stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אקספו תל אביב

#invoke:תבנית מידע
מפת מרכז הירידים וסביבתו
סמליל מרכז הירידים – עוצב על ידי מינה פורטנוב-משען בשנת 2000, כעדכון של סמליל שיצר דן ריזינגר משנת 1961, שגם הוא מבוסס על הסמל הישן של יריד המזרח (גמל מעופף)
גשר הולכי הרגל מעל שדרות רוקח, המוביל אל הכניסה למרכז הירידים
ביתן 1 וסמל הגמל המעופף
אקספו תל אביב (בעבר נקרא מרכז הירידים והקונגרסים) הוא מתחם בשדרות רוקח בתל אביב, מצפון לנחל הירקון, המשמש לקיום ירידים, תערוכות, כנסים ואירועים נוספים. המקום מופעל על ידי חברת "אקספו תל אביב – המרכז הבינלאומי לכנסים ותערוכות בע"מ", חברה עירונית בבעלותה של עיריית תל אביב-יפו. מדי שנה מתקיימים במקום עשרות אירועים בהיקפים שונים ופוקדים אותו למעלה מ-2.5 מיליון מבקרים. בשנת 2019 שימש המקום כמארח הרשמי של אירועי האירוויזיון שהתקיימו בישראל. המתחם מוכר בציבור גם כ"גני התערוכה". כחלק ממיתוג החברה מחדש, החל משנת 2018 שמה שונה לשם "Expo Tel Aviv" (אקספו תל אביב).
את מתחם אקספו תל אביב מקיף רחוב הקרוי ע"ש אייזיק רמבה, ורחבת הכניסה הראשית למתחם קרויה על שם מרדכי-חיים שטרן.
היסטוריה

הירידים הראשונים החלו ב-1923. יריד המזרח הראשון נערך בתל אביב ב-1932 בשטח שהיה קרוי: חצי האי הירקוני בצמוד אל נמל תל אביב הוקמו מספר ביתנים ששימשו את אותו יריד, ועד היום נקרא קטע הרחוב הקצר שבין שדרות רוקח לבין רחוב הירקון בשם רחוב התערוכה שבו נמצאת גם הכניסה הראשית אל המתחם. בשנת 1956 הוקמו ביתני יריד חדשים בשטחו של "מכון וולקני" ב-ראשון לציון" בסמוך אל "בית דגן" .
בשנת 1959 עבר המרכז למיקומו הנוכחי כיום מצפון לשדרות רוקח ולפארק הירקון. ביוזמת ראש העיר חיים לבנון נפתחו גני התערוכה החדשים יחד עם תערוכת "50 שנה לעיר תל אביב" ובתכנונו של האדריכל אריה אלחנני שבין השאר תכנן גם את "יריד המזרח" בנמל תל אביב ואת "הביתן העגול" (שהיה ידוע גם כ"ביתן תל אביב") שהיה למעשה בצורה של כוכבית ושאיתו נפתחו גני התערוכה החדשים. בהמשך שונה שמו של המקום מ"יריד המזרח" לשם הנוכחי. מאז שנת 1970 פועל במקום באופן קבוע גם לונה פארק תל אביב. ב-1983 נחנך במקום מבנה "מרכז הקונגרסים" (ביתן 10 ששופץ לאחרונה ב-2011), ובסוף שנת 2003 הסתיימה הקמתו של "ביתן מספר 1" על השטח שבו היה בעבר האגם במרכז מתחם הירידים. זהו ביתן תצוגה בשטח של 20,000 מ"ר, שבמשך שנים נחשב לגדול מסוגו בישראל ובמזרח התיכון, עד בניית "ביתן 2" לצידו, ששטחו 50,000 מ"ר ושטח חללי התצוגה בו 30,000 מ"ר (יתר השטח הוא חניון תת-קרקעי).
סמוך למתחם, נחנכה בשנת 2000, תחנת הרכבת תל אביב אוניברסיטה. תחנה זו נבנתה כך שיהיו בה שני פתחים: האחד לכיוון אוניברסיטת תל אביב, והאחר לעבר מרכז הירידים. תחנת הרכבת מותגה בעבר בשם אוניברסיטה – מרכז הירידים. רכבת ישראל מעודדת את ההגעה לאירועים שונים המתקיימים במקום ובפארק הירקון באמצעות הרכבת. לשם כך, היא לוקחת חלק בפרסומם של אירועים שונים המתקיימים במרכז הירידים ולעיתים, אף מפעילה קווים מיוחדים לטובת ההגעה לחלק מהם.
ב-2010 נחנך במתחם אולם המקסידום, ונהרס "הביתן העגול (ביתן תל אביב)", בו שכנה תערוכת היובל לעיר תל אביב. במקומו החלה הקמת מרכז קונגרסים וכינוסים חדש שנקרא "ביתן 2", אשר נחנך בינואר 2015. מבואת הכניסה שלו מעוטרת בעבודת אמנות משוחזרת המתארת את תל אביב הקטנה מאת האמן נחום גוטמן אשר עיטרה את גני התערוכה הישנים. בהמשך מתכננת הנהלת מרכז הירידים להקים במתחם מלון עסקי עם כ-400 חדרים, מתחם מסעדות ומסחר ששטחו מעל 2,500 מ"ר שיפנה לשדרות רוקח באזור החניון שם שיהפוך לתת קרקעי ושטחי מסחר. בהמשך קיימים תוכניות להריסה ובינוי חלק מהביתנים הישנים מחדש, תוספת חניונים תת-קרקעיים תחת הביתנים החדשים ותוכניות פיתוח נוספות.
לצד גני התערוכה הוקם בסוף 2014 היכל קבוצת שלמה בשטחו של הדרייב אין שנסגר בשנת 2000, שכולל 3,504 מקומות ישיבה ומשמש כאולמה הביתי של קבוצת הכדורסל של הפועל תל אביב, במקום אולם אוסישקין שנהרס.
בעשור השני של המאה ה-21, משתרע מרכז הירידים על פני שטח של 350 דונם, ובו עשרה ביתני תצוגה בשטח של כ-50,000 מ"ר ושטח תצוגה פתוח בהיקף של עוד 20,000 מ"ר.
במאי 2019 אירח מרכז הירידים את תחרות השירים האירוויזיון, שנערך באותה השנה בישראל.
בשנת 2024 אקספו ת״א מציין את שנת ה-100 להיווסדו.
תערוכות בולטות

