stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוניברסיטת טוקיו

| --- | --- |
קובץ:University of Tokyo Logotype A.svg

בניין אודיטוריום יאסודה - אוניברסיטת טוקיו
 אוניברסיטה
 מוטו:  Into a Sea of Diversity: Creating the Future through Dialogue 
 תקופת הפעילות:  12 באפריל 1877 – הווה (147 שנים) 
 בעלי תפקידים
 יו"ר:  Teruo Fujii 
 סגל:  8,192 (נכון ל־1 במאי 2023) 
 תלמידים
 :  28,479 (נכון ל־1 במאי 2024) 
 מיקום
 מדינה:  יפן יפן
 קואורדינטות:  35°42′48″N 139°45′44″E﻿ / ﻿35.71339°N 139.76232°E﻿ / 35.71339; 139.76232
 אתר רשמי
  (למפת טוקיו מוגדלת) אוניברסיטת טוקיו(למפת טוקיו רגילה) אוניברסיטת טוקיו
 
אוניברסיטת טוקיו (ביפנית: 東京大学 או בקיצור 東大; באנגלית: UTokyo) היא אוניברסיטת מחקר לאומית המדורגת בכלליות כאוניברסיטה היוקרתית ביותר ביפן. לאוניברסיטה חמישה קמפוסים: בהונגו, קומאבה, קשיווה, שירוקן ונקנו וכן גם עשר פקולטות עם למעלה מ־29,000 סטודנטים, מהם כ־2,100 זרים (אחוז גבוה יחסית לסטנדרטים היפנים). למרות שכמעט כל המקצועות האקדמיים נלמדים באוניברסיטה, היא כנראה נודעת בעיקר בפקולטות למשפטים ולספרות שלה. אוניברסיטה זו הצמיחה פוליטיקאי צמרת יפנים רבים, אך שיעור זה הולך ויורד בהדרגה. לדוגמה, היחס של ראשי ממשלה יפניים שלמדו באוניברסיטה היה 2/3, 1/2, 1/4, 1/5, ו-1/6 בשנות ה־50, 60, 70, 80 ו־90 של המאה ה-20 בהתאמה.
אוניברסיטת טוקיו נחשבת ליוקרתית בתחומים רבים כאשר המתחרים שלה הם אוניברסיטת קיוטו כאוניברסיטה ציבורית, ואוניברסיטאות אוניברסיטת ואסדה ואוניברסיטת קיו כאוניברסיטאות פרטיות. בתחום המדע, אוניברסיטת קיוטו הצמיחה הכי הרבה מדענים וזוכי פרס נובל. אחד הנשיאים של אוניברסיטת טוקיו היה קיקוצ'י דאירוקו.
האקמון (השער האדום)
קמפוס הונגו הראשי ממוקם על שטחה-לשעבר של משפחת מאדה, בעלי אחוזה בריבונות קגה בתקופת אדו. ציון הדרך הידוע ביותר של האוניברסיטה, האקמון (בתרגום חופשי: השער האדום), הוא שריד של תקופה זו. סמל האוניברסיטה הוא עלה מעץ הגינקגו, אשר נפוץ באזור זה.
האוניברסיטה נוסדה בתקופת מייג'י בשנת 1877 תחת שמה הנוכחי באמצעות מיזוג בתי ספר ממשלתיים ישנים לרפואה וללימודי המערב (המוסד השני כונה בתחילת דרכו "המכון לתרגום ספרים ברבריים"). שמה שונה ל"האוניברסיטה הקיסרית" (帝國大學 ביפנית) בשנת 1886 ולאחר מכן ל"האוניברסיטה הקיסרית של טוקיו" (東京帝國大學 ביפנית) בשנת 1887 כאשר נוצרה מערכת האוניברסיטאות הקיסריות. בשנת 1947, לאחר תבוסת יפן במלחמת העולם השנייה, שונה שמה חזרה לשמה המקורי. עם תחילת המערכת האוניברסיטאית החדשה ביפן בשנת 1949, האוניברסיטה צירפה לעצמה את בתי הספר הישנים "פירסט הייר" (First Higher School, כיום קמפוס קומבה) ו"טוקיו הייר" (Tokyo Higher School), אשר מעתה ואילך לימדו סטודנטים בשנתם הראשונה והשנייה, בזמן שהפקולטות בהונגו דאגו לסטודנטים בשנתם השלישית והרביעית.
מאז שנת 2004, אוניברסיטת טוקיו הצטרפה לתאגיד אוניברסיטאי לאומי תחת חוק חדש אשר מתייחס לכל האוניברסיטאות הלאומיות. למרות איחוד זה, אשר הוביל לעלייה בעצמאות הכלכלית ובעצמאות בכלל, אוניברסיטת טוקיו עדיין נשלטת חלקית על ידי משרד החינוך היפני. האוניברסיטה חברה בברית הבינלאומית לאוניברסיטאות מחקר, בקונסורציום RU11, באיגוד אוניברסיטאות המחקר במזרח אסיה, בפורום מנהיגי האוניברסיטאות העולמי ובפרויקט האוניברסיטה העולמית המובילה.
פקולטות ובית ספר למוסמכים > פקולטות

