stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי הממלכה המאוחדת – יפן
היסטוריה > כרונולוגיה של יחסי יפן-בריטניה > המאה ה -21

2001. פרויקט חילופי התרבויות "יפן 2001", שהתקיים במשך השנה, ראה סדרה מרכזית של אירועי תרבות, חינוך וספורט יפניים שנערכו ברחבי בריטניה.
2001. ג'יי.אר ווסט מתנות Shinkansen מסדרת 0 ( מס '22-141 ) למוזיאון הרכבת הלאומי ביורק, היא היחידה מסוגה שנשמרה מחוץ ליפן.
2007. HIM הקיסר אקיהיטו בביקור ממלכתי השני שלו בבריטניה.
2011. בריטניה שולחת אנשי הצלה עם כלבי הצלה ואספקה כדי לסייע ליפנים, לאחר רעידת האדמה והצונאמי ב-11 במרץ 2011.
2012. משלחת סחר בבריטניה ליפן, בראשות ראש הממשלה לדייוויד קמרון, מודיעה על הסכם לפיתוח משותף של מערכות נשק.
פברואר 2015. הנסיך ויליאם, דוכס קיימברידג' בביקור רשמי בסיורים באזורים הרוסים מהצונאמי בשנת 2011 כולל פוקושימה, אישינומאקי ואונאגאווה.
ספטמבר 2016. משרד החוץ היפני מביא בדבריו חששות לגבי עסקים בבעלות יפנית הפועלים בבריטניה בעקבות משאל העם על חברות הממלכה המאוחדת באיחוד האירופי (2016), ומנפיק תזכיר בן 15 עמודים באתר משלו, ובו הוא מבקש מהממשלה הבריטית לערוך הסכם Brexit המגן על שמירה על זכויות המסחר הנוכחיות בבריטניה בשוק האירופי המשותף.
דצמבר 2018. הפרלמנט האירופי אושר עסקה חדשה שתהווה את האותיות הכחולות לסחר שלאחר הברקזיט בין יפן לבריטניה.
אוקטובר 2020 - נחתם הסכם סחר דו צדדי ראשון אחרי הברקזיט במעמד שרת המסחר הבריטית אליזבת טראס ושר החוץ היפני טושימיטסו מוטגי. במסגרת ההסכם הופחתו המכסים על מוצרי סחר שונים בין המדינות.
נציגויות דיפלומטיות

יפן מחזיקה בבריטניה שגרירות בלונדון ו-2 קונסוליות בקארדיף ואדינבורו. מאידך, בריטניה מחזיקה ביפן שגרירות בטוקיו ו-2 קונסוליות בקיטה קיושו ואוסקה.
All in

| --- | --- |

 שמות קודמים:  Down the field
 תחום:  פודקאסטים, מדיה ופרסום
 שפה רשמית:  עברית
 מקום פעילות:  ישראל
 מייסדים:  שגיא ברגמן, איתמר רועי, פיני גרשון
 מנכ"ל:  שגיא ברגמן
 תקופת הפעילות:  2022–הווה (כ־3 שנים)
All In (בעברית: אול אין) היא רשת פודקאסטים מהגדולות בישראל. בין מייסדיה נמנים שגיא ברגמן המשמש כמנכ"ל החברה, ואיתמר רועי כעורך הראשי.
ראשית הדרך

החברה הוקמה כמשרד פרסום בשם "דאון דה פילד" (Down the field). המשרד נתן שירותי הפקת תוכן לחברות וארגונים. בין היתר, ביוני 2016 השיקו את סדרת ישראל 2030 במסגרת סדרת אירועי הלילה הלבן בתל אביב.
בנובמבר 2018 החלה החברה להפיק לראשונה פודקאסטים לחברות מסחריות כמוצר תוכן.
בדצמבר 2020, החלה לראשונה החברה להפיק הפקות מקור מתוך מטרה להפוך לכלי תקשורת שבו יש הפקות מקוריות לצד הפקות מסחריות.
ההפקה המקורית הראשונה הייתה הפודקאסט המצולם "מחליטים מהבטן", שעלה לאוויר בדצמבר 2020 ובו מאמן הכדורסל פיני גרשון אירח דמויות מעולמות הספורט והפוליטיקה. בפרק הראשון הוא אירח את יאיר לפיד.
לאחר מכן, לראשונה תחת המותג All•in, השיקה החברה פודקאסט פוליטי שמגיש העיתונאי לשעבר נדב פרי. תחילה נקרא הפודאקסט "הון שלטון", ולאחר מכן כשהושמעה ביקורת בנושא הוחלף שמו ל"הפודקאסט של נדב פרי".
פרסומים בולטים

