stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ברנרד פרגוסון
ביוגרפיה > שירותו בארץ ישראל ב-1946–1947

עם בואו לארץ ישראל שירת פרגוסון כמפקד המשטרה הניידת, כוח בן כ-2,000 לוחמים בריטים שנועד לשמש ככוח תקיפה כנגד המחתרות היהודיות, ועמד במצב של לוחמה כנגד תנועת המרי העברי. בסוף שנת 1946 פורקה היחידה על ידי מפקד משטרת המנדט, הקולונל ויליאם ניקול גריי. בתחילה מונה פרגוסון למפקד בית הספר לשוטרים שאמור היה להיות מוקם בג'נין, שם הייתה מפקדה של המשטרה הניידת. לאחר מכן מונה על ידי גריי ל"עוזר מיוחד למפקד המשטרה".
במסגרת זו הציע פרגוסון להקים יחידה מיוחדת למלחמה בארגוני המחתרת, אשר תורכב מאנשים ששירתו במלחמה בכוחות המיוחדים הבריטיים. גריי, שהיה בעצמו איש חיל הנחתים המלכותי לשעבר, תמך בתוכנית, ובמסגרת משטרת המנדט הוקמו שני צוותים שנבחרו מבין חיילים ושוטרים יוצאי יחידת ה-SAS בארץ ישראל. צוות אחד נועד לפעולה באזור חיפה והצפון, והשני נועד לפעולה באזור ירושלים והשפלה. למפקד הצוות השני מונה רוי פאראן.
בשעות הערב של 6 במאי 1947 עצר צוותו של פאראן נער בן 17 מירושלים בשם אלכסנדר רובוביץ, בעת שהדביק כרוזים של הלח"י. הצוות לקח את הנער לחקירה בכביש ירושלים-יריחו. הוא נחקר בעינויים ומת תוך כדי החקירה; גופתו הושלכה ולא נמצאה. בחקירת היעלמותו של הנער נמצאו עדי ראייה שהעידו שהבחינו באדם דובר אנגלית ולבוש אזרחית גורר את הנער לאחר מאבק למכונית אזרחית ובה מספר אנגלים. מגבעת אזרחית עליה היה רשום שמו של פאראן נמצאה בזירת החטיפה, והובילה את החקירה לכיוונו של פאראן.
במסמכים שנחשפו בבריטניה לראשונה רק בשנת 2004, נתגלה דו"ח מקורי מזמן האירוע בו הצהיר פרגוסון כי הנער נהרג בעת חקירתו בידי פאראן וכי הוא, פרגוסון, מסר על כך לקולונל גריי, מפקד משטרת המנדט. מסמך אחר בחתימתו של גריי אישר זאת, אך על פיו לא נקט גריי בכל פעולה נגד פאראן, משום שבידי הנער נמצאה רשימה ובה 45 שמות, וגריי החליט לחקור את האנשים שברשימה כדי לשבור את הלח"י בירושלים. גריי האמין כי מעצרו של פאראן ישבש את המאמץ לחשוף את אנשי הלח"י, והחליט לעכב את החקירה נגדו. כעבור זמן לא רב, כשגריי יצא לחופשה באנגליה, התחדשה החקירה נגד פאראן, כפי הנראה בעקבות היחסים הגרועים שהיו בין פרגוסון לבין סגנו של גריי, ארתור פרדריק ג'יילס. כאשר נודע לפאראן כי עומדים להעמידו לדין באשמת רצח, הוא גנב כלי רכב ונמלט לסוריה. פרגוסון, שלרשותו עמד מטוס פרטי, טס בעקבותיו, ומצא את פאראן ואת אנשי בחלב. לאחר לילה ארוך, במהלכו איים פאראן לירות בפרגוסון, שכנע פרגוסון את פאראן לשוב לארץ והוא שב והועמד לדין בגין רצח הנער. פאראן הועמד לדין ב-1 באוקטובר 1947 בפני בית דין צבאי בריטי בירושלים, אך זוכה מחוסר הוכחות, מאחר שגופתו של רובוביץ לא נמצאה ומאחר שחבריו של פאראן, וביניהם פרגוסון סירבו להעיד נגדו. פרגוסון טען כי הוא מסרב להעיד, בשל החשש כי יפליל עצמו. עם זאת הודיעה הממשלה כי לא תנקוט נגדו בצעדים משפטיים. מיד לאחר זיכויו של פאראן פוטר פרגוסון מתפקידיו והוטס בחזרה בחשאי לבריטניה במטוסו הפרטי.
ביוגרפיה > סיום שירותו הצבאי והקריירה האזרחית

