stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מבצע זיפי חזיר
משלוח

חלק מזיפי החזיר הובאו לאוסטרליה במהרה על ידי המטוסים של טייסת מספר 38, והשאר הועברו מהונג־קונג דרך הים. ב־29 במאי דווח שהצליחו להתגבר על המחסור בזיפי חזיר. אחד מהטייסים שהיו מעורבים במבצע זיפי חזיר קיבל ב־1948 את צלב חיל האוויר כהוקרה על תפקידו במבצע. היסטוריון של חיל האוויר המלכותי האוסטרלי אלן סטפנוס כתב ב־1995 ש"התיאור הקצר אך מרתק של ג'ון באלף על ההרפתקה האקזוטית של הצוות שלו צריכה להיות קריאת חובה בכל חדר בצוות התובלה האווירית של חיל האוויר המלכותי האוסטרלי".
לקריאה נוספת

Balfe, John (1985). ...And Far From Home: Flying RAAF Transports in the Pacific War and After. South Melbourne: Macmillan. ISBN 0-333-41507-8.
RAAF Historical Section (1995). Units of the Royal Australian Air Force. A Concise History. Volume 4 Maritime and Transport Units. Canberra: Australian Government Publishing Service. ISBN 0-644-42796-5.
Stephens, Alan (1995). Going Solo: The Royal Australian Air Force 1946–1971. Canberra: Australian Government Publishing Service. ISBN 0-644-42803-1.
הערות שוליים

↑  McIntosh, Greg; Phillips, Janet (29 November 2001).
1 2  "PIG BRISTLES FROM CHINA".
1 2 3 4 5  "Airlift brought pig bristles from China".
↑  "AUST.
↑  "GOOD RAINS IN VICTORIA."
↑  "PIG BRISTLES FOR PAINT BRUSHES."
↑  "Alan James Somerville".
ממשלה עולמית
ראו גם

גלובליזציה
גלובליזציה פוליטית
הכפר הגלובלי
ספינת החלל כדור הארץ (מונח)
אזרח העולם
יוסף רוטבלט - זוכה פרס נובל לשלום
תאוריית קשר
ג'ון הולדרן
סדר עולמי חדש
הערות שוליים

↑  בן כספית, כאן חינוכית, הקשר הישראלי: מתחת לגנים הבהאיים, באתר יוטיוב, הערוץ הרשמי של כאן חינוכית, ‏Aug 21, 2013
מדינת שומר הלילה

מדינת שומר הלילה הוא מונח מתחומי מדע המדינה והפילוסופיה הפוליטית המתאר צורת ממשל שבה המדינה מתערבת בצורה מינימלית בחיי האזרחים, ותפקידה היחיד הוא לקיים צבא, משטרה, ובתי משפט, וכך להגן על האזרחים מפני תוקפנות, גנבה, הפרת חוזים, הונאה, ולאכוף זכויות קניין; כך שהמדינה עוסקת אך ורק באכיפת עקרון האי-תוקפנות. שם השיטה מרמז על תפקידה המינימלי של המדינה, והיא משמשת כמין "שומר לילה" הדואג רק לשלום האזרחים.
בריטניה של המאה ה-19 נחשבת למודל של מדינת שומר לילה ביחס לשאר המדינות האירופאיות באותה תקופה.
אטימולוגיה

המונח נטבע על ידי הסוציולוג הגרמני פרדיננד לסל בנאום בברלין ב-1862. לסל ביקר את התפיסה ה"בורגנית" של מדינה שתפקידה כשל "שומר הלילה", המגן מגנבה בלבד. המונח הפך במהרה לתיאור של ממשלה "קפיטליסטית", על אף שבאותה תקופה המונח "ליברליזם" קיבל משמעות יותר פרוגרסיבית. הכלכלן לודוויג פון מיזס טען שלסל ניסה להגחיך את מודל הממשל המוגבל, אך הוא לא מגוחך יותר מממשלות שמעסיקות את עצמן "בהפצת עיתונים, ייצור כפתורי מכנסיים ובהכנת כרוב כבוש".
צידוקים

ליברטריאנים מצדיקים את המודל בכך שהוא הגזירה הלוגית המתאימה מעקרון האי-תוקפנות. הם טוענים שאנרכיזם כשלעצמו אינו פרקטי מפני שאין בכוחו לאכוף את עקרון האי-תוקפנות, ומכיוון שאכיפת החוזים פתוחה לתחרות אין הכרח שמישהו ישמור על עקרון האי-תוקפנות. הפילוסוף הליברטריאני רוברט נוזיק עסק במושג בספרו "אנרכיה, מדינה ואוטופיה".
לטענתו, יש להפריד לחלוטין בין החלק הציבורי לחלק הפרטי במדינה, ובה בעת לצמצם מאוד את הכוח והשליטה של המדינה על הפרט. נוזיק גרס כי יש להפריט את הכול ולא לתת למדינה יכולת שליטה כלשהי על הפרט או על זכויותיו. חריגה של המדינה לסמכויות מעבר להגנה ואכיפת חוזים תוביל להפרת הזכויות של אזרחי המדינה.
ראו גם

