stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית מלון
דירוג בתי מלון

במדינות רבות בעולם מלונות כוללים דירוג, המשקף את הסטנדרט כביכול. דירוג זה מתבטא לרוב בכוכבים, כאשר כוכב אחד פירושו הסטנדרט הנמוך ביותר, וחמישה כוכבים פירושם הסטנדרט הגבוה ביותר.
במדינות מסוימות דירוג המלונות אינו מפוקח, כאשר כל מלון מעניק לעצמו כוכבים בהתאם לקהל היעד הנתפס שלו, תוך שימוש בקריטריונים שהוא מוצא לנכון: כמו שהדבר נעשה בישראל עד 2014. כאשר בניגוד לעולם, הדירוג בוצע, בדרך כלל על סמך הכמות שירותים של המלון ולא האיכות. במדינות אחרות הדירוג נעשה על ידי רשות ממלכתית או ארגון תעשייתי, בהיותו אמין למדי. עם זאת, כדי לאפשר דירוג אובייקטיבי, הכוכבים ניתנים בדרך כלל על סמך קריטריונים "קשים", כגון האם למלון יש מתקן או שירות זמין; הדירוגים יגידו אם במלון יש בריכת שחייה או שירות חדרים, אבל לא אם החדרים נוחים, שירות מהיר או ידידותי לאנשי הצוות. ארגונים עצמאיים עשויים להיות מוכנים יותר להשתמש בקריטריונים סובייקטיביים, עם השאלה האם הם באמת בלתי תלויים בבתי המלון.
מאז העשור השני של המאה ה-21, החלו בתי מלון לזכות בדירוג לא פורמלי באמצעות ביקורות גולשים, לדוגמה באתר TripAdvisor. ככל שגבר השימוש בפלטפורמות אינטרנטיות להזמנות של בתי מלון, כך גם גברה השכיחות של כתיבת ביקורות באינטרנט על ידי אורחי המלון. בעוד שדירוג הכוכבים המסורתי עסק בעיקר בשירותים ובמתקנים שבית המלון מציע, ביקורות גולשים עוסקות בעיקר במענה על ציפיות ומשמשות מעין "בקרת איכות" בעבור בתי המלון. ביקורות הגולשים יצרו אפוא דרך חדשה בעבור המלונות להבין טוב יותר את הצרכים של הלקוחות שלהם. מחקר ישראלי של ד"ר נירה יקואל ופרופ' עליזה פליישר מהחוג לניהול מלונאות ותיירות של האוניברסיטה העברית, בחן את ההשפעה של ביקורות גולשים על מחיר המלונות ב-Booking.com בפריז, לונדון, וברצלונה. הממצאים הראו קשר חיובי מובהק בין ביקורות הגולשים ובין מחיר המלון: לקוחות עשויים לשלם יותר עבור מלונות המקבלים ביקורות גולשים טובות.
דירוג בתי מלון > דירוג בכוכבים בישראל

בשנת 2014, החזיר משרד התיירות את דירוג המלונות באמצעות שיטת הכוכבים, לפי הסטנדרט האירופי (HotelStars.EU), אולם באופן התנדבותי שאינו מחייב את בתי המלון להצטרף אליו. במקביל, נאסר השימוש הלא רשמי בדירוג בכוכבים ונעשו מאמצים רבים לשכנע את בתי המלון לקבל את הדירוג החדש. אך נכון ל-2015 ללא הצלחה רבה, כיוון שמלונאים רבים מתנגדים לדירוג הכוכבים החדש בטענה שהוא מיותר, ושכיום הסטנדרט הקובע הוא ביקורות גולשים.
בתי מלון בישראל

הקמת מתקן אכסון מלונאי בישראל מאושרת רק על קרקע בעלת ייעוד למלונאות או במגרשים שאושרו לשימוש זה, בהליכים סטטוטוריים מתאימים. מתקני אכסון תיירותיים לסוגיהם נדרשים לענות על כל הדרישות הסטטוטוריות, בין היתר בנושאי תכנון ובניה, בטיחות, בריאות, שוויון עבור בעלי מוגבלויות, תקנות לפי חוק השוויון, תקנות שירותי תיירות, תקנות איסור הלבנת הון (אגרות לעניין נותני שירותי מטבע), תקנות הגנת הצרכן (כללים בדבר הצגת מחיר של שירותי מלונאות לתייר), רישוי עסקים, תנאי תברואה נאותים בבריכות שחיה, התקנת מקומות חניה, מטבחים, שרותי כיבוי אש, תקנות פיקוד העורף, תקנות בזק, שמירה על ניקיון, דיוק ואמת בפרסום לגבי המתקנים והשירותים הניתנים, מחיר ותשלומים נוספים, מדיניות ברורה לגבי ביטולי הזמנות ועוד.
על פי נתוני התאחדות המלונות בישראל, היו בישראל בשנת 2020 55,693 חדרי מלון: מתוכם 11,091 בירושלים, 10,987 באילת, -8,768 בתל אביב-יפו, 4,581 בטבריה, 4,054 בעין בוקק, 2,082 בנתניה,1,601 בהרצליה ו-1,593 בחיפה.
ראו גם