הפקולטה למשפטים
הפקולטה לרפואה
הפקולטה להנדסה
הפקולטה לספרות
הפקולטה למדע
הפקולטה לחקלאות
הפקולטה לכלכלה
הפקולטה לאמנות ומדע
הפקולטה לחינוך
הפקולטה לרוקחות
פקולטות ובית ספר למוסמכים > בית ספר למוסמכים

משפטים ופוליטיקה
רפואה
הנדסה
סוציולוגיה
מדע
חקלאות ומדע החיים
כלכלה
אמנות ומדע
חינוך
רוקחות
מדע המתמטיקה
גבולות המדע
מידע מדעי וטכנולוגי
לימודי מדע בין תחומי
מדיניות ציבורית
מוסדות מחקר

מוסד לרפואה
מוסד לחקר רעידות אדמה
מוסד לתרבות מזרחית
מוסד למדעי החברה
מוסד למדע חברתי ולימודי תקשורת
מוסד למדע תעשייתי
מוסד להיסטוריוגרפיה
מוסד למדע החיים
מוסד לחקר קרניים קוסמיות
מוסד לפיזיקה
מוסד לחקר האוקיינוסים
דירוגים > דירוג בין-לאומי

דירוג שאנגחאי: מקום 27 (2023)
Times Higher Education: מקום 29 (2024)
דירוג QS לאוניברסיטאות: מקום 28 (2024)
דירוגים > דירוג אזורי - אסיה

Times Higher Education: מקום 5 (2024)
דירוג QS לאוניברסיטאות: מקום 6 (2024)
דירוגים > דירוג אזורי - יפן

דירוג שאנגחאי: מקום 1 (2023)
Times Higher Education: מקום 1 (2024)
דירוג QS לאוניברסיטאות: מקום 1 (2024)
בוגרים מפורסמים > ראשי ממשלה

שיגרו יושידה
נובוסוקה קישי
אישקו סטו
טקאו פוקודה
יסוהירו נקסון
קיאיצ'י מייזווה
בוגרים מפורסמים > מתמטיקאים

טדטושי אקיבה
קיושי איטו
קנקיצ'י איווסווה - היוצר של תורת איווסווה
יסומסה קנדה
קוניהיקו קודאירה
מיקיאו סטו
גורו שימורה
יוטקה טניאמה
טאיג'י טקגי
בוגרים מפורסמים > אחרים

טושיהיקו פוקוי, נגיד הבנק של יפן
טדטושי אקידה, ראש עריית הירושימה
קובו אבה, סופר
קושירו האטורי, אמן אוריגמי
אקואגווה ריונוסוקה, סופר
ליאו אסקי, פיזיקאי, חתן פרס נובל
יסונרי קוובטה, סופר, חתן פרס נובל
מסטושי קושיבה, פיזיקאי, חתן פרס נובל
יוקיו מישימה, סופר
מורי אוגאי, סופר
נטסומה סוסקי, סופר
קנזבורו אוי, סופר, חתן פרס נובל
אונג לוק-טק, בלשן
הנסיכה מסקו, נסיכת הכתר
איאיג'י טויודה, תעשיין
דאיסץ טאיטרו סוזוקי, משכיל בודהיסטי
מנשי קיוזווה, הוגה דעות בודהיסטי
וצוג'י טצורו, פילוסוף
קזוהידה אואקוסה, כלכלן, פרופסור לשעבר באוניברסיטת וסדה
טקשי יואסי, עורך דין וכלכלן
מיוקו טקטה, שחקנית
ישראל גודוביץ, אדריכל ישראלי
עפר פלדמן, פרופסור, פסיכולוגיה פוליטית
אולם יסודה שבקמפוס הונגו באוניברסיטת טוקיו
דור ה-Z

תצלום משנת 2017 של קבוצת בנות מדור ה-Z אשר מצלמות ושולחות תמונות במהלך ביקור במוזיאון
ציר זמן של הדורות הדמוגרפיים בעולם המערבי. דור ה-Z מוצג בסגול
תצלום משנת 2022 של בני נוער מפיקים סרטון טיקטוק
דור ה-Z (באנגלית: Generation Z) הוא הדור הדמוגרפי אשר נולד אחרי דור ה־Y ולפני דור האלפא. לרוב הכוונה לאלה שנולדו בין השנים 1997–2010 - לפי גישה זו נכון ל־2025 בני דור זה הם בסביבות הגילאים 14 עד 28. לחלופין, לפי גישה אחרת, יש המתייחסים לדור דמוגרפי זה כאלו שנולדו בין 1996 ל-2012.
דור ה-Z מכונה גם "ילידים דיגיטליים" בשל העובדה שהוא הדור הראשון שגדל בסביבה שבה האינטרנט מהווה חלק בלתי נפרד מחיי היומיום.
שמות נוספים המשויכים לבני דור זה כוללים את "זומרים" ו-iGeneration. אף על פי שמקובל לאפיין את בני דור ה-Z כבעלי תכונות ייחודיות, אין תמיכה מדעית משמעותית לכך שלדורות שונים יש מאפיינים ייחודיים.
השוואות דוריות

