stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אקס-מן (סדרת סרטים)
סרטים > לוגאן - וולברין (2017)

בנובמבר 2013, אולפני פוקס היו במגעים להפקתו של סרט סולו נוסף בכיכובו של וולברין. ג'יימס מנגולד נשכר לכתוב תסריט ראשוני, ולורן שולר דונר שבה כמפיקה. מנגולד ציין שהסרט ישאב השראה מסיפורים נוספים על וולברין מהקומיקס, חלקים מן עלילת הקומיקס "וולברין: לוגאן הזקן" עובדו בסרט וייצא לאחר "אקס-מן: אפוקליפסה". יו ג'קמן הצהיר כי הסרט הוא האחרון בו הוא יגלם את וולברין. באוקטובר 2016, הוכרז כי שם הסרט יהיה "לוגאן" ותאריך הפצת הסרט נקבע ל-3 במרץ 2017.
סרטים > דדפול 2 (2018)

בספטמבר 2015, סיימון קינברג הכריז כי המשך ל"דדפול" נמצא בשלבי פרה-פרודקשן. לאחר הפצתו המוצלחת של "דדפול", אושר באופן רשמי על ידי פוקס המאה ה-20 כי החלה הפקתו של המשך, וכי אליו ישובו פול ורניק ורט ריז למלאכת התסריט וטים מילר למלאכת הבימוי. באוקטובר 2016, מילר עזב את הסרט בעקבות חילוקי דעות יצירתיים עם ראיין ריינולדס, ובנובמבר הוכרז כי דייוויד ליטץ' נשכר להחליפו. בפברואר 2017, ראיין ריינולדס ודרו גודארד הצטרפו למלאכת הכתיבה.
סרטים > אקס-מן: הפניקס האפלה (2019)

במאי 2016, סיימון קינברג אמר בראיון כי המשך ל"אקס-מן: אפוקליפסה" נמצא בשלבי פיתוח מוקדמים. מאוחר יותר, נודע כי הפקת הסרט צפויה להתחיל במאי 2017. באפריל 2017, הודיע פוקס המאה ה-20 על השם הרשמי של הסרט ועל תאריך השחרור, 2 בנובמבר 2018. את הסרט ביים סיימון קינברג, אשר גם כתב את התסריט. הסרט מבוסס על הקומיקס "סאגת הפניקס האפלה" בסדרת האקס-מן של כריס קלרמונט וג'ון ביירן בהוצאת חברת ההוצאה לאור מארוול קומיקס, והוא חותם של סדרת סרטי "אקס-מן". לאחר דחייה, בכורת הסרט הוצגה ב-6 יוני 2019.
סרטים > המוטנטים החדשים (2020)

סרט על קבוצת הגיבורי-על הצעירים "המוטאנטים החדשים", אשר יהווה מעין ספין אוף לסדרת הסרטים המרכזית, בתחלה היה הסרט עתיד לצאת ב-13 באפריל 2018. בהמשך הוא נדחה ל-22 בפברואר 2019. ולבסוף נמסר כי הסרט יצא ב־2 באוגוסט באותה השנה.
סרטים > דדפול & וולברין (2024)

לאחר הצלחתו של הסרט "דדפול" (2016), החלו אולפני "פוקס המאה ה-21" לפתח שני סרטי המשך. על פי התכנון, התעתד הסרט השלישי להציג את צוות גיבורי-העל "אקס פורס". במרץ 2017, הצהיר התסריטאי רט ריס, שהופקד על כתיבת שני הסרטים הראשונים, כי צוות ה"אקס פורס" יוצג בסרט השני, לפני שיזכה לסרט ספין אוף שעלילתו תכלול "משהו גדול יותר" ותתקיים בנפרד מהסרט השלישי, שחויב על פי "חוזה" להיות אישי יותר.
סרטים > סרטי המשך עתידיים

בספטמבר 2012 נשכר המפיק מארק מילר לשמש בתור היועץ הקריאייטיבי של סרטי מארוול המופקים בידי פוקס המאה ה-20 כדוגמת אקס-מן וארבעת המופלאים. כבר באוקטובר 2012, המפיקה לורן שולר דונר הביעה עניין לשתף את דמויות האקס-מן בסרטי מארוול השונים, בשל קשריה עם המפיק קווין פייגי. בדצמבר 2013, המפיק סיימון קינברג חתם על עסקה בת שלוש שנים באולפני פוקס ומתכוון ליצור יקום קולנועי בדומה ליקום הקולנועי של מארוול.
בנוסף, קווין פייגי הכריז כי היקום הקולנועי של מארוול מתכוון לעשות סרט על האקס-מן לאחר שהזכויות לאקס מן חזרו אליהם.
סרטים > סרטי המשך עתידיים > פרויקטים פוטנציאלים נוספים

בינואר 2018, הוכרז כי טים מילר יביים סרט אודות דמותה של קיטי פרייד. בפברואר, בריאן מייקל בנדיס נשכר לכתוב את התסריט.
סדרות

