stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פטריק לוי נ' מבטחים

ע"ב 3816/01 פטריק לוי נ' מבטחים, מוסד לביטוח סוציאלי של העובדים בע"מ, הוא פסק דין משנת 2001 שניתן על ידי בית הדין האזורי לעבודה בתל אביב. זהו פסק הדין הראשון בה הכירה ערכאה שיפוטית בישראל בבני זוג מאותו המין כידועים בציבור.
פטריק לוי היה בן זוגו של ריקרדו שניידר והזוג אף ניהל משק בית משותף במהלך שמונה השנים שקדמו למותו של ריקרדו מסיבוך של נגיף ה-HIV. לאחר מותו של שניידר, פנה לוי לקרן מבטחים על מנת שיקבל את פנסיית השארים של בן זוגו המנוח. הקרן הודיעה כי למרות הכרתה בזכותם של בני זוג מאותו המין לקבל את קצבת השארים של בני זוגם שנפטרו, על מנת לקבל את כספי הפנסיה עליו לפנות לבית המשפט שיכיר בו כידוע בציבור של שניידר.
פסק הדין, שניתן על ידי השופטת שרה מאירי, קיבל את בקשת לוי והכריז שבכל מקום בתקנות שבו מופיע המונח "בן זוג" הכוונה גם לבן זוג מאותו המין, הצהרה שהייתה תקדים בעולם המשפט הישראלי.
הערות שוליים

1 2 3 4  אסף ברגרפרוינד, בית הדין לעבודה הכיר בזוג הומוסקסואלים כידועים בציבור, באתר הארץ, 27 ביוני 2001
1 2  ע"ב 3816/01 פטריק לוי נ' מבטחים, מוסד לביטוח סוציאלי של העובדים בע"מ, באתר law.tau.ac.il
מדבר מוהאבי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מדבר, אזור אקולוגי 
 נתונים ומידות
 שטח:  124,000 קמ"ר 
 עומק:  אגן בדווטר 
 מיקום
 מיקום:  ארצות הברית ארצות הברית
 קואורדינטות:  35°00′30″N 115°28′30″W﻿ / ﻿35.008333333333°N 115.475°W﻿ / 35.008333333333; -115.475
 
  (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה מדבר מוהאבי(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה מדבר מוהאבי(למפת מערב ארצות הברית רגילה) קולורדו יוטה נבדה ניו מקסיקו אריזונה קליפורניה ויומינג איידהו מונטנה אורגון וושינגטון קנדה מקסיקו האוקיינוס השקט מדבר מוהאבי(למפת מערב ארצות הברית מוגדלת) קולורדו יוטה נבדה ניו מקסיקו אריזונה קליפורניה ויומינג איידהו מונטנה אורגון וושינגטון קנדה מקסיקו האוקיינוס השקט מדבר מוהאבי מיקום מדבר מוהאבי באמריקה הצפונית
 מיקום מדבר מוהאבי באמריקה הצפונית
 
מדבר מוהאבי, 2007
מדבר מוהאבי (באנגלית: Mojave Desert) הוא מדבר צל גשם בדרום-מערב ארצות הברית. הוא משתרע בתחומי המדינות קליפורניה, נבדה, יוטה ואריזונה. מקור שמו בשבט האינדיאני, מוהאבי, שישב במקום.
גאוגרפיה

שטחו של מדבר מוהאבי כ-124,000 קילומטר רבוע. גבולותיו מוגדרים בהתאם לתפוצת צמחי היוקה מסוג עץ יהושע הייחודיים לו. גבולותיו הטופוגרפיים הם רכסי ההרים של סן גבריאל, סן ברנרדינו וטהצ'פי ממערב, מדבר סונורה ומדבר קולורדו מדרום, מדבר האגן הגדול מצפון ורמת קולורדו ממזרח.
בשטחו של המדבר זורם נהר מוהאבי, רובו מתחת לקרקע. המדבר מיושב בדלילות, אך נמצאות בו כמה ערים שהגדולה בהן היא לאס וגאס שבנבדה.
בקצהו הצפון-מערבי של מדבר מוהאבי משתרע "עמק המוות", שבו נמצאת הנקודה הנמוכה ביותר באמריקה הצפונית - 86 מטר מתחת לגובה פני הים. עמק זה צחיח ויבש במיוחד, ואף נמדדו בו ב-10 ביולי 1913 הטמפרטורות הגבוהות ביותר בחצי הכדור המערבי - 56.7 מעלות צלזיוס.
הערות שוליים

