stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרדריק מולנברג
משפחתו, ראשית חייו ותפקידו ככומר

מולנברג נולד בטראפה, פנסילבניה, להורים אנה מריה (לבית ויזר) והיינריך מלכיור מולנברג, השלישי מבין 11 אחים ואחיות, מתוכם הגיעו שבעה לבגרות. אביו, אשר היגר מגרמניה לפנסילבניה ב-1742, נחשב לפטריארך הראשון ולמייסדה של הכנסייה הלותרנית באמריקה. סבו מצד אימו היה מנהיג קולוניאלי בפנסילבניה ממוצא גרמני בשם קונראד ויזר. אחיו, פיטר, היה גנרל בצבא הקונטיננטלי ואחיו גוטהילף היינריך ארנסט היה בוטנאי.
ב-1763, בצוותא עם אחיו פיטר והיינריך, נסע מולנברג לגרמניה ללימודים ב-Franckesche Stiftungen שבהאלה וב-1769 התקבל ללמוד באוניברסיטה באותה עיר שם למד תאולוגיה. מולנברג הוסמך לכמורה על ידי הכנסייה הלותרנית בפנסילבניה ב-25 באוקטובר 1770, הטיף בקהילות שבעיירות סטאוצ'ברג (Stouchsburg) ולבנון (Lebanon) שבפנסליבניה בין השנים 1770 ל-1774 ולאחר מכן בעיר ניו יורק עד 1776. כאשר נכנסו הבריטים לניו יורק עם תחילתה של מלחמת העצמאות של ארצות הברית נמלט מולנברג, אשר צידד במורדים, וחזר לעיירת הולדתו טראפה. לאחר מכן עבר להתגורר בניו הנובר טאונשיפ שבפנסילבניה ושימש ככומר שם ובקהילות של אוליי (Oley Township) וגושנהופן (Goshenhoppen) עד אוגוסט 1779.
ב-15 באוקטובר 1771 נשא מולנברג לאישה את קתרין שפר (Catherine Schaeffer), ביתו של מזקק סוכר עשיר מפילדלפיה, ולזוג נולדו שישה ילדים.
קריירה פוליטית > הקונגרס הקונטיננטלי

מולנברג היה חבר בקונגרס הקונטיננטלי ב-1779 וב-1780, שירת בבית הנבחרים של פנסילבניה מ-1780 ועד 1783 ונבחר ליושב הראש של בית הנבחרים של פנסילבניה ב-3 בנובמבר 1780. מולנברג היה נציג ונשיא ועדת החוקה של פנסילבניה ב-1787 שהתכנסה כדי לאשרר את החוקה והיה הראשון מבין החותמים על מגילת הזכויות של ארצות הברית.
קריירה פוליטית > בית הנבחרים של ארצות הברית

מולנברג שימש כחבר בית הנבחרים מטעם פנסילבניה בקונגרס הראשון והשלישי ונבחר לשמש גם כיושב הראש הראשון והשלישי של קונגרסים אלה. מולנברג לא הציע את מועמדותו לכהונה נוספת כיושב ראש ב-1796 וב-29 באפריל אותה שנה, בתפקידו כיושב ראש הוועדה השלמה (Committee of the Whole), היה הקול המכריע לצורך החוק עבור הקצאת כסף לביצוע אמנת ג'יי (Jay Treaty) בין ארצות הברית לבריטניה, אשר נחתם ב-19 בנובמבר 1794. ההצבעה הביאה לסופה של הקריירה הפוליטית שלו, מכיוון שהאמנה לא הייתה מקובלת על אמריקנים רבים ומולנברג לא העמיד עצמו לבחירה פעם נוספת. ההצבעה גם כמעט ועלתה לו בחייו: גיסו, שהיה רפובליקני קנאי, ניסה להורגו באמצעות דקירה בגבו.
ב-1794, במהלך כהונתו השנייה של מולנברג כיושב ראש, נדחתה הצעה ברוב של 42 מול 41 לתרגם חלק מהחוקים לגרמנית. מולנברג, אשר נעדר מההצבעה, צוטט כביכול באומרו ש"ככל שיהפכו הגרמנים מהר יותר לאמריקאים כן ייטב" ("The faster the Germans become Americans, the better it will be"). אף על פי שלא הצביע כנגד ההצעה, נולדה עקב כך האגדה האורבנית אגדת מולנברג, לפיה הצבעתו כנגד ההצעה מנעה מגרמנית להפוך לשפה רשמית בארצות הברית.
על פי אגדה אחרת, היה למולנברג חלק בקביעת אופן הפנייה לנשיא ארצות הברית כ"אדוני הנשיא" (Mr. President), זאת לעומת הצעותיו של ג'ון אדמס, אשר תמך בתארים בריטיים מסורתיים, כגון "הוד מלכותו הנשיא", ו"הוד מעלתו, נשיא ארצות הברית ומגן חירותנו".
קריירה פוליטית > משרות אחרות

