stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
18 במאי
נפטרו

1799 – פייר בומרשה, מחזאי ומהפכן צרפתי (נולד ב-1732)
1800 – אלכסנדר סובורוב, גנרל רוסי (נולד ב-1729)
1911 – גוסטב מאהלר, מלחין אוסטרי ממוצא יהודי (נולד ב-1860)
1928 – ביל הייווד, מנהיג פועלים ואחד ממייסדי איגוד פועלי התעשייה של העולם (נולד ב-1869)
1945 – ויליאם ג'וזף סימונס, מייסדו האמריקאי של הארגון הגזעני הקו קלוקס קלאן השני (נולד ב-1880)
1954 – זליג ברודצקי, מתמטיקאי, פעיל ציוני ונשיא האוניברסיטה העברית (נולד ב-1888)
1965 – אלי כהן, מרגל ישראלי שפעל בסוריה (נולד ב-1924)
1973 – אברהם שלונסקי, משורר ומתרגם ישראלי (נולד ב-1900)
1980 – איאן קרטיס, סולן, כותב, גיטריסט וקלידן להקת ג'וי דיוויז'ן (נולד ב-1956)
1981 – ויליאם סארויאן, סופר ומחזאי אמריקאי-ארמני, זוכה פרס פוליצר (נולד ב-1908)
1984 – ברוך ברוכין, תת-אלוף בצה"ל, כיהן כקצין תותחנים ראשי (נולד ב-1921)
2006 – מקסים כהן, מפקד בכיר בצה"ל ובמשטרת ישראל (נולד ב-1918)
2006 – חנה יפה, הצנחנית המבצעית היחידה בתולדות צה"ל (נולדה ב-1928)
2007 – פייר ז'יל דה-ז'ן, פיזיקאי צרפתי, חתן פרס נובל לפיזיקה (נולד ב-1932)
2017 – ז'ק פרסקו, סופר, מרצה, עתידן וממציא אמריקאי, שנודע בשל ייסוד פרויקט ונוס (נולד ב-1916)
2019 – מנפרד בורגסמולר, כדורגלן גרמני ששיחק בעמדת החלוץ (נולד ב-1949)
2020 – מרדכי דרורי, דיפלומט ישראלי (נולד ב-1931)
2021 – צ'ארלס גרודין, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון, קומיקאי, מחזאי, תסריטאי, במאי, מפיק וסופר יהודי אמריקאי (נולד ב-1935)
2021 – יצחק קרונזון, רופא אמריקאי ישראלי (נולד ב-1939)
2022 – ורנר ישראל, פיזיקאי קנדי (נולד ב-1931)
2022 – דני קרפן, שחיין ישראלי (נולד ב-1946)
2024 – ג'ימי לויד, זמר ג'אז יליד טרינידד (נולד ב-1925)
2024 – יעל דיין, חברת כנסת מטעם העבודה וסגנית ראש עיריית תל אביב-יפו (נולדה ב-1939)
חגים ואירועים החלים ביום זה

יום המוזיאונים הבינלאומי
יום הדגל של האיטי
17 במאי – 19 במאי
מאי
לוח אירועים שנתי
אלכסנדר סובורוב
ג'ירו ד'איטליה 2018

| --- | --- |

 ענף:  מרוץ אופני כביש 
 תקופת התחרות:  4 במאי 2018 – 27 במאי 2018 (24 ימים) 
 מספר תחרות:  101 
 מספר מתמודדים:  176 
 www.giroditalia.it
 
 → 2017 Giro d'Italia ג'ירו ד'איטליה 2019 ← 
 
ג'ירו ד'איטליה 2018 הוא התחרות ה-101 של מרוץ האופניים ג'ירו ד'איטליה, אחד ממרוצי האופניים המכונים "גרנד טורס". המרוץ יצא לראשונה מגבולות אירופה והוזנק בירושלים ב-4 במאי 2018, בקטע של מרוץ נגד השעון, למרחק של 9.7 ק"מ והמשיך בשני קטעים נוספים בישראל. לאחר יום מנוחה, עבר המרוץ לאדמת איטליה ל-18 קטעים נוספים והסתיים ברומא, בירת איטליה, ב-27 במאי 2018. מנצח המרוץ הוא כריסטופר פרום מקבוצת סקיי. המרחק המצטבר שהיה על מסיימי המרוץ לעבור הוא 3,572.4 ק"מ.
קטעי מרוץ > דירוג כללי

| מקום | רוכב | קבוצה | זמן |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | כריסטופר פרום הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | קבוצת סקיי | 89:02:39 |
| 2 | טום דימולן הולנד הולנד | קבוצת סאנווב | + 46" |
| 3 | מיגל אנחל לופס קולומביה קולומביה | אסטנה | + 4:57" |
| 4 | ריצ'רד קאראפז אקוודור אקוודור | קבוצת מוביסטאר | + 5:44" |
| 5 | דומניקו פוצוביבו איטליה איטליה | בחריין מרידה | + 8:03" |
| 6 | פלו בילבאו ספרד ספרד | אסטנה | + 11:50" |
| 7 | פטריק קונראד אוסטריה אוסטריה | בורה–הנסגרוהה | + 13:01" |
| 8 | ג'ורג' בנט ניו זילנד ניו זילנד | לוטו-יומבו | + 13:17" |
| 9 | סם אומן הולנד הולנד | קבוצת סאנווב | + 14:18" |
| 10 | דווידה פורמולו איטליה איטליה | בורה–הנסגרוהה | + 15:16" |
סקירה והכנות

