stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אריאל
היסטוריה > מועצה מקומית

במרץ 1981 הוכרזה אריאל בצו אלוף הפיקוד כמועצה מקומית, שבראשה הועמד כראש מועצה ממונה, יעקב פייטלסון, שכיהן עד 1985. לאחריו כיהן רון נחמן, שכיהן בתפקיד, תחילה כראש מועצה מקומית ולאחר מכן כראש עיר, במשך כ-28 שנה.
במאי 1982 חוברה אריאל לרשת החשמל הארצית.
בין השנים 1978–1988 היישוב ביסס את מעמדו כמרכז עירוני עבור היישובים היהודיים בסביבה, הוקמו בו ארבע קופות חולים ושלושה בתי ספר יסודיים, הוקמה מכללת יהודה ושומרון באריאל (כיום אוניברסיטת אריאל) והוקמו מתנ"ס, היכל ספורט ובית כנסת בעיר.
בשנת 1998 הוכרזה אריאל כעיר. המנון העיר נכתב על ידי תושבת העיר שרה פוגרב.
היסטוריה > כעיר

במהלך 20 השנים מאז הוכרזה לעיר התפתחה אריאל בכיוון מזרח (שכונת מוריה). ב-2007 נבנתה גדר ההפרדה מסביב לעיר. מכללת יו"ש הפכה לאוניברסיטה, הוקם מרכז ספורט, נחנך היכל התרבות בעיר ונפתח קניון מגה אור בכניסה לעיר, קניון אריאל סנטר בצמוד לאוניברסיטה ומרכז צעירים בסמוך למבני העירייה. בשנת 2018 התקבלו האישורים להקמת שכונת אריאל דרום. בסמוך לאוניברסיטה הולך ונבנה המרכז הרפואי ובית הספר לרפואה על שם שלדון אדלסון באוקטובר 2021 אישר שר השיכון זאב אלקין מאות יחידות דיור נוספות בעיר ובכלל זה הקמת שכונת אמירים באריאל מערב, לכיוון אזור התעשייה אריאל.
כחלק מגל הטרור בישראל (אביב 2022) אירע באפריל 2022 פיגוע ירי בכניסה לעיר בו נורה למוות מאבטח מירי מחבלים.
לאחר ראש העיר רון נחמן, כיהן אלי שבירו כראש העיר במשך כעשור. בבחירות לרשויות המקומיות 2024, ניצח המועמד יאיר שטבון ולראשונה מונו שתי נשים כסגניות ראש העיר.
במהלך מלחמת חרבות ברזל נהרגו חמישה לוחמים תושבי העיר בקרבות ברצועת עזה, ונרצחו שתי תושבות בטבח בפסטיבל נובה ותושב נרצח בפיגוע במעבר אלנבי. לזכרם הוקם 'גן רעים' בכניסה המערבית לעיר.
מעמד חוקי

אריאל היא ההתנחלות החמישית בגודלה ביהודה ושומרון (לאחר מודיעין עילית, ביתר עילית, מעלה אדומים וגבעת זאב), וכמו שאר היישובים מעבר לקו הירוק, שלא סופחו לישראל, חוקי מדינת ישראל לא הוחלו ישירות על אריאל, בהיותה חלק משטחי יהודה ושומרון הנתונים בתפיסה לוחמתית, אלא דרך תקנות יו"ש המחודשות כל 5 שנים (לצד פקודות של מפקד פיקוד המרכז, מכוח התקנות, המחילות על אריאל נורמות מן המשפט הישראלי). בשנת 2007 ניסתה עיריית אריאל להתחמק מתשלום מס שכר בתואנה כי חוקי מדינת ישראל אינם חלים עליה, אך טענה זו נדחתה בבית המשפט.
בהיותה התנחלות, עובדים המעתיקים את מקום מגוריהם לאריאל ומתגוררים בה לפחות שישה חודשים רצופים, נהנים מכך שאם נאלצו להתפטר ממקום עבודתם בשל המעבר, זו תיחשב להם כפיטורים.
בתחום ההשכלה הגבוהה, בעבר הייתה כפופה אוניברסיטת אריאל למל"ג יו"ש, אך עם תיקון חוק המועצה להשכלה גבוהה בשנת 2018, הוחלו סמכויות המל"ג גם על מוסדות אקדמיים בשטחי יהודה ושומרון החל משנת 2019. על הבנייה בעיר, לצד התנחלויות עירוניות אחרות כמו מעלה אדומים וביתר עילית, אחראי משרד השיכון ולא מועצת התכנון העליונה (של המנהל האזרחי).
מעמדה של העיר בהסכם עתידי עם הפלסטינים שנוי במחלוקת, עקב מיקומה הגאוגרפי, המונע רצף טריטוריאלי בישות הפלסטינית העתידית, חרף הימצאותה בשטח גדר ההפרדה. בשיחות השלום בין ישראל לפלסטינים בועידת קמפ דייוויד, ועידת טאבה, דרשה ישראל להכליל את העיר וקבוצת יישובים ממערב לה בשטחי ישראל; גם בשיחות בין ראש הממשלה אהוד אולמרט ואבו מאזן, בוועידת אנאפוליס (2007) ובספטמבר 2008, הוצגה הדרישה להשארת גוש אריאל בריבונות ישראלית, בכפוף לחילופי שטחים. דרישה אליה התנגדו הפלסטינים. במסגרת תוכנית המאה של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ נכללה העיר כחלק מהשטח שעתיד להיות חלק ממדינת ישראל.
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים באריאל 21,902 תושבים, מתוכם 21,651 תושבי ישראל (מקום 109 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  שינוי בגודל האוכלוסייה ‎+0.3% בשנה‏.  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 88.3%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 10,681 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
להלן גרף גידול האוכלוסייה בעיר
להלן גרף התפתחות האוכלוסייה בעיר:
אוכלוסייה > קבוצות

