stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
היסטוריה של משחקי הווידאו
הערות שוליים

↑  videogamehistorian, Estle Ray Mann, They Create Worlds
↑  SIE Business Development | Sony Interactive Entertainment Inc., SIE.COM (באנגלית)
↑  שירות גלובס,'"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'‏נינטנדו החלה לשווק את הקונסולה הניידת החדשה, בליווי קמפיין של 40 מיליון דולר, באתר גלובס, 21 בנובמבר 2004
↑  הארץ,'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'סוני מכרה יותר מחצי מיליון יחידות PSP ביומיים הראשונים להשקה בארה"ב, באתר TheMarker‏, 11 באפריל 2005
שחר סמוחה,'"`UNIQ--nowiki-0000000E-QINU`"'נסיעת מבחן ראשונה ב-PSP של סוני, באתר TheMarker‏, 2 בספטמבר 2005
↑  סוכנויות הידיעות,'"`UNIQ--nowiki-00000010-QINU`"'חברת נינטנדו היפאנית השיקה קונסולת משחק נישאת חדשה - נינטנדו DS; משקיעה 40 מיליון דולר במסע הפרסום, באתר TheMarker‏, 21 בנובמבר 2004
↑  מיכל רמתי,'"`UNIQ--nowiki-00000012-QINU`"'סוני חשפה את הפלייסטיישן 3, באתר הארץ, 17 במאי 2005
↑  שירות גלובס,'"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'‏השפלה לסוני: פחות מ-200 אלף קונסולות 3PS נמכרו בארה"ב בנובמבר - חצי מהיעד, באתר גלובס, 10 בדצמבר 2006
↑  דרור פויר,'"`UNIQ--nowiki-00000016-QINU`"'‏בתעשיית המשחקים הכול טוב. הביטלס נכנסים למשחק, ואני מפנטז על חוויה פיזית, באתר גלובס, 9 במרץ 2009
↑  Sony Computer Entertainment Announces Its Next Generation Portable Entertainment System
↑  עודד ירון,'"`UNIQ--nowiki-00000019-QINU`"'סוני הציגה את פלייסטיישן 4, אבל כוכבת הערב נותרה מאחורי הקלעים, באתר הארץ, 21 בפברואר 2013
↑  השלט הוא שלט gameped.
המשחק Spacewar!
המשחק פונג
מכונת המשחק של דונקי קונג
Atari 2600
Apple II
מערכת קומודור 64
"הבית המסתורי"
שבב הקול מדגם YM3812 של חברת Yamaha
קונסולת ה־Famicom המקורית
סגה ג'נסיס/מגה דרייב
משחק Game & Watch של נינטנדו
דגם הגיים בוי המקורי
פלייסטיישן
פלייסטיישן 2
נינטנדו Wii
פלייסטיישן 4
קונסולת המשחקים נינטנדו סוויץ'
פלייסטיישן 5
גן דוד המלך

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  ג'ורג' החמישי, מלך הממלכה המאוחדת (1935-1948) דוד המלך (1948 והלאה)
 תאריך הקמה:  3 ביוני 1935
 אדריכל:  משה כבשני
 מייסדים:  עיריית רמת גן
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  רמת גן 
 קואורדינטות:  32°05′10″N 34°48′48″E﻿ / ﻿32.08617°N 34.81345°E﻿ / 32.08617; 34.81345
 רחובות סמוכים:  שדרות הילד
 
גן המלך דוד (לשעבר גן המלך ג'ורג') נחנך ב־3 ביוני 1935 והיה הגן הציבורי הראשון ברמת גן. בשל כך דבק בו הכינוי "זקן הגנים".
תולדות הגן > גן המלך ג'ורג'

בשנת 1928 הוחל בנטיעת עצים באזור "העמק", הוא מרכז העיר רמת גן, בסמוך לכיכר רמב"ם, כהכנה להקמת גן ציבורי.
הגן תוכנן על ידי משה כבשני, ראש מחלקת נטיעות בעריית רמת גן, בסגנון הגן אנגלי שכלל שבילים מעגליים סביב בריכה עגולה מבטון ובה מזרקה ודגי נוי.  הגן השתרע על שטח של 13.5 דונם וכלל חורשה קטנה ובה עצי זית, חרוב, אלון, שקד ותמר.
הגן נחנך ב-3 ביוני 1935, מועד בו נחגג חצי יובל להכתרתו של ג'ורג' החמישי מלך הממלכה המאוחדת, במעמד נציגים רשמיים מטעם הממשלה הבריטית וקהל מוזמנים גדול.
תולדות הגן > גן המלך דוד

