stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גילה אוריאל
הערות שוליים

↑  גילה אוריאל ועדנה מיטווך-מלר (עורכות), בת-קול: עולמה של משוררת (תל אביב 1995), עמ' 448; מי ומי, על המשמר, 10 באפריל 1953.
↑  וראו: תל-אביב: הוקמה מחלקה לייעול בעירית ת"א, דבר, 10 בפברואר 1954; מ. מייזלס, וועדת היעל של ת"א פיטרה את המייעל, מעריב, טור אחרון, 14 בפברואר 1954.
↑  תקוה ויינשטוק, הסולידאריות הנשית – שנייה במעלה, מעריב, טור 1, 14 בספטמבר 1960.
↑  גילה אוריאל, ימים של זהב (תל אביב תשנ"ט 1999), עמ' 145.
1 2  ביקורות: אשר נהור, "פנינים משירת העולם", חרות, 15 בינואר 1953; ע. ב. ג., אשנבים לספרות העולם: גילה אוריאל: פנינים משירת העולם, דבר, טורים 2–3, 30 בינואר 1953; ל., פנינים משירת העולם, מעריב, 27 במרץ 1953; יעקב בהט, על ספרים: "פנינים משירת העולם", על המשמר, 5 באפריל 1953.
↑  .
↑  גילה אוריאל באתר חברה קדישא ת"א–יפו.
↑  רחל אוירבך, ממדף הספרים: מינהל משרדי, דבר, טור 1, 15 בינואר 1960.
↑  על הספר, במרכז מידע פלמ"ח.
↑  ביקורת: י. פוגרבינסקי, דיווח ספרים: תרגומים חדשים: מבחר ספורי אוסקר ויילד, חרות, טור 1, 7 בינואר 1955.
↑  ביקורות: יוחנן פוגרבינסקי, תרגום חדש של היינה, חרות, 26 בנובמבר 1954; אליהו מייטוס, על התרגומים, על המשמר, 26 בנובמבר 1954.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007271207105171  GND: 127367349  ISNI: 0000 0000 8029 1725  LCCN: n84190290  VIAF: 79263412   WorldCat (עם VIAF): 79263412
ייצור חשמל

ארובה של תחנת כוח, ולידה טחנת רוח שהיא אחת השיטות הקדומות לייצור אנרגיה
ייצור חשמל הוא תהליך המשתמש באמצעים שונים על-מנת להפוך אנרגיות מסוגים שונים לחשמל כמוצר צריכה המאפשר הפעלת מכשירי חשמל. זהו שלב מרכזי בשרשרת האספקה של משק החשמל.
בשנת 2015 עמד ייצור החשמל הכלל עולמי על כ-23,093 מיליארד קוט"ש, מתוכם 15,152 יוצרו באמצעות דלקים מאובנים, 5,530 באמצעות אנרגיות מתחדשות ו-2,440 באמצעות אנרגיה גרעינית.
שיטות ייצור

ייצור חשמל לצריכה מתבצע בשלוש שיטות:
גנרציה - יצירת שדה מגנטי משתנה. זוהי השיטה בה מיוצר רוב החשמל. בשיטה זו מסובבים מגנטים בסביבה של מוליכים חשמליים, וכך מייצרים כוח אלקטרו מניע. סיבוב המגנטים יכול להיעשות באמצעות מנוע מופעל דלק או קיטור, או על ידי ניצול זרמי מים או רוח.
אפקט פוטו-וולטאי (אנ') - בשיטה זו מנוצלים תאים פוטו-וולטאיים לייצור חשמל ישירות מאנרגיית השמש.
אנרגיה כימית - מגע בין חומרים מסוימים המאפשר יצירת זרם חשמלי. זוהי השיטה העתיקה ביותר ששימשה ליצור אנרגיה חשמלית עוד בטרם הבין האדם את מהותה.
שיטות ייצור > ייצור בגנרציה

על-פי חוק ההשראה של פאראדי, בתוך לולאה העשויה מחומר מוליך שנמצאת בשטף משתנה של שדה מגנטי נוצר זרם חשמלי. המשמעות היא כי גם אם הלולאה היא שתנוע ותסתובב בתוך השטף המגנטי, ייווצר זרם רצוף וממושך.
שיטות ייצור > ייצור בגנרציה > שריפת דלק מאובן

רוב החשמל בעולם מיוצר בתחנות כוח אלקטרו-מכניות המופעלות על ידי דלק מאובנים, כגון תוצרי זיקוק של נפט, גז טבעי או פחם. דלקים אלו משמשים לשרפה ובעירה, על מנת להפיק קיטור או אוויר חם שנעים במהירות. תנועה זו מהווה מקור לאנרגיה קינטית המשמשת לסיבוב גנרטור.
בתחנות כוח מסוג מחזור משולב (מחז"ם), שרפת הדלק יוצרת גז המשמש להנעת טורבינה ולאחר מכן הגז משמש ליצירת קיטור שמפעיל טורבינה נוספת. כמות מועטה של חשמל מיוצרת בעזרת מנועי בוכנה שמפעילים גנרטור.
שריפת דלק מאובנים כמו פחם, תוצרי נפט וגז, הוא הגורם העיקרי לעליה בריכוז הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה, להגברת זיהום האוויר ולהתחממות העולמית. הפחם הוא סוג הדלק אשר יוצר הכי הרבה CO2, וכן תורם לעליית ריכוז הכספית באוקיינוסים.[דרוש מקור]
שיטות ייצור > ייצור בגנרציה > אנרגיה גרעינית

