stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמירת המקדש
טעמי המצווה

בראשונים מנו כמה סיבות למצוות שמירת המקדש: בהן, לכבודו של בית המקדש. ובכלל זה על מנת שלא יסיחו דעתם ממנו לא ביום ולא בלילה. כנאמר בספר מלכים:
"וּשְׁמַרְתֶּם אֶת מִשְׁמֶרֶת הַבַּיִת מַסָּח."
יש מהמפרשים על המשנה במסכת תמיד העוסקת בשמירת המקדש המבהירים ששמירה זו לא הייתה כלל מפני חשש של גניבה, מלחמה, או מריבה,בין היתר מהטעם ש'אין עניות במקדש'.
הרמב"ם כתב, שמטרת השמירה היא לשם כבוד, והיינו, גם כשאין חשש:
"שמירת המקדש מצות עשה ואע"פ שאין שם פחד מאויב ולא מלסטים שאין שמירתו אלא כבוד לו, אינו דומה פלטרין שיש עליו שומרין לפלטרין שאין עליו שומרין".
סיבה נוספת היא כדי לשמור על המקדש מפני כניסת אנשים שאסור להם להיכנס, כגון גויים או טמאים.
בלשכת הקורבן שמרו כדי שלא יקרה נזק לטלאים שהיו מוכנים לקורבן. בלשכת הפרוכת שמרו כדי שלא יטמאו את הפרוכת.
הממונה על שומרי המקדש נקרא "איש הר הבית". מתפקידיו היה לבדוק את השומרים בעת תפקידם. כמתואר במשנה:
"אִישׁ הַר הַבַּיִת הָיָה מְחַזֵּר עַל כָּל מִשְׁמָר וּמִשְׁמָר, וַאֲבוּקוֹת דּוֹלְקִין לְפָנָיו, וְכָל מִשְׁמָר שֶׁאֵינוּ עוֹמֵד, וְאוֹמֵר לוֹ: "אִישׁ הַר הַבַּיִת, שָׁלוֹם עָלֶיךָ!" נִכָּר שֶׁהוּא יָשֵׁן, חוֹבְטוֹ בְמַקְלוֹ. וּרְשׁוּת הָיָה לוֹ לִשְׂרוֹף אֶת כְּסוּתוֹ. וְהֵן אוֹמְרִים: "מַה קּוֹל בָּעֲזָרָה? קוֹל בֶּן לֵוִי לוֹקֶה וּבְגָדָיו נִשְׂרָפִין, שֶׁיָּשֵׁן לוֹ עַל מִשְׁמָרוֹ"."
מקומות השמירה

בתלמוד בבלי, מסכת תמיד, דף כ"ז, עמוד א', למדו מפסוקים שישנו חיוב שמירה ב-24 מקומות. על הלויים מוטל לשמור בעשרים ואחד מקומות, ועל הכהנים בשלושה מקומות נוספים.
המקומות שהלויים שמרו בהם: בארבע פינות הר הבית ובחמשת שערי הר הבית מבפנים, בארבע פינות העזרה ובחמשת שערי העזרה מבחוץ, בלשכת הקורבן, בלשכת הפרוכת ובאחורי בית הכפורת.
הכהנים שמרו בבית אבטינס, בבית הניצוץ ובבית המוקד. בבית הניצוץ הכהנים שמרו למעלה והלויים למטה.
שמירת המקדש בזמן הזה

