stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וריאנט דלתא של נגיף הקורונה
יעילות החיסונים נגדו

המועצה ההודית למחקר רפואי (אנ') (ICMR) מצאה כי מקבלי החיסון קובקסין של חברת בהראט ביוטק (אנ') (BBIL) הצליחו לנטרל את VUI B.1.617 אם כי עם יעילות נמוכה יותר. אנוראג אגרוואל (אנ'), מנהל המכון לגנומיקה וביולוגיה אינטגרטיבית (CSIR-IGIB), אמר כי המחקר על יעילות החיסונים הקיימים נגד ווריאנט B.1.617 מצביע על כך, שלאחר קבלת החיסון התסמינים קלים יותר.
אנתוני פאוצ'י, היועץ הרפואי הראשי של נשיא ארצות הברית (אנ'), הביע גם הוא את אמונו בנוגע לתוצאות הראשוניות. בראיון שנערך ב-28 באפריל 2021, אמר: "זה משהו שלגביו אנחנו עדיין צוברים נתונים מדי יום. אך הנתונים העדכניים ביותר בדקו את מידת ההחלמה של מקרי COVID-19 ואנשים שקיבלו את החיסון המשמש בהודו, המכונה קובקסין. נמצא כי הוא מנטרל את 617 הגרסאות".
ארגון הבריאות העולמי (WHO) הודיע, כי החיסונים הנוכחיים ימשיכו להיות יעילים כנגד זן דלתא. בעדכון מחודש מאי 2021, הם אמרו כי ייתכן שישנן עדויות ל"נטרול מופחת". מחקר שנערך על ידי גוף בריאות הציבור באנגליה, מצא כי הן חיסון פייזר-ביונטק והן גם חיסון אסטרהזניקה-אוקספורד מספקים הגנה של 33% מפני מחלות סימפטומטיות הנגרמות על ידי זן הדלתא לאחר מתן המנה הראשונה. שבועיים לאחר מתן המנה השנייה נמצא כי חיסון פייזר-ביונטק היה יעיל ב-88% בהפסקת מחלה סימפטומטית מזן הדלתא ואילו חיסון אסטרהזניקה-אוקספורד היה יעיל ב-60% בהפסקת מחלה כנ"ל.
קבוצת חוקרים ממכון פרנסיס קריק (אנ'), שפרסמה את מחקרה בכתב עת הרפואי The Lancet הראתה, כי לבני אדם המחוסנים במלואם בחיסון פייזר יש רמות נמוכות פי חמישה של נוגדנים מנטרלים כנגד גרסת הדלתא בהשוואה לנוגדנים כנגד הנגיף המקורי, המעיד על ירידה מסוימת ביעילותו. בחודשים יוני ויולי 2021 גורמים לבריאות הציבור במספר מדינות ביצעו הערכות ומחקרים לפיהם, לאחר מתן שתי זריקות, חיסון פייזר-ביונטק וחיסון אסטרהזניקה-אוקספורד יעילים בכ-92%–96% במניעת אשפוז עקב זן הדלתא, אם כי יעילים פחות במניעת ההדבקה עצמה, כששיעור המניעה הוערך באופן שונה על ידי גורמים שונים, החל מהערכת משרד הבריאות שעומדת על מניעה של 64%, ועד להערכות גבוהות משמעותית ממדינות אחרות. סיבה אפשרית לפערים במדידות בין המדינות השונות היא שהחיסון מאבד מיעילותו לאורך זמן ומועדי החיסון שונים בין המדינות. בדיקות מאוחרות יותר חיזקו את החשיבות של סיבה זו, כאשר מעקב שביצעה מכבי שירותי בריאות אחר מחוסנים טריים לקורונה בגילאי 12–15 השווה בין 35 אלף נערים שחוסנו בשתי מנות, 24 ימים לאחר המנה השנייה, לבין 92 אלף נערים שלא חוסנו - ומצא כי יעילות החיסון עומדת על 95%. לאחר חיסון במנת דחף, פורסם מחקר לפיו המנה השלישית השיבה את היעילות ל-95% לאחר 12 ימים. המחקר בחן את גילאי 60 ומעלה.
ברוסיה דיווחו, כי חיסון ספוטניק V עדיין יעיל מאוד נגד זן דלתא. ב-16 ביוני 2021, אלכסנדר גינצבורג, ראש מכון גאמליה לחקר מגפות, הודיע כי החיסון יעיל מאוד נגד "הווריאנט ההודי" של הנגיף, שהיה אחראי ל-90% ממקרי ההדבקה החדשים ברוסיה מאז מאי 2021, כך על פי מחקרי מעבדה. הוא טען כי החיסון יעיל כנגד כל מוטציות הקורונה המוכרים כיום. "נוגדנים שפותחו לאחר חיסון עם ספוטניק V מגינים מפני כל גרסאות COVID המוכרות כיום, החל מהווריאנט הבריטי לווריאנט הדלתא כביכול, שזוהה לראשונה בהודו", הוא אמר.
בישראל

