stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צבי הירש הורוביץ (דרזדן)
ביוגרפיה

צבי הירש הלוי הורביץ, נולד בשנת תרל"ב, כבן שלישי לאביו הרב חיים אריה לייבוש הורוביץ רבה של קהילות קרקוב וז'ובקבה ומחבר הספר חיי אריה, וכנכד לשושלת רבנים מפורסמת, כאשר סבו, הרב שאול הורביץ רבה של טיסמניץ, למדו תורה ואף התכתב עמו ארוכות בסוגיות. אמו, הרבנית ציפורה, הייתה בתו של הנדבן מיכאל צבי ציפרעס שהקים בית כנסת מפואר בקרקוב.
לצד לימודיו התורניים במסגרת הקבועה של בן רב, שבהם עשה חיל והפגין יכולות חידוש, נכבש בחקר תולדות עם ישראל, ובבקיאות בקורות הקהילות היהודיות באירופה שבהן הפך לחוקר נחשב. אביו שהוציא אז לאור את ספרו חיי אריה, הוסיף בו גם חידושים והערות מ”מבני הצעיר והחריף”.
באותן שנים קשר ידידות עם הרב חיים נתן דמביצר ששירת לצד אביו של הורביץ בבית הדין בקרקוב. דמביצר שנחשב מומחה להיסטוריה של עם ישראל וההיסטוריון של הקהילה היהודית בלבוב נעזר בידיעותיו של הנער הצעיר כדי להשלים את ספרו המונמנטלי כלילת יופי על קורות קהילת לבוב. כך גם שלח הערות לחוקר שלמה בובר שעסק באותם ימים בהשלמת ספרו '"אנשי שם'" העוסק גם הוא בחקר מנהגי קהילת לבוב וקורות רבניה בין השנים 1500 ל-1800.
בעיקר הפך לאוטוריטה בתחום חקר משפחת אבותיו משפחת הורוביץ המיוחסת שלה הקדיש אף חיבור מיוחד בשם תולדות משפחת הורוויץ. עוד בנערותו סייע לחוקרים ורבנים שמחקריהם עסקו בתולדות המשפחה. בשנת תרמ"ט, פרסם הרב אליעזר אפרתי כנספח לספרו הביוגרפי דור ודורשיו מכתב שכתב לו הורביץ הנער ביחד עם אחיו הרב אלעזר משה, העוסק בחקר משפחת הורביץ. המחבר המלומד מקדים בתחילת המכתב ומציין את צעירותם בשנים של שני ”בחורי חמד המפורסמים לעילוים”. סייע גם לחוקר פנחס פסיס שהוציא לאור את המונוגרפיה עטרת הלווים העוסקת בתולדותיו של אחד מראשי משפחת הורביץ, רבי ישעיה הלוי הורוביץ מחבר הספר שני לוחות הברית.
אחרי נישואיו עם פייגה בת הגביר ר' יצחק ברל ויענטשר מדוקלה, החל לגלות מעורבות רשמית בשדה התורני והמחקרי. היה מרבה לשלוח מאמרים והערות תורניות ומחקריות לקבצים תורניים שהתפרסמו בתקופתו. בין השאר פרסם מאמר בספר זיכרון לראשונים של הרב חיים צבי תאומים, העוסק בתולדות העיר קולומיאה וחכמיה; בספר התורני נאם יהודה של הרב יהודה אידל ברוידא מברלין על מסכתות הש"ס; בספר פינות הבית של הרב צבי יחזקאל מיכלזון מפלונסק ובספרו גדולת יונתן חלק ב'. כמו כן פרק בספר דור דעה של הרב החוקר יקותיאל אריה קמלהאר דור דעה מבוסס על חומר שקיבל מהורביץ.
ביוגרפיה > ברבנות קהילות

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה ופלישת הכוחות הרוסים לגליציה, חל מפנה בחייו. הוא נאלץ לעזוב את ביתו ויצא עם משפחתו בברנו בירת מוראביה. מאות הפליטים ייסדו בעיר קהילה משלהם "מחזיקי הדת" ובחרו בהורביץ לרב ואב בית דין.
במשך השנתיים הבאות, עד קיץ תרע"ו הוא התמסר לביסוס מוסדות הקהילה. הקים תלמוד תורה לילדים ובתי תמחוי לעניים. כך מינה שוחטים והקים מערך כשרות על האיטליזים כדי לאפשר לפליטים לצרוך בשר משחיטתם העצמאית.
לאחר שהתפזרו הפליטים ופורקה הקהילה, עבר לכפר סכוונינגן (שוונינגן) הסמוך להאג שבהולנד. גם שם התרכז קיבוץ גדול של פליטים יוצאי גליציה, לצד יוצאי אנטוורפן. גם שם התמנה לרב והתמסר להנהגת הציבור, הקים ישיבה ומסר בה שיעורי גמרא ”עם פלפולים יקרים ונחמדים”.
ביוגרפיה > כתבי הגאונים

