stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הדובה הגדולה

| הדובה הגדולה Ursa Major |
| --- | --- |
  מפת קבוצת הכוכבים הדובה הגדולה
 סמליות:  הדובה הגדולה
 עלייה ישרה:  10.67 שעות
 נטייה:  °‏55.38
 שטח נראה:  55.38 מעלות מרובעות
 דירוג שטח נראה:  במקום ה־3
 מספר כוכבים בבהירות נראית < 3:  6
 הכוכב הבהיר ביותר:  אליות (ε בדובה הגדולה)
 בהירות נראית הכוכב הבהיר:  1.75
 מטר מטאורים:  אלפא אורסה מז'ורידים  לאונידים-אורסידים
 מערכות כוכבים גובלות:  דרקון  ג'ירף  לינקס  אריה קטן  אריה  שערות ברניקי  כלבי ציד  שומר הדובים
 נראית בין קוי הרוחב °‏90 ו־°‏30- מומלץ לצפות בשעה 21:00 במהלך חודש אפריל
הדובה הגדולה או העגלה הגדולה (מיוונית עתיקה: ἄρκτος וגם Ἄμαξα; בלטינית: Ursa Major) היא קבוצת כוכבים שנראית במשך כל השנה במרבית החצי הצפוני של כדור הארץ, כאשר באביב ובקיץ ניתן לראותה בשעות הערב. זוהי קבוצת כוכבים גדולה וקלה לזיהוי, שמורכבת מכוכבים בהירים יחסית. עבור צופה הממוקם בישראל, כוכבים מסוימים בדובה הגדולה נשארים תמיד מעל האופק ואינם שוקעים, זאת בשל קרבתם לקוטב הצפוני השמימי. תכונות אלה הופכות אותה לשימושית במיוחד לצורכי ניווט, והיא מופיעה במיתולוגיות של עמים רבים.
החלק העליון של הדובה הגדולה, שמורכב משבעה כוכבים בצורת עגלה עם יצול, נקרא העגלה הגדולה והוא אולי קבוצת הכוכבים הידועה ביותר. פלג גופה הקדמי של הדובה, או חלקה הקדמי (המערבי) של העגלה, שימש ימאים ונוודים למציאת כוכב הצפון (פולאריס), משחר ההיסטוריה.
הדובה הגדולה, שרוב כוכביה שייכים לצביר הכוכבים הקרוב ביותר לכדור הארץ – כ-75 שנות אור – נקראת לעיתים (אך ורק ביחס לשבעת הכוכבים הבולטים) גם "העגלה הגדולה" וגם "המחבת", "המחרשה", "הכף" או "המצקת" הגדולה (באנגלית שמה של הקבוצה הוא The big dipper). בכתבים עבריים עתיקים היא מוזכרת בשם מְזָרֶה – כף, או כלי המשמש להפרדת הפסולת מהתבואה.. שיומים אלה נדחקו מפני השימוש האסטרונומי בציור "הדובה הגדולה" לציון כוכבים מסוימים.
ייתכן כי המילה "מזרות" בפסוק בספר איוב מתייחסת לדובה הגדולה והדובה הקטנה בתור כפות.
מאפיינים בולטים

כוכבי העגלה הגדולה מימין לשמאל (לפי האיור) הם דובהה, מראק, פקדא (פח'ד'), מגרז, אליות, מיזר ואלקאיד, ושמותיהם לפי סימון באייר מ-α (אלפא) עד η (אטא) בדובה גדולה לפי סדר זה. למיזר יש כוכב בן לוויה בשם אלקור, שבקושי ניתן לראיה על ידי העין הבלתי-מזוינת, ולכן שימש מימי קדם כמבחן ראיה: לפי המסורת, הרומאים היו מצווים על הנבחן לספור את הכוכבים בקבוצה, ולפי המספר שאמר הנבחן היו מחליטים אם להפכו למפקד או לא.
את כוכב הצפון (פולאריס) ניתן למצוא על ידי המשך הקרן בין מראק לדובהה ומדידת חמישה צעדים כשכל אחד מהם באורך המרחק בין שני הכוכבים, לכיוון הצד שבו נמצא יצול העגלה. על ידי סיבוב קשת ממגרז דרך שאר כוכבי הידית, מגיעים לארקטורוס (α ברועה דובים), הכוכב הבוהק ביותר בשמי הצפון, ואחריו לספיקה (α בבתולה). מלבד דובהה ואלקאיד, כל כוכבי המחבת הגדולה הנראים בבירור נעים לכיוון נקודה משותפת במזל קשת. לעומת זאת, דובהה ואלקאיד נעים בכיוון שונה משאר הכוכבים, ולכן צורת העגלה הגדולה משתנה משמעותית כל 100 אלף שנים.
בתרבות הערבית קיימת קבוצה שנקראת "ניתורי האיילה" – סדרה של שלושה זוגות כוכבים:
ν בדובה גדולה ו-ξ בדובה גדולה, אלולה בורליס ואלולה אוסטרליס, "הניתור הראשון".
λ בדובה גדולה ו-μ בדובה גדולה, טניה בורליס וטניה אוסטרליס, "הניתור השני".
ι בדובה גדולה ו-κ בדובה גדולה, טליתה בורליס וטליתה אוסטרליס, "הניתור השלישי".
כוכבים אלו נמצאים לאורך גבולה הדרום-מערבי של המערכת, "אצבעות הדובה". W בדובה גדולה הוא אבטיפוס לסוג כוכבים כפולים משתנים שקרובים מאוד זה לזה עד כדי כך שהאטמוספירות שלהם מתחככות והם לאט לאט מתקרבים זה לזה עד להתנגשות. ל-48 בדובה גדולה יש מערכת שמש עם שלוש פלנטות שמסת שתים מהן 0.76 ו-2.54 מסות צדק. הוא ידוע גם כוריהאט ספטארישי (אנ').
גרמי שמיים עמוקים