במרכז הירידים מתקיימות התערוכות הגדולות והבולטות בישראל במגוון נושאים כגון רכב, לימודים, חקלאות ותקשורת. חלק מהתערוכות מוכרות וידועות גם בעולם. תערוכת "אדם ועולמו" הייתה במשך שנים רבות התערוכה הגדולה והבולטת ביותר, אך הפסיקה להתקיים. התערוכות הבולטות כיום הן: תערוכת הרהיטים, תערוכת אוטו מוטור, תערוכת קלינטק הבינלאומית, פלסטו ישפאק (בתחום האריזה), תערוכת ישראפוד (שנתי, החל משנת 1987), יריד הצרכנות והקניות של "ארגון המורים", וכוחות הביטחון "חבר" ו"קרנות השוטרים", ותערוכת החקלאות הבינלאומית השנתית "אגרומשוב" המתקיימת מאז משנת 1991.
בשנת 1998 הוצגה "תערוכת היובל", שנערכה במלאת 50 שנים להקמת מדינת ישראל.
שימושים מלבד תערוכות

משיקולים כלכליים, הנהלת מרכז הירידים והקונגרסים מעניקה עדיפות לשימושו של המקום לאירוח תערוכות. עם זאת, נעשה שימוש במבני התצוגה ובשטחים הפתוחים לעריכת פעילויות נוספות, הכוללות מופעי תרבות, אירועי חברה, אירועים עסקיים, אירועי קידום ומכירות (דוגמת תערוכת בייבילנד), צילומי טלוויזיה ופרסומות, תצוגות אופנה ואירועים אישיים. מעת לעת מארח המקום גם הופעות של אומנים שונים, חלקם מחו"ל. בין אלה שקיימו את הופעתם בישראל במרכז הירידים והקונגרסים ניתן למנות את טייסטו, דייוויד גואטה, אביצ'י, קייגו, הארדוול, ארמין ואן ביורן, מגהדת', דרים ת'יאטר, איגי פופ, סימפל פלאן, טוקיו הוטל, מיסי אליוט, אייקון, ליידי גאגא, פיטבול וג'יינס אדיקשן.
במספר הזדמנויות נערכו במרכז אירועי שבוע הספר העברי של תל אביב, שבעבר התקיימו בכיכר רבין.
בגני התערוכה מתקיימים פעמיים בשנה בסמיכות לראש השנה ופסח, אירועי יריד מכירות והטבות מיוחדות לכוחות הביטחון, המופעלים בידי "חבר" לחיילי צה"ל, וכן "קרנות השוטרים" לאנשי משטרת ישראל ושב"ס.
במרכז מתקיימים גם אירועים וכנסים פוליטיים של מפלגות שונות. במקום מופעלות קלפיות במהלך בחירות מקדימות, ומוכרזים בו לעיתים תוצאותיהן של אותן בחירות. בשנת 1997 התקיים בו כינוס של ועידת הליכוד, שבו בוטלו הפריימריז במפלגה. הוועידה כונתה מאוחר יותר "ועידת ביתן 28" על שם הביתן במרכז הירידים שממנו ניהלו בנימין נתניהו ואביגדור ליברמן את מהלכיהם.
מדי שנה, במהלך חג החנוכה מתקיים במקום מופע הפסטיגל, אליו מגיעים עשרות עד מאות אלפי בני אדם מאזור המרכז לאורך ימי ההופעות.
במהלך חודש מאי 2019 נערכו בביתן 2, שני חצאי הגמר וגמר אירוויזיון 2019 בעוד הביתנים הסמוכים שימשו לצורכי ההפקה.
אירועי ספורט

