stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרל לאופולד, דוכס מקלנבורג-שוורין
ביוגרפיה

קרל לאופולד נולד ב-26 בנובמבר 1678 בגרבוב שהשתייכה לדוכסות מקלנבורג-שוורין, לפרידריך הראשון, דוכס מקלנבורג-גרבוב ולכריסטינה וילהלמינה, רוזנת הסן-הומבורג, בתם של וילהלם כריסטוף, נסיך הסן-הומבורג וסופיה אלאונורה, רוזנת הסן-דרמשטדט. קרל לאופולד לחם בצבא השוודי במערכותיו של קרל השנים עשר, מלך שוודיה, שאותו מאוד העריץ, והיה עבורו מודל לחיקוי.
בשנת 1688 מת אביו פרידריך הראשון, דוכס מקלנבורג-גרבוב, ובשנת 1692 מת דודו כריסטיאן לודוויג הראשון, דוכס מקלנבורג-שוורין. מכיוון שלא היו ילדים לדודו, ירש אותו אחיו פרידריך וילהלם, דוכס מקלנבורג-שוורין. בשנת 1713 מת אחיו פרידריך וילהלם, וקרל לאופולד עלה לשלטון במקומו. עם עלותו לשלטון חיזק קרל לאופולד את שליטתו בדוכסות, והחל לשקם אותה מתלאות מלחמת שלושים השנים ומלחמת הצפון הגדולה. בשל שאיפותיו הגדולות הסתכסך קרל לאופולד עם קרל השישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, והלה הטיל על גאורג לודוויג, הנסיך הבוחר מהנובר לפקח על האינטרסים של הקיסרות בדוכסות. בשנת 1719 שילם קרל לאופולד את חובותיו לקרל השישי, ולאחר תקופה ארוכה של דיונים שניהל אחיו כריסטיאן לודוויג, יושב הסכסוך לבסוף בשנת 1728.
ב-28 בנובמבר 1747 מת קרל לאופולד ללא בנים, ובמקומו עלה לשלטון אחיו כריסטיאן לודוויג השני, דוכס מקלנבורג-שוורין.
משפחתו

בשנת 1709 התחתן קרל לאופולד עם סופיה הדוויג מנסאו-דיאץ, בתם של היינריך קזימיר השני, נסיך נסאו-דיאץ והנרייטה אמליה מאנהלט-דסאו, אך התגרש ממנה כעבור שנה ללא ילדים.
בשנת 1710 התחתן קרל לאופולד עם כריסטינה מלפל, בתם של ניקולאס פרידריך פון לפל ולבקה פון פלסן, אך גם ממנה התגרש ממנה כעבור שנה וחצי.
בשנת 1716 התחתן קרל לאופולד עם יקטרינה איוואנובה מרוסיה, בתם של איוואן החמישי, הצאר של רוסיה ופראסקוביה סאלטיקובה, ממנה נולדה לו בת אחת:
קתרינה כריסטינה, נסיכת מקלנבורג-שוורין, התחתנה עם אנטון אולריך, דוכס בראונשווייג
קש"ת (ארגון)

קש"ת היה ארגון חרדי מחתרתי קיצוני שפעל בישראל בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 באמצעים אלימים, כדי להילחם בעיקר בחילול השבת, נתיחות שלאחר המוות וחילול קברים עתיקים במסגרת חפירות ארכאולוגיות.
היסטוריה

הארגון הוקם בשנות ה-80 בשם קש"ת ("קבוצה שלא תשלים", יש שפרשו "קבוצת שומרי תורה"), כדי להילחם באמצעים אלימים בבנייה על קברים, פרסום חוצות, "חוסר צניעות" וחילול השבת. הארגון השחית את המצבות על קבריהם של הרצל ודוד בן-גוריון, הפעיל טרור ואיומים נגד אישים ומוסדות, הטמין מטעני חבלה, הציתו את מכוניתו של אברהם (פריצי) פריד שהיה מראשי הוועד נגד אלימות חרדית, והצית תחנות אוטובוסים וחנויות. במסגרת מאבקם נגד נתוחי מתים וחילול קברים נהגו חברי הקבוצה להטריד רופאים פתולוגיים וארכאולוגים.
ביולי 1983 פרסמו "פסק דין מוות" נגד הארכאולוג יגאל שילה שחפר בעיר דוד. לאחר שנפטר ב-1987 פגעו בקברו.
בפברואר 1989, נעצרו 10 חשודים בחברות בארגון, מתוכם 5 בני משפחתו של יהודה משי זהב. נערכה חקירה ממושכת שכללה הפעלת סוכנים סמויים וציתותים לטלפונים. מספר ימים אחר כך הוגש כתב אישום נגד ישראל חשין, תלמיד ישיבת פוניבז' בבני־ברק, ואברהם משי־זהב. בד"ץ העדה החרדית ארגן מגבית לטובת הגנתם המשפטית של העצורים. הם הורשעו בעסקת טיעון ונידונו ל-18 חודשי מאסר, על כך שתכננו להניח חומרי נפץ בקיוסקים שמכרו עיתונים חילוניים בבני ברק. יהודה משי זהב נעצר 5 פעמים ונחשב כמי שעומד בראש הארגון. עקב כך כונה משי זהב "קמב"ץ העדה החרדית".
ראו גם