ישנן מספר גלקסיות בדובה הגדולה, שכוללות את הצמד M81 ו-M82 מעל ראש הדובה, וגלקסיית גלגל הרוח שהיא גלקסיה ספירלית מצפון-מזרח לאלקאיד. עצמי מסיה נוספים כוללים את ערפילית הינשוף ושתי גלקסיות מוט ספירליות M108 ו-M109. הקואורדינטות לעצם M40 הן של כוכב כפול. בסך הכל קבוצת הכוכבים מכילה כ-50 גלקסיות, שבהירות רובן היא מדרגה 10 או יותר.
הדובה הגדולה במיתולוגיה

במיתולוגיה היוונית קשורה הדובה הגדולה, יחד עם הדובה הקטנה, לקליסטו, בת הלוויה של אלת הציד ארטמיס. כאשר גילתה ארטמיס שקליסטו התעברה מזרעו של זאוס, אבי האלים, בערה בה חמתה והיא נקמה בקליסטו על ידי כך שהפכה אותה לדובה. השם הלועזי הנפוץ של הדובה הגדולה הוא Ursa Major, ומשמעו דובה גדולה בלטינית. הסיפור מופיע, בפירוט רב, במטמורפוזות של אובידיוס.
הרומאים הקדומים דימו לראות בקבוצת הכוכבים שבעה פרים, דימוי שירשו, כנראה, מהתוכנים בממלכת פרס.
בדת ההינדו נקראת הדובה הגדולה "ספטארישי (אנ')" - "שבע החכמים".
במסכת עירובין דף נ"ו מובא ש"עגלה בצפון", כלומר שהעגלה הגדולה תמיד מצביעה לעבר "הקוטב הצפוני" השמימי.
במיתולוגיה הסינית דומו נחשבת לאמם של שבעת הכוכבים של הדובה הגדולה.
בתנ"ך כתוב:
הַתְקַשֵּׁר מַעֲדַנּוֹת כִּימָה אוֹ מֹשְׁכוֹת כְּסִיל תְּפַתֵּחַ, הֲתֹצִיא מַזָּרוֹת בְּעִתּוֹ וְעַיִשׁ עַל-בָּנֶיהָ תַנְחֵם.
עֹשֶׂה עָשׁ כְּסִיל וְכִימָה, וְחַדְרֵי תֵמָן.
מקובל לזהות את גרם השמיים עַיִשׁ או עָשׁ שבפסוקים אלו עם הדובה הגדולה, זיהוי שהוצע לראשונה על ידי רב סעדיה גאון. זיהויים אפשריים אחרים הם ההיאדות או ארקטורוס.
לקריאה נוספת

יגאל פת-אל - האנציקלופדיה של קבוצות הכוכבים, קוסמוס (2005).
הערות שוליים

↑  Hom. Il. 18.486
↑  "אטלס השמיים הישראלי" עמוד 252
1 2  משה גלנץ, עגלה, דובה, או מצקת? האבולוציה שעברה קבוצת הכוכבים הבולטת בשמיים, באתר ynet, 5 בספטמבר 2020
↑  ראו: אסטרונומיה במקרא: מה ידעו אבותינו על מאורות השמיים, באתר סוכנות החלל הישראלית; 
עולם התנ"ך, ספר איוב עמ' 71, באתר כותר.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529760105171  PLWABN: 9812368104805606  BnF: cb14013549c (data)  GND: 1085662209  LCCN: sh85141463  NLK: KAB201727097  VIAF: 167853194   WorldCat (עם VIAF): 167853194 
הכוכבים הבולטים של הדובה הגדולה
העגלה הגדולה והעגלה הקטנה כאמצעים לזהות את כוכב הצפון
העגלה הגדולה, צולם בקאואיי, הוואי
המרכז ההיסטורי של אמסטרדם

