stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טרי פראצ'ט

| --- | --- |

טרי פראצ'ט, 2007
 לידה:  28 באפריל 1948 ביקונספילד, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  12 במרץ 2015 (בגיל 66) ברואד צ'וק, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Terence David John Pratchett 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  בית הספר ג'ון המפדן 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 סוגה:  פנטזיה, פנטזיה קומית 
 יצירות בולטות:  בשורות טובות, אומה, עולם הדיסק 
 תקופת הפעילות:  מ-1971 
 הושפע מ:  פ. ג'. וודהאוס, ג'ק ואנס, לויד אלכסנדר, ג. ק. צ'סטרטון, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 בן או בת זוג:  Lyn Purves 
 צאצאים:  רהיאנה פראצ'ט 
 פרסים והוקרה:  קצין במסדר האימפריה הבריטית (1998)  Knight Bachelor (31 בדצמבר 2008)  פרס גפן (2014)  פרס איגנוטוס לרומן הזר הטוב ביותר (2011)  פרס אלינור פרג'ן (2015)  הפרס לזכר אדוארד אלמר סמית' (2009)  מדליית קרנגי (2001)  פרס לוקוס לנובלת פנטזיה (2008)  פרס מרגרט אדוארדס (2011)  פרס בולינגר אברימן וודהאוס (2012)  פרס אנדרה נורטון (2011) 
 אתר רשמי
 
סר טרנס (טרי) דייוויד ג'ון פּרָאצֶ'ט (באנגלית: OBE Terence "Terry" David John Pratchett; ‏28 באפריל 1948 - 12 במרץ 2015) היה סופר בריטי, שכתב ספרי פנטזיה מלאי הומור וביקורת חברתית.
פראצ'ט ידוע בעיקר כמחבר סדרת ספרי "עולם הדיסק" (1983–2013), המונה 41 ספרים, והספר "בשורות טובות" (1990), שחיבר עם הסופר ניל גיימן. ספריו תורגמו ל-37 שפות ונמכרו ביותר מ-85 מיליון עותקים.
קורות חיים

טרי פראצ'ט נולד ב-1948 בעיירה האנגלית ביקונספילד, כבן יחיד לדייוויד ולאיילין. בבית הספר התיכון היה חבר בקבוצת הדיונים של התיכון, וכתב סיפורים לעיתון בית הספר. פראצ'ט העיד על עצמו שהעניין שלו בפנטזיה החל בגיל 13, אז קרא את שלושת ספרי שר הטבעות תוך יממה אחת.
בגיל 17 החל בקריירה עיתונאית, כמתמחה בעיתון "באקס" בו פרסם למעלה משמונים סיפורים במדור הילדים (חלק מהדמויות בהם מצאו את דרכן לספרו "אנשי השטיח"). לאחר סיום התיכון עבר ללמוד במועצה האנגלית לעיתונאות, שם קיבל ציונים גבוהים.
בשנת 1968 התחתן עם לין פורבס. באותה שנה גם צעד את צעדו הראשון בקריירה, כשראיין את פיטר ואן-דורן, שותף בהוצאת הספרים הקטנה קולין סמית', וציין שיש ברשותו כתב יד של ספר. ואן-דורן הוציא לאור את הספר - אנשי השטיח - שזכה לביקורות חיוביות (אם כי מעטות), ובהמשך שני ספרים נוספים: הצד האפל של השמש וסטראטה. בשנת 1973 נולדה בתו ריאנה, כיום סופרת בעצמה.
לאחר מספר תפקידים עיתונאיים שונים, הפך פראצ'ט בשנת 1980 לדובר ספקית שירותי החשמל סאות'ווסטרן (CEGB), שהייתה אחראית על ארבע תחנות כוח גרעיניות. בשנת 1983 הוציא את הספר הראשון בסדרת עולם הדיסק, צבע הכשף, שבהמשך שודר כתסכית ב-BBC. ב-1987, לאחר פרסום הספר הרביעי בסדרה, עזב את עבודתו כדי להתפרנס באופן בלעדי מכתיבה. באותה תקופה ספריו נמכרו יותר ויותר, ורבים מהם הפכו לרבי-מכר. על פי ה'טיימס', היה הסופר המרוויח ביותר באנגליה בשנת 1996.
בשנת 1990 הוציא יחד עם ניל גיימן (אותו הכיר בעקבות ראיון שערך איתו גיימן לאחר הוצאת "צבע הכשף"), את הספר בשורות טובות.
בשנת 2007 הודיע פראצ'ט שהוא סובל ממחלת אלצהיימר, ויצר תוכנית בשיתוף ה-BBC שעקבה אחר השנה הראשונה של התפתחות המחלה בחייו. במרץ 2015 נפטר מהמחלה.
קורות חיים > פרסים ותארים

