stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Atari Lynx
הערות שוליים

↑  Monthly bulletin of statistics: Population, UN, 2014-12-31, עמ' 1–17, ISBN 978-92-1-056465-6
1 2  Oxford University Press, Blatch, Baroness, (Emily May Blatch) (24 July 1937–31 May 2005), Who Was Who, 2007-12-01
↑  The Nevada Daily Mail - חיפוש בארכיונים באמצעות חדשות Google, באתר news.google.com
↑  https://apnews.com/a1288531efff2f9504f70dbcd9f8b6cc
↑  Raze Magazine Issue 11, 1991-09
↑  http://community.seattletimes.nwsource.com/archive/?date=19950105&slug=2097913
↑  » A Time of Endings, Part 2: Epyx The Digital Antiquarian (באנגלית אמריקאית)
↑  https://atariage.com/Lynx/index.php, atariage.com
↑  Maare E. Tamm, Personification of life and death among swedish health care professionals, Death Studies 20, 1996-01, עמ' 1–22 doi: 10.1080/07481189608253408
↑  Sample Contracts - Agreement and Plan of Reorganization - Atari Corp. and JT Storage Inc. - Competitive Intelligence for Investors, web.archive.org, ‏2006-12-09
↑  Todd Harper, Fighting/Fat: Fighting Game Characters and the Emptiness of Video Game Fatness, Journal of Electronic Gaming and Esports 1, 2023-01-01 doi: 10.1123/jege.2022-0043
1 2  How Slime Moulds Built Barcelona, Bloomsbury Sigma, 2016, ISBN 978-1-4729-2414-8
↑  Retroinspection: Atari Lynx - NowGamer, web.archive.org, ‏2013-02-05
↑  Dragon Magazine. (בenglish)
↑  http://www.zaku-lynx.com/ Archived from the original on May 15, 2017. Retrieved February 13, 2015.
↑  AtariAge - Atari 2600 - T-Tris (Self-Published), atariage.com
↑  Duranik, web.archive.org, ‏2015-02-13
↑  CES '08: Nintendo wins second Emmy, GameSpot (באנגלית אמריקאית)
↑  Atari 50: the Anniversary Celebration, Atari® (באנגלית)
| אטארי |
| --- | --- | --- |
| קונסולות נייחות | home pong • Atari 2600 • Atari 5200 • Atari 7800 • Atari Jaguar • Atari VCS |  |
| קונסולות ניידות | Atari Lynx |  |
| מחשבים ביתיים | Atari XEGS • Atari 8-bit computers • Atari ST • Atari MEGA STE • Atari TT030 • Atari Falcon |  |
| שונות | Atari 50: The Anniversary Celebration |  |
Atari Lynx II
בימו פילד

| --- | --- |


בימו פילד במאי 2016
 כתובת:  שדרת הנסיכים 170 (Princes' Boulevard ‏170)
 מיקום:  קנדה טורונטו, אונטריו, קנדה
 קואורדינטות:  43°37′58″N 79°25′07″W﻿ / ﻿43.632778°N 79.418611°W﻿ / 43.632778; -79.418611
 אבן יסוד:  29 במרץ 2006
 תקופת הפעילות:  28 באפריל 2007 – הווה (17 שנים)
 שופץ:  2010, 2014–2016
 הורחב:  2010, 2014–2016
 עלות הבנייה:  62.9 מיליון דולר קנדי (75.3 מיליון דולר קנדי של שנת 2018)   120 מיליון דולר קנדי (שיפוץ 2014–2016)
 בעלים:  עיריית טורונטו
 מפעיל:  Maple Leaf Sports & Entertainment
 משטח:  FieldTurf‏ (2007–2009)   סיסנית האחו (2010–2019)   דשא היברידי (2019–הווה)
 אדריכל:  BBB Architects   Gensler (הרחבה)
 קבוצות:  טורונטו (2007–הווה)   נבחרת קנדה בכדורגל (2007–הווה)   טורונטו נשיונלס (2009)   טורונטו ארגונאוטס (2016–הווה)   טורונטו II‏ (2018)
 מושבים:  25,000 (פוטבול קנדי)   30,000 (כדורגל)
 ממדי משטח:  105 × 68 מטרים (כדורגל)   134 × 59 מטרים (פוטבול קנדי)
 www.bmofield.com
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת טורונטו מוגדלת) בימו פילד(למפת טורונטו רגילה) בימו פילד  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בימו פילד (באנגלית: BMO Field) הוא אצטדיון כדורגל בעיר טורונטו בפרובינציית אונטריו שבקנדה, המשמש כאצטדיון הביתי של טורונטו מה-MLS, ושל טורונטו ארגונאוטס מליגת הפוטבול הקנדי. בימו פילד נבנה באתר אצטדיון התערוכה לשעבר, נפתח בשנת 2007, והוא בבעלות עיריית טורונטו, ומנוהל על ידי Maple Leaf Sports & Entertainment. הזכויות על שם האצטדיון מוחזקות על ידי בנק מונטריאול, שממותג בדרך כלל בראשי התיבות "BMO" (נהגה: "בימו").
בימו פילד הוקם במקור כאצטדיון ספציפי לכדורגל כדי לשמש כאצטדיון הביתי של קבוצת ההרחבה טורונטו, ואירח משחקים במהלך גביע העולם בכדורגל עד גיל 20 2007 גביע העולם בכדורגל נשים עד גיל 20 2014. בשנת 2010 נערך משחק גביע ה-MLS, כשבזמנו היה נקבע למגרש נייטרלי, בבימו פילד. מאז, האצטדיון אירח את גמר גביע ה-MLS פעמיים נוספות בשנים 2016 ו-2017 כשטורונטו שיחקה בשניהם, תחת החוק הנוכחי של מתן יתרון ביתיות לקבוצה עם המאזן הטוב ביותר בעונה הרגילה. האצטדיון אירח גם משחקי רוגבי יוניון, ביניהם משחקי נבחרת קנדה ברוגבי יוניון, ומשחקי רוגבי שביעיות במהלך המשחקים הפאן-אמריקאיים 2015.
בין השנים 2014–2016 עבר האצטדיון סדרה של שיפוצים גדולים, שהוסיפו מפלס עליון ליציע המזרחי, גג מעל המושבים והמגרש הוארך כך שיהיה מתאים לאירוח פוטבול קנדי. זה איפשר לטורונטו ארגונאוטס לעבור לבימו פילד החל מעונת 2016 של ליגת הפוטבול הקנדי, ובאותה עונה גם גמר גביע גריי (משחק האליפות בליגת הפוטבול הקנדי) ה-104 ששוחק באצטדיון.
הפרעת אישיות סכיזוטיפלית