המקרים הראשונים של הווריאנט בישראל התגלו ב-16 באפריל 2021 כאשר 7 ישראלים שבו מחו"ל.
הווריאנט התפשט מאוד בישראל בשבועיים האחרונים של חודש יוני 2021 והביא לעלייה מהירה מאוד בתחלואה, להחזרת מגבלת ההתקהלות וחובת עטיית מסכות במקומות סגורים. בשיאו של הגל בתחילת ספטמבר 2021 אובחנו בישראל 11,345 מאומתים ביום. בגל של וריאנט זה עד לתאריך 1 בנובמבר 2021 שבו מספר המאומתים היומי ירד ל-472 איש, היו לפי נתוני משרד הבריאות כ-489,000 מאומתים, וכ-1,671 מתים. בתאריך זה היו בבתי החולים 219 חולים שמצבם מוגדר קשה ו-43 מונשמים ומספר המחוסנים במנה השלישית - הבוסטר, הגיע ל-3,954,003 איש, מהגבוהים בעולם באופן יחסי.
באוקטובר 2021 זוהה מקרה ראשון של תת-וריאנט הדלתא AY4.2, אצל אצל ילד בן 11 ששב ממולדובה. תת-הווריאנט זוהה בעקבות ריצוף גנטי שמבצע משרד הבריאות על דגימות של מאומתים.
הערות שוליים

↑  expert reaction to cases of variant B.1.617 (the ‘Indian variant’) being investigated in the UK | Science Media Centre (באנגלית בריטית)
↑  Genome Sequencing by INSACOG shows variants of concern and a Novel variant in India, pib.gov.in
↑  "דלתא פלוס": התגלתה מוטציה חדשה לווריאנט דלתא (הזן ההודי), באתר ‏מאקו‏, 16 ביוני 2021
↑  בעקבות המקרים שאותרו בישראל: כל מה שידוע על הווריאנט ההודי, באתר ynet, 18 באפריל 2021
↑  "Coronavirus: 'Double mutant' Covid variant found in India". BBC News (באנגלית בריטית). 2021-03-25. נבדק ב-2021-06-16.
↑  מגפת הקורונה: עדכונים אחרונים, באתר מכון דוידסון, ‏2021-06-13
↑  Public Health England, SARS-CoV-2 variants of concern and variants under investigation in England, technical report 17 from 25/06/2021, Investigation of SARS-CoV-2 variants of concern: technical briefings, 21/12/2020-17/09/2021, GOV.UK
↑  ארגון הבריאות העולמי: "הזן ההודי מהיר יותר ומסוכן יותר", באתר ‏מאקו‏, 22 ביוני 2021
↑  למה זן הקורונה החדש כל כך מפחיד את רשויות הבריאות?, באתר וואלה, 20 ביוני 2021
↑  נדבקתם בזן הדלתא: זה מה שצפוי לעבור עליכם יום אחרי יום - ואיך תטפלו בתסמינים, באתר ynet, 9 בספטמבר 2021
↑  outbreak.info, outbreak.info (באנגלית)
↑  How these mutations made delta the most transmissible COVID variant yet, PBS NewsHour, ‏2021-07-29 (באנגלית אמריקאית)
↑  Spike Variants: Delta variant, aka B.1.617.2, 24 June 2021, covdb.stanford.edu, accessed 1 July 2021
↑  ד"ר ארז גרטי, המירוץ המדעי למיגור הקורונה: עדכון שבועי, במדור "חדשות מדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 15 ביולי 2021
↑  בנט בפתיחת מתחם חיסונים: "המטרה - לשמור על ישראל פתוחה", באתר כאן-תאגיד השידור הישראלי
↑  Sputnik V vaccine protects from all known variants of Covid: Head of Russia's Gamaleya Institute
↑  Delta, Delta Plus: Which vaccines are effective against these Covid-19 new variants
↑  "Гинцбург заявил об эффективности "Спутника V" против индийского штамм". Interfax.ru. נבדק ב-2021-06-16.
↑  מיטל יסעור בית-אור, לראשונה: שבעה מקרים של וריאנט הקורונה ההודי התגלו בישראל, באתר ישראל היום, 16 באפריל 2021.
↑  מירב כהן‏, בנט: מתייחסים לעלייה בתחלואה כהתפרצות חדשה של הקורונה בישראל, באתר וואלה, 22 ביוני 2021.
↑  נינה פוקס, נכנסה לתוקף חובת עטיית מסכות בחללים סגורים; נחצה רף 200 נדבקים, באתר ynet, 25 ביוני 2021.
↑  איתמר אייכנר, התייעצות אצל בנט על זן הדלתא החדש: "התגלו חולים בודדים בישראל", באתר ynet, 21 באוקטובר 2021.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מוטציות חומצות אמינו של וריאנט "דלתא" SARS-CoV-2 משורטטות על מפת גנום של SARS-CoV-2 עם התמקדות בחלבון ספייק
צוף בן משה

| --- | --- |

 לידה:  31 ביולי 1997 (בן 27) ישראל
 עמדה:  קלע, סמול פורוורד
 גובה:  1.94 מ'
 מספר:  8
 קבוצות כשחקן
 2015–2019   2017–2018   2018–2019   2019–2020   2020–2022   2022–2023   2023-2022:  הפועל תל אביב   ← הפועל גליל עליון   ← עירוני נס ציונה   מכבי אשדוד   הפועל אילת   הפועל גלבוע גליל   עירוני נס ציונה
צוף בן משה (נולד ב-31 ביולי 1997) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדות הקלע והסמול פורוורד בעירוני נס ציונה.
ביוגרפיה

