stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רוג (נהר)
לקריאה נוספת

Allan, Stuart; Buckley, Aileen R.; Meacham, James E. (2001) [1976].  Loy, William G. (ed.). Atlas of Oregon (2nd ed.). Eugene, Oregon: University of Oregon Press. ISBN 0-87114-101-9.
Bannan, Jan (2002) [1993]. Oregon State Parks (2nd ed.). Seattle: The Mountaineers Books. ISBN 0-89886-794-0.
Bishop, Ellen Morris (2003). In Search of Ancient Oregon: A Geological and Natural History. Portland, Oregon: Timber Press. ISBN 978-0-88192-789-4.
Carter, James L.; Resh, Vincent H. (2005). "Chapter 12: Pacific Coast Rivers of the Coterminous United States".  In Benke, Arthur C.; Cushing, Colbert E. (eds.). Rivers of North America. Burlington, Massachusetts: Elsevier Academic Press. ISBN 0-12-088253-1.
Crown, Julia; Meyers, Bill; Tugaw, Heather; Turner, Daniel (2008). "Rogue River Basin TMDL: Chapter 1 and Executive Summary" (PDF). Salem, Oregon: Oregon Department of Environmental Quality. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2014-05-26. נבדק ב-8 באפריל 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
Dodds, Gordon B. (1959). The Salmon King of Oregon: R.D. Hume and the Pacific Fisheries. Chapel Hill: The University of North Carolina Press. OCLC 469312613.
Dorband, Roger (2006). The Rogue: Portrait of a River. Portland, Oregon: Raven Studios. ISBN 0-9728609-3-2.
Douthit, Nathan (2002). Uncertain Encounters: Indians and Whites at Peace and War in Southern Oregon. Corvallis: Oregon State University Press. ISBN 0-87071-549-6.
Giordano, Pete (2004). Soggy Sneakers: A Paddler's Guide to Oregon's Rivers (4th ed.). Seattle: The Mountaineers Books. ISBN 978-0-89886-815-9.
Johnson, Daniel M.; Petersen, Richard R.; Lycan, D. Richard; Sweet, James W.; Neuhaus, Mark E. (1985). Atlas of Oregon Lakes. Corvallis: Oregon State University Press. ISBN 0-87071-343-4.
Lichatowich, James A. (1999). Salmon Without Rivers: A History of the Pacific Salmon Crisis. Washington, D.C.: Island Press. ISBN 1-55963-361-1.
McArthur, Lewis A.; McArthur, Lewis L. (2003) [1928]. Oregon Geographic Names (7th ed.). Portland: Oregon Historical Society Press. ISBN 0-87595-277-1.
Meier, Gary; Meier, Gloria (1995). Whitewater Mailmen: The Story of the Rogue River Mail Boats. Bend, Oregon: Maverick Publications. ISBN 0-89288-216-6.
Orr, Elizabeth L.; Orr, William N. (1999). Geology of Oregon (5th ed.). Dubuque, Iowa: Kendall/Hunt Publishing Company. ISBN 0-7872-6608-6.
Schwartz, E. A. (1997). The Rogue River Indian War and Its Aftermath, 1850–1980. Norman: University of Oklahoma Press. ISBN 0-8061-2906-9.
Sheehan, Madelynne Diness (2005). Fishing in Oregon: The Complete Oregon Fishing Guide (10th ed.). Scappoose, Oregon: Flying Pencil Publications. ISBN 0-916473-15-5.
Smith, Dwight A.; Norman, James B.; Dykman, Pieter T. (1989) [1986]. Historic Highway Bridges of Oregon (2nd ed.). Portland: Oregon Historical Society Press. ISBN 0-87595-205-4.
Sullivan, William L. (2002). Exploring Oregon's Wild Areas (3rd ed.). Seattle: The Mountaineers Press. ISBN 0-89886-793-2.
Taylor, Joseph E. III (1999). Making Salmon: An Environmental History of the Northwest Fisheries Crisis. Seattle: University of Washington Press. ISBN 0-295-98114-8.
שיר הסמרטוטים

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אביב גפן
 מתוך האלבום עכשיו מעונן
 יצא לאור:  21 ביוני 1993 
 שפה:  עברית
 אורך:  3:55
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 כתיבה:  אביב גפן
 לחן:  אביב גפן
 הפקה:  משה לוי
 
"שיר הסמרטוטים" הוא שיר מאת אביב גפן, אשר כתב והלחין, ועיבד יחד עם משה לוי וחברי התעויוט. השיר יצא ב-21 ביוני 1993, וכלול באלבומו השני של גפן "עכשיו מעונן".
רקע

