stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יקי אדמקר
ביוגרפיה

אדמקר נולד למשפחת קליין, משפחה של חסידי גור. סבו מצד אמו, שמואל דב שיליץ, נחשב לאחד האנשים החזקים בחסידות וקיבל יחס מועדף מהאדמו"ר. אמו היא חוי אדמקר, עורכת דין.
בבחרותו התנתק עם אמו מהחסידות ולמד ב"ישיבת נהורא", ישיבה חרדית המשלבת לימודי בגרות, ושנה ב"ישיבת אופקים".
אף שלא למד בישיבה בגיל גיוס, אדמקר לא שירת בצבא, לטענתו משום שהחברה הגבילה אותו. הוא אמר "זה חבל לי, לא גאה בכך אבל האמת היא שאני גם לא מסתובב עם נקיפות מצפון". בנובמבר 2023 התגייס לשירות מקוצר במסלול שלב ב' בצה"ל במלחמת חרבות ברזל.
קריירה

את דרכו התקשורתית החל בגיל 14 ברדיו "קול חי". תחילה כעורך ומפיק, בהמשך
כמנחה תוכנית בידור יומית, בה שוחח עם בני נוער בשידור, וכמגיש פינות בתוכניות שונות. במקביל החל גם לכתוב באתרי מוזיקה חרדיים כגון "חסידיניוז" ו"שלאגר.נט", כל זאת במקביל ללימודיו בישיבה.
במאי 2010 התקבל לצוות תחנת הרדיו "קול ברמה", שהוקמה אז כמתחרה לרדיו "קול חי" הוותיק. שם שימש ככתב חדשות, הגיש תוכנית שבועית בשם "האנציקלופדיה המשודרת" ואת תחרות השירה "שירה חדשה" שניהם עם יניב מאירי. באותו חודש הצטרף גם ככתב באתר "בחדרי חרדים".
בינואר 2011, בגיל 20, עזב את הישיבה ומונה לשמש ככתב הפרלמנטרי של "קול ברמה", תפקיד אותו עזב בסוף אותה שנה.
בפברואר 2012 עזב את תפקידיו ב-"קול ברמה", והצטרף לתחנת הרדיו "גלי ישראל". מונה לשמש ככתב לענייני חרדים והגיש תוכנית מאזינים ומוזיקה לילית בשם "לא נרדמקר", ותוכנית שבועית לדירוג מוזיקה בשם "הנבחרת".
במקביל ב-2013 הגיש לצד ארי גלהר, תוכנית שבועית באתר nrg בשם "המיץ של הצ'ולנט", תוכנית בידור אינטרנטית שעסקה בחברה החרדית.
ביולי 2013 הצטרף אדמקר לאתר וואלה, ככתב בערוץ יהדות החדש שהוקם באתר. באוגוסט פרש אחרי שלוש שנים מאתר "בחדרי חרדים" ומרדיו "גלי ישראל", ומונה לשמש ככתב לענייני חרדים ותחקירים של אתר "וואלה". באוקטובר 2016 מונה לכתב הפרלמנטרי של האתר לצד העיתונאית טל שלו, תפקיד בו הוא משמש עד היום.
מדצמבר 2015 הגיש אדמקר יחד עם דודי שוומנפלד את תוכנית הבוקר "ישר ולעניין" ברדיו "קול ברמה". בינואר 2021 החל להגיש תוכנית חדשה בשם "שמונה אפס אפס" עם ישי לפידות.
מינואר 2020 מגיש תוכנית אירוח בשם "אחד על אחד" באתר הידברות.
משנת 2021 משתתף כחבר פאנל קבוע בתוכנית "הפטריוטים" של עכשיו 14.
קריירה > פרסומים בולטים

במאי 2011 חשף שהעיתונאי אורי בלאו פרץ למשרדי ארגון "חמל"ה", במסגרת תחקיר שהכין על הארגון, בגינו הוגשה תלונה במשטרה.
בינואר 2012 פרסם באתר בחדרי חרדים את "הפשקוויל הנאצי" שהציג את מפקד מחוז ירושלים ניסו שחם כהיטלר. בעקבות זאת נפתחה נגדו חקירת משטרה בחשד להסתה, שנסגרה לאחר ארבע שנים.
בספטמבר 2013 חשף יחד עם יהושע בריינר את דרכי הפעולה של ארגון אתרא קדישא.
בספטמבר 2014 הביא תיעוד בלעדי של אליעזר ברלנד בהבדלה, יממה לאחר שחרורו ממעצר בהולנד. בעקבותיו קיבל איומים מקהילת שובו בנים והגיש תלונה במשטרה.
בפברואר 2015, בעיצומן של הבחירות לכנסת ה-20, חשף הקלטה של הרב חיים דרוקמן התוקף את קמפיין הנשים של מפלגת "הבית היהודי".
במאי 2019 במהלך המאבק של המפלגות החרדיות לתיקון חוק הגיוס, חשף הקלטה של הרב יגאל רוזן ראש ישיבת אור ישראל, שהיה מעורב בגיבוש החוק, התוקף את ליצמן ”ליצמן מת על החוק, וכשהוא נכנס לאדמו"ר מגור, והאדמו"ר אמר לו נגד החוק, הוא כמעט קיבל שבץ, והוא יום וחצי הסתגר בבית שלו ולא יצא, כולל שבת שלא הלך להתפלל” ואת מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל ”בזה של המועצת של הרב'ס (האדמו"רים) היה רק רב'ה (אדמו"ר) אחד שלמד את החוק כמו שצריך, כל האחרים לא יודעים בכלל מה כתוב שם” וכינה את המאבק "בלוף אחד ענק".
בפברואר 2020 חשף הקלטה בלעדית של מקורבו של אליעזר ברלנד המסרב להכניס עיתונאי לבית הרב בטענה ש”יש יותר מדי חורים בספינה פה. פתאום הוא יגלה את הנשיקות, יגלה את כל המעריצות ואת כל הג'ורה שיש פה במקום הזה. אתה פותח פנדורה שאתה לא באמת יודע מאיפה תצא מזה”.
באפריל 2020 ברקע מגפת הקורונה, חשף שחברת "נובה מד" המייצרת מטושים מפלה את עובדיה החרדים. בתגובה הגישה החברה תביעת לשון הרע.
חיים אישיים

