stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בלוגה (וודקה)
הערות שוליים

↑  Beluga vodka website
↑  Noblewood Group website
↑  "BELUGA Part 1 – the Making of a Monumental Vodka". 28 ביולי 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Beluga Vodka appoints Greater China distributor" (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-04-24.
↑  "Changes in the Beluga vodka brand ownership". 19 באוקטובר 2022. נבדק ב-22 באפריל 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Noblewood Group has officially commenced production and has yielded its first bottles of BELUGA Vodka". LinkedIn. 12 באפריל 2023. נבדק ב-22 באפריל 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
משתלה

משתלה בברלין
מִשְׁתָּלָה היא מקום לגידול צמחים אשר מנותק מהקרקע, החל מהזרעים או רבייה וגטטיבית הכוללת יחורים, תרבית רקמות, הברכה, פיצול שורש ועד למצב של פרח, שיח או עץ המיועד לשתילה במקום אחר.
סוגי משתלות

ישנן משתלות המתמחות בסוגים שונים של צמחים, פרחים, צמחי תבלין, עצי נוי או עצי פרי, וישנן משתלות המוכרות את כל סוגי הצומח השונים.
ברוב המשתלות ניתן לקנות אף אביזרי נוי (אבנים, סלעים חיפויים שונים, עציצים וכדומה) לגינות, וכן ברבות מהמשתלות ישנם שירותי גינון או ייעוץ לגננות.
לכל משתלה יש בדרך כלל אגרונום העוקב אחרי שתילת הצמחים השונים וגידולם הראוי.
ישנן משתלות שאינן מגדלות בעצמן את הצמחים, אלא משווקות לצרכן צמחים שונים ופרחים אשר מיובאים או נקנים על ידם במשתלות האם. וישנן משתלות המבצעות את כל תהליך הגידול בעצמן.
משתלות רבות מתמחות בסוג מסוים בלבד של צמחים, כגון ייחורים לגפן או לעצי הדר, או פרחים לייצוא בלבד, כשבדרך כלל במשתלות אלו ישנו מעקב מחמיר על הזנים השונים שלא יתערבו בזנים אחרים כדי לשמור על ייחודיות הצמח.
המשתלות מתמחות גם בהדברת המזיקים השונים המזיקים לצמח.
משתלה טובה היא משתלה שבנויה עם חלוקה למינים השונים של הצומח, ומשרה אווירה נקייה ומטופחת לאורחיה, ושיש בה הדרכה אישית לצרכן הפרטי על סוגי הצומח השונים, הזמן המתאים לשתילת כל צמח, צורכי התאורה והשמש לכל צמח, וצריכת המים הספציפית הדרושה.
ייצור השתילים

בדרך כלל, המשתלות עצמן אינן מגדלות את הסחורה שלהן כשהיא מוכנה, אלא מוכרות את הסחורה לחקלאים אשר עובדים בשטח.
אופן הגידול במשתלה: הגידול של הצמחים במשתלה מתבצע בתוך מגשים לרוב עשויים קלקר.
ייצור השתילים > תהליך הגידול

גידול השתילים מתחיל במכונת זריעה מיוחדת אשר עוברים בה מגשים והיא מכניסה לתוך התאים את הזרעים הרצויים ובו זמנית מכסה אותם בכבול, לאחר מכן המגשים עוברים לחדר נביטה שבו הזרעים מתחילים לבצבץ לאחר כמה ימים. יש לציין שלכל גידול זמן שהות שונה בחדרי הנביטה. לאחר כמה ימים מוציאים את המגשים ופורשים אותם בתוך חממות גידול אשר מנותקות מהקרקע.
לאחר הזריעה, חדרי נביטה, פרישה בחממות, הטיפול עובר לאגרונום אשר עוקב אחרי הגידולים ונותן הוראות על מתן מים, דשן, ריסוס וכדומה.
משתלות בישראל

המשתלות השכיחות בישראל הן משתלות של גידולי ירקות, משתלת שפר בכפר ביאליק היא המשתלה הגדולה ביותר ישראל.
משתלות לפי ההלכה

כחלק מתהליך ייצור עצי הפרי, נדרשת הרכבה על מנת להשביח את התוצר, ההלכה אוסרת להרכיב מין על שאינו מינו (כלאיים). לבית המדרש להלכה בהתיישבות יש משתלה תחת פיקוחו.
כמו כן, פיקוח על מנין שנות הערלה, באופנים מסוימים, יאפשר שתילה ללא מנין חדש.
בגוש קטיף שהיה ידוע בתור מוקד חקלאי מרכזי בישראל, כל המשתלות היו בעלי זיקה לדת, עם בעלים שומרי שבת ופתרונות ששימשו את עובדי המשתלה (כך למשל המשתלה בעצמונה שהקפידה מאוד ואף שיתפה פעולה עם המכון לתורה וארץ הסמוך). עד ביצוע תוכנית ההתנתקות הייתה משתלת עצמונה השנייה בגודלה.
חלוקת שתילים במשתלה העירונית ליד תיאטרון הבימה בתל אביב בשנת 1946
משתלת עין המפרץ
שרות אזרחי בין-לאומי

