stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סוכן הימורים
גרמניה

בגרמניה הוקמה סוכנות הימורים על ספורט בבעלות ממשלתית, בשם Oddset, בשנת 1999. החברה החלה לפעול גם באינטרנט וב-2006 חסמה ממשלת גרמניה פעילות של אתרים פרטיים.
ב-1 ביולי 2012 נכנס לתוקף חוק ההימורים על מרוצי סוסים והגרלות, לאחר שאושר בבית המחוקקים הגרמני. מאז מותר לסוכנויות הימורים פרטיות לפעול במדינה, אך יש לשלם מס של 5% לרשויות המס עבור כל הימורי הספורט. מ-2018 נדרש רישיון לאתרי הימורי ספורט באינטרנט. וחברה הרוצה לקבל רישיון רשאית לפעול רק בסוג אחד של פעילות הימורים בלבד, לדוגמה, רק הימורי ספורט, או רק הימורים במשחקי קלפים.
קנדה

החוק הבסיסי המסדיר את פעילות ההימורים בקנדה הוא הקוד הפלילי הפדרלי, סעיפים 201 עד 206, לרבות סעיף 206, הופכים את כל סוגי ההימורים, ההימורים וההגרלות לבלתי חוקיים ברחבי קנדה, למעט חריגים מוגבלים מאוד, כגון הימורים הדדיים על מרוצי סוסים. בעוד שחוק האוסר הימורים הוא פדרלי, כל התקנות (וגופי הפיקוח) הן ברמת הפרובינציות והטריטוריות של קנדה, למעט חריג אחד - הימורים על מרוצי סוסים, המוסדרים על ידי הסוכנות הפדרלית הקנדית Pari-Mutuel. עם זאת, לחוק זה יש מבקרים רבים, שכן מאמינים ששוק הימורי הספורט הקנדי יכול להניב הכנסות של 25 מיליארד דולר בשנה.
ארצות הברית

במאי 2018, בית המשפט העליון של ארצות הברית ביטל את האיסור הפדרלי על הימורי ספורט, זאת בעקבות פניה של מדינת ניו ג'רזי לאפשר הימורי ספורט בשטחה. מדינות רבות מיהרו להסדיר את הימורי הספורט בשטחן, ותוך כמחש שנים התעשייה הספיקה לגלגל מחזור של יותר מ-300 מיליארד. בעקבות השינוי גם קבוצות הספורט שינו את הגישה שלהם לגבי הימורים. ההגבלות על פרסום בתי הימורים באצטדיונים ובטלוויזיה הוסרו, ומספר אצטדיונים הקימו תחנות הימורים בתוכם. בנוסף החסויות של חברות ההימורים לקבוצות וליגות באמריקה גדלו במהירות. בספטמבר 2001 מדינת ניו ג'רזי הפכה לראשונה בארצות הברית שחצתה את רף מיליארד הדולר בהכנסות מהימורי ספורט בחודש אחד.
הימורים באינטרנט

במחצית השנייה של שנות ה-90 של המאה ה-20 הוקמו תוך שנים ספורות מאות אתרי הימורים באינטרנט. סוכנויות ההימורים הבריטיות הוותיקות, החלו לפעול מגיברלטר, שם היו מיסי הימורים נמוכים. חלקם החלו לפעול תחילה באמצעות הימורים טלפוניים. כיוון שמעמדם החוקי של הימורים מקוונים לא היה ברור, אתרי הימורים באינטרנט גייסו לקוחות מכל רחבי העולם, כולל ממדינות בהם הימורים אינם חוקיים או מוגבלים, דוגמת ארצות הברית. הזמינות הקלה של אתרי הימורים הביאה לעלייה מהירה בעולם של בעיית הימור פתולוגי, ומדינות רבות החלו לפעול נגדם.
גם בישראל אתרי הימורים בינלאומיים החלו להעסיק סוכנים לגיוס מהמרים. אחת סוכנויות ההימורים הגדולות בבריטניה, "ויקטור צ'נדלר", אף הקימה מחלקה מיוחדת עבור לקוחות מישראל, ובה היו 20 עובדים שהתגוררו סמוך למשרדי החברה בגיברלטר וספקו למהמרים שירות בעברית. יזמים ישראלים גם היו פעילים בהקמת אתרי הימורים בינלאומיים. באוגוסט 2010 נעשה ניסיון לחסום אתרי ההימורים בישראל, בהוראת המשטרה. הניסיון נכשל מבחינה טכנית, וגם בית המשפט קיבל את עתירת איגוד האינטרנט וקבע כי צווי המשטרה שהורו לספקיות האינטרנט לחסום גלישה לאתרי הימורים פוגעים בחופש הביטוי והוצאו בחוסר סמכות.
ראו גם

