stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שיגעון
היחס לשיגעון בהיסטוריה > העת העתיקה וימי הביניים

השיגעון נוכח – בדרך כלל כגורל או כעונש – במיתוסים דתיים מוקדמים ובסיפורי גבורה הפרעות חמורות במצבי רוח, דיבור והתנהגות שיוחסו לרוב לכוחות על-טבעיים. בבבל ובארם נהריים האמינו שהפרעות מסוימות נגרמו כתוצאה מפלישה של רוחות, כישוף, זדון שטני, עין הרע והפרת טאבו: דיבוק היה גם השיפוט וגם העונש.
בעת העתיקה האמינו שהפרעות מסוימות בדפוסי ההתנהגות המקובלת מבחינת כלל החברה כלא נורמלית, נגרמו כתוצאה ממעורבות של כוחות עליונים: אלים ורוחות, והיו פועל יוצא של הפרת טאבו, מזימות של כוחות השטן, כישוף או עין-הרע: ההתנהגות החריגה בנוף החברתי שהייתה למעשה השיגעון או הדיבוק, השד או זעם האל או הרוח שדבקה בגוף האדם ובנפשו, או אדם אשר נטרף הוא ודעתו בידי אותם גורמים: היה זה למעשה העונש או השיפוט על מעשים שפנו כנגד האלים או כוחות חיצוניים.
בגישות יווניות מוקדמות נתפסה התנהגות נורמלית ואבנורמלית כאחד, כנתונים לחסדיהם של כוחות חיצוניים על-טבעיים כמו אלים, שדים, כוחות פוריות כוחות המענישים, נוקמים והורסים: כאשר גורל בני האדם נקבע בעיקר על ידי פסקי-דין המוכתבים מלמעלה מאותו כוח-עליון. באותן גישות מוקדמות החיים הפנימיים עם הדילמות המוסריות שלהם לגבי מצפון ובחירה עדיין לא היו החלטיים: היחס שניתן הוא כי הגורל מכתיב את אופי הדברים ורצף הפעולות. כלומר כוח עליון השולט בפעולותיו של האדם ביחס לדפוסי התנהגותו: רק במאות ה-5 וה-4 לפני הספירה התפתחה החשיבה על הנפש ושימשה בסיס לזרם התפישה המרכזי ביחס לנפש ולשיגעון במערב.
אצל הומרוס באיליאדה הגיבורים נתפסו כנתונים לחסדיהם של כוחות חיצוניים, על טבעיים. בני האדם הגיעו לכדי שיגעון מתוך זעם האלים או בשל נקמתם: גיבורי האיליאדה הם בובות על חוט הנשלטות על ידי כוחות חיצוניים גם במקרא טירוף והפרעת הנפש הם עונש אלוהי שמקבל האדם על חטאיו. האזכור העתיק ביותר של הטירוף במקרא מופיע כאשר האלוהים מעניש את בני ישראל אם לא ימלאו את החוקים שמשה הציג בפני העם.
לפיכך בתפיסה של העת העתיקה וימי הביניים השיגעון הוא טרוף הדעת, טשטוש השכל שנגרם לאדם על ידי כוח עליון וגורם לו להתנהג מתוך שוטות גמורה ולפעול בחוסר טעם או הגיון בהשוואה להתנהגות שנחשבת לנורמטיבית בחברה. השיגעון נתפס כתוצאה של השתלטות על ידי כוח עליון כמו רוח או שד הנתקע במוחו של אדם ואינו מרפה ממנו, דבר הגורם להתנהגות חריגה מתוך דחפים הנשלטים בידי כוחות של מעלה.
היחס לשיגעון בהיסטוריה > שיגעון על פי הרפואה ה"מודרנית"

