stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Intention (שיר של אינטליג'נט מיוזיק פרוג'קט)
באירוויזיון

המהדורה ה-66 של האירוויזיון התקיימה בטורינו, איטליה והורכבה משני חצאי גמר ב-10 במאי וב-12 במאי 2022, ומגמר ב-14 במאי 2022. על פי כללי האירוויזיון, כל מדינה משתתפת, למעט המדינה המארחת וחמש המדינות הגדולות (גרמניה, צרפת, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), נדרשת להיות אחת מעשר המדינות שיעפילו מאחד משני חצאי הגמר לגמר. ב-25 בינואר 2022 נקבע בהגרלת חצאי הגמר כי בולגריה תופיע בחלק הראשון של חצי הגמר הראשון.
לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2022, סדר השירים לחצי הגמר הוחלט על ידי מפיקי התוכניות ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. בולגריה אמורה להופיע שביעית, לאחר אוקראינה ולפני הולנד. ב-10 במאי 2022 ביצעה אינטליג'נט מיוזיק פרוג'קט את "Intention" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2022. הלהקה נכשלה בניסיון להעפיל לגמר התחרות, שהתקיים ב-14 במאי. לאחר התחרות התברר כי מיקומה בחצי הגמר היה 16 עם 29 נקודות.
הערות שוליים

↑  Feliks, Natalie (2022-01-04). ""I'm never in the safety zone" – Intelligent Music Project's "Intention" talks about the struggles of getting through life". Wiwibloggs (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-02-16.
↑  Senkishev, Georgi (2021-11-25). "🇧🇬 Bulgaria: Intelligent Music Project to Turin for Eurovision 2022". Eurovoix (באנגלית בריטית).
↑  Intelligent Music Project - Intention - Bulgaria 🇧🇬 - Official Music Video - Eurovision 2022, eurovision.tv (האתר הרשמי של האירוויזיון) (באנגלית)
↑  "Turin, Italy, to host the 66th Eurovision Song Contest in May 2022 🇮🇹". Eurovision.tv. EBU. 8 באוקטובר 2021. ארכיון מ-9 באוקטובר 2021. נבדק ב-10 באוקטובר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Rules–Eurovision Song Contest". Eurovision.tv. EBU. ארכיון מ-8 באפריל 2020. נבדק ב-10 באוקטובר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Eurovision 2022: Which Semi-Final is your country performing in? 🇮🇹". Eurovision.tv. EBU. 2022-01-25. נבדק ב-2022-01-25.
↑  Eurovision Song Contest 2022 Semi-Final running orders revealed!, Eurovision.tv, ‏2022-03-29 (באנגלית בריטית)
↑  Charlotte Jensen, Eurovision 2022: Semi-final 1 result – these are the lucky qualifiers, ‏10th May 2022
FEM (ערוץ טלוויזיה)

| --- | --- |

 פרטי הערוץ
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 תאריך השקה:  3 בספטמבר 2007
 בעלות:  האחים וורנר דיסקברי (אנ')
 אזור קליטה:  נורווגיה
 שיטת שידור:  בכבלים (אנלוגי, DVB-C), בלוויין (אנלוגי, DVB-S2, DVB-S)
 https://www.dplay.no/kanaler/fem
FEM (מתייחס ל"נשית" וכן ל"חמש" בנורווגית) הוא ערוץ טלוויזיה המשודר בנורווגיה מהממלכה המאוחדת. הערוץ נמצא בבעלות האחים וורנר דיסקברי (אנ'). הערוץ מתמקד בקהל הנשים הצעירות.
הערוץ משודר מלונדון והערוץ התאום שלו הוא TVNorge, כחלק מקבוצת התקשורת Discovery Communications Nordic.
נתח שוק

בשנת 2020 צפו בערוץ 1.9% מהצופים בנורווגיה.
תוכניות המשודרות בערוץ

צעירים חסרי מנוח
צעיר ב-10 שנים
פשוט נהדרת
אהבה גדולה
מכושפות
ניקוי מטאטא
בידור הערב
הדוקטורים
גראם נורטון
הלוחשת לרוחות
אני חולם על ג'יני
קייט פלוס 8
קימורה: החיים במסלול פאב
Wildfire
מגע של מלאכים
אחיות או לא להיות
ראו גם

