stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ההרפתקאות של אנדריי ווואלי ב.
הפקה והפצה

הסרט הקצר בוים ונכתב על ידי אלוי ראי סמית', הונפש על ידי ג'ון לאסיטר והופק על ידי Lucasfilm Computer Graphics Project בבעלות לוקאס פילם, שלימים שמה שונה לפיקסאר שבבעלות חברת וולט דיסני. פסקול הסרט הופק בחלקו על ידי SoundDroid. שם הדמויות בסרט זה הוא מחווה לסרט "ארוחת הערב שלי עם אנדרה" משנת 1981, כאשר השמות, אנדריי ווואלי ב., הן שמות הדמויות שגילמו וואלאס שון ואנדרה גרגורי בסרט.
עיבוד לא סופי של הסרט הקצר, שאורכו כ-2 דקות, הוקרן לראשונה במיניאפוליס ב-SIGGRAPH ב-25 ביולי 1984. העיבוד הסופי של הסרט הוקרן לראשונה ב-17 באוגוסט 1984 בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בטורונטו. הסרט זכה להצלחה, והוא נחשב לפורץ דרך בזכות הנפשתו, כאשר סייע לעורר את העניין של ענף הקולנוע בהנפשה ממוחשבת. בזכות ההצלחה של סרט זה והפקות נוספות, לאסיטר נהפך לימים למנהל חשוב בפיקסאר.
הסרט נחשב לסרט הראשון ברשימת הסרטים הקצרים של פיקסאר. הוא הופץ לצפייה ביתית בשנת 1996 באוסף סיפורי צעצוע זעיר, ובשנת 2007 בחלק הראשון של אוסף הסרטים הקצרים של פיקסאר. הסרט גם זמין בשירות הסטרימינג דיסני+.
הסרט זכה לאזכורים בסרטים נוספים שהופקו, ביניהם "החלום של רד", "צעצוע של סיפור", "צעצוע של סיפור 2" ו"צעצוע של סיפור 3".
הערות שוליים

↑  סטיבן לוי, Meet the Little-Known Genius Who Helped Make Pixar Possible, באתר Wired‏, 31 באוגוסט 2021
החיים על פני האדמה

| --- | --- |

 סוגה:  סדרות טבע
 שחקנים:  מורגן פרימן
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  8
 הפקה
 מפיקים בפועל:  סטיבן ספילברג ואליסטר פותרג'יל
 חברת הפקה:  נטפליקס
 מוזיקה:  לורן בלף (Lorne Balfe)
 אורך פרק:  41-55 דקות
 שידור
 רשת שידור:  נטפליקס
 רשת שידור בישראל:  נטפליקס ישראל
 תקופת שידור מקורית:  25 באוקטובר 2023
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
דנקליאוסטיוס מהדבון.
אינוסטרנסביה בציד סקוטוזאורוס, שניהם מהפרם.
טירנוזאורוס מהקרטיקון.
סמילודון מהפליסטוקן ותחילת ההולוקן.
החיים על פני האדמה (באנגלית: Life on Our Planet) היא סדרת טבע תיעודית אמריקנית של החברות: Silverback Films ו-Amblin Television. הסדרה עוסקת בהתפתחות החיים על פני כדור הארץ ובראשית החיים והאבולוציה, תוך התייחסות לקבוצות הגדולות שהתפתחו ולהכחדות המונית הגדולות שהתרחשו. בכל פרק נראים בעלי חיים מודרניים בעלי אורח חיים דומה לזה של אבותיהם הפרהיסטוריים. חלק מהיצורים הנכחדים מוצגים באנימציית CGI על רקע נופים מצולמים.
קריין הסדרה הוא השחקן מורגן פרימן ואחד המפיקים בפועל הוא הבמאי והמפיק סטיבן ספילברג (הידוע בהפקת סרטי פארק היורה). את הפסקול לסדרה הלחין לורן בלף (אנ'). הסדרה יצאה בנטפליקס ב-25 באוקטובר 2023 עם כל שמונת הפרקים.
פרסים ומועמדויות

| פרס | שנה | קטגוריה | מועמד/ים | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס גות'הם לטלוויזיה | 4 ביוני 2024 | סדרת עיון פורצת דרך | החיים על פני האדמה | מועמדות |  |
| פרס אמי אמנותי לבידור בפריים טיים | 7-8 בספטמבר 2024 | הקריין הטוב ביותר | מורגן פרימן | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  Lexi Carson, ‘Baby Reindeer,’ ‘Mr. & Mrs. Smith’ and ‘Colin From Accounts’ Take Top Prizes at 2024 Gotham TV Awards: Full Winners List, Variety, ‏2024-06-05 (באנגלית אמריקאית)
↑  Eve Batey,Chris Murphy, Creative Arts Emmys 2024: See the Winners Here, Vanity Fair, ‏2024-09-08 (באנגלית אמריקאית)
הלן מצגר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 באוגוסט 1889 צ'אטו, צרפת 
 פטירה:  7 במרץ 1944 (בגיל 54) אושוויץ, גרמניה הנאצית 
 מקום מגורים:  ליון 
 עיסוק:  פילוסופית מדע והיסטוריונית של המדע
 
