stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יעקב (קובה)
הערות שוליים

↑  פרויקטים אדריכליים, ארכיון יעקב (קובה) גבר, הספרייה הלאומית
1 2 3   קשת רוזנבלום, סופו העצוב של בית מפ"ם בכרכור, באתר הארץ, 12 במרץ 2013
1 2  חדרי אוכל קיבוציים מדגם חדש, על המשמר, 25 בדצמבר 1970
1 2 3 4  ציבי גבע, קובה גבר, באתר קיבוץ עין שמר
1 2 3  ליאורה כרמלי, גר בעין שמר, עובד בחדרה, ומטביע את חותמו בכל הארץ, עיתונות - פרסומים על פרויקטים שונים בעיתונים שונים
↑  מסמכים וורשה - 1 מתוך 2, ארכיון יעקב (קובה) גבר, הספרייה הלאומית
↑  אילנה הירשנברג פלאדה, קולנוע אוריון, החורפי, באתר מקום שמור, אדריכלות היסטוריה ומרחבי מחייה בפרדס חנה כרכור, ‏30.04.2013
↑  שרטוטים - גן ציבורי וגן ילדים, גן השומרון, ארכיון יעקב (קובה) גבר, הספרייה הלאומית
↑  גרמושקה - מעבדה, גן השומרון, ארכיון יעקב (קובה) גבר, הספרייה הלאומית
↑  גרמושקה - מזכירות, גן השומרון, ארכיון יעקב (קובה) גבר, הספרייה הלאומית
↑  אילנה הירשנברג פלאדה, רחוב הבוטנים, באתר מקום שמור, אדריכלות היסטוריה ומרחבי מחייה בפרדס חנה כרכור, ‏20.03.2011
↑  שרטוטים - בית הפועלים, כרכור, ארכיון יעקב (קובה) גבר, הספרייה הלאומית
↑  שרטוטים - בית אלימלך, עין שמר, ארכיון יעקב (קובה) גבר, הספרייה הלאומית
↑  עין-שמר מתייחד עם זכר א. שטרקמן, משמר, 17 בדצמבר 1946
↑  "בית חביבה רייק", הַבֹּקֶר, 12 ביוני 1947
↑  מסמכים - המחלקה הטכנית של קבוצי השומר הצעיר, ארכיון יעקב (קובה) גבר, הספרייה הלאומית
↑  שרטוטים - פרויקט הגמר של קובה גבר, וינה, ארכיון יעקב (קובה) גבר, הספרייה הלאומית
↑  עיתונות - מודעות אבל, על המשמר, ארכיון יעקב (קובה) גבר, הספרייה הלאומית
↑  ברשויות המוניציפליות, על המשמר, 4 בפברואר 1957
↑  אבן פינה לבית מפ"ם בכרכור, על המשמר, 2 במאי 1958
↑  הזמנות לאירועים שונים 1 מתוך 2, ארכיון יעקב (קובה) גבר, הספרייה הלאומית
1 2  מ.ט.מ קואופרטיב לתכנון והנדסה אזרחית - חדרה, על המשמר, 25 בדצמבר 1970
↑  גרמושקה - סככה לחומרי אריזה במפעלי גרנות משקי עמק חפר, מועצה אזורית עמק חפר, ארכיון יעקב (קובה) גבר, הספרייה הלאומית
↑  עם הפעלת המנפטה החדשה של "סיבן", על המשמר, 17 באוקטובר 1966
↑  תצלומים - מסגד, מיסר, 2 מתוך 2, ארכיון יעקב (קובה) גבר, הספרייה הלאומית
↑  מצפה זיכרון לחללי מלחמות ישראל, יזכור, אתר הנצחה לחללי מערכות ישראל
↑  המכון ללימודי השואה - תל יצחק, ארכיון יעקב (קובה) גבר, הספרייה הלאומית
↑  סיבוב בחדר האוכל ובאולם התרבות בקיבוץ עין החורש
סיבוב בקיבוץ שדות ים, מיכאל יעקובסון, חלון אחורי
↑  תוכניות עבודה - אצטדיון, קריית שמונה, תיק 3 מתוך 4, ארכיון יעקב (קובה) גבר, הספרייה הלאומית
↑  גרמושקה - תא תצפית במפעלי גרנות משקי עמק חפר, מועצה אזורית עמק חפר סיבן, ארכיון יעקב (קובה) גבר, הספרייה הלאומית
↑  בעין שמר משחזרים את 'השורשים', מעריב, 22 באוגוסט 1982
↑  חצר הראשונים, אתר פעילות ומוזאון ראשית ההתיישבות
↑  רן חדוותי, החצר הישנה - קיבוץ עין שמר, עיצוב, רבעון לתכנון ועיצוב 6, גלובס, 1990, עמ' 46
↑  אלי אלון, סיפורו של מקום: בית הקברות בעין שמר, באתר News1 מחלקה ראשונה, 14 במרץ 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008918582005171  VIAF: 11160362675463501483   WorldCat (עם VIAF): 11160362675463501483
יחסי בהוטן–יוון

| יחסי בהוטן–יוון |
| --- | --- |
בהוטן: יוון


בהוטן: יוון
שטח (בקילומטר רבוע)
38,394: 131,957
אוכלוסייה
792,821: 10,020,238
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,898: 238,206
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,656: 23,773
משטר
מונרכיה: דמוקרטיה

