stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Earth 2 (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

 סוגה:  מדע בדיוני
 יוצרים:  מייקל דוגן, קרול פלינט, מארק לוין, בילי ריי
 בימוי:  מייקל דוגן, מארק לוין, קרול פלינט
 שחקנים:  דברה פרנטינו  טים קארי  טרי אוקווין  ריצ'רד בראדפורד  ג'ף קובר  רוקמונד דנבר  מרג'יאן הולדן  רוי דוטריס  וירג'יניה מדסן  אנטוניו סבאטו ג'וניור  רבקה ג'יי הארט  קלנסי בראון  Joey Zimmerman  John Gegenhuber  ג'יי מדיסון רייט מוריס  ג'סיקה סטיין  Sullivan Walker  קלי ויליאמס 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית 
 תקופת התרחשות:  המאה ה-22 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  21
 הפקה
 מפיק:  טוני טו 
 מפיקים בפועל:  מרק לוין 
 חברת הפקה:  אמבלין אנטרטיינמנט
 הפצה:  יוניברסל טלוויז'ן 
 אתר צילומים:  מונומנט הלאומי סלעי האוהלים קאשה-קאטובי, Caja del Rio 
 מוזיקה:  דויד ברגאוד 
 אורך פרק:  45 דק' 
 שידור
 רשת שידור:  NBC 
 תקופת שידור מקורית:  6 בנובמבר 1994 – 4 ביוני 1995 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
Earth 2 היא סדרת טלוויזיה אמריקאית בסוגת מדע בדיוני ששודרה ברשת NBC מ-6 בנובמבר 1994 ועד 4 ביוני 1995.  הסדרה שודרה עונה אחת ובה 21 פרקים.  הסדרה עוקבת אחר המסע וההתיישבות של משלחת קטנה בשם פרויקט עדן, במטרה לנסוע לכוכב לכת דמוי כדור הארץ בשם G889 בניסיון למצוא תרופה למחלה הנקראת "התסמונת". הסדרה נוצרה על ידי מייקל דוגן, קרול פלינט, מארק לוין ובילי ריי, בהפקת אמבלין אנטרטיינמנט ו- Universal Television, וצולמה בעיקר בצפון ניו מקסיקו סביב אזור סנטה פה.  המוזיקה של הסדרה הולחנה על ידי דייוויד ברגאו, והמפיקים בפועל היו מייקל דוגן, מארק לוין וקרול פלינט.
הסדרה זכתה לבכורה מוצלחת.  והייתה מועמדת ל פרס אמי לבידור בפריים טיים,  פרס סאטורן,  ופרסים נוספים. בשנת 2005 יצאה הסדרה כולה ב-DVD בסט של 4 דיסקים.
עלילה

בשנת 2192 רוב האוכלוסייה האנושית ברחה מכדור הארץ כדי לחיות בתחנות חלל גדולות הסובבות סביב כדור הארץ. רק מספר קטן של בני אדם נותר על פני כדור הארץ מכיוון שכדור הארץ הפך ברובו בלתי ניתן למגורים.
בנו בן השמונה של המיליארדרית דבון אדייר, יוליסס, לקה במחלה נדירה וקטלנית בשם "התסמונת",  מצב שקיומה אינו מוכר על ידי הממשלה והקהילה הרפואית. ההנחה הייתה שמחלה זו, הפוגעת בילדים בלבד, נגרמת איכשהו מהיעדר סביבה דמוית כדור הארץ.  רוב הילדים שנולדים עם המחלה אינם חיים מעבר לגיל תשע.
נואשת להציל את בנה, דבון מרכיבה משלחת במאמץ ליישב כוכב לכת במרחק של 22 שנות אור מכדור הארץ, עליו יכולות להתיישב משפחות אחרות עם חברים שנפגעו מאותה התסמונת. להתיישבות החדשה בשם 'ניו פסיפיקה' התנגד הממשל בכדור הארץ. ניטור סודי אחר רכב החלל של המשלחת וחדירת סוכנים, מאיימים על יצירת המושבה 'ניו פסיפיקה'. שעות לפני שהקבוצה של אדייר מתכוונת לעזוב, מתגלה פצצה שאמורה להתפוצץ בשעה שבה הספינה תצא. פרויקט עדן עוזב מיד, מפיל את הפצצה לפני הפיצוץ. חברי המשלחת מגלים כי הפצצה הוטמנה על ידי הממשל בכדור הארץ כדי לעצור את הספינה מלעזוב.
22 שנים מאוחר יותר, הספינה מגיעה ל-G889, אך היא נוחתת  במרחק רב מאתר הנחיתה המתוכנן עקב תקלה טכנית. כשהקבוצה שלה מפוזרת על הפלנטה והאספקה חסרה, דבון מארגנת את הניצולים שהיא יכולה למצוא ומתחילה לנסוע מערבה לאתר המתוכנן של ניו פסיפיקה.
במהלך המסע לניו פסיפיקה, חברי המשלחת למדו אט אט להתמודד עם החיים בעולם זר, שבהתחלה נראה כמו כדור הארץ מבחינת תנאי השטח, אך בהדרגה מתגלה כבעל אקולוגיה שונה, הכולל לפחות שני מינים ילידים שונים, אחד מהם ה'טריאנים' המסוגלים לתקשר טלפתית, וליצור שקעים ומנהרות בכוכב הלכת.
עם חלוף הזמן הניצולים למדים שהמועצה - קבוצה ממשלתית שנראה כי היא מחזיקה את רוב הכוח על תחנות החלל - רוצה להשיג שליטה על G889.
בנה של דבון, יוליסס, נרפא על ידי הטריאנים והחל להפגין כמה מהמאפיינים הייחודיים שלהם.
החיים על G889