לאחר המלחמה המשיך פרגוסון בשירות בצבא, ושימש בתפקידים שונים ומגוונים, כמפקד "המשמר השחור", כאיש מטה בנאט"ו בתקופת הקמתה, וכן כאחראי על הלוחמה הפסיכולוגית בתקופת משבר סואץ. במקביל המשיך בפרסום מספר ספרים, חלקם תיאורים של המערכות בהן נטל חלק בבורמה, היסטוריה של "המשמר השחור", ביוגרפיה של ויוול, ושל הנסיך רופרט מהריין. כן פרסם ספרי שירה. ב-1958 פרש מהצבא.
ב-1962 מונה לכהונת המושל הכללי של ניו זילנד בה שירת עד 1967. בין 1968 ל-1969 היה ראש צוות המשקיפים הבריטי שנשלח לסייע בהשכנת השלום במלחמת האזרחים בניגריה. בשנת 1972 קיבל את תואר האצולה ברון מבלנטריי. בין 1973 ל-1974 שימש כנציב העליון של מועצת הכנסיות של סקוטלנד, ובין 1974 ל-1976 ראש "המועצה הבריטית", ארגון בריטי העוסק בחינוך. כן שימש כנשיא אוניברסיטת סנט אנדרוז, בין 1973 עד מותו בשנת 1980.
בימי חייו עוטר פרגוסון בעיטורים רבים. בין היתר היה חבר מסדר הדרדר, המסדר המלכותי של ויקטוריה, מסדר מיכאל הקדוש וג'ורג' הקדוש, מסדר האימפריה הבריטית, וזכה באות השירות המצוין (DSO).
לזכרו הוקמה בניו זילנד קרן מלגות, המסייעת למאורים החפצים בחינוך גבוה. בנו, ג'ורג' פרגוסון ממשיך במסורת המשפחתית, ושימש בין 2006 ל-2010 כנציב העליון לניו זילנד, משרה המקבילה למשרת שגריר בריטניה במדינה זו.
לקריאה נוספת

משה יגר, אורד וינגייט קורותיו והציונות, 2013. בספר אזכורים רבים של פרגוסון.
הערות שוליים

↑  פורקה המשטרה הניידת, דבר, 26 בדצמבר 1946
↑  Farran, Fergusson may be in UK, פלסטיין פוסט, 8 באוקטובר 1947
↑  גיורא גודמן, אחרי 57 שנים: גילויים בפרשת הרצח, באתר הארץ, 2 בספטמבר 2004
↑  No action against Col. Fergusson, פלסטיין פוסט, 16 באוקטובר 1947
| המנדט הבריטי משטרת המנדט |
| --- | --- | --- |
| מפקדי המשטרה | פרסי בראמלי • הנרי טיודור • ארתור סטיבן מאברוגורדאטו • רוי ספייסר • אלן סונדרס • ג'ון מורי ריימר-ג'ונס • ויליאם ניקול גריי |  |
| יחידות צבא ומשטרה קשורות | המשטרה המעולה • הז'נדרמריה הבריטית • חיל הספר העבר-ירדני • משטרת היישובים העבריים • כלניות • מחלקת החקירות הפליליות של משטרת המנדט • משטרת תל אביב • המשטרה הניידת • הנוטרים • המשמר הנע • משמר הרכבת |  |
| אישים | אברהם זלינגר • תומאס ג'יימס וילקין • ריימונד אוסוואלד קפראטה • הרברט דאוביגין • רוי פאראן • ג'פרי מורטון • דאגלס דאף • צ'ארלס טיגארט • פאיז ביי אל-אידריסי‎ • הנרי טיודור • ויליאם דובי • ברנרד פרגוסון • שלמה שיף • דוד תדהר • חביב כנען • גרו גרא • ירחמיאל ירון |  |
| אירועים בולטים | מאורעות תר"פ • מאורעות תרפ"א • מאורעות תרפ"ט • מאורעות אוקטובר 1933 • המרד הערבי הגדול • מבצע עוגן • סטרומה • השבת השחורה • אקסודוס (אוניית מעפילים) • המצור על גבעת חיים • פרשת הרצח בחולות תל נוף • רצח ארלוזורוב |  |
| מבנים ואתרים | מגרש הרוסים • בווינגרד • מצודות טיגארט • גדר הצפון |  |
המנדט הבריטי • משטרת ישראל • פורטל היישוב
| המושלים והמושלים הכלליים של ניו זילנד |
| --- | --- | --- |
| מושלים | הובסון • פיצרוי • גריי • גור בראון • בואן • ג'יימס פרגוסון • נורמנבי • רובינסון • המילטון גורדון • ג'רבויס • אונסלו • גלאזגו • רנרפלי • פלנקט • איזלינגטון • ליברפול |  |
| מושלים כלליים | ליברפול • ג'ליקו • צ'ארלס פרגוסון • בלדיסלאו • גולוויי • ניואול • פרייברג • נורי • קובהם • ברנרד פרגוסון • פוריט • בלנדל • הוליאוק • ביטי • ריבס • טיזרד • הרדי בויס • קרטרייט • סטיאננד • מטפארה • רדי • קירו |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297849205171  PLWABN: 9810612484905606  GND: 127936874  ISNI: 0000 0001 1053 8769  LCCN: n50001293  NARA: 10581074  NTA: 067544088  SNAC: w67x0gm5  SUDOC: 095348549  TePapa: 18604  Trove: 1289099  VIAF: 35493489   WorldCat (עם VIAF): 35493489
יין טבעי

