stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yes (חברה)
וידאו לפי דרישה (VOD)

ל-yes ישנם מספר שירותי VOD (ראשי התיבות של "Video-On-Demand", בגרסה העברית "וידאו על פי דרישה"), הפועלים כל אחד בצורה שונה ובמקביל זה לזה.
yes VOD: השירות הושק בתחילת מרץ 2010. זהו שירות מסוג Over The Top) OTT), המבוסס על חיבור לאינטרנט ולא על תווך השידור הרגיל של הממיר, תוך שילוב של תקשורת באמצעות הלוויין והאינטרנט. התקשורת באמצעות לוויין היא חד-כיוונית (מהחברה ללקוח) והתקשורת בכיוון השני (מהלקוח לחברה) נעשית על ידי האינטרנט המהיר. השירות, הניתן על גבי הממירים הלוויינים, כולל מגוון תכנים, בהם סרטים, סדרות, תוכניות פנאי ובידור ואף תוכני HD. ניתן לגשת אליו גם עם ממירי yes HD ללא הקלטה.
yes VOD Kids: השירות הושק בינואר 2013, ויצר ספריה נפרדת משירות ה-vod הראשי, שבה תכנים וסרטים לילדים ולנוער. הוא כולל סדרות בלעדיות לילדים בגיל הרך (כגון: "מיכל הקטנה", "דוד חיים", "מיקי", "מיכל ינאי בחדר החלומות", "יורם החכם" ועוד) וגם סדרות בלעדיות לנוער (כגון: "יומני החופש הגדול", "גיבור אמיתי", "מיסטר צ'יפס", "החממה", "הכלום הגדול" ועוד). השירות גם כולל תוכניות מערוצי ילדים (כגון: "הופ!", "ילדות ישראלית", "WIZ", "בייבי", "ג'וניור", "KIDZ", "ניקלודיאון" ועוד).
+yes שירות הסטרימינג (ott) הגדול ביותר שמציעה החברה, שהושק ב-2019, הכולל ערוצים בשידור חי וכן תוכני VOD בקטגוריות סרטים, סדרות, דוקו, תוכן ישראלי וילדים, המשולבים באופן מלא בתפריטי הממשק. השירות ניתן על גבי אפליקציה ייעודית לטלוויזיות חכמות וסטרימרים מסוג Android TV או Apple TV - שניתנים לרכישה דרך yes או באופן עצמאי. בנוסף ניתן להגיע לכל התכנים מאפליקציית +yes לטלפונים חכמים הניתנת ללקוחות השירות
+sting שירות הסטרימינג (ott) המוזל שמוצע כיום תחת yes, שהושק ב-2017 (בשם sting tv) הכולל ערוצים בשידור חי וכן תוכני VOD מבית yes בקטגוריות סרטים, סדרות, דוקו, תוכן ישראלי וילדים. התכנים משולבים באופן מלא בתפריטי הממשק. השירות הוא ניתן גם הוא על גבי אפליקציה ייעודית לטלוויזיות חכמות וסטרימרים מסוג Android TV או Apple TV - שניתנים לרכישה דרך yes (ממירי +yes) או באופן עצמאי. בנוסף ניתן להגיע לכל התכנים מאפליקציית +sting לטלפונים חכמים הניתנת ללקוחות השירות
ערוצי הבית של yes

yes MOVIES DRAMA: ערוץ המשדר סרטי דרמה. אפיק 1
yes MOVIES ACTION: ערוץ סרטי פעולה. אפיק 2
yes MOVIES COMEDY: ערוץ סרטי קומדיה. אפיק 3
yes ישראלי: ערוץ של סרטים וסדרות ישראליות. אפיק 4
yes+ CINEMA: ערוץ המשדר סרטי קולנוע מרחבי העולם (ממדינות שאינן דוברות אנגלית). אפיק 5
yes+ DIAMONDS: ערוץ המשדר קלאסיקות קולנועיות מהמאה ה-20. אפיק 6
yes POP UP: משדר באפיק 7 (בעבר באפיקים 26 ו-20) ב-+yes וב-+Sting בלבד.
yes דוקו: ערוץ המשדר תכנים דוקומנטריים. באפיק 8.
yes TV DRAMA: ערוץ המשדר סדרות דרמה. משדר באפיק 18, ובעבר באפיקים 5,16 ו־12 בשם yes DRAMA.
yes TV ACTION: ערוץ המשדר סדרות פעולה. משדר באפיק 19, ובעבר באפיקים 6,17 ו־13 בשם yes ACTION.
yes TV COMEDY: ערוץ המשדר תוכניות וסדרות קומיות משדר באפיק 20, ובעבר באפיקים 7 ו־15 בשם yes COMEDY.
yes MOVIES KIDS: ערוץ המשדר סרטים לילדים ולנוער בסופי שבוע חגים ימי הקיץ וחופשות בלבד באפיק 77 בyes+ וSTING+ בלבד, ובעבר באפיקים 87 ו-5 בשם yes 5 ו-yes יסבבה - כל תוכן הערוץ עבר ל-Yes VOD Kids.
הרחבות תוכן בתשלום חודשי נוסף