בחודש יולי 2017 פורסם כי שלושת הימים הראשונים של המירוץ יתקיימו בישראל לאחר שישראל גברה על מדינות אחרות בהן צ'כיה ופולין שביקשו לארח את התחרות זוהי למעשה הפעם הראשונה שהמירוץ התקיים מחוץ לאירופה. למימון האירוע בישראל תרם המיליארדר הישראלי-קנדי סילבן אדמס כ-70 מיליון שקל מתוך כ-120 מיליון שנדרשו לקיומו. במימון האירוע השתתף גם משרד התיירות.
עיתון הספורט האיטלקי "לה גזטה דלו ספורט" היה נותן החסות המסחרית הראשי במרוץ האופניים
החלק הראשון במסלול בירושלים, הוקדש לזכרו של רוכב האופניים הנודע וחסיד אומות העולם ג'ינו בָּרטָלי, שהבריח בשלדת האופניים שעליהם רכב, מסמכים מזויפים שסייעו להצלת יהודים. המסלול בירושלים עבר בחלקה המערבי של העיר. עם פרסום מסלולי המירוץ, פרסמו מארגניו כי הוא יוזנק מ"מערב ירושלים". בלחץ ממשלת ישראל שונה הכיתוב לירושלים. שגרירת הרשות הפלסטינית ברומא הביעה כעס על תמונה שהועלתה לטוויטר בה נראה הרוכב הספרדי הידוע אלברטו קונטדור עם ראש העיר ניר ברקת בעיר העתיקה, ועל סרטון בפייסבוק של הג'ירו בו נראו הכותל המערבי ואתרים אחרים בתוך העיר העתיקה. על פי החלטה התבצע המירוץ בגבולות הקו הירוק של ישראל.
על פי הערכות, למעלה מ-200 אלף איש עמדו בצדי הדרכים במהלך שלושת ימי הג'ירו בישראל.
קבוצות משתתפות

במרוץ משתתפות 22 קבוצות.
קבוצות משתתפות > קבוצות World Tour

AG2R La Mondiale, צרפת (AG2R La Mondiale)
אסטנה, קזחסטן
בחריין מרידה, בחריין (Bahrain–Merida Pro Cycling Team)
BMC Racing Team ׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁׁ, ארצות הברית (BMC Racing Team)
בורה–הנסגרוהה, גרמניה (Bora–Hansgrohe)
דיימנשן דאטה, דרום אפריקה (Dimension Data (cycling team))
EF Education First-Drapac, ארצות הברית (EF Education First–Drapac p/b Cannondale)
FDJ, צרפת (FDJ (cycling team))
Katusha-Alpecin, שווייץ (Katusha–Alpecin)
Lotto NL-Jumbo, הולנד (Team LottoNL–Jumbo)
לוטו–סודאל, בלגיה (Lotto–Soudal)
מיצ'לטון - סקוט, אוסטרליה (Mitchelton–Scott (men's team))
מוביסטאר, ספרד (Movistar Team (men's team))
קוויק סטפ פלורס, בלגיה
קבוצת סקיי, בריטניה הגדולה
סאנווב, גרמניה (Team Sunweb (men's team))
טרק-סגפרדו, ארצות הברית (Trek–Segafredo)
יו. איי. אי. אמירטס, איחוד האמירויות הערביות (UAE Team Emirates)
קבוצות משתתפות > קבוצות קונטיננטל-פרו

Androni Giocattoli-Sidermec, איטליה (Androni Giocattoli-Sidermec)
Bardiani CSF, איטליה (Bardiani CSF)
Israel Cycling Academy, ישראל
Wilier Triestina-Selle Italia, איטליה (Wilier Triestina-Selle Italia)
הערות שוליים