מאז נבנה "ביתן 2" במרכז הירידים, החל מרכז הירידים לארח לעיתים אירועי ספורט בענפים מגוונים, תוך הקמת יציעים זמניים ומתקנים נוספים בהתאם לאופי התחרויות. כך אירח את אליפות אירופה בג'ודו ב-2018, אליפות אירופה בהתעמלות אמנותית ואליפות תל אביב ווטרג'ן הפתוחה 2022, ויארח את אליפות אירופה בכדורמים ב-2024.
כיכר מרדכי-חיים שטרן

רחבת הכניסה הראשית אל מרכז הירידים נקראת בשם כיכר מרדכי-חיים שטרן על שמו של מרדכי-חיים שטרן שהיה חבר הכנסת.
הקמת קולנוע דרייב-אין והלונה פארק

בשנת 1970 נפתח בצמוד אל מרכז הירידים פארק השעשועים לונה פארק תל אביב ולאחריו בתאריך 11 במרץ 1973 הוקם בסמוך קולנוע הדרייב אין, שהיה היחיד מסוגו בארץ, עד שנסגר בשנת 2000.
גלריית תמונות

המקסידום
הביתן העגול – "ביתן תל אביב" (נהרס)
ביתן 10
הטיילת המובילה לבניין 1
ראו גם

יריד המזרח
מגרשי התערוכה החדשים בראשון-לציון (בית-דגן)
הערות שוליים

↑  על-פי "אודות מרכז הירידים והקונגרסים בישראל", באתר האינטרנט של המרכז
↑  נועם דביר, סופו של "הביתן העגול" במרכז הירידים, באתר הארץ, 30 ביוני 2010
↑  מיכאל יעקובסון, שטח של מגרש כדורגל ויכולת להרים משאית באוויר: האולם הגדול בישראל, באתר Xnet‏, 11 בינואר 2015
↑  דותן לוי, בלעדי ל"כלכליסט" - מרכז הירידים יעבור שדרוג ב-2 מיליארד שקל, באתר כלכליסט, 23 באוגוסט 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310039505171  BnF: cb166145686 (data)  LCCN: no2008065837  MusicBrainz: 663feed7-1f6f-4d3b-a933-800275b04beb  VIAF: 137594771   WorldCat (עם VIAF): 137594771
התזמורת הסימפונית של איסלנד

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1950 
 מדינה:  איסלנד איסלנד
 מיקום:  רייקיאוויק, איסלנד
 אולם קונצרטים:  הארפה
 מנצח:  ברברה הניגן (מיועדת)
 www.sinfonia.is
 
התזמורת הסימפונית של איסלנד (באיסלנדית: Sinfóníuhljómsveit Íslands) היא תזמורת סימפונית איסלנדית הממוקמת ברייקיאוויק. המנצחת הראשית של התזמורת היא ברברה הניגן.
התזמורת היא מוסד ציבורי אוטונומי תחת חסותו של משרד החינוך האיסלנדי. אולם הבית של התזמורת היה בקולנוע האוניברסיטאי של איסלנד בין השנים 1961–2011, באביב 2011 עברה התזמורת לאולם הקונצרטים החדש שלה, ה'הארפה' בן 1800 המושבים.
התזמורת מבצעת כ-60 קונצרטים בכל עונה.
לפי החוק האיסלנדי משנת 1982 (שהשתנה ב-2007), המקורות הכלכליים העיקריים של התזמורת הם משרד האוצר האיסלנדי (82%) והעיר רייקיאוויק (18%).
מנצחים ראשיים

אולאף קילנד (1952 - 1955)
בוהדן וודיצ'קו (1965 - 1968, 1970 - 1971)
קרסטן אנדרסן (1973 - 1978)
ז'אן פייר ז'אקיל (1978 - 1986)
פטרי סאקארי (1987 - 1993, 1996 - 1998)
אוסמו ונסקה  (1998 - 2001)
רומון גמבה (2002 - 2010)
אילן וולקוב (2011 - 2014)
יאן פסקל טורטלייה (2015 - 2020)
אווה אוליקיינן (2020 - 2024)
ברברה הניגן (נבחרה, צפויה לנצח מ-2026)
הערות שוליים

↑  אורי דרור, רייקיאוויק, המוזיקאים שהפכו את איסלנד למרכז עולמם, באתר הארץ, 28 בדצמבר 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007433161605171  BnF: cb14032478v (data)  CiNii: DA13522224  GND: 5512152-4  ISNI: 0000 0001 2033 5180  LCCN: n84130959  MusicBrainz: cc40ae57-e255-4c49-917d-3a957bc0f267  NKC: xx0153018  SUDOC: 157306305  VIAF: 121934059   WorldCat (עם VIAF): 121934059 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים ובנושא איסלנד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
התמונות שבאלבום

"התמונות שבאלבום" הוא פזמון שכתב זאב נחמה, הלחינו נחמה ותמיר קליסקי וביצע חיים משה. השיר יצא לאור בשנת 1998.
רקע