בן משה החל את הקריירה בליגת העל בעונת 2015/2016 במדי הפועל תל אביב, שבה שיחק גם בקבוצת הנוער. בעונת 2017/2018 הושאל להפועל גליל עליון מהליגה הלאומית. בליגת העל שיחק ארבע עונות במדי הפועל תל אביב, אך זכה לדקות משחק מועטות. בסוף העונה הרביעית הושאל לעירוני נס ציונה מליגת העל, במדיה העלה את מספר הדקות מ-7.5 ל-12.9 דקות בממוצע למשחק.
את עונת הפריצה שלו בליגת העל חווה בעונת 2019/2020, לאחר שחתם בשורות מכבי אשדוד. בעונה זו שיחק 24.4 דקות בממוצע למשחק, בהן רשם 9.5 נקודות למשחק ב-41.4% דיוק מהשלוש ו-4.5 ריבאונדים למשחק.
אחרי שמכבי אשדוד ירדה לליגה הלאומית חתם בן משה בהפועל אילת בחוזה לשנתיים.
לפני עונת 2022/2023 חתם בן משה בהפועל גלבוע גליל. ב-15 במרץ 2023 עבר בן משה במסגרת עסקת "טרייד" בחזרה לקבוצתו הישנה עירוני נס ציונה, בעוד שגולן גוט שחקן נס ציונה עבר אל הפועל גלבוע גליל
ביוגרפיה > נבחרת

במדי הנבחרת הלאומית, השתתף בן משה בקמפיין נבחרת העתודה באליפות אירופה דרג א' 2016 שנערכה בהלסינקי, פינלנד. את הטורניר סיימה הנבחרת במקום ה-12.
הערות שוליים

↑  כפיר חודרה, ‏צוף בן משה הצטרף להפועל גליל עליון, באתר ONE‏, 5 בנובמבר 2017
↑  כפיר אדר, ‏צוף בן משה חתם על חוזה באילת לשנתיים הקרובות, באתר ONE‏, 3 באוגוסט 2020
↑  תומר גבעתי, מתחזקת: צוף בן משה חתם בגלבוע/גליל, באתר ynet, 5 ביולי 2022
↑  סתיו איפרגן, טרייד בליגת העל: גולן גוט יעבור לגלבוע/גליל, צוף בן משה לנס ציונה, באתר ynet, 15 במרץ 2023
↑  אבי סגל, בלאט, תמיר בלאט, באתר ישראל היום, 16 ביולי 2016
רבקה רז (זמרת)

ערך זה עוסק בזמרת. אם התכוונתם לסופרת, ראו .
| --- | --- |

רבקה רז, 1964
 לידה:  9 בדצמבר 1938  (בת 86) ירושלים, פלשתינה (א"י)
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  שחקנית, זמרת
 פרסים והוקרה:  ראו פרסים והוקרה
 http://rivkaraz.com
 פרופיל ב-IMDb
 
רבקה רז (נולדה ב-9 בדצמבר 1938) היא זמרת ושחקנית ישראלית שהתפרסמה בהופעותיה במחזות זמר והצגות מוזיקליות ובשירי לאדינו.
ביוגרפיה

רבקה רז נולדה בירושלים למשפחה שמוצאה בספרד. (אביה היה בן למשפחת חובה שמוצאה מטורקיה). למדה בבית ספר אליאנס ובגימנסיה ערב בירושלים. בצה"ל שירתה כקצינה בחיל נשים, ולאחר מכן חתמה לשנים אחדות בצבא קבע ושימשה מפקדת בית כלא צבאי לחיילות וקצינת חינוך בגדנ"ע.
קריירה בימתית