שלב מכונן בהיסטוריית העיר היה עם העלייה מברית המועצות לשעבר בשנות ה-90, שבא עם התפרקות ברית המועצות. העיר הפכה לעיר קולטת עלייה ובין השנים 1989 ל-1998 הצטרפו אליה מעל 6,000 עולים חדשים שהכפילו את אוכלוסייתה. במאי 1998 התגוררו באריאל כ-15,000 תושבים.
העולים היוו את אותה מסה קריטית שלה הייתה העיר זקוקה לביסוס מעמדה כעיר מחוז מרכזית בשומרון ולהכרה באריאל כעיר בישראל, הכרה שבוטאה בטקס במעמד ראש הממשלה בנימין נתניהו בשנת 1998. אוכלוסיית יוצאי חבר העמים משפיעה רבות על חיי התרבות והמסחר בעיר, ופרסומים שונים של העירייה נעשים בשפה הרוסית לצד עברית.
הקהילה הדתית שהתפתחה אט-אט מאז ייסוד העיר זכתה לחיזוק בסוף אוגוסט 2005, כאשר לעיר הגיעו חלק ממפוני היישוב נצרים שבגוש קטיף. המפונים השתכנו בסמוך לאוניברסיטה, בחלקה המזרחי של אריאל. הקהילה הדתית באריאל מתרכזת בעיקר סביב שתי קהילות: קהילת "שבות אריאל" שמרכזה בשכונות הוותיקות במרכז העיר, וקהילת "נצר אריאל" שבסיסה מפוני נצרים והיא פועלת באזור שכונת מוריה שעל יד האוניברסיטה. בעיר פועלים כחמישה-עשר בתי כנסת של מגוון עדות ונוסחים.
בריאיון באוגוסט 2007, אמר ראש העירייה רון נחמן, כי הוא דוגל בהרחבת העיר למען גידול הקהילה הדתית בעוד מאות משפחות. אחת הסיבות שציין לכך היא העובדה שאריאל הוקמה כעיר חילונית, ולכן הקהילה ההטרוגנית שבה כוללת מספר גדול של עולים חדשים בעלי רקע חילוני. משכך, לדעתו, יש לעבות את האוכלוסייה הדתית כדי לתת דגש רב יותר למסורת היהודית. ברוח גישתו זו סייע בקליטת ישיבת ההסדר מנצרים באריאל. מקום מגוריה של קהילת נצרים נמצא מעל גבעת האוניברסיטה, בשכונת נווה שאנן. אולם הישיבה הגבוהה, בתי הספר היסודיים והגנים, ממוקמים בלב השכונה החילונית בעיר, מה שיצר חיכוכים בין התושבים לתלמידי הישיבה. כשהחליטה עיריית העיר להצטרף לפרויקט "נעים בסופ"ש", שמקדם תחבורה ציבורית בשבת, מרבית הקהילה הדתית התנגדה למהלך.
הקהילה הגאה התפתחה בעיר בהדרגה בעיקר עם כניסת אוכלוסייה סטודנטיאלית גדולה לעיר. בקיץ 2021 אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת אריאל ביקשה לקדם אירוע לקהילת הלהט"ב בעיר. לאחר שלא קיבלה את המימון הראוי להסדרת מקום מונגש לאירוע מהעירייה, עקב לחץ של גורמים דתיים בעיר, היא בחרה לקיים אותו באולם הצדדי במתחם הקאנטרי בעיר. בתחילת האירוע פרצו נערים רעולי פנים למתחם, ונקטו באלימות נגד המשתתפים. בנובמבר 2021 הוגש כתב אישום נגד תושב העיר מקהילת נצר אריאל בתקיפת משתתפי האירוע. בעקבות האירוע מונה רכז עירוני לקהילה הגאה מטעם המשרד לשוויון חברתי, אירוע הגאווה הראשון בחסות העירייה התקיים ביוני 2023 ולקראת הבחירות למועצת העיר ב-2024, חתמו 4 רשימות עירוניות על מצע הגאווה של האגודה למען הלהט"ב וראש העירייה הנבחר יאיר שטבון הבטיח לשמר את הסטטוס קוו גם בתחום זה. אריאל, לצד אורנית, ואלפי מנשה הן ההתנחלויות היחידות המקדמות מדיניות ידידותית ללהט"ב על פי האגודה למען הלהט"ב בישראל.
כלכלה ותחבורה

