stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליפות אירופה בשחייה 1934
שחייה > נשים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| 100 מטר חופשי | וילי דן אודן   הולנד הולנד | 1:07.1 דקות | ריי מסטנברוק   הולנד הולנד | 1:08.1 דקות | גיזלה ארנדט   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 1:10.3 דקות |
| 400 מטר חופשי | ריי מסטנברוק   הולנד הולנד | 5:27.4 דקות | וילי דן אודן   הולנד הולנד | 5:27.4 דקות | לילי אנדרסן   דנמרק דנמרק | 5:45.1 דקות |
| 100 מטר גב | ריי מסטנברוק   הולנד הולנד | 1:20.3 דקות | גיזלה ארנדט   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 1:20.4 דקות | פוק אוברסלוט   הולנד הולנד | 1:22.2 דקות |
| 200 מטר חזה | מרתה גנגר   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 3:09.2 דקות | הני הלצנר   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 3:09.3 דקות | אינגר נורדבו   דנמרק דנמרק | 3:13.2 דקות |
| 4x100 מטר חופשי | הולנד הולנד   יופי סלבאך   אנס טימרמנס   ריי מסטנברוק   וילי דן אודן | 4:41.5 דקות | גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית   רות הלבסגוט   אינגריד אוליגר   הילגה זלברט   גיזלה ארנדט | 4:50.4 דקות | בריטניה בריטניה   אוליב ברטל   מרג'רי הינטון   אדנה היוז   ססיליה וולסטנהולם | 4:58.3 דקות |
שחייה > גברים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| 100 מטר חופשי | פרנץ צ'יק   הונגריה הונגריה | 59.7 שניות | הלמוט פישר   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 59.8 שניות | אוטו וילה   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 1:01.2 דקות |
| 400 מטר חופשי | ז'אן טרי   צרפת צרפת | 4:55.5 דקות | פאולו קוסטולי   איטליה איטליה | 5:07.5 דקות | ג'יאקומו סיניורי   איטליה איטליה | 5:11.0 דקות |
| 1500 מטר חופשי | ז'אן טרי   צרפת צרפת | 20:01.5 דקות | פאולו קוסטולי   איטליה איטליה | 21:01.1 דקות | נורמן ויינרייט   בריטניה בריטניה | 21:10.0 דקות |
| 100 מטר גב | ג'ון בספורד   בריטניה בריטניה | 1:11.7 דקות | ארנסט קופרס   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 1:12.2 דקות | אדגר זיגריסט   שווייץ שווייץ | 1:12.6 דקות |
| 200 מטר חזה | ארווין זיטס   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 2:49.0 דקות | פאול שוורץ   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 2:49.4 דקות | הנס מלמשטרם   דנמרק דנמרק | 2:49.8 דקות |
| 4x200 מטר חופשי | הונגריה הונגריה   אודון גרוף   אנדראש מרוטי   פרנץ צ'יק   ארפד לנגייל | 9:30.2 דקות | גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית   הייקו שוורץ   וולפגנג לייזוויץ   אוטו לנקיץ'   אוטו וילה | 9:31.2 דקות | איטליה איטליה   מאסימו קוסטה   ג'יאקומו סיניורי   גווידו ג'ונטה   פאולו קוסטולי | 9:44.1 דקות |
אליפות אירופה בשחייה (בריכת 25 מטר)

| --- | --- |
 ענף:  שחייה
 תאריך ייסוד:  1991
 ארגון מפעיל:  LEN
 יבשת:  אירופה
 הכי הרבה זכיות:  גרמניה גרמניה  (140 מדליות זהב)
 
 
אליפות אירופה בשחייה (בריכת 25 מטר) או אליפות אירופה בשחייה בבריכה קצרה (באנגלית: The European Short Course Swimming Championships או Short Course Europeans או European 25m Championships) היא תחרות שחייה לנשים וגברים השנייה בחשיבותה באירופה, לאחר אליפות אירופה בשחייה בבריכות אולימפיות.
התחרות התקיימה לראשונה בגלזנקירכן 1991 ונערכו בה משחים ל-50 מטר בלבד, ב-4 הסגנונות (פרפר, גב, חזה וחופשי), משחה 100 מטר מעורב אישי, שניתן לשחות אותו אך ורק בבריכת 25 מטר ושני משחי שליחים 4x50 מטר, חופשי ומעורב. בסך הכל נערכו 7 משחים, מהם 5 אישיים הן לנשים והם לגברים. מתכונת תחרות זו נשמרה במשך כ-4 שנים.
התחרות הופסקה וחודשה ברוסטוק 1996 עם תוכנית מורחבת. אל המשחים הקיימים נוספו כל המשחים האישים הקיימים בתחרויות השחייה במשחקים האולימפיים, בסך הכל נערכו 19 משחים מהם 17 אישים הן לנשים והן לגברים.
בשארטר 2012 נוספו לראשונה בתולדות תחרויות השחייה, שני משחים מעורבים מגדרית (בהשתתפות שתי נשים ושני גברים), משחי שליחים 4x50 מטר חופשי ומעורב.
לאחר התחרות ב-2013 הוחלט להפוך את התחרות מתחרות המתקיימת מדי שנה, לתחרות שתתקיים אחת לשנתיים ובמקביל גם להגדיל את היקף הפרסים הכספים המחולקים בה כדי לחזק את מעמדה. כך ישראל שנועדה לארח את התחרות ב-2014 במתחם וינגייט בנתניה, אירחה בפועל רק בדצמבר את נתניה 2015.
האירוע מאורגן על ידי LEN (הליגה האירופית לשחייה, בצרפתית: Ligue Européenne de Natation).
רשימת אליפויות אירופה בשחייה > אליפות הספרינט

