stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עבדות מין
עבדות מין באפריקה > עבדות פולחנית במערב אפריקה > הנשים שמשתתפות במנהג

בנוסף לכל, הטרוקוסי הן הרכוש המיני של הכוהנים, בלילה הן משמשות כשפחות מין. בהגיען לבגרות מינית (לעיתים לאחר המחזור הראשון ולעיתים אחר השלישי) הן עוברות טקס חניכה שלאחריו הכוהנים שכאמור לפי המסורת מיוצגים על ידי האלים, רשאים לקיים עמן יחסי מין. לפי האמונה, מכיוון שהכהן מייצג את האל, הקשר שנוצר הוא בין הטרוקוסי לבין האל. לפי דיווחים, במהלך הטקס הנערות מופשטות ונכנסות לחדר חשוך, שם נאמר להן שהכהן יקיים עמן יחסי מין בנוכחות האל, כך אסור להן לסרב. אם הן מסרבות לקיים יחסי מין, הן מוכות בחומרה עד לכניעה מוחלטת. לפעמים, כדי להקל על התנגדותן בטקס החניכה הן מסוממות על ידי צמחי מרפא. הטקסים המסורתיים נעשים בסודיות כך שקיים קושי לחקור ולתעד את הנעשה במדויק. בנוסף, אחרי הטקס כאשר הנערה מוגדרת כטרוקוסי היא נחשבת לבעלת כוחות מיסטיים, כתוצאה מכך היא נתפסת בחברה ככזו שהטילו עליה קללה. לעיתים אפילו קרובי משפחתה שהביאו אותה למקדש מתרחקים ממנה כתוצאה מכך. הכהנים שונים מכמרים נוצרים לדוגמה בכך שלפעמים המשפחות המעורבות במנהג פוחדות מהכוחות המיסטיים שהם יכולים להפעיל כנגדן. בחלק מהמקרים משפחות מעדיפות שלא לתת את בנותיהן לכהן אבל מרגישות שאין להן ברירה אחרת.
בדרך כלל הטרוקוסי יולדות מספר ילדים לכוהנים, ישנם מקרים שבהם הן יולדות כבר בגיל 14. אין הגבלה לכמות הילדים וגם לכמות הטרוקוסי לכוהן אחד. חלק מהכוהנים הם אבות למספר מוערך של כ-60 ילדים ממספר טרוקוסי. מכיוון שבדרך כלל לטרוקוסי אין השכלה קשה להן לכלכל את עצמן ואת ילדיהן לאחר השחרור מעבדות, לפעמים אין להן אינטרס להמשיך לטפל בהם. בנוסף להכל אחרי השחרור הנשים במצב בריאותי ירוד, ללא קשרים משפחתיים ובלי תקווה לנישואים בגלל עברן. מנקודת מבט דתית ילדי הטרוקוסי הם אנשים מיוחדים שבגורלם לגאול את האנושות ממגוון רחב של פשעים. למרות זאת, ילדים אלו לא מהווים חלק משמעותי מהקהילות שמקיימות מנהג זה. קל להטיל ספק בכך שילדים שגדלו בתנאים דלים יכולים להשפיע על קהילה שלמה. בעוד ילדי הכוהנים משאר הנשים שלהן (troviwo) כן נשלחים לבתי ספר, לילדי הטרוקוסי אין את האפשרות הזו. יחס כזה מהווה הפרה של חוקת גהנה לפיה לכל ילד יש את הזכות להשכלה יחד עם הפרה של הזכות לטיפול רפואי שלא ניתן להם.
בזמן השהייה שלהן במקדשים, רק הכוהנים יכולים להחליט אם הנשים כפרו על החטא. ישנם מקרים בהם הנשים נשארות במקדש עד גיל 15 ולפעמים אף יותר, עד כדי משך חיים שלמים. אם הטרוקוסי נפטרת טרם הכפרה, המשפחה נדרשת לתת למקדש נערה נוספת. במקרה של מרסי סנאה (Mercy Senahe), אחותה הגדולה ניתנה למקדש מכיוון שהסבתא הואשמה בגנבת עגילים. לאחר מות אחותה היא ניתנה למקדש כדי להמשיך לקיים את המנהג בגיל 8. ייתכן ומשך חיים של טרוקוסי אחת לא יספיק כדי לכפר על החטא כך שהמנהג מתמשך במשך כמה דורות. בגאנה ישנן טרוקוסי שמשמשות כדור חמישי של פיצוי על פשע בודד. במקרה מסוים נערה בת עשר בשם מנוורנובי קונקו (Mewornovi Kokou) ניתנה למקדש כדי לכפר על פשע שאף אחד בכפר שלה לא זכר מהו. במקרים אחרים נקבע כי נשים יהפכו לטרוקוסי טרם היוולדן. במקרה אחר נערה ניתנה למקדש כעונש על אונס שאביה ביצע ואשר הוביל ללידתה, כחלק מתהליך הכפרה גם היא עברה התעללות מינית.
עבדות מין באפריקה > עבדות פולחנית במערב אפריקה > מקורות מוקדמים יותר

