stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ליגת העל הבלגית
טבלת אליפויות לפי קבוצה

| # | קבוצה | אליפויות | סגנויות | עונות זכייה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | אנדרלכט | 34 | 21 | 1946/1947, 1948/1949, 1949/1950, 1950/1951, 1953/1954, 1954/1955, 1955/1956, 1958/1959, 1961/1962, 1963/1964, 1964/1965, 1965/1966, 1966/1967, 1967/1968, 1971/1972, 1973/1974, 1980/1981, 1984/1985, 1985/1986, 1986/1987, 1990/1991, 1992/1993, 1993/1994, 1994/1995, 1999/2000, 2000/2001, 2003/2004, 2005/2006, 2006/2007, 2009/2010, 2011/2012, 2012/2013, 2013/2014, 2016/2017 |
| 2 | קלאב ברוז' | 19 | 25 | 1919/1920, 1972/1973, 1975/1976, 1976/1977, 1977/1978, 1979/1980, 1987/1988, 1989/1990, 1991/1992, 1995/1996, 1997/1998, 2002/2003, 2004/2005, 2015/2016, 2017/2018, 2019/2020, 2020/2021, 2021/2022, 2023/2024 |
| 3 | רויאל אוניון סן-ז'ילואז | 11 | 10 | 1903/1904, 1904/1905, 1905/1906, 1906/1907, 1908/1909, 1909/1910, 1912/1913, 1922/1923, 1932/1933, 1933/1934, 1934/1935 |
| 4 | סטנדרד ליאז' | 10 | 13 | 1957/1958, 1960/1961, 1962/1963, 1968/1969, 1969/1970, 1970/1971, 1981/1982, 1982/1983, 2007/2008, 2008/2009 |
| 5 | בירסחוט | 7 | 7 | 1921/1922, 1923/1924, 1924/1925, 1925/1926, 1927/1928, 1937/1938, 1938/1939 |
| 6 | ראסינג בריסל | 6 | 4 | 1896/1897, 1899/1900, 1900/1901, 1901/1902, 1902/1903, 1907/1908 |
| 7 | דרינג בריסל | 5 | 4 | 1911/1912, 1913/1914, 1920/1921, 1935/1936, 1936/1937 |
| 8 | פ.צ. ליאז' | 5 | 3 | 1895/1896, 1897/1898, 1898/1899, 1951/1952, 1952/1953 |
| 9 | אנטוורפן | 5 | 11 | 1928/1929, 1930/1931, 1943/1944, 1956/1957, 2022/2023 |
| 10 | מכלן | 4 | 5 | 1942/1943, 1945/1946, 1947/1948, 1988/1989 |
| 11 | גנק | 4 | 3 | 1998/1999, 2001/2002, 2010/2011, 2018/2019 |
| 11 | לירסה | 4 | 2 | 1931/1932, 1941/1942, 1959/1960, 1996/1997 |
| 13 | סרקל ברוז' | 3 | - | 1910/1911, 1926/1927, 1929/1930 |
| 14 | בוורן | 2 | - | 1978/1979, 1983/1984 |
| 15 | גנט | 1 | 3 | 2014/2015 |
| 16 | RWDM | 1 | - | 1974/1975 |
| 17 | ברחם ספורט | - | 3 |  |
| 18 | שרלרואה | - | 1 |  |
| 18 | לוקרן | - | 1 |  |
| 18 | זולטה ורכם | - | 1 |  |
| 18 | סינט-טרוידן | - | 1 |  |
| 18 | פ.צ. ליאופולד | - | 1 |  |
| 18 | ROC שרלרואה | - | 1 |  |
| 18 | KRC מכלן | - | 1 |  |
| 18 | K ברניגן פ.צ. | - | 1 |  |
הערות שוליים

↑  הליגה הושעתה בגלל מלחמת העולם הראשונה
1 2  הליגה הושעתה בגלל מלחמת העולם השנייה
| כדורגל בבלגיה בלגיה |
| --- | --- | --- |
| ניהול | התאחדות הכדורגל הבלגית המלכותית • קבוצות • אצטדיונים • תחרויות |  |
| תחרויות ליגה | ליגת הפרו • הליגה השנייה • הליגה השלישית • הליגה הרביעית • הליגות המחוזיות |  |
| תחרויות גביע | הגביע הבלגי • הסופר קאפ הבלגי |  |
| נבחרות | הנבחרת הלאומית • הנבחרת הצעירה • נבחרת הנשים |  |
| ליגות הכדורגל העליונות של אירופה (אופ"א) |
| --- | --- | --- |
| מפעלי הווה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איי פארו • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנגליה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גיברלטר • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה • ויילס • טורקיה • יוון • ישראל • לוקסמבורג • לטביה • ליטא •  מולדובה • מונטנגרו • מלטה • צפון מקדוניה • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סקוטלנד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צפון אירלנד • צרפת • קוסובו • קזחסטן • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| מפעלי עבר | הפוטבול ליג (אנגליה) • ברית המועצות • יוגוסלביה • מזרח גרמניה • סרביה ומונטנגרו • צ'כוסלובקיה |  |
בקוניבאנק

