stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חומצה הידרופלואורית
הפקה

בתעשיית הכימיה, החומצה הפלואורית מופקת מתוך תגובה של סידן פלואורי (CaF2) וחומצה גופרתית מרוכזת. 
כאשר שני החומרים מעורבבים בטמפרטורה של 250 מעלות צלזיוס, התגובה הכימית שמתרחשת יוצרת מימן פלואורי שממנו מייצרים חומצה הידרופלואורית (בעזרת דילול עם מים ליצירת תמיסה) לפי המשוואה הבאה:
האדים אשר יוצרים מכלי התגובה הם תערובת של המימן הפלואורי, חומצה גופרתית ומעט תוצרי לוואי.
אוגרים את אדי המימן הפלואורי על ידי זיקוק.
החומצה ההידרופלואורית ידועה גם כסכנה לתפקוד המנוע, כיוון שהיא יכולה להיווצר עקב חשיפה של אטמים וצינורות לחום העולה על 400° מעלות צלזיוס, ובכך להפחית את תפקוד המנוע.
התערובת של חומצה חנקתית עם חומצה הידרופלואורית גורמת לראקציה כימית עם חומר הטיטניום כשהתערובת הזאת בריכוז מסוים אוכלת את הטיטניום וממיסה אותו בריכוזים גבוהים של התערובת.
חומצה זרחתית

| --- | --- |

 
 שם סיסטמטי:  phosphoric acid
 שמות נוספים:  Orthophosphoric acid, E338 Trihydroxidooxidophosphorus
 כתיב כימי:  H₃PO₄ 
 מסה מולרית:  97.995 גרם/מול
 מראה:  מוצק לבן או נוזל שקוף צמיג
 מספר CAS:  7664-38-2
 צפיפות:  2.030 (כמוצק גבישי), 1.885 גרם למ"ל כנוזל גרם/סמ"ק
 מצב צבירה:  מוצק
 מסיסות:  מסיס לחלוטין במים
 טמפרטורת היתוך:  42.35 °C   315.5 K
 טמפרטורת רתיחה:  158 °C   431.15 K
 חומציות:  2.148 pKa2=7.198 pKa3=12.319 ‏pKa
 
חומצה זרחתית, H3PO4, היא חומצה חלשה שנוסחתה המולקולרית H3PO4 (המולקולה של החומצה הזרחתית מורכבת משלושה אטומי מימן, ארבעה אטומי חמצן ואטום זרחן אחד). מספר או"ם - 1805. שלושה אטומי המימן חומציים כך שבתמיסה מימית מתקיימות שלוש תגובות שיווי משקל:
מייצרים חומצה זרחתית בתגובה כימית בין המינרל אפטיט, [(Ca5[(PO4)3(Cl,F,OH, לחומצה חזקה: חומצה גופרתית, או לעיתים נדירות יותר חומצה הידרוכלורית.
לחומצה זרחתית שימושים בתעשיית חומרי הניקוי ובתעשיית המזון. בתעשיית המזון משמשת החומצה לייצור מלחים ושיפור יכולת ספיחת מים של מוצרי בשר. חומצה זרחתית נמצאת גם במספר משקאות, ביניהם הקולה, לשם חיזוק תחושת העקצוץ שנגרמת מהפחמן הדו-חמצני וחיזוק משך הזמן של הגזים במשקה. כמו כן נעשה שימוש ניכר בחומצה זרחתית כדישון בתעשיית הפרחים.
זהו המרכיב הפעיל (5%-15%) במספר מוצרי ניקוי .
הרי האדמירליות

| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  4,165 מ' 
 שטח:  14,700 קמ"ר 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  ההרים הטראנס-אנטארקטיים 
 אורך הרכס:  169 ק"מ 
 קואורדינטות:  71°45′S 168°30′E﻿ / ﻿71.75°S 168.5°E﻿ / -71.75; 168.5
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהרי האדמירליות(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהרי האדמירליות
 
הרי האדמירליות (באנגלית: Admiralty Mountains או Admiralty Range) הוא רכס הרים גבוהים בארץ ויקטוריה, באנטארקטיקה.
הרי האדמירליות גובלים עם ים רוס, האוקיינוס הדרומי, קרחון דניסטון (Dennistoun Glacier), קרחון אבי וקרחון טאקר (Tucker Glacier). הם מתחלקים לרכס דנידין, רכס הומראן ורכס ליטלטון.
ההרים נתגלו על ידי ג'יימס קלארק רוס בינואר 1841 וזכו בשמם לכבוד מועצת האדמירליות הבריטית, הממונה על רוס.
הרים ופסגות

| פסגות הרי האדמירליות> הר/פסגה | פסגות הרי האדמירליות> גובה |
| --- | --- |
הר מינטו (Mount Minto): 4,165
הר אדם (Mount Adam): 4,010
הר איאקס (Mount Ajax): 3,770
הר סאבין (Mount Sabine): 3,720
הר רויאליסט (Mount Royalist): 3,640
הר בווין (Mount Bevin): 3,490
הר בלק פרינס (Mount Black Prince): 3,405
הר הרשל (Mount Herschel): 3,335
הר פיקוק (Mount Peacock): 3,210
הר גילרות' (Mount Gilruth): 3,160
הר צ'ידר: 3,110
הר פיריג'ן: 3,020
הר אכילס (Mount Achilles): 2,880
הר שלטון (Mount Shelton): 2,485
הר פרקר (Mount Parker): 1,260
הרים ופסגות > הר אכילס

