stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלברט ארזי
מחקריו > פואטיקה

חקר היסודות התאורטיים והאסתטיים, אשר  לפיהם פועלת הספרות, זכה לטיפול מפורט בעבודתו של ארזי. כמו רוב המומחים בימינו, הוא התחקה אחר הצורות השונות בהם נכתבו הטקסטים, קְרי ההבדלים בין השירה והפרוזה (רעיון אריסטוטלי עתיק יומין) אשר קנה לו חסידים בכל התרבויות החל מהרנסאנס ועד המאה ה-19, האגרות וספרות האדבּ. מחקרו  

נחשב על ידי אל-זועבי, החוקר המלומד הבולט כיום החוקר נושא זה, כבסיס העקרוני שממנו התפתח כל המחקר סביב  סוגיה זו. בהקשר זה, יש לציין את מאמרו הדן ביסודות האסתטיים של השירה הקדומה והיחס של המוסרים המאוחרים אליה, כאל ההבעה המושלמת של התרבות הערבית.
לבסוף, בתחום זה יש לייחד שורה קצרה לערך “Risāla” (אגרות) 

סוגת האגרות היוותה, בעיניו של האיש המשכיל בימי הביניים, אמצעי להבעת רגשות, בחינת מושגים וערכים במבט אישי, וגם כלי ניתוח. סוגת האגרות דנה בנושאים שונים ומגוונים, החל מפוליטיקה, דת ואמונה וכלה ביחס כלפי בעלי החיים. ב-“Risāla” המחבר השתדל להיות מקורי, זאת לעומת שאר הסוגות בפרוזה, בהן עבדו לפי קומפילציה, בה היו מצטטים איש את רעהו. אופי זה מסביר במידה רבה את אופיים של הטקסטים הפרוזאיים שהיוו קומפילציה. 

ארזי גם ערך יחד עם הפרופסורים יוסף סדן ודוד וסרשטיין כרך מיוחד של Israel Oriental Studies (הופיע באוניברסיטת תל אביב), שהוקדש לדיון בנושא זה 

בספר זה לקחו חלק מיטב המלומדים והמזרחנים העוסקים בנושא. יש לציין במיוחד את  הפרופ' מוחמד ארקון מהסורבון, אשר תרם את המאמר הפותח. במאמר זה ארקון, גדול הוגי הדעות המוסלמיים במאה ה-20,  ערך השוואה בין המשכיל הערבי בתור הזהב במאות ה-7 וה-8 שהיה מורה דרך ומחנך, לבין המשכיל הערבי המודרני, שהוא נגרר.
יש לכלול בפרק זה את הדיונים על אודות תהליכים תרבותיים גרידא, כגון הסיבות אשר הביאו את התאורטיקנים הערביים להעניק לשירה הערבית הקדומה מעמד של קלאסיקה.
מחקריו > ספרות האהבה

מחקרו של ארזי בתחום זה מבוסס על שילוב של גישה סינכרונית ודיאכרונית, כלומר הוא בדק את שירת האהבה העירונית אשר הופיעה במאות התשיעית והעשירית. תוך ניתוח ספרות זו הוא ערך השוואה עם שירת האהבה שחוברה בתקופה הקדם-איסלאמית. 

ספר זה כולל יותר מ–400 עמודים והופיע בסדרה היוקרתית Islam d’hier et d’aujourd’hui. ספרות האהבה התפצלה בתקופה זו לאהבה לאישה ולאהבה זכרית. במישור הראשון, סופרי האהבה אימצו גישה חצרנית שנקטה בשיטות  לאלו שהתפתחו באירופה הימי-ביניימית,  300 שנה מאוחר יותר, ושירתם דומה להפליא לזו של הטרובדורים.  במישור השני - והוא האהבה הזכרית, המשוררים הצליחו "להוציא מהארון" את נושא האהבה החד-מינית (הזכרית). האהבה ל"עופר" נכנסה לספרות הקנונית ומשוררים, שנחשבו למכובדים ביותר, לא ראו פגם להקדיש מספר שירים ל"עופר", שלא תמיד היה מציאותי. משוררי האהבה הזכרית ביערו משירתם כל אזכור לאהבה גופנית. המאהב תואר כיצור המוקף באור נגוהות. הוא היה מהות ולא דבר מה חומרי. האהבה שרחשו לו הייתה אהבת נפש ולא אהבת גוף.
ספרים ומאמרים נבחרים שכתב