| שנה | עיר מארחת | מדינה | תאריך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1991 | גלזנקירכן | גרמניה גרמניה | 6–8 בדצמבר |
| 1992 | אספו | פינלנד פינלנד | 21–22 בדצמבר |
| 1993 | גייטסהד | בריטניה בריטניה | 11–13 בנובמבר |
| 1994 | סטוונגר | נורווגיה נורווגיה | 3–4 בדצמבר |
רשימת אליפויות אירופה בשחייה > אליפות אירופה בשחייה (בריכת 25 מטר)

| שנה | עיר מארחת | מדינה | תאריך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | רוסטוק | גרמניה גרמניה | 13–15 בדצמבר |
| 1998 | שפילד | בריטניה בריטניה | 11–13 בדצמבר |
| 1999 | ליסבון | פורטוגל פורטוגל | 9–12 בדצמבר |
| 2000 | ולנסיה | ספרד ספרד | 14–17 בדצמבר |
| 2001 | אנטוורפן | בלגיה בלגיה | 13–16 בדצמבר |
| 2002 | רייסה | גרמניה גרמניה | 12–15 בדצמבר |
| 2003 | דבלין | אירלנד אירלנד | 11–14 בדצמבר |
| 2004 | וינה | אוסטריה אוסטריה | 9–12 בדצמבר |
| 2005 | טריאסטה | איטליה איטליה | 8–11 בדצמבר |
| 2006 | הלסינקי | פינלנד פינלנד | 7–10 בדצמבר |
| 2007 | דברצן | הונגריה הונגריה | 13–16 בדצמבר |
| 2008 | רייקה | קרואטיה קרואטיה | 11–14 בדצמבר |
| 2009 | איסטנבול | טורקיה טורקיה | 10–13 בדצמבר |
| 2010 | איינדהובן | הולנד הולנד | 25–28 בנובמבר |
| 2011 | שצ'צ'ין | פולין פולין | 8–11 בדצמבר |
| 2012 | שארטר | צרפת צרפת | 22–25 בנובמבר |
| 2013 | הרנינג | דנמרק דנמרק | 12–15 בדצמבר |
| 2015 | נתניה | ישראל ישראל | 6-2 בדצמבר |
| 2017 | קופנהגן | דנמרק דנמרק | 13–17 בדצמבר |
| 2019 | גלאזגו | בריטניה בריטניה | 4–7 בדצמבר |
| 2021 | קאזאן | רוסיה רוסיה | 2–7 בנובמבר |
| 2023 | אוטופן | רומניה רומניה | 5–10 בדצמבר |
טבלת מדליות (1991 - 2017)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| 1 | גרמניה גרמניה | 140 | 131 | 109 | 380 |
| 2 | שוודיה שוודיה | 77 | 64 | 43 | 184 |
| 3 | רוסיה רוסיה | 76 | 71 | 74 | 221 |
| 4 | הולנד הולנד | 71 | 46 | 42 | 159 |
| 5 | איטליה איטליה | 61 | 62 | 66 | 189 |
| 6 | הונגריה הונגריה | 61 | 35 | 27 | 123 |
| 7 | צרפת צרפת | 47 | 39 | 44 | 130 |
| 8 | בריטניה בריטניה | 41 | 67 | 78 | 186 |
| 9 | אוקראינה אוקראינה | 39 | 31 | 28 | 98 |
| 10 | פולין פולין | 31 | 28 | 23 | 82 |
| 11 | דנמרק דנמרק | 21 | 38 | 31 | 90 |
| 12 | ספרד ספרד | 20 | 25 | 25 | 70 |
| 13 | סלובקיה סלובקיה | 19 | 7 | 7 | 33 |
| 14 | סלובניה סלובניה | 18 | 17 | 22 | 57 |
| 15 | פינלנד פינלנד | 15 | 13 | 15 | 43 |
| 16 | קרואטיה קרואטיה | 12 | 15 | 12 | 39 |
| 17 | אוסטריה אוסטריה | 11 | 16 | 13 | 40 |
| 18 | צ'כיה צ'כיה | 11 | 14 | 19 | 44 |
| 19 | סרביה סרביה | 6 | 4 | 4 | 14 |
| 20 | איסלנד איסלנד | 6 | 2 | 4 | 12 |
| 21 | ליטא ליטא | 5 | 8 | 8 | 21 |
| 22 | בלארוס בלארוס | 4 | 8 | 22 | 34 |
| 23 | שווייץ שווייץ | 4 | 6 | 8 | 18 |
| 24 | נורווגיה נורווגיה | 3 | 7 | 16 | 26 |
| 25 | בלגיה בלגיה | 3 | 7 | 8 | 18 |
| 26 | ברית המועצות ברית המועצות | 3 | 2 | 2 | 7 |
| 28 | ישראל ישראל | 1 | 5 | 11 | 17 |
| 29 | בולגריה בולגריה | 1 | 0 | 3 | 4 |
| 30 | אסטוניה אסטוניה | 0 | 6 | 6 | 12 |
| 31 | רומניה רומניה | 0 | 3 | 6 | 9 |
| 32 | יוון יוון | 0 | 3 | 6 | 9 |
| 32 | אירלנד אירלנד | 0 | 1 | 6 | 7 |
| 33 | פורטוגל פורטוגל | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 34 | טורקיה טורקיה | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 35 | איי פארו איי פארו | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 36 | ליכטנשטיין ליכטנשטיין | 0 | 0 | 1 | 1 |
| בסך הכל | בסך הכל | 726 | 703 | 712 | 2140 |
טבלת מדליות (1991 - 2017) > שחייה תחרותית > הן לנשים והן לגברים

