stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ניה אלי
ביוגרפיה > 2017

באליפות העולם שנערכה בלונדון, הממלכה המאוחדת באוגוסט 2017 סיימה אלי במקום שמיני בריצת 100 מטר משוכות בתוצאה של 13.04 שניות. בשלב חצי הגמר היא קבעה תוצאה של 12.79 שניות ולעתה חמישית לריצת הגמר.
ביוגרפיה > 2019 > אלופת העולם

באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר באוקטובר 2019 זכתה אלי במדליית זהב בריצת 100 מטר משוכות בשיא אישי חדש של 12.34 שניות, לפני בת ארצה קנדרה הריסון (12.46 שניות) ודניאל ויליאמס מג'מייקה (12.47 שניות).
חיים אישיים

בשנת 2015 ילדה את בנה בכורה מזוגיות עם מייקל טינסלי, בשנת 2018 נולדה בתה מזוגיות עם האצן הקנדי, אנדרה דה גראס, האלוף האולימפי בריצת 200 מטר (טוקיו 2020), ובשנת 2021 נולדה להם בת נוספת.
שיאים אישיים > אצטדיון

ריצת 100 מטר משוכות: 12.34 שניות (2019)
שיאים אישיים > אולם

ריצת 60 מטר משוכות: 7.80 שניות (2014)
סויוז TM-32

סויוז TM-32 (ברוסית: Союз TM-32), הייתה משימת ביקור בתחנת החלל הבין-לאומית.
בספטמבר 2017 יחידת נחיתה של החללית הוצבה במוזיאון.
צוות המשימה > צוות המראה

רוסיה טלגט מוסאבייב - מפקד וטייס החללית
רוסיה יורי בטורין - מהנדס טיסה
ארצות הברית דניס טיטו - תייר חלל
צוות המשימה > צוות נחיתה

רוסיה ויקטור אפנסייב - מפקד וטייס החללית
צרפת קלודי אניירה - מהנדס טיסה
רוסיה קונסטנטין קוזייב - מהנדס טיסה
צוות המשימה > צוות גיבוי

רוסיה ויקטור אפנסייב - מפקד וטייס החללית
רוסיה קונסטנטין קוזייב - מהנדס טיסה
מהלך המשימה

סויוז TM-32 שוגרה ב-28 באפריל 2001 מכן שיגור מס' 1 בקוסמודרום בייקונור שמופעל על ידי רוסיה ונמצא בקזחסטן. על הסיפון היה תייר חלל ששילם עבור נסיעתו כ-20 מיליון $. העגינה בתחנת החלל הבין-לאומית בוצע ב-30 באפריל למודול "זאריה". באותה עת בתחנת החלל שהה צוות משלחת מס' 2 בפיקוד יורי אוסצ'וב.
לאחר העגינה החל ביצוע תוכנית ניסויים שכלל בעיקר צילומי שטח קזחסטן. לאחר שהייה של שבעה ימים בתחנת החלל, צוות המראה עזב את תחנת החלל בחללית סויוז TM-31.
חללית "סויוז TM-32" נותרה מחוברת לתחנת החלל הבין-לאומית כ"חללית חירום".
ב-31 באוקטובר החללית התנתקה מתחנת החלל כאשר על סיפונה צוות שהגיע לתחנת החלל בחללית סויוז TM-33 שבוע לפני זה. ויקטור אפנסייב היה מפקד טיסת נחיתה. החללית נחתה כמתוכנן בשטח קזחסטן.
חינוך נשי ב-STEM

אחוז הסטודנטיות הנרשמות לתוכניות הנדסה, ייצור ובנייה בהשכלה גבוהה במקומות שונים בעולם
חינוך נשים ב-STEM מתייחס לייצוג נשים וילדות בחינוך בתחומי המדע, טכנולוגיה, הנדסה ומתמטיקה (STEM). בשנת 2017, 33% מהסטודנטים בתחומי STEM היו נשים.
ארגון אונסק"ו הצהיר כי פער מגדרי זה נובע מאפליה, הטיות, נורמות חברתיות וציפיות המשפיעות על איכות החינוך שנשים מקבלות ועל המקצועות שהן לומדות. אונסק"ו גם מאמין שרצוי שיהיו יותר נשים בתחומי STEM מכיוון שזה יעזור לקידום של פיתוח בר קיימא.
המעמד הנוכחי של נערות ונשים בחינוך STEM > מגמות כוללות בחינוך STEM

