stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אבחון יתר
עדויות לאבחון יתר > סרטן

העדויות הרבות ביותר לאבחון יתר קיימות בתחום הסרטן, ונחקרו רבות בסרטן הערמונית, סרטן השד סרטן בלוטת התריס וסרטן הריאה.
העדויות העיקריות לקיומה של התופעה בחולי סרטן:
מתוך הסתכלות על שיעור היארעות מקרי סרטן מסוים מול תמותה מאותו סרטן. לגבי סרטן בלוטת התריס וסרטן השד יש ממצאים מפתיעים מאוד, לפיהם אף על פי שבמשך השנים חלה עלייה תלולה בהופעת מקרי סרטן, לא חלה עלייה בתמותה מאותו סרטן. הסבר אפשרי לתופעה זו, הוא שהסרטנים הרבים יותר שמתגלים בשנים אחרונות הם בחלקם מקרי סרטן שממילא לא היו מביאים לתמותה, מקרי סרטן "שקט" או "איטי". הפער בין מקרי האבחון למקרי התמותה מיוחס בחלקו לאבחון יתר.
מתוך מחקרי נתיחת גופות של אנשים שנפטרו מתאונות דרכים או מסיבות שאינן מחלה. במחקרים אלו מגלים שיעורים גבוהים מאוד של סרטן "שקט", אצל נפטרים שמעולם לא אובחנו עם אותו סרטן. לדוגמה, בגברים שנפטרו מתאונות, קיים שיעור גבוה מאוד (עשרות אחוזים מהגברים המבוגרים) שבהם ניתן למצוא סרטן בבלוטת הערמונית בניתוח שלאחר המוות. כיוון שיש פער גדול מאוד בין שיעור זה (עשרות אחוזים) לבין שיעור הגברים שאכן סובלים מתסמינים של סרטן הערמונית, ניתן להניח שקיים פוטנציאל גבוה מאוד לאבחון יתר של סרטן הערמונית. זאת אומרת שאם נבצע בדיקות סקירה לסרטן הערמונית, נוכל לאבחן עשרות אחוזים מהגברים המבוגרים כחולים במחלה, כאשר לרובם הגדול אבחון זה לא יתרום דבר לבריאותם.[דרושה הבהרה] הנחה זו קיבלה חיזוק במטא-אנליזה של בדיקות סקר לסרטן הערמונית, בה לא נמצא כי הסקר הוריד את התמותה.
העדות החזקה ביותר היא מתוך מחקר מבוקר שבו השתתפו שתי קבוצות, לאחת בוצעו בדיקות סקר ולשנייה לא בוצעו בדיקות סקר. הדוגמה הטובה ביותר היא ממוגרפיה. כאשר בודקים את שיעור הגילוי של סרטן השד בקבוצה שמבצעת ממוגרפיה צפוי שיהיה גילוי רב יותר מאשר בקבוצה שאינה מבצעת ממוגרפיה. פער זה הוא  רצוי ביותר, וזו בדיוק הסיבה לביצוע ממוגרפיה, כדי לגלות סרטן שלא היה מתגלה בדרך אחרת. אולם הציפייה הייתה שלאורך השנים הסרטן שלא התגלה בקבוצת הבקרה (זו שלא ביצעה ממוגרפיה) יתבטא בצורה כלשהי, חמורה יותר, כיוון שלא אובחן מוקדם. מעקב במשך 15–25 שנה אחר שתי הקבוצות מראה שנותר פער גם לאחר שנים רבות. בקבוצה שעברה בדיקה לאבחון מוקדם הייתה היארעות גבוהה יותר של סרטן השד. פער זה מיוחס לאבחון יתר, כיוון שצפוי שלאחר זמן כה רב, כל המקרים של סרטן שד שהיה אמור לגרום לנזק היו מתבטאים בצורה קלינית.
עדויות לאבחון יתר > הפרעות נפשיות

במחלות מתחום בריאות הנפש, כמו הפרעה דו-קוטבית, הפרעת קשב, או דיכאון, בדרך כלל לא מדובר על עדויות מחקריות, אלא על ויכוח תפיסתי וערכי. במקרים אלו הטוענים לאבחון יתר מצביעים על כך שתופעות שכיחות מאוד, למשל קושי בשמירה על קשב לזמן ממושך אצל בנים בגילאי בית הספר, הופכות ל"הפרעה", במקרה הזה הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות, בדרך כלל יחד עם טיפול תרופתי נלווה. [דרוש מקור]
עדויות לאבחון יתר > מחלות אחרות

במחלות שאינן סרטן יש עדויות דומות לפער בין אבחון לתמותה. למשל במקרה של תסחיף ריאתי, למרות עלייה חדה בשיעור האבחון של תסחיף ריאתי עם כניסת מכשירי ה-CT לבית החולים בארצות הברית, לא חל כמעט שינוי בתמותה ממחלה זו.[דרוש מקור]
נזקי אבחון יתר

