stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משמר איילון
היסטוריה

המושב נוסד בשנת 1949, בסמוך לקו הגבול הירדני, שעבר באותה עת בלטרון (כ 5 ק"מ בכיוון דרום-מזרח), על ידי גרעין של השומר הצעיר שהתארגן כבר ב-1948 בצ'כוסלובקיה.
תחילה יישב הגרעין בבתי הכפר הערבי הנטוש אל קובאב. ב-1952 עברו המתיישבים לבתים שנבנו עבורם בסמוך. כל מתיישב קיבל חלקה של 6 דונם, בה בית, רפת, לול וגן ירק. את התוצרת החקלאית שיווקו באמצעות תנובה. בשנים הראשונות תושבי אל קובאב, שברחו ושכנו במחנה פליטים סמוך ללטרון היו מסתננים לאזור בעיקר במטרה לגנוב תוצרת חקלאית.
בסוף 1952 הוכרז על פרויקט אגם "משמר איילון", על ידי הקמת סכר בשפך נחל נחשון לנחל איילון. האגם, מכיל עד כ-25 מיליון מטרים מעוקבים של מים, שימש, עם השלמת קו ירקון—נגב, כאגם מווסת במפעל העברת מי הירקון להשקיית הנגב. בנוסף שמשו מימי האגם לצורכי השקיה של שטחי החקלאות באזור. מטרה נוספת שלו הייתה מניעת שספונות בוואדי מוצררה בתל אביב, שהציף כל חורף את שכונות התקווה, מונטיפיורי ונחלת יצחק. הסכר הושלם בקיץ 1954.
כביש 424 העובר במושב, היווה ציר תנועה מרכזי לירושלים בין 1967 ועד לסוף שנות ה-70, עת סיום סלילתו של כביש 1. כיום מהווה הכביש אזור רכיבה מועדף לרוכבי אופני כביש. ב-1954 חובר המושב בכביש לקיבוץ שעלבים הסמוך, באותה עת המשכו של כביש 424 היה בשטח ההפקר שבמובלעת לטרון והיה חסום.
אתרים > יער משמר איילון

בצדו המזרחי של המושב נמצא יער משמר איילון, שנשתל על חורבת הכפר הערבי הנטוש אל קובאב. ביער זה ישנן נקודות העניין הבאות:
אנדרטת הבריגדה - מנציחה את זכר המתנדבים העבריים לצבא הבריטי בשתי מלחמות העולם, הראשונה והשנייה.
תצפית לעבר מאגר איילון - מאגר זה הוקם בשפך נחל נחשון לנחל איילון בשנת 1955. נפח המאגר 7 מיליון מ"ק, ושטחו המרבי 400 דונם. הסכר אוצר מי נגר משטח של 160 קמ"ר במעלה הנחלים איילון ונחשון.
אנדרטת לח"י - מנציחה את זכרם של חללי מחתרת לח"י
אתרים > טיילת כביש 424

הטיילת נסללה לאורך כביש 424 ועוברת בלב הנוף החקלאי ובסמוך למספר מושבים (משמר איילון, גזר, כפר שמואל, בית חשמונאי, עזריה ויד רמב"ם).
אתרים > גלעד בית איל

בית איל הוא מועדון המשמש את בני המושב. ליד הבניין אנדרטה לזכרו של בן המושב איל ישי שנפל במבצע שלום הגליל.
אופי היישוב

משמר איילון מציע לתושביו חיי קהילה משותפים, אורח חיים באווירה כפרית, טבע עשיר וסמיכות לאתרים היסטוריים - מקראיים (תל גזר). המושב מונה כ-500 תושבים, העוסקים במקצועות חופשיים או באחד מענפי החקלאות הפעילים במושב – גידולי שדה, נבטים, רפת בקר ומטעי זיתים.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוגוסט 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  שמות חדשים ליישובי הפרוזדור, על המשמר, 26 בדצמבר 1949
1 2  א אגמון, במרחק שני קילומטרים מלטרון....אחד המקומות היפים בארץ - אלמלא הגבול הקרוב, הַבֹּקֶר, 8 ביולי 1953
↑  ה"דור" מגן על עוזבים של מושב על גבול המדינה, על המשמר, 8 ביוני 1950
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 263.
↑  אגם השקאה יחפר בעמק איילון, הצופה, 27 בנובמבר 1952
↑  הוחל השלב האחרון בהשלמת הסכר באגם משמר איילון, זמנים, 25 ביולי 1954
↑  יסללו כבישי גישה בעמק איילון, הארץ, 6 בספטמבר 1954
↑  יער משמר איילון, באתר טבע ונופים בישראל, ‏2018
↑  טיילת כביש 424, באתר מועצה אזורית גזר
↑  גלעד בית איל, באתר יזכור
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588157005171  VIAF: 317132588   WorldCat (עם VIAF): 317132588
פסיכיאטריה אבולוציונית

