stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליפות אירופה בשחייה 2021
ישראל ישראל באליפות אירופה בשחייה > שחייה > קבוצתי משולב (2 שחייניות ו-2 שחיינים)

| שם השחיין | משחה | שלב בתחרות | תוצאה | מיקום |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| נבחרת   דניס לוקטב   גל כהן גרומי   אנסטסיה גורבנקו   אנדראה מורז | 4x200 מטר חופשי | מוקדמות | 7:40.24 דקות   1:49.81   1:49.81   2:01.14   1:59.48 | 4 |  |  |

| נבחרת   דניס לוקטב   רון פולונסקי   אנדראה מורז   אנסטסיה גורבנקו | 4x200 מטר חופשי | גמר | 7:32.96 דקות שיא ישראל   1:48.08   1:48.71   1:57.31   1:58.86 | 4 |  |  |

| נבחרת   מיכאל לייטרובסקי   לאה פולונסקי   תומר פרנקל   דריה גולובטי | 4x100 מטר מעורב | מוקדמות | 3:54.78 דקות   55.46   1:10.16   53.44   55.72 | 23 |  |  |
ישראל ישראל באליפות אירופה בשחייה > שחייה במים פתוחים > שחייניות

| שם השחיינית | משחה | שלב בתחרות | תוצאה | מיקום |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| אווה פביאן | 10 ק"מ | גמר ישיר | 2:08:37.9 שעות | 20 |  |  |
ישראל ישראל באליפות אירופה בשחייה > שחייה במים פתוחים > שחיינים

| שם השחיין | משחה | שלב בתחרות | תוצאה | מיקום |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| יונתן אחדות | 10 ק"מ | גמר ישיר | 1:56:30.4 שעות | 31 |  |  |

| עידו גל | 10 ק"מ | גמר ישיר | 1:54:02.8 שעות | 24 |  |  |

| מתן רודיטי | 10 ק"מ | גמר ישיר | 1:52:34.4 שעות | 18 |  |  |
ישראל ישראל באליפות אירופה בשחייה > שחייה צורנית

| שם השחיינית | משחה | שלב בתחרות | תוצאה | מיקום |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אריאל נשיא | יחידה תרגיל טכני | גמר | 72.1890 נקודות | 13 |  |  |

| פולינה פריקזצ'יקובה | יחידה תרגיל חופשי | גמר | 81.9333 נקודות | 10 |  |  |

| שלי בובריצקי   עדן בלכר | דואט תרגיל חופשי | גמר | 85.7000 נקודות | 8 |  |  |
| שלי בובריצקי   עדן בלכר | דואט תרגיל טכני | גמר | 84.5304 נקודות | 8 |  |  |

| נבחרת ישראל   שלי בובריצקי   עדן בלכר   נוי גזלה   מאיה דורף   אריאל נשיא   ניקול נחשונוב   פולינה פריקזצ'יקובה   קתרין קונין | קבוצתי תרגיל חופשי | גמר | 86.8000 נקודות |  |  |  |
| נבחרת ישראל   שלי בובריצקי   עדן בלכר   נוי גזלה   מאיה דורף   אריאל נשיא   ניקול נחשונוב   פולינה פריקזצ'יקובה   קתרין קונין | קבוצתי תרגיל טכני | גמר | 82.7741 נקודות | 5 |  |  |
סגן מושל מונטנה

| --- | --- |


 איוש נוכחי:  קריסטן ג'וראס
 תאריך כניסה לתפקיד:  4 בינואר 2021
 דרכי מינוי:  בחירות ישירות
 תחום שיפוט:  מונטנה מונטנה
 כפוף:  מושל מונטנה
 מעון:  קפיטול מדינת מונטנה
 מושב המשרה:  הלנה
 משך כהונה קצוב:  4 שנים
 ייסוד המשרה:  1889
 איוש ראשון:  ג'ון ריקרדס
 
סגן מושל מונטנה (באנגלית: Lieutenant Governor of Montana) הוא הבכיר השני במעלתו ברשות המבצעת במדינת מונטנה, אחרי מושל מונטנה. על פי חוקת מונטנה, סגן המושל יתמנה למושל במקרה של מוות, נבצרות קבועה, התפטרות או הדחה של המושל.
היסטוריה

