stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוריינות אקדמית
מבדקי אוריינות אקדמית בהשכלה גבוהה

מבחן פיז"ה מהווה דוגמה לכלי מדידה ממוחשב אשר בוחן מיומנויות אוריינות אקדמית בתחומים שונים בחטיבת הביניים והתיכון. המבחן מבוסס על ההנחה כי יכולות אורייניות הן מיומנויות אשר מאפשרות ליישם ידע וכישורים שהתלמידים רכשו במקצועות ותחומים מרכזיים. בין המיומנויות ישנן המיומנויות לנתח, להסיק ולהסביר את הדרכים שבהן ניגשים לפתרון בעיות במגוון מצבים. השאלות במשימות השונות של מבחן פיז"ה משקפות בעיות העולות בהקשרים אישיים, תעסוקתיים, חברתיים ומדעיים, והמטרה היא לבחון האם מערכת החינוך המדינתית השכילה להעניק לבוגרים את היכולות האוריינויות הנדרשות על מנת שיוכלו להמשיך ולתפקד בצורה יצרנית ויעילה כאזרחים ביקורתיים ותורמים בעולם המודרני. מבחן פיז"ה כולל סוגים שונים של שאלות. מבחן הקריאה, למשל, עוסק בטקסטים שונים אשר בהם מוצגות שאלות המשקפות מיפוי מאוד מדויק של מיומנויות ידע, חשיבה ושפה. בנוסף, לשאלות במבחן אופי גלובלי, כלומר ניתן לתרגמן לכל השפות, שכן הן לא ניזונות מן התרבות המקומית שבה הן מוחלות.
מבחן טופל (באנגלית: TOEFL-Test Of English as a Foreign Language) הוא דוגמה נוספת למבחן אשר בוחן מיומנויות אוריינות אקדמית אך בהקשר מאוד ספציפי. מדובר בבדיקת מיומנויות אוריינות אקדמית בשפה האנגלית וזאת במסגרת הקבלה לתארים מתקדמים מסוימים במוסדות להשכלה הגבוהה. המבחן בוחן את יכולות השפה האנגלית בקרב מועמדים שעבורם זו היא להם שפה שנייה. במבחן נמדדות בין היתר יכולות הבנה, דיבור ושימוש באנגלית בהקשרים מתאימים.
ביקורת על המבדקים

הביקורת העיקרית על ההבחנה בין "אוריינות אקדמית" ל"כישורי תקשורת בין-אישיים בסיסיים" מתייחסת להיבט המבדקי. הטענה היא כי אוריינות אקדמית נמדדת באופן לא מדויק ומתבססת על יכולת טכנית מאומנת לפתור בחינות. קאמינס התנגד לביקורת זו וטען כי מיומנויות שפה אקדמית אינה מסתמכת על תוצאות בחינות כתמיכה לאשרורן או לחשיבותן. מתוך נושא הביקורת על המבדקים עולה, כי על המורים בסביבות חינוכיות בכלל ובסביבות דו לשוניות בפרט, לדעת להבדיל בין יכולתם של התלמידים להתבטא ברמה קוגניטיבית גבוהה אך בשפה יומיומית, לבין יכולתם להתבטא באותה רמה קוגניטיבית-תקשורתית אך בהקשרים אקדמיים. ההנחה היא כי בהקשרים האקדמיים תבוא לידי ביטוי מיומנויות האוריינות האקדמית.
אוריינות אקדמית ועולים חדשים

