stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התור באיבן שדאד 2
עלילה

מדי לילה מתקבצים עשרות מתושבי מזרח ירושלים, מצוידים במזון ושתייה, כדי לתפוס מקום טוב בתור למשרד הפנים. אלו לצד אלו נדחסים נשים עם תינוקות, גברים מבוגרים ובחורים צעירים, ממתינים בתנאים בלתי אנושיים לפתיחת המשרד בבוקר. באמצעות המציאות הקשה שנחשפת עולה תמונה קפקאית מחרידה אשר משקפת את מגוון הבעיות והטענות שיש לתושבים הפלסטינים כלפי השלטון הישראלי.
עיסאם קוטוב היה תושב ירושלים עד שחלה באי ספיקת כליות. עד אז שילם מס כחוק לעירייה, לקופת חולים ולביטוח הלאומי, הכל לכאורה היה בסדר. אך מרגע שחלה ונזקק לתרופות יקרות ולטיפולי דיאליזה, החליטו לפתע הפקידים במשרד הפנים ובביטוח הלאומי שקוטוב לא זכאי כלל לתושבות ישראלית, מבחינתם הוא כבר לא קיים ועליו להסתדר בכוחות עצמו, אף על פי שמאז 1967 הוא שילם מיסים כנדרש.
רנא שלעבי, היא ילדה מחוננת שנולדה במזרח ירושלים לאם ירושלמית. מצבה הכלכלי הקשה הפגיש אותה עם ג'יזלה, תיירת יהודייה מאיטליה שהחליטה לעזור לה. היא מבקשת לצאת אתה לאיטליה כדי להפגיש אותה עם איטלקים עשירים שיתמכו בה כלכלית אולם כאשר הן ניגשות יחד למשרד הפנים מסתבר שרנא כלל אינה רשומה במרשם האוכלוסין ולכן אין באפשרותה לצאת מן הארץ.
הסרט משלב צילומים במצלמה נסתרת במשרד הפנים, ועוקב אחרי מסלול הייסורים של עיסאם, רנא ותושבים פלסטינים אחרים אשר עומדים בתור למשרד הפנים ומבקשים להשיג הכרה בתושבותם כדי שיוכלו לקבל את הזכויות המגיעות להם.
התמונה המתגלה מציגה את פרצופה האחר של ירושלים, עיר הקודש, במדינת ישראל של שנת 2000. בעקבות הסרט התקיים דיון בכנסת כמו כן הסרט הוקרן כעדות למצבם העגום של ערביי מזרח ירושלים.
תגובות לסרט

הסרט זכה בפרס: "הסרט הטוב ביותר" בפסטיבל לסרטים דוקומנטריים, פסטיבל דוקונגה ה-4, והוקרן בסינמטקים של תל אביב, חיפה וירושלים.
הסרט נבחר לשמש כמוצג משפטי בתביעה שהגישה האגודה לזכויות האזרח לבית המשפט העליון נגד משרד הפנים.[דרוש מקור]
מאיר מרגלית, חבר מועצת עיריית ירושלים (מרצ), ארגן הקרנה שלו לפני חברי המועצה ושר הפנים, אך ההקרנה בוטלה על ידי ראש עיריית ירושלים אהוד אולמרט. דינה זילבר ממחלקת בג"ץ של פרקליטות המדינה הזמינה את הסרט להקרנה לפני עמיתיה.
דיאן ראדוניץ' (כדורגלן)

דיאן ראדוניץ' (בקרואטית: Dejan Radonjić, נולד ב-23 ביולי 1990) הוא כדורגלן קרואטי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת שיבניק.
קריירה

ראנדוניץ' נולד בטטנאג בדרום גרמניה, הוא החל לשחק בגיל צעיר בקבוצת אולם המקומית, לפני שעבר ב-2008 למחלקת הנוער של באיירן מינכן.
ב-2010 הצטרף לקבוצה הבוגרת של רוונסבורג מהליגה החמישית הגרמנית. לאחר מכן עבר לאריסקריץ' בה שיחק שנתיים. בינואר 2013 עבר לזרינסקי אוזליז' בה הבקיע 33 שערים ב-24 הופעות בליגה.
בקיץ 2014 ראדוניץ' חתם בדינמו זאגרב אלופת קרואטיה עבור 500,000 יורו. ב-18 ביולי 2014 ערך את הופעתו הבכורה בקבוצה בניצחון 4-0. ב-4 באוגוסט 2014 הושאל לעונה אחת לאיסטרה 1961.
ב-26 באוגוסט 2015, יום לאחר שמכבי תל אביב הבטיחה את העפלתה לשלב הבתים של ליגת האלופות 2015/2016, הושאל ראדוניץ' לקבוצה מדינמו זאגרב לעונה אחת עם אופציה להארכה. ב-12 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה במדי מכבי בתיקו 1:1 נגד עירוני קריית שמונה. ב-27 בינואר 2016 הושאל להפועל רעננה עד לסוף העונה. ב-30 בינואר ערך את הופעת הבכורה בניצחון 1:0 על מכבי פתח תקווה בו בישל את שער הניצחון. ב-9 באפריל כבש את שערו הראשון בקבוצה בהפסד 3:2 לבני סכנין. ב-3 במאי 2016 שוחרר ראדוניץ' מרעננה. ב-25 ביולי 2016 הושאל ראדוניץ' ללוקומטיבה לעונה אחת.
בקיץ 2019 עבר לקבוצת קריליה סובייטוב סמרה מליגת העל הרוסית בכדורגל. ב-11 בספטמבר 2020 חתם בקינגדאו הונחאי הסינית.
הערות שוליים