בשנת 1998 קיבל את תואר קצין מסדר האימפריה הבריטית. בשנת 2009 קיבל גם תואר אבירות.
ספרו "מוריס המדהים ומכרסמיו המלומדים" (The Amazing Maurice and His Educated Rodents) זכה במדליית קרנגי לשנת 2001 עבור ספר הילדים הטוב ביותר.
בשנת 2010 זכה בפרס הפנטזיה העולמית על מפעל חיים.
כתיבתו

פראצ'ט היה סופר פורה מאוד, שכתב בתקופות מסוימות שלושה ספרים בשנה. בין השאר היה ידוע במוסר הכתיבה הגבוה שלו: ניל גיימן סיפר שפראצ'ט היה כותב 400 מילים ביממה, ובאחת הפעמים סיים את הרומן שכתב, ומכיוון שלא סיים את מכסת המילים היומית מיד כתב את מאה המילים הראשונות של רומן חדש. סופר הפנטזיה גאי גבריאל קיי סיפר שראה את פראצ'ט יושב בשורה הראשונה בטקס עם מחשב פתוח, וכותב ספר; כשנקרא לדבר הוא עלה אל הבמה, וכשסיים את הנאום שב לכתוב.
הפנטזיה של פראצ'ט סאטירית מאוד, ומשמשת ככלי להעברת ביקורות כלפי החברה. כך, למשל, בספר אומה הוא משווה בין תרבות מערבית לתרבות "פרימיטיבית" של ילידי אי; באיש הקציר עוסק בשאלה מה יקרה לחיים אם המוות יפסיק; באנשי המשמר הוא משווה בין שיטות ממשל; ובבשורות טובות דן במאבק בין הטוב והרע בתפיסה הנוצרית.
בכתיבתו נושאי פארודיה רבים: ביניהם דמויות מדע בדיוני ופנטזיה, רעיונות ומליצות, סרטי אינגמר ברגמן, מחזות ויליאם שייקספיר, אוסטרליה, החיים בעיר גדולה מעורבת ושוקקת חיים, כלכלה, תעשיית הסרטים, הוצאת עיתונים, מוזיקת רוק, דת, פילוסופיה (בעיקר פילוסופיה יוונית), היסטוריה מצרית, איגודים מקצועיים, מונרכיה ותפיסות מגדריות.
כתיבתו > עולם הדיסק

סדרת עולם הדיסק, המכילה 41 ספרים, היא עבודת פנטזיה הומוריסטית וסאטירית. ספרי הסדרה מתרחשים בעולם שצורתו דיסק, והוא מונח על גבם של ארבעה פילי ענק הנתמכים על ידי צב ענק, א'טואין הגדול, השוחה את דרכו בחלל. העולם מלא בדמויות הפנטזיה הקלאסית - קוסמים ומכשפות, טרולים, גמדים ושדים. דווקא לאחר ש"התרחק" מהמציאות על ידי יצירת עולם מופרך ודמיוני כל-כך, פראצ'ט עוסק בנושאים המוכרים ביותר, ומרשה לעצמו למתוח ביקורת על מוסכמות ולהציע אלטרנטיבות למציאות, מתוך עולם רחוק-כביכול.
עולם הדיסק רווי בכשף ובו לאמונות יש כוח בריאה. בספר "איש הקציר" כותב פראצ'ט: "אמונה אולי לא יכולה להזיז הרים, אבל היא יכולה לברוא מישהו שכן יכול".
רבים מהספרים מתרחשים סביב העיר הדמיונית אנק-מורפורק. בתיאורו את דרך ניהולה יוצא הדופן של העיר, סונט פראצ'ט במוסכמות חברתיות רבות. דוגמה אחת מני רבות היא המהפכה שהנהיג האבלוק וטינרי, שליט העיר, ביחס לגנבים: וטינרי מייסד גילדת גנבים רשמית וחוקית, ומושיב את ראשה במועצת העיר. הגילדה אחראית בדרכיה שלה להעניש ביעילות רבה כל גנב שאינו עומד בתקנון הגילדה. הכנסות הגילדה מגיעות ישירות מכספי הביטוח; שהרי, כפי שטוען פראצ'ט בספר "שומרים! שומרים!", לגנבים קל הרבה יותר לשבת ולא לעשות מאומה, מאשר לעירייה להשקיע בתגבור המשטרה ובהקמת חברות ביטוח.
אחת הדמויות הידועות של "עולם הדיסק" היא הדמות מוות (Death) - שלד נושא חרמש המהווה פארודיה אוהדת על האנשה של המוות בתרבות האנושית. מוות מתגלה כבעל אישיות ומפתח סקרנות מהולה בחיבה כלפי האנושות, עליה הוא מגן מפני משגיחי המציאות (מאזיני המציאות). למוות יש משפחה: הוא אימץ בת בשם איזבל והעסיק שולייה בשם מורט, ואלה ילדו לו נכדה - סוזאן. יש לו גם משרת בשם אלברט (הרב-מג האשף אלברטו מאליך) וסוס לבן בשם בינקי.
ספרים > ספרי עולם הדיסק

