stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דניאל מייריק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  3 בספטמבר 1963 (בן 61) סרסוטה, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מרכז פלורידה 
 פרסים והוקרה:  פרס ג'ון קסאווטס של אינדיפנדנט ספיריט (2000) 
 פרופיל ב-IMDb
 
דניאל מייריק (באנגלית: Daniel Myrick; נולד ב-3 בספטמבר 1962) הוא במאי קולנוע אמריקאי. זכה להכרה בעקבות הסרט "פרויקט המכשפה מבלייר", שזכה להצלחה רבה, אותו ביים עם שותפו אדוארדו סנצ'ז.
ביוגרפיה

מייריק סיים בשנת 1994 לימודים בבית הספר לקולנוע באוניברסיטת מרכז פלורידה. לאחר לימודיו נשאר בפלורידה, עסק בצילום ועריכת פרסומות ווידאו קליפים, וביים סרטים קצרים ביחד עם אדוארדו סנצ'ז.
בשנת 1997 כתב וביים פרומו לפסטיבל הסרטים בפלורידה. ג'ון פירסון, מפיק סרטים עצמאי הבחין בפרומו, יצר עמו קשר, ובסופו של דבר עזר לו ולשותפו סנצ'ז בסרטם הראשון, פרויקט המכשפה מבלייר.
בשנת 2008 יצא לאקרנים סרטו "The Objective", שצולם במרוקו, והמתאר קבוצה של לוחמים אמריקאים באפגניסטן הנתקלים בתופעות על-טבעיות.
סרטיו

1997: Split Screen ‏
1999: פרויקט המכשפה מבלייר
1999: Curse of the Blair Witch ‏
2006: The Strand‏
2007: Believers‏
2007: Solstice‏
2008: The Objective
2025: Valiant One - תסריטאי
5 באוגוסט

5 באוגוסט הוא היום ה-217 בשנה (218 בשנה מעוברת), בשבוע ה-31 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 148 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

70 – חורבן בית המקדש השני
882 – לאחר מות אחיו לואי השלישי, קרלומן השני נעשה המלך של פרנקיה המערבית המאוחדת
1305 – ויליאם וולאס, מנהיג המרד הסקוטי נגד הכיבוש האנגלי, מוסגר לאנגלים
1391 – פרעות ביהודים בטולדו ובברצלונה. יהודים רבים עוזבים
1772 – חלוקתה הראשונה של פולין
1888 – ברטה בנץ מבצעת את הנסיעה הבין עירונית הראשונה בהיסטוריה ממנהיים לפפורצהיים מרחק 106 ק"מ
1915 – מלחמת העולם הראשונה – הקיסרות הגרמנית כובשת את ורשה מידי האימפריה הרוסית
1944 – מלחמת העולם השנייה – מרד ורשה – יחידות האס אס והוורמאכט מוציאות להורג כ-40,000 אזרחים בניסיון לדכא המרד
1953 – בצה"ל מוקמת יחידה 101, בפיקודו של רס"ן אריאל שרון
1960 – בורקינה פאסו (וולטה-עילית) מקבלת עצמאות מלאה מצרפת
1966 – יוצא לאור האלבום של הביטלס: Revolver
1967 – יוצא לאור אלבום הבכורה של פינק פלויד: The Piper at the Gates of Dawn
1981 – מנחם בגין מציג את ממשלתו השנייה (התשע עשרה במניין הממשלות) בפני הכנסת
2003 – אל-קאעידה מפוצץ מכונית תופת במלון מריוט בג'קרטה בירתה של אינדונזיה. בפיגוע נהרגו 12 אנשים ונפצעו כ-200
2011 – סוכנות נאס"א הצהירה, שהמקפת MRO של הסוכנות אשר מקיפה את כוכב הלכת מאדים הצליחה לצלם תמונות העשויות להעיד על הימצאות מים נוזליים בכוכב הלכת
2011 – סוכנות נאס"א שיגרה לחלל את הגשושית ג'ונו לחקר כוכב הלכת צדק
2012 – רכב החלל של נאס"א קיוריוסיטי נוחת במכתש גייל על אדמת מאדים, כחלק ממשימת "מארס סיינס לברטורי (MSL)"
2012 – האצן הג'מייקני יוסיין בולט מנצח בגמר בריצת 100 מטר באולימפיאדת לונדון 2012 עם שיא אולימפי חדש בתוצאה 9.63 שניות
2012 – במתקפת הטרור במפגש הגבולות ישראל-מצרים-רצועת עזה נהרגו 15 שוטרים מצרים ושבעה מחבלים
2016 – פתיחת אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
2017 – האתלט ואצן הג'מייקני יוסיין בולט מקיים את הריצה התחרותית האחרונה שלו במסגרת אליפות העולם באתלטיקה 2017
2022 – תחילת מבצע עלות השחר ברצועת עזה בסיכול ממוקד של תייסיר אל-ג'עברי, מפקד החטיבה הצפונית של הג'יהאד האסלאמי ברצועה
נולדו

