stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וייקליף ז'אן

| --- | --- |

וייקלף ז'אן ב־2008
 לידה:  17 באוקטובר 1969 (בן 55) קרווה־דה־בוקה, האיטי
 שם לידה:  וייקלף ז'אנל ז'אן
 שם במה:  Wyclef Jean 
 מוקד פעילות:  האיטי
 תקופת הפעילות:  מ-1992
 מקום לימודים:  מכללת ברקלי למוזיקה, Vailsburg High School, Five Towns College 
 עיסוק:  זמר, פזמונאי, מלחין, מפיק מוזיקלי, שחקן
 סוגה:  היפ הופ, ריתם אנד בלוז, פופ ראפ, דאנסהול
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה, פסנתר, תופים
 חברת תקליטים:  רפהאוס, קולומביה רקורדס, קלף רקורדס
 פרסים והוקרה:  קצין גבוה במסדר הכבוד וההצטיינות הלאומי של האיטי (2011) 
 האתר הרשמי
 פרופיל ב-IMDb
 
וייקלף ז'אן (באנגלית: Nel Ust Wyclef Jean; נולד ב־17 באוקטובר 1969) הוא מוזיקאי, מפיק מוזיקלי ופוליטיקאי אמריקאי, ממוצא האיטי. הוא התפרסם כחבר בהרכב ההיפ הופ "פוג'יז".
באוגוסט 2010 ניסה להתמודד לנשיאות האיטי, אך מועמדותו נפסלה מאחר שלא התגורר במדינה בחמש השנים שקדמו לבחירות.
ראשית חייו

ז'אן נולד בהאיטי. אביו, נלוסט, הוא כומר. כשהיה בן תשע היגר עם משפחתו לארצות הברית – תחילה לברוקלין שבניו יורק ומאוחר יותר לצפון ניו ג'רזי.
קריירה > עידן פוג'יז

הפריצה המוזיקלית של ז'אן הייתה כחלק מההרכב פוג'יז, הרכב של שלושה חברים שכלל את לורן היל ואת פרזקרל "פראז" מישל. ז'אן הוא דודנו של פראז, ושניהם היגרו מהאיטי לארצות הברית.
פוג'יז חתמו על חוזה עם חברת התקליטים "רפהאוס רקורדס" שהוציאה לאור את אלבום הבכורה שלהם, Blunted on Reality. האלבום זכה להצלחה ומכר מעל 2 מיליון עותקים ברחבי העולם. אלבומם השני, The Score (אנ') (עם השיר Ready or Not), זכה להצלחה גדולה,מכר 18 מיליון עותקים ברחבי העולם וזכה בפרס גראמי.
קריירה > קריירת סולו

ז'אן פתח בקריירת סולו כשהוציא את אלבומו הראשון, ‏The Carnival ‏(Wyclef Jean Presents the Carnival Featuring the Refugee All-Stars), בשנת 1997, כארבעה חודשים לאחר The Score. האלבום מכר 5 מיליון עותקים וכלל את הלהיט, "Gone Till November".
אלבומו השני, The Ecleftic: 2 Sides II a Book, יצא בשנת 2000 וכלל שיתופי פעולה עם אדמה, רוח ואש, קני רוג'רס, מרי ג'יי בלייג', דה רוק ויוסו אנדור. הוא כלל את הלהיטים "911" ו"Perfect Gentleman".
אלבומו השלישי, Masquerade, יצא בשנת 2002
אלבומו הרביעי, The Preacher's Son, יצא ב־2003.
בשנת 2004 הוציא את אלבומו החמישי, Sak Pasé Presents: Welcome to Haïti (Creole 101), שרוב שיריו נכתבו בשפה הקריאולית האיטית.
בשנת 2006 שיתף ז'אן פעולה עם הזמרת שאקירה בלהיט "Hips Don't Lie". שנה לאחר מכן שיתפו השניים פעולה בשנית בשיר "King & Queen", ושנתיים אחר כך שיתפו פעולה בשלישית, בשיר "Spy".
ז'אן גם הפיק מוזיקה של אומנים רבים, בהם מיסי אליוט, דסטיניז צ'יילד ובלאק אייד פיז.
קרן האיטי

בשנת 2005 הקים את "קרן ילה האיטי" שמטרתה לספק סיוע הומניטרי להאיטי. בשנתה הראשונה העניקה הקרן 3,600 מלגות לילדים בהאיטי, לאחר ההרס שזרעה סופת ההוריקן ג'ין. בשנתה השנייה כמעט הוכפל מספר המלגות והחלוקה התרחבה לערים נוספות במדינה. במאי 2008 הצטרפה הקרן לשותפות עם תוכנית המזון העולמית של האו"ם. לאחר רעידת האדמה בהאיטי ב-12 בינואר 2010 קרא ז'אן לתרום לקרן. משימתה של הקרן כיום היא לספק סיוע לקהילות נזקקות בהאיטי הסובלות מעוני קשה, מאבטלה נרחבת ומחוסר בתזונה.
בינואר 2007 הפך ז'אן לשגריר הנודד של האיטי, ע"מ לסייע בשיפור תדמיתה של המדינה בעולם.
בשנת 2009 ז'אן שיתף פעולה עם חברת טימברלנד כדי להעלות את המודעות הסביבתית בהאיטי.
התמודדות על נשיאות האיטי