צבע הכשף (The Colour of Magic)
אור מופלא (The Light Fantastic)
פולחני כשף (Equal Rites)
תרועת מוות (Mort)
מעשי קסמים (Sourcery)
אחיות הגורל (Wyrd Sisters)
פירמידות (Pyramids)
שומרים! שומרים! (Guards! Guards!‎)
Eric
ראי-נוע (Moving Pictures)
איש הקציר (Reaper Man)
מכשפות בחוץ לארץ (Witches Abroad)
Small Gods
Lords and Ladies
אנשי המשמר (Men At Arms)
Soul Music
Interesting Times
Maskerade
Feet of Clay
Hogfather
Jingo
The Last Continent
Carpe Jugulum
The Fifth Elephant
The Truth
Thief of Time
The Last Hero
מוריס המדהים ומכרסמיו המלומדים (The Amazing Maurice and his Educated Rodents)
Night Watch
בני החורין הקטנים (The Wee Free Men)
Monstrous Regiment
כובע מלא שמיים (A Hat Full of Sky)
מהומה רבה על לא דוור (Going Postal)
Thud!‎
חרש החורף (Wintersmith)
קומדיה של מטבעות (Making Money)
Unseen Academicals
אלבש חצות ליל (I Shall Wear Midnight)
Snuff
Raising Steam
כתר הרועים (The Shepherd's Crown)
ספרים > ספרים נוספים

אנשי השטיח (The Carpet People)
Strata
טרילוגיית הננסים: (The Bromeliad Trilogy )
ננסי המשאית (Truckers)
ננסי המכרות (Diggers)
ננסי הכנפיים (Wings)
טרילוגית ג'וני מקסוול: (The Johnny Maxwell Trilogy )
Only You Can Save Mankind
Johnny and the Dead
Johnny and the Bomb
אומה (Nation)
הבהוב מסך (A Blink of a Screen)
ספרים > שיתופי פעולה

בשורות טובות (Good Omens) - (יחד עם ניל גיימן) (מופיע בחלק מהתרגומים כ"טרייסי[דרוש מקור] פראצ'ט")
ספרי היקום הארוך, יחד עם סטפן בקסטר
כדור הארץ הארוך (The Long Earth)
המלחמה הארוכה (The Long War)
מאדים הארוך (The Long Mars)
האוטופיה הארוכה (The Long Utopia) (פורסם לאחר מותו)
הקוסמוס הארוך (The Long Cosmos) (פורסם לאחר מותו)
ארטמיס פאול (ספר)

| --- | --- |

כריכת הספר
 מידע כללי
 מאת:  אואן קולפר
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  פנטזיה לילדים ונוער
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת וייקניג, Gomer Press 
 תאריך הוצאה:  2001
 מספר עמודים:  272
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת כנרת
 תרגום:  דורית דליות-רובינוביץ
 סדרה
 סדרת ספרים:  סדרת ארטמיס פאול
 הספר הבא:  ארטמיס פאול: התקרית בקוטב הצפוני
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002291322, 003853501
 
ארטמיס פאול (באנגלית: Artemis Fowl), הוא ספר פנטזיה לנוער מאת הסופר האירי אואן קולפר, הראשון בסדרת הספרים ארטמיס פאול. הספר עוסק בילד מבריק בן 12, נצר יחיד למשפחת פשע עתיקה הנמצאת במשבר, החוטף פיה כדי לדרוש תמורתה כופר נפש בזהב.
הספר תואר על ידי יוצרו כ"מת לחיות עם פיות". הספר יצא לאור בעברית ב-2003.
לאורך הספר, נקודת התצפית מגוף שלישי עוברת לחלופין בין מעקב אחרי הדמויות האנושיות למעקב אחרי דמויות הפיות, ובכך היא מציגה גם רגשות של חמדנות וקונפליקטים. הספר קיבל ביקורות חיוביות רבות, ומספר פרסים.
הספר עובד לנובלה גרפית ב-2007, ובשנת 2020 יצא לו עיבוד קולנועי בשם "ארטמיס פאול".
דמויות ראשיות