משחק מכור (ספורט)
הערות שוליים

↑  בלומברג, אתרי ההימורים בבריטניה: קמרון עשוי לבצע קאמבק של הרגע האחרון, באתר TheMarker‏, 6 במאי 2015
↑  מיה סלע, המוביל בהימורים לזכייה בנובל לספרות: הסופר הקנייתי נְגוּגִי וַה ת'יוֹנְגוֹ, באתר הארץ, 3 בספטמבר 2014
↑  להתערב על כל דבר, באתר הארץ, 14 במאי 2001
↑  ענף ההימור באנגליה, הארץ, 26 במרץ 1947
↑  אדווין רות, הימורי כדורגל בבריטניה, הארץ, 1 בדצמבר 1950
↑  ויקטור לוי, לונדון, הילטון בכיסו - סיריל שטיין - איל הימורים, חדשות, 11 בספטמבר 1987
↑  סוכנויות הידיעות, פירצה בחוק מאפשרת להתקין בבריטניה מכונות מזל "ממכרות כמו קראק", באתר TheMarker‏, 14 בספטמבר 2014
↑  פטריק קינגסלי, הניו יורק טיימס, המכונות שהורסות את חיי המהמרים הבריטים, באתר הארץ, 25 בספטמבר 2017
↑  הגרדיאן, עניי בריטניה מוציאים 20 מיליארד דולר בשנה על מכונות מזל, באתר TheMarker‏, 1 במרץ 2014
↑  הגרדיאן, בריטניה מגבילה את ההימורים: אי אפשר לשים 100 ליש"ט במכונות המזל, באתר TheMarker‏, 18 במאי 2018
↑  אוריאל דסקל, ‏ההימורים משחיתים את האדם, באתר גלובס, 15 באוגוסט 2006
↑  גיא ארז, הרגולטור נכנס לקזינו, באתר TheMarker‏, 28 במאי 2017
↑  טל וולק, ‏המהפכה בהימורי הספורט: אירוע שקורה רק פעם בחיי חברה, באתר גלובס, 15 במאי 2018
↑  עוזי דן, האם הימורי הספורט עומדים לשוב לארה"ב? שאלה שטומנת בחובה מיליארדים, באתר הארץ, 5 ביולי 2017
↑  טל וולק, ‏ארה"ב מוכיחה שפתיחת שוק הימורי הספורט היא לא דבר רע. בקרוב אצלנו?, באתר גלובס, 29 באוגוסט 2019
↑  יאן מלניקוב, הדבר שהספורט האמריקאי חשש ממנו יותר מכל מתחיל להפוך למציאות, באתר הארץ, 11 ביוני 2024
↑  ניו יורק טיימס, הימורים הפכו לדבר מקובל ברחבי ארה"ב, והדרך לספורט בווגאס נסללה, באתר הארץ, 18 בדצמבר 2023
↑  טל וולק, ‏הימורי הספורט כבר מכניסים מיליארדים למדינות ארה”ב. למה מחכים באירופה?, באתר גלובס, 12 בנובמבר 2021
↑  סאנדיי טיימס, ‏מהמרים על גיברלטר, באתר גלובס, 1 בספטמבר 1999
↑  ביל אלפרט, ‏הימורים וירטואליים, באתר גלובס, 12 באפריל 1999
↑  דאה הדר, 25 מיליון מהמרים אנונימיים, באתר הארץ, 14 במאי 2001
↑  ארנון בן-יאיר, מכה להימורים המקוונים בישראל: בית המשפט קבע כי אתרי הימורים שמרכזם בחו"ל מבצעים עבירה פלילית בישראל, באתר TheMarker‏, 30 בינואר 2007
↑  ליאור הנר, סוכני מכירות של אתרי הימורים באינטרנט מרוויחים מהפסדיהם של מהמרים שגייסו, באתר TheMarker‏, 24 באוגוסט 2006
↑  רוני קורן-דינר, אתר ההימורים ויקטור צ'נדלר מחלק זכיות ב-70 מיליון שקל בשנה למהמרים ישראלים, באתר TheMarker‏, 7 ביולי 2005
↑  אפרת נוימן, איך הפכו הישראלים למובילי ההימורים באינטרנט, באתר הארץ, 4 באוגוסט 2005
↑  אמיתי זיו, בהוראת המשטרה: מחר ב-10 בבוקר ייחסמו אתרי הימורים, באתר TheMarker‏, 17 באוגוסט 2010
↑  אמיתי זיו, אתרי ההימורים נחסמו לישראלים? לא אם הם משתמשים בדפדפן אופרה, באתר TheMarker‏, 27 באוגוסט 2010
נורית רוט, סייע בהכנת הכתבה: אמיתי זיו, מומחי משפט וטכנולוגיה: אין טעם לחסום אתרי הימורים - "לכל חסימה יש מעקף", באתר TheMarker‏, 22 ביולי 2010
↑  חן מענית, ‏בית המשפט: חסימת אתרי הימורים באינטרנט אינה חוקית, באתר גלובס, 2 באפריל 2012
דותן ברוך, האם מוצדק לחסום אתרי הימורים? | דעה, באתר TheMarker‏, 14 בינואר 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283101505171  LCCN: sh85015631
סולם מי שברך

