stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אסטנה
היסטוריה

תחילתה של העיר ב-1824 בהקמת מבצר שנקרא "אקמולינסק". ב־1961 שונה שמה ל"צלינוגרד", והיא הפכה לבירת טריטוריה סובייטית. ב־1991, לאחר שקזחסטן קיבלה את עצמאותה מברית המועצות, שונה שמה של העיר לאקמולה, על בסיס שמו של המבצר הישן. פירוש השם החדש היה "הקבר הלבן".
החל מ־1994 החלה העיר להתפתח והיא עוצבה כבירתה לעתיד של המדינה העצמאית החדשה. ב־1997 היא הפכה באופן רשמי לעיר הבירה והחליפה את אלמטי, הבירה הקודמת. יחד עם הפיכתה לבירה גם שונה שמה ל"אסטנה" שפירושו "עיר בירה". בצידו השני של נהר ייסיל הוקמה העיר החדשה ובה משרדי הממשלה החדשים ומרכזי עסקים.
ההתפתחות הייתה ועודנה מהירה מאוד, והיא ממומנת בעיקר מהנפט, שמצוי בשפע ברחבי קזחסטן. את הפיתוח הוביל ברובו נשיא המדינה נורסולטן נזרבייב, שביקש להפוך את אסטנה לעיר הגדולה והמרכזית במרכז אסיה. אסטנה היא עיר בירה שמתוכננת מראש לפרטי פרטים לתפקידה, ודומה מבחינה זו לערי בירה אחרות בעולם, כדוגמת ברזיליה בברזיל וקנברה באוסטרליה.
היא נבחרה משום מיקומה במרכז המדינה, ונועדה לנטוע גאווה לאומית כלפי פנים, ומוניטין בינלאומי של קזחסטן, כלפי חוץ. משום כך היא רוויה בבניינים מונמנטליים רבי-רושם שהושקע בהם כסף רב. כמרכז הפוליטי של המדינה נמצאים בה ארמון הנשיא, הפרלמנט ובית המשפט העליון.
בנוסף נמצאים בעיר גם מבנים רבים נוספים בעלי חשיבות, בהם אולם הקונצרטים המרכזי של קזחסטן, ארמון החגיגות (לשעבר ארמון החתונות הסובייטי), ובניין קרקס אסטנה. בשנת 2017 אירחה העיר את תערוכת "אקספו" הבינלאומית, שעמדה בסימן אנרגיה ירוקה והתייעלות אנרגטית.
עם הודעת הנשיא נורסולטן נזרבייב על עזיבתו את התפקיד, קבע הפרלמנט הקזחי כי לאחר שינוי נדרש בחוקת המדינה שם העיר יהיה "נור-סולטן", על שמו של נזרבייב. ברם, בספטמבר 2022 הוחלט לשנות את שם העיר חזרה לשמה הקודם.
ספורט

מועדון הספורט המרכזי בעיר הוא המועדון הנשיאותי אסטנה (ששמר על שמו למרות שינוי שם העיר). המועדון הנשיאותי כולל מועדון הכדורסל אסטנה ומועדון הכדורסל ארלאן, מועדון כדורגל, מועדון הוקי קרח, נבחרת מרוצי אופניים וקבוצת מרוצי מכוניות.
האצטדיון המרכזי בעיר הוא אסטנה ארנה.
אתרים בעיר

שדרות המים הירוקים - בקזחית נקרא גם: "שביל הזוהר". השדרה הלאומית של קזחסטן הממוקמת בעיר הבירה במרכזו של מרכז השלטון והעסקים החדש בדרום מערב העיר, שהוקם בגדה השמאלית של נהר אישים.
מגדל בייטרק - מגדל תצפית שכיפתו זהב המשקיף על העיר מגובה 97 מטרים. בתוכו גם גלריה לאמנות, אקווריום ומסעדה.
מוזיאון הנשיא (לתולדות קזחסטן) - מכיל מוצגים שונים מתולדות האזור בו שוכנת כיום קזחסטן ביניהם מוצגים העשויים זהב ותלבושות לוחמים.
מסגד נור-אסטנה - מסגד מפואר שנחנך ב-2008 ובו מקום ל-5,000 מתפללים. מהמסגדים הגדולים במרכז אסיה.
מרכז חאן שאטיר - מרכז מקורה ענק לבילויים ולקניות בכל עונות השנה.
מסגד חזרט סולטאן - המסגד הגדול ביותר במרכז אסיה. גובהו 51 מטרים. יכול להכיל עשרת אלפים איש. נחנך בשנת 2012.
מתחם אטקמן של קזחסטן - מתחם באוויר הפתוח המציג מודלים זעירים של בניינים, ערים ואתרים שונים מרחבי קזחסטן.
ארמון השלום וההתפייסות - בנוי בצורת פירמידה. נועד לסמל את השלום וההבנה הבין-דתית. נשקף ממנו מראה מרהיב של העיר. מכיל גם מוזיאון אתנוגרפי ושתי גלריות לאמנות.
מתחם אקספו 2017 - מתחם היריד של תערוכת אקספו 2017 הכולל ביתנים של מדינות שונות ושל מתחמי מסחר ותערוכות.
קמפוס האוניברסיטה האירואסיאתית הלאומית על שם ל. נ. גומיליוב
בית הכנסת בית רחל - בית כנסת גדול שהוקם בשנת 2004.
נתונים דמוגרפיים