הר אכילס הוא הר פירמידלי בולט המתנשא מפרשת המים בין קרחון פיטץ' וקרחון הלוחם. משלחת הסקר הגאולוגי האנטארקטי של ניו זילנד (NZGSAE) מ-1958-1957 כינתה אותו על שם אוניית משמר ניו זילנדית משנים עברו.
הרים ופסגות > הר אדם

הר אדם ממוקם 4 ק"מ מערבית-צפונית-מערבית להר מינטו. הוא התגלה בינואר 1841 על ידי קפטן רוס, שכינה אותו על שם סגן האדמירל צ'ארלס אדם, שר צי בכיר באדמירליות.
הרים ופסגות > הר איאקס

הר איאקס מתנוסס במרחק 1.5 ק"מ מערבית-דרומית-מערבית להר רויאליסט. משלחת הסקר הגאולוגי של ניו זילנד כינתה אותו על שם אוניית הצי אג'קס. ההר הוא אחד מכמה הרים באזור זה הקרויים על שם אוניות ניו זילנדיות.
הרים ופסגות > הר בווין

הר בווין הוא הר מחודד המזדקר בצדו המערבי של צוק החוף של קרחון מאריי. ההר נמצא במרחק 3.2 ק"מ מערבית-צפונית-מערבית להר סאבין. הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים (US-ACAN) כינתה אותו על שם אנתוני בווין, הסוקר הכללי של ניו זילנד ויו"ר המועצה הגאוגרפית של ניו זילנד, 2004-1996, אחראי לסקרים ולמתן שמות לאתרים באנטארקטיקה מטעם ניו זילנד.
הרים ופסגות > הר בלק פרינס

הר בלק פרינס מורכב מסלע כהה, הנוטה ליצור מראה מרשים. ההר נמצא במרחק 6 ק"מ מערבית להר אג'קס. משלחת הסקר הגאולוגי האנטארקטי של ניו זילנד כינתה אותו על פי מראיתו וכן על שם אוניית הצי הניו זילנדי "בלק פרינס".
הרים ופסגות > הר גילרות'

הר גילרות' הוא הר מכוסה קרח ברובו (3,160 מ') במרחק 8.1 ק"מ מזרחית-צפונית-מזרחית להר אדם. הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מיפה אותו על סקרים וצילומי אוויר של צי ארצות הברית, 1963-1960. הוועדה המייעצת לקריאת שמות באנטארקטיקה של ארצות הברית כינתה אותו על שם רוברט ר. גילרות' ממינהל התעופה והחלל הלאומי, שביקר בתחנת מקמרדו, 1967-1966.
הרים ופסגות > הר מינטו

הר מינטו הוא הר נישא, נקי ברובו מקרח, במרחק 4 ק"מ מהר אדם בחלקו המרכזי של הרכס. הר מינטו התגלה בינואר 1841 על ידי קפטן ג'יימס רוס, שקרא לו על שם הרוזן ממינטו, שר האדמירליות הראשון. הראשונים לטפס על ההר בשנת 1988 היו אנשי משלחת יובל המאתיים האוסטרלית לאנטארקטיקה בראשות גרג מורטימר ובהשתתפות לינקולן הול.
הרים ופסגות > הר פרקר

הר פרקר הוא הר דמוי שונית לאורך הצד המערבי של קרחון נאש. משלחת הסקר הגאולוגי של ארצות הברית (USGS) מיפתה את האזור על פי סקרים ומתצלומי אוויר של צי ארצות הברית, בשנים 1963-1960. את השם הר פרקר נתן קפטן ג'יימס רוס בשנת 1840 להר באותה סביבה באופן כללי, על שמו של סגן אדמירל סר ויליאם פרקר, שר ימיה בכיר באדמירליות בשנים 1841-1834. לשם הרצף ההיסטורי העניקה הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים את השם להר זה.
הרים ופסגות > הר פיקוק

הר פיקוק היא פיסגה גבוהה היישר מעל כף קרחון קלי, 2.6 ק"מ דרומית-מערבית להר הרשל. הפסגה התגלתה בינואר 1841 על ידי קפטן רוס, שקרא לה על שם ג'ורג' פיקוק, דיקן אלי.
הרים ופסגות > הר רויאליסט

