stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרדריק וארלי
קבוצת השבעה

בשנת 1920 הוא היה חבר מייסד בקבוצת השבעה. הוא היה החבר המקורי היחיד בקבוצת השבעה שהתמחה בפורטרטים, אך הוא צייר גם נופים. תרומתו העיקרית של וארלי לאמנות היא עבודתו עם קבוצת השבעה ודיוקנאותיו.
שנים מאוחרות

לאחר שגר באונטריו מספר שנים, עבר וארלי לוונקובר, כנראה בשנת 1926, שם הפך לראש המחלקה לרישום וציור בבית הספר לאמנות דקורטיבית ויישומית בוונקובר בהזמנתו של צ'ארלס הפבורן סקוט. הוא נשאר בתפקיד זה משנת 1926 עד 1933.
הוא עזב את קולומביה הבריטית בשנת 1936 עקב מצב דיכאוני, וכעבור שנתיים הצטרף לאמנים אחרים בטיול לקוטב הצפוני.
בשנת 1954, יחד עם קומץ אמנים ובהם אריק אלדווינקל, ביקר בברית המועצות בחילופי תרבות של זמן המלחמה הקרה.
הוא נפטר בטורונטו בשנת 1969 ונקבר לצד חבריו האחרים בקבוצת השבעה בשטח אוסף האמנות הקנדי מקמייקל בקלינבורג, אונטריו.
מורשת

ביוניונוויל נקראת על שמו גלריית האמנות של וארלי וכן דרך - פרד וארלי דרייב, רחוב מגורים דו-מסלולי.
מקומו החשוב בתולדות האמנות של קנדה מאומת על ידי החלטת הממשלה לשחזר את הדיוקן העצמי שלו כחותמת דואר. ב־22 במאי 1981 הוציא דואר קנדה בול עם הדיוקן שלו.ב־6 במאי 1994 הוציא הדואר הקנדי בול על פי ציור של וארלי.
גלריה

תא גזים
שבויים גרמנים
יום אחד שהאנשים יחזרו
הרס בדרכים
הערות שוליים

↑  Reid, Dennis R. (1988). A Concise History of Canadian Painting, p. 142.
↑  Davis, Ann. (1992). The Logic of Ecstasy: Canadian Mystical Painting, 1920–1940, p. 30., p. 30
↑  Brandon, Laura. (2008). Art and War, p. 46., p. 46,
↑  Frederick Horsman Varley - Member of the Group of Seven, Canadian Painters - The Art History Archive, www.arthistoryarchive.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007273782205171  PLWABN: 9810575311505606  BIBSYS: 90560535  GND: 119488833  ISNI: 0000 0000 9654 2496  LCCN: n81028306  NKC: mub20201090429  NTA: 073107247  RKD: 79463  SNAC: w65q6wvv  SUDOC: 111024218  ULAN: 500025514  VIAF: 79427452   WorldCat (עם VIAF): 79427452
קולקטיביזציה

קוֹלֶקְטִיבִיזַצְיָה של החקלאות היא מעבר מחקלאות שבה לכל איכר יש משק לעצמו (שבו הוא מעסיק גם שכירים), לחקלאות מאורגנת ושיתופית, שבה כל אחד מהאיכרים שותף לעבודה החקלאית ולפירותיה.
ברית המועצות

משטרו של סטלין בברית המועצות כפה על האיכרים קולקטיביזציה של החקלאות. התוכנית נועדה להחליף את החקלאות הביזורית בחוות קטנות שהשתמשה באמצעים פשוטים ובסיסיים בלבד, בחקלאות ריכוזית המאורגנת בקולחוזים וסובחוזים, המשתמשת באמצעים מודרניים, בחוות גדולות, כך שניתן יהיה לייצר אוכל באופן יעיל יותר. בפועל גרמה התוכנית להרס מעמד איכרים שלם, ירידה דרסטית ברמת החיים של האוכלוסייה כולה, והאוכלוסייה הכפרית במיוחד, ולהתנגדות אלימה לשלטון בקרב מעמד זה.
סטלין האשים את מעמד האיכרים (המכונים "הקולאקים") בירידה בייצור המזון, וכינה אותם פרזיטים קפיטליסטים שארגנו התנגדות לקולקטיביזציה. מעמד זה דוכא בשיטות אכזריות של הרג והגליה למחנות עבודה במזרח הרחוק, כאשר הגדרת המילה "קולאק" התרחבה מהוראתה המקורית - בן מעמד האיכרים האמיד, לכל מי שהתנגד לקולקטיביזציה, הגדרה שכללה אנשים רבים שהיו רחוקים מלהיות עשירים.
היסטוריונים רבים מסכימים כי הקולקטיביזציה הכפויה גרמה לרעב המוני שגרם למיליוני מיתות בשנים 1932 ו-1933, במיוחד באגן הוולגה התחתון באוקראינה (שם אירע רעב המוני שכונה הולודומור). דובר אף על תופעה נרחבת של קניבליזם כתוצאה מן הרעב. כמו כן הושמד חצי מהמשק החי בברית המועצות.
ישראל