בשלב מוקדם יותר בהיסטוריה של מנהג זה היה נהוג לתת מתנות פיוס כמו כסף, אלכוהול ובקר אך זה השתנה עקב אמונת הכהנים כי רק נערות בתולות יכול לפייס את האלים. ייתכן ושינוי זה נעשה גם מסיבות כלכליות, מאחר שמתן הנשים היה יוצר פחות עומס כלכלי על המשפחות מאשר ויתור על בקר למשל. בנוסף, בשלב מוקדם יותר של מסורת זו, חייהן של הנערות הוקרבו למען האלים, אך החל משלב מסוים כוהנים החליטו להחזיק בהן בחיים כשפחות בעיקר למטרות עבודה במקדש ושירותי מין.
נטען שמקור המנהג היה להביא נערות למקדש, לא כדי שהן יכפרו על חטאים של אחרים, אלה לעלות את מעמדן החברתי בקהילה וליצור מעמד עילית לנשים המכונה פיאסיטי (Fiasidi). נשות המלכים שיביאו צאצאים שיתפקדו בתור מנהיגי הקהילה – מלכים, פילוסופים, אנשי חזון וכו'. אולם עם הזמן כהני המקדש החלו לנצל את הנשים לטובת הצרכים האישיים שלהם. ייתכן ואם אנשים ידעו כחלק מתהליך הסברה שמנהג כפי שמיושם היום שונה חדש באופן יחסי ולא מבטא כהלכה את הדת שלהם הם יסלדו ממנו יותר.
בכל המקומות שבו מנהג זה מתקיים, הכהנים הם גברים וטרוקוסי הן נשים, כך שמעבר להפרה של זכויות אדם בסיסיות ישנה גם אפליה מגדרית[דרושה הבהרה]. אחת ההנחות לאפליה זו היא שיותר קל ליצור הרתעה על ידי פחד אצל נשים, ושגם יותר קשה להן למרוד כנגד הכוהנים. מכיוון שהנשים לרוב ניתנות למקדש בגיל כל כך צעיר וגדלות בצל הערכים שעליהם הוא מושתת הן מקבלות את גורלן כמובן מאליו. תחילה הנשים מובלות למקדש על ידי משפחותיהן, מופשטות ומקבלות מתנות כמו כלי מטבח ובגדים, מתנות מסורתיות שמקובל לתת לכלות בחתונות. לעיתים, רק לאחר מספר שבועות ללא נוכחות המשפחה במקדש הנערות מתחילות להפנים את תפקידן החדש בחברה.
ברגע שאישה מוגדרת בתור טרוקוסי, היא מיוחסת בידי הקהילה שלה כתת-אדם, כלומר מעמדה החברתי יורד בצורה קיצונית. אלה שדיברו עם הטרוקוסי דווחו על כך שרובן (נערות) לא מרבות לשחק, לשוחח ולחייך. הן בעלות מלנכוליה קודרת, תשושות ומפוחדות. הן בוכות וקוראות לעזרה בהינתן ההזדמנות. חלקן אפילו מדברות על התאבדות על ידי שתיית רעל. אלו שמצליחות לברוח מהמקדש ועוברות תהליך שיקומי מתארות תנאי חיים מחפירים של רעב, ללא אמצעים היגייניים, וקיום יחסי מין בכפוף לרצון הכהנים. הן חשות כעס קיצוני כלפי המערכת, משפחתן וכלפי הכהנים. בריאיון עם מרסי סנאה (Mercy Senahe) היא אמרה: "מעולם לא היית לי האפשרות להגיד לכהן איך אני מרגישה כלפיו, הייתי אומרת לו שהוא האדם הרשע ביותר שאני מכירה... היום אני לא יכולה לבטוח יותר באף אחד ממשפחתי. הייתי יכולה להיות רופאה או מורה אבל במקום זאת אני אם חד הורית לארבעה ילדים בגלל מערכת וכהן מרושעים",
ראו גם

האמנה האירופית לזכויות אדם
סחר בבני אדם
האמנה למניעת העבדות העולמית 1956
אורן גזל-אייל

| --- | --- |

 לידה:  24 במאי 1970 (בן 54) קריית ביאליק, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת חיפה 
 השתייכות:  אוניברסיטת חיפה 
 תחומי מחקר:  משפט פלילי 
 
אורן גזל־אייל (נולד ב-24 במאי 1970) הוא סגן הנשיא והדיקן למחקר ופיתוח באוניברסיטת חיפה, ודקאן הפקולטה למשפטים לשעבר (2022-2017).
ביוגרפיה