משרת סגן המושל במונטנה הוקמה עם קבלת המדינה לאיחוד בשנת 1889. מאז, סגני המושל מילאו תפקידים משתנים בהתאם לצורכי הממשל והעדפות המושלים. בחוקת מונטנה הראשונה משנת 1889, הוגדר סגן המושל כנשיא הסנאט של מונטנה. עם זאת, בשנת 1972 נוסחה חוקה חדשה במונטנה ובה הוסר תפקידו של סגן המושל כנשיא הסנאט.
בשנת 1908 המושל ג'וזף טול התפטר מתפקידו מסיבות בריאותיות, וסגן המושל אדווין נוריס ירש את מקומו ונבחר לאחר מכן לתקופת כהונה מלאה. בשנת 1933, המושל ג'ון אריקסון התפטר מתפקידו כדי שסגנו, פרנק הנרי קוני, יוכל למנות אותו אל הסנאט של ארצות הברית. קוני עצמו נפטר במהלך כהונתו בשנת 1935, ונשיא הסנאט המדינתי אלמר הולט, ירש את תפקידו כמושל.
בשנת 1962 המושל דונלד גרנט נאטר נהרג בתאונה אווירית, וסגן המושל טים באבקוק השלים את יתרת כהונתו של נאטר ואף נבחר לתקופת כהונה מלאה בבחירות 1964.
תפקידים וסמכויות

סגן המושל עשוי לקבל סמכויות ותחומי אחריות בארבע דרכים עיקריות:
מהחוקה – חובות וסמכויות המוגדרות בחוקת המדינה.
מהרשות המחוקקת – באמצעות חוקים שנחקקו בידי בית המחוקקים המדינתי.
מהמושל – באמצעות מינוי ישיר או צו ביצועי של מושל מונטנה.
מיוזמה אישית – באמצעות יוזמות אישיות של סגן המושל במהלך כהונתו.
פעמים תכופות סמכויותיו של סגן המושל הן שילוב של גורמים אלו. הסמכות החוקתית המרכזית והמשותפת לכל סגני המושלים היא לשמש כממלא מקום רשמי של המושל ולהיות הראשון בסדר הירושה למשרת המושל במקרה שהמושל אינו מסוגל להמשיך בתפקידו.
הערות שוליים

↑  חוקת מונטנה 1899 (באנגלית)
1 2  Montana Office of Lt. Governor Data Sheet , באתר אגודת סגני המושלים הלאומית (באנגלית)
טיפול לילי

| --- | --- |

 סוגה:  דרמה
 יוצרים:  רענן כספי
 כותבים:  רענן כספי
 בימוי:  גבריאל ביבליוביץ
 שחקנים:  יוסף סוויד שירה האס לוסי איוב דאנה איבגי יעקב זדה-דניאל תומר יוסף ירון ברובינסקי רננה רז לנה פרייפלד פיראס נסאר שון עיסא אריאלי כץ עודד פהר נורית גלרון הדר רצון-רותם ירדן תוסייה כהן לילך כספי יערה פלציג ארקדי דוכין
 פרסים:  פרס חבר השופטים לשחקנית הטובה ביותר, פסטיבל הסדרות של מונטה קרלו
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית ערבית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  10
 הפקה
 מפיק:  דפנה דננברג
 חברת הפקה:  שמונה הפקות
 הפצה:  yes
 עורכים:  איתמר גולדווסר (פרקים 1-4)   מאיה קניג (פרקים 8,10)    דנה ירדני (פרקים 6-7)   אתי לי-און זינגמן (פרקים 5,9)    רני רביב (פרק 10)   עומר זייטמן
 צלמים:  איתן חתוכה
 מוזיקה:  טל ירדני
 אורך פרק:  35–45 דקות
 שידור
 תקופת שידור מקורית:  30 ביוני 2024 – 25 באוגוסט 2024
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
טִיפּוּל לֵילִי היא סדרת טלוויזיה ישראלית מסוגת דרמה, שיצר ותסרט רענן כספי, שודרה ב-yes החל מ-30 ביוני 2024. הסדרה עוקבת אחרי טיפולים פסיכולוגיים בשעות הלילה שעורך למטופליו פסיכולוג קליני ערבי ישראלי בשם לוּאַי מנסור (לעיתים נהגה בסדרה לוּאִי, מגולם על ידי יוסף סוויד). במקביל עוקבת הסדרה אחרי סיפור חייו של לואי ושל משפחתו. הסדרה עוסקת בזמן הווה, עם פלשבקים לעבר של לואי ושל מטופליו, כאשר לואי מלווה כביכול את מטופליו באירועים שבהם הם נזכרים.
בנובמבר 2024 פורסם כי גרסה גרמנית לסדרה נמצאת בשלבי הפקה.
עלילת הסדרה