השיר "התמונות שבאלבום" נכלל באלבום של חיים משה, הנושא את שם השיר. באלבום זה שיתף פעולה חיים משה עם היוצרים עוזי חיטמן ואהוד מנור. אריה ברקוביץ עיבד את השיר. סגנון השיר הוא מוזיקה ים תיכונית.
במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' דורג השיר במקום השביעי.
תוכן השיר

השיר עוסק בחד שיח של אזרח לבנו החייל. הדובר פונה בשיר לבנו המשרת בצה"ל, על רקע תמונות ילדות של בנו המופיעות באלבום תמונות.
הדובר מביע את דאגתו ודאגת האם לבנם החייל, ואת התקווה שלא ייפגע בעת שירותו הצבאי.
גרסאות כיסוי

ב-15 בפברואר 2024 הוציאה שרית חדד גרסת כיסוי לשיר. בהמשך, צורף למיני-אלבום שהוציאה באותה השנה, אלבום געגועים.
ב-29 בפברואר 2024 אירחו חבורת זהו זה בתוכניתם את חיים משה לביצוע משותף של השיר.
מיקומי שיא > גרסתה של שרית חדד

|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 48 |  |
שמואל בן יהודה אבן תיבון

| --- | --- |
 לידה:  1150 לוניל, צרפת 
 פטירה:  1230? (בגיל 80 בערך) מרסיי 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי העתיק בטבריה
 מדינה:  צרפת 
 מקום מגורים:  מרסיי 
 תקופת הפעילות:  ?–1230 
 אב:  יהודה אבן תיבון 
 
שמואל בן יהודה אבן תיבון (1150–1230) היה פילוסוף יהודי ומתרגם. נולד וגדל בדרום צרפת. בנו של המתרגם הידוע יהודה בן שאול אבן תיבון. כמו אביו, גם הוא עסק ברפואה, וגם הוא נודע כמתרגם מצוין של יצירות חכמי ישראל בימי הביניים.
אבן תיבון נולד בלוניל שבפרובאנס, בדרום צרפת. הוא העריץ מאוד את הרמב"ם, ותירגם את ספרו "מורה הנבוכים" מערבית לעברית עוד בחייו של הרמב"ם, שעודד אותו לכך. בנו היה משה אבן תיבון. חתנו היה רבי יעקב אנטולי.
ישנה דעה כי נפטר במרסיי בגיל 80. על פי עדות משנת 1450 ומשנת 1537 קברו שכן באזור בית הקברות היהודי העתיק בטבריה.
תרגומיו

כתבי הרמב"ם: מורה נבוכים, שמונה פרקים לרמב"ם, פירוש למסכת אבות, איגרת תימן ומאמר תחיית המתים.
בחלק מכתבי היד יוחס לו גם התרגום לאיגרת לרבי יוסף בן יהודה אבן שמעון, אך חוקרים חשובים (ד"צ בנעט, אביעזר רביצקי) מטילים בכך ספק. בנוסף, רבי שלמה בן עכסאי מתרגם פירוש הרמב"ם לסדר נשים כותב בהקדמתו לתרגומו כי רבי שמואל אבן תיבון תרגם גם את פירוש הרמב"ם לפרק חלק, אבל לפי הידוע אין תרגום של אבן תיבון לפרק חלק.
ספרי מדע ופילוסופיה: פירוש עלי אבן רצואן על ספר הרפואה ("Ars Parva") לגלנוס, שלושה מאמרים של אבן רושד, התרגום של יחיא אבן בטריק לאותות השמים או אותות עליונות ("מטאורולוגיקה") לאריסטו. עיסוקו בתרגום המטאורולוגיקה ('ספר אותות השמים') של אריסטו, קשור גם באופן הבנתו את סודו של מורה הנבוכים, כי שמואל אבן תיבון ייחס לרמב"ם הסכמה עם העמדה האריסטוטלית המוצגת שם.
ספריו

מאמר יקוו המים - עוסק בחכמת הטבע ובפילוסופיה, ובפרט בשאלת חידוש העולם. חיבור זה יצא לאור ב-2002 במהדורה מדעית, על ידי רבקה קנלר.
פירוש לקהלת - עוסק בתורת הנפש ותורת השכל
איגרת על ההשגחה (1199) - אחת האיגרות שרשב"ת כתב לרמב"ם. תשובת הרמב"ם לא הגיעה לידינו.
פירוש המילים הזרות (1213) - הלקסיקון הפילוסופי העברי הראשון.
טעם השולחן והמנורה - חיבור על טעמי המצוות.
בשני הספרים נזכרו שני חיבורים נוספים שלו שאינם מצויים בידינו: פירוש על שיר השירים, ו"נר החופש" שנועד לפרש פסוקים בתורה על דרך הרמז. ייתכן כי אבן תיבון לא השלים את כתיבתם.
הערכה

