stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טסית אסייתית
התנהגות > טורפים וטפילים

טסיות נושאות לעיתים קרובות טפילים, הן חיצוניים כמו כינים ופרעושים, והן טפילי דם פנימיים. הטסית האסייתית היא פונדקאית של פרעוש הטסית Ceratophyllus hirundinis (אנ'), והוכח לאחרונה שהיא נשאית של מלריית עופות. נראה כי הטורפים של מין טסית זו נחקרו במעט בלבד, אך יש להניח שהם דומים לאלו של טסית הבתים, כלומר בזים זריזים כמו בז העצים המזרחי ((אנ') Falco severus), המסוגלים לרדוף אחרי טרפם במעוף.
סטטוס

לטסית האסייתית יש טווח תפוצה גדול שלא נראה שהוא מתכווץ, ונראה שמספרי האוכלוסייה יציבים, אם כי סך גודל האוכלוסייה אינו ידוע. מכיוון שהתפוצה בגודל של למעלה מ-20,000 קמ"ר, ויש יותר מ-10,000 פרטים בוגרים, בהיעדר ירידה גדולה בתפוצה או במספרים, נראה כי המין אינו עומד בקריטריונים להיחשב פגיע, וכיום הוא מסווג במצב שימור "ללא חשש" על ידי ה-IUCN. מין זה מצוי באופן מקומי ונראה שהוא מרחיב את תפוצתו צפונה בדרום סיביר.
לקריאה נוספת

ד"ר יוסף כיאט, הטסית האסייתית הראשונה לישראל ולמערב הפליארקטי. אתר הצפרות הישראלי, מחברת הנדירים, 16 בינואר 2017
הערות שוליים > ביאורים

↑  התת-מין הראשון שהוגדר ושעל פיו תואר המין לראשונה. נושא את אותו השם המדעי כמו שם המין.
התת-מין D. d. cashmeriensis, סיקים, הודו
נקבת פרעוש הטסית Ceratophyllus hirundinis (אנ'), טפיל נפוץ של הטסית האסייתית. אוסף המוזיאון להיסטוריה של הטבע (לונדון)
Dakiti

"Dakiti" (שנקרא גם "Dákiti") הוא שיר של הזמרים הפוארטו ריקניים באד באני וג'יי קורטס, מתוך האלבום El Último Tour Del Mundo. הוא יצא לאור ב-30 באוקטובר 2020, דרך רימאס אנטרטיימנט כשיתוף הפעולה השלישי של הצמד וכסינגל המוביל מתוך האלבום. השיר הגיע למקום התשיעי במצעד הבילבורד הוט 100 ולמקום הראשון במצעד השירים הלטיניים החמים, והיה לשיר הראשון אי פעם שהגיע להישג זה. בנוסף, היה לשיר הלטיני הראשון שהגיע לראש המצעדים העולמיים של בילבורד.
רקע

השיר נחשף לראשונה על ידי באד באני ב-26 באוקטובר 2020, דרך חשבון האינסטגרם שלו; הוא עשה טיזר למנגינת השיר והצהיר שהוא מגיע "בקרוב". באד באני וקורטס שיתפו פעולה בעבר ברמיקסים עבור "No Me Conoce" ו"Cómo Se Siente". בעקבות צאת השיר, באד באני צייץ סרטון בו הוא עושה ריקוד לשיר, ואיתגר את עוקביו לפרסם סרטונים משלהם של הריקוד. "Dakiti" מסמן את שיר הסולו הראשון של באד באני מאז צאת אלבומו במאי 2020 Las Que No Iban A Salir.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 1 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 31 |  |
|  אל סלוודור | מוניטור לטינו | 15 |  |
|  אקוודור | מוניטור לטינו | 19 |  |
|  ארגנטינה | ארגנטינה הוט 100 | 1 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 5 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הלטיניים | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי האירפליי הלטיניים הקצביים | 7 |  |
|  בוליביה | מוניטור לטינו | 9 |  |
|  גואטמלה | מוניטור לטינו | 20 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 88 |  |
|  הונדורס | Honduras Top 50 | 4 |  |
|  הרפובליקה הדומיניקנית | מוניטור לטינו | 13 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 35 |  |
|  ונצואלה | רקורד ריפורט | 6 |  |
|  ליטא | AGATA | 52 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 30 |  |
|  ניקרגואה | מוניטור לטינו | 4 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 1 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 15 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 29 |  |
|  פנמה | מוניטור לטינו | 10 |  |
|  צרפת | SNEP | 107 |  |
|  קולומביה | נשיונל-רפורט | 19 |  |
|  קוסטה ריקה | מוניטור לטינו | 19 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 77 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 12 |  |
הערות שוליים