לואי מנסור מנסה למצוא את דרכו המקצועית והמשפחתית לאחר שאשתו היהודייה, שירן (רננה רז), שמה קץ לחייה. ילדיו של לואי, אמיר 'מירו' (בן 14, מגולם על ידי שון עיסא) ונור (בת 9, מגולמת על ידי אריאלי כץ), מתמודדים עם קשיים על רקע האובדן. לאור המורכבות בשילוב התפקוד המקצועי והמשפחתי, לואי מחליט לעבור לקבלת מטופלים בשעות הלילה. אחותו ההריונית של לואי, מירה (לוסי איוב), מגיעה לגור איתו כדי לסייע לו. זאת על רקע משבר זוגי שלה עם בן זוגה, כארים (פיראס נסאר), ופרידה ממנו.
הסדרה מלווה את טיפוליהם של מספר מטופלים:
יסמין (שירה האס), גיימרית 'חנונית-מחשבים' שכמעט לא יוצאת מביתה. מקיימת קשר קרוב עם חבר מחו"ל בלי שראתה אפילו את תמונתו.
יעקב סימן-טוב (יעקב זאדה-דניאל), חרדי בדיכאון שניסה לשים קץ לחייו בעקבות משבר זוגי.
אפי (תומר יוסף), בתסבוכת אישית וזוגית סביב מעורבותו בעולם הפשע.
נועם (ירון ברובינסקי), מנהל מחלקת טיפול נמרץ, צריך אישור מפסיכולוג כדי לחזור לעבודתו לאחר אירוע במחלקה שלו.
במהלך הסדרה לואי פוגש בשעות לפנות בוקר בנוגה (דאנה איבגי), אחראית על מאפייה בסופרמרקט הסמוך, ונוצר ביניהם קשר. במקביל, לואי משכיר את הקליניקה שלו בשעות היום למטפלת בתנועה בשם נועה (לנה פרייפלד). בהמשך העונה היא מעבירה מפגשים טיפוליים ללואי ומתחילה לטפל בבנו.
מוטיבים מרכזיים

אובדנות – הסדרה עוסקת בנסיבות ההתאבדות של שירן. לואי נע בין האשמה עצמית שלא דאג לה כראוי, ובין האשמת הפסיכולוג שלה (עודד פהר) שלא השכיל למנוע את ההתאבדות. במקביל עוסק לואי במאמץ למנוע את הניסיון האובדני הבא של מטופלו יעקב סימן-טוב.
ערביי ישראל – בסדרה מוצגים קשיים שעמם מתמודדים ערביים ישראלים ומשפחות מעורבות. לואי ומירה מדברים ביניהם בערבית ליד הילדים. לואי רוכב על אופניו כדי לחלץ את בנו שהיה בסביבת פיגוע, ונרדף על ידי שוטרים שחושדים בו שהוא קשר לפיגוע. אפי מדבר ליד לואי בערבית מתוך הנחה שלואי לא מבין את השפה.
השוואה לסדרות אחרות

הסדרה בולטת בדמיונה לסדרה הישראלית "בטיפול" ששודרה בין השנים 2005–2008.
פרסים ומועמדויות

| פרס | שנה | קטגוריה | עבור | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2024 | סדרת דרמה | טיפול לילי | בהמתנה |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2024 | שחקן ראשי בסדרת דרמה | יוסף סוויד | בהמתנה |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2024 | שחקנית ראשית בסדרת דרמה | לוסי איוב | בהמתנה |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2024 | שחקן משנה בסדרת דרמה | יעקב זדה-דניאל | בהמתנה |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2024 | שחקן משנה בסדרת דרמה | תומר יוסף | בהמתנה |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2024 | שחקנית משנה בסדרת דרמה | שירה האס | בהמתנה |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2024 | בימוי בסדרת דרמה | גבריאל ביבליוביץ' | בהמתנה |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2024 | תסריט בסדרת דרמה | רענן כספי | בהמתנה |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2024 | צילום בסדרה עלילתית | איתן חתוכה | בהמתנה |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2024 | מוסיקה מקורית | טל ירדני | בהמתנה |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2024 | הקלטה ועיצוב פסקול בסדרה עלילתית | רן צרויה ויוסי רבינוביץ | בהמתנה |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2024 | ליהוק בסדרה עלילתית | הילה יובל | בהמתנה |  |
| פסטיבל הסדרות של מונטה קרלו | 2024 | הסדרה הטובה ביותר | טיפול לילי | מועמדות |  |
| פסטיבל הסדרות של מונטה קרלו | 2024 | השחקנית הטובה ביותר | שירה האס | זכייה |  |
עיבודים זרים

בנובמבר 2024, פורסם כי חברת SquareOne Productions, שגם עיבדה את הסדרה הישראלית 'כבודו' לגרסאות זרות, עובדת על גרסה גרמנית לסדרה, המתרחשת בגרמניה ובאוסטריה. הפרויקט נמצא בשלבי פיתוח עם תסריטאים ושחקנים שעדיין לא נחשפו.
הערות שוליים

