stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמנות חזותית בישראל
אמנות מקומית בין מלחמות, 1982-1967 > בין 'תל אביב' ל'ירושלים': אמנות פוסט-מושגית בשנות השבעים > אמנות ופוליטיקה

לאחר מלחמת יום הכיפורים החלו להתגבר ביטויי המחאה באמנות הישראלית בכל הקשור למה שנתפס כמיליטריזם ישראלי והיחס אל הפלסטינים, כשהמדיום האמנותי העיקרי שבו השתמשו היה המיצג.
בין האמנים המובילים בסוג עשייה זה היה פנחס כהן גן, שיצר בשנים אלו שורה של פעולות בעלות אופי פוליטי. בעבודה "נגיעה בגבול" (7 בינואר 1974) נשלחו ארבעה מטילי ברזל אל עבר גבולות מדינת ישראל, בעזרת ארבעה שליחים, ועליהם מידע דמוגרפי על המדינה. מטילי הברזל הוטמנו במקום שבו נעצרו האזרחים הישראלים שנשאו אותם על ידי כוחות הביטחון הישראלים. ב"פעולה במחנה הפליטים יריחו", שהתקיימה ב-10 בפברואר 1974 באזור צפון-מזרח של העיר יריחו ליד ח'רבת אל-מפג'ר, חיבר כהן גן בין חוויית ההגירה האישית שלו לבין חוויית המהגר הפלסטיני, על ידי בניית אוהל ומבנה דמוי מפרש של סירה, עשוי אף הוא מבד. בנוסף, ניהל כהן גן "שיחה על ישראל במרחק של 25 שנה, בשנת אלפיים, בפני שני פליטים ומלווי" ו"אמירה: 'פליט הוא אדם שאיננו יכול לחזור למקום הולדתו'".
האמנים גבי קלזמר ושרון קרן ("גבי ושרון") הציגו סדרת מיצגים שמהותם פוליטיקה ואקטואליה במרחב הציבורי של העיר ירושלים. ב-24 באפריל 1973 ציירו השניים מטוסים, טנקים וחיילים על כבישי העיר בתוספת המשפט "מי צריך מצעד?". באותו יום הסתובבו השניים בטקס חלוקת עיטור העוז ועיטור הגבורה שהתקיים בתיאטרון ירושלים, כשהם חבושים בתחבושות וענודים באותות מלחמה.
אפרת נתן יצרה שורה של מיצגים העוסקים בפירוק הקשר שבין הצופה לבין עבודת האמנות, תוך ביקורת על המיליטריזם הישראלי שלאחר מלחמת ששת הימים. בין עבודותיה החשובות היה המיצג "פסל ראש", שבו בנתה נתן מעין פסל עשוי מעץ, שהורכב כמעין מסכה על ראשה. נתן לבשה את הפסל ביום שלמחרת מצעד צה"ל של שנת 1973, וצעדה באתרים מרכזיים ברחבי העיר תל אביב. צורת המסכה - כמעין צורת האות T, הזכירה צורה של צלב או מטוס והגבילה את שדה הראייה שלה.
שילוב בין ביקורת פוליטית ואמנותית לבין פואטיקה מופיע בשורה של מיצבים ועבודות שיצר משה גרשוני במהלך שנות השבעים. עבור גרשוני, שהחל להתפרסם בשנים אלו כפסל קונספטואלי, נתפסה האמנות והגדרתה האסתטית כמקבילה וכבלתי ניתנת להפרדה מן הפוליטיקה בישראל. כך, בעבודה בשם: "יד ענוגה" (1975–1978), עימת גרשוני בין כתבה בעיתון המתארת התעללות של בפלסטיני לבין שיר האהבה הנודע של זלמן שניאור (בשם: 'את כל ליבה נתנה לו', ומילותיו הראשונות: 'יד ענוגה', אשר הושר בלחן ערבי מאז שנות העלייה השנייה). גרשוני שר בעזרת רמקול שהוצב על גג מוזיאון תל אביב כמעין מואזין. בעבודה אחרת, "מי ציוני ומי לא" (1979), צייר גרשוני מילים אלו על קירות גלריה בצבעי פסטל בצבע ורוד-אדום. בעבודותיו אלה, שימשה האסתטיקה המינימליסטית והמושגית ככלי לביקורת הציונות והחברה הישראלית.
"ויה דולורוזה" (1973) מאת מוטי מזרחי
"יד ענוגה" (1975 / 2003) מאת משה גרשוני
"השיר על האדמה" (1978) מאת יגאל תומרקין
"מברשות (גדעון, בת-שבע, יותם ונועם גכטמן)" (1977) מאת גדעון גכטמן
עבודות של יהושע נוישטיין בתצוגה במוזיאון תל אביב לאמנות (1977)
אותות אור (1979) מאת אברהם אופק
לקריאה נוספת

| --- | --- |
: ספר: אמנות ישראלית
אוסף של ערכים בנושא הזמינים להורדה כקובץ אחד.
לקריאה נוספת > ספרות כללית בנושא אמנות בישראל

