stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מחנה הפליטים אל-ירמוכ
היסטוריה > השפעת מלחמת האזרחים בסוריה

במהלך מלחמת האזרחים בסוריה באזור המחנה התמקמו לראשונה כוחות מורדים שנלחמו בצבא הסורי בדצמבר 2012. בשאר אל-אסד הגיב בהפצצה על המחנה שהרגה 25 תושבים, אך כוחות המורדים לא נכנעו. לאחר מספר ניסיונות כושלים של כניסה קרקעית עם כוחות חי"ר, הצבא הסורי הטיל מצור על המחנה החל מקיץ 2013 ובהמשך ניתק את אספקת המים. רוב יושבי המחנה ברחו ללבנון, ואלפים נוספים מתו ברעב ובהפצצות.
בתחילת אפריל 2015 כבש ארגון הטרור המדינה האסלאמית את רוב המחנה והוא הפך למוקד הלחימה בין הארגון למשטר אסד. יומיים לאחר שדווח שארגון המדינה האיסלאמית כבש 90% משטחו, חיל האוויר הסורי הפציץ אותו, ומזכ"ל האו"ם דיווח כי 3,500 ילדים הפכו למגן אנושי.
בתחילת 2017, התחלקה השליטה במחנה, רובו נשלט על ידי ארגון המדינה האסלאמית ומיעוטו על ידי ג'בהת א-נוסרה. המחנה עדיין היה נתון במצור על ידי כוחות המשטר, ונותרו בו כ–6,000 תושבים. במשך שנות הלחימה במחנה נהרגו יותר מ–1,270 מתושביו, רבים מתו ממחסור בתרופות, אחרים מירי צלפים או מפציעות.
ב-21 במאי 2018, כוחות צבא סוריה כבשו מחדש את המחנה במלואו, כאשר לוחמי המדינה האסלאמית ברחו למדבריות מזרחית לעיר, ובכך אפשרו לצבא לשלוט בכל רחבי דמשק לראשונה לאחר שש שנים. דובר אונר"א אמר כי לפי הערכות 100 עד 200 אזרחים נשארו במחנה. השייח' מוחמד אל-עומרי, איש דת נאמן לממשלה, גינה את כוחות הממשלה והמיליציות הקשורות אליהם בגין בזיזת בתים בשכונה לאחר שנלכדה. ועדה אירופית שבחנה את אירועי הכיבוש של המחנה על ידי המשטרה, אמרה כי יותר מ-80 אחוז מהבתים במחנה ומהתשתיות שהיו שם הושמדו במהלך מכוון של המשטר וכי אין כרגע אפשרות להחזיר את התושבים שגרו שם בעבר אל בתיהם. לפי האקונומיסט, פלסטינים רבים סבורים כי הממשלה מתכננת לפתח מחדש את ירמוכ לשימוש אזרחי סוריה ולא תאפשר לפלסטינים לחזור אליו.
חלק מהתושבים שבו עם הזמן. בינואר 2023, תושבי המחנה התבקשו לפנות את ההריסות של בתיהם במהלך החודש הקרוב, ואם לא יצליחו לעמוד בכך – יצטרכו לשלם קנס גדול.
הערות שוליים

↑  סמאח סלאימה, תמיד פליטים: למצוא את המשפחה שלך באל-ירמוכ ולאבד אותה שוב, באתר "שיחה מקומית", 8 באפריל 2015
↑  סוכנות הסעד אסרה הוראה בספרי לימוד סוריים, למרחב, 5 במאי 1968
↑  גיא אביעד, לקסיקון חמאס, הוצאת מערכות, 2008, עמ' 23
↑  אחרי ה'נכסה': משעל בא לנחם, המון זועם התפרע, באתר ynet, 7 ביוני 2011
↑  רויטרס, מטוסים סורים הרגו 25 אנשים בהפגזה על מחנה פליטים פלסטיני בדמשק, באתר הארץ, 16 בדצמבר 2012
↑
↑   צבי בראל, מחנה הפליטים הפלסטינים בסוריה תחת מצור; תושביו גוועים ברעב, באתר הארץ, 2 בינואר 2014
ז'נאן בסול, המשטר הסורי סגר את הברז: משבר מים חמור במחנה אל-ירמוכ, באתר "שיחה מקומית", 10 בינואר 2015
↑  אי־פי, חיל האוויר הסורי הפציץ את מחנה הפליטים ירמוכ; האו"ם: המצב במקום הוא יותר מלא־אנושי, באתר הארץ, 6 באפריל 2015
↑   ג'קי חוריו אי-פי, עדויות ממחנה הפליטים בירמוכ: "מי שנשאר חי בפחד, אנשים לא יוצאים מהבתים", באתר הארץ, 7 באפריל 2015
דאעש מבסס שליטה במחנה הפליטים הפלסטיני, מטוסי צבא אסד הפציצו באזור, באתר ynet, 4 באפריל 2015
↑  AP, חיל האוויר הסורי הפציץ את מחנה הפליטים ירמוכ; האו"ם: המצב במקום הוא יותר מלא־אנושי, באתר הארץ, 6 באפריל 2015
↑  ניו יורק טיימס, מזכ"ל האו"ם: 3,500 ילדים בירמוכ הפכו למגן אנושי, באתר הארץ, 11 באפריל 2015
↑   צבי בראל, הפליטים בירמוק בתחתית רשימת המועמדים לשיקום, באתר הארץ, 15 בינואר 2017
↑  Syria is erasing the Palestinians’ largest refugee camp, Economist, May 3rd 2018
↑  קסניה סבטלובה, סוריה מאלצת פליטים לממן את פינוי בתיהם ההרוסים, באתר זמן ישראל, 28 בינואר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 316747203   WorldCat (עם VIAF): 316747203
זולפידם

