stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סטיב אלביני
הערות שוליים

↑  Read Steve Albini’s Four-Page Proposal to Produce Nirvana’s ‘In Utero’, Spin, ‏26 בספטמבר 2013
↑  Cory Walsh, Rock sound engineer Steve Albini's days as a Hellgate student journalist, missoulian.com (באנגלית)
↑  Soundedit'19 – Steve Albini | Soundedit 2020, soundedit.pl, ‏22 באוקטובר 2019 (באנגלית)
↑  The 200 Best Albums of the 1980s - Page 4, Pitchfork (באנגלית)
↑  Guardian Staff, Artists beginning with B (part 1), the Guardian, ‏17 בנובמבר 2007 (באנגלית)
↑  Rocklist.net....NME/Uncut - 501 Lost Songs - 2011, www.rocklistmusic.co.uk
↑  VJ Interviews - Steve Albini - Interview, Vinyl Junkies, ‏11 בנובמבר 2020 (באנגלית)
↑  Steve Albini, Steve Albini on the surprisingly sturdy state of the music industry – in full, the Guardian, ‏17 בנובמבר 2014 (באנגלית)
1 2 3  Young, Andrew (12 במרץ 2004). "Steve Albini". Lecture at Middle Tennessee State University. נבדק ב-11 בינואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  DANIEL GUMBLE, ‘You might be doing a bad job and not know it’: Steve Albini on how to be a better producer – Audio Media International, Audio Media International, ‏10 בנובמבר 2020 (באנגלית)
↑  Steve Guttenberg, Why is the engineer who recorded Nirvana still using analog tape?, CNET, ‏8 בספטמבר 2013 (באנגלית)
↑  The Problem with Music | Steve Albini, The Baffler, ‏30 בספטמבר 2012 (באנגלית)
↑  Peter Margasak, Artist on Artist: Robbie Fulks talks to Steve Albini, Chicago Reader, ‏2014-01-06 (באנגלית אמריקאית)
↑  Steve Albini, The A.V. Club, ‏2000-06-14 (באנגלית)
↑  Jamie Ward, Steve Albini – Interview - Noise Delays Recovery, ‏2022-05-16 (באנגלית אמריקאית)
↑  Steve Albini Wins Event #31, $1,500 Seven Card Stud, אליפות העולם בפוקר, ‏17 ביוני 2018 (באנגלית)
↑  David Salituro,‏ Musician Steve Albini Wins (And Breaks!) Second Bracelet in 2022 WSOP $1,500 H.O.R.S.E., באתר PokerNews,‏ 18 ביוני 2022 (באנגלית)
↑  Nina Corcoran, Jazz Monroe, Steve Albini, Storied Producer and Icon of the Rock Underground, Dies at 61, Pitchfork, ‏8 במאי 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 6033594  BNE: XX6301422  GND: 1219462454  ISNI: 0000 0003 6694 4453  LCCN: no2006005051  MusicBrainz: a4d486bd-6020-4a36-9c7d-bf5ce174bcd1  NKC: js20051114002  RERO: 02-A002915933  SUDOC: 14832004X  VIAF: 230128387   WorldCat (עם VIAF): 230128387
סויוז TMA-21

סויוז TMA-21 (ברוסית: Союз ТМА-21) היא חללית סויוז ששוגרה לחלל ב-4 באפריל 2011 מקוסמודרום בייקונור ונחתה ב-16 בספטמבר 2011. החללית שוגרה למפגש עם תחנת החלל הבינלאומית כשעל סיפונה 3 אנשי צוות - מפקד המשימה אלכסנדר סאמוקוטייב, ומהנדסי הטיסה אנדריי בוריסנקו ורון גארן. זו הטיסה ה-109 של החללית סויוז מאז טיסה המאוישת הראשונה בשנת 1967.
הצוות

רוסיה אלכסנדר סאמוקוטייב - מפקד
רוסיה אנדריי בוריסנקו - מהנדס טיסה
ארצות הברית רון גארן - מהנדס טיסה
הצוות > צוות גיבוי

רוסיה אנטון שקאפלרוב - מפקד
רוסיה אנטולי איוואנישין - מהנדס טיסה
ארצות הברית דניאל ברבנק - מהנדס טיסה
תיאור המשימה