גפן כתב את השיר על עצמו. לדבריו, "בשנים מסוימות הרגשתי סמרטוט". קארין אופיר, בת זוגו בתחילת שנות התשעים הייתה גרה במרכז תל אביב, וגפן נהג לנסוע אליה באוטובוסים ובטרמפים מבית הוריו אז שבנווה איתמר בנתניה וסבל:
אהבתי אותה יותר ממה שהיא אהבה אותי. הייתי מגיע יחף מהכפר, ותמיד היא נראתה לי יותר ממה שמגיע לי. זחילה אינסופית וחרדות. הקאתי בחדרי מדרגות, הייתי אבוד לגמרי
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1993)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1993)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1993)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1993)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 4 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (1993)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (1993)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (1993)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (1993)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 20 |  |
משתתפים

אביב גפן – גיטרה, שירה
שלומי צדקי – גיטרה בס
עודד שחר – תופים, קולות
עופר מאירי – ייעוץ ותכנות מחשב
משה לוי – קלידים, סולו המונד, גיטרות, קולות
הערות שוליים

1 2 3  שיר הסמרטוטים – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  שיר הסמרטוטים – מילים וביצועים | גפן, אביב, 1973- מלחין מחבר מעבד מוזיקלי | מוזיקה | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
שוק העבודה בכלכלה נאו-קלאסית

שוק העבודה בתאוריה הכלכלית הנאו-קלאסית פועל על פי אותם הכללים של שוק היצע וביקוש כאשר הביקוש לעבודה (נמדד ביחידות של שעות עבודה) נמדד בביקוש של היצרים לשעות עבודה וההיצע נובע מביקוש של עובדים לעבודה.
הנחות היסוד

כדי לבודד את הכוחות הבסיסיים הפועלים בשוק מניח המודל את כל הנחות היסוד של שוק תחרותי משוכלל, וכולל בין היתר את ההנחות הבאות:
לרשות כל גורם בשוק עומד כל המידע הרלוונטי לפעילותו בשוק (לדוגמה, תנאי שכר, תנאי עבודה במקומות השונים, וכו').
כל שחקן בשוק חותר באופן רציונלי למקסום הרווח הכלכלי שלו.
השוק מפוצל ליחידות קטנות, הן מבחינת המעסיקים והן מבחינת העובדים, כך שלכל יחידה השפעה זניחה על השוק כולו (שלא כמו במצב בו קיימים איגודי עובדים, מונופולים או אוליגופולים).
בשוק העבודה יש אפשרות לניידות חופשית בכל עת בין עבודות, בהתאם לשיקולי רווח והפסד כלכליים.
ביקוש לעבודה

על פי התורה הנאו-קלאסית, היחס בין כמות העבודה אותה ירצה המעסיק לבין השכר אותו הוא ישלם עבור כל שעת עבודה, הוא יחס הפוך (כלומר, עבור כמות עבודה גדולה יותר המעסיק יציע שכר נמוך יותר, כדי לאזן את הוצאותיו).
המחיר אותו יהא מוכן לשלם היצרן יהיה התפוקה השולית של אותו עובד (או שעת עבודה). עקומת הביקוש לעובדים נבנית בהתבסס על תוספת התפוקה שהעובד האחרון ייצר. תפוקה שולית — תוספת התפוקה הנובעת מהעסקת יחידת תשומה (עובד) נוספת. עבור התפוקה השולית מתקיים כלל התפוקה השולית הפוחתת: החל מכמות מסוימת של יחידות תשומה כל יחידה נוספת תניב תפוקה שולית נמוכה יותר. כלומר, התוספת לתפוקה שתתקבל מהעסקת עובד נוסף תהיה קטנה יותר ככל שמספר העובדים הכולל יהיה גדול יותר. לפיכך, המעסיק יעדיף לשכור פועלים נוספים רק עד הנקודה שבה תוספת התפוקה בהעסקת עובד נוסף תשתווה לשכרו. מכאן שעקומת הביקוש לעובדים, בקטע שבו התפוקה השולית פוחתת, תרד משמאל לימין.
לדוגמה: בעל נגרייה מסוגל לפקח על 5 עובדים. עד 5 עובדים, הנגרייה מייצרת 100 כיסאות ביום, כלומר- 20 כיסאות ביום לעובד (20 = תפוקתו השולית של כל פועל עד 5 עובדים). אם ישכור בעל הנגרייה עובד נוסף, יאלץ לפנות חלק מזמנם של העובדים לפעולות תיאום ופיקוח (שכן הוא אינו יכול לעשות זאת בעצמו), ואז תייצר הנגרייה 114 כיסאות ביום. כלומר, 19 כיסאות ביום בממוצע לכל עובד. העובד השביעי יגדיל את תהליכי הפיקוח והתיאום הנדרשים ואולי אף יהפוך את הנגרייה למקום כה מלוכלך, שידרשו שעות עבודה מיוחדות לנקיון, וכך תוספת התפוקה שיביא עמו העובד הנוסף תהיה קטנה מ-14, וכן הלאה. המעסיק ירצה להוסיף עובדים עד שעלותו של כל עובד נוסף תהיה גדולה מהעלייה בתפוקה אשר יביא עמו עובד זה.
היצע עבודה