| --- | --- |

 
 שם IUPAC
 N,N-Dimethyl-2-[6-methyl-2-(4-methylphenyl)imidazo[1,2-a]pyridin-3-yl]acetamide hemitartrate
 שמות מסחריים בישראל
 Stilnox, Zodorm, Ambien
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C19H21N3O
 מסה מולרית:  307.397g·mol−1
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמינות ביולוגית:  במתן פומי (70%)
 זמן מחצית חיים:  2-3 שעות
 הפרשה:  כליות (56%) צואה (34%)
 בטיחות
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון B3 (אוסטרליה), קטגוריית סיכון C 
 דרכי מתן:  פומי
 מזהים
 קוד ATC:  N05CF02 
 מספר CAS:  82626-48-0
 PubChem:  5732
 ChemSpider:  5530
 
זולפידם (באנגלית: Zolpidem), הנמכרת בין היתר תחת השם המסחרי "אמביאן", היא תרופה לטיפול בהפרעות שינה.
התרופה דורשת מרשם, וניתנת לשימוש[דרושה הבהרה] לאחר ניסיונות טיפול קוגניטיבי-התנהגותי בנדודי שינה ולאחר שינויים התנהגותיים, כגון היגיינת שינה. התרופה גורמת לעייפות, ומקצרת את פרק הזמן הדרוש להרדם בערך כרבע שעה[דרושה הבהרה]. במינונים גבוהים יותר, התרופה גם מסייעת לאנשים להישאר ישנים לזמן ארוך יותר . התרופה נלקחת דרך הפה, וזמינה בטבליות, בטבליות תת-לשוניות, ובתרסיס דרך הפה.
תופעות הלוואי השכיחות ביותר כוללות ישנוניות בשעות היום, כאבי ראש, בחילות ושלשולים. תופעות לוואי חמורות יותר כוללות בעיות זיכרון והזיות. במינון יתר, בדרך כלל טיפול תומך מספיק, בעוד שפלומאזניל, אנטגוניסט לקולטן GABA, יכול להפוך את ההשפעות של זולפידם.
התרופה מגבירה את השפעות ה-GABA במערכת העצבים המרכזית על-ידי קישור תחרותי לבנזודיאזפינים. לזולפידם יש זמן מחצית חיים של שעתיים עד שלוש שעות. עם זאת, זמן מחצית החיים ארוך יותר במקרה של אי-ספיקת כבד.
שימוש רפואי

זולפידם מיועד לטיפול קצר מועד (בדרך כלל לשבועיים עד לשישה שבועות) בנדודי שינה במינון הנמוך ביותר האפשרי. התרופה מקצרת את פרק הזמן להרדמות, מקלה על התחלת השינה ועוזרת להתמשכות השינה לזמן ארוך יותר.
הנחיות מהמכון הלאומי למצוינות בבריאות וטיפול (אנ'), האגודה האירופית לחקר השינה והמכללה האמריקאית לרופאים ממליצות על טיפול תרופתי לנדודי שינה (כולל אולי זולפידם) רק כקו טיפול שני לאחר שנוסו אפשרויות טיפול לא תרופתיות (למשל, טיפול קוגניטיבי-התנהגותי בנדודי שינה). ההמלצה מבוססת בחלקה על מאמר סקירה משנת 2012 שמצא שיעילות זולפידם נובעת מהשפעות פסיכולוגיות מהתרופה עצמה.
התוויות נגד

זולפידם אינה מומלצת עבור אנשים עם דום נשימה חסימתי בשינה, מיאסטניה גראביס, מחלת כבד חמורה, דיכוי נשימתי או עבור ילדים או מבוגרים הסובלים ממחלות פסיכוטיות.
שימוש בזולפידם עלול לפגוע ביכולות הנהיגה וכתוצאה מכך קיים סיכון מוגבר לתאונות דרכים.. בשנת 2013, המליץ מנהל המזון והתרופות האמריקאי על הפחתת המינון לנשים..
זולפידם לא נירשמת גם לקשישים, הרגישים יותר להשפעות של תרופות היפנוטיות, ונמצאים בסיכון מוגבר לנפילות ולהשפעות קוגניטיביות שליליות, כגון דליריום והפרעה נוירוקוגניטיבית.
התוויות נגד > הריון, הנקה ופוריות