בסגנונות גב, חזה ופרפר: 50 מטר, 100 מטר ו-200 מטר
בסגנון חופשי: 50 מטר, 100 מטר, 200 מטר, 400 מטר, 800 מטר (לנשים) ו-1500 מטר (לגברים)
בסגנון מעורב אישי: 100 מטר, 200 מטר ו-400 מטר
שליחים חופשי: 4x50 מטר
שליחים מעורב: 4x50 מטר
טבלת מדליות (1991 - 2017) > שחייה תחרותית > משחי שליחים מעורבים מגדרית, שתי נשים ושני גברים

שליחים חופשי: 4x50 מטר
שליחים מעורב: 4x50 מטר
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
שיאי אירופה בשחייה מתוך ויקיפדיה האנגלית
רשימת כל הנשים הזוכות במדליות באליפות אירופה בשחייה (בריכת 25 מטר) מתוך ויקיפדיה האנגלית
רשימת כל הגברים הזוכים במדליות באליפות אירופה בשחייה (בריכת 25 מטר) מתוך ויקיפדיה האנגלית
אלכסנדר ארוונה

אלכסנדר ארנסטו ארוונה גוסמן (בספרדית: Alexander Ernesto Aravena Guzmán; נולד ב-6 בספטמבר 2002 בהואצ'ורבה שבצ'ילה) הוא כדורגלן צ'יליאני המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת אוניברסידד קאתוליקה מליגת העל הצ'יליאנית ובנבחרת צ'ילה.
קריירת מועדונים

ארוונה גדל במחלקת הנוער של אוניברסידד קאתוליקה, ובשנת 2020 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הצ'יליאנית. ב-16 בינואר 2022 הושאל לניובלנסה מליגת העל הצ'יליאנית, במדיה ערך 30 הופעות ליגה והבקיע 11 שערים.
קריירה בינלאומית

ב-27 במרץ 2023 ערך ארוונה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת צ'ילה, בניצחון 3-2 על נבחרת פרגוואי במשחק ידידות.
תארים

אליפות צ'ילה (2): 2020, 2021
הסופר קאפ הצ'יליאני (2): 2020, 2021
הערות שוליים

ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אלכסנדר ארוונה".
אליעזר פלצינסקי

| --- | --- |

במסירת שיעור בישיבתו
 לידה:  19 בנובמבר 1911 כ"ח בחשוון תרע"ב לטביה אירופה
 פטירה:  6 באוקטובר 2007  (בגיל 95) כ"ד בתשרי תשס"ח ירושלים 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת מיר (בלארוס) 
 מקום פעילות:  אנגליה וארץ ישראל
 תקופת הפעילות:  ? – 6 באוקטובר 2007 
 השתייכות:  ההתנגדות לחסידות 
 תחומי עיסוק:  גמרא
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבה
 חיבוריו:  שלום יהודה על סוגיות הש"ס
 
הרב אליעזר מנוח פלצינסקי (כ"ח בחשוון ה'תרע"ב, 19 בנובמבר 1911 - כ"ד בתשרי ה'תשס"ח, 6 באוקטובר 2007) היה ראש ישיבה וראש כולל בישראל ובחו"ל.
ביוגרפיה

