stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ברנט בארי
קריירה

בצעירותו שיחק בארי כדורסל במסגרת "בית ספר תיכון דה לה סייל" מקונקורד שבקליפורניה, ומאוחר יותר הצטרף לקבוצתה של אוניברסיטת המדינה של אורגון, במדיה שיחק במשך כל ארבע שנות הלימוד שלו באוניברסיטה. בעונה הראשונה שלו בקבוצה מיעט בארי לקבל דקות משחק, אך בשנים הבאות ביסס את מעמדו כאחד משחקניה המובילים. בעונתו האחרונה בליגת המכללות הוא העמיד ממוצעים של 21 נקודות, 6 ריבאונדים ו-4 אסיסטים, ונבחר לחמישיית המצטיינים הראשונה של התאחדות ה"פאסיפיק-10" במסגרתה שיחקה נבחרת האוניברסיטה.
בארי נבחר במקום ה-15 בדראפט ה-NBA ב-1995 על ידי קבוצת דנוור נאגטס, אך הועבר מיד לאחר הדראפט ללוס אנג'לס קליפרס. בארי הפגין יכולת מרשימה בעונתו הראשונה בקליפרס. הוא העמיד ממוצעים של 10.1 נקודות ו-2.9 אסיסטים למשחק, ובין היתר קלע 123 שלשות - שיא כמות השלשות לרוקי באותו זמן. בארי גם זכה בתחרות ההטבעות של ה-NBA שהתקיימה במסגרת "סוף-שבוע האולסטאר", ונבחר לחמישיית הרוקיז השנייה של העונה.
בעונת 1996/1997 העפיל בארי עם הקליפרס לראשונה למשחקי הפלייאוף. הוא קלע 11.7 נקודות בממוצע בפלייאוף, אך קבוצתו הודחה כבר בסיבוב הראשון, לאחר הפסד ליוטה ג'אז בשלושה משחקים. שלושת משחקים אלו היו ההופעות היחיד של בארי בפלייאוף בתקופתו בקליפרס. בעונה שלאחר מכן, בפברואר 1998, הוא הועבר לקבוצת מיאמי היט. בארי מיעט לקבל דקות משחק במדי מיאמי ושותף ב-17 משחקים בלבד עד לסיום העונה.
בפתיחת עונת 1998/1999, שקוצרה בשל שביתת ארגון השחקנים בליגה, חתם בארי בשיקגו בולס. על אף שסבל מפציעה במהלך אותה עונה, הוא פתח בחמישיית קבוצתו ב-30 מתוך 37 משחקיו, והשיג ממוצעים של 11.1 נקודות ו-3.1 אסיסטים למשחק. בארי לא הצליח למלא בהצלחה את מקומו של מייקל ג'ורדן שפרש מהקבוצה לפני אותה עונה, ושיקגו העבירה אותו לקבוצת סיאטל סופרסוניקס באוגוסט 1999, בעסקה במסגרתה עברו הרסי הוקינס וג'יימס קוטון לשיקגו.
בשתי העונות הראשונות שלו בסיאטל סופרסוניקס שימש בארי בעיקר כמחליפו של גארי פייטון. עם זאת, מאוחר יותר הוא החל לשחק יותר בעמדת הרכז, ולעיתים אף שיחק כסמול פורוורד בהתאם לצורכי קבוצתו. עונת 2001/2002 הייתה הטובה ביותר בתקופתו של בארי בסיאטל - הוא פתח בחמישייה בכל 81 משחקיו, והשיג ממוצעים של 14.4 נקודות, 5.4 ריבאונדים ו-5.3 אסיסטים למשחק. גם בשתי העונות הבאות המשיך בארי להוות שחקן חמישייה קבוע וקלע בממוצעי נקודות דו-ספרתיים. אף על פי כן, הוא העפיל עם סיאטל פעמיים בלבד לפלייאוף במשך חמש עונותיו בה, ולא הצליח לעבור את הסיבוב הראשון.
לפני עונת 2004/2005 חתם בארי בהעברה חופשית בקבוצת סן אנטוניו ספרס, במדיה שימש בעיקר שחקן מחליף. בארי היה חשוב במיוחד עבור סן אנטוניו במשחקי הפלייאוף של אותה עונה - לאחר שהקבוצה הפסידה לדנוור נאגטס את המשחק הפותח של סדרת הסיבוב הראשון, קודם בארי לחמישיית הקבוצה הראשית, וסייע לה לעבור את דנבר. בהמשך אותו פלייאוף זכה בארי עם סן אנטוניו באליפות הראשונה בקריירה שלו, לאחר ניצחון על דטרויט פיסטונס בסדרת הגמר.
עונת 2006/2007 היוותה שיפור אישי גדול מבחינתו של בארי - הוא הפך לחלק חשוב בסן אנטוניו ופתח ב-28 ממשחקי הקבוצה, והעמיד ממוצעים של 8.5 נקודות ו-2.1 ריבאונדים למשחק. בסיום אותה עונה הוא היה שותף לזכייה נוספת של סן אנטוניו באליפות, לאחר ניצחון על קליבלנד קאבלירס. ביולי 2008 הועבר בארי לקבוצת יוסטון רוקטס, אך לאחר שמיעט לקבל בה דקות משחק, שוחרר ממנה באוקטובר 2009 וכעבור זמן קצר הודיע על פרישה מכדורסל.
בונקר הקרב על בריטניה