פסיכיאטריה אבולוציונית, הידועה גם בשם פסיכיאטריה דרוויניסטית, היא גישה תאורטית בפסיכיאטריה שמטרתה להסביר הפרעות נפש במונחים אבולוציוניים. כענף בתחום הרפואה האבולוציונית, היא שונה מהפרקטיקה הרפואית של הפסיכיאטריה בדגש שהיא שמה על מתן הסברים מדעיים ולא על טיפולים בהפרעות נפש. היא נוגעת לעיתים קרובות בשאלות של סיבתיות אולטימטיבית. לדוגמה, גנטיקה פסיכיאטרית עשויה לגלות גנים הקשורים להפרעות נפש, אך הפסיכיאטריה האבולוציונית שואלת מדוע גנים אלו ממשיכים להתקיים באוכלוסייה. שאלות ליבה אחרות בפסיכיאטריה אבולוציונית הן מדוע הפרעות נפש תורשתיות הן כה שכיחות, כיצד להבחין בין תפקוד תקין ותפקוד לקוי, והאם לצורות מסוימות של סבל יש יתרון הסתגלותי. ההפרעות הנידונות בדרך כלל בקטגוריה זו הן דיכאון, חרדה, סכיזופרניה, אוטיזם, הפרעות אכילה ועוד. מושגי ההסבר העיקריים הם של אי-התאמה אבולוציונית (כאשר סביבות מודרניות גורמות להפרעות נפשיות) והעובדה שהאבולוציה מונחית על ידי הצלחה ברבייה ולא על ידי בריאות או רווחה נפשית של הפרט. במקום לספק תיאור חלופי של הגורם להפרעה נפשית, הפסיכיאטריה האבולוציונית מבקשת לשלב ממצאים מאסכולות מסורתיות של פסיכולוגיה ופסיכיאטריה כמו פסיכולוגיה חברתית, ביהביוריזם, פסיכיאטריה ביולוגית (אנ') ופסיכואנליזה בצורה הוליסטית, תוך התבססות על ביולוגיה אבולוציונית. במובן זה היא שואפת לעמוד בקריטריונים של שינוי פרדיגמה (אנ') של קון.
למרות שהושפעה מאוד מהפסיכולוגיה האבולוציונית,, שהיא תת-דיסציפלינה אקדמית תוססת ומשגשגת, עם תוכנית מחקר חזקה וממומנת היטב, הפסיכיאטריה האבולוציונית נותרה במוקד ההתעניינות רק של פסיכיאטרים מועטים ברחבי העולם. היא זכתה להכרה מוסדית גוברת רק בשנים האחרונות, כולל הקמת קבוצת מחקר מיוחדת במסגרת הקולג' המלכותי לפסיכיאטרים (אנ') והמדור לפסיכיאטריה אבולוציונית במסגרת האגודה הפסיכיאטרית העולמית,(אנ') וצברה תאוצה עם פרסום ספרים שנועדו לקהל הרחב, כגון "סיבות טובות לרגשות רעים: תובנה מחזית הפסיכיאטריה האבולוציונית" מאת רנדולף נס (אנ').
היסטוריה