ארטמיס פאול השני - הדמות הראשית; ילד מחונן בן 12 שנים, שמנצל את חוכמתו הרבה על מנת לעבור על החוק כדי להחזיר למשפחתו את ההון שאבד להם; זה נובע ממשפחתו, שהיו פושעים למשך דורות.למרות שבתחילת הספר הוא נראה קר ומרוחק, אפילו מחברו הקרוב באטלר, הדמות שלו מתפתחת והוא מראה רחמים, אשמה, ולבסוף גם להט למשפחתו.
באטלר - משרתם של משפחת ארטמיס ושומר ראשו של ארטמיס, אבל גם חברו הקרוב ושותפו של ארטמיס. לאורך הספר, שמו הפרטי לא נחשב; כנראה בשביל למנוע קרבת-יתר בין שומר ראש ללקוחו, ופונים אליו רק כ"באטלר" ("משרת" באנגלית).
סרן הולי שורט - אלפית נחושה, ישירה והנקבה הראשונה במשמר הלפרקונים, שלעיתים תכופות מכופפת את החוקים של הפיות והמשמר, למורת רוחו של מפקדה, ג'וליוס רוט. רחומה ודואגת, היא הולכת כה רחוק עד אפילו ריפוי באטלר מפצעיו האנושים מהלחימה בטרול, למרות העובדה שהוא היה חלק בלתי נפרד בתוכנית להחזיקה כבת-ערובה. המעשה הזה משנה בכמה דרכים את דעותיהם של ארטמיס ובאטלר על הפיות.
המפקד ג'וליוס רוט - ידוע כ'סלק' על ידי חבריו הפיות בשל פניו האדומים האופייניים, שנגרמים בגלל רגזנותו. רוט הוא הקצין המפקח על הולי שורט ומשמש לה, בייחוד, ולשאר הפיות, דמות אבהית. הוא מראה לחץ אמיתי בהיעלמותה, שנראה בחלקו בעת שיחתו עם ארטמיס על ספינת ציד-הלווייתנים, כשהוא אומר לו "אם פגעת באחת מקצוות אוזניה המחודדות של הסרן שלי..."
פולי - קנטאור והיועץ הטכני של משטרת היסודות התת-קרקעיים. הוא מוצג כמבריק, אבל מאוד ציני, ומתואר כאחד ש'יש לו מעט חברים'. עצירת הזמן שבה השתמשו במצור על אחוזת פאול היא המצאתו, והוא מספק מספר גאדג'טי היי-טק למשמר הלפרקונים ולדמויות האחרות.
מאלץ' דיגמס - גמד פושע שמגויס למשטרת היסודות במטרה להשיג גישה לאחוזה במהלך המצור. בשל כניסתו התכופה למגורי בני אדם בלי רשות, בניגוד לחוקי היצורים הקסומים, הוא לא מושפע מתופעות הלוואי שהיצורים האחרים סובלים מהם.
נושאים

הספר ארטמיס פאול בעל כמה נושאים סמויים, אבל המהותיים ביותר הם חמדנות ותאבת בצע, והקונפליקט בין טוב ורע.
חמדנות ותאבת בצע הוא הנושא הראשי הראשון שמוצג בספר,, ומתאר במיוחד את הרצון להשיג זהב. באופן דומה לשאר הנושאים בספר, הוא משתנה לאורכו, ונהיה פחות ממוקד קרוב לסוף הספר, כאשר ארטמיס מוכן להפרד מסכום כסף גדול כדי לעזור למישהו אחר.
הרעיון של קונפליקט בין הטוב והרשע הוא רעיון מורגש בספר באופן לבבי קל - למרות שארטמיס רואה בעצמו גאון רשע בתחילת הספר, וזו אכן התמונה שמצטיירת. בנקודת מבט זו, הפיות יכונו בצד הטובים, שמהם נגנב הזהב. 
עם זאת, בסוף הספר, היוצרות מתהפכות, וניתן להטיל ספק בצדדים המקוריים; ארטמיס מצידו, מוותר על סכום כסף גדול, כשהוא משלם כדי לעזור לאימו, והפיות מצידן, מתגלות כנחושות כמו ארטמיס בהתחלה להשיג את מטרותיהן; למרות שרק חלק מהם מוכנים לשתול באופן אכזרי טרול, ללא קשר לסכנה הקיימת לחיים, כל הפיות מוכנות להשתמש בביו-פצצה ברגע שהולי מחוץ לאחוזה, בשביל להכריח את ארטמיס לכניעה.
הקוד

בתחתית כל עמוד של הספר, מופיעה שורה של סמלים. סמלים אלו הם כביכול בשפה אלפית, והם חלק מצופן החלפה, שכאשר מפוענח, חושף הודעה. אפשר לפענח את הקוד בעזרת החלק מספר הפיות שמוצג בגנומית יחד עם תרגומו - בפרק "תרגום". הקוד מדבר על קו העלילה של הספר הזה, וחלקיו. מפתח פענוח גנומי מלא ניתן למצוא בספר קובצי ארטמיס פאול.
ביקורות

הספר זכה בפרס ספרי הנוער של Garden State ‏ (2004), וקיבל ביקורות משבחות מאתר הספרים אמזון, מ-Library Journal ומהניו יורק פוסט.
כמו כן גם על גב הספר עצמו מצוינות עוד ביקורות (טובות) מידיעות אחרונות ועוד.
הערות שוליים