אריאל מחוברת לגוש דן באמצעות הכביש המהיר כביש 5. כביש 505 מחבר אותה לבקעת הירדן. כביש 60 אשר מחבר אותה לירושלים ולישובי בנימין. בעבר שירתה את העיר חברת דן, ומספר קווים הופעלו על ידי אגד לכפר סבא, תל אביב, נתניה וירושלים דרך יישובי צפון השומרון וחבל בנימין; החל מספטמבר 2009 מרבית קווים אלה הופעלו על ידי חברת אפיקים, ומינואר 2022 הוחלפה חברה זו בחברת תנופה. בדצמבר 2014 החליפה חברת "אגד תעבורה" את "אגד" בקווי השירות מהעיר לירושלים דרך יישובי מטה בנימין. אריאל משמשת כמרכז שירותים ליישובי הסביבה, בהם ברקן, יקיר, נופים, רבבה, קריית נטפים, עלי זהב, פדואל, יישובי גב ההר ויתר ההתנחלויות ב"גוש אריאל", וכן יישובי צפון בנימין: עלי וגוש שילה.
קיימת תוכנית להקמת מסילת רכבת שתחבר בין ראש העין לאריאל ובכך תחובר אריאל למערכת המסילות של רכבת ישראל.
בעיר תחנת משטרה הסמוכה לקמפוס אוניברסיטת אריאל, המשמשת כמטה מרחב השומרון כחלק ממחוז יהודה ושומרון.
באריאל מספר מרכזים מסחריים המשרתים את תושבי השכונות השונות, מגרשי ספורט, מועדון קרוספיט, מרכז כושר וספא, פארק טיפוס אתגרי, ספרייה עירונית ומספר מסעדות ופאבים. בעיר פותח מרכז תקשורת קהילתי ("מרכז תקשורת אריאל") הכולל אולפני רדיו חינוכי קהילתי ואולפני טלוויזיה קהילתית.
חמישה ק"מ מהגוש העירוני של העיר שוכן אזור התעשייה אריאל מערב, מן העבר הנגדי והדרומי למתחם אזור התעשייה ברקן. אזור התעשייה אינו נהנה מרציפות עירונית, ונוצר בעקבות חלוקת משאבים בין המועצה האזורית שומרון לעיריית אריאל, אזור התעשייה מופרד ממרכז העיר אריאל בעיקר על ידי שטחים בבעלות פרטית של תושבי סלפית, אך מחובר בכביש רציף לעיר.
בכניסה המערבית לאריאל שוכן מלון אשל השומרון, המתמחה בכנסים וימי עיון.
במרץ 2017 נפתח קניון בעיר על שטח של כ-7.3 דונם, שטחו הבנוי של הקניון כ-11 אלף מ"ר עיקרי להשכרה, שמתפרס על פני שתי קומות. עוד מתוכננות בקומפלקס חמש קומות משרדים. בדומה להיכל התרבות בעיר, גם הקניון עמד במיקומה של סערה תקשורתית עקב סירוב הזכיין הישראלי של רשת המזון המהיר מקדונלד'ס לפתוח סניף בו, עקב מיקומו של הקניון מעבר לקו הירוק.
התיירות הנוצרית לשומרון, המשתייכת לאוונגליזם מארצות הברית וצפון אירופה, תרמה לעיר מגרשי טניס, בריכת שחיה ומרכז ספורט חדישים.
תרבות וספורט

