stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חבורת יהודה
יהודה

בהרי יהודה נחשף מחבורה זו חתך של 900 מטר המורכב מהתצורות הבאות:
תצורת כפירה - גיר אואוליטי מרובד שעם שכבות ביניים של דולומיט חווארי. יש בה מאובנים רבים והיא מתוארכת לאלביאן   עד הקנומן התחתון.
תצורת גבעת יערים - דולומיט אפור, גס גביש עד בינוני גביש. הדולומיט מרובד עם אופקים של קווארצולית, חוואר וגיר. הסלע מכיל רודיסטים מצוררים. מתוארך לאלביאן.
תצורת שורק - דולומיט חוארי צהבהב לחלופין עם שכבות חואר - עליה רוב הטרסות החקלאיות. מעיינות עין חמד וסטף נובעים משכבה זו.כוללת תרכיזי צור וכדורי אליהו.
תצורת כסלון - מופיע כמצוק כהה אחיד, הבולט בנוף - מורכבת מדולומיט אפור וגיר דק-גביש.הדולומיט מאסיבי ויש בו שכבות ועגשות קווארצולית. ניתן למצוא מושבות רודיסטים וחלזונות.
תצורת בית מאיר - שכבות דקות של דולומיט צהבהב לחלופין עם שכבות חואר. מתאים לטרסות חקלאיות. נמצאו בו עקבות דינוזאורים.
תצורת מוצא - השכבה החשובה בהרי יהודה שכן היא בנויה משכבות חואר - העוצרת מים. ממנה נובעים מאות מעיינות קטנים. עשירה במאובנים.
תצורת עמינדב - דולומיט משובח המשמש לאבני בנייה "מלכה". בונה את הר הקסטל והר צובה.
תצורת כפר שאול - בנויה קירטון וקירטון חוארי לבן, רך ופריך, הגיר מוכר בתור אבן ריצוף בשם "מיזי די יאסיני".
תצורת ורדים - נוף טרשים נחשפה בגבעת רם ובגבעת הוורדים. בתצורה זו, בגובה 400 מטר מעל פני הים, נוצרו המערות הידועות בהרי יהודה: מערת שורק, מערת שמשון ומערת התאומים.
תצורת בענה – הפרט התחתון, ממנו מופקות אבני בנייה מסוג "מיזי אחמר". יוצר שכבה אוצרת מים ממנה נובע מעיין הגיחון; הפרט האמצעי, גיר מסיבי, גס גביש, ממנו מפיקים את  אבני "מלכה" - מהם בנוי הכותל המערבי. אבני ה"מלכה"  נחצבו כנראה במערת צדקיהו. הפרט העליון, בנוי אבן גיר דקת-גביש - "מיזי חילו" שאף היא משמשת לבניה.
נגב

חבורת יהודה בנגב חולקה למספר תצורות. החתך הסטרטיגרפי מהבסיס לגג החבורה:
תצורת חביון - סלעי התצורה חשופים במכתש הגדול, במכתש הקטן ובנחל צפית בעובי של כ-140 מטר. תצורת חביון מונחת באי התאמה מעל תצורת חתירה מחבורת כורנוב ובבסיסה אבן גיר המכילה גלאוקוניט. חלקה התחתון בנוי מאבן גיר, דולומיט ואבן גיר דולומיטית צהובה ואפורה, דקי גביש בחילופין עם חוואר ואבן גיר חווארית צהובים. חלקה העליון בנוי אבן גיר דולומיטית מרובֶּדֶת היוצרת מצוק אופייני.
תצורת עין ירקעם - סלעי התצורה חשופים במכתש הגדול, במכתש הקטן, בנחל צפית, בנחל עורץ ובקמר ירוחם בעובי 50 עד 80 מטר. התצורה בנויה מאבן גיר רכה, לבנה עד צהובה, דקת-גביש עם תרכיזי קוורץ, בחילופין עם שכבות חוואר צהוב-אפור.
תצורת צפית - סלעי התצורה חשופים במכתש הגדול, במכתש הקטן, בנחל צפית, בנחל עורץ ובקמר ירוחם בעובי 40 עד 50 מטר. החלק התחתון הוא מצוקי ובנוי מדולומיט ודולומיט גירי מסיבי, גס עד בינוני גביש, בצבע צהוב, אפור, חום, אדמדם בבליה. החלק העליון בנוי דולומיט ואבן גיר דולומיטית מרובד היטב, בצבע אפור בהיר, חום בבליה, דק גביש.
תצורת אבנון - סלעי התצורה חשופים במכתש הגדול, במכתש הקטן, בנחל צפית, לאורך מצוק ההעתקים, באנטיקלינות אפעה, דיה וירוחם בעובי 60 עד 100 מטר. בתצורה מובחנות שלוש יחידות. היחידה התחתונה בנויה מאבן גיר קירטונית צהובה, רכה, דקת-גביש, מכילה במקומות תרכיזי צור, בחילופין עם אבן גיר חווארית וחוואר צהוב עד ירקרק.
תצורת תמר - סלעי התצורה חשופים לאורך המורדות של אנטיקלינות המכתש הגדול, המכתש הקטן, אפעה, דיה, ירוחם, שחר, בוקר וכן במדבר יהודה, בערוצים, כולל בנחל צין ולאורך מצוק ההעתקים. עובי התצורה 50 עד 80 מטר. התצורה בנויה מדולומיט, דולומיט גירי ואבן גיר בצבע אפור עד צהוב. הופעתה מצוקית.
תצורת דרורים - סלעי התצורה חשופים לאורך המורדות של אנטיקלינות הנגב הצפוני, כולל: המכתש הגדול, המכתש הקטן, אפעה, דיה, ירוחם, צבוע, שחר, בוקר וכן במדבר יהודה בערוצים, כולל בנחל צין ולאורך מצוק ההעתקים. עובי התצורה עד 30 מטר. התצורה בנויה אבן גיר צהובה עד אדמדמה, רכה, בחילופין עם חוואר צהוב.
תצורת שבטה - סלעי התצורה חשופים לאורך המורדות של אנטיקלינות הנגב הצפוני, כולל: המכתש הגדול, המכתש הקטן, אפעה, דיה, ירוחם, צבוע, שחר, בוקר וכן במדבר יהודה לאורך הערוצים, כולל בנחל צין. עובי התצורה עד 40 מטר. התצורה בנויה מאבן גיר ביוקלסטית לבנה, גסת עד דקת גביש, מכילה תרכיזי צור בעיקר בחלק העליון. השיכוב הוא מסיבי והתצורה יוצרת מצוק אופייני.
תצורת נצר - סלעי התצורה חשופים לאורך המורדות של אנטיקלינות הנגב הצפוני, כולל: המכתש הגדול, המכתש הקטן, אפעה, דיה, ירוחם, צבוע, שחר, בוקר וכן במדבר יהודה לאורך הערוצים, כולל בנחל צין. עובי התצורה עד 50 מטר. התצורה בנויה מאבן גיר ליתוגרפית דקת-גביש, לבנה עד אפורה, במקומות אחדים דולומיטית, מרובדת היטב. במקומות אחרים אבן הגיר מצויה בחילופין עם שכבות של אבן גיר קירטונית.
מבחר סלעים

