stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נתן ברדקי
קורות חיים

ברדקי נולד בירושלים ליוסף זונדל, בנו של החזן שלמה ברדקי ואשתו שיינדל שהייתה בתו של נתן נטע נטקין. שניהם השתייכו למשפחה מיוחסת מצאצאי ישעיה ברדקי, רבי ישראל משקלוב והרב שמואל סלנט. הוא למד בתלמוד תורה וישיבת עץ חיים. הוא יצא ללימודים תיכוניים באיסטנבול ולאחר מכן התחיל בלימודי משפטים. בעקבות פרוץ מלחמת העולם הראשונה התגייס לצבא הטורקי והיה קצין קישור לצבא הגרמני. לאחר המלחמה יצא ללמוד משפטים בצרפת ועשה דוקטורט על נושא: האחריות האזרחית במשפט הטורקי לעומת שאר מדינות אירופה. לאחר מכן למד תקופה בברלין. בשנת 1925 שב לארץ ישראל ולאחר שנתיים של סטאז הוסמך כעורך דין בשנת 1927. בתחילת 1928 מונה לתובע כללי במחוז יפו. בין השאר שימש כתובע במשפטים של אחדים מפורעי מאורעות תרפ"ט וכן של יצחק אואדיס שהואשם בירי על ערבים. בשנים 1933–1934 ניהל את התביעה במשפט של חברי ברית הבריונים וזכה בפסק הדין לתשבחות מצד השופט. מתוקף תפקידו הופיע גם במשפטים של עולים בלתי חוקיים. במקביל לעבודתו היה יו"ר אגודת א"י - צרפת.
בתחילת מאי 1935 עבר לכהן בירושלים במטה של היועץ המשפטי. בדברי פרידה אמר עליו השופט רנדולף קופלנד: "הוא הראה תמיד יחס הוגן קפדני לא רק כלפי הקטגוריה, אלא גם כלפי הנאשמים, וזהו אולי שבחו הגדול. הוא לא הסתיר שום נקודה, בין אם היא הייתה לטובת הנאשם או נגדו, אלא הביא כל עובדה בפני בית הדין.".
במרץ 1936 מונה לשופט שלום בירושלים. בסוף 1939 מונה לשופט מחוזי בירושלים. ברדקי התגורר ברחוב רמב"ן ברחביה ובראשית 1947 ביתו הוחרם לצורך הצבא הבריטי. השלטונות החרימו דירה אחרת ברחוב המלך ג'ורג' עבור ברדקי, אך הוא ויתר על השימוש בדירה המוחרמת. בדצמבר 1947 נתמנה ברדקי לממלא מקום נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב והיה היהודי הראשון שכיהן בתפקיד זה.
במסמך השופטים החסוי נכתב עליו: "נשיא בית המשפט. חשוד על היותו נתון להשפעות. שלילי גם מבחינה משפטית". למרות זאת, ברדקי היה אחד מששת השופטים המחוזיים הראשונים שמונו במדינת ישראל עם הקמתה והוא פתח את בית המשפט המחוזי לאחר הקמת המדינה. 
ברדקי ישב במשפט הרצח הראשון שנוהל במדינת ישראל וכן ישב בהרכב הראשון של בית המשפט הגבוה לצדק עוד כשזה התקיים בבית המשפט המחוזי בתל אביב. משפט זה עסק במעצרם של עצורי אלטלנה וברדקי, בדעת הרוב, אישר את המעצר בהתאם לתקנות ההגנה (שעת חירום).
הוא המשיך לכהן כנשיא בית המשפט עד פרישתו לגמלאות ב-1964. בשנת 1949 עברת את שמו ל"בר-זכאי".
בשנת 1956 כיהן כיו"ר ועדה ציבורית לבחינת מחירי הנסיעה בתחבורה ציבורית.
לקריאה נוספת