סולם מי שברך מתו דו. ‏להאזנהקובץ:Ukrainian Dorian mode on C.mid‏Ⓘ‏
סולם מי שברך הוא שטייגר מוזיקלי, פופולרי במוזיקה היהודית, הרומנית וכן במוזיקת כליזמר. שמות נוספים הוא "סולם דורי אוקראיני" ו-"סולם אב הרחמים". במוזיקה ערבית הוא מכונה מקאם נָגְרִיז (نِكْرِيز).
הסולם מבוסס על מודוס דורי אך הדרגה הרביעית מוגבהת, או באפשרות אחרת: סולם מינור הרמוני המבוסס על הדרגה הרביעית (בדוגמה המצורפת: סולם לה מינור הרמוני המבוסס על רה). מרווחי הסולם הם: טון, חצי טון, טון וחצי, חצי טון, טון, חצי טון, טון. האקורדים המנוגנים בדרך כלל בסולם זה הם: דרגה ראשונה, שנייה ושלישית.
מלבד השימוש בסולם זה כבסיס לשיר, הוא משמש רבות כקטע מעבר או חריגה בשיר בסולם המינורי שבטוניקה שלו (למשל בדוגמה המצורפת, שירים בסולם רה מינור הרמוני, יכולים לעבור או לחרוג לסולם זה).
דוגמה לשיר בסולם זה הוא השיר המפורסם "הבן יקיר לי" של החזן שמואל מלבסקי, והיצירה "מריה המתוקה" של ברט קמפרט.[דרושה הבהרה]
ראו גם

סולם פריגיש
סטיבן טומלין

| --- | --- |
 לידה:  2 במרץ 1901 לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  5 בינואר 1937 (בגיל 35) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  ניו קולג' 
 תקופת הפעילות:  1925–1937 (כ־12 שנים) 
 בן או בת זוג:  Julia Strachey (22 ביולי 1927–?) 
 
סטיבן טומלין (באנגלית: Stephen Tomlin‏; 2 במרץ 1901 – 5 בינואר 1937) היה אמן בריטי, המזוהה עם קבוצת בלומסברי.
חיים

טומלין למד לימודים קלאסיים בניו קולג' באוקספורד מינואר 1919. עם זאת, הוא סבל מהתמוטטות עצבים בעקבות מותו של סטודנט עמית ועזב לאחר שנתיים. לאחר מכן הוא הפך לתלמידו של פרנק דובסון ובהמשך המשיך בקריירה כפסל דיוקנאות.
טומלין היה דו מיני והיו לו קשרים עם מספר חברים מקבוצת בלומסברי כולל הנרייטה בינגהם ודורה קרינגטון. בשנת 1927 נישא לג'וליה סטרייצ'י, אחייניתו של ליטון סטרייצ'י. היחסים שלו עם גברים פחות ברורים, כנראה בגלל הצורך בהסתרת מערכות יחסים הומוסקסואליות שהיו אז לא חוקיות בבריטניה במסגרת החוק הפלילי.
אחד החברים של טומלין, המכונה 'H', ניהל גם קשר עם האמן דאנקן גרנט. 'H' עבד במחלקת וילונות בחנות הכלבו של האחים ג'ונס. כאשר הוא וטומלין ביקרו אצל ליטון סטרייצ'י בשנות השלושים, 'H' היה חייב להתגורר בבניין עם המשרתים.
טומלין הקים את מועדון האוכל "קראניום" יחד עם דייוויד גארנט, חבר נוסף בקבוצת בלומסברי; המועדון התכנס מדי חודש כדי להחליף רעיונות.
עבודתו המפורסמת היא פסל הראש של וירג'יניה וולף בכיכר טוויסטוק בלונדון.
טומלין נפטר בשנת 1937 בבית החולים המלכותי ויקטוריה, בוסקומב, המפשייר.
הערות שוליים

↑  Stephen Tomlin : Biography, Spartacus Educational
↑  "Good Stories of Bad Bloomsbury Behaviour", www.spectator.co.uk
↑  Duncan Grant and Queer Bloomsbury, Charleston Trust, ‏2011-01-13 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1220729582  ISNI: 0000 0000 8273 6062  LCCN: nb2009004411  RKD: 425392  ULAN: 500196194  VIAF: 78896476   WorldCat (עם VIAF): 78896476 
סטיבן טומלין (ימין) ודורה קרינגטון (שמאל), 1920
סוזנה לופז צ'רטון

| --- | --- |

 לידה:  19 ביוני 1957 (בת 67) מקסיקו סיטי, המדינות המקסיקניות המאוחדות 
 ענף מדעי:  וירולוגיה 
 מקום מגורים:  קוארנבקה 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה הלאומית האוטונומית של מקסיקו 
 מוסדות:  האוניברסיטה הלאומית האוטונומית של מקסיקו 
 פרסים והוקרה:  פרס לוריאל-אונסק״ו לנשים במדע (2012)  פרס אונסקו ע"ש קרלוס ח. פינלי למיקרוביולוגיה (2001)  100 נשים (BBC) (2014)  פרס האקדמיה העולמית למדעים לביולוגיה (2008) 
 מספר צאצאים:  2 
 
ד"ר סוזנה לופז צ'רטון (בספרדית: Susana López Charretón; נולדה ב-19 ביוני 1957) היא וירולוגית מקסיקנית. לופז חוקרת את ווירוס ה-Rotavirus, נגיף שכיח, הגורם לשלשולים, הקאות וחום בעיקר בקרב ילדים עד גיל חמש.
קורות חיים