"דני קליין מדבר על הכל". בשני פרקים בפודקאסט "פיני וחברים" הציג דני קליין, לשעבר יו"ר הפועל ירושלים בכדורסל, את מערכת היחסים בין הפועל ירושלים למכבי תל אביב בשנות ה-90 ותחילת שנות ה-2000. בין היתר, סיפר לראשונה על פרשת הפיצה, הדרכון המזויף של קני ויליאמס, פרשת סמי בכר ומאיר טפירו ותקופת הבעלות של נחום מנבר שהיה בעלי הפועל ירושלים והורשע בסיוע לאיראן ביולי 1998.
ביולי 2023 אירח נדב פרי בפודקאסט את אבישי רביב שכונה "שמפניה" בתקופה שבה שירת בחטיבה היהודית בשב"כ.
במאי 2023 לאחר פטירתו של יהונתן גפן ניערך פרק מיוחד לזכרו בפודקאסט "באות בזמן", שבו נורית גפן, אם ילדיו, מספרת על החיים במחיצתו של יהונתן לאורך שנות נישואיהם.
בינואר 2023 התראיינה נעמי לויצקי, מחברת הספר "העליונים" והביוגרפיה "כבודו" על אהרון ברק לפודקאסט של נדב פרי ובו סיפרה לראשונה: "אמרתי לברק שחייבים שופט מרוקאי, והוא ענה לי 'אני רוצה אבל אין'".
בחודש אוגוסט 2024 התראיין גל הירש, הממונה על השבויים והנעדרים, בפודקאסט של נדב פרי ובו הגיב על הטענות שממשלת ישראל מונעת את עסקת חטופים: "זו עלילה, מעולם לא טירפדנו עסקה".
באוגוסט 2024 התראיין פרופסור רון שפירא, שופט מטעם ישראל בבית הדין בהאג לפודקסט איפכא מסתברא שמגיש העיתונאי אבישי גרינצייג ובו אמר: "המפגינים נגד ההפיכה המשטרית נגעלים ממזרחים".
העיתונאית החוקרת גלי גינת פרסמה בפודקסט ״רצח בקומה השניה״ את פרשיית הרצח של מרוות אבו ג'ליל משפרעם שבה עומד לדין אשרף תחימר. הפודקסט מספק ראיות חדשות בפרשה ומתאר, בין היתר, את מאבקה של עו"ד סיגל עפרוני ז"ל מהסניגוריה הציבורית לזיכויו של אשרף. הפודקסט קיבל ציון לשבח בפרס ע"ש דליה סיגן ז"ל ליצירתיות ברדיו שניתן מטעם תאגיד השידור הציבורי ״כאן״. בנימוקי השופטים נכתב: ״כל השופטים, ללא יוצא מן הכלל, התרשמו מהעבודה המורכבת, המרתקת והמקצועית שנעשתה בהסכת. הוא מציג מקרה אמיתי בצורה של סיפור מתח מורט עצבים, ודורש עשייה מורכבת של איסוף חומר, עיבוד ותסרוט מדויקים. ההסכת לא רק שעשוי ביצירתיות ובמקצועיות, הוא גם מציב זרקור על מקרים אנושיים חשובים שדורשים תשומת לב חברתית״.
בחודש נובמבר 2024 התראיין יו"ר מפלגת רע״מ, ח"כ מנסור עבאס, ובו התייחס ליחסי יהודים ערבים בישראל: ״לא צריך הסכם שלום בין יהודים וערבים בישראל הוא דה פקטו קיים״.
פרויקטים בשיתוף פעולה

"מושג ירוק" - פודקאסט מבית מורנינג. חשבונית ירוקה לשעבר. פודקאסט שבו נותנים כלים לעצמאים בסוגיות שונות.
"קול הרופאים" מבית טבע ישראל - פודקאסט שבו בכירי הרופאים בישראל נותנים מידע רפואי מהימן בסוגיות רפואיות שונות.
"פרוידקאסט" - פודקאסט מבית החברה הפסיכואנליטית בישראל שבו מתארחים אנליטיקאים בכירים ודנים בסוגיות מקצועיות: חלומות, חירות, תרבות וספרות ונושאים נוספים.
שיחת קיבוץ - הפודקסט מבית יד יערי ויד טבנקין. מגישים עיתונאי ׳הארץ׳, חן מענית, בן קיבוץ הזורע ורעות מישור, יוצרת ובמאית דוקומנטרית, בת קיבוץ דליה. הפודקסט עוסק באידיאל הקיבוצי בדגש על אירועי 7 באוקטובר. התארחו בו בין היתר: יעל נאמן, יעל דן, מוקי צור, פרופ׳ אניטה שפירא, סיון קלינגבייל, אורי משגב, יונתן שמריז ועוד.
מכניסים אורחים - הפודקסט של הרבעון הרביעי: מגישים יו"ר התנועה, ד"ר יואב הלר, וחברי התנועה. בפרק הראשון של הפודקסט התארח השר משה ארבל שאמר: "אין הצדקה שמי שלא לומד תורה, לא ישרת בצבא, הציבור החרדי צריך לעשות חשבון נפש".
נשמע כמו סרטן - הפודקסט מבית הקרן לחקר הסרטן בישראל. בכל פרק מארח עיתונאי בכיר את אחד מחוקרי הסרטן הבכירים בישראל לשיחה שעוסקת בפריצות הדרך בתחום חקר הסרטן. בין היתר, העיתונאי אסף ליברמן ראיין את פרופסור יעקוב חנא, חוקר ישראלי בעל שם עולמי בתחום תאי הגזע העובריים.
מנתחים את זה - הפודקסט של הרצליה מדיקל סנטר. בכל פרק מתארח כירורג בתחום מסוים שמציג את הטכנולוגית החדשניות ביותר בתחום הניתוחים הפולשניים. בין היתר התארח ד"ר עדו נחמני בפרק שעסק בסרטן הלבלב, פרופ׳ עופר יוסיפוביץ בפרק שעסק בסרטן הערמונית, ד"ר אילנית מלר בתחום ניתוחי הבריאטריה ועוד.
תוכניות הפקה מקוריות

