stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 1991/1992 ב-NBA
טבלת העונה הסדירה

| מזרח> # | מזרח> קבוצה | מזרח> ניצחונות | מזרח> הפסדים | מזרח> אחוז ניצחונות | מזרח> פער מהמובילה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | שיקגו בולס* | 67 | 15 | 0.817 | – |
| 2 | בוסטון סלטיקס* | 51 | 31 | 0.622 | 16 |
| 3 | קליבלנד קאבלירס* | 57 | 25 | 0.695 | 10 |
| 4 | ניו יורק ניקס* | 51 | 31 | 0.622 | 16 |
| 5 | דטרויט פיסטונס* | 48 | 34 | 0.585 | 19 |
| 6 | ניו ג'רזי נטס* | 40 | 42 | 0.488 | 27 |
| 7 | אינדיאנה פייסרס* | 40 | 42 | 0.488 | 27 |
| 8 | מיאמי היט* | 38 | 44 | 0.463 | 29 |

| 9 | אטלנטה הוקס | 38 | 44 | 0.463 | 29 |
| 10 | פילדלפיה 76' | 35 | 47 | 0.427 | 32 |
| 11 | מילווקי באקס | 31 | 51 | 0.378 | 36 |
| 12 | שארלוט הורנטס | 31 | 51 | 0.378 | 36 |
| 13 | וושינגטון בולטס | 25 | 57 | 0.305 | 42 |
| 14 | אורלנדו מג'יק | 21 | 61 | 0.256 | 46 |
| מערב> # | מערב> קבוצה | מערב> ניצחונות | מערב> הפסדים | מערב> אחוז ניצחונות | מערב> פער מהמובילה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | פורטלנד טרייל בלייזרס* | 57 | 25 | 0.695 | – |
| 2 | יוטה ג'אז* | 55 | 27 | 0.671 | 2 |
| 3 | גולדן סטייט ווריורס* | 55 | 27 | 0.671 | 2 |
| 4 | פיניקס סאנס* | 53 | 29 | 0.646 | 4 |
| 5 | סן אנטוניו ספרס* | 47 | 35 | 0.573 | 10 |
| 6 | סיאטל סופרסוניקס* | 47 | 35 | 0.573 | 10 |
| 7 | לוס אנג'לס קליפרס* | 45 | 37 | 0.549 | 12 |
| 8 | לוס אנג'לס לייקרס* | 43 | 39 | 0.524 | 14 |

| 9 | יוסטון רוקטס | 42 | 40 | 0.512 | 15 |
| 10 | סקרמנטו קינגס | 29 | 53 | 0.354 | 28 |
| 11 | דנוור נאגטס | 24 | 58 | 0.293 | 33 |
| 12 | דאלאס מאבריקס | 22 | 60 | 0.268 | 35 |
| 13 | מינסוטה טימברוולבס | 15 | 67 | 0.183 | 42 |
‏*כוכבית מסמנת קבוצה שהעפילה לפלייאוף.
מובילי הקטגוריות הסטטיסטיות

| קטגוריה | שחקן | קבוצה | ערך |
| --- | --- | --- | --- |
| נקודות למשחק | מייקל ג'ורדן | שיקגו בולס | 30.1 |
| ריבאונדים למשחק | דניס רודמן | דטרויט פיסטונס | 18.7 |
| אסיסטים למשחק | ג'ון סטוקטון | יוטה ג'אז | 13.7 |
| חטיפות למשחק | ג'ון סטוקטון | יוטה ג'אז | 3.0 |
| חסימות למשחק | דייוויד רובינסון | סן אנטוניו ספרס | 4.5 |
| אחוזים מהשדה | באק ויליאמס | פורטלנד טרייל בלייזרס | 60.4% |
| אחוזים לשלוש | דיינה בארוס | סיאטל סופרסוניקס | 44.6% |
| אחוזים מקו העונשין | מארק פרייס | קליבלנד קאבלירס | 94.7% |
| נקודות מדד | מייקל ג'ורדן | שיקגו בולס | 27.7 |
פרסים