עם קום המדינה, המועצה המקומית של רמת גן החליטה בישיבתה מ-3 ביוני 1948 לשנות את שם "גן המלך ג'ורג'" ל"גן המלך דוד".
הכניסה לגן אינה מתאפשרת ישירות מתוך הרחובות הראשיים הסמוכים אליו, רחוב ביאליק, רחוב ז'בוטינסקי, רחוב הרצל וכיכר רמב"ם, אלא דרך שבילים, חלקם רחבים וחלקם צרים. הכניסה המרשימה ביותר היא דרך שדרות הילד החוצות את הגן ומאפשרות מעבר להולכי רגל בין כיכר רמב"ם לרחוב ז'בוטינסקי. שדרות למדן משמשות מעבר להולכי רגל בין הגן לבין רחוב הרצל ואילו הגישה לרחוב ביאליק מתאפשרת דרך רחוב דר' כהן.
בשנת 1972 הגן עבר תכנון מחדש שהעלים חלקים גדולים ומאפיינים חשובים של התכנון ההיסטורי של משה כבשני. השבילים המעוגלים הפנימיים בוטלו, אזורי צמחייה רבים צומצמו לטובת הרחבת שטחי הליכה, והגן חולק לאזורי פעילות נפרדים ומוגדרים כגון גינת כלבים ומגרשי משחקים לגילאים שונים. בריכת הנוי העגולה הוחלפה בפסל סביבתי של האמן רולף (רודא) ריילינגר המורכב ממקבץ גושי בטון המדמה מקבץ סלעים הנחשף מתוך הקרקע וממנו בוקעים סילוני מים. המזרקה לא מוקמה במרכז הגן לאחר שהעירייה החליטה להקצות חלק משטח הגן לטובת בניית בית אבות. השבילים רוצפו בגרנוליט או באספלט.
הגן היווה מוקד תרבותי חשוב לתושבי רמת גן. אורגנו בו חגיגות של בתי ספר וגנים ונערכו בו ביקורים תדירים של אורחים מחו"ל. בשנת 1979, לרגל שבוע הצנחן, הוקמה בגן תערוכת חטיבת הצנחנים בה הוצגו תמונות ממבצעים שונים, כלי נשק, כלי רכב, ציוד צניחה ועוד.
בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20 הגן סבל מהזנחה והתושבים הגישו בקשות רבות לעירייה לשקמו.
בישיבתה מ-7 בינואר 1986 הנהלת העיר אישרה את פרויקט שיפוץ הגן שכלל הפעלת המזרקה, תיקון התאורה והמתקנים.
בשנת 1988 הופיעה בגן המלך דוד המשופץ התזמורת הקמרית העירונית של רמת גן .
תולדות הגן > גן המלך דוד > פרויקט חידוש ושיקום גן המלך דוד

באפריל 2022 הוחל בביצוע פרויקט חידוש ושיקום כיכר רמב"ם וסביבתה שכלל גם חידוש שדרות הילד וגן המלך דוד.
על פי התכנון החדש, תוחזר הבריכה המרכזית וסביבה ייסללו שבילי הליכה המצטלבים עם שבילי אורך.
הבריכה החדשה תכלול שלושה מצבים: בריכת שיקוף, מזרקה המאפשרת הצגת מופע אור-קולי המוקרן על סילוני המים ומצב יבש ההופך את הבריכה למשטח לשימושים שונים. העצים שניטעו במהלך כל שנות קיומו של הגן יישמרו ויתווספו אליהם עצים ושיחים חדשים לפי הצורך.
הפרויקט היה מתוכנן להסתיים בסוף שנת 2023. למרות זאת, לאחר הריסת הגן השיפוץ לחידוש הגן הופסקה  לתקופה ארוכה.באוגוסט 2024 חזרו עבודות לשיפוץ הגן.
הערות שוליים

↑  גן דוד המלך, באתר www.infocenters.co.il
↑  חניכת פארק המלך ג'ורג' ברמת גן, באתר ארכיון הסרטים הישראלי - סינמטק ירושלים
↑  מיכאל יעקובסון, סיבוב במזרקה בגן המלך דוד ברמת גן, באתר חלון אחורי, ‏2020-11-18
↑  תערוכת הצנחנים נפתחה בגן המלך דוד, באתר www.infocenters.co.il
↑  גן המלך דוד - התושבים מתארגנים להשיב לו עטרת, 1987, IDEA - ALM, www.infocenters.co.il
↑  בקשת שיקום גן המלך דוד, באתר www.infocenters.co.il
↑  התזמורת הקאמרית העירונית במופע בגן המלך דוד, 1988
↑  סיור מעקב אחר התקדמות עבודות חידוש גן המלך דוד ושדרות הילד בעלות של 50 מיליון ש"ח והחזרת עטרה ליושנה לימים בהם היה פה גן אטרקטיבי שמשך מבקרים מכל העיר... | By כרמל שאמה הכהן | Facebook, באתר www.facebook.com
↑  עלא שלחת, ליאת מוקדי, הגן כמחוז של זיכרון קולקטיבי , עמוד 13
המזרקה המקורית בגן המלך דוד בשנת 1950
המזרקה של רולף (רודא) ריילינגר בגן המלך דוד - 1972
יחסי מזרח טימור – פורטוגל