ערוצים, חבילות וספריות VOD בתשלום נוסף:
הרחבות תוכן בתשלום חודשי נוסף > ערוצי פרימיום

ערוץ ONE2
ערוץ MAD World המוזיקה היוונית
ערוץ ויוה וינטג'
ערוץ ויוה פרימיום
ערוץ GTV
ערוץ ההומור
ערוץ לולי
ערוץ הקומדיות הקלאסיות
ערוץ ילדותי
ערוץ הסרטים הים תיכוני
הרחבות תוכן בתשלום חודשי נוסף > חבילות פרימיום

חבילת ערוצי הדרמות הטורקיות:
 ערוץ הדרמות הטורקיות + • ערוץ הדרמות הטורקיות 2 • ערוץ הדרמות הטורקיות 3 • הערוץ הים תיכוני + • הערוץ הים תיכוני 2
חבילת ערוצי הדרמות הספרדיות:
 ערוץ הדרמות הספרדיות 1 • ערוץ הדרמות הספרדיות 2
חבילת ערוצי הדרמות ההודיות: 
 ערוץ הדרמות ההודיות 1 • ערוץ הדרמות ההודיות 2
חבילת ערוצי האקשן העולמי: 
 ערוץ האקשן העולמי 1 • ערוץ האקשן העולמי 2
חבילת הפנאי: ערוץ הריאלטי • ספריית הריאלטי • ערוץ השעשועונים • ספריית השעשועונים • ערוץ הנופש • ספריית הנופש
חבילת ערוצי העיצוב והאופנה: 
 ערוץ העיצוב • ספריית העיצוב • ערוץ האופנה הישראלי • ספריית האופנה הישראלי
חבילת ערוצי MEZZO: 
 ערוץ MEZZO • ערוץ MEZZO LIVE
החבילה ההודית: ערוץ Bollywood סרטים הודיים • ערוץ Bollywood סדרות + ספריית Bollywood סרטים הודיים קלאסיים
חבילת ויוה פרימיום: ערוץ ויוה פרימיום • ספריית ויוה פרימיום
חבילת ויוה וינטג': ערוץ ויוה ויטנג' • ספריית ויוה וינטג'
חבילת ערוצי הספורט של ערוץ הספורט:
 5SPORT 4K • 5STARS • 5LIVE • 5GOLD
חבילת ONE:
ערוץ ONE2 HD • ערוץ ONE DOCO HD • ערוץ ONE EDGE HD
חבילת ערוצי הספורט של צ'רלטון בטלוויזיה:
ספורט 1 HD • ספורט 2 HD • ספורט 3 HD • ספורט 4 HD
חבילת ערוצי הספורט של צ'רלטון בטלוויזיה ובסלולר:
ספורט 1 HD • ספורט 2 HD • ספורט 3 HD • ספורט 4 HD • ספורט 1 TO GO • ספורט 2 TO GO
הרחבות תוכן בתשלום חודשי נוסף > ספריות VOD פרימיום (SVOD)

קשת 12 STORE VOD
רשת 13 STORE VOD
ספריית הדרמות הטורקיות +
ספריית הדרמות הטורקיות 2
ספריית הים תיכוני
ספריית הים תיכוני 2
ספריית הדרמות הספרדיות
ספריית הדרמות ההודיות 1
ספריית הדרמות ההודיות 2
ספריית ויוה לפני כולם
ספריית ויוה אינסטנבול
ספריית ויוה פרימיום
ספריית ויוה וינטג'
ספריית ויוה בינג'
ספריית סרטים ישראליים
ספריית סרטים לפני כולם
ספריית הקומדיות הקלאסיות
ספריית דרמות יומיות
ספריית Discovery+ וספריית CARTOON NETWORK
ספריית הקריוקי
ספריית פסטיגלים
ספריית FOODY
ספריית מורה פרטי למתמטיקה 24/7
ספריית סרטי הולמארק
ספריית סרטי אימה
ספריית קולנוע לב
ספריית האנימה
ספריית Bollywood סרטים הודיים קלאסיים
ספריית הריאלטי
ספריית הנופש
ספריית השעשוענים
ספריית העיצוב
ספריית האופנה הישראלי
ספריית ילדותי
ספריית לולי
ספריית ערוץ הילדים
ספריית לוגי
ספריית יויו
ספריית ZOOM TOON
ספריית ערוץ הכוכבים
ספריית בייבי באנגלית
ספריית קופיקו
ספריית ARIA
ערוצי yes ששידורם נפסק או מותגו מחדש