לוגו SCI
השירות האזרחי הבין-לאומי (בצרפתית: Service Civil International; ‏SCI) הוא ארגון התנדבותי בינלאומי הפועל למען קידום השלום, באמצעות קידום תרבות של שלום. הארגון הוקם בשנת 1920, אחרי מלחמת העולם הראשונה, על ידי המהנדס השווייצרי הפציפיסט פייר סרסול (Pierre Cérésole) וכולל 45 סניפים וקבוצות ברחבי העולם.
מטרות

עבודת הארגון מבוססת על הערכים הבאים:
התנדבות - במובן של פעולה עצמית או יוזמה לטובת החברה האזרחית, ללא תשואה אישית חומרית. ההתנדבות היא לטובת שינוי חברתי, ללא רווח ותשלום. ההתנדבות תבוצע ללא תחרות עם עבודה בתשלום. ההתנדבות תבוצע ללא פגיעה בשביתות עובדים.
אי-אלימות – כעקרון ושיטה.
זכויות האדם – שמירה כל זכויות אדם וכבוד ליחידים כמוצהר בהצהרה האוניברסלית של זכויות האדם.
סולידריות – סולידריות בין-לאומית בשאיפה לצדק עולמי וסולידריות בין בני האדם בכל הרמות.
כבוד לסביבה ולמערכות האקולוגית בתוכן פועלים.
הכללה - פתיחות לכלל האנשים החולקים את המטרות והיעדים של התנועה, ללא קשר למגדר, גזע, צבע, דת, לאום, מעמד חברתי או דעות פוליטיות וכל שאר עילות אפליה.
העצמה – עידוד אנשים להבין ולפעול לשינוי חברתי, כלכלי ותרבותי המשפיע על חייהם בכל הרמות.
שיתוף פעולה עם קהילות מקומיות כמו גם עם גופים מקומיים, לאומיים ובין-לאומיים, כדי לחזק את הפוטנציאל החיובי בתוך החברה האזרחית בכללותה.
הארגון דוגל באמונה שכל האנושות מסוגלת לחיות יחד בכבוד הדדי, מבלי להזדקק לכל צורה של אלימות לפתירת קונפליקטים וסכסוכים. התנועה מארגנת פרויקטים התנדבותיים בין-לאומיים בכל העולם באמונה שהשלום יכול להיבנות תוך עבודה משותפת תוך שיתוף פעולה כולל של אנשים עם רקע ותרבות שונה לומדים לשתף פעולה, לעבוד יחד.
היסטוריה

השרות האזרחי הבין-לאומי הוקם בתום מלחמת העולם הראשונה במטרה לגשר בין העמים ולשאוף לשלום.
מקים התנועה, פייר סרסול, פציפיסט שווייצרי, יזם פרויקט התנדבות בין-לאומי במטרה לשאוף לשלום. היוזמה הוצגה לראשונה במסגרת כנס "אחוות הפיוס הבין-לאומית" (Fellowship of Reconciliation) 1920.
מפעל ההתנדבות הבין-לאומי הראשון התקיים בשדה הקרב הטרי של ורדן, צרפת בשנת 1920. במהלכו, עזרו המתנדבים לבנות מחדש כפר בשם Esnes-en-Argonne שנהרס במהלך הקרבות. עיקר העבודה המשותפת כללה שחזור בתי מגורים ופינוי אדמות חקלאיות. תחילה, שיפצו המתנדבים שני בתי עץ. לאחר מכן כאשר הממשלה הצרפתית ביטלה את החוזה שלהם, הם עברו לפנות שדות חקלאיים מפסולת מלחמה, מילאו בורות ושיפצו דרכים, עד שבשנת 1921 הממשלה הצרפתית ביקשה מהם לעזוב. צוות המתנדבים כלל שלושה מתנדבים גרמנים, מתנדב אוסטרי ומתנדב הולנדי אשר ביצעו את עבודת הכפיים, ומתנדבת הולנדית שכיסתה את העלויות הראשוניות, בישלה וכיבסה עבור כלל המתנדבים. השתתפותם של המתנדבים הגרמנים תרמה לסימונו של הפרויקט כסמל של פיוס בין צרפת וגרמניה.
בשנת 1924, ארגן סרסול את מפעל ההתנדבות השני בשווייץ. הפעם המטרה הייתה עזרה בפינויי הריסות לאחר מפולת שלגים בכפר Vers-l'Eglise. ארבעים מתנדבים ממדינות שונות בנו מחדש, לאורך שלושה שבועות את הבתים שניזוקו, פינו ערוצי נחלים ושיקמו גשרים. לאחר מכן קם מפעל התנדבות נוסף לבניה מחדש של הכפר Someo בשווייץ, אשר נהרס בגלישת אדמה (landslide). שם לראשונה גייסו מובטלים כמתנדבים. פייר החל לפתח את הרעיון של שירות אזרחי התנדבותי מעין "שירות לאומי" פציפיסטי כאלטרנטיבה לשירות צבאי כדי לתרום לחברה מקומית ובין-לאומית. רעיון זה הוצע אך לא התקבל על ידי הפרלמנט השווייצרי.
המפעל הגדול ביותר בשנותיה הראשונות של התנועה היה בשנת 1928 ב-ליכטנשטיין עם יותר מ-700 מתנדבים מ-28 מדינות, אשר פינה את עמק הריין לאחר שיטפון כבד ב-1927. למפעל זה התנדבו יותר מ-700 מתנדבים ומתנדבות מ-17 מדינות, אשר פינו יחד את השטחים החקלאיים שניזוקו מן ההצפות.
היסטוריה > התפתחות, תוך מחויבות חברתית (1931)