'ברדקי, נתן', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 101. (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  שיינדל ברדקי ז"ל, הַבֹּקֶר, 2 בדצמבר 1943
↑  עורך הדין ד"ר נתן ברדקי, דואר היום, 1 בנובמבר 1927
↑  תובע כללי חדש ביפו, דואר היום, 20 בפברואר 1928
↑  משפטו של ראש פורעים, דבר, 22 בספטמבר 1929
גמר משפט הרצח של ברוך רוזין, דבר, 13 בנובמבר 1929
↑  גמר משפטו של יצחק אואדיס, דבר, 27 באוקטובר 1929
↑  פסקי דין קשים במשפט הבריונים, דואר היום, 20 ביוני 1934; המשך
גמר ערעורם של אחימאיר ודבירי, דואר היום, 11 בנובמבר 1934
↑  מעשה בערבות של 30 לא"י, דואר היום, 13 בינואר 1935
↑  באגודת א"י צרפת, דואר היום, 22 בפברואר 1934
↑  ה' ברדקי מיפו לירושלים, דואר היום, 11 באפריל 1935
↑  רבוי מבהיל של גנבות במחזז יפו־ת"א,  הירדן, 30 באפריל 1935
בשבח עבודתו של ד"ר ברדקי, דואר היום, 7 במאי 1935
↑  דר. ברדקי — שופט השלום, דואר היום, 2 במרץ 1936
↑  ד"ר נ. ברדקי - שופט מחוזי, הַבֹּקֶר, 30 בנובמבר 1939
↑  הצבא תפס את בתי המנושלים בירושלים - השופטים המנושלים, הַבֹּקֶר, 7 בפברואר 1947
↑  כאלפיים נפש נושלו, דבר, 11 בפברואר 1947
↑  ד"ר ברדקי יתמנה נשיא ביה"ד המחוזי בת"א, המשקיף, 20 בנובמבר 1947
↑  ד"ר ברדקי מ"מ נשיא בית הדין המחוזי בתל אביב, הצופה, 2 בדצמבר 1947
↑  השופט ברדקי נכנס לכהונתו כנשיא ביה"ד המחוזי בת"א, המשקיף, 2 בדצמבר 1947
↑  הודעה בדבר מנויים, עיתון רשמי 3, עמ' 11
↑  ביה"ד המחוזי העברי בת"א בפתח בטקס חגיגי, המשקיף, 18 במאי 1948
↑  משפט הרצח הראשון במדינת ישראל, המשקיף, 12 באוגוסט 1948
↑  הוצא צו על תנאי נגד שר הבטחון, מעריב, 8 ביולי 1948
היום תוברר תביעה ל"הביאם קורפוס" בענין הלל קוק ומרידור, המשקיף, 8 ביולי 1948
↑  ביה"ד לצדק מאשר את מעצר קוק ומרידור, מעריב, 17 באוגוסט 1948
↑  שמות בארץ, הַבֹּקֶר, 9 במאי 1949
↑  מונתה ועדה ציבורית לבדיקת תחשיבי התחבורה, שערים, 15 ביולי 1956
נעמה גולדברג

| --- | --- |

 לידה:  1 בנובמבר 1972 (בת 51) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  תיכון א' לאמנויות תל אביב  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת בר-אילן  מקיף א' אשדוד 
 
נעמה גולדברג (נולדה ב-1 בנובמבר 1972) היא פעילה חברתית ישראלית, מקימה ומנכ"לית של עמותת "לא עומדות מנגד - מסייעות לנשים במעגל הזנות". זוכת פרס אקטיביזם פמיניסטי על שם פרופסור דפנה יזרעאלי, מטעם אוניברסיטת בר-אילן.
ביוגרפיה

גולדברג נולדה וגדלה באשדוד, סיימה לימודי תיכון במקיף א' באשדוד. גולדברג היא בוגרת תואר ראשון בפסיכולוגיה מאוניברסיטת תל אביב, ותואר שני בהתנהגות ארגונית מאוניברסיטת תל אביב. כמו כן היא בעלת דוקטורט במגדר מאוניברסיטת בר-אילן.
גולדברג בוגרת תוכנית מנדל למנהיגות חינוכית חברתית.
את עבודת הדוקטורט כתבה בהדרכתה של פרופסור סופי וולש במחלקה לקרימינולוגיה באוניברסיטת בר-אילן תחת הכותרת ״אני מנצלת אותם כדי שינצלו אותי״ - זנות כהסדרה של כאב ראשוני. מדובר בעבודה מחקרית ייחודית. במחקר רואיינו נשים בזנות על יחסיהן עם דמויות ראשוניות בחייהן (הורים) ועם צרכני זנות. באמצעות השפה הפסיכואנליטית אשר שימשה פריזמה לניתוח הממצאים, היא מיפתה דפוסים של שחזור וניסיונות לתיקון כאב קדום באמצעות הזנות.
גולדברג ניהלה בית ספר לחינוך מיוחד וכן ניהלה את החממה ליזמות חינוכית חברתית בסמינר הקיבוצים.
כיום גולדברג מרצה בסמינר הקיבוצים בנושאי נוער בסיכון ומגדר.
ביוגרפיה > לא עומדות מנגד

בשנת 2017 יזמה והקימה את עמותת "לא עומדות מנגד" והיא משמשת מנכ"לית העמותה. העמותה הוקמה כקבוצת פייסבוק והיא כיום מטפלת ב־1800 נשים וגברים בזנות ומפעילה עשרות אלפי מתנדבות למענה חירומי למתמודדות זנות.
העמותה זכתה במספר פרסים:
בשנת 2020 זכתה העמותה בהובלת גולדברג בפרס מטעם אוניברסיטת בר-אילן לאקטיביזם פמיניסטי על שם פרופ' דפנה יזרעאלי.
בשנת 2021 קיבלה העמותה את פרס יפה לונדון יערי על אקטיביזם בשדה הפמיניסטי.
במרץ 2022 נבחרה העמותה כקהילת הנשים המשפיעות של פייסבוק של מגזין את.
ביוני 2022 זכתה העמותה בפרס הנשיא, שהוענק על ידי נשיא המדינה יצחק הרצוג, על תרומה למען שורדות ושורדי זנות.
חיים אישיים