במחקר שנערך בארץ בתחומי המתמטיקה והעברית נמצא כי נדרש מספר רב של שנים כדי שניתן יהיה גשר על הפער ההתחלתי הקיים בין הישגיהם של עולים חדשים לבין הישגיהם של ילידי ישראל. המחקר נערך בקרב שתי אוכלוסיות עולים ובהן ילידי חבר העמים וילידי אתיופיה.
ממצאי המחקר העידו על כך כי נדרשות בין 5 ל-7, 9 או 11 שנים במתמטיקה ובין 5 ל-7, 8 או 11 שנים בעברית, בהתאם לדרגת הכיתה, כדי להשלים פערים בקרב העולים על מנת שיוכלו להגיע לרמת האוריינות האקדמית של ילידי הארץ ששפת אמם היא עברית. נמצא פער גדול במיוחד בקרב התלמידים יוצאי אתיופיה במקצוע המתמטיקה, זאת על שום שלא עולה בידם לגשר על הפער באף לא אחת מן הכיתות, גם לא בדור השני. הישגיהם של עולי חבר העמים בתחום המתמטיקה משתווים לאלו של ילידי הארץ רק לאחר שנים רבות. בכל הנוגע למקצוע העברית, נסגר הפער של ילידי אתיופיה רק בחלוף 10 או 11 שנות שהייה בארץ, בהגיעם לכיתות ט' וי"א. בכיתה ה' בכל שנות השהייה נמצא פער מובהק בין הישגיהם לבין אלו של ילידי הארץ.
על פי תוצאות המחקר, לא נמצאה זיקה משמעותית בין שנות השהייה בישראל לבין ההישגים בלימודים של ילידי אתיופיה. בהתייחס לעברית ובקשר לתחומי ידע ספציפיים, המחקר העלה כי הקושי העיקרי של שתי קבוצות העולים הוא במקצועות הספרות והתנ"ך ובאשר לעולי אתיופיה גם בתחומי המדע. הקשיים העיקריים נובעים מהעדר לקסיקון בסיסי ומקשיים בהבנת הנקרא מעבר לטקסט הבסיסי. גם בתחום המתמטיקה נמצאה חשיבות לשליטה בשפה. בכל הנוגע ללקסיקון המושגים והבנת הנקרא בהקשרן של בעיות מתמטיות ויכולת לתקשורת, הישגיהם של העולים מחבר העמים נמוכים באופן ניכר מאלה של ילידי הארץ. עם זאת, בתחום מיומנויות החישוב נמצאה רמת הישגים גבוהה באופן יחסי.
יחסה של מערכת בית הספר ותפקודה בהקשר של הקניית מיומנויות אוריינות אקדמית לעולים חדשים חשוב אף הוא. על פי תוצאות המחקר, נמצאו הבדלים בין רמת ההצהרות - המצביעה על המודעות לצרכים של התלמידים העולים - לבין רמת היישום, אשר עניינה עשייה בפועל מצד המנהלים והמורים. בלט במיוחד חוסר מקצועיות והעדר הכשרה של מורי המקצועות שנבדקו, בכל הנוגע לנושאים הקשורים להוראה של תלמידים עולים. כמו כן נמצא חסך בידע בכל הרמות המערכתיות ביחס להישגים של תלמידים עולים. לעומת זאת, בלטו לחיוב, בכל קבוצות המוצא ובכל דרגות הכיתה, מוטיבציה גבוהה מאוד ושאיפה להצלחה בלימודים מול ספקנות רבה לגבי יכולת מימושה וזאת עקב תמיכה מעטה מדי של בית הספר ושל המערכת כולה בתלמידים העולים
.
לסיכום, מחקרים אשר בדקו מיומנויות אוריינות אקדמית בקרב עולים חדשים מצאו כי נדרשות שנים רבות לרכישתן, באשר העולים החדשים נדרשים לרוב לרכוש בשפה חדשה מיומנויות אקדמיות שכבר הכירו בשפת יעד חדשה ועובדה זו יוצרת פער אקדמי שיש לגשר עליו באמצעות מיומנויות אוריינות חדשות בשפת יעד חדשה. לגילאי התלמידים העולים ולמצבם הסוציו-אקונומי השפעה ניכרת כמו כן.
ראו גם

אוריינות
אוריינות דיגיטלית
אוריינות מדיה
אוריינות פיננסית
אוריינות מקצוע מדעי החברה
אוריינות מקצוע ההיסטוריה
אוריינות בית-ספרית
אוריינות סטטיסטית
אוריינות מקצוע הספרות
אוריינות לשונית
אוריינות מקצוע התיאטרון
אוריינות מקצוע שפות
הערות שוליים

↑  אוריינות אקדמית מאתר מכון מופ״ת
↑   - קאמינס הוא ממייסדי תוכנית ההסמכה האקדמית באוניברסיטת טורונטו הקרויה: 'ללמד אנגלית כשפה זרה' (באנגלית: TEACHING ENGLISH AS A FOREIGN LANGUAGE), המסמיכה מחנכים להוראת השפה האנגלית כשפה שנייה. תוכנית זו היא המקובלת במרבית האוניברסיטאות כיום ביחס לאנגלית הנרכשת כשפה שנייה.
↑  -הגדרת המושג ״שפה אקדמית״ ״ACADEMIC LANGUAGE״ באנגלית
↑  אוריינות אקדמית בימינו מאמרה של ד״ר ענת קינן
↑   אתר מכון פיזה
↑   לוין, ת. שוהמי, ש. וספולסקי, ד. (2003). הישגים לימודיים של תלמידים עולים. דו"ח מחקר. ירושלים: משרד החינוך
אינדיאני (קבוצת כוכבים)

| אינדיאני Indus |
| --- | --- |
  מפת קבוצת הכוכבים אינדיאני
 סמליות:  אינדיאני
 עלייה ישרה:  21 שעות
 נטייה:  °‏55-
 שטח נראה:  294 מעלות מרובעות
 דירוג שטח נראה:  במקום ה־49
 מספר כוכבים בבהירות נראית < 3:  0
 הכוכב הבהיר ביותר:  α באינדיאני ("הפרסי")
 בהירות נראית הכוכב הבהיר:  3.1
 מערכות כוכבים גובלות:  אוקטנט  טווס  טוקאן  טלסקופ  מיקרוסקופ  עגור  קשת (פינתי)
 הערות:  לא ניתן לראותה מישראל
 נראית בין קוי הרוחב °‏25 ו־°‏90- מומלץ לצפות בשעה 21:00 במהלך חודש ספטמבר
אינדיאני היא קבוצת כוכבים דרומית, שהוגדרה על ידי פיטר דירקזון קיסר ופרדריק דה הוטמן בין השנים 1595–1597  והיא מייצגת אינדיאני יליד אמריקה. הקבוצה  הופיעה לראשונה באטלס הכוכבים "אורנומטריה" של יוהאן באייר ב-1603 ובשל הגדרתה רק במאה ה-16 אין אגדות הקשורות אליה. הקבוצה כוללת רק כוכבים עמומים עם בהירות נראית מדרגה 3 או יותר, בהם הכוכב ε באינדיאני שמרחקו מהשמש רק 11.82 שנות אור – אחד הכוכבים דמויי שמש הקרובים ביותר אל מערכת השמש.
כוכבים מעניינים