מוטל
אכסניה
צימר
מלון בוטיק
מלון כמוסות
הערות שוליים

↑  הדס שפר, מצאו נישה: בתי מלון עסקיים, באתר כלכליסט, 16 בינואר 2014
↑  Patrick L, man, Resort Hotel Definition / Meaning, Xotels (באנגלית אמריקאית)
↑  חיות כיס פרק 128: האם אילת יכולה להשתנות, באתר כאן, ‏14 בינואר 2020
1 2  Types of Hotels / Classification of Hotel by type, setupmyhotel.com
↑  UNWTO (2014). Online Guest Reviews and Hotel Classification Systems
↑  Yacouel, N., & Fleischer, A. (2012)., The role of cybermediaries in reputation building and Price premiums in the online hotel market ,, Journal of Travel Research, 51(2)
↑   רינה רוזנברג קנדל, בתי המלון בישראל קיבלו רגליים קרות: מסרבים לדירוג בשיטת הכוכבים, באתר TheMarker‏, 11 ביוני 2015
↑  משרד התיירות הישראלי תקנים פיזיים לתכנון וסיווג מתקני אכסון תיירותי.
↑  מלונות תיירות וחדרים ביישובים נבחרים, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ‏2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529386205171  BNE: XX524881  BnF: cb11932044k (data)  GND: 4025922-5  LCCN: sh85062487  LNB: 000060491  NARA: 10638682  NDL: 00563556  NKC: ph120833 
הילטון תל אביב: דוגמה לבית מלון בשירות מלא
מלון ברשת איביס: המתמחה במלונות בשירות מוגבל
מוטל בקליפורניה
טרקלין במלון בסינגפור
הבחירות לכנסת העשרים ושתיים

תוצאות הבחירות לכנסת ה-22:     מפלגות הימין: 47 מושבים
     מפלגות החרדים: 16 מושבים
     מפלגות המרכז: 33 מושבים
     מפלגות השמאל: 11 מושבים
     מפלגות הערבים: 13 מושבים
הבחירות לכנסת העשרים ושתיים התקיימו ב-17 בספטמבר 2019, י"ז באלול ה'תשע"ט, ותוצאות הבחירות קבעו את הרכב הסיעות בכנסת העשרים ושתיים. הבחירות הוקדמו מאחר שהכנסת העשרים ואחת העבירה חוק על התפזרותה כחודש לאחר שהתכנסה, בשל אי הצלחתו של ראש הממשלה בנימין נתניהו להרכיב את ממשלת ישראל השלושים וחמש. בוועדת הבחירות המרכזית לכנסת נרשמו להתמודדות בבחירות 32 רשימות מטעם 44 מפלגות, אך בהמשך נותרו 29 רשימות בלבד.
בדומה לכנסת העשרים ואחת, גם בכנסת זו לא הצליח אף מועמד להקים ממשלה וכך בפעם השנייה בהיסטוריה של המדינה, הכנסת פיזרה עצמה לאחר כשלושה חודשים ממועד השבעתה, קרוב לארבע שנים לפני מועד סוף כהונתה הרשמי.
רקע

לאחר הבחירות לכנסת העשרים ואחת, על פי המלצת נציגי הרשימות הנבחרות, הטיל נשיא המדינה ראובן ריבלין על בנימין נתניהו את הרכבת הממשלה. בתום 42 הימים שהוקצבו לו להרכבת ממשלה, לא עלה בידי נתניהו לחתום על הסכם קואליציוני עם אף אחת מהסיעות בכנסת הנבחרת. בנסיבות אלו, לפי הוראות חוק יסוד: הממשלה, רשאי נשיא המדינה להטיל את מלאכת הרכבת הממשלה על חבר כנסת אחר, אולם בלילה שבין 29 ל-30 במאי חוקקה הכנסת העשרים ואחת את החוק לפיזורה, ובעקבות זאת פסקו ההליכים להקמת הממשלה.
הבחירות לכנסת התקיימו יותר מ-4 שנים לפני מועדן המקורי (ט"ז בחשוון ה'תשפ"ד, 31 באוקטובר 2023). זוהי הפעם הראשונה בתולדות המדינה שכישלון בהקמת ממשלה מייד לאחר הבחירות הקודמות מוביל לבחירות חדשות. בהתאם לכך, שנת ה'תשע"ט (ובהתאמה – 2019) היא השנה הראשונה שבה התקיימו שתי מערכות בחירות לכנסת בישראל.
לוח זמנים