גולדברג מתגוררת כיום ברמת גן, נשואה ואם לשלושה בנים.
הערות שוליים

↑  חלוקת הפרסים על אקטיביזם פמיניסטי ע"ש פרופ' דפנה יזרעאלי ז"ל, דצמבר 2020 | התכנית ללימודי מגדר | אוניברסיטת בר-אילן, באתר gender.biu.ac.il
1 2  מוסמך בהוראה - מרצים - סמינר הקיבוצים, באתר www.smkb.ac.il
↑  נעמה גולדברג, דוקטורנטית בהנחיה של פרופ' סופי וולש מהמחלקה לקרימינולוגיה בבר אילן | התכנית ללימודי מגדר | אוניברסיטת בר-אילן, באתר gender.biu.ac.il
↑  פאנל בנושא סוגיית הזנות בישראל, באתר libraries.tau.ac.il
↑  נעמה גולדברג, נשים בזנות: על תפקיד התקשורת בשינוי המציאות, באתר אייס, 8 ביולי 2022
↑  מאת הדס בשן, קבוצת הפייסבוק האמיצה שמסייעת לנשים בזנות: "פה לא שופטים אף אישה", באתר מגזין את, ‏2018-06-20
↑  הכינוס ה־13 על מעמד האישה: "נשים בשולי החברה: מבט מעבר להווה", באתר מכון שכטר למדעי היהדות
↑   ורד לי, איפה אפשר להתנדב: מי רוצה לסייע לשורדות זנות?, באתר הארץ, 12 בספטמבר 2021
↑   רותם שטרקמן, שיחת פנים | "זה מפתה, זה כסף מהיר, אבל זה נורא. עשרה גברים זרים בלילה", באתר TheMarker‏, 26 בנובמבר 2021
נורברט קרוכר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  14 ביולי 1950 ברלין, גרמניה המזרחית 
 התאבד:  16 בספטמבר 2016 (בגיל 66) ברלין, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מדינה:  גרמניה 
 מקום מגורים:  סטוקהולם 
 בן או בת זוג:  Gabriele Kröcher-Tiedemann (1971–?) 
 
נורברט אריך קרוכר (בגרמנית: Norbert Erich Kröcher‏; 14 ביולי 1950 – 16 בספטמבר 2016) היה טרוריסט גרמני מתנועת ה-2 ביוני.
ביוגרפיה

קרוכר נולד בברלין ב-14 ביולי 1950. ב-1972 הוא הקים יחד עם אשתו גבריאל קרוכר-טיידמן את ארגון הטרור תנועת ה-2 ביוני. זמן קצר לאחר מכן הם הפכו למבוקשים בגין שוד בנק. קרוכר עזב את גרמניה והתיישב בסטוקהולם, שם פגש אנשי שמאל רדיקלי נוספים כמוהו. אשתו סרבה להתלוות אליו. הם נפרדו והיא נותרה בגרמניה. ב-1973 היא נלכדה בבוכום.
לאחר המצור על שגרירות גרמניה המערבית בסטוקהולם, משטרת שוודיה לכדה כמה מחברי סיעת הצבא האדום והסגירה אותם לגרמניה המערבית. אחד מהם, זיגפריד האוזנר, מת בכלא. בעקבות כך, הפכו הטרוריסטים הגרמנים את שוודיה ליעד פוטנציאלי, ובמיוחד את שרת המשפטים השוודית אנה-גרטה לייון. קרוכר הקים כוח משימה מיוחד שנקרא "קומנדו זיגפריד האוזנר", שכתכנן לחטוף את לייון. המבצע נדחה כמה פעמים, וכשכבר היה מוכן לצאת לדרך, החליטה המשטרה השוודית להתערב. ב-31 במרץ 1977 עצרה משטרת שוודיה את קרוכר, ובמהרה נעצרו גם שאר חברי כנופייתו.
כעבור כמה ימים, קרוכר הוסגר לגרמניה יחד עם מנפרד אדומייט. הוא הואשם במגוון פשעים, ונמצא בכלא עד 1985. הוא חי בברלין עד 2016, אז אובחן עם סרטן מתקדם. בעקבות כך, הוא החליט להתאבד בירייה.
ניקולאי בודארבסקי

| --- | --- |

 לידה:  12 בנובמבר 1850 (יוליאני) אודסה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  1921 (בגיל 70 בערך) אודסה, הרפובליקה העממית של אוקראינה 
 מקום קבורה:  1st Christian Cemetery 
 מקום לימודים:  האקדמיה הקיסרית לאמנויות (1875)  בית הספר לאמנות באודסה על שם גרקוב 
 תחום יצירה:  ציור 
 הושפע על ידי:  פיוטר שמשין, קרל טימולאון פון נף, ואסילי ורשצ'אגין (צייר) 
 
ניקולאי בודארבסקי (ברוסית: Николай Бодаревский;‏ 6 בדצמבר 1850 – 1921) היה צייר ופרופסור לאמנות רוסי יליד אוקראינה; קשור ל-"נוודים".
ביוגרפיה