בעשור שחלף מאז הכרזתה כבירת המדינה גדלה אוכלוסיית העיר בשיעור גבוה מכפול, ולפי אומדן רשמי מתאריך 1 בינואר 2023 אוכלוסייתה מונה כ-1.35 מיליון בני אדם, עובדה ההופכת אותה לעיר השנייה בגודלה בקזחסטן, אחרי אלמטי. גידולה המהיר של העיר משך אליה אוכלוסיות מהגרים - חוקיים ובלתי חוקיים - מאזורים אחרים בקזחסטן וממדינות שכנות: אוזבקיסטן וקירגיזסטן. הגירה זו שינתה את אופי אוכלוסיית העיר, שבה היה רוב של תושבים ממוצא סלאבי, והעלתה את אחוז הקזחים האתניים המתגוררים בה. בשנת 2007 היו 60% מתושבי העיר ממוצא קזחי, בעוד שבשנת 1989 היוו הקזחים רק 17% מאוכלוסיית העיר.

גרף גידול האוכלוסייה בעיר:
הערות שוליים

↑  Kazakhstan: Administrative Division (Regions and Districts) - Population Statistics, Charts and Map, citypopulation.de
↑  Kazakhstan: Capital reverts to Astana, ending brief stint as Nur-Sultan | Eurasianet, eurasianet.org (באנגלית)
↑  Kazakhstan limits presidential term, renames capital, aljazeera.com, ‏17 בספטמבר 2022
↑   נורסולטן עשה את שלו: בירת קזחסטאן תחזור לשמה המקורי, באתר הארץ, 17 בספטמבר 2022
↑  KAZAKHSTAN’S CAPITAL HOLDS A LAVISH ANNIVERSARY CELEBRATION
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538040405171  PLWABN: 9810628488205606  BnF: cb16944322g (data)  GND: 118305064X  LCCN: n98095393  MusicBrainz: fdae6cdd-ce2e-4634-be88-ca56d6a081f2  NKC: ge578903  NSK: 000727588  SUDOC: 160244293  TDVİA: astana  VIAF: 124517895   WorldCat (עם VIAF): 124517895
רוסתווי

מנהלת פועלי הפלדה של רוסתווי
רוּסְתָּווִי (בגאורגית: რუსთავი) היא העיר הרביעית בגודלה בגאורגיה ובירת מחוז כארתלי תחתית שבדרום-מזרח המדינה. היא ממקומת על גדות נהר הקורה ומרוחקת כ-25 ק"מ דרום-מזרחית לבירה טביליסי. לעיר מעמד מנהלתי של נפה נפרדת, כאשר מיקומה בפועל הוא בתוך נפת גרדבני, בשנת 2023 התגוררו בעיר 132,333 איש.
מקור השם

החל מהמאה ה-4 נזכרת רוסתווי במספר מקורות היסטוריים. על פי המקורות נבנתה במיקומה הנוכחי של העיר, על ידי המלך טרדטי, כנסייה. לאחר מכן בנה תעלה מנהר המטקווארי. מכאן גם שמה של העיר, כאשר "רו" פירושו בגאורגית תעלה, ומשמעות רוסתווי "שמקורו מהנהר".
היסטוריה