עיתונאים וחוקרים מסתכלים לעיתים על האוכלוסייה דרך העדשה הדורית, ומשתמשים במושגים כמו בומרים, דור ה־Y ודור ה־Z כדי לאפיין קבוצות גיל שונות. גישה זאת עוזרת לאנשים לעשות סדר ולחוש שייכות לקבוצה. עם זאת, השימוש הנרחב במושגים דוריים הוא בעייתי שכן מתפרסמות ידיעות רבות המוצגות כמבוססות על מחקרים מדעיים, בעוד שהן למעשה קליקבייט. בשל כך חלה עלייה בביקורת ביחס למחקר דורי ובפרט לשימוש בתוויות דוריות.
כשמשווים בין דורות, חייבים לשלוט סטטיסטית בגיל המשתתפים. כלומר, צריך להשוות בין דורות שונים כאשר הם היו בגיל דומה. במחקרים כאלה השאלה אינה אם הנוער של היום שונה מהוריו, אלא אם הנוער של היום שונה מהנוער לפני 30 שנה. אין הרבה מחקרים משווים כאלה, מכיוון שהם דורשים מדידה של אותה התכונה ובאותה הדרך לאורך שנים רבות.
בעיה נוספת במחקרים המשווים בין דורות היא שלעיתים הדורות שונים זה מזה במאפיינים דמוגרפיים. למשל, בארצות הברית האוכלוסייה נהייתה מגוונת יותר מבחינה אתנית עם השנים. שאלונים שהועברו בשנים הקודמות נענו על־ידי מדגמים לבנים יותר, ואילו בשנים האחרונות המדגמים כוללים קבוצות אתניות רבות יותר. אם מוצאים הבדל בעמדות בין השנים הקודמות לבין השנים האחרונות, קשה לדעת אם הם נגרמו בשל הבדלים באופיים של הדורות, או בשל כך שמדובר באוכלוסיות שונות מבחינה אתנית.
עוד בעיה במחקרים המנסים להשוות בין דורות, היא שקבוצה דורית כוללת בדרך־כלל תקופה של 15 עד 18 שנים. מבקרים רבים טוענים שתקופה כזו היא ארוכה מדי וכוללת בתוכה קבוצות רבות ונפרדות.
הקשיים המחקריים האלה לא מחייבים להתעלם מממצאים דוריים, אלא רק להיזהר יותר בפירושם. למרות שהשימוש במושגים דוריים כמו דור ה־X ודור ה־Z הם אטרקטיביים, ייתכן שעדיף להתייחס להבדלים בין קבוצות גיל, ולא להתייחס אליהם כאל הבדלים דוריים. בשל המגבלות הללו, מכון המחקר Pew הצהיר בשנת 2023 שיימנע מהשימוש במושגים דוריים בדוחות אותם הוא מפרסם.
גישה ביקורתית זו משתקפת גם במחקר האקדמי. מעבר למגבלות המחקריות במחקרים דוריים, נראה שאין תמיכה מדעית משמעותית לכך שלדורות שונים ישנם מאפיינים ייחודיים.
מאפיינים דמוגרפיים

נכון לשנת 2024, דור ה־Z כולל כ-2 מיליארד בני אדם, המהווים 25% מאוכלוסיית העולם. בני ובנות דור ה־Z מהווים כ-17% מהאוכלוסייה באירופה, כ־20% מהאוכלוסייה בארצות הברית, כ-33% מהאוכלוסייה באפריקה שמדרום לסהרה וכ-28% מהאוכלוסייה בדרום אסיה.
בשנת 2030 כוח הקנייה שלהם צפוי לעמוד על 12 טריליון דולר, כך שבפוטנציאל הם יכולים להיות הדור העשיר ביותר בכל אזור בעולם. ההוצאה הממוצעת לנפש של בני ובנות ה־25 ב-2024 (השייכים לדור ה-Z) גבוהה ב־25% בהשוואה להוצאה של דור ה־Y בצפון אמריקה ואירופה באותו הגיל, ובערך פי שניים מאשר באזור אסיה־פסיפיק.
בארצות הברית, דור ה־Z מגוון יותר מבחינה אתנית בהשוואה לדורות הקודמים: 52% לבנים, 25% היספנים, 14% שחורים, 6% אסייאתיים, ו־5% אחרים. בהשוואה לנתונים של דורות אחרים כאשר היו בגילם של בני דור ב־Z, דור ה־Z מסתמן כדור משכיל יותר, עם אחוזים גבוהים יותר של סיום תיכון ורישום ללימודים אקדמיים.
מאפיינים טכנולוגיים