| יחסי מזרח טימור – פורטוגל |
| --- | --- |
מזרח טימור: פורטוגל


מזרח טימור: פורטוגל
שטח (בקילומטר רבוע)
14,874: 92,090
אוכלוסייה
1,412,516: 10,416,330
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,243: 287,080
תמ"ג לנפש (בדולרים)
1,588: 27,561
משטר
רפובליקה

יחסי מזרח טימור–פורטוגל הם יחסי החוץ השיתופיים, המדיניים והפוליטיים המתנהלים בין מזרח טימור לבין פורטוגל. מזרח טימור הייתה קולוניה הנתונה לשליטת פורטוגל במשך 400 שנה. מזרח טימור מחזיקה שגרירות בליסבון, ואילו פורטוגל מחזיקה שגרירות בדילי.
היסטוריה

הפורטוגזים, במסע חיפוש תבלינים, התיישבו תחילה בטימור ב-1520.
במאה ה-17 הגיעו ההולנדים והקימו את החצי המערבי של האי טימור. ב-1859 נחתם הסכם.
לפורטוגל הייתה שליטה אפקטיבית על מזרח טימור רק לאחר המחצית השנייה של המאה ה-20. בעקבות הלחימה בין קבוצות יריבות המבקשות עצמאות מפורטוגל, פלשה אינדונזיה לטימור המזרחית וסיפחה אותה ב-1976, לאחר שמזרח טימור הכריזה על עצמה כעצמאית מפורטוגל ב-28 בנובמבר 1975. הפלישה הביאה לניתוק הקשרים הדיפלומטיים בין פורטוגל לאינדונזיה..
ב-1987, ראש הממשלה הפורטוגזי דאז, אניבל קבאקו סילבה האשים את אינדונזיה במניעת זכויות האדם הבסיסיות ביותר במזרח טימור ובהכנות לקראת הבחירות המתקדמות במזרח טימור. קבאקו סילבה המשיך ואמר כי ממשלתו תומכת בהגדרה עצמית עבור מזרח טימור. בתחילת שנות ה-90, האו"ם עדיין ראה את פורטוגל כרשות המנהלית במזרח טימור. מצדם, פקידים פורטוגלים ראו מחויבות מוסרית להמשיך ולהיות מעורבים בענייני מושבה לשעבר. פורטוגל ניסתה להביא את ממשלת אינדונזיה להסכים להסדר, ואפילו לעצמאות, עבור מזרח טימור. עם זאת, אינדונזיה סירבה להצעה.
בשנת 2005, חתמו שתי המדינות על תוכנית לשיתוף פעולה צבאי-טכני.
בשנים 2007 ו-2010, נשיא מזרח טימור, ז'וזה רמוס הורטה, ביקר את ראש הממשלה הפורטוגזי ז'וזה סוקרטש. סוקרטש אמר כי פורטוגל תחזק את היחסים עם מזרח טימור במגזרים שונים, כגון חינוך, צדק, טכנולוגיה ופוליטיקה, והוסיף כי המגזרים הללו חיוניים לעתידה של מזרח טימור.
סיוע

בעקבות פרוץ האלימות ב-2006, ביקש שר החוץ של מזרח טימור, ז'וזה רמוס הורטה, לשלוח כוחות ומשטרה מאוסטרליה, מניו זילנד, ממלזיה ופורטוגל כדי לסייע בהרגעת התסיסה סביב דילי.
ראש הממשלה, ז'וזה סוקרטש, אמר כי פורטוגל מתכוונת לשלוח משלחת משטרה צבאית למזרח טימור, אם יוארך המנדט של משלחת האו"ם.
מאוחר יותר באותו חודש, אמר נשיא פורטוגל קבקו סילבה כי המצב במזרח טימור רציני מאוד, פורטוגל תתאחד עם מזרח טימור ותעשה כל מה שאפשר על מנת להחזיר את השלום. בהמשך שלחה פורטוגל יחידה של המשמר הלאומי הרפובליקני שלה בה 120 משטרות צבאיות.0
בנובמבר 2006, הגישה מזרח טימור בקשה רשמית לממשלת האו"ם ולפורטוגל להכפלה של מספר המשטרות.
המחויבות של המשטרה הצבאית עודנה נמשכת במזרח טימור. בשנת 2007, אמר הנשיא רמוס הורטה לאחר פגישה עם עמיתו הפורטוגזי כי מזרח טימור תזדקק לכוחות בינלאומיים כדי לשמור על הביטחון "עוד כמה שנים".
פורטוגל היא התורמת המסייעת הגדולה ביותר במזרח טימור, לאחר שהעניקה מעל 350 מיליון דולר מאז שהצביעה בעד העצמאות מאינדונזיה ב-1999.
ראו גם