הרב הלל משה גלבשטיין, פרסם בשנת תרמ"א את ספרו "משכנות לאביר יעקב", בו הוא טען שמצות שמירת המקדש נוהגת גם בזמן הזה, וניתן לקיימה גם על ידי שמירה מחוץ להר הבית, אך כמה מחכמי דורו, כגון הרב אליהו דוד רבינוביץ' תאומים (האדר"ת), ורבי אברהם בורנשטיין מסוכטשוב (בעל אבני נזר), חלקו עליו.
האבני נזר בתשובה לדבריו כתב להוכיח שכיום אי אפשר לקיים מצווה שמירה, מאחר שמצוות השמירה נחשבת כ'עבודה' ומצריכה לבישת בגדי כהונה, שאינם קיימים היום, עוד כתב שאף שהלווים יכולים לקיים מצוות שמירה, מאחר שהדין הוא שמשורר (=שנתמנה לשירה) ששיער חייב מיתה', אפשר שאותו לוי נתמנו אבותיו לשירה ולא לשמירה, ולכן בפועל אינו יכול לשמור. אכן, בפסק דין בהקשר אחר, שנכתב מאוחר יותר, כתב האבני נזר ששמירה אינה נחשבת לעבודה - והדגיש, כי משורר ששיער, הוא משורר המסייע לפתיחת השער או סגירתו, בביצוע מעשה, ואין המדובר בשומר, שאינו עושה מעשה בידיו כלל.
בשנת ה'תרפ"ב הוציא לאור הרב חיים אלעזר שפירא ממונקאטש, בעל "מנחת אלעזר", קונטרס בשם 'עולת תמיד', בו הוא שולל בחריפות את שיטתו של הרב גלבשטיין.
הרב יחיאל מיכל טוקצינסקי בספרו "עיר הקודש והמקדש", מונה ארבע סיבות לכך שאין שמירת המקדש נוהגת בזמן הזה. אחת הסיבות היא, שמטרת השמירה היא לכבוד הבית, וכשאין בית - אין על מה לשמור. עוד הוא כותב, שאפילו אם תכלית השמירה היא לכבוד מקום המקדש, כאשר ממילא זרים הולכים שם - אין השמירה מוסיפה כבוד.
בשיחת שבת פרשת שמיני תש"נ התייחס הרבי מליובאוויטש לשיטתו של הרב גלבשטיין, באמרו שסיבת אי-השמירה בזמן הזה הוא מחמת פיקוח הנפש שיש בדבר, אך תוכן המצווה הרוחנית ניתן לקיום גם עכשיו על ידי שמירה על ספרי קודש וענייני קדושה.
יש שכתבו שאף שכיום אין מצוות שמירה, מכל מקום יש לקיים שמירה זו כיום מטעמים אחרים, כמו בשביל למנוע את כניסת הטמאים - שזו חובה החלה גם בימינו, גם על ישראלים, וכן בשביל לחזק את הקשר שלנו אל מקום המקדש.
כיום, עמותת אל הר המור הפועלת בשם ישיבת עוד יוסף חי מקיימת את סיבוב השערים סביב שערי הר הבית כזכר למצוות שמירת המקדש ולקיים מה שנאמר: "לשכנו תדרשו ובאת שמה".
ראו גם