ניתן למצוא את ניצני העיסוק בפסיכיאטריה אבולוציונית בצורתה המודרנית בסוף המאה ה-20. ציוני דרך היו הספר "מדוע אנו חולים: מדע הרפואה הדרוויניסטית" מאת ג'ורג' ויליאמס ורנדולף נס (שיכול להיחשב גם כמסמן את תחילתה של הרפואה האבולוציונית), הספר "פסיכיאטריה אבולוציונית: התחלה חדשה" מאת ג'ון פרייס ואנתוני סטיבנס ועוד. עם זאת, לשאלות שבהן עוסקת הפסיכיאטריה האבולוציונית יש היסטוריה ארוכה יותר. למשל, ג'וליאן האקסלי וארנסט מאייר זיהו במאמר מוקדם יותר הסברים אבולוציוניים אפשריים למה שנודע בשם "פרדוקס הסכיזופרניה".
גם מושגים שמיושמים על ידי הפסיכיאטריה האבולוציונית המודרנית כדי להסביר הפרעות נפש הם עתיקי יומין. זה מכבר הכירו בסבל נפשי כחלק בלתי נמנע, ולפעמים מועיל, של הקיום האנושי, והרעיון של הטירוף האלוהי היה נפוץ בחברות ודתות עתיקות. צ'זארה לומברוזו, אחד מחלוצי הפסיכיאטריה, החל להשתמש בתיאוריה האבולוציונית כדי להסביר הפרעות נפש כבר ב-1864. לטענתו, שיגעון הוא המחיר של גאונות, שכן המוח האנושי לא התפתח באופן התומך באינטליגנזציה גבוהה וביצירתיות לצד שמירה על שפיות. דרווין יישם את התיאוריה האבולוציונית כדי להסביר תכונות ורגשות פסיכולוגיים, וזיהה את התועלת בחקר הפרעות הנפש תוך כדי ניסיון להבין את התפקוד הפסיכולוגי הנורמלי. פרויד הושפע מאוד מהתיאוריה הדרוויניסטית, ולקראת סוף חייו המליץ לפסיכואנליטיקאים ללמוד אותה. תאוריית ההתקשרות של בולבי פותחה תוך התייחסות מפורשת לתורת האבולוציה.
בשנת 2016 הוקמה קבוצת מחקר מיוחדת לפסיכיאטריה אבולוציונית (EPSIG) בקולג' המלכותי לפסיכיאטרים בבריטניה על ידי ריאד עאבד ופול סנט ג'ון סמית'. כיום זהו המוסד הבינלאומי הגדול ביותר ליצירת קשר בין פסיכיאטרים וחוקרים המתעניינים בתחום, עם למעלה מ-1700 חברים. מוסד זה ערך מספר סמינרים ופגישות שהוקדשו לפסיכיאטריה אבולוציונית, והוא מארח הרצאות של אנשי אקדמיה בולטים כמו סיימון ברון-כהן ורובין דנבאר. כל הפגישות זמינות בערוץ היוטיוב של הקולג' המלכותי לפסיכיאטרים. הקבוצה גם מפרסמת עלונים קבועים, מארגנת כנסים, עורכת ראיונות ומפרסמת מחקרים העוסקים בפסיכיאטריה אבולוציונית (שעדיין אין כתב עת אקדמי ייעודי המוקדש להם). כפי שציין ריאד עבד, (היו"ר הקודם) בניוזלטר: "המטרות שלנו הן גדולות ורדיקליות: ברצוננו שהאבולוציה תתקבל כמסגרת-על בפסיכיאטריה ותתפוס מקום מרכזי בהבנתנו את בריאות הנפש והפרעות הנפש."
עאבד וסנט ג'ון סמית ערכו את האסופה משנת 2022 "פסיכיאטריה אבולוציונית: פרספקטיבות נוכחיות על אבולוציה ובריאות הנפש" שפורסמה במשותף עם הקולג' המלכותי לפסיכיאטרים והוצאת אוניברסיטת קיימברידג'. זהו הפרסום הרחב ביותר בתחום זה עד כה, והוא מהווה בסיס לפודקאסט הראשון המוקדש לפסיכיאטריה אבולוציונית.
תפקוד וחוסר תפקוד נפשי

ב-DSM-3 הוגדרו הפרעות נפשיות כ"חוסר תפקוד" או "תפקוד לקוי", ללא הגדרה מדויקת של מהו תפקוד לקוי, דבר אשר איפשר לכל מצב נפשי הנתפס כבלתי מקובל מבחינה חברתית (כגון הומוסקסואליות בעבר) להיחשב לתפקוד לקוי, ולפיכך להפרעת נפש.
התיאוריה האבולוציונית מבקשת להיעזר בתהליכים אבולוציוניים כדי להסביר תפקוד וחוסר תפקוד ביולוגיים. שלא כמו אובייקטים ותהליכים בפיזיקה וכימיה, שלא ניתן לומר עליהם שהם מתפקדים או לא מתפקדים, מערכות ביולוגיות הן תוצרי האבולוציה באמצעות ברירה טבעית, ולכן התפקוד או חוסר התפקוד שלהן יכולים לנבוע מסיבות אבולוציוניות. הרעיון של תפקוד אבולוציוני קשור לפנוטיפים שמטרתם הפצת הגנים לצורך הצלחה ברבייה. עיניים התפתחו כדי לראות - כך שעיניים לא מתפקדות הן אלו שאינן יכולות לראות. התפקוד מוגדר בהיסטוריה האבולוציונית של הראייה כתורם להצלחת הרבייה. הוא אינו מוגדר באמצעות נורמות תרבותיות הקובעות מהי נורמליות ומהי א-נורמליות, שתפיסות נפוצות על בריאות נפש והפרעות נפש תלויות בהן לעיתים קרובות. ההגדרה בעלת ההשפעה של "תפקוד לקוי מזיק" של ג'רום ווייקפילד, משתמשת בהשפעות אבולוציוניות כדי לעגן את המושג "תפקוד לקוי" בתהליך האובייקטיבי של האבולוציה. וייקפילד טוען שהפרעת נפש חייבת להיות גם מזיקה, במובן ערכי, וגם לא תורמת לתפקוד, במובן אבולוציוני.
ביסוס זה של חוסר תפקוד בתהליך היסטורי אובייקטיבי חשוב בהקשר להיסטוריה של הפסיכיאטריה, שעסקה בתיוג מצבים ותכונות נפש בלתי רצויים חברתית כ"הפרעות", כגון אוננות נשית והומוסקסואליות. מדריכי אבחון נוכחיים נקבעים בהסכמה. לדוגמה, בשנת 1973 קראה ה-APA להצבעה כדי לשקול מחדש את מעמדה של ההומוסקסואליות כהפרעת נפש. ברוב של 58% ההפרעה נמחקה. הקטגוריה של הפרעת אישיות גבולית נוצרה על בסיס מאמר אחד והסכמה בין כתריסר פסיכיאטרים. בשנת 2014 הצביעו פסיכיאטרים על המאפיינים של הפרעה חדשה, הפרעת משחקים באינטרנט. שנים רבות ספגה ההסתמכות על הצבעות והסכמה של מומחים במקום על ראיות אובייקטיביות או סמנים ביולוגיים ביקורת בתחום הפסיכיאטריה. הפסיכיאטריה האבולוציונית יכולה להימנע מביקורת זו על ידי אימוץ ההגדרה האבולוציונית של תפקוד לקוי.
סיבות אבולוציוניות וארבע השאלות של טינברגן