| --- | --- |

אולם המעקב בבונקר. בחלקה העליון של מפת השולחן מופיעה מפת דרום מזרח אנגליה, ומתחתיה מפת תעלת למאנש וצפון צרפת. על הקיר מוצג מצבן של הטייסות בגזרות השונות של להק 11
 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון צבאי, בונקר 
 כתובת:  RAF Uxbridge 
 מיקום:  הילינגדון 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – אוגוסט 1939
 תאריך פתיחה רשמי:  אוגוסט 1939 
 קואורדינטות:  51°32′28″N 0°27′55″W﻿ / ﻿51.5412°N 0.465278°W﻿ / 51.5412; -0.465278
 אתר רשמי
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקסבונקר הקרב על בריטניה(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקסבונקר הקרב על בריטניה(למפת רובע הילינגדון רגילה) בונקר הקרב על בריטניה(למפת רובע הילינגדון מוגדלת) בונקר הקרב על בריטניה
 
בונקר הקרב על בריטניה (באנגלית: Battle of Britain Bunker) היה חדר מבצעים תת-קרקעי בשטחו של בסיס של חיל האוויר המלכותי בלונדון. הוא שימש את החיל לניהול ההגנה האווירית על דרום-מזרח בריטניה במהלך מלחמת העולם השנייה, לרבות במהלך הקרב על בריטניה. כיום משמש הבונקר כאתר מורשת ומוזיאון.
תולדות הבונקר > הקמת הבונקר

הבונקר הוקם בשנים 1938–1939, במסגרת הכנותיה של בריטניה למלחמה המתקרבת באירופה. הוא הוקם על ידי קבלן אזרחי, אך בתנאי סודיות, בתחומי בסיס חיל האוויר המלכותי אוקסברידג' (Uxbridge) ברובע הילינגדון שבמערב לונדון. בבסיס זה שכנה מפקדת להק 11 של פיקוד מטוסי הקרב, שהיה אחראי על ההגנה האווירית של דרום-מזרח בריטניה, לרבות מטרופולין לונדון. חדר המבצעים של הלהק (למעשה צירוף של חדרים בעלי תפקידים שונים) נמצא במבנה מעל פני הקרקע והוא הועתק אל הבונקר, שהפך למבצעי ב-25 באוגוסט 1939 - ימים מעטים לפני פרוץ המלחמה.
המפלס התחתון של הבונקר נמצא בעומק של 18 מטרים מתחת לפני הקרקע. קירותיו ותקרתו נבנו מבטון בעובי של כמטר, ועל התקרה נערמה שכבת אדמה בעובי של כתשעה מטרים. אמצעים אלו הפכו את הבונקר לחסין מפני השמדה על ידי אמצעי לחימה בני אותה תקופה.
פיר כניסה אלכסוני ובו 70 מדרגות הוביל אל הבונקר. דרך הפיר הועברה גם צנרת החשמל, המים, הביוב והטלפון של הבונקר. מערכת אוורור (המתפקדת עד היום) סיפקה לבונקר אוויר מסונן.
תולדות הבונקר > פעולת הבונקר

חדר המבצעים התת-קרקעי של להק 11 ואלו של הלהקים המרחביים המקבילים לו - 10, 12 ו-13 (שניבנו לפי הדגם שהציב) היוו חוליה במערך דאודינג - מערכת ההגנה האווירית של בריטניה (על שמו של מפקד פיקוד הקרב של חיל האוויר המלכותי) שהוקמה לקראת המלחמה. היא קישרה בין פיקוד הקרב, ארבעת הלהקים, מפקדות הגזרות שלהם וטייסות מטוסי הקרב הכפופות להם, שירותי המודיעין, רשת תחנות המכ"ם, חיל התצפיתנים, מערך תותחי הנ"מ ומערך בלוני המחסום. בהתאם למידע שהועבר אליהם היו קציני המבצעים שבחדרי המבצעים מעבירים פקודות פעולה לטייסות שתחת פיקודם. לפקודת להק 11 סרו טייסות קרב, אשר הוצבו ב-18 שדות תעופה, שאורגנו במסגרת שמונה גזרות (Sectors).
בחדר המבצעים שבבונקר הוצג מידע שוטף שהתקבל באמצעות הטלפון מפיקוד הקרב, מהטייסות ומיתר החוליות שבמערך דאודינג. המידע הוצג בבונקר באמצעות עזרים שונים: באולם העיקוב (Plotting Room) הוצגה מפת שולחן של שטח האחריות של הלהק, ומיקום מטוסי האויב והמטוסים הבריטים הוצג על גביה באמצעות קוביות עץ ועליהן שלטים ממוספרים, שהוזזו על גבי השולחן לפי הצורך. על גבי הקירות הוצג מצבן של הטייסות השונות של הלהק ("בכוננות", "אויב זוהה", "קיבלה פקודה לנחות" וכדומה) באמצעות מחוונים של אורות צבעוניים. אמצעי תצוגה אחרים שימשו להצגת מצב מזג האוויר בגזרות האחריות השונות של הלהק.
תולדות הבונקר > מלחמת העולם השנייה

