stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אשמן זנב-נדן מדומה
תפוצה וביולוגיה

מיני האשמן המדומה אנדמיים לקו החוף של מדגסקר; מין אחד מאכלס את קו החוף המזרחי והלח ומין אחד את קו החוף המערבי היבש יותר שמתאפיין בתצורות קרסט גדולות. המינים נעדרים ממרכז ודרום האי, ואין ביניהם חפיפה. המחוז הצפוני סאבה הוא המחוז היחיד שבו נוכחים שני המינים. בית הגידול מורכב מיער גשם טרופי לח, יער גדותיים או מחשופי סלע מיוערים ומשתנה בהתאם למין. האשמנים חיים בשפלות עד רכסים הררים בינוניים ברום 900 מטר מעל פני הים.
המינים בסוג חיים בקבוצות קטנות של עד 20 פרטים במערות, נקיקי סלע וסדקים. הם יוצאים לפעילות בשקיעה ותרים אחר מזון לאורך הלילה. הם ניזונים בעיקר מעשים ומאתרים את טרפם באמצעות איכון-הד. האשמנים המדומים נוטים לחפש מזון תחת חופת היער או על גדות נחלים. המינים בסוג מסווגים על ידי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור ללא חשש (LC) בשל טווח התפוצה הרחב, אך שניהם מאוימים מצד בירוא יערות שמתרחש בהיקף נרחב על אדמת מדגסקר והאוכלוסייה שלהם במגמת ירידה. כל אחד מהמינים נוכח במספר אזורים מוגנים.
מינים

בסוג זה 2 מינים:
אשמן זנב-נדן פיטרס (Paremballonura atrata) - מצוי באזור השפלתי והטרופי במזרח.
אשמן זנב-נדן מערבי (Paremballonura tiavato) - מצוי באזור הסלעי והיבש במערב.
רחמים חי חויתה הכהן

| --- | --- |

 לידה:  9 ביוני 1901 כ"ב בסיוון ה'תרס"א ג'רבה, תוניסיה 
 פטירה:  19 בינואר 1959 (בגיל 57) י' בשבט ה'תשי"ט
 מקום קבורה:  הר המנוחות
 מדינה:  תוניסיה הצרפתית, תוניסיה 
 מקום פעילות:  ג'רבה תוניס, ברכיה ישראל
 תקופת הפעילות:  1916–1959 (כ־43 שנים)
 רבותיו:  הרב כלפון משה הכהן הרב דידו הכהן
 תלמידיו:  הרב מצליח מאזוז והרב רפאל כדיר צבאן
 
הרב רחמים חי חְוִויתָה הכהן (כ"ב בסיוון ה'תרס"א, 9 ביוני 1901 - י' בשבט ה'תשי"ט, 19 בינואר 1959) היה ראש ישיבה ודיין. אב בית דין ורבה הראשי של ג'רבה בתוניסיה, ומחשובי רבניה במאה ה-20. תלמידו המובהק וממשיך דרכו של הרב כלפון משה הכהן. לאחר שעלה לארץ ישראל כיהן כרב המושב בֶרֶכְיָה שבדרום.
ביוגרפיה