סוזנה לופז צ'רטון נולדה במקסיקו סיטי. כבר מגיל צעיר הראתה עניין במדע, וידעה שהיא תרצה לעסוק בביולוגיה.
לופז צ'רטון למדה באוניברסיטה האוטונומית הלאומית של מקסיקו (UNAM). היא סיימה תואר ראשון בשנת במחקר ביו-רפואי בסיסי בשנת 1980, ולאחר מכן סיימה תואר שני בשנת 1983, השלימה דוקטורט ב-1986 ופוסט-דוקטורט ב-1988. בזמן לימודיה היא בילתה מספר שנים במכון הטכנולוגי של קליפורניה (CalTech), וסמסטר במכון הלאומי לרפואה (NIH) בטוקיו. לאחר סיום הדוקטורט, לופז צ'רטון מונתה לחוקרת בכירה במכון לביוטכנולוגיה באוניברסיטה הלאומית האוטונומית של מקסיקו, המכון בו היא עובדת עד היום. במהלך השנים לופז צ'רטון פרסמה מעל 80 מאמרים, והרצתה ללמעלה 200 גופים בכל העולם על מחקריה השונים.
בשנת 2000, לופז צ'רטון זכתה במלגת מחקר בינלאומית על ידי Howard Hughes Medical Institute HHMI הוא ארגון פילנתרופי התורם לחוקרי ביו-רפואה "עם פוטנציאל להשפעה טרנספורמטיבית" (כדוגמת לופז צ'רטון).
מחקר

לופז צ'רטון היא דוקטור למחקר ביו-רפואי בסיסי, וחוקרת את ה-Rotavirus מאז 1980, שבע שנים לאחר גילוי המחלה על ידי רות' בישופ, ג'פרי דייווידסון, איאן הולמס ובריאן ראק. לופז צ'רטון הייתה בין הראשונות שחקרו את הווירוס: "באותה תקופה היה זה ווירוס שהתגלה לאחרונה. ומאחר שהכשרתי הייתה בביולוגיה מולקולארית, התרכזנו באפיון מולקולארי של איך הווירוס נכנס לתא ומתרבה בתוכו" (תורגם מאנגלית). כיום, כ-100 קבוצות חוקרים בכל העולם נעזרות במחקר של לופז על מנת לשפר את הבנתנו על הנגיף.
אחד מהגילויים החשובים ביותר של לופז צ'רטון נוגע לדרך בה הווירוס נכנס לגוף: הווירוס נכנס דרך הפה והעור, אך עוזב את התאים האלו ותוקף רק את המעי הגס. סוזנה לופז חקרה גם את ההתפשטות של הווירוס במעי הגס: נצפה שהווירוס מתרבה רק בקצוות דמויי אצבעות הנמצאות במעי הגס (villi), אך לא בתאים אחרים במסלולו.
"כדי לתקוף אדם, על הנגיף להיכנס דרך הפה, הריר, העור, אבל הוא אינו תוקף את התאים באזורים האלו, רק את אלו של המעי הגס. זה מאוד משונה, וזו הסיבה שאנחנו עובדים כל כך הרבה זמן לחקור מה הווירוס רואה בתאים האלו שהוא לא רואה באחרים". הבחנה משמעותית נוספת שלה, היא של-rotavirus ישנן שלוש שכבות שומן, אבל אין לו מעטפת שומנית, בניגוד לווירוסים אחרים כגון נגיף השפעת. ההבנה הזו היוותה העמקה בהבנה של מה מייחד את ה-rotavirus, וסיפק מידע לקראת פיתוח החיסון.
לופז צ'רטון מתמקדת בחקר ה-rotavirus בשלבים שונים, בשיטות של ביולוגיה תאית, מולקולארית, ביוכימית, ולאחרונה גם גנומיקה.
פרסים

בשנת 1988 – מדליית גבינו ברדה, שניתנה לה מטעם האוניברסיטה האוטונומית הלאומית של מקסיקו בזכות עבודת הפוסט דוקטורט שלה.
בשנת 2002 - פרס קרלוס ג'. פינליי – הניתן לחוקרים שתרמו תרומה יוצאת דופן למיקרוביולוגיה, שניתן לה ולבן זוגה על ידי UNESCO.
בשנת 2005: Award Funsalud for Gastrointestinal Illnesses.
בשנת 2008 - פרס TWAS לביולוגיה, הניתן לחוקרים\חוקרות במדינות מתפתחות, ונועד לעודד מצוינות מדעית.
בשנת 2012 – פרס LÓréal-UNESCO לנשים במדע בזכות "זיהוי כיצד Rotavirus גורם למוות של 600,000 ילדים בכל שנה".
חיים אישיים

