stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אריה אבידן-וייס
ביוגרפיה > אלוף ישראל

בשנת 1947 זכה אבידן-וייס בתואר אלוף ישראל בטניס ליחידים, הראשון בקריירה שלו, מתוך שמונה תארים בסך הכל. הוא ניצח במשחק הגמר את רפאל גורניצקי ב-4 מערכות (10-8, 3-6, 4-6, 1-6), שניצח במשחק חצי הגמר את האלוף היוצא, מרדכי אפל. שנה לאחר מכן הוא הגן על תוארו לאחר שניצח במשחק הגמר את נעים רג'ואן ב-5 מערכות.
בשנת 1949 ייצג אבידן-וייס את ישראל בגביע דייוויס ביחד עם יהודה פינקלקראוט, רפאל גורניצקי ויעקב בונטמן לראשונה בתולדות מדינת ישראל. הנבחרת הפסידה לנבחרת דנמרק 5-0 במשחק שנערך בקופנהגן. הוא היה חבר נבחרת גביע דייוויס של ישראל עד לשנת 1960 ושיחק במסגרת זו ב-23 משחקים וניצח פעמיים.
בשנת 1955 זכה אבידן-וייס בשלושת התארים האפשריים באליפות ישראל בטניס, ביחידים, בזוגות גברים עם דויטש ובזוגות מעורבים עם אדית כהן-מינץ.
אבידן-וייס נפטר ב-21 במרץ 1997. הותיר אחריו ארבעה ילדים.
הערות שוליים

↑  אריה אבידן-וייס באתר חברה קדישא ת"א–יפו
↑  באסיפה הכללית של איגוד הטניס שציין 40 שנה לקיימו, מעריב, 20 באפריל 1986
↑  א. בן-דבורה, סקירה שבועית - טניס, דבר, 10 באוקטובר 1947
↑  את"ו, אריה וייס - אלוף הטניס בישראל, דבר, 29 באוקטובר 1948
↑  סרג'יו ליבדינסקי, דרך בלגיה לגמר, מעריב, 12 ביוני 1986
↑  וייס זכה באליפות הטניס, על המשמר, 29 במאי 1955
בית הכנסת הישן (קניגסברג)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת שנחרב 
 כתובת:  Synagogenstraße 2, Seilerstraße 2 
 מיקום:  קניגסברג 
 מדינה:  גרמניה הנאצית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1753
 תאריך פתיחה רשמי:  1753 
 תאריך פירוק:  אוגוסט 1944 
 קואורדינטות:  54°42′20″N 20°30′55″E﻿ / ﻿54.70567222°N 20.51518056°E﻿ / 54.70567222; 20.51518056
 he
 
בית הכנסת הישן (בגרמנית: Alte Synagoge) היה בית כנסת חסידי בקניגסברג.
פרידריך וילהלם, הנסיך הבוחר מברנדנבורג, איפשר ליהודים לקיים שירותי דת בקניגסברג. בשנת 1753 נתן פרידריך השני, מלך פרוסיה, ליהודים רשות לבנות בית כנסת בשנורלינגסדאם (Schnürlingsdamm). בית הכנסת הזה נהרס בשריפה הגדולה בעיר ב-1811 והוחלף ב-1815 בבניין חדש בסינגוגנשטראסה (Synagogenstraße) 2. לאחר פיצול הקהילה, הוקם בשנת 1893 בניין חדש ברחוב סינגוגנשטראסה 14–15 עבור המיעוט האורתודוקסי שכונה קהילת "עדת ישראל". בית הכנסת הישן בסינגוגנשטראסה 2 נפתח מחדש בשנת 1897 לאחר שיפוצים ושימש את "יהודי המזרח" בקניגסברג כדי לשמור על מנהגי מזרח אירופה. הקהילה היהודית הרפורמית בנתה את בית הכנסת החדש ברובע לומזה (Lomse). בתי הכנסת הישנים והחדשים בסינגוגנשטראסה (משנת 1933 – זיילרשטראסה, Seilerstrasse) נהרסו בשנת 1938 במהלך ליל הבדולח. בשל חשש לפגיעה במבנים אחרים בסביבה, לא הוצת מבנה בית הכנסת של עדת ישראל. ריהוט וחפצים נהרסו. לאחר השיקום המאולתר של חדר התפילה שימש בית הכנסת את הקהילה היהודית. הבניין נהרס בהתקפות אוויר באוגוסט 1944.
בית ספר שדה אלון התבור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  בית ספר שדה
 על שם:  אלון התבור 
 מיקום:  מחוז הצפון 
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°42′21″N 35°24′13″E﻿ / ﻿32.705954862265°N 35.403722823053°E﻿ / 32.705954862265; 35.403722823053
 אתר רשמי
  (למפת עמק בית שאן מוגדלת) בית ספר שדה אלון התבור(למפת עמק בית שאן רגילה) בית ספר שדה אלון התבור(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית ספר שדה אלון התבור(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית ספר שדה אלון התבור he
 