גזל-אייל נולד בקריית ביאליק. הוא סיים בהצטיינות תואר ראשון במשפטים ובכלכלה באוניברסיטת חיפה. התמחה אצל שופטת בית המשפט העליון דורית ביניש ולאחר מכן שימש כעוזר משפטי של פרקליטת המדינה, עדנה ארבל (החליף בתפקידו את גדעון סער). הוא סיים תואר שני בהצטיינות במשפטים במסגרת התוכנית האירופית ארסמוס למשפט ולכלכלה ותואר שלישי במשפטים, בהנחיית פרופ' אריאל בנדור והשופטת דורית ביניש, באוניברסיטת חיפה. היה הבוגר הראשון של תוכנית הדוקטורט של הפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה. גזל-אייל כיהן כסגן דקאן הפקולטה מ-2012 ועד 2017, ומפברואר 2017 עד ספטמבר 2022 כיהן כדקאן. בשנת 2023 היה עמית מחקר באול סולס קולג' באוניברסיטת אוקספורד. במקביל, גזל-אייל מכהן כראש משותף של המרכז לחקר משפט, פשיעה וחברה באוניברסיטת חיפה. מאוקטובר 2024 הוא מכהן כסגן נשיא האוניברסיטה והדיקן למחקר ופיתוח.
הוא היה חבר האקדמיה העולמית הצעירה, כמו גם האקדמיה הצעירה הישראלית. הוא יזם וניסח את הטיוטה הראשונית של החוק המאפשר עריכת הסדר מותנה כחלופה להעמדה לדין, והוביל מספר רפורמות אחרות במערכת המשפט הפלילית.
גזל אייל הוא חוקר המשפט היחיד בישראל שזכה בכל שלושת פרסי המחקר השנתיים המרכזיים לחוקרי משפט: פרס חשין לחוקר בכיר, פרס צלטנר לחוקר בכיר ופרס פתאל.
תחומי מחקר עיקריים

מחקריו של גזל-אייל עוסקים במערכת המשפט הפלילית בישראל, ומתמקדים בעיקר בשאלות של סמכויות התביעה, הסדרי טיעון וענישה. כמו כן, הוא עוסק בבחינה אמפירית של הטיות קוגניטיביות בהליכים משפטיים. מרבית מחקריו הם בינתחומיים ונערכים בשיתוף פעולה עם כלכלנים, סוציולוגים, פסיכולוגים וחוקרי אחרים במדעי החברה.
תחומי מחקר עיקריים > הסדרי טיעון

במחקריו על הסדרי טיעון התמקד גזל-אייל בחשש שנאשמים חפים מפשע יודו בהסדר טיעון. הוא הראה כי החשש גדול במיוחד דווקא בתיקים בהם הראיות חלשות וכאשר הצדדים מגיעים להסדרי טיעון על סעיפי אישום המקילים מאוד בהשוואה לאישומים המקוריים, וכן במקרים בהם ההליך עצמו יקר לנאשם, כמו למשל כאשר הנאשם עצור והעונש הצפוי לו אינו גדול משמעותית מתקופת מעצרו. בהסתמך על מחקרים אמפיריים שלו ושל אחרים הוא הראה כי במקרים אחרים החשש להרשעת חפים מפשע בהסדרי טיעון קטן יחסית, שכן מרבית הנאשמים החפים מפשע יטו להעדיף משפט גם כשהדבר אינו כדאי להם מבחינת הסיכונים. גזל-אייל ערך גם את המחקר הראשון בישראל שהציג נתונים על שיעור הסדרי הטיעון בתיקים השונים, וסוגי הסדרי הטיעון שנערכים בבתי המשפט השונים.
תחומי מחקר עיקריים > הטיות בהחלטות שופטים

סדרת מחקרים אחרת שלו עסקה בהטיות פסיכולוגיות בהחלטות שופטים. כך, במספר מחקרים אמפיריים הוא הראה כי בשל הטיית קבוצת פנים תוצאת ההליכים מושפעת מאוד מהזהות האתנית של השופט הדן בהליך. מתדיינים ערבים זוכים לתוצאות טובות בהרבה כשהשופט הדן בעניינם ערבי, בעוד שבעלי דין יהודים זוכים לתוצאות טובות יותר כשהשופט יהודי. באחד המחקרים הוא הראה גם שנוכחות שופט ערבי במותב של שופטים מנטרלת את ההטיה כנגד ערבים שקיימת במותבים של שלושה שופטים יהודים. במחקר אחר הוא בחן גם את ההשפעה של התמקצעות שופטים על החלטותיהם, כמו גם השפעות של ותק שיפוטי ושל תפקידו הקודם של השופט בטרם התמנה לשיפוט.
תחומי מחקר עיקריים > ענישה וגזירת דין

קבוצת מחקרים אחרת של גזל-אייל עוסקת במדיניות הענישה וגזירת הדין. הוא ביקר את היקף השימוש בשיקולי הרתעה לביסוס הצדקה להחמרה בענישה, ומנגד טען כי נעשה שימוש חסר בשיקולים של שיקום והגנה על הציבור במדיניות הענישה. הוא השתתף באופן פעיל בניסוח תיקון 113 לחוק העונשין, שהבנה את שיקול הדעת השיפוטי בענישה. לאחר שהתיקון לחוק עבר, הוא ביקר לא אחת את אופן יישומו. כך מחקרו בעניין ענישת שוהים שלא כדין הראה כי מדיניות הענישה שקבעו בתי המשפט ביחס לשבחים, ועל פיה עונשם המקובל כולל בדרך כלל מאסר של כחודש ימים, מחמירה הרבה יותר מהנדרש על פי החוק. עמדתו זו אומצה על ידי בית המשפט העליון, ומדיניות הענישה של השב"חים שונתה. גם עמדתו בעניין היחס בין הסדרי טיעון למדיניות הענישה אומצה בפסיקה. מחקרים אחרים שלו עסקו באופן בו בית המשפט שוקל את שיקולי הענישה השונים בישראל על פי החוק. הוא גם ערך מחקר אמפירי מקיף על עונש המאסר על תנאי ומצא שהעונש פועל בניגוד לתכלית לשמה הוא נחקק, ופוגע בהרתעת נאשמים. במחקר אחר הוא ביקר בחריפות את ההסתמכות על שחרורים מנהליים לצורך צמצום היקפי הכליאה. בתחום המעצרים הוא הראה כי פעמים רבות מעצרים עד תום ההליכים, שנועדו לצמצם מסוכנות ולמנוע עבריינות, רק מגדילים את היקף העבריינות ואת הסיכון שנשקף מהנאשמים.
תחומי מחקר עיקריים > זכויות חוקתיות