במהלך שנת 2010 הושלמה בנייתו של היכל תרבות חדש וראשון בעיר, בהשקעה של כ-40 מיליון ש"ח, בסיוע מפעל הפיס. ההיכל נחנך בנובמבר 2010 ובו אולם גדול עם 536 מושבים ואולם קטן שבו 80 מושבים. לקראת פתיחת ההיכל הודיעו 36 שחקנים ואנשי תיאטרון שבכוונתם לסרב להופיע מעבר לקו הירוק. הודעתם ספגה גינוי מידי מצד ראש הממשלה, שרת התרבות, אמנים רבים אחרים וחלקים גדולים מהציבור הישראלי. החרמה זו זכתה מנגד גם לגילויי תמיכה. הנהלת תיאטראות הבימה, הקאמרי, החאן הירושלמי, תיאטרון באר שבע ותיאטרון בית ליסין הבהירו כי התיאטראות הללו יופיעו בהיכל התרבות באריאל חרף החרמת ההיכל על ידי מספר אמנים. המחלוקת בעניין סירובם של האמנים להופיע בהיכל, והדיון בצעדי התגובה בעניינם, דעכה לאחר שהצגות התיאטראות השונים, כמו גם הופעות של זמרים וקומיקאים הועלו כמתוכנן, כולל אלו שבוימו על ידי חותמים על מכתב החרם. כיום היכל התרבות אריאל מארח תיאטראות ואמנים מהארץ ומהעולם ופעיל כ-185 ימים בשנה. בשנת 2012 זקף לזכותו מספר מנויים המונה כ-9% מאוכלוסיית העיר.
באריאל ישנו בית זיכרון לשואה ולגבורה, המכיל בין היתר עבודות של אמנים ניצולי שואה, כגון הפסל שמואל וילנברג והצייר אוזיאש הופשטטר.
בעיר קיים שבט "עוז" של תנועת הצופים שהוקם בשנת 2000. זוהי תנועת הנוער החילונית הגדולה ביותר בעיר. כמו כן בעיר קיימים שני סניפים של בני עקיבא, תנועת הנוער הדתית הגדולה בעיר. בעיר גם פועלת קבוצה של תנועת כנפיים של קרמבו. בעבר פעלה קבוצה של תנועת הנוער איגי- ארגון הנוער הגאה עיריית אריאל גם משתתפת בתוכנית למען קהילת הלהט"ב של המשרד לשוויון חברתי. בעיר פועל מרכז צעירים כחלק מהמרכז הקהילתי גוונים בעיר לפנאי ותרבות.
בקיץ 2024 נוסד פסטיבל הבירה השנתי של אריאל, במועד היווסדה של העיר. לראשונה גם יסדה העירייה בקיץ זה מסיבה בליל שבת בחסות עירונית.
באריאל מצוין חודש הגאווה מידי יוני בהרצאות ופעילויות ברחבי העיר מאז שנת 2022. לצד זאת מתקיימים מדי שנה אירועים לציבור הדתי, בעיקר סביב ההקפות השניות בשמחת תורה ויום ירושלים. כמו כן מדי קיץ מתקיימות הופעות של להקות ישראליות וערבי סרטים תחת כיפת השמיים בפארק הנחל בעיר.
מלבד תיאטרון, בהיכל התרבות העירוני מתקיימות הופעות, תערוכות מתחלפות ומופעי סטנדאפ. בפארק האתגרים בכניסה לעיר מתקיים הפנינג עירוני בסוכות ופסח.
בעבר פעלה בעיר תזמורת קאמרית בניצוחו של ברק ייבין. כיום פועלים בעיר מספר נבחרות ריקודים בסגנונות שונים. קבוצת הכדורגל של העיר 'עירוני אריאל', משחקת בליגה ג' לבוגרים וקבוצת הנוער שלה משחקת בליגה הארצית לנוער.
חינוך

בשנת 1982 הוקמה בעיר מכללת "המכללה האקדמית יהודה ושומרון" בפיקוח אקדמי של אוניברסיטת בר-אילן. מאז 2005 החל לפעול באופן עצמאי בשם "המרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון", ביולי 2012 החליטה המועצה להשכלה גבוהה (יהודה ושומרון), שמאז 2019 עברו סמכויותיה למל"ג, על הפיכת המוסד לאוניברסיטה. בדצמבר באותה שנה אישר אלוף פיקוד המרכז את ההחלטה.
בנוסף לאוניברסיטה פועלים באריאל חמישה בתי ספר יסודיים; מתוכם שלושה ממלכתיים (מילקן, נחשונים ועליזה בגין) אחד ממלכתי דתי (אור זבולון) ואחד תלמוד תורה של רשת בני יוסף (נווה אריאל). כן קיימים באריאל בית ספר תיכון ממלכתי (אורט יובלי אריאל) וישיבת הסדר (נצר מטעי).
קשרי חוץ

לאריאל קשר רציף עם הקהילה היהודית בעיר הרדיה שבקוסטה ריקה, וקשרי חינוך ותרבות עם הקהילה היהודית בעיר מוביל, אלבמה שבארצות הברית. אריאל ומוביל חתומות על ברית ערים תאומות. בשנת 1985 חתמה אריאל ברית ערים תאומות עם בישו, בירת הבנטוסטן סיסקאי שבדרום אפריקה. כמו כן, אריאל חתמה בשנת 2015 על ברית ערים תאומות עם העיירה הגגאוזית צ'אדיר לונגה (Ceadîr-Lunga) שבמולדובה.
רפואה

בשנת 2016 נפתחה לראשונה פקולטה ללימודי רפואה באוניברסיטת אריאל. בהמשך הוקם מרכז רפואי הצמוד לבנייני האוניברסיטה, אשר משמשת בין היתר את הסטודנטים לרפואה. מרכז רפואי זה עתיד להפוך לבית חולים מרכזי של השומרון, והוא יהיה בית החולים הישראלי הראשון בשומרון. באפריל 2024 נחנך בו מרכז שיקום ומרפאה לבריאות הנפש היחידים בשומרון.
ראשי העיר

יעקב פייטלסון: 1981–1985
רון נחמן: 1985–2013 (נפטר במהלך כהונתו)
אליהו שבירו: מרץ 2013 – מרץ 2024
יאיר שטבון: ממרץ 2024 – מכהן
גלריה