זולפידם אינה מומלצת במהלך בהריון מכיוון שמעט מדי ידוע על השפעתו על העובר.
זולפידם עלול לגרום לנמנום או לתסמיני גמילה כגון חוסר שקט אצל תינוקות שזה עתה נולדו. נטילת זולפידם בסוף ההריון מגדילה את הסיכוי לתסמיני גמילה.
בתקופת ההנקה- זולפידם אינה תרופת קו ראשון. במקרים חריגים במתן זולפידם בזמן הנקה, מקובל ליטול רק מנות מזדמנות, ורק לזמן קצר. אין מידע רב על נטילת זולפידם בזמן הנקה, אך המידע הקיים מראה כי זולפידם עובר לחלב אם בכמויות קטנות מאוד, ולא עלול לגרום לישנוניות משמעותית בתינוק היונק.
אין ראיות המצביעות על כך שנטילת זולפידם מפחיתה את הפוריות אצל גברים או אצל נשים.
תופעות לוואי

ההשפעות השליליות השכיחות ביותר של שימוש לטווח קצר כוללות כאבי ראש (שדווחו על ידי 7% מהאנשים בניסויים קליניים), ישנוניות (2%), סחרחורת (1%) ושלשולים (1%); תופעות הלוואי השכיחות ביותר של שימוש ארוך טווח כללו נמנום (8%), סחרחורת (5%), אלרגיה (4%), סינוסיטיס (4%), כאבי גב (3%), שלשולים (3%), תחושת סמים. (3%), יובש בפה (3%), עייפות (3%), כאב גרון (3%), כאבי בטן (2%), עצירות (2%), דפיקות לב (2%), סחרחורת (2%), פריחה (2%), חלומות חריגים (1%), אמנזיה (1%), כאבים בחזה (1%), דיכאון (1%), תסמינים דמויי שפעת (1%) והפרעת שינה (1%).
זולפידם מגביר את הסיכון לדיכאון, נפילות ושברים בעצמות, נהיגה לקויה, נשימה מדוכאת, ונקשר עם סיכון מוגבר למוות. זולפידם מגביר את הסיכון לזיהומים בדרכי הנשימה העליונות והתחתונות (נחוות על ידי 1-10% מהאנשים).
השפעות "הנגאובר" שיוריות, כגון ישנוניות ופגיעה בתפקוד פסיכומוטורי ובחשיבה, עשויות להימשך עד היום שלאחר המתן. תופעות כאלה עלולות לפגוע ביכולתם של המשתמשים לנהוג בבטחה, ולהגביר את הסיכונים לנפילות ושברים בירך. כ-3% מהאנשים הנוטלים זולפידם צפויים לשבור עצם כתוצאה מנפילה עקב פגיעה בקואורדינציה הנגרמת על ידי התרופה.
חלק מהמשתמשים דיווחו על הליכת שינה בלתי מוסברת בזמן השימוש בזולפידם, כמו גם נהיגה בשינה, תסמונת אכילת לילה בזמן שינה וביצוע משימות יומיומיות אחרות בזמן השינה[דרושה הבהרה].
תופעות לוואי > סבילות, תלות וגמילה

מכיוון שזולפידם קשורה לסבילות לתרופות ותלות בחומר, הנחיות המרשם שלה מיועדות רק לנדודי שינה חמורים ולתקופות קצרות של שימוש במינון האפקטיבי הנמוך ביותר. סבילות להשפעות של זולפידם יכולה להתפתח אצל אנשים מסוימים תוך מספר שבועות בלבד. גמילה פתאומית עלולה לגרום לדליריום, התקפים או תופעות לוואי אחרות, במיוחד אם משתמשים בה לתקופות ממושכות ובמינונים גבוהים. כאשר מתפתחת סבילות לתרופה ותלות פיזית, הטיפול כרוך בדרך כלל בהפחתת מינון הדרגתית על פני תקופה של חודשים כדי למזער את תסמיני הגמילה, שיכולים להידמות לאלו שנראו במהלך גמילה מבנזודיאזפינים. אם לא, שיטה חלופית היא מעבר למינון שווה ערך של בנזודיאזפינים, או לתרופה בנזודיאזפינים ארוך-טווח, כמו לדיאזפאם או כלורדיאזפוקסיד, ולאחר מכן הפחתה הדרגתית במינון של הבנזודיאזפין ארוך-הטווח.
אלכוהוליסטים או אלכוהוליסטים מחלימים עלולים להיות בסיכון מוגבר לתלות פיזית או לשימוש בלתי הולם בזולפידם.  מאמר סקירה משנת 2014 מצא עדויות להתנהגות מחפשת סמים, כאשר מרשמים לזולפידם מהווים 20% מהמרשמים המזויפים.
תופעות לוואי > מינון יתר

מנת יתר עלולה להוביל לתרדמת או למוות.
ניתן לטפל במנת יתר של זולפידם באמצעות פלומזניל- אנטגוניסט של הקולטן ל-GABA, אשר מחליף את זולפידם באתר הקישור שלו בקולטן ה-GABA כדי להפחית במהירות את ההשפעות של זולפידם.
פרמקולוגיה > מנגנון פעולה