נולד בג'רבה לרב חנינא ולג'זילה, מצד אביו דור שביעי לרב מרדכי הכהן, שהיה דיין בג'רבה, ודור חמישי לרב שאול הכהן מצד אמו.
בצעירותו התחנך מפי אביו, ובהמשך אצל הרב דוד (דידו) הכהן. בחודש פברואר 1916 (אדר ה'תרע"ו) החל ללמוד אצל הרב כלפון משה הכהן.
בשנת 1919 (ה'תרע"ט) נסע לטיפול בתוניס לאחר שחלה בעיניו, שם למד ערבית וצרפתית, והוסמך לשחיטה ובדיקה. על תעודת ההסמכה חתומים הרב אברהם בלעיש, הרב דוד כטורזה, הרב ישועה אלמליח, הרב ישראל זיתון והרב משה שתרוג.
בשנת 1920 (ה'תר"פ) החל לשמש כסופר בית הדין בג׳רבה, ובאותה השנה נשא לאשה את סעדו. בשנת 1921 (ה'תרפ"א) החל לשמש כמורה לתלמידים, ובשנת 1925 (ה'תרפ"ה) החל לשמש כראש ישיבה ששכנה בבית כנסת מקומי בג'רבה.
בחודש פברואר 1932 (תשרי ה'תרצ"ב) החל לשמש כדיין בבית הדין המקומי בג'רבה. בשנה זו נפטרו אביו, שתי אחיותיו הצעירות ובנו היחיד. בשנת 1936 (ה'תרצ"ו) נולד לו בן נוסף, שנפטר מספר חודשים לאחר מכן. בשנת 1938 (ה'תרצ"ח) נולדה לו בת נוספת, שנפטרה גם היא לאחר מספר חודשים.
מדי יום שישי היה לומד את תורת הקבלה יחד עם רבנים נוספים בבית כנסת מקומי, ביניהם הרב מצליח מאזוז והרב רפאל כדיר צבאן, והיה מתכתב רבות בנושאי קבלה עם הרב עובדיה הדאיה מארץ ישראל.
במשך חייו סבל ממחלות שונות ובעיקר משיגרון וממחלת עיניים, ונאלץ לעבור טיפולים שונים, רובם ללא הצלחה. בשנת 1929 (ה'תרפ"ט) נסע בפעם השנייה לטיפול במחלותיו בתוניס, ופעם נוספת בשנת 1934 (ה'תרצ"ד).
בסוף שנת 1951 (ה'תשי"א) עלתה משפחתו לישראל, כשבכוונתו לעלות גם הוא מספר חודשים אחריהם. בחורף של שנת 1952 (ה'תשי"ב) חלה שוב ורותק למיטה, ובקיץ של אותה השנה נסע שוב לתוניס לצורך טיפולים, ושהה שם במשך כשנה. מתוניס נסע לכפר "חמאם אליף" בו היו מעיינות מרפא, ואשתו חזרה מישראל כדי לשהות לצידו.
בכ"ז באב ה'תשי"ד (אוגוסט 1954) נסע בטיסה לצרפת, ומשם נסע בהפלגה לנמל חיפה בישראל, והשתכן במושב בֶרֶכְיָה הסמוך לאשקלון, שם מונה לרב המושב. לאחר פטירת רבו, כלפון משה הכהן, נחשב לרבם של יוצאי ג'רבה בישראל ובתפוצות.
הרב הכהן השתוקק לעלות לארץ ישראל ואף עלה אליה למרות מחלתו, וכיבד והעריך מאוד את רבני ארץ ישראל. הוא נהג לומר ביום העצמאות הלל ללא ברכה, ובדילוג.
נפטר לאחר מחלה בי' בשבט ה'תשי"ט (19 בינואר 1959), ונקבר בחלקת הרבנים הספרדים בהר המנוחות בירושלים. רבים עולים לקברו לצורך תפילה והעלאת בקשות.
ארכיונו האישי שמור בספרייה הלאומית.
הנצחתו

על שמו הוקמו שתי רשתות של מוסדות חינוך:
ישיבת "כסא רחמים", שהוקמה בתוניס על ידי תלמידו הרב מצליח מאזוז, והועברה יותר מאוחר לישראל (בני-ברק), על ידי בנו של מאזוז, הרב מאיר מאזוז.
מוסדות "חכמת רחמים" במושב ברכיה, הכוללים ישיבה לצעירים, ישיבה גבוהה ועוד. הוקמו על ידי נכדו הרב חיים כהן, שעמד בראשם עד לפטירתו בשנת ה'תשס"ט.
ישיבת תורה ורחמים בפריז, הוקמה על ידי תלמידו הרב בוגיד חנינא סעדון שכיהן כרב הקהילה הג'רבאית בפריז.
בית כנסת "נווה רחמים" ליוצאי תוניסיה וג'רבה, שראשיתו בנוה דקלים שבגוש קטיף, ומשכנו לאחר תוכנית ההתנתקות ביישוב, ניצן.
מכון גבוה להוראה והלכה שע"י ביכ"נ 'נוה רחמים' בניצן.
מתלמידיו

הרב רפאל כדיר צבאן
הרב מצליח מאזוז
הרב נסים הכהן
הרב ינון חורי
הרב בוגיד חנינא סעדון
הרב ישעיה חדאד
הרב מוסא (משה) חדאד זצ"ל (ראש השו"בים בג'רבה, רב בולט בעיונו ובקיאותו)
הרב מיכאל הכהן (מח"ס "להניח ברכה" עה"ת, ועוד)
חיבוריו

שו"ת שמחת כהן (על ארבעת חלקי השולחן ערוך). או"ח יו"ד ח"א ח"ב אהע"ז חו"מ הלכות גיטין, שמונה חלקים
זכרי כהונה - פסקים, כללים ואספת דינים
מגיד דבריו ליעקב - על הגדה של פסח, נדפס על ידי תלמידו הרב צבאן בשנת ה'תש"ו, ומחדש על ידי מכון "אורח צדיקים" בברכיה, ה'תשע"ח
מנחת כהן - חלקים א' וב' על התורה, חלק ג' על מערכות באגדה, חלק ד' כולל דרשות לשבתות ומועדים, מעלות התורה והצדקה, והספדים לרבנים
מנחת ערב (מוסרים ומעשיות על התורה).
פרחי כהונה ח"א ח"ב ח"ג (חידושים על התלמוד בבלי).
תקפו של נס (פירוש על מגילת אסתר)
גרש כרמל - ענייני גיטין
מגיד מראשית - חידושים
שירי מנחה - על התורה ומגילת רות
כתר כהונה - דרושים לזמנים שונים, חידושים על תהילים, משלי, מגילת אסתר ומסכת אבות, ולבושים לסיומי מסכתות וחידושי מערכות באגדה
תהילת ה - על התהילים (מכון "ארח צדיקים" ברכיה)
מאמר רחמים - שני חלקים, ח"א ביאור למסכת אבות ודרשות במעלת התורה, וח"ב על משלי, מגילת רות ואזהרות לשבועות, מכון "ארח צדיקים"
לקריאה נוספת