MVP של העונה הסדירה - מייקל ג'ורדן, שיקגו בולס
שחקן ההגנה של העונה - דייוויד רובינסון, סן אנטוניו ספרס
רוקי העונה - לארי ג'ונסון, שארלוט הורנטס
השחקן השישי של העונה - דטלף שרמפף, אינדיאנה פייסרס
השחקן המשתפר של העונה - פרביס אליסון, וושינגטון בולטס
מאמן העונה - דון נלסון, גולדן סטייט ווריורס
מנהל העונה - ויין אמברי, קליבלנד קאבלירס
גביע האזרחות - מג'יק ג'ונסון, לוס אנג'לס לייקרס
פרסים > חמישיות העונה

| החמישייה הראשונה | החמישייה השנייה | החמישייה השלישית |
| --- | --- | --- |


| מייקל ג'ורדן (שיקגו בולס) | ג'ון סטוקטון (יוטה ג'אז) | מארק פרייס (קליבלנד קאבלירס) |
| קלייד דרקסלר (פורטלנד טרייל בלייזרס) | טים הארדוויי (גולדן סטייט ווריורס) | קווין ג'ונסון (פיניקס סאנס) |
| כריס מאלין (גולדן סטייט ווריורס) | סקוטי פיפן (שיקגו בולס) | דניס רודמן (דטרויט פיסטונס) |
| קארל מלון (יוטה ג'אז) | צ'ארלס בארקלי (פילדלפיה 76') | קווין ויליס (אטלנטה הוקס) |
| דייוויד רובינסון (סן אנטוניו ספרס) | פטריק יואינג (ניו יורק ניקס) | בראד דוהרטי (קליבלנד קאבלירס) |
פרסים > חמישיות ההגנה

| החמישייה הראשונה | החמישייה השנייה |
| --- | --- |


ג'ו דיומרס (דטרויט פיסטונס): ג'ון סטוקטון (יוטה ג'אז)
מייקל ג'ורדן (שיקגו בולס): מייקל ויליאמס (אינדיאנה פייסרס)
סקוטי פיפן (שיקגו בולס): באק ויליאמס (פורטלנד טרייל בלייזרס)
דניס רודמן (דטרויט פיסטונס): לארי נאנס (קליבלנד קאבלירס)
דייוויד רובינסון (סן אנטוניו ספרס): פטריק יואינג (ניו יורק ניקס)
פרסים > חמישיות הרוקיז

| החמישייה הראשונה | החמישייה השנייה |
| --- | --- |


סטיב סמית' (מיאמי היט): טרל ברנדון (קליבלנד קאבלירס)
סטייסי אוגמון (אטלנטה הוקס): מארק מקון (דנוור נאגטס)
בילי אוונס (גולדן סטייט ווריורס): ריק פוקס (בוסטון סלטיקס)
לארי ג'ונסון (שארלוט הורנטס): לארי סטיוארט (וושינגטון בולטס)
דיקמבה מוטומבו (דנוור נאגטס): סטנלי רוברטס (אורלנדו מג'יק)
הערות שוליים

↑  סיכום עונת 1991/1992 באתר nba.com
↑  מג'יק ג'ונסון חושף את מחלתו ומודיע על פרישה ממשחק, ESPN.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1991, basketball-reference.com
↑  סיכום משחק האולסטאר 1992, nba.com
| עונות בליגת ה-NBA |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-1940 | 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| שנות ה-1950 | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 |  |
| שנות ה-1960 | 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 |  |
| שנות ה-1970 | 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 |  |
| שנות ה-1980 | 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 |  |
| שנות ה-1990 | 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| שנות ה-2000 | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 |  |
| שנות ה-2010 | 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 |  |
| שנות ה-2020 | 2019/2020 (הבועה) • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
דייוויד רובינסון, שחקן ההגנה של העונה
מייקל ג'ורדן, ה-MVP של העונה הסדירה ושל סדרת הגמר
ספר העיקרים

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  יוסף אלבו 
 נושא:  עיקרי האמונה היהודית 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1485 
 
ספר העיקרים (במקור: ספר העִקרים). ספרו של רבי יוסף אלבו בנושא עיקרי האמונה היהודית ובו דן המחבר במניין העיקרים של קודמיו, ובפרט בשלושה עשר העיקרים שקבע הרמב"ם, ומציע את שיטתו. הספר הושלם בסביבות שנת 1425, אבל פורסם לראשונה רק לאחר מותו של אלבו, כ-60 שנה מאוחר יותר, סביב שנת 1485.
העיקרים

לדעת המחבר ישנם שלושה עיקרים המהווים את מהות היהדות, ומהם נובעים שורשים,:
מציאות השם :
אחדות
סילוק הגשמות,
שאין לו יתברך יחס עם הזמן
שהוא מסולק מן החסרונות
תורה מן השמיים :
הנבואה
שליחות השליח
שכר ועונש :
ידיעת השם
שכר ועונש, אם בעולם הזה ואם בעולם הבא, בין שיהיה רוחני בין שיהיה גשמי
ביאת המשיח [דרוש מקור] ותחיית המתים - כולם נכנסים באמונת השכר והעונש על הדרך שראוי שיאמינהו כל בעל תורת משה.
פילוסופיה כללית