עוד בצעירותה למדה רז בלט קלאסי בסטודיו של קלרה לנדאו-בונדי, ופיתוח קול אצל לולה שַנצר. אך רק לאחר שחרורה מצבא הקבע החלה בקריירה בימתית.
ב-1963 פגשה רז את האמרגן ומפיק התיאטרון נחום סלונים, שהזמין אותה להשתתף בהצגתם של שייקה אופיר ושמעון ישראלי, "שין שין". לאחר כמה חודשים של הופעות בהצגה זו, הוזמנה ב-1964 על ידי המפיק גיורא גודיק להיבחן למחזמר "גבירתי הנאווה" לתפקיד לייזה דוליטל, והתקבלה. המחזמר היה להצלחה, הוצג מאות פעמים באולמות מלאים, וזכה לביקורות נלהבות שהרבו להתפעל מהשחקנית האלמונית שהייתה לכוכבת. לאחר סיום הופעותיה במחזמר הוזמנה להופיע בתוכנית הטלוויזיה של אד סליבאן בארצות הברית, והמשיכה במסע הופעות מוצלח ברחבי אמריקה. הצלחתה סללה את דרכה למשחק בהפקות בידור רבות בישראל ומחוצה לה כשהיא בולטת ביכולתה לשלב שירה ומשחק.
מתחילת שנות ה-70 התגוררה והופיעה לסירוגין בישראל ובארצות הברית, ובין היתר בלוס אנג'לס, שם הופיעה כזמרת אופרה ובהופעות יחיד על במות בידור ובתוכניות טלוויזיה מקומיות. ועם שובה חזרה להופיע על הבמות בתיאטרון הישראלי. היא גם ייצגה את ישראל במסגרת המופע "שרנו לך ארצי" שאורגן מטעם קרן היסוד והתקיים בשלושים מדינות ברחבי העולם.
פרסים והוקרה

טקס פרסי כינור דוד 1964, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים
לאורך שנות פעילותה זכתה בפרסים והוקרות, וביניהם: כינור דוד, זמרת השנה ושחקנית השנה
ב-2008 הפיק בית הספר בית צבי מופע הצדעה שנקרא "רבקה רז – מאז ולנצח", שבו השתתפה לצד סטודנטים מבית הספר
הפקות בהן השתתפה

גבירתי הנאווה – בתפקיד לייזה דוליטל.
"אוליבר" - בתפקיד ננסי, לצידו של שרגא פרידמן.
"המלך ואני" בתיאטרון גודיק ולאחר מכן בהפקה של התיאטרון הקאמרי.
כנר על הגג בהפקה עברית בתפקיד גולדה, לצידו של חיים טופול.
שלמה המלך ושלמי הסנדלר
"לחיות עוד קיץ לעבור עוד חורף" – מחזמר ישראלי.
בוסתן ספרדי – בהפקה המקורית של תיאטרון בימות ב-1970.
המחזה "מלך מרוקאי" שהועלה בהבימה.
כל הסיפורים מתחילים בכפר קטן – מופע רוויו סאטירי לצידם של אריק לביא ודן אלמגור.
הסרט "שלוש אמהות" לצידן של גילה אלמגור ומירי מסיקה.
שירים ואלבומים

רז התפרסמה בשירים מתוך המחזמר "גבירתי הנאווה", והקליטה שירים למחזות זמר וסרטים מוזיקליים ("מרי פופינס" ו"צלילי המוזיקה"). בסוף שנות ה-60 יצא תקליט שלה ובו ארבעה שירים עבריים, שאחד מהם "הצריף הקטן", זכה להצלחה במצעד הפזמונים הישראלי. בסך הכל הקליטה כ-200 שירים בעברית ובלאדינו.
לאדינו

חלק ניכר מהקריירה שלה הקדישה רז לשירי לאדינו. מלבד השתתפותה במחזמר "בוסתן ספרדי", יצא תקליט שלה שנקרא "שירי הלאדינו היפים של רבקה רז". שירים מהתקליט שמשו פסקול הסרט "זמר ספרדי טהור" המספר את סיפורה של יהדות ספרד.
רבקה רז מקבלת את פרס כינור דוד לשנת 1964 מידי חנה רובינא
זלמן נחמיה גולדברג

| --- | --- |

 לידה:  28 בינואר 1931 י' בשבט ה'תרצ"א מינסק, ברית המועצות
 פטירה:  20 באוגוסט 2020 (בגיל 89) ל' באב ה'תש"פ ירושלים, ישראל
 כינוי:  הגרז"ן
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת פוניבז'  ישיבת חברון כנסת ישראל 
 מקום פעילות:  ירושלים, ישראל
 תקופת הפעילות:  ? – 20 באוגוסט 2020 
 רבותיו:  אביו הרב אברהם גולדברג,  הרב יוסף שלמה כהנמן, הרב שמואל רוזובסקי, הרב דוד פוברסקי  חמיו הרב שלמה זלמן אוירבך החזון איש
 חיבוריו:  משפט ערוך, חזון קדומים, גנזי התורה, אור המועדים ועוד
 
 תפקידים נוספים:  חבר בית הדין הגדול לערעורים, אב בית דין בבית הדין לענייני ממונות הישר והטוב, עורך ראשי של האנציקלופדיה התלמודית, ראש ישיבת "דעת משה" בירושלים
 