↑  יניב טוכמן‏, מכבי תל אביב החתימה את דיאן ראדוניץ', באתר וואלה, 26 באוגוסט 2015
↑  יניב טוכמן‏, עירוני קרית שמונה ומכבי תל אביב נפרדו ב-1:1, באתר וואלה, 12 בספטמבר 2015
↑  מערכת וואלה! ספורט‏, ליגת העל: הפועל רעננה ניצחה 1:0 את מכבי פתח תקווה, באתר וואלה, 30 בינואר 2016
↑  מערכת וואלה! ספורט‏, ליגת העל: בני סכנין ניצחה 2:3 את הפועל רעננה, באתר וואלה, 9 באפריל 2016
↑  עמית גולדשטיין‏, הפועל רעננה: דיאן ראדוניץ' שוחרר ויחזור לקרואטיה בימים הקרובים, באתר וואלה, 3 במאי 2016
↑  העברות בעולם, 11.9: גונסאלו היגואין הגיע לארצות הברית במטרה לחתום במיאמי, באתר וואלה, 11 בספטמבר 2020
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ירושלים ממתינה בתור

| --- | --- |

 בימוי:  אמיר הר-גיל עוזרת במאי: אספהאן בהלול
 הופק בידי:  אמיר הר-גיל ואודי קלינסקי מחברת פרו–ויד, חברה להפקת סרטים בע"מ
 עריכה:  מיכל רנון ומתן אליגור
 צילום:  עופר ינוב
 מדינה:  ישראל
 משך הקרנה:  60 דקות
 שפת הסרט:  עברית 
 סוגה:  תיעודי
 דף הסרט ב־IMDb
 
ירושלים ממתינה בתור (באנגלית: Jerusalem in Line) הוא סרט תיעודי של במאי הסרטים אמיר הר-גיל, שיצא בשנת 2015. זהו סרט מעקב שהופק 13 שנים אחרי צילומי הסרט "התור באיבן שדאד 2" (Line Up) שהתמקד בפלסטינים במזרח ירושלים, בעלי תעודת זהות כחולה, ישראלית. את הסרט יצרו יהודי וערביה, אמיר הר-גיל, ואספהאן בהלול. הסרט זכה ב-6 פרסים בינלאומיים ביניהם ביניהם הסרט הדוקומנטרי הטוב ביותר ב-UK International Film Festival בלונדון.
עלילה

הסרט הדוקומנטרי "ירושלים ממתינה בתור" מביא את סיפורם של ישראלי ופלסטינית שחברו יחד כדי לחזור למזרח ירושלים ולברר מה השתנה.
לפני 13 שנים, מדי לילה התקבצו עשרות מתושבי מזרח ירושלים, מצוידים במזון ושתייה, כדי לתפוס מקום טוב בתור למשרד הפנים. אלו לצד אלו נדחסים נשים עם תינוקות, גברים מבוגרים ובחורים צעירים, ממתינים בתנאים בלתי אנושיים לפתיחת המשרד בבוקר. באמצעות המציאות הקשה שנחשפת עולה תמונה קפקאית מחרידה אשר משקפת את מגוון הבעיות והטענות שיש לתושבים הפלסטינים כלפי השלטון הישראלי. הסרט עוסק בשלושה גיבורים בתור למשרד הפנים במזרח ירושלים: עיסאם, חולה אנוש הזקוק לתרופות, ראנה, נערה הזקוקה להכרה של הרשויות וגאלב, המתחנן לאישורי בניה עבור ביתו ההרוס.
בסרט "ירושלים ממתינה בתור", חזרו אספהאן בהלול, ערביה ישראלית, תושבת עכו, ואמיר הר-גיל, יהודי, חבר קיבוץ ובדקו מה קרה לגיבורי הסרט, האם המצב והיחס אליהם השתנה והאם צילומי הסרט והקרנתו בבית המשפט העליון ובכנסת ישראל תרמו במשהו לשינוי. הסרט החדש משלב חומרים מהסרט הישן עם חומרים חדשים.
תגובות לסרט

הסרט עורר הדים רבים, הוקרן בכנסת ישראל ובבית המשפט העליון ותרם לשינוי ולבניית מבנה חדש למשרד הפנים במזרח ירושלים.[דרוש מקור]
פרסים