עפרת, גדעון; לויטה, דורית, ; תמוז, בנימין, סיפורה של אמנות ישראל, הוצאת מסדה, תל אביב 1980. (הספר בקטלוג ULI)
פורר, רוני, "ציור ישראלי: מפוסט-אימפרסיוניזם לפוסט-ציונות", Overlook Press, 1988. (הספר בקטלוג ULI)
צלמונה, יגאל, "100 שנות אמנות ישראלית", הוצאת מוזיאון ישראל, 2010. (הספר בקטלוג ULI)
צלמונה, יגאל; תמר מנור-פרידמן, "קדימה: המזרח באמנות ישראל", מוזיאון ישראל, 1998. (הספר בקטלוג ULI)
רז, גיא, "צלמי הארץ - מראשית הצילום ועד היום", הוצאת מפה והקיבוץ המאוחד, 2003. (הספר בקטלוג ULI)
לקריאה נוספת > ראשית האמנות בארץ ישראל

יפה, אברהם ב., עשרים השנים הראשונות: ספרות ואמנות בתל אביב הקטנה 1909-1929, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 1980.(הספר בקטלוג ULI)
בר-אור, גליה, "חיינו מחייבים אמנות: מוזיאונים לאמנות בקיבוץ, 1930-1960", הוצאת אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2010. (הספר בקטלוג ULI)
דונר, בתיה, מאוסף פרמן למוזיאון תל אביב, 1920-1932, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב, 2002. (הספר בקטלוג ULI)
דליה מנור, אמנות, לאומיות ויחסי ציבור: המיתוס של בצלאל, עיונים בתקומת ישראל 18, 2008, עמ' 417-441
סלע, רונה, "צילום בפלסטין / ארץ-ישראל בשנות השלושים והארבעים", הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2000. (הספר בקטלוג ULI)
עפרת, גדעון, "התחלה ראשונה: תורה ומלאכה", זמנים, 103, קיץ 2008.
שפס, מרק, שנות העשרים באמנות ישראל, הוצאת מוזיאון תל אביב, תל אביב, 1982. (הספר בקטלוג ULI)
דליה מנור, 'עם הפנים לתפוצות: השיח היהודי באמנות א"י בשנות השלושים' בתוך: עופר שיף (עורך), גלויות ישראליות, עיונים: סדרת נושא, 2015, מכון בן-גוריון, אוניברסיטת בן-גוריון, עמ' 13–51
דליה מנור, אמנות בציון: צמיחתה של אמנות לאומית מודרנית בארץ-ישראל, מוסד ביאליק, 2018 (הספר בקטלוג ULI)Dalia Manor, Art in Zion: the genesis of modern national art in Jewish Palestine, Routledge, London, 2005 (הספר בקטלוג ULI)
לקריאה נוספת > אמנות בישראל 1948-1980

בר אור, גליה; עפרת, גדעון, "העשור הראשון: הגמוניה וריבוי", משכן לאמנות עין חרוד, 2008. (הספר בקטלוג ULI)
ברייטברג סמל, שרה, "דלות החומר כאיכות באמנות הישראלית", מוזיאון תל אביב, 1986.
בלס, גילה, ריאליזם חברתי בשנות ה-50, אמנות פוליטית בשנות ה-90, מוזיאון חיפה החדש, המוזיאון לאמנות, חיפה, 1998. (הספר בקטלוג ULI)
בלס, גילה, קבוצת העשרה 1951 - 1960, המוזיאון לאמנות ישראלית, רמת-גן, 1992. (הספר בקטלוג ULI)
בראל, יואב, בין פיכחון לתמימות, על האמנות הפלסטית בשנות ה-60 בתל אביב, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב 2004. (הספר בקטלוג ULI)
גינתון, אלן, "העיניים של המדינה", אמנות חזותית במדינה ללא גבולות, הוצאת מוזיאון תל אביב, 1998.(הספר בקטלוג ULI)
חינסקי, שרה, "שתיקת הדגים: מקומי ואוניברסלי בשיח האמנות הישראלי", תאוריה וביקורת מס' 4, סתיו 1993, עמ' 105–122.
כהן-בלס, גילה, אפקים חדשים, הוצאת פפירוס, תל אביב 1980.(הספר בקטלוג ULI)
מישורי, אליק, מ"אופקים חדשים" ל"רוח אחרת", אמנות ישראלית 1988-1948, האוניברסיטה הפתוחה, רעננה, 2017
מנור, דליה, ‏יוסף זריצקי ורפי לביא: אמנים כמנהיגים, ישראל אביב 2009, עמ' 33–66 .
עומר, מרדכי, "גופי-עצמי, אמנות בישראל, 1968-1978", מוזיאון תל אביב, 2008.(הספר בקטלוג ULI)
עפרת, גדעון, אלף תשע מאות ארבעים ושמונה, דור תש"ח באמנות ישראל, הוצאת מוזיאון ארץ ישראל, תל אביב, 1988.(הספר בקטלוג ULI)
פישר, יונה; מנור-פרידמן, תמר, "לידת העכשיו, שנות השישים באמנות ישראל", מוזיאון אשדוד לאמנות, אשדוד, 2008.(הספר בקטלוג ULI)
לקריאה נוספת > אמנות בישראל אחרי 1980