זולפידם הוא ליגנד בעל זיקה גבוהה (מודולטור חיובי) לקולטן GABA. הוא משפר עיכוב גבארגי (GABAergic) של העברה עצבית במערכת העצבים המרכזית. הוא נקשר באופן סלקטיבי לתת-יחידות α1 של תעלת יונים המורכבת מחמש תתי-יחידות (פנטאמר). בהתאם, לזולפידם תכונות היפנוטיות חזקות ותכונות הפחתת חרדה חלשות, מרפות, ואנטי-פרכוסיות. בניגוד לבנזודיזפין, דיאזפאם, זולפידם מסוגל להיקשר לקולטני αβ GABA בינאריים, שם הוכח שהוא נקשר לממשק בין תתי יחידות α1–α1 . לזולפידם יש זיקה נמוכה פי 10 לתת-יחידות α2- ו-α3- מאשר ל-α1, ואין זיקה ניכרת לקולטנים המכילים תת-יחידות α5 . קולטני ω1 מסוג GABA הם קולטני GABA המכילים α1 ונמצאים בעיקר במוח, קולטני ω2 הם אלו המכילים את תת-יחידות המשנה α2-, α3-, α4-, α5- או α6, ונמצאים בעיקר בעמוד השדרה . לפיכך, זולפידם מעדיף את הקישור לקולטני GABA הממוקמים במוח ולא בעמוד השדרה. לזולפידם אין זיקה לקולטנים המכילים תת-יחידות γ1 ו-γ3, וכמו רובן המכריע של תרופות דמויות בנזודיאזפינים, אין לו זיקה לקולטנים המכילים α4 ו-α6 בכלל. זולפידם מווסת את הקולטן, ככל הנראה, על ידי גרימת קונפורמציה של קולטן המאפשרת חוזק קשירה מוגבר של האגוניסט האורתוסטרי GABA לקולטן המשותף שלו מבלי להשפיע על חוסר רגישות או זרמי שיא של יונים.
כמו זלפלון (שם באנגלית: Zaleplon), זולפידם עשוי להגביר את שנת ה-REM אך אינו משפיע על השינה בשלב 2. מטא-אנליזות שהשוו בין בנזודיאזפינים לבין 'לא-בנזודיאזפינים' הראו מעט הבדלים עקביים בין זולפידם לבנזודיאזפינים במונחים של חביון התחלת שינה, משך השינה הכולל, מספר התעוררויות, איכות השינה, תופעות לוואי, סובלנות, נדודי שינה חוזרים וערנות בשעות היום.
פרמקולוגיה > פרמקוקינטיקה

הזמינות הביולוגית המוחלטת של זולפידם היא כ-70% כשאר ניתנת במתן פומי.
התרופה מגיעה לריכוז שיא תוך כשעתיים ובעלת זמן מחצית חיים במבוגרים בריאים של כ-2–3 שעות. זמן מחצית החיים של זולפידם יורד בילדים ועולה אצל קשישים ואנשים עם אי-ספיקת כבד.
מחקרים מיקרוזומים מצביעים על חילוף החומרים של זולפידם על ידי(CYP3A4 (61%) CYP2C9 (22%), CYP1A2 (14%), CYP2D6 (<3% [ו-CYP2C19 (<3%).[10]. זולפידם עובר מטבוליזם בעיקר לשלושה מטבוליטים, שאף אחד מהם אינו פעיל מבחינה פרמקולוגית.
בעוד שמחקרים מסוימים מראים שגברים עושים חילוף חומרים של זולפידם מהר יותר מנשים (ייתכן בגלל טסטוסטרון), אחרים לא עושים זאת. מחקר אחד מצא כי הפינוי נמוך רק ב-33% בנשים בהשוואה לגברים, מה שמצביע על כך שההמלצה של ה-FDA להפחתת המינון ב-50% לנשים עשויה להיות גדולה מדי.
פחות מ-1% של זולפידם מופרש בשתן ללא שינוי.
אינטראקציות בין תרופתיות

צריכת אלכוהול בזמן נטילת זולפידם מסוכנת, כמו גם תרופות אופיואידיות וסמים מנמנמים אחרים. שימוש באופיואידים עם זולפידם מגביר את הסיכון לדיכוי נשימתי ומוות. מנהל המזון והתרופות האמריקני מייעץ שלא למנוע את מתן התרופות המשמשות לטיפול בהתמכרות לאופיואידים - בופרנורפין ומתדון ממטופלים הנוטלים בנזודיאזפינים או תרופות אחרות המדכאות את מערכת העצבים המרכזית, שכן הסיכון בנזק הנגרם מהתמכרות זו גובר על הסיכון של תופעות הלוואי. תוצא הטשטוש ביום שאחרי נטילת התרופה עלול להחמיר בנטילת זולפידם בו-זמנית עם תרופות אנטי-פסיכוטיות, תרופות הרגעה אחרות, תרופות חרדה, תרופות נוגדות דיכאון, תרופות אנטי-אפילפטיות ואנטי-היסטמינים. חלק מהאנשים הנוטלים תרופות נוגדות דיכאון דיווחו על הזיות ראייה כאשר נטלו גם זולפידם.
תוכנית הפיתוח של רכבת ישראל

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  תוכנית פעולה 
 מדינה:  ישראל ישראל
 בעלים:  משרד התחבורה ורכבת ישראל
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  2004–2040 (כ־36 שנים)
 עלות:  25–30 מיליארד שקלים
 מידע טכני
 מידע נוסף:  הרחבה משמעותית של תשתית הרכבות בישראל
 