תחנות כוח גרעיניות עושות שימוש באנרגיית החום הנפלטת מביקוע גרעיני לייצור קיטור המניע טורבינות שבתורן מניעות גנרטור. בצרפת רוב החשמל מיוצר מאנרגיה זו. אנרגיה גרעינית היא השיטה הבטיחותיות ביותר, עם סטטיסטיקה של כ-0.07 מתים לכל טרה-וואט-שעה- מספר דומה לזה של אנרגיה סולארית ואנרגיית רוח, וקטן פי כ-350 מכמות ההרוגים מתעשיית הנפט. במקרה של תקלה או אסון פוטנציאל ההשלכות וההרוגים עלול להיות גבוה מאוד בהשוואה לאמצעי יצור אחרים, אך ממוצע המתים הנמוך לוקח בחשבון גם אותם. אנרגיה גרעינית אחראית למעט מאוד פליטות של גזי חממה- כמות דומה או אף נמוכה מאשר אנרגיות מתחדשות, אך יוצרת פסולת גרעינית מסוכנת, שיש לאחסן בצורה בטוחה. אנרגיה שמקורה באורניום יוצרת פלוטונים בעל פוטנציאל לשימוש כנשק גרעיני, עם זאת ישנן חלופות כמו תוריום, שפולטת פסולת גרעינית פחות מסוכנת וללא פוטנציאל כנשק.
שיטות ייצור > ייצור בגנרציה > אנרגיות מתחדשות

אנרגיית רוח: ניתן לרתום את כוח הרוח לסובב גנרטורים. שיטה זו נפוצה בצפון אירופה.
אנרגיית מים: ניתן להפיק אנרגיה בעזרת  אנרגיית התנועה של המים, וכן בעזרת האנרגיה פוטנציאלית של נפילת מים. אנרגיה זו מתאימה במיוחד למדינות בהן יש נהרות גדולים, עליהם בונים סכרים ורותמים את האנרגיה של נפילת המים או תנועתם לייצור חשמל.
אנרגיה גאותרמית: במקומות בהם קרום כדור הארץ דק יחסית ויש פעילות סייסמית, ניתן לנצל את חומו הפנימי של כדור הארץ לחימום מים ולסיבוב טורבינה המפיקה חשמל.
שימוש בתנועת הגלים או בהפרשי גאות ושפל על מנת להניע גנרטורים.
בעזרת מראות ניתן לנצל את חום השמש לחמם זורם (אוויר, מים, שמן תרמי או מלח נוזלי) לטמפרטורות גבוהות וכך להניע טורבינה.
שיטות ייצור > חשמל פוטו-וולטאי

ייצור חשמל ישירות מאנרגיית השמש מתבצע באמצעות תאים פוטו-וולטאיים. ייצור זה מתבצע מאז ראשית המאה ה-21 בשלושה קני מידה:
חווה סולארית - מערכת תאים פוטו-וולטאיים בקנה מידה גדול, המיועדת לפעול כתחנת כוח ולספק חלק מתצרוכת החשמל הכללי.
לוחות סולאריים בהתקנה מקומית, המנצלים בדרך כלל שטח גג פנויים. מתקן בסדר גודל כזה יכול לספק חלק מצריכת החשמל של המבנה עליו הוא מותקן.
לוחות סולריים בודדים וקטנים - במקומות בהם קיים קושי לסלול תשתית חשמל, במקומות בהן הדבר בלתי אפשרי (כמו בתחנות חלל ולוויינים) ולעיתים על ציוד נייד עם צריכת חשמל קטנה יחסית.
שיטות ייצור > אנרגיה כימית

תא אלקטרוכימי הוא מְכל המאפשר יצירת זרם חשמלי הנובע מתהליכים כימיים המתרחשים בתוכו. התא הוא מערכת סגורה המכילה את כל הנדרש להפעלתה, ולאחר ייצורו לא נדרשת שום פעולה או חומר להפעלתו. כמות האנרגיה החשמלית שתא כזה יכול לייצר היא סופית - עד לגמר התגובות הכימיות שבתוכו. עם זאת, קיימים תאים בהם ניתן להפוך את כיוון התגובה ועל ידי כך להאריך את משך השימוש בו ("סוללה נטענת"). ניתן לחבר מספר רב של תאים בתצורות שונות וכך לספק חשמל למגוון רחב של מכשירים.
אגירת חשמל