בתחום המשפט החוקתי עסק גזל-אייל בזכויות החוקתיות והיקף ההגנה הנתון להם. במאמריו בתחום זה הוא התמקד בהבחנה בין זכות חוקתית לבין אינטרס ציבורי שאינו זכות כזו, ובדרישת החוקיות לפגיעה בזכויות יסוד חוקתיות.
פעילותו האקדמית

גזל-אייל היה חבר בפורום הצעירים במדעי הרוח והחברה של האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים ולאחר מכן נבחר כחבר האקדמיה העולמית לצעירים, הפועלת תחת ארגון הגג העולמי של האקדמיות הלאומיות למדעים, ה-IAP. בשנת 2014 נבחר גם כחבר האקדמיה הצעירה הישראלית.
גזל-אייל היה חוקר ומרצה אורח באוניברסיטת אוקספורד (בווסטר קולג' ובאול סולס קולג'), באוניברסיטת ניו יורק (NYU), באוניברסיטת מישיגן, באוניברסיטת קונטיקט ובאוניברסיטת אקס-מרסיי.
הוא עומד בראש המרכז לחקר פשיעה, משפט וחברה, של אוניברסיטת חיפה.
בשנת 2009–2010 כיהן גזל-אייל כנשיא האגודה הישראלית למשפט וכלכלה.
ב-2010 נבחר גזל-אייל על ידי הפאנל הבינלאומי של האקדמיות הלאומיות למדעים (ה-Interacademies Pannel) להשתתף עם קבוצה של 55 מדענים צעירים מובילים מהעולם, בכנס הקיץ של הפורום הכלכלי העולמי (פורום דאבוס) בטיינג'ין, סין.
פעילות ציבורית

גזל-אייל היה מעורב בשורה ארוכה של רפורמות במערכת המשפט הפלילית האזרחית והצבאית. הוא שימש מספר פעמים כיועץ למשרד המשפטים בנושאים שונים לרבות הבניית שיקול הדעת בענישה וחלופות להליכים פליליים.
הוא יזם את החוק להסדר מותנה (חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 66), התשע"ב–2012) אשר מקנה לתובע סמכות להגיע עם חשוד להסדר במסגרתו התיק ייסגר בתמורה לתשלום כסף למדינה, פיצוי לנפגע, שירות למען הציבור או בתנאים אחרים.
גזל-אייל כיהן כחבר הוועדה לבחינת מדיניות הענישה והטיפול בעבריינים בראשות השופטת (בדימוס) דליה דורנר וכמרכז הוועדה, ואחר כך כחבר הצוות הבין-משרדי לבחינת חלופות לעונש המאסר בראשון המשנה ליועץ המשפטי לממשלה עמית מררי.
כיום הוא מכהן כחבר הוועדה המייעצת לסדר דין פלילי וראיות, חבר הפורום האקדמי המייעץ למפכ"ל המשטרה וכחבר (נציג אקדמיה) בוועדה לבחינת חלופות ענישה במשרד המשפטים.
הוא היה גם חבר הפורום האקדמי המייעץ למפכ"ל המשטרה (משנת 2017), כמו גם בפורום האקדמי המייעץ לנציבת שירות בתי הסוהר (משנת 2018), כשפורומים אלו פעלו.
גזל אייל כיהן כיו"ר (במשותף עם פרופ' יורם רבין) של הוועדה לבחינת אפשרות החלת הסדרים מותנים במערכת השיפוט הצבאית ובחינת מדיניות העמדה לדין בעבירות הסמים בצה"ל, 2015, ועדה שבעקבות המלצותיה שונתה מדיניות הטיפול בעברייני סמים בצה"ל. בהמשך מונה על ידי הפצ"ר שרון אפק לעמוד בראש ועדה נוספת שבחנה את הטיפול המשפטי בעריקים ומשתמטים בצה"ל. גם ההמלצות של ועדה זו התקבלו ואיפשרו חזרה לשירות של רבים מהחיילים שנפקדים בשל קשיים כלכליים.
בשנת 2018 מונה על ידי שרת המשפטים איילת שקד כסגן יו"ר הוועדה למניעת הרשעות שווא ותיקונן, בראשות השופט יורם דנציגר.
בשנת 2020 מונה כנציג האקדמיה בוועדת האיתור לפרקליט המדינה (לאחר ששי ניצן סיים את כהונתו כפרקליט מדינה בסוף השנה האזרחית הקודמת).
פרסים ומענקי מחקר