α באינדיאני (הפרסי) הוא ענק כתום במרחק של כ-100 שנות אור עם בהירות נראית מדרגה 3.1. את הכוכב מקיפים במרחק גדול זוג ננסים אדומים עם בהירויות מדרגה 12-13.
ε באינדיאני הוא כוכב הסדרה הראשית כתום, דומה לשמש אך קטן ממנה ב-25%, עם טמפרטורה נמוכה בכ-1,500 קלווין, במרחק של 11.8 שנות אור עם בהירות מדרגה 4.7. את הכוכב מקיפים במרחק של כ-1,500 יחידות אסטרונומיות ממנו זוג ננסים חומים המקיפים זה את זה במרחק של כ-2 יחידות אסטרונומיות. מסותיהם מוערכות בכ-50 וכ-30 מסות צדק. בשל קרבתו למערכת השמש,
דמיונו לשמש וקיומם של הננסים החומים, המרמז על קיומם של כוכבי לכת נוספים, הכוכב מהווה יעד מועדף לחיפוש אחר חיים מחוץ למערכת השמש.
θ באינדיאני הוא כוכב כפול במרחק של כ-100 שנות אור המורכב מכוכב הסדרה הראשית לבן עם בהירות מדרגה 4.7 ובן זוג עמום יותר עם דרגת בהירות 7 שניתן להבחין בו בטלסקופ חובבים.
׳׳׳IC 5152’׳׳ היא גלקסיה ננסית לא-סדורה בקוטר של כ-6,850 שנות אור הכלולה בקבוצת הכוכבים.
איאן זירינג

| --- | --- |

 לידה:  30 במרץ 1964 (בן 60) ניוארק, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-1981 
 מקום לימודים:  תיכון וסט אורנג'  אוניברסיטת ויליאם פטרסון 
 בן או בת זוג:  ניקי זירינג (1997–2002) 
 מספר צאצאים:  2 
 http://www.ianziering.com
 פרופיל ב-IMDb
 
איאן אנדרו זירינג (באנגלית: Ian Andrew Ziering; נולד ב-30 במרץ 1964) הוא שחקן אמריקאי-יהודי. ידוע בעיקר מתפקידו כסטיב סנדרס, בסדרת הנוער "בוורלי הילס 90210", ומתפקידו בסרט "משמר מאליבו".
ביוגרפיה

זירינג נולד בניוארק, ניו ג'רזי שבארצות הברית, למיוריאל ופול מ. זירינג. הוא הצעיר מבין שלושה בנים ושני אחיו, ג'ף וברי גדולים ממנו ביותר מעשר שנים. בגיל 12 הוא החל להופיע בפרסומות ברדיו ובטלוויזיה. חגג בר מצווה. ב-1981 השתתף בסרטו של פרנקו זפירלי, "אהבת בוסר"
ב-1982 הוא סיים את לימודיו בתיכון וב-1988 סיים תואר ראשון באוניברסיטה.
ב-1990 לוהק לתפקיד סטיב סנדרס, בחור עשיר, פרוע, חצוף ופופולרי בסדרת הטלוויזיה "בוורלי הילס 90210" העוסקת בחייהם של נערים ונערות, תושביה של השכונה בוורלי הילס ליד לוס אנג'לס. סדרת הנעורים זכתה להצלחה בארצות הברית וברחבי העולם במהלכן של שנות התשעים. כוכביה, בהם גם זירינג הפכו לאלילי נוער. זירינג היה אחד מהשחקנים הבודדים ששיחקו לכל אורכה של הסדרה (1990 עד 2000). מ-1998 עד לשנת 2000 דיבב בסדרת האנימציה "גודזילה: הסדרה" שיצר רולנד אמריך בעקבות סרטו "גודזילה".
הוא השתתף בעונה הרביעית של הגרסה האמריקאית של "רוקדים עם כוכבים" ושם הגיע עד למקום הרביעי, ב-2006 הפיק, ביים ושיחק בסרט קצר בשם "אדם נגד יום שני", הוא נבחן להחליף ברקר בהנחיית התוכנית "פחות או יותר" אך לבסוף הפסיד את התפקיד לדרו קארי, הוא הופיע בסדרות: "ג'אג", "אחיות או לא להיות", "דירת המצוירים", "מסדר החיים" ו"נשואים פלוס".
בשנת 2009 הופיע לצד מדלין סטו וג'יימס רימר בסרט הטלוויזיה "תקוות חג המולד" ששודר ברשת Lifetime. מ-2013 משחק בסדרת סרטי הטלוויזיה "שארקנדו". באותה שנה, כשהוא בן 49, הצטרף למופע חשפנות עם הצ'יפנדיילס. ב-2018 התארח בסדרה "משפחת רעם". ב-2019 התארח בסדרה "היצור מן הביצה", ושיחק בסרט "משמר מאליבו" של נטפליקס.
בשנת 2024 השתתף בתוכנית הדוקו-ריאליטי הישראלית "גולסטאר" ב-HOT.
ביוגרפיה > חיים אישיים