במהלך העשור של 1780 ניהל מולנברג חנות כלבו בסמוך לביתו שבטראפה. עם מותו של חותנו, דייוויד שפר, נכנס מולנברג אל עסקי זיקוק הסוכר וצבר בזכותו הון רב ורכש מעמד חברתי והשפעה פוליטית ניכרת.
מולנברג שימש כנשיא מועצת הצנזורים של פנסילבניה. בין השנים 1790 ל-1797 היה נשיא האגודה הגרמנית של פנסילבניה. ב-8 בינואר 1800 מונה לגזבר משרד הקרקעות של פנסילבניה ושימש בתפקיד זה עד למותו בלנקסטר ב-4 ביוני 1801, בגיל 51.
מותו ומורשתו

מולנברג נקבר בבית הקברות וודוורד היל (Woodward Hill Cemetery) שבלנקסטר. הבית בו התגורר בילדותו, ובשלב מאוחר יותר של חייו, בטראפה שבפנסילבניה מכונה "בית יושב הראש". הבית ניצל מהריסה בזכות התארגנות של תושבים מקומיים אשר רכשו אותו ב-2004 והחלו בפרויקט שימור ושחזור לתקופה בה חי מולנברג, תהליך הנמשך גם בימינו.
במלחמת העולם השנייה נקראה לכבודו אוניית הליברטי סס. פ.א.ק. מולנברג (SS F. A. C. Muhlenberg).
לקריאה נוספת

Hess, Stephen. America's Political Dynasties: From Adams to Clinton. Brookings Institution Press, 2015. ISBN 0815727100. עמודים 153–174
הערות שוליים

↑  "Restoration". The Speaker's House
1 2  Lang, J. Stephen. The Christian History Devotional: 365 Readings and Prayers to Deepen and Inspire Your Faith. Thomas Nelson Inc, 2012. ISBN 1400204348. עמוד 163
1 2  Minardi, Lisa. "Frederick Muhlenberg (1750-1801)".  Immigrant Entrepreneurship: German-American Business Biographies, 1720 to the Present. German Historical Institute
↑  Hess, עמודים 155-158
↑  Puleo, Stephen. American Treasures: The Secret Efforts to Save the Declaration of Independence, the Constitution, and the Gettysburg Address. St. Martin's Press, 2016. ISBN 1466872748. עמוד 174
↑  Hess, עמודים 160-161
↑  "Muhlenberg, John Peter Gabriel", Encyclopædia Britannica, 11th ed., Vol. 18, Cambridge: Cambridge University Press, 1911
↑  Hess, עמוד 165
↑  "Frederick Muhlenberg". The Speaker's House
↑  Louden, Mark L. Pennsylvania Dutch: The Story of an American Language. JHU Press, 2016. ISBN 1421418282. עמודים 123-129
↑  Bastian Sick, "German as the official language of the USA?". Spiegel Online . 19 May 2004
↑  Boller, Paul F. Presidential Campaigns: From George Washington to George W. Bush. Oxford University Press, USA, 2004
ISBN 0195167163. עמוד 4
↑  "The Speaker’s House"
↑  Williams, Greg H. The Liberty Ships of World War II: A Record of the 2,710 Vessels and Their Builders, Operators and Namesakes, with a History of the Jeremiah O'Brien. McFarland, 2014. ISBN 0786479450. עמוד 74
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 14002042  GND: 13765720X  ISNI: 0000 0000 5556 7646  LCCN: nr90000499  NARA: 10573914  NTA: 333886453  SNAC: w6xf1r22  US Congress: M001063  VIAF: 31844124   WorldCat (עם VIAF): 31844124
שושן (עיר)