אזולאי, אריאלה, אימון לאמנות, ביקורת הכלכלה המוזיאלית, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 1999.(הספר בקטלוג ULI)
עפרת, גדעון, "אמנות מינורית - אמנות בישראל בשחר שנות האלפיים", הוצאת אמנות ישראל, 2010.(הספר בקטלוג ULI)
טננבאום, אילנה, " צ’ק-פוסט שנות השמונים באמנות ישראל", מוזיאון חיפה לאמנות, 2008. (הספר בקטלוג ULI)
מנדלסון, אמיתי, "זמן אמת: 60 שנות אמנות בישראל, העשור השישי: 1998-2008", הוצאת מוזיאון ישראל, 2008. (הספר בקטלוג ULI)
ריבקינד בן צור, איריס; אלקלעי, רויטל, "אמנות ישראלית עכשיו", מודן, תל אביב, 2009. (הספר בקטלוג ULI)
יעל גילעת, דור המפנה: אמנות צעירה בשנות השמונים בישראל, הוצאת מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות, 2019. (הספר בקטלוג ULI)
וידאוגרפיה של טיילור סוויפט
אלבומי וידאו

| שם | פרטי האלבום | מיקומי שיא> ארצות הבריתוידאו  | מיקומי שיא> יפן  | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taylor Swift and Def Leppard |  השקה: 16 ביוני 2009  חברת תקליטים: ביג משין  פורמטים: DVD | 1 | — |  יצא באופן בלעדי לרשת הקמעונאות וול-מארט. עוקב אחרי סוויפט במהלך הפגישה שלה עם להקת הרוק דף לפרד ובמהלך ההופעה שלה איתם. |
| Journey to Fearless |  השקה: 11 באוקטובר 2011  חברת תקליטים: שאוט! פקטורי  פורמטים: DVD, בלו-ריי | 1 | 99 |  סדרה בת שלושה פרקים באורך של כ-135 דקות ששודרה בשלושה חלקים. ה-DVD מכיל 13 הופעות מתוך סיבוב ההופעות "Fearless Tour". |
"—" מציין שהתקליט לא יצא או לא נכנס למצעד בשטח זה.
פילמוגרפיה > קולנוע וסרטים