יצחק גולדשלג, אזכרה: מחברים שנפטרו בשנת ה'תשי"ט; רחמים חי חויתה הכהן, בתוך: ארשת: ספר שנה לחקר הספר העברי, כרך ב, עמ' 427.
הערך רחמים חי חויתה הכהן, בתוך "האנציקלופדיה לציונות הדתית".
אביאל חיים חורי, "מופת הדור", שיחה היסטורית וזיכרונות עם חתנו הרב בנימין הכהן ממושב ברכיה, לרגל שישים שנה לפטירתו. 'תור הזהב' גיליון 73, י"א שבט תשע"ט.
הערות שוליים

↑  1. הרב מאיר מאזוז, דרכי העיון, ירושלים תשע"ב, הרצאה שלישית
↑  יצחק אלפסי, דורשי ציון בפועל, עמ' 253
↑  שו"ת "מעשה ניסים" חלק ב' חלק או"ח סימן שס"ח. וראו גם עדות חתנו בספר "אתחלתא היא" [דרוש מקור: מספר עמוד]
↑  הרב רחמים הכהן באתר GRAVEZ
↑  ארכיון רחמים חי חויתה בן חנינא הכהן, בספרייה הלאומית
6. הנחיית הרה"ג רבי רחמים חי חוויתה לאמירת ההלל ביום העצמאות בספר אתחלתא חלק א עמוד קלא'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304813305171  ISNI: 0000 0000 6696 5017  LCCN: nr90023886  VIAF: 49078313   WorldCat (עם VIAF): 49078313 
הכניסה למושב ברכיה שהרב הכהן היה רבו עד לפטירתו
דיבייט

ערך זה עוסק בתחרות ויכוחים. אם התכוונתם לדיון פוליטי בין שני מועמדים לפני בחירות, ראו .
תחרות דיבייט בינלאומית
דִּיבֵּייט (מַעֲמָת, על פי האקדמיה ללשון העברית; באנגלית: debate, debating) הוא ויכוח תחרותי, שבו קבוצות אחדות (סגנון הדיבייט מכתיב את מספר הקבוצות ואת גודלן) מגנות על נושא מוסכם או תוקפות אותו. העמדות שמציגים המשתתפים נקבעות על פי כללי התחרות ולא על פי עמדתם האידאולוגית. ברוב סגנונות הדיבייט הדגש אינו מושם על ידע, אלא הלוגיקה, הקוהרנטיות של הטיעון ותמיכת המסקנה, ולעיתים גם סגנון ההופעה (בחירת השפה, שפת הגוף, קשר העין וכיוצא באלו) הם אלו שעומדים לשיפוט. ברוב הסגנונות נושא הדיון מוצג למתמודדים זמן קצר לפני הפתיחה ונאסר על המתחרים להשתמש באמצעים אלקטרוניים או אחרים לאיסוף מידע נוסף. מי שמשתתף במעמת קרוי מתעמת.
מרבית המתחרים בדיבייט הם תלמידי תיכונים וסטודנטים באוניברסיטאות ברחבי העולם.
אלופות פקיסטניות בתחרות בתי-ספר בניו דלהי, הודו
ברוב המדינות שבהן יש מועדוני דיבייט פעילים (כולל בישראל) פועלות ליגות ארציות, שאחראיות על התיאום בין המועדונים. התיאום העולמי של פעילות הדיבייט במוסדות להשכלה גבוהה מופקד בידי מועצת הדיבייטינג העולמית לאוניברסיטאות (World Universities Debating Council), האחראית על אליפות העולם בדיבייט לאוניברסיטאות (אנ'). מועצת הדיבייטינג העולמית לבתי-ספר (World Schools Debating Council) מתאמת את אליפות העולם בדיבייט לבתי-ספר (אנ').
היסטוריה