שערי המקדש
מורא מקדש
לקריאה נוספת

מאמר שמירת המקדש, הרב יעקב אריאל, תשס"ב, באתר ישיבה
ספר שמירת המקדש, הרב הלל בן שלמה, ירושלים תשע"ב 2012
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת מדות, פרק א', משנה א'
↑  ספרי זוטא במדבר יח ד, וכן כתב בילקוט שמעוני במדבר רמז תשנב.
↑  בספר המצוות לרמב"ם לא תעשה סז
↑  ספר החינוך, מצווה שצ"א
↑  הרב יוסף באב"ד, מנחת חינוך, פרשת קרח, מצווה שפט, ד"ה ודע.
↑  מורה נבוכים חלק ג פרק מה
↑  פירוש הרא"ש בריש מסכת תמיד.
↑  המפרש על המסכת, הרא"ש שם, המאירי תמיד פ"א מ"א.
↑  היינו, החשש אינו מגניבה, מכייון שבמקדש לא מתנהגים כעניים, ולא חוששים מהפסד כספי.
↑  הגר"א, ביאורי הגר"א על תחילת מסכת תמיד.
↑  עזרת כהנים, מסכת תמיד.
↑  משנה, מסכת מדות, פרק א', משנה ה'
↑  התשובה היא משנת תרל"ג, כפי המופיע בספרו של הרב הלל משה גלבשטיין - משכנות לאביר יעקב עמ' 14.
↑  ראו שו"ת אבני נזר, יורה דעה, סימן תמ"ט.
↑  שש שנים מאוחר יותר, בשנת תרל"ט, כפי המופיע בראש התשובה.
↑  שו"ת אבני נזר, אבן העזר סימן קיט אות עז
↑  הספרבאתר היברובוקס.
↑  חלק ד' פרק ד, ג.
↑  רבי מנחם מענדל שניאורסאהן, הרבי מליובאוויטש, ספר השיחות ה'תש"נ חלק א' עמוד 404 ואילך.
↑  הרב הלל בן שלמה, בספרו "שמירת המקדש".
↑  ספר דברים, פרק י"ב, פסוק ה'.
| ספר במדבר |
| --- | --- | --- |
| פרשת במדבר | נשיאי השבטים • מפקד בני ישראל במדבר סיני • מחנה ישראל • פדיון בכורות • משא המשכן |  |
| פרשת נשא | שילוח טמאים • אשם גזלות וגזל הגר • פרשת סוטה • פרשת הנזיר • ברכת כהנים • נשיאת ארון הברית בכתף • קורבנות הנשיאים |  |
| פרשת בהעלותך | הדלקת הנרות במקדש • טהרת הלויים • פסח שני • חצוצרות הכסף ותקיעת הכהנים בחצוצרות • עמוד הענן • מסע המחנות • חובב בן רעואל • פרשת ויהי בנסוע • חטא המתאוננים • קברות התאווה • שבעים הזקנים ואלדד ומידד • צרעת מרים |  |
| פרשת שלח לך | חטא המרגלים • חטא המעפילים • נסכים • הפרשת חלה • חטאת עבודה זרה • המקושש • פרשת ציצית • ציצית • לא תתורו |  |
| פרשת קרח | מחלוקת קורח ועדתו • פריחת מטה אהרן • שמירת המקדש • מתנות כהונה |  |
| פרשת חקת | פרה אדומה • מי מריבה • מות אהרון הכהן • מלחמת מלך ערד • נחש הנחושת • שירת הבאר • מלחמת סיחון • מלחמת עוג |  |
| פרשת בלק | משלחת בלק אל בלעם • אתונו של בלעם • משלי בלעם • חטא בעל פעור |  |
| פרשת פינחס | מפקד בני ישראל בערבות מואב • בנות צלפחד • מינוי יהושע • קורבן התמיד • קורבן מוסף • מוסף ראש חודש |  |
| פרשת מטות | פרשת נדרים • הפרת נדרים • מלחמת מדין • הכשרת כלים • טבילת כלים • פרשת בני גד ובני ראובן |  |
| פרשת מסעי | נדודי בני ישראל במדבר • גבולות הארץ • נשיאי השבטים • ערי הלויים • ערי מקלט • רוצח בשגגה |  |
| דמויות מרכזיות | משה • אהרן • גרשון • קהת ומררי • אליצפן בן עוזיאל • אלעזר ואיתמר • האישה הכושית • מרים הנביאה • קרח בן יצהר • דתן ואבירם • און בן פלת • סיחון מלך האמורי • עוג מלך הבשן • בלק • בלעם בן בעור • כזבי בת צור • זמרי בן סלוא • פינחס • חמשת מלכי מדין • יהושע בן נון • כלב בן יפונה |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
בנטלי מולינר בקאלאר

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  בנטלי
 שנות ייצור:  2020
 יחידות שיוצרו:  הייצור הוגבל ל-12 יחידות
 הרכבה:  בריטניה בריטניה
 חברת אם:  קבוצת פולקסווגן
 סיווג:  מכונית-על
 מרכב:  רודסטר בעלת שתי דלתות
 פלטפורמה:  קבוצת פולקסווגן MSB
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע בנזין W12 צילינדרים בנפח 6.0 ליטר טווין-טורבו המספק 650 כ"ס ומומנט מרבי של 91.7 קג"מ
 הילוכים:  תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שמונה הילוכים
 מהירות מרבית:  322 קמ"ש
 תאוצה:  3.5 שניות
 קשר:  בנטלי קונטיננטל GT ספיידר
בנטלי מולינר בקאלאר (באנגלית: Bentley Mulliner Bacalar) היא מכונית-על במרכב רודסטר, בעלת שני מקומות ישיבה, שיוצרה בייצור מוגבל (12 יחידות) על ידי מולינר הסדנה לרכבים מיוחדים של בנטלי בשנת 2020. היא נחשפה ב-3 במרץ 2020. יוצרה ממנה 12 עותקים בלבד אשר נמכרו מראש לפני החשיפה במחיר של 1.96 מיליון דולר. היא קרויה על שם אגם קאלאר שבמקסיקו ומבוססת על הבנטלי קונטיננטל GT ספיידר.
עיצוב

