stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הגלקסיה הננסית לווייתן

| --- | --- |
חלק מהגלקסיה הננסית לווייתן בתמונה של טלסקופ החלל האבל
חלק מהגלקסיה הננסית לווייתן בתמונה של טלסקופ החלל האבל
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  לווייתן
 מגלה:  אלן וייטינג, ג'ורג' הו ומייק אירווין
 תאריך גילוי:  1999
 סוג:  אליפסואידית ננסית
 בהירות נראית:  13.2
 סיווג מורפולוגי:  dSph
 עלייה ישרה:  00ʰ 26ᵐ 10.8ˢ
 נטייה:  ‏14″ ‏03′ ‏11°‏-
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  11.2-
 מרחק:  2,460,000  שנות אור 754,231.05  פארסק
 קוטר:  3,580 שנות אור
 מסה:  ‎1.1×108‎‏ ☉M
 הסחה לאדום:  87- ק"מ/שנייה
הגלקסיה הננסית לווייתן היא גלקסיה אליפסואידית ננסית שנמצאת בקבוצת הכוכבים לווייתן במרחק של כ-2.5 מיליון שנות אור ממערכת השמש ושייכת לקבוצה המקומית. הגלקסיה התגלתה בשנת 1999 על ידי אלן וייטינג, ג'ורג' הו ומייק אירווין שסרקו תמונות שצולמו על ידי טלסקופ שמידט וזיהו אזור שבו צפיפות הכוכבים גדולה ביחס לסביבה.
מאפיינים

בניגוד לרוב הגלקסיות מסוגה, שמהוות גלקסיות לוויין של שביל החלב או של גלקסיית אנדרומדה, הגלקסיה הננסית לווייתן אינה קשורה לאף גלקסיה אחרת, בדומה לגלקסיה הננסית טוקאן, והגלקסיה הקרובה אליה ביותר היא ככל הנראה גלקסיית וולף-לונדמרק-מלוט שנמצאת במרחק זוויתי של כ-7 מעלות מדרום מזרח לה, אך המרחק ביניהן הוא של כ-815,000 שנות אור. הגלקסיה נמצאת כ-8 מעלות מצפון-מערב לכוכב דנב קאיטוס, אך לא ניתן לצפות בה בציוד חובבים.
גודלה הזוויתי של הגלקסיה הוא כ-5 דקות קשת שממרחקה שקול לקוטר של כ-3,580 שנות אור. מסתה מוערכת בכ-‎1.1×108‎ מסות שמש, כשליש אלפית ממסת שביל החלב, אך מסת הכוכבים הנראים שבה היא רק כ-‎2.6×106‎ מסות שמש, ונראה שהיא מורכבת ברובה מחומר אפל שטיבו אינו ידוע. עוצמת ההארה הכוללת שלה היא פי 3 מיליון מעוצמת ההארה של השמש והמתכתיות של כוכבי הגלקסיה היא כאחוז בלבד מזאת של השמש, כך שכוכבי הגלקסיה הם זקנים יחסית לכוכבי שביל החלב; אין בה כמעט בכלל כוכבים שגילם קטן מ-8 מיליארד שנים וחלק ניכר מכוכביה הם ענקים אדומים זקנים.
הערות שוליים

1 2  SIMBAD: Cetus Dwarf Galaxy
1 2  NED: Cetus Dwarf Spheroidal Galaxy
↑  A. W. McConnachie: The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 10 (2012)
1 2  J. S. Kalirai, R. L. Beaton, M. C. Geha, K. M. Gilbert, P. Guhathakurta, E. N. Kirby, S. R. Majewski, J. C. Ostheimer, R. J. Patterson & J. Wolf: The SPLASH Survey: Internal Kinematics, Chemical Abundances, and Masses of the Andromeda I, II, III, VII, X, and XIV Dwarf Spheroidal Galaxies, The Astrophysical Journal, Vol. 711, Iss. 2, p. 686 (2010)
↑  A. B. Whiting, G. K. T. Hau & M. Irwin: A New Local Group Galaxy in Cetus, The Astronomical Journal, Vol. 118, Iss. 6, p. 2767 (1999)
↑  R. Leaman, K. A. Venn, A. M. Brooks, G. Battaglia, A. A. Cole, R. A. Ibata, M. J. Irwin, A. W. McConnachie, J. T. Mendel & E. Tolstoy: The Resolved Structure and Dynamics of an Isolated Dwarf Galaxy: A VLT and Keck Spectroscopic Survey of WLM, The Astrophysical Journal, Vol. 750, Iss. 1, article id. 33, 20 p. 3 (2012)
↑  A. W. McConnachie: The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 23 (2012)
↑  A. Sarajedini, E. K. Grebel, A. E. Dolphin, P. Seitzer, D. Geisler, P. Guhathakurta, P. W. Hodge, I. D. Karachentsev, V. E. Karachentseva & M. E. Sharina: The Stellar Populations of the Cetus Dwarf Spheroidal Galaxy, The Astrophysical Journal, Vol. 567, Iss. 2, p. 916 (2002)
הילדה (אוניית מעפילים)