הנוף והאקלים של כוכב הלכת החדש שבו התרסקה הספינה נראים מאוד כמו של אקלים קשה יותר על פני כדור הארץ, כמו דרום מערב ארצות הברית. מים מועטים וסביבה סלעית. באזור זה מתגלים שלושה מינים שונים של חיים על ידי דבון אדייר וחברי המשלחת.
זמן קצר לאחר ההגעה מגיעים חברי המשלחת למגע עם גזע אינטליגנטי למחצה של סוחרים ואוכלי נבלות בשם גרנדלר. לאחר זמן מתגלה כי רוק גרנדלר הוא למעשה תרופה לכל מחלה.
בחקירה נוספת, הקבוצה נתקלת במין ילידים תת-קרקעי אינטליגנטי בשם הטריאנים, שנראה שיש להם מערכת יחסים סימביוטית עם כדור הארץ ויכולים לתקשר עם חברי המשלחת רק דרך חלומות שמעטים מהם מבינים.
מין נוסף הוא הקובס, יצורים קטנים דמויי קוף עם עיניים גדולות. לקובאס יש טפרים חדים, שבהם הם משתמשים כמו חצים כדי לנטרל את מקור המזון המיועד שלהם. לאחר שנפגע על ידי הטופר, הקורבן נופל לתרדמת כמעט מוות למשך יומיים עד שלושה, אך מתעורר ללא נזק קבוע. לקובס יש כישרון גדול לחיקוי. הם ידידותיים כלפי אלה המיודדים אליהם, אך ממהרים להגן על עצמם מפני טורפים אפשריים.
במהלך הסדרה לומדים חברי המשלחת שהם לא בני האדם היחידים על הפלנטה, הכוכב שימש בעבר כמושבת עונשין כדי שהממשלה תוכל ללמוד יותר על איך ליישב אוכלוסייה אנושית על כוכב הלכת.
הפקה > היבטים בולטים של הסדרה

הסדרה פורצת דרך בעלילה בעצם הצבת דבון אדייר כאחת המפקדות הראשונות בתוכנית טלוויזיה מדע בדיוני, שהקדימה את קפטן קתרין ג'יינוויי הידועה יותר מסע בין כוכבים: וויאג'ר ביותר מחודשיים.
העלילה הכוללת של התוכנית ומאפיינים שונים עזרו לפתח את השערת גאיה, בעיקר דרך התסמונת, השפעותיה על ילדים רבים, והריפוי שלאחר מכן של המחלה לאחר שפרויקט עדן הגיע ל-G889.
הפקה > רומנים

שלושה רומנים של Earth 2 פורסמו בין דצמבר 1994 למאי 1995. הראשון היה רומן של סדרת הבכורה בשני חלקים. שני הנותרים היו סיפורים מקוריים.
Earth 2: רומן (מליסה קרנדל, דצמבר 1994) ISBN 0-441-00146-7
Puzzle: (שון דלטון, פברואר 1995) ISBN 0-441-00148-3
Leather Wings (ג'ון וורנהולט, מאי 1995) ISBN 0-441-00198-X
הערות שוליים

