stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בוגר אוניברסיטה
מקור השם

שמות התארים הראשונים בישראל מתחילים ב-"...Bachelor of". מקור השם הוא בימי הביניים, אז ניתן התואר באוניברסיטאות אירופה למסיימי לימודי הטריוויום. הטריוויום הוא כינוי לשלוש האמנויות: דקדוק, רטוריקה ולוגיקה. אלו נחשבו האמנויות הבסיסיות יותר והחשובות פחות מתוך שבע האמנויות החופשיות באוניברסיטאות אירופה בתקופת ימי הביניים. הן היו ידועות גם כאמנויות הליברליות, מכיוון שרק לאנשים חופשיים היה מותר ללומדן.
מקור המילה טריוויום בלטינית, ומשמעותה – "שלוש הדרכים". הטריוויום היה נלמד בשנים הראשונות באוניברסיטאות ונחשב רק כהכנה ללימודים יותר מתקדמים (הקואדריוויום – "Quadrivium") – אריתמטיקה, גאומטריה, מוזיקה ואסטרונומיה. התואר Baccalauréat נטבע בצרפת, בה ניתן התואר לתלמידים שסיימו את לימודי הטריוויום באוניברסיטת פריז. Baccalauréat היא הצורה הלטינית המאחדת של המונח הצרפתי Bas chevalier שמשמעותו המילולית היא אביר צעיר. במשך השנים אוניברסיטאות רבות אחרות אימצו את הנוהג, אולם המילה Baccalauréat קוצרה ל-Bachelor (שמשמעותו באנגלית היא: רווק; שכן רק רווקים יכלו להרשות לעצמם לימודים גבוהים), מונח המשמש עד היום כתואר ראשון במוסדות אקדמיים בישראל ובמדינות רבות אחרות. התרגום לעברית המקובל בישראל למונח זה הוא "בוגר ב..." אף על פי שזה אינו תרגומו המילולי של המונח.
מסלול לימודים

בתחילת הלימודים לתואר ראשון על הסטודנט לבחור את מסלול הלימודים שבו ילמד. לכך יש וריאציות אחדות:
מסלול חד-חוגי: מסלול שבו הסטודנט לומד קורסים בתחום יחיד, למשל מתמטיקה או ספרות אנגלית. בחלק מהחוגים לאחר סיום השנה הראשונה או השנייה הסטודנט יכול לבחור תת-חוג. דוגמה: סטודנט שהתחיל בלימודי מתמטיקה ממשיך במסלול של מתמטיקה עיונית או מתמטיקה שימושית.
מסלול דו-חוגי: מסלול שבו הסטודנט לומד קורסים בשני תחומים, בהתאם לצירופים שמציע המוסד שבו הוא לומד. דוגמה: מסלול דו-חוגי מתמטיקה-פיזיקה. בדרך כלל קיימת זיקה הדוקה בין שני התחומים, למשל מסלול דו-חוגי במתמטיקה ומדעי המחשב. בעבר לימודים במסלול דו-חוגי היו נפוצים, אך לקראת סוף המאה העשרים גברה המגמה של לימודים במסלול חד-חוגי.
חוג ראשי (אנ') בצירוף עם חוג משני (אנ'): במסלול זה הסטודנט לומד קורסים בשני תחומים, אך עיקר לימודיו הם באחד מתחומים אלה (החוג הראשי), וחלק קטן מלימודיו הוא בחוג המשני.
מסלולים מיוחדים: מוסדות שונים מציעים מסלולים מיוחדים, החורגים מהמסגרת שתוארה לעיל. דוגמאות:
BA כללי: מסלול המאפשר לסטודנט לבחור שלל קורסים במדעי הרוח או במדעי הרוח ומדעי החברה, מתוך כלל הקורסים הניתנים בפקולטות אלה.
התוכנית המשולבת: פילוסופיה, כלכלה ומדע המדינה: מסלול המשלב לימודים בשלושה תחומים.
התואר בישראל במאה ה-21

בשנת 2014/15 סיימו את לימודי התואר הראשון בישראל כ-49,700 סטודנטים: ישנו מספר רב של תארים המוכרים בישראל על ידי המועצה להשכלה גבוהה. אלה הם שמות התארים הנפוצים ביותר בישראל בעשור השני של המאה ה-21:
התואר בישראל במאה ה-21 > תארים תלת-שנתיים

Bachelor of Arts, בקיצור .B.A.
וגם Bachelor of Fine Art, ובקיצור B.F.A.
Bachelor of Science, בקיצור .B.S או .B.Sc או .S.B או .Sc.B.
Bachelor of Education, בקיצור .B.Ed.
Bachelor of Social Work, בקיצור .B.S.W.
Bachelor of Emergency Medical Services, בקיצור .B.E.M.S.
התואר בישראל במאה ה-21 > תארים של שלוש שנים וחצי

Bachelor of Laws (במקור "Legum Baccalaureus" בלטינית), בקיצור .LL.B.
.Bachelor of Occupational Therapy B.O.T
התואר בישראל במאה ה-21 > תארים ארבע-שנתיים