שימוש ב"מיזי אחמר" כהה בעיר בעתיקה בירושלים בישיבת המקובלים בית אל
שימוש באבני "מלכה" - ברוב המבנים העתיקים בירושלים העתיקה - כאן שער הפרחים
תצורת דיר חנא בראש הנקרה ומתחתיה תצורת כורכר
הלובן של "פרט ראש הנקרה"

הלובן של "פרט ראש הנקרה" מתצורת דיר חנא:
הקרוניות הצבעוניות על רקע הקירטון הלבן - 2007
רגל הפיל במלואה
הלובן של המצוק - 1980
לקריאה נוספת

אלי שדות - רשות שמורות הטבע, יעקב מימרן - המכון הגאולוגי, מיפוי שימושי שטח - גיליון שכם, מחקרי יהודה ושומרון, קובץ בעריכת יעקב אשל, מכללת יהודה ושומרון - מכון מחקר, 1993, קדומים אריאל.
הערות שוליים

↑  אריה יצחקי, מדריך ישראל, גליל תחתון וארץ כנרות
↑  ספי בן-יוסף מדריך ישראל - יהודה
↑  עוזי פז, פסלים נוטפים
↑  אילני, ש., מינסטר, צ., 2007. מחצבות עזובות בתחומי מפות ערד (מזרח), דימונה, שדה-בוקר וניצנה (1:100,000): סקר גאולוגי וסביבתי מקדים לשיקומן, המכון הגיאולוגי לישראל, ירושלים.
יצחק אריה זליגמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  10 בינואר 1907 אמסטרדם, הולנד 
 פטירה:  13 במאי 1982 (בגיל 75) ישראל 
 ענף מדעי:  חקר המקרא 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ליידן 
 תלמידי דוקטורט:  אלכסנדר רופא, שמריהו טלמון 
 
הרב פרופ' יצחק אריה זליגמן (10 בינואר 1907 – 13 במאי 1982) היה חוקר מקרא ישראלי-הולנדי. עמד בראש החוג למקרא באוניברסיטה העברית בירושלים ונחשב כמי שנטל חלק מרכזי בעיצוב חוג זה, שבאמצעותו השפיע רבות על חקר המקרא בישראל.
תולדות חיים