ההבדלים בין המינים בהשתתפות בחינוך STEM ניכרים כבר בטיפול בגיל הרך ובמשחקים הקשורים למדעים ומתמטיקה בתקופה זו, והופכים בולטים יותר בשנות החינוך הבאות. נראה שבנות מאבדות עניין בנושאי STEM עם הגיל, במיוחד בין גיל ההתבגרות המוקדמת והמאוחרת. ירידת עניין זו משפיעה על השתתפותן בלימודי STEM בתיכון ובהשכלה גבוהה. סטודנטיות מייצגות 35% מכלל הסטודנטים הרשומים לתחומי לימוד הקשורים ל-STEM ברחבי העולם. הבדלים נצפים גם לפי דיסציפלינות, כאשר מספר הנשים הוא נמוך ביותר בתחומי הנדסה, ייצור ובנייה, מדעי הטבע, מתמטיקה וסטטיסטיקה ו־ICT (טכנולוגיות מידע ותקשורת). עם זאת, ניתן להבחין בהבדלים משמעותיים בין אזורים ומדינות בייצוג נשים בלימודי STEM, המצביעים על נוכחותם של גורמים שונים המשפיעים על מעורבותן של בנות ונשים בתחומים אלה. נשים רבות עוזבות את דיסציפלינות STEM במהלך לימודי ההשכלה הגבוהה, כשהן עוברות לעולם העבודה ואפילו במהלך הקריירה שלהן.
המעמד הנוכחי של נערות ונשים בחינוך STEM > הישגי למידה בחינוך STEM

נתונים על הבדלים מגדריים בהישגים לימודיים מציגים תמונה מורכבת, בהתאם למשתנה שנמדד (נושא, רכישת ידע מול יישום ידע), רמת ההשכלה/גיל התלמידים והמיקום הגאוגרפי. בסך הכל, השתתפותן של נשים גדלה עם השנים, אך קיימים שינויים משמעותיים בין אזורים שונים. לדוגמה, לפי נתונים הזמינים באפריקה, אמריקה הלטינית והאיים הקריביים, הפער בין המינים הוא בעיקר לטובת בנים בחינוך התיכוני בהישגים במתמטיקה. לעומת זאת, בארצות ערב, בנות מציגות ביצועים טובים יותר מבנים במתמטיקה ובמדעים בחינוך היסודי והתיכוני. בדומה לנתונים על השתתפות, שינויים לאומיים ואזוריים בהישגי למידה מרמזים על נוכחותם של גורמים נוספים המשפיעים על מעורבותן של בנות ונשים בתחומים אלה. נראה כי ההישגים של בנות גבוהים יותר במדעים מאשר במתמטיקה, ובמקום שבו בנות מצליחות יותר מבנים, הפרש הציונים גבוה עד פי שלושה מזה שבו בנים טובים יותר מבנות. בנות נוטות לעלות על בנים בתתי-נושאים מסוימים כמו ביולוגיה וכימיה, אך מצליחות פחות בפיזיקה ובמדעי כדור הארץ .
הפער בין המינים ירד באופן משמעותי במדעים בחינוך העל-יסודי בקרב מדינות שמשתתפות במבחני TIMSS: ב-14 מתוך 17 מדינות המשתתפות לא היה פער מגדרי במדע ב-2015, לעומת מדינה אחת בלבד ב-1995. במדינות שאינן משתתפות במבחנים אלו, יש פחות נתונים. הפער בין המינים לטובת הבנים מעט יותר גדול במתמטיקה, אך שיפורים לאורך זמן לטובת הבנות נצפים גם במדינות נוספות. הבדלים בין המינים נצפים בתתי-נושאים מתמטיים, כאשר בנות עולות על בנים בנושאים כמו אלגברה וגאומטריה אך מצליחות פחות בחישובים מספריים. הביצועים של בנות טובים יותר במבחנים המודדים רכישת ידע מאשר אלו המודדים יישום ידע. יש בעיה בהשוואה בין המדינות, כי הנתונים נאספים במועדים שונים והמחקרים בוחנים משתנים שונים. יש פערים גדולים בידע שלנו על המצב במדינות בעלות הכנסה נמוכה ובינונית באפריקה שמדרום לסהרה, מרכז אסיה ודרום ומערב אסיה, במיוחד ברמת בית הספר התיכון.
גורמים המשפיעים על ההשתתפות וההישגים של בנות ונשים בחינוך STEM

על פי אונסק"ו, ישנם גורמים רבים, חלקם חופפים, המשפיעים על ההשתתפות, ההישגים וההתקדמות של בנות ונשים בלימודי STEM ובבחירת קריירה בנושאים אלו. בין הגורמים האלה יש אינטראקציות מורכבות, כולל:
רמת הפרט: גורמים ביולוגיים שעשויים להשפיע על היכולות, הכישורים וההתנהגות, כמו מבנה ותפקוד המוח, הורמונים, גנטיקה ותכונות קוגניטיביות כמו מיומנויות מרחביות ולשוניות. גורמים פסיכולוגיים, כולל מסוגלות עצמית, עניין ומוטיבציה.
רמת המשפחה והחברים: אמונות וציפיות ההורים, השכלת הורים ומעמד סוציו-אקונומי, גורמי משק בית נוספים, השפעות עמיתים.
רמת בית הספר: גורמים בתוך סביבת הלמידה, כמו תכונות המורים, הניסיון, האמונות והציפיות של המורים, תוכניות לימודים, חומרי למידה ומשאבים, אסטרטגיות הוראה ואינטראקציות עם מורים, שיטות הערכה והסביבה הכללית של בית הספר.
רמה חברתית: נורמות חברתיות ותרבותיות הקשורות לשוויון מגדרי וסטריאוטיפים מגדריים בתקשורת.
גורמים המשפיעים על ההשתתפות וההישגים של בנות ונשים בחינוך STEM > רמה אישית

