stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פצלי שמן בישראל
היסטוריה

עם הקמתו, פעל משרד התשתיות הלאומיות ליצירת תנאים שיאפשרו את ניצול הפצלים כתחליף לנפט ולפחם. הפעילות כללה הן פעולות לאיתור המחצב (פרוספקציה) והן פיתוח הטכנולוגיות לניצולו. הפרוספקציה ההתחלתית נעשתה בעיקר באמצעות המכון הגיאולוגי לישראל. לפי חוק הנפט (1952), חיפוש נפט מצריך אישור ממשרד התשתיות. על כן, בשנות ה-80 וה-90 השקיע משרד התשתיות מאמץ וסכומי כסף גדולים בבדיקה טכנו-כלכלית של ייצור חשמל מפצלי שמן. הבדיקה נעשתה באמצעות חברת פמ"א (פיתוח משאבי אנרגיה), שהקימה והפעילה מתקן פיילוט לייצור חשמל מפצלי שמן במישור רותם. חברת פמ"א נסגרה בשנת 2000 וחברת רותם אמפרט נגב המשיכה את פעילות המתקן. בשנת 2011 החליטה כימיקלים לישראל, החברה האם של רותם אמפרט, לסגור את המתקן עקב זיהום האוויר שהוא גורם וחוסר כדאיות כלכלית בהפעלתו.
ביולי 2008, העניק הממונה על ענייני הנפט במשרד התשתיות לחברת IEI) Israel Energy Initiatives), חברה ישראלית העוסקת בפיתוח מיזם מיצוי דלקים וגז טבעי בתת-הקרקע (In Situ) מפצלי שמן, וחברת בת של חברת IDT האמריקאית, רישיון בלעדי להפקה ניסיונית של נפט מפצלי שמן באזור השפלה הדרומית. במסגרת הניסוי חברת IEI התכוונה לפעול בחבל עדולם, לייצר שם במשך 3 שנים חבית נפט אחת ביום לאחר שתת-הקרקע תחומם לכ-300 מעלות. החימום התת-קרקעי אמור היה להפוך את פצלי השמן המוצקים לנוזלים וגז.
החל משנת 2011 מחזיקה חברת Northwood Exploration Israel Ltd ברישיון רותם מזרח לפצלי שמן באזור ייעודי הסמוך לאזור התעשייה מישור רותם, בשטח כולל של למעלה מ-2,900 דונם. בשנת 2016 הוקמה על ידה שותפות רותם אנרגיה מחצבים, אשר קיבלה ממשרד האנרגיה כעבור שנתיים תעודת תגלית לפצלי השמן במישור רותם.
פצלי השמן באזור מישור רותם נמצאים קרוב לפני הקרקע, בעומק של עד 50 מטרים, ועל כן מאפשרים כרייה פתוחה ללא חימום הקרקע או סדיקה הידראולית והפקת נפט וחשמל מהם בשיטת ה-ex-situ. בשיטה זו, לאחר כריית הפצלים במכרה פתוח, הם מועברים במצבם הגולמי למתקני הפקה תעשייתיים ומעובדים בתנאים סגורים ומבוקרים לשם הפקת נפט וחשמל. ההפקה עצמה מבוססת על תהליך פירוליזה, בו מתבצע פירוק של חומר אורגני על ידי חימומו לטמפרטורה גבוהה ללא נוכחות חמצן (להבדיל משריפה). בתהליך המוצע על ידי רותם אנרגיה מחצבים יתווספו לפצלי השמן כ-200,000 טונות של פסולת פלסטיק, אשר יהוו גם פתרון סביבתי לבעיית הטמנת פסולת פלסטיק בלתי מתכלה, פתרון שיתאפשר מבחינה כלכלית-טכנית באמצעות השילוב עם פצלי השמן המהווים כנושא חום בתהליך.
הקמת המתקנים במישור רותם מתוכננת להתחיל בשנת 2021 ותחילת ההפקה המסחרית של רותם אנרגיה מחצבים צפויה בשנת 2024.
היסטוריה > התנגדות לניסוי פצלי שמן תת-קרקעי בישראל