Bachelor of Science, בקיצור B.S. או B.Sc. או S.B. או Sc.B.
Bachelor of Science in Nursing, בקיצור B.S.N – תואר ראשון בסיעוד הנדרש למבחן הסמכה ממשלתי
Bachelor of Physical Therapy, בקיצור B.P.T – בוגר תואר ראשון 4 שנתי בפיזיותרפיה, הכולל בתוכו קרוב ל-1,000 שעות סטאז', מעבר ללימודים באקדמיה. זהו התואר הנדרש בישראל על מנת לגשת למבחן הסמכה הממשלתי של משרד הבריאות על מנת להיקרא פיזיותרפיסט.
Bachelor of Design, בקיצור B.Des.
Bachelor of Technology, בקיצור B.Tech.
Bachelor of Music, בקיצור B.Mus.
Bachelor of Dance, בקיצור B.Dance
התואר בישראל במאה ה-21 > תארים חמש-שנתיים

Bachelor of Architecture, בקיצור B.Arch.
ראו גם

הישגים אקדמיים
מוסמך אוניברסיטה (תואר שני)
דוקטורט (תואר שלישי)
פרופסורה (תואר רביעי)
הערות שוליים

↑  השכלה גבוהה, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה; ראו לוח 3.1
↑  תכניות לימוד, באתר המועצה להשכלה גבוהה
↑  פרוט התארים המובא כאן מתייחס לתארים הניתנים בישראל בעשור השני של המאה ה-21. אופן מתן התארים ומשמעותם היה שונה בעבר, ואפשרי שישתנה בעתיד.
משמעות התארים נקבעת על ידי האוניברסיטאות והמועצה להשכלה גבוהה בעת מתן התואר. משמעות שמות התארים שונה במקצת ממוסד למוסד. מעבר לכך, מערכת התארים משתנה ממדינה למדינה, כאשר לא ניתן לקבוע בוודאות שתואר באותו השם שניתן במדינה אחרת משמעותו זהה לתואר כזה הניתן בישראל.
↑  מידע על מסלולים לתואר ראשון, באתר לימודים בישראל (אתר), ‏2020
↑  חוק לשכת עורכי הדין, 1961
| השכלה גבוהה |
| --- | --- | --- |
| סוגי מוסדות לימוד | אוניברסיטה (אוניברסיטה לאומית • אוניברסיטה פרטית • אוניברסיטה ציבורית) • מכללה (מכללה אקדמית • מכללה מקצועית) |  |
| תארים אקדמיים | תואר אקדמי • בוגר אוניברסיטה • תארים מתקדמים • מוסמך אוניברסיטה • דוקטור • פוסט-דוקטורט • דוקטור לשם כבוד |  |
| תפקידים ומקצועות | סטודנט • מרצה • סגל אקדמי • רקטור • נשיא • דקאן • פרופסור • מורה מן החוץ • עוזר הוראה ומתרגל • עוזר מחקר |  |
| פקולטות | אמנות • הנדסה • מדעי החברה • מדעי החיים • מדעי הטבע • מדעי הרוח • מדעים מדויקים • משפטים • ניהול • רפואה |  |
| מושגים נוספים | אגודת סטודנטים • אקדמיה • בית חרושת לתארים • חופש אקדמי • מעונות סטודנטים • סילבוס • סמינר • ספרייה אקדמית • עבודה אקדמית • קתדרה • קמפוס • שכר לימוד • תוכנית לימודים• תזה |  |
| מוסדות השכלה גבוהה בישראל | אוניברסיטאות בישראל • מכללות בישראל • מכללות אקדמיות בישראל • מכללות להכשרת מורים בישראל • מכללות מקצועיות בישראל |  |
| פיקוח על ההשכלה הגבוהה בישראל | המועצה להשכלה גבוהה • הוועדה לתכנון ולתקצוב • מרכז ארצי לבחינות ולהערכה • המועצה להשכלה גבוהה (יהודה ושומרון) (בעבר) |  |
| ארגונים אוניברסיטאיים בישראל | ועד ראשי האוניברסיטאות • המועצה המתאמת של הסגל האקדמי הבכיר • הפורום המתאם של ארגוני הסגל האקדמי הזוטר באוניברסיטאות • התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4721473-9
רוברט הופמן

| --- | --- |

 לידה:  21 בספטמבר 1985 (בן 39) גיינסוויל, ארצות הברית 
 שם לידה:  Robert James Hoffman III 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2003 
 מקום לימודים:  בית הספר לאמנויות של אלבמה  Bob Jones High School 
 פרסים והוקרה:  פרסי הכוריאוגרפיה האמריקנים 
 http://www.punchrobert.com
 פרופיל ב-IMDb
 
רוברט הופמן (באנגלית: Robert Hoffman; נולד ב-21 בספטמבר 1980) הוא שחקן ורקדן אמריקאי.
ביוגרפיה