28 ביולי 2019 – כניסת פנקס הבוחרים לתוקף.
31 ביולי – 1 באוגוסט 2019 – הגשת רשימות המועמדים לכנסת.
8 באוגוסט 2019 – המועד האחרון להגשת בקשה לפסילת התמודדותה של רשימה.
27 באוגוסט 2019 – הפצת הודעות לבוחר על ידי משרד הפנים.
17 בספטמבר 2019 – יום הבחירות.
3 באוקטובר 2019 – השבעת הכנסת ה־22.
ועדת הבחירות

| ערוץ | א' | ב' | ג' | ד' | ה' | ש' |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| קשת 12 | 23:30 | 23:10 | 23:30 | 23:10 | 23:30 | 23:10 |
| רשת 13 | 23:10 | 23:30 | 23:10 | 23:30 | 23:10 | 23:30 |
כאן 11: 23:00
ערוץ 20: 22:00
ערוץ 9: 22:30
ערוץ 24: 21:00
שידורי התעמולה ברדיו ובטלוויזיה החלו ב־3 בספטמבר.
מערכת הבחירות נוהלה על ידי ועדת הבחירות המרכזית לכנסת. עד לכינוסה של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה־22, ועדת הבחירות לכנסת ה־21 המשיכה בתפקידה במשך כחודש ימים. הוועדה הורכבה מנציגי הסיעות של הכנסת העשרים ואחת בראשות שופט בית המשפט העליון חנן מלצר.
ב-10 ביוני בחרו שופטי בית המשפט העליון את השופט חנן מלצר לתפקיד יו"ר ועדת הבחירות המרכזית גם בבחירות לכנסת ה־22. ובתור ממלא מקומו את השופט ניל הנדל.
להסדרת הבחירות לכנסת ה-22 חוקקה הכנסת ה-21 את חוק הבחירות לכנסת העשרים ושתיים (הוראות מיוחדות לעניין ועדת הבחירות).
הסכמי עודפים

חוק הבחירות לכנסת מאפשר חתימה על הסכם עודפים בין שתי רשימות. המועד האחרון להגשת הודעה בדבר התקשרות בין רשימות היה 6 בספטמבר.
הסכמי עודפים נחתמו בין:
רשימת כחול לבן ורשימת ישראל ביתנו.
רשימת הליכוד ורשימת ימינה.
רשימת העבודה-גשר ורשימת המחנה הדמוקרטי.
רשימת יהדות התורה ורשימת ש"ס.
רשימת נעם ורשימת עוצמה יהודית (רשימת נעם פרשה יומיים לפני הבחירות ולכן לא היה שום תוקף להסכם זה).
מבין הרשימות שעברו את אחוז החסימה הרשימה המשותפת הייתה היחידה שלא חתמה על הסכם עודפים עם אף מפלגה.
היערכות המפלגות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
היערכות המפלגות > הליכוד

| --- | --- |
מחל: م‌ح‌ل
כינוי הרשימה: הליכוד בהנהגת בנימין נתניהו לראשות הממשלה
| --- | --- |
רשימת הליכוד 
  בנימין נתניהו  יולי אדלשטיין  ישראל כ"ץ  גלעד ארדן  משה כחלון  גדעון סער  מירי רגב  יריב לוין  יואב גלנט  ניר ברקת  גילה גמליאל  אבי דיכטר  זאב אלקין  חיים כץ  אלי כהן  צחי הנגבי  אופיר אקוניס  יובל שטייניץ  ציפי חוטובלי  דודי אמסלם  אמיר אוחנה  אופיר כץ  אתי חוה עטייה  יואב קיש  דוד ביטן  קרן ברק  שלמה קרעי  מיקי זוהר  יפעת שאשא-ביטון  שרן השכל  מיכל שיר  קטי שטרית  פטין מולא  מאי גולן  טלי פלוסקוב  עוזי דיין  אריאל קלנר  אוסנת מארק  עמית הלוי  ניסים ואטורי 
מפלגת הליכוד בראשות בנימין נתניהו רצה ברשימה מאוחדת עם מפלגת כולנו, לאחר שבשתי מערכות הבחירות שלפני כן המפלגות התמודדו בנפרד. עתירה בנוגע לחוקיות המיזוג שהוגשה לבית המשפט המחוזי בתל אביב על ידי חברי הכנסת מיכל שיר ואריאל קלנר, נדחתה. במסגרת הסכם הריצה המשותפת, פורסם בתחילה כי נציגי כולנו ישובצו במקומות 5, 15, 29 ו-35, אלא שבסופו של דבר התפקדו לליכוד נציגי כולנו מלבד שאשא-ביטון, שנותרה כסיעת יחיד במקום ה-29 ברשימה על מנת לזכות במימון מפלגות. בהתאם לכך שאר הרשימה מהבחירות לכנסת העשרים ואחת תוקפא, פרט לשריונים במקומות 28 ו-41 (אלי בן דהן וארז תדמור, בהתאמה), שבוטלו.
ב-29 באוגוסט נחתם הסכם בין מפלגת זהות למפלגת הליכוד במסגרתו, בכפוף למשאל מתפקדי המפלגה, תפרוש המפלגה מההתמודדות בבחירות בתמורה לתפקיד שר לפייגלין, "לגליזציה לחולים" – פתיחת שוק הקנאביס הרפואי לייבוא והקלה על חולים ברכישתו. בנוסף, קיזוז הוצאות ממיסים לעסקים קטנים שנתיים מפתיחתם עד היקף של 2 מיליון ש"ח. ב-1 בספטמבר אישרו המתפקדים את ההסכם, וב-3 בספטמבר פרשו כל מועמדי רשימת מפלגת זהות מהרשימה.
ב-11 בספטמבר ניסה הליכוד לחוקק בחקיקת בזק את "חוק המצלמות בקלפיות", תיקון לחוק הבחירות לכנסת שיאפשר לנציגי מפלגות ורשימות מועמדים בבחירות להציב מצלמות בקלפיות, אך הצעת החוק נפלה במליאת הכנסת בעת שהוגשה לקריאה ראשונה, לאחר שלא הושג הרוב הדרוש.
במהלך מערכת הבחירות הודיע נתניהו: "כוונתי להחיל את הריבונות הישראלית על בקעת הירדן וצפון ים המלח".
היערכות המפלגות > כחול לבן