במקור השיגור תוכנן ל-30 במרץ אך הוא נדחה עקב בעיוה טכנית.
חללית "סויוז TMA-21" שוגרה ב-4 באפריל 2011 מקוסמודרום בייקונור הנמצא בשטח קזחסטן ומנוהל על ידי רוסיה. השיגור בוצע באחריות רוסקוסמוס בעזרת משגר מדגם "סויוז FG". החללית נבנתה על ידי תאגיד הטילים והחלל אנרגיה.
החללית הגיעה אל תחנת החלל הבין-לאומית ב-6 באפריל והתחברה למודול "פואיסק". באותה עת בתחנת החלל שהתה משלחת מס' 27 בפיקוד דמיטרי קונדרטייב.
לציון 50 שנים לטיסה של יורי גגרין (טיסה מאוישת ראשונה שבוצע על ידי בן אדם) החללית קיבלה שם ייעודי "יורי גגרין".
צוות החללית הצטרף למשלחת שהורחבה בעקבות כך ל-6 חברים.
"סויוז TMA-21" נשארה מחוברת לתחנת החלל כחללית חירום.
ב-16 בספטמבר 2011 החללית התנתקה מתחנת החלל וחזרה לכדור הארץ באותו יום עם אותו צוות שהיה בהמראה. הנחיתה עברה ללא בעיות ובוצעה בשטח קזחסטן.
סויוז TMA-19M

סויוז TMA-19M (ברוסית:Союз TMA-19M) היא חללית סויוז ששוגרה לחלל ב-15 בדצמבר 2015 מקוסמודרום בייקונור ונחתה ב-18 ביוני 2016. החללית שוגרה למפגש עם תחנת החלל הבינלאומית כשעל סיפונה איש צוות שהתווסף למשלחת מס' 46 לתחנת החלל הבין-לאומית.
הצוות

רוסיה יורי מלנצ'נקו - מפקד
ארצות הברית טימותי קופרה - מהנדס טיסה
בריטניה טימותי פיק - מהנדס טיסה
הצוות > צוות גיבוי

רוסיה אנטולי איוואנישין - מפקד
יפן תקויה אונישי - מהנדס טיסה
ארצות הברית קת'לין רובינס - מהנדס טיסה
תיאור המשימה

חללית "סויוז TMA-19M" שוגרה ב-15 בדצמבר 2015 מקוסמודרום בייקונור הנמצא בשטח קזחסטן ומנוהל על ידי רוסיה. השיגור בוצע באחריות רוסקוסמוס בעזרת משגר מדגם "סויוז FG". החללית נבנתה על ידי תאגיד הטילים והחלל אנרגיה.
החללית התחברה למודול "ראסווט" של תחנת החלל הבין-לאומית כעבור 6 שעות. ניסיון עגינה אוטומטי לא הצליח ובוצע עגינה ידנית כעבור 10 דקות. באותה עת בתחנת החלל שהתה משלחת מס' 46 בפיקוד סקוט קלי.
צוות החללית הצטרף למשלחת שגדלה ל-6 אנשי צוות. בהמשך הם עברו למשלחת מס' 47.
"סויוז TMA-19M" נשארה מחוברת לתחנת החלל כחללית חירום.
ב-18 ביוני 2016 החללית התנתקה מתחנת החלל וחזרה לכדור הארץ עם אותו צוות שהיה בהמראה.
עם ניתוק החללית מתחנת החלל החלה לפעול משלחת מס' 48 לתחנת החלל הבין-לאומית.
סויוז TMA-17M

סויוז TMA-17M (ברוסית:Союз TMA-17M) היא חללית סויוז ששוגרה לחלל ב-22 ביולי 2015 מקוסמודרום בייקונור ונחתה ב-11 בדצמבר 2015. החללית שוגרה למפגש עם תחנת החלל הבינלאומית כשעל סיפונה 3 אנשי צוות שהתווספו למשלחת מס' 44 לתחנת החלל הבין-לאומית.
הצוות

רוסיה אולג קונוננקו - מפקד
יפן קימיה יואי - מהנדס טיסה
ארצות הברית צ'ל לינדגרן - מהנדס טיסה
הצוות > צוות גיבוי

רוסיה יורי מלנצ'נקו - מפקד
בריטניה טימותי פיק - מהנדס טיסה
ארצות הברית טימותי קופרה - מהנדס טיסה
תיאור המשימה

בגלל תקלות שהתרחשו במשגרים רוסים באביב 2015, שיגור החללית נדחה בחודשיים.
חללית "סויוז TMA-17M" שוגרה ב-22 ביולי 2015 מקוסמודרום בייקונור הנמצא בשטח קזחסטן ומנוהל על ידי רוסיה. השיגור בוצע באחריות רוסקוסמוס בעזרת משגר מדגם "סויוז FG". החללית נבנתה על ידי תאגיד הטילים והחלל אנרגיה.
החללית התחברה למודול "ראסווט" של תחנת החלל הבין-לאומית כעבור 6 שעות. באותה עת בתחנת החלל שהתה משלחת מס' 44 בפיקוד גנאדי פדאלקה.
צוות החללית הצטרף למשלחת מס' 44 לתחנת החלל הבין-לאומית שהחלה לפעול ב-11 ביוני. בהמשך הם עברו למשלחת מס' 45
"סויוז TMA-17M" נשארה מחוברת לתחנת החלל כחללית חירום.
ב-11 בדצמבר 2015 החללית התנתקה מתחנת החלל וחזרה לכדור הארץ. הנחיתה בוצע ללא בעיות מיוחדות וחללית נחתה בשטח קזחסטן.
עם ניתוק החללית מתחנת החלל החלה לפעול משלחת מס' 45 לתחנת החלל הבין-לאומית.
משחק צ'ומפ