הרב גולדברג בכנס על קניין רוחני במשפט העברי בבית אבי חי
הרב זלמן נחמיה גולדברג (כונה הגרז"ן; י' בשבט ה'תרצ"א, 28 בינואר 1931 – ל' באב ה'תש"ף, 20 באוגוסט 2020) היה פוסק, דיין בבית הדין הרבני הגדול ובבתי דין לממונות, והעורך הראשי של האנציקלופדיה התלמודית. חתנו ותלמידו של הרב שלמה זלמן אוירבך.
היה ממייסדי בית הדין הפרטי לענייני ממונות "הישר והטוב" ונשיא רשת בתי הדין ארץ חמדה גזית. כיהן כראש ישיבת "דעת משה" של חסידות סדיגורה בירושלים, ראש הישיבה בבית המדרש של המרכז האקדמי לב וראש כולל לדיינות "שבט ומחוקק".
התפרסם כמוסר שיעורים רבים ברחבי הארץ, מתוכם שיעורים קבועים בכחמשה עשר מוסדות תורניים. בלט במיוחד בשיעורים ופסיקה בתחומי אבן העזר וחושן משפט, ובענייני רפואה, מדע וטכנולוגיה. נכון לשנת פטירתו, מתוך כמאה דייני מערכת בתי הדין הרבניים, כשבעים הם תלמידים שלו. כך גם עוד עשרות דיינים בבתי דין לממונות. בשנותיו האחרונות נחשב ל"זקן הדיינים"
מעמדו הבכיר בתחומים מהסוג האמור הביאו לכך שמוסדות ומכונים תורניים רבים העוסקים במחקר תורני והחלת ההלכה במציאות המודרנית, הציבו אותו כנשיאם ופעלו לאור הדרכותיו והכרעותיו. ביניהם המכון והכולל ארץ חמדה ורשת בתי הדין ארץ חמדה גזית שלצידם, מכון כת"ר לכלכלה על פי תורה ועוד.
ביוגרפיה > שנותיו הראשונות

נולד במינסק לפריידל לבית זייצ'יק ולרב אברהם גולדברג, מחניכי ישיבת נובהרדוק. למחרת ברית המילה שלו נאסר אביו על ידי השלטונות ונגזרו עליו עשר שנים בסיביר משום שהחזיק ישיבה. לאחר מאמצים שנמשכו כשנה שוחרר וגורש לריגה שבלטביה. כעבור שנתיים וחצי, כשהיה בן חמש, עלו בני המשפחה לארץ ישראל עם סרטיפיקט שקיבלו בעזרת הרב אברהם יצחק הכהן קוק, והתיישבו בירושלים.
למד שנתיים בתלמוד תורה "מאה שערים" וכמה שנים ב"עץ חיים" ובגיל עשר החל ללמוד בישיבת תפארת צבי. בגיל ארבע עשרה נכנס לישיבת חברון. כעבור מספר חודשים, בחשוון ה'תש"ז, עבר לישיבת פוניבז' בבני ברק, בעצת החזון איש, שם לקחו ראש הישיבה הרב יוסף שלמה כהנמן להיות הבחור הראשון בתוכנית מיוחדת שניסה להקים לעילויים. בשנת תשי"א שב ללמוד בישיבת חברון, התפרסם בה בשליטתו ועמקותו גם בעניינים השונים מהנלמד בישיבות, כמו סדרי קדשים וטהרות, ועוד.
בחודש אב תשי"ג התארס עם רחל, בתו של הרב שלמה זלמן אוירבך (נפטרה כחצי שנה לאחריו), ובג' באלול תשי"ד נישאו השניים. התגורר תחילה ברחוב דוד ילין בירושלים ואחר כך בשיכון חב"ד בעיר.
ביוגרפיה > בהוראה ודיינות

בשנת 1965 קיבל כושר לדיינות ולבקשת הרבנים שלמה זלמן אוירבך, יוסף שלום אלישיב ואליעזר גולדשמידט מונה לראשות כולל דיינות 'שבט ומחוקק' שהוקם אז על ידי הרב הראשי איסר יהודה אונטרמן. בשנת תשמ"ט מונה על ידי שר הדתות[דרושה הבהרה] לדיין בבית הדין המיוחד לעגונות שהוקם אז יחד עם הרב שלמה פישר. כעבור כמה שנים התמנה לדיין בבית הדין הרבני הגדול. במשך השנים פיתח ועיצב את שיטת הבחינות לדיינות ורבנות, והיא השיטה המשמשת כיום בארץ.
נודע בשיעוריו הרבים, אותם מסר ברחבי הארץ ובכל נושאי התורה, לעיתים אף בהחלטה מיידית וללא הכנה מוקדמת. בין חמישה עשר המקומות בהם העביר שיעורים קבועים היו ישיבת אור עציון, ישיבת כרם ביבנה, ישיבת בית אל וכולל ארץ חמדה. ציבור השומעים העיקרי שלו היה אברכים לומדי רבנות ודיינות, אך גם בחורי ישיבות ובעלי בתים רבים. היה לו ידע מקיף בתחום הטכנולוגי, הרפואי והמשפטי. ישיבת קדומים, שגם בה מסר שיעורים, הקימה את מכון "משפט ערוך" בראשות הרב ישראל בן שחר, להוצאת כתביו לאור. במסגרת תפקידו בכולל ארץ חמדה שימש כנשיא רשת בתי הדין לממונות "ארץ חמדה גזית" וכחבר ועדת ההלכה של שו"ת "במראה הבזק" שבהוצאת הכולל.
בשנת ה'תשע"ט ביקש ממנו תלמידו, הרב הראשי לישראל הרב דוד לאו, לעמוד בראש ועדת דיינים לסידור והכרעת "שמות גיטין" שהקים, והרב גולדברג נענה לכך ושימש בתפקיד.
התפרסם כמשיב ובוחן. שאלות רבות מרחבי העולם הופנו להכרעתו, בפרט בענייני הלכה ומודרנה והיתר עגונות, ורבים שלמדו לרבנות ודיינות הגיעו להיבחן בפניו.
ביוגרפיה > פטירתו