לופז צ'רטון נשואה ומתגוררת בקוארנבקה, שבמקסיקו והיא אם לשניים.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  Dra. Susana Lopez Charreton, Innovadores De America
↑  About Rotavirus, Centers For Disease Control And Prevention
1 2 3 4  Celebrating Women in STEM: Dr. Susana López Charretón, UMKC's Indepndent Newspaper
↑  Discovery of Rotavirus: Implications for Child Health, PubMed
↑  TWAS Announces 2008 Prize Winners, THE WORLD ACADEMY OF SCIENCES
↑  14th Annual L’ORÉAL-UNESCO Awards for Women in Science - 2012, UNESCO
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ORCID: 0000-0001-6336-9209  ResearcherID: H-6661-2017
סגסוגת אלומיניום

גוש אלומיניום טהור
פסל הטבעת הסביבתי Solringen (טבעת השמש) עשוי סגסוגת אלומיניום־ארד,
באוניברסיטת גטבורג, שוודיה
סגסוגת אלומיניום היא שילוב של אלומיניום עם מתכות אחרות, לעיתים קרובות עם נחושת, אבץ, מנגן, צורן, מגנזיום וליתיום. היא הרבה יותר קלה ויותר עמידה בפני קורוזיה מאשר פלדת פחמן פשוטה, אבל עמידה פחות בפני קורוזיה מהאלומיניום הטהור (שימושיו של אלומיניום טהור מאוד נדירים בעיקר בגלל חוזק נמוך).
הרכבי סגסוגות האלומיניום עוברים רישום באיגוד האלומיניום (אנ') האמריקאי. בארגונים נוספים ניתן למצוא סטנדרטים ספציפיים יותר למטרות מסחר לפי תקנים שונים.
שימושים

סגסוגות אלומיניום משמשות למגוון רחב של מוצרים הנדסיים, בין היתר שימושים בתעשיית התעופה והחלל, בה לאלומיניום וסגסוגותיו יש הגמוניה מזה עשרות שנים עקב היחס המצוין של חוזק גבוה למשקל הנמוך (משקל סגולי נע בין 2.8-2.4 גרם/סמ"ק) . לאחר תהליך מורכב של הפרדת האלומיניום בטבע, מתקבל חומר במצב טהור שהוא בעל תכונות כגון: עמידה בפני קורוזיה ומוליכות חשמלית טובה (60% מהמוליכות  של נחושת). עם זאת, החומר המתקבל הוא בעל חוזק נמוך ויש צורך בהוספת יסודות נוספים כדי להתאים את החומר לשימושיו השונים בתעשייה.
חומרי הסגסוג משפרים את תכונותיו של האלומיניום בעיקר מבחינת החוזק ומעניקים הגנה בפני קורוזיה במיוחד בסביבות "עוינות", אשר גורמות לכך שהחלק יהיה חשוף למפגעים סביבתיים כגון: מים, לחות, טמפרטורה וכדומה שמאיצים את התפתחות הקורוזיה.
בבחירת סוג הסגסוגת נוהגים להבחין בין שיקולים שונים כמו : שיקולי גמישות, עייפות החומר, חום, רגישות והולכה, כל זאת לפי צורכי המוצר.
סגסוגות אלומיניום בתעשייה

נהוג להבחין בין כמה סגסוגות אלומיניום בתעשייה, המחולקות לפי קבוצות:
1xxx – אלומיניום מסחרי במצב טהור של כ-99 אחוז. תכונותיו: עמידות טובה מאוד בפני קורוזיה, מוליכות טובה, חוזק נמוך ולא ניתנת לטיפול תרמי.
2xxx – סגסוגת אלומיניום בתוספת נחושת כ-4.8% ומסגסגים אחרים.. תכונותיה: חוזק גבוה יחסית למשקל, עמידות בקורוזיה אבל לא ניתנת לריתוך וניתנת לטיפול תרמי (המסה) וזיקון מלאכותי.
3xxx – סגסוגת אלומיניום על בסיס סיליקון, נחושת ו/או מגנזיום. תכונותיה: ניתנת לעיצוב ביתר קלות, חוזק בינוני ולא ניתנת לטיפול תרמי.
4xxx – סגסוגת אלומיניום על בסיס סיליקון. תכונותיה: נקודת התכה נמוכה.
5xxx – סגסוגת אלומיניום על בסיס מגנזיום. תכונותיה: עמידות גבוהה בפני קורוזיה, אידיאלית לריתוך בעלת חוזק בינוני.
6xxx – סגסוגת אלומיניום על בסיס מגנזיום וסיליקון. תכונותיה : חוזק בינוני ומעלה, טובה לעיבוד, אידיאלית לריתוך, עמידות גבוהה בפני קורוזיה, ניתנת לטיפול תרמי. זוהי הסגסוגת הנפוצה ביותר המתאימה לייצור פרופילי אלומיניום בתהליך שיחול (אקסטרוזיה).
7xxx – סגסוגת אלומיניום על בסיס אבץ. תכונותיה: חוזק בינוני ועד לחזק מאוד, עמידות נמוכה בפני קורוזיה, ניתן לבצע טיפול תרמי, אינה ניתנת לריתוך.
בתוך הקבוצות הללו קיימים סוגים שונים המסווגים (ומסומלים) על פי אות ומספר:
F – כפי שיוצר, ללא טיפול כלשהו
H – סוג מוּקשֶׁה עם או ללא טיפול תרמי
H1 – סוג מוקשה ללא טיפול תרמי
H2 – סוג מוקשה ומחושל חלקית
H3 – סוג מוקשה שהתייצב על ידי חימום בטמפרטורה נמוכה
ספרה שנייה ברצף הסימול (מסמלת את מידת הקשיות בעקבות הטיפול התרמי)
HX2 – ‏1/4 קושי
HX4 – ‏1/2 קושי
HX6 – ‏3/4 קושי
HX8 – קושי מלא
HX9 – קושי מוגבר
הערות שוליים