האגודה למען טוהר המחנה
משמרת הצניעות
הערות שוליים

↑  אמנון לוי, קש״ת תוקפת שוב, חדשות, 19 באוגוסט 1988
↑  בוקי נאה, גם פרסומות לחיתולים "השחירו" בבני ברק, מעריב, 25 במאי 1986
↑  איתן לוין, המעשים המיוחסים לקש"ת, מעריב, 6 בפברואר 1989
↑  דבר, נח זבולוני ביטאונו של הרב שך מגנה מחללי הקברים בהר הרצל, 22/08/1986
↑  דבר, נח זבולוני הרב שך מגנה חילול קברו של בן-גוריון, 10/02/1989
↑  שמואל שניצר, הם הגיעו גם לכאן, מעריב, 10 בפברואר 1989
↑  אריה בנדר, בן כספית, הארגון החרדי קש"ת - ברשותנו מצבור נשק; אנו הנחנו המטענים, מעריב, 12 באוגוסט 1988
↑  גדעון מרון ואיתן לוין, קש"ת היכתה שוב; גילוי ארבעת מטעני החבלה בבני ברק מנע אסון, מעריב, 1 בינואר 1989
↑  רן לוי-, אש בירושלים ואבנים בבני־ברק, חדשות, 22 בדצמבר 1985
↑  בוקי נאה, "הם עלולים לשרוף לי את החנות והבית", מעריב, 18 במאי 1986
↑  אילן בכר, משגעים את המשטרה, מעריב, 12 ביוני 1986
↑  נח זבולוני, פס"ד מוות של "קשת" נגד יגאל שילה פורסם בירושלים, דבר, 31 ביולי 1983
↑  נעלם השלט על קבר יגאל שילה, כותרת ראשית, 23 בנובמבר 1987
↑  אריה בנדר, חסמבה של חרדים, מעריב, 10 בפברואר 1989
↑  בוקי נאה, סוף פסוק -  ציתות טלפוני הביא למעצר חברי ק.ש.ת., חדשות, 6 בפברואר 1989
בוקי נאה, בני־ברק הכריזה מלחמה על המשטרה שטמנה מלכודת ל"קשת", חדשות, 6 בספטמבר 1988
↑  איה אורן, אישום ראשון הוגש נגד 2 מעצורי ארגון קש"ת, מעריב, 27 בפברואר 1989
↑  שחר אילן, מגבית לעצורי קש"ת, כל העיר, 17 במרץ 1989
↑  איה אורן, עונשי מאסר קלים לאנשי "קש"ת" לאחר עיסקת טיעון, מעריב, 27 במרץ 1990
↑  רואיין על ידי גיל ריבה בתוכנית "לימוזינה" בערוץ ישראל 10
↑  קצין מבצעים
↑  אריה בנדר, "13 שחור" הכניס אתמול בבריתו של אברהם אבינו את בנו הראשון, מעריב, 7 במרץ 1989
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312802905171
רונאר אלכס רונארסון

רונאר אלכס רונארסון (באיסלנדית: Rúnar Alex Rúnarsson; נולד ב-18 בפברואר 1995) הוא כדורגלן איסלנדי, המשחק בעמדת השוער בקופנהגן ובנבחרת איסלנד. אביו הוא רונאר קריסטינסון (אנ'), סגן מלך ההופעות של נבחרת איסלנד.
קריירה

עד עונת 2012 שיחק רונארסון בקבוצת הנוער של קיי. אר. רייקיאוויק, ובעונת 2012/2013 שיחק שלושה משחקים בקבוצה הבוגרת.
בתום העונה עבר לנורשלן מליגת העל הדנית. הוא שיחק בתחילה בקבוצת הנוער של המועדון, ולאחר מכן קודם לקבוצה הבוגרת, במדיה הופיע ב-60 משחקי ליגה.
ביוני 2018 חתם על חוזה לארבע עונות בדיז'ון מהליגה 1.
בספטמבר 2020 חתם על חוזה לארבע עונות בארסנל מהפרמייר ליג. ב-2 בפברואר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה, בהפסד קבוצתו 1–2 לוולברהמפטון וונדררס.
ב-31 באוגוסט 2021 הושאל לעונה אחת ללוון מליגת העל הבלגית, עם אופציה לרכישה בתום העונה.
ב-15 באוגוסט 2022 הושאל לאנטליהספור לעונה אחת.
ב-18 באוגוסט 2023 הושאל לקרדיף סיטי לעונה אחת.
ב-1 בפברואר 2024 חתם בקופנהגן.
קריירה > קריירת נבחרות

לאחר ששיחק בנבחרות הנוער של נבחרת איסלנד, רונארסון זומן לראשונה לנבחרת הבוגרת במסגרת משחקי גביע סין 2017.
הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-9 בנובמבר 2017, במשחק ידידות נגד צ'כיה.
הוא היה חלק מסגל הנבחרת במשחקי מונדיאל 2018.
הערות שוליים