יין טבעי הוא יין המיוצר בשיטות פשוטות או מסורתיות, כשהוא מותסס בתסיסה ספונטנית באמצעות שמרים ילידיים ושמרי בר. למרות שאין הגדרה אחידה ל"יין טבעי", הוא מיוצר לרוב ללא שימוש בחומרי הדברה או קוטלי עשבים (אנ'), עם תוספים מועטים בלבד או ללא תוספים כלל. יין טבעי מיוצר על פי רוב בקנה מידה קטן, באמצעות טכניקות מסורתיות ולא תעשייתיות. בצורתו הטהורה ביותר, יין טבעי הוא פשוט מיץ ענבים מותסס, שהוכן מבלי להוסיף או לגרוע מהחומר שנוצר. שמות אחרים למונח "יין טבעי" הם: "יין בהתערבות נמוכה", "יין גולמי", ו"יין עירום".
היסטוריה

כמה מקורות טוענים כי מגמת היין הטבעי החלה אצל קבוצת ייננים בחבל בוז'ולה בצרפת בשנות ה-60 של המאה ה-20. כמה ייננים, וביניהם מרסל לפייר, ז'אן פויר, צ'רלי ת'בנט וגי ברטון, ביקשו לחזור לדרך שבה ייצרו הסבים שלהם יין, דהיינו לפני החדירה של חומרי הדברה וכימיקלים סינתטיים, שהפכו כה נפוצים בחקלאות לאחר תום מלחמת העולם השנייה. הם נודעו בחיבה כ"כנופיית הארבעה". הם הושפעו מאוד מתורתם ומהגותם של ז'ול שובה וז'אק נופורט, שני ייננים שחקרו דרכים לייצור יינות תוך שימוש מופחת ככל האפשר בתוספים. במשך זמן מה הפכה העיירה ויליה מורגון (צר') למקום עלייה לרגל עבור ייננים בעלי עמדות דומות, שם הם יכלו להתכנס ולשאוב השראה מכנופיית הארבעה. בהדרגה התפשטה מגמה זו לאזורים אחרים בצרפת, ומאז התפשטה ברחבי העולם, צברה בהדרגה פופולריות, והחלה מושכת ייננים צעירים בעוד ועוד אזורים בעולם.
מבחינה היסטורית, המושג "יין טבעי" מקושר גם לתנועת לבנסרפורם (גר') הגרמנית, שם הוא צבר פופולריות בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20.
בסוף המאה ה-19 כתב המשורר והפוליטיקאי הגאורגי הבולט, איליה צ'בצ'בדזה, סדרה של מאמרים בהם הגיב לביקורת שהושמעה על ידי מספר מבקרים בני זמנו אודות שיטות ייצור יין טבעיות "נחשלות". מאמרים אלה נאספו מאוחר יותר ופורסמו תחת הכותרת "ייצור יין גאורגי". כמה מהציטוטים המפורסמים מכתביו של חבצ'וואדזה הם: "המטרה האמיתית של ייצור היין, תחילתה וסופה, היא לייצר יין באופן טבעי, באופן דומה לתהליך שבו הטבע עצמו הופך מיץ ענבים ליין", "הסגולה העיקרית של כל סוג של מזון או משקה חייבת להיות הבאת תועלת לגוף, מבלי להזיק לו. האם שינוי של מיץ ענבים באמצעות תוספים מלאכותיים באמת יכול להיות כל כך אטרקטיבי עד כדי הצדקת ויתור על דרך ייצור היין שלנו, המתמקדת בטהרת היין, בכך שהמיץ לא ייפגע מתוספים כלשהם, ובשמירה על האופי הטבעי של היין עצמו?". ואכן, יינות טבעיים מגיאורגיה הם מהיינות העתיקים בעולם היין הטבעי, ולגיאורגיה יש מקום של כבוד בגל היינות הטבעיים.
רגולציה

