stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קנית פסים
גלריה

פרט מאירלנד
מבט חזיתי, שמורת בלשפורד, המפשייר, בריטניה
קנית פסים בבית הגידול שלה: חישת קנים. אויטקרקה, בלגיה
בשירה, בריטניה
בשירה, פולין
קנית פסים נושאת מזון במקורה. שמורת RSPB באוטמור, בריטניה
קנית במהלך טיבוע. פיצפורד, בריטניה
ביצה, אוסף מוזיאון ויסבאדן
סרטון המציג שירה וליקוט מזון. מפרץ מוק, טסל, הולנד
הערות שוליים > ביאורים

↑  המונח "חישוף אברות" מתייחס למידה בה אברות התעופה עוברות את קו הנוצות השלישוניות כשהכנף אסופה
קנית פסים במגדיר קרוסלי
חישות קנים בשטחי ביצה מהווים בית גידול טיפוסי לקנית. ביצת צ'רץ', בריטניה
1708 בצרפת

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1707   1706  1705 |  דגל צרפת | 1708  בצרפת |  »»»  1709   1710   1711 |
כל ערכי השנים בצרפת • אירועים בולטים בעולם ב-1708 היסטוריה של צרפת • פורטל צרפת • לוח שנה של שנת 1708
שנת 1708 בצרפת הייתה השנה בה ציינה צרפת 721 שנות לאום.
מנהיגים

לואי הארבעה עשר, מלך צרפת
אירועים חשובים

23 במרץ – ג'יימס פרנסיס אדוארד סטיוארט, "המתבונן הזקן", שהפליג מדנקרק עם 6000 חיילים צרפתים בכמעט 30 ספינות של הצי הצרפתי, מתוך כוונה לפלוש לבריטניה, מנסה לנחות בנמל פורט שבאנגליה, הניסיון סוכל על ידי הצי המלכותי הבריטי.
29 במרץ – ספינת המלחמה "אמאן 14" הושקה בנמל "לה חבירה".
נפטרו

28 בדצמבר – ז'וזף פיטון דה טורנפור, בוטנאי צרפתי מפורסם שנודע בעיקר בזכות היותו חלוץ בשימוש במושגים השגורים כיום בבוטניקה כדוגמת סוג ועשבייה.
שחפית ורדרדת

| שחפית ורדרדת |
| --- | --- |
 זוג שחפיות ורדרדות בפוארטו ריקו
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חופמאים
תת־סדרה:: שחפאיים
משפחה:: שחפיים
סוג:: שחפית
מין:: שחפית ורדרדת
שם מדעי
 Sterna dougallii ‏מונטגיו, 1813
תחום תפוצה
 מפת התפוצה של שחפית ורדרדת   יציבה   מקייצת ומקננת   חורפת ומשוטטת

שחפית ורדרדת (שם מדעי: Sterna dougallii) היא מין של עוף ים מהסוג שחפית. בישראל היא מזדמנת נדירה ביותר עם שלוש תצפיות ממפרץ אילת, בשנים 1982, 1987 ו-1989.
טקסונומיה ואטימולוגיה

חוקר הטבע האנגלי ג'ורג' מונטגו תיאר את המין בשנת 1813. מבחינה גנטית, היא קשורה באופן הדוק ביותר לשחפית טרה (אנ'), כשהאב הקדמון המשותף מהווה שושלת אחות לשחפית סומטרה (אנ').
השם המדעי של הסוג Sterna מגיע מאנגלית עתיקה מהשמות Stern, Steam או Starn שניתנו למרומית השחורה (מתבסס על “Sterna” שטבע קונרד גסנר ב-1555). שם המין הספציפי dougallii מנציח את הרופא והאספן הסקוטי ד"ר פיטר מקדוגל (1777–1814).
טקסונומיה ואטימולוגיה > תת-מינים

למין זה יש חמישה תת-מינים, הנבדלים בעיקר בצבע המקור ובפרטי ניצוי קטנים:
S. d. dougallii (ג'ורג' מונטגו, 1813) - מקנן באיים וחופים של צפון האוקיינוס האטלנטי, וחורף מדרום לאיים הקריביים ובמערב אפריקה. הן אצל האוכלוסיות האירופיות והן באלו מצפון אמריקה נצפו ירידות איטיות, אם כי צעדי שימור פעילים הפכו את הירידה בשנים האחרונות בכמה מושבות, בעיקר באי רוקאביל שליד חופי דבלין, אירלנד, המחזיק כעת ברוב אוכלוסיית אירופה (כ-1200 זוגות).
S. d. korustes (אלן אוקטביאן הום, 1874) - יציב באיים באזורים הטרופיים של האוקיינוס ההודי במזרח אפריקה ומדגסקר. בעל יותר צבע אדום במקור.
S. d. bangsi (גרגורי מטיוס, 1912) - יציב באיים באזורים הטרופיים במזרח אוקיינוס ההודי דרך מערב האוקיינוס השקט עד יפן.
S. d. gracilis (ג'ון גולד, 1845) - מקנן באוסטרליה ובקלדוניה החדשה, ארוך מקור וקצר כנפיים ביחס לתת-מינים האחרים.
S. d. arideensis (גרגורי מטיוס, 1912) - צפון-מערב האוקיינוס ההודי.
כמה מחברים הציעו שיש לשמר רק שלושה תת-מינים: arideensis, gracilis ו-dougallii.
תיאור