↑  "Rúnar Kristinsson: Stefán er góður kostur". Mbl.is. 30 בנובמבר 2013. נבדק ב-1 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Rúnar Kristinsson". Visir.is. 7 בינואר 2017. נבדק ב-1 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Rúnar Alex genginn í raðir Dijon". נבדק ב-18 ביוני 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Alex Runarsson signs for Arsenal", ‏בדיקה אחרונה ב-21 בספטמבר 2020.
↑  "Rúnar Alex Rúnarsson | Félagsmaður | Mótalisti | Mótamál | Knattspyrnusamband Íslands". Ksi.is (באיסלנדית). 7 בינואר 2017. נבדק ב-1 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Sjö nýliðar með karlalandsliðinu til Kína". Ruv.is. נבדק ב-1 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Injured Gylfi Sigurdsson in Iceland's World Cup squad". Goal.com. נבדק ב-24 ביוני 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
| נבחרת איסלנד – מונדיאל 2018 |
| --- | --- | --- |
|  1 האלדורסון •  2 סייוורסון •  3 פרידיונסון •  4 א. גודמונדסון •  5 אינגסון •  6 ר. סיגורדסון •  7 י. גודמונדסון •  8 ביארנסון •  9 סיגורדרסון •  10 ג. סיגורדסון •   11 פינבוגאסון •  12 שראם • 13 רונארסון •  14 אאורנסון • 15 איולפסון • 16 או. סקולאסון • 17 גונארסון • 18 מגנוסון • 19 גיסלסון • 20 הלפרדסון • 21 טראוסטאסון • 22 בדוורסון • 23 אר. סקולאסון • מאמן: האלגרימסון |  1 האלדורסון •  2 סייוורסון •  3 פרידיונסון •  4 א. גודמונדסון •  5 אינגסון •  6 ר. סיגורדסון •  7 י. גודמונדסון •  8 ביארנסון •  9 סיגורדרסון •  10 ג. סיגורדסון •   11 פינבוגאסון •  12 שראם • 13 רונארסון •  14 אאורנסון • 15 איולפסון • 16 או. סקולאסון • 17 גונארסון • 18 מגנוסון • 19 גיסלסון • 20 הלפרדסון • 21 טראוסטאסון • 22 בדוורסון • 23 אר. סקולאסון • מאמן: האלגרימסון | איסלנד |
קמחא דפסחא

חלוקת קמחא דפסחא בניו יורק, 1908
חלוקת קמחא דפסחא בירושלים 2013
בנק מזון קמחא דפסחא בירושלים, 2005
קִמְחָא דְפִסְחָא (בארמית: קמח לפסח, כלומר קמח להכנת מצות, נקרא גם בשם "מעות חיטין") היא מגבית צדקה מיוחדת הנהוגה לקראת חג הפסח, במסגרתה אוספים מהתושבים כסף או מזון על מנת לחלק לעניים לקראת פסח.
בעבר הייתה מגבית זו מגבית קהילתית-מקומית, אך כיום, לצד המגביות הקהילתיות, פועלים גופים ציבוריים בקנה מידה אזורי ואף ארצי, והמגביות נתמכות גם מגופים ציבוריים ומתקציבים ממשלתיים.
מקור המנהג

חג הפסח גורר עלויות גבוהות יחסית ברכישת מצרכי מזון כשרים לפסח, וברכישת מזון לצורך החג.
בהגהות הרמ"א על הסימן הראשון של הלכות פסח בשולחן ערוך מובא המנהג לערוך מגבית לצורך קנית חיטים לעניים (להכנת מצות) לקראת פסח, שכל בני העיר צריכים להשתתף בה. יש הרואים מקור למגבית זו כבר בתלמוד הירושלמי.
מגבית זו נחשבת מגבית חובה, ופרנסי העיר הוסמכו לכפות את תושבי העיר (כולל את התלמידי חכמים הפטורים משאר המיסים העירוניים) להשתתף בה.
במדינת ישראל

