stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מקון
ערים תאומות

גרמניה נוישטאדט אן דר ויינשטראסה, ריינלנד-פפאלץ, גרמניה (מ־26 ביוני 1956)
הממלכה המאוחדת קרו ונאנטוויץ' (אנ'), הממלכה המאוחדת (מ־1957)
בלגיה אוברייסה (אנ'), בלגיה (מ־28 באוגוסט 1960)
ארצות הברית מייקון, ג'ורג'יה, ארצות הברית (מ־1972)
איטליה לקו, איטליה (מ־12 במאי 1973)
ספרד אלקאסר דה סן חואן (אנ'), ספרד (מ־15 במרץ 1980)
הונגריה אגר, הונגריה (מ־11 במאי 1985)
פינלנד פורי, פינלנד (מ־11 במאי 1990)
פורטוגל סנטו טירסו (אנ'), פורטוגל (מ־20 ביוני 1992)
גלריה

טור דה פראנס 2006 עובר ליד העיר מקון
כנסיית פירס הקדוש, מקון
כיכר השלום, מקון
מראה רחוב במקון
כנסיית מקון (אנ')
הערות שוליים

1 2  Populations légales 2018 − Ces données sont disponibles sur toutes les communes de France hors Mayotte | Insee, www.insee.fr
1 2  Mâcon, Mâcon (באנגלית)
↑  Robinson, Jancis (2006). The Oxford Companion to Wine, third edition. Oxford University Press. ISBN 978-0-19-860990-2.
↑  Coordinate Distance Calculator, boulter.com
↑  Coordinate Distance Calculator, boulter.com
↑  "Données climatiques de la station de Macon" (בצרפתית). Meteo France. נבדק ב-30 בדצמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Climat Bourgogne" (בצרפתית). Meteo France. נבדק ב-30 בדצמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Normes et records 1961-1990: Mâcon - Charnay (71) - altitude 216m" (בצרפתית). Infoclimat. נבדק ב-30 בדצמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531814605171  BnF: cb15273242v (data)  GND: 4114894-0  LCCN: n81081121  MusicBrainz: b11e0c6c-952a-4507-8683-621f016fe474  NKC: ge635553  SUDOC: 028395948  VIAF: 131359509   WorldCat (עם VIAF): 131359509 
ערך זה הוא קצרמרבנושא צרפת ובנושא יישובים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מקומות מרכזיים

תאוריית המקומות המרכזיים (באנגלית: Central place theory) היא תאוריה גאוגרפית המבקשת להסביר את מספרם, גודלם ומיקומם של יישובים שונים במערכת אחת.
הערכת התאוריה

תוקף תאוריית "המקומות המרכזיים" בעייתי מאחר שהוא יצר מציאות תאורטית שרחוקה מאוד מהמציאות ההיסטורית והגאוגרפית. המציאות עשויה להשתנות בנוכחות גורמים מקומיים, כאקלים, טופוגרפיה, היסטוריה של התפתחות היישובים, שיפורים טכנולוגיים והעדפה אישית של צרכנים וספקים. עם זאת, עדיין ניתן להבחין בקיום יסודות מסוימים מתוך התאוריה כמו מידרג עירוני, סוגי השירותים השונים ומיקומם ועוד.
במהלך שנות החמישים עד השבעים, התאוריה נפוצה מאוד בקרב הגאוגרפים, בעקבות "המהפכה הכמותית", מה שהביא לבדיקת התאוריה בעשרות ומאות מקומות בעולם. ביניהם בלט החוקר בריאן ברי מאוניברסיטת שיקגו, באותם הימים. כך הבחינו כי ישנם גורמים נוספים שמשנים את התאוריה כגון – המצב הכלכלי של הצרכנים באזור. צרכנים בעלי מעמד כלכלי גבוה נוטים להיות ניידים יותר ולכן עוקפים מרכזים במדרג נמוך יותר וקרוב יותר. כך לדוגמה, ישנם אנשים המרבים לנסוע או לטוס ויקנו מוצרים במקומות רחוקים ולא קרוב לביתם.
המחקרים האמפיריים הראו גורמים נוספים המעצבים את היקף אזורי השוק:
שימושי קרקע שונים – אזורי תעשייה יכולים לספק רק מעט אוכלוסייה בהשוואה לאזורי מגורים.
נגישות ירודה – יכולה להגביל את היקף אזור השוק של המרכז, והפוך – נגישות טובה תרחיב אזור שוק.
תחרות חופשית – יכולה להגביל את היקף אזורי השוק לכל הכיוונים, כאשר הספקים אינם שווים בכוחם וביכולתם למשוך אליהם קונים.
בעזרתם של פרסום, יוקרה, טיב המוצר, פרסומות ועוד.
תיאורית המקומות המרכזיים ספגה ביקורת על היותה סטטית. היא אינה כוללת את מימד הזמן בהתפתחות המקומות המרכזיים. יתר על כן, התאוריה נשמרת היטב כשמדובר באזורים חקלאיים, אך לא באזורי תעשייה או באזורים פוסט-תעשייתיים בשל אופיים המגוון של השירותים השונים או התפוצה המגוונת של המשאבים הטבעיים.
גם משתנה המרחקים בין היישובים שקבע קריסטלר, כתוצר של אזורי המסחר ספג ביקורת שהשווה למציאות. כך לדוגמה הראו כי בקליפורניה וברוב ארצות הברית, ערים רבות נוסדו על יד מסילת הברזל בזמן הנחת המסילה. עיירות שהוקמו על יד מסילת הברזל היו במרחק של 12 קילומטרים זו מזו, בהתאם למחנות העבודה של צוותי הקמת המסילות באמצע המאה ה-19. עיירות גדולות יותר היו במרחק של 100 קילומטר אחת מהשנייה, זהו והמרחק שאליו היה יכול להגיע מנוע הקיטור בטרם נזקק למים נוספים. ערים ותיקות יותר שנוסדו על ידי הספרדים, ונעזרו בתעבורה בסוסים ועגלות מוקמו במרחקים קצרים יותר.
הערות שוליים