יחסי החוץ של מזרח טימור
היסטוריה של מזרח טימור
שבתי שפטל בן עקיבא הלוי הורוביץ

| --- | --- |
 לידה:  1565 
 פטירה:  1619 (בגיל 54 בערך) 
 תקופת הפעילות:  ?–1619 
 
רבי שבתי שפטל בן עקיבא הלוי הורוביץ (ה'שכ"ו, 1566 – ה'שע"ט, 1619) היה רב, רופא ומקובל מחכמי פראג בראשית המאה ה-17. מחבר הספר הקבלי "שפע טל".
ביוגרפיה

נולד לרב עקיבא הלוי הורוביץ. אביו היה אחיו של רבי אברהם הלוי הורוביץ אבי השל"ה, והוא נקרא על שם סבם המשותף, רבי שבתי שפטל בן ישעיה הלוי הורוביץ (נפטר 1555) שהיה רב ודיין, ממנהיגי קהילת פראג במחצית המאה ה-16.
הוא היה מקובל והלך בשיטת הרמ"ק בתורת הקבלה, לאור שיטה זו כתב את ספרו הקבלי "שפע טל" על "אגרת הטעמים" של המקובל הקדום רבי אהרן מקרדינא המכונה "בעל הקרניים". שם הספר רומז לאותיות שמו (ביידיש) "שעפטל", והוא זכה למהדורות חוזרות. הספר נחשב מספרי הקבלה היסודיים והוא הודפס עם איורים רבים בשנת 1612. בסוף הקדמת הספר כתב: ”הרמב"ם ורבינו משה קורדווירו - ממשה עד משה לא קם כמשה; זה בפילוסופיה אלוקית וזה בקבלה אלוקית, זכו וזיכו את הרבים”. מקובל נוסף שהיה נערץ עליו היה תלמידו של רמ"ק, רבי אליהו די וידאש, מחבר הספר "ראשית חכמה".
מלבד ספרו העיקרי כתב ספר נוסף - "נשמת שבתי הלוי", שמטרתו לתרץ קושיות שהקשו קוראי ספרו הראשון על התפיסה שנשמת האדם היא ניצוץ אלוהי. לפי שבתי בס ב"שפתי ישנים" ומשם מובא בסדר הדורות חיבר פירוש על מורה הנבוכים לרמב"ם שכנראה אבד.
על מנת להבין את השפעת תרומת משנתו המחשבתית והקבלית, יודגש שבזמן ובמקום, היה שכן של המהר"ל מפראג.
כתביו

שפע טל , הענא שע"ב
שפע טל, פפד"מ תע"ט
נשמת שבתי הלוי, פראג ה'שע"ו
לקריאה נוספת

חיים דב פרידברג, תולדות משפחת הורוויץ, פרנקפורט תרע"א, עמ' 27 אות ד
נתן צבי פרידמן, אוצר הרבנים, בני ברק תשל"ה. פריט 18050
ברכה זק, שומר הפרדס, באר שבע: אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
"הוֹרוֹבִיץ, שבתי שׁעפְטִיל בֶּן עקיבא הלוי", האנציקלופדיה העברית (כרך יג), חברה להוצאת אנציקלופדיות, תשכ"ט, עמ' 950
הערות שוליים

↑  שמואל אבא הורודצקי, עולי ציון, תל אביב תש"ז. פרק "המקובלים והעלייה", עמ' 70.
↑  וכן כתב המחבר בסוף הקדמתו לשפע טל: "החילותי לעשות פירוש על עסיס רמונים, ופירוש על מורה הנבוכים".
↑  ברכה זק,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'שומר הפרדס, באר שבע:'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'אוניברסיטת בן גוריון בנגב, עמ' 16
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007368688005171  GND: 124429734  ISNI: 0000 0001 1885 6382  LCCN: nr96045691  NTA: 248295896  VIAF: 3405154   WorldCat (עם VIAF): 3405154
ריצ'רד ת'יילר