זוהי שחפית קטנה-בינונית, באורך 33–36 ס"מ ומוטת כנפיים של 67–76 ס"מ. ניתן לבלבלה עם שחפית ים, שחפית הקוטב, ושחפית שחורת-מקור הגדולה ממנה; אך בעלת ניצוי דומה. לשחפית הורדרדת מקור חד ודק בצבע שחור, עם בסיס אדום המתפשט במהלך עונת החיזור, שהוא נרחב יותר באוכלוסיות הטרופיות ושל חצי הכדור הדרומי. היא בעלת כנפיים קצרות יותר ובעלת חבטות כנפיים מהירות יותר מאשר שחפית ים או קוטב. העל-כנף אפור בהיר ואילו חלקיה התחתונים לבנים; שחפית זו נראית בהירה למדי בתעופה, כמו שחפית שחורת-מקור קטנה, אם כי אברות התעופה החיצוניות ביותר מתכהות במהלך הקיץ. לבוגרים יש זנב ממוזלג ארוך וגמיש ורגליים כתומות-אדומות. בקיץ, החלקים התחתונים של הבוגרים מקבלים גוון ורדרד שמעניק לשחפית זו את שמה.
בחורף, המצח הופך לבן והמקור לשחור. לשחפיות ורדרדות צעירות יש מראה "קשקשי" בדומה לשחפיות שחורות-מקור צעירות, אבל לעומתן כיפתן השחורה מלאה יותר.
תיאור > קולות

קריאותיה של השחפית הורדרדת הן "צ'וויט" אופייני מאוד, המזכירות את אלו של ביצנית אדומת-רגל, בשונה משחפיות אחרות.
התנהגות ואקולוגיה > תזונה

בדומה לשחפיות אחרות בסוג, שחפית ורדרדת ניזונה על-ידי צלילה אחר דגים, כמעט תמיד מהים. היא הרבה יותר ימית מאשר קרובותיה, ורק לעיתים נדירות מבקרת בלגונות מים מתוקים על החוף; בעיקר כדי לרחוץ ולא לדוג במים מתוקים. בניסיונות דיג היא לרוב תצלול ישירות, ולא בשיטת "הריחוף ההדרגתי" המועדפת על שחפית הקוטב. הזכר נוהג להציע דגים לנקבה כחלק מתצוגת החיזור.
בניגוד לשחפיות אחרות, השחפית הורדרדת חוטפת מזון לעופות ים אחרות, במושבות בריטיות לרוב מתוכי ים אטלנטי. הרגל זה מגביר מאוד את יכולת איסוף המזון שלהן במזג אוויר גרוע כאשר דגים שוחים עמוק יותר, מחוץ להישג ידן של צלילות השחפיות, אך בהישג ידם של תוכיי הים, המיטיבים יותר לצלול.
התנהגות ואקולוגיה > קינון

מין זה מקנן במושבות בחופים ובאיים, לפעמים עם עופות ים אחרים. באזור אוסטרליה, השחפית הורדרדת תועדה מקנננת לצד שחפיות סומטרה, שחפיות בנגליות, שחפיות צהובות-מקור, שחפיות אוסטרליות (אנ'), שחפיות רסן ושחפים כסופים. היא בונה תא הקן בשקע בקרקע, לרוב חשוף או מתחת לצמחייה צפופה, ומטילה ביצה אחת או שתיים (לעיתים נדירות שלוש). היא פחות מגוננת על הקן ועל הצאצאים שלה בהשוואה לשחפיות לבנות אחרות, ולעיתים קרובות מסתמכת על נוכחות שחפיות הקוטב ושחפיות ים סביב המושבה כדי שימנעו קרבת טורפים אליהם. לעיתים נדירות, במושבות קטנות יותר, הן עשויות להזדווג עם מיני שחפיות אחרים אלה.
ידוע כי עיטמים לבני-גחון ושחפים כסופים טורפים ביצים וגוזלים וכן אולי גם עם ארנריות, חולדה מצויה והמין חומט המלך (אנ').
סטטוס