אנרכו-קפיטליזם
ליברליזם קלאסי
ליברטריאניזם
אובייקטיביזם
לסה-פר
לקריאה נוספת

רוברט נוזיק, אנרכיה, מדינה ואוטופיה, 1974
ג'ונתן וולף, רוברט נוזיק: רכוש, צדק והמדינה המינימלית, 1991
Tibor R. Machan, Anarchism and Minarchism. A Rapprochement, Journal des Economists et des Estudes Humaines, Vol. 14, No.4, December 2002, pages 569–588
הערות שוליים

↑  לודוויג פון מיזס, ליברליזם, מכון לודוויג פון מיזס, 2005, עמ' 37
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדע המדינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פרנץ רייכלייטנר

| --- | --- |

 לידה:  2 בדצמבר 1906 Ried im Traunkreis, אוסטריה 
 נרצח:  3 בינואר 1944 (בגיל 37) רייקה, האזור המבצעי החוף האדריאטי 
 מדינה:  אוסטריה 
 השתייכות:  אס אס 
 דרגה:  האופטשטורמפיהרר 
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה 
 
פרנץ קרל רייכלייטנר (בגרמנית: Franz Karl Reichleitner; ‏2 בדצמבר 1906 – 3 בינואר 1944) היה איש אס אס אוסטרי שהשתתף במבצע ריינהרד במהלך השואה. רייכלייטנר היה המפקד השני והאחרון של מחנה ההשמדה סוביבור מ-1 בספטמבר 1942 עד סגירת המחנה ב-17 באוקטובר 1943 או בסמוך לכך. כמפקד המחנה, רייכלייטנר ביצע ישירות רציחות כחלק מרצח העם של היהודים.
קריירה באס אס

רייכלייטנר הצטרף למפלגה הנאצית ב-1936 כחבר מספר 6,369,213 ולאס אס ב-1937, כחבר מספר 357,065. הוא החל את הקריירה שלו כפקיד (בדרגת Kriminalsekretär) של הגסטפו בלינץ. מאוחר יותר עבר לעבוד בתוכנית המתת החסד T4 במרכז ההרג של הרטהיים. תחילה היה עוזר מפקח עם פרנץ שטנגל תחת כריסטיאן וירט ואז עבר לתפקידו של וירט כמפקח ראשי בהארטהיים. רייכלייטנר היה גם אחראי חלקית על קבלת שטנגל לתפקיד פיקוח ב-T4.
מחנה המוות סוביבור

ב-1 בספטמבר 1942, בדרגת אובר-שטורמפיהרר (סגן ראשון) של האס אס, בפקודתם של וירט ואודילו גלובוצניק, רייכלייטנר קיבל את הפיקוד על מחנה ההשמדה סוביבור עם יציאתו של פרנץ שטנגל לטרבלינקה. רייכלייטנר מיעט להופיע במחנה, ונטען כי היה שתיין כבד, אך שלט בסוביבור בקפדנות. משה בהיר, אסיר המחנה, כתב:
רייכלייטנר, גבר בשנות הארבעים המאוחרות לחייו, בעל מבטא אוסטרי, היה לבוש תמיד באלגנטיות רבה וענד כפפות. לא היה לו קשר ישיר עם היהודים והטרנספורטים. הוא ידע שהוא יכול לסמוך על הכפופים לו, שפחדו ממנו מאוד. הוא ניהל את המחנה בדיוק גרמני. בתקופתו התנהלו האקציות בשלום, וכל השילוחים שהגיעו ביום מסוים חוסלו. הוא מעולם לא השאיר אותם ליום המחרת...
באחת הפעמים, כאשר זקן מטרנספורט סטר לקצין האס אס קרל פרנצל, רייכלייטנר לקח את האיש הצידה וירה בו לעיני משפחתו וכל שיירת האנשים.
מרד סוביבור

לאחר שהרייכספיהרר אס אס היינריך הימלר ביקר בסוביבור ב-12 בפברואר 1943, הוא קידם את רייכלייטנר להאופטשטורמפיהרר (קפטן) אס אס. רייכלייטנר היה בחופשה ביום מרד סוביבור, 14 באוקטובר 1943. כ-300 מתוך 600 האסירים ברחו. השאר נורו למוות בפקודה ישירה של הימלר. סוביבור נסגר תוך מספר ימים והנאצים ניסו להסיר כל זכר לקיומו.
בסתיו 1943, כמו רבים ממבצעי מבצע ריינהרד, רייכלייטנר הועבר לאזור פיומה באיטליה כדי להרוג יהודים ולדכא את תנועת ההתנגדות הפרטיזנית. רייכלייטנר נהרג על ידי פרטיזנים ב-3 בינואר 1944 בפיומה.
הערות שוליים