לאחר העשור הראשון שבו הפעילות בוצעה בצורה לא פורמלית, וכללה בעיקר פעולות מידיות לשיקום אזורי אסון, החליט סרסול להקים ארגון פורמלי, אשר יעסוק בהתנדבות חברתית במובנה הרחב. דוגמאות לפעולות שבוצעו:
פיתוח קהילתי: לדוגמה, המשבר הכלכלי בתעשיית כריית פחם הותיר מובטלים רבים בווילס, אנגליה. הארגון יזם מפעל ההתנדבות אשר כלל עבודת מתנדבים לצד המובטלים לטובת בניה של פארק ציבורי ובריכת שחיה.
סיוע התפתחות (עד 1969): לאחר הכרות עם גנדי בשנת 1931, הוזמן סרסול לארגן את המפעל ההתנדבותי הראשון מטעם השירות בהודו. הפעילות התרחשה בשנת 1934, והתמקדה בעיר ביהאר בעקבות הרס רעידת אדמה. הפעילות כללה ארבעה מתנדבים אירופאים בלבד, אך הראתה שאירופאים יכולים להיות גם כח תורם להודו ולא רק כח כובש.
עזרה הומניטרית: בשנת 1937 התנועה הייתה מעורבת במתן עזרה הומניטרית לפליטים, ובפרט לילדים, במהלך מלחמת האזרחים הספרדית (1936-1939) שכללה שירותי פינוי, מזון, ביגוד ועוד. עשרים שנה מאוחר יותר, עזרה דומה ניתנה לילדים יתומים בתוניסיה במהלך מלחמת אלג'יר (1958-1962).
היסטוריה > התארגנות בין-לאומית (1948)

מאז 1920 התארגנו מפעלי התנדבות בצרפת, שווייץ, בריטניה, הודו, ומדינות אחרות. לאחר מלחמת העולם השנייה, עם הקמתם של עוד ועוד סניפים מקומים במדינות שונות, נוסד איגוד בין-לאומי של הסניפים השונים של הארגון ונוסדה מזכירות רשמית בפריס. בעקבות ההתארגנות והמסגרות החדשות מספר המתנדבים גדל ובעקבותיהם גם נוספו גם המינהלות למתנדבים כגון תקנונים וביטוחים למיניהם.
היסטוריה > פיתוח וסיוע בין צפון לדרום (1950)

בשנת 1950, הוזמן הארגון שוב להודו על מנת לעזור בבנייה של בתי פליטים בפרידאבאד. קבוצה קטנה של מתנדבים הצליחה לגייס מקומיים רבים למען המטרה המשותפת. הסכסוך בין הודו לפקיסטן היה עילה לפתיחת סניפים נוספים ברחבי אסיה. בעקבות הפעילות, הוקמו תוכניות סיוע ופיתוח באזורים מעוטי יכולת ומוכי עוני, בוצעו פעולות גיוס באירופה אפריקה ואסיה. תוכניות הסמכת המתנדבים הורחבה בהתאמה.
היסטוריה > המלחמה הקרה

בזמן המלחמה הקרה הארגון הקים פעילויות בהם היו מעורבים אנשים משני עברי מסך הברזל וכך יכלו להפגש ולהכיר. מתנגבי הארגון ממערב אירופה השתתפו לדוגמה במחנה במסגרת "הפסטיבל החמישי לנוער העולמי" אשר התקיים בוורשה (פולין) בשנת 1955. בהמשך הוקמו מחנות מתנדבים ארש כללו שיתופי פעולה עם ארגוני מתנדבים סוציאליסטים בפולין (1955), ברית המועצות (1958), הונגריה (1964), צ'כוסלובקיה (1964), ובולגריה (1981). גם מתנדבים ממזרח אירופה יכלו להשתתף במחנות התנדבות במערב אירופה, למשל : 166 מתנדבים צכוסלובקים השתתפו במחנה שאורגן על ידי הסניף הבריטי של הארגון במהלך המלחמה הקרה.
מאחר שלא ניתן היה להקים סניפים של הארגון במדינות מזרח אירופה בתקופה זו, בשנת 1972 הקים הארגון אגף לתאום מזרח-מערב כדי להקל על המתנדבים ולשפר את שיתוף הפעולה עם ארגונים ממזרח אירופה. לאחר שנת 1989 עם נפילת מסך הברזל, הוקמו סניפים של הארגון גם במדינות מזרח אירופה.
היסטוריה > ארגון מחדש