בנוסף לספרים והחיבורים שצוטטו בגוף הביוגרפיה, ורבים אחרים שנכתבו,  יש להזכיר את הכותרים הבאים:
Al-Aḥādīth al-ḥisān fī faḍl al-ṭaylasān, Tha Magnes Press, The Hebrew University, Jerusalem, 1983, pp. 126+34+31.
La réalité et la fiction dans la poésie arabe ancienne, Albert Arazi, Islam d’hier et d’aujourd’hui, Paris : Maisonneuve et Larose, 1989, pp. 182.
Le voyage de Sa̔īd ibn Muhammad Al-Suwaysī au Yaman, Isaac Hasson et Albert Arazi, Codices Arabici Antiqui, Band 11, Harrassowitz Verlag, 2008.
מאמרים נבחרים

“La littérature de confession dans la culture arabe médiévale ", Jerusalem Studies in Arabic and Islam, 32, 2006, pp. 80-124 .
"Abū Tammām,  lecteur de la poésie arabe préislamique", Jerusalem Studies in Arabic and Islam, 34, 2008, pp. 459-498.
"La collision des genres dans les al-Naqā̔iḍ de Jarīr et d̔al-Farazdaq”, Jerusalem Studies in Arabic and Islam, 33, 2007, pp. 99-148.
הערות שוליים

↑  EI2, Vol 9, pp. 448-462
↑  למשל Le héros désabusé", JSAI 24, 2000"
↑  למשל Le mensonge admirable", JSAI, 23, 1999"
↑  ,Al-ḥanīn ilā al-awṭān entre la Jāhiliyya et l’Islam", ZDMG, 1993, pp.287-327"
↑  Périodisation, oralité et authenticité de la poésie arabe préislamique”, JSAI 29 (2004), pp. 377-412".
↑  Jerusalem, 1999 Six Early Arabic Poets, new edition and concordance
↑  Encyclopedia of Islam  (EI2)
↑  R. Jacobi, "Mukhaḍram", Encyclopedia of Arabic Literature, volume 2, p. 548.
↑  ̎Une Épître d’Ibrāhīm b. Hilāl al-Ṣābī sur les genres littéraires̎, Studies in Islamic History and Civilization, Jerusalen-Leiden, 1986, pp. 473-506
↑  “Al-Ši̔ru ̔ilmu al-̔arabi wa- dīwānuhā”, Unkunden und Urkundenformulare im Klassischen Altertum und in den orientalischen Kulturen, Heidelberg, 1999, pp. 203-220.
↑  EI2, כרך שמיני, עמ' 532-539.
↑  לעניין זה הוקדש המאמר:
 “L̔adab, les critiqueset les genres littéraires dans la culture arabe médiévale”, IOS, 19, 1999, pp. 221-238.
↑  Compilation and creation in Adab and Luġa: Studies in memory of Naphtali Kinberg”, Israel Oriental Studies, Winona, 1999".
↑  Ibid, pp. 11-22.
↑  De la voix au calame et la naissance du classicisme en poésie”, Arabica, 44, 1997, pp. 377-406".
↑  Amour divin et amour profane dans l’Islam médiéval à travers le Dīwān de Khālid al-Kātib, Paris, 1990.
↑  ראו גם במאמר: “Poétique et Politique dans Kitāb al ṭabaqāt d̔Ibn al-Mu̔tazz”, JSAI, 30, 2005, pp. 264-292.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257871705171  BIBSYS: 90315146  BnF: cb12185106t (data)  CiNii: DA04159236  GND: 1119477352  ISNI: 0000 0000 6645 4225  LCCN: n82240072  NTA: 075090570  RERO: 02-A016277047  SUDOC: 030436265  VIAF: 64050512   WorldCat (עם VIAF): 64050512
טל אלכסנדר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  2 בנובמבר 1963 רחובות, ישראל
 פטירה:  9 במאי 2018 (בגיל 54)
 ענף מדעי:  אסטרופיזיקה
 מקום קבורה:  בית העלמין בקיבוץ עינת
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת תל אביב
 מנחה לדוקטורט:  חגי נצר
 מוסדות:  מכון ויצמן למדע, מכון מקס פלאנק, המכון למחקר מתקדם, מכון טלסקופ החלל, אוניברסיטת תל אביב
 תלמידי דוקטורט:  קלוביס הופמן, חגי פרץ, מיכל ברגמן, בן בר-אור
 פרסים והוקרה:  פרס קריל (2007) 
 תרומות עיקריות
 חקר החור השחור במרכז גלקסיית שביל החלב
 
טל אלכסנדר (2 בנובמבר 1963 – 9 במאי 2018) היה אסטרופיזיקאי ישראלי, פרופסור במכון ויצמן למדע, שהתפרסם בעיקר בשל תרומתו הרבה לחקר החור השחור במרכז גלקסיית שביל החלב, ובפרט חיזוי היכולת לגלות באמצעותו אפקטים המאששים את תורת היחסות הכללית. בשנת 2007 הוענק לו פרס קריל למצוינות במחקר מדעי.
ביוגרפיה