↑  Bad Bunny & Jhay Cortez's 'Dakiti' Is First Latin Hit to Simultaneously Top Both Billboard Global Charts, Billboard (באנגלית)
↑  "carro nuevo, música nueva 🤍🍾 #Dákiti 🔜 la sacamos ya?? ustedes me dicen 👀". 30 באוקטובר 2020. נבדק ב-9 בנובמבר 2020 – via @badbunnypr on Instagram. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Jacobs, Rebecha (4 בנובמבר 2020). "Bad Bunny and Jhay Cortez team up for "Dákiti"". ¡Hola!. נבדק ב-9 בנובמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  A., Aron (3 בנובמבר 2020). "Bad Bunny & Jhay Cortez Connect For "Dakiti"". HotNewHipHop. נבדק ב-9 בנובמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2020: דדי יאנקי (בהשתתפות סנואו) – "Con Calma" | פרס המוזיקה של בילבורד לשיר הלטיני המוביל  2021: באד באני וג'יי קורטס – "Dakiti" | הבא: 2022: קאלי אוצ'יס – "Telepatía" |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2020: דדי יאנקי וסנואו - "Con Calma" | פרס המוזיקה הלטינית של בילבורד לשיר הלטיני של השנה  2021: באד באני וג'יי קורטס - "Dakiti" | הבא: |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2021: קרול ג'י וניקי מינאז' – "Tusa" | פרס המוזיקה האמריקאית הלטינית לשיר השנה  2022: באד באני וג'יי קורטס – "Dakiti" | הבא: 2023: |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: ac972a5c-26b2-4600-9f35-73002861317f
Qzone

| --- | --- |
 סוג:  אתר אינטרנט 
 תקופת הפעילות:  2005–הווה (כ־20 שנה) 
 בעלות:  Tencent 
 z.qzone.com
 
Qzone (במנדרינית: QQ空间) הוא שמו של אתר רשת חברתית סינית אשר נוצר על ידי Tencent בשנת 2005. הרשת מאפשרת למשתמשים לכתוב בלוגים, לשמור יומנים, לשלוח תמונות, להאזין למוזיקה, ולצפות בקטעי וידאו. משתמשים יכולים להגדיר את רקע Qzone, לבחור "אביזרים", בהתבסס על ההעדפות שלהם, כך שכל מרחב "Qzone" מותאם לשימוש הפרטי לו הוא מיועד. עם זאת, רוב אביזרי Qzone אינם חינמיים; אלא זמינים רק לאחר רכישת "יהלום קנרית צהוב" שאז יכולים לגשת לכל שירות ללא תשלום נוסף.
בשנת 2009 Qzone עקף רשתות חברתיות אחרות, כמו Tencent Weibo ו-Tagged בסין. Qzone מתפתחת במהירות: בנובמבר 2013, כבר היו 623 מיליון משתמשים. Qzone הוא אחד האתרים הפעילים ביותר של קהילות בעולם, עם מעל מיליארד משתמשים (2018).
Tencent QQ
קהילות מקוונות עם יותר מ-100 מיליון משתמשים
הערות שוליים

↑  "The Story of China's Biggest Social Network: Qzone". China Internet Watch (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2016-04-22.
↑  "黄钻贵族，精彩无限". v.qzone.qq.com. נבדק ב-2016-04-23.
↑  Basic Help 基础帮助 (2008), Tencent. Available at: http://qzone.qq.com/helpcenter/index.html [Online]. Accessed at 20 February 2009
↑  "Tencent: WeChat now has 271.9 million monthly active users around the world". TechInAsia. בנובמבר 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "The world's largest online social network: QZone". web2asia. 24 בפברואר 2009. אורכב מ-המקור ב-2009-09-21. נבדק ב-2009-10-13. {{cite news}}:  (עזרה)
Songkick

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מייסדים:  איאן הוגארת' 
 תקופת הפעילות:  2007–הווה (כ־18 שנים) 
 חברת אם:  וורנר מיוזיק גרופ 
 מיקום המטה:  ניו יורק
 מוצרים עיקריים:  מידע על סיבובי הופעות ומכירת כרטיסים להופעות מוזיקליות
  
 www.songkick.com
 
Songkick היא חברה אמריקאית המספקת מידע על סיבובי הופעות ומכירת כרטיסים להופעות מוזיקליות. החברה, באמצעות אתר אינטרנט ואפליקציה למכשירים ניידים, מאפשרת למשתמשים לעקוב אחר אמנים הנמצאים בסיבוב הופעות, לקבל התראות על הופעות באזור שלהם ולרכוש כרטיסים להופעות.
לחברה, שבסיסה בניו יורק, יש משרדים בלונדון, בנאשוויל ובלוס אנג'לס. השירות שלה זמין ב-61 מדינות ברחבי העולם.
ירושלים של זהב