בישראל מומש רעיון הקולקטיביזציה בקיבוץ ובמושב השיתופי. במשך שנים רבות היווה הקיבוץ מודל להצלחה של קולקטיביזציה, אך בסוף המאה ה-20 פג הקסם ברעיון זה, וקיבוצים רבים נקלעו למשבר כלכלי הידוע בשם "משבר הקיבוצים" והחלו בתהליכי הפרטה.
פריצת iOS

הלוגו של Cydia – התוכנה המרכזית ממנה מורידים תוכן פרוץ
פריצת iOS היא תהליך הסלמת הרשאות המאפשר למשתמש להסיר את ההגבלות שיצרה חברת אפל במערכות ההפעלה iOS ו-tvOS שבמכשירים ניידים מתוצרתה, כמו אייפד,‏ אייפון,‏ אייפוד טאץ'‏ ו-Apple TV. המכשירים הניידים של אפל תוכננו על ידה כך שיריצו רק תוכנות שאושרו בחתימה מוצפנת. גורמים שונים יצרו תוכנות המאפשרות לערוך שינוי קל בקושחה (firmware) של המכשיר, כך שיעקוף את בדיקת החתימה. פעולה זו בדרך כלל עושה שימוש בסדרה של טלאי תוכנה בליבת מערכת ההפעלה.
פריצת המכשיר מאפשרת, בגרסאות שונות, שליטה מלאה על מראה המכשיר באמצעות ערכות נושא, והתקנה של תוספים וכלים שימושיים למערכת ההפעלה שאינם זמינים דרך חנות האפליקציות הרשמית. תוספים, אגב, שחלקם אומצו על ידי אפל במהלך השנים. בנוסף, בעזרת הפריצה ניתן להתקין כלים המאפשרים התקנה של תוכנות הזמינות בחנות ה-App Store של אפל בלי לשלם עליהן (דבר שהפך את הפריצה לפופולרית).
הפריצה הנפוצה ביותר היא פריצה באמצעות התוכנה "redsn0w", שפותחה על ידי קבוצת ההאקרים Dev-Team.
הפריצה באמצעות התוכנה נעשית על ידי הכנסת המכשיר למצב DFU (מצב בו ניתן לעשות הפעלות מחדש ומחיקות כלליות, אך עם מעקף של חומות האבטחה שמוצבות על ידי אפל), ובעזרת קודים מתקינה אוטומטית את Cydia על המכשיר.
יש לציין ש-Cydia אינה התוכנה היחידה ממנה ניתן להוריד תוכן פרוץ. ישנן עוד אפשרויות.
הליך הפריצה הפשוט ביותר הוא שינוי בSIM של אייפון, כך שניתן יהיה לעשות בו שימוש באמצעות כל חברה סלולרית. פריצה מקיפה יותר נועדה לשנות את הקושחה של אפל. גרסאות פריצה כאלו יוצאות זמן מה אחרי הוצאת עדכון למערכת ההפעלה iOS, והן מנוטרלות בעדכונים הבאים של מערכת ההפעלה. סוג אחר של פריצה מכוון לנסות לשמר את התוכנות הבלתי חתומות. עד היום, כל עדכון של מערכת ההפעלה מאלץ את המשתמש בגרסה פרוצה לבצע את הפריצה מחדש ולהתקין על המכשיר את כל התוכנות הבלתי חתומות מחדש.
חסרונותיה הבולטים של פריצת מכשירים המבוססים על מערכת ההפעלה iOS הם האטה ניכרת במהירות העבודה, ביישומים שלא נבדקו על ידי אפל, ותפוגת האחריות. חברת אפל מסירה את האחריות ממכשיר פרוץ, גם אם לבעל המכשיר חבילת אחריות בתוקף, אך ניתן להחזירה על ידי פירמוט המכשיר (ריסטור).
כשגרסה 6.1.3 יצאה אפל הצליחה לחסום את פריצת evasi0n שפורצת את האייפון 5, אבל לאחר כמה זמן התוכנות redsn0w ו-sn0wbreeze עברו עדכון גרסה שמאפשר לתוכנות לפרוץ את 6.1.3.
בגרסאותיה האחרונות של ה-iOS, לקחו לחברי קבוצות הפריצה חודשים ארוכים לפתח פריצה עקב האבטחה הכבדה שאפל הוסיפה לקושחותיה.
חוקיות הפריצה

אפל טוענת שפריצת המכשיר אינה חוקית ותביא לביטול האחריות עליו, אולם ספריית הקונגרס בארצות־הברית קבעה ביולי 2010 כי הליך הפריצה עצמו אינו מהפרות זכויות היוצרים המכוסות ב"חוק המילניום הדיגיטלי (DMCA)" כלל זה אינו חל על השימושים במכשיר הפרוץ, כמו הורדת תוכנות בלי תשלום. בין מפתחי פורצי התוכנה לאפל מתנהל מאבק מתמיד בו עדכוני תוכנה או קושחה של אפל משנים פריטים במערכת ההפעלה של המכשיר, ואלו מבטלים את הפריצה ומסירים תוכנות שהורדו בחסותה, כשמפתחי תוכנות הפריצה, מצידם, עמלים כדי ליישם שינויים לעקיפת שינויים אלו של אפל.
סוגי פריצות

