stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משה מנשהוף
יצירתו > סיפורת

ב-1994 פרסם את ספרו הראשון אופוריה שיצא לאור בהוצאת כנרת. מדובר בספר בסוגת המדע הבדיוני המתאר מציאות אופורית הקשורה לישראל לאחר חתימה על הסכמי פירוק הנשק ויישומם בעולם, המתערערת לפתע .
בשנת 2008 פרסם את ספרו השני, הכפיל הווירטואלי שיצא לאור בהוצאת כתב, רומן מדע בדיוני פילוסופי. בספר זה הוא מעמיד את האדם במקום של יוצר ובורא עולם וירטואלי ובו האדם. הספר אף היה מועמד ב-2009 לפרס גפן בקטגוריית ספר המקור.
בשנת 2011 פרסם במקביל שני ספרים, שניהם יצאו לאור בהוצאת "כתב" : עמוס-גואל הגורל, רומן פסיכולוגי, סאגה משפחתית רבת תהפוכות הנפרשת על פני דורות אחדים. ראשיתה, בסיפור חייו של פטרסון היתום, שנמשה בילדותו מספינה טרופה, גודל אצל כומר באמריקה, ונלווה למטיף גורג' אדמס(אנ') ולצאן מרעיתו שהקימו בשנת 1866 מושבה אמריקנית בסמוך ליפו, מתוך אמונה שבכך הם מחישים את הגאולה. עמוס, דור חמישי לַמשפחה והנצר אחרון לה, הוא דמות טראגית, ספק בובת חוטים, ספק ישו מודרני, הנקרעת בין זהויות שונות. סיפור הנע בין יפו העות'מאנית, ירושלים החרדית ותל אביב החופשית של סוף המאה העשרים, שבה מחפש עמוס, גיבור הספר, את ייעודו.
הבוסר שאכל אבי סבו, הדמויות השזורות בחייו ובעיקר שתי הנשים המושכות אותו לתפישות חיים מנוגדות, המיסטית והרציונלית, הם הרקע למאבק האיתנים המתחולל בנפשו של עמוס. היבריס ואמונה עיוורת חוברים לחיפוש סרק אחר גאולת הגורל, כמו בהתיישבות האמריקנית ביפו כך גם בכת תל אביבית שמרוממת את עמוס ומציבה אותו בראשה.
במקביל יצא באותה שנה, 2011, ובאותה הוצאה, "כתב", סיפור המטמון באי ודאות, מחזור שירים סיפוריים והגותיים.
בין שני הספרים קיים דיאלוג מובנה. שני הספרים, "עמוס-גואל הגורל" ו"סיפור המטמון באי הוודאות", מתכתבים עם יצירתו של המשורר הסוּפי ג'לאל א-דין רומי.
בשנת 2014 יצא לאור ספרו האחרים, רומן מדע בדיוני העוסק בעולם פוסט אפוקליפטי ובוחן סוגיות פילוסופיות, גם הוא בהוצאת "כתב".
יצירתו > תרגומים

Moshe Menasheof at Tel Aviv Universityבשנת 2007 תרגם לעברית את ספר השירים של המשורר היהודי יליד איראן נתן שאוליאן (פויאא)[דרושה הבהרה].
שירת רומי – תרגום שירים נבחרים מהספר המת'נווי ופרקים בהגותו של ג'לאל א-דין רוּמי, הוצאת כתב 2013, כולל מבוא, תרגום חלקים
השקפתו