+yes: עלה עם תחילת שידורי yes. שידר סדרות איכות, ברובן סדרות בריטיות, ובהמשך גם פעולה, מדע בדיוני ודרמה, מותג מחדש כ-yes stars 1.
ערוץ 3 ב-yes (ערוץ 3): בשנים הראשונות לשידורי yes ערוץ 3 נחלק בין חברות הכבלים ל-yes שידר במשותף סדרות מחוץ לישראל, ובעת שידור סדרות מקור של הכבלים שודרו סדרות מקור של yes או סדרות מחוץ לישראל. הערוץ שינה את שמו ל-yes stars 3 ושידר תוכני yes בלבד. הערוץ עלה יחד עם תחילת חברת yes.
YTV: ערוץ בו שודרו מאז תחילת שידורי yes תוכניות ריאליטי, פעולה וקומדיה לצעירים, מותג מחדש כ-yes Y ובהמשך ירד מהאוויר.
ערוץ בריזה: שידר תוכן ישראלי וסדרות. הערוץ עלה לאוויר באוקטובר 2000, זמן קצר לאחר תחילת השידורים. 60% ממנויי YES רכשו את הערוץ. ערוץ "בריזה" נסגר בתחילת 2004.
Yes Base: החליף את ערוץ 3 ב-yes, ערוץ בו שודרו סדרות רכש מפורסמות לכל המשפחה. שודר במקביל ב־HOT בשם "HOT Family"
ערוץ הקולנוע הישראלי: ערוץ בו שודרו רק סרטים ישראלים ואחר כך תוכניות ישראליות, הערוץ חודש כ-yes ישראלי (משודר כיום באפיק 4)
ישראלי yes stars: ערוץ שכל תכניו דיברו עברית. בערוץ שודרו סרטים ותוכניות ישראליות בהפקת החברה או עבורה.
yes Weekend: ערוץ בו שודרו בסופי שבוע בלבד סדרות של מדע בדיוני, מתח וריאליטי, מותג מחדש כ-yesSTARS.
ערוצי yesSTARS: התחיל כערוץ בודד בו שודרו תוכניות רכש מכל הסוגים (במקביל לערוץ yes+). בהמשך מותג מחדש כשלושה ערוצים, כששמו שונה ל-yes stars 2, במקביל לערוצים yes stars 1 ו-3.
yes Next: סדרות מכל הז'אנרים המיועדות לצעירים. גם לאחר ירידת הערוץ, הייתה ספרייה מיועדת לו ב-yesVOD. ב- ינואר 2018 בעקבות היעדר הזכויות של yes לרוב הסדרות ועקב מיתוג מחדש של ערוצי הסדרות וחוסר ביקוש הספרייה ירדה, ותכנים אשר יש ל־yes עדיין זכויות לשדר אותם חולקו לספריות מותאמות (לדוגמה, "המורדים" בתיקיית ילדים ונוער).
yes SCI FI: ערוץ בו שודרו סדרות מדע בדיוני. הערוץ הוחלף על ידי yes Oh
yes Oh HD: סדרות מרשת HBO. סיים את שידוריו ב-17 במרץ 2019. תכניו פוזרו בערוצים האחרים.
yes Anime: ערוץ שמשדר תוכניות אנימה ביפנית ובאנגלית עם תרגום עברית ורוסית.
סטאר וורלד: ערוץ בידור אמריקאי ובריטי המשדר תוכניות, סדרות פעולה, דרמה, קומדיה ותוכניות אירוח ועוד.
yes Show: סרטים חדשים בהזמנה אישית 24 שעות ביממה עם פרסומות רחבים של הסרטים, מותג מחדש כ-yes Video box ובהמשך ל-DVD Box.
Cartoon Network: ערוץ השידר סדרות וסרטים מצוירים (רובם אמריקאיים) 24 שעות ביממה. עלה לאוויר עם תחילת שידורי YES, בתחילה בבלעדיות בארץ.
"יסבבה": ערוץ ששידר תוכניות לילדים ובני נוער הוחלף ב-yes5 HD.
"בייבי+": ערוץ המיועד להורים טריים והורים לעתיד המעוניינים לקבל תכנים בנושאי גידול ילדים והטיפול בהם (ערוץ משלים של ערוץ "בייבי").
yes movies HD: ערוץ סרטים ב-HD. פוצל ל-2 ערוצים ובוטל. כל תכניו כיום ב־VOD
yes India: ערוץ סרטים הודיים.
yes Teleclub: ערוץ סרטים וסדרות בשפה הרוסית לכל המשפחה.
yes 3: ערוץ סרטי קולנוע עולמי. שודר באפיק 3. ירד ב-15 בספטמבר 2020 כחלק מההשקה של שדרת הערוצים החדשה.
yes EDGE: סדרות מבית רשתות שואוטיים, FX ו-HBO. חלק מהסדרות שעלו הן סדרות חדשות לחלוטין ביניהן הפקות מקור חדשות של yes. שודר באפיק 18.
yes בידוד בשלייקס: ערוץ שיועד לגיל השלישי בתקופת התפרצות נגיף הקורונה בישראל ושידר באפיק 18 של yes EDGE בחלק משעות היום עד שבסוף השתלט על הערוץ. ירד ב-15 בספטמבר 2020 כחלק מההשקה של שדרת הערוצים החדשה.
ראו גם

+STING
ביסלי

| --- | --- |

 
 מאכלים
 מוצא:  ישראל ישראל
 יצרן:  אסם
 תאריך יצירה:  1975 
 אופן הגשה:  חטיף מלוח
 מרכיבים עיקריים:  קמח חיטה (מכיל גלוטן) (72%), שמן חמניות
 