1 2  יובל דרור, הארי פוטר בעורו של חנון מחשבים רשע, באתר הארץ, 18 באוגוסט 2003
↑  Fran Atkinson (2 באוקטובר 2005). "The Age". נבדק ב-2008-09-01. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Artemis Fowl Official Site". אורכב מ-המקור ב-2008-02-08. נבדק ב-2008-03-15.
↑  נתנאל שלומוביץ, "ארטמיס פאול" של דיסני: כל מה שיכול להשתבש בהוליווד בסרט אחד, באתר הארץ, 15 ביוני 2020
↑  Colfer, Eoin (2001). Artemis Fowl. Scholastic Inc. pp. 28–29.
↑  Colfer, Eoin (2001). Artemis Fowl. Scholastic Inc. p. 16.
↑  Colfer, Eoin (2001). Artemis Fowl. Scholastic Inc. p. 109.
↑  Colfer, Eoin (2001). Artemis Fowl. Scholastic Inc. p. 84.
↑  "MonkeyNotes" (PDF). נבדק ב-2008-09-01.
↑  "Bookrags". נבדק ב-2008-09-01.
↑  Colfer, Eoin (באפריל  2001). Artemis Fowl. pp. 16–18. {{cite book}}:  (עזרה)
1 2  "Book Notes". נבדק ב-2008-09-01.
↑  ארטמיס פאול באתר אמזון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 2293df54-3571-4cb1-9758-a0be7094f988
מדונה ליטה

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  לאונרדו דה וינצ'י
 תאריך יצירה:  1490-1491
 טכניקה וחומרים:  שמן על קנבס
 ממדים בס"מ
 רוחב:  33 ס״מ 
 גובה:  42 ס״מ 
 נתונים על היצירה
 זרם אמנותי:  הרנסאנס האיטלקי 
 מספר יצירה:  ГЭ-249 (ארמיטאז') 
 מיקום:  ארמיטאז' סנקט פטרבורג שברוסיה
 
מדונה ליטה (Madonna Litta) היא יצירה מהמאה ה-15 המתארת את מרים המחזיקה בזרועותיה את בנה ישו שצוירה על ידי לאונרדו דה וינצ'י ומוצגת כיום במוזיאון הארמיטאז' בסנקט פטרבורג, רוסיה.
יש העתקים רבים של היצירה שצוירו על ידי ציירים אחרים מתקופת הרנסאנס, סקיצה ראשונית של היצירה שלאונרדו צייר את ראשה של מרים, מוצג בלובר. התנוחה מביכה של הילד, לעומת זאת, הובילה חוקרים מסוימים לייחס חלקים מהציור בולטראפיו, תלמיד של לאונרדו. רמזים אחרים שתורמים לעובדה שהציור הזה הושלם על ידי אחד מתלמידיו של לאונרדו כוללים את קווי המתאר הקשים של המדונה והילד, כמו גם הנוף הרגיל.
עבודה זו צוירה עבור שליטי בית ויסקונטי של מילאנו ועברה במהרה למשפחת ליטה, שהיצירה הייתה בחזקתה במשך מאות שנים. בשנת 1865, רכש אלכסנדר השני, קיסר רוסיה את היצירה מידי הרוזן ליטה והוא הפקיד את הציור במוזיאון הארמיטאז', בו מוצגת עד היום. הציור הוצג בקצרה בסרט צופן דה וינצ'י מ-2006.
להק המודיעין

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 סוג:  מודיעין צבאי
 פיקוד
 יחידת אם:   חיל האוויר הישראלי
 דרגת המפקד:   תת-אלוף
סמל להק המודיעין של חיל האוויר עד שנת 2023
להק המודיעין (בראשי תיבות: למד"ן) הוא יחידה ראשית במטה חיל האוויר הישראלי. הלהק מגבש ויוצר את תמונת המודיעין למשימות חיל האוויר, ומשתתף ביצירת תמונת המודיעין הכוללת, כחלק מקהילת המודיעין. ראש הלהק הוא קצין בדרגת תת-אלוף, והוא מכונה רלמד"ן. עד ל־2024 ראש הלהק היה איש צוות אוויר, ומאז הוא קצין מודיעין. בשנת 2023 הוחלף סמל הלהק, שעוצב על ידי המעצב הישראלי בן דרור.
במהלך מלחמת העצמאות פעל מודיעין האוויר כאגף עצמאי במטה החיל, בסוף 1949 הוכפף כמחלקה לאגף אוויר וב־1952 כענף במחלקת אוויר (אוויר 4).
הלהק הוקם בראשית שנות ה־70 במסגרת ארגון מחדש שהנהיג מפקד חיל האוויר, האלוף בני פלד, כגלגול של מחלקת המודיעין (מחמ"ן אוויר), שבראשה עמד קצין בדרגת אלוף-משנה.
הלהק כולל מספר יחידות לאיסוף ומחקר מודיעין אודות נושאים שונים הקשורים ללוחמה אווירית בזירת המזרח התיכון ועל־פי צי"ח שהוגדר. מחלקות הלהק הן:
מחלקת מחקר: עוסקת במידע על איומים ואמצעים: כלי טיס, טילי אוויר-אוויר, טילי אוויר-קרקע, מערכות נ"מ וטילי קרקע-אוויר (טק"א), טילי קרקע-קרקע (טק"ק), שדות תעופה, מערכות ל"א ועוד.
מחלקת מודיעין למשימות (מל"ם): אוספת מידע למשימות חיל האוויר - יעדים לתקיפה, מידע למבצעים מיוחדים ומידע לסיוע לכוחות הקרקע.
מחלקת הפעלה: עוסקת בהוצאה לפועל של משימות איסוף מודיעין.
אחת מיחידות הלהק היא יחידת שט"ל האחראית למודיעין החזותי (ויזינט) בחיל האוויר.
ראשי להק המודיעין