↑  Hotts., R., 1983, Walter Christaller, Annals of the American geographers, 73 pp. 51-54
↑  ' Christaller, W., 1972, How I discovered the Theory of Central Places: A Report about the Origin of Central Places. in: P. W. English, R.C. Mayfield (Hrsg.): Man Space and Environment. Oxford Univ. Press, S. 601–610.
↑  ביקרות על היסודות המתמטיים של התאוריה ופיתוחיה האחרים, ובעיית התאמתם למציאות, ראה אצל סוניס, מ, 2006, התאוריה של המקומות המרכזיים אחרי קריסטלר ולש, בחינה נוספת, הרשת הגאוגרפית, כרך 2, עמ 1-17
↑  Smith, M. W., 1986, Physician's Specialties and Medical Trade Areas: An Application of Central Place Theory. Papers and Proceedings of Applied Geography Conferences, Vol. 9, West Point NY
↑  Smith, M.W., 1979, The Economics of Physician Location, Western Regional Conference, American Association of Geographers, Chicago, Illinois,
↑  וויץ,י.,1947, התנחלותינו בתקופת הסער, הקבוץ הארצי.
↑  טישלר, י., 1947 יישוב ארץ ישראל: תכנון בניין הארץ וקליטת הבנים הבונים, תל אביב, בניין הארץ. זוהי מהדורה עברית של הספר שהופיע בגרמנית בשנת 1920.
↑  רזין, ע., 2010, תכנון ארצי, מחוזי ומטרופוליטני, קובץ לזכרו של פרופ' אריה שחר, מחקרי פלורסהיימר, האוניברסיטה העברית ירושלים, עמ 51-52
↑  רבקה גובר, לכיש: מקראה ספרותית היסטורית, לעשור ההתנחלות בחבל, תל אביב: עם הספר
↑  כהן, י. 1967, תחומי השפעה מסחריים של יישובים עירוניים במישור החוף הדרומי, רחובות, המרכז לחקר ההתיישבות.
↑  שרון, ס, 2017, כך כובשים מולדת: תכנון ויישוב חבל לכיש בשנות החמישים, פרדס. דברי מבוא.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4190723-1 
מקום מרכזי ויישובים בדרג נמוך יותר התלויים בו.
עיר מרכזית גדולה ואזור השירות שלה המכסה אזורי שירותים של עיירות וכפרים הנמוכים ממנה במדרג
הצורה הגאומטרית של משושים המכסה טוב יותר את השטח בהשוואה לצורת המעגל סביב מקום מרכזי
עיר בירה מטרופולינית כלונדון, מספקת את המגוון הגדול ביותר של שירותים בעלי סף כניסה גבוה וטווח מוצר גדול מאוד.
מגוון מוצרים ושירותים קטן בעיירה לצדי הדרך בקליפורניה, משרת את הסביבה ועוברי אורח.
בתי חולים גדולים יימצאו לרב בערים הגדולות ביותר ויספקו מגוון רחב של שירותי רפואה, ואליהם יגיעו חולים ממרחקים גדולים מאוד. בתמונה – ביה"ח הדסה ירושלים.
לובה אליאב מציג לבן-גוריון ולאשכול את מפת התכנון של חבל לכיש עם עקרונות התכנון.
מתיאס מילר

| --- | --- |

מילר (2015)
 לידה:  9 ביוני 1953 (בן 71) לימבך-אוברפרונה, גרמניה
 מדינה:  גרמניה 
 השכלה:  Munich University of Applied Sciences 
 מעסיק:  אאודי 
 תפקיד:  מנכ"ל קבוצת פולקסווגן  מנכ"ל פורשה
 