התועלת מאבחנה נובעת מהיכולת לתת טיפול נכון ומתאים, או מהיכולת להסביר לאדם מה המקור לתסמינים שמהם הוא סובל. אבחון יתר, בהגדרה, אינו מביא תועלת לאדם אצלו בוצע. לעומת זאת, המטופלים עם אבחון יתר יכולים לסבול מנזקי האבחנה. לאבחנה עצמה יש תופעות לואי משמעותיות ביותר:[דרוש מקור]
מתן טיפול מיותר. תופעת הלואי הברורה ביותר של אבחנה היא מתן טיפול תרופתי, ניתוח או הקרנות. אף על פי שאין ספק שישנם אנשים שירוויחו מטיפול כזה, ויימנעו מהם נזקי המחלה, מטופלים העוברים אבחון יתר לא ירוויחו מטיפול זה, ואף עלולים לסבול מנזקי הטיפול.
תיוג. מתן אבחנה לאדם יוצר אצלו שינוי בתפיסה העצמית. מטופל עם סוכרת, סרטן בלוטת התריס או דיכאון תופס עצמו כחולה. גם החברה יכולה להתייחס לאותו אדם כחולה, לטוב ולרע.
הסטת משאבים (Opportunity cost). ברגע שקיים אבחון יתר הוא גוזל משאבי זמן, משאבים נפשיים ומשאבים כלכליים של האדם. משאבים אלו יכולים להיות מנוצלים לדרכים אחרות. לדוגמה, מטופל עם כאב ברך שמפריע לו ללכת, שאצלו בוצע אבחון יתר של סוכרת, יתרכז בתקופה הקרובה בסוכרת, וייתכן שריכוז זה ימנע ממנו להגיע לטיפולי פיזיותרפיה, מה שעלול לגרום לכאבי הברך להחמיר. לחלופין, מטופל עם סוכרת קשה שאצלו בוצע אבחון יתר של בעיית ברך כדוגמת רקע מניסקוס ללא כאבים, עלול להפנות את משאביו לטיפול במניסקוס הקרוע, בעוד בעייתו האמיתית היא הסוכרת.
ברמה החברתית לאבחון יתר נזקים נוספים:[דרוש מקור]
הסטת משאבים ציבוריים. בדיקות נוספות, טיפולים נוספים ומעקב אחר מטופלים עם אבחון יתר אינו מביא (בהגדרה) תועלת לאותם מטופלים. אותם משאבים היו יכולים להיות מנוצלים עבור מטופלים שסובלים ממחלות משמעותיות הגורמות לסבל או עלולות לקצר את חייהם.
יצירת משוב חיובי ובו עליה בשיעור האבחון של מחלה מסוימת, נותן תחושה שמחלה זו ניתנת לריפוי טוב יותר. דוגמה היא גילוי מוקדם של סרטן הערמונית. רוב חולי סרטן הערמונית ימשיך לחיות חיים רגילים גם ללא כל טיפול. האבחון של גברים רבים עם סרטן הערמונית והטיפול בהם (בעזרת ניתוח, טיפול הורמונלי, או הקרנה) מביא להופעת אוכלוסייה גדולה של גברים אצלם "סרטן הערמונית טופל והבריא". תופעה זו מעודדת גברים אחרים לבוא ולהבדק עבור אותה מחלה, מה שיכול להגביר את תופעת אבחון היתר.
"דילול" התופעה הקלינית כפי שנצפית על ידי הרופאים, ומתוך כך פגיעה ביכולת האבחונית של רופאים. לדוגמה, אבחון דיכאון קליני תלוי בגורמים מרובים, בין השאר היכולת של הרופא להצליח לאבחן מתי מצב רוח ירוד שונה מהצפוי במצב חיים מסוים. ברגע שמוכללת האבחנה של "דיכאון" עבור כל המטופלים עם מצב רוח ירוד, הרופאים כבר לא נדרשים להחליט האם מדובר בתגובה טבעית נורמטיבית או במצב פתולוגי, ומאבדים בהדרגה את היכולת לבצע החלטה זו.
שיעור אבחון יתר

מחקרים רבים ניסו לחשב את שיעור המטופלים עקב אבחון יתר עבור מחלות שונות, רוב המחקרים בדקו סוגי סרטן. החישובים משתנים, ולעיתים המידע ניתן בצורות שונות. לגבי אבחון יתר של סרטן השד באמצעות ממוגרפיה, ההערכות נעות בין 2% ל-50% מהנשים שטופלו עקב אבחנה ממוגרפית, אך לא היו לוקות במחלה במשך חייהן גם אילו לא טופלו. במקרה של סרטן הערמונית, ככל הנראה מדובר על 50% מהאבחונים.
תגובות ופתרונות לאבחון יתר