משחק צ'ומפ הוא משחק סופי לשני שחקנים, בעל ידיעה שלמה וללא מהלכי גורל המסתיים תמיד בניצחון של אחד השחקנים (כלומר קבוצת התוצאות האפשריות כוללת ניצחון לשחקן 1 או ניצחון לשחקן 2). המשחק נוסח על ידי המתמטיקאי האמריקאי דייוויד גייל.
המשחק משויך לקבוצת משחקים המכונים משחק סדר (Poset Games), כאשר ה"קבוצה הסדורה" שעליה הוא מתנהל היא סריג (מטריצה דו-ממדית).
חוקי המשחק

המשחק משוחק על לוח מטריציוני בגודל M*N (הממדים M ו-N הם המגדירים את המשחק בצורה חח"ע), כאשר בתחילת המשחק הלוח מלא (מכיל את כל M*N המשבצות).
כל שחקן נקרא בתורו, לבחור משבצת שעדיין לא נמחקה מהלוח ולמחוק אותה.
בנוסף למשבצת שבחר, מוחק השחקן גם את כל המשבצות שעדיין לא נמחקו מהלוח ושהקואורדינטות שלהן גדולות או שוות (כל אחת בהתאמה) מהקואורדינטות של המשבצת שבחר (כלומר כל משבצת שנמצאת מעל ומימין למשבצת שנבחרה).
בצורה זו מצטמצם הלוח מתור לתור, עד אשר אחד השחקנים בוחר במשבצת השמאלית התחתונה (1,1). השחקן שבחר במשבצת זו מוגדר להיות "המפסיד" במשחק.
דוגמה למהלך משחק

להלן דוגמה של מהלך משחק עבור לוח 5*3 כאשר משבצת ההפסד (1,1) מסומנת באדום:
| מצב התחלתי |  | שחקן 1 |  | שחקן 2 |  | שחקן 1 |  | שחקן 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |   |  |   |  |    |  |  |
|  |  |   |  |   |  |    |  |  |
|  |  |  |  |    |  |  |  |    |
הסבר:
שחקן 1 בוחר במהלך הפתיחה במשבצת (2,5) ולכן מוחק את המשבצות (2,5) ו-(3,5) (נשים לב, כי כיוון האינדוקס הוא בהתאם לכיוונים החיוביים במערכת צירים קרטזית, אולם הכתיב הוא בצורה מטריציונית, כלומר קודם שורות ואז עמודות).
בתגובה, שחקן 2 בוחר במשבצת (1,4) ומוחק את המשבצות המתאימות מהלוח שנותר.
לאחר מכן שחקן 1 בוחר במשבצת (2,1) ושחקן 2 בוחר במשבצת (1,2).
במצב זה ניצחונו של שחקן 2 מובטח כי בתור הבא יאלץ שחקן 1 לבחור במשבצת ההפסד (1,1).
הכללה של המשחק לממדים גבוהים

ניתן להגדיר גרסה מורחבת של משחק צ'ומפ, המכלילה את חוקי המשחק עבור ממדים גבוהים יותר (כלומר משחקים בהם מטריצת המשבצות היא מממד גדול מ-2).
לדוגמה, במשחק התלת-ממדי (המשוחק על לוח תלת-ממדי), מהלך הוא בחירה במשבצת (I,j,k), שתגרור מחיקה של כל המשבצות שהקואורדינטות שלהן גדולות או שוות ל-I,k,j (בהתאמה). המפסיד במשחק זה יהיה השחקן אשר יבחר במשבצת (1,1,1).
בצורה כזו, ניתן להגדיר לוחות ומשחקים בכל מימד שנרצה.
קיומה של אסטרטגיה מנצחת

מעיון באפיון המשחק, ניתן לראות כי המשחק מקיים את תנאי משפט פון נוימן (Von Neumann, 1928, המכונה לעיתים גם משפט צרמלו), בהיותו משחק שני שחקנים, סופי, בעל ידיעה שלמה המסתיים תמיד בניצחון של אחד השחקנים.
לפיכך, בכל משחק צ'ומפ לאחד משני השחקנים קיימת אסטרטגיה מנצחת, שאם ינהג לפיה יזכה בניצחון עבור כל תגובה אפשרית של השחקן היריב.
זהות השחקן המנצח