↑  "Earth 2 - TV.com".
↑  "Antonio Jr. Sabato: Information from Answers.com".
↑  "The Dallas Morning News".
↑  "'EARTH QUAKE | The Ratings". Entertainment Weekly. 18 בנובמבר 1994. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "IMDb: Emmy Awards: 1995". אורכב מ-המקור ב-7 באפריל 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  ""Earth 2" (1994) – Awards".
↑  "Earth 2: The Complete Series: 4 Discs DVD (2005) Reviews - MovieWeb.com". אורכב מ-המקור ב-3 בפברואר 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Earth 2 (DVD): The Oregon Trail Meets Sci-Fi and Lost – Arts and Culture". אורכב מ-המקור ב-4 בפברואר 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Earth 2 The Complete Series – The Memorable TV DVD Review". אורכב מ-המקור ב-3 בפברואר 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Earth 2[TV Series] Synopsis".
↑  Chrissinger, Craig W (באפריל 1995). "Frontier Doctor". Starlog. Vol. 213. pp. 48–51, 70. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Earth 2 | TV Review | Entertainment Weekly". 9 בדצמבר 1994. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Sandcastle V.I. – Earth 2 / Season One".
↑  Tucker, Ken (2 בדצמבר 1994). "Sci-fi's first female commander | Earth 2 | Television News | TV | Entertainment Weekly". {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Masco, Joseph (2006). The Nuclear Borderlands: The Manhattan Project in Post-Cold War New Mexico. Princeton, New Jersey: Princeton University Press. p. 183. ISBN 0-691-12077-3. ISBN 9780691120775.
↑  "Earth2: The Gaia Hypothesis". אורכב מ-המקור ב-3 בפברואר 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Earth 2 FAQ". אורכב מ-המקור ב-8 באוקטובר 2008. {{cite web}}:  (עזרה)
LOL

המילה "lol" אשר נשלחה לאדם אחר באמצעות יישום המסרים המידיים באייפון 13
מם משנת 2007 המשתמש במילה. משמעות המילים, אשר כתובות בשגיאות כתיב במכוון, היא "חחח מה?"
שימוש ב-"Lol" בשיחה
LOL, (בעברית מבוטא כ-"חחח"), הוא ביטוי המורכב מראשי התיבות, באנגלית, של המילים לצחוק בקול רם (Laughing out loud), ואלמנט פופולרי בסלנג באינטרנט שמשמש בכדי לציין שעשוע, אירוניה, או כפל משמעויות. תחילה נעשה בו שימוש כמעט בלעדי בפלטפורמת הדיונים והצ'אט Usenet, אך מאז הפך לנפוץ בפלטפורמות נוספות, ואף בתקשורת פנים אל פנים. הביטוי היה לאחד מהביטויים הראשונים המבטאים תגובות גופניות כטקסט, יחד עם תגובות דומות נוספות, כגון LMAO - ("laughing my ass off"), או ("rolling on the floor laughing") - ROFL.
בשנת 2003 הביטוי הוכר, יחד עם רגשונים וסמיילים נוספים, במילונים עממיים שהופצו באופן בלתי פורמלי בקרב משתמשים של פלטפורמות של תקשורת בתיווך מחשב. בשנת 2011 הביטוי נכנס באופן רשמי למילון אוקספורד.
בעוד המשמעות המקורית של הביטוי הוא "לצחוק בקול רם", השימוש העכשווי שונה, והוא משמש בדרך כלל לביטוי אירוניה, כאינדיקטור למשמעויות משניות, וכדרך לרכך הצהרות.
היסטוריה

השימוש הראשון בביטוי היה בתחילת שנות ה-80. וויין פירסון, ככל הנראה האדם הראשון שעשה שימוש בביטוי זה, השתמש בו בכדי להגיב לבדיחה של חבר בחדר צ'אט דיגיטלי קדם אינטרנטי בשם Viewline. פירסון הצהיר כי במקום לכתוב "hahaha", כפי שעשה בעבר, הקליד "LOL" כדי לסמל צחוק קיצוני. למרות שחשבון המשתמש האישי שלו אומת, לא נמצא תיעוד כתוב של השיחה, ותאריך המקור המדויק אינו ידוע. האזכור המתועד המוקדם ביותר של LOL לפי מילון אוקספורד האנגלי, והבלשן בן זימר, היה ברשימה של ראשי תיבות מקוונים נפוצים, בגיליון של 8 במאי 1989 של הניוזלטר "FidoNews".
השפעה על השפה המדוברת

דייוויד קריסטל השווה את כניסתם של הביטויים לשפה המדוברת למהפכת הדפוס של יוהנס גוטנברג וקבע כי זהו "מגוון חדש לגמרי של שפה מתפתחת", שהומצא על ידי צעירים בתוך חמש שנים, ש-"מרחיב את טווח השפה, את כושר ההבעה [והעושר של השפה]". עם זאת, ג'פרי ק. פולום טען כי גם אם הביטויים נפוצים מאוד באנגלית מדוברת, "ההשפעה הכוללת שלהן על השפה תהיה טריוויאלית לחלוטין".
בבלשנות

הבלשן ג'ון מק'וורטר אמר כי "משתמשים ב-"LOL" בצורה מסוימת. זה סמן של אמפתיה והתאמה. אנחנו הבלשנים קוראים לדברים כאלו חלקיקים פרגמטיים..." חלקיקים פרגמטיים הם המילים והביטויים המשמשים כדי להקל על רגעים מביכים בשיחה סתמית. מק'וורטר קבע שהביטוי משמש יותר כדרך להקל על שיחה, ופחות כתגובה לדבר מצחיק.
הערות שוליים