במדינת ישראל השם 'קמחא דפסחא' משמש למגוון רב של דרכי סיוע לנזקקים לקראת הפסח. ארגון הסיוע נעשה בדרך כלל על ידי גופים מקומיים ואזורים שונים, כדוגמת עמותות רווחה, מועצות דתיות, גופים מוניציפליים (או באמצעות מחלקות רווחה מקומיות שעל ידם), ועדים מקומיים, ובחלק מהמקרים על ידי גופים ארציים, כדוגמת עמותות רווחה גדולות. לעיתים ישנם שיתופי פעולה בין גופים שונים, כדוגמת שיתוף פעולה בין מועצה דתית למחלקת רווחה מקומית, ובין ועד מקומי לחברה המפעילה מרכולות.
בעבר על פי רוב הייתה המגבית נעשית באופן קהילתי ומקומי, באופן דומה למגביות צדקה אחרות. בזמננו חלוקת הסיוע נעשית באופן קהילתי, מקומי, אזורי או ארצי, כתלות הגורם המנהל את המגבית.
התרומות למגבית קמחא דפסחא מתקבלות מיחידים, חברות או גופים ציבוריים שונים, כדוגמת מועצות דתיות (שחלק מתקציבם הוא תקציב ממשלתי המיועד למטרה זו), ואף מחברה קדישא במקומות שונים. במקומות שונים ארגון הקמחא דפסחא נעשה על ידי המועצה הדתית, בעוד במקומות אחרים מעבירה המועצה תקציב לעמותות המחלקות קמחא דפסחא.
מדינת ישראל משתתפת במימון קמחא דפסחא באמצעות תקציבים ייעודיים לקמחא דפסחא בתקציב המועצות הדתיות, ובאמצעות תמיכה הניתנת לעמותות על ידי משרד הרווחה וקרן העזבונות, בכפוף לקריטריונים שונים.
החלוקה לנזקקים מתבצעת בדרכים שונות לפי הארגון המפעיל את החלוקה: העברת כספים ישירות לנזקקים, חלוקת סלי מזון, חלוקת תלושי קנייה, סבסוד מוצרי מזון ולעיתים במימון סדרי פסח ציבוריים הפתוחים למעוניינים ללא עלות. בחלק מהמקרים ישנה השתתפות של המקבלים בעלות סל המזון המתקבל כסיוע, ובחלק מהמקרים הסיוע ניתן ללא כל עלות.
הארגון הלוגיסטי של סלי המזון נעשה על פי רוב בהתנדבות, על ידי קבוצות מתנדבים שונות.
במסגרת מדיניות הרווחה בישראל, משולמות קיצבאות לנזקקים באמצעות הביטוח הלאומי באופן סדיר מדי חודש קלנדרי, ולא רק לקראת חגים ואירועים מיוחדים. עם זאת, נהוג להקדים את תשלום הקיצבאות במספר ימים כאשר תאריך התשלום חל זמן קצר לאחר פסח.
ב־1998 עתר ארגון עדאלה לבג"ץ כנגד משרד הרווחה, בטענה שהתקציב המיועד לקמחא דפסחא אינו מחולק באופן שוויוני, ומפלה לרעה את הציבור הערבי בישראל. בעקבות עתירה זו, שונו הקריטריונים של משרד הרווחה, כך שיהיו מיועדים גם עבור עמותות המחלקות סלי מזון לקראת חגי העדות הערביות והדרוזיות בישראל, וכי מודעה על כך תתפרסם בעיתונות הערבית.
לקראת פסח 2014 הורה המשרד לענייני דת למועצות הדתיות ולחברה קדישא כי סיוע קמחא דפסחא באמצעותם יינתן רק למשפחות הרשומות במחלקות הרווחה המקומיות.
במדינת ישראל > חלוקת קמחא דפסחא על ידי חברה קדישא

חברה קדישא תל אביב-יפו מחלקת באופן מסורתי תמיכות כספיות לקראת פסח לנזקקים, בהיקף של כ־2.8 מיליון ש"ח (נכון ל־2006), כאשר מרבית המימון לתמיכה זו (כ־75%) הוא מהתקציב השוטף של החברה קדישא, המתקבל מהביטוח הלאומי עבור דמי קבורה לנפטרים, ומכספים המשולמים על ידי רוכשי חלקות קבורה. התמיכות מיועדות עבור תושבי יישובים שונים באזור המרכז, כאשר הקריטריון העיקרי הוא מספר הילדים (מעל 5 או 6) והכנסה של פחות מ־1,500 ש"ח ברוטו לנפש, או אברכים שמקום מגוריהם או לימודם נמצא בתל אביב. הסבר החברה קדישא לחלוקה זו הוא כי סיוע לנזקקים נכלל במטרות הארגון, וכי סיוע הניתן בעבור תפילות ולימוד תורה לעילוי נשמות נפטרים הוא חלק מהפעילות השוטפת של החברה קדישא.
הערות שוליים