הר רויאליסט הוא הר בולט הניצב 3 ק"מ מערבית להר אדם. את שמו נתנה לו משלחת הסקר הגאולוגי של ניו זילנד, 1958-1957, על שום חזותו המרשימה וכן על שם אוניית הצי הניו זילנדי "רויאליסט". עוד כמה פסגות סמוכות נקראו על שם אוניות ניו זילנדיות, בהן הר איאקס והר בלק פרינס.
הרים ופסגות > הר סאבין

הר סאבין הוא הר נישא, נקי יחסית משלג, המתנשא בין צוקי קרחון מאריי וקרחון ברנט. את ההר גילה ב-11 בינואר 1841 קפטן ג'יימס רוס מן הצי המלכותי, שכינה תוואי נוף זה על שם אלוף-משנה אדוארד סבין מחיל התותחנים המלכותי, הממונה על קשרי חוץ בחברה המלכותית, מתומכיה הפעילים ביותר של המשלחת.
ורוניקה גירנקו

ורוניקה גירנקו (נולדה ב-1998) היא שחיינית פאראלימפית ישראלית.
גירנקו נולדה בסיביר ועלתה לישראל בגיל שנתיים. בשנת 2003 נשלחה אל סבתה בסיביר ושם נפגעה קשות בתאונת דרכים, אחריה נותרה משותקת בפלג גוף תחתון. מספר שבועות לאחר התאונה הוחזרה לארץ והחלה שיקום בבית לוינשטיין ומגיל 11 שיקום הידרותרפי במסגרת מרכז השיקום של איל"ן בחיפה.
בגיל 15 החלה להשתתף בתחרויות שחייה.
במשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016) השתתפה בשני משחים בדרגת נכות S3:
משחה 50 מטר בסגנון גב בו דורגה במשחה המוקדמות במקום ה-13 עם תוצאה של 1:30.97 דקות.
משחה 100 מטר בסגנן חופשי בו דורגה במשחה המוקדמות במקום ה-13 עם תוצאה של 2:59.28 דקות.
במשחקים הפאראלימפיים טוקיו (2020) השתתפה בארבעה משחים:
משחה 50 מטר בסגנון גב בדרגת נכות S3 בו דורגה במשחה המוקדמות במקום ה-10 עם תוצאה של 1:11.78 דקות.
משחה 50 מטר בסגנון חזה בדרגת נכות SB3 בו דורגה במשחה המוקדמות במקום ה-14 עם תוצאה של 1:22.17 דקות.
משחה 100 מטר בסגנון חופשי בדרגת נכות S3 בו דורגה במשחה המוקדמות במקום ה-11 עם תוצאה של 2:37 דקות.
משחה 150 מטר בסגנון מעורב בדרגת נכות SM4 בו דורגה במשחה המוקדמות במקום ה-16 עם תוצאה של 4:32 דקות.
בשנת 2021 השתתפה באליפות אירופה וסיימה במקום הרביעי, בשנת 2022 זכתה באליפות העולם במדליית כסף במשחה ל-50 מטר חזה עם תוצאה של 1:25.74 דקות, ובשנת 2023 זכתה באליפות העולם במדליית ארד במשחה ל-50 מטר חזה עם תוצאה של 1:21.31 דקות.
הערות שוליים