↑  נעם וינד, ‏צפו: מפלצת ודוגמנית נפגשים במדבר מוהאבי, באתר ‏מאקו‏, 3 באפריל 2013
↑  National Geographic, Joshua Tree National Park, ‏31 באוקטובר 1994 (באנגלית)
↑  לירון מילשטיין, ‏ספא בשדה: רוצים להתפנק לפני הטיסה?, באתר ‏מאקו‏, 20 ביולי 2014
↑  תומר הדר, 5 מסלולי שטח בחו"ל, באתר כלכליסט, 8 באוגוסט 2010
↑  יוליה פריליק, צפון אמריקה, מסע אחר
↑  אזהרת מסע: המקומות המסוכנים בעולם שלא כדאי לבקר בהם, באתר כלכליסט, 5 במאי 2016
| דגל קליפורניה מדינת קליפורניה |
| --- | --- | --- |
| בירת המדינה | סקרמנטו |  |
| אזורים גאוגרפיים | עמק אנטלופ • העמק המרכזי של קליפורניה • החוף המרכזי של קליפורניה • דרום קליפורניה • איי התעלה של קליפורניה • רכסי החוף של קליפורניה • עמק אימפריאל • עמק קואצ'לה • עמק קונחו • עמק המוות • מדבר מוהאבי • עמק אוונס • עמק פומונה • עמק סקרמנטו • חצי האי סן פרנסיסקו • עמק סן פרננדו • עמק סן גבריאל • עמק סנטה קלרה • עמק סנטה קלריטה • עמק סן חואקין • סיירה נבדה • עמק הסיליקון • ערי המעבר • אזור מפרץ סן פרנסיסקו • לוס אנג'לס רבתי • מטרופולין ריברסייד-סן ברנרדינו-אונטריו • רצועת החוף המרכזית של קליפורניה • מדבריות קליפורניה |  |
| היישובים הגדולים ביותר | לוס אנג'לס • סן דייגו • סן חוזה • סן פרנסיסקו • פרזנו • סקרמנטו • לונג ביץ' • אוקלנד • בייקרספילד • אנהיים • סנטה אנה • ריברסייד • סטוקטון • צ'ולה ויסטה • אירוויין • פרימונט • סן ברנרדינו • מודסטו • אוקסנארד • פונטנה |  |
| נושאים נוספים | מחוזות • סמלים • היסטוריה • דמוגרפיה • יהדות קליפורניה |  |
| דגל אריזונה מדינת אריזונה |
| --- | --- | --- |
| בירת המדינה | פיניקס |  |
| אזורים גאוגרפיים | אזור ספורד • גרנד קניון • דרום אריזונה • המטרופולין של פיניקס • ההרים הלבנים • השדה הגעשי סן פרנסיסקו • מדבר מוהאבי • מדבר סונורה • עמק מוניומנט • עמק ורדה • פרוזדור השמש של אריזונה • צפון אריזונה • צפון-מזרח אריזונה • צפון מרכז אריזונה • קניון אוק קריק • רמת מגיון • רמת קאיבאב • רמת קולורדו • רמת קוקונינו • רצועת אריזונה • שולי מגיון |  |
| היישובים הגדולים ביותר | פיניקס • טוסון • מסה • צ'נדלר • גלנדייל • סקוטסדייל • גילברט • טמפה • פאוריה • סופרייז • יומה • אבונדייל • פלגסטף • גודייר • לייק האווסו סיטי • באקאיי • קאסה גראנדה • סיירה ויסטה • מריקופה • אורו ואלי |  |
| נושאים נוספים | מחוזות • היסטוריה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541153105171  LCCN: sh85086496  MusicBrainz: 207b9730-6565-452d-9ee7-7261f8dfb6ea  NARA: 10046211  NKC: ge1148779  VIAF: 316747055   WorldCat (עם VIAF): 316747055 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדבריות ובנושא גאוגרפיה של ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קומולוס

ענני קומולוס נמוכים, ניתן לשים לב שקצותם ברורים
קומולוס הוא סוג של ענן ערימה נמוך המתפתח אנכית ושקצותיו מוגדרים היטב. סימולו Cu.
בלטינית "קומולו" (Cumulo) פירושו ערימה. ניתן לתאר עננים אלה כנפוחים וכדמויי כותנה בהופעתם, והם בדרך כלל בעלי בסיסים שטוחים. מרחק ענני הקומולוס מהקרקע הוא בדרך כלל פחות מ -3,000 מטר, אלא אם כן מדובר בקומולוס מפותח (או דחוס, cumulus congestus) המתפתח אנכית אף יותר. ענני קומולוס עשויים להופיע בודדים, בשורות, או בקבוצות.
הימצאותם לעיתים קרובות מבשרת על סוגים אחרים של עננים, כגון קומולונימבוס - עם רמזים מגורמי מזג אוויר נוספים, כגון חוסר יציבות, לחות וגרדיינט טמפרטורה. בדרך כלל, ענני קומולוס אינם מביאים משקעים משמעותיים, אך הם יכולים להתפתח לקומולוס מפותח או קומולונימבוס נושאי משקעים. קומולוסים יכולים להיווצר מאדי מים, טיפונות מים בקירור יתר, או גבישי קרח - תלוי בטמפרטורת הסביבה. הקומולוסים מתקיימים בתתי צורות שונות, ובאופן כללי מקררים את כדור הארץ על ידי החזרת קרינת השמש. ענני קומולוס הם חלק מהקטגוריה הגדולה של ענני ערימה חופשיי קונבקציה (free-convective cumuliform clouds), הכוללים ענני קומולונימבוס. לפעמים הקומולונימבוס מסווג בנפרד בקבוצת "קומולונימבוסיים" (cumulonimbiform) בשל המבנה המורכב יותר שלו, שכולל לעיתים קרובות בחלקו העליון ענן צירוס או סדן. יש גם עננים קומולוסיים שנוצרים בתנאים של קונבקציה מוגבלת ומייצרים סטרטוקומולוס (עם מאפיין שכבתי - נמוך), אלטוקומולוס - ענני כבשים (בינוני) וצירוקומולוס (גבוה). שלושת הסוגים האחרונים מאופיינים לעיתים כסטרטוקומולוסיים.
היווצרות