נישא ב-1997 לדוגמנית ונערת הפלייבוי האמריקאית ניקי שילר(אנ') וב-2002 הזוג התגרש. ב-2010 הודיע על אירוסיו לאחות אמריקאית ארין קריסטין לודוויג ובאותה שנה הם התחתנו. נולדו להם שתי בנות (2011 ו-2013). אולם ב-2019 הם נפרדו.
איאן זירינג, 2014
אומבריאל

| --- | --- |

 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  אורנוס
 תאריך גילוי:  24 באוקטובר 1851
 מגלה:  ויליאם לאסל
 על שם:  Umbriel 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  266,300 קילומטר
 אקסצנטריות:  0.0039
 זמן הקפה:  4.144 ימים
 נטיית מסלול:  0.128 ביחס לקו המשווה של אורנוס°
 מאפיינים פיזיים
 רדיוס קו משווה:  584.7±2.8 קילומטר
 ממדים:  1169.4 ק"מ
 שטח פנים:  4,296,000 קמ"ר
 נפח:  837,313,109 קמ"ק
 מסה:  ‎1.2214×1021‎ ק"ג
 צפיפות ממוצעת:  1.459 גרם/סמ"ק
 תאוצת הכובד בקו המשווה:  0.238 מטר/שנייה2
 זמן סיבוב עצמי:  סינכרוני עם אורנוס ימים
 אלבדו:  0.26
 בהירות נראית:  14.5 
 
אומבריאל (באנגלית Umbriel) הוא הירח הכהה ביותר מבין 27 הירחים (הידועים למדע) של אורנוס. הוא נתגלה באוקטובר 1851 על ידי ויליאם לאסל יחד עם הירח אריאל. נכון לשנת 2014, רוב המידע עליו הגיע מהחללית וויאג'ר 2 שחלפה בסמוך אליו בשנת 1986 וצילמה כ-40% משטח הירח.
כמו שאר ירחי אורנוס, הירח נקרא של שם דמות במחזה "Rape of the Lock" של אלכסנדר פופ. הירח גם מוכר בשם Uranus II.
מאפיינים

אומבריאל מורכב בעיקר מקרח מים וסלע. הוא מכוסה במכתשים, ולא ברור מה התהליך שגרם לפני השטח של המכתשים להתכהות. צילום של החללית וויאג'ר 2 גילה טבעת מחומר בהיר בקוטר 140 ק"מ בתוך מכתש וונדה (Wunda), שמקורה אינו ברור.
מכתשי אומבריאל נקראים על שם דמויות מהמיתולוגיות השונות.
| שם המכתש | שם באנגלית | מקור השם | קואורדינטות | קוטר (בק"מ) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אלבריך | Alberich | אלבריך (אנ') הגמד ששומר על הזהב של Niebelung, מופיע בשירת הניבלונגים | 33°36′S 42°12′E﻿ / ﻿33.6°S 42.2°E﻿ / -33.6; 42.2 | 52.0 |
| פין | Fin | פין (אנ'), הטרול מהמיתולוגיה הדנית | 37°24′S 44°18′E﻿ / ﻿37.4°S 44.3°E﻿ / -37.4; 44.3 | 43.0 |
| גוב | Gob | גוב, מלך הגנומים | 12°42′S 27°48′E﻿ / ﻿12.7°S 27.8°E﻿ / -12.7; 27.8 | 88.0 |
| קנלואה | Kanaloa | קנלואה, רוח (SPIRIT) רעה מהמיתולוגיה של פולינזיה והוואי | 10°48′S 345°42′E﻿ / ﻿10.8°S 345.7°E﻿ / -10.8; 345.7 | 86.0 |
| מלינג'י | Malingee | רוח מהמיתולוגיה האבוריג'ינית אשר מטיילת בלילה | 22°54′S 13°54′E﻿ / ﻿22.9°S 13.9°E﻿ / -22.9; 13.9 | 164.0 |
| מינפה | Minepa | מינפה, רוח רעה, לפי האמונה של השבט המאקוואה במוזמביק | 42°42′S 8°12′E﻿ / ﻿42.7°S 8.2°E﻿ / -42.7; 8.2 | 58.0 |
| פרי | Peri | רוח רעה מהמיתולוגיה פרסית הגורמת להפרעה של יסודות הטבע וגופים שמימיים | 9°12′S 4°18′E﻿ / ﻿9.2°S 4.3°E﻿ / -9.2; 4.3 | 61.0 |
| סטיבוס | Setibos | שטן ראשי | 30°48′S 346°18′E﻿ / ﻿30.8°S 346.3°E﻿ / -30.8; 346.3 | 50.0 |
| סקינד | Skynd | טרול שגנב שלוש נשים מאיש הגר ליד  Englerup במיתולוגיה הדנית | 1°48′S 331°42′E﻿ / ﻿1.8°S 331.7°E﻿ / -1.8; 331.7 | 72.0 |
| וובר | Vuver | רוח רעה מהמיתולוגיה של אנשי הvolga finns (מהם יצאו אנשי מארי) | 4°42′S 311°36′E﻿ / ﻿4.7°S 311.6°E﻿ / -4.7; 311.6 | 98.0 |
| ווקולו | Wokolo | רוח שטנית מאמונות אנשי הבמברה (Bambara) של מערב אפריקה | 30°00′S 1°48′E﻿ / ﻿30°S 1.8°E﻿ / -30; 1.8 | 208.0 |
| וונדה | Wunda | רוח רעה מאמונות האבוריג'ינים | 7°54′S 273°36′E﻿ / ﻿7.9°S 273.6°E﻿ / -7.9; 273.6 | 131.0 |
| זלידן | Zlyden | רוח רעה מהמיתולוגיה סלאבית | 23°18′S 326°12′E﻿ / ﻿23.3°S 326.2°E﻿ / -23.3; 326.2 | 44.0 |
הערות שוליים