הופמן נולד בגיינסוויל ולאחר מכן עבר עם משפחתו לאלבמה. הוא החל לעסוק בריקוד ולמד בבית ספר לאומנויות הבמה.
ב-2003 דיבב במשחק הווידאו המבוסס על הסרט שודדי הקאריביים: קללת הפנינה השחורה.
ב-2004 שיחק את חברו של הנבל הראשי בסרט הריקודים "רוקדים ברחובות". על תפקיד זה זכה בפרס "American Choreography Awards".
הוא הופיע כרקדן במספר סרטים וביניהם "המאמן קרטר" ו"חדשות מטוגנות".
ב-2006 שיחק בסרט "יש לה ביצים" את החבר השחצן של הדמות הראשית, ואויבו של צ'נינג טייטום.
ב-2007 שיחק ב-"Shrooms", סרט מתח אירי על קבוצת נערים אמריקאים המטיילים באירלנד ומחפשים פטריות פסילוסיבין ביער.
ב-2008 שיחק בסרט סטפ אפ 2: הרחובות את התפקיד הראשי של צ'ייס. על הופעתו בסרט קיבל את פרס MTV לנשיקה הטובה ביותר, יחד עם בריאנה אביגן.
ב-2009 הופיע בקומדיית המדע הבדיוני "Aliens in the Attic".
ב-2012 גילם גולש היוצא עם אנני במספר פרקים של 90210.
בנוסף הוא התארח במספר סדרות כמו CSI: מיאמי והאנטומיה של גריי.
נקמתו המתוקה של פיקאסו

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  אפרים קישון
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  ספר עיון
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת משכל
 תאריך הוצאה:  2004
 מספר עמודים:  149
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 9655115569
 הספרייה הלאומית:  002382559
"נקמתו המתוקה של פיקאסו" הוא ספר מאת הסאטיריקן אפרים קישון שנכתב בשנת 2004, בו הוא מבקר את האמנות המודרנית.
תקציר הספר

הספר מהווה פובליציסטיקה באורך מלא על האמנות המודרנית. ניתן בבירור להבין שדעתו של קישון היא נגד האמנות המודרנית כפי שהיא נתפסת על ידי חובבי האמנות ומבקרי האמנות. אמני האמנות המודרנית זוכים בפיו לכינוי "בדחנים" והאמנות עצמה לכינוי "ליצנות זולה". לפי קישון הם
...השכילו להבין כי אנשים תמימים נוחים להשפעה ממש כילדים בתיאטרון הבובות...ניתן לראות, שלנוכלים ולהומוריסטנים מקצוע דומה למדיי. אלה וכן אלה הם יצורים פקחים, המתפרנסים מחולשות אנוש.
בנוסף מובאת גם ביקורת על כך שכיום ניתן להציג מסגרת ריקה או אסלה צבועה כיצירת אמנות ולקבל ביקורות תומכות ולזכות באהבת הקהל.
במהלך הספר מובאות תמונות של יצירות של האמנות "הרגילה" והן של האמנות המודרנית, תגובות מאנשים שונים (כגון "גברת משכילה מציריך" או "האדון האקדמאי מדיסלדורף") בנושא האמנות המודרנית, ותוספות הומוריסטיות מאת קישון.
מקור השם

מקור שמו של הספר בצוואתו של פבלו פיקאסו, מחלוצי האמנות המודרנית, שבה נכתב:
...הצלחתי להשביע את רצונם של המומחים בבדחנות אין-קץ שצצה במוחי, והיא הרשימה את המבקר יותר ככל שהייתה מובנת להם פחות. כיום אינני מפורסם בלבד, אלא אף עשיר מופלג.
על פי צוואה זו טוען קישון כי מההתחלה האמנות המודרנית התחילה כבדיחה ולא כמשהו פורץ דרך (למרות שאמינותה של הצוואה מוטלת בספק), ומכאן שם הספר.
ביקורת

הספר יצא לאור בגרסה נוספת לפני 2004, אך בגרמנית, משום שבישראל לא נמצא מו"ל שהיה מוכן להוציא את הספר. בעקבות הוצאתו לאור של הספר בישראל אמר קישון, בריאיון למולי שפירא בגלי צה"ל: "אני לא סתם חושב שהאומנות המודרנית היא רמאות, אני פשוט יודע זאת". תגובתו של הצייר יאיר גרבוז, בהמשך לאותו ריאיון: "אני מאוד ממליץ קודם כל לקנות את הספר, אבל הייתי ממליץ לקנות יחד אתו כמה בקבוקונים של טיפקס ואז להתיישב בנוחיות ולמחוק קודם כל את שם ההוצאה שאחראית לחרפה הזו ואחר כך את הטקסט הילדותי והאלים, ואז תקבלו אלבום נורא יפה של מיטב האמנות המודרנית של המאה העשרים".
מדחף בעל פסיעה משתנה