↑  גיל משעלי, ‏גאווה ישראלית: שירה האס כובשת את הפסטיבל היוקרתי, באתר ‏מאקו‏, 18 ביוני 2024
1 2  Stewart Clarke, Israeli Psychological Drama ‘Night Therapy’ In Line For German Adaptation From The Team Behind European Remakes Of ‘Your Honor’, Deadline, ‏2024-11-18 (באנגלית אמריקאית)
↑  ליאת אלמיו, ‏"טיפול לילי": כדור הרגעה הכרחי במציאות הישראלית, באתר גלובס, 13 ביולי 2024
↑   המועמדות והמועמדים לפרסי הטלוויזיה 2024, סרטון בערוץ "האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה", באתר יוטיוב, 2 במרץ 2025
↑  רותי זוארץ, ‏הראשונה מאז פרוץ המלחמה: הסדרה של יס מועמדת לפרס יוקרתי, באתר מעריב אונליין, 7 במאי 2024
↑  גיל משעלי, ‏גאווה ישראלית: שירה האס כובשת את הפסטיבל היוקרתי, באתר ‏מאקו‏, 18 ביוני 2024
רמי (משחק)

| --- | --- |

 כללי
 סוגה:  משחק קלפים 
 
משחק רמי
רמי (באנגלית: Rummy) הוא משחק קלפים שמטרתו השלמת סדרות קלפים קבועות מראש. בישראל נפוצה במיוחד גרסה של המשחק בשם "רמיקוב".
מטרת המשחק

מטרת המשחק היא כאמור בניית סדרות המכילות שלושה קלפים לפחות כל אחת.
מהלך המשחק

מתוך חבילה אחת שלמה ומעורבבת או שתיים מקבל כל אחד מן השחקנים 14 קלפים. מושכים קלף נוסף מהקופה ושמים אותו בצד, קלף זה הוא הקלף הפותח של המשחק ומהווה הקלף הראשון של ערימת הקלפים, אליה השחקנים יזרקו את הקלפים שלהם בהמשך המשחק.
יתר הקלפים משמשים כקופה, כשפניהם כלפי מטה. את הקלף העליון בקופה הופכים.
השחקנים אינם מגלים את תוכן קלפיהם אחד לשני. כל שחקן מסדר את קלפיו בידו.
לעניין זה, סדרות חוקיות נחשבות לסדרות שעונות לאחד משני התנאים הבאים:
סדרה עולה של קלפים בעלי אותה הצורה (לצבע אין חשיבות). לדוגמה: A234♦ וכדומה. חשוב לציין, כי האס (A) יכול להופיע בצורת המספר 1 ואו 14, ועוד צריך לציין כי רק באחת מקצותיה של סדרה מסוימת אפשר לשים את האס ולא באמצע שלה. כך לדוגמה, הסדרה QKA2♦ היא לא חוקית.
סדרת קלפים בעלי אותו מספר אך בעלי צורות שונות.
השחקן הראשון הוא זה שהוגרל מראש. עליו להחליט, אם למשוך קלף מהקופה או למשוך את הקלף הראשון מתוך הערימה של הקלפים שנזרקו. לאחר מכן על השחקן לזרוק קלף לשחקן שבא אחריו.
רצוי שזהו יהיה קלף אשר הוא איננו זקוק לו. על השחקן הבא בתורו להחליט אם לקחת את הקלף שהשחקן הראשון זרק או לקחת קלף מקופת הקלפים.
בכל מקרה, גם עליו לזרוק קלף לשחקן הבא. למעשה בכל תור כל אחד מהשחקנים צריך לקחת קלף אחד ולזרוק קלף אחד.
המנצח במשחק הוא זה שיצר מכל הקלפים שבידו סדרות תקניות. בחזקתו צריכים להיות 14 קלפים, לאחר זריקת הקלף כמתואר למעלה.
למשחק מספר גרסאות נוספות השומרות על מבנה החוקי הבסיסי. למשל, גרסה נוספת מתירה שימוש בג'וקרים, כאשר הג'וקר יחשב ככל קלף אשר השחקן המחזיק בו, זקוק לו להשלמת סדרה. כך, הקלפים 2,4,5,2,3,J יוכלו להחשב לסדרה 2,3,4,5 או לסדרה 2,2,2 (ו-3,4,5).
גרסת הרמי הפופולרית ביותר היא גרסת הרמי 51, בגרסה זו על השחקנים להרכיב סדרות על מנת לנצח במשחק.

למספר 51 יש משמעות רבה כיוון שמספר זה מהווה ניקוד הקלפים שעל השחקנים לצבור על ידי סכימת הסדרות שלהם על מנת לבצע ירידה.

לדוגמה : שחקן שהצליח להרכיב את הסדרות J,J,J ו- 7,8,9 יוכל לבצע ירידה כיוון שקלפי התמונה שקולים ל-10 נקודות ו 7+8+9 = 24, משמע ניקוד הסדרות בדוגמה הנ"ל הוא 54 נקודות.