| --- | --- |
סמל בקוניבאנקסמל בקוניבאנק
הכנסייה הקתולית
הכנסייה הקתולית
 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  מרכז טרנסדנוביה
 מחוז:  קומארום-אסטרגום קומארום-אסטרגום
 נפה:  נפת קישבר
 שטח:  15.06 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  380 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  47°27′56″N 17°54′09″E﻿ / ﻿47.465480555556°N 17.902430555556°E﻿ / 47.465480555556; 17.902430555556 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.bakonybank.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.בקוניבאנק(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.בקוניבאנק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
בקוניבאנק (בהונגרית: Bakonybánk) הוא כפר בן כ-450 תושבים במחוז קומארום-אסטרגום, בנפת קישבר, שבהונגריה.
מיקום

הכפר ממוקם לרגליו המזרחיים של הבקוני ((הבקוני (יער בקוני) הוא צוק קארסט בשטח של כ-4,000 קמ"ר, החלק המערבי ביותר והגדול ביותר בהרי המרכז הטרנסדנובי)), נמצא על גבול המישור ההונגרי הקטן (Kisalföld). ליד הכפר זורם נחל שנקר "וריד-צוהה-בקוני" והוא אחד אחד הנחלים המשמעותיים ביותר של הבקוני, יובלו הימני של הדנובה בהונגריה.
היסטוריה

האזכור הראשון הכתוב של היישוב הוא משנת 1340. שמו בא מימי הביניים, מהשם והתואר של אדם מכובד "באן" (משהו דומה ל"דון" בספרדית ובאיטלקית). הכפר נהרס במהלך הכיבוש הטורקי במאות 16–17. באמצע המאה ה-18 החל להתאכלס להיות מחדש. מאותו זמן ואילך היו באזור אחוזות למשפחות אסטרהאזי, הונקאר, שטרובל, פוטיונדי.
בזמן מלחמת העצמאות של ראקוצי, היישוב היה בבעלות הבריגדיר אימרה בזרדי.
תחנת הרכבת המקומית, סניף הדואר ומשרדי הטלגרף שנבנו בתחילת המאה (1901-1902) העניקו תנופה משמעותית להתפתחות הכפר. עד 1950 היה הכפר שייך למחוז וספרם.
יהודי בקוניבאנק

יהודים חיו בבקוניבאנק במאה ה-19 ובמאה ה-20. בשנת 1944 מספר יהודים מהכפר נרצחו בשואה. בכפר היה בית קברות יהודי שעדיין קיים שם.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 16 |  |
| 1880 | 61 | 717 |
| 1910 | 8 |  |
| 1920 | 6 |  |
| 1930 | 3 |  |
| 1941 | 2 | 735 |
אתרים בעלי חשיבות

מתקנים שונים בפרק זיכרון על שם דונאט באנקיניתן לראות ממצאים מהתקופה הרומית, כולל ראש בכחוס, מנזר פאנונהאלמה.
חדר זיכרון של דונאט באנקי (שם מקורי דונאט לווינגר 1859–1922), יליד הכפר, שהיה מהנדס מכונות הונגרי-יהודי, ממציא ופרופסור באוניברסיטה. אחד ממהנדסי המכונות הגדולים בתקופתו, פרופסור להנדסת מבנים למכונות הידראוליות, מדחסים וטורבינות קיטור, ממציא המאייד.
כל שנה ב-6 ביוני, יום הזיכרון לדונאט באנקי.
הכנסייה הרומית-קתולית: סגנון בארוק, משנת 1750.
אחוזת הונקאר - סגנון צמה (או סגנון פיאה נוכרית או סגנון בארוק פרוטסטנטי), היום משרד ראש העיר.
אחוזת בזרדי - פועל בו סניף הדואר, המרפאה והספרייה.
טירת שטרובל - בו פועל בית הספר היסודי ובית תרבות דונאט באנקי.
ניתן לראות ממצאים מהתקופה הרומית, כולל ראש בכחוס, מנזר פאנונהאלמה.
חדר זיכרון של דונאט באנקי (שם מקורי דונאט לווינגר 1859–1922), יליד הכפר, שהיה מהנדס מכונות הונגרי-יהודי, ממציא ופרופסור באוניברסיטה. אחד ממהנדסי המכונות הגדולים בתקופתו, פרופסור להנדסת מבנים למכונות הידראוליות, מדחסים וטורבינות קיטור, ממציא המאייד.
כל שנה ב-6 ביוני, יום הזיכרון לדונאט באנקי.
הכנסייה הרומית-קתולית: סגנון בארוק, משנת 1750.
אחוזת הונקאר - סגנון צמה (או סגנון פיאה נוכרית או סגנון בארוק פרוטסטנטי), היום משרד ראש העיר.
אחוזת בזרדי - פועל בו סניף הדואר, המרפאה והספרייה.
טירת שטרובל - בו פועל בית הספר היסודי ובית תרבות דונאט באנקי.
ילידי המקום