| פודקאסט | מנחים |
| --- | --- |
אבות האומה: נדב אבוקסיס ואריאל שנבל
הכל דפוק: עינת הולנד, אלי סטין
איפכא מסתברא: אבישי גרינצייג
באות בזמן: דליה גוטמן, רועי בר נתן, שחר סגל ועילי בוטנר
קיקטוק: גילי ורמוט ורועי זריהן
הפודקאסט של נדב פרי: נדב פרי
הפודקאסט של שלומי אלדר: שלומי אלדר
הקוגיטו: אברום בורג
השור והדוב: גת מגידו
אדוני, גבירתי, ראש העיר: אביעד פוהורילס
לא סותמים: הדר לוי ודרור רפאל
מבזק חוץ: בן יניב
מעניין לי את הסבתא: נורית גפן ודילן גפן
מקומי עם ליעד אילני: ליעד אילני
מתוך השבר: צחי אליהו
נדלניסטה: חן הרשקוביץ ולין שטיינר
פיני גרשון וחברים: פיני גרשון
פרשת דרכים: רחל עזריה
שיחת קיבוץ: רעות מישור, חן מענית
אמא טובה דיה: שירה גפן, נורית גפן
אפרכסת: אמיר אורן
בטן רכה: נעה מכבי
בואי נדבר על זה: פרופ' יורם יובל וביתו נעמי יובל
ברוש לבדו: אפרת פרי
בת של מלך: אלמוג שור
דייט פוליטי: יעל שרוני ונועם שוסטר-אליאסי
הכי טוב שיש: טל מירון ואמה אמר
המטבחון של קישקה: דוד קישקה
המשחקים האולימפיים: אורי טלשיר
הפודקאסדט של אלעד וליעוז: אלעד צפני, ליעוז כהן
הפודקאסט של איתי סגל: איתי סגל
הפודקאסט של ציפורלה: גל פרידמן, לוטוס אתרוג, תמרה קלינגון, תומר פלטוק
זמן מסך: ינון בן שושן, ליאור נאור
חברים מספרים על אריק: אביעד פוהורילס
חטיפי בריאות: קרן אן ניימן
לחזור הביתה: דפנה לוסטיג ותמר ריפל
מה קשור מלחמה: שלישיית מה קשור
מחלה שמחלה: יונתן זר פוליאקוב וקרן סלע
מחליטים מהבטן: פיני גרשון
משבר גיל ה-40 שלי: דניאל זילברשטיין
משקיעים חכם: עו"ד דפנה שחר
מתחת לפנס: נתן רועי
נאו-פוליאקוב: יעל פוליאקוב ויהודית מילוא
סבתא תותבת: רבקה מיכאלי, בן שרוני
פודקאסט של סיפור: אבי שומר
פודקסט האילוף של בן אביטל: בן אביטל
רביבו ושכנר: חיים רביבו, לירן שכנר
רצח בקומה השנייה: גלי גינת
שפרה ודפנה: דפנה לוסטיג, שפרה קורנפלד
ספיישל יורו 2024: גילי ורמוט, עוזי דן, איתמר רועי
הערות שוליים