היצע העבודה על-פי התאוריה הוא השכר אותו ידרוש העובד עבור כל שעת עבודה. היחס הטהור בין שעות העבודה לשכרן הוא יחס ישר. כלומר, ככל שהעובד יעבוד שעות רבות יותר, כך המחיר שידרוש עבור כל שעה יעלה, שכן כל שעה נוספת בעבודה גורעת מזמן הפנאי שלו וצריכה להיות מתומחרת כך שוויתור זה על הפנאי ישתלם. העובד יכול, על כן, להגיע לשתי מסקנות סותרות:
העובד עשוי לסבור כי ככל ששכר עבודתו גבוה יותר, כך מוטב לו לוותר על שעות עבודה על מנת להמיר אותן בשעות פנאי, שכן בהיותו מועסק הוא יכול לממנן.
העובד עשוי לסבור כי ככל ששכר עבודתו גבוה יותר, כך מוטב לו להעלות את מספר שעות העבודה שלו, שכן יכולתו לצרוך פנאי יקר יותר תעלה ועבודתו תהפוך משתלמת יותר.
את עקומות ויחסי ההיצע והביקוש ניתן לתאר כמו בגרף שמשמאל. על–פי הכלכלן הנאו-קלאסי ג'ון היקס בספרו "תורת השכר" משנת 1932, עשויים להתקיים בשוק תהליכים המונעים משוק העבודה להגיע לנקודת שיווי–המשקל. לדוגמה, ייתכן מצב שבו חסר מידע לגבי מצב השוק או שיש חוסר רצון להחליף מקצוע. תהליכים אלו הם חיכוכיים—היינו, זמניים—והשוק נוטה להגיע לנקודת שיווי המשקל, הנקודה שבה כמות העבודה וגובה השכר הם באיזון מושלם מבחינת העובדים והמעסיקים.
ביטוי מרכזי לתהליכים המעכבים את ההגעה לשכר מאוזן במשק הוא גמישות וקשיחות של ההיצע והביקוש. גורמים אלו מבטאים את מידת התגובה שמתאימים העובדים והמעסיקים לשינויים בדפוסי העבודה. לדוגמה, על פי התאוריה, אם מכוננים במשק מסוים חוק שכר מינימום, הוא יגרום לכך שעובדים לא יוכלו להציע את שירותיהם במחיר נמוך ממחיר שכר המינימום ומעסיקים לא יוכלו לשכור שירותי עובדים במחיר הנמוך ממחיר זה. אם גובה שכר המינימום יהיה נמוך במידה משמעותית מנקודת שיווי המשקל, הרי שלא תהיה לו השפעה כלל, שכן גם אם יהיו מעסיקים שישמחו להעסיק עובדים בעלות נמוכה מאוד, אף עובד לא יסכים לעבוד תמורת שכר נמוך יותר. לחלופין, אם שכר המינימום יקבע הרבה מעל לנקודת שיווי המשקל, הוא ייצור קשיחות בשוק: מעסיקים שירצו להעסיק עובדים שהתפוקה השולית שלהם נמוכה משכר המינימום יימנעו משכירת עובדים כאלו וינסו למצוא עובדים בעלי תפוקה שולית גבוהה יותר. כתוצאה מכך, עובדים בעלי מיומנות נמוכה (לא מקצועיים) ייטו להיפלט משוק העבודה במצב כזה.
ראו גם

