stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קפטן אן
תקציר העלילה

גיבור הסדרה, קווין קין, נער מתבגר מנורת'רידג', קליפורניה, וכלבו, דיוק, נשאבים ליקום אחר, הידוע בתור וידאולנד, דרך מערבולת שנוצרה בטלוויזיה שלו. קווין נועד להגשים נבואה עתיקה, ולהפוך לגיבור "קפטן אן" (נינטנדו) ולהציל את וידאולנד מכוחות הרשע, ובראשם אמא-מוח, שכמעט הצליחה ללכוד את ארמון הכוח ולכבוש את כל וידאולנד. קווין, אשר חמוש בזאפר ובחגורה עם שלט NES מובנה, ודיוק נפגשים עם צוות האן, שמורכב מהנסיכה לנה (השליטה של וידאולנד), סיימון בלמונט, מגה מן, ואיקרוס (פיט). בהתחלה, אף אחד מהם אינו מאמין ביכולותיו של קווין. לאחר שלנה נחטפת על ידי האויבים, הצוות יוצא יחדיו למשימת חילוץ שבסופה קווין מקבל את אמון הצוות.
הדמויות > קבוצת ה-אן

קווין קין (Kevin Keene) - מנהיג הקבוצה והדמות הראשית של הסדרה. בהרבה פרקים, הוא מנסה לשמש תפקיד של אח גדול לדמויות הסובלות מבעיה מיוחדת. כאשר הגיע לווידאולנד, צויד בחגורה ותיק אקדח בעלי שלט משחק מובנה (שלט משחק של נינטנדו אשר מסוגל לעצור את הזמן או לתת לקווין מהירות עצומה למרחקים קצרים) ואקדח נינטנדו אשר מפרק את האויבים לגורמים. הוא לרוב מכונה קפטן אן על ידי שאר חברי הצוות, חוץ מהנסיכה לנה שבאופן קבוע פונה אליו בשמו הפרטי. הוא לובש ג'ינס, חולצה צהובה וז'קט קולג' אדום עם שרוולים לבנים. על הג'קט שלו מופיעה האות "N".
הנסיכה לנה (Princess Lana) - שליטת ממלכת וידאולנד. קווין וסיימון מתחרים על ליבה.
דיוק (Duke) - כלבו של קווין. דיוק לובש בנדנה מסביב לצווארו.
סיימון בלמונט (Simon Belmont) - צייד ערפדים שחצן ומתנשא, מופיע בסדרת משחקי "קאסלבניה".
איקרוס (Kid Icarus) - קשת, מסוגל לעוף בעזרת כנפיו, לובש טוגה וסנדלים, מופיע במשחק "Kid Icarus".
מגה מן (Mega Man) - רובוט חזק, מופיע בסדרת המשחקים בעלת אותו שם.
לינק וזלדה (Link and Zelda) - גיבורי סדרת המשחקים "האגדה של זלדה", מופיעים בהמשך בכמה פרקים
הדמויות > הנבלים הראשיים

אמא מוח (Mother Brain) - דמות הנבל הראשית בסדרה, אמא-מוח היא מוח בצנצנת ענקית הצמאה לכוח. בפרק הראשון, חייליה השתלטו על ארמון הכוח, והיא לכדה וגירשה את מלך וידאולנד לעולם המראה. אצלה כל תחבולה היא חוקית אם בכך היא תשיג את מטרותיה. היא מאוד שחצנית, כמעט כמו סיימון בלמונט. היא משתמשת במראה מיוחדת כדי לרגל אחרי קבוצת האן משום שהיא מחפשת חולשות אותן תוכל לנצל. יש לה גם זרועות מיוחדות בהן היא משתמשת כדי לחשמל או להמם את נתיניה הלא-מוכשרים בשביל לגרום להם לפעול יותר טוב בפעם הבאה. מקורה בסדרת "מטרויד".
המלך היפו (King Hippo) - מתאבק גדול חסר שכל אך בעל כוח רב. הוא אכזרי וחד לשון, אך בדרך לרוב אלים לשותפו החציל. מקורו בסדרת "Punch-Out".
החציל (Eggplant Wizard, "החציל המכשף") - חציל דמוי אנוש בעל עין אחת, מקורו בסדרת "Kid Icarus".
דוקטור ווילי (Doctor Wily) - מדען שעובד עבור אמא מוח. מקורו בסדרת "Mega Man".
הדמויות > הנבלים המשניים

דונקי גונג (Donkey Kong) - גורילה עצבנית ממין זכר, ששונאת אנשים שבאים לטריטוריה שלה. מתגוררת בג'ונגל של קונגולנד. מבוססת על סדרת משחקים בעלת אותו שם.
חבורת כוח-המוח