נולד בעיירה ווישקי הסמוכה לעיר דווינסק (דאוגבפילס) שבלטביה לרב שלמה יהודה לייב פליצינסקי – חתנו של הרב נתן צבי פינקל הסבא מסלבודקה, ומי שהיה לימים רבה של העיר דווינסק.
בגיל עשר היה לתלמידו של הרב מנחם מנדל ז'ק, רבה של ריגה. לאחר מכן למד בישיבת 'אור ישראל' שבסלבודקה אצל הרב יחזקאל ברשטין בעל ה"דברי יחזקאל" והרב יוסף פרבר. למד בישיבת מיר. בחורף תרצ"ז שלחו ראש הישיבה רבי אליעזר יהודה פינקל עם קבוצה של תלמידים בולטים ללמוד אצל הרב יצחק זאב הלוי סולובייצ'יק בבריסק.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נמלט לארץ ישראל. בשנת תש"ד (1944) נישא לעטיל, בת הרב אריה לוין (נפטרה באב תשע"ח). עמד בקשר עם החזון איש והתכתב איתו, בעיקר בדיני רשויות ומחיצות. ההתכתבות פורסמה בספרו "שלום יהודה - מועד" [הוצאה מחודשת תשס"ח]. בשנת תש"ו נקרא על ידי הרב אייזיק שר לסייע בהקמת ישיבת סלבודקה בבני ברק.
בשנת תש"ח החל לשמש כראש "ישיבת בית אריה", שהפכה בהמשך לכולל. נהג למסור בביתו מידי ליל שבת 'חבורות' - שיעורים לעשרות מתלמידי ישיבת חברון. בשיעורים השתתפו תלמידים שהפכו לימים לראשי ישיבות בולטים, כמו הרב מרדכי שלמה ברמן, הרב ברוך מרדכי אזרחי והרב דוד כהן.
כיום עומד בראשות הכולל בנו הרב שלמה יהודה פלצינסקי.
בשנות השישים והשבעים שימש כראש ישיבת תומכי תמימים המרכזית בישראל של חב"ד בכפר חב"ד ובלוד. היה גם ראש ישיבה בישיבת הנגב (עזתה) שבראשות הרב יששכר מאיר וראש 'כולל רבנים בריטניה' שבגייטסהד, אנגליה.
בשנת תשכ"ב הוציא לאור את ספרו "שלום יהודה" הדן בסוגיות מסדר מועד. הספר זכה בפרס הרב קוק לספרות תורנית בשנת תשכ"ד. בשנת תשמ"ג פרסם כרך נוסף, על סדר נשים.
נפטר בליל שבת בראשית כ"ד בתשרי שנת תשס"ח (2007) בגיל 96 ונטמן בחלקת הנביאים שבהר הזיתים בירושלים.
לקריאה נוספת

קובץ תורני, ספר הזיכרון - משולחן מלכים, מכון מורשה, ניסן תשס"ח
הערות שוליים

↑  ראו: סיוע לרבנים פליטים, באתר ארכיון המדינה, עמ' 6; תלמידי ישיבות פליטים, באתר ארכיון המדינה, עמ' 11
↑  הגאון ר' אליעזר פלצ'ינסקי ע"ה
↑  רב בן 90 זכה בפרס הרב קוק, דבר, 18 בדצמבר 1963
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312063305171  ISNI: 0000 0000 6696 0953  LCCN: no91006430  VIAF: 29094965   WorldCat (עם VIAF): 29094965
אליפות אירופה בשחייה

| --- | --- |

 ענף:  שחיה
 תאריך ייסוד:  1926
 ארגון מפעיל:  LEN
 יבשת:  אירופה
 הכי הרבה זכיות:  גרמניה גרמניה  (157 מדליות זהב)
 
אליפות אירופה בשחייה (באנגלית: The European Aquatics Championships, או European Championships) היא תחרות השחייה החשובה ביותר באירופה. היא שלישית בחשיבותה בעולם השחייה לאחר המשחקים האולימפיים ואליפות העולם. התחרות היא אחת מתחרויות השחייה הוותיקות ביותר בעולם והיא נערכה לראשונה בבודפשט 1926. האירוע מאורגן על ידי LEN (הליגה האירופית לשחייה, בצרפתית: Ligue Européenne de Natation).
ענפי הספורט שבהם מתחרים באירוע הם:
שחייה - תחרויות השחייה נערכות בבריכה אולימפית (50 מטר) בלבד
קפיצה למים
כדורמים - החל משנת 1999 אליפות אירופה בכדורמים נערכת בנפרד
שחייה צורנית - משנת 1970
שחייה במים פתוחים - משנת 1995
שחייני ישראל החלו להשתתף באליפות אירופה שנערכה באתונה 1991.
רשימת אליפויות אירופה בשחייה