רוב שיטות ייצור החשמל באמצעות אנרגיה מתחדשת סובלות מבעיית אמינות באספקת החשמל, כלומר אינן מבטיחות ייצור חשמל רצוף. על מנת להתמודד עם תופעה זו, יש לאגור את האנרגיה העודפת במידה וזו מיוצרת. נכון לראשית המאה ה-21, קיימות שלוש שיטות עיקריות לאגור אנרגיה חשמלית:
קבלים - טעינה של קבלים היא מהירה יחסית, אך כמות האנרגיה הניתנת לאגירה בצורה זו מצומצמת יחסית. בשיטה זו נעשה שימוש באוטובוסים חשמליים הנוסעים במסלולים קצרים יחסית ונטענים מחדש בגמר כל נסיעה.
סוללות נטענות - שיטה זו מאפשרת אגירה מעט יותר משמעותית, אך כרוכה בזמן טעינה ארוך, תוספת משקל משמעותית ושימוש בחומרים מסוכנים. שיטה זאת נמצאת בשימוש במגוון רחב של תחומים.
אנרגיה שאובה: באמצעות שאיבת מים אל מאגר גבוה, ניתן להזרימם מטה וכך לסובב טורבינות.
כל השיטות לאגירת אנרגיה חשמלית כרוכות בהכרח בהוצאת חלק מהאנרגיה הנדרשת להפעלתן. עם זאת, במקרה של אגירת אנרגיה ממקורות מתחדשים, ההפסד אינו משמעותי בשל התחדשות המקור.
חשמל כמוצר צריכה

לחשמל כמוצר צריכה קיימות תכונות ייחודיות המבדילות אותו ממוצרי צריכה אחרים, ומכתיבות את הדרישות מייצור החשמל:
חשמל לא ניתן לאחסן. על אף האמור לעיל, נכון לראשית המאה ה-21 יכולת האגירה של אנרגיה חשמלית עדיין זניחה ביחס לכמות החשמל הדרושה לצריכה, ולכן תכנון ייצור החשמל אינו מתחשב באגירה.
"גודל השוק" - קרי כמות החשמל המיוצרת, נקבעת בכל רגע ורגע על ידי הכמות הנצרכת. כל מכשיר חשמלי המתחבר או מתנתק מהמערכת מאלץ את המערכת להתאים את עצמה מיידית לשינוי.
תהליך הייצור, בקרת האיכות והאספקה לצרכן נעשים בו זמנית ובכל רגע ורגע.
הצריכה מתאפיינת בשינויים משמעותיים התלויים בשעות היממה, באירועים כשבתות וחגים, בעונות השנה, באירועי מזג אוויר, ובאירועים מקריים נוספים.
בשל היותו של החשמל מוצר חיוני ביותר, מערכת הייצור חייבת להיות בנויה בצורה המאפשרת לה להתמודד עם מגוון של תקלות, בהן הפסקת ייצור בחלק מהיחידות. המשמעות היא כי על המערכת להחזיק בכל עת עתודות ייצור בפעולה שמאפשרת להן כניסה מיידית לייצור.
בבג"ץ רוזנצוויג מויסה נגד הרשות לשירותים ציבוריים חשמל נפסק שהזכות לאספקת חשמל היא חלק מהזכות לקיום מינימלי בכבוד, ולכן יש לתקן את אמות המידה באופן שיסדיר הליך לשמיעת טענותיו של הצרכן בטרם קבלת ההחלטה על ניתוק מאספקת החשמל. בעקבות פסק הדין גיבשה רשות החשמל נוהל בנושא, המונע ניתוק של מאות אלפי חייבים נזקקים.
ייצור חשמל בישראל

עד קום המדינה פעלה תחנת כוח הידרואלקטרית בנהריים שעל גדת נהר הירדן, וייצרה כ-11 מגה-ואט חשמל בעזרת ניצול זרם המים. תחנות כוח נוספות שפעלו לפני קום המדינה הן תחנת הכוח רדינג ותחנת הכוח חיפה. במלחמת העצמאות נהרסה התחנה שבנהריים, ומאז רובו המוחלט של החשמל בישראל נוצר בתחנות כוח הפועלות על תוצרי נפט (מזוט וסולר), פחם וגז טבעי.
ייצור חשמל בישראל > כיום