דונאט באנקי (בהונגרית: Bánki Donát, בשמו המקורי לווינגר; בקוניבאנק, 6 ביוני 1859 - בודפשט, 1 באוגוסט 1922) היה מהנדס מכונות הונגרי-יהודי, ממציא ופרופסור באוניברסיטה. הוא היה אחד המהנדסים המכניים הגדולים בתקופתו, פרופסור להנדסת מבנים למכונות הידרו, מדחסים וטורבינות קיטור.
לקריאה נוספת

אתר הכפר Bakonybánk Önkormányzatának honlapja
תמונות אוויר Légifotók Bakonybánkról
הערות שוליים

↑  Itt azonban 2007. március 4-én megszűnt a személyforgalom.
↑  תיעוד יהודי בקוניבאנק שנרצחו בשואה
↑  בית הקברות בקוניבאנק
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
ברברית יהודית

| --- | --- |

מפה של קהילות דוברות ברברית יהודית במחצית הראשונה של המאה ה-20
 מדינות:  ישראל
 אזורים:  במקור: מרוקו
 דוברים:  ילידיים: 0 (2016)   לא ילידיים: 2,000 (1992)
 כתב:  אלפבית עברי אך לרוב לא נכתבת
 משפחה:  שפות אפרו-אסיאתיות שפות ברבריות שפות ברבריות צפוניות שִלְחִית (תַשֵלְחית)  אמזירית (תמזיע'ית) ברברית יהודית
 קוד שפה:  ISO 639-3: קוד jbe   גלוטולוג: jude1262 (לא מתועדת דיה או לא שפה מובחנת)
 קוד ISO 639-3:  jbe 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
ברברית יהודית (בברברית: ⵜⴰⵎⴰⵣⵉⵖⵜ ⵏ ⵡⵓⴷⴰⵢⵏ, בתעתיק: תַמַזִעְ'ת נְ-וּוּדַיֵן "ברברית של יהודים") הייתה אחת מלשונותיהם של יהודי הרי האטלס, שככל הנראה נכחדה כמה דורות לאחר שקהילות אלה עלו לישראל בשנות ה-50–60 של המאה ה-20. מבחינה בלשנית, מדובר בצבר של כמה וריאנטים לשוניים של ניבי ברברית השונים שדיברו יהודי הרי האטלס במרכז ובדרום מרוקו, ואולי קודם לכן באלג'יריה. לשון זו דוברה כשפה שנייה בקהילות היהודיות, ששפתן הראשונה הייתה מרוקאית יהודית. מיעוט מיהודי האזור דיברו אותה כשפתם הראשונה.
ברברית יהודית והניב אמזירית שדובר בפי הבֵרבֵרים תושבי האזור מובנים הדדית, וריאנטים אלה נבדלים בכמה מאפיינים, דוגמת שימוש במילים שאולות מעברית, וכן בהגיית האלופון [s] במקום הפונמה /š/, וזאת בדומה למרוקאית יהודית.
שמות נוספים ללשון זו, על פי הניב הברברי האזורי: שִלְחית יהודית, אמזירית יהודית (ובתעתיקים חלופיים: אמזיג֗ית יהודית, אמזיע'ית יהודית).
אוכלוסיית הדוברים

סקר שנערך בשנת 1936 מצא, כי כ-145,700 מתוך 161,000 יהודי מרוקו דיברו וריאנט כלשהו של שפה ברברית, ורק 25,000 מהם היו חד-לשוניים.
תפוצה גאוגרפית

בין הקהילות במרוקו שבהן היהודים דיברו ברברית יהודית היו:
באזורים דוברי האמזירית, ברכסי האטלס המרכזי והאטלס הגבוה: תִנְרִיר (תנג֗יר/תנע'יר), וִיגָּ'אן, אַסָאכַּה, אִימִינִי, ואדי דְרְעַה, דמנאת, אַיִת בּוּ עוּלִּי.
באזורים דוברי השִלְחית, בעמק סוס: אִפְרָאנֶה, תִזְנִית, אִלִּיר (אלּיג֗/אלּיע').
יהודים חיו בקרב אנשי ברבר שבטיים, לעיתים קרובות באותם כפרים, וניהלו איתם קשרי הגנה ישנים.
כמעט כל דוברי הברברית היהודית עזבו את מרוקו בשנים שלאחר עצמאותה, ורוב ילדיהם גדלו במקומות דוברי שפות אחרות. ב-1992 נותרו כ-2,000 דוברים, בעיקר בישראל; כולם היו דו-לשוניים לכל הפחות, עם מרוקאית יהודית.
פונולוגיה