הרפואה המודרנית נמנעת כיום משימוש במונח זה, ומשתמשת במקומו במושגים "מחלת נפש", "פסיכוזה" או "הפרעה פסיכיאטרית קשה"; ההעדפה היא בכל מקרה לתת אבחנה רפואית ברורה של סוג המחלה הנפשית (למשל "מאניה", "סכיזופרניה" וכו'), במקום המונח הכללי שהונחל בשפת ימי קדם או ימי הביניים. דהיינו, מצב נפשי הכולל מגוון התנהגויות המאופיינות בדפוסים אבנורמליים והמלוות בדרך כלל בעיוות חוש המציאות והשיפוט. התנהגויות אלו עלולות לפגוע בצורה קשה בתפקוד החולה מבחינת חיי תעסוקה, חברה ופעילויות יום יום, להוות הפרה של נורמה חברתית, ולעיתים לסכן או לשבש קשות את חיי הפרט וגם את חיי הסובבים אותו.
המילים "שיגעון", "טירוף" וכדומה נשארות כיום בשימוש רק בשיח יומיומי בלתי פורמלי, בהתייחס להפרעה נפשית בולטת, או משמשות כהערות פוגעות, עלבונות וקללות לשם תיאור התנהגות קיצונית או לא הגיונית. ישנו, מהצד השני, גם שימוש חיובי יותר בשפה היומיומית למושג שיגעון, למשל בביטוי "חיים משוגעים" שפירושו חיים של בילויים בנעימים, חַיִים נפלאים, בּילוּי נהדר.
בשיח המשפטי משתמשים במונח "אי־שפיות" בהקשר של הגנת אי-שפיות (טענה של נאשם במשפט פלילי כי אין להטיל עליו אשמה משום שהיה בלתי שפוי בעת ביצוע הפשע). המושג "בלתי שפוי" מופיע גם בטפסים של שלטונות המס בנוגע לנקודות זיכוי. המושג "מחלת נפש" משמש בשפה הרפואית-משפטית במובן של "מצב פסיכוטי", למשל בנהלים לגבי הוצאת צווים או הוראות לבדיקה פסיכיאטרית כפויה, טיפול מרפאתי כפוי או אשפוז כפוי.
בחיי היום יום יש המשתמשים במונח "משוגע" לאדם החורג מן מוסכמות. דוגמה נפוצה לכך היא בהתייחס לאדם ההולך בגשם או בשלג עם לבוש קצר; זהו סוג של סלנג המתייחס להתנהגות החורגת מהנורמה.
הטיפול בנפגעי הנפש וכן היחס אליהם השתנו מאוד עם השנים ולכן גם היחס למילה שיגעון ואל המשוגעים. החל מיחס כאל בעלי ידיעה נסתרת או מיסטית בתרבויות העולם העתיק, דרך תפיסת השיגעון כאיחוז מסוג כלשהו (למשל דיבוק), ועד לתפיסות שכיחות היום של פגיעות נפש שהן תוצאה של מבנה המוח (נוירולוגית) ובעיות בחומרים במוח (ראו: פסיכיאטריה), או תוצר של ילדות קשה או סביבה וחוויות קשות (פסיכולוגית). גישות מודרניות הוליסטיות אינן מסכימות עם הגדרת אדם כ״משוגע״ או ״חולה״, אלא רואות בתופעות אלה ביטוי קיצוני של הנפש למצבים קיצוניים, או סוג של מרד בחברה ובשררתה על האדם (מישל פוקו או האסכולה האנטיפסיכיאטרית למשל החזיקו או מחזיקים בדעות דומות לאלו).
ראו גם

פסיכוזה
סכיזופרניה
פסיכיאטריה
פסיכולוגיה
פסיכופתולוגיה
השיגעון באמנות ימי הביניים
לקריאה נוספת

מישל פוקו, תולדות השיגעון בעידן התבונה, 1961
צבי מרק, מיסטיקה ושיגעון ביצירת ר' נחמן מברסלב, הוצאת עם עובד ומכון שלום הרטמן, תל אביב תשס"ד
אפרים שהם-שטיינר, חריגים בעל כורחם: משוגעים ומצורעים בחברה היהודית באירופה בימי הביניים, הוצאת מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, 2007
רוי פורטר, היסטוריה קצרה של השיגעון, רסלינג, 2009
הערות שוליים

1 2 3  הסטוריה קצרה של השיגעון, רסלינג, 2009
1 2  שגעון מחפש משמעות, דיונון, 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553131405171  GND: 4293233-6  NKC: ph262467
רצועה (מבנה אלגברי)

במתמטיקה, רצועה (הנקראת גם חבורה למחצה אידמפוטנטית) היא חבורה למחצה שבה כל איבר הוא אידמפוטנט (במילים אחרות, שווה לריבוע שלו, או נוסחתית: x*x=x). רצועות נחקרו לראשונה וקיבלו את שמן על ידי קליפורד (אנ') (1954). הסריג של מגווני הרצועות תואר באופן עצמאי בתחילת שנות ה-70 על ידי ביריוקוב, פנהמור וגרהרד. סריגים למחצה, רצועות אפס שמאליות, רצועות אפס ימניות, רצועות מלבניות, רצועות נורמליות, רצועות רגולריות-שמאליות, רצועות רגולריות-ימניות ורצועות רגולריות, הן תת-מחלקות ספציפיות של רצועות השוכנות בתחתית הסריג זה, אשר מעוררות עניין מיוחד והן מתוארות בקצרה להלן.
סוגים של רצועות