יחסי בהוטן–יוון הם היחסים הבילטרליים שבין ממלכת בהוטן לבין הרפובליקה ההלנית. כיום לא מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים בין שתי המדינות, ושתי המדינות לא מיוצגות האחת אצל השנייה, לא בדרג השגרירות ולא בדרג הקונסוליה. זאת כחלק ממדיניות ההתבדלות של בהוטן, שמגבילה את כמות המדינות שבהוטן מקיימת איתן יחסים. למרות זאת, שתי המדינות חברות באו"ם ובארגונים בין־לאומיים נוספים.
יעל טבת קלגסבלד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1955 (בת 69 בערך) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 בן או בת זוג:  אביגדור קלגסבלד 
 
יעל טבת קלגסבלד (נולדה ב-1955) היא סופרת, עיתונאית ופזמונאית ישראלית.
ביוגרפיה

נולדה בתל אביב לשבתי טבת ולאורה, בתו של שלמה זלמן אריאל ובת דודו של נתן אלתרמן. למדה בתיכון עירוני ד' בתל אביב. שירתה בחיל האוויר. למדה משפטים באוניברסיטת תל אביב.
הייתה עורכת וכתבת אופנה בעיתון "הארץ" ולאחר מכן בעלת טור אישי במוסף "סגנון" של "מעריב". פרסמה ב"מעריב" ראיונות עם נשים משפיעות בחברה הישראלית וכתבות בנושאים שונים.
במהלך שנות ה-80 הגישה את פינת האופנה "מתאים לי", במסגרת התוכנית זהו זה!, ששודרה בטלוויזיה החינוכית.
כתבה מספר פזמונים, חלקם הפכו ללהיטים מוכרים. בשנת 1977, בגיל 22, פורסם שירה "בתוך" ("על נשמות שלי") שבוצע על ידי צוות הווי חיל האוויר במסגרת פסטיבל הזמר והפזמון (ללחנו של יאיר רוזנבלום, והסולנית הייתה דפנה ארמוני). שניים משיריה, "בגידה" ו"שבועה", הולחנו על ידי רמי קלינשטיין; את הראשון שרה ריטה ואת השני שרה ריטה בדואט עם קלינשטיין. עוד משיריה: "סימנים", שהלחינה ושרה גלי עטרי, וכן "ימים אחרים" ו"אפילו ששריפות", שני שירים שכתבה לאלבום הבכורה של הראל סקעת, הראשון ללחן של עמית צח ואת השני הלחין סקעת עצמו. בועז שרעבי שר אף הוא את "ימים אחרים" בדיסק "חיי אדם" (2015). כתבה לשלומי ברכה את השיר "אהבה לא גדלה על עצים" שהופיע בדיסק שלו "מאדים ומחויר" (2016).
טבת נשואה לעורך הדין אביגדור קלגסבלד. היא אם לבן ובת, ומתגוררת בכפר שמריהו.
ספריה

שוליית הקוסם, הוצאת כנרת זמורה ביתן
נמר מעופף, הוצאת כנרת זמורה ביתן. רומן שבמרכזו המספרת, מיקי מילוא, גננת המתארת את התמודדותה עם אסון משפחתי: בנה אור, תלמיד כיתה י"ב, הרג את חברו הטוב עופר במשחק באקדחו של אביו, בעלה של מיקי, תא"ל (מיל') מתן מילוא.
חתן הפרס הוצאת כנרת זמורה ביתן
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007511500405171  GND: 108970920X  LCCN: no2008033725  MusicBrainz: 4e31d64c-5604-42bd-a3f1-6727413b0e4b  VIAF: 49030880   WorldCat (עם VIAF): 49030880
ירון שלו

| --- | --- |

ירון שלו
 לידה:  1982 (בן 42 בערך) ירושלים, ישראל
 מסעדות:  טוטו
 טלוויזיה:  שף מתחלף (רשת 13)
ירון שלו (נולד ב-1982) הוא שף ישראלי.
ביוגרפיה