| שם | שנה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| האחים ג'ונאס – ההופעה בתלת מימד | 2009 | עצמה | תפקיד משני |
| האנה מונטנה: הסרט | 2009 | עצמה | תפקיד משני |
| יום האהבה | 2010 | פלישיה מילר | שחקנית ראשית |
| הלורקס | 2012 | אודרי | דיבוב |
| המעניק | 2014 | רוזמרי | תפקיד תמיכה |
| Taylor Swift: The 1989 World Tour Live | 2015 | עצמה | סרט הופעה שיצא בלעדית בשירות הסטרימינג אפל מיוזיק |
| טיילור סוויפט בהופעה: Reputation | 2018 | עצמה | סרט הופעה שיצא בלעדית בשירות הסטרימינג נטפליקס |
| ציפור כחולה | 2019 | עצמה | אורחת מוזיקלית |
| קאטס | 2019 | בומבלורינה |  |
| Miss Americana | 2020 | עצמה | סרט תיעודי שיצא בלעדית בשירות הסטרימינג נטפליקס |
| Taylor Swift: City of Lover Concert | 2020 | עצמה | סרט קונצרט שודר ב-ABC והופץ אך ורק בשירותי הסטרימינג הולו ודיסני+ |
| Folklore: The Long Pond Studio Sessions | 2020 | עצמה | סרט תיעודי והופעה בבימויה של סוויפט שהופץ אך ורק בשירות הסטרימינג דיסני+ |
| All Too Well: The Short Film | 2021 | היא, מאוחר יותר | סרט קצר שהסריטה וביימה סוויפט |
| אמסטרדם | 2022 | אליזבת' מיקינס |  |
| Taylor Swift: The Eras Tour | 2023 | עצמה | סרט הופעה ששודר בבתי קולנוע ומאוחר יותר יצא בשירות הסטרימינג דיסני+ |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שם | שנה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| בוקר טוב אמריקה | 2006, 2008, 2012, 2014, 2019–2021 | עצמה |  |
| CMT Crossroads | 2008 | עצמה | עונה 7 פרק 4: Taylor Swift and Def Leppard |
| המופע של אלן דג'נרס | 2008–2012, 2014, 2019 | עצמה |  |
| CSI: חקירת זירת פשע | 2009 | היילי ג'ונס | פרק: "Turn, Turn, Turn" |
| לייט נייט שואו עם ג'ימי פאלון | 2009 | עצמה |  |
| סאטרדיי נייט לייב | 2009 | עצמה | מנחה / אורחת מוזיקלית (2 פרקים) |
| פיניאס ופרב מארחים | 2011 | עצמה |  |
| מסע ללא פחד | 2011 | עצמה | סדרה בת 3 חלקים; שודרה בערוץ The Hub והופצה בווידאו |
| פאנק'ד | 2012 | עצמה |  |
| 20/20 | 2012 | עצמה |  |
| VH1 מספרי סיפורים | 2012 | עצמה |  |
| המופע של ג'ונתן רוס | 2012 | עצמה |  |
| טקס פרסי גראמי ה-51 (מועמדויות) | 2012 | עצמה | מארחת יחד עם אל אל קול ג'יי |
| 60 דקות | 2012–2013 | עצמה |  |
| אלן קאר: איש פטפטן | 2012, 2014 | עצמה |  |
| הבחורה החדשה | 2013 | איליין | פרק: "Elaine's Big Day" |
| CBS This Morning | 2013–2014 | עצמה |  |
| The Voice | 2013–2014, 2019 | עצמה | הופעת אורח (עונה 4); אורחת מוזיקלית (עונה 16); תפקידים שונים (עונות 7 ו-17) |
| לייט נייט עם סת' מאירס | 2014 | עצמה |  |
| The View | 2014 | עצמה |  |
| The Talk | 2014 | עצמה |  |
| ג'ימי קימל לייב! | 2014, 2020 | עצמה |  |
| 10 האנשים המרתקים ביותר על פי ברברה וולטרס | 2014 | עצמה |  |
| המופע של גראהם נורטון | 2013–2014, 2019 | עצמה |  |
| הטונייט שואו עם ג'ימי פאלון | 2014–2015, 2019 | עצמה |  |
| סאטרדיי נייט לייב: מסיבה מיוחדת לציון 40 שנה | 2015 | עצמה/אליסון | ספיישל טלוויזיוני; הופעת אורח |
| סאטרדיי נייט לייב | 2017, 2019 | עצמה | אורחת מוזיקלית (עונה 43 פרק 5 ועונה 45 פרק 2) |
| הטונייט שואו עם ג'ימי פאלון | 2017 | עצמה | אורחת מוזיקלית (פרק 768) |
| דראפט ה-NBA לשנת 2019 ב-ABC | 2019 | עצמה |  |
| CBS News Sunday Morning | 2019 | עצמה |  |
| ילדים אומרים את הדברים הנוראיים ביותר | 2019 | עצמה |  |
| בהחלט בואו לרקוד | 2019 | עצמה | אורחת מוזיקלית (עונה 17, גמר) |
| הטודיי שואו | 2019 | עצמה | עם צוות השחקנים של "קאטס" |
| הלייט לייט שואו עם ג'יימס קורדן | 2019 | עצמה | עם צוות השחקנים של "קאטס" |
| עולם אחד: יחד בבית | 2020 | עצמה | ספיישל טלוויזיוני |
| כיתה יקרה לשנת 2020 | 2020 | עצמה |  |
| סלינה + שף | 2020 | עצמה | פרק: "סלינה + רוי צ'וי" |
| הלייט שואו עם סטיבן קולבר | 2021 | עצמה |  |
ביאורים

↑  קליפ הקאנטרי הנצפה ביותר בכל הזמנים.
↑  הקליפ היה במשך כמה שנים לקליפ הנצפה ביותר בכל הזמנים של אישה.
המכון האווירו-הידרודינמי המרכזי (רוסיה)

| --- | --- |

 מכון מחקר
 על שם:  ניקולאי ז'וקובסקי 
 תקופת הפעילות:  1 בדצמבר 1918 – הווה (106 שנים) 
 מייסדים:  ניקולאי ז'וקובסקי 
 בעלי תפקידים
 סגל:  4,490 
 מיקום
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 קואורדינטות:  55°35′36″N 38°06′24″E﻿ / ﻿55.593333333333°N 38.106666666667°E﻿ / 55.593333333333; 38.106666666667
 www.tsagi.com
 he
 
המכון האווירו-הידרודינמי המרכזי על שם פרופסור ניקולאי ז'וקובסקי, המכונה גם צאגי, (ברוסית: Центра́льный аэрогидродинами́ческий институ́т בראשי תיבות: ЦАГИ; בתעתיק לטיני: Tsentralniy Aerogidrodinamicheskiy Institut בראשי תיבות: TsAGI) הוא מכון מחקר תעופה אשר נוסד בשנת 1918 במוסקבה על ידי חלוץ התעופה ניקולאי ז'וקובסקי.
המכון כלל את מנהרות הרוח הגדולות והמתקדמות בברית המועצות ובמשך ההיסטוריה היה אחראי לפיתוחים שונים ומרובים באווירודינמיקה ותעופת חלל. המכון תמך במרבית משרדי התכנון הסובייטיים בתכנון וניסוי כלי טיס.
להב 433

| --- | --- |


 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 תחום שיפוט:  ישראל
 משרד אחראי:  המשרד לביטחון לאומי
 סוכנות אם:  אגף החקירות והמודיעין
 תאריך הקמה:  1 בינואר 2008 
 ראש:    ניצב, מני בנימין
 מטה מרכזי:  לוד
 אתר רשמי
 