טל אלכסנדר נולד ברחובות ב-1963 לסימה וגדעון, כשאביו עבד כמדען מחקר בכיר במכון ויצמן למדע. בהיותו בן ארבע מונה אביו לפרופסור לפיזיקה של אנרגיות גבוהות באוניברסיטת תל אביב, והמשפחה עברה לתל אביב. בגיל 18 התגייס לצה"ל, שירת חמש שנים ביחידה 8200, והשתחרר בדרגת סרן. לאחר שחרורו מצה"ל למד לתואר ראשון בפיזיקה ומתמטיקה באוניברסיטה העברית בירושלים, תואר שקיבל בשנת 1989 בהצטיינות. לאחר מכן עבר לאוניברסיטת תל אביב ולמד לדוקטורט במסלול ישיר בהנחיית פרופ' חגי נצר. עבודת הדוקטורט שלו התמקדה בתפקידם של כוכבים ביצירת קווי הפליטה הרחבים של גרעיני גלקסיות פעילים. במהלך לימודי הדוקטורט גם נטל חלק בכמה מחקרים תצפיתיים. העבודה התצפיתית הובילה אותו לפתח את ZDCF, שיטה למדידת הפרשי זמן בין סדרות עתיות שנדגמו באופן לא-אחיד.
ב-1997 המשיך לחקור את ההשתנות של גרעיני גלקסיות פעילים במסגרת השתלמות פוסט-דוקטורט קצרה במכון מקס פלאנק במינכן שבגרמניה. שם הוא יצר שיתוף פעולה ארוך-טווח עם פרופ' ריינהרד גנצל. בשנים 1998–2000 שהה כפוסט-דוקטורנט במכון למחקר מתקדם בעיר פרינסטון שבניו ג'רזי, ואז המשיך להשתלמות פוסט-דוקטורט נוספת במכון טלסקופ החלל (אנ') בבולטימור שבמרילנד.
ב-2001 קיבל אלכסנדר משרת מדען בכיר במכון ויצמן למדע, ובהמשך, ב-2008, קודם לדרגת פרופסור חבר. ב-2012 מונה לראש המחלקה לפיזיקה של חלקיקים ואסטרופיזיקה במכון, תפקיד אותו מילא עד שב-2017 אובחן בגופו סרטן, שהביא לפטירתו במאי 2018. הוא הותיר אחריו אלמנה (עו"ד נאוה פינצ'וק-אלכסנדר) ושני ילדים.
מחקר > ZDCF

לקראת סוף מחקר הדוקטורט שלו, ניסה אלכסנדר לבחון האם ההשתנות של גרעיני גלקסיות פעילים מתואמת עם תכונות אחרות שלהם. המשימה הצריכה פיתוח שיטה חדשה לחישוב קרוס-קורלציה (אנ') של סדרות עתיות הדגומות באופן בלתי אחיד, בניגוד לבעיות דומות בהנדסת חשמל, שם הדגימה היא אחידה. הבעיה היא בעיה שאסטרונומים רבים מתמודדים עימה. אלכסנדר פיתח את האלגוריתם (ZDCF (Z-Transformed Discrete Correlation Function שאיפשר להתגבר על חלק מהבעיות החישוביות. השיטה עדיין פופולרית גם היום בקרב אסטרונומים.
מחקר > הכוכב S2

ב-2002 השתתף אלכסנדר בגילוי פורץ הדרך של קבוצתו של ריינהרד גנצל של הכוכב S2 (אנ'), המקיף את החור השחור במרכז גלקסיית שביל החלב. הגילוי פתח תחום חדש באסטרופיזיקה - חקר מסלוליהם של כוכבים סביב החור השחור הסופר-מסיבי. התופעות הדינמיות במסלולי כוכבים אלה אפשרו הבנה חסרת תקדים של התהליכים המתרחשים במרכז הגלקסיה וסביב חורים שחורים. מחקר מפורט של מסלולים אלה גם איפשר מדידה מדויקת של מסת החור השחור ושל המרחק למרכז הגלקסיה.
מחקר > אפקטים יחסותיים