באוקטובר 2015 הודיעו אולפני פוקס שיש בכוונתם לפתח שתי סדרות טלוויזיה שיהוו הרחבה לעולם הקולנועי של האקס-מן: אחת המבוססת על קבוצת מועדון הלפייר העתידה לעלות לשידור ברשת FOX, ושנייה תתמקד בדמותו של לגיון העתידה לעלות לשידור ברשת FX. בעוד הסדרה לגיון אושרה והוזמנה ל-8 פרקים ברשת FX, הסדרה על מועדון הלפייר בוטלה, ובמקומה הוזמן פיילוט טלוויזיוני שבויים על ידי בריאן סינגר על סדרה העוסקת בזוג הורים המגלים כי ילדיהם הם מוטאנטים, הסדרה תוארה כסדרת דרמת מתח המתרחשת בעולם שבו המוטנטים הם חלק מוכר וידוע, אף על פי שרוב העולם מתייחס אליהם בחשדנות. הסדרה תתמקד במשפחה בה ההורים מגלים כי ילדיהם הם בעלי כוחות מוטנטים בעוד ההורים לא. המשפחה מחליטה לברוח יחדיו מגופי ממשלה שרוצים לעצור את הילדים.
סרטי ספין-אוף שאינם בפיתוח > אקס-מן המקור: מגנטו

בדצמבר 2004, פוקס המאה ה-20 שכרה את התסריטאי שלדון טרנר לכתוב את התסריט לסרט זה. באפריל 2007, דייוויד ס. גויר נשכר לביים. טרנר אמר שהעלילה סובבת בין השנים 1939–1955, ועוקבת אחרי מגנטו בעודו מנסה לשרוד את אושוויץ. הוא פוגש את אקסבייר, חייל צעיר, במהלך שחרור מן המחנה. לאחר מכן, מגנטו רודף את הנאצים אשר עינו אותו במחנה, והתשוקה לנקמה זו הופכת אותו ואת אקסבייר לאויבים.
לבסוף, חלק עיקרי מהתסריט של הסרט יצא לאור בסופו של דבר בסרט "אקס-מן: ההתחלה".
הכנסות הסרטים

| סרט | יציאה לאקרנים> כלל עולמי | יציאה לאקרנים> ארצות הברית | סכום הכנסות ($)> ארצות הברית | סכום הכנסות ($)> מחוץ לארצות הברית | סכום הכנסות ($)> כלל עולמי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אקס-מן | 13 ביולי 2000 | 14 ביולי 2000 | 157,299,717 | 139,039,810 | 296,339,527 |
| אקס-מן 2 | 1 במאי 2003 | 2 במאי 2003 | 214,949,694 | 192,761,855 | 407,711,549 |
| אקס-מן 3: המפלט האחרון | 25 במאי 2006 | 26 במאי 2006 | 234,362,462 | 224,997,093 | 459,359,555 |
| אקס-מן המקור: וולברין | 29 באפריל 2009 | 1 במאי 2009 | 179,883,157 | 193,179,707 | 373,062,864 |
| אקס-מן: ההתחלה | 3 ביוני 2011 | 1 ביוני 2011 | 146,408,305 | 207,215,819 | 353,624,124 |
| וולברין | 24 ביולי 2013 | 26 ביולי 2013 | 132,556,852 | 282,271,394 | 414,828,246 |
| אקס-מן: העתיד שהיה | 22 במאי 2014 | 23 במאי 2014 | 233,921,534 | 513,941,241 | 747,862,775 |
| דדפול | 10 בפברואר 2016 | 12 בפברואר 2016 | 363,070,709 | 419,532,736 | 782,603,445 |
| אקס-מן: אפוקליפסה | 19 במאי 2016 | 27 במאי 2016 | 155,442,489 | 388,492,298 | 543,934,787 |
| לוגאן - וולברין | 2 במרץ 2017 | 3 במרץ 2017 | 226,277,068 | 392,744,368 | 619,021,436 |
| דדפול 2 | 17 במאי 2018 | 18 במאי 2018 | 318,081,038 | 414,986,515 | 733,067,553 |
|  |  |  | 2,362,253,025 | 3,369,672,370 | 5,731,925,395 |
ציר הזמן

אירועי הסרטים מופרדים לשני "לוחות זמנים"; ציר הזמן המקורי וציר הזמן החדש.
ציר הזמן > לוח הזמן הראשון

