stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חזיר בר
תת-מינים

תת-מיניו של חזיר הבר הם:
חזיר בר מרכז אירופאי (Sus scrofa scrofa) – צפון ספרד, צפון איטליה, גרמניה, צרפת, בנלוקס, קרואטיה, בלארוס, דנמרק, שוודיה, ליטא, פולין, צ'כיה, וסלובקיה
חזיר בר צפון אפריקני (Sus scrofa algira) – תוניסיה, אלג'יריה ומרוקו
חזיר בר קרפטי (Sus scrofa attila) – רומניה, הונגריה, אוקראניה, חבל הבלקן, קווקז, עבר הקווקז, חוף הים הכספי, אסיה קטנה וצפון איראן
חזיר בר הודי (Sus scrofa cristatus) – הודו, נפאל, מיאנמר, מערב תאילנד וסרי לנקה
חזיר בר מרכז אסייתי (Sus scrofa davidi) – פקיסטן, צפון מערב הודו ודרום מזרח איראן
חזיר בר יפני (Sus scrofa leucomystax) – כל יפן, למעט הוקיאדו ואיי ריוקיו
חזיר בר אנטולי (Sus scrofa libycus) – עבר הקווקז, טורקיה, ארץ ישראל ויוגוסלביה.
חזיר בר מרמה (Sus scrofa majori) – מרמה (מרכז איטליה).
חזיר בר ים תיכוני (Sus scrofa meridionalis) – אנדלוסיה, קורסיקה וסרדיניה.
חזיר בר צפון סיני (Sus scrofa moupinensis) – קו החוף של סין, וייטנאם ומערב סצ'ואן
חזיר בר מזרח אסייתי (Sus scrofa nigripes) – מרכז אסיה, קזחסטן, מזרח טיין שאן, מערב מונגוליה, קאשגאר ואולי אפגניסטן ודרום איראן
חזיר בר ריוקיו (Sus scrofa riukiuanus) – איי ריוקיו
חזיר בר באיקלי (Sus scrofa sibiricus) – באיקאל, עבר הקווקז, צפון וצפון מזרח מונגוליה
חזיר בר פורמוסאני (Sus scrofa taivanus) – טאיוואן
חזיר בר אוסורי (Sus scrofa ussuricus) – מזרח סין, אוסורי ואמור באי
חזיר בר חבוי (Sus scrofa vittatus) – חצי האי המלאי, אינדונזיה, סומטרה, מזרח ג'אווה ואיי קומודו
חזיר הבית לפעמים מיוחס כתת-מין נוסף (Sus scrofa domestica) ולפעמים במין נפרד (Sus domestica). ישנם גם גזעי חזירים שהוכלאו עם חזירי בר (אנ').
לחזירי בר צרפתיים וספרדיים יש 36 כרומוזומים, לעומת חזירי הבר משאר אירופה שיש להם 38 כרומוזומים (כמו חזירי בית). חזירי בר עם 36 כרומוזומים התרבו בהצלחה עם חזירים בעלי 38 כרומוזומים ולצאציהם היו 37 כרומוזומים.
במיתולוגיה

במיתולוגיה היוונית ידועים שני חזירי בר. הרקולס צד את חזיר הבר בארימנתיאה כאחד מ-12 מעשי הגבורה שלו. בציד הקלידוני, גיבורים מיתולוגיים רבים צדו את החזיר הקלידוני, וביניהם חלק מהארגונאוטים והציידת אטאלנטה. בנוסף, חזיר הבר היה מקודש לאל המלחמה ארס. במיתולוגיה הקלטית חזיר הבר היה קדוש לאלה ארדווינה, וציד חזירים מופיע במספר סיפורים במיתולוגיה הקלטית והאירית. במיתולוגיה הנורדית לאלים פריה ופרייר היו חזירי בר. החזיר של פרייר נקרא גולינבורסטי ("רעמת זהב") והוא יוצר על ידי בני איבלדי כשי לפרייר. הזיפים ברעמה של גולינבורסטי היו זוהרים בחושך כדי לספק אור לבעליו. פריה רכבה על החזירה הילדסביני ("חזירת מלחמה") כשהיא לא השתמשה במרכבתה שנרתמה לחתולים. על פי השיר "הינדלוג'ו" הסוותה את זהותו של בן-חסותה אוטאר. חזירי הבר במיתולוגיה הנורדית היו מיוחסים לפוריות, והם שימשו כקמע הגנה במלחמה.
הרלדיקה ושימושים סמליים אחרים