↑  ליאור ברטל, ‏ורוניקה גירנקו חזרה מאליפות העולם בשחייה פראלימפית עם מדליית הכסף: "ידעתי למה אני מסוגלת", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 1 ביולי 2022
↑  אברהם תשובה, מדליית ארד לוורוניקה גירנקו בפתיחת אליפות העולם במנצ'סטר, באתר ynet, 31 ביולי 2023
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016)  |
| --- | --- | --- |
|  אופני יד | קובי ליאון |  |
|  אתלטיקה | גדי ירקוני |  |
|  בוצ'ה | נדב לוי |  |
|  חתירה |  מורן סמואל • חתירה זוגית (ראובן מגנאג'י ויוליה צ'רנוי) |  |
|  טניס | איתי ארנליב • אדם ברדיצ'בסקי • שרגא ויינברג |  |
|  טניס שולחן | דני בוברוב • חגית בריל • קרולין טביב • שי סיאדה |  |
|  כדורשער | נבחרת ישראל (נשים) (סיון אברבאיה, ירדן אדיקה, רוני אוחיון, ליהיא בן-דוד, גל חמרני, אלהאם מחאמיד רוזין (קפטן)) |  |
|  קיאק | פסקל ברקוביץ |  |
|  קליעה |  דורון שזירי |  |
|  שחייה | יוליה גורדיצ'וק • ורוניקה גירנקו • אראל הלוי • יואב ולינסקי • יצחק ממיסטבאלוב •  ענבל פיזרו • איאד שלבי |  |
|  שיט | צוות סונאר (ארנון אפרתי, שמעון בן-יעקב, דרור כהן) • צוות סקאד (הגר זהבי, משה זהבי) |  |
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים טוקיו (2020)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | אלכסנדר אלכסיינקו |  |
|  בדמינטון | נינה גורודצקי |  |
|  בוצ'ה | נדב לוי |  |
|  הרמת כוח | פולינה כצמן |  |
|  חתירה | שמוליק דניאל •  מורן סמואל • רביעייה מעורבת (סימונה גורן, ברק חצור, מיכל פיינבלט, אחיה קליין וההגאית מרלנה מילר) |  |
|  טניס | אדם ברדיצ'בסקי • שרגא ויינברג • יוסי סעדון • גיא ששון |  |
|  טניס שולחן | קרולין טביב |  |
|  ירי תחרותי | יוליה צ'רנוי • דורון שזירי |  |
|  כדורשער | נבחרת ישראל (נשים) (רוני אוחיון, ליהיא בן-דוד, גל חמרני (קפטן), אורי מזרחי, אלהאם מחאמיד רוזין, נועה מלכה) |  |
|  קיאק | פסקל ברקוביץ |  |
|  שחייה | יוליה גורדיצ'וק • ורוניקה גירנקו •  עמי דדאון • אראל הלוי • בשאר חלבי • אריאל מליאר •  מארק מליאר •  איאד שלבי |  |
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים פריז (2024)  |
| --- | --- | --- |
|  אופני יד | עמית חסדאי |  |
|  בדמינטון | נינה גורודצקי • אמיר לוי |  |
|  בוצ'יה | נדב לוי |  |
|  חתירה | שמוליק דניאל •  מורן סמואל •  חתירה זוגית (שחר מילפלדר וסאלח שאהין) |  |
|  טאקוונדו |  אסף יסעור • עדנאן מילאד |  |
|  טניס | אדם ברדיצ'בסקי • מעיין זיקרי • סרגיי ליסוב •  גיא ששון |  |
|  ירי תחרותי | יוליה צ'רנוי |  |
|  כדורשער |  נבחרת ישראל (נשים) (רוני אוחיון, ליהיא בן-דוד, גל חמרני, אורי מזרחי, אלהאם מחאמיד רוזין, נועה מלכה) |  |
|  קאנו/קיאקים | טליה אילת (קיאק) • אירן שפיר (קאנו) |  |
|  שחייה | ורוניקה גירנקו •  עמי דדאון • אריאל מליאר •  מארק מליאר |  |
חומה דאקית

חומה דאקית (בלטינית Murus dacicus), היא שיטה לבניית חומות של מצודות שנמצאה רק במצודות הדאקיות.
הדאקים בנו את חומות מצודותיהם, חומות ברוחב שלושה מטרים וגובה מ-4 עד 10 מטרים, משתי מחיצות אבני גזית שחלל ביניהן. שתי המחיצות היו מחוברות בקורות עץ והחלל בין המחיצות מולא באדמה ובאבנים לא מעובדות.
חומות המצודות הדאקיות של הרי אורשטיה נבנו בשיטה זו.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ולטר סוסקינד

| --- | --- |

 לידה:  29 באוקטובר 1906 לידנשייד, וסטפאליה,פרוסיה, האימפריה הגרמנית 
 פטירה:  28 בפברואר 1945 (בגיל 38) אושוויץ, 
 מדינה:  ממלכת ארצות השפלה, גרמניה 
 מקום מגורים:  האגן 
 
ולטר סוסקינד (בהולנדית: Walter Süsskind; בעברית עשוי להיקרא גם ולטר זיסקינד, על פי ההגייה הגרמנית;‏ 29 באוקטובר 1906 – 28 בפברואר 1945)  היה איש מכירות ומנהל יהודי גרמני בעל שורשים בהולנד, שעבד עבור היודנראט ההולנדי בתקופת מלחמת העולם השנייה והציל ממוות, ביחד עם אשתו, ועם הנרייטה פימנטל, יוהאן ואן הולסט, גזינה ון דר מולן ואחרים, מאות ילדים יהודים. מספר הילדים שניצלו נע בין 1,000-600 על פי מקורות ועדים שונים. בינואר 2012 נעשה סרט הולנדי על פעילותו בשואה - "סוסקינד".
קורות חיים