על פי האגדה, שמובאת בספר דברי ימי גאורגיה, הכַּרתְּלִיס צחוֹברֶבָּה, בנתה אשתו של כרתלוס, לאחר מותו, "דֶדה-ציחֶה" ואת "בוסטן כלאכי" ("עיר הנסיך").
על פי האמונה זוהי רוסתווי היא עיר הולדתו של המשורר הלאומי של גאורגיה, מחבר האפוס הלאומי של גאורגיה, עוטה עור הנמר, שותא רוסתוולי. המקור לאמונה זו הוא שמו, שותא רוסתוולי בגאורגית פירושו "שותא מרוסתווי". על פי מקור אחר, פירוש שם משפחתו: "בעל מצודת רוסתווי" (אחוזת רוסתווי).
העיר הוקמה במקום כיוון שנמצאה על נתיב סחר אשר חיבר בין אירופה ואסיה. אלכסנדר מוקדון, שלא כבש את גאורגיה, עבר, בדרכו למזרח, במאה ה-4 לפנה"ס, עבר ליד מצודת רוסתווי.
בשנת 1071, נכבשה העיר, יחד עם טביליסי, על ידי הסלג'וקים, והעיר הושמה תחת שליטתו של האמיר מגנג'ה.
בשנת 1115 נכבשה העיר על ידי גיאורגי צ'קונדידלי, ומצטרף למלך דוד הבנאי למערכה בטאו-קלארג'תי.
בשנת 1265, לאחר הפלישה המונגולית לגאורגיה, בראשות הכובש מאורדת הזהב, ברק חאן (1205-1267), הוחרבה העיר לאפר, וכל תושביה נטבחו. חורבות אותה מצודה התכסו בחול במרוצת השנים.
בשנת 1940 נתקבלה בהנהגת ברית המועצות החלטה לבנות מפעל מתכת ליד הבירה טביליסי, אולם מלחמת העולם השנייה מנעה את יישום התוכנית באותה עת. 
על חורבות העיר נבנה באפריל 1944 מפעל מתכת, שנתן את הדחיפה להתפתחותה של העיר כעיר תעשייתית. עד לשנת 1946 התגוררו ברוסתווי מעל ל-3,000 איש. ב-19 בינואר 1948 קיבלה רוסתווי מעמד של עיר. העיר התפתחה מבית של פועלים שעבדו בבית חרושת סמוך למתכות, אשר נבנה בשנים 1941-1950 לכריית עפרות ועיבוד מינרלים גולמיים של ברזל מהשכנה אזרבייג'ן. סטלין הביא פועלים מחלקים שונים של גאורגיה, במיוחד מהנפות הכפריות והדלות של מערב גאורגיה. רוסתווי הפכה למרכז מפתח תעשייתי לכל עבר הקווקז. התעשיות העיקריות הן טחינת ברזל ופלדה וייצור מוצרי פלדה וכימיקלים.
שבויי מלחמה אשר נתפסו במלחמת העולם השנייה התגייסו לעצב ולבנות את "רוסתווי העתיקה". רוסתווי למעשה מחולקת לשני חלקים: "רוסתווי העתיקה" ("דזווֶאלי רוסתווי") ו"רוסתווי החדשה" ("אחאלי רוסתווי"). רוסתווי העתיקה מאופיינת בסגנון אדריכלי סטליניסטי, כאשר רוסתווי החדשה מאופיינת בערב רב של בתי דירות ובלוקים סובייטים מדכאים.
לנפילת ברית המועצות בשנת 1991 הייתה השפעה הרסנית על רוסתווי, השפעה שהשתלבה עם קריסת כל הכלכלה הסובייטית, בה הייתה העיר תלויה. כיום, רוב המפעלים התעשייתיים נסגרו ו-65% מאוכלוסייתה מובטלת, עם כל התופעות הסוציאליות שאבטלה מביא: פשיעה, עוני ועוד. מאז אמצע שנות ה-90, שבה מנתה אוכלוסיית העיר כ-160,000 איש, הצטמקה האוכלוסייה, כאשר התושבים עוזבים כדי למצוא עבודה במקומות אחרים.
אוכלוסייה לפי שנים

| שנה | אוכלוסייה |
| --- | --- |
2008: 117,300
2007: 117,900
2006: 118,200
2005: 108,865
2004: 115,000
2003: 115,500
2002: 116,384
1989: 159,016
תרבות

הפסטיבל של רוסתווי, המתקיים אחת לשנה נקרא "רוּסתַווכַּלַכּוֹבּה" ("რუსთავქალაქობა"). הוא נערך בהתאם למסורת הגאורגית, שבה נהוג לחגוג את יום השנה לייסודן של ערים ועיירות בפסטיבלים, מדי שנה בחודש אוקטובר. ביום הפסטיבל מתקיימים קונצרטים והופעות מחול עממי ברחובות העיר, דבר המושך גם תיירים.
כמו כן, מתקיים בעיר, מדי שנה, פסטיבל תיאטרון בשם "מסיכת הזהב" ("ოქროს ნიღაბი").
תרבות > ספורט

קבוצת הכדורגל של העיר נקראת אולימפי רוסתווי ומשחקת באומגלסי ליגה.
קבוצת הכדורסל של העיר נקראת אנרג'י רוסתווי ומשחקת בליגת העל הגאורגית בכדורסל.
ערים תאומות

רוסיה קרסנוירסק, רוסיה (מ־1997)
פולין לודז', פולין (מ־1998)
ארמניה איג'באן, ארמניה (מ־1996)
הממלכה המאוחדת רוסרם, הממלכה המאוחדת (מ־2001)
טורקיה אינגול, טורקיה
אזרבייג'ן גנג'ה, אזרבייג'ן
שוודיה קירונה, שוודיה
מפורסמים שנולדו בעיר

ג'ייק צאקאלידיס
הערות שוליים

↑  רוברט וו. תומסון (1996), שכתוב ההיסטוריה הקווקזית: אימוץ הכרוניקל הגאורגי על ידי ארמניה של ימי הביניים, עמ' 9-10, באנגלית, מסת"ב 0198263732
↑  ברמידזה וגאמזארדאשווילי (2001), ספרות גאורגית, עמ' 17, באנגלית, מסת"ב 0898755700
1 2 3 4 5 6 7  מתוך אתר העיר רוסתווי לחיפוש רשימת ערים תאומות, להקיש დაძმობილებული והרשימה עולה
| נפות כארתלי תחתית |
| --- | --- | --- |
| נפות | נפת בולניסי • נפת גרדבני • נפת דמניסי • נפת תתרי צקארו • נפת מרנאולי • נפת צאלקה |  |
| עיר במעמד נפה | רוסתווי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007540382005171  LCCN: no91009167  MusicBrainz: 91ee99c6-6dbf-433e-b855-43c8e95bd71b  VIAF: 157387693   WorldCat (עם VIAF): 157387693
הכנסה בסיסית לכול