מטוס איירבוס A400M עם מנוע שמאלי חיצוני מכובה ובמצב הנצה, בעוד המנוע הפנימי מונע ולהבים בזווית עדינה.
בתעופה, מדחף בעל פסיעה משתנה (באנגלית: Variable-pitch propeller) הוא מדחף המסוגל לשנות את זווית הפסיעה של להביו באמצעים ושיטות שונות. יכולת זאת מאפשרת הקניית ביצועים מיטביים בתנאי טיסה שונים, על ידי בחירת לוגיקת שינוי זווית פסיעה כך שנצילות מערכת ההנעה היא מרבית בכל תנאי הטיסה.
מערכת שליטה על פסיעת להבים הוא מדחף מהירות קבועה המתאים את זווית פסיעת הלהבים למהירות הפרופלור הרצויה.
מערכות שינוי פסיעה כוללות יכולת הנצה של מדחף המטוס, קרי סיבוב הלהבים כלפי כיוון הטיסה בשביל להקטין גרר.
מאפיינים > רקע

להבי הפרופלור מעוצבים בדומה לכנפיים וכוללים פרופיל אווירודינמי המייצר דחף. ביצועי הלהב תלויים בגורמים כגון העיצוב האווירודינמי שלו, וכן הזווית שבין הלהב לזרימת האוויר היחסי שהוא שילוב בין המהירות במישור הסיבוב של הרוטור – כלומר המהירות הזוויתית, שניתן למדוד בעזרת סיבובים לדקה; ומהירות האוויר של כלי הטיס. להב מקנה ביצועים מיטביים בהתאם לזווית הפסיעה (זווית בין הלהב למישור הסיבוב של הפרופלור) ומהירות הסל"ד והאוויר. זווית פסיעה עדינה – בזווית התקפה נמוכה יחסית למישור הסיבוב, מתאימה לסל"ד גבוה; בעוד זווית פסיעה גסה מתאימה יותר מתאימה לסל"ד נמוך יחסית.
בפרופלורים עם זווית פסיעה קבועה הלהב תקנה ביצועים מיטביים בסל"ד ומהירות מצומצמים, כאשר לרוב הפרופלור מעוצב למהירות הקריטית לביצוע המשימה של כלי הטיס, לרוב בשיוט. לכן בתנאי טיסה אחרים הפרופלור לא מקנה ביצועים מיטביים.
מדחף בעל פסיעה משתנה אם כן מאפשר השגת ביצועים מיטביים מהפרופלור בכל טווח מהירויות האוויר והסל"ד על ידי שינוי זווית הפסיעה של להבי הפרופלור.
מדחפי פסיעה משתנה מוקדמים הופיעו במטוסי קרב משום שזה אפשר להם ביצועים מיטביים הן בשיוט (כאשר הסל"ד נמוך יחסית) והן במהלך בקרבות אוויר בהם במקרים רבים הסל"ד גבוה ויש צורך בכל יתרון ביצועים אפשרי. מערכות שינוי זווית פסיעה מוקדמים שלטו על זווית הפסיעה של הלהבים ישירות על ידי ידית בתא הטייס, אבל במקרים רבים זה היה קשה לטייס להעריך את זווית הפסיעה הנכונה לכל מהירות וסל"ד. במהרה הופיעו מערכות מדחף מהירות קבועה, השולטת אוטומטית בזווית הפסיעה של הלהבים בהתאם לסל"ד שנבחר.
יתרון נוסף במערכת שינוי זווית פסיעה, הוא שפרופלור על גבי מנוע שכבה יכול לשנות את הזווית של הלהבים שיפנו ישירות כלפי זרימת האוויר (מה שמכונה הנצה) וימנעו את האוטורוטציה האופיינית במקרים אלו הגורמת לגרר מוגבר. גורם זה שימושי להארכת מרחק גלישה במטוסים חד-מנועיים, אבל גם משפר ביצועים במטוסים דו-מנועיים בהם מנוע אחד כשל, שכן המנוע הכבוי משפיע פחות ומייצר פחות גרר.
בנוסף בזווית פסיעה משתנה משתמשים ליצור יכולת של היפוך דחף, לבלימת כלי הטיס על הקרקע על ידי היפוך זווית הלהבים ככה שבמקום שהמדחף ידחוף אוויר אחורנית (יחסית לכיוון טיסה) ידחוף את האוויר קדימה ויתנגד לאינרציה של כלי הטיס.
מאפיינים > מדחף מהירות קבועה

