stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רשות היחיד
הערות שוליים

1 2 3  ערוך השולחן אורח חיים שמה סעיף ב
↑  הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן שמ"ה, סעיף ה'
↑  הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן שמ"ה, סעיף ג'
↑  דעת הראב"ד בהשגה בהלכות שבת פרק יז הלכה ט
↑  ראו משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק י"ז, הלכה ט'. לדעת ערוך השולחן הדבר תלוי במיקומה של הדופן הפרוצה, ובמקרים מסוימים יודה הרמב"ם שיש בהוצאה שכזו איסור מהתורה.
↑  הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן שע"ב, סעיף א'
↑  הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן שנ"ח, סעיף א'
↑  הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן שמ"ה, סעיף ל"ז
↑  ערוך השולחן אורח חיים שנח סעיף ב
↑  ערוך השולחן אורח חיים שנח סעיף ג
↑  ערוך השולחן אורח חיים שנח סעיף ד
↑  ערוך השולחן אורח חיים שנח סעיף ה
↑  ערוך השולחן אורח חיים שנח סעיף ז
↑  ערוך השולחן אורח חיים שנח סעיף ו
1 2  ערוך השולחן אורח חיים שמה סעיף י
↑  ערוך השולחן אורח חיים שמה סעיף יא
↑  ערוך השולחן אורח חיים שמה סעיף מב
↑  ערוך השולחן אורח חיים שנה סעיף ה
↑  ערוך השולחן אורח חיים שנז סעיף א
↑  ערוך השולחן אורח חיים שנא סעיף א
בית מגורים נחשב לרשות היחיד
תוכנית בקשות

תוכנית בקשות היא תוכנית המשודרת על ידי סוג כלשהו של גורם שידור, שבה מנסה גורם השידור לקיים סוג של אינטראקציה עם קהל המאזינים או הצופים, בדרך כלל, בצורה של קבלת בקשות הקהל למשהו ספציפי שיקרה; על פי רוב, שידור של שיר מסוים. תוכניות מסוג זה החלו להיות משודרות ברדיו בשנות ה-20 של המאה ה-20, והן זכו במהלך השנים לפופולריות רבה. גם במאה ה-21, למרות ירידת כוחו של הרדיו, עדיין משודרות, בעיקר ברדיו, תוכניות בקשות.
קיימות תבניות רבות לתוכנית בקשות ברדיו. בין הנפוצות הן:
המאזינים מתקשרים לקו טלפון מיוחד שמפרסמת תחנת השידור וחלקם עולים לשידור, מקיימים דיאלוג קצר עם מגיש השידור ומבקשים את בקשתם אשר לרוב נענית באופן מיידי.
תבנית דומה ל-1, אך הדיאלוג הוא רק עם אנשי ההפקה. בקשת המאזינים נרשמת וההפקה בוחרת את השירים הפופולריים ומשדרת אותם.
תבנית דומה ל-2, אך התקשורת עם תחנת הרדיו היא באמצעות גלויות (במאה ה-21 באמצעות מסרים דיגיטליים) הנשלחות אל תחנת השידור.
תוכנית המשלבת דרישת שלום יחד עם בחירת שיר. גם כאן, בשידור חי, בהקלטה או בגלויה.
תוכנית המיועדת לבקשות אוכלוסייה מסוימת. בדרך כלל חיילים או משפחותיהם.
חלק משדרני הרדיו קנו את פרסומם בזכות תוכניות הבקשות. בעיקר בשל סגנון ההגשה שלהם; אם בדיאלוגים שלהם עם המאזינים המטלפנים ואם בסגנון ההגשה החופשי והפחות רשמי בהשוואה לתוכניות האחרות ברדיו.
היסטוריה

בשנות ה-20 של המאה ה-20 נהגו מאזיני רדיו בארצות הברית לשלוח גלויות ומכתבים אל תחנות הרדיו המועדפות עליהם ולכתוב מי הם האמנים המועדפים עליהם. אמנים שזכו לפופולריות במכתבים אלו הועדפו בהשמעה בתחנות הרדיו. יש הטוענים כי הראשונים שיצרו את פורמט תוכנית הבקשות היו אנשי תחנת הרדיו WDAF (אנ'), ולאו פיצפטריק מקנזס סיטי שהנחה את מופע הרדיו החי של תזמורת Coon-Sanders Original Nighthawk Orchestra (אנ'). שהחלו לשדר את הופעותיהם החיות בפריסה כלל ארצית בדצמבר 1922 ועודדו את מאזיניהם הרבים לבקש בטלפון, מברקים וגלויות בקשות לשיריהם וביצעו אותן בשידור החי. אמנים נוספים שזכו להעדפת המאזינים בשנות ה-20 היו וינסנט לופז (אנ'), מוביל תזמורת ביג בנד מניו יורק והאופרה האזרחית של שיקגו (אנ'). האלווין מרטין (Halloween Martin), האישה הראשונה שהנחתה את תוכנית הבוקר ברדיו בשיקגו, החלה לקבל בקשות ולהשמיע תקליטים בהתאם לבקשות אלו ב-1929.
במהלך שנות ה-50 של המאה ה-20, תוכניות בקשות היו בין תוכניות הרדיו היחידות שבהן מאזינים בבריטניה הגדולה יכלו לשמוע להיטים של אותה תקופה. בערוץ הקל של ה-BBC יכלו המאזינים להקשיב לתוכניות בקשות כגון: "Housewives' Choice",‏ "Two-Way Family Favorites" (שיועדה למשפחות של משרתי צבא מעבר לים) ו-"Childern's Favorites".
ערוץ הטלוויזיה MTV השיק ב-1998 את התוכנית הפופולרית TRL‏ (Total Request Live), ששילבה הקרנת קליפים פופולריים והופעות חיות של אמנים מפורסמים בביתן שקוף בכיכר טיימס בניו יורק. השירים ששודרו בתוכנית, שהונחתה על ידי קרסון דיילי, נבחרו על פי בקשות הקהל. התוכנית פעלה עד 2008 וירדה בעקבות עליית כוחו של יוטיוב. ב-2017 חודשה התוכנית ונכון ל-2019 היא עדיין משודרת.
תוכנית בקשות בתרבות העברית