הסרט זכה בשישה פרסים ברחבי העולם:
בשנת 2015 זכה בפרס ציון לשבח בפסטיבל "I Film Maker Film Festival" במאלגה ספרד, ובפרס הסרט הדוקומנטרי הטוב ביותר בפסטיבל "the UK Film Festival" בלונדון אנגליה. בשנת 2016 זכה בפרס הפלטינה בפסטיבל "The Filmmakers World Festival" בג'קרטה אינדונזיה, ובפרס הזהב בפסטיבל העולמי לזכויות אדם, "World Human Rights Film Festival" בג'קרטה, אינדונזיה. בשנת 2017 זכה בציון לשבח בפסטיבל "The Impact DOCS Awards", לה - יולה, קליפורניה, ארצות הברית, ובפרס הפלטינה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בנבדה, לאס ווגאס, ארצות הברית. בשנת 2018 זכה בפרס עשרת הסרטים המשמעותיים ביותר באזור אסיה ובפסיפיק בפסטיבל המקדם נושאים חברתיים ושלום, "Color Tape International Film Festival", בריצ'לנד, קוויזילנד, אוסטרליה.
בנוסף ב-2018 הסרט היה אחד מחמשת המועמדים הסופיים לפרס הסרט התיעודי הטוב ביותר, בפסטיבל "SR Socially "Relevant (TM) Film Festival New York מנהטן, ניו יורק, ארצות הברית. ב-2017 נבחר לבין המועמדים הסופיים לפרס בסרט הדוקומנטרי, בפסטיבל "Social World Film Festival", נאפולי, איטליה. וב-2016 היה מועמד חצי הגמר בפסטיבל הסרטים השוודי הבינלאומי בשוודיה.
ב-2017 הסרט "ירושלים ממתינה בתור" נבחר להיות הסרט הפותח את פסטיבל פקק, ישראל.
בועת הפילטר

תובע המונח בועת הפילטר אלי פאריסר.
בועת הפילטר הוא מונח שטבע אקטיביסט האינטרנט, אלי פאריסר, בספרו הנושא כותרת זהה, כדי לתאר תופעה שבה אתרי אינטרנט משתמשים באלגוריתמים כדי לנחש את אופי המידע שמחפשים הגולשים.
האלגוריתמים מסננים את המידע המוצג בהתאם למידע שנאסף בעבר על הגולש (מקומו הגאוגרפי, התנהגותו בעבר ברשת האינטרנט והיסטוריית חיפושים). באופן זה אתר האינטרנט מציג לגולש רק מידע שמתאים להעדפות הגולש בעבר.
לדעת פאריסר, תופעת בועת הפילטר מבודדת את הגולש במעין "בועה" ללא המידע העומד בניגוד להעדפות הגולש. דוגמאות בולטות לבועת הפילטר הן מנוע החיפוש של גוגל המותאם באופן אישי לגולש, וידיעות מותאמות אישית בפייסבוק. לדעת פאריסר, בועת הפילטר גורמת לגולשים להיחשף פחות להשקפות נוגדות והם הופכים מבודדים אינטלקטואלית בתוך מעגל המידע שאליו הם נחשפים, בידוד שעלול לגרום צרות אופקים. אחת הדוגמאות של פאריסר לתופעה זו היא בחיפוש שביצע משתמש בגוגל למונח "BP", אשר תוצאותיו היו חדשות באשר להשקעות בחברת בתאגיד הענק BP, בעוד חיפוש זהה שנעשה על ידי משתמש אחר הניב חדשות על דליפת הנפט במפרץ מקסיקו (2010) באסדת קידוח של התאגיד.
הרעיון של בועת הפילטר, הפך לנפוץ במאי 2011, לאחר הרצאת Ted של פאריסר על הנושא, בה נתן דוגמאות כיצד עובדת בועת הפילטר. פאריסר ערך בדיקה כדי להדגים את ההשפעה של בועת הפילטר, הוא ביקש ממספר חברים לבצע חיפוש של המילה ״מצרים״ בגוגל ולשלוח אליו את התוצאות. בהשוואה של דפי תוצאות החיפוש של שני החברים, התגלה שיש חפיפה ביניהם בנושאים כמו חדשות ותיירות, אולם, תוצאות החיפוש של אחד מהם כללו באופן בולט קישורים למידע על המהפכה במצרים של 2011 שהתרחשה באותו זמן, בעוד שהחבר השני לא קיבל בתוצאות החיפוש קישורים כאלו.
בעוד שרבים מאיתנו רואים את האלגוריתמים לסינון המידע כעזרים חשובים להתמודדות עם בעיית עומס המידע באינטרנט בכלל וברשתות חברתיות בפרט, לדעת פאריסר, לבועת הפילטר השפעה שלילית על השיח הציבורי. הוגים אחרים חולקים על דעה זו וטוענים כי השפעת הבועה היא מזערית וניתן לתקנה בקלות.
פגיעה בפן הדמוקרטי של השימוש ברשת