ביסלי הוא חטיף מלוח המיוצר על ידי חברת אסם.
היסטוריה

החטיף מיוצר משנת 1975, ופותח על ידי צוות שבראשו עמד מהנדס המזון דן פרופר, לימים מנכ"ל החברה, ועל ידי ד"ר יאיר ויל שהיה המדען הראשי בחברה מסוף שנות ה-60 ועד 1997. ד"ר ויל סיים את לימודיו באוניברסיטת קליפורניה בברקלי בכימיית מזון ולאחר פוסט דוקטורט בשיקגו חזר לאסם כמדען ראשי. החטיף פותח לפי רעיון של אפרים סעדון, מנהל ייצור בחברה. לאחר תיבול הבצק במספר טעמים, ערך פרופר מבחן טעימה בתיכון הדתי הצמוד, וטעם הגריל נבחר. בראשיתו שווק הביסלי בשלושה טעמים: בצל, גריל ופלאפל ובהמשך נוסף ברביקיו.
חברת אסם החלה לייצר את המוצר במקום פופקורן, לאחר שהבינה כי לא קיימים בישראל חטיפים מלוחים.
בעת ייצורו של הביסלי הראשון, מומחיות החברה הייתה בייצור פסטות, ובעקבות זאת גם צורת הביסלי הראשון הייתה כצורת פסטה. החטיף נוצר לראשונה כאשר הגיעה למפעל מכונת טיגון שלא התאימה לפס הייצור, ברגע של יצירתיות ניסה אפרים סעדון לטגן כמות קטנה של פסטה. בעקבות הצלחת הרעיון הוחלט להכין את החטיף על ידי טיגון של פסטה במכונת הטיגון וכך מיוצר החטיף עד היום. בשנת 1998 החברה ומשרד הפרסום אריאלי יצרו את הדמויות גריל וברביקיו (או בכינויו: ברבי) ושרים את הג'ינגלים לפרסומות הם הזמרים ליאור פרחי ואלון חסון אשר שימשו עד שנת 2018. כפרזנטורים של החטיף, בשנת 2009 עד השנה הזו דיבבו את הדמויות אודי גוטשלק וציון ברוך.
הביסלי משווק כיום ברחבי העולם ומיוצר במספר טעמים, בהם גריל, ברביקיו, פלאפל, בצל, פיצה, וזיתים, ובנוסף בכמה טעמים במהדורה מוגבלת, ביניהם זעתר, שווארמה, המבורגר, "חריף עצבני", מקסיקני ולתקופה קצרה חטיף חיטה חסר שם שעל הלקוח להמציא לו שם ולפרסמו בדף הפייסבוק של החטיף. כל טעם מאופיין בצורה אחרת של החטיף. ביסלי גריל, למשל, הוא בעל מבנה מפותל המזכיר פסטה פוסילי. ביסלי פלאפל, לעומתו, הוא בעל מבנה לא מיושר. בנוסף, בפברואר 2012 התחילה לייצר חטיף קל שנקרא "ביסלי יאללה". לקראת בחירות 2013 יוצרו שני טעמים חדשים "חמוץ חריף" ו"חריף אש", כך שהקונה יכול לבחור את הטעם המועדף עליו מתוך השניים בקבוצת הפייסבוק של החטיף. בשנת 2014 החלה החברה לשווק את "ביסלי אקסטרים" במארז של 70 גרם.
בשנת 2015 יצרה החברה את "ביסלי נאצ'וס בטעמים "ספייסי צ'ילי", "חמוץ חריף" ו"אקסטרא צ'יז".
בינואר 2018 השיקה החברה את סדרת החטיפים "אח של ביסלי", שעשויים מקמח תירס במקום קמח חיטה, לקהל הסובל מרגישות לגלוטן, ומגיעים בטעמים מעושן, ספייסי צ'ילי וסלסה פיקנטית.
אריזות

ביסלי נמכר באריזות קטנות של 67–70 גרם ובאריזות גדולות של 190–200 גרם. בשנת 2015 הוסיפה החברה אריזה בגודל של 55 גרם. בעקבות זאת נקנסה אסם ב-1.296 מיליון ש"ח על ידי הרשות להגנת הצרכן. במגזר הערבי מוכרת החברה גם אריזה קטנה יותר במשקל של 50 גרם.
גלריה

מגוון סוגים של ביסלי:
ביסלי פלאפל
ביסלי בצל
ביסלי פיצה
ביסלי טאקו
ביסלי גריל
ביסלי ברביקיו
ראו גם

במבה
חטיף תפוחי אדמה
לקריאה נוספת

גלית חמי וסופי שולמן, להמציא כל בוקר מחדש – סיפורה של החדשנות הישראלית, ידיעות ספרים, 2018, הפרק "תעמיס לי", עמ' 106–109
הערות שוליים