דור ה־Z מאופיין בשימוש נרחב באינטרנט. בני הדור ידועים בכך שהם עובדים, קונים, יוצרים קשרים חבריים וזוגיים ברשת. באסיה, בני הדור מבלים 6 שעות או יותר בטלפונים הניידים. סקר מקינזי משנת 2022 שנערך על 42,000 איש מ־26 מדינות מצא שדור ה־Z הביע רגשות שליליים יותר ביחס לרשתות החברתיות. עם זאת, בדוח לא נמצאו הבדלים בין דור ה־Z לבין הדורות הקודמים בשימוש ברשתות חברתיות או הדיווח על השלכות חיוביות ושליליות מהפעילות ברשתות החברתיות.
במהלך המאה ה־21 חלה עלייה בדיכאון, חרדה, מצוקה נפשית ואובדנות אצל בני נוער במדינות רבות. העלייה ניכרת במיוחד בקרב בנות. יש לכך סיבות רבות פוטנציאליות. יש חוקרים כמו ג'ונתן היידט המייחסים את השינוי הזה לשימוש המוגבר ברשתות החברתיות. עם זאת, רוב מאמרי הסקירה בתחום מתארים את הקשר בין השימוש במדיה חברתית לבין בריאות נפשית הוא חלש או לא עקבי. ניתוח נתונים משנת 2024 שהתבסס על מעל 350,000 איש מצא שהקשר בין השימוש בטכנולוגיה דיגיטלית לבין רווחה נפשית בקרב מתבגרים קטן, ויכול להסביר פחות מ־0.4% מהשונות ברווחה הנפשית.
מאפיינים תעסוקתיים

בספרות הפופולרית, מקובל לטעון שלדורות שונים ישנם מאפיינים תעסוקתיים ייחודיים. למרות זאת, אין לכך תמיכה מדעית משמעותית. מחקר מטא-אנליזה שבחן 20 מחקרים לא מצא הבדלים שיטתיים ומשמעותיים בין הדורות בשביעות רצון בעבודה, מחויבות ארגונית וכוונות תחלופה. דוח קונצנזוס של האקדמיות הלאומיות למדעים, הנדסה ורפואה (אנ') בארצות הברית טען:
יתכן שממצאים רבים המיוחסים לפערי דורות מייצגים בעצם שינויים כלליים במאפיינים של מקומות העבודה, או הבדלים בין אנשים ככל שהם מתבגרים וצוברים נסיון.
מחברי הדוח מסכמים זאת כך:
חלק מהחוקרים השתמשו במערכי מחקר רב-שכבתיים למידע מקונן. שיטות אלה משלבות ומנתחות מידע מאנשים בגילים שונים שנאספו בנקודות זמן שונות. למערכי מחקר כאלה ישנם יתרונות משמעותיים על פני מערכי מחקר אחרים, בכך שהם יכולים להבחין בין אפקטים של גיל, תקופה וקבוצת גיל. מחקרים כאלה מצאו מעט עדויות להבדלים דוריים בערכי עבודה. במקום זאת, העדויות מצביעות על אפקטים תקופתיים ברורים הרומזים לכך שהשינויים מיוצגים בכוח העבודה באופן רחב, ולא בדור מסוים של עובדים.
מחקרים שאפיינו את בני דור ה־Z בשוק העבודה מנסים לזהות במה הם שונים מהמבוגרים, אך לא ברור אם ההבדלים הללו קשורים לגילם הצעיר או לדור בו הם גדלו. בחלק מהסקרים מתקבלות תוצאות סותרות. למשל, סקר אמריקאי של חברת מקינזי מצא שבהשוואה למבוגרים, לבני דור ה־Z יש סיכוי גבוה יותר לעבוד כעצמאים או לעבוד במספר עבודות במקביל. הם פחות מאמינים שחוסר הוודאות הכלכלי שלהם יסתיים, והם פסימיים יותר ביחס לסיכוייהם לרכוש בית או לצאת לפנסיה. סקר של חברת דלוייט, לעומת זאת, לא מצא הבדלים בולטים בין רמת האופטימיות של בני דור ה־Z לבני דור ה־Y. במקרה של אופטימיות ביחס למצבם הכלכלי, דור ה־Z היה אופטימי יותר מאשר דור ה־Y.
בניגוד לטענה המקובלת, לא נמצא שלדור ה־Z חשובה יותר משמעות בעבודה מאשר לדור ה־Y, למעשה, התוצאה הייתה הפוכה. עבור שני הדורות, איזון עבודה חיים הוא השיקול העליון בבחירת מקום עבודה.
מאפיינים פסיכולוגיים

ייתכן שלדור Z הצעיר ישנם מאפיינים פסיכולוגיים ייחודיים ביחס לקבוצות הגיל המבוגרות יותר. גם אם כן, לא ברור אם המאפיינים האלה קשורים לגילם של בני הדור, או לדור בו הם גדלו. לעיתים גם נמצאות תכונות סותרות בקרב בני הדור. דוח מקינזי מצא שבני הדור פרגמטיים יותר מהמבוגרים אך גם אידיאליסטים יותר ממנו. הם אינדיבידואליסטים יותר, אך חשוב להם יותר מהמבוגרים להשתייך לקהילה תומכת.
בדוח הן נמצאו כמה הבדלים בין הצעירים למבוגרים. נמצא שבהשוואה למבוגרים הם יותר פעילים פוליטית וחברתית, במיוחד ברשתות החברתיות. בהשוואה למבוגרים, הרווחה הנפשית הרגשית והחברתית של בני דור ה־Z נמוכה יותר. ממצאים אלה מדווחים גם בספרות האקדמית.
העמדות של דור ה־Z ביחס לנושאים חברתיים ומדיניות דומות מאוד לאלה של דור ה־Y. בניגוד לטענה המקובלת, לא נמצא שלדור ה־Z חשובה יותר קיימות ושמירה על הסביבה בהשוואה לדור ה־Y. עמדות שני הדורות היו דומות.
ראו גם