שאלות המחקר ונושאי המחקר של הרפואה האבולוציונית והפסיכיאטריה הן שאלות אולטימטיביות, בניגוד לשאלות "סמוכות" במחקר ביו-רפואי ובמחקר ביולוגי-פסיכיאטרי רגיל. ההבחנה אולטימטיבי-סמוך (אנ') הוצגה על ידי ארנסט מאייר כדי לזהות רמות שונות של הסבר סיבתי: הסברים סמוכים מתייחסים לתהליכים ביולוגיים מכניסטיים (למשל גנים, התפתחות אונטוגנטית, הורמונים, מבנה ותפקוד נוירולוגי), ואילו הסברים אולטימטיביים שואלים על התהליך האבולוציוני שהוביל לכך שהמבנים והתהליכים הביולוגיים הללו פועלים כפי שמתגלה בתצפיות. אפשר לומר שהסברים סמוכים עונים על שאלות 'איך', ואילו הסברים אולטימטיביים עונים על שאלות 'למה'.
ניקולאס טינברגן פירק עוד יותר את ההבחנה אולטימטיבי-סמוך לארבע שאלות. השאלות עוסקות בארבעה גורמים: מנגנון, אונטוגניה, תפקוד ופילוגניה, וניתן לשאול אותן לגבי כל תכונה או הפרעה בודדת (לעיתים קרובות התנהגותית, אם כי לא בהכרח) כדי לזהות את הסיבות הרלוונטיות.
ניתן לחלק שאלות סמוכות לשאלות העוסקות במנגנון, הנוגעות לאופן פעולת התכונה, למבנה ולתהליכים של המנגנון הביולוגי שלה, ולשאלות העוסקות באונטוגניה או התפתחות אינדיבידואלית, הנוגעת לאופן שבו התכונה מתפתחת אצל פרט מסוים.
שאלות אולטימטיביות יכולות לעסוק בתפקוד אבולוציוני או בערך הסתגלותי, ונוגעות באופן שבו התכונה השפיעה על הכשירות לאורך ההיסטוריה האבולוציונית; ושאלות בתחום הפילוגניה או האבולוציה, הנוגעות להיסטוריה של תכונה במורד העץ הפילוגנטי.
לדוגמה, לגבי דיכאון ניתן לשאול על מנגנונים סמוכים (כגון תכונות של מעביר עצבי), התפתחות אונטוגנטית (למשל התפתחות נוירולוגית לאורך חייו של אדם), תפקוד הסתגלותי (למשל, מערכת של מצב רוח ירוד) ופילוגניה (למשל, מצב רוח ירוד בתגובה לתבוסה חברתית בפרימטים).
מושגים הסבריים מרכזיים בפסיכיאטריה אבולוציונית

הפרעות נפש נובעות מסיבות סביבתיות וגנטיות שונות, עם קורלציות עצביות מורכבות, אך הרפואה האבולוציונית מכירה במספר עקרונות כלליים הגורמים לרגישות להפרעה.
מושגים הסבריים מרכזיים בפסיכיאטריה אבולוציונית > הצלחה ברבייה קודמת לבריאות

הברירה הטבעית פועלת על כושר הרבייה, לא על מצבים ביולוגיים הנחשבים לבריאים; מצבים בריאים נבררים רק אם יש להם השפעה חיובית על הצלחת הרבייה. הדבר משמש ברפואה אבולוציונית כדי להסביר הזדקנות ומחלות זקנה: למחלות המופיעות אחרי גיל הרבייה יש השפעה מינימלית על הפוריות. סבל פסיכולוגי ומצבים קוגניטיביים שונים שעלולים להיראות לא בריאים או לא נורמליים יכולים באותה מידה להיות תוצרים של תהליכים אבולוציוניים אם הם תרמו להצלחה ברבייה. ניתן לראות עדות לכך בהפרעות הקשורות לחוסר תפקוד ניכר לכאורה, אך עם זאת רמות ממוצעות של פוריות.
מושגים הסבריים מרכזיים בפסיכיאטריה אבולוציונית > אי-התאמה

