יהדות בולגריה
הערות שוליים

↑  הבהרה: יודגש כי להתלהבות האוכלוסייה לא היה קשר ליחס כלפי יהודי הממלכה או לאנטישמיות. הרקע לאהדה היה ההבטחה להשיב לבולגריה את השטחים שנגרעו ממנה לאחר מלחמת העולם הראשונה.
1 2  שלמה שאלתיאל, שני דגלים לציונות, תכלת וגם אדום, הוצאת "מערכת", קיבוץ דליה, 2015, ISBN 9789655181395, עמוד 18.
↑  ניר ברוך, הכֹּפֶר – בולגריה ויהודיה במשך הדורות, הוצאת שבילים, 1990, עמוד 14. (על סמך שמעון דובנוב, תולדות ימי העולם, כרך ב', עמוד 201.)
↑  ניר ברוך, הכֹּפֶר, עמוד 14. (על סמך: יצחק שמואל עמנואל, תולדות יהודי סלוניקי, עמוד 3)
1 2 3  חיים קשלס, מתי באו ראשוני היהודים לבולגריה, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 25–36.
↑  ניר ברוך, הכֹּפֶר, עמוד 15.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  צבי קרן, תקציר ההיסטוריה של בולגריה ויהודיה, באתר "כולנו בולגרים", אתר הבית של יהודי בולגריה.
↑  צבי קרן, הקהילה היהודית בווידין, באתר "כולנו בולגרים".
1 2 3 4  מיכאל בר-זוהר, הרכבות יצאו ריקות, הוצאת הד ארצי, אור יהודה, 1999, עמודים 16–21.
↑  ניר ברוך, הכֹּפֶר, עמודים 24–28.
1 2  ניר ברוך, הכפר, עמודים 29–32.
1 2  צבי קרן, הקהילה היהודית בטרנובו, באתר "כולנו בולגרים".
↑  חיים קשלס, קורות יהודי בולגריה, כרך א' – מימי קדם ועד ראשית ממלכת בולגריה השלישית ב־1878, תל אביב: הוצאת דבר, 1971, עמודים 78–83.
1 2 3 4  חיים קשלס, היהודים בבולגריה בימי השלטון העותומני, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 37–62.
↑  חיים קשלס, היהודים בבולגריה בעשרים השנים הראשונות לאחר שחרורה מעול העותומנים (1878–1898), בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 66–67.
↑  חיים קשלס, היהודים בבולגריה בעשרים השנים הראשונות לאחר שחרורה מעול העותומנים (1878–1898), עמוד 88.
1 2  אלברט רומנו, יהדות בולגריה, עמוד 286.
↑  אלברט רומנו, אישים, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 611.
↑  אלברט רומנו, יהדות בולגריה, עמוד 303.
1 2  חיים קשלס, היהודים בבולגריה בעשרים השנים הראשונות לאחר שחרורה מעול העותומנים (1878–1898), בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 65. דובריץ' וסיליסטרה לא היו בחזקת נסיכות בולגריה בין 1913 ל־1940 והעיר קרדז'אלי עברה לחזקת הבולגרים רק ב־1912. מניחים שנכללו ברשימת הקהילות המאורגנות מאחר שזו נערכה לאחר מלחמת העולם השנייה.
↑  אלברט רומנו, יהדות בולגריה, עמודים 304–305.
↑  אלברט רומנו, יהדות בולגריה, עמוד 291–292.
↑  אלברט רומנו, אישים, עמוד 613.
↑  Lucian Nastasă, Antisemitismul universitar în România (1919–1939) עמוד 114 סעיף 154 (ברומנית).
↑  אלברט רומנו, יהדות בולגריה, עמוד 452.
↑  אלברט רומנו, תקופת המשבר והפילוג 1930–1940, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 537.
↑  אלברט רומנו, תקופת המשבר והפילוג 1930–1940, עמוד 605.
↑  הרכבות יצאו ריקות, עמוד 217–219.
↑  חיים קשלס, ספינות המעפילים סלבדור, דוריאן ונאדז'דה, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים 1967.
↑  אבנרי, אריה, מוולוס עד טאורוס – עשור ראשון להעפלה, תל אביב: ארכיון ההגנה, 1986.
↑  שלמה שאלתיאל, מארץ הולדת למולדת, עלייה והעפלה מבולגריה ודרכה בשנים 1939–1949, הוצאת עם עובד, תל אביב, 2004, עמודים 26, 28, 32, 54, 295.
↑  עליית "אף על פי" של האצ"ל 1934–1942, באתר "האצ"ל.
↑  יהודה לפידות "פרקים בתולדות האצ"ל" מכון ז'בוטינסקי בשיתוף ברית חיילי האצ"ל בירושלים, 2004.
↑  מיכל כספי, ‏60 שנה להצלת יהדות בולגריה, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 23 במרץ 2003.