למין זה טווח תפוצה נרחב ואוכלוסייה גדולה. על אף שמגמות האוכלוסייה העולמיות אינן ידועות, הוא אינו מוגדר כמתקרב לסף פגיעות, ומסווג ברמת סיכון "ללא חשש" על-ידי האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע ומשאבי הטבע (IUCN). בשנת 2015 הוערך כי האוכלוסייה העולמית מונה כ-200,000–220,000 פרטים.
בסוף המאה ה-19, שחפיות אלו ניצודו בשל נוצותיהן ששימשו לקישוט כובעים. לאחרונה, מספרן ירד באזורים מסוימים עקב תחרות מוגברת וטריפה של שחפים גדולים, שמספרם גדל בתקופה האחרונה. מין זה, נכון לשנת 2019, הוא עוף הים המקנן הנדיר ביותר בבריטניה.
המושבה האירופית הגדולה ביותר, המהווה יותר מ-75% מהאוכלוסייה האירופית, נמצאת באירלנד, באי רוקביל שבמחוז דבלין. בשנת 2013, 1,213 זוגות קיננו ברוקאביל. המושבה באגם ליידי'ס איילנד, מחוז וקספורד, גם היא בעלת חשיבות מכרעת, כאשר 155 זוגות מקננים שם בשנת 2013.
הודות לאתרי הקינון המוצנעים בחלקם, אספקת תיבות קינון הוכיחה הצלחה דרמטית בשימור, כשהשחפיות מסתגלות אליהן בקלות רבה. זה מביא לעלייה בפרודוקטיביות הרבייה עם ההגנה שניתנת לצעירים מפני עופות טורפים כמו שחפים צפוניים. במושבה אחת באי קוקט, נורת'מברלנד, האוכלוסייה עלתה מ-25 זוגות (1997) ל-92 זוגות (2005) לאחר שסופקו תיבות. אמצעים דומים ננקטו במושבות השחפיות של אנגלסי יחד עם פינוי צמחייה, במיוחד חלמיות. בשנת 2018, לראשונה מזה יותר מעשור, זוג הוציא שני אפרוחים בסקריס (אנ'), מחוץ לאנגלסי, לאחר פרויקט של RSPB במהלך שנים קודמות שכלל שמירה, תיבות קינון חדשניות שהוצבו באופן אסטרטגי מסביב לאיים יחד עם פתיונות המשמיעים הקלטות של השחפית הורדרדת קריאות ודגמי עץ בעבודת יד.
באנגליה סומנה השחפית הורדרדת להגנה במסגרת תוכנית הפעולה הלאומית למגוון ביולוגי של הממשלה הרשמית. אחת הסיבות העיקריות שניתנו בתוכנית הבריטית לאיום על המין היא התחממות כדור הארץ, שיוצרת שינוי בחלוקת הפרופיל האנכי עבור מיני הדגים המהווים את מקור המזון שלה. השחפית הורדרדת היא אחד המינים עליהם חל ההסכם לשימור עופות מים נודדים אפריקאים-אירו-אסייתים (AEWA).
שירות חיות הבר הקנדי סיווג את השחפית הורדרדת כמין מאוים. משרד הפנים של ארצות הברית סיווג את האוכלוסייה צפון-מזרחית בסכנת הכחדה ואת האוכלוסייה הקריבית כמאוימת.
גלריה

בוגר בלבוש קיץ עם גוון ורדרד. קווינסלנד, אוסטרליה
בוגר בלבוש קיץ, נורת'מברלנד, הממלכה המאוחדת
תקריב ראש של בוגר, מיין, ארצות הברית
בוגר בלבוש קיץ בתעופה, פוארטו ריקו
צעיר בתעופה, פוארטו ריקו
בוגר בלבוש קיץ ופרחון טרי. נורת'מברלנד, הממלכה המאוחדת
ביצה של התת-מין S. d. bangsi, אוסף מוזיאון טולוז
ביצה של התת-מין S. d. dougallii, אוסף מוזיאון טולוז
ביצה בקן, פוארטו ריקו
ביצים בקן חבוי היטב
סרטון ממושבת קינון באי הליידי אליוט, שונית המחסום הגדולה, אוסטרליה
הערות שוליים

↑  שחפית ורדרדת באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  The Israeli Birding Website - birds of Israel checklist, www.israbirding.com
↑  Montagu, George (1813). "Tern-Roseate Sterna dougallii". Supplement to the Ornithological Dictionary, or Synopsis of British Birds. Exeter, England: Printed by S. Woolmer.
↑  Bridge, Eli S; Jones, Andrew W; Baker, Allan J (2005). "A phylogenetic framework for the terns (Sternini) inferred from mtDNA sequences: implications for taxonomy and plumage evolution" (PDF). Molecular Phylogenetics and Evolution. 35 (2): 459–469. doi:10.1016/j.ympev.2004.12.010. PMID 15804415. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2011-04-19.
↑  Jobling, James A (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London: Christopher Helm. p. 139. ISBN 978-1-4081-2501-4.
↑  ITIS - Report: Sterna dougallii, www.itis.gov (באנגלית אמריקאית)
↑  Roseate Tern, Sterna dougallii Montagu, 1813, Observation.org
↑  Gochfeld, M. & Burger, J. 1996.
↑  Tree, AJ (2005) The known history and movements of the Roseate Tern Sterna dougallii in South Africa and the western Indian Ocean.
1 2  Department of the Environment (2015). "Sterna dougallii — Roseate Tern". Species Profile and Threats Database. Canberra, Australian Capital Territory: Department of the Environment, Water, Heritage and the Arts, Australian Government. נבדק ב-15 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Roseate Tern (Sterna dougallii) - BirdLife species factsheet, datazone.birdlife.org
1 2  "Celebrating recent successes around Wales - RSPB Cymru Blog - We love Wales! - the RSPB Community".
↑  Annual Report of the Irish Rare Birds Breeding Panel 2013
↑  Nisbet, Ian C.; Gochfeld, Michael; Burger, Joanna (2014). "Roseate Tern". Birds of North America Online. Ithaca, New York: Cornell Lab of Ornithology. נבדק ב-15 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554088305171 
מגוון מופעים במגדיר קרוסלי
שחפית ורדרדת על בול מסיישל, 1989
ליון פויכטוונגר