נהוג לחלק את תחנות הכוח העיקריות בישראל לשני סוגים:
קיטור: התחנות הגדולות והחשובות בישראל הן קיטוריות. תחנה קיטורית תלויה בקירור מי ים, ולכן כל התחנות מסוג זה ממוקמות לאורך קו החוף. תחנות אלו פועלות על פחם ("אורות רבין" ותחנת הכוח רוטנברג), מזוט (חיפה) וגז טבעי (רדינג ואשכול). כושר הייצור של התחנות הגדולות הוא מעל 2,000 מגה וואט כל אחת.
טורבינות גז ומחזור משולב: "טורבינות גז" הוא שם כולל לשיטת קירור אלטרנטיבית ללא מי ים, ולמרות שמן המטעה יכולות לעבוד על דלק נוזלי או גז. רוב טורבינות הגז פועלות כיום על סולר, ומתוכנן מעבר עתידי לגז טבעי. אתרי טורבינות הגז הגדולים בישראל הם אתר חגית שליד צומת אליקים ואתר גזר ליד רמלה, בעלות כושר ייצור של כ- 1,000 מגה וואט כל אחת.
ביוני 2010 כושר ייצור החשמל בישראל עמד על כ-11.3 אלף מגה וואט, ורובו ככולו נוצל (בימי שרב הניצול שלו עמד על 98% מכושר הייצור). עדיין אין ייצור חשמל משמעותי מאנרגיה חלופית בישראל נכון ל-2018 עומד על כ-6.4% מכושר הייצור, ועיקר ייצור החשמל עדיין מתבסס על תחנות כוח המבוססות על דלק מאובנים. ברמת הגולן קיים שדה קטן של טורבינות רוח על רכס חזקה, וטורבינות רוח בודדות נוספות פזורות בגולן ובגליל. בכורי המחקר הגרעיני (קמ"ג) מיוצר חשמל.
ברחבי ישראל יש שדות רבים של אנרגיה פוטו-וולטאית.
ב-2018 נחנך מתקן באשלים של ייצור חשמל באמצעות טכנולוגיה שנקרא תרמו-סולארית. בינואר של אותה שנה פרסם גם המשרד להגנת הסביבה בישראל תוכנית לייצור חשמל מפסולת.
ייצור חשמל בישראל > מחקר ופיתוח בישראל

בישראל מתקימים מחקר ופיתוח ענפים בתחום, ואף ייצור ותפעול תחנות כוח ניסיוניות המתבססות על אנרגיה חלופית.
בתחום הסולארי תרמי: חברת סולל מבית שמש, מיצרת תחנות כוח תרמוסולאריות שמבוססות על חימום קיטור על ידי השמש. סולל נמצאת בראש החברות בעולם בתחום. כאשר אין שמש ניתן לחמם את הקיטור על ידי גז או נפט. רוב תחנות הכוח של סולל מצויות בארצות הברית. כמו כן חברת לוז 2 הירושלמית, בשיתוף עם חברה אמריקאית מפתחת ומייצרת מתקנים תרמוסולריים.
בתחום הגיאותרמי: חברת אורמת מיבנה, נחשבת בין החברות המובילות בעולם בתחום הפקת חשמל מאנרגיה גאותרמית. לחברה עשרות מתקנים בכל רחבי העולם.
גם האקדמיה הישראלית עוסקת בנושא. לאחרונה מפתח הטכניון טכנולוגיה בשם ארובות שרב, המייצרת חשמל מאנרגיית רוח מלאכותית, ללא פגיעה בסביבה.
חברת "אקו וייב פאוור" עוסקת בייצור חשמל מגלי הים.
ראו גם

אנרגיה חלופית
אנרגיה מתחדשת
התחממות עולמית
ננו-אנטנה
הערות שוליים

↑  International - U.S. Energy Information Administration (EIA), www.eia.gov
↑  What are the safest sources of energy?, Our World in Data
↑  NREL: Energy Analysis - Nuclear Power Results – Life Cycle Assessment Harmonization, web.archive.org (באנגלית)
↑   חן מענית, הפסיקות מלמדות: המיעוטים יהיו הראשונים להיפגע מהחלשת מערכת המשפט, באתר הארץ, 22 בינואר 2023
↑  עלון אתר תחנת הכוח רוטנברג, חברת החשמל, 2007 (מכיל נתוני ייצור על כלל תחנות הכוח)
↑  אתר טורבינות הגז "חגית", חברת החשמל, יוני  2007 (כולל נתונים על כלל אתרי טורבינות הגז)
↑  רונית מורגנשטרן, תחנת הכוח באשקלון תופעל בגז, אתר nrg
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536052805171  GND: 4133665-3  LCCN: sh85041913  NDL: 00563020  NKC: ph201870 
גנרטור חשמלי נייד
הפקת חשמל באמצעות אנרגיית רוח
תאים סולאריים על גג בניין, מאפשרים ייצור חשמל באמצעות אנרגיית השמש
צריכת החשמל הכוללת במדינות העולם.
איימי ראיין

| --- | --- |

 לידה:  3 במאי 1968 (בת 56) פלאשינג, ארצות הברית 
 שם לידה:  Amy Beth Dziewiontkowski 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1987 
 מקום לימודים:  התיכון לאמנויות הבמה  Stagedoor Manor  תיכון לגארדיה 
 בן או בת זוג:  Eric Slovin (2011–?) 
 צאצאים:  Georgia Gracie Slovin 
 מספר צאצאים:  1 
 פרופיל ב-IMDb
 
אמי ראיין (באנגלית: Amy Ryan; נולדה ב-3 במאי 1968) היא שחקנית קולנוע ותיאטרון אמריקאית, הייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר ולפרס גלובוס הזהב בשנת 2007 על תפקידה בסרט "נראתה לאחרונה".
ביוגרפיה