כבר בסוף שנות ה-30 של המאה ה-20 החל קול ירושלים לשדר בשבת אחר הצהריים תוכנית בקשות שנקראה תוכנית "כבקשתך". בהמשך, שודרה התוכנית פעמיים בשבוע וכללה גם מוזיקה קלאסית וגם מוזיקה פופולרית. ככל הנראה, הייתה זו תוכנית הרדיו הפופולרית ביותר בקול ירושלים.
התוכנית "כבקשתך" המשיכה להיות משודרת גם בקול ישראל לאחר הקמת מדינת ישראל, וגם גלי צה"ל החלו בשנות ה-50 בשידור תוכנית כבקשתכם במתכונת דומה.
ב-1959 החלה תחנת גלי צה"ל לשדר את תוכנית הבקשות "ד"ש עם שיר", בהנחיית רבקה מיכאלי. אות הפתיחה של התוכנית הייתה נעימתו של ביל היילי והקומטס, "Joey's Song".
במחצית השנייה של שנות ה-60 של המאה ה-20 החלה להיות משודרת בגלי צה"ל תוכנית בקשות נוספת שזכתה לפרסום, "ממנו אלייך". דורי בן זאב התפרסם כמגיש התוכנית. סגנון ההגשה המשוחרר של בן זאב היה חריג וחדשני ביחס למה שהיה נהוג אז ברדיו הישראלי - שבו עדיין הייתה נהוגה מסורת של הגשה פורמלית מוקפדת.
בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 החלה להיות משודרת בטלוויזיה החינוכית התוכנית "רואים 6/6", שהייתה תוכנית בקשות טלוויזיונית וזכתה להצלחה גדולה.
תוכנית בקשות בתרבות העברית > המושג "תוכנית כבקשתך" בעברית

בישראל הפך המושג "תוכנית כבקשתך" למושג שמשתמשים בו על דרך השלילה. בספר "התגנבות יחידים", מאת יהושע קנז, שיצא לאור ב-1986 ועוסק בטירונות בצה"ל בשנת 1955, אומר מפקד המחלקה לטירון שפלט כדור ואמר כי הוא מוכן לקבל את עונשו: "את מי זה מעניין אם אתה מוכן או לא מוכן? מה זה פה, תוכנית כבקשתך? אתה שוכח איפה אתה?!". ראובן ריבלין השתמש בביטוי ב-2005 בעת שהיה יושב ראש הכנסת: "ודאי שמצביעים. הכנסת זו תוכנית כבקשתך? מה זה? שרי הממשלה יודעים שהם צריכים להיות בזמן." ופעם נוספת כנשיא מדינת ישראל, אמר ב-2016: "איננו יכולים 'ללהק' שופטים, מתוך מחשבה שמלאכת השיפוט היא 'תוכנית כבקשתך'".
ב-2009 אמר השר לביטחון פנים, אבי דיכטר: "בעתירתו לבג"ץ ממשיך בר-לב, "להתייחס למשטרה כאל 'תוכנית כבקשתך', במסגרתה הוא זכאי להשתבץ לתפקיד מראש, לפני שאר חבריו לסגל הפיקוד הבכיר". פעם נוספת השתמש דיכטר בביטוי בעת היותו יושב ראש הוועדה לחוץ וביטחון בהתייחסו לבקשת אהוד ברק ואמר: "ועדת המשנה אינה תוכנית כבקשתך, לא של בכירים לשעבר ולא של זוטרים."
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Listener-Request Shows, Continuum Encyclopedia of Popular Music of the World, Continuum, 2003, p. 467
↑  Chuck Haddix, Radio Pioneers: The Coon-Sanders Nighthawks, באתר הספרייה הציבורית של קנזס סיטי, 2018
↑  אור ברנע, תוכנית כבקשתך? כבר לא, באתר ynet, 17 בנובמבר 2008
↑  האתר הרשמי של TRL: Top 10
↑  בראדיו, הארץ, 8 בדצמבר 1939
↑  ענינים, הארץ, 30 ביולי 1940
↑  על פי עמנואל הלפרין בעת ששימש כמנחה במופע של פסטיבל ישראל ב-2010, "כשאלתרמן פגש את וילנסקי": "התוכנית הפופולרית ביותר בקול ירושלים הייתה התוכנית כבקשתך ששודרה כמחצית השעה בצהרי שבת."
↑  מיכאל קשיב, הנכם מאזינים ל... תכנית כבקשתנו, חרות, 16 בספטמבר 1955
↑  שדורי ישראל, דבר, 21 בספטמבר 1959
↑  יוסי חרסונסקי, סקירת הדיסק "גלי צה"ל קול הזמן" (2012), באתר yosmusic.com
↑   Joey's Song, בביצוע Bill Haley & His Comets, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב
↑  שם התוכנית היה פרפרזה על שירם של החיפושיות, "From Me to You", שתורגם לעברית "ממני אלייך".
↑  אילנה באום, 600 אלף ראו 6/6, מעריב, 4 בספטמבר 1989
↑  יהושע קנז, התגנבות יחידים, ספריה לעם, הוצאת עם עובד, תל אביב, 1986, עמ' 431
↑  הישיבה המאתיים-ושישים-ושבע של הכנסת השש-עשרה, באתר הכנסת, 6 ביולי 2005
↑    טובה צימוקי, ריבלין: "בחירת שופטים היא לא תוכנית כבקשתך", באתר "ידיעות אחרונות", 14 באפריל 2016
↑  "בר-לב כפה על המשטרה את רצונו האישי", באתר וואלה, 15 בפברואר 2009
↑  טל שלו‏, מקורבי ברק נגד דיכטר: מונע משיקולים זרים ולכן לא תהיה פגישה, באתר וואלה, 21 באוגוסט 2016
תחנת משנה