משרדי להב 433 בלוד
יחידת להב 433 היא היחידה הארצית למלחמה בפשיעה החמורה הארצית והבינלאומית, בשחיתות הציבורית ובפשע המאורגן בישראל. היחידה אחראית לאכיפת החוק ולמתן מענה מקצועי במאבק נגד הפשיעה החמורה המאורגנת והשחיתות הציבורית. מטה היחידה שוכן באזור התעשייה הצפוני של לוד ומפקדה הוא קצין בדרגת ניצב.
הספרה 4 בשם היחידה מסמלת את ארבע היחידות הארציות שאוגדו עם הקמת להב, יחד עם המספר 33 - המסמל את יחידת הגדעונים.
מבנה

היחידה מורכבת משמונה יחידות ארציות ומאגדת בתוכה מכלול של תפקידים למלחמה בפשיעה חמורה:
מטה להב - אחראי על מספר תחומים המסייעים ומאפשרים את פעילותן של היחידות בשגרה ובחירום: מבצעים, טכנולוגיות, ייעוץ משפטי, תמיכה לוגיסטית, משאבי אנוש, קב"ט.
היחידה הארצית לחקירות הונאה (יאח"ה)
מפלג מודיעין
מפלג חקירות
כוח המשימה של יאח"ה
היחידה הארצית לחקירות בינלאומיות (יאחב"ל) - היחידה הארצית לחקירת פשיעה חמורה ובינלאומית, אשר הוקמה בעקבות ועדת שימרון (1997).
זרוע חשיפה
מפלג הערכה
מפלג איסוף
מפלג בילוש
זרוע חקירות
רישום פלילי
פשמ"א בינ"ל - פשע מאורגן בינלאומי
מפלג פשיעה כלכלית ביטחונית
מפלג הפשיעה המאורגנת
מפלג פשיעה חמורה וסחר בנשים
היחידה הארצית לחקירת סוהרים (יאח"ס)
כוח המשימה של היאחב"ל
היחידה הארצית למאבק בפשיעה הכלכלית (יאל"כ) - היחידה הארצית לאכיפה כלכלית.
זרוע חשיפה -
מפלג מודיעין
מפלג בילוש
מפלג הערכה
זרוע חקירות -
מפלג חקירות משאבים לאומיים
מפלג חקירות מקרקעין
מפלג חקירות תשתיות
מפלג שחיתות ציבורית
מפלג פלס
מחלק הלבנת הון.
היחידה הארצית לאיתור גניבות כלי רכב (אתג"ר) -
מפלג חקירות
מפלג מודיעין
מפלג מבצעי
יחידה 33 - יחידת הגדעונים (חרב גדעון): יחידת עילית משטרתית ללוחמה בטרור, ואיסוף מודיעין חשאי.
יחידת הסייבר הארצית מתמחה בעבירות מחשב
זרוע חשיפה
זרוע חקירות
זרוע טכנולוגיה
יחידת 105 המטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת
אח"מ להב אגף האחראי על חקירות ומודיעין, מתן שירותים ליחידות השונות, פיקוח וסיוע בכל מה שקשור לתאום מבצעי בין היחידות וגורמים חיצוניים.
היסטוריה

להב 433 הוקמה ב-1 בינואר 2008 כמחלקה באגף המודיעין של משטרת ישראל, ביוזמת השר לביטחון פנים אבי דיכטר, המפכ"ל דודי כהן, וראש אגף חקירות יוחנן דנינו.
בינואר 2014 מנשה ארביב יצא לחופשה במהלך פרשת הניצבים עקב חקירת מח"ש ובפברואר הודיע על פרישתו. בחודש מרץ הוגש נגדו כתב אישום.
בדצמבר 2014 הפכה לגלויה חקירתה של פרשת השחיתות בישראל ביתנו, שבהמשך הובילה להרשעתם של אחדים מהחשודים.
בשנת 2015 הודה ערן מלכה, קצין בלהב 433, שהעביר לרונאל פישר מידע מתוך חקירות של היחידה, תמורת כסף.
בסוף 2015 נחקרו רוני ריטמן ובמקביל גיא ניר בעבירות משמעת. בעקבות ועדת בדיקה בראשות דוד ביתן, מפכ"ל המשטרה רוני אלשיך החזיר את ריטמן לתפקידו לאחר חופשה כפויה.
לאורך כהונתו של ריטמן נדונו בתקשורת תיקי חקירה כנגד ראש הממשלה נתניהו ומקורבים לו - תיק 1000, תיק 2000 (שהסתיימו במסקנת המשטרה שיש ראיות להעמיד לדין את בנימין נתניהו, ארנון מילצ'ן וארנון מוזס), תיק 3000, תיק 4000 ופרשת מעונות ראש הממשלה.
בנובמבר 2017 בג"ץ דרש מאלשיך לבחון מחדש את החלטתו בנוגע לריטמן, ובעקבות זאת ביקש ריטמן לפרוש מתפקידו.
מפקדי להב 433