הוא נולד למשפחת אצולה מולדבית וותיקה. הוא סיים את בית הספר לאמנות באודסה, שהיה שלוחה של האקדמיה האימפריאלית לאמנויות . מ-1869 עד 1873 למד באקדמיה, אצל פיוטר שמשין וטימופי נף.
במהלך שהותו שם, הוענקו לו ארבע מדליות כסף ושתי מדליות זהב. בשנת 1875, הוא זכה בתואר "אמן", מהשורה הראשונה, על יצירתו ״פול הקדוש מסביר את הנצרות למלך הורדוס אגריפס״.
בשנת 1880, הוא החל להציג עם קבוצת האמנים הנוודים. הוא הפך לחבר ב-1884 והמשיך להציג איתם עד 1918.  לאחר שהתוודע ליצירותיו של ויסלר, צייר דיוקנאות נשיים רבות בסגנון דומה, כולל אחת של הצארינה אלכסנדרה פיודורובנה.
בשנת 1889 הוא הציג ביחד עם אפאנאסי רזמריצין בתערוכה משותפת באודסה.
בשנת 1889, וסילי ספונוב, מנהל הקונסרבטוריון במוסקבה, הזמין אותו לצייר ארבעה עשר דיוקנאות של מלחינים מפורסמים עבור האולם הגדול. ארבעה הוסרו ב-1953, לטובת מלחינים אחרים. ציורי מנדלסון והיידן נמצאו ב-1999 ושוחזרו מחדש. ציורי גלוק והנדל עדיין נעדרים.
יחד עם ויקטור וסנצוב, מיכאיל נסטרוב, אנדריי ריאבושקין ואחרים, הוא השתתף בעיטור כנסיית ״המושיע על הדם״. הוא יצר סקיצות לשישה עשר פסיפסים של סצנות מהתנ"ך ומההיסטוריה של הכנסייה הרוסית האורתודוקסית.
בשנת 1908, על עבודתו בכנסייה הוא זכה בתואר "אקדמי" על ידי האקדמיה.
עבודתו אינה ידועה מחוץ לרוסיה, מכיוון שמעולם לא הציג תערוכה באירופה או צפון אמריקה.
לאחר המהפכה, הוא חזר לאודסה ומת שם במהלך רעב הקשור למלחמת האזרחים הרוסית.
הערות שוליים

↑  Русские художники. Бодаревский Николай Корнилиевич., www.artsait.ru
↑  Kenneth, Nikolai Bodarevsky, www.rusartnet.com (באנגלית בריטית)
↑  Товарищество передвижных художественных выставок :: Книги :: Ф.С. Рогинская. «Товарищество передвижных художественных выставок. Исторические очерки» :: Приложения :: Список членов Товарищества передвижных художественных выставок, www.tphv-history.ru
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1216803897  RKD: 9512  ULAN: 500179472  VIAF: 309812947   WorldCat (עם VIAF): 309812947
נטורליזם (פילוסופיה)