| שנה | עיר מארחת | מדינה |
| --- | --- | --- |
| 1926   18–22 באוגוסט | בודפשט | הונגריה (1940–1945) הונגריה |
| 1927   31 באוגוסט–4 בספטמבר | בולוניה | איטליה איטליה |
| 1931   23–30 באוגוסט | פריז | צרפת צרפת |
| 1934   12–19 באוגוסט | מגדבורג | גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית |
| 1938   6–13 באוגוסט | לונדון | בריטניה בריטניה |
| 1947   10–14 בספטמבר | מונטה קרלו | מונקו מונקו |
| 1950   20–27 באוגוסט | וינה | אוסטריה אוסטריה |
| 1954   31 באוגוסט–5 בספטמבר | טורינו | איטליה איטליה |
| 1958   31 באוגוסט–6 בספטמבר | בודפשט (2) | הונגריה כולל סמל (לא רשמי, 1957–1989) הונגריה |
| 1962   18–25 באוגוסט | לייפציג | מזרח גרמניה מזרח גרמניה |
| 1966   20–27 באוגוסט | אוטרכט | הולנד הולנד |
| 1970   5 באוגוסט–13 בספטמבר | ברצלונה | ספרד 1939 ספרד |
| 1974   18–25 באוגוסט | אמסטרדם   וינה (2) | הולנד הולנד   אוסטריה אוסטריה |
| 1977   14–21 באוגוסט | ינקפינג | שוודיה שוודיה |
| 1981   4 באוגוסט–12 בספטמבר | ספליט | יוגוסלביה יוגוסלביה |
| 1983   22–27 באוגוסט | רומא | איטליה איטליה |
| 1985   4–11 באוגוסט | אוסלו   סופיה | נורווגיה נורווגיה   בולגריה בולגריה |
| 1987   16–23 באוגוסט | שטרסבורג | צרפת צרפת |
| 1989   15–20 באוגוסט | בון | מערב גרמניה מערב גרמניה |
| 1991   18–25 באוגוסט | אתונה | יוון יוון |
| 1993   3–8 באוגוסט | שפילד | בריטניה בריטניה |
| 1995   22–27 באוגוסט | וינה (3) | אוסטריה אוסטריה |
| 1997   19–24 באוגוסט | סביליה | ספרד ספרד |
| 1999   26 ביולי–1 באוגוסט | איסטנבול | טורקיה טורקיה |
| 2000   3–9 ביולי | הלסינקי | פינלנד פינלנד |
| 2002   29 ביולי–4 באוגוסט | ברלין | גרמניה גרמניה |
| 2004   5–16 במאי | מדריד | ספרד ספרד |
| 2006   26 ביולי–6 באוגוסט | בודפשט (3) | הונגריה הונגריה |
| 2008   13–24 במרץ | איינדהובן | הולנד הולנד |
| 2010   4–15 באוגוסט | בודפשט (4) | הונגריה הונגריה |
| 2012   14–27 במאי | דברצן   איינדהובן | הונגריה הונגריה   הולנד הולנד |
| 2014   13–24 באוגוסט | ברלין (2) | גרמניה גרמניה |
| 2016   9–22 במאי | לונדון (2) | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת |
| 2018   1–12 באוגוסט | גלאזגו, אדינבורו, לוך לומונד | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת |
| 2021   10–23 במאי | בודפשט (5) | הונגריה הונגריה |
| 2022   11–21 באוגוסט | רומא (2) | איטליה איטליה |
| 2024   10–23 ביוני | בלגרד | סרביה סרביה |
| 2026   25 ביולי–8 באוגוסט | פריז (2) | צרפת צרפת |
ָ
טבלת מדליות (1926 - 2024)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה |  |  |  | סך הכל |
| 1 | רוסיה רוסיה | 197 | 116 | 87 | 400 |
| 2 | גרמניה גרמניה | 175 | 166 | 135 | 476 |
| - | גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית | 143 | 116 | 68 | 327 |
| 3 | הונגריה הונגריה | 134 | 116 | 91 | 341 |
| 4 | איטליה איטליה | 130 | 160 | 205 | 495 |
| 5 | בריטניה בריטניה | 114 | 120 | 141 | 375 |
| - | ברית המועצות ברית המועצות | 97 | 87 | 79 | 263 |
| 6 | צרפת צרפת | 94 | 101 | 97 | 292 |
| 7 | הולנד הולנד | 90 | 98 | 92 | 280 |
| 8 | שוודיה שוודיה | 70 | 78 | 75 | 223 |
| 9 | אוקראינה אוקראינה | 69 | 73 | 70 | 212 |
| - | גרמניה המערבית גרמניה המערבית | 41 | 33 | 49 | 123 |
| 10 | ספרד ספרד | 38 | 62 | 51 | 151 |
| 11 | דנמרק דנמרק | 30 | 24 | 34 | 88 |
| 12 | פולין פולין | 22 | 26 | 29 | 77 |
| 13 | אוסטריה אוסטריה | 17 | 20 | 23 | 60 |
| 14 | רומניה רומניה | 14 | 26 | 32 | 72 |
| 15 | יוון יוון | 13 | 21 | 28 | 62 |
| 16 | פינלנד פינלנד | 13 | 9 | 12 | 34 |
| 17 | ישראל ישראל | 7 | 6 | 12 | 25 |
| 18 | צ'כיה צ'כיה | 7 | 2 | 17 | 26 |
| 19 | נורווגיה נורווגיה | 6 | 9 | 5 | 20 |
| 20 | בלגיה בלגיה | 6 | 7 | 17 | 30 |
| 21 | שווייץ שווייץ | 5 | 13 | 21 | 39 |
| 22 | בלארוס בלארוס | 5 | 10 | 17 | 32 |
| 23 | אירלנד אירלנד | 5 | 7 | 2 | 14 |
| 24 | סרביה סרביה | 5 | 1 | 2 | 8 |
| 25 | ליטא ליטא | 4 | 6 | 11 | 21 |
| 26 | סלובקיה סלובקיה | 3 | 11 | 4 | 18 |
| 27 | בולגריה בולגריה | 3 | 4 | 9 | 16 |
| - | יוגוסלביה יוגוסלביה | 2 | 14 | 13 | 29 |
| 28 | קרואטיה קרואטיה | 2 | 7 | 7 | 16 |
| - | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 2 | 5 | 11 | 18 |
| 29 | סלובניה סלובניה | 2 | 5 | 10 | 17 |
| 30 | טורקיה טורקיה | 2 | 1 | 5 | 8 |
| 31 | פורטוגל פורטוגל | 1 | 1 | 5 | 7 |
| 32 | בוסניה והרצגובינה בוסניה והרצגובינה | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 33 | אסטוניה אסטוניה | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 34 | איי פארו איי פארו | 0 | 3 | 0 | 3 |
| 35 | איסלנד איסלנד | 0 | 2 | 1 | 3 |
| - | סרביה ומונטנגרו סרביה ומונטנגרו | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 36 | ארמניה ארמניה | 0 | 0 | 1 | 1 |