קציני להק 11 פיקדו מהבונקר על הפעולות להגנת שמי בריטניה. במהלך הפינוי מדנקרק במאי וראשית יוני 1940 פיקד הלהק על פעולת טייסות הקרב שנשלחו להגן על החיילים המתפנים משם לבריטניה.
באפריל 1940 נתמנה סגן מרשל אוויר קית' פארק למפקד הלהק. הוא פיתח את תורת הלחימה שהפעילו קציני הבקרה של הלהק מהבונקר ואשר הביאה לניצחונם בקרב על בריטניה. במהלך הקרב תקף חיל האוויר הגרמני מטרות בבריטניה במשך 16 שבועות רצופים, במטרה להחליש את חיל האוויר המלכותי ולהכין את הקרקע לפלישה קרקעית של גרמניה לאי הבריטי (מבצע ארי-הים). הגרמנים תקפו בין השאר תחנות מכ"ם של בריטניה ובסיסים של חיל האוויר המלכותי ולאחר מכן עברו לתקוף את מטרופולין לונדון. קציני הבקרה בבונקר פיקדו על הגנת שמי דרום-מזרח בריטניה בתקופה זו, שהייתה העמוסה ביותר בתולדות הבונקר. בספטמבר 1940 ניטשה המערכה האווירית האינטנסיבית ביותר בין הבריטים לגרמנים התוקפים. היא הגיעה לשיאה ב-15 בספטמבר 1940. באותו יום נמצאו בפעולה בעת ובעונה אחת כל הטייסות שעמדו תחת פיקוד להק 11. ביום זה הפיל חיל האוויר המלכותי 56 מטוסים גרמנים תוקפים במחיר 26 מטוסים משלו. בשל הצלחה בריטית זו השעה אדולף היטלר את התוכנית לפלוש לבריטניה. תאריך זה כונה מאוחר יותר "יום הקרב על בריטניה". במהלך הקרב על בריטניה הפיל חיל האוויר המלכותי 1,733 מטוסי אויב. יותר משני שלישים מהם הופלו על ידי מטוסי להק 11. בעקבות אחד מביקוריו בבונקר במהלך המערכה טבע ראש ממשלת בריטניה וינסטון צ'רצ'יל את אמרתו הנודעת מעולם לא חבו רבים כל כך הרבה כל כך למעטים כל כך.
לאחר הקרב על בריטניה התמודדו אנשי מפקדת להק 11 מהבונקר עם הבליץ - מסע ההפצצות הגרמני על ערי בריטניה ועל לונדון בפרט, אשר נמשך עד לחודש מאי 1941. בדצמבר 1940 הוחלף קית' פארק בפיקוד על הלהק. בתקופה זו הוכנסו שינויים ושיפורים בעזרי השליטה שבחדר המבצעים של הבונקר.
לאחר הבליץ עברו קציני להק 11 בהדרגה לפיקוח על פעולות אוויריות בשמי אירופה הכבושה, לרבות חיפוי על הפשיטה על דייפ באוגוסט 1942 ופעולות ליווי של מפציצי בעלות הברית בדרכם להפצצת מטרות ביבשת. ביוני 1944 פיקדו קציני הלהק מהבונקר על פעולת מטוסי הקרב לחיפוי על נחיתת בעלות הברית בצרפת.
תולדות הבונקר > לאחר המלחמה

הבונקר הוסיף לשמש את להק 11 לאחר המלחמה ועד לשנת 1958, עת עזב פיקוד הקרב של חיל האוויר המלכותי את בסיס אוקסברידג'. במהלך תקופה זו שימש חדר המבצעים בבונקר לעיקוב אחרי מטוסים בשנותיה הראשונות של המלחמה הקרה. ב-1958 הסיר הלורד דאודינג, מפקד פיקוד מטוסי הקרב לשעבר, את הלוט מעל אנדרטה שהוצבה בקרבת הבונקר והנציחה את התפקיד שמילא במהלך הקרב על בריטניה.
מ-1958 ועד 1975 שימש הבונקר את מפקדת הקשר של חיל האוויר המלכותי למרחב דרום-מזרח אנגליה.
שימור הבונקר