הלן מצגר (בצרפתית: Hélène Metzger;‏ 26 באוגוסט 1889 - 7 במרץ 1944) הייתה פילוסופית מדע יהודיה צרפתית והיסטוריונית של המדע. בכתביה התמקדה בעיקר בהיסטוריה של הכימיה. היא נרצחה בשואה.
קורות חיים

מצגר נולדה ב-26 באוגוסט 1889 בשם הלן ברול, למשפחה יהודית מהמעמד הבינוני גבוה בצ'אטו, צרפת. היא הייתה אחייניתו של לוסיאן לוי-בריהל, אנתרופולוג צרפתי רב השפעה. אביה התעקש שהיא ואחותה יפסיקו את לימודיהן, לאחר שלוש שנים בלבד באוניברסיטה. רק בשנת 1912, היא סיימה את לימודיה בקריסטלוגרפיה. מצגר נישאה ב-1914, התאלמנה כמה חודשים לאחר מכן, ואז חזרה למחקר.
מחקר וכתיבה

בשנת 1918, הגישה מצגר תזה על הופעתו של מדע הגבישים. במהלך שנות ה-20 וה-30, היא פרסמה שישה ספרים על תולדות הכימיה במאות ה-17 וה-18, תוך שהיא מפרנסת את עצמה בעזרת כסף הנדוניה שלה.
מחקר וכתיבה > ביבליוגרפיה

1912 - מחקר קריסטלוגרפי של ליתיום כלורט (Étude cristallographique du chlorate de lithium)
1914 - תיאוריה של שבירה כפולה מאת בופון (Une théorie de la double réfraction chez Buffon)
1918 - ראשיתו של מדע הקריסטלים (La genèse de la science des cristaux)
1923 - הדוקטרינות הכימיות בצרפת מתחילת המאה ה-17 ועד סוף המאה ה-18 (Les doctrines chimiques en France du début du XVIIe à la fin du XVIIIe siècle).
1926 - המושגים המדעיים (Les concepts scientifiques).
1929- ניוטון וההתפתחות של התיאוריה הכימית (Newton et l'évolution de la théorie chimique)
1930 - ניוטון, סטאל, בורהאבה והדוקטרינה הכימית (Newton, Stahl, Boerhaave et la doctrine chimique)
1930 - כימיה (La chimie)
1931 - יוג'ין שוורל: היסטוריון של הכימיה (Eugène Chevreul : historien de la chimie)
1932 - מבוא לחקר תפקידו של לבואזיה בהיסטוריה של הכימיה (Introduction à l'étude du rôle de Lavoisier dans l'histoire de la chimie)
1935 - הפילוסופיה של החומר אצל לבואזיה (La Philosophie de la matière chez Lavoisier)
1938 - משיכה אוניברסלית ודת טבעית בקרב כמה פרשנים אנגלים של ניוטון, בהנחיית אלכסנדר קוירה (צר') (Attraction universelle et religion naturelle chez quelques commentateurs anglais de Newton, sous la direction d'Alexandre Koyré
חלק ראשון: מבוא פילוסופי, בהנחיית פדריגו אנריקה (צר') (remière partie : Introduction philosophique, sous la direction de Federigo Enriques)
חלק שני: ניוטון, בנטלי, וויסטון, טולנד, בהנחיית פדריגו אנריקה (Deuxième partie : Newton, Bentley, Whiston, Toland, sous la direction de Federigo Enriques)
חלק שלישי: קלארק, צ'יין, דרהם, בקסטר, פריסטלי, בהנחיית פדריגו אנריקה (Troisième partie : Clarke, Cheyne, Derham, Baxter, Priestley, sous la direction de Federigo Enriques)
1954 - המדע, קריאת הדת והרצון האנושי (La Science, l’appel de la religion et la volonté humaine)
1987 - השיטה הפילוסופית בתולדות המדע, בעריכת גד פרוידנטל (La Méthode philosophique en histoire des sciences, dirigé par Gad Freudenthal )
"קטעים ממכתבים, 1921–1944", מאת גד פרוידנטל, מחקרים על הלנה מצגר (1990), עמ'. 247–269. (Extraits de lettres, 1921–1944, dans Gad Freudenthal, Études sur / Studies on Hélène Metzger (1990), p. 247–269)
מוות ומורשת