מדחף מהירות קבועה הוא מכלול שינוי זווית פסיעה הנפוץ בתעופה. במערכת זאת מותקנת בוכנה על גבי טבור הפרופלור הבוכנה מושכת את להבי הרוטור וקובעת את זווית הפסיעה שלהם. על הבוכנה שולטת יחידת שימור סל"ד (באנגלית: Constant Speed Unit –‏ CSU), המכונה גם מקבע מהירות (Governor), המנתבת לחץ לבוכנת הטבור הפרופלור.
ככל שיש יותר לחץ שמן בבוכנה, זאת תשאף לסובב את הלהבים לזווית גסה יותר, כאשר מיעוט לחץ בבוכנה משמעותו זווית פסיעה עדינה יותר. נגד הלחץ שמן בבוכנה פועלים שני כוחות – הקפיץ המחובר לבוכנת הטבור ושואף לדחוף אותו פנימה, והמומנט הפיתול הצנטריפוגלי של הלהב השואף לסובב את הלהב כלפי הזווית העדינה ביותר. בעוד הכוח של הקפיץ הוא קבוע, הכוח המומנט הצנטריפוגלי תלוי במהירות הסיבוב של הרוטור. כלומר ככל שמהירות הסיבוב של הפרופלור גודלת ככה גודל המומנט.
בפועל, הטייס קובע את מהירות הסיבוב של הרוטור (והמנוע) על ידי הידית המחוברת ל-CSU. כאשר כוח המנוע עולה, הלחץ בבוכנת הטבור יעלה ויגדיל את זווית הפסיעה של הלהבים, זה יביא להגדלה של התנגדות האוויר לסיבוב של הלהבים, שכן שטח פנים גדול יותר של כל להב חשוף לזרימת האוויר, ההתנגדות הזאת תפעל נגד הסיבוב של המנוע ותקטין את הסל"ד, אם הסל"ד יורד מתחת למה שהגדיר הטייס, הלחץ בבוכנת הטבור ירד, וזווית הלהבים תתמתן. בעוד כאשר מהירות הסיבוב תהיה גדולה יותר, זה יגרום ל-CSU לדחוף יותר לחץ לבוכנה וזה יסובב את הלהבים לזווית גסה יותר. אם כן נוצרת מערכת ששואפת לאזן את עצמה ולשמור על מהירות סל"ד קבועה.
אמצעי זה משנה את הצורה בה הטייס מתפעל את כל יחידת הכוח (המנוע והפרופלור יחד) במקום לבקר על כוח המנוע בעזרת הסל"ד, בפועל הטייס תמיד בוחר את הסל"ד ישירות ולכן מחוון זה לא שימושי לבקרה על כוח המנוע. במקום הטייס משתמש בלחץ סעפת היניקה של הדלק למנוע כחיווי העיקרי לכוח המנוע במנועי בוכנה. במנועי טורבו-פרופ, הטייס משתמש בנתון הפיתול כאינדיקציה לכוח מנוע.
הנצה במכלולים אלו מתבצעת על ידי משאבת הנצה שנותנת פרץ גבוה של לחץ לזמן מוגבל ומאפשרת סיבוב הלהבים כלפי כיוון הטיסה. או על ידי משקולות נגד הנפתחות ומסובבות את הלהבים כלפי כיוון הטיסה. במקרה זה גם לרוב יהיה אמצעי לנעילת הלהבים במצב זה.
מאפיינים > מדחף עם התאמה לפני טיסה ומדחף מצבים

כאמור, שינוי זווית פסיעה בטיסה דורש מכלול מורכב ויקר יחסית, ולכן בהרבה מטוסים קלים אין יכולת שינוי זווית פסיעה. בחלק מהמטוסים הללו עדיין תתאפשר התאמה של זווית פסיעה של להבי הפרופלור לפני הנעה בהתאם למתאר הטיסה הצפוי – אם זה שיוט ארוך או תמרונים בכוח מלא לדוגמה.
ישנן מערכות שינוי זווית פסיעה במהלך פעולת המנוע הכוללות מנוע חשמלי לרוב המסוגל לכוון את להבי הפרופלור למספר מצבים – מצב המראה, מצב טיפוס, ומצב שיוט.
ראו גם

מנוע סילון
טייס אוטומטי
מערכת בקרת טיסה
איריס סטרובגר

| --- | --- |

 לידה:  21 ביולי 1984 (בת 40) שווארצבאך, אוסטריה 
 מדינה:  אוסטריה אוסטריה
 
איריס סטרובגר (בגרמנית: Iris Strubegger; נולדה ב-21 ביולי 1984) היא דוגמנית אוסטרית.
ביוגרפיה

סטרובגר נולדה בזלצבורג.
ב-2001 נסעה לניו יורק במסגרת תוכנית של חילופי סטודנטים, בעת שהלכה ברחובות העיר התגלתה על ידי סוכן דוגמניות.
סטרובגר חתמה על חוזה בסוכנות הדוגמנות עלית, ועבודתה הראשונה הייתה תצוגה של קלווין קליין.
בינואר 2003 ביצעה את הקמפיין הראשון שלה עבור קו של ארמני. באותה שנה מאוחר יותר הופיעה במגזינים הבריטיים "i-D" ו-"The Face".
ב-2003 עזבה את תעשיית האופנה על מנת ללמוד טלוויזיה דיגיטלית באוניברסיטת זלצבורג למדע שימושי (Fachhochschule Salzburg).
ב-2007 שבה לדגמן והשתתפה בתצוגה של ולנטינו גאראווני. לאחר מכן הופיעה בתצוגות של מעצבי אופנה רבים נוספים.
ב-2009 הייתה הפנים של ז'יבנשי.
ב-2010 זכתה בפרס הדוגמנית הטובה ביותר בטקס פרסי האופנה של וינה, באותה שנה מגזין ווג היוצא בפריז הכליל אותה ברשימת הדוגמניות המובילות של שנות ה-2000.
ב-2011 צולמה ללוח השנה של פירלי וגם הצטלמה בעירום לקמפיין של רשת האופנה הקנדית דיסקוורד.
הערות שוליים