ישנם ארבעה סוגי פריצה: פריצה קשורה (Tethered), פריצה חצי קשורה (Semi-Tethered), פריצה חצי לא קשורה (Semi-UnTethered) ופריצה בלתי קשורה (UnTethered).
פריצה קשורה: סוג פריצה זו היא הקלה ביותר לכתיבה אך המסובכת ביותר לשימוש. אם מכשיר נפרץ בפריצה קשורה, ומכבים אותו, הדרך היחידה להפעיל אותו היא דרך חיבור למחשב והפעלת התוכנה המשמשת לפריצה. בדרך כלל משוחררת הפריצה הקשורה ראשונה, ולאחר מכן, משוחררת גרסה חדשה אשר מסוגלת לפרוץ פריצה לא קשורה.
פריצה חצי קשורה: סוג פריצה זו דומה לפריצה חצי לא קשורה אבל עם כמה שינויים. כאשר מכשיר פרוץ בפריצה חצי קשורה, ניתן להדליקו ולבצע Just Boot דרך PP助手 במכשיר, אך שום דבר הקשור לפריצה (Cydia וכל מה שהורד ממנה) לא יפעל עד שהמשתמש יכנס ממכשיר לPP助手 ויבצע Just Boot מחדש.
פריצה חצי לא קשורה: סוג פריצה זו דומה יותר לפריצה לא קשורה מאשר לפריצה קשורה. כאשר מכשיר פרוץ בפריצה חצי לא קשורה, ניתן להדליקו ולבצע Just Boot ללא התוכנה המשמשת לפריצה (למשל Checkra1n), אך שום דבר הקשור לפריצה (Cydia וכל מה שהורד ממנה) לא יפעל עד שהמשתמש יחבר את המכשיר למחשב ויבצע Just Boot מחדש דרך התוכנה.
פריצה לא קשורה: סוג פריצה זה הוא הנפוץ ביותר, הקשה ביותר לכתיבה והנוח ביותר למשתמש. כאשר מכשיר פרוץ בסוג פריצה זה, ניתן להדליקו ולבצע Just Boot מלא ללא חיבור למחשב, וכל האפליקציות עובדות כרגיל.
ראו גם

רוט (אנדרואיד)
הערות שוליים

↑  הפריצה לאייפון חוקית, אך תסיר את האחריות של אפל, באתר nrg‏, 27 ביולי 2010
צורת הקטנה

צורת הקטנה היא מילה במשקל מסוים או מוספית המציגה דרגה מוקטנת של משמעות יסודית כלשהי, גרסה מוקטנת יותר של אובייקט או תכונה, ולעיתים גרסה אינטימית או גרסת-חיבה למילה המקורית.
בעוד שבשפות רבות ייתכנו צורות הקטנה רק לשמות עצם, הרי שבשפות מסוימות, בהן עברית, ניתן לייצר צורות הקטנה גם לשמות תואר ואף לחלקי דיבר אחרים.
צורות הקטנה בעברית

לשמות עצם מקובל להוסיף סיומת Xון  למילה ממין זכר כגון: דובון, דגלון, ספרון, גגון, חדרון
והסיומת Xונת (צורת הנקבה של Xון) היא עבור מילה ממין נקבה כגון: ילדונת, פצפונת
וגם הסיומת Xית עבור מילה ממין נקבה כגון: שקית, כפית, צנונית, מפית, כוסית
בשמות העצם קיימים גם משקלים שמאפיינים צורת הקטנה, כגון:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| קְטַלְטַל | הקטנה | חֲלַקְלַק, שְמַנְמַן |
| קְטַלְטֹל | הקטנה | קְטַנְטֹן |
| קְטַלְטֹלֶת | הקטנה | שְמַנְמֹנֶת |
| קַטְלִיל | הקטנה וחיבה | שַבְרִיר |
דוגמאות בשמות עצם:
חתול← חתלתול (גרסה מוקטנת)
כלב ← כלבלב (גרסה מוקטנת)
ילד ← ילדון (גרסת-חיבה), ילדונת
דוגמאות בשמות תואר:
קטן ← קטנטן (גרסה מוקטנת)
שמן ← שמנמן (גרסה מוקטנת/חיבה)
אדום ← אדמדם (גרסה מוקטנת)
שביר ← שברירי (גרסה מוקטנת)
בשפת הדיבור יש שימוש במוספית "-צ'יק"  בהשפעת שפות לועזיות כדי לתת משמעות של הקטנה/חיבה, כגון: קטנצ'יק, בחורצ'יק, צופצ'יק.
בנוסף, במיוחד בשמות פרטיים, יש שימוש במוספיות "-ל'ה" ו-"-וש", כגון: שרהל'ה, רחלוש.  יש גם שימוש בסיומת לא מוטעמת "-י", כגון: קטני, חמודי.
צורות הקטנה בשפות אחרות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בערבית נהוג להשתמש במשקל פֻעַיְל (فُعَيل) לצורך הקטנת השם. לדוגמה, מן השם "חסן" (حسن) נגזר השם "חוסיין" (حسين).
בפרסית ניתן להוסיף מספר סיומות לשם לצורך הקטנה. הנפוצות הן:
ـچه: باغ، باغچه (גן, גינה); كو، كوچه (רחוב, סמטה)
ـَک: مرد، مردك (איש, אישון); دختر، دخترك (ילדה, ילדונת)
באנגלית מספר סיומות מקטינות כמו ing:
Darling הגזור מ-dear, או duckling הגזור מ-duck. סיומת ie כמו doggie מ-dog. סיומת let כמו piglet מ-pig או ringlet מ-ring.
ביידיש הסיומת "-ל" היא צורת הקטנה (לדוגמה: מיידל לילדה או נערה)
באספרנטו נעשה השימוש במוספית et להקטנה. לדוגמה: hundeto - כלב קטן (hundo - כלב),varmeta - פושר (varma - חם)
צורות הקטנה בשפות אחרות > ספרדית