Vox
TV3
TV6
הערות שוליים

↑  Market shares Norweigian TV channels, media norway
CMYK

ארבעת צבעי היסוד של CMYK
העיגולים מייצגים CMYK, ואילו אזורי החפיפה הם RGB
בקרה של מיקום צבעי היסוד CMYK של דפוס אופסט, על דף
CMYK (ראשי תיבות באנגלית של Cyan (ציאן), Magenta (מג'נטה), Yellow (צהוב) ו-Key, מפתח - בדרך כלל שחור) היא רביעיית צבעי יסוד, שנמצאת בשימוש נפוץ בדפוס ביתי ותעשייתי.
בשיטת CMYK מערבבים את ארבעת סוגי הדיו ביחסים שונים על מנת ליצור מגוון רחב של צבעים. הצבע מונח על משטח אחיד, בדרך כלל נייר לבן. בניגוד לצבעים אחרים, כגון צבעי שמן, שכבת הדיו היא דקה יחסית ולכן הצבע המתקבל מושפע מגוון המשטח שהדיו מונחת עליו. באופן הפוך לפעולת צג, שבו הדלקת פיקסל אדום, ירוק או כחול מוסיפה אור, כך שבהדלקת כל הצבעים יראה הצופה אור לבן; בדפוס CMYK ככל שמגדילים את כמויות הדיו השונות, הצבע על ההדפס בולע עוד ועוד אור ומפחית מהאור שמוחזר לעין הצופה, עד שמתקבל צבע שחור.
מדפסות הזרקת דיו ביתיות מכילות דיו מארבעת הצבעים האלו, והמידע על הצבע מועבר מהמחשב אל המדפסת בשיטת CMYK: עבור כל פיקסל מועברים ארבעה ערכים - אחד לכל סוג דיו.
את אותו מרחב צבע ניתן ליצור על ידי שימוש בציאן, במג'נטה ובצהוב בלבד, שהרי שילוב של שלושתם מפיק צבע שחור. יש כמה סיבות להוספת הצבע השחור כצבע רביעי:
תאורטית אומנם ניתן ליצור שחור או אפור על ידי ערבוב יחסים מתאימים של שלושת הצבעים, אך מעשית שינויים קלים בגוונים בגלל אפיצויות ייצור גורמים לקבלת גוון שאינו שחור ממש אלא כהה מאוד עם נטייה לצבע מסוים, והדבר גורם לתוצאה שאינה משביעת רצון. הוספת הדיו השחורה מאפשרת קבלת גוון מדויק יותר של שחור או אפור.
הדפסת צבע שחור על ידי הנחת שלוש שכבות של דיו צבעונית זו על גבי זו עלולה לגרום לנייר להתעוות מעודף לחות, ולדיו לזלוג ולפגוע ברזולוציה.
חוסר דיוק מכני בהנחת הדיו עלול לגרום להופעת דפנות צבעוניות בקצותיו של אלמנט מודפס שחור. בעיה זו חריפה במיוחד בהדפסת טקסט ברזולוציה גבוהה.
עלות הפקת הצבען השחור זולה יותר משל שאר הצבענים. חומר מודפס מכיל פרטים רבים בצבעי שחור או אפור, במיוחד טקסט כתוב, ושימוש במחסנית הצבע השחור מונע בזבוז של דיו יקרה.
ראו גם

ייצוג צבע במחשב
צבע יסוד
הדפסת צבע
דפוס אופסט
צבע ספוט
Common Lisp

| --- | --- |

 פרדיגמות:  פונקציונלי, פרוצדורלי, השתקפותי, מטא, גנרי
 תאריך השקה:  1984 
 מתכנן:  סקוט פאלמן, ריצ'ארד פ. גבריאל, דייוויד מון 
 מפתח:  ANSI X3J13 committee
 טיפוסיות:  חזקה, דינמית
 מימושים:  Allegro CL, ABCL, CLISP, Clozure CL, CMUCL, ECL, GCL, LispWorks, Scieneer CL, SBCL, Symbolics Common Lisp
 הושפעה על ידי:  Lisp, Lisp Machine Lisp, Maclisp, Scheme, Interlisp
 השפיעה על:  Clojure, Dylan, Emacs Lisp, EuLisp, ISLISP, Julia, Moose, R, SKILL, SubL
 סיומת:  .lisp, .lsp, .l, .cl, .fasl
 common-lisp.net
 
Common Lisp (בראשי תיבות: CL) היא ניב של שפת התכנות Lisp, שפורסמה לראשונה ב־1984 ועברה תקינה על ידי ANSI בשנת 1994 ופורסמה שוב כ־ANSI Common Lisp.
היסטוריה

Common Lisp פותחה להיות ניב מתוקנן וטוב יותר של MacLisp. בתחילת שנות ה־80 כבר היו מספר קבוצות שעבדו על יורשים מגוונים ל־MacLisp כגון Lisp Machine Lisp, Spice Lisp, NIL ו־S-1 Lisp. מטרתה המרכזית של Common Lisp הייתה לאחד, לתקנן ולהרחיב את התכונות של כל אחד מהניבים האלה בשפה אחת. Common Lisp כשלעצמה אינה יישום של Lisp אלא אפיון בלבד. קיימים מגוון יישומים ל־Common Lisp, ביניהם יישומים קנייניים, חינמיים ובקוד פתוח.
מאפיינים