הסוגים השונים של אבחון יתר דורשים פתרונות שונים. לגבי אבחון יתר של מקרי סרטן שאינם מסוכנים, אחת התגובות לגילוי התופעה הייתה שינוי בהמלצות לסקירה מוקדמת של גידולים. למשל, ה-USPSTF, הגוף האמריקאי הממליץ על רפואה מונעת, המליץ נגד סקירה לסרטן הערמונית, ונגד סקירה לסרטן השד בנשים בין גיל 40 ל-50, בין השאר בגלל תופעת אבחון היתר.
מאמרי דעה שונים בעיתונות הרפואית מתייחסים למדיקליזציה ולמתן אבחנות עבור מצבים "נורמטיביים", וממליצים להפעיל שיקול דעת רב במתן אבחנות במקרים אלו. אבחון יתר הנובע מגילוי ממצאים לא משמעותיים, כמו גושים חסרי משמעות ביותרת הכליה, ניתן להפחתה בעזרת הימנעות מבדיקות הדמיה במקרה שאינן הכרחיות.
אין לרפואה כלים לדעת עבור מטופל בודד מתי מדובר באבחון יתר ומתי באבחון מועיל, למשל במטופל עם סרטן שאובחן, אין כמעט אפשרות לדעת האם זהו סרטן שיפגע בו בעתיד או סרטן שלעולם לא יסתמן. במקרה של סרטן הערמונית, אחד הפתרונות הוא מעקב פעיל (active surveilance) http://www.erspc-media.org/active-surveillance/ (אורכב 05.10.2014 בארכיון Wayback Machine), בו לא מתבצע טיפול אלא מעקב בלבד אחר שינויים כימיים, הדמיתים וקליניים, ומתן טיפול רק אם יש החמרה. עם זאת, גם פתרון זה הוא לא אופטימלי, כיוון שהאדם שאובחן עדיין סובל (נפשית, משאבים, מעקבים, בדיקות) מעצם האבחון של מחלתו. מחקר יכול להתמקד בהבנה ובגילוי המקרים בהם המחלה אכן תגרום נזק בעתיד. בכל מקרה בינתיים לא ניתן להסיק מתופעת אבחון היתר לגבי אבחנה שכבר בוצעה, כיוון שאין כל דרך לדעת האם האבחנה שבוצעה היא אבחנה משמעותית או אבחון יתר. יוצא הדופן הוא בעיות נפשיות/ מנטליות, בהן ניתן לנסות להתייחס למעגל החיים של האדם, או לתגובות צפויות שלו למצבים סביבתיים, ולנסות שלא "לאבחן" אותו במקרים מסוימים.
לקריאה נוספת

Welch G, Schwartz L, Woloshin S. Overdiagnosed: Making people sick in pursuit of health. Beacon Press, Boston, 2011
הערות שוליים

↑  Wendy A. Rogers, Yishai Mintzker, Getting clearer on overdiagnosis, Journal of Evaluation in Clinical Practice 22, 2016-08-01, עמ' 580–587 doi: 10.1111/jep.12556
↑  Ray Moynihan, Jenny Doust, David Henry, Preventing overdiagnosis: how to stop harming the healthy, BMJ (Clinical research ed.) 344, 2012-05-28, עמ' e3502
1 2  Preventing overdiagnosis
↑  Jenny K. Hoang, Xuan V. Nguyen, Louise Davies, Overdiagnosis of thyroid cancer: answers to five key questions, Academic Radiology 22, 2015-08-01, עמ' 1024–1029 doi: 10.1016/j.acra.2015.01.019
↑  Spitzer, Robert L, The diagnostic status of homosexuality in DSM-III: a reformulation of the issues, American Journal of Psychiatry 138, 1981-02, עמ' 210–215 doi: 10.1176/ajp.138.2.210
↑  The Overuse of Allergy Tests: They Could Do More Harm Than Good
↑  Beck, Melinda (2014-09-14). "Some Cancer Experts See 'Overdiagnosis' and Question Emphasis on Early Detection". Wall Street Journal (באנגלית אמריקאית). ISSN 0099-9660. נבדק ב-2025-03-08.
↑  Archie Bleyer, H. Gilbert Welch, Effect of Three Decades of Screening Mammography on Breast-Cancer Incidence, New England Journal of Medicine 367, 2012-11-22, עמ' 1998–2005 doi: 10.1056/NEJMoa1206809
↑  Dragan Ilic, Molly M. Neuberger, Mia Djulbegovic, Philipp Dahm, Screening for prostate cancer, The Cochrane Database of Systematic Reviews, 2013-01-31, עמ' CD004720 doi: 10.1002/14651858.CD004720.pub3
↑  Independent UK Panel on Breast Cancer Screening, The benefits and harms of breast cancer screening: an independent review, The Lancet 380, 2012-11-17, עמ' 1778–1786 doi: 10.1016/S0140-6736(12)61611-0
↑  Active Surveillance, ‏2014
↑  Recommendation: Prostate Cancer: Screening | United States Preventive Services Taskforce, www.uspreventiveservicestaskforce.org (באנגלית)
↑  Barbara Brody, New Mammogram Screening Guidelines FAQ, WebMD (באנגלית)
↑  BMJ, Re: Attention-deficit/hyperactivity disorder: are we helping or harming?, 2022-04-22
↑  Ray Moynihan, Jenny Doust, David Henry, Preventing overdiagnosis: how to stop harming the healthy, BMJ 344, 2012-05-29, עמ' e3502 doi: 10.1136/bmj.e3502
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
ג'סטין הנרי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  25 במאי 1971 (בן 53) ריי, ארצות הברית 
 שם לידה:  Justin Worthington Henry 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1978 
 מקום לימודים:  מכללת סקידמור  Brunswick School 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'סטין הנרי (באנגלית: Justin Henry; נולד ב-25 במאי 1971) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי. ידוע בעיקר בשל משחקו בסרט "קרמר נגד קרמר" משנת 1979, שעליו גם היה מועמד לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר ובכך היה השחקן הצעיר ביותר המועמד לפרס זה בתולדותיו.
ביוגרפיה