| --- | --- |

 מדינה:  הולנד הולנד
 קואורדינטות:  52°22′19″N 4°53′46″E﻿ / ﻿52.372°N 4.896°E﻿ / 52.372; 4.896 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   המיקום של אזור המרכז ההיסטורי של אמסטרדם באמסטרדם  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
המרכז ההיסטורי של אמסטרדם (בהולנדית: Binnenstad, "ביננסטאד") הוא האזור המתויר ביותר בעיר אמסטרדם שבהולנד. חלק זה של העיר, אשר הוקם במקור במהלך המאה ה-13, מאופיין בארכיטקטורה המסורתית, ברחובותיו הצרים, בתעלות שעוברים בו, באטרקציות התרבותיות שבו, באזורי המסחר, ובקופי שופ הרבים שבתחומו. באזור המרכז ההיסטורי של אמסטרדם נמצאים כיום גם רבים מהמוזיאונים המובילים בעיר, כולל הרייקסמוזיאום, מוזיאון ואן גוך ובית אנה פרנק, המושכים מיליוני מבקרים מדי שנה.
כיכר דאם (Dam Square) נחשבת למרכז של אזור זה. רובע החלונות האדומים הוא חלק מאזור זה.
אתרים בולטים

הארמון המלכותי של אמסטרדם - ארמון שנבנה במאה ה-17 אשר שוכן בכיכר דה דאם בלב אמסטרדם ומשמש את משפחת המלוכה ההולנדית.
המוזיאון להיסטוריה של אמסטרדם - מוזיאון המתאר את ההיסטוריה של העיר אמסטרדם מאז הקמתה ועד ימינו.
מוזיאון בית רמברנדט - המבנה, בו התגורר הצייר רמברנדט ואן ריין בין השנים 1639 עד 1656, אשר משמש כיום כמוזיאון להנצחת חייו ועבודתו.
מוזיאון נמו - מוזיאון מדע.
בית הכנסת הגדול של אמסטרדם - נבנה במקור במהלך המאה ה-17. שימש כבית כנסת מרכזי לקהילה האשכנזית באמסטרדם עד מלחמת העולם השנייה.
בית הכנסת הפורטוגזי באמסטרדם - בית כנסת של קהילת יוצאי ספרד ופורטוגל אשר נבנה במהלך המאה ה-17.
בזיליקת ניקולאס הקדוש - הכנסייה הקתולית הגדולה ביותר באמסטרדם.
המוזיאון להיסטוריה יהודית - מוזיאון המציג את ההיסטוריה של היהדות בהולנד בפרט וברחבי העולם בכלל.
גלריית תמונות

אזור המרכז ההיסטורי של אמסטרדם בציור משנת 1544 מאת קורנליס אנתוניש
הארמון המלכותי של אמסטרדם
מוזיאון החשיש, המריחואנה והקנאביס
מוזיאון בית רמברנדט
הערות שוליים

↑  UNESCO World Heritage Centre, Seventeenth-Century Canal Ring Area of Amsterdam inside the Singelgracht, UNESCO World Heritage Centre (באנגלית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא הולנד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טיל נגד ספינות

טיל מדגם הרפון נורה ממשגר מצטודד על גבי פריגטה אמריקאית מדגם KNOX
טיל נגד ספינות הוא טיל שתוכנן להשגת פגיעה אפקטיבית בכלי שיט על-מימיים. רוב הטילים נגד ספינות טסים בגבהים נמוכים, ולרוב הם מצוידים במערכת הנחיה פנימית. טילים נגד ספינות יכולים להיות משוגרים מפלטפורמות שונות כגון כלי שיט על מימיים, צוללות, סוללות טילים על גבי רכב, סוללות טילים קבועות בהצבה חופית וכן כלי טיס. ברוב המקרים, לכל טיל ישנן מספר גרסאות לשימוש מפלטפורמות שונות.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

הטילים הראשונים נגד ספינות פותחו במהלך מלחמת העולם השנייה כחלק מפיתוח טילים מונחים לטווח קצר לצורך החלפת תותחי החוף המיושנים. הטיל הראשון שפגע בספינה היה מדגם Fritz X - פצצה מונחית תוצרת גרמניה שעברה הסבה לשליטה מרחוק ושוגרה ממטוסי הפצצה. הטיל הונחה על ידי פקודות בקרה ששודרו בתשדורת רדיו מהמטוס המשגר בעוד הטייס שומר על מיקום הטיל בעזרת מעקב אחר נור שדלק בחלקו האחורי. טיל זה פגע ביעילות רבה בכלי שיט עד לתחילת שימוש במשבשי רדיו על ידי כוחות בעלות הברית. לקראת סוף מלחמת העולם השנייה פיתחו בעלות הברית טיל בעל יכולות דומות, בשם TINY TOM.
היסטוריה > טיבוע המשחתת אילת

לאחר מלחמת העולם השנייה הובילה ברית המועצות את הפיתוח של טילים נגד כלי שיט. הטיל הראשון והמפורסם מכולם שפותח תחת שם הקוד P15 נודע במערב כטיל הסטיקס. הטיל יוצר בתחילה עם ראש ביות מכ"מי ולאחר מכן יוצרו דגמים מתקדמים יותר בעלי ראשי ביות אינפרא-אדום. הסטיקס היה אוטונומי לחלוטין לאחר שיגורו וביצע חיפוש אחר המטרה בטווח שהוגדר לו טרם השיגור. הטיל זכה לפרסום בינלאומי עקב כך שהפך לטיל הים-ים הראשון בעל ביות עצמי שהטביע כלי שיט צבאי. ב-21 באוקטובר 1967 הוטבעה אח"י אילת על ידי שלושה טילי סטיקס שנורו לעברה מספינת טילים מצרית שעגנה בנמל פורט סעיד. ארבעה טילים נורו לעבר הספינה, הרביעי פגע בים לאחר טביעתה של הספינה. באירוע נהרגו 47 מלוחמי הספינה.
היסטוריה > מלחמת הודו-פקיסטן