עד שנת 2020 לא הייתה ליינות טבעיים כל הגדרה מעוגנת בחוק, או תקן רשמי לתהליך גידול הענבים ולהפקתם, לבד מהנאמנות לעיקרון: לקחת כמה שפחות ולהוסיף כמה שפחות.
ניסיון ראשון להסדרת הנושא נערך בשנת 2020 בצרפת, עם חקיקת החוק הראשון בנושא. החוק אומר כי מי שרוצה לשים תווית של "יין טבעי" על הבקבוק שלו, מחויב לעשות יין מענבים אורגניים או ביו־דינמיים, שהותססו ספונטנית משמרי בר, ללא תיקונים ותוספות כולל סינון, וללא תוספת של יותר מ־ 30 מ"ג גופרית דו־חמצנית (סולפיטים) לליטר. כלומר, להימנע ככל האפשר מהתערבות בתהליכים הטבעיים של ייצור היין. תהליכי ייצור אלה מייצרים לעיתים יינות פראיים, "פאנקיים", עם ריחות וטעמים לא שגרתיים. גם התוויות של היין הטבעי הן פראיות, יצירתיות וצבעוניות. במקביל מתבצעת שתדלנות מצד פעילי תנועת היין הטבעי לקידום הסדרה של התחום בשוק האירופי המשותף, אם כי ישנה מעין סתירה מובנית בין ניסיונות ההסדרה הרגולטורית ובין טבעה של תנועה בעלת אופי מהפכני..
קיימות

מגמת היין הטבעי משתלבת במגמות של קיימות, קהילה ושמירת הסביבה. העשייה של יין טבעי מתייחסת רבות לנושא האקלים, ומייחסת חשיבות רבה לפרקטיקות של חקלאות מקיימת שיכולות לסייע במניעת החמרה של שינויי אקלים: שימוש בקומפוסט, גידולי כיסוי, ייצור בקנה מידה קטן ועוד. היא מתקשרת גם למגמה הקולינארית של סלואו פוד, וכן למגמת מהשדה לצלחת. בהתאם לכך, ליצרני יין טבעי חשוב לבטא את האזור בו הם פועלים, ואת המאפיינים והמסורות המקומיים. לכן נהוג להשתמש בזני מורשת ובזנים מקומיים ולאו דווקא בזנים בינלאומיים מוכרים. כמו כן, ישנה העדפה לשימוש בחביות עץ משומשות על פני חדשות, מאחר שחביות עץ חדשות עלולות להאפיל על הטעמים העדינים של היין. לחלופין, יצרני יין טבעי משתמשים בכדי חרס, בטון, נירוסטה או זכוכית.
קולינריה

המהפכה של המטבח הנורדי החדש התחילה את דרכה בראשית שנות האלפיים, והיה גם לה חלק חשוב בתפוצה של יינות טבעיים בעולם. המטבח הנורדי החדש שהנהיג רנה רדזפי ממסעדת נומה התבסס על העונתיות והמקומיות בחומרי גלם, ולצד שימוש בטכנולוגיות חדשות עשה גם שימוש נרחב בשיטות עשייה מסורתיות וישנות כמו תסיסה, כבישה, ייבוש, עישון ועוד. התוצאה הביאה איתה טעמים חדשים וגישה קולינרית חדשה שלא מודדת את איכות האוכל רק בטעמיו אלא גם בסך הערכים המונחים בבסיס העשייה שלו. דנמרק היא היום צרכנית היינות הטבעיים הגדולה ביותר בעולם לנפש, ויחד עם צרפת, היא המדינה החשובה ביותר בקידום יינות טבעיים במטבחי שף לצד קולינריה עילית.
יין טבעי בישראל

מגמת היינות הטבעיים ניכרת גם בשוק הישראלי, הן ביבוא של יין טבעי והן בייצור מקומי שלו. שחקנית עיקרית במגרש יבוא היינות הטבעיים בארץ היא נטלי שפריר, בעלת תואר במדעי הגסטרונומיה באוניברסיטה של סלואו פוד בצפון איטליה ועיתונאית אוכל בעברה, שמייבאת יינות טבעיים תחת המותג "עסיס", ואף מקיימת סדנאות בנושא יין טבעי. כמו כן, גם יקבים מקומיים, קטנים בעיקר, החלו לייצר יינות כאלה, שתהליך הכנתם דורש ידע רב, ובראשם יוסי יודפת מיקב עבייה, שמשקם כרמים עתיקים ומכין את מרבית היינות שלו ללא כל התערבות ואף ללא תוספת גופרית, וכן גדי סער ויובל ארליך ניצן מיקב חרשים, אשר החלו לייצר בארץ יינות בהשראה טבעית, והם הראשונים לקיים כרמי יין ביודינאמיים בארץ.
לקריאה נוספת