בשנות ה-70 הארגון ביצע הליך חשיבה מחדש אודות תפקידו החברתי ואופן הפעולה שלו. הליך החשיבה בוצע באמצעות שורה של סמינרים, סדנאות ופגישות. הארגון החליט לעזוב את דרך הפעולה הקודמת של הקמת מפעלי התנדבות זמניים בהתאם לצרכים, ולעבור לאופן פעולה רציף של העלאת מודעות חברתית ופוליטית. בהתאמה, הארגון פיתוח קבוצות עבודה המתמקדות באזורים ספציפיים ובנושאים ספציפיים כגון : הגירה ופליטים, נושאים מגדריים, צעירים ואבטלה ועוד.
היסטוריה > קבוצות עבודה בין-לאומיות

עם הארגון מחדש החליטה התנועה למקד את תרומתה לפי תחומי עניין מקומיים ושיפור שיתוף הפעולה בין הקבוצות השונות. בשנת 1997 הקבוצות השונות קיבלו מעמד רשמי בתוך הארגון, אשר מאושר מחדש מדי שנה.
נכון לשנת 2016 התנועה פעילה ברוב מדינות אירופה והאיחוד האירופי, באסיה קיימים סניפים בבנגלדש, הונג קונג, סין, הודו, יפן, מלזיה, נפל, פקיסטן, דרום קוריאה וסרי לנקה. באמריקה בארצות הברית, מקסיקו וברזיל. באפריקה באלג'יר, מאוריציס ובניגריה. כמו כן קיים סניף באוסטרליה.
במזרח התיכון קיים סניף בירדן.
עד כה (2016) לא דווח על שיתוף פעולה בין התנועה לגופים במדינת ישראל.
לארגון יש מעמד מייעץ במועצת אירופה, משתף פעולה באופן קבוע עם ארגון אונסק"ו וחבר בפורום הנוער האירופאי (YFJ).
ביבליוגרפיה

Ethelwyn Best, Bernhard Pike: International Voluntary Service for Peace 1920-1946, George Allen and Unwin, London, 1948
Arthur Gillette : One million volunteers: the story of volunteer youth service, Penguin Books, Harmondsworth, A pelican original, 1968, 258 p. on-line
Hélène Monastier, Alice Brügger: Paix, pelle et pioche, Histoire du Service Civil International, Editions du Service civil international, Switzerland, 1966
SCI : Service Civil International 1920-1990 - 70 years of Voluntary Service for Peace and Reconciliation, Verdun, 1990
הערות שוליים

↑  Charles Aikin, The English Local Government System. By J. H. Warren (London: George Allen and Unwin, Ltd.1946. Pp. 182. $2.25.), American Political Science Review 42, 1948-10, עמ' 1014–1015 doi: 10.2307/1950157
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb12105877m (data)  GND: 2016116-5  ISNI: 0000 0001 1033 8791  LCCN: no93030275  SUDOC: 029429544  VIAF: 128682074   WorldCat (עם VIAF): 128682074 
ניקוי שוק בקמבודיה
פייר סרסול באתר ההריסות בורדן
סרסול עם ילדים במתחם התנדבות
יועץ משכנתאות

יועץ משכנתאות הוא בעל מקצוע עצמאי הפועל כיועץ פיננסי לצורך גיוס, תפעול ומינוף הון בהלוואות מגובות-משכנתה.
המצב בישראל