↑  חדש בשוק החטיפים, דבר, 21 באפריל 1975
↑  סיגל בן דוד פוקסיה‏, מי המציא את הביסלי?, באתר וואלה, 24 בנובמבר 2016
↑  עופר אדרת, היהודי מבנגזי שהמציא את הביסלי, באתר הארץ, 2 בנובמבר 2017
↑   כל הסודות מאחורי מפעל חייו: יו"ר אסם הפורש בריאיון פרידה, סרטון בערוץ "חדשות 13", באתר יוטיוב, 2 בפברואר 2023
↑  ביסלי גדול - להיט, דבר, 6 בינואר 1978
↑  שמעתם? ביסלי בהוזלה מיוחדת, מעריב, 8 בספטמבר 1980
↑  איך מייצרים את הביסלי?, באתר אנציקלופדיה אאוריקה
↑  אח של ביסלי נולד בפרסומת חדשה עם מיכל דליות. ואיך הטעם?, באתר קמפיינ.ים, ‏14 בינואר 2018
↑  אסם וויליגר הקטינו אריזות של מוצרים - וישלמו ביוקר, באתר גלובס, 15 במרץ 2015
↑  אילנית חיות, ‏יהודים משלמים יותר: ביסלי נמכר לצרכן הערבי ב-2 שקלים, באתר גלובס, 4 באוקטובר 2012
אליפות העולם בכדורסל נשים 1953

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  7 במרץ 1953
 תאריך סיום:  22 במרץ 1953
 מספר משתתפות:  10
 מארחת:  צ'ילה צ'ילה
 ערים מארחות:  סנטיאגו דה צ'ילה
 זוכה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מספר משחקים:  32
 מלך הסלים:  צרפת אן-מרי גולשאן  19.2 למשחק
 
אליפות העולם בכדורסל נשים 1953 היא אליפות העולם הראשונה בכדורסל נשים שאורגנה על ידי פיב"א ונערכה בסנטיאגו דה צ'ילה, צ'ילה בין ה-7 במרץ ל-22 במרץ 1953.
המשחקים נערכו באצטדיון הלאומי של צ'ילה. ארצות הברית זכתה באליפות.
הנבחרות המשתתפות

הקבוצות החזקות מאירופה החליטו לא להשתתף ולכן אירופה היית המיוצגת על ידי הקבוצות שזכו במקום השביעי והשמיני באליפות אירופה.
| מרחב | מקומות | נבחרות | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| המדינה המארחת | 1 | צ'ילה צ'ילה |  |
| דרום אמריקה | 4 | פרגוואי פרגוואי  ברזיל ברזיל ארגנטינה ארגנטינה  פרו פרו | אלופת דרום אמריקה  מקום שני באליפות דרום אמריקה  מקום שלישי באליפות דרום אמריקה  מקום רביעי באליפות דרום אמריקה |
| אירופה | 2 | צרפת צרפת  שווייץ שווייץ | מקום שביעי באליפות אירופה  מקום שמיני באליפות אירופה |
| צפון אמריקה | 1 | ארצות הבריתארצות הברית |  |
| מרכז אמריקה וקריביים | 2 | מקסיקו מקסיקו   קובה קובה | אלופת מרכז אמריקה  מקום שני באליפות מרכז אמריקה |
שיטת המשחקים

תחילה התקיים השלב המוקדם בו נקבעו שש עולות לבית הגמר. בבית הגמר הקבוצות נפגשו בשיטת ליגה עם מפגש בודד בין הקבוצות. הקבוצות שלא עלו לבית הגמר, שיחקו לקביעת המקומות 7–10.
בית הגמר

| מיקום | נבחרת | נקודות | ניצחונות | הפסדים | קליעה | ספיגה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ארצות הבריתארצות הברית | 9  | 4  | 1 | 188  | 155 | 33 |
| 2 | צ'ילה צ'ילה | 8  | 3  | 2 | 227  | 207 | 20 |
| 3 | צרפת צרפת | 8  | 3  | 2 | 227  | 176 | 51 |
| 4 | ברזיל ברזיל | 8  | 3  | 2 | 183  | 189 | 6- |
| 5 | פרגוואי פרגוואי | 6  | 1  | 4 | 170  | 237 | 67- |
| 6 | ארגנטינה ארגנטינה | 6  | 1  | 4 | 159  | 189 | 30- |
דירוג סופי

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

| מיקום | נבחרת | מאזן |
| 1 | ארצות הברית ארצות הברית | 1-5 |
| 2 | צ'ילה צ'ילה | 2-4 |
| 3 | צרפת צרפת | 2-4 |
| 4 |  ברזיל | 2-4 |
| 5 | פרגוואי פרגוואי | 5-4 |
| 6 | ארגנטינה ארגנטינה | 4-2 |
| 7 | פרו פרו | 3-3 |
| 8 | מקסיקו מקסיקו | 3-2 |
| 9 | שווייץ שווייץ | 4-1 |
| 10 | קובה קובה | 5-2 |
יהודי מועדף