את משחק הרמי 51 משחקים באמצעות שתי חפיסות קלפים וניתן לשחק אותו עד ארבעה שחקנים, מה שהופך אותו למשחק הרבה יותר מעניין ומאתגר.
טיפים לשחקני רמי

משיכת קלף מתוך ערימת הקלפים שנזרקו - פעולה שמומלץ לבצע רק כאשר קלף זה משלים לנו סדרה, בכל מקרה אחר עדיף לקחת קלף מתוך הקופה, כיוון שבעת לקיחת קלף מערימת הקלפים, אנו נותנים ליריבים שלנו מושג כלשהו לגבי הקלפים אותם אנחנו צריכים ועל הסדרות אותן אנחנו מנסים להרכיב.
זריקת קלפים על מנת להטעות את היריב - לדוגמה נניח שיש לנו 7♣ ו-9♣ ביד אך חסר לנו את ה-8 ויש לנו 8♥ שאינו עוזר לנו כלל. דרך מצוינת להטעות את היריב, היא לזרוק את ה-8♥.
פעולה זו נקראת זריקת פיתיון ועשויה לבלבל את היריב ולגרום לו לחשוב שאנחנו לא צריכים 8 כלל ועל ידי כך לגרום לו לזרוק לנו את ה-8♣ לו אנו מחכים.
זכרו מה נזרק ומה נלקח מהשולחן - שחקנים בעלי יכולת זיכרון גבוהה יגלו שיש להם יתרון גדול על פני שחקנים אחרים. במשחק הרמי יש חשיבות רבה ליכולת הזיכרון של השחקנים.
על השחקן לזכור אילו קלפים יריבו לקח מהערימה של הקלפים שנזרקו ואילו קלפים הוא זרק, כך יהיה באפשרות השחקן לנתח את סיכוייו להשלים סדרות ביד שלו ולמנוע מהיריב להשלים את הסדרות שלו. חוסר ריכוז יכול להביא לכך ששחקן ינסה להרכיב סדרה וימתין לקלף שכבר נזרק ויצא מהמשחק, דבר שימנע ממנו ניצחון וקרוב לוודאי יביא אותו להפסד.
סוגי רמי

רמי - משחק בו השחקנים מקבלים 14 קלפים ומרכיבים סדרות תוך כדי משחק המבוסס על תבנית של משיכה וזריקת קלפים.
רמי 40 - דומה למשחק רמי רגיל אך על מנת להוריד לשולחן סדרות בפעם הראשונה, חובה כי הערך הכולל של סדרות אלה יהיה 40 נקודות ומעלה. הצמדות של קלפים לסדרות המונחות על השולחן אינן נספרות באילוץ זה.
רמי 51 - דומה למשחק רמי 40 אך עם אילוץ של 51 נקודות על מנת לבצע ירידה.
רמי ירידה - משחק רמי המורכב מכמה משחקונים, בו יש חשיבות רבה לערכי הקלפים. ניתן לנצח על ידי ירידה לא מלאה, כאשר נשארים עם מס' קלפים מועט ביד שערכם נמוך או שווה לניקוד שהוכרז בתחילת המשחק.
רמי קוב - משחק רמי מורכב מקוביות קלף ולא מקלפים רגילים, המחולק לשני סוגים.
ראו גם

רמיקוב
רמי פתוח
מבצע עופרת יצוקה

.
מספר הרקטות שנורו מרצועת עזה על פי שנים
מבצע עופרת יצוקה היה מבצע צבאי רחב-היקף, שהוביל צה"ל ברצועת עזה בין 27 בדצמבר 2008 (שבת, ל' בכסלו תשס"ט) ל-18 בינואר 2009 (יום ראשון, כ"ב בטבת תשס"ט), בעקבות ירי רקטות מהרצועה על אזרחים ויישובים במערב הנגב. מטרתו הייתה "לפגוע קשה בממשלת חמאס על מנת לגרום למציאות ביטחונית טובה יותר לאורך זמן סביב רצועת עזה, תוך חיזוק ההרתעה וצמצום ירי הרקטות ככל שניתן". בסופו של דבר הוגדרו שלושה יעדים למבצע: הראשון – ליצור רגיעה ביטחונית שתשרוד לאורך זמן; השני – למנוע את יכולת חמאס להתחמש; והשלישי – להחזיר את החייל החטוף גלעד שליט. יעד זה הוגדר, ולא חד-משמעית, רק לקראת סוף המבצע. ב-17 בינואר, לאחר 22 ימי לחימה, הכריזה ישראל על הפסקת אש חד-צדדית, שנכנסה לתוקפה למחרת בשעה 2 לפנות בוקר, וכוחותיה החלו לצאת בהדרגה מהרצועה וסיימו את יציאתם ב-21 בינואר.
שם המבצע, שהחל במהלך חג החנוכה, לקוח מהשיר "לכבוד החנוכה", של חיים נחמן ביאליק.
המטרה העיקרית של המבצע, בהמשך לוועידת אנאפוליס, הייתה חיסול שלטון חמאס בעזה והעברת השלטון לרשות הפלסטינית. אבל, המטרה של חיסול חמאס לא הושגה וכתוצאה מכך הרשות הפלסטינית לא הסכימה לקבל לידיה את השלטון בעזה. מאותה סיבה, במלחמת חרבות ברזל ב-2024, הוצע לרשות הפלסטינית לקבל לידיה את השליטה על מעבר רפיח, אך אבו מאזן סירב שכן חמאס לא חוסל וזה מה שהיה יכול להביא למלחמת דמים בין הפלגים.
רקע