↑  מתן חביליו,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'‏ממשרד קטן לחברה שמגלגלת מיליונים: "אנחנו העתיד", באתר ‏מאקו‏, 11 באפריל 2024
↑  רן פוני,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'"לקוחות גדולים עוזבים את הטלוויזיה. ההיי־טק מגייס עובדים דרך פרסום בפודקאסטים", באתר ישראל היום, 9 בדצמבר 2021
↑  שי גולדן ויובל נתן, איתמר רועי, בעלים שותף ועורך ראשי של בית הפודקאסטים, על הסוד מאחורי ההצלחה, באתר רדיו תל אביב, ‏26 בינואר 2024
↑  עמית סגל בעד, נתי טוקר נגד: הפודקאסט של נדב פרי מעורר סערה,  באתר כיפה, 15 בנובמבר 2021
↑  דרור רפאל,'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'‏נצלו את זמן שטיפת הכלים בחג להאזנה לפודקאסטים מעולים, באתר מעריב אונליין, 22 באפריל 2022
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'מורן שריר,'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'בגיל 78, דליה גוטמן ונורית גפן מגישות את הפודקאסט הלוהט בישראל, באתר הארץ, 23 בפברואר 2023
↑  '"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'חן מענית,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'השופט מטעם ישראל בהאג: המפגינים נגד ההפיכה המשטרית נגעלים ממזרחים ופוחדים מחרדים, באתר הארץ, 5 בספטמבר 2024
↑  מושג ירוק - פודקאסט לעצמאים, באתר Spotify
↑  קול הרופאים, באתר Spotify
↑  פרוידקאסט, באתר Spotify
↑  שיחת קיבוץ, באתר YouTube
↑  מכניסים אורחים - הפודקסט של הרבעון הרביעי, באתר Spotify
↑  נשמע כמו סרטן, באתר Apple Podcasts (באנגלית בריטית)
↑  מנתחים את זה, באתר Spotify
דוד יעקבי

| --- | --- |

 לידה:  24 בפברואר 1928 אנטוורפן, בלגיה 
 פטירה:  4 באוקטובר 2018 (בגיל 90) 
 ענף מדעי:  היסטוריה, היסטוריה חברתית, היסטוריה כלכלית, תרבות, היסטוריה פוליטית, ימי הביניים, היסטוריה של יחסים בין־לאומיים, יהודים 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 בן או בת זוג:  זהבה יעקבי 
 מספר צאצאים:  2 
 
דוד יעקבי (24 בפברואר 1928 - 4 באוקטובר 2018) היה פרופסור בחוג להיסטוריה באוניברסיטה העברית.
ביוגרפיה

דוד יעקבי נולד באנטוורפן, בלגיה, שם גדל עד סתיו 1942, כאשר החלה העברתם של יהודי העיר לפולין ברח עם משפחתו לשווייץ, עלה לישראל ב-1947 והשתתף במלחמת העצמאות. למד לתואר הראשון והשני באוניברסיטה העברית, עם התמחות בהיסטוריה של ימי הביניים במערב, עבודת הגמר שלו עסקה בגדוד קטלאני שהתיישב ביוון בראשית המאה ה-14. יעקבי עשה את עבודת הדוקטור בסורבון, פריז, הנושא: ההיסטוריה הביזנטית; נושא עבודת הדוקטור היה הדמוגרפיה של האיכרות בביזנטיון והיא אושרה ב-1958.
דוד יעקבי לימד בחוג להיסטוריה באוניברסיטה העברית מאז שנת 1958, מונה לפרופסור מן המניין בשנת 1974, עמד בראש המחלקה בשנים 1972-1970 ו-1979–1980, יצא לגמלאות בשנת 1996. שהה כפרופסור אורח באוניברסיטת קליפורניה בברקלי (1970), אוניברסיטת פרינסטון (1976), אוניברסיטת פנסילבניה בפילדלפיה (1981-80) ואוניברסיטת ונציה (1996).
ב-1973 קיבל את פרס Gustave Schlumberger
מטעם
l'Académie des Inscriptions et Belles-Lettres
בפריז.
היה חבר נבחר באגודות המדעיות: חבר זר בהתכתבות ב-Deputazione di Storia Patria per le Venezie, Venice (מאז 1978), וחבר זר ב-Ateneo Veneto, Venice (מאז 1986).
מחקריו

דוד יעקבי עסק במחקריו בים התיכון המזרחי, היינו ביזנטיון והשטחים שעברו לשלטונם של אנשי המערב אחרי 1204, במדינות הצלבניות ובמצרים. כמו כן הוא חקר את יחסי הגומלין בין הים התיכון המזרחי והמערב, בעיקר איטליה, במאות 11–15. בתחומים שונים: היסטוריה פוליטית, חברתית, כלכלית ותרבותית; מאז שנות התשעים ועד למותו התמקד בהיסטוריה כלכלית. מחקריו התבססו בחלקם על חומר ארכיוני, בעיקר מאיטליה ועל מקורות שפורסמו בשפות יוונית, לטינית, צרפתית עתיקה, קטלאנית וגרמנית של ימי הביניים. כמעט בכל פרסומיו הוא דן גם ביהודים, והביא חומר ארכיוני חדש העוסק בהם.
מחקריו > הפיאודליזם ביוון של ימי הביניים: "האסיזות של רומניה": מקורות ותפוצה

הספר עוסק בפיאודליזם ביוון מהמאה ה-13 עד למאה ה-15. יעקבי הציג גישה חדשה להתהוותו ולהתפתחותו של ספר החוקים הפיאודלי לרקע החברתי והמדיני שלו, ודן בתפוצת השימוש בו. מוצאו של ספר החוקים הוא בפלופונסוס ואחר כך הוא נפוץ בכל המושבות הוונציאניות. יעקבי מצא שני כתבי יד של ספר החוקים, זאת בנוסף לעשרה שהיו ידועים.
מחקריו > אודות מאמרים נבחרים