הנרי נולד בעיר ריי שבמדינת ניו יורק. לאחר הופעת הבכורה שלו בסרט "קרמר נגד קרמר", הופיע הנרי בשנת 1983 בפרק בסדרת הטלוויזיה "אי החלומות". בשנת 1984 חזר למסך הגדול בהופעה בסרט "בת 16 הייתי" בבימויו של ג'ון יוז. בסרט גילם הנרי את אחיה הצעיר של הגיבורה, מולי רינגוולד. בשנת 1988 שיחק בסרט "Sweet Hearts Dance", שבו גילם בנם של זוג נשוי. לאחר מכן הוא החל ללמוד באוניברסיטת סקידמור וב-1993 קיבל תואר ראשון בפסיכולוגיה. בשנת 1998 היה הנרי שותף בהקמת פסטיבל הסרטים סלמדאנק (Slamdunk) שהיה בפארק סיטי, יוטה, ונערך במקביל לפסטיבל סאנדנס מ-1998 ועד 2003. לפני כן נערכו במסגרתו הקרנת סרטים בקאן ובטורונטו, במקביל לפסטיבלי הסרטים שם (פסטיבל קאן ופסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו). בעונה הרביעית של סדרת הטלוויזיה "ER" הופיע למשך שני פרקים בתפקיד של סטודנט לרפואה. בשנת 1996 שיחק בסרט הטלוויזיה "אנדרסונוויל" לצד ויליאם ה. מייסי, ושודר ברשת השידור TNT.
בשנת 2007 הופיע בסרט המוקומנטרי "The Junior Defenders", אשר יצא ישירות ל-DVD.
אני שולמן

| --- | --- |
אני שוּלמן – ואני כבר לא לבד.אני שוּלמן – ואני כבר לא לבד.
 תחום:  עסקים זעירים, קטנים ובינוניים
 מדינה:  ישראל ישראל
 משרד ראשי:  עם ועולמו, 3, ירושלים
 מייסדים:  איציק בנין, אביר קארה
 תקופת הפעילות:  13 באוקטובר 2019 – הווה (5 שנים)
 https://anishulman.org.il/
 
אני שוּלמן היא עמותה רשומה, שהחלה את דרכה כקבוצת פייסבוק למען העסקים הקטנים בישראל. הקבוצה הוקמה כדי לייצר ארגון המאגד יחדיו את כל בעלי העסקים העצמאים בישראל תחת ארגון ראשי אחד. בדרך זו הם שואפים לייצג את כל בעלי העסקים מול מוסדות המדינה וכן לדאוג לזכויות העצמאיים בישראל. הקבוצה הוקמה באוקטובר 2019 ומאז צברה כ-210 אלף חברים. מאז הצליחה לעורר הפגנות ופגישות שתדלנות עם פעילים חברתיים וגורמי ממשל.
בעקבות מחאתם בינואר 2020 הקים הביטוח הלאומי צוות לבדיקה זכויות העצמאים. בפברואר 2020 נתניהו מינה את אחת הפעילות, חברת מרכז הליכוד, צופיה נהון, ליועצת שלו לענייני עסקים קטנים.
מקור השם

תחילה נבחר השם 'שוברים את הכלים', המבטא את תחושת התסכול והייאוש של העסקים העצמאיים למול הבירוקרטיה והאטימות של הרשויות. השם נזנח מתוך חשש שהוא לא ייזכר וכן מתוך הבנה של היוזמים, שאם רוצים לשנות את המערכת אי אפשר לעשות זאת בשבירת כלים.
לבסוף נבחר השם "אני שולמן": ככלל, שולמן (schulmann) הוא שם משפחה יהודי ממקור אשכנזי-גרמני. השם מוזכר בסיפור על שולמן האופה מירושלים, ש"עשה עוגות לכולם, ורק לשולמן לא נשאר". בנוסף, קיים ביטוי עברי ארכאי – "שולמן ישלם", הניתן בדרך כלל כמענה לשאלה "ומי ישלם?". הביטוי מפנה לסיפורו של עבריין משנות ה-50 ששמו מרדכי שולמן, שנהג לאכול בבתי קפה ולעזוב מבלי לשלם, וכשנשאלו דומיו, "ומי ישלם?" – השיבו, "שולמן ישלם".
רקע