בתקופת מגוריו בהולנד, המשיך להתעסק במחקר וביבליוגרפיה. הוא התוודע אז לקרובי משפחתו, נכדיו של הרב ישכר דב ברנשטיין רבה של האג ואספן כתבי יד מושבע, שבספרייתו נמצאו ספרים ישנים ובעיקר כתבי יד של אבות משפחתו, וביניהם אף סדרת התכתבות תורנית עם אביו. הנכדים סיפרו שאחרי פטירתו נמכרה הספרייה והתפזרה בין אספנים וספרנים.
הורביץ פתח במסע לאיסוף הכתבים, משום שחש כי זו הסיבה שבשלה נאלץ לגלות להולנד כדי להציל את כתבי אבותיו. בסופו של חיפוש מאומץ, מצא בעלית גג ”ארגז מלא ניירות כתבים ומכתבים שונים, ובהם מצאתי איזה מאות מכתבים מזקניי הגאונים זצ"ל ומשאר גדולי הדור ומבני משפחתנו הרוממה... והנה מיד בראותי את כתבי יד קודש הללו טמונים וגנוזים שמה, אחזתי באיזה מהם והביאותים אל ביתי, למען אוכל לעת מצוא להוציאם לאור”
כעבור כמה שנים הוציא לאור חלק נכבד מהמכתבים בספרו כתבי הגאונים, כאשר לכל מכתב ומכתב מקדים הורוביץ הקדמה ביוגרפית ארוכה שמספרת את קורותיהם של כותבי המכתב ונמעניו. ביניהם מופיעים כתבים בהדפסה ראשונה מאת הגאון מווילנה ואחיו הרב ישכר דב, רבי יהונתן אייבשיץ, ורבי יעקב יהושע פלק; רבי משולם איגרא, רבי יצחק הלוי הורוביץ ועוד רבים.
בנספחי הספר הוסיף הורוביץ מאמרים ל"תולדות עיר זאמושטש ורבניה"; "תולדות רבנות המדינה של פולין, לבוב וקראקוב" ו"דברים חדשים על ועד ארבע ארצות.
נספח חשוב בספרו המופיע תחת הכותרת "כתבי ישנים" עוסק בפולמוס שעורר בן משפחתו שאול ברלין שהוציא לאור את הספר בשמים ראש שיוחס לרא"ש ונחשב לזיוף פסאודואפיגרפי. הורוביץ מלבן את האשמות ומברר את הטיעונים.
ביוגרפיה > ברבנות דרזדן

ב-1919, כשוך מלחמת העולם, הקימו פליטי מזרח אירופה את קהילת שומרי הדת בדרזדן שבגרמניה, והזמינו את הורביץ לכהן ברבנות. בעקבות הצלחתו, הוא מונה ב-1926 גם לרבה של הקהילה העתיקה וכרבה הראשי של העיר.
באוקטובר 1939 כשהחלו הנאצים לאסור יהודים ולגרשם לפולין, הצליח הורביץ לחמוק מהמאסר ברגע האחרון. אך אשתו נאסרה וגורשה לזבונשין שבגבול הגרמני-פולני. זמן קצר לאחר מכן השיג – בעזרת הרב הראשי לבלגיה דר' וינר – אשרת כניסה, ועבר להתגורר באנטורפן שאליה הצליח להבריח גם את אשתו ואת ספרייתו הגדולה.
באביב 1940 עם פלישת הגרמנים לבלגיה, ברח עם משפחתו לניס שבצרפת, שם התגורר עם משפחתו, עד לפטירתו בי' באייר תש"ה. כאשר על פי צוואתו נקבר בבית העלמין העתיק של קהילת ניס, המופרד מקברי המקומיים במחיצה.
משפחתו

בניו: אברהם, חיים אריה, ומשולם יששכר.
חתניו: הרב ד"ר אפרים זוננשיין רב בבידגושץ, ויהודה אריה נוימרק.
כתביו

זיכרון צבי – שאלות ותשובות וביאורי הלכה, מוסד הרב קוק, ירושלים תשל"ג
לתולדות הקהילות בפולין – מחקרים לקורות הקהילות היהודיות במזרח אירופה, מוסד הרב קוק ירושלים תשל"ח
ראו גם

משפחת הורוביץ
דרזדן
לקריאה נוספת

טוביה פרשל, הרב ר' צבי הירש הלוי איש הורוויץ – דרזדן, בתוך אלה אזכרה חלק ה' עמ' 148, הוצאת המכון לחקר בעיות היהדות החרדית, ניו-יורק תשכ"ג (הקישור לאתר טוביה פרשל)
יהושע הורוביץ, חוקר תולדות הרבנות בפולין, הצופה, ט"ו בסיוון תש"ל
"על המחבר" מאת יצחק רפאל בתוך ספרו לתולדות הקהילות בפולין, מוסד הרב קוק, ירושלים תשל"ח
הערות שוליים