ראיין נולדה ברובע קווינס, ניו יורק ולמדה בתיכון אומנויות המשחק בעיר. בשנת 1988 במחזה "החרוזים של אולדריץ'", והמשיכה להופיע במופעים קטנים במסגרת אוף ברודוויי, בהם "טירונות".
ראיין הופיעה לראשונה בברודוויי בשנת 1992 במחזה "האחיות רוזנסוויג", לאחר מכן הופיעה בהצגות "שלוש האחיות" ו"האישה".
במהלך קריירת התיאטרון המגוונת שלה הייתה ראיין מועמדת פעמיים לפרס טוני, על תפקידה במחזה "הדוד ואנייה" ועל הופעתה במחזה "חשמלית ושמה תשוקה".
ראיין הופיעה בסדרות הטלוויזיה "ER", "שפץ ביתך", "הסמויה" ו"שיקגו הופ". בתחום הקולנוע פרצה לתודעה בשנת 2000 עם תפקידה בדרמה מועמדת שני פרסי אוסקר "מישהו לסמוך עליו". ב-2005 השתתפה בדרמה הביוגרפית זוכת אוסקר "טרומן קפוטה".
שנת 2007 הייתה השנה המוצלחת ביותר בקריירה של ראיין עם ביקורות נלהבות ומועמדויות לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר ולפרס גלובוס הזהב, על תפקידה בדרמת הפשע של בן אפלק "נראתה לאחרונה". בסרט גילמה ראיין את דמותה של הלן מק'רידי, אמה המסוממת של אמנדה מק'רידי, ילדה שנחטפה. בנוסף באותה שנה השתתפה ראיין גם בדרמת המתח של סידני לומט "לפני שהשטן ידע", ובקומדיה "החיים על פי דן".
בשנת 2010 גילמה את אדל בעונתה השלישית של סדרת הדרמה האמריקאית "בטיפול" ברשת HBO, אשר מבוססת על סדרת ישראלית באותו שם מאת חגי לוי.
בשנת 2013 שיחקה לצד קולין פירת' ריס וית'רספון בסרט הפשע "קשר שטני" של הבמאי אטום אגויאן.
בשנת 2015 כיכבה בסרטו של סטיבן ספילברג "גשר המרגלים", מותחן ודרמה היסטורית המבוססת על ספר שכתב גיבור הפרשה המערבת בין פרשיית ריגול ומשבר מטוס הריגול U-2.
בשנת 2016 שיחקה בדרמת הפשע "המסתנן" לצידם של בריאן קראנסטון, ג'ולייט אוברי, בנג'מין בראט, ג'ייסון אייזקס ודיאן קרוגר.
החל משנת 2021 משתתפת בסדרת הטלוויזיה של הולו, "רק רוצחים בבניין".
לראיין בת מהשחקן אריק סלובין.
פילמוגרפיה נבחרת

מישהו לסמוך עליו (2000)
קין (2004)
מלחמת העולמות (2005)
טרומן קפוטה (2005)
לחפש קומדיה בעולם מוסלמי (2005)
מופלא (2006)
נראתה לאחרונה (2007)
לפני שהשטן ידע (2007)
החיים על פי דן (2007)
ההחלפה (2008)
האדם הנעדר (2009)
ג'ק יוצא לשוט (2010)
ווין ווין (2011)
קשר שטני (2013)
לנשום עמוק (אנ') (2013)
בירדמן (2014)
גשר המרגלים (2015)
השקט שבפנים (2015)
סוכן וחצי (2016)
המסתנן (2016)
משאית מפלצת (2016)
ילד יפה (2018)
לייט נייט (2019)
מוזר אבל נכון (2019)
נערות אבודות (2020)
מחיר החיים (2021)
בו מפחד (2023)
הזאבים (2024)
פילמוגרפיה נבחרת > טלוויזיה