משפחה של רצועות יוצרת מגוון אם היא סגורה תחת תת-חבורות-למחצה, תמונות הומומורפיות ומכפלה ישרה (לאו דווקא סופית). בירקהוף הוכיח שכל מגוון של חבורות למחצה מוגדר על ידי זהויות. משפט: כל מגוון של רצועות יכול להיות מוגדר לפי זהות אחת ויחידה.
סוגים של רצועות > סריג למחצה

סריגים למחצה הם בדיוק רצועות קומוטטיביות. כלומר, אלו הן רצועות המקיימות את הזהות:
xy = yx לכל x,y.
רצועות משרות יחס סדר שניתן להגדיר כ-  x\leq y אם ורק אם  xy=x. דרישת הקומוטטיביות מרמזת שקדם-סדר זה הופך לסדר חלקי בסריג למחצה.
סוגים של רצועות > רצועות אפס

רצועת אפס-שמאלית היא רצועה המקיימת את הזהות:
xy = x,
מכך שללוח הכפל שלה שורות קבועות.
באופן סימטרי, רצועת אפס-ימנית היא רצועה המקיימת את הזהות:
xy = y,
כך שללוח הכפל שלה עמודות קבועות.
סוגים של רצועות > רצועות מלבניות

חבורה למחצה מלבנית היא חבורה למחצה S המקיימת את הזהויות:
xyx=x לכל x,y ב-S.
טענה 1. חבורה למחצה א-קומוטטיבית (כלומר מ-ab=ba נובע a=b) היא רצועה. הוכחה. בכל מאגמה גמישה,  (aa)a=a(aa), לכן כל איבר מתחלף עם הריבוע שלו. לכן, בכל חבורה למחצה א-קומוטטיבית, כל איבר הוא אידמפוטנט ולכן כל חבורה למחצה א-קומוטטיבית היא למעשה רצועה א-קומוטטיבית.
טענה 2. חבורה למחצה המקיימת את הזהות xyx=x היא רצועה. הוכחה. aa=(aa)a(aa)=(aaa)aa=a(aa)=a.
טענה 3. חבורה למחצה מקיימת את הזהות xyx=x אם ורק אם היא א-קומוטטיבית.
הוכחה. ברצועה א-קומוטטיבית,  x(xyx)=(xx)yx=xyx=xy(xx)=(xyx)x, כלומר,  x מתחלף עם  xyx, ולכן  xyx=x.
מאידך אם רצועה מקיימת את הזהות xyx=x, ו-ab=ba אז a=aba=abba=baab=b.
טענה 4. חבורה למחצה המקיימת את הזהות xyx=x מקיימת גם את הזהות xyz=xz. הוכחה. לפי טענה 2 החבורה למחצה היא רצועה, ואז xyz=(xy)zxz = (x(yz)x)z=xz. (הכיוון ההפוך אינו נכון, למשל בחבורה למחצה עם מכפלת האפס).
טענה 5. בכל רצועה, הזהות xyx=x שקולה לזהות xyz=xz. הוכחה. אם רצועה מקיימת את הזהות xyz=xz אז בפרט xyx=xx=x. הכיוון השני הוא טענה 4.
לחבורה למחצה מלבנית עשויים להיות איברים שאינם אידמפוטנטיים. עם זאת, האידמפוטנטים של חבורה למחצה מלבנית מהווים תת-רצועה, שהיא כמובן רצועה מלבנית.
ישנו סיווג מלא של רצועות מלבניות. בהינתן קבוצות שרירותיות I ו- J ניתן להגדיר פעולת מאגמה על I × J לפי הגדרה
את הזהות xyz=xz אפשר ללמוד בכל מאגמה, לאו דווקא בחבורה למחצה. שתי הזהויות (xy)z = xz וגם x(yz) = xz, יחד, גוררות אסוציאטיביות (xy)z =x(yz), ואז גם את הזהות xyz=xz. 
כל מאגמה אידמפוטנטית שמקיימת את שתי הזהויות המלבניות היא בעצם רצועה מלבנית. אז כל מאגמה שעונה על שתי הזהויות xyx=x ו-xyz=xz (ארבע זהויות מאגמה נפרדות) היא רצועה, ולכן רצועה מלבנית.
פעולת המאגמה שהוגדרה לעיל היא רצועה מלבנית מכיוון שלכל זוג (i, j) יש לנו (i, j) · (i, j) = (i, j).. לכן כל איבר הוא אידמפוטנט, והזהות xyx=x נובעת xyz=xz יחד עם האידמפוטנציה.
(מאגמה אידמפוטנטית שמקיימת רק את הזהות  (xy)x=x(yx)=x אינה בהכרח אסוציאטיבית, ולכן הזהות xyz=xz נובעת מהראשונה רק בחבורה למחצה, ולא בכל מאגמה).
כל רצועה מלבנית היא איזומורפית לאחת מהצורות לעיל (או ש-  S ריקה, או שנבחר איבר כלשהו  e\in S, ואז ( s\mapsto (se,es) ) מגדיר איזומורפיזם  S\cong Se\times eS). רצועות אפס שמאליות ורצועות אפס ימניות הן רצועות מלבניות, ולמעשה כל רצועה מלבנית היא איזומורפית למכפלה ישרה של רצועת אפס שמאלית ורצועת אפס ימנית. מכאו שכל הרצועות המלבניות מסדר ראשוני (עוצמת הקבוצה ראשונית) הן רצועות אפס, שמאלית או ימנית. אומרים שרצועה מלבנית היא מלבנית טהורה אם היא אינה רצועת אפס שמאלית או רצועת אפס ימנית.
סוגים של רצועות > רצועות נורמליות