| --- | --- |

 לידה:  12 בספטמבר 1945 (בן 79) איסט אורנג', ארצות הברית 
 ענף מדעי:  כלכלה התנהגותית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת רוצ'סטר (1970)  אוניברסיטת רוצ'סטר (1974)  אוניברסיטת קייס וסטרן ריזרב  אקדמיית ניוארק 
 מנחה לדוקטורט:  שרווין רוזן 
 מוסדות:  אוניברסיטת שיקגו (1995)  בית הספר לניהול MIT סלואן  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס  אוניברסיטת סנטה קלרה 
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לכלכלה (2017)  פרס הכלכלה העולמית (2014)  עמית האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים  עמית החברה האקונומטרית (2012)  Clarivate Citation Laureates (2002) 
 
ריצ'רד ת'יילר, 2012
ריצ׳רד ה' ת'יילר (באנגלית: Richard H. Thaler; נולד ב-12 בספטמבר 1945) הוא כלכלן יהודי-אמריקאי מחלוצי תחום הכלכלה ההתנהגותית. זוכה פרס נובל לכלכלה לשנת 2017. מכהן כפרופסור בבית הספר למינהל עסקים של אוניברסיטת שיקגו.
קורות חיים

ב-1967 סיים תואר ראשון באוניברסיטת קייס וסטרן ריזרב, ב-1970 קיבל תואר שני מאוניברסיטת רוצ'סטר, וב-1974 קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת רוצ'סטר. את הדוקטורט, שכותרתו "The Value of Saving A Life: A Market Estimate", השלים בהנחיית שרווין רוזן.
בשנות השמונים לימד באוניברסיטת קורנל. באותן שנים פרסם בכתב העת Journal of Economic Perspectives טור בשם אנומליות ("Anomalities") בו שילב תאוריות פסיכולוגיות כמניעים בהתנהגות כלכלית. כיום ת'יילר חבר סגל בבית הספר למנהל עסקים באוניברסיטת שיקגו שם הוא עומד בראש המכון לחקר קבלת ההחלטות.
ת'יילר כתב מספר ספרים פורצי דרך בתחומו, בהם "Quasi-rational Economics", הממשיך את התזה של רציונליות מוגבלת ו-"The Winner's Curse"‏ (1994) בו קיבץ מקצת מהמאמרים שהופיעו במשך השנים בטור שבעיתון. מאמרו המפורסם ביותר שזכה לתהודה היה Toward a Positive Theory of Consumer Choice מ-1980. במשך השנים שיתף פעולה עם זוכי פרס נובל לכלכלה הישראלים עמוס טברסקי ודניאל כהנמן, ופרסם עם האחרון מספר מאמרים.
ת'יילר טבע את המונח "חשבונאות נפשית" (Mental accounting), אשר נועד לציין את הדרך בה שיקולים רגשיים משפיעים על קבלת החלטות כלכליות. הדרך בה אנשים מנהלים את החשבונאות הנפשית שלהם גורמת להבדלים במידת ההנאה שאנשים מפיקים מזכייה או קנייה, עבור עסקה בערך נתון. ת'יילר מבחין בין תועלת הרכישה ותועלת העסקה. תועלת הרכישה היא ההנאה הנגרמת כתוצאה מן ההשוואה בין ערך המוצר לבין מחירו; תועלת העסקה (deal) היא ההנאה הנגרמת כתוצאה מן ההשוואה בין הסכום ששולם לבין נקודת התייחסות כלשהי. תועלת הרכישה היא רציונלית, בעוד שתועלת העסקה היא רגשית. ת'יילר עסק גם בסוגיית "השפעת הבעלות" (Endowment effect), כלומר התופעה בה ככל שנחוש באופן עוצמתי יותר כי נכס מסוים הוא כבר שלנו, כך יהיה לנו קשה יותר לוותר עליו. תופעה נוספת עליה התעכב ת'יילר היא סוגיית ההוגנות בכלכלה. הוא ערך ניסויים רבים שהראו כי בני אדם מוכנים לדחות עסקה שאינה נראית להם הוגנת, גם אם הם מפסידים מכך. בהקשר זה, במאמר בניו יורק טיימס יחד עם פרופסור דניאל כהנמן, דן ת'יילר בשילוב ההוגנות במשוואה הבסיסית של ביקוש והיצע. ת'יילר טען למעשה כי ביקוש והיצע כפי הנלמד במודלים הקלאסיים נשען גם על הוגנות במסחר ולכן גם בימים קשים של סופות הוריקן או וירוס הקורונה, ספקים לא יעלו מחירים גם בעת מחסור כדי לשמר ממד של הוגנות בסיסית ביחס ללקוחותיהם.
ביחד עם שלמה בן ארצי הוא פרסם סדרת מאמרים בהקשר לחסכונות לפנסיה, והציע מודל חדש של חיסכון פנסיוני בשם "Save More Tomorrow", שבו אדם מתחייב בהווה לחסוך חלק גדול יותר מהכנסותיו העתידיות.
ב-אפריל 2008 פרסם יחד עם המשפטן קאס סאנסטיין ספר, המהווה אחד מעמודי הבסיס בתחום הכלכלה ההתנהגותית, בשם "Nudge" ("דחיפות קלות"), או בשמו המלא, Nudge: Improving Decisions about Health, Wealth, and Happiness, המתאר כיצד חברות וארגונים ציבוריים ופרטיים יכולים לעודד אנשים לקבל החלטות מושכלות יותר בחיי היום-יום שלהם על ידי "דחיפה" או תזכורת מפורשת או מרומזת לכיוון התנהגות מסוים. הספר יצא לאור בעברית בסוף 2019 בהוצאת מטר.
ת'יילר גילם את עצמו בסרט "מכונת הכסף" שעסק במשבר הסאבפריים.
ב-2017 זכה בפרס נובל לכלכלה על תרומתו לכלכלה התנהגותית.
חיים אישיים