שׁוּשָׁן (בפרסית: شوش שוּש) היא עיר פרסית עתיקה באיראן של היום, כ-250 ק"מ מזרחית לחידקל. שושן הייתה עיר מרכזית של העילמים, הפרסים והפרתים. היא מוזכרת במגילת אסתר, בספר נחמיה ובספר דניאל. כיום נמצאת באתר העיר שוש (אנ'). שושן הוכרה כאתר מורשת עולמית בשנת 2015.
מפת מסופוטמיה באלף השני לפנה"ס
אתר בעיר שושן, המיוחס כמקום קבורתו של דניאל (קיימים עוד חמישה אתרים בעיראק, באיראן ובאוזבקיסטן המיוחסים כמקום קבורתו של דניאל)
היסטוריה

שושן היא אחד מהיישובים העתיקים ביותר באזור ובעולם. ישנן ראיות להתיישבות באתר הארכאולוגי צ'וגה מיש כ-8,800 שנה לפני זמננו, ולתרבות שידעה לצייר על חרס באלף ה-5 לפנה"ס. שושן הייתה עיר הבירה של עילם. היא נכבשה על ידי המלך סרגון והייתה לעיר מחוז אכדית בשנים 2330 עד 2240 לפני הספירה. לאחר מכן נכבשה על ידי השומרים, עד לנפילת האימפריה השומרית בידי העילמים בשנת 2004 לפנה"ס לערך. אז חזרה שושן להיות בירת עילם. במחצית המאה ה-12 לפנה"ס נכבשה בבל הכשית על ידי העילמים. הם הביאו איתם לשושן כשלל את הלוחות המקוריים שעליהם כתובים חוקי חמורבי; לוחות אלה נמצאו בשושן בשנת 1901.
האשורים, תחת המלך אשורבניפל, הרסו את שושן בשנת 647 לפנה"ס, במהלך מלחמה. הרס העיר מתועד בלוח שנחשף בנינוה, בירת אשור. בשנת 538 לפנה"ס כבש המלך הפרסי כורש את שושן. כנבוזי השני, בנו, העביר את בירת הממלכה הפרסית לשושן. עם נפילת הממלכה הפרסית בידי אלכסנדר מוקדון בשנת 331 לפנה"ס, איבדה העיר את חשיבותה. לאחר אלכסנדר, הייתה העיר לחלק מהממלכה הסלאוקית, ושמה שונה לסלואקיה.
כמאה שנים לאחר מכן הצליחו הפרתים להשתחרר מהשלטון הסלאוקי; שושן הייתה לבירת החורף של הממלכה הפרתית החדשה.
שושן נהרסה לפחות שלוש פעמים במהלך ההיסטוריה שלה: בפעם הראשונה ב-647 לפנה"ס על ידי האשורים; בפעם השנייה, ב-638 לספירה, כשהצבאות המוסלמים כבשו את פרס לראשונה; ובפעם השלישית, בשנת 1218 לספירה, על ידי הכובשים המונגולים. העיר העתיקה נעזבה באופן הדרגתי לאחר מכן.
כיום נמצאת במקום עיר המחוז האיראנית שוש, המונה כ-62 אלף תושבים.
שושן היא גם מקום ההתרחשות של המחזה היווני "הפרסים", מאת אייסכילוס.
שושן במקורות היהודיים

שושן נזכרת במקורות היהודיים: על פי המקרא, גם דניאל וגם נחמיה גרו בשושן בתקופת גלות בבל, ואסתר הייתה למלכה שם. בסמוך לשושן ישנו אתר הנחשב לקברו של הנביא דניאל. בספר היובלים, אחד הספרים החיצוניים, שושן מוזכרת כאחד ממקומות ישיבתו של שם בן נח ושל בנו הבכור עילם.
שושן במקורות היהודיים > שושן הבירה

עשר פעמים מופיע הביטוי שושן הבירה במגילת אסתר, וכן בספר דניאל (ח, ב) ובנחמיה (א, א). שושן הבירה הייתה חלק מן העיר שושן. המילה בירה מקורה בארמית - "בירתא" שפירושה מצודה, שבה שכן ארמון המלך.
רבנו בחיי (כד הקמח ערך פורים עמ' של) כותב:
בכל מקום שתמצא במגילה את הביטוי "בשושן הבירה", הכּוָנה לארמון המלך... כי לשון הבירה הוא ארמון, והארמון הזה ששמו שושן היה בתוך עילם המדינה וכן כתוב בספר דניאל (ח ,ב): ואני בשושן הבירה אשר בעילם המדינה. וכשתמצא במגילה זו שושן סתם, או העיר שושן, הכּוָנה על שם מדינה ששמה שושן שהייתה קרובה לעילם... רוב אנשי העיר שבשושן היו ישראל, אבל בשושן הבירה הוא ארמון המלך, לא היו שם ישראל כלל אלא מרדכי
הערות שוליים