ירון שלו גדל בשם ירון זיגלווקס בירושלים. הוריו התגרשו כשהיה ילד. מגיל צעיר אהב לבשל ולקרוא ספרי בישול. בגיל 12 עזב את הלימודים ועבד כעוזר לשף שלום קדוש במסעדת "פרה על הגג" בירושלים. בגיל 13 התחיל לעבוד ב"ארקדיה" של עזרא קדם ותמר בליי, שם עבד ארבע שנים. בזמנו הפנוי נהג לנסוע עם סבתו נעמי לסעוד בטובות שבמסעדות צרפת, איטליה ולטובות שבמסעדות תל אביב כמו ’מול ים’, ’קרן’ ו’רושפלד’. בהיותו בן 17 עבד חצי שנה בשתי מסעדות בנות שני כוכבים במדריך מישלן האדום: "מישל רוסטאן" ו"אפיסיוס" של השף ז'אן פייר ויגאטיו. אחר כך שב לתל אביב ועבד במסעדת 'יונתן רושפלד'.
בשלב הבא עבד ארבע וחצי שנים כסגן-שף במסעדת "רפאל" של רפי כהן. חצי שנה אחרי שעזב את מסעדת "רפאל" נכנס למסעדת "טוטו", שנפתחה על ידי השף מנה שטרום, שפתח את המסעדה ב-2006.
בשנת 2007 נבחר ירון שלו על ידי 200 מומחי קולינאריה כשף המבטיח של השנה במשאל שערך המגזין "גורמה".
המגזין "דרך האוכל" בחר בירון שלו לשף השביעי בטיבו בישראל לשנת 2008.
אתר מפה בחר במסעדת "טוטו" למסעדה השלישית בטיבה בישראל לשנת 2010.
תכנן להקים מלון בוטיק ומסעדה ברחוב אחד העם בתל אביב ביחד עם האחים עירית ועדי שטראוס והשף יונתן רושפלד, שלו היה אמור לכהן כשף המסעדה. העסקה בוטלה ורושפלד בלבד יהיה שף המלון המסעדה היחיד.
ביוני 2014 עזב את מסעדת "טוטו", אך כבר באוגוסט של אותה השנה הודיע על שובו למסעדה.
ביולי 2022 השתתף בתוכנית "שף מתחלף" שמשודרת ברשת 13, והחליף מסעדה עם השף משה שגב.
לקריאה נוספת

"טוטו", בתוך: חיליק גורפינקל, מסע קולינרי: מדריך מפה לטיולי אוכל, תל אביב, 2009, עמ' 132.
הערות שוליים

↑  פרסי גורמה: מסעדת השנה - הרברט סמואל, מאיר אדוני - שף השנה, ירון שלו - השף המבטיח, "אכול ו-Chateau"‏, 25 בדצמבר 2007
↑  סוגרים שנה קולינרית, מגזין את
↑  דני גרסטנפלד, מסעדות השף הטובות ביותר בישראל - על פי מומלצי אתר 'מפה' לשנת 2010, 22 בפברואר 2010
↑  אילי תימור, ‏10 המסעדות הטובות בישראל, ynet‏, 22 בפברואר 2010
↑  גלי וולוצקי, בלעדי ל"כלכליסט": שני אחים ושני שפים, כלכליסט, 22 באוגוסט 2011
יחסי בהוטן–מקסיקו

| יחסי בהוטן–מקסיקו |
| --- | --- |
בהוטן: מקסיקו


בהוטן: מקסיקו
שטח (בקילומטר רבוע)
38,394: 1,964,375
אוכלוסייה
792,821: 131,133,866
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,898: 1,788,887
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,656: 13,642
משטר
מונרכיה: רפובליקה פדרלית

בין ממלכת בהוטן לבין המדינות המקסיקניות המאוחדות לא מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים, ושתי המדינות לא מיוצגות האחת אצל השנייה, לא בדרג השגרירות ולא בדרג הקונסוליה, אולם שתי המדינות חברות באו"ם ובארגונים בינלאומיים נוספים.
מאז 2012 נעשו מאמצים לפנות לרשויות בהוטאניות במטרה לבחון את כינון היחסים הדיפלומטיים. עם זאת, מדיניותה של בהוטן היא ליצור רק יחסים דיפלומטיים עם המדינות המספקות כמויות נדיבות של סיוע בפיתוח.
בנובמבר 2010 שלחה ממשלת בהוטן משלחת בת עשרה חברים להשתתף בכנס האו"ם לשינוי אקלים בקנקון שבמקסיקו.
יעקב יצחק וולגלרנטר

הרב יעקב יצחק וולגלרנטר (1900–1966) היה איש חינוך מרכזי וממנהיגי הקהילה היהודית האורתודוקסית של טורונטו; מראשוני תנועת "המזרחי" בקנדה. במשך 25 שנה היה מנהל בית הספר האורתודוקסי "תלמוד תורה עץ חיים" בטורונטו וייסד שם גם את סניף תנועת הנוער "השומר הדתי" בטורונטו (לימים התמזגה עם תנועת בני עקיבא). במשך עשרים שנה שימש גם ככתב העיתון הציוני דער יוד בקנדה. בצעירותו בפולין היה ממייסדי רשת החינוך החרדית לנשים "בית יעקב", ובין מקימי ארגון צעירי אגודת ישראל.
ביוגרפיה

