stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צבי ישראל טאו
ביוגרפיה > ר"מ אמונה בישיבת מרכז הרב

הרב טאו הגיע לעמדת השפעה חשובה בישיבת מרכז הרב החל משנות הששים ותלמיד קרוב של הרב צבי יהודה הכהן קוק. לעיתים הפנה הרצי"ה את השואלים אותו לרב טאו, ולעיתים היה ממתין בפתיחת שיעור עד הגעתו. במהלך השנים החל בהעברת שיעורים בביתו ובדירה סמוכה. שיעוריו מתמקדים בנושאי מחשבה ואמונה, במשנתם של הרב קוק ובנו הרצי"ה, תחום שבו הוא נחשב למעיין ובקיא גדול. למעט תקופה קצרה, לא לימד גמרא. אל הרב טאו הגיעו תלמידי ישיבה להתייעצות בנושאים אישיים, אך לאחר שתלמיד שליווה רצח את אשתו, חדל ממתן ייעוץ ועזב את הישיבה לתקופה של שנתיים. הרב טאו העתיק את מגוריו למושב קשת שברמת הגולן (קרוב למקום הרצח), מה שגרם לריחוקו ממוקד קבלת ההחלטות בישיבה.
סמוך לפטירתו של הרצי"ה דרשו חמישה מהר"מים בישיבה, הרבנים מרדכי ועמיאל שטרנברג, עודד ולנסקי, יהושע צוקרמן, יעקב לבנון וכן הרב שלמה אבינר, למנות את הרב טאו לראש הישיבה לצד הרב אברהם שפירא והרב שאול ישראלי, ולהעניק לו זכות וטו בענייני קבלת והוצאת תלמידים ור"מים, בתחום הממון ועוד. הם שבתו בשל כך במשך תקופה מסוימת. ראשי הישיבה סירבו להיענות לדרישות אלו. לבסוף נמנע אז הרב טאו ממאבק פומבי והרמי"ם שתמכו בו, לא פרשו מתפקידיהם.
ביוגרפיה > ישיבת הר המור

המתחים בינו לבין הרב שפירא לגבי דרך הנהגת הישיבה והציבור בכלל הגיעו ב-1997 לשיא, כשהציעה הנהלת הישיבה בפני התלמידים אפשרות ללימודי הוראה במקביל ללימודי הישיבה. הרב טאו טען שהכוונה היא לשלב מכון הוראה באופן רשמי במסגרת הישיבה, שגם יתמוך בתקציבה (באופן דומה לנהוג בישיבות הסדר רבות), ואילו הרב שפירא הכחיש את הדברים. בעקבות הפולמוס שנוצר פרש מן הישיבה עם שישה מן הר"מים וכן חלק מתלמידי הישיבה ואברכיה (בפרט מהתלמידים המבוגרים), והקים עמם את ישיבת הר המור. בישיבת הר המור מכהן הרב טאו בתפקיד הרוחני של נשיא הישיבה. הוא אינו מעורב בניהולה השוטף, אך מכריע בנושאים אידאולוגיים ומעביר שיעורים.
השקפה

הרב טאו סבור שיש לדבוק ללא פשרות בתורת הרב קוק ובנו הרצי"ה. אחד היסודות המרכזיים בשיטתו היא התפישה כי "העולם בנוי על תודעה", שעל פיה בכל נושא שהוא, אין חשיבות משמעותית בפעולות המעשיות אם אין תודעה מתאימה שתלווה ותכוון אותן. ללא תודעה מתאימה, כל מוסד או מפעל לא יוכל להתקיים. כיוון שכך, השיקול המרכזי שצריך לשקול בכל נושא הוא השפעתו על התודעה. לאור זאת, הוא מייחס חשיבות רבה לצורך להשפיע על תודעתו של עם ישראל על כל חלקיו.
מתוך גישה זו, ששורשיה אצל הרב קוק ובנו הרצי"ה, הוא נוטה להביט על פעולות מעשיות מתוך תפישה מטאפיזית. למשל, הוא מתנגד לכל ויתור על "קדושת התורה", משום השפעתו העקרונית על התודעה.[דרוש מקור] תפיסה זו עומדת מאחורי התנגדותו להכנסת מכוני הוראה אקדמיים לתוך הישיבות, מאחר שלדבריו יש בכך פגיעה בעצמאות התורה. באופן דומה, אלימות מילולית כלפי חייל יש בה פגיעה בקדושת המדינה וכדומה.[דרוש מקור]
השקפה > ממלכתיות