מונחים בשוק העבודה
כלכלה נאו-קלאסית
ביקוש והיצע
תמ"א 52/1

תמ"א 52/1 היא תוכנית מתאר אזורית (חלקית) לכרייה וחציבה של אבן לניסור (אכח"נים) בשטחי יהודה ושומרון, שהוכנה על ידי המנהל האזרחי ביהודה ושומרון.
התוכנית מקבילה באופן חלקי לתמ"א 14ב'- תוכנית מתאר ארצית לכרייה ולחציבה החלה בכל שטח מדינת ישראל חוץ מיהודה ושומרון מאז אפריל 2018.
התוכנית מגדירה 11 אזורים מתוחמים המיועדים לחציבה בשטח כולל של כ-14 אלף דונם בשטחי C, אך היא מחילה את הוראות התוכנית על כלל שטחי C ביהודה ושומרון.
באופן חריג, מבקשת התוכנית לאשר מחצבות לניסור אבן בשטחים של עד 20 דונם ללא צורך בהכנת תוכנית מפורטת (תב"ע) על כל דרישותיה, אלא לאפשר להוציא היתר חציבה מכוח התמ"א עצמה.
התוכנית פורסמה להפקדה באוקטובר 2021 והיא נמצאת בשלב הדיון בהתנגדויות בוועדת התכנון העליונה ביהודה ושומרון. תוקפה המוצע יעמוד על 10 שנים מיום אישורה, אלא אם מועצת התכנון העליונה תחליט אחרת.
שימושים באבן הנסורה

כרייה וחציבה של אבן נסורה מתבססת על שכבת גיר רכה ואחידה, המאפשרת חציבה של קוביות אבן גדולות. בסיום ההליך הכולל ניסור וייצור לוחות אבן, מייעדים את התוצרים לחיפוי חיצוני של מבנים כדוגמת "אבן ירושלמית", שיש לחיפוי מדרגות, מעקות, לריצוף פנימי ול'שיש חברוני'.
הסיבות להכנת התמ"א

התוכנית נועדה להכשיר מחצבות פלסטיניות שפועלות ללא היתרי כרייה וחציבה באזורים שהגדירה התוכנית, לאחר שלא בוצעה אכיפה כנגדן לאורך שנים או שהאכיפה כנגדן לא הייתה יעילה. מגישי התוכנית הצהירו בדיון ההפקדה כי הדרישה של עיריית ירושלים לחפות את כל המבנים בעיר באבן נסורה טבעית יוצרת ביקוש גדול שמצדיק את הכשרת המחצבות בדיעבד.
ההתנגדויות לתוכנית

כנגד התוכנית הוגשו עשרות התנגדויות של גופים ממשלתיים, מועצות אזוריות ויישובים, עמותות וגופי הגנה על הסביבה כגון החברה להגנת הטבע, כולם ישראלים. עם זאת, המחצבות צפויות לפגוע בעיקר בבריאותם של התושבים הפלסטינים המתגוררים בצמוד לשטח המחצבות.
בחלק מהאזורים גבולות המחצבות מגיעות ממש עד לבתים פלסטינים קיימים.
עיקר ההתנגדויות מבוססות על פגיעה בסביבה בצורה בלתי הפיכה. בניגוד לסטנדרט התכנון הישראלי שמחייב הכנת תסקיר השפעה על הסביבה, תמ"א 52/1 אינה דורשת לבצע תסקיר השפעה על הסביבה. בעיות בריאותיות חריגות של פלסטינים כתוצאה מחציבה בקרבה לבתי מגורים היא תופעה מוכרת, הכוללות מחלות נשימה, סרטן, דלקות עיניים ועוד.
עמדת ועדת חוץ וביטחון לגבי התוכנית

ב-2 פברואר 2022 נערך דיון בוועדת החוץ והביטחון בכנסת בנושא מחצבות בשטחי C. לאחר הדיון פנה יו"ר הוועדה, ח"כ רם בן ברק ממפלגת יש עתיד במכתב לעוזרת שר הביטחון בני גנץ, בדרישה לעצור את הליך אישור התמ"א "לצורך ביצוע בחינה מקיפה של כלל הקריטריונים הדרושים לטובת הפעלתן של מחצבות בשטח".
לקריאה נוספת

מסמכי התוכנית באתר מנהל התכנון
ניר חסון, הארץ, 27.9.2021 - "המחצבים מדולדלים, האדריכלים מתוסכלים: האם ירושלים נמצאת בסוף עידן האבן שלה?"
הערות שוליים

↑  [1 https://www.gov.il/he/departments/general/tama_14 תוכנית תמ"א 14ב]
↑  [ https://www.gov.il/he/departments/publications/reports/tt521 הודעה על הפקדת תוכנית תמ"א 52/1]
↑  למשל החלטתה של גב' דלית זילבר ראש מנהל התכנון במשרד הפנים לגבי תכולת סקירת השפעה על הסביבה בתכניות של מחצבות בישראל, מיום 1/11/2020
↑  כתבה על ההשפעות והסכנות הבריאותיות
↑  סיכום הדיון באתר הכנסת
שמואל אהרן יודלביץ

| --- | --- |
הרב שמואל אהרן יודלביץ
הרב שמואל אהרן יודלביץ
 לידה:  21 באוקטובר 1906 תרס"ז ירושלים האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  13 בינואר 1979 (בגיל 72) י"ד בטבת תשל"ט 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מדינה:  ישראל, האימפריה העות'מאנית 
 מקום פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  ? – 13 בינואר 1979 
 חיבוריו:  החשמל לאור ההלכה, מעיל שמואל
 צאצאים:  שבתי יודלביץ 
 