↑  שולחן ערוך אורח חיים, סימן תכט, סעיף א.
↑  "ובתר כל הלין מילין איתמר לפסים ולזימיות שנים עשר חדש. א"ר יוסי בי ר' בון לחיטי הפסח בין לישא בין ליתן." (מסכת בבא בתרא, פרק א', הלכה ד')
↑  משנה ברורה סימן תכט, סעיף קטן ג,ה,ו.
↑  חלוקת קמחא דפסחא בחסידויות חרדיות שונות, אתר כיכר השבת
↑  מבצע "קמחא דפסחא", אתר קריית חיים
1 2 3  מבחני תמיכה לחלוקת קמחא דפסחא באמצעות חברה קדישא ת"א-יפו, אתר חברה קדישא ת"א-יפו
↑  חזקי ברוך, ה"קמחא דפסחא" של הציונות הדתית, באתר ערוץ 7, 24 במרץ 2014
↑  קמחא דפסחא: גרסת חסידי הרב פינטו, באתר nrg‏, 13 באפריל 2011
↑  מבקר עיריית ירושלים על חלוקת תקציב קמחא דפסחא על ידי המועצה הדתית ירושלים, אתר עיריית ירושלים
↑  קמחא דפסחא, אתר משרד הרווחה
↑  הודעת המוסד לביטוח לאומי על הקדמת תשלום קיצבאות באפריל 2010, אתר המוסד לביטח לאומי
↑  אפליה בהקצאת תקציבי "קמחא דפסחא", אתר עדאלה (פסק הדין)
↑  יהודה הלוי, הוראה חדשה: אלפי אברכים לא יקבלו קמחא דפסחא, באתר בחדרי חרדים, 26 במרץ 2014
↑  עמירם ברקת, מה צריך אברך לעשות כדי לקבל כסף מחברה קדישא? להתפלל לעילוי נשמות, באתר הארץ, 11 באפריל 2006
| חג הפסח |
| --- | --- | --- |
| ערב פסח | קמחא דפסחא • אפיית מצות • שבת הגדול • הגעלת כלים • בדיקת חמץ • ביטול חמץ • ביעור חמץ • מכירת חמץ • תענית בכורות • ערב פסח שחל בשבת |  |
| סיפור יציאת מצרים | שעבוד מצרים • עשר מכות מצרים • יציאת מצרים • קריעת ים סוף • שירת הים |  |
| ליל הסדר | הלכות ליל הסדר • קערת ליל הסדר • חרוסת • כרפס • מצה • מרור • זרוע • ארבע כוסות • כוס של אליהו • הסבה • אפיקומן |  |
| סדר ההגדה | סימני הסדר • הא לחמא עניא • מא כ'בר • מה נשתנה • עבדים היינו • ארבעה בנים • והיא שעמדה • דצ"ך עד"ש באח"ב • דיינו • אמונים ערכו שבח • קריאת ההלל (התחלה) • שפוך חמתך • הלל (המשך) • הלל הגדול • ברכת השיר • חסל סידור פסח • לשנה הבאה בירושלים • ובכן ויהי בחצי הלילה • ובכן ואמרתם זבח פסח • אדיר במלוכה • אדיר הוא • אחד מי יודע • חד גדיא |  |
| מצוות החג | איסור חמץ • קורבן פסח • סיפור יציאת מצרים • אכילת מצה • אכילת מרור • ארבע כוסות • מנחת העומר |  |
| מהלך החג | ערב פסח • ליל הסדר • חול המועד פסח • שביעי של פסח • פסח שני |  |
| מנהגים | סעודת אסתר • סהרנה • אמירת שירת הים • סעודת משיח • מימונה |  |
| תפילות ופיוטים | קריאת ההלל • אבוא בחיל להתיצבה • תפילת טל • ליל שמורים אותו אל חצה |  |
| חמץ ומצה | מצה עשירה • מצה שמורה • שרויה • קטניות בפסח • חמץ נוקשה • חמץ שעבר עליו הפסח |  |
| שונות | מסכת פסחים • לא בד"ו פסח • מטבח פסח • רומפלנאכט |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש רגלים
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
קונטיננטל איירליינס

בואינג 200–777 של החברה
קונטיננטל איירליינס (אנגלית: Continental Airlines) הייתה חברת תעופה אמריקאית, שבסיסה הראשי בנמל התעופה שביוסטון. החברה נוסדה בשנת 1934 בשם "ורני ספיד ליינס".בשנת 1936 רכש רוברט פורמן סיקס את חברת התעופה והחליף את השם ל"קונטיננטל איירליינס". לאחר מלחמת העולם השנייה החלה החברה לבנות רשת נתיבים מיוסטון לחוף המערבי, לחוף המזרחי ולכל רוחבה של ארצות הברית.
בשנת 1959 רכשה קונטיננטל את המטוס הראשון שלה, הבואינג 707. בשנת 1968 החלה קונטיננטל לפעול באוקיינוס השקט, בשם "אייר מיקרונזיה", עם צי מטוסי בואינג 727, שמבוססים על נמל התעופה הבינלאומי של גואם.
עד אמצע שנות ה-70, קונטיננטל הייתה אחת הרשתות החזקות ביותר בארצות הברית, והוסיפה את ה-Boeing 747-100 ואת דאגלס DC-10 לצי שלה בין לוס אנג'לס, דנוור, שיקגו ויוסטון.
בין השנים 1978–1981 ובשנת 1990 הוגשו 2 בקשות לפשיטת רגל עקב תחרות עזה ורכישת חברות תעופה קטנות.
בשנים 1993–1995 יצאה החברה מפשיטת רגל בסיוע של חברת הון פרטית. לאחר ה -11 בספטמבר 2001, קונטיננטל מיהרה לחזור לרווחיות, ובשנת 2004 הצטרפה לברית חברות התעופה "סקייטים."
בשנת 2012 התמזגה החברה עם חברת יונייטד איירליינס.
יעדי טיסה