ב־2010 הכריז ז'אן כי בכוונתו להתמודד על הנשיאות בהאיטי. אולם ב־20 באוגוסט באותה שנה דחתה המועצה הזמנית של הבחירות במדינה את מועמדותו משום שהוא לא ענה על דרישת התושבות בהאיטי: להתגורר במדינה בחמש השנים שקדמו לבחירות.
חייו האישיים

ז'אן התחתן עם המעצבת מארי קלאודינט בשנת 1994. הם אימצו את בתם, אנג'לינה קלאודינט ז'אן, בשנת 2005.
דודו, ריימונד־אלסיד ג'וזף, הוא שגריר האיטי בארצות הברית ושימש דובר המדינה לאחר רעידת האדמה שפקדה אותה בשנת 2010. ז'אן ודודו ביקשו סיוע בין־לאומי לניצולים.
ב־19 במרץ 2011 טען ז'אן שנורה בידו הימנית בפורט־או־פרנס. המשטרה דיווחה אחרת וטענה שהוא נחתך מזכוכית.
דיסקוגרפיה > אלבומים

1997: The Carnival
2000: The Ecleftic: 2 Sides II a Book
2002: Masquerade
2003: Greatest Hits
2003: The Preacher's Son
2004: Welcome to Haiti: Creole 101
2006: Ghosts of Cité Soleil
2007: Carnival Vol. II: Memoirs of an Immigrant
2009: From the Hut, To the Projects, To the Mansion
2010: If I Were President: My Haitian Experience
2017: J'ouvert
2017: Carnival III: The Fall and Rise of a Refugee
2018: Mystery
הערות שוליים

↑  הוריקן "ג'ין" עזבה את האיטי והשאירה אלף הרוגים, באתר נענע 10, 23 בספטמבר 2004
↑  סופית: ויקליף ז'אן לא ירוץ לנשיאות האיטי, באתר וואלה, 21 בספטמבר 2010
↑  האיטי: כוכב ההיפ הופ וויקליף ז'אן נורה בידו, באתר וואלה, 20 במרץ 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007412089205171  BIBSYS: 1084308  BnF: cb14004130w (data)  GND: 135061598  ISNI: 0000 0001 1075 0081  LCCN: no00078329  MusicBrainz: 4f29ecd7-21a5-4c03-b9ba-d0cfe9488f8c  NKC: xx0021126  SUDOC: 085189219  VIAF: 210113852   WorldCat (עם VIAF): 210113852 
ז'אן מופיע בקונצרט UNAIDS בשנת 2006
פני יהדות מזרח אירופה

| --- | --- |

שער המהדורה הראשונה  תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 מידע כללי
 מאת:  ארנולד צווייג
 איורים:  הרמן שטרוק
 שפת המקור:  גרמנית
 תורגם לשפות:  אנגלית (2004)
 נושא:  יהדות מזרח אירופה 
 הוצאה
 הוצאה:  וולט, ברלין
 הוצאה בשפת המקור:  Welt-Verlag
 תאריך הוצאה:  1920 
 מספר עמודים:  108
 מהדורות נוספות
 תאריך מהדורה ראשונה:  1920
 תאריך מהדורות נוספות:  1922, 1929, 1988
 