העיצוב החיצוני מרהיב, אגרסיבי וספורטיבי ומשלב אלמנטים רבים מהקונטיננטל GT, פנים המכונית הולך יותר לצד היוקרתי אך עדיין משלב עיצוב ספרטיבי, הדגם עשוי ברובו מחומרים קלי משקל כגון: קרבון, סיבי פחמן, בד ועור.
מפרט טכני

היא כוללת מנוע בנזין W12 צילינדרים בנפח 6.0 ליטר טווין-טורבו המספק 650 כ"ס ומומנט מרבי של 91.7 קג"מ. תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שמונה הילוכים. נתון התאוצה מ-0 ל-100 קמ"ש עומד על 3.5 שניות ומהירות מרבית של 322 קמ"ש.
גלריה

מבט קדמי
מבט אחורי
פנים
הערות שוליים

↑  Bentley Bacalar Revealed As Roofless Grand Tourer With 650 HP, Motor1.com (באנגלית)
↑  cartube, מיוחדת ויקרה: בנטלי מולינר בקאלאר, באתר cartube
↑  בנטלי מולינר באקאלאר ב-15 מיליון שקל אזלה מהמלאי לפני שנחשפה - אוטו, באתר www.auto.co.il
↑  מנוע הבקאלאר, באתר www.carfolio.com
↑  תיבת ההילוכים של הבקאלאר, באתר www.carfolio.com
דורון רוזנבלום

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 בספטמבר 1947 (בן 77)
 מדינה:  ישראל ישראל
 פרסים והוקרה:  פרס סוקולוב 
 קישורים חיצוניים
 טוויטר:  dorosenblum
 
דורון רוזנבלום (נולד ב-26 בספטמבר 1947) הוא עיתונאי, סאטיריקן, כותב ופובליציסט ישראלי. חתן פרס סוקולוב (1998) ופרס שווימר (1973) לעיתונות.
היה חבר מערכת, כותב רפורטז'ות, פובליציסט, מבקר ובעל טור בעיתונים "דבר", "הארץ", "כותרת ראשית" ו"חדשות". השתתף בתוכניות רדיו וטלוויזיה וכתב לבמות שונות.
ביוגרפיה

דורון רוזנבלום נולד בחיפה. את שנות לימודיו עשה במרכז חינוך ליאו באק, והתחנך בו מהעממי ועד לסוף התיכון.
גר בתל אביב, גרוש ואב לשתי בנות.
ביוגרפיה > קריירה עיתונאית

בשירותו הצבאי שירת בין השאר בביטאון חיל האוויר. עם שחרורו מהצבא למד ספרות כללית באוניברסיטת תל אביב והתקבל לעיתון "דבר" בעריכתה של חנה זמר, וכבר בגיל 22 שימש כמבקר הטלוויזיה של העיתון וככותב רפורטאז'ות במוסף "דבר השבוע", אליו התקבל כחבר המערכת מן השורה תחת עריכתו של אהד זמורה.
בשנת 1973 עבר לעיתון "הארץ", שם כתב מאמרי דעה, לצד רפורטאז'ות וטור הומוריסטי אישי בשם "מה יש" ב"מוסף הארץ".
בשנת 1982 הצטרף לשבועון "כותרת ראשית" כחבר מערכת וכתב בו טור אישי וביקורות טלוויזיה.
בשנת 1987 עבר לעיתון "חדשות" כבעל טור וככותב רפורטאז'ות מיוחדות בישראל ומחוצה לה. בין כתבותיו הבולטות באותה תקופה: "שאלו שלום תוגת ירושלים" (1988), שחזתה את שינוי הלך הרוח בישראל מחילוניות עברית לקהילתיות יהודית; מסע לביתו של ג'ון דמיאניוק בקליבלנד אוהיו בעת משפטו בישראל, מסע לאולפני סדרות האיכות של הטלוויזיה הבריטית, כולל נוכחות על הסט של "רמפול, פרקליט פלילי"; פגישות עם מהגרי-מצפון ישראלים בפריז ובלונדון. כמו כן כתב ביקורות הומוריסטיות על דיסקים קלאסיים תחת שם העט "ד"ר גרדה אולבריכט סיטון".
בשנת 1992 חזר לעיתון "הארץ" כבעל טור במוסף, ככותב מאמרי דעות ומאמרים ראשיים, וכחבר הנהלת המערכת. במסגרת סדרתו "מסעות של צליין חילוני", כתב רשמי מסע אישיים מביקורים באייקונים תרבותיים שעניינו אותו, כגון "בית המפל" של פרנק לויד רייט בפנסילבניה, מסע בעקבות "ורטיגו" ו"הציפורים" של היצ'קוק בקליפורניה, וביקור במקום מגוריו של ולדימיר נבוקוב במונטרה, שווייץ.
בשנת 2013 פרש מכתיבה שבועית ב"הארץ". בטור הפרידה שלו קישר בין תחושת המיצוי האישית שלו לאחר יותר מ-40 שנה בעיתונות המודפסת ובין מעמדה המידרדר של עיתונות זו בעידן הרשת והדיגיטל. בין השאר כתב: "עתונים גוועו ומתו, אחרים זהרו, התרחבו והתכוצו, דור שלם של אנשי תקשורת מצא עצמו תמיד בתזוזה, נע ונד בסערות... מזחיחות של שפע מדומה לעצב של התכווצות, מתרוצץ משמועה לשמועה, חותר לאיזו הצלה, יירא מכוכב-המוות, מוצא עצמו בלי שמחת ה'וורד', ועמוק בתוך תוגת ה'אקסל'".
משנת 2019 -חזר ל"הארץ" במדור בשם "דורון לשבת": בו הוא כותב מאמרים הכתובים בסגנון הדומה לפוסטים ברשתות החברתיות.
ביוגרפיה > ספרים ובמות שונות