מאמרו הראשון של יעקבי היה מחקר דמוגרפי על קונסטנטינופול הביזנטית. עד למחקרו ההערכה המקובלת הייתה שאוכלוסיית העיר מנתה במאה ה-5 כמיליון תושבים. יעקבי הגיע למסקנה שמעולם לא ישבו בעיר יותר מ-475 אלף תושבים, וגם זה מוטל בספק. יעקבי הגיע למסקנה זאת באמצעות בדיקת צפיפות השטח, אספקת המזון ועוד.
יעקבי ערך קריאה מחודשת של 'ספר המסעות' של בנימין מטודלה. במאמרו הוא הגיע למסקנה, שהחיבור שמצוי ברשותנו הוא גרסה מקוצרת של 'ספר המסעות' המקורי, משחזר את הכרונולוגיה של המסע ומסביר למה יש פערים גדולים בתיאור המקומות.
מקובל היה במחקר שב-1152 היו בוונציה כ-10,000 יהודים, יעקבי ערער על קביעה זו, כי מצא שהעיר הייתה קטנה בתקופה הזו וייתכן שזה היה מניין תושביה הכולל. יעקבי גילה שמקור הטעות הוא ב-1740, אז מישהו כתב שראה כתב-יד שטוען שהיו 10,000 יהודים בוונציה ב-1152, אבל סבר שאין הדבר נכון; בנוסף לכך הראה יעקבי שיש סטטיסטיקה מ-1552 שהיו אז בעיר 10,000 יהודים, הדבר אפשרי כי אז העיר מנתה 150,000 תושבים ומכאן מקור הטעות.
יעקבי כתב מאמר על המסחר בין ביזנטיון למצרים במאות ה-11 וה-12, שהיה מבוסס בחלקו על חומר ארכיוני מהגניזה; זה היה חידוש, כי איש מעולם לא עסק בכך. הוא הראה שהיה מסחר ביניהן, דבר שלא היה ידוע, בו השתתפו הביזנטים והשתתפו בו גם איטלקים, משני הצדדים. הוא הראה שהאיטלקים השתלטו בהדרגה על השיט והמסחר וזה תהליך שהתחיל בסוף המאה ה-11 והגיע לסיומו בסוף המאה ה-15.
מחקריו > משי

זהו נושא שלא נחקר כמעט אף פעם מבחינה כלכלית, עד למחקריו של יעקבי חקרו את המשי במסגרת תולדות האמנות. יעקבי היה חלוץ בחקר תעשיית המשי והחל לכתוב מאמרים בנושא משנת 1990, הוא בדק איך התעשייה הזו עובדת וכתב 15 מאמרים בנושא.
אחד ממאמריו דן בתעשיית המשי באימפריה הביזנטית המערבית, שם ניסה לענות על השאלות: מה היה הדחף לפיתוח התעשייה, מהם ההיבטים החברתיים והכלכליים, מניין בא ההון, מה היה השוק ומה הייתה תפוצת התוצרת.
מאמר אחר עורך סינתזה של יצור האריגים בביזנטיון באסלאם ובמערב, ההשפעות ההדדיות וההשפעה על האמנות, כלומר העיטורים.
מחקריו > עכו

יעקבי היה הראשון שכתב על עכו בתור עיר בימי הביניים וכתב 15 מאמרים הדנים בהיבטים שונים של עכו: ההתפתחות האורבנית, ההתיישבות בעיר והתושבים, הכלכלה, הספרים שקראו בעכו והרקע החברתי לאותם ספרים.
מחקריו > מחקריו האחרונים

לפני פטירתו שקד יעקבי על כתיבתם של שני ספרים, שעניינם היסטוריה כלכלית: 1. ספר על עכו הצלבנית; העורך סקירה כוללת על התפתחות העיר במאות ה-12 וה-13 מכל הבחינות. 2. ספר על מסחר המשי בימי הביניים: התפשטות גידול תולעת טוואי המשי, יצור האריגים, סוג האריגים, המסחר והטכנולוגיה ובכלל זה העברת הטכנולוגיה מארץ לארץ.
ספריו

•	La féodalité en Grèce médiévale. Les 'Assises de Romanie': sources, application et diffusion, Paris: La Haye, 1971, 358 pp.
•	Société et démographie à Byzance et en Romanie latine, London, 1975, 372 pp.
•	Recherches sur la Méditerranée orientale du XIIe au XVe siècle: Peuples, sociétés, économies, London, 1979, 384 pp.
•	Studies on the Crusader States and on Venetian Expansion, Northampton, 1989, VIII + 340 pp.
•	 Trade, Commodities and Shipping in the Medieval Mediterranean, Aldershot, 1997, X + 340 pp.
•	Byzantium, Latin Romania and the Mediterranean, Aldershot, 2001, X + 338 pp.
•	Commercial Exchange across the Mediterranean: Byzantium, the Crusader Levant, Egypt and Italy, Aldershot, 2005, X + 352 pp.
ספר יובל לכבודו