↑  The Holocaust: Lest we forget: Extermination camp Sobibor
↑  Ernst Klee: Das Personenlexikon zum Dritten Reich. Wer war was vor und nach 1945?. Fischer Taschenbuch Verlag, Zweite aktualisierte Auflage, Frankfurt am Main 2003 מסת"ב 3-10-039309-0
1 2  Yitzhak Arad (1987). Belzec, Sobibor, Treblinka: The Operation Reinhard Death Camps, Bloomington: Indiana University Press, pp. 188-189.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1283217325  VIAF: 3947167931734829520001   WorldCat (עם VIAF): 3947167931734829520001
כלכלת אוקיאניה

קו הרקיע של מרכז העסקים הראשי של סידני, אוסטרליה. סידני היא העיר המאוכלסת ביותר באוקיאניה והיא אחת משתי ערי העולם מסוג אלפא באוקיאניה.
קו הרקיע של מרכז העסקים הראשי של אוקלנד, ניו זילנד. אוקלנד היא העיר החמישית בגודלה באוקיאניה והעיר המאוכלסת ביותר בניו זילנד.
מרכז העיר פורט מורסבי, בירת פפואה גינאה החדשה. פורט מורסבי היא העיר המאוכלסת ביותר באוקיאניה שאינה נמצאת באוסטרליה וניו זילנד.
כלכלת אוקיאניה מורכבת מ-14 מדינות ומהגופים שהיא מחזיקה בהן. התוצר מקומי גולמי של היבשת נכון לשנת 2014, הוא 1.67 מיליארד דולר.
באוקיאניה חיים 34,700,201 תושבים המפזורים בין 10,000 איים הכלכלה של המדינות באזור זה נעות מכלכלות מפותחות (כגון אוסטרליה וניו זילנד), לכלכלות פחות מפותחות (כמו איי מיקרונזיה).
גושי סחר

מסחר האיים הקטנים ביבשת אוקיאניה תלוי באוסטרליה, ניו זילנד וארצות הברית, בהיבט של ייצוא וייבוא של סחורות.
אוסטרליה וניו זילנד חברות ב-APEC ובארגון ה-EAS המנוהל על ידי איגוד ASEAN.
מטבעות מדינות אוקיאניה

רשימה זו מציגה את המטבעות של כל מדינות וטריטוריות אוקיאניה. מספר טריטוריות ומדינות משתמשות בדולר האוסטרלי והדולר הניו זילנדי, או במטבע עם שער חליפין קבוע.
| מדינה/טריטוריה | מטבע | הערות |
| --- | --- | --- |
| סמואה האמריקנית | דולר אמריקאי | טריטוריה אמריקאית |
| אוסטרליה | דולר אוסטרלי |  |
| איי קוק | New Zealand Dollar |  |
| אי הפסחא | פסו צ'יליאני | צרטוריה של צ'ילה |
| פיג'י | דולר פיג'י |  |
| פולינזיה הצרפתית | פרנק פולינזי | שער חליפין קבוע עם מטבע האירו |
| גואם | דולר אמריקאי | טריטוריה אמריקאית |
| הוואי | דולר אמריקאי | אחת ממדינות ארצות הברית |
| קיריבטי | דולר אוסטרלי |  |
| איי מרשל | דולר אמריקאי |  |
| מיקרונזיה | דולר אמריקאי |  |
| נאורו | דולר אוסטרלי |  |
| קלדוניה החדשה | פרנק פסיפי | שער חליפין קבוע עם מטבע האירו |
| ניו זילנד | דולר ניו זילנדי |  |
| ניואה | דולר ניו זילנדי |  |
| נורפוק | דולר אוסטרלי | טריטוריה אוסטרלית |
| איי מריאנה הצפוניים | דולר אמריקאי | טריטוריה אמריקאית |
| פלאו | דולר אמריקאי |  |
| פפואה גינאה החדשה | קינה |  |
| איי פיטקרן | דולר ניו זילנדי |  |
| סמואה | טלה |  |
| איי שלמה | דולר איי שלמה |  |
| טוקלאו | דולר ניו זילנדי |  |
| טונגה | פאנגה טונגאית |  |
| טובאלו | דולר אוסטרלי |  |
| ונואטו | ואטו |  |
| וליס ופוטונה | פרנק פסיפי | שער חליפין קבוע עם מטבע האירו |
מגזרים כלכליים > מגזר השירותים

הרוב המכריע של אנשי אוקיאניה עובדים במגזר השירותים - בתיירות, חינוך ומתן שירות פיננסי. המדינות העיקריות שמייבאות סחורות מאוקיאניה הן יפן, סין, ארצות הברית וקוריאה הדרומית. רוב האנשים המתגוררים באוסטרליה ובניו זילנד עובדים בתעשיית החשמל, הכרייה והייצור.
מגזרים כלכליים > ייצור