ב-2006 אלכסנדר, יחד עם שי צוקר ובשיתוף פעולה עם קבוצתו של גנצל בגרמניה, בחנו את ההשלכות של תורת היחסות הכללית על המסלולים של כוכבים המקיפים את החור השחור. השאלה שעמדה על הפרק הייתה האם ניתן יהיה בדרך זאת לאשש פעם נוספת את תורת היחסות הכללית. הצוות הראה שבזמן מעבר הכוכב S2 בנקודה הקרובה ביותר לחור השחור (פריאפסיס), אפשר יהיה למדוד סטייה מהמסלול הצפוי על פי הפיזיקה הקלאסית, וכך לאשש את תורת היחסות הכללית.
המעבר הבא של S2 בפריאפסיס התרחש במאי 2018, כשבוע לאחר פטירתו של אלכסנדר. קבוצתו של גנצל מדדה את הסטייה הזו באמצעות GRAVITY - מכשיר חדש אותו הם פיתחו בשנים שלפני כן בעיקר לצורך זה. התוצאות איששו את התחזיות בדיוק מרשים, בדיוק כפי שחזה הצוות ב-2006. תוצאות אלה הביאו בהמשך לזכייתו של גנצל בפרס נובל.
מינויים ודרגות

1989 - תואר ראשון בפיזיקה ומתמטיקה, האוניברסיטה העברית בירושלים
1997 - דוקטור לאסטרופיזיקה, אוניברסיטת תל אביב
1997 - פוסט דוקטורנט, מכון מקס פלאנק במינכן, גרמניה
1998 - חבר במכון למחקר מתקדם, פרינסטון, ניו ג'רזי
2000 - פוסט דוקטורנט, מכון טלסקופ החלל, בולטימור, מרילנד
2001 - מדען בכיר, מכון ויצמן למדע
2008 - פרופסור חבר, מכון ויצמן למדע
2012 - ראש המחלקה לפיזיקה של חלקיקים ואסטרופיזיקה, מכון ויצמן למדע
הוקרה

2007 - פרס קריל למצוינות במחקר מדעי
2007 - מענק ERC במסלול לחוקרים צעירים
2018 - קבוצתו של ריינהרד גנצל הקדישה את מאמר גילוי האפקטים היחסותיים לזכרו של טל אלכסנדר.
2019 - באפריל 2019 התקיימה באוניברסיטת תל אביב סדנה מדעית לזכרו של טל אלכסנדר.
2019 - באוגוסט 2019 התקיימה באלחאר (אנ') (ספרד) סדנה מדעית בנושא גלי כבידה ומרכז הגלקסיה שהוקדשה לזכרו של טל אלכסנדר.
הערות שוליים

↑  Alexander, T. (1997). "Is AGN Variability Correlated with Other AGN Properties? ZDCF Analysis of Small Samples of Sparse Light Curves".  In Maoz, D.; Sternberg, A.; Leibowitz, E.M. (eds.). Astronomical Time Series (באנגלית). Kluwer. p. 163. ISBN 978-94-015-8941-3.
↑  קוד בשפת פורטרן לחישוב ZDCF באתר לזכרו של אלכסנדר
↑  Schödel, R.; Ott, T.; Genzel, R.; Hofmann, R.; Lehnert, M.; Eckart, A.; Mouawad, N.; Alexander, T.; Reid, M. J.; Lenzen, R.; Hartung, M.; Lacombe, F.; Rouan, D.; Gendron, E.; Rousset, G.; Lagrange, A.-M.; Brandner, W.; Ageorges, N.; Lidman, C.; Moorwood, A. F. M.; Spyromilio, J.; Hubin, N.; Menten, K. M. (2002). "A star in a 15.2-year orbit around the supermassive black hole at the centre of the Milky Way". Nature. 419 (6908): 694–696. doi:10.1038/nature01121.
↑  Zucker, S.; Alexander, T.; Gillessen, S.; Eisenhauer, F.; Genzel, R. (2006). "Probing Post-Newtonian Physics near the Galactic Black Hole with Stellar Redshift Measurements". The Astrophysical Journal Letters. 639 (1): L21–L24. doi:10.1086/501436.
1 2  Abuter, R. (2018). "Detection of the Gravitational Redshift in the Orbit of the Star S2 near the Galactic Centre Massive Black Hole". Astronomy and Astrophysics. 615: L15. doi:10.1051/0004-6361/201833718.
↑  הודעה באתר קרן וולף אודות זכייתו של טל אלכסנדר בפרס קריל
↑  אתר הסדנה שהתקיימה בתל אביב לזכרו של טל אלכסנדר
↑  אתר הסדנה בנושא גלי כבידה שנערכה לזכרו של טל אלכסנדר בספרד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257514105171  ISNI: 0000 0001 1603 5505  LCCN: no2008023737  MGP: 240017  VIAF: 19480337   WorldCat (עם VIAF): 19480337
סוף חמה לבוא