I'll Fly Away‏ (1992)
רוצח נעלם בחשיכה (2020) - קריינית
רק רוצחים בבניין (2021-הווה)
שוגר (2024)
המשרד
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | פרויקט | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | פרס טוני | ההופעה הטובה ביותר של שחקנית משנה במחזה | הדוד וניה | מועמדות |  |
| 2005 | פרס טוני | ההופעה הטובה ביותר של שחקנית משנה במחזה | חשמלית ושמה תשוקה | מועמדות |  |
| 2008 | פרס גלובוס הזהב | ההופעה הטובה ביותר של שחקנית בתפקיד משנה בסרט קולנוע | נראתה לאחרונה | מועמדות |  |
| 2008 | פרס גילדת שחקני המסך | ההופעה הטובה ביותר של שחקנית בתפקיד משנה | נראתה לאחרונה | מועמדות |  |
| 2008 | פרס אוסקר | שחקנית המשנה הטובה ביותר | נראתה לאחרונה | מועמדות |  |
| 2015 | פרס גילדת שחקני המסך | הביצוע הטוב ביותר של צוות שחקנים בסרט קולנוע | בירדמן | זכייה |  |
| 2022 | פרס גילדת שחקני המסך | ההופעה הטובה ביותר של אנסמבל בסדרה קומית | רק רוצחים בבניין | מועמדות |  |
| 2024 | פרס טוני | ההופעה הטובה ביותר של שחקנית ראשית במחזה | ספק: משל | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  מאיה פנחסי ומיכל ויניק, עכבר העיר ת"א, מי ייקח את הפסלון?, באתר הארץ, 21 בפברואר 2008
↑  אורון שמיר, עכבר העיר, האחים אפלק, באתר הארץ, 6 בינואר 2008
↑  אורי קליין, בסרט החדש של ספילברג הממלכתיות חשובה יותר מהעלילה, באתר הארץ, 29 בנובמבר 2015
↑  Tony Awards 2024: The complete list of winners, NPR, ‏16 ביוני 2024
| פרס סטלייט לשחקנית המשנה הטובה ביותר בסרט קולנוע |
| --- | --- | --- |
| דרמה (1996–2005) | קורטני לאב (1996) ‏•‏‏ ג'וליאן מור (1997) ‏•‏‏ קימברלי אליס (1998) ‏•‏‏ קלואי סביני (1999) ‏•‏‏ ג'ניפר אילי / רוזמרי האריס (2000) ‏•‏‏ ג'ניפר קונלי (2001) ‏•‏‏ אידי פאלקו (2002) ‏•‏‏ מריה בלו (2003) ‏•‏‏ ג'ינה רולנדס (2004) ‏•‏‏ לורה ליני (2005) |  |
| מוזיקלי או קומדיה (1996–2005) | דבי ריינולדס (1996) ‏•‏‏ ג'ואן קיוזאק (1997) ‏•‏‏ ג'ואן אלן (1998) ‏•‏‏ קתרין קינר (1999) ‏•‏‏ קייט הדסון (2000) ‏•‏‏ מגי סמית' (2001) ‏•‏‏ טובה פלדשו (2002) ‏•‏‏ פטרישה קלארקסון (2003) ‏•‏‏ רג'ינה קינג (2004) ‏•‏‏ רוזריו דוסון (2005) |  |
| סרט קולנוע (2006–הווה) | ג'ניפר הדסון (2006) ‏•‏‏ איימי ראיין (2007) ‏•‏‏ רוזמרי דה ויט (2008) ‏•‏‏ מוניק (2009) ‏•‏‏ ג'קי ויבר (2010) ‏•‏‏ ג'סיקה צ'סטיין (2011) ‏•‏‏ אן האת'וויי (2012) ‏•‏‏ ג'ון סקוויב (2013) ‏•‏‏ פטרישה ארקט (2014) ‏•‏‏ אליסיה ויקנדר (2015) ‏•‏‏ נעמי האריס (2016) ‏•‏‏ לואיס סמית' (2017) ‏•‏‏ רג'ינה קינג (2018) ‏•‏‏ ג'ניפר לופז (2019) ‏•‏‏ אמנדה סייפריד (2020) ‏•‏‏ קירסטן דנסט (2021) ‏•‏‏ קלייר פוי (2022) ‏•‏‏ דאווין ג'וי רנדולף (2023) ‏•‏‏ אריאנה גרנדה (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007574174705171  PLWABN: 9810559511005606  BIBSYS: 12015581  BNE: XX4618239  BnF: cb162383806 (data)  GND: 1076490387  ISNI: 0000 0001 1943 6574  LCCN: no2006103099  NKC: xx0161605  NLK: KAC2020P8362  NTA: 434944785  SUDOC: 152882936  VIAF: 169356624   WorldCat (עם VIAF): 169356624
ארי פולמן

| --- | --- |

 לידה:  17 בדצמבר 1962 (בן 62) חיפה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1991
 עיסוק:  במאי קולנוע ותסריטאי
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב  בית הספר הריאלי העברי בחיפה 
 יצירות בולטות:  ואלס עם באשיר קלרה הקדושה
 פרסים והוקרה:  פרס אופיר לתסריט המקורי הטוב ביותר (2008)  אביר מסדר האמנויות והספרות (2009)  פרס האקדמיה האירופית לקולנוע לסרט האנימציה הטוב ביותר (2013)  פרס אופיר לבמאי הטוב ביותר (2008)  פרס אופיר לבמאי הטוב ביותר (1996)  פרס אופיר (1991)  פרס גילדת הבמאים האמריקנית  פרס גילדת הכותבים של אמריקה 
 פרופיל ב-IMDb
 
ארי פולמן (נולד ב-17 בדצמבר 1962) הוא במאי קולנוע, תיאטרון וטלוויזיה ותסריטאי ישראלי. זכה בשלושה פרסי אופיר, בפרס האקדמיה לטלוויזיה ובפרסים מטעם איגוד הבמאים האמריקאי ואיגוד התסריטאים האמריקאי, והוא אחד משני הבמאים הישראלים שסרט בבימויים זכה בפרס גלובוס הזהב (קדם לו אפרים קישון).
השקפות ואקטיביזם