חזיר הבר וראש החזיר מופיעים בסמלים רבים. חזיר שלם עשוי לסמל את התכונות החיוביות של החזיר: אומץ ועזות במלחמה. ראש החזיר יכול לסמל הכנסת אורחים (מהמנהג של הגשת ראש חזיר במסעדות), או לסמל שבעל שלט הרלדי הוא צייד ידוע ומפורסם.
שבט קמבל בסקוטלנד משתמש בחזיר בר על סמלו כדי לסמל אומץ ופראיות. מנהיגי השבטים גורדון, נסביט ואורקהארט משתמשים בשלושה ראשי חזיר בר על שלט האצולה שלהם. חזיר הבר היה גם סמלו של ריצ'רד השלישי, מלך אנגליה.
הדגל של המורדים הסרבים כלל חזיר בר בזמן ההתקוממות הסרבית הראשונה. באותה תקופה חיו חזירי בר רבים ביערות והרים בסרביה, והיוו ייצוא מרכזי של האזור.
בבלגיה חזיר הבר הוא בעל החיים הסמלי של יערות הארדנים בדרום המדינה.
שלט הרלדי של אברבך, גרמניה
שלט הרלדי של אברסבך אן דר פילס, גרמניה
שלט הרלדי של אברסבך סקסוני, גרמניה
שלט הרלדי של אברסברג, גרמניה
סיכת ארד בצורת חזיר בר, אותה עטו תומכיו של ריצ'רד השלישי במהלך מלחמות השושנים
שימוש מסחרי

שערות חזיר הבר היו בשימוש בתהליך ייצור מברשת השיניים עד שהוחלפו בחומרים סינתטיים, בדרך כלל ניילון, על ידי דופונט ב-1938. השיער לזיפים הגיע בדרך כלל מצוואר החזיר. אף על פי שמברשות אלו היו פופולריות מכיוון שהזיפים היו רכים, הן לא היו מוצלחות לשמירה על היגיינת הפה, מפני שלזיפים לקח זמן רב להתייבש, והם היוו כר נוח לצמיחת חיידקים, ונפלו מהמברשת. שערות חזיר הבר שימשו גם בייצור מברשות שיער.
הערות שוליים

↑  חזיר בר באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2  Kristin Wickline, Sus scrofa (wild boar), Animal Diversity Web (באנגלית)
↑  חזירי בר פשטו על רומא. ראש העיר: זו תעמולת בחירות נגדי, באתר ynet, 23 בספטמבר 2021
↑  אטילה שומפלבי, אחיה ראב"ד,'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'בת 14 נחבלה במפגש עם חזיר בר בחיפה: "הוא היה עצום", באתר ynet, 16 בפברואר 2021
↑  אלקנה ביליק,'"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'החי במקרא: החזיר, בית מקרא'"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'ב, חוברת א-ב (ג-ד), ניסן תשי"ז, עמ' 28–33 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
| יונקים בארץ ישראל  |
| --- | --- | --- |
| טורפים בישראל | גירית הדבש • גירית קוואקזית • דלק הסלעים • חמוס השלגים • סמור משויש • לוטרה אירופית • זאב מצוי • זאב זהוב אפריקאי • תן זהוב • שועל החולות • שועל מצוי • שועל צוקים • כלב ים נזירי מצוי • נמייה מצויה • צבוע מפוספס • חתול חולות • חתול ביצות • חתול בר • קרקל • נמר |  |
| אוכלי חרקים בישראל | חדף הרמון • חדף זעיר • חדף לבן-שיניים • חדף קטן • קיפוד מצוי • קיפוד המדבר • קיפוד חולות מצוי |  |
| לווייתנאים בישראל | גרמפוס אפור • דולפין מצוי קצר-חוטם • דולפינן מצוי • דולפינן אנקולי • עבשן קטלני • סטנלה מפוספסת • סטנו תלום שן • זיפיוס חלול-חרטום • ראשתן גדול-ראש • לווייתן מצוי • לווייתן גוץ |  |
| פרסתנים בישראל | ערוד • פרא • חזיר בר • אייל הכרמל • יחמור פרסי • יעל נובי • צבי הנגב • צבי מצוי • ראם לבן |  |
| מכרסמים בישראל | סנאי זהוב • יערון גדול • יערון חרמוני • יערון קטן • יערון צהוב-צוואר • חולדה מצויה • חולדת חוף • עכבר מצוי • עכבר מקדוני • קוצן מצוי • קוצן זהוב • נסוקיה • גרביל החולות • גרביל החוף • גרביל דרומי • גרביל זעיר • גרביל הערבה • גרביל סלעים • יפה זנב • מריון מצוי • מריון חולות • מריון המדבר • מריון לובי • פסמון • חולד ארץ ישראלי • בר אוגר מצוי • נברן השדה • נברן השלג • ירבוע מצוי • ירבוע גדול • נמנמן סלעים • נמנמן העצים • דורבן מצוי • נוטריה |  |
| עטלפים בישראל | עטלף פירות מצוי • יזנוב גדול • יזנוב קטן • אשמן מצוי • אשמן מצרי • לילן מצרי • פרסף גדול • פרסף הנגב • פרסף מצוי • פרסף בהיר • פרסף חיוור • פרסף גמדי • פרספון מצוי • נשפון גדול • נשפון מצוי • נשפון דק-אוזן • נשפון הגדות • נשפון פגום-אוז • כנפן מצוי • אוזנן הנגב • אוזנן החרמון • אודנן • עטלפון לבן-שוליים • עטלפון בודנהיימר • עטלפון ריפל • עטלפון אריאל • עטלפון אירופי • עטלפון סאבי • אפלול מצוי • אפלול הנגב • בלומף שחור • רמשן לילי • אשף מצוי |  |
| יונקים נוספים | שפן סלעים • ארנבת מצויה • תחש המשכן |  |
  