כפילוסופים יהודיים אחרים תומך רבי יוסף אלבו בחקירה פילוסופית. בספר אף ישנה התייחסות מפורשת לדברי פילוסופים כאריסטו ואפלטון. למשל, הביא בשם אפלטון טענה לפיה ראוי שנשות המדינה תהיינה משותפות לגברים בעלי מקצוע משותף והוסיף שכבר גינה אריסטו את דברי אפלטון אלו.
חידוש יש בדעתו על הצמחונות – חידוש שהיווה יסוד ל"חזון הצמחונות והשלום" של הרב קוק. לדבריו, אף שהתורה התירה אכילת בשר, זהו היתר בדיעבד, שאינו מציאות אידיאלית.
כי מלבד מה שיש בהריגת הבעלי חיים אכזריות חֵמה, ושטף אף, ולימוד תכונה רעה אל האדם לשפוך דם חינם, עוד יוליד אכילת בשר קצת הבעלי חיים עובי ועכירות ואטימות בנפש... כשנתנה תורה לישראל, שכבר נמחה זה הדעת מן העולם, אסר להם קצת הבעלי חיים המולידים עובי ועכירות בנפש. ואפילו מה שהתיר להם, לא דברה תורה אלא כנגד יצר הרע, כמו שהתיר להם יפת תואר על זה הדרך.
הנה גילו בפירוש, שאכילת הבשר לא הותר אלא על צד ההכרח, ועל כן נאסר בתחילת היצירה עם היותו מזון טוב, לסיבה שזכרנו בתחילת הפרק. כמו שהיין, אף על פי שהוא מזון טוב ומותר לאדם, יקרא הכתוב את הנזיר הפורש ממנו קדוש.
בדבריו יש אף התייחסות פילוסופית לעולם הטבע, בדומה לפילוסופים יווניים רבים. כך, מציג את הסיבה לריצוף הכוורת בצורת משושה כשאיפה ל"תמונה הטבעית" - העיגול, אך הימנעות משימוש בעיגולים שכן באמצעות עיגולים לא ניתן לרצף את המישור, נוצרים רווחים לא מנוצלים.
הוא מחלק את בעלי החיים לשלוש קבוצות: חיות שמבנה חברתי מזיק להן, חיות שמבנה חברתי הכרחי להישרדותן (כגון האדם) וחיות שמבנה חברתי יכול לעזור להן אך אינו נחוץ.
הוא מציג כ"דעת הפילוסוף" את הדעה לפיה לגרמי השמיים יש השפעה על עולם הטבע אך לא על פעילות האדם ומנגד את שיטת החוזים בכוכבים המאמינים באסטרולוגיה לפיה הכוכבים קובעים את גורל האדם ולאחר דיון מגיע למסקנה שהכוכבים לא פועלים באופן מחייב כי למצוות שאדם עושה יש השפעה על גורלו.
במהלך הדיון ניכר כי הספר מקבל את גישת הפילוסופים היוונים ביחס לטבעם ה"שכלי" של המזלות ואת תאוריית ארבעת היסודות.
חידוש נוסף מופיע בתחילת הספר ,שם טוען המחבר וחולק על הרמב"ם ,שמי שלא מאמין בביאת המשיח אינו כופר ויש לו חלק באלוקי ישראל.
שינוי התורה

"בעל העיקרים" חלק על הרמב"ם בעניין שינוי התורה, לדבריו יכול הא-ל לאסור או להתיר קצת מהמצוות, כגון: להתיר אכילת חלב, דם ושחוטי חוץ, "שנאסרו מתחלה כשיצאו ממצרים, לפי שהיו שטופים בעבודת השדים והיו אוכלין על הדם ואוכלין החלב והדם, כמו שאמר הכתוב בשחוטי חוץ: "ולא יזבחו עוד את זבחיהם לשעירים אשר הם זונים אחריהם" (ויקרא י"ז א'), ואחר שנשתכח עניין אותה עבודה מן העולם ושבו כולם לעבוד את השם יתברך ובטל טעם האסור, אפשר לומר שיחזור ויתירנו".
הדתות האלהיות אף אם לא ינוסחו בכל דבר, כבר ישתנו בחלוף: מן האסור אל ההתר; ומן ההתר אל האסור. כפי השתנות הכנות המקבלים
פירושים על הספר