ביטויי סלנג של דור ה-Z ודור האלפא
דור הבייבי בום
דור ה-X
דור ה-Y
דור האלפא
סאהלה–וורק זוודה

סאהלה–וורק זוודה (באמהרית: ሳህለወርቅ ዘውዴ, בתעתיק לטיני: Sahle-Work Zewde, נולדה ב-21 בפברואר 1950) היא דיפלומטית אתיופית שכיהנה כנשיאת אתיופיה, החל מ-25 באוקטובר 2018 ועד ל-7 באוקטובר 2024.
לפני מינויה לנשיאה כיהנה סאהלה–וורק זוודה במגוון תפקידים דיפלומטיים, בהם נציגת מזכ"ל האו"ם באיחוד האפריקאי.
ביוגרפיה

סאהלה–וורק זוודה נולדה וגדלה באדיס אבבה, הבכורה מארבע בנות. אביה היה קצין בכיר בצבא הקיסרי (אנ'). למדה מדעי הטבע באוניברסיטת מונפלייה, צרפת. דוברת אמהרית, צרפתית ואנגלית.
כיהנה כשגרירת אתיופיה בסנגל ושגרירה לא-תושבת במאלי, כף ורדה, גינאה-ביסאו, גמביה וגינאה משנת 1989 עד 1993. בשנים 1993–2002 הייתה שגרירה בג'יבוטי ונציגה קבועה ברשות הבין-ממשלתית לפיתוח, ארגון בן 8 מדינות באפריקה שחתמו ביניהן הסכמי סחר. מכן שימשה כשגרירה בצרפת, תוניסיה ומרוקו.
במקביל לתפקידיה הדיפלומטיים מילאה סאהלה–וורק מגוון תפקידים, בהם נציגת אתיופיה באונסק"ו, נציגת האיחוד האפריקאי בלשכת מזכ"ל האו"ם, נציגת אתיופיה בנציבות הכלכלית של האומות המאוחדות לאפריקה, אחראית על ענייני אפריקה במשרד החוץ של אתיופיה, ומנהלת משרד האו"ם בניירובי.
ביוני 2018 מינה מזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש את סאהלה-וורק לנציגת האיחוד האפריקאי בלשכת מזכ"ל האו"ם, ובכך הפכה לאישה הראשונה בתפקיד זה.
ב-25 באוקטובר 2018 מונתה סאהלה-וורק זוודה לנשיאת אתיופיה על ידי הפרלמנט האתיופי, האישה הראשונה בתפקיד זה בעידן המודרני (קדמה לה זאודיתו, קיסרית אתיופיה בשנים 1916–1930) והאישה היחידה שעומדת בראש מדינה אפריקנית. מינויה אושר מספר ימים לאחר שראש ממשלת אתיופיה, אבייה אחמד עלי, הקים ממשלה חדשה בה נשים מחזיקות ב-50% מהתיקים, כולל משרד ההגנה ומשרד השלום.
סאהלה-וורק נשואה ואם לשני בנים.
ניהול משברים

משבר הוא אירוע חריג, לא מתוכנן, בעל פוטנציאל השפעה שלילי על יחיד, משפחה או ארגון. משבר בארגון עלול לפגוע בשם הטוב או במהימנות הארגון, שעלול לסכן את עצם קיומו של הארגון או לפגוע בו פגיעה קשה, או לסכן קו מוצרים/שירותים או יחידות-משנה, לפגוע בביצועים הפיננסיים, לפגוע בבריאותם או במצבם של צרכנים, עובדים, הקהילה מסביב והסביבה בכלל. טיפוסית, מצב כזה יוצא משליטת המנהלים . משבר כולל בתוכו את הגרעינים להצלחה ואת השורשים לכישלון. ניהול משברים הוא הפונקציה המנחה כיצד משתלטים על משבר, מצמצמים נזק ופגיעה בשמו הטוב של הארגון, תוך גריפת יתרונות מהמצב. משבר עלול לנבוע מתקלה חמורה שזכתה לפרסום רב ועוררה כעס בציבור, או מפעילות מתמשכת של הארגון שחשיפתה עוררה זעם בציבור.
סוגי משברים