1 2 3   גבריאלה דוידוביץ'-ויסברג, מיליארד צופים: מרוץ ג'ירו איטליה בישראל - האם הישראלים יסלחו על הפקקים?, באתר TheMarker‏, 25 באפריל 2018
↑   איתמר קציר, ג'ירו ד'איטליה בישראל: ירושלים מעולם לא היתה צבעונית יותר, באתר הארץ, 4 במאי 2018
↑  אלון סיני, ‏סיום מסע: ויויאני חצה את קו הסיום באילת וזכה במקטע ה-3 של ג'ירו ד'איטליה, באתר מעריב אונליין, 6 במאי 2018
1 2  קטע 17 קוצר ב-5.5 ק"מ אתר הג'ירו ד'איטליה, 23 במאי 2018
↑  DISCOVER THE ROUTE OF THE GIRO D'ITALIA 2018!, באתר הג'ירו ד'איטליה
↑  הקטע נקרא על ידי המארגנים "קטע ברטלי", לזכרו של רוכב האופניים האיטלקי, ג'ינו ברטלי, שהוכר על ידי יד ושם כחסיד אומות העולם, Giro d'Italia 2018: From Israel to Rome for a historical edition, אתר ג'ירו ד'איטליה, 29 בנובמבר 2017
↑    אורן אהרוני, ג'ירו־זלם, באתר "ידיעות אחרונות", 9 ביולי 2017
↑  יעקב זיו, ‏ארמסטרונג: "נס שלא התרסקו רוכבים"; פרגונים נרחבים באיטליה לג'ירו בישראל, באתר מעריב אונליין, 6 במאי 2018
↑  "ג'ירו דאיטליה – הצד שלא הכרתם"
↑   איתמר קציר, בישראל איימו, בג'ירו ד'איטליה הסירו את הכיתוב "מערב ירושלים", באתר TheMarker‏, 30 בנובמבר 2017
↑   ג'וזף פדרמן ואנדרו דאמפף, ג'ירו ד'איטליה בישראל: ברוכים הבאים, הרכיבה מותרת עד גבולות 67', באתר הארץ, 11 בנובמבר 2017
↑  דני פורת, ‏במהלך הג'ירו: אקדמי הכפילה את המכירות, באתר ערוץ הספורט, 8 במאי 2018
↑  TEAMS, באתר הג'ירו ד'איטליה
הזנקת רוכבי הג'ירו בשלב 3 של המירוץ, מבאר שבע לכיוון אילת. (סרטון)
גיא ניב בסיום הקטע הראשון בג'ירו ד'איטליה 2018
המרוץ עובר בצ'זנה, בקטע ה-12 שהסתיים באימולה בניצחונו של סם בנט
סיימון ייטס לובש את חולצת המוביל הוורודה במהלך הקטע ה-19
הקטע הראשון, כיכר צרפת
כריסטופר פרום (מימין) וווט פולס במהלך הקטע ה-19 בו ניצח פרום ועבר להוליך במרוץ
רוכבי הג'ירו בשדרות רוקח, תל אביב
נורמן לברכט

| --- | --- |

 לידה:  11 ביולי 1948 (בן 76) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 השכלה:  אוניברסיטת בר-אילן  ישיבת קול תורה 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  norman.lebrecht.5
 טוויטר (X):  NLebrecht
 www.normanlebrecht.com
 
נורמן נפתלי לברכט (באנגלית: Norman Lebrecht; נולד ב-11 ביולי 1948 בלונדון) הוא פרשן בנושאי מוזיקה וענייני תרבות וסופר יהודי-בריטי. עסק בנושאים אלה ברשות השידור, בעיתונים בבריטניה ובתחנת הרדיו BBC. הוא בעל בלוג למוזיקה קלאסית בשם Slipped Disc. פרסם תריסר ספרים בנושאי מוזיקה וכן ספרי סיפורת.
קורות חיים

נורמן לברכט נולד בשנת 1948 בלונדון, בן לסולומון ומרגריט לברכט. בשנים 1964–1965 למד בישיבת קול תורה בירושלים, ובשנים 1966–1968 למד באוניברסיטת בר-אילן.
בשנים 1970–1972 היה כתב ומפיק ברשות השידור. בשנים 1973–1978 היה מנהל החדשות בלונדון ובניו יורק של סוכנות הידיעות Visnews. משנת 1981 הוא כותב בשבועון החדשות "סאנדיי טיימס". בשנים 1994–2002 היה בעל טור ב"דיילי טלגרף". בשנים 2002–2015 היה בעל טור ועורך משנה בעיתון "איבנינג סטנדרד". ברדיו BBC 3 הוא מגיש את "לברכט.חי" (lebrecht.live) משנת 2000 ואת "לברכט מראיין" (The Lebrecht Interview) משנת 2006. כמו כן הוא כותב טור חודשי לכתב העת "סטנדפוינט" (Standpoint (magazine)).
בשנת 2007 החל לפרסם את הבלוג למוזיקה קלאסית "Slipped Disc", הזוכה לפופולריות רבה.
בשנת 1977 נישא לאלבי ספיבק ולהם שלוש בנות.
כתבים