חבורת כוח-המוח היא סדרת ספרי ילדים בלשית שכתבה זוהר אביב.
הסדרה מספרת על ארבעה ילדים (ולאחר מכן חמישה) בכיתה ו' המקימים יחד חבורת בלשים ופותרים תעלומות. הסדרה שמה דגש על פתרון בעיות באמצעות שכל והתנגדות לאלימות. בנוסף ישנו עיסוק נרחב בסדרה ביחסים הרומנטיים והקשרים בין הבנים והבנות.
בסדרה נכללים 28 ספרים שיצאו בין השנים 1993- 2025, ובהתאם לז'אנר כל ספר מתאר "מעגל שלם" שנפתח עם התגלות תעלומה חדשה, ונגמר עם פתרונה. בין ספר לספר יש המשכיות חלקית (לעיתים קרובות מדברים בספר אחד על אירועים או אנשים מספרים קודמים), אך לא מלאה: בני החבורה נשארים בכיתה ו' למרות השתלשלות האירועים, ולעיתים יש גרסאות שונות לאירועים שקרו בעבר.
דמויות > חברי החבורה

החבורה כוללת חמישה חברים:
אייל קורן - מנהיג החבורה, והמספר של הסדרה. מאוהב בליטל שנמצאת בחבורה, והחל מהספר ה-13 הם נהיים חברים.
ניב פוגל - מכונה "ניב הזדוני", שמאופיין בהומור ציני ובערמומיות.
אריק שוהם/זוארץ - מכונה "אריק השמן" בשל היותו סובל מהשמנה. רגוע וטוב לב, ואוהב טבע ואוכל. היה חבר של ליטל. הייתה לו כלבה בשם פזית (שהייתה חלק מהעלילה בספר הרביעי) אותה הוא אהב ושמתה בספר ה-21 כתוצאה מדריסה.
ליטל קופל - הבת היחידה בחבורה, שמאופיינת כעדינה וטובת לב. כל אחד מהבנים מתאהב בה בשלב מסוים בסדרה. בתחילה היא חברתו של אריק, ולאחר מכן חברתו של גל ובסוף היא נהיית חברתו של אייל החל מהספר ה-13. אביה דוד עורך דין.
גל - המרגל הסודי של החבורה שבתחילה הופיע בספר השביעי כנגד החבורה אך בסוף הצטרף אליה בספר השמיני. היה חבר של ליטל.
דמויות > דמויות נוספות

ישנן דמויות רבות המופיעות בספרים במשך הסדרה, אולם יש כמה דמויות שחוזרות בספרים רבים:
משפחתו של אייל - הוריו של אייל נקראים מירי/יעל ודודו/דור קורן, ויש לו אחות בשם בר שנולדה בספר הרביעי, ואח קטן בשם אור שנולד בספר ה-25. יחסי המשפחה תופסים חלק נרחב בסדרת הספרים, הוריו של אייל תומכים בקיומה של החבורה אבל לא מסכימים שקיומה יהיה על חשבון הלימודים.
ארני - בלש סטריאוטיפי שמעשן מקטרת ולובש כובע של בלשים שעובד במשטרה, ומופיע מהספר הראשון ומסייע לחבורה בפתרון תעלומות. מהספר השני הוא בזוגיות עם מרים אמם של תומר וגיל מהספר הראשון, ובספר ה-16 הוא מציע למרים נישואים והיא מסכימה לכך.
עמליה - מנהלת בית הספר שבו לומדת החבורה.
כוכבה בעדש/כהן - מחנכת הכיתה של בני החבורה. אם לבן בשם קובי ובת בשם סתיו. בספר ה-18 היא יוצאת לחופשת לידה ומוחלפת במורה בשם הגר מועלם, ובספר ה-19 היא חוזרת ללמד.
יחזקאל - אב הבית בבית הספר של בני החבורה שמיודד עמם, והם מסייעים לו כמה פעמים. מופיע בספר השני, וגם בכמה ספרים נוספים.
מורדי (מרדכי) גלילי - האנטגוניסט בספר הראשון, ומופיע גם בכמה ספרים נוספים.
ביקורת

הסדרה היא רבת מכר, ואף זכתה בפרס "מצילה" בנושא מניעת אלימות בשנת 2000.
רשימת הספרים בסדרה

חבורת כוח-המוח - ופרשת הגנבות בכיתה (1993).
חבורת כוח-המוח - והבלגן בחדר המנהלת (1995).
חבורת כוח-המוח - והתעלומה באולם הספורט (1996).
חבורת כוח-המוח - ופרשת הכלבה החטופה (1996).
חבורת כוח-המוח - וטבעת המזל (1997).
חבורת כוח-המוח - והתקלה המסתורית (1998).
חבורת כוח-המוח - בעקבות הכסף האבוד (1998).
חבורת כוח-המוח - והמסיבה המדליקה. עוסק בפירומניה (1999).
חבורת כוח-המוח - וההצגה הגדולה (1999).
חבורת כוח-המוח - ותעלומת העטלף השחור (2000).
חבורת כוח-המוח - והמלכודת בטיול השנתי (2001).
חבורת כוח-המוח - בעקבות התלמיד שנעלם (2002).
חבורת כוח-המוח - בעקבות גנבי האופניים (2003).
חבורת כוח-המוח - ורוח הרפאים (2004).
חבורת כוח-המוח - וג'ודי הקוסמת (2005).
חבורת כוח-המוח - מסתורין בפינת החי (2005).
חבורת כוח-המוח - והקלף המקולל (2006).
חבורת כוח-המוח - נלחמים בשד האלימות (2007).
חבורת כוח-המוח - ולחישת הנחש (2008).
חבורת כוח-המוח - עושים סדר! (2009).
חבורת כוח-המוח - והסודות הגנובים (2009).
חבורת כוח-המוח - זאב במחשב. עוסק בבטיחות ברשתות החברתיות ובפדופיליה (2010).
חבורת כוח-המוח - החרם הכפול. עוסק בהתמודדות עם חרם (2012).
חבורת כוח-המוח - גול אחד יכול (2013).
חבורת כוח-המוח - מסך שבור. עוסק בהתמודדות עם איומים בווצאפ (2015).
חבורת כוח-המוח - תעלומה בזמן קורונה. עוסק בהתמודדות עם אלימות במשפחה (2020).
חבורת כוח-המוח - סוד הכובעים והטאבלט. עוסק בהתמודדות עם פוסט טראומה (2023).
חבורת כוח-המוח - מנהיג במבחן (2025).
בזיליקת סנטה מריה מג'ורה

