stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
באג 2000
ההיערכות במגזר הציבורי בישראל > קבלת ההחלטות > הנחות יסוד

הנחת העבודה של כל גופי הממשלה באה לידי ביטוי בדו"ח מבקר המדינה:
"יודגש, כי בקרב מומחים חלוקות הדעות באשר לסיכונים האמיתיים הנובעים מהמעבר לשנת 2000. הביקורת בדוח זה נערכה על-יסוד הנחת העבודה המקובלת בעולם, כי מן ההכרח הוא להיערך ולהתמודד בנחישות עם בעיית שנת 2000, להתאים את המערכות הממוחשבות לקראת שנה זו, וכי אין מקום לשאננות. הביקורת לא בחנה את מידת הסתברותה של סכנה מסוימת ואת התוצאות הממשיות שיתרחשו אם ההיערכות לא תושלם במועד."
במטרה למנוע שיבושים חמורים בפעולות הממשלה ויחידותיה החל מיום 1 בינואר 2000 ואף לפני כן, החליטה הממשלה, במסגרת הדיון על תקציב המדינה לשנת 1997:
להורות למשרדי הממשלה ויחידותיה לסיים את פרויקט ההסבה של כל מערכות המחשוב הממשלתיות לקראת שנת 2000, לא יאוחר מיום 30 ביוני 1998.
הפרויקט יעמוד בראש סדרי העדיפויות של הפעילות בתחום הענ"א בכל משרד ויחידה, וסיומו במועד שנקבע יהיה באחריות המשרדים והיחידות.
הפרויקט ימומן מתוך מסגרת תקציבי המשרדים והיחידות.
על שר האוצר למנות צוות היגוי לריכוז פעולות ההנחיה, הפיקוח והמעקב על ההיערכות למחשוב במעבר לשנת 2000. לשם ניהול המעקב השוטף והבקרה על התקדמות פרויקט הסבת מערכות המחשוב הממשלתיות לשנת 2000 יתקשר הצוות עם מנהלת חיצונית שתכלול מומחים בתחומים הרלוונטיים.
החלטת ממשלה זו התייחסה למשרדי הממשלה וליחידותיה. לא נקבע בהחלטה גורם שיפקח ויעקוב מטעם הממשלה אחר ההיערכות לשנת 2000 של גופים שפועלים מחוץ למשרדי הממשלה, בהם – תאגידים סטטוטוריים וחברות ממשלתיות. במאי 1998 הגיש צוות, שמינה שר האוצר דן מרידור נוסח הצעה להחלטה נוספת של הממשלה. ההצעה הטילה על הנהלות משרדי הממשלה ועל הנהלות יחידותיהם, את האחריות לפעולות הפרויקט גם בתאגידים ובגופים ציבוריים שבתחום אחריותם. ההצעה הובאה לפני הממשלה ואושרה ב-5 ביולי 1998. החלטת הממשלה קבעה את אחריות שרי הממשלה להספקה סדירה של שירותים לציבור, על אף בעיית שנת 2000. בהחלטה נאמר: "כל שר ימנה אחד מחברי הנהלת משרדו שיהיה אחראי על היערכות המשרד לבעיית שנת 2000". כמו כן קבעה הממשלה בהחלטתה: "להנחות את שרי הממשלה לוודא, כי בכל התאגידים והגופים הציבוריים שבאחריותם ואלו אשר פעילותם מפוקחת על ידם, נבחנו השלכות בעיית שנת 2000 על פעילות הארגון וכי קיימת היערכות להסבת מערכות המידע והתאמת המערכות 'משובצות המחשב' לשנת 2000. בחינה זו תכלול גם קיומה של היערכות ל'תוכניות המשכיות' (Contingency Plans) שתאפשרנה אספקה סדירה של שירותים לציבור, במידה שיהיו שיבושים בפעילות מערכות המידע, על אף ההיערכות שתבוצע".
עוד החליטה הממשלה, כי על כל שר להעביר למנהל הכללי של משרד ראש הממשלה, עד יום 1 בספטמבר 1998, דיווחים על עמידת משרדו בהחלטות הממשלה האמורות, ובנוסף ידווחו השרים "בכתב לראש הממשלה בתום כל רבעון, אודות ההתקדמות בפתרון הבעיה במערכות המידע ובמערכות משובצות המחשב שבמשרדיהם ובגופים המפוקחים על ידם".
ההיערכות במגזר הציבורי בישראל > קבלת ההחלטות > יעדי ביניים מול יעדים סופיים