כחלק מהשקפתו העקרונית, אוחז הרב טאו גם בגישה "ממלכתית", אשר מדגישה לא רק את חשיבות מצוות יישוב ארץ ישראל, אלא גם את חשיבות רצונו של רוב עם ישראל. הוא מתנגד לכל פעולה של כפיית רצון או עניין מגזרי שרוב העם אינו מעוניין בו, גם אם בעיני העושים זוהי טובת העם. לאור זאת, כאשר המתיישבים מתנתקים מן העם, עמדתם הופכת לחסרת משמעות. גישה זו התבטאה בין היתר בכמה אירועים בולטים:
בתשמ"ב–1982, בעת פינוי סיני, במסגרת יישום הסכם השלום עם מצרים שנחתם בהסכמי קמפ דייוויד שלל בנחרצות מחאה אלימה כנגד הפינוי כשטען כי "אין שום מנדט לחמשת אלפי איש לכפות את עם ישראל, למרוד ברוח האומה, ולבטל את הדברים שנעשו בצורה ציבורית – זוהי מרידה במלכות ה׳... צריך להבין שתל אביב בידנו מפני שכל היהודים רואים בה חלק ממולדתם, ומצד רוחם הלאומית יש להם התעוררות ביחס לשטח הזה. כלפי ימית, לעומת זאת, לא הצלחנו לעורר הכרה ותודעה לאומית, וקרה מה שקרה". בשנות השמונים היה מראשי המתנגדים מבין רבני הציונות הדתית למחתרת היהודית, ואמר על אנשיה שהם מרימים ידם כנגד תורת הרב קוק ועושים בה שימוש כנגד דעתו המקורית.
בעת הוויכוח על תוכנית ההתנתקות, כמו במקרים קודמים, הוא התנגד עקרונית לאיום בנשק הסרבנות, שלדעתו מפורר את הצבא. עם זאת, לראשי מוסדות שהתייעצו איתו בנושא, הוא אמר שתלמיד שיהיה מסוגל נפשית לפנות יישובים, הוא כישלון חינוכי. היו שקראו לגישתו שהובעה בכמה ערוצים, בשם: "סרבנות אפורה". ב-2016 קרא להתנגד לעירוב נשים בחילות השדה גם במחיר ויתור על הקריירה הצבאית.
לדעתו, בהמשך לדעת הרב צבי יהודה הכהן קוק, יש לכבד את מי שמייצג את הממלכתיות הישראלית, ובאופן מיוחד את ראש הממשלה. בהתאם לכך, ניתן לבקר את ראש הממשלה באופן נוקב ולהילחם במעשיו, אך אסור לבזותו ולפגוע בכבודו. עם זאת, הרב טאו גם טען שלא כל אחד מבין בעניינים פוליטיים ויכול לבקר את הממשלה.
השקפה > השקפה חינוכית

הרב טאו התפרסם בהתנגדותו ללימוד התנ"ך "בגובה העיניים", דהיינו לייחוס מניעים אנושיים רגילים לגיבורי התנ"ך. הוא הביע התנגדות לשיטת הרבדים בלימוד התלמוד. כמו כן ביקר בחריפות הכנסת אספקטים של ביקורת המקרא אל תוכנית הלימודים של התנ"ך בחלק מישיבות ההסדר, בין השאר בטענה שהאיחוד האירופי מממן תוכניות לימודים אלו, במסגרת התוכנית להחדרת ערכי דמוקרטיזציה אל החברה הישראלית.
הוא תומך בכך שללימודי חול לא יוקדש זמן רב בגיל צעיר. מנחה את תלמידיו להימנע מצריכת תקשורת ותרבות חילונית נמוכה, אולם אינו מתנגד להשכלה כללית בגיל מאוחר. לרב טאו עצמו ידע כללי רחב, והוא מתמצא בפילוסופיה ושולט בכמה שפות.[דרוש מקור]
הרב טאו מתנגד בתוקף לרפואה אלטרנטיבית. לדבריו, גם התרופות שבתלמוד ובספרי הרמב"ם משקפות את הידע המדעי של זמנם, ויש להסתמך על הרפואה המודרנית.
פעילותו הציבורית

הרב טאו השתתף בתכנון מהלכיה של תנועת "גוש אמונים" בשנות השבעים והשמונים של המאה העשרים, הגם שהתעמת כמה פעמים עם מנהיגיה, בניסיון למנוע עימותים עם צה"ל. באותה תקופה, הרב טאו ואשתו הרבנית חנה היו מראשי הפעילים בתנועת "שלח את עמי", שפעלה למען יציאת יהודים מברית המועצות, ועמדו בקשר עם אסירי ציון הרב יוסף מנדלביץ' ונתן שרנסקי.
בתחילת דרכה של ישיבת "שבי חברון" בבית רומנו ביישוב היהודי בחברון, מסר מדי שבוע שיעור בישיבה.
הרב טאו מסרב להתראיין לעיתונאים, וממעט בהופעות באירועים ציבוריים.
הרב טאו מתנגד לעליית יהודים להר הבית, עקב האיסור שהטילה הרבנות הראשית.
ב-2016 נתן את הסכמתו לאיחוד מדרשת הרובע אל המכללה האקדמית הרצוג, אך בהמשך חזר בו מאחר שזו לדבריו משתמשת ב"גישות חילוניות כפרניות ובשיטות מחקר זרות בלימוד כתבי הקודש".
בדצמבר 2022 חיזק בעל אולם אירועים, עקב סירובו לאפשר את חתונתן של שתי נשים.
פעילותו הציבורית > פקודת השירות המשותף