אדמקר נשוי לתמר לבית קאהן, אב לשני בנים ולשתי בנות. בת נוספת, רננה חיה, נפטרה בשנת 2020 עקב מום מולד. בספטמבר של אותה שנה קיימו אדמקר ואשתו הכנסת ספר תורה, לעילוי נשמתה. אדמקר מתגורר בבית שמש בשכונת רמת עזרא ומנהל אורח חיים חרדי.
הערות שוליים

1 2  איציק אוחנה, ‏האב השכול הכניס ס"ת: "תחושות שקשה לתאר" • צפו, באתר כיכר השבת, 10 בספטמבר 2020
↑  איציק אוחנה, יקי אדמקר מספר: כך התנתקתי מגור, באתר בחדרי חרדים, 14 ביולי 2017
↑   עולה על מדים: חבר הפטריוטים - יקי אדמקר מתגייס לצה"ל, סרטון בערוץ "עכשיו 14", באתר יוטיוב (אורך: 06:14)
↑  גיל משעלי, ‏"זה המחיר שאני צריך לשלם, אני לא מתבכיין", באתר ‏מאקו‏, 9 בנובמבר 2023
↑  פורומים, יקי אדמקר מצטרף לקול ברמה, פורום בחדרי חרדים, 27 במאי 2010
↑  ארי גלהר, כוכב חרדי נולד, באתר ynet, 28 במאי 2011
↑  מוישה צוקר, צוקר מציג: הפרופיל של יקי אדמקר, באתר פאשקעוויל, 1 בפברואר 2011
↑  אלכסנדר כץ, הכל פוליטי: כתב חדש ל'קול ברמה', באתר ביזפורטל, 11 בספטמבר 2011
↑  שמרית ספקרו, האיש שלא יירד מגלי האתר: יקי אדמקר יהיה כתב בגלי ישראל ויגיש 2 תכניות, באתר אייס, 2 בפברואר 2012
↑  אלכסנדר כץ, 'חרדים', גרסת NRG: יעלה היום בתכנית חדשה בהגשת יקי אדמקר וארי גלהר, באתר אייס, 11 באפריל 2013
↑  אלכסנדר כץ, חזק וברוך: 'וואלה' מציב תחרות ל-ynet ו-NRG: האתר יעלה ערוץ יהדות ביום א', באתר ביזפורטל, 23 ביולי 2013
↑  ישי כהן, ‏יקי אדמקר עוזב את "בחדרי חרדים" לטובת "וואלה! חדשות", באתר כיכר השבת, 19 באוגוסט 2013
↑  וואלה ברנז'ה‏, יקי אדמקר מונה לתפקיד הכתב הפרלמנטרי של וואלה!, באתר וואלה, 30 באוקטובר 2016
↑  היום עלתה לאוויר תוכניתם החדשה של דודי שוומנפלד ויקי אדמקר 'ישר ולעניין', אתר "לדעת", 15 בדצמבר 2015
↑   ציוץ של יקי אדמקר ברשת החברתית אקס (טוויטר), 25 בדצמבר 2019
↑  מחלקת האקטואליה והחדשות של 'קול ברמה' משתדרגת, "הפרסום החרדי", 28 בינואר 2021
↑  יקי אדמקר, מדוע פלש אורי בלאו לארגון החרדי חמל"ה?, באתר בחדרי חרדים, 7 במאי 2011
↑  יוסי ניסן, ‏צפו בווידיאו במצלמה נסתרת: אורי בלאו פורץ לבית חרדי?, באתר גלובס, 8 במאי 2011
↑  כתב 'בחדרי', יקי אדמקר, כתב 'בחדרי חרדים', שחשף את 'הפשקוויל הנאצי', באתר בחדרי חרדים, 5 בינואר 2012
↑  נתי טוקר, המשטרה חקרה עיתונאים חרדים בעקבות כרזה נאצית של מפקד משטרת ירושלים, ניסו שחם, במדי אס אס, באתר TheMarker‏, 5 בינואר 2012
↑  אלי כהן, חשף מידע ב'בחדרי' - ונחקר 4 שנים, באתר בחדרי חרדים, 9 בפברואר 2016
↑  יקי אדמקר ויהושע בריינר‏, פרוטקשן חרדי: שלם  ותוכל לבנות על קברים, באתר וואלה, 2 בספטמבר 2013
↑  יקי אדמקר‏, תיעוד: הרב אליעזר ברלנד חוגג באמסטרדם, באתר וואלה, 14 בספטמבר 2014
↑  דוד אברהם‏, כתב הדתות של וואלה! מקבל ביממה האחרונה נאצות ואיומים מתומכי הרב ברלנד, באתר וואלה, 15 בספטמבר 2014
↑  יקי אדמקר‏, רב הציונות הדתית נגד קמפיין הנשים של בנט: "שגיאה גדולה", באתר וואלה, 10 בפברואר 2015
↑  יקי אדמקר‏, רב בכיר ביהדות התורה: הקרב על חוק הגיוס הוא "בלוף אחד ענק", באתר וואלה, 20 במאי 2019
↑  יקי אדמקר‏, יד ימינו של ברלנד בהקלטה: "יגלו פה את כל הנשיקות, המעריצות והג'ורה", באתר וואלה, 19 בפברואר 2020
↑  יקי אדמקר‏, עובדים חרדים במפעל לבדיקות קורונה הופרדו מעמיתיהם: "השנאה גרועה מהנגיף", באתר וואלה, 5 באפריל 2020
↑  שרון טל, מפעל המטושים "נובמד" תובע את אתר וואלה בחצי מיליון שקל, באתר אייס, 25 במאי 2020
↑  יאיר טוקר, ‏יקי אדמקר התארס, הברנז'ה התייצבה לאחל מזל טוב, באתר כיכר השבת, 4 בדצמבר 2013
↑  עזריאל משה, יקי מתחתן: הברנז'ה חגגה בנישואי אדמקר • צפו, באתר בחדרי חרדים, 5 במרץ 2014
↑  יקי אדמקר, יקי אדמקר בפוסט מרגש: "תודה על כל נשימה של רננה חיה", באתר ערוץ 7, 1 ביוני 2020
↑  יקי אדמקר מספר: כך התנתקתי מגור - בחדרי חרדים, באתר www.bhol.co.il, ‏2017-07-14
חף מפשע (אלבום)