ניצב יואב סגלוביץ, ינואר 2008 – ינואר 2009
ניצב יורם הלוי, ינואר–אוקטובר 2009
ניצב דוד מנצור, אפריל 2010 – יולי 2012
ניצב מני יצחקי, יולי 2012 – ספטמבר 2013
ניצב מנשה ארביב, ספטמבר 2013 – פברואר 2014
ללא מפקד, פברואר–אוגוסט 2014
ניצב רוני ריטמן, אוגוסט 2014 – 2018
ניצב יגאל בן שלום, מרץ 2018 – מאי 2020
ניצב מוטי לוי, מאי 2020 – מאי 2024
תת-ניצב בועז בלט (ממלא מקום), מאי 2024 – ספטמבר 2024
ניצב מני בנימין, ספטמבר 2024 – מכהן
ראו גם

לשכת החקירות הפדרלית FBI
סוכנות הפשע הלאומית NCA (בריטניה)
משטרת הפלילים הפדרלית BKA (גרמניה)
הערות שוליים

↑  ynet, מנשה ארביב: אני פורש ממשטרת ישראל, באתר כלכליסט, 9 בפברואר 2014
↑  תומר גנון ונעמי צורף, פרשת הרב והניצב: כתב אישום נגד ראש לה"ב 433 לשעבר מנשה ארביב, באתר כלכליסט, 5 במרץ 2017
↑  חן מענית, ‏נפתח משפט רונאל פישר: עד המדינה ערן מלכה הודה והורשע, באתר גלובס, 10 ביוני 2015
↑  אחרי סגירת התיק: המפכ"ל הודיע לריטמן שימשיך בתפקיד ראש להב 433, באתר וואלה, 29 בדצמבר 2015
↑  יהושע בריינר, מפקד להב 433 החדש: תת-ניצב יגאל בן שלום, באתר הארץ, 15 במרץ 2018
↑  מפקד חדש ל-433 | Israel Defense, באתר www.israeldefense.co.il
| להב 433 |
| --- | --- | --- |
| מפקדי להב 433 | יואב סגלוביץ (ינואר 2008 - ינואר 2009) • יורם הלוי (ינואר-אוקטובר 2009) • דודו מנצור (אפריל 2010 - יולי 2012) • מני יצחקי (יולי 2012 - ספטמבר 2013) • מנשה ארביב (ספטמבר 2013 - פברואר 2014) • רוני ריטמן (אוגוסט 2014 - מאי 2018) • יגאל בן שלום (מרץ 2018 - מאי 2020) • מוטי לוי (מאי 2020 - מאי 2024) • מני בנימין (ספטמבר 2024 ואילך) |  |
| יחידות בלהב 433 | אתג"ר • יאחב"ל • היחידה הארצית לחקירות הונאה • היחידה הארצית למאבק בפשיעה הכלכלית • היחידה הארצית לחקירת סוהרים • יחידת הגדעונים • יחידת הסייבר הארצית • יחידת פלס |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007397117005171  VIAF: 50156674883133580176   WorldCat (עם VIAF): 50156674883133580176 
לוחמי יחידת הגדעונים במהלך חיפוש על סוחר אמל"ח
פעילות להב 433
טניס באולימפיאדת לונדון (2012)

| --- | --- |

 היכל:  אצטדיוני הטניס בווימבלדון
 תאריך התחלה:  28 ביולי 2012
 תאריך סיום:  5 באוגוסט 2012
 מתחרים:  86 (גברים) + 83 (נשים) מ-48 מדינות
 
 → 2008 2016 ← 
אולימפיאדת 2012 נערכה בלונדון, בריטניה. תחרויות הטניס נערכו בין ה-28 ביולי ל-5 באוגוסט. 
נערכו תחרויות הגברים, הנשים, זוגות גברים, זוגות נשים וזוגות מעורבים (סך הכל 5 מדליות זהב). התחרויות נערכו באצטדיוני הטניס בווימבלדון. בתחרות השתתפו 169 ספורטאים (86 גברים ו-83 נשים) מ-48 מדינות.
לתחרויות יחידים הוזמנו טניסאים וטניסאיות עד למקום 56 בדירוג, אך לא יותר מ-4 נציגים מכל מדינה. בהתאם לכך התפנו מקומות לנציגי מדינות נוספות. כמו כן מספר ספורטאים קיבלו הזמנה מיוחדת. שיטה דומה הופעלה בתחרויות זוגות.
טבלת המדליות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| 1 | ארצות הברית ארצות הברית | 3 | 0 | 1 | 4 |
| 2 | בריטניה בריטניה | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 2 | בלארוס בלארוס | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 4 | צרפת צרפת | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 4 | רוסיה רוסיה | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 6 | שווייץ שווייץ | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6 | צ'כיה צ'כיה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7 | ארגנטינה ארגנטינה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| בסך הכל | בסך הכל | 5 | 5 | 5 | 15 |
הזוכים במדליות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| גברים | אנדי מארי   בריטניה בריטניה | רוג'ר פדרר   שווייץ שווייץ | חואן מרטין דל פוטרו   ארגנטינה ארגנטינה |
| זוגות גברים | בוב ומייק בריאן   ארצות הברית ארצות הברית | מישל לודרה וז'ו-וילפריד צונגה   צרפת צרפת | ג'וליאן בנטו ורישאר גאסקה   צרפת צרפת |
| נשים | סרינה ויליאמס   ארצות הברית ארצות הברית | מריה שרפובה   רוסיה רוסיה | ויקטוריה אזרנקה   בלארוס בלארוס |
| זוגות נשים | סרינה ויליאמס וונוס ויליאמס   ארצות הברית ארצות הברית | אנדראה חלבצ'קובה ולוסי חרדצקה    צ'כיה צ'כיה | מריה קירילנקו ונדיה פטרובה   רוסיה רוסיה |
| זוגות מעורבים | ויקטוריה אזרנקה ומקס מירני   בלארוס בלארוס | לאורה רובסון ואנדי מארי   בריטניה בריטניה | ליזה ריימונד ומייק בריאן   ארצות הברית ארצות הברית |
התחרות > תחרות זוגות גברים