בשנת תשע"ז (2017) הביע התנגדות נמרצת לפקודת השירות המשותף ולשילוב בנות בתפקידי לוחמה בצה"ל, שאותן הוא רואה כנובעות מאג'נדה של אנשי שמאל קיצוני שבה מחזיקים אנשי תקשורת וארגוני נשים, המבקשים להביא לחילון, להפרדה בין דת ומדינה בישראל, לביטול מושג המשפחה המסורתי והחלפתו ביצירת חברת אחווה ושיתוף נשים וילדים ברוח חזון המדינה האידיאלית של אפלטון, ולעצירת תהליך הגאולה. לטענתו, ראשי הצבא משתפים פעולה עם מגמות אלה והדבר מביא לכפיית מערכת ערכים זרה על חיילי צה"ל ועל עם ישראל. לתלמידיו קרא שלא להסכים לפקודות שנוגדות את ערכי הצניעות, גם אם הדבר יוביל לפגיעה בשיבוצם ובקידומם בצה"ל. הדברים שנאמרו בעל פה נערכו בידי תלמידיו והוצאו בחוברת מיוחדת בתפוצה רחבה. הוא קשר את הדברים גם לקיום מצעד הגאווה והסובלנות בירושלים, וכינה את ההומוסקסואלים "סוטים". לדבריו, תופעות אלו מבטאות איבוד צלם אנוש בסיסי, ופגיעה בערכים יהודים כדוגמת הצניעות. בהתנגדות למהלכים אלו ראה הרב טאו חלק מהותי מבניין תחיית הקודש ותהליך הגאולה. עם זאת התנגד לקריאת חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ' לבני נוער דתיים לעכב את גיוסם לצה"ל על רקע נושא זה.
פעילותו הציבורית > פעילות מפלגתית

ברוב מערכות הבחירות בעבר תמך הרב טאו במפד"ל. אולם בחירות לכנסת השבע עשרה שנערכו ב-2006 הצביע לש"ס בנימוק שנציגי האיחוד הלאומי-מפד"ל לא מבינים כי המאבק על שלמות הארץ אינו אלא ביטוי של מאבק תרבותי-תודעתי יסודי יותר[דרוש מקור][מפני ש...]. לקראת נאום בר-אילן, פרסם ביוני 2009 מכתב פומבי לראש הממשלה בנימין נתניהו, בו קרא להדוף את "לחצי אמריקה ואירופה".
ב-2013 פרסם מכתב נגד "הבית היהודי" שבו כתב: "האג'נדה של הבית היהודי היא חיסול כוחן של המפלגות הדתיות הציוניות, כדי לקעקע את הסטטוס קוו, למען הפרדת הדת מן המדינה בכל התחומים ולפרק כל זיקה של מדינתנו אל התורה"; "ונקווה שגם יוחלף השם שמפלגה זו נושאת בשקר". בהמשך לכך, ובהקשר של הקמת "מנהלת הזהות היהודית" במשרד לשירותי דת, הביע התנגדות לכל פעולה שמבוצעת בשיתוף פעולה עם אנשי "הבית היהודי". בכסלו תשע"ה הופצה חוברת המבוססת על שיעוריו, ובה התנגדות להפרדת היהדות ממדינת ישראל, לשילוב חילונים במפלגה הדתית לאומית ולמתן לגיטימציה לחקיקה ולרפורמות אנטי-דתיות.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים, תמך במפלגת "יחד" בראשות אלי ישי, התנער ממנה לקראת האיחוד עם מפלגת "עוצמה יהודית", אך חזר בו מהתנערות זו וחתם על מכתב תמיכה פומבי בה והשתתף בכנס תמיכה במפלגה.
בבחירות לכנסת ה-21 הטיל לקלפי פתק לבן. החל מהבחירות לכנסת ה-22 תומך במפלגת נעם ונחשב למנהיגה הרוחני. החל מהכנסת העשרים וארבע מיוצגת בכנסת על ידי אבי מעוז.
פעילותו הציבורית > פרשות משה קצב וחיים ולדר

בזמן חקירתו של נשיא המדינה משה קצב, בין היתר בחשד לאונס, פרסם הרב טאו מכתב אשר בו הוא מביע תמיכה בקצב וקרא לו שלא להיכנע ללחצים התקשורתיים, משום שכניעה כזאת תזמין לחצים נוספים ותיתן "שלטון ללא מיצרים לליצנות ולטרור התקשורתי". גם לאחר הרשעתו של קצב באונס, עמד הרב טאו בראש מכתב תמיכה של רבנים שנשלח באופן פרטי לקצב, שבו הביעו אמון בחפותו וביקרו בחריפות את התקשורת הישראלית. לפי אבישי בן-חיים, ביטל קצב את עסקת הטיעון שנחתמה עמו לאור המלצות הרב מרדכי אליהו והרב טאו, שאמר לו כי אין לו רשות למחול על כבודו, גם אם יורשע.
לאחר התאבדותו של חיים ולדר עקב טענות לתקיפה מינית וניצול מיני, יצא הרב טאו להגנתו וטען כי הטענות כנגד ולדר הן "שקר וכזב", וכי שילמו כסף למתלוננות ולמתלוננים כדי שיעידו. לדבריו, "רצו להינקם ולחסל" את ולדר בשל ביקורת שמתח על בית המשפט העליון ונשיאו לשעבר אהרן ברק. בהקשר זה הזכיר הרב טאו את תיקו של משה קצב, וטען כי "תפרו לו תיק" מפני שלא היה מוכן לקבל את המשלחת של הרפורמים. בהתייחס לבית דין שהפעיל הרב שמואל אליהו בעניינו של ולדר טען כי לא היה בית דין, כי הרב אליהו סובל ממקארתיזם, וכי בעקבות פרשיית עזרא שיינברג איבד הרב אליהו את כל הגבולות. הוא ביקש לפרסם את דבריו, ושניים מתלמידיו פעלו ברוח זו. לאחר פגישה שנערכה בין שני הרבנים פורסם כי "יושרו ההדורים" ביניהם. בהמשך פרסם הרב טאו מכתב שבו חיזק את דבריו הראשונים והזהיר מעריכת משפט שדה לאדם בתקשורת.
תלונות על פגיעה מינית