ייצור בגדים הוא מרכיב משמעותי בכלכלת חלק מהאיים, במיחוד פיג'י, אך תפקידו בכלכלה המקומית הולך ופוחת בהדרגה.
אוסטרליה היא היצרנית המשמעותית באזור. היא מרכיבה מכוניות, ציוד חשמל, מכונות ובגדים.
מגזרים כלכליים > תיירות

התיירות הפכה למקור הכנסה ניכר עבור מדינות רבות באזור אוקיאניה, בעיקר מאוסטרליה, ניו זילנד, יפן, הממלכה המאוחדת וארצות הברית. מדי שנה מגיעים לפיג'י חצי מיליון תיירים, מה שמכניס לפיג'י מיליארד דולר בשנה.
מגזרים כלכליים > חקלאות ודיג

5% עד 10% מתושבי אוקיאניה עוסקים חקלאות וסחירה במשאבי טבע, אך ענף זה תורם באופן משמעותי לכלכלת האזור. שתי המדינות המאוכלסות ביותר, אוסטרליה וניו זילנד, הן גם המפותחות ביותר, ותעשיית השירותים מהווה את מקור ההכנסה העיקרי של שתי המדינות. כתוצאה מכך, אחוז החקלאים באוקיאניה יורד, אך לרוב החקלאות היא מקור ההכנסה העיקרי של מדינות אוקיאניה: 80% מאוכלוסיית ונואטו ו-70% מאוכלוסיית פיג'י עובדים כחקלאים. הגידולים העיקריים הם קופרה וקוקוס. גידולים משמעותיים נוספים באזור הטרופי הם בשר בקר, שמן דקלים, קקאו, סוכר וג'ינג'ר. דיג מהווה ענף כלכלי חשוב באיים אקטנים, אם כי רבים מאזורי הדיג מנוצלים על ידי מדינות גדולות אחרות, בעיקר יפן. משאבי טבע, כגון עופרת, אבץ, ניקל וזהב נכרים באוסטרליה ובאיי שלמה.
מגזרים כלכליים > סיוע כלכלי בין-לאומי

המדינות המאוכלסות ביותר באוקיאניה, אוסטרליה וניו זילנד, מפותחות מאוד ותורמות באופן ניכר לסיוע הבין-לאומי של אוקיאניה, יבשת שבה חלק ניכר מהמדינות זקוקות לסיוע. בשנת 2007 אוסטרליה תרמה 3.155 מיליארד דולר למדינות אוקיאניה. כל שבוע, האזרחים האוסטרלים משלמים 2.40 דולר לתוכנית הסיוע של אוסטרליה בכל שבוע.
מחצית מהכסף שמוציאה מדינת האיים איי שלמה הוא במקורו מסיוע בין-לאומי, שמגיע ממדינות רבות ביבשת ומחוצה לה.
הערות שוליים

↑  Oceania, Britannica Kids (באנגלית אמריקאית)
↑  Population of Oceania (2024) - Worldometer, www.worldometers.info (באנגלית)
כלכלת סינגפור

| --- | --- |

 דירוג עולמי:  תמ"ג: 30; תמ"ג לנפש: 10
 מטבע:  דולר סינגפורי 
 סטטיסטיקה
 תמ"ג:  501,428
 תמ"ג לנפש:  85,689
 צמיחה כלכלית:  2.00% (דירוג: 135; הערכה לשנת 2015)
 מדד ג'יני:  46.4 (דירוג: 32; 2014)
 כוח עבודה:  3,588,000 (הערכה לשנת 2015)
 אבטלה:  2.1 אחוז (נכון ל־2016) 
 
 הנתונים מבוססים בעיקר על:  ספר העובדות העולמי של ה-CIA הסכומים הנקובים בדולרים בערך זה, הכוונה לדולר אמריקאי, אלא אם כן צוין אחרת
 
כלכלת סינגפור היא כלכלה מפותחת המבוססת על שוק חופשי. כלכלת סינגפור נסמכת על ייצור ויצוא מוצרי אלקטרוניקה, ביוטכנולוגיה, פרמצבטיקה, כימיקלים וכן על היותה מרכז פיננסים ומסחר חשוב.
ההילך החוקי בסינגפור הוא דולר סינגפורי.
סקירה