1 2 3 4  McCulloch, Gretchen (23 ביולי 2019). Because Internet (באנגלית). Riverhead Books. ISBN 9780735210936. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Anna Stewart (25 במרץ 2011). "OMG! Oxford English Dictionary adds new words". CNN. אורכב מ-המקור ב-1 באפריל 2011. נבדק ב-28 במרץ 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Tam, Jimmy (11 באוגוסט 2015). "RIP to LOL - the history of laughing out loud". BBC News (באנגלית בריטית). ארכיון מ-23 באפריל 2021. נבדק ב-27 בנובמבר 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Love, Shayla (15 במרץ 2022). "Why We Use "lol" So Much". VICE.com. נבדק ב-22 במרץ 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hudes, Sammy (7 באוקטובר 2015). "What's it like to coin the term LOL?". Calgary Herald. נבדק ב-22 במרץ 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Collister, Lauren B. (28 במאי 2015). "How do you haha? LOL through the ages". The Conversation (באנגלית אמריקאית). ארכיון מ-25 ביולי 2024. נבדק ב-27 בנובמבר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  McWhorter, John (22 באפריל 2013). "Txtng is killing language. JK!!!". {{cite web}}:  (עזרה)
יצחק פונדק

| --- | --- |

יצחק פונדק, 1973
 לידה:  13 ביוני 1913 סמיאטיץ', רוסיה האימפריה הרוסית
 פטירה:  27 באוגוסט 2017  (בגיל 104) ישראל ישראל
 מקום קבורה:  קיבוץ ניצנים
 תאריך עלייה:  1933
 מדינה:  האימפריה האוסטרו-הונגרית, פלשתינה (א"י), ישראל 
 השתייכות:   ההגנה    צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1936–1948 (ההגנה)   1948–1959 (צה"ל)   1971 – 1973 (צה"ל)
 דרגה:    אלוף (דרגת ייצוג)
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 53 בחטיבת גבעתי  מפקד חטיבה 9  מפקד חטיבה 6  מפקד פיקוד הנח"ל  מפקד גייסות השריון  מושל רצועת עזה וצפון סיני
 פעולות ומבצעים
   מלחמת העצמאות
 עיטורים
 אות מלחמת הקוממיות  עיטורי צה"ל 
 תפקידים אזרחיים
 ראש צוות הקמת העיר ערד וראש המועצה המקומית   שגריר ישראל בטנזניה ובזנזיבר   שגריר ישראל בגואטמלה ובאל סלוודור   מתאם פעולות הממשלה בגליל
 
יצחק פונדק (פונדיק) (13 ביוני 1913 – 27 באוגוסט 2017) היה מפקד בחזית הדרום במלחמת העצמאות, מפקד הנח"ל ומפקד גייסות השריון.
לאחר שחרורו מצה"ל שימש כראש צוות הקמת העיר ערד וכראש המועצה המקומית הראשון ושגריר ישראל בטנזניה, בזנזיבר, בגואטמלה ובאל סלוודור. בשנת 1971 שב מפרישתו לצה"ל ושימש כמושל רצועת עזה וצפון סיני עד 1973.
קורות חייו > שנותיו המוקדמות

פונדק נולד בסמיאטיץ' שבפולין, בנם של אסתר ושלמה פונדיק. בילדותו גדל בכפר נוז'ץ. עלה לארץ ישראל באפריל 1933 במסגרת החלוץ, בספינה האיטלקית "מרתה וושינגטון". באותה שנה הצטרף לארגון "ההגנה" במגדיאל וב-1936 השתלב במנגנון הקבע של הארגון. ב-1939 עבר קורס מפקדי מחלקות ביבנאל. הוא מונה לסגן מפקד גדנ"ע בתל אביב. היה מדריך ראשי במחוז המרכז ב-1944 ומפקד נפת "גרשון" בדרום בשנים 1945–1947.
קורות חייו > מלחמת העצמאות

בנובמבר 1947 מונה למפקד גדוד 53 של החי"ש שבמלחמת העצמאות היה מגדודי חטיבת גבעתי. הקרב הראשון עליו פיקד כמג"ד היה פשיטה על הכפר פלוג'ה, במהלכה פוצץ הגדוד מספר בתים והרג כחמישים מאנשי הכנופיות. הוא פיקד על גזרת ניצנים נגד הפלישה המצרית. במחצית השנייה של המלחמה, החל מאוגוסט 1948, פיקד על חטיבה 9 (עודד) במבצע יואב, לפריצת הדרך לנגב, ובמבצע חירם לשחרור הגליל. ואחר כך מונה למפקד חטיבת עציוני.
קורות חייו > שירות לאחר מלחמת העצמאות