↑  ראו: "המדאן אינה שושן", באתר של הד"ר תמר עילם גינדין.
| מסופוטמיה |
| --- | --- | --- |
| ממלכות בתקופת הברונזה | ממלכות בתקופת הברונזה |  |
| שומר | אומה • אור • ארידו • ארך • אשנונה • באד-טיבירה • בורסיפה •  דיר • לגש • מלגיום • נגירסו • ניפור • סיפר • כיש • שדופום • שורופק |  |
| עילם | שושן • אנשאן |  |
| אכד | אכד • מארי • גותים |  |
| אמורים | אמר • תותול • איסין • ארך • לרסה • בבל • כיש • מרי • תרקה • ימחֿד • אכלתום |  |
| בבל | התקופה הבבלית הקדומה • כשים • האימפריה הבבלית החדשה • כשדים • דור-כוריגלזו |  |
| אשור | אשור • כלח • דור שרוכין • נינוה • חרן • אימגור-אנליל • האימפריה האשורית החדשה |  |
| חור | מיתני • אורקש • נוזי • אוררטו |  |
| נושאים מרכזיים | נושאים מרכזיים |  |
| ממשל | מלכי שומר • מלכי אשור • מלכי בבל |  |
| מיתולוגיה | מיתולוגיה מסופוטמית • הוראות שורופק • אנומה אליש • עלילות גילגמש • מרדוך • קינת ניפור • הדת הבבלית אשורית |  |
| שפה | כתב יתדות • אלפבית ארמי • שומרית • אכדית • אמורית • עילמית • חורית • ארמית |  |
| נהרות | פרת • חידקל • חבור • בליח • דיאלא • הזב הגדול • הזב הקטן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007551014805171  GND: 4118912-7  NKC: ge351924  VIAF: 122821601   WorldCat (עם VIAF): 122821601 
שרידים ארכאולוגים
דובדבן מיובש

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  פרי מיובש, דובדבן 
 
דובדבנים מיובשים
דובדבנים מיובשים (באנגלית: Dried cherry) הם סוג של פירות יבשים. הם מורכבים מדובדבנים שעברו תהליך ייבוש.
ייצור

שיטה אחת לייצור תעשייתי של דובדבנים מיובשים כוללת טבילתם תחילה בתמיסה רותחת של 2-0.5% נתרן פחמתי (NaCO 3) למשך עד 20 שניות, ולאחר מכן שטיפה במים קרירים; זה יוצר סדקים קטנים בעור (קליפת) הדובדבן ומזרז את תהליך הייבוש. כמה חומרים אפשריים אחרים לתמיסת הטבילה כוללים אתיל אולאט (Ethyl oleate) ואלכוהול אולייל. הוספת אלקליות כמו אשלגן קרבונט (K 2 CO 3) לטבילה כזו לא הוכחה כבעלת השפעה חיובית על זמן הייבוש. תוצאות כאלה כבר הוכחו במחקר מדעי בשנות ה-40. דובדבנים מיובשים עשויים להיות מיוצרים גם על ידי ייבוש בהקפאה או ייבוש באוויר.  לאחר ייבוש, יש להם בדרך כלל תכולת לחות של כ-25%. הוספת גופרית דו-חמצנית (SO 2) עשויה לעזור לשפר את שימור הצבע והטעם לאורך תקופות אחסון ארוכות.
זנים מתוקים המומלצים לייבוש כוללים למברט, רויאל אן, נפוליאון, ואן או בינג; זני טארט המומלצים לייבוש כוללים את Early Richmond או Large Montmorency. הניסויים המתועדים הראשונים בניסיון לייבש דובדבנים חמוצים מונמורנסי בוצעו בסוף שנות ה-70 על ידי פרופסורים אוניברסיטת המדינה של יוטה. לאחר ייבוש הדובדבנים, גלגלו אותם בסוכר ולאחר מכן נדגמו כ"דובדבני שלג".
שימושים קולינריים

אנשי "אומת העורב" (Crow Nation) במונטנה משתמשים לעיתים קרובות בדובדבנים מיובשים טחונים דק בייצור פמיקאן.
ערך רפואי