Intercultural contacts in the medieval Mediterranean : studies in honour of David Jacoby / edited by Benjamin Arbel. London : F. Cass, 1996
הערות שוליים

↑  "La population de Constantinople à l'époque byzantine: un problème de démographie urbaine", Byzantion, 31 (1961), pp. 81-109, repr. in Jacoby, Société, no. I.
↑  David Jacoby, "Benjamin of Tudela and his 'Book of Travels'", in Klaus Herbers und Felicitas Schmieder, eds., Venezia incrocio di culture. Percezioni di viaggiatori europei e non europei a confronto. Atti del convegno Venezia, 26-27 gennaio 2006 (Centro Tedesco di Studi Veneziani, Ricerche, 4), Roma, 2008, pp. 135-164.
↑  . "Silk in Western Byzantium before the Fourth Crusade", Byzantinische Zeitschrift, 84/85 (1991/1992), pp. 452-500, repr. in Jacoby, Trade, no. VII.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263348805171  PLWABN: 9810678994205606  BIBSYS: 97037607  BNE: XX1322904  BnF: cb121358161 (data)  CiNii: DA03659776  GND: 131440918  ISNI: 0000 0001 1698 6271  LCCN: n89106593  NKC: jn20020226006  NLG: 106594  NTA: 074950355  RERO: 02-A003416499  SUDOC: 029811147  Trove: 878076  VcBA: 495/20294  VIAF: 110550826   WorldCat (עם VIAF): 110550826
שלזיה (פרובינציה)

שלזיה (בפולנית: śląskie, בצ'כית: Slezské ובסלובקית: Sliezske) היא אחת משש עשרה הווייוודות של פולין. היא שוכנת בדרום מרכזה של פולין, וגובלת בצפון בווייוודה לודז', במזרח בווייוודות שְׁוְויֶינְטוֹקְזִ'יסְקיֶה ופולין קטן, בדרום בצ'כיה ובסלובקיה, ובמערב בווייוודה אופולה.
בירתה של שלזיה והעיר הגדולה ביותר בה היא העיר קטוביץ השוכנת במרכזה. ערים גדולות נוספות הן צ'נסטוחובה, סוסנוביץ, גליביצה וביטום.
מקור השם

ווייוודת שלזיה נושאת את שמו של האזור ההיסטורי "שלזיה", אשר הווייוודה יושבת במזרח אזור היסטורי זה. בלטינית, סלובקית ופולנית מכונה האזור בשם Śląsk, בגרמנית שלזית Schläsing, בצ'כית Slezsko ובסורבית Šlazyńska. כל השמות מעידים לדעת רבים שהמקום נקרא על שמם של נהר השלנזה (Ślęza) והר השלנזה (Ślęza) - המצויים בתחומי אזור שלזיה, כארבעים קילומטרים דרומית לוורוצלב. יש חוקרים הטוענים שההר שלנזה היה בעת הפרהיסטורית אזור מקודש דתית על ידי האוכלוסייה הפגאנית שבאזור.
סברה אחרת, הפופולרית בעיקר בקרב חוקרים פולנים, קושרת את שלזיה למילה הסלאבית העתיקה ślęg או śląg, אשר משמעותן רטיבות ולחות, עדות אולי לתנאים האקלימים של האזור. ובעוד זאת, בקרב חוקרים גרמנים רווחת במקומות רבים ההנחה שהשם של אזור שלזיה נגזר משמו של שבט
בשם "סלינגים" (בלטינית: Silingae, ביוונית עתיקה: Σιλίγγαι), שבט גרמאני ונדלי שלזמן מה התיישב באזור שלזיה.
גאוגרפיה