מנשהוף דוגל בכתיבה פילוסופית יצירתית. כתיבתו שונה מהכתיבה האקדמית המקובלת ואינה מחקרית. את טעמיו הוא מנמק במאמר "ימי הביניים של החשיבה החופשית והיצירתית", שפורסם בשנת 2017. הוא טוען שדרישות הכתיבה האקדמית מעקרות למעשה את היצירתיות, ועל כן הוא דורש לתת לגיטימציה לכתיבה פילוסופית מקורית בצד הכתיבה האקדמית המחקרית. כתיבה כזו מציג מנשהוף בספריו "חלום וזיכרון" ו"רגש והרגשה". עמדותיו המקוריות והביקורתיות מוצגות גם במאמרים: מאמר נגד קיומו של הלא-מודע, מאמר על היצר, מאמר על חופש הבחירה.
לשיטתו, מושגים כגון נשמה, נפש או הרוח (מיינד) טעונים בכל מיני משמעויות, ולכן הוא מציע לדון במושג תודעה ובתהליכים תודעתיים אל מול התהליכים הפיזיולוגיים. התאוריה שלו עשויה להתקבל בקרב בעלי עמדות ואמונות פילוסופיות השונות זו מזו – לא משנה אם מדובר במטריאליסטים, המאמינים שרק החומר (substance) קיים, והתודעה המוכרת לנו היא תופעה השייכת אליו; או בבעלי העמדה הדואליסטית, המאמינים שנוסף על הישות החומרית קיימת ישות אחרת שאינה כפופה לחוקי פיזיקה וכימיה, ולפיכך גם אי-אפשר לחקור אותה באמצעים המדעיים האלה.
בהסתמך על האמור לעיל, מודגשת בכתיבתו הפילוסופית של מנשהוף ההבחנה הברורה בין התהליכים הפיזיולוגיים לתהליכים התודעתיים, בצירוף הסבר על ההשפעות ההדדיות ביניהם. אפשר לראות שכתביו מתמקדים בייחוד בדרישה לערוך מחקר מדעי על התהליכים הפיזיולוגיים, אולם בצידה הוא מציב תמרור אזהרה מפני השלכה בלתי מבוקרת של הממצאים המדעיים האלה על התהליכים התודעתיים. במידה זהה מזהיר מנשהוף מפני ערבוב בלתי מבוקר של ממצאים שאינם מדעיים – מחקרים סטטיסטיים המבוססים על תשאול ועל התרשמות מהתנהגות – עם הממצאים המדעיים (כימיה ופיזיקה). על פי ראיית עולם זו שגיבש לעצמו, יצר מנשהוף תאוריות מקוריות ומקיפות על התודעה האנושית בנושאים האלה: תפיסה, זיכרון, שינה, חלום ורגשות.
בספרו "רגש והרגשה" מציג מנשהוף תיאוריה יסודית ומקיפה של רגשות ובמרכזה הבחנה קטגוריאלית בין רגש והרגשה. מנשהוף דוגל בכתיבה פילוסופית יצירתית ועמדותיו המקורית והביקורתיות מוצגות גם במאמרים שונים, ביניהם "ימי הביניים של החשיבה החופשית והיצירתית", מאמר נגד קיומו של הלא מודע, מאמר על היצר, על הרצון וחופש הבחירה ועוד. מנשהוף יצא תאוריות מקוריות ומקיפות של התודעה האנושית. בכתיבתו הפילוסופית הוא דן בנושאים: תפיסה, זיכרון, שינה וחלום. עמדותיו המקורית והביקורתיות מוצגות גם במאמרים שונים, ביניהם "ימי הביניים של החשיבה החופשית והיצירתית", מאמר נגד קיומו של הלא מודע, מאמר על היצר ועוד.
נבחרים מהמת'נווי וכן הערות והארות על השירים המתורגמים.
הערות שוליים

↑  שירת רומי, פרקים בהגותו של ג'לאל אל-דין רוּמי, באתר ktav.co.il
↑  בכתבה ב"יקום תרבות" הוא עונה על השאלה מדוע לא הגיש אותה. כמו כן, נימוקים בסיסיים לעניין זה אפשר לראות במאמרו "יימי הביניים של החשיבה החופשית והיצירתית", שפורסם בשנת 2017[דרושה הבהרה]
↑  גיליונות כתב העת. (הקישור אינו פעיל, 15.7.2021)http://ktav.co.il/book.asp?BookID=17
↑  חלום וזיכרון | משה מנשהוף, באתר Ktav (באנגלית)
↑  ראיון עם משה מנשהוף לרגל צאת ספרו הראשון "אופוריה" בידיעות (תל אביב) 1994
↑  רשימת המועמדים הסופיים לפרס גפן, שנת 2009(הקישור אינו פעיל, 15.7.2021)
↑  משה מנשהוף, ‏הרצון החופשי, לאן?, באתר "אלכסון", 27 בספטמבר 2020
↑  באתר אקדמיה
↑  משה מנשהוף, רגש והרגשה, תל אביב: כתב הוצאה לאור, 2020
↑  משה מנשהוף, חלום וזיכרון, תל אביב: כתב הוצאה לאור, 2016
↑  Moshe Menasheof, ימי הביניים של החשיבה החופשית והיצירתית, כתב הוצאה לאור
↑  Moshe Menasheof, האם הכרחי להניח את קיום הלא-מודע, כתב הוצאה לאור
↑  היצר הוא אחד, היצר הוא אחד, משה מנשהוף, כתב 2019, באתר ktav.co.il(הקישור אינו פעיל, 15.7.2021)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305081605171  GND: 1113550805  ISNI: 0000 0000 6697 7851  LCCN: nr94038345  VIAF: 58966419   WorldCat (עם VIAF): 58966419
מר מוכשר