עוד בימי קדם, פליניוס הזקן זיהה שלדובדבנים מיובשים יש השפעה משתנת. הוא הזכיר אותם בקצרה בתיאורו על צמחי מרפא שנמצאו בספרים XX-XXVII של תולדות הטבע.
לקריאה נוספת

Tortora, Manuela De Matteis (1994), "Some Plants Described by Pliny for the Treatment of Renal Diseases", Am J Nephrol, 14 (4–6): 412–417, doi:10.1159/000168756, PMID 7847477
DeLong, Deanna (1992), "Cherries", How to dry foods, HPBooks, p. 29, ISBN 978-1-55788-050-5
Yu, L.; Mazza, G.; Jayas, D. S. (1999), "Moisture sorption characteristics of freeze-dried, osmofreeze-dried, and osmo-air-dried cherries and blueberries", Transactions of the American Society of Agricultural Engineers, 42 (1): 141–147, doi:10.13031/2013.13189, אורכב מ-המקור ב-2011-07-11
Barrett, Diane M.; Somogyi, Laszlo P.; Ramaswamy, Hosahalli S. (2004), "Dehydrated cherries", Processing Fruits: Science and Technology, CRC Press, 2004, pp. 506–507, ISBN 978-0-8493-1478-0
Ward, Ruby; Bailey, DeeVon; Miner, Dean (2004), "Southridge Farms: Moose Droppings for Sale" (PDF), Western Profiles of Innovative Agricultural Marketing: Examples from Direct Farm Marketing and Agri-Tourism Enterprises, University of Arizona, pp. 83–88, ISBN 978-0-9748669-0-1, אורכב מ-המקור (PDF) ב-2009-01-15, נבדק ב-2009-06-25
Snell, Alma Hogan; Castle, Lisa; Kindscher, Kelly (2006), A taste of heritage: Crow Indian recipes & herbal medicines, University of Nebraska Press, ISBN 978-0-8032-9353-3
הערות שוליים

1 2  Barrett, Somogyi & Ramaswamy 2004, p. 506
↑  Yu, Mazza & Jayas 1999, p. 141
1 2  DeLong 1992, p. 29
↑  Ward, Bailey & Miner 2004
↑  Snell, Castle & Kindscher 2006, p. 39
↑  Tortora 1994
הרשות הלאומית להסמכת מעבדות

| --- | --- |

 מידע כללי
 משרד אחראי:  משרד הכלכלה והתעשייה
 תאריך הקמה:  1997
 חוק:  חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות 
 מנכ"ל:  אתי פלר
 יו"ר:  ישראל שכטר
 http://www.israc.gov.il
 
הרשות הלאומית להסמכת מעבדות היא תאגיד סטטוטורי המנוהל על ידי מועצה בת שבעה חברים שהוקם על-פי חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, ה'תשנ"ז-1997. הרשות אמונה על הסמכת מעבדות בישראל. הסמכה מוגדרת כהכרה רשמית ביכולת המקצועית של המעבדה לבצע סוגים ייחודיים של בדיקות, מדידות וכיולים בצורה נכונה ובהתאם לסטנדרטים בינלאומיים. ההסמכה זמינה לכל מעבדות הכיול או הבדיקה וכן גופים בודקים אחרים, מהמגזר הציבורי והפרטי. מנכ"ל הרשות היא גב' אתי פלר.
רקע להקמת הגוף

בראשית שנות ה-90 גברה המודעות בדבר איכותם של מוצרים והתאמתם לתקנים לאומיים ובין-לאומיים לגבור בארץ ובעולם. תקנים אלו נועדו בעיקר להבטיח שאין במוצרים סכנה לבריאות הציבור, לבטיחות ולאיכות הסביבה. לשם כך, נדרש גוף הסמכה שיאשר שאת המעבדות הבודקות ככאלו שיש להן את היכולת לבצע בדיקות ברמה הנדרשת.
הקמה ופעילות