בחודש אב ה'תש"פ התמוטט בביתו מאירוע מוחי ונחבל בראשו. ימים ספורים לאחר מכן, בל' באב, נפטר בבית החולים הדסה עין כרם.
עמדותיו

הרב גולדברג השתייך לזרם הליטאי, ונחשב מקורי בדעותיו ובפסקיו יחסית למקובל בזרם זה. בין השאר הורה שיהודי שומר תורה ומצוות יכול, תחת סייגים, לחתום על כרטיס אד"י בהסכמת רב מוסמך. בשנים האחרונות לחייו נהג להטיל פתיל תכלת מסוג ארגמון קהה קוצים בציציותיו, בניגוד למקובל במגזר הליטאי. נהג להתפלל בבית כנסת של שיכון חב"ד הסמוך לביתו, ושימש כראש כולל בשכונת "נחלת הר חב"ד" בקריית מלאכי.
בשנת 2014 נתן הסכמה לפסק דין של בית הדין הרבני בצפת, שבו הותרה מעגינותה אישה שבעלה שקע בתרדמת שבע שנים קודם לכן. לאחר מכן חזר בו.
נחשב על ידי הארגון החרדי אגודת קדושת ציון, כרבם, ובגיליון היובל של הארגון פורסם ראיון שנערך עמו על ידי נכדו.
משפחתו

לרב גולדברג 3 בנים ו-5 בנות.
בניו:
הרב חיים יהודה, ר"מ בישיבת נועם התלמוד ומפקח ת"ת אחיעזר בית וגן ירושלים
הרב אליהו, דיין בביה"ד 'הישר והטוב'
הרב אהרן, עורך כתבי סבו הרב שלמה זלמן אויערבאך
חתניו:
הרב אברהם ישעיהו וולפא, ראש ישיבת "יגדיל תורה"
הרב יצחק חיים פוס, ראש כולל בירושלים ומחבר ספרים
הרב צבי ויסבקר, ראש ישיבת בית מתתיהו ובנו של הרב ברוך ויסבקר
הרב אריה שפירא, ר"מ בישיבת אדרת אליהו מחבר הספרים אחרית כראשית, מגדיל ישועות מלכו, ייחוד ברכה וקדושה ועוד. ומהדיר ספרים של הרמח"ל, הגר"א, הנצי"ב ועוד
הרב שלמה קושלבסקי, מחבר ספר "ואשר תבאנה יגידו", ראש בתי מדרש "רוח יהודית"
כתביו

חזון קדומים – שיעורים שנאמרו בישיבת קדומים על מסכתות כתובות וקידושין, וסוכמו על ידי הרב ישראל בן שחר (אחיו של ראש הישיבה הרב יצחק בן שחר).
גנזי התורה – שיעורים על מסכתות מסדרי נשים ונזיקין שנמסרו בישיבת כרם ביבנה והוצאו לאור על ידי תלמידו הרב הדיין נתנאל ברקוביץ.
אור המועדים – שיעורים בהלכות המועדים שסוכמו על ידי תלמידו הרב קורן, תשס"ב.
משפט ערוך – סדרת ספרים המביאה את פסיקת ההלכה ושיטות האחרונים על שולחן ערוך וחושן משפט. עד ה'תשפ"א יצאו לאור שבעה כרכים.
בנין אריאל – שאלות ותשובות
דולה ומשקה  – בירור סוגיות בהלכות טוען ונטען לפי סדר השולחן ערוך, על פי שיעוריו של הרב זלמן נחמיה גולדברג, מאת הרב אלי סדן.
נתיב מצוותיך – על משמעותם ההלכתית של טעמי המצוות, תשע"ז (מהדורה שנייה תשע"ט), בעריכת הרב ישראל בן שחר.
שירת הכרם – משיעוריו בישיבת כרם ביבנה על מסכתות: פסחים, סוכה, גיטין, בבא קמא, בבא בתרא ומכות.
לב המשפט – שני כרכים בעריכת תלמידו הרב אריה קורן. בסוף הספר פרקי חיים של משפחת הרב.
מתלמידיו