תוכנית הפיתוח של רכבת ישראל היא תוכנית לפיתוח תשתית הרכבות בישראל. תחילת התוכנית ב"תוכנית החומש" שגובשה בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 והמשכה בתוכנית האסטרטגית לשנת 2040. תוכנית זו משפיעה רבות על התחבורה בישראל, על התפתחות מרכזי התעסוקה ועל פיזור האוכלוסייה.
מאז קום המדינה ועד לתחילת תוכנית זו היה פיתוח הרכבת מועט ולא נבנו כמעט תחנות וקווים חדשים.
תוכנית החומש בתחילת המאה ה-21

תוכנית החומש גובשה בתחילת העשור הראשון של המאה ה־21 וכללה מספר רב של פרויקטים. מטרות התוכנית היו קירוב מרכז הארץ ליישובי הפריפריה, הפחתת תאונות הדרכים והפחתת הזיהום הסביבתי. בתחילה תוכנן גמר ביצוע התוכנית לסוף שנת 2008 (חמש שנים), אולם תוכנית החומש הוסיפה להתרחב, חלק מיעדיה נדחו, והסתיימה בפרויקט הוספת המסילות בין תחנת הרכבת תל אביב – אוניברסיטה למחלף שמריהו מזרח ברבעון השלישי של 2019.
ההשקעה בתוכנית נאמדת בכ־55 מיליארד ש"ח. התוכנית כללה הנחת מסילות רכבת, הקמת תחנות רכבת חדשות, החלפת מפגשי כביש־מסילה בהפרדות מפלסיות, הקמת מרכז ארצי חדש לשליטה ובקרה של תנועת הרכבות והוספת ציוד נייד לצי הרכבות של רכבת ישראל. לתוכנית החומש הייתה השפעה אדירה על התנהלות חברת הרכבת והיא גרמה לשינויים רבים במבנה הארגוני שלה ובאופייה.
התכנית האסטרטגית לשנת 2040

ביולי 2017 הציגה חטיבת הפיתוח של רכבת ישראל בכנס שלה את התכנית האסטרטגית לשנת 2040. עלות התכנית 123,656 מיליון ש"ח: 94,782 מיליון ש"ח למסילות, תחנות ומסופי מטענים, 9,615 מיליון ש"ח לאתרי תחזוקה ודיור, ו־19,529 מיליון ש"ח לציוד נייד.
התכנית האסטרטגית לשנת 2040 > עיקרי התכנית

חיבור ארבע ערי מטרופולין (ירושלים, תל אביב, חיפה, באר שבע) ברכבות מהירות שיסעו במהירות 250 קמ"ש.
תחזית שנתית למספר הנוסעים ב־2040 היא 300 מיליון איש.
תוספת של 400 ק"מ מסילה על ה־600 ק"מ כיום.
היקף פעילות המטענים יגיע ב־2040 ל־143 אלף טון ביום.
בניית תחנות נוסעים חדשות שמספרן אמור לגדול מ־70[דרוש מקור] בשנת 2020 ל־125 בשנת 2040.
בנוסף לשישה מתחמי תחזוקה ודיור הקיימים יקומו שני מתחמים חדשים: בשחורת ליד אילת ובאזור התעשייה העתידי רג"מ.
שיפור קישוריות רכבת עם מערכות תחבורה ציבורית אחרות כמו מטרו, רכבת קלה, ורכבלים וחיבור לנמלי ישראל
הכפלת מסילת החוף בין חיפה להרצליה.
בניית מסילת הרכבת לאילת דרך באר שבע ונמל התעופה רמון.
המשך חשמול קווי הרכבת.
בניית מסילת מנשה (עמק חפר – באקה אל גרבייה – חריש – עמק יזרעאל).
בניית מסילת זבולון (נשר – קריית אתא – כפר יאסיף).
בניית מסילת גליל מערבי (כפר יאסיף – כברי – שלומי).
בניית מסילת ראשון לציון – מודיעין.
בניית מסילה עוקף לוד וחיבורה למסילת פלשת–שורק (נמל אשדוד – בני דרום – גדרה – גזר).
הרחבת תחנת נתב"ג.
בניית מסילה רביעית במסילת איילון.
בניית מסילות 5 ו־6 במסילת איילון (תוואי תת־קרקעי).
הכפלת מסילות פלשת–אשקלון ולוד – באר שבע.
פרויקטים בביצוע > חידוש המסילה המזרחית