בית ספר שדה אלון התבור הוא בית ספר שדה, הממוקם בסמוך למועצה המקומית כפר תבור שלמרגלות הר תבור בגליל התחתון. בית הספר מכיל כ-32 חדרי אירוח צמודי קרקע עם כ-210 מיטות. בית הספר מציע הדרכת טיולים באזור הגליל כולו. בנוסף, בית הספר מפעיל חוגים לנוער ביישובי המועצה האזורית.
הערות שוליים

↑  בית ספר שדה אלון תבור | נופש בארץ | בית הספר שדה בגליל, באתר www.tip4trip.co.il
↑  בית ספר שדה גליל - מרכז הדרכה, באתר החברה להגנת הטבע
|  בתי ספר שדה בישראל |
| --- | --- | --- |
| בתי ספר שדה של החברה להגנת הטבע | בית ספר שדה חרמון • בית ספר שדה גולן • בית ספר שדה הר מירון • בית ספר שדה אלון התבור • בית ספר שדה אכזיב • בית ספר שדה עפרה (יחידת הדרכה בלבד) • שקמים (יחידת הדרכה בלבד) • בית ספר שדה חצבה • בית ספר שדה הר הנגב • בית ספר שדה עין גדי • בית ספר שדה אילת |  |
| בתי ספר שדה אחרים | בית ספר שדה כרמל • בית ספר שדה כפר עציון  • בית ספר שדה שדה בוקר • בית ספר שדה הר גילה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303323305171  LCCN: nr93017387   WorldCat (עם LCCN): nr93-017387
בית הכנסת הישן (היילברון)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת 
 מיקום:  היילברון 
 מדינה:  גרמניה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1938
 תאריך פתיחה רשמי:  1877 
 תאריך פירוק:  1938 
 אדריכל:  אדולף וולף 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות נאו-מורית 
 קואורדינטות:  49°08′24″N 9°13′19″E﻿ / ﻿49.14°N 9.22181°E﻿ / 49.14; 9.22181
  (למפת באדן-וירטמברג מוגדלת) שטוטגרט מנהיים קרלסרוהה פרייבורג היידלברג היילברון אולם פפורצהיים רויטלינגן בוואריה צרפת שווייץ ריינלנד פפאלץ  הסןבית הכנסת הישן(למפת באדן-וירטמברג רגילה) שטוטגרט מנהיים קרלסרוהה פרייבורג היידלברג היילברון אולם פפורצהיים רויטלינגן בוואריה צרפת שווייץ ריינלנד פפאלץ  הסןבית הכנסת הישן
 
בית הכנסת הישן בהיילברון היה בית כנסת מרכזי בהיילברון והיה אחד מבתי הכנסת היפים ביותר בגרמניה בשלהי המאה ה-19.
בית הכנסת הוקם בין השנים 1873–1877, שאז נקרא "בית הכנסת החדש". המבנה תוכנן על ידי האדריכל אדולף וולף בסגנון מורי. סגנון הבנייה הזכיר את סגנון הבנייה הממלוכי או את ארמון האלהמברה. בית הכנסת שימש את קהילת יהודי היילברון עד החרבתו באירועי ליל הבדולח ב-1938.
הרב ד"ר מקס בארמן היה רב בצ'רניאחובסק ובהיילברון.
בטי פרידן

| --- | --- |

 לידה:  4 בפברואר 1921 פאוריה, ארצות הברית 
 פטירה:  4 בפברואר 2006 (בגיל 85) וושינגטון די. סי., ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  מכללת סמית', מכון אסלן, אוניברסיטת קליפורניה בברקלי, בית הספר התיכון של  פאוריה 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 זרם ספרותי:  תנועות בעד הפלות, פמיניזם 
 יצירות בולטות:  המסתורין הנשי, The Second Stage, The Fountain of Age 
 פרסים והוקרה:  הומניסט השנה (1975)  היכל התהילה הלאומי לנשים (1993) 
 
בטי נעמי גולדשטיין פרידן (באנגלית: Betty Naomi Goldstein Friedan;‏ 4 בפברואר 1921 – 4 בפברואר 2006) הייתה פמיניסטית יהודייה-אמריקאית, פעילה חברתית וסופרת. פרידן נחשבת לאחת הפמיניסטיות המשפיעות ביותר במחצית השנייה של המאה ה-20.
ביוגרפיה