מלבד היותו המתרגם של מורה הנבוכים, היה אבן תיבון במובנים רבים גם הפרשן הראשון שלו, במיוחד בכתביו המאוחרים. בנושאים מסוימים אף נקט עמדה יותר אריסטוטלית מהרמב"ם עצמו.
הרד"ק, בהקשר לספיקותיו במורה הנבוכים, כתב [דרוש מקור] כי "מעת אשר נאסף אל אבותיו אחינו החכם הגדול רבי שמואל אבן תיבון ז"ל, לא מצאתי עם מי אדבר בזה". גם רבי אברהם בן הרמב"ם סיפר [דרוש מקור] כי בסוף ימיו של אביו הגיעו אליו אגרותיו (המוקדמות) של ר' שמואל אבן תיבון, "והעיד עליו הצדיק אבא מארי זצ"ל כי הוא ירד עד עומק סודות ספר מורה הנבוכים ושאר חיבוריו והבין כוונתו".
מן העבר השני, ר' שלמה מן ההר יצא במסע נרחב של התכתבות ושכנוע נגד הספר מורה נבוכים ותרגום זה בפרט, על כך שלדבריו [דרוש מקור] אבן תיבון גילה ברבים סודות שהסתיר הרמב"ם, וכן תקף את שמואל אבן תיבון עצמו על פירושיו האלגוריים למקרא. שנים מועטות לאחר מתקפה זו, חיבר ר' יעקב בן ששת גם הוא ספר [דרושה הבהרה] ביקורת קשה נגד "מאמר יקוו המים", ובפרט נגד פרשנותו הרדיקלית של אבן תיבון למורה הנבוכים. המאבק הוביל לחרמות הדדיים בין מצדדי הרמב"ם ומתנגדיו, ובשנת 1233 שלוש שנים לאחר מות אבן תיבון, הובילו ככל הנראה מאבקים אלו לשריפת הספר או החרמתו בידי הנוצרים.
לקריאה נוספת

קרלוס פרנקל, מן הרמב"ם לשמואל אבן תיבון, הוצאת מאגנס 2007.
אביעזר רביצקי, ר' שמואל אבן תיבון וסודו של מורה נבוכים, דעת: כתב-עת לפילוסופיה יהודית וקבלה מס' 10 (חורף תשמ"ג), ע' 46-19.
יהודה הלפר, בין דעת הרמב"ם לדעת שמואל אבן תיבון: תרגומי המונח 'דעת' ויחסם לשאלות המרכזיות של משנה תורה ומורה נבוכים, דעת מס' 83 (תשע"ז), ע' 68-47.
הערות שוליים

↑  רשימת אילן ה', (אלה מסעי בני ישראל)
↑  "איגרת יחוס האבות (והנביאים)"
↑  איגרת ו' במהדורת בנעט; איגרת כ' במהדורת שילת
↑  הקדמת המתרגם לסדר נשים
↑  ראו ב'הקדמות הרמב"ם למשנה' מהדורת שילת, עמ' קכז, כי התרגום הנפוץ הוא של רבי שלמה ב"ר יוסף, ויש תרגום נוסף קדום המיוחס ברוב כתבי היד לרבי יהודה אלחריזי, ובאחד מכתבי היד לרבי שמואל אבן תיבון, ושילת שם מפקפק בשני הייחוסים הנ"ל
↑  הניסיונות להטיל חרם על ספר מורה נבוכים לרמב"ם הרצאת החוקר פרופסור אברהם גרוסמן (קובץ קולי על רקע דף מספרו, ערוץ האקדמיה הישראלית למדעים, אתר יוטיוב)
| פרשני מורה הנבוכים |
| --- | --- | --- |
| מתרגמים | שמואל בן יהודה אבן תיבון • יהודה אלחריזי • מנדל לפין •אהרן מני  • יוסף קאפח • מיכאל שורץ • הלל גרשוני |  |
| פרשנים ראשונים | משה בן שלמה מסלרנו • שם טוב בן יוסף אבן פלקירה • אברהם אבולעפיה • יוסף אבן כספי • משה נרבוני • האפודי • אשר קרשקש • זכריה הרופא • מרדכי כומטינו • שם טוב בן יוסף אבן שם טוב • יצחק אברבנאל • דוד בן יהודה מסר לאון • מרדכי יפה  • רבי דוד ברבי יהושע הנגיד |  |
| פרשנים מהעת החדשה | שלמה מימון • יהודה אבן שמואל • ליאו שטראוס • שלמה אבינר • מפעל משנה תורה |  |
| תרגומים לשפות אחרות | שלמה מונק (צרפתית) • שלמה פינס, מיכאל פרידלנדר (אנגלית)  • אלכסנדר אלטמן (גרמנית) • מיכאל שניידר (רוסית) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262872605171  PLWABN: 9810560863005606  BIBSYS: 98063898  BNE: XX5665690  BnF: cb122594510 (data)  GND: 119288591  ISNI: 0000 0001 1879 9429  LCCN: n85362005  NLA: 35047212  NTA: 141014776  RERO: 02-A003397307  SELIBR: 63053  SUDOC: 079159605  Trove: 811229  VcBA: 495/51171  VIAF: 97166726   WorldCat (עם VIAF): 97166726
לייזרים שאובי-שמש