נכון ל-2012 סינגפור מדורגת ככלכלה השנייה הכי חופשית בעולם הן על פי מכון הריטג' והן על פי מכון פרייז'ר. כמו כן לפי שני מכונים אלו סינגפור מאופיינת בכמות המעוטה ביותר של רגולציה עסקית בעולם. נוסף על כך, בסינגפור נהוג סחר חופשי ומיסוי נמוך. מאז שנת 1961, צמחה כלכלת המדינה בקצב מרשים של כ-7.5% בשנה, והיא נמנית עם "ארבעת הנמרים של אסיה", יחד עם הונג קונג, קוריאה הדרומית וטאיוואן. עם זאת, המיתון הכלכלי העולמי לא פסח על סינגפור, בשנת 2001 נרשמה צמיחה שלילית בשיעור של 2%, אך בשנים שלאחר מכן הכלכלה חזרה לצמוח בקצב הרגיל.
הכלכלה הסינגפורית נחשבת חופשייה, חדשנית, דינמית וידידותית לעסקים. במשך השנים האחרונות, סינגפור היא אחת מהמדינות הבודדות עם דירוג אשראי טריפל A, והיא המדינה האסיאתית היחידה שמשיגה דירוג זה. סינגפור מושכת כמות גדולה של השקעות החוץ כתוצאה משיעורי מס נמוכים, המיקום שלה, כוח עבודה מיומן, שיעורי מס נמוכים ומדיניות של אפס סובלנות נגד שחיתות. המשק של סינגפור הוא התחרותי ביותר בעולם, על פי הפורום הכלכלי העולמי של דירוג של 141 מדינות, עם התמ"ג השני הכי הגבוה לנפש. ישנם יותר מ-7,000 תאגידים בינלאומיים מארצות הברית, יפן ואירופה בסינגפור.
בשנים האחרונות, המדינה מזוהה כ"גן עדן למיסים" בגלל שיעור המס הנמוך, פטור ממס על הכנסה אישית ופטור ממיסים על רווחי הון. המיליונר האוסטרלי ברט בלאנדי ואחד ממייסד פייסבוק, המיליארדר אדוארדו סברין, הם שתי דוגמאות של אנשים עשירים שהתיישבו בסינגפור (בלאנדי ב-2013 וסברין ב-2012). בסינגפור האחוז הגבוה ביותר בעולם של מיליונרים, עם אחד מתוך שישה משקי בית בעלי לפחות מיליון דולר נזילים. רכוש זה אינו כולל שטח, עסקים, ומוצרי יוקרה שאם יכללו מספר המיליונרים בסינגפור יגדל משמעותית.
הממשלה בסינגפור מספקת עזרה להומלסים ונזקקים באמצעות המשרד חברתי לפיתוח משפחות, כך שעוני חריף הוא נדיר ביותר בסינגפור. חלק מהתוכנית כולל מתן כסף בין 400 ל-1,000 דולר לחודש למשקי בית נזקקים עבור טיפול רפואי חינם ותשלום שכר הלימוד של הילדים. הטבות אחרות הן החזרים כספיים בגין הליכה לחדר כושר, מתן בונוס כספי עבור ילד חדש במשפחה, בריאות מסובסדת, סיוע כספי עבור נכים, אספקת מחשבים ניידים לסטודנטים עניים בעלות מופחתת, החזרים כספיים עבור נסיעה בתחבורה ציבורית. נכון לשנת 2018 הדירוג של סינגפור מדד הפיתוח האנושי הוא התשיעי בעולם, עם שווי HDI של 0.935. בסינגפור שיעור האבטלה נמוך בשביל מדינה מתפתחת עם שיעור אבטלה שאינו עולה על 4% מ-2005 עד 2014. ברבעון הראשון של 2015, שיעור האבטלה במדינה ירד ל-1.8%. בסינגפור אין שכר מינימום, מתוך אמונה שזה יפחית את התחרותיות בכלכלה.
נכון לשנת 2016 התוצר הלאומי הגולמי לנפש בסינגפור הוא 84,214‏$, במקום ה-8 בעולם. סינגפור ידועה לטובה גם בנמלים שלה. הנמל הימי שלה הוא מהפעילים בעולם ושדה התעופה צ'נגי שבה ידוע ביעילותו וביופיו, ונבחר כנמל התעופה הטוב ביותר בעולם ב-2013. חברת התעופה "סינגפור איירליינס" נחשבת לאחת מהטובות בעולם. מחיר כלי הרכב בסינגפור הוא יקר מאוד והמיסוי הוא מהגבוהים בעולם, זאת כדי למנוע גודש רב בכבישים באי הצפוף. מנגד, התחבורה הציבורית נחשבת ליעילה ונוחה, ומהווה תחליף ראוי.
נכון ל-2024, סינגפור נמצאת במקום השני בדירוג הערים היקרות בעולם של חברת הייעוץ האמריקאית מרסר.
כלכלתה של סינגפור נחשבת לבלתי מושחתת, ומאופיינת בתחרותיות, חריצות ופריון גבוה. אחוז האבטלה בה נמוך ועומד על כ-2%. במדינה עובדים זרים רבים המהווים כשליש מכוח העבודה.
רחוב אורצ'רד, רחוב הקניות המרכזי של סינגפור הוא אחד ממרכזי הקניות הנחשבים וההומים בעולם.
סקירה > רקע