התאגיד הוקם על פי חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ"ז 1997 ובראשית ימיה עמד בראשה אינג' נחום גרנות
על פי נוסח החוק תפקידיה וסמכויותיה של הרשות הם:
לקבוע, באישור השר הממונה, תחומים וסוגי בדיקות שלגביהם תינתן הסמכה למעבדות
לקבוע דרישות לגבי השכלה והכשרה מקצועית של עובדים ומנהלים במעבדות המבקשות לקבל הסמכה ולגבי ביצוע בדיקות וציוד בדיקות
לתת למעבדות שיבקשו, הסמכה בתחומים ובסוגי בדיקות שקבעה ולקבוע דרישות למתן ההסמכה ותנאים לקיומה
לשמש נציגתה הבלעדית של המדינה, בכל דבר ועניין הקשור בתפקידיה, ובכלל זה להכיר, באופן הדדי, ברשויות הסמכה של מדינות אחרות או של ארגונים בינלאומיים
לבטל הסמכה של מעבדה, אם לאחר שניתנה לה אפשרות להשמיע את טענותיה, מצאה כי אינה עומדת בדרישות שנקבעו למתן ההסמכה
ליזום כל פעולה הכרוכה או הקשורה בהסמכה של מעבדות המבצעות בדיקות, לרבות פעולות הדרכה, פרסום והסברה
מערכת האיכות של הארגון עונה לדרישות התקן הבינלאומי הרלוונטי כמו: ISO/IEC 17025, או ISO 15189, או ISO/IEC 17020 או ISO/IEC 17043 ואחרים.
מעבדה שעמדה בהצלחה במבדק ההסמכה מקבלת מעמד של "מעבדה מוסמכת".
מעבדות יכולות לקבל הסמכה לכל הבדיקות והכיולים שהן מבצעות או לחלק מהם בהתאם לשיקול דעתן. מעבדה המבקשת הסמכה מציגה בפני הרשות את נתוניה ומפרטת את כל הבדיקות או את הכיולים שברצונה לכלול במסגרת ההסמכה. תהליך ההסמכה כולל מבדק יסודי של כל האלמנטים במעבדה המשפיעים על דיוק תוצאות הבדיקות שהיא מבצעת. אלמנטים אלו כוללים, בין היתר, כח אדם, הכשרה מקצועית, פיקוח מקצועי, בקרת איכות, ציוד, תיעוד ודיווח תוצאות הבדיקות ובנוסף בחינת תנאי הסביבה אשר במסגרתם פועלת המעבדה. מבדק ההסמכה כולל: בחינת מערכת האיכות המתועדת של המעבדה והנהלים המקצועיים שהיא פועלת לפיהם ומבדק במעבדה לבחינת יכולתם של עובדי המעבדה לבצע את הבדיקות או את המדידות שעבורן התבקשה הסמכה. לאחר שהוכחה היכולת של המעבדה על פי אמות המידה הבינלאומיות, ניתנת לה הסמכה.
מעבדה מוסמכת עובדת הסמכה חוזרת כעבור שלוש שנים. בין שני מבדקי הסמכה נמצאת המעבדה בפיקוח הרשות הלאומית להסמכת מעבדות. הפיקוח מקנה לרשות אמון שהמעבדה ממשיכה לעמוד בדרישות שלפיהן הוסמכה. הפיקוח מבוסס על מבדקים יזומים ועל מבדקי פתע של הרשות במעבדה, על עריכת בדיקות או כיולים לפריטים הניתנים למעבדה על ידי הרשות וכן על ניתוח סטטיסטי של התוצאות המתקבלות על ידי המעבדה. הרשות מהווה גורם אובייקטיבי שאליו יכולים לפנות לקוחות המעבדות, אם יש להם טרוניה או תלונה באשר לתפקודה המקצועי של המעבדה. הרשות הלאומית להסמכת מעבדות מפקחת על מתקני מחקר המבצעים עבודה פרה-קלינית לצורך רישום תרופות, מוצרי קוסמטיקה, חומרי הדברה, תוספי מזון ורעלים. הרשות מייצגת בכך את מדינת ישראל וחתומה על הסכם הכרה הדדית עם השוק האירופי. משמעות ההכרה ההדדית היא הכרה אם תוצאות המיוצרות במתקני המחקר בארץ עומדות בכללי ה-‏(GLP)(Good laboratory practice). לרשות הסכם הבנות דומה עם משרד איכות הסביבה האמריקאי (ה-EPA).
הרשות הוזמנה להיות משקיפה בארגון המדינות המפותחות ובעתיד תהיה חברה מן המניין בוועדת ה-OECD העוסקת ב-GLP. הרשות משמשת נציגתה הבלעדית של המדינה להכרה הדדית ברשויות הסמכה של מדינות אחרות או של ארגונים בינלאומיים. בדרך זו משמשת הרשות מנוף בידי המדינה לקידום הסחר הבינלאומי של ישראל.
תחומי פעילות ומעבדות > בדיקות וכיולים