בשנות ה-70 כתב מערכונים ללהקת חיל הים ול"רביעיית בנות מועדון התיאטרון" בבימוי שמואל בונים. ערך והגיש בגלי צה"ל שורה של תוכניות וראיונות, בעיקר בנושאי תרבות וספרות.
בין השנים 1981-1980 הגיש תוכנית רדיו שבועית בשם "פגישה אישית עם דורון רוזנבלום" ברשת ב', כממשיכם של נעמי שמר וחיים חפר בתוכנית זו.
בשנת 1996 יצא בהוצאת עם עובד ספרו "תוגת הישראליות", ובו אסופת רשימות וטורים שכתב בעיתונות.
בשנת 2001 הועלתה בתיאטרון בית ליסין, בהשראת "תוגת הישראליות", הצגת היחיד "מיומנו של ישראלי שפוי", אותה עיבד לבמה וביצע יוסי בנאי. ההצגה הוקלטה לטלוויזיה על ידי "טלעד". בהצגה קטעים מעובדים של רוזנבלום וקטעים חדשים שנכתבו על ידו במיוחד לערב זה. המונולוג "שש בערב", המסיים את הערב, נכתב על ידי רוזנבלום לעיתון "חדשות" בשנת 1990 והתפרסם לראשונה תחת הכותרת "געגועים להווה". קטע זה, הסוגר גם את הספר "תוגת הישראליות", זכה להתייחסויות ולציטוטים רבים, וגם הולחן בידי רמי הראל והוקלט על ידי הזמרת רונית אופיר.
רוזנבלום השתתף בתוכניות אקטואליה ובסדרות דוקומנטריות בטלוויזיה, בין השאר בסדרה של ענת זלצר ומודי בראון על ההומור הישראלי, בסדרה "הנרגנים", ובסדרה של רוגל אלפר "אתם שם בבית" על תולדות הפריים טיים בישראל, ששודרה בערוץ 8. התארח בתוכנית "חדר 101" בהנחית עינב גלילי, ב"נספח תרבות", ובסדרה התיעודית "העולם עצוב אז צוחקים" בהנחיית יהונתן גפן. כמו כן היה בעל טור בתוכנית "תיק תקשורת" שהופקה בטלוויזיה הלימודית, ב"שישי" בערוץ 10, ועוד. מדי פעם הוא מתבטא בענייני השעה בטוויטר ובדף הפופולרי שלו בפייסבוק.
סגנון ואידאולוגיה