סוסקינד נולד בגרמניה ב-1906, בנם הבכור של זוג יהודים הולנדים - הרמן סוסקינד ופרידה לבית קסלר. היו לו שני אחים. הוא נישא ליוהנה לבית נאט (1906–1944), ונולדה להם בת אחת, איבון. לפני עליית הנאצים לשלטון בגרמניה הוא היה מנהל בבית חרושת למרגרינה. ב-1938 ברח מאימת הנאצים מגרמניה להולנד, מתוך כוונה להמשיך לארצות הברית, אך לא הצליח בהמשך הבריחה כמתוכנן ונאלץ להישאר עם משפחתו בהולנד.
קורות חיים > איש היודנראט ומציל ילדים

בעקבות כיבוש הולנד על ידי הנאצים במאי 1940 הקימו הכובשים יודנראט - יודסה ראט - וסוסקינד צורף אליו. הוא היה מנהל התיאטרון ההולנדי באמסטרדם. בערב ראש השנה תש"ד (29 בספטמבר 1943), במהלך גירוש יהודי הולנד למחנות ההשמדה, יהודי אמסטרדם וסביבתה רוכזו בתיאטרון. בית היתומים היהודי הסמוך, ה"קרש" (De Creche - "הפעוטון") שימש גם הוא כתחנת מעבר לחלק מהילדים היהודים. סמוך לבית היתומים והתיאטרון שכן סמינר קלויניסטי למורים - Hervormde Kweekschool, שמנהלו יוהאן ואן הולסט היה לימים סנאטור וממנהיגי המפלגה הנוצרית דמוקרטית של הולנד והוכר ב-1972 כחסיד אומות העולם. סוסקינד, אשתו, מנהלת בית היתומים הנרייטה פימנטל, ויוהאן ואן הולסט החלו להעביר ילדים מהתיאטרון ומבית היתומים לסמינר של ואן הולסט והוא שלח אותם לכפרים מחוץ לאמסטרדם. במהלך חודשי פעילותם הם נעזרו גם באנשי מחתרת הולנדים.
סוסקינד, ואן הולסט ופימנטל לא הספיקו להציל את כל הילדים שהסתתרו ב"קרש". פימנטל נשארה עם אלה מהילדים שנותרו, משסגרו הנאצים את ה"קרש" וגירשו גם את הילדים שהיו בו. חלק מהילדים גורשו בטרנספורטים מיוחדים למחנה וסטרבורק בהולנד וחלקם למחנות אחרים מחוץ למדינה. פימנטל גורשה עם האחרונים לאושוויץ, שם נרצחה כמותם.
קורות חיים > גירושו ומותו

סוסקינד ומשפחתו גורשו אף הם ב-1944 לווסטרבורק. סוסקינד הצליח לנצל קשרי ידידות שיצר עם נאצים חשובים אחדים כדי לצאת ממחנה הריכוז ולחזור לאמסטרדם, אך משנכשל בהוצאת משפחתו מהמחנה, חזר לווסטרבורק וגורש עם משפחתו למחנות ההשמדה. אשתו ובתו מתו באושוויץ באוקטובר 1944, והוא מת בפברואר 1945, במהלך צעדות המוות שהצעידו הנאצים את שרידי מחנות ההשמדה, לקראת סוף המלחמה. בסרט תעודה על סוסקינד מ-2005 (Secret Courage: The Walter Suskind Story, דקה 1:05:00) הועלתה ההשערה כי נרצח על ידי היהודים במחנה ההשמדה אושוויץ בגלל תפקידו ביודנראט ההולנדי באמסטרדם.
הנצחה

על פעילותם של סוסקינד ואשתו בהצלת יהודי הולנד נעשה בינואר 2012 הסרט ההולנדי "סוסקינד", בבימויו של הבמאי ההולנדי רודולף ואן דן ברג.
ראו גם

ועדת הילדים באוטרכט
קינדר-טרנספורט
התיאטרון ההולנדי
שואת יהודי הולנד
הערות שוליים

↑  מקור לתעתיק השם "זיסקינד" בגרמנית - יוסף מכמן, פנקס הקהילות: הולנד, ירושלים: יד ושם, תשמ"ה, עמ' 425
↑  על הסרט "סוסקינד", באתר IMDb
↑  https://vimeo.com/428194520
↑  Dirk de Klein, FORGOTTEN HERO- WALTER SÜSKIND, History of Sorts, ‏25/7/2016 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007499176505171  BPN: 52077651  GND: 189452102  ISNI: 0000 0000 5361 3864  LCCN: no2001032159  NTA: 183431898  VIAF: 7038943   WorldCat (עם VIAF): 7038943 
התיאטרון ההולנדי
חומאי