↑  על הירח באתר של נאס"א
↑  שמות המכתשים מאתר האיגוד האסטרונומי הבינלאומי לשמות פלנטריים
| 28 ירחי אורנוס (אנ') |
| --- | --- | --- |
| הירחים הפנימיים | קורדילה • אופליה • ביאנקה (אנ') • קרסידה (אנ') • דסדנומה (אנ') • יוליה (אנ') • פורציה (אנ') • רוזלינד • קופידון (אנ') • בלינדה (אנ') • פרדיטה (אנ') • פאק • מאב (אנ') |  |
| הירחים העיקריים | מירנדה • אריאל • אומבריאל • טיטניה • אוברון |  |
| הירחים החיצוניים | מרגרט (אנ') • פרנסיסקו (אנ') • קאליבן (אנ') • סטפאנו (אנ') • S/2023 U 1 (אנ') • טרינקולו (אנ') • סיקורקס (אנ') • פרוספרו (אנ') • סטבוס (אנ') • פרדיננד (אנ') |  |
| ראו גם | טבעות אורנוס |  |
איילון לבן-נקודות

| איילון לבן-נקודות |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מעלי גירה
תת־סדרה:: מעלי גירה
משפחה:: איילוניים
סוג:: איילון נקוד
מין:: איילון לבן-נקודות
שם מדעי
 Moschiola meminna ‏ארקסלבן, 1777

איילון לבן-נקודות (שם מדעי: Moschiola meminna; מכונה גם איילון ממיני) הוא מעלה גירה ממשפחת האיילוניים, הנפוץ ביערות בדרום הודו ובסרי לנקה, וייתכן כי הוא חי גם בדרום נפאל.
מאפיינים

פרוותו של האיילון לבן הנקודות חומה, והיא מכוסה בסימנים לבנים. גופו חסון ואחוריו מעוגלים. רגליו דקות מאוד, ובסופן כפות רגליים בעלות ארבע אצבעות. בלסתותיו 34 שיניים. הניבים של הזכרים מוארכים ומחודדים יותר מאלו של הנקבות, משום שהוא משתמש בהם לקרבות עם זכרים אחרים. הניבים חיוניים לקרבות אלו, שכן האיילוניים הם חסרי קרניים, בניגוד למעלי גירה אחרים כמו האייליים. גודלו של האיילון לבן הנקודות הוא כמחצית המטר, ומשקלו הממוצע הוא כ-2.2 - 2.7 קילוגרמים. בשונה מאיילוניים אחרים, אין לו בלוטה על סנטרו ליד לסתו התחתונה.
האיילון לבן הנקודות הוא פעיל לילה, וכמו איילוניים אחרים הוא ביישן מאוד. כאשר הוא חש בסכנה, הוא נוהג להיעלם בינות סבכי הצמחייה בהם הוא חי. משום כך, קשה להתבונן בו בסביבתו הטבעית. הוא בעל חיים סוליטרי, למעט תקופות הרבייה. תזונתו של האיילון לבן הנקודות מורכבת מצמחים ומחלקי צמחים, וכן מבעלי חיים קטנים. משך תקופת ההריון הוא שישה חודשים לערך, שבסופם הנקבה ממליטה כשני וולדות בדרך כלל.
מצב השימור של האיילון לבן הנקודות לפי הרשימה האדומה של IUCN הוא "ללא חשש" (Least Concern).
הערות שוליים

↑  איילון לבן-נקודות באתר הרשימה האדומה של IUCN
אדר א'

אדר א' הוא כינויו של חודש בלוח העברי (שמו הרשמי הוא אדר ראשון), אותו מוסיפים בשנה מעוברת. אדר א' חל לפני חודש אדר "הרגיל", שנקרא בשנה זו אדר ב'. חודש זה בן שלושים יום.
אירועים המתרחשים בחודש אדר בכל שנה שאינה מעוברת ("שנה פשוטה"), יצוינו בשנה מעוברת באדר ב', למעט אזכרות שאותן מקובל לפי מנהג אשכנז לציין בחודש אדר א'.
א' באדר א' יכול לחול בימים שני, רביעי, חמישי ושבת.
עיבור השנה