מאז קיבלה IEI רישיון לחיפוש נפט בישראל, נשמעה ביקורת חריפה מצד גורמים רבים מתחום איכות הסביבה, ביניהם אדם טבע ודין, קק"ל, גרינפיס, מגמה ירוקה, החברה להגנת הטבע, וכן ממספר רשויות מקומיות בשפלת יהודה. המתנגדים מזהירים מפני תוצאות הרסניות ובלתי-הפיכות, ביניהן: זיהום אוויר, פגיעה בבריאות הציבור, פגיעה בשכבת הקרקע, פגיעה בצומח והחי, סכנה למי האקוויפר, הרס שטחים פתוחים, ושינוי אפשרי באיכות הגשמים. בנוסף, המיזם ידרוש אנרגיה רבה לחימום שכבות הסלע. על מנת לקיים את ההפקה המסחרית, ככל הנראה תידרש בנייה של תחנת כוח אחת, אם לא שתיים. המתנגדים מציינים, שעדיין לא ברור היכן יתקיים זיקוק הפצלים.
חברת IEI טוענת שהפיילוט המתוכנן הוא רק ניסוי, שבמהלכו יבדקו ההשלכות של המיזם. מנגד, מטה המאבק בפצלי השמן טוען, שעל פי חוק הנפט, מרגע שהוכרזה תגלית, לא ניתן לעצור את הניסוי, והוא יעבור באופן כמעט אוטומטי מהפקה ניסיונית להפקה מסחרית. "תגלית" מוגדרת על פי חוק הנפט בתור יכולת הפקה של 500 חביות. היו שביקרו את רצון החברה לעשות פיילוט באזור מרכזי ורגיש כמו חבל עדולם, וטענו שהחברה יכלה לעשות את הפיילוט באווירה ציבורית נוחה יותר באזור הנגב, במרחק מאוכלוסייה. לעומתם, טענה החברה שהתנאים האופטימליים לניסוי נמצאים דווקא בחבל עדולם, מכיוון שבנגב, העורקים של פצלי השמן נמצאים בעומק רב יותר, המקשה על בחינת הניסוי.
החל משנת 2010 נוהל מאבק ציבורי-משפטי-תכנוני עיקש לביטול ניסוי פצלי השמן של חברת IEI - תושבים רבים המתגוררים בסמוך לאזור המיועד לניסוי בחבל עדולם פעלו יחד עם ארגונים סביבתיים, בדגש על אדם טבע ודין בכנסת, בבית המשפט העליון, במוסדות התכנון ובתקשורת.
באוגוסט 2014 פורסם כי המשרד להגנת הסביבה מתנגד לניסוי הפקת נפט מפצלי שמן בשפלה.
בסופו של דבר, המאבק הציבורי הצליח וב-3 בספטמבר 2014, ועדת התכנון של מחוז ירושלים החליטה על ביטול הניסוי.
היסטוריה > שימוש בפצלי שמן במישור רותם

עתודות פצלי השמן בשטח תגלית רותם מזרח של שותפות רותם אנרגיה מחצבים נאמדות בכ-245 מיליון טון, מהם ניתן להפיק כ-135 מיליון חביות נפט. השותפות מתעתדת להקים במישור רותם מתקן למחזור והשבת אנרגיה מפצלי שמן ופסולת פלסטיק תוך ייצור נפט וחשמל. למתקן יוזנו כ-1.35 מיליון טון פצלי שמן שייכרו במכרה סמוך בשטח התגלית ובכ-200,000 טון פסולת פלסטיק מעורבת שאינה מתאימה למחזור רגיל ומיועדת להטמנה. המתקן יתבסס על שיטת הפירוליזה, חימום בסביבה ללא חמצן.
שיטות לייצור נפט וחשמל מפצלי שמן קיימות במספר מדינות ביניהן אוסטרליה, אסטוניה, ברזיל, סין ורוסיה.
במתקן העתיד לקום במישור רותם פצלי שמן מהמכרה הסמוך משטח התגלית ייגרסו, ייובשו ויוזנו יחד עם פסולת הפלסטיק אל ריאקטור הפירוליזה. הראקטור יעבוד בסביבה אינרטית ועל ידי חימום לטמפרטורות גבוהות החומר האורגני מפצלי שמן והחומר האורגני מפסולת הפלסטיק יתאדו לאדי נפט, אשר ויתעבו לאחר מכן לנפט נוזלי.
לפצלי השמן בישראל לרוב תהיה תכולה בינונית של חומר אורגני ותפוקת נפט נמוכה. שילוב פסולת פלסטיק עם פצלי שמן בתהליך פירוליזה מייעל את התהליך והופך אותו לכלכלי. פסולת הפלסטיק עשירה במימנים בהשוואה לפצלי השמן וכתוצאה מהתהליך המשולב ישנה המרה גבוה יותר של נפט.
אפר פצלי השמן החם חוזר בחלקו לתהליך הפירוליזה מספק אנרגיה לתהליך. החום הנותר מהתהליך משמש לרוב לייצור חשמל באמצעות טורבינת קיטור.
בשונה מניסוי פצלי השמן בעמק האלה, בשיטת חימום תת-הקרקע בשכבות עמוקות, ובשונה ממקומות שונים בארצות הברית, בהם משתמשים בסידוק הידראולי (Fracking) בשכבות עמוקות של פצלים הכוללים נפט נוזלי כלוא, במישור רותם מצויים הפצלים קרוב לפני הקרקע דבר המאפשר כרייה פתוחה.
ראו גם