בספרדית הן רבות, והן מתווספות לשמות עצם, תארים ולעיתים רחוקות יותר, שמות תואר.
הסיומות משתנות בדרך כלל בהתאם למילה, לאזור הניב ולמדינה.
אנדלוסיה, אראגון, נווארה, קולומביה, קוסטה ריקה, קובה וונצואלה. בניב של מקומות אלו לרוב מועדפת הסיומת ico- (ica- לנקבה). לדוגמה: Carterica "נרתיק קטן", gatico "חתול קטן". לפעמים זו לובשת צורות של ececico, -ecico, -cico-; לדוגמה: Piececico "רגל קטן", huevecico "ביצה קטנה", resplandorcico "אור". עם זאת, בקולומביה, קוסטה ריקה, קובה ובוונצואלה היא מצטרפת רק לרדיקלים שנגמרים ב־t-; לדוגמה: Ratico. לעיתים קרובות הוא משולב עם הסיומת ito- (ita- עבור הנקבה); לדוגמה: Ahoritica ”כבר עכשיו”.
הסיומת ito- (ita- לנקבה) היא הנפוצה ביותר בכל סוגי הספרדית; לדוגמה: hermanita ”אחותי קטנה” . במקרים מסוימים הוא מקבל את הצורות ecito, -ececito, -cito-; לדוגמה: solecito ”שמש קטנה”, piececito ”רגל קטן”, corazoncito ”לב קטן” (או ”מתוק”), mujercita ”אישה/ילדה קטנה”.
הסיומת uelo- (uela- לנקבה) היא סיומת נוספת המסמנת צורה מזערית. היא משמשת בעיקר בטקסטים כתובים, אם כי היא נשמעת לעיתים קרובות בדיבור רגיל בספרד, אך לעיתים רחוקות מאוד באמריקה הלטינית; לדוגמה: Arroyuelo ”נחל קטן”. לפעמים זו לובשת צורות של ecezuelo, -ezuelo, -zuelo-; לדוגמה: piecezuelo ”רגל קטן”, pecezuelo ”דג קטן”, jovenzuelo ”נעיר קטן”. אחרי מילים המסתיימות בתנועות זה מקבל את הצורה huelo- (huela- לנקבה); לדוגמה: Aldehuela ”כפר קטן”.
צורות הקטנה בשפות אחרות > דוגמאות נוספות

שמות עצם:
Amiguito
Mamita
Casita
שמות תואר:
Tontuelo
תואר הפועל:
Lejecitos
ראו גם

שם חיבה
פסח איילון

פסח אילון (אברמוביץ)
פסח איילון (אברמוביץ) (26 בינואר 1912 - 18 ביולי 1989 ט"ז בתמוז תשמ"ט)) היה מ"אנשי בראשית" – חלוצי התעשייה הצבאית בארץ ישראל לפני הקמת המדינה ומעמודי התווך שלה בשנותיה הראשונות ובהמשך. איילון התחיל את עבודתו בתע"ש במחתרת ב-1936 וקיבל מס' עובד 7. ממכון "א", מקום עבודתו הראשון, עבר להקים ולנהל את המפעל הראשון ליצור כדורים "מכון איילון". בהמשך הדרך ניהל במשך שנים ארוכות את המפעל ליצור תחמושת זעירה "כ" תל אביב. אחרי מלחמת ששת הימים ניצח על ההקמה של ספינת הדגל של המפעלים ליצור תחמושת קלה, "מפעל יצחק" והיה למנהלו הראשון.
קורות חיים > העלייה לישראל

פסח איילון נולד בנדר שברומניה כבן חמישי להוריו ציפורה ושמואל אברמוביץ. משפחתו עלתה לארץ בעת העלייה השלישית, וכך אולצו להמתין חודשים רבים באיסטנבול עד תום הליכי קבלת הרישיון לעלייה לארץ ישראל.
קורות חיים > המעבר ממכון "א" למכון איילון