| --- | --- |

 לידה:  7 ביולי 1884 מינכן, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  21 בדצמבר 1958 (בגיל 74) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 מדינה:  הקיסרות הגרמנית, גרמניה, ארצות הברית, רפובליקת ויימאר, צרפת 
 מקום קבורה:  בית קברות וודלון ממוריאל 
 אירועים משמעותיים:  שריפת הספרים בגרמניה הנאצית (1933) 
 שם עט:  Jacob Arje, Sepp Trautwein, J. L. Wetcheek 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מינכן, אוניברסיטת הומבולדט של ברלין, Wilhelmsgymnasium 
 שפות היצירה:  גרמנית 
 סוגה:  מחזה, פרוזה 
 יצירות בולטות:  היהודי זיס (רומן), היהודיה מטולדו, Goya, בפסקה זו 2 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 בן או בת זוג:  Marta Feuchtwanger 
 פרסים והוקרה:  פרס הספרות של מינכן (1957)  הפרס הלאומי של מזרח גרמניה 
 חתימה:   
 
ליון פויכטוונגר, צולם ב-1910 בערך
לִיוֹן פוֹיכְטְוַונְגֶר (בגרמנית Lion Feuchtwanger;‏ 7 ביולי 1884, מינכן – 21 בדצמבר 1958, לוס אנג'לס) היה סופר, מחזאי ומתרגם יהודי-גרמני.
ביוגרפיה

ליון פויכטוונגר נולד במינכן למשפחה יהודית אמידה של יצרני מרגרינה, בן לזיגמונד פויכטוונגר וליוהנה לבית בודנהיימר. לאחר סיום בית הספר למד ספרות ופילוסופיה באוניברסיטת מינכן ולאחר מכן באוניברסיטת ברלין. לאחר סיום הלימודים עבד כמבקר תיאטרון וכמתורגמן. בשנת 1905 החלה דרכו הספרותית של פויכטוונגר עם פרסום כמה מחזות קצרים שכתב. ב-1907 קיבל תואר דוקטור בספרות (התואר נשלל ממנו מאוחר יותר על ידי הנאצים); עבודת התזה לתואר עסקה ביצירתו של היינריך היינה "הרב מבכרך". פויכטוונגר ויתר על כתיבת הביליטציה (עבודת מחקר מתקדמת שהייתה תנאי לעבודה באוניברסיטאות בגרמניה), בשל ההגבלות על היהודים שהיו נהוגות בחלק מן האוניברסיטאות. הוא כתב ביקורות תיאטרון לכתב העת "די ולטבינה" של זיגפריד יעקובזון ובשנת 1908 יסד את כתב העת הספרותי "שפיגל" (מראה, בגרמנית), שלאחר מכן מיזג אותו עם ה"ולטבינה". פויכטוונגר "גילה" במהלך עבודתו כמבקר תיאטרון את ברטולט ברכט הצעיר והפך ידיד נפש שלו, ידידות שנמשכה עד למותו של ברכט ב-1956. בשנת 1910 יצאה לאור הנובלה הראשונה שלו, "האל מחימר".
ביוגרפיה > יצירתו