רמה אישית
השאלה האם יש הבדלים ביכולת הקוגניטיבית בין גברים לנשים היא כבר זמן רב נושא לוויכוח בין חוקרות וחוקרים. חלק מהמחקרים לא מצאו הבדלים במנגנון העצבי של למידה בין גברים ונשים.
חוסר עניין היה הסיבה העיקרית שצוינה לבחירת בנות לא ללמוד STEM. עם זאת, יש שהצהירו כי בחירה זו מושפעת במידה רבה מתהליך החיברות ומרעיונות סטריאוטיפים לגבי תפקידי מגדר, כולל סטריאוטיפים לגבי מגדר ו-STEM. סטריאוטיפים מגדריים המעבירים את הרעיון שלימודי STEM וקריירה הם תחומים גבריים יכולים להשפיע לרעה על העניין, המעורבות וההישגים של בנות ב-STEM ומונעים מהן להמשיך בקריירות STEM. לבנות שמאמצות סטריאוטיפים כאלה יש רמות נמוכות יותר של מסוגלות עצמית ופחות ביטחון ביכולת שלהן מאשר לבנים. מסוגלות עצמית משפיעה במידה ניכרת הן על תוצאות חינוך STEM והן על השאיפות לקריירה בתחומי STEM. בשנים האחרונות, יותר נשים למדו במגמת STEM, למרות שאנו עדיין עדים הבדל עצום בין כמות הגברים והנשים שלומדים מתמטיקה, הנדסה או מדעים.
גורמים המשפיעים על ההשתתפות וההישגים של בנות ונשים בחינוך STEM > רמת המשפחה והחברים

להורים יש תפקיד חשוב בעיצוב עמדותיהן של בנות כלפי לימודי STEM. הורים האוחזים באמונות מסורתיות לגבי תפקידים מגדריים ושמתייחסים בחוסר שוויון לבנות ולבנים יכולים לחזק סטריאוטיפים לגבי מגדר ויכולת ב-STEM. לערכי המשפחה, הסביבה, החוויות והעידוד שההורים מספקים יש השפעה גדולה על השתתפותן של בנות ב-STEM ועל הישגי הלמידה שלהן. חלק מהמחקרים מוצאים שלציפיות ההורים, במיוחד הציפיות של האם, יש השפעה רבה יותר על ההשכלה הגבוהה ובחירות הקריירה אצל בנות מאשר אצל בנים. מצב סוציו-אקונומי גבוה יותר וכישורים חינוכיים של הורים קשורים לציונים גבוהים יותר במתמטיקה ובמדעים עבור בנות ובנים כאחד. נראה כי הביצועים המדעיים של בנות קשורים יותר לכישורים הגבוהים של אמהות, ושל בנים לאלו של אבותיהם. בני משפחה עם קריירה בנושאים של STEM יכולים גם להשפיע על מעורבות של בנות ב-STEM. גם ההקשר החברתי-תרבותי הרחב של המשפחה יכול לשחק תפקיד. גורמים כמו מוצא אתני, שפת הדיבור בבית, מוצא גאוגרפי של ההורים (מהגרים או ילידי המקום) ומבנה המשפחה עשויים גם הם להשפיע על השתתפותן וביצועיהן של בנות ב-STEM. יש השפעת עמיתים על המוטיבציה של הבנות בלימודי STEM והשפעת בני גילן היא מנבא משמעותי לעניין ולביטחון של בנות בלימודי מתמטיקה ומדעים.
גורמים המשפיעים על ההשתתפות וההישגים של בנות ונשים בחינוך STEM > רמת בית ספר

מורים מוסמכים עם התמחות ב-STEM יכולים להשפיע באופן חיובי על ביצועי הבנות והמעורבות בלימוד STEM ועל העניין שלהן להמשיך בקריירות הקשורות למקצועות ה-STEM. לנשים מורות יש לעיתים קרובות יתרונות עבור בנות, אולי כי הן מייצגות מודל לחיקוי ומסייעות להפיג סטריאוטיפים לגבי יכולת מבוססת מין לגבי STEM. גם אמונות, עמדות, התנהגויות ואינטראקציות של מורים עם תלמידים, כמו גם תוכניות לימודים וחומרי למידה, משפיעים. הזדמנויות להתנסויות מהחיים האמיתיים עם STEM, כולל תרגול מעשי, התייעצות והדרכה בנושא הקריירה, יכולות להגביר את ההבנה של בנות בלימודי STEM ולשמור על עניין בנושאים אלה. תהליכי הערכה וכלים מוטי-מגדר או כוללים סטריאוטיפים מגדריים עשויים להשפיע לרעה על השגי הבנות ב-STEM. תוצאות הלמידה של בנות ב-STEM יכולות להיפגע גם על ידי גורמים פסיכולוגיים כמו חשש ממתמטיקה או חרדת מבחנים.
לביטחון העצמי של מורה במקצועות STEM יש השפעה חזקה על ביצועי התלמידות במקצועות אלו בכיתות בית הספר היסודי. לדוגמה, מורות בבית ספר יסודי עם חרדה ממתמטיקה ישפיעו לרעה על הישגי התלמידות שלהן במתמטיקה. נמצאו מתאמים בין הטיה מגדרית אצל תלמידות יסודי לבין הישגיהן במתמטיקה. אלו שהשיגו הישגים נמוכים יותר לאורך זמן, נמצאו גם מאמינות שבנים מטבעם טובים יותר במתמטיקה מאשר בנות.
גורמים המשפיעים על ההשתתפות וההישגים של בנות ונשים בחינוך STEM > רמה חברתית