התנועות בברברית יהודית:
|  | קדמיות | מרכזיות | אחוריות |
| --- | --- | --- | --- |
| סגורות | i | [ɨ] • [ʉ] | u |
| אמצעיות |  | [ə] |  |
| פתוחות |  | a |  |
ברברית יהודית מאופיינת בתופעות הפונטיות הבאות:
מרכוז של התנועות הסגורות /i/ ו-/u/ לאלופונים [ɨ] ו-[ʉ], בהתאמה.
נטרול ההבחנה בין /s/ ל-/ʃ/, במיוחד בקרב דוברים חד-לשוניים.
ביטול השִׂפְתוּת של העיצורים הווילוניים המשופתתים /kʷ gʷ xʷ ɣʷ/, למשל המילה "אנחנו, אותנו" nəkkʷni/nukkni "נְכְּוװְּנִי/נוּכְּנִי" נהגית [nəkkni] "נְכְּני".
החדרת התנועה המרכזית [ə] (שווא נע) לפירוק צרורות עיצורים.
לעיתים קרובות, הכנסת דיפתונג, כמו בערבית יהודית.
בחלק מהווריאנטים חלים המעתקים:
הפונמה /q/ עוברת חנכוך ומבוטאת כאלופון [kʲ];
הפונמה /dˤ/ מאבדת את הקוליות ומבוטאת כאלופון [tˤ], כמו בניבים הערביים המקומיים.
באזור עמק סוס, שבמזרח, הפונמה /l/ הופכת לאלופון [n] הן בברברית יהודית והן בערבית.
שימוש

פרט לשימוש כשפת יומיום, ברברית יהודית שימשה גם לדיון בעל-פה בטקסטים דתיים, ונכתבה רק מדי פעם, באותיות עבריות; כתב יד של ההגדה של פסח, שנכתב בברברית יהודית, נדפס מחדש (גלאן-פרנה וזעפרני, 1970). חלק מהתפילות, כמו ברכות התורה, נאמרו בברברית יהודית.
דוגמה בשפה

הדוגמה הבאה לקוחה מתוך כתב יד מתִנריר (תנע'יר, תנג֗יר), המובאת אצל גלאן-פרנה ושיטרית:
+++לתקן ניקוד+++
ixəddamn ay n-ga i pərʿu g° maṣər. i-ss-ufġ aġ əṛbbi ənnəġ dinnaġ s ufus ən ddrʿ, s ufus ikuwan.
ראו גם

ערבית יהודית
מרוקאית יהודית
יהדות הרי האטלס
יהדות תוניסיה והקשר לברברים
לקריאה נוספת

P. Galand-Pernet & Haïm Zafrani. Une version berbère de la Haggadah de Pesaḥ: Texte de Tinrhir du Todrha (Maroc). Compres rendus du G.L.E.C.S. Supplement I. 1970. (בצרפתית)
Haïm Zafrani, Les langues juives du Maroc, dans Revue de l’occident musulman et de la Méditerranée, IV (1967), 175-88 ;
Haïm Zafrani, Littératures dialectales et populaires juives en Occident musulman, P. Geuthner, Paris.
Joseph Chetrit. "Jewish Berber," Handbook of Jewish Languages, ed. Lily Kahn & Aaron D. Rubin. Leiden: Brill. 2016. Pages 118-129.
הערות שוליים

↑  Joseph Chetrit. "Jewish Berber," Handbook of Jewish Languages, ed. Lily Kahn & Aaron D. Rubin. Leiden: Brill. 2016. Pages 118-129.
↑  "Judeo-Berber" במאגר אתנולוג (מהדורה 18, 2015)
1 2 3  Chetrit (2016) "Jewish Berber", in Kahn & Rubin (eds.) Handbook of Jewish Languages, Brill
1 2 3  P. Galand-Pernet, H. Zafrani, Une Version berbère de la Haggadah de Pesaḥ: Texte de Tinrhir du Todrha (Maroc), Compres rendus du G.L.E.C.S. Supplement I, 1970
↑  Abramson, Glenda (2018-10-24). Sites of Jewish Memory: Jews in and From Islamic Lands (באנגלית). Routledge. ISBN 978-1-317-75160-1.
↑  "Jews and Berbers" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-2008-12-19. (72.8 KB)
יעקב ארליך