| --- | --- |
 סוגה:  סדרת טלוויזיה לילדים
 מנחים:  Phil Gallagher 
 שחקנים:  Phil Gallagher 
 מדבבים בעברית:  צביקה פורמן, גלעד קלטר, טליה ברקאי, גילן שחף, מולי שולמן, עדי קוזלובסקי, לורן סביר, פלד רנד, יהונתן מגון, איתי לוי, בר סביר, בר פאר
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 מספר עונות:  3
 מספר פרקים:  60
 הפקה
 אורך פרק:  19 דקות
 שידור
 רשת שידור:  CBeebies
 רשת שידור בישראל:  ערוץ הופ!
 תקופת שידור מקורית:  17 בספטמבר 2007 – 25 בדצמבר 2009
 תקופת שידור בישראל:  2009 – 2012
 קישורים חיצוניים
 www.mistermaker.com
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מר מוכשר (באנגלית: Mister Maker) היא סדרת טלוויזיה בריטית לילדים. הסדרה שודרה לראשונה ב-17 בספטמבר 2007 ב-CBeebies. בישראל הסדרה שודרה לראשונה בשנת 2009 בערוץ הופ!. הסדרה בת 3 עונות ו-60 פרקים באורך 19 דקות כל אחד ו-3 סדרות ספין אוף.
עלילה

בכל פרק, מר מוכשר מלמד את הצופים איך ליצור דברים שימושיים שנמצאים בבית, או שאפשר לקנות בחנות יצירה.
קטעים

סדר הנושאים בפרקים:
רעיון יצירתי
הצורות
יצירה בדקה
ילדי הצבעים
למסגר
תמונה אקראית
רעיון יצירתי נוסף
זמן לסיים
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (בריטניה)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (בריטניה)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 20 | 20 | 17 בספטמבר 2007 | 12 באוקטובר 2007 |
|  | 2 | 20 | 20 | 3 בפברואר 2009 | 6 במרץ 2009 |
|  | 3 | 20 | 20 | 10 במרץ 2009 | 12 באפריל 2009 |
ספין-אוף

לסדרה יצאו שלוש סדרות ספין אוף, בהן מר מוכשר מופיע:
מר מוכשר מגיע לעיר
מר מוכשר מסביב לעולם
המסיבה היצירתית של מר מוכשר
מת'יו רולסטון

| --- | --- |

 לידה:  1 במרץ 1955 (בן 69) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 שם לידה:  Matthew Russell Rolston 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  המכללה למרכז אמנות העיצוב  מכון האמנות של סן פרנסיסקו 
 www.matthewrolston.com
 
מת'יו ראסל רולסטון (באנגלית: Matthew Russell Rolston; נולד ב-1 במרץ 1955) הוא אמן, צלם, במאי ומנהל קריאייטיב אמריקאי, הידוע בטכניקות התאורה שלו ובגישתו המפורטת לכיוון ועיצוב אמנותי. רולסטון זוהה לאורך הקריירה שלו עם התחייה והביטוי המודרני של "הזוהר ההוליוודי".
הקריירה של רולסטון משתרעת על תחומי הצילום, הקולנוע, הבימוי היצירתי, עיצוב, מיתוג, עיצוב מוצר, אמנות יפה, הוצאה לאור וחינוך לאמנויות.
קריירה

רולסטון הגה, כתב וביים פרויקטים קולנועיים רבים, לאחר שביים למעלה מ-100 וידאו קליפים ו-200 פרסומות טלוויזיה בקריירה שלו, כולל שיתופי פעולה עם אמנים מגוונים כמו מדונה, ג'נט ג'קסון, ביונסה ומיילי סיירוס. בהמשך, עבד עם לוריאל, רבלון, אסתי לאודר, קליירול, ליוויס, פנטן, אליזבת ארדן, גאפ ופולו ראלף לורן, בין היתר.
בנוסף לכך, עסק רולסטון באמנות ומיתוג, ופיתח פרויקטים בעיצוב חוויתי, כולל פרויקטי אירוח ועיצוב מוצר.
בשנת 1998 ביים עבור מדונה את הקליפ לשיר "The Power of Good-Bye", שזכה לביקורות חיוביות. בשנת 2007 ביים את הקליפ לשיר "Candyman" של כריסטינה אגילרה; היא ביקשה מרולסטון לביים איתה את הקליפ לאחר שזה עבד איתה על הצילומים לשער של מגזין רולינג סטון.
פרסים ומועמדויות