| --- | --- |
 תחום:  בריאות הנפש
 גורם:  גנטיקה, טראומת ילדות, הזנחת ילדים 
 תסמינים:  חשיבה מאגית, cognitive dysfunction, פרנויה, חרדה חברתית, reduced affect display 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D012569
 סיווגים
 DSM-5:  301.22
 ICD-10:  F 21
 ICD-11:  6A22 
 
הפרעת אישיות סכיזוטיפלית (Schizotypal Personality Disorder) היא הפרעת אישיות, המתאפיינת בהתנהגות מוזרה ובדפוסי חשיבה הנתפסים על ידי החברה כחריגים. ביטויי ההפרעה עשויים לכלול התנהגות והופעה חיצונית יוצאות דופן, קשיים ביצירת קשרים חברתיים ובין אישיים, חשדנות, חשיבה מעורפלת, קושי בשמירה על רצף מילולי לוגי, דיבור מופשט ולא ברור, וקפיצה מהירה בין נושאי שיחה. סימני ההפרעה הראשונים מופיעים בילדות ובתחילת גיל ההתבגרות, לרוב על רקע של נסיגה בלימודים, וביכולת ליצור ולשמר קשרים חברתיים. למאפייני ההפרעה קווי דמיון לסכיזופרניה (אליה היא עלולה להתפתח לעיתים קרובות), והיא נפוצה בקרב בני משפחותיהם של חולי סכיזופרניה יותר מאשר בכלל הציבור.
אבחנה

האבחנה להפרעה זו ניתנת על ידי פסיכיאטר. לפי המהדורה החמישית של מדריך ההפרעות הנפשיות של איגוד הפסיכיאטריה האמריקני (להלן DSM V), כדי לאבחן את ההפרעה יש צורך בקיום של התנאים הבאים:
א. דפוס נרחב של חסכים בין אישיים וחברתיים, המתאפיינים בחוסר נוחות ניכר, ויכולת מופחתת לחוש בקיום קשר קרוב. לחוויה זו מתלווה לרוב פירוש מוטעה של מצבים חברתיים ותקשורת בין אישית לא מילולית וכן והתנהגות אקצנטרית. דפוסים אלה מופיעים בילדות או בגיל הנעורים המוקדם וכולל לפחות חמישה או יותר מבין הסימפטומים הבאים:
מחשבות יחס (מחשבות שווא על הדרה, אמונות יחס).
אמונות מוזרות או חשיבה במונחים של קסמים המשפיעים על ההתנהגות ואינם תואמים את המקובל בתרבות בה חי האדם. (למשל אמונה ביכולת טלפתית, קיום של חוש שישי, ועוד).
דיווח על התנסויות הקשורות לתפיסה, כולל אשליות הקשורות לגוף.
דיבור מוזר וחשיבה מוזרה (למשל חשיבה ודיבור מטפוריים ומופשטים, שימוש יוצא דופן במילים והמצאת מילים).
חשיבה חשדנית או פרנואידית.
אפקט (רגש) שטוח ולא תואם סיטואציה.
הופעה חיצונית או התנהגות מוזרים או אקצנטריים .
היעדר של חברים קרובים והיעדר קשרים למעט בני משפחה מקרבה ראשונה.
חרדה חברתית חזקה שאינה קטנה לאחר שהאדם הופך מוכר בסביבתו. חרדה זו נוטה להיות קשורה לפחדים פרנואידיים ולא על ידי שיפוטים שליליים של האדם את עצמו.
ב. ההפרעה אינה מתפתחת על רקע של סכיזופרניה, הפרעה דו־קוטבית או הפרעת דיכאון פסיכוטי, או הפרעה פסיכוטית אחרת, או אחת מהפרעות הספקטרום האוטיסטי.
מאפיינים נוספים התומכים באבחנה