להשגת המוכנות לשנת 2000 נקבעו מספר שלבים לפעולה:
שלב א' – מיפוי של המערכות (Inventory): בשלב זה יש לעשות מיפוי של כל מערכות המידע והרכיבים הטכנולוגיים בארגון.
שלב ב' – ניתוח מצב (Impact Analysis): בסיום שלב זה יש להכין תוכנית עבודה הכוללת לוח זמנים מפורט עם אבני דרך.
שלב ג' – הסבה (Conversion): השלב בתהליך ההתאמה שבו מוחלפת, במערכות ובציוד, התוכנה הקיימת בתוכנה המותאמת לשנת 2000. בקביעת לוח הזמנים וסדר העדיפויות למשימות ההסבה יש להתחשב בקריטיות של המערכות המוסבות לפעולות הארגון והשיבוש שייגרם אם התאמתן לא תושלם במועד.
שלב ד' – בדיקות (Testing): לדעתם של מומחים בנושא הסבה לשנת 2000, יש להקדיש לשלב הבדיקות של המערכות המוסבות עד מחצית ממשאבי הפרויקט, הן מבחינה תקציבית והן מבחינת הזמן הנדרש לביצועו.
הנהלות הארגונים אמורות היו ליזום את התאמתן של מערכות המידע לשנת 2000, כדי לאפשר את המשך פעילותו של הארגון שבאחריותן. כדי להיערך כיאות ולאפשר את תפקודן של המערכות הממוחשבות ולהבטיח את רציפות פעולות הארגון, נוצר צורך להגדיר ולאפיין את החשיבות והקריטיות של כל אחד מן הרכיבים הקשורים במערכות, וכן את הקריטיות של כל מערכת ומערכת לפעולות הארגון ולהמשכן, במסגרת תהליך הקרוי "ניתוח סיכונים" במהלכו היה צורך:
לאסוף נתונים על סיכונים שמערכות המידע או מערכות משובצות מחשב עלולות להיחשף להם ולבחון אותם;
לקבוע את משך זמן ההשבתה הסביר – מצד הארגון ומטרותיו – של כל אחד ממהלכיו הממוחשבים;
להעריך את תוחלת הנזק, את המשאבים הדרושים למניעתה ואת כדאיות ההשקעה במניעת הנזק או צמצומו.
יחד עם ניהול הפרויקט, היה על ההנהלות להיערך גם למצב שהתאמת המערכות לא תושלם בזמן, או למצב שלמרות פעולות ההתאמה יתגלו בינואר 2000 תקלות, או ישתבש שירות חיוני, התלוי בגורם חיצוני, ומערכות מידע יקרסו. על ההנהלה של כל ארגון להכין תוכניות המשך (Contingency Plans) לאותן פעולות שיאפשרו את המשך תפקודו של הארגון ואת הספקת השירותים שיוגדרו חיוניים, גם אם לא יפעלו מערכות מידע קריטיות או אם ישתבשו תהליכים. לשם כך כל ארגון הכין תוכניות שיגדירו חלופות לתהליכים ולשירותים חיוניים הנעשים בסיוען של מערכות מידע ומערכות משובצות מחשב. נוהל מסגרת לפיתוח ולתחזוקה של מערכות ממוחשבות, שהוציא החשב הכללי במשרד האוצר ליחידות ענ"א במשרדי הממשלה ושאושר על ידי הממשלה, קובע כי בפרויקט ייעשה ניתוח סיכונים בשלב המיפוי או לפחות בשלב ההסבה.
לשם העברת מידע שוטף למשרדי הממשלה ולציבור אודות ההיערכות לבאג פתח משרד האוצר באתר אינטרנט שלו פורטל מיוחד בכתובת: mof.gov.il/2000. פורטל זה כלל מסמכים ומידע רב אך כעבור מספר שנים הוסר הפורטל על כל המסמכים שבו.
ההיערכות במגזר הציבורי בישראל > מהלך הביצוע > תוצאות ההיערכות

ככלל, הטיפול במרבית המערכות לא הסתיים עד לתאריך היעד (30 ביוני 1998) שנקבע בהחלטת הממשלה הראשונה. הסיבות המרכזיות לכך היו:
התחלה מאוחרת של תהליך הטיפול בבעיה.
הערכה מקילה של חומרת הבעיה וזמן הטיפול הנדרש לפתרונה.
היערכות לא מספקת להסבה מבחינת הקצאת תשומות ניהול וכוח אדם.
לא היה אף מקרה בו הפעילות לא החלה או עוכבה בשל מחסור בתקציבים.
בין נובמבר 1997 ליוני 1999 בדק משרד מבקר המדינה את פעולות ההיערכות ואת ניהול הפרויקט בממשלה, במשרדיה, ביחידותיה, בתאגידים סטטוטוריים, ברשויות מקומיות, ובחברות ממשלתיות המופקדות על הספקת שירותי תשתית חיוניים. מטרת הביקורת הייתה לבחון את הפעולות שנעשו ואת מוכנות הגופים המבוקרים להתמודד עם בעיית שנת 2000, לברר אם נעשות הפעולות הדרושות כדי להבטיח המשך פעילות תקינה והספקה סדירה של שירותים לציבור. הסתבר כי הצוות שהקים השר לא פנה אל רשויות המפקחות על פעולתם של גופים כלכליים, כגון: רשות החברות הממשלתיות, הממונה על שוק ההון, הביטוח והחיסכון, והמפקח על הבנקים, ולא בירר אם בידיהם נתונים על היערכותם לבעיית שנת 2000 של הגופים הנתונים לפיקוחם, אשר חובת הזהירות והאחריות מחייבת אותם לנקוט בכל הצעדים הדרושים כדי לקיים את איתנותם, המשך יציבותם והבטחת תפקודם התקין. הביקורת העלתה, כי ברוב הגופים שנבדקו, חשיבות הנושא לא הובנה עד תחילת 1998, והם התרכזו בתחילת הפרויקט בפעולות להתאמתן של מערכות מידע, ולא החילו אותו על מערכות משובצות מחשב השכיחות בגופים עתירי טכנולוגיה ובהם – חברת החשמל וחברת בזק.
סוף דבר