רותם אנרגיה מחצבים
תחנת הכוח מישור רותם
הערות שוליים

↑  צבי מינסטר, תופעות פצלי השמן בישראל, באתר מוסד שמואל נאמן למחקר מדיניות לאומית, ‏נלקח בתאריך 26.11.2019
↑  משרד התשתיות: פמ"א תממש את החוזה עם מיד-אטלנטיק להקמת תחנת כוח, באתר גלובס, 20 בינואר 1998
↑  דוד חיון, ‏בעלי פמ"א אישרו עקרונית ההסכם להקמת תחנת כוח מפצלי שמן, באתר גלובס, 12 במרץ 1998
↑  דוד חיון, ‏בעלי פמ"א סגרו את החברה כי ועדת השרים לכלכלה לא דנה בשיפוץ תחנת-הכוח שלה, באתר גלובס, 17 במאי 2000
ועדת השרים לכלכלה אישרה לרותם לשפץ ולתפעל את תחנת הכוח של פמ"א, באתר גלובס, 18 במאי 2000
↑  יובל אזולאי, ‏כיל מתכוונת לסגור את המפעל לכריית פצלי שמן, באתר גלובס, 6 במרץ 2011
↑  חזי שטרנליכט, "אני כבר לקחתי בעצמי את רוב הסיכונים, המשקיעים ייהנו מהאפסייד", באתר כלכליסט, 5 ביוני 2019
↑  יואב בהט, רישיון פצלי השמן של רותם אנרגיה הוכרז כתגלית, באתר HON מדריכים פיננסיים, ‏ינואר 2019
↑  ליאור גוטמן, משרד האנרגיה נתן לשותפות רא"מ אישור תגלית למיזם פצלי השמן במישור רותם, באתר כלכליסט, 2 בדצמבר 2018
↑  יובל גמליאל, ‏"במישור רותם ניתן להפיק נפט מפצלי שמן בכמויות מסחריות", באתר גלובס, 11 בדצמבר 2017
↑  אבנר הופשטיין, מיזם פצלי השמן שמאיים להפוך את עמק האלה לבאר נפט ענקית, באתר הארץ, 26 באפריל 2013
↑   צפריר רינת, מיזם פצלי השמן להפקת נפט בשפלת יהודה פועל בשיטת ניסוי ותהייה, באתר הארץ, 9 במאי 2014
↑   צפריר רינת, דחיית תוכנית פצלי השמן: הסביבה יקרה יותר מהרווח הכספי, באתר הארץ, 2 בספטמבר 2014
↑  תום זיו, רשמית: משרד הגנת הסביבה נגד פצלי השמן, באתר ynet, 1 באוגוסט 2014
↑  צפריר רינת, נדחתה התוכנית להקמת מתקן פיילוט להפקת נפט מפצלי שמן בשפלת יהודה, באתר הארץ, 2 בספטמבר 2014
↑  אבי בליזובסקי, ‏הועדה המחוזית בירושלים לתכנון ובניה דחתה את ניסוי פצלי השמן בשפלת יהודה. דעה – נצחון השכל על הכוחניות, באתר "הידען", 3 בספטמבר 2014
↑  ערן סוקול, רותם אנרגיה חתמה מזכר הבנות עם כיל לכריה משותפת של פצלי שמן, באתר ביזפורטל, 14 באוגוסט 2019
↑  Oil Shale - Review
↑  טכנולוגיה- אתר ראם
↑  Olga Pihl, Vladimir Khaskhachikh, Julia Kravetskaja, Co-Pyrolysis of Estonian Oil Shale with Polymer Wastes, American Chemical Society
↑  מינסטר, צבי, תופעות פצלי השמן בישראל, באתר מוסד שמואל נאמן, ‏2013
פיירו הסהרורי

3 כפול 7 פואמות מתוך 'פיירו הסהרורי' של אלבר ז'ירו (Dreimal sieben Gedichte aus Albert Girauds "Pierrot lunaire"), הידועה בקיצור בשם פיירו הסהרורי (Pierrot Lunaire), אופוס 21, הוא מלודרמה מאת ארנולד שנברג. ביצירה 21 פואמות שנבחרו מתוך תרגומו הגרמני של אוטו אריך הרטלבן(אנ') לפואמות של המשורר הבלגי אלבר ג'ראד(אנ') הנושאות את שם היצירה (במקור בצרפתית). הופעת הבכורה של היצירה שנמשכה בין 35 ל-40 דקות, התקיימה בברלין ב-26 באוקטובר 1912, עם אלברטין זהם כזמרת.
הדוברת (התפקיד לא מוגדר, אך בדרך כלל סופרן) שרה את המילים בסגנון שירה דיבורית, טכניקה בה שנברג השתמש ביצירותיו המוקדמות. היצירה היא א טונאלית, אך אינה מיישמת את שיטת 12 הטונים.
היצירה היא אחת מן הידועות של שנברג, אם לא הידועה שבהן ונחשבת לפריצת דרך במוזיקה במאה ה-20. הרכב הביצוע של היצירה שכולל חליל, קלרינט, כינור, צ'לו ופסנתר נושא את השם אנסמבל פיירו בעקבות היצירה.
כתיבת היצירה

היצירה נכתבה במקור לזמרת אלברטין זהם כמחזור שירים לקול ופסנתר, עם שיריו של ג'ראד כטקסט המושר. הפואמות פורסמו ב-1884 ותורגמו מאוחר יותר לגרמנית על ידי אוטו אריך הרטלבן. שנברג החל להלחין את היצירה ב-12 במרץ 1912 והשלים אותה ב-9 ביולי של אותה שנה, כשההרכב הורחב לאנסמבל שכולל חליל צד (ובנוסף פיקולו), קלרינט (ובנוסף קלרינט בס), כינור (ובנוסף ויולה), צ'לו ופסנתר.
הופעות הבכורה