לייזר שאוב-שמש הוא לייזר שבו התווך הפעיל נשאב על ידי קרינת שמש מרוכזת. השאיבה על ידי שמש חוסכת את השימוש במקור אנרגיה מלאכותי, חיסכון חשוב במיוחד בחלל החיצון. לייזרים שאובי שמש נחקרים מאז 1963, הן ניסויית והן תאורטית, והוצעו להם יישומים שונים במהלך השנים. נכון ל-2020, לייזרים שאובי-שמש טרם הגיעו לשימוש מסחרי בכדור הארץ או לשימוש טכני בחלל, אולם הנושא זכה בעשור האחרון לתשומת לב מחקרית רבה.
מאפייני לייזרים שאובי-שמש > תווך הלזירה ואורכי הגל

תווכי הלזירה שהוכחו ניסויית עבור לייזרים שאובי-שמש הם מוטות של מצב מוצק, כולל ניאודימיום-יאג  ניאודימיום-כרום-GSGG שניהם באורך גל של 1.06 מיקרומטר, אלכסנדריט עם אורך גל מתכוונן בתחום 700–818 ננומטר והולמיום ב-2.1 מיקרומטר. כמו כן, נעשו מחקרי התכנות רבים על לייזרי יוד, עם אורך גל של 1.31 מיקרומטר למשל. פאר וחבריה הציגו מגבר לייזר שאוב שמש המבוסס על אדי טלריום עם הגבר של 40% ב-628 ננומטר. בנוסף, לייזרים מוליכים למחצה שאובי-שמש הוצעו על ידי Landis  ו-Tsidulko. 

ב-2017 דווח על לייזר סיב שנשאב על ידי ריכוז שמש נמוך במיוחד ופלט קרינת לייזר באורך גל של 1095 ו-1105 ננומטר.
מאפייני לייזרים שאובי-שמש > תצורת ריכוז השמש

צפיפות ההספק של השמש על כדור הארץ נמוכה מ-1000 וואט למ"ר או עשירית וואט לס"מ. זהו הספק נמוך מאוד בהשוואה לסף הלזירה ולכן יש צורך לרכז אור שמש משטח גדול על שטח קטן של קצה המוט או מעטפתו. זווית הפריסה הקטנה יחסית של השמש עם קוטר של כחצי מעלה מאפשר ריכוז שמש לרמה של פי אלף ויותר מאידך, השמש נעה בשמיים ולכן הרכיב הראשון שמקבל את אור השמש צריך לעקוב אחר תנועתה בכיפת השמיים. הרכיב הראשון יכול להיות מראה גדולה או מערכת של מראות שטוחות או עקומות והן מרכזות את אור השמש לשטח קטן בפתח של מרכז שמש לא-מדמה. מרכז השמש יכול לרכז את האור ישירות על מוט הלייזר. לחלופין, מרכז השמש ממקד את אור השמש על מרכז נוסף אשר מצידו מרכז את האור על המוט. בדוגמה של הציור העליון בצד שמאל, מראת מקטעים קעורים המורכבת על ציר המוטה למטרה עוקבת אחר תנועת השמש בשמיים, ומסיטה את אור השמש לעבר מטרה סטטית. המטרה כוללת מרכז פרבולי לא-הדמאתי בתוך ביתן ניסוי והיא מוארת דרך מראה סטטית הנמצאת מעל המטרה. החתך של המרכז הפרבולי הלא-הדמאתי מוצג בציור התחתון משמאל. המרכז הפרבולי ממקד את אור השמש על מעטפת מוט הלייזר וגורם כך להיפוך אוכלוסייה המאפשר לזירה.
מאפייני לייזרים שאובי-שמש > כיוון שאיבת מוט הלייזר

בניסוי של ינג ב-1966 ובניסויים מאוחרים יותר באוניברסיטת שיקגו נשאב מוט הלייזר דרך אחד משני פניו. לתצורת שאיבה זו יש את היתרון של בליעה מליאה של אור השמש לאורך המוט. החיסרון של שאיבת קצה הוא שהספק אור השמש שאפשר להחדיר דרך פני המוט קטן בגלל סופיות הגודל הזוויתי של השמש, שאינה מקור אור נקודתי. כדי להחדיר למוט הלייזר הספק שמש גבוה יותר משתמשים בתצורה של הציור התחתון בצד שמאל שבו השמש מאירה את מעטפת המוט, שטח גדול פי כמה משטח פני קצה המוט.
מאפייני לייזרים שאובי-שמש > הספק הלייזר

ב-2003 פורסמה טבלה המשווה את הספקי הלייזר ויעילותו בעבודות שהתפרסמו עד אז. ההספק הגבוה ביותר, 500 וואט, הושג על ידי קרופקין וחבריו שהשתמשו בשדה המראות של מגדל השמש במכון ויצמן ושאבו את המוט דרך המעטפת שלו.
מאפייני לייזרים שאובי-שמש > יעילות הלייזר