עד הפיתוח המואץ שעבר על המדינה החל בשנות ה-60, לא נחשבה העיר למוקד כלכלי חשוב במיוחד, כי אם למושבת דייגים ענייה, ולמעשה ניתן להניח כי לולא מיקומו האסטרטגי של הנמל שלה, לא היו מוצאים בה עניין מיוחד. זולת הנמל והדייג המדינה דלה באוצרות טבע וקרקעות, ואוכלוסייתה שהורכבה ברובה ממהגרים הייתה ענייה, לא מיומנת ולא משכילה. על כן, כחלק מתהליך ההתפתחות שלה הושם דגש על חינוך האומה – הן במישור הידע (פיתוח הידע הכללי), והן במישור החינוכי (חינוך האומה להתנהגות נאותה, הימנעות מיריקות ברחוב לדוגמה, הנפוצה יחסית בציבור הסיני). כמו כן, התפתחה תעשייה פיננסית ענפה שקיומה אפשרי גם במדינה ענייה במשאבים טבעיים כמו סינגפור. לראיה, חברות רבות מחזיקות משרדים בסינגפור, וענייניהן המשפטיים כפופים לחוק הסינגפורי.
סקירה > התפתחות כלכלת סינגפור

עם קבלת העצמאות, סינגפור החלה בתהליך פיתוח מהיר שהוביל אותה מהיותה מדינת עולם שלישי למדינה מובילה בעולם הראשון, בהנהגתו והובלתו של המייסד לי קואן יו. המדינה הצליחה לבנות מערכת כלכלית משגשגת ומפותחת ביותר עם שוק חופשי וכלכלה פתוחה ונקייה משחיתות, חרף היותה מדינה בעלת שלטון אוטוקרטי. היא ניצבת בין המדינות המדורגות כפחות מושחתות בעולם, לצד דנמרק, פינלנד, שוודיה וניו זילנד, וכן כראשונה באסיה כמדינה עם שיעורי השחיתות הנמוכים ביותר לפי (Transparency International).
ניתן להגדיר את סינגפור כ'שווייץ של המזרח הרחוק' בתחום הפיננסי. רוב הבנקים, חברות הביטוח ובתי ההשקעות הגלובאליים המרכזיים ממוקמים בה, מה שמספק לה תשתית פיננסית עסקית טובה עבור האופרציה שמקיימות חברות רב לאומיות, תעשיות יצרניות, עסקים ותאגידים הפועלים בה וממנה.
סקירה > נמל סינגפור

על אף התפתחותה הכלכלית של סינגפור, נשאר הנמל עוגן משמעותי בכלכלתה.
נכון ל-2012, מדובר הנמל המסחרי השני העמוס ביותר בעולם על פי מדד מעמס האוניות העוברות בו. בנמל עוברות רבע מכלל מספר המכולות בעולם, וזהו נמל המכולות העמוס בעולם. הנמל מטפל בחצי מכמות הנפט הגולמי הנסחר בעולם ואף במדד כמות הסחורות החולפות בנמל, בדרכן לנמלי יעד אחרים, זהו הנמל העמוס בעולם. נמל סינגפור היה, עד לשנת 2005, גם הנמל העמוס בעולם במדד משקל המטענים שחלפו בו, אז נטל את הבכורה נמל שאנגחאי.
הנמל מהווה ערוץ חיוני ליבוא משאבים טבעיים ויצואם לאחר שעובדו וזוקקו, כך למשל, זיקוק נפט. הנמל מהווה מקור הכנסה עיקרי לתעשיית שירותי האירוח והתיירות בסינגפור וכן לתעשיית המזון. לנמל יש ערך אסטרטגי ראשון במעלה, שכן עקב דלות משאבי הטבע שלה, נאלצת המדינה לייבוא רב.
סקירה > תיירות

אחד הסקטורים המתפתחים בסינגפור בשנים האחרונות הוא סקטור התיירות.
נתוני הפתיחה של סינגפור בתחום אינם מרשימים, שכן היא מדינה קטנה, נטולת מבנים עתיקים בעלי ערך היסטורי או חזותי יוצא דופן (דוגמת הטאג' מהאל, מאצ'ו פיצ'ו, הקולוסיאום ברומא וכדומה). כמו כן, אין בה גם אתרי טבע מיוחדים שיכולים למשוך תיירים רבים בזכות עצמם (דוגמת הגרנד קניון, הנהר התת-קרקעי בפלאוון, מפלי איגואסו וכדומה). גם אין בה תצורות נוף מיוחדות, שכן היא פרוסה על כמה איים שמכילים לא יותר ממספר גבעות ושטחים פראיים.
כדי לפצות על כך הוקמו אטרקציות תיירותיות מלאכותיות רבות שיתנו מענה הולם וימשכו תיירים כדי לחוות אותן.
בין השאר ניתן למנות באטרקציות את:
צ'יינהטאון (Chinatown)
רחוב אורצ'רד (Orchard Road)
הודו הקטנה (Little India)
הגנים הבוטניים של סינגפור (Singapore Botanic Gardens)
המוזיאון הלאומי של סינגפור (Singapore National Museum)
Singapore Flyer
Gardens by the Bay
האי סנסוטה
ראו גם