לאחר 40 חזרות, שנברג וזהם (שלבשה להופעה בגדי ליצן בהתאמה לדמותו של פיירו) ביצעו את היצירה יחד עם האנסמבל ב-26 באוקטובר 1912 באולם קורלין-סאל שבברלין. התגובות ליצירה היו מעורבות. לדברי אנטון וברן, חלק מן הקהל שרק וצחק, אך לבסוף ההופעה הסתיימה ב"הצלחה לא מוחלטת". ביקורות נשמעו כלפי הטקסטים הקשים, שעליהן שנברג הגיב: "אם הם היו מוזיקליים, לאף אחד לא היה אכפת בכלל מהמילים. במקום זאת, הם היו שורקים את הלחנים".
היצירה בוצעה לאחר מכן מספר פעמים בגרמניה ואוסטריה במהלך 1912. באמריקה, בוצעה היצירה לראשונה בתיאטרון קלו בניו יורק ב-4 בפברואר 1923, כשנוכחים בקהל היו ג'ורג' גרשווין וקארל רגלס.
חלקי היצירה ונושאיהם

"פיירו הסהרורי" מכיל 3 קבוצות של 7 פואמות. בקבוצה הראשונה, פיירו שר על אהבה, מין ודת, בקבוצה השנייה, על אלימות, פשע וחילול הקודש והקבוצה השלישית עוסקת בחזרתו הביתה בברגמו כשהוא נרדף על ידי עברו.
חלק ראשון
1. Mondestrunken (שיכור מן הירח)
2. Columbine (קולומבין)
3. Der Dandy (הדנדי)
4. Eine blasse Wäscherin (כובסת עדינה)
5. Valse de Chopin (וואלס שופן)
6. Madonna (מדונה)
7. Der kranke Mond (הירח החולה)
חלק שני
1. Nacht (Passacaglia) (לילה)
2. Gebet an Pierrot (תפילה לפיירו)
3. Raub (גנבה)
4. Rote Messe (המון אדום)
5. Galgenlied (שיר הגרדום)
6. Enthauptung (עריפת ראש)
7. Die Kreuze (הצלבים)
חלק שלישי
1. Heimweh (געגועים הביתה)
2. Gemeinheit! (וולגריות)
3. Parodie (פרודיה)
4. Der Mondfleck (כתם הירח)
5. Serenade (סרנדה)
6. Heimfahrt (Barcarole) (תחום הבית)
7. O Alter Duft (הו ניחוח עתיק)
שנברג שהסתקרן מנומרולוגיה, משתמש במוטיב של המספר 7, כשכל קבוצת שירים מונה 7 שירים והאנסמבל (כולל המנצח) מורכב מ-7 אנשים. זוהי יצירתו ה-21 של שנברג והיא כוללת 21 חלקים, כשהיא בוצעה לראשונה ב-12 במרץ 1912. עוד מספר אשר משמש כמוטיב הוא 3 ו-13: כל פואמה כוללת 13 שורות, כשבכל פואמה, כל שורה ראשונה חוזרת פעמיים, פעם אחת באמצעה ופעם נוספת- בשורה האחרונה.
מאפיינים מוזקליים

"פיירו הסהרורי" כתוב בצורה קלאסית וכולל טכניקות כמו קאנון, פוגה, רונדו וקונטרפונקט. הפואמה היא גרסה גרמנית לרונדל הצרפתי המסורתי עם רפרן כפול. כל שיר כולל 3 בתים המכילים 4+4+5 שורות, כשהשורה הראשונה המתפקדת כרפרן (A) חוזרת בשורות השלישית והשביעית והשורה השנייה כרפרן נוסף (B) חוזרת בשורה השמינית.
הרכב הכלים משתנה במהלך היצירה. האנסמבל כולו מנגן רק בשירים 11, 14 וב-4 השירים האחרונים.
הסגנון הא טונאלי ואקספרסיוניסטי של הטקסט, עם הדים של קברט גרמני, מכניס חיים לפואמה. שירת הדיבור היא סגנון בו הזמרת משתמשת במקצבים וגבהים ספציפיים, אך היא אינה שומרת על הגובה, מה שנותן לשירה תחושה של עלייה וירידה כמו דיבור.
ביצועים

ליצירה הוקלטו ביצועים רבים, עליהם ניצחו רבים וידועים כמו פייר בולז ורוברט קרפט. ב-1996, ביצעה הזמרת ביורק שידועה באהבתה למוזיקת אוונגרד בפסטיבל ורבייה תחת ניצוחו של קנט נאגנו.
התייחסות במוזיקת רוק וג'אז

להקת הרוק המתקדם סופט מאשין הקליטה יצירה בת 17 דקות בשם Rivmic Melodies אשר מופיעה באלבומה השני Volume Two. היצירה אשר מחולקת לשירים קצרים כוללת בתוכה שיר קצר הנקרא "Thank You Pierrot Lunaire" המאזכר את היצירה של שנברג.
להקת האוונט פרוג האיטלקית Pierrot Lunaire קרויה על שם היצירה.
קייזרשמרן

| --- | --- |

קייזרשמרן, לצד אפל שטרודל, איינשפנר ושוקולטה בקפה לנדמן
 
 מאכלים
 סוג:  Schmarrn, חביתית 
 על שם:  פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה 
 מוצא:  אוסטריה 
 אופן הגשה:  קינוח
 מרכיבים עיקריים:  ביצה, חלב, קמח, סוכר 
 