ערך זה עוסק במתקן חשמלי. אם התכוונתם לתחנות כיבוי אש בישראל, ראו .
מבנה עקרוני של תחנת משנה חיצונית: A-צד קווי הולכה ראשיים (מתח גבוה) B-צד קווי הולכה משניים (מתח בינוני). 1. קווי מתח גבוה 2. קו הארקה (בכחול) 3. קווי מתח עיליים (תלת-פאזי, באדום) 4. שנאי מתח למדידה 5. מנתק 6. מפסק זרם 7. משנה זרם 8. מגן מתח יתר 9. שנאי ראשי 10. מבנה בקרה 11. גדר בטיחות 12. קווי מתח בינוני
השנאי ההיסטורי של חברת חשמל - שדרות ח"ן
תחנת משנה (תחמ"ש) היא מתקן המהווה חלק מרשת החשמל. התחנה ממירה מתח גבוה למתח נמוך או להפך, ומבצעת פעולות חשובות אחרות כגון הגנה על קווי מתח גבוה והגנה על שנאי הספק, לרוב בין תחנת ייצור החשמל לבין הלקוח.
תפקידי תחנת משנה

לתחנת משנה שני תפקידים עיקריים:
להוות צומת של קווי הולכה במתח גבוה (מעל 52 קילווולט), לצורכי בקרה ושליטה.
השנאה ממתח גבוה למתח בינוני (1 עד 51 קילוולט).
סוגי תחנות משנה

ישנם שני סוגים עיקריים של תחנות משנה:
תחמ"ש חיצונית: בתחנה כזאת כל הציוד פרוס תחת כיפת השמיים, למעט פונקציות ספציפיות כגון חדר בקרה וכדומה. תחנות כאלו זולות מאוד אך תופסות שטח גדול מאוד (כמה עשרות דונמים), ולכן אינן מקובלות בתוך ערים או באזורים אחרים בהם הקרקע יקרה.
תחמ"ש פנימית: כל הציוד מותקן בתוך מבנה. מבנים לתחמ"ש יכולים להיות בשטח של כמה אלפי מ"ר, והציוד המותקן בהם יקר מאוד. המבנים ניתנים לעיצוב אדריכלי ובכך ניתן לשלב אותם באופן מתאים בסביבה.
בנוסף לנ"ל ישנן תחנות "משולבות" אשר חלק מהציוד נמצא בתוך מבנה וחלק מחוצה לו. תחנות כאלו בנויות על שטח 10–20 דונם והמבנה בסדר גודל של 1000 מ"ר.