בנקים ומוסדות פיננסיים אחרים (כגון חברות ביטוח, חברות אשראי ועוד) מוכרים את המוצרים שלהם (הלוואות) באופן ישיר ללקוחות שלהם. עובדי גופים פיננסיים אלו מוצגים כ"יועצי משכנתאות", "מומחי משכנתאות" וכיוצ"ב. בפועל אותם יועצי משכנתאות פועלים מטעם החברה המציעה את ההלוואה או המוצר הפיננסי והם למעשה סוכני מכירות הפועלים מטעם המוסדות הפיננסים ולכן הם אינם אובייקטיביים.
עם גידול של שוק מציעי ההלוואות וגיוון סוגי ההלוואות המוצעות, החל להתפתח העיסוק של "יועץ מימון לדיור" (משכנתאות). יועץ המשכנתאות אמור לפעול לטובת נוטל המשכנתא, לאחר איסוף וניתוח מידע של הלקוח הבודד והמוצרים המוצעים בשוק בזמן נתון, לצורך בניית תמהיל מימון יעיל וזול המותאם לצורכי הלקוח וייצוג הלקוחות מול נותני המימון השונים (בנקים, חברות ביטוח, חברות אשראי). היועץ אמור להיות מומחה אובייקטיבי אשר חובתו המקצועית היא לסייע ללקוח, נוטל המשכנתא, לבחור את המוצר המתאים ביותר.
בניגוד למצב אצל יועצי השקעות וסוכני ביטוח, הפיקוח מטעם רשות שוק ההון] על מקצוע יועץ המשכנתאות לא מוסדר.
מאז 2016 מתקיים ניסיון של עוסקים בתחום לפעול להסדרת העיסוק כמקצוע מוגדר הכולל בחינות ידע, קביעת קוד אתיקה גלוי, ומסגרות דיון בתלונות ציבור. נכון לזמן זה הסדרת הפעילות לא צלחה, לכן היא מתקיימת עצמאית במסגרת עמותת יועצי מימון לדיור. עמותה זו מונה את רוב העוסקים בתחום כעיסוק מרכזי ומקצועי, ומוכרת כ"התאחדות יועצי המשכנתאות". ישנם מקומות בעולם בהם הפך המקצוע ברוקר משכנתאות למוסדר.
ייעוץ בניית מודל תיק משכנתה מותאם אישית מאפשר ללווים להגדיר תמהילי הלוואות מגובות משכנתה מתאימים ללווה ומותאמים לשינויים נדרשים הנובעים מהיות ההלוואות פרושות למספר שנים רב בהן נסיבות החיים משתנות באופן קיצוני במונחי הכנסה, מבנה תא משפחתי, והתאמה למצבים כלכליים שונים. במדינות מערביות מקובל כי הכשרת יועצי המשכנתאות מוסדרת על ידי המדינה וזאת כדי להבטיח תאימות אופטימלית למערכת הרגולציה והבנקאות המקומית. כך למשל, בארצות הברית כלל המדינות למעט אחת הסדירו כללי ייעוץ אחידים לברוקרים הפועלים בתחומה שתפקידם שונה מיועץ המשכנתאות עקב שיטות המכירה השונות.
עד היום טרם נערך מחקר מקיף המסוגל לדגום את היקף פעילות יועצי המשכנתאות בישראל. ההנחה הרווחת בקרב התאחדות יועצי מימון לדיור (משכנתאות) היא שפועלים היום בישראל כ-750 יועצים בלתי תלויים כעצמאים או במסגרת חברות ייעוץ. בשנת 2018 מוערך כי 40% מתיקי המשכנתה בישראל מטופלים על ידי יועץ משכנתאות בלתי תלויים. אמנם שיעור זה עולה בהתמדה, אולם לשם השוואה, בארצות הברית נערך ב-2004 מחקר דומה אשר הסיק כי ישנם כ-53,000 חברות ברוקרים למשכנתה המעסיקות למעלה מ-400,000 עובדים, ואשר מטפלות בכ-68% מכל הלוואות הדיור בארצות הברית. חוקי המשכנתאות בארצות הברית מעוגנים ב-10 חוקים פדרליים אכופים על ידי רשויות ייעודיות, ובנוסף מעוגן בחוקים מקומיים של 49 מדינות בארצות הברית.
בישראל לא קיימת היום כל רגולציה בנושא, גופים שונים, פרטיים ומטעם איגודי היועצים פועלים להסדרת נוהלי העבודה של היועצים מול הגופים המממנים. ביוני 2017 פרסמה המפקחת על הבנקים לראשונה טיוטת מכתב המיועדת להסדיר את פעילות יועצי המשכנתאות מול הבנקים. בשל כך חלק מהבנקים מערימים קשיים על פעילות של יועצי משכנתאות בהתנהלות מול הבנק בלקיחת משכנתא בבואם להיות באי כוחם של לקוחותיהם.
פעולותיו של יועץ המשכנתאות