הילדה הייתה אוניית מעפילים, שאורגנה על ידי המוסד לעלייה ב' של "ההגנה".
תולדותיה

728 המעפילים היו פליטים יהודים, שברחו מאזורי הכיבוש של גרמניה הנאצית באירופה. חלקם, כמאתיים נפש, עלו ב-13 באוקטובר 1939 לרכבת, שנסעה מברלין לווינה; וממנה הפליגו באונייה על הדנובה. אחר כך, הם נפגשו עם קבוצת מעפילים נוספת בברטיסלאבה ונעו יחדיו לסולינה.
"הילדה" הפליגה בינואר 1940, כאשר במסמכיה נכתב שיעדה הוא לפרגוואי, כדי להסוות את יעדה האמיתי, ארץ ישראל. באיסטנבול התגלתה "הילדה" על ידי המודיעין הבריטי, אשר עקב אחריה. סערה שהתחוללה בלב ים אילצה את האונייה לעצור באי קוס.
כאשר הגיעה בסמוך לחיפה, לא איפשרו הכוחות הבריטים את התקרבותה אל הנמל. ולאחר משא ומתן ותשעה ימים, נעצרה והובלה אל הנמל ב-17 בינואר 1940, בו עגנה ב-8 בינואר.
הנהגת היישוב הפעילה לחץ ומחאה, ולאחר שלושה חודשים שוחררו המעפילים ממעצרם.
לקריאה נוספת

יהודה ואלך (עורך), אטלס כרטא לתולדות ה"הגנה", ירושלים: הוצאת כרטא, 1991, עמ' 72.
הערות שוליים

↑  ברנרד וסרשטיין, בריטניה ויהודי אירופה 1939–1945, עם עובד, 1982, עמ' 55.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ציונות ובנושא כלי שיט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
האגודה הסטודנטיאלית אוניברסיטת בן-גוריון בנגב

| --- | --- |

 לוגו רשמי של האגודה הסטודנטיאלית של אוניברסיטת בן-גוריון
 הקמה:  1976
 סוג:  מוסד ללא כוונת רווח
 אוניברסיטה:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
 חברים:  כ-18,000 (תשע"ג)
 עובדים:  כ-150 (תשע"ה)
 יו"ר:  נועה דקל
 www.bgu4u.co.il
האגודה הסטודנטיאלית אוניברסיטת בן-גוריון בנגב היא עמותה המייצגת את הסטודנטים הלומדים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. האגודה נוסדה בשנת 1976 וחברה בהתאחדות הסטודנטים הארצית. היא השנייה בגודלה בארץ, ונכון לשנת תשע"ג חברים בה כ-18,000 סטודנטים. באגודה מועסקים בשכר כ-150 עובדים, רובם המוחלט סטודנטים באוניברסיטה.
בעקבות החלטת מועצת האגודה, בשנת 2019 שונה שם האגודה מ"אגודת הסטודנטים" לשם "האגודה הסטודנטיאלית". שינוי זה נעשה על מנת שגם שם האגודה ישקף את היותה מייצגת את כלל הקהילה הסטודנטיאלית, ללא קשר למגדר או מין.
מבנה האגודה

האגודה הסטודנטיאלית בקמפוס בן-גוריון בבאר שבע פועלת למען רווחת הסטודנטים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב ומהווה מוקד לפעילות תרבותית, חברתית ואקדמית. האגודה מורכבת ממועצת האגודה הסטודנטיאלית, אשר מהווה את דירקטוריון האגודה ומכתיבה את מדיניות האגודה, וממדורי האגודה השונים המפורטים להלן, אשר אמונים על ההוצאה לפועל של מדיניות הארגון.
מבנה האגודה > מועצת האגודה

מועצת האגודה הסטודנטיאלית באוניברסיטת בן-גוריון בנגב היא המועצה המנהלת של האגודה הסטודנטיאלית, המהווה את הגוף המחוקק הנבחר אשר מייצג את הקהילה הסטודנטיאלית ומתווה את מדיניות העמותה, לפיה פועלת האגודה. המועצה מורכבת מסטודנטים, נציגי המחלקות השונות, אשר נבחרים מדי שנה בבחירות אישיות ואזוריות על ידי כלל הסטודנטים חברי האגודה. המועצה היא הגוף המחוקק, המנחה את יו”ר אגודת הסטודנטים וההנהלה ומפקח על פעולותיהם. המועצה מגדירה את יעדי האגודה, בוחרת את בעלי התפקידים הבכירים בה, מאשרת את תקציב האגודה ומחליטה בנושאים מהותיים שעל סדר היום. הבחירות למועצה נערכות באמצע סמסטר א’ וכל חבר אגודה יכול להגיש מועמדות למועצה. המועצה עצמה מחולקת לוועדות: ועד מנהל, ועדת כספים, ועדת תקנון, ועדת תרבות, ועדת הסברה, ועדת מעורבות, ועדת תפעול, ועדת אקדמיה וועדת רווחה. חברי המועצה מבצעים תפקידים בהתנדבות מלבד שני בעלי תפקידים בשכר: יו"ר הוועד המנהל והמזכ"ל.
מבנה האגודה > הנהלת האגודה