ילד מנופף בשמיכת מילוט באירוע תמיכה בהכנסה בסיסית לכול שהתקיים בברלין ב-26 באוקטובר 2019. באותו יום צעדו אלפי אנשים בלמעלה מ-20 ערים ברחבי העולם להבעת תמיכה במדיניות ההכנסה הבסיסית לכול.
הכנסה בסיסית לכול (באנגלית: Universal Basic Income) היא שיטה כלכלית שמציעה תשלום אחיד המשולם על ידי המדינה במועדים קצובים לכל אדם בוגר בחברה באופן שאינו תלוי במידת עושרו או עוניו. שיטה זו מוצעת כאלטרנטיבה לשירותי הרווחה והתשלומים שאמורים להבטיח שאנשים לא ישקעו בעוני עמוק, בעיקר במדינות מפותחות. השיטה מתבססת על כך שלכולם תהיה הכנסה מינימלית. לדעת תומכיו של הרעיון, כיוון ש"תוכניות הסעד בעולם המערבי נכשלו" יש צורך לפשט ולהחליף אותן בתוכנית ישירה של הכנסה בסיסית לכל אזרח.
הכנסה בסיסית אמורה להיות משולמת בקביעות, במזומן ועל בסיס אישי לכל אדם בגיר. היא אינה דורשת מבחני הכנסה וגם לא התחייבות לבצע עבודה כלשהי.
לרעיון ההכנסה הבסיסית שלוש מטרות עיקריות: הראשונה - להעניק לאנשים חופש ללא תנאי לחיים בעלי משמעות. השנייה - למגר את העוני וחוסר השוויון. והשלישית - לבטל את שיטות הסעד הקיימות, שלדעת תומכי הרעיון הן "מאוד לא יעילות, בירוקרטיות ומשפילות עבור הנזקקות והנזקקים להן".
היסטוריה

הרעיון אינו חדש. הוגה הדעות תומאס פיין כתב בשנת 1797 כך: הצעתי היא לייצר קרן לאומית אשר תשלם לכל אדם בהגיעו לגיל 21 סכום של 15 ליש"ט. התשלום יהיה לכל, לעניים וגם לעשירים[דרוש מקור]. גם הכלכלן ג'ון סטיוארט מיל תמך בתשלום לכל.
הסופרת וירג'יניה וולף כתבה בספרה חדר משלך כי התאפשר לה להקדיש זמן לכתיבה ספרותית רק לאחר שזכתה (בירושה מדודתה שעל שמה היא נקראה ואשר נהרגה מנפילה מסוס) במענק של 500 לירות שטרלינג בשנה לכל ימי חייה.
מרטין לותר קינג דרש תוכנית חירום שתספק עבודה לכל מי שזקוק לה, ואם הדבר לא מתאפשר כי אז הכנסה מובטחת שנתית שתאפשר תנאי חיים בטוחים והוגנים.
הכלכלן הליברטריאן מילטון פרידמן הציע תקצוב ממשלתי להכנסה בסיסית מינימלית באמצעות מס הכנסה שלילי. הוא נימק זאת בצורך של כל אדם לקבוע בעצמו ועם משפחתו איך להשתמש בתקציב שעומד לרשותו, בלי התערבותם של פקידי הסעד. כמו כן הוא טען שהכנסה בסיסית תגרום לצמצום הבירוקרטיה ותעודד את האנשים לעבוד ולהרוויח יותר, מתוך ידיעה שגם אם יפסיקו בעתיד את העבודה מסיבה כלשהי, תמיד מובטחת להם הזכאות להכנסה בסיסית. לדבריו, תוכנית שמבטיחה לכולם אותו דבר באופן שוויוני עדיפה על מערכת הסעד הקיימת, אשר גורמת לפירוד בין אוכלוסיות ומגזרים.
גאי סטנדינג הציע את ההכנסה הבסיסית לכל כמנגנון אותו כינה 'פוליטיקה של גן עדן' שאמור לתת מענה להתרחבותו של מעמד הפרקריאט על חשבון מעמד העובדים השכירים. מעמד חדש זה נעדר ביטחון תעסוקתי וכלכלי ומודר ממנגנונים שונים של זכויות סוציאליות. מודל ההכנסה הבסיסית לטענתו מציע חלוקה מחדש של הביטחון החברתי והכלכלי. מהלך זה לדבריו יוכל להרחיב גם את הפנאי החברתי הנחוץ בין היתר לעבודה שאינה בשכר - לרבות התנדבות, השתתפות בחיים הפוליטיים, ועבודת השיעתוק החברתי (עבודה שאיננה מוגדרת כתעסוקה ושאין שכר בצידה הנחוצה לקיום החברה, דוגמת גידול ילדים, טיפול). דבר זה לדבריו יוכל לצמצם את המתחים והתסכול המצטברים בפריקריאט ודוחפים אותו לעבר פוליטיקה לאומנית ולא דמוקרטית או סמכותנית.
לצד זאת, טען סטנדינג כי ניתן לקבוע הכנסה בסיסית המשתנה באופן אנטי-מחזורי, במטרה להפחית את התנודתיות בכלכלה - כך שבעיתות צמיחה מצטמצמת ההכנסה הבסיסית (לאור שפע ההזדמנויות) ובעיתות מיתון היא מתרחבת. למנגנון זה הציע גם את השם דיווידנד חברתי וטען שניתן להתייחס אליו כאל תשואה על השקעות חברתיות שנעשו בעבר (של הדורות הקודמים), בדומה ליחס לירושה פרטית.
היסטוריה > הכנסה ועבודה