אי-התאמה אבולוציונית מתרחשת כאשר תכונות שהתפתחו הופכות להיות לא מותאמות לשינויים בסביבה. זהו גורם שכיח הגורם לשינוי אבולוציוני (למשל בעש המפולפל), והוא רלוונטי לרפואה כאשר התכונות שאינן מותאמות גורמות לבעיות המשפיעות על הבריאות. מצבים פסיכיאטריים עשויים במקרים מסוימים להיות מצבים שהתפתחו, שאנו מפרשים שלא כהלכה כהפרעות, מכיוון שהם כבר אינם מתאימים לציפיות החברתיות שלנו; או שהם עשויים להיות מצבים או תכונות נפשיות שבאו לידי ביטוי בצורה בריאה בסביבות של אבות קדמונים, אך הפכו לפתולוגיות עקב מאפיין כלשהו בסביבות מודרניות. עדויות לאי-התאמה בולטות ביותר כאשר משווים בין בני אדם המנהלים חיים מסורתיים לבני אדם המנהלים חיים מודרניים, או כאשר מתעוררים גורמים סביבתיים חדשים אשר גורמים בבירור למחלות (למשל, זמינות של מזונות זולים ועתירי קלוריות הגורמים להשמנה).
מושגים הסבריים מרכזיים בפסיכיאטריה אבולוציונית > הגנות

תגובות פסיכולוגיות כמו פחד ופאניקה הן הסתגלותיות במצבים רבים, במיוחד במצבי סכנה קרובה, ונצפות במספר מינים. הפרעות נפשיות מסוימות עשויות לנבוע מתגובות כאלה, או כהפעלת יתר של התגובה, או כתהליך הסתגלותי המכוון במיוחד להפעלת יתר, שבה עלות הכשירות של התגובה עולה על תועלת הכשירות שלה - מה שנקרא עקרון גלאי העשן. העובדה שחוויות כאלה הן מעיקות, מתישות ולא נאותות מובילה לאבחון שלהן כהפרעות נפש.
מושגים הסבריים מרכזיים בפסיכיאטריה אבולוציונית > איזון בברירה של מוטציות

הברירה הטבעית פועלת על מוטציות גנטיות, הקיימות בכל דור, והיא מסירה את אלו המפחיתות את הכשירות ומגבירה את השכיחות של אלו המשפרות את הכשירות. מוטציות גם נוטות להפחית את הכשירות יותר מאשר לשפר אותה. תכונות ביולוגיות עם גודל יעד מוטציוני גדול, כגון המוח, שבו מתבטא מעל 80% מהגנום, צפויות במיוחד להיות חשודות כמוטציות מזיקות המשפיעות לרעה על התפקוד הקוגניטיבי, ואלה מתבטלות לאחר מכן על ידי ברירה טבעית. מוטציות כאלה קשורות לעיתים קרובות למוגבלות אינטלקטואלית, מקרים מסוימים של אוטיזם, סכיזופרניה ועוד הפרעות רבות. העובדה שמוטציות דה נובו גורמות במקרים ספורים להפרעות מסוג זה שימשה להצדקת הטענה, שמקרים אחרים נגרמים מתהליכי מחלה שטרם התגלו, אם כי נוכחות של הטרוגניות בקטגוריות של הפרעות נפש והעדר פתולוגיה, שלא התגלתה למרות עבודה משמעותית במדעי המוח והגנטיקה, סותרים השקפה זו.
הסברים אבולוציוניים להפרעות מסוימות > סכיזופרניה