"פני יהדות מזרח אירופה" או "דיוקן יהודי המזרח" (בגרמנית: Das ostjüdische Antlitz) הוא ספר מאת ארנולד צווייג, שלווה בהדפסים מאת הרמן שטרוק וראה אור בשנת 1920 בגרמניה.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בתקופת מלחמת העולם הראשונה הרבה שטרוק ליצור בטכניקת הדפס אבן. הדפסים אלו כללו פורטרטים של דמויות יהודים בקובנה, ביאליסטוק ובוילנה, וכן תיאורי נוף שונים. המפגש של שטרוק עם יהדות מזרח-אירופה החל בשנת 1915, אז נמנה עם חברי "ועדת הסיוע היהודית לפולין וליטא" ועל "הוועד למען יהודי המזרח בפולין" בין השנים 1918-1917 אף שירת שטרוק בתפקיד הממונה על המחלקה לעניינים יהודיים במטה הפיקוד העליון "אובר אוסט" של צבא הקיסרות הגרמנית. ה"ostjüdische" ("אוסטיודן") שימש כינוי ל"יהודי המזרח" במזרח-אירופה, שהתרכזו ב"תחום המושב" שבשליטת האימפריה הרוסית ובגליציה שבאימפריה האוסטרו הונגרית. אלו נתפשו בעיני יהדות מערב-אירופה, ויהדות גרמניה בפרט, כנחשלים וכמשקפים תרבות עבר.
בשנת 1918 הדפיס הרמן שטרוק הדפסי אבן בבית הדפוס "אובר אוסט" בברלין. חלק מהדפסים אלו הופיעו בשנת 1919 בספר "Skizzen aus Russland. Ostjuden" ("סקיצות מרוסיה. יהודי המזרח"), שיצא בהוצאת Druckerei des Oberbefehlshabers Ost ובפורטפוליו "Alte Juden, Fünf Steinzeichnungen", שיצא בשנת 1920 בהוצאת Welt. מתוך מבחר ההדפסים זה, והדגפסים נוספים מאותה תקופה, הופיעו בספר 51 הדפסים, שכללו 49 דיוקנאות של דמויות וטיפוסים מכל רובדי החברה היהודית המזרח-אירופה ו-2 תאורי נוף, בספר "פני יהדות מזרח אירופה", שראה אור בהוצאת Welt במהדורה בת 250 עותקים.
ההדפסים מתארים דיוקנאות של דמויות יהודיות בהן נתקל שטרוק בתקופת מלחמת העולם הראשונה. רישומי הדמויות מעוצבים כדיוקן ראש או בתיאור גוף מלא. ב"הסנדלר היהודי, קובנו", לדוגמה, שטרוק מבודד את הדמות ומציג אותן ללא כל רקע, תוך הבלטת האופי הרישומי של העבודה. סגנון זה הדגיש את האינדווידואליות של כל דמות ואת הגישה ההומניסטית של האמן. טקסט של שטרוק מ-1918 מעיד על חוויותיו מתקופה זו: "הרבה מחזות מצוקה ועוני ראו עיני בתפוצות היהודים בעולם כולו, ובייחוד בארצות אירופה המזרחית. כאן ראיתי ילדי ישראל קטנים בעברם ברחובות וילנה יחפים בקור החורף; ראיתי אביונים רעבים ולבושי סחבות, הנדחקים לתוך 'בית המטבח הזול'; ראיתי מסכנים דווים וסחופים, המתגוררים קומה וחצי למטה מפני הקרקע - ולמראה כל העוני והסבל הללו נאלמתי דומיה, תוך רגש של חוסר-ישע. אך צערי וכאבי גדלו שבעתיים למראה הדלות המזעזעת ב"חצר באנקובסקי" שבווילנה".
על בסיס ההדפסים חיבר צוויג טקסט. במבוא לספר מעידים שטרוק וצוויג כי מצבה הקשה של יהדות פולין ורוסיה היווה מניע מרכזי להוצאת הספר, לא רק בשל העוני העוני, כי אם גם בגלל היחס האכזר של השלטונות והעם אל הקהילות היהודיות.
הספר שיקף את ההתעניינות הגוברת של אנשי רפובליקת ויימאר במתרחש באירופה מתוך גישה אתנוגרפית-פיזיוגנומית. בנוסף הוא שיקף את ההתעוררות הלאומית ואת הסולידריות הלאומית של מחבריו. הביקורות על הספר היו מעורבות. אלפרד דבלין, לדוגמה, תמך בהתלהבות ביצירה, ובעקבותיו אף ביקר בעצמו בפולין; לעומתו המבקר פאול צוּקֶר (Paul Zucker), שביקר את הספר מעל גבי עיתונו של מרטין בובר, "Der Jude" ("דֵר יוּדֶה", "היהודי"), הסתייג מהנימה הסנטימנטלית שבספר וממה שכינה כ"מיתוסי ההווה" ("Mythen der Gegenwart") שבו.
הספר זכה להצלחה רבה ומספר מהדורות שלו הופיעו במשך השנים. בשנת 1922 יצאה לאור מהדורה נוספת של הספר, ומהדורה שלישית הודפסה בשנת 1929. מהדורות אלו לוו בשעתוקים של ההדפסים. מהדורה מאוחרת הודפסה בשנת 1988. בשנת 2004 יצאה מהדורה אנגלית של הספר בהוצאת אוניברסיטת קליפורניה
מהדפסי הספר