חתן פרס נובל לכלכלה ג'וזף שטיגליץ אומר שהמדינה צריכה להיות מחויבת לזכות של כל אזרח לעבוד תמורת שכר הוגן. בעשרות השנים האחרונות יעילות כלכלת השוק יורדת ככל שהשוק נשלט בידי בינה מלאכותית, שמכוונת כדי לייצר רווחים לבעלי ההון על חשבון האנשים שמשתכרים מעבודה. גם כאשר הממשלה משקיעה במחקר ופיתוח, מירב ההכנסות מהפיתוח מגיעות לבעלי ההון. לכן יש למצוא דרך לחלוקה יותר נכונה של הרווחים.
מעורבות הטכנולוגיה בעבודה רק תלך ותגדל. צפוי כי בעתיד הקרוב יחסית תוכנות ורובוטים ימלאו את מקומם של בני אדם בתחומים רבים ועקב כך צפויה האבטלה לעלות מאוד. דבר זה, המכונה "אבטלה טכנולוגית",
יחייב את המדינה למצוא מנגנונים חדשים שיתאימו למציאות החדשה ויעניקו משמעויות חדשות לקשר שבין עבודה לכסף. העבודה אינה רק מקור הכנסה, אלא גם גורם המעניק משמעות לאדם.
יישום הרעיון

יישום הרעיון מחייב דיון ביעילותו ובהיתכנותו הכלכלית. כמו כן נדרש לבחון - מהי ההגדרה להכנסה 'בסיסית' ועל אילו צרכים עליה לענות? שאלה נוספת היא האם ההכנסה הבסיסית מבקשת להחליף תשלומים אחרים שהמדינה מעניקה לתושבים. תשובה אפשרית היא שהמודל יכול להחליף את קצבאות הקיום כגון דמי מחלה או דמי אבטלה, וכן את הקצבאות האוניברסליות כגון קצבת ילדים, לידה וזקנה. המודל אינו מהווה חלופה לקצבאות תפקוד המפצות אדם בעל צרכים מיוחדים כגון נכות, הזקוק להתאמות שונות לצורך הקיום היום יומי כמו סיעוד או אמצעי ניוד. מובן שעל כל מדינה המבקשת ליישם את המודל מוטל לעצב אותו באופן המתאים לאופי הפעילות הכלכלית והחברתית בה.
דוגמה לטענה מצד המתנגדים: אין שוויון בין בני האדם. לכל אחד יש צרכים ייחודיים. אם כולם יקבלו הכנסה זהה בלי לעבוד תמורתה אז המערכת החברתית של ערבות הדדית תקרוס. טענה נוספת: רעיון זה אינו ניתן ליישום, שהרי עלותו במדינה קטנה כמו ישראל צפויה להגיע למאות מיליארדי שקלים.
ניסויים בקנה מידה קטן במודל זה נערכו כבר בעבר בקנדה ובארצות הברית, וכן במדינות מתפתחות בהודו, דרום אמריקה ואפריקה. בשווייץ הוצע פעמיים במסגרת משאל עם ליישם את המודל באופן נרחב, אולם בשתי הפעמים ההצעה נדחתה.
בפינלנד