אהל יעקב - פירוש שכתב רבי יעקב קופלמן מבריסק דקויא מן המאה ה-16, תלמיד רבי מרדכי יפה. פירוש פשטני המבאר בקצרה את לשון הספר, לצד עיונים ארוכים בתכנים הפילוסופיים. הודפס לראשונה בפרייבורג ה'שמ"ד 1584.
Philippe Bobichon, Yosef Albo, Sefer ha-‘Iqqarim [« Livre des Principes »], III, 25 : Un chapitre de la controverse judéo-chétienne dans l’Espagne du XVe siècle (texte hébreu traduction, commentaires), Madrid, CSIC, 2015
עץ שתול -מאת הרב גדליה ליפשיץ מלובלין (המאה ה-17). הפירוש מחולק ל"שרשים"- פירוש תמציתי ובהיר על פשט הספר, ו"ענפים" - הרחבות והעמקות. הודפס לראשונה בוונציה בשנת ה'שע"ח (1618).
טעם בעיקר - פירוש מאת הרב מרדכי נויגרשל.
דיבור ומחשבה פירוש מאת הרב שלמה טולידאנו. שני כרכים.
במסגרת הלימוד היומי באמונה יצאה חוברת עם פירוש לחלקים מספר העיקרים.
לקריאה נוספת

שמחה בונם אורבאך, עמודי המחשבה הישראלית, חלק שני, ההסתדרות הציונית העולמית, ירושלים, תשל"א.
דרור ארליך, הגותו של ר' יוסף אלבו - כתיבה אזוטרית בשלהי ימי הביניים, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2009.
שלום צדיק, ‏הבחירה בהגותו של רבי יוסף אלבו, JSIJ‏ 11, 2012
עמנואל הרוניאן, “אמונת הדת לעומת דת האמונה: גישתו המעשית של ר’ יוסף אלבו בקביעת עיקרי האמונה“, מורשת ישראל, 20, 1 (2022), עמ’ 142-117.
תגית מאמרים אודות ר' יוסף אלבו זמינים לצפייה באתר ספריית אסיף.
עמר לחמנוביץ

| --- | --- |

 לידה:  3 ביוני 1979 (בן 45) ראשון לציון, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2003
 עיסוק:  עיתונאי
 מעסיק:  ישראל היום
עמר לחמנוביץ (נולד בח' בסיוון ה'תשל"ט, 3 ביוני 1979) הוא עיתונאי ומבקר ספרות ישראלי, המשמש כעורך הראשי של העיתון "ישראל היום".
ביוגרפיה

לחמנוביץ נולד בראשון לציון להרצל ושרה לחמנוביץ, משפחה דתית לאומית. למד בבית הספר ממ"ד סיני בראשון לציון, ובתיכון למד באמי"ת גוש דן. בוגר מכינה קדם-צבאית יתיר. שירת בצה"ל כלוחם שריון בחטיבה 7.
החל את דרכו בתקשורת בישראל ב-2003, כמבקר אמנות בעיתון "מקור ראשון", ונמנה עם הצוות המייסד של מוסף הספורט בעיתון. לאחר מכן שימש חבר מערכת בחינמון שנפתח באותה תקופה ״ישראלי״, שם שימש עורך מדור הספורט ועורך מדור הספרים. עם סגירת "ישראלי" והקמת החינמון "ישראל היום" בשנת 2007, הצטרף לצוות העיתון, תחילה שובץ במדור הספורט, ולאחר מכן בצוות המוסף "ישראל השבוע". בהמשך ייסד את מדור הספרים של העיתון.
ב-2014 החל לשמש כעורך מוסף "ישראל השבוע".
ב-2013 זכה בפרס ברנשטיין על ביקורת ספרותית בעיתונות יומית.
ב-2016 החל לשמש יזם ומנהל אמנותי של פרס רמת גן למצוינות ספרותית.
בין הישגיו העיתונאים של לחמנוביץ: התחקיר על השיתוק בספריות הציבוריות בישראל, בו מנהלי ספריות טענו לחוסר שקיפות תקציבית לכאורה מצד המחלקה לספריות במשרד התרבות והעומד בראשה בועז דהן. חשיפה על הליך מינויו של שי ניצן לרקטור הספרייה הלאומית. כתבת שטח תחקירית על הבסיסים הנטושים ברמת הגולן.
ב-1 בפברואר 2022 עם פרישתו של בועז ביסמוט מתפקיד העורך הראשי של ״ישראל היום". מונה לממלא מקום העורך, ובהמשך החודש מונה לעורך הראשי.
הוא בוגר בהצטיינות של בית הספר לאמנות קמרה אובסקורה.
שימש כחבר המדור לספרות במועצה לתרבות ואמנות של משרד התרבות, חבר ועדת השופטים לפרס ע"ש דבורה עומר לספרות ילדים לשנת 2014, חבר ועדת השופטים של פרס ספיר לספרות לשנת 2015.
חיים אישיים

לחמנוביץ נשוי לאורית, מנהלת הדרכה ברשת "ישרוטל", ואב לשלושה. מתגורר במודיעין. אחותו היא שופטת השלום באשדוד עדי איזדורפר.
הערות שוליים