מתברר, שבכל משחק צ'ומפ סופי (הנקבע על-פי ערכי N ו-M) השחקן המסוגל להבטיח לעצמו ניצחון הוא שחקן 1. ההוכחה לכך היא על דרך השלילה כדלקמן: נניח בשלילה כי קיים לוח משחק סופי (M*N) עבורו לשחקן 2 יש אסטרטגיה מנצחת המבטיחה לו ניצחון לכל אסטרטגיה של שחקן 1 (על-פי המשפט לאחד השחקנים חייבת להיות אסטרטגיה כזו, והנחת השלילה היא שלא מדובר בשחקן 1). בפרט, עבור בחירה של שחקן 1 במשבצת (M,N) כמהלך הפתיחה שלו, קיים מהלך תגובה כלשהו (x,y) של שחקן 2, שאחריו הוא יכול לכפות ניצחון לכל אסטרטגיה של שחקן 1.
אולם אם היה שחקן 1 פותח במהלך (x,y), היה מגיע לאותו הלוח בדיוק (שכן כל מהלך ובפרט (x,y) מוחק ממילא את המשבצת (M,N), ולכן מחיקתה בהתחלה לא משנה), ומכאן יכול היה לכפות ניצחון, בסתירה להנחת השלילה.
לצורך המחשה, נניח שבלוח 6*3 (M=3, N=6) לשחקן 2 יש אסטרטגיה מנצחת. אז עבור בחירה של שחקן 1 במשבצת (3,6), נניח כי התגובה המובילה ללוח זכוי עבור שחקן 2 היא בחירה במשבצת (2,4) בצורה הבאה:
| מצב התחלתי |  | פתיחה של שחקן 1 |  | תגובה של שחקן 2 |  | לוח זכוי לשחקן 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |   |  |    |  |  |
|  |  |  |  |     |  |  |

אם היה שחקן 1 בוחר במשבצת (2,4), היה זוכה באותו "לוח משחק זכוי" שהיה קודם לכן לשחקן 2 בסיום תורו:
| מצב התחלתי |  | פתיחה של שחקן 1 |  | לוח זכוי לשחקן 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |     |  |  |
|  |  |     |  |  |

מכאן, יוכל שחקן 1 להמשיך כפי ששחקן 2 היה ממשיך קודם לכן ולהבטיח לעצמו ניצחון, וזאת כמובן בסתירה להנחה כי לשחקן 2 "אסטרטגיה מנצחת" הכופה ניצחון עבורו.
הוכחה זו תקפה גם להכללות של המשחק לכל מספר סופי של ממדים.
מציאת אסטרטגיה מנצחת

כיום, עדיין לא ידועה אסטרטגיית ניצחון עבור M ו-N כלליים, ולמרות שניתן לחשב פתרון עבור כל לוח נתון בעזרת מחשב, הדבר יהיה קשה מבחינה חישובית עבור N ו-M גדולים.
יחד עם זאת קיימים מספר לוחות שבהם ניתן להגדיר אסטרטגית ניצחון בצורה מפורשת.
מציאת אסטרטגיה מנצחת > לוח N*N

עבור לוח סימטרי מגודל N*N נסתכל על האסטרטגיה הבאה ונוכיח שהיא אסטרטגיית ניצחון-
השחקן הראשון בוחר במהלך הפתיחה במשבצת (2,2) ויוצר את לוח המשחק הבא (לצורך המחשה נסתכל על לוח 4*4):
| לוח התחלתי 4*4 |  | פתיחה שחקן 1 |  | לוח L מגודל 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |     |  |  |
|  |  |     |  |  |
|  |  |     |  |  |

נשים לב כי הלוח שנוצר לאחר הפעולה, הוא לוח סימטרי שבו ישנן משבצות בשורה הראשונה והעמודה הראשונה בלבד ומספרן זהה. נכנה לוח כזה בכינוי לוח "L". בשלב הבא, בהינתן ששחקן 2 מקבל בתורו לוח "L" סימטרי, שחקן 1 יגיב על כל בחירה של שחקן 2 בבחירה במשבצת הסימטרית לה, כלומר על בחירה במשבצת מהסוג (1,i) שחקן 1 יבחר במשבצת (i,1) ולהפך. בצורה כזו שחקן 2 יקבל בתור הבא שלו לוח "L" סימטרי נוסף שבו i-1 משבצות בשורה הראשונה ו-i-1 משבצות בעמודה הראשונה.
לפיכך, על-מנת להוכיח שאסטרטגיה זו מביאה לניצחון עלינו להוכיח שלוח "L" בסיסי (בגודל מינימלי) גורר הפסד של שחקן 2 ואז באינדוקציה, נקבל שהאסטרטגיה המתוארת מהווה אסטרטגיית ניצחון לשחקן 1. נשים לב, שמקרה הבסיס טריוויאלי, שכן "לוח L" בגודל 1, הוא לוח המכיל את המשבצת (1,1) בלבד. לוח זה מבטיח כמובן, הפסד של שחקן 2 המחויב לבחור במשבצת זו.
מציאת אסטרטגיה מנצחת > לוח 2*N