סכיזופרניה מאופיינת בעיקר בפסיכוזה (הזיות ומחשבות שווא) ובתסמינים של ליקוי קוגניטיבי, כמו דיבור לא יציב, איבוד עניין בפעילויות רגילות וחשיבה לא מאורגנת. זהו המצב הקיצוני ביותר של ספקטרום הסכיזופרניה או הפסיכוזה, הכולל סכיזוטיפיה והפרעות פסיכוטיות אחרות, המתרחב ככל הנראה לחוויות על-טבעיות הנפוצות באוכלוסייה, כגון אמונה ברוחות רפאים ובכישוף.
סכיזופרניה היא מצב תורשתי, הנפוץ בשיעור של קצת פחות מ-1% באוכלוסייה, עם השפעות שליליות על הפריון, במיוחד אצל גברים. משום כך אולי היה זה המצב הפסיכיאטרי הראשון שהוצג במפורש כדורש הסבר אבולוציוני, במה שמכונה "פרדוקס הסכיזופרניה" (הידוע כיום יותר כפרדוקס של הפרעות נפש נפוצות, מזיקות ותורשתיות). כדי להסביר מדוע תופעת הסכיזופרניה ממשיכה להתקיים, הועלו השערות אבולוציוניות שונות.
יש שפע של השערות לגבי סכיזופרניה כליקוי אמיתי בתפקוד. אחת מהן היא שזהו תוצר לוואי לא תפקודי של האבולוציה האנושית בתחום השפה ומיקום ההמיספרות במוח לרוחב, או תפקוד לקוי של המוח החברתי, או שהיא קשורה לתאוריית הנפש. תיאוריות אחרות התייחסו לאפשרות שהדבר נגרם על ידי איזון בברירה של מוטציות. עם זאת, בניגוד לצפוי, מוטציות נדירות ומוטציות דה נובו, דהיינו כאלה שלא הועברו בתורשה מההורים, נמצאו רק בחלק קטן מהמקרים. אללים רבים בעלי נטייה לסכיזופרניה נפוצים באוכלוסייה, מה שהופך השערות לגבי הסתגלות להגיוניות, כפי שצוין מאז אמצע המאה ה-20.
ההשערות המסבירות סכיזופרניה כתוצאה מהסתגלות שונות מאוד זו מזו. תאורטיקנים מוקדמים הציעו שהיא כרוכה בשיפורים במערכת החיסון או ההתאוששות ממחלות, או מקלה על פיצול של קבוצות. בהשראת הרעיונות התרבותיים ארוכי השנים של הקשר בין שיגעון לגאונות, הציע דניאל נטל שסכיזוטיפיה יכולה להיות קשורה להצלחה עקב היצירתיות הכרוכה בה, שהוסיפה להצלחה בהזדווגות, ושההשפעות החיוביות של תכונות סכיזוטיפיות עשויות להסביר מדוע תכונות אלו מתמידות. עם זאת, התועלת הנמדדת בתרומה של תכונות אלה לפוריות לא עולה על העלות של סכיזופרניה מבחינת כשירות כוללת (אם כי ייתכן שהדבר נובע מהטיית בחירה).
השערת השמאניזם לגבי סכיזופרניה קובעת כי בחברות מסורתיות חוויית הפסיכוזה האיצה כניסה לטראנס של שמאנים (העוסקים בקסמים דתיים, כגון רופאי אליל, מנחשים, מכשפים, מגרשי שדים ומדיומים). שמאניזם הוא מאפיין נפוץ בחברות אנושיות, שבהן אנשים מסוימים נחשבים כבעלי קשר לעולם העל-טבעי המעניק להם יכולת לבצע קסמים, במיוחד ריפוי. הדבר מסביר את התוכן הדתי והגרנדיוזי השכיח בחוויות פסיכוטיות ואת האמונה בכוחות על-טבעיים, שהייתה נחלתן של חברות מסורתיות. התקף סכיזופרניה דומה מאוד לכניסה של שמאנים לטראנס, שלעיתים קרובות כוללת הזיות, מחשבות שווא ודיבור לא קוהרנטי. קשרים אפשריים בין שמאניזם לשיגעון הוכרו במשך עשורים רבים על ידי אנתרופולוגים (למשל "... אנשים חולי נפש נחשבים לעיתים קרובות לקדושים בחברות פרימיטיביות" רפיון שכל זוכה כיום ליחס של בוז בניואה, אך הטירוף עדיין זוכה לכבוד"). אך הגרסה האחרונה של התיאוריה היא זו של יוסף פולימני, הטוען ששמאנים עוזרים לתפקוד הקבוצתי, ולכן פסיכוזה התפתחה כתוצאה מברירה קבוצתית. מבקרי התיאוריה טענו שמצבי הטראנס והשליטה העצמית שמפגינים שמאנים אינם דומים למאפיינים של סכיזופרניה.
הסברים אבולוציוניים להפרעות מסוימות > הפרעה על הקשת האוטיסטית (ASD)