בנובמבר 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל, פולמן מתח ביקורת על מה שהוא תופס כהטיה וחוסר מודעות בעולם המערבי, במיוחד בבריטניה. פולמן הביע את השקפתו שיש הרבה הטיות ובורות בעולם המערבי בנוגע לפעולות החמאס. הוא קבע כי קיימת היעדר מודעות מוחלטת לאופי הפונדמנטליסטי של חמאס ולפעולותיו, הכוללות מעשי אלימות, פגיעה בילדים וביצוע מעשי זוועה. הוא מתח ביקורת על קבוצת ליברפול על כך שאפשרה לאוהדים להכניס לאצטדיון דגלי פלסטין במהלך משחק אך לא את דגלי ישראל, והביע אכזבה כאוהד ליברפול מסור בעצמו.
פולמן עובד על פרויקט בשם "#BringThemHomeNow", בו הוא מראיין בני משפחה של ישראלים שנחטפו על ידי חמאס, וסיפר: ”יש דחף של המשפחות להתראיין כי הן רוצות שהמסר שלהן יופץ. אני חושב שעבורם הדיבור על זה הוא תהליך טיפולי שהם צריכים לעבור.”.
חיים אישיים

נשוי למפיקה ענת אסולין ולהם שלושה ילדים.
ספרים

"אנה פרנק: היומן הגרפי" - רומן גרפי המבוסס על הספר "יומנה של אנה פרנק" בתרגומו לעברית על ידי קרלה פרלשטיין. פולמן עיבד את הסיפור אותו אייר המאייר הישראלי דוד פולונסקי. הוצאת דביר 2017.
"מהטלוויזיה לקולנוע - הפריצה הגדולה", אחרית דבר לספרו של אריאל שוייצר, קולנוע ישראלי חדש, הוצאת כרמל, 2017.
פילמוגרפיה

זוג ועוד באוטו - תיעודי קצר
שאנן שיא - תיעודי קצר, במשותף עם אורי סיון, 1991
קלרה הקדושה - במשותף עם אורי סיון, 1996
Made in Israel -‏ 2001
ואלס עם באשיר - תיעודי מונפש, 2008
כנס העתידנים - 2013
איפה אנה פרנק -‏ 2021
זחל אמיתי

.
זחל - מבט מקרוב בהגדלה.
זחל על ענף
תקריב על הרגליים המדומות
זחל אמיתי או זַחַל רַגְלִי הוא פגית (אחד משלבּי החיים) של הפרפראים.
הזחל האמיתי בוקע מהביצה ועסוק רוב ימיו באכילה, לרוב של רקמות צמחיות. בפרק זמן זה הוא עובר מספר התנשלויות. בסופו של דבר הוא הופך לגולם, אשר בתורו הופך לפרפר, חיפושית, דבורה, או כל חרק מעופף אחר. בשלב הסופי של מחזור החיים הפעילות מרוכזת סביב הזדווגות והטלת ביצים על צמח פונדקאי מתאים. מחזור חיים זה מכונה "גלגול מלא".
לפיכך, הזחל האמיתי איננו טיפוס עצמאי של בעל חיים, כפי שרבים חושבים בטעות, אלא מהווה שלב בחייו של בעל חיים- הפרפראי. בנוסף, רבים מבלבלים בין זחל אמיתי לבין רבי-הרגליים ותולעים. השניים האחרונים הם אורגניזמים בזכות עצמם לכל דבר, שלא כמו הזחל האמיתי, שהוא רק שלב בחיי הפרפראי. מלבד דמיון מורפולוגי שטחי, אין קשר סיסטמטי בין שלוש הקבוצות הללו.
באנגלית ובשפות אחרות קרוי הזחל "Caterpillar". מקור המילה בלטינית: "קאטר" פירושו חתול, ו"פילר" - שיער (במיקרוביולוגיה ידועות שעריות הזוויג המכסות סוגים שונים של חיידקים; הללו קרויות בלועזית Pilli ברבים, Pillus ביחיד); המונח הלטיני לזחל הוא, אם כן, "חתול שעיר".
לרוב הזחלים יש 3 זוגות רגליים אמיתיות ועד 5 זוגות של רגליים מדומות. כמו כן, הפרק האחרון של גופו מסוגל לרוב לאחוז בענף או להוציא קור דביק שמונע את נפילת הזחל. התנועה היא גלית או בצעדים כמו של זחל המודד. בשלב זה הזחלים אוכלים כמויות הגדולות פי כמה ממשקל גופם. כשהם מגיעים לגודל מסוים, או כשתקופה מסוימת בשנה מגיעה, הזחלים מתגלמים, לרוב במקום מוגן (מתחת לאדמה, כגון זחלי הדובון המנומר, למשל).
סוגי גלמים

ישנם זחלים אשר הגולם הוא הם עצמם, כלומר, הם משילים את עורם ומתגלמים.
ישנם גם זחלים היוצרים את הגולם מקורים, אך ישנם הבונים להם גולם מגרגירי חול ורוק, מפרווה או אבק וחתיכות בד (כמו עשים מסוימים). ישנם גם סוגים הבונים את הגולם מחתיכות ענפים.
ראו גם

פגית (לרווה)
גולם
פרפר
הערות שוליים

↑  מילון ביולוגיה כללית (תשס"ט), 2009, באתר האקדמיה ללשון העברית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4052835-2  NKC: ph420382
קבוצת האחים עופר