↑  הקהילה היהודית במונאסטיר "מונאסטיר בתקופת השואה", באתר יד ושם.
1 2  מסמכים ועדויות על ההשמדה בבלקנים, דבר, 23 במאי 1961.
↑  משה מוסק, "כפשע בינם לבין המוות – יהודי בולגריה", באתר "יד ושם".
↑  ג'ני לבל, שואת יהודי יוגוסלאביה – הקהילות במאקדוניה, פירוט וחבל קוסובו, פעמים, 27, תשמ"ו 1986, עמוד 62–75. החוברת שהוקדשה לנושא יהדות ספרד והמזרח בתקופת השואה, באתר מפעל התעוד.
↑  הרכבות יצאו ריקות, עמוד 130.
↑  גאורגי פרבאנוב, "נאום בפני הכינוס ה־38 של האספה הלאומית בבולגריה ב־27 ביולי 2000. המסמך המקורי מצוי בארכיון המרכזי של ממשלת בולגריה", באתר כולנו בולגרים – אתר הבית של יהודי בולגריה (באנגלית).
↑  חיים קשלס, תעודות ומסמכים, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 848–849.
↑  הרכבות יצאו ריקות, עמודים 165–177.
↑  חיים קשלס,המצב אחרי הגירוש, בתוך אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 876.
↑  אלברט ורסאנו, פרשת מחנה סומוביט, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 909–912.
↑  רוברט רובאנוב, השריפה בקייליקה, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 913–916.
↑  ז'אק לוי, פרשת צ'כלרה, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 917–918.
↑  משה מוסק, "יהודי בולגריה, כפשע בינם לבין המוות", בשביל הזיכרון, גיליון מס' 33, יולי 1999.
↑  Crampton, R. J‏, Bulgaria and the Second World War, 1941–1944, Oxford University Press, 2008.
↑  יוסף בן, לחרות ולעליה, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 926–935.
↑  חיים קשלס, קורות יהודי בולגריה, כרך ג' – תקופת השואה, הוצאת דבר, תל אביב, 1969, עמודים 242–254.
↑  חיים קשלס, קורות יהודי בולגריה, כרך ד' – מאחורי מסך הברזל, עמודים 52–55.
↑  חיים קשלס, קורות יהודי בולגריה, כרך ד' – מאחורי מסך הברזל, עמודים 170–171.
↑  חיים קשלס, קורות יהודי בולגריה, כרך ד' – מאחורי מסך הברזל, עמודים 176–180.
1 2 3 4  חיים קשלס, קורות יהודי בולגריה, כרך ד' – מאחורי מסך הברזל, עמודים 296–299.
1 2  חיים קשלס, קורות יהודי בולגריה, כרך ד' – מאחורי מסך הברזל, עמודים 295–300.
↑  שלמה שאלתיאל, מארץ הולדת למולדת, עמודים 264–265.
↑  לזכר נעדרים – הרב אשר חננאל, דבר, 16 בנובמבר 1964.
↑  ג'פרי ויגודר, מה שרד מיהודי בולגריה, דבר, 2 בספטמבר 1974.
↑  ‏The Virtual Jewish History Tour: Bulgaria, באתר: הספרייה היהודית המקוונת (באנגלית).
↑  סטפנוב, פבל, בולגרים ויהודים לאורך ההיסטוריה, באתר georgefox.edu (באנגלית).
↑  מיכאל בר-זוהר, הרכבות יצאו ריקות, ההצלה הנועזת של יהודי בולגריה מהשמדה, אור יהודה: הד ארצי, 1999, עמוד 223. בר זוהר מכנה את ההחלטה: אומללה, חסרת רגישות ומעוררת סלידה.
↑  רוברט ג'ראסי, ריאיון לאתר "כולנו בולגרים", 9 במרץ 2009, באתר "כולנו בולגרים".
↑  פעילויות ארגון "שלום", באתר ארגון "שלום" ארגון הגג של יהודי בולגריה.
↑  יוסי מלמן, לראשונה: בולגריה מקבלת אחריות להשמדת 11 אלף יהודים, באתר הארץ, 27 במרץ 2008.
↑  שואת יהודי טרקיה ומקדוניה, באתר "כולנו בולגרים".
↑  נתן מיכאל גלבר, שאלת יהודי בולגריה בקונגרס של ברלין (1878), בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 155.
↑  אלברט רומנו, תקופת המשבר והפילוג (1930–1940), עמוד 597.
↑  נתן מיכאל גלבר, חיי היהודים בבולגריה, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 683.
↑  אלברט רומנו, עלייה והתיישבות, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 418.
↑  חיים קשלס, ראשית הפעילות הציונית עלייה והתיישבות בארץ ישראל, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 87–96, 100–104.