Feiring, Alice (2008). The battle for wine and love: or how I saved the world from parkerization. Orlando: Harcourt. ISBN 9780151012862. OCLC 166255209.
Feiring, Alice (2011). Naked wine: letting grapes do what comes naturally. Cambridge, MA: Da Capo Press. ISBN 9780306819537. OCLC 701015445.
Fukuoka, Masanobu. The One Straw Revolution
Alonso González, Pablo; Eva, Parga Dans (2017). "Book review "Vinos naturales en España: placer auténtico y agricultura sostenible en la copa"". Rivar.
Alonso González, Pablo; Eva, Parga Dans (2020). "Natural wine: do consumers know what it is, and how natural it really is?". Journal of Cleaner Production. 251.
Gómez Pallarès, Joan (2013). Vinos naturales en España: placer auténtico y agricultura sostenible en la copa. Barcelona: RBA. ISBN 9788415541929. OCLC 889927381.
Goode, Jamie; Harrop, Sam (2011). Authentic wine: toward natural and sustainable winemaking. Berkeley: University of California Press. ISBN 9780520949690. OCLC 750192350.
Joly, Nicolas (1999). Wine from sky to earth: growing & appreciating biodynamic wine. Austin, Tex.: Acres U.S.A. ISBN 0911311602. OCLC 42464650.
Legeron, Isabelle; Kingcome, Gavin; Zinonos, Anthony (2014-07-10).  West, Caroline (ed.). Natural wine : an introduction to organic and biodynamic wines made naturally. London. ISBN 9781782491002. OCLC 884370524.
Matthews, Patrick (2000). Real wine: the rediscovery of natural winemaking. London: Mitchell Beazley. ISBN 1840002573. OCLC 44562104.
Natural wine: do consumers know what it is, and how natural it really is?, by Eva Parga Dans y Pablo Alonso González. Eva Parga-Dans, Pablo Alonso González, Natural wine: do consumers know what it is, and how natural it really is, Journal of Cleaner Production, 2020-01-01
Why consumers drink natural wine? Consumer perception and information about natural wine, by Riccardo Vecchio, Anunziata Azzurra, Eva Parga Dans y Pablo Alonso González.
Certification of Natural Wine: Policy Controversies and Future Prospects by Eva Parga Dans, Rosana Fuentes y Pablo Alonso
A Certification for Natural Wine? A Comparative Analysis of Consumer Drivers in Italy and Spain by Riccardo Vecchio, Anunziata Azzurra, Eva Parga Dans, Raimundo Otero y Pablo Alonso González
Natural versus conventional production of Spanish white wines: an exploratory study
Drivers of consumer willingness to pay for sustainable wines: natural, biodynamic, and organic. by Riccardo Vecchio, Anunziata Azzurra, Eva Parga Dans, Raimundo Otero y Pablo Alonso González.
הערות שוליים

↑  Cogliati, Samuel (2016). Understanding Natural Wines. Possibilia Editore. ISBN 9788898753178.
↑  "Natural wine, explained". vox.com. 10 ביוני 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The Origins of Natural Wine: A Conversation with Camille Lapierre and Jean Foillard - Grapecollective.com". grapecollective.com. נבדק ב-2019-10-18.
↑  "Chauvet, Neauport and Natural Wines". The Feiring Line. אורכב מ-המקור ב-2019-10-18. נבדק ב-2019-10-18.
↑  "What is Natural Wine". masallawines.com. 21 בנובמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Natural Wine Is Not a Fad: What a prominent Georgian from the 1800s can tell us about a centuries-old debate – Georgian Wine House | Home of GEORGIA ReWINED" (באנגלית). 28 באפריל 2020. נבדק ב-2023-02-22. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "ღვინის ქართულად დაყენება - ილია ჭავჭავაძე". www.lit.ge. נבדק ב-2023-02-22.
1 2  Alice Feiring, Is Natural Wine Dead?, New York Times, ‏7 בדצמבר 2019
1 2  מירה איתן, מהו יין טבעי ולמה כולם שותים אותו עכשיו?, באתר על השולחן, ‏3 בינואר 2022
↑  לא על העץ לבדו - קבאברי, אמפורה ומה שביניהם, ‏9 ביולי 2020
↑  מירה איתן, סנהדרינק‏, משהו עסיסי: היבואנית שהקימה בית ליינות טבעיים, באתר וואלה, 19 בספטמבר 2021
↑  מה זה בכלל יין טבעי?, ‏13 באפריל 2020
↑  חיליק גורפינקל, לתת לטבע לעבוד: הישראלי הראשון שמכין יין טבעי, באתר כלכליסט, 16 בנובמבר 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1179820401
סמל ספרד