11% מהעובדים במשק בישראל, שהם כ-430 אלף איש, הם עוסקים עצמאיים. מתוכם 62% הם גברים. רובם המכריע (מעל ל-70%), מרוויח שכר הנמוך מהשכר הממוצע, וכמחציתם מרוויחים פחות מכ-6,000 שקל בחודש. רובם הגדול של העצמאים אינו מעסיק עובדים.
באוגוסט 2019 פתחו אביר קארה ואיציק בנין, שני מסעדנים מירושלים, קבוצת ווטסאפ בשם "עצמאים למען עצמאים". הקבוצה צברה תאוצה תוך זמן קצר ובשלב זה הועברה לפייסבוק, שם החליטו המייסדים לנתב את המחאה כנגד הרגולציה והביורוקרטיה המכבידה על העסקים הזעירים, הקטנים והבינוניים. ב־13 באוקטובר 2019 עלה עמוד הפייסבוק "אני שולמן" ותוך זמן קצר מאוד הצטרפו אליו עשרות אלפי עצמאים. תוך חודש כבר היו לקבוצה כ-120 אלף חברים, אז החלו ראשיה להתראיין לתקשורת והיא נרשמה כעמותה. ביוני 2020 הגיעה הקבוצה לכ-210 אלף חברים. הארגון פועל במקביל ללהב – לשכת ארגוני העצמאים והעסקים בישראל.
פעילות > משבר הקורונה

עם התפרצות מגפת הקורונה בישראל שיחקה אני שוּלמן תפקיד בחזית המאבק לפיצוי בעלי העסקים הקטנים והבינוניים. העצמאים ספגו מכה כלכלית קשה ביותר. הם לא קיבלו דמי אבטלה כמו השכירים ורק חלק הצליח לקבל פיצוי על סך 4,000 שקל. רק אחד מכל שבעה עצמאים בישראל היה זכאי למענק זה, זאת משום שהקריטריון קבע עסק עם מחזור של מתחת ל-70 אלף שקלים או מעל 240 אלף שקלים לא יהיה זכאי. אמנם האוצר זקף להם קרן מיוחד, אך רק שליש מהמבקשים נענו בחיוב. משמעות הדבר עלול היה להיות חובות גדולים וקריסת עסקים. חלק ניכר מהעצמאיים נותרו ללא הכנסות מחד, אך גם ללא פיצויים מהמדינה מאידך.
ראשי הקבוצה נפגשו עם שרים, פקידי אוצר וגורמי ממשל, כולל פגישה אישית עם שר הכלכלה, אלי כהן. חברי כנסת ששיתפו עמם פעולה באופן שוטף הם מתן כהנא, קטי שטרית, ניר ברקת, אורית פרקש-הכהן וכאמור אלי כהן. בפברואר 2020 נתניהו מינה את אחת הפעילות, צופיה נהון, חברת מרכז הליכוד, ליועצת לענייני עסקים קטנים.
לאחר שאביר קארה כתב מכתב לרשת הקניונים של קבוצת עזריאלי, הקימה הקבוצה קרן סיוע של מאה אלף ש"ח והודיעה שלא תגבה תשלום מבעלי החנויות. בנוסף, הוא פנה לראשי הערים בבקשה להתחשבות בתשלומי הארנונה, ובתגובה הודיע ראש עיריית באר שבע, רוביק דנילוביץ', שלא יגבה ארנונה למשך שלושה חודשים. הם ארגנו הפגנות מחאה מול הכנסת וקריית הממשלה. ביולי 2020 הצטרף אביר קארה לקבינט הקורונה האזרחי בראשות נפתלי בנט כנציג בעלי העסקים. כמו כן, פרסם סרטון המבקר את השר בלי תיק צחי הנגבי, את יושב ראש הקואליציה מיקי זוהר, את ראש המועצה הלאומית לכלכלה אבי שמחון ואת הדירקטור שלמה מעוז, אך לא את ראש הממשלה נתניהו ואת שר האוצר ישראל כ"ץ. במהלך ראיון בתוכנית אופירה וברקוביץ' אף נתפס מתכתב עם שר האוצר, והדבר עורר סערה תקשורתית.
הם השתתפו בהפגנות גדולות שהתקיימו ביולי נגד מדיניות הממשלה וכללו קבוצות שונות. באחת מהן, דווח על עימות בין כמה מהשולמנים למתנגד של ראש הממשלה. נאמר בין היתר "רק בזכותו (נתניהו) המצב טוב. רק בזכותו אתה פה". באותה תקופה הוויכוח על מתן דמי אבטלה לעצמאים פילג בין הקבוצות המובילות את המאבק על הנושא. בעוד נשיא להב – לשכת העצמאים בישראל, רועי כהן, קידם דמי אבטלה לעצמאים, אביר קארה יצא נגד המהלך.
פעילות > פוליטיקה