אנשים החיים עם הפרעת אישיות סכיזוטיפלית יגיעו לטיפול על רקע של דיכאון ו/או חרדה חברתית, או מתח ופחות מכך על רקע של הפרעת האישיות. אנשים המאובחנים עם הפרעת אישיות סכיזוטיפלית עשויים לחוות מצבים פסיכוטיים חולפים הנמשכים דקות או שעות, אך אינם תואמים לרוב את הקריטריונים של הפרעה סכיזופרניפורמית, או הפרעת פסיכוזה קצרה (Brief Psychotic Disorder). במקצת מהמקרים ייתכן שהסימפטומים יתאימו גם להפרעות אלה וכן להפרעה דלוזיונלית או סכיזופרניה. לכמחצית מהאנשים עם הפרעת אישיות סכיזוטיפלית הייתה בעבר לפחות אפיזודה אחת של דיכאון מז'ורי. כמו כן אצל חלקם תיתכן אבחנה בהפרעות אישיות נוספות: סכיזואידית, פרנואידית, נמנעת או הפרעת אישיות גבולית.
שכיחות

שכיחות ההפרעה מוערכת ב-1-3%. אנשים שקרובי משפחתם חיים עם סכיזופרניה נמצאים בסיכון גבוה יותר לפתח את ההפרעה בהשוואה לכלל האוכלוסייה. בתאומים זהים אפשר למצוא הפרעה זו בשכיחות גבוהה עוד יותר, המגיעה ל-33%. ה-DSM מצביע על נתונים הנעים בין 0.6% בנורווגיה ל-4.6% בארצות הברית. בקרב האוכלוסייה המגיעה לטיפול נפשי נע חלקם של האנשים החיים עם הפרעת אישיות סיכזוטייפלית בין 0% ל-1.9%. ההפרעה שכיחה מעט יותר בגברים.
מהלך התפתחות ההפרעה

מהלך ההפרעה הוא יציב באופן כללי. חלק מהאנשים החיים עם הפרעה זו עתידים להיות מאובחנים בהמשך חייהם כאנשים החיים עם סכיזופרניה, או הפרעה פסיכוטית אחרת. במהלך חייהם עלולים האנשים החיים עם הפרעה זו לחוות בדידות, קשרים בין אישיים לא מספקים חרדה חברתית, תת-הישגיות בלימודים, רגישות יתר, מוזרויות בהתנהגות בשפה ובחשיבה, פנטזיות ביזאריות. ילדים אלה עלולים להיות מושאים להתעללות ולהתגרויות מצד חבריהם ללימודים.
מהלך התפתחות ההפרעה > סיכון להתאבדות

ההסתברות להתאבדות בהפרעה זו עומד על כ-10%.
סוגיות תלויות תרבות

המוזרויות שתוארו לעיל בקריטריונים לאבחנה חייבים להיות מוערכים על רקע הנורמות המקובלות בתרבות ממנה מגיע האדם המאובחן, שכן מה שמוזר בתרבות אחת יכול להיות מקובל בתרבות אחרת. טקסים דתיים בתרבויות שונות שאינן מערביות (שאמאניזם, וודו ועוד) עשויות להראות למאבחן המגיע מתרבות מערבית כמוזרים מאוד ותואמים את הקריטריונים להפרעה, אך במקרה כזה לא מדובר בהפרעה נפשית אלא בטקס דתי.
אבחנה מבדלת