רצועה נורמלית היא רצועה S המקיימת:
zxyz = zyxz לכל x,y,z ב-S.
ניתן לומר גם שרצועה נורמלית היא רצועה S המקיימת:
axyb = ayxb לכל a,b,x,y ב-S.
זוהי אותה משוואה המשמשת להגדרת מאגמה מדיאלית, ולכן ניתן לקרוא לרצועה נורמלית גם רצועה מדיאלית, ורצועות נורמליות הן דוגמאות למאגמות מדיאליות.
סוגים של רצועות > רצועות רגולריות שמאליות

רצועה רגולרית-שמאלית היא רצועה S המקיימת:
xyx = xy לכל x,y ב-S.
אם ניקח חבורה למחצה, ונגדיר a ≤ b אם ורק אם ab = b, נקבל סדר חלקי אם ורק אם חבורה למחצה זו היא רצועה רגולרית-שמאלית. רצועות רגולריות-שמאליות מופיעות באופן טבעי במחקר של פוסטים.
סוגים של רצועות > רצועות רגולריות ימניות

רצועה רגולרית-ימנית היא רצועה המקיימת:
xyx = yx לכל x,y ב-S.
כל רצועה רגולרית-ימנית הופכת לרצועה רגולרית-שמאלית באמצעות מכפלה הפוכה (שחלוף של טבלת הכפל). ואכן, לכל מגוון של רצועות יש גרסה 'הפוכה'; זה מוביל לסימטריה שיקופית, באיור למטה.
סוגים של רצועות > רצועות רגולריות

רצועה רגולרית היא רצועה S המקיימת:
zxzyz = zxyz לכל x,y,z ב-S.
סוגים של רצועות > סריג של מגוונים

כשהם מסודרים חלקית על ידי הכלה, רצועות יוצרות באופן טבעי סריג, שבו המפגש (meet) של שני מגוונים הוא החיתוך ביניהם והחיבור (join) של שני מגוונים הוא המגוון הקטן ביותר שמכיל את שניהם. זהו סריג בן 14 נקודות, שלם ודיסטריבוטיבי. תת-הסריג המורכב מ-13 המגוונים המוגדרים על-ידי זהויות לא טריוויאליות מוצג באיור (המגוון ה-14 כולל את הרצועות שאינן מקיימות אף זהות נוספת מלבד xx=x). המגוונים של רצועות אפס שמאליות, סריגים למחצה ורצועות אפס ימניות הן שלושת האטומים (איברים מינימליים לא טריוויאליים) של סריג זה.
כל מגוון של רצועות המוצג באיור מוגדר על ידי זהות אחת בלבד. זה לא צירוף מקרים: לפי המשפט שצוטט לעיל, כל מגוון של רצועות יכול להיות מוגדר על ידי זהות אחת.
לקריאה נוספת

A survey on varieties generated by small semigroups, J. Araujo, J. P. Araujo, Cameraon, Lee, Raminhos, Journal of Algebra (2023).
סריג של מגוונים של רצועות רגולריות. (לפי הזהות הקובעת אותן).
שליטה (בתאגיד)