| בזיליקת סנטה מריה מג'ורה |
| --- | --- |
 חזית בזיליקת סנטה מריה מג'ורה
מיקום: רומא
שיוך בנצרות: נצרות קתולית
שנת הקמה: 440

ארכיטקט: 
סגנון אדריכלי: רומי, רומנסקי  (מגדל הפעמון), בארוק
אורך: 92 מטר
אורך הטרנספט: 80 מטר
רוחב הספינה: 30 מטר
גובה מרבי: 75 מטר
קואורדינטות: 41°53′51″N 12°29′55″E﻿ / ﻿41.89750°N 12.49861°E﻿ / 41.89750; 12.49861
בזיליקת סנטה מריה מג'ורה (באיטלקית: Basilica Papale di Santa Maria Maggiore; בלטינית: Basilica Sanctae Mariae Maioris) שבעיר רומא, היא הכנסייה הראשונה והגדולה ביותר שקרויה על שם מריה הבתולה, אחת מארבע הבזיליקות הפטריארכליות ומייצגת את פטריארכיית אנטיוכיה. הבזיליקה עצמה נמצאת על גבעת אסקווילינו שמחוץ לגבולות קריית הוותיקן, אך מתוקף ההסכמים הלטרניים מ-1929 היא הוכרה כשטח אקס-טריטוריאלי של הוותיקן, בדומה למעמדן של שגרירויות בעולם. מתוקף מעמדה זה, האבטחה בתוכה נעשית על ידי חיילי המשמר השווייצרי ולא על ידי המשטרה האיטלקית.
היסטוריה

ככל הנראה הייתה במקום כנסייה כבר בשנותיו של האפיפיור ליבריוס (כיהן 352–366) כשעל פי האגדה, נגלתה מרים הבתולה לזוג עשיר רומאי ולאפיפיור בחלומם וציוותה עליהם להקים כנסייה לכבודה במקום בו ירד שלג בלילה שבין ה-4 באוגוסט ל-5 בו. לזכר כך נחגג הנס בבזיליקה עד היום ב-5 באוגוסט בפיזור עלי כותרת של ורדים לבנים. כ-80 שנים מאוחר יותר, בנה האפיפיור סיקסטוס השלישי (כיהן 432–440) את מבנה הבזיליקה כפי שהיא היום. בניית הבזיליקה הסתיימה שנים ספורות לאחר ועידת אפסוס, בה הוחלט שמרים היא אם האלוהים ולא רק אמו של גופו הארצי של ישו, והקדשתה למרים נועדה להדגיש את החלטות הוועדה.

מבנה הבזיליקה השתנה, שופץ והורחב במעט במהלך השנים, בין השאר כאשר נפגע מרעידת אדמה ב-1348. כשחזרה האפיפיורות לרומא בסיומה של תקופת אביניון, קבע האפיפיור את מושבו בבזיליקה לתקופה קצרה עד שנבנה ארמון האפיפיור.
מבנה הבזיליקה

הבזיליקה נבנתה בסגנון קלאסי-רומי כדי להדגיש את מרכזיותה ושליטתה של הכנסייה המערבית כממשיכת דרכה של האימפריה הרומית, זאת בניגוד לכנסייה המזרחית.

מראה החזית הנוכחי עוצב ונבנה על ידי הארכיטקט פרננדו פוגה ב-1743 שיצר לוג'יה לפני החזית המקורית של הבניין. על הקיר החזית הישנה שמאחורי העמודים קיים פסיפס גדול מהמאה ה-14 שמתאר את ישו, מרים, קדושים נוספים ותיאור של נס השלג. מעל החזית מוצבים פסליהם של מריה הבתולה (במרכז), החשמן קארלו בורומאו, ניקולס אלברגטי ושל עוד שני אפיפיורים. מעל המבנה מתנוסס מגדל פעמונים שנבנה ב-1378 בסגנון רומנסקי והוא מגדל הפעמונים הגבוה ביותר ברומא (75 מטרים). הגג המשולש שעל ראשו נבנה מאוחר יותר - במאה ה-16.