יהודי זקן בפרופיל, קובנו
יהודי זקן, ביאליסטוק
דיוקן יהודי, קובנו
ברוך עם המקטרת, קובנו
הסופר, ביאליסטוק
סבל יהודי, קובנו
יהודי הולך, ביאליסטוק
יהודי מתחנן, ביאליסטוק
שמש בבית המדרש, ביאליסטוק
יהודי מתפלל, ביאליסטוק
בבית המדרש, ביאליסטוק
חג הסוכות, קובנו
סוחב תפוחי אדמה, ביאליסטוק
שען יהודי, קובנו
הסנדלר היהודי, קובנו
הסוחר היהודי הזקן, קובנו
יהודיה זקנה, ביאליסטוק
קבצנית זקנה, ביאליסטוק
מרים, קובנו
לובה, ביאליסטוק
אם יהודיה, ביאליסטוק
שרה, קובנו
תלמידה יהודיה, קובנו
יהודיה מריגה
סוניה, קובנו
השחקנית סוניה אלומיס, וילנה
לנה, ביאליסטוק
תלמיד בית ספר יהודי
תלמיד בחדר, ביאליסטוק
יהודי חולה, ביאליסטוק
השחקן קובלסקי, וילנה
החזן הרשמן, וילנה
ילד מתפלל, קובנו
מנקה הארובות היהודי, קובנו
ילד יהודי בכובע פרווה
ילד יהודי, קובנו
דיוקן ילד יהודי מן החזית, קובנו
שמואל מאיר, קובנו
קבצן יהודי, ביאליסטוק
הערות שוליים

↑  שטרוק, הרמן, "מן ההווי היהודי במזרח-אירופה", בתוך: מן יצחק (עורך), הרמן שטרוק - האדם והאמן, הוצאת דביר, תל אביב, 1954, עמ' 125-124
↑  ראו: עפרת, גדעון, ברלין-ירושלים: אמנות העלייה מגרמניה, קרן עופר לוין לאמנות ישראלית,2015, עמ' 164
↑  1ראו:=Zweig, Arnold, The face of East European Jewry, University of California Press, Berkeley, 2004, pp. xxi-xxii.
↑  Zweig, Arnold, The face of East European Jewry, University of California Press, Berkeley, 2004.
קתרינה אמליה, נסיכת הולנד

קתרינה אמליה ביאטריקס כרמן ויקטוריה, נסיכת הולנד, נסיכת אורנז'-נסאו (בהולנדית: Catharina-Amalia Beatrix Carmen Victoria van Oranje-Nassau; נולדה ב-7 בדצמבר 2003) היא יורשת העצר של הכתר ההולנדי.
ביוגרפיה

קתרינה אמליה, בתם הבכורה של וילם-אלכסנדר, מלך הולנד ואשתו המלכה מקסימה, נולדה ב-7 בדצמבר 2003, בשעה 17:01 בבית החולים ברונובו שבהאג, הולנד. לאחר פרסום הולדתה בציבור נורו מטחי כבוד בארבעה מקומות ברחבי המדינה, כשבכל אחד מהם נורו 101 יריות. היא הוטבלה ב-12 ביוני 2004 וסנדקיה היו דודה קונסטנטין, נסיך הולנד, ויקטוריה, נסיכת שוודיה, ראש המועצה הכללית של ממשלת הולנד, דודה מרטין סורגייטה וחבריהם של הוריה. היא הבכורה מבין שלוש בנות, ואחיותיה הן הנסיכות אלכסיה ואריאנה.
קתרינה אמליה נמצאת ראשונה בסדר הירושה לכתר והיא מיועדת להיות מלכה לאחר מלוכת אביה ובכך היא תהיה המלכה הרביעית של הולנד לאחר וילהלמינה, יוליאנה וביאטריקס. היא גם נכללת בסדר הירושה לכתר הבריטי כצאצאית של ג'ורג' השני דרך נכדתו הנסיכה אוגוסטה שהייתה אחותו של ג'ורג' השלישי. אביה הוצא מסדר הירושה למלוכה הבריטית מכיוון שנישא לאימה שהיא נוצרייה רומית-קתולית - מעשה המנוגד לחוק ההסדר 1701. הוא הוחזר לסדר הירושה על פי חוק הורשת הכתר 2013 .
ב-2010 היא שימשה כשושבינה בחתונה של הסנדקית שלה, ויקטוריה, נסיכת שוודיה.
איום המאפיה על משפחת המלוכה ההולנדית
ב-2024, נאלצה הנסיכה לעזוב את דירת הסטודנטים שבה התגוררה באמסטרדם במהלך לימודיה ולעבור להתגורר בארמון המלכותי בהאג, בשל איום שתיחטף על ידי ארגוני פשיעה, ובראשם ה"מוקרו-מאפיה" – רשת כנופיות פשע בעלת שורשים מרוקניים.
כיום מתגוררת בארמון טן בוס ביחד עם הוריה ואחיותיה.
הערות שוליים