תוואי המסילה המזרחית הוא מצומת רמז (הנמצא מזרחית לחדרה) לבין תחנת הרכבת לוד. במסגרת העבודות מתוכננת הקמת מסילה חדשה לאורך התוואי ההיסטורי בקטע חדרה – כפר סבא (בתוואי דומה לקו המזרחי ההיסטורי מחדרה לראש העין, שפעל עד שלהי שנות ה־60) והכפלת המסילה בקטע הקיים כפר סבא – ראש העין – לוד. על פי התוכנית, תיבנה בעתיד שלוחה בסמוך לאחיטוב, במסגרת מסילת מנשה העתידית, לכיוון חריש. במסגרתה תיבנה תחנה חדשה בסמוך לבאקה אל גרבייה שתשרת את תושבי אחיטוב ועמק חפר במקום התחנה שתוכננה באחיטוב. בהמשך המסילה תמשיך דרך רמות מנשה ותתחבר למסילת העמק. התוואי מיועד לרכבות משא ולרכבות עבור נוסעים אשר יעדם אינו במרכז הארץ (למשל נוסעים בקו חיפה – באר שבע או קו חיפה–ירושלים). מסילה זו מיועדת להיות גם גיבוי למסילת החוף, במקרה שתחול תקלה במסילה הראשית, כדי למנוע השבתה מוחלטת של תנועת הרכבות. המטרה הלאומית לקו זה היא פיזור אוכלוסין.
ב־31 בינואר 2012 אישרה הוועדה לתשתיות לאומיות את תוואי המסילה המזרחית, שתכלול שבע תחנות רכבת חדשות: חדרה מזרח, אחיטוב, טייבה, טירה, כפר סבא צפון, אלעד ושוהם, בנוסף לשתי תחנות הרכבת שכבר נבנו – ראש העין צפון וראש העין דרום. את המקטעים הצפוניים (A ו-B) בפרויקט תבצע נתיבי ישראל ואת שדרוג המקטעים הדרומיים (C ו-D) תבצע רכבת ישראל. העבודות על הקמת המסילה החלו בשנת 2019.
בשנת 2021, הוחלט לצמצם את מספר התחנות במסילה, משיקולים תקציביים, ובוטלו תחנת הרכבת אחיטוב, תחנת הרכבת טייבה, תחנת הרכבת כפר סבא צפון ותחנת הרכבת לוד צפון, כמו כן בוטל חידוש תחנת הרכבת ראש העין דרום. במסגרת הפרויקט יתבצעו הכנות תשתיות במיקומן המיועד אך הן לא ייבנו.
פרויקטים בביצוע > מסילה רביעית באיילון

מסילת האיילון כוללת כיום שלוש מסילות בין תחנת הרכבת תל אביב ההגנה ובין תחנת הרכבת תל אביב מרכז. קטע זה הוא צוואר בקבוק ברשת הרכבות וכיום לא ניתן להעביר בו רכבות נוספות בשעות העומס. מכיוון שהתכנון של נתיבי איילון לא השאיר מקום למסילה רביעית, לא ניתן כיום לסלול מסילה נוספת בקטע זה. תוכנית להוספת מסילת ברזל רביעית מתחנת תל אביב סבידור מרכז ועד לתחנת תל אביב ההגנה ולהוספת מסילות ברזל שלישית ורביעית מההגנה ועד לוד (ביצוע בפועל עד גנות) הוכרזה כתוכנית תשתית לאומית ביוני 2007, התוכנית המפורטת פורסמה באוגוסט 2012 (תת"ל 33).
בשנת 2019 החלו עבודות לפיתוח אגן הניקוז לנחל האיילון (במטרה למנוע הצפה של הנחל בתעלת האיילון בתל אביב) באזור פארק אריאל שרון.
הפרויקט על פי דברי אנשי משרד התחבורה, צפוי להסתיים ב-2028 וזאת בניגוד לתוכנית המקורית לסיים ב-2026. הדבר נובע בשל עיכוב בעבודות, עקב חילוקי דעות בין חברת נתיבי ישראל לרכבת ישראל בנוגע לחלוקת העבודה בפרויקט. בפברואר 2022 הושגו הסכמות בין שתי החברות.
פרויקטים בביצוע > מסילת ראשון לציון – מודיעין

הקמת מסילה מתחנת הרכבת ראשון לציון משה דיין מזרחה לעבר תחנת הרכבת ראשון לציון – הראשונים (והלאה בין נתיביו של כביש 431 בדרום גוש דן עד למחלף ענבה בו המסילה תתחבר למסילת מודיעין–ענבה ישירות ולקו הרכבת לירושלים), התוכנית כוללת גם את הקמת תחנת הרכבת מעוין שורק ותחנת הרכבת רמלה דרום ושדרוג משמעותי למחלף ענבה שיהפוך למחלף הרכבתי הגדול בארץ. העבודות החלו בשלהי 2019.
פרויקטים בביצוע > פרויקט החשמול