ב-4 באוקטובר 1971,במהלך מבצע "טריידנט", ירה חיל הים ההודי 13 טילי סטיקס והטביע 2 ספינות מלחמה פקיסטניות.
היסטוריה > מלחמת יום הכיפורים

מלחמת יום הכיפורים, הייתה המלחמה הראשונה שבה נלחמו ספינות המצוידות בטילי ים-ים זו בזו.
ב־6 באוקטובר 1973 נערך הקרב הראשון, קרב לטקיה, שבו נלחמו ספינות טילים (סטי"לים) של חיל הים הישראלי המצוידות בטילי ים-ים תוצרת ישראל מדגם גבריאל בסטי"לים סוריים המצוידים בטילי סטיקס. הקרב נערך מערבית לנמל לטקיה שבסוריה, בלחימה הוטבעו 5 ספינות טילים סוריות מדגם אוסה וקומאר ואף כלי שיט ישראלי לא נפגע. היה זה גם הקרב הראשון שבו היה שימוש באמצעי הטעייה אקטיביים נגד טילים. כוחות חיל הים שיבשו את טילי הסטיקס וגרמו להחטאתם של יותר מ-10 טילים שנורו לעברם.
בקרב דמייט, ב-8 באוקטובר 1973, הטביעו ספינות טילים של חיל הים הישראלי 3 ספינות טילים מצריות נוספות ושוב לא נפגע אף כלי שיט ישראלי.
היסטוריה > מלחמת פוקלנד

ב-4 במאי 1982, במהלך מלחמת פוקלנד, הוטבעה המשחתת (HMS Sheffield (D80 על ידי טיל אקסוסט בודד שנורה ממטוס של חיל האוויר הארגנטינאי.
היסטוריה > מלחמת איראן עיראק

ב-17 במאי 1987, נפגעה המשחתת (USS Stark (FFG-31 על ידי 2 טילי אקסוסט שנורו ממטוס מיראג' עיראקי. הטילים לא התגלו על ידי אמצעי המכ"ם בספינה ודווחו על ידי צופים רגעים בלבד לפני פגיעתם. הטיל הראשון לא התפוצץ, אך השני פגע במדור מגורים וגרם למותם של 37 מלחים אמריקאים. הספינה חזרה בכוחות עצמה לנמל הבית ושופצה בעלות כוללת של כ-150 מיליון דולר.
היסטוריה > מבצע גמל שלמה

בשנת 1988, במהלך מבצע גמל שלמה (Operation Praying Mantis) הטביעו כוחות חיל הים האמריקאי מספר ספינות מלחמה איראניות בקרב טילי ים-ים הראשון בהיסטוריה האמריקאית.
היסטוריה > מלחמת לבנון השנייה

ב-14 ביולי 2006 נפגעה אח"י חנית מול חופי ביירות מטיל נגד ספינות מתוצרת סינית מדגם C-802. כתוצאה מהפגיעה נהרגו 4 חיילי צה"ל ונגרם נזק לספינה, שחזרה בכוחות עצמה לבסיס אשדוד.
דוגמאות לטילים נגד ספינות

ברית המועצות סטיקס - מתוצרת ברית המועצות
ארצות הברית הרפון - מתוצרת ארצות הברית
ארצות הברית טומהוק (בגרסת TASM) - מתוצרת ארצות הברית
ישראל גבריאל - מתוצרת ישראל
נורווגיה פינגווין AGM-119 - מתוצרת נורווגיה
צרפת אקסוסט - מתוצרת צרפת
הרפובליקה העממית של סין C-802 - מתוצרת הרפובליקה העממית של סין
איראן ח'ליג' פארס - מתוצרת איראן
ראו גם

נשק מונחה
טורפדו
טיל נגד צוללות
Fritz X - פצצה גולשת תוצרת גרמניה שהוסבה להנחיית רדיו
טיל הסטיקס מוצג במוזיאון חיל הים בחיפה
המשחתת האמריקאית USS Stark לאחר פגיעת טיל האקסוסט
אלי שלו

אלי שלו (שלומוביץ; 28 בנובמבר 1922 – 10 בדצמבר 1979, כ' בכסלו ה'תש"ם) היה פרטיזן שלחם בשלטון ההונגרי ששיתף פעולה עם הנאצים במלחמת העולם השנייה. אלי שלוו סייע בהצלת יהודים בשואה, היה ממייסדי קיבוץ פרוד בגליל העליון, וראש המועצה הראשון של המועצה האזורית מרום הגליל.
קורות חיים