בתים באריאל. 7/2005
מרכז קמפוס אוניברסיטת אריאל בשומרון. 7/2005
בית מגורים משותף משנות ה-90, בתכנון האדירכלית רחל ולדן, 11/06
בית כנסת רב-עדתי בתכנון האדריכלית רחל ולדן, 11/06
האנדרטה לזכר השואה
שלטי רחובות באריאל
מלון אשל השומרון בכניסה לעיר
קריית החינוך "אורט יובלי אריאל"
משטרת ישראל, מרחב השומרון
גן בעיר לאורך יובל נחל
מסוף האוטובוסים בעיר
קניון מרכזי באריאל ומעליו בניין משרדים
שלט הכניסה לאוניברסיטת אריאל בשומרון, נובמבר 2020
אקלים

| אקלים באריאל> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים באריאל> ינואר.11.9.6.8.140.3 | אקלים באריאל> פברואר.14.2.7.4.136.5 | אקלים באריאל> מרץ.16.3.8.2.76.7 | אקלים באריאל> אפריל.21.8.13.7.20.2 | אקלים באריאל> מאי.25.9.16.3.7.1 | אקלים באריאל> יוני.28.7.18.9.0 | אקלים באריאל> יולי.29.6.19.8.0 | אקלים באריאל> אוגוסט.30.1.20.2.0 | אקלים באריאל> ספטמבר.28.7.18.8.1 | אקלים באריאל> אוקטובר.24.9.14.7.16 | אקלים באריאל> נובמבר.19.3.13.3.57 | אקלים באריאל> דצמבר.15.2.8.8.106 | אקלים באריאל> ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: Israel Weather
לקריאה נוספת

רנה בן-פזי, כמו בראשונה, הוצאת ספריית בית-אל, תשמ"ח
יפעת מדמון, אריאל: סיפורה של עיר, 2008-1978, אריאל, 2009
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
1 2 3 4 5  הנתונים לפי טבלת רשויות מקומיות של למ"ס עבור 
סוף 2022
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  באתר העיר אריאל
↑  פרוטוקול ישיבת מועצת העיר ה-14, כ' בתמוז תשס"ט.
↑  אבי איצקוביץ', סופית: אריאל בלי שרון, באתר mynet‏ פתח תקוה, 17 ביוני 2010 (הקישור אינו פעיל, כ"ז באייר ה'תש"ף)
1 2 3  יוסף ולטר, באריאל הכל שונה, מעריב, 26 בינואר 1979
↑    יאיר קראוס, ‏היסטוריה: נחנך בי"ס לרפואה באריאל, בעיתון מקור ראשון, 27 באוקטובר 2019
↑  מכרזי רמ"י
↑  ליטל דוברוביצקי, במישור אדומים אפשר לזהם אוויר ולא לשלם, באתר ynet, 7 בינואר 2015.
↑  ynet, ביהמ"ש: אריאל היא "תושב ישראל" וחייבת בתשלום מס, באתר ynet, 17 בדצמבר 2007.
↑  תקנה 12(ד) לתקנות פיצויי פיטורים (חישוב הפיצויים, והתפטרות שרואים אותה כפיטורים), תשכ"ד-1964
↑  רוני סופר, "ההצעה הסופית": פינוי רבבות וויתורים בירושלים, באתר ynet, 26 במרץ 2009
↑  עקיבא אלדר, השלום על פי אבו עלא, באתר הארץ, 26 במאי 2009.
↑  פרופיל אריאל באתר הלמ"ס
↑  דו"ח מבקר המדינה
↑  רשימות שחתמו, באתר מצע הגאווה
↑  מדד הגאווה ברשויות המקומיות, באתר האגודה למען הלהט"ב
↑  באתר משרד הכלכלה
↑  נמרוד בוסו, רמי לוי זכה במכרז להקמת קניון באריאל ב-7.3 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 28 בדצמבר 2011
↑  מאות סופרים ומרצים תומכים בשחקנים: "להחרים את אריאל", באתר גלובס, 31 באוגוסט 2010
↑  האגודה למען הלהט"ב דף הפייסבוק
↑  מועדון כדורגל עירוני אריאל, באתר football.org.il
↑  מצגת תוכניות עבודה לשנת 2009
↑  Alabama Sister Cities, Sister States and Friendship Cities, ‏30 במאי 2019 (באנגלית).
↑  Sasha Polakow-Suransky, The Unspoken Alliance, Vintage books, 2011, עמ' 157
↑  עיריית אריאל, באתר www.ariel.muni.il
↑  עמי שרון, מרכז רפואי אזורי חדש באוניברסיטת אריאל, באתר מקומונט הישובים ביו"ש, ‏2016-06-01
↑  איתמר פליישמן, רון נחמן, ראש העיר אריאל, נפטר והוא בן 70, באתר ynet, 18 בינואר 2013
↑  ישי קרוב, ראש עיר חדש לאריאל: אליהו שבירו, באתר ערוץ 7, 4 במרץ 2013
| מחוז יהודה ושומרון |
| --- | --- | --- |
| נפות | נפת יהודה ושומרון חופפת את שטח המחוז | מפת מחוז יהודה ושומרון |
| ערים | אריאל • ביתר עילית • מודיעין עילית • מעלה אדומים | מפת מחוז יהודה ושומרון |
| מועצות מקומיות | אורנית • אלפי מנשה • אלקנה • אפרת • בית אל • בית אריה-עופרים • גבעת זאב • היישוב היהודי בחברון • הר אדר • מעלה אפרים • עמנואל • קדומים • קריית ארבע • קרני שומרון • שער השומרון | מפת מחוז יהודה ושומרון |
| מועצות אזוריות | גוש עציון • הר חברון • מגילות • מטה בנימין • ערבות הירדן • שומרון | מפת מחוז יהודה ושומרון |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465734105171  MusicBrainz: f3c8bae2-05dc-42e7-a4fd-0c84611d694d  VIAF: 128225679   WorldCat (עם VIAF): 128225679 
משכן אמנויות הבמה אריאל
קריית הספורט באריאל
פסל האריה בכניסה הישנה לאריאל (גובה 4 מטר). הפסל נתרם על ידי החברה האמריקאית יהודית לשימור ההיסטוריה.
אילנתה בלוטית