אלי פאריסר טוען שנכון להיום, אשליית הנגישות למידע החופשי באינטרנט היא אוטופית ולא ממשית. הוא גורס כי הסיבה לכך היא שהאלגוריתמים, כשומרי הסף ה"בלתי נראים" (כיוון שפעילותם אינה חשופה למשתמש), מונעים מאיתנו נגישות לזרימה חופשית של מידע ברשת, מידע אשר נמצא מעבר ל"בועת החלל" האישית של ההתעניינויות שלנו. הבעייתיות נובעת מצורת ה"עבודה" של האלגוריתמים – שאוספים עבורינו מידע נקודתי, שמוגבל לחיפושים האישיים שלנו מבלי שנוכל להגדיר זאת אחרת. למעשה, נמנע מאיתנו לבחור בדרך דמוקרטית לאיזה סוגי מידע להחשף. כתוצאה מכך מוגבלת הנגישות שלנו למידע חדש ומגוון, שיכול להרחיב את האופקים האישיים שלנו ולפתח אותנו בתור בני אדם.
פתרונות אפשריים

פאריסר מציע מספר דרכים למנוע ממקורות אחרים להכתיב או לשלוט בחיפוש המידע שלנו. אחד הדברים הראשונים שהוא מציע לעשות זה שינוי בשיטת ה"עבודה" של האלגוריתמים, הוא מפנה הצעה זו לתשומת לבם של מפעילי אלגוריתמים - חברות ומנועי החיפוש הגדולים כגון: "Google", "פייסבוק", "!Yahoo" וכדומה - כדי שיתנו למשתמש להחליט באופן עצמאי - איזה מידע האלגוריתמים יחפשו עבורו. במקרה כזה דרך ה"עבודה" של האלגוריתמים צריכה להיות מאוזנת, וחיפוש מקורות המידע יהיה לא רק עבור תוצאות רלוונטיות, אלא גם עבור תוצאות בעלות חשיבות, מאתגרות ואף כאלה שיוצרות אי-נוחות, על-פי דבריו של פאריסר. באופן כללי תוצאות החיפוש צריכות לחשוף נקודות מבט מגוונות, כדי שהן יהפכו למועילות ומעשירות יותר עבור המשתמש.

באתר האינטרנט, אשר עוסק בספר שכתב, מציע אלי פאריסר 10 דרכים "לפוצץ" את "בועת הפילטר". פתרונות אלו מאפשרים למשתמש להשיב לעצמו את חופש הבחירה, ומערבים אותו בצורה אקטיבית בצעדים ראשונים שיעזרו לו להחזיר את השליטה שקשורה לחיפוש המידע ברשת. על אף שצעדים אלו לא מונעים בצורה מוחלטת את התערבותם של האלגוריתמים, אותם מפעילים חלק גדול מחברות אתרי האינטרנט ומנועי החיפוש - הם מהווים פתרונות ראשוניים להפיכת הרשת לדמוקרטית יותר עבור ציבור המשתמשים.
כמו כן, ישנם אתרים כמו "torproject"
, ומנועי חיפוש כגון "startpage"
 - אשר שומרים על אנונימיות המשתמש ומבטיחים חוויית גלישה וחיפוש מגוונים יותר.
רעיונות דומים

תיבת תהודה בתחום התקשורת או מרחב הדהוד תקשורתי הן קהילות סגורות, שבהן אנשים מתקשרים עם אנשים שדומים להם ודעותיהם משקפות את שלהם. מצב זה עלול להגביר קיטוב פוליטי וחברתי ונטייה לקיצוניות. המונח הוא מטאפורה המבוססת על תיבת התהודה הקולית, בה מתחם חלול משמש לייצור הדהוד. תיבת תהודה עשויה לחזק אמונות של אנשים ללא בסיס עובדתי, מאחר שהם מוקפים באלו שמחזיקים באותן דעות.
בנאום הפרידה של ברק אובמה הוא זיהה רעיון דומה לבועת הפילטר כ״איום על הדמוקרטיה (האמריקאית)״, במילים אחרות, ה״נסיגה לתוך הבועות שלנו,.. במיוחד עדכוני הרשתות החברתיות, אנחנו מוקפים באנשים שנראים כמונו וחולקים את אותה נקודת מבט פוליטית ואף פעם לא מאתגרים את ההשערות שלנו.. ואנחנו הופכים יותר ויותר בטוחים בבועות שלנו עד שאנחנו מתחילים לקבל רק מידע, אמיתי או לא, שמתאים לדעותינו, במקום לבסס את הדעות שלנו על הראיות הקיימות בחוץ״.
תגובות ומחקרים