↑  נולדה יורשת עצר (בהולנדית)
↑  הנסיכה אמליה הוטבלה (בהולנדית)
↑  בנותיהן של המלך וילם-אלכסנדר והמלכה מקסימה (באנגלית)
↑  Ministry of General Affairs, The Princess of Orange - Royal House of the Netherlands, www.royal-house.nl, ‏2014-08-19 (באנגלית בריטית)
↑  Sydney Zatz, European royals in the British line of succession: The Dutch Royal Family, Royal Central, ‏2020-09-27 (באנגלית בריטית)
↑  Amalia 'delighted' to be bridesmaid  (באנגלית)
↑  Mikhaila Friel, The college-student heir to the Dutch throne said she secretly moved to Spain to avoid getting kidnapped, Business Insider, ‏2 במאי 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 129088803  VIAF: 30606940   WorldCat (עם VIAF): 30606940
קרין בן-יוסף

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1981 (בת 44 בערך) נס ציונה, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  תלמה ילין 
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  קרן יער פסנתר, כינור, צ'לו' גיטרה
 
קרין בן-יוסף (נולדה ב-1981) היא מנצחת ישראלית.
ביוגרפיה

בן-יוסף נולדה בבית אלעזרי  לאילן וחוה ולה אח ואחות גדולים ממנה. החלה בלימודי המוזיקה בגיל שש בנגינת פסנתר וחליליות ובגיל 15 החלה לנגן בקרן יער. היא למדה בתלמה ילין ובתיכון הישראלי למדעים ולאמנויות בירושלים, שם למדה אצל בת-שבע רובינשטיין, אנדרה היידו ומיכאל וולפה. בצבא שירתה בחיל האוויר הישראלי.
בן-יוסף השלימה תואר ראשון ושני בניצוח באקדמיה למוזיקה ולמחול בירושלים ובבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה בתל אביב בהדרכת יבגני צירלין ומנדי רודן.
בן-יוסף זכתה במקום הראשון בתחרות הניצוח "היידן" שנערכה באקדמיה למוזיקה ולמחול בירושלים. בעקבות קונצרט הזכייה, בו ניצחה על הסינפונייטה הישראלית באר שבע, הוזמנה להתמודד על תפקיד מנצחת הבית של התזמורת וזכתה במינוי החל מעונת 2007–2008 ועד עונת 2010–2011.
קרין בן-יוסף הייתה מנצחת ומנהלת מוזיקלית של התזמורת הסימפונית הבין-דורית בהוד השרון בשנים 2009–2013.
בן יוסף פגשה את בן זוגה עפר (גרוש עם ילד) ונולדו להם שני ילדים.
באופרה הישראלית ניצחה על הפקות דון פסקואלה (2014), רומיאו ויוליה (2016) ולה-בוהם (2017). כמנצחת אורחת היא ניצחה על תזמורות רבות בישראל ומחוצה לה, ובכלל זה הקאמר-פילהרמוני גראץ והתזמורת הסימפונית הממלכתית של סנקט פטרבורג.
הערות שוליים

↑  בן-יוסף קרין, מנצחת, באתר www.israel-opera.co.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: cc380242-d24b-4ef2-901d-198d2f76392f
בן לוקח בת

| --- | --- |

 בימוי:  מיכל בת-אדם
 הופק בידי:  גיא הפקות גדעון אמיר אבי קליינברגר
 תסריט:  מיכל בת-אדם
 עריכה:  חגית אנין לנה קדיש
 שחקנים ראשיים:  עינת הלפמן אסנת פרגו אילן דר גבי אלדור שי גולן
 מוזיקה:  נורית הירש
 צילום:  נורית אביב
 מדינה:  ישראל 
 חברה מפיצה:  קרן הקולנוע הישראלי
 הקרנת בכורה:  יולי 1982
 משך הקרנה:  85 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
בן לוקח בת הוא סרט דרמה ישראלי משנת 1982 שכתבה וביימה מיכל בת-אדם.
הסרט, ששמו לקוח ממשחק-ריקוד בשם זהה, הוא דרמה רומנטית שבה מככבים ילדי-קיבוץ ממעיין צבי וכפר גליקסון לצד שחקנים מקצועיים, ומתרחש על רקע נופי מעיין צבי של ראשית שנות השמונים.
העלילה מבוססת על חוויותיה של היוצרת, ובמרכזה איה - ילדה תל אביבית שנשלחת לחיות תקופה של שנה בקיבוץ. הסרט דן בקונפליקטים בין התרבויות המנוגדות של אותה עת בחברה הישראלית שבה עוד נשאו הקיבוצים בתפקיד מפתח קאנוני, ובודק את היחסים בין בת-העיר הזרה לבת-המשק תוך שהוא מדגיש את ההבדלים והמתחים ביניהן.
תקציר העלילה