לאחר תום המלחמה היה מפקדו הראשון של חיל הנח"ל. הוא עבר השתלמות קציני שריון בכירים בצרפת וב-1953 מונה למפקד הראשון של גייסות השריון שהורכבו מחטיבה 7 וחטיבה 27. הוא היה חבר בוועדת חקירה שמינה ראש הממשלה משה שרת לחקירת אסון מעגן. בשנת 1954 הבטיח לו הרמטכ"ל משה דיין להעלותו מדרגת אלוף-משנה לדרגת אלוף, אך הבטחה זו לא קוימה על ידי דיין ומחליפו חיים לסקוב. ב-1956 פונדק סיים לימודי תואר שני במנהל עסקים באוניברסיטת קולומביה בארצות הברית, ובמקביל שימש יועץ למשלחת הרכש של משרד הביטחון בארצות הברית. בשובו לישראל פרש מצה"ל.
קורות חייו > תפקידים בשרות הציבורי

לאחר שחרורו ב-1959 מונה למשנה למנכ"ל משרד העבודה. ב-1962 מונה למנהל חבל ערד וב-1965 נבחר לראש המועצה הראשון. הוא שליווה ופיתח את היישוב בשנותיו הראשונות. בשעתו שיתף פונדק פעולה עם האדריכל יונה פיטלסון בתכנון ובפתוח העיר, שהפכה תוך זמן קצר לדוגמה המובהקת ביותר להתיישבות עירונית בישראל הצעירה ולתכנון עירוני חדשני. עם פרישתו מתפקיד זה, נתמנה ב-1965 לשגריר ישראל בטנזניה ובזנזיבר. בשנת 1971 הוחזר לצה"ל על ידי שר הביטחון משה דיין, ועל אף התנגדותו של הרמטכ"ל חיים בר-לב, הוא מונה למושל רצועת עזה וצפון סיני בדרגת תת-אלוף. באפריל 1971 הופרד המנהל האזרחי מהממשל הצבאי והאחריות על הרצועה פוצלה בין מפקדה צבאית בראשות דוד מימון והמנהל האזרחי בראשות פונדק. במהלך כהונתו בראשות המינהל האזרחי היו לו עימותים רבים עם הפיקוד הצבאי ועם אלוף פיקוד הדרום אריאל שרון על דרכי הטיפול ברצועה. כיהן בתפקיד עד תחילת 1973 ומונה לשגריר ישראל בגואטמלה ובאל סלוודור תפקיד בו כיהן במשך כשנתיים. ב-1976 שימש מתאם פעולות הממשלה בגליל ולאחר מכן היה במשך שלוש שנים בשליחות מטעם הסוכנות היהודית בארגנטינה.
קורות חייו > לאחר הפרישה

פונדק היה חסיד תוכניות ליישוב פליטי 48 בצפון סיני. מאז האינתיפאדה הראשונה תמך בפינוי חד צדדי של רצועת עזה. באשר למניעת ירי הטילים מעזה המליץ להשיב בירי תותחים ולגרום להרג של מאות.
ב-1991 ביקש מחילה מהיישוב ניצנים על שלא הגן עליו מספיק. מאיר פעיל טען שהוא לא היה צריך לבקש סליחה ושהוא אינו מבין את מה שקרה. בשנת 2003 נסע במיוחד לארצות הברית על מנת לבקש סליחה ממפקד פלוגה שהדיח שלא בצדק.
בשנת 1996 הוענק לו התואר יקיר העיר תל אביב-יפו.
מתיאורים שונים של חייליו, אוסף של יוצאי שכונות עוני, יוצאי האצ"ל, המגינים על יישובי השומר הצעיר, ועולים חדשים שטרם למדו את השפה העברית, מתקבל רושם של מפקד שהיו מוכנים ללכת אחריו באש ובמים. ואכן חלק מחייליו שמרו על קשר איתו במשך שנים רבות.
בשנת 2000 יצא לאור ספר זיכרונותיו הראשון, "חמש משימות", ובשנת 2005 יצא לאור ספרו השני, "אדם לכל עת".
באוגוסט 2013 העניק הרמטכ"ל בני גנץ לפונדק דרגת ייצוג של אלוף, בעקבות הבטחה שקיבל ממשה דיין בשנת 1954, הרמטכ"ל באותה עת, ואשר לא קוימה מאז. דרגת האלוף הוענקה לפונדק באופן רשמי ב-20 באוגוסט 2013 בקריה בתל אביב, במעמד שר הביטחון משה (בוגי) יעלון ומשפחתו של פונדק.
נפטר ב-27 באוגוסט 2017, בגיל 104, ונטמן לבקשתו בבית הקברות של קיבוץ ניצנים, לצד רעייתו, מאשה, וסמוך לקברי הלוחמים שנפלו במלחמת העצמאות. הותיר אחריו שלושה ילדים.
גלריה