↑  Kurt Lange (SME, 1985). Handbook of Metal Forming.
↑  j.Gilbert Kaufman. Aluminum Alloys and Tempers.
↑  J.R Davis. Corrosion of Aluminum & Alloys.
↑  L.E Mondolfo. Aluminum Alloys Stractural & Properties.
↑  Joseph R Davis, ASM Handbook Aluminum & Aluminum Alloys, ASM
↑  טיפול תרמי, באתר Alumgold.co.il
↑  Aluminium Conditions, באתר Alu-Stock.es
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294748305171  BnF: cb119443323 (data)  LCCN: sh85003975  NDL: 00560359  NKC: ph162641
נייר עבודה

נייר עבודה (working paper) עשוי להיות אחד הדברים הבאים:
נייר עבודה או נייר טכני באקדמיה. לעיתים קרובות, חוקרים מפרסמים ניירות עבודה כדי לחלוק רעיונות לגבי נושא או כדי לעורר משוב לפני הגשה ללכנס אקדמי שנבדק בידי עמיתים או לכתב עת אקדמי. ניירות עבודה הם לרוב הבסיס לעבודות קשורות, ועשויות כשלעצמן להיות מצוטטות על ידי מאמרים של ביקורת עמיתים. הם עשויים להיחשב כספרות אפורה. בניגוד למאמר מדעי, נייר עבודה לא עובר ביקורת עמיתים.
לפעמים המונח נייר עבודה משמש שם נרדף לדוח טכני. ניירות עבודה מפורסמים בדרך כלל באתרי אינטרנט, השייכים למחבר או למוסד המזוהה עם המחבר. האו"ם משתמש במונח "נייר עבודה" בערך במובן זה עבור טיוטות של החלטות של האומות המאוחדות
מסמכי עבודה - מסמכים הדרושים לקטינים לקטין כדי לקבל עבודה במדינות מסוימות בתוך ארצות הברית. מסמכים כאלה מחייבים בדרך כלל את המעסיק, ההורה / אפוטרופוס, בית הספר והרופא להסכים לתנאי העבודה שנקבעו על ידי המעסיק.
ניירות עבודה של ביקורת (Audit working papers): מסמכים הנדרשים לביקורת בדוחות הכספיים של חברה. ניירות העבודה הם רכושו של משרד רואי החשבון העורך את הביקורת. מסמכים אלה מכונים באופן רשמי כ"תיעוד ביקורת" (audit documentation) או לפעמים "קובץ הביקורת" (audit file). המסמכים משמשים הוכחה לנוהלי ביקורת שבוצעו, ראיות שהושגו ולמסקנה או חוות הדעת אליה הגיע המבקר.
ראו גם

הדפסה מוקדמת
ספרות אפורה
נבחרת ישראל בכדורמים נשים

| --- | --- |

 מידע כללי
 התאחדות:  איגוד הכדורמים בישראל
 מאמן:  דמיטריס מברוטאס
 קפטן:  איילת פרס
 אצטדיון ביתי:  בריכת מכון וינגייט, נתניה
 www.isrwp.co.il
 
 גביע העולם בכדורמים
 הופעות:  1 (הראשונה ב-2023)
 ההישג הטוב:  7
 אליפות אירופה בכדורמים
 הופעות:  3 (הראשונה ב-2018)
 ההישג הטוב:  6
 אליפות העולם בכדורמים
 הופעות:  1 (הראשונה ב-2023)
 ההישג הטוב:  10
נבחרת ישראל בכדורמים נשים היא נבחרת הכדורמים הלאומית של ישראל. הנבחרת הוקמה בשנת 2010, והיא מורכבת משחקניות הליגה הבכירה בארץ לכדורמים נשים. הנבחרת כפופה לאיגוד הכדורמים בישראל.
הישג השיא של הנבחרת הוא מקום שישי באירופה (ספליט 2022), אשר קבע שהנבחרת תשתתף באליפות העולם 2023 שמתקיים בפוקואוקה, יפן.
עונת (2017/2018)