גזל אייל זכה במספר רב של פרסים על הצטיינות מחקרית. בשנת 2024 הוא זכה בפרס גורני למשפט ציבורי על פעילות יוצאת דופן בתחום המשפט הציבורי. בשנת 2023 הוא זכה בפרס צלטנר לחוקר בכיר לשנת 2023 מטעם אוניברסיטת תל אביב, ובאותה שנה הוא זכה גם בפרס חשין לחוקר בכיר מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים. בסוף 2022 הוא זכה בפרס החוקר המצטיין בשדה המשפט הפלילי, מטעם המכון למשפט פלילי יישומי, ובאותה שנה, יחד עם שירה גור-אריה (עפרון) הוא זכה גם בפרס למאמר המצטיין של האגודה הישראלית למשפט פלילי, על מאמרם בנושא מניעת מסוכנות באמצעות שחרור בערובה. בשנת 2016 הוא זכה בפרס למצוינות בחקר המשפט ע"ש עו"ד דוד פתאל. לפני כן הוא זכה פעמיים בפרס השר לביטחון פנים למחקר ופיתוח. בנוסף הוא זכה בפרס דסטי ואתי מילר לחוקר צעיר מצטיין, ופרס צגלה למאמר המצטיין בעברית לחברי סגל צעירים 2008.
גזל אייל זכה גם במענקי מחקר שונים למימון מחקריו האקדמיים מקרנות בישראל ובעולם, ובכלל זה בארבעה מענקי מחקר אישיים של הקרן הלאומית למדע (ISF), במענק של קרן גרמניה-ישראל למחקר ולפיתוח מדעי GIF, ובמספר מענקי מחקר של משרד המשפטים, משטרת ישראל, וגופים נוספים.
הערות שוליים

↑  רשות המחקר - אוניברסיטת חיפה
↑  אורן גזל-אייל, הסדרי טיעון ובעיית החף משפטים לה (1) 5
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'רויטל חובל,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'מחקר: נוכחות שופט ערבי מגדילה את סיכויו של נאשם ערבי להקלה בעונשו, באתר הארץ, 30 בינואר 2015
↑  מתחמים לא הולמים: על עקרון ההלימה בקביעת מתחם העונש ההולם, משפטים על אתר'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'‏ו', תשע"ג, עמ' 1–34
↑  רע"פ אלהרוש נ' מדינת ישראל (9.12.2014)
↑  ע"פ 512/13 פלוני נ' מדינת ישראל (4.12.2013)
↑  אמרי לוי סדן‏, כך מהפכת הסמים הקלים בצה"ל תשפיע על אלפי חיילים, באתר וואלה, 25 בדצמבר 2016
↑  Oren Gazal-Ayal, Nevine Emmanuel,'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'How Minimum Sentences Benefit Offenders—The Case of Suspended Sentences, Law & Social Inquiry, 2022-10-07, עמ' 1–34'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'doi: '"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'
↑  אורן גזל אייל ושירה גור-אריה (עפרון),'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'מניעת מסוכנות כעילה לשחרור ממעצר, באתר כתב העת משפטים (כרך נג), ‏2023
↑  עידו באום,'"`UNIQ--nowiki-0000000E-QINU`"'לא תאמינו מי התנגד לחוק שייעל את התביעה הפלילית, באתר TheMarker‏, 1 באוגוסט 2012
↑  חן מענית,'"`UNIQ--nowiki-00000010-QINU`"'‏איילת שקד: "כל הרשעת-שווא היא כשל חמור של המערכת", באתר גלובס, 17 ביוני 2018
↑  ידידיה בן אור, הושלמה הרכבת ועדת האיתור לפרקליט המדינה, ערוץ 7, 4.10.2020
↑  העמותה למשפט ציבורי בישראל, מידע על הזוכים בפרס גורני, באתר העמותה למשפט ציבורי בישראל, ‏28 בנובמבר 2024
↑  רולי קירשטיין,'"`UNIQ--nowiki-00000013-QINU`"'פעמיים בחודש, באתר כלבו – חיפה והקריות, ‏2022-12-04
↑  רולי קירשטיין,'"`UNIQ--nowiki-00000015-QINU`"'הזוכה המאושר, באתר כלבו – חיפה והקריות, ‏2022-11-27
↑  חן מענית,'"`UNIQ--nowiki-00000017-QINU`"'‏פרס פתאל לחקר המשפט יוענק השנה לפרופ' אורן גזל-אייל, באתר גלובס, 29 בפברואר 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300946605171  LCCN: no2019023688  MGP: 232362  ORCID: 0000-0002-2271-8916  VIAF: 298590574   WorldCat (עם VIAF): 298590574
פסוריאזיס

| --- | --- |

 תחום:  רפואת עור 
 גורמי סיכון:  עישון, השמנת יתר, דחק, Xerosis cutis 
 טיפול:  desonide  אפרמילסט  tacalcitol  calcipotriene  desoximetasone  tazarotene  ethyl fumarate  נוגדי דלקת שאינם סטרואידים  מתוטרקסט 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  1943419 
 MeSH:  D011565
 סיווגים
 ICD-11:  EA90 
 
רובד פסוריאזיס
פסוריאזיס או ספחת היא בעיית עור המתאפיינת בפעילות מוגברת של מערכת החיסון לכדי דלקת אוטואימונית של תאי המתבטאת בעיקר ברובדים עוריים בצבע אדום-סגול המכוסים קשקשים שנושרים מן הגוף יום יומית.