בשנת 1944 בעת היותו סגן מנהל מכון א' בתע"ש, חויבו קברניטי היישוב להיערך מבחינה ביטחונית עקב השמועות אודות מעשי הגרמנים באירופה והתקדמותם לעבר לוב ומצרים ועקב הדיבורים על הקמה קרובה של מדינה יהודית בארץ-ישראל שהיה בהערכה שהקמת המדינה לא תעבור ללא עימות חריף עם הערבים. ההיערכות נעשתה על ידי תכנון יצור נשק עצמי של אמצעי לחימה שיהיו מוכנים ליום פקודה, על אף שכבר יצרו בתע"ש תת-מקלע, אך לצורך השימוש בו היה צורך ברבבות כדורים שרובם נרכשו ממקורות חוץ שלא תמיד היו זמינים בכמויות הדרושות ובמחיר סביר. בשל כך החלו בפעולות אינטנסיביות שתכליתן הקמת מכון עצמאי אשר יועד במטרתו ליצור כדורים בקוטר 9 מ"מ המתאימים לתת המקלע (הידוע בכינוי תמ"ת). לאחר אשרור ההחלטה ומציאת תקציב הולם, נבחר מיקום המכון בגבעת הקיבוצים שליד רחובות.    בפגישה שהייתה בין יוסף אבידר לפסח, התבשר האחרון כי הפיקוד העליון של ההגנה החליט למנותו למנהל המכון החדש אשר יקרא מכון איילון.
קורות חיים > ניהול מפעל "כ"

בשנת 1951, לאחר תקופת ביניים קצרה במפעל ליצור קנים, חזר לעיסוקו ביצור כדורים וקיבל את הניהול של מפעל "כ". עבודתו של פסח כמנהל התאפיינה בשליטה מוחלטת בתחומי הניהול והטכנולוגיה של יצור הכדורים. מפעל "כ" נסגר בשנת 1981, לאחר שבמשך 33 השנים בהם פעל יצרו בו למעלה ממיליארד כדורים מכל הסוגים.
קורות חיים > משפחתו

פסח נשא לאישה את רוחמה (נולדה 1916) בת בלומה ואליהו לבית זיסלמן. לפסח נולדו בן ובת.
הערות שוליים

↑  דואר אלקטרוני מנוגה בן-ארי, מנהלת הדרכה - מוזיאון מכון איילון, מועצה לשימור אתרי מורשת בישראל
ביקורו של דוד בן-גוריון במפעל "כ"
קאדמון

| --- | --- |

 לידה:  ממלכת נורת'מבריה נורת'מבריה
 פטירה:  מנזר ויטבי
 מדינה:  ממלכת נורת'מבריה 
 לאום:  אנגלו-סקסוני
 עיסוק:  משורר, נזיר
 שפות היצירה:  אנגלית עתיקה
 תחום כתיבה:  שירה
 יצירות בולטות:  שיר הבריאה
 תקופת הפעילות:  מ-המאה ה-7
 
שרידי מנזר ויטבי בימינו
קאדמון (באנגלית עתיקה: Cædmon) היה נזיר ומשורר אנגלו-סקסוני ידוע אשר פעל בצפון אנגליה במהלך המאה ה-7. קאדמון הוא אחד המשוררים הבודדים מתקופה זו עליהם יש לנו פרטים ביוגרפיים כלשהם.
לפי ההיסטוריה הכנסייתית של העם האנגלי מאת ההיסטוריון בן המאה ה-8 בדה ונרביליס, קאדמון החל את דרכו כרועה בקר בסמוך למנזר ויטבי (Whitby Abbey) שביורקשייר. באותן השנים היה קאדמון איש פשוט אשר נמנע משירה בציבור או פעילות אינטלקטואלית כלשהי. אך לפתע, במהלך אחד הימים, לפי ונרביליס מצא עצמו קאדמון מוציא מתוך פיו את מילות שיר הבריאה – שיר שבח לאלוהים בין תשע שורות. הִילדה הקדושה (Saint Hilda of Whitby), אם מנזר, התלהבה למשמע שירו של קאדמון והזמינה אותו אל פנים המנזר. קאדמון השתלב בעבודת המנזר, הפך לנזיר אדוק וחיבר שירים מפעם לפעם. שיר הבריאה הוא הטקסט היחיד המיוחס לקאדמון, ואין לנו מידע לגבי חיבורים אחרים שלו.
שיר הבריאה

כעת, הבה נהלל את הפטרון של ממלכת השמים

עוצמתו של הבורא ומחשבות רוחו,

עבודתו של אבינו הנפלא, הוא אכן, האל הנצחי

הנמצא בבסיס כל פלא.