נורמות תרבותיות וחברתיות משפיעות על תפיסתן של נערות לגבי יכולותיהן, תפקידיהן בחברה ושאיפותיהן בקריירה מקצועית ובחיים בכלל. מידת השוויון בין המינים בחברה הרחבה משפיעה על השתתפותן וביצועיהן של בנות בלימודי STEM. במדינות עם שוויון גדול יותר בין המינים, בנות נוטות יותר לקבל גישות חיוביות וביטחון עצמי לגבי מתמטיקה, והפער בין המינים בהישגים בנושא זה קטן יותר. בנוסף, במדינות מסוימות יותר נשים מאשר גברים קיבלו תארים במדעי המחשב , וזה בעיקר בגלל שתואר במדעי המחשב נתפס כמאפשר עבודה בתוך מבנה (ולא בחוץ). כאשר שם התפקיד שונה כך שיישמע פחות גברי ויותר מכוון לבניית מערכות יחסים, לנשים יש יותר סיכוי להיכנס לתחום STEM. סטריאוטיפים מגדריים המתוארים בתקשורת מופנמים על ידי ילדים ומבוגרים ומשפיעים על האופן שבו הם רואים את עצמם ואת האחרים. מדיה יכולה להנציח או לערער על סטריאוטיפים מגדריים לגבי יכולות וקריירה בנושאי STEM.
גורמים המשפיעים על ההשתתפות וההישגים של בנות ונשים בחינוך STEM > השפעות של פערים מגדריים

אימוץ ממושך של סטריאוטיפים מגדריים עקביים הנוגעים לחוסר יכולתן של נשים להצליח בתחומי STEM הוא התפתחות של חשיבה מקובעת לפיה הן אינן מוכשרות מספיק לחשיבה ביקורתית או לתרומה של רעיונות טובים בתחומים שמעסיקים כיום בעיקר עובדים גברים. כניסה למקום עבודה שבו מספר הגברים עולה על מספר הנשים, בידיעה שעמיתים לעבודה מצפים מאישה ליכולות נמוכות יותר, מערערת משמעותית את כישוריהן וביצועיהן של נשים בתפקידן.
פתרונות אפשריים לצמצום פערים בין המינים

גישות כוללניות להוראת STEM, כגון למידה מבוססת בעיות (PBL) והתאמה אישית של למידה עשויות ליצור פתרונות להפחתת פערים מגדריים ב-STEM.
המעורבות האינטלקטואלית של התלמידים והצלחתם יכולים להתפתח ולהשתפר כתוצאה ממינו של המדריך. הפערים בין המינים יורדים כאשר קורס מועבר על ידי מדריכה.
הגברת המודעות לגבי הטיות מגדריות בקריירות הקשורות ל-STEM יכולה להפחית את הפער בין המינים.
תערוכה היברידית של אונסק"ו

חוסן יצירתי: אמנות מאת נשים במדע היא תערוכת מולטימדיה מלווה בפרסום, שהופקה בשנת 2021 על ידי המדור למגדר של ארגון החינוך, המדע והתרבות של האו"ם (UNESCO). הפרויקט נועד לתת נראות לנשים, הן מקצועניות והן סטודנטיות באוניברסיטה, הפועלות במדע, טכנולוגיה, הנדסה ומתמטיקה (STEM). בתערוכה מוצגות רפרודוקציות גרפיות של יצירות האמנות של הנשים, העוסקות במגפת קוביד-19, בליווי מידע ביוגרפי קצר.כל המוצגים נגישים באינטרנט. הפרויקט מספק פלטפורמה למדעניות לבטא את חוויותיהן, התובנות והתגובות היצירתיות שלהן למגפה.
בז גמדי

| בז גמדי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: בזאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: בזיים
סוג:: בז
מין:: בז גמדי
שם מדעי
 Falco columbarius ‏לינאוס, 1758
תחום תפוצה