עם פרוץ האינתיפאדה השנייה במקביל לפיגועים הגדולים בישראל נורו פצצות מרגמה מרצועת עזה לעבר יישובי הנגב המערבי ויישובי גוש קטיף. משנת 2001 ירו הפלסטינים רקטות קסאם פרימיטיביות שהלכו והשתפרו במרוצת הזמן. החל משלהי 2005, לאחר ביצוע תוכנית ההתנתקות, החלו ארגוני הטרור הפלסטינים: הג'יהאד האסלאמי, חמאס, גדודי חללי אל-אקצא וארגונים אחרים בירי מסיבי של רקטות קסאם משופרות לעבר שדרות והנגב המערבי, שבעקבותיו פתח צה"ל במבצע גשם ראשון שבו פעל לראשונה ברצועת עזה לאחר ההתנתקות.
המצב הסלים לאחר שב-25 ביוני 2006, תקפו אנשי חמאס, וועדות ההתנגדות העממית מוצב צה"ל, ליד מעבר סופה וקיבוץ כרם שלום. בהתקפה נהרגו 2 חיילי צה"ל וחייל שלישי, רב"ט גלעד שליט, נחטף. לאחר שכשלו המאמצים הדיפלומטיים לשחרר את החייל, נכנסו כוחות קרקעיים של צה"ל לרצועה והחלו במבצע גשמי קיץ שכלל גם חיפוש אחר החטוף. המבצע שהסב נזק רב לתשתיות פלסטיניות ונהרגו במהלכו 5 ישראלים ו-394 פלסטינים, הסתיים בהפסקת אש דו-צדדית. בהסכם התחייבו ארגוני הטרור הפלסטינים להפסיק את ירי הרקטות לעבר ישראל, בתמורה לנסיגת כוחות צה"ל מהרצועה. מעגל עימות נוסף התרחש בפברואר 2008 עם סיכול ממוקד של צה"ל של פעילי חמאס וירי של 42 רקטות לעבר שדרות ואשקלון ותגובת צה"ל בפתיחת מבצע חורף חם, שבסיומה הוחלט על הסכם רגיעה (תהדיאה) בין ישראל לבין חמאס ברצועת עזה. הרגיעה שהושגה בתיווכו של שר המודיעין המצרי עומר סולימאן החלה ב-19 ביוני 2008 ומשכה נקבע לשישה חודשים.
ב-30 ביוני 2008 שוגרה רקטת קסאם לכיוון המועצה האזורית שער הנגב. בתגובה הטילה ישראל סגר על רצועת עזה ומנעה מעבר סחורות לרצועה. בהמשך לכך, במהלך תקופת הרגיעה נמשך ירי רקטות ופצמ"רים אל עבר ישראל מחד, והמעברים מרצועת עזה נותרו ברובם סגורים מנגד.
אף על פי כן, בחודשי הרגיעה הסתמנה ירידה של כ-95% בכמות ההתקפות שיצאו מרצועת עזה, בשיגורי רקטות ופצמ"רים והן בירי והנחת מטענים. על אף עשרות הקסאמים שכן נורו, בעיר שדרות ובשאר היישובים הסמוכים לרצועת עזה הורגשו שקט והקלה במצב ביטחוני לראשונה מזה זמן רב.
במהלך הרגיעה העריך ראש השב"כ, יובל דיסקין, ש"בעזה יש רקטות שיכולות להגיע עד לקריית גת וייתכן שגם עד לאשדוד", ובמהלך המבצע התבררה הערכה זו כנכונה (רקטות הגיעו גם ליבנה).
התהדיאה נשברה ב-5 בנובמבר 2008 במבצע אתגר כפול שבו גדוד הסיור של הצנחנים (שרף), בפיקוד סא"ל ירון פינקלמן והמח"ט הרצי הלוי, השמיד בית ממולכד ומנהרה שחפר חמאס שלוש מאות מטרים מעבר לגדר הגבול עם רצועת עזה. המנהרה הייתה אמורה לשמש לפעילות טרור. במהלך הפעילות הרגו הצנחנים שישה מחבלים. חמאס הגיב בירי פצמ"רים, ממנו נפצעו 4 חיילים, בירי עשרות רקטות קסאם על עוטף עזה ובירי רקטות על אשקלון. ירי הרקטות נמשך גם אחרי שישראל נצרה את האש, ובתגובה סגרה ישראל את המעברים לרצועה. הירי נמשך לכל אורך חודש נובמבר 2008, קצבו היה גבוה פי 50 מאשר בחודש אוקטובר שקדם לו, והוא נמשך גם אל חודש דצמבר עד לתחילת המלחמה. בתגובה הורה שר הביטחון, אהוד ברק, על סגירת המעברים עד שהירי יפסק.
ב-18 בדצמבר 2008, יום לפני המועד שנועד לסיום הרגיעה, הודיע חמאס על סיומה באופן רשמי. ב-21 בדצמבר, קבע ראש השב"כ יובל דיסקין כי חמאס מעוניין בהמשך הרגיעה אבל רוצה לשפר את תנאיה. ב-22 בדצמבר הצהיר בכיר חמאס מחמוד א-זהאר כי חמאס מעוניין לחדש את הרגיעה ולהרחיבה לגדה המערבית, וינצור את האש אם ישראל תפתח את המעברים. יום לאחר מכן אף הסיר את דרישתו להרחבה וקרא לחידוש הרגיעה בתנאים הקודמים. ב-24 בדצמבר ירו ארגוני הטרור ובראשם חמאס למעלה מ-60 רקטות קסאם, גראד ופצצות מרגמה אל עבר אשקלון, שדרות ויישובי עוטף עזה.
מהלך המבצע > ההכנות למבצע