יצחק פונדק, 1971
יצחק פונדק, 2005
קצינים בכירים בקורס צניחה: אלי זעירא, יצחק רבין, יצחק פונדק, בנימין גיבלי, משה דיין וצבי זמיר
חתונת קצין שריון בהשתתפות מפקד גייסות השריון אל"ם יצחק פונדק, (עומד לצד החתן)
בני גנץ עונד לפונדק את דרגות האלוף, אוגוסט 2013
לקריאה נוספת

אברהם אילון, חטיבת גבעתי במלחמת הקוממיות, הוצאת מערכות, 1959
אברהם אילון, חטיבת גבעתי מול הפולש המצרי, הוצאת מערכות, 1963
אריה חשביה, עד הלום סיפורו של גדוד 53 מחטיבת גבעתי תש"ח, הוצאת מערכות, 2005
יצחק פונדק, חמש משימות, הוצאת ירון גולן, 2000
יצחק פונדק, אדם לכל עת, הוצאת ירון גולן, 2005
יצחק פונדק, גדוד 53 (הפרברים) בחטיבת גבעתי, מלחמת העצמאות - תש"ח, הוצאת ירון גולן, 2006
אביתר אורן, במחנה, "בעל המאה", 6 ביוני 2013
אביחי ברג, ודרך אין אחרת, סלע מאיר, תל אביב, 2021
הערות שוליים

↑  מנשה ענבר, ‏חברי העמותה שהגיעו לגבורות, שריון 27, דצמבר 2007, עמ' 31, באתר "יד לשריון"
↑  יעל ליבנת, פונדק יצחק, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 30 במאי 2013
↑  אביחי בקר, באתי לבקש סליחה, באתר הארץ, 20 באפריל 2004
↑  ניר מן, סיפורו של תת אלוף יצחק פונדק, באתר הארץ, 20 במאי 2011
↑  נצחון לרשימת פונדק בבחירות הראשונות בערד, מעריב, 5 בינואר 1965
↑  דוד מימון, הטרור שנוצח, הוצאת סטימצקי, 1993, עמ' 16–17
↑  האלוף פונדק: 500 הרוגים בעזה והם ירגעו, באתר ערוץ 7, 21 באוגוסט 2013
↑  חשביה, אריה. עד הלום - סיפורו של גדוד 53 של חטיבת גבעתי בתש"ח. משרד הביטחון – ההוצאה לאור. 2006
↑  עד הלום- בלוג זכרונות גדוד 53
↑  הענקה היסטורית: יצחק פונדק הועלה לדרגת אלוף בגיל 100, באתר צה"ל, 20 באוגוסט 2013
↑  יואב זיתון, אלוף בן 100 בצה"ל: "ריפאתם פצע בן 60", באתר ynet, 20 באוגוסט 2013
| מפקדי חטיבת עציוני |
| --- | --- | --- |
|  חטיבת עציוני   (1947 - 1949) | ישראל עמיר • דוד שאלתיאל • משה דיין • יצחק פונדק |  |
|  חטיבה 408   (1978 - 2010) | חיים אורן • עזרא סלע • חזי צפריר • ברוך שפיגל • מוני חורב • נמרוד רן • דני שחר • רון שכנר • ארז וינר • רפי מילוא • גיא הלוי |  |
|  חטיבת עציוני   (2010 - הווה) | גיא הלוי • אילן דיקשטיין • קובי ולר • אורן שמחה • יאיר צוקרמן • איתן גלעד • שראל סבג |  |
| מפקדי חיל השריון  |
| --- | --- | --- |
| מפקדי גייסות השריון | יצחק פונדק • חיים לסקוב • מאיר זורע • אורי בן ארי • חיים בר-לב • דוד אלעזר • ישראל טל • אברהם אדן • משה פלד • אמנון רשף • משה בר כוכבא |  |
| קציני שריון ראשיים (קשנ"ר) | שאול יפה • משה בר-תקווה • מנחם מרון • מרדכי ציפורי • עמי מורג • עמוס כץ • יוסי בן-חנן • יצחק רבין • אמי פלנט • דוביק טל • מאיר גחטן • אודי שני • אביגדור קליין • סמי תורג'מן • חלוצי רודוי • אגאי יחזקאל • יגאל סלוביק • עפר צפריר • שמואל אולנסקי • גיא חסון • אוהד נג'מה • הישאם אבראהים • אוהד מאור |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305939605171  ISNI: 0000 0000 6695 5839  LCCN: no00084946  SNAC: w60p3cpc  VIAF: 4481095   WorldCat (עם VIAF): 4481095 
אל"ם יצחק פונדק, מפקד גייסות השריון משמאל עם ראש הממשלה ושר הביטחון, דוד בן-גוריון, ורחבעם זאבי בתרגיל שריון "פלט", מאי 1956
ח'רבת דווארה

| --- | --- |

 היסטוריה
 נבנה:  המאה ה־10 לפנה״ס 
 אתר ארכאולוגי
 ארכאולוגים:  ישראל פינקלשטיין 
 מיקום
 קואורדינטות:  31°51′59″N 35°17′32″E﻿ / ﻿31.866342603962°N 35.292157196847°E﻿ / 31.866342603962; 35.292157196847
  (למפת הרי ירושלים מוגדלת) ח'רבת דווארה(למפת הרי ירושלים רגילה) ח'רבת דווארה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ח'רבת דווארה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ח'רבת דווארה
 