פרידן נולדה בפאוריה שבמדינת אילינוי. בצעירותה הייתה פעילה בחוגים מרקסיסטיים ויהודיים. למדה במכללת סמית', שם ערכה את עיתון הקמפוס וסיימה את לימודיה בהצטיינות יתרה בשנת 1942.
לאחר סיום לימודיה למדה פרידן תואר שני בפסיכולוגיה באוניברסיטת ברקלי, אך סירבה לקבל מלגה ללימודי המשך, ועזבה את ברקלי לטובת עבודה עיתונאית בעיתונים שמאלניים ושל איגודי עובדים. בשנת 1947 היא נישאה לקרל פרידמן ויחד השמיטו את ה"מ" ושינו את שם המשפחה לפרידן. נישואים אלה נמשכו עשרים שנה, וסופם בהאשמות הדדיות באלימות פיזית. בשנת 1952 פוטרה פרידן מה-UE News בעודה בהיריון עם ילדה השני. במהלך העשור הבא של חייה הייתה פרידן עקרת בית.
למפגש המחזורים החמישה עשר של הקולג' שלה, ערכה פרידן סקר על בוגרות מכללת סמית', אשר התמקד בתקופת לימודיהן, החוויות שלאחר סיום לימודיהן ומידת שביעות הרצון שלהן מחייהן באותה עת. המאמר על מחקרה זה, אשר הצביע על הפוטנציאל האבוד של חברותיה ללימודים ושל סטודנטיות בקולג' באותה עת, הוגש לעיתון נשים בשנת 1958, אך עורכי העיתון טענו שהמאמר כתוב מנקודת מבט פמיניסטית מדי ואיימו לדחות אותו מסיבה זו. בטי פרידן סירבה להכניס שינויים במאמרה, משכה את מאמרה וניסתה להרחיבו לכדי ספר.
ספר זה, "המסתורין הנשי" (The Feminine Mystique), פורסם בשנת 1963. הוא תיאר את תפקידן של הנשים בחברות תעשייתיות בכלל ותפקידן כעקרות בית במשרה מלאה בפרט, אותו ראתה פרידן כתפקיד חונק. הספר היה לרב-מכר פמיניסטי, עד 2002 נמכר ביותר מתשעה מיליון עותקים ברחבי העולם.
לפרידן הוצעו משרות אקדמיות. עם ספריה האחרים נמנים "השלב השני (The Second Stage)", אותו כתבה בנימה פחות רדיקלית, "זה שינה את חיי" (It Changed My Life) והאחרון "התחדשות: המעבר לגיל השלישי (The Fountain of Age)" שראה אור בעברית.
ביחד עם פולי מארי, אשת הכמורה האפרו-אמריקאית האפיסקופלית הראשונה, ועוד כמה עשרות נשים, הקימה פרידן את ארגון נשים לאומי (NOW) והייתה נשיאתו הראשונה (בין השנים 1970-1966). הארגון פעל לשוויון הזדמנויות לנשים, הן בתחומי התעסוקה והן בתחומי הפוליטיקה.
לקריאה נוספת

בטי פרידן, "הבעיה שאין לה שם" (מתוך "המסתורין הנשי"), בתוך: דלית באום ואחרות (עורכות), ללמוד פמיניזם: מקראה, מאמרים ומסמכי יסוד במחשבה הפמיניסטית, האגודה הישראלית ללימודים פמיניסטיים וחקר המגדר, הוצאת הקיבוץ המאוחד, סדרת מגדרים, 2006.
הערות שוליים

↑  נשים ששינו את העולם, מטר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261465005171  PLWABN: 9810547163205606  BIBSYS: 90127493  BNE: XX933595  BnF: cb11903613k (data)  CANTIC: a10964046  CiNii: DA01997541  GND: 118535528  ISNI: 0000 0001 2279 6538  LCCN: n50024063  LNB: 000020846  MusicBrainz: 283a2925-6b80-4c04-b4f2-f56759c85365  NARA: 10582034  NDL: 00440189  NKC: xx0002175  NLK: KAC199609340  NTA: 073904163  SELIBR: 187503  SNAC: w6kt7fsq  SUDOC: 026875306  Trove: 970794  ULAN: 500216837  VIAF: 49225729   WorldCat (עם VIAF): 49225729
בית ספר שדה אכזיב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  בית ספר שדה
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  33°04′05″N 35°06′19″E﻿ / ﻿33.06807°N 35.105325°E﻿ / 33.06807; 35.105325
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) בית ספר שדה אכזיב(למפת הגליל המערבי רגילה) בית ספר שדה אכזיב he
 
בית ספר שדה אכזיב הוא בית ספר שדה הממוקם כ-6 קילומטרים מצפון לעיר נהריה וכ-3 קילומטרים מדרום לראש הנקרה בגליל המערבי. בית הספר מכיל כ-33 חדרים. בית הספר מפעיל מרכז הדרכה משותף עם בית ספר שדה אלון התבור. מרכז ההדרכה מפעיל חוגים לנוער ביישובי הגליל וסיורים ברחבי אזור הגליל כולו, הכנרת, עמק יזרעאל ועמק המעיינות.
הערות שוליים