מול הבזיליקה מתנשא לגובה 14 מטרים "עמוד מרים": שריד מבזיליקת קונסטנטינוס שהוצב מחדש ב-1614 כשבראשו פסל של מרים הבתולה וישו התינוק. הוא הוצב מעל מזרקה בעיצובו של קרלו מדראנו ששילב בה פסלי נשרים ודרקונים הלקוחים מסמלו של האפיפיור פאולוס החמישי - מזמין העבודה. עמוד הנצחה נוסף נמצא בצידה הצפוני של הבזיליקה. העמוד הוצב בקרבת מקום על ידי קלמנס השמיני (כיהן 1592 - 1605) לציון סיום מלחמות הדת בצרפת והועבר למיקומו הנוכחי ב-1881.
פנים הבזיליקה

התקרה עוצבה בסוף המאה ה-15 ועל פי המסורת, הזהב שמשובץ בה הובא מדרום אמריקה והוענק לאלכסנדר השישי על ידי מלכי ספרד איזבלה ופרדיננד. זאת, כהוקרה על תיווכו ביישוב המחלוקת בין ספרד לפורטוגל בנושא ההתיישבויות בדרום אמריקה. התקרה מקושטת בסמליהם של אלכסנדר השישי ושל דודו קליקסטוס השלישי.

הרצפה מורכבת בעיקר מהרצפה שנבנתה במאה ה-12 בעיצוב קוסמאטי בתוספת תיקונים שנעשו ב-1750. שלושים ושישה עמודי השיש המחלקים את החלל לספינה ראשית ולספינות משניות, נלקחו מהמבנה הקדום של הבזיליקה או מאתר רומאי קדום אחר. פרננדו פוגה שיפץ אותם והוסיף ארבעה עמודי גרניט במרכז שורות העמודים.
הערות שוליים

↑  http://www.catholicculture.org/culture/liturgicalyear/calendar/day.cfm?id=218
↑  http://journals.cambridge.org/action/displayAbstract?fromPage=online&aid=7824360
↑  http://romeartlover.tripod.com/Vasi48.html
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007598928605171  GND: 4228647-5  LCCN: n88227199  MusicBrainz: 82adaadf-214b-4c31-91b2-11b3324fab82  NKC: ko20201062422  SUDOC: 079293220  VIAF: 248753162   WorldCat (עם VIAF): 248753162
שייטת הנחתות

| --- | --- |
הנחתות 
סמל שייטת הנחתות ואות הלוחם ביחידות הנחיתה
 פרטים
 כינוי:  שייטת הנחתות
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:  צה"ל צה"ל
 סוג:  שייטת
 בסיס האם:  בסיס אשדוד
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  10 באוקטובר 1948, 2024 - הווה – אוגוסט 1993
 מקים היחידה:  ראש השירות הימי גרשון זק.
 מלחמות:    מלחמת העצמאות    מלחמת סיני    מלחמת ששת הימים    מלחמת ההתשה    מלחמת יום הכיפורים   מלחמת לבנון הראשונה
 נתוני היחידה
 ציוד עיקרי:  כלי נחיתה ופשיטה של חיל הים הישראלי
 פיקוד
 יחידת אם:  חיל הים הישראלי חיל הים הישראלי
 מפקדים:  מפקדי יחידות הנחתות
 עיטורים
   צל"ש אלוף
טקס השקת אח"י עציון גבר (פ-51) הנחתת הראשונה שנבנתה במספנות ישראל 2 מרץ 1962
מיצג הנחיתה מהים במוזיאון השריון בלטרון. הנחתת אח"י עציון גבר (פ-51) וטנק צנטוריון, ספטמבר 2017.
המונח שייטת הנחתות משמש לתיאור כלל היחידות שביצעו או מבצעות איגוף ימי בצה"ל, הן באימונים והן בהנחתת כוחות מהים אל החוף במערכות ישראל. השייטת פעלה תחת שמות שונים מקום המדינה ועד להקפאת יכולת הנחיתה בשנת 1993, וחזרה לפעילות בשנת 2022. בתקופות השונות כללה השייטת כלי שיט, ספינות לוחמה אמפיבית ואוניות סוחר מגויסות. השייטת נקראה בעבר בשמות שונים: "שייטת הפולשות", "שייטת הנחתות", "שייטת 11", "פלגה 921", "פלגה 922", "פלגה 924".
בתקופת מח"י דוד בן בעש"ט הוחלט לרכוש נחתות ישנות, המכונות "מנטה" ומשמשות בעיקר לסיוע לוגיסטי. ספינות ה"מנטה" נקראת "פלגת נחיתה" או "פלגה 921".
הצורך באיגוף ימי בצה"ל