ריצ׳רד ת'יילר נולד למשפחה יהודית. אמו, רוזְלין (לבית מֶלניקוב), הייתה מורה, ואביו, אלן מ' ת'יילר, היה אקטואר. הוא גדל עם שני אחים צעירים ממנו. נשוי לפראנס לקלרק, פרופסור לשיווק, נישואין שניים ויש לו שלושה ילדים מנישואיו הראשונים.
ספרים שתורגמו לעברית

ככה לא מתנהגים: לידתה והתפתחותה של הכלכלה ההתנהגותית (Misbehaving) עורכת: מיה בר-הלל, הוצאת מטר, 2019.
דחיפות קלות Nudge (עם קאס סאנסטיין), הוצאת מטר, 2020
ראו גם

שנאת הפסד
לקריאה נוספת

דניאל כהנמן ועמיתים, רציונליות, הוגנות, אושר: מבחר מאמרים, עורכת: מיה בר-הלל, חיפה: אוניברסיטת חיפה וירושלים: כתר הוצאה לאור, 2005.
דניאל כהנמן, לחשוב מהר, לחשוב לאט, תרגום: יעל סלע-שפירו ועידית נבו, עורכת: מיה בר-הלל, הוצאת מטר בשיתוף הוצאת כנרת, 2013.
הערות שוליים

↑  Thaler, R. (1985). Mental accounting and consumer choice. Marketing Science, 4, 199-214.
↑  גלי וינרב,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'‏ריצ'רד ת'יילר מאוניברסיטת שיקגו זכה בפרס נובל לכלכלה, באתר גלובס, 9 באוקטובר 2017
↑  Thaler, Richard (2020-05-20). "The Law of Supply and Demand Isn't Fair". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2020-07-13.
↑  יונתן קירשנבאום,'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'‏זוכה פרס נובל בכלכלה: "חלוץ בשילוב תחומי הכלכלה והפסיכולוגיה", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 10 באוקטובר 2017
↑  Richard Thaler, who recognized the humanity in economics, wins Nobel Prize, JTA, October 9, 2017.
| זוכי פרס נובל לכלכלה |
| --- | --- | --- |
| 1969–1975 | פריש, טינברגן (1969) • סמואלסון (1970) • קוזנץ (1971) • היקס, ארו (1972) • לאונטיף (1973) • מירדאל, האייק (1974) • קנטורוביץ', קופמאנס (1975) |  |
| 1976–2000 | פרידמן (1976) • אולין, מיד (1977) • סיימון (1978) • שולץ, לואיס (1979) • קליין (1980) • טובין (1981) • סטיגלר (1982) דברה (1983) • סטון (1984) • מודיליאני (1985) • ביוקנן (1986) • סולו (1987) • אלה (1988) • הוולמו (1989) • מרקוביץ, מילר, שארפ (1990) • קוז (1991) • בקר (1992) • פוגל, נורת' (1993) • הרסני, נאש, זלטן (1994) • לוקאס (1995) • מירליס, ויקרי (1996) • מרטון, שולס (1997) • סן (1998) • מנדל (1999) • הקמן, מקפאדן (2000) |  |
| 2001 ואילך | אקרלוף, ספנס, שטיגליץ (2001) • כהנמן, סמית' (2002) • אנגל, גריינג'ר (2003) • קידלנד, פרסקוט (2004) • אומן, שלינג (2005) • פלפס (2006) • הורוביץ, מסקין, מאירסון (2007) • קרוגמן (2008) • אוסטרום, ויליאמסון (2009) • דיאמונד, מורטנסן, פיסרידס (2010) • סימס, סרג'נט (2011) • רות, שפלי (2012) • פאמה, הנסן, שילר (2013) • טירול (2014) • דיטון (2015) • הארט, הולמסטרום (2016) • ת'יילר (2017) • נורדהאוס, רומר (2018) • קרמר, באנרג'י, דופלו (2019) • מילגרום, וילסון (2020) • אימבנס, אנגריסט, קארד (2021) • ברננקי, דיימונד, דיבוויג (2022) • גולדין (2023) • אג'מולו, ג'ונסון, רובינסון (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007581714005171  PLWABN: 9810595204705606  BIBSYS: 90599303  BNE: XX4841048  BnF: cb122869560 (data)  CiNii: DA06020113  dblp: 62/7897  GND: 124552080  ISNI: 0000 0001 0936 3105  LCCN: n91020664  LNB: 000259233  MGP: 209527  NDL: 00671669  NKC: vse2008430010  NLA: 35908173  NLK: KAC200709564  NSK: 000500452  NTA: 07524697X  RERO: 02-A027237953  SUDOC: 031704247  Trove: 1141133  VIAF: 112163776   WorldCat (עם VIAF): 112163776
ניר חוטורסקי