↑  מיה סלע, הסופר אסף גברון, המשוררת שירה סתיו והעיתונאי עמר לחמנוביץ' הם זוכי פרס ברנשטיין לשנת 2013, באתר הארץ, 21 באוקטובר 2013
↑  עמר לחמנוביץ, תחקיר "ישראל היום": שיתוק בספריות הציבוריות בישראל, באתר ישראל היום, 4 ביוני 2020
↑  עמר לחמנוביץ, תסמונת שטוקהולם של הספרות הישראלית, באתר ישראל היום, 29 בנובמבר 2021
↑  עמר לחמנוביץ, זמן בסיס: מסע במחנות צה"ל הנטושים ברמת הגולן, באתר ישראל היום, 14 בספטמבר 2021
↑  מערכת ישראל היום, בועז ביסמוט פורש מתפקידו כעורך "ישראל היום", באתר ישראל היום, 31 בינואר 2022
↑  מערכת ישראל היום, עמר לחמנוביץ מונה לתפקיד העורך הראשי של  "ישראל היום", באתר ישראל היום, 23 בפברואר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007402877805171  VIAF: 77156674900433580384   WorldCat (עם VIAF): 77156674900433580384
עונת 1993/1994 בליגה לאומית א' בכדורסל

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  18 בספטמבר 1993 
 תאריך סיום:  אפריל 1994 
 מספר משתתפות:  14
 זוכה:  מכבי תל אביב
 סגנית:  הפועל תל אביב
 מלך הסלים:  דייוויד אנקראם (הפועל עפולה)  32.3 (עונה סדירה) למשחק
 http://basket.co.il
 → 1992/19931994/1995 ←
 
עונת 1993/1994 בליגה לאומית א' בכדורסל הייתה עונתה ה-40 של ליגת הכדורסל הבכירה בישראל, שנקראה החל מעונה זו "ליגה לאומית א'". הליגה כללה 14 קבוצות. מתכונת התחרות עם פורמט פלייאוף לא השתנה מהעונה הקודמת. ארבעה הראשונות התמודדו זו מול זו בסדרות של הטוב מחמישה משחקים, כשלקבוצה בעלת המיקום הגבוה יותר יתרון ביתיות. מנצחות סדרות חצי הגמר התמודדו בסדרת גמר של טוב מ-5 כאשר המנצחת בסדרת הגמר זוכה באליפות. משחק על המקום השלישי בוטל.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלו הפועל עפולה,  הפועל עמק יזרעאל ובית"ר רמת גן.
העונה הסדירה החלה ב-18 בספטמבר 1993 הסתיימה ב-28 במרץ 1994.  לאחר הפלייאוף, העונה הסתיימה בניצחון של מכבי תל אביב בפעם ה-34 בתולדות המועדון.
בהתאם לתוצאות העונה הפועל עפולה, עירוני נהריה והפועל עמק יזרעאל ירדו ליגה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי תל אביב | 26 | 24 | 2 | 2394 | 1890 | 504 | 50 |
| 2 | הפועל תל אביב | 26 | 17 | 9 | 2153 | 2037 | 116 | 43 |
| 3 | הפועל ירושלים | 26 | 17 | 9 | 2234 | 2185 | 49 | 43 |
| 4 | בני הרצליה | 26 | 16 | 10 | 2304 | 2217 | 87 | 42 |
| 5 | הפועל אילת | 26 | 15 | 11 | 2322 | 2335 | 13- | 41 |
| 6 | הפועל גליל עליון | 26 | 15 | 11 | 2223 | 2128 | 95 | 41 |
| 7 | מכבי ראשון לציון | 26 | 14 | 12 | 2359 | 2362 | 3- | 40 |
| 8 | מכבי רמת גן | 26 | 10 | 16 | 2243 | 2332 | 89- | 37 |
| 9 | הפועל חולון | 26 | 10 | 16 | 2329 | 2360 | 31- | 36 |
| 10 | בית"ר רמת גן | 26 | 10 | 16 | 2185 | 2310 | 125- | 36 |
| 11 | הפועל גבעתיים | 26 | 9 | 17 | 2230 | 2344 | 114- | 35 |
| 12 | הפועל גבת/עמק יזרעאל | 26 | 9 | 17 | 2078 | 2210 | 132- | 35 |
| 13 | עירוני נהריה | 26 | 8 | 18 | 2210 | 2390 | 180- | 34 |
| 14 | הפועל עפולה | 26 | 7 | 19 | 2176 | 2340 | 164- | 33 |
פלייאוף