בשנת 1975 התקבלה החלטה לשמר את הבונקר כאתר מורשת צבאי, והוא נפתח גם לביקורים של הקהל הרחב. מראה אולם העיקוב בבונקר לרבות העזרים שבו והמידע המוצג בהם שוחזר למראהו ב-15 בספטמבר 1940. אחד מקציני בסיס אוקסברידג' קיבל על עצמו גם את תפקיד שימור ושיחזור הבונקר, והוא המשיך בכך כעובד אזרחי לאחר פרישתו מחיל האוויר המלכותי, בעזרתם של אוצרים מקצועיים ומתנדבים. במסגרת זאת נאסף בבונקר גם אוסף של כ-6,000 פריטים מימי הקרב על בריטניה, לרבות מדים, כלי נשק, תצלומים ומסמכים. חלק מהם מוצגים בתוכו במסגרת מוזיאון הממוקם בחללים שליד אולם העיקוב. בבונקר גם מוקרנים סרטים ומושמעות הקלטות קוליות מהפעילות בו בימי הקרב על בריטניה.
מאז סגירת בסיס אוקסברידג' בשנת 2010 נמסר ניהולו של הבונקר לידי סגל בסיס חיל האוויר המלכותי נורתהולט הסמוך.
תרשים המתאר את פעולת מערכת דאודינג. בחלקו העליון נראה צילום של אולם העיקוב בבונקר
שיחזור של אמצעי התצוגה על גבי מפת השולחן באולם העיקוב
הכניסה לבונקר, שלידה מוצב העתק של מטוס ספיטפייר
בניין כיכר קודרין

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  revenue house, סימן נוף 
 כתובת:  כיכר קודרין 
 מיקום:  פרסננסקי ראיון 
 מדינה:  רוסיה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1954
 תאריך פתיחה רשמי:  1954 
 אדריכל:  מיכאיל פוסוחין, Ashot Mndoyants 
 מידות
 קומות:  22 
 קואורדינטות:  55°45′32″N 37°34′50″E﻿ / ﻿55.758888888889°N 37.580555555556°E﻿ / 55.758888888889; 37.580555555556
  (למפת מוסקבה מוגדלת) בניין כיכר קודרין(למפת מוסקבה רגילה) בניין כיכר קודרין he
 
בניין כיכר קודרין (ברוסית: Дом на Кудринской площади)
הוא בניין רב קומות, שהוקם במוסקבה בשנים 1948–1954, אחד משבעת גורדי השחקים של סטלין שנבנו. פרויקט הבניין בוצע על ידי אדריכלי בית המלאכה הראשי מספר 9 של מכון "מוספירויקט", מיכאיל פוסוקין ואשוט מדויאנץ ומ. וולחונסקי. בספרות ההיסטורית משתמשים לעיתים קרובות במונח "גורד שחקים שעל המרד". השם קשור לשם הקודם של כיכר קודרין (ככר המרד). גורד השחקים נבדל על ידי פתרונות ייחודיים לבנייה למגורים סובייטים: נוכחות של חניון תת-קרקעי, תא לעגלות תינוקות בקומת הקרקע ומכשירי מטבח מודרניים.
גלריה

בול דואר ברית המועצות ובו הכתובת "פרויקט רב קומות בכיכר המרד"
מראה גורד השחקים מדרום. שנת 1971
פסל על הסטילובט, 2015
כוכב בראש המגדל, 2015
כיכר קודרין. שנת 2016
נוף לכיכר קודרין. שנת 2015
רב קומות על ככר המרד. שנת 2006
מבט לגורדי השחקים של מוסקבה. שנת 2014
בסלון של עמירן

| --- | --- |

לוגו התוכנית
 סוגה:  תוכנית אירוח
 יוצרים:  ישראל כהן, עמירן דביר, דיויד שפירו
 כותבים:  עמירן דביר
 בימוי:  דיויד שפירו
 מנחים:  עמירן דביר
 משתתפים:  ננסי ברנדס, אריק סיני, יאיר מיכאל, דודו פישר, ישראל גוטסדינר, ליאור אשכנזי, יובל שם טוב, הראל מויאל, רון שובל, יוני רועה, רגב הוד, אבי סינואני, סגיב כהן, דורון ביטון, ליאור פרחי, לידור יוספי, טל שגב, אורן בן אבי, עדי לאון, דודי בר דוד, צפריר יפרח, דן שפירא, יוסי גיספן, ג'וש שגיא, עדן מאירי, חיים צינוביץ', אסף אשתר, סאבלימינל, אלקנה מרציאנו, תובל שפיר, אלון דה לוקו, שמואל, הראל טל, דוד לוסקי, אברומי וינברג, מוטי וייס, ירון בר
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית (מתורגם לשפות: אנגלית וצרפתית)
 מספר עונות:  4
 מספר פרקים:  36
 הפקה
 מפיק:  ישראל כהן (עונה 1) דקל פלד (עונה 2) יהודה אהרוני (עונה 3)
 מפיקים בפועל:  יוסי ויצמן, שמואל וינגרטן
 חברת הפקה:  ארגון הידברות
 הפצה:  הידברות דיגיטל
 עורכים:  דיויד שפירו
 אתר צילומים:  גבעת שמואל
 צלמים:  אבנר בן גיאת דיויד שפירו שמואל לוגסי (עונה 1) אסף וונדרמן (עונה 1) אילן פרוכטר (עונה 1) דיני גרובייס (עונה 3)
 טכניקת צילום:  מערך מרובה מצלמות
 בעלי תפקידים נוספים:  יעקב סלם (מנהל אמנותי וטכני), ברק דגני (הנפשה), מוטי הלר (מאייר), גיל פרידמן, ניר אביעם, יעקב גרינשטיין, עמית לנה, יהב שמש (הקלטה), מישה ניקיטין (עריכת קול)
 אורך פרק:  כ-30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 97
 רשת שידור בישראל:  HOT • ‏yes • סלקום tv • פרטנר tv • ‏STINGTV • ‏ NEXT TV • FreeTV • ‏ צופיה • ‏ אתר הידברות • יוטיוב •  פייסבוק •  המסך המפוצל הישראלי • smart tv (בעבר) • ‏ IZEE TV (בעבר) • ‏ IsraTV (בעבר)
 פורמט (תמונה):  16:9
 פורמט (קול):  סטריאו
 תקופת שידור מקורית:  9 באוגוסט 2020 – 11 בנובמבר 2023
 קישורים חיצוניים
 hidabroot.org
 דף התוכנית ב-IMDb
בסלון של עמירן היא תוכנית אירוח מוזיקלית ישראלית, המשודרת בערוץ הידברות (ערוץ 97) בהנחייתו של עמירן דביר. התוכנית עלתה לראשונה לשידור באוגוסט 2020 והסתיימה בנובמבר 2022.
את התוכנית הפיקו ישראל כהן, דקל פלד ויהודה אהרוני וביים דיויד שפירו בשיטת מערך מרובה מצלמות.
ב-5 בנובמבר 2023, עקב מלחמת חרבות ברזל, עלתה עונת ספיישל קצרה בשם "שרים בסלון עם עמירן".
התוכנית משודרת בערוץ הידברות (yes, HOT, פרטנר tv, סלקום tv), ערוץ צופיה, אתר הידברות ובדף הפייסבוק וערוץ היוטיוב של הידברות.
פרקים > עונה 1 (2020)