בדיקות הרסניות (כימיות, פיזיקליות וביולוגיות\מיקרוביולוגיות) ובדיקות אל הרס. כיול: גדלים מכניים, חשמליים, אופטיים ופיזיקליים.
תחומי פעילות ומעבדות > מעבדות

בנייה, קרקע וסלילה, מזון ומים, קוסמטיקה, עזרים רפואיים, דלקים וביטומנים, כיול, בדיקות לא הורסות (NDT), מתכות וחומרים אל-מתכתיים, חשמל, משקאות אלכוהוליים, ובריאות (מעבדות רפואיות, רפואה משפטית ומחקרים רפואיים).
ראו גם

ISO/IEC 17025 למעבדות בדיקה וכיול
תקן ISO 15189 למעבדות רפואיות
תקן (ISO 17020) לפיקוח על מעבדות
הערות שוליים

1 2  שלי לוי, ‏הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 14 בספטמבר 2006
↑  חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, תשנ"ז–1997, באתר נבו
↑  ד"ר צפורה גרשון, בודקת ותיקה של הרשות, ידיעון הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, רשותון מס' 54, באתר הרשות הלאומית להסמכת מעבדות
| ישראל מוסדות ממשלתיים בישראל |
| --- | --- | --- |
| כלכלה | המוסד לביטוח לאומי • שירות התעסוקה • רשות התחרות • בנק ישראל • רשות המסים בישראל • רשות ניירות ערך • הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה • מכון התקנים הישראלי • רשות החברות הממשלתיות • הרשות הלאומית להסמכת מעבדות • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון • רשות החדשנות • הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן • רשות ההשקעות |  |
| תחבורה | הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים • רשות שדות התעופה • רשות התעופה האזרחית • רשות הספנות והנמלים • הרשות הארצית לתחבורה ציבורית |  |
| אנרגיה ותשתיות | רשות החשמל • רשות הגז הטבעי • רשות המים • השירות המטאורולוגי הישראלי |  |
| סביבה | רשות הטבע והגנים • רשות העתיקות |  |
| בינוי ושיכון | המרכז למיפוי ישראל • הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית • רשות מקרקעי ישראל • הרשות לאכיפה במקרקעין • מינהל התכנון • הרשות לפיתוח והתיישבות הבדואים בנגב |  |
| דת | הרבנות הראשית לישראל • מערך הגיור |  |
| תקשורת וטכנולוגיה | רשות השידור (בעבר) • תאגיד השידור הישראלי • הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו • המועצה לשידורי כבלים ושידורי לוויין • דואר ישראל • ארכיון המדינה • לשכת העיתונות הממשלתית • מערך הסייבר הלאומי • רשות התקשוב הממשלתי • מערך הדיגיטל הלאומי |  |
| חברה | רשות השירות הלאומי-אזרחי • הרשות לשיקום האסיר  • הרשות לקידום מעמד האישה  • הרשות לפיתוח כלכלי של מגזר המיעוטים • מבקר המדינה • נציבות פניות ילדים ונוער בהשמה חוץ ביתית • הרשות לזכויות ניצולי השואה • יד ושם • הרשות לפיתוח כלכלי-חברתי של המגזר החרדי |  |
| בריאות | רשות בתי החולים הממשלתיים (בעבר) • התאגיד לפיקוח וטרינרי |  |
| משפטים | רשות התאגידים • רשות האכיפה והגבייה • הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור • היחידה הממשלתית לחופש המידע • הרשות להגנת הפרטיות • רשות הפטנטים • הרשות לרישום והסדר זכויות מקרקעין |  |
| חינוך | המועצה להשכלה גבוהה |  |
| ביטחון לאומי | שירות בתי הסוהר • הרשות הארצית לכבאות והצלה • הרשות להגנה על עדים • רשות המאגר הביומטרי הלאומי • הרשות הלאומית לביטחון קהילתי |  |
| פנים | רשות האוכלוסין וההגירה |  |
| ביטחון | רשות מעברים יבשתיים • הרשות לפינוי מוקשים • רשות חירום לאומית |  |
אירוע ההכחדה בהולוקן