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר |
 
|   |  1 |   מכבי תל אביב | 101 | 66 | 95 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  4 |   בני הרצליה | 79 | 63 | 79 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  4 |   בני הרצליה | 79 | 63 | 79 |  |  |   |   |  1 |   מכבי תל אביב | 76 | 88 | 79 |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  1 |   מכבי תל אביב | 76 | 88 | 79 |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  2 |   הפועל תל אביב | 72 | 69 | 69 |  |  |
|  |  2 |   הפועל תל אביב | 72 | 81 | 89 | 81 | 85 |   |   |  2 |   הפועל תל אביב | 72 | 69 | 69 |  |  |
|  |  2 |   הפועל תל אביב | 72 | 81 | 89 | 81 | 85 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  3 |   הפועל ירושלים | 83 | 69 | 87 | 82 | 83 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
כדורסלנים מצטיינים

מני זולדן מהפועל אילת עם 21.7 נקודות למשחק ו-9.2 ריבאונדים השיג בעונה הסדירה מדד הגבוה בין כל הכדורסלנים.
דייוויד אנקראם מהפועל עפולה היה מלך הסלים עם 32.2 נקודות למשחק.
משה ברנר ממכבי ראשון לציון היה מלך הסלים הישראלי עם 23.6 נקודות למשחק
ראו גם

גביע המדינה בכדורסל 1993/1994
פאולה היימן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 בספטמבר 1946 בוסטון, ארצות הברית 
 פטירה:  15 בדצמבר 2011 (בגיל 65) ניו הייבן, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  מדעי היהדות
 מקום מגורים:  ארצות הברית ארצות הברית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הרווארד  אוניברסיטת קולומביה  היברו קולג' 
 מוסדות:  אוניברסיטת ייל 
 
פאולה אלן היימן (באנגלית: Paula Ellen Hyman;‏ 30 בספטמבר 1946, בוסטון מסצ'וסטס – 15 בדצמבר 2011, ניו הייבן, קונטיקט). הייתה פעילה פמיניסטית והיסטוריונית יהודייה-אמריקאית, מופקדת הקתדרה להיסטוריה יהודית ע"ש לוסי מוזס באוניברסיטת ייל.
קורות חייה

היימן הייתה הבכורה מבין שלוש הבנות של הוריה אידה לבית טלמן שהייתה ילידת רוסיה וסידני יליד ליטא.
הייתה נשואה לד"ר סטנלי רוזנבאום לזוג שתי בנות יהודית ועדינה.
היימן נפטרה, לאחר מאבק ארוך בסרטן השד, ב-15 בדצמבר 2011.
השכלה ומסלול מקצועי

תואר ראשון בחינוך יהודי מ"היברו קולג'" של בוסטון (אנ') - 1966.
תואר ראשון נוסף, בהצטיינות יתרה, ממכללת רדקליף, בהנחיית הפרופסורים יוסף חיים ירושלמי ויצחק אשר טברסקי - 1968.
דוקטורט בהיסטוריה מאוניברסיטת קולומביה - 1975. נושא התיזה היה "מדרייפוס עד וישי - יהדות צרפת מ-1906 עד 1939".
פרופסור חבר להיסטוריה באוניברסיטת קולומביה 1974 עד 1981.
פרופסור בבית המדרש לרבנים באמריקה מ???? עד 1986.
ב-1986 עברה לאוניברסיטת ייל שם הייתהמופקדת הקתדרה להיסטוריה יהודית ע"ש לוסי מוזס, שהייתה קתדרה משותפת למחלקות למקרי דתות ולהיסטוריה. בתפקיד זה שרתה עד מותה ב-2011.
במשך 10 שנים הייתה ראש התכנית ללימודים יהודיים באוניברסיטת ייל.
נשיאת האקדמיה האמריקנית למחקר יהודי AAJR (American Academy for Jewish Research) - מ-2004 עד 2008.
היימן הייתה האישה הראשונה ששימשה כדקאן של בית המדרש לרבנים באמריקה 1981 עד 1986.
פעילותה המדעית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
היימן החלה את פעילותה המדעית בחקר ההיסטוריה המודרנית של יהדות צרפת תיזת הדוקטורט שלה הייתה "מדרייפוס עד וישי: התחדשותה של יהדות צרפת 1906 – 1939". ניתן לסכם את מלוא רוחב היריעה של עבודתה המדעית כמפגש של מחקר ההיסטוריה היהודית בארצות הברית וצרפת עם המחקר הפמיניסטי היהודי.
פעילותה הפמיניסטית

היימן הייתה בין חלוצות המאמץ הממושך לאפשר לנשים להיות רבות וחזניות ביהדות הקונסרבטיבית. והייתה כל חייה מהמנהיגות הבולטות של המאבק לשוויון מיגדרי בחיים הדתיים היהודיים. כבר ב-1971 הייתה ממקימות "עזרת נשים" (Ezrat Nashim) קבוצה אקטיביסטית שפעלה בנושא הזה. היימן הייתה שותפה לכתיבת מנשר בשם "נשים יהודיות דורשות שינוי" (Jewish Women Call for Change) שקרא להסמכת נשים לרבנות וחזנות והופץ למאות רבנים קונסרבטיביים.
פרסומים