סוף חמה לבוא הוא אלבום האולפן החמישי של הזמר-יוצר הישראלי ישי ריבו. האלבום הושק ב-16 בספטמבר 2024 במהלך הופעה של ריבו במדיסון סקוור גארדן.
השירים בו עוסקים בגאולת הפרט והכלל. עקב המלחמה שונו חלק משירי האלבום.
סינגלים ושירי האלבום

כתר מלוכה, סיבת הסיבות, תכף יפתח ולא נפסיק לחלום יצאו בתחילה כסינגלים לקראת האלבום, אך עקב מלחמת חרבות ברזל שירי האלבום שונו. לאחר צאת האלבום, גם השיר "ארץ ישראל" יצא כסינגל שיווקי לתחנות הרדיו.
| סוף חמה לבוא – רשימת רצועות> מס' | סוף חמה לבוא – רשימת רצועות> שם | סוף חמה לבוא – רשימת רצועות> מילים | סוף חמה לבוא – רשימת רצועות> לחן | סוף חמה לבוא – רשימת רצועות> הפקה | סוף חמה לבוא – רשימת רצועות> משך | סוף חמה לבוא – רשימת רצועות>  | סוף חמה לבוא – רשימת רצועות>  | סוף חמה לבוא – רשימת רצועות>  | סוף חמה לבוא – רשימת רצועות>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | תהילתך ברבים  | ישי ריבו | ישי ריבו ומאור שושן | מאור שושן וישי ריבו | 3:29 |  |  |  |  |
| 2. | יהי רצון  | ריבו ונתן גושן | ריבו ונתן גושן | שושן וריבו | 2:56 |  |  |  |  |
| 3. | אין לי מלבדך  | ריבו וחנה שפיגל | ריבו ואמיר אלייב | שושן וריבו | 4:26 |  |  |  |  |
| 4. | פורחים לשובם  | ריבו | שושן וריבו | שושן וריבו | 3:20 |  |  |  |  |
| 5. | ארץ ישראל  | ריבו | ריבו ודוד איכילביץ' | ריבו ודוד איכלביץ' | 2:38 |  |  |  |  |
| 6. | אקדם את פנייך  | ריבו | ריבו | שושן וריבו | 4:00 |  |  |  |  |
| 7. | לולא תורתך  | ריבו | ריבו | שושן וריבו | 3:33 |  |  |  |  |
| 8. | למה לנו לדבר מאחרים  | דוד המלך, רבי נחמן מברסלב ובעל הנועם אלימלך מליז'נסק | ריבו ואלייב | שושן, ריבו ואמיר אלייב | 3:15 |  |  |  |  |
| 9. | רבי שמעון  | ריבו, מאור שושן והרב חיים דוד קובלסקי | ריבו ושושן | שושן וריבו | 3:05 |  |  |  |  |
| 10. | סוף חמה לבוא  | ריבו | ריבו | שושן וריבו | 3:00 |  |  |  |  |
| 11. | כאן אתה  | עמית יצחק וריבו | עמית יצחק וריבו | שושן וריבו | 3:07 |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 36:49 |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑    שיראל דילר, ‏מול 13 אלף איש במדיסון סקוור גרדן – ישי ריבו השיק אלבום חדש, בעיתון מקור ראשון, 16 בספטמבר 2024
↑  דברים שפורסמו בתיאור סרטון היוטיוב הרשמי של הסינגל "כתר מלוכה"
↑  Spotify, open.spotify.com
↑  30.9.pdf, Google Docs
| ישי ריבו |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | תוכו רצוף אהבה • פחד גבהים • שטח אפור • אלול תשע"ט • סוף חמה לבוא |  |
| אלבומי הופעה | במה קהל ואהבה |  |
| ערכים קשורים | NMC • דברי שיר • צמאה |  |
| ישי ריבו - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| תוכו רצוף אהבה | "תוכו רצוף אהבה" • "מטבע הדברים" • "קול דודי" • "הניסיון הזה" • "השבעתי" |  |
| פחד גבהים | "מקשה אחת זהב" • "מציל אותי כל יום" • "קול פעמונים" • "זוכר אני" • "אור החיים" |  |
| שטח אפור | "הנה ימים באים" • "לשוב הביתה" • "אחת ולתמיד" • "כל הזמן" • "לים" • "הבוקר יעלה" • "Comme Les Oiseaux" • "משגיח מן החלונות" • "אדון עולם" |  |
| אלול תשע"ט | "נפשי" • "הלב שלי" • "סדר העבודה" |  |
| סוף חמה לבוא | "פורחים לשובם" |  |
| במה קהל ואהבה | "לבחור נכון" • "ניצחת איתי הכל" |  |
| סינגלים אחרים | "ימין ה' רוממה" • "בן יקיר לי" • "נחכה לך" • "כתר מלוכה" • "סיבת הסיבות" • "תכף יפתח" • "לא נפסיק לחלום" • "אני שייך לעם" |  |
| השתתפות בסינגלים | "והאמת" • "המסובב" • "כל מעייני" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 5654890d-8178-4c7e-ab01-e44803eb4a8f
אגוסטינו קראצ'י