אופן ההגשה הקלאסי
קייזרשמרן (בגרמנית: Kaiserschmarrn, בתרגום חופשי: סמרטוטי הקיסר) הוא שמו של קינוח מן המטבח האוסטרי.
מקור ההשראה למנה המתוקה הוא ככל הנראה מאכל בווארי בסיסי בשם Kartoffelschmarrn המורכב מחתיכות של תפוחי אדמה מבושלים המטוגנים בשמן, לעיתים בתוספת בצל, בתערובת עם קמח או ביצה.
המילה שמארן פירושה לרוב הבל או שטות. נעשה בה שימוש גם בהקשר לבגדים באיכות ירודה ("סמרטוטים").
על פי המסורת המנה הוכנה בראשונה עבור הקיסר האוסטרי פרנץ יוזף והייתה חביבה עליו במיוחד, עד שנהג לאכול גם את המנה שהוגשה לאשתו הקיסרית סיסי, שהעדיפה להימנע מלאכול אותה כדי לשמור על גיזרתה הדקה.
הכנה והגשה

קייזרשמרן מכינים מקרעי פנקייק עבה, המורכב מקמח, ביצים מוקצפות וחלב, ומטוגן בחמאה ליצירת חביתיה אוורירית. לעיתים מוסיפים לתערובת גם צימוקים, אגוזים, או חתיכות פרי. לאחר הטיגון ובטרם ההגשה נהוג לבזוק על המנה אבקת סוכר. לצד המנה נהוג להגיש רוטב סמיך העשוי משזיפים מבושלים בסוכר.
קייזרשמרן נפוץ גם בבוואריה ונאכל שם לרוב כמנה עיקרית בלוויית רסק תפוחים.
הערות שוליים

↑  על פי רות סירקיס ב-http://www.sirkis.co.il/katava_in.asp?num=1750&menu=40
פרטי חקירה מוכמנים

פרטי חקירה מוכמנים הוא כינוי לפרטים שונים בחקירה פלילית, הידועים רק למבצע הפשע ולצוות החוקרים, ולא פורסמו באמצעי התקשורת. בתי משפט נוהגים לייחס משקל רב לפרטי חקירה מוכמנים שהנאשם מסר בחקירתו, בהרשעת נאשמים
חשיבות השימוש בפרטי חקירה מוכמנים

על פי הפסיקה בישראל, פרטי חקירה מוכמנים יכולים להחשב "דבר מה נוסף" הנדרש לצורך הרשעת אדם על פי הודאתו, ולעיתים יכולים פרטי חקירה מוכמנים להוות "סיוע" להרשעה, שהיא בדרגה יותר גבוהה מ"דבר מה נוסף".
בדיקת פרטי חקירה מוכמנים היא חלק מהליך השחזור שמבצע נאשם לאחר הודאה או מסירת גרסה בחקירה במשטרה.
על התנאים להיות פרט שמסר הנחקר "פרט מוכמן" כתב השופט אליעזר גולדברג:
השופט גולדברג הוסיף:
משקלה הראייתי של ה'ידיעה'"
מחקר

במסגרת בדיקה של 38 מקרים של מורשעי שווא, שזוכו לאחר מכן במסגרת בדיקות גנטיות דוגמת אלו הנעשות על ידי פרויקט החפות, נמצא שב-36 מקרים מתוך 38 המורשע סיפק תיאור מפורט של הרצח שכללו פרטים מוכמנים. ב-27 מהמקרים העידו חוקרי המשטרה מפורשות שהם לא גילו למורשעים את הפרטים המוכמנים. חלק מהמורשעים סיפרו, לאחר שזוכו, שחוקרי המשטרה מסרו להם את כל הפרטים המוכמנים, למרות שחלק מהותי מטענות התביעה במשפט היו שהנאשם לא יכל לדעת את הפרטים המוכמנים אם הוא לא היה אשם. ההסבר המתבקש לידיעה של מורשעי השווא את הפרטים המוכמנים הוא שהחוקרים סיפקו להם את הפרטים בכוונה או בשגגה.
משפטים שבהם נעשה שימוש בפרטי חקירה מוכמנים להרשעה

משפטו של רומן זדורוב - ע"פ פסק הדין רומן זדורוב ידע לפחות שבעה פרטי חקירה מוכמנים שלא היו יכולים להיות ידועים לאיש מלבד הרוצח. לימים זוכה זדורוב ונקבע שלא ביצע את הרצח.
משפטו של ויקטור גואטה - הורשע ברצח ב-2007 על סמך עדויות שכללו פרטים מוכמנים. משפטו נפתח מחדש בשנת 2019 לאחר שהתברר שפרטים אלו הועברו לגואטה על ידי אסיר אחר ששהה עימו בתא המעצר.
משפטו של עמירם בן אוליאל, שהורשע בביצוע הפיגוע בדומא.
ביקורת