ערך זה עוסק בשירה של נעמי שמר. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 סינגל בביצוע שולי נתן
 מתוך האלבום "ירושלים של זהב - שולי נתן בשירי נעמי שמר" ו-"הדרך פתוחה"
 יצא לאור:  15 במאי 1967
 סוגה:  זמר עברי
 שפה:  עברית
 אורך:  4:48
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 כתיבה:  נעמי שמר
 לחן:  נעמי שמר (בעקבות שיר עממי בסקי)
"ירושלים של זהב" הוא שיר על ירושלים שחובר והולחן על ידי נעמי שמר, ובוצע במקור בידי שולי נתן. השיר היה אחד מרגעי השיא בקריירה המוזיקלית של שמר ונחשב לאחד השירים האהובים ביותר בקרב הציבור הישראלי והיהודי העולמי, ובשנת 1998, הוא זכה במקום הראשון במצעד שירי היובל אותו ערך קול ישראל. השיר הוא גם אחד מהפזמונים הישראליים המפורסמים בעולם כולו, לצד "הללויה" ו"הבה נגילה".
כתיבת השיר

השיר נולד כאשר החליט טדי קולק, ראש עיריית ירושלים, להזמין שיר מיוחד על ירושלים לכבוד פסטיבל הזמר והפזמון לשנת תשכ"ז שנערך במוצאי יום העצמאות, 15 במאי 1967, בבנייני האומה בירושלים. קולק פנה לגיל אלדמע, מעורכי הפסטיבל, ודרכו הגיע לשמר, אך זו הייתה המומה מגודל המעמד ואמרה לאלדמע שהיא לא מסוגלת לכתוב תחת לחץ. אלדמע נזכר לאחר שנים: "אמרתי לה: 'את יודעת מה, את לא חייבת, אם תרגישי השראה תכתבי' - ואז ידעתי שהיא אכן תכתוב". לא עבר זמן רב ואלדמע קיבל לידיו את התווים של "ירושלים של זהב".
שם השיר מבוסס על תכשיט מזהב שעליו חקוקה העיר ירושלים שהתנא רבי עקיבא נתן לאשתו רחל על שעודדה אותו ללמוד תורה. השיר מתאר את מצבה של ירושלים באותה עת, לפני מלחמת ששת הימים, כאשר העיר הייתה חצויה על ידי חומה שהפרידה בין ממלכת ירדן ומדינת ישראל ונודעה כקו העירוני אשר תואר בשיר "העיר אשר בדד יושבת ובליבה חומה". המקומות הקדושים ליהדות במזרח העיר - הר הבית, הכותל המערבי ובית העלמין היהודי העתיק בהר הזיתים, לא היו נגישים ליהודים. משפט זה רומז למשפט ממגילת איכה ("איכה ישבה בדד העיר", מגילת איכה, פרק א', פסוק א'). גם המשפט "איכה יבשו בורות המים" מתייחס למגילת איכה. זיקה זו מקנה לשיר משמעות של קינה.
לחן השיר מבוסס על מנגינות חסידיות ומזכיר קצת את לחן טעמי המקרא ויש בו השפעה של שיר עם בסקי. במילותיו יש השפעה של שירת "תור הזהב של יהדות ספרד", כגון: "לכל שירייך אני כינור", בעקבות "אֲנִי כִנּוֹר לְשִׁירָיִךְ" בשירו של רבי יהודה הלוי, "ציון הלא תשאלי", וגם במשפט "איך אשכחך ירושלים". בתחילה כתבה שמר שני בתים בלבד - הבית הראשון הפותח ב"אוויר הרים צלול כיין" והבית השלישי הפותח ב"אך בבואי היום לשיר לך". כשהראתה שמר את השיר לרבקה מיכאלי, העירה האחרונה כי חסרה התייחסות לעיר העתיקה. בעקבות ההערה הוסיפה שמר את הבית השני, המתחיל ב"איכה יבשו בורות המים".
לביצוע השיר נבחרה זמרת צעירה אלמונית בשם שולי נתן. בתה של שמר, ללי, שמעה את נתן בתוכנית הרדיו "תשואות ראשונות" ב"קול ישראל" ודיווחה לאמהּ ששמעה זמרת בעלת קול גבוה כמו שאמהּ אוהבת. שמר ביקשה מבתה לרשום את השם ולשים במגירתה, שם נשאר עד לקראת הפסטיבל, אז הוציאה אותו שמר וביקשה שישיגו לה את נתן. מארגני הפסטיבל התנגדו לביצוע השיר על ידי זמרת לא מוכרת, אך שמר התנתה את ביצוע השיר בבחירתה של נתן.
השיר זכה להצלחה רבתי בפסטיבל, וזכורה שירת הקהל ברטט את השיר. עד היום זהו אחד השירים הזכורים ביותר מהפסטיבל, אף על פי שלא השתתף בתחרות אלא הושמע בזמן ספירת הקולות.
נעמי שמר ביצעה אף היא את השיר, ומאוחר יותר הקליטו אותו זמרים רבים אחרים, בהם עפרה חזה, יפה ירקוני, רן אלירן ועוד. על פי נתוני אקו"ם, לשיר מעל ל-500 גרסאות שונות. הוא תורגם לשפות רבות, בהן אספרנטו. הביצועים הידועים של השיר בשפות זרות: יפה ירקוני (ספרדית), דוד עשת (יידיש) ועוד. השיר גם נהיה לשיר ילדים בביצועה של אסנת פז בתקליט "ארץ ישראל שלי". הסרט "רשימת שינדלר" הסתיים בגרסתו המקורית עם ביצוע מקהלה לשיר.
בשנת 1998, ערך "קול ישראל" את מצעד שירי היובל, שהקיף את 50 השירים החשובים ביותר בזמר העברי לרגל חגיגות שנת ה-50 למדינת ישראל. השיר "ירושלים של זהב" נבחר על ידי המאזינים למקום הראשון במצעד זה.
כעבור עשור, במסגרת חגיגות השישים למדינת ישראל שב ונבחר השיר ל"שיר השישים" בהצבעה שערכו הערוץ הראשון ורשת גימל, ולמקום השני ב"מצעד חיילי צה"ל לשנת השישים" בגלי צה"ל וב"מצעד של המדינה" שערכה שידורי קשת בערוץ 2.
השפעת השיר על רקע מלחמת ששת הימים