ח'רבת דווארה היא אתר ארכאולוגי חד-תקופתי מהמאה ה-10 לפנה"ס, בין הכפר הפלסטיני מוח'מאס להתנחלות הישראלית מעלה מכמש. בשנות ה-80 התקיימו באתר חפירות בניהולו של הארכאולוג ישראל פינקלשטיין בהן נתגלה יישוב קטן ומבוצר שניטש על ידי יושביו. לאתר חשיבות רבה בהבנת התהוות האומה הישראלית והוא מתקשר עם סיפור מלחמת מכמש המתואר בספר יהושע, בו הביסו שאול, מלכה הראשון של ממלכת ישראל, ובנו יהונתן, את הפלשתים וכך שחררו את הישראלים מכיבוש פלשתי.
לאתר מאפיינים חריגים בהיותו אתר קטן ומבודד, הנמצא באזור נחות מבחינה חקלאית ובכל זאת נבנו בו ביצורים מרשימים. הבנת מהות האתר היא מוקד של ויכוח בין חוקרים שונים שונים, אשר הציעו שהאתר הוא אתר ישראלי, פלשתי או יהודאי.
באתר נמצאו עדויות בודדות לפעילות מסוימת בתקופות קדומות יותר, כמו גם שרידים המעידים על פעילות חקלאית בתקופות מאוחרות יותר, אך עיקרו ביישוב המבוצר שהוקם על סלע היסוד.
מיקום ותיאור האתר

האתר נמצא בסְפָר המדבר של הרי בנימין על ראש גבעה שטוחה שגובהה 600 מטר מעל לפני הים, המהווה רכס המוקף בואדיות ממזרח ומערב. הגבעה עשויה סלע קירטון. מן האתר ניתן להשקיף על ים המלח ועבר הירדן ממזרח, מדבר יהודה מדרום-מזרח, הר הזיתים והר הצופים מדרום-מערב, תל אל פול, א-ראם וסביבת אל-בירה ממערב והכפרים דיר דיבוואן, טייבה ורמון מצפון.
באתר עצמו זוהו שלושה בורות מים שנחצבו בסלע ועוד חמישה או שישה בורות מים חצובים למרגלותיו, המשמשים את להשקיית הצאן של רועי הכפר מו'חמאס. בראש האתר נשתמרה היטב חומה המתחמת מתחם בעל צורה סגלגלה ומכאן כנראה שמו של האתר בערבית, ח'רבת אד-דווארה ("החורבה העגולה"). בעת החפירות נתגלה כי החומה שנמצאה על פני השטח היא שרידי מדרגה חקלאית שנבנתה בתקופות מאחרות יותר כאשר שימש האתר לחקלאות והשתמשה באבני החומה מתקופת הברזל שנמצאה מיד מתחתיה. מרכז האתר, בחלקו הגבוהה ביותר, סבל מסחיפה ונחשף בו סלע היסוד.
תולדות המחקר

הסקירה המודרנית הראשונה של האתר התקיימה על ידי זכריה קלאי במסגרת "סקר החירום" של יהודה, שומרון ורמת הגולן. ב-1968 קלאי זיהה באתר את החומה ומספר מבנים וקבע את זמנם של החרסים באתר לתקופת הברזל א', המקבילה בזמנה לתקופת התנחלות של שבטי ישראל המתוארת בתנ"ך. עמיחי מזר, דוד עמית, וצבי אילן ביקרו באתר במסגרת הסקר של הדרך הקדומה ממכמש ליריחו. החוקרים זיהו באתר קנקני שפת צווארון ושרידי עמודים מונוליתיים. בעקבות ממצאים אלו תיארו החוקרים את האתר כאתר האופייני להתיישבות שבטי ישראל באזור ההר המרכזי, וייתכן והיה קיים בעת מלחמת מכמש המתוארת במקרא בין שאול ויהונתן לפלשתים.
תולדות המחקר > חפירות באתר