באוגוסט 2022 פרסמה נחמה תאנה פוסט בפייסבוק ובו טענה שהרב טאו פגע בה מינית פגיעה ממושכת בזמן שהייתה קטינה, לפני כ-30 שנים. על התלונה שהגישה תאנה חלה התיישנות, והמשטרה התקשתה לעמוד על אמינות המתלוננת. ב-13 בנובמבר 2022 התראיינה דורית הופר לנג, ולדבריה גם היא הותקפה מינית על ידי הרב טאו, לפני למעלה מ-40 שנים. זמן קצר לאחר מכן פתחה משטרת ישראל בחקירת הטענות, ובהמשך החקירה הועברה לידי להב 433.
בינואר 2023 אמרה תאנה כי הרב טאו הוא צאצא של יוזף מנגלה והשתקע בישראל בזהות בדויה של יהודי, ואחראי לרציחתם של אזרחים ישראלים. תאנה ומשפחתה קראו לרב טאו לבצע בדיקת סמני DNA מפוקחת כדי לְהָזֵם את השמועות. בפברואר 2023 פורסם שנחקר תלמידו לשעבר ששמע כבר לפני שנים על סיפורה של דורית לנג, שכתב כי "מחפשים את ראשו" של הרב טאו. כמו כן פורסם כי בינואר נחקרה אישה נוספת, שלפי הנטען סיפרה לפני למעלה מעשרים שנה באופן אישי לאישה אחרת כי הוטרדה מינית על ידי הרב טאו.
במרץ 2023 הרב טאו נחקר באזהרה בחשד לביצוע עבירות מין, תקיפה בנסיבות מחמירות, חטיפה ומעשה מגונה בקטין ושוחרר בערבות. במהלך החקירה נערך עימות בינו ובין תאנה. ביוני 2023 הסתיימה החקירה, והמשטרה העבירה את התיק לפרקליטות מחוז ירושלים שתחליט אם להגיש כתב אישום נגדו.
במאי 2024 הוגשה תלונה נוספת על פגיעה מינית כנגד טאו שהועברה לבחינת הפרקליטות. בשל משך שהזמן שעבר ממועד ההתרחשות לכאורה של האירועים, ייתכן וחלה התיישנות על התלונה.
חיים אישיים