חומאי (בטובאנית: Хөөмей) הוא סוג של שירת גרון שנמצא בשימוש במוזיקה העממית שמגיעה מרפובליקת טובה.
המילה משמשת הן לתיאור אחד מהסגנונות האופייניים של שירת הגרון במוזיקה העממית של טובה (סגנון שנשמע דומה לזמזום ומלווה בטרמין - סוג של כלי נגינה אלקטרוני) והן כדי לתאר את כל סגנונות שירת הגרון של בני טובה (המשתנים מקול נמוך רועם דמוי רעידת אדמה, לצליל בינוני בלווית מקצב ועד סגנונות שונים של קול גבוה). בכל סגנונות שירת הגרון של בני טובה נעשה שימוש במבנה חלל הפה על מנת ליצור צליל הרמוני מהצליל הבסיסי שנוצר על ידי מיתרי הקול, והתוצאה - שירה בו זמנית של כמה גובהי צליל.
את ההשראה למוזיקה קיבלו מחברי השירים מהנופים ומבעלי החיים של הערבה, והשירים הם לרוב על סוסים, כך שמבחינת הנושאים דומה השירה העממית של טובה למוזיקת קאנטרי, אך הטכניקה של החומאי והשפה האוריינטלית גורמים לכך שהמוזיקה נשמעת זרה לחלוטין לאוזניים מערביות.
סגנונות השירה של טובה השפיעו על המוזיקה של תרבויות שונות. בזמנים הקדומים אמצו נזירים טיבטיים את סגנון זימרת התפילות לצלילים הנמוכים של הסגנון הקרוי "קרגירה" (kargyraa), בעוד שבזמנים המודרניים מוזיקאים אמריקאים של העידן החדש הושפעו מהצלילים שלא מהעולם הזה של החומאי וה"סיגיט" (sygyt), צליל בלתי אנושי גבוה שאינו זהה לפַלסֶטוֹ.
קיים ויכוח לגבי המספר המדויק של הסגנונות או הטכניקות שבשימוש בני טובה לשם שירת גרון. שלושת הסגנונות העיקריים הם חומאי, קרגירה וסיגיט. סגנונות מוכרים נוספים כוללים את "בורבאנגנדיר" (borbangnadyr), "צ'ילנדיק" (chylandyk), "דומצ'וּקטר" (dumchuktaar), "אזנגיליר" (ezengileer) ו"קאנזיפּ" (kanzip). יש החושבים כי סגנונות נוספים אלה הם ואריאציות או שינויים של שלושת הסגנונות העיקריים.
ויקטור כריסטיאנסן

ויקטור ברנט כריסטיאנסן (בדנית: Victor Bernth Kristiansen; נולד ב-16 בדצמבר 2002 בקופנהגן שבדנמרק) הוא כדורגלן דני המשחק בעמדת הקשר בקבוצת בולוניה 1909 ובנבחרת דנמרק.
קריירת מועדונים

כריסטיאנסן גדל במחלקת הנוער של פ.צ. קופנהגן. ב-29 בנובמבר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 1–3 על סונאוסקה פובולד במסגרת המחזור העשירי בליגת העל הדנית לעונת 2020/2021. בעונת 2021/2022 זכה עם המועדון באליפות דנמרק.
ב-20 בינואר 2023 חתם בלסטר סיטי עבר 17 מיליון שטרלינג והפך לשחקן היקר ביותר שנקנה מהליגה הדנית.
ב-30 באוגוסט 2023 הושאל לבולוניה 1909 לעונה אחת.
קריירה בינלאומית

ב-19 ביוני 2023 ערך כריסטיאנסן את הופעת הבכורה שלו בנבחרת דנמרק, בתיקו 1-1 נגד נבחרת סלובניה במסגרת מוקדמות יורו 2024.
נכלל בסגל נבחרת דנמרק לטורניר יורו 2024.
תארים

אליפות דנמרק (1): 2021/2022
הערות שוליים

↑  Hjulmand har udtaget truppen til EM באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הדנית, 30 במאי 2024 (בדנית)
| נבחרת דנמרק – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 וסטרגור •  4 קר •  5 מיילה •  6 א. כריסטנסן •  7 ינסן •  8 דילייני •  9 הוילון •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 ר. כריסטנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 הרמנסן • 17 כריסטיאנסן • 18 בה • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 ברון לארסן • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 מ. יולמן • 25 נלסון • 26 דרייר • מאמן: ק. יולמן |  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 וסטרגור •  4 קר •  5 מיילה •  6 א. כריסטנסן •  7 ינסן •  8 דילייני •  9 הוילון •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 ר. כריסטנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 הרמנסן • 17 כריסטיאנסן • 18 בה • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 ברון לארסן • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 מ. יולמן • 25 נלסון • 26 דרייר • מאמן: ק. יולמן | דנמרק |
הפוסטולטים של תורת הקוונטים