בסופו של דבר לא התממש החשש מ"באג 2000". המצדדים בפעולות המנע מייחסים זאת להשקעות האדירות שנעשו לפתרון הבעיה קודם להגעתה של שנת 2000. המתנגדים לעומת זאת, מצביעים על פגיעה מצומצמת מאד גם במדינות אשר נקטו מעט מאד למניעת הבאג, בדומה למדינות מערביות אשר כן נקטו. שתי שיטות עיקריות שימשו להתמודדות עם בעיית "באג 2000":
מעבר יסודי על חומרה ותוכנה, בניסיון לאתר כל טיפול שגוי בתאריכים, ותיקון טיפול זה.
החלפת חומרות ותוכנות מיושנות, שנכלל בהן "באג 2000", בחדשות, שלא סבלו מבעיה זו.
בנוסף ננקטו אמצעי זהירות שונים, כגון הוצאת תדפיסים של מאגרי נתונים, כדי שישמשו אסמכתה במקרה שמאגר הנתונים יחדל לתפקד.
ההכנות האינטנסיביות לבאג הביאו, מכל מקום, לשדרוג מערכות מחשוב בעולם כולו, מעל ומעבר לטיפול בבאג עצמו.
בעיית חודש פברואר

בנוסף לחשש העיקרי, העוסק במעבר משנת 1999 לשנת 2000, התעורר חשש נוסף, משני, הקשור אף הוא בשנה זו: בשנה זו יש בפברואר 29 ימים, אך התעורר חשש שמי שאינו מכיר את האלגוריתם המדויק לעיבורו של פברואר יטעה לחשוב שבשנה זו יש בפברואר רק 28 ימים.
ראו גם

באג 2038
באגים הקשורים לשעה ותאריך
לקריאה נוספת

מידעון – כתב עת למידע בעיבוד נתונים אוטומטי, יולי–אוקטובר 1998. הגיליון מוקדש כולו ל"באג 2000".
הערות שוליים

1 2  משרד האוצר/הערכות מדינת ישראל לשנת 2000 (מאורכב)
1 2  החלטת ממשלה מספר 93 מיום 7 ביולי 1996
1 2  החלטת ממשלה מספר 3980 מיום 5 ביולי 1998
↑  דו"ח מבקר המדינה על ההיערכות לקראת בעיית המחשוב של שנת 2000 (באג 2000), ירושלים, 1999 (מאורכב)
↑  כולל מקורות עליהם מתבסס ערך זה
↑  דורון אביגד, ‏האחים הצעירים והמרושעים של באג 2000, באתר גלובס, 19 באוגוסט 1998
| בעיות הקשורות לשעה ותאריך |
| --- | --- | --- |
| בעיות הקשורות לאחסון עשרוני או עשרוני בקידוד בינארי | בעיית שנת 1900 • באג 2000 • באג 2011 • באג 2042 • באג 2100 • באג 10,000 • בעיית שנה מעוברת |  |
| בעיות הקשורות לאחסון בינארי | באג 2038 • באג 2108 • באגים 32,768 ו-65,536 • באג 292,277,026,596 |  |
| בעיות הקשורות לאחסון הקסדצימלי | באג 2010 |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007539512505171  BnF: cb131673297 (data)  LCCN: sh96000895 
חוברת ההסברה הישראלית בנושא
שער פורטל משרד האוצר להכנה לשנת 2000
שהיה בכתובת: mof.gov.il/2000
מאמר מאת אמנון ז'קונט שפורסם בגיליון ינואר 2005 של הירחון "כותרת", ובו טעות של הכותב בעניין מספר הימים בחודש פברואר 2000 (שלמעשה אכן ארך 29 ימים)
מיכל טל (זמרת)

| --- | --- |

 לידה:  12 באוגוסט 1945 (בת 79) גליל ים, פלשתינה (א"י)
 מוקד פעילות:  ישראל 
 שפה מועדפת:  עברית 
 
מיכל טל (נולדה ב-12 באוגוסט 1945) היא זמרת ישראלית.
ביוגרפיה > תחילת הדרך: שנות ה-60