"מיתוס המאסטרו" (The Maestro Myth;‏ 1991) ממפה את תולדות הניצוח מאז הופעתו כמקצוע עצמאי בשנות ה-70' של המאה ה-19 עד למעורבותו בשנים הבאות עם שליטה, עושר וידוענות.
"כשהמוזיקה נעצרת" (When the Music Stops;‏ 1997), תולדות עסקי המוזיקה הקלאסית, חושף את המתרחש מאחורי הקלעים ומנבא את התמוטטות תעשיית ההקלטות.
"רבי-אמן, יצירות מופת ושיגעון: החיים הסודיים והמוות המחפיר של תעשיית ההקלטות הקלאסיות" (Maestros, Masterpieces and Madness: The Secret Life and Shameful Death of the Classical Record Industry;‏ 2007) מוצג בפרסומת כדין וחשבון פנימי של עלייתה ונפילתה של ההקלטה, בשילוב עם מבחר ביקורתי וניתוח של 100 תקליטורים ו-20 אסונות הקלטה.
לברכט כתב על המלחין גוסטב מאהלר, בספרים "לזכור את מאהלר" (Mahler Remembered) ‏ (1987) ו"למה מאהלר?" (Why Mahler?) ‏ (2010). עדות לעניינו במוזיקה בת-זמננו היא "אנציקלופדיה שלמה למוזיקה של המאה העשרים" (The Complete Companion to 20th Century Music) ‏ (2000) (שהמהדורה הראשונה שלה, "אנציקלופדיה למוזיקה של המאה ה-20" (The Companion to 20th Century Music) ‏ (1996) יצאה בעברית בהוצאת לדורי, בתרגומה של שלומית קדם) ובסדרת הביוגרפיות של מלחינים מן המאה ה-20 בהוצאת פיידון, שהוא מייסדה והעורך שלה.
עוד ספרים שכתב בנושאי מוזיקה הם "ספר האנקדוטות המוזיקליות" (The Book of Musical Anecdotes) ‏ {1985), "מוזיקה בלונדון" (Music in London) ‏ (1992) ו"קובנט גארדן: הסיפור שלא סופר" (Covent Garden: The Untold Story;‏ 2000)
הקריירה שלו כסופר החלה ב"שיר השמות" (The Song of Names), סיפורם של שני נערים הגדלים בלונדון של תקופת המלחמה, שיצא לאור בשנת 2001 וזכה בפרס וִיטְבְּרֶד לרומן ראשון לשנת 2002. הרומן השני שלו, "משחק הניגודים" (The Game of Opposites) יצא לאור בשנת 2009 בארצות הברית. הרומן עובד לסרט בשם זה בכיכובם של טים רות' וקלייב אוון.
בדצמבר 2019 ראה אור בהוצאת סיימון אנד שוסטר ספרו "Genius and Anxiety: How Jews Changed the World, 1847-1947", שראה אור בעברית ב-2020 בהוצאת דביר בשם: גאונות וחרדה: כיצד שינו היהודים את העולם 1847–1947.
לברכט מרצה במוסדות תרבות חשובים ובאוניברסיטאות. הוא הגיש הרצאות וקורסים באוניברסיטאות שונות, בהן אוניברסיטת לונדון, אוניברסיטת ייל, אוניברסיטת סירקיוז, אוניברסיטת תל אביב ואוניברסיטת גראנאדה בספרד. כמו כן עבד עם תזמורת הגוונדהאוס בלייפציג, הפילהרמונית של לוס אנג'לס, סאות'בנק סנטר בלונדון, התזמורת הסימפונית של ברמינגהאם, התזמורת הפילהרמונית המלכותית של ליברפול ועוד; כמו כן עבד עם פסטיבל ורבייה, פסטיבל צ'לטנהם, פסטיבל אדינבורו ופסטיבל מרלבורו, בין השאר.
ביקורת

כתביו הפולמוסיים של לברכט מעוררים לא פעם תגובות נוקבות. בעוד שרוברט קראפט שיבח את "מיתוס המאסטרו" כ"חשיפה של הנהלים העסקיים של ניצוח תזמורת, [ש]יש סיכוי שיהיה ספר המוזיקה הקלאסית הנקרא ביותר של השנה", הרי מבקר האופרה מייקל טאנר כתב בשבועון The Times Literary Supplement, ש"זה אולי הספר הדוחה ביותר שקראתי מעודי".[דרוש מקור] המוזיקולוג ריצ'רד טארוסקין תיאר את לברכט כ"מבקר בריטי תוקפני, מרושל אך מבדר". מנצחים רבים ידועי-שם, מולדימיר אשכנזי ודניאל בארנבוים עד ויליאם כריסטי ופרנץ ולזר-מסט, מקיימים יחסים לבביים עם לברכט ומופיעים בתוכניות הרדיו שלו, אך יש גם המביעים דעות מנוגדות.
הערות שוליים

1 2  Lebrecht, Norman 1948–, Encyclopedia.com
↑  Norman Lebrecht, Genius & Anxiety, Simon & Schuster, 2019
↑  נורמן לברכט, גאונות וחרדה: כיצד שינו היהודים את העולם 1847–1947, כנרת-זמורה-דביר, 2021
↑  Robert Craft (1992-04-26). "Masters of the Pit and the Podium". The Washington Post. נבדק ב-2017-07-11.
↑  Taruskin, Richard (22 באוקטובר 2007). "Books: The Musical Mystique". The New Republic. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264206405171  PLWABN: 9810687606905606  BIBSYS: 90552442  BnF: cb12250435k (data)  CiNii: DA04101236  GND: 132943271  ISNI: 0000 0001 1082 9988  LCCN: n82158881  LNB: 000013261  MusicBrainz: 91a7cb00-49cd-4a01-be45-4a99a0536864  NCL: 001790602  NDL: 00514527  NKC: xx0016632  NLA: 36518307  NLK: KAC200902730  NSK: 000639973  NTA: 069410968  RERO: 02-A003505617  SUDOC: 031252931  Trove: 1268502  VIAF: 110841138   WorldCat (עם VIAF): 110841138
מערכת מחווני טיסה אלקטרונית