↑  על פי טוביה פרשל במאמרו  ר' צבי הירש הורוויץ מדרזדן הספר הודפס בשנת תרצ"ה (1936) ביחד עם עוד חוברת פרי עטו ביחד עם מהדורה ערוכה ומתוקנת של התלמוד הירושלמי בעריכת אחיו.
↑  בחקר המשפחה החל כבר אביו, שבפתיחה לספרו חיי אריה כתב את אילן היוחסין הראשון של המשפחה, שככל הנראה היווה בסיס לספרו המקיף של הבן
↑  ווילנא, תרמ"ט
↑  ווארשה, תרס"ב
↑  קאלמיא, תרע"ה
↑  ברלין, תרפ"ד
↑  פיעטרקוב תרפ"ד
↑  מ. וונדר באנציקלופדיה מאורי גליציה חלק ב' עמ' 333
↑  מתוך הקדמתו לכתבי הגאונים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311538605171  PLWABN: 9810644599405606  GND: 1053135327  ISNI: 0000 0001 1590 8845  LCCN: no2008007406  VIAF: 7188923   WorldCat (עם VIAF): 7188923
קיילה בארון

| --- | --- |

 לידה:  19 בספטמבר 1987 (בת 37) פוקטלו, ארצות הברית 
 מידע כללי
 השכלה:  קולג' פרטהאוס  האקדמיה הימית של ארצות הברית  תיכון ריצ'לנד 
 עיסוק בעבר:  לוחמת צוללות
 תקופת השירות:  2017–הווה (כ־8 שנים)
 זמן שהייה בחלל:  253,599 דק' 
 משימות
 SpaceX Crew-3 
 עיטורים
 מדליית ציון לשבח  מדליית הישגים 
 
קיילה בארון (באנגלית: Kayla Jane Barron, נולדה ב-19 בספטמבר 1987) היא טייסת חלל אמריקאית בנאס"א, קצינה לוחמת בצוללות של הצי ארצות הברית. בארון עברה הכשרה של שנתיים של נאס"א לטיסה לתחנת החלל הבינלאומית כחלק מהתוכנית המאוישת המסחרית שהיא שיתוף פעולה בין נאס"א לחברת SpaceX. בארון הצטרפה לצוות SpaceX Crew-3, כחלק מהמשלחת ה-66/67, היא המריאה לחלל ב-10 בנובמבר 2021 ונחתה חזרה בכדור הארץ ב-6 במאי 2022 אחרי שהייה של 176 ימים בחלל.
בארון היא חלק מתוכנית ארטמיס שמטרתה להטיס אדם לירח עד שנת 2025.
ראשית חייה

קיילה סאקס נולדה ב-1987 בעיירה פוקטלו באיידהו, ארצות הברית להוריה לורי וסקוט סאקס. משפחתה עברה לריצ'לנד וושינגטון שם סיימה את תיכון ריצ'לנד ב-2006.
השכלה

בארון התגייסה לאקדמיה של הצי הימי האמריקאי וסיימה ב-2010 תואר ראשון בהנדסת מערכות מידע בהצטיינות יתרה. מונעת על ידי רצון להשפיע על שינויי אקלים אנתרופוגניים, והצורך העולמי באנרגיה חלופית, הצטרפה בארון ללימודי תואר שני בהנדסה גרעינית בקולג' פטרהאוס באוניברסיטת קיימברידג' בלונדון. היא סיימה את התואר בשנת 2011. מחקריה לתואר שני התמקדו במודלים של מיחזור דלק עבור הדור הבא של כורים גרעיניים הפועלים על דלק תוריום. כורים כאילו נקראים כור גרעיני תת-קריטי מונע האצה.
קריירה צבאית

לאחר שסיימה תואר שני הייתה בארון אחת מקבוצות הנשים הראשונות שנכנסו כלוחמות בצוללות של הצי האמריקאי. היא השתתפה בתוכנית הכשרה של הצי לקצונה של צוללות וצורפה לצוללת USS Maine באוהיו.
בארון סיימה שלושה סיורים כקצינת אוגדה. לאחר סיום שירותה על הצוללת הצטרפה לאקדמיה הימית בתור עוזרת מפקח ראשי.
קריירה בנאס"א

ביוני 2017, נבחרה בארון לאחת מ-12 אסטרונאוטים בכיתה ה-22 של נאס"א. התמקדות לימודי החלל הייתה על תחזוקת מערכות שונות, לימודי רוסית ועוד, מתוך מטרה לטוס לתחנת החלל הבין-לאומית, ובעתיד לטוס לירח ולמאדים. היא סיימה את הכשרתה ב-2020 במרכז החלל ג'ונסון ביוסטון, טקסס.
היא צורפה להכשרת צוות SpaceX Crew-3. היא המריאה לחלל ב-10 בנובמבר 2021 כחלק מצוות שהצטרף ל-66/67. במהלך השהייה בחלל היא יצאה לשתי משימות מחוץ לתחנה. הצוות נחת במפרץ מקסיקו ב-6 במאי 2022 אחרי שהייה של 176 ימים בחלל.
חיים אישיים

קיילה בארון נשואה לתום בארון, קצין בכוחות המיוחדים של צבא ארצות הברית. תחביביה הם טיולים, ריצות וקריאת ספרים. לבארון יש רישיון כטכנאית רדיו חובבים.
הוקרה ופרסים