אשתו הראשונה, הרבנית חנה טאו, הייתה מחלוצות לימוד התורה לנשים בציבור הדתי. נחשבה למורת דרך, ולימדה רבות מהמחנכות במדרשות התורניות. חנה טאו נפטרה בשנת 2005 ובשנת 2008 נישא הרב טאו בשנית, לבתיה כהן מהרובע היהודי.
לרב טאו שלושה בנים ובת.
הרב מרדכי (מוטי), הקים את הישיבה הקטנה "שלום בניך" בירושלים ועומד בראשה.
הרב נחמיה (נשוי לנחמה, בתו של הרב אלי הורוביץ) עומד בראשות ישיבה גבוהה בבני דקלים, אותה הקים בטבת ה'תשפ"ג יחד עם הרב דביר שחר. בנוסף, הוא מעביר שיעורים בישיבת מדברה כעדן, ובישיבה הקטנה מדברה כעדן לצעירים (שבהקמתה היה שותף), שבמצפה רמון.
תהילה - נשואה לרב איתי אפלבאום, המלמד אף הוא בישיבת "שלום בניך".
אברהם יצחק.
הרב טאו הוא אחיהן הצעיר של פרופ' גרדה אילתה-אלסטר (מרצה לשעבר לספרות משווה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב ורעיית פרופ' חיים אילתה) ושל הרַבָּה פרופ' אוולין גודמן-טאו, חוקרת מחשבת ישראל.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |   |   |   |   |   |  אברהם אדולף טאו בנקאי  אברהם אדולף טאו בנקאי     |  אברהם אדולף טאו בנקאי  אברהם אדולף טאו בנקאי     |  אברהם אדולף טאו בנקאי  אברהם אדולף טאו בנקאי     |  |  |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |    |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|  גרדה אילתה-אלסטר חוקרת ספרות  גרדה אילתה-אלסטר חוקרת ספרות     |  גרדה אילתה-אלסטר חוקרת ספרות  גרדה אילתה-אלסטר חוקרת ספרות     |  גרדה אילתה-אלסטר חוקרת ספרות  גרדה אילתה-אלסטר חוקרת ספרות     |   |  חיים אילתה איש ציבור ומדען  חיים אילתה איש ציבור ומדען     |  חיים אילתה איש ציבור ומדען  חיים אילתה איש ציבור ומדען     |  חיים אילתה איש ציבור ומדען  חיים אילתה איש ציבור ומדען     |   |  אוולין גודמן-טאו רבה ופרופסור למחשבת ישראל  אוולין גודמן-טאו רבה ופרופסור למחשבת ישראל     |  אוולין גודמן-טאו רבה ופרופסור למחשבת ישראל  אוולין גודמן-טאו רבה ופרופסור למחשבת ישראל     |  אוולין גודמן-טאו רבה ופרופסור למחשבת ישראל  אוולין גודמן-טאו רבה ופרופסור למחשבת ישראל     |   |  צבי ישראל טאו נשיא ישיבת הר המור  צבי ישראל טאו נשיא ישיבת הר המור     |  צבי ישראל טאו נשיא ישיבת הר המור  צבי ישראל טאו נשיא ישיבת הר המור     |  צבי ישראל טאו נשיא ישיבת הר המור  צבי ישראל טאו נשיא ישיבת הר המור     |   |  חנה טאו רבנית ומחנכת  חנה טאו רבנית ומחנכת     |  חנה טאו רבנית ומחנכת  חנה טאו רבנית ומחנכת     |  חנה טאו רבנית ומחנכת  חנה טאו רבנית ומחנכת     |
מתלמידיו הבולטים

בפרק זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי, וכן רוב הנמנים ללא מקור. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים. (25 בנובמבר 2023)
הרב עמיאל שטרנברג – ראש ישיבת הר המור
הרב מרדכי שטרנברג – שימש כראש ישיבת הר המור
הרב עודד וולנסקי – מלמד אמונה בישיבת הר המור
הרב יעקב לבנון – מלמד אמונה בישיבת הר המור
הרב משה בלייכר – ראש ישיבת שבי חברון לשעבר
הרב צבי קוסטינר – ראש ישיבת מדברה כעדן במצפה רמון
הרב אלי בזק – מלמד שיעורי אמונה בישיבת הר המור ובישיבת מצפה רמון
הרב חיים גנץ – ראש ישיבת מעלה אליהו בתל אביב
הרב אלי סדן – ראש מוסדות בני דוד בעלי
הרב יוסף קלנר – מלמד במוסדות בני דוד בעלי
הרב חגי לונדין – ר"מ בישיבת ההסדר אפיקי דעת בשדרות ומכון מאיר, וראש ישיבת הסדר חולון
הרב יהושע שפירא – ראש ישיבת ההסדר רמת גן
הרב שלמה אבינר – נשיא ישיבת עטרת ירושלים
הרב חננאל אתרוג – ראש ישיבת שבי חברון
הרב מרדכי הס – רב היישוב נווה וראש הישיבה הגבוהה ביישוב. לשעבר ר"מ בהר המור. מעורכי סדרת הספרים של הרב טאו "לאמונת עתנו".
הרב אריאל אדרי – ר"מ בישיבת "הר המור", רב שכונת הר חומה ואב בית הדין בבאר שבע
הרב ישעיהו דורון – ראש ישיבת לנתיבות ישראל
הרב יעקב פייגנבוים – לשעבר ראש מכינת קשת
הרב יגאל לוינשטיין – ראש מכינת בני דוד שבעלי
הרב יהושע ון דייק – ראש ישיבת איתמר
ספרים המבוססים על שיעוריו