בצורתו המודרנית התפתח הדיבייט במאה ה-18, ב"מועדוני ויכוחים", ציבוריים ופרטיים, שהיו נפוצים בבריטניה, בעיקר בלונדון.
הנושאים שנידונו היו מגוונים, ממדיניות ועד אהבה ונישואין – וכך גם המשתתפים: גברים ונשים, מכל קצוות המדרג החברתי, רבים מהם עובדי כפיים, מן המעמדות הנמוכים. במועדון רובין הוד, למשל, היו מתכנסים, החל בשנות ה-30 של המאה ה-18, עשרות אנשים, מעלים נושאים, ולכל מי ששילם את דמי הכניסה הייתה זכות נאום בנושא למשך שבע דקות (ממש כמו רבים מסגנונות המשחק היום) שלאחריהן היה היו"ר מכה בפטיש, להפסקה.
לקראת סוף המאה ה-18 דעכו מועדוני הדיבייט, בעיקר לנוכח המהפכה הצרפתית וההרגשה של השלטונות בבריטניה שהוויכוחים, שהיו לא פעם פוליטיים, עלולים להמריד את ההמונים.
מועדוני הדיבייט באוניברסיטאות של בריטניה החלו להתפתח דווקא בשנים שבהן נעלמו מועדוני הדיבייט העממיים. מועדון הדיבייט של טריניטי קולג' האירי היה החלוץ והוקם כבר בשנת 1770, ואחריו – המועדון של האוניברסיטה של סנט אנדרוז (1794). התאחדות הדיבייט של אוניברסיטת קיימברידג', שהוקמה ב-1815, היא המועדון היחיד שפועל ברציפות מאז ועד היום. גם מועדון הדיבייט הראשון במה שתהיה לימים ארצות הברית של אמריקה, באוניברסיטת פרינסטון, הוקם בימים ההם. לאורך המאות ה-19 וראשית ה-20, צבר המשחק תאוצה בעיקר בארצות דוברות אנגלית.
התחרות על גביע העולם בדיבייט לאוניברסיטאות (WUDC) נערכה לראשונה בשנת 1981. שבע שנים אחר כך, ב-1988, החלו גם משחקי אליפות עולם לבתי הספר (WSDC).
ההשתתפות הראשונה של ישראלים בתחרויות על גביע העולם בדיבייט נרשמה בשנת 1994.
סגנונות דיבייט

ישנם סגנונות דיבייט רבים שנהוגים בחלקי עולם שונים ובמוסדות שונים.
סגנונות דיבייט > דיבייט פרלמנטרי בריטי

דיבייט פרלמנטרי בריטי כולל ארבע קבוצות בנות שני חברים כל אחת, שתיים בתפקיד "ממשלה", שתומכות בהצעה לסדר היום ("motion") המוכתבת מראש, ושתיים בתפקיד האופוזיציה, שמתנגדות לה. ההצעה לסדר היום מוצגת למתמודדים כרבע שעה לפני תחילת ההתמודדות.
הסגנון הפרלמנטרי הבריטי הוא ההליך המקובל בתחרות על גביע העולם לאוניברסיטאות.
סגנונות דיבייט > דיבייט אמריקני

כולל חמש שיטות, שהחשובות שבהן הן:
דיבייט פרלמנטרי אמריקני - שתי קבוצות בנות שני חברים, אחת "ממשלה" ואחת "אופוזיציה". כמו בסגנון הבריטי – הנושא מובא בפני המתמודדים רק כעשר דקות לפני תחילת ההתמודדות.
דיבייט מדיניות - שתי קבוצות בנות שני חברים, אחת "חיובית" אחת "שלילית". הנושא ידוע זמן ארוך מראש, והדגש בשיפוט הוא על תחקיר; תוספת עובדות היא תוספת תוקף.
דיבייט לינקולן דאגלס - שני משתתפים, זה כנגד זה, גם כאן הנושא ידוע מראש. הדגש הוא על ערכים.
סגנונות דיבייט > דיבייט אוסטרל-אסייתי

דיבייט אוסטרל-אסייתי כולל שתי קבוצות בנות שלושה חברים, אחת "ממשלה" ואחת "אופוזיציה". דומה לסגנון הפרלמנטרי, הנושא מוצג חצי שעה לפני תחילת ההתמודדות.
סגנונות דיבייט > דיבייט בתי ספר

דיבייט בתי ספר דומה לסגנון האוסטרל-אסייתי, וכולל שתי קבוצות בנות שלושה חברים. זהו הפורמט שבו מתנהלת אליפות העולם לבתי-ספר בדיבייט. אחדים מן הנושאים, אך לא כולם, מוצגים למשתתפים זמן רב לפני הדיון.
מהלך התחרות > אליפות העולם לאוניברסיטאות (מתנהלת בסגנון פרלמנטרי בריטי)