ב-22 במאי 1967 סגרה מצרים את מצרי טיראן בפני שיט ישראלי. נעמי שמר כתבה את השיר לקראת יום העצמאות כשברקע כבר נשבו רוחות מלחמה. ב-19 השנים מאז תש"ח לא נכתבו שירים שמזכירים את אובדן העיר העתיקה של ירושלים, והשיר הושמע שוב ושוב ברדיו בשבועיים שקדמו לפרוץ מלחמת ששת הימים. לפי טענה שהועלתה לימים, השיר הביא למודעות הציבורית את משמעות ירושלים והעיר העתיקה. בכתבה של עמיתה, הפזמונאי וחוקר התרבות דן אלמגור, הוא מאשר עדויות ששמע אישית מפי אלופי צבא שכיהנו במטכ"ל באותה תקופה, שלפני הופעת השיר לא הייתה קיימת במוצב הפיקוד העליון של צה"ל תוכנית פעולה צבאית לכיבוש העיר העתיקה. לא מן הנמנע שהשיר שהושמע שוב ושוב בתקופה שקדמה למלחמה, תרם לשיקולים ולקבלת ההחלטות הנוגעות ללוחמה בירושלים ולכיבושה, על המשתמע מכך. שלושה שבועות לאחר הופעת הבכורה של השיר בפסטיבל, פרצה מלחמת ששת הימים, שבמהלכה אוחדו שני חלקי ירושלים.
הזמר מאיר אריאל לחם במלחמה הזאת כאיש מילואים בגדוד הצנחנים שפרץ את הדרך לעיר העתיקה. בלילה שבין 5 ל-6 ביוני, בבניין מוזיאון רוקפלר שזה עתה נכבש, מותש מהקרב שבו נפלו חבריו וכדורים פגעו בקסדה ובמימיה שלו עצמו, הוא שמע מאיזו פינה את קולה של שולי נתן ברדיו. בליבו עלתה שורה אחרת לפזמון החוזר - "ירושלים של ברזל ושל עופרת ושל שחור". בהמשך הוא כתב את השיר ירושלים של ברזל.
נעמי שמר סיפרה שבזמן שהייתה בסיני עם להקה צבאית היא שמעה ברדיו את הצנחנים השרים את שירה ליד הכותל המערבי, והוסיפה בית חדש לשיר ובו הנגידה את המצב לפני ואחרי המלחמה. לעומת "איכה יבשו בורות המים" ו"ואין פוקד את הר הבית" בבית השני, הכריז הבית החדש "חזרנו אל בורות המים" ו"שופר קורא בהר הבית". בחודשים שאחרי המלחמה ובשנים שבין המלחמות קנה לו השיר שם והפך למעין המנון-משנה, שהיו אף שקראו להפכו להמנון הלאומי החדש. חבר הכנסת אורי אבנרי אף הגיש הצעת חוק ברוח זו. המחברת בה כתבה נעמי שמר את הבית הנוסף מוצגת בתערוכת קבע בספריה הלאומית.
מאז פרסום "ירושלים של זהב", הפכה שמר בעיני רבים – אף כי לא בעיני עצמה – ל"פזמונאית לאומית" האמונה על שיקוף הלכי הרוח בישראל וניסוחם בפזמוניה.
השפעת השיר על רקע מלחמת ששת הימים > ביקורת על השיר