הערכת צה"ל לגבי הצורך בכושר באיגוף ימי, דהיינו הנחתת כוחות מהים, עברה במהלך השנים תהפוכות.
לקראת מלחמת השחרור נקבעו תפקידי איגוף לכח הימי ויצירת ראשי גשר חופיים לאספקה ליישובים מבודדים.
פיקוד החיל עמל להרחיב את תפישת יעוד לזרוע הימית גם להגנת השיט המסחרי לארץ וממנה. נושא האיגוף הימי הושאר ליזמת אנשי היבשה. חיל הים לא נדרש להחזיק כח נחיתה שיאפשר לצה"ל איגוף ימי בהיקף מוגדר.
השארת נושא האיגוף הימי מחוץ למסגרת משימות חיל הים מנע את העדיפות הנדרשת לבניית היכולת. לחוסר ההתמדה בדרישות האיגוף הימי השפעה שלילית על בניית הכוח, כשירות כלי השיט והרמה המקצועית.
לכך היו שני חריגים: בתקופה שלפני מלחמת יום הכיפורים הוגדרה לזירת ים סוף משימה להנחתת חטיבת שריון במפרץ סואץ. ובתקופה שלפני מלחמת לבנון התקרב המטה הכללי להרחבת היעוד של חיל הים בכך שהורה על בניית 8 נחתות חדשות.
בתחילת שנות ה-90 הוברר שאין לצה"ל תוכניות אופרטיביות הכוללות איגוף ימי. תוכניות סדר הכוחות לא כללו נחתות.
הצורך באיגוף ימי בצה"ל > התפתחות נושא האיגוף הימי בצה"ל

ניתן להבחין בשלוש תקופות משמעותיות לנושא הנחיתה בצה"ל:
תקופת ההתחלה - 1948 -1956, מהקמת המדינה ועד לאחר מלחמת סיני. אופיינה בתפעול כלי שיט ישנים במשימות שונות.
בנייה והתחדשות - 1962 - 1978, מתחילת שנות הששים ועד אחרי הסכם השלום בין ישראל למצרים. בניית כלי שיט חדשים ורכישת נוספים, העברות ביבשה ובים. היערכות כלי שיט לנחיתה בזירת ים סוף ובים התיכון. המאפיין את הפעילות בתקופה זאת היו אימונים, תרגילים והכנות להנחתת כוחות. הפעילות המבצעית החשובה לזכות חיל הים בתקופה זאת היא הפשיטה המשוריינת על החוף המצרי במפרץ סואץ במבצע רביב. לקראת מלחמת יום הכיפורים נראתה משימת הנחיתה במפרץ סואץ משימה עיקרית שהוכנה ותורגלה תקופה ארוכה. בעת המלחמה הועמסו טנקים לנחתות אך הפעולה בוטלה.
מימוש היעוד - וסגירת היחידה – 1979 - 1993 - לאחר הסכם השלום עם מצרים רוכז כח הנחיתה בים התיכון. במלחמת לבנון בוצע איגוף ימי משמעותי. לאחריה בוצעו אימונים עם מרבית יחידות השריון. לאחר תכנון נחתת רבת יכולת שנעצר מחוסר תקציב למימוש, הופסק פיתוח כלי שיט חדשים. עד העמדת כלי השיט וסגירת היחידה.
העצמת חיל הים ופתיחה מחודשת - עקב ריבוי האיומים מזירות שונות לצד איומים מזירות חדשות ושיתופי פעולה צבאיים עם מדינות שכנות. החל מהעשור השני של המאה ה-21 החלו לערוך תוכנית להעצמת כוחו של חיל הים, ובין היתר היכול לספק סיוע קרוב לזרוע היבשה ובכלל זה תובלה ופשיטות מהים.
כלי השיט לנחיתה

מאז הקמת חיל הים הישראלי היו ברשותו סוגים שונים של נחתות. תחילה, עם הקמת החיל, הוכשרו כמה נחתות ששימשו קודם לכן כספינות מעפילים (אחת מהן, "אף-על-פי-כן" משמשת כיום כבסיס למוזיאון ההעפלה וחיל הים בחיפה). 

בשנת 1949, עם תום מלחמת העצמאות, הגיעו שש נחתות טנקים מאיטליה ושש נחתות מכוניות מארצות הברית. 

בשנות ה-60 ביזמתו של ישראל ליברטובסקי נבנו במספנות ישראל שש נחתות טנקים בשתי סדרות. נבנה כלי יחיד באורך של 30 מ' ואחרי שנתיים זוג נוסף. בסדרה שנייה נבנו שלוש נחתות טנקים באורך 60 מ'. 

נחתות הסדרה הראשונה הופעלו בתחילה מבסיס חיפה (פלגה 922), ולאחר מלחמת ששת הימים הועברו דרך היבשה לאילת, ומשם בהפלגה לבסיסי חיל הים במפרץ סואץ הכלים הוארכו בשישה מטר וידועים כסדרת נחתות 36 מ'. 