בתחרות השתתפו 32 זוגות. 8 זוגות דורגו:
בוב בריאן ומייק בריאן (ארצות הברית ארצות הברית), ניצחו בתחרות
מיכאל לודרה וז'ו-וילפריד צונגה (צרפת צרפת), זכו במדליית כסף
ינקו טיפסרביץ' וננד זימוניץ' (סרביה סרביה), הודחו ברבע הגמר
מריוש פירסטנברג ומרצ'ין מטקובסקי (פולין פולין), הודחו בסיבוב הראשון
תומאש ברדיך וראדק שטפנק (צ'כיה צ'כיה), הודחו בסיבוב השני
רוג'ר פדרר וסטאן ואוורינקה (שווייץ שווייץ), הודחו בסיבוב השני
מאהש בהופאטי ורוהן בופנה (הודו הודו), הודחו בסיבוב השני
נובאק ג'וקוביץ' וויקטור טרויצקי (סרביה סרביה), הודחו בסיבוב הראשון
במשחק הגמר בוב בריאן ומייק בריאן (ארצות הברית ארצות הברית) נפגשו עם רמיכאל לודרה וז'ו-וילפריד צונגה (צרפת צרפת) וניצחו אותם בשתי מערכות.
התחרות > תחרות זוגות נשים

בתחרות השתתפו 32 זוגות. 8 זוגות דורגו:
ליזל הובר וליזה ריימונד (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בחצי הגמר
שרה אראני ורוברטה וינצ'י (איטליה איטליה), הודחו ברבע הגמר
מריה קירילנקו ונדיה פטרובה (רוסיה רוסיה), זכו במדליית ארד
אנדראה חלבצ'קובה ולוסי חרדצקה (צ'כיה צ'כיה), זכו במדליית כסף
אנגליקה קרבר וסבינה ליזיקי (גרמניה גרמניה), הודחו בסיבוב השני
יקטנרינה מקרובה וילנה וסנינה (רוסיה רוסיה), הודחו ברבע הגמר
פלאביה פנטה ופרנצ'סקה סקיאבונה (איטליה איטליה), הודחו בסיבוב השני
נוריה ליאגוסטרה ויווס ומריה חוסה מרטינס סאנצ'ס (ספרד ספרד), הודחו בסיבוב השני
במשחק הגמר סרינה ויליאמס וונוס ויליאמס (ארצות הברית ארצות הברית) שלא היו מדורגות נפגשו עם אנדראה חלבצ'קובה ולוסי חרדצקה מצ'כיה וניצחו אותן בשתי מערכות.
התחרות > תחרות זוגות מעורבים

בתחרות השתתפו 32 זוגות.  4 זוגות קיבלו דירוג:
ויקטוריה אזרנקה ומקס מירני (בלארוס בלארוס), ניצחו בתחרות
ליזל הובר ובוב בריאן (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בסיבוב הראשון
ליזה ריימונד ומייק בריאן (ארצות הברית ארצות הברית), זכו במדליית ארד
אגניישקה רדוונסקה ומרצ'ין מטקובסקי (פולין פולין), הודחו בסיבוב הראשון
במשחק הגמר ויקטוריה אזרנקה ומקס מירני (בלארוס בלארוס) שיחקו נגד הזוג הלא מדורג לאורה רובסון ואנדי מארי (בריטניה בריטניה) וניצחו אותם בשתי מערכות.
ישראל באולימפיאדה

שחר פאר השתתפה בתחרות הנשים. היא הפסידה בסיבוב הראשון בשתי מערכות למריה שרפובה (רוסיה רוסיה).
אנדי רם ויוני ארליך השתתפו בתחרות זוגות גברים. לאחר ניצחון בסיבוב הראשון הם נפגשו עם רוג'ר פדרר וסטאן ואוורינקה (שווייץ שווייץ) וניצחו אותם ב-3 מערכות. בסיבוב השלישי הם נפגשו עם בוב בריאן ומייק בריאן (ארצות הברית ארצות הברית) והפסידו בשתי מערכות.
אנדי מארי, מנצח התחרות
סרינה ויליאמס, מנצחת התחרות
עץ המדינה