בכל סיבוב משתתפות ארבע קבוצות, שכל אחת מהן מונה שני משתתפים. שני קבוצות נדרשות לתמוך ומכונות "קבוצות ממשלה" ושני קבוצות נדרשות להתנגד ומכונות "קבוצות אופוזיציה". 15 דקות לפני תחילת הסיבוב מקבלות הקבוצות את נושא הדיון – ה"הצעה לסדר היום". אם מילה או מונח שמופיעים בהצעה אינם מובנים, המשתתפים מורשים לפנות לשופט ולבקש הבהרה. פרט לכך, במהלך זמן ההכנה אסור למתמודדים להתייעץ עם אנשים מחוץ לקבוצה, או להשתמש באמצעים אלקטרוניים לקבלת מידע. מותר להשתמש בחומר מודפס.
בכל סיבוב תום זמן ההכנה מתחילה התחרות. כל הקבוצות מתחרות זו בזו, ללא קשר עם התפקיד שקיבלו (ממשלה ב' מתחרה בממשלה א' לא פחות משהיא מתחרה בשתי האופוזיציות). כל אחד משמונה המשתתפים נושא נאום בן 7 דקות. סדר הנאומים הוא סירוגי: פותח המתמודד הראשון מצד הממשלה ("ראש הממשלה"), מגדיר את הנושא ומעלה טעונים לקידום ה"הצעה לסדר", השני בסדר המשתתפים הוא "ראש האופוזיציה", שתפקידו להתנגד להצעה ולהעלות טעונים טובים יותר לדחייתה, אז – אמור נציג הממשלה השני (וחברו לקבוצה של הראשון) לחזק את התמיכה, תוך הבאת טעונים חדשים, ונציג האופוזיציה השני להתנגד לה – גם הוא תוך שימוש ברעיונות נוספים.
הנציג הראשון של ממשלה ב' אמור לחשוב מלכתחילה על כמה שיותר טעונים, כך שיוכל להרחיב את התמיכה בהצעה בטעונים שלא נשמעו בממשלה א'. הנציג השני של ממשלה ב' הוא המסכם, אסור לו להעלות טעונים חדשים, אלא רק להדגיש את יתרונה של ההרחבה שהעלה שותפו, ביחס לטעוני שאר הקבוצות בדיבייט.
תפקידי אופוזיציה ב' זהים כמעט לתפקידי ממשלה ב': נציג ראשון – להרחיב כמה שיותר את ההסתייגות מן ההצעה, נציג שני – לסכם.
במהלך כל נאום מותר לצד שכנגד לקרוא קריאות ביניים, שהנואם יכול להגיב עליהן או לבחור שלא להגיב עליהן, אבל עליו להגיב לפחות לאחת, עדיף לשלוש. הדקה הראשונה והשביעית של הנאום הן דקות מוגנות, שבהן אסור לקרוא קריאות ביניים.
לכל סיבוב דיבייט ממונה יושב ראש שתפקידו להכריז על הדוברים ולדאוג שחוקי המשחק יישמרו.
מהלך התחרות > אליפות העולם לבתי ספר

הקבוצות המתחרות יכולות לכלול עד חמישה חברים, אבל מתוכן רק שלושה אמורים לשמש דוברים. שאר החברים יכולים להשתלב בהכנת הטעונים והנאומים.
הנושאים באליפות העולם לבתי ספר נחלקים לשתי קטגוריות. הקטגוריה הראשונה כוללת נושאים שנמסרים למשתתפים זמן רב מראש ואליהם צריך להתכונן. בנושאים אלו גם התפקידים (ממשלה או אופוזיציה) מוחלטים מראש, וכל קבוצה מתכוננת בהתאם. הקטגוריה השנייה כוללת נושאים אחרים שנמסרים למשתתפים שעה לפני תחילת סיבוב הדיבייט. במהלך שעה זאת מותר להשתמש במילון אנגלי-אנגלי או במילון דו-לשוני ובכרך אחד של אנציקלופדיה. אסור להשתמש בחומר מודפס נוסף או באמצעים אלקטרוניים.
בכל סיבוב מתחרות שתי קבוצות בנות שלושה משתתפים, כל קבוצה מקבלת תפקיד כממשלה או כאופוזיציה, ועליה להגן או לדחות "הצעה לסדר" בהתאם לתפקידה. שישה דוברים, שלושה דוברי ממשלה ושלושה דוברי אופוזיציה, נואמים באופן סירוגי (דובר הממשלה - דובר האופוזיציה ושוב דובר ממשלה וכן הלאה), ולכל אחד מהם מוקצבות 8 דקות. לכל אחד מהמשתתפים יש תפקיד מוגדר: הדובר הראשון, נציג הממשלה, אמור להגדיר את נושא ההצעה לסדר - להסביר במה בדיוק עוסקת ההצעה, לפרט את הטעונים שהממשלה עומדת להעלות, להודיע מי מדוברי הממשלה יטפל בטעונים השונים ולהעלות טעונים ראשונים.
אחריו עולה ראש האופוזיציה, מגדיר את השגות האופוזיציה על הנושא, את הטעונים שהאופוזיציה עומדת להעלות, מי מחברי האופוזיציה יעסוק בכל אחד מהטעונים ומעלה טעונים ראשונים להפרכת ההצעה לסדר של הממשלה.
הדוברים השניים (ממשלה ואופוזיציה) אמורים להמשיך להגדיר את הנושא, אם נחוץ, לענות על הטענות שעלו מן הצד שכנגד, ובעיקר – להרחיב ולהוסיף טעונים לטעונים הראשונים.
תפקידם של הדוברים השלישיים (ממשלה ואופוזיציה) הוא בעיקר להפריך את הטעונים שהעלו הדוברים שכנגד.
השלב הבא הוא שלב נאומי התשובה. בשלב זה משתתף רק נציג אחד מכל קבוצה - דובר מספר 1 או דובר מספר 2. לרשות המתמודדים 4 דקות בלבד, וסדר הדוברים מתחלף: האופוזיציה מתחילה והממשלה מסיימת.
תפקיד הנציגים הוא לשכנע את חבר השופטים מדוע הקבוצה שלהם גברה על האחרת ומה בטעוניה מצדיק שתנצח.
שפת התחרות