| --- | --- |

ניר חוטורסקי
 לידה:  27 בנובמבר 2001 (בן 23) חיפה, ישראל
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 ספורט
 ענף ספורט:  ברידג'
 תקופת הפעילות:  מ-2011
 כניסה להיכל התהילה:  סגן אלוף העולם עד גיל 26  סגן אלוף העולם עד גיל 21  סגן אלוף אירופה עד גיל 21  אלוף עולם עד גיל 16
 הישגים
 שיאים אישיים:  רב אמן זהב
 דירוג שיא:  2 עולם (עד גיל 26)  1 עולם (עד גיל 16)
 
ניר חוטורסקי (נולד ב-27 בנובמבר 2001) הוא שחקן ברידג' ישראלי, אלוף ישראל וסגן אלוף העולם בברידג' עד גיל 26. בעברו היה אלוף העולם עד גיל 16 וסגן אלוף העולם עד גיל 21. נכון לאוגוסט 2023, בעל תואר רב אמן זהב.
הישגים בולטים > הישגים בתחרויות ברידג'

הישגים בינלאומיים
סגן אלוף העולם בברידג' עד גיל 26 בשנת 2023.
מקום שלישי באליפות אירופה עד גיל 26 בשנת 2022, ביחד עם שותפו אביב זייטק.
מדליית כסף באליפות העולם עד גיל 21 לנבחרות עם שותפו עילי בנירי, בשנת 2018.
מקום שני באליפות אירופה לנבחרות עד גיל 21  עם שותפו עילי בנירי, בשנת 2017.
זכייה באליפות העולם בברידג' עד גיל 16 בשנת 2016, כחלק מנבחרת ישראל בברידג' עד גיל 16.
הישגים בישראל
אלוף ישראל בברידג' עד גיל 26 בשנת 2023, ביחד עם אביב זייטק.
זכייה במקום השלישי באליפות ישראל הפתוחה בברידג' יחד עם אסף יקותיאלי.
זכייה במקום השני באליפות ישראל עד גיל 26 בברידג' יחד עם אביב זייטק.
מחוץ לברידג'

חוטורסקי השתתף במספר תחרויות מתמטיות. הישגיו כוללים:
זכייה במקום השני באולימפיאדת בנו ארבל במתמטיקה בשנים 2014 ו-2015.
זכייה במקום השני באולמפיאדת קנגורו בשנת 2014.
זכייה במקום השלישי באולימפיאדת האחדות (Formula of Unity).
זכייה במקום השלישי בתחרות הערים.
זכייה במקום השני באולימפיאדת גרוסמן בשנת 2016.
הצטיינות באולימפיאדת מדעי המחשב הישראלית בשנת 2018.ㅤ
בעקבות תוצאות אלו, לקח חלק באימוני הנבחרות במתמטיקה ומדעי המחשב.
בנוסף, חוטורסקי הוא שחמטאי חובב.
ראו גם