1262 – לסלו הרביעי, מלך הונגריה (נרצח ב-1290)
1397 – גיום דופאי, מלחין פרנקו-פלמי (נפטר ב-1474)
1461 – אלכסנדר יגיילו, מלך פולין, דוכס ליטא (נפטר ב-1506)
1540 – יוזף יוסטוס סקליגר, מלומד ומנהיג דתי צרפתי ממוצא איטלקי (נפטר ב-1609)
1681 – ויטוס ברינג, מגלה ארצות דני שפעל בשירות רוסיה (נפטר ב-1741)
1737 – יוהאן פרידריך שטרואנזה, רפורמטור גרמני-דני (הוצא להורג ב-1772)
1802 – נילס הנריק אבל, מתמטיקאי נורווגי (נפטר ב-1829)
1837 – אנה פילוסופובה, פילנתרופית ופמיניסטית רוסיה (נפטרה ב-1912)
1850 – גי דה מופאסאן, סופר צרפתי (נפטר ב-1893)
1862 – ג'וזף מריק, הידוע בכינויו "איש הפיל" (נפטר ב-1890)
1876 – מרי ריטר בירד, היסטוריונית, סופרג'יסטית ומחברת ספרים אמריקאית (נפטרה ב-1958)
1890 – אריך קלייבר, מנצח ארגנטינאי יליד אוסטריה (נפטר ב-1956)
1899 – אברהם יערי, בלשן, היסטוריון, חוקר הספר העברי, תולדות היישוב ותולדות יהודי המזרח (נפטר ב-1966)
1905 – ארטיום מיקויאן, מתכנן מטוסי קרב סובייטי (נפטר ב-1970)
1906 – ג'ון יוסטון, במאי קולנוע אמריקני (נפטר ב-1987)
1908 – הרולד הולט, ראש ממשלת אוסטרליה ה-17 (נעלם ב-1967)
1908 – שלמה פינס, חוקר פילוסופיה יהודית וחתן פרס ישראל (נפטר ב-1990)
1912 – ג'רג' שארושי, כדורגלן הונגרי (נפטר ב-1993)
1924 – יואל דה-מלאך, חוקר חקלאות ובוטנאי ישראלי, חתן פרס ישראל (נפטר ב-2006)
1926 – קליפורד הסבנדס, המושל הכללי של ברבדוס (נפטר ב-2017)
1926 – בטסי ז'ולאס, מלחינה צרפתייה
1927 – דוד טבק, אתלט ישראלי (נפטר ב-2012)
1927 – רות כ"ץ, פרופסור אמריטה בחוג למוזיקולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים
1930 – ניל ארמסטרונג, אסטרונאוט אמריקאי, מפקד אפולו 11 (נפטר ב-2012)
1930 – שמואל חפר, יו"ר מכללת בית רבקה בכפר חב"ד, סגן יו"ר אגודת חסידי חב"ד בישראל ויו"ר הוועד למען שלמות העם (נפטר ב-2020)
1933 – חיים גיל, במאי טלוויזיה ישראלי ויוצר סרטים תיעודיים לטלוויזיה (נפטר ב-2008)
1933 – אירווינג קפלן, במאי טלוויזיה, שחקן ומפיק ישראלי-אמריקאי
1934 – מירנה הנסן, שחקנית ודוגמנית אמריקאית
1937 – אמיר דרורי, סגן הרמטכ"ל ומנכ"ל רשות העתיקות (נפטר ב-2005)
1937 – דן שומרון, הרמטכ"ל ה-13 של צה"ל (נפטר ב-2008)
1943 – אורי שגיא, אלוף, ראש אמ"ן
1947 – יעל גרמן, שרת הבריאות וראש עיריית הרצליה
1948 – ריי קלמנס, כדורגלן אנגלי ששיחק בעמדת השוער (נפטר ב-2020)
1950 – מנחם ויזנברג, מלחין, מעבד, פסנתרן, מוזיקאי רב תחומי ומחנך ישראלי
1953 – אנדראש ליגטי, כנר ומנצח הונגרי (נפטר ב-2021)
1958 – אולדזימיר מאקיי, פוליטיקאי בלארוסי (נפטר ב-2022)
1958 – יולי אדלשטיין, שר הבריאות מטעם מפלגת הליכוד, כיהן בעבר יו"ר הכנסת
1968 – מארין לה פן, פוליטיקאית צרפתייה
1976 – נילי צרויה, שחקנית תיאטרון קולנוע וטלוויזיה, מרצה ומנחת סדנאות ישראלית
1977 – עידו סולומון, עיתונאי, עורך ושדרן טלוויזיה ישראלי
1978 – שי עמר, זמר-יוצר ישראלי
1980 – יורי פורמן, מתאגרף ישראלי, אלוף עולם
1981 – ג'סי ויליאמס, שחקן ודוגמן אמריקאי
1985 – גילי ורמוט, כדורגלן ישראלי
1985 – גל לב, שחקן טלוויזיה וקולנוע ישראלי
1985 – אסף בן לולו, שחקן טלוויזיה ותיאטרון ישראלי
1989 – טל בן-חיים, כדורגלן ישראלי בעמדת הקיצוני
1998 – מימי קין, שחקנית בריטית
1999 – קים סי-היאון, זמרת-יוצרת דרום קוריאנית
2004 – גאבי, כדורגלן ספרדי
נפטרו