מתיאס מילר (בגרמנית: Matthias Müller, נולד ב-9 ביוני 1953) הוא איש עסקים גרמני. שימש בעבר כמנכ"ל קבוצת פולקסווגן וכמנכ"ל פורשה.
קריירה

מילר נולד בלימבך-אוברפרונה בגרמניה המזרחית. בשנת 1955 עברו הוריו לגרמניה המערבית והוא גדל בבוואריה. לאחר שסיים את לימודי התיכון החל בהתמחות בחברת אאודי אותה סיים בשנת 1977. בהמשך למד הנדסת מחשבים באוניברסיטת מינכן למדעים שימושיים. לאחר סיום הלימודים שב לאאודי בתפקיד ניהולי זוטר במחלקת ה-IT של החברה. בשנת 1993 הצטרף למחלקת התכנון של החברה, ושימש כמנהל מוצר לדגם אאודי A3. שנתיים לאחר מכן מונה למנהל הייצור של החברה.
לאחר שמרטין וינטרקורן קיבל לידיו את ניהול אאודי בשנת 2002, מונה מילר לרכז קווי הייצור של דגמי אאודי ולמבורגיני. ב-2007 מונה וינטרקורן למנכ"ל קבוצת פולקסווגן, ומינה את מילר לנציג כללי בהנהלה, ובהמשך הפך אותו למנהל אסטרטגיית המוצר של כל מותגי החברה.
בשנת 2010 מונה למנכ"ל פורשה. בשנת 2014 מונה למנהל מערכות מידע של חברת פורשה החזקות. פרשת דיזלגייט הובילה להתפטרותו של וינטרקורן מניהול קבוצת פולקסווגן בספטמבר 2015. יומיים לאחר מכן מונה מילר למחליפו בתפקיד. באפריל 2018 מונה הרברט דיס למנכ"ל קבוצת פולקסווגן במקומו של מילר, שהודיע על פרישה מיידית מכל תפקידיו.
הערות שוליים

↑  Matthias Müller New Chairman of the Porsche AG Board of Management, Porsche.com, 7 June 2010
↑  Matthias Müller appointed CEO of the Volkswagen Group, Porsche.com, 25 September 2015
↑  שירות גלובס, ‏מנכ"ל חדש לפולקסוואגן: "המשימה - החזרת האמון בקבוצה", באתר גלובס, 25 בספטמבר 2015
↑   בלומברג, הרברט דיס מונה למנכ"ל פולקסווגן, באתר TheMarker‏, 13 באפריל 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1012808076  VIAF: 171880920   WorldCat (עם VIAF): 171880920
מילוסלבה רזקובה

מילוסלבה רזקובה (בצ'כית: Miloslava Rezková; ‏ 22 ביולי 1950 – 19 באוקטובר 2014), הידוע גם כמילוסלבה הובנרובה (בצ'כית: Miloslava Hübnerová) הייתה אתלטית צ'כוסלובקית, אלופה אולימפית (מקסיקו סיטי 1968) ואלופת אירופה (אתונה 1969) בקפיצה לגובה.
ביוגרפיה

רזקובה נולדה בפראג שבצ'כוסלובקיה. היא נישאה לרודולף הובנר (אנ'), גם הוא קופץ לגובה. בצעירותה התאמנה בבלט ובהתעמלות אמנותית.
ביוגרפיה > 1968 > אלופה אולימפית

באולימפיאדת מקסיקו סיטי שנערכה באוקטובר זכתה במדליית זהב בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.82 מטר, לפני אנטונינה לזרבה (1.80 מטר) וולנטינה קוזיר (1.80 מטר), שתיהן מברית המועצות.
ביוגרפיה > 1969 > אלופת אירופה

באליפות אירופה שנערכה באתונה שביוון בספטמבר זכתה במדליית זהב בקפיצה לגובה בשיא אליפות חדש של 1.83 מטר, לפני אנטונינה לזרבה (1.83 מטר) ובת ארצה מריה מראצ'נובה (1.83 מטר).
ביוגרפיה > 1971

באליפות אירופה שנערכה בהלסינקי שבפינלנד באוגוסט סיימה במקום חמישי בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.83 מטר.
ביוגרפיה > 1972

באולימפיאדת מינכן שנערכה בספטמבר סיימה במקום 15 בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.82 מטר.
ביוגרפיה > 1973

באליפות אירופה באולם שנערכה ברוטרדם שבהולנד במרץ סיימה במקום שישי בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.84 מטר.
ביוגרפיה > 1974

באליפות אירופה שנערכה ברומא שבאיטליה בספטמבר סיימה במקום חמישי בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.86 מטר.
ביוגרפיה > 1975

באליפות אירופה באולם שנערכה בקטוביץ שבפולין במרץ סיימה במקום 11 בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.75 מטר.
נפטרה ב-19 באוקטובר 2014.
שיאים אישיים > אצטדיון