אופי והיקף העבודה של יועץ משכנתאות משתנה בין מדינה למדינה. כך לדוגמה, יועץ ברוקר באנגליה יטפל בהסדרת כלל הפעילות הבנקאית, והוא אחראי על טיב הייעוץ שמעניק, ונותן את הדין על ייעוץ שמתגלה כבלתי הולם לצורכי הלקוח. במדינות אחרות לעומת זאת, תפקיד היועץ הוא בעיקר מכירתי כלומר רק מבצע ייעוץ ראשוני על תמהיל המשכנתה אך אינו מלווה את הלקוח מול הבנקים.
מובן כי איכות עבודת היועץ נמדדת בסל השירותים אשר יעניק בסופו של דבר ללקוח.
אלה הם בדרך כלל משימות של יועץ משכנתאות:
הכרת הלקוחות לעסקה במובנים של הכנסה, יציבות כלכלית, סיכונים לכשל, התאמה לעמידה בכללים המאפשרים לקבל מימון מוכוון / מוזל וכל הנדרש לחיתום אשראי נכון ויעיל.
בנייה של תיק לווה לצורך הגשה מסודרת לבנקים וגורמים מלווים אחרים כולל הערכה של יכולות הלווה, כגון הערכה של היסטוריית האשראי של הלווה, דו"ח הכנסות של הלווה (מאומת על ידי תלושי הכנסות ותיעוד דומה).
ניתוחים פיננסיים מבוססי ידע של נוסחאות מימון ומודלים של עלויות בתת-הלוואות, מידע תחזיות כלכליות ונתוני הלקוחות הלווים / מציגים הערכת יכולת הלקוח לעמוד בפירעון ההלוואות באופן סדיר לכל אורך חייהן המוגדר / מקוצר.
בניית תוכנית תמהיל ותחנות שינוי (מיחזורים) מבוססת על המוצרים השונים המוצעים ובהתאמה לרגולציה שקובעת מסגרות, היקפים, מטרות ומקדמי יוקר לבנקים, כך שתיווצר משכנתה יעילה וזולה ביותר ללקוח. פניה לבנקים מתאימים לפרופיל שהוגדר ושמוכרים מוצרים מתאימים (יש מגוון של מעל 50 סוגי מוצרי הלוואות בעלויות שונות עם תנאי סיכון שונים) לצורך קבלת הצעות רשמיות לבחינת התאמה ומשא ומתן תמחור. בניית לוחות תשלומים בעיסקאות מתמשכות (למשל קניה מקבלן לטווח של חודשים עד שנים) זיהוי בעיות מיוחדות בעסקה לטיפול מקדים בפתרונן ו/ או הצגת אישורים מגורמי חוץ נדרשים (בתי משפט, רשויות מקומיות, רמ"י וכו') הצגת התוצרים ללקוחות עם המלצה על מסלולי ביצוע. ליווי הלקוחות לבנק / מוסד מממן לצורך חתימה על מסגרת עסקה.
תהליכי ביצוע ביטחונות לצורך ביצוע - איסוף כל המסמכים הדרושים לצורך ביצוע ההלוואות ומשכון הנדל"ן במרשם מתאים (טאבו, רמ"י, רשם המשכונות) התהליך לא מחויב להתבצע על ידי היועץ ויכול להתבצע גם על ידי הלקוח.
הגדרת מועדים לתחנות שינוי בהתאמה לנתונים על מנת להקטין עלויות המימון (שמקובל שאינן מוצגות ללקוח שאינו מבין את המשמעויות של חתימתו) ומעקב לביצוע מיחזורים להוזלת עלות.
פעולותיו של יועץ המשכנתאות > ההבדל בין יועץ משכנתאות עצמאי, לבין נציג בנקאי

יועץ משכנתאות עצמאי תפקידו לייצג את הלקוח (הלווה) מול מספר מלווים (בנקים, וגופים פיננסים אחרים), ואילו נציג בנקאי עובד ישירות עבור המלווה ומקבל ממנו את שכרו כפוף בעמידה ביעדים. בארצות הברית מרבית הגופים המלווים דורשים כי ברוקר המשכנתה יעבור הכשרה ויורשה לעסוק בתחום המשכנתאות. הרישיון בארצות הברית נחלק לשלוש "ברוקר מורשה", "ברוקר עסקי", ו"מלווה ישיר".
רישיון העיסוק של ברוקר משכנתאות כולל אחריות אישית לעמידה בנוהלי המדינה בה הוא פועל, הפרה של תנאים כאלה עונשם שלילת רישיון ואף מאסר והם תקפים למשך כל חיי המשכנתה המיועצת.
בארצות הברית קצין האשראי הבנקאי כפוף לנוהלי העבודה של המוסד הפיננסי בו הוא עובד.
שני התפקידים עובדים תחת חוקים, נהלים, קודים אתיים, והתחייבויות למניעת הונאה או חשיפת פרטיות הלקוח.
בנוסף, ברוקרים מסוימים מתייחסים לעצמם כקציני אשראי להלוואה לה ייעצו, לכל דבר ועניין.
במקומות שונים בעולם יועצי משכנתאות חייבים לעבור תהליך הכשרה ורישוי אחיד על ידי הגופים הממשלתיים. מטרת הרישוי הארצי לסייע לשפר את תחום ייעוץ המשכנתאות על כל מורכבותה, ולפתח מנגנוני פיקוח על היועצים, ומנגנוני תקשורת אחידה בינם לבין המערכת הפיננסית, וכן על מנת ליצור עקביות עם דרישות הרישוי ובכך לסייע להעלאת רמת השירות הניתנת על ידם לרמה הגבוהה ביותר האפשרית.
קציני אשראי בנקאיים נדרשים להיות בנקאים מורשים אך אינם יועצים מורשים.
פעולותיו של יועץ המשכנתאות > עלויות ייעוץ

נהוג כי יועצי משכנתאות גובים תשלום קבוע וידוע מראש עבור השירותים שמעניקים ללקוח. תשלום זה נע בין אלפי ש"ח בודדים לעשרות אלפי ש"ח, תלוי בסוג השירות, ביועץ ובמורכבות התיק. מספר חברות גובות עמלה שיעורית מתוך סך המשכנתה המאושרת באמצעותה. בחוץ לארץ נהוג לגבות עמלה שיעורית הן על המשכנתה המאושרת (למשל 0.66%) והן תשלום שנתי (0.18% מסך התשלום השנתי). עמלות אלה, הונהגו למשל באוסטרליה וניו זילנד, במטרה ליצור מחויבות של היועצים למשך כל חיי המשכנתה, כתגובה למשבר משכנתאות הסאבפריים שפקד את ארצות הברית בשנת 2008. בבנקים בנקאים טלפונים, יועצי ההשקעות והלוואות אינם מקבלים כלום, מלבד את משכורת הבנקאי הקבועה מראש.
הערות שוליים