חף מפשע הוא אלבומו השני של דני סנדרסון, שיצא בשנת 1984, בעיבוד והפקה מוזיקלית של סנדרסון, ובשיתוף פעולה עם משה לוי בעיבודי כלי הנשיפה.
רקע

אלבום זה יצא באותה השנה שבה נערך איחודה הראשון של להקת כוורת. העבודה עליו נעשתה עם צוות הנגנים שליווה את סנדרסון באותה התקופה.
מבחינה סגנונית, אלבום זה די דומה לקודמו גודל טבעי, אלא שבמקרה זה - ההפקה עשירה יותר, נערמו ערוצים רבים של כלי הקשה, גיטרות ועיבודים קוליים רב שכבתיים.
זמן קצר לאחר יציאת האלבום הוציא סנדרסון על גבי תקליט שדרים את השיר "מה הדאווין שלך?". השיר לא נכלל מלכתחילה באלבום, אך בעקבות הצלחתו יצאו שתי גרסאות מחודשת של האלבום: תחילה עם "מה הדאווין שלך?" כתקליט שדרים נפרד, ולאחר מכן עם השיר כחלק מהתקליט עצמו.
בין שירי האלבום שזכו להצלחה ניתן למנות את "שיר רועים", "בואי מותק", "רותיל'ה" ו"חושב עליך". סנדרסון הצהיר במספר הזדמנויות כי מבין כל אלבומיו, זהו האהוב עליו ביותר.
רשימת רצועות

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי דני סנדרסון, אלא אם צוין אחרת.
| חף מפשע> מס' | חף מפשע> שם | חף מפשע> משך | חף מפשע>  | חף מפשע>  | חף מפשע>  | חף מפשע>  | חף מפשע>  | חף מפשע>  | חף מפשע>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | כדור פורח  | 3:23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | שלט רחוק  | 3:17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | שיר רועים  | 3:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | רותיל'ה  | 3:05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | איפה היא עכשיו  | 3:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | מה הדאווין שלך?  | 3:40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | חושב עלייך  | 4:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | תגיד לכולם לשבת  | 3:17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | הרוזנת מנרדאו  | 4:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | בואי מותק (מילים ולחן: א. קוויק, גרסה עברית: דני סנדרסון, זאב חפץ.)   | 2:36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | חף מפשע  | 3:47 |  |  |  |  |  |  |  |
משתתפים