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה התנדב פויכטוונגר לצבא. לאחר שהייה קצרה בחזית שוחרר מן הצבא בשל סיבות בריאותיות. ההשתתפות במלחמה קירבה אותו לחוגים שמאלנים וסוציאליסטיים בגרמניה. במהלך המלחמה כתב מספר מחזות בעלי אופי אנטי מלחמתי. בשנת 1925 יצא לאור ספרו המפורסם "היהודי זיס", על אודות חייו של יהודי החצר יוזף זיס אופנהיימר. הספר תורגם לשפות רבות (כולל עברית) והביא לפויכטוונגר פרסום עולמי.
פויכטוונגר היה בין המתנגדים הבולטים למפלגה הנאצית בסוף שנות ה-20 ובתחילת שנות ה-30. את דעותיו ורגשותיו בנושא ביטא בטרילוגיה "אולם המתנה", שחלקהּ הראשון (הנובלה "הצלחה") פורסם בשנת 1930. בראשית שנת 1933 נסע פויכטוונגר עם אשתו למסע הרצאות בארצות הברית. במהלך שהייתו בארצות הברית מונה אדולף היטלר לקנצלר גרמניה. בשל כך החליט פויכטוונגר לא לחזור לגרמניה, והתיישב עם אשתו בצרפת. בינתיים בגרמניה הוכרז פויכטוונגר כאויב האומה, אזרחותו נשללה ורכושו הוחרם על ידי המדינה.
בשנת 1937 ביקר פויכטוונגר בברית המועצות, וחיבר על כך ספר מסע בשם "מוסקבה". הספר הביע תמיכה במדיניותו של סטלין, ובשל כך נחשף פויכטוונגר לביקורת רבה בחוגים הליברלים בצרפת.
בשנת 1938 נעשה סרט קולנוע על פי הרומן של פויטונגר "האופרמנים" (רומן אנטי-נאצי חריף שנכתב בשנת 1933 ומתאר את החודשים הראשונים של המשטר הנאצי בגרמניה). במאי הסרט היה גריגורי רושאל.
בשנת 1940, לאחר פלישת הנאצים לצרפת, הושם פויכטוונגר על ידי הצרפתים במחנה מיל, מחנה מעצר לנתינים גרמניים שחיו בצרפת. לאחר מכן הועבר למחנה אחר ליד העיר נים ובעזרת העיתונאי וחסיד אומות העולם וריאן פריי (הוועד לסיוע לשעת חירום) וסגן הקונסול היירם בינגהאם הרביעי הצליח להימלט ממנו ולהגיע לארצות הברית. פויכטוונגר ומשפחתו התיישבו בקליפורניה.
בשנת 1942 השלים פויכטוונגר את הטרילוגיה הנודעת שלו "יוסף" על אודות חייו של יוסף בן מתתיהו. הטרילוגיה מורכבת מהספרים: "מלחמת היהודים", "היהודי ברומא" ו"בוא יבוא היום".
בשנת 1949 במהלך המאבק נגד קוסמופוליטיות ספריו הוצאו מהספריות בברית המועצות (הם חזרו למדפים רק בשנת 1955).
ליון פויכטוונגר נפטר ב-21 בדצמבר 1958.
ספריו שתורגמו לעברית

היהודי זיס :
תרגם מ' אבי-שאול, תל אביב: שטיבל, תרפ"ט. (יצא שוב בהוצאת נ' טברסקי.)
מחזה על-פי הרומן; עיבוד: מ' אבי-שאול, תל אביב: א"י שטיבל, תרצ"ג.
תרגם צבי ארד, תל אביב: זמורה-ביתן, תשמ"ד-1984.
מלחמות היהודים: תרגם י' ליכטנבום, תל אביב: א"י שטיבל, תרצ"ב. (יצא שוב בהוצאת נ' טברסקי.)
האופרמנים :
בעברית: בית אופרמן; תרגם מכתב-יד יצחק שנברג [=שנהר], תל אביב: א"י שטיבל, 1934.
בעברית: בני אופרמן; תרגם צבי ארד, תל אביב: זמורה-ביתן, תשמ"ג-1983.
בעברית: האופרמנים; תרגמה ניצה בן ארי, תל אביב: פן, ידיעות ספרים, 2023
הבנים: תרגם י' ליכטנבום, תל אביב: א"י שטיבל, 1936. (יצא שוב בהוצאת נ' טברסקי, תש"ה.)
נרון הכוזב: תרגמה בהסכמת המחבר רות כ"ץ [=לבנית], תל אביב: א"י שטיבל, תש"ב.
בוא יבוא היום: תרגם מאנגלית א' לובראני, תל אביב: נ' טברסקי, תש"ה.
היעוד הגדול: תרגמו יוסף ליכטנבום ויעקב עדיני, תל אביב: נ' טברסקי, תש"ח.
פרנציסקו דה-גויה: תרגמו ב' נח ומאיר ומוהר, תל אביב: נ' טברסקי, תשט"ו.
בלדה ספרדית: תרגמה עדנה קורנפלד, מרחביה: ספרית פועלים, 1957.
יפתח הגלעדי ובתו: תרגמה רות לבנית, מרחביה: ספרית פועלים, 1960.
גויא: תרגם צבי ארד, תל אביב: זמורה-ביתן, תשמ"ו-1985.
גלות: תרגם צבי ארד, תל אביב: זמורה-ביתן, תשנ"א-1991.
ניצחון: תרגם צבי ארד, תל אביב: זמורה-ביתן, תש"ן-1990.
היהודיה מטולדו: תרגמה חנה שוורץ-אייזלר, ירושלים: זמורה-ביתן, תשס"ד-2004.
הערות שוליים

↑  איך ניצל פויכטוואנגר, הצופה, 8 באוקטובר 1940
↑   רונן טל, האופרמנים ומספק קריאת אזהרה גם לימינו, באתר הארץ, 25 ביולי 2023
↑  דפנה לוי, אומנות ההונאה העצמית, באתר ישראל היום, 25 באוגוסט 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261181105171  PLWABN: 9810596358705606  BIBSYS: 90057276  BNE: XX1062417  BnF: cb122795134 (data)  CANTIC: a10433673  CiNii: DA02549309  GND: 118532715  ICCU: RAVV027908  ISNI: 0000 0001 2133 5326  LCCN: n50001231  LNB: 000039732  MusicBrainz: b565c5bf-c592-47ac-aa77-318d59e4a71b  NDL: 00439449  NKC: jn19990002240  NLA: 35082448  NLG: 123493  NLK: KAC201811684  NSK: 000099156  NTA: 06888270X  RERO: 02-A003240982  RKD: 277008  RSL: 000003947  SELIBR: 186826  SNAC: w6zs2zhh  SUDOC: 031614086  Trove: 821182  VcBA: 495/129759  VIAF: 54208418   WorldCat (עם VIAF): 54208418
פרס וולף לרפואה