הנהלת האגודה הסטודנטיאלית אחראית להניע את הפעילות השוטפת של האגודה בכפוף להנחיות מועצת האגודה. ההנהלה מורכבת מיו"ר האגודה, סגן יו"ר ומראשי המדורים השונים: אקדמיה, תרבות, מעורבות חברתית, הסברה, כספים ורווחה. בכפוף להנהלה מצוי גם מדור תפעול האחראי על הפקה והוצאה לפועל של פעילויות ושירותים שונים המסופקים ע”י האגודה. כל מדור פועל לרווחת ציבור הסטודנטים בתחומו. הן ההנהלה והן עובדי ועובדות האגודה במדורים השונים מייצגים את הסטודנטים בוועדות השונות באוניברסיטה: בית דין לערעורים, בית דין משמעתי, הוועד הפועל, סנאט, הוועדה לענייני סטודנטים, חבר הנאמנים, ועדות ערעורים למלגות ומעונות ועוד.
מבנה האגודה > מדור אקדמיה

המדור מסייע בייעוץ והכוונה של סטודנטים המתמודדים עם בעיות אקדמיות, אחראי על מאגר הסיכומים והבחינות של האגודה המכיל אלפי חומרי למידה מעודכנים, מפיק ומוציא לפועל מיזמים אקדמיים, מפעיל ספריית השאלה בעלות מוזלת למען הסטודנטים ומתאם את הקשר עם ועדי הכיתות בכל מחלקות הלימוד. בכפוף למדור פועל משרד המילואים של האגודה.
מבנה האגודה > מדור תרבות

עורך אירועי תרבות, מוזיקה וספורט לאורך כל השנה האקדמית; מופע פתיחת שנה, קרנבל פורים, מסיבות בריכה, כיתות אמן, אירועי ספורט ואירוע הדגל השנתי – פסטיבל יום הסטודנט. בנוסף המדור אחראי על הפעלת למעלה מ-20 חוגים מדי שבוע בקמפוס כחלק ממערך האפטר של האגודה, ובהם: ציור, משחק, פיתוח קול, אמנויות לחימה, צילום, שפות ועוד. תחת המדור פועל גם סטודיו פוזיטיב, הכולל מגוון רחב של אימונים במחירים מוזלים לסטודנטים, כגון: פילאטיס, רצועות, עיצוב וחיטוב, ספינינג, זומבה, יוגה ועוד. כמו כן, המדור פועל בשיתוף פעולה עם נבחרות אס"א (איגוד ספורט אקדמי) ואלו מייצגות את אוניברסיטת בן-גוריון בתחרויות ספורט ארציות במהלך השנה. בבעלות האגודה נמצא קולנוע נגטיב.
מבנה האגודה > מדור מעורבות חברתית

אחראי על קידום שיח חברתי משמעותי בקמפוס על ידי תמיכה ביוזמות סטודנטיאליות לשינוי חברתי וקיום אירועי מעורבות בכל שבוע דוגמת הרצאות, פאנלים, ירידים והקרנת סרטים. במדור פועלים רכזת מעורבות סטודנטיאלית, רכז מעורבות קהילתית, רכזת לפיתוח קריירה וזוגיות (שני הנושאים שנמצאו כחשובים ביותר לקהילה הסטודנטיאלית בבן-גוריון), רכזת פרויקט 'עושים רחוב' שמטרתו שדרוג ופיתוח המרחב הציבורי בשכונות סביב הקמפוס וחיבור הסטודנטים לקהילה בעיר, ורכזת שוויון מגדרי וטיפול בהטרדות מיניות. המדור פועל בשיתוף המרכז לפיתוח קריירה של אוניברסיטת בן-גוריון, עיריית באר שבע וגופים שונים הפועלים בעיר.
מבנה האגודה > מדור הסברה

מופקד על תחום הדוברות והפרסום של הארגון, אחראי על אתר האינטרנט ועמודי הפייסבוק, אינסטגרם וטיק טוק של האגודה ואמון על אישור כל תוכן היוצא מטעם העמותה, כגון: המודעות, השלטים, ניו מדיה, ניוזלטר והפלאיירים הקשורים לאגודה. במדור פועלים רכזת מיתוג, מנהלת ניו מדיה, מנהלת ממשקים דיגיטליים, סגנית הדוברת והדוברת (ראש המדור). כמו כן, במדור נכללים גם צלמי הסטילס וצלם הווידאו שתפקידם לתעד אירועי שיא מטעם האגודה וליצור תוכן ויזואלי רלוונטי.
מבנה האגודה > מדור רווחה