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| דרגה | שם | תקופת כהונה | הערה |
| --- | --- | --- | --- |
|  | שרגא ינאי | 1948 | ראש אגף מודיעין |
|  | נתן (״נט״) כהן | 1948 | ראש אגף מודיעין |
|  | משה הורביץ | 1949 | ראש אגף מודיעין |
|  | גדעון אלרום | 1949 – 1950 | ראש ענף מודיעין |
|  | יוסף (ג'ו) רענן |  | ראש ענף מודיעין |
|  | בנימין אימבר (אימברג) |  | ראש ענף מודיעין |
|  | ישראל (סאני) שנן (טסל) | 1954 – 1956 | ראש ענף מודיעין |
| סא"ל | זאב (זאביק) לירון | 1958 – 1965 |  |
| אל"ם | ישעיהו (שייקה) ברקת | 1965 – 1970 | ראש ענף ומחלקת מודיעין בתקופת מלחמת ששת הימים ומלחמת ההתשה |
| אל"ם | שמואל שפר (שטופר) | 1970 – 1973 | מפקד מחלקת מודיעין בשלהי מלחמת ההתשה |
| אל"ם | רפי הר-לב | 1973 – 1975 | רמ"ח מודיעין בזמן מלחמת יום הכיפורים |
| אל"ם | עמוס לפידות | 1975 – 1977 | לימים מפקד חיל האוויר הישראלי |
| תא"ל | עודד ארז | 1977 – 1981 |  |
| תא"ל | ראובן איל | 1981 – 1984 | בזמן מבצע אופרה |
| תא"ל | רן גורן | 1984 – 1985 | לימים ראש אכ"א |
| תא"ל | אמיר נחומי | 1985 – 1986 |  |
| תא"ל | גיורא גורן | 1986 – 1988 |  |
| תא"ל | ישראל בהרב | 1988 – 1990 |  |
| תא"ל | יואל פלדשו | 1990 – 1992 | ראש להק מודיעין בזמן מלחמת המפרץ |
| תא"ל | אבנר נווה | 1992 – 1994 |  |
| תא"ל | גדעון אילת | 1994 – 1996 |  |
| תא"ל | יוסף גונן (ג'ינו) | 1996 – 1998 |  |
| תא"ל | עמוס ידלין | 1998 – 2000 | לימים ראש אגף המודיעין, ראש המכון למחקרי ביטחון לאומי |
| תא"ל | יצחק (איציק) בן ששון | 2000 | ראש הלהק הראשון שהוא קצין מודיעין |
| תא"ל | עידו נחושתן | 2000 – 2002 | לימים מפקד חיל האוויר הישראלי |
| תא"ל | אילן ברעם | 2002 – 2004 |  |
| תא"ל | רם שמואלי | 2004 – 2007 | ראש להק מודיעין בזמן מלחמת לבנון השנייה |
| תא"ל | אבישי לוי | 2007 – 2010 |  |
| תא"ל | יעקב שהרבני | 2010 – 2012 |  |
| תא"ל | ניצן בן-סירה | 2012 – 2015 |  |
| תא"ל | אורי אורון | 2015 – 2018 |  |
| תא"ל | אמיר גת | 2018 – 2021 |  |
| תא"ל | ת' | 2021 – 2024 | בזמן מלחמת חרבות ברזל |
| תא"ל | מ' | 2024 – מכהן | בזמן מלחמת חרבות ברזל. |
ראו גם

המודיעין האווירי הרוסי
לקריאה נוספת

מגביהים עוף: חיל האוויר - אתגרים ומשימות, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2011, פרק ד - עמוס ידלין, "כוח אווירי ומודיעין - לקחי העבר ואתגרי העתיד", עמ' 50-40
הערות שוליים