ענני קומולוס נוצרים כתוצאה מקונבקציה באטמוספירה - כשאוויר המתחמם בקרקע מתחיל לעלות. כשהאוויר עולה, הטמפרטורה שלו יורדת (על פי מפל הטמפרטורה באטמוספירה), וגורמת ללחות היחסית לעלות. אם הקונבקציה מצליחה להביא את הלחות היחסית ל-100%, מתחיל השלב האדיאבטי הלח - המתבטאת בהתמתנות הירידה בטמפרטורה עם הגובה. בשלב זה משוב חיובי מתפתח: מאחר שהלחות היחסית מעל 100%, אדי מים מתעבים, משחררים חום כמוס, מחממים את האוויר ומעודדים את המשך הקונבקציה.
בשלב זה, אדי מים מתעבים על גרעיני התעבות שונים המצויים באוויר, ויוצרים ענני קומולוס. תהליך זה אחראי לצורה התחתית הנפוחה והשטוחה האופיינית הקשורים לענני קומולוס. גודל הענן תלוי בפרופיל הטמפרטורה של האטמוספירה ובנוכחותן של אינברסיות (היפוך - שכבת אוויר חם מעל אוויר קר). במהלך הקונבקציה, האוויר שמסביב נישא יחד עם הזרם התרמי, והמסה הכוללת של האוויר הנוסק עולה. גשם נוצר בענן קומולוס באמצעות תהליך הכרוך בשני בשלבים שאינם מובחנים. השלב הראשון מתרחש לאחר שהטיפות מתגבשות על גרעיני ההתעבות השונים. אירווינג לאנגמיור כתב שמתח פנים בטיפות המים מאפשר לחץ גבוה מעט יותר על הטיפה, עובדה המקטינה את לחץ האדים קמעא. הלחץ המוגבר מוביל להתאדות הטיפות, וששאר אדי המים מתעבים על הטיפות הגדולות יותר. בשל גודלן הקטן מאוד של טיפות המים המתאדות, תהליך זה הופך במידה רבה חסר משמעות לאחר שהטיפות גדלו לכ-20 עד 30 מיקרומטר, והשלב השני הופך שולט. בשלב הספיחה, טיפת גשם מתחילה לרדת, מתנגשת בטיפות אחרות וכך טיפת גשם גדלה.
תיאור

נמצא כי צפיפות טיפות המים בתוך ענן קומולוס משתנה עם הגובה, ואינה קבועה לכל אורכו. אם נניח כי ממש מתחת לבסיס הענן, הריכוז הוא אפס גרם של מים נוזליים לכל קילוגרם של אוויר, ככל שנגביה, הריכוז יגיע במהרה לריכוז המרבי, בסמוך לאמצע הענן. הריכוז המרבי הוא 1.25 גרם מים לקילוגרם אוויר. הריכוז יורד באטיות עד שעולים לרום הענן, שם מגיע שוב לאפס.
ענני קומולוס עשויים להסתדר בשורות המשתרעות על פני 300 ק"מ. שורות אלה מכסות שטחים נרחבים ויכולות להיות רצופות או שבורות. הן נוצרות כאשר גזירת רוח גורמת לסירקולציה אופקית באטמוספירה, ומייצרת שורות עננים ארוכות וצינוריות. בדרך כלל הן נוצרות במהלך מערכות לחץ גבוה, למשל לאחר חזית קרה.
הגובה שבו נוצר הענן תלוי בכמות הלחות בזרם האוויר החם שיוצר את הענן. אוויר לח, בדרך כלל יגרום לבסיס ענן נמוך. באזורים ממוזגים, בסיס הקומולוס הוא בדרך כלל מתחת ל-550 מטרים מפני קרקע, אך יכול להגיע עד ל-2,400 מטרים. באזורים צחיחים והרריים, גובה בסיס הענן יכול להגיע אף ל-6,100 מטרים.
ענני קומולוס מורכבים מגבישי קרח, טיפונות מים, טיפונות מים בקירור יתר, או שילוב של כל אלה. טיפונות המים נוצרות כאשר אדי מים מתעבים על גרעין התעבות, והן עשויות להתגבש לטיפות גדולות יותר. באזורים ממוזגים, נצפו בסיסי הענן בין 500 ובין 1,500 מטרים מעל פני קרקע. טמפרטורת עננים אלה הייתה בדרך כלל מעל 25°C, וריכוז הטיפונות הוא 23–1300 לסמ"ק. נתונים אלה נלקחו מקומולוסים מבודדים בעת התפתוחתם ללא משקעים. הטיפונות היו קטנות מאוד, קוטרן היה כ-5 מיקרומטר. אף כי ייתכן שהיו גם טיפונות קטנות יותר, המדידה לא הייתה רגישה מספיק כדי לזהותן. הטיפונות הקטנות ביותר נמצאו בחלק התחתון של הענן, ואחוז הטיפונות הגדולות (20 עד 30 מיקרומטר) עולה באופן משמעותי באזורים העליונים של הענן. התפלגות גודל הטיפה בענן שנמדדה הייתה דו מצבית בטבע, עם שני שיאים עיקריים בגודל הטיפות הקטנות והגדולות, ועוד שיא קטן בקרב הטיפות בגודל הבינוני. השוני בין השיאים היה קטן. יתר על כן, גודל הטיפונת הוא בערך ביחס הפוך לריכוז הטיפונות ליחידת נפח של אוויר. לענני קומולוס עלולים להיות "חורים" באזור שבו אין טיפונות מים. אלה יכולים להתרחש כאשר רוחות קורעות את הענן ומערבלות את הענן עם אוויר הסביבה או כאשר זרמי אוויר אנכיים כלפי מטה מאדים את טיפונות הענן.
תיאור > צורות משנה > סוגים