מדור רווחה הוא מדור חדש ההולם את ראיית האגודה את רווחתו של הסטודנט כערך עליון וחשוב הדורש מענה מותאם על פי צורך. המדור פועל בכל תחומי החיים של הקהילה הסטודנטיאלית על מנת לאפשר סביבת למידה מיטיבה ולהקל על תתי האוכלוסיות הזקוקות להתאמה במגוון תחומים: סטודנטים/ות לתארים מתקדמים, סטודנטים הורים, תחום הדיור והמעונות, סטודנטים בין לאומיים, סטודנטים מהמגזר הערבי וקידום נושא הנגישות בקמפוס ובכלל.
במדור פועלות רכזת לסטודנטים ערבים, רכזת לסטודנטים בינ"ל, רכזת זכיינים ונגישות האמונה על פיקוח על הקפיטריות הפועלות בקמפוס ועל הנגשת אירועי האגודה השונים לאנשים בעלי מוגבלויות, רכזת דיור וכן ראש המדור. במסגרת השירותים שמציעה האגודה לרווחת הסטודנטים ישנם למשל חודש בירוקרטיה, שמטרתו להקל על הסטודנטים בהתמודדות עם בירוקרטיה כמו ארנונה, רב-קו, ביטוח לאומי ושירותי עו"ד, ותמיכה במאבק על ייצוב מחירי הדירות בבאר שבע על ידי הקמת מאגר חיפוש דירות בפיקוח האגודה.
מבנה האגודה > שירותים לרווחת הסטודנטים > משרד מילואים

משרד המילואים של האגודה הסטודנטיאלית בבן-גוריון הוא הראשון מסוגו באוניברסיטאות בישראל. הוא הוקם בשנת 2012 על מנת לרכז את הטיפול בסטודנטים מילואימניקים ולהקל עליהם בקבלת שירות, סיוע והטבות. המשרד מסייע לסטודנטים מבחינה אקדמית, מנהלית וכלכלית ונציגיו עוזרים בייעוץ, מימוש זכויות ובהשלמת חומר לימודי לסטודנטים משרתי מילואים. כמו כן, המדור מפעיל שירות השכרת מודמים סלולריים לסטודנטים על מנת לאפשר להם גישה לאינטרנט גם בעת שירות המילואים.
חברות באגודה

כל סטודנט הלומד באוניברסיטת בן-גוריון זכאי להיות חבר באגודת הסטודנטים. על מנת להתקבל כחבר אגודה על הסטודנט לשלם את דמי הרווחה השנתיים לאוניברסיטה.
תקציב האגודה

תקציב האגודה נקבע מדי שנה בהתאם לשנת הלימודים האקדמית (אוקטובר עד ספטמבר). את הצעת התקציב מגישה הנהלת האגודה והיא מחויבת באישור מועצת האגודה. מקור התקציב העיקרי הוא מדמי הרווחה שנגבים מהסטודנטים על ידי האוניברסיטה (תשלום אלקטיבי), וכ-2/3 מהם מועברים לאגודה, בהיותה הספקית המרכזית של שירותי הרווחה בקמפוס (מהווים כ-50% מתקציב האגודה). שאר מקורות התקציב הם הכנסות מתאגידים-קשורים ומזיכיונות. בשנת תש"פ עמד תקציב האגודה על כ-7,000,000 ש"ח.
יושבי ראש האגודה מהקמתה ועד היום

1976–1977 מיקי סבין
1977–1978 מאיר שטאל
1978–1980 נחמן קפנר
1980–1981 אלי אברמוב
1981–1982 סילבן שלום
1983–1984 יגאל חיים והראל אבידני
1984–1985 ניסים כהן
1985–1986 אבנר מימון
1986–1987 אבי לוינזון
1987–1988 רותי אסרף באני - האישה הראשונה שנבחרה ליו"ר אגודה
1988–1989 יוסי שלי
1989–1990 אמיר גרינבוים
1990–1991 אריה לאור
1990–1991 משה ביטון דולב
1991–1992 משה פידו
1992–1993 שמואל דודאי
1993–1994 ענת לבני
1994–1995 יוסי הרס
1995–1996 איתי שמיר
1996–1997 דורון יונאי
1997–1998 גילה גמליאל
1998–1999 איתן קפלן
1999–2000 עמיר אריהן
2000–2001 גילה גמליאל - כהונה שנייה
2001–2002 שגיב אסולין
2002–2003 אלין נבו
2003–2004 שחר רבי ואמיר אלטשולר
2004–2005 אמיר גולן
2005–2006 תמר שחורי
2006–2007 איילת יוחנן ויהונתן גרין
2008–2010 עמית קציר
2010–2012 אורי קידר
2012–2013 נתי חסון
2013–2015 אבי בן-הלל
2015–2017 אורי רט
2017–2018 אופיר נפתלי
2018–2020 עדי אהרוני
2020–2022  שיר צדוק
2022-2024 ברק דביר
2024- היום נועה דקל
אות יקיר העמותה