882 – לואי השלישי, מלך צרפת (נולד ב-863)
1895 – פרידריך אנגלס, פילוסוף אשר חיבר ספרים שונים עם קרל מרקס, ביהם המניפסט הקומוניסטי (נולד ב-1820)
1901 – ויקטוריה, הנסיכה המלכותית, רעייתו של פרידריך השלישי, קיסר גרמניה (נולדה ב-1840)
1929 – מיליסנט פוסט, סופרג'יסטית ומנהיגה פוליטית בריטית (נולדה ב-1847)
1952 – סמירה מוסא, מדענית גרעין מצרית (נולדה ב-1917)
1954 – אליהו שומרוני, ממקימי הנח"ל, חבר מפלגת מפא"י, חבר תנועת השומר הצעיר ואיש משרד הביטחון (נולד ב-1908)
1955 – כרמן מירנדה, שחקנית וזמרת פורטוגזית (נולדה ב-1909)
1962 – מרילין מונרו, שחקנית (נולדה ב-1926)
1992 – רוברט מולדון, ראש ממשלת ניו זילנד ה-31 (נולד ב-1921)
1997 – איזיקה גאון, אוצר ישראלי (נולד ב-1938)
2000 – אלק גינס, שחקן קולנוע ותיאטרון אנגלי (נולד ב-1914)
2004 – אורי אדלמן, סופר ישראלי (נולד ב-1958)
2007 – עמוס מנור, ראש השב"כ (נולד ב-1918)
2010 – גודפריי בינייסה, נשיא אוגנדה בשנים 1979–1980 (נולד ב-1930)
2011 – עדי טלמור, עיתונאי, מגיש ועורך חדשות ישראלי (נולד ב-1953)
2013 – אריקה לנדאו, פסיכולוגית ישראלית וחוקרת בתחום עתידנות, יצירתיות, מחוננות וחינוך (נולדה ב-1931)
2019 – טוני מוריסון, סופרת אמריקאית, כלת פרס נובל לספרות לשנת 1993 (נולדה ב-1931)
2019 – ביורג למברכט, רוכב אופניים בלגי מקצועי בקבוצת לוטו סודאל (נולד ב-1997)
2020 – אברהם בר-עוז, משורר וצייר ישראלי (נולד ב-1933)
2022 – פליקס קולמר, פיזיקאי יהודי-צ'כי (נולד ב-1922)
2022 – עלי חיידר, קצין סורי (נולד ב-1932)
2022 – איסי מיאקי, מעצב אופנה יפני (נולד ב-1938)
2022 – תייסיר אל-ג'עברי, טרוריסט פלסטיני (נולד ב-1972)
חגים ואירועים החלים ביום זה

4 באוגוסט – 6 באוגוסט
אוגוסט
לוח אירועים שנתי
הערות שוליים

↑  מר שושני, מחברת 1CH78, דף ראשון. אברהם אריה עקביא, הלוח ושמושו בכרונולוגיא, עמוד ס"א. יוסף יצחק איידלר, הלכות קידוש החודש על-פי הרמב"ם, עמוד 383.
ניל ארמסטרונג
פרידריל אנגלס
מרילין מונרו
חוק יחסי ממון בין בני זוג

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  3 באוגוסט 1973
 תאריך חקיקה עברי:  ה' באב תשל"ג
 גוף מחוקק:  הכנסת השביעית
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 712, עמ' 267
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד המשפטים
 מספר תיקונים:  4
 נוסח מלא:  חוק יחסי ממון בין בני זוג, תשל"ג-1973
 
חוק יחסי ממון בין בני זוג, תשל"ג-1973 הוא חוק שעוסק בדרך חלוקת הרכוש של בני זוג במקרה של גירושין או פטירה.
החוק נחקק בעקבות פניות הרבות לבתי המשפט בנושא חלוקת רכוש לפי הלכת השיתוף, כלומר, הכלל המשפטי שנקבע בפסיקה על ידי בית המשפט, המסדיר את נושא חלוקת הרכוש בעת הגירושין בין בני זוג.
החוק עבר ארבעה תיקונים החל משנת 1995 ועד התיקון העדכני ביותר שנעשה בשנת 2008.
הרקע לחוק