הרב טאו לא פרסם ספרים או מאמרים שכתב בעצמו, למעט מאמרים בודדים. בנוסף הרב טאו ערך ספר הנקרא "להלכות ציבור" בו מרוכזים אגרות וכרוזים של הרב צבי יהודה בתוספת רקע וביאור קצר מהרב טאו.
תוך שיתוף פעולה הדוק איתו הוצאו לאור על ידי הוצאת הספרים "חוסן ישועות" (מכון תורני להוצאת כתבי רבני ישיבת הר המור), סדרות של ספרים וחוברות שנערכו על בסיס שיעוריו. בהם:
לאמונת עתנו – שבעה עשר כרכים של שיחות בענייני אמונה, הנהגה וגאולה
צדיק באמונתו יחיה – על הגישה ללימוד תורה, בהוצאת מכון בניין התורה – עלי. הספר מבקר את הגישה האקדמית והחילונית ללימוד התורה.
סולו המסילה – בנושא המאבק על ארץ ישראל וגישת הממלכתיות
נשמה לעם עליה – מאמרים שנאמרו בעיצומה של תוכנית ההתנתקות
נושא אלומותיו – ערכה של החקלאות
צדקה תרומם גוי – ערכה של מצות הצדקה
חסד ומשפט אשירה – בעניין אהבת ה' וקבלת הייסורים באהבה (תשע"ז).
האומץ לעצמאות – התנגדות לערכי הפוסט-מודרניזם (אביב תשע"ט (2019))
הרימו מכשול מדרך עמי – חובת המחאה.
הִיבָּרוּ נושאי כלי ד’ – על התמודדות עם הפוסט-מודרניזם וההשתחררות מכבליו (תשפ"ג).
מדי כמה חודשים יוצאות חוברות של שיעורים שמעביר הרב טאו, בהוצאת מכון שירת ישראל. כמו כן יצאו בהוצאה זו הספרים הבאים:
ותשחק ליום אחרון – היחס הראוי אל המוות (תש"פ)
הגיון ליבי לפניך – ביאור עניינה של התפילה ולקט ביאורי תפילה (תשפ"א).
עם מקדשי שביעי – שיעורים בנושא מעלת השבת וקדושתה.
אהבתי מצוותיך – קיום המצוות בדקדוק כיסוד חיי האמונה.
ושבתה הארץ – פירוש להקדמת שבת הארץ לרב קוק (תשפ"ב).
לקריאה נוספת

עוז דוד בלומן, השיבה אל המטפיזיקה: קודש ותודעה במשנתו של הרב צבי ישראל טאו, עבודת מוסמך, אוניברסיטת בר-אילן, תשע"ג (127 עמ')
אודי אברמוביץ, התאולוגיה הממלכתית של הרב צבי טאו וחוגו, עבודת דוקטור, אוניברסיטת בן-גוריון, 2014
מרדכי (מורדי) מילר, "כבר לא מבדילים בין עם ישראל לגוים: מלחמתו של הרב צבי ישראל טאו בהשפעות זרות", ראשית, ה (תשפ״א), עמ׳ 80–112.
יוסף אחיטוב, הרב צבי טאו על האומה הפלסטינית, בתוך: יקיר אנגלנדר ואבי שגיא (עורכים), משבי רוח: דברי הגות ומחשבה, ירושלים: מכון שלום הרטמן, תשע"ג, עמ' 75–92. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
מיכאל הלברטל

| --- | --- |

הלברטל, אוקטובר 2020
 לידה:  1959 (בן 66 בערך)
 לאום:  ישראל ישראל
 לימודי רפואה:  הפקולטה לרפואה ע"ש רפפורט
 התמחות:  רפואת ילדים
 תפקידים:  מנהל המרכז הרפואי רמב"ם בחיפה
מיכאל (מיקי) הלברטל (נולד בשנת 1958) הוא רופא ישראלי, המכהן כמנהל המרכז הרפואי רמב"ם בחיפה.
ביוגרפיה

הלברטל למד את לימודי הרפואה בפקולטה לרפואה של הטכניון. התמחה בבית החולים רמב"ם ברפואת ילדים ובטיפול נמרץ ילדים. ב-1992 עבר התמחות עמיתים בבריטניה וב-1996 יצא להתמחות בבית החולים לילדים בטורונטו שבקנדה. הקים ברמב"ם את תחום טיפול נמרץ לב לילדים ועמד בראשו משנת 2001. משנת 2018 הוא מרצה בכיר בפקולטה לרפואה בטכניון.
בשנת 2009 מונה לחבר הנהלת בית החולים רמב"ם ומשנת 2013 היה סגן מנהל בית החולים. הקים בבית החולים את המנהלת לאיכות בטיחות וניהול סיכונים.
הלברטל הוא בעל תואר מוסמך בניהול מערכות בריאות (MHA) מאוניברסיטת תל אביב. סיים ברמב"ם גם התמחות במינהל רפואי. הוא בוגר תוכנית המנהיגות הבכירה של קרן וקסנר.
שירת במילואים כרופא מוטס בחיל האוויר.
במרץ 2019 נכנס לתפקידו כמנהל ה-14 של המרכז הרפואי רמב"ם במקומו של פרופסור רפי ביאר.
במרץ 2025 פורסם כי הלברטל יפרוש לגמלאות באוגוסט 2025.
הלברטל מתגורר עם משפחתו בזכרון יעקב[דרוש מקור] נשוי ואב לארבעה.
בתו, ד"ר עדי חן כהן-הלברטל, הייתה רופאה בכירה במחלקת יולדות ברמב"ם עד 2020, אז עברה למחלקת נשים בביה”ח לניאדו בנתניה ולרפואה בקהילה.
הערות שוליים

↑   מנהל רמב"ם פורש לגמלאות. מי יחליף אותו בתפקיד?, באתר DoctorsOnly‏, 6 במרץ 2025
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ORCID: 0000-0003-3172-7619 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אולג דורושצ'וק

אולג יבגנייוביץ' דורושצ'וק (באוקראינית: Олег Євгенійович Дорощук; נולד ב-4 ביולי 2001) הוא אתלט אוקראיני, זוכה מדליית ארד באליפות אירופה (רומא 2024) ואלוף אירופה באולם (אפלדורן 2025) בקפיצה לגובה.
ביוגרפיה > 2018 > סגן אלוף אירופה עד גיל 18