משברים הם מסוגים שונים, ולסוג המשבר השפעה על אופן ההתמודדות עם המשבר. בספרות המקצועית נודעת חשיבות עצומה לסיווג המשבר (Crisis Type) בפרמטרים ומדדים שונים, על מנת לעצב את המענה הנכון והמתאים ביותר עבורו. מילר מגדיר משברים ארגוניים על פי סווגם כמשברים חריפים או כמשברים כרוניים (Deep Crisis vs. Chronic Crisis). האחרונים מתחילים בבעיות פנימיות קטנות ושכיחות, אך עקב רשלנותו של המנהל, הן מתפתחות למצב משבר. בכך ניטעת ההבנה כי גם אירוע קטן ושולי יכול להפוך למשבר נרחב, אם לא יזוהה ויטופל באופן הנכון והמתאים לו.
סוגים עיקריים של משברים:
אסון טבע שגרם נזק ניכר לרכוש או נפגעים בנפש. אף שאסון טבע הוא פעמים רבות בלתי נמנע, נבחן אופן הטיפול של הרשויות בהיערכות למזעור הנזק ובסיוע לנפגעים.
תקלה טכנית: התלות הגוברת בטכנולוגיה מתקדמת עלולה להוביל למשבר בעת תקלה טכנית משמעותית, כזו שמשביתה לשעות רבות שירות חיוני כגון אספקת החשמל או רשת הטלפונים. לעיתים נובעת התקלה מרשלנות, המעוררת זעם רב, ולעיתים אין בה רשלנות, אך עדיין נגרם נזק רב לצרכני השירות.
עימות: עימות נוצר כאשר יחידים או קבוצות יוצאים לצעדי מחאה בולטים נגד ארגון מסוים, וקוראים להחרמתו או לשינויים מהותיים בדרך פעולתו.
חבלה מכוונת בשירות או במוצר שמספק הארגון ללקוחותיו.
התנהגות לא ראויה: מעשים פליליים או בלתי מוסריים שנעשו על ידי גורם בכיר הארגון או על ידי מספר ניכר של עובדיו פוגעים במוניטין של הארגון.
שמועות: שמועות על איכות מוצריו של הארגון או על מעשים ראויים של בכיריו עלולות אף הן לפגוע במוניטין של הארגון.
מאפייניו של ניהול משברים מקצועי

ניהול משברים מקצועי כולל:
איתור והערכת חולשות הארגון.
מניעת התרחשות המשבר.
מניעה מחולשות להתפרץ למצב ללא שליטה.
תכנון לקראת ניהול משבר.
ניהול המשבר.
ניהול משברים נע בשני אפיקים במקביל - תגובה למשבר עצמו ותגובה למדיה. מתחלק למספר שלבים:
תשומת לב לסימני אזהרה.
הכרה מתי משבר מתפרץ ומגיע לנקודת האל-חזור.
השתלטות על האירוע.
תקשורת עם האזרחים, העובדים, הלקוחות, צרכנים פוטנציאלים, נפגעים מהמשבר ובני משפחותיהם, חברי מועצת מנהלים, בעלי מניות, אנליסטים, ספקים, מפיצים, זכיינים, חברות ביטוח, ארגוני עובדים, משפחות עובדים, גורמי שלטון וחוק, פקידי ממשל ופוליטיקאים, מנהיגי קהילה, אנשי דת, תושבי הסביבה וארצות חוץ, והמדיה.
פתרון, הפקת רווחים והפיכת המשבר להזדמנות.
הערכת תפקוד הארגון.
חיסון הארגון באמצעות שימור שמו הטוב ואמינותו. טקטיקות מקובלות בייזום או מנגד בהתמודדות מול משברים כוללות יצירת ספין תקשורתי.
ניהול משברי תקשורת

הבחנה חשובה עושה המחקר בהבדילו בין ניהול המשבר בכללותו לבין ניהול המשבר מבחינה תקשורתית. מונחים אלו קשורים האחד בשני באופן הדוק, אך ההבחנה ביניהם חשובה וניכרת במחקר. ניהול משברים (Crisis Management) הוא תהליך של ניהול אסטרטגי רחב וכולל של הארגון, אשר מטרתו שינוי או הסרה של חלק או כלל הסיכונים, והצבת הארגון בעמדת שליטה טובה יותר על המשך גורלו. לעומת זאת, תקשורת משברית (Crisis Communication) מתמקדת בהתנהלות מול התהודה הציבורית של המשבר, בשיח המתקיים בין הארגון לקהליו השונים. דיאלוג זה מתקיים בין אם הארגון חפץ בכך ובין אם לאו, ומתרחש טרם האירוע, במהלך האירוע ולאחר סיומו. תפקידו של הדיאלוג, הבנוי על אסטרטגיות וטקטיקות שונות, למזער ככל הניתן את הנזקים לשמו של הארגון
קיימת טענה כי ניהול המשבר חייב להתרכז באיום המוחשי, דהיינו, בפתרון הבעיה. לטענתם גם ללא סיקור תקשורתי וידיעת הציבור, הניהול הנכון חייב לפתור את הבעיה עצמה, אחרת היא תצוץ ותפגע בחברה, אמינותה, ויכולותיה התפקודיות. חוקרים אחרים מדגישים כי נמצא מתאם בין יכולתה של חברה לעמוד לאחר משבר לרצונה לפתור את הבעיה באופן אמיתי וחסר פשרות. ניתן לזהות מגמות אשר נוטות להעניק מקום נרחב לניהול המשבר מבחינה תקשורתית, כחלק מראיית התקשורת כשחקן חשוב ההולך ומתעצם.
שיקום תדמית בעת משבר תקשורתי