טל נולדה כמיכל ברקוביץ' בקיבוץ גליל ים, וגדלה בקיבוץ עינת ובשנות חייה הראשונות עסקה רבות במוזיקה ובמחול.
את שירותה הצבאי עשתה בלהקת פיקוד המרכז והשתתפה בשנת 1964 בתוכנית מס. 13 של הלהקה: "לא רוצים טובות". בתוכנית בהדרכתו המוזיקלית של אריה לבנון השתתפו בין השאר: חדוה עמרני, דוד טל, אריאל פורמן, אושיק לוי ויגאל חרד.
לאחר שחרורה מצה"ל בשנת 1965 השתתפה טל בתוכנית "תשואות ראשונות" של קול ישראל, שם ראה אותה המלחין משה וילנסקי שהזמין אותה להקליט את שיריה הראשונים, ביניהם: "עוד רגע", "חמש אמהות" ועוד. בהמשך הוזמנה פעמים רבות על ידי משה וילנסקי להקלטות של שירים רבים עם תזמורת רשות השידור.
בשנת 1966 הקליטה טל עם תזמורת ההקלטות של רשות השידור את השירים: "אולי ננסה" בעיבוד שמעון כהן (אריאנה הרן - יאיר קלינגר),"כל ידידי" (אברהם בן זאב - נורית הירש), ו"תודה על קרן אור" (שמשון חלפי - נורית הירש).
בשנת 1967 השתתפה מיכל טל בפסטיבל הזמר והפזמון הישראלי תשכ"ז וביצעה בו את השיר: "כאח לי דודי" (אברהם לוינסון - מוני אמריליו). בהמשך אותה שנה (1967) נסעה טל עם "להקת כרמון'" למסע הופעות באירופה, ארצות הברית וקנדה. במסגרת להקת כרמון הוקמה להקת "הכרמלים" שכללה את טל, רותי ביקל, אושיק לוי, לוליק וחנן גולדבלט.
בשנים 1967–1968 הופיעה להקת "הכרמלים" במסגרת להקת כרמון, במשך כ-10 חודשים באולימפיה בפריז, בבלגיה, איטליה, אנגליה, קנדה וארצות הברית. בניו יורק הופיעה להקת הכרמלים במסגרת להקת כרמון בתיאטרון על הברודוויי. בין השאר הלהקה שרה בהופעות מבחר משירי נעמי שמר: "החייל שלי חזר", "שלגיה", "מחר", "קרן יער" ועוד. מקים הלהקה היה יונתן כרמון, והמנצח והמעבד היה יצחק גרציאני שיצא עם הלהקה למסע ההופעות ברחבי העולם.
בשנת 1968 במסגרת ההופעות של להקת כרמון לאחר אחת ההופעות הזדמנה מיכל טל עם בן זוגה מייק בראנט למועדון "קפה תל אביב" בניו יורק. שם הוזמנו שניהם לעלות לבמה ולשיר ספונטנית את השיר: "טומבללייקה" (אברהם בן זאב - עממי אידי). שיר זה באורח מוזר נכנס לתקליט בשם: "קפה תל אביב" שיצא באותה השנה.
אחרי שעזבה את הלהקה קיבלה טל הזמנות להופעות בפנמה ובמקסיקו ונשארה במקסיקו שנה שלמה בשל הופעות רבות שנחלו הצלחה רבה, כולל הופעות בטלוויזיה של מקסיקו. למרות הצעות מקצועיות רבות שהיו לה מעבר לים, החליטה טל בשנת 1970 לחזור לישראל לאחר 3 שנות היעדרות.
ביוגרפיה > שנות ה-80