כאשר צרפת נכבשה על ידי הנאצים בשנות ה-40, נשארה מצגר בתחילה בפריז לפני שעברה לליון, שהייתה חלק ממה שנקרא "האזור החופשי", בסוף 1941. היא סירבה להסתתר ונעצרה על ידי הגסטפו ב-8 בפברואר 1944. לאחר מכן היא גורשה מדראנסי למחנה הריכוז אושוויץ ב-7 במרץ 1944, ונרצחה במהלך הטרנספורט או עם ההגעה למחנה.
עבודתה של מצגר לא תמיד זכתה להכרה במהלך חייה, והיא מעולם לא החזיקה בתפקיד אקדמי, אבל היא אחת ההיסטוריונים הצרפתיים הבודדים של המדע לפני המלחמה, שעבודותיהם נקראות רבות גם כיום. בשל מותה המוקדם, יצירתה מוגבלת בגודלה, אך בכל זאת הייתה בעלת השפעה. היא פרסמה תשעה ספרים, שלושים ושישה מאמרים וביקורות רבות. בני זמננו כמו גסטון באצ'לארד ואמיל מאיירסון התייחסו לא פעם ליצירותיה וגם תומאס קון, בהקדמת ספרו המבנה של מהפכות מדעיות (1962) התייחס אליה כאחת ההשראות העיקריות שלו.
לקריאה נוספת

Bernadette Bensaude-Vincent, "Chemistry in the French tradition of philosophy of science: Duhem, Meyerson, Metzger and Bachelard", Studies in the History and Philosophy of Science, 36, 2005, p. 627–648.
Cristina Chimisso, "Hélène Metzger: The History of Science between the Study of Mentalities and Total History", Studies in History and Philosophy of Science, 32, 2001, p. 203–241.
Cristina Chimisso, Writing the History of the Mind — Philosophy and Science in France, 1900 to 1960s, Aldershot: Ashgate, 2008.
Cristina Chimisso & Gad Freudenthal, "A Mind of Her Own. Hélène Metzger to Émile Meyerson, 1933", Isis, 94, 2003, p. 477–491.
גד פרוידנטל (עורך), Études sur / Studies on Hélène Metzger (מחקרים על הלנה מצגר), ליידן: בריל, 1990
הערות שוליים

↑  Freudenthal, Gad (1 במרץ 2009). "Hélène Metzger 1889 – 1944". Jewish Women: A Comprehensive Historical Encyclopedia. Jewish Women's Archive. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4 5 6  Chimisso, Cristina; Freudenthal, Gad, A Mind of Her Own: Hélène Metzger to Émile Meyerson, 1933, Isis 94 (3), ספטמבר 2003, עמ' 477–491 doi: 10.1086/380655
↑  Bowden, Mary Ellen (1990). "Gad Freudenthal, Études sur / Studies on Hélène Metzger (review)". The Beckman Center for the History of Chemistry News. 7 (2): 12.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265489305171  BnF: cb12095659t (data)  CiNii: DA01894538  GND: 119090074  ICCU: IEIV000620  ISNI: 0000 0001 0881 6176  LCCN: nr88011988  NSK: 000695411  NTA: 074688278  RERO: 02-A003588191  SUDOC: 029301084  VIAF: 27093930   WorldCat (עם VIAF): 27093930
החלום של רד

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  ג'ון לאסיטר
 הופק בידי:  ג'ון לאסיטר
 תסריט:  ג'ון לאסיטר
 מוזיקה:  דייוויד סלוסר
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  פיקסאר
 חברה מפיצה:  בואנה ויסטה
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  10 ביולי 1987
 משך הקרנה:  4 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט קצר, סרט בהנפשה ממוחשבת
 סרט קודם:  לוקסו ג'וניור 
 סרט הבא:  צעצוע פח 
 www.pixar.com/reds-dream
 דף הסרט ב־IMDb
 