קפיצה לגובה: 1.87 מטר (1972)
שיאים אישיים > אולם

קפיצה לגובה: 1.85 מטר (1973)
הערות שוליים

↑  Miloslava Hübnerová-Rezková Bio, Stats, and Results | Olympics at Sports-Reference.com, web.archive.org, ‏2016-12-03
משפחה בהסעה

| --- | --- |

לוגו הסדרה
 מבוסס על:  Teen Taxi
 סוגה:  דוקומנטרי, תוכנית מציאות
 בימוי:  ליה חפץ
 שחקנים:  מאור כהן (עונה 1)  גלעד כהנא (עונה 2)
 ארץ מקור:  בריטניה בריטניה
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 הפקה
 מפיק:  יהלום עלימה
 חברת הפקה:  אנדמול שיין ישראל
 עורכים:  ליה חפץ
 אורך פרק:  26 דקות
 שידור
 רשת שידור:  כאן 11
 תקופת שידור מקורית:  27 במאי 2021 – הווה
 קישורים חיצוניים
 https://www.kan.org.il/program/?catid=1851
משפחה בהסעה היא סדרה דוקומנטרית-מציאותית ישראלית, אשר עלתה לשידור בכאן 11 ב-27 במאי 2021. הסדרה מתעדת את השיחות של ילדים עם הוריהם כשהם נוסעים ברכב, כשכל פרק בסדרה עוסק בנושא אחר שמעסיק את הנוער הישראלי.
הסדרה בוימה על ידי ליה חפץ, ומבוססת על הפורמט הבריטי "Teen Taxi" של רשת BBC.
חלק מהמשתתפים בתוכנית מוכרים בעיקר מתוכנית הטלוויזיה הפופולרית, הבנים והבנות, המשודרת בערוץ הילדים.
משתתפים > עונה 1

אלה ברנס (44) וליאל ברנס (18) מבת ים
אריאל שוורצמן (50) ומיה שוורצמן (17) משער אפרים
ברוריה ברטלר (45) ואוריה ברטלר (15) מתקוע
דוד יצקוב (43) ויותם יצקוב (14) מחיפה
ורד טילן (50) וכרמל טילן (16) מחדרה
ורד בכר (43) ותומר בכר (18) מרמת גן
לירון זהבי (41) ואורי זהבי (17) מחולון
מירי פורסט (37) ויעל פורסט (18) מרחובות
עופר לוי (49) ותמיר לוי (16) מגדרה
ענת טווינה (49) ויוחנן טווינה (19) מתל אביב
ראשל אזריאל (38) ואורון קטורזה (15) מצור הדסה
רינת בארי (45) ואלה בארי (16)
שלום אלי (42) ומוריה אלי (15) מבאר שבע
שלומי דהן (57) ודנה דהן (18) מראשון לציון
שרון עדני (47) וגיא עדני (15) מגן יבנה
אורלי חן (43) ונהוראי חן (17) מקריית אתא
אורית (44) ונגב (16) ממזכרת בתיה
שירי קניסברג (43) ומאי לוי (15) מגיאה
קארין ביטון () ושאיין קמל (15) מתל אביב
אסתי סומפו (36), אורי סומפו (14.5) ואלכס טל סומפו (12) מירושלים
משתתפים > עונה 2

ירון דוינו (46) ויובל דוינו (17) ממעלה אדומים
הילה דנינו (43) ועידו דנינו (17) מקריית אתא
כרמית ניסן (41) והדר ניסן (16) מרמת ישי
שושי שדה (49) ונעמה שדה (17) מעץ אפרים
אסנת ימטוביץ' (44) ואופיר ימטוביץ' (16) מקיבוץ נגבה
לבנת גוטליב (47) וילי גוטליב (15) מיבנה
רחל כהנא (54) ועינב כהנא (17) מקריית מוצקין
טל שנהר (43) ויול שנהר (17) מלהבים
עופר נאמני (51) וזיו נאמני (16.5) מקריית אונו
לני בלאו (45), פיליפ בלאו (49) ולונה בלאו (14) מרמת גן
עזרא בסון (52) ואגם בסון (17) מפתח תקווה
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמדות | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | תוכנית דוקו-ריאליטי | משפחה בהסעה – עונה 1 | מועמדות |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | ליהוק בתוכנית ריאליטי ו/או דוקו-ריאליטי | נדב יצחקי | מועמדות |
משפחה אחת

| --- | --- |

שלט מחוץ למבנה ברחוב רחל אמנו 28 שבירושלים, בו שוכנים משרדי עמותת "משפחה אחת" - ארגון הסיוע המרכזי לנפגעי טרור
 משרד ראשי:  ירושלים, ישראל ישראל
 סניפים:  3
 מייסדים:  מרק בלזברג   שאנטל בלזברג
 נשיא:  דוד חטואל
 יושב ראש:  מרק בלזברג 
 מנכ"ל:  שנטל בלזברג
 עובדים:  40 (נכון ל-2020)
 תקופת הפעילות:  2001–הווה (כ־23 שנים) 
 onefamilytogether.org.il
 