בפילוסופיה, נטורליזם מתאר קבוצת גישות פילוסופיות (שנבעו בדרך כלל מהגישה המטריאליסטית או הפרגמטיסטית), אשר טוענות כי כל התופעות בעולם נשמעות לאותם הכללים. במיוחד מתייחסת טענה זו למושג העל־טבעיות: אם נגדיר את המונח "תופעה על טבעית" כ"תופעה שהיא מעל לחוקי הטבע" או "נשמעת לחוקים אחרים מאשר חוקי הטבע", טוען הנטורליזם כי לא קיימות תופעות על־טבעיות. סוג ספציפי של נטורליזם קובע שלא קיים דבר מלבד העולם הטבעי המוכר. סוג זה מכונה נטורליזם מטאפיזי.
רבים מבין הפילוסופים של המדע בימינו משתמשים במונחים "נטורליזם מתודולוגי" או "נטורליזם מדעי" כדי לתאר את התכונה המהותית והבסיסית של הגישה ואורח המחשבה המדעיים ("השיטה המדעית"), שבהם באה לידי ביטוי ההנחה המתודולוגית, שהאופן הטוב ביותר להבין ולהסביר את התופעות שאנו עדים להן בטבע הוא דרך גילויים והבנתם של חוקי טבע כלליים ואוניברסליים, מבלי לקחת בחשבון את שאלת קיומם או חוסר קיומם של יסודות על־טבעיים. כל ניסיון לחקור או להסביר תופעה הנצפית בטבע תוך שימוש ביסודות על־טבעיים או תוך הנחה שאלה קיימים הוא, לפי הגדרה זו, לא מדעי.
לדוגמה: הטענה, שתוך כדי תהליך היווצרות החיים והתפתחותם האבולוציונית היה מעורב כוח אלוהי (הטענה הבריאתנית או הטענה הקרובה אליה של התכנון התבוני), היא מכורח ההגדרה לעיל לא מדעית.
הנטורליסט יטען שאם קיימות תופעות שנהוג לכנותן "על־טבעיות" (כמו קריאת מחשבות, הגדת עתידות, גלגול נשמות, רוחות רפאים או פיות), הן בהכרח נשמעות לאותם חוקי הטבע כמו כל תופעה אחרת בעולם, ולכן ניתן להסבירן ולחוקרן באותם אמצעים ושיטות המשמשים לחקירת כל תופעת טבע (ולפיכך אינן על־טבעיות). אם אין ביכולתנו להסביר באופן זה תופעה שנראית על טבעית, הסיבה לכך, יטען הנטורליסט, היא בהכרח אוזלת ידנו להבין את חוקי הטבע במידה מספקת. עם זאת, הנטורליסט פוטר טענות באשר לקיומן של תופעות מסוג זה כבלתי סבירות באופן כמעט מוחלט, מהסיבה הפשוטה, שעד היום כל ניסיון להוכיח את קיומן של תופעות כאלה תחת תנאים אובייקטיביים ומבוקרים ותחת פיקוחם של מדענים, נכשל (ראו: אתגר מיליון הדולר להוכחת העל־טבעי).
לעומת זאת, קיומו של אלוהים, או של כל אל, לדעתם של רוב הנטורליסטים, הוא בלתי אפשרי. כי אלוהים, מעצם הגדרתו הוא על-טבעי, ולטעון שאלוהים נשמע לאותם חוקי הטבע (שאינם מוגדרים 'על-טבעיים'), זה לטעון שאלוהים אינו מתאים להגדרתו כ'על-טבעי'. כלומר: המונח "אלוהים", המוגדר כדבר שאינו נשמע לאותם חוקי הטבע כמו שאר הדברים בעולם, אינו יכול להתייחס לשום דבר הקיים בעולם. הפילוסוף ברוך שפינוזה ראה את התגלמות האל בטבע ולכן האל על פי תורתו אינו על-טבעי, אלא האל הוא הטבע. לפיכך, אלוהים אינו טרנסצנדנטלי, אלא אימננטי, כלומר נובע מהטבע ומקיים את הטבע.
פילוסופים אחדים מחזיקים בגישה נטורליסטית על האלוהים. המפורסם שבאותם פילוסופים הוא שפינוזה, אשר לפי תפיסתו, אלוהים הוא שם כולל לכל החוקים שבטבע.
הנטורליזם הוא אבן היסוד של השקפת העולם של תנועת הברייטס, אשר שמה לה למטרה לקדם בחברה תפיסה חיובית של הנטורליזם, הכרה בזכותם של פרטים לדגול בו וקבלתם כחברים שווי ערך בחברה.
ראו גם

נטורליזם מטאפיזי, אמפיריציזם, מטריאליזם, פרגמטיזם, רציונליזם, ספקנות
אתאיזם, אגנוסטיות
על־טבעי, מיסטיקה
דת, אל, אלוהים
הערות שוליים

↑  Papineau, David, "Naturalism", The Stanford Encyclopedia of Philosophy (Fall 2023 Edition), Edward N. Zalta & Uri Nodelman (eds.)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560762905171  BnF: cb11975875m (data)  GND: 4171303-5  LCCN: sh85090269  LNB: 000090936  NDL: 01135460
משחק הרפתקה ממוחשב

משחק ההרפתקאות הגרפי "The Whispered World" שיצא לשווקים ב-2009
משחקי הרפתקה (באנגלית: Adventure game), המכונים בישראל גם משחקי קווסט, היא סוגת משחקי וידאו בה נדרש השחקן לרוב להוביל דמות ראשית בסיפור אינטראקטיבי, הממוקד בחקר עולם המשחק ו/או בפתרון חידות.
משחקי הרפתקאות פותחו לראשונה במהלך שנות ה-70 של המאה ה-20 כסיפורים אינטראקטיביים מבוססי טקסט אשר היו מסוגלים לקבל קלט טקסט מהמשתמש ולהבין אותו על מנת לבצע פקודות במשחק. ככל שהמחשבים האישיים הפכו לחזקים יותר ועם גרפיקה טובה יותר, את מקומם של משחקי ההרפתקאות מבוססי הטקסט תפסו משחקי ההרפתקאות הגרפיים, אשר היו פופולריים במיוחד בשנות השמונים והתשעים של המאה ה-20. בתחילה משחקי ההרפתקאות הגרפיים אפשרו לבצע פקודות שונות דרך תפריטים ויזואליים, ובהמשך הם אפשרו לעשות זאת באמצעות ממשק הצבע והקלק. לאורך השנים פותחו גם משחקי הרפתקאות עם גרפיקת תלת-ממד ומשחקי הרפתקאות אינטראקטיבים המבוססים על סרטי וידאו שצולמו מבעוד מועד מנקודת מבט של גוף ראשון או גוף שלישי.
במערב הפופולריות של הז'אנר הגיעה לשיא במהלך שנות השמונים המאוחרות עד אמצע שנות התשעים, כאשר באותה התקופה זה היה מהז'אנרים הפופולריים ביותר של משחקי הווידאו, אך בתחילת שנות ה-2000 מכירותיהם של משחקי ההרפתקאות צנחו בעקבות העלייה הניכרת בפופולריות של משחקי פעולה ומשחקי הספורט שעשו שימוש מקיף יותר במשאבי הגרפיקה הממוחשבים. לאורך השנים הייתה התעניינות מחודשת בז'אנר, בעיקר בעקבות ההצלחה של מספר משחקי הרפתקאות עצמאיים אשר הופקו בעיקר הודות לפלטפורמות מימון המונים, וכמו גם הודות לפלטפורמות משחק חדשות שהפכו פופולריות במיוחד, כולל קונסולות ניידות ומכשירים ניידים. באזורים מסוימים באסיה לעומת זאת הז'אנר נותר פופולרי לאורך כל השנים, במיוחד בצורה של רומנים חזותיים, המהווים קרוב ל-70% מכל משחקי המחשב שנמכרים ביפן.
משחקיות