| --- | --- |
פה: ف‌ه
כינוי הרשימה: כחול לבן בראשות בני גנץ ויאיר לפיד
| --- | --- |
רשימת כחול לבן
  בני גנץ  יאיר לפיד  משה יעלון  גבי אשכנזי  אבי ניסנקורן  מאיר כהן   מיקי חיימוביץ'  עפר שלח  יועז הנדל  אורנה ברביבאי  מיכאל ביטון  חילי טרופר  יעל גרמן  צבי האוזר  אורית פרקש-הכהן  קארין אלהרר  מירב כהן  יואל רזבוזוב  אסף זמיר  יזהר שי  אלעזר שטרן  מיקי לוי  עומר ינקלביץ'  פנינה תמנו-שטה  ר'דיר מריח  רם בן ברק  אלון שוסטר  יואב סגלוביץ  רם שפע  בועז טופורובסקי  אורלי פרומן  איתן גינזבורג  גדי יברקן  עידן רול  יוראי להב-הרצנו  משה מטלון  עינב קאבלה  תהלה פרידמן  יצחק אילן  הילה שי-וזאן 
ב-30 במאי 2019 אישרו בכחול לבן כי הרשימה תתמודד במתכונתה הנוכחית גם בבחירות אלו, כלומר איחוד בין מפלגות יש עתיד, תל"ם וחוסן לישראל כשבראש הרשימה ממשיך לכהן יו"ר חוסן לישראל בני גנץ כמועמד לראשות הממשלה ברוטציה עם יו"ר יש עתיד יאיר לפיד.
במהלך מערכת הבחירות הכריז גנץ על כוונתו להקים "ממשלת אחדות חילונית".
היערכות המפלגות > ש"ס

| --- | --- |
שס: ش‌س
כינוי הרשימה: התאחדות הספרדים שומרי תורה תנועתו של מרן הרב עובדיה יוסף זצ"ל
| --- | --- |
רשימת ש"ס
  אריה דרעי  יצחק כהן  משולם נהרי  יעקב מרגי  יואב בן צור  מיכאל מלכיאלי  משה ארבל  ינון אזולאי  משה אבוטבול  אוריאל בוסו  ברוך גזהי  יוסי טייב 
בראשות ש"ס עומד השר אריה דרעי, על פי החלטת מועצת חכמי התורה נשאר הרכב הרשימה זהה לבחירות האחרונות. קמפיין ש"ס התמקד בנושא הכלכלי-חברתי עם הסיסמה "הכוח החברתי בממשלה".
היערכות המפלגות > יהדות התורה

| --- | --- |
ג: ج
כינוי הרשימה: יהדות התורה והשבת אגודת ישראל – דגל התורה
| --- | --- |
רשימת יהדות התורה
  יעקב ליצמן  משה גפני  מאיר פרוש  אורי מקלב  יעקב טסלר  יעקב אשר  ישראל אייכלר  יצחק פינדרוס  אליהו חסיד  אליהו ברוכי  בנימין הרשלר  דוד אוחנה 
בראש רשימת יהדות התורה עומדים יעקב ליצמן יו"ר אגודת ישראל ומשה גפני יו"ר דגל התורה. לפי החלטת מועצת גדולי התורה, נשאר הרכב הרשימה זהה לבחירות האחרונות.
היערכות המפלגות > הרשימה המשותפת