ענני קומולוס מגיעים בארבעה סוגים (species) שונים:
קומולוס דחוס (Cumulus congestus) - בעל מבנה הנראה כמעין כרובית, וצריח המעפיל לגובה האטמוספירה, ולכן ידוע באנגלית גם כ-towering cumulus, כלומר קומולוס "רם" או "נישא". עננים אלו יכולים להביא משקעים קלים-בינוניים ולעיתים אף כבדים, כתלול בפיתוח הענן.
קומולוס בינוני (Cumulus mediocris) - דומה במראיהו לרדוד, אך יש לו רכיב אנכי מסוים.
קומולוס רדוד (Cumulus humilis) - נראה תפוח ושטוח בחלקו התחתון.
קומולוס קרוע (Cumulus fractus) - בעל מראה ממורט, והוא עשוי לבשר על בואם של קומולוס רדוד וענני קומולוס נוספים גדולים יותר. הוא יכול גם להיווצר כמאפיין משנה - טלאי (pannus), שיכול לכלול גם ענן סטרטוס קרוע - של מזג אוויר קשה.
תת-סוג שקומולוס עשוי להשתייך אליו הוא קומולוס מפוספס (cumulus radiatus) ועשוי שורות רדיאליות המכונות "סמטאות" והוא יכול להיות מורכב מכל ארבעת הסוגים של הקומולוס.
תיאור > צורות משנה > מאפייני משנה

לענן הקומולוס שבעה מאפייני משנה (supplementary features):
פטרייה (pileus) - נוצרת כשענן קומולוס מתפתח כה מהר, עד כי הוא מעלה אוויר מעל שכבה יציבה, וכך נוצר ענן שכבתי דמוי פטרייה בפסגתו.
מצועף (velum) -ענן בעל מעטה של קרח בפסגתו.
וירגה (virga) - ענן שמשקעיו מתאדים בעודם באוויר.
משקעי (praecipitatio) - ענן שמשקעיו מגיעים לפני הארץ.
קשתי (arcus) -ענן בעל מראה חזיתי עם פרץ רוח עז.
טלוא (pannus) - ענן המורכב מקרעי עננים, ומופיע מתחת לקומולוס האב במהלך משקעים.
צינור (tuba) -בעל ענן משפך או טורנדו.
חיזוי

ענני קומולוס רדוד מבשרים בדרך כלל על מזג אוויר נאה. בדומה להם גם ענני קומולוס בינוני, אשר להם רכיב אנכי מסוים. ואולם האחרונים הרכיב האנכי עשוי לרמז על יכולתם להתפתח לקומולוס דחוס ואף לקומולונימבוסים, שטומנים בחובם גשם כבד, ברקים, רוחות ערות, ברד ולעיתים אף טורנדו. ענני קומולוס דחוס שמופיעים כצריחים יתפתחו בדרך כלל לענני קומולונימבוס, והם יכולים לתת משקעים. טייסי גליידר נוקטים במשנה זהירות באשר לענני קומולוס, מאחר שהם מצביעים על זרמי אוויר עולים או זרמי אוויר חם מתחת, שיכולים "לשאוב" את המטוס גבוה, בתופעה הידועה כ"שאיבת ענן".
ענני קומולוס יכולים להוריד גשם חומצי או להביא טורנדו. החומציות נוצרת על פי רוב על ידי חמצון של גופרית דו-חמצנית ליוני סולפט. התרכובות המחמצנות העיקריות הן פרוקסיד ואוזון. תחמוצות חנקן שונות גם הן יכולות להגיב עם יוני הידרוקסיד וליצור חומצות.
השפעה על אקלים