ב-30 במרץ 2016 פרסם המכון לביטוח חברתי בפינלנד דו"ח מקדים בנושא הכנסה בסיסית לכול. הדו"ח כולל מספר מודלים של הכנסה בסיסית, כולל בין השאר תשלום לכול ללא תנאי שיתבצע במקום תשלומי ההטבות הקיימות, תשלום חלקי ומס הכנסה שלילי. הוועדה המליצה לאמץ מודל חלקי של הכנסה בסיסית לצורך ההתנסות הראשונית. מודל זה יאחד לדעת חברי הוועדה את מירב היתרונות המקיימים ביטחון סוציאלי בסיסי ולא יפגע ביתרונות שמושגים באמצעות רווח מעבודה. הומלץ לקיים ניסויים מסוגים שונים לבחינת המודל, חלקם בקנה-מידה לאומי וחלקם בקנה-מידה אזורי.
בינואר 2017 החל בפינלנד ניסוי שכלל כ-2,000 אנשים שהוגרלו מקרב האזרחים אשר קיבלו בעברם דמי אבטלה או קצבה אחרת מהמדינה. במסגרת הניסוי, קיבלו המשתתפים סכום חודשי בלתי תלוי ופטור ממס בסך 560 יורו.
בפברואר 2019 התפרסמו תוצאות חלקיות של הניסוי הפיני. נעשתה השוואה בין קבוצת מקבלי ההכנסה הבסיסית לבין קבוצת ביקורת. בין שתי הקבוצות לא נמצא הבדל בתחום התעסוקה. בקבוצת ההכנסה הבסיסית נמצאו רמת שביעות רצון מהחיים, תחושת רווחה, תחושת ביטחון בעתיד ותפיסת בריאות נפשית טובה יותר באופן משמעותי מאלה של קבוצת הביקורת.
בישראל

בישראל עולות מדי פעם הצעות להפעלת הכנסה בסיסית במסגרת ניסוי שיאפשר את בחינתו ביחס לאופי החברה הישראלי. ב-2018 פרסם מכון המחקר פורום קהלת מחקר והצעה המפרטת כיצד ניתן ליישם מודל של הכנסה בסיסית, בהתבסס על נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
בעקבות התפרצות מגפת הקורונה, בשנים 2020–2021

במהלך שנת 2020, התפרצה ברוב מדינות העולם מגפת הקורונה. השלכותיה הישירות של המגפה, החולי והתמותה ממנה, כמו גם צעדים פוליטיים ומסחריים חריפים שהוטלו על הציבור במדינות השונות לצמצום התפשטות הנגיף (כגון סגרים ובידודים), הביאו לצורך ביישומם של פתרונות כלכליים מקוריים. מדינות רבות ניצלו הזדמנות זו, על מנת לבחון 'יישום רך' של רעיון ההכנסה הבסיסית לכל.
בישראל ניתנו על ידי הממשלה לאזרחים מספר סוגי מענקים והלוואות, אשר היו להם קווי דמיון מסוימים להכנסה בסיסית לכל, אם כי בקנה מידה מצומצם ביותר. היו מי ששיבחו פעולות אלה כצעד בכיוון כלכלי נכון, ואחרים ביקרו המהלך כ"פופוליזם" פוליטי. היו גם מי שקראו ליישום מלא של הכנסה בסיסית לכל בישראל, על רקע המשבר. עם זאת, ממשלת ישראל באותן שנים לא התבטאה רשמית באשר לרצונה לנקוט בצעד שכזה.
בארצות הברית הביעה חברת הקונגרס אלכסנדריה אוקסיו-קורטז תמיכה בהפעלת הכנסה בסיסית לכול, כאמצעי זמני לצורך היחלצות מהמשבר הכלכלי. הנשיא דונלד טראמפ וממשלו, העבירו מספר קטן של תשלומי חירום לכלל האוכלוסייה, אך לא הרחיבו את המנהג.
בקנדה, הממשלה סיפקה תשלומי חודשיים לאוכלוסיות רבות בשם CERB ו-CRB, אשר תפקדו כמעין הכנסה בסיסית חודשית (אם כי לא לכל), לתקופות מוגבלות של מספר חודשים בכל פעם.
באיטליה התפרסמה עצומה הקוראת לממשלה להפעיל הכנסה בסיסית לכול לעת חירום. העצומה קוראת לפשט את הנהלים והקריטריונים לקבלת סיוע מהמדינה.
שר הכלכלה בספרד הודיע על כוונה להפעיל הכנסה בסיסית קבועה לכל האזרחיות והאזרחים. בסוף חודש אפריל הודיעה הממשלה שבכוונתה להתחיל מתכונת מצומצמת של יזמה זו כבר בחודש מאי.
בברזיל הוכרז בתגובה למצב החירום על הכנסה בסיסית של 600 ריאל לחודש לכל אדם בוגר. ההחלטה תקיפה מתחילת המשבר ולמשך שלושה חודשים, עם אפשרות להארכה.
אפשר כי צעדיהם של המדינות והפוליטיקאים, הושפעו משדלנותם של מספר ארגונים בנושא.
(Basic Income Earth Network) BIEN, ארגון בינלאומי להכנסה בסיסית לכול, גם הוא פרסם שורה של יוזמות הכנסה בסיסית במדינות שונות בעולם, בעקבות התפרצות נגיף הקורונה ברחבי העולם בתחילת שנת 2020.
ביקורת

רבים ממבקרי המודל טוענים שעלולה להיווצר פגיעה במוטיבציה לעבודה, וכן במוטיבציה של האזרחים להכשיר את עצמם לעבודה מקצועית, ולהסתגל לשוק העבודה המשתנה במאה ה-21.
טענה נוספת היא כי לא נבחנה התועלת השולית של מענק בלתי תלוי לכל אזרח - לעומת השקעות ממוקדות של אותו הכסף בצורכי משק שונים: תשתיות, חינוך, בריאות או רווחה.
לקריאה נוספת