תאוריית שיקום התדמית, שפותחה במקור על ידי חוקר התקשורת ויליאם בנואה, היא תאוריה מרכזית בתחום התקשורת המשברית, אשר נועדה לשמש ככלי להתמודדות עבור ארגונים ובני אדם במקרים של נזקים תדמיתיים שנגרמו בעקבות משבר תקשורתי.
התאוריה מבוססת על אסטרטגיות פעולה שונות ומתמקדת בהפצת מסרים בקרב קהלים רלוונטיים, זאת במטרה לצמצם ייחוס שלילי ככל הניתן בקרב הציבור. בספר "The Handbook of Crisis Communication" שפורסם ב-2012, החוקרים טימות'י קומבס ושרי הולדיי מצביעים על מספר טקטיקות מרכזיות עבור ארגונים ואנשים לצורך ניהול משבר, בעת איום פוטנציאלי על המוניטין שלהם:
1. הכחשה: יכולה לבוא לידי ביטוי כ"הכחשה פשוטה": הסתייגות מוחלטת מכל קשר למעשה, הן בנוגע להתרחשות המשבר באופן כללי, והן בנוגע למעורבות של האדם או הארגון במשבר עצמו. צורה נוספת מכונה "הכחשה מורכבת", במסגרתה מתבצעת העברת האחריות לגורם אחר, בטענה כי האשמה מוטלת עליו באופן ספציפי.
2. הימנעות מלקיחת אחריות: ייחוס המשבר לגורמים נוספים. ניתן להצהיר כי מדובר באירוע מקרי, תוך צמצום פרטי מידע בצורה מכוונת או ביצוע פרובוקציה – בטענה כי המעשה נעשה בהשפעת גורם אחר. בנוסף, ניתן לטעון שהפעולה נעשתה מתוך כוונות חיוביות.
3. מזעור נזקים: נעשה תוך הדגשת המאפיינים החיוביים של האדם או הארגון במטרה לצמצם את התדמית השלילית ואת גודל המשבר. הדבר נעשה באמצעות השוואת האירוע למקרים חמורים יותר בעבר, תקיפת המקור שחשף את המשבר, או לקיחת אחריות שיכולה להתבטא בהתנצלות או בהבטחת פעולות מתקנות עקב הפגיעה בתדמית.
התאוריה נלווית לשורה של תאוריות ומודלים נוספים מתחום ניהול המשברים, המציעים דרכי התנהלות טרם המשבר, במהלכו ואחריו. ייחודה נובע מעיסוקה העיקרי בשיקום תדמית בלבד, ללא קידום רעיונות או מוצרים מסוימים.
ניהול כושל של משבר מקראי

פרק י"ב בספר מלכים א מתאר את האופן שבו התמודד רחבעם עם משבר שאליו נקלע. בעקבות מותו של שלמה המלך פנה העם אל רחבעם בנו הבבקשה: ”אָבִיךָ, הִקְשָׁה אֶת עֻלֵּנוּ; וְאַתָּה עַתָּה הָקֵל מֵעֲבֹדַת אָבִיךָ הַקָּשָׁה, וּמֵעֻלּוֹ הַכָּבֵד אֲשֶׁר נָתַן עָלֵינוּ, וְנַעַבְדֶךָּ.” רחבעם ביקש פסק זמן של שלושה ימים להתמודדות עם בקשה זו, ואותו ניצל להיוועצות במומחים. תחילה פנה אל הזקנים, יועצי אביו המנוח, ואלה יעצו לו: ”אִם הַיּוֹם תִּהְיֶה עֶבֶד לָעָם הַזֶּה וַעֲבַדְתָּם, וַעֲנִיתָם, וְדִבַּרְתָּ אֲלֵיהֶם דְּבָרִים טוֹבִים, וְהָיוּ לְךָ עֲבָדִים, כָּל הַיָּמִים.” רחבעם לא קיבל עצה זו, ופנה אל ”הַיְלָדִים אֲשֶׁר גָּדְלוּ אִתּוֹ.” אלה יעצו לו: ”כֹּה תֹאמַר לָעָם הַזֶּה אֲשֶׁר דִּבְּרוּ אֵלֶיךָ לֵאמֹר אָבִיךָ הִכְבִּיד אֶת עֻלֵּנוּ, וְאַתָּה הָקֵל מֵעָלֵינוּ. כֹּה תְּדַבֵּר אֲלֵיהֶם, קָטָנִּי עָבָה מִמָּתְנֵי אָבִי. וְעַתָּה, אָבִי הֶעְמִיס עֲלֵיכֶם עֹל כָּבֵד, וַאֲנִי, אוֹסִיף עַל-עֻלְּכֶם; אָבִי יִסַּר אֶתְכֶם בַּשּׁוֹטִים, וַאֲנִי אֲיַסֵּר אֶתְכֶם בָּעַקְרַבִּים.”
לרחבעם הוצעו שתי גישות מנוגדות לטיפול במשבר: גישתם הפייסנים של הזקנים, וגישתם הלוחמנית של הילדים. רחבעם העדיף את גישת הילדים, וברוח דבריהם אמר לעם: ”אָבִי הִכְבִּיד אֶת עֻלְּכֶם, וַאֲנִי אֹסִיף עַל עֻלְּכֶם; אָבִי יִסַּר אֶתְכֶם בַּשּׁוֹטִים, וַאֲנִי אֲיַסֵּר אֶתְכֶם בָּעַקְרַבִּים.” תגובת העם לא אחרה לבוא: ”מַה לָּנוּ חֵלֶק בְּדָוִד וְלֹא נַחֲלָה בְּבֶן יִשַׁי לְאֹהָלֶיךָ יִשְׂרָאֵל, עַתָּה רְאֵה בֵיתְךָ דָּוִד” - הניהול הכושל של המשבר הביא לפיצולה של ממלכת ישראל המאוחדת לשניים: ממלכת יהודה וממלכת ישראל.
משברים בולטים > בעולם