שליטה בתאגיד היא הכוח, או הסמכות, להורות על או למנוע פעילות משמעותית בתאגיד. שליטה מושגת באמצעות בעלות על אמצעי שליטה, והמחזיק בשליטה קרוי בעל שליטה. בחברות פרטיות שליטה פירושה פעמים רבות החזקה של יותר מ-50% ממניות החברה, אך בהקשרים שונים, ובפרט בחברות ציבוריות האחוז יכול להיות נמוך הרבה יותר.
לעיתים מוגדרות בחברה מניות שליטה, המקנות למחזיק בהן זכויות הצבעה עדיפות, כך שהמחזיק במניית השליטה יכול לכפות את רצונו על בעלי המניות האחרים ולהחליט כיצד תתנהל החברה, אף אם ערכן של מניותיו אינו רוב בהון החברה.
פירמידת שליטה היא מבנה החזקות של חברות ציבוריות, שנוצר במטרה להשיג שליטה בחברה בצורה עקיפה ותוך כדי מינוף. לרוב, מדובר בשליטה שלא ניתן היה להשיג בצורה ישירה.
בחוקי מדינת ישראל

למושגי השליטה ניתנו הגדרות שונות באחדים מחוקי מדינת ישראל.
בחוקי מדינת ישראל > חוק ניירות ערך

בחוק ניירות ערך מוגדר אמצעי שליטה:
"בתאגיד – כל אחד מאלה:
על בסיס הגדרה זו מוגדרת שליטה:

"היכולת לכוון את פעילותו של תאגיד, למעט יכולת הנובעת רק ממילוי תפקיד של דירקטור או משרה אחרת בתאגיד, וחזקה על אדם שהוא שולט בתאגיד אם הוא מחזיק מחצית או יותר מסוג מסוים של אמצעי השליטה בתאגיד".
בחוקי מדינת ישראל > חוק החברות

חוק החברות מגדיר שליטה כהגדרתה בחוק ניירות ערך. הגדרת אמצעי שליטה שונה בו במעט:

"כל אחד מאלה:
בחוקי מדינת ישראל > חוק החברות הממשלתיות

חוק החברות הממשלתיות מגדיר שליטה ואמצעי שליטה כהגדרתם בחוק ניירות ערך. חוק זה מאפשר לקבוע, ביחס לחברה בהפרטה, שלמדינה אינטרסים חיוניים בקשר עם חברה זו, ולכן יחולו הגבלות על השליטה בה. אינטרס חיוני הוא כל אחד מאלה:
בחוקי מדינת ישראל > חוק משק החשמל

חוק משק החשמל מגדיר שליטה כהגדרתה בחוק ניירות ערך. הגדרת אמצעי שליטה שונה בו במעט:

"כל אחד מאלה:
בחוקי מדינת ישראל > חוק התקשורת (בזק ושידורים)

חוק התקשורת (בזק ושידורים) מגדיר אמצעי שליטה:

"בתאגיד – כל אחד מאלה:
על בסיס הגדרה זו מוגדרת שליטה:

"היכולת לכוון פעילותו של תאגיד, בין לבד ובין יחד עם אחרים או באמצעותם, בין במישרין ובין בעקיפין, הנובעת מכוח החזקת אמצעי שליטה בו או בתאגיד אחר, לרבות יכולת הנובעת מתקנון התאגיד, מכוח חוזה בכתב, בעל פה או באופן אחר, או יכולת הנובעת מכל מקור אחר, ולמעט יכולת הנובעת רק ממילוי תפקיד של נושא משרה בתאגיד;

בלי לגרוע מכלליות האמור, יראו אדם כשולט בתאגיד אם הוא מחזיק חמישים אחוזים או יותר מסוג מסוים של אמצעי שליטה בתאגיד, או אם בידו היכולת למנוע קבלת החלטות עסקיות בתאגיד, למעט החלטות שעניינן הנפקה של אמצעי שליטה בתאגיד או החלטות שעניינן מכירה או חיסול של רוב עסקי התאגיד או שינוי מהותי בהם; חזקה כי אדם שולט בתאגיד, אם בידו השיעור הגדול ביותר של אמצעי שליטה מסוג כלשהו."
בחוקי מדינת ישראל > חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)

בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) מוגדר אמצעי שליטה:

"בתאגיד – זכות שהיא אחת מאלה:
על בסיס הגרה זו מוגדרת שליטה:

"היכולת, בין לבד ובין יחד עם אחרים, לכוון את פעילותו של תאגיד, למעט יכולת הנובעת רק ממילוי תפקיד של דירקטור או נושא משרה אחר בתאגיד; בלי לגרוע מכלליות האמור, יראו אדם כשולט בתאגיד אם מתקיים בו אחד מאלה:
לעניין הגדרה זו, ”יחד עם אחרים“ – יחד עם אחרים בשיתוף פעולה דרך קבע; בלי לגרוע מכלליות האמור, יראו כמשתפים פעולה דרך קבע לעניין יחיד – אותו, את קרובו ותאגיד שאחד מהם שולט בו, ולעניין תאגיד – אותו, את מי ששולט בו ותאגיד שאחד מהם שולט בו".
בחוקי מדינת ישראל > פקודת מס הכנסה