Common Lisp היא שפה רב־תכליתית שמשלבת מספר פרדיגמות כגון תכנות פרוצדורלי, פונקציונלי, ומונחה־עצמים. מהיותה שפה דינמית, היא מאפשרת פיתוח איטרטיבי והדרגתי נוח יותר שנעשה תוך כדי זמן הריצה של התוכנה מבלי להפריע לה.
השפה מאפשרת ביאור טיפוסים והמרתם עבור שלבי אופטימיזציה מתקדמים בזמן הפיתוח כדי לאפשר למהדר לחולל קוד יעיל יותר בביצועים. בנוסף ניתן להצהיר בעבור כל פונקציה או מרכיב בקוד בנפרד באיזה רמה של תאימות טיפוסית רוצים להשתמש כדי למנוע אי־התאמה בין טיפוסים שונים.
אפיון השפה כולל את CLOS (שם מלא: Common Lisp Object System) מערכת מובנת לתמיכה בתכנות מונחה־עצמים שתומכת במולטי־מתודות, למעשה הן פונקציות שזיהוי התאימות בינן לבין טיפוסיות הפרמטרים נעשה באופן דינמי בזמן ריצה. תכונה שמאפשרת למתודות לא להשתייך לאף טיפוס מלכתחילה ולהישאר סטטיות בהתאם לפרדיגמת הפונקציונליות של השפה Lisp.
Common Lisp היא שפת שניתנת להרחבה בעזרת קוד מאקרו סטנדרטי של Lisp המצוי בכל ניביה, או בעזרת reader macro שמנתח ומפרשן קלט של מחרוזת תווים לקוד ריצה, תכונה המאפשרת למשתמש ליצור תחביר מותאם אישית עם חוקיות חדשה לשפה בכל עת.
Common Lisp תומכת בתאימות לאחור עד רמה מסוימת עבור MacLisp ו־Lisp המקורית של ג'ון מקארתי, וזה מאפשר לשפה לתמוך בקוד Lisp מיושן מאמצע המאה ה־20.
תחביר > ביטויים סימבולים (Symbolic Expressions)

ביטויים סימבולים (באנגלית: Symbolic Expressions או בקיצור, S-Expression) הם ביטויים אשר נמצאים בתוך סוגריים, מכילים בד״כ הוראה בראש הרשימה, ואז את האופרנדים (האיברים המשתתפים). הביטוי עובר הערכה לאחר השלמת הרשימה.
לדוגמה : (3 2 5 +) יחבר את 5, 3, ו־2,  ויוערך ל־10.
ביטויים סימבולים יכולים להופיע באופן מקונן, כלומר, בתוך ביטויים סימבולים אחרים. לדוגמה,
(print (+ 5 2 3))
קוד זה יעריך את הביטוי האריתמטי (3 2 5 +) וידפיס את התוצאה באמצעות הפעולה המובנית print.  הפעולה print היא פעולה אונארית (כלומר, מקבלת פרמטר יחיד) אשר תדפיס את הביטוי שניתן לה בשורה חדשה. על מנת לכתוב טקסט ללא מעבר לשורה חדשה, ניתן להשתמש בפעולה write באותו האופן.
תחביר > פעולות חשבון

ארבע פעולות החשבון המרכזיות ב־Common Lisp, ובניבי Lisp בכלל, הם חיבור +, חיסור  -, כפל  *, וחילוק  /. אמנם פעולות חשבון בסיסיות אלה קיימות בכלל שפות התכנות, במשפחת Lisp צורת הכתיבה שלהם היא תחילית (דומה לכתיב פולני במתמטיקה) עם מספר אופרנדים (arity) מרובה (מספר האיברים המשתתפים בפעולה) בניגוד לכתיב המסורתי במתמטיקה לפיו סימני פעולה מסומנים תמיד באופן בינארי בין שני אופרנדים בלבד המשתתפים בפעולה. הכתיב התחילי משותף גם לפונקציות כשהאיברים בביטוי הם הפרמטרים בהתאמה. בפעולות מובנות רבות אין מגבלה למספר האופרנדים. הפעולות חיבור, חיסור, כפל, וחילוק אינן פעולות בינאריות ב־Lisp. לדוגמה, החישוב  2*3+7-6 נכתב ב־Lisp כך,
( - (+ (* 2 3) 7) 6 )
תחביר > פעולות השוואה