לוח הזמן הראשון לצפיית ציר זמן, מתחיל בסרט "אקס-מן: ההתחלה" משנת 2011, אשר מתרחש בשנת 1962. הסרט הבא ברשימה הוא "אקס-מן המקור: וולברין" משנת 2009 אשר מתרחש בין השנים 1973 ל-1979. לאחר זאת, יש את הטרילוגיה המקורית: "אקס-מן", "אקס-מן 2" ו"אקס-מן 3: המפלט האחרון", המתרחשים באותן שנים בהם יצאו: 2000, 2003 ו-2006. לאחר הטרילוגיה עומד הסרט "וולברין" משנת 2013 שמתרחש באותה שנה. לאחר מכן נמצא הסרט "אקס-מן: העתיד שהיה", משנת 2014, המתרחש בשנת 2023 - שם וולברין נוסע בזמן לשנת 1973 ובכך פותח ציר זמן חדש לגמרי.
ציר הזמן > לוח הזמן השני

לוח הזמן השני והאחרון מתחיל ב"אקס-מן: העתיד שהיה" (כולל סוף לוח הזמן הקודם). לאחר מכן עומד הסרט "אקס-מן: אפוקליפסה" משנת 2016, אשר מתרחש בשנת 1983. לאחר מכן עומד הסרט "אקס-מן: הפניקס האפלה" משנת 2019 אשר מתרחש בשנת 1992. לאחר מכן עומדים הסרטים "דדפול" משנת 2016 המתרחש באותה השנה, דדפול 2 משנת 2018 גם הוא מתרחש באותה שנה ו-"דדפול & וולברין" משנת 2024 המתרחש באותה שנה. לאחר מכן עומד הסרט "לוגאן" משנת 2017 המתרחש בשנת 2029.
לא ידוע מתי מתרחש הסרט "המוטנטים החדשים", אך ההשערות אומרות שהסרט מתרחש בשנה בה יצא, 2020, כך אחרי "דדפול 2".
אבירם חסון

| --- | --- |
אבירם חסון
 לידה:  1967 (בן 58 בערך) ירושלים
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1986–2016 (כ־30 שנה)
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
  מפקד טייסת תחזוקה אווירית.   רע"ן מערכות יירוט ורע"ן תכנון  רמ"ח מערכות שכבה עליונה במנהלת חומה  רמ"ח מערכות שכבה בינונית ונמוכה במנהלת חומה  מ.מ. ראש מנהלת חומה במפא"ת
 פעולות ומבצעים
   המערכה ברצועת הביטחון     מלחמת לבנון השנייה   מבצע עמוד ענן    מבצע צוק איתן
 תפקידים אזרחיים
 ראש משלחת משרד הביטחון בארצות הברית וקנדה
 
אבירם חסון (נולד ב-1967 בירושלים) משמש כראש משלחת משרד הביטחון בארה״ב וקנדה, והוא אלוף-משנה במילואים בצה"ל,
חסון הוא נין לרב חנוך חסון שהיה ראש הקהילה ואב בית-הדין הספרדי בחברון, ולרבנית קלרה חסון שנרצחו בפרעות בחברון במאורעות תרפ"ט (1929).
שירות צבאי

לאורך שירותו הצבאי ביצע אבירם מגוון תפקידים בשדה ובמטה. הבולטים שבהם: מפקד טייסת תחזוקה אווירית, ראש ענף מערכות יירוט וראש ענף תכנון במטה להק הציוד שבחיל האוויר, ובנוסף, ביצע שני תפקידי ראש מחלקה במנהלת חומה שבמפא"ת.
במהלך תפקידיו במפא"ת היה אמון על פיתוח מערך ההגנה מפני טילים של מדינת ישראל, מערכות החץ (טיל), שרביט קסמים (מערכת יירוט) וכיפת ברזל.
בחודש דצמבר 2015 מונה כממלא מקום זמני לראש מנהלת חומה.
בחודש נובמבר 2016 סיים את תפקידו ופרש מצה"ל והמשיך בשירות מילואים פעיל כמעריך במרכז הערכה לסא"ל וכשופט בבית הדין לערעורים של צה"ל.
לאחר שירותו הצבאי

לאחר פרישתו מצה"ל, המשיך חסון בתפקידים בכירים במערכת הביטחון, בשנת 2021 מונה לתפקיד מנכ״ל יחידת סמך ביטחונית.
בחודש יולי 2024 מונה לתפקיד ראש משלחת משרד הביטחון בארצות הברית וקנדה. במסגרת תפקידו אחראי למימוש רכש בכספי הסיוע אותם מעמיד הממשל האמריקאי לחיזוק יתרונו האיכותי של צה"ל.
במהלך כהונתו כראש המשלחת, חתם חסון על עסקה בסך 5 מיליארד דולר עם חברת בואינג לרכש 25 מטוסי F-15 מדגם IA - המתקדם ביותר.
השכלה

חסון בעל תואר שני במנהל עסקים (אוניברסיטת בן-גוריון) ותואר ראשון בהנדסת מחשבים אותם סיים בהצטיינות, ובוגר קרן וקסנר.
הערות שוליים