משפחה אחת - ארגון הסיוע המרכזי לנפגעי טרור (נודע גם בשם באנגלית: One Family) היא עמותה ישראלית העוסקת בסיוע לנפגעי טרור. הוקמה בשנת 2001, בעקבות הפיגוע במסעדת סבארו שבירושלים שבו נרצחו 16 ישראלים וכ-140 ישראלים נפצעו.
רקע להקמתו

הארגון הוקם ביוזמתה של מיכל בלזברג, שהייתה אמורה לחגוג את בת המצווה שלה ב-9 באוגוסט 2001, היום שבו אירע פיגוע ההתאבדות נגד יהודים וישראלים במסעדת סבארו שבירושלים שגבה את חייהם של 16 נפשות, מחציתם ילדים. בלזברג החליטה לבטל את האירוע, ולתרום את כל ההוצאות שנחסכו עבור נפגעי הפיגוע. בנוסף, גייסה המשפחה מחברים וקרובי משפחה סכום נוסף של כ־100 אלף דולר. פעילות זו הלכה והתרחבה לכדי עמותת "משפחה אחת" שמאז היווסדה על-ידי בני-הזוג – אמה של מיכל שאנטל בלזברג שמשמשת כמנכ"לית העמותה, וכן אביה מרק בלזברג שגם משמש כיו"ר העמותה.
מטה העמותה שוכן בשכונת קטמון שבירושלים, במבנה שהוכר על-ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.
פעילות עיקרית

העמותה מסייעת כיום לאלפי נפגעי טרור, הן פצועים והן משפחות שכולות, באמצעות פעילויות מגוונות: שיקום נפשי, תמיכה משפחתית, סדנאות, קבוצות תמיכה, נופשונים, סיוע כלכלי ותעסוקתי ועוד. העמותה גם מסייעת בייעוץ וייצוג משפטי וציבורי במידת הצורך. לעמותה מחלקות לילדים ונוער ולמבוגרים, והיא מפעילה מרכזי סיוע במקומות שונים ברחבי מדינת ישראל.
הערות שוליים

↑  מי אנחנו? אתר עמותת "משפחה אחת"
↑  מערכת עכשיו 14, במקום לחגוג בת מצווה - הקימה את ארגון "משפחה אחת", באתר עכשיו 14 - ערוץ החדשות של ישראל, ‏ב' באייר ה'תשע"ט (07.05.19 7 במאי 2019)
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קט
מרטין טימל

| --- | --- |

 לידה:  13 בנובמבר 1957 (בן 66) סטוקהולם, שוודיה 
 מדינה:  שוודיה שוודיה
 מעסיק:  תאגיד השידור השוודי, TV4 (שוודיה) 
 
מרטין טימל (בשוודית: Martin Timell; נולד ב-13 בנובמבר 1957) הוא מנחה טלוויזיה שוודי.
ביוגרפיה

טימל נולד בסטוקהולם, הוא החל את הקריירה בתאגיד השידור השוודי בשנות השמונים כאשר הנחה מספר תוכניות בידור ותוכניות ילדים, ב-1994 עבר לעבוד בערוץ הטלוויזיה TV4, בין 2006 - 2007 הגיש את המקבילה השוודית לשעשועון "דיל או לא דיל".
אחת התוכניות המפורסמות שהגיש היא תוכנית שיפור הבתים "Äntligen hemma".
ב-1995 ו-1996 הנחה את תחרות מיס שוודיה.
כמדבב בשפה השוודית הוא ביצע תפקידים בסרטים המסע המופלא - הביתה (צ'אנס הכלב) ובסרט ההמשך, פוקהונטס (תומאס) ומעבר ליער (ורן הצב).
הוא הופיע בתפקיד עצמו בסרט "A Midsummer Night's Party".
הוא נשוי ולו שני ילדים, אחיו הוא מגיש הרדיו אנדרס טימל.
מכונה וירטואלית

ארכיטקטורה טיפוסית של מכונה וירטואלית
חלונות המכונה הווירטואלית VirtualBox (חלון כחול וחלון לבן) על רקע משטח העבודה המרכזי של המחשב (חום). בחלון הכחול יש סביבת עבודה של מערכת הפעלה שונה מזו שיש בכלל המחשב.
במדעי המחשב, מכונה וירטואלית היא תוכנה היוצרת סביבה הנחוצה להפעלתה של תוכנה אחרת, מבלי שיהיה צורך במימוש פיזי של סביבה זו. מכונה וירטואלית משחררת את התוכנה המתבססת עליה מתלות בחומרה מסוימת, משום שכל חומרה שעליה תמומש המכונה הווירטואלית תאפשר את הפעלת התוכנה.
מכונה וירטואלית למערכות הפעלה