הנבחרת השתתפה במוקדמות אליפות אירופה 2018, בשלב המוקדמות הראשון הנבחרת סיימה במקום השלישי בבית מתוך שבע נבחרות והעפילה לראשונה לשלב ההצלבות, שם הנבחרת גברה על נבחרת פורטוגל בשני המשחקים (14:10 במשחק הראשון במכון וינגייט בנתניה, 11:9 במשחק השני באוריאס פורטוגל). בסיכום שני המשחקים הנבחרת הצליחה לראשונה בהיסטוריה להעפיל לאליפות אירופה לבוגרות, נוסף על כך נבחרת ישראל היא הנבחרת היחידה שהעפילה משלבי המוקדמות גם מנבחרות הנשים וגם מנבחרות הגברים.
אליפות אירופה 2018 התקיימה בחודש יולי בברצלונה שבספרד.
עונת (2017/2018) > סגל הנבחרת בשלבי מוקדמות אליפות אירופה (2017/2018)

| מספר כובע | שם | שנת לידה | עמדה | קבוצה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | איילת פרס | 1992 | GK | אס"א תל אביב |
| 2 | מרים בוגצ'נקו | 2002 | CB | הפועל פתח תקווה |
| 3 | עדן טל | 2001 | D | הפועל יקנעם |
| 4 | מיה שחורי | 1999 | D | הפועל יקנעם |
| 5 | כרם נוי | 1999 | CF | הפועל פתח תקווה |
| 6 | הילה פוטריאן | 2000 | CB | הפועל פתח תקווה |
| 7 | שונית סטרוגו (קפטנית) | 1987 | D | הפועל יקנעם |
| 8 | ליאור בן דוד | 1998 | D | הפועל יקנעם |
| 9 | ענבר ברנע | 1995 | D | הפועל יקנעם |
| 10 | מריה דאסוס | 1996 | D | ANO Glyfada |
| 11 | נופר הוכברג | 2001 | D | הפועל טבעון |
| 12 | אביגיל פליקס | 1999 | CF | הפועל יקנעם |
| 13 | ענבר גבע | 1998 | GK | הפועל יקנעם |
מאמן: דמיטריס מברוטאס
עוזר מאמן: מילוש ברדיץ
מנהלת: יעל אברמסון
פיזיותרפיסט: מתן שדות
פסיכולוגית: שרון שכטר
סגל הנבחרת בשלב המוקדמות הראשון:
שונית סטרוגו, אילת פרס, ענבר ברנע, מריה דסיוס, מרי דהן, ליאור בן דוד, ענבר גבע, ניבי ורדי, אביגיל פליקס, מיה שחורי, כרם נוי, הילה פוטריאן ומרים בוגצ'נקו.
אליפות אירופה 2018

נערכה בברצלונה, ספרד.
ישראל ישראל 2–21 איטליה איטליה 

(14 ביולי) שערים לפי רבעים: 0–3, 0–6, 1–5, 1–7. שערים לישראל: כרם נוי 1, שונית סטרוגו 1 

ישראל ישראל 2–20 הולנד הולנד 

(15 ביולי) שערים לפי רבעים: 0–8, 0–7, 0–3, 2–2. שערים לישראל: הילה פוטריאן 1, עדן טל 1 

צרפת צרפת 9–5 ישראל ישראל 

(17 ביולי) שערים לפי רבעים: 3–1, 2–3, 3–0, 1–1. שערים לישראל: הילה פוטריאן 3, שונית סטרוגו 2 

ישראל ישראל 2–16 יוון יוון 

(19 ביולי) שערים לפי רבעים: 0–4, 1–4, 0–4, 1–4. שערים לישראל: מרים בוגצ'נקו 1, הילה פוטריאן 1 

ישראל ישראל 7–7 קרואטיה קרואטיה 

(21 ביולי) שערים לפי רבעים: 1–0, 0–1, 2–2, 4–4. שערים לישראל: כרם נוי 3, מרים בוגצ'נקו 2, הילה פוטריאן 1, ליאור בן דוד 1
ישראל ישראל 5–6 סרביה סרביה 

(23 ביולי) שערים לפי רבעים: 3–1, 0–2, 1–0, 0–1  בעיטות הכרעה: 1–2. שערים לישראל: שונית סטרוגו 2, כרם נוי 1, ענבר ברנע 1
אליפות אירופה 2020 > טורניר מוקדמות

לאחר ניצחון כפול על שווייץ בהדרכתו של דמיטריס מברוטאס, עלתה נבחרת ישראל לטורניר אליפות אירופה, בפעם השלישית. 

ישראל ישראל 13–6 שווייץ שווייץ
שווייץ שווייץ 10–16 ישראל ישראל 

(25 באוקטובר) שערים לישראל: שונית סטרוגו 6, מרים בוגצ'נקו 5, נופר הוכברג 3, עדן טל 1, מאי רגב 1
אליפות אירופה 2020 > טורניר אליפות

האליפות נערכה בבודפשט, הונגריה.
הולנד הולנד 22–3 ישראל ישראל 

(12 בינואר) שערים לפי רבעים: 4–0, 5–1, 7–1, 6–1. שערים לישראל: מרים בוגצ'נקו 2, הילה פוטריאן 1 

ישראל ישראל 6–10 צרפת צרפת 

(13 בינואר) שערים לפי רבעים: 2–3, 0–4, 1–1, 3–2. שערים לישראל: מרים בוגצ'נקו 3, נופר הוכברג 2, הילה פוטריאן 1 