רוב משחקי ההרפתקאות נבנים כסדרה של זירות (חדרים או מקומות מוגדרים אחרים) בהם נדרש השחקן לבצע פעולות המובילות לגילוי עובדות, לאסוף חפצים למלאי האישי שלו, או להשתמש בחפצים המצויים ברשותו כדי להשיג מטרות מסוימות. במשחקי הרפתקה רבים ניתנים לשחקנים רמזים (בדמות נקודות) לגבי מידת הצלחתו ומידת מרחקו מפתרון החידה המרכזית. פעמים רבות גם ניצב השחקן בפני הסכנה שפעולה שגויה מצידו תוביל ל"פסילה" או למותה של הדמות המשחקת, דבר שהיה מחייב את השחקן לשוב ולשחק במשחק מתחילתו או מהשלב בו נעצר. ברוב המשחקים ישנה גם האפשרות "לשמור" את מצבו של המשחק, כדי לשוב ולהתמודד עם חידות המשחק מהנקודה בה נעצר המשחק.
תתי-סוגות > משחקי הרפתקאות מבוססי טקסט

במשחקי ההרפתקה המוקדמים ביותר היה ממשק המשתמש טקסטואלי. בפני השחקן הוצג תיאור קצר של המיקום הנוכחי, והוא נדרש להקליד בנקודת הסמן את הוראתו - לדוגמה, הוראה לדמות הראשית לפתוח או לסגור חפץ מתואר, לנוע בכיוון מסוים (מערבה, מזרחה, דרומה או צפונה), לדבר עם או לשאול דמות אחרת, ללקט פריט למלאי האישי, לעיין במלאי האישי, לשמוט או לעשות שימוש בפריט מהמלאי, וכדומה.
משחקי ההרפתקאות הנפוצים ביותר בשלהי שנות השבעים, ימי בראשית של משחקי ההרפתקה הממוחשבים, היו סדרת משחקי Zork, של חברת אינפוקום. הסופר דאגלס אדמס הפיק בשיתוף עם אינפוקום שני משחקי-הרפתקה טקסטואליים; הראשון התבסס על סדרת ספרי "מדריך הטרמפיסט לגלקסיה" הפופולרית שלו, ויצא בשנת 1984, השני היה משחק בשם "בירוקרטיה", שיצא בשנת 1987. בגלל היעדר ממשק משתמש בעברית, לא יצאו משחקים מסוג זה לשוק, אך כמה משחקים מוגבלים ("ערס קווסט" ו"שוקי קווסט") הופצו חינמית.
תתי-סוגות > משחקי הרפתקאות גרפיים

חלק מתתי הסוגות הפופולריים ביותר של משחקי ההרפתקאות הגרפיים הם:
משחקי הרפתקאות המשלבים קלט טקסט וממשק גרפי - משחקים המשלבים שימוש אינטראקטיבי בטקסט ובנוסף לכך מציגים גם איורים גרפיים. השחקן צריך לרוב לפתור חידות שונות במשחקים הללו על מנת להתקדם.
משחקי הרפתקאות גרפיים מסוג הצבע והקלק - משחקים דו-ממדיים בהם השחקן שולט בדרך כלל בדמות מסוימת באמצעות ממשק הצבע והקלק. השחקן צריך לרוב לנוע במיקומים סטטיים שונים בעולם המשחק, לקיים אינטראקציה עם דמויות שאינם שחקנים, ולבחון ו/או לקחת פריטים שונים המפוזרים ברחבי עולם המשחק ולנסות להשתמש בהם בהמשך המשחק. במשחקים הישנים ביותר מהסוג הזה הופיעו על המסך תפריטים עם פעולות ספציפיות שהדמות יכלה לבצע בכל מיקום בה היא נמצאת.
משחקי הרפתקאות גרפיים המתמקדים בפתרון חידות - משחקים בהם השחקנים צריכים להשתמש בהיגיון וביצירתיות על מנת לפענח חידות שונות. לאחר שפותרים במשחקים הללו חידות מסוימות השחקן מקבל גישה לחלקים חדשים בעולם המשחק. לעיתים רבות המשחקים מהסוג הזה לא מכילים דמויות שאינם שחקנים, והשחקן לא צריך לאסוף כמות גדולה של פריטים שהתגלו לאורך הדרך כמו שנהוג במשחקי הרפתקאות גרפיים טיפוסיים מסוג הצבע והקלק. שניים מהמשחקים הפופולריים ביותר מהסוג הזה הם המשחקים "Myst" ו-"The 7th Guest"(אנ'). משחקים בולטים נוספים מהסוג הזה כוללים את המשחקים "The Witness", "Ghost Trick: Phantom Detective" (אנ') וסדרת משחקי Professor Layton (אנ').
משחקי חדר בריחה - משחקים המתרחשים בחלל קטן ואשר בהם השחקן נדרש להשתמש בחפצים שונים הנמצאים בחדר על מנת לפתור סדרה של חידות, למצוא רמזים, לפענח צפנים ולהימלט מאותו החלל תוך זמן מוגבל.
סימולטורי הליכה (אנ') - משחקים תלת־ממדיים פשוטים, להם לרוב יש מכניקת משחק מינימלית, המאפשרים לשחקנים לשוטט בחופשיות בעולם פתוח, ולהיחשף לעלילה של הסיפור במסגרת אינטראקציות עם אובייקטים, ודמויות שונות.
תתי-סוגות > משחקים מסוג רומן חזותי