| מספר הפרק | שם הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל |
| --- | --- | --- |
| 1 | ננסי ברנדס | 9 באוג׳ 2020 |
| 2 | אריק סיני (& יאיר מיכאל) | 14 באוג׳ 2020 |
| 3 | דודו פישר | 21 באוג׳ 2020 |
| 4 | ישראל גוטסדינר | 28 באוג׳ 2020 |
| 5 | ליאור אשכנזי | 4 בספט׳ 2020 |
| 6 | יובל שם טוב | 11 בספט׳ 2020 |
פרקים > עונה 2 (2021)

| מספר הפרק | שם הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל |
| --- | --- | --- |
| 1 | הראל מויאל | 5 באפר׳ 2021 |
| 2 | רון שובל | 11 באפר׳ 2021 |
| 3 | יוני רועה | 18 באפר׳ 2021 |
| 4 | רגב הוד | 23 במאי 2021 |
| 5 | אבי סינואני | 30 במאי 2021 |
| 6 | סגיב כהן | 6 ביוני 2021 |
| 7 | דורון ביטון | 20 ביוני 2021 |
| 8 | ליאור פרחי | 25 ביולי 2021 |
| 9 | לידור יוספי | 1 באוג׳ 2021 |
| 10 | טל שגב | 8 באוג׳ 2021 |
| 11 | אורן בן אבי | 15 באוג׳ 2021 |
| 12 | תובל שפיר |  |
פרקים > עונה 3 (2022)

| מספר הפרק | שם הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל |
| --- | --- | --- |
| 1 | עדי לאון | 19 באפר׳ 2022 |
| 2 | דודי בר דוד | 7 ביוני 2022 |
| 3 | צפריר יפרח (ZAFRIR) | 14 ביוני 2022 |
| 4 | דן שפירא | 21 ביוני 2022 |
| 5 | יוסי גיספן | 28 ביוני 2022 |
| 6 | ג'וש שגיא | 5 ביולי 2022 |
| 7 | עדן מאירי | 12 ביולי 2022 |
| 8 | חיים צינוביץ' | 19 ביולי 2022 |
| 9 | אסף אשתר | 26 ביולי 2022 |
| 10 | סאבלימינל | 30 באוגוסט 2022 |
| 11 | אלקנה מרציאנו | 8 בנובמבר 2022 |
| 12 | אלון דה לוקו |  |
פרקים > ספיישל "שרים בסלון" (2023)

| מספר הפרק | שם הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל |
| --- | --- | --- |
| 1 | שמואל | 5 בנובמבר 2023 |
| 2 | הראל טל | 6 בנובמבר 2023 |
| 3 | דוד לוסקי | 7 בנובמבר 2023 |
| 4 | אברומי וינברג | 8 בנובמבר 2023 |
| 5 | מוטי וייס | 9 בנובמבר 2023 |
| 6 | ירון בר | 11 בנובמבר 2023 |
בניין וולוורת'

| --- | --- |
בניין וולוורת' ב-1913
בניין וולוורת' ב-1913
 הבניין הגבוה בעולם בתקופה:  1913 - 1930
 בניין קודם:  מגדל חברת הביטוח מטרופוליטן לייף
 בניין הבא:  וול סטריט 40
 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים 
 כתובת:  ברודוויי 233, מנהטן
 מיקום:  טרייבקה 
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1910 – 1 ביולי 1912
 תאריך פתיחה רשמי:  24 באפריל 1913 
 אדריכל:  קאס גילברט
 סגנון אדריכלי:  התחייה הגותית 
 מידות
 גובה:  241.4 (עד גג המבנה) מטר
 קומות:  57
 קואורדינטות:  40°42′44″N 74°00′29″W﻿ / ﻿40.71222°N 74.00806°W﻿ / 40.71222; -74.00806
  (למפת ניו יורק מוגדלת) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזיבניין וולוורת'(למפת ניו יורק רגילה) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזיבניין וולוורת'(למפת מנהטן רגילה) בניין וולוורת'(למפת מנהטן מוגדלת) בניין וולוורת'
 