בסעיף 88 לפקודת מס הכנסה מוגדר אמצעי שליטה כדלקמן:
על בסיס הגדרה זו מוגדרת שליטה בסעיף 85א לפקודה: "חזקה, במישרין או בעקיפין, ב־50% או יותר באחד מאמצעי השליטה ביום אחד לפחות בשנת המס", ואילו בסעיף 3(י) היא מוגדרת: "החזקה, במישרין או בעקיפין, ב־5% או יותר, באחד או יותר מאמצעי השליטה, ביום אחד לפחות בשנת המס".
בנפרד מוגדר בעל שליטה בסעיף 32(9) לפקודה:

"מי שמחזיק, במישרין או בעקיפין, לבדו או ביחד עם קרובו באחת מאלה:
הגדרה שונה של בעל שליטה מופיעה בסעיף 3(ט) לפקודה:
 
"מי שמחזיק או זכאי לרכוש, במישרין או בעקיפין, לבדו או ביחד עם קרובו, אחד מאלה:
הגדרה שלישית, של בעלי שליטה, מופיעה בסעיף 68א לפקודה:

" בעלי מניות המחזיקים, במישרין או בעקיפין, לבד, יחד עם אחר, או יחד עם תושב ישראל אחר, באחד או יותר מאמצעי השליטה בשיעור העולה על 25%".
היתר שליטה

השגת שליטה בתאגיד היא בדרך כלל חלק מחופש הפעילות הכלכלית, אולם במקרים מיוחדים, של שליטה בגופים המנהלים כספי ציבור או מספקים שירות חיוני, קבלת היתר שליטה מצריכה אישור של המאסדר. דוגמאות:
חוק הבנקאות (רישוי) מחייב את מי ששולט או מחזיק מעל 5% בתאגיד בנקאי, בסולק או בתאגיד החזקה בהם, להיתר מנגיד בנק ישראל לאחר התייעצותו בוועדת רישיונות.
חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) מחייב את מי יותר שמחזיק מ-5% מסוג מסוים של אמצעי שליטה במבטח לקבל היתר מהממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון.
חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), למשל, קובע כי שליטה בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד (וכן הפיכה לבעל עניין בגוף כזה) מצריכה היתר של המפקח על נותני שירותים פיננסיים (שהוא הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון).
תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (היתר כללי למתן שירותי בזק) מחייבות קבלת היתר משר התקשורת לשינוי משמעותי בהחזקת אמצעי שליטה בספקי תקשורת.
חוק משק החשמל קובע שלא יעביר ולא ירכוש אדם שליטה בבעל רישיון לפי חוק זה או זכויות בשותפות שהיא בעל רישיון, במישרין או בעקיפין, אלא באישור רשות החשמל.
חוק החברות הממשלתיות כולל הגבלות על העברת אמצעי שליטה בחברה ממשלתית שהופרטה, ונקבע שיש למדינה אינטרס חיוני בה. העברת שליטה בחברה כזו מחייבת קבלת היתר מראש הממשלה, שר האוצר והשר הממונה על תחום פעילותה של החברה (למשל שר האנרגיה כאשר מדובר בחברה בתחום האנרגיה).
ראו גם