הסובלים מפסוריאזיס לא מטופלת נמצאים בסיכון מוגבר לדלקת מפרקים פסוריאטית העשויה להביא לנכות פיזית והם נמצאים בסיכון מוגבר גם להשמנה, ליתר לחץ דם ולבעיות נפשיות כגון דימוי עצמי נמוך או דיכאון.

היות שפסוריאזיס היא תופעה גופנית אוטואימונית, היא איננה מדבקת כלל.
גורמים > סיבות הכרחיות

גנטיקה
חוסרים תזונתיים או אי-ספיקות תזונתיות בנוטריאנטים שונים דוגמת ויטמין A וקרוטנואידים בכלל, ויטמין D, אינוזיטול, בעיות בציר כולין-גלותטיון ועוד.
גורמים > סיבות תורמות עיקריות

שימוש בתרופות כמו חוסמי-בטא כגון פרופרנולול או בתרופות אחרות כמו ליתיום (אשר בשימוש ממושך יכול לגרום למחסור באינוזיטול).
שימוש לרעה בתרופות כמו סטרואידים סיסטמיים ובעיקר התחלת טיפול בהם ללא פיקוח ובמינון שגוי-מוגזם עם עליות מינון מיותרות או גבוהות מדי כמו גם ירידות מינון גדולות מדי.
שכיחות

הבעיה שכיחה בכ-3% מאוכלוסיית העולם ובעיקר באנשים ממוצא אירופי.
פסוריאזיס יכולה להופיע בכל גיל אך גיל ההופעה הממוצע אצל גברים הוא 29 ואצל נשים 27.

אם פסוריאזיס מתפרצת זה קורה בעיקר בשתי תקופות בחיים; בין גילאי 20-30 או בין גילאי 50-60.
לפי מרכז המחקר והמידע של הכנסת, נכון לשנת 2015 בישראל חיו 250 אלף סובלים מפסוריאזיס אם כי לפי הערכת אגודת הפסוריאזיס הישראלית ישנם בישראל כ-300 אלף סובלים מפסוריאזיס.
סוגים

ייתכנו צורות שונות של פסוריאזיס ואדם יכול לסבול מצורה אחת או מכמה צורות יחדיו.
פלאק פסוריאזיס: רבדים בעיקר באזור הקרקפת והציפורניים.
גוטאט פסוריאזיס: נקודות פסוריאטיות אדומות קטנות, בעיקר בגב, הגורמות גרד.
פוסטולר פסוריאזיס: מצב נדיר בו מופיעים נגעים המכילים מוגלה על גבי כפות הידיים והרגליים (Zumbush). המוגלה לא מכילה חיידקים ועל כן אינה מדבקת, סיבוך של מצב נדיר זה יכול לכלול חום גבוה[דרוש מקור]
פסוריאזיס אריתרודרמה: רבדים מגוונים במקומות שונים בגוף. בעיה זו יכולה לקרות מהפסקה מיידית, במקום הדרגתית, של נטילת סטרואידים סיסטמיים, ובעיקר אם ניטלו בכמות שגויה-מוגזמת או ללא הצדקה. יש לנקוט משנה זהירות במתן סטרואידים סיסטמיים לסובלים מפסוריאזיס ועל רופא עור ורופא אנדוקרינולוג לפקח בצוותא על טיפול כזה ובכל מקרה המגמה היא להחליף סטרואידים לטיפול אחר אם הדבר אפשרי.
אינוורס פסוריאזיס: דלקת פסוריאטית באזורי קפלים כגון בבית החזה, מפשעה, טבור, אזור עצם העצה ואזור עצם העוקץ; כאשר דלקת זו מתרחשת סביב עצם העצה ועצם העוקץ היא יכולה לגרום כאב חריף בישיבה.
פסוריאטיק ארטריטיס היא לא פסוריאזיס כשלעצמה, אלא סיבוך אפשרי של פסוריאזיס לא מטופלת, המתאפיין בדלקת מפרקים
טיפול מקומי (טיפול טופיקאלי)