נולד למשפחה דתית בסולוטבינו שבקרפטו-רוס (כיום באוקראינה, אז בצ'כוסלובקיה). למד בצעירותו בישיבה. בגיל 14 הצטרף לתנועת החלוץ הצעיר, שהצטרפה לתנועת דרור. בתקופת שואת יהודי הונגריה, היה פעיל במחתרת הציונית-חלוצית, והיה מיוזמי הקמת הבונקרים, ואף פיקד על בונקר בשדרות הונגריה בבודפשט. הבונקר נתפס על ידי אנשי צלב החץ, והוא נכלא. ב-25 בדצמבר 1944 שחררו אנשי המחתרת במצבע נועז 120 אסירים, והוא בתוכם. אנשי המחתרת זייפו תעודות לפיהן עליהם להוציאו לחקירה לפני הוצאתו להורג, וכך הצליחו להבריחו החוצה. הוא המשיך לעסוק בפעילות מחתרתית, בעיקר באיתור ילדים יהודים בהונגריה ובגרמניה, ובהעלאתם ארצה. היה נציג תנועות הנוער החלוציות בעליית הנוער. עלה על אוניית מעפילים וגורש למחנות המעצר בקפריסין, שמהם שוחרר ב-1947 ועלה ארצה עם כ-500 ילדים שהציל באירופה. בארץ הצטרף לגרעין "פרוד" שהורכב מבוגרי "דרור" ועבר הכשרה בקיבוץ עין חרוד לקראת עלייה לקרקע. ב-15 במאי 1949 עלה הגרעין על הקרקע, והקים את קיבוץ "גרדוש" בגליל העליון, ששינה את שמו לאחר מכן ל"פרוד". בפרוד חי עד שנת 1965, אז עבר ליישוב ביריה, שבו התגורר עד למותו.
ב-1950 מונה על ידי שר הפנים משה שפירא לכהן כראש המועצה האזורית מרום הגליל. נבחר מספר פעמים לכהונה נוספת בתפקיד, שבו כיהן בסך הכל כ-21 שנה, עד שנת 1971.
נפטר ב־10 בדצמבר 1979. נקבר בבית הקברות בביריה. על שמו מצפור ביער ביריה.
בשנת 2014 קיבל את אות המציל היהודי.
היה נשוי ליפה ואב לארבעה ילדים.
הערות שוליים

↑  אבי נטע, פעילות למען הכלל, על המשמר, 13 באפריל 1964
↑  מנחם רהט, נציגי 12 ישובים ב"מרום הגליל" בחרו באלי שלו כיו"ר המועצה, מעריב, 24 בינואר 1967
↑  מצבתו, באתר Billiongraves.
↑  המשפחה בוחרת לטייל: המלצות לתצפיות על פרחים ציפורים ונופים, באתר "familygo".
↑  רשימת המצילים שקיבלו "אות המציל היהודי" בין השנים 2011 - 2017
מיניונים

| --- | --- |

(מימין לשמאל) בוב, קווין וסטיוארט, המיניונים העיקריים שנראו בסרט "המיניונים"
 הופעה ראשונה:  "גנוב על הירח" (2010)
 יוצרים:  פייר קופין כריס רנו
 נתונים
 מנהיג הגזע:  יצורים ימיים פרהיסטוריים שונים (לשעבר, נכחדו) טירנוזאורוס רקס (לשעבר, נכחד) אדם ניאנדרטלי (לשעבר, נפטר) פרעון מצרי (לשעבר, נפטר) הרוזן דרקולה (לשעבר, נפטר) נפוליאון בונפרטה (לשעבר, נפטר) יטי (לשעבר, נכחד) סקרלט קטלנוביץ' (לשעבר) אל מאצ'ו (זמני) גרו (נוכחי)
 טריטוריית מגורים:  הבסיס של סקרלט קטלנוביץ' הבסיס של גרו
מיניונים (באנגלית: Minions, בתרגום חופשי לעברית: "משרתים" או "עושי-דבר") הם יצורים צהובים בדיוניים שמופיעים בסדרת הסרטים "גנוב על הירח" מבית "אילומיניישן". הם מאופיינים בהתנהגות ילדותית ובשפתם הייחודית, שהיא בעיקרה ג'יבריש. הם גם מהווים את הקמע הרשמי של חברת אילומיניישן, ולעיתים גם של חברת האם שלה, "קומקאסט".
קווין, סטיוארט ובוב הם שלושת המיניונים המוכרים ביותר בזיכיון, שכן הם מככבים בסרטי הספין אוף "המיניונים" (2015) ו"המיניונים: עלייתו של גרו" (2022). מיניונים רבים אחרים מוזכרים בשמותיהם בסרטים שבזיכיון.
מאפיינים > תיאור