פרס וולף לרפואה הוא פרס ישראלי שמוענק מדי שנה (מאז 1978) במסגרת חלוקת פרסי וולף הפרס נחשב ליוקרתי ביותר בעולם כולו, ואף לעיתים מנבא את הזכייה בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה. הפרס בסך 100,000 דולר, מוענק על ידי נשיא מדינת ישראל, בטקס הנערך במשכן הכנסת.
זוכים בולטים

| שנה | זוכים |
| --- | --- |
1978: ז'אן דוסה, ג'ורג' ד. סנל ויון ואן רוד
1979: רוג'ר וולקוט ספרי, אולה הורניקיביץ וארוויד קרלסון
1980: סזר מילשטיין, ג'יימס ל. גוואנס וליאו זקס
1981: ברברה מקלינטוק וסטנלי נורמן כהן
1982: ג'יימס וו. בלאק, סלומון ה. שניידר וז'אן פייר שאנג'ה
1985: דונלד פ. סטיינר
1986: אוסאמו האיאישי
1987: מאיר וילצ'ק ופדרו קוואדרקזס
1988: אליזבת פ. ניופלד והנרי גרי הרס
1989: ג'ון גרדון ואדוארד ב. לואיס
1990: מאקלין מקארסי
1991: סימור בנזר
1992: יהודה פולקמן
1995: יאסוטומי נישיזוקה ומיכאל בארידג'
1996: סטנלי פרוזינר
1997: מרי ליאון
1998: מיכאל סלע ורות ארנון
1999: אריק קנדל
2001: אברהם הרשקו ואלכסנדר ורשבסקי
2002: מריו קפקי, אוליבר סמיתיס וראלף ברינסטר
2004: רוג'ר טסיין
2005: אלכסנדר לויצקי, אנתוני האנטר ואנתוני פאוסון
2008: חיים סידר ואהרון רזין
2010: אקסל אולריק
2011: שיניה יאמאנקה ורודולף יאניש
2012: רונלד מ' אוונס
2014: ויקטור אמברוס, גארי רובקון ונחום זוננברג
2015: ג'ון קאפלר, פיליפה מאראק, ג'פרי ראבץ'
2016: רונלד קאהן, לואיס קאנטלי
2017: ג'יימס אליסון
2019: ג'פרי פרידמן
2020: עמנואל שרפנטייה וג'ניפר דאודנה
2021: ג'ואן סטייץ לין מקוואט ואדריאן קריינר
2023: דניאל דרוקר
2024: ז'וזה-אלן סאהל ובוטונד רושקה
2025: פמלה ביורקמן
זוכים לפי מדינה

חלק מהזוכים נספרים כמה פעמים במקרה של אזרחות כפולה. נכון ל-2023:
| מדינה | מספר זוכי הפרסים |
| --- | --- |
ארצות הברית: 37
הממלכה המאוחדת: 9
ישראל: 8
יפן: 3
קנדה: 3
צרפת: 3
גרמניה: 2
רוסיה: 1
איטליה: 1
ארגנטינה: 1
הולנד: 1
שוודיה: 1
אוסטריה: 1
בלגיה: 1
אורוגוואי: 1
הערות שוליים

↑  Gurdon, John (2012). Wolf prize in medicine 1978–2008. Vol. 1. Singapore: World Scientific. ISBN 978-981-4291-73-6.
↑  Siegel-Itzkovich, Judy (29 בינואר 2015). "Wolf Prizes in the sciences and arts presented to nine North Americans". The Jerusalem Post. נבדק ב-5 במאי 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  פרס וולף, באתר קרן וולף
תיקון סופרים

ערך זה עוסק במונח העוסק בטקסט המקראי. אם התכוונתם לחומש המיוחד לסופרים ולקוראים בתורה, ראו .
תיקון סופרים (או כינה הכתוב) הוא מונח מספרות חז"ל המצביע על שינוי במילים בתנ"ך מפאת כבוד האלוהים וכדומה. חז"ל מנו "תיקוני סופרים" בכמה מקומות בספרותם, ואלו מגיעים לכדי 18 תיקונים.
מקור

הראשון להשתמש בביטוי "תיקון סופרים" היה רבי סימון (שהיה אמורא); קודם לכן, התנאים השתמשו בביטוי "כינה הכתוב" ביחס לאותם פסוקים.
מדרש תנחומא מנה 16 תיקוני סופרים שערכו אנשי כנסת הגדולה במקרא, 3 מהם בתורה עצמה. לטענת המדרש, תיקונים אלו נעשו על ידי אנשי כנסת הגדולה:
וכן הוא אומר: "כי הנוגע בכם נוגע בבבת עינו". "עיני" היה לו לומר? אלא שכנהו הכתוב. כלומר, כביכול כלפי מעלן, וכנהו הכתוב, שהוא תיקון סופרים - אנשי כנסת הגדולה
בדומה לתנחומא, בקרב הפרשנים המסורתיים ישנם עוד הסוברים שמדובר בתיקונים מאוחרים, אך רוב הפרשנים המסורתיים מייחסים את תיקון הסופרים לכותב המקורי[דרוש מקור][מפני ש...].
לעומתם, רוב החוקרים המודרניים מייחסים אותו לעריכה מאוחרת של הקורפוס המקראי. ישנם גם חוקרים הסבורים שחז"ל לא מנו את כל תיקוני הסופרים, ומנסים לזהות נוספים[דרוש מקור].
המהר"ל מתייחס לביטוי חזל"י זה בספרו תפארת ישראל בפרק ס"ו.
אטימיולגיה