כתוצאה מהחזרות (רפלקטיות) עננים מקררים את כדור הארץ בכ-12°C, בעיקר כתוצאה מענני סטרטוקומולוס. אולם הם אחראים גם לחימום כדור הארץ ב-7°C, כתוצאה מחזר קרינה הנפלטת מכדור הארץ, בעיקר עקב ענני צירוס. אם כן, בממוצע הקירור הוא של 5°C. לענני קומולוס יש השפעה משתנה באשר לחימום כדור הארץ. ככל שקומולוס דחוס הוא בעל מבנה אנכי יותר, או שעננים קומולונימבוסיים מתפתחים לתוך האטמוספירה, הם מובילים לחות לגובה, ומסייעים ליצירת ענני צירוס, שכאמור תורמים לחימום. חוקרים משערים שתהליך זה עשוי להביא למשוב חיובי - הלחות באטמוספירה העליונה מחממת את כדור הארץ, בכך תורמת להתפתחות הקומולוסים הדחוסים, אשר מובילים לחות נוספת לאטמוספירה העליונה.
קשר עם עננים אחרים

ענני קומולוס הם חלק מהקטגוריה הגדולה של ענני ערימה חופשיי קונבקציה בגובה נמוך, וקשורים גם לקטגוריית קומולוסיים-מוגבלי-קונבקציה (limited-convective cumuliform) או לסטרטוקומולוסיים (stratocumuliform). עננים אלה נוצרים מהקרקע עד לגובה של כ-2000 מטרים. ענני סטרטוס גם הם בני גובה נמוך. בגובה הבינוני קיימים שני ענני "אלטו" אשר כוללים את קטגוריית קומולוסיים-מוגבלי-קונבקציה או אלטוקומולוס סטרטוקומולוסי (stratocumuliform cloud altocumulus) ואת האלטוסטרטוס הסטרטי (stratiform cloud altostratus). ענני גובה בינוני נוצרים מגובה של 2,000 מטרים עד 7,000 מטרים באזורים ממוזגים, ועד 7,600 מטרים באזורים טרופיים. העננים הגבוהים כולם צירוסיים (cirriform), ואחד מאלה, צירוקומולוס (cirrocumulus) גם שייך לקטגוריית קומולוסיים-מוגבלי-קונבקציה או לסטרטוקומולוסיים. הענן הנוסף בגובה זה הוא צירוס וצירוסטרטוס. עננים גבוהים נוצרים מגובה של 3,000 מטרים עד 7,600 מטרים בקווי רוחב צפוניים או דרומיים, ומגובה של 5,000 מטרים עד 12,000 מטרים באזורים ממוזגים, ומגובה של 6,100 עד 18,000 מטרים בקווי רוחב הטרופיים. קומולונימבוס כמו קומולוס דחוס משתרע אנכית מכדי להשתייך לגובה מסוים.
קשר עם עננים אחרים > צירוקומולוס

ענני צירוקומולוס מופיעים בתצורה המזכירה סריג, ואינם משרים צל תחתם. הם מופיעים לרוב כגלים או בשורות עם אזורים בהירים ביניהם. צירוקומולוס נוצר בתהליכים קונבקטיביים (הקשורים כאמור בנסיקת אוויר), כמו שאר העננים הקומולוסיים או הסטרטוקומולוסיים. התפתחות משמעותית של סריגים אלה מעידה על אי יציבות בגובה רב, ועשויה להעיד על הרעה בתנאי מזג האוויר. גבישי הקרח בתחתית הצירוקומולוס נוטים להיווצר בצורת גלילים משושים. הם אינם מוצקים, ואולם בקצוות דומים בצורתם למשפכים תלולים. באזור פסגת הענן, לגבישים נטייה להתקבץ יחד. עננים אלה אינם מתקיימים לאורך זמן ונוטים ליהפך לצירוס, מאחר שאדי המים ממשיכים להשתקע על גבישי הקרח, הם מתחילים ליפול והורסים בכל את הקונבקציה. כך הענן מומר לצירוס. ענני צירוקומולוס באים בארבעה סוגים והם דומים לכל הזנים בעלי הקונבקציה המוגבלת או אלה המשתייכים לסטרטוקומולוסיים: שכבתיים (stratiformis), עדשתיים (lenticularis), מגדליים (castellanus) וצמריים (floccus). העננים עשויים להיות ססגוניים כטיפות המים בענן המצויות בקירור יתר הן בגודל דומה.
קשר עם עננים אחרים > אלטוקומולוס