המיניונים הם יצורים צהובים וקטנים אשר לובשים בדרך כלל סרבלי ג'ינס כחולים, כפפות גומי שחורות, וחובשים משקפי מגן. הם בערך בשליש עד חצי מהגובה של בני אדם. יש להם עין אחת או שתיים, והקשתית שלהם כמעט תמיד חומה (חוץ מבוב, שיש לו עין אחת עם קשתית ירוקה ועין אחת עם קשתית חומה). אין להם אפים נראים לעין אך הם מסוגלים להריח. אין להם גם אוזניים נראות לעין אך הם שומעים. רוב המיניונים קירחים או עם קומץ קווצות שיער שחורות על ראשיהם.
בסרט "המיניונים" (2015) מסופר שהמיניונים היו קיימים עוד עם הופעת החיים על פני כדור הארץ, וכי לאורך כל ההיסטוריה נוהגים המיניונים לחפש את הנבלים הגדולים בעולם על מנת שיוכלו לשרתם. כשאין להם "בוס" שהם יכולים לשרת הם הופכים למדוכאים וחסרי מנוחה.
בסרטון הקצר "Banana" משנת 2010 נחשף לראשונה שהמיניונים משתוקקים כבאופן כמעט בלתי-נשלט לבננות.
מאפיינים > שפה

המיניונים מדברים בשפה ייחודית משלהם, שהיא בעיקרה ג'יבריש, תוך שילוב מילים מאנגלית, צרפתית, יפנית, קוריאנית, איטלקית, ספרדית וגרמנית. מילים שנשמעות כמו אנגלית שונו במיוחד במדינות השונות בהן הוקרן הסרט על מנת שהצופים בכל אזור בעולם יהיו מסוגלים לזהות אותן יותר בקלות.
לדיבוב של המיניונים אחראים כריס רנו ופייר קופין - יוצרי הזיכיון.
מאפיינים > השמות של המיניונים

למיניונים יש שמות פופולריים במדינות דוברות אנגלית, כגון קווין, סטיוארט, בוב, מל, דייב, ג'רי, קארל, פיל, פול, ג'ורג', טים, דוני, מארק, לאנס, מייק, טום, ג'ון, סטיב, נורברט, טוני, כריס, אריק, הנרי, ראלף, רון ואוטו.
ביאורים

↑  בדיבוב העברי של "גנוב על הירח" נקראו משרתיונים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: c9267f3d-b75f-4692-9eff-dca144c0f1cb
לה במול

לה במול (באנגלית: A-flat או A♭) הוא הצליל התשיעי (לפי שורת חצאי הטונים) לפי הסולם הכרומטי המערבי (הספירה מתחילה מ-דו).
הוא נמצא חצי טון (סקונדה קטנה) מעל סול וחצי טון (פרימה מוגדלת) מתחת לצליל לה, כלומר אנהרמוני ל-סול דיאז (אנ': G♯) על אף שבצורות כיוון מסוימות לה במול נשמע שונה מ-סול דיאז.
כאשר הוא מחושב בכוונון מושווה עם התייחסות ל-לה מעל דו אמצעי כ-440 הרץ, התדר של לה במול מעל דו אמצעי הוא בערך 415.305 הרץ.
התווים A♭ ו-G♯ הם התווים היחידים שיש להם רק אנהרמוניה אחת, מכיוון שניתן להגיע אליהם רק בדרך אחת באמצעות דיאז בודד או כפול או במול יחיד או כפול, מכל אחד משבעת התווים הלבנים.
הערות שוליים

↑  Frequencies of Musical Notes, A4 = 440 Hz, pages.mtu.edu
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קולין בייקר

| --- | --- |

קולין בייקר בכנס קומיקון 2009
 לידה:  8 ביוני 1943 (בן 81) ווטרלו, לונדון, אנגליה
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1969 
 מקום לימודים:  האקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון  St Bede's College 
 בן או בת זוג:  ליזה גודרד 
 http://www.colinbakeronline.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
קולין בייקר (באנגלית: Colin Baker; נולד ב-8 ביוני 1943) הוא שחקן אנגלי. תפקידיו הידועים ביותר הם פול מרוני בסדרת הטלוויזיה "האחים" וגילומו של הדוקטור השישי בסדרת המדע בדיוני הוותיקה "דוקטור הו".
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1975 |  | Drive Carefully, Darling | בריאן | סרט קצר |
| 1999 |  | The Harpist | האב רופיץ' |  |
| 2000 |  | The Asylum | ארבותנוט |  |
| 2004 | שלושת המוסקטרים | D'Artagnan et les trois mousquetaires | רוטפורד |  |
| 2014 |  | Finding Richard | סבא | סרט קצר |
| 2014 |  | Shadows of a Stranger | ויליאם פלון |  |
| 2014 |  | A Dozen Summers | המספר |  |
| 2015 |  | The Mild Bunch | ג'ון הרולד |  |
הערות שוליים