יעילות הלייזר היא מנת הספק הלייזר בשטח מערכת המראות הראשונית, והיא מבוטאת בוואט למ"ר. כך, למשל, הספק השיא של קרופקין וחבריוהושג תוך שימוש בשטח מערכת מראות ראשונית של 660 מ"ר ולכן היעילות הייתה נמוכה יחסית. יעילות שיא של 6.7 וואט למ"ר דווחה ב-2003 על ידי לנדו וחבריו אך מאז שופרה היעילות על ידי ליאנג וחבריו.
מאפייני לייזרים שאובי-שמש > איכות אלומת הלייזר

איכות אלומת הלייזר היא פרמטר הקובע את היכולת למקד את אלומת הלייזר לשטח קטן ככל האפשר, או לשגרה למרחק גדול בלי שתתבדר יותר מדי. ערך הפרמטר המיטבי הוא 1 וככל שהוא גדול יותר, האיכות גרועה יותר. לנדו וחבריו מדדו את איכות האלומה בתצורות מהוד שונות ודיווחו על ערכי פרמטר גבוהים, כלומר על איכות אלומת לייזר שאוב שמש נמוכה. איכות האלומה שופרה בכמה לייזרים שאובי שמש שפותחו בעשור האחרון, כולל דיווחים על אלומה עם פרמטר איכות השווה ל-1, הערך המזערי האפשרי.
מאפייני לייזרים שאובי-שמש > התנהגות זמנית והכפלת תדר

בשנים 1997–2000 דווח על הפעלה של לייזר שאוב שמש בדפקים (פולסים) של 190–310 ננושניות שהושגה על ידי הכנסת גביש בולע מתרווה של כרום מטריצת יאג לתוך מהוד הלייזר. הוספת גביש KTP לתוך המהוד הכפילה את תדר הלייזר והמהוד הפיק אלומה ירוקה ב-532 ננומטר ובהספק של 4.1 ואאט ממוצע. בנוסף, הודגם שימוש במאפנן אקוסטו-אופטי שהפיק 8.7 וואט מוצע באותו אורך גל.
יישומי חלל

אנרגיה סולארית מהווה מקור אנרגיה חיוני וחשוב בחלל, בגלל היכולת המוגבלת לשגר לחלל כמות גדולה של דלק. כדי להשתמש באנרגיה הסולרית כוללים רכבי חלל ותחנות חלל לוחות פוטו-וולטאיים ובטריות לאחסון החשמל הנוצר. כאשר שוקלים שימושי לייזר בחלל, יש שתי אפשרויות. האפשרות הראשונה היא להפעיל את הלייזר חשמלית תוך שימוש באנרגיה החשמלית המיוצרת בפנלים הפוטו-וולטאיים או נאגרת בבטריות. האפשרות השנייה היא להפעיל לייזרים שאובי-שמש אשר חוסכים את המעבר דרך אנרגיה חשמלית ולכן עשויים לפעול ביעילות גבוהה יותר . יתרונות פוטנציאליים נוספים של לייזרים שאובי-שמש עשויים להיות משקל ומספר רכיבים מופחתים, דבר המקנה אמינות גבוהה יותר. לייזרים שאובי שמש יכולים לשמש לתקשורת בחלל עמוק, לפעול כחיישנים של התנאים על פני כדור הארץ, לגילוי ומעקב אחר עצמים בחלל, להעברת כוח לחלליות אחרות, ולהנעת גופים בחלל על ידי שימוש במפרשי שמש.
התפתחות המחקר בשנים 1980–2020

מעיון בתוצאות חיפוש באתר הפרסומים של האגודה האמריקאית לאופטיקה  ובהנחה שחלק נכבד של המאמרים בנושא התפרסמו בכתבי-העת של אגודה חשובה זו, מצטייר כי לאחר העבודות החלוציות בשנים 1963 ו-1966 חלה הפסקה של כעשר שנים במחקר, עד שהתחדש בישראל ובארצות הברית במקביל בשנים 1980–2003. בישראל הובל המחקר על ידי אמנון יוגב במכון ויצמן למדע אשר פעל ביחד עם חוקרים מהקריה למחקר גרעיני ומחברת היישומים שלה, רותם תעשיות. בארצות הברית הוביל את המחקר רולנד וינסטון מאוניברסיטת שיקגו, אשר פעל בשיתוף פעולה עם המעבדה הלאומית לאנרגיות מתחדשות בקולורדו (אנ'). מאמץ אמריקאי נוסף נעשה בעבודות תכנון תאורטיות עבור נאס"א.
גל השני של התעניינות בתחום החל באמצע העשור של 2000–2010 והמחקר מובל על ידי יוהנה אלמיידה באוניברסיטה החדשה של ליסבון וע"י חוקרים שונים במזרח הרחוק.
ראו גם