עבור בני האדם, הוא, הבורא הקדוש

הראשון שיצר את השמים כגג, ואז

שומר האנושות, האל הנצחי

האל הכל יכול לאחר מכן יצר את מרכז העולם

את הארץ, עבור האדם.
ציפור שבפנים עומדת בחוץ

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  חדוה הרכבי
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  שירה
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת הקיבוץ המאוחד
 תאריך הוצאה:  2009
 מספר עמודים:  393
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 003100047210
 הספרייה הלאומית:  990026969360205171
צפור שבפנים עומדת בחוץ, שירים 2008-1962 הוא ספר שירה של המשוררת חדוה הרכבי, הספר יצא לאור בשנת 2009 בהוצאת הקיבוץ המאוחד בשיתוף עם מוסד ביאליק - ירושלים, ובעריכת דוד וינפלד. בקובץ מאוגדים ארבעה ספרי שירה שכתבה במהלך 46 שנה, וכן שירים חדשים שטרם כונסו לספר: "ראנא" ו"מיגו". שירתה עוסקת בחשיפה של עולמות פנימיים קשים ומעוררי בלהה, על סף טירוף הדעת, לבין רגעי התעלות רוחנית ואקסטזה, רבים מזכירים את שמה של חדוה הרכבי עם המשוררת יונה וולך, שתיהן נשמעות כמגיבות לזרמים ולקולות תת מודע בלתי נשלטים, אסוציאטיביים ולעיתים כפייתיים. על פי חוקר הספרות אריאל הירשפלד: "חדוה הרכבי הרחיבה את המנעד החווייתי של השירה העברית בדור הזה, ויצרה מקום למצבי נפש שהיו נותרים שתוקים בלעדיה."
שם הספר

שם הספר "ציפור שבפנים עומדת בחוץ" לקוח מתוך השיר "מטיבם של דברים" הפותח את קובץ שיריה השני "עדי" (1981).
מטיבם של דברים שאינם

כשורה שציפור שבפנים

עומדת בחוץ

ולבה שקפוא לוהט משמחה

ופיה דביק

ופיה פעור

וציפור שיושבת כמעט לצידה

נאבקת אתה על

פירור
הספרים בקובץ

כי הוא מלך (מ. ניומן 1973) – ספרה הראשון של הרכבי. יצא בסיוע המשוררת לאה גולדברג, שהייתה זו שגילתה את השירים הראשונים של הרכבי, בחרה מהם, והכינה את ספרה להוצאה לאור. הספר זכה בפרס רחל ניומן.
עדי: שירים (ספרית פועלים 1981) – הספר השני של הרכבי, בו השירה אינטימית יותר.
אני רוצה להגיד לך: שירים (ספרית פועלים 1985) בספרה השלישי הפך עצם הדיבור לנושא השירה עצמה, בניסיון לפצח את מבנה המילים השגור ולהפוך אותו לחלק מהמבנה השירי.
האחר (הליקון ביתן 1993) בספרה הרביעי פיתחה הרכבי צורות שיר ארוכות, מונולוגים אפיים, המתארים מצבי משבר לצד תשוקה ואושר.
שירים חדשים שטרם כונסו, ראנא, מיגו
הערות שוליים

↑  ציפור  שבפנים עומדת בחוץ - חדוה הרכבי, באתר טקסט, ‏2010
↑  הירשפלד, אריאל. ״כאב החיבור עם הכאב: ארבעה פרקים על שירת חדוה הרכבי״. מכאן (ט״ז). באר שבע: אוניברסיטת בן-גוריון. תשע״ו. 513-530.
↑  מטיבם של דברים, באתר שירשת-אתר השירה של סנונית והליקון
↑  "מתוך ע ד י, של חדווה הרכבי - צו קריאה". צו קריאה. 2015-05-10. אורכב מ-המקור ב-2017-12-11. נבדק ב-2018-09-13.
קולקנון

| --- | --- |

קערת קולקנון
 
 מאכלים
 סוג:  מנה על בסיס תפוח אדמה 
 מוצא:  אירלנד
 אופן הגשה:  חם
 מרכיבים עיקריים:  מחית תפוחי אדמה, כרוב על או כרוב
 
קולקנון (באנגלית: Colcannon; משמעות: כרוב לבן ראש) הוא מאכל אירי מסורתי המורכב ממחית תפוחי אדמה עם כרוב עלים או כרוב. המאכל מזוהה עם המטבח האירי והוא נחשב לאחד מהמאכלים המסמלים את החג ליל כל הקדושים.
לעיתים, הלחם מוגש כשהוא קלוי בתוספת של חמאה, יחד עם כוס תה אחר הצהריים.
תיאור

קולקנון מיוצר לרוב מארבעה מרכיבים בלבד: מחית תפוחי אדמה, חמאה, חלב וכרוב. ההיסטוריון האירי פטריק וסטון ג'ויס הגדיר אותו כמאכל "תפוחי אדמה מרוסקים בחמאה ובחלב, עם כרוב קצוץ ועשבי תיבול". הוא יכול להכיל מרכיבים אחרים כמו בצל ירוק, כרישה, בצל ועירית. בכמה מתכונים מחליפים כרוב בכרוב על. קיימות וריאציות אזוריות רבות למנה זו.
המנה נמכרת במחירים זולים ומצויה לאורך כל השנה ולא רק בליל כל הקדושים. היא נאכלת לעיתים קרובות עם בשר חזיר מבושל או בייקון אירי. יש שמוסיפים למנה בשר כבוש וכרוב.
ראו גם