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556010605171  BnF: cb11933218t (data)  GND: 4066129-5  LCCN: sh85146670  NKC: ph136870 
חזירי בר בגן חיות בפינלנד
חזיר בר וכלב על תבליט רומי
חזירי בר בפסל עתיק בגלריית אופיצי
חטיבת יפתח

ערך זה עוסק בחטיבת פלמ"ח, בהמשך חטיבת חי"ר וחטיבת שריון 576, ובהמשך חטיבת קומנדו במילואים בעוצבת הבזק. אם התכוונתם לחטיבה 679, חטיבת שריון במילואים באוגדת הבשן, ראו .
| --- | --- |

 פרטים
 כינוי:  חטיבת יפתח
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   פלמ"ח  צה"ל
 סוג:  חטיבת חי"ר במילואים (לשעבר חטיבת שריון)
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  מאי 1948 (הקמה מחודשת ב-2016) – הווה
 מלחמות:    מלחמת העצמאות    מלחמת סיני    מלחמת ששת הימים    מלחמת יום הכיפורים  מבצע חומת מגן  מלחמת חרבות ברזל
 פיקוד
 יחידת אם:  עוצבת הבזק
 יחידות בת:  גדוד 5037  גדוד 7220  גדוד 8226  גדס"ר 7810  גדס"ם 5011
 דרגת המפקד:    אלוף-משנה
 מפקד נוכחי:  נדב מייסלס
 מפקדים:  מפקדי החטיבה
חֲטִיבַת יִפְתָּח - חטיבה 11, לשעבר חטיבת טנקים 576, היא חטיבת קומנדו במילואים בצה"ל המורכבת בעיקר מלוחמי חטיבת גולני ויחידת אגוז. במקור הוקמה כחטיבת פלמ"ח בגליל בעיצומה של מלחמת העצמאות, בסוף מאי 1948. לאחר פירוק הפלמ"ח השתלבה בצה"ל כחטיבת חי"ר מילואים, ולחמה בכל מלחמות ישראל תוך שעברה גלגולים רבים. מחטיבת חי"ר הוסבה לחטיבה ממוכנת, בהמשך הוסבה לחטיבת טנקים מגח, ולאחר כ-40 שנים כחטיבת טנקים, הוסבה שוב לחטיבת חי"ר.
בשנים 1968–1969 הוסבה לחטיבה ממוכנת 11, שכללה שני גדודי חרמ"ש, גדוד טנקי שרמן וגדוד ארטילריה - גדוד 340 (לימים 7042). לאחר מלחמת יום כיפור הוסבה לחטיבת מילואים משוריינת 576, שכללה שלושה גדודי מגח, והוצבה תחת פיקודה של אוגדה 252. ב-1981 החטיבה הוצבה תחת פיקוד עוצבת עידן, עד שפורקה בשנת 2014. בשנת 2016 הוקמה מחדש, כחטיבה 11, על בסיס גדודי המילואים של חטיבת החרמון שנסגרה, ושימשה כחטיבת הקומנדו במילואים של פיקוד הצפון תחת עוצבת הבשן. בשנת 2020 עברה החטיבה לעוצבת הבזק (אוגדה 99).
היסטוריה

חטיבת יפתח קמה מתוך מבצע יפתח שהתנהל בחודשים אפריל-מאי 1948. במהלך המבצע שררה אי בהירות אם מטה המבצע הוא גם מטה חטיבה, אולם בסופו הפכה יפתח לחטיבה לכל דבר. אז גם ניתן לה שמה התקני: חטיבה 11. במהלך מלחמת העצמאות הייתה מוכרת גם בתור "חטיבת החולצות הכחולות", בשל האחוז הגבוה של גרעיני ההכשרות שבתוכה.
היסטוריה > מלחמת העצמאות