| אילנתה בלוטית |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: סבוננאים
משפחה:: סימרוביים
סוג:: איילנתה
מין:: איילנתה בלוטית
שם מדעי
 Ailanthus altissima ‏סווינגל
אַיְלַנְתָּה בַּלּוּטִית (שם מדעי: Ailanthus altissima) ידועה גם בשם אילנטוס או אלנטוס, היא עץ נוי ופליט תרבות נשיר, מהיר צמיחה ממשפחת הסימרוביים (Simaroubaceae). היא מתנשאת לגובה של 6 עד 12 מ' ועלים מנוצים וענקים ובדרך כלל דו-ביתית (מצויים עצי זכר ועצי נקבה עושי פרי). מוצאה הטבעי בצפון-מזרח סין ובמרכזה. בעבר (בשנות העשרים של המאה-20) היה מקובל לנטוע ולשתול אותה בגינות וברחובות ישראל בתור עץ נוי, אך היא הפכה למין פולש חמור עם קצב התפשטות מהיר ונזק משמעותי בגלל צניחה בעושר הביולוגי של המינים המקומיים. היא מוגדרת כעץ פולש במקומות רבים בעולם: אמריקה, אירופה, אפריקה ואוסטרליה.
בישראל ניתן למצוא אותו לעיתים קרובות לאורך צידי דרכים, בשטחים עירוניים נטושים, במכרות נטושים, ובאזורים אחרים בהם מעט מאוד עצים מסוגלים לשרוד.
איילנתה בלוטית הוא צמח אלרגני (בייחוד בחולי אסתמה) וגורם לדלקות. בתקופת הפריחה האבקה מתפזרת ברוח. תדירות האלרגניות לאבקת איילנתה לא נחקרה בארץ, אך באיסטנבול שבטורקיה ידוע עץ זה כאלרגן משמעותי.
תפוצה

מוצאה הטבעי של איילנתה בלוטית היא באזורים הממוזגים של צפון-מרכז סין, דרום-מרכז סין, דרום מזרח סין, מונגוליה הפנימית, מנצ'וריה, טייוואן, טיבט ושינג'יאנג. בישראל העץ נפוץ באזור ירושלים ובאזור החוף.
פנולוגיה ומאפיינים אקולוגיים

איילנתה בלוטית היא עץ מהיר צמיחה וקצר חיים (אורך חיים הממוצע כ-50 שנה), שביר ופגיע מפצעי גיזום. היא דו-ביתית (מצויים עצי זכר ועצי נקבה עושי פרי) ומתרבה באמצעות זרעים, חלקי שורשים וסורים מהשורשים, המגיעים עד למרחק של כ-15 מהגזע. היא מתחדשת במהירות לאחר כריתה.
בפרק זה מובאים התכונות הרבות, שבהם ניחנה איילנתה בלוטית, שהופכות אותה לעץ נוי ותרבות מועדף ומנגד לעץ פולש.
איילנתה בלוטית מלבלבת מסוף מרץ ומכוסה עלווה עד תחילת דצמבר. צבע שלכת צהוב-אדמדם בולט. פריחתה מסוף פברואר עד תחילת ספטמבר. פרי ירוק יופיע מסוף אפריל ופרי בהפצה מתחילת אוגוסט עד אמצע נובמבר. היא גדלה באזורים המקבלים משקעים של 500 מ"מ בשנה ובטמפרטורות נוחות, אבל היא עומדת היטב בתקופות יובש האופייניות לאקלים הים-תיכוני ובנוסף היא עמידה לקור של מינוס 20 מעלות צלזיוס.
היא גדלה על רוב סוגי הקרקעות: חומציות (עד pH< 4.1) ובסיסיות, רדודות ועמוקות, חוליות ומלוחות. היא אחד הצמחים העמידים ביותר לזיהום אוויר ולחומציות הקרקע.
הזרעים נוצרים כבר 3 עד 5 שנים לאחר הנביטה. פרט בוגר יכול ליצור בין 325 אלף למיליון זרעים בשנה המופצים ברוח ובמים ומנביטים עצמם בקלות. שהיית הזרעים במים מגבירה את הנביטה. הזרעים נתונים בתוך כנפיים שתוך סיבוב סביב ציר האורך שלהן מואטת הנפילה ועל כן הוא עשוי להינשא בעזרת משב רוח למרחק ניכר. חיוניות הזרעים נמשכת כשנה בלבד.
האיילנתה הבלוטית מסנתזת חומרים כימיים אללופתיים, המעכבים את צמיחתם של מינים מקומיים ברדיוס של כ-5 סביב העץ. נראה שמינים הנחשפים לחומרים אלו מפתחים כלפיהם עמידות עם הזמן; אוכלוסיות שלא נחשפו אליהם הן הפגיעות ביותר.
בשנים הראשונים של עץ צעיר הוא מסוגל לצמוח מטר אחד בשנה ולפתח מערכת שורשים חודרת ואופקית מאוד מפותחת המאפשרת לעץ לעמוד היטב ביובש העונתי של 8 חודשים באקלים הים-התיכוני.
מאפיינים