יעקב יצחק וולגלרנטר נולד בעיירה צ'ארשניצה (Charschniza), פולין, למשפחה חסידית מיוחסת: הוא היה נצר ישיר (דור שישי), דור אחר דור, של החוזה מלובלין ומצד נוסף התייחסה משפחתו גם לתלמידו של החוזה, הרב איתמר וולגלרנטר מחבר הספר "משמרת איתמר".
בשנת 1921 בוורשה הוא הוסמך לרבנות. שנה לאחר מכן היגר עם הוריו, אשתו ובנו הקטן לטורונטו, קנדה, שם הוזמן אביו, הרב ישראל אלעזר וולגלרנטר, על ידי קהילת יוצאי אוסטרובצה המקומית, לשמש חזן, שוחט ובודק. תחילה סייע לאביו בתפקידי השחיטה אך במהרה השתלב בהוראה בתלמוד התורה המקומי "עץ חיים", עד שהפך למנהל המוסד החינוכי והתמיד בתפקיד זה עד לפרישתו לגמלאות.
בשנים 1950–1966 שימש גם כדרשן הקבוע בקהילת "תורת אמת" שעל יד המוסד החינוכי בניהולו. היה בין היוזמים שהביאו למינויו (בשנת 1938) של הרב יעקב קמנצקי לראש ישיבה בטורונטו.
נודע כאספן ספרים גדול, וספרייתו הפרטית נחשבה כגדולה יותר בקנדה בתחומי ספרי הקודש והיהדות. פרסם כתבות ומאמרי עיתונות רבים ביידיש, לא רק ב"דער יוד" שם שימש נציג העיתון בקנדה, אלא גם בעיתון היידיש המקומי, "דער יידישער זשורנאל".
יחסי איחוד האמירויות הערביות – ארמניה

| יחסי איחוד האמירויות הערביות – ארמניה |
| --- | --- |
איחוד האמירויות הערביות: ארמניה


איחוד האמירויות הערביות: ארמניה
שטח (בקילומטר רבוע)
83,600: 29,743
אוכלוסייה
11,106,647: 2,968,413
תמ"ג (במיליוני דולרים)
504,173: 24,212
תמ"ג לנפש (בדולרים)
45,394: 8,157
משטר
מונרכיה חוקתית פדרלית נבחרת: רפובליקה

יחסי איחוד האמירויות הערביות–ארמניה הם היחסים הדיפלומטיים שבן איחוד האמירויות הערביות לבין רפובליקת ארמניה. לארמניה יש שגרירות רשמית באבו דאבי, ואילו שגרירות איחוד האמירויות הערביות ממוקמת בירוואן.
היסטוריה פוליטית > סכסוך קרבאך וביסוס יחסים

כשארמניה קיבלה את עצמאותה לראשונה בשנת 1991, בכל זאת ארמניה הייתה מעורבת במלחמת נגורנו-קרבאך העקובה מדם, ולכן לשתי המדינות לא היו יחסים רשמיים.
עם זאת, איחוד האמירויות הערביות וארמניה עדיין הצליחו לכונן יחסים דיפלומטיים רשמיים.
היסטוריה פוליטית > הברית נגד טורקיה

בשנים האחרונות, בגלל גישת הנאו-עות'מאניות להגדלת ההשפעה הטורקית האזורית שיזם רג'פ טאיפ ארדואן, היחסים בין שתי מדינות השתפרו מאוד. איחוד האמירויות הערביות עוינת את השאיפות הטורקיות והתעמתה מול ניסיונות השפעה טורקיים על סוריה, סודאן ולוב; בעוד שמערכת היחסים של ארמניה עם טורקיה הייתה גרועה עקב סכסוך רצח העם הארמני. במהלך סכסוך נגורנו קרבאך ב-2020, איחוד האמירויות הערביות ובעלת בריתה ערב הסעודית תמכו בסתר בארמניה נגד אזרבייג'ן.
מוקדם יותר, מנהיג איחוד האמירויות הערביות, השייח' ח'ליפה בן זאיד אאל נהיאן, בירך את ארמניה ב-21 בספטמבר 2020, יום העצמאות הארמני המציין את שחרורה משלטון מברית המועצות.
היסטוריה פוליטית > רצח העם הארמני

המתיחות הגוברת בין איחוד האמירויות לטורקיה גרמה גם לאיחוד האמירויות לערוך קשר הדוק יותר עם ארמניה, וכתוצאה מכך הצהירה רשמית באפריל 2019 כי לאט לאט תתחיל להכיר ברצח העם הארמני. אמירות אבו דאבי הפכה לאמירות הראשונה שהכירה ברצח העם.
יחסים כלכליים וצבאיים

באשר לתוצאה ההולכת וגוברת של הקשר בין ארמנית לאמירות, היה עד לשיתופי פעולה כלכליים וצבאיים הולכים וגוברים.
במהלך מלחמת נגורנו קרבאך (2020) עם אזרבייג'ן, הוזמן נשיא ארמניה ארמן סרקסיאן לנאום בערוץ האמירויות הערביות הסעודיות אל ערביה, בקריאה לקהילה הבינלאומית לעצור את טורקיה להתערב בסכסוך. זמן קצר לאחר תום המלחמה ערך סרקיסיאן ביקור עבודה באיחוד האמירויות, שם פגש את נסיך הכתר מאבו דאבי, מוחמד בן זייד בן סולטאן אל נהיאן, ודן בשיתוף פעולה דו-צדדי בין המדינות.
כוח קוסובו

| --- | --- |

 פרטים
 בסיס האם:  קוסובו 
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1999–הווה (כ־25 שנים) 
 מלחמות:  העימות בדרום סרביה, Albanian National Army, הסכסוך הבין-עדתי המקדוני, North Kosovo crisis 
 