נחתות ששים המטרים הופעלו מבסיס חיפה ומבסיס אשדוד כפלגה 924 ואחר כך 921. לימים, הועברו בהפלגה, סביב לאפריקה, לבסיס חיל הים בשארם א-שייח'.
במהלך מלחמת ההתשה נרכשו עבור זירת ים סוף כלי שיט שאפשרו נחיתת כח בהיקף רב. שלוש אוניות נחיתה תוצרת אמריקאית LANDING SHIP TANKS מתקופת מלחמת העולם השנייה, שכינוין בחיל הים דגם שיקמה. מעבורת מכוניות תוצרת דרום אפריקה שהוסבה להנחתת טנקים ורכב קרבי משוריין – אח"י בת שבע (פ-57).
לאחר מלחמת יום הכיפורים הוחלפו הנחתות 60 מטר לזירת ים סוף עם נחתות 36 מטר שהועברו בדרך היבשה לים התיכון. ונרכשה אונית גלנוע אח"י בת גלים שאפשרה העברת רכב קרבי משוריין למעגנים.
כלי השיט לנחיתה > כלי השיט להנחתה בתקופת ההתחלה

הטבלה להלן כוללת את כלי השיט ששימשו להנחתה בתקופת ההתחלה.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

|  כמות ודגם\שם ומס צי  | תוצרת\תקופת שרות | נתונים וכושר נשיאה להנחתה\פעילות | מפקדים | תמונה  |  |
| אח"י חנה סנש (ש-29) | 1948 - 1951 | במבצע בן עמי הנחיתה כח מחטיבת כרמלי בשבי ציון ופינתה משפחות קיבוצי הגליל המערבי לנמל חיפה. הביאה כח מגדוד 22 של חטיבת כרמלי לפשיטה על גשרי הליטני - מבצע כתריאל שבוטל עקב כניסת ההפוגה הראשונה (11 יוני 1948). | ישראל אוורבוך ושאול אבני |  אוניית השירות אח"י חנה סנש (ש-29) |  |
| 2 נחתות טנקים  | תוצרת בריטניה | אורך 48 מטר, רוחב 9 מטר, דחי 300 טון, 3 מדחפים, 10.5 קשר. מטען: עד 5 טנקים במשקל 30 טון כ"א ; או 3 טנקים במשקל 50 טון כ"א ; או 9 משאיות ; או 250 טון. |  | LCT Mark 2 |  |
| אח"י אף על פי כן | יולי 1948 - 1958 | במקור נחתת רקטות LCT(r)-147 אימוני גדוד הנחיתה, בעת מבצע סיני תוכננה להנחית כח ברצועת עזה. הנחתת מוצגת במוזיאון ההעפלה וחיל הים |  | "אף-על-פי-כן" |  |
| אח"י גוש עציון (פ-39) | יולי 1948 - 1957 | במקור נחתת טנקים LCT-256, ידועה גם בשמה מהפלי"ם פרטו, תרגלה נחיתות בחופי הים התיכון (1949). |  | אח"י גוש עציון בהחפה. |  |
| 2 נחתות טנקים  | תוצרת גרמניה | אורך 36 מטר, רוחב 10 מטר, דחי 300 טון, 3 מדחפים, 10 קשר. |  |  |  |
| אח"י יד מרדכי (פ-25) | 1948 - 1957 |  |  | אח"י יד מרדכי (פ- 25) |  |
| אח"י בית הערבה (פ-33) | 1948 - 1957 |  |  |  |  |
| 2 נחתות רגלים | תוצרת ארצות הברית | אורך 48.5 מטר, רוחב 8.5 מטר, דחי 387 טון, 2 מדחפים, 14 קשר. |  |  |  |
| אח"י רמת רחל (פ-51) | 30 דצמבר 1948 - 1960 | איסוף שלל מחוף סיני וחילוץ המיג 15 מימת ברדוויל בעת מבצע סיני. | הדר קמחי, יהודה בן-צור, מאיר לובוכינסקי | אח"י רמת רחל במשימת איסוף שלל מחוף סיני בעקבות מבצע קדש. |  |
| אח"י ניצנים (פ-53) | 30 דצמבר 1948 - |  |  | אח"י ניצנים (פ-53) בנמל חיפה, 1949 |  |
| 6 נחתות מכוניות | תוצרת ארצות הברית | אורך 15 מטר, רוחב 4.3 מטר, דחי 60 טון, 2 מדחפים, 11 קשר. שמשו גם להובלת טנקים קלים AMX-13 |  | קבוצת נחתות מכוניות NMC מתרגלת במפרץ חיפה נמ"כים - נחתות מכוניות הורדו למים באילת לנוכח תצפיות מעקבה לדימוי הכפלת כושר ההנחתה, מאי 1967. |  |
| 2 נחתות מכוניות, מח 32, מח-38 ומח-40 | 1949 עד 1967 | סיורי אבטחה פלגה 788 בכנרת, פעולת כנרת |  | נחתת במעגן גנוסר |  |
| 4 נחתות מכוניות | 1949 עד 1967 | בעת מבצע סיני הועברו ברכבת וברכב לאילת. שתי נחתות סייעו באש מהים לכיבוש טאבה. 4 הנחתות סייעו להתקדמות חטיבה 9 לאורך חופי סיני כולל הנחתת טנקים | בפיקודו של גד אשר | נחתת מביאה מים ודלק לחטיבה 9 במפרץ דהב |  |
כלי השיט לנחיתה > אוניות תובלה והנחתה