איילנתה בלוטית היא עץ נשיר, מהיר צמיחה וגובהם עד 20 מטרים, ואף יותר במקומות מסומים בעולם.
הגזע זקוף וגבוהה או כמה גזעים בהירים. בעצים צעירים חלק ובעצים מבוגרים הוא מקבל תבנית אופיינית. אין גידול של העדשתיות ניכר עם הגיל.
חסרי לוואים.
העלים ענקיים, מסורגים מנוצים בלתי זוגיים, נושאים עד 25 עלעלים דמוי אזמל עד מוארכים, שבשפתם התחתונה של רובם יש 2 עד 4 שיניים גסות בקרבת בסיסם, כל שן בעלת בלוטה גדולה בצידה התחתון בצבע ירוק מבריק (מכאן שמה). ליתר דיוק, מדובר בתאי אפידרמיס בלוטיים (שלא בצורת שערות)המצויים על פני יותרות מיוחדות בשיני שולי העלה. הבלוטות מפרישות צוף שמושך נמלים. הבלוטות משחררות ריח לא נעים, המזכיר במשהו את פריחת החרוב. אורך העלה 40 עד 60 ס"מ ואורך העלעלים 4 עד 13 ס"מ ורוחבם 2.5 עד 5 ס"מ.
הפרחים נראים דו- מיניים אבל חלקם מתפקדים כחד-מיניים (זכרייים או נקביים) או דו-מיניים (העצים דו-ביתיים או פוליגמיים) קטנים, ירקרקים, וערוכים במכבדים צפופים בקצה הענף. הפרחים מייצרים צוף רב ומושכים חרקים רבים.
הגביע בעל 5 עלים קטנים בהרבה מעלי הכותרת.
הכותרת בעלת 5 עלים מפורדים זה מזה בבסיסיהם.
הפרחים הזכריים בעלי 10 אבקנים כפליים ממספר עלי הכותרת ובולטים מהם. הדיסקוס שבבסיס האבקנים בעל 10 אונות. המצעית מפרישה כרגיל צוף.
הפרחים הנקביים בעלי שחלה עילית אחת, אינה שטוחה, עם אבקנים מנוונים שאינם בולטים מעלי הכותרת. ו-5 עלי שחלה מופרדים פחות או יותר זה מזה, מחוברים בחלקם התחתון. בכל מגורה ביצית אחת. עמודי השחלה מאוחים שמסתיימים ב-5 אונות (צלקות).
הפרי מורכב מכמה כנפיות (2 עד 5) חד-זרעיות המשתזרות עם הבשלתן. הכנפיות עם כנף מפותלת וזרע בולט באמצעם. אורך הכנפיות 3 עד 5 ס"מ. בחלק מהעצים הפרי מקבל גוון אדום בהבשלתו.
הפרי דמוי כנפית, צבעו צהוב או אדמדם והוא נפוץ ברוח ומזריע עצמו בקלות.
מין פולש > רקע

המין הובא לישראל מסין ואוקלם בהצלחה באזור החולות והחוף. הוא ניטע בשנות העשרים והשלושים בגינות בירושלים. העץ נשתל לאורך רחובות ושדרות בעיקר בירושלים בשנות ה-60 וה-70, שם נמשכו עד שנות ה-80 של המאה העשרים. מאז הוא מפיץ עצמו באופן בלתי נשלט בעיר ובקרבתה. יכולותיו לצמוח ולהתחדש לאחר עקירה לא מוצלחת הן מהירות במיוחד. יש הסוברים כי הצמח עתיד להרוס גינות ולגרום לנזק בלתי הפיך בתחום הגינון בירושלים. לאחרונה נצפו עצים בוגרים גם בבאר שבע, תל אביב וחיפה, ולכן גם בערים אלה ישנה סכנת התפשטות של העץ.
אופן ההתמודדות > מניעה

המניעה הטובה ביותר היא עקירת העץ טרם פוריותו – טרם הבשלת הזרעים. גם עץ צעיר יכול להפיץ מאות זרעים, ובאקלים לח עד יבש למחצה – אחוז הנביטה שלהם גבוה מאוד.
ניתן גם לקצור את אשכולות הזרעים טרם הבשלתם, אך טכניקה זו קשה לביצוע, שכן לעץ בוגר ישנם מאות אשכולות זרעים, ובכל אשכול עשרות עד מאות זרעים.
אופן ההתמודדות > עקירה