עיבודים והפקה מוזיקלית : דני סנדרסון
עיבוד כלי נשיפה : משה לוי ודני סנדרסון
תופים, הקשה, מצילות, כיסא, קסטנייטות וכבשים: דובי קיזלשטיין,
בס וטרומבון: אילן וייל,
גיטרות חשמליות וסולו: ארז נץ,
פסנתר CP, קלידים, פנדר, אקורדיון, פסנתר אקוסטי, קלווינט ומברג (על פי רעיון של יואב גרא) : משה לוי,
גיטרות אקוסטיות, חשמליות, סולו, מוג, קלווינט, פסנתר CP וקולות: דני סנדרסון,
אורחים מיוחדים:
קולות רקע נוספים: אפרים שמיר, ארז נץ, משה לוי, בדר, מיכל ברנט, יוריק בן דוד, ראובן שפירא,
מפוחית (כדור פורח): איתמר נוימן,
בוזוקי וסולו (שיר רועים): אריס נחום,
חצוצרה: רובין פלמקווסט, סקסופון אלט: פטר ורטהיימר (תגיד לכולם לשבת וחף מפשע),
קאנון: אברהם סלמאן (מה הדאווין שלך)
הערות שוליים

↑  יואב קוטנר, ביוגרפיה של דני סנדרסון באתר "סטריאו ומונו".
↑  "חף מפשע" באתר "סטריאו ומונו".
| דני סנדרסון |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | גודל טבעי (1982) • חף מפשע (1984) • חכם על קטנים (1987) • קופץ לשניה (1991) • מת לבכות 2 (1994) • הלא נודע (1997) • תולדות המים (2001) • קונגו בלו (2005) • לא יפריד דבר (2009) • מכאן הדרך (2017) |  |
| אלבומי הופעה | Black&White (2004) |  |
| אוספים ומארזים | הטובים לטיס - נבחרת שירים (1992) • המיטב (2006) • האלבומים המקוריים (2008) |  |
| הרכבים | להקת הנח"ל • כוורת • גזוז • דודה |  |
| שירים | ילד מזדקן (1973) • נתתי לה חיי (1974) • הבלדה על ארי ודרצ'י (1974) • גוליית (1975) • אצל הדודה והדוד (1987) • זה הכל בשבילך (1991) |  |
| הצגות | נתתי לה חיי (2011) |  |
האקדמיה האמריקאית לרפואת ילדים

האקדמיה האמריקנית לרפואת ילדים (באנגלית: American Academy of Pediatrics ובראשי תיבות AAP) היא עמותה אמריקנית מקצועית של רופאי ילדים, שבסיסה ב-Elk Grove Village, אילינוי. האקדמיה מהווה, פרט לתפקידה המקצועי, גם מוסד אקדמי המאגד בעיקר רופאי ילדים אמריקאים אך גם חברים "בינלאומיים" מכל מדינות תבל.
פעילות

האקדמיה נוסדה בשנת 1930 על ידי 35 רופאי ילדים כדי לטפל בתקני בריאות ילדים. כיום חברים בה 60,000 רופאי ילדים ראשוניים. היא מפעילה תוכניות המשך חינוך רפואית (CME) לרופאי ילדים ותת מומחים. האקדמיה מחולקת ל-14 מחלקות ו-26 חטיבות. הנשיא של האקדמיה נבחר לקדנציה בת שנה והנוכחי הוא תומאס מקאינרני.
לאקדמיה פרסומים וההוצאה לאור הגדולה ביותר ברפואת ילדים בעולם, עם יותר מ-300 כותרים ומעל 500 רופאים ואנשי מקצוע אחרים בצוות הכותבים. פרסומים אלה כוללים מוצרים אלקטרוניים, הפניות מקצועיות / ספרי לימוד, פרסומי ארגון וניהול מירפאה, פרסומי חינוך מטופלים וספרי הורות. חדשות ה-AAP היא השבועון הרשמי של האקדמיה, והעיתון PEDIATRICS הוא עיתון הדגל שלה.
האקדמיה מפרסמת מאות "הצהרות מדיניות" המייצגות את מדיניות האקדמיה. ביניהן, בהצהרת משנת 2012, האקדמיה קבעה כי "היתרונות הבריאותיים של ברית מילה של תינוקות זכרים עולים על הסיכונים של ההליך", וכי היתרונות הבריאותיים "מספיקים כדי להצדיק גישה שזה אמור להיות הליך הבחירה למשפחות המעונינות בכך אך אין האקדמיה ממליצה על ברית מילה לכל ילוד זכר". האקדמיה לוקחת את העמדה כי הורים צריכים לקבל את ההחלטה הסופית לגבי ברית מילה, לאחר שמידע מתאים נאסף על הסיכונים ויתרונות של ההליך. הצהרה זו היא שינוי בעמדתה הקודמת של האקדמיה משנת 1999.
הפוך מהיקום