בניין וולוורת' (באנגלית: Woolworth Building) הוא גורד שחקים הממוקם ברחוב ברודוויי 233, מנהטן, ניו יורק, ארצות הברית. הבניין, שתוכנן על ידי האדריכל קאס גילברט, מתנשא לגובה של 241.4 מטרים והוא בעל 57 קומות. בזכות כך, החזיק בתואר "הבניין הגבוה ביותר בעולם" בין השנים 1930-1913, עד השלמת בנייתו של וול סטריט 40, וכיום, יותר ממאה שנה מאז הושלמה בנייתו, הוא אחד מ-100 המבנים הגבוהים בארצות הברית ואחד מ-50 המבנים הגבוהים בעיר ניו יורק.
אדריכלות

בשנת 1910, החל פרנק וולוורת' ליזום את הקמת המבנה, שישמש כבניין ההנהלה החדש עבור החברה שבבעלותו. לשם כך שכר באותה שנה את האדריכל קאס גילברט. הבניין תוכנן בסגנון נאו-גותי ודמה למגדל של קתדרלה ואף כונה בטקס הפתיחה - "קתדרלת המסחר". במקור, הבניין תוכנן להיות בגובה 130 מטרים ובן 20 קומות. לאחר השלמת התכנון הוגבה ל-241.4 מטרים והוא בעל 57 קומות. עלות הבנייה הכוללת הייתה 13.5 מיליון דולר אמריקאי ומימונו הושג בשיתוף של פרנק וולוורת' עם Irving National Exchange Bank Woolworth. אולם, במאי 1914, רכש פרנק את כל מניות הבנק בשותפות והפך לבעלים היחיד של הבניין. עם פתיחתו, ב-24 באפריל 1913, הכיל הבניין 60 קומות ומעל 5,000 חלונות ונטל את התואר "הבניין הגבוה ביותר בעולם" ממגדל חברת הביטוח מטרופוליטן לייף.
בזכות הדמיון של המגדל לקתדרלות הגותיות האירופאיות, הקנה לו הכומר סמואל פרקס קדמן (Samuel Parkes Cadman) את השם "קתדרלת המסחר" ואף שם זה הוזכר בספר שיצא לאור בשנת 1916. הוא נשאר הבניין הגבוה ביותר בעולם במשך 17 שנה, עד השלמתו של בניין וול סטריט 40 בשנת 1930. בנוסף, קומת התצפית בקומה ה-57 של הבניין משכה אליה תיירים עד שנת 1941.
מצב נוכחי

במשך 85 שנים היה הבניין בבעלות חברת וולוורת' (אחר כך הפכה להיות קבוצת ונאטור). בשנת 1998 נמכר הבניין לקבוצת ויטקוף עבור סכום של 155 מיליון דולרים.
באירועי ה-11 בספטמבר שפגעו במגדלי התאומים הסמוכים, נפגע גם הבניין, והיה מנותק מחשמל וטלפון במשך מספר שבועות, אולם הנזקים למבנה היו מועטים ביותר.
בתרבות

בניין לינקולן בממפיס, טנסי, שנבנה בשנת 1924, הוא העתק מדויק מוקטן ביחס של 1:3 של בניין וולוורת'.
בסרט יום בניו יורק, שיצא בשנת 1949, מוזכר הבניין כאחד המקומות בו צ'יפ רוצה לבקר בזכות העובדה שהבניין היה הגבוה ביותר בעולם בעברו.
בסדרת הטלוויזיה בטי המכוערת, שיצאה בשנת 2006, הבניין מוצג כמטה חברת Meade Publications.
בסרט חיות הפלא והיכן למצוא אותן, משנת 2016, הבניין משמש כמטה קונגרס הקסמים של ארצות הברית.
גלריה

בניין וולוורת' כפי שצולם בשנת 2006
ראש המגדל
חלק מלובי הכניסה
מבעד לעננים כפי שצולם בשנת 1928
ראו גם