| --- | --- |

 לידה:  16 באוגוסט 1557 בולוניה, מדינת האפיפיור 
 פטירה:  22 במרץ 1602 (בגיל 44) פארמה, דוכסות פארמה 
 תחום יצירה:  ציור 
 הושפע על ידי:  פרוספרו פונטנה, Bartolomeo Passarotti, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 יצירות ידועות:  Annunciation, The Last Communion of St Jerome, Hairy Harry, Mad Peter and Tiny Amon by Agostino Carracci 
 צאצאים:  אנטוניו קראצ'י 
 
אגוסטינו קראצ'י (באיטלקית: Agostino Carracci;‏ 16 באוגוסט 1557 – 22 במרץ 1602) היה צייר ויוצר הדפסים איטלקי. היה אחיו הגדול של אניבלה קראצ'י ובן דודו של לודוביקו קראצ'י. בני משפחת קראצ'י אלו הקימו את אקדמיה דלי אינקאמינאטי (אנ') (Accademia degli Incamminati) בבולוניה. האקדמיה להוראה הזאת קידמה את התשוקה של קראצ'י לצייר מתוך החיים עצמם. כמו כן האקדמיה הייתה תגובה לעיוות המנייריסטי של אנטומיה וחלל.
ביוגרפיה

אוגוסטינו קראצ'י נולד בבולוניה כבן לחייט. תחילה הוא אומן להיות צורף. בהמשך עבר ללימודי ציור, תחילה למד אצל פרוספרו פונטנה, אחר כך אצל בורטולמאו פאסארוטי. הוא נסע לפארמה ללמוד את עבודותיו של אנטוניו דה קורג'ו. יחדיו עם אחיו הקטן אניבלה קראצ'י, בילה זמן רב בוונציה ולמד לעשות תחריט אצל קורנליוס קורט. החל מ-1574 עשה תחריטים של יצירות של אמנים שונים של המאה ה-16, ואפילו עשה כמה הדפסים מקוריים משלו.
אוגוסטינו קראצ'י טייל באיטליה ועשה עבודות שונות. בבלוניה יחד עם אחיו אניבלה ובן דודו לודביקו הכין ציורי פרסקו בפאלאצו פאבה (בשנת 1584). בהמשך הוא עשה עוד פרסקו בפאלאצו מאניאני (אנ'). בשנת 1592 הוא צייר את הקומניה של סנט ג'רום כיום בפיקונטה דה בולוניה שנחשבת יצירת המופת שלו. בשנת 1620, ג'ובאני לנפרנקו (אנ'), תלמידו של קראצ'י, האשים תלמיד אחד של קראצ'י, דומניקו דזמפיירי (דומניקינו) (אנ'), בגנבת ציור זה. בשנת 1958 הצטרף אוגוסטינו לאחיו אניבלה ברומא כדי לשתף פעולה בקישוט גלריה ארמון פארנזה. בשנת 1600 הוא הוזמן לפארמה על ידי הדוכס ראנוצ'יו הראשון פרנזה כדי להתחיל את עיטורי הארמון דל ג'יארדינו, אך הוא נפטר לפני שהמלאכה הושלמה.
לבנו קראו אנטוניו קראצ'י והוא גם היה צייר שניסה להתחרות באקדמיה של אביו.
אוגוסטינו היה מושפע מהרנסאנס ולכן היה צייר מלומד. הוא למד מתמטיקה ופילוסופיה כמו כן גם רטוריקה, שירה, מוזיקה ועוד מדעים שונים. הוא גם למד את האנטומיה של גוף האדם ויצר מודלים של חלקים בגוף האנושי אותם העתיק מגוויות והשתמש בהם לעבודתיו.
עבודותיו > שמן על בד