ערך זה עוסק בהנחות ובעקרונות היסוד של תורת קוונטים לא יחסותית כפי שמקובל להציגם בגישה המודרנית. הערך מציג את ניסוח דיראק, אשר משלב את שני הניסוחים הקודמים: מכניקת המטריצות של ורנר הייזנברג, ומשוואת הגל של ארווין שרדינגר. מאוחר יותר פותחו לתורת הקוונטים ניסוחים שונים מאוד, אך שקולים, למשל ניסוח אינטגרלי מסלול של ריצ'רד פיינמן, וניסוח תורת הקוונטים במרחב הפאזה של חוסה אנריקה מויאל ואחרים.
לשם הבנת הערך רצוי להכיר את סימון דיראק.
מצב המערכת

מצב של מערכת קוונטית ניתן לאפיון על ידי וקטור במרחב הילברט מופשט כלשהו. וקטור זה 'מכיל' את כל המידע הקיים על מצב המערכת במובן שיתואר להלן. סימון מקובל לוקטור זה הוא  |\psi \rangle , והוא מכונה וקטור ket.
דוגמאות לוקטורי מצב:
|x_{0}\rangle  מערכת חד־ממדית עם חלקיק הממוקם בנקודה  \ x=x_{0}.
|{\vec {p}}\rangle  חלקיק עם תנע  {\vec {p}}.
|E_{n}\rangle  חלקיק הנמצא ברמת האנרגיה ה  \ n-ית בבור פוטנציאל כלשהו.
מרחב ההילברט בו 'חי' וקטור המצב הוא מרחב וקטורי בעל מכפלה פנימית מעל המרוכבים. המכפלה הפנימית בין מצבים  |\psi \rangle   ו-  |\phi \rangle  מסומנת ב- \langle \phi |\psi \rangle . 
שני וקטורים הנבדלים זה מזה על ידי כפל בסקלר מייצגים אותה מערכת פיזיקלית. נהוג לעבוד עם מצבים מנורמלים המקיימים  \langle \psi |\psi \rangle =1. במקרה זה עדיין שני מצבים הנבדלים זה מזה בפאזה  e^{i\varphi } יתארו אותה מערכת פיזיקלית.
גדלים מדידים

לכל גודל פיזיקלי מדיד מתאים אופרטור הרמיטי הפועל במרחב ההילברט.
לדוגמה לגודל המדיד תנע מתאים אופרטור התנע המסומן לרוב כ {\hat {p}}, ולאנרגיה מתאים אופרטור ההמילטוניאן המסומן לרוב ב  {\mathcal {H}}. הוקטורים העצמיים של האופרטורים (מכונים גם מצבים עצמיים) מהווים מערכת אורתונורמלית שלמה.
גדלים מדידים > מדידה

הערכים היחידים שניתן לקבל במדידת גודל פיזיקלי כלשהו הם הערכים עצמיים של האופרטור המתאים לגודל זה. במדידה ניתן לקבל כל אחד מן הערכים בהסתברות מסוימת, התלויה במצב המערכת הנמדדת,  |\psi \rangle , ונקבעת באופן הבא:
נניח שהאופרטור (ההרמיטי)  \ A מתאר גודל פיזיקלי מדיד כלשהו. נסמן את המצבים העצמיים של האופרטור ב-
 |a_{i},\gamma \rangle . בסימון זה:
\ a_{i} הוא הערך העצמי, כלומר מתקיים  A|a_{i},\gamma \rangle =a_{i}|a_{i},\gamma \rangle ,
\ \gamma  הוא אינדקס נוסף המבדיל בין מצבים 'מנוונים' (בעלי אותו ערך עצמי). מצבים אלו פורשים תת-מרחב עצמי של  \ A.
נגדיר אופרטורי הטלה לתתי המרחבים העצמיים של  \ A:
\Lambda _{i}=\sum _{\gamma }|a_{i},\gamma \rangle \langle a_{i},\gamma |.
ההסתברות לקבל במדידה את הערך  \ a_{i} נתונה על ידי:
 \langle \psi |\Lambda _{i}|\psi \rangle =\sum _{\gamma }|\langle a_{i},\gamma |\psi \rangle |^{2}
את התוצאה הנ"ל ניתן להכליל למקרה בו ספקטרום הערכים העצמיים הוא רציף.
פעולת המדידה משנה את המצב ומותירה רק רכיבים שקונסיסטנטים עם התוצאה שהתקבלה במדידה. כלומר אם במדידה התקבל הערך  \ a_{j} המערכת תעבור למצב:
 |\psi \rangle \rightarrow {\frac {1}{\langle \psi |\Lambda _{j}|\psi \rangle }}\Lambda _{j}|\psi \rangle
דינמיקה קוונטית