↑  רוני גנאור | צילום: נינה קלמס, ‏לראשונה: קצין מודיעין בראשות למד"ן, באתר חיל האוויר הישראלי, 4 באוגוסט 2024
↑  מה למד"נו אחרי 50 שנה? | השינוי שישפר את זרימת המודיעין בחיה"א יצא לדרך
↑  יוסי מלמן, ‏שומרי שמיים : הצצה נדירה לאחת היחידות המסווגות ביותר של חיל האוויר, באתר מעריב אונליין, 24 ביוני 2017
↑  אז התחילה סופה, אתר חיל האוויר, אפריל 2019
↑  חילופי פיקוד, באתר חיל האוויר
↑  רוני גנאור | צילום: נינה קלמס, ‏לראשונה: קצין מודיעין בראשות למד"ן, באתר חיל האוויר הישראלי, 4 באוגוסט 2024
| קהילת המודיעין הישראלית |
| --- | --- | --- |
| יחידות מודיעין בצה"ל | אגף המודיעין • חיל המודיעין• להק המודיעין • מספן המודיעין • מחלקות המודיעין בפיקודים המרחביים |  |
| משרד ראש הממשלה | המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים • שירות הביטחון הכללי• המטה לביטחון לאומי |  |
| משרד החוץ | המרכז למחקר מדיני |  |
| משטרת ישראל | אגף המודיעין במשטרת ישראל |  |
| ארגונים לשעבר | נתיב (לשכת הקשר) • הלשכה לקשרי מדע • ש"י • חיל האיסוף הקרבי • משרד המודיעין |  |
| ארגונים נוספים | ועדת ראשי השירותים • המרכז למורשת המודיעין |  |
תחשיב למדא

תחשיב למדא (לעיתים גם: תחשיב למְבְּדא באנגלית: Lambda calculus) הוא צורה לוגית-פורמלית ריגורוזית להצגה וטיפול בפונקציות במתמטיקה ומדעי המחשב. תחשיב למדא הוא נושא בעל חשיבות בלוגיקה מתמטית (תורת הטיפוסים), יסודות המתמטיקה, מדעי המחשב התאורטיים, בתכנות פונקציונלי ובמערכות הוכחה אוטומטיות.
תחשיב למדא הוא מודל חישובי שעל פי תזת צ'רץ'-טיורינג הוא שלם טיורינג.
רקע

פונקציה היא שלשה  \ (f,A,B) כאשר A הוא תחום ההגדרה, B הוא הטווח (A ו-B הן קבוצות) ואילו f הוא יחס מעל  \ A\times B שבו לכל  \ a\in A יש  \ b\in B יחיד שעבורו  \ \left(a,b\right)\in f. היחס f נקרא לעיתים (באופן לא פורמלי) "כלל התאמה".
בכתיבה מתמטית חופשית מתארים לפעמים פונקציה בנוסח
אבל זו צורת רישום לא מדויקת, שכן מבחינה לוגית  \ f(x)=x^{2} הוא מספר (אם כי x אינו ידוע). מקובל גם תיאור בסגנון
ברם, לצורכי לוגיקה וניתוח הוכחות באמצעות מחשב יש למצוא ביטוי לוגי-פורמלי חד-משמעי שיתאר פונקציה. ביטוי זה הוא סימון למדא.
רקע > סימון למדא

סימון למדא הוא ביטוי מהצורה:
שמשמעותו היא:
כאשר:
הכמת "למדא" מציין שמדובר בכלל התאמה.
האיבר הראשון אחרי הלמדא הוא תחום ההגדרה של הפונקציה.
האיבר שאחרי הנקודה הוא כלל התאמה, שבדרך כלל מוצג כביטוי של x. בשביל להיות פורמליים צריך לציין מאיזה טווח לקוח ביטוי זה, אבל מאחר שזה לרוב ברור מההקשר נוהגים להשמיטו. ביישומים רבים, נוח להניח שהטווח של f הוא פשוט התמונה שלה  \ \mathrm {Im} (f) .
דוגמה:
את הפונקציה של שורש ריבועי נרשום כך:
הגדרה פורמלית