ביצת בז גמדי
בז גמדי (שם מדעי: Falco columbarius) המכונה גם בז היונים ולעיתים מרלין (לא לבלבל עם השם Marlin שמאפיין את בני משפחת המפרשניים) הוא מין של עוף דורס ממשפחת הבזיים.
מאפיינים

אורכו של הבז נע בין 24–33 ס"מ ומוטת כנפיו נעה בין 50–73 ס"מ. משקלם הממוצע של הזכרים הוא 165 גרם ומשקל הנקבות בממוצע הוא 230 גרם. למרות השם הוא איננו הקטן שבבזים.
צבע הראש, הכתפיים והגב של הזכרים הוא כחול-סגול או חום כהה-אפור, עם נקודות שחורות. על הזנב יש פסים בצבעים חום כהה או שחור ופסים לבנים. החלקים התחתונים והבטן צבועים בצבע קרם עם כתמים בצבע חום כהה או שחור. צידי הראש צבועים עם פסים חומים כהים. המצח והקו מעל העיניים לבנים. המקור מעוקל וכחלחל, הרגליים צהובים, הטפרים שחורים והקשתית חומה. נקבות והצעירים דומים לזכרים בסימניהם, אך גוון צבעיהם דהויי יותר. תוחלת החיים הממוצעת בטבע היא כ-12 שנים.
אזור מחיה

הבזים הגמדיים מצויים על פני האזור ההולארקטי ברחבי כל היבשות (למעט אוסטרליה), בעיקר הצפוניות, אך לעיתים נודדים לצפון האזורים הסובטרופיים והטרופיים. הם מעדיפים מרחבים פתוחים, שטחי דשא, חופי ים, דיונות חול, אזורי ביצות, ערבות ומדבריות.
מזון

עיקר מזונו של הבז הגמדי הם עופות קטנים החיים על הקרקע בניהם עפרוניים, דרוריים, גיבתוניים, פרושיים ושכווים. בנוסף הם אוכלים גם יונקים קטנים, לטאות, נחשים וחרקים. את טרפו הוא הורג באמצעות צלילה מהירה והריגה עם טופריו.
רבייה

הזכרים מגיעים לאזור הרבייה לפני הנקבות, ובדרך כלל הם חוזרים כל שנה לאותו אזור קינון אך אינם בהכרח משתמשים באותו מקום מדויק. באזורים פתוחים ובאזורי דשא, הקנים בדרך כלל יהיו חריצים הממוקמים בצמחייה צפופה. באזורים של דיונות חול הקנים יהיו בעשבי דיונות. באזורים מיוערים יעדיפו הבזים להשתמש בקני עורבים ריקים. במהלך תקופת הקינון, הבזים הופכים לאגרסיביים כלפי עורבים ודורסים אחרים באזור. (התנהגות אגרסיבית זו כלפי דורסים אחרים מועילה לציפורי השיר ולעופות הקרקעיים החיים באזור הקינון של הבז, מאחר שהבזים צדים רק באזורים פתוחים, לשאר העופות באזור יש ביטחון מפני דורסים אחרים).
בדרך כלל הקן מכיל ארבע עד שש ביצים. הביצים מוטלות במרווחים של יומיים. צבע הביצים לבן בהיר עם כתמים בצבע חום. באזורים הדרומיים הביצים מוטלות מתחילת אפריל עד תחילת מאי, ובאזורים הצפוניים מבסוף מאי עד יוני. הנקבה היא הדוגרת העיקרית. תקופת הדגירה נמשכת 25–32 ימים.
הנוצות מופיעות על הגוזלים לאחר ארבעה-עשר ימים, לאחר שמונה-עשר ימים הגוזלים מכוסים כמעט לחלוטין בנוצות, למעט באזור הראש. הם מתחילים לעוף כ-25–30 יום לאחר הבקיעה.
עם עזיבת הקן, הצעירים נשארים בקרבת מקום מספר שבועות עד שהם בוגרים מספיק כדי לנדוד דרומה. תוך מספר שבועות לאחר עזיבת הקן, הצעירים מסוגלים לטיסות למרחקים ארוכים, וזמן קצר אחר כך הם נודדים דרומה מאזור הגידול.
הערות שוליים

↑  בז גמדי באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2 3 4  Graham Garett Grove, Falco columbarius. Animal Diversity Web - University of Michigan
הייקה דרקסלר

הייקה דרקסלר (בגרמנית: Heike Drechsler; נולדה ב-16 בדצמבר 1964) היא אתלטית עבר ממזרח גרמניה וגרמניה. היא פעמיים אלופה אולימפית (ברצלונה 1992 וסידני 2000), פעמיים אלופת עולם (הלסינקי 1983 ושטוטגרט 1993) ושיאנית עולם בקפיצה לרוחק. היא שיאנית העולם הנוכחית (נכון ל-2024) בקפיצה לרוחק באולם (7.37 מטר), שיא שלא נשבר מאז 1988. התמחתה גם בריצות קצרות ונחשבת לאחת מהקופצות למרחק הטובות בכל הזמנים.
ביוגרפיה