הפרעות פסיכוטיות אחרות: (סכיזופרניה, הפרעה דו-קוטבית, דיכאון פסיכוטי ועוד): שלא כמו בהפרעות אלה, בהפרעת אישיות סכיזוטיפלית, האבחנה של הפרעת אישיות זו אינה בעקבות פסיכוזה. כלומר פסיכוזה אם וכאשר מתרחשת, מתרחשת תמיד לאחר שהאדם אובחן.
הפרעות נוירו-התפתחותיות (הספקטרום האוטיסטי) ייתכן שיהיה קושי גדול להבחין בין תסמיני הפרעת האישיות הסכיזוטיפלית ובין הפרעות נוירו-התפתחותיות. שימוש בכלים קליניים לאיתור קשיים בהתפתחות שפה המכוונים למקרים של אוטיזם יכולים לסייע באבחנה המבדלת במקרה זה.
שינויי אישיות בעקבות מצב רפואי אחר: הפרעת אישיות סכיזוטיפלית חייבת להיות מובחנת משינויי אישיות שאותם ניתן לייחס לשינוי במצב רפואי של האדם, הגורם לשינוי באופיו.
הפרעות הקשורות לשימוש בסמים: הפרעת אישיות סכיזוטיפלית צריכה להיות מובחנת ממצבים המתרחשים על רקע של שימוש בחומרים פסיכואקטיביים שונים (סמי רחוב וכדומה). חומרים מסוימים כמו LSD למשל יכולים לגרום לפסיכוזה החולפת בחלוף השפעת הסם. סמים אחרים יכולים לגרום להשפעות אחרות החולפות בדרך כלל כעבור שעות.
הפרעות אישיות אחרות: בין הפרעת אישיות סכיזוטיפלית להפרעות אישיות אחרות יש מכנים משותפים רבים ושונים. מה שמבחין את הפרעת האישיות הסיכיזוטיפלית הוא שהמרכיב הדומיננטי ביותר שיימצא במרכז התמונה הקלינית יהיה מוזרות החשיבה וההתנהגות והאקצנטריות.
מחקר

המחקר הנוגע להפרעת אישיות זו נוגע בין השאר בסוגיות הקשורות לזיכרון העבודה של אנשים המאובחנים עם ההפרעה. כיוון מחקר נוסף הקשור לרפואה נוגע לתפקידו של קולטן דופמין D1 לדופאמין בהשפעה על התמונה הכללית של ההפרעה ובפרט על זיכרון העבודה.מתקיימים גם מחקרים בנוגע לביטוי הגנטי של ההפרעה והאופן בו היא עוברת בין דורות. לבסוף ישנם מחקרים העוסקים ביכולות האומנותיות של אנשים החיים עם הפרעת אישיות זו.
טיפול

כפי שנכתב לעיל אנשים החיים עם הפרעה סכיזוטיפלית יגיעו לרוב לטיפול על רקע של דיכאון או חרדה חברתית. טיפול בנוגדי דיכאון ובתרופות המסייעות למתח וחרדה יכולים לעזור במקרים רבים. במקרה של פסיכוזות נעזרים בתרופות נוגדות פסיכוזה, כתלות בתסמינים פסיכוטיים. המידע על טיפול ספציפי להפרעת אישיות זו אינו מספק ומבוסס במידה רבה על מידע ממחקרים שעסקו בהפרעת אישיות גבולית. ישנה המלצה לטיפול פסיכו-סוציאלי ישנו גם ניסיון מה בטיפול דינאמי באנשים עם הפרעת אישיות זו.
שיקום

אדם בן 18 ומעלה שנקבעו לו 40% נכות ומעלה על ידי המוסד לביטוח לאומי בגין הפרעה נפשית זכאי לקבל שירותי סל שיקום.
הערות שוליים