↑  '"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'גילי כהן,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'משרד הביטחון מינה את אל"מ אבירם חסון לממלא מקום ראש מנהלת "חומה", באתר הארץ, 7 בינואר 2016
↑  מינוי אבירם חסון - ראש משלחת הרכש בארה"ב וקנדה, באתר www.mod.gov.il
↑  שי לוי,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'‏נחתמה עסקה בשווי 5.2 מיליארד דולר לרכש 25 מטוסי F-15 לחיל האוויר, באתר ‏מאקו‏, 7 בנובמבר 2024
↑  eagleray, הבוגרים שלנו, באתר קרן וקסנר ישראל (באנגלית אמריקאית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יחסי ישראל–צרפת

| יחסי ישראל–צרפת |
| --- | --- |
ישראל: צרפת


ישראל: צרפת
שטח (בקילומטר רבוע)
22,072: 643,801
אוכלוסייה
10,023,983: 66,608,755
תמ"ג (במיליוני דולרים)
509,901: 3,030,904
תמ"ג לנפש (בדולרים)
50,868: 45,503
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: דמוקרטיה פרלמנטרית למחצה  ונשיאותית למחצה

היחסים בין ישראל לבין צרפת הם יחסים דיפלומטיים, כלכליים, ותרבותיים ארוכים עם היסטוריה עשירה של שיתוף פעולה, לצד תקופות של מתחים. היחסים החלו עוד לפני הקמת מדינת ישראל כאשר צרפת סייעה לתנועה הציונית, ותמכה בעלייה הבלתי לגאלית לארץ ישראל. היחסים המשיכו להתפתח לאורך מאבקי ישראל מול מדינות ערב מיום הקמתה ועד מלחמת ששת הימים.
שתי המדינות ביססו ברית אסטרטגית צבאית וכלכלית חזקה. ישראל וצרפת לחמו זו לצד זו במלחמת סיני, וצרפת הייתה ספקית הנשק העיקרית של ישראל. במשך תקופה זו התקיימו יחסים מיוחדים וקרובים מאוד בין שתי המדינות, וצרפת אף הייתה מעין "פטרונית" של ישראל הקטנה וצעירה. בזכות סיוע צרפתי הוקמה הקריה למחקר גרעיני – נגב אשר בדימונה. עם זאת, לפני מלחמת ששת הימים, הודיע נשיא צרפת שארל דה גול על הטלת אמברגו צרפתי על ישראל. תפנית זו הייתה פן אחד מתוך מהלך רחב יותר של התקרבות צרפתית לגוש המזרחי ומדינות ערב. היחסים עם ישראל לעומת זאת התדרדרו עד לכדי קרירות. צרפת הפכה לביקורתית כלפי מדיניות ישראל ביהודה, שומרון וחבל עזה כלפי תושביהם הפלסטינים וכנגד מפעל ההתנחלויות. בשנות ה-70 צרפת הלכה והעמיקה את קשריה עם מדינות ערב, אשר היו עוינות לישראל, אך הקשרים התרבותיים והמסחריים בין המדינות המשיכו להתפתח.
בתחילת שנות ה-80 התחממו היחסים תחת פרנסואה מיטראן. מיטראן היה הנשיא הצרפתי הראשון שביקר בישראל בזמן כהונתו. לאחר שז'אק שיראק נבחר לנשיא בשנת 1995, היחסים עם צרפת שוב הדרדר, עקב תמיכתו ביאסר ערפאת בשלבים הראשונים של האינתיפאדה השנייה. לאחר שנבחר לנשיא במאי 2007, ניקולא סרקוזי אמר כי יסרב לברך כל מנהיג עולמי שאינו מכיר בזכותה של ישראל להתקיים. היחסים המשיכו להתחמם גם תחת נשיאותו של עמנואל מקרון, אשר הביע תמיכה בישראל לאחר טבח שבעה באוקטובר, והגיע לביקור בזק כדי להביע אמפתיה והזדהות עם ישראל. אולם, עם התקדמות המלחמה, צרפת נקטה במדיניות ביקורתית יותר כלפי ישראל.
מאז התפרקות ברית המועצות שוכנת בצרפת הקהילה היהודית השלישית בגודלה אחרי ישראל וארצות הברית.
היסטוריה > מהקמת הרפובליקה הצרפתית החמישית ולקראת מלחמת ששת הימים (1959–1967)