בעקבות השתלטות חמאס על רצועת עזה בראשית יוני 2007, הורה ראש הממשלה אהוד אולמרט, להכין תוכניות לכיבוש הרצועה והחזרת השליטה לידי הרשות הפלסטינית. התוכנית הוצגה בפני הקבינט המדיני-ביטחוני בחורף 2007–2008. היא כללה שלושה שלבים: השלב הראשון, שנקרא אורות הבמה, כלל כיבוש התוחמת הצפונית וטיהורה מגורמי חמאס. השלב השני, שנקרא ענן אפור, כלל טיהור ציר פילדלפי ורפיח. השלב השלישי, שנקרא ענן כבד, כלל כניסה של כוחות נוספים אשר יחברו אל הכוחות שנכנסו דרך התוחמת הצפונית. בסופו של דבר במהלך המבצע בוצע רק השלב הראשון, לאור התנגדות של צמרת מערכת הביטחון.
אגף המודיעין (אמ"ן) והשב"כ, בסיוע הרשות הפלסטינית בגדה המערבית, אספו מידע על המתרחש ברצועת עזה ובנו בנק מטרות של חמאס והג'יהאד האסלאמי ברצועה. צה"ל בכלל ופיקוד הדרום בפרט החלו לתכנן תקיפה כללית ומסיבית על המטרות שברשימה תוך שמירה על יתרון ההפתעה ויצירת הלם, פחד ובלבול בקרב חמאס. בהנחיית הרמטכ"ל גבי אשכנזי הפעולה התבססה על תפיסה מבצעית של מהלומה אווירית ותמרון קרקעי. את ההכנות הובילו אלוף פיקוד הדרום יואב גלנט ומפקדי אוגדת עזה תא"ל משה (צ'יקו) תמיר ומחליפו תא"ל איל איזנברג. על תכנון התקיפה האווירית הופקד האלוף במילואים אליעזר שקדי, מפקדו הקודם של חיל האוויר הישראלי. המהלך תוכנן כמהלך רב-שלבי, שאינו מחייב את הממשלה לצאת למבצע על בסיס ההנחה שמוכרחים למצות את התוכנית כולה ולבצעה עד תום. על פי התכנונים פיקוד הדרום קיבל אחריות לניהול זירת המערכה ברצועת עזה הן באוויר והן ביבשה ובים. המטה הכללי היה אמון על העסוק בתקשורת, העבודה אל מול הדרג המדיני, המוכנות להתלקחות זירה נוספת ופיקוד על מבצעים מיוחדים בהקשר לזירה הרחבה של המבצע. במקביל החל פיקוד העורף להכין את יישובי עוטף עזה לירי רקטות, וחיבר למערכת ההתרעה גם ערים רחוקות יותר כמו קריית גת, נתיבות ואשדוד.
אופקים, מועצה אזורית מרחבים ומועצה אזורית בני שמעון חוברו למערכת ההתראה יום וחצי לפני תחילת הלחימה.
בעקבות סיום הרגיעה והירי המסיבי על יישובי עוטף עזה אישר הקבינט המדיני-ביטחוני באופן חשאי לצה"ל להתחיל במבצע. לצורך פתיחת המבצע בהפתעה נעשה ניסיון להונות את חמאס באמצעות הפצת דיסאינפורמציה לאמצעי התקשורת על פיהם טרם נתקבלה החלטה לגבי פעולה והדיון לגביה יתקיים כעבור כמה ימים. במקביל הורה שר הביטחון הישראלי לפתוח את המעברים להכנסת סיוע הומניטרי לרצועת עזה, לצורך יצירת מצג שווא של שגרה. ניסיון ההונאה נחל הצלחה, כתוצאה ממנו העריך חמאס כי התקפה ישראלית אינה צפויה בטווח הזמן הקצר, דבר שתרם להצלחת התקיפה האווירית המקדימה.
ההכנות למבצע, שכוון נגד ארגוני טרור הפועלים בקרב אוכלוסייה אזרחית, לוו בייעוץ משפטי של הפרקליטות הצבאית. הייעוץ ניתן גם במהלך המבצע עצמו.
מהלך המבצע > שלב א': תקיפה אווירית