הפרעה על הקשת האוטיסטית מאופיינת בקשיים באינטראקציה ותקשורת חברתית, ובהתנהגות מוגבלת החוזרת על עצמה. במדינות מפותחות, כ-1.5% מהילדים אובחנו בשנת 2017 כסובלים מאוטיזם, עלייה מ-0.7% לעומת שנת 2000 בארצות הברית. ההפרעה מאובחנת בתדירות גבוהה פי ארבעה עד חמישה אצל גברים מאשר אצל נשים.
אוטיזם שונה מאוד בין אנשים (הוא הטרוגני ביותר), עם סיבות שונות אצל אנשים שונים. חלק מהמקרים נובעים ממוטציות מזיקות או טראומה טרום - לידתית ולידתית, שעבורן אין צורך בהסבר הסתגלותי. מקרים אלה קשורים לעיתים קרובות למוגבלות שכלית. ההערכות הן שבין 5-20% מן המקרים על הקשת האוטיסטית ניתן להסביר על ידי תהליכים לא תפקודיים אלו, במיוחד תהליכים גנטיים. עם זאת, מקרים אחרים של אוטיזם מתאימים להסברים הסתגלותיים. העובדה שקיימים הסברים מרובים לאוטיזם גורמת לקונפליקט בקהילת האוטיזם, במיוחד בין תומכי הגיוון העצבי ובין בני משפחה המטפלים באנשים על הקשת האוטיסטית שהם בעלי מוגבלויות קשות.
הרעיון של אוטיזם כבעל עוצמות קוגניטיביות הפך להיות פופולרי בהתמדה מאז הסרט "איש הגשם" והצמיחה האחרונה של תנועות הגיוון העצבי והתנועה לזכויות האוטיסטים. אך הכרה ביכולת יוצאת הדופן של האוטיסטים מופיעה גם בכתביו המוקדמים של הנס אספרגר, שכינה את המטופלים האוטיסטים שלו בשם "פרופסורים קטנים". אוטיסטים כמו טמפל גרנדין טענו כי אבות קדמונים של ציידים-לקטים אוטיסטים היו דמויות חשובות בקהילה, במיוחד בשל כושר ההמצאה שלהם:
מי לדעתכם המציא את חנית האבן הראשונה?... לא היו אלה האנשים הפשוטים שישבו מסביב למדורה. היה זה אדם הסובל מאספרגר שישב בעמקי המערה וחשב כיצד לחתוך אבנים לראשי חניתות. ללא תכונות אוטיסטיות לא היה לך אפילו מכשיר הקלטה כדי להקליט את השיחה שלנו.
חוקר אוטיזם מוביל, סיימון ברון-כהן, הציע כי אוטיזם הוא סוג של ארגון שיטתי קיצוני על ספקטרום שמשותף לכל האנשים, הקשור לתחומי עניין בדברים או באנשים. הוא זיהה את הכישרון יוצא הדופן של אוטיסטים רבים בתחום ידע או מיומנות כלשהם. בספרו, "מחפשי הדפוסים: כיצד אוטיזם מניע המצאות אנושיות" הוא מציע תיאוריה שלפיה אוטיסטים הם בעלי כושר המצאה ויצירתיות יוצאי דופן.
לדברי מרקו דל ג'ודיצ'ה, תכונות הדומות לתכונות אוטיסטיות בצורתן הלא-פתולוגיות תורמות לאסטרטגיה גברית טיפוסית, המכוונת להשקעה הורית גבוהה, מאמץ נמוך להשגת זיווג והקצאת משאבים לטווח ארוך. הוא גם קשר זאת לאסטרטגיית היסטוריית חיים איטית. הדבר מבוסס על העובדה שאוטיסטים מגלים עניין נמוך יותר בהזדווגות לטווח קצר, השקעה גבוהה יותר בבת הזוג ומחויבות רבה יותר ליחסים רומנטיים ארוכי טווח.
ברנרד קרספי טען שאוטיזם הוא הפרעה הקשורה לאינטליגנציה גבוהה, וציין כי הוא כרוך בדרך כלל במרכיבים משופרים, אך לא מאוזנים, של אינטליגנציה. השערה זו נתמכת על ידי ראיות המראות כי אוטיזם ואינטליגנציה גבוהה חולקים קבוצה מגוונת של מיתאמים מתכנסים, כולל גודל מוח, צמיחת מוח מהירה, יכולות חושיות וחזותיות-מרחביות מוגברות, תפקודים סינפטיים משופרים, מיקוד קשב מוגבר, מצב סוציו-אקונומי גבוה, קבלת החלטות שקולה, תחומי עניין ומקצועות בתחומי ההנדסה והמדעים המדויקים ורמה גבוהה של מחויבות לבני זוג. לחצי ברירה טבעית אבולוציוניים מאוחרים שהובילו להתפתחות אינטליגנציה גבוהה בבני אדם היו כרוכים אפוא בסיכון לאוטיזם.
הסברים אבולוציוניים להפרעות מסוימות > פסיכופתיה