אף שאלגוריתמים מגבילים את המגוון הפוליטי אליו נחשפים משתמשי הרשת, חלק מבועת הפילטר הוא תוצר של בחירות המשתמשים. במחקר שבוצע לאחר הבחירות בארצות הברית בשנת 2004, גילו החוקרות נטלי גלאנס ולאדה אדאמיק שבלוגרים המגיעים מקטבים פוליטיים שונים נטו ליצור משמעותית פחות קישורים אל הקוטב הנגדי לדעותיהם. תוך מעקב קצר טווח אחר 1000 בלוגים, ומעקב ארוך טווח אחר 40 בלוגים מובילים, הם מצאו שהתייחסויות החוצות את הקוטב הפוליטי דלילות משמעותית מהתייחסויות פנים קוטביות.
המשמעות הנובעת ממיעוט קישורים זה הוא שהקוראים בלוגים יכלו דרך התייחסויות של היוצרים להיחשף סטטיסטית הרבה פחות לדעות הנוגדות את דעת הכותב. קורא המשויך לקוטב אחד יחשף דרך קריאת בלוג מהקוטב התואם את דעותיו לדעות התואמות את דעותיו, והרבה פחות לדעותיהם של כותבים שדעותיהם מנוגדות. בכך, אף ללא אלגוריתם, קוראי הבלוגים נמצאו שבויים בבועה של דעות המקושרות אליהם, כך כל עוד לא יחפשו מידע נוגד באופן אקטיבי אלא יסתמכו על קישורים והתייחסויות מובנות.
ראו גם

הטיית אישור
תיבת תהודה (תקשורת)
לכידת קהל
הערות שוליים

↑  Pariser, Eli, The Filter Bubble: What the Internet Is Hiding from You. Penguin Press (New York, May 2011) ISBN 978-1594203008
↑  Pariser, Eli (March 2011). "Beware online 'filter bubbles'". TED.com. Archived from the original on 2017-09-22. Retrieved 2017-09-24.
↑  Bursting the Filter Bubble, Kashmir Hill, Forbes,(
August, 2011) .
↑  The Filter Bubble. The Atlantic, October 10, 2010
↑  Kamin Julia, Filter bubbles for democracy , June 15, 2011
↑  Pariser Eli, The Filter bubble , June 1, 2011
↑  Pariser Eli, 10 Ways to Pop Your Filter Bubble , June 1, 2011
↑  torproject, Anonymity online
↑  startpage, The world's most private engine
↑  Elanor Colleoni, Alessandro Rozza, Adam Arvidsson, Echo Chamber or Public Sphere? Predicting Political Orientation and Measuring Political Homophily in Twitter Using Big Data: Political Homophily on Twitter, Journal of Communication 64, 2014-04, עמ' 317–332 doi: 10.1111/jcom.12084
↑  President Obama Delivers Second Inaugural Address: January 21, 2013, 2300 N Street, NW, Suite 800, Washington DC 20037 United States: CQ Press, עמ' 3–10
↑  Lada A. Adamic, Natalie Glance, The political blogosphere and the 2004 U.S. election, Proceedings of the 3rd international workshop on Link discovery - LinkKDD '05, ACM Press, 2005 doi: 10.1145/1134271.1134277
| מיסאינפורמציה |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | מיסאינפורמציה • דיסאינפורמציה • פוסט-אמת • פסאודו-מדע • אנטי-מדע • תאוריית קשר • שכתוב ההיסטוריה • אמיתנות (אנ') • תעמולה • שמועה • שקר |  |
| תקשורת | פייק ניוז • מפלגתנות (אנ') • חדשות סאטיריות (אנ') • עיתונות צהובה • שערורייה עיתונאית • שופר • תקשורת מגויסת • מסגור • הטיות פוליטיות בתקשורת • ספירלת השתיקה • תיבת תהודה • בועת הפילטר • מידע כוזב על מגפת הקורונה • מערך ההסברה של חמאס |  |
| מכחישנות | הכחשת המציאות • הכחשת שינוי האקלים • התנגדות לחיסונים • הכחשת איידס • הכחשת השואה • הכחשת רצח העם הארמני |  |
| בישראל | תאוריות הקשר על רצח יצחק רבין • תאוריות קשר הקשורות לחיות בישראל • מידע כוזב במלחמת חרבות ברזל • הכחשת טבח שבעה באוקטובר |  |
| שיווק | תוכן שיווקי • קליקבייט • פרסום סמוי |  |
| אוריינות מידע | אוריינות מידע (אנ') • אוריינות מדיה • אוריינות דיגיטלית • הפדרציה הבין-לאומית של ארגוני ספריות ומוסדות • הערכת מקורות • בדיקת CRAAP • מכון דוידסון לחינוך מדעי |  |
| בדיקת עובדות | בדיקת עובדות • רשת בדיקת העובדות הבין-לאומית • מהצד השני עם גיא זהר • לא רלוונטי • המשרוקית • פייק ריפורטר • סנופס • מכסחי המיתוסים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012503404005171  PLWABN: 9811274602205606  LCCN: sh2018002434
משה נחום ירושלמסקי

| --- | --- |
הרב ירושלמסקי
הרב ירושלמסקי
 לידה:  1855 ז' באדר תרט"ו ברשאד
 פטירה:  1916  (בגיל 61 בערך) כ"ט בסיוון תרע"ו חורול
 מקום פעילות:  רוסיה ופולין
 תקופת הפעילות:  ? – 30 ביוני 1916 
 השתייכות:  חסידות טאלנה
 תחומי עיסוק:  רב עיר
 חיבוריו:  לשד השמן   ברכת משה   באר משה   מנחת משה
הרב משה נחום ירושלמסקי (ז' באדר תרט"ו, 1855 - כ"ט בסיוון תרע"ו, 1916) היה פוסק הלכה, שנודע בתשובותיו הרבות.
קורות חיים