תוכנית לתשתית לאומית (תת"ל) 18, היא תוכנית אשר עוסקת בהסבת מערך הרכבות הקיים מהנעה המבוססת על מנוע דיזל להנעה חשמלית. ההשקעה בפרויקט מוערכת ב־12 מיליארד שקל.
פרויקט החשמול תוכנן במקור ליישום הדרגתי עד סוף שנת 2009, כשרשת המסילות כוללת כ־1,500 קילומטר.
במסגרת הפרויקט ירכשו 62–78 קטרים חשמליים, יוקמו 14 תחנות השנאה רכבתיות (תה"ר-TS) אשר ימירו מתח עליון של חברת החשמל, 161kV למתח 25kV (חילופי), יותקנו קווי ההזנה העיליים (OCS) להנעה חשמלית ויוקמו מערכות שליטה ובקרה (SCADA).
הצורך בחשמול מסילות רכבת הוא כלכלי וסביבתי: מחיר דלק מאובנים, שבאמצעותו נוסע מערך הרכבות כיום, תנודתי, מה שמקשה על תכנון מחירים לטווח ארוך, בעוד שמחיר החשמל יציב יחסית, בעיקר עם המעבר לייצור חשמל בגז טבעי. בנוסף, רכבות חשמליות מאיצות בקלות רבה יותר, מה שהופך אותן למהירות יותר וכלכליות יותר. מהירות הרכבת תגדל לעד 220 קמ"ש. גם מבחינה סביבתית ישנה תועלת רבה בחשמול מערך הרכבות: מנועי הקטרים החשמליים אינם פולטים גזים, כפי שמתרחש במנועי דיזל. בנוסף, הפקת חשמל ממקורות חלופיים, כמו אנרגיית שמש ורוח, תהיה ככל הנראה צורת הפקה מקובלת יותר ויותר. רכבת חשמלית שקטה יותר, זולה יותר ובטיחותית יותר.
על פי הערכות, תחסוך הרכבת 20% בעלויות האנרגיה (בעיקר דלק) ו־30% בעלויות האחזקה של הציוד הנייד.
בשנת 2001, הודיע מנכ"ל רכבת ישראל על השקת פרויקט החשמול בעלות משוערת של 210 מיליון דולר. אך במהלך השנים נדחה הפרויקט שוב ושוב. גורמים שונים הביעו התנגדות או לא ראו תועלת בביצועו. המשרד להגנת הסביבה טען שייצור חשמל בתחנות הכוח עדיין יגרום לזיהום אוויר, ובחברה להגנת הטבע אף נטען שצפויה פגיעה נופית ופגיעה בבעלי חיים. ב־13 באוגוסט 2013, אישרה הוועדה לתשתיות לאומיות את תוכנית חשמול הרכבת, בתחילה במסילת ירושלים–גנות ובמסילת עכו–כרמיאל.
באוקטובר 2014, אישרה ועדת השרים לענייני פנים למשרד התחבורה להמשיך בפרויקט החשמול.
בפברואר 2015 יצא המכרז להסבת המסילות, אך בגלל עיכובים, משתמש קו עכו–כרמיאל בקטרי דיזל, ולא בחשמל, כפי שתוכנן תחילה. המכרז הוא בסכום של כ־3 מיליארד שקל להנחת תשתית אספקת חשמל למסילות קיימות ומתוכננות באורך כולל של 420 ק"מ, לצד תחנות השנאה ושליטה ובקרה. זאת, מתוך תקציב פרויקט כולל של 12 מיליארד שקל, הכולל רכש והסבה של קרונות וקטרים. חמש חברות קיבלו רישוי להשתתף במכרז, לאחר שעברו את שלב המיון המוקדם (PQ): אלסטום, סימנס, CRPM, SEMI ואלקנור.
בדצמבר 2015 זכתה חברת SEMI הספרדית במכרז החשמול של רכבת ישראל, והעבודות על הפרויקט החלו בשנת 2016.
אחרי מאבק המשפטי סביב תוצאות המכרז הושגה פשרה לפיה הקמת מערך החשמול תבוצע בידי חברת SEMI הספרדית, שזכתה במכרז מלכתחילה, ואילו אפקון הישראלית תשולב כקבלן משנה, אלסטום תקבל כ־50% מעבודות התחזוקה בפרויקט, בשווי של כ־300 מיליון שקל, ליותר מ־20 שנה.
נכון לסוף 2022 נפרסה ופעילה תשתית החשמול בתוואים הבאים: ירושלים נבון – בנימינה, מחלף ענבה–מודיעין, מצומת לוד וצומת גנות למתחם לוד ולאשקלון (דרך רחובות), מתחנת ההגנה לאשקלון (דרך ראשון לציון משה דיין), טבעת השרון (מסילות הירקון, השרון וחלק קטן במזרחית).
נכון לרבעון הרביעי של 2022 עבודות לחשמול המסילות מתבצעות בתוואים הבאים:
במסילת החוף מבנימינה לחוף דור.
באזור באר שבע במסגרת חשמול מקטע באר שבע מרכז – צומת גורל – אשקלון.
פרויקטים בביצוע > פרויקט החשמול > רשימת תחנות השנאה רכבתיות (תה"ר) שיוקמו במסגרת הפרויקט