במקרים קלים ונקודתיים של פסוריאזיס עם רבדים קטנים המפריעים בעיקר אסתטית, למשל רק בקרקפת או רק במרפקים או בשני מקומות בלבד, נהוג לטפל בטיפול מקומי (טופיקאלי) כגון:
שמפו מבוסס בזלת פחם
שמפו מבוסס תמצית בזלת פחם (כמו תמצית אלכוהולית של בזלת פחם)
שמפו מבוסס בזלת פחם ותמצית בזלת פחם יחדיו.
שמפו מבוסס איכטיול
שמפו מבוסס סלניום סולפיד
שמפו מבוסס חומצה סליצילית
שמפו סטרואידיאלי
משחת סטרואיד כמו Betamethasone יחד עם אנלוג של ויטמין D כמו Calcipotriol.
משחת ויטמין D כמו דייבונקס
משחת ויטמין A כמו טזרוטן (אנ')
משחת דיטרנול (אנ')
משחת טקרולימוס
משחת רופלומילסט (אנ')
משחת טפינרוף (אנ')
משחה היא מונח כללי כאן ומשמעותה יכולה להיות גם קרם, תרסיס, ג'ל או טיפות.
בשמפואים עם חומרים אנטיפסוריאטיים מומלץ להשתמש עד פעמיים בשבוע או עד ארבע פעמים בשבוע, תלוי בסוג החומר הפעיל האנטיפסוריאטי.
לאחר חודש של שימוש יום יומי בתמיסה סטרואידלית, יש להפסיק להשתמש בה ולעבור למרוח משחת ויטמין D כמו Daivonex על אזור הרובדים שבינתיים כבר נעלמו, אך אם הרובדים חוזרים, יש לחזור למשחה סטרואידלית לעד חודש בלבד ולאחר מכן לחזור למשחת ויטמין D כמו Daivonex וחוזר חלילה, לפי הצורך.

הסיבה להפסקת השימוש בתמיסה סטרואידלית לאחר חודש והמתנה של לפחות חודש בלעדיה היא מניעת תופעות לוואי של שימוש ממושך בסטרואידים, גם אם מקומית בלבד, כמו הידלדלות העור.

כאשר יש קונטרה-אינדיקציה לטיפול סטרואידלי, תינתן חלופה נון-סטרואידלית, אחת מני רבות.
במקרים בינוניים ונקודתיים של פסוריאזיס עם רבדים המפריעים קמעה לתפקוד היום יומי, ניתן לשלב טיפול טופיקאלי עם טיפול בפוטותרפיה בו מקרינים סוגים שונים של אור מלאכותי למטופל כלפי כל רובד פסוריאזיס, אך לא כלפי רובדיי פסוריאזיס בראש (קרקפת, אוזניים, פנים) בשל אי בטיחות לגבי איך כל קרינה כזו תשפיע על תאי מוח האדם.

עם זאת, ניתן להחליף פוטותרפיה מלאכותית בפוטותרפיה טבעית בים המלח שהיא דווקא כן אפשרית למי שסובלים מפסוראיזיס ראש (קרקפת, אוזניים, פנים).
טיפול מערכתי (טיפול סיסטמי)

במקרים קשים בהם כתמי פסוריאזיס נמצאים בשלושה איברים שונים או יותר כמו למשל, ראש, גב, מרפקים, ציפורניים, קפלים ועוד, נהוג לטפל בטיפול סיסטמי, לפעמים בשילוב פוטותרפיה טבעית בים המלח.
הטיפול הסיסטמי מתחלק לתזונתי ולתרופתי. לעיתים משולבים טיפול סיסטמי תזונתי עם טיפול סיסטמי תרופתי, תלוי בחומרת המצב ובמה עוזר בפועל בהתאם לסוג הפסוריאזיס או סוגי הפסוריאזיס.
טיפול מערכתי (טיפול סיסטמי) > טיפול סיסטמי תזונתי

טיפול סיסטמי תזונתי כולל פיצוי על אי ספיקות תזונתיות או חוסרים תזונתיים שידוע שגורמים לבעיה או מחמירים אותה והוא לפעמים ניתן תחת הדרכה של דיאטן קליני או רופא מומחה ברפואה תזונתית.
מאפיינים אפשריים של הטיפול:
חיזוק ציר כולין-גלוטתיון דרך נטילת כולין אותו הגוף יכול להתמיר לגלותטיון, או נטילת גלוטתיון ישירות.
פיצוי על אי ספיקה באינוזיטול. כך למשל, מטופלי ליתיום אשר בעקבות נטילת ליתיום ארוכת טווח פיתחו מחסור חמור באינוזיטול ובעקבות זאת גם פיתחו פסוריאזיס, נדרשים לצריכת תוסף אינוזיטול.
הגברת ריכוזים של ויטמין D: הטיפול יסייע רק אם ישנה אי ספיקה משמעותית וגם אז רק אם היא קשורה לאטיולוגיה לפסוריאזיס באדם הספציפי.
הגברת ריכוזים של ויטמין A: הטיפול יסייע רק אם ישנה אי ספיקה משמעותית וגם אז רק אם היא קשורה לאטיולוגיה לפסוריאזיס באדם הספציפי. קיימים תוספי פרו ויטמין A כאשר ויטמין A טבעי פועל כמו התרופה הסיסטמית-הסינתטית נאוטיגסון (אנ') שהיא בעצמה צורה של ויטמין A.
נטילת אומגה-3 לצד מקור עשיר בחומצה גאמא-לינולנית (אנ') כמו שמן זרעי בוראז' (אנ') לצד ויטמין E וסלניום להפחתת הדלקתיות הכללית ובכך להחלשת רובדיי הפסוריאזיס.
טיפול מערכתי (טיפול סיסטמי) > טיפול סיסטמי תרופתי