בנימוקים לפרס סוקולוב ציינו השופטים את האיכויות הספרותיות והאירוניות של כתיבתו של רוזנבלום, והוא עצמו ציין בהקדמה לספרו "תוגת הישראליות" את תחושת נבדלותו מ"היקום התקשורתי הנברא יום יום מחדש רק כדי להתפוגג בערבו", ואת הדחף שלו "לבחון ולהבין כל מה שהוא עקרוני, מהותי, קבוע".
בכתיבתו הפובליציסטית קידם בהתמדה את רעיון הלאום הישראלי והפרדת הדת מהמדינה, והתנגד לתפיסתה האתנוצנטרית, הרואה בישראל קהילה יהודית חמושה. את עיסוקו בשאלת הזהות הישראלית ואת תהייתו על האינרציה הציונית התחיל בשנת 1973, מיד לאחר מלחמת יום הכיפורים, במאמר בשם "נא להחליט" ("האם אנו יהודים? ישראלים? ציונים?"), שהתווה את המשך עיסוקו והעמקתו בנושא. התמקדותו בנושא הזהות העצמית הישראלית מבדילה אותו מעט מהדיכוטומיה המקובלת בין "שמאל" ו"ימין", ומעמיקה מעבר ל"שאלת השטחים" שנכבשו במלחמת ששת הימים.
כתיבתו רוויה בהומור מגוון, הנע בין סאטירה, אירוניה ופארודיה, ואינה תמיד צפויה או דוגמטית. ברוח זו טבע מספר ביטויים שהפכו למטבעות לשון, בהם "עמישראל" (כינוי ל"עם ישראל" הטרנסצנדנטלי והרטורי, כניגודו של העם הישראלי הממשי), או "אסמול" (עיוות מכוון ומקטין של "השמאל").
הוקרה

פרס סוקולוב לעיתונות הכתובה (1998)
פרס שווימר לעיתונות (1973)
לקריאה נוספת

על ההומור של דורון רוזנבלום ואחרים - בספר "מושב ליצים - הרטוריקה של הסאטירה העברית" מאת גידי נבו, הוצאת כנרת זמורה ביתן, 2010.
פרק על דורון רוזנבלום בספר "אדוני התרבות, אנטומיה של יצרני תרבות ישראליים", הוצאת "עם עובד", 2003.
הערות שוליים

↑  דורון רוזנבלום, שאלו שלום תוגת ירושלים, חדשות, 20 במאי 1988
↑   דורון רוזנבלום, טור פרידה, באתר הארץ, 7 ביוני 2013
↑  ציפי שוחט, יוסי בנאי בהצגה על פי דורון רוזנבלום, באתר הארץ, 12 בדצמבר 2001
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309769005171  ISNI: 0000 0000 6664 4651  LCCN: nr96039901  MusicBrainz: 4409adc1-e6fd-4cca-a0af-07db49738ded  VIAF: 88363317   WorldCat (עם VIAF): 88363317
מקלארן אלבה

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  מקלארן אוטומוטיב
 שנות ייצור:  2020-הווה
 יחידות שיוצרו:  הייצור מוגבל ל-399 יחידות
 הרכבה:  אנגליה אנגליה
 סיווג:  מכונית ספורט
 מרכב:  רודסטר בעלת שתי דלתות
 אורך:  4610 מ"מ
 רוחב:  1944 מ"מ
 גובה:  1088 מ"מ
 משקל:  1148 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2670 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע בנזין V8 בנפח 4.0 ליטר טווין-טורבו המספק כ-815 כ"ס
 הילוכים:  תיבת הילוכים כפולת מצמדים בעלת שבעה הילוכים
 מהירות מרבית:  327 קמ"ש
 קשר:  פרארי מונזה SP
מקלארן אלבה (באנגלית: McLaren Elva) היא מכונית ספורט במרכב רודסטר בסיווג ברקטה, בעלת שני מקומות ישיבה, שמיוצרת בייצור מוגבל (149 יחידות) על ידי מקלארן אוטומוטיב משנת 2020. היא הוצגה בנובמבר 2019. היא מתחרה ישירה לפרארי מונזה SP.
היא המכונית הקלה ביותר של מקלארן עד כה. הייצור הוגבל ל-399 יחידות אך באפריל 2020 הודיעה מקלארן כי הייצור צומצם ל-249 יחידות, לאחר מכן בספטמבר 2020 הודיעה מקלארן כי הייצור הצטמצם ל-149 יחידות.
עיצוב