בתחילת מלחמת השחרור כללה החטיבה שני גדודים. הגדוד הראשון ("גדוד העמק") שחנה במשקי העמק, פעל בעמק בית שאן, בגלבוע, באזור חיפה ובגליל המערבי; והגדוד השלישי ("גדוד הגליל") שפעל בגליל העליון ובסביבתו.
בשלהי 1948 הצטרף לחטיבה גם הגדוד השני ("גדוד הנגב הצפוני"), שחנה בנגב בראשית המלחמה והשתייך אז לחטיבת הנגב (היא חטיבה 12).
בתחילה הייתה החטיבה כוח משימה שהורכב מהגדודים הראשון והשלישי, בפיקודו של מפקד הפלמ"ח יגאל אלון. המבצע הגדול הראשון של החטיבה היה מבצע יפתח (ששמו נקבע על ידי יגאל ידין, ראש אגף המבצעים במטכ"ל, על-פי כינויו המחתרתי של יגאל אלון (פייקוביץ), יפתח, (יגאל פייקוביץ, תל-חי). ערב הכרזת המדינה והקמת צה"ל, עת התארגנו גדודי הפלמ"ח וחילות ההגנה מחדש בחטיבות, אוחדו שני הגדודים הצפוניים לחטיבה שנשאה את שם המבצע שבו השתתפה, ומולה כהן מונה למפקדה.
מראשיתה ועד לימיה האחרונים של מלחמת העצמאות, התבססו גדודי יפתח בעיקר על אנשי משקים, קבוצות הכשרה, מגויסים בודדים ואנשי גח"ל. בפרוץ המלחמה היו אנשי הפלמ"ח פזורים במחנותיהם במשקי העמקים ובגליל. הם הוטלו למשימות בנקודות תורפה של האזורים שבהם שכנו: אבטחת דרכים והקשר הרצוף בין הגליל, העמקים ומרכז הארץ, אבטחת יישובי הספר ושמירה על הגבולות הצפוניים ומעברות הירדן.
כבר בשלבים הראשונים של המלחמה ביצעו הגדודים פעולות התקפיות: ב-15 בפברואר 1948 ביצעה יחידה מהגדוד השלישי פשיטה ארוכת-טווח על הכפר הערבי סעסע, והטילה מבוכה במחנה הערבי. יחידות מהגדוד התערבו בהתקפה על טירת צבי, תקפו מהאגף את צבא ההצלה וגרמו לו אבדות קשות. בתחילת אפריל 1948 פעל הגדוד הראשון לראשונה בפעולה גדודית, והנחיל מפלה לצבא ההצלה שתקף את משמר העמק.
פעולותיה העיקריות של החטיבה בגליל המזרחי היו בכיבוש טבריה וצפת, במבצעי יפתח ומטאטא, בהתקפות על משטרת נבי יושע, בקרבות מלכיה, ובהדיפת הסורים מעמק הירדן. ביוני 1948 הועברה החטיבה למרכז הארץ, השתתפה במבצע יורם, בניסיון לכבוש את לטרון ומאוחר יותר במבצע דני. בקיץ 1948 החטיבה ירדה לנגב לקראת קרבות ההכרעה, אשר בשלב זה של המלחמה נערכו בעיקר בדרום. החטיבה נטלה חלק במבצע גי"ס ובמבצע יואב, וכן בהגנה על מנחת מטוסים ליד רוחמה ערב מבצע יואב (קרב חרבת מחאז). לקראת סוף המלחמה החטיבה חזרה לצפון. בעת עלייתה לצפון, הצטרף לחטיבה גם הגדוד השני של הפלמ"ח, אשר השתייך עד לאותה העת לחטיבת הנגב.
היסטוריה > מבצע קדש

במבצע קדש החטיבה בפיקוד אל"ם אהרון דורון כללה 4 גדודי חי"ר: גדוד 113 בפיקוד סא"ל פנחס ויינשטיין, גדוד 115 בפיקוד רס"ן יהודה זיו, גדוד 128 בפיקוד רס"ן שאול גבעולי. וגדוד 54 בפיקוד סא"ל ישראל גרמן. גדוד 115 היה כפוף בתקופת הלחימה לחטיבת גולני, ולחם עמה על מערכי רפיח וגדוד 54 היה כפוף בתקופת הלחימה לחטיבה 37, ולחם עמה על מערכי אום כתף ואבו עגילה. בנוסף כללה החטיבה את גדוד 340 - גדוד מרגמות 120 מ"מ וגונדת נ"ט. החטיבה ששימשה כחטיבה מרחבית בגיזרת רצועת עזה עד מלחמת ששת הימים, כבשה בסיוע צג"ם 278 בפיקוד סא"ל זאב אשכולות מחטיבה 37 ופלוגת שריוניות סטאגהאונד מגש"פ 182 של פיקוד מרכז את העיר עזה ואת רצועת עזה, עד וכולל מרחב ח'ן יונס.
היסטוריה > מלחמת ששת הימים

במלחמת ששת הימים החטיבה בפיקוד אל"ם יהודה רשף כללה 4 גדודי חי"ר: גדוד 81 בפיקוד סא"ל שלמה גולדברג, גדוד 115 בפיקוד סא"ל אורן אליהו, גדוד 128 בפיקוד סא"ל יחזקאל רביד, וגדוד 54 בפיקוד סא"ל צבי לבנון וגדוד מרגמות 340 (לימים גדוד 7042). החטיבה תוגברה בגדוד שריון 86 של טנקי 13-AMX בפיקוד סא"ל יעקב הדר, ובגדוד 202 בפיקוד סא"ל צבי בר לחמה בקרבות על מבואותיה המזרחיים של העיר עזה ובקרבות הקשים לכיבוש מבואותיה הדרומיים של העיר עזה במהלך ה-5 ביוני, והייתה שותפה לכיבוש העיר ביום שלמחרת.
היסטוריה > מלחמת יום כיפור, חטיבה ממוכנת 11

במלחמת יום הכיפורים, חטיבה ממוכנת 11, בפיקוד אל"ם אהרן פלד כללה 2 גדודי חרמ"ש – גדוד 54 בפיקוד סא"ל גדליה גל, וגדוד 128 בפיקוד סא"ל זאב ליטמן, גדוד טנקי שרמן – גדוד 226 בפיקוד סא"ל יוסף רביב, ופלוגת סיור על ג'יפים. החטיבה הגיעה לגזרת סיני ב-8 באוקטובר והוכפפה ל"כוח נמר", שהיה כוח משימתי בפיקודו של קלמן מגן בגזרה הצפונית של תעלת סואץ. השתתפה במתקפת הנגד של 8 באוקטובר. בהמשך הקרבות הוכפף לה גדוד טנקי צנטוריון מחטיבה 217 וגדוד טנקי פטון. ב-14 באוקטובר השתתפה החטיבה בבלימת מתקפת השריון המצרית ויחד עם חטיבה 204, השמידה מעל 40 טנקים T-62 מחטיבה 15 של דיוויזיה 18 המצרית. ב-15 באוקטובר פלוגה ל' מגדוד 128 לחמה בקרב על מעוז בודפסט. ב-19 באוקטובר החטיבה חצתה את התעלה מערבה וחברה לאוגדה 252, בסיום המלחמה התייצבה בנקודה המערבית ביותר אליה הגיע צה"ל.
היסטוריה > לאחר מלחמת יום כיפור, חטיבת שריון 576