יעדי החברה הם:
אפריקה: ניגריה
הקריביים: אנטיגואה וברבודה, ארובה, בהמאס, ברמודה, איי קיימן, קובה, קורסאו, הרפובליקה הדומיניקנית, האיטי, ג'מייקה, פוארטו ריקו, איי טורקס וקייקוס, איי הבתולה האמריקיים.
מרכז אמריקה: בליז, קוסטה ריקה, אל סלבדור, גואטמלה, הונדורס, ניקרגואה, פנמה.
צפון אמריקה: קנדה, מקסיקו.
ארצות הברית: 30 מדינות (States).
דרום אמריקה: ארגנטינה, ברזיל, קולומביה, אקואדור, פרו, ונצואלה.
אסיה: סין, הונג קונג, הודו, ישראל, יפן, הפיליפינים, סינגפור, וייטנאם.
אירופה: דנמרק, צרפת, גרמניה, אירלנד, איטליה, הולנד, נורווגיה, פורטוגל, ספרד, שוודיה, שווייץ, בריטניה.
אוקיאניה: אוסטרליה, מיקרונזיה, גואם, איי מרשל, פלאו.
OnePass

תוכנית הנוסע המתמיד של החברה נקראת OnePass. התוכנית הוקמה בשנת 1987 ומציעה לנוסע אפשרות לקבל כרטיסים בחינם, שדרוג מחלקה וסוגים נוספים של תגמולים עבור טיסה בחברה. הנוסעים מקבלים נקודות עבור הטיסות שלהם בחברה או דרך חברות המשתפות עמה פעולה. לאחר מכן היא שונתה. החברה הייתה חברה בברית חברות התעופה סקאיי טים עד 24 באוקטובר 2009, ואז הצטרפה לברית סטאר אלייאנס ב-27 באוקטובר.
צי המטוסים

צי המטוסים של קונטיננטל איירליינס מורכב מהדגמים הבאים (נכון לאפריל 2010):
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| דגם | מספר מטוסים | תכולת מושבים (קונפיגורציה) | הזמנות |
| בואינג 500–737 | 31 | 114 (8/106) |  |
| בואינג 700–737 | 36 | 124 (12/112) | 34 |
| בואינג 737–800 | 117 | 152 (20/132) | 2 |
| בואינג 737–900 | 42 | 173 (20/153) | 11 |
| בואינג 200–757 | 41 | 175 (16/159) |  |
| בואינג 300–757 | 21 | 216 (24/192) |  |
| בואינג 767-200ER | 10 | 174 (25/149) |  |
| בואינג 767-400ER | 16 | 256 (20/236) |  |
| בואינג 200–777ER | 21 | 283 (48/235) | 2 |
| בואינג 787 |  |  | 52 |
הערות שוליים

↑  "Six, Robert Forman". The National Aviation Hall of Fame. נבדק ב-4 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
| סקאיי טים |
| --- | --- | --- |
| מייסדות | אארומקסיקו • אייר פראנס • דלתא איירליינס • קוריאן אייר |  |
| חברות | אארולינאס ארחנטינס • איי.טי.איי. איירווייז • אייר אירופה • אירופלוט • גארודה אינדונזיה • וייטנאם איירליינס • טארום • מידל איסט איירליינס • סעודיה • צ'ק איירליינס • צ'יינה איירליינס • צ'יינה איסטרן איירליינס • KLM • קניה איירווייז • שיאמן איירליינס |  |
| חברות שותפות | אייר אירופה אקספרס (אנ') • אייר פראנס הופ • אארומקסיקו קונקט (אנ') • דלתא קונקשן (אנ') • דלתא שאטל (אנ') • KLM Cityhopper • מנדרין איירליינס (אנ') • שנגחאי איירליינס |  |
| חברות עבר | אליטליה • אליטליה אקספרס • אליטליה סיטיליינר (אנ') • אאוסטרל ליניאס אאריאס • בריט אייר • Joon • דונאוויה • נורת'ווסט איירליינס • סיטיג'ט • צ'יינה סאות'רן איירליינס • קונטיננטל איירליינס • קופה איירליינס • רז'יונל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4415033-7  NKC: ko20201073879
קמפילוגנתואידס

| קמפילוגנתואידס |
| --- | --- |

תקופה
יורה תחתון, 182 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: פטרוזאוריה
משפחה:: Campylognathoididae
סוג:: קמפילוגנתואידס
מינים
 C. zitteli  ?C. indicus  C. liasicus
שם מדעי
 Campylognathoides

איור אפשרי של קמפילוגנתואידס.
קמפילוגנתואידס (שם מדעי: Campylognathoides; משמעות השם: "לסת מעוקלת") הוא סוג נכחד של פטרוזאור פרימיטיבי שהתקיים ביורה התחתון לפני 182 מיליון שנה. המאובנים שלו התגלו בגרמניה בחבל וירטמברג. בתחילה התגלו רק ממצאים של שברי כנף אך בהמשך התגלו ממצאי שלדים במצב שלם יותר. ממצאים נוספים התגלו ברחבי אירופה ובהודו.
בסוג זה נכללים 3 מינים, כשמין נוסף מוטל בספק וכנראה שמבוסס על שרידי דגים:
Campylognathoides zitteli, תואר ב-1894
Campylognathoides liasicus, תואר ב-1858
Campylognathoides" indicus, תואר ב-1974
פטרוזאור זה היה קטן יחסית ובתחילה נקרא פטרודקטיל, אף שלא היה קרוב אליו. הוא היה קרוב יותר לפטרוזאורים פרימיטיביים כמו הרמפורינקוסיים ששגשגו במשך היורה ובייחוד לדוריגנתוס, אך היה בעל מאפיינים מפרידים כמו גולגולת קצרה וחזקה יותר. היה לו זנב ארוך, כנפיים עטויות קרומי עור דקים ולסתות מלאות שיניים שעזרו לתפוס דגים חלקלקים. מוטת כנפיו נעה בין 1.8 ל-3 מטרים, בהתאם למין.
קמבודיה