"הפוך מהיקום" הוא אלבומו ה-22 של הזמר אייל גולן, אשר יצא לאור ב-14 באפריל 2019. כמו אלבומו לא פשוט להיות פשוט, גם אלבום זה הוא אלבום כפול. האלבום כולל 20 שירים בביצוע אייל גולן, כאשר בחלקו הראשון עשרה סינגלים שהוציא בשנתיים שקדמו ליציאת האלבום, ביניהם הדואטים שהוציא עם הזמר משה פרץ ושיר הנושא, ובחלקו השני עשרה שירים שיצאו ביחד עם האלבום עצמו, מלבד השיר 'ממה את מפחדת' שיצא שלושה ימים קודם. חלק מהשירים הם דואטים ושיתופי פעולה.
רשימת רצועות

| דיסק (1)> מס' | דיסק (1)> שם | דיסק (1)> מילים | דיסק (1)> לחן | דיסק (1)> משך | דיסק (1)>  | דיסק (1)>  | דיסק (1)>  | דיסק (1)>  | דיסק (1)>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אסתדר לבד  | אושר כהן ותמיר צור | אושר כהן ותמיר צור | 3:28 |  |  |  |  |  |
| 2. | הולכים להשתגע (בדואט עם משה פרץ)   | אבי אוחיון, משה פרץ ואייל גולן | אבי אוחיון, משה פרץ ואייל גולן | 3:18 |  |  |  |  |  |
| 3. | האם להיות בך מאוהב (גרסת כיסוי)   | אביב גפן | אביב גפן | 3:23 |  |  |  |  |  |
| 4. | טירוף מתוק  | משה פרץ, אבי אוחיון | משה פרץ, אבי אוחיון | 3:47 |  |  |  |  |  |
| 5. | אהבה ראשונה  | אייל גולן, אבי אוחיון | אייל גולן, אבי אוחיון | 3:54 |  |  |  |  |  |
| 6. | הפוך מהיקום  | גל שריג | עמוס כהן | 3:32 |  |  |  |  |  |
| 7. | המילים החסרות (בדואט עם משה פרץ)   | משה פרץ, אבי אוחיון, אייל גולן | משה פרץ, אבי אוחיון, אייל גולן | 4:07 |  |  |  |  |  |
| 8. | לא מבינה עברית (בשיתוף עם עופר ניסים)   | לידור סעדיה | לידור סעדיה | 4:11 |  |  |  |  |  |
| 9. | כמה ימים (בדואט עם משה פרץ)   | משה פרץ, אבי אוחיון, אייל גולן | משה פרץ, אבי אוחיון, אייל גולן | 3:45 |  |  |  |  |  |
| 10. | כמו בספרים ההם  | אבי אוחיון | אסף צרויה | 3:30 |  |  |  |  |  |
| דיסק (2)> מס' | דיסק (2)> שם | דיסק (2)> מילים | דיסק (2)> לחן | דיסק (2)> משך | דיסק (2)>  | דיסק (2)>  | דיסק (2)>  | דיסק (2)>  | דיסק (2)>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | לונדון  | אייל גולן, אבי אוחיון | גולן, אוחיון, מתן דרור | 3:15 |  |  |  |  |  |
| 2. | ממחר  | צליל קליפי | קליפי, ערן קאשי | 2:43 |  |  |  |  |  |
| 3. | ממה את מפחדת (בדואט עם בניה ברבי)   | אבי אוחיון | מתן דרור, אוחיון | 3:11 |  |  |  |  |  |
| 4. | שיכור בלילות  | דניאל חן | חן | 4:25 |  |  |  |  |  |
| 5. | אחי אמר לי  | אבי אוחיון | אוחיון | 3:58 |  |  |  |  |  |
| 6. | קחי לך את היום  | אבי אוחיון | מתן דרור, אוחיון | 3:34 |  |  |  |  |  |
| 7. | מקום אחר  | עציון מוסאי | אלי קשת | 4:45 |  |  |  |  |  |
| 8. | סוף שבוע  | צ'ולי זכאי | גיל נגר | 3:17 |  |  |  |  |  |
| 9. | כמה טוב לי שבאת  | אבי אוחיון | מתן דרור, אוחיון | 3:28 |  |  |  |  |  |
| 10. | לרקוד כמו משוגע  | אופיר כהן, אבירם טוויזר (Vivo) | כהן, טוויזר (Vivo) | 3:57 |  |  |  |  |  |
הכנסת

ערך זה עוסק ברשות המחוקקת במדינת ישראל. אם התכוונתם למשמעויות אחרות, ראו .
| --- | --- |
הכנסת העשרים וחמש 
 מדינה:  ישראל ישראל
 סוג:  בית מחוקקים חד-ביתי
 היסטוריה
 תקופת הפעילות:  14 בפברואר 1949 – הווה (76 שנים)
 רשות קודמת:  מועצת המדינה הזמנית
 הרכב
 מספר מושבים:  120
 
 סיעות הכנסת  קואליציה - 61      הליכוד (32)       ש"ס (11)      יהדות התורה (7)      אגודת ישראל (3)       דגל התורה (4)      הציונות הדתית (6)       הימין הממלכתי (4)       מפלגת נעם (1) אופוזיציה - 59      יש עתיד (23)       המחנה הממלכתי (8)       עוצמה יהודית (7)       ישראל ביתנו (6)       רע"ם (5)       חד"ש-תע"ל (5)      חד"ש (4)       תע"ל (1)      העבודה (4)       סיעת יחיד (1)
 בחירות
 שיטת בחירות:  יחסית-ארצית שיטת ג'פרסון שיטת בדר-עופר
 בחירות קודמות:  1 בנובמבר 2022
 בחירות הבאות:  לא יאוחר מ-27 באוקטובר 2026
 מנהיגים
 יושב ראש:  אמיר אוחנה, הליכוד החל מ-29 בדצמבר 2022
 ראש הממשלה:  בנימין נתניהו, הליכוד החל מ-29 בדצמבר 2022
 ראש האופוזיציה:  יאיר לפיד, יש עתיד החל מ-29 בדצמבר 2022
 משכן
 