מכונה וירטואלית למערכות הפעלה מכונה גם "מחשב וירטואלי".
מכונה וירטואלית למערכות הפעלה > במחשב אישי

מכונה וירטואלית מאפשרת להריץ כמה מערכות הפעלה שונות על מחשב אחד, ואף בו זמנית. כך לדוגמה ניתן להריץ מערכת הפעלה לינוקס על מערכת הפעלה חלונות ולהפך. מכונה וירטואלית למערכת הפעלה במחשב אישי מקלה את השימוש הסימולטני בתוכנות וחומרות התואמות מערכות הפעלה שונות. מכונה כזו מתפקדת כחלון המדמה מחשב אישי עם מערכת הפעלה השונה מזו של שאר המחשב. האלטרנטיבות למכונה הווירטואלית הן התקנה של מספר מערכות ההפעלה על המחשב הפיזי ואתחול המחשב בכל פעם שרוצים לשנות סביבת עבודה (מסורבל מאוד), החלפה של חלק מהחומרות והתוכנות כך שכל היישומים יתאימו לאותה מערכת הפעלה (יקר ולפעמים בלתי אפשרי) או קניית מחשב נוסף (יקר).
מכונה וירטואלית למערכת הפעלה חוסכת זמן וכסף, גם כאשר משתמשים בה בניסוי וטעייה לצורך לימוד או חקר תחזוקת מחשבים. כאשר מכונה וירטואלית כזו מתקלקלת בשל ניסוי לא מוצלח, ניתן על נקלה למחוק אותה ולהגדיר מכונה וירטואלית חדשה במקומה, מכיוון שהמכונה הווירטואלית מסתכמת למעשה בקובץ או מספר קובצי מחשב, תמיד ניתן לגבות קבצים אלו ולשכתב מחדש את המכונה הווירטואלית, זאת במקום לתקן או להחליף מחשב. שימוש נפוץ נוסף במכונה וירטואלית, הוא לבחינה של בתי תוכנה לתוכנה חדשה שהם מפיצים בסביבה נקייה, כדי לדמות תנאים שעלולים לשרור במחשבי לקוחות. כמו כן משתמש יכול לבחון תוכנה חדשה כאשר יש חשש לסיכון, אם בשל באגים או קוד זדוני שעלול לפגוע במחשב, בשל כך שהמכונה הווירטואלית רצה בסביבה "מנותקת" ממערכת ההפעלה הראשית.
מכונה וירטואלית למערכות הפעלה > במחשבים מרכזיים ובשרתים

חברת IBM הייתה ראשונה (בשנת 1972) ליישם את הרעיון של מכונה וירטואלית במחשבים מרכזיים מסדרת 370, במערכת ההפעלה VM שמאז עברה הרבה מהדורות ונמצאת עד היום בשימוש בגרסה הקרויה z/VM. מערכת הפעלה זו מסוגלת להריץ תחתיה אלפי עותקים של מערכות הפעלה אחרות: MVS, VSE, LINUX ואף את מערכת ההפעלה VM בעצמה. כל מערכות ההפעלה האורחות מקבלות שירותים ממערכת ההפעלה VM, ומתנהגות כאילו בוצעו במחשב אמיתי. מערכת כזו חוסכת קנייה ותחזוקה של מחשבים רבים; היא מאפשרת למחשב אחד לפתוח מסופים רבים שמתפקדים כמחשבים בעלי מערכות הפעלה מגוונות או להפעיל תוכניות שירות שונות בסביבות שונות בו זמנית.
יתרון נוסף במכונה וירטואלית המצויה בשרת היא רציפות עבודת השרת למרות תיקונים והחלפות של החומרה. בזמן ששרת וירטואלי עובד על מחשב שיש לתחזק את החומרה שלו, נותנים לשרת הווירטואלי פקודה לעבור, בעזרת סיב אופטי, אל מחשב אחר. המעבר נעשה בלא הפסקה של מתן השירות ובסופו החומרה הישנה פנויה לעבודות תחזוקה.
רשת וירטואלית - ענן