גם עבור לוח זה (-המורכב בה"כ משתי שורות ו-N עמודות) נתאר אסטרטגיית ניצחון עבור שחקן 1 בדרך אינדוקטיבית.
בהינתן N קבוע, המהלך הראשון של שחקן 1 יהיה בחירה במשבצת הימנית העליונה, כך שיתקבל הלוח הבא (לצורך המחשה נסתכל על לוח 5*2, בו N=5):
| לוח התחלתי 5*2 |  | פתיחה שחקן 1 |  | לוח Z מגודל 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |   |  |  |

מטעמי נוחות נכנה לוח זה, שבו N-1 משבצות בשורה העליונה ו-N משבצות בשורה התחתונה בשם "לוח Z מגודל N" (בדוגמה שלעיל קיבלנו לוח Z מגודל 5).
הטענה האינדוקטיבית שלנו היא שבהינתן ששחקן 2 מקבל "לוח Z מגודל N" לכל תגובה שלו מתקיים:
שחקן 1 לא יקבל לוח Z.
שחקן 1 יוכל לכפות על שחקן 2 בתור הבא שלו, לוח Z מגודל K כאשר K<N .
הוכחה:
בחירה של שחקן 2 במשבצת מהשורה העליונה תותיר הפרש גדול מ-1 בין כמות המשבצות של כל אחת מהשורות, בחירה במשבצת מהשורה התחתונה לעומת זאת, תותיר מספר זהה של משבצות בכל אחת מהשורות. בכל אחד מהמקרים לא מדובר בלוח Z.
האפשרויות הקיימות הן: בשני המקרים הללו שחקן 2 יקבל בתור הבא שלו לוח Z מגודל i<N.
עבור בחירה של שחקן 2 במשבצת i מהשורה העליונה שחקן 1 יבחר במשבצת i+1 מהשורה התחתונה.
עבור בחירה של שחקן 2 במשבצת i מהשורה התחתונה יבחר שחקן 1 במשבצת i-1 מהשורה העליונה.
כעת משהוכחנו ששחקן 1 יכול להבטיח, על ידי שימוש באסטרטגיה הנ"ל, ששחקן 2 (ורק שחקן 2) יקבל תמיד בתורו לוח Z מגודל הולך וקטן, כל שנשאר להוכיח על-מנת להבטיח שזוהי אכן אסטרטגיית ניצחון עבור שחקן 1, הוא שבמקרה הבסיסי (הגודל המינימלי) "לוח Z" גורר הפסד של שחקן 2.
אולם, נשים לב כי לוח Z מגודל 1 הוא למעשה הלוח בעל המשבצת הבודדת (1,1) הגורר בהכרח הפסד של שחקן 2, הנאלץ לבחור במשבצת זו.
לוחות אינסופיים

ניתן להרחיב את הגדרת המשחק גם עבור לוחות אינסופיים בני מנייה (שבהם לפחות אחד מממדי המטריצה הוא אינסופי).
יש לציין כי במקרה כזה המשחק אינו מקיים את תנאי משפט פון נוימן ולפיכך המסקנות שלנו אודות קיום אסטרטגיה מנצחת בכלל, ולשחקן הפותח בפרט, אינן תקפות בהכרח.
יחד עם זאת, נראה כי ניתן להוכיח מפורשות (בדרך קונסטרוקטיבית) את קיומה של אסטרטגיית ניצחון גם בלוחות אלו:
לוחות אינסופיים > לוח 2*אינסוף

לוח 2*אינסוף הוא לוח המכיל 2 שורות ואינסוף עמודות (או באופן סימטרי 2 עמודות ואינסוף שורות).
לוח זה, הוא הלוח היחידי בו קיימת אסטרטגיה מנצחת לשחקן 2, הגורסת כי:
עבור בחירה של שחקן 1 במשבצת ה-k של השורה העליונה, שחקן 2 יגיב בבחירת המשבצת ה-k+1 של השורה התחתונה. בכך הוא ישאיר את שחקן 1 עם לוח Z מגודל k+1 הגורר כאמור הפסד (ראה לוח 2*N).
עבור פתיחה של שחקן 1 שבה הוא בוחר במשבצת ה-k של השורה התחתונה, שחקן 2 ישיב בבחירת המשבצת ה-k-1 של השורה העליונה. בכך הוא ייצור שוב לוח Z ויזכה בניצחון.
לוחות אינסופיים > לוח K*אינסוף