כרמיאל – ממערב לכניסה לכרמיאל – לקראת הקמה
אחיטוב (לבון) – לקראת הקמה
המפרץ (חוצות המפרץ) – לקראת הקמה
עכו דרום – אזור תעשייה עכו-דרום, ממזרח למסילת הברזל חיפה–נהריה – לקראת הקמה
קישון – מתחם הרכבת "סדנאות אפרים", מפרץ חיפה.
דור – שדות דור, צפונית לכביש 7011 ומזרחית לכביש 2 – לקראת הקמה
ויתקין ("חופית") – צפון מערבית למט"ש נתניה –  בוצע
שפיים (רשפון) – שדות קיבוץ שפיים, דרום מערבית לחציית מסילת ברזל תל אביב – חיפה את נחל רשפון –  בוצע
אלישמע – צפונית לכביש מס' 531, ליד אזור תעשייה כפר סבא –  בוצע
הולץ (תל אביב דרום) – תחנת הרכבת תל אביב דרום (מתחם הולץ) –  בוצע
לוד צפון – בין מחלף לוד לבין מסילת ברזל ראש העין – לוד –  בוצע
פלשת – משולש מסילתי בפלשת, ליד מחלף אשדוד –  בוצע
נען – שדות קיבוץ נען, מערבית לכביש 6, ממערב למסילת הברזל נען – באר שבע – לקראת הקמה
שער הגיא – חצר תחמ"ש חח"י בשער הגיא, צפונית לכביש 1 –  בוצע
קריית גת ("לכיש") – הפאתים הדרומיים של אזור התעשייה קריית גת – בהקמה
באר שבע – מתחם תחנת הרכבת באר שבע – צפון / אוניברסיטה – לקראת הקמה
פרויקטים בביצוע > פרויקט שדרוג איתות וטכנולוגיית בטיחות (ERTMS)

מערכת האיתות הרכבתית מנהלת ומפקחת על תנועת הרכבות, מגדירה את מרחקי הבטיחות בין הרכבות ומהווה רכיב משמעותי לנסיעה בטוחה.
כיום, פועלת מערכת האיתות הרכבתית, באמצעות רמזורים (סימנורים) המותקנים בצדי המסילות ומציגים לנהג הרכבת אותות המנחים אותו באשר לזמינות המסילה בהמשך הדרך וסכנות אפשריות.
בפרויקט זה תשודרג מערכת האיתות והבטיחות למערכת ETCS level 2 – המתקדמת ביותר בעולם בתחום מערכות שליטה ברכבות, הפועלת באמצעות רשת סלולרית ייעודית לרכבת ישראל ומציגה את ההתראות לנהג גם באמצעות אלמנטים הצמודים למסילה וגם באמצעות תצוגה דיגיטלית על מסך בתא הניהוג, בדומה לתא טייס.
סיום פרויקט החלפת מערכת האיתות מתוכנן לשנת 2023.
פרויקטים בביצוע > פרויקט שדרוג איתות וטכנולוגיית בטיחות (ERTMS) > יתרונות המערכת החדשה

לצד הגדלת תדירות הרכבות בצוואר הבקבוק (בכלל הרשת ייתכן שהתדירות תקטן בהתאם לניסיון שנצבר באירופה), המערכת תשפר את בטיחות הנסיעה, תוך שליטה ובקרה בזמן אמת במידע שמועבר לנהג הקטר: על מיקום הרכבת, מהירות הנסיעה והנחיות הבטיחות.
הודות למערכת מתקדמת זו תוכל רכבת ישראל להגדיל את קיבולת הרכבות במסילת איילון, המהווה צוואר בקבוק לרשת המסילתית כולה, מ-14 רכבות בשעה לכל כיוון ל-17 רכבות בשעה לכל כיוון, ללא תוספת תשתית מסילתית, ותאפשר שילוב רכבות נוספות שתופעלנה בקו הרכבת המהיר לירושלים.
המערכת תצמצם את עלויות התחזוקה ותאפשר שיפור ביצועים במהירות נסיעה גבוהה יותר.
לפרויקט שלושה חלקים:
פרויקטים בביצוע > פרויקט שדרוג איתות וטכנולוגיית בטיחות (ERTMS) > פרויקט ETCS Level 2 תשתית

חברת תאלס זכתה במכרז לאחר שהייתה המתמודדת היחידה בו (אחרי שחברות אלסטום וסימנס פרשו). בפרויקט זה יוחלף כל ציוד המסילה הנדרש להפעלת המערכת החדשה, כתחליף לרכיבי איתות ישנים דוגמת הסמפור.
פרויקטים בביצוע > פרויקט שדרוג איתות וטכנולוגיית בטיחות (ERTMS) > פרויקט רשת התקשורת העצמאית GSM-R

הקמת רשת סלולרית ייעודית לרכבת ישראל אשר תכסה את כל תנועת הרכבות ברחבי הארץ. בסוף 2017 פורסם שחברות מוטורולה ונוקיה זכו במכרז לביצוע הפרויקט. משרד התקשורת הקצה לצורך הפרויקט תדרים ייעודיים בתחום ה-900 MHz שישמשו את הרכבת בלבד.
פרויקטים בביצוע > פרויקט שדרוג איתות וטכנולוגיית בטיחות (ERTMS) > פרויקט ETCS Level 2 נייד

בסוף 2018 פורסם שחברת אלסטום זכתה במכרז להספקת מערכת האיתות והבקרה מסוג ETCS Level 2 עבור ציוד נייד ברכבת ישראל.
החוזה שהיקפו כ-186 מיליון ש"ח (45 מיליון אירו ללא האופציות) הוא עבור תכנון, אספקה, התקנה, בדיקה והכנת המערכת, המותקנת על גבי הקרונות והקטרים, לפעולה. אלסטום תספק את פתרון האטלס (Atlas) שלה.