רוב תחרויות הדיבייט הבינלאומיות נערכות בשפה האנגלית, בשתיים עד שלוש קטגוריות: אנגלית כשפת אם (EPL), אנגלית כשפה שנייה (ESL) ובאליפויות העולם (גם לבתי ספר וגם לאוניברסיטאות) נכללת גם אנגלית כשפה זרה (EFL).
בקטגוריה "אנגלית כשפה שנייה" יכולות להתמודד רק קבוצות שחבריהן לא גדלו בבית דובר אנגלית כשפה ראשונה, ממדינות שאנגלית אינה השפה הרשמית בהן, ולא שפת הלימוד העיקרית.
בקטגוריה "אנגלית כשפה זרה" יכולות להתמודד רק קבוצות שחבריהן לא גדלו בבית דובר אנגלית כשפה ראשונה, ממדינות שאנגלית אינה השפה הרשמית בהן, ולא שפת הלימוד העיקרית, ושלא בילו לפחות שלושה חודשים בגיל בית הספר בארץ דוברת אנגלית ומעולם לא למדו במוסד שבו חלק מן הלימוד התנהל באנגלית.
בסיבובים המוקדמים של התחרות, הקבוצות מכל קטגוריות השפה מתחרות יחד ללא הפרדה. סיבובי הגמר נערכים בנפרד על פי קטגוריות שפה, ובשיאו של כל מקצה מוכרזת הקבוצה האלופה, שזוכה בגביע (וכך, מוכתרות מדי שנה שלוש קבוצות כאלופות העולם בקטגוריות השפה השונות).
כל קבוצה שהעפילה לשלבי הגמר ולא הצהירה מראש על סטטוס השפה שלה, מתחרה בשלבי הגמר הפתוחים. גם קבוצה שהצהירה על סטטוס שפה נמוך, יכולה להתמודד בקטגוריה גבוהה יותר של שפה, אם צברה די ניקוד בסיבובים המוקדמים. כלומר, כל קבוצת ESL שצברה ניקוד גבוה יכולה להתחרות במקצה הפתוח, וקבוצת EFL שצברה ניקוד גבוה יכולה להתחרות במקצה ה-ESL, או במקצה הפתוח.
דיבייט בישראל > מוסדות להשכלה גבוהה

מועדוני דיבייט קיימים באוניברסיטאות ובמכללות רבות בישראל. חלק מהמועדונים הללו מקנים למשתתפיהם נקודות זכות אקדמיות.
ארגון הגג של המועדונים הללו הוא ליגת הדיבייט הישראלית. הליגה מנוהלת על ידי ההתארגנות החופשית "מועצת ליגת הדיבייט הישראלית" המורכבת מנציגי המועדונים הקבועים בה. בכל שנה מקיימת הליגה חמש תחרויות קבועות:
אליפות ישראל בדיבייט למוסדות אקדמיים
אליפות ישראל בדיבייט לדוברים מתחילים
תחרות "The English Cup" - תחרות המתקיימת בשפה האנגלית
"התחרות הפתוחה" - בה יכולים להשתתף דיבייטורים שאינם סטודנטים.
תחרות "The English Open" - תחרות פתוחה המתקיימת באנגלית.
נציגי המוסדות האקדמיים של ישראל תופסים מקום של כבוד בתחרויות בינלאומיות. ב-11 השנים שבין 2010 ל-2021 ניצחו הישראלים בתחרות שבע פעמים בקטגוריית "אנגלית כשפה שנייה". ב-2018 דורגה קבוצה ישראלית במקום הראשון הכולל, בתום הסיבובים המוקדמים.
דיבייט בישראל > בתי-ספר תיכונים

בשנת הלימודים תשע"א, יצאה לדרך אליפות ישראל בדיבייט לתיכונים - תחרות של "שיח ושיג". התחרות היא יוזמה משותפת של המרכז הישראלי להעצמת האזרח (ע"ר), משרד החינוך ומרכז יוני כהן-אידוב לדיבייט ורטוריקה. במסגרת התוכנית, מורים מכל רחבי הארץ עוברים הכשרה מקצועית ומקיפה בתחום דיבייט ומקימים מועדוני דיבייט בית ספריים. בהמשך הקבוצות מכל רחבי הארץ מתחרות האחת בשנייה בנושאי דמוקרטיה, אזרחות, חינוך ופוליטיקה. תוכנית "שיח ושיג" מעניקה לתלמיד כלי לפיתוח יכולת הרטוריקה האישית שלו. באמצעות תוכנית זו, יכולים התלמידים לשפר באופן משמעותי את כושר השכנוע שלהם ואופן עמידתם מול קהל. כמו כן, נושאים כגון: החשיבה המסודרת, ההצגה המתודית, ההקשבה הביקורתית ותרבות הדיון, נלמדים באופן שאינו מועבר באופן ישיר במסגרת הבית-ספרית הפורמלית. במקביל לתוכנית זו, השיקו הגופים תחרות דיבייט מקבילה בשפה האנגלית המיועדת לכיתות ט'.
פעילויות דיבייט נוספות בבתי ספר תיכונים בארץ מתקיימת כחלק מפעילות אגודת שיח ושיג, האגודה הישראלית לתרבות הדיון.
בתי ספר רבים מקיימים פעילות בלתי מקושרת (בדרך כלל בהדרכת בוגרי המועדונים הסטודנטיאליים), לעיתים קרובות בתמיכה עירונית או בתמיכה של ארגונים וולונטריים.
פרויקט דיבייטור