בארון היא לוחמת צוללות מוסמכת. במהלך הקריירה הצבאית שלה הוענקו לבארון שתי מדליות מצי ארצות הברית: מדליית ציון לשבח ומדליה להשגים, כמו כן היא קיבלה ציון לשבח יחידתי של הצי וסרט E של הצי. בנוסף הוענקו לה מדליית שירות ההגנה הלאומי ומדליית המלחמה העולמית בטרור.
הערות שוליים

↑  ERIC ROSANE, Tri-Cities NASA astronaut returned to her high school. Here’s what students wanted to know, Tri City Herald, ‏SEPTEMBER 14, 2022
↑  Biography | Gates Cambridge, Gates Cambridge -, ‏2020-06-25 (באנגלית)
↑  אליסף קוסמן, הידען, ה-12 שנבחרו מתוך 18,300: האסטרונאוטים החדשים של נאס"א, באתר ynet, 8 ביוני 2017
↑  Former Navy Track Athlete Kayla Barron Selected to 2017 NASA Astronaut Candidate Class, patriotleague.org (באנגלית)
↑  Astronaut Kayla Barron | NASA, web.archive.org, ‏2021-04-27
צוות SpaceX Crew-3 ב-2022, בארון ראשונה מימין
רולף גינתר

| --- | --- |

 לידה:  8 בינואר 1913 ארפורט, הקיסרות הגרמנית 
 התאבד:  אוגוסט 1945 (בגיל 32) אבנזה, אוסטריה 
 מדינה:  גרמניה 
 דרגה:  שטורמבאנפיהרר 
 
רולף גינתר (בגרמנית: Rolf Günther; ינואר 1913 – אוגוסט 1945) שימש כסגנו של אדולף אייכמן וכממונה האחראי על תיאום הרכבות בגטאות. היה פושע מלחמה נאצי שהגיע לדרגת שטורמבאנפיהרר. הוא נתפס על ידי האמריקאים ונשלח למחנה השבויים אבנזה. באוגוסט 1945, בהיותו בשבי, התאבד באמצעות נטילת רעל.
סוגיית העיקורים

אייכמן כינס ישיבה בין-מינסטריונית לדיון בשאלת היהודים, כיוון שנודע לו מתוך מכתב מאת ס"ס אוברפירר ויקטור בראק אל היינריך הימלר מן ה-23 ביוני 1942 (NO-205) על שיטת עיקור חדשה באמצעות קרני רנטגן; לא זו בלבד שהייתה 'זולה באופן יחסי' אלא אף אפשרה את עיקורם של אלפים תוך פרק זמן קצר ביותר. הדיון הבין מיניסטריוני השני בדבר התוכנית העיקורים נערך ב-27 באוקטובר 1942 במשרדו של אייכמן בברידרפריינס האוס. בפרוטוקול הישיבה צוינו המשתתפים; אייכמן, ועוזרו גינתר, ס"ס שטורמבאנפירר זור, והאופט-שטורמפיהרר אוטו הונשה: וכן שלושה פקידים נוספים של המשרד הראשי לביטחון הרייך, ונציגי מיניסטריונים אחרים. פרוטוקול הישיבה מגלה כיצד לחץ המשרד הראשי לביטחון הרייך לקבלת החלטה חיובית בדבר עיקורם של צאצאי הכלאיים בגרמניה. נציגיו ניסו לפזר את חששותיהם של המיניסטריון לענייני פנים ומיניסטריון המשפטים, אשר טענו כי מבצע העיקור יצריך מספר רב של מיטות פנויות בבתי החולים. הם טענו כי השיטות החדשות שהומצאו זה עתה לא יהיה כלל צורך בטיפולים מסובכים, וכי יש בהן אפילו כדי לאפשר את הסוואת הפעולה. על 'השגים מדעיים' חדשים אלו היו בידי אייכמן ואנשי מטהו ידיעות מדויקות ביותר; שכן נמסרו להם ברציפות דוחות על השימוש באסירים יהודיים לשם ניסויי עיקור שנערכו, למשל באושוויץ ובראוונסבריק.
בעת משפטו בירושלים הכחיש אייכמן שהייתה לו אחריות כלשהי לעיקורים, לטענתו הימלר הטיל על ממלא מקומו, גינתר, תפקיד מיוחד (פרוטוקול מישיבות מס' 79 102).
מותו

לאחר מותו של אחיו בידי פרטיזנים בחודש מאי 1945, גינתר התאבד בעזרת רעל בחודש אוגוסט 1945 כאשר הוחזק על ידי האמריקאים בכלא אבנזה. רולף שימש כממלא מקומו הקבוע של אייכמן בינואר 1961 הוכרזו האחים גינתר על ידי הקטגור הראשי ה. וולף בפרנקפורט דמאיין, כעבריינים נמלטים, והוצאה פקודת מעצר נגדם; וכן הוכרז על פרס של 10,000 מארק לתפיסתו של כל אחד משני האחים.
הערות שוליים