נולד באמסטרדם, הולנד לאביו רבי שמואל זליגמן, ולאמו יהודית למשפחת ורסהים, ובשנים שלפני מלחמת העולם השנייה (1936–1939) שימש כמרצה לתולדות עם ישראל ולמקרא בבית המדרש לרבנים באמסטרדם, שם הוסמך גם לרבנות. בתקופת המלחמה נכלא יחד עם אשתו ושתי בנותיו על ידי המשטר הנאצי במחנה המעבר וסטרבורק שבהולנד, וב-4 בספטמבר 1944 הועבר משם למחנה הריכוז טרזין שם שימש כספרן, יחד עם יהודים משכילים רבים. הוא שרד בתנאים הקשים שם, ולאחר המלחמה חזר להולנד ועבד כספרן במחלקת מדעי היהדות בספריית אוניברסיטת אמסטרדם בשנים 1946–1949. בתוך תקופה זו קיבל דוקטורט מאוניברסיטת ליידן (1948), עבודת הדוקטורט הייתה על תרגום השבעים לספר ישעיהו ונראה כי עבד עליה גם במחנות. באוניברסיטת אמסטרדם התמחה בלימודים קלאסיים, ושימש כחבר באקדמיה המלכותית של ארצות השפלה לאמנויות ולמדעים.
בשנת 1950 עלה לישראל מטעמים ציוניים, למרות שהוצעה לו פרופסורה בהולנד. הוא מונה מיד לתפקיד מרצה בכיר בחוג למקרא באוניברסיטה העברית. בשנת 1956 קודם לתפקיד פרופסור חבר, ובשנת 1966 קודם שוב לתפקיד פרופסור מן המניין. הוא יצא לגמלאות בשנת 1977. במשך שנותיו באוניברסיטה העמיד תלמידים הרבה, שלימים הלכו והרכיבו חלק נכבד מחוג זה, ביניהם זוכי פרס ישראל פרופ' שמריהו טלמון ופרופ' שרה יפת.
ספרים

הנבואה בישראל, אקדמון תשכ"ח
מחקרים בספרות המקרא (קובץ מאמריו בעריכת אבי הורביץ, עמנואל טוב ושרה יפת), הוצאת מאגנס 1992
ספרים > ספרים לכבודו

יאיר זקוביץ ואלכסנדר רופא (עורכים), ספר יצחק אריה זליגמן: מאמרים במקרא ובעולם העתיק, א. רובינשטין תשמ"ג
לזכרו של פרופ' י. א. זליגמן, המכון למדעי היהדות, האוניברסיטה העברית בירושלים תשמ"ג (חוברת בהפצה מוגבלת)
הערות שוליים

↑  אלנה מקרובה, סרגיי מקרוב וויקטור קופרמן, אוניברסיטה מעל התהום, ירושלים 2000
↑  העלאות ומינויים באוניברסיטה, מעריב, 5 במאי 1966
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007521113905171  BnF: cb14485119z (data)  GND: 10360975X  ISNI: 0000 0000 8087 0874  LCCN: n84007197  NTA: 073841870  SELIBR: 280120  SUDOC: 081495048  Trove: 945400  VcBA: 495/251333  VIAF: 7615449   WorldCat (עם VIAF): 7615449
אבסולוטיזם מוסרי

אבסולוטיזם מוסרי, מוסר אבסולוטי, או מוסר מוחלט הוא תאוריה או אמונה לפיה המוסר, או חלק ממנו, טבוע במקור על-אנושי (כמו אלוהים, אלים, הטבע, היקום) ונובע ממנו, ולפיכך אינו נקבע בהשפעת החברה, האדם או מצבים שונים. במילים פשוטות, זוהי אמונה ש"טוב" ו"רע", מוסרי ולא-מוסרי, "ראוי" ולא-ראוי, אכן קיימים במציאות, כמו חוקי הפיזיקה למשל, ולא רק במוחם של בני אדם או בעלי חיים. מוסר מסוג זה אינו מושפע מהשלכות תרבותיות, אלא באופן קונטינגנטי (למשל - אם בתרבות מסוימת מעשים מסוימים עולים כדי השפלה, ולפי המוסר האובייקטיבי אין זה מן הראוי להשפיל אדם - אז אין זה מן הראוי לבצע מעשים אלה).
לפי האמונה או התאוריה המנוגדת, רלטיביזם מוסרי (או מוסר יחסי), המוסר כולו וכלליו נובעים מחשיבה אנושית בלבד, ואינם קיימים במציאות, אלא הם דרכים לפרש או להסתכל על המציאות, ולפיכך הם יחסיים, כלומר משתנים בין בני אדם, חברות, תקופות ונסיבות.
בקיצור ניתן לומר שלפי המוסר המוחלט, מוסר הוא אונטולוגי, ואילו לפי המוסר היחסי, מוסר הוא אפיסטמולוגי.
יישומים והשלכות