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  פליפה השישי, מלך ספרד
 תאריך אימוץ:  5 באוקטובר 1981
 התקנים
 ציצה:  כתר ממלכת ספרד
 מגן:  מחולק לרבעים: 1. גולס, טירה בעלת שלושה מגדלים אור בנייה בסאבל ופתחים באזור 2. ארז'ן, אריה זקוף פורפור, מוכתר אור, לשון וטפרים גולס;  3. אור, ארבעה פסים גולס; 4. גולס, שרשראות מחוברות ביניהן בצלב וסאלטייר אור;   קצה תחתון: ארז'ן, רימון בצבעים טבעיים
 תומכים:  עמודי הרקולס, האחד מוכתר בכתר המלכותי הספרדי והשני מוכתר בכתר קיסר אוסטריה
 מוטו:  לטינית: PLVS VLTRA  עוד מעבר
 אלמנטים נוספים:  אזור, גבול גולס, שלושה פלר דה ליס במרכז המגן
 פרטים נוספים
 מסדרי אבירות:  מסדר גיזת הזהב  (הקולר אינו מופיע על הסמל עצמו אלא על הגרסאות השונות)
סמל ספרד הוא שלט אצולה אשר הוכר חוקית כסמלה של ספרד ב-5 באוקטובר 1981‏ והחליף את הסמל הזמני אשר בזמנו החליף את סמלה הרשמי של ספרד מתקופת שלטונו של פרנקו. הסמל משובץ על דגל ספרד.
השלט מסמל את הממלכות הישנות של ספרד, את היותה מונרכיה חוקתית ואת מיקומה הגאוגרפי.
מרכיבי השלט

שלט האצולה מורכב משישה שלטי אצולה שונים ועוד מספר התקנים הרלדיים.
מרכיבי השלט > המגן

המגן מחולק לארבעה רבעים אשר מייצגים את חמש הממלכות אשר הרכיבו את ממלכת ספרד בסוף המאה ה-15 ומהן נולדה ספרד המודרנית.
| סמל | משמעות |
| --- | --- |
: ממלכת קסטיליה, המיוצגת על ידי טירה זהובה על רקע אדום.
: ממלכת לאון, המיוצגת על ידי אריה סגול על רקע כסוף.
: ממלכת אראגון, המיוצגת על ידי מגן זהב המוטען בארבעה פסים אדומים.
: ממלכת נווארה, המיוצגת על ידי מערכת של שרשראות זהובות מחוברות, על רקע אדום.
: בתחתית המגן, מיוצגת גרנדה על ידי צמח הרימון בנקודה קטנה בתחתית המגן.
: במרכזו של המגן ממוקם סמל בית בורבון-אנז'ו (שממנו יצאה שושלת מלכי ספרד), שלוש חבצלות מוזהבות על רקע כחול וגבול אדום.
מרכיבי השלט > המרכיבים החיצוניים

| סמל | משמעות |
| --- | --- |
: כתר ממלכת ספרד, המייצג את המלוכה הספרדית.
: עמודי הרקולס, האחד מייצג את גיברלטר והשני את סאוטה, ומקיפה אותם מגילה עם הכתובת בלטינית "PLVS VLTRA" ("עוד מעבר"). סמלים אלה נועדו להזכיר את עברה המהולל של ספרד כחוקרת ימים ומגלת ארצות, ואת האימפריה ההתיישבותית שהקימה באמריקה.
: כתר קיסרי המייצג את המלך והקיסר קרלוס הראשון שבזמן תקופת שלטונו החלה ספרד לשרש את מעמדה כאימפריה חובקת עולם.
ראו גם

דגל ספרד
המנון ספרד
הערות שוליים

↑  Ley 33/1981, de 5 de octubre (BOE nº 250, de 19 de octubre de 1981). Escudo de España
| סמלי ספרד |
| --- | --- | --- |
| ממלכת ספרד | סמל ספרד |  |
| הקהילות האוטונומיות | אזור מורסיה • אנדלוסיה • אסטוריאס • אקסטרמדורה • אראגון •  גליסיה • האיים הבלאריים •  האיים הקנריים • ולנסיה • חבל הבסקים • לה ריוחה • נווארה • מדריד • קטלוניה • קנטבריה • קסטיליה-לה מנצ'ה •  קסטיליה ולאון |  |
| הערים האוטונומיות | סאוטה • מלייה |  |
| סמלי מדינות אירופה |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • ותיקן • טורקיה • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונקו • מונטנגרו • מלטה • מקדוניה • נורווגיה • סלובניה • סלובקיה • סן מרינו • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קזחסטן • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| שטחים תלויים | אבחזיה • אג'ריה • אולדרני • אולנד • איי פארו • גגאוזיה • גיברלטר • ג'רזי • גרנזי • דרום אוסטיה • האי מאן • הרם • טרנסניסטריה • סרק • צפון קפריסין |  |
אירופה • אפריקה • אסיה • אוקיאניה • אמריקה הדרומית • אמריקה הצפונית
עולמות (כנס)