 משכן הכנסת, קריית הממשלה ירושלים, ישראל
 קואורדינטות:  31°46′36″N 35°12′19″E﻿ / ﻿31.776667°N 35.205278°E﻿ / 31.776667; 35.205278
 אתר אינטרנט
 http://knesset.gov.il
 
הכנסת וסביבתה
פתיחת מושב החורף של כנסת ישראל ב-28 באוקטובר 2024
מליאת הכנסת
הַכְּנֶסֶת היא הרשות המחוקקת ובית הנבחרים של מדינת ישראל. מקום מושבה הוא משכן הכנסת שבקריית הממשלה בירושלים. בהיות ישראל דמוקרטיה פרלמנטרית, בוחרים אזרחי המדינה את נציגיהם בכנסת והם אלה שממנים את הממשלה, הזקוקה לאמונם. שיטת הבחירות היא ארצית-יחסית, והאזרחים בוחרים ברשימות של המפלגות השונות.
במערכת האיזונים שבין רשויות השלטון, הרשות המבצעת, הממשלה, יונקת את כוחה ואת סמכויותיה מהכנסת, וזו מפקחת עליה באופן שוטף. הרשות השופטת, הכוללת את מערכת בתי המשפט, מקבלת את מעמדה וסמכויותיה מחוק יסוד: השפיטה שחוקקה הכנסת, ופועלת לפי החוקים שמחוקקת הכנסת, ובסמכותה לפרשם. לעיתים, מפעילה הרשות השופטת ביקורת שיפוטית על חוקי הכנסת.
תפקידיה העיקריים של הכנסת הם קביעת הנורמות הנוהגות במדינה באמצעות חוקים ופיקוח על הממשלה באמצעים שונים העומדים לרשותה, ובהם אישור חקיקת משנה, הצעות אי אמון, שאילתות, דיונים ועוד. הדיונים השונים נערכים במליאה ובוועדות הכנסת, המחולקות לפי נושאים. עבודת הכנסת נעשית לפי חוקים שונים, תקנון הכנסת, או "הנוהג והנוהל המקובלים". לשם ביצוע תפקידיהם, נעזרים חברי הכנסת במחלקות ובבעלי תפקידים שונים הפועלים בכנסת, כדוגמת מרכז המחקר והמידע, היועץ המשפטי ובעבר נציבות הדורות הבאים.
הכנסת הנוכחית היא הכנסת העשרים וחמש, ויושב ראש הכנסת הנוכחי הוא אמיר אוחנה.
מעמד הכנסת

בחוק יסוד: הכנסת מוגדרת הכנסת כבית הנבחרים של המדינה. בחוק המעבר, בראשית ימי המדינה, היא הוגדרה כבית המחוקקים במדינת ישראל.
מעמד הכנסת > משטר פרלמנטרי

הדמוקרטיה הישראלית היא דמוקרטיה פרלמנטרית רב-מפלגתית. בדמוקרטיה מסוג זה, הרשות המחוקקת היא הבכירה שברשויות. הפרלמנט הוא הריבון, כיוון שהוא משקף בצורה העדכנית והברורה ביותר את דעתם של האזרחים ואת יחסי הכוחות שבין הדעות השונות, כפועל יוצא מהיותו מייצג העם, שהוא הוא הריבון בדמוקרטיה (אך מכיוון שכינוסה של אספת עם איננו אפשרי, ממנים האזרחים באמצעות בחירות את נציגיהם, לתקופה קצובה).
מכוחה כריבון, מחוקקת הכנסת חוקים, ממנה את הממשלה (בהבעת אמון) ומפקחת על עבודתה (כמו כן, באפשרותה גם להפיל את הממשלה בהצעת אי-אמון), מקבלת את תקציב המדינה ובוחרת את נשיא המדינה ואת מבקר המדינה.
מעמד הכנסת > עליונות הכנסת על הממשלה

מקור עליונותה של הכנסת על הממשלה נובע מחוק יסוד: הממשלה, בו נקבע כי הממשלה מכהנת מכוח אמון הכנסת. אמון זה בא לידי ביטוי הן בצורך של הממשלה לקבל את אישור הכנסת לכינונה ולקווי היסוד שלה, והן באמצעות יכולתה של הכנסת להפיל את הממשלה באמצעות הצעת אי אמון. סמכויות הממשלה נקבעות בחוקים שמחוקקת הכנסת, וחקיקה ממשלתית, לרבות תקציב המדינה, טעונה אף היא את אישור הכנסת; בצד זאת, לעיתים מסמיכה הכנסת את הממשלה בחוק לקבוע הסדרים שונים בחקיקת משנה; ככלל, מדובר בהסדרים טכניים יותר המגיעים לרמת פירוט רב, הסדרים העוסקים בעניינים מקצועיים הכרוכים בביצוע חוקים שונים, והסדרים שיש צורך בגמישות באפשרות לשנותם; במקרים מסוימים, קובע החוק המסמיך כי חקיקת המשנה תבוא לאישור אחת מוועדות הכנסת או לאישור מליאת הכנסת.
הכנסת מפקחת על הממשלה באמצעות הדיונים בוועדותיה. ועדות אלה רשאיות לזמן לישיבותיהן את נציגי הממשלה, ומי שזומן חייב להתייצב ולמסור מידע הדרוש להן. הכנסת היא גם מי שממנה את מבקר המדינה, והדו"חות שלו נדונים בוועדה לענייני ביקורת המדינה.
מעמד הכנסת > עליונות הכנסת על הרשות השופטת