לוח זה מורכב מ-K שורות (בה"כ) ואינסוף עמודות. בלוח זה קיימת אסטרטגיה מנצחת לשחקן ה-1, שגורסת כי עליו לפתוח במהלך (3,1). לאחר מהלך זה קיבלנו חזרה לוח 2*אינסוף שבו שחקן 1 במשחק המקורי הוא כעת "שחקן 2". על-כן הוא יכול להמשיך לשחק באסטרטגיה המתוארת לעיל ולהבטיח את ניצחונו.
לוחות אינסופיים > לוח אינסוף*אינסוף

לוח זה מתאר מצב פתיחה שבו שני הממדים אינסופיים. בלוח זה שחקן 1 יכול להבטיח את ניצחונו בשתי אסטרטגיות ניצחון שונות (לפחות):
לבחור במהלך הפתיחה במשבצת (3,1) ולהמשיך כ"שחקן 2" בלוח 2*אינסוף.
לבחור משבצת (2,2) במהלך הראשון, ועבור בחירה של שחקן 2 במשבצת מסוג (1,i) בחירה במשבצת (1,i) (ולהפך). במצב הזה, שחקן 1 הביא את שחקן 2 למשחק "בלוח ר" סימטרי מגודל i, שממנו כאמור הוא יכול לכפות ניצחון (ראה לוח N*N).
ראו גם

משחק נים
לקריאה נוספת

שמואל זמיר, מיכאל משלר, אילון סולן, תורת המשחקים, ירושלים: מאגנס, 2008, מסת"ב 9654932946
נחל חרובים

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 שפך:  נחל מערות
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת הכרמל מוגדלת) נחל חרובים(למפת הכרמל רגילה) נחל חרובים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל חרובים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל חרובים
 
נחל חרובים הוא נחל הזורם באזור רכס הכרמל ואחד מיובליו של נחל מערות הנשפך לים התיכון.
תוואי הנחל

תחילתו של הנחל היא מדרום ליישוב הדרוזי דלית אל-כרמל. הנחל מתפתל לכיוון דרום-מערב ויוצא לעמק (בקעת) מהר"ל ומתחבר במערבה לנחל מערות.
גאולוגיה

שני יובליו העליונים של נחל חרובים מדרום לדליית אל כרמל מאופיינים בסלעי קירטון.
לאחר המפגש בין שני היובלים האפיק מאופיין בסלע גיר קשה. הנחל מתחתר בסלעי הגיר, אפיקו מוצר, גדותיו תלולות ומצוקים גבוהים בין שני צדדיו שבהם צנירים ומערות.
עם היציאה לבקעת מהר"ל הופך האפיק לרדוד והנחל זורם באדמת הסחף המהווה את קרקעית העמק.
דפנותיו הצפוניות של העמק בנויות מסלעי טוף שהם שריד להר געש תת-מימי שהתפרץ בים רדוד בתקופת הקנומן (כ 100 מיליון שנים לפני תקופתנו) באותה התקופה היה הכרמל מכוסה ים רדוד ובו ארכיפלג של הרי געש.
חי וצומח

בערוצו העליון של הנחל ובגדה המזרחית גדל חורש ים-תיכוני וניתן לראות מיני עצים כאלון מצוי, אלה ארצישראלית וקטלב מצוי. במערות המצויות במצוקי הנחל ניתן לחזות בעופות דורסים מקננים. בגדה המזרחית פורחים בעונה שושן צחור, וניתן לראות לבנה רפואי.
אדם בנחל

יש אומרים שהשם כרמל מורכב מהמילים כרם ואל, כלומר מטע האלוהים ואכן בתקופות קדומות היה הר הכרמל מכוסה ישוב צפוף שהתבסס על כרמי זיתים וגפנים ועוד קודם לכן, בתקופה שקדמה למהפכה החקלאית, נמשכו בני האדם למקום בזכות שפע הצמחייה ובעלי החיים שחיו בה.
גם באגן נחל חרובים נמצא רצף יישובי החל מהתקופה הפלאוליתית ועד ימינו.
אדם בנחל > תקופת האבן

האתר בפתחו של נחל מערות מייצג רצף של מיליון שנות יישוב פרה היסטורי אך הוא אינו האתר הפרה היסטורי היחיד, במעלה נחל חרובים מדרום לדאלית אל כרמל היה קיים אתר אחר מהתקופות הפלאוליתית התיכונה, הנאוליתית והכלקוליתית.
אדם בנחל > תקופת הברזל