עקירת העץ צריכה להתבצע מן השורש. יש לחפור סביב שורש העץ עד לגילויו המלא, ולעוקרו. ניסיון לעקור את הצמח מן השורש על ידי משיכה של הגזע, צפוי לשבור את הגזע בבסיסו ולהשאיר את השורש בשלמותו באדמה. שאריות שורש שנשארו באדמה יוסיפו לחיות, יאגרו מים ויתחזקו, אף יותר מאשר היו טרם ניסיון העקירה. לאחר מכן, השורש יצמיח גזע חדש, בעל סיכויי הישרדות גבוהים יותר מקודמו. צמח שגזעו נגדם מספר פעמים אך שורשו נשאר באדמה – צפוי כי השורש יהיה מעובה ביותר ונטוע בחוזקה באדמה.
עם זאת, יתרונו העיקרי של השורש הוא מיעוט סעיפיו. בדומה לגזר, צפוי לצמוח קנה שורש עיקרי אחד, וממנו הסתעפויות זעירות. בעת העקירה, די בהוצאת עיקר השורש, שכן ההסתעפויות לא צפויות להוסיף ולחיות בלעדיו. מבנה השורש הוא בצורת האות L. בעת העקירה יש לוודא הן הוצאת חלק השורש האנכי והן החלק האופקי מן האדמה. לאחר העקירה אין להשאיר על הקרקע את השורש או את חלקי העץ העיליים, שכן סיכויי ההשרשה שלהם גבוהים.
אופן ההתמודדות > עיקור

כאמור, אין להשאיר חלקים מן הצמח על הקרקע שכן הם צפויים להשריש. יש לעוקרם על ידי ייבוש בשמש, שרפה וכיוצא באלה. במיוחד אין להשאיר חלקים מן העץ באזורים המושקים תדיר.
שימוש בעץ כחומר גלם

תכונותיו של העץ מאפשרות שימוש בו כחומר גלם בעיקר לבנייה, אך לא לנגרות. לאחר כריתת הגזע של עץ בוגר, יצמחו מן הגדם ענפים דקים וארוכים ("חזירים"), אשר יכולים לשמש לבניית מבנים קלים. יש המשתמשים בחזירים לבניית טרסות עץ בשילוב עם יתדות תמך מברזל (הידועות בשמן הנפוץ "בזנ'ט", אף על פי ששם זה שגוי).
לפני שימוש כלשהו בעץ כחומר גלם, יש לוודא כי הוא מעוקר. אחרת, הסיכוי להשרשת הענפים, גם ענפים הנראים יבשים במבט ראשון, הוא גבוה. קליפת העץ שומרת על הלחות בתוכו, וכך העץ יכול להחזיק בתוכו למשך חודשים ארוכים די מים על מנת להשריש את עצמו בקרקע. עיקור החזירים יכול להתבצע באמצעות ייבוש בשמש במשך חודשי הקיץ החמים.
בסין משתמשים בעלים להזנת מין של פרפר המשי.
הערות שוליים

1 2  Ailanthus altissima, POWO plants of the World Online. Published on the Internet
↑  Ailanthus altissima (Mill.) Swingle, WFO: World Flora Online. Published on the Internet, ‏24-11-2023
1 2 3 4  ז'אן-מרק דופור-דרור, הצמחים הפולשים בישראל, מהדורה שנייה מורחבת ומעודכנת, ירושלים: דן פרי, 2019, עמ' 112-3
↑   צפריר רינת, עץ אסייתי מתפשט בירושלים ועלול לשנות את פניה ללא הכר, באתר הארץ, 20 במרץ 2013.
↑  צמחים רעילים, באתר ארגון בטרם לבטיחות ילדים
↑  ר' בדף האלרגניים באתר "צמח השדה"
1 2  איילנתה בלוטית, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
1 2 3  נעמי פינברון-דותן, אבינעם דנין, המגדיר לצמחי בר בארץ ישראל, ירושלים כנה 1998: כנה, 1998, עמ' 417
↑  א. פאהן, ד. הלר, מ. אבישי, מגדיר לצמחי התרבות בישראל, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1998, עמ' 325
↑  א. פאהן, אנטומיה של הצמח תל אביב, מהדורה שניה, מורחבת ומעודכנת, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1987, עמ' 210, 214
↑  גדעון ביגר ונילי ליפשיץ, הניסיונות לאקלום עצים אקזוטיים בארץ-ישראל בתקופת השלטון הבריטי, קתדרה 85, אוקטובר 1997, עמ' 138
↑  אילנתה בלוטית - קללה או עץ גן-עדן?; פורום כאן נעים
↑  אילנתה בלוטית ותחיית הרובספייריזם; בלוגינון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007535125305171  GND: 7735293-2  LCCN: sh2005008327  NARA: 10666399 
אילנתה בלוטית, לאחר שהזריעה את עצמה בקצה גדר