לפי האבסולוטיזם המוסרי, כללי המוסר קודמים ונעלים לכללי כל תרבות וחברה, ואם יש סתירה - הראשונים מבטלים את האחרונים. לדוגמה, אדם המאמין במוסר מוחלט עשוי לשפוט עבדות, עונש מוות (לחפים מפשע) או קטיעת איברים כלא מוסריים מטבעם, מבלי להתחשב כלל באמונות, בצרכים ובמטרות של התרבות בה הם מתבצעים, גם אם הם נהוגים ומקובלים בה. המאמין במוסר מוחלט מתעלם גם לעיתים קרובות ממטרת הפעולה, אם זו נחשבת בעיניו כלא-מוסרית. כך למשל גנבה או שקר עשויים להיחשב כבלתי-מוסריים תמיד, גם אם הם נעשים במטרה לקדם משהו טוב וגדול יותר, ואפילו אם הם מצליחים למלא מטרה זו (למשל גנבת אוכל כדי להאכיל משפחה הגוועת ברעב, או שקר שמטרתו להציל אדם או אפילו עם, ממוות). לפיכך מוסר מוחלט עומד בסתירה לגישה לפיה התוצאה הסופית היא שקובעת מה מוסרי ומה לא.
כל תאוריית זכויות אדם היא צורה של אבסולוטיזם מוסרי, בדרך כלל מבוססת במידת-מה על הטבע האנושי. תאוריה שכזו נבנתה על ידי ג'ון רולס ונקראה תאוריית צדק.
חשוב להבחין בין מוסר מוחלט לבין מוסר אוניברסלי (הקרוי גם אוניברסליזם, מוסר אובייקטיבי, או אובייקטיביזם): לפי האחרון, המוסר אינו תלוי במנהגים ובדעות, אך כן יכול להיות תלוי בהקשר או בהשלכות.
לואיס פוז'מן ניסח את הקריטריונים הבאים להבחין בין מוסר מוחלט למוסר אוניברסלי:
מוסר מוחלט: יש לפחות עיקרון אחד שאותו לעולם אין להפר.
מוסר אובייקטיבי: יש אמת שקובעת אם משהו מוסרי או לא, שאינה תלויה לחלוטין במנהגים חברתיים או בקבלה אישית.
תאוריות מוסר ששמות דגש חזק על זכויות וחובות, כמו הדאונטולוגיה של עמנואל קנט, הן לרוב צורות של מוסר מוחלט.
מוסר מוחלט ומדע

היות שאחת הדרישות הבסיסיות של מדע היא שהטענות בהן הוא עוסק יהיו ניתנות להפרכה, אין תחום מדעי שעוסק ישירות בטענות מוסריות, כיוון שאלה לא ניתנות להפרכה. לפיכך, כל עוד לא מועלים טיעונים מוסריים בני-הפרכה, העיסוק במוסר נותר במסגרת התאולוגיה, פילוסופיה, מדעי החברה - בעיקר פסיכולוגיה, ובמסגרת כללי אתיקה של מקצועות מעשיים כגון אתיקה רפואית או משפטית.
מוסר מוחלט ומערכת המשפט

גישת המוסר המוחלט הביאה לגישות משפטיות כגון משפט הטבע, שבבסיסה העמדה כי קיים חוק טבעי נצחי, לא משתנה, טבוע בעולם ובאדם. מערכת המשפט בארץ וברוב המדינות המערביות מתנגדת בעיקרון למשפט טבעי. מטרת הענישה העיקרית המנחה את רוב מערכות המשפט במדינות המפותחות היא מניעתית ולא תגמולית[דרוש מקור]: מניעת מעשים שמזיקים לחברה, כמתבקש מתפיסה מוסרית יחסית, ולא תגמול על מעשים רעים, כמתבקש מתפיסה מוסרית מוחלטת. כמו כן, רוב מערכות המשפט במדינות המפותחות מתחשבות בנסיבות בהן התבצעו הפעולות בנדון, בהקשר האישי, החברתי, התרבותי, ההשלכתי ועוד[דרוש מקור].
מוסר מוחלט ודת

בכל או כמעט בכל הדתות יש עמדה אבסולוטית-מוסרית. למעשה, אחת ההגדרות המקובלות של דת היא אמונה בחוקים, ערכים ו/או כללי מוסר על-אנושיים, לפי ההיסטוריון ד"ר יובל נח הררי. לפי הדתות התאיסטיות, המוסר טבוע באלוהים ונובע ממנו. גישות פילוסופיות רבות אוחזות גם הן באמונה זו, אך בניגוד לדתות תאיסטיות, בהיעדר מושג האל, הן טוענות שהמוסר טבוע בטבע האדם, בטבע החיים או ביקום עצמו, ושיש בו היגיון. בין הדתות המודרניות הידועות העונות להגדרה זו הן הדתות שעוסקות בשוויון זכויות, כמו הומניזם וטבעונות אידאולוגית. אנשים שבוחרים בטבעונות או בהומניזם מתוך אידאולוגיה, לעיתים קרובות מאמינים במוסר מוחלט או אוניברסלי. לטענתם פגיעה מכוונת בבני אדם ו/או בבעלי חיים היא רעה מטבעה באופן מוחלט או אוניברסלי, ללא תלות, או בתלות מעטה, בנסיבות. במובן זה, הומניזם וטבעונות אידאולוגית הן דתות, לפי הגדרתו של נח-הררי, ומאמיניהם מתאפיינים לפיכך, לרוב, באותם היבטים המיוחסים למוסר אבסולוטי: אגוצנטריות והתנשאות, השלכה רגשית ובלבול בין רגש ובין הרגל לבין מציאות (יום, שפינוזה, וסטמרק), בורות או התעלמות ממידע בין-תרבותי (הרמנדורף), ראייה לא מדעית, עמדה נפשית סכיזו-פרנואידית פרימיטיבית ונוקשה ושימוש במנגנון הגנה של פיצול (קליין), בלבול בין נסיבות ושיקולים הישרדותיים-מידיים המצדיקים פיצול לבין כאלה בהם דרושה ראייה גמישה יותר (פסיכולוגיה הישרדותית), שאיפה לשלוט בכוח באחר ולכפות עליו את ערכיי, אתנוצנטריות, דוגמטיות, צרות אופקים ואמצעי להאדרת העצמי (תקשורת לא אלימה ופסיכולוגיה תרבותית וחברתית).
ראו גם