↑  נתן מיכאל גלבר, חיי היהודים בבולגריה, עמודים 684–685.
1 2  יהדות בולגריה, באתר הספרייה היהודית המקוונת.
↑  שלמה שאלתיאל, מארץ הולדת למולדת, עמוד 263.
↑  מקסים בנבניסטי, קהילת יהודי בולגריה – 2009, באתר "כולנו בולגרים" אתר הבית של יהודי בולגריה.
↑  בהתייחס למפקדי האוכלוסין בבולגריה יצוין, כי היהדות מוגדרת כדת ולא לאום ולפיכך רבים מבני הקהילה לא "מצהירים" על יהדותם בדרך כלל משום שהם חילונים או בשל סיבות אחרות. וכך, מספר החברים הרשומים בארגון "שלום", גדול לאין שיעור מנתוני מפקדי האוכלוסין. במפקד 2011 הצהירו 1,162 אזרחים על יהדותם.
↑  איתמר אייכנר, בולגריה: האנטישמיות מתגברת – אבל היהודים חוזרים, באתר ynet, 1 באפריל 2019.
↑  לפי התכתבות עם ארגון שלום. המשיב אלכסנדר  אוסקר, נשיא ארגון שלום בבולגריה.
↑  צבי קרן, הקהילה היהודית בימבול, באתר "כולנו בולגרים".
↑  צבי קרן, הקהילה היהודית בניקופול, באתר "כולנו בולגרים".
↑  צבי קרן, הקהילה היהודית בפלבן, באתר "כולנו בולגרים".
↑  צבי קרן, הקהילה היהודית בפלובדיב, באתר "כולנו בולגרים".
↑  צבי קרן, הקהילה היהודית בסופיה, באתר "כולנו בולגרים".
↑  צבי קרן, הקהילה היהודית בדופיניצה, באתר "כולנו בולגרים".
↑  צבי קרן, הקהילה היהודית ברוסה, באתר "כולנו בולגרים".
↑  צבי קרן, הקהילה היהודית בשומן, באתר "כולנו בולגרים".
↑  צבי קרן, הקהילה היהודית בווראצה, באתר "כולנו בולגרים".
1 2  אלברט רומנו, כלכלה, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 459–470.
↑  נתן מיכאל גלבר, חיי היהודים בבולגריה, עמודים 686–690.
↑  אלי ברוך, התפתחותה של תנועת הקואופרציה, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 735.
↑  חיים קשלס, קורות יהודי בולגריה, כרך ג' – תקופת השואה, עמודים 51–56.
↑  חיים קשלס, קורות יהודי בולגריה, כרך ג' – תקופת השואה, עמודים 58–64.
↑  אלי ברוך, התפתחותה של תנועת הקואופרציה, עמודים 747–752.
↑  השומה"צ בבולגריה, דבר, 22 בפברואר 1929.
↑  ממשלת בולגריה דואגת לחלוצים, הארץ, 21 ביולי 1930.
↑  צבי קרן, טיול שורשים של בוגרי תנועת השומר הצעיר לבולגריה, באתר "כולנו בולגרים", יוני 2013.
↑  אלברט מיכאל, היהודים באמנות, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 755–764.
↑  אלברט רומנו, משוררים וסופרים, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 514–530.
↑  יצחק בן-צבי, ארץ ישראל ויישובה בימי השלטון העותמאני, ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק, תשט"ו–1955, עמ' 380.
↑  ראו למשל: דן גלעדי, המושבות שלא בחסות הברון בשנות ה־90, בתוך: משה ליסק וגבריאל כהן (עורכים), תולדות היישוב היהודי בארץ ישראל מאז העלייה הראשונה, התקופה העות'מאנית, חלק ראשון, (עורך: ישראל קולת), ירושלים: מוסד ביאליק, האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, תש"ן–1990, עמ' 503–529. יוסי בן-ארצי, התפתחות מושבות העלייה הראשונה והקמת מושבות חדשות בתקופת העלייה השנייה, בתוך: ישראל ברטל, זאב צחור ויהושע קניאל, העלייה השנייה, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, תשנ"ח–1998, עמ' 149. וביבליוגרפיה שם.
↑  ראו: ישראל מרגלית, יעקב גולדשטיין, מפעלו של הברון אדמונד דה רוטשילד, 1882–1899, בתוך: משה ליסק וגבריאל כהן (עורכים), תולדות היישוב היהודי בארץ ישראל מאז העלייה הראשונה, התקופה העות'מאנית, חלק ראשון, (עורך: ישראל קולת), ירושלים: מוסד ביאליק, האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, תש"ן–1990, עמ' 488–489.
↑  יוסף נסים הלוי, "ד"ר הרצל בבולגריה", בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 161–164.
↑  קרן היסוד בבולגריה, דואר היום, 22 באפריל 1921.