היו שמתחו ביקורת על "ירושלים של זהב" בגלל "היעדרם" של הערבים שישבו בירושלים המזרחית מן השיר. פסקאות כ"כיכר השוק ריקה", היו לצנינים בעיני אלו הסבורים כי זוהי התעלמות מכך שגם הערבים שהיו באותה כיכר שוק מטאפורית בירושלים המזרחית בין 1948 ל-1967 הם בני אדם. דברים ברוח זו ביטא עמוס עוז ואף שאל, האם הייתה המשוררת כותבת גם לגבי כיכר פיקדילי שהיא ריקה.
שמר הגיבה: "זה מעורר בי זעם נורא, הטיעון הזה. זה כאילו בן אדם מתגעגע לאהובתו והוא בא אל הפסיכיאטר שלו, עמוס עוז, ואז הפסיכיאטר אומר לו 'אל תדאג, היא לא לבד במיטה'... עולם שהוא ריק מיהודים, הוא בשבילי כוכב מת וארץ ישראל שהיא ריקה מיהודים היא בשבילי שוממת וריקה".
השיר ברחבי העולם

השיר זכה לגרסאות כיסוי ברחבי העולם. מביניהן של הזמר היווני דמיס רוסוס, ביצוע משותף של חבר להקת סקורפיונז, קלאוס מיינה, יחד עם הזמרת הישראלית ליאל קולט, להקת הרוק האמריקאית פיש, הזמר הברזילאי רוברטו קרלוס, הזמר הבריטי קליף ריצ'רד ואחרים.
השיר מושמע בסצנת הסיום של סרט הקולנוע רשימת שינדלר משנת 1993, המתארת את שחרור היהודים שהציל חסיד אומות העולם אוסקר שינדלר בתקופת השואה. בעקבות ביקורת על זיהויו של השיר בחברה הישראלית עם מלחמת ששת הימים (ולא עם השואה), הוקלט השיר הליכה לקיסריה בביצוע נתנאלה ובו נעשה שימוש בהקרנות הסרט בבתי הקולנוע בישראל במקום "ירושלים של זהב".
דמיון לחנים עם השיר "Pello Joxepe"

במאי 2005 פרסם עיתון הארץ כי שמר הודתה במכתב לגיל אלדמע, זמן קצר לפני מותה, כי שמעה שיר עם בסקי ישן בשם "Pello Joxepe"‏, והושפעה ממנו באופן לא מודע בעת כתיבת הלחן ל"ירושלים של זהב". רוב חייה הכחישה שמר את הטענות על גנבה ספרותית. לקראת מותה היא תיארה את חדירת הלחן הבסקי לשיר כ"תאונה מצערת" ואמרה שגרמה לה עוגמת נפש כה רבה, עד שאפשר שהביאה למחלתה. בצר לה, ביררה נעמי שמר את החוק הבינלאומי לגבי גנבות שירים. חוק זה קובע כי שמונה תווים ברצף המועתקים משיר אחר הם בבחינת גנבה. שמר ספרה את מספר התווים ש"הועתקו" מהשיר המקורי, בשורה שהייתה הדומה ביותר לשיר הבסקי - "אוויר הרים צלול כיין". שמר ספרה שלושה תווים מועתקים בלבד (תו החוזר מספר פעמים ברצף נספר כאחד); כשגילתה זאת הרגישה בת מזל עד מאוד.
חוקר הזמר העברי, אליהו הכהן, מציין שהזיקה בין השיר "ירושלים של זהב" לשיר העם הבסקי ידועה לו משנת 1969, ואף הציג אותה בהרצאות שנתן ברחבי הארץ בתחילת שנות השבעים. כך הוא מתאר את המסר שהעביר בהרצאות אלה:
דיברתי בזכותה של נעמי שמר ששירה "ירושלים של זהב" אינו שיר גנוב אלא לכל היותר פתיחתו הושפעה מלחן ששמעה נעמי שמר, אך בכל מקרה השיר המקורי היה שיר קצבי – שלא כמו "ירושלים של זהב", וגם את החלק הראשון הזה נעמי שמר שידרגה יפה מאוד, ואולי הבסקים עוד יודו לה יום אחד על כך שבהשפעת שיר עם די זניח ולא מוכר בעולם יצרה שיר נפלא המוכר בכל רחבי העולם ונכנס בקהילות רבות לסידור התפילה.
נעמי שמר הסבירה כי גם הפיתולים והעיקולים במעלה הדרך לירושלים שימשו כהשראה למילות השיר וללחן שלו.
כאשר נודע לאליהו הכהן על מכתבה של נעמי שמר לגיל אלדמע הגיב:
לדעתי נעמי מייחסת להשפעה של השיר הבסקי משקל גדול מדי ביצירה שלה, וכנראה זה העיק עליה כל השנים, וכשהייתה כבר במצב של שכיב מרע אמרה לעצמה: 'אדברה וירווח לי'.
גרסאות כיסוי