1573 – פייטה, Pietà (מוזיאון מוסקרל לאמנות, ויליאמסבורג, וירג'יניה)
1586 – מדונה וילד עם קדושים, Madonna and Child with Saints (הגלריה הלאומית של פארמה (אנ'))
c.1586 – קינה או פייטה, Lamentation or Pietà (הרמיטאז ', סנט פטרסבורג)
1589–1595 – רספריו אמור, Reciprico Amore (חריטה, מוזיאון בולטימור לאמנות)
c.1590 – הבשורה למרים, (מוזיאון הלובר, פריז)
1590–1595 – דיוקן אישה כיהודית, Portrait of a Woman as Judith (אוסף פרטי)
1592–1593 – עליית מרים השמימה (כנסיית ס.ס. סלבטורה, בולוניה)
1592–1597 – הקודש האחרון של סנט ג'רום (Pinacoteca Nazionale di Bologna)
c.1595 – ראש פאון בשקע, Head of a Faun in a Concave (ציור בסבב הגליל, הגלריה הלאומית לאמנות, וושינגטון די. סי.)
1598–1600 – דיוקן משולש של אריגו, פייטרו ואמון Triple Portrait of Arrigo, Pietro and Amon (המוזיאון הלאומי של קפודימונטה, נאפולי)
עבודותיו > פרסקו משתף פעולה עם אניבלה ולודוביקו

חיי האניאס (פאלאצו פאבה, בולוניה)
חייהם של יאסון ומדיאה (פאלאצו פאבה, בולוניה)
סצנות מיסוד רומא (פאלאצו מאניאני (אנ'), בולוניה)
חיי הרקולס (פאלאצו סמפיירי טאלון, בולוניה)
עבודותיו > ללא תאריך

"מגדלנה החוזרת בתשובה" (אוסף פרטי)
עבודתו האירוטית של קראצ'י (הדפסים)
הערות שוליים

↑  Goldstein, the carassi and theory of art
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259459805171  PLWABN: 9810677502405606  AAG: 637  AGSA: 12657  BNE: XX847728  BnF: cb12328894p (data)  GND: 118668536  ICCU: CFIV102968  ISNI: 0000 0001 2135 7445  KulturNav: d0276cc0-a13f-43a9-8be9-5ccc7ecd6b7c  LCCN: n87839265  MusicBrainz: a1dd5c44-81d3-4984-a1dd-4e4a0b021be9  NGV: 4950  NKC: xx0197723  NLA: 36010226  NTA: 070385378  RKD: 15557  SNAC: w6990xtn  SUDOC: 032214944  TePapa: 397  Trove: 1183951  ULAN: 500115349  VcBA: 495/23304  VIAF: 61617497   WorldCat (עם VIAF): 61617497 
הקמוניה של סנט ג'רום (1592–1597) אוגוסטינו קראצ'י.
אלגוריה של שפע ושלום בגלריה הלאומית של סקוטלנד.
מיזירלי איברהים אפנדי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1878 חלב
 פטירה:  1948  (בגיל 70 בערך) איסטנבול
 מוקד פעילות:  האימפריה העות'מאנית 
 עיסוק:  מוזיקאי, מלחין, מורה
 סוגה:  מוזיקה עות'מאנית
 שפה מועדפת:  טורקית 
 כלי נגינה:  עוד, ג'ומבוש
 
אברהם חייט לוי (1878 – 1948), אשר נודע בכינוי מיזירלי איברהים אפנדי (בטורקית: Mısırlı İbrahim Efendi; אברהם אפנדי המצרי), היה נגן עוד וג'ומבוש, זמר, מלחין ומורה למוזיקה יהודי חלבי עות'מאני.
ביוגרפיה

לוי נולד ב-1878 בחלב שבסוריה העות'מאנית למשפחת סוחרים. בשנת 1900 עבר להתגורר בבאלאט יחד עם אשתו ובנו, שם למד מוזיקה אצל איסמעיל האקי ביי (אנ'), קיראמי אפנדי וזייה ביי.
לוי, אשר הופיע לעיתים קרובות יחד עם אחיו סלים, היה מקיים הופעות לציבור מספר פעמים בשבוע, ובחודש הרמדאן היה מופיע מידי ערב. הוא היה מקיים הופעות פרטיות, והופיע בפני הסולטאנים עבדול חמיד השני ומהמט החמישי, חברי בית עות'מאן, מדינאים ואריסטוקרטים מאיסטנבול, ובהמשך מול נשיאי הרפובליקה. כמו כן, צוין כאמן מוביל בבית קפה ובשני עסקי מיוזיק הול בעיר העתיקה של איסטנבול.
לוי שימש גם כמורה, ולימד באופן פרטי וכן בבית הספר לתזמורות צבאית של צבא האימפריה העות'מאנית.
בשנות ה-30 זכה לוי להצלחה רבה, והופיע מול מוסטפא כמאל אטאטורק בארמון דולמאבהצ'ה וכן הוביל סדרת קונצרטים במצרים בהזמנת פארוק, מלך מצרים.
לוי נפטר ב-1948 באיסטנבול.
יצירתו