↑  בית ספר שדה גליל - מרכז הדרכה, באתר החברה להגנת הטבע
|  בתי ספר שדה בישראל |
| --- | --- | --- |
| בתי ספר שדה של החברה להגנת הטבע | בית ספר שדה חרמון • בית ספר שדה גולן • בית ספר שדה הר מירון • בית ספר שדה אלון התבור • בית ספר שדה אכזיב • בית ספר שדה עפרה (יחידת הדרכה בלבד) • שקמים (יחידת הדרכה בלבד) • בית ספר שדה חצבה • בית ספר שדה הר הנגב • בית ספר שדה עין גדי • בית ספר שדה אילת |  |
| בתי ספר שדה אחרים | בית ספר שדה כרמל • בית ספר שדה כפר עציון  • בית ספר שדה שדה בוקר • בית ספר שדה הר גילה |  |
אפיפורה

אֶפִּיפוֹרָה (מיוונית: επιφορά, לשאת מעל) היא אמצעי ספרותי, המאופיין בחזרה על מילה או כמה מילים בסוף מספר שורות או משפטים רצופים. 
מטרת השימוש באפיפורה היא להבליט ולהדגיש מסר מסוים. בשירת ימי הביניים העברית נכתבו שירים, שכל השורות שלהם הסתיימו באותה מילה, למשל הפיוט "צמאה נפשי" של רבי אברהם אבן עזרא, שכל שורותיו מסתיימות במילה "חי".
צורת הטכניקה ומקורותיה

האפיפורה מופיעה כבר בתנ"ך, ובמידת מה גם במשנה, ועל כן היא נחשבת לאחת מהטכניקות הקדומות ביותר. לדוגמה: וְאַתָּה שָׁלוֹם וּבֵיתְךָ שָׁלוֹם וְכֹל אֲשֶׁר לְךָ שָׁלוֹם (שמ"א כה 6).
האפיפורה משמשת בשירה, בסיפורת ובסיסמאות. מבנה החזרה נותן עוצמה לשורות ומקשר אותן בקשר חזק יותר. לרוב האפיפורה מופיעה במרווחים קצרים יחסית, אך לעיתים יש גם חזרות מרוחקות יותר. כך למשל הפזמונאי בוב דילן סוגר כל בית בשירו Ballad for a thin man במשפט: "?Do you, Mr. Jones".
אפיפורה במוזיקה

במוזיקה ישנו מונח מקביל המתאר קטע בו יש תמה מוזיקלית החוזרת בסוף כמה משפטים (אין לבלבל עם אקורד חוזר שאינו אפיפורה, אלא רק חריזה מוזיקלית). על התמה להיות מורכבת ממלודיה והרמוניה גם יחד. במקרים מסוימים הקטע עובר מודולציה בין המשפטים, אך המלודיה וההרמוניה, יחסית לסולם, נשמרות.
המונח המוזיקלי מקובל פחות מהמונח הספרותי וזאת כיוון שהוא נדיר יותר. אחת הדוגמאות הבולטות ביותר לאפיפורה מוזיקלית היא הבופ סטנדרט Epistrophy (בעברית: אפיפורה) שהולחן בידי הפסנתרן ת'לוניוס מונק והמתופף קני קלארק.
דוגמאות לאפיפורה > דוגמה מהמקרא

אֶהְיֶה כַטַּל לְיִשְׂרָאֵל יִפְרַח כַּשּׁוֹשַׁנָּה וְיַךְ שָׁרָשָׁיו כַּלְּבָנוֹן:
דוגמאות לאפיפורה > דוגמה מהשירה

לא הכול הבלים, בתי (...)
הדובר משתמש במילה "בתי" כאפיפורה על מנת להדגיש את ההתמסרות הכפייתית והמוחלטת של הדובר לאהובתו.
ראו גם

אנאפורה
חרוז לבן
בוריס פסטרנק

| --- | --- |

 לידה:  10 בפברואר 1890 מוסקבה, האימפריה הרוסית האימפריה הרוסית
 פטירה:  30 במאי 1960 (בגיל 70) פרדלקינו, ברית המועצות ברית המועצות
 שם לידה:  Борис Исаакович Постернак 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, ברית המועצות 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרדלקינו 
 מקום לימודים:  הפקולטה למשפטים באוניברסיטת מוסקבה, אוניברסיטת מוסקבה, אוניברסיטת מרבורג, האוניברסיטה הקיסרית של מוסקבה 
 שפות היצירה:  גרמנית, רוסית 
 זרם ספרותי:  פוטוריזם 
 יצירות בולטות:  דוקטור ז'יוואגו 
 תקופת הפעילות:  1911–1959 (כ־48 שנים) 
 בן או בת זוג:  זינאדיה פסטרנק (1932–1960)  יבגניה לוריה (1922–1931)   אולגה איוונסקיה (1948–1960) 
 צאצאים:  Yevgeny Pasternak 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לספרות (1958)  מדליית ההגנה על מוסקבה  מדליה לגבורת העמל במלחמת המולדת הגדולה 1941–1945 
 חתימה:   
 