| --- | --- |
 סוג:  כנס חובבים 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  תיכון א' לאמנויות תל אביב 
 מועדים
 תאריכי פעילות:  2005–הווה (כ־19 שנים) 
 מועד שנתי:  חול המועד פסח
 קואורדינטות:  32°04′17″N 34°47′02″E﻿ / ﻿32.071416666667°N 34.784°E﻿ / 32.071416666667; 34.784
 www.olamot-con.org.il
 he
 
עולמות הוא כנס חובבים דו-יומי בנושאי מדע בדיוני ופנטסיה, המתקיים מדי שנה בחול המועד פסח. הכנס מאורגן על ידי האגודה הישראלית למדע בדיוני ולפנטסיה ועמותת טולקין הישראלית, ומתקיים מאז שנת 2005.
הכנס כולל פעילויות כגון בהן הרצאות, פאנלים, חידונים, סדנאות, הקרנות סרטים, הרקדות, שירה בציבור, אירועי שטיח אדום ועוד. הכניסה למרבית האירועים בכנס כרוכה בתשלום, אך ישנם אירועים חינמיים, והנחות שונות לחברי הארגונים המארגנים וגופים נוספים. בנוסף לפעילויות המסודרות, במתחם הפסטיבל יריד דוכנים נרחב.
הכנס מקיים תחרות כתיבת סיפורים קצרים בנושא הכנס.
היסטוריה

הכנס הוקם בשנת 2005, כאיחוד של כנסי "אבק כוכבים" ו-"פנטסי.קון", ונוהל על ידי האגודה הישראלית למדע בדיוני ולפנטסיה, עמותת טולקין הישראלית, "סטארבייס 972" ושגרירות סאנידייל בישראל. הכנס הראשון התקיים בסינמטק תל אביב ובמתחם תיכון א' לאמנויות תל אביב.
בשנת 2006 עבר הכנס למדיטק בחולון, ואירח את קלודיה כריסטיאן כאורחת הכבוד. בשנת 2008 התקיים הכנס בבית בארבור בתל אביב.
בשנים 2009–2010 התקיים הכנס בבית ציוני אמריקה. בשנת 2011 חזר הכנס למתחם אשכול הפיס בתיכון א' לאמנויות.
בשנת 2021 התארחה בכנס, באופן מקוון, הסופרת נעמי נוביק.
היסטוריה > רשימת הכנסים

| שנה | נושא | הערות |
| --- | --- | --- |
| 2005 | מיתולוגיה |  |
| 2006 | גורל ובחירה חופשית |  |
| 2007 | מעבר לאדם |  |
| 2008 | מלחמה ושלום |  |
| 2009 | סוף העולם |  |
| 2010 | מדעי הקסם |  |
| 2011 | זמן |  |
| 2012 | שיגעון |  |
| 2013 | מנהיגים ומורדים |  |
| 2014 | חגים וחגיגות |  |
| 2015 | עולמות |  |
| 2016 | מפגשים |  |
| 2017 | התחלות |  |
| 2018 | פרידות |  |
| 2019 | בית |  |
| 2020 | משפחה | בוטל עקב התפרצות נגיף הקורונה בישראל |
| 2021 | קהילה | התקיים באופן מקוון |
| 2022 | סימנים |  |
| 2023 | חיות ויצורים |  |
| 2024 | נדודים |  |
| 2025 | כוכבים |  |
ראו גם