יש הטוענים כנגד הסתמכות מלאה על פרטי חקירה מוכמנים בשל מספר סיבות:
העברת מידע מהחוקר לנחקר - במהלך החקירה עשוי החוקר להעביר ביודעין או בשגגה פרטי חקירה מוכמנים לנחקר שהוא עשוי להשתמש בהם בעת שימסור את גרסתו, וזאת על אף שלא היה מודע לפרטים אלו מראש.
חשיפת הפרטים המוכמנים במהלך השחזור - במהלך השחזור עשוי החוקר בכוונה או בשוגג להפנות את תשומת ליבו של הנחקר לפרטים מוכמנים והנחקר יאשש או יפריך אותם בלי לדעת שמדובר בפרט מהותי.
פרטים שאינם ייחודיים - שימוש בפרטים מוכמנים שאין בהם ייחודיות (כגון צבע נפוץ של רכב).
לקריאה נוספת

פח”מים (פרטי חקירה מוכמנים) וחשיבותם להצלחת החקירה - רונן ביהם, באתר לשכת חוקרים פרטיים
הערות שוליים

↑  ראו למשל: "בית המשפט ייחס בהקשר זה, בין היתר, משקל רב לנתונים מוכמנים שלא היו בידיעת החוקרים, וגם המבקש לא יכול היה לדעת על קיומם מכלי התקשורת".מ"ח 6881/19 רומן זדורוב נ' מדינת ישראל, ניתן ב־11 במאי 2021, סעיף 10
↑  ע"פ 3880/17 ראמי זיאדאת נ' מדינת ישראל, ניתן ב־31 בדצמבר 2019, סעיף 23
↑  ע"פ 6679/04 אלכסנדר סטקלר נ' מדינת ישראל, ניתן ב־11 במאי 2006, סעיף 26
↑  משטרת ישראל, [www.police.gov.il › menifa › 05.300.04.134_1.pdf כללים בעריכת שחזור מוסרט במצלמת וידאו], ‏1.2.2014
↑  ע"פ 2109/96 אל עביד סולימאן נ' מדינת ישראל, ניתן ב־9 ביולי 1997, סעיף 42
↑  Garrett, B. L.,  The substance of false confessions, Stanford Law Review, 62, 2010, pages 1051–1118
↑  Facts Only the Perpetrator Could Have Known? A Study of Contamination in Mock Crime Interrogations, Law Hum Behav
. 2020 Apr;44(2):128-142. doi: 10.1037/lhb0000367. Epub 2020 Mar 12.
↑  אלי אשכנזי, זדורוב הורשע ברצח תאיר ראדה: ידע שבעה פרטים מוכמנים מזירת הפשע, באתר הארץ, 15 בספטמבר 2010
↑  דניאל דולב‏, הקלטות חדשות התגלו בתיק: משפט חוזר לאסיר עולם שהורשע ברצח, באתר וואלה, 17 בפברואר 2019
↑  דף הפייסבוק של פרקליטות המדינה, פוסט בנושא
פרויקט העגורים באגמון החולה

עגורים אפורים בעמק החולה
פרויקט העגורים באגמון החולה הוא מיזם חקלאי-סביבתי המנוהל בשיתוף הקרן הקיימת לישראל, החברה להגנת הטבע, משרד החקלאות ופיתוח הכפר, המשרד להגנת הסביבה וחקלאי עמק החולה. מטרתו למנוע מעשרות אלפי העגורים האפורים המגיעים מדי שנה לאזור החולה לפשוט על השדות החקלאיים שבאזור, באמצעות האכלתם היזומה באגמון החולה ועידוד ריכוזם באגמון. המיזם מהווה אטרקציה תיירותית ומושך מבקרים וצפרים רבים המגיעים אגמון החולה כדי לצפות בעגורים ובהאכלתם.
העגור האפור בישראל

ישראל מהווה ציר נדידה חשוב למאות מינים של עופות וציפורים. על פי הערכות עוברים בישראל בכל עונת נדידה (באביב ובסתיו) למעלה מחצי מיליארד עופות, הנודדים צפונה דרך ישראל בין אוגוסט עד נובמבר, וחוזרים דרומה במרץ עד מאי. למעלה ממאה מינים שונים של עופות חורפים בישראל, כלומר נשארים בתחומה במשך כל החורף.
עד למחצית המאה ה-20 היו רק דיווחים מעטים על עגורים חורפים בישראל, והם נצפו במספרים קטנים יחסית בבקעת באר שבע ובעמקי הצפון. מאמצע שנות ה-70 החלו עגורים לחרוף במספרים גדולים יותר המונים אלפים בודדים, בעיקר בעמק יזרעאל ובעמק חפר. בראשית שנות ה-90 הפך עמק החולה לאתר החריפה המרכזי של העגורים, שמספרם בו הלך וגדל בהתמדה, בעוד ששאר האתרים בישראל כמעט שהפסיקו לשמש כאתרי חריפה.
מקור המשיכה של העגורים לעמק החולה נובע ממיקומו על ציר נדידה מרכזי והיותם של שמורת החולה ואגמון החולה, שהוקם בשנות ה-90, אתרי לינה נוחים לעגורים. תעלות הניקוז שנחפרו בעמק החולה מקלות על העגורים למצוא מזון ומים, והכשרה לעיבוד חקלאי של שטחים רבים שבעבר לא היו מעובדים, מספקים לעגורים מזון בשפע. אחד ממקורות המזון העיקריים הם בוטנים הגדלים בשדות החולה וזמינים לעגורים עד תחילת הגשמים בחורף, אז הם נרטבים ואינם מתאימים עוד לאכילה עבורם.
ריכוזם של העגורים בעמק החולה הסבו נזקים כבדים לחקלאי העמק במהלך שנות ה-90, כאשר עיקר הנזקים נגרמו לגידולי החורף שנזרעו מיד לאחר הגשמים הראשונים, בתקופה שבה מספר העגורים השוהים בעמק נמצא בשיאו, אך הבוטנים הופכים בהדרגה לבלתי אכילים. השילוב של מספר רב של עגורים, התמעטות המזון הזמין מחד, ומאידך זריעה של גידולים חדשים שחלקם מהווים מקור מזון מצוין עבור העגורים, כמו חמצה, אפונה ותפוחי אדמה, גרמו לנזקים חקלאיים כבדים.
הקמת פרויקט העגורים וניהולו