תא הטייס של מטוס איירבוס A380 עם תא טייס מזכוכית עם המסכים המנוהלים על ידי מערכת EFIS
מערכת מחווני טיסה אלקטרונית (באנגלית: Electronic Flight Instrument System, בראשי תיבות: EFIS) מערכת מחווני טיסה המתוכננת להציג נתוני מכשירים ומערכות על גבי צגים בתא הטייס כחלופה למכשירים אנלוגיים אלקטרו-מכניים או פנאומטיים. מערכת זאת אופיינית למטוסים שתא הטייס שלהם עוצב בתפיסת קוקפיט מזכוכית. לרוב המערכת כוללת תצוגה רב תכליתית (MFD), תצוגת נתוני הטיסה העיקריים (PFD), ותצוגת מערכות מנוע והתראה (EICAS).
לעיתים מערכת EFIS לא נקראת בשם זה או שמתייחסים אליה כחלק מהתצוגה הרב תכליתית של כלי הטיס.
ראו גם

מחווני טיסה
תצוגה רב-תכליתית
| תעופה • תעופה צבאית • תעופה אזרחית |
| --- | --- | --- |
| עקרונות | אווירודינמיקה • כוח עילוי • גרר • מספר מאך • זווית התקפה • הזדקרות • פרופיל אווירודינמי • עומס כנף • מערבולת • אפקט קואנדה • יחס גלישה • פינת ארון המתים | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| כלי טיס | מטוס • מסוק • כדור פורח • ספינת אוויר • דאון • המראה ונחיתה אנכית (VTOL) • המראה ונחיתה קצרה (STOL) | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מבנה | כנף • כנפון קצה־כנף • מדף • מאזנות • ספוילר • מעצור אוויר • מוטת כנפיים • כונס אוויר • כני נסע • הגה גובה • הגה כיוון • תא הטייס • משטחי היגוי • קנארד | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| הנעה | מנוע בעירה פנימית • מנוע כוכבי (רדיאלי) • מדחף • מנוע סילון • היפוך דחף • מנוע מגח סילון • מנוע על-מגח סילוני • מנוע רקטי • חשמל | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| תופעות | גלגול הולנדי • צימוד אינרציאלי • בום על-קולי • התעבות סביב כלי טיס • אוסצילציה • ורטיגו • התקרחות | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מערכות | מחווני טיסה • צינור פיטו • מכל דלק נתיק • מצנח בלימה • אוויוניקה • מערכת בקרת טיסה • חיווט תעופתי • קופסה שחורה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| שלבי טיסה | הסעה ודחיפה • המראה • טיפוס • הנמכה • שיוט • נחיתה • אווירובטיקה • הקפה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מקצועות | צוות אוויר • טייס  • מהנדס טיסה • צוות קרקע • הנדסת אווירונאוטיקה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
מונחים בתעופה
ערך זה הוא קצרמרבנושא תעופה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תרכובת כימית היפותטית