גאי סטנדינג, הפרקריאט - המעמד המסוכן החדש, הוצאת הקיבוץ המאוחד 2021
הערות שוליים

↑   יוסי דהאן, מעבר למחאה ולמדינת הרווחה, באתר TheMarker‏, 8 ביולי 2013
↑   התוכניות של הרשויות נכשלו וההומלסים בניו יורק נותרו ללא קורת גג וללא הגנה, באתר הארץ, 17 באוקטובר 2019
↑  About basic income
↑  Money for Nothing?
↑  John Stuart Mill, “Of Property,” in Principles of Political Economy With Some of Their Applications to Social Philosophy.
 ראה אור בעברית, בתרגום ב' זיו "עקרונות הכלכלה המדינית והתאמתם לפילוסופיה החברותית היצרנות". יצא לאור מטעם בית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה בתל אביב, 1941 לערך. NLI 990019985900205171
↑   MLK on Economic Justice (Poor People's Campaign), סרטון  באתר יוטיוב
↑   Milton Friedman on Guaranteed Income / Negative Income Tax / Basic Income, סרטון  באתר יוטיוב
1 2  גאי סטנדינג, הפרקריאט - המעמד המסוכן החדש, הוצאת הקיבוץ המאוחד 2021, עמ' 285-302
↑  Joseph Stiglitz on UBI and the future of work
↑   איילת שני, העתידן רועי צזנה: האנושות מגיעה עכשיו לסוגיות קיומיות, באתר הארץ, 4 במרץ 2015
↑  Is a Basic Income affordable?
1 2 3 4  ניצן צבי כהן, ‏האם חלוקת כסף לכולם ללא תנאים יכולה להיות שיטה כלכלית?, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 30 בנובמבר 2016
↑  Money for Nothing?דקה 33
↑  דבר ראשון וסוכנות AP, ‏השוויצרים יצביעו: האם לחלק לכל אזרח 2,600 דולר בחודש?, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 5 ביוני 2016
↑  Kela, the Social Insurance Institution of Finland, released its preliminary report on a universal basic income on March 30th
↑  עמי בן עזרא, ‏2000 אזרחים בפינלנד יקבלו 560 יורו בכל חודש במסגרת ניסוי מרתק, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 25 בינואר 2017
↑  Preliminary Results from the Finland Basic Income Trial, feat. Ylikännö Minna
↑  מיכאל שראל ואורי כץ, הכנסה בסיסית בישראל
↑  מורן אזולאי, ביקורת בקואליציה על מענקי הקורונה: "זו לא תוכנית, זה פופוליזם", באתר ynet, 15 ביולי 2020
↑  https://www.globes.co.il/news/article.aspx?did=1001342176
↑  ניר יעקבי, מענק אוניברסלי ללא תנאים הוא הפתרון הנכון, באתר כלכליסט, 30 ביולי 2020
↑  States: Alexandria Ocasio-Cortez calls for basic income as a response to the corona virus crisis
↑  ESTENDERE IL REDDITO DI CITTADINANZA! SE NON ORA QUANDO?
↑  אסף אוני, ‏ספרד בדרך לשלם הכנסה בסיסית חודשית למיליון איש, באתר גלובס, 20 באפריל 2020
↑  Institui a renda básica de cidadania e dá outras providências.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008751790305171  BNE: XX4678138  BnF: cb167165545 (data)  GND: 4123252-5  LCCN: sh85057603  LNB: 000311582  NKC: ph803136  SUDOC: 172689996 
פוסטר ענק בז'נבה: "מה היית עושה אם היו דואגים להכנסתך?". הכרזה בגודל 8,115.53 מ"ר נקבעה במאי 2016 על ידי ספר השיאים של גינס ככרזה הגדולה בעולם.
מיצג 'רובוטים' בציריך התומכים בהכנסה בסיסית אוניברסלית על רקע ההנחה שכמות העבודה הנחוצה צפויה לקטון עם ההתפתחות הטכנולוגית. (בשלטים: 'הכנסה בסיסית בקרוב' ו'אנחנו אוהבים בני אדם')
אירווינג ברלין

| --- | --- |

 לידה:  11 במאי 1888 טולוצ'ין, פלך מוהילב, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  22 בספטמבר 1989  (בגיל 101) ניו יורק, ארצות הברית 
 שם לידה:  Израиль Моисеевич Бейлин 
 שם במה:  Irving Berlin 
 מקום קבורה:  בית הקברות וודלואן 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית, האימפריה הרוסית 
 תקופת הפעילות:  מ-1907 
 סוגה:  וודוויל, מחזמר 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 חברת תקליטים:  קולומביה רקורדס 
 בן או בת זוג:  Dorothy Goetz (פברואר 1912–17 ביולי 1912) Ellin Berlin 
 צאצאים:  Mary Ellin Barrett 
 פרסים והוקרה:  פרס גראמי למפעל חיים (1968)  פרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר (4 במרץ 1943)  מדליית החירות הנשיאותית  מדליית החירות  מדליית הזהב של הקונגרס  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד 
 פרופיל ב-IMDb
 