בחלק מספרות חז"ל מכונה המונח בלשון 'תיקון סופרים', או 'תיקוני סופרים', אך יש מקומות בהם הוא מכונה 'כינה הכתוב', לדעת רש"י הוא מלשון שם כינוי, וכך הם דבריו בפירוש דברי המשנה "המכנה בעריות": ”בגמרא מפרש שדורש פרשת עריות בכינוי ואומר לא ערוה ממש דיבר הכתוב אלא כינה הכתוב בלשונו וקרא אותה ערוה המגלה קלון אביו וקלון אמו ברבים.
כינוי הוא לשון היפך שמהפך דיבורו לשבח או לגנאי והרבה יש בלשון חכמים בספרי אספה לי שבעים איש, ואל אראה ברעתי - ברעתם היה לו לומר אלא שכינה הכתוב כיוצא בדבר: "וימירו את כבודם בתבנית שור אוכל עשב" - כבודי היה לו לומר אלא שכינה הכתוב".”
רשימת התיקונים

במדרשים שונים מופיעים תיקונים שונים שנעשו, ומספר התיקונים אינו אחיד. במדרש תנחומא מופיעה הרשימה הארוכה ביותר, והיא כוללת 18 תיקונים סופרים, ביניהם:
רשימת התיקונים > תיקוני סופרים בתורה

שלושה תיקונים בתורה מנויים במדרש תנחומא בשמות:
"וְאַבְרָהָם עוֹדֶנּוּ עֹמֵד לִפְנֵי ה'" (בראשית יח, כב), וכפי שמבאר רש"י במקום: ”וַהֲלֹא לֹא הָלַךְ לַעֲמֹד לְפָנָיו, אֶלָּא הַקָּבָּ"ה בָּא אֶצְלוֹ... וְהָיָה לוֹ לִכְתֹּב "וַה' עוֹדֶנּוּ עוֹמֵד עַל אַבְרָהָם"? אֶלָּא תִּקּוּן סוֹפְרִים הוּא זֶה”.
"וְאִם כָּכָה אַתְּ עֹשֶׂה לִי הָרְגֵנִי נָא הָרֹג אִם מָצָאתִי חֵן בְּעֵינֶיךָ וְאַל אֶרְאֶה בְּרָעָתִי" (במדבר יא, טו), רש"י -”תָּשַׁשׁ כֹּחוֹ שֶׁל מֹשֶׁה... כְּשֶׁהֶרְאָהוּ הַקָּבָּ"ה הַפֻּרְעָנוּת שֶׁהוּא עָתִיד לְהָבִיא עֲלֵיהֶם...", "בְּרָעָתָם הָיָה לוֹ לִכְתֹּב, אֶלָּא שֶׁכִּנָּה הַכָּתוּב...”.
"אַל נָא תְהִי כַּמֵּת אֲשֶׁר בְּצֵאתוֹ מֵרֶחֶם אִמּוֹ וַיֵּאָכֵל חֲצִי בְשָׂרוֹ" (במדבר יב, יב), רש"י - ”אִמֵּנוּ הָיָה לוֹ לוֹמַר, אֶלָּא שֶׁכִּנָּה הַכָּתוּב, וְכֵן חֲצִי בְשָׂרוֹ, חֲצִי בְשָׂרֵנוּ הָיָה לוֹ לוֹמַר, אֶלָּא שֶׁכִּנָּה הַכָּתוּב...”.
רשימת התיקונים > תיקוני סופרים בנביאים ובכתובים