ספרד ספרד 18–2 ישראל ישראל 

(15 בינואר) שערים לפי רבעים: 3–0, 4–1, 7–1, 4–0. שערים לישראל: מרים בוגצ'נקו 2 

איטליה איטליה 17–1 ישראל ישראל 

(17 בינואר) שערים לפי רבעים: 3–0, 5–0, 4–1, 5–0. שערים לישראל: שונית סטרוגו 1 

גרמניה גרמניה 3–10 ישראל ישראל 

(19 בינואר) שערים לפי רבעים: 1–3, 0–4, 0–3, 2–0. שערים לישראל: שונית סטרוגו 4, הילה פוטריאן 3, מרים בוגצ'נקו 3
ישראל ישראל 11–7 קרואטיה קרואטיה 

(21 בינואר) שערים לפי רבעים: 1–1, 6–2, 2–2, 2–2. שערים לישראל: מרים בוגצ'נקו 3, נופר הוכברג 3, הילה פוטריאן 2, כרם נוי 2, שונית סטרוגו 1
תוצאות תחרויות > אליפות העולם

2023 – מקום 10
תוצאות תחרויות > אליפות אירופה

1985 – 2016 – לא העפילה
2018 – מקום 10
2020 – מקום 9
2022 – מקום 6
2024 – העפילה
תוצאות תחרויות > גביע העולם

1979 – 2018 - לא העפילה
2023 – מקום 7
ראו גם

כדורמים באליפויות העולם
נבחרת ישראל בכדורמים (גברים)
הערות שוליים

↑    ספי פסטרנק, מלכות המים - כבוד: נבחרת הנשים בכדורמים שוב באליפות אירופה, באתר "ידיעות אחרונות", 26 באוקטובר 2019
| כדורמים בישראל ישראל |
| --- | --- | --- |
| תחרויות | ליגת העל בכדורמים • גביע המדינה |  |
| נבחרות | הנבחרת הלאומית • נבחרת הנשים |  |
| מועדוני כדורמים ישראליים | אס"א תל אביב • הפועל קריית טבעון • הפועל גוש זבולון • הפועל גבעת חיים • הפועל פתח תקווה • הפועל איתן ירושלים • הפועל בית יצחק • הפועל שמיר/גליל עליון • הפועל עמק הירדן • הפועל יקנעם • מכבי חיפה |  |
נפל (הלכה)

עובר שלא שרד עד לגמר התפתחותו

class=notpageimage|הצגה
יילוד המטופל באינקובטור עקב לידתו עם מערכת נשימתית שלא הסתיימה התפתחותה ברחם האם.
נפל הוא הכינוי ההלכתי לעובר שמת, בהיותו עדיין ברחם אימו, וכבר מלאו 40 יום מתחילת העיבור. או יילוד שנולד עם מומים ששוללים את סיכוייו לחיות, או יילוד שנולד טרם זמנו, מבלי שגופו הבשיל (כגון שנולד כשציפורניו אינן שלמות, ושערותיו לקויות). בעוד תינוק שמלאו לו 30 יום, הרי הוא תינוק בר-קיימא, ומשנפטר חלים עליו כל דיני האבלות, על נפל לא חלים דיני אנינות ואבלות. כל תינוק שלא שרד עד גיל 30 יום, אפילו אם גורם חיצוני הביא למותו, לא יצא מכדי ספק נפל.
הזמן הקובע על פי ההלכה אם תינוק הוא נפל, הוא רגע הלידה. תינוק ששהה זמן מסוים באינקובטור המדמה רחם, אין זה נחשב לו כאילו הוא טרם נולד.
ניהיליזם קיומי

ניהיליזם קיומי או ניהיליזם אקזיסטנציאליסטי הוא העמדה לפיה לחיים אין משמעות או ערך מהותיים. ביחס ליקום, ניהיליזם קיומי טוען שאדם בודד או אפילו המין האנושי כולו הוא חסר משמעות, חסר תכלית, וסביר שלא ישתנה במכלול הקיום. יש צורות שונות של ניהיליזם, אך בשימוש הפופולרי, "ניהיליזם" מתייחס כיום לרוב לצורות של ניהיליזם קיומי.[דרוש מקור]
חוסר המשמעות המובנה של החיים נחקר במידה רבה באסכולה הפילוסופית של האקזיסטנציאליזם, שבה אדם יכול ליצור "משמעות" או "מטרה" סובייקטיבית משלו. זאת בניגוד לניהיליסטים, אשר לטענתם לא רק שאין משמעות ביקום, אלא גם אין טעם לנסות לבנות את עצמנו, לשנות או לקבל משהו, כי זה שלעצמו הוא חסר משמעות.[דרוש מקור]
מכל סוגי הניהיליזם, הניהיליזם הקיומי זכה לתשומת הלב הספרותית והפילוסופית הרבה ביותר.[דרוש מקור]
היסטוריה

ניהיליזם קיומי היה חלק מהמסורת האינטלקטואלית המערבית מאז הקירינאים. במהלך הרנסאנס, ויליאם שייקספיר סיכם ברהיטות את נקודת המבט של הניהיליסט הקיומי בסוף המחזה. ארתור שופנהאואר, סרן קירקגור ופרידריך ניטשה הרחיבו עוד על רעיונות אלה, וניטשה, במיוחד, הפך לדמות מרכזית בניהיליזם הקיומי.[דרוש מקור]