| --- | --- |
ודעם: و‌ض‌ع‌م
כינוי הרשימה: הרשימה המשותפת חד"ש, רע"מ, תע"ל, בל"ד
| --- | --- |
הרשימה המשותפת
  איימן עודה  מטאנס שחאדה  אחמד טיבי  מנסור עבאס  עאידה תומא-סלימאן  ווליד טאהא  עופר כסיף  היבה יזבק  אוסאמה סעדי  יוסף ג'בארין  סעיד אלחרומי  ג'אבר עסאקלה  סאמי אבו שחאדה  סונדוס סאלח  אימאן ח'טיב-יאסין  יוסף עטאונה 
ב-20 ביוני הודיעו ארבע המפלגות שהיו שותפות לסיעת הרשימה המשותפת בכנסת העשרים על חבירה מחדש בבחירות אלו, אחרי שבבחירות הקודמות רצו בשתי רשימות נפרדות: חד"ש-תע"ל ורע"מ-בל"ד.
לאחר חילוקי דעות רבים בנוגע להרכב הרשימה, ב-27 ביולי הודיעו המפלגות כי סוכמו מרכיבי הסכם הריצה המשותפת. בל"ד הצטרפה יומיים לאחר מכן. לפי ההסכם ראש הרשימה הוא יו"ר חד"ש איימן עודה, במקום השני ראש מפלגת בל"ד מטאנס שחאדה, במקום השלישי יו"ר תע"ל אחמד טיבי שיהיה גם יו"ר הסיעה ובמקום הרביעי יו"ר רע"מ מנסור עבאס.
רשימתן של מפלגות חד"ש ותע"ל נותרו ללא שינוי מהבחירות הקודמות, בעוד ברע"מ קיימו בחירות פנימיות חדשות לקביעת הרכב הרשימה שבמסגרתן נבחרה בפעם הראשונה אישה בדואית לאחד מ-4 המקומות הראשונים (אימאן ח'טיב יאסין), ובמפלגת בל"ד החליף תושב יפו וחבר מועצת עיריית ת"א-יפו לשעבר סאמי אבו שחאדה את ראש עיריית סכנין לשעבר מאזן גנאים שבחר לפרוש מהמירוץ לכנסת.[דרוש מקור]
היערכות המפלגות > העבודה-גשר

| --- | --- |
אמת: أ‌م‌ت
כינוי הרשימה: העבודה – גשר בראשות עמיר פרץ ואורלי לוי אבקסיס
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
הבחירות לראשות מפלגת העבודה 2 ביולי 2019
| פרץ | שפיר | שמולי | לנדסמן |
| 46.57% | 26.93% | 26.25% | 0.06% |
| ‏13,898 קולות | ‏8,036 קולות | ‏7,835 קולות | ‏19 קולות |
רשימת העבודה–גשר
  עמיר פרץ  אורלי לוי-אבקסיס  איציק שמולי  מרב מיכאלי  עמר בר-לב  רויטל סויד  חגי רזניק  ערן חרמוני  סאלח סעד  כרמן אלמקייס עמוס  חיליק בר  גברי ברגיל
היערכות המפלגות > העבודה-גשר > גשר

ח"כ עמיר פרץ יו"ר מפלגת העבודה הנבחר ואורלי לוי-אבקסיס יו"ר מפלגת גשר הכריזו ב-18 ביולי על ריצה משותפת של המפלגות במסגרת רשימת העבודה-גשר. לפי הסכם הריצה המשותפת לוי-אבקסיס הוצבה במקום השני ברשימה ומפלגת גשר קיבלה שלושה שריונים בכל עשירייה. לאור האיחוד, במסגרת הריצה המשותפת, הרשימה שלהם תתמקד בנושאים הכלכליים והחברתיים.
היערכות המפלגות > העבודה-גשר > העבודה

לאחר דיונים הוחלט שרשימת המפלגה לכנסת תישאר כמו שהיא, ויתקיימו בחירות רק לתפקיד יו"ר המפלגה. הבחירות התקיימו ב-2 ביולי. לתפקיד היו"ר התמודדו חברי הכנסת עמיר פרץ, איציק שמולי, סתיו שפיר וכן דוד לנדסמן. בבחירות ניצח פרץ עם 47% מהקולות. לאחר בחירתו של פרץ, מונה עמר בר-לב למנהל המגעים עם המפלגות האחרות.[דרוש מקור]
יו"ר המפלגה הפורש ח"כ אבי גבאי, ושריוניו ברשימה ח"כ טל רוסו וחבר הכנסת לשעבר חיים ילין הודיעו על פרישתם מהחיים הפוליטיים. יאיר פינק עבר למפלגת ישראל דמוקרטית. ח"כ שלי יחימוביץ' הודיעה שהיא לוקחת פסק זמן מהחיים הפוליטיים ולא תישאר ברשימת המפלגה לכנסת ה-22. חברת הכנסת לשעבר, יו"ר התנועה הירוקה יעל כהן-פארן, הודיעה שהפעם התנועה הירוקה תתמודד ברשימה עצמאית אחרי שבבחירות הקודמות התמודדה ברשימת מפלגת העבודה.
ב-25 ביולי, לאחר סירובו של פרץ לעשות חיבורים עם מפלגות נוספות בשמאל, עברה סתיו שפיר למפלגת התנועה הירוקה ומונתה לעמוד בראשה. המפלגה התמודדה במסגרת רשימת המחנה הדמוקרטי. איציק שמולי קרא לפרץ להצטרף גם לרשימה, ואמר כי הוא לא מתחייב להישאר במפלגה. בסופו של דבר נשאר שמולי במקום השלישי ברשימת המפלגה.
היערכות המפלגות > ישראל ביתנו