הוריה של איה הם זוג רופאים שיוצאים בשליחות לתאילנד במסגרת עבודתם, ומוסרים את איה בת ה-11 למשך זמן היעדרותם לקיבוץ. עם פרידתה מהוריה איה מוצאת את עצמה בתוך חברה סגורה שמערכת ערכיה ואורחות-חייה זרים לה. היא מצופה להשתלב בקרב שכבת בני גילה ומגלה עד-מהרה כי הם אינם מסבירים לה פנים. מעל כולם בולטת חנה הבלונדינית היפה, שעוינותה כלפי איה לובשת גוון של קנאה רומנטית סביב גיורא, בן כיתה ו'. בתוך כך ובהדרגה נוצרים גם קשרי ידידות והבנה מסוימים בין איה לבין חלק מהילדות והילדים. באחד מרגעי השיא של הסרט מבקשת חנה, שנואת נפשה של איה, להפליל את איה על מנת לפגוע בה, היא לוקחת בולים יקרים מאוסף הבולים של אורי, אחד הילדים ומניחה אותם במגירה של איה על מנת להפליל אותה. לאחר שכולם בטוחים כי איה היא זו שגנבה את הבולים ומנדים אותה, איה מתגנבת למיטתה של חנה, בעת שזו ישנה בלינה המשותפת, וכנקמה על מעשיה גוזרת לה את שיערה הארוך.
לצד תככים, נאמנות, רוע לב וחברות אישית, עובר הסרט דרך גם אירועים ומוטיבים שמאפיינים את התקופה וביניהם מוות בקרב של בן קיבוץ נערץ, ואי-ודאות כלכלית.
שחקנים ודמויות

| שם השחקן/ית | שם הדמות | אודות הדמות |
| --- | --- | --- |
| עינת הלפמן | איה |  |
| אילן דר |  | אבא של איה |
| גבי אלדור | אינה |  |
| שי גולן | צביקה |  |
| אסף צור | גיורא |  |
| גיל דונצבסקי | נני |  |
| אסנת פרגו | חנה |  |
| איילה פיזל |  | אמא של חנה |
| אייל פוקס | דודו |  |
| בועז רנקביץ | רוני |  |
| עמליה דיין | עמליה |  |
עונת 2022/2023 בליגת העל בכדורגל נשים

| --- | --- |

 תקופת התחרות:  22 בספטמבר 2022 – 24 במאי 2023 (245 ימים)
 מספר משתתפות:  8
 הזוכה:  מ.ס. קריית גת (זכייה חמישית)
 מספר משחקים:  108
 מספר שערים:  349 (3.23 בממוצע למשחק)
 מלכת השערים:  דניאלה הלאנה (25)
 השחקנית מצטיינת:  דניאלה הלאנה
 → 2021/20222023/2024 ←
עונת 2022/2023 בליגת העל בכדורגל נשים הייתה העונה ה-25 של ליגות כדורגל הנשים בישראל תחת אחריות הההתאחדות לכדורגל בישראל. העונה נפתחה ב-22 בספטמבר 2022 והסתיימה ב-24 במאי 2023.
מ.ס. קריית גת הגנה על התואר וזכתה בו בפעם החמישית בתולדותיה כשהיא מקדימה את העולה החדשה הפועל קטמון ירושלים.
מ.כ. רמת השרון והפועל באר שבע סיימו אחרונות וירדו לליגה הלאומית.
טרום עונה

הקבוצות שסיימו ראשונות בליגה הלאומית בעונת 2021/2022 והצטרפו לליגת העל לקראת עונה זו היו הפועל עירוני פתח תקווה והפועל קטמון ירושלים.
הפועל מרמורק, שנשארה בליגה בתום העונה הקודמת, לא הצליחה להעמיד קבוצה, לא עברה בבקרה התקציבית, הורדה ליגה ולאחר מכן הפסיקה את פעילותה ובמקומה הוחזרה לליגת העל הפועל באר שבע.
לפני פתיחת העונה התקיים טורניר גביע אתנה שאפשר לקבוצות להתארגן, להתאמן ולקיים מספר משחקים.
פורמט

הליגה הסדירה תכלול 8 קבוצות שישחקו ביניהן במשך 3 סיבובים בני 7 משחקים כל אחד - 21 מחזורים בסך הכל. לאחר מכן תפוצל הליגה לפלייאוף עליון ופלייאוף תחתון (בכל פלייאוף 4 קבוצות שישחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 3 משחקים כל אחד) שיכללו תוספת של 6 מחזורים לעונה הסדירה ובסה"כ 27 מחזורים. על ניצחון במשחק מוענקות שלוש נקודות, ונקודה בודדת מוענקת על תיקו.
הקבוצה שתסיים ראשונה בפלייאוף העליון בתום העונה תוכרז כאלופת המדינה בכדורגל נשים. שתי הקבוצות שיסיימו אחרונות בפלייאוף התחתון ירדו לליגה הלאומית.
קבוצות

| קבוצה | ישוב | מגרש | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| אס"א תל אביב | תל אביב |  |  |
| מ.ס. קריית גת | קריית גת | מגרש סינתטי קריית גת |  |
| מכבי כישרונות חדרה | חדרה |  |  |
| מ.כ. רמת השרון | רמת השרון |  |  |
| הפועל עירוני פתח תקווה | פתח תקווה |  |  |
| מכבי בנות עמק חפר | עמק חפר |  |  |
| הפועל קטמון ירושלים | ירושלים | מגרש סינתטי הר חומה |  |
| הפועל באר שבע | באר שבע | מגרש רייסר באר שבע |  |
מהלך העונה > הסיבוב הראשון וטבלת הליגה בסיומו