דרקסלר נולדה בעיר גרה שבגרמניה המזרחית בשם הייקה גבריאלה דאוטה. נישאה לאנדראס דרקסלר ולזוג נולד ב-1989 בן. כיום חיה בקרלסרוהה יחד עם בן זוגה האתלט הצרפתי אלאן בלונדל.
ביוגרפיה > מדליות אולימפיות

באולימפיאדת סיאול (1988) זכתה במדליית כסף בקפיצה למרחק ובשתי מדליות ארד בריצות ל-100 ול-200 מטר.
באולימפיאדת ברצלונה (1992) זכתה במדליית זהב בקפיצה למרחק.
באולימפיאדת סידני (2000) זכתה במדליית זהב בקפיצה למרחק.
ביוגרפיה > מדליות באליפות העולם באתלטיקה

בהיותה בת 18, זכתה במדליית זהב בקפיצה לרוחק באליפות העולם הראשונה באתלטיקה שנערכה בהלסינקי ב-1983.
מדליית כסף ב-1987 בריצת 100 מטר ומדליית ארד בקפיצה למרחק.
מדליית כסף ב-1991 בקפיצה למרחק ומדליית ארד בריצת שליחות 4x100 מטר.
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בשטוטגרט ב-1993 זכתה במדליית הזהב בקפיצה לרוחק.
שיאים אישיים

שיאה האישי בקפיצה למרחק עומד על 7.48 מטר (1992) (כמו כן, קבעה ב-1998 הישג שיא של 7.63 מטר אשר נפסל עקב רוח גב של 2.1 מטר לשנייה). היא מחזיקה בשיא העולם (2017) בקפיצה למרחק באולם בתוצאה 7.37 מטר. היא התחרתה גם בקרב שבע והישג השיא שלה הוא 6,741 נקודות. שיאה האישי בריצה ל-200 מטר הוא 21.71, אותו קבעה פעמיים ב-1986.
על הקריירה המפוארת של דרקסלר מעיבה העובדה כי עד 1990, עת התמוטט המשטר הקומוניסטי במזרח גרמניה, היא הייתה חלק מתוכנית האתלטיקה המזרח גרמנית, שהיום ידוע כי נעשה בה שימוש קבוע בחומרים אסורים ואשר הביאה לקביעת השגי שיא על ידי האתלטיות המזרח גרמניות שחלקם לא נשברו עד היום. מאידך, חלק גדול מהשגי השיא של דרקסלר הושגו בשנות ה-90 ויש להניח כי הושגו בצורה כשרה.
ראו גם

התפתחות שיא העולם בקפיצה לרוחק (ויקיפדיה באנגלית)
התפתחות שיא העולם בריצת 200 מטר (ויקיפדיה באנגלית)
הייקה דרקסלר (1984)
גלינה צ'יסטיאקובה

גלינה ולנטינובנה צ'יסטיאקובה (ברוסית: Галина Валентиновна Чистякова; נולדה ב-26 ביולי 1962) היא אתלטית סובייטית בעבר, שיאנית העולם הנוכחית (2019)- 7.52 מטר, זוכת מדליית ארד אולימפית (סיאול 1988), סגנית אלופת אירופה (שטוטגרט 1986) ואלופת העולם באולם (בודפשט 1989) בקפיצה לרוחק נוסף לכך היא החזיקה בשיא העולם בקפיצה משולשת (14.52 מטר) כשנה.
ביוגרפיה

צ'יסטיאקובה נולדה וגדלה באיזמאיל שבדרום אוקראינה.
במשחקי הידידות שנערכו במוסקבה, רוסיה בשנת 1984 זכתה צ'יסטיאקובה במדליית ארד בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.11 מטר, אחרי הייקה דרקסלר (7.15 מטר) והלגה ראדטקה (7.11 מטר), שתיהן ממזרח גרמניה.
במשחקי הרצון הטוב שנערכו במוסקבה בשנת 1986 זכתה צ'יסטיאקובה במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.27 מטר, לפני ילנה בלבסקאיה (7.17 מטר) ואירינה וליוקביץ' (7.07 מטר), שלושתן מברית המועצות.
באליפות העולם שנערכה ברומא, איטליה בשנת 1987 סיימה צ'יסטיאקובה במקום חמישי בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.99 מטר.
ביוגרפיה > שיאנית עולם בקפיצה לרוחק

בתחרות שנערכה בלנינגראד, רוסיה ב-11 ביוני 1988 קבעה צ'יסטיאקובה בקפיצה לרוחק שיא עולם חדש של 7.52 מטר (הנוכחי, 2019).
באולימפיאדת סיאול (1988) זכתה צ'יסטיאקובה במדליית ארד בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.11 מטר, אותה קבעה כבר בניסיון הראשון, אחרי ג'קי ג'וינר קרסי מארצות הברית שקבעה שיא אולימפי חדש של 7.40 מטר (הנוכחי, 2019) והייקה דרקסלר (7.22 מטר).
ביוגרפיה > שיאנית עולם בקפיצה משולשת