הרב שמואל אהרן יודלביץ (תרס"ז, 21 באוקטובר 1906 – י"ד בטבת תשל"ט, 13 בינואר 1979) היה מרבני ישיבת עץ חיים וישיבת בית יוסף-נובהרדוק בירושלים.
קורותיו

נולד בעיר העתיקה בירושלים. אביו, שבתי יודלביץ, התאלמן בגיל צעיר ושכל את שני בניו מאשתו הראשונה. הוא נישא בשנית, ושכל גם את שני בניו מאשתו השנייה. השניים עמדו להתגרש, אך בעקבות ברכה מצדיק נסתר המשיכו את נישואיהם, שמהם נולד בנם שמואל אהרן וכן הבת בתיה. הסנדק בברית המילה שלו היה הרב שמואל סלנט. שבתי יודלביץ נפטר בשנת תרע"ח (1918) בדמשק, שאליה הוגלה על ידי השלטון העות'מאני. האם נישאה בשנית ועזבה את ירושלים עם בתה, והוא נותר לבדו בירושלים. לאחר מכן למד בישיבת עץ חיים. תקופה מסוימת נדד בין משפחות שונות, עד שהמשגיח בישיבת עץ חיים, הרב אריה לוין, אימצו כבן.
לאחר ארבע שנים שבהן גדל בבית משפחת לוין הציע לו הרב לוין לשאת את בתו הבכורה רשא. הוא הסכים להצעה, אך ביקש לראותה לפני כן, כדי לקיים את הכלל ההלכתי הקובע שאסור לאדם לשאת אישה בלי לראותה. כך התברר לרב לוין כי במשך ארבע שנות מגוריו בביתו לא הביט מעולם בבתו.
היה מתלמידיהם של הרב מטבריג והרב איסר זלמן מלצר. כמו כן היה מקורב לרב שלמה אלישוב. הרב קוק כתב לו מכתב המלצה: "הנני בזה להודיע באתרא דלא ידעין ליה (=במקום שלא מכירים אותו), את מעלת הרב הגאון החו"ב (=החריף ובקי) סיני ועוקר הרים אוצר תורה ויראה מו"ה שמואל אהרן יודעלעוויץ שליט"א, מיחידי הסגולה שבבני הישיבה הקדושה 'עץ חיים' פעה"ק ת"ו, אשר מאז נודע לי בגודלו בתורה בגפ"ת ופוסקים הוא כאחד הגדולים, מדותיו תרומיות ויראת ד' טהורה ערוכה עמו ושמורה, ואשרי עדת ד' אשר תקחנו אחר כבוד להיות לה לרב ואב"ד ומורה דרך ד' לעם קדוש, כי לו נאה ולו יאתה עטרת הרבנות בכבוד והדר, וכל תומכיו יאושרו ויתברכו לרגלו". בשנת תרפ"ט (1929), כשביקר הרב קוק אצל האדמו"ר מליובאוויטש יוסף יצחק שניאורסון במהלך ביקורו של האדמו"ר בארץ ישראל, נלווה אליו הרב יודלביץ יחד עם חותנו הרב אריה לוין.
במשך חייו גר בשכונת כרם, ליפתא, בתי ברוידא, העיר העתיקה ועוד.
במשך שנים שימש כר"מ בישיבת עץ חיים וכן בישיבת בית יוסף-נובהרדוק בירושלים. נהג ללמוד במשך כל שעות היום כשהוא עטור בתפילין. היה מחלוצי הרבנים שעסקו בחשמל לאור ההלכה, ובשנת תשי"ד (1954) פרסם את ספרו "החשמל לאור ההלכה". בשנת תשל"ז (1977) זכה בפרס הרב קוק על ספרו "מעיל שמואל" על מסכת פסחים. לאחר פטירתו הוציאה משפחתו את הספר "מעיל שמואל" על מסכתות הש"ס, שתוכנו נלקט מתוך מאמרי תורה רבים שפרסם בכתבי עת תורניים שונים. נינו הרב בנימין גינזבורג הקים במודיעין עילית את מכון "מעיל שמואל" להפצת תורתו.
נפטר בליל שבת י"ד בטבת תשל"ט ונקבר במוצאי השבת בבית הקברות בהר הזיתים, בצמוד לקבר רבו הגאון מטבריג. שלום מאיר ולך פרסם עליו את הביוגרפיה "מעילו של שמואל", שזכתה לתפוצה רבה.
ילדיו