במשך השנים נרכשו אוניות סוחר או גויסו זמנית לשמש לפעילות התובלה והנחיתה.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

|  כמות ודגם\שם ומס צי  | תוצרת\תקופת שרות | נתונים וכושר נשיאה להנחתה\פעילות | מפקדים | תמונה  |  |
| האניה MS AMALIA בדגל יווני | יוני 1967 | אניית משא שהוחרמה בנמל אילת מבעליה היוני עם פיצוי נאות, והוכנה להובלת טנקים | ר/ח רמי זולברג |  |  |
| אוניית גל-נוע א\מ דן | 1970 | תרגולים |  |  |  |
| אנית תובלה אח"י בת גלים (ת-81) | 1968 -1970 | במקור אנית סוחר הולנדית, אורך 80 מ' רוחב 16 מ', דחי 2500 טון, מהירות 9 קשר צוות 35 איש, הוטבעה על ידי צוללים מצריים בנמל אילת | רס"ן זאב אריאל |  |  |
| אנית תובלה אח"י בת ים (ת-83) | במקורה אנית סוחר הולנדית, 1968 - | דחי 1250 טון, מהירות 10 קשר, במלחמת יום הכיפורים הפילה מטוס מצרי. הפליגה לדרום אפריקה ותדלקה זוג ספינות סער 2 במבצע יופי | רב חובל עוזי צולוף, רב חובל אהרון מרני, מייק אלדר, דוד עצמון, משה בן-ישי "צינר", דוד בן בעש"ט, יהושע מרום, רפאל זנדברג הציף במלחמת יום כיפור |  |  |
| אוניית גל-נוע אח"י בת גלים 2 | מרץ 1978 - | תוצרת יפן, 96 מ' רוחב 19 מ', 12 קשר. ברכישתה הגיעה לים האדום ועסקה בהפלגות הבאת עולים במבצע משה. לאחר הסכם השלום בין ישראל למצרים, עברה לים התיכון והנחיתה רכב קרבי משוריין במלחמת לבנון. להנחתת רכב קרבי בחופים הסתייעה בטנק גישור | רס"ן אריה גביש, רס"ן אילן בוכריס, רס"ן עוזי טישל, רס"ן רפי בנימין |  |  |
| אוניית גל-נוע מגויסת א/מ יסמין | מבצע שלום הגליל | של חברת צים, תפוסה 4543 ברוטו, שימשה באופן חד פעמי להנחתת אגד ארטילרי בנמל ביירות. | סא"ל אודי אראל, ר/ח מיכה זנד. מפקד האגד המושט: אלי יפה |  |  |
מפקדי יחידות הנחיתה > בגזרת הים התיכון

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| דרגה ושם | תקופת פיקוד | יחידה | מבצעים מיוחדים | תמונה |  |
| רב חובל ישראל אוירבך | 1948-9 | הפולשות | הקמה |  |  |
| רס"ן יצחק גזית (סמברג) | 1953 – 1955 |  |  |  |  |
| רס"ן יהודה בן-צור | 1955 – 1956 | שייטת הנחתות | מלחמת סיני |  |  |
| פער בפיקוד | 1957 -1964 | השייטת סגורה  |  |  |  |
| סא"ל ברוך ברושי | 1964 – 1967 | שייטת 11 | מלחמת ששת הימים |  |  |
| רס"ן יוסף הררי | 1966 - 1967 | פיקוד על הנחתות בחיפה | הועבר לפיקוד על הנחתות באבו זנימה |  |  |
| רס"ן שמואל שבח | 1967 – 1968 | פלגה 924 | העברת נחתות לאילת וחזרה לפיקוד הפלגה באשדוד. |  |  |
| רס"ן אריה שפר | 1968 -1970 | פלגה 924 באשדוד 3 נחתות 60 מ' וחולית חוף | תקופת מלחמת ההתשה. הגברת אימוני נחיתה בשיתוף פעולה עם יחידות צהל ושדרוג תורת הנחיתה. קיום קורסים להכשרת לוחמי חוליית חוף לחיל הים. פעילות בט'ש אינטנסיבית ברומני וסיוע לוגיסטי למרחב ימת ברדוויל. מבצעי הנחתת לוחמים מפיקוד מרכז עי חוליית החוף במסגרת הלחימה נגד חדירות מחבלים בים המלח. אימוני הנחתת מסוקים על הנחתות ושדרוג שיתוף הפעולה עם חיל האוויר . |  |  |
| רס"ן מוסה לוי | 1970- 1972 | פלגה 924 |  |  |  |
| רס"ן חיים רז | 1972 – דצמבר 1973 | פלגה 924 באשדוד | כולל מלחמת יום הכיפורים. |  |  |
| רס"ן מייק אלדר | דצמבר 1973 - אוגוסט 1974 | פלגה 924 באשדוד | הכנות להפלגת ציפור עדן להעברת הנחתות 60 מ' מחיפה סביב אפריקה לשארם א-שייח' |  |  |
| סא"ל יוסף יוחנן (הנזי) | 1974 | פלגת ה-60 מטר | הפלגת ציפור עדן העברת הנחתות מחיפה סביב אפריקה לשארם א-שייח' על גבי אח"י אכזיב (פ-65). |  |  |
| רב חובל מיכה זנד | ספטמבר 1974 – מאי 1975 | פלגה 922 באשדוד | בשירות מילואים פעיל |  |  |
| סרן יגאל בר-יוסף | יוני 1975 - 1977 | פלגה 922 באשדוד | 36 מטר הפלגה הייתה מעורבת במבצעי סיוע לכוחות הלבנונים כולל נחיתות בחופי ג'וניה והן בגרירת דוברות טעונות תחמושת. |  |  |
| עמנואל דרור | 1977 -1978 | פלגה 922 | בנית המעגן בסיס דפנה |  |  |
| חיים להב | 1978 - 1981 | פלגה 921 בסיס אשדוד | העברת הבת שבע מהים האדום, כל הנחתות באשדוד, אימונים וקביעת מתכונת לפעילות נחיתה גדולות. |  |  |
| סא"ל לאל"ם מייק אלדר | 1982 – יולי 1983 | פלגה 921 בסיס אשדוד | הנחיתות במלחמת לבנון, הקמת מפקדת נח"ת ותכנון "פלשת. |  |  |
| רס"ן יעקב רווה (רוזה) | אפריל –יולי 1983 | פלגה 921 |  |  |  |
| סא"ל דודו אייבר | - אוגוסט 1985 | פלגה 921 |  |  |  |
| ישעיהו פטוקה | אוגוסט 1985- ספטמבר 1987 | 921 כולל אח"י מעוז | אימונים עם שריון גבעתי ומסוקים. |  |  |
| רפי בנימין | ספטמבר 1987 –יוני 1989 | פלגה 921 בסיס אשדוד, | אימוני חובלים, ניסויי טילים. |  |  |
| יגאל בר יוסף | יולי 1989 – 1992 | פלגה 921 בסיס אשדוד |  |  |  |
| עמנואל אברהם | 1992 - אוגוסט 1993 | פלגה 921 בסיס אשדוד | סגירת הפלגה |  |  |
מפקדי יחידות הנחיתה > בגזרת ים סוף