↑  כתבה באתר madonna
↑  מיכל הניג, מיתולוגיה מודרנית: לאגרפלד מציג את לוח השנה של "פירלי", באתר nrg‏, 5 בדצמבר 2010
↑  לירוי שופן‏, עירום בקמפיין החורף החדש של דיסקוורד, באתר וואלה, 15 ביוני 2010
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סיירת אגוז

ערך זה עוסק בסיירת שפעלה בפיקוד הצפון עד שנת 1974. אם התכוונתם ליחידה שפועלת בפיקוד הצפון מאז 1995, ראו .
| --- | --- |
 
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 סוג:  סיירת פיקודית
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1956–1974 (כ־18 שנים) 
 מקים היחידה:  אריה גרדי
 מלחמות:   מלחמת ששת הימים  מלחמת יום הכיפורים
 פיקוד
 יחידת אם:   פיקוד הצפון
 מפקדים:  אריה גרדי (מפקד ראשון)
סיירת אגוז (נקראה גם גדוד 483) הוקמה לראשונה בשנת 1956, כסיירת הפיקודית של פיקוד הצפון בהוראת אלוף פיקוד הצפון, יצחק רבין, אחרי שישראל פלשה לסיני במהלך מבצע "קדש". מקימה ומפקדה הראשון היה אריה גרדי. הסיירת פורקה בשנת 1974.
אנדרטה לחללי סיירת אגוז בנווה אטי"ב
האנדרטה לסיירת אגוז בנווה אטי"ב, מבט מהצד
ראו גם

יחידת אגוז - הגלגול הנוכחי של הסיירת כחלק מחטיבת עוז (עד 2015 הייתה חלק מחטיבת גולני).
סיירת חרוב - יחידה מקבילה בפיקוד המרכז
סיירת שקד - יחידה מקבילה בפיקוד הדרום
לקריאה נוספת

גלעד ואורי שמחוני, "לוויתן לבן", הוצאת "גלורי", 2006.
יעקב ארז, "האנציקלופדיה לצבא וביטחון – 'צה"ל בחילו'", הוצאת רביבים (מהדורת מעריב), 1983, כרך 14 -"סיירות ומיעוטים".
הערות שוליים

↑  יעקב ארז, "האנציקלופדיה לצבא וביטחון – 'צה"ל בחילו'", הוצאת רביבים (מהדורת מעריב), 1983, כרך 14 -"סיירות ומיעוטים", עמוד 65, אורי שמחוני: "את הבית איתרנו כאשר הגענו לטווח של עשרה מטרים ממנו. לא יכלו להיעשות שום הכנות מוקדמות. פרצנו פנימה. הבית היה ריק. ואז, ברגע שהתחלנו בטיהור, נפתחה אש מכמה כיוונים בחוץ. הסתבר שהיו חוליות נוספות, והבית שהיה מזוהה כמפקדה, היה נטוש. שלושה בתים מסביב: אחד מימין, אחד משמאל, ואחד מלפנים, בטווחים של שלושים- ארבעים מטר, היו תפוסים. רצנו מן הבית החוצה ונשכבנו מבחוץ. לפני שאנחנו התחלנו לירות, הם התחילו להתקרב. כשהגיעו קרוב, פתחנו באש. הרגנו שם שניים או שלושה, והבערנו את שלושת הבתים. פוצצנו אחד מהבתים בנוסף ליעד עצמו, שהוכן לפיצוץ. היו ארבעה או חמישה הרוגים למחבלים, אנחנו לא נשרטנו. ביצענו את המשימה וחזרנו בשלום".
↑  איזה פריט צה"לי היה הכי משמעותי עבורכם?, באתר ‏מאקו‏, 26 בספטמבר 2011
↑  משה זונדר, "סיירת מטכ"ל", כתר ספרים, 2000. תקופת עמירם לוין, עמוד 165.
↑  משה זונדר, "סיירת מטכ"ל", כתר ספרים, 2000, עמוד 164, "לוין ניווט היטב את חייליו וניהל את הקרב בתבונה. בקרב השתתפו גם לוחמי סיירת אגוז בפיקודו של דוד מטק. הלוחמים התקדמו לאט מאוד לקראת מגע אש עם הסורים; כמה מהסורים נהרגו, ואחדים מהם ברחו. ההר נכבש ללא הרוגים ליחידה, אבל שבעה עשר לוחמים נפצעו".
↑  יחידת האלפיניסטים, כיבוש שיא החרמון על ידי כוח בפיקודו של עמירם לוין, מתוך אתר "יחידה".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007370619505171
עבד מלך הכושי

עֶבֶד מֶלֶךְ הַכּוּשִׁי הוא דמות מקראית; אחד מעבדי המלך צדקיהו (לפי כמה מהפירושים), שהציל ממוות את ירמיהו הנביא.
במקרא