בדצמבר 2020 החלו פעילי שטח בקבוצת "אני שולמן", לגייס תמיכה להקמת מפלגה בראשות אביר קארה. בינואר 2021, לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע הצטרף אביר קארה לרשימת ימינה, ושובץ בה במקום השביעי. אביעד בן סדון, ממייסדי העמותה אף הוא, הצטרף לתל"ם – תנועה לאומית ממלכתית, אך זו פרשה לבסוף מהמרוץ.
אביר קארה נכנס לכנסת ומונה לסגן שר במשרד ראש הממשלה. תמך בצמצום רגולציה ושאף לקדם הפחתת רגולציה, שינוי ברישוי עסקים ובנייה וליצור רשת ביטחון לעצמאים שתהיה וולנטרית.
ב-6 באוקטובר 2021 הצביע קרא נגד הצעת חוק למענק דמי אבטלה לעצמאיים, ולכן החוק לא עבר.
ב-7 בנובמבר 2021, הממשלה אישרה את הצעת החוק של סגן השר קארה שנועדה למסד רשת ביטחון לעצמאים.
מי שהחליפה את קארה בניהול "אני שולמן" היא נטע-לי גרייבר שפעלה בתחום של ייעוץ תקשורת. שותפה העסקי הוא ברק הרשקוביץ, שהיה מנהל הקמפיין של ימינה לכנסת העשרים וארבע. לטענתה,"אביר קארה ממשיך להיות קול בולט בהתארגנות אך מאז כניסתו לפוליטיקה יש חומה בצורה ביננו".
ביאורים

↑  להרחבה ראו שולמן
הערות שוליים

1 2   חגי עמית, עסקים קטנים וחיבור לכסף גדול: כמה דברים שכדאי לדעת על צופיה נהון, היועצת החדשה של נתניהו, באתר TheMarker‏, 9 בפברואר 2020
1 2 3 4 5 6 7  עומר שרביט, אני השולמן המקורי, באתר זמן ישראל, 7 במאי 2020
↑  עיתון הצפה, "שולמן ישלם" – לא ישלם (עמ' 8), ‏24 באפריל 1960
↑  עיתון שערים, בעל בית קפה ביפו מעיד במשפט הבריונים הנאשמים בדקירתו (עמ' 4), ‏10 במאי 1954
↑  "שולמן משלם" נעצר שוב, עיתון מעריב, ‏27 בספטמבר 1970
↑  אביר קארה – השולמנים, באתר הקבינט האזרחי
↑  אלכסנדרה לוקש וניר (שוקו) כהן, אני שולמן: "זו תחילתה של מהפכת העצמאים", באתר ynet, 18 בנובמבר 2019
↑  103fm, ‏אביר קארה נגד אופירה וברקו: "עיתונאים מהסוג הגרוע ביותר שיכול להיות", באתר מעריב אונליין, 12 ביולי 2020
1 2  מה הסיפור של קבוצת העצמאים הלוהטת "אני שולמן"?, באתר גלובס, 22 בנובמבר 2019
↑  סיון חילאי, השולמנים איחדו בין הקואליציה לאופוזיציה: "מבינים שצריך לדאוג לעצמאים", באתר ynet, 7 ביוני 2020
↑  שחר אילן, כלכליסט, מחאת השולמנים עבדה? בביטוח הלאומי מקימים צוות לבדיקה זכויות העצמאים, באתר ynet, 27 בינואר 2020
↑  סקר חדשות 12: מפלגת "השולמנים" של בעלי העסקים מקבלת חמישה מנדטים, באתר ערוץ 7, 8 ביוני 2020
↑  עומר שרביט, "אני שולמן" משיקה מיזם פיננסי עם חברת max, באתר זמן ישראל, 2 באוגוסט 2021
↑  חזקי ברוך, משבר הקורונה: מחאת העצמאים: "לא נשלם כלום - כי אין כלום", באתר ערוץ 7, 6 באפריל 2020
↑   ציוץ של איציק אלרוב ברשת החברתית אקס (טוויטר), 7 ביולי 2020
↑   ציוץ של איציק אלרוב ברשת החברתית אקס (טוויטר), 7 ביולי 2020
↑  קשת 12, ‏תוך כדי שידור: מייסד "אני שולמן" נתפס מתכתב עם שר האוצר, באתר ‏מאקו‏, 10 ביולי 2020
↑   ציוץ של גיא לרר ברשת החברתית אקס (טוויטר), 14 ביולי 2020
↑  אופירה וברקוביץ', ‏אביר קארה: "ראש הממשלה לא מנהל את המדינה", באתר ‏מאקו‏, 10 ביולי 2020
↑   שוקי שדה, ההמון זעם, המנהיגים התלבטו אם להפגין: המחאה הגדולה ביותר מאז 2011, באתר TheMarker‏, 17 ביולי 2020
↑  ליה ספילקין, תיעוד, באתר טוויטר, ‏18 ביולי 2020
↑   סיון קלינגבייל ואבי וקסמן, הטיעונים של מייסד "אני שולמן" זהים לטיעוני האוצר. תיראו מופתעים, באתר TheMarker‏, 21 ביולי 2020
↑   עדי דברת-מזריץ, "מעולם לא הצבעתי למרכז או לשמאל" - השולמנים מגייסים כסף למפלגה עצמאית, באתר TheMarker‏, 3 בדצמבר 2020
↑  מורן אזולאי, מנהיג "השולמנים" אביר קארה עם בנט: ""נביא ראש ממשלה חדש", באתר ynet, 19 בינואר 2021
↑  טל שניידר, מסתמן: אביר קארה מצטרף לימינה, באתר זמן ישראל, 19 בינואר 2021
↑  אריק בנדר, ‏אביעד בן סדון, ממובילי מחאת ה"שולמנים", הצטרף למפלגת תל"ם, באתר מעריב אונליין, 19 בינואר 2021
↑  קארה לשולמנים: אם הרפורמות שלי לא יקודמו - אתנגד לתקציב | צפו, באתר ynet, 25 ביולי 2021
↑  סוניה גורודיסקי‏, "נציג העצמאים" בכנסת הפיל את החוק שהבטיח להם דמי אבטלה, באתר וואלה, 6 באוקטובר 2021
↑  עידן ארץ, ‏אושרה בממשלה רשת הביטחון לעצמאים של אביר קארה, באתר גלובס, 7 בנובמבר 2021
אביר קארה, ממובילי התנועה
ג'קאס 3