קיימות גם תחנות משנה ניידות הבנויות על אמצעים יבילים וניתנות להעברה מאתר לאתר.
תחנות משנה בישראל

בישראל משמשות תחנות המשנה להשנאה ממתח עליון (161 קילוולט) למתח גבוה (11/22/33 קילוולט, הגדרת המתחים בישראל שונה מהמקובל בעולם), כשהשנאה ממתח גבוה למתח נמוך (400 וולט) נעשית באמצעות שנאים על עמודים או בחדר שנאים. תחנות המשנה מקושרות זו לזו על מנת להבטיח המשכיות של הרשת הארצית במקרה של תקלה. תחנת משנה תכיל בדרך כלל 4 שנאים ראשיים, מסדר 161 קילוולט, מסדר מתח גבוה וציוד נוסף להבטחת פעילותה התקינה של התחנה.
בישראל קיימות מעל 180 תחנות השנאה, רובן בבעלות חברת החשמל (כ-30 תחנות הן בבעלות פרטית), בהספק כולל של כ-17,000 מגה-ואט.
תחנות המשנה הגדולות בישראל נמצאות ברמת החייל (תחמ"ש "ירקון"), בצומת אשדוד (תחמ"ש "יבנה"), ובנשר (תחמ"ש "קישון").
ביאורים

↑  על פי ההגדרות המקובלות בעולם. חברת החשמל לישראל מגדירה מתחים באופן שונה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00563091 
תחנת משנה "אדלרד גודבוט" במונטריאול, קנדה. תחנה פנימית הנמצאת בשימוש מאז 1901.
תחנת משנה פנימית של חברת החשמל בשרונה, בתכנון אדריכל ירון כ"ץ
יצחק מנוריץ'

הקריקטורה
יצחק מנוריץ' (באנגלית: Isaac of Norwich; נולד בשם יצחק בן אליאב) היה איש כספים וסוחר יהודי-אנגלי שפעל במהלך המאה ה-12 וה-13. היה מבין היהודים הרבים שנכלאו בידי ג'ון, מלך אנגליה בשנת 1210. מאחר שסירב לשלם את הכופר לשחרורו הורה המלך לעקור שן אחת מפיו בכל יום עד שישלם. לאחר שאיבד שבע שיניים הסכים יצחק לשלם את הכופר.
קריקטורה אנטישמית שלו בראש מסמך המתעד מיסים ששילמו יהודי נוריץ' בשנת 1233 מהווה את אחת הקריקטורות האנטישמיות הראשונות בעולם. בקריקטורה מוצג יצחק כאנטיכריסט בעל שלושה פרצופים. לצידו מוצגים שני יהודים נוספים תחת השם אביגיל ומשה. מוטיב האף היהודי בולט באיור. השטן, או שד כלשהו, מצביע עליהם בהזדהות.
הערות שוליים

↑  "יצחק מנוריץ'", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית)
↑  פראח ניירי, ‏A Museum Tackles Myths About Jews and Money, New York Times, 20 במרץ 2019
תמיסה מימית

תמיסה מימית היא תערובת הומוגנית של מולקולות החומר המומס ושל מולקולות המים המתפקדים כממס.
החומרים הנמסים במים הם חומרים בעלי קשרים יוניים או קשרים קוולנטיים קוטביים, והם יכולים להיות מוצקים, נוזלים או גזים.
מנגנון ההמסה
פרוק הסריג היוני (NaCl)
פרוק קשר קוולנטי קוטבי (CBr4)
מולקולת המים מורכבת מאטום חמצן אחד הקשור בקשר קוולנטי קוטבי לשני אטומי מימן. בזכות תכונה זאת, מולקולות המים יכולות להימשך אל מולקולות החומר המומס, בהן קשרים יוניים או קשרים קוולנטיים קוטביים, לפרק את הקשרים הללו, להפריד בין המולקולות או היונים של החומר המומס ולפזרם באופן אחיד בתמיסה הנוצרת.
לתמיסות המימיות יש תפקיד חשוב בכל תחומי החיים.
בעולם החי

צמחים הגדלים על פני הקרקע ניזונים מתמיסה מימית של תרכובות יוניות הנמצאות בקרקע. התמיסה נספגת על ידי השורשים ומועברת דרך צינורות העצה לחלקי הצמח השונים.
מי האוקיינוסים, הימים והאגמים הם תמיסה מימית של מלחים ושל גזים שונים, כאשר החשובים מביניהם הם החמצן ודו־תחמוצת הפחמן. החמצן המומס במים מאפשר את קיומם של הדגים, דו־תחמוצת הפחמן נצרכת על ידי הפלנקטון ואצות הים השונות בתהליך הפוטוסינתזה.
הפלזמה (נסיוב הדם) המהווה כ-55% מנפח הדם הזורם בכלי הדם של בעלי החוליות היא תמיסה מימית של היונים האלקטרוליטיים נתרן (+Na), אשלגן (+K), סידן (2+Ca), מגנזיום (2+Mg), כלוריד (-Cl), פוספט (PO4-3), הדרושים לפעולה תקינה של הלב ושל מערכת העצבים.
בטבע

מי גשמים החודרים אל הקרקע ממסים את סלעי הגיר והדולומיט ויוצרים מערות נטיפים.
לפני המהפכה התעשייתית, מי הגשמים נחשבו למים הנקיים ביותר. הם נאגרו בעונת הגשם ושימשו לשתייה בעונות הצחיחות. אם העלייה בזיהום האוויר הנגרם על ידי התעשיות השונות, מי הגשם ממסים בדרכם לקרקע מזהמים שונים הנמצאים באוויר, כאשר המסוכנים ביותר הם חומצה גופרתית וחומצה חנקתית. הדבר נכון גם לגבי שלג, טל ערפיח וערפל.
בתעשייה