אופטיקה לא-מדמה
לייזרים
אנרגיה סולארית
שיוט סולרי בחלל
פיטורים

פיטורים הוא תהליך הפסקה יזום מצד המעסיק את עבודתו של שכיר שעבד אצלו עד אותו זמן. תהליך זה עשוי להיות מהיר מאוד (הודעה ובקשת עזיבה מיידיות) או לארוך מספר חודשים ויותר, כפי שקורה במוסדות ממשלתיים ואקדמיים. כך או כך נהוג לתת לעובד הודעה מוקדמת על הכוונה לפטרו, כדי שיסדר את ענייניו טרם העזיבה את העבודה.
חוקי הפיטורים משתנים ממדינה למדינה:
במדינות קפיטליסטיות כמו ארצות הברית חוקי הפיטורים מצדדים בעיקר בזכותו של המעסיק לנהל את עסקיו כראות עיניו ואילו במדינות סוציאליסטיות כמו מדינות סקנדינביה הליך הפיטורים מסובך בהרבה והחוק דורש הסברים וסיבה מוצדקת מהמעסיק לכך שפיטר עובד.
בישראל

בישראל למעביד נתונה בדרך כלל הזכות לפטר עובד, אך קיימות הוראות חוק המונעות או מגבילות פיטורים במצבים מסוימים כגון פיטורי עובדת בהריון, פיטורי עובד שחשף מעשי שחיתות, פיטורים במהלך או בסמוך לשירות מילואים של העובד, פיטורים בשל היעדרות עובד מעבודתו בשעת חירום מחמת הוראות של פיקוד העורף, חטופים ובני משפחותיהם עד חצי שנה מיום השחרור ועוד. הוראות אלו נועדו כדי לשמור על זכויותיהם של העובדים שלעיתים נקלעו למצבים שלא באשמתם ולא מתוך רצון להזיק לעסק שבו הם עובדים. לפיכך, פיטורים בניגוד להוראת חוק, עשויים להוות עבירה פלילית.
יתר על כן, ארגוני עובדים מגנים על עובדים מפני פיטורים באמצעות כריתת הסכמים קיבוציים המגבילים את כוח הפיטורים ובאמצעות שביתות כאשר מדובר בפיטורי צמצום. לעיתים רחוקות מתערב בית משפט ומונע פיטורים, בעיקר במגזר הציבורי ובתפקידים בכירים, בהם יכולים הפיטורים להיחשב ככאלה שמונעים מאינטרסים פוליטיים.
נוהל פיטורים מעוגן בחוק ובפסיקה. הפסיקה קבעה כי לפני מסירת הודעת הפיטורים המעביד מחויב לקיים לעובד שימוע רשמי וקבוע מראש שבו תוצג לו הכוונה לפטרו ויתאפשר לעובד להגן על עצמו מצעד זה, בעצמו או באמצעות עורך דין. החוק קובע בין היתר כי זכותו של השכיר לקבל הודעה מוקדמת בכתב על פיטוריו. חוק פיצויי פיטורים מסדיר את החובה לשלם למפוטר פיצויי פיטורים שתלויים בוותק שלו במקום העבודה ובגובה שכרו.
בשירות הציבורי בישראל, פיטורי עובד עלולים להצריך פרוצדורה ארוכה וסבוכה המצמצמת משמעותית את היכולת לבצע פיטורים. בשנת 2018 שיעור הפיטורים מקרב עובדי מדינה בישראל, עמד על 0.1% בלבד.
התפטרות בנסיבות מסוימות דינה כדין פיטורים מבחינת הזכויות.
בישראל > מפוטרי קיץ

במערכת החינוך יוצאים התלמידים מדי שנה לחופש הגדול, והפעילות במערכת מצטמצמת מאוד, כך שברבים מהעובדים אין צורך בתקופה זו. כיוון שכך, פעמים רבות עובדים שאין להם קביעות מפוטרים עם תחילת החופש הגדול (או מוצאים לחופשה ללא תשלום), תוך ידיעה (לא ודאית) שעם תחילת שנת הלימודים תחודש העסקתם. באוניברסיטאות החופש הגדול ארוך יותר, ובהתאם לכך גם תקופת הפיטורים של מפוטרי הקיץ ארוכה יותר.
חוק פיצויי פיטורים מתחשב בתופעה זו, וקובע שהפסקה בעבודה שאורכה אינו עולה על שישה חודשים אינה פוגעת ברציפות בעבודה לעניין הזכאות פיצויי פיטורים.
בשירות התעסוקה נקבע נוהל מיוחד לעובדים שפוטרו לתקופת החופש הגדול במערכת החינוך היסודית והתיכונית, משום שעובדים אלה אינם מבקשים עבודה קבועה, אלא עבודה זמנית לתקופת פיטוריהם ממערכת החינוך.
ראו גם

התפטרות
יחסי עובד–מעביד
שימוע
פיצויי פיטורים
לקריאה נוספת

מנחם גולדברג ונחום פינברג, סיומם של יחסי עובד-מעביד, הוצאת סדן
יצחק לובוצקי, סיום יחסי עבודה, הוצאת לשכת עורכי הדין, 2013.