יהודי מועדף (בגרמנית: Vorzugsjude) הוא, לפי המילון הנאצי, אסיר יהודי במוצאו, שבגלל קשריו למדינות זרות נראה מתאים לשחרור בתמורה לאזרחים גרמנים שהוחזקו בידי בעלות הברית (למשל הטמפלרים בשרונה), או בתמורה למשלוח סחורות שהיו חשובות לשם תעשיית החימוש והמלחמה הגרמנית. לפעמים היסטוריונים משתמשים גם במונח "חילופי בני ערובה".
חילופי אזרחים

על פי הנוהג במשפט הבינלאומי, התאפשרה החלפתם של גרמנים המתגוררים בשטחים שהיו בשליטת בעלות הברית באזרחים בעלי אזרחות זרה שנכלאו בגרמניה הנאצית. חילופין כאלה הוכנו על ידי המחלקה המשפטית והמחלקה הפוליטית במשרד החוץ הפדרלי ובמשרד הראשי לביטחון הרייך במחלקה II B 4 (לימים IV F 4), המחלקה למשטרת הזרים וביטחון הגבולות. החלפת בני ערובה יהודים הייתה באחריות מחלקתו של אייכמן.
בשבי הגרמני הוחזקו אנשי שגרירות, אנשי צוותי ים (ימאים) וחובשים. הם נכלאו לאחר פרוץ המלחמה והיו זמינים לחילופי שבויים. בגרמניה היו מעט זרים שניתן היה להציע להחלפה תמורת גרמני הרייך שנכלאו במדינות בחו"ל, ולכן בהדרגה הורחב מעגל הכלואים ליהודים רבים יותר ויותר - בני הלאום המקביל (בריטי, צרפתי וכו') ובני לאום כפול (גרמני ואחר). מעגל "יהודי החליפין" הורחב משמעותית בתחילת 1943. נקבע שגם יהודים שרק קיימו "יחסים משפחתיים, ידידותיים, פוליטיים או מסחריים" עם אנשים במדינות עוינות (בעיקר ארצות הברית) צריכים לשמש כבני ערובה להחלפה.
מחנה מעצר

עוד לפני שהוקם מחנה הריכוז ברגן בלזן, נכלאו אנשים בעלי אזרחות מתאימה לשם חילופין, או בעלי אזרחות כפולה, במחנות המעצר בוויטל, בליבנאו (גר'), בוורצך (גר'), בלאופן (אנ') ובבורג טיטמונינג (גר') על מנת לשמש כאנשים זמינים ה"ניתנים להחלפה". מחנות ליבנאו (לנשים) ולאופן נותרו פעילים גם לאחר הקמת מחנה המעצר ברגן בלזן בו נכלאו אסירים אלה, וזאת במקרה שלא היה ספק שהם בעלי אזרחות זרה. מחנות מעצר אחרים, בהם מחנה לינדלה (אנ'), שימשו גם כמחנות מעבר.
מחנה זמני בברגן בלזן

באביב 1943 הורה היינריך הימלר להקים מחנה בו ייכלאו כ-10,000 יהודים לשם חילופי אסירים או כאמצעי לחץ כדי לאפשר לגרמניה רכישת מטבע זר וחומרי גלם. עוד כלואים במקום היו אזרחי מדינות נייטרליות או בעלות ברית שנדרשו כקלפי מיקוח וכדי להבטיח שיתוף פעולה מצד ממשלות. לצורך כך הוקם בברגן בלזן "מחנה מגורים" ל"יהודי חילופין", בו היו ארבעה מחנות משנה. מאמצע יולי 1943 נכלאו במחנה זה יהודים פולנים שהיו להם דרכונים או תעודות זיהוי אישי אחרות ממדינות דרום אמריקה. היה מחנה ליהודי ספרד מיוון עם דרכונים ממדינות אמריקאיות, אליו הוכנסו גם יהודים איטלקים עם דרכון טורקי. החלק הגדול ביותר של המחנה היה "מחנה הכוכבים" (שטרנלגר, Sternlager), שאליו גורשו בעיקר יהודי הולנד; קבוצות קטנות הגיעו, צרפת, יוגוסלביה ואלבניה. בקיץ 1944 נוסף מחנה ליהודי הונגריה. 14,700 גברים, נשים וילדים יהודים עברו כאסירי חילופין במחנה ברגן בלזן. כ-2,560 מהם שוחררו דרך חילופי אסירים. קבוצה בגודל דומה עברה במחנה רק בתור עצירת ביניים בדרך למחנות ההשמדה. מרבית היהודים שנכלאו במחנה המעצר, כ-7,000 גברים, נשים וילדים, הוחזקו כקלף מיקוח עד לימי המלחמה האחרונים. בנובמבר 1944 וינואר 1945 הורדו "יהודים הניתנים להחלפה" מרכבת הטרנספורט מברגן בלזן לשווייץ. הם לא הוחזרו לברגן בלזן, אלא הועברו למחנות המעצר בלינבאו, לינדלה ו-וורצך. בחודשים האחרונים של המלחמה לא היה עוד "טיפול מועדף". כאשר התקרב צבא בעלות הברית, הועברו "יהודי החילופין" לכיוון גטו טרזין, אך רק אחת משלוש הרכבות הגיעה ליעד. בטרנספורט אחר נספו אסירים רבים, במה שנודע לימים בתור "הרכבת האבודה", לאחר ימים של שוטטות בין החזיתות.
חילופי אסירים