↑  New Zealand Mortgage Brokers Association
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566264705171  LCCN: sh96009426
רשות המסים בישראל

| --- | --- |

 מידע כללי
 תחום שיפוט:  ישראל ישראל
 משרד אחראי:  משרד האוצר
 תאריך הקמה:  1 בספטמבר 2004
 סוכנות קודמת:  הוקמה בעקבות איחוד גופי גביית המיסים שהתקיימו קודם לכן בנפרד
 מנכ"ל:  שי אהרונוביץ'
 עובדים:  ~5,500
 אתר רשמי
 
רשות המסים בישראל היא גוף ממשלתי הפועל המהווה יחידת סמך של משרד האוצר ועוסקת בעיקר בגביית מיסים וכן במתן מענקים ממשלתיים מסוימים.
הרשות הוקמה ב-1 בספטמבר 2004, בעקבות החלטה של ממשלת ישראל לאחד את האגפים לגביית מיסים - אגף מס הכנסה ומסוי מקרקעין, אגף המכס ומע"מ ושע"ם (שירות עיבודים ממוחשבים). המטרה הייתה "לאחד את ניהול נושא גביית המיסים תחת מנהל ראשי אחד ולהסמיך אותו על פי חוק להפעיל את חוקי המס הרלוונטיים".
מבנה ארגוני

הרשות מונה כ-5,500 עובדים, בהנהלה וביחידות השדה.
הנהלת הרשות, המרכזת את פעילות המטה, מטפלת בנושאים מקצועיים כמפורט:
חטיבת מנהל - אחראית לפיתוח משאבי אנוש ברשות, ריכוז הטיפול בתקציב והקצאת משאבים.
חטיבת שומה וביקורת חשבונות - אחראית על שומת מס הכנסה, שומת מיסוי מקרקעין וביקורת חשבונות במע"מ. ממונה על אכיפת הוראות ניהול ספרים ותשלום פיצויים לנפגעי מלחמה ובצורת.
חטיבת מודיעין וחקירות - אחראית על אכיפת חוקי המיסים וטיפול בתיקים בהם קיים חשד לביצוע עבירות מס פליליות.
חטיבה מקצועית - אחראית על התוויית מדיניות בנושאים מקצועיים, לרבות ייזום וטיפול בהצעות חוק ותיקוני חקיקה. כן מטפלת בפניות הנוגעות להחלטות מיסוי מקדמיות.
חטיבה משפטית - מטפלת בנושאים במישור האזרחי (כמו: תכנון וניסוח הצעות חוק) ובמישור הפלילי (הכנה וניהול של תיקים פליליים).
החטיבה לאכיפת הגבייה - אחראית לקביעת מדיניות הגבייה ומדיניות ניהול החוב ומעקב אחר תהליכי אכיפת הגבייה.
שע"ם (שירות עיבודים ממוחשבים) - מערך המחשוב של הרשות.
חטיבת ביקורת פנים ונציב קבילות - מטפלת בעריכת ביקורות פנימיות ובבדיקת תלונות הציבור.
מינהל המכס - מטפל בקביעת מדיניות בתחום סחר חוץ, אכיפת תנאי חוקיות היבוא והיצוא, פיקוח על היבוא המסחרי לרשות הפלסטינית.
חטיבת מידע, שירות ומשאבים - אחראית על הפעלת דלפקי קבלת הדו"חות השנתיים וכלל המסמכים אשר מוגשים על ידי הציבור הרחב.
חטיבת שירות לקוחות - מופקדת על ממשק זמין, ידידותי ויעיל לציבור ופועלת לייעול תהליכי עבודה תוך התמקדות בלקוחות.
חטיבת תכנון וכלכלה - מטפלת בתחומי התכנון, הכלכלה, המדיניות וניתוח ההיבטים הנוגעים למערכת המס.
חטיבת דוברות והסברה - עוסקת בהעברת מידע לציבור בנוגע למדיניות ופעילות הרשות וכן מידע למיצוי זכויות ומילוי חובות.
יחידות השדה
מס הכנסה ומיסוי מקרקעין - 26 משרדי שומה, 10 משרדי מיסוי מקרקעין, 4 משרדי חקירות ומודיעין אזוריים ו-3 יחידות אזוריות לאכיפת הגבייה.
מכס ומע"מ - 8 בתי מכס, 9 מעברי גבול יבשתיים בינלאומיים, 8 מעברים פנימיים, 3 נציגויות בחו"ל, 18 משרדי מע"מ, יחידת קישור מע"מ לרשות הפלסטינית, 4 משרדי חקירות אזוריים, יחידת מודיעין ארצית ויחידת מטה להברחות סמים והלבנת הון.
היסטוריה > מכס