עפרה חזה ביצעה את השיר במופע "פעמוני היובל" לכבוד יום העצמאות ה-50 של מדינת ישראל בגבעת רם בירושלים.
ריטה ביצעה את השיר: בשנת 2005 בסיבוב ההופעות שלה "מופע חורף", בשנת 2012 באירוע בלוס אנג'לס, בשנת 2013 בארוחת הערב הממלכתית במשכן הנשיא שמעון פרס בעת ביקורו של נשיא ארצות הברית ברק אובמה בישראל ובשנת 2017 בטקס הדלקת המשואות ה-69.
הזמר החסידי אברהם פריד ביצע את השיר במהלך ההופעה "אם אשכחך ירושלים" שנהפכה לאלבום הופעה בשנת 1996.
הזמר דודו פישר ביצע גרסה בעברית ואנגלית של השיר במסגרת אלבומו "ירושלים" שיצא ב-2013.
הזמר שלום למר ביצע גם הוא גרסת כיסוי לשיר.
בשנת 2005 ביצעו כל כוכבי הסדרה "בצפר 2005" במסגרת הסדרה בעלת אותו שם.
בשנת 2022 ביצעו הזמרים גיא מזיג, רביב כנר ולהקת היהודים את השיר במסגרת פסטיבל רוק על החומות לרגל חגיגות 55 שנים לשחרור ירושלים.
בשנת 2015 ביצע הזמר הראל מויאל את השיר לקראת חגיגות יום ירושלים.
לפי אתר שירונט, מלבד הביצוע של שולי נתן, קיימים עוד 76 ביצועים נוספים של השיר של זמרים וזמרות אחרים.
גרסאות אלטרנטיביות

במהלך השנים נוצרה מסורת בצעדות, ובעיקר בצעדת ירושלים של לשיר את המילים עם הלחן של האמיני יום יבוא, שיש לו קצב של שיר לכת, ולכן מתאים יותר לשירה תוך כדי הליכה.

הרב משה צבי נריה כתב שיר נוסף - "ירושלים של קודש", אותו נהג לשיר בסוף השיר המקורי ובאותו הלחן מאוחר יותר ניתן לחן עצמאי לשיר זה על ידי יוסי קירש.
לקריאה נוספת

דן אלמגור, "איך נולד השיר 'ירושלים של זהב' ", הדאר, 75, ז', 1996
עמוס אורן, "הזהב הגנוב", ידיעות אחרונות, 6 במאי 2005
נעמי שמר: סיפורו של השיר "ירושלים של זהב", "עולם קטן", גיליון מס' 550, מוסף ליום ירושלים, כו באייר תשע"ו. מתוך הספר: סולם למלכות ישראל היעודה – כתבי שבתאי בן דב (כרך שלישי) בעריכת: יהודה עציון, תשס"ז
Power BI

| --- | --- |


 מפתח:  מיקרוסופט 
 גרסה אחרונה:  2.124.581.0 (דצמבר 2023) 
 מערכת הפעלה:  Microsoft Windows 
 קטגוריה:  קבלת החלטות 
 powerbi.microsoft.com
 
‏Power BI הוא שירות תוכנתי המאפשר אנליזת נתונים, המפותח על ידי מיקרוסופט. השירות  מספק המחשות חזותיות אינטראקטיביות עם שירות-עצמי של יכולות החזיית מידע, שבו משתמשי קצה יכולים ליצור דוחות ולוחות מחוונים בעצמם שיתעדכנו באופן אוטומטי, בלי להסתמך על צוות טכנולוגיית מידע או מנהל מסד נתונים.
היסטוריה

החשיפה הראשונה שלו על ידי מיקרוסופט הייתה בתצוגה בחודש ספטמבר 2013, כמוצר "Power BI עבור אופיס 365". הגרסה הראשונה של Power BI התבססה על תוספים (add-ins) לגליונות אקסל כגון Power Query, Power Pivot ו-Power View. עם הזמן, מיקרוסופט הוסיפה תכונות נוספות רבות, כמו שאלה ותשובות, קישוריות נתונים ברמה הארגונית ואפשרויות אבטחה באמצעות Power BI Gateways . Power BI שוחרר לראשונה לציבור הרחב ב-24 ביולי 2015.
החל משנת 2019 ניתן לקלוט בחבילה זו נתונים מ-Microsoft Forms.
הערות שוליים

↑  "Bring your data to life with Microsoft Power BI". Microsoft.com. Microsoft. נבדק ב-4 במאי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Office 365 Gets Colorful 3D Charts, Natural Language Search". PC Mag India. ZiffDavis, LLC PCMag India. נבדק ב-4 במאי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Announcing Power BI general availability coming July 24th". Microsoft Power BI Blog. Microsoft. נבדק ב-4 במאי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
MINDS

| --- | --- |

 סוג:  רשת חברתית מקוונת 
 תקופת הפעילות:  2015–הווה (כ־10 שנים)
 מייסדים:  ביל אוטמן, ג'ון אוטמן, מארק הרדינג
 בעלות:  Minds Inc
 הרשמה:  הרשמה אנונימית מאופשרת
 www.minds.com
 
Minds היא רשת חברתית מקוונת מבוססת קוד פתוח, שבסיסה בניו-יורק. הרשת שמה דגש על חופש הביטוי, שקיפות ופרטיות.
היסטוריה