כוח קוסובו (באנגלית: Kosovo Force), הידוע גם בראשי התיבות KFOR, הוא כוח שמירה על השלום של נאט"ו שנועד לטענת נאט"ו לייצב את היחסים הפוליטיים והחברתיים בקוסובו ולהפוך את השטח לבטוח לתושביו. הכוח הוקם ב-12 ביוני 1999 לאחר סוף מלחמת קוסובו ולאחר 78 ימי המבצע הצבאי של נאט"ו כנגד משטר מילושביץ', ומורכב מנציגויות של צבאות שונים תחת פיקוד נאט"ו. הכוח נועד ליישם את החלטה 1244 של מועצת הביטחון של האו"ם שדורשת את השבת הביטחון ואת החזרת הפליטים לקוסובו, ושואב את סמכותו מההסכם הצבאי שבין נאט"ו, הרפובליקה הפדרלית יוגוסלביה וסרביה. מטה KFOR נמצא בפרישטינה, בירת קוסובו.
בזמן קבלת ההחלטה של מועצת הביטחון שהובילה להקמת KFOR, קוסובו עמדה בפני משבר הומניטרי, וכוחות של סרביה ומונטנגרו מחד ושל צבא שחרור קוסובו מאידך עדיין נלחמו בשטח. כמות ההרוגים הייתה גבוהה, והמתיחות הבין-אתנית הובילה לבריחתם של כמעט מיליון מתושבי השטח למדינות אחרות כפליטים. ב-9 ביוני 1999 התקבלה הפסקת אש בין הצדדים, ושלושה ימים לאחר מכן נכנס KFOR לתפקידו.
בתחילת דרכו, היו מיוצגות ב"כוח קוסובו" מעל 40 מדינות ולמעלה מ-50,000 חיילים. באוגוסט 2007 ירד המספר ל-16,000 חיילים מ-37 מדינות. בסוף פברואר 2010 דווח כי מספר חיילי KFOR עומד על 9,900 בלבד.
הכוח תרם להקמת כוח הביטחון של קוסובו.
הערות שוליים

↑  NATO/OTAN, NATO's role in Kosovo, ‏29-11-2018
↑  נאט"ו, KFOR Placement מסמך PDF
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2002021894  MusicBrainz: 7e7658f7-5d89-44f0-9d46-919f95d4d8fd  NKC: olak2003164519  VIAF: 148706310   WorldCat (עם VIAF): 148706310
יחסי ארגנטינה–רוסיה

| יחסי ארגנטינה–רוסיה |
| --- | --- |
ארגנטינה: רוסיה


ארגנטינה: רוסיה
שטח (בקילומטר רבוע)
2,780,400: 17,098,242
אוכלוסייה
45,735,233: 144,612,532
תמ"ג (במיליוני דולרים)
640,591: 2,021,421
תמ"ג לנפש (בדולרים)
14,007: 13,978
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה פדרלית נשיאותית

נשיא רוסיה ולדימיר פוטין (מימין) עם נשיאת ארגנטינה כריסטינה פרננדס (משמאל), אפריל 2015
יחסי ארגנטינה–רוסיה הם יחסי החוץ בין ארגנטינה והפדרציה הרוסית. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו ב-22 באוקטובר 1885.
היסטוריה

יחסים לא רשמיים בשנות העשרים הושפעו מאוד מפרשיות פנים ארגנטינאיות בשנות ה-20. ברית המועצות כוננה יחסים דיפלומטיים רשמיים עם ארגנטינה ב-5 ביוני 1946.
באפריל 2010 חגגו שתי המדינות 125 שנה של יחסים הדדיים, ודמיטרי מדבדב ערך את הביקור הראשון של ראש מדינה רוסי בארגנטינה.
ביולי 2014, נשיא רוסיה ולדימיר פוטין, ביקר בארגנטינה, חתם על הסכם שיתוף פעולה בתחום אנרגיה גרעינית עם עמיתתו הארגנטינאית כריסטינה פרננדס.
באפריל 2015, נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין, תמך בפומבי בכריסטינה פרננדס וטענות ארגנטינה לאיי פוקלנד. הנשיא פוטין נמצא כעת בהסכמים על החכרת 12 מטוסי קרב סוחוי Su-24 לבואנוס איירס, בתמורה לבקר וחיטה.
לאחר עליית מאוריסיו מאקרי לשלטון בדצמבר 2015, ארגנטינה פנתה מהמדיניות הבינלאומית הנייטרלית של הממשל הקודם כלפי רוסיה, וחיפשה במקום זאת קשר הדוק יותר עם מערב אירופה וארצות הברית. קשר זה התערער לאחר המשבר המוניטרי בארגנטינה (אנ') (2018). בעקבות ניצחון אלברטו פרננדס וכריסטינה פרננדס דה קירשנר בבחירות הכלליות בשנת 2019 במדינה, חזרו בהדרגה לקדמותם היחסים הנייטרלים והידידותיים בנוגע לעמדתה כלפי רוסיה בזירה הבינלאומית.
בפברואר 2022 נפגש נשיא ארגנטינה אלברטו פרננדס עם ולדימיר פוטין, נשיא רוסיה, וציין את הצורך הדחוף של ארגנטינה להשתחרר מהסתמכות על ארצות הברית, ובמקומה לפתח שיתוף פעולה כלכלי עם רוסיה.
נציגויות דיפלומטיות