באליפות אירופה עד גיל 18 שנערכה בגיור שבהונגריה ביולי זכה במדליית כסף בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.13 מטר.
ביוגרפיה > 2018 > מדליית ארד במשחקים האולימפיים לנוער

באולימפיאדת הנוער בואנוס איירס שנערכה באוקטובר זכה במדליית ארד בקפיצה לגובה לאחר שקפץ לגבהים של 2.09 מטר ו-2.14 מטר (4.23 מטר בסיכום).
ביוגרפיה > 2019 > סגן אלוף אירופה עד גיל 20

באליפות אירופה עד גיל 20 שנערכה בבורוס שבשוודיה ביולי זכה במדליית כסף בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.14 מטר.
ביוגרפיה > 2021

באליפות אירופה באתלטיקה באולם שנערכה בטורון שבפולין במרץ סיים במקום תשיעי בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.16 מטר.
ביוגרפיה > 2022

באליפות העולם שנערכה ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, ביולי, סיים במקום 15 בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.25 מטר.
באליפות אירופה שנערכה במינכן שבגרמניה באוגוסט סיים במקום רביעי בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.23 מטר.
ביוגרפיה > 2023 > סגן אלוף אירופה עד גיל 23

באליפות אירופה עד גיל 23 שנערכה באספו שבפינלנד ביולי זכה במדליית כסף בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.19 מטר.
באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבודפשט שבהונגריה סיים במקום 13 בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.20	מטר.
ביוגרפיה > 2024

באליפות העולם באולם שנערכה בגלאזגו שבממלכה המאוחדת במרץ סיים במקום רביעי בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.24 מטר.
ביוגרפיה > 2024 > מדליית ארד באליפות אירופה

באליפות אירופה שנערכה ברומא שבאיטליה ביוני זכה במדליית ארד בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.26 מטר, אחרי ג'אנמרקו טאמברי מאיטליה (2.37 מטר) ובן ארצו ולדיסלב לבסקי (2.29 מטר).
באולימפיאדת פריז שנערכה באוגוסט סיים במקום שישי בקפיצה לגובה בשיא אישי חדש של 2.31 מטר.
ביוגרפיה > 2025 > אלוף אירופה באולם

באליפות אירופה באולם שנערכה באפלדורן שבהולנד במרץ זכה במדליית זהב בקפיצה לגובה בשיא אישי חדש של 2.34 מטר, לפני יאן שטפלה מצ'כיה (2.29 מטר) ומתאו סיולי מאיטליה (2.29 מטר).
שיאים אישיים > אצטדיון

קפיצה לגובה: 2.31 מטר (2024)
שיאים אישיים > אולם

קפיצה לגובה: 2.34 מטר (2025)
ישי עמרמי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1936 (בן 89 בערך) עין החורש, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב 
 
ישי עמרמי (נולד ב-1936) הוא איש צבא, חינוך ותרבות ופעיל ציבור ישראלי.
ביוגרפיה

ישי עמרמי נולד וגדל בקיבוץ עין החורש, להורים יוצאי פולין שעלו לארץ ישראל ב-1929 והיו בין מייסדיו. עד שנות ה-30 לחייו גדל ופעל בקיבוץ, ניהל ענפי משק שונים והיה במשק שנתיים מזכיר הקיבוץ.
ביוגרפיה > שירותו הצבאי

התגייס לצה"ל בשנת 1953. שירת שירות חובה בגבעתי וגולני וסיים את שירותו זה לאחר מבצע קדש כסמ"פ בדרגת סגן. לאחר שחרורו משירות החובה שירת במילואים בחטיבת חי"ר עד תפקיד סמג"ד בדרגת רב-סרן והשתתף במלחמת ששת הימים בכיבוש קלקיליה. בשנת 1968 חזרת לשירות קבע בצה"ל במערכת החינוך. עד לשנת 1981 ביצע את התפקידים הבאים: קצין החינוך של הנח"ל, קצין החינוך של פיקוד הדרום, ראש ענף התרבות, קצין החינוך של המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה, ראש ענף שלישות וסגן קצין חינוך ראשי בדרגת אל"ם.
ביוגרפיה > שירותו הציבורי > מנכ"ל תיאטרון ירושלים ופסטיבל ישראל

בשנת 1981 הוזמן לשמש בתפקיד מנכ"ל תיאטרון ירושלים על ידי טדי קולק, ראש עיריית ירושלים והגב' גיטה שרובר. ב-1984 התמנה גם למנהל פסטיבל ישראל שהועבר לעיר. תפקידים אותם מילא עד שנת 1992.
בתפקידו זה בנה את המודל הראשון של היכל תרבות בעיר המארח מופעים ואירועי תרבות עם מפעל מנויים גדול. מודל שהפך עם השנים למוסד הקיים בערים רבות. כמו כן הפך את פסטיבל ישראל לפסטיבל לאומי בעיר המארח את מיטב הלהקות מהארץ ומהעולם והמשלב חגיגה של פנים וחוץ במשך שלושה שבועות בשנה.
ביוגרפיה > שירותו הציבורי > מנכ"ל יד ושם