להלן חלק מהפרסים והמועמדויות של רולסטון לאורך השנים:
פרסי הווידאו קליפים של MTV לשנת 1992, מועמדות, "הבימוי הטוב ביותר" ("My Lovin", אן ווג).
פרסי AICP לשנת 1999, פרס עבור "סגנון חזותי" ("Khakis Swing", גאפ).
פרסי AICP לשנת 1999, פרס עבור "מצוינות לפרסום" ("Khakis Swing", גאפ).
תואר דוקטור לשם כבוד לשנת 2006, המכללה לעיצוב ארט-סנטר, פסדינה, קליפורניה.
פרסי הווידאו קליפים של MTV לשנת 2007, מועמדות, "הבימוי הטוב ביותר" ("Candyman", כריסטינה אגילרה).
פרסי NAACP ה-38 לשנת 2007, פרס עבור "הקליפ המצטיין" ("Be Without You", מרי ג'יי בלייג').
פרסי MVPA לשנת 2008 ה-17, זכייה, "הבימוי הטוב ביותר" ו"קליפ הפופ של השנה" ("Candyman", כריסטינה אגילרה).
פרסי העיצוב ההוליוודיים של מגזין הוליווד לייף לשנת 2008, "מאסטר בשימוש בעדשת מצלמה".
פרס כוכבי העיצוב של PDC לשנת 2009, הצטיינות בתחום הצילום.
פרסי וראייטי ו-WWD לעיצוב ויצירה, זכייה, "השפעה חזותית".
הערות שוליים

↑  Matthew Rolston - The Los Angeles Center of Photography, lacphoto.org (באנגלית אמריקאית)
↑  Alexandria Abramian Mott, Photographer Matthew Rolston: How to light yourself at home, Los Angeles Times, ‏2012-07-26 (באנגלית אמריקאית)
↑  Beth Ann Krier, Guardian of Glamour : Photographer Matthew Rolston Focuses on Images of the Past to Capture Today's Stars, Los Angeles Times, ‏1991-10-22 (באנגלית אמריקאית)
↑  Matthew Rolston, ArtCenter College of Design
↑  Matthew Rolston [Creative Inc. OFFICIAL SITE], matthewrolston.com
↑  Design as strategy: Matthew Rolston goes ‘beyond boutique’, HOTELSMag.com (באנגלית אמריקאית)
↑  "Inlay credits". The Video Collection 93:99 (VHS, DVD, CD). Madonna. Warner Bros. 1999. 9362-49729-6.
↑  "Candyman". Making the Video. MTV (Viacom). February 21, 2007.
1 2  Matthew Rolston - Awards, IMDb (באנגלית אמריקאית)
1 2  AICP Awards Show, aicpshow.com (באנגלית)
↑  Hollywood Royale: Meeting up with photographer Matthew Rolston – Irmas World, ‏2017-10-23 (באנגלית אמריקאית)
↑  38th NAACP Image Awards (2007) by Kam Williams, aalbc.com: African American Literature Book Club (באנגלית)
↑  NEWS: 2008 MVPA Winners, VideoStatic (באנגלית)
↑  Photographer Matthew Rolston arrives at Hollywood Life's 5th annual..., Getty Images (באנגלית בריטית)
↑  15th Annual Stars of Design Awards | News | Evens Architects, www.evensarc.com
↑  Jasmin Rosemberg, Stylemakers: Matthew Rolston, Smashbox Visual Impact Award, WWD, ‏2015-11-18 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb14133020v (data)  GND: 118996274  ISNI: 0000 0000 6311 396X  LCCN: n91032859  MusicBrainz: 2af6bbfd-c079-4265-a511-1db8da1efa6d  NLA: 35922687  NTA: 095397310  PIC: 271929  RKD: 382554  SNAC: w6pk1974  SUDOC: 22777213X  Trove: 1147156  VIAF: 76983897   WorldCat (עם VIAF): 76983897
משפט ההפרדה הבסיסי

המחשה דו־ממדית של המשפט. קבוצה קמורה  \Omega  (בירוק), נקודה  y שלא נמצאת בקבוצה והיפר-מישור  (\cdot ,a)=\alpha  המפריד בין הקבוצה והנקודה.
בגאומטריה, משפט ההפרדה הבסיסי עוסק בקשר בין קבוצות קמורות ונקודות שנמצאות מחוץ לקבוצה.
המשפט טוען שבהינתן נקודה שלא נמצאת בקבוצה הקמורה תמיד ניתן יהיה למצוא היפר-מישור שיפריד את הקבוצה מהנקודה.
ניסוח פורמלי