בשנת 1981 הקליטה מיכל טל את השיר: "רומנסה לארץ החלומות" (עדה ברודצקי - עממי רוסי), מתוך תקליט שיצא במסגרת רשות השידור בשם: "בדומיה - שירי יהדות ברית המועצות ואסירי ציון". השיר נמצא ועובד מחדש על ידי תיאודור ביקל ויששכר מירון מתוך סלילי הקלטה שהוברחו מברית המועצות על ידי אסירי ציון והתגלגלו למערב.
באותה שנה (1981) אף לקחה חלק טל בתקליט: "נוסטלגיה 2 - שירים שגם אבא ואמא שרו", והקליטה מתוכו 3 שירים: "תה ואורז יש בסין" (אברהם שלונסקי - עממי אוקראיני) ו"היה זה בשדה" (יוסף אוקסנברג - עממי) עם אמיר גינת, ו"יוכן בבה" כסולו. בהמשך השנה (1981) הקליטה את השיר: "כוסו של אליהו" (לאה גולדברג - עודד זהבי).
בשנת 1982 הקליטה עבור סרט תעודה על סיני את השיר: "שיר פרידה מסיני" ("עת"), ששודר בערב פינוי סיני וזכה להצלחה רבה. השיר נכתב במיוחד עבור הסרט שתיעד את מבצע פינוי סיני של חיל האוויר. הסרט הופק על ידי יחידת ההסרטה של דובר צה"ל בבימויו של מנשה רז. בשנה זו (1982) אף השתתפה בתקליט משירי נעמי שמר: "על הדבש ועל העוקץ ועוד" ובו ביצעה 5 שירים. ביניהם: "אנשים טובים", "שלג על עירי", "אסיף" (מילים: איתמר פרת), ו"על כל אלה".
בשנת 1983 השתתפה טל בקדם אירוויזיון - וביצעה בו את השיר: "מדוע זה קשה" (מילים ולחן: אילנה נולמן), בהמשך השנה (1983) הקליטה את השיר: "אלעד ירד אל הירדן" (אברהם זיגמן). בהמשך השנה (1983) הקליטה את השיר: "כמו אגדה" (איזי מן - נחום היימן), כאשר כמה שנים מאוחר יותר, בשנת 1989, נכתב טקסט אחר ללחן של נחום היימן לשיר שנקרא "קרוב למלאכים" שבוצע על ידי גיתית שובל.
בשנת 1984 הקליטה טל את אלבום הסולו השלישי שלה, אלבום שירי ילדים בשם: "ענן למכירה - משירי הדסה באו" בעיבודו של יגאל חרד. בתקליט ניגנו בין השאר אבנר קנר, רביב גזית, מאיר ישראל, יוסי פיין, פטר ורטהיימר ועוד.
בהמשך השנה (1984) השתתפה טל בהקלטות רשות השידור לתקליט: "ונזכור את כולם", שם ביצעה בצוותא עם צילה דגן ואפי בן ישראל את השירים: "בערבות הנגב" (טקסט עברי: רפאל קלצ'קין), ו"לא נושיט זרים" (מילים ולחן: יואל רקם) שנכנסו לתקליט, ו-2 שירים נוספים של השלישייה שלא נכנסו לתקליט: "הנה מה טוב" (תהילים קל"ג - אמיתי נאמן), והשיר "הרעות" (חיים גורי - סשה ארגוב).
בשנת 1985 השתתפה מיכל טל בתקליט: "אור ירוק - התפתחות התחבורה מימי קדם ועד לימינו". שיריה בתקליט: "טרמפ לחייל", "לנו לא יקרה". בתקליט השתתפו בין היתר: עוזי חיטמן, אמיר גינת ושולמית ליבנת. התקליט נעשה בחסות המועצה למניעת תאונות ובהמלצת מנהל הבטיחות בדרכים.
בשנת 1986 השתתפה טל בתקליט משיריה של צלינה לפובסקי: "אשרי האיש", ובו ביצעה 5 שירים, ביניהם: "ארץ שכזאת" (מילים: אפרים תלמי), זה התחיל מקטון ציפורן (מילים: פניה ברגשטיין), "מזמור לאור", "נחמתי" ועוד.
ביוגרפיה > שנות ה-90 ואילך