↑  על פי הערך הפרעת אישיות סכיזוטיפלית בלקסיקון הרפואי בטיפולנט ההפרעה הסכיזוטיפלית עשויה להוות אישיות פרה מורבידית שטרם פריצת סכיזופרניה
↑  Nobumi Miyake, Seiya Miyamoto, Encyclopedia of Psychopharmacology, Springer Berlin Heidelberg, 2015, עמ' 1519–1522. (באנגלית)
1 2 3 4  American Psychiatric Association, Diagnostic & Statistical Manual of Mental Disorders DSM, 5th, American Psychiatric Association, 2013, עמ' 655-659
1 2 3  חנן מוניץ (עורך), 20 הפרעות אישיות, פרקים נבחרים בפסיכיאטריה, מהדורה שישית, דיונון, 2016, עמ' 487
↑  Andrew C. Stanfield, Ruth C. M. Philip, Heather Whalley, Liana Romaniuk, Dissociation of Brain Activation in Autism and Schizotypal Personality Disorder During Social Judgments, Schizophrenia Bulletin doi: 10.1093/schbul/sbx083
↑  Erin A. Hazlett, Raina V. Lamade, Fiona S. Graff, Margaret M. McClure, Visual–spatial working memory performance and temporal gray matter volume predict schizotypal personality disorder group membership, Schizophrenia Research 152, 2014-02-01, עמ' 350–357 doi: 10.1016/j.schres.2013.12.006
↑  Mai-Anh T. Vu, Heidi W. Thermenos, Douglas P. Terry, David J. Wolfe, Working memory in schizotypal personality disorder: fMRI activation and deactivation differences, Schizophrenia Research 151, 2013-12-01, עמ' 113–123 doi: 10.1016/j.schres.2013.09.013
↑  Daniel R Rosell, Lauren C Zaluda, Margaret M McClure, M Mercedes Perez-Rodriguez, Effects of the D1 Dopamine Receptor Agonist Dihydrexidine (DAR-0100A) on Working Memory in Schizotypal Personality Disorder, Neuropsychopharmacology 40, 2015-01, עמ' 446–453 doi: 10.1038/npp.2014.192
↑  Ulrich Ettinger, Inga Meyhöfer, Maria Steffens, Michael Wagner, Genetics, Cognition, and Neurobiology of Schizotypal Personality: A Review of the Overlap with Schizophrenia, Frontiers in Psychiatry 5, 2014-02-21 doi: 10.3389/fpsyt.2014.00018
↑  Oliver Mason, Gordon Claridge, Schizotypy: New Dimensions, Routledge, 2015-06-05. (באנגלית)
↑  Klaus Damgaard Jakobsen, Eva Skyum, Nasseh Hashemi, Ole Schjerning, Antipsychotic treatment of schizotypy and schizotypal personality disorder: a systematic review, Journal of Psychopharmacology 31, 2017-04-01, עמ' 397–405 doi: 10.1177/0269881117695879
↑  Anthony W Bateman, John Gunderson, Roger Mulder, Treatment of personality disorder, The Lancet 385, 2015-02-21, עמ' 735–743 doi: 10.1016/S0140-6736(14)61394-5
↑  Ridenour, J. M., Psychodynamic model and treatment of schizotypal personality disorder., Psychoanalytic Psychology 33(1), 2016, עמ' 129-146
↑  סל שיקום למתמודדי נפש, באתר כל זכות
בי סי פלייס

| --- | --- |


אצטדיון בי סי פלייס בזמן גביע העולם בכדורגל נשים 2015
 כתובת:  Pacific Boulevard ‏777
 מיקום:  קנדה ונקובר, קנדה
 קואורדינטות:  49°16′36″N 123°06′43″W﻿ / ﻿49.276666666667°N 123.11194444444°W﻿ / 49.276666666667; -123.11194444444
 אבן יסוד:  אפריל 1981
 תקופת הפעילות:  19 ביוני 1983 – הווה (41 שנים)
 שופץ:  2009, 2011
 עלות הבנייה:  126.1 מיליון דולר קנדי 528 מיליון דולר קנדי (2009–2011)
 בעלים:  מחוז קולומביה הבריטית
 מפעיל:  BC פביליון קורפוריישן
 משטח:  דשא סינתטי
 קבוצות:  BC ליונס, ונקובר וייטקאפס, BC אנג'לס
 מושבים:  54,320 (במשחקי פוטבול) 21,000 (במשחקי כדורגל)
 www.bcplace.com
 he
 
בי סי פלייס ביום פתיחתו, 30 בספטמבר 2011
הבי. סי. פלייס (באנגלית: BC Place) הוא אצטדיון הנמצא בוונקובר שבקולומביה הבריטית הנמצאת בקנדה. הוא מארח משחקים בכדורגל ופוטבול. ב-2010 אירח הבי.סי. את משחקי החורף האולימפיים של שנת 2010 שהתרחשו בוונקובר, קנדה. אצטדיון זה אירח גם את גמר גביע העולם בכדורגל לנשים לשנת 2015. האצטדיון משמש כמגרש ביתי לקבוצת הכדורגל ונקובר וייטקאפס מליגת ה-MLS ולקבוצת הפוטבול BC ליונס מליגת ה-CFL.
הפרעה סכיזואפקטיבית

| --- | --- |
 תחום:  בריאות הנפש
 טיפול:  אולנזאפין  asenapine  brexpiprazole  paliperidone  זיפרסידון  לורסידון  ריספרידון  ליתיום פחמתי  קווטיאפין  אריפיפרזול  ליתיום  הלופרידול  קלוזאפין 
 סיווגים
 DSM-5:  295.70
 ICD-10:  F25.0, F25.1
 ICD-11:  6A21 
 
הפרעה סכיזו-אָפקטיבית (באנגלית: Schizoaffective disorder) היא הפרעה נפשית המאופיינת בשילוב תסמינים של הפרעת מצב רוח קשה (כגון חד־קוטבית - מאניה או דיכאון, או הפרעה דו־קוטבית) עם לפחות שני תסמינים עיקריים של סכיזופרניה (כגון הזיות ומחשבות שווא). שלא כמו סכיזופרניה, הדפוס הסכיזו-אפקטיבי נוטה להיות דפוס של אירועים יחידים, סיכויי ההחלמה מכל אירוע בנפרד טובים, ויש תקופות של צלילות בין האירועים. סיכויי ההחלמה אמנם גבוהים יותר מאלה של סכיזופרניה, אך נמוכים בהשוואה לאלה של הפרעות מצב רוח. האבחנה הוצעה על ידי אמיל קרפלין.
אבחנה