מוסר
אתיקה
הערות שוליים

↑  פילוסופיה בסיסית
↑  Pojman, L. P. : A Defense of Ethical Objectivism (p. 50)
↑  Haidt, J., Koller, S. H., & Dias, M.G. (1993). Affect, culture and morality, or is it wrong to eat your dog? Journal of Personality and Social Psychology, 65, 613-628
↑  http://www.lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=10372
↑  https://www.youtube.com/watch?v=HlfU1IQ8BDc
↑  https://www.youtube.com/watch?v=VgHoyTvyh4o
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4181589-0
נזקים בריאותיים של עישון טבק

שכיחות סרטן הריאה והיקף העישון בקרב גברים אמריקאים במרוצת המאה העשרים. שיעור התמותה עוקב אחר שיעור המעשנים, בהשהיה של כעשרים שנים.
לעישון טבק השפעות בריאותיות על המעשנים ועל הנחשפים לעשן (עישון פסיבי). כמעט כל השפעות עישון הטבק הן שליליות, וגורמות לנזקים בדרגות חומרה שונות.
דו"ח של ארגון הבריאות העולמי משנת 2002 מעריך כי במדינות מפותחות ניתן לייחס לעישון 26% ממקרי המוות בקרב גברים ו-9% ממקרי המוות בקרב נשים. באופן דומה, הסוכנות הממשלתית CDC - "המרכז לבקרת מחלות ומניעתן" בארצות הברית מתארת את השימוש בטבק כ"סיכון בן-המניעה הבודד החשוב ביותר לבריאות אנושית במדינות המפותחות, וגורם חשוב למוות מוקדם בכל העולם".
עישון טבק נעשה במקור על ידי ילידים אמריקאים כאנתאוגן לשימוש טקסי מספר פעמים בודדות בשנה בלבד.
סיכונים בריאותיים עיקריים הנגרמים מעישון

הסיכונים הבריאותיים העיקריים בעישון טבק קשורים למחלות של מחזור הדם, והעישון הוא גורם סיכון עיקרי להתקף לב; מחלות של מערכת הנשימה כמו מחלת ריאות כרונית חסימתית ונפחת; וכן למחלות סרטן, במיוחד סרטן הריאה, סרטן הגרון והפה. לפני מלחמת העולם הראשונה סרטן הריאה נחשב כמחלה נדירה, ועם העלייה בפופולריות של עישון סיגריות לאחר המלחמה חלה עלייה חדה במקרים של סרטן הריאה.
ברחבי העולם, מתים מעישון כ-5 מיליון איש בכל שנה.
מקרים של הפרעה בזקפה הם גבוהים יותר בכ-85% בקרב גברים מעשנים יחסית לגברים שאינם מעשנים, והעישון הוא גורם מרכזי של הפרעה בזקפה.
הסיכון המוגדל של אדם ללקות במחלה פרופורציונלי באופן ישיר לאורך הזמן שהוא מעשן ולכמות שאותה הוא מעשן; רוב המחקרים שהתפרסמו בנושא נזקי עישון בדקו כמויות גדולות כמו קופסה (20 סיגריות) או חצי קופסה. אין מספיק מידע אודות נזקי עישון של סיגריות בודדות ליום, למעט מחקר אחד, אשר גם הוא מדבר על 6 סיגריות ליום לגברים ו-3 לנשים. עם זאת, אם אדם מפסיק לעשן, הסיכוי למחלות יורדים בהדרגה כאשר הנזק שנעשה לגוף קטן.
חומרים הנמצאים בעשן הטבק

מוצרי הטבק שכוללים, סיגריות, סיגרים, טבק מקטרות ונרגילות מכילים כימיקלים רבים המצויים בעשן מוצרי הטבק ובטבק עצמו. העשן מכיל כ-4,000 כימיקלים, מאות מהם רעילים וכמה עשרות מהם מסרטנים. שלושת החומרים המסוכנים העיקריים בעשן הסיגריות הם ניקוטין, פחמן חד-חמצני ועטרן. חומרים נוספים המצויים בסיגריות הם: פורמלין, אצטון, קדמיום, חומצת ציאניד, DDT, בנזן, אמוניה, מתאנול ופנול.
חומרים הנמצאים בעשן הטבק > השפעת פחמן חד-חמצני