↑  מושבה בשביל יהודי בולגריה, הארץ, 17 ביוני 1923.
↑  שליחי יהודי בולגריה בא"י, דואר היום, 23 בינואר 1924.
↑  מושב חקלאי ליהודי בולגריה, דבר, 26 בפברואר 1926.
↑  שכונה חדשה של יהודים בולגריים, דואר היום, 28 במאי 1926.
↑  ציוני בולגריה על מושב יהודי בולגריה בא"י, דואר היום, 25 באוקטובר 1926.
↑  התאחדות עולי בולגריה "קרל הרבסת" בחיפה והתאחדות הספרדים, דואר היום, 11 במאי 1927.
1 2  בולגריה, השומר הצעיר, 15 באוקטובר 1929.
↑  הועידה המייסדת של החלוץ הבולגרי, דבר, 3 באוגוסט 1930.
↑  בין עולי בולגריה, הארץ, 15 במאי 1924.
↑  מושבה של יהודי בולגריה בסביבות עכו, הארץ, 14 באוגוסט 1924.
↑  במערכות הספרדים, הארץ, 12 במאי 1927.
↑  יוסף בן, לחרות ולעליה, עמודים 942–943.
↑  חיים קשלס, קורות יהודי בולגריה, כרך ד' – מאחורי מסך הברזל, עמודים 235–246.
↑  חיים קשלס, קורות יהודי בולגריה, כרך ד' – מאחורי מסך הברזל, עמודים 238–241.
↑  חיים קשלס, קורות יהודי בולגריה, כרך ד' – מאחורי מסך הברזל, עמודים 271–275.
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| יהדות אירופה |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה (סיציליה) • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בלגיה • בלארוס • בוסניה והרצגובינה • בריטניה (גיברלטר • סקוטלנד • ויילס) • גאורגיה • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה • טורקיה • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סלובניה • סלובקיה •  סן מרינו • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קפריסין • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ • ברית המועצות • יוגוסלביה |  |
| מדינות שההכרה בהן מוגבלת | אבחזיה • קוסובו • צפון קפריסין • דרום אוסטיה • טרנסניסטריה |  |
| אזורים היסטוריים | אשכנז • מזרח אירופה • אוברלנד • אונטרלנד • אלזס • גליציה • טרנסילבניה • קטלוניה • הקרפטים |  |
| היסטוריה של בולגריה |
| --- | --- | --- |
| היסטוריה מוקדמת | ממלכת אודריסה • השלטון הרומי • בולגריה הישנה • הממלכה הבולגרית הראשונה • הממלכה הבולגרית השנייה • בולגריה תחת שלטון האימפריה העות'מאנית • המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877-1878) • נסיכות בולגריה • ממלכת בולגריה | בולגריה |
| ממלכת בולגריה | מלחמת בולגריה–סרביה (1885) • מלחמת הבלקן הראשונה • מלחמת הבלקן השנייה • בולגריה במלחמת העולם הראשונה • בולגריה במלחמת העולם השנייה | בולגריה |
| שונות | הרפובליקה העממית של בולגריה • יהדות בולגריה | בולגריה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007559564405171  LCCN: sh2009127826 
האנדרטה לזכר חללי הקהילה היהודית במלחמות הבלקן שהוצבה בבית החולים היהודי בסופיה
כתובה מבולגריה
אנדרטת ההצלה בפארק צ'ארלס קלור בתל אביב
המלך בוריס השלישי נפגש עם אדולף היטלר, 1943
הכוכב הצהוב אותו נדרשו יהודי בולגריה לענוד
קרון רכבת מקורי מאחת מרכבות המוות שהובילה את יהודי מקדוניה לטרבלינקה
אנדרטה ב"יער יהדות בולגריה", לזכר יהודי תרקיה, מקדוניה ופירוט שנרצחו בטרבלינקה
האנדרטה בווידין להנצחת הצלת בני הקהילה מהגירוש למחנות ההשמדה
האנדרטה בקרדז'אלי להנצחת הקהילה היהודית בעיר
גן העם הבולגרי ביפו
הרב שמואל בנימין בכר מברך את דוד בן-גוריון בעת ביקורו בפלובדיב בדצמבר 1944
מבנה בית הכנסת החרב בווידין כפי שצולם ב־2009
שלט בכיכר בולגריה בדרך הים שבחיפה
אנדרטת ההצלה בתל אביב
המשלחת של יהודי בולגריה צועדת בטקס הפתיחה של המכביה השנייה ב־1935
מגן תנועת הנוער החלוץ הצעיר מפאזארדז'יק (1947)
נשיא בולגריה רוסן פלבנלייב עם קהילת יהודי בולגריה בישראל, מוזיאון תל אביב לאמנות, אוקטובר 2012
כיכר המייסדים בבית־חנן