בעקבות עליית שארל דה גול לשלטון והקמת הרפובליקה הצרפתית החמישית, ניכרה ירידה ביחסים בין המדינות. בשנים 1959–1962 שמרה צרפת על מחויבותה הרשמית והצבאית כלפי ישראל, אבל דה גול הפסיק את דפוס היחסים האינטימי והבלתי אמצעי ששרר בין שתי המדינות והחליפו בטקסיות ובממלכתיות.
ב-14 במאי 1960 פרץ משבר בין המדינות, לאחר ששר החוץ הצרפתי הודיע כי ממשלת צרפת החליטה שלא לספק אורניום לכור האטומי בדימונה. בעקבות זאת, ביקשה ישראל פגישה בין ראש ממשלת ישראל דוד בן-גוריון לנשיא דה-גול. ב-13 ביוני התקבל בן-גוריון בשדה התעופה בפריז בנגינת "התקווה". ב-14 ביוני נערכה עבורו קבלת פנים מפוארת בארמון האליזה. היה זה ביקור רשמי ראשון של מדינאי ישראלי בצרפת. בחילופי הברכות לאחר הסעודה, אמר דה-גול כי "בן-גוריון הוא מדינאי עולמי המסמל באישיותו את תחייתה המופלאה...של ישראל". בן-גוריון השיב בעברית כי "דה-גול הוא המדינאי הגדול ביותר בימינו". בפגישה האישית שנערכה לאחר מכן, הבטיח דה-גול כי צרפת לא תיתן להשמיד את ישראל. בן-גוריון הגיע למסקנה שפינוי אלג'יריה יחבל בידידות בין צרפת וישראל, ולכן הציג בפני דה-גול את תוכניתו לפתרון בעיית אלג'יריה באמצעות חלוקה והעברת מיליון צרפתים לאלג'יריה. אולם תוכניתו לא שכנעה איש מאנשי הממשל הצרפתי ודה-גול הגיב: "אתה מנסה להקים ישראל חדשה באפריקה!". בשל התארכות הפגישה, הזמין דה-גול את בן-גוריון לפגישה נוספת. ב-17 ביוני נפגשו שוב ובן-גוריון הבטיח כי אין בכוונת ישראל לבנות נשק גרעיני בכור המוקם בדימונה. דה-גול הבטיח לו שצרפת תגן על ישראל ושישראל תקבל את "המטוסים הטובים ביותר" של צרפת. בעקבות הפגנת התמיכה של דה-גול בישראל, התיישרו הפקידות האזרחית והצבאית בצרפת בהתאם לקו של הנשיא. בין דה-גול ובן-גוריון נוצרה ידידות אישית.
ב-1959 הציע שמעון פרס לז'אק סוסטל, שר המושבות הצרפתי באותה תקופה, את החכרת גיאנה הצרפתית לישראל תמורת שני מיליון דולר על מנת שתשמש לה כמושבה. סוסטל הסכים. פרס הצליח לשכנע בעניין זה את הלל דן והם שיגרו משלחת של שבעה אנשים לתור את הארץ הזו. המשלחת חזרה עם דו"ח מפורט וסרט של הביקור. פנחס ספיר התנגד לכך באמרו כי "זה אסון, קולוניאליזם, אימפריאליזם שימיט שואה באפריקה והתנגדות בדרום אמריקה". גם דוד בן-גוריון השתכנע שאין לישראל מה לחפש בג'ונגלים של גיאנה. ההצעה נדחתה על ידי הממשלה בישראל. גולדה מאיר התנגדה והודיעה שהדבר יקום על גופתה המתה, אך פרס טען לטובת הרעיון.
לפי יובל נאמן, גורמים בכירים בצבא צרפת תכננו להתנקש בדה-גול כדי לסכל את פינוי אלג'יר. הם פנו לישראל בבקשת סיוע להתנקשות בדה-גול, והציעו בתמורה אספקה אדירה של כלי נשק מצרפת לישראל. בן-גוריון, ראש ממשלת ישראל הורה להעביר בדחיפות את האזהרה לדה-גול, וחייו של דה-גול ניצלו. נשיא צרפת הודה מאוד לבן-גוריון, אך להערכת נאמן הרגיש מושפל מאוד שישראל הייתה צריכה לחוש לעזרתו.
ב-1961 רכשה ישראל מצרפת מטוסי מיראז', אשר הפכו למטוסי הקרב העיקריים של ישראל בשנות ה-60.
במרץ 1962 חתם נשיא צרפת, שארל דה גול, על הסכמי אוויאן אשר הורו על נסיגת הצבא מאלג'יריה הצרפתי והענקת עצמאות לאלג'יריה. בכך הוסר המכשול העיקרי שמנע מצרפת לפתח קשרים כלכליים ודיפלומטיים עם העולם הערבי. בשנים הבאות הציג נשיא צרפת את עקרון "היחסים המקבילים", שמשמעותו המשך יחסים טובים עם ישראל במקביל לפיתוח קשרים בעולם הערבי ללא התערבות של מדינת ישראל.
היסטוריה > סיום השותפות, ביקורתיות ועוינות (1967–1980)