בתי המשפט פועלים לפי החוקים שקבעה הכנסת. מאחר שחוק קובע הוראות כלליות, ואין הוא יכול להתייחס לכל מקרה, נדרשים בתי המשפט לעיתים לפרש חוקים. לעיתים, כאשר הכנסת סבורה כי בית המשפט לא פירש את החוק באופן שאליו כיוונה, או מסיבה אחרת מחליטה שהפסיקה אינה רצוייה, היא משנה את החוק. כך, למשל, לאחר שבית המשפט העליון קבע כי פקודת העיריות מסמיכה את הרשויות המקומיות לגבות דמי כניסה לגנים ציבוריים, תיקנה הכנסת את הפקודה וקבעה כי הדבר יתאפשר רק בהתקיים תנאים מסוימים. פסיקת בית המשפט במקרים מעין זה עומדת בתוקפה כל עוד לא תוקן החוק, ומעמדה של הפסיקה הוא כשל החוק עצמו.
בתי המשפט מפעילים גם "ביקורת שיפוטית" על החוקים שחוקקה הכנסת. לפי פסיקת בית המשפט העליון בפסק דין בנק המזרחי, מוסמך בית המשפט לפסול חוקים שחוקקה הכנסת אם הם עומדים בסתירה לחוקי היסוד. פסיקה זו של בית המשפט בפרשת בנק המזרחי, המהווה נדבך מרכזי במהפכה החוקתית, שנויה במחלוקת, משום שאף היא עצמה הושגה בדרך פרשנית, ואין חוק שמסמיך את בית המשפט לפסול חוקים. עם זאת, כאמור, כל עוד לא שינתה הכנסת בחוק את ההלכה שנקבעה בפסק הדין, עומדת ההלכה בתוקפה.
במקרים בהם נתקפות החלטות ופעולות מנהליות או מעין-שיפוטיות של הכנסת, דנים בהן בתי המשפט באופן שבו הם דנים בהחלטות ופעולות דומות ברשות המבצעת.
בחירות

שיטת הבחירות לכנסת היא ארצית-יחסית. ההתמודדות בבחירות לכנסת היא בין רשימות מועמדים, בהן ניתן להעמיד לבחירה רק אזרחי ישראל שמלאו להם 21 שנה, שאין להם עבר פלילי קרוב ושאינם נושאים בתפקיד ממלכתי בכיר אחר. לאנשי כוחות הביטחון מקובלת תקופת צינון הקבועה בחוק. ועדת הבחירות המרכזית, שמנהלת את הבחירות, רשאית, בעקבות תיקון שהתקבל ב-1985, לפסול רשימה או מועמד ברשימה שמציגים מצע גזעני, או שוללים את אופייה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית.
לפי חוק יסוד: הכנסת, הבחירות נערכות אחת לארבע שנים, ביום ג' השלישי של חודש חשוון. במספר מקרים תיתכן הקדמת הבחירות:
בחוק שחוקקה הכנסת עצמה (דוגמה: חוק התפזרות הכנסת העשרים ואחת, התשע"ט-2019, וחוקי התפזרות נוספים).
במקרה שבו חוק התקציב לא אושר עד למועד הקבוע לכך (בדרך כלל: 31 במרץ) בסעיף 36א לחוק יסוד: הכנסת.
על פי חוק יסוד: הממשלה, אם אף אחד מחברי הכנסת לא הצליח להרכיב ממשלה, ואם ראש הממשלה פיזר אותה בצו בהסכמת נשיא המדינה, והנשיא לא הטיל את מלאכת הרכבת הממשלה על אף אדם אחר.
הכנסת יכולה גם להחליט בנסיבות מיוחדות על הארכת כהונתה, אך לשם כך נדרש רוב של 80 חברי הכנסת.
בחוק הבחירות נקבע שכל אדם שהוא בעל אזרחות ישראלית, תושב ישראל, ואשר מלאו לו 18 שנה, זכאי להצביע לכנסת. המסגרת הכללית לבחירות נקבעה בסעיף 4 לחוק יסוד: הכנסת ולפיו, הכנסת תיבחר בבחירות "כלליות, ארציות, ישירות, שוות, חשאיות ויחסיות".
רשימות אשר עברו את אחוז החסימה מקבלות מספר מושבים בכנסת ביחס לכוחן האלקטורלי. בבחירות לאספה המכוננת נקבע מודד למושב בכנסת על ידי חלוקת מספר הקולות הכשרים שניתנו לרשימות ב-121; המושבים העודפים חולקו לרשימות שנכנסו לכנסת לפי המודד למושב הגבוה, בכנסות השנייה עד השביעית חולקו המושבים העודפים לרשימות שהיו להן את עודפי הקולות הגבוהים ביותר. לקראת הבחירות לכנסת השמינית (1973) שונו כללי חלוקת העודפים בחוק בדר-עופר: המושבים העודפים מחולקים למפלגות שמספר הקולות שקיבלו לכל מושב הוא הגבוה ביותר. החוק הקיים גם מאפשר לרשימות לחתום ביניהם הסכם עודפים כך שמספר המושבים המגיע להן יחושב ביחד בהתאם לסכום הקולות שניתנו לשתי הרשימות.
לפי סעיף 12 לחוק יסוד: הכנסת, "הכנסת תתכנס לישיבתה הראשונה, לאחר פרסום תוצאות הבחירות, בתוך ארבעה עשר ימים מיום הבחירות לכנסת..."
פתקי הצבעה בקלפי, במסגרת הבחירות לכנסת העשרים
קלפי בבחירות לכנסת העשרים
בוחר משלשל מעטפת הצבעה לקלפי בבחירות לכנסת התשע עשרה
פתקי הצבעה בבחירות לכנסת השמונה עשרה
היסטוריה