נמל סינגפור
הנמרים של אסיה
בין כרכור לסינגפור
הערות שוליים

↑  Index of Economic Freedom: Promoting Economic Opportunity and Prosperity by Country, www.heritage.org (באנגלית)
↑  Li, Dickson (1 February 2010). "Singapore is most open economy: Report". Asiaone. Singapore
↑  Singapore ranked 7th in the world for innovation". The Straits Times. Singapore
↑  "Singapore jumps to top of Global Dynamism Index". The Straits Times. Singapore
↑  "Singapore top paradise for business: World Bank". AsiaOne. Singapore. Agence France-Presse
↑  "The AAA-rated club: which countries still make the grade?". The Guardian. London. 15 October 2014.
↑  Ogg, Jon C. (8 August 2011). "Remaining countries with AAA credit ratings". NBC News. Retrieved 12 October 2011.
↑  "CPIB Corruption Statistics 2015" (PDF). World Bank. 2 April 2015. Archived from the original (PDF) on 22 March 2016.
↑  "Singapore is world's most competitive economy: World Economic Forum". Straits Times. 9 October 2019
↑  "Report for Selected Countries and Subjects". www.imf.org. Retrieved 7 October 2019.
↑  Lee, Yen Nee "Singapore fifth worst tax haven in the world: Oxfam". Retrieved 28 August 201
↑  Andrew Heathcote (15 April 2013). "Tax havens: Brett Blundy latest to join the Singapore set". Business Review Weekly. Archived from the original on 14 April 2013. Retrieved 18 April 2013.
↑  Mahtani, Shibani (1 June 2012). "Singapore No. 1 For Millionaires – Again". The Wall Street Journal Southeast Asia blog. New York.
↑  "Assistance". Ministry of Social and Family Development. 26 October 2014. Archived from the original on 26 October 2014.
↑  "The stingy nanny". The Economist. London. 16 October 2009.
↑  "Welfare in Singapore: Singapore government response". The Economist. London. 17 February 2010.
↑  "ActiveSG$100 for Singaporeans to play sport". Today. Singapore. 26 April 2014. Archived from the original on 23 June 2016. Retrieved 13 July 2016.
↑  "Baby Bonus". Ministry of Social & Family Development. Retrieved 13 July 2016.
↑  "NEU PC Plus Programme". Infocomm Development Authority of Singapore. Archived from the original on 19 January 2016. Retrieved 13 July 2016
↑  250,000 Public Transport Vouchers to Help Needy Families Cope with Fare Adjustment". Ministry of Transport. 21 January 2015. Archived from the original on 29 May 2016. Retrieved 13 July 2016.
↑  "Human Development Report 2019" (PDF). UNDP. 2019. Retrieved 20 June 2020.
↑  Unemployment". Ministry of Manpower. 2015. Retrieved 25 December 2015.
↑  סינגפור – עיר-מדינה שהפכה ממתפתחת למפותחת, באתר lib.cet.ac.il
↑  דיויד נאג'י, תל אביב יורדת בשמונה מקומות בדירוג הערים היקרות בעולם – ויוצאת מהעשירייה הראשונה, באתר https://www.themarker.com, ‏17 ביוני 2024
↑  7 טיפים למטיילים בסין, באתר גלובס, 10 בספטמבר 2007
↑  סקירה כלכלית – סינגפור 2014
מרינה ביי סנדס, נחשב למבנה שעלות בנייתו הייתה היקרה בהיסטוריה
הגלגל הענק בסינגפור. היה הגבוה בעולם כשנפתח לציבור.
העצים המלאכותיים בגרדן ביי דה באי
OS2U קינגפישר

OS2U קינגפישר (שלדג; באנגלית: OS2U Kingfisher) היה מטוס תצפית ימי אמריקאי חד-כנפי וחד-מנועי, מתקופת מלחמת העולם השנייה.
ייעודו העיקרי של הקינגפישר היה לפעול על גבי אוניות מערכה וסיירות בעזרת מעוט. כחלק מכך מטרתו הייתה לגלות ספינות אויב ולכוון את האש לעברם, והוא היה המטוס העיקרי בתפקיד זה של הצי האמריקאי במהלך רוב מלחמת העולם השנייה. המטוס שירת במדינות נוספות, עד שיצא משירות סופית בשנת 1959 בידי חיל האוויר הקובני.
מספר קטן של מטוסי קינגפישר שרדו או שוחזרו ונמצאים כעת (2024) בתצוגה ברחבי העולם.
היסטוריה