| --- | --- |
ל: ل
כינוי הרשימה: ישראל ביתנו בראשות אביגדור ליברמן
| --- | --- |
רשימת ישראל ביתנו
  אביגדור ליברמן  עודד פורר  יבגני סובה  אלי אבידר  יוליה מלינובסקי  חמד עמאר  אלכס קושניר  מרק איפראימוב  לימור מגן-תלם  אלינה ברדץ'-יאלוב  שאדי חלול  אלכסנדר פרידמן  דור דוידיאן  שחר אלון  אילנה קרטיש 
בראשות ישראל ביתנו עומד אביגדור ליברמן, ועדה מסדרת קבעה את הרכב רשימתה לכנסת. המפלגה הודיעה שתרוץ באותו הרכב רשימה שהיה בבחירות הקודמות. יו"ר המפלגה הצהיר שינסה להקים ממשלת אחדות עם הליכוד וכחול לבן, וללא המפלגות החרדיות.
היערכות המפלגות > ימינה

| --- | --- |
טב: ط‌ب
כינוי הרשימה: ימינה בראשות איילת שקד הבית היהודי – האיחוד הלאומי – הימין החדש
| --- | --- |
רשימת ימינה
  איילת שקד  רפי פרץ  בצלאל סמוטריץ'  נפתלי בנט  מוטי יוגב  אופיר סופר  מתן כהנא  עידית סילמן  רוני ססובר  אורית סטרוק  שי מיימון  שולי מועלם  אלי בן דהן  יוסי כהן  שירלי פינטו  דוידי בן ציון 
מפלגת ימינה מורכבת מאיחוד מפלגות הימין החדש בראשות איילת שקד ונפתלי בנט שלא עברה את אחוז החסימה בבחירות לכנסת ה-21, הבית היהודי בראשות רפי פרץ והאיחוד הלאומי – תקומה בראשות בצלאל סמוטריץ', שהתמודדו בבחירות הקודמות יחד עם עוצמה יהודית.
ההסכם בין המפלגות נחתם ב-29 ביולי. על פי ההסכם, כינוי הרשימה יהיה "הימין המאוחד" ובראשה תעמוד שקד, ולאחריה פרץ, סמוטריץ' ובנט. עוד סוכם כי מקומות 7 ו-9 יהיו שייכים לימין החדש, מקומות 5 ו-8 לבית היהודי ומקומות 6 ו-10 לאיחוד הלאומי. ב-12 באוגוסט הושק מסע הבחירות של הרשימה וכינוי הרשימה שונה ל"ימינה".
היערכות המפלגות > ימינה > הבית היהודי-האיחוד הלאומי

ב-9 ביולי סיכמו רפי פרץ ובצלאל סמוטריץ' על המשך שיתוף פעולה בין הבית היהודי לאיחוד הלאומי במתכונת איחוד מפלגות הימין כמו בבחירות הקודמות (כאשר רשימות שתי המפלגות נשארות זהות), וקראו למפלגות הימין החדש ועוצמה יהודית לבוא לשולחן המשא ומתן למטרת ריצה משותפת.
מפלגת עוצמה יהודית בראשות איתמר בן-גביר הודיעה כי לא תחבור לאיחוד כבמתכונת הקודמת.
היערכות המפלגות > ימינה > הימין החדש

לקראת הבחירות לכנסת נקבע כי איילת שקד תהיה יו"ר הימין החדש. נפתלי בנט מונה לנהל את המשא ומתן לריצה משותפת עם מפלגות הימין.
היערכות המפלגות > המחנה הדמוקרטי

| --- | --- |
מרצ: م‌ر‌ص
כינוי הרשימה: המחנה הדמוקרטי בהנהגת הורוביץ, שפיר וברק
| --- | --- |
הבחירות לראשות מפלגת מרצ 27 ביוני 2019
הורוביץ: זנדברג
54%: 46%
‏459 קולות: ‏383 קולות
רשימת המחנה הדמוקרטי
  ניצן הורוביץ  סתיו שפיר  יאיר גולן  תמר זנדברג  אילן גילאון  עיסאווי פריג'  יפעת ביטון  יעל כהן-פארן  נועה רוטמן  אהוד ברק  גלעד קריב  מוסי רז  מיכל רוזין  יאיא פינק  סמדר שמואלי  זינב אבו סוויד 
ב-25 ביולי 2019 הוחלט על ריצה משותפת בבחירות של מפלגת מרצ, מפלגת ישראל דמוקרטית בראשות ראש הממשלה לשעבר אהוד ברק ואליהם הצטרפה ח"כ סתיו שפיר מהעבודה שהוצבה בה כיו"ר התנועה הירוקה. הרשימה המאוחדת נקראה המחנה הדמוקרטי ובראשה הועמד יו"ר מרצ ניצן הורוביץ. במקום השני הוצבה ח"כ סתיו שפיר ואילו יו"ר ישראל דמוקרטית אהוד ברק הוצב רק במקום העשירי.
היערכות המפלגות > המחנה הדמוקרטי > מרצ

ב-27 ביוני 2019, לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים נערכו בחירות לראשות מרצ, וחבר הכנסת לשעבר ניצן הורוביץ גבר על היו"ר הקודמת ח"כ תמר זנדברג ברוב של 54% מהקולות. ב-11 ביולי נערכו בוועידה בחירות לרשימת המפלגה, בהן ח"כ תמר זנדברג היו"ר היוצאת של המפלגה הגיעה למקום הראשון שמשמעותו ברשימה מקום אחד אחרי היו"ר הנבחר הורוביץ, אחריה הגיעו בבחירות אלו ח"כ אילן גילאון, ח"כ עיסאווי פריג', חבר הכנסת לשעבר מוסי רז וח"כ מיכל רוזין שנדחקה אחורה ברשימה.
היערכות המפלגות > המחנה הדמוקרטי > ישראל דמוקרטית