החלום של רד (באנגלית: Red's Dream) הוא סרט קצר אמריקאי בהנפשה ממוחשבת משנת 1987 שהופק על ידי חברת פיקסאר ובוים ונכתב על ידי ג'ון לאסיטר. בסרט הקצר, שבאורך ארבע דקות, מככב רד, חד-אופן בצבע אדום שחולם על מקום טוב יותר. הסרט הוא הסרט השני באנימציה ממוחשבת של פיקסאר בעקבות הסרט "לוקסו ג'וניור" שהופק בשנת 1986 גם בבימויו של ג'ון לאסיטר.
החלום של רד מוצג בצורה יותר חזקה מדמותו של לוקסו ג'וניור. הסרט נועד להפגין חידושים טכניים בתמונות. הסרט נוצר במחשב של החברה, אך בעקבות הגבלת הזיכרון של המחשב הסרט ננטש לטובת פרויקטים נוספים. שטח החברה הלך וגדל, וכתוצאה מכך לאסיטר וצוותו עבדו מחוץ למסדרון במהלך הייצור, שם לאסיטר ישן לפעמים ימים שלמים.
הסרט פורסם לראשונה בוועידת SIGGRAPH השנתית באנהיים ב-10 ביולי 1987, וזכה להתלהבות מצד משתתפיה. החלום של רד מעולם לא נקשר לסמל של פיקסאר, בניגוד להרבה סרטים אחרים של החברה. הסרט יצא לווידאו במסגרת "Tiny Toy Stories" בשנת 1996 והופץ באוסף הסרטים הקצרים של פיקסאר, חלק 1 בשנת 2007.
עלילה

הסרט מתרחש בלילה גשום בו בחנות האופניים שוכב בפינה חד אופן אדום בשם רד. רד חולם להיות המופע המרכזי בקרקס, דבר המוצג בחלום בו הוא רוכב ליד ליצן קרקס. לאחר שהוא רוכב, ליצן הקרקס מתחיל בפעולת ג'אגלינג עם שלושה כדורים צבעוניים, אותם הוא מפיל בטעות, מה שגורם לחד האופן להתגלגל מתחתיו ולתפוס אותם. בסופו של דבר, הליצן זורק את אחד הכדורים מהבמה, ומניע את רד להחזיר אותו ללא התראה. לאחר שהבין שחד האופן שלו לא נמצא מתחת לרגליו, הליצן נופל מהקרקע ואחריו רד תופס את שני הכדורים האחרים ומתחיל ללהטט אותם למחיאות כפיים סוערות. כשהחלום מסתיים רד משתחווה לקהל, אך שהוא מבין שהוא עדיין בחנות האופניים הוא נכנס לדיכאון והופך לדומם שוב.
הפקה

החלום של רד הוא הסרט הקצר השני שיצר אולפן האנימציה הממוחשבת, פיקסאר, בעקבות סרטו משנת 1986, לוקסו ג'וניור. לסרט הקצר הבא של החברה, שהיה אמור להיות מוצג בכנס SIGGRAPH בשנת 1987, רצה אדווין קאטמול שהצוות של פיקסאר יעשה סרט באנימציה ממוחשבת ב-Pixar Image Computer. לאסיטר החל לפתח את הסיפור על ליצן קרקס שעומד בבמה על ידי חד אופן משלו, ואילו ויליאם ריבס ואיבן פיסקה אוסטבי עבדו במקבל על הרעיות שלהם, אוסטבי רצה להנפיש אופניים וריבס עבד על יצירת תפאורה גשומה בעיר. בסופו של דבר השלושה שילבו את הרעיונות שלהם, דבר שהביא להתפתחות הסרט. הרעיון של חנות האופניים לתפאורה נוצר בהשארת אוסטבי, חובב אופניים ומתכנת גרפיקה בפיקסאר, שעבד על יצירת תמונות סטילס מורכבות של חנות אופניים. לאסיטר, ריבס ואוסטבי רצו לנסות ולהעניק לסרט מראה "אפל ומצוברח" מובהק בכך שהוא יתקיים בסביבה עירונית גשומה.
זמן קצר לאחר השלמת הסרט, ביקרו האנימטורים פרנק תומאס ואולי ג'ונסטון, שניים מתשעת האנימטורים המקוריים של וולט דיסני המכונים "תשעת הזקנים", באולפנים וצפו בסרט. לאחר הצפייה תומאס לחץ את ידו של לאסיטר ואמר לו "ג'ון, עשית את זה".
הפצה

הסרט פורסם לראשונה בוועידת SIGGRAPH השנתית באנהיים ב-10 ביולי 1987, שם זכה להתלהבות מצד משתתפיה. בשנת 1996 הסרט יצא לווידאו במסגרת "Tiny Toy Stories", בנוסף הוא הופץ באוסף הסרטים הקצרים של פיקסאר, חלק 1 בשנת 2007.
הדבר האחרון שהוא אמר לי (מיני-סדרה)