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| דרגה ושם | תקופת פיקוד | יחידה | מבצעים מיוחדים | תמונה |  |
| רס"ן שמואל שבח | יוני–אוגוסט 1967 | נחתות 36 מ' | העברת הנחתות ביבשה וחיבורם באילת והפלגה לאבו זנימה. |  |  |
| רס"ן יוסף הררי | אוגוסט 1967– | פיקוד על הנחתות באבו זנימה |  |  |  |
| רס"ן מיקי רענן | אפריל–דצמבר 1968 | פלגה 922 |  |  |  |
| רס"ן זאב יחזקאלי | 1969–1972 | פלגה 922 | מלחמת ההתשה ומבצע רביב |  |  |
| רס"ו זאב אריאל | 1970 | פלגה 921 נחתות שיקמה |  |  |  |
| רס"ן חיים גבע | 1972–1973 | פלגה 921 | שם הפלגה בזירת ים סוף שונה מ-922 ל-921 |  |  |
| סרן יוסי לוי | 1973–1974 | פלגה 921 בזירת ים סוף | מלחמת יום הכיפורים |  |  |
| רס"ן מוסה לוי | 1974 | פלגה 921 בזירת ים סוף | קיבל פיקוד על נחתת פ-63 וביצע את הפלגת ציפור עדן |  |  |
| מרום יהושע | 1976–1977 | פלגה 921 |  |  |  |
| מרדכי דקל | 1977–1978 | פלגה 921 | מעבר בתעלה לאשדוד והצדעה לסאדאת. סיום הפעילות בגזרת ים סוף |  |  |
צוותי כלי השיט

מפקדי היחידה נבחרו מקציני הים ללא ניסיון מוכח בנחתות. רמת המשמעת ותפעול הנחתות היו שונים בהתאם לאישיות והזמן. איוש מכלי השיט לנחיתה נעשה לפי מיון בסיסי של הכושר לשירות ימי. תנאי העבודה בספינות היו קשים; העברת דברים כבדים, משיכת חבלים, גירוד וצביעה, גירוז והפעלת מנועים. תנאי המגורים בספינות היו צפופים בדוחק ללא מיזוג אוויר ועם אוורור מינימלי. אף כי יש עבודות ייחודיות לנחתות לא התקיים בחיל הים מקצוע צבאי מיוחד לנחתת. לא לקצונה ולא אנשי הצוות. הידע היה נרכש תוך כדי עבודה מניסיון.
אנשי הצוותות קראו לנחתות "אניות עבדים" ולמגורי הצוות שהיו דחוקים בסיפון התחתון ללא בידוד אל חדר המכונות קראו "צינוק". אנשי הצוות הפנימו כי מתקיימת הערכה נמוכה למאמציהם. והתפתח הווי פנימי מלוכד אך נוגדני לשאר חיל הים. היות שהצפיות לא היו גדולות והמשימות הושגו לא נראה בכך בעיה.