המכס, כמס המוטל על סחורה המועברת ממדינה אחת לשנייה, הופיע לראשונה במאות ה-18 וה-19. עד אז הוטל המס על העברת סחורות בדרך של תשלום עבור השימוש בדרכים, מעבר בגשר שעל פני נהר, שימוש בנמל וכן עבור הגנה בהעברת אנשים או סחורות ממקום למקום. מדיניות המכס בארץ ישראל בתקופה העות'מאנית נקבעה בהתאם לעקרונות השיטה הטורקית בעניין ועד שנת 1838 חל איסור על סחר חוץ. בשנת 1838, שנת הרפורמות הגדולות בטורקיה, בוטל האיסור על יבוא ויצוא סחורות בחוזים מסחריים ונקבע מכס על יבוא בשיעור של 5% מערך הסחורה ומכס על יצוא בשיעור של 2.12%.
הבסיס החוקי לגביית המכס בתקופת המנדט הונח בפקודת המכס (1929), פקודת גבול המכס (1924), פקודת תעריף המכס והפטורים (1937) ושורה ארוכה של פקודות, תקנות וצווים. עם התבססותו של השלטון המנדטורי בארץ, עלתה חשיבותו של המכס ובמרוצת הזמן, היווה המכס את המקור העיקרי להכנסותיה של הממשלה המנדטורית בכלל וממסים בפרט. עם הנהגתו של מס הכנסה בארץ, החל לרדת חלקו של המכס בכלל הכנסותיה של הממשלה המנדטורית ממסים. מרביתם של שיעורי המכס בתקופת המנדט היו שיעורים קצובים.
הקמת מדינת ישראל הביאה לשינוי במדיניות הכלכלית של הממשל בארץ ובכלל זה גם שינוי במדיניות המכס. העקרונות הבסיסיים עליהם הושתתה מדיניות המכס היו: הגדלת הכנסות, עידוד התעשייה המקומית על ידי הטלת מכס על מוצרי יבוא מוגמרים (שהיו פטורים עד אז) והרחבת מסגרת הפטור לגבי חומרי גלם וציוד לתעשייה, סיוע בשיפור מאזן התשלומים על ידי ייקורם של מוצרי היבוא בעזרת המכס המוטל עליהם ועידוד היצוא על ידי החזרת המכס לגבי חומרי גלם שהשתמשו בהם ליצור מוצרים לייצוא.
לאורך השנים חתמה רשות המיסים על חמישה הסכמי מכס בילטרליים במסגרת תוכנית שמפעיל מינהל המכס להקל על יבוא ויצוא של סחורות. לרשות המיסים הסכמים מול רשויות המכס של ארצות הברית, טאיוואן, קוריאה הדרומית, סין וקנדה.
|
קצין המכס גבריאל אורן חותם על מסמכי המכס של האניה Luce, הראשונה לעגון בנמל אילת.
קציני משטרת המכס, ירושלים, 1963
היסטוריה > מס הכנסה

מס הכנסה הוטל בארץ ישראל, לראשונה, בתקופת המנדט הבריטי, בשנת 1941 כאשר היו בארץ כמיליון וחצי תושבים. כניסתו שינתה את פני מערכת המיסים בתקופת המנדט. הבסיס עליו הוטל המס היה "יכולת התשלום", שנקבעה על יסוד ההכנסה השנתית הכוללת תוך מתן ניכויים שונים. על ההכנסה השנתית החייבת במס הוטל מס בשיעורים העולים עם ההכנסה (שיעור המס השולי נע בין 5% ל-30%). עם כינונה של המדינה קיבלה הממשלה בירושה מממשלת המנדט, מחלקת מס הכנסה מצומצמת למדי. מספרם של הנישומים שהיו ידועים למחלקה זו ב-15 במאי 1948 היה 88,560. ב-21 במאי 1948 התפרסמה ההסמכה הכללית להעברת סמכויות מממשלת המנדט לממשלה הזמנית, ומכוחה סמכויות הגבייה של מושלי המחוזות לפי, בין השאר, פקודת המיסים (גביה) ופקודת מס הכנסה, הועברו לשר האוצר.
היסטוריה > שע"ם

שע"ם (ראשי תיבות של "שירות עיבודים ממוכנים") היה יחידת מחשוב עצמאית של מינהל הכנסות המדינה שהוקמה ב-1 בינואר 1960, וכעת של רשות המיסים. מנהלה הראשון, יצחק נעמן, הוא שהגה את שמה. עד הקמת שע"ם השתמש אגף מס הכנסה בשירותי המרכז למיכון משרדי (מל"מ), שהיה לשכת שירות של כל משרדי הממשלה. עם הקמתו מנה שע"ם כחמישים עובדים. כיום מונה שע"ם כ-500 עובדים ותקציבו (לשנת 2016) עומד על 160 מיליון ש"ח. המשתמש העיקרי בשירותי שע"ם הוא רשות המיסים, וכן משתמשים בשירותיו מייצגים, לפעולות מול רשות המיסים.