פסיכופתיה מאופיינת ברמאות, חוסר אמפתיה וחוסר הרגשת אשמה, אימפולסיביות והתנהגות אנטי-חברתית. השכיחות של פסיכופתיה באוכלוסייה הכללית מוערכת בסביבות 1%, ו-20% בקרב אסירים, עם שיעורים גבוהים יותר בצפון אמריקה מאשר באירופה. פסיכופתיה, נרקיסיזם ומקיאווליזם נחשבים לחלק מהשילוש האפל, הפרעות המתאפיינות בדרך כלל באנוכיות ובנעימות נמוכה.
השערות אבולוציוניות שונות הוצעו כדי להסביר את הפסיכופתיה ואת השילוש האפל. בהקשר של אבות קדמונים, אינטרס עצמי גבוה ורמות נמוכות של אמפתיה היו יכולים לתפקד כאסטרטגיית הזדווגות מוצלחת לטווח קצר.[דרושה הבהרה] קיימות עדויות לכך כי לתכונות של השילוש האפל מתאם מובהק עם מספר רב של שותפים מיניים, אוריינטציה סוציוסקסואלית והעדפה לבני זוג לטווח קצר.
גלן ועמיתים הציגו שתי תיאוריות המסבירות כיצד הברירה הטבעית הייתה עשויה לקדם תכונות פסיכופתיות. הראשונה היא כאסטרטגיית היסטורית חיים מהירה, הקשורה בפחות התמקדות בעתיד, נטילת סיכונים גבוהה והזדווגות לטווח קצר שמטרתה הגברת הצלחת הרבייה. השנייה היא איזון בבחירה של מוטציות (Mutation–selection balance), עם אללים נפוצים רבים בעלי השפעה קטנה שנבחרו נגדן, שכאשר הם מצטברים, ביכולתם לגרום להתנהגות פסיכופתית, ללא כל הפרעה משמעותית לכשירות.
הדיווח רב ההשפעה של מיילי קובע שפסיכופתים הם מועדים להונאה חברתית והתפתחו כדי להמשיך באסטרטגיות חיים מניפולטיביות או אסטרטגיות רמאות (שבאו לידי ביטוי במודלים של רמאות-שיתוף פעולה של תורת המשחקים). אסטרטגיות רמאות הן יציבות כשהן קיימות בשכיחות נמוכה באוכלוסייה, אך יתגלו וייענשו בשכיחויות גבוהות יותר. אסטרטגיה תלוית שכיחות זו מסבירה את הקיום של תכונות פסיכופתיות באוכלוסייה.
מיילי מצהירה ארבע הצהרות לגבי פסיכופתיה:
קיימת נטייה גנטית לפסיכופתיה, המופצת בדרך כלל בכל האוכלוסיות.
יש אנשים שייחשבו כ"לא נורמלים מבחינה מוסרית" בכל תרבות.
בהתאם לתנאי הסביבה, אנשים שהם פחות קיצוניים על הרצף ינקטו אסטרטגיית רמאות דומה.
רצף גנטי בסיסי של פסיכופתיה קיים בכולנו, ומתגלה כאשר אסטרטגיות אנטי-חברתיות רווחיות יותר בתנאים מסוימים.
מיילי מסבירה גם את השכיחות הגבוהה יותר של גברים בעלי נטייה זו וכן גורמים סביבתיים (אטרקטיביות גופנית נמוכה, גיל, בריאות, אינטליגנציה, מצב סוציו-אקונומי וכישורים חברתיים) כאות לכך שאסטרטגיית רמאות עדיפה, ומסיקה מכך שגורמים אלו קשורים לתכונות פסיכופתיות.
הסברים אבולוציוניים להפרעות מסוימות > דיכאון

הפרעת דיכאון מג'ורית (MDD) מאופיינת בלפחות שבועיים של מצב רוח ירוד מתמשך, המלווה במגוון רחב של רגשות שליליים, כגון הערכה עצמית נמוכה, אובדן עניין בפעילויות מהנות ואנרגיה נמוכה. יש מספר הסברים אבולוציוניים אפשריים לדיכאון ומצב רוח ירוד בבני אדם. השערות רבות ושונות אלה אינן סותרות זו את זו. הוצע כי אירועי חיים שונים ותהליכי מחלה אחרים אחראים לצורות שונות של דיכאון, עם תת-סוגים הקשורים לזיהום, מתח ארוך טווח, בדידות, חוויה טראומטית, קונפליקט היררכי, אבל, דחייה רומנטית, אירועים לאחר לידה, עונה, כימיקלים, מחלות סומטיות ורעב. ככיוון מוביל בטיפול מוצעת התאמה אישית על בסיס תת-סוגים אלה. השערות אחרות כוללות:
הסברים אבולוציוניים להפרעות מסוימות > דיכאון > השערות בעלות אוריינטציה חברתית

השערת התחרות החברתית (בדומה לתאוריית הדירוג החברתי) מפרשת דיכאון כרגש של כניעה, אסטרטגיה לא רצונית ליצירת תחושה סובייקטיבית של חוסר יכולת. תחושות של חוסר יכולת או חוסר אונים מעכבות תוקפנות כלפי אנשים בדרגים גבוהים יותר ומאותתות על כניעה. מצב רוח ירוד מעודד קבלה של הורדה בדרגה ומקדם כניעות. ג'ון פרייס תמך בתיאוריה זו, וציין כי תרנגולות שמפסידות בקרב נמנעות ממעורבות חברתית ופועלות בכניעות, תוך שהן מפחיתות התקפות נוספות על תרנגולות גבוהות יותר בדרגה, ובכך נמנעות מפציעה או אפילו ממוות.
בדומה להשערת התחרות החברתית, "השערת הסיכון החברתי" קובעת שדיכאון מונע מאנשים לעסוק באינטראקציות חברתיות שעלולות להוביל לנידוי. ההשערה קובעת כי אנשים המקיימים קשרים חברתיים מוצלחים יכולים לסבול רמות גבוהות יותר של לקיחת סיכונים חברתית, בניגוד לאנשים בעלי מעמד חברתי נמוך. התיאוריה מציעה שמצב הרוח הירוד המתלווה להפרעת דיכאון מג'ורית קיים על מנת להפחית נטילת סיכונים פוטנציאלית ומעודד התבודדות.