↑  DVD Commentary: Trial of a Time Lord Discs 1-4 Region 1 Edition
↑  David Woodward (Writer, Producer, Director) (1986). They All Axed for Who (Television production). New Orleans: WYES.  Event occurs at 0:05:30.
| דוקטור הו |
| --- | --- | --- |
| שחקנים שגילמו את הדוקטור | ויליאם הארטנל • פטריק טרוטון • ג'ון פרטווי • טום בייקר • פיטר דייוויסון • קולין בייקר • סילבסטר מקוי • פול מקגאן • ג'ון הרט • כריסטופר אקלסטון • דייוויד טננט • מאט סמית • פיטר קפלדי • ג'ודי ויטאקר • שוטי גטווה |  |
| שחקנים בולטים שגילמו את המלווים | קרול אן פורד • ג'ין מארש •  דבורה ווטלינג •  אליזבת סליידן • ללה וורד • ג'נט פילדינג • סופי אלדרד • בילי פייפר • ג'ון בארומן • נואל קלארק • קתרין טייט • פרימה אג'ימן • קיילי מינוג • ברנרד קריבינס • קארן גילאן • ארתור דארוויל • אלכס קינגסטון • ג'נה קולמן • מאט לוקאס • פרל מקי • ברדלי וולש |  |
| דמויות | הדוקטור • המלווים • האויבים (דאלקים • המאסטר • סונטארים) |  |
| מושגים | טארדיס • מברג קולי • אדוני הזמן • גאליפריי |  |
| פרקים | הסדרה הקלאסית • הסדרה המחודשת |  |
| ספין-אוף | טורצ'ווד • הרפתקאות שרה ג'יין • Class |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: פיטר דייוויסון | השישי  1984 - 1986 | הבא: סילבסטר מקוי |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 6402 1709  LCCN: no96062155  MusicBrainz: 944fb10e-9f71-4169-aa37-72184c69b751  VIAF: 51287412   WorldCat (עם VIAF): 51287412
מודל הקשר-אולין

הכלכלן השוודי, אלי הקשר
משפט הקשר-אולין הוא אחד מארבעת המשפטים של מודל הקשר-אולין ומשמש אבן יסוד בעקרונות המסחר הבינלאומי בתחום המיקרו-כלכלה. המשפט קובע כי מדינה תבחר לייצא סחורות המבוססות על גורמי הייצור שיש לה בשפע, ולייבא סחורות המבוססות על גורמי הייצור הנדירים שלה. במקרה שבו הייצור תלוי בשני גורמים – כמו למשל הון ועבודה – המשפט קובע כי: "המדינה עתירת ההון תייצא סחורות המיוצרות בעיקר על ידי הון, בעוד שהמדינה עתירת העבודה תייצא סחורות המיוצרות בעיקר על ידי עבודה."
ההנחה הבסיסית של מודל הקשר-אולין היא שהשוני בין שתי המדינות הוא כמויות המשאבים שלהן. ההנחה מרמזת אם כן על כך שההעדפות הצריכה של שתי המדינות הן דומות אולם יכולות הייצור שלהן שונות. המדינה בעלת השפע היחסי בהון תייצר מוצרים מבוססי הון במחיר יחסי זול יותר מרעותה ולהפך.
במצב ההתחלתי, לפני החלת הסחר בין המדינות:
מחיר המוצר מבוסס ההון יהיה זול יותר במדינה עתירת ההון, יחסית למדינה האחרת
מחיר המוצר מבוסס העבודה יהיה זול יותר במדינה עתירת העבודה, יחסית לרעותה
ברגע שהסחר נכנס לתוקפו, הפירמות, השואפות להגדלת רווחיהן, תעברנה את מוצריהן לשווקים שבהם קיים מחיר גבוה יותר. כתוצאה מכך:
המדינה עתירת ההון תייצא סחורות מבוססות הון
והמדינה עתירת העבודה תייצא סחורות מבוססות עבודה
פרדוקס לאונטיף, שהוצג על ידי וסילי לאונטיף בשנת 1951, העלה כי בארצות הברית, המדינה בעלת שפע ההון הגדול בעולם בכל קנה מידה השוואתי, ייצאה דווקא סחורות עתירות עבודה וייבאה סחורות עתירות הון, בסתירה למשפט הקשר-אולין. אולם, אם מחלקים את העבודה לשני גורמי ייצור שונים – עבודה מיומנת ועבודה בלתי מיומנת, משפט הקשר-אולין מתיישב עם התופעה: ארצות הברית נוטה לייצא סחורות מבוססות עבודה מיומנת ולייבא סחורות מבוססות עבודה בלתי מיומנת.
תהילים ס'

איור עתיק של היהודים הצרים על הערים הסוריות
תהילים ס' הוא המזמור השישים בספר תהילים (לפי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים, המזמור ממוספר כמזמור ה-59). פתיחת המזמור מדברת על "שושן" ("לַמְנַצֵּחַ עַל שׁוּשַׁן") לפי המפרשים מדובר בכלי נגינה, או במקום במקדש שבו עמדה המקהלה לשירת המזמור בסמוך לעמודים המעוטרים בדגם השושן.
המזמור נחשב סגולה נגד עצת "היצר הרע".
תוכנו של המזמור

המזמור מכיל ארבע עשרה פסוקים ונחלק לארבעה חלקים, הנושא המרכזי הוא תלונה לאומית לאחר תבוסה במלחמה ובקשת ישועה.
תוכנו של המזמור > א'-ב'

כותרת המזמור קושרת בינו ובין תקופת מלחמות דוד בארם ובאדום. מלחמות שהובלו על ידי יואב בן צרויה שר הצבא של דוד.
תוכנו של המזמור > פסוקים ג-ה'