בשנת 1993 הקליטה מיכל טל עם ביתה אליה את השיר ניסיון (לאה גולדברג - שאול בן אמיתי), ושירים נוספים של שאול בן אמיתי: "שקרים כיסו הכל" (מילים: מיכל טל), "גבר בלי חשבון" (מילים: רונן מאיר), "תבכי" (עדית פאנק - חנן יובל). בהמשך השנה (1993) הוציאה אלבום בהוצאה פרטית ובו 6 שירים. ביניהם: "לכל איש יש שם" (זלדה מישקובסקי - חנן יובל), "שדמתי" (יצחק שנהר - ידידיה אדמון), "בשדמות בית לחם" (אבא אשר שפירא - חנינא קרצ'בסקי), ועוד.
באותה שנה (1993) הופיעה טל בתוכנית: "בשידור חי עם דן שילון" וביצעה את השירים: "ניסיון", ו"שקרים כיסו הכל" וכן את "ליושינקה" בשני ביצועים: בתחילת התוכנית ובסופה.
עם בתה אליה טל הקליטה טל את השיר: "יש אי שם" (יוני רכטר וענת גוב - יוני רכטר), ומאוחר יותר את השיר: "נוגעים באופק" (אבי רובינשטיין - גידי קורן). השתיים מופיעות יחד מעת לעת ומבצעות בין השאר ביחד את השיר: "יד ענוגה" (זלמן שניאור - עממי בדואי), בביצוע ייחודי משלהן.
בשנת 1994 הקליטה טל לתוכנית טלוויזיה את השיר: "ישקני" (שיר השירים א' - ניסים שובל).
בשנת 1996 יצא אוסף ובו 21 הלהיטים הגדולים של טל.
בשנת 2000 הקליטה טל את השיר: "כשאין דמעות" (רביב לוי - דנה שפיס אשכנזי).
בשנת 2005 הוציאה מיכל טל אלבום בשם "נגנו לי שירי" ובו שבעה שירים שכתבה רחל שדה חן. השירים: "נגנו לי שירי", "זה הזמר", "בסימטאות עירו", "אל תגיד", "כל דקה", "אמא" - שאת כולם הלחין: רוברט ניסנזון. והשיר "אני עדיין כאן", לחנו של יאיר שרגאי.
בשנת 2006 השתתפה בהקלטת אלבום כפול עם אמנון ברנזון וליאור ייני בשם: "הלוך הלכה החבריא לשטן ולאשת האיכר". בין שירי הסולו של טל: "היי שלום", "האינדיאני", "אנטיה", "הגוזלים", "השבועה שהופרה", "סתיו מאפיל" (מילים: ישראל דושמן), "בין שלוש ובין ארבע" (מילים: נתן אלתרמן), "עלי דון" (מילים: עמנואל לין), "האיגרת" (מילים: אביבה אורשלום ייני), "עומדים אנו במשמרת" (אברהם שלונסקי - מרדכי גבירטיג), ועוד.
בשנת 2013 הקליטה טל את השירים: "השגרה הברוכה" (מילים ולחן: זאב טל), "אם תבוא" (מיכל טל - זאב טל), "אגדה" (ניסן פרידמן - זאב טל).
בשנת 2016 המשיכה טל בהקלטות שירים חדשים. ביניהם: "אמא רוסיה" (מילים ולחן: דוד אור), ושלושה שירים שכתב לה הרצל גולן והלחין עבורה דני גרנות: "בהולם הלב", שיר לזכרו של יצחק רבין, "גורודיש הוא האיש", לזכרו של שמואל גונן גורודיש, והשיר: "שלך", לזכרם של 69 הרוגי הצוללת אח"י דקר.
בשנת 2016 השיר: "שאנז אליזה" (גידי קורן - מייקל וילשואו ומייקל דייג'ן) שימש בתחילת פרק 6 כחלק מפסקול הסדרה הצרפתית: "Kill Skills" בבימויו של Laurent Abitbol.
בשנת 2017 הקליטה טל את השיר: "מכתב" (רותי ספרוני - עמנואל קרטן).
בשנת 2018 המשיכה והקליטה טל את השירים: "עולם משלנו", עם בתה אליה (יהודית מליק שירן - אלדד שרים), "המלאך שלי דניאל" (חגית פרבר - דוד אור),
בשנת 2019 הקליטה טל את השיר: "להרים את הרוח (המנון המעפילים)" (יהודה ארזי - יהודה לייב מנדל).
בשנת 2021 הוקם ערוץ היוטיוב הרשמי של הזמרת ובו כ-310 הקלטות לשירים שביצעה לאורך הקריירה שלה.
בשנת 2024 השתתפה כאורחת כבוד בפסטיבל "ויוה לאירוויזיון" בניהולו האומנותי של אלי ניסמן וזכתה בתעודת הערכה מיוחדת על תרומתה לתרבות הישראלית.
אלבומים אישיים

Michal Tal - In Haifa Scheint Immer Die Sonne, Darum Sing Ich Dieses Lied - 1973 (תוצרת פולידור גרמניה)
תקליט אריך הנגן הראשון - 1974 - (Hataklit)
תקליט אריך הנגן השני - 1977 - (Hataklit)
ענן למכירה - מיכל טל שרה משירי הדסה באו - 1984 - (Galton)
שירים שזוכרים - 1993 (הפקה פרטית)
21 משיריה הנבחרים - 1996 (Hataklit)
נגנו לי שירי - משיריה של רחל שדה חן - 2005 (הפקה פרטית)
אלבומי שדרים

רגע אחד, ציפור קטנה מחפשת קן - 1974
מקום לאהבה - 1980
שיר פרידה מסיני - 1982
לאן עכשיו
מיכל טל ואליה - ניסיון, שקרים כיסו הכל - 1993
כשאין דמעות - 2000
אלבומים בהם השתתפה