נולד בברשד. בנו של ר' בנימין מטומשפול. משפחתו התייחסה למהר"ם מרוטנבורג ולרבי השיל מקראקא.
היה בעל כישרון נפלא וזיכרון עצום, ולמד בכוחות עצמו ורכש ידע רב בכל תחומי הספרות התורנית, ואף התכתב עם רבנים מפורסמים. הוא היה בין תלמידיו של ירוחם הירשקוביץ כהנא.
בשנת תר"מ, בהיותו בן 25, החל לכהן ברבנות קאמינקא. בשנת תרנ"ט עבר לפולין והחל לכהן ברבנות העיר אוסטרולנקה שבפלך לומז'ה, וקיבל יותר משישים מכתבי ברכה מכל קצוות תבל. בשנת תרס"ב נקרא לכהן כרבה של העיר קילץ בה הייתה קהילה יהודית גדולה ומכובדת. הקהילה הייתה מורכבת מעדות וזרמים רבים, אך הוא הצליח לקנות את לבם של כל בני העיר. ופעל לתיקון גדרי הדת ותיקן תקנות לקהילה.
לצד רבנותו ועיסוקו בכתיבה תורנית, היה פעיל בענייני ציבור, ונותרו ממנו אלפי מכתבים לקהילות יהודיות ברחבי רוסיה, ליטא, גליציה ופולין.
היה חסידו של רבי דוד מטולנא ואחריו של נכדו רבי מנחם נחום מטולנא.
נפטר בחורול.
ספריו

היה מחבר פורה וחיבר מספר ספרים:
לשד השמן - על הרמב"ם, וורשא תרמ"א
מנחת משה - שו"ת על סדר השולחן ערוך, תרמ"ב
ברכת משה - שו"ת ופסקים וחידושים על מסכת שבת והלכות שחיטה ובדיקה, לבוב תרמ"ו
באר משה - קבוצת קונטרסים בכמה ענייני הלכה בהם נושאים הלכתיים שלא עסקו בהם רבות. חלק מהקונטרסים כולל משא ומתן עם חכמי התורה בשאלות של הלכה. תרס"א.
מורשתו

מלבד חיבוריו הנזכרים, פרסם מאמרי השקפה בעיתוני התקופה. בנוסף נותרו ממנו אלפי מכתבים וכן קטעים מחיבורים נוספים שכתב וטרם הודפסו, וכן הערות והשלמות לחיבוריו הנדפסים.
כתבים אלו נמצאים כיום ברובם ברשות מכון שוקן למחקר היהדות בירושלים, וחלקם במכון ירושלים.
ראו גם

קהילת יהודי אוסטרולנקה
הערות שוליים

↑  מכתבים אלו הודפסו בסוף ספר באר משה חלק א'.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309058805171  PLWABN: 9810705871805606  GND: 1053151187  ISNI: 0000 0000 5012 6278  LCCN: nr91043310  VIAF: 563146634299141930744   WorldCat (עם VIAF): 563146634299141930744
ויקטור בריילובסקי

ויקטור בריילובסקי (נולד ב-27 בדצמבר 1935) הוא פרופסור בדימוס למדעי המחשב, היה אסיר ציון ופוליטיקאי ישראלי. בריילובסקי היה חבר הכנסת בכנסות ה-15 וה-16 מטעם תנועת שינוי.
קורות חיים

בריילובסקי נולד בשנת 1935 במוסקבה, ברית המועצות. במשך 15 שנה נאבק למען זכות העלייה של יהודי ברית המועצות. הוא פוטר מעבודתו וארגן סמינר ליהודים-מדענים מסורבי עליה. לאחר מעצרו סמינר זה התקיים בדירתו של יעקב אלפרט. הוא נשפט לארבע שנים מאסר. לאחר שחרורו עלה לישראל בשנת 1987.
בשנת 1999 הוצב במקום השישי ברשימת שינוי בבחירות לכנסת החמש עשרה, ונבחר מטעמה בכנסת. שינוי ישבה באופוזיציה ובריילובסקי היה חבר בוועדת המדע והטכנולוגיה וועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
בבחירות לכנסת השש עשרה הוצב שנית במקום השישי. בבחירות אלו זכתה שינוי ב-15 מנדטים, הצטרפה לממשלה ובריילובסקי נבחר לכהן מטעמה כסגן שר הפנים. ב-29 בנובמבר 2004 מונה בריילובסקי כשר המדע והטכנולוגיה בממשלת שרון, כשהוא מחליף את אילן שלגי שמונה לשר לאיכות הסביבה במינוי קבוע. כעבור חמישה ימים בלבד, ב-4 בדצמבר, פוטר בריילובסקי מפני שהצביע, יחד עם סיעתו, נגד תקציב המדינה, ובכך היה השר שכהונתו הייתה הקצרה ביותר בממשלות ישראל. עם חזרתו לאופוזיציה השתלב כחבר בוועדת המדע, ועדת העלייה והוועדה לענייני ביקורת המדינה.
עם הפילוג בשינוי סמוך לבחירות לכנסת השבע עשרה עזב בריילובסקי את המפלגה והצטרף לחץ, הוצב במקום החמישי ברשימה, אך המפלגה לא עברה את אחוז החסימה ונשארה מחוץ לכנסת.
בריילובסקי נשוי ואב לשניים. פרופסור חבר (בדימוס) למדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב.
טוני טורק