בצורה פורמלית, ביטוי למדא מוגדר בצורה רקורסיבית הבאה:
כל משתנה (שמסומן בדרך כלל בתו אחד) הוא ביטוי למדא (כלל המשתנה).
אם M,N הם ביטויי למדא, אזי גם (MN) הוא ביטוי למדא (כלל הפעלה, אפליקציה).
אם x הוא משתנה ו-M הוא ביטוי למדא אזי (λx.M) הוא ביטוי למדא (כלל הפשטה, אבסטרקציה). המשתה x נחשב משתנה מכומת באבסטרקציה הזאת.
נהוגים גם כמה כללי קיצור, המאפשרים השמטת סוגריים בלי לשנות את משמעות הביטוי. למשל, אפשר להוריד את הסוגריים החיצוניים; אפשר להוריד סוגריים כשיש כמה אפליקציות ברצף (לכתוב למשל λx.λy.M במקום λx.(λy.M) ) ואפשר להוריד סוגריים כאשר מפעילים כמה משתנים ברצף זה על זה משמאל לימין, כלומר T = xyz שקול 
ל-T = ((xy)z).
בקריאת הביטויים מופעל כלל קריאה ימינה רחוק ככל האפשר, לכן T = λx.Mλy.N מפרשים
כ-T = λx.(M(λy.N))
ולא כ-T = (λx.M)(λy.N).
כמו כן מקובל, ככתיב צד (מטא), לסמן ביטוי כלשהו בשם שניתן להשתמש בו אחר כך כקיצור כתיב. בדרך כלל משתמשים לצורך כך בשמות הכתובים באותיות גדולות. למשל, אם אנו מגדירים לעצמנו A = λx.λy.xy, אז אפשר לרשום את הביטוי λz.A A כשהכוונה היא בעצם ל
λz.(λx.λy.xy)⁠(λx.λy.xy)
. אם השם מורכב מיותר מאות אחת, ניתן להשתמש ברווח כמו גם בסוגריים לצורך הפרדה בין הביטויים.
יודגש כי מתן שמות לביטויים איננו חלק מתחשיב למדה עצמו, שהרי אין בתחשיב למדה שמות לביטויים כלל וכלל.
משתנים חופשיים הם משתנים שאינם מכומתים על ידי אף λ. פורמלית, הם מוגדרים בצורה הבאה:
בביטוי הכולל משתנה בלבד, המשתנה הזה חופשי
בביטוי הכולל אפליקציה של שני ביטויים, המשתנים החופשיים הם איחוד של המשתנים החופשיים בכל ביטוי.
בביטוי שהוא אבסטרקציה של ביטוי תחת משתנה מכומת על ידי λ, המשתנים החופשיים הם המשתנים החופשיים של הביטוי מלבד המשתנה המכומת.
משתנה שאיננו חופשי נקרא קשור.
ביטוי למדה שיש בו לפחות משתנה חופשי אחד נקרא ביטוי פתוח, בעקבות "נוסחה פתוחה" (אנ') בלוגיקה. ביטוי שאין בו משתנים חופשיים נקרא ביטוי סגור.
חשיבות המשתנים החופשיים היא בהצבות שחשובות בכלל בטא להלן, כאשר מחליפים רק משתנים חופשיים, ואף לא משתנה קשור.
כמו כן בכלל אלפא מותר לשנות משתנה מכומת באבסטרקציה, רק אם אין משתנה חופשי בביטוי שיהפוך לקשור בעקבות השינוי.
כללים לתחשיב למדא

קיימים כללים לוגיים פורמליים המאפשרים מניפולציות וטיפול בפונקציות באמצעות תחשיב למדא.
כללים לתחשיב למדא > כלל אלפא

כלל זה אומר ש
ומשמעותו הוא ש"למדא" הוא כמת לוגי קושר. כלומר, מותר לשנות את השם של המשתנה הקשור, כל עוד לא מחליפים את שמו לשם של משתנה המופיע חופשית.
כללים לתחשיב למדא > כלל בטא

כלל זה אומר ש
ומשמעותו היא שהפעלה של הפונקציה על איבר כלשהו מחזירה את התמונה של אותו איבר לפי כלל ההתאמה של הפונקציה. במילים אחרות, זה כלל הצבה לחישוב הערך שמחזירה הפונקציה.
כללים לתחשיב למדא > כלל אטא

כלל זה אומר ש
כאשר  x אינו חופשי ב  M. הרי שעל פי כלל בטא,  \ \left(\lambda x.Mx\right)(a)=Ma עבור כל a במקרה כזה.
המעבר ימינה במשוואה ידוע כצמצום אטא, ומעבר שמאלה - הרחבת אטא.
כלל זה מבטא את העיקרון הלוגי של שוויון בהרחבה, אשר על פיו
אם ורק אם
משמעותו היא ששתי פונקציות בעלות אותו תחום הגדרה A נחשבות זהות אם ערכיהן זהים עבור כל ערך וערך בתחום הגדרה זה.
דוגמאות > ביטויים ידועים

כמה ביטויי למדה בסיסיים ידועים גם תחת שמות מקובלים, של מה שנקרא "קומבינטורים (אנ')",
I = λx.x
K = λx.λy.x
S = λf.λg.λx.fx(gx)
B = λf.λg.λx.f(gx)
C = λf.λg.λx.fxg
W = λ.fλx.fxx
U = λx.xx