היימן פרסמה 10 ספרים ו-60 מאמרים. היא ערכה את ה-Modern Jewish Experience של הוצאת אוניברסיטת אינדיאנה.
תפקידים ואותות הוקרה

הפרס הלאומי לספרים יהודיים - 1998
דוקטור לשם כבוד של בית המדרש לרבנים באמריקה - 2000
דוקטור לשם כבוד של ההיברו יוניון קולג' - 2002
נשיאת ה"איגוד האמריקאי למחקר יהודי" (the American Association for Jewish Research) 2004 עד 2008.
נשיאה משותפת של הקרן הלאומית לתרבות יהודית (the National Foundation for Jewish Culture ) (אנ') 1995 עד 2002.
הערות שוליים

↑  From Dreyfus to Vichy: The Remaking of French Jewry, 1906–1939
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262835305171  PLWABN: 9810564611905606  BnF: cb12017080t (data)  GND: 133111229  ISNI: 0000 0001 2148 0574  LCCN: n79056235  NKC: zmp20221169997  NTA: 073356719  SNAC: w6352bvk  SUDOC: 028308018  VIAF: 216438453   WorldCat (עם VIAF): 216438453
פוטומטר

פוטומטר מודרני.
פוטומטר הוא מכשיר המודד עוצמת הארה בנקודה נתונה או את התכונות האופטיות של חומרים שונים. פוטומטרים עשויים למדוד עוצמת תאורה, שטף קרינה ליחידת שטח, בליעה, פיזור והחזרת אור, ועוד.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הרבה לפני שפותחו רכיבים אלקטרוניים רגישים לאור, מדידות פוטומטריות נערכו באמצעות אמידה ויזואלית מקורבת לפי העין. השטף הלומינלי של מקור אור הושווה עם הבהירות נראית של מקור סטנדרטי. בפוטומטר נעשה שימוש כך שעוצמת ההארה ממקור האור הנחקר משתווה לזו של המקור הסטנדרטי, שכן העין האנושית יכולה להעריך בהירות שווה. היחס בין עוצמות התאורה של שני המקורות ניתן לחישוב באמצעות ידיעת מקדם ההגברה היחסית של הפוטומטר והמרחק בין נקודת המדידה לכל אחד ממקורות האור, שמהם ניתן לקבוע, בעזרת חוק היפוך הריבוע, את ההספק של כל אחד ממקורות האור.
צורה "פרימיטיבית" של פוטומטר, שלעיתים קרובות ניתנת כתרגיל מעבדה בסיסי, היא זו של דף נייר עם כתם שמן עליו שהופך אותו לשקוף יותר. אם מציבים את הדף בין שני מקורות אור, אז מקבלים - בהנחה שלאזור כתם השמן 100% שקיפות ולדף הנייר (ללא הכתם) יש 100% החזרה - שהכתם ייעלם לגמרי כאשר עוצמות ההארה משני צידיו יהיו שוות, שכן הדף יהיה בעל בהירות אחידה ולא ניתן יהיה להבחין בין הכתם לשאר הדף. בדרך זו ניתן לקבוע את היחס בין עוצמות התאורה של שתי המנורות לפי המיקום המדויק בו מוצב הדף כאשר כתם השמן נעלם.
שיטות הערכה פוטומטריות כאלו היו נפוצות עוד לפני פיתוח הפוטומטרים הראשונים. במאה ה-19 נעשתה התקדמות רבה בפיתוח פוטומטרים השוואתיים, עם התפתחות האסטרונומיה והצורך בקטלוג כוכבים לפי הבהירות הנצפית שלהם. ההבדל בין מדידות פוטומטריות ארציות לשמיימיות הוא שבאחרון המרחק אל מקורות האור אינו ידוע, ורק הבהירות הנצפית ניתנת למדידה ישירה. כיוון שכך, עקרונות הפעולה של הפוטומטרים הראשונים התבססו על היכולת לייצר דמויות סמוכות של כוכבים מרוחקים על כיפת השמיים (מרוחקים זוויתית), ועל היכולת "לכוונן" את הבהירות הנצפית של כוכבים שונים מבעד לעינית הפוטומטר.
במאה ה-20 נעשו קפיצות טכנולוגיות של ממש בחישת אור, אשר הפכו את הפוטומטרים ההשוואתיים למיושנים למדי, עם גילוי טבעו הדואלי של האור, לפיו האור הוא גם זרם של "חבילות" אנרגיה (פוטונים) זעירות. כיוון שכך, רתימת האפקטים השונים הקשורים באינטראקציה של אור וחומר (כדוגמת האפקט הפוטואלקטרי) אפשרה לבנות רכיבים אלקטרוניים שמפיקים פלט חשמלי היחסי לעוצמת האור הפוגע בהם. רכיבים כאלו מודדים את הספק האור הפוגע בצורה עצמאית לגמרי, ללא כל צורך באמידה מקורבת לפי העין.
עקרונות פעולה של פוטומטרים