ציפוי אלקטרוליטי  של מתכות מתבצע באמבט בו תמיסה מימית של מלחי חומר הציפוי. לדוגמה תמיסה לציפוי זהב מכילה את המלח NH4AuSO3.
הפקת חומרים בתהליך אלקטרוליטי, לדוגמה הפקת כלור (Cl2), מימן (H2) ונתרן הידרוקסידי (NaOH) מתבצעת אל ידי אלקטרוליזה של תמיסת נתרן כלורי (NaCl, מלח בישול).
הפקת מלחים על ידי ייבוש מי הים, דוגמת הפקת אשלג במפעלי ים המלח והפקת מלח בישול מייבוש מי ים או מי אגמים מלוחים.
הערות שוליים

↑  Science Buddies, Svenja Lohner, Solubility Science: How Much Is Too Much?, Scientific American (באנגלית)
↑  אלקטרוליט
↑  שמורת הטבע מערת נטיפים
↑  מהו גשם חומצי
↑  What is Electroplating - Definition, Working Principle & its Uses, BYJUS (באנגלית)
↑  AURICOR 100ASL Technical data
↑  Chlor-alkali process | Britannica, www.britannica.com (באנגלית)
↑  Salt Production and Processing, Morton Salt (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph256065 
הרכב מי הים
ציפוי אלקטרוליטי בנחושת
תמיד אשה

| --- | --- |
עטיפת הגרסה משנת 2018
עטיפת הגרסה משנת 2018
 סינגל בביצוע פנינה רוזנבלום
 יצא לאור:  1983 
 שפה:  עברית 
 אורך:  4 דק' 
 כתיבה:  דני רובס 
 לחן:  דני רובס 
 עיבוד:  קובי אשרת 
 
"תמיד אישה" הוא שיר של פנינה רוזנבלום משנת 1983. היא ביצעה את השיר בתחרות הקדם-אירוויזיון 1983 שהגיע למקום ה-13 ואחרון. השיר התפרסם וזכה להצלחה כשיר קאלט.
רקע

דני רובס כתב את מילות השיר והלחן עבור רוזנבלום לבקשת האמרגן סולו יורמן בסגנון השירים של דיאנה רוס. רובס סירב שיציינו את שמו ולכן הקרדיט על הכתיבה ניתן לה בתחרות ובתקליט שיצא לאור. קובי אושרת כתב את עיבוד השיר. רוזנבלום עדיין מופיעה כמחברת השיר באקו"ם.
השיר בוצע במקום השישי, לפני "חי" שביצעה עופרה חזה. רוזנבלום קיבלה שתי נקודות בלבד וסיימה במקום האחרון.
תוכן השיר פמיניסטי, עוסק בנשיות רכה, ענוגה ועצמאית ובפתיחתו מבקשת האישה מאהובה לאהוב אותה הלילה. בסיום השיר מתפכחת הדוברת, מציינת שלא תבשל או תכבס אך תמיד תעמוד לצידי בן זוגה.
באמצע שנות התשעים ביצעו חברי תוכנית המערכונים הקומדי סטור את השיר יחד איתה בתוכנית בערוץ 2.
ב-1996 נכלל השיר באלבום האוסף "עוד לא כיבו את הירח" שהוציאה לאור הד ארצי.
בשנת 2018, הקליטה רוזנבלום את השיר בעיבוד מחודש שהפיק דור דקל. לביצוע הופק קליפ שביים אדם דויטש.
הערות שוליים

↑  רז שכניק, "אל תצטטו מ'תמיד אישה' על המצבה שלי": הסודות מאחורי הלהיטים של דני רובס, באתר ynet, 16 באוגוסט 2024
↑  תמיד אישה במערכת איתור היצירות של אקו"ם
↑  תמיד אישה באתר הספרייה הלאומית
↑   אריאנה מלמד, "תמיד אשה" הוא מוצר גרוע יותר מכל תחליב רחצה ורדרד, באתר הארץ, 18 בדצמבר 2018
↑  רז ישראלי, הקליפ הפרובוקטיבי של פנינה רוזנבלום, באתר ישראל היום, 18 בדצמבר 2018
תרגיל בחמש אצבעות (סרט)