נטען כי לוי הלחין למעלה מ-500 יצירות מוזיקלות, אך ישנן רק 56 יצירות אותן ידוע בוודאות כי הלחין. פרופסור גוקמן אוזמנטס מאוניברסיטת אקדניז (אנ') באנטליה שיער כי לוי הלחין את מיסירלו. כ-38 מיצירותיו רשומות ברפרטואר של הרשות לרדיו ולטלוויזיה בטורקיה.
ביאורים

↑  אין ודאות בנוגע לתקופת חייו, ולפי חלק מהמקורות חי בין השנים 1872 – 1933.
↑  Head musician.
הערות שוליים

1 2  Jackson, p. 37
1 2  Jackson, p. 41
↑  Öner, Onur (2019). "A collective biography study of musicians: patterns, networks and music as a "proffession  in the late era and the early republican years in Istanbul (PDF) (Dissertation). p. 158.
↑  Jackson, p. 67
↑  Jackson, p. 66
↑  Gülçin Yahya Kaçar (2022). "Traces of music from different cultures in Turkish music". 5th international New York academic research congress textbook: 262.
↑  Gökmen Özmenteş (2018). "MÜZİKTE METİNLERARASILIK BAĞLAMINDA GEZGİN BİR MELODİNİN ÖYKÜSÜ: 'MISIRLI/MISIRLOU'" [The story of a traveling melody in music within the context of intertextuality: ‘Egyptian/Misirlou’]. III. Uluslararasi akdeniz sanat sempozyumu kültüral mirasin korunmasi ve yașatilmasi. Antalya, Turkey: 151.
↑  Kubilay Yilmaz (2016). Klasik Türk Müziğinde Azınlık Besteciler (Master's Thesis). Sivas Cumhuriyet Üniversitesi. p. 11.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מיזירלי איברהים אפנדי".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16955651b (data)  MusicBrainz: d8ab1cd7-262c-444f-8e6b-ee226022a316  VIAF: 315093962   WorldCat (עם VIAF): 315093962
כתוב בשמיים

"כתוב בשמיים" הוא אלבום האולפן התשיעי של הזמר הישראלי קובי פרץ. את האלבום הוציאה בשנת 2012 לאור חברת התקליטים הליקון. באלבום נכללו את השירים "בלילות" "ישראל" ו"בא לי טוב", טריו עם סאבלימינל ואבי מסיקה. תוך חודשיים האלבום הגיע למעמד אלבום זהב על מכירות 20,000 עותקים.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | זכיתי  | 3:23 |
| 2. | איזה מזל  | 4:00 |
| 3. | מציירת לבבות  | 3:42 |
| 4. | סופה מזרחית  | 3:31 |
| 5. | איפה שתהיי  | 3:52 |
| 6. | הלילה נשתגע  | 3:21 |
| 7. | כתוב בשמיים  | 3:20 |
| 8. | תגיד תודה  | 4:23 |
| 9. | נותן לך את הכוח  | 3:35 |
| 10. | בלילות  | 3:30 |
| 11. | אשאר לך נאמן  | 3:50 |
| 12. | בא לי  | 3:17 |
| 13. | לילה ממכר  | 3:59 |
| 14. | ישראל  | 3:34 |
| 15. | למען האהבה  | 4:30 |
| 16. | הוללה  | 3:23 |
| 17. | אני מוכן לך  | 3:42 |
| 18. | ילדתי  | 3:48 |
| 19. | האחת של חיי  | 3:44 |
| 20. | אולי  | 4:36 |
| משך כולל: | משך כולל: | 75:10 |
הערות שוליים

↑  כתוב בשמיים (אלבום, קובי פרץ), פזמונט
| קובי פרץ |
| --- | --- |
אלבומי אולפן: טעות של החיים • את כמו אש • בורא עולם • חי איך שבא לי • בלבלי אותו • משוגע עלייך • כל מה שיש בי • כמה אהבה • כתוב בשמיים • סה לה וי
אלבומי אוסף: חץ האהבה • המיטב
אלבומי הופעה: כמה אהבה בקיסריה • היכל נוקיה Live!
סינגלים: "בלבלי אותו" • "כמה אהבה" • "האחת של חיי" • "יחד" • "אולי" • "Je t'aime, I Love You Baby"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: a58e5fac-c815-493a-90fd-be2aed84b826
מירי רוזובסקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  8 במרץ 1967 (בת 57) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  תל אביב-יפו 
 עיסוק:  סופרת, עורכת ספרותית, מוציאה לאור
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 שפות היצירה:  עברית 
 פרסים והוקרה:  פרס ירושלים (1999) 
 
מירי רוזובסקי (נולדה ב-8 במרץ 1967) היא סופרת, עורכת, מוציאה לאור ישראלית. כלת פרס ירושלים לספרות יפה.