בעבר, טרם החלת החוק, חלוקת הרכוש בין בני זוג נעשתה לפי "הלכת השיתוף" הקובעת כי הרכוש כולו שנצבר במהלך חיי הנישואין מתחלק באופן שווה בין שני בני הזוג. זה בתנאי ששני בני הזוג תרמו מכוחם וממשאביהם לבניית הזוגיות, גם אם צד אחד הכניס יותר כסף ונכסים לזוגיות, ותרומת הצד השני הייתה דאגה למשק הבית, אז החלוקה נחשבת לשוויונית.
השיתוף מתבטא גם בכך שהרכוש הרשום על שמו של אחד מבני הזוג בלבד הוא נכס שנרכש במהלך חייהם המשותפים ונרשם רק על שמה של האישה, הוא יהיה שייך גם לגבר מכוח ההבנה שהייתה כוונה לשתף אותו בבעלות. זאת גם אם שמו לא מופיע כבעלים של הרכוש.
כדי שרכוש מסוים יצא מחזקת השיתוף יש להוכיח שלא הייתה כוונה לרשום את הרכוש גם על שמו של בן הזוג השני. נטל ההוכחה הוא על מי שמבקש להשאיר את הרכוש בחזקתו.
כמו כן, רכוש שמקורו מחוץ לזוגיות כגון: ירושה, מתנה מקרובים לאחד מבני הזוג וכדומה, הוא יישאר בחזקת בן הזוג שלו ניתן הרכוש מלבד.
עיקרי החוק

החוק נחקק בשנת 1973, והוא מוגדר גם כצו הקובע כי כל הרכוש שצברו בני הזוג במהלך נישואיהם, הוא רכוש משותף, ולכן יחולק ביניהם שווה בשווה כאשר הסדר זה נקרא "איזון משאבים" וכל הזוגות שנישאו לאחר 1/1/74 מחויבים לו. קיימים שני מקרים חריגים שעליהם החוק אינו חל אם בני הזוג ערכו לפני הנישואין או אחרי כן הסכם ממון, או אם בני הזוג ערכו הסכם במסגרת הליך הגירושין, ושני הצדדים חתמו על הסכם חלוקת רכוש שקיבל תוקף של פסק דין מחייב.
משמעות החוק

חוק זה מקנה זכאות לכל אחד מבני הזוג לקבל מחצית מרכושם המשותף. נוסף על כך, לפי החוק, נכסים שהיו שייכים לבן הזוג לפני הנישואין, או שקיבל אותם בירושה או במתנה במהלך הנישואין לא יחולקו בין בני הזוג אלא יישארו בחזקת בן הזוג שעל שמו רשומים הנכסים.
תיקוני החוק > (תיקון מס' 2)

הסכם ממון שנחתם לפני הנישואין יכול להיות מאומת בידי נוטריון לפי חוק הנוטריונים, תשל"ו-1976 שקובע חובת נוכחות הנוטריון כאשר בני הזוג הניצבים בפניו עשו את ההסכם בהסכמה חופשית ובהבינם את משמעותו ותוצאותיו.
תיקוני החוק > (תיקון מס' 3)

הסכם ממון מחייב אישור של בית המשפט לענייני משפחה או של בית הדין הרבני שלו.
האישור יינתן רק לאחר שבית המשפט או בית הדין נוכח לדעת שבני הזוג עשו את ההסכם בהסכמה חופשית, ושבני הזוג מבינים את משמעותו ואת תוצאותיו. הדגש הוא שההסכם לא נחתם מכפייה, מחוסר הבנה שלו או של ההשלכות, וכך ימנע מצבים של ניצול בין בני זוג על רקע נסיבות שונות.
תיקוני החוק > (תיקון מס' 4)

התיקון נעשה בשנת התשס"ט–2008 והוא מאפשר חלוקת רכוש בין בני זוג עוד בטרם מתן הגט.
הערות שוליים

↑  חוק יחסי ממון בין בני זוג, באתר כל זכות
1 2 3 4  חוק יחסי ממון בין בני זוג, באתר נבו הוצאה לאור
↑  צמרת פרנט ורימונה פרקש,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'חולקים עתיד: כך מסלקים את המוקשים הכספיים, באתר כלכליסט, 28 בינואר 2010
↑  כיצד הסכם ממון בין בני זוג יכול לתרום למערכת היחסים הזוגית?, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל
יוסף אסא

יוסף אסא
יוסף אסא (נולד ב-1950) הוא אדריכל ומתכנן ערים ישראלי.
לימודי אדריכלות ופיסול

יוסף אסא יליד תל אביב, בהיותו בן 21 התקבל ללימודי אדריכלות בפוליטכניקום של מילנו (Politecnico di Milano) ובמקביל למד פיסול באקדמיה בררה לאמנויות יפות (Accademia di belle Arti di Brera). כעבור שנה עבר לאוניברסיטת פירנצה להמשך לימודי אדריכלות ובינוי ערים, וגם כאן המשיך במקביל את לימודי הפיסול באקדמיה לאמנויות יפות שבפירנצה. מאז 1979 הוא מנהל את המשרד יוסף אסא אדריכלים ומתכנני ערים בתל אביב.
יוסף אסא מתגורר בהרצליה עם אשתו שרי ושלושת ילדיו[דרושה הבהרה].
לימודי אדריכלות ופיסול > אבני דרך > פרסים ותערוכות