מניית שליטה
פירמידת שליטה
לקריאה נוספת

מנחם כהן, לקסיקון המיסים, בהוצאת המכון למיסים ולייעוץ כלכלי, 2008.
הערות שוליים

↑  היתרי שליטה והחזקה בתאגיד בנקאי, בסולק ובתאגידי החזקה בהם, באתר בנק ישראל
↑  מדיניות לשליטה בגוף מוסדי, באתר של רשות  שוק ההון, ביטוח וחיסכון
↑  נוהל בקשת היתר להחזקת אמצעי שליטה בנותן שירותים פיננסיים, באתר של רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון
↑  פרק ה' סימן ב' לתקנות התקשורת (בזק ושידורים) (היתר כללי למתן שירותי בזק), התשפ״ג–2022
| ניירות ערך והשקעות בשוק ההון |
| --- | --- | --- |
| ניירות ערך הוניים | הון מניות • מניה • מניה רגילה • כתב אופציה • כתב זכויות • מניות הטבה • כתב זכויות • מניית בכורה • מניית שליטה • מניות באוצר • יחידת השתתפות • בעל מניות |  |
| ניירות ערך התחייבותיים | איגרת חוב (איגרת חוב קונצרנית • איגרת חוב ממשלתית • איגרת חוב מוניציפלית) • אג"ח אופציה |  |
| ניירות ערך אחרים | קרן נאמנות • קרן מחקה • תעודת סל • תעודת סל בחסר • קרן סל • נייר ערך המיר • המירות • אג"ח להמרה |  |
| קבוצות ניירות ערך | שטר הון • מניית בכורה |  |
| השקעות שאינן נייר ערך | מוצר מובנה • פיקדון • חיסכון • חשבון בנק • קרן הון סיכון • קרן גידור • קרן השקעות פרטיות • מימון המונים • הלוואת בעלים • קרן נדל"ן |  |
| חסכונות פנסיוניים | קופת גמל (קרן פנסיה • קרן השתלמות) • קופת גמל להשקעה • ביטוח מנהלים • קופת גמל בניהול אישי |  |
| נגזרים | אופציה • חוזה עתידי • אופציה אקזוטית (אופציה בינארית • אופציה אסייתית) • CDO • CDS • עסקת החלף |  |
| סחורות נפוצות | סחורה • זהב • כסף (יסוד) • נפט |  |
| מטבעות דיגיטליים | הצעת מטבע ראשונית • מטבע מבוזר • ביטקוין |  |
| ניתוח ניירות ערך | ניתוח טכני • מודל בלאק ושולס • בטא (מדד) • ארביטראז' • רווח למניה |  |
| בורסות מרכזיות | הבורסה לניירות ערך בתל אביב • נאסד"ק • הבורסה לניירות ערך בניו יורק • הבורסה לניירות ערך בלונדון • Euronext |  |
| מדדים מרכזיים | מדד תל אביב 35 • מדד נאסד"ק 100‏ • מדד דאו ג'ונס • CAC 40 • DAX • FTSE 100 • S&P 500 |  |
| תאגידים | מיזוגים ורכישות • הערכת שווי • בדיקת נאותות • הצעת רכש • השתלטות עוינת • רכישה ממונפת • מנוף פיננסי • דיבידנד • מיזוג חברות • פירוק חברות • דיני תאגידים • שליטה |  |
| דוחות כספיים | יחסים פיננסיים • דו"ח כספי • רואה חשבון • תקן דיווח כספי בין-לאומי • תשקיף • הערת עסק חי |  |
| רגולציה וגופים רגולטוריים | רשות ניירות ערך • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון • הפיקוח על הבנקים • חוק ניירות ערך • הוועדה לניירות ערך ולבורסות (ארצות הברית) • מועצה לפיקוח על הביקורת בחברות ציבוריות • פדרל ריזרב • חוק גלאס-סטיגל • רפורמת בכר • חוק החברות |  |
| היסטוריה | השפל הגדול • משבר הסאבפריים • משבר מניות הבנקים |  |
| תחומים אקדמיים קשורים | מימון • חשבונאות • כלכלה • מנהל עסקים |  |
| דירוג אשראי | דירוג אשראי • דירוג אג"ח • מודי'ס • סוכנות הדירוג פיץ' • סטנדרד אנד פורס |  |
| ערכים נוספים | הנפקה • ערך ריאלי וערך נקוב • הנפקה ראשונה לציבור • השוק הראשוני • השוק המשני • בנק השקעות • חיתום • רכישה עצמית • בורסה לניירות ערך • נייר ערך • ברוקר • דילר • חוזה הפרשים • מסלקת הבורסה • נייר ערך מגובה משכנתה • איגוח • עושה שוק • מעבר לדלפק • ספר הפקודות • מכירה בחסר • שורט סקוויז • קסטודיאן • שוק המעו"ף • בקדייטינג • מידע פנים • Dark Pool • הרצת מניות • ויסות שערי ניירות ערך • סיכון אשראי • נזילות פיננסית • EBITDA • אמות מידה פיננסיות • פירמידת שליטה • עקום התשואה • אזהרת רווח |  |
ג'פרי טייט

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  28 באפריל 1943 סולסברי, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  2 ביוני 2017 (בגיל 74) ברגמו, איטליה 
 מוקד פעילות:  אנגליה 
 מקום לימודים:  כרייסט'ס קולג', בית הספר לרפואה של בית החולים סנט תומאס, Farnham Grammar School 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  EMI קלאסיקס, פיליפס רקורדס, Philips Classics Records 
 פרסים והוקרה:  Knight Bachelor (2017)  מפקד במסדר האימפריה הבריטית  קצין מסדר האמנויות והספרות 
 פרופיל ב-IMDb
 