ערך זה עוסק בקבוצת האחים עופר לשעבר. אם התכוונתם לחברות שהופרדו ממנה, ראו .
משרד האחים עופר, ברחוב הנמל 2, חיפה
קבוצת האחים עופר הייתה קבוצה שכללה 2 קבוצות חברות: "עופר ספנות" ו"עופר השקעות" (לשעבר אחים עופר נכסים בע"מ). בין התחומים שהקבוצה פעלה בהם היו אוניות מכולות, תעופה, רכב, לוגיסטיקה, תעשייה כימית, אנרגיה, תקשורת, נדל"ן, בנקאות והשקעות נוספות. הקבוצה הייתה בשליטה משותפת של האחים סמי ויולי עופר, ובחלוף השנים פוצלו עסקיה למספר חברות נפרדות.
בשנת 2011 שני האחים נפטרו, והשליטה בחברות אלה עברה לידי יורשיהם.
החברות

נכסי קבוצת אחים עופר כללו בעבר החזקות בחברה לישראל, כימיקלים לישראל, צים, בתי הזיקוק (בז"ן) בחיפה, בנק המזרחי, טאואר סמיקונדקטור ועוד.
בעקבות הוראות החוק לעידוד תחרות וצמצום הריכוזיות, עופר השקעות שהייתה בבעלות ליאורה עופר ואייל עופר והחזיקה בשליטה במליסרון ובבנק המזרחי, עברה פיצול כך שהפכה להיות בבעלות ליאורה עופר בלבד והחזיקה במליסרון. כל ההחזקות בבנק המזרחי עברו לאייל עופר, שחדל במקביל מלהחזיק במניות עופר השקעות. בצורה זו פוצלו החזקות עופר השקעות במליסרון ובבנק המזרחי, עם הפרדה בין ליאורה עופר לאייל עופר.
החברות > קבוצת XT > XT ספנות

חברת XT ספנות בע"מ מפעילה אוניות מכולה, אוניות צובר ונושאות מכוניות.
החברות > קבוצת XT > תעופה

XT תעופה הייתה מעורבת מאז הקמתה בשנת 2005 בליסינג מטוסים ובניהול צי של כלי טיס. הצי כלל דגמי בואינג 737 ו-איירבוס A320. פעילות החברה הסתיימה בשנת 2012.
החברות > קבוצת XT > הייטק והון סיכון

XT הייטק - השקעות רבות בחברות הזנק בשלבים שונים, בעיקר בתחומי מדעי החיים, מכשור רפואי ו-טכנולוגיות המידע.
Naiot - חממה טכנולוגית להשקעות בשלבים מוקדמים (Seed) בתחומי מכשור רפואי, טכנולוגיות המידע, תוכנה ומדעי החיים. החזקות החברה נמכרו בשנת 2008.
החברות > קבוצת XT > מדיה

עופר מדיה:
זכיינית השידור רשת (51%) - החברה החזיקה עד לשנת 2018 ב-51% ממניות רשת. כיום אודי אנג'ל מחזיק ב-7% ממניות רשת בלבד. להלן ההחזקות עד לשנת 2008:
Logia: ספק שירותי תוכן ומערכות ניהול תוכן בשוק הסלולרי (מוזיקה, ספורט, התאמה אישית)
RayV: ספקית של פתרונות טכניים להזרמת מדיה (טלוויזיה באינטרנט)
YouLicense: שוק מקוון לרישוי מוזיקה
BeamUps: פלטפורמת קנייה ומכירה של חדשות (Paid Content)
חברת עופר מדיה פורקה בשנת 2018.
החברות > קבוצת XT > החברה לישראל

ל-XT החזקות עקיפות במניות החברה לישראל בשיעור של כ-7%, אותן רכשה בשנת 1999. השליטה בחברה לישראל מצויה בחברות הקשורות לעידן עופר ועל קבוצת החברה לישראל נמנות כיום החברות כימיקלים לישראל ובתי הזיקוק (בז"ן) בחיפה.
החברות > עופר השקעות

בנקאות: משפחת עופר החזיקה 25.6% ממניות בנק מזרחי טפחות, הבנק השלישי בגודלו בישראל. בעקבות הוראות החוק לעידוד תחרות וצמצום הריכוזיות, פוצלו החזקות החברה והיא חדלה מלהחזיק במניות הבנק.
קניונים ומרכזים מסחריים: חברת מליסרון היא קבוצת הקניונים ומרכזי המסחר הגדולה בישראל. בין 18 המרכזים המסחריים ו-5 פארקי הייטק ומשרדים שבבעלותה נמנים קניון רמת אביב, הקריון (נמכר) והגרנד קניון באר שבע. לאחרונה מותגו המרכזים המסחריים של החברה מחדש בשם "קניוני עופר". לעופר השקעות, חברת ההחזקות הפרטית, ישנן החזקות והשקעות בנדל"ן באירופה.
מלונאות ונופש: המשפחה החזיקה עד לשנת 2019 בחברת חוף אלמוג, לה היו החזקות בשני מלונות בעיר אילת: מלון מועדון הים התיכון ומלון לגונה.