לאחר מלחמת יום כיפור, אורגנה החטיבה מחדש כחטיבת טנקים מילואים, תחת אוגדה 252, ומספרה שונה לחטיבה 576. החטיבה כללה 3 גדודי טנקי מגח, גדוד 445, גדוד 480 וגדוד 9302 שבהמשך הוחלף בגדוד 7001. בשנת 1981 הועברה החטיבה לאוגדה 720. במהלך השנים החטיבה הפעילה טנקי מגח 6ב', מגח 6ג', ובשנותיה האחרונות מגח 7.
היסטוריה > מבצע חומת מגן, חטיבה 576

במבצע חומת מגן פעלה החטיבה בפיקוד אל"ם אורן בן גויה כחטיבת שריון במילואים בגזרת שכם, היא כבשה את מחנות הפליטים בלאטה, מסאכן שעבייה ואת מתחם קבר יוסף. גדוד 445 מהחטיבה בפיקוד סא"ל חיים בר סלע, לחם בעיר בית לחם וכיתר את מתחם כנסיית המולד שבה התבצרו מחבלים.
היסטוריה > פירוק חטיבת השריון 576

באוקטובר 2013 שלח המח"ט אל"ם אורן סולומון, מכתב לחיילי ומפקדי החטיבה, ובו פירט על תהליך רה-ארגון הסד"כ בצה"ל שלאורו הוחלט לפרק את החטיבה. החטיבה שהייתה שייכת לעוצבת עידן, פורקה ב-2014.
היסטוריה > הקמת חטיבת החי"ר, חטיבה 11

בשנת 2016 הוחלט על הקמת החטיבה מחדש כחטיבת חי"ר מובחרת במילואים המכונה בשם "חטיבת הקומנדו במילואים", על בסיס גדודי המילואים של חטיבת החרמון שנסגרה במסגרת התוכנית הרב-שנתית "גדעון". מרבית החיילים המשרתים בחטיבה הם בוגרי יחידת אגוז. בחודש ספטמבר 2020 עברה החטיבה לעוצבת הבזק, שם מהווה כח קומנדו במילואים.
היסטוריה > במלחמת חרבות ברזל

במלחמת חרבות ברזל גויסה החטיבה החל מ-7 באוקטובר 2023 לאחר הטבח. בין דצמבר 2023 לינואר 2024 החטיבה פעלה תחת עוצבת הבזק במרכז רצועת עזה במסדרון נצרים, יצאה לפשיטות בין השאר בשג'אעיה ובשכונת עיסא שבדרום העיר עזה, פגעה במחבלים והשמידה תשתיות אויב ואמצעי לחימה. החטיבה גם הצטרפה לקרב של אוגדה 36 במחנות המרכז ופשטה על תשתיות טרור של גדוד אל-בורייג'. ב-23 בינואר סיימה החטיבה את סבב המילואים הראשון ויצאה מעזה. בקרבות בעזה איבדה החטיבה 5 לוחמים, וכן מפקד החטיבה הקודם, יצחק בן בשט, נפל בקרב שג'אעייה בתפקידו תחת חטיבת גולני.
בהמשך הלחימה לוחמי החטיבה ביקשו מספר פעמים להתגייס לסבב נוסף ולממש את יכולותיהם כחטיבת קומנדו, אולם חודשים רבים לא גויסה החטיבה. בינואר 2025 הצטרפה החטיבה לתמרון בדרום-מערב לבנון תחת אוגדה 146.
הנצחה