תרכובת כימית היפותטית היא תרכובת כימית שלא זוהתה מניעה תאורטית ליצירתה, אך לא ידוע כי סונתזה, נצפתה, בודדה, זוהתה או הוכחה כקיימת. יציבות תרכובת ותכונות אחרות שלה ניתנות לחיזוי בעזרת כלי כימיה חישובית, אך השערה על קיום תרכובת יכולה להתבסס גם על שיקולים כימיים שאינם חישוביים.
כמה תרכובות היפותטיות קשות מאד ואולי בלתי אפשריות לייצור, בשל מגבלות מרחביות (למשל טטרא-טרט-בוטילמתאן (אנ'), כלור הפטאפלוריד, ClF7, או ברום הפטאפלוריד, BrF7) או מתח קשר (למשל טטראהדראן (אנ')). תרכובות אחרות עשויות להיות לא יציבות בצורה קיצונית עקב פירוק, איזומריזציה (אנ'), פילמור, שחלוף או דיספרופורציונציה. חלקן עשויות להתקיים רק כחומר ביניים (אנ'). לאחרות, כמו למשל היפרקובאן (אנ'), אין שיטה ידועה לסינתזה.
חלק מהתרכובות הרדיואקטיביות לא סונתזו עקב זמן מחצית החיים הקצר של אחד היסודות (לדוגמה, פראנציום הידרוקסיד FrOH, רדון הקספלוורייד RnF6, אסטטין הפטפלוורידי ופוליוניום (II) פלואוריד PoF2).
"תרכובות אב" (אנ') מסוימות טרם בודדו, למרות שתרכובות אנלוגיות (אנ') עם מתמירים קיימות (לדוגמה, בורול (אנ') לא בודד למרות קיומו של פנטאפנילבורול). קיומן של תרכובות היפותטיות מוסק לעיתים מקיומן של תרכובות אחרות, כגון הסקת קיום חומצה מקיום המלח שלה, או מלח הקיים עם קטיון מסוים אך לא עם אחר. דוגמאות לחומצות כאלו הן חומצה דיסולפרית וחומצה סולפרית, שמלחיהן יציבים.
תרכובות היפותטיות משמשות לעיתים בניסויים מחשבתיים.
כמה תרכובות שהיו זמן רב היפותטיות בודדו בסופו של דבר. קיומו של אתילן דיון (אנ') הוצע בשנת 1913 ונצפה ספקטרוסקופית בשנת 2015.  תרכובת יציבה נוספת, אשלגן טריכרומט, הופקה בקנה מידה קטן וידועה כחומר מחמצן חזק מאוד. הועלו השערות לגבי קיומם של נתרן טריכרומט ונתרן/אשלגן טטרכרומט אך התרכובות טרם בודדו.
ישנן תרכובות אשר בעבר סברו בטעות שזוהו, אך כיום נחשבות כתרכובות כימיות היפותטיות או אפילו לכאלו שאין בסיס תאורטי לקיומן. דוגמאות לתרכובות כאלו הן פולימר מים (אנ'), חמצן טטרפלואוריד, כרום הקספלואוריד (אנ') ואוסמיום אוקטפלואוריד (אנ').
דוגמאות נוספות לתרכובות היפותטיות הן קסנון אוקטפלואוריד (אנ'), פנטאזול (אנ'), הקסזין (אנ'), אוקטאזקובן (אנ'),ציקלוטריאוקסידאן (אנ'),חנקן פנטפלואוריד (אנ') וטטרפלואורואמוניום פלואוריד (אנ').
רניום הפטהידריד טרם בודד, אך מלח שלו, אשלגן נונהידרידורנאט (VII) (אנ'), יציב.
הערות שוליים

↑  "An elusive molecule—finally revealed". Phys.Org. 2015-07-13. נבדק ב-2018-07-10.
יחידת מודיעין מטרות

| --- | --- |

 פרטים
 כינוי עבר:  גדוד שחף 869
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   חיל הגנת הגבולות
 סוג:  יחידת איסוף מודיעין רב ממדית מיוחדת
 בסיס האם:  מחנה מתת
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1974–הווה (כ־51 שנים)
 נוצרה מתוך:  גדוד 869
 מלחמות:    מלחמת לבנון הראשונה   מלחמת לבנון השנייה מלחמת חרבות ברזל  מלחמת חיצי צפון
 פיקוד
 יחידת אם:   עוצבת הגליל
 דרגת המפקד:   אל״ם מ׳
יחידת שחף (גדוד 869 יחמ"מ) היא יחידת איסוף מודיעין הכפופה פיקודית לעוצבת הגליל בפיקוד הצפון ולמערך האיסוף הקרבי בחיל הגנת הגבולות. היחידה אמונה על איסוף מודיעין בגבול לבנון מגזרת הר דב ועד ראש הנקרה. מפקד היחידה הוא קצין בדרגת סגן-אלוף. ליחידה מאפיינים ייחודיים ומסווגים בחלקם, הכוללים: תצפיות לטווח ארוך וקצר משטח הארץ ומשטח אויב, הפללות אויב, הכוונת אש ומארבי הסוואה התואמים את תוואי השטח. היחידה בנויה מפלוגות תצפיתניות ופלוגות לוחמים. בסיסי הקבע של היחידה מוקמו לאורך גבולה הצפוני של ישראל תחת פיקוד הצפון - עוצבת הגליל.
היסטוריה > יחמ"ם בצבא הסדיר

ב־1993 הוקם יחמ"ם הפלדה (נקראת גם יחידת "ניצן", כיום יחידת האיסוף הקרבי בגזרת פיקוד המרכז) על ידי סגן־אלוף יוסי גרינפלד. תפקיד היחידה היה לספק מודיעין בזמן אמת לכוחות הפועלים והכוונת אש לעבר אויב. היחידה שהוקמה הייתה מסופחת למחלקת מודיעין שדה במפקדת חילות השדה (מפח"ש, כיום זרוע היבשה), וחייליה חבשו כומתות שחורות עם סמל חיל המודיעין.
בזמן שהיית צה"ל בדרום לבנון תיפקד היחמ"ם כיחידה מבצעית בתחום איסוף המודיעין הקרבי, ובצידה פעלו פלוגת לבנון של הית"ם (יחידת תצפיות מטכ"לית) באזור הגבול וגדוד הקשתות שהפעיל אמצעי מכ"ם. באסון המסוקים נהרגו שלושה לוחמי יחמ"ם, ולאחר עתירה לבג"ץ צה"ל חשף לראשונה את קיומה של היחידה.
בשנת 2000 עם הקמת חיל מודיעין השדה (כיום: חיל האיסוף הקרבי) ובעקבות האינתיפאדה השנייה עברה יחידת ניצן לפעול תחת פיקוד המרכז והפכה לגדוד הגדול ביותר בצה"ל (יחידה 636). היחידה שחזרה לתפקד במרחב עוצבת הגליל היא גדוד שחף (869), שבעשור השני של המאה ה-21, התפצל ממנו גדוד עיט (595), הפועל בגזרת עוצבת הבשן.
היסטוריה > מלחמת לבנון השניייה