בשנת 1967, הפסיק שארל דה גול את השותפות עם ישראל באורח חד צדדי.מהלך זה היה חלק מהתקרבות צרפתית לסובייטים ומדינות ערב, במטרה לדחוק את ארצות הברית מאירופה והמזרח התיכון. בתקופת ההמתנה שלפני מלחמת ששת הימים תמך דה גול בערבים, והזהיר את ישראל שאם היא תיזום מתקפה צבאית מקדימה, צרפת לא תתייצב לצידה. ישראל התאכזבה מעמדתה החדשה של צרפת, אך היא לא שינתה את החלטתה לצאת למתקפת מנע. ישראל הייתה מוכנה לצאת למבצע גם במחיר אובדן התמיכה הצרפתית.
כדי להבהיר את רצינותו והתנגדותו ל"תוקפנות הישראלית", דה גול הטיל אמברגו על משלוחי נשק לישראל. צרפת שהייתה עד לשנת 1967 ספקית הנשק העיקרית של מדינת ישראל סירבה למכור לה נשק ומטוסים נוספים.
לאחר המלחמה נעשה מאמץ ישראלי לביטול האמברגו בדרכים דיפלומטיות אך מאמצים אלה לא צלחו. ב-27 בנובמבר 1967 הפתיע דה גול כאשר במסיבת עיתונאים הביע עוינות כלפי ישראל, וקבע בין היתר שישראל ניצלה את סגירת מצרי טיראן ל"מסע כיבושים". בכך, המחיש את השינוי היסודי בגישת צרפת כלפי ישראל. בנסיבות שנוצרו, ישראל הפנתה את יהבה לכיוון ארצות הברית. נשיא ארצות הברית, לינדון ג'ונסון, הודיע שארצו תתייצב לצד ישראל במאבקה מול אויביה.
האמברגו הצרפתי על ישראל היווה סיום דרמטי של הברית בין שתי המדינות. שארל דה גול, ומשרד החוץ הצרפתי ראו את התמיכה בעולם הערבי כאינטרס לאומי של צרפת ומתוקף כך אימצו מדיניות חוץ שהתנערה מהברית עם ישראל. המדיניות הצרפתית במזרח התיכון התאפיינה ביחסים דיפלומטיים וכלכליים הולכים ומתהדקים עם מדינות העולם הערבי במקביל ליחסים הולכים ומתרופפים עם מדינת ישראל.
דעת הקהל בצרפת הייתה במשך שנים רבות אוהדת את מדינת ישראל ותומכת ביכולת שלה להיאבק על קיומה אל מול תוקפנותן העזה של מדינות ערב. בשנים 1968–1969, קיימו רבים מהציבור הצרפתי יחד עם יהודי צרפת הפגנות תמיכה פומביות בישראל. עם התבססותה של המדיניות הפרו ערבית, דעכה האהדה הציבורית כלפי ישראל, אך הקהילה היהודית בצרפת נותרה קבוצת לחץ שהייתה נכונה לצאת למאבקים ציבוריים למען ישראל.
המדיניות הצרפתית העוינת כלפי ישראל נמשכה גם לאחר פרישת דה גול, בימי ממשיכיו ז'ורז' פומפידו וולרי ז'יסקר ד'אסטן. בדצמבר 1969 ישראל עקפה את האמברגו שצרפת הטילה עליה, ובמבצע חשאי העבירה ספינות טילים שרכש חיל הים הישראלי, מנמל שרבור שבצרפת לישראל. צרפת סירבה לגנות את ההתקפה המצרית שהחלה את מלחמת יום הכיפורים באוקטובר 1973 ובעקבות משבר הנפט הועמק הקשר בין צרפת לבין מדינות ערב. למורת רוחה של ישראל, צרפת אישרה לארגון לשחרור פלסטין (אש"ף) לפתוח משרד רשמי בשטחה, ערכה מפגשים פומביים בין שר החוץ הצרפתי לבין מנהיג אש"ף, יאסר ערפאת, הצביעה בעד כניסתו של נציג אש"ף כמשקיף לדיוני העצרת הכללית של האומות המאוחדות ופעלה לשכנע מדינות אירופאיות נוספות ללכת בעקבותיה. עם זאת, שרי ממשלה צרפתים קיימו בשנות ה-70 ביקורים רשמיים בישראל. בנובמבר 1977 הורה שר הפנים להפסיק להשתמש בצרפתית כשפת התרגום בדרכונים ישראלים, בתגובה למדיניות הפרו-ערבית של צרפת.
התפתחות האיחוד האירופי בשנות ה-70 גרמה לישראל להפסיק לנהל מדיניות חוץ ישירה מול צרפת, אך ישראל המשיכה להביע דאגה מהשפעת עמדותיה הפרו-ערביות של צרפת על יתר מדינות יבשת אירופה.
היסטוריה > ניסיונות נורמליזציה לצד אירועי משבר (1981–2004)