רשת מקומית וירטואלית, המכונה גם ענן, עוצבה כדי לתת מענה לקושי הרב בניהול רשתות מחשבים מקומיות בגודל בינוני. רשתות אלה שייכות למשרדים בגודל בינוני שאינם יכולים להרשות לעצמם הוספה של מנהל רשת לצוות המשרד (בניגוד למשרדים גדולים) ואינם מחזיקים רשת פשוטה לתפעול ולאבטחת מידע (בניגוד למשרדים קטנים ובתים פרטיים). מה שהופך רשת כזו לקשה לתפעול הוא הצורך בשרת מקומי ובבקרה על פעולתם של משתמשים רבים, יחסית, ששגיאה שלהם יכולה לסכן את כלל מחשבי הרשת.
שימוש ברשתות מקומיות וירטואליות מאפשר קודם כל ריכוזיות ושכירת מנהל רשת אחד עבור רשתות רבות. שרתים מקומיים וירטואליים רבים מצויים בשרת אחד גדול, המצוי בחוות שרתים. כך שלמעשה, אין שרת מקומי במשרד והרשת המשרדית המקומית פרושה באופן המאפשר פרטיות ואבטחת מידע, דרך רשת האינטרנט.
היתרון השני של הרשתות המקומיות הווירטואליות על פני הרשתות המקומיות הגשמיות הוא אי תלות במיקום גאוגרפי. עובד שטס עם המחשב הנייד שלו לתקופת עבודה בחוץ לארץ, עדיין יכול להתחבר, כל בוקר, אל הרשת המקומית של המשרד.
מכונה וירטואלית לשפת תכנות

על מנת להריץ תוכנה על מחשב, יש לתרגם אותה משפת התכנות שבה נכתבה, לשפה אותה המחשב מסוגל להבין - שפת מכונה. בדרך כלל שפות המכונה מכילות מספר קטן של פקודות, וכל פקודה בהן מיוצגת על ידי רצף של אפסים ואחדות בלבד, מה שהופך כתיבת תוכניות בצורה ישירה בשפת מכונה למלאכה טכנית ומייגעת. על כן, רוב התוכנות נכתבות בשפות מתוחכמות יותר ונוחות יותר לשימוש אנושי, ולאחר מכן מתורגמות לשפת מכונה בידי תוכנה מיוחדת הנקראת מהדר. התהליך בו לוקח המהדר תוכנית הכתובה בשפת תכנות כלשהי ובונה ממנה תוכנה בשפת מכונה הניתנת להרצה על המחשב נקרא הידור.
מכיוון שלמחשבים שונים יש שפות מכונה שונות, תוכנה שהודרה בידי מהדר כך שתפעל על מחשב אחד אינה שמישה במחשב אחר, בעל שפת מכונה שונה. זוהי בעיה של תאימות, ושימוש במכונות וירטואליות הוא פתרון אפשרי לבעיה זו.
הדרך שבה מתגברות מכונות וירטואליות על בעיית תאימות היא על ידי כך שהתוכנית מהודרת לשפת ביניים, במקום לשפת מכונה. בזמן ריצה, המכונה הווירטואלית נכנסת לפעולה, ומתרגמת את שפת הביניים לשפת מכונה, בהתאם למחשב ולמערכת ההפעלה המותקנת עליו. כלומר, אם מתכנת כתב תוכנית ב-Java, בעת ההידור התוכנית תתורגם לשפת ביניים, שאותה מסוגלת המכונה הווירטואלית של Java להבין בלי תלות במחשב ובמערכת ההפעלה עליה היא מותקנת. בעת הרצת התוכנה, המכונה הווירטואלית תתרגם את התוכנית לשפה שהמחשב עליו היא רצה מבין. לפיכך ניתן להעביר תוכניות מהודרות בין מחשבים שונים ולקבל אותה תוצאה בסיום ההרצה. המכונה הווירטואלית תבטיח שהתוכנית תתבצע כראוי על כל אחד משני המחשבים.
מכונה וירטואלית, לפיכך, היא תוכנית מחשב, המקבלת כקלט הוראות הכתובות בשפת ביניים, מתרגמת אותן לשפת מכונה ומריצה אותן. להבדיל ממהדר, אשר מתרגם את התוכנית כולה בטרם ניתן יהיה להריץ אותה, המכונה הווירטואלית מבצעת את התרגום תוך כדי ההרצה עצמה, בדומה למפרש. חשוב להדגיש כי המכונה הווירטואלית לא מתרגמת שפה עילית לשפת ביניים. שלב זה מבוצע על ידי המהדר בשלב הידור התוכנית.
Java היא דוגמה בולטת לשפת תכנות המתבססת על מכונה וירטואלית. תוכנית מחשב שנכתבה בשפת Java מהודרת לא לשפת מכונה, שנועדה מטבעה לחומרה מסוימת, אלא ל-bytecode המתבצע על-גבי מכונה וירטואלית - (Java Virtual Machine (JVM. זו התכונה המאפשרת לתוכנית Java לרוץ על כל מערכת הפעלה בעלת JVM, מטלפונים סלולרים ועד למחשבי על. כך לדוגמה, יישומון Java המשולב בדף HTML יכול להתבצע במערכות ההפעלה Windows, OS X, לינוקס ואחרות, ללא כל צורך בהתאמה לאחת ממערכות ההפעלה, משום שבכל אחת ממערכות ההפעלה רץ היישומון על המכונה הווירטואלית JVM.
ארכיטקטורת NET. של מיקרוסופט מכילה אף היא רכיב החוצץ בין התוכנית המתבצעת לבין מערכת ההפעלה, המכונה Common Language Runtime (בקיצור CLR), ושפתו נקראת Common Intermediate Language (בקיצור CIL, "שפת ביניים משותפת"). רכיב זה מהווה למעשה מכונה וירטואלית, המפרידה בין החומרה לתוכנה. רכיב זה מאפשר לפתח בשפות שונות, כל עוד השפה מהודרת לקובץ היכול לרוץ על ה־CLR.
מכונה וירטואלית לשפת תכנות > יתרונות וחסרונות