ד"ר ג'פרי טייט, CBE, (באנגלית: Jeffrey Tate,‏ 28 באפריל 1943 - 2 ביוני 2017) היה מנצח אנגלי.
טייט נולד בסולסברי שבאנגליה עם שדרה שסועה וגבנון. בילדותו עברה משפחתו לפרנהם במחוז סארי בדרום מזרח אנגליה, שם הוא למד בקולג' המקומי בין השנים 1954-1961, וזכה במלגת הצטיינות ללימודים באוניברסיטת קיימברידג'. במקביל ללימודי הרפואה באוניברסיטה, גם ניהל כמה הפקות תיאטרון. לאחר שסיים את התואר ברפואה, התמחה בכירורגיית עיניים, ועבד בבית החולים סט. תומאס בלונדון, עד שוויתר על קריירת הרפואה, ופנה ללמוד מוזיקה במרכז ללימודי אופרה בלונדון. לאחר הלימודים נעשה רפטיטור ומאמן בבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן, תחת חסותו של המנצח גאורג שולטי.
הבכורה הבינלאומית של טייט כמנצח, הייתה במטרופוליטן אופרה בניו יורק, בשנת 1979. בשנת 1985 התמנה למנצח הראשי הראשון של התזמורת הקאמרית האנגלית. ב-1986 מינתה הנהלת בית האופרה של הקובנט גארדן את טייט למנצח הראשי של בית האופרה, גם כאן, הראשון שקיבל את התואר. טייט שימש כמנצח הראשי של התזמורת הפילהרמונית של רוטרדם, הולנד בין השנים 1991-1995. בשנת 2005 מונה טייט למנהל מוזיקלי של בית האופרה תיאטרון סן קרלו בנאפולי. ב-2008 מונה טייט למנצח ראשי בתזמורת הסימפונית של המבורג.
בין הקלטותיו ישנה סדרה של קונצ'רטי לפסנתר מאת מוצרט עם הפסנתרנית היפנית מיצוקו אושידה.
טייט היה נשיא אגודת הצדקה לשדרה שסועה באנגליה מאז 1989.
הערות שוליים

↑  ידיעה בNew York's times, Royal Opera Appoints Tate as Top Conductor
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007449950605171  PLWABN: 9810597724105606  BIBSYS: 1037663  BnF: cb13900299k (data)  GND: 122019334  ISNI: 0000 0001 1468 6689  LCCN: n79072621  LNB: 000119384  MusicBrainz: b5b80f40-0c38-47bf-9c75-279c2a6da8cd  NKC: xx0078474  NTA: 070795185  SNAC: w6vx139j  SUDOC: 03264115X  VIAF: 19867205   WorldCat (עם VIAF): 19867205
שיננות

.
מטופל אצל שִינָנִית במהלך טיפול
שִׁינָּנוּת הוא מקצוע פרא-רפואי בתחום רפואת שיניים העוסק בהיגיינת הפה ובטיפול מונע.
מקצוע השיננות שונה ונפרד מזה של אלו העוסקים בסיוע לרופא שיניים. בדרך-כלל חל איסור על הסייעים לבוא במגע של ממש עם הפה של המטופל, למעט לשם פעולות פשוטות, כגון שאיבת רוק. בסמכותם של השיננית או השינן, לעומת זאת, לבצע פעולות רפואיות בפה של המטופלים. סייעת או סייע לרופא שיניים עובדים בהכרח בצמוד אליו, ואילו שיננים מבצעים מטלתם בנפרד, לפני או אחרי טיפול השיניים.
באנגלית נקרא המקצוע Dental hygienist, בתרגום חופשי: "מטפל היגייני של השיניים".
העוסקים בשיננות מבצעים פעולות טיפול ראשוני ברפואת שיניים, ביניהם:
בחינת הנתונים הבריאותיים של המטופל.
בדיקה יסודית של השיניים, כל חלל הפה וסביבתו החיצונית.
בדיקת כיסים לחניכיים.
החדרת חומר לשחרור מושהה כטיפול משלים למחלות חניכיים.
ייעוץ ראשוני במניעה ובהפסקת עישון.
ביצוע צילומי רנטגן.
ייעוץ בנושא תזונה נכונה למניעת עששת.
הסרת אבנית, כתמים ומשקעים (קשים ורכים) מעל ומתחת לחניכיים.
סיוע במניעת עששת על ידי מתן פלואוריד ואיטום חריצים בשיניים.
ליטוש שחזורים (סתימות).
הסרת תחבושות לאחר ניתוחי חניכיים והורדת תפרים.
תכנון וביצוע פרויקטים בקהילה בנושא רפואת שיניים מונעת, כגון בבתי ספר ובגנים, בבתי אבות ובקרב אוכלוסיות עם צרכים מיוחדים.
סיוע בהקניית הרגלים נכונים לשמירה יומיומית על בריאות הפה והשיניים, באמצעות הדרכה אישית.