לקראת הבחירות ראש הממשלה ושר הביטחון לשעבר אהוד ברק הקים את ישראל דמוקרטית, לאחר שהודיע ביוני כי בכוונתו להקים מפלגה לצורך חזרתו לפוליטיקה והתמודדותו לבחירות לכנסת. בהודעתו על הקמת המפלגה לא פסל ברק אפשרות לאיחוד עם מפלגת העבודה, על מנת לפעול יחד "לסיום משטר נתניהו". ב-26 ביוני הכריז ברק על הקמת המפלגה ויצא בקמפיין שסיסמתו: "מדינת בנימין נתניהו או מדינת ישראל".
היערכות המפלגות > המחנה הדמוקרטי > התנועה הירוקה

יו"ר התנועה הירוקה יעל כהן-פארן, הודיעה על פרישתה מרשימת מפלגת העבודה, לאחר שלא שוריינה ברשימה לכנסת ה-22. במסגרת הסכם האיחוד של המחנה הדמוקרטי הוחלט שח"כ סתיו שפיר, שפרשה גם היא ממפלגת העבודה, תוצב במקום השני כיו"ר התנועה הירוקה, וכהן-פארן תוצב במקום השמיני ברשימה. מקומות 11, 16 ו־17 ברשימה שמורים לנציגי המפלגה.
היערכות המפלגות > עוצמה יהודית

| --- | --- |
כף: ك‌ف
כינוי הרשימה: עוצמה יהודית בראשות איתמר בן-גביר
| --- | --- |
רשימת עוצמה יהודית
  איתמר בן-גביר  אדווה ביטון  יצחק וסרלאוף  מאיר קופרשמיט  יצחק קרויזר  יעקב עמר 
לקראת הבחירות הודיע איתמר בן-גביר כי מפלגת עוצמה יהודית לא תתמודד במסגרת איחוד מפלגות הימין במתכונת הבחירות ה-21. המשא ומתן עם רשימת ימינה נכשל, והמפלגה התמודדה ברשימה עצמאית לראשונה מאז הבחירות לכנסת ה-17.
ב-25 באוגוסט פסל בית המשפט העליון את מועמדותם של ברוך מרזל ובנצי גופשטיין, שהוצבו במקומות השני והחמישי בהתאמה ברשימה.
היערכות המפלגות > רשימות נוספות

| כינוי הרשימה | אותיות | ראש הרשימה | פרטים נוספים |
| --- | --- | --- | --- |
| אדום לבן – לגליזציה לקנביס, שוויון לאתיופים, ערבים ומקופחים | יז | זאודה אבאי | מפלגה שהוקמה על ידי סגן ראש עיריית רחובות לשעבר עמי פינשטיין (המוצב בה במקום השני) שתפעל לשם מיגור השחיתות ולמען לגליזציה של סמים קלים. |
| התנועה הנוצרית הליבראלית | ינ | בשארה שליאן | המפלגה התמודדה גם לכנסת ה-21 תחת הכינוי "איחוד בני הברית". |
| דעם – כלכלה ירוקה מדינה אחת | ץ | גל טמיר יואב | מפלגת פועלים שהתמודדה בפעם השמינית. |
| האחדות העממית – אלוחדה אלשעביה בראשות פרופ' אסעד גאנם | כי | אבראהים סמיח |  |
| מפלגת הגוש התנ"כי | יק | דניס ליפקין | מפלגה משותפת של נוצרים ויהודים למען ארץ ישראל השלמה. התמודדה בפעם השנייה. |
| מפלגת הדמוקראטורה | זכ | דורון חכימי | התמודדה בפעם השנייה |
| רון קובי – הימין החילוני נלחמים בכפייה החרדית | רק | רון קובי | מפלגה בראשות ראש עיריית טבריה רון קובי. |
| הפיראטים – כי כולנו באותה סירה והכל אותו שייט | ףז | נועם כוזר | דוגלת בדמוקרטיה ישירה, התמודדה בראשות נועם כוזר. התמודדה בפעם הרביעית ברציפות. |
| זכויותינו בקולנו – לחיים בכבוד | ק | עינת ספיר קולמן | מפלגה בעד אג'נדה חברתית, התמודדה בפעם השנייה. |
| כבוד האדם | יף | ארקדי פוגץ | התמודדה בפעם השנייה. |
| כבוד ושוויון | נך | אלסייד מחמד | פועלת למען קבלת קידום החברה הערבית ושילובה בכלל החברה הישראלית. |
| מנהיגות חברתית | י | אילן משיחא יר-זנבר | התמודדה בפעם הרביעית ברציפות. |
| מתקדמת | נ | אולג רדקו | מפלגה ליברלית-דמוקרטית בראשות אולג רדקו. המפלגה התמודדה בפעם האחרונה ב-2013 בראשות אלכסנדר רדקו. |
| סדר חדש – לשינוי שיטת הבחירות | קך | אביטל אופק | מפלגה שהוקמה במטרה לשנות את שיטת הבחירות. |
| עוצמה כלכלית קולם של העסקים בישראל | ז | אמיר דורות | רשימה שהוגשה מטעם מפלגת כולנו חברים נ נח, ששימשה לה כמפלגת מדף. |
| צדק בראשות אבי ילאו | צ | אבי ילאו | הוגשה מטעם מפלגת ארץ ישראל שלנו. |
| צומת – התיישבות וחקלאות | זץ | משה גרין | התמודדה בבחירות לכנסת ה-21 בראשות אורן חזן. שמה דגש על ייצוג חקלאים. |
| צפון | צן | עידן לב רן | הוגשה מטעם מפלגת ברית עולם ששימשה לה כמפלגת מדף. |
| קמ"ה – קידום מעמד הפרט | קץ | נועה בר | בראשות נשותיו הכת של דניאל אמבש. בין מטרותיה להנהיג בארץ את שיטת חבר מושבעים בבתי משפט, לחזק את זכויות הפרט ולמען הגבלת סמכויות הוצאת ילדים מהבית; במקור הרשימה הובלה על ידי דורית בירן, אך יו"ר ועדת הבחירות קבע כי ארבע הראשונות ברשימה מנועות מלהתמודד לכנסת. |
היערכות המפלגות > מפלגות שפרשו