בקיץ 2018 הציגה חברת IBM תוכנה שפותחה בארץ ונועדה להתמודד בתחרויות דיבייט. התוכנה, שמכונה פרויקט דיבייטור (Project Debater), הוזנה בכ-400 מיליון קטעי מידע (מאמרים, כתבות עיתונאיות, ערכי ויקיפדיה ועוד), והיא מסוגלת להגיב לדברי המתמודדים האחרים, לבטל את דבריהם באירוניה, להשתמש בהומור ולהחליף תפקידים מבניית טעון להפרכתו. הדיבייט הראשון שבו השתתפה התוכנה נערך בסן פרנסיסקו, קליפורניה, ושם ניצחה, אחר כך נוסתה בישראל – והפסידה.
ביקורת

הדיבייט נחשב בקרב תומכיו לכלי המשפר את הכישרון הרטורי, את כושר השכנוע, אופן הצגת הדברים ואת העמידה מול קהל, וכן מקנה חשיבה מסודרת, הקשבה ביקורתית ותרבות דיון.
ביקורת שמוטחת לעיתים תכופות היא שהדיבייט שוחק את היושר האינטלקטואלי ומקשה על האמונה בערכים, מפני שהוא מכריח את משתתפיו להגן על עמדות שאינם מאמינים בהן. תומכי הדיבייט טוענים מנגד, שההגנה על עמדות שהאדם אינו מאמין בהן אינה מקשה עליו להאמין בערכים כלשהם, אלא להפך, מסייעת לו להאמין בערכים אלה בצורה יותר בוגרת תוך כדי התמודדות עם דעות אחרות.
ביקורת נוספת היא שהדיבייט מדגיש את סגנון הדיבור על חשבון תוכנו, ובכך מעודד את השימוש בדמגוגיה ובמניפולציה על השומעים. תומכי הדיבייט משיבים שתרבות הדיבייט מתייחסת לסגנון ככלי להעברת התוכן בצורה האפקטיבית ביותר ולא כתחליף לו, וכי על פי הנוהג מתן הניקוד לכל קבוצה נקבע בסופו של דבר על בסיס איכות התוכן שהציגו הדוברים. מעבר לכך, ההיחשפות לטקטיקות רטוריות היא חשובה מפני שהמודעות להן מונעת את האדם מללכת שולל אחריהן.
ראו גם

דיבייט בישראל
עימות בחירות
לקריאה נוספת

אן סברסקי, הדיון המובנה: שיטת דיון לתלמידי בית ספר ולסטודנטים, בר-אור 1988
הערות שוליים

1 2  דיבייט ודיבייטינג, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏8 ביולי 2010
↑  Mary Thale, London Debating Societies in the 1790s, The Historical Journal 32, 1989/03, עמ' 57–86 doi: 10.1017/S0018246X00015302
↑  Mary Thale, The Robin Hood Society: Debating in Eighteenth-Century London, The London Journal 22, 1997-11-01, עמ' 33–50 doi: 10.1179/ldn.1997.22.1.33
↑  History, College Historical Society (באנגלית אמריקאית)
↑  St Andrew's Union Debating Society | Home, UDS Website (באנגלית)
↑  The Cambridge Union | Defending Free Debate since 1815, cus.org
↑  History, The American Whig-Cliosophic Society, ‏2016-01-28 (באנגלית אמריקאית)
↑  40th World Universities Debating Championship, www.wudc2020.au.edu
↑  World Schools Debate Championship, World Schools Debate, World Schools Debate Championship (ב־Canadian English)
↑  History of the WUDC, World Universities Debating Championship, ‏2015-01-05 (באנגלית אמריקאית)
↑  What Is British Parliamentary Style Debate?, Oxford Summer School 2021: study in the historic university city of Oxford, ‏2020-02-06 (באנגלית בריטית)
↑  The Constitution of the World Universities Debating Council - 2017 | World University Debating Championships, www.wudc2019.uct.ac.za (באנגלית)
1 2 3  Formats of Debate, www.csun.edu
↑  Parlia, Australasian Debating is straightforward and easy to learn - Parlia, www.parlia.com (באנגלית)
↑  World Schools Debate Championship, World Schools Debate, World Schools Debate Championship (ב־Canadian English)
↑  Debating & Judging ManualThe World Universities Debating Championship
↑  Introduction to WSDC Format
1 2  WSDC – Introduction to the competition
↑  Janko Đorđević, Noluthando Honono and Sourodip Paul, LANGUAGE COMMITTEE
↑  [. https://drive.google.com/file/d/0B6To-a__1idqZmZmMTY3NWEtMWFkZC00ZjUyLTg4NjEtODM0MWI3ODhhYzA5/view?resourcekey=0-jW8UQ1DjbJ9KhX6JCGhsDQ NEW Art. 31 and Art. 22 (8) WUDC, as decided on Jan 1
st 2010]
↑  בלוג ליגת הדיבייט הישראלית
↑  ליגת הדיבייט הישראלית - The Israeli Debating League, באתר www.facebook.com (באנגלית)
↑  SWP, Rankings, World Universities Debating Championship, ‏2015-01-05 (באנגלית אמריקאית)
↑  Israeli debate team wins world championships for third time, The Jerusalem Post | JPost.com (באנגלית אמריקאית)
↑  מחבר לא ידוע, Am I arguing with a machine? AI debaters highlight need for transparency, Nature 592, 2021-04-07, עמ' 166–166 doi: 10.1038/d41586-021-00867-6
↑  יואב סטולר, להתווכח עם בוט: IBM חשפה תוכנה שניצחה אנשים בתחרות דיבייט, באתר כלכליסט, 19 ביוני 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543359805171  PLWABN: 9810538051605606  BnF: cb119485109 (data)  GND: 4148952-4  LCCN: sh85036124  NDL: 00573326 
אליפות ישראל לבתי-ספר 2012
חוטמן הרים