בוריס פסטרנק עם המשפחה בשנות ה-20 של המאה ה-20
בוריס לאונידוביץ' פסטרנק (ברוסית: Борис Леонидович Пастернак; ‏10 בפברואר 1890 – 30 במאי 1960) היה סופר ומשורר רוסי-יהודי זוכה פרס נובל לספרות. יצירתו הבולטת היא הרומן "דוקטור ז'יוואגו" העוסק בגורל האינטליגנציה הרוסית במחצית הראשונה של המאה ה-20, ובמיוחד בשנות מלחמת האזרחים ברוסיה.
ספריו בעברית

דוקטור ז'יוואגו, מרוסית - פטר קריקסונוב, כתר, ירושלים, 2006
בוריס פסטרנק - מבחר משירתו, בחרה ותרגמה מרוסית מירי ליטווק, עורך - עמוס לויתן, גוונים, תל אביב, 2006
דוקטור ז'יוואגו, רומן, תרגום קודם, תרגם מכתב-היד הרוסי צבי ארד, עם עובד, תל אביב, 1969
מבחר שירים, עברית - עזרא זוסמן, בן-ציון תומר, שמואל שתל, עקד, תל אביב, 1961
לקריאה נוספת

ישעיה ברלין, פגישות עם משוררים רוסים, בתוך: רשמים אישיים, עם עובד, תשמ"ג
ויליאם בטקין, טרגדיה של משורר: מבט מירושלים, נדפס במהות, כ'ו, תשס"ג 2003
רויאל נץ, על הקריאה באלתרמן, כלומר על פסטרנק, נדפס בהו!, 1, 2005
יוסף חיים ירושלמי, בוריס פסטרנק בעברית: ביבליוגרפיה, נדפס בדפים למחקר בספרות, אוניברסיטת חיפה, 3, 1986, עמ' 271–296. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
בוורלי קראשר

| --- | --- |
ד"ר בוורלי קראשר, מתוך "מסע בין כוכבים: הדור הבא"
ד"ר בוורלי קראשר, מתוך "מסע בין כוכבים: הדור הבא"
 שם סרט:  "מסע בין כוכבים: דורות" "מסע בין כוכבים: המפגש" "מסע בין כוכבים: המרד" "מסע בין כוכבים: נמסיס"
 תוכנית טלוויזיה:  "מסע בין כוכבים: הדור הבא"
 הופעה ראשונה:  פרק הבכורה של "מסע בין כוכבים: הדור הבא"
 יוצרים:  ג'ין רודנברי 
 גילום הדמות:  גייטס מק'פאדן
 מידע
 תאריך לידה:  13 באוקטובר 2324
 גזע:  אנושי
 מין:  נקבה
 מקצוע:  קצינה בצי הכוכבים
 שיוך:  צי הכוכבים
 מומחיות:  רפואה
 אזרחות:  פדרציית הכוכבים המאוחדת
 דמויות קשורות
 משפחה:  פליסה הווארד - סבתא ג'ק קראשר - בעלה המנוח וסלי קראשר - בנה
 
ד"ר בוורלי קראשר (באנגלית: Beverly Crusher), בגילומה של השחקנית האמריקאית גייטס מק'פאדן, היא דמות בדיונית ביקום הבדיוני של זיכיון "מסע בין כוכבים", המופיעה בעיקר בסדרת הטלוויזיה "מסע בין כוכבים: הדור הבא".
לאורך כל הסדרה (למעט עונה 2), והסרטים שבאו לאחריה, היא משמשת כקצינת הרפואה הראשית על ספינת החלל "אנטרפרייז"; בתחילה על סיפון ה-Enterprise-D, ולאחר מכן על סיפון הספינה היורשת אותה - Enterprise-E. קראשר בעלת דרגת קומנדר, ועמדה בראש חיל הרפואה של צי הכוכבים במהלך שנת 2365. יש לה בן אחד, וסלי, עם בעלה המנוח, ג'ק קראשר.
קראשר מתוארת לעיתים קרובות כאינטליגנטית, רחומה, אכפתית, בעלת רצון חזק; לעיתים, היא מצטיירת כמתריסה, לפעמים מצדדת בעמדתן של דמויות ה"אנדרדוג", ולעיתים קרובות ממלאת את המשבצת של "פרקליט השטן", בישיבות של הצוות הבכיר. המבקרת רובין רוברטס הביעה דעתה כי הדמות "מעוצבת יותר על ידי הנשיות שלה, מאשר על ידי הכשרתה הרפואית והמדעית".
בעונה השנייה, השחקנית גייטס מק'פאדן הוחלפה על ידי דיאנה מולדואר, ששיחקה את קצינת הרפואה הראשית, ד"ר קתרין פולאסקי. בתוכנית, היעדרותה של קראשר יוחסה לקידומה לתפקיד ראש חיל הרפואה של צי הכוכבים. מקפאדן חזרה לתפקיד של קראשר בעונה 3, לכאורה, בשל חוסר הכימיה בין מולדאר ושאר צוות השחקנים.
ליהוק