מבחינה גאוגרפית, ההווייוודה שלזיה חופפת את חבל הארץ הגאוגרפי שלזיה עילית. חבל ארץ זה מהווה רמה גאוגרפית גבוהה יחסית, כאשר גובהה הממוצע הוא כ-500 מטר מעל פני הים. המקום במידה רבה מהווה את החלק המערבי של הרמה של פולין קטן. בתחומיה של שלזיה נובעים שני הנהרות אולי החשובים ביותר בפולין - נהר הוויסלה ונהר האודר. מקור נהר האודר הוא מההרים שבדרום מערבה של שלזיה. משם הנהר זורם לכיוון צפון מערב, מוזן ביובלים רבים המנקזים את מימי האזור כולו, וממשיך אל תוך הווייוודה השכנה אופולה (פרובינציה) הגובלת עם שלזיה ממערב. ובעוד האודר נובע בשלזיה וזורם מערבה, הוויסלה זורם מזרחה. מקור נהר הוויסלה הוא מההרים שבדרום מזרחה של שלזיה. משם הנהר זורם לכיוון צפון מזרח, מוזן ביובלים רבים, וממשיך אל תוך הווייוודה השכנה פולין קטן (פרובינציה) הגובלת עם שלזיה ממזרח. הרמה של שלזיה עילית הופכת גבוהה יותר בקצותיה הדרומיים, שם מתנשאים לגובה רב יחסית הרי הקרפטים המערביים והרי הסודטים המזרחיים. אף שההרים שבדרומה של שלזיה גבוהים, הם בדרך כלל נמוכים יותר מאלו המצויים בשכנותיה ממזרח וממערב, שם הקרפטים והסודטים בהתאמה מגיעים לגובה רב במיוחד.
הטמפרטורה השנתית הממוצעת בקטוביץ, בירת הוויווידה, היא 8.6 מעלות צלזיוס. החודש הקר ביותר הוא ינואר (עם טמפרטורה ממוצעת של - 1.6 מעלות צלזיוס), והחודש החם ביותר הוא יולי (עם טמפרטורה ממוצעת של 18.6 מעלות צלזיוס). הגשמים יורדים בעיקר בקיץ, כאשר כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 722.3 מ"מ.
גאוגרפיה > אזורים מוגנים

בשלזיה יש שבעה פארקי נוף (Park krajobrazowe) ו-64 שמורות טבע (Rezerwat przyrody).
| פארקי נוף בשלזיה> תמונה | פארקי נוף בשלזיה> שם | פארקי נוף בשלזיה> שטח (בקמ"ר) | פארקי נוף בשלזיה> מחוז |
| --- | --- | --- | --- |
|  | פארק הנוף הבסקידים הקטנים   Park Krajobrazowy Beskidu Małego | 257 | מחוז ז'יבייץ |
|  | פארק הנוף הבסקידים השלזים   Park Krajobrazowy Beskidu Śląskiego | 386 | מחוז צ'שין |
|  | פארק הנוף רודי   Park Krajobrazowy Rud Wielkich | 493 | מחוז רטיבור |
|  | פארק הנוף יערות ליסוורטה העליונים   Park Krajobrazowy Lasy nad Górną Liswartą | 507 | מחוז לובלינייץ |
|  | פארק הנוף אורליך גניאזד   Park Krajobrazowy Orlich Gniazd | 600 | מחוז מישקוב |
|  | פארק הנוף סטאבקי   Park Krajobrazowy Stawki | 17 | מחוז צ'נסטוחובה |
|  | פארק הנוף ז'יבייץ   Żywiecki Park Krajobrazowy | 358 | מחוז ז'יבייץ |
גאוגרפיה > הרים

| עשרת ההרים הגבוהים ביותר בשלזיה> תמונה | עשרת ההרים הגבוהים ביותר בשלזיה> שם | עשרת ההרים הגבוהים ביותר בשלזיה> גובה (במטרים) | עשרת ההרים הגבוהים ביותר בשלזיה> מחוז |
| --- | --- | --- | --- |
|  | פילסקו   Pilsko | 1,542 | מחוז ז'יבייץ |
|  | רומאנקה   Romanka | 1,366 | מחוז ז'יבייץ |
|  | מונצ'וליק   Munczolik | 1,356 | מחוז ז'יבייץ |
|  | פלניצה   Palenica | 1,338 | מחוז ז'יבייץ |
|  | ליפובסקי ויירך   Lipowski Wierch | 1,324 | מחוז ז'יבייץ |
|  | רישנקה   Rysianka | 1,322 | מחוז ז'יבייץ |
|  | סקז'יצ'נה   Skrzyczne | 1,257 | מחוז ז'יבייץ |
|  | בורצ'י ויירך   Boraczy Wierch | 1,244 | מחוז ז'יבייץ |
|  | ויילקה רצ'ה   Wielka Racza | 1,236 | מחוז ז'יבייץ |
|  | ויילקה ריצז'ובה   Wielka Rycerzowa | 1,226 | מחוז ז'יבייץ |
היסטוריה

| לוח תקופות היסטוריות של שלזיה | לוח תקופות היסטוריות של שלזיה | לוח תקופות היסטוריות של שלזיה |  |
| --- | --- | --- | --- |
| עד 880 | שבטים סלאבים וגרמאנים | שבטים סלאבים וגרמאנים |  |
| 880-902 | דוכסות מורביה הגדולה | דוכסות מורביה הגדולה |  |
| 902-960 | שבטים סלאבים וגרמאנים | שבטים סלאבים וגרמאנים |  |
| 960-1025 | המדינה הפולנית הראשונה | המדינה הפולנית הראשונה |  |
| 1025-1335 |  | הממלכה הפולנית הראשונה |  |
| 1335-1479 |  | ממלכת בוהמיה |  |
| 1479-1526 |  | ממלכת הונגריה |  |
| 1526-1748 |  | ממלכת הבסבורג |  |
| 1748-1867 |  | ממלכת פרוסיה |  |
| 1867-1871 |  | הקונפדרציה הצפון-גרמנית |  |
| 1871-1919 |  | הקיסרות הגרמנית |  |
| 1919-1933 |  | רפובליקת ויימאר |  |
| 1939-1945 |  | גרמניה הנאצית |  |
| 1945-1989 |  | הרפובליקה העממית הפולנית |  |
| החל מ-1989 |  | הרפובליקה הפולנית השלישית |  |
מתייחס לישות הדומיננטית השלטת באזור בתקופה הנתונה. בדרך כלל השליטה באזור נחלקה על ידי מספר ישויות מדיניות שונות.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ערים, יישובים ומחוזות > ערים