ארגנטינה מחזיקה ברוסיה שגרירות במוסקבה בלבד. מאידך רוסיה מחזיקה בארגנטינה שגרירות בבואנוס איירס וקונסוליה כללית באוברה.
יחסי אריתריאה – הממלכה המאוחדת

| יחסי אריתריאה – הממלכה המאוחדת |
| --- | --- |
אריתריאה: הממלכה המאוחדת


אריתריאה: הממלכה המאוחדת
שטח (בקילומטר רבוע)
117,600: 243,610
אוכלוסייה
3,553,465: 69,242,094
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,065: 3,340,032
תמ"ג לנפש (בדולרים)
581: 48,237
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

שגרירות אריתריאה בלונדון
יחסי אריתריאה–הממלכה המאוחדת הם היחסים הנוכחיים וההיסטוריים בין אריתריאה לבריטניה.
היסטוריה

אריתריאה הייתה בשלטון האימפריה האיטלקית עד 1941 כאשר בעלות הברית השתלטו על הטריטוריות האיטלקיות במהלך המערכה במזרח אפריקה במלחמת העולם השנייה.
לאחר השתלטות בעלות הברית הפכה אריתריאה למדינת חסות בריטית, והוקמו בה מחנות מעצר שאליהם הוגלו אנשי המחתרות מארץ ישראל.
לאחר תום מלחמת העולם השנייה החליטו האומות המאוחדות שהאזור יהיה חלק מפדרציה עם אתיופיה. השלטונות האתיופיים לא אפשרו אוטונומיה לתושבי המקום והתייחסו לאריתריאה כאל מחוז כשאר המחוזות במדינה.
בעקבות כך פרץ מאבק כנגד אתיופיה, אשר התפתח למלחמת העצמאות של אריתריאה שנמשכה 30 שנה, במהלכן הודח היילה סלאסי, קיסר אתיופיה, מתפקידו והוקם משטר החונטה הצבאית האתיופית. ב-1991 גברו הכוחות האריתראיים על הצבא האתיופי. שנתיים מאוחר יותר, לאחר משאל עם, ותוך כדי תיאום עם ממשלת אתיופיה שבה הופל שלטון החונטה, הוכרזה עצמאות.
זמן קצר לאחר עצמאותה של אריתריאה היא כוננה יחסים דיפלומטיים עם בריטניה.
נציגויות דיפלומטיות

אריתריאה מחזיקה בבריטניה שגרירות בלונדון.
בריטניה מחזיקה באריתריאה שגרירות באסמרה.
יחסי אריתריאה – בורקינה פאסו

| יחסי אריתריאה – בורקינה פאסו |
| --- | --- |
אריתריאה: בורקינה פאסו


אריתריאה: בורקינה פאסו
שטח (בקילומטר רבוע)
117,600: 274,200
אוכלוסייה
3,553,465: 23,680,219
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,065: 20,325
תמ"ג לנפש (בדולרים)
581: 858

יחסי אריתריאה–בורקינה פאסו הם היחסים הדו-צדדיים שבין מדינת אריתריאה לבין בורקינה פאסו.
יחסים כלכליים

בשנת 2016, שווי הסחורה שיוצאה מארתריאה לבורקינה פאסו הגיעה לסך 23.1 אלף דולר אמריקאי והיא כללה נפט מזוקק. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מבורקינה פאסו לאריתריאה הגיעה לסך 33.3 אלף דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר מנועי בעירה ומכונות חפירה.
בשנת 2014, שווי הסחורה שיוצאה מארתריאה לבורקינה פאסו הגיעה לסך 11.5 אלף דולר אמריקאי והיא כללה מתכת ורהיטים. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מבורקינה פאסו לאריתריאה הגיעה לסך 55.4 אלף דולר אמריקאי והיא כללה צינורות ברזל ומכונות חפירה.
ייצוג

אריתריאה אינה מיוצגת בבורקינה פאסו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
בורקינה פאסו אינה מיוצגת באריתריאה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
יעקב כ"ץ (ישיבת הכותל)

ערך זה עוסק ברב יעקב כ"ץ מישיבת הכותל. אם התכוונתם לסבו הרב יעקב כ"ץ, רב בליטא, ראו .
| --- | --- |

הרב יעקב כ"ץ
 לידה:  1934 (בן 90 בערך) ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת היישוב החדש  ישיבת פוניבז' 
 תפקידים נוספים:  ראש הכולל בישיבת נתיב אריה ברובע היהודי
 אב:  דב כ"ץ 
 
הרב יעקב כ"ץ הוא ראש הכולל בישיבת נתיב אריה ברובע היהודי בירושלים, שימש בעבר כראש הכולל של ישיבת הכותל.
ביוגרפיה