יעקב ארליך, בערך 1930
יעקב ארליך (15 בספטמבר 1877 – 17 במאי 1938), היה פעיל ציוני ומנהיג הקהילה היהודית בווינה, אוסטריה. כיהן כאחד מסגני נשיא הקונגרס הציוני העולמי מ-1913 עד למותו. ארליך ייצג את תושביה היהודים של העיר וינה (180,000) במועצת העיר לפני מלחמת העולם השנייה. היה בין המגורשים אל מחנה הריכוז הנאצי דכאו, זמן קצר לאחר כניסת הצבא הגרמני לווינה במרץ 1938. ארליך נרצח בדכאו כעבור כמה שבועות מהלקאות.
קורות חיים > פעילותו בתנועה הציונית

יעקב ארליך נולד ביסטריצה פוד הוסטינם, עיירה קטנה בצפון מוראביה, צ'כיה. כנער הצטרף לתנועה הציונית בהנהגת הרצל. במקביל החל ללמוד משפטים בווינה, שם הוא הצטרף לארגון יהודי -אקדמי "העברית". בצעירותו הוא הרבה לסייר דרך מוראביה, בוהמיה ואוסטריה, תוך שהוא נואם על חזונה של הציונות המודרנית ומסייע בארגון קבוצות ציוניות.
בשנת 1908 הוא חזר לווינה, עבר את הבחינות במשפטים, וכבר בשנה שלאחר מכן היה רשום בתור עורך דין. הוא היה נואם אנרגטי ורטוריקן מוצלח, ובזכות פעילותו עלה הייצוג הציוני בארגון הקהילה היהודית וינה (IKG - הגוף המייצג את הקהילה היהודית בווינה) ממושב אחד לשלושה. בשנת 1913, נפתח בווינה הקונגרס הציוני ה-11, ועל פי בקשת חיים ויצמן (לימים נשיא הקונגרס ונשיא מדינת ישראל), נבחר ארליך לכהן כסגן נשיא הקונגרס.
במהלך מלחמת העולם הראשונה, שירת ארליך כקצין בצבא האוסטרי. לאחר שירות ארוך בחזית הועבר לתפקיד נשיא בית המבקר לאודסה, שם קבוצה של צעירים יהודים הואשמה בפעילות מהפכנית, ונידונה למוות על ידי בית דין צבאי. ארליך הפריך את האשמות והוכיח שהן חסרות בסיס. בין הצעירים שהציל היה בנו של המהנדס הציוני מנחם אוסישקין, עמו עבד ארליך מאוחר יותר בשיתוף פעולה בווינה, על אף פערי השקפות מסוימים ביניהם.
לאחר המלחמה, חזרה מועצת העיר וינה לתפקד, וארליך עמד בראש הסגל היהודי-לאומי בהם היו שלושה מועמדים. ארליך נהג להתלונן בפני המועצה כנגד עוולות ואפליה כלפי האזרחים היהודים, והיה מביא לכך דוגמאות ונתונים סטטיסטיים אינספור, חברי המועצה היו מאזינים לדבריו בקשב, ורק לעיתים רחוקות הופרע נאומו בשל קריאות ביניים. אחת הסיבות העיקריות לכך היה מאבקו המוצלח והבלתי פוסק למען התאזרחות היהודים שזרמו לווינה במהלך המלחמות מגליציה וממחוזות אחרים.
קורות חיים > בקונגרס הציוני העולמי