פרנסואה מיטראן, שנבחר לנשיא צרפת ב-10 במאי 1981 נחשב למוקיר התנ"ך וידיד היהודים, וביקש לחזק את הקשר של ארצו עם ישראל. ב-3 במרץ 1982 מיטראן היה לנשיא הצרפתי הראשון שביקר במדינת ישראל. מיטראן העריך שכדי להשיג יכולת השפעה על תהליכים במזרח התיכון, עליו לחדש את הקשר הישיר עם ישראל. הוא האמין שאווירה חיובית תאפשר לו לצאת בהצהרה מדינית שתעשה חסד עם הצד הפלסטיני. בעוד שמשרד החוץ הישראלי הציב לעצמו יעד להניא את צרפת מלהיות החלוצה בקידום העניין הפלסטיני בעולם המערבי, הציג מיטראן בפני חברי הכנסת והממשלה תביעה להכיר במדינה פלסטינית עצמאית. ביקורו של מיטראן פרץ את הבידוד שישראל הייתה מצויה בו, ותרם תרומה חשובה לנרמול מעמדה הבינלאומי של מדינת ישראל.
בתקופת מיטראן נוצרו חילוקי דעות קשים בין צרפת לישראל. חילוקי דעות נוצרו בעקבות מבצע אופרה שפגע בכור הגרעיני של עיראק, שהיה תוצר של שיתוף פעולה עיראקי-צרפתי, ועל רקע מלחמת לבנון, בה נלחמה ישראל על אדמת לבנון, בת חסות של צרפת, נגד אש"ף שהיה בעל קשרים עם צרפת. במהלך המלחמה, צרפת הגישה למועצת האו"ם יוזמת שלום, ישראל שללה אותה והיא נדחתה בווטו אמריקאי. כמו כן פתחה צרפת את השגרירות שלה בביירות למנהיגים הפלסטינים הנמלטים. מנגד, ראש ממשלת ישראל, מנחם בגין, שלל בפומבי את הלגיטימציה של המעורבות הצרפתית בלבנון. למרות זאת, לא נוצר קרע בין המדינות. ערוצי התקשורת בין צרפת לבין ישראל נשארו פתוחים, ומיטראן התחייב שצרפת לא תכיר באש"ף כל עוד הוא לא יכיר במדינת ישראל ויזנח את דרך הטרור.
ז'אק שיראק שכיהן כנשיא צרפת בשנים 1995–2007 הוביל קו של יחסים צוננים כלפי ישראל, תמיכה בהקמת מדינה פלסטינית בגבולות הקו הירוק. ישראל דחתה את נסיונותיה של צרפת לתווך בסכסוך הישראלי ערבי, לאור מה שישראל ראתה כחוסר נייטרליות מצד צרפת. עם זאת, בשנת 2000, ראש הממשלה הצרפתי, ליונל ז'וספן, ביקר בישראל ותיאר את "חזבאללה" כארגון טרור.
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל

ב-24 באוקטובר 2023 הגיע נשיא צרפת עמנואל מקרון לביקור הזדהות, בזמן מלחמת חרבות ברזל. הוא נפגש עם נשיא מדינת ישראל, יצחק הרצוג, ועם ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו. מקרון גינה את מתקפת הטרור של החמאס, בה נהרגו גם 30 אזרחים צרפתיים, וקרא לשחרור החטופים הישראלים מרצועת עזה, ואף הציע להקים קואליציה בינלאומית כנגד הטרור. ב-10 בנובמבר 2023 אמר נשיא צרפת עמנואל קרון בריאיון ל-BBC כי "אין הצדקה להפצצות", ובצל חשש להפרות סדר בארצו קבע כי הפסקת אש בעזה "תועיל לישראל". בעקבות דבריו התקשר מקרון ב-12 בנובמבר לנשיא מדינת ישראל יצחק הרצוג והבהיר כי הוא "תומך באופן חד משמעי במדינת ישראל ובזכותה להגנה עצמית".
בפברואר 2024 הודיעה צרפת שהיא מטילה סנקציות על 28 "מתנחלים קיצוניים, המואשמים באלימות נגד אזרחים פלסטינים בגדה המערבית". כתוצאה מכך נאסרה כניסת מתנחלים אלה לצרפת.
לפני כן הטילה ארצות הברית סנקציות על 4 מתנחלים בגין אלימות כלפי פלסטינים, ובריטניה נקטה צעד דומה.
ב-30 במאי 2024, ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו התראיין בערוץ "TF1" הצרפתי ואמר ש"צרפת הרגה בטעות אזרחים בחתונה במאלי, אבל לא אקרא למקרון פושע מלחמה".
ב-31 במאי 2024, בעקבות קרב רפיח, צרפת אסרה על ישראל, או על נציגים ישראלים, להשתתף בתערוכת הנשק יורוסאטורי. ב-17 ביוני 2024 עתירה שהוגשה על ידי התאחדות התעשיינים בישראל, ביחד עם אנשי עסקים יהודים-צרפתיים, לבית המשפט העליון בצרפת, עותרת נגד החלטת הממשלה הצרפתית למנוע את ההשתתפות של הישראלים בתערוכה ופתיחה של ביתן ישראלי רשמי בעקבות העתירה בית המשפט העליון בצרפת הותר לישראלים להיכנס לתערוכת הנשק יורוסאטורי.
קשרים כלכליים