נולד בישראל לרב דב כ"ץ ולאסתר, בתו של הרב זאב גולד, ממנהיגי המזרחי ומחותמי מגילת העצמאות. הוא למד בישיבת היישוב החדש בתל אביב, שבה כיהן אביו כר"מ, ולאחר מכן בישיבת פוניבז' בבני ברק. ב-30 במאי 1955 נפצע יחד עם ארוסתו שרה-זהבה קוק וחברו הקרוב, קרוב משפחתם לעתיד, הרב ישעיהו הדרי, באירוע שקדם לרצח במנזר רטיסבון.
במשך שנים רבות היה מראשי ישיבת הכותל, לצדו של ראש הישיבה הרב ישעיהו הדרי. כמו כן עמד בראשות הכולל של ישיבת הכותל והסמיך לרבנות רבים מבוגרי הישיבה. בשנת 2002, כאשר עזב הרב אהרון בינה את ישיבת הכותל והקים בסמוך את ישיבת נתיב אריה, על שם אביו, הרב אריה בינה, מינה את הרב כ"ץ לעמוד בראש הכולל שם.
משפחתו

הרב כ"ץ נשוי לשרה-זהבה קוק, בתו של הרב רפאל קוק, ולהם 13 ילדים.
אחיה של שרה זהבה, הרב שלמה קוק, נישא זמן קצר קודם לכן לאחותו של הרב יעקב כ"ץ, יהודית. הרב שלמה ויהודית נספו עם שנים מילדיהם בתאונת דרכים.
אחיו של הרב יעקב כ"ץ הוא הרב יהושע כ"ץ, רבה האשכנזי של מעלה אדומים.
הערות שוליים

↑  רעייתו בת דודה של שרה זהבה קוק
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007511331705171  VIAF: 310740617   WorldCat (עם VIAF): 310740617
יחסי בהוטן–דנמרק

| יחסי בהוטן–דנמרק |
| --- | --- |
בהוטן: דנמרק


בהוטן: דנמרק
שטח (בקילומטר רבוע)
38,394: 43,094
אוכלוסייה
792,821: 5,983,727
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,898: 404,199
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,656: 67,550
משטר
מונרכיה: מונרכיה חוקתית

יחסי בהוטן–דנמרק הם היחסים הדו-צדדיים בין בהוטן לדנמרק. דנמרק מחזיקה בבהוטן משרד קשר בטהימפהו. יחסים דיפלומטיים כוננו בשנת 1985.
שיתוף פעולה

שיתוף הפעולה הדני בפיתוח עם בהוטן החל בשנת 1978 ובשנת 1989 נבחרה בהוטן לתוכנית הסיוע הדנית. הסיוע התמקד בארבעה תחומי שיתוף פעולה: בריאות, חינוך, סביבה, פיתוח עירוני וממשל טוב. האסטרטגיה הארצית הראשונה נערכה בשנת 1997 על תקופת התכנון 1998–2002. דנמרק הייתה במשך מספר שנים אחת התורמות הגדולות ביותר לסיוע בפיתוח לבהוטן. ראש הממשלה של בהוטן, ג'יגמה תינלי, ביקר אצל מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק בשנת 2010.
דנמרק תומכת במגזר החינוך בבהוטן מאז תחילת שנות ה-90. דנמרק תומכת גם בבהוטן בהפחתת העוני ובחופש העיתונות. 1.1 מיליון קרונה דנית הושקעו במגזר הבריאות, איכות הסביבה ופיתוח עירוני בשנת 2012.
בהוטן ודנמרק חתמו על הסכם על ממשל טוב וסך כולל של 50 מיליון קרונה דנית נמסר על ידי דנמרק.
האסטרטגיה של דנמרק לבהוטן, בתקופה שבין 2008 עד 2013 צפויה להיות התוכנית האחרונה לסיוע שתתקיים.
יעילות אלגוריתמית

במדעי המחשב, יעילות אלגוריתמית מתייחסת לכמות צריכת משאבי מערכת של אלגוריתם, ובפרט משאבי זמן וזיכרון, אך גם משאבי אנרגיה או רוחב פס יכולים להיכלל בבחינת יעילות של אלגוריתם.
ניתן להתייחס ליעילות אלגוריתמית כמקרה פרטי של יעילות הנדסית.
להגדלת היעילות יש לצמצם את השימוש במשאבים. עם זאת, המשאבים השונים אינם ניתנים להשוואה בצורה חד משמעית, ולכן לא תמיד ניתן לקבוע באופן חד משמעי שאלגוריתם יעיל ממשנהו, למשל, פעמים רבות אלגוריתם אחד צורך יותר זמן ופחות זיכרון ממשנהו וצריך לבחון בכל מקרה לגופו איזה משאב יותר חשוב.
רקע