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  מחזה של פיטר שאפר
 בימוי:  דניאל מאן
 הופק בידי:  פרדריק בריסון
 תסריט:  פרנסס גודריץ', אלברט האקט
 עריכה:  ויליאם ליון
 שחקנים ראשיים:  רוזלינד ראסל ג'ק הוקינס מקסימיליאן של ריצ'רד ביימר
 מוזיקה:  ג'רום מורוס
 צילום:  הארי סטרדלינג
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברה מפיצה:  סרטי קולומביה
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  19 באפריל 1962
 משך הקרנה:  109 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
תרגיל בחמש אצבעות (באנגלית: Five Finger Exercise) הוא סרט קולנוע אמריקאי בשחור-לבן משנת 1962, בבימויו של דניאל מאן, עם רוזלינד ראסל, ג'ק הוקינס, מקסימיליאן של וריצ'רד ביימר בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס על המחזה "תרגיל בחמש אצבעות" של פיטר שאפר שהועלה בווסט אנד בלונדון ב-1958. ההצגה רצה שם במשך שנה ואחר כך ב"מיוזיק בוקס תיאטר" בברודוויי. ג'ולייט מילס בת ה-16 שיחקה בתפקיד בת המשפחה פמלה וזכתה בפרס טוני.
המחזה עלה בישראל ב-1959 בתיאטרון האוהל בהשתתפות נחמה דוידית, יהודה גבאי ואילן דר (בלווייס). וב-1980 בתיאטרון באר שבע בהשתתפות שמואל שילה, נתן דטנר, גדי רול וצפורה פלד.
המחזה עוסק ביחסים בין חמישה אנשים - זוג הורים, שני ילדיהם ואדם נוסף ומכאן שמו. המתחים הסמויים בין בני המשפחה, מתפרצים כששמגיע לשם אדם נוסף.
העלילה הועתקה מאנגליה לעיירת החוף כרמל בקליפורניה.
תקציר העלילה

משפחת הרינגטון מאוקלנד מגיעה לנפוש בקיץ בווילה שכורה לחוף הים בעיירה כרמל. האב סטנלי (ג'ק הוקינס) הוא בעל מפעל לייצור רהיטים. ילדותו הייתה קשה והוא חסר השכלה כללית. את המפעל המצליח בנה מאפס במו ידיו.
אשתו לואיז (רוזלינד ראסל) היא בעלת השכלה וחובבת תרבות בניגוד לבעלה.
בנם הבכור הוא פיליפ (ריצ'רד ביימר), סטודנט לספרות ואמנות באוניברסיטת הארווארד ובתם המתבגרת היא פמלה (אנט גורמן). אליהם מצטרף וולטר (מקסימיליאן של) שמוצאו מגרמניה והוא נשכר על ידי לואיז להיות מורה לצרפתית של פמלה. וולטר ברח מגרמניה לאחר המלחמה לאחר עימותים רעיוניים עם אביו הנאצי ועם אמו שעמדה לצד אביו.
מתח תמידי שורר בין לואיז לסטנלי על רקע גישה להשכלה ותרבות. לואיז מחבבת את וולטר המשכיל, היודע לנגן בפסנתר ולשיר. נוסף לכך הוא צעיר ויפה. גם פמלה המתבגרת נמשכת אליו.
מתח נוסף קיים בין סטנלי לבנו פיליפ. סטנלי רוצה שפיליפ ימשיך לאחר מותו לנהל את מפעל הרהיטים ויהיה גבר ספורטיבי. פיליפ הוא עדין ורך ואינו רוצה לעסוק בספורט אלא להמשיך בלימודיו העיוניים באוניברסיטת הארוואד היוקרתית אותם מממן סטנלי.
ההתקרבות בין לואיז לוולטר מכעיסה את פיליפ והוא מדווח לאביו כי ראה אותם מתנשקים.
לואיז מחבבת/אוהבת את וולטר המשכיל והיפה אבל נקודת המפנה היא כאשר וולטר אומר לה שאינו רואה בה כמאהבת אלא כתחליף לאמו. היא משפיעה על סטנלי לפטרו. וולטר מנסה להתאבד אך ניצל ברגע האחרון. לאחר שהוא עוזב מנסים שוב בני המשפחה להתחבר ביחד.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| רוזלינד ראסל | לואיז הרינגטון | האם |
| ג'ק הוקינס | סטנלי הרינגטון | האב |
| מקסימיליאן של | וולטר | מורה לצרפתית |
| ריצ'רד ביימר | פיליפ הרינגטון | הבן |
| אנט גורמן | פמלה הרינגטון | הבת |
| לנה ווד | מארי | חברה של פמלה |
הערות שוליים

↑  ד. ארבל, "תרגיל בחמש אצבעות"  ב"אהל", קול העם, 27 בפברואר 1959
חיים גמזו, תרגיל בחמש אצבעות ־ ב<<אהל>>, הארץ, 27 בפברואר 1959
דיוקנו של צעיר זועם, על המשמר, 27 בפברואר 1959
שריר הלב

| --- | --- |
 שיוך:  לב 
 תיאור ב:  האנציקלופדיה הסובייטית הגדולה (1926–1947) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  myocardium 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.1.06.001 
 TA2 (2019):  3950 
 FMA:  9462 
 קוד MeSH:  A02.633.580 
 מזהה MeSH:  D009206 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0027061 
 
רקמת שריר הלב
שריר הלב (באנגלית: myocardium) הוא אחד משלושת סוגי השריר והוא הרקמה המרכזית ממנה עשוי הלב. רקמה זו נמצאת בין הרקמה החיצונית של הלב, עילית הלב, לבין הרקמה הפנימית, פנים הלב, ומקבלת אספקת דם מהעורקים הכליליים.
מבנה