האבחנה להפרעה סכיזואפקטיבית ניתנת על ידי פסיכיאטר. על פי ה-DSM-V, ההגדרה של הפרעה סכיזואפקטיבית היא:
במהלך תקופת המחלה, יש אפיזודה דיכאונית מג'ורית,(עם נוכחות של קריטריון A) אפיזודה של מאניה או אפיזודה מעורבת, יחד עם סימפטומים מקבוצה A של סכיזופרניה.
במהלך התקופה הזו, צריכה שתהא תקופה של שבועיים לפחות הכוללת דלוזיות או הלוצינציות ללא הפרעות מצב רוח.
במהלך התקופה, מתקיימים סימפטומים של מצב רוח אשר נמשכים חלק נכבד מתקופת המחלה כולה (הפעילה, והשארתית).
יש לשלול אפשרות שהתמונה הקלינית מקורה בשימוש בסמים או שהיא תוצאת מצב רפואי ידוע.
אבחנה > סוגיות אבחוניות נוספות

יש לציין האם ההפרעה דו-קוטבית, או הפרעה דיכאונית מג'ורית.
יש לציין אם מדובר באפיזודה ראשונה או חוזרת
יש לציין את מצבו העכשווי של האדם (אם נמצא בנסיגה חלקית של ההפרעה או בנסיגה מלאה שלה, כלומר ללא תסמינים כלל)
בשלב החריף של המחלה יש פרק זמן של שבועיים לפחות בהם האדם מציג תסמיני סכיזופרניה, ללא תסמיני הפרעת מצב רוח. עם זאת פרק הזמן של התסמינים הסכיזופרניים יהיה קצר משמעותית מפרק הזמן של התסמינים הקשורים להפרעת מצב הרוח בכל אפיזודה.
אבחנה לפי icd-10 היא F25.
שכיחות ואפידמיולוגיה

שכיחות הפרעה סכיזואפקטיבית הוא כשליש מהשכיחות של סכיזופרניה. השכיחות לאורך החיים עומדת על 0.3%. השכיחות מעט יותר גבוהה בקרב נשים. הטיפוס הדו־קוטבי שכיח יותר בצעירים והטיפוס הדיכאוני שכיח יותר בזקנים.ישנן עדויות (אם כי לא חד משמעיות) שנסיבות חיים שונות כמו חיים בעוני עלולים לתרום להתפתחות ההפרעה.
שכיחות ואפידמיולוגיה > גורמי סיכון

ישנם גורמי סיכון גנטיים ופיזיולוגיים: מי שיש במשפחתם הגרעינית חולה סכיזופרניה, הפרעה דו־קוטבית או הפרעה סכיזואפקטיבית נמצאים בסיכון מוגבר לפתח הפרעה סכיזואפקטיבית.
מהלך ההפרעה ופרוגנוזה

המחלה מתחילה בגיל ההתבגרות או הבגרות הצעירה. בחלק מהמקרים היא מתפתחת על רקע של הפרעות אישיות מאשכול א'(פרנואידית,סכיזואידית וסכיזוטיפלית), או הפרעת אישיות גבולית. ההפרעה מתאפיינת באפיזודות חוזרות, או גלים של החמרה, שיכולה לקבל אחת מהצורות האלו:
גלים סכיזו-דיכאוניים (כוללים מאפיינים של הפרעת אישיות סכיזואידית עם מאפיינים של דיכאון מז'ורי): כולל רגשות אשמה, דיכאון, חוסר ריכוז, חוסר אונים, חוסר-תקווה, חוסר מרץ, חוסר-יוזמה וחוסר התעניינות. יש עיכוב פסיכומוטורי (תגובות איטיות, דיבור איטי), חוסר תיאבון, ירידה במשקל, נדודי שינה ומחשבות אובדניות. מתסמיני הסכיזופרניה נדרשים לפחות שתי קבוצות תסמינים עיקריות: למשל שידור מחשבות רדיפה, הלוצינציות שמיעה משפילות
גלים סכיזו-מאניים (כוללים מאפיינים סכיזואידים עם תסמיני מאניה): מתאפיין במצב רוח מרומם, פעילות רבה, לעיתים רגזנות, הערכה עצמית מופרזת, מחשבות יחס, מחשבות גדלות, קשיי ריכוז וירידה במעצורים חברתיים. התחלת הגל המאני היא חדה ומהלכו סוער מאוד. מתסמיני הסכיזופרניה נדרשות לפחות שתי קבוצות תסמינים, לרוב מדובר בהלוצינציות שמיעה ובמחשבות יחס.
גלים מעורבים
גלים סכיזופרניים
כאשר הגלים הם יותר סכיזופרניים הפרוגנוזה פחות טובה. כשהתסמינים הם בעיקר של מאניה הפרוגנוזה טובה יותר. ההפרעה עלולה לגרום לפגיעה משמעותית בתפקוד התעסוקתי, החברתי, הבין אישי והאישי: הקשרים החברתיים מצומצמים  ומעטים מאוד. תיתכן תמונה של הזנחה עצמית. כמו כן יש בהפרעה זו סיכון מוגבר להתאבדות.
מהלך ההפרעה ופרוגנוזה > תחלואה נלווית