פחמן חד-חמצני (CO) הוא גז רעיל, הנמצא בריכוז של 6%-1% בעשן הסיגריות. לגז זה זיקה להמוגלובין הגבוהה פי 240[דרוש מקור] מזו של החמצן, ולכן הוא נקשר להמוגלובין ומפחית את כמות החמצן המגיעה לרקמות הגוף. בנוסף, קטנה אספקת החמצן לשריר הלב בשל שחרור מופחת של חמצן מההמוגלובין בנוכחות פחמן חד-חמצני.
אצל חולים הלוקים בתעוקת חזה והחשופים לפחמן חד-חמצני, קטנה היכולת לבצע מאמץ קל ללא כאב תעוקתי. נראה שהתהליך הטרשתי מואץ עקב נוכחות הפחמן החד-חמצני, בשל פגיעה באספקת החמצן לכלי הדם עצמם.
בשל קשירת הפחמן החד-חמצני לכדוריות הדם האדומות והוצאתן ממעגל הכדוריות המתפקדות, חש הגוף חוסר בכדוריות דם אדומות, ולכן הוא מגביר את ייצורן.
רמה תקינה של המוגלובין עומדת ברמות של 12–16 מיליגרם אחוז, ואילו "מעשן כבד" יכול להגיע ל-18 עד 20 מיליגרם אחוז. מצב זה מסוכן, משום שהוא גורם לצמיגות דם גבוהה, פגיעה בפעילות טסיות הדם ולסיכון גבוה לשבץ מוחי, לאוטם שריר הלב ולמחלות לב וכלי דם אחרות. קל לזהות אנשים אלו עקב "הפנים האדומות כהות" שמאפיינות אותם וכאבי הראש והסחרחורות שמהם הם סובלים.
חומרים הנמצאים בעשן הטבק > השפעת הניקוטין

הניקוטין הוא הגורם הממכר האחראי לתחושות שבגינן ממשיכים לעשן. זהו נוזל חסר צבע ההופך לחוּם לאחר שרפה ומקבל את הריח האופייני לטבק לאחר החשיפה לאוויר. ספיגת הניקוטין בגוף מתבצעת דרך העור, כמו גם דרך הפה והאף ושאיפה לריאות. השאיפה לריאות המתבצעת בזמן עישון סיגריות מביאה לריכוזים הגבוהים ביותר של ניקוטין בדם ובמוח, ובאופן המהיר ביותר - כעשר שניות חולפות מרגע שאיפת עשן הסיגריה עד להגעת הניקוטין למוח.
הניקוטין הוא אלקלואיד טוקסי המגרה ומדכא גנגליונים בעצב. הוא משחרר קטכולאמינים ולכן מעלה את לחץ הדם, קצב הלב, כיווץ שריר הלב, צריכת החמצן בשריר הלב, רגישות שריר הלב להפרעות קצב, כיווץ כלי דם היקפיים ואת רמתם של חומרים שונים בגוף, כגון סוכר, קורטיזול וואזופרסין. לפיכך מפריע העישון לפעולת תרופות שונות, כגון חוסמי בטא החוסמות קשירת כתכולאמינים לקולטנים מסוג β.
ניקוטין אחראי להשפעות רבות הגורמות לשינוי התנהגות ולתגובות של מערכת הלב וכלי הדם, הריאות ומערכת העיכול.
חומרים הנמצאים בעשן הטבק > עטרן

עטרן הוא החומר המסרטן העיקרי שבסיגריה. עם עליית המודעות לנזקי העישון, סיגריות רבות החלו מוגדרות כדלות ניקוטין ועטרן, אך על פי מחקרים ההבדל מבחינת הורדת התחלואה עקב מעבר לסיגריות דלות ניקוטין ועטרן הוא מזערי ולא רלוונטי. כשמעשנים קופסה ליום במשך שנה, שוקעים כ-100 גרם זפת בריאות. זפת זו צריכה לצאת בליחה בזמן שיעול, לכן מעשנים רבים מפתחים שיעול קבוע בבוקר.
מחלות ותופעות הנגרמות על ידי העישון > השפעות העישון המידיות

כבר לאחר הסיגריה הראשונה מתחיל הגוף להגיב לחומרים הרעילים שבסיגריה. הדבר מתבטא בדופק מואץ, לחץ דם גבוה, נשימה מוגברת וחומציות רבה יותר בקיבה. העישון יגרום לתחושת עוררות שתלווה בעליה בפעילות של מוליכים עצביים במוח ומערכת העצבים ובעיקר אצתיל כולין. כמו כן, בפעם הראשונה שבה אדם מעשן הוא עלול לחוש סחרחורת, בחילה והקאות. אצל המתמכר לעישון עלולה טמפרטורת הגוף לרדת (ראו היפותרמיה), במיוחד בקצה האצבעות עקב חסימת כלי הדם הקטנים, נימים. זפת שוקעת בנאדיות הריאות, ועולה רמתו בדם של הפחמן חד-חמצני.
מחלות ותופעות הנגרמות על ידי העישון > הזדקנות ומוות

