יצחק שלמה זילברמן
קורות חייו

נולד בברלין לרב ד"ר אברהם משה זילברמן, יליד הונגריה שתרגם את פירוש רש"י על החומש לאנגלית, ולרבקה בת הרב גבריאל יוסף לוי מברלין. בגיל 3 התייתם מאמו. בשנת תרצ"ד (1934) עקב עליית הנאצים לשלטון, היגרה המשפחה לאנגליה.
לאחר פטירת אביו בשנת תרצ"ט (1939) עלה לבדו לארץ ישראל, וגדל בבית דודו ד"ר יעקב לוי, מנהל חדר יולדות בבית החולים ביקור חולים, אשר התגורר בשכונת רחביה בירושלים, למד בבית הספר חורב ובישיבת "קול תורה" בשנותיה הראשונות, שם היה מקורב לראש הישיבה הרב יחיאל מיכל שלזינגר שהיה מתלמידי אביו בגרמניה. לאחר מכן הצטרף לקבוצה שהתגבשה סביב הרב אליעזר יהודה פינקל, שבהמשך התמסדה כ"ישיבת מיר".
בעצת החזון איש נישא לשינדל בת הרב יום-טוב זלוטניק מירושלים, על אף התנגדות חלק ממשפחתו, ובעקבות כך החליף את לבושו מלבוש אירופאי ללבוש ירושלמי, והתגורר בשכונת "שערי חסד" הירושלמית. לזוג נולדו שמונה עשר ילדים, תשעה בנים ותשע בנות.
בנערותו התחבר לדרך החסידות, ובפרט לחסידות חב"ד[דרוש מקור]. התכתב באריכות עם האדמו"ר הריי"צ[דרוש מקור], תקופה קצרה למד עם הרב שמואל שפירא מברסלב, היה לו גם קשר עם האדמו"ר מגור ה'בית ישראל'. ואף הוציא לאור מהדורה מחודשת של הספר תולדות יעקב יוסף[דרוש מקור]. לאחר נישואיו החל ללמוד בכולל בית זבול בראשותו של הרב יעקב משה חרל"פ, יחד עם רעיו הרב שמואל אוירבך ואביו הרב שלמה זלמן אוירבך, הדיין הרב שמואל דביר שנהיה לחברו הטוב ביותר, והרב שריה דבליצקי. לאחר שנים של בירורים על הדרכים השונות בעבודת ה' עזב את דרך החסידות, והתמקד בדרכם של הגאון מווילנא, והרמח"ל, ואף ראה את תורתם כמשלימות זו את זו.
בשנות ה-50 כשבנו בכורו הרב יום טוב הגיע לגיל 5 הלך לשאול את הרב יחזקאל אברמסקי האם לשלוח אותו לתלמוד תורה רגיל מכיוון שכל תלמודי התורה עד אז לא למדו על פי שיטת הלימוד המתוארת בדברי חז"ל. הרב אברמסקי עודדו להקים תלמוד תורה שבו כן ילמדו על פי דברי חז"ל, ועקב כך יזם את הקמת ת"ת קמניץ בירושלים. לאחר מכן הצטרפו להנהלת הת"ת אנשים נוספים, ועם השנים שיטת הלימוד שם הלכה והתרחקה מדרכו. בשנות השבעים הקים את תלמוד תורה הדר ציון וכמלמדים הביא את הרב גמליאל בטלמן והרב משה קלצקין שלאחר מכן ייסד את תלמוד תורה זכרו.
בצעירותו חיפש לקנות ספר תורה פסול וישן ולתקנו כדי לזכות במצוות כתיבת ספר תורה. דרך הרב יעקב יוסף הרמן מצא ספר ישן ולמד לבד איך לתקנו, ולאחר מכן לאורך רוב חייו התפרנס הרב זילברמן כסופר סת"ם. הוא אף עודד אברכים ללמוד את המלאכה במטרה להתפרנס מיגיע כפיהם כדברי חז"ל על תורה עם דרך ארץ, וניסה להוזיל את עלויות מוצרי הסת"ם, מכיוון שלדעתו ההלכה מחייבת שלכל יהודי יהיה ספר תורה. פיתח מספר פטנטים בתחום, בין היתר קולמוסים עם פטנטים שונים, נוצה עם ראש גמיש מזהב וקולמוסים עם מכלי דיו פנימיים. רבים מגדולי הרבנים הליטאיים קנו ממנו את תפיליהם, ביניהם הרב יוסף שלום אלישיב, והרב שמואל אוירבך.
החל מנעוריו עסק בחכמת האמת. בהמשך חייו הקים חבורת לומדי קבלה שכללה את הרבנים: שמואל דביר, חיים פרידלנדר, יואל קלופט ושלום אולמן. בתקופות שונות למד בחברותא עם הרבנים: שריה דבליצקי, יוסף לייב זוסמן, ושמואל אוירבך.
בראשית שנות השמונים הקים בנו הרב אליהו זילברמן את ישיבת אדרת אליהו על שם הגר"א מווילנה, בהמשך הוקם גם תלמוד תורה באותו שם.
בכ' בחשוון תשמ"ט (30 באוקטובר 1988) נרצחה בתו, רחל וייס, עם שלושת ילדיה בפיגוע בקו 961 במבואות יריחו, באוטובוס שנסע מטבריה לירושלים, אירוע שהותיר בו את רישומו עד יומו האחרון. על שמם קראו בניו לרשת החינוכית שהקימו "נר לרחל ובניה". כמו כן הקימו לזכרה את הארגון "טהר רחל". הרב אליעזר וייס בעלה של רחל שניצל מהפיגוע, נישא כשנה לאחר מכן לאחותה שרה.
בתשנ"א (1991) עבר לגור בעיר העתיקה בירושלים, בין היתר כדי לקרב את הגאולה על ידי החזרת 'אנשי אמנה' לירושלים המקודשת, כמבואר בספר קול התור. מאותה סיבה מתגוררים גם רבים מתלמידיו בעיר העתיקה. התאלמן בשנת תשנ"ב (1992), ונישא בשנית בשנת תשנ"ח (1998).
נפטר בי"ח באדר ה'תשס"א ממחלת הסרטן, ונקבר בהר הזיתים בירושלים. בין מספידיו: הרב שמואל אוירבך, הרב נתן צבי פינקל, הרב שמחה הכהן קוק, הרב אביגדור נבנצל, הרב משה יהודה שלזינגר, והרב אורי זוהר.