Minds נוסדה על ידי ביל אוטמן, ג'ון אוטמן ומארק הרדינג בשנת 2012, והושקה לציבור בחודש יוני 2015.
השירות מפותח על ידי תאגיד Minds Inc.
בתאריך 9 במאי 2017 יצאה Minds לגיוס המוני באמצעות האתר Wefunder של 300 אלף עד 1,000,000 דולר, תמורת הנפקת זכויות למניות (לפי שווי גיוס עבור הרשת של 15 מיליון דולר). כחצי מיליון דולר גויסו ממאות משתמשים תוך יממה וחצי.
תמיכה בהתקנים

Minds נתמכת הן על ידי מחשבים שולחניים והן על ידי מכשירים ניידים. אפליקציה רשמית של הרשת זמינה עבור iOS ו-Android.
Minds מאפשרת שיתוף של תמונות וקטעי וידאו. אפשרויות השמעת וידאו כוללים 360p ו-720p באמצעות וידאו HTML5 ו-H. 264/MPEG-4 AVC.
הרשת החברתית Minds כוללת הצפנה מקצה-לקצה ושירות הודעות מוצפן אסימטרית עם סיסמאות פרטיות.
תמיכה בהתקנים > Minds.org

Minds.org הוא פורטל הקהילה עבור קוד המקור והתיעוד של Minds.
כולל אפאצ 'י קסנדרה, Neo4j, אפצ' קורדובה, AngularJS, PHP, Nginx ו-Elasticsearch.
המודל העסקי

Minds גובה עמלות מטרנזקציות של העברת נקודות בין המשתמשים השונים, מרכישת נקודות על ידי המשתמשים, מפרסומות ומתן חסויות.
כמו כן Minds מאפשרת באמצעות מערכת רכישת הנקודות שלה למשתמשים ולעסקים ליצור רשת חברתית משלהם, בהתבסס על הפלטפורמה של Minds.
Minds מתגמלת תוכן ומעורבות (פרסום תכנים, הקלקות, הצבעות, הפניות והערות) עם נקודות, אשר בהן המשתמשים יכולים להשתמש כדי להגדיל חשיפה לפוסטים.
משתמשים יכולים גם לרכוש נקודות עם PayPal ועם ביטקוין, אשר מוטמעים בארנק הדיגיטלי של Minds.
הערות שוליים

↑  גריפין, אנדרו.
↑  https://www.youtube.com/watch?v=5-2040EDKhQ
↑  "רשת חברתית מוצפנת חדשה מנסה להתחרות ב-Facebook", אר.טי, רוסיה, 17 ביוני 2015.
↑  https://wefunder.com/minds
↑  "אנונימוס מגבים רשתות חברתיות מוצפנות", Wired, בריטניה, 16 ביוני 2015.
↑  "לרשת חברתית בשם Minds יש תשובה לחניקת הפוסטים של פייסבוק ", VentureBeat, סן פרנסיסקו, 15 יוני 2015.
מתי (שיר)

| --- | --- |
 שיר
 יצא לאור:  1931 
 סוגה:  זמר עברי
 שפה:  עברית
 כתיבה:  רחל המשוררת
 לחן:  אברהם שרון
 
המשוררת רחל בלובשטיין-סלע
"מֵתַי" הוא שיר מאת המשוררת רחל. נכתב בחדרה ברחוב בוגרשוב 5 בתל אביב, בשנת תרצ"א 1931. על פי עדותו של זלמן רובשוב (לימים שזר), חברה הקרוב של רחל, הוא האחרון בשיריה, נכתב ערב פטירתה, ו"נמצא על שולחנה לאחר מותה".
 בגלל האבלות הנוקבת שהשיר מבטא ואמירתו על משמעותה של הנצחה וזיכרון, הוא נלקח אל מסכת השירים שנהוג להקריא ולנגן בימי זיכרון ומועד בישראל.
פרקי השיר ותכניו

לכותרת השיר צירפה המשוררת מוטו: מילים אחדות משירו של המשורר יעקב שלום קָצנְלְבּוֹגֶן (י. ש. ק.), שפורסמו בכתב העת "הדור", שעם נושאו מתכתבת המשוררת בְּשִירָהּ:
"רק המתים לא ימותו"
 י. ש. ק.
השיר המחורז כולל שלושה בתים.