על פי נתונים שדווחו על ידי פיקוד הצפון, בנק המטרות שסיפקה היחידה לחירום ומלחמה נוצל במלחמת לבנון השנייה וצה"ל קיבל יתרון גדול על חזבאללה כבר עם תחילת הלחימה בלבנון.[דרוש מקור] בנוסף, בפעולות היחידה במלחמה אותרו וחוסלו משגרי טילים וחוליות מחבלים רבות של חזבאללה.
היסטוריה > לאחר לבנון השנייה

בסוף העשור השני של המאה ה-21 פורק היחמ"מ במילואים, ופלוגות הלוחמים בסדיר הוגדרו ואורגנו מחדש כפלוגות לוחמי איסוף ויירוט.
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל

במהלך מלחמת חרבות ברזל, מאז מתקפת הפתע היחידה התפרסה לאורך כל קו הגבול עם לבנון ונתנה מענה של מודיעין איסופי, אנכי ואופקי, בין אם זה באמצעות תצפיות בשטח ובין אם זה באמצעות חמ"לים עם יכולות סגירת מעגלים ויכולות תקיפה, בשילוב עם הכוחות המתמרנים שנמצאים בשטח. יחידה 869 פעלה נגד חוליות נ"ט של חזבאללה, עשתה איסוף עם מארבים ופעילים בתחום הרחפנים ובחמ"לי האיסוף השונים.
במהלך הלחימה בחזית הצפונית נהרגה סמ״ר עמר שרה בנג׳ו, בקרית איסוף יבשתי ביחידה, כתוצאה משיגור שבוצע משטח לבנון למפקדת פיקוד הצפון בצפת.
ב-8 במאי מחבלי חזבאללה ירו פצצות מרגמה לעבר מוצב צה"ל בגזרה המרכזית של גבול לבנון במרחב מלכיה וכתוצאה מפגיעת פצמ"ר נהרג סמ"ר חיים סבח, לוחם איסוף קרבי יחידה 869 של עוצבת הגליל.
מבנה ותפקידים > ייעוד ויכולות

ייעוד יחידה 869 הוא התמחות בתצפיות חשאיות לטווח ארוך וקצר משטח הארץ ובעומק שטח האויב, התמקדות בבניית בנק מטרות עשיר וארוך טווח עבור כוחות האש של פיקוד הצפון, הפללות אויב, הכוונת אש ומארבי הסוואה התואמים את תוואי השטח. צוותים מהפלוגות משמשים ככוח אופרטיבי ובשיתופי פעולה בשגרה לצד כוחות שונים מפיקוד הצפון.
מבנה ותפקידים > מבנה

פלגת מוביל ("צס"ם") – בעברה פעלה כיחידת מילואים עצמאית ואחר כך כיחידה סדירה, בשם תצפיות מיוחדות (תצ"ם), אשר לוחמיה הראשונים היו יוצאי סיירת מטכ"ל ויחידת שלדג. בשנת 2000 נקבע כי צוות הסיור המיוחד יעבור לתפקד כפלגת יחמ"ם והחל בפעילות מבצעית. במהלך מלחמת לבנון השנייה שימשה פלגת מוביל כראש מערך היחמ"ם בגזרת הלחימה השונות. נשקם האישי של לוחמי הפלגה הוא M4 עם כוונות השלכה מסוג "מארס" וכן מקלעים קלים. ב־2019 הפלוגה הפסיקה להיות חלק ממערך הפלוגות הרגליות ביחמ"ם, והפכה חזרה לפלגת תצ"ם – מיוחדים. בנוסף, בין השנים 2019-2023 נפתחה בפלוגה פלגת לוחמות שנבחרו משאר גדודי האיסוף ועיסוקן היה להיות צוות רחפנים אוגדתי, בתחילת מלחמת "חרבות ברזל" הבנות עברו לגדוד 595.
ב־2020 פורקה הפלוגה וחייליה סופחו לפלוגה האוגדתית החדשה בגדוד – פלוגת "אדיר". בפלוגת "אדיר" פועלים צוותי יחמ"ם ותצ"ם כאחד, חלקם יוצאי יחידת דיה.
ביולי 2022 שינתה פלוגת ״אדיר״ את שמה חזרה לפלוגת ״מוביל״ לאחר שהלוחמים האחרונים יוצאי יחידת ״דיה״ השתחררו.
פלוגת ״מוביל״ קיום היא פלוגה אוגדתית שלצוותיה אמצעי תצפית מיוחדים ומסווגים.
פלוגה א' ("אינדיאנים") – בעת מלחמת לבנון השנייה שימשה פלוגה א' כפלגת תצפיות נייחות (עת"פ) בגבול הלבנון וחיסלה לא מעט פעילים. בעקבות הצורך ביחידות תצפית שגבר במהלך מלחמת לבנון השנייה נכנסו גם לוחמי הצוותים הנייחים ללבנון במסגרת פעולות רגליות ועשו עבודה מצוינת. כחלק מלקחי המלחמה הוחלט כי מערך היחמ"ם הקיים אינו מספק וקיים צורך להרחיבו בגזרת גבול לבנון. עם קבלת ההחלטה החלה הסבת הלוחמים וייעודה של הפלוגה נקבע כפלוגת יחמ"ם. נשקם האישי של הלוחמים הוא רוס"ר מסוג M4 ומקלעים קלים מסוג נגב עם כוונות השלכה מסוג "מארס"
.
פלוגה ג' ("גונן") – פלוגה שהתחילה את דרכה כפלוגת איסוף רכובה (על בסיס רכבי רקון, זריז וגרניט), וכיום מתפקדת כיחמ"ם בנוסף ליכולות הרכובות שלה. כוללת בתוכה צוותי יחמ"ם עם יכולות של הפעלת רחפנים.
בפברואר 2024 שינה מפקד הפלוגה את שמה של הפלוגה מ״גלדיאטורים״ ל״גורילות״. אך בינואר 2025 חזרה הפלוגה לשמה המקורי ״גלדיאטורים״
מבנה ותפקידים > צוות האיסוף