| --- | --- |

 מבוסס על:  The Last Thing He Told Me 
 סוגה:  סדרה המבוססת על ספר, סדרת מתח 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  7
 הפקה
 חברת הפקה:  פוקס המאה ה-20 בטלוויזיה, Hello Sunshine 
 הפצה:  אפל TV פלוס 
 אתר צילומים:  סאוסליטו, סן פרנסיסקו 
 שידור
 רשת שידור:  אפל TV פלוס 
 תקופת שידור מקורית:  14 באפריל 2023 – 19 במאי 2023 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
הדבר האחרון שהוא אמר לי (באנגלית: The Last Thing He Told Me) היא מיני-סדרת טלוויזיה אמריקאית מסוג מותחן ששודרה ב-Apple TV+. הסדרה מבוססת על רומן בעל אותו השם מאת לורה דייב. המיני-סדרה פותחה על ידי לורה דייב וג'וש סינגר ומככבת בה ג'ניפר גארנר. הבכורה של הסדרה הייתה ב-14 באפריל 2023. הסדרה הופקה על ידי ריס וית'רספון. במרץ 2024 הסדרה חודשה לעונה שנייה.
רקע

האנה יוצרת מערכת יחסים בלתי צפויה עם בתה החורגת בזמן שהיא מחפשת את בעלה שנעלם לאחרונה.
שחקנים ודמויות > ראשיות

ג'ניפר גארנר בתור האנה מייקלס
אנגאורי רייס בתפקיד ביילי מייקלס
איישה טיילר בתור ג'ולס ניקולס
אוגוסטו אגילרה בתור המרשל גריידי ברדפורד
ניקולאי קוסטר-ולדאו בתור אוון מייקלס
שחקנים ודמויות > שחקנים אורחים

ג'ון הרלן קים בתור בובי פארק, בן הזוג של ביילי
ג'ף סטולטס בתפקיד ג'ייק דייוויס, החבר לשעבר של האנה
טוד סטאשוויק בתפקיד איווט תומפסון, מנכ"ל החברה של אוון
טינר ראשינג - מקס, בת הזוג של ג'ולס
דייוויד מורס - ניקולס בל, סבה של ביילי
אמריקה אוליבו - אנדרה ריאס, דודתה של ביילי
ג'וש המילטון - צ'רלי סמית' - דוד של ביילי
טייט מור - קתרין סמית', אמה של ביילי
הפקה > פיתוח

לקראת יציאתו לאור ב-4 במאי 2021, הרומן באותו השם נבחן על ידי Hello Sunshine ו-Red Om Films להפוך לסדרה. זמן קצר לאחר יציאתו, בשיתוף עם 20th Television, Hello Sunshine ו-Red Om Films העלו את הפרויקט לשוק. אפל, במלחמת הצעות, זכתה בפרויקט. לורה דייב, מחברת הרומן, כתבה את התסריט המעובד עם בעלה, ג'וש סינגר. אוליביה ניומן ביימה את פיילוט הסדרה, כאשר דניז גמזה ארגובן, דייזי פון שרלר מאייר ולילה נוגבואר יביימו את שאר הפרקים.
הפקה > ליהוק

בינואר 2021, ג'וליה רוברטס נבחרה לתפקיד הראשי בסרט. בנובמבר 2021, ג'ניפר גארנר החליפה את רוברטס ככוכבת ומפיקה. אנגאורי רייס נוספה לצוות השחקנים באפריל 2022, עם ניקולאי קוסטר-ולדאו, איישה טיילר, ג'וף סטולטס, ג'ון הרלן קים ואוגוסטו אגילרה שהצטרפו במאי.
הפקה > צילום

צילומי הסדרה החלו ב-3 במאי 2022.
שחרור

הסדרה שודרה בבכורה ב-14 באפריל 2023, כששני הפרקים הראשונים זמינים באופן מיידי והשאר שודרו על בסיס שבועי עד 19 במאי.
הערות שוליים