בחלק מהמקרים יש שימוש בחומרים פסיכואקטיביים כצורה של טיפול תרופתי עצמי (Self Medication).
סוגיות תלויות תרבות

חשוב לקחת בחשבון שמה שנחשב לאמונת שווא בתרבות אחת לא בהכרח ייחשב ככזה בתרבות אחרת. כך שאם אדם מדבר לדוגמה על תופעות כמו שדים, גלגול נשמות ועוד חשוב להבין את ההקשר התרבותי בו נאמרים הדברים.
אבחנה מבדלת

פעמים רבות ניתנת אבחנה זו באופן זמני לחולים שלא ניתן להחליט מאילו משתי הקבוצות האבחנתיות הם שייכים- האם לסכיזופרניה או שמא להפרעה במצב הרוח. זאת מאחר שבהתקפים החריפים לחולים הללו יש סימפטומים מעורבים הן של סכיזופרניה והן של הפרעה אפקטיבית מג'ורית.
כדי להבדיל הפרעה סכיזואפקטיבית מהפרעה אפקטיבית, הכוללת סימנים פסיכוטיים, חשוב לוודא שאצל חולים אלו יש גם תקופות (מעל שבועיים) של הלוצינציות ודלוזיות ללא סימפטומים אפקטיביים.
מצבים רפואיים : יש לשלול אפשרות של מצבים רפואיים שהביאו לתמונה הקלינית, כמו אפילפסיה טמפורלית או היפר-תירואיזם (פעילות יתר של בלוטת התריס), או תסמונת מוחית אורגנית.
סכיזופרניה, הפרעה דו־קוטבית והפרעות דיכאון. כאשר מופיעים תסמיני הפרעת מצב רוח ללא תסמיני סכיזופרניה - תאובחן הפרעת מצב רוח ולא הפרעה סכיזואפקטיבית.
כאשר מופיעים סימני סכיזופרניה בלבד, ללא תסמינים דיכאוניים, מאניים או מעורבי, תאובחן סכיזופרניה.
פרוגנוזה וטיפול

תרופות: הטיפול הפרמקולוגי הוא מתן תרופות מייצבות (ליתיום, טגרטול) ולעיתים בשילוב עם תרופות אנטי פסיכוטיות . במידה ומדובר בתת-הסוג הדיכאוני, טגרטול יעיל יותר ממתן ליתיום. כאשר יש אפיזודה מאנית יש להעלות את מינון התרופות המייצבות, וכאשר יש דיכאון ניתן להשתמש בנוגדי דיכאון מסוג SSRI.
אשפוז: ייתכן צורך באשפוז, כולל אפשרות של אשפוז כפוי, בן השאר על רקע של סכנה אובדנית (סכנה זו גדולה במיוחד באפיזודות דיכאוניות) ו/או על רקע של מאניה. ככלל אנשים עם האפיזודות הדיכאוניות נוטים פחות להגיע לאשפוז מרצונם בהשוואה לאנשים עם סוגי האפיזודות האחרות
פסיכותרפיה: טיפול פסיכו-סוציאלי כולל טיפול משפחתי, טיפול קוגניטיבי ופיתוח מיומנויות, בין השאר באמצעות תיאום טיפול.
הערות שוליים