בתחילה, מקפאדן לא הייתה מעוניינת לקבל את התפקיד של ד"ר קראשר, בגלל המחויבות שלה להופיע במחזה "השדכנית" מאת תורנטון ויילדר. בעונה השנייה, דמותה של קראשר נכתבה אל מחוץ התוכנית והוחלפה על ידי דמותה הצעקנית והחברותית יותר של ד"ר קתרין פולאסקי (דיאנה מולדואר). פטריק סטיוארט היה נסער בעקבות עזיבתה של מקפאדן, והיה לו חלק גדול בהשבתה לתוכנית. מקפאדן חזרה לתוכנית בעונה השלישית, ודמותה של קראשר הוצבה מחדש לשרת באנטרפרייז. בתוכנית, נאמר כי הדמות שלה "עזבה על מנת לעמוד בראשות חיל הרפואה של צי הכוכבים למשך שנה". עם חזרתה, הדמות הפכה ליותר מגוונת, עשירה ומפותחת, דמות שלא חששה להתעמת עם פיקארד.
תיאור הדמות > לפני "הדור הבא"

ד"ר קראשר נולדה בשם בוורלי שריל הווארד בתאריך 13 באוקטובר, שנת 2324, בעיר קופרניקוס, שעל הירח. בעקבות מותם של שני הוריה כשהיא הייתה צעירה מאוד, היא עברה לגור עם סבתה, פליסה הווארד, על כוכב הלכת ארוודה 3 (Arvada III), כוכב שהיה מיושב, עד אשר התנגשות ירח גרמה לשיטפון, שאילץ את כל המתיישבים להתפנות. פליסה בעל התושיה, בסיועה של נכדתה, נהגה להשתמש בעשבי תיבול, עשבים, כימיקלים, עצים ושורשים כתחליף לתרופות סינתטיות עבור הפצועים, כאשר המלאי שלהן אזל.
בנעוריה, בוורלי הייתה ידועה כשקטה, ביישנית, וחסרת כישורים חברתיים. היא גם הייתה מאוד מודעת לעצמה, בנוגע לשיער האדום הבוהק שלה ובגיל 13, ניסתה לצבוע אותו לצבע כהה - אך התוצאות היו הרסניות. היא מודה בפני דאטה, בפרק "Offspring", כי פעמים רבות הייתה מושא ללעג, וכן כי הייתה לא-פופולרית בבית-הספר בו למדה וזה היה מאוד כואב עבורה. היא גם מודה שזה עורר זכרונות כואבים של שנים שבהן היא ראתה את בנה וסלי עובר את אותם הקשיים כילד.
הייתה זו הקריירה של סבתא שלה כמרפאה, והאכפתיות, האינטליגנציה הגבוהה והרגישות של בוורלי עצמה, אשר עוררה בה במשך כל ימי חייה את העניין לעסוק ברפואה ובריפוי חולים ופצועים. האסון בנרוודה 3 גיבש את החלטתה של בוורלי להיות רופאה.
לאחר שנרוודה 3 פונה מתושביו, בוורלי ופליסה התיישבו על קלדוס 2 (Caldos II), שם בוורלי העבירה את יתרת שנות נערותה, עד אשר גדלה, בגרה והחלה לימודיה באקדמיה של צי הכוכבים.
לאחר שסיימה את לימודיה, במקום הראשון של כיתתה בבית הספר לרפואה של אקדמיית צי הכוכבים, בוורלי נישאה ללוטננט ג'ק קראשר, אשר שירת תחת פיקודו של קפטן ז'אן-לוק פיקארד על ספינת החלל סטארגייזר (Stargazer). לבוורלי וג'ק נולד בן אחד, וסלי קראשר. היו להם נישואים מאושרים, עד אשר ג'ק נהרג בתאונה על סיפון הסטארגייזר, בשנת 2354, כאשר וסלי היה בן חמש. המוות של ג'ק היה טראומטי מאוד עבור בוורלי, ולקח לה מספר שנים להתאושש. יחד עם זאת, היא המשיכה את הקריירה שלה כרופאה והמשיכה לשמש אמא לוסלי.
תיאור הדמות > עלילות "הדור הבא"