העשן מאיץ את תהליך ההזדקנות, העור מזדקן מהר יותר ומופיעים קמטים מגיל צעיר יותר. המעשנים מתים בממוצע 22 שנה מוקדם יותר. על פי נתוני משרד הבריאות, בישראל מתים מדי שנה כ-10,000 איש כתוצאה מהשפעות העישון (הרוג אחד בשנה לכל 168 מעשנים ישראלים). לפי הערכת ארגון הבריאות העולמי, בעולם כולו מתים מעישון יותר מ-3.6 מיליון בני אדם בשנה.
מחלות ותופעות הנגרמות על ידי העישון > מחלות ריאה ומערכת הנשימה

המחלות הראשונות הנקשרות לעישון הן דלקת הסמפונות הכרונית שמפריעה לחילופי גזים בריאות. הסובלים ממחלה זו משתעלים, בעיקר בבוקר, וכושרם הגופני הולך ויורד עד שכל מאמץ, אפילו הקל ביותר, הופך כמעט בלתי אפשרי עבורם בשל מיעוט החמצן בדם (בשל קשירת הפחמן החד-חמצני במקום החמצן, שהוזכרה לעיל). עישון לטווח ארוך גורם גם לקוצר נשימה, לכושר גופני ירוד, לזיהומים רבים ומחלות בדרכי הנשימה כגון הצטננות, דלקת ריאות ועוד.
מחלות ותופעות הנגרמות על ידי העישון > מחלות סרטן

קיים קשר ברור בין סיגריות לבין סרטן הריאה.
על פי נתונים סטטיסטיים מצטברים הנאספים מזה שנים במדינות רבות בעולם, שיעור התמותה מסרטן הריאה בקרב מעשנים גדול פי עשרה ויותר מאשר אצל לא מעשנים. 87% מכל מקרי סרטן הריאה מתגלים אצל מעשנים. בשלושים השנים האחרונות עלתה בצורה דרמטית שכיחותה של מחלה זו, עלייה שהקשר שלה לעישון סיגריות הוכח מעל לכל ספק, גם על פי נתוני ישראל.
בנוסף לסרטן הריאה ישנה למעשנים סכנה מוגברת לחלות בסרטן הפה, הגרון והוושט, זאת עקב מרכיב הזפת המסרטן המצוי בסיגריה. כן נמצא קשר ודאי בין העישון לבין סרטן שלפוחית השתן.
מחקרים הראו על אפשרות לקשר בין עישון לסרטן הלבלב, הקיבה, הכליה, צוואר הרחם וסרטן הדם (לוקמיה).
מחלות ותופעות הנגרמות על ידי העישון > מחלות לב וכלי דם

עישון לאורך זמן עלול לגרום להתקשרות או היצרות של כלי דם בלב ובמוח, דבר שמקטין את זרימת הדם ומגדיל את הסיכון לקבל התקף לב ולחלות במחלות לב שונות.
נמצא, שבעקבות הפסקת עישון, דרגת סיכון היתר למחלות לב כליליות יורדת תוך שנתיים ב-33%. הסיכון הולך ופוחת בהדרגה עם חלוף השנים מרגע הפסקת העישון וכ-14 שנים לאחר הפסקת העישון הוא משתווה לזה של אלה שלא עישנו מעולם.
בנוסף, גורם עישון לטווח ארוך לכיבי קיבה, להשפעות על הפוריות אצל גברים ונשים ולהירפאות איטית יותר ממחלות ופצעים, דבר שנגרם עקב מיעוט ויטמין C בדם, ויטמין אשר חיוני לריפוי פצעים ומחלות.
עישון מעלה את הסיכויים לחלות במחלת קרוהן, וגם מחמיר את מצב החולים.
מחקרים סטטיסטיים הראו שחולי קרוהן שמעשנים סובלים מהתקפים רבים יותר, סיבוכים, וניתוחים חוזרים.
מחלות ותופעות הנגרמות על ידי העישון > עישון וסוכרת

מספר מחקרים מראים כי מעשנים נמצאים בסיכון מוגבר לחלות בסוכרת, לעומת לא מעשנים.
חולי סוכרת ככלל, נמצאים בסיכון להופעת סיבוכים טרשתיים (יחד עם היפרכולסטרמיה ויתר לחץ דם) בסיכון גבוה פי 2–3 מאשר אוכלוסייה אחרת.
נמצא קשר בין עישון סיגריות עם פגיעה כלייתית (נפרופתיה) בכלל ובחולי סוכרת מסוג 1 בפרט.
ישנו קשר ברור בין עישון להפרעה בזקפה, קשר שייתכן שאף מוגבר בקרב חולי סוכרת.[דרוש מקור]
מהנ"ל עולה שהשמנת יתר ויתר לחץ דם עלולים להתגבר בקרב מעשנים חולי סוכרת ולהגדיל תחלואה ותמותה. בנוסף, עישון סיגריות מביא להפרשת קטקולאמינים (אפינפירין), הורמון גדילה וקורטיזול. כל אלו מעכבים הפרשת אינסולין וכתוצאה מכך צריכת האינסולין על ידי אותו אדם תגדל.
מחלות ותופעות הנגרמות על ידי העישון > השפעות על פוריות, עוברים וילודים