חלקו הראשון של הפרק הוא תלונה של המשורר כלפי האל על הפקרת בני האדם "אֱלֹהִים זְנַחְתָּנוּ" מתלונן המשורר בשם העם. וההזנחה מתבטאת ב"פְרַצְתָּנוּ" דימוי לפריצה של שורת לוחמים ונחלת תבוסה במערכה "הִרְאִיתָ עַמְּךָ קָשָׁה".
תוכנו של המזמור > ו'-י"א

בחלק השני מספר המשורר שפעם היה אחרת. בעבר "נָתַתָּה לִּירֵאֶיךָ נֵּס לְהִתְנוֹסֵס", כמו דגל מונף אלוהי ישראל הוביל את המערכה. הוא בחר בעמו והראה לאויביהם מי בעל הבית "מוֹאָב סִיר רַחְצִי, עַל אֱדוֹם אַשְׁלִיךְ נַעֲלִי, עָלַי פְּלֶשֶׁת הִתְרוֹעָעִי".
תוכנו של המזמור > י"ב-י"ד

ומסיים המשורר בתפילה לשינוי. למרות שבהווה "הֲלֹא אַתָּה אֱלֹהִים זְנַחְתָּנוּ וְלֹא תֵצֵא אֱלֹהִים בְּצִבְאוֹתֵינוּ", מתוך זיכרון העבר ולטובת העתיד, מבקש המשורר "הָבָה לָּנוּ עֶזְרָת מִצָּר... בֵּאלֹהִים נַעֲשֶׂה חָיִל"
המזמור בליטורגיה היהודית

לפי חלק מהמנהגים הפרק נאמר כשיר של יום בשושן פורים.
הערות שוליים

↑  סגולות בספר תהילים במוקד התהילים הארצי
↑  מסופר בהרחבה בשמואל ב בפרק ח' ובפרק י'
| מזמורי ספר תהילים |
| --- | --- | --- |
| מזמורים בנוסח המסורה | א' • ב' • ג' • ד' • ה' • ו' • ז' • ח' • ט' • י' • י"א • י"ב • י"ג • י"ד • ט"ו • ט"ז • י"ז • י"ח • י"ט • כ' • כ"א • כ"ב • כ"ג • כ"ד • כ"ה • כ"ו • כ"ז • כ"ח • כ"ט • ל' • ל"א • ל"ב • ל"ג • ל"ד • ל"ה • ל"ו • ל"ז • ל"ח • ל"ט • מ'  • מ"א • מ"ב • מ"ג • מ"ד • מ"ה • מ"ו • מ"ז • מ"ח • מ"ט • נ' • נ"א • נ"ב • נ"ג • נ"ד • נ"ה • נ"ו • נ"ז • נ"ח • נ"ט • ס' • ס"א • ס"ב • ס"ג • ס"ד • ס"ה • ס"ו • ס"ז • ס"ח • ס"ט • ע' • ע"א • ע"ב • ע"ג • ע"ד • ע"ה • ע"ו • ע"ז • ע"ח • ע"ט • פ'  • פ"א • פ"ב • פ"ג • פ"ד • פ"ה • פ"ו • פ"ז • פ"ח • פ"ט • צ' • צ"א • צ"ב • צ"ג • צ"ד • צ"ה • צ"ו • צ"ז • צ"ח • צ"ט • ק' • ק"א • ק"ב • ק"ג • ק"ד • ק"ה • ק"ו • ק"ז • ק"ח • ק"ט • ק"י • קי"א • קי"ב • קי"ג • קי"ד • קט"ו • קט"ז • קי"ז • קי"ח • קי"ט • ק"כ • קכ"א • קכ"ב • קכ"ג • קכ"ד • קכ"ה • קכ"ו • קכ"ז • קכ"ח • קכ"ט • ק"ל • קל"א • קל"ב • קל"ג • קל"ד • קל"ה • קל"ו • קל"ז • קל"ח • קל"ט • ק"מ • קמ"א • קמ"ב • קמ"ג • קמ"ד • קמ"ה • קמ"ו • קמ"ז • קמ"ח • קמ"ט • ק"נ |  |
| מזמורים חיצוניים | קנ"א • קנ"ב • קנ"ג • קנ"ד • קנ"ה |  |
ליס מלר

| --- | --- |

 לידה:  22 במאי 1906 בזל שווייץ
 פטירה:  26 בנובמבר 1976 (בגיל 70) חיפה, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום קבורה:  עין החורש
 מקום מגורים:  חיפה
 ידועה בשל:  ממייסדות הספרייה העירונית של חיפה
 תקופת הפעילות:  1935–1976 (כ־41 שנים)
 עיסוק:  משוררת מתרגמת ספרנית
מצבת קברה של ליס מלר בבית הקברות של עין החורש
ליס מלר (Lies Moeller;‏ 22 במאי 1906 – 26 בנובמבר 1976) הייתה משוררת גרמנייה-ישראלית, ספרנית ומתרגמת.