לוח השנה העברי מבוסס בעיקרו על שנת לבנה של כ-354 יום. עם זאת, מהפסוק האומר "שמור את חודש האביב ועשית פסח לה' אלוהיך" למדו חז"ל כי הלוח העברי חייב להתאים גם לשנה שמשית של כ-365 יום. הפער בין השנה השמשית לירחית, המוערך בכ-11 יום, מצטבר משנה לשנה ומחייב 'תיקון', בצורת הוספת חודש נוסף מדי כמה שנים - פעולה הנקראת, "עיבור השנה". בלוח הבבלי נהגו להוסיף גם חודש אלול, אך בלוח העברי מעברים דווקא את חודש אדר.
שמותיו

בהלכה נקרא אדר זה בשם "אדר ראשון" או "אדר הראשון", אך נהגו לכתוב בקיצור אדר א' כאשר האות א' מסמלת את המילה ראשון כבספרות עבריות, ומכאן התקבל הכינוי "אדר א".
בלשון חז"ל הוא נקרא גם "אדר הסמוך לשבט". היות שהוא מתווסף ללוח השנה רק בשנה מעוברת, נקרא חודש זה גם "חודש העיבור".
מצבים מיוחדים

כיוון שחודש זה קיים רק לסירוגין, עשויים להתעורר מצבים מיוחדים: אחת התופעות המפורסמות היא, שילד שנולד לפני ילד אחר (למשל, כאשר שהראשון נולד בסוף אדר א', והשני בתחילת אדר ב') יחוג את בר המצווה שלו לאחר חברו, אם השנה שבה חלה בר המצווה, היא שנה פשוטה.
תופעה אפשרית נוספת היא, לידת תאומים בליל ראש חודש אדר בשנה פשוטה. אם אחד ייוולד קודם שקיעת החמה (כלומר, בל' בשבט), והשני - לאחריה (כלומר, בא' באדר), יחוגו התאומים את בר המצווה שלהם, בהפרש של חודש זה מזה, אם תחול בר המצווה בשנה מעוברת. האחד בל' בשבט, והשני בא' באדר ב'.
תופעה מעניינת נוספת היא, לידת תאומים בליל ראש חודש אדר ב' בשנה מעוברת. אם אחד ייוולד קודם שקיעת החמה (כלומר, בל' באדר א'), והשני - לאחריה (כלומר, בא' באדר ב'), יחוגו התאומים את בר המצווה שלהם, בהפרש של חודש זה מזה, אם תחול בר המצווה בשנה פשוטה – הנולד ראשון בא' בניסן, והשני בא' באדר. כלומר, השני לפני הראשון. מקור הדין (בדומה לזה) במסכת ערכין.
בנוסף לכך, אדם הנולד בשנה מעוברת בל' באדר א', יתקשה לחגוג את יום הולדתו בשנים פשוטות, וזה משום שבאדר "רגיל" אין שלושים יום. הדבר דומה לאדם הנולד ב-29 בפברואר, שהרי חודש זה, הוא לרוב בן 28 ימים. אם נפטר אדם בל' באדר א', מקובל לקיים לו אזכרה בל' בשבט בשנה פשוטה. מנגד, נער שנולד בל' אדר א' לפי כמה דעות אינו נעשה בר מצווה עד א' בניסן.
ההשלכות ההלכתיות הן, כמו שנאמר, מועד חיובם במצוות של הנולדים בחודש זה, ומועד האזכרה לאדם שנפטר בחודש זה. אבל אבלות נמשכת רק שנים עשר חודש, ללא תלות בעיבור השנה, כך למשל אדם שהתחיל להתאבל בחודש תשרי של שנה מעוברת, יסתיימו ימי אבלו באלול והאזכרה תהיה רק חודש אחר כך בתשרי.
לעולם לא תהיה בת מצווה באדר א', כי 12 שנים לפני ואחרי שנה מעוברת יש תמיד שנה פשוטה.
מועדים עיקריים

פורים קטן
ראו גם

הלוח העברי
הערות שוליים

↑  תלמוד ירושלמי, מסכת מגילה,  פרק א', הלכה ה'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ערכין, דף ט', עמוד ב'.
↑  וביתר דיוק כ-10 ימים ו-21 שעות (365.242-354.367).
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף י"ב, עמוד ב'.
↑  בבלי, ערכין, דף לא עמוד ב.
↑  הרב יצחק שלו, בר מצווה למי שנולד בל' אדר א', באתר כיפה. יחיאל אברהם זילבר, בירור הלכה, אורח חיים, סימן נ"ה (מהדורא קמא עמוד ק"מ, מהדורא תניינא עמוד קל"ז בשם הרב יעקב ישראל קניבסקי וכן מהדורא תליתאה עמוד מ"ט).
↑  יעקב מתלון, לוחות ושברי לוחות, עמוד 108. וכן באתר הוצאת לוח
איגוד הפנסיה הישראלי

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  רמת גן 
 תקופת הפעילות:  2010–הווה (כ־14 שנים) 
 