פעולות השוואה ב־Lisp, כמו במתמטיקה בדידה, ובמדעי המחשב בכלל, משוות בין שני ביטויים או יותר ומחזירות ערך בוליאני (אמת או שקר). אמת אם הביטוי מתקיים, ושקר אם הביטוי אינו מתקיים. באופן מקביל, בשפות תכנות רבות משתמשים בפעולת השוואה בינארית (בדרך כלל מסומנת כ־==) על מנת לבדוק האם שני ביטויים שווים זה לזה. מפני שהתחביר בניבי Lisp משתמש בכתיב תחילי, אז פעולת ההשוואה (כמו עם שאר הפעולות) ממוקמת תמיד בתחילת הביטוי ויודעת להתמודד מול מספר אופרנדים מרובה (האיברים המשתתפים בהשוואה יכולים גם הם להיות ביטויי השוואה מקוננים). על מנת לבצע השוואה ב־Common Lisp ניתן להשתמש (בין היתר) בפעולה = בעלת arity אינסופי, וכן בפעולה הבינארית eq. בין הפעולות הללו ישנם הבדלים אחרים, לדוגמה,
(= (+ 5 5) 10 (+ 2 8) (+ 3 7 ))
-> T
(eq 4 2)
-> NIL
תחביר > פעולות min ו־max

הפעולות max ו־min קולטות מספר בלתי מוגבל של ערכים, ופולטות את הערך הכי גדול או הכי קטן בהתאמה. לדוגמה, הביטוי (max 35 74 23 29 71) יפלוט 74. לעומת זאת (min 35 74 23 29 71) יפלוט 23.
תחביר > התניה

בקרת זרימה לפי תנאי נכתבת ב־Common Lisp בעזרת ההוראה if.
ניבי Lisp אחרים לעיתים תבוצע התניה באמצעות הוראת ה־cond (קיצור ל "condition").
מקומם של הפרמטרים בביטוי if מתארים את מבנה ההוראה,
(if (comparative-expression-either-true-or-false)
    (expression-to-be-evaluated-when-true)
    (expression-to-be-evaluated-when-false))
לדוגמה, קטע הקוד הבא ידפיס האם  6+4 שווה ל  3+7,
(if (eq (+ 3 7) (+ 6 4))
    (print "They are equal.")
    (print "They are not equal."))
תחביר > רשימות

אחד ממבני הנתונים הנפוצים והשימושיים ביותר הוא רשימה מקושרת - אוסף של ערכים. ב־Common Lisp, ובניבי Lisp נוספים, ניתן ליצור רשימה מקושרת בשתי דרכים עיקריות, באמצעות cons ובאמצעות list.
תחביר > רשימות > שימוש במילה השמורה cons

בשיטה זו, מגדירים את הרשימה המקושרת באופן רקורסיבי. cons קולט שני אופרנדים: הערך שבחוליה, והפניה לאיבר הבא. הרשימה נגמרת כאשר ההפניה לאיבר הבא היא NIL - כלום (השקול לערך הבוליאני false בשפות תכנות מסוימות).
דוגמה להגדרה של רשימה מקושרת בעלת איבר אחד,
(cons 5 nil)
רשימה בעלת שני איברים,
(cons 1 2)
או,
(cons 1 (cons 2 nil))
שתי הרשימות תכילנה (2 1) .

דוגמה להגדרת רשימה בעלת 6 איברים,
(cons 16 (cons 22 (cons 43 (cons 82 (cons 41 (cons 93 nil))))))
הרשימה תכיל (93 41 82 43 22 16).
תחביר > רשימות > שימוש במילה השמורה list

הדרך הקלה יותר ליצור רשימות מקושרות ב־Common Lisp ובניבי Lisp אחרים היא להשתמש בהוראת ה־list.
לדוגמה,
(list 75 21 43 'hello 'world  98)
תחביר > יצירת משתנים

ניתן ליצור משתנים ב־Common Lisp ב־3 דרכים,
באמצעות המאקרו set : דרך זו נחשבת למיושנת והייתה בשימוש נפוץ בגרסאות ישנות יותר של Lisp. דוגמה, (set (quote *foo*) 42). בדוגמה זו נוצר משתנה בשם *foo* שערכו 42. נעשה שימוש בהוראה quote על מנת ששם המשתנה, במקרה זה  *foo*, יחשב ל־symbol ולא יוערך. ניתן לכתוב גרש (') לפני הביטוי על מנת לקבל את אותה התוצאה (ניתן לבצע זאת ב־Common Lisp גם ללא קשר להגדרת משתנים). שם המשתנה מתחיל ונגמר בכוכבית כחלק ממוסכמת כתיבה בשפה, ואין חובה לבצע זאת.
באמצעות המאקרו setq  (קיצור ל־"set quote")  לדוגמה: (setq *foo* 42). גם בדוגמה זו, נוצר משתנה בשם *foo* שערכו 42.
באמצעות המאקרו setf : שיטה זו נחשבת לחדשנית יותר, משום שבנוסף ליכולותיהן של השיטות הקודמות. באמצעות setf ניתן לגשת ולשנות איברים ברשימה, לעומת set ו setq.
להלן השוואה בין הקוד הנדרש ליצירת רשימה זהה בשיטות השונות,
(set (quote foo) (list 1 2 3))    ;foo => (1 2 3)
(1 2 3)