↑  סמדר שילוני, "הדבר האחרון שהוא אמר לי" צפויה כאילו שהיא נכתבה על ידי צ'אט GPT, באתר ynet, 15 באפריל 2023
↑  זוהר אורבך, ‏"הדבר האחרון שהוא אמר לי" עובדת, וזה לא בגלל התעלומה שבמרכזה, באתר ‏מאקו‏, 17 באפריל 2023
↑  Petski, Denise (13 באפריל 2022). "The Last Thing He Told Me: Olivia Newman To Direct & Co-EP Apple Limited Series". Deadline Hollywood. נבדק ב-14 באפריל 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Panigrahi, Maddie (11 במרץ 2023). "'The Last Thing He Told Me': Release Date, Cast, Filming Details, and Everything We Know so Far". Collider. נבדק ב-19 במרץ 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Shenton, Zoe (12 בינואר 2021). "Julia Roberts to star in The Last Thing He Told Me adaptation". Cosmopolitan (באנגלית בריטית). נבדק ב-6 באפריל 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Otterson, Joe (12 בנובמבר 2021). "Jennifer Garner Boards Apple Drama Series 'The Last Thing He Told Me' in Recasting". Variety. נבדק ב-29 בדצמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Cordero, Rosy (6 באפריל 2022). "The Last Thing He Told Me: Angourie Rice To Star Alongside Jennifer Garner In Apple Limited Series". Deadline Hollywood. נבדק ב-14 באפריל 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Petski, Denise (4 במאי 2022). "Nikolaj Coster-Waldau Joins Jennifer Garner In The Last Thing He Told Me Apple Limited Series". Deadline Hollywood. נבדק ב-4 במאי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Cordero, Rosy (5 במאי 2022). "The Last Thing He Told Me: Aisha Tyler Joins Cast Of Apple Limited Series". Deadline Hollywood. נבדק ב-5 במאי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Otterson, Joe (5 במאי 2022). "The Last Thing He Told Me Apple Series Casts John Harlan Kim, Geoff Stults, Augusto Aguilera (EXCLUSIVE)". Variety. נבדק ב-5 במאי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Beecham, Amy (5 במאי 2022). "The Last Thing He Told Me: Apple TV's new drama starring Jennifer Garner is a twisted take on family life". Stylist. נבדק ב-5 במאי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Gomez, Dessi (18 בינואר 2023). "The Last Thing He Told Me TV Show Cast Images, Premiere Date Revealed". TheWrap. נבדק ב-21 בינואר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
מייקל אייזנברג

| --- | --- |

Michael Eisenberg at the Aleph VC offices in Tel Aviv, Israel
 לידה:  18 במאי 1971 (בן 53) ארצות הברית מנהטן, ניו יורק, ארצות הברית
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  ישיבה יוניברסיטי 
 תפקיד:  שותף-מנהל בקרן הון-סיכון אלף (Aleph)
 
מייקל אייזנברג (נולד ב-18 במאי 1971) הוא איש עסקים ישראלי, משקיע הון סיכון בתעשיית ההיי-טק הישראלית והאמריקאית ושותף-מנהל בקרן הון הסיכון אלף (Aleph). אייזנברג מושקע במגוון חברות אחרות  המפורסמות שבהן הן וויקס.קום ולמונייד (אנ'). בשנת 2017 נכלל ברשימת 25 אנשי הון הסיכון המצליחים ביותר של מגזין פורבס מידאס אירופה.
ביוגרפיה

אייזנברג נולד במנהטן שבניו יורק למשפחה יהודית דתית בת שבעה ילדים שאביה היגר מגרמניה. סבתו היא אלס בנדהיים. אייזנברג התחנך בבתי ספר יהודיים אורתודוקסים ולאחר סיום לימודי התיכון בניו יורק, הגיע ללמוד בישיבת הר עציון שבאלון שבות. לאחר כשנתיים חזר לארצות הברית והמשיך את לימודיו לתואר ראשון במדעי המדינה בישיבה יוניברסיטי. עם סיום לימודיו בשנת 1993 החל לעבוד כיועץ בחברת הייעוץ הפוליטי Marttila & Kiley. באותה השנה עלו ארצה אייזנברג ואשתו יפה והתיישבו בירושלים.
בשנת 1995 התמנה לנציג בנק ההשקעות מונטגומרי סקיוריטיס בישראל. בד בבד, הצטרף לבנק ההשקעות ג׳רוזלם גלובל בניהולו של שלמה קאליש, שם כיהן כסגן הנשיא לענייני השקעות. במסגרת עבודתו בקרן הוביל אייזנברג, בין היתר, את ההשקעה בחברת פיקצ'ר ויז'ן אשר בסוף שנות התשעים נמכרה לקודאק בשתי פעימות. השקעותיו בקרן כללו גם את חברת פאואר דיזיין, Creo, גלילאו ו-QXL .
בין השנים 1997-2005 כיהן כשותף בקרן הון הסיכון Israel Seed Partners במסגרת עבודתו השקיע בין היתר בחברת Shopping.com, אשר הונפקה בשנת 2004 ונרכשה לאחר מכן על ידי איביי, ו-Answers.com אשר הונפקה בשנת 2004.
בשנת 2005 הצטרף אייזנברג כשותף מנהל לקרן הון הסיכון בנצ'מרק קפיטל (Benchmark Capital) ונתמנה לנציג הקרן בישראל. השקעותיו בבנצ'מרק כוללות את Finjan Holdings (הונפקה בשנת 2014) Gigya (נרכשה בשנת 2017 על ידי חברת סאפ) Digital Fuel,Seeking Alpha (נרכשה ב-2011 על ידי VMware). כמו כן הוביל את הקרן להשקעות ב-Wix, הפלטפורמה המצליחה להקמת אתרי אינטרנט (הונפקה בשנת 2013) ו-WeWork. בשנת 2006 דורג במקום 39 ברשימת ״בעלי מגע הזהב של מידאס״ של מגזין פורבס העולמי ובמקום ראשון ברשימת ״בעלי מגע הזהב של מידאס״ של מגזין פורבס הישראלי.
בשנת 2013 הקים את קרן הון הסיכון אלף בשותפות עם אדן שוחט, המנהלת (נכון ל-2023) כ-800 מיליון דולר ומתמקדת בהשקעות בסטארטאפים בשלבים מוקדמים. אלף הוקמה במטרה להשקיע בחברות סטארט-אפ ישראליות מבטיחות ולהצמיח חברות גדולות מישראל. כחצי שנה לאחר מכן, הושלם גיוס של 180 מיליון שקל לצורך הקמתה של קרן שנייה חדשה (Aleph II). השקעותיה של הקרן כוללות את windward, Nexar, Lemonade, Anodot ו-WeWork.
פעילויות נוספות