ממלכת קמבודיה (בקמרית: ព្រះរាជាណាចក្រកម្ពុជា/‏ preăh riəciənaːcaʔ kampuciə מבוטאת גם קמפוצ'יאה) היא מדינה בדרום-מזרח אסיה. היא גובלת בדרום עם מפרץ תאילנד, במערב עם תאילנד, בצפון עם לאוס, ובמזרח עם וייטנאם.
היסטוריה

קמבודיה היא מולדתו של העם הקמרי. מהמאה ה-1 עד מחצית המאה ה-6 הייתה קמבודיה חלק מממלכת פונאן, ממלכה גדולה בדרום מזרח אסיה שמוקדה בדלתא של המקונג. בממלכה הייתה השפעה הודית חזקה (לפי גרסאות מסוימות היא אף נוסדה בידי הודים) ושפתה הייתה סנסקריט. פונאן הייתה היחידה הכלכלית הגדולה הראשונה בדרום-מזרח אסיה. כלכלתה התבססה על נהר המקונג והתקיים בה סחר עבדים. בקרבתה התקיימה גם ממלכת צ'נלה. בין המאה ה-9 והמאה ה-13 היוותה הבירה אנגקור אבן שואבת ליצירות תרבות ואומנות רבות. בין המאה ה-15 והמאה ה-19 חוותה קמבודיה תקופה של שקיעה ממושכת ואובדן טריטוריה הדרגתי, בה הפכה למדינת חסות של תאילנד ווייטנאם. קמבודיה נהנתה מתקופה קצרה של פריחה במאה ה-16, כאשר מלכיה, אשר בנו את בירותיהם באזור דרום מזרח הממלכה, שבו זורם נהר המקונג, קידמו את המסחר באזורים אחרים של אסיה. בשנת 1533 הגיעו לראשונה מיסיונרים פורטוגזים לארץ, והקימו בה מיסיון, ומאז זכתה קמבודיה לנוכחות פורטוגזית וספרדית קבועה על אדמתה.
החל משנות ה-50 של המאה ה-19 החלה נוכחות גוברת של צרפת בקמבודיה, אשר הפכה בהדרגה למושבה צרפתית. במהלך מלחמת העולם השנייה נכבשה על ידי האימפריה היפנית. לאחר שזו הובסה שבה קמבודיה והייתה למושבה צרפתית, עד שקיבלה את עצמאותה בשנת 1954. במקביל, הדפו הקמבודים והצרפתים את ניסיונות כוחות הוייט מין הוייטנאמים לחדור לממלכה. בשנות השישים החלו חלקים ממזרח הממלכה לשמש כבסיסים לצבא צפון וייטנאם ולווייטקונג, אשר שימשו לפעולה כנגד צבא דרום וייטנאם והכוחות האמריקנים. בתגובה הפציצו כוחות ארצות הברית מטרות בממלכה, ואלו הובילו להתערערות מצבה הכלכלי והחברתי.
בשנת 1975 התחוללה בקמבודיה מלחמת אחים עקובה מדם שבסופה משטרם של פול פוט ואנשי הקמר רוז' הקומוניסטים גרם למותם של בין 1.2 מיליון ל-2 מיליון אזרחים ברעב וברצח סלקטיבי – כחמישית מן האוכלוסייה. עדויות מתקופת שלטון הקמר רוז' נותרו בטואול סלנג, שהיה הכלא המרכזי למתנגדי המשטר וכיום משמש כמוזיאון. בסוף שנת 1978 פלשה וייטנאם לקמבודיה, והנג סמרין היה לשליט המדינה. רק בספטמבר 1989 עזב החייל הווייטנאמי האחרון את קמבודיה.
פוליטיקה

קמבודיה היא מונרכיה חוקתית, שבראשה עומד המלך נורודום סיהאמוני.
במאי 1993 התקיימו בממלכה לראשונה בחירות דמוקרטיות, ובהן נבחר נורודום סיהאנוק, שלאחר מכן מונה למלך. בעקבות זאת אומצו מחדש דגל קמבודיה וסמל קמבודיה המלכותיים. באוקטובר 2004 התפטר סיהאנוק מתפקידו כמלך ובנו, נורודום סיהאמוני הוכרז כמלך החדש.
הממשלה הנוכחית מורכבת מקואליציה של מפלגת העם הקמבודית ('CPP') ושל החזית המאוחדת לקמבודיה עצמאית נייטרלית וחופשית.
כוחות האופוזיציה מטילים ספק בנטיותיו הדמוקרטיות של ראש הממשלה, הון סן.
גאוגרפיה