1976 - זכה יוסף אסא במקום ראשון בתחרות הבינלאומית ע"ש מיכאלאנג'לו לפיסול שנערכה בפירנצה. פסלו "Let my people go" ציין את מאבק יהודי ברית המועצות לשעבר למען העלייה לישראל.
1977-1976 - הוזמן להציג בשתי תערוכות יחיד בארמון סטרוצי (Palazzo Strozzi) בהמלצתו של הפרופ' והאמן האיטלקי הנודע, לאונרדו סביולי (Leonardo Savioli).
1978 - זכה בפירנצה במספר פרסים נוספים בתחום האמנות, והוזמן עם אמני פירנצה נוספים להציג בארמון מלך בלגיה.
1981 - הוזמן להציג בתערוכת יחיד לפיסול סביבתי במוזיאון הרצלייה ובמוזיאון יד לבנים בתל אביב, וב- 1982 השתתף בביינאלה לאמנים צעירים בחיפה.
1988 - הוזמן על ידי ההורים השכולים להקים פסל לזכרם של זוג הסטודנטים שנרצחו בידי מחבל בגן שבמנזר כרמיזן בירושלים. האנדרטה מוצבת באוניברסיטה העברית הר הצופים.
1983 - זכה בפרס ראשון לפיסול ע"ש האקדמיה לאמנויות בעיר פראטו שבטוסקנה (Curzio Malaparte, Academia Pratese, Prato).
פרויקטים נבחרים שונים > מגורים

מגדל גרונר, דיור מוגן ברמת-גן
רמת פולג, שכונת מגורים בדרום נתניה
בית פרג', תל אביב (רחוב דיזנגוף פינת ארלוזורוב)
מגדלי דרך הים, בת-ים
פרויקטים נבחרים שונים > מבני ציבור ומשרדים

בניין המנהלה של איגוד ערים דן, תל אביב
מרכז הולנד לילדים בעלי קשיי התפתחות, יפו ג'
עיצוב המבואה הראשית, בית אריאלה, מתחם מוזיאון תל אביב
בניין תפעולי כולל תחנת כיבוי אש, תל אביב
קונסרבטוריון עירוני למוזיקה וספרייה, הרצלייה
מרכז יום לקשיש, קריית אליעזר, חיפה
פרויקטים נבחרים שונים > פרויקטים תעופתיים

טרמינל פנים ארצי - טרמינל 1, נתב"ג - יוסף אסא תכנן את שיפוצו של הטרמינל הבינלאומי הישן והתאמתו לטיסות פנים. הרעיון המנחה היה מתן צביון חזותי ואווירה ארצישראלית לאולמות המבנה על ידי שימוש בצבע, אור ואפקטים חזותיים מקומיים טיפוסיים שיבדילו אותו מטרמינל שגרתי בינלאומי. המבנה מחולק לשלושה חללים בעלי "אטמוספירות" שונות: באחד, שולטים צבעי הרי יהודה, ירושלים והגליל, בשני, הודגשה אווירת חופשה באמצעות ציורי ים וטבע ובשלישי, מודגשת החזרה למטרופולין ולאורבניזם.
טרמינל בינלאומי לטיסות מוזלות - טרמינל 1, נתב"ג - לשעבר הטרמינל הבינלאומי אשר הוסב בשדרוג רחב-היקף ועתיר טכנולוגיות ובעיצוב בעל זיקה ל"שמיים הפתוחים", שממנו יוצאות טיסות לרחבי העולם. המוטיב העיצובי הדומיננטי הוא צבעי הקשת.
טרמינל פנים ארצי - טרמינל 1, נתב"ג
טרמינל בינלאומי לטיסות מוזלות - טרמינל 1, נתב"ג
פרויקטים נבחרים שונים > פרויקטים עיצוביים ייחודיים ואתרי הנצחה ממלכתיים