אלטוקומולוס הם ענני גובה בינוני שנוצרים מגובה 2,000 מטרים עד 4,000 באזורי הקוטב, 7,000 מטרים באזורים ממוזגים, ו-7,600 מטרים באזורים הטרופיים. הם יכולים להוריד משקעים ובדרך כלל מורכבים מתערובת של גבישי קרח, טיפונות בקירור יתר, ובאזורים ממוזגים גם מטיפות מים. ריכוז המים הנוזליים גבוה כמעט תמיד מריכוז גבישי הקרח, והריכוז המקסימלי של המים הנוזליים נוטה להיות בפסגת הענן, בעוד ריכוז גבישי הקרח המקסימלי בתחתיתו. גבישי הקרח בתחתית האלטוקומולוס ובווירגה היורדת ממנו צורתם דנדריט או מסה צבורה של דנדריטים. גבישי הקרח המחטיים והשטוחים שכנו יותר בפסגת הענן. אלטוקומולוס יכולים להיווצר באמצעות קונבקציה או באמצעות העלאת אוויר כתוצאת מחזית חמה. מאחר שאלטקומולוס הוא חלק מקטגוריית מוגבלי קונבקציה, הוא מחלוקת לארבעת הסוגים כמו הצירוקומולוס.
קשר עם עננים אחרים > סטרטוקומולוס

סטרטוקומולוס הוא סוג נוסף של ענן מסוג קומולוסיים או סטרטוקומולוסיים. כמו הקומולוס, הם נוצרים בגובה נמוך, באמצעות קונבקציה. שלא כמו קומולוס, התפתחותם מוגבלת מאוד כתוצאה מאינוורסיה חזקה. כתוצאה מכך, הם שטוחים כמו ענני סטרטוס ובעלי נופך שכבתי. עננים אלה נפוצים למדי ומכסים בממוצע 23% מהאוקיינוסים, ו-12% מיבשות כדור הארץ. הם נפוצים פחות באזורים הטרופיים ונוצרים פעמים רבות אחרי מעבר חזית קרה. בנוסף, סטרטוקומולוסים מחזירים רבות מקרינת השמש, והשפעתם הכוללת היא קירור כדור הארץ. עננים אלה יכולים להוריד רסס - טיפות מזעריות. משקע זה מייצב את הענן על ידי חימומו (כתוצאה מפליטת חום כמוס), ומפחית את זרמי הערבוליים שבתוכו. הסטרטוקומולוס שייך אם כן לקטגוריית "מוגבלי קונבקציה", ומחולק לשלושה סוגים - שכבתי (stratiformis), עדשתי (lenticularis) ומגדלי (castellanus) - אלה משותפים לסוגים זנים ראשיים יותר בסוג סטרטוקומולוסיים.
קשר עם עננים אחרים > קומולונימבוס

קומולונימבוס הוא הצורה המפותחת ביותר של קומולוס. הוא נוצר כשקומולוס דחוס יוצר זרם אנכי חזק שדוחף את פסגתו לגובה עד הגעתו לטרופופאוזה בגובה של כ-18,000 מטרים. ענני קומולונימבוס מלווים במזג אוויר סוער - רוחות עזות, ברקים ורעמים, פרצי רוח, נדי מים, ענני משפך וטורנדו.
המבנה הבסיסי של קומולונימבוס הוא בסיס, זרם אוויר עולה/יורד, סדן (ראש הענן) וכיפה. צמרת הענן מקבלת צורת סדן כזו מפני שהטרופופאוזה חוסמת את ההתפתחות האנכית של הענן (בגובה 9–17 ק"מ), והענן מתפתח אופקית. לעיתים, כאשר זרם האוויר העולה חזק מספיק, הוא מצליח לפרוץ את הטרפופאוזה ואז נוצרת מעל הסדן מעין כיפה בחלק התחתון של הסטרטוספירה.
בחלל

כמה מהעננים הקומולוסיים נצפו על רוב כוכבי הלכת במערכת השמש. רכב החלל "ויקינג" זיהה צירוקומולוסים וסטרטוקומולוסים נוצרים באמצעות קונבקציה, שנוצרו בעיקר דרך קונבקציה, לרוב בסמוך לקטבים מכוסי הקרח של מאדים. רכב החלל גלילאו זיהה ענני קומולונימבוס מאסיביים ליד הכתם הגדול האדום של צדק. עננים קומולוסיים זוהו גם על שבתאי. ב-2008 החללית קאסיני-הויגנס מצאה כי ענני הקומולוס בסמך לקוטבו הדרומי של שבתאי, היו חלק מציקלון שקוטרו היה כ-4,000 קילומטרים. ממצפה הכוכבים קק זוהה ענן קומולוס עם גוון לבן באורנוס. כמו באורנוס, בנפטון קיימים ענני קומולוס ממתאן. בנגה לא נצפו ענני קומולוס.
ראו גם