שטחה של קמבודיה מעל 180 אלף קילומטר מרובע. רוב שטח המדינה הוא מישורי ומושפע משני מאפיינים גאוגרפיים עיקריים: נהר המקונג והטונלה סאפ (בקמרית: האגם הכביר).
בצירוף קו החוף הדרומי, הגישה לנהרות ומקווי המים הגדולים הכתיבה את התפתחותה ההיסטורית והתרבותית של הארץ.
בקמבודיה שלושה אזורים הרריים עיקריים: דרום מערב המדינה (הרי הפילים והרי קארדאמום), הגבול הצפוני עם תאילנד (הרי דאנגקרק) וצפון-מזרח המדינה.
גאוגרפיה > מקווי מים

אגם טונלה סאפ מתחבר לנהר המקונג בפנום פן, בתעלה שאורכה 100 ק"מ, ששמה נהר הטונלה סאפ. מאמצע מאי עד אוקטובר (העונה הגשומה במדינה) עולה מפלס המקונג ומימיו, הגבוהים יותר ממימי הטונלה סאפ, נשפכים לנהר וגורמים לו לזרום לכיוון צפון-מערב, לתוך אגם טונלה סאפ. בתקופה זו גדל שטחו של האגם ב-250%, ל-7500 קמ"ר. כאשר יורד מפלס המקונג בעונות היובש מתהפך כיוון זרימת נהר הטונלה סאפ, ומימיו זורמים לכיוון המקונג. הליך יוצא דופן זה הופך את אגם טונלה סאפ לאחד המקורות העשירים בעולם לדגי מים מתוקים.
דמוגרפיה

אוכלוסיית קמבודיה מוערכת בכ-15.5 מיליון נפש (2019). במפקד האוכלוסין האחרון, שנערך ב-1998, נמנו 11.43 מיליון תושבים.
כ-90% מן התושבים משתייכים לקבוצה האתנית קמרים. 5% הם ממוצא וייטנאמי, כ-1% הם סינים, והיתר משתייכים לקבוצות שונות, בהם תושבים ממוצא הודי, בני לאו (העם שמרכזו בלאוס) וכן קבוצות אתניות מקומיות קטנות: בני קמר לואו (מונח המתייחס למגוון של קבוצות אתניות של קמבודים תושבי אזורים הרריים), צ'אם(אנ') וקבוצות קטנות נוספות.
כ-97.9% אחוזים מן האוכלוסייה הם בודהיסטים מאסכולת טהרוואדה. מעמדה של הדת, שנרדפה בימי הקמר רוז', נמצא במגמת התחזקות. האוכלוסייה הלא-בודהיסטית מתחלקת בין אמונות שונות, בעיקר אסלאם (1.1%) ונצרות (0.5%).
תוחלת החיים היא 70.1 שנים. שיעור הריבוי הטבעי הוא כ-1.36%. ממוצע הילודה לאישה הוא 2.5 צאצאים. הגיל החציוני צעיר, כ-25.6 שנים, בין היתר כתוצאה מן ההשלכות הדמוגרפיות של מלחמת האזרחים. מאותה סיבה, שיעור הגברים באוכלוסייה נמוך והיחס בין גברים לנשים הוא 0.95 גברים לכל אשה.
השפה העיקרית בקמבודיה היא קמרית. צרפתית, שפת השלטון הקולוניאלי, נמצאת עדיין בשימוש במוסדות שלטון וחינוך וכשפה מתווכת בין דוברי שפות שונות, אך היא נדחקת בהדרגה מפני האנגלית כשפה שנייה. במוסדות הממשל משתמשים לעיתים בדיאלקט מקומי של צרפתית.
כלכלה ותיירות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
כלכלת קמבודיה נשענת ברובה המכריע על חקלאות. ענפי החקלאות העיקריים הם אורז, מניהוט (קסאווה) ודיג.
תעשיית קמבודיה אינה מפותחת כתעשיית שכנותיה, בעיקר עקב ההיסטוריה הסבוכה שאפשרה את פיתוח התעשייה רק לאחר 1989, השנה בה שחררה וייטנאם את אחיזתה במדינה. התעשייה מתמקדת בענף הגומי (ללא עיבוד).
מאז שהסתיימו סופית המאבקים האלימים בקמבודיה ב-1999 ידעה כלכלת המדינה שיעורי צמיחה גבוהים, מעל 5% בשנה. עם זאת ההכנסה לנפש עדיין נמוכה ביחס למדינות האזור.
בשנים האחרונות התפתח ענף התיירות והחל להוות משקל משמעותי מהתוצר הלאומי. כ-2 מיליון תיירים מבקרים בקמבודיה מדי שנה.
הסמכות המוניטרית העליונה במדינה הוא הבנק המרכזי של קמבודיה, אשר מטהו ממוקם בבירה, פנום פן.