אתר ההנצחה ומוזיאון חטיבת גולני - לאתר שבעה מבני בטון חשוף שמזדקרים מגבעה סלעית. המבנה הראשון - מעבר הקשתות, ממחיש את מוטיב המחרשה והשלח (לחימה ועבודת אדמה), בהמשך שלושה בונקרים מאכסנים תצוגה מוזיאונית ובה אולם "אחריי" המוקדש לסיסמה המפורסמת, אולם "אתרי הקרב" המציג את קרבות החטיבה ואולם "יזכור" שמוקדש לנופלים וכולל את תיקיהם האישיים. שלושת המבנים הבאים הם: עמדת תצפית, מוצב החרמון, "העץ" של גולני וקירות הזעקה. בקצה מחילת המעבר בוקע אור וביציאה הצופה ניצב מול עץ זית, העץ של גולני, ומסביב עולה ונגלית רחבת כינוסים ירוקה המסמלת את פני החטיבה לשלום (מדברי מוטה הר-לב, מנהל מוזיאון גולני).
אנדרטת יד לשוטר, אתר הנצחה לחללי משטרת ישראל בקרית אתא - האנדרטה נועדה לשמש כפסל סביבתי שמזמין את המבקר לעלות במדרגותיו ולהיות חלק אינטגרלי עם הסביבה. לאנדרטה שני אלמנטים מונומנטליים הנישאים לגובה 17 מטר והם מסמלים את שני לוחות הברית. הלוח הפנימי והחזית החיצונית מבטאים את יחסי הגומלין שבין המשטרה לבין האזרחים. לצידם, ארבעה קירות הנצחה הנושאים את שמות חללי המשטרה.
עיצוב מגדל האנטנות שגובהו 147 מטר, בלב הקריה, תל אביב.
בולים

שלושה בולים הונפקו על ידי רשות הדואר המנציחים את עבודותיו של יוסף אסא:
אתר ההנצחה ומוזיאון של חטיבת גולני, צומת גולני
אתר יד לשוטר, האתר הממלכתי לנופלי משטרת ישראל, קריית אתא
הטרמינל הפנים ארצי - טרמינל 1, נתב"ג
אפופיס (אסטרואיד)

| --- | --- |

האסטרואיד 99942 אפופיס
 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  אסטרואיד
 סיווג ספקטרלי:  אסטרואיד טיפוס-S 
 קטגוריה:  אסטרואידי אטן 
 מיקום:  מערכת השמש הפנימית, מסלול חוצה ארץ
 תאריך גילוי:  19 ביוני 2004 
 מגלה:  דיוויד ת'ולן, פבריציו ברנרדי, רוי טאקר 
 על שם:  אפופיס 
 מקום גילוי:  מצפה הכוכבים הלאומי קיט פיק 
 מאפיינים מסלוליים
 אפואפסיד:  164,351,000 ק"מ (1.099 AU)
 פריאפסיד:  111,633,000 ק"מ (0.746 AU)
 ציר חצי-ראשי:  0.9227218395002351±0.0000000016226 יחידה אסטרונומית
 אקסצנטריות:  0.191
 זמן הקפה:  323.587 ימים
 מהירות מסלולית
  ‑ ממוצעת:  30.73 ק"מ/שנייה
 נטיית מסלול:  3.331°
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  0.27 ק"מ
 מסה:  ‎2.7×1010‎ ק"ג
 זמן סיבוב עצמי:  0.32555 יום ימים
 אלבדו:  0.33
 בהירות נראית:  21.69 
 בהירות מוחלטת:  19.7
 טמפרטורה ממוצעת:  290~ K
 
אפופיס (שם מלא: 99942 אפופיס; באנגלית: Apophis ‏99942) הוא אסטרואיד ממשפחת הגופים קרובי הארץ ונמנה עם אסטרואידי אטן. קוטרו כ-270 מטרים ומסתו היא כ-27 מיליון טונות. מסלולו של האסטרואיד סביב השמש חוצה את מסלולו של כדור הארץ פעמיים בשנה, והוא צפוי להימצא במרחק קטן מאוד במונחים אסטרונומיים מכדור הארץ ב-13 באפריל 2029 וגם שבע שנים בדיוק לאחר מכן, ב-13 באפריל 2036 – תאריך בו העריכו בעבר שישנו סיכון קטן (אך לא זניח) להתנגשות האסטרואיד בכדור הארץ.
החל מינואר 2013 תצפיות של מרכז גולדסטון לתקשורת חלל עמוק בשילוב מידע ממצפים נוספים מעריכים את אפשרות ההתנגשות ב-2036 כזניחה ביותר והלכה למעשה שוללים אותה.‏
אם הייתה מתרחשת התנגשות, מהירות הפגיעה צפויה הייתה להיות 45,300 קמ"ש והאנרגיה המשוחררת מהפגיעה הייתה שקולה לפיצוץ של כ-510 מגהטון TNT.‏ בהתאם לכך קרוי האסטרואיד על שם עאפפ (ביוונית: אפופיס), אל החשיכה והרשע במיתולוגיה המצרית.
נתונים בסיסיים