הרב דוד לאו – הרב הראשי לישראל
הרב מאיר גולדוויכט – מראשי הישיבה בישיבה יוניברסיטי
הרב יועזר אריאל – דיין במספר בתי דין ומומחה לדיני בוררות
הרב דוד דודקביץ – ראש ישיבת רועה ישראל ביצהר
הרב פנחס מונדשיין – דיין בנתניה ולשעבר ר"מ בישיבת מרכז הרב
הרב שלמה לוי – ראש ישיבת ההסדר ראשון לציון
הרב אברהם שינדלר – דיין בבית הדין הגדול
הרב מיכאל עמוס – דיין בבית הדין הגדול
הרב ציון לוז – דיין בבית הדין הגדול
הרב אלי סדן – מיסד וראש המכינה הקדם צבאית בעלי
הרב שלמה אישון – ראש מכון כת"ר ורב מזרח רעננה
הרב ד"ר איתמר ורהפטיג – אב בית דין, חוקר תורני, מרצה למשפט עברי באוניברסיטת בר-אילן ורב קהילה במעלה אדומים
הרב ישראל בן שחר – ר"מ בישיבת קדומים ומייסד מכון משפט ערוך
הרב נחשון רבינשטיין – ר"מ בישיבת בית אל
הרב עזרא פרידמן – סמנכ״ל כשרות או יו בישראל ורב קהילת מוסר אביך במעלה אדומים
הרב יצחק דעי – ר"מ בישיבת כרם ביבנה.
הרב נתנאל ברקוביץ אב"ד בית הדין לממונות בני ראם.
לקריאה נוספת

הרב ישראל בן שחר, על דמותו ומתורתו של מו"ר הגאון הרב זלמן נחמיה גולדברג, מקדמי ארץ כרך ט', הוצאת ישיבת קדומים, התשפ"א, עמ' 53–59
זיינפ באסטיק

| --- | --- |

 לידה:  8 ביולי 1993 (בת 31) צ'נקלה, טורקיה
 שם לידה:  זיינפ באסטיק
 מוקד פעילות:  טורקיה
 תקופת הפעילות:  מ-2014
 עיסוק:  זמרת, זמרת-יוצרת, שחנית
 סוגה:  פופ • פופ טורקי
 שפה מועדפת:  טורקית 
 כלי נגינה:  קול
 חברת תקליטים:  חברות תקליטים שונות
 zeynepb.net
 פרופיל ב-IMDb
 
זיינפ באסטיק (בטורקית: Zeynep Bastık; נולדה ב-8 ביולי 1993) היא זמרת-יוצרת ושחקנית טורקייה. את הקריירה שלה החלה בשנת 2014, כאשר הוציאה את השיר "Fırça". השיר הפך ללהיט, תוך שבהמשך הוציאה שורה של להיטים נוספים כמו "Her Yerde Sen",‏ "Bırakman Doğru Mu?" ו-"Mod".
השיר "Mod" הפך לאחד מהשירים המצליחים ביותר בכל הזמנים בטורקיה, תוך ששהה מספר רב של שבועות במצעד טורקיה טופ 20.
חיים וקריירה

זיינפ באסטיק נודלה בצ'נקלה, טורקיה ב-8 ביולי 1993. כשהייתה בת שלוש עברה משפחתה לאיזמיר והיא השלימה שם את לימודיה בחטיבת ביניים ובבית ספר תיכון. בשנת 2010 החלה ליצור מוזיקה בצורה מקצועית עם להקת "Jackpot" שפעלה באיזמיר, תוך שהיא עצמה הקליטה מחדש בעיקר שירים ולהיטים ידועים. עד שנת 2012 היא הופיעה עם להקה זו על בערים שונות, ביניהן: איזמיר, אסקישהיר ובורסה. בהמשך, הצטרפה כרקדנית ב-Fire of Anatolia. היא ביצעה קולות רגע בשיר "Lüzumsuz Savaş" של מוראט דלקיליס. בעזרתו של דלקיליס, היא הוציאה את הסינגל הראשון שלה "Fırça" בשנת 2014. השיר הפך ללהיט וצבר למעלה מ-11 מיליון השמעות בספוטיפיי. היא החלה את קריירת הסולו שלה זמן קצר לאחר מכן. בהמשך, היא זכתה לפרסום והוכרה נוספים לאחר שהוציאה גרסת כיסוי לשירו של אז'ל "Felaket". בנוסף, היא ביצעה גרסאות כיסוי למספר שירים אחרים, תוך שרובם היו בעיקר של פיקרי קראייל, הארון קולסק ואמיט סיין. את גרסאות הכיסוי העלתה לערוץ היוטיוב שלה ובזכותם, זכתה להצלחה נוספת.
ביוני 2019 היא הוציאה סינגל עם אניל פיאנצ'י ששמו היה "Bırakman Doğru Mu?". השיר הפך ללהיט ובאותם הזמנים השתתפה בתפקידים קטנים בתוכניות טלוויזיה כמו "Adı Mutluluk",‏ "Yasak Elma",‏ "Sil Baştan" ו-"Umuda Kelepçe Vurulmaz". היא זכתה לפופולריות נוספת לאחר שהסינגל שלה "Her Yerde Sen" הפך לשיר הנושא של סדרת הטלוויזיה באותו השם "Her Yerde Sen", ששידור בכורתה היה ב-14 ביוני 2019. השיר הציג מצב רוח תוסס, שהוביל לכך שהוא עצמו הפך ללהיט בטורקיה.
באסטיק הפכה לפרזנטורית של אדידס בשנת 2019 ושל Sunsilk בשנת 2020. לקראת סוף שנת 2019 ותחילת 2020 יצא להיטה "Mod", שהוקלט ביחד עם מוסטפא סנדל. השיר הפך לאחד מהשירים המצליחים ביותר בכל הזמנים כאשר שהה זמן רב בפסגת מצעד טורקיה טופ 20, תוך שביוטיוב צבר למעלה מ-215 מיליון צפיות.
בספטמבר 2020 הוציאה את "Dargın" ביחד עם אמיר ג'אן אירק. בהמשך, יצא השיר "Ara" שזכה להצלחה בין-לאומית כאשר הפך לוויראלי בטיקטוק.
דיסקוגרפיה