| בסך הכל | בסך הכל | 1570 | 1568 | 1569 | 4707 |
טבלת המדליות כוללת תחרויות שחייה (מאז 1926), תחרויות קפיצה למים (מאז 1926), תחרויות שחייה צורנית (מאז 1974), תחרויות שחייה במים פתוחים (מאז 1993) וטורנירי כדורמים (1926 - 1997). משנת 1999 טורניר הכדורמים אינו חלק מאליפות אירופה בשחייה, הוא נפרד ועצמאי - אליפות אירופה בכדורמים.
טבלת מדליות (1926 - 2024) > הישראלים שזכו במדליה באליפויות אירופה > שחייה

| מספר | האליפות | מדליה | שם | מקצוע | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | סביליה 1997 |  | איתן אורבך | 100 מטר גב | 55.88 שניות |
| 2 | איסטנבול 1999 |  | מיקי חליקה | 400 מטר מעורב אישי | 4:17.49 דקות |
| 3 | איסטנבול 1999 |  | איתן אורבך | 100 מטר גב | 55.87 שניות |
| 4 | הלסינקי 2000 |  | יואב גת | 200 מטר גב | 2:00.32 דקות |
| 5 | בודפשט 2010 |  | גיא ברנע | 50 מטר גב | 25.04 שניות |
| 6 | בודפשט 2010 |  | גל נבו | 400 מטר מעורב אישי | 4:15.10 דקות |
| 7 | דברצן 2012 |  | יהונתן קופלב | 50 מטר גב | 24.73 שניות |
| 8 | דברצן 2012 |  | גיא ברנע | 50 מטר גב | 25.14 שניות |
| 9 | דברצן 2012 |  | יעקב טומרקין | 100 מטר גב | 54.14 שניות |
| 10 | דברצן 2012 |  | יעקב טומרקין | 200 מטר גב | 1:57.35 דקות |
| 11 | דברצן 2012 |  | עמית עברי | 100 מטר פרפר | 58.78 שניות |
| 12 | לונדון 2016 |  | יעקב טומרקין | 200 מטר גב | 1:56.97 דקות |
| 13 | לונדון 2016 |  | גל נבו | 200 מטר מעורב אישי | 1:59.69 דקות |
| 14 | בודפשט 2021 |  | אנסטסיה גורבנקו | 200 מטר מעורב אישי | 2:09.99 דקות |
| 15 | רומא 2022 |  | אנסטסיה גורבנקו | 200 מטר מעורב אישי | 2:10.92 דקות |
| 16 | בלגרד 2024 |  | אנסטסיה גורבנקו   דריה גולובטי   איילה ספיץ   לאה פולונסקי | 4x200 מטר חופשי | 7:51.83 דקות |
| 17 | בלגרד 2024 |  | אנסטסיה גורבנקו   רון פולונסקי   גל כהן גרומי   אנדראה מורז | 4x100 מטר מעורב | 3:45.74 דקות |
| 18 | בלגרד 2024 |  | אנסטסיה גורבנקו | 200 מטר מעורב אישי | 2:09.75 דקות |
| 19 | בלגרד 2024 |  | אנסטסיה גורבנקו | 400 מטר מעורב אישי | 4:36.05 דקות |
| 20 | בלגרד 2024 |  | לאה פולונסקי | 200 מטר מעורב אישי | 2:11.18 דקות |
| 21 | בלגרד 2024 |  | רון פולונסקי | 200 מטר מעורב אישי | 1:57.36 דקות |
| 22 | בלגרד 2024 |  | כריסטיאן פיצ'וגין | 50 מטר גב | 27.02 שניות |
טבלת מדליות (1926 - 2024) > הישראלים שזכו במדליה באליפויות אירופה > שחייה אמנותית