אפופיס שייך לקבוצת אסטרואידים הקרויה אסטרואידי אטן, כלומר אסטרואידים שרדיוס מסלול ההקפה שלהם סביב השמש קטן מיחידה אסטרונומית אחת. אפופיס מקיף את השמש במשך 323.59 יממות, והוא חוצה את מסלולו של כדור הארץ פעמיים בשנה. מדידות המסלול, שהתבססו תחילה על תצפיות אופטיות, נערכות בעיקר על סמך נתוני מכ"ם המתקבלים מהרדיו-טלסקופ במצפה ארסיבו שבפוארטו ריקו. לפי החישובים הנוכחיים, אפופיס יימצא בסבירות גבוהה במרחק של 31,300 ק"מ מכדור הארץ ב-13 באפריל 2029, כעשירית מהמרחק בין כדור הארץ והירח, ובהירות נראיתו תגיע בשיאה ל-3.3+, בהירות הקרובה לגלקסיית אנדרומדה. אסטרואיד בסדר גודל כזה חולף כה סמוך לכדור הארץ רק אחת ל-1,300 שנים.
רדיוסו הממוצע הוערך תחילה ב-415 מטרים בעזרת תצפיות בהירות. בהתאם לתצפיות ספקטרוסקופיות מדויקות יותר שנערכו על ידי טלסקופ נאס"א לצפייה באור תת אדום הממוקם במצפה קק בהוואי, בתוספת שתי תצפיות מכ"ם, חמש תצפיות אפקט דופלר ו-731 תצפיות אופטיות, אורכו מוערך כעת ב-270 מטרים ומסתו ב-‎2.7×1010‎ ק"ג (27 מיליון טונות).
גילוי האסטרואיד

האסטרואיד התגלה ב-19 ביוני 2004 על ידי רוי טאקר, דייוויד ת'ולן ופבריציו ברנרדי, החוקרים מאוניברסיטת הוואי שהשתמשו בטלסקופ של מצפה הכוכבים הלאומי קיט-פיק שבאריזונה במשך שני לילות כדי לבצע סקר אסטרואידים. מזג אוויר גרוע מנע מהם להמשיך ולעקוב אחר העצם. ב-18 בדצמבר 2004 נראה שוב אותו אסטרואיד על ידי גורדון ג'אראד מאוסטרליה ועל ידי אסטרונומים נוספים מחצי הכדור הדרומי. המרכז לגופים קטנים במערכת השמש איחד את שתי התצפיות והעניק לאסטרואיד את השם הזמני 2004 MN4.
תצפיות במרווח זמן ארוך מספיק, כמו שתי תצפיות בהפרש של חצי שנה, עבור גוף שמסלולו קרוב למסלול כדור הארץ, מאפשרות את מציאת מסלול העצם סביב השמש. כבר בדצמבר 2004 נעשתה השוואה בין מסלולו של 2004 MN4 ובין מסלולו של כדור הארץ, והתגלה שהאסטרואיד יחלוף ליד כדור הארץ בקרבה מעוררת דאגה בשנת 2029. אומנם, בהערכה הראשונית דובר על מרחק מינימלי של 780,000 ק"מ ביניהם, אולם שגיאת המדידה הייתה גבוהה מאוד בשלב זה. על פי סולם טורינו, שמשמש להערכת הנזק האפשרי כתוצאה מפגיעה, קיבל האסטרואיד את הדרגה 2 בסולם של 0 עד 10. על פי חישוב מדויק יותר, שהתבצע כעבור מספר ימים בעזרת מדידות חדשות, ירד המרחק המינימלי באופן משמעותי, והאסטרואיד עלה לדרגה 4 בסולם טורינו. אם ההתנגשות הייתה צפויה להתרחש תוך פחות מעשר שנים, אז דרגה כזו הייתה מחייבת את האסטרונומים במדינות השונות ליידע את גורמי השלטון בדבר הסכנה; פרק זמן ארוך יותר משאיר את שיקול הדעת בידי סוכנות החלל המקומית. כך למשל, סוכנות החלל הישראלית העדיפה להמתין למדידות נוספות לפני הדיווח.
ב-24 בדצמבר 2004 התפרסם המידע על האסטרואיד באמצעי התקשורת השונים, ובאתרים אסטרונומיים מקצועיים באינטרנט הוא היה מצוי כבר קודם לכן. באופן אירוני, דווקא רעידת האדמה באוקיינוס ההודי שאירעה יומיים לאחר מכן, וגרמה לנפגעים רבים כתוצאה מגלי צונאמי, משכה את תשומת הלב, וסיפורו של האסטרואיד עבר לשולי החדשות. עוד לפני סוף 2004, נבירה בתצלומים ישנים יותר גילתה שאותו אסטרואיד נראה כבר בחודש מרץ 2004. בעזרת אוסף התצפיות הטלסקופיות, יחד עם מדידות מכ"ם חדשות, ניתן היה להקטין את השגיאה בחישוב המסלול ולחשב שוב את המרחק המינימלי בעת המעבר של האסטרואיד בסמוך לכדור הארץ בשנת 2029. השגיאה הנמוכה בחישוב החדש אפשרה להוריד את האסטרואיד לדרגה 0 בסולם טורינו.
ב-24 ביוני 2005, לאחר שחושב מסלולו המדויק של האסטרואיד, ניתן לו המספר הסידורי הקבוע 99942. מאוחר יותר, ב-19 ביולי 2005, הוא קיבל בנוסף את השם אפופיס. השם אפופיס נבחר מבין מספר אפשרויות, לא רק בהיותו מתאים לאסטרואיד שעלול להתנגש בכדור הארץ ולזרוע חורבן, אלא גם בגלל חיבתם של שניים מהמגלים, רוי טאקר ודייוויד ת'ולן, לסדרת הטלוויזיה סטארגייט SG-1, שבה מופיעה דמות של חייזר מסוכן בשם "אפופיס".
פגיעה אפשרית