בתחילת המלחמה התגוררו בארץ ישראל תחת המנדט הבריטי כ-2,000 טמפלרים גרמנים, שניתן היה להחליפם באזרחים בריטים שנשבו בידי הגרמנים בפולין הכבושה. המשא ומתן הממושך על השיבה הואץ כאשר הובאו 700 אזרחים גרמנים מארץ ישראל לאוסטרליה ונכלאו בה. בין דצמבר 1941 לפברואר 1943 הגיעו לארץ ישראל שלוש קבוצות, בסך הכל 200 איש, בהן לפחות 69 יהודים בעלי אזרחות ארץ ישראלית. בהמשך הספיק אישור הגירה כדי להשתחרר. ביוני 1944 הובאו לארץ ישראל דרך טורקיה 222 יהודים מברגן בלזן ו-61 מוויטל ומלאופן (זלצאך). במרץ 1945 הוחלפו בגרמנים 99 יהודים מברגן בלזן ו-38 ממחנה הריכוז רוונסבריק. הם נשלחו לשוודיה בדרכם לארץ ישראל. מאות יהודים חולצו גם הם, כי הציגו תעודה המעידה על כך שניתנה להם אשרת כניסה לארץ ישראל.
ספרות

Thomas Ammann, Stefan Aust: Hitler's traffickers. The fate of the exchange Jews. Rotbuch, Berlin 2013, ISBN 978-3-86789-079-3
Yehuda Bauer : Free Purchase of Jews? Negotiations between Nazi Germany and Jewish representatives from 1933 to 1945. Translated by Klaus Binder and Jeremy Gaines . Jewish publishing house, Frankfurt am Main 1996, ISBN 3-633-54107-1 .
Lisa Hauff (arr.): The Persecution and Murder of European Jews by National Socialist Germany 1933–1945 (Collection of Sources), Volume 11: German Empire and Protectorate of Bohemia and Moravia April 1943–1945 . Berlin / Boston 2020, ISBN 978-3-11-036499-6 (here "Exchange Jews", pp. 47–52)
Ladislaus Löb : Business with the devil: The tragedy of the Jewish savior Resző Kasztner . Survivor's report. Böhlau, Cologne 2010, ISBN 978-3-412-20389-4 .
Alexandra-Eileen Wenck: Between human trafficking and the "final solution" - the Bergen-Belsen concentration camp. Paderborn 2000, ISBN 3-506-77511-1
ראו גם

הסכם ההעברה (1933)
ישראל קסטנר (1944)
יהודי חסות
הערות שוליים

↑  Thomas Rahe: Bergen-Belsen Stammlager. In: Wolfgang Benz, Barbara Distel (Hrsg.): Der Ort des Terrors. Geschichte der nationalsozialistischen Konzentrationslager. Band 7: Niederhagen/Wewelsburg, Lublin-Majdanek, Arbeitsdorf, Herzogenbusch (Vught), Bergen-Belsen, Mittelbau-Dora. C.H. Beck, München 2008, ISBN 978-3-406-52967-2, S. 196.
↑  Alexandra-Eileen Wenck: Zwischen Menschenhandel und „Endlösung“ – Das Konzentrationslager Bergen-Belsen. Paderborn 2000, ISBN 3-506-77511-1, S. 56.
↑  Alexandra-Eileen Wenck: Zwischen Menschenhandel und „Endlösung“ – Das Konzentrationslager Bergen-Belsen. Paderborn 2000, ISBN 3-506-77511-1, S. 387 / s. a. Dokument VEJ 6/228 in: Susanne Heim (Bearb.): Die Verfolgung und Ermordung der europäischen Juden durch das nationalsozialistische Deutschland 1933–1945 (Quellensammlung) Band 6: Deutsches Reich und Protektorat Böhmen und Mähren Oktober 1941–März 1943. Berlin 2019, ISBN 978-3-11-036496-5
↑  Alexandra-Eileen Wenck: Zwischen Menschenhandel und „Endlösung“ – Das Konzentrationslager Bergen-Belsen. Paderborn 2000, ISBN 3-506-77511-1, S. 55.
↑  Alexandra-Eileen Wenck: Zwischen Menschenhandel und „Endlösung“ – Das Konzentrationslager Bergen-Belsen. Paderborn 2000, ISBN 3-506-77511-1, S. 390.
↑  Rainer Schulze: „Rettungsbemühungen.“ Anmerkungen zu einem schwierigen Thema der Zeitgeschichte. In: KZ-Gedenkstätte Neuengamme (Hrsg.): Hilfe oder Handel?. Bremen 2007, ISBN 978-3-86108-874-5, S. 11 f.
↑  Rainer Schulze: „Rettungsbemühungen.“ Anmerkungen zu einem schwierigen Thema der Zeitgeschichte. In: KZ-Gedenkstätte Neuengamme (Hrsg.): Hilfe oder Handel? Bremen 2007, ISBN 978-3-86108-874-5, S. 14.
↑  Israel Gutman u. a.(Hrsg.): Enzyklopädie des Holocaust. München und Zürich 1995, ISBN 3-492-22700-7, Bd. 1, S. 131.
↑  Alexandra-Eileen Wenck: Zwischen Menschenhandel und „Endlösung“ – Das Konzentrationslager Bergen-Belsen. Paderborn 2000, ISBN 3-506-77511-1, S. 220–228.
↑  Israel Gutman u. a. (Hrsg.): Enzyklopädie des Holocaust. München und Zürich 1995, ISBN 3-492-22700-7, Bd. 1, S. 132–133.
קספר ולדקאמפ