תרמיקות
חזית מזג אוויר
מוני דמיוני

| --- | --- |

סמליל הסדרה באנגלית
 סוגה:  סדרת טלוויזיה לילדים
 יוצרים:  ברנדון ג'יימס סקוט
 מדבבים בעברית:  לני קפלן, נדב ירושלמי, אורלי תגר, ניסו שליו, מונה מור, תמי ברק, גלעד קלטר, אמנון וולף, מולי שולמן
 ארץ מקור:  קנדה 
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  3
 מספר פרקים:  78
 הפקה
 מפיק:  פרנק פלקונה מרי ברדין
 הפצה:  נטפליקס 
 אורך פרק:  12 דקות
 שידור
 רשת שידור:  .Family Jr
 רשת שידור בישראל:  ערוץ הופ!
 תקופת שידור מקורית:  22 בספטמבר 2011 – 24 ביוני 2016
 תקופת שידור בישראל:  2011 – 2014
 קישורים חיצוניים
 www.justintime.net
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מוני דמיוני (באנגלית: Justin Time, "ג'סטין טיים") היא סדרת אנימציה מונפשת קנדית לילדים משנת 2011. הסדרה נוצרה על ידי ברנדון ג'יימס סקוט והופקה על ידי פרנק פלקונה ומרי ברדין.
הסדרה שודרה לראשונה בערוץ .Family Jr (אנ') ב-22 בספטמבר 2011. בישראל הסדרה שודרה לראשונה בדיבוב לעברית החל משנת 2011 עד שנת 2014 בערוץ הופ!. הסדרה היא בת 3 עונות ו-78 פרקים באורך 12 דקות. שפת המקור של הסדרה היא אנגלית (הסדרה דובבה לשפות נוספות, ביניהן עברית).
שיר הפתיחה של הסדרה בעברית בוצע על ידי ניסו שליו.
עלילה

הסדרה עוסקת בילד בשם מוני, המפליג בזמן בכל פרק לתקופה שונה וביחד עם חבריו אורלי וקפיצי חווה הרפתקאות שונות.
דמויות ומדבבים

במאי הדיבוב בעברית היו אפרת קרצמן (בין השנים 2011–2012) וגדי לוי (משנת 2014) ומפיקי הדיבוב היו אסנת סדן וגלי נשר (משנת 2014).
| שם הדמות | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- |
מוני (2011–2012): לני קפלן
מוני (2014): נדב ירושלמי
אורלי: אורלי תגר
קפיצי: ניסו שליו
אמא (2011–2012): מונה מור
אמא (2014): תמי ברק
אבא / דמויות שונות: גלעד קלטר
דמויות שונות: אמנון וולף
דמויות שונות: מולי שולמן
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (קנדה)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (קנדה)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 26 | 26 | 22 בספטמבר 2011 | 28 בדצמבר 2012 |
|  | 2 | 26 | 26 | 8 בספטמבר 2013 | 15 בינואר 2014 |
|  | 3 | 24 | 24 | 24 ביוני 2016 | 24 ביוני 2016 |
טרילוביטים

| טרילוביטים |
| --- | --- |

תקופה
תחילת קמבריון-סוף הפרם 526–250 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: טרילוביטים
שם מדעי
 Trilobita ‏וולך, 1771

שחזור אפשרי של טרילוביט מסוג Olenoides.
שחזור של טרילוביטים
טרילוביטים מאובנים
טרילוביטים (שם מדעי: Trilobita; מילולית: "בעלי שלוש אונות") היא מחלקה נכחדת של פרוקי-רגליים ימיים שהתקיימו בעידן הפלאוזואיקון בלבד, לפני כ-526 עד 250 מיליוני שנים. מחלקה זו שגשגה בקמבריון ובאורדוביק והלכה והצטמצמה במספר מיניה עד שנעלמה בסוף הפלאוזואיקון.
קבוצת הטרילוביטים היא אחת הקבוצות הנכחדות הידועות ביותר לצד הדינוזאורים. ממצאי מאובנים של טרילוביטים מתקופת הקמבריון התחתון, מעידים על המגוון הגדול של טרילוביטים שהתקיימו ועל תפוצתם הגאוגרפית הרחבה. בגלל המגוון הרחב שלהם והשלד החיצוני הנשמר היטב כמאובן, הותירו אחריהם הטרילוביטים מאובנים רבים של כ-17,000 מינים שונים הידועים למדע אשר התקיימו לאורך הפלאוזואיקון. למאובני הטרילוביטים חשיבות רבה למחקר בתחומי הביוסטרטיגרפיה, הפלאונטולוגיה וטקטוניקת הלוחות. בין היתר סייעו ממצאי הטרילוביטים בהערכת קצב היווצרות המינים (ספציאציה) במשך הפיצוץ הקמבריוני של תקופת הקמבריון, וזאת מאחר שהטרילוביטים היא הקבוצה המגוונת ביותר של בעלי חיים הידועים ממאובנים מתקופת תחילת הקמבריון, וקל לזהותם הודות למורפולוגיה המורכבת שלהם שנשמרה היטב במאובנים.
הטרילוביטים השונים חיו באופן שונה: חלקם חיו בקרקעית הים ומילאו תפקיד אקולוגי של טורפים, אוכלי נבלות או ניזונו ממזון שסיננו במים; אחרים שחו וניזונו מפלנקטון, ואילו אחרים פיתחו כנראה קשרים סימביוטיים עם חיידקי גופרית, שמהם הפיקו מזון. הגדול שבהם היה האיסוטלוס שהגיע לאורך 700 מ"מ.
גופם של הטרילוביטים היה מחולק לשלושה חלקי גוף, ראש, חזה-בטן, וזנב ולשלוש אונות אורך. לכל פרק של חזה-בטן היה מחובר זוג רגליים אשר בעזרתן הלך, שחה והתחפר. בראשם היו קבועות זוג עיניים ולחיים שבקצותיהן היה קוץ שפנה לאחור. הם חיו על קרקע ים חולית או בוצית במים רדודים, ואורך גופם היה בין 2–60 ס"מ. רבים מהם יכלו להתכדר לשם התגוננות כמו הטחביות.
סדרות הטרילוביטים