(set 'foo '(1 2 3))   ;foo => (1 2 3) same function, simpler expression
(1 2 3)

(setq foo '(1 2 3))   ;foo => (1 2 3) similar function, different syntax
(1 2 3)

(setf foo '(1 2 3))   ;foo => (1 2 3) more capable function
(1 2 3)
תחביר > פונקציות

ב־Common Lisp הגדרת פונקציות נעשית באמצעות המילה השמורה defun (קיצור ל־"define function")
מבנה הגדרת פונקציה חדשה,
(defun name-of-function (parameters)
  "Optional documentation string."
  (body-expression))
דוגמה לפונקציית ריבוע (פרבולה) פשוטה. הפונקציה קולטת ערך ופולטת את הערך הריבועי שלו,
(defun f x
    (* x x))
דוגמה לפונקציה רקורסיבית אשר סוכמת את המספרים הטבעיים מ־0 עד למספר הטבעי הנתון. 

כלומר, עבור הפרמטר  n נֵעשָה החישוב   {1+2+3\cdots +n}. או בכתיב סכימה מסורתי,  \textstyle \sum _{k=0}^{N}\displaystyle .
(defun summation(n)
    (if (eq n 0)
        0
        (+ (summation (- n 1)) n)))
על אותו עיקרון, יישום לאלגוריתם נאיבי לפעולת העצרת שקולט מספרים טבעיים בלבד,
(defun recursive-factorial(n)
    (if (eq n 0) 
        1
        (* (recursive-factorial (- n 1)) n)))
וכן פונקציה רקורסיבית אשר מצטמצמת (היות שגם היא ביטוי) למספר הגדול ביותר ברשימה הנקלטת אליה,
(defun recursive-maximum (item lst)
    (if (eq lst nil)
        item
        (recursive-maximum (max (car lst) item) (cdr lst))))
רשימה מקושרת באופן חד־סטרי.
FG42

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מודל כלי ירי 
 נגזרות:  מקלע M60
 תכנון:  1941–1942
 מדינה מייצרת:  גרמניה הנאצית (1935–1945) גרמניה הנאצית
 יצרן:  ריינמטאל, קרייגהוף 
 מעצב:  Louis Stange 
 תקופת השימוש:  1942–1945 (כ־3 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה, מלחמות יוגוסלביה 
 יחידות שיוצרו:  כ-6,000
 מידע טכני
 קליבר:   \ 7.92\times 57mm
 פעולה:  גז, בריח מסתובב
 הזנה:  מחסנית חיצונית של 10\20 כדורים
 כוונות:  כוונת ברזל
 אורך כולל:  94.5 סנטימטר
 אורך קנה:  50 סנטימטר
 משקל ריק:  4.2 ק"ג
 קצב אש:  900
 מהירות לוע:  740 מטר לשנייה
 טווח אפקטיבי:  600 מטר
 
ה-FG42 (בשמו המלא: Fallschirmjägergewehr 42; בגרמנית "רובה צנחנים") היה רובה אוטומטי שיוצר על ידי גרמניה הנאצית במהלך מלחמת העולם השנייה, לשימוש ועל פי צורכי כוחות הפאלשירמייגר (צנחנים) הגרמניים.
הנשק נודע בכוח האש שלו, במשקלו הקל ובצורתו הקטנה מה-Kar98k הסטנדרטי. ה-FG42 נחשב לאחד מהרובים המתקדמים במלחמת העולם השנייה, מאחר ששילב בין כוח האש של מקלע קל עם הדיוק של רובה בריחי. למרות זאת, הוא אומץ רק על ידי כוחות הצנחנים הגרמנים, והופיע בשלבי המלחמה האחרונים, כך שתרומתו הייתה קטנה יחסית.
פיתוח