1 2  וסילי קמפנר, מקצוע השמדה, הוצאת שוקן, 1963, עמ' 162-163.
↑  יעקב לזוביק, הביורוקרטים של היטלר, הוצאת מאגנס, 2001, עמ' 100
↑  יעקב לזוביק, הביורוקרטים של היטלר, הוצאת מאגנס, 2001, עמ' 112-113
↑  וסילי קמפנר, המקצוע השמדה, הוצאת שוקן, 1963, עמ' 105
↑  וסילי קמפנר, המקצוע: השמדה, הוצאת שוקן, 1963, עמ' 302-304
↑  וסילי קמפנר, מקצוע השמדה, הוצאת שוקן, 1963, עמ' 309
↑  וסילי קמפנר, המקצוע: השמדה, הוצאת שוקן, 1963, עמ' 325
↑  יעקב לזוביק, הביורוקרטים של היטלר, הוצאת מאגנס, 2001, עמ' 98
↑  וסילי קמפנר, המקצוע: השמדה, הוצאת שוקן, 1963, עמ' 309-308
↑  וסילי קמפנר, המקצוע:השמדה, הוצאת שוקן, 1963, עמ' 340-341,347
↑  וסילי קמפנר, המקצוע: השמדה, הוצאת שוקן, 1963, עמ' 205
↑  וסילי קמפנר, המקצוע: השמדה, הוצאת שוקן, 1963, עמ' 205-206
↑  וסילי קמפנר, המקצוע: השמדה, הוצאת שוקן, 1963, עמ' 175
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262389205171  GND: 122146239  ISNI: 0000 0000 7864 929X  LCCN: nr99025721  VIAF: 27946181   WorldCat (עם VIAF): 27946181
שאול גרוס

| --- | --- |

 לידה:  5 בספטמבר 1973 (בן 51) ירושלים, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל, ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1992
 סוגה:  רוק, פולק, רגאיי, מוזיקה לילדים
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  גיטרה, מפוחית, מנדולינה
 חברת תקליטים:  נענע דיסק, OrganicRecords, התו השמיני
 
להקת קנגורו, 2004
הרכב מוזיקה אורגנית, מתוך המופע "סיפורים מארץ קולילי"
שאול גרוס (נולד ב-5 בספטמבר 1973) הוא זמר-יוצר, מפיק מוזיקלי, איש חינוך ומטפל.
ביוגרפיה

שאול ("שאולי") גרוס נולד בירושלים, למשפחה דתית והתחנך בזרם הדתי-לאומי. בגיל 15 נטש את הדרכים המקובלות והחל במסע ארוך לחיפוש עצמי שכלל תחנות בישראל, בהודו ובאירופה.
את להקתו הראשונה - זיזיטריפו, הקים במהלך שירותו הצבאי. הלהקה הייתה חלק מזרם הגל החדש הירושלמי של ראשית שנות התשעים. לאחר שירותו הצבאי נסע למסעות בהודו, לתקופה שעיצבה את תפיסתו ונטייתו הרוחנית והמוזיקלית. עם שובו למד מוזיקה ברימון - בית ספר למוזיקה, ובהמשך למד חינוך בירושלים. לימודי החינוך השפיעו עליו לעתיד ליצור מוזיקה לילדים.
במקביל ללימודיו החל את דרכו כמוזיקאי פעיל. בשנת 2000 הקים בירושלים את להקת הרגאיי קנגורו (נקראה גם "כן-גורו" ו"קנגורו"). הלהקה ביצעה משיריו של גרוס, והייתה מחלוצי הרגאיי בישראל, עם טקסטים ששילבו מחאה חברתית ופוליטית עם קריאה להתעוררות רוחנית.
הלהקה, שהופיעה ברחבי ישראל בשנים 2000–2007, הוציאה את אלבום הבכורה ב-2005, בהפקה מוזיקלית של אסי אילון. בשנת 2007, לאחר שבמהלך היותו סטודנט לחינוך, נחשף לרפרטואר רחב של שירי ילדים, רובם לא מוכרים, בניהם שירים שנכתבו במיוחד לכיתה או לגן-ילדים מסוים על ידי מורים ומחנכים מהזרם האנתרופוסופי. כך נולד ההרכב "מוזיקה אורגנית", שבמהלך השנים הפך להרכב והוציא שבעה אלבומים עד כה - אלבומים של שירי ילדים המשלבים שירים שליקט מגני ובתי-ספר ולדורף בארץ ובעולם, לצד קלאסיקות ישראליות.
האלבום הראשון בסדרה, "שיר מבוקר עד ליל", יצא בשנת 2007 והפך עם השנים לקלסיקה, וזכה למעמד אלבום זהב בשנת 2018. בשנת 2015 הפיק את המופע המוזיקלי "סיפורים מארץ קולילי", בבימויה של ירדן בר-כוכבא. המופע משלב אגדות-עם ושירים מהרפרטואר של מוזיקה אורגנית, מחמשת האלבומים.
בשנת 2010 החל לעבוד על אלבום הסולו הראשון שלו - אודיסיאה עברית. האלבום ראה אור בשנת 2016, ובו מתארח אהוד בנאי בדואט לתרגום של "Girl From the North Country" של בוב דילן.
לצד עיסוקו בהפקות מוזיקליות, עוסק בייעוץ ביוגרפי - שיטת טיפול המשלבת פסיכותרפיה עם ידע אנתרופוסופי.
אלבומים