החל משנת 2016, מדי שנה מעניקה מועצת האגודה הסטודנטיאלית את אות יקיר העמותה לסטודנטים או לעובדי האוניברסיטה אשר פעלו ותרמו בתחומים שונים בקמפוס למען סטודנטים. האות ניתן על פי החלטת מועצת האגודה הסטודנטיאלית במעמד חגיגי של מליאת המועצה האחרונה בכל שנה. כמו כן, האות מזכה את בעליו בשלל הטבות ומתנות מטעם המועצה והאגודה.
אות יקיר העמותה > הזוכים באות יקיר העמותה

| שנת זכייה | שמות הזוכות/הזוכים |
| --- | --- |
2016:  דודו ביטון - פעילות הסברתית נרחבת ומשמעותית עבור סטודנטים.
2017:  יעל רומני - קידום פעילות חברתית בקרב סטודנטים.  דנה כהן - קידום פעילות חברתית ועשייה למען סטודנטים.  חן מוסקוביץ' - פעילות אקדמית לרווחת הסטודנטים.
2018:  ד"ר מאיר גולדברג - פעילות למען סטודנטים במישור האקדמי במסגרת תפקידו ומחוצה לו.  מרילי קליימן - פעילות אקטיביסטית פמיניסטית בשיתוף האגודה.  אנה קסלסי סולטן - פעילות למען בעלי מוגבלויות ברחבי הקמפוס.  תום שקד - פועלה למען סטודנטים ברמה החברתית-אישית והכלל מחלקתית.  בן שדה - הוקרה על פעילותו במסגרת ועד הכיתה למען חבריו לכיתה.
2019:  סטפני סמית - הקימה את תא "לבריאות הנפש", תא סטודנטיאלי שפועל למען סטודנטים ולמען העלאת מודעות במרחב של הקמפוס לבריאות הנפש.  נעה גלוסקינוס - הובילה את המאבק לשינוי תקנון הסטודנטים בכל מה שקשור להבעת דעה בתוך הקמפוס, תקנון משמעת אסיפות ואישור הפגנות.  תמר מזורסקי - הקימה פרויקט ״מטבע נחוץ״ יחד עם שני חברים נוספים, האסוף מטבעות חוץ של אנשים שחוזרים מחו"ל, להמיר אותם לשקלים ולתרום לניצולי שואה.
2020:  רועי קמחי - מקים קרן ההון סיכון "קקטוס קפיטל", הראשונה מסוגה בארץ. על תרומתו לעידוד היזמות בקרב הסטודנטים בקמפוס ועל ההכשרה המעשית לה זוכים הסטודנטים הנבחרים לקרן.  נעם קרון - מארגנת קהילתית במגמה ירוקה וממובילות המאבק להעסקה ישירה של עובדי ועובדות הקבלן באוניברסיטה.
2021:  מאי אביטל - פעילה חברתית בתחום הסביבה והקיימות. רכזת הפרויקט "המקרר הקהילתי" של "הרשת" להצלת מזון, הקימה גינה במרחב העירוני לשימור אוכלוסיית הדבורים והפיקה אירועים חברתיים-סביבתיים נוספים.  איילת גל - שותפה לארגון צעדת "את לא אשמה" בבאר שבע, קידמה (יחד עם מדור מעורבות חברתית וגורמים בעייריה) תהליכים חשובים לשיפור וקידום הביטחון האישי במרחבים העירוניים.
2022: נדב זקס - הקים את התכנית "אולפן קיץ" ללימוד השפה הערבית לסטודנטים ולצוותים רפואיים ששיפרה משמעותית את הטיפול באוכלוסייה הערבית שאינה שולטת בעברית, ניהל את הסניף הדרומי בבאר שבע של הוועד למלחמה באיידס המעודד את האוכלוסייה להיבדק למחלות מין שונות באנונימיות וללא עלות, פיתח וניהל את קורס האנליסטים של קרן ההון האוניברסיטאית קקטוס קפיטל וסייע לקדם עשרות סטודנטים וסטודנטיות לתפקידים בתעשייה, ממקימי "בית על הים" לשילוב נוער בסיכון ונוער בעל צרכים מיוחדים בחברה באמצעות פעילות ימית ולקירוב בין אוכלוסיות שונות בחברה.  שיר שפרן - פעילה בולטת ברמה הארצית בנושאי סביבה, קידמה תוכנית ארצית בקרב קהל הדתי להפחתת השימוש במוצרים חד פעמיים, פעילה במגמה ירוקה, הקימה את התא הסטודנטיאלי לסחר הוגן ומקדמת רכישה של מוצרים שיוצרו בתנאי עבודה הוגנים ומקיימים, היוזמת של העצרת למען האקלים ולהפסקת הלימודים בתחילת השנה. חברת המועצה הסטודנטיאלית לשעבר. פרופ' הללי פינסון - בעלת פעילות בולטת בקמפוס לקידום שוויון מגדרי ולטיפול בהטרדות מיניות. הייתה הכוח שהניע לשינוי תקנון האוניברסיטה הנוגע לבית הדין להטרדות מיניות ומייצגת את הקול הסטודנטיאלי במוסד זה ואת החשיבות של שותפות שלנו בבתי דין ייעודים להטרדות מיניות. מקשרת את הסטודנטים והאגודה בשיח מול המחלקה המשפטית על התקנון ולא מוותרת על ההשפעה שלנו בנושא. 
מדור אקדמיה
השר לשעבר, סילבן שלום. שימש יו"ר אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
השגריר יוסי שלי, שימש יו"ר אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
השרה גילה גמליאל. שימשה יו"ר אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
החלילן מהמלין (קוריליאנו)