הצורך לפיתוח נשק קל סטנדרטי לכוחות הפלשירמיאגר הגרמניים נולד לאחר כישלון הצניחות המבצעיות במהלך הקרב על כרתים במאי 1941. במהלך הקרב הכוחות צנחו עם אקדחים ורימונים בלבד, בעוד שרובים, תת-מקלעים ומקלעים הוצנחו בחבילות נפרדות – שיטה זו הייתה בעייתית, שכן צנחנים רבים נאלצו להשיב באש כנגד עמדות בריטיות לפני שהצליחו לחבור לכלי הנשק שלהם.
כחלק מהפקת הלקחים מהצניחה בכרתים, הלופטוואפה ומשרד התעופה גיבשו רשימת דרישות לנשק החדש. אלו כללו מצב אש סלקטיבי (ירי בודד ואוטומטי), במשקל דומה ל-Kar98k, באורך שלא יעלה על 100 ס"מ, עם מחסנית בעלת 10 או 20 כדורים, בעל רומה רימונים וכמו כן שיתאים לקליבר 56 X ‏7.92 מ"מ (מאוזר). הלופטאוופה ביקש למעשה נשק קל דומה ל-Kar98k הבריחי, אך עם תוספת של ירי אוטומטי על בסיס מחסנית – בכך הנשק החדש ישמש נק"ל סדיר לכוחות עם אש מדויקת אך גם יחליף את הצורך בתת-מקלעים ומקלעים קלים. אגף החימוש של הצבא (HWaA) היה עסוק בפיתוחים אחרים לכן צוות מהנדסים בלופטוואפה לקח על עצמו את פיתוח הנשק בהוראתו של מפקד הלופטוואפה הרמן גרינג – למרות התנגדותו של היטלר.
מספר אבות טיפוס השתתפו במכרז ולבסוף באמצע 1942 נבחר הדגם של חברת ריינמטל-בורסיג שקיבל את הכינוי "Gerät 450" ("מכשיר 450") או "דגם A". לאחר מספר חודשי פיתוח ותיקונים לעיצוב הנשק, לקראת סוף 1942 הוא אושר וקיבל את השם FG 42 ("רובה צנחנים 42" – על שם שנת כניסתו לשירות). בתחילת 1943 הוזמנו 50 כלי נשק מריינמטל-בורסיג להמשך ניסויי שטח, לאחר מספר התאמות אחרונות – כולל שינוי המתכת ממנה יוצר הנשק למנגן – הוזמנו 3,000 נשקי FG 42 ראשונים שיועדו לחיילים בחזית. בספטמבר 1943 נעשה שימוש מבצעי ראשון ב-FG 42 במהלך פשיטת גראן סאסו בו כוחות אס אס ופלשירמיאגר שחררו את בניטו מוסוליני ממעצרו בהרי האפנינים, המבצע הוכתר בהצלחה למרות שלא התפתח קרב ולא נורתה ירייה אחת.
פעולה

ה-FG24 הוא רובה חצי אוטומטי/ אוטומטי בקליבר 7.92X57 מ"מ בעל פעולת בריח מסתובב. בניגוד ל-G41 שבו הדרישה בייצור הייתה שלא יהיה בעל חורים מכל סוג שהוא בקנה ולכן פעל בעזרת כוסית גזים, ה-FG42 היה בעל בוכנת גזים מתחת לקנה. הרובה ירה ממכנס סגור בירי חצי אוטומטי וממכנס פתוח בירי אוטומטי. לרובה אין פטיש שנוקר ובמקום המחלק מוחזק על ידי ההדק ומשוחרר בעת הירי, זז קדימה ונוקר בעזרת נוקר שקבוע בו. לרובה היה כידון קוץ שקבוע אליו ודומה לכידון של ה-MAS36 הצרפתי וגם כידון. סכין הישרדות בעל הכינוי SG42 שהייתה בעלת אולר מובנה.
ל-FG42 היה בית בליעה גדול במקצת מגודל התרמיל עצמו כך שבעת הירי התרמיל מתרחב ואוטם את בית הבליעה בצורה מיטבית.
תמונות

צנחן גרמני עם ה-FG42 דגם C צרפת 1944
קצינים גרמנים בוחנים את ה-FG42
צנחנן גרמני במהלך פשיטת גראן סאסו
הערות שוליים

↑  ה-FG42 המשיך לשרת במספרים מצומצים עד אמצע שנות ה-70 של המאה ה-20 בידי כוחות צפון וייטנאם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1035322609 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמצעי לחימה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
CMOS