במוצאו של נחל חרובים לבקעת מהר"ל הוקם בראשית תקופת הברזל אתר גדול, הידוע בכינוי נ.ג. 146.
שטחו של האתר כ 27 דונם והוא הורכב ממגדל גדול שכיום שרידיו מגיעים לגובה של שישה מטרים וקוטרו כעשרים מטר, במרכזו של המגדל חדר בודד ואליו הוליך מסדרון צר.
סביבו של המגדל חצר רחבה המוקפת חומה שגם בה מגדל גדול ובסמוך מבני מגורים וגדרות ששיטת בנייתם שונה משיטות הבניה מאותה תקופה.
החוקרים קבעו כי "יש לראות במתחם הישראלי — השולט על כל האזור — שרידים מחווה מוגנת, שהותאמה למגורים ולשמירה על עדרי בקר וצאן."
אולם הארכאולוג אדם זרטל הציע לראות באתר יישוב של שרדנים, אחד מגויי הים אשר מוצאו ככול הנראה באי סרדיניה על סמך הדמיון שבין המגדל ומבני המגורים לסגנון הבניה של מבני הנוראג בסרדיניה ושל המבנים בתרבות המקבילה באי קורסיקה.
מדרום לאתר עוד שני אתרים קטנים יותר בעלי מאפיני בניה דומים.
אדם בנחל > התקופה הרומית – ביזנטית

בתקופה זו הגיע היישוב בכרמל בכלל ובנחל חרובים בפרט לשיאו.
באגן נחל חרובים התקיימו לפחות שתי עיירות ככול הנראה יהודיות, האחת שכיום בנוי עליה המרכז העתיק של דאלית אל כרמל (דאליה היא גפן בערבית והשם משמר את מציאותם של שרידי כרמי גפנים שהיו בהר) והשנייה בהר סומק, יישובים נוספים התקיימו גם בחורבת דרג' 5 וגבעת שנה (כרם מהר"ל)
אדם בנחל > התקופה הצלבנית

על פי המסורת שרווחה בכפר איג'זים הפיקו ברזל מהטוף השחור הנמצא בבקעת מהר"ל.
אדם בנחל > התקופה העות'מאנית

בתקופה זו הוקמו באגן הנחל הכפרים דאליית אל כרמל ואיג'זים באתרם של יישובים מהתקופות הקדומות יותר, הכפר דאליית אל כרמל קיים עד היום, הכפר איג'זים חרב במלחמת העצמאות ועל חורבותיו נבנה המושב כרם מהר"ל.
הערות שוליים

1 2  סלמאן אבו רוכן, יעקב שורר, כרך 5: הכרמל וחופו ורמות מנשה / מדריך ישראל החדש: אנציקלופדיה, מסלולי טיול, תל אביב, ידיעות אחרונות, 2001, עמ' 157
↑  אידלמן ואנמר, אתרים גיאולוגיים בישראל, משרד להגנת הסביבה ורשות הטבע והגנים, 2014, עמ' 123-128
↑  מקור הערך: מעובד על פי פנחס נאמן, אנציקלופדיה גיאוגרפית מקראית, תשכ"ו, וברשות הוצאת יבנה; סגל, הגיאוגרפיה במשנה, הכרמל - הר הכרמל, באתר דעת, ‏נדלה 09/07/2021
↑  שמורת הטבע נחל מערות - היסטוריה וארכיאולוגיה, באתר רשות הטבע והגנים, ‏נדלה 08/07/2021
↑  יעקב עולמי, שלמה סנדר ואלדד אורן, דָּאלִיַּת אֶל–כַּרְמִל (דרום) אתר מס 27, באתר סקר ארכיאולוגי של ישראל מפת יגור, ‏פורסם 2011 נדלה בתאריך 09/07/2021
↑  יעקוב עולמי, סקר ארכיאולוגי של ישראל מפת דליה אתר מס 20, באתר סקר ארכיאולוגי של ישראל, ‏פורסם 2013
↑  אדם זרטל, סודו של סיסרא, ישראל: כנרת, זמורה ביתן, דביר מוציאים לאור בע"מ, 2010, עמ' 204-215
| רכס הכרמל |
| --- | --- | --- |
| הרים, עמקים ונקודות ציון גאוגרפיות | בקעת אלון • הר אלון • הר אורן • הר חורשן • הר ערקן • הר שוקף • הר סומק • הר טללים • חניון האגם •  מצוק מגדים • עין ורדיה • עין עמיקם • עמק מהר"ל •  סטלה מאריס • רום כרמל • חוטם הכרמל |  |
| נחלים | נחל אבן  • נחל אורן • נחל אזוב  • נחל אחוזה  • נחל אלרואי • נחל בוסתן • נחל גחר • נחל גיבורים • נחל גלים • נחל דורים • נחל הוד • נחל ורדיה • נחל חוסיפה • נחל חיק • נחל חרובים • נחל יגור • נחל כלח • נחל לוטם • נחל מגדים • נחל מהר"ל • נחל מערות • נחל נדר • נחל מעפילים • נחל נץ • נחל נשר • נחל סבך • נחל סעדיה • נחל ספונים • נחל עובדיה • נחל עמיק • נחל עמירם • נחל קטיע • נחל רקית • נחל רקפת • נחל שיח • נחל תן |  |
| אתרים ארכאולוגים | חורבת דובה • חורבת כרך • חורבת סומקה • חורבת קסטרא • חורבת רקית • מבצר ראש מיה • מחצבות קדומים • מערת אורן • מערות אורנית • מערת גמל • מערת הגדי • מערת הנחל • מערת תנור • מערת כבארה • מערת מיסליה • מערת ספונים • מערת רקפת • נווה דוד |  |
| נקודות ציון | בית אוליפנט • גבעת ההגנה • חוות משמר הכרמל • חורשת הארבעים • בית סוהר דמון • מלון יערות הכרמל • מקאם הנביא אבו אברהים • מצפה עופר • משמר הכרמל • קרן הכרמל • פארק הכרמל • פארק נשר • בית הקברות הצבאי בעספיא |  |
| יישובים | חיפה • נשר • טירת כרמל • דלית אל-כרמל • עספיא • יגור • בית אורן • גבעת וולפסון • ניר עציון • עין הוד • ימין אורד • עין חוד • כרם מהר"ל • עופר • מאיר שפיה • פוריידיס • זכרון יעקב • מעיין צבי |  |
| שונות | גאולוגיה של הכרמל • השרפה בכרמל בשנת 1989 • השרפה בכרמל בשנת 2010 • כביש 672 • כביש 705 • כביש 721 • כביש 7212 • דרך נוף כרמל • מטמון עספיא • חזירי הבר בחיפה • מלון יערות הכרמל • ההר הירוק תמיד  • גל השריפות בישראל בשנת 2016  • יקבי כרמל |  |
חורש האלון המצוי בחלקו העליון של נחל חרובים העוטר את חורבת סומק, במרכז שרידי בית הכנסת העתיק.
מערת קבורה בחורבת סומק, שימו לב לסמל המנורה מצד שמאל לכניסה
סידא