Jimmy Linardos And His Near East Group – Café Tel Aviv - 1968
השטן ואשת האיכר - בלדות ושירי עם - שירים מההצגה - 1971 (Phonodor)
המלחמה לשלום - 1973 (Hataklit)
תקליט הזהב 73 - 1973 (Isradisc)
הים - משיריו של המלחין והזמר הברזילאי דוריוואל קאימי - 1974 (Hed Arzi)
חבריה ברווזיה - שירים לכל השנה - 1975 (Hed Arzi)
רסיסי לילה תלויים - שירי חיים נחמן ביאליק - 1975 (Hed Arzi)
נוסטלגיה - שלושים ושבע שירי תנועות הנוער - 1975 (Hataklit)
ארץ ישראל יפה - משירי שייקה פייקוב - 1975 (Isradisc)
אנחנו שרים לך - שירי ארץ ישראל שאהבנו - 1975 (Hed Arzi)
הוי ארצי מולדתי - משירי שאול טשרניחובסקי - 1977 (CBS)
יאיר מילר - הקלטות בין השנים 1964–1979 - שירים - 1979
בדומיה - שירי יהדות ברית המועצות ואסירי ציון - 1981 (Hed Arzi)
להיט ועוד להיט - הביצועים המקוריים - 1981 (Hataklit)
נוסטלגיה 2 - שירים שגם אבא ואמא שרו - תקליט כפול - 1981 (Hataklit)
שירי נעמי שמר - על הדבש ועל העוקץ ועוד - 1982 (Hataklit)
ונזכור את כולם - 1984 (Hed Arzi)
אור ירוק - התפתחות התחבורה מימי קדם ועד לימינו - 1985 (Galton)
שוב חוזר הזמר - שירים רוסיים - אלבום כפול - 1985 (Hataklit)
מיכל טל, מנשה פטמן וחבורת שירלי - אשרי האיש - שירי צלינה לפובסקי - 1986 (Galton)
מיטב שירי ארץ ישראל היפה - 1988
תחת שמי מוסקבה - שירים רוסיים בעברית - 1990
הבה נשירה את שירי הארץ היפים - 1991
בלב אחד עם דובי זלצר - 1992
הלכה החבריא לשטן ואשת האיכר - בלדות ושירי עמים - 1993
ארצי מולדתי - שיריה היפים של נעמי שמר - 1994
מיטב שירי ארץ ישראל היפה - השירים היפים - חלק ג' - 1994
הזמרות המפורסמות - אוסף משולש - 1998
66 הלהיטים הגדולים מכל התקופות - 4 אלבומים - 1998
לילה לילה - השירים היפים של מרדכי זעירא - אלבום כפול - 1998
ארץ שנאהב - משיריו היפים של שייקה פייקוב - אלבום כפול - 1999
אצלי בלב - משירי רביב לוי - 2000
זר של נרקיסים - השירים המפורסמים של המלחין אפי נצר - 2000
זמרת הארץ - משירי דודו ברק - 2001
לילות מוסקבה - הרגעים הגדולים של הזמר הרוסי - 2002
שרות לאה גולדברג - אלבום כפול - 2003
תחת שמי מוסקבה - הקופסה - 4 אלבומים - 2005 (מדיה דיירקט)
חוץ מזה הכל בסדר - משירי דן אלמגור - אלבום כפול - 2006
ליאור ייני מיכל טל ואמנון ברנזון - הבלדות והשירים הנפלאים - אלבום כפול - 2006
כלניות וזמר - משירי משה וילנסקי - 3 אלבומים - 2007
לך עוד אשיר אלפיים - משיריו היפים של דודו ברק - אלבום כפול - 2007
למרחקים מפליגות הספינות - אוסף שירי נמל וים - 3 אלבומים - 2008
לי ולך - שירי אהבה נוסטלגיים - אלבום כפול - 2008
פה בארץ חמדת אבות - שירי המדינה שבדרך - 2010
שירים שאוהבים לשיר בקיבוץ - 100 שנים לתנועה הקיבוצית - אלבום כפול - 2010
נפשי כלתה לחרוזים - מבחר שירי משוררים - אלבום כפול - 2011
משירי דן אלמגור - 2011
עברי לפני שבת 2 - מיטב שירי ארץ ישראל הישנה והטובה - אלבום כפול - 2012
רוני וייס - 45 שנות יצירה - 3 אלבומים - 2015
שירים מתוך פסטיבלים ותחרויות זמר

פסטיבל הזמר והפזמון הישראלי תשכ"ז - 1967 / השיר: "כאח לי דודי" (אברהם לוינסון - מוני אמריליו)
פסטיבל שירי התנ"ך תשל"א - 1971 / השיר: "ירמיהו" (מילים ולחן: דן זכאי)
ערב שירי משוררים מס' 2 - תשל"ג - 1973 / השיר: "צנח לו זלזל" (חיים נחמן ביאליק - דפנה אילת)
פסטיבל הזמר והפזמון תשל"ד - 1974 / השיר: "לא אוותר" (אבי קורן - רוני וייס)
פסטיבל שירי ירושלים - ירושלים שירים סביב לה - 1979 / השיר: "שמחתי באומרים לי" (תהילים קכ"ב - דים ברוך)
פסטיבל הזמר החסידי מספר 11 תש"מ - 1979 / השיר: "על משכבי בלילות" (שיר השירים ג' - נפתלי אלטר)
לקראת אירוויזיון 1983 - השירים שהתחרו על ייצוג ישראל - 1983 / השיר: "מדוע זה קשה" (מילים ולחן: אילנה נולמן)
הערות שוליים