כאשר ד"ר קראשר התמנתה לתפקיד קצינת הרפואה הראשית של האנטרפרייז, וסלי בן ה-15 התלווה אל אמו על הסיפון, עד אשר עזב לטובת לימודים באקדמיה של צי הכוכבים. על סיפון ספינת החלל, ד"ר קראשר היא חברה טובה של כל הצוות הבכיר. היא משחקת איתם פוקר כל שבוע, וגם מפעילה קבוצת תיאטרון חובבים על סיפון הספינה, ומפגינה מיומנויות של משחק ובימוי. בוורלי היא גם רקדנית מוכשרת, שזכתה בגביעים על הופעותיה בעבר. היא מסרבת לחשוף את החלק הזה של הרקע שלה, שכן היא לא רוצה להיות מוכרת בכינוי שדבק בה בעברה - "הרופאה המרקדת". באופן היוצא דופן עבור קריירה של קציני רפואה, קראשר השלימה בהצלחה תוכנית הכשרת מפקדים של צי הכוכבים, ולעיתים, לקחה על עצמה משמרות כקצין-תורן על גשר הפיקוד של האנטרפרייז. במהלך התקרית עם לור והבורג העריקים, היא נשארה לפקד על האנטרפרייז, ובמהלך זמן זה נלחמה בספינת הבורג.
ד"ר קראשר וקפטן פיקארד הכירו זו את זה עוד כשג'ק קראשר היה בין החיים, שכן פיקארד וג'ק היו חברים קרובים. בתחילה הסדרה, פיקארד וד"ר קראשר נפגשים לראשונה, לאחר שלא נפגשו או שוחחו מאז מותו של ג'ק. הפרק "Encounter At Farpoint", פרק הפיילוט של "מסע בין כוכבים: הדור הבא", הוא הפעם הראשונה בה פיקארד ווסלי נפגשים פנים אל פנים.
ככל שהסדרה התקדמה, כך המשיכה או החיבה שבין קראשר ופיקארד נעשתה ברורה יותר, אם כי הן קראשר והן פיקארד מנסים להסתיר את רגשותיהם, לא רוצים להודות שזה מה שהם מרגישים, למרות שכל אחד מהם, בהזדמנויות שונות, שוחח על כך עם חברי צוות אחרים (בעיקר עם ויליאם רייקר ודיאנה טרוי). השניים מתקרבים זה לזה במהלכה של הסדרה, החל מפרק העונה הראשונה "The Naked Now". בסופו של דבר, מערכת היחסים שלהם מתקדמת בצורה ניכרת בפרק "Attached", בו השניים מחוברים זה לזה בצורה טלפתית, מה שמוביל לגילוי רגשות רומנטיים עמוקים שהם חולקים האחד עם השני. בסופו של פרק זה, נרמז רמז להמשך מערכת היחסים הרומנטית בין השניים, כאשר בוורלי מסמיקה, ואומרת לפיקארד: "אולי אנחנו צריכים לפחד", ברומזה כי היא עדיין לא מוכנה לעשות את הצעד הבא ביחסים ביניהם.
עם זאת, כעבור מספר בודד של פרקים, בפרק "Sub Rosa", אנו רואים כי הן בוורלי והן פיקארד לא מסוגלים להשתחרר מהרגשות האלו, והם מוצאים עצמו בנקודת ההתחלה, מנסים להעמיד פנים כי רגשותיהם האמיתיים לא קיימים, וכי אין להם בעיה להיות "רק ידידים" אחד עם השני.
בפרק הכפול החותם את הסדרה "All Good Things...", אנו מגלים כי בעתיד אפשרי-אלטרנטיבי, ד"ר קראשר וקפטן פיקארד התחתנו והתגרשו, וכי גם בחלוף כל כך הרבה שנים - נראה שעדיין יש להם רגשות זה לזה. מעט מידע ניתן על נסיבות הנישואין או הפרידה שלהם. בהווה, במהלך הפרק, השניים מתחתנים. עם זאת, אירועי ציר זמן זה (הן בהווה והן בעתיד) נהרסים, כאשר פיקארד משנה את העבר.
תיאור הדמות > אחרי "הדור הבא"