מפקד צוות- קצין איסוף קרבי בדרך כלל בדרגת סג"ם או סגן המשמש כמפקד הצוות ודואג לביצוע המשימה.
א. מודיעין- אחראי להוציא את כל המידע המודיעיני הרלוונטי למשימה, לנתח את פני השטח ואת פעילות כוחות האויב. בנוסף, אחראי עוזר למפק"ץ לחשוב על דרכי פעולה נוספות לצורך ביצוע המשימה ונמצא בקשר רציף עם התצפיתניות ועם יתר הכוחות הנמצאים בגזרה.
א. שו״ב- אחראי על השליטה והבקרה בעמדה, תפקידו לחבור לכוחות לפני הגעה לשטח, אחראי על כל האמצעים הטכנולוגים הקיימים.
בנאי - אחראי לבנות עמדות תצפית מוסוות בכל תנאי שטח נדרש - סבך, מדבר, סלעים, הרים.
נגביסט- אחראי על מתן כוח הרתק וחיפוי על הצוות באמצעות ה"נגב" - נשק בעל כוח האש החזק ביותר בצוות האיסוף.
א. מטרות- אמון על הכוונת האש, כשיורדת משימה, מנתח את השטח המסוים, מתאים עמדה למטרה הרלוונטית ואת הכוח שיספק מענה.
רחפניסט- מפעיל תצפית באמצעות רחפן ולומד לנצל אותו באופן המיטבי כדי להביא מידע רלוונטי בזמן פעילות מבצעית.
קשר- הצמד של מפקד הצוות ואחראי על הקשר של הצוות עצמו. אחראי על יצירת קשר עם כל הכוחות הקשורים לפעילות והכנת הקשרים.
הכשרה

במהלך ההכשרה כחלק מחיל האיסוף הקרבי שתחת חיל הגנת הגבולות, עברו המתגייסים ליחמ"ם (כיום לפלוגות הלוחמים ביחידה 869) תוכני ניווט והסוואה רבים, התמחות באמצעים ייעודיים, לוחמת שטח פתוח, לוחמת שטח סבוך ובנוי, מסעות עם נשיאת משקלים כבדים, תצפית, הכוונות, סדרת תרגילי מלחמה, סיור ומודיעין קרבי. בתום ההכשרה מוכשרים הלוחמים כרובאי 06 וסייר 07.
הטירונות והאימון המתקדם (16 שבועות טירונות ועוד 16 שבועות אימון מתקדם, סך הכל 32 שבועות הכשרה ראשונית) מתקיימים בבית הספר להגנת הגבולות (בהל"ג) בבקעת סיירים שבדרום הארץ. ההכשרה הראשונית היא הכשרה זהה לכלל הגדודים של חיל האיסוף הקרבי.
לאחר ההכשרה, היו עולים הלוחמים לאימון יחידה, בו משלימים הלוחמים תכנים ייעודיים ליחמ"ם ולגזרה המבצעית בהם יפעלו. האימון מתבצע בבסיסי האם של היחידה. בנוסף להכשרה ואימון ההקמה הצוותי אחרי עליית הצוותים לפלוגות, כל לוחם עובר קורסים המתואמים לתפקידו הייעודי בצוות, למשל: קורס חובשים, קורס מ״כים, קורס צילום וזיהוי מתקדם, קורס בניית עמדות שטח והסוואה, קורס נהיגה מבצעית ועוד.
לקריאה נוספת

דני אשר, מעשה אמ"ן, סיפורו של המודיעין הצבאי בצה"ל, כרך שני 1973 - 1985, הוצאת משרד הביטחון, 2018, עמ' 119 - 121.
אפרים לפיד, לוחמי הסתר – המודיעין הישראלי מבט מבפנים, הוצאת ידיעות ספרים, 2017, עמ' 82.