העישון משפיע גם על הפוריות, אצל גברים ונשים כאחד, ויש לו השפעות מסוכנות ביותר על עוברים: בזמן הריון, הניקוטין מצליח לעבור דרך מחסום השליה (פלצנטה) של העובר ולפגוע גם בו, וזו הסיבה להמלצות של חלק מארגוני הבריאות להימנע מעישון במהלך ההריון ואף קודם לכן.
עובר של אישה מעשנת סובל מעליית קצב הלב ולחץ הדם, הפחתה בתנועות הנשימה ופגיעה בהתפתחות (ראו אמבריולוגיה). כאשר אישה מעשנת בזמן ההריון גדל הסיכון ללידת פג, ללידה של תינוק במשקל נמוך באופן חריג, מוות עוברי ועוד.
מחלות ותופעות הנגרמות על ידי העישון > השפעות אסתטיות

הניקוטין גורם לכתמים צהובים על השיניים, על האצבעות ועל כל דבר נוסף שהוא בא איתו במגע (קירות, חלונות, בגדים וכולי).
רבים מהאנשים שאינם מעשנים מוצאים כי ריח הפה של מעשנים מצחין. משום כך, בין היתר, עישון נחשב לפעמים כגורם שיכול להקטין משיכה מינית של אדם לא מעשן כלפי מעשן.
מחלות ותופעות הנגרמות על ידי העישון > השפעות על החושים

בנוסף לנזקים שהוזכרו כבר, לעישון יש השפעות גם בתחומים אחרים. עישון פוגע בחושים השונים:
הפגיעות בחושים יכולות לבוא בעוצמות שונות, לעיתים אחרי פרק זמן ארוך של עישון אך לפעמים גם אחרי תקופה קצרה בלבד.
מחלות ותופעות הנגרמות על ידי העישון > מתח נפשי

אף על פי שתפיסה רווחת בקרב מעשנים היא שסיגריות מקלות על לחץ ומתח נפשי, מחקרים שונים מצביעים על מציאות הפוכה. הניקוטין אמנם יוצר תחושת רגיעה מיידית, אולם רגיעה זו זמנית, ולאחר השפעתה של כל סיגריה מתחילים למעשה תסמיני גמילה ראשוניים, ואלו כוללים חרדה ומתח, שמגבירים את תחושת הדחיפות לסיגריה הבאה. מאחר שבין כל סיגריה לסיגריה חווים המעשנים תסמיני גמילה אלו, מעשית הם נמצאים באופן קבוע תחת תחושה של מתח.
נזקי העישון הפסיבי

עישון פסיבי (או עישון כפוי) הוא שאיפת עשן סיגריות על ידי אדם שאינו מעשן, בשל הימצאותו ליד אדם מעשן. גם אנשים החשופים לעישון כפוי סובלים מנזקי בריאות. דו"ח של איגוד הרופאים האמריקאי מ-2006 מצא מספר משמעותי של סיכוני בריאות למעשן הכפוי. לפי הדו"ח כל כמות של חשיפה לעישון פאסיבי היא מסוכנת.
נזקי העישון הפסיבי > תמותה

על פי נתוני משרד הבריאות, 1500 ישראלים מתים מדי שנה עקב עישון פסיבי.
לפי הערכת איגוד הרופאים האמריקאי עישון מיד שנייה גורם למוות של 2,000-3,000 אנשים שאינם מעשנים בארצות הברית מדי שנה.
נזקי העישון הפסיבי > מחלות לב

איגוד הרופאים האמריקאי מצא כי עישון מיד שנייה גורם גם למחלות לב, וכי אנשים מבוגרים שאינם מעשנים ונחשפו לעשן סיגריות בעבודה או בבית הם בעלי סיכון מוגבר של 25-30% לחלות במחלות לב. אפילו חשיפה מעטה לעישון מיד שנייה יכולה להיות להגדיל באופן משמעותי את הסיכון. דבר זה נכון במיוחד עבור אנשים בעלי סיכון מוגבר למחלות לב ואנשים שכבר יש להם בעיה בלב. לפי הערכת האיגוד עשרות אלפי אנשים מתים מדי שנה בארצות הברית ממחלות לב בגלל עישון מיד שנייה.
נזקי העישון הפסיבי > סרטן ריאות

איגוד הרופאים האמריקאי מצא כי עישון מיד שנייה הוא גורם מסרטן. אנשים מבוגרים שאינם מעשנים ונחשפו לעשן סיגריות בעבודה או בבית היו בעלי סיכוי מוגבר ב-20-30% לחלות בסרטן ריאות.
נזקי העישון הפסיבי > תופעות מיידיות

ישנן גם תופעות מיידיות שפוגעות במעשנים פאסיביים. אחרי חשיפה לעשן סיגריות, נתגלו אצל מעשנים פסיביים תופעות כגון גירויים באף, בעיניים ובדרכי הנשימה, גירוד וצריבה בעיניים, נזלת, עיטוש, יובש בפה, שיעול, כאב ראש, עייפות וסחרחורת.
נזקי העישון הפסיבי > קשיי נשימה

אצל מעשנים פסיביים, כמו אצל מעשנים, עלולים להתעורר קשיי נשימה, בייחוד במצבים של מאמץ גופני.