↑  מיכל טל - הכותל בסרט "ליברו" עם פרנץ בקנבאואר
↑  לא אוותר - מיכל טל בפסטיבל הזמר 1974
↑  Kill Skills (2016) - Michal Tal
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007589803605171  MusicBrainz: ae878b67-f40b-4fe1-b7f9-b4c7d8c18afc  VIAF: 36147869794474982872   WorldCat (עם VIAF): 36147869794474982872
סידור בית אהרן וישראל

| --- | --- |

 הוצאה
 הוצאה:  חסידות קרלין 
 תאריך הוצאה:  1952 
 
סידור בית אהרן וישראל הוא סידור תפילה בנוסח ספרד שהוציאה לאור חסידות קרלין סטולין. הוא סידור ייחודי לחסידות קרלין, ומכיל את מנהגי החסידות. בסוף הסידור הודפסו הוראות אדמו"רי החסידות למנהגי התפילה, כשההוראות משולבות גם בתוך הסידור עצמו.
הוצאה לאור

סידור בית אהרן יצא לאור בפיוטרקוב ה'תרפ"ד.
סידור בית אהרן וישראל הודפס לראשונה בניו יורק ה'תשי"ב (1952). הוא הודפס מאז שנת ה'תשמ"ד פעמים נוספות בהוצאת מוסדות סטולין-קרלין.
הערות שוליים

↑  בידספיריט ישראל - מכירות פומביות: תכשיטים, אמנות, עתיקות ועוד, באתר Bidspirit
↑  Siddur bais aharon v'yisroel ~ סידור בית אהרן וישראל השלם - Siddurim [Prayer Books - סידורים - Tefilla - Prayer - תפילה], באתר www.antiqueseforim.com
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות תורנית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מחזור בני רומא כתב יד רוטשילד

מחזור בני רומא כתב יד רוטשילד (מכונה גם מחזור רוטשילד-יסלזון או מחזור רוטשילד-וייל) הוא מחזור בנוסח בני רומי מצפון איטליה משנת 1450 לערך, וידוע בשל ציוריו היפים והמיוחדים.
תיאור

לכתב היד שני כרכים שנכתבו בידי הסופר לאון יהודה בן יהושע די רוסי וצוירו בידי יואל בן שמעון.
כרך א כולל תפלות לחול, שבת, חנוכה, שבתות מיוחדות, פסח, שבועות, יז בתמוז ותשעה באב.
כרך ב כולל סליחות, תפלות לימים נוראים, סוכות, סדר ברית מילה, פדיון הבן, חתנים ואבלות.
כרך א נמצא באוסף הספרייה הלאומית בירושלים וכרך ב בבעלות משפחת יסלזון בציריך (MS. 11). כרך ב' הוצג לציבור בשנת 2023 על ידי מוזיאון המטרופוליטן  בניו יורק, לאחר שלא הוצג  משנת 1990.
כתב היד נחשב ייחודי ביופיו בשל ציוריו.
כתב היד כולל גם:
שמונה פרקים לרמב"ם ופרקי אבות עם פירושו, בתרגום שמואל אבן תיבון.
תפילות מיוחדות: סדר ברכת חולים, סדר שינוי השם, לאשה היושבת על משבר, לגזירת צבור.
"סדר תפלת תענית צבור שנעשה במדינת רומה ביום ה’ בכ"א ימי’ לירח ס[י]ון שנת חמשת אלפים ומאה ושלשים ושמנה לבריאת עולם כשנסעו שלוחי הקהל ללכת בחצר" (משנת 1378).
רשימות לידות ומילות של משפחת סנגויני בשנים שצ"ט (1639) עד תל"ד (1674);
כתב היד הוענק לספריה הלאומית על ידי דורותי דה רוטשילד, מאוסף בעלה, ג'יימס דה רוטשילד, בשנת 1968, באמצעות מר אליהו אילת.
לקריאה נוספת

קובץ מחקרים על מחזור כמנהג בני רומא. בעריכת ראובן בונפיל ואנג'לו מרדכי פיאטלי. ירושלים: הוצאת מאגנס, 2012.
הערות שוליים

↑  מספרו: 8°4450 Ms. Heb.
↑  Renaissance Masterpieces of Judaica: The Mishneh Torah and The Rothschild Mahzor, THEMET, ‏2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007289001105171  LCCN: n84123048  VIAF: 185903709   WorldCat (עם VIAF): 185903709
חמודה איש-שלום

| --- | --- |

 לידה:  1921 ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  2010 (בגיל 89 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 פעילות בולטת:  מנהיגת ארגון האחים והאחיות
 השכלה:  הגימנסיה העברית "הרצליה" 
 בן זוג:  אברהם מר-חיים
 
חמודה איש-שלום (לאחר נישואיה "מר חיים" 1921–2010) הייתה מנהיגת ארגון האחים והאחיות, פעילה למען זכויות העובד בהסתדרות העובדים, חברת הנהלת ארגון האחיות הבינלאומי (אנ') (ICN), יו"ר ועדת הביקורת המרכזית של ההסתדרות, חברה בוועדת מבקר ההסתדרות, ובעלת אות 'יקירת ההסתדרות'.