לזכר חללי החטיבה הוקמה אנדרטת חטיבת יפתח בנגב ליד צומת קמה. התכנון נעשה על ידי יחיאל ערד, חבר קיבוץ סער.
קיבוץ יפתח הוקם באוגוסט 1948 על ידי יוצאי החטיבה.
מפקדי החטיבה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| יגאל אלון | 1948 | מפקדה הראשון. לימים מפקד פיקוד הדרום, חבר כנסת ושר בממשלות ישראל |
| מולה כהן | 1948–1949 |  |
| אסף שמחוני | 1949–1950 | לימים מפקד פיקוד הדרום |
| יוסף טרמר | 1950 |  |
| עוזי נרקיס | 1950–1951 | לימים מפקד פיקוד המרכז |
אורי בן-ארי: 
| יהודה ואלך |  | לימים מפקד אוגדה 38 |
| צבי זמיר |  | לימים אלוף פיקוד הדרום |
אביב ברזילי: 
| אהרון דורון | 1955–1956 | מפקדה במלחמת סיני. לימים ראש אגף כוח אדם |
| אריאל שרון | 1958–1959 | לימים מפקד פיקוד הדרום וראש הממשלה ה-11 |
| מאיר פעיל | 1962–1963 | לימים מפקד בה"ד 1, היסטוריון וח"כ |
| יהודה רשף | 1967–1968 | מפקדה במלחמת ששת הימים |
| מרדכי צפורי | 1968–1969 |  |
| גדעון גורדון | 1969–1971 |  |
| יצחק בן שוהם | 1972 – יולי 1973 | נפל במלחמת יום הכיפורים בהיותו מפקד חטיבה 188 |
| אהרן פלד | יולי 1973 – 1974 | מפקדה במלחמת יום הכיפורים |
| אמיר דרורי | 1974 | לימים סגן הרמטכ"ל |
| אורי שגיא | 1975 | מפקד החטיבה הראשון כחטיבת שריון 576. לימים ראש אמ"ן |
| דני בנדל | 1975–1976 |  |
| דוד כץ | 1976–1977 | לימים מפקד אוגדה 49 |
| יואב גולן | 1977–1977 |  |
יעקב שדה (שאשא): 
| יצחק אשל | 1981–1983 | לימים מפקד עוצבת עמוד האש |
אהרון (באומוול) ברק: 
שלמה טנגר: 
אלי אלפסי: 
| אלחנן שמואלי | 1998–2001 | נהרג בשנת 2011 בתאונת מטוס |
| אורן בן ג'ויה | 2001–2002 | מפקדה במבצע חומת מגן |
בועז אברהם: 
איציק כהן: 
| אורן סולומון | –2014 | המפקד האחרון של חטיבת השריון 576 |
| אלישב בהרב | 2016–2018 | המפקד הראשון של החטיבה כחטיבת חי"ר 11 |
| אביחי זפרני | 2018–2020 | לימים מפקד חטיבת יהודה |
| יונתן מופז | 2020–2021 |  |
| יצחק בן בשט | אוגוסט 2021 – אוגוסט 2023 | נפל כמפקד חפ"ק גולני במלחמת חרבות ברזל |
| נדב מייסלס | אוגוסט 2023 – | מפקד החטיבה במלחמת חרבות ברזל |
לקריאה נוספת

עמיקם גורביץ, פלמ"ח - יפתח: משפחה של לוחמים, (ערכה נורית ברוורמן), ירושלים : משרד החינוך והתרבות - מרכז ההסברה - שירות הפרסומים בשיתוף עם מטה חגיגות שנת ה-40, תשמ"ח 1988.
יודקה הלמן (עורך), יפתח אחוזת הסופה: סיפורה של חטיבת יפתח - פלמח, (ציורים ועיטורים - שמואל כץ ; עריכה ועיצוב - ישראל אבן נור), בת ים, יוצאי חטיבת יפתח-פלמח, תשל"א 1970.
אריה חשביה, פלמ"ח יפתח, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשל"ח-1978.
זאב עופר ותהילה עופר, יפתח: חטיבת פלמ"ח במלחמת העצמאות, קבוצת חברי חטיבת יפתח-פלמ"ח, 2013.
הערות שוליים

↑   האם ללוחמי המילואים של חטיבת הקומנדו עדיין יש את זה?, באתר צה"ל, 24 באוקטובר 2018.
↑  על-פי כינויו המחתרתי של יגאל אלון (פייקוביץ): יפתח (יגאל פייקוביץ, תל-חי)
↑  זאב עופר ותהילה עופר, יפתח: חטיבת פלמ"ח במלחמת העצמאות, 2013: עמ' 23.
↑  זאב עופר ותהילה עופר, הגדוד הראשון: גדוד "העמק" ממטולה עד הנגב, 2008.

זאב עופר ותהילה עופר, יפתח: חטיבת פלמ"ח במלחמת העצמאות, 2013: עמ' 26–27.
↑  זאב עופר ותהילה עופר, יפתח: חטיבת פלמ"ח במלחמת העצמאות, 2013: עמ' 27–29.
↑  זאב עופר ותהילה עופר, יפתח: חטיבת פלמ"ח במלחמת העצמאות, 2013: עמ' 29.
↑  עמנואל צויג, סופרים בשדות זרים, במחנה, ‏07.10.2009.
↑  27 במאי 2014: ערב סגירה של חטיבת יפת"ח 11 | פארק לטרון, באתר פארק לטרון | יד לשריון, ‏2019-01-21
↑  יוחאי עופר,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'מפקדי חטיבת יפתח שמתפרקת מבקשים לשמור על השם המיתולוגי, באתר nrg‏, 22 בינואר 2014
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'אנשיל פפר,'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'מחפשים מנהרות, נזהרים מפוליטיקה: 24 שעות עם חיילי המילואים בשג'אעייה, באתר הארץ, 7 בינואר 2024.
↑  ישי כהן,'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'‏מח"ט יפתח בריאיון: "לא סופרים ימים - אלא הישגים", באתר כיכר השבת, 26.12.23
↑  קורין אלבז-אלוש,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'חטיבת יפתח יצאה מעזה: "המלחמה לא נגמרה, נתייצב ככל שנידרש", באתר ynet, 25 בינואר 2024
↑  זעם בחטיבת המילואים 'יפתח', באתר ערוץ 7, 20.11.24
↑  ליזה ללוצאשווילי, עצומה ברשת: מכתב לוחמי חטיבה 11, באתר חדשות 08, 23/10/2024
↑   צק"ח 11 איתרו והשמידו עשרות תשתיות טרור במערב לבנון, באתר צה"ל, 16 בינואר 2025
↑  ישראל לפקוביץ,'"`UNIQ--nowiki-00000011-QINU`"'מפקד חטיבות יפתח ופארן נפל בקרבות בעזה, באתר בחדרי חרדים, 13 בדצמבר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007584924505171 
אנדרטת חטיבת יפתח בנגב
הגדוד הראשון של חטיבת יפתח, בעת ההכשרה קציר ראשון בעמק יזרעאל, 1949
הירח