זהות: פרשה מהמרוץ לכנסת לאחר חתימת הסכם עם מפלגת הליכוד, ההסכם כלל פרישה תמורת קידום הדברים שחשובים למפלגה ומינוי יו"ר המפלגה משה פייגלין לשר כלכלי/חברתי בממשלה הקרובה אם היא תוקם על ידי בנימין נתניהו.
נעם: ב-15 בספטמבר, יומיים לפני הבחירות, פרשה המפלגה מהמרוץ לכנסת.
כל ישראל אחים לשוויון חברתי: ב-15 בספטמבר, יומיים לפני הבחירות, פרשה המפלגה מהמרוץ לכנסת.
מערכת הבחירות > הפעילות ברשתות החברתיות

הרשתות החברתיות שימשו כר פורה לפעילות של המפלגות, לעיתים באופן העובר על חוק התעמולה. מפלגת הליכוד השתמשה בצ'אט בוט בפייסבוק באופן החורג מהוראות החוק, פעם באמצעות איסוף מספרי טלפון ופעם באמצעות פרסום סקרים בתקופה בה אסור לעשות כן. באופן תקדימי פייסבוק חסמה פעמיים את הצ'אט בוט לאור דרישת יו"ר ועדת הבחירות מלצר, אך הוא שוחרר לאור התחייבות חבר הכנסת דוד ביטן כי הליכוד ימשיך לפעול על פי החוק.
סקרים > נגישות

משדר הבחירות תורגם לשפת הסימנים הישראלית בכאן 11 על ידי לי דן ומתורגמנים נוספים.
ערעורים על תוצאות הבחירות

ב-10 באוקטובר 2019 הגישה סיעת יהדות התורה ערעור על תוצאות הבחירות, בטענה שהמנדט ה-32 שניתן לליכוד צריך לעבור לה.
יצחק קירשנבאום

אין תמונה חופשית
יצחק (איציק) קירשנבאום הוא איש תכנה ישראלי וחתן פרס ביטחון ישראל.
קירשנבאום סיים את שירותו הצבאי בדרגת אלוף-משנה. במסגרת תפקידיו באגף המודיעין הוא פיקד על יחידות טכנולוגיות שונות וזכה על פועלו בפרסי ביטחון ישראל לשנים 1988 ו-1995.
בשנת 2000 היה קירשנבאום שותף להקמת חברת "אנוורה" (Envara) לייצור שבבים ל-Wi-Fi. הוא שימש מנכ"ל החברה עד לרכישתה בשנת 2004 בידי אינטל ולאחר מכן עמד כשנתיים בראש חטיבת הפס הרחב האלחוטי באינטל. לאחר עזיבתו את החברה הוא ייסד בשנת 2006 את חברת "סיקלו" (Siklu), המפתחת טכנולוגיה חדשנית לחיבור תחנות ממסר סלולריות.
מס הכנסה

מס הכנסה הוא מס שמטילה מדינה על ההכנסה של תאגיד ושל יחיד. חוקי המס מתירים לנכות מההכנסה הוצאות שהוצאו בייצורה, כך שלמעשה המס מוטל על הרווח. בנוסף לניכויים של הוצאות המותרות בניכוי, לעיתים ניתן לקזז הפסדים משנים קודמות או לנצל פטורים. במקרה זה המס מוטל על "ההכנסה החייבת" – כלומר, הכנסה לאחר ניכויים, קיזוזים ופטורים המותרים על פי החוק. פעמים רבות זהו מס פרוגרסיבי, כלומר שיעורו עולה עם עליית ההכנסה החייבת.