פסטיבל אייקון
גאוגרפיה של אירופה

תמונת לוויין של יבשת אירופה
אירופה מוגדרת באופן מסורתי כאחת מיבשות כדור הארץ. מבחינה גאופיזית היא מהווה את חלקו הצפון-מערבי של הגוש היבשתי אירואסיה, ושוכנת באותו לוח יבשתי שעליו שוכנת אסיה, אך מסיבות היסטוריות, תרבותיות ופוליטיות מקובל להתייחס לאירופה ולאסיה כאל שתי יבשות נפרדות. מקובל לראות את הגבול בין שתי היבשות בהרי אורל והים הכספי במזרח ובהרי הקווקז בדרום מזרח. משאר עבריה שוכנת אירופה לחוף ימים: הים השחור, הים התיכון וימים פנימיים של הים התיכון מדרום, האוקיינוס האטלנטי ממערב ואוקיינוס הקרח הצפוני מצפון. קו החוף האירופי מפותל, ומתאפיין במספר רב של איים, חצאי איים הנמתחים לתוך הים ושלוחות של ימים הנמתחות לתוך היבשה, כך שיותר ממחצית שטחה של אירופה נמצאת במרחק של לא יותר מ-300 ק"מ מים כלשהו.
שטחה של אירופה משתרע על פני 10,180,000 קמ"ר, והיא היבשת הקטנה ביותר לאחר אוקיאניה.
קווי האורך וקווי הרוחב בהם שוכנת היבשת, הם:
קווי רוחב: מ-36 מעלות מצפון לקו המשווה, בגיברלטר (דרום ספרד); ועד ל-71 מעלות מצפון לקו המשווה, בכף הצפוני שבצפון נורווגיה.
קווי אורך: מ-11 מעלות ממערב לקו הגריניץ', באזור מערב אירלנד; ועד ל-60 מעלות ממזרח לקו הגריניץ', בהרי אורל שברוסיה.
אקלים

על אף שטחה הקטן של אירופה בהשוואה ליתר היבשות, ניתן למצוא בה סוגי אקלים מגוונים. שלושת העיקריים שבהם הם:
אקלים ממוזג ים תיכוני: מצוי בדרום היבשת, לחופי הים התיכון. אקלים זה מתאפיין בקייצים יבשים ובחורפים מתונים וקרים באזורי ההרים. רובם הגדול של המשקעים יורדים בעונת החורף.
אקלים ממוזג: מצוי בחלקו המרכזי של מערב היבשת. אקלים זה מתאפיין בארבע עונות בעלות אקלים שונה בכל אחת מהן. הקיץ מתאפיין בהיותו מתון, והטמפרטורות בו נוחות; החורף מתון, אך קר יותר מזה שבאזורי אקלים ים תיכוני. בנוסף, גשם יורד לעיתים קרובות בכל עונות השנה, דבר המאפשר שמירה על צמחייה ירוקה במשך כל ימות השנה, ועל עשרות נהרות אשר משמשים כמוקדי מים.
אקלים קריר: מצוי בצפון אירופה, בעיקר במדינות סקנדינביה, במדינות מזרח אירופה וברוסיה. אקלים זה מתאפיין בחורפים קרים בעלי טמפרטורות נמוכות, לעיתים אף באופן קיצוני. הקייצים קרירים, וכמות המשקעים בהם קטנה ככל שמצפינים לאורך היבשת. באזורי אקלים זה, גשם יורד במשך רוב ימות השנה.
אקלים > משקעים

ברוב שטחה של יבשת אירופה, לא נופלת כמות המשקעים השנתית מ-400 מילימטרים של גשם לפחות. על כן, נחשבת אירופה ליבשת גשומה יחסית, וברובה יורדים המשקעים במשך רוב ימות השנה. במערבה של אירופה, באזורי האקלים הממוזג, יורדים רוב המשקעים בקיץ, כאמור. באזורי מזרח אירופה ודרומה, לעומת זאת, החורף הוא העונה הגשומה. מומחים צופים, כי עם התחממות כדור הארץ, יתמעטו משקעי הקיץ במזרח אירופה עוד יותר, ובמערבה ישררו סופות גשם אשר יביאו לשיטפונות והצפות.
ישנם כמה אזורים יוצאי דופן מבחינת כמויות המשקעים:
צפונית לים השחור, בדרום אוקראינה.
בחוף הדרום מזרחי של ספרד, ובאזור קטן צפונית מערבית לעיר מדריד.
בצפון שוודיה, פינלנד ורוסיה, שבהן כמות המשקעים קטנה יחסית.
בצפון האי הבריטי, שם כמות המשקעים היא כ-4,000 מילימטרים בשנה.
במערב נורווגיה, אזור בו יורדים כ-2,500 מילימטרים של משקעים בשנה.
בקו החוף שבין קרואטיה לצפון אלבניה, שם יורדים כ-4000 מילימטרים של משקעים בשנה.
אזורים אלה מתאפיינים בכמות משקעים גדולה.
להלן כמות המשקעים הממוצעת בכמה מערי אירופה:
פריז: כ-528 מ"מ בשנה.
לונדון: כ-612 מ"מ בשנה.
רומא: כ-800 מ"מ בשנה.
ברלין: כ-580 מ"מ בשנה.
מוסקבה: כ-575 מ"מ בשנה.
אתונה: כ-365 מ"מ בשנה.
ברצלונה: כ־640 מ"מ בשנה.
ליסבון: כ-725 מ"מ בשנה.
ציריך: כ-1,033 מ"מ בשנה.
בריסל: כ-820 מ"מ בשנה.