בתחרות שנערכה בסטוקהולם, שוודיה ב-2 ביולי 1989 קבעה צ'יסטיאקובה בקפיצה משולשת שיא עולם חדש של 14.52 מטר, שיא זה החזיק מעמד כשנה וחודש ונשבר על ידי לי הוירונג מסין (14.54 מטר).
בשנת 1995 עברה צ'יסטיאקובה להתגורר בברטיסלבה, סלובקיה וייצגה את מדינתה החדשה בתחרויות בינלאומיות כולל באולימפיאדת אטלנטה (1996) שבה סיימה במקום 13 בקפיצה משולשת בתוצאה של 14.14 מטר ובמקום 22 בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.33 מטר.
שיאים אישיים > אצטדיון

קפיצה לרוחק: 7.52 מטר שיא עולם (1988)
קפיצה משולשת: 14.76 מטר (1995)
שיאים אישיים > אולם

קפיצה לרוחק: 7.30 מטר (1989)
קפיצה משולשת: 14.45 מטר (1989)
היסטוריה של קוריאה הדרומית

ההיסטוריה של קוריאה הדרומית מתחילה באופן רשמי עם היווסדה ב-15 באוגוסט 1948 עם הכרזתו בסיאול של לי סינג-מן על קוריאה הדרומית כמדינה.
| --- | --- |
: מפת קוריאה הדרומית
לאחר הכיבוש היפני בקוריאה, שהסתיים עם כניעתה של יפן במלחמת העולם השנייה בשנת 1945 ומאחר והסובייטים והאמריקנים לא יכלו לקחת שליטה משותפת על כל שטח קוריאה, חולקה קוריאה לפי קו רוחב 38 צפון בהסדר שתואם עם האו"ם ובו תיקח ברית המועצות שליטה על החלק הצפוני וארצות הברית על חלקו הדרומי של חצי האי.
המהלך הוביל ב-1948 להקמת שתי ממשלות נפרדות, כשכל אחת טוענת לשליטה על כל קוריאה. המצב החדש והנפיץ הוביל בשנת 1950 למלחמה בת שלוש שנים שלימים קיבלה את השם מלחמת קוריאה ולאחריה שתי הממשלות הנפרדות מתקיימות עד ימינו כשתי ישויות נפרדות הידועות כקוריאה הצפונית וקוריאה הדרומית.
את ההיסטוריה של קוריאה הדרומית ניתן לחלק למספר תקופות לפי חלופת השלטון הדמוקרטי והאוטוקרטי.
הממשלות ממוספרות בהתאם למוסכמות מהרפובליקה הראשונה של סינגמן רי ועד הרפובליקה השישית המכהנת בימינו. הרפובליקה הראשונה, שהייתה דמוקרטית בתחילת כהונתה לפי הטענות המקובלות, החלה להפוך בהדרגה לאוטוקרטית עד קריסתה ב-1960.
הרפובליקה השנייה שלטה כדמוקרטיה אך נפלה לאחר מספר חודשים והוחלפה במשטר צבאי. הרפובליקה השלישית, הרביעית והחמישית שלטו בצורה נומינלית כדמוקרטיות אך למעשה נחשבו כהמשך למשטר הצבאי. עם עליית הרפובליקה השישית, הפכה המדינה בהדרגה לדמוקרטיה ליברלית יציבה.
מראשיתה, החלה קוריאה הדרומית לפתח את החינוך, הכלכלה והתרבות שבה, ומ-1960 הפכה מאחת המדינות העניות באסיה לאחת המדינות העשירות בעולם. החינוך, ובמיוחד המוסדות להשכלה גבוהה, התפתחו ברחבי המדינה. בנוסף, כלכלת קוריאה הדרומית התפתחה והתיצבה וכיום היא נחשבת לאחת מ"ארבעת הנמרים של אסיה" יחד עם סינגפור, טאיוואן והונג קונג.
תחת מנהלת הצבא האמריקאי