ציור על זכוכית של החלילן מהמלין משנת 1592.
החלילן מהמלין (באנגלית: Pied Piper Fantasy הוא קונצ'רטו לחליל ותזמורת מאת המלחין האמריקאי ג'ון קוריליאנו. את היצירה הזמין החלילן ג'יימס גולוויי והיא מבוססת על המעשייה החלילן מהמלין. בביצוע הבכורה העולמי של היצירה השתתפו החלילן ג'יימס גאלוויי והתזמורת הפילהרמונית של לוס אנג'לס בניצוח מיונג-וון צ'ונג, ב-4 בפברואר 1982 באולם דורותי צ'נדלר(אנ'). ב-1993 תיאר המבקר מארק סווד מלוס אנג'לס טיימס את היצירה כ"אחד המוכרים ביותר מבין הקונצ'רטי האמריקאים המודרניים".
הלחנה > רקע

החלילן ג'יימס גאלוויי פנה לראשונה אל ג'ון קוריליאנו בהצעה לכתוב בשבילו קונצ'רטו לחליל בשנת 1978. המלחין הסתייג תחילה מכתיבת עוד קונצ'רטו לכלי נשיפה מעץ, לאחר שזמן לא רב קודם השלים קונצ'רטו לאבוב (1975) וקונצ'רטו לקלרינט (1977). קוריליאנו דחה את התחייבותו למיזם, אך שמר אותו בלבו. בינתיים, למד קוריליאנו את טכניקות הביצוע של גאלוויי והחל לחקור אגדות בנושא חלילים ומשרוקיות.
מחקר זה הוביל אותו אל סיפור החלילן מהמלין ואל הרעיון של הצבת גאלוויי בתפקיד החלילן האגדי בקונצ'רטו   לחליל שיחבר בשבילו. בתוכניית הקונצרט מספר המלחין, "גאלוויי כחלילן מהמלין נראה כמתאים מאין כמותו, משום שלרבים, כולל לי עצמי, הוא מעין חלילן קסום ... במקרה זה, קשה היה למצוא זיווג טוב יותר של אישיות וכלי." עוד הוסיף, "אבל מרגשת עד יותר הייתה העובדה, שכאן נפתחה לפני דרך חדשה לכתיבת קונצ'רטו לכלי נשיפה מעץ. הרעיון של קונצ'רטו-פנטזיה תוכניתי המבוסס על אגדת החלילן הקסום היה לאתגר מבני מרתק. התקשרתי אל גאלוויי עם ההצעה לחבר את "פנטזיית החלילן מהמלין", ולאחר שקיבלתי את הסכמתו, התחלתי לתכנן את היצירה."
קוריליאנו ביסס את תבנית היצירה בחלקה על הפואמה הסיפורית של רוברט בראונינג "החלילן מהמלין", שהיא לדעת רבים הגרסה המפורסמת ביותר של המעשייה. עם זאת, המלחין שינה את העלילה כדי שתתאים יותר למוזיקה. הוא הסביר, "הבעיה הגדולה ביותר הייתה, שבאגדה כשלעצמה אין שום יסודות של וירטואוזיות; החלילן מנגן את שירו לכשף את העכברים ולהוביל אותם לאבדון ומחלל שיר לכת להצעיד את הילדים הרחק מהמלין, אבל אין כל עימותים או מתחים שיוכלו להוליך אותי לכתיבה וירטואוזית לסולן. משום כך היה עלי לשנות מעט את הסיפור, וכללתי בו תרחישי קרבות בין החלילן לעכברים ויסודות אחרים, שיכלו להריץ את אצבעותיו של הסולן." הוא הוסיף, "עיצוב ושינוי מבנה האגדה היו הכרחיים למתן רצף הגיוני לסיפור הזה, אבל בו בזמן היה עלי ליצור מבנה מספק מבחינה מוזיקלית צרופה, כדי שהיצירה תצלח גם כקונצ'רטו לחליל ותזמורת."
הלחנה > מבנה