| מספר | האליפות | מדליה | שם | מקצוע | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | בודפשט 2021 |  | נבחרת ישראל | תרגיל חופשי | 86.8000 נקודות |
| 2 | בלגרד 2024 |  | זוגות   שלי בובריצקי   אריאל נשיא | תרגיל חופשי | 245.6105 נקודות |
| 3 | בלגרד 2024 |  | זוגות   שלי בובריצקי   אריאל נשיא | תרגיל טכני | 243.6250 נקודות |
תחרויות באליפות אירופה בשחייה

מלבד השחייה הצורנית שהתחרות באליפות אירופה היא לנשים בלבד, בשאר הענפים ההשתתפות היא של שני המינים.
תחרויות באליפות אירופה בשחייה > שחייה תחרותית

בסגנונות גב, חזה ופרפר: 50 מטר, 100 מטר ו-200 מטר
בסגנון חופשי: 50 מטר, 100 מטר, 200 מטר, 400 מטר, 800 מטר ו-1500 מטר
בסגנון מעורב אישי: 200 מטר ו-400 מטר
שליחים חופשי: 4x100 מטר ו-4x200 מטר
שליחים מעורב: 4x100 מטר
אלן גרדינר

| --- | --- |
 תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  29 במרץ 1879 אלת'אם, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  19 בדצמבר 1963 (בגיל 84) אוקספורד, הממלכה המאוחדת 
 ענף מדעי:  ארכאולוגיה, אגיפטולוגיה
 מקום לימודים:  קווינ'ס קולג'  בית הספר צ'רטרהאוס  Temple Grove School 
 צאצאים:  מרגרט גרדינר, Rolf Gardiner 
 תרומות עיקריות
 חקר הפילולוגיה המצרית העתיקה, פיענוח כתב הפרוטו-סינאי
 
סר אלן גרדינר (באנגלית: Alan Henderson Gardiner; ‏ 29 במרץ 1879 – 19 בדצמבר 1963) היה אחד מהאגיפטולוגים הבריטיים החשובים ביותר בשנות ה-20 של המאה ה-20.
חייו

גרדינר נולד באלתם הנמצאת ברובע גריניץ' בלונדון רבתי. לאחר שקרא ספר של גסטון מספרו, אגיפטולוג צרפתי, נסע לשנה לפריז כדי ללמוד אצלו, אולם רמת ההרצאות לא ענתה לציפיותיו. גרדינר למד בבית ספר "צ'רטרהאוס" וב""קווין קולג'" באוקספורד, שם סיים ב-1901 תואר ראשון בעברית וערבית. לאחר סיום לימודיו עבד במשרדו של אביו שלושה חודשים ולאחר מכן נסע לברלין שם שהה 10 שנים ועבד תחת פרופסור אדולף ארמן בהכנת מילון מצרי. עם מוריו נמנה גם האגיפטולוג קורט זתה. הכנת המילון מומנה על ידי ארבע אוניברסיטאות גרמניות. בתקופה זו הוא התמחה בכתב היראטי. הוא בילה חלק מזמנו בנסיעות לפריז וטורינו שם העתיק כתבים בכתב היראטי. גרדינר מעולם לא עבד לפרנסתו, הוא קיבל מימון שוטף מאביו. בשנת 1948 קיבל תואר סר.
גרדינר פרסם ספרים רבים העוסקים בחקר מצרית עתיקה, ביניהם הספר החשוב "הקאנון המלכותי מטורינו" (פורסם ב-1959) העוסק במחקר פפירוס בכתב היראטי אשר נמצא בלוקסור בשנת 1820. הפפירוס מכיל רשימה של אלים, רוחות, וכן רשימת מלכים מיתיים ואמיתיים אשר מלכו במצרים מתחילתה. ספר חשוב נוסף של גרדינר הוא: "מצרים של הפרעונים". הספר פורסם ב-1961 והוא מכסה את כל זוויות הראיה של הכרונולוגיה המצרית וההיסטוריה המצרית אשר הייתה ידועה עד מועד פרסום הספר.
גרדינר תרם רבות לחקר הפילולוגיה המצרית העתיקה. הוא פרסם שלוש מהדורות של ספר בשם "דקדוק מצרי: ספר לימוד בסיסי להירוגליפים" הידוע גם בשם "רשימת הסימנים של גרדינר". הספר אשר פורסם לראשונה ב-1927, עוסק ונותן רשימת סימנים ידועה של כתב החרטומים שהיה בשימוש בין השנים 2000 לפנה"ס-1300 לפנה"ס. ספר זה נחשב עד היום כספר לימוד בסיסי לכל סטודנט הלומד מצרית קדומה.
בשנת 1915 פענח גרדינר את הכתב הפרוטו-סינאי אשר התגלה בשנת 1904 על ידי הארכאולוג האנגלי פלינדרס פיטרי בסרביט אל-ח'אדם אשר בדרום סיני. כתב זה מתוארך ל-1500 לפנה"ס. גרדינר פענח את המילה "לבעלת", שמשמעותה 'לגברת', 'לגבירה', שככל הנראה כוּונה לעשתרת. פעמים רבות המילה "מאהב", שמשמעותה 'אהוב', באה אחרי "בעלת". יחד עם אריק פיט (Eric Peet) חקר גרדינר את כתובות וציורי הסלע הרבים שנתגלו בסיני בוואדי מע'רה ובסרביט אל-ח'אדם והשניים פרסמו ב-1917 את ספרם "The Inscriptions of Sinai".
בשנת 1922 גרדינר השתתף במשלחת של הווארד קרטר אשר גילתה את קברו של המלך המצרי תות ענח' אמון.
גרדינר נפטר באוקספורד ב-1963.
פרסומיו החשובים