ההתפתחות בזמן של מערכת קוונטית מתוארת בעזרת אופרטור ההתפתחות בזמן  \ U(t,t_{0}) המקדם את המערכת מזמן  \ t_{0} לזמן  \ t. זהו אופרטור אוניטרי המקיים את משוואת שרדינגר:
 i\hbar {\frac {\partial }{\partial t}}U(t,t_{0})={\mathcal {H}}U(t,t_{0})
עם תנאי ההתחלה  \ U(t,t_{0})=1.
יש כמה אפשרויות להסביר באיזה מובן אופרטור ההתפתחות בזמן מקדם את המערכת בזמן.
אפשרויות הסבר אלו מכונות תמונות, והבולטות שבהן הן תמונת שרדינגר ותמונת הייזנברג.
בתמונת שרדינגר, מצב המערכת משתנה בזמן לפי:
 |\psi (t)\rangle =U(t,t_{0})|\psi (t_{0})\rangle 
בעוד שהאופרטור המייצגים גדלים פיזיקליים קבועים בזמן.
בתמונת הייזנברג, מצב המערכת קבוע בזמן בעוד שהאופרטורים מתפתחים על פי:
 A(t)=U^{\dagger }(t,t_{0})A(t_{0})U(t,t_{0})
ראו גם

מכניקת הקוונטים
סימון דיראק
בעיית המדידה
פרשנות קופנהגן
לקריאה נוספת

Claude Cohen-Tannoudji, Quauntum Mechanics (במיוחד פרק 3)
J.J. Sakurai, Modern Quantum Mechanics
הערות שוליים

↑  שינויים במערכת עקב מדידות אינם מתוארים בעזרת אופרטור ההתפתחות בזמן אלא כפי שתואר בסעיף הקודם
וניה אודוביצ'יץ'

וניה אודוביצ'יץ' (בסרבית: Vanja Udovičić או Вања Удовичић; נולד ב-12 בספטמבר 1982) הוא שר הנוער והספורט של סרביה, ולשעבר שחקן כדורמים.
ביוגרפיה

אודוביצ'יץ' נולד בבלגרד בשם פרניו (Franjo) לאב קרואטי מאיסטריה ולאם סרבית. לאחר גירושי הוריו, אביו חזר לאיסטריה, והוא נשאר עם אמו בבלגרד. ב-1997, כשהיה בן 15, החליף את שמו לווניה, לאחר שסבל מהקנטות סביב שמו, שהיה כשל נשיא קרואטיה פרניו טוג'מן, שנחשד בביצוע פשעי מלחמה נגד סרבים במהלך מלחמת העצמאות של קרואטיה.
ביוגרפיה > קריירה ספורטיבית

אודוביצ'יץ' החל לשחק כדורמים כנער, במועדון פרטיזן בלגרד. הוא המשיך לשחק גם בקבוצת הבוגרים של המועדון, והיה שותף לזכייה באליפות יוגוסלביה ובגביע המדינה ב-2002. בעונת 2003/2004 הצטרף למועדון ידראן הרצג נובי. בשתי העונות בהן שיחק בקבוצה, היא זכתה פעמיים הן באליפות סרביה ומונטנגרו והן בגביע.
בעונת 2005/2006 עבר לפוסיליפו נאפולי מליגת העל האיטלקית בכדורמים, ולאחר שתי עונות עבר לקבוצה איטלקית אחרת, פרו רקו. הוא היה שותף לזכייתה של פרו רקו באליפות איטליה בכל שלוש העונות בהן שיחק בה, בגביע האיטלקי ב-2008 וב-2009, בליגת האלופות האירופית בכדורמים בשנים 2008 ו-2010 ובגביע סופרקאפ באותן שנים. מבין חמש העונות בהן שיחק בליגה האיטלקית, הוא הוכתר פעמיים (2007 ו-2010) כמלך השערים של הליגה, וב-2009 נבחר לשחקן הזר הטוב ביותר בליגה. בעונתו האחרונה בפרו רקו, עונת 2009/2010, נבחר גם ל-MVP של הפיינל פור של ליגת האלופות האירופית, וכן לשחקן השנה של FINA. בסיום העונה, דרש ממנו המועדון להפסיק לשחק בנבחרת סרביה ולעבור לנבחרת איטליה. אודוביצ'יץ', שסבו איטלקי והוא מחזיק בדרכון איטלקי, יכול היה לעשות זאת, אף העדיף להישאר עם נבחרתו. כתוצאה מכך, החליטה פרו רקו לא להאריך את החוזה שלו, ואולם הפופולריות שלו בארצו גברה.
לאחר שעזב את פרו רקו, עבר, בעונת 2010/2011, למועדון מלאדוסט זגרב מהליגה הקרואטית, ובשתי העונות בהן שיחק בקבוצה, זכה עמה בגביע הקרואטי. בעונת 2012/2013 שב לסרביה, למועדון רדניצ'קי קראגוייבאץ. בעונה זו סיים המועדון במקום השני בליגה וזכה ביורוקאפ. בסיום העונה פרש ממשחק כדורמים, וב-2 בספטמבר 2013 מונה לשר הנוער והספורט בממשלתו של אלכסנדר ווצ'יץ'.