המבצע נפתח ב-27 בדצמבר, בשעות הבוקר המאוחרות, והחל בגל תקיפות אוויריות כבדות של חיל האוויר הישראלי באמצעות מטוסי קרב ומסוקי קרב. בשני גלי ההפצצה הראשונים נפגעו 100 מטרות. במכה הראשונה נהרגו למעלה מ-155 אנשי חמאס ואנשי ביטחון פלסטינים (89 מההרוגים נפגעו מירי טילים על מסדר שוטרים בעזה). באותו יום תקף חיל האוויר עוד 70 מטרות ברצועת עזה. הפלסטינים דיווחו על כ-270 הרוגים וכ-750 פצועים, רובם פעילי חמאס ומיעוטם אזרחים.
למחרת, 28 בדצמבר, תקף חיל האוויר הישראלי 40 מנהרות תת-קרקעיות בציר פילדלפי באמצעות פצצות חודרות בונקרים. צה"ל העריך שהמהלך שיבש את הברחת אמצעי הלחימה ממצרים דרך המנהרות. אהוד ברק אישר העברת 100 משאיות עמוסות במזון ותרופות כסיוע הומניטרי לתושבי רצועת עזה.
ב-29 בדצמבר, היום השלישי למבצע, המשיך צה"ל לתקוף כ-100 יעדים נוספים ברצועה, והרג בסיכולים ממוקדים בכירים בחמאס ובג'יהאד האסלאמי.
תקיפות אוויריות של מטרות טרור ומשרדי חמאס נמשכו גם בימים הבאים. ב-31 בדצמבר הרג חיל האוויר את עמאר אבו ע'לולא, בכיר במערך הרקטי של הג'יהאד האסלאמי, ו-3 פעילי טרור נוספים, כאשר תקף מחסן אמל"ח בח'אן יונס. ב-1 בינואר 2009 נהרג בסיכול ממוקד ניזאר ריאן, מס' 3 ב"זרוע המדינית" של חמאס, שהיה מעורב בפיגועי טרור נגד ישראלים, בהפצצת ביתו בג'באליה. בנוסף לריאן נהרגו עוד 18 אנשים, רובם בני משפחתו. הבניין שבו גר שימש כמפקדה ומרכז תקשורת, מחסן אמל"ח ותחמושת, וכן הסתיר פתח של מנהרה.
אלוף פיקוד הדרום, יואב גלנט, הציג שינוי בשיטת הלחימה של צה"ל בפעילי הטרור: "בעבר כל מפקד בחמאס בנה בית של שלוש קומות, כאשר קומת המרתף שימשה מחסן לאמצעי לחימה, קומת הביניים הייתה המפקדה שלו ובקומה השלישית התגוררה המשפחה, אחרי שבמשך השנים הם הבינו שצה"ל לא יפגע במבנה בגלל המשפחה. ברגע ששינינו את הקונספט באמצעות התקשרות למשפחה וירי של פצצה בודדת, כשלאחר מכן הבניין הושמד – המפקד נותר מוטרד מכך שאין לו מפקדה וגם אין לו בית לבני משפחתו".
לאורך כל המבצע הוטלו בסך הכל 5,400 פצצות על ידי חיל האוויר. 81% מתוכן היו פצצות חכמות, נתון שיא בהיסטוריית התקיפות האוויריות של חיל האוויר.
בשלב זה שב והציע בכיר חמאס ח'אלד משעל הפסקת אש תמורת הסרת המצור מעל רצועת עזה.
מהלך המבצע > חזית הצפון

במהלך המבצע התרחשו בגליל שתי תקריות שבהן נורו מלבנון (ב-8 בינואר לעבר הגליל המערבי וב-14 בינואר לעבר אצבע הגליל) על ידי ארגון פלסטיני, שהזדהה כסניף לבנוני של חמאס, מספר רקטות בכל פעם, שגרמו למספר פצועים. בשני המקרים צה"ל הגיב בירי ארטילריה נקודתי לעבר אזור השיגור, ממשלת לבנון גינתה את משגרי הרקטות וארגון חזבאללה, שהתנער מאחריות, למעשה, יצר תנאים בשטח שאיפשרו את הירי שלהם.
ב-11 בינואר נפתחה אש מנשק קל מהצד הסורי של רמת הגולן לעבר חיילים ואזרחים ישראליים שטיפלו בגדר המערכת, בתקרית ללא נפגעים.
טקטיקה בעופרת יצוקה

במהלך המבצע השתמשו צה"ל וחמאס בטקטיקות שונות, חלקן שנויות במחלוקת.