הרב שבתי יודלביץ - המגיד הירושלמי
אברהם יצחק - חתנו של אהרן פישר, אביהם של הרבנים ישראל יעקב פישר ושלמה פישר
מרדכי דב, חתנו של הרב צבי קופשיץ
אסתר גיטל (נפטרה בשנת 1992) - הייתה אשת הרב אריה פינקל, ראש ישיבת מיר-ברכפלד וחבר מועצת גדולי התורה של דגל התורה
שרה עשקא - אשת הרב אליעזר קוגל, ראש ישיבת שבות עמי בירושלים
הרב דוד נחום - איש חינוך בבני ברק
הרב חיים עוזר - מרבני קהילת פרושים בביתר עילית
הרב משה צבי - חתנו של הרב שרגא מלך קפלן, רבו של שיכון חב"ד לוד
ספריו

החשמל לאור ההלכה, ירושלים, תשי"ד באתר היברו בוקס
מעיל שמואל על סדר זרעים, מועד, נשים, קדשים
מעיל שמואל - על מסכת פסחים
מעיל שמואל - על התורה והנ"ך
שו"ת מעיל שמואל
לקריאה נוספת

מעילו של שמואל - קורות שלושה דורות בירושלים של מעלה ותולדות חייו של הרב שמואל אהרן יודלביץ, מאת שלום מאיר ולך
הערות שוליים

↑  חידושיו של הגאון מטבריג פזורים בספרו של הרב יודלביץ "מעיל שמואל". כמו כן, העלה הרב יודלביץ על הכתב את שיעורי רבו, והם מהווים חלק נכבד מן הספר "נר אהרן" שבו כונסו דברי תורתו של הגאון מטבריג.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270145105171  ISNI: 0000 0000 7694 6493  LCCN: nr91009948  VIAF: 44151224   WorldCat (עם VIAF): 44151224 
הרב שמואל אהרון יודלביץ בפדיון הבן של בנימין פינקל בנו של הרב אריה פינקל ונכדו של הרב אליעזר יהודה פינקל. יושבים: מימין הרב יוסף שלום אלישיב, באמצע הרב אברהם שפירא ראש ישיבת מרכז הרב, משמאל הרב אליעזר יהודה פינקל. ביניהם עומדים הרב אריה פינקל והרב שמואל אהרן יודלביץ
שמואל ברסלב

| --- | --- |

שמואל ברסלב
 לידה:  1920 מוסקבה, הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית 
 נהרג:  1942 (בגיל 22 בערך) ורשה, גנרלגוברנמן 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בוורשה 
 מדינה:  פולין 
 
שמואל ברסלב (בפולנית: Szmuel Bresław;‏ 1920 – 1942) היה ממפקדי הארגון היהודי הלוחם בוורשה בזמן השואה. הוא נרצח על ידי הגרמנים עוד בטרם החל מרד גטו ורשה.
שמואל ברסלב היה מראשי העיתונות המחתרתית בגטו ורשה והיה כחבר בתנועת "השומר הצעיר" אחראי על ביטאוני התנועה. בחודשי חייו האחרונים היה פעיל בארכיון עונג שבת.
בשיא הפריחה של עבודתו בגטו פורסמו תחת פיקוחו, ניהולו ועריכתו- שמונה עיתונים שונים ברחבי הגטו. מתוכם היו שני העיתונים הנפוצים ביותר בגטו.
בעת שניסה לשחרר את חברו, יוסף קפלן, מידיהם של הנאצים נתקל ברסלב בחייל גרמני, הוא נאבק בחייל וזה ירה בו והרג אותו במקום. הוא היה בן 22 במותו, ונחשב לאחד מהמנהיגים הרוחניים החשובים ביותר של השומר הצעיר ושל הקהילה היהודית בגטו ורשה.
ביוגרפיה

שמואל נולד ב 21 במרץ 1920 במוסקבה, למשפחה יהודית עשירה. אביו ליפא, היה סוחר יהלומים שעשה עסקים רבים ברוסיה הצארית. בתחילת שנת 1924, בעקבות המהפכה הבולשביקית, נאלצה המשפחה לברוח לברלין, ומשם לוורשה.
משפחתו של שמואל הייתה חילונית, ולכן הוא למד בבית ספר של יוצאי רוסיה ולא בבית ספר יהודי. כיוון שלא קיבלו יהודים לתנועת הצופים הפולנית, שמואל גילה את תנועת הצופים היהודית, "השומר הצעיר". בקן השומר הצעיר בוורשה פגש שמואל ברסלב את מרדכי אנילביץ'.
בספטמבר 1939, עם פלישת הצבא הנאצי לפולין ברח שמואל עם קן הצופים שלו מזרחה לעיר קובל, ומשם המשיך לווילנה. שם הצטרף ל'קיבוץ' של תנועת החלוץ עם חברים רבים של השומר הצעיר.
במרץ 1940, חזר שמואל לוורשה בעקבות מרדכי אנילביץ', שם התאחד עם הוריו.
שמואל ברסלב יחד עם טוסיה אלטמן, מרדכי אנילביץ', יוסף קפלן ואריה וילנר היו מארגני ה'שומר הצעיר' בכל אזור ה'גנרל-גוברנמנט'.
הערות שוליים