The Admonitions of an Egyptian Sage from a Hieratic Papyrus in Leiden (Pap. Leiden 334 recto). Leipzig, 1909 (reprint Hildesheim - Zürich - New York, 1990).
"New Literary Works from Ancient Egypt", Journal of Egyptian Archaeology 1 (1914), 20-36 and 100-106.
Notes on the story of Sinuhe. Paris, 1916
"The Tomb of a much-travelled Theban Official", Journal of Egyptian Archaeology 4 (1917), 28-38.
"On Certain Participial Formations in Egyptian", Rev. ég. N.S. 2/1-2 (1920), 42-55.
"The Eloquent Peasant", JEA 9 (1923), 5-25.
Egyptian Grammar: Being an Introduction to the Study of Hieroglyphs. 3rd Ed., Rev. London: Oxford University Press, 1957 (1st edition 1927). ISBN 0-900416-35-1
"The Earliest Manuscripts of the Instruction of Amenemmes I", Mélanges Maspero I.2, 479-496. 1934
Ancient Egyptian Onomastica. Vol. I—III. London, 1947.
The Ramesseum Papyri. Plates (Oxford 1955)
The Theory of Proper Names: A Controversial Essay. London; New York: Oxford University Press, 1957.
Alan Gardiner, Royal Canon of Turin. Griffith Institute, 1959. Reprint 1988. ISBN 0-900416-48-3
אלווין ישראל

| --- | --- |


מרכז סבא, אחד ממבני העמותה בעיר ירושלים
 התאגדות:  עמותה
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  ירושלים
 מקום פעילות:  פעילות ארצית
 יושב ראש:  ד"ר מליסה שוורץ
 מנכ"ל:  מרגלית פילר (משנת 2022).   דוד מרקו הוא המנכ"ל הבכיר של העמותה.
 תקופת הפעילות:  1984–הווה (כ־40 שנה)
 https://israelelwyn.org.il/he/
 
אלווין ישראל היא עמותה ישראלית המעניקה שירות ותמיכה לאנשים עם מוגבלויות פיזיות ונפשיות. היא פועלת להכרה ומימוש הזכויות הבסיסיות של כל אדם בעל מוגבלות, כגון לקיחת אחריות על חייו, השפעה על החברה וקבלת מענה על צרכיו ורצונותיו.
פעילות העמותה

העמותה פועלת בשותפות ובתמיכת משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, משרד החינוך, משרד הבריאות, עיריות ורשויות מקומיות ברחבי ישראל. פעילותה העיקרית כוללת תוכניות התערבות במעונות שיקומיים, התנדבות ושהייה ארוכה בגנים ובבתי ספר לחינוך מיוחד, תוכניות מעבר לבני נוער ולצעירים, תמיכה וליווי מתנדבים בשירות הלאומי והאזרחי, תוכניות הכשרה וליווי בעבודות, הפעלת מרכזי יום למבוגרים, דיור תומך, תרבות ופנאי.
בשנת 2020 נטלו חלק בפעילויות העמותה כ־5,200 אנשים בעלי מוגבלויות, ובהם פעוטות, ילדים, בני נוער ומבוגרים.
נציגים מהעמותה חברים בפורומים וארגונים שונים כגון פורום השירות הלאומי והאזרחי, פורום מצלי"ח - מפעילי דיור תומך ציבוריים, קואליציית הארגונים וההורים למען ילדים עם מוגבלות, ועד מעונות היום השיקומיים והמועצה הישראלית לרווחה חברתית.