Agnostida
Asaphida
Corynexochida
Harpetida
Nectaspida
Redlichiida
Lichida
Odontopleurida
Phacopida
Proetida
Ptychopariida
סאבלימינל והצל

| --- | --- |

סאבלימינל (מימין) והצל (משמאל)
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  2001 – 2009, 2022
 סוגה:  היפ הופ ישראלי, ראפינג 
 שפה מועדפת:  עברית 
 חברת תקליטים:  משפחת תאקט 
 חברים
 סאבלימינל הצל 
 
סאבלימינל והצל הם צמד מוזיקלי ישראלי שפעל בשנים 2001–2009, וחזר לפעול ב-2022, ובו חברים הראפרים קובי שמעוני (סאבלימינל) ויואב אליאסי (הצל).
היסטוריה

סאבלימינל (שמשמעותו היא מסר תת-ספי) הקים בשנת 2000 את חברת התקליטים "תאקט", בה קיבץ אמני היפ הופ וראפ ישראליים. ב-2001 הוא אירח את הצל לצד אמנים רבים, במספר שירים באלבום הבכורה שלו "האור מציון".
ב-2002 הוציא סאבלימינל עם הצל את אלבומם המשותף הראשון, "האור והצל", שזכה להצלחה מסחרית - אלבום פלטינה כפולה, ולביקורות מעורבות. באלבום התארחו מגוון אמני היפ הופ וראפ, בהם מומי לוי, שי 360, סיוון, אלונה טל, וכן רון שובל שלראשונה שילב מוזיקה מזרחית בשירי הראפ. מהאלבום יצאו שבעה סינגלים שזכו להצלחה במצעדים, בהם גם שירים שנגעו בסוגיות פוליטיות, כגון "הפרד ומשול" ו"בילאדי". בעקבות הצלחת האלבום, זכו סאבלימינל והצל בפרסים רבים בטקסים של תעשיית המוזיקה הישראלית, ויצאו לסיבובי הופעות מצליחים בישראל ובעולם.
ב-2004 הוציא סאבלימינל אלבום משותף עם הצל ואמנים רבים של "משפחת תאקט", בשם "אולסטארז". האלבום זכה להצלחה רבה.
ב-2006 החלו סאבלימינל והצל לעבוד על קריירות סולו נפרדות. סאבלימינל הוציא באותה שנה את הסולו "בדיוק כשחשבתם שהכל נגמר", ששני שירים בו נכתבו על ידי הצל. ב-2007 הוציא הצל את אלבום הבכורה שלו, "לא שם זין".
בשנת 2009 לא חידש הצל את חוזה ההקלטות שלו בחברת משפחת תאקט, והובע חוסר שביעות רצון מקצועי הדדי. סאבלימינל טען כי סיים את ההתקשרות בתקופה זו גם עם אמנים נוספים בתאקט, כי התקשה במימונם. הצל כתב שיר נגד סאבלימינל. בין השניים התגלע סכסוך מתוקשר. הצל הקים חברת תקליטים משלו, בשם "פרש רקורדס".
כשנתיים לאחר מכן השלימו סאבלימינל והצל, ומאז חזרו להופיע יחד מדי פעם, אך גם המשיכו לנהל סכסוך תקשורתי.
באוקטובר 2022 הכריז הצמד על מופע משותף שיערך בהיכל מנורה מבטחים בינואר 2023. לקידום המופע, לאחר כ-14 שנים מאז השיר האחרון שהוציאו, הוציאו ב-10 בינואר 2023 את "Vatos Locos (ידיים באוויר)". ב-30 במרץ הוציאו שיר נוסף בשם "עם הנצח".
ב-29 בינואר 2024, סאבלימינל והצל, יחד עם רביב כנר, הוציאו שיר חדש בשם "זה עלינו".
דיסקוגרפיה

האור והצל (2002)
אולסטארז (2004)
אבידות ומציאות (2024 עם משפחת תאקט)