גורדי שחקים בניו יורק
גורדי שחקים מוקדמים
רחוב ספרוס 8
הערות שוליים

↑  בניין וולוורת' באתר Emporis
↑  בניין וולוורת' באתר SkyscraperPage
↑  בניין וולוורת' באתר Structurae
↑  New York City Landmarks Preservation Commission; Postal, Matthew A. (ed. and text); Dolkart, Andrew S. (text). (2009) Guide to New York City Landmarks (4th ed.) New York:John Wiley and Sons. ISBN 978-0-470-28963-1, p. 25.
↑  "Study for Woolworth Building, New York". World Digital Library. 1910-12-10. Retrieved 2013-07-25.
↑  Sutton, Philip. "The Woolworth Building: The Cathedral of Commerce". Blogs. New York Public Library. Retrieved 25 July 2013.
↑  Soll, Lindsay (October 17, 2008). "The Deep Dive: Made in NYC". Entertainment Weekly. Retrieved January 21, 2010.
↑  2=http://www.ew.com/article/2015/11/06/fantastic-beasts-secrets
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007291438805171  GND: 7627213-8  LCCN: sh96009156  SNAC: w6n05x6g  VIAF: 197062985   WorldCat (עם VIAF): 197062985 
בניין וולוורת' בבנייה כפי שצולם ב-2 בפברואר 1912
בן הנדלר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בנובמבר 1977 (בן 46) חדרה, ישראל
 מוקד פעילות:  תל אביב, ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1997
 סוגה:  רוק, אלקטרוני, היפ הופ
 כלי נגינה:  גיטרה בס
 חברת תקליטים:  Raw Tapes, נענע דיסק
 
בן (בנו) הנדלר (נולד ב-1 בנובמבר 1977) הוא מפיק מוזיקלי, מעבד, טכנאי מיקסים ונגן בס ישראלי.
דיסקוגרפיה

טרמפולינה (עם תומר יוסף, יצא דרך היי פידלטי ב-2009).
Game Over (יצא דרך Raw Tapes ב-2012).
Beat Heaven (יצא דרך Raw Tapes ב-2015).
הערות שוליים

↑  נענע דיסק - NaNa Disc (2012-03-29), תומר יוסף - אל תטוסי // Tomer Yosef - Don't Fly Away, נבדק ב-2017-12-31
↑  Balkan Beat Box (2013-08-05), HERMETICO - Balkan Beat Box [official audio], נבדק ב-2017-12-31
↑  MOOMA - המוסיקה של ישראל, באתר mooma.mako.co.il
↑  אסף נבו, ‏טרמפולינה מציגים: "שירי מחאה לרחבת הריקודים", באתר ‏מאקו‏, 25 בספטמבר 2009
↑  ליהיא גלמן רם, רישומי פחם: מופע מחווה למאיר אריאל, באתר mynet‏ ראשון, 16 בינואר 2020
↑  מחווה לאהוד בנאי: ככה צריך להיראות ערב מחווה, באתר הארץ, 30 באוקטובר 2009
↑   בן שלו, "באטרינג טריו" היא אחת מלהקות האינדי האהובות בארץ, אז למה הרדיו מתעלם, באתר הארץ, 21 בדצמבר 2016
↑  נועה הרשקוביץ‏, אלבום הבכורה של LBT: המוזיקה הכי עצמאית, מיוחדת וקסומה שיצאה כאן לאחרונה, באתר וואלה, 17 בפברואר 2015
↑  "דאב על הירח". אינדינגב 2015. 2015-08-24. אורכב מ-המקור ב-2018-02-19. נבדק ב-2017-12-31.
↑  מופע פתיחה חגיגי: מה אומרות עינייך? - פסטיבל ישראל, באתר פסטיבל ישראל, ‏באפריל 2016
↑  מירו - בוקר טוב שמש, באתר ‏מאקו‏, 18 בדצמבר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 1d93d09b-01ba-4267-9faa-c54ed4a1928b
בוס (משחקי וידאו)

בוס הוא דמות במשחקי וידאו המקשה על השחקן הרבה יותר מאויבים אחרים, לרוב באמצעות גרימת נזק קשה יותר, תוך שכמות החיים שלה רבה יותר משל שאר הדמויות.
ברוב משחקי הווידאו בוס היא דמות שחזקה הרבה יותר משאר הדמויות הממוחשבות במשחק, אם כי גם היא ממוחשבת. בניגוד לשאר הדמויות, דמות הבוס אמורה להווה אתגר הרבה יותר משמעותי עבור השחקן, שכן היא תנאי להתקדמות השחקן לשלב הבא, או לקבלת תגמול, באופן שבוחן ומביא לידי ביטוי את כמות הידע והכישורים שצבר.
הבוס יכול להיות בוס חוזר ונשנה כל פעם מחדש, למשל דוקטור אגמן, או דמות שמופיעה פעם אחת בלבד בסוף המשחק, כמו הדרקון ממיינקראפט.
בוסים נפוצים במשחקי יריות, משחקי הרפתקה, ובסוגים רבים אחרים.
מאפייני הבוס

לרוב, בוס היא דמות שעושה יותר נזק לשחקן, וכמות החיים שלה רבה יותר משל שאר הדמויות הרגילות איתם השחקן ייפגש רבות במהלך מסעו. ברוב המשחקים בוסים הם דמויות שהרבה יותר נדיר להיפגש ולהיתקל בהם, הבוסים לרוב נמצאים במקום ספציפי, או מזומנים על ידי משהו ספציפי, וכן הלאה. לבוסים יכולות להיות התקפות מיוחדות ושונות, כאלה שנותנים גיוון במשחק ולבוס. הבוס אף עלול לזמן דמויות רגילות שילחמו נגד השחקן, כשלבסוף הבוס עצמו ילחם בשחקן.
להרבה מהבוסים יש מוזיקות ייחודיות בזמן מלחמה בהם, וזה על מנת להעצים את החוויה של השחקן במהלך מלחמתו בבוס, ולתת לשחקן תחושה מיוחדת של חוויה שונה ומאתגרת.
סוגי בוסים