קנגורו- קנגורו (2005)
שיר מבוקר עד ליל - מוזיקה אורגנית (2005)
שיר לסתיו - מוזיקה אורגנית (2008)
שיר לחורף - מוזיקה אורגנית (2010)
שני/אחרון/אוק' - יופי (מעבד ומפיק מוזיקלי, 2010)
שיר לאביב ולקיץ - מוזיקה אורגנית (2012)
שיר לעת ערב - מוזיקה אורגנית (2015)
אודיסיאה עברית (אלבום סולו ראשון, 2016)
סיפורים מארץ קולילי - מוזיקה אורגנית (2017)
שיר לוסיפור לכל עת (פורמט ספר) - מוזיקה אורגנית (2018)
רוקסטאר, כפרה

רוקסטאר, כפרה הוא אלבום סולו הבכורה של הראפר הישראלי המנוח נועם כהן, המכונה בשם הבמה נומי. האלבום יצא לאור ב-8 בספטמבר 2019, כאשר הוא מורכב מ-10 שירים, ואורכו 34 דקות ו-50 שניות. אלבום זה היה גם האחרון של האמן אשר נהרג בתאונת אופנוע שנתיים מאוחר יותר.
מתוך האלבום יצאו כסינגלים "לא במקרה", "עלים ברוח", "רוקסטאר כפרה" ו"בית".
רקע והפקה

כל שירי האלבום הופקו על ידי גיא קושנירסקי באולפני SevenStudio אשר היה אחראי גם על המיקס ביחד עם אביחי נפתלי, שהיה אחראי גם על המאסטרינג באולפני הרפת.
האלבום החל לרקום עור וגידים בשנת 2017 לאחר שחזר לארץ מארצות הברית. נועם חשב שיתחיל את האלבום שם, אך צעד זה לא צלח בטענה שלפיה סיפר באחד הראיונות עימו: "אמנם כתבתי הרבה, אבל הבנתי שאלבום לא ייצא שם, כי אני צריך את הבלאגן של הארץ". השירים באלבום נוגעים בחייו האישיים, כמו גם המרדף אחר חלומותיו להיות אמן מצליח. את ההשראה ליצירת האלבום קיבל מאמנים שאהב כמו משין גאן קלי, ג'יי קול, ילאוולף וג'י-איזי. בשנת זו החליט שאת האלבום המלא הראשון שלו הוא רוצה לעשות ליד חבר הילדות שלו, תום גוטמן – הראפר "טיאובי", המתגורר בארצות הברית. נועם ארז עצמו וטס ללאס וגאס במטרה לקבל השראה ולנסות לכתוב שם ולהקליט את האלבום "רוקסטאר, כפרה". ההשראה לאלבום לא הגיעה; לעומת זאת, מה שכן קרה היה שנועם נכנס עם תום לאולפנו, וכשהשניים שיכורים מוויסקי הם הקליטו שיר אחד, שהיה אמור להיות חלק מתוך אלבום משותף, שתכננו בעתיד להפיק אשר ייקרא בשם "האחים בלוז". בחודש דצמבר של 2022, תום הפיק את השיר המשותף והוציא אותו לאור כחלק מאלבום לזכרו של נועם שנקרא בשם "ג'ון בלושי", כשכולו הוקדש למשפחתו של נועם.
הוצאה

בשנת 2017, נועם החל לעבוד על יצירת אלבום הבכורה שלו, כאשר ב-21 במאי 2019 יצא הסינגל הראשון, "לא במקרה". ב-9 ביוני, הסינגל השני, "עלים ברוח", יצא לאור. הסינגל הבא, שנקרא כמו שם האלבום, "רוקסטאר כפרה", יצא לאור ב-14 ביולי. שלושת סינגלים אלו שוחררו כווידאו קליפ, בעוד הסינגל האחרון מהאלבום, "בית", שוחרר בסגנון אנימציה, אותו הפיק ארז שני. ב-3 בנובמבר, וידאו קליפ אחרון מהאלבום לשיר "אין לי זמן", שוחרר כשבוע לפני השקת האלבום. וידאו קליפ זה הוא מקבץ שיחות בינו לבין אימו, העוסק בהסבר למה אין לו זמן להיות בקשר רציף מתוך שאיפה לרדוף אחר הגשמת החלום להיות אמן מצליח וכל מה שצריך אמן לעשות בדרכו אל הפיסגה והאם זה שווה בכלל.
האלבום "רוקסטאר, כפרה" שוחרר במלואו בפלטפורומות השונות ב-8 בספטמבר. מנהלו האישי של נועם, שגיא דהן, דחף אותו לבצע הופעה מקצועית יותר, השונה מהופעותיו הקודמות בהן ביצע את שיריו על גבי ביטים. השניים בשיתוף עם גיא קושנירסקי, פנו אל הבסיסט, פאשה דובוביק, שדאג לבחירת והקמת הלהקה אשר כללה את דובוביק, ניר מרדן ומיכאל מיטל, להקה שליוותה אותו במופע ההשקה שנקבע ל-9 בנובמבר במועדון הבארבי בתל אביב. לאחר מופע השקת האלבום, נועם ולהקתו יצאו לסיבוב הופעות ברחבי הארץ מחיפה ועד לבאר שבע, סיבוב זה זכה לכינוי "טור קוביין, באנג!". הופעתו האחרונה בסבב התבטלה עקב התפרצות מגפת הקורונה.
ב-3 באוקטובר 2021, נועם תוכנן להופיע במועדון ה"כולי עלמא" בתל אביב, הופעה ראשונה לאחר המגפה, אולם, הוא נהרג בתאונת אופנוע יומיים לפני קיום המופע.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | שלי  | 2:40 |
| 2. | לא במקרה  | 3:21 |
| 3. | בית  | 3:53 |
| 4. | עלים ברוח  | 3:35 |
| 5. | עוד לילה  | 4:22 |
| 6. | עד שהכל יתפוצץ  | 2:08 |
| 7. | רוקסטאר, כפרה  | 3:26 |
| 8. | אמור פו  | 3:10 |
| 9. | ללכת  | 3:32 |
| 10. | אין לי זמן  | 4:43 |
| משך כולל: | משך כולל: | 34:50 |
הערות שוליים