בשנת 1993 מונה ישי עמרמי לתפקיד מנכ"ל יד ושם, תפקיד אותו מילא עד שנת 2006. במסגרת תפקידו זה היה שותף עם אבנר שלו (יו"ר הנהלת יד ושם) למימוש תוכנית פיתוח רב שנתית גדולה שמטרתה היא להכין את יד ושם להתמודדות עם האתגרים של קיום זיכרון השואה במאה ה-21. בתוכנית זו הוקמו ביד ושם מכלול מוזיאוני חדש לתולדות השואה, בית ספר מרכזי ובינלאומי להוראת השואה, ארכיון וספריה, מערך כניסה חדש וכן הקמת מאגר ממוחשב של שמות הנספים בשואה. תוכנית זו הושלמה ב-2006 והביאה את יד ושם לקבלת הכרה והוקרה גדולות בארץ ובעולם, לרבות קבלת פרס ישראל.
ביוגרפיה > שירותו הציבורי > מנכ"ל החברה לאיתור והשבת נכסים של נספי השואה

לאחר סיום תפקידו כמנכ"ל יד ושם התמנה ישי עמרמי לדירקטור בהחברה לאיתור והשבת נכסים של נספי השואה והחל מ-2007 הפך למנכ"ל החברה, תפקיד אותו מילא במשך שנתיים.
ביוגרפיה > שירותו הציבורי > מנהל פרויקט הקמת התערוכה החדשה בביתן היהודי באושוויץ-בירקנאו

בשנת 2009 חזר ישי עמרמי ליד ושם לתפקיד מנהל פרויקט הקמת התערוכה החדשה בביתן היהודי באוושווייץ בירקנאו, תפקיד אותו מילא עד שנת 2013.
הקמת התערוכה החדשה הזו הוטלה על יד ושם על ידי ממשלת ישראל ונעשתה בתיאום ושיתוף פעולה עם האתר באושוויץ והנהלתו. התערוכה נפתחה ב-13 ביוני 2013 במעמד ראש ממשלת ישראל ושריה, ניצולי שואה, אורחים מהארץ ומהעולם והיא זוכה להצלחה רבה.
ביוגרפיה > שירותו הציבורי > מנהל פרויקט הקמת המשכן החדש לאקדמיה ללשון העברית

החל משנת 2013 משמש ישי כמנהל פרויקט הקמת המשכן החדש לאקדמיה ללשון העברית בירושלים. בנובמבר 2012 החליטה ממשלת ישראל להקים משכן חדש לאקדמיה - "הקריה החדשה ללשון העברית בירושלים". עבודת ההקמה הוטלה על האקדמיה. בקריה החדשה מתוכננים לפעול מכוני מחקר חדשים, מוזיאון לאומי חדש לעברית, מרכז למידה ותרבות וכן מרכז מידע מגוון לשפה העברית. הקריה החדשה אמורה להיבנות בקריית הלאום בירושלים ובתקציב של כ-50 מיליון דולר ובמשך כ-8 שנים.
ביוגרפיה > שירותו הציבורי > תפקידי ייעוץ שונים

במקביל לתפקידיו (לאחר סיום עבודתו כמנכ"ל יד ושם) שימש ישי כיועץ לגופים שונים: יועץ להנהלת בית התפוצות במסגרת הקמת המוזיאון החדש של העם היהודי, יועץ ליד בן צבי במסגרת הקמת בית הספר המרכזי ללימודי ירושלים ויועץ במוות מכון מנדל לבוגריו[דרושה הבהרה]. כמו כן שימש בהתנדבות כיו"ר הפורום לשימור בזיכרון האודיו-ויזואלי של מדינת ישראל וכן כחבר במועצה הציבורית של יד בן צבי.
ביוגרפיה > חיים אישיים

ישי עמרמי הוא בעל תואר ראשון בהיסטוריה כללית ויהודית באוניברסיטת תל אביב ובוגר המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה של צה"ל. נשוי לזהרה, מורה, מחנכת ומנהלת בתי ספר בירושלים. אב לחמישה ילדים. מתגורר במגדלי הים התיכון בנורדיה.
הערות שוליים

↑  אלישע פורת, שרץ טמא - מעשה בחבר קיבוץ סורר, שרצה לחדש את אזרחותו הגרמנית, באתר הארץ, 2 ביולי 2011
↑  אסתי אהרונוביץ', מחולל המהפכה של "יד ושם", באתר הארץ, 16 במרץ 2005
↑  שחר אילן, נהרי יכול לחכות, באתר הארץ, 27 במאי 2007
↑  תומר זרחין, תחקיר "הארץ" חושף את תפקודה הלקוי של החברה להשבת נכסי נספי השואה, באתר הארץ, 10 בדצמבר 2008
↑  דנה, יילר פולק, דו"ח מבקר המדינה: עובד אחד במחלקה לאיתור יורשי נספי השואה, באתר הארץ, 3 בינואר 2011