אסטרואיד כמו אפופיס הפוגע בכדור הארץ, עלול ליצור פיצוץ בעוצמה שוות ערך לפיצוץ תרמו-גרעיני בעוצמה של 510 מגהטון TNT. לשם ההמחשה, זהו פיצוץ המשתווה בעוצמתו לפיצוצן של כ-34,000 פצצות מהסוג שהוטל על הירושימה, או פי עשרה מפצצת הצאר, הפצצה העוצמתית ביותר שנוסתה אי פעם, אך עם זאת, לא רדיואקטיבי. אם יפגע ביבשה, הוא יכול למחוק מעל פני האדמה מדינה קטנה. פגיעה בים עלולה לחולל גלי צונאמי בגובה של 250 מטרים ואף יותר.
תצפיות אחרונות שביצעה נאס"א שוללות אפשרות להתנגשות ב־2029, וההערכה היא שהאסטרואיד יחלוף במרחק של לפחות מ־29,451 ק"מ מכדור הארץ (לשם השוואה, הירח נמצא במרחק הנע בין 360,000 ק"מ עד 400,000 ק"מ מכדור הארץ). סביר מאוד שהמפגש הקרוב ב־13 באפריל 2029 יגרום לאפופיס לשנות את מסלולו, וייתכן שהוא יהפוך לאסטרואיד אפולו, כלומר כזה שמרחקו הממוצע מהשמש גדול מיחידה אסטרונומית אחת ובכל זאת חוצה בדרכו את מסלול כדור הארץ.
נכון לינואר 2013 תצפיות של מרכז גולדסטון לתקשורת חלל עמוק, בשילוב מידע ממצפה הכוכבים מגדלנה בניו מקסיקו שבארצות הברית ומערכת Pan-STARRS בהוואי, הורידו את הערכת הסיכוי להתנגשות ב-2036 ל-1:10,989,000.
בעבר העריכו מדענים שאם אפופיס ייכנס דרך אזור בחלל המכונה "חור המנעול", כלומר הוא יעבור במרחק המוערך בתור 30,399 ק"מ מפני כדור הארץ, בסטייה של 800 מטרים לכל היותר, הוא יילכד בכוח הכבידה של כדור הארץ, וייכנס איתו לתהודה מסלולית, שתגרום להתנגשות כמעט ודאית ב-13 באפריל 2036, אחרי שש הקפות של אפופיס סביב השמש ושבע הקפות של כדור הארץ סביבה. אך התצפיות החדשות נכון למרץ 2018 הראו שהסיכוי להתנגשות בשנת 2036 לא קיים, ובערך 1:333,000 בשנת 2068.
עם זאת, הטווח הקטן באופן יחסי וקרבת האירוע מחייבים את מקבלי ההחלטות להתחיל להתכונן להתמודדות אפשרית עם האסטרואיד. כדי למנוע כל סיכוי שאפופיס אכן יעבור דרך "חור המנעול" יש לטפל בו עד שנת 2029, משום שאם האסטרואיד אכן יעבור דרך "חור המנעול", יהיה קשה ביותר למנוע את הפגיעה בכדור הארץ 7 שנים לאחר מכן, ולא תהיה ברירה אלא לתכנן מבצע פינוי ענק מאזור הפגיעה הצפוי. לסוכנויות החלל השונות, ובראשן נאס"א, יידרשו מן הבחינה הטכנית מספר שנים כדי לבנות חללית שתגיע לאפופיס ותבצע את הפעולה הנדרשת.
משום שהרכבו של אפופיס וצורתו המדויקת עדיין לא ידועים, לא ניתן לדעת בוודאות כיצד המעבר בסמוך לכדור הארץ ישפיע עליו, גם אם הוא לא יעבור דרך "חור המנעול". בפרט, קשה לשער את השפעת כוחות הגאות והשפל על צורתו, ואף ייתכן שהוא יתפרק לחלקים כפי שקרה לשביט שומייקר-לוי 9 לפני שהתנגש בכוכב הלכת צדק כאשר עבר את גבול רוש. אחד האתגרים בחקר החלל בשנים הקרובות יהיה למדוד בדיוק רב יותר את מסלולו של אפופיס ולנסות להבין את הרכבו. לשם כך יהיה צורך לבנות גשושית שתתקרב אליו וייתכן שתצטרך אף לנחות עליו. טכנולוגיית נחיתה על אסטרואיד כבר קיימת. הגשושית היאבוסה נחתה על 25143 איטוקוואה ב-26 בנובמבר 2005, וחזרה לכדור הארץ ב-13 ביוני 2010.