לצד השגרירות, יש לצרפת נספחות כלכלית בישראל שמטרתה לחזק את קשרי המסחר והתעשייה בין שתי המדינות. בשנים האחרונות התגברו הסחר, ההשקעות והשיתוף פעולה במחקר ובפיתוח תעשייתי בין ישראל וצרפת. מספר רב של חברות צרפתיות וישראליות מקיימות שיתופי פעולה טכנולוגיים, שיווקיים ואף אסטרטגיים. ישנה הדדיות בין המדינות גם בענף הנדל"ן המסחרי והפרטי כשמשקיעים ישראליים בוחנים אופציות בפריז ומשקיעים יהודים מצרפת מגלים עניין במקומות שונים בישראל.
נתונים מהשנים האחרונות מציגים עלייה משמעותית בסחר בין שתי המדינות בדגש על הייצוא של ישראל לצרפת שכולל בעיקר מכונות (22%), מתכות פשוטות (22%), אבנים יקרות (17%), תעשיות כימיה (16%), מוצרי צמחים (12%) (Vegetable Products). סך כל היצוא מישראל לצרפת בשנת 2013 הסתכם ב-1.33 מיליארד דולר (לעומת 1.26 מיליארד דולר ב-2012). מהשוואת נתוני היצוא של ישראל לצרפתניתן לראות ירידה של 6% ביצוא הישראלי בין שנת 2011 לשנת 2012 ומנגד התאוששות בשנת 2013 לרמה הדומה לשנת 2011. באשר ליבוא, סה"כ היבוא מצרפת לישראל הסתכם ב-2013 ב-1.53 מיליארד דולר (לעומת 1.64 מיליארד דולר ב-2012 ו-1.62 מיליארד דולר ב-2011). מהשוואת נתוני היבוא של ישראל מצרפת בשנת 2013 לעומת 2012, ניתן לראות ירידה של 6% ביבוא הישראלי מצרפת. עיקר הירידה נרשמה ביבוא מוצרי צמחים ומוצרי תעשיות הכימיה. התחומים המובילים ביבוא מצרפת לישראל הם: מכונות (30%), תעשיות כימיה (22%) וכלי תחבורה (13%). בשנת 2013 צרפת דורגה שישית בהיקף הסחר הבילטרלי עם ישראל באירופה, אחרי גרמניה, הממלכה המאוחדת, בלגיה, הולנד ואיטליה (ההשוואה כוללת סחר ביהלומים).
מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה מפעיל נספחות כלכלית בצרפת. הנספחות פועלת לזיהוי הזדמנויות שותפות רלוונטיות לקידום היחסים בין המדינות, תוך שהיא מספקת מגוון רחב של שירותים כדי לסייע לחברות ישראליות לחדור לשוק הצרפתי. כדי לפתח את הקשרים הבילטראליים בין המדינות, הנספחות פועלת גם מול חברות וארגונים צרפתיים אחרים, המעוניינים בסיוע או במידע, לפני יצירת קשרים עם ישראל. הנספחת הכלכלית בפריז היא ליאורה הדר.
ב-31 במאי 2024, לאור התנגדותו של נשיא צרפת עמנואל מקרון למבצע ברפיח במסגרת מלחמת חרבות ברזל, הודיע משרד הכוחות המזוינים הצרפתי כי חברות ביטחוניות ישראליות לא יוכלו השנה להציג בתערוכת הנשק אירוסאטורי.
השפעה תרבותית

בשנות החמישים והשישים של המאה ה-20, בעת היווצרותו והתבססותו של קשר מיוחד בין מדינת ישראל לבין צרפת, הייתה חדירה של השפעה צרפתית לתחומי האומנות והיצירה בישראל. שירים צרפתים רבים הושמעו בארץ ישראל וזמרים צרפתים הגיעו לישראל להופיע והתקבלו באהדה גדולה. זמרים צרפתים מפורסמים כדוגמת איב מונטאן, שארל אזנבור, ז'אק ברל, ז'ולייט גרקו גם שימשו השראה ליוצרי זמר ישראלים. הקולנוע הצרפתי היה פופולרי מאוד בישראל באותן השנים.
עם התחממות היחסים בין שתי המדינות בשנים האחרונות, נערך בישראל פסטיבל סרטים צרפתיים מדי שנה כשבמקביל, הקולנוע הישראלי והספרות העברית זוכים לנוכחות מכובדת ומוערכת בצרפת. בנוסף, מספרם של בתי הספר ללימוד השפה הצרפתית בישראל נמצא במקום השני אחרי השפה האנגלית ובאוניברסיטאות ברחבי המדינה מתקיימים חוגים שמלמדים את תרבות צרפת.
קיימים מספר מכונים בישראל המקדמים את התרבות הצרפתית ובין היתר מעודדים את לימוד השפה הצרפתית בארץ. הראשון הוקם בירושלים בשנת 1952 ובנוסף קיימים מרכזים נוספים בנצרת, תל אביב, מרכז תרבות צרפת בחיפה - על שם גסטון דפר ובבאר שבע בתוך קמפוס אוניברסיטת בן-גוריון.