הסיבוב הראשון היה שקול ברובו, הקבוצות השונות התמודדו על ייצוב הסגל ובניית הרכב מצליח ותוצאות המשחקים לא היו צפויות. הפועל באר שבע שהועלתה ברגע האחרון לליגת העל לא הצליחה להעמיד קבוצה תחרותית מספיק, הפסידה את כל משחקי הסיבוב וסיימה אותו במקום האחרון ללא נקודות. העולות החדשות הפועל קטמון ירושלים ו-הפועל עירוני פתח תקווה הצליחו להעמיד קבוצות טובות וסיימו את הסיבוב במקום הראשון והשלישי, כאשר הפועל קטמון ירושלים מסיימת את הסיבוב ללא הפסד. האלופה, מ.ס. קריית גת, סיימה את הסיבוב במקום השני ובעמדת זינוק לראשות הטבלה. יתר הקבוצות היוו את מרכז הטבלה כשהפער בין הרביעית לשביעית שמתחת לקו האדום שתי נקודות בלבד.
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל קטמון ירושלים | 7 | 4 | 3 | 0 | 12 | 6 | 6 | 15 |  |
| 2 | מ.ס. קריית גת | 7 | 4 | 2 | 1 | 11 | 5 | 6 | 14 |  |
| 3 | הפועל עירוני פתח תקווה | 7 | 4 | 0 | 3 | 9 | 11 | 2- | 12 |  |
| 4 | מ.כ. רמת השרון | 7 | 3 | 1 | 3 | 19 | 16 | 3 | 10 |  |
| 5 | מכבי בנות עמק חפר | 7 | 3 | 1 | 3 | 10 | 7 | 3 | 10 |  |
| 6 | אס"א תל אביב | 7 | 2 | 3 | 2 | 6 | 8 | 2- | 9 |  |
| 7 | מכבי כישרונות חדרה | 7 | 2 | 2 | 3 | 10 | 11 | 1- | 8 |  |
| 8 | הפועל באר שבע | 7 | 0 | 0 | 7 | 8 | 21 | 13- | 0 |  |
מהלך העונה > הסיבוב השני וטבלת הליגה בסיומו

בסיבוב השני מ.ס. קריית גת הפגינה דומיננטיות מוחלטת, ניצחה בכל המשחקים וסיימה את הסיבוב במקום הראשון ובפער משמעותי מהשנייה בטבלה. הפועל קטמון ירושלים אמנם נחלשה מעט בסיבוב זה אך נותרה בצמרת ותפסה את המקום השני בפער משמעותי מהמקום השלישי. מכבי בנות עמק חפר לא הצליחה לנצח פעם אחת במהלך הסיבוב ובסיומו ירדה מתחת לקו האדום. הפועל באר שבע התאוששה והציגה סיבוב שקול בו זכתה בניצחונות ראשונים, נותרה במקום האחרון אך במרחק סביר מהקו האדום. יתר הקבוצות היוו את מרכז הטבלה כשהפער בין השלישית לשישית שלוש נקודות בלבד
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מ.ס. קריית גת | 14 | 11 | 2 | 1 | 34 | 8 | 26 | 35 |  |
| 2 | הפועל קטמון ירושלים | 14 | 7 | 6 | 1 | 24 | 14 | 10 | 27 |  |
| 3 | מ.כ. רמת השרון | 14 | 6 | 1 | 7 | 27 | 30 | 3- | 19 |  |
| 4 | מכבי כישרונות חדרה | 14 | 5 | 4 | 5 | 22 | 19 | 3 | 19 |  |
| 5 | הפועל עירוני פתח תקווה | 14 | 5 | 2 | 7 | 15 | 20 | 5- | 17 |  |
| 6 | אס"א תל אביב | 14 | 4 | 4 | 6 | 16 | 25 | 9- | 16 |  |
| 7 | מכבי בנות עמק חפר | 14 | 3 | 4 | 7 | 16 | 23 | 7- | 13 |  |
| 8 | הפועל באר שבע | 14 | 3 | 1 | 10 | 22 | 37 | 15- | 10 |  |
מהלך העונה > הסיבוב השלישי וטבלת הליגה בסיומו