| --- | --- |
 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  טולכרם
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  3,076 (2006)
 קואורדינטות:  32°23′06″N 35°07′07″E﻿ / ﻿32.385105555556°N 35.1185°E﻿ / 32.385105555556; 35.1185 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צפון השומרון מוגדלת) סידא(למפת צפון השומרון רגילה) סידא(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום סידא(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום סידא  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סידא או בתעתיק מדויק: צידא (בערבית: صيدا) הוא כפר פלסטיני בנפת טולכרם במזרח השומרון, הממוקם כ-20 קילומטר צפונית-מזרחית לטולכרם. על פי הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בסידא התגוררו 3,076 תושבים בשנת 2006.
היסטוריה

נמצאו בסידא קרמיקה מתקופות הברזל, ההלניסטית, הרומית, הביזנטית, המוסלמית הקדומה וימי הביניים.
בשנת 1179, בתקופת הצלבנים, סידא הייתה למעשה אחוזה, שנמכרה לכנסיית הדורמיציון בירושלים.
בשנת 1265 הייתה סיידא אחת מן האחוזות שהעניק הסולטאן ביברס לחסידיו לאחר ניצחונו על הצלבנים. סידר כולה ניתנה לאמיר חוסאם אלדין איתמיש באוטליס חאן.
בסוף המאה ה-16 חיו בסידא כ-70 משפחות ו-2 רווקים – כולם מוסלמים. התושבים שילמו שיעור מס קבוע של 33.3% על מוצרים חקלאיים הכוללים חיטה, שעורה, יבולי קיץ, עצי זית, עזים וכוורות, בנוסף על הכנסות מזדמנות ומס ג'יזיה קבוע לתושבי אזור שכם. בסך הכל שילמו תושבי הכפר כ-12,160 אקצ'ות. כל ההכנסות הועברו לווקף המקומי.
במפת הקרן לחקר ארץ ישראל משנת 1882, מתואר סידא כ"כפר קטן, עם באר במזרח על גב רכס ארוך וחשוף."
במפקד האוכלוסין של ארץ ישראל משנת 1922 שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, סיידה מנתה 252 תושבים. מספר זה גדל במפקד 1931 ל-351 איש שהתגוררו ב-75 בתים. בסטטיסטיקה של 1945 אוכלוסיית סיידה מנתה 450 נפשות, של שטח של כ-5,060 דונם. מתוך שטח זה, 1,622 דונם היו מטעים וקרקע להשקיה, 1,113 שימשו לדגנים, ואילו 11 דונם היו אדמות בנויות. בשנת 1961 מנתה האוכלוסייה 808 תושבים.
בעת המודרנית הכפר נחשב כמזוהה עם ארגון הטרור הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני. בכפר התבצעה הפעולה בה נפל מפקד יחידת דובדבן אייל וייס בתאונה מבצעית.