יחסי יפן–סין
העת המודרנית

נשיא סין שי ג'ינפינג וראש ממשלת יפן לשעבר, שינזו אבה, נפגשו מספר פעמים במטרה לפתח מערכת יחסים לבבית, במיוחד הודות לעסקאות דו-צדדיות רבות, אך יציבות קשרים אלו תלויה על בלימה. לפי סין, המתיחות נובעת מהיעדר הכרה יפנית בעברה האלים במהלך מלחמת העולם השנייה, בעוד שיפן מאשימה את סין בהתרחבות צבא השחרור העממי ובפעולות התקפיות. הערות רוויזיוניסטיות מצד עובדי ציבור יפניים, ומחלוקות היסטוריות בנוגע לטבח ננקינג החריפו את המצב. מינויו של שינזו אבה לראש ממשלת יפן בשנת 2006 הביא לשיפור, וב-2010 פורסם דו"ח משותף שסיכם את ההסכמה בנוגע לזוועות מלחמת העולם השנייה. סין ויפן מצליחות לשפר את מערכת היחסים ביניהן. שתי המדינות הצהירו כי יפנו לפיתוח קשרים בריאים ויתמקדו ב"התחלה חדשה" ושיתוף פעולה בסחר עולמי, הפעילות הכלכלית באזור אסיה, הקמת מערכת תחבורה ימית ואווירית ענפה וחיזוק הקשרים במסגרת יוזמת החגורה והדרך. בשנת 2018 הצהירו שתי המדינות על מחויבות להעמיק את קשריהן ולחלוק קרקע משותפת במלחמת הסחר, עם הצהרת שינזו אבה כי "יחסי יפן–סין נעים בכיוון של שיפור משמעותי".
בתחילת העשור השני של המאה ה-21, היחסים הידרדרו מחדש בעקבות מגבלות יצוא שהטילה סין על יסודות נדירים. המחלוקות על איי סנקאקו הובילו להיתקלויות עוינות בים סין המזרחי, לרטוריקה חריפה ולמהומות אנטי-יפניות בסין.
ב-2010, סין עקפה את יפן והפכה לכלכלה השנייה בגודלה בעולם. תוך עשור התוצר הגולמי של סין גדל פי 4 מזה של יפן. בתחילת העשור השני של המאה ה-21, שיתוף הפעולה בין סין ויפן כמעט ועצר, בעקבות התגברות המתחים הפוליטיים. אולם הם השתפרו בעקבות מלחמת הסחר בין ארצות הברית לסין. השיפור יוחס ליחסים האישיים החזקים בין אבה לשי, ולמחלוקות הסחר של יפן עם ארצות הברית. אבה ייעץ לשי בנוגע למשא ומתן על סחר עם הנשיא דונלד טראמפ.
ב-2011, דובר משרד החוץ הסיני ביקר את ספר הלבן השנתי של ההגנה היפני על השימוש בתיאוריה של "איום סין". ב-2013, ב"ספר הלבן" שלה, יפן כינתה את הפעולות האחרונות של סין כ"לא תואמות לחוק הבין-לאומי".
החל מ-2019, קבוצת ההאקרים הממלכתית הסינית, מיירורפייס, החלה במתקפות סייבר על מוסדות ממשלתיים ביפן, על פי סוכנות המשטרה הלאומית של יפן.
היחסים בין סין ויפן עברו התפייסות מסוימת בזמן התפרצות מגפת הקורונה העולמית. ב-16 בינואר 2020, הודיעה יפן על המקרה הראשון של הידבקות בנגיף הקורונה בשטחה. מדובר בתושב סיני בן 30, שחזר דרך נמל התעופה טוקיו האנדה לאחר ביקור בווהאן, מוקד ההתפרצות הראשוני. במהלך המשבר ממשלת יפן שלחה סיוע לסין. אנשי ממשלה ציטטו שורה מתוך שיר עתיק שכתב קיסר יפני למנזר סיני, והדגיש את הסולידריות בין שני העמים: "גם אם אנו חיים במקומות שונים, אנו חיים תחת אותם שמיים". השורה הופיעה גם על קופסאות של מסכות פנים אשר נשלחו כסיוע לסין. המגזר הפרטי ביפן תרם מעל 3 מיליון מסכות פנים וכן 6.3 מיליון דולר, שזכו לתודה מסין. יפן תרמה גם 1.24 מיליון מנות של חיסונים לטייוואן, מה שגונה על ידי הממשל הסיני.
ביולי 2022 נרצח שינזו אבה, ראש ממשלת יפן. הרוצח, טצויה ימאגאמי (אנ'), הפך למושא להערצה בסין. בני הנוער בסין יצרו סרטונים לרשתות החברתיות, בו הם מתחפשים לימאגאמי ומשבחים אותו כגיבור.
ב-4 באוגוסט 2022, במהלך ביקורה בטייוואן של ננסי פלוסי, יו"ר בית הנבחרים האמריקאי, סין ביצעה התקפות רקטות מדויקות באוקיינוס סמוך לטייוואן, וחמש רקטות פגעו באזור הכלכלי הבלעדי של יפן. שר ההגנה היפני נובואו קישי מחה נגדן כ"איום חמור על ביטחונה הלאומי של יפן, ועל ביטחונם של אזרחי יפן". שנתיים מאוחר יותר, ביולי 2024, דיווחה התקשורת היפנית כי משחתת יפנית שטה למי סין, למרות אזהרות מכלי שיט סיניים. ב-26 באוגוסט 2024, מטוסי קרב מסין נכנסו באופן זמני למרחב האווירי של יפן, דבר שלא קרה בעבר. בדצמבר 2024, ממשלת יפן אישרה תקציב הגנה הכי גבוה בהיסטוריה.