באוגוסט 1925 נפתח הקונגרס הציוני העולמי ה-14, בבית הקונצרטים של וינה. בקונגרס זה גברה הביקורת על ההנהגה הציונית בנוגע ליחסה המתון לשלטון הבריטי בארץ, ונשיא הקונגרס חיים ויצמן ואשתו נסעו ברחובות מול המונים מתגרים, בליווי משטרתי צמוד ממלונם לאולם הוועידה. האולם עצמו היה מוגן על ידי קבוצות נוער יהודיות, וקבוצות אחרות של סטודנטים ועובדים. כחבר במועצת העיר, ארליך פתח את דבריו בברכה מטעם הממשלה לקונגרס. כנציג המשרד האוסטרי, היה ארליך צריך למזער את הסכנה הנשקפת מן האיום הנאצי, זאת למרות שידע את חומרת המצב. בנאום ההשבעה שלו הזכיר ארליך את הקונגרס הציוני ה-11, שהתקיים אף הוא בווינה 12 שנים קודם לכן (1913), אז הוחלט להקים אוניברסיטה עברית בירושלים. מאז, האוניברסיטה העברית הוקמה וננקטו צעדים נוספים כדי לקדם את המשך הפיתוח והחינוך בארץ ישראל, בנוסף ליוזמות אחרות. ”על אף מלחמה של חמש שנים, על אף התקופה שלאחר המלחמה הנוראה, על אף מצב חירום ומקרי מוות, תוכנית זו (של הקמת האוניברסיטה) בוצעה, ואם הלפיד אשר הוצת בירושלים ימשיך לדלוק, כשאיפת ליבה של כל האנושות המתפללת לכך... אז הקונגרס הי"ד ייקח מקום של כבוד בתנועתנו. אני מקווה שקונגרס זה, יזכה גם הוא להתברך בהצלחה וכי דיוניו יסללו את הנתיב קדימה להיות עם חופשי בין עמים חופשיים, עבור אושרינו ועבור רווחתם של כל בני האדם.”
בשנת 1933, זמן קצר לאחר שהמפלגה הנאצית תפסה את השלטון בגרמניה, הגיע ארליך לביקור בארץ ישראל. הוא התלהב מאוד ממה שראה, אך גם היה מאוכזב מן המציאות הגולמית של התנאים הקשים. אף על פי כן, הוא דאג לרכוש רישיונות עלייה למשפחתו ולקבוצה ממכריו. תוכנית זו לא יצאה אל הפועל בסופו של דבר, בשל הסתייגויותיהם של כמה מחברי הקבוצה.
נאומו כנגד הפשיזם באוסטריה

ב-1938, ארליך היה הנציג הרשמי של יהודי העיר במועצת העיר של וינה. בנאום מיוחד ואמנותי שדווח בהרחבה בכלי התקשורת, אותו נשא באחד הדיונים על התקציב השנתי, הוא הצליח להביא לתשומת לב בינלאומית את עובדת התחזקות הפשיזם האוסטרי. בנאומו הוא הראה כיצד כל אחד מהחוקים הפרטניים והתקנות שנחקקו על ידי מספר חברים אנטישמיים במועצת העיר, נועדו לפגוע בזכויותיהם של האזרחים היהודים, ואף מזיקים לתדמית הכללית של הממשלה ושלטון החוק. הנאום הודפס בכל העיתונים הזרים הגדולים בליווי פרשנות תוססת ותומכת. העיתונות הגרמנית דיווחה אף היא על הנאום, ויוליוס שטרייכר, עורך העיתון האנטישמי "דר שטירמר", הדפיס קריקטורה של ארליך שכבשה את כל העמוד הראשון, תחת הכותרת: "מה עושה עדיין היהודי ארליך במועצה הגרמנית של וינה?"
מספר חודשים לאחר מכן הצבא הגרמני התקבל בברכה בווינה (במסגרת האנשלוס), וארליך נעצר באשמת שווא של ניסיון לארגן התנגדות מזוינת כלפי הנאצים. הוא נשלח למחנה הריכוז דכאו שבגרמניה, שם מת ממכות והצלפות.
כמה שבועות לאחר מכן הוחזרה גופתו לווינה בתוך ארון אטום. הוא נקבר בבית הקברות היהודי של וינה.
לוח זיכרון לחברי מועצת העיר וינה שנהרגו בתקופה הנאצית, ביניהם יעקב ארליך, הותקן בבנין העירייה של וינה בשנת 1988.
ג'וש רדנור

| --- | --- |

רדנור, מרץ 2010
 לידה:  29 ביולי 1974 (בן 50) קולומבוס, אוהיו, ארצות הברית
 שם לידה:  Joshua Thomas Radnor 
 סוגה מועדפת:  קומדיה
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1998
 מקום לימודים:  קניון קולג'  בית הספר לאמנויות ע"ש טיש  תיכון בקסלי 
 בת זוג:  ג׳ורדנה ג׳ייקובס
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ושוע תומאס "ג'וש" רדנור (באנגלית: Joshua Thomas "Josh" Radnor; נולד ב-29 ביולי 1974) הוא שחקן קולנוע ותיאטרון, מדבב, זמר, קומיקאי, במאי ותסריטאי קולנוע יהודי-אמריקאי. הוא התפרסם בזכות תפקידו הראשי כטד מוסבי בסדרת הטלוויזיה הקומית זוכת פרסי האמי של ה-CBS, "איך פגשתי את אמא".
הבכורה של רדנור כבמאי ותסריטאי הייתה בשנת 2010 כשכתב וביים את הדרמה הקומית "שמחתודהעודבבקשה". סרט הבכורה שלו זכה בפרס הקהל בפסטיבל סאנדנס והיה מועמד לפרס חבר השופטים. בשנת 2011 רדנור כתב, הפיק וביים את סרטו השני, בשם "מדעי הרוח". זהו גם הסרט הראשון שרדנור הפיק.
ביוגרפיה