תהי  \Omega  קבוצה קמורה וסגורה במרחב האוקלידי  \mathbb {R} ^{n} ויהי  y\in \mathbb {R} ^{n} המקיים  y\notin \Omega  אז קיים ווקטור  {\bar {0}}\neq a\in \mathbb {R} ^{n} ומספר  \alpha \in \mathbb {R}  כך ש:
a\cdot x\leq \alpha <a\cdot y
לכל  x\in \Omega .
הוכחה

נתון  \Omega  קמורה וסגורה ולכן ממשפט הקירוב הטוב ביותר קיים  z שהוא הווקטור הקרוב ביותר ל y ב \Omega . מעובדה זו, נובע אי השוויון הבא:
(y-z)\cdot (x-z)\leq 0
לכל  x\in \Omega .
נגדיר  a=y-z. ברור ש  a\neq {\bar {0}} ו-  a\cdot (x-z)\leq 0 לכל  x\in \Omega .
אם כך אז  a\cdot x\leq a\cdot z לכל  x\in \Omega .
נגדיר  \alpha =a\cdot z ונשים לב ש  a\cdot y-\alpha =a\cdot (y-z)=\lVert a\rVert ^{2}>0
כלומר  a\cdot x\leq \alpha <a\cdot y לכל  x\in \Omega  ומכאן מ.ש.ל.
הערות שוליים

↑  קיים משפט שטוען שאם  \Omega  סגורה וקמורה אז:  \lVert y-z\rVert \leq \lVert y-x\rVert \ \forall x\in \Omega \quad \Leftrightarrow \quad (y-z)\cdot (x-z)\leq 0\ \forall x\in \Omega כלומר אי השוויון הימני מתקיים אמ"ם  z הוא הקירוב הטוב ביותר של  y ב \Omega .
נופך

ערך זה עוסק ביישוב. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: חבל מודיעין
גובה ממוצע: ‎60 מטר
תאריך ייסוד: 1949
סוג יישוב: יישוב קהילתי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 631 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎3.4% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) נופך(למפת גוש דן רגילה) נופך(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נופך(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נופך32°02′37″N 34°55′15″E﻿ / ﻿32.0434999856592°N 34.9209057177294°E﻿ / 32.0434999856592; 34.9209057177294  heמפת היישובים של מועצה אזורית חבל מודיעין (in English: Hevel Modi'in Regional Council) באדום - נופך בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

נופך (נֹפֶךְ) הוא יישוב קהילתי בשטחי המועצה האזורית חבל מודיעין, בין רינתיה לבארות יצחק. הוא נקרא על שם אחת מאבני החושן ("נֹפך ספיר ויהלֹם" - שמות כ"ח, י"ח), שכן היישוב נבנה כחלק מהקמתם של שני יישובים סמוכים - ברקת ואחלמה (כיום - בית עריף) - שאף הם שמות אבנים מהחושן. את הסדרה המשיך היישוב שוהם הסמוך, שאף הוא נושא בשם אחת מאבני החושן, ומערך רחובותיו רומז לצורת החושן.
היישוב נוסד ב-1949 על אדמות הכפר הערבי רנתיה, שננטש במהלך מלחמת העצמאות, וזאת על ידי עולים יוצאי צפון אפריקה (מרוקו) כיישוב של חוצבים.
ביישוב נמצאים מבני-אבן ערביים מן התקופה העות'מאנית.


יישובים בחבל מודיעין. תצלום אוויר, פברואר 2014
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588153105171  VIAF: 317132632   WorldCat (עם VIAF): 317132632 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נבחרת קוסטה ריקה בכדורגל נשים

נבחרת קוסטה ריקה בכדורגל נשים מייצגת את קוסטה ריקה בתחרויות כדורגל נשים בינלאומיות ומנוהלת על ידי התאחדות הכדורגל של קוסטה ריקה.
משחקה הראשון של הנבחרת נערך באפריל 1991 במסגרת גביע הזהב הראשון, שבו הודחה עוד בשלב הבתים. שבע שנים לאחר מכן, ב-1998, היא כבר סיימה במקום השלישי באליפות והחלה להתבסס כאחת משתי הנבחרות הטובות ביותר במרכז אמריקה, לצידה של גואטמלה.
ב-2015, העפילה קוסטה ריקה בפעם הראשונה בתולדותיה לגביע העולם של פיפ"א, לאחר שסיימה במקום השני בגביע הזהב ששימש כטורניר המוקדמות. בגביע העולם, היא הפסידה במשחק אחד (נגד ברזיל) וסיימה שניים בתיקו (נגד ספרד ונגד קוריאה הדרומית), ועל כן לא הצליחה לעבור את שלב הבתים.
הדירוג הנוכחי של נבחרת קוסטה ריקה  ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-43 בעולם, נכון ל-16 באוגוסט 2024, עלייה של נקודה אחת לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 29 נמדד לראשונה ביוני 2016, והדירוג הכי נמוך 106 נמדד לראשונה במרץ 2010.
כל גביעי העולם