ערך זה עוסק בלווין הטבעי היחיד של כדור הארץ. אם התכוונתם ללווין טבעי של כוכב לכת כלשהוא, ראו .
| --- | --- |

הירח כפי שנראה מכדור הארץ
 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  כדור הארץ
 מאפיינים מסלוליים
 אפואפסיד:  405,696 ק"מ
 פריאפסיד:  363,104 ק"מ
 ציר חצי-ראשי:  384,403 ק"מ
 היקף מסלול:  2,413,402 ק"מ
 אקסצנטריות:  0.054900489
 זמן הקפה:  27 ימים 7 שעות 43.2 דקות 27.32166155 ימים
 מחזור סינודי:  29 ימים 12 שעות 44 דקות ו-2.976 שניות 29.53059
 מהירות מסלולית
  ‑ ממוצעת:  מרבית: 1.082  ממוצעת: 1.022  מזערית: 0.968 ק"מ/שנייה
 נטיית מסלול:  5.145 ביחס למישור המילקה°
 מאפיינים פיזיים
 רדיוס קו משווה:  1,738.14 ק"מ
 ממדים:  קוטר בקו המשווה: 3,476.2  קוטר בקטבים: 3,472.0 ק"מ
 שטח פנים:  37,930,000 קמ"ר
 נפח:  ‎2.1958×1010‎ קמ"ק
 מסה:  ‎7.3477×1022‎ ק"ג
 צפיפות ממוצעת:  3.3464 גרם/סמ"ק
 תאוצת הכובד בקו המשווה:  1.622 (0.1654 ג'י) מטר/שנייה2
 זמן סיבוב עצמי:  27.321661 (סינכרוני) ימים
 מהירות סיבוב עצמי:  0.004627 ק"מ/שנייה (בקו המשווה)
 נטיית ציר הסיבוב:  משתנה בין 3.60° ל-6.69°   (1.5424° לקו הליקויים)°
 אלבדו:  0.12 (12%)
 בהירות נראית:  12.74-
 מהירות מילוט:  2.38 ק"מ/שנייה
 טמפרטורה ממוצעת:  פני השטח בקו המשווה מרבית: 390  ממוצע: 220  מזערית: 100 K
הירח הוא הלוויין הטבעי היחיד של כדור הארץ. הוא נקרא גם לְבָנָה או סהר בעברית, ולונה (Luna) במינוח המדעי (בלטינית), וזאת כדי להבדילו מירחים של גורמי שמיים אחרים. קוטרו 3,474 קילומטרים, מעט יותר מרבע קוטר כדור הארץ. הקרבה היחסית בגודל בין כדור הארץ לירחו היא נדירה. הגוף הנוסף היחיד במערכת השמש שיש לו ירח קרוב יחסית לגודלו שלו הוא כוכב הלכת הננסי פלוטו.
על פי התאוריה המקובלת, הירח נוצר מהשברים שנשארו מהתנגשות בין כדור הארץ לגוף בגודל של כוכב הלכת מאדים, המכונה בשם תיאה, לפני כ-4.5 מיליארד שנים.
הודות לקרבתו הרבה של הירח לכדור הארץ ניתן לצפות בו בקלות ללא טלסקופ או משקפת, ואף להבחין במכתשים הרבים הפזורים עליו. בירח קל מאוד להבחין במהלך הלילה, ולעיתים קרובות ניתן להבחין בו גם במהלך היום. הודות לקרבתו, הירח הוא גם גרם השמיים היחיד שבני אדם נשלחו אליו ושדרכה עליו רגל אנוש. ב-1959 שיגרה ברית המועצות שלוש חלליות לחקר הירח: לונה 1, לונה 2 ולונה 3. תוכנית אפולו האמריקנית הייתה התוכנית היחידה שבמסגרתה נשלחו חלליות מאוישות לירח. הנחיתה המאוישת הראשונה על הירח התבצעה במשימה אפולו 11 ביולי 1969, ועד 1972 בוצעו במסגרת התוכנית שש נחיתות מאוישות עליו, בהן היו 12 אסטרונאוטים בסך הכול. תוכנית ארטמיס היא תוכנית חלל מאוישת של ארצות הברית שמטרתה העיקרית היא הנחתת בני אדם על הירח ב־2025.
מקורו של השם "ירח" בשם של אל כנעני. הירח מופיע באגדות ובסיפורים שונים במגוון רב של תרבויות, ולוחות שנה שונים מבוססים על מחזור הירח, כגון לוח השנה העברי המבוסס על שילוב של מחזור הירח ומחזור השמש, ולוח השנה המוסלמי המבוסס אך ורק על מחזור הירח.
אטימולוגיה