שתי עונות חפירה קצרות התקיימו באתר בסתיו 1985 ו-1986 על ידי הארכאולוג ישראל פינקלשטיין מטעם המחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן והחברה להגנת הטבע. לחפירה סייעו המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי, קצין המטה לארכאולוגיה בשטחי איו"ש, מועצה אזורית מטה בנימין ותלמידים מבית ספר שדה עפרה.
בחפירה נחשפו שלושה אזורים שונים, כולם בקצוות האתר וכללו את תוואי החומה. השטח העיקרי הוא שטח A שנפתח בעונה הראשונה לחפירה במערב האתר. בעונה השנייה נפתחו גם שטח B ושטח C, שניהם בחלקו המזרחי של האתר. בחפירות נמצאו שרידים המייצגים תקופה אחת, כמעט ללא עדויות לשלבי בנייה שונים או סימני חורבן. ממצא כלי החרס כולל בתוכו מספר קטן של כלים שלמים, המעיד על כך שהאתר ניטש ולא נהרס. שטחי החפירה מהווים כ-20% משטח האתר המיושב.
ממצאי החפירה

חומת ההגנה מתקופת הברזל נחשפה ברובה בשטח A ונבנתה ישירות על סלע היסוד מסלעים גדולים וקוטרה נע בין 2 ל-3 מטר. בחלק אחד שרדה עד לגובה של כמטר. בסמוך לחומה נמצאו שרידים של שלושה מבנים המתוחמים באמצעות שורות עמודים, ככל הנראה בסגנון בית ארבעת המרחבים. הבתים נבנו בצמוד לחומה ויחד עם החומה מהווים מעין חומת סוגרים. באחד המבנים נמצא טאבון. בשטח C ו-B נמצאו מבנים נוספים כמו גם שרידי מתקנים, אך אזור זה באתר נפגע קשות מסחיפה וקשה לעמוד על תוכנית המבנים.
מכלול כלי החרס כולל קערות, מכתשים, סירי בישול, כדים, קנקנים, פכיות, פיטס, קנקני אגירה, (כלי אחסון גדולים) וגביעים. חרס ייחודי אחד מייצג פני אריה (רק החלק של האף והפה נמצא). ייתכן ומדובר בספל עם דמות אריה, הדומה לאלו מהסגנון הפלשתי שנמצאו באזור מישור החוף ועמק יזרעאל. עד החפירה לא נמצא באזור ההר ממצא דומה. כלי החרס האלה מתוארכים ברובם למאה ה-11 לפנה"ס. נמצאה כמות קטנה של כלים מתקופת הברונזה התיכונה ב' (סביבות 1800–1550 לפנה"ס) שלא מספיקה כדי להעיד על התיישבות קבע באזור. חרסים מאותה התקופה נמצאו בשני אתרים סמוכים על ידי צוות החפירה. יש לציין כי באתר לא נמצאו עדויות לפעילות חקלאית, כגון אסמים, להבי מגל ואבני רחיים. באתר נמצאה כמות קטנה ביותר של עצמות בעלי חיים, אשר היו שייכות ללפחות 7 פרטים שונים. העצמות שייכות לצאן, בקר, כלב ואייל.
ממצאי החפירה > תיארוך

על סמך הממצא הקיראמי, פינקלשטיין טען תחילה כי האתר התקיים במשך כמאה שנים או יותר, בסביבות 1050–900 לפנה"ס. עקב הכמות הקטנה של כלים שלמים ובהעידר סימני חורבן, נראה כי האתר ניטש ולא נחרב והתושבים לקחו עמם את הכלים השימושיים. על סמך מחקר בדרום השומרון והשימוש בשיטת תיארוך פחמן-14, מתקן נדב נאמן את זמנו של האתר למאה ה-10 לפנה"ס. פינקלשטיין טען כי את חורבן האתר יש למצוא בעת או קצת אחרי מסעו הצבאי של פרעה שושנק הראשון (המזוהה עם שישק המקראי), בסביבות 930 לפנה"ס. החוקר נדב נאמן חלק על דעתו של פינקלשטיין כי האתר התקיים כמאה שנים, וטען כי הוא התקיים לזמן קצר, לכל היותר לכמה עשורים, לכל המאוחר עד 950 לפנה"ס.
ממצאי החפירה > מאפייני האתר

לאתר מאפיינים ייחודיים, בכך שמדובר באתר מבודד הנמצא באזור סמי-מדברי בעל פוטנציאל חקלאי ירוד ובכל זאת הוא מבוצר היטב. הביצורים באתר הם מאסיביים ביחס לגודלו ומיקומו ודוגמאות לביצורים בסדר גודל זהה נמצאו רק באתרים הגדולים לפחות פי שלושה או ארבעה מאתר זה. נראה כי באזור זה עיקר הכלכלה היישובית מבוססת על תבואה, אך בניגוד לאתרים אחרים בסביבה, לא נמצאו עדויות לפעילות חקלאית באתר. בנוסף, באזור התקיימו עוד שלושה אתרים כפריים באותה התקופה, וייתכן שאלה השתמשו בשטח החקלאי הסמוך לח'רבת דווארה, מה שמקטין את הפוטנציאל החקלאי של היישוב. פינקלשטיין חישב כי האתר יכל לתמוך ב-75–100 תושבים.