כבר בשנת 1843 כתבה עדה לאבלייס, הידועה כמתכנתת הראשונה (כתבה תוכנית למחשב מכני תאורטי שהמציא צ'ארלס בבג'):
כמעט בכל חישוב קיים מגוון גדול של סידורים אפשריים לביצוע החישוב בהצלחה, ומגוון שיקולים חייבים להשפיע על הבחירה ביניהם, בהקשר של מכונה חישובית. אחת המטרות המרכזיות היא לבחור סידור שינטה להפחית למינימום את הזמן הנדרש להשלמת החישוב.
המחשבים האלקטרוניים הראשונים היו מוגבלים מאוד בזיכרון ובמהירות הפעולות, והיה ברור שיש לתכנן אלגוריתמים חסכוניים על מנת שניתן יהיה להריצם על מחשבים אלו. במקרים מסוימים הבחינו[דרושה הבהרה] שיש מאזן תמורות (trade-off) בין צריכת זמן ומקום של אלגוריתם, והאתגר היה למצוא אלגוריתם המבצע את החישוב הדרוש במינימום זמן במסגרת הזיכרון המוגבל של המחשב. מאזן תמורות בין משאבים קיים בפתרונות של בעיות רבות, גם כאשר היקף המשאבים הזמינים הוא גדול, ולכן במקרים רבים לא ניתן לקבוע בצורה חד-משמעית איזה אלגוריתם יעיל יותר.
המחשבים בימינו מהירים בהרבה וכמות הזיכרון בהם גדולה בסדרי גודל רבים (מחשבי על מודרניים יכולים לגשת למרחבי זיכרון הנמדדים בטרה-בית, לעומת מרחב של קילובתים במחשבים הראשונים) אך עדיין יעילות מהווה שיקול מרכזי בהנדסת תוכנה.
אלגוריתם נחשב יעיל אם צריכת המשאבים שלו קטנה מסף מסוים. בדרך כלל הסף נקבע על פי האפשרות להריץ את האלגוריתם על המחשבים אליהם מיועדת התוכנה.
מדדים לבחינת יעילות: מהירות חישובים, מהירות שידור נתונים, מהירות תגובה. זיכרון: זיכרון הדרוש לריצת התוכנית, ניצול זמני של שטח הדיסק או שטח הדיסק הדרוש לאורך זמן, רוחב הפס בשידור נתונים. כסף: צריכת אנרגיה, שכר מתכנתים, TCO- עלות בעלות כוללת.
הדרך הבסיסית לבחון יעילות היא על ידי הערכת סיבוכיות חישובית של האלגוריתם.
חישובי סיבוכיות

לשם המחשה נשתמש בחישובי סיבוכיות זמן, כי היעילות נמדדת בראש ובראשונה לפי משאב הזמן.
בתורת החישוביות, סיבוכיות זמן של אלגוריתם היא הערכה, באמצעות חסמים, על מספר הפעולות שמבצע האלגוריתם במהלך פעולתו, כפונקציה של מורכבות הקלט.
היות שמספר הפעולות שמבצע אלגוריתם משתנה על פי רוב בהתאם לגודל הקלט שלו, מוגדרת מורכבות הקלט על פי רוב כגודל הקלט.
אין בוחנים את זמן הריצה ביחידות זמן (שניות, דקות וכו'), שכן משך הזמן לביצוע פעולות משתנה מסביבת ריצה אחת לשנייה. כמות ה"עבודה" הניתנת לביצוע בצעד בודד עשויה להיות שונה בין מודלים חישוביים שונים - ובין מחשבים שונים.
לכן, בחישובי סיבוכיות נוטים להתעלם מקבועים, ולומר, למשל, כי הן אלגוריתם שדורש 10n צעדים על קלטים ממורכבות n, והן אלגוריתם שדורש 100n צעדים על קלטים כאלו הם שניהם אלגוריתמים בעלי זמן ריצה ליניארי.
בניגוד לחישוב סיבוכיות, כאשר עוסקים בבדיקת יעילות האלגוריתם, חשוב המימוש המעשי של התוכנית, ויש משמעות למכונות אליהן מיועדת התוכנית. יש חשיבות לקבועים ולזמן הנדרש בפועל עבור קלטים סבירים בתוכנה.
חישובי סיבוכיות מתרכזים בסדרי גודל של צריכת משאבים.
הסימון הרווח לציון סדר גודל של סיבוכיות אלגוריתם:  \Theta \left(f(n)\right)
זמן ריצה פרופורציונלי, עד כדי קבוע, לפונקציה  f\left(n\right).
הפונקציות העיקריות המשמשות לציון סדרי גודל הן: לוגריתם, פונקציה ליניארית, פולינום ופונקציה מעריכית.
בחישובי סיבוכיות מקובל שכל עוד סיבוכיות האלגוריתם פולינומית, האלגוריתם יעיל. בבדיקת יעילות לא די בכך שהאלגוריתם מסיבוכיות פולינומית, אלא יש לוודא שהאלגוריתם אכן יעיל וניתן להרצה על המכונות הרלוונטיות ושאין חלופות יעילות יותר. על פי רוב, אלגוריתמים בעלי זמן ריצה מעריכי אינם נחשבים ליעילים, וזאת משום שהפונקציה המעריכית גדלה מהר מאוד ביחס לקלט.
ראו גם

סיבוכיות
תורת הסיבוכיות
ניתוח לשיעורין
דחיסת נתונים
איסוף זבל
חיפוש בינארי