במשחקי וידאו, קיימים כמה סוגי בוסים שונים.
סוגי בוסים > מיני-בוס

מיני-בוס הוא בוס שמהווה לשחקן אתגר גדול יותר משאר הדמויות, אך עדיין אינו מספיק חזק ביחס לבוסים המרכזיים. מיני-בוס מתאפיין בכמות מעטה יותר של חיים מאשר בוס מרכזי, בכמות נזק פחותה יותר, בפחות יכולות, וכדומה. עם זאת, המיני-בוס עדיין אמור לתת קרב ראוי לשחקן, אך לא אמור להקשות עליו כמו הבוס המרכזי. לרוב, חלק מהמיני-בוס אלו פשוט גרסאות מחוזקות של דמויות אחרות. בוס זה לרוב יהיה באמצע שלב, וידרשו מהשחקן להביס אותו על מנת לעבור את השלב.
סוגי בוסים > בוס מיוחד

בוס מיוחד או בוס מרכזי הוא בוס שעושה כמות נזק רבה יותר משאר הדמויות וגם מהמיני-בוס, וגם כמות חיים רבה יותר. הבוס לרוב גדול יותר משאר הדמויות בגודלו הפיזי, ומאיים יותר. לבוס כמה סוגי מתקפות שהופכים את המלחמה בו ליותר מעניינת. חלק מהבוסים עלולים לזמן דמויות קטנות וחלשות ממנו כל כמה זמן במהלך המשחק, דבר ששומר על ערנותו של השחקן שצריך להיות מרוכז ביותר מרק מטרה אחת שנעה על המסך.
סוגי בוסים > בוס סופי

בוס סופי הוא בוס שלרוב משתמש בכל הידע והכישורים שצבר השחקן במהלך מסעו במשחק ומקבץ אותם לרגע זה על מנת להילחם בו, לבוס הסופי יש כמות מרשימה של חיים, והמתקפות השונות שלו משאירות את השחקן ערני במהלך כל זמן המלחמה בו. בוס סופי יכול להיות בוס שניתן להילחם בו רק פעם אחת במהלך כל המשחק, וכאשר השחקן מנצח אותו – המשחק מסתיים באופן סופי, כאשר הדברים שנותרו לשחקן לעשות אלו דברים צדדים. יכולים להיות כמה בוסים סופיים, אך הם בדרך כלל יופיעו בסוף שלב משמעותי במשחק ולא בתדירות גבוהה.
היסטוריה

קשה היה למצוא את המשמעות האמיתית מאחורי המילה בוס, אך נראה כי הפעם הראשונה בה השתמשו במושג בוס היה ב־Kotaku נראה כי המונח "בוס" מגיע מבוס של כנופיות פשע, מעבר לקרבי הבוסים במשחקי הווידאו, לקח הבוס תפקיד חשוב גם באמנויות מלחמה בסרטי הקולנוע של ברוס לי למשל הסרט הבוס הגדול (1971), בסרט לי נלחם עם כנופיית פושעים ואחר שמביס את כולה הוא מתייצב נגד הבוס הגדול שהיה המנהיג שלהם. בסרט משחק המוות (1972) נלחם לי בבוס אחר בכל קומה במבנה פגודה, מה שמאוחר יותר הנחיל השראה רבה לקרבות בוס מסוג בוס אחר בוס במשחקי אמנויות לחימה, תומך נוסף לעניין הבוס היה משחק התפקידים השולחני מבוכים ודרקונים (1974) שבהם במסע צינוק טיפוסי יהיה אויב חזק אחד שמתפקד כבוס על מיניונים (דמויות חלשות) איתם יתמודדו שחקנים, באותו מובן כמו בוס פשע, דבר זה היווה השראה לקרבות בוס מסוג אחר במשחקי וידאו.
לאחר כל הצעדים הראשונים של הסרטים והמשחקים שהשתמשו במונח בוס, ההתפתחות של המושג בוס שמשמש כדמות חזקה שלרוב אחראית על כנופיה מתחתיה הנוטע לעשות דברים רעים התפתח בצורה מהירה. המונח הגיע למשחקי מחשב, סרטי קולנוע, משחקי קופסה ועוד.
הערות שוליים

↑  academickids, מאפייני בוס
↑  tvtropes, מוזיקה במשחקי וידאו
↑  tvtropes, מיני בוס
↑  tvtropes, בוס קלאסי
↑  tvtropes, בוס סופי
↑  The Guardian, Bruce Lee, UFC and why the martial arts star is a video game hero
↑  The Gurdian, Why Do We Call The Hardest Video Game Enemies 'Bosses,' Anyway?