טוני טורק (בגרמנית: Toni Turek;‏ 18 בינואר 1919 – 11 במאי 1984) היה כדורגלן גרמני ששיחק בעמדת השוער. זכה עם נבחרת גרמניה המערבית במונדיאל בשנת 1954.
ביוגרפיה

טוני טורק נולד בשם אנטון טורק בדויסבורג ב-18 בינואר 1919.
הוא החל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער דויסבורגר 1900. כעבור 10 שנים עבר טורק לטוס דויסבורג 48/99. בשנת 1950 עבר לפורטונה דיסלדורף. בין 1950–1954 שיחק 20 משחקים עבור גרמניה המערבית. הוא שיחק בגמר מונדיאל 1954 נגד הונגריה במשחק שכונה ה"נס של ברן" וזכה במונדיאל. בגמר טורק השמיט כדור בדקה ה-6 שפרנץ פושקש כבש מטעות זו. בדקה ה-24 כדור שבעט בעוצמה נאנדור הידגקוטי נעצר על ידי טורק ונחשב לאחת ההצלות הגדולות בהיסטוריה. בסיום המשחק עצר בעיטה נוספת הפעם מזולטן צ'יבור והמשחק הסתיים בסיום 2–3 לטובת הגרמנים. גרמניה ניצלה בגמר גם בזכות ההחמצות הרבות של ההונגרים שפגעו כמה פעמים במשקוף ובקורה כולל הצלה מקו השער של השחקן הגרמני ורנר קולמאייר.
בעקבות ההצלה לבעיטה של נאנדור הידגקוטי תואר טורק על ידי כתב הספורט הרברט צימרמן במילים "טוני, אתה אל כדורגל". מאוחר יותר נאלץ להתנצל על ההערה הזו מכיוון שהכנסייה התלוננה על ההשוואה של שחקן כדורגל עם אלוהים.
הפעם הראשונה שמאמנה לעתיד של גרמניה המערבית, ספ הרברגר, הבחין בטורק הייתה ב-27 בספטמבר 1936, כשגרמניה שיחקה משחק הכנה מול לוקסמבורג בקרפלד. לפני אותו משחק, קבוצות הנוער של קרפלד וטוס דויסבורג 48/99 נפגשו עם טורק בן ה-17 שעמד בשער דויסבורג. במהלך מלחמת העולם השנייה לטורק היה מזל שלא נפגע על ידי מפצל שפגע בקסדה שלו.
טורק היה משותק במותניים מאז אוגוסט 1973, ונפטר בנויס ב-11 במאי 1984 בגיל 65.
הערות שוליים

↑  Toni Turek, www.rheinische-geschichte.lvr.de (בגרמנית)
| נבחרת מערב גרמניה – מונדיאל 1954 (אלופת העולם) |
| --- | --- | --- |
|  1 טורק •  2 לאבנד •  3 קולמאייר •  4 באואר •  5 ארהרדט •  6 אקל •  7 פוסיפאל •  8 מאי •  9 מבוס •  10 ליבריך •   11 מצנר •  12 ראן • 13 מורלוק •  14 קלודט • 15 א.ואלטר • 16 פ.ואלטר • 17 הרמן • 18 ביזניגר • 19 פפאף • 20 שפר • 21 קובש • 22 קוויאטקובסקי • מאמן: הרברגר |  1 טורק •  2 לאבנד •  3 קולמאייר •  4 באואר •  5 ארהרדט •  6 אקל •  7 פוסיפאל •  8 מאי •  9 מבוס •  10 ליבריך •   11 מצנר •  12 ראן • 13 מורלוק •  14 קלודט • 15 א.ואלטר • 16 פ.ואלטר • 17 הרמן • 18 ביזניגר • 19 פפאף • 20 שפר • 21 קובש • 22 קוויאטקובסקי • מאמן: הרברגר | מערב גרמניה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810603113905606  GND: 1031172939  VIAF: 295517223   WorldCat (עם VIAF): 295517223 
פסלו של טורק מחוץ לאצטדיונה של פורטונה דיסלדורף
ברט קופר

| --- | --- |

ברט קופר, 2024
 לידה:  12 באוקטובר 2001 (בת 23) ארצות הברית בלינגהם, מדינת וושינגטון, ארצות הברית 
 מידע אישי
 שם:  ברט קופר
 שם בשפת המקור:  Brett Cooper
 מקום מגורים:  לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית
 מידע יוטיוב
 תקופת הפעילות:  2022–2024 (כשנתיים)
 ז'אנר:  פרשנית פוליטית שמרנית, אושיית רשת
 רשומים:  4.49 מיליון (נכון ל-11 בדצמבר 2024) 
 צפיות:  3.6 מיליארד (נכון ל-6 בפברואר 2024) 
 שם הערוץ:  
 https://www.dailywire.com/author/brett-cooper
 