ניידות היא אחת מהבעיות הקשות עימן מתמודד עולם המחשוב כיום. מדי שנה מוציאים סכומים ניכרים על מנת להתמודד עימה. מכונה וירטואלית, מבחינה זו, פותרת בעיה זו. גם אם יומצא מחשב חדש אין צורך להדר את התוכנית מחדש. יש לכתוב מכונה וירטואלית עבור אותו מחשב, ומרגע זה הוא יוכל להריץ את כל התוכניות שהודרו למכונה וירטואלית מסוג זה.
עם זאת, תוכניות המורצות על ידי מכונה וירטואלית איטיות יותר, וזאת בשל הצורך לתרגם את התוכנית לשפת מכונה בכל הרצה.
על אף התקדמות רבה בשנים האחרונות, תוכניות שאמורות לפעול בזמן אמת עדיין מתורגמות לשפת מחשב על מנת לשפר את ביצועיהן. אמנם ברבות מהשפות המבוססות על מכונה וירטואלית ניתן להדר את התוכנית ישירות לשפת מכונה (ולא לשפת ביניים), אך בכך אובדת תכונת הניידות של השפה, החשובה מאוד. על אף האמור, הקצאת זיכרון, לדוגמה, מתבצעת מהר יותר באמצעות מכונה וירטואלית.
בנוסף, מאחר שרוב התוכניות והספריות הקיימות היום מתורגמות כבר לשפת מחשב, שילובן בשפה המבוססת על מכונה וירטואלית חיונית, אך אינה דבר פשוט כלל ועיקר וקיימים מנגנונים מסובכים על מנת להתמודד עם בעיה זו.
ראו גם

וירטואליזציה
תוכנה - מונחים
VMware
VirtualBox
DOSBox
Wine
Xen
Java Virtual Machine
Z/VM
WebAssembly (WASM)
שכבת תאימות (אנ')
Docker
PICO-8
סכימה שמדגימה מכונה וירטואלית ל-JAVA
משפחה בונוס

| --- | --- |

 סוגה:  דרמה קומית 
 שחקנים:  פייטרה מיידה
 ארץ מקור:  שוודיה 
 שפות:  שוודית 
 מספר עונות:  4
 מספר פרקים:  38
 הפקה
 הפצה:  נטפליקס 
 אורך פרק:  45 דקות
 שידור
 רשת שידור:  תאגיד השידור השוודי 
 תקופת שידור מקורית:  30 בינואר 2017 – הווה
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
משפחה בונוס (בשוודית: Bonusfamiljen) היא סדרת טלוויזיה שוודית המשודרת ב-SVT.
הסדרה זכתה ב-Kristallen, פרס טלוויזיה שוודי בקטגוריית "הדרמה הטובה ביותר".
העונה השלישית והרביעית של הסדרה משודרות גם בנטפליקס, כאשר הרביעית החלה את שידוריה ב-STV ב-25 באוקטובר 2021 ובנטפליקס ב-14 בדצמבר 2021.
עלילה

ליסה ופטריק הם זוג המתגורר בסטוקהולם, שניהם התגרשו לאחרונה ולהם ילדים מבני זוגם הקודמים, אשתו לשעבר של פטריק היא אדריכלית ובעלה לשעבר של ליסה עובד בעסק למיטות.
הסדרה עוקבת אחר מערכות היחסים בין בני הזוג לאקסים שלהם, כמו כן בהתמודדותם של ילדיהם עם המצב המשפחתי שנקלעו אליו.
דמויות

ליסה (ורה ויטאלי) – בת זוגו של פטריק
פטריק (אריק ג'והאנסון) – בן זוגה של ליסה
קטיה (פייטרה מיידה) – אשתו לשעבר של פטריק
מרטין (פרדריק האלגרן) – בעלה לשעבר של ליסה
אמה (רגינה לונד) – אחותה של ליסה
הערות שוליים

↑  Kristallen 2019 i SVT: Bedrövligt, så här måste tv-galan förändras, www.expressen.se (בשוודית)
↑  Molli Mitchell, Bonus Family season 3 Netflix release date: When does it start? How many episodes?, Express.co.uk, ‏2019-07-12 (באנגלית)