אייזנברג מכהן כחבר בדירקטוריון של ישיבת ההסדר הר עציון ויו"ר השומר החדש, תנועה חברתית חינוכית וציונית שהוקמה בשנת 2007 על ידי מתנדבים כדי לשמור על אדמות המדינה תוך סיוע והעצמת החקלאים וגורמי האכיפה, לצד חיבור אזרחים וצעירים לאדמה, לאהבת הארץ ולזהות ציונית. בעבר כיהן כדירקטור בסנונית, מלכ"ר הפועל למען הטמעת טכנולוגיות בבתי הספר היסודיים בישראל וכחבר במועצת החינוך של עיריית ירושלים.
אייזנברג פעיל בתחום עידוד העלייה לארץ ישראל. בשנת 2017, במסגרת עבודתו בקרן אלף, יזם והקים סמינר שמטרתו ללמד עולים חדשים כיצד להשתלב בעולם ההייטק הישראלי באמצעות תוכן ושיווק ולעזור להם למצוא תעסוקה בחברות מובילות בישראל. כמו כן, אייזנברג מרצה לעיתים קרובות בפני משלחות המגיעות לישראל על נושאים כגון ציונות, אומת הסטארט אפ, כלכלת ישראל וכדומה. מלבד זאת, אייזנברג מרצה במוסדות כלכליים ואקדמיים, בכנסים ובוועידות.
עמדותיו ביחס לכלכלה הישראלית

לפי אייזנברג, עם הקמת מדינת ישראל נהנתה הכלכלה הישראלית מהתכונות שרכשו היהודים דווקא בגלל שנות הגלות הארוכות: יזמות, יצירתיות ותעוזה. מאידך, השאיפה של מנהיגי המדינה להיות "עם ככל העמים" הובילה למדיניות כלכלית שהתבטאה בעודף בירוקרטיה וריכוזיות, גרמה לבינוניות וצימצמה את היתרונות הטבעיים האלו.
אייזנברג סבור שהישראלים מתייחדים ב"חדשנות, גמישות מחשבתית, יכולת אלתור, כושר ההמצאה ואוריינות גבוהה" (כפי שמוכיחה העובדה שישראל נמצאת במקום הראשון בעולם בתחום חברות ההזנק) וכי תכונות אלו הפכו לחשובות במיוחד בכלכלה של המאה ה-21. לצד זאת הוא מתריע מפני מצב בו "תפיסה הסתדרותית" שמקדשת את ה"קביעות", משמרת מפעלים שאינם רווחיים ומונעת פיטורי עובדים שאינם תורמים, תפגע בצמיחה וביכולת התחרות של ישראל.
בנוסף סבור אייזנברג שמדיניות הקצבאות בישראל גורמת למלכודת הרווחה וקורא להחליף את שירות התעסוקה בתמריצים שיעודדו יזמות בתחום העסקה.
כתיבתו