רומן ויזואלי הוא ז'אנר של משחקי הרפתקאות המשלב קריאת של סיפור עם איורים סטטיים או מונפשים, אשר לרוב מצוירים בסגנון אנימה. המשחקים מהסוג הזה מכילים בדרך כלל מכניקת משחק מינימלית והם מתמקדים לרוב בראש ובראשונה בסיפור עצמו, בפיתוח הדמויות ובאופן בו השחקן מסוגל להשפיע על התפתחות העלילה באמצעות ביצוע בחירות מסוימות לאורך הסיפור. המקור של המשחקים מהסוג הזה הוא ביפן, שם הם פופולריים במיוחד - נכון ל-2006 קרוב ל-70% מכל משחקי המחשב שנמכרו ביפן היו משחקים מסוג רומן ויזואלי.
בעד שרוב משחקי הרומן החזותי מופקים עבור המחשב האישי, לאורך השנים כאשר משחקים מסוימים בסוגה זכו לפופולריות רבה במיוחד, הופקו לאותם המשחקים גם מהדורות עבור קונסולות משחקים כמו Sega Saturn, Dreamcast, PlayStation Portable או Xbox 360. במקרים בהם מדובר במשחקים פופולריים במיוחד לעיתים נוצרים על בסיס אותם המשחקים גם סדרות מאנגה ו/או אנימה, ולעיתים אף משחקי וידאו בז'אנרים אחרים כמו משחקי תפקידים או משחקי פעולה. השוק של משחקי הרומן החזותי קטן למדיי מחוץ לאזור מזרח אסיה, אם כי ישנם מספר סדרות אנימה אשר מבוססות על משחקי רומן חזותי - כמו Clannad,(אנ')‏ דאנגנרונפה, Steins;Gate (אנ')‏ ו-Fate/stay night (אנ') - אשר הפכו פופולריות במיוחד בקרב חובבי אנימה בעולם המערבי.
תתי-סוגות > סרטים אינטראקטיבים

חלק ממשחקי ההרפתקאות הם סרטים אינטראקטיביים בהם רוב התוכן צולם מראש במלואו עם שחקנים בסט צילומים, או שהוא כולל סרטונים מונפשים שהוכנו מראש, והתוכן הזה מאוחסן במדיה דיגיטלית כמו לייזר דיסק או תקליטור, אשר ניתן להציג במהירות. גרסאות הארקייד של משחקי "מאורת הדרקון" ו-"Space Ace" (אנ') הם מהדוגמאות הבולטות ביותר למשחקים מהסוג הזה. לרוב תוכנת המשחק הציגה סצנה והשחקן היה צריך בתגובה להזיז את הג'ויסטיק וללחוץ על כפתור, וכל קלט שהתקבל מהשחקן גרם למשחק לנגן את הסצנה הבאה. המשחק "Under a Killing Moon"(אנ') הציג הן סרט לייב אקשן יחד עם גרפיקה תלת־ממדית. מכיוון שהמשחקים הללו היו מוגבלים לתוכן שנוצר במיוחד עבור המשחק, האינטראקטיביות של המשחקים הללו הייתה מוגבלת, ובחירות או החלטות שגויות לעיתים רבות גרמו לכך שהמשחק נגמר וסצנת הסיום של המשחק הוצגה בפני השחקן.
תתי-סוגות > משחקים היברידיים