↑  רן בוקר, הראפר נועם "נומי" כהן נהרג בתאונת אופנוע בגיל 29, באתר ynet, 2 באוקטובר 2021
↑  "רוק סטאר, כפרה" / נומי בראיון לאתר שבע
↑   האחים בלוז - טיאובי ונומי, סרטון בערוץ "TOB Official Channel - הערוץ הרשמי TOB", באתר יוטיוב (אורך: 04:35)
↑   נומי - לא במקרה, סרטון בערוץ "נומי - NUMI", באתר יוטיוב (אורך: 03:23)
↑   נומי - עלים ברוח, סרטון בערוץ "נומי - NUMI", באתר יוטיוב (אורך: 04:00)
↑   נומי - רוקסטאר כפרה, סרטון בערוץ "נומי - NUMI", באתר יוטיוב (אורך: 03:26)
↑   נומי - בית, סרטון בערוץ "נומי - NUMI", באתר יוטיוב (אורך: 03:54)
↑  נועם "נומי" כהן מודיע על יציאת אלבום הבכורה לאור באתר אינסטגרם
↑  "נומי" מבשר על הופעת השקה לאלבום במועדון ה"בארבי" באתר אינסטגרם
↑  "עובד חזק על האלבום החדש, ועד שזה יקרה, החלטנו לפתוח הופעה אינטימית וחד פעמית בכולי עלמא, תל אביב." באתר אינסטגרם
↑  הילדות בבאר שבע ועד למופע שהיה אמור לקרות בכולי עלמא-נפרדים מנומי
↑  עמי פרידמן, בגיל 29: הראפר "נומי" נהרג בתאונת אופנוע, באתר ישראל היום, 2 באוקטובר 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 2ea86ba1-ec1e-4503-8f14-5e949c6f7c4a
רחוב שבטי ישראל

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  שבטי ישראל
 מיקום
 מדינה:  ישראל
 עיר:  ירושלים
 שכונה:  מוסררה
 
 קואורדינטות:  31°47′01″N 35°13′29″E﻿ / ﻿31.783739774013°N 35.224653004083°E﻿ / 31.783739774013; 35.224653004083
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ירושלים מוגדלת) רחוב שבטי ישראל(למפת ירושלים רגילה) רחוב שבטי ישראל(למפת ירושלים רגילה) רחוב שבטי ישראל(למפת ירושלים מוגדלת) רחוב שבטי ישראל  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
רחוב שבטי ישראל, הקרוי על שם שבטי ישראל, הוא אחד הרחובות הראשיים בירושלים. הרחוב משתרע משער יפו וכיכר צה"ל עד שער מנדלבאום.
היסטוריה

תוואי הרחוב נסלל בתקופת המנדט הבריטי ב-1930. שם הרחוב היה סנט פול על שם כנסיית סנט פול שהייתה ברחוב. במלחמת העצמאות נחצה הרחוב לשניים, כאשר בתווך עובר הקו העירוני, ושמו הוסב ל"שבטי ישראל".
ב-22 באוגוסט 2016 בוצע פיגוע דקירה ברחוב.
מבנים ואתרים ברחוב

כיכר צה"ל
כיכר ספרא
קריית עיריית ירושלים
בית החולים הצרפתי סן לואי
מוזיאון אסירי המחתרות - ירושלים
כנסיית סנט פול
הכנסייה הרומנית
בית מחניים
בית החולים האיטלקי
סדנת ההדפס ירושלים
תמונות

רחוב שבטי ישראל 23
מוזיאון אסירי המחתרות במבט מלמעלה
חורף 2013
יד לקשיש
בית המשפט לעניינים מקומיים
הערות שוליים