הטיפול הסיסטמי התרופתי מתחלק לטיפול סיסטמי בתרופות סינתטיות ולטיפול סיסטמי בתרופות ביולוגיות.
טיפול מערכתי (טיפול סיסטמי) > טיפול סיסטמי תרופתי > טיפול סיסטמי בתרופות סינתטיות

טיפולים סיסטמיים בתרופות סינתטיות מסורתיות לפסוריאזיס ניתנים כקו ראשון בשל עלותם הנמוכה יחסית לטיפולים הביולוגיים. בין טיפולים אלה:
מתוטרקסט: תרופה מדכאת מערכת החיסון כאנטגוניסטית של חומצה פולית אשר במקרי פסוריאזיס ניתנת לרוב במינון נמוך מאד, סביב ה-10 מ"ג. עלות תרופה זו נמוכה ביותר (לרוב לא יותר מ-20 ש"ח לחפיסה).
נאוטיגסון: צורה סינתטית של ויטמין A; תשפיע רק או בעיקר אם האטיולוגיה קשורה לוויטמין A. לא מומלצת לנשים בשל הגבלות מחמירות ביותר על מתן לפני הריון ואסורה לחלוטין בעת הריון והנקה.
סולפסלזין
הידרוקסיקרבמיד
חומצה מיקופנולית
אסטרים של חומצה פומרית ובמיוחד דימתיל פומרט: תרופה המשווקת בין היתר במותג Skilarence אשר בשנת 2017 אושר לטיפול בפסוריאזיס באיחוד האירופי; מותג זה מבוסס על מותגים ישנים יותר כמו Fumaderm או Tecfidera. המותג Fumaderm הוא המותג הראשון של דימתיל פומרט לטיפול בפסוריאזיס ונחשב לתרופה סיסטמית סינתטית ותיקה ביותר לטיפול בפסוריאזיס, אך מותגי דימתיל פומראט אינם בהכרח נפוצים ויידרש ייבוא אישי דרך בית מרקחת או דרך תיירות רפואית.
ציקלוספורין היא תרופה סיסטמית-סינתטית ותיקה לטיפול בפסוריאזיס, אך קיימות התוויות-נגד רבות לשימוש בה והיא מועדפת פחות בשל פרופיל תופעות לוואי גבוה.
בשנת 2014 אושרה לשימוש בארצות הברית התרופה הסיסטמית הסינתטית אפרמילסט (אנ') והיא תרופה מדכאת מערכת החיסון כאנטגוניסטית של האנזים Phosphodiesterase 4 (בקצרה, PDE4).
בשנת 2022 אושרה לשימוש בארצות הברית התרופה הסיסטמית הסינתטית Deucravacitinib (אנ') והיא משווקת בתנאים בתר-מחקריים כמו מתן זהיר במסגרת אשפוז, מעקב רפואי פנים אשפוזי רחב, פיתוח ניירות עמדה, למידת הביקוש לצורכי תמחור וכדומה.
טיפול מערכתי (טיפול סיסטמי) > טיפול סיסטמי תרופתי > טיפול סיסטמי בתרופות ביולוגיות

טיפולים סיסטמיים בתרופות ביולוגיות לפסוריאזיס כוללים תרופות מבוססות מולקולות ביולוגיות גדולות כמו חלבונים אשר בשל הקושי לסנתזן במעבדה, לעיתים מבודדים אותן מגופם של בעלי חיים.
תרופות סיסטמיות ביולוגיות הן בדרך כלל יקרות יותר מתרופות סיסטמיות סינתטיות מסורתיות ולקיחתן מצריכה יותר בדיקות רקע מאשר בדיקות תפקודי כליות וכבד. בין תרופות אלה נפוצות Risankizumab הנמכרת בשם Skyrizi וכן Infliximab הנמכרת בשם Remicade אך קיימות עוד תרופות ביולוגיות רבות נוספות, חלקן חדשות מאד או ניסיוניות.
טיפול משולב

ניתן לשלב טיפול טופיקאלי במקצבים רחבים כמו אחת לשבוע או אחת לחודש, עם טיפול סיסטמי, והשאלה אם ואיך לשלב אותם וגם השאלה אם לשלב את שניהם עם טיפול בפוטותרפיה טבעית בים המלח תלויה במקרה לגופו.
יום הפסוריאזיס העולמי

בכל שנה, בעשרים ותשעה באוקטובר חל יום המודעות העולמי למחלת הפסוריאזיס שמטרתו הנגשת מידע על הבעיה והנגשת מידע על טיפולים חדשניים.
אגודת הפסוריאזיס הישראלית

אגודת הפסוריאזיס הישראלית נוסדה בשנות השבעים ומטרתה לעזור לסובלים בישראל בכל הבעיות שבהם הם נתקלים בחייהם בישראל ופועלת מול משרד הבריאות להכנסת טיפולים חדשים לסל הבריאות, להסדרים עם בתי המלון בים המלח למתן הנחות לסובלים היורדים לטיפולים, להפעלת קבוצת טיפול ותמיכה שנתית לילדים הסובלים מפסוריאזיס ועוד.
ראו גם

סבוריאה
אורטיקריה
אטופיק דרמטיטיס