רדנור נולד בעיר קולומבוס, אוהיו, לזוג הורים יהודים קונסרבטיביים, אלן רדנור, עורך דין לרשלנות רפואית, וקרול רדנור. הוא גדל בעיר הפרברים בקסלי (Bexley) ולמד בילדותו בבתי ספר יהודיים. רדנור סיים את לימודיו ב"תיכון בקסלי" ועבר לאחר מכן ל"מכללת קניון". במכללת קניון הוא למד במגמת תיאטרון וזכה בפרס פול ניומן מאת החוג לתיאטרון שם. לאחר גמר לימודיו בקניון קולג' (אנ') בגמבייר (אנ'), אוהיו, הוא עבר ללמוד בבית הספר טיש לאומנויות שבבעלות אוניברסיטת ניו יורק, משם קיבל תואר בתחום אמנות יפה‏. בשנת 1997 לקח רדנור חלק בתוכנית "לבנות ולהיבנות" שנערכה בעיר צפת.
לרדנור שתי אחיות בשם מלני וג'והנה. הוא מתגורר כיום בלוס אנג'לס, קליפורניה.
רדנור התחיל לצאת עם השחקנית לינדזי פרייס באוגוסט 2008. הם נפגשו שנה וחצי קודם לכן, כאשר פרייס עשתה הופעת אורח ב"איך פגשתי את אמא". הזוג נפרד בנובמבר 2009‏. בשנת 2012 רדנור יצא עם השחקנית ג'וליה ג'ונס.
בינואר 2024 התחתן עם ג׳ורדנה ג׳ייקובס
ביוגרפיה > קריירה > תחילת דרכו

תפקידו הראשון של רדנור כשחקן היה בשנת 1998, בסרט "Barney's Great Adventure" מסדרת סרטי החברים של ברני. רדנור מילא בסרט תפקיד מינורי והסרט היה לכישלון קופתי. בשנת 2001 היה רדנור אמור לשחק בתפקיד הראשי בקומדיית המצבים של The WB, "על גבול השפיות", אך את התפקיד קיבל לבסוף אדי קיי תומאס. באותה שנה שיחק רדנור בסרט הקומדיה "קטע מהסרטים". בסרט שיחק רדנור תפקיד משמעותי יותר מאשר ב"Barney's Great Adventure", אך עדיין בתפקיד זניח. בשנת 2002 שיחק רדנור לראשונה בתיאטרון בברודוויי. רדנור גילם את בנג'מין בראדוק בגרסת התיאטרון לסרט הבוגר. בהצגה הוא החליף בהצלחה את ג'ייסון ביגס ושיחק לצידן של קת'לין טרנר ואלישה סילברסטון.
ביוגרפיה > קריירה > פריצה לתודעה

בשנת 2005 החל רדנור לגלם את דמותו של טד מוסבי בסדרת הטלוויזיה "איך פגשתי את אמא". מוסבי הוא אדריכל רווק, שמחפש נמרצות ברחבי ניו-יורק את "האחת" שאיתה יתחתן בעתיד. גילום דמותו של טד סלל את דרכו של רדנור לתודעה. נכון ל-2014 זהו תפקידו הגדול ביותר של רדנור. ביולי 2008, רדנור כיכב לצידה של ג'ניפר וסטפלדט בבכורה של המחזה "Finks". המחזה נכתב על ידי ג'ו גילפורד ובוים על ידי צ'ארלי סטראטון עבור New York Stage and Film. הבכורה של רדנור כבמאי הייתה בשנת 2010, כשביים את הסרט "שמחתודהעודבבקשה". רדנור גם כתב את התסריט לסרט וכיכב בו לצד זואי קאזאן ומאלין אקרמן. הבכורה של סרטו השני כבמאי, "מדעי הרוח", בכיכובו שלו ושל אליזבת אולסן, הייתה ב-22 בינואר 2012 בפסטיבל סאנדנס. רדנור גם כתב והפיק את סרט זה. ב-2013 השתתף בסרט הדרמה הקומית "עונג אחרי הצהריים" בתור ג'ף בעלה של רייצ'ל המגולמת על ידי קתרין האן.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | ברני | "מלצר"/"מלצר רוקד" |  |
| 2001 | קטע מהסרטים | "מדריך סיורים" |  |
| 2010 | שמחתודהעודבבקשה | סאם וקסלר | גם תסריטאי ובמאי |
| 2012 | מדעי הרוח | ג'סי פישר | גם תסריטאי, במאי ומפיק |
| 2013 | עונג אחרי הצהריים | ג'ף |  |
| 2013 | The Galapagos Affair: Satan Came to Eden | ג'ון גארת' | דיבוב |
| 2018 | Social Animals | פול |  |
| TBA | Ramona at Midlife | ג'ייסון |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | Welcome to New York | דאג | פרק: "The Crier" |
| 2002 | חוק וסדר | רוברט קיטסון | פרק: "Access Nation" |
| 2002 | בית המשפט | דילן הירש | 3 פרקים |
| 2003 | ER | קית' | פרק: "The Advocate" |
| 2003 | עמוק באדמה | ויל ג'פה | פרק: "The Trap" |
| 2003 | Miss Match | אנדרו | פרק: "I Got You Babe" |
| 2004 | Everyday Life | הבעל | סרט טלוויזיה |
| 2005 | המשפט של איימי | ג'סטין באר | פרק: "Too Little, Too Late" |
| 2005–2014 | איך פגשתי את אמא | טד מוסבי | תפקיד ראשי (9 עונות); 208 פרקים |
| 2007, 2009 | איש משפחה | טד מוסבי | דיבוב; 2 פרקים |
| 2016–2017 | רחוב מרסי | ד"ר פוסטר | 12 פרקים |
| 2018 | Rise | לו מזוצ'ילי | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| 2018 | האנטומיה של גריי | ג'ון | פרק: “Momma Knows Best“ (עונה 15 פרק 4) |
| 2020–2023 | ציידים | לוני פלאש | תפקיד ראשי (2 עונות); 18 פרקים |
| 2021 | עולם הקנטאורים | דרפלטון | דיבוב; 18 פרקים |
| 2022 | פליישמן בצרות | אדם | מיני-סדרה |
פילמוגרפיה > תיאטרון