בעקבות נבואות הפורענות שניבא ירמיהו הנביא על עם ישראל, ובפרט על יושבי ירושלים וממלכת יהודה, ניסה המלך יהויקים לאסור גם אותו, אך לא הצליח לתפסו. 
לאחר שמת יהויקים, החליף אותו במלכות צדקיהו, אשר ביקש מירמיהו שיתפלל לה' שיציל את הממלכה מהכשדים, הצרים על העיר. אולם ירמיהו ניבא שירושלים תיפול בידי הכשדים, אף שכרגע הם נטשו את המצור על מנת להילחם במצרים.
ירמיהו ניסה לצאת מירושלים לכיוון צפון אל ערי בנימין, ונתפש בידי שומרי העיר אשר חשדו כי הוא מרגל לטובת הכשדים. בתחילה הוא הושם במאסר ב"בית יהונתן הסופר", והמלך צדקיהו נענה לבקשתו להעבירו משם לחצר המטרה.
כאשר שרי ממלכת יהודה שמעו על נבואתו הקשה של ירמיהו, הם התלוננו לפני צדקיהו המלך, כי ירמיהו מרפה את ידי הלוחמים; ועל כן, המלך התיר להם לנהוג בירמיהו לפי רצונם.
השרים החליטו להשליך את ירמיהו אל בור טיט שנמצא בחצר המטרה. כאשר שמע זאת עבד מלך הכושי, הוא רץ אל המלך לומר לו שירמיהו הולך למות בשל היותו בבור. בתגובה צדקיהו אמר לעבד מלך למצוא 30 אנשים ולהעלות את ירמיהו מהבור.
כגמול על פעלו מתנבא ירמיהו על עבד-מלך הכושי: ”וְהִצַּלְתִּיךָ בַיּוֹם הַהוּא נְאֻם ה' וְלֹא תִנָּתֵן בְּיַד הָאֲנָשִׁים אֲשֶׁר אַתָּה יָגוֹר מִפְּנֵיהֶם. כִּי מַלֵּט אֲמַלֶּטְךָ וּבַחֶרֶב לֹא תִפֹּל, וְהָיְתָה לְךָ נַפְשְׁךָ לְשָׁלָל כִּי בָטַחְתָּ בִּי נְאֻם ה'”.
במדרשי חז"ל ופרשנות ימי הביניים

נחלקו הפרשנים באשר לזהותו של עבד מלך הכושי, עקב השאלה הבסיסית כיצד יש לפסק את הביטוי עבד מלך הכושי. ישנן שתי אפשרויות:
1.עבד, מלך הכושי (הכושי תואר למלך).
2.עבד-מלך, הכושי (הכושי תואר לעבד).
לשתי האפשרויות ניתן למצוא תימוכין בשפה הערבית: עבד (عابد) וגם עבד-(ה)מלך (عبد الملك) הם שמות נפוצים למדי בקרב הערבים.
רש"י על פי חז"ל, זיהה את עבד כסופרו של ירמיהו, ברוך בן נריה, ואת מלך הכושי כתואר לצדקיהו. בדומה לפרשנותו על אודות האישה הכושית.
לעומת זאת הרד"ק סובר לפי האפשרות השנייה ומקשה על פירוש רש"י :  
הנכון בעיני עוד כי זה הכושי, "עבד מלך" היה שמו. כי לולי זה, למה אמר בכל מקום עבד מלך ולא אמר המלך באחד מהם? כי אם רוצה לומר "מלך" על צדקיהו, היה לו לומר עבד המלך. ועוד: למה לא זכר שם האיש הזה באחד המקומות? אלא שמו היה "עבד מלך", כי מצאנו אחימלך ואבימלך:
פרשנים אחרים, כמצודת דוד, סוברים גם הם שהיה זה אחד מעבדי המלך הסריסים-"וַיִּשְׁמַ֡ע עֶבֶד־מֶ֨לֶךְ הַכּוּשִׁ֜י אִ֣ישׁ סָרִ֗יס וְהוּא֙ בְּבֵ֣ית הַמֶּ֔לֶךְ" (ירמיהו לח' ז'), ונקרא כושי על שם צבע עורו הכהה, או משום שאכן היה כושי.
קושי נוסף על פירוש רש"י הוא שזמן מה אחרי/לפני שירמיהו מתנבא על עבד מלך הכושי :"וְהָיְתָה לְךָ נַפְשְׁךָ לְשָׁלָל" (ירמיהו לט יח), ירמיהו מתנבא על ברוך בן נריה :"וְנָתַתִּי לְךָ אֶת נַפְשְׁךָ לְשָׁלָל" (ירמיהו מה ה).
במסכת דרך ארץ זוטא מובא שעבד מלך הכושי הוא אחד מתשעת הצדיקים שנכנסו בחייהם לגן עדן וכפי הנראה פירוש רש"י מתבסס על הנחת יסוד זו.
הערות שוליים