ברידג' בישראל
מדעי המחשב
הערות שוליים

↑  התאגדות הברידג', באתר main.bridge.co.il'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'(באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000002-QINU`"'
↑  WBF - World Bridge Federation, db.worldbridge.org
↑  Results, db.eurobridge.org
↑  Team championship RP Person | World Bridge Federation (באנגלית בריטית)
↑  Results, db.eurobridge.org
↑  Results, db.worldbridge.org
↑  Israel Bridge Federation's results website - התאגדות ישראלית לברידג' אתר התוצאות, באתר www.bridge.co.il
↑  Israel Bridge Federation's results website - התאגדות ישראלית לברידג' אתר התוצאות, באתר www.bridge.co.il
↑  Israel Bridge Federation's results website - התאגדות ישראלית לברידג' אתר התוצאות, באתר www.bridge.co.il
↑  בנו ארבל ה-1 תשע"ד (2013–2014) - 67 זוכים, באתר islands.co.il
↑  בנו ארבל ה-2 תשע"ה (2014–2015) - 72 זוכים, באתר islands.co.il
↑  קנגורו ה-1 2014 - 69 זוכים, באתר islands.co.il
↑  אולימפיאדת האחדות - Formula of Unity ה-3 2015 - 6 זוכים, באתר islands.co.il
↑  תחרות הערים ה-39 תשע"ח (2017–2018) - 89 זוכים, באתר islands.co.il
↑  תחרות הערים ה-38 תשע"ז (2016–2017) - 103 זוכים, באתר islands.co.il
↑  תחרות הערים ה-36 תשע"ה (2014–2015) - 83 זוכים, באתר islands.co.il
↑  גרוסמן ה-57 2016 - תשע"ז - 50 זוכים, באתר islands.co.il
↑  אולימפיאדת מדעי המחשב הישראלית ה-2018 2018 - 47 זוכים, באתר islands.co.il
↑  ניר חוטורסקי / האיגוד הישראלי לשחמט. כל המידע על תחרויות שחמט ליגות שחמט מועדוני שחמט בישראל, באתר www.chess.org.il
צופן דה וינצ'י

ערך זה עוסק בספר מתח. אם התכוונתם לסרט המבוסס על הספר, ראו .
| --- | --- |

כריכת הספר בעברית
 מידע כללי
 מאת:  דן בראון
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  מתח
 מקום התרחשות:  פריז 
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת מודן
 מקום הוצאה:  ארצות הברית 
 תאריך הוצאה:  2003
 מספר עמודים:  446 עמודים (מהדורה עברית)
 הוצאה בעברית
 תרגום:  נורית לוינסון
 סדרה
 ספר קודם:  מלאכים ושדים
 הספר הבא:  הסמל האבוד
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  990023238190205171
 
צופן דה וינצ'י (באנגלית: The Da Vinci Code) הוא מותחן בלשי, פרי עטו של הסופר האמריקאי דן בראון. הספר, שיצא לאור בשנת 2003, היה לרב מכר בין-לאומי שמכר למעלה מ-80 מיליון עותקים (נכון ל-2009). הספר דן ביצירותיו האמנותיות של לאונרדו דה וינצ'י, באחוות סודיות מימי הביניים, בתפקידה של מרים המגדלית בימיה הראשונים של הכנסייה ובגורלו של הגביע הקדוש.
הספר תורגם לעברית בידי נורית לוינסון, ויצא בעברית בהוצאת מודן.
תוכן הספר

הספר מתאר את מאמציו של רוברט לנגדון, פרופסור לסימבולוגיה(תורת הסימול) דתית (חקר סמלים ודת) באוניברסיטת הרווארד, למצוא את הגביע הקדוש על פי הנחיות מוצפנות של ז'אק סונייר, האוצֵר של הלובר. כריכת הספר ושמו מתייחסים בין השאר לכך שגופתו העירומה של סונייר נמצאה באגף דנון של הלובר, כאשר היא מונחת באופן הדומה לאדם הוויטרובי, ציורו המפורסם של דה וינצ'י. בנוסף, ליד הגופה הושארה הודעה מסתורית וסונייר צייר בדמו כוכב מחומש על בטנו.
פיענוח ההודעה המוסתרת בעבודותיו המפורסמות של לאונרדו (הקשורות לנושא של נשיות קדושה), כולל המונה ליזה והסעודה האחרונה, הוא מרכיב מרכזי בפתרון התעלומה.
הרומן משלב מספר קווי עלילה העוסקים בדמויות שונות לאורך הספר. בסופו של דבר כל קווי העלילה משתלבים זה בזה בחלק האחרון של הספר. פתרון התעלומה דורש את פתירתן של מספר חידות, כגון אנגרמות וחידות מתמטיות. הפתרון עצמו קשור בצורה הדוקה למיקום האפשרי של הגביע הקדוש ולאגודה המסתורית הנקראת מסדר ציון, כמו גם למסדר הטמפלרים. כמו כן, הארגון הקתולי (האמיתי) אופוס דאי מעורב בעלילה.