| --- | --- |
 אלבומי אולפן 2021: Zeynodisco:  מיני-אלבומים 2020: Akustikler
פילמוגרפיה > תוכניות טלוויזיה

2014: "Sil Baştan"
2015: "Adı Mutluluk – Gonca Gül Duran"
2016: "Umuda Kelepçe Vurulmaz" (בתפקיד Rüya)
2018: "Yasak Elma" (בתפקיד אירם)
הערות שוליים

↑  פרומור • DMC • יאדה • הייפרס • יישיל אודה • פאמפ קרטיף
1 2 3  Fırça, נבדק ב-2020-09-23
1 2  Bırakman Doğru Mu, נבדק ב-2020-09-23
↑  Her Yerde Sen, נבדק ב-2020-09-23
↑  Mod, נבדק ב-2020-09-23
↑  https://twitter.com/musictoptr/status/1213032367398543360, Twitter
1 2  Her yerde! Zeynep Bastık Röportajlar Ünlüler haberleri, Elele Online (בטורקית)
↑  Zeynep Bastık, Zeynep Bastık (בטורקית)
↑  Lüzumsuz Savaş, נבדק ב-2020-09-23
↑  player-inline {display: inline-block;padding-bottom: 56 25%;position: relative;width: 100%;z-index: 5;} player-box {height: 100%;left: 0;position: absolute;top: 0;width: 100%;}$ ready{quarkPlayer = new QuarkPlayer', slugifyVideoTitle: 'magazin-haberleri-bulteni-22-eylul-2020', Tags: 'Milliyet, magazin, bülten, Zeynep Bastık reklam anlaşmasından 2 milyon TL kazandı, Milliyet (בטורקית)
↑  Zeynep Bastık gerçekten yeni neslin Sezen Aksu'su mu ?, MÝLLÝYET HABER - TÜRKÝYE'NÝN HABER SÝTESÝ
↑  Zeynep Bastık'ın popülerleşmesi neden tepki çekiyor?, MÝLLÝYET HABER - TÜRKÝYE'NÝN HABER SÝTESÝ
↑  Zeynep Bastık kimdir? Bir dönem oyunculuk yapıyordu, www.hurriyet.com.tr (בטורקית)
↑  adidas'ın yeni marka elçisi Zeynep Bastık, MediaCat, ‏2019-12-11 (בטורקית)
↑  player-wrapper {max-height: inherit;} player-inline {display: inline-block;min-height: 300px;padding-bottom: 56 25%;position: relative;width: 100%;z-index: 5;} player-box {height: 100%;left: 0;position: absolute;top: 0;width: 100%;} outVideo > iframe {height: 100% !important;width: 100% !important;}if{var hurriyetAsyncLoader = {};hurriyetAsyncLoader ready = function{return cb ready{hurriyetAsyncLoader ready{quarkPlayer = new QuarkPlayer, autoPlay: false, subTitles: false, showAds: true, showNotification: false, Zeynep Bastık Elidor Marka Elçisi Oldu, www.hurriyet.com.tr (בטורקית)
↑  Mustafa Sandal, Zeynep Bastık - Mod
↑  Zeynep Bastık, Emir Can İğrek - Dargın (Official Video), נבדק ב-2023-08-24
↑  Ara - Zeynep Bastık (Paro Official ZB Version) | Music Video, נבדק ב-2023-08-24
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1214340881  MusicBrainz: d0c5ee7d-1414-4c28-ad05-9852c8ee40ae  VIAF: 5611159613661141030003   WorldCat (עם VIAF): 5611159613661141030003
יניב אברג'יל

יניב אברג'יל (נולד ב-16 באוגוסט 1977) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ. בעונת 2002/2003 היה מלך השערים של ליגת העל, לאחר שכבש 18 שערים במדי הפועל כפר סבא.
מחוץ למגרש

בשנת 2009 השתתף אברג'יל בתפקיד אורח בפרק הסיום של העונה השנייה של קומדיית המצבים "החברים של נאור".
תארים

גביע השלום (1): 2000
תארים > אישיים

מלך השערים של ליגת העל: 2002/2003