ישנם גם משחקי הרפתקאות "היברידיים" אשר משלבים אלמנטים משניים או יותר מהסיווגים השונים המוזכרים לעיל. סדרת משחקי "Zero Escape"(אנ') לדוגמה כוללת מספר חדרי בריחה בתוך משחק מסוג רומן ויזואלי. בסדרת משחקי הרפתקאותיו של שרלוק הולמס(אנ') השחקן משתמש בממשק הצבע והקלק על מנת למצוא רמזים, והוא מכיל גם מכניקת משחק מסוג "Minigame"(אנ') במסגרתה צריך להשתמש ברמזים הללו על מנת למצוא מידע רלוונטי יותר.
בנוסף, חלק ממשחקי ההרפתקאות כוללים באופן חלקי גם מכניקת משחק מהסוג הקיים במשחקי פעולה כאשר אותם המשימות מוגבלות בזמן. משחקי פעולה-הרפתקאות מהווים משחקים היברידיים המשלבים בין אלמנטים ממשחקי ההרפתקאות עם אלמנטים ממשחקי פעולה כאשר במשחקים הללו לרוב השחקן נדרש להגיב במהירות לאירועים אשר מתרחשים על המסך. סדרת משחקי "האגדה של זלדה" היא מהדוגמאות הבולטות ביותר למשחקים מהסוג הזה.
ראו גם

רשימת ערכי משחקי הרפתקה ממוחשבים
הערות שוליים

↑  Ceccola, Russ (במרץ 1988). "Quest for Adventure: Text-and-Graphics Adventure Games". Commodore Magazine. Commodore Magazine Inc. 9 (3). 77; 114. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Suellentop, Chris (4 ביוני 2014). "In Escape Rooms, Video Games Meet Real Life". The New York Times. נבדק ב-20 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Ballou, Elizabeth (23 בדצמבר 2019). "The Walking Sim Is a Genuinely New Genre, And No One Fully Understands It". Vice. נבדק ב-23 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "AMN and Anime Advanced Announce Anime Game Demo Downloads". Hirameki International Group Inc. 8 בפברואר 2006. ארכיון מ-19 במרץ 2007. נבדק ב-1 בדצמבר 2006. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Thomas, Lucas (17 בדצמבר 2010). "999: 9 Hours, 9 Persons, 9 Doors – Review". IGN. ארכיון מ-15 באוקטובר 2014. נבדק ב-8 בפברואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Campbell, Colin (21 בספטמבר 2012). "Sherlock Holmes Returns to Investigative Gaming". IGN. ארכיון מ-27 בספטמבר 2014. נבדק ב-21 ביוני 2007. {{cite web}}:  (עזרה)
| סוגות משחקי וידאו |
| --- | --- | --- |
| משחקי פעולה | משחק מכות (Hack and slash) • משחק לחימה • משחק פלטפורמה (משחק ריצה אינסופית) • משחק יריות (משחק ירי בגוף ראשון • Shoot 'em up • משחק יריות טקטי • משחק ירי בגוף שלישי • משחק באטל רויאל) |  |
| משחקי פעולה-הרפתקאות | משחק דמוי GTA • משחק התגנבות • משחק מטרוידבניה • משחק הישרדות-אימה |  |
| משחקי הרפתקה | משחק הרפתקאות גרפי • משחק הרפתקאות מבוסס טקסט • סרט אינטראקטיבי • רומן חזותי |  |
| משחקי תפקידים | משחק פעולה-תפקידים • Dungeon crawler • משחק תפקידים המוני ברשת • משחק תפקידים טקטי |  |
| משחקי אסטרטגיה | משחק אסטרטגיה בזמן אמת (הגנת מגדלים) • משחק אסטרטגיה מבוסס תורות • 4X • משחק ארטילריה ממוחשב • משחק זירת קרב מרובת משתתפים • משחק אסטרטגיה מקוון מרובה משתתפים בזמן אמת • משחק טקטיקה בזמן אמת • משחק טקטיקה מבוסס תורות • משחקי מלחמה ממוחשבים |  |
| משחקי סימולציה | סימולציות ניהול ובנייה (משחקי בניית ערים) • סימולציות חיים (סימולציות חברתיות • חיות מחמד וירטואליות) • משחק אלוהות • משחק ספורט ממוחשב • משחקי סימולציית כלי רכב (סימולציות טיסה • סימולציות טיסה בחלל • סימולציות מרוצים • משחקי מרוצי קארטינג • סימולציות רכבות) |  |
| סוגות אחרות | משחק חשיבה • משחק חינוכי • משחק התעמלות  • משחק וידאו מוזיקלי • משחק חברה ממוחשב • משחק שולחן ממוחשב |  |
| כללי | היסטוריה של משחקי הווידאו • משחק וידאו לשחקן יחיד • משחק מרובה משתתפים (Co-op • PVP) • משחק קונסולה • משחק מחשב • משחק ארקייד • משחק מובייל • משחק וידאו המבוסס על מיקום גאוגרפי • משחק מציאות מדומה • משחק רשת (משחק דפדפן • משחק רשת מרובה משתתפים • משחק רשת חברתית) • משחק מבוסס טקסט • משחק גלילה צדדית • משחקי עולם פתוח • משחק אינדי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545779005171  BnF: cb133192617 (data)  GND: 4112436-4  LCCN: sh85029475 
צילום מסך מתוך משחק ההרפתקאות מבוסס הטקסט "ADVENT" שיצא לשווקים ב-1982
דוגמה למראה של משחקי הרפתקאות גרפיים עם מהצבע והקלק אשר פופולריים במיוחד בשנות התשעים
דוגמה למראה של משחקי הרפתקאות מסוג רומן חזותי אשר פופולריים במיוחד ביפן