| שנה | שם | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | הבוגר | בנג'מין בראדוק | שחקן מחליף (11 ביוני 2002 – 18 באוגוסט 2002)‏ עיבוד של תיאטרוני ברודוויי בשנת 2002 לסרט האמריקאי מ-1967. |
| 2004 | The Paris Letter | סאם ארלן/סאנדי הצעיר |  |
| 2011 | She Loves Me | ג'ורג' נוואק |  |
| 2014 | Disgraced | אייזק |  |
הערות שוליים

↑  follers, Josh Radnor, Ethnicity of Celebs | EthniCelebs.com, ‏2014-12-23 (באנגלית אמריקאית)
↑  ‏Spence, Rebecca (2008-03-12). "Radnor: Not Your Average TV Star". The Jewish Daily Forward. נבדק ב-2008-03-13.‏
1 2  ‏"Josh Radnor: How I Met Your Mother on CBS".‏
↑  ‏"NYU Graduate Acting Alumni". 2011. נבדק ב-2011-12-01.‏
↑  ‏"Josh Radnor and Lindsay Price Go Public with Romance". People. 2009-06-18.‏
↑  ‏"Lindsay Price and Josh Radnor Split". People. 2009-11-11.‏
↑  ‏How I Met Your Mother Star Hates on Twilight, but... – E! Online. Uk.eonline.com (2012-06-14). Retrieved on 2012-07-07.‏
↑  ‏"Josh Radnor Trivia — Josh Radnor Facts — Josh Radnor Notes". Tv.com. נבדק ב-2009-09-19.‏
↑  ‏Angelo, Megan (2011-02-27). "How I Met Your City, the Real One," The New York Times.‏
↑  ‏Kit, Borys (2011-03-23). "Josh Radnor, Elizabeth Olsen Teaming for Indie 'Liberal Arts' (Exclusive)". The Holiday Reporter. נבדק ב-23 באפריל 2011. {{cite news}}:  (עזרה)‏
1 2  ג'וש רדנור במסד הנתונים IBDB (באנגלית)
| איך פגשתי את אמא |
| --- | --- | --- |
| יוצרים | קרטר בייס • קרייג תומאס |  |
| שחקנים | ג'וש רדנור • ג'ייסון סיגל • קובי סמולדרס • ניל פטריק האריס • אליסון הניגן • כריסטין מיליאוטי • בוב סאגט |  |
| דמויות | טד מוסבי • מרשל אריקסון • רובין שרבטסקי • ברני סטינסון • לילי אולדרין • טרייסי מקונל |  |
| עונות | עונה 1 • עונה 2 • עונה 3 • עונה 4 • עונה 5 • עונה 6 • עונה 7 • עונה 8 • עונה 9 |  |
| ראו גם | תקרית האננס • לעולמים • איך פגשתי את אבא • אפקט המעודדת |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810640909405606  BNE: XX4908558  GND: 140568042  ISNI: 0000 0001 1458 2273  LCCN: no2008091471  MusicBrainz: 8af7fcc2-7984-4856-a711-110d9337c9b8  NKC: xx0183384  NLK: KAC201619757  NTA: 333978013  RERO: 02-A024009942  SUDOC: 126039135  VIAF: 163963201   WorldCat (עם VIAF): 163963201