שמה של הכנסת ומספר חבריה (120) מקורם בכנסת הגדולה – אספת זקני העם בתקופה הפרסית בארץ ישראל. מסורות הכנסת הושפעו מכנסת ישראל, מהקונגרס הציוני ומאספת הנבחרים, שהחזיקו בסמכויות דומות לסמכויותיה החל מסוף המאה ה-19 ועד לקום המדינה.
זרח ורהפטיג שהיה מיוזמי השם אמר:
אני מחפש בכל דרכינו ובכל חידוש חיינו המדיניים קשר עם המסורת שלנו, כי אנו מחדשים ומחיים מדינה עתיקת ימים. הפרלמנט הראשון אחרי שיבת ציון הראשונה היה הכנסת הגדולה, מספר חברי הכנסת הגדולה היה 120.
בנוסף, הושפעו דרכי פעולתה מהפרלמנט הבריטי, לאור שלטון המנדט הבריטי על ארץ ישראל בשלושים השנים שקדמו לעצמאות המדינה.
לקראת ההכרזה על הקמת מדינת ישראל הקימה ההנהלה הציונית את מועצת העם, על פי מפתח מפלגתי שנקבע על סמך הרכב אספת הנבחרים שכיהנה באותה עת. במועצת העם כיהנו 37 חברים ומתוכם נבחרה מִנְהלת העם, שהיוותה רשות מבצעת עבור החלטות המועצה.
ב-14 במאי 1948, במעמד הכרזת העצמאות של מדינת ישראל, נקבע כי מועצת העם תשנה את שמה למועצת המדינה הזמנית והיא תהא הסמכות המחוקקת מאותו יום ועד לקיום בחירות. האספה המכוננת נבחרה ב-25 בינואר 1949 והתכנסה לראשונה ב-14 בפברואר (ט"ו בשבט ה'תש"ט) בירושלים. שמה של האספה המכוננת נקבע במגילת העצמאות, בה הוגדר תפקידה של האספה בכינון חוקה לישראל:
אנו קובעים שהחל מרגע סיום המנדט, הלילה, אור ליום שבת ו׳ אייר תש״ח, 15 במאי 1948, ועד להקמת השלטונות הנבחרים והסדירים של המדינה בהתאם לחוקה שתיקבע על־ידי האספה המכוננת הנבחרת לא יאוחר מ־1 באוקטובר 1948 – תפעל מועצת העם כמועצת מדינה זמנית, ומוסד הביצוע שלה, מנהלת־העם, יהווה את הממשלה הזמנית של המדינה היהודית, אשר תיקרא בשם ישראל.
האספה נתכנסה לראשונה בט"ו בשבט ה'תש"ט – 14 בפברואר 1949 (ומאז הכנסת חוגגת את יום ייסודה בט"ו בשבט), אך לא הספיקה לכונן חוקה, משום שבתוך יומיים מיום כינוסה הביאה סיעת מפא"י את חוק המעבר, שהפך את האספה המכוננת לכנסת הראשונה (למפא"י ולמפלגות הלוויין שלה היה רוב רחב בכנסת). מהלך זה שנוי במחלוקת עקב שאלת הלגיטימיות של אספה מכוננת לחוקק חוק ולהפוך לפרלמנט מבלי שהובהר על כך טרם הבחירות, שהרי הבחירות היו לאספה מכוננת שתפקידה לכונן חוקה ולאחר מכן להתפזר. כדי לפתור את בעיית החוקה, הוחלט בשנת 1950 לקבל את פשרתו של חבר הכנסת יזהר הררי, שקבעה כי הכנסת תחוקק חוקי יסוד, שבבוא היום יאוגדו לחוקה.