מימוש מהפך, שער NOT, בטכנולוגיית CMOS
CMOS (ראשי תיבות של Complementary Metal Oxide Semiconductor) היא הטכנולוגיה העיקרית כיום לייצור של מעגל משולב. בסיס הטכנולוגיה מורכב משני טרנזיסטורים, NMOS ו-PMOS שהם טרנזיסטורי MOSFET עם תעלה מסוג P ומסוג N המיוצרים גב אל גב ויחדיו יוצרים שער לוגי. רכיבי ה-CMOS נפוצים היום למעשה בכל המעגלים המשולבים הנמצאים כיום בכל התקן אלקטרוני בהם מיקרו-מעבדים, מיקרו-בקרים ומעגלים דיגיטליים ואנלוגיים אחרים, FPGA,‏ VLSI,‏ ASIC,‏ SRAM ועוד.
ה-CMOS היא הטכנולוגיה העיקרית מבין כמה טכנולוגיות שימושיות אחרות, כגון טרנזיסטורים ביפולריים עליה מבוססת טכנולוגיית ה-Bi-CMOS וטכנולוגיית הגליום ארסניד (GaAs), המשמשת בעיקר ליישומים בהם נדרשים קצבי שעון מהירים במיוחד – עשרות גיגה-הרץ ומעלה.
CMOS (אנ') הוא לעיתים הכינוי לחיישן האור במצלמות דיגיטליות, וכן אמצעי לזיהוי וכימות תגובות (ביולוגיות, כימיות וכיוצא בזה) עם אור.
תכונות בסיסיות

צריכת זרם סטטית מזערית – אין צורך בזרימה במערכת CMOS כדי לשמור על ערך לוגי קבוע.
צריכת זרם דינמית – צריכת הזרם הדינמית תלויה בריבוע מתח העבודה, בקיבול השער (גאומטריה) ובתדר. לכן בתכנון מעבדים בהם מנסים להעלות את תדר העבודה מעדיפים מתח הפעלה נמוך ככל הניתן. ניתן להשיג מתח זה בהתאמה בגאומטריה עדינה יותר, ובה גם הקיבול יותר קטן.
התנגדות יציאה נמוכה (על פי הגאומטריה של הרכיב), מה שיקרב את מתח היצירה למתחי האספקה או יגדיל את זרם היציאה האפשרי.
רגישות גבוהה למתחי יתר – רגישות זו נמנעת ברוב הרכיבים המודרניים על ידי מנגנוני הגנה פנימיים.
רגישות נמוכה לרעש – על ידי דרישה שאותות הכניסה יעברו סִפים מסוימים (כולל היסטרזיס בהרבה מקרים) ועל ידי מרווח אותות היציאה הגדול.
החיסרון העיקרי הוא מהירות העבודה נמוכה יחסית לטכנולוגיות המתחרות כגון טרנזיסטור ביפולרי המשמשות ליישומים מהירים במיוחד, אף על פי שתודות להקטנת ממדי השער לתחום הננו, ניתן להגיע לקצבים גבוהים, במיוחד במעבדים של מחשבים אישיים, של כמה גיגה הרְצים.
מבנה

העיקרון מאחורי CMOS המאפשר מימוש שערים לוגיים הוא השימוש בשני טרנזיסטורים מסוג MOSFET, האחד עם תעלה מסוג P והשני עם תעלה מסוג N, היוצרים יחדיו נתיבים לזרימת הזרם לכיוון המוצא מספק המתח או מהאדמה. כאשר הנתיב למוצא נובע מספק המתח, המעגל נקרא מושך למעלה ונמצא במצב דלוק (ON) וכאשר המוצא מחובר לאדמה הוא נקרא מושך למטה או במצב כבוי (OFF).
שער לוגי מסוג NAND ממבט על
Jonas Brothers

Jonas Brothers (בעברית: האחים ג'ונאס) הוא אלבום האולפן השני ואלבום הבכורה הבינלאומי שהוציאו האחים ג'ונאס ואלבומם הראשון שיצא תחת חברת הוליווד רקורדס. האלבום יצא לאור ב-7 באוגוסט 2007.
סינגלים