1991 – לא העפילה
1995 – לא העפילה
1999 עד 2011 – לא העפילה
2015 – שלב הבתים
2019 – לא העפילה
2023 – שלב הבתים
כל גביעי הזהב של CONCACAF

1991 - שלב הבתים
1993 - לא העפילה
1994 - לא העפילה
1998 -  מקום שלישי
2000 - שלב הבתים
2002 - מקום רביעי
2006 - לא העפילה
2010 - מקום רביעי
2014 -  מקום שני
2018 - שלב הבתים
2022 - מקום רביעי
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות נשים באתר פיפ"א
1 2  החל מיולי 2003 - אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות נשים בכלל
משרד חוץ

משרד החוץ הוא המשרד הממשלתי אשר מופקד על גיבוש מדיניות החוץ של הממשלה, על ביצועה והסברתה. במילים אחרות, אחראי המשרד על ניהול היחסים הבין-לאומיים של המדינה.
בראש המשרד עומד שר החוץ, שלעיתים נחשב כאדם החשוב ביותר בממשלה אחרי ראש המדינה (ראש ממשלה או נשיא), ולרוב התפקיד ניתן לסגן ראש הממשל בקואליציה.
מטרת המשרד היא לייצג את המדינה בפני ממשלות זרות וארגונים בין-לאומיים, להסביר את עמדות הממשלה לגבי נושאים שונים ולהציג את בעיותיה ברחבי העולם.
המשרד פועל לשמור על זכויותיהם של אזרחי המדינה השוהים בחו"ל, באמצעות מחלקה קונסולרית. את משימותיו המגוונות מבצע המשרד באמצעות המשרד הראשי בעיר הבירה ובעזרת הנציגויות של המדינה בחו"ל (השגרירויות והקונסוליות שלה). הנציגים הזרים של המדינה בחו"ל הם עובדי משרד החוץ.
כמו כן, שוקד המשרד על קידום קשרי כלכלה, תרבות ומדע ומקדם את שיתוף הפעולה עם ארצות מתפתחות.
שר החוץ

שר החוץ אחראי על הניהול התקין של המשרד, עיצוב וגיבוש מדיניות חוץ וביצוע המדיניות בצורה הטובה ביותר.
במערכת פרלמנטרית קלאסית יש לשר החוץ השפעה רבה בעיצוב מדיניות החוץ אולם כאשר יש ראש ממשלה חזק השפעתו יורדת. במערכת נשיאותית תפקידו של שר החוץ הוא לא יותר מאשר יועץ, כך שניתן להתעלם מדעותיו וערך המשרה יורד.
במאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20 היה מקובל שראשי ממשלה היו נוטלים את התפקיד על עצמם ומכוח תפקידם אחראים גם על הניהול הפנימי של המדינה וגם על הניהול החיצוני שלה. אף על פי שלא נוהגים ככה היום, זה עדיין קורה במדינות שרק עתה קיבלו עצמאות או מדינות מתפתחות.
ראו גם

משרד החוץ הישראלי
מחלקת המדינה (משרד החוץ האמריקני)
תעודת שר חוץ
נספח תרבותי
משחק בייסיאני

משחק בייסיאני הוא מושג בתורת המשחקים המציין משחק שבו האינפורמציה לגבי התועלות עבור שאר השחקנים אינה מלאה, כלומר יש מימד של אי ודאות לגבי התועלת של כל צירוף אסטרטגיות עבור השחקנים האחרים. משחק בייסיאני ממודל באופן הסתברותי, כך שניתן לנתח את ההתנהגות הרצויה לכל שחקן (גם אם אינו יודע את פונקציית התועלת של שחקנים אחרים) באמצעות חוק בייס.
מודל למשחק בייסיאני > תיאור המודל