1 2 3 4  American Psychiatric Association, Schizophrenia Spectrum and other psychotic Disorders, Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSM–5), 5th, WDC: American Psychiatric Association, 2013, עמ' 105-110
1 2  אגוד הפסיכיאטריה בישראל; ישראל. משרד הבריאות, 10-ICD : הסיווג והאבחון הפסיכיאטרי לפי ארגון הבריאות העולמי / בעריכת: איגוד הפסיכיאטרייה בישראל ומשרד הבריאות., דיונון, 1995. (בעברית)
1 2 3  חנן מוניץ (עורך), 8 הפרעות נפשיות פסיכוטיות, פרקים נבחרים בפסיכיאטריה, שישית, דיונון, 2016, עמ' 191-194
↑  Roman Kotov, Shirley H. Leong, Ramin Mojtabai, Ann C. Eckardt Erlanger, Boundaries of Schizoaffective Disorder, JAMA Psychiatry 70, 2013-12-01 doi: 10.1001/jamapsychiatry.2013.2350
1 2 3  Heslin, Margaret (2014). "An epidemiological investigation into the onset, course and outcome of psychotic major depression and schizoaffective disorder, depressed type".
↑  Vivian K. Tang, Michele T. Pato, Janet L. Sobell, Terese C. Hammond, Substance use associated with short sleep duration in patients with schizophrenia or schizoaffective disorder, American Journal of Medical Genetics Part B: Neuropsychiatric Genetics 171, 2016-06-01, עמ' 525–533 doi: 10.1002/ajmg.b.32374
↑  Kruti Joshi, Jay Lin, Melissa Lingohr-Smith, Dong-Jing Fu, Treatment Patterns and Antipsychotic Medication Adherence Among Commercially Insured Patients With Schizoaffective Disorder in the United States, Journal of Clinical Psychopharmacology 36, 2016-10, עמ' 429–435 doi: 10.1097/JCP.0000000000000549
↑  Ronald Brenner, Kendra Campbell , Krishna Konakondla,, Late Onset Schizoaffective Disorder | Consultant360, www.consultant360.com, ‏2014 (באנגלית)
↑  Patrick McGorry, Royal Australian and New Zealand College of Psychiatrists Clinical Practice Guidelines for the Treatment of Schizophrenia and Related Disorders, Australian & New Zealand Journal of Psychiatry 39, 2005-01-01, עמ' 1–30 doi: 10.1080/j.1440-1614.2005.01516.x
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 01175908  NKC: ph732864 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
סלון הפזמון

| --- | --- |

אין תמונה חופשית
 בית ספר וירטואלי
 תקופת הפעילות:  2004–הווה (כ־21 שנים) 
 מייסדים:  דן תורן, מאיר גולדברג 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 salonhapizmon.com
 
מאיר גולדברג ודן תורן, מייסדי סלון הפזמון (2022)
סלון הפזמון הוא בית ספר מקוון לכתיבת שירים, מייסודם של דן תורן ומאיר גולדברג.
היסטוריה

סלון הפזמון החל לפעול ב-2004. מסדנאות הכתיבה הראשונות בישראל לכתיבת פזמונים.
הסלון קיים בתחילת דרכו מפגשים פיזיים, והוא עבר מספר כתובות, ביניהן מקלט ציבורי בחולון, הירקון 70 ודיזנגוף סנטר. בשנים 2019–2022 הצטרפה אפרת קולברג לתורן וגולדברג כשותפה, וביוזמתה עבר הסלון למתכונת מקוונת. מאז, העברת התכנים, השיעורים והמשובים על שירים שכתבו המשתתפים, מתבצעת ברשת האינטרנט, באמצעות זום, פייסבוק ופלטפורמות אחרות.
בנוסף לשיעורי כתיבה, מקיים הסלון ערבי קריאה מקוונים, שיעורי משוב, ומספק שירותי הלחנה והפקה. הסלון מפרסם אתגרי כתיבה שנתיים שפתוחים להשתתפות הקהל הרחב, כגון אתגר שנערך במשך שבוע בחנוכה בשנת 2020, שבו השתתפו כ-6,000 ישראלים.
במקביל ללימודים הרגילים, הפעילו תורן וגולדברג, בחסות עיריית תל אביב-יפו, את "סלון הפזמון לנוער", בבית היוצר בנמל תל אביב.
מורים ותלמידים בולטים

בנוסף לתורן וגולדברג, בסלון מלמדים צרויה להב, ערן צור, דניאל סלומון, דנה ברגר, שילה פרבר ונעם רותם.
בין תלמידי הסלון לאורך השנים: קורין אלאל, אניה בוקשטיין, דודי לוי, דורון מדלי, שי צברי, סיון טלמור, אביגיל רוז, אביגיל קובארי, הילה רוח, מאיה משעול, לי גאון, סמדר אקראי, מיכל שפירא, אורי סלונים, אור "אורקה" טפלר וסופי צדקה. נופיה ידידיה וקרן אטינגר למדו בסלון הפזמון לנוער.
הערות שוליים

↑  DanToren.com, web.archive.org, ‏2006-06-26
↑  חן לב, ‏בגיל 62, דן תורן משיק אלבום סולו מס' 16: "נשארתי אותו הילד מפעם", באתר מעריב אונליין, 14 באוגוסט 2022
↑  שיר ביום - אתגר כתיבה מיוחד לחנוכה (מבית סלון הפזמון), קבוצה פרטית בפייסבוק, פורסם ב-18 בנובמבר 2020
↑  אפשר ללמוד לכתוב שירים?, איריס קול מראיינת את דן תורן, באתר 103FM,‏ 7 בדצמבר 2021 (להאזנה)
↑  דנה ברגר ברדיו תל אביב, 12 בדצמבר 2021 (להאזנה)
↑  מי מלמד בקהילהלה? נבחרת המורים של הסלון ב-2022, באתר סלון לפזמון
1 2 3 4 5  יצאו מהסלון באתר סלון הפזמון