"Year 3000": השיר היה סינגל הבכורה מתוך אלבום הבכורה של הלהקה, It's About Time. הסינגל יצא לאור שוב על ידי הוליווד רקורדס ב-12 במרץ 2007. השיר הגיע למקום ה-31 במצעד הבילבורד הוט 100 ומכר כ-1,050,000 עותקים.
"Hold On": הסינגל השני הרשמי מהאלבום שיצא לאור ב-22 במאי 2007.
"S.O.S": הסינגל השלישי מהאלבום שיצא לאור ב-3 באוגוסט 2007. זה היה הסינגל המצליח ביותר מהאלבום, שהגיע למקום 19 בבילבורד הוט 100. זה היה הסינגל הראשון שלהם שהופיע במצעד בקנדה, גרמניה, אירלנד, איטליה ובריטניה.
"When You Look Me in the Eyes": הסינגל האחרון מהאלבום, שיצא ב-28 בדצמבר והופק על ידי ג'ון פילדס. זו הייתה הקלטה מחודשת של הגרסה שהופיעה בתחילה באלבום הבכורה של ניק ג'ונאס. השיר הגיע למקום ה-25 בבילבורד הוט 100
שירים אחרים
"Kids of the Future" יצא לאור כסינגל לפסקול לסרט האנימציה לפגוש את הרובינסונים ונכלל מאוחר יותר באלבום הבכורה של האחים ג'ונאס.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | S.O.S  | 2:33 |
| 2. | Hold On  | 2:45 |
| 3. | Goodnight and Goodbye  | 2:31 |
| 4. | That's Just the Way We Roll  | 2:53 |
| 5. | Hello Beautiful  | 2:29 |
| 6. | Still in Love with You  | 3:10 |
| 7. | Australia  | 3:33 |
| 8. | Games  | 3:21 |
| 9. | When You Look Me in the Eyes  | 4:09 |
| 10. | Inseparable  | 2:50 |
| 11. | Just Friends  | 3:07 |
| 12. | Hollywood  | 2:49 |
| 13. | Year 3000  | 3:22 |
| 14. | Kids of the Future  | 3:20 |
| מהדורת Bonus Jonas> מס' | מהדורת Bonus Jonas> שם | מהדורת Bonus Jonas> משך | מהדורת Bonus Jonas>  | מהדורת Bonus Jonas>  | מהדורת Bonus Jonas>  | מהדורת Bonus Jonas>  | מהדורת Bonus Jonas>  | מהדורת Bonus Jonas>  | מהדורת Bonus Jonas>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15. | Take a Breath  | 3:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | We Got the Party (האנה מונטנה בהשתתפות האחים ג'ונאס)   | 3:36 |  |  |  |  |  |  |  |
| גרסה אירופאית> מס' | גרסה אירופאית> שם | גרסה אירופאית> משך | גרסה אירופאית>  | גרסה אירופאית>  | גרסה אירופאית>  | גרסה אירופאית>  | גרסה אירופאית>  | גרסה אירופאית>  | גרסה אירופאית>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13. | Take a Breath  | 3:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| שיר בונוס (בריטניה)> מס' | שיר בונוס (בריטניה)> שם | שיר בונוס (בריטניה)> משך | שיר בונוס (בריטניה)>  | שיר בונוס (בריטניה)>  | שיר בונוס (בריטניה)>  | שיר בונוס (בריטניה)>  | שיר בונוס (בריטניה)>  | שיר בונוס (בריטניה)>  | שיר בונוס (בריטניה)>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14. | Out of This World  | 3:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| בלעדי לוולמארט> מס' | בלעדי לוולמארט> שם | בלעדי לוולמארט> משך | בלעדי לוולמארט>  | בלעדי לוולמארט>  | בלעדי לוולמארט>  | בלעדי לוולמארט>  | בלעדי לוולמארט>  | בלעדי לוולמארט>  | בלעדי לוולמארט>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15. | Baby Bottle Pop Theme Song  | 1:31 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 14 |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 43 |
|  איטליה | מצעד האלבומים האיטלקי | 10 |
|  אירלנד | מצעד האלבומים האירי | 14 |
|  ארגנטינה | ארגנטינה הוט 100 | 1 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 5 |
|  ברזיל | טופ 100 ברזיל | 2 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 19 |
|  דנמרק | היטליסטן | 9 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 65 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 9 |
|  ונצואלה | רקורד ריפורט | 1 |
|  יוון | IFPI Greece | 21 |
|  מקסיקו | טופ 100 – מקסיקו | 3 |
|  נורווגיה | VG-lista | 20 |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 29 |
|  ספרד | PROMUSICAE | 5 |
|  סקוטלנד | מצעד האלבומים הסקוטי | 9 |
|  פולין | ZPAV | 12 |
|  פורטוגל | מצעד האלבומים הפורטוגזי (AFP) | 13 |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 32 |
|  צ'ילה | צ'ילה טופ 20 | 4 |
|  צרפת | SNEP | 16 |
|  קולומביה | נשיונל-רפורט | 5 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 10 |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 16 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 53 |
מיקומי שיא > מצעדים שנתיים

|   ‏‏‏  2007> מדינה |   ‏‏‏  2007> מצעד |   ‏‏‏  2007> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 134 |
|   ‏‏‏  2008> מדינה |   ‏‏‏  2008> מצעד |   ‏‏‏  2008> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 17 |
תארים

| מדינה | תואר | עותקים | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| אירלנד אירלנד (IRMA) | זהב | 7,500 |  |
| ארצות הברית ארצות הברית (RIAA) | פלטינה | 2,409,000 |  |
| ברזיל ברזיל (Pro-Música Brasil) | פלטינה | 60,000 |  |
| הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת (BPI) | זהב | 100,000 |  |
| מקסיקו מקסיקו (AMPROFON) | פלטינה | 100,000 |  |
| פולין פולין (ZPAV) | זהב | 10,000 |  |
| קנדה קנדה (Music Canada) | זהב | 50,000 |  |