משברים בולטים בעולם שנוהלו במתכונת כושלת היו, בין השאר:
אסון בופאל שבהודו, כשמפעל בת של חברת הכימיקלים האמריקאית יוניון קרבייד פלט גז רעיל לאוויר והביא למותם המיידי של 2,500 ולפציעתם של 50,000 בני-אדם ב-1984.
אסון אקסון ואלדז, כשמכלית נפט של חברת הנפט המובילה בעולם באותן שנים אקסון עלתה על שרטון במצר הים הנסיך ויליאם בדרום אלסקה, בסמוך לעיר ואלדז ב-1989 והביא לאסון הסביבתי הגדול בתולדות צפון אמריקה.
משבר קוקה-קולה בבלגיה - בשנת 1999 הושמעו טענות רבות של תלמידים וסטודנטים בבלגיה על תחלואה עקב שתיית משקה הקולה של החברה. ניהולו הכושל (הכחשה גורפת, ללא הסברים וייחס לחולים) הביא לפגיעה מיידית במכירות ובטווח הארוך לפגיעה במוניטין ומעמד המוצר והחברה, תופעה שהתפשטה מבלגיה לשאר מדינות אירופה וגרמה נזקים עצומים לחברה וזמן רב עד לשיקומם.
משבר שנוהל במתכונת מוצלחת היה משבר תרופות טיילנול של חברת ג'ונסון אנד ג'ונסון האמריקאית ב-1982, שהביא למותם של שבעה בני-אדם בעקבות החדרת רעל הציאניד לתרופות בקפסולה.
משברים בולטים נוספים מתחילת האלף השלישי:
משבר החזרת צמיגי חברת ברידג'סטון-פיירסטון מדגמי אקספלורר של חברת פורד בשנת 2000.
בעקבות פיגועי 11 בספטמבר, האשמות כי ה-FBI וה-CIA נכשלו בתפקידם באיסוף מידע על טרוריסטים, ולא מנעו את מתקפת הטרור.
הגילוי כי מספר גדול של כמרים התעללו בקטינים, וניסיון מתמשך של הכנסייה הקתולית להסתיר את הפרשה מדעת קהל העולמית.
תרמיות ענק של מנהלים בתאגידים אמריקאיים - אנרון (Enron) ווורלדקום (Worldcom), והתרסקות המניות בבורסה בניו יורק.
משבר התפשטות מגפת הסארס (SARS) במזרח אסיה.
משבר רעידת האדמה בסנדאי, והצונאמי והאסון הגרעיני שבאו בעקבותיה, יפן, מרץ 2011.
מגפת הקורונה הובילה בראשית 2020 למשבר בקנה מידה עולמי, וממשלות שונות ברחבי העולם ניסו לנהל את המשבר בדרכים שונות.
משברים בולטים > בישראל

משברים בולטים בישראל שהצריכו ניהול משבר אינטנסיבי הם פרשת הסיליקון בחלב בחברת תנובה ופרשת החלבון מן החי שנמצא במוצרים הצמחוניים של חברת טבעול. החברות הללו הצליחו להתאושש ממשברים אלה. לעומת זאת פרשת רמדיה, שבה נפטרו שלושה תינוקות וחלו רבים, עקב פגם בייצור מזון לתינוקות על ידי רמדיה, הביאה להתרסקות מכירות החברה. כמו כן, משברים נוספים אשר התרחשו בישראל בשנים האחרונות הם משבר מעדנות, משבר בחברת HOT ומשבר דליפת הנפט בשמורת עברונה של חברת קצא״א. ממספר סקרים שבוצעו בישראל, עולה כי הציבור נוטה באופן כללי להיות סלחן למשברים אשר פוקדים חברות, גם אם אלו תופסים כותרות לאורך זמן. כמו כן, נמצא כי שני הגורמים המשפיעים ביותר על זיכרון הציבור הם רמת המוכנות של החברה להתמודדות עם משבר ואופן התגובה. כך, חברות שנמצאו מוכנות ושהגיבו באופן שהוא איננו אגרסיבי זכו ליחס סלחני יותר מהציבור