בסוף שנות ה-30 של המאה ה-20 הוטל על המהנדס רקס ביזל מחברת ווט (Vought) לפתח מטוס סיור ימי רב תכליתי, שיחליף את המטוס הדו-כנפי SOC Seagull. כחלק מהבקשה לפיתוח מטוס חדש ומתקדם לתקופה, לצד "מאפיינים סטנדרטיים" לתקופה שולבו בקינגפישר גם טכנולוגיות חדשות. מה שהוביל ליצור של כ-1,520 יחידות במספר גרסאות. כמות זאת נחשבת מרשימה ביחס למטוסים מקבילים.
מטוס הקינגפישר נבנה החל 1938 ונכנס לשירות הצי האמריקאי ב-1940. שם שירת עד לסיום מלחמה העולם השנייה במרבית זירות הלחימה שבהן פעל הצי. בין הפעולות שבהן הקינגפישר לקח חלק כלל: השתתפות של מספר מטוסים בהגנה על פרל הארבור בזמן המתקפה, חילוץ חיילים רבים בלב ים, ואולי יותר מכול הסיפור המזוהה עם מטוס זה היה חילוץ בים סוער של צוות מטוס מבצר מעופף על ידי שיט ממושך עקב עומס המשקל שלא איפשר המראה. לאור התקדמות המלחמה הצורך למצוא מחליף למטוס זה היה ברור, ובמחצית השנייה של המלחמה כבר בלטו חולשותיו של המטוס. עם זאת תהליך החלפתו היה ההדרגתי, עקב מספר ניסיונות החלפה במטוסים (כדוגמת SC Seahawk) שלא הניבו תוצאות מרשימות.
עיצוב

הקינגפישר עוצב באורך כ-10.25 מטר, עם זוג כנף אחד בעל מוטת כנפיים של כ-11 מטר. גובהו היה 4.5 מטר עם משקל מקסימלי של כ-2,700 ק"ג. היה לו מנוע מקורר אויר אחד בעל שני להבים מדגם R-985-4 Wasp Junior של חברת פראט אנד ויטני בעל הספק של 450 כ"ס שהיה סביר לאותו תקופה וסיפק מהירות מרבית של כ-170 קמ"ש. המטוס היה בעל קיבולת דלק של עד 550 ליטר, מה שהעניק לו טווח של עד 1,400 ק"מ (הנתונים שונים מעט מדגם לדגם).
בשביל שיגור המטוס ממעוט שעל גבי ספינה ולאחר מכן נחיתה על המים הותקן למטוס מצוף מרכזי גדול מתחת לגופו ומצוף קטן נוסף תחת השליש הקיצון שכל כנף, לצד האפשרות להחלפת העיצוב של המצוף בגלגלים שיאפשרו נחיתה יבשתית.
צוות המטוס היה מורכב מטייס שישב מלפנים ובסמוך לתאו הותקן לו מקלע 7.62 מ"מ מסוג בראונינג M1919 לירי לפנים, בעל 500 קליעים. מאחורי הטייס ישב התצפיתן/מפעיל המערכות, שהותקן עבורו מקלע נוסף מאותו הדגם בעל 600 קליעים על גבי ציר בצורת פרסה, שיאפשר התגוננות סבירה מפני מטוסי ירוט עם ביצועים עדיפים משל הקינגפישר. בנוסף תחת הכנפיים היו שתי נקודות לנשיאת פצצות לשימוש כללי או פצצות עומק נגד צוללות במשקל כולל של עד 295 ק"ג, או לחלופין להתקנת מכלי דלק נוספים.
בין חידושיו של הקינגפישר ביחס לתקופה ולמטוס שהוא החליף היו:
ריתוך נקודות שבוצע בשיתוף עם "מפעל התעופה של הצי". הדבר גרם ליצירת גוף מטוס עם משטחים חלקים ויצר פחות גרר על המטוס.
מעבר לזוג כנפיים אחד וגוף הרבה יותר אווירודינמי
גוף הבנוי כמעט כולו מתכת
חופת תאי הצוות סגורה לחלוטין. בנוסף החופה נבנתה על מסילה כדאי לאפשר טיסה גם עם חופה פתוחה שיכולה לסייע לצוות במשימות מסוימות, או לחלופין משיקולים נוחות כגון ביצוע פעילות מבצעית באזורים חמים.
ועוד
עיצוב > גרסאות עיקריות

XOS2U-1 – גרסת האב-טיפוס (יוצר אחד)
OS2U-1 – גרסת ייצור ראשונית של 54 יחידות, הדומה לאב-טיפוס אך מופעל על ידי מנוע R-985-48.
OS2U-2 – גרסת יצור סדרתי עם שינויים קלים בציוד ומנוע R-985-50 (158 יוצרו)
OS2U-3 – גרסת יצור סדרתי עם מנועי R-985-AN-2 או R-985-AN-8, עם שיפור במיגון, מכל דלק בעלי איטום עצמי, וחימוש. עם יותר מאלף יחידות שיוצרו.
OS2U-4 – שני מטוסי הוסבו לצורכי ניסוי עבור שינויים במבנה שלבסוף לא צלח.
OS2N-1 – שלוש מאות מטוסים מהגרסה OS2U-3 שיוצרו במפעל הצי האמריקאי, עם מנועי R-985-AN-2 או R-985-AN-8.
Kingfisher I – גרסה דומה ל-OS2U-3 המיועדת ליצוא לבריטניה, יוצר מאה יחידות.