↑  אביהו רונן, יהויקים כוכבי, גוף שלישי יחיד, ביוגרפיות של חברי תנועות הנוער בתקופת השואה, כרך א', מורשת, בית לוחמי הגטאות, יד יערי, עמ' 35
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009912170505171  BnF: cb15021575s (data)  LCCN: nr95006470  VIAF: 74661347   WorldCat (עם VIAF): 74661347 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שפיכה אחורית

| --- | --- |

 תחום:  אורולוגיה
 קישורים ומאגרי מידע
 DiseasesDB:  11438
 MeSH:  D000097908
 MedlinePlus:  001282
 סיווגים
 ICD-10:  N53.1
 ICD-11:  MF40.3 
 
שפיכה אחורית (באנגלית: Retrograde ejaculation) היא מצב רפואי בו נוזל הזרע שאמור להיפלט דרך השופכה אל מחוץ לפין מנותב במקום זאת לשלפוחית השתן. שפיכה אחורית נגרמת כתוצאה מסוגר שלפוחית שאינו מתפקד כראוי או עקב חסימת צינור השופכה. במצב תקין, סוגר שלפוחית השתן מתכווץ טרם השפיכה ומונע מעבר של נוזל הזרע לתוך שלפוחית השתן. עם זאת, במצבים בהם סוגר השלפוחית אינו מתפקד כראוי, נוזל הזרע עלול להיפלט לשלפוחית השתן ובכך להיווצר שפיכה אחורית. הזרע שנפלט לשלפוחית השתן מופרש במהלך ההשתנה הבאה. שפיכה אחורית מכונה לעיתים גם "אורגזמה יבשה" או "שפיכה רטרוגרידית". שפיכה אחורית היא אחד הגורמים לאי-פוריות גברית. בתרבויות מסוימות, כמו בקהילת אונידה, שפיכה אחורית שומשה כאמצעי מניעה ובפילוסופיית הדאואיזם, שפיכה אחורית שומשה על מנת "לשמור את האנרגיות בתוך הגוף".
לעיתים קרובות, גברים מבחינים במצב זה במהלך אוננות בכך שהם מבחינים בכך שאין להם שחרור זרע, אך הם חשים אורגזמה. אבחון שפיכה אחורית מתבצע בדרך כלל באמצעות דגימת שתן המתקבלת זמן קצר לאחר השפיכה, כשבדיקה של נבדק עם שפיכה אחורית תכיל רמה לא תקינה של זרע. בדיקה זו משמשת להבחין בין שפיכה אחורית לבין מצבי חוסר שפיכה. סיבות אפשריות לפגיעה בסוגר שלפוחית השתן כוללות פגיעה עצבית המכונה דיסאוטונומיה, סיבוך של ניתוח בפרוסטטה או באשכים, תופעת לוואי של תרופות מסוימות כמו טמסולוסין ותרופות נוגדות דיכאון וסיבוך של סוכרת. הטיפול בשפיכה תלוי בסיבה העומדת בבסיס ההפרעה. תרופות כמו אימיפראמין, כלורפנירמין, אפדירין ופנילאפרין עשויות לעזור במקרים הכוללים נזק עצבי קל שנגרם כתוצאה מסוכרת, טרשת נפוצה או פגיעה קלה בעמוד השדרה. עם זאת, בשאר המקרים התרופות לרוב פחות יעילות ובמקרים אלו ניתן לבצע ניתוח לתיקון הסוגר. בנוסף, באשר לאי-פוריות שנגרמת עקב מצב רפואי זה ניתן לבצע הפריה באמצעות הזרעה או הפריה חוץ גופית.
ראו גם