בבית הראשון, מסבירה הדוברת מיהם עבורה "מֵתַי", שעליהם בישרה כותרת השיר. היא יוצרת ציפייה אצל הקוראים לתיאור היבטים מהותיים של דמויות ממכריה, או אף אהוביה, דמויות שאינן בין החיים, דמויות שחוותה את אובדנן בפרק מפרקי חייה. לכאורה אלו דמויות רחוקות, ובמשך הזמן עלול זִכרן להשתכח ולהתכּלות מן התודעה הפרטית והציבורית. אולם הדוברת מסבירה כי ככל שנמשך הזמן מנוכחותן בחייה, הרי שזיכרונן אינו מתרחק או דוהה, אלא מתגבר ומתחזק. המשוררת מייצגת בשיר את החוויה והתחושה, כי האהובים אינם נשכחים אלא נזכרים, הם אינם מרפים מן הזיכרון, המוות אינו יכול להם. הם אַלמוֹתיים. בטוחה בהישארותם נצחיים בתודעתה, מוסרת המשוררת כי הדמויות האהובות שאינן בארצות החיים, הן קנייניה הבטוחים, ואף היחידים. במילים: "לֹא יִנְעַץ הַמָּוֶת סַכִּינוֹ הַחַד", מתייחסת הדוברת למשמעות המטפיזית של המושגים "מוות" ו"חיים". היא מוסרת את תפיסתה את המוות הגופני. המוות של האדם הוא בהרגשה: "חַד", כלומר חותך, פוצע וקוטע את רקמת החיים; המוות הוא נקודת האובדן שאין ממנה חזרה. אולם לעומת המוות של הגוף, שנכפה על האדם, הרי שהמוות הרוחני הוא בבחירתם של בני האדם. האדם שזוכרים אותו בתודעה הפרטית או הקיבוצית, אינו מת, והוא ממשיך לחיות בתודעתם של החיים.
בבית השני, מסבירה הדוברת, כי בתקופת מעבר בחייה ("בְּמִפְנֵה הַדֶּרֶךְ"), ובשלב בו היא מבינה כי חייה הגיעו לסיום ("בַּעֲרֹב הַיּוֹם"), באות הדמויות האהובות ומתקרבות, סובבות אותה וממלאות את בדידותה ואת ריקנות חייה בנוכחותן האהובה, המשמחת והמוכרת, אומנם המדומיינת; אבל למעשה הנוכחות המדומיינת משפיעה במציאות על התחושה הנפשית והגופנית.
בבית השלישי, חוזרת הדוברת ומדגישה כפליים את הנאמר בבית הראשון. הקשרים המהותיים והאמיתיים שנוצרים עם בני אדם, הם נצחיים ("בְּרִית אֱמֶת הִיא לָנוּ, קֶשֶׁר לֹא נִפְרָד"), הם בריתות שאי אפשר להפר לעולם. כך היא ההרגשה לגבי דמויות המתהלכות בחיים ובמציאות, ועל אחת כמה וכמה באשר לדמויות של מי שאינם בין החיים, שהברית שנכרתה עימם, הקשר העמוק שנחווה במחיצתם, יישאר חרות לנצח בתודעה הפרטית והציבורית.
ניתן לראות בשיר מעין צוואה: כשם שבחייה מתיה היו קניינה לעד, כך במותה המשוררת נעשית קניין-עד של קוראיה.
ביצועים לשיר

השיר הולחן על ידי אברהם שרון, ומילותיו עם לחנו בעיבודו המוזיקלי של מנשה רבינוביץ ראו אור בהוצאת "מוזיקה לעם" בתל אביב בשנת תרצ"ד 1934 תחת הכותר "מתי". עיבודו של שרון זכה לביצועם של דניאלי פטשפט ושמואל פרשקו במסגרת רשות השידור, בשנת 1951, ולביצועה של מירה זכאי בליוויה בפסנתר של רחל קירשטיין-כהן במעגן מיכאל, והוקלט על ידי קול ישראל, בשנת 1990.
באלבום "חוה אלברשטיין ודני גרנות בשירי רחל", אשר יצא לאור בשנת 1968, שרה אלברשטיין את "מֵתַי" בלחן של דרורה חבקין.
השיר בלחן של נעמי שמר הוקלט על ידי שולי נתן באלבום שיצא בהד ארצי בשנת 1971.
השיר מצוטט בדו"ח ועדת וינוגרד לבדיקת אירועי המערכה בלבנון, בקיץ 2006.
לקריאה נוספת

רחל בלובשטיין, מֵתַי, שירת רחל, תל אביב: הוצאת דבר, תרצ"ה-1935, עמ' קנח
Pwdump

| --- | --- |
 מפתח:  ג'רמי אליסון (Jeremy Allison)
 מערכת הפעלה:  חלונות
 
pwdump (באנגלית: pwdump) הם אוסף כלים לבדיקות אבטחה במערכת הפעלה חלונות מבית מיקרוסופט.
באמצעות כלים אלה ניתן לגשת לזיכרון ולחלץ גיבוב של סיסמאות NTLM המאוחסנים במסד הנתונים (SAM) של מנהל חשבונות האבטחה, בחשבון המשתמש המקומי.
על מנת שסט הכלים של pwdump יעבודו כמתוכנן, יש להפעילם כמנהל מערכת ורק לאחר מכן לבצע פעולות לשליפת רשומות המשתמשים.