ברט קופר (באנגלית: Brett Cooper; נולדה ב-12 באוקטובר 2001) היא פרשנית פוליטית שמרנית, אושיית רשת ושחקנית אמריקאית. קופר נודעת במיוחד כמגישה לשעבר של התוכנית "The Comments Section with Brett Cooper" ביוטיוב, המופקת על-ידי חברת המדיה של בן שפירו וג'רמי בורינג, "The Daily Wire".
ביוגרפיה > ראשית חייה ותחילת קריירת המשחק

קופר נולדה ב-12 באוקטובר 2001 בבלינגהם, במדינת וושינגטון, ארצות הברית. קופר גדלה בצ'טנוגה שבמדינת טנסי וכאשר היא הייתה בת 10 היא עברה ללוס אנג'לס שבמדינת קליפורניה שם היא החלה להתמקד בקריירת משחק. במשך קרוב ל-10 שנים שיחקה בתפקידים שונים בתיאטרון, בטלוויזיה ובקולנוע.
קופר סיימה את לימודיה באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס עם התמחות בספרות אנגלית. בנוסף לכך היא למדה גם עסקים בבית הספר למנהל עסקים באוניברסיטת קליפורניה בברקלי. קופר כתבה באותה העת עבור הקרן לחינוך כלכלי והייתה שגרירה של ארגון המלכ"ר PragerU וארגון המלכ"ר השמרני TPUSA.
ביוגרפיה > מעבר לפרשנות פוליטית

בתחילת שנות ה-20 של המאה ה-21 קופר החלה לכתוב פרשנות פוליטית ימנית עבור ארגונים כמו הקרן לחינוך כלכלי, PragerU ו-TPUSA. בהמשך הצטרפה לחברת המדיה של בן שפירו "The Daily Wire" במסגרתו היא מנחה החל מ-2022 תוכנית פרשנות פוליטית ביוטיוב בשם "The Comments Section with Brett Cooper" בו היא מתמקדת בנקודות מבט שמרניות בנושאים פוליטיים וחברתיים שונים.‏
בינואר 2022 קופר חתמה על חוזה עם The Daily Wire במסגרתו הוסכם כי היא תנחה תוכנית ביוטיוב בשם "The Comments Section with Brett Cooper".‏
מגזין החדשות האמריקני The Week תיאר במרץ 2022 את התוכנית של קופר כ"תוכנית שמטרתה ללכוד את תשומת הלב של קהל מדור ה-Z בטיקטוק וביוטיוב".‏
בעקבות השקת שירות הסטרימינג Daily Wire Plus קופר החל גם לשחק בהפקות שונות עבור הפלטפורמה. בין היתר היא הופיעה בסדרת הטלוויזיה "The Pendragon Cycle", והשתתפה גם בתוכנית שעסקה במלך ארתור. בנוסף לכך כיכבה גם בתפקיד שלגיה בסרט של ה-Daily Wire "שלגיה והמלכה המרושעת", שנוצר כמענה לסרט הלייב-אקשן הפרוגרסיבי "שלגיה" של דיסני בכיכובה של רייצ'ל זגלר.
ב-10 בדצמבר 2024 הודיעה קופר בסרטון שפורסם בערוץ היוטיוב של התוכנית שלה, "The Comments Section with Brett Cooper", כי היא עוזבת את "The Daily Wire" ותפסיק להגיש את התוכנית באופן מיידי. את קופר תחליף בהגשת התוכנית רייגן קונרד, חברתה של קופר ואחת ממפיקות התוכנית. לאחר פרסום הסרטון שמה של קופר הוסר משם הערוץ, שנותר "The Comments Section".
חיים אישיים

באוקטובר 2023 קופר הוציאה ידיעה רשמית לתקשורת שהיא התארסה.  באפריל 2024 היא התחתנה.
פילמוגרפיה > סרטים

| שנה | שם הסרט | תַפְקִיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | מהפכה בבית | תלמידה | לא קיבלה על כך קרדיט |
| 2017 | Bobbi & Gill | בובי גארט |  |
| 2023 | Lady Ballers | סטייסי סנטיאגו או'בריאן |  |
| 2024 | Snow White and the Evil Queen | שלגיה | בשלבי הפקה |
| בשלבי הפקה | 500 Fireflies | ג'ון | בשלבי הפקה |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם התוכנית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | Gortimer Gibbon's Life on Normal Street | ג'סיקה | 2 פרקים |
| 2017 | Shots Fired | טס ברילנד | 4 פרקים |
| 2018 | Heathers | בריאנה פארקר | 8 פרקים |
| 2023 | Chip Chilla | אלן הסנאית (דיבוב) | פרק 1 |
| בשלבי הפקה | Mr. Birchum | ג'יני (דיבוב) |  |
| בשלבי הפקה | The Pendragon Cycle | גניאדה |  |