בשנת 2005 החל אייזנברג לפרסם בלוג אינטרנטי. הנושאים עליו הוא כותב כוללים פוליטיקה, טכנולוגיה, יהדות, ציונות, מקרו כלכלה, השקעות יזמות וכמובן חוויותיו כאב לשמונה ילדים ושתי נכדות. לפני כשנתיים, העביר את הבלוג לפלפטפורמה של Medium. במסגרת הבלוג, אייזנברג פרסם סדרה בת שלוש כתבות אשר מתרכזות בקשיים, הכשלים והאתגרים של זירת היזמות וההיי טק הישראלית וכן של הממשלה הישראלית. מאמריו עוררו הדים רבים ונחשבים כמכוננים בתעשיית ההייטק הישראלית. מלבד הבלוג, אייזנברג כותב לעיתים קרובות עבור אמצעי תקשורת בישראל כגון "דה מרקר״, "גלובס", ״כאן״ ו״השילוח".
ספריו:
״בן ברוך, עיונים בסוגיות בתלמוד ירושלמי מסכת ברכות״, 2016. בספר זה בוחן אייזנברג סוגיות מהותיות במסכת ברכות בתלמוד הירושלמי ומשווה לניתוחם בתלמוד הבבלי.
״ככה יעשה ליהודי: קריאת השכמה בראי מגילת אסתר״, 2017, הוצאת סלע מאיר. ב"ככה יעשה ליהודי" אייזנברג שואב מניסיון חייו כדי להציע קריאה ופרשנות אנתרופולוגית וכלכלית חדשה במגילת אסתר, המתגלה לא כסיפור של גאולה אלא כתוכחה ואזהרה ליהודים ההולכים שבי אחרי מנעמיה, כוחה ועושרה של האימפריה העולמית התורנית במקום לעלות ולבנות את ארצם ומדינתם שלהם. "ככה יעשה ליהודי" זכה ברשימת רבי מכר 2017. את ההשראה לכתיבת הספר יונק מייקל אייזנברג ממאמרו של בני לאו על מגילת אסתר.
עץ החיים והכסף, עקרונות הכלכלה והעסקים מספר בראשית למאה ה-21. הוצאת סלע מאיר, 2019
כל אחד משה רבנו, מנהיגות עסקית ומדינית מכור הברזל למאה ה־ 21. הוצאת סלע מאיר, 2020
שבט שואג, עקרונות הכלכלה והעסקים מספר ויקרא למאה ה-21. הוצאת סלע מאיר,
חלב, דבש ואי־ודאות, עקרונות הכלכלה והעסקים מספר במדבר למאה ה-21, סלע מאיר, 2022.
אנו הישראלים ההרואיים - קריאה כלכלית ואקטואלית בפרשת השבוע, סלע מאיר, 2024.
הערות שוליים

↑  The Midas List Europe: Top Tech Investors, Forbes (ארכיון)
1 2 3 4 5  מייקל אייזנברג, ‏להנהיג את כלכלת היהודים, השילוח, 1, אוקטובר 2016
↑  PictureVision
↑  News, Bloomberg (2000-05-16). "Company News; Kodak Buys Out Rest of Picturevision for $90 Million". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2017-12-30.
↑  בתיה פלדמן וטלי ציפורי, ‏שופינג באמריקה, באתר גלובס, 3 בפברואר 2005
↑  TheMarker digital, שופינג.קום הודיעה על הנפקה ראשונית לציבור של מניות החברה במחיר 18 דולר למניה, באתר TheMarker‏, 26 באוקטובר 2004
↑  הארץ, שופינג.קום נמכרת לענקית המכירות באינטרנט eBay תמורת 620 מיליון ד', באתר TheMarker‏, 3 ביוני 2005
↑  TheMarker digital, גורונט תנפיק 2.35 מיליון מניות בבורסת AMEX במחיר התחלתי של 5 דולרים למניה, באתר TheMarker‏, 13 באוקטובר 2004
↑  חזי שטרנליכט, זרע ההצלחה: אייזנברג הצטרף לבנצ'מרק קפיטל, באתר ביזפורטל, 9 ביוני 2005
↑  Lunden, Ingrid. "SAP buys customer identity management firm Gigya for $350M". TechCrunch (באנגלית). נבדק ב-2017-12-30.
↑  Michael Eisenberg, The Midas List - Forbes.com, www.forbes.com
↑   אור הירשאוגה, קרן "אלף" של מייקל אייזנברג ואדן שוחט גייסה 140 מיליון דולר, באתר הארץ, 3 ביולי 2013
↑  מאיר אורבך, קרן אלף השלימה גיוס של קרן חדשה של 180 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 26 בספטמבר 2016
↑  ארגון השומר החדש
↑  "Can Aleph Help You Make Aliya And Find Work? Heck Yeah!! — Find Out How!". Aleph. 2017-04-23. נבדק ב-2017-12-30.
↑  friedberg economics michael eisenberg, www.youtube.com
↑  שישה ילדים ועבודה במשרה מלאה
↑  מניפסט החומוס"
↑  "On Hummus and Choice". Yaniv.0.0.1 (באנגלית אמריקאית). 2010-07-13. נבדק ב-2017-12-30.
↑  מייקל אייזנברג - Themarker, באתר דה מרקר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007324189005171  LCCN: no2017064113  VIAF: 5517158070787908780002   WorldCat (עם VIAF): 5517158070787908780002 
עטיפת הספר "ככה יעשה ליהודי"