הרקמה המרכזית ממנה עשוי לב האדם היא רקמת שריר הלב. לב האדם עשוי מ-3 שכבות, כששריר הלב נמצא בין השכבה הפנימית, פנים הלב, לבין הרקמה החיצונית, עילית הלב. הרקמה מחולקת לשכבות העשויות מתאי שריר לב (באנגלית: cardiomyocytes) המאוגדים יחד בקבוצות הקשורות ביחד בסיבי קולגן. כשהשכבות של שריר הלב מתכווצות בתיאום, הן מסוגלות לגרום לכיווץ של השריר בכמה כיוונים במקביל - לאורך, לרוחב ובסיבוב, על מנת להוציא את הכמות המקסימלית של דם מתוך החלל בלב אותו עוטף השריר.
שריר הלב עשוי מסיבים הבנויים ממספר רב של תאי שריר לב המוקפים בנוזל בין-תאי המיוצר על ידי פיברובלסט. שריר הלב כולל בתוכו גם תאים המסייעים בהעברת דחף חשמלי כחלק ממערכת ההולכה החשמלית של הלב וכלי דם המספקים מזון וחמצן לתאים, העורקים והורידים הכליליים ונימים. כיווץ שריר הלב דורש אנרגיה רבה ולכן דורש אספקת דם קבועה על מנת לספק לשריר חמצן וחומרי מזון. אספקת הדם ללב מגיעה מהעורקים הכליליים שיוצאים משורש אבי העורקים ועוברים בין שכבת כיס הלב לשכבת שריר הלב. הדם משריר הלב מתנקז לורידים הכליליים ונשפך לעלייה הימנית.
מבנה > תא שריר הלב

התכווצות תאי שריר הלב גורמת להתכווצות הלב ותיאום נדרש בין קבוצות תאים שכנים על מנת ליצור התכווצות יעילה של השריר. מצב בו יש פגיעה במנגנון התיאום של ההתכווצות עלול להיווצר במהלך הפרעות קצב שונות. בהסתכלות מיקרוסקופית, תא שריר הלב נראה כמבנה דמוי מלבן בגודל 100–150 מיקרון על 30–40 מיקרון. תאי שריר הלב מחוברים על ידי דיסק בין-תאי ויוצרים סיבי שריר ארוכים. כל תא שריר כולל סיבוני שריר שהם סיבים חלבוניים שמחליקים אחד על השני ובכך גורמים להתכווצות ולהתרחבות התא. סיבוני השריר עשויים מסרקומרים, כולל אקטין ומיוזין, שהם יחידות הכיווץ הבסיסיות ביותר בתא. הסידור האופייני של סיבוני השריר נותן לתא שריר הלב מראה דמוי תא שריר שלד.
תאי שריר לב מכילים צינוריות T (באנגלית: T-tubules), צינוריות המסייעות ליעילות התכווצות השרירים. צינוריות אלו נפגשות במרכז התא ויוצרת רשת של צינורות בתוכו עד אשר יוצאות מחוץ לממברנה ומשמשות כהמשך של ממברנת התא. הצינוריות עשויות מדו-שכבה ליפידית וגדולות ורחבות יותר בתא שריר לב מאשר בתא שריר שלד, אך מעטות יותר במספרן. תפקידי הצינוריות הוא העברה מהירה של סידן למרכז התא ובכך ויסות של ריכוזו בתא, בכך משמשות תפקיד חשוב בתהליך ההולכה החשמלית של התא וכיווצו.
רוב תאי שריר הלב מכילים גרעין אחד, אם כי חלקם יכולים להכיל עד 4 גרעיני תא, בשונה מתא שריר שלד שכולל בתוכו מס' רב של גרעיני תא. תאי שריר לב מכילים מיטוכונדריה רבים על מנת לספק את האנרגיה הרבה הדרושה מתא שריר הלב, מה שהופך אותם לבעלי סיבולת גבוהה. בין תאי השריר ישנם דיסקים (intercalated discs) המאפשרים מעבר מהיר של דחף עצבי לאורך מערכת תאי שריר הלב ותיאום בין תאי השריר. בין הדיסקים ישנה התנגדות חשמלית נמוכה מאוד, המאפשרת מעבר חופשי של יונים בין התאים.
פיזיולוגיה