המטבח האירי
באבל אנד סקוויק, מאנגליה
המטבח האנגלי
האש בראונס
הערות שוליים

↑  Colman Andrews, The Country Cooking of Ireland, Chronicle Books, 2012-12-21, ISBN 978-1-4521-2405-6. (באנגלית)
↑  Mimi Sheraton, 1,000 Foods To Eat Before You Die: A Food Lover's Life List, Workman Publishing, 2015-01-13, ISBN 978-0-7611-8306-8. (באנגלית)
↑  Colcannon, web.archive.org, ‏2014-02-19
↑  Irwin, Florence (1986). The Cookin' Woman: Irish Country Recipes. Blackstaff. ISBN 0-85640-373-3.
↑  Susan R. Friedland, Vegetables: Proceedings of the Oxford Symposium on Food and Cooking 2008, Oxford Symposium, 2009, ISBN 978-1-903018-66-8. (באנגלית)
קאדריורג

| --- | --- |

ארמון קאדריורג
 מדינה:  אסטוניה אסטוניה
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ברובע:  3,681 (2011)
 קואורדינטות:  59°26′18″N 24°47′31″E﻿ / ﻿59.4384°N 24.7919°E﻿ / 59.4384; 24.7919 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת טאלין מוגדלת) קאדריורג(למפת טאלין רגילה) קאדריורג  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
הארמון הנשיאותי בפארק קאדריורג
קאדריורג (באסטונית: Kadriorg) הוא רובע אמיד בטאלין, מקום משכנו של נשיא אסטוניה ושגרירויות רבות. הוא מפורסם בעיקר בגלל פארק קאדריורג הגדול והמטופח שבמרכזו ארמון קאדריורג.
היסטוריה

ארמון קאדריורג נבנה ב-1718 על ידי פיוטר הגדול למען אשתו יקטרינה הראשונה. פירוש השם באסטונית הוא: "העמק של קטרינה".
הבית נבנה בסגנון הבארוק בדומה לארמונותיו של פיוטר בסנקט פטרבורג. ב-1827 הוא עבר שיקום וקבל את צורתו הנוכחית על ידי הצאר ניקולאי הראשון. לאחר מותו של פיוטר לא הראו צאצאיו עניין בארמון. הוא הפך למוזיאון ועם עצמאות אסטוניה ב-1919 שימש מספר שנים למעון הנשיא. עם הכיבוש הגרמני במלחמת העולם השנייה הוא נהפך למקום מגוריו של המושל האזרחי של אסטוניה הכבושה. בימי השלטון הסובייטי שוב הפך המקום למוזיאון אך הוזנח. עם הכרזת עצמאות אסטוניה ב-1991 הוחל בסיוע ממשלת שוודיה בשיפוץ הארמון והוא נפתח שוב לביקורים ב-2000.
כיום יש בארמון מוזיאון לאומנות זרה (לא אסטונית). האוסף כולל יותר מ-900 ציורים מהמאות ה16 - 17, יותר מ-3000 פסלים, כלי זכוכית, פורצלן ועוד.
הארמון נמצא במרכז פארק קאדריורג שהיה בעבר רכושו של הצאר. בפארק מפוזרים מבנים ששימשו את הארמון כמו בית המטבח, בתי השומרים והביתן של פיוטר הגדול שם אהב להתבודד. בפארק נמצא מוזיאון KUMU לאמנות אסטונית.
ליד הארמון נמצא הארמון הנשיאותי בו מתגורר נשיא אסטוניה. משמר קבוע של שני חיילים נמצא בכניסה לארמון.
בפארק יש פסלים רבים. שביל קצר מוביל ממנו לאנדרטת רוסלקה בקרבת חוף הים.
פארק קאדריורג
פארק קארדיורג
הערות שוליים

↑  Tallinn City Government, Statistical Yearbook Of Tallinn 2011, Tallinn City Government, 2011, עמ' 145
פריקה (דגן)

תבשיל פריקה
פריקֶה (בערבית: فريكة) הוא מאכל דגן העשוי מגרעיני חיטה ירוקה שטרם הבשילה. במקרא מאכל זה ידוע ככרמל, קלוי או קלי. את הפריקה מכינים באמצעות קלייה או עישון, מה שמעניק למזון המוכן ממנה טעמים מעושנים. האוכל המתקבל מפריקה מאופיין בטעמי וניחוחות מובהקים. לפריקה ערך תזונתי גבוה יותר משל אורז בחלבון, ויטמינים ומינרלים.
מאכל זה נפוץ במטבחים הערביים השונים, כולל בצפון-אפריקה. הפריקה נמכרת שלמה, בגריסה גסה ובגריסה דקה.
מאכלים

הפריקה יכול להאכל ישירות, אך בדרך כלל משמש כחומר גלם להכנת מנות שונות. שימוש נפוץ בפריקה נעשה במרקים, פילאף, ירקות ובשרים ממולאים.
ייצור