השם "ירח" משמש לציון האלוהות הכנענית ירח, ומלים מאטימולוגיה דומה משמשות בשפות שמיות אחרות לציון גרם השמיים ופולחנו. בספרות התלמודית נמנעו מהשימוש במונח "ירח" (כמו גם "שמש"), המתייחס לאלוהות הכנענית והמקראית, והעדיפו את המונח הנייטרלי "לבנה".
אפיפניוס, שנולד להורים יהודים באזור בית גוברין בתחילת המאה ה־4 לספירה, תיעד את שמות כוכבי מערכת השמש לפי הפרושים, וביניהם שני השמות המוכרים לירח: ἰέρεε (ieree, כלומר "ירח", אף שהמונח לא מוכר בהקשרים אסטרולוגיים בעברית בתר־מקראיית) ו־ἀλβανά (albana, כלומר "הלבנה"), וכן מציין שהירח נקרא בפיהם גם μήνη (המילה היוונית לירח).
מסלול הירח והשפעתו

הירח הוא גרם השמיים הקרוב ביותר לכדור הארץ, והמרחק הממוצע בין מרכזו למרכז הארץ הוא כ-384,403 קילומטר, שהם פי 30 מקוטרו של כדור הארץ, בקירוב, ומשתנה בין כ-363 אלף קילומטר (בפריגיאה – הנקודה הקרובה ביותר במסלול הירח לכדור הארץ), לבין כ-405 אלף קילומטר (באפוגיאה – הנקודה הרחוקה ביותר מהארץ במסלול הירח). המשיכה הכבידתית על-פני הירח היא כשישית מזו שעל פני כדור הארץ.
הירח משלים הקפה שלמה סביב כדור הארץ כל כ-27.3 יום (חודש סידרי). כדור הארץ מתקדם במסלולו סביב השמש במהלך החודש הסידרי, ולכן הירח אינו חוזר לאותו מופע לאחר ההקפה. משך הזמן בין מופעי ירח זהים, לדוגמה בין מולד ירח אחד למשנהו, הוא כ-29.5 יום (חודש סינודי). ההבדל בין החודשים נובע ממערכות הייחוס השונות – החודש הסידרי הוא זמן ההקפה במערכת בה כוכבי השבת נמצאים במנוחה, והחודש הסינודי הוא זמן ההקפה במערכת בה כדור הארץ נמצא בתנועה. מקובל להניח כי זמן ההקפה מתארך בהדרגה במשך הזמן (בשנייה אחת כל כ-500 שנה) בגלל התרחקות הדרגתית של הירח מכדור הארץ.
אם יחס ההקטנה של מערכת כדור הארץ-ירח היה עומד על 1:42,000,000, כי אז קוטר כדור הארץ היה כ-30 ס"מ (גודל של דגם תקני), וגודל הירח היה כגודלו של כדור בסיס (כ-7 ס"מ קוטר), והמרחק ביניהם היה כ-9 מטרים. ממרחק כזה לאיש העומד היכן שדגם כדור הארץ, הירח היה נראה כגודל מחק בקצה עיפרון.
מסלול הירח והשפעתו > גאות ושפל והתרחקות הירח

תופעת הגאות והשפל בכדור הארץ נגרמת כתוצאה מכוח הגאות, שהוא תוצאה של ההפרשים של כוח הכבידה של הירח במקומות שונים על פני כדור הארץ.
הגאות והשפל גורמים להגדלה הדרגתית של המרחק בין הירח לכדור הארץ. הם גורמים לאיבוד אנרגיה שמאטה את מהירות סיבוב כדור הארץ סביב עצמו. מכיוון שהתנע הזוויתי הכולל במערכת כדור הארץ – ירח נשמר, המרחק בין הירח לארץ צריך לגדול. כדי למדוד את קצב ההתרחקות של הירח מכדור הארץ, הציבו האסטרונאוטים של אפולו 11 על פני הירח בשנת 1969 מערכת מחזירי אור המיועדים להחזרת אור לייזר. במדידות שנערכו מאז נמצא שהירח מתרחק מכדור הארץ בקצב ממוצע של 3.8 ס"מ בשנה.
מופעי הירח

לירח מופעים שונים מכדור הארץ, במהלך החודש מופעי הירח המואר משתנים בצורה מעגלית בהתאם לשינויים במיקומם של כדור הארץ והירח מ-100% (ירח מלא) ל-0% (הירח אינו נראה כלל מכדור הארץ). לאמיתו של דבר החלק המואר של הירח אינו משתנה במהלך כל החודש (מלבד בזמן ליקויי ירח) והשינוי במהלך החודש הוא רק ביכולת של הצופה מכדור הארץ לראות את הירח.
שינויים נוספים במופעי הירח המתרחשים במהלך החודש הם שעת הזריחה והשקיעה של הירח, ומיקומו של הירח בשמיים.
מופעי הירח מושפעים לעיתים מימקומו של הצופה בכדור הארץ.