על מנת להתמודד עם הנזקים שגורמים העגורים לחקלאות בעמק החולה, הוחלט בשנת 1999 על יצירת שטחים חלופיים לאיסוף מזון ושיהיו מושכים יותר עבור העגורים מהשטחים שזה עתה נזרעו. בהתאם למידע שהושג על התנהגות העגורים בעמק החולה, נקבע כי במחצית הראשונה של עונת הסתיו (סוף ספטמבר עד אמצע נובמבר) יתאפשר לעגורים לשהות בצורה מוגבלת בשדות שסיימו את גידולי הקיץ, מכיוון שהם אינם גורמים נזק בתקופה זו, ואפילו מועילים בכך שהם מסלקים מהשדות את זרעי הבוטנים שעשויים לנבוט ולהפריע לגידולים החדשים שנזרעו.
מתחילת דצמבר, כאשר רוב העגורים ששהו בעמק החולה ממשיכים בנדידה דרומה, מבוצעת האכלה יזומה של העגורים בשטח פתוח שיועד לכך ובו מפוזרים מדי יום 2–3 טון תירס, המושך את הרוב המכריע של העגורים ומקטין את הצורך שלהם לחפש מזון בשדות החקלאיים. ההאכלה אינה מבוצעת באמצעות מתקן האכלה לציפורים אלא באמצעות פיזור המזון על הקרקע על ידי כלי רכב חקלאיים. ההאכלה נמשכת עד מחצית מרץ, אז עוזבים העגורים ששהו בעמק כל החורף ומתחילים לנדוד צפונה לאזורי הקינון שלהם.
במקביל להאכלת העגורים מתבצע מחקר של קק"ל והחברה להגנת הטבע ובמימון שירות היערות האמריקאי, שנועד לאפשר ניהול ממשק נכון לניהול פרויקט העגורים גם בעתיד ולהתמודד עם הגידול באוכלוסייתם.
ערך תיירותי וכלכלי

האכלת העגורים מהווה את אחד האטרקציות העיקריות באגמון החולה, ומושכת מבקרים רבים מדי שנה. המבקרים רשאים להצטרף לסיור בתשלום בעגלת מסתור המאפשרת להגיע לקרבה רבה לעגורים ולצפות בהם מקרוב. מדי שנה מבקרים באגמון החולה כ-400 אלף בני אדם, ומגיעים אליו צפרים וצלמי טבע מכל רחבי העולם, דבר שעלול להפריע לעופות הרבים במקום.
מדי שנה מתקיים באגמון החולה מרוץ העגור שהוא מרוץ בעל 4 מקצים: חצי מרתון, 10 ק״מ, 4 ק״מ, ומרוץ משפחות סביב אגמון החולה. המרוץ מומן על ידי נותני חסות פרטיים וחברת EY. מטרת המרוץ לסייע בגיוס כספים לקיומו של פרויקט העגורים והעלאת המודעות לשימור ציפורים נודדות באשר הן ועגורים בפרט. בכל שנה מועברים עודפי הגבייה מהמרוץ לטובת הפרויקט.
מחלוקות סביב הפרויקט