שפיכה
הערות שוליים

↑  "Retrograde ejaculation - MayoClinic.com".
↑  The condition known as retrograde ejaculation Merck, Sharpe & Dohme. Retrieved on 2010-03-02
↑  Retrograde ejaculation treatments Infertility factors portal. Retrieved on 2010-03-02
↑  Francoeur, Robert T. (1991). A Descriptive Dictionary and Atlas of Sexology. Westport, Connecticut: Greenwood Press. pp. 114, 547. ISBN 0313259437.
↑  Wile, Douglas (1992). Art of the bedchamber: the Chinese sexual yoga classics including women's solo meditation texts. Albany, N.Y: State University of New York Press. ISBN 0-7914-0886-8.
↑  Explanation on Retrograde ejaculation MedlinePlus. Retrieved on 2010-03-02
↑  What is Retrograde Ejaculation? (אורכב 02.03.2010 בארכיון Wayback Machine) Mama's Health portal. Retrieved on 2010-03-02
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שמואל ברזילי

| --- | --- |

 לידה:  3 ביוני 1957 (בן 67) ד' בסיון ה'תשי"ז ירושלים
 מוקד פעילות:  וינה
 תקופת הפעילות:  מ-1992
 עיסוק:  חזן
 סוג קול:  טנור
 כלי נגינה:  טנור 
 בן או בת זוג:  דבורה ברזילי 
 
שמואל ברזילי (נולד ב-3 ביוני 1957) הוא חזן חרדי ישראלי, ומשנת 1992 החזן הראשי של קהילת יהודי וינה.
ביוגרפיה

נולד וגדל בירושלים, למשפחה המשתייכת לחסידות מודז'יץ, הוא נינו של החזן יעקב אייזנבאך, ברזילי גדל בבית מוזיקלי בו ספג חזנות ומוזיקה יהודית, למד בישיבת באר יעקב, ישיבת כפר חסידים וישיבת חברון, ובעל תואר ראשון ושני במדעי היהדות מאת הפקולטה לפילוסופיה באוניברסיטת וינה.
בעת לימודיו בישיבת חברון שימש כחזן בתפילת מנחה ביום כיפור, לאחר נישואיו ביקשו ממנו מתפללי בית הכנסת בו התפלל בבני ברק לשמש כחזן, בעקבות כך החליט ללמוד חזנות, הוא למד במכון לחזנות ומוזיקה יהודית שעל ידי עיריית תל אביב של נפתלי הרשטיק, אצל אלי יפה, שמואל טאובה, משה שטרן ומרדכי סובול.
לאחר סיום לימודי החזנות שימש כחזן בחגים בכפר ויתקין, רמת גן, רומניה (בתקופת צ'אושסקו), פלורידה, בשנת 1992 לאחר קונצרט חזנות בווינה יחד עם החזן משה שטרן הוצע לו לכהן כחזן הראשי של קהילת יהודי וינה.
ביולי 2017 קיבל את מדליית הזהב של אוסטריה אשר הוענק לו על ידי שר התרבות של אוסטריה.
בשנת 2000 הופיע שמואל ברזילי במופע הזיכרון במחנה ההשמדה "מטהאוזן" ביחד עם התזמורת הפילהרמונית של וינה ביצירה "א-ל מלא רחמים" בלחנו של החזן משה שטרן מול כ-8000 איש, ברזילי הצהיר לאחר מכן שזה היה רגע השיא בחיי החזנות שלו.
ברזילי השתתף במופעים ופסטיבלים שונים, ובין היתר ביצע שיתופי פעולה עם תזמורת הסימפונית של רדיו וינה, תזמורת "ברוקנר" – אוסטריה ועוד.
הוא בעל קול טנור מסוג ליריקו-ספינטו
דיסקוגרפיה

ברזילי הוציא תשעה אלבומים, חלקם עם מקהלת הילדים של נערי וינה, דיסק אחד עם תזמורת רדיו וינה, בניצוח אלי יפה. שני הדיסקים האחרונים הופקו על ידי ד"ר מרדכי סובול, ונקראים "צלילי תפילה" ו"רינה ותפילה".
הערות שוליים

↑  המכונה ר' יענקל פעסטער
↑  שושי הלר, ‏חזן לשבת: שמואל ברזילי, באתר כיכר השבת, 15 ביולי 2011
↑  פוסט של הסינפונייטה הישראלית באר שבע בפייסבוק
↑  דב הלר, ‏חזן לשבת: שמואל ברזילי מרגש עם "אלוקי", באתר כיכר השבת, 28 בינואר 2011
↑  שהוא בעל חספוס ובעל עוצמה רבה יותר מזה של הטנור הלירי המלא. מעין סינתזה בין הטנור הלירי-המלא לטנור הדרמטי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302760905171  PLWABN: 9811508591005606  BnF: cb161373171 (data)  GND: 133385027  ISNI: 0000 0000 8399 6720  LCCN: no2007087147  MusicBrainz: d62c9a09-3253-429d-b59f-6b6770c219eb  NTA: 156866552  VIAF: 90784428   WorldCat (עם VIAF): 90784428