גם בסיבוב השלישי מ.ס. קריית גת ניצחה בכל המשחקים וסיימה את הסיבוב במקום הראשון ובפער משמעותי מהשנייה בטבלה שכמעט הבטיח לה את האליפות באופן רשמי עוד לפני תחילת משחקי הפלייאוף. הפועל קטמון ירושלים שמרה על יציבות מסוימת והבטיחה מקומה בפלייאוף העליון וכמעט באופן רשמי גם את המקום השני. הפועל באר שבע המשיכה לצבור נקודות, נותרה במקום האחרון אך עם יכולת תאורטית להצליח בפלייאוף התחתון ולהישאר בליגת העל. יתר הקבוצות התמודדו עד המחזור האחרון על הזכות לשחק בפלייאוף העליון ורק לאחר מחזור דרמטי נקבע שמכבי כישרונות חדרה והפועל עירוני פתח תקווה יתמודדו בו בעוד מ.כ. רמת השרון, אס"א תל אביב ומכבי בנות עמק חפר יתמודדו בפלייאוף התחתון כנגד הירידה לליגה הלאומית
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מ.ס. קריית גת | 21 | 18 | 2 | 1 | 57 | 11 | 46 | 56 | העפילו לפלייאוף העליון |
| 2 | הפועל קטמון ירושלים | 21 | 11 | 7 | 3 | 35 | 23 | 12 | 40 | העפילו לפלייאוף העליון |
| 3 | הפועל עירוני פתח תקווה | 21 | 7 | 4 | 10 | 27 | 33 | 6- | 25 | העפילו לפלייאוף העליון |
| 4 | מכבי כישרונות חדרה | 21 | 6 | 7 | 8 | 30 | 25 | 5 | 25 | העפילו לפלייאוף העליון |
| 5 | מ.כ. רמת השרון | 21 | 7 | 3 | 11 | 35 | 43 | 8- | 24 | יתמודדו בפלייאוף התחתון |
| 6 | אס"א תל אביב | 21 | 6 | 5 | 10 | 22 | 34 | 12- | 23 | יתמודדו בפלייאוף התחתון |
| 7 | מכבי בנות עמק חפר | 21 | 5 | 8 | 8 | 26 | 36 | 10- | 23 | יתמודדו בפלייאוף התחתון |
| 8 | הפועל באר שבע | 21 | 5 | 2 | 14 | 31 | 58 | 27- | 17 | יתמודדו בפלייאוף התחתון |
מהלך העונה > הפלייאוף העליון והתחתון וטבלת הליגה בסיום העונה

מ.ס. קריית גת הבטיחה זכייתה באליפות מיד עם תחילת הפלייאוף העליון.
בפלייאוף התחתון היה מאבק צמוד עד למחזור האחרון שבו נקבע כי מ.כ. רמת השרון תצטרף להפועל באר שבע ושתיהן ירדו לליגה הלאומית.
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
פלייאוף עליון
| 1 | מ.ס. קריית גת | 27 | 23 | 3 | 1 | 74 | 17 | 57 | 72 | העפילה לשלב המוקדמות של ליגת האלופות בכדורגל נשים |
| 2 | הפועל קטמון ירושלים | 27 | 12 | 8 | 7 | 40 | 34 | 6 | 44 |  |
| 3 | הפועל עירוני פתח תקווה | 27 | 9 | 5 | 13 | 36 | 45 | 9- | 32 |  |
| 4 | מכבי כישרונות חדרה | 27 | 8 | 8 | 11 | 38 | 35 | 3 | 32 |  |
פלייאוף תחתון
| 5 | אס"א תל אביב | 27 | 9 | 7 | 11 | 35 | 40 | 5- | 34 |  |
| 6 | מכבי בנות עמק חפר | 27 | 8 | 10 | 9 | 41 | 46 | 5- | 34 |  |
| 7 | מ.כ. רמת השרון | 27 | 8 | 5 | 14 | 44 | 58 | 14- | 29 | ירדה ליגה. |
| 8 | הפועל באר שבע | 27 | 6 | 4 | 17 | 41 | 74 | 33- | 22 | ירדה ליגה. |
מלכת השערים

| מקום | שם | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ברזיל דניאלה הלאנה | מ.ס. קריית גת | 25 |
| 2 | גאנה ג'קלין אוסאו | מכבי בנות עמק חפר | 18 |
| 3 | גאנה פרינסילה אדובאה | מ.ס. קריית גת | 16 |
| 4 | ברזיל פלאביה ג'יאוואנה פליסיאנו | הפועל קטמון ירושלים | 14 |
| 5 | ברזיל סנדרה פרנצ'סקה פרירה | מ.ס. קריית גת | 12 |
ראו גם

גביע המדינה בכדורגל נשים 2022/2023