איגוד הפנסיה הישראלי הוא איגוד מקצועי ועמותה שפעלה במסגרת איגוד לשכות המסחר. האיגוד נוסד ב־2010 על ידי חברות המנהלות קרנות פנסיה שבבעלות בתי ההשקעות, ביניהם, קרנות הפנסיה של אלטשולר-שחם, הלמן-אלדובי, מיטב, ויובלים מבית דש-איפקס. האיגוד הוקם בעקבות עזיבת חברות הביטוח מאיגוד קרנות הפנסיה. העמותה איגדה את העוסקים בתחום הפנסיה כדוגמת חברות תוכנה ומחשוב, סוכנים ומשווקים פנסיונים. יושב ראש האיגוד הוא ד"ר רוני הלמן.
פעילות

פעילות העמותה כללה פניות לשרים בממשלה ולמשרדי הממשלה בהצעות לשינוי חוקים. לשינויים רגולטורים במטרה להגן על התחרותיות ולמען זכויות העמיתים הפנסיונים. בנוסף, נעשתה פניה לממונה להגבלים עסקיים בבקשה להגברת התחרות בענף קרנות הפנסיה. כמו כן בוצעו פעולות להעלאת מודעות הציבור לחשיבות החיסכון הפנסיוני, כמו הנפקת בול בסדרת חיסכון פנסיוני ופניות לציבור דרך התקשורת.
הפניות לממשלה כללו בין היתר פנייה כתובה לשר החינוך בבקשה לפעולה למען קידום החינוך הפיננסי והפנסיוני במסגרות החינוך העל יסודיות. כמו כן, התבצעה פנייה למשרד הביטחון במטרה למנוע אפליה של חיילים משוחררים. שמתקיימת בכך שאותם חיילים מאבדים חצי שנה של הפרשות פנסיוניות בהצטרפותם לשוק התעסוקה לאחר סיום השירות. כל זאת בעוד שבני גילם שלא התגייסו ועבדו, נהנים מרצף הפרשות פנסיוניות. הפנייה כללה הצעה לתיקון אפליה זו. יתר על כן, האיגוד פנה לשר האוצר וביקש את קידום תיקון החקיקה כדי לתת את הזכות לעובד ולאזרח לבחור את הסוכן או את היועץ שיטפל בתוכנית הפנסיונית שלו. זאת ועוד, פנה האיגוד לממונה להגבלים עסקיים בעקבות ריכוזיות היתר שהייתה בענף קרנות הפנסיה, ריכוזיות שבאה לידיי ביטוי בדו"ח הממונה על שוק ההון לשנת 2013. הבקשה מהממונה להגבלים עסקיים הייתה להשתמש בכלים הקבועים בחוק ההגבלים העסקיים למען הגברת התחרותיות בענף קרנות הפנסיה. יתרה מזאת, איגוד הפנסיה הישראלי יזם את הנפקת בול החיסכון הפנסיוני במטרה להעלות את חשיבות נושא החיסכון הפנסיוני.
ייתכן ולפעולות אלה היה חלק בשינוי שחל בשוק הפנסיה בשנים האחרונות. שינוי שיצא לפועל בהחלת רפורמת קרנות פנסיה ברירת המחדל, שנכנסה לתוקף בשנת 2016. עד אז, שלטו בשוק הפנסיה חברות הביטוח וקרנות הפנסיה שבבעלותן. שליטה הבאה לידיי ביטוי בדו"ח הממונה על שוק ההון לשנת 2013, לפיו, ענף קרנות הפנסיה הוא ריכוזי ביותר. למעשה, 5 קרנות הפנסיה הגדולות בענף החזיקו ביחד 94.8% מהענף, כאשר אלו היו בבעלותן של חברות הביטוח: מנורה, מגדל, כלל, הראל, הפניקס. יתר הענף, היה מצוי בקרב 8 קרנות פנסיה קטנות. כיום שוק הפנסיה מראה שינויים מגמתיים. הוא יותר תחרותי, פחות ריכוזי, ואף יותר משתלם לחוסך עקב ירידה בעמלות של קרנות הפנסיה ובדמי הניהול שלהן. כתוצאה מכך ובעקבות השגת מרבית, אם לא כל מטרותיו של האיגוד, הוא אינו פעיל כשהיה ופעילותו הוקפאה.
פעילות > פנסיית ברירת המחדל

הישגם המרכזי של איגוד הפנסיה הישראלי הוא פנסיית ברירת המחדל. היא הייתה השינוי הרגולטורי המרכזי שבוצע בדחיפת העמותה. רפורמה זו הובילה לצמצום ריכוזיות היתר בענף ולהגדלת התחרות בין קרנות הפנסיה, שינוי שיוביל לשיפור במצבם של כלל החוסכים. מטרותיה המרכזיות של פנסיית ברירת המחדל היו הפחתת דמי הניהול שמשלמים חוסכים עצמאים ושכירים שמעסיקם לא דאג להם להסדר פנסיוני טוב יותר. משמעות פנסיה זו היא שבהצטרפות למקום עבודה חדש, המעסיק חייב לבטח את העובד באחת מקרנות הפנסיה שזכו במכרז של משרד האוצר, אלא אם השכיר הודיע שיבחר בגוף מבטח אחר לנהל את הביטוח הפנסיוני שלו. במסגרת המכרז, נבחרות על ידי המדינה קרנות הפנסיה שהתחייבו לתת למצטרפים החדשים דמי ניהול נמוכים יחסית. כל שכיר במשק רשאי לבחור להצטרף לאחת מקרנות פנסיית ברירת המחדל.
בסיכומו של דבר, פנסיית ברירת המחדל הובילה להורדת דמי הניהול שנלקחו מהחוסכים ובעקבות כך העלתה את סכום החיסכון הפנסיוני בסוף תהליך החיסכון. בצורה זו, היטיבה עם החוסכים, כמו גם העלתה את התחרותיות בענף הפנסיה, שהובילה גם היא להטבה כלפי החוסכים.
בול חיסכון פנסיוני