| --- | --- |

 בימוי:  ג'ף טרמיין 
 הופק בידי:  ספייק ג'ונז, Steve-O, Preston Lacy, ראיין דאן, ג'וני נוקסוויל, ג'ף טרמיין, Greg Iguchi 
 תסריט:  Preston Lacy 
 שחקנים ראשיים:  ג'וני נוקסוויל שון ויליאם סקוט ספייק ג'ונז ג'ף טרמיין Jukka Hilden ריפ טיילור ויל אולדהם מייק ג'אדג' Lance Bangs בריטני ספירס Phil Margera Jarno Laasala Preston Lacy Steve-O ראיין דאן באם מרג'רה Chris Raab ג'ייסון אקונה Dave England Ehren McGhehey טוני הוק Brandon Novak בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מוזיקה:  Sam Spiegel 
 צילום:  דימיטקי אליישקביץ, Rick Kosick, Lance Bangs 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  אולפני MTV אנטרטיינמנט, MTV, ג'קאס, פרמאונט 
 חברה מפיצה:  UIP Duna, פרמאונט, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  18 בנובמבר 2010 
 משך הקרנה:  94 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט קומדיה, סרט ספורט 
 הכנסות באתר מוג'ו:   jackass3d
 www.jackassmovie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
ג'קאס 3 (באנגלית: Jackass 3D) הוא סרט קומדיה ריאליטי משנת 2010, בבימויו של ג'ף טרמיין. הסרט מהווה את החלק השלישי בסדרת סרטי "ג'קאס" ומציג את ג'וני נוקסוויל וחבורתו מבצעים פעלולים מסוכנים ומתיחות פרועות, הפעם בטכנולוגיית תלת-ממד.
הסרט יצא לאקרנים בארצות הברית בפורמט תלת-ממד ב-15 באוקטובר 2010, על ידי סרטי פרמאונט. הוא קיבל ביקורות חיוביות בדרך כלל מהמבקרים. הסרט הכניס 171.7 מיליון דולר ברחבי העולם מול תקציב הפקה של 20 מיליון דולר.
תקציר

הסרט אינו עוקב אחר עלילה מסורתית, אלא מציג רצף של פעלולים, מתיחות ואתגרים פיזיים המבוצעים על ידי צוות "ג'קאס". בין הקטעים הבולטים ניתן למצוא את ג'וני נוקסוויל גולש על סקייטבורד מול עדר תאו, באם מרג'רה עובר במסדרון מלא במכשירי הלם חשמליים, וסטיב-או מתעופף באוויר בתוך תא שירותים נייד.
צוות השחקנים

ג'וני נוקסוויל – המוביל והיוזם של הפעלולים.
באם מרג'רה – חבר צוות המבצע פעלולים ומתיחות.
ראיין דאן – חבר צוות המשתתף בפעלולים.
סטיב-או – מבצע פעלולים קיצוניים ומסוכנים.
כריס פונטיוס – חבר צוות הידוע בפעלולים הייחודיים שלו.
ביקורות

הסרט קיבל ביקורות מעורבות. באתר Rotten Tomatoes, הסרט מחזיק בציון של 67% על סמך 111 ביקורות, עם ממוצע דירוג של 5.9/10. באתר Metacritic, הציון הממוצע הוא 56 מתוך 100, בהתבסס על 23 ביקורות. מבקרים שיבחו את השימוש היצירתי בטכנולוגיית התלת-ממד ואת ההומור, אך ציינו כי התוכן אינו מתאים לכל הצופים בשל הפעלולים המסוכנים והגסים.
יסמין אל-בוסטמי

| --- | --- |

 לידה:  5 בנובמבר 1988  (בת 36) אבו דאבי, איחוד האמירויות 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  אוניברסיטת טקסס בארלינגטון 
 תקופת הפעילות:  מ-2010
 yasminealbustami.com
 