ניתן להגדיר משחק בייסיאני לפי המודל של המתמטיקאי ג'ון הרסני ולפיו, לכל שחקן מוגדר אוסף של סוגים, כאשר כל התנהגות היא פונקציית תועלת, ולמשחק נוסף שחקן נוסף, הטבע, הבוחר לפי התפלגות מסוימת מה יהיה הסוג של כל שחקן. במודל זה, משחק בייסיאני הוא משחק בצורה רחבה עם ידיעה לא שלמה; בשלב הראשון משחק שחקן הטבע ולאחר מכן כל שאר השחקנים לפי הסוג ששחקן הטבע בחר שהם יהיו. מכיוון שהידיעה במשחק אינה שלמה, לפחות אחד השחקנים לא ידוע מהי ההיסטוריה של המשחק, כלומר מה בחר שחקן הטבע, ומכאן מה הסוג (כלומר פונקציית התועלת) של שאר השחקנים.
מודל למשחק בייסיאני > מודל מתמטי

משחק בייסיאני מוגדר באמצעות  G=\langle N,\Omega ,\langle A_{i},u_{i},T_{i},\tau _{i},p_{i},C_{i}\rangle _{i\in N}\rangle 
כאשר:
N הוא אוסף השחקנים.
\Omega  הוא אוסף המצבים ששחקן הטבע יכול לבחור מביניהם.
A_{i} הוא אוסף הפעולות ששחקן  i יכול לפעול;  A=A_{1}\times A_{2}\times ...A_{N} הוא אוסף הפעולות הכללי במשחק
T_{i} הוא הסוג של שחקן  i; סוג זה נקבע על ידי הפונקציה  \tau _{i}:\Omega \rightarrow T_{i} (כלומר, לכל מצב ששחקן הטבע בחר יהיו סוגים שונים של השחקנים)
C_{i}\subseteq A_{i}\times T_{i} אוסף הפעולות ששחקן  i מסוג  T_{i} יכול לבצע.
u_{i}:\Omega \times A\rightarrow R היא פונקציית התועלת של שחקן  i.
p_{i} היא ההתפלגות של שחקן  i על פני  \Omega ; כלומר לכל שחקן ישנה התפלגות שונה הקובעת מהי ההסתברות שלו להיות כל אחד מהסוגים.
ולפי הגדרות אלו:
אסטרטגיה טהורה במשחק היא  s_{i}:T_{i}\rightarrow A_{i} כך ש (s_{i}(t_{i}),t_{i})\in C_{i}; כלומר שחקן מסוג  t_{i} יכול לבחור רק מתוך הפעולות שמותרות לו לפי הסוג שלו, ובחירתו לא יכולה להסתמך על הסוג של השחקנים האחרים שכן הוא לא יודע מה הסוג של השחקנים האחרים.
התועלת הצפויה לשחקן  i מפרופיל אסטרטגיות  S היא  u_{i}(S)=E_{\omega \sim p_{i}}[u_{i}(\omega ,s_{1}(\tau _{1}(\omega )),...,s_{N}(\tau _{N}(\omega )))]
שיווי משקל בייסיאני על משחק  G מוגדר כשווי משקל נאש על המשחק  {\hat {G}}=\langle N,{\hat {A}}=S_{1}\times S_{2}...S_{N},{\hat {u}}=u\rangle , ומכאן שלפי משפט נאש לכל משחק בייסיאני סופי קיים שווי משקל בייסיאני.
דוגמאות

פוקר: במשחק פוקר כל שחקן לא יודע מה היד שקיבלו השחקנים האחרים, ומה הקלפים הבאים בחפיסה. אם האינפורמציה הזו הייתה ידועה (למשל, אם סדר הקלפים בחפיסה היה נחשף בתחילת המשחק) פוקר היה הופך למשחק בצורה רחבה בבידיעה שלמה בדומה לשחמט או לדמקה; באופן תאורטי ניתן היה (באינדוקציה לאחור) לחשב את האסטרטגיה הוודאית שתביא לכל שחקן את התועלת המקסימלית. מכיוון שבפוקר כל שחקן שומר את האינפורמציה על היד שלו לעצמו, והקלפים הבאים בחפיסה לא ידועים גם כן, זהו משחק בייסיאני: אוסף המצבים שהטבע בוחר במבניהם הוא אוסף האפשרויות לסידור הקלפים בחפיסה, ולשחקנים ישנה פונקציית תועלת לפי סדר זה. במשחק זה, אף שחקן לא יודע בתחילת המשחק מה יהיה הסוג שלו בסופו.
שוק העבודה: ניתן למדל הצעת עבודה כמשחק בייסיאני: ישנם שני סוגים של עובדים - מוכשרים ולא מוכשרים. המעסיק יקבל יותר מעובדים מוכשרים, אך הוא לא יודע האם העומד מולו הוא עובד מוכשר או לא. המעסיק יכול לדעת מהי ההסתברות הכללית שעובד יהיה מוכשר. אוסף האסטרטגיות של המעסיק הוא ההחלטה מהי הצעת השכר שיציע לעובד. במשחק זה לאחד השחקנים ישנה ידיעה מלאה - העובד יודע האם הוא מוכשר או לא, בעוד שהמעסיק לא יודע זאת.
איתות