ב-8 בדצמבר 2015 הונפק בול החיסכון הפנסיוני שעוצב על ידי מאיר אשל. הבול הונפק ביוזמתו של איגוד הפנסיה הישראלי ובעקבות חשיבותו של נושא החיסכון הפנסיוני, חיסכון המהווה חלק משמעותי מהכנסתם של אזרחי מדינת ישראל לאחר פרישתם מעבודה. הכנסה המורכבת מקצבת זקנה בסיסית מביטוח לאומי וקצבת פנסיה מקופת הפנסיה אליה הפריש העובד בתקופת עבודתו.
החל משנת 2008 הפרשה לחיסכון פנסיוני היא בגדר חובה בעבור כל עובד שכיר החל מגיל 21, ועובדת שכירה החל מגיל 20. הבקשה להנפקת הבול נומקה בטענה שהנפקתו של בול זה עשויה, לעצב את תדמית ענף החיסכון הפנסיוני בקרב הציבור, להדגיש את חשיבותו של החינוך הפנסיוני ולהגביר את מודעות הציבור לנושא החיסכון הפנסיוני.
ראו גם

איגוד הבנקים
איגוד לשכות המסחר
איגוד חברות הביטוח
איגוד מנהלי ההשקעות
פורום החוסכים לפנסיה בישראל
הערות שוליים

↑  כתב פאנדר קרנות פנסיה השתלמות קופות גמל, הוקם איגוד פנסיה חדש יאגד את כל העוסקים בתחום, באתר Funder פאנדר פורטל קרנות נאמנות קופות גמל קרנות השתלמות קרנות פנסיה, ‏2010-09-16
↑  רון שטיין, ‏איגוד קרנות הפנסיה מתפרק בעקבות עזיבת חברות הביטוח, באתר גלובס, 6 באוקטובר 2010
↑  version 7.10.4, יו"ר איגוד הפנסיה הישראלי במכתב דחוף לשר החינוך לקראת פתיחת שנת הלימודים: פעל לקידום חינוך פיננסי ופנסיוני במערכת החינוך העל יסודית, באתר www.chamber.org.il
↑  יו”ר איגוד הפנסיה הישראלי למנכ”ל משרד הביטחון: למנוע האפליה כלפי חיילים משוחררים, באתר כאן ישראל | kanisrael | כאן נעים | kan-naim, ‏2013-10-13
↑  Funder Online, יו"ר איגוד הפנסיה הישראלי לשר האוצר: קדם בדחיפות את תיקון החקיקה בדבר מתן זכות לכל אזרח לבחור את הסוכן שיטפל בפנסיה שלו, באתר Funder פאנדר פורטל קרנות נאמנות קופות גמל קרנות השתלמות קרנות פנסיה, ‏2013-04-06
↑  מכתב לממונה להגבלים עסקיים.pdf
↑  ראה/י הערת שוליים מספר [9]
↑  בול חיסכון פנסיוני.pdf
↑  דוחות הממונה על שוק ההון לשנים 2005-2019, באתר GOV.IL
↑  קרנות פנסיה נבחרות (קרנות ברירת מחדל), באתר כל זכות
↑  רון שטיין, ‏כצפוי: קרנות הפנסיה ברירת המחדל הן אלה של בתי ההשקעות, באתר גלובס, 14 באוקטובר 2018
↑  בול חיסכון פנסיוני, באתר דואר ישראל
↑  חובת ביטוח פנסיוני לעובדים, באתר כל זכות
↑  הצעה להנפקת בול חדש על חיסכון פנסיוני בישראל.pdf
איגוד השחמט של ארצות הברית

| --- | --- |

 ענפי ספורט:  שחמט
 השתייכות:  פיד"ה
 מיקום המטה:  קרוסוויל 
 יושב ראש:  Ed Edmondson 
 תאריך ייסוד:  27 בדצמבר 1939
 https://new.uschess.org/
 
איגוד השחמט של ארצות הברית (באנגלית: United States Chess Federation או USCF) הוא הגוף האחראי על תחרויות שחמט בארצות הברית ומייצג אותה בפיד"ה, איגוד השחמט העולמי. האיגוד מנהל את שיטת הדירוג הרשמית במדינה, מעניק תארים ואחראי על יותר מ-20 אליפויות לאומיות מדי שנה. האיגוד נוסד באילינוי בשנת 1939 כתוצאה מאיחוד של שני ארגוני שחמט ותיקים יותר. מספר הרשומים באיגוד נכון ליולי 2022 הוא 85,000.