יסמין אל-בוסטמי (באנגלית: Yasmine Al-Bustami בערבית: ياسمين البسطامي, נולדה ב-5 בנובמבר 1988) היא שחקנית אמריקאית. היא התפרסמה תחילה בשל תפקידה בתור מוניק דוורו בסדרה "המקוריים" (2013–2014) ובהמשך בשל הופעתה בתור הסוכנת לוסי טארה בסדרת המשטרה "NCIS: הוואי" (2021–הווה).
ביוגרפיה

יסמין אל-בוסטמי נולדה באבו דאבי שבאיחוד האמירויות הערביות, לאב פלסטיני-ירדני ולאם פיליפינית, אך בגיל שלוש עברה להתגורר עם משפחתה בדנקנוויל (אנ'), טקסס, ארצות הברית; היא התגוררה לסירוגין בטקסס ובירדן עד חזרתם סופית בגיל 13 עד שהשתקעו בעיר דאלאס.
לאחר לימודי התיכון, החלה אל-בוסטמי בלימודי תואר ראשון בכלכלה באוניברסיטת טקסס בארלינגטון (אנ') אותם סיימה ב-2010, אז החליטה להיכנס לעולם הבידור, ולמדה בין היתר אמנות באקול נסיונל סופרייר דה בוזאר בפריז, צרפת.
קריירה

בשנת 2010, טרם סיום לימודיה, החלה אל-בוסטמי לשחק ברצף של סרטים קצרים.
בשנת 2013, אל-בוסטמי עשתה את הופעת הבכורה שלה בטלוויזיה בסדרה "המקוריים" בתפקיד מוניק דוורו, האנטגוניסטית  בעונה הראשונה.
בשנת 2014, היא ביצעה הופעת אורח בעונה השלישית של הסדרה "נאשוויל" בתפקיד דליסה בירץ'.
בשנת 2015, אל-בוסטמי כיכבה בפרק של הסדרה "הוחלפו בלידתן".
בשנת 2016, היה לה תפקיד חוזר בעונה 2 של "המפקחים".
בשנת 2017 היא הופיעה בקליפ של הסינגל של ג'ון לג'נד, "Surefire". באותה שנה שיחקה בסרט העלילתי "אהבה הורסת". היא שיחקה גם בתפקיד סשה בסדרה "I Ship It" של רשת הטלוויזיה The CW בעונות הראשונה והשנייה.
בשנת 2018, אל-בוסטמי לוהקה לתפקיד קבוע בסדרת מדע בדיוני אינטראקטיבית של שירות הסטרימינג אלפא, "Orbital Redux" בתפקיד טומי.
בשנת 2019 היא שיחקה כראמה בפרק אחד בעונה הראשונה של הסדרה "The Chosen", תפקיד אותו שחזרה גם בעונות השנייה והשלישית במספר פרקים.
החל מ-2021 משחקת בסדרה "NCIS: הוואי", סדרת הספין אוף של "NCIS" בתפקיד הסוכנת המיוחדת לוסי טארה.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013 | The Tribe of Misfits | ילדת מקהלה |  |
| 2015 | Unimaginable | רובין |  |
| 2015 | Reborn | אינגריד |  |
| 2016 | Super Novas | אפשין |  |
| 2017 | אהבה הורסת (אנ') | מלינדה |  |
| 2020 | Lucky | אדי |  |
| 2021 | Send It! | סשה |  |
פילמוגרפיה > קולנוע > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Walking the Halls | תלמידה | סרט טלוויזיה של Lifetime |
| 2013 | Ladies' Man: A Made Movie | דליה | סרט טלוויזיה של MTV |
| 2013–2014 | המקוריים | מוניק דוורו | 10 פרקים |
| 2014 | נאשוויל | דליסה ליבנה | פרק: "First to Have a Second Chance" |
| 2015 | הוחלפו בלידתן | סטפני | פרק: "The Player's Choice" |
| 2016–2017 | The Inspectors | איימי | 2 פרקים |
| 2016–2019 | I Ship It | סשה | סדרת רשת; 15 פרקים |
| 2018 | Orbital Redux | טומי | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
| 2019 | S.W.A.T | אמינה | פרק: "Kingdom" |
| 2019–הווה | The Chosen | ראמה | תפקיד אורח (עונה 1) תפקיד ראשי (עונה 2 ואילך); 25 פרקים |
| 2021–הווה | NCIS: הוואי | לוסי טארה | תפקיד ראשי (3 עונות); 45 פרקים |
| 2023 | NCIS: לוס אנג'לס | לוסי טארה | פרק: "A Long Time Coming" |
| TBA | Immigrants | ראנדה חאליל | סדרת רשת עתידית שתשודר באינסטגרם |