רוב הפוטומטרים המודרניים נעזרים בפוטורזיסטורים, פוטודיודות ומכפילורים כדי לחוש את עוצמת האור. על מנת שיוכל לנתח את הרכב האור, האור המגיע לפוטומטר מועבר קודם דרך מסנן אופטי או מונוכרומטור, המאפשרים לבודד תחום תדירויות צר של האור ולמדוד את עוצמתו. בדרך זו פוטומטרים יכולים לשמש כדי לפענח את ההרכב הספקטרלי של האור הפוגע.
שימוש בפוטומטרים בצילום

פוטומטרים משמשים כדי לקבוע את זמן החשיפה האופטימלי בעת צילום. במצלמות מודרניות, הפוטומטר הוא בדרך כלל רכיב מובנה בהן. כיוון שהתאורה בחלקים שונים של התמונה משתנה, פוטומטרים מתקדמים מודדים את עוצמת האור בחלקים שונים של התמונה הפוטנציאלית ונעזרים באלגוריתם כדי לקבוע את החשיפה הטובה ביותר לתמונה הסופית, תוך התאמת האלגוריתם לסוג התמונה הרצוי.
הערות שוליים

↑  להלן קישור לסרטון שמדגים את פעולתו של פוטומטר כתם שמן: .
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4174523-1
עץ 2-3

במדעי המחשב, עץ 2-3 (באנגלית: 2-3 tree) הוא מבנה נתונים מסוג עץ חיפוש מאוזן. בעץ זה:
כל צומת אב (צומת פנימי) מכיל מפתח אחד ושני בנים (צומת-2, איור 1), או שני מפתחות ושלושה בנים (צומת-3, איור 2).
כל הצמתים ללא בנים (צמתים חיצוניים או עלים), נמצאים באותו העומק (ראה איור 3).
כמו כן, עץ ריק ועץ עם עלה אחד הם עצי 2-3.
איור 1 - צומת-2
איור 2 - צומת-3
איור 3 - דוגמה לעץ 2-3
לעץ 2-3 מספר גרסאות בעלות תכונות שונות מעט, אשר נבחרות על פי התאמתן לשימוש מסוים. בגרסה המתוארת כאן, הרשומות (המכילות מפתח וערך הקשור אליו) נמצאות רק בעלים, בעוד הצמתים הפנימיים מכילים מידע לארגון בלבד. בכל צומת פנימי,
הערך- x מכיל תמיד את המפתח המקסימלי המצוי בתת-העץ השמאלי המחובר ל- l.
תת-העץ המרכזי המחובר ל- m מכיל מפתחות הגדולים מ- x.
בצומת-3, הערך  y מכיל את המפתח המקסימלי המצוי בתת-העץ המרכזי המחובר ל- m.
בצומת-3, תת-העץ הימני המחובר ל- r מכיל מפתחות הגדולים מ- y.
בעץ 2-3 עם  h רמות, יש בין  2^{h-1} ל-  3^{h-1} עלים (כאשר העץ מורכב מצמתים מסוג צומת-2 בלבד, או צומת-3 בלבד, בהתאמה). במילים אחרות, על מנת ליצג  n רשומות, יש צורך בעץ עם לפחות  1+\log _{3}n רמות, אך לא יותר מ-  1+\log _{2}n רמות. משמע, כל המסלולים בעץ הם באורך  O(\log n).
מבנהו של עץ 2-3 מבטיח חיפוש, הכנסה, והוצאת מפתח (המיצג רשומה) בסיבוכיות  O(\log n) במקרה הגרוע ביותר, כאשר  n הוא מספר המפתחות (רשומות) בעץ.
עץ 2-3 פותח על ידי ג'ון הופקרופט בשנת 1970, ושייך למשפחה של עצי חיפוש המאזנים את עצמם (Self-balancing search tree). בעצים מסוג זה פעולות הכנסת מפתח והוצאת מפתח עשויות לגרום שינויים במבנה העץ, לשם שימור איזונו. דוגמאות נוספות לעצי חיפוש המאזנים את עצמם הן: עץ AVL, עץ אדום שחור, עץ 2-3-4, ועץ B.