נוסח מגילת "עץ המדינה" שניטע בט"ו בשבט תש"ח בדגניה.
עץ המדינה או (עץ המדינה העברית), מכונה גם ברוש המדינה, הוא כינוי לעצי ברוש מצוי אשר ניטעו באופן טקסי בט"ו בשבט של שנת ה'תש"ח ברחבי הארץ חודשיים אחרי החלטת האו"ם על תוכנית החלוקה וארבעה חודשים לפני הכרזת העצמאות. אחד המפורסמים שבהם הינו הברוש של דגניה שניטע בקיבוץ דגניה א' ושהפך מאז לסמל. את היוזמה לנטיעות עצי המדינה בט"ו בשבט, יזמו הקק"ל ההסתדרות הציונית ואנשי היישוב העברי.
שלט הנצחה לשריד עץ הברוש שנטע הרצל במוצא
הרקע לנטיעת הברוש היה לרגל יובל להקמת ההסתדרות הציונית, החלטת עצרת האו"ם בכ"ט בנובמבר 1947, על סיום המנדט הבריטי בארץ ישראל, ועל יסוד הזיכרון של ארז הרצל - עץ הברוש אשר נטע חוזה המדינה בנימין זאב הרצל במוצא כ-50 שנה קודם לכן, בעת ביקורו בארץ ישראל ב-2 בנובמבר 1898 ואשר מראשית ימי המנדט הבריטי בארץ ישראל בשנות ה-20 של המאה ה-20 שימש אתר נטיעת ארז הרצל כמוקד לאירוע הנטיעות המרכזי בט"ו בשבט, בו השתתפו ראשי התנועה הציונית. וכך גם לאחר הקמת המדינה בהשתתפות נשיאי המדינה.
הברוש של דגניה

אחד מעצי המדינה היותר מפורסמים הינו הברוש של דגניה, שכונה "הברוש של המדינה".
בבית השורשים של "עץ המדינה" בדגניה, הוטמנה "מגילת המדינה" אשר נכתבה על קלף בכתיבת סת"ם. המגילה מתארת בין היתר כי העץ מסמל את הברית בן העם היהודי וארץ ישראל, ותקווה להקמת מדינה עברית. המגילה נוסחה על ידי יעקב פלמוני והיא מתעדת את הלך הרוח ביישוב הציוני באותה תקופה:
בין שורות המגילה נכתב:
היום הזה, חמישה עשר בחודש שבט – הוא ראש השנה לאילנות, חמשת אלפים ושבע מאות ושמונה ליצירה, אלף ושמונה מאות ושבעים ושמונה שנים לגלות ישראל, במלאת היובל להסתדרות הציונית, שנת שלושים ושמונה להיווסד קבוצת דגניה, חמישים ושבעה ימים למשפט עצרת האומות המאוחדות על הקמת מדינת היהודים מחדש והשבת שבות ישראל אל חלק ממכורתו.
בימי עברה וזדון, בהקדיר עלינו משנאינו את שחר חרותנו, בעמוד בנינו בגבורה ובכבוד מול אויבים הקמים עלינו סביב להצמית את אחרית תוחלת גאולתנו – היום הזה אנו נוטעים על אדמתנו, אדמת הלאום על גדות הירדן והכנרת, את הברוש הזה, אשר יכונה "עץ המדינה".
והיה העץ הזה לאות אימוץ הברית בינינו לארצנו, ולהשרשת אמונתנו אומן כי קום תקום עתה המדינה העברית, אשר אך צדק וחסד ישרו בה תמיד, וקבצה לתוכה את שארית עמנו, והשיבה לו את כל כוחו והדרו, והייתה למשגב-עז לגאון ישראל ותפארתו עדי-עד. אמן
בערב יום הזכרון לחללי צה"ל, אנשי דגניה מקיימים הליכת זיכרון משלד הטנק הסורי שנבלם בשערי הקיבוץ ועד לעץ המדינה למולו מתקיים הטקס המרכזי ב"גן המגינים".
בכרזת קק"ל שיצאה בשנת התשע"ח 2018 בסימן 70 שנה למדינת ישראל הוקדשה הכרזה לעץ המדינה מדגניה.
בסופה שהתחוללה בי"א באייר ה-26 באפריל 2018 קרס העץ והמגילה הטמונה בין שורשיו נחשפה. באופן סמלי, ברוש דגניה קרס בי"א באייר, בדיוק באותו היום בו נבלם הטנק הסורי בשערי דגניה, אחרי 70 שנים.
כחודש לאחר קריסת העץ, נטעו הקק"ל ואנשי קיבוץ דגניה ברוש מצוי בוגר במקום. 30 ייחורים שהוכנו מהעץ המקורי ניטעו בחצר הקיבוץ ובגני זיכרון ללוחמים ביישובים נוספים ברחבי הארץ.
מגזע העץ המקורי לאחר צביעתו ושימורו, יצרו תורן גבוה שהוצב בגן הבנים בסמיכות לעץ החדש ובראשו תלו את דגל ישראל.
העץ החדש שהוצב במקום הברוש שנפל התייבש לאחר הקיץ ובמקומו נשתל עץ חדש.