קרפדה זהובה, מין קרפדה שנכחד ב-1989
שור הבר, נכחד לגמרי בשנת 1627 בפולין.
אלקה גדולה - עוף ימי שנכחד ב-1844.
טיגריס כספי, נכחד לגמרי בין השנים 1950-1970.
עורות של חתוליים שונים שנמצאו בנמל תעופה בניו יורק. עקב ציד מופרז חתולים רבים נמצאים בסכנת הכחדה.
זיהום אוויר מתחנת כוח בהודו
אירוע ההכחדה בהולוקן הוא השם שניתן בדרך כלל להכחדה ההמונית המתמשכת של מינים בתקופה המודרנית של ההולוקן. המספר הגדול של ההכחדות מקיף משפחות רבות של צמחים ובעלי חיים כולל יונקים, עופות, דו-חיים, זוחלים ופרוקי-רגליים. אחוז גבוה מההכחדה מתרחש ביערות הגשם הטרופי. האיגוד הבינלאומי לשימור טבע תיעד את הכחדתם של 784 מינים מאז שנת 1500 לספירה, ועד 2012. עם זאת היות שרוב ההכחדות הן כנראה בלתי מתועדות, מדענים מעריכים כי במשך המאה ה-20 נכחדו בין 20,000 ל-2 מיליון מינים, אבל לא ניתן לקבוע את המספר באופן מדויק יותר ברמת הידע הנוכחית. אירוע ההכחדה הנוכחי נחשב לשישי במניין אירועי ההכחדה על כדור הארץ.
בהגדרה רחבה אירוע ההכחדה בהולוקן כולל את היעלמותם של מיני יונקים גדולים, בסוף עידן הקרח האחרון, בתקופה מלפני 13,000 שנה עד 9,000 שנה מהיום. הכחדה כזו נחשבה לתוצאה של שינוי האקלים, התרבות בני האדם או שניהם. אירוע זה נקרא לפעמים הכחדת עידן הקרח. עם זאת, אירוע ההכחדה בהולוקן מתמשך במשך האירועים של האלף האחרון, כולל ימינו אלו.
קצב ההכחדה הנצפה הואץ באופן דרמטי בעשורים האחרונים[דרוש מקור]. אין הסכמה כללית האם להכליל הכחדות עכשוויות יותר כאירוע ייחודי או רק כחלק מתהליך שצובר תאוצה. רק במהלך התקופות המודרניות יותר של ההכחדה סבלו גם צמחים מהכחדה רחבת היקף. באופן כללי, אירוע ההכחדה בהולוקן מתאפיין בנוכחות של גורמי הכחדה מעשי ידי אדם ובזמן הגאולוגי הקצר שלו (עשרות עד אלפי שנים) יחסית לרוב אירועי ההכחדה האחרים.
מסקר מחקרי משנת 2023 נמצא כי מתוך 71 אלף מינים בסקר, 48% מהמינים חוו ירידה באוכלוסייה, 49% מהמינים לא חוו ירידה או עלייה באוכלוסייה, ו-3% מהמינים חוו עלייה באוכלוסייה. ירידה באוכלוסייה מהווה סמן לאפשרות של הכחדה עתידית של המין. עוד עולה מהמחקר כי אחוז המינים שחוו ירידה הוא גבוה מהערכה השמרנית של מינים בהכחדה העומדת רק על 28%.
ביחד עם פעולות נוספות של האדם, משבר האקלים הוא גורם משמעותי להכחדת מינים רבים של בעלי חיים. הכחדת מינים מהווה ביטוי של הפרת המאזן האקולוגי, וכן מגבירה את הפרתו בעצמה. מדענים מעריכים שהמשך הכחדת המינים תפגע, בסופו של דבר, גם באדם - התלוי במיני בעלי חיים לצורך הישרדותו הוא.
בשל ההשפעה המסיבית של האדם על כדור הארץ, ישנם אנשים הטוענים שהחל מהמאה ה-19 אנו נמצאים בעידן גאולוגי חדש אנתרופוקן.
הכחדה בזמן תקופת הקרח

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
כבר מראשיתו השפיע האדם על הצמחים ובעלי החיים בסביבתו, בין אם בצריכתם לצורכי תזונה, ובין אם באופן עקיף על ידי שינוי והתאמת הסביבה לצרכיו. עם זאת, בתקופה זו האדם חי בהרמוניה עם המערכת האקולוגית שסביבו, והשפעתו של האדם הייתה בדרך כלל זמנית ומקומית.