בארבעת סרטי הקולנוע, בהם מככבים צוות שחקני "מסע בין כוכבים: הדור הבא", נמשך הפלירט בין ד"ר קראשר לבין קפטן פיקארד, למרות שזה לא ברור מאליו כפי שהיה בפרקים קודמים בסדרה, ובוודאי שזה לא היה חלק מאף אחד מקווי העלילה המשמעותיים של אף אחד מהסרטים. הרגע היחיד הראוי לציון, שבו קורה משהו בין שתי דמויות אלו, התרחש בסצנה שנמחקה מהסרט "מסע בין כוכבים: נמסיס".
לאחר העברתה למטה הרפואה של צי הכוכבים, קראשר ופיקארד ממשיכים לנהל שיחות אינטימיות באמצעי תקשורת שונים. קראשר מספרת לו על תפקידה החדש, והם מנסים להישאר אפלטוניים לאורך כל השיחה  עד אשר בסופו של דבר בוורלי אומרת: "אני אשמור את הריקוד האחרון בשבילך", משפט שיש לו משמעות פרטית בין השניים, רמז כי לבוורלי עדיין יש רגשות כלפיו והיא לא וויתרה על מערכת יחסים רומנטית בין שניהם.
במהלך שנות ה-80 של המאה ה-24 ניתקה קראשר קשר עם החבורה, לאחר שגילתה שהיא בהריון מפיקארד. היא ילדה את בנה, לו קראה ג'ק קראשר, כשמו של בעלה המנוח. השניים הפכו ללוחמי צדק הפועלים מחוץ לחוק. קראשר סיפרה לבנה מי הוא אביו, אך מעולם לא סיפרה על כך לפיקארד מתוך חשש שהקישור בין פיקארד לבנה יהפוך את ג'ק למטרה לאויביו של פיקארד. בשנת 2401 התחברה מחדש לחבורה, כשמשני צורה החלו לרדוף את בנה. חלק זה של חייה, המתואר בעונה השלישית והאחרונה של מסע בין כוכבים: פיקארד, מסתיים עם העלתה בדרגה לאדמירל ומינוייה לראש זרוע הרפואה של צי הכוכבים.
תיאור הדמות > בספרים

עלילותיהם של קראשר ופיקארד נמשכות גם לאחר סיום סדרת הטלוויזיה וארבעת סרטי הקולנוע - בסדרת ספרי כיס, בהם מערכת היחסים הרומנטית בין השניים נמשכת לאורך שנים, עד לנקודה של נישואים והולדת ילדים.
הערות שוליים

↑  Sexual Generations: Star Trek: The Next Generation and Gender (University of Illinois Press, 1999).
1 2 3  Adam Schrager, The Finest Crew in the Fleet: The Next Generation Cast On Screen and Off. New York: Wolf Valley Books (1997): 126
↑  "Conundrum", Star Trek: The Next Generation, directed Les Landau. Paramount Pictures, released 15 February 1992 (DVD Release 2002).
| מסע בין כוכבים: הדור הבא |
| --- | --- | --- |
| יוצר הסדרה | ג'ין רודנברי |  |
| שחקנים ראשיים | פטריק סטיוארט • ג'ונתן פרייקס • לוואר ברטון • מייקל דורן • גייטס מק'פאדן • מרינה סירטיס • ברנט ספיינר • ויל ויטון • דניס קרוסבי • דיאנה מולדואר |  |
| דמויות ראשיות | ז'אן-לוק פיקארד • ויליאם רייקר • ג'ורדי לה פורג' • וורף • בוורלי קראשר • דיאנה טרוי • דאטה • וסלי קראשר • טאשה יאר • קתרין פולאסקי |  |
| דמויות משנה | מיילס או'בריאן • רג'ינלד בארקלי • גאורון • גאינן • רו לארן • סארק • סילה • זפרם קוקרן • קיו • קיילאס • תומאס רייקר |  |
| גזעי חייזרים | אל-אוריאנים • אנדרואיד • באג'ורנים • בטאזואיד • בורג • וולקנים • פרנגי • קיו • קרדאסים • קלינגונים • רומולאנים |  |
| מושגים | אנטרפרייז-D • אנטרפרייז-E • הולודק • וייזור • טרנספורטר • מאקי • מנוע עיוות • משכפל • מתרגם אוניברסלי • פדרציית הכוכבים המאוחדת • הצו העליון • צי הכוכבים • הקרב בוולף 359 • רביע גלקטי • סוגיות מוסריות |  |
| סרטי הקולנוע | דורות • המפגש • המרד • נמסיס |  |
| פרקים בולטים | Encounter at Farpoint • The Big Goodbye • Pen Pals • Q Who • Yesterday's Enterprise • The Best of Both Worlds • Redemption • Darmok • The Outcast • The Inner Light • All Good Things... |  |
| ראו גם | זיכיון מסע בין כוכבים • מסע בין כוכבים: פיקארד • אימזדי |  |
ד"ר בוורלי קראשר; מתוך פרק הבכורה של "מסע בין כוכבים: הדור הבא", 1987.
ד"ר בוורלי קראשר; מתוך הסצנה האחרונה של הסדרה "מסע בין כוכבים: הדור הבא", 1994.
בטי סמית

| --- | --- |

 לידה:  15 בדצמבר 1896 ברוקלין, ארצות הברית 
 פטירה:  17 בינואר 1972 (בגיל 75) שלטון, ארצות הברית 
 שם לידה:  Elisabeth Lillian Wehner 
 מדינה:  ארצות הברית 
 שם עט:  Betty Smith 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מישיגן 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 יצירות בולטות:  אילן גדל בברוקלין 
 פרסים והוקרה:  פרס הופווד 
 
בטי סמית (באנגלית: Betty Smith;‏ 15 בדצמבר 1896 – 17 בינואר 1972) הייתה סופרת אמריקאית.