"פנטזיית החלילן מהמלין" נמשכת בערך 38 דקות ובנויה בשבעה פרקים, המנוגנים ללא הפסקה:
זריחת השמש ושיר החלילן
העכברים
הקרב עם העכברים
קדנצת מלחמה
ניצחון החלילן
כוראל מועצת העיר
צעדת הילדים
הפרק הראשון "זריחת השמש ושיר החלילן" ממחיש את הזריחה ב"צלילי לילה פונקטיליסטים" המגיעים לשיאם בנגינת התזמורת כולה; הוא מציג גם את "שיר החלילן", השזור כחוט השני לאורך היצירה. הפרק השני, "העכברים" משתמש בתזמורת כחיקוי לציוצים וצלילי הריצה אנה ואנה של המכרסמים. ב"קרב עם העכברים", הסולן נכנס כחלילן ומתחרה על שליטה ב"עכברים", המיוצגים על ידי התזמורת. ב"קדנצת מלחמה", הקרב נמשך, ומוצג באמצעות קדנצה של הסולן. ב"ניצחון החלילן", חוזר ומופיע "שיר החלילן" כאשר החלילן מהפנט ולבסוף מביס את העכברים. ב"כוראל מועצת העיר" מיוצגים תושבי המלין בכוראל פומפוזי מלווה בתוף בס; התזמורת ממשיכה בדיאלוג בוטה עם הסולן, עד שהסולן אינו יכול לשאת עוד. בפרק האחרון, "צעדת הילדים", עובר הסולן מחליל למשרוקית בדיל כשהוא מתחיל למשוך אחריו את ילדי העיר; בפרק זה מתחילה קבוצת ילדים-נגנים, שהייתה חבויה בשורות הקהל, לנגן וללכת לאיטם בעקבות החלילן, הם עולים על הבמה ויוצאים מן האולם, "זונחים את התזמורת מוכת הצער והאבלה מאחור"
הלחנה > אינסטרומנטציה

היצירה כתובה לחליל סולו (מוחלף במשרוקית בדיל) או פיקולו) ותזמורת גדולה, בהרכב הבא:
3 חלילים (2 גם כפיקולו, חליל שלישי לפי בחירה)
3 אבובים
3 קלרינטים (השלישי כקלרינט במי במול וקלרינט בס))
3 בסונים (השלישי גם כקונטרבסון)
4 קרנות
3 חצוצרות
3 טרומבונים
טובה
טימפני
4 נגני כלי הקשה
נבל
פסנתר  (גם צ'לסטה)
סקציית כלי מיתר
עוד כלולה בפרטיטורה קבוצת ילדים-נגנים, בין 9 ל-18 חלילנים ושני מתופפים, המפוזרים בתוך הקהל; הקבוצה הזו מנגנת רק בפרק האחרון, "מצעד הילדים", כשהם נאספים על הבמה לפני שהם הולכים בעקבות הסולן אל מחוץ לאולם.
קבלה

"פנטזיית החלילן מהמלין" זכתה לשבחים מכמה מבקרי מוזיקה. ג'ק הרסט משיקגו טריביון חיוה דעתו, כי "קוריליאנו נותן חופש מרהיב לאקלקטיות שלו בשבעת פרקיה של יצירה תוכניתית זו, המספרת מחדש את אגדת החלילן מהמלין, בשילוב של ליריות בעלת אופי בריטי, הבזקי דיסוננסים חדשניים, מחוות וירטואוזיות מן הסוג הישן (הן לחליל והן למשרוקית) ואפקטים אונומטופיאים משעשעים (המוזיקה המתרוצצת, המצייצת לעכברים) עם מיומנותו הרגילה מעשה חושב. אדוארד רייכל מ"דזרט ניוז" אמרכ, שהקונצ'רטו "מציג את קוריליאנו במיטב הססגוניות ויכולת התיאור שלו, במונחי תזמור וכושר המצאה מלודי."
עם זאת, לא כל הביקורת הייתה חיובית. מייקל אוליבר ממגזין גרמופון אמר, כי אף היצירה "תפורה במומחיות להבליט את הווירטואוזיות והגוון האישי ביותר של ג'יימס גאלוויי", הוא היה ביקורתי כלפי כל פרקיה פרט לאחרון. "... לרעיונות חזקים דיים לשאת מבנה שאורכו קרוב ל-40 דקות, אין זכר ביצירה." כתב. "אפילו הפינאלה, האפקטיבי במידת-מה, נמשך תשע דקות ומחצה, בערך שבע דקות ארוך יותר מכפי שהחומר, החוזר על עצמו שוב ושוב, יכול לשאת ואף לא לאחד משאר הפרקים אין ולו מחצית מאופיו." ג'ושוע קוסמן מסן פרנסיסקו כרוניקל, בסקירת הקלטה של היצירה עם קונצ'רטי אחרים לחליל, השווה את היצירה שלא לטובתה עם "חליל הזהב" של המלחין צ'ן יי, באמרו, "כתיבתו [של קוריליאנו] מלאה המחשות מלבבות - אפשר לשמוע את העכברים צועדים אנה ואנה, את אנשי העיר מגיבים ואפילו את הילדים, הנחטפים לבלי שוב בכוח צלילי הזהב של החלילן." הוא ממשיך, "אבל אין זה ברור שהממתק התיאטרלי של קוריליאנו, בידור קונצרטי שנכתב בשביל ג'יימס גאלוויי ומבוסס על הפואמה של בראונינג, הוא המוזיקה המעניינת ביותר שאפשר למצוא כאן."
ביצוע בישראל