במשחק בייסיאני שבו לאחד השחקנים ישנה ידיעה גבוהה יותר מלאחר, הוא יכול לנסות ולאותת לשחקן האחר מהו הסוג שלו. כך למשל בדוגמת שוק העבודה שלעיל: אמירה ישירה מצד העובד למעסיק "אני עובד מוכשר" היא חסרת ערך, שכן האינטרס של כל העובדים, גם הלא מוכשרים, הוא לומר זאת. עם זאת, אם נניח כי מבין הפעולות האפשריות לעובד ישנה את ההחלטה האם ללכת ללמוד באוניברסיטה או לוותר על לימודים אקדמיים, ונניח כי לעובד מוכשר לימודים אקדמיים יעלו פחות (שכן הוא לא יזדקק לשיעורים פרטיים ויקבל מלגות), אזי הפעולה של הליכה לאוניברסיטה יכולה להיות איתות מצד העובד כלפי המעסיק כי הוא מוכשר, שכן אם היה לא מוכשר סביר כי ויתור על לימודים אקדמיים היה יותר משתלם עבורו.
לפי ניתוח זה, אם המעסיק מעוניין לקבל עובדים מוכשרים הוא יכול להציע הצעת שכר הגבוהה יותר מעלות הלימודים עבור העובד המוכשר אך נמוכה מעלות הלימודים עבור העובד הלא מוכשר. במקרה זה העובדים המוכשרים ילכו ללימודים והלא מוכשרים יותרו על לימודים אקדמיים, וכך תהיה למעסיק אינדיקציה לגבי העובדים. מצב שכזה נקרא שיווי משקל מבחין.
האיתות ונוסחת בייס

כפי שראינו לעיל, במקרים מסוימים התנהגותו של שחקן מסוים תאותת לשחקנים האחרים איזה סוג נבחר עבורו. בשל כך השחקנים האחרים מעריכים מה ההסתברות ששחקן  i הוא מסוג  j לפי ההתנהגות הנצפית שלו. חישוב כזה נעשה באמצעות נוסחת בייס על התפלגות מותנה, בדומה לחישובים רבים המנסים לגלות מהי ההתפלגות של מרחב מסוים בהינתן אוסף דגימות ממרחב זה.
שיווי משקל נאש בייסיאני

במשחק לא בייסיאני, שיווי משקל נאש הוא פרופיל אסטרטגיות כך שכל אסטרטגיה היא התגובה הטובה ביותר לשאר האסטרטגיות בפרופיל. במשחק בייסיאני, כל שחקן רציונלי ירצה למקסם את תוחלת התועלת שלו בהינתן מה שהוא מאמין שהיא ההתפלגות על הסוגים השונים של השחקנים האחרים והאסטרטגיות שהם ינקטו. נשים לב כי ההתפלגות ששחקן  i מאמין שהיא ההתפלגות על המצבים היא לא בהכרח ההתפלגות המקורית על המצבים, שכן יכול להיות כי התנהגות של שחקן אחר  j אותתה לשחקן  i איזה סוג נבחר עבור  j שיווי משקל נאש בייסיאני מוגדר איפוא להיות פרופיל אסטרטגיות ואוסף של התפלגויות האמונה של כל שחקן בדבר הסוג של השחקנים האחרים, כך שלכל שחקן בהינתן התפלגות האמונה שלו על שאר השחקנים ופרופיל האסטרטגיות של שאר השחקנים, האסטרטגיה שלו היא התגובה הטובה ביותר.
אם נסתכל על משחקים דינמיים בייסיאניים (כלומר, שהשחקנים משחקים בהם בתורות ולא כולם בבת אחת) ללא כל אילוצים נוספים על המשחק או על התפלגות האמונה של שחקנים, אזי לפי הגדרה זו של שיווי משקל נאש בייסיאני ישנם שווי משקל רבים לכל משחק, ואף שיוויי משקל לא הגיוניים, ולכן שווי משקל זה אינו מציע פתרון מוצלח עבור משחקים דינמיים עם אינפורמציה חלקית. בעיה זו קיימת גם במשחקים לא בייסיאנים ובשל כך הוגדר המושג של שיווי משקל תתי-משחקים מושלם; בדומה, עבור משחקים בייסיאניים, מוגדר שיווי משקל בייסיאני מושלם.
ראו גם

תורת המשחקים
הסתברות