↑  ספר ירמיהו, פרק ל"ח, פסוקים ד'–ה'.
↑  ספר ירמיהו, פרק ל"ח, פסוקים ו'–י'.
↑  ספר ירמיהו, פרק ל"ט, פסוקים י"ז–י"ח.
↑  ספרי במדבר פיסקא צט
↑  פירוש רש"י על ירמיהו לח בוויקיטקסט
↑  מצודות על ירמיהו לח בוויקיטקסט
↑  א,יח
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 119535564  VIAF: 35268555   WorldCat (עם VIAF): 35268555
תיאודור פון קרמן

| --- | --- |

פון קרמן בקאלטק JPL
 לידה:  11 במאי 1881 בודפשט, ממלכת הונגריה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  6 במאי 1963  (בגיל 81) אאכן, גרמניה המערבית 
 שם לידה:  Kármán Tivadar Mihály 
 ענף מדעי:  אווירונאוטיקה
 מקום מגורים:  הונגריה, ארצות הברית
 מקום קבורה:  בית הקברות הוליווד פוראבר 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה לטכנולוגיה ולכלכלה של בודפשט (1902)  אוניברסיטת גטינגן (1908) 
 מנחה לדוקטורט:  לודוויג פרנטל 
 מוסדות:  Ganz Works (1902–1906)  האוניברסיטה הטכנית של ריין-וסטפאליה באאכן (1912–1930)  המכון הטכנולוגי של קליפורניה  אוניברסיטת גטינגן 
 תלמידי דוקטורט:  Maurice Anthony Biot, Franz Nikolaus Scheubel, Stanford Solomon Penner, Frank E. Marble, William R. Sears, טסיאן סו-שן, Wallace D. Hayes, Frank Malina, Ernest Edwin Sechler, Wolfgang Klemperer, Chia-Chiao Lin, Richard G. Folsom, Louis Dunn, Arthur T. Ippen, Andrew Fejer, Chieh-Chien Chang, Guo Yonghuai, S. W. Yuan, Charles Thompson Boehnlein, Alexander Charters, Edward Alcock, Frederick Delbridge Knoblock, Milton U. Clauser, James Lipp, Francis H. Clauser, William Bollay, Shih-I Pai, Robert S. Schairer, Frank Wattendorf, Homer Joseph Stewart, Allen E. Puckett, Roscoe Mills, Albert Eaton Lombard, John Brahtz, W. Bailey Oswald, Norton Bartlett Moore, Arnold Kuethe, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 פרסים והוקרה:  המדליה הלאומית למדעים
 תרומות עיקריות
 מחקרים בתחום אווירונאוטיקה
 
תיאודור פון קרמן (במקור קליימן, באנגלית: Theodore von Kármán;‏ בודפשט, 11 במאי 1881 – אאכן, 6 במאי 1963) היה מתמטיקאי, פיזיקאי ומהנדס אווירונאוטיקה וחלל, יהודי-הונגרי. מחלוצי האווירונאוטיקה ומדע החלל ומי שנחשב בין גדולי המדענים בתחום האווירונאוטיקה בעולם. מחקריו תרמו רבות להבנת עקרונות התעופה ולשימוש בניתוח מתמטי לבעיות הנדסיות, ולו תרומה מכרעת לתורת הזרימה במהירות גבוהות מעבר למהירות הקול.
קורות חיים וקריירה מדעית > השנים הראשונות

פון קרמן נולד למשפחה יהודית בבודפשט, הונגריה בשם קרמן טודור.
היה מצאצאי המהר"ל מפראג. אביו, מור קרמן (משה בשמו העברי), שינה את שם משפחתו מקליינמן לקרמן בשנת 1874, והיה פרופסור לפילוסופיה ולחינוך. אחיו היה אלמר קרמן, שופט בבית משפט.
כבר בילדותו זוהה כעילוי במתמטיקה, אולם אביו מנע ממנו את לימודי המתמטיקה, בהם ראה כלא-שימושיים. עם סיום הגימנסיה "מינטה" בבודפשט, זכה בפרס על שמו של לורנד אטווש (הו') כתלמיד המצטיין במתמטיקה ומדעים בכל הונגריה.
הוא למד ב"אוניברסיטה המלכותית הטכנית" בבודפשט (כיום "האוניברסיטה לטכנולוגיה וכלכלה של בודפשט").
הצטיין במתמטיקה, אך בלחץ אביו משה, התמחה בהנדסה.
הוא התקשה להמרות את פי האב, כיוון שבאותה שנה בא החל את לימודיו, חלה אביו.
הוא סיים את לימודיו בשנת 1902 כבעל תואר בהנדסת מכונות.
עבודת הגמר שלו הייתה "על תנועה של מוט כבד נתמך בקצהו המעוגל על ידי משטח אופקי".
בגמר לימודיו (1902) ביצע שרות חובה צבאי במשך שנה אחת, בו שימש צוער ארטילריה בצבא האוסטרו-הונגרי.
לאחר מכן, עסק במחקר והוראה במוסד בו למד, במשך שלוש שנים כ"עוזר הידראוליקה".
במהלך שנים אלו שימש גם כיועץ עבור יצרן קטרים גרמני.
מחקריו בתקופה זו עסקו בחקר מבנים תחת לחץ ודחיסה, תופעת הקריסה וכן חקר תנועתם של זורמים.
חשיבות מיוחדת נתונה למאמרו בשנת (1906) על "התאוריה של קריסה וניסויי דחיסה על עמודים ארוכים ודקים".