↑  שבטי ישראל: צעיר נדקר בגבו; מצבו בינוני, באתר בחדרי חרדים, 22 באוגוסט 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010400038705171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ירושלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שלט הרחוב מימי המנדט
שיקיין

שיקיין במסלול המרוצים "סוזוקה", המארח את גרנד פרי יפן
שיקיין להאטת התנועה בכביש רגיל
שיקיין שנועד למנוע מהולכי רגל לעבור בריצה את מסילת הרכבת
שיקיין (תעתוק מלועזית: Chicane) הוא מונח, המתאר התפתלות שנכללה בכביש בכוונה, ולא בשל הגאוגרפיה סביב הכביש. המונח מוכר בעיקר בספורט מוטורי, בו משתמשים בשיקיין כדי להאט את התנועה וליצור הזדמנויות עקיפה. המילה chicane נגזרת מהפועל הצרפתי chicaner, שפירושו "ליצור קשיים".
שימוש

בספורט מוטורי משתמשים בשיקיין כדי להוסיף מורכבות וריגוש למסלול מרוצים. לעיתים קרובות הם ממוקמים במקומות אסטרטגיים כדי לאלץ נהגים להאט ולנווט דרך סדרה של פניות והתפתלויות לפני שהם מאיצים שוב. זה יכול לייצר יותר הזדמנויות עקיפה והופך את המרוץ למאתגר יותר עבור הנהגים.
ישנם מסלולים המוסיפים שיקיינים כדי להגביר את הבטיחות במסלול, בדרך כלל, לאחר תאונת דרכים קטלנית או שאינה. במסלול הוקנהיימרינג, לדוגמה, נוספו שני שיקיינים לאחר מותו של נהג המרוצים ג'ים קלארק, ושיקיין נוסף לאחר מותו של פטריק דפיילה. כמו כן, לאחר מותו של איירטון סנה נוסף שיקיין למסלול הבין-לאומי אנצו ודינו פרארי, בו נהרג.
סוגים

שיקיין יכול לבוא בצורות שונות. כדי להאט את התנועה בכביש רגיל, השיקיין יכול להיות מורכב מקונוסים או ממחסומים פשוטים המונחים על הכביש.
סוג נפוץ של שיקיין הוא "תחנת אוטובוס". השיקיין הזה מורכב בדרך כלל מסדרה של פניות שנועדו להאט את המכוניות ולאלץ אותן לעשות פנייה איטית. השם "תחנת אוטובוס" נובע מהעובדה שהשיקיין מוצב לעיתים קרובות בקצה ישורת ארוכה ומהירה, שם הוא משמש כמעין "אזור בלמים" לפני שהמכוניות נכנסות לקטע צפוף יותר של המסלול.
צורה נוספת של שיקיין היא פנייה קצרה ורדודה בצורת S, המחייבת את הנהג להאט, לפנות מעט שמאלה ואז מעט ימינה כדי להמשיך בכביש.
במרוצי ראלי, הם ממוקמים לעיתים קרובות במקומות אסטרטגיים כדי לבחון את המיומנויות של הנהג, והם מורכבים לרוב ממכשולים טבעיים כגון עצים, סלעים או בולדרים, שהנהג חייב לנווט סביבם או דרכם כדי להישאר במסלול.
תגובתיות

תגובתיות היא תכונה כימית של חומרים, המציינת את הקצב בו החומר מגיב בתגובה כימית. על אף שהתגובתיות תלויה גם במבנה החומר, למשל שטח הפנים שלו, צורתו (גבישי או לא גבישי) ורמות הזיהום שלו, התגובתיות היא בעיקר תכונה של המבנה האטומי של החומר.
שבעה באוקטובר (שיר של איזי)

"שִׁבְעָה באוקטובר" הוא סינגל של הראפר הישראלי איזי. השיר יצא לאור ב-11 באוקטובר 2023. השיר נכתב ויצא בצל ביטויי מלחמת חרבות ברזל במוזיקה.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי איזי והופק על ידי יוסי "ג'וזף" כהן.
על כתיבת השיר סיפר איזי:
המוזיקה תמיד נמצאת שם בשבילי ברגעים הכי קשים ומהכאב העמוק נכתב השיר 'שבעה באוקטובר'. השיר שתמיד יזכיר לי את היום הכי שחור שידעה המדינה שלנו.
השיר מספר על מה שקרה בישראל במהלך הימים הראשונים של המלחמה, ועל הדברים שהעם שלנו עבר, ועל כך שנעבור גם את זה. הוא אומר בשיר שאסור להרים ידיים, אלא להילחם בכל הכוח.
וידאו קליפ ועטיפה

העיצוב הגרפי של הקליפ והעטיפה עוצבו על ידי avoxvision, חברת עיצוב גרפי, שכבר עיצבה לאיזי בעבר כמה קליפים.
על העטיפה ניתן לראות מגן דוד, ששתי צלעות של אחד מהמשולשים שלו הן בצבע אדום, בכדי לדמות את הדם של האזרחים ואנשי כוחות הביטחון. הצלעות האדומות מרכיבות את המספר 7, המציין את יום ה-7 באוקטובר.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 13 |  |
|  ישראל | היטליסט | 39 |  |