ספר מלכים א', פרק כ"א, כאשר נבות היזרעאלי מואשם בכך שקילל את אלוהים, אך בספר תוקנה המילה ל"לברך" (לשון סגי נהור) מכיוון שלא ראוי ששמו של אלוהים יופיע ליד המילה קלל: "ברך נבות אלוהים ומלך" (ספר מלכים א', פרק כ"א, פסוקים י"ב–י"ג). תיקון זה התבצע בשיטתיות בספרות ההלכה ואיסור קללת ה' קרוי בה ברכת ה'.
איוב, ב', ט': וַתֹּאמֶר לוֹ אִשְׁתּוֹ עֹדְךָ מַחֲזִיק בְּתֻמָּתֶךָ בָּרֵךְ אֱלֹהִים וָמֻת. (). גם כאן מתכוונת אשת איוב למילה "קָלֵּל" ולא למילה "בָּרֵךְ".
איוב פרק ז, פס' כ': "חָטָאתִי, מָה אֶפְעַל לָךְ נֹצֵר הָאָדָם: לָמָה שַׂמְתַּנִי לְמִפְגָּע לָךְ; וָאֶהְיֶה עָלַי לְמַשָּׂא". היה צריך להיות כתוב: "ואהיה עליך למשא" כשהכוונה היא לקב"ה.
איוב, פרק לב' פס' ב: בדברי אליהוא בן ברכאל. איוב שואל שאלות נגד הקב"ה, ושלושת רעיו מגמגמים בתשובתם ואינם מוצאים תשובה לטענת איוב ובכך מרשיעים את הקב"ה: "וּבִשְׁלֹשֶׁת רֵעָיו, חָרָה אַפּוֹ: עַל אֲשֶׁר לֹא-מָצְאוּ מַעֲנֶה-וַיַּרְשִׁיעוּ, אֶת-אִיּוֹב". היה צריך להיות וירשיעו את ה' אך מפאת כבוד ה' הדבר תוקן ל"וירשיעו את איוב".
(זכריה ב יב): כי הנוגע בכם נוגע בבבת עינו. "עיני" היה לו לומר? אלא שכנהו הכתוב. כלומר, כביכול כלפי מעלן, וכנהו הכתוב, שהוא תיקון סופרים אנשי כנסת הגדולה.
(מלאכי א יג): ואמרתם הנה מתלאה והפחתם אותי, אלא שכנהו הכתוב. כיוצא בו (שמואל א ג יג): בעוון אשר ידע כי מקללים להם בניו ולא כהה בם, אלא שכנהו הכתוב.
(איוב ז כ): למה שמתני למפגע לך ואהיה עליך למשא, אלא שכנהו הכתוב. כיוצא בו (חבקוק א יב): הלא אתה מקדם ה' אלהי קדושי לא ימות, אלא שכנהו הכתוב.
כ (ירמיהו ב יא): ההמיר גוי אלוהים והמה לא אלוהים ועמי המיר כבודי בלא יועיל, אלא שכנהו הכתוב. כיוצא בו (תהלים קו כ): וימירו את כבודי בתבנית שור אוכל עשב, אלא שכנהו הכתוב.
(הושע ד ז): כבודי בקלון אמיר, אלא שכנהו הכתוב, כיוצא בו (איוב לב ג): ובשלשת רעיו חרה אפו על אשר לא מצאו מענה וירשיעו את איוב, אלא שכנהו הכתוב.
(מלכים א יב טז): מה לנו חלק בדוד ולא נחלה בבן ישי לאהליך ישראל עתה ראה ביתך דוד וילך ישראל לאהליו,
ו (דברי הימים ב י טז) לאלהיו.
זכור תזכור ותשוח עלי נפשי (איכה ג כ).
אולי יראה ה' בעיניו (שמואל ב טז יב).
(יחזקאל ח יז): והנם שולחים את הזמורה אל אפי, והם תקנו אל אפם.
שמואל א פרק ג - כי מקללים להם בניו. מקללים לי היה לו לומר, אלא שכנה הכתוב
ראו גם

תורה מן השמים
ביקורת נוסח המקרא
תרגום השבעים
לקריאה נוספת

אהרון מונדשיין, "רש"י, רשב"ם וראב"ע שונים משנתם בסוגיית "תיקון סופרים", עיוני מקרא ופרשנות, ח, מנחות ידידות והוקרה לאלעזר טויטו, רמת-גן תשס"ח, עמ' 436
משה צפור, "לידתה וגלגוליה של המסורת על י"ח תיקוני סופרים", בתוך על מסירה ומסורת: פרקים בתולדות הפרשנות הקדומה של המקרא, תרגומו ומסירתו, תל אביב תשס"א, עמ' 79‑165
נספח א - עזרא, אנשי כנסת הגדולה ונוסח כתבי הקודש, עמ' 43. בתוך: פסוקים שלא כתבם משה
הערות שוליים

↑  יהודה דוד איזנשטין, אוצר ישראל, חלק 7, עמ' 179
↑  מדרש תנחומא בשלח טז
↑  רש"י לאיוב לב:ג, ערוך ערך כבד. עיינו עוד דברי רש"י בבראשית יח:ב אך מקור זה תלויה בשינוי גרסה מהותי
↑  אגרות שד"ל, "אגרות שד"ל: י"ד ניסן התקע"ב–כ"ח שבט התקע"ט" בפרויקט בן-יהודה
1 2  על התורה
↑  שמואל ורגון, שמואל דוד לוצאטו ביקורתיות מתונה בפירוש המקרא, פרק רביעי
יהודה זרחיה סגל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1924 
 פטירה:  4 במרץ 2001 (בגיל 77 בערך) 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  ? – 4 במרץ 2001 
 אב:  שפטיה סגל 
 
מצבת קברו בהר המנוחות
הרב יהודה זרחיה מרדכי לייב חיים הלוי סגל (תרפ"ד, 1924 – ט' באדר תשס"א, 4 במרץ 2001) היה רב ומקובל, כיהן כרבה של שכונת קריית שלום בתל אביב במשך כחמישים שנה.