Alexander's Ragtime Band, Edison Amberol cylinder, 1911
אירווינג ברלין (באנגלית: Irving Berlin; ‏נולד בשם ישראל ביילין 11 במאי 1888 – 22 בספטמבר 1989) היה פזמונאי ומלחין יהודי אמריקאי, יליד האימפריה הרוסית, כותב פורה שרבים מהשירים שכתב והלחין למחזות זמר הפכו לנכסי צאן ברזל של התרבות הפופולרית האמריקאית.
קורות חיים

ברלין נולד לפי מקורות אחדים בעיר מוגילב שבבלארוס ולפי מקורות אחרים בעיר טיומן שבמזרח רוסיה, בשם ישראל איזדור ביילין, אחד משמונה ילדיו של שוחט (לפי מקורות אחרים - חזן). בשנת 1893 היגרה המשפחה לארצות הברית והשתקעה בניו יורק. כאשר ברלין היה בן שמונה, מת אביו והוא נאלץ לצאת לעבוד לפרנסת המשפחה. בין השאר עבד כמוכר עיתונים וכמלצר מזמר.
הלהיט הגדול הראשון שלו היה השיר Alexander's Ragtime Band, שנכתב בשנת 1911 וזכה מאז לביצועים רבים, כולל אלו של לואי ארמסטרונג, בינג קרוסבי וריי צ'ארלס. היה זה הראשון בשרשרת ארוכה של להיטים.
בשנת 1917, התגייס לצבא ארצות הברית במהלך מלחמת העולם הראשונה, והופיע במחזמר Yip Yip Yaphank אשר הוצג בבסיס Camp Upton בניו יורק.
בין שיריו הנודעים האחרים: God Bless America הפטריוטי, שהיה למעין המנון שני בארצות הברית, את Anything You Can Do, There's No Business Like Show Business מתוך המחזמר "אנני אוקלי אשת לפידות", את Remember ואת White Christmas, שבביצועו של בינג קרוסבי נמכר בלמעלה מ-100 מיליון עותקים וזכה בפרס האוסקר. השיר שובץ גם בסרט המוזיקלי "חג מולד לבן" (1954). ב-1948 כתב והלחין את שירי הסרט "מצעד הפסחא" שבו כיכבו פרד אסטר וג'ודי גרלנד. את כל אלה ורבים אחרים כתב והלחין מבלי שידע לקרוא או לכתוב תווים. גם בקולנוע שלח את ידו והלחין עשרות פסי-קול. שירו Blue Skies הושר על ידי אל ג'ולסון בסרט המדבר הראשון, זמר הג'אז.
ב-1953 הופק הסרט המוזיקלי "קרא לי מאדאם" עם שירים שלו. ב-1954 הופק הסרט המוזיקלי "ריתמוס הדמים" ובו שולבו שירים שכתב.
שירו הידוע Cheek to Cheek תורגם לעברית תחת השם "עדן", על ידי עלי מוהר ובוצע על ידי גידי גוב. שירו Puttin' on the Ritz תורגם בידי אבי קורן כ"לך לשפת הים". את השיר בתרגום זה ביצעה להקת הכל עובר חביבי.
ברלין היה נשוי פעמיים, בראשונה לדורותי גץ ב-1912, שנפטרה מטיפוס הבטן 5 חודשים לאחר נישואיהם, ובשנית לאלין מקיי ב-1926, בתו של תעשיין אמיד. מנישואיו השניים נולדו לו שלוש בנות ובן, שנפטר בינקותו.
ב-1954 הוענקה לו מדליית הזהב של הקונגרס וב-1977 העניק לו הנשיא ג'רלד פורד את מדליית החירות הנשיאותית, שני עיטורי הכבוד הגבוהים ביותר בארצות הברית.
ברלין נפטר מהתקף לב בניו יורק, בגיל 101.
לקריאה נוספת

Michael Freedland, Irving Berlin, Stein and Day, 1974 (הספר בקטלוג ULI)
Mary Ellin Barrett, Irving Berlin: a Daughter's Memoir, Simon & Schuster, 1994 (הספר בקטלוג ULI)
Charles Hamm, Irving Berlin: Songs from the Melting Pot: the Formative Years, 1907-1914, Oxford University Press, 1997 (הספר בקטלוג ULI)
Edward Jablonski, Irving Berlin: American Troubador, H. Holt, 1999 (הספר בקטלוג ULI)
Jeffrey Magee, Irving Berlin's American Musical Theater, Oxford University Press, 2012 (הספר בקטלוג ULI)
Sheryl Kaskowitz, God Bless America: the Surprising History of an Iconic Song, Oxford University Press, 2013 (הספר בקטלוג ULI)