במשך השנים חלה עליה מתמדת במספר העגורים החורפים בעמק החולה, שנבעה ממספר גורמים: התנאים הנוחים לחריפה של עמק החולה, שינויי אקלים שגרמו לשינוי הרגלי הנדידה של עופות נודדים רבים, ופגיעה בבתי גידול ואתרי חריפה אחרים לאורך ציר הנדידה שהגבירו את חשיבותו של עמק החולה עבור העגורים. כתוצאה מכך התייקרה עלות פרויקט העגורים מכיוון שנדרש מזון רב יותר להאכיל אותם. בשנת 1999 חרפו רק כ־15,000 עגורים בעמק החולה, אך בשנת 2019 כבר הגיע מספרם ל־50,000 ועלות האכלתם השנתית עמדה על כ-5 מיליון ש"ח, ובעקבות כך התגלעו מחלוקות סביב שאלת מימון הפרויקט.
בדצמבר 2019 החלו חקלאים מאזור עמק החולה לגרש את העגורים מאזור אגמון החולה, בטענה שריבוי העגורים מסב להם נזק חקלאי וכלכלי כבד. לדבריהם, מספר העגורים הולך ועולה משנה לשנה, ובכך השתנתה המציאות בעמק החולה, שאינו יכול להכיל את אוכלוסיית העגורים הגדולה. כמו כן הם טענו כי השתתפות שאר הגופים בתמיכה, אינה מתקרבת לחצי מעלות הפרויקט והנטל הכלכלי העיקרי נופל על כתפי החקלאות. בנוסף עלתה הטענה כי קק"ל מעדיפה את האינטרס התיירותי על פני האינטרס החקלאי של הפרויקט.
גירוש העגורים בוצע באישור של רשות הטבע והגנים (רט"ג) שאישרה שימוש באמצעי תאורה לעת ערב, כך שהטרדת העגורים לאורך זמן תעודד את נדידתם דרומה. עם זאת, הגירוש לא אושר על ידי קק"ל המנהלת את אגמון החולה, ואשר הודיעה כי מדובר במשבר אמון חמור בינה ובין רט"ג והיא מקפיאה את ממשק העבודה עמה, לרבות תקציבים ייעודיים לפרויקט העגורים. לאור עמדתה של קק"ל הקפיאה רט"ג את ההיתר שניתן על ידה לגירוש העגורים. הצדדים הגיעו להבנות בסופו של דבר וחזרו לשיתוף הפעולה הקודם ביניהן, אך המחלוקות בדבר תקצוב הפרויקט ואופן הטיפול בעגורים שמספרם הולך וגדל בעמק החולה מדי שנה, טרם נפתרו לחלוטין.
ראו גם

פורשים כנף - אימוץ הנשרים והדורסים בישראל
הערות שוליים

↑  אגמון החולה קקל, באתר www.kkl.org.il
↑  נדידת הציפורים החלה! - על ציפורים נודדות עם החברה להגנת הטבע, באתר www.teva.org.il
1 2  אגמון החולה גן עדן לציפורים ואנשים | על הפרויקט, באתר www.agamon-hula.co.il
1 2  עגורים עפים מעל ישראל, עגור אפור - החברה להגנת הטבע, באתר www.teva.org.il
↑  צפריר רינת, הציפורים בורחות מאגמון החולה בגלל עומס מבקרים, באתר הארץ, 6 בפברואר 2012
↑  Orantech Gator, מרוץ העגור, באתר מרתון ישראל
↑   נעה שפיגל, לאן עפים העגורים כשתחנות ההאכלה מושבתות, באתר הארץ, 21 בפברואר 2020
↑  העגורים באגמון החולה לא מצליחים להמריא, באתר www.israelhayom.co.il, ‏9.12.2019
↑  חקלאי הגליל נגד העגורים: "להפסיק את החגיגה", ‏5.1.2020
1 2  מחלוקת סביב גירוש העגורים מאגמון החולה, באתר ynet, 21 בדצמבר 2019
נתיבי נדידת העגור האפור. בירוק - נתיבי הנדידה, בצהוב - אזורי הקינון, בכחול - אזורי החריפה
האכלת העגורים באגמון החולה
פלאוטילה נלי

| --- | --- |

 לידה:  1524 פירנצה
 פטירה:  1588 (בגיל 64 בערך) פירנצה
 לאום:  איטלקייה
 תחום יצירה:  ציור
 יצירות ידועות:  "הסעודה האחרונה"
 
פלאוטילה נלי (באיטלקית: Plautilla Nelli;‏ 1524, פירנצה – 1588, פירנצה), הייתה נזירה ציירת, הציירת הידועה הראשונה בפירנצה.
רקע

נשים אמניות היו נדירות ביותר בתקופת הרנסאנס. ההכשרה של אמנים באותה תקופה הייתה כשוליות בסדנאות. אבל לפי מנהגי התקופה נשים לא יכלו להתקבל לסדנאות אלו, משום שהדבר היה עלול לפגוע בצניעותן. לעומת זאת דווקא מנזרי הנשים של אותה תקופה, בהיותם קהילות נשים סגורות, "מוגנות מהסכנות לתומתן", אפשרו לנשים התפתחות בתחום היצירה הן בספרות והן באמנות הפלסטית
. המנזר שאליו השתייכה פלאוטינלה נוהל על ידי נזירים דומיניקנים ובראשם ג'ירולמו סבונרולה. סבונרולה קידם את הרעיון של ציור יצירות דתיות על ידי נשים וכך הפך המנזר למרכז של נזירות-ציירות. ג'ורג'ו וזארי בספרו "חיי הציירים, הפסלים והאדריכלים הדגולים ביותר" מציין כציירות נזירות, בנוסף לפלאוטינלה, את אנטוניה אוצ'לו (בתו של הצייר פאולו אוצ'לו. הנזיר הדומיניקני סרפינו רצי (אנ') בספרו על אותו מנזר הזכיר עוד נזירות-ציירות שפעלו שם: אגטה טרבלסי, דיוניסיה ניקוליני, פרודנצה קמבי, מרינה רוג'ירי (אנ') ומריה אנגליקה רצי (אנ').