קספר ולדקאמפ (בהולנדית: Caspar Veldkamp; נולד ב-23 באפריל 1964) הוא פוליטיקאי ודיפלומט הולנדי, המכהן כשר החוץ של הולנד החל מיולי 2024. כיהן כחבר בית הנבחרים של הולנד מטעם מפלגת חוזה חברתי חדש.
קורות חיים

ולדקאמפ החל לעבוד כאחראי מדיניות במשרד החוץ של הולנד בשנת 1993. מאוחר יותר עבד בנציגויות הולנד בוורשה, וושינגטון, בריסל ולונדון, ושימש כשגריר הולנד בישראל (2011–2015) וביוון (2015–2019). בתפקיד האחרון, הוא שיתף פעולה עם ירון דייסלבלום במשבר החוב של יוון. תפקידו הדיפלומטי האחרון היה כחבר במועצת המנהלים של הבנק האירופי לשיקום ולפיתוח.
ולדקאמפ היה חבר במפלגה הנוצרית-דמוקרטית (הולנד), אולם עבר לחוזה חברתי חדש בבחירות הפרלמנטריות בהולנד 2023. במהלך הקמפיין אמר ולדקאמפ כי הוא ביקורתי כלפי "העברת הסמכויות" לאיחוד האירופי. הוא נבחר לבית הנבחרים של הולנד, שם התמקד בענייני חוץ והגירה.
לאחר שדיק סכוף הקים ממשלה בתמיכת המפלגה למען החירות, מפלגת העם למען חופש ודמוקרטיה, חוזה חברתי חדש ותנועת האזרח החקלאי, ולדקאמפ הושבע לתפקיד שר החוץ ב-2 ביולי 2024, והחליף בכך את האנקה ברוינס סלוט (אנ'). בימיו הראשונים בתפקיד השתתף בפסגת נאט"ו בוושינגטון 2024, שם נפגש עם שר החוץ ישראל כ"ץ. ולדקאמפ הודיע כי הולנד תדחוף את האיחוד האירופי להכריז על משמרות המהפכה האסלאמית כארגון טרור. הממשל הפך את המחויבות של ההמשלה הקודמת, שנעשה בעקבות השתלטות הטליבאן מחדש על אפגניסטן, לאפשר לשומרים האפגניים של שגרירות הולנד ושל כוח המשימה באורוזגאן לעבור להולנד.
ב-21 בנובמבר 2024 היה ולדקאמפ ראשון הפוליטיקאים בעולם, שהכריזו על כוונה לכבד את צווי המעצר שהוציא בית הדין הפלילי הבינלאומי בהאג (ICC) כנגד בנימין נתניהו ויואב גלנט. בעקבות אמירה זו ביטל שר החוץ גדעון סער את ביקורו של ולדקאמפ בישראל שאמור היה להיערך בסוף נובמבר.
הערות שוליים

↑  "Caspar Veldkamp". Nieuw Sociaal Contract (בהולנדית). נבדק ב-22 ביוני 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Van Slooten, Bert (2023-09-27). "Wie is Omtzigts kandidaat Caspar Veldkamp?". Brusselse Nieuwe (בהולנדית). נבדק ב-2023-12-21.
↑  "Drs. C.C.J. (Caspar) Veldkamp". www.parlement.com (בהולנדית). נבדק ב-2023-12-21.
↑  Wolzak, Martine (2023-09-26). "Nummer vier lijst-Omtzigt: 'Mijn collega's vinden Kamerlidmaatschap geen promotie'". Het Financieele Dagblad (בהולנדית). נבדק ב-2023-12-21.
↑  "Ministers en staatssecretarissen kabinet-Schoof beëdigd" [Ministers and state secretaries of Schoof cabinet sworn in]. NOS (בהולנדית). 2 ביולי 2024. נבדק ב-2 ביולי 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Katz warns against Iran, China at NATO summit". The Jerusalem Post. 10 ביולי 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Kamer achter weigeren groep Afghaanse bewakers" [House supports refusal of group Afghan guards]. NOS (בהולנדית). 23 באוקטובר 2024. נבדק ב-23 באוקטובר 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  איתמר אייכנר, סער ביטל את ביקור שר החוץ ההולנדי. אלה המדינות החברות שזעמו על האג: "מביש", באתר ynet, 21 בנובמבר 2024