באוקטובר 2015 ביצעה התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון את פנטסיית החלילן מהמלין בניצוח סטיבן ד'אוגסטינו, עם מקסים רובצוב כסולן וחבורת ילדים-נגנים (בפרק האחרון).
התזמורת הפילהרמונית הישראלית ביצעה את פנטסיית החלילן מהמלין עם ג'יימס גולוויי.
הערות שוליים

↑  שירמר, פנטזיית החלילן מהמלין, קונצ'רטו לחליל ותזמורת מאת ג'ון קוריליאנו 2013
↑  ברנרד הולנד, הניו יורק טיימס מגזין: "מוזיקה מתוחכמת לזמזם" 31 בינואר 1982
↑  מארק סווד, לוס אנג'לס טיימס: "מוזיקה לתקופתנו: ג'ון קוריליאנו מוצא קהל גדול הנמשך אל הסימפוניה הראשונה שלו, יצירה אישית מאד שנכתבה לחברים שאיבד לאיידס.3 בינואר 1993
↑  ג'יימס גאלוויי והתזמורת הפילהרמונית הישראלית בפרק "צעדת הילדים" מתוך "החלילן מהמלין" של קוריליאנו
↑  ג'ק הרסט, שיקגו טריביון, "החלילן מהמלין של שיקגו על גבי תקליטור", פנטזיית החלילן מהמלין, האקדמיה למוזיקה עתיקה, רוג'ר נורינגטון 13 בדצמבר 1987
↑  אדוארד רייכל, דזרט ניוז, "ביקורות תקליטורים: הקלטות הקונצ'רטו מציעות גיוון בסגנונות ועוצמה" 21 בנובמבר 2004
↑  מייקל אוליבר, מגזין גרמופון, "הקונצ'רטו לחליל של קוריליאנו; מסע" אוקטובר 1988
↑  ג'ושוע קוסמן, רוברט הורביט, סטיבן וין, סן פרנסיסקו כרוניקל, "סקירות תקליטורים" 7 בנובמבר 2004
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 5dec818f-5434-43e8-8bca-8519affbcebe
הילדגרד פאלק

הילדגרד פאלק (בגרמנית: Hildegard Falck; נולדה ב-8 ביוני 1949) היא אתלטית מערב גרמניה בעבר, אלופה אולימפית (מינכן 1972) ושיאנית עולם בריצת 800 מטר. הייתה לאישה הראשונה בהיסטוריה שרצה ריצה זו מתחת ל-2 דקות.
ביוגרפיה

פאלק נולדה בנטלרידה.
באליפות אירופה באתלטיקה באולם שנערכה בווינה, אוסטריה במרץ 1970 סיימה פאלק במקום שמיני בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:09.5 דקות.
באליפות אירופה באתלטיקה באולם שנערכה בסופיה, בולגריה במרץ 1971 זכתה פאלק במדליית זהב בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:06.1 דקות.
היא אומנה על ידי בעלה, לאחר מכן הם התגרשו היא נישאה בשנית.
ביוגרפיה > שיאנית עולם

בתחרות שנערכה בשטוטגרט, מערב גרמניה ב-11 ביולי בשנת 1971 קבעה פאלק בריצת 800 מטר שיא עולם חדש של 1:58.45 דקות, שיפור לשיאה בן ה-3 שנים של ורה ניקוליץ' מיוגוסלביה (2:00.5 דקות). ובכך הייתה לאישה הראשונה בהיסטוריה שרצה ריצה זו מתחת ל-2 דקות. שיא זה החזיק מעמד שנתיים וחודש עד שנישבר על ידי סבטלה זלטבה מבולגריה (1:57.48 דקות).
ביוגרפיה > אלופה אולימפית

באולימפיאדת מינכן (1972) זכתה פאלק בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב בריצת 800 מטר בשיא אולימפי חדש של 1:58.55 דקות, לפני ניולה סבייטה מברית המועצות (1:58.65 דקות) וגונהילד הופמייסטר ממזרח גרמניה (1:59.16 דקות) ובמדליית ארד בריצת שליחות 4x400 מטר ביחד עם אנט רוקס, אינגה בודינג וריטה וילדן בשיא מערב גרמני חדש של 3:26.51 דקות, אחרי מזרח גרמניה שקבעה שיא עולם חדש של 3:22.95 דקות וארצות הברית (3:25.15 דקות).
שיאים אישיים

ריצת 400 מטר: 53.1 שניות (1974)
ריצת 800 מטר: 1:58.45 דקות (1971) שיא עולם