הפיזיולוגיה של תאי שריר לב דומה מאוד לפיזיולוגיה של תאי שלד. התפקוד העיקרי של שני הסוגים הוא להתכווץ ובשניהם הכיווץ מתחיל בזרימה אופיינית של יונים לאורך ממברנת התא הידוע כפוטנציאל פעולה. פוטנציאל הפעולה משפעל כיווץ שרירי על ידי העלאת ריכוז יוני הסידן בציטופלזמה של התא. למרות זאת, בשונה מתא שריר שלד, בתא שריר לב פוטנציאל הפעולה מורכב מזרימה פנימה לתא של סידן ונתרן. הכניסה של יוני הנתרן מהריה אך קצרה מאוד וזרימת יוני הסידן מושהת ואיטית יותר.
בזמן כיווץ תא השריר, סיבוני תא השריר העשויים מחלבונים מחליקים זה על זה לאורך תא השריר. ישנם שני סוגי סיבוני שריר, סיבונים עבים הבנויים ממיוזין וסיבים דקים העשויים מאקטין, טרופונין וטרופומיוזין. עם התכווצות תא השרירי והחלקת הסיבונים אחד על השני, התא נעשה קצר יותר ושמן יותר. במהלך ההתכווצות, יוני הסידן נצמדים לחלבוני הטרופונין, שנמצאים לאורך חלבוני הטרופומיוזין, ועם הצמדות זו הם זזים וחושפים אתרי קישור על האקטין. המיוזין שנמצא על הסיבים הדקים מתחבר לאתרי הקישור על האקטין ומושך את הסיבונים הארוכים לאורך הסיבים הדקים, תהליך שגורם להתכווצות התא. כשריכוז סיבי הסידן יורד, סיבי הטרופומיוזין מסתירים שוב את אתרי הקישור ותא השריר מתרחב חזרה.
עד לאחרונה, תאי שריר נחשבו לתאים שלא מתחדשים, אך ממצאים מהשנים האחרונות הראו שישנה התחדשות מסוימת של תאי שריר הלב. דרך אחת להתחדשות התאים היא על ידי חלוקת תאים רגילה של תאים קיימים. חלוקה זו נצפתה באופן מוגבר סמוך בתאי שריר לב סמוך לאתרים עם פגיעה בשריר הלב. נוסף על כך, גורמי גדילה (growth factors) מסוימים נמצאו כגורמים לחידוש תאי שריר לב ותאי גזע לבביים.
שריר הלב מכסה את העליות והחדרים של הלב. אף על פי שהרקמה ביניהם זהה יחסית, השכבה שמקיפה את החדרים גדולה יותר ועוצמתית יותר מאשר של העליות. נוסף על כך, תאי שריר לב בחדרים ארוכים ורחבים יותר עם רשת צינוריות T צפופה יותר. אף על פי שמנגנון הסידן בתא יחסית זהה בין העליות לחדרים, שלב כניסת הסידן לתא מצומצם יותר וחולף מהר יותר.
משמעות קלינית

תחלואה הקשורה לשריר הלב כוללת קרדיומיופתיה ובעיות באספקת הדם לשריר כמו תעוקת לב ואוטם שריר הלב. מחלות המשפיעות על שריר הלב הן בעלות משמעות קלינית משמעותית והם גורם מוות עיקרי במדינות המערב. התחלואה הנפוצה ביותר המשפיעה על שריר הלב היא מחלת לב איסכמית, מחלה בה ישנה ירידה באספקת הדם לשריר הלב. במחלת לב איסכמית, העורקים הקורונריים מפתחים טרשת עורקים כלילית ובמצבים חמורים של טרשת עלולים לגרום לתעוקת חזה. לרוב, מצב רפואי זה גורם לכאב בחזה במאמץ שחולף במנוחה. במצבים חמורים בו העורקים הכלילים כבר צרים מאוד או חסומים, ישנה ירידה משמעותית באספקת הדם לשריר הלב ומצב זה נקרא אוטם שריר הלב. אוטם שריר הלב עלול בטווח המיידי לפגוע באספקת הדם לשאר רקמות הגוף וכך לאיבוד הכרה ואף תמותה. נוסף על כך, במצב בו אוטם שריר הלב לא מטופל במהירות, עלולה להיווצר התנוונות של השריר באזור שלא קיבל אספקת דם, מצב העלול לגרום לנזק ארוך טווח משמעותי. מצב קליני כרוני בו הלב איננו מסוגל לספק את הדרישות המטבוליות של האיברים השונים בגוף מכונה אי-ספיקת לב.
פגיעה אפשרית נוספת בשריר הלב היא דלקת שריר הלב, הנגרמת לרוב מזיהום נגיפי ולעיתים כמחלה אוטואימונית על ידי מערכת החיסון עצמה. שריר הלב עלול להינזק גם מצריכת אלכוהול, יתר לחץ דם קבוע ומתמשך והפרעות קצב מתמשכות. סוג נוסף של מחלות של שריר הלב מכונות קרדיומיופתיה שיכולות לגרום לשריר הלב להיות קטן מהרגיל, גדול מהרגיל או נוקשה מהרגיל וחלקן יכול לכלול מרכיב תורשתי-גנטי.
ראו גם

לב האדם
רקמות הלב
אוטם שריר הלב
גשר שריר הלב
דלקת שריר הלב
אי-ספיקת לב
קרדיומיופתיה
תירה, נסיכת דנמרק (1880–1945)

תירה, נסיכת דנמרק (בדנית: Prinsesse Thyra at Danmark;‏ 14 במרץ 1880 – 2 בנובמבר 1945), הייתה בתו של פרדריק השמיני, מלך דנמרק.