אחרי כניעת יפן לבעלות הברית במלחמת העולם השנייה וחלוקת קוריאה לפי קו רוחב 38 צפון, החלה תקופת שליטתן של שתי מעצמות העל ארצות הברית וברית המועצות בקוריאה הדרומית והצפונית, בהתאמה. למרות הריבונות הדרום קוריאנית, שהייתה דה-יורה תחת הממשלה הזמנית של הרפובליקה הדרום קוריאנית שישבה בסין, בחרו האמריקאים להתעלם ממנה ומהלגיטימיות שלה בטענה שהיא מושפעת מקומוניזם.
ב-8 בספטמבר 1945 הגיעו 24 גייסות של צבא היבשה האמריקאי לאינצ'ון תחת פיקודו של ג'ון הודג' והקימו תוך זמן קצר מנהלת צבאית תחת פיקודו.
בתקופת המנהלת הצבאית החל כאוס פוליטי וכלכלי שהתרחש ממספר סיבות. תופעות הלוואי של הכיבוש והניצול היפני עוד הורגשו במדינה, גלי פליטים מקוריאה הצפונית ואזרחים חוזרים מחו"ל תרמו למהפכה שהתחוללה ובנוסף, צבא ארצות הברית שהגיע ללא ידע בשפת המקום, בתרבות, ובפוליטיקה הקוריאנית, לא הוכשר בניהול מדיני.
הרפובליקה העממית של קוריאה שנוסדה באוגוסט 1945 על ידי פאק הון יונג, לאחר משא ומתן עם הפולשים היפנים, פורקה, בחלקה הדרומי של קוריאה, זמן קצר לאחר הגעת הכוחות האמריקאים. בנובמבר 1945 הוכרחו חברי הקבינט של הממשלה הזמנית, כולל נשיאה, קים גו לחזור כאזרחים לקוריאה.
באוקטובר 1945, כשהוא מתמודד עם ירידת הפופולריות שלו בקוריאה, ייסד הודג' את המועצה המדינית הקוריאנית. שנה לאחר מכן, נוסדה הרשות המחוקקת הזמנית תחת הנהגתו של קים קיוסיק (Kimm Kiusic) והממשלה הזמנית של קוריאה תחת הנהגתו של סינגמן רי (Syngman Rhee). אולם, שני גופים אלו סבלו מחוסר כל סמכות שלטונית וריבונית דה יורה שהיו מוגדרות עדיין תחת שליטת הממשלה הזמנית בסין.
הרפובליקה הראשונה

ב-15 באוגוסט 1948, קמה באופן רשמי הרפובליקה של קוריאה תחת הנהגתו של סינגמן רי כנשיאה הראשון. עם הקמת ממשלתו של רי, ריבונותה של קוריאה עברה דה יורה לשליטתה. ב-9 בספטמבר 1948 הרפובליקה הדמוקרטית העממית של קוריאה קמה תחת שלטונו של קים איל-סונג. ב-17 ביולי 1948 נכתבה החוקה של קוריאה הדרומית על ידי בית המחוקקים הראשון. החוקה יצרה ממשל עם נשיא חזק שנבחר בעקיפין על ידי בית המחוקקים.
ב-15 במרץ 1960, התרחשו מאורעות, המכונות גם מהפכת אפריל, שהתאפיינו בדיכוי אלים של הפגנות סטודנטים בעיר מסן, ביום הבחירות לנשיאות. תחילה, המפגינים דוכאו על ידי המשטרה המקומית אך, המהומות פרצו שוב אחרי שנמצאה בנמל גופה צפה של סטודנט שהפגין. בהמשך החלו להתפשט מחאות לא אלימות בבירה וברחבי המדינה כולה. המהומות הובילו להתפטרותו של רי ב-26 באפריל 1960.
הרפובליקה השנייה

לאחר מהפכת הסטודנטים, עברה השליטה לזמן קצר, לממשל זמני תחת הנהגתו של הו ג'אונג (Heo Jeong) עד הבחירות ב-29 ביולי 1960. המפלגה הדמוקרטית שישבה באופוזיציה במהלך כהונתה של הרפובליקה הראשונה, צברה אט אט כוח וייסדה את הרפובליקה השנייה של קוריאה הדרומית. התיקון בחוקה הקוריאנית הפחיתה ממעמדו של הנשיא לתפקיד נומינלי בלבד והגדילה את כוחו של הקבינט הפרלמנטנרי, זו הפעם הראשונה והיחידה בהיסטוריה הדרום קוריאנית שהממשל בה הפך לשליטת הקבינט במקום שליטה נשיאותית. ב-13 באוגוסט 1960, יון בו סיון (Yun Bo-seon) נבחר לנשיא, וראש הממשלה היה צ'אנג מיון (Chang Myon).
הרפובליקה השנייה זיהתה את ההאצה בפעילות הפוליטית שדוכאה בימי שלטונו של רי, חלק מפעילות זו הייתה ממפלגות השמאל וקבוצות סטודנטים ושימשה ככלי להפלת הרפובליקה הראשונה. מגמה זו גאתה במחצית השנייה של 1960. ובמהלך 8 חודשי שלטונה של הרפובליקה השנייה התקיימו כ-2,000 הפגנות.
תחת לחץ השמאל, הובילה ממשלת צ'אנג סדרת פיטורים של קציני צבא ומשטרה שהיו מעורבים בפעולות אנטי-דמוקרטיות ושחיתות. החוק עבר ב-31 באוקטובר 1960 והעמיד כ-40,000 אנשים תחת חקירות. תוצאות החקירות הובילו לפיטורים של כ-2,200 פקידי ממשל ו-4,000 שוטרים.
מבחינה כלכלית, נאלץ הממשל להתמודד עם חוסר יציבות, דבר שהוביל ליצירת תוכנית כלכלית רב שנתית. הממשל היה עד לנפילת שווי הוואן לחצי משוויו מול הדולר בתחילת שנות השישים. האבטלה ומחירי הסיטונאות עלו משמעותית בתקופה זו.