בדרך כלל מיוצר הפריקה מגרגרי חיטת דורום, שנקצרה כאשר העלים מתחילים להצהיב והזרעים עדיין רכים. בדרך כלל נהוג לקטוף אותה בעונת האביב. החיטה נקטפת ומונחת בערימות לייבוש בשמש למשך יום. הערימות מועלות באש, והלהבה נשלטת בקפידה כך שרק הקש והמוץ ישרפו ולא הזרעים. תכולת הלחות הגבוהה של הזרעים, הייחודית לחיטה קשה, מונעת מהם להתלקח. לאחר מכן עוברת החיטה הצלויה דישה נוספת וייבוש בשמש כדי להפוך את הטעם, המרקם והצבע לאחידים. תהליך החבטה או השפשוף הזה של הדגנים הוא שנותן לאוכל הזה את שמו, פאריק, או "שפשוף". בשלב זה הזרעים שבורים לחתיכות קטנות יותר ונראים כמו בורגול ירוק.
במקרא

בתרבויות שאינן חשופות לשפע תזונתי (דוגמת השפע בחברה המערבית המודרנית), ובפרט בתרבויות בתקופת המקרא, קליית הדגנים מספקת מקור תזונה עוד טרם הבשלת הדגנים, כשהם עדיין ירוקים.
במקרא, הדגנים הירוקים טרם הבשלתם קרויים "אביב", ולאחר הקלייה או העישון (כלומר הפריקה, אם מדובר בחיטה), הם נקראים "כרמל".
"וְאִם-תַּקְרִיב מִנְחַת בִּכּוּרִים, לַיהוָה--אָבִיב קָלוּי בָּאֵשׁ, גֶּרֶשׂ כַּרְמֶל, תַּקְרִיב, אֵת מִנְחַת בִּכּוּרֶיךָ" (ספר ויקרא, פרק ב', פסוק י"ד). כאן, "גֶּרֶשׂ כַּרְמֶל" משמעותו פריקה גרוסה (גרשׂ=גרס).
"וְהַפִּשְׁתָּה וְהַשְּׂעֹרָה, נֻכָּתָה: כִּי הַשְּׂעֹרָה אָבִיב, וְהַפִּשְׁתָּה גִּבְעֹל." (ספר שמות, פרק ט', פסוק ל"א).
הערות שוליים

↑  פריקי: מתכונים עם חיטה ירוקה | השולחן, באתר פריקי: מתכונים עם חיטה ירוקה | השולחן
↑  8 מתכונים עם פריקי, באתר ynet, 28 באוקטובר 2019
קאנאי

מבנים רומאיים עתיקים בקאנאי
קאנאי מתורגם לעיתים כקאנה או קני (בלטינית: Cannae) היה כפר עתיק באזור פוליה שבאיטליה. הכפר התפרסם במיוחד בשל קרב קאנאי שנערך בסמוך אליו.
הכפר ממוקם מדרום הנהר אופידוס (אופנטו המודרני) על גבעה. הכפר רחוק כ-9 ק"מ מהעיר בארלטה. בשנת 216 לפנה"ס כבש חניבעל את הכפר והטירה שהרומאים בנו בו, והפך את המקום לבסיסו. הרומאים הגיבו בהתקפה, שהסתיימה בקרב קאנאי המפורסם, במהלכו נחל הצבא הרומי את אחד הכישלונות המבישים ביותר שלו. הקרב התרחש ליד הנהר, אם כי ישנה מחלוקת בין ההיסטוריונים האם בגדה הימנית או בשמאלית.
לאחר המלחמה, הרומאים שבו וייסדו עיר באזור, ששרידיה עדיין קיימים על הגבעה הידועה בשם "מונטה די קאנאי". בשנת 1018, התקיים באזור קרב נוסף, בין צבא ביזנטי לבין צבא לומברדי, הקרב הסתיים בתבוסת הלומברדים. בשנת 1083 הוחרבה העיר בידי רובר גיסקאר, שהותיר על כנם רק את הקתדרלה וביתו של הבישוף.
ציפורה בלוך

| --- | --- |

ציפורה בלוך בשנת 1930 לערך
 לידה:  1901 רוסיה רוסיה
 פטירה:  8 בפברואר 1979  (בגיל 78 בערך) -ישראל ירושלים, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 פעילות בולטת:  מחלוצות העבודה הסוציאלית ביישוב העברי ובישראל
 השכלה:  עבודה סוציאלית, טיפול בילדים ונוער
 תקופת הפעילות:  1921–1975 (כ־54 שנים)
 מקצוע:  עבודה סוציאלית
 תפקיד:  מפקחת ארצית, מרצה
 מפלגה:  מפא"י
 
ציפורה בלוך (1901 - 8 בפברואר 1979) הייתה מחלוצות העלייה השלישית, יוזמת ומקדמת העבודה הסוציאלית וטיפול בילדים ונוער במצבי סיכון בישראל.