בשלזיה ישנן 71 ערים ועיירות.
| הערים הגדולות בשלזיה>  | הערים הגדולות בשלזיה> תמונה | הערים הגדולות בשלזיה> סמל | הערים הגדולות בשלזיה> שם | הערים הגדולות בשלזיה> אוכלוסייה (2014) | הערים הגדולות בשלזיה> מחוז |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  |  | קטוביץ   Katowice | 303,314 | עצמאי |
| 2 |  |  | צ'נסטוחובה   Częstochowa | 231,527 | עצמאי |
| 3 |  |  | סוסנוביץ   Sosnowiec | 210,249 | עצמאי |
| 4 |  |  | גליביצה   Gliwice | 184,993 | עצמאי |
| 5 |  |  | זאבז'ה   Zabrze | 177,815 | עצמאי |
| 6 |  |  | ביילסקו-ביאלה   Bielsko-Biała | 173,462 | עצמאי |
| 7 |  |  | ביטום   Bytom | 172,762 | עצמאי |
| 8 |  |  | רודה שלזיה   Ruda Śląska | 141,090 | עצמאי |
| 9 |  |  | ריבניק   Rybnik | 140,094 | עצמאי |
| 10 |  |  | טיכי   Tychy | 128,698 | עצמאי |
| 11 |  |  | דומברובה גורניצ'ה   Dąbrowa Górnicza | 123,774 | עצמאי |
| 12 |  |  | חוז'וב   Chorzów | 110,538 | עצמאי |
| 13 |  |  | יאבוז'נו   Jaworzno | 93,556 | עצמאי |
| 14 |  |  | יסטשמביה-זדרוי   Jastrzębie-Zdrój | 91,073 | עצמאי |
| 15 |  |  | מיסלוביצה   Mysłowice | 75,028 | עצמאי |
| 16 |  |  | שימיינוביצה שלונסקיה   Siemianowice Śląskie | 68,658 | עצמאי |
| 17 |  |  | ז'ורי   Żory | 62,015 | עצמאי |
| 18 |  |  | טרנובסקיה גורי   Tarnowskie Góry | 60,984 | מחוז טרנובסקיה גורי |
| 19 |  |  | בנדין   Będzin | 58,297 | מחוז בנדין |
| 20 |  |  | פייקרי שלונסקיה   Piekary Śląskie | 56,978 | עצמאי |
| 21 |  |  | רטיבור   Racibórz | 55,818 | מחוז רטיבור |
| 22 |  |  | שוויינטוחלוביצה   Świętochłowice | 51,722 | עצמאי |
| 23 |  |  | זוויירצ'ה   Zawiercie | 51,110 | מחוז זוויירצ'ה |
| 24 |  |  | וודז'יסלאב שלזיה   Wodzisław Śląski | 48,688 | מחוז וודז'יסלאב |
| 25 |  |  | מיקולוב   Mikołów | 39,858 | מחוז מיקולוב |
| 26 |  |  | קנורוב   Knurów | 39,057 | מחוז גליביצה |
| 27 |  |  | צ'שין   Cieszyn | 35,824 | מחוז צ'שין |
| 28 |  |  | צ'כוביצה-דז'דז'יצה   Czechowice-Dziedzice | 35,703 | מחוז ביילסקו |
| 29 |  |  | צ'לדז   Czeladź | 32,811 | מחוז בנדין |
| 30 |  |  | מישקוב   Myszków | 32,595 | מחוז מישקוב |
| 31 |  |  | ז'יבייץ   Żywiec | 31,967 | מחוז ז'יבייץ |
| 32 |  |  | צ'רביונקה-לשצ'יני   Czerwionka-Leszczyny | 28,401 | מחוז ריבניק |
| 33 |  |  | פשצ'ינה   Pszczyna | 25,985 | מחוז פשצ'ינה |
| 34 |  |  | לובלינייץ   Lubliniec | 24,244 | מחוז לובלינייץ |
| 35 |  |  | לז'יסקה גורנה   Łaziska Górne | 22,487 | מחוז וודז'יסלאב |
| 36 |  |  | רידולטובי   Rydułtowy | 21,838 | מחוז וודז'יסלאב |