| חוטמן הרים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי כלב
משפחה:: ראקוניים
סוג:: חוטמן הרים
מינים
 Nasuella olivacea  Nasuella meridensis
שם מדעי
 Nasuella ‏הוליסטר, 1915
תחום תפוצה


חוטמן הרים (שם מדעי: Nasuella) הוא סוג של טורפים ממשפחת הראקוניים שקרובים לסוג חוטמן הנפוץ והמוכר יותר. זהו סוג בעל שני מינים שדומים לחוטמן אך קטנים ממנו ונפוצים בעיקר בקצה הצפוני של אמריקה הדרומית ביערות הרריים ומכאן שמם.
מאפיינים

חוטמנים אלה הם קטנים ובלתי מוכרים כמעט למדע, אך מזכירים מאוד את החוטמנים המוכרים. המין המערבי התגלה ב ונחשב עד היום לדעת הרבה מיונים לתת-מין של חוטמן הררי מזרחי - המין המוכר יותר. לא ידוע כמה פרטים כאלה יש והאם הם בסכנת הכחדה.
מיון

חוטמן הרים מזרחי (Nasuella meridensis)
חוטמן הרים מערבי (Nasuella olivacea)
למור ברטה עכברי

| למור ברטה עכברי |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: סכנת הכחדה חמורה סכנת הכחדה חמורה (CR) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: פרימטים
תת־סדרה:: בעלי אף לח
משפחה:: למורים צמריים
סוג:: למור עכברי
מין:: למור ברטה עכברי
שם מדעי
 Microcebus berthae ‏Rasoloarison & גודמן & גאנצהורן, 2000
תחום תפוצה


למור ברטה עכברי (שם מדעי: Microcebus berthae) הוא מין יונק ממשפחת הלמורים הצמריים שוכני מדגסקר והוא הפרימט הקטן ביותר בעולם כיום. למור זה נפוץ רק באזור קטן ביער קירינדי (אנ') שבמערב האי והוא מצוי בסכנת הכחדה חמורה עקב כריתת היערות בהם הוא חי ועקב האוכלוסיות המבודדות שלו.
הלמור חי בטבע באזור שגודלו הוא 22,000 קמ"ר בקירוב, מה שאומר שהוא נתון בסיכון גבוה. בשנת 2000 הוערך שנותרו רק 7,920 למורים בוגרים וכריתת היערות פוגעת בהישרדותם.
מאפיינים

למור זה הוא יונק קטן ביותר, באורך של 9.2 ס"מ ומשקל של 30 גרם בלבד. הוא התפצל מהמין למור פטר עכברי (Microcebus myoxinus), לאחר שנקבע במשך שנת 2000 בבדיקות מולקולריות שמדובר במין נפרד.
למורים אלה הם פעילי לילה החיים בבדידות לרוב אך נוהגים לנוח לצד חבריהם בחללי עצים ביערות נשירים יבשים. הם מותאמים לחיים בין העלוות, שם הם מחפשים חרקים, עכבישים, לטאות, צוף, פירות ושאר מזונות. לעיתים ישנה תחרות בין למורים אלה למין למור עכברי אפור.
הערות שוליים

↑  למור ברטה עכברי באתר הרשימה האדומה של IUCN
סוכי ארצ'בולד

| סוכי ארצ'בולד |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: סוכיים
סוג:: Archboldia
מין:: סוכי ארצ'בולד
שם מדעי
 Archboldia papuensis ‏ראנד, 1940

סוכי ארצ'בולד (שם מדעי: Archboldia papuensis) הוא מין של עוף ממשפחת הסוכיים החי רק ביערות גשם הרריים במערב גינאה החדשה שבשליטת אינדונזיה.