העיצוב החיצוני הוא עיצוב הדומה מאוד לפרארי מונזה, המכונית מעוצבת בהשראת מכונית המרוץ של מקלארן משנות השישים והיא מיוצרת ללא גג או שמשה קדמית וחלונות. עיצוב הפנים יחסית מפואר לעומת דגמי מקלארן האחרים, לוח מחוונים דיגיטלי ומסך מגע המציג את המולטימדיה.
ישנה אפשרות ממאי 2021 להוסיף שמשה קדמית.
מפרט טכני

היא כוללת מנוע בנזין V8 צילינדרים בנפח 4.0 ליטר עם שני מגדשי טורבו (טווין-טורבו) המספק כ-815 כוחות סוס ב-7,250 סל"ד ומומנט מרבי של 800 ניוטון מטר ב-5,500 סל"ד. תיבת הילוכים כפולת מצמדים בעלת שבעה הילוכים. היא מאיצה מ-0 ל-100 קמ"ש בתוך 2.8 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 327 קמ"ש.
גלריה

מבט קדמי
מבט אחורי
מבט לפנים המכונית
הערות שוליים

↑  רועי צוקרמן, תכירו את אלבה, מקלארן בלי גג ב-15 מיליון שקל, באתר אוטו, ‏14 בנובמבר 2019
↑  The £1.4m Elva is McLaren's lightest ever road car, באתר טופ גיר, ‏13 בנובמבר 2019
↑  ייצור מקלארן אלבה נחתך מ-399 יחידות ל-249, באתר אוטו בלוג, ‏05 באפריל 2020
↑  מקלארן אלבה - הייצור הצטמצם ל-149 יחידות ועיצובים חדשים, באתר מוטור 1, ‏22 בספטמבר 2020
↑  מקלארן אלבה היא מכונית על בשווי 1.69 מיליון דולר ללא גג או חלונות, באתר מוטור 1, ‏13 בנובמבר 2019
↑  מקלארן אלבה מוצע כעת עם שמשה קדמית לשנת 2021, באתר אוטו קאר, ‏27 במאי 2021
↑  מקלארן אלבה: רודסטר אקסטרים עם 815 כ"ס, באתר מוטור 1, ‏13 בנובמבר 2019
| מקלארן אוטומוטיב |
| --- | --- | --- |
| אישיים | רון דניס - מייסד • מייק פלוויט מנכ"ל החברה • רוברט מלוויל - מנהל עיצוב |  |
| כלי רכב נוכחיים | מקלארן אלבה • מקלארן ספידטייל • מקלארן 570S • מקלארן 765LT • מקלארן 600LT • מקלארן 720S • מקלארן GT • מקלארן סנה • מקלארן סולוס GT |  |
| כלי רכב לשעבר | מקלארן 675LT • מקלארן 620R • מקלארן 540C • מקלארן P1 • מקלארן 650S • מקלארן MP4-12C • מקלארן F1 |  |
| חטיבות | מקלארן GT - חטיבת המרוצים של החברה |  |
| אחר | קבוצת מקלארן (חברת האם) |  |
דינמו סנקט פטרבורג (הוקי קרח לנוער)

| --- | --- |

 מידע כללי
 אולם ביתי
 
 היכל הספורט יובילייני
 (6,381 מושבים)
 רוסיה סנקט פטרבורג, רוסיה
 מדינה:  רוסיה
 תאריך ייסוד:  2013
 ליגה:  MHL
 חטיבה:  מערבית
 בעלים:  רוסיה גזפרום אקספורט
 נשיא:  רוסיה נטליה סקארליגינה
 
 http://dynamo-spb.com
מועדון ההוקי קרח לנוער "דינמו סנקט פטרבורג" (ברוסית: Молодёжный хоккейный клуб «Дина́мо Санкт-Петербург») היא קבוצת הוקי קרח לנוער מהעיר סנקט פטרבורג, המתמודדת באליפות ליגת ההוקי לצעירים.
היסטוריה

המועדון הוקם ביוזמת הנהלת בית הספר לספורט "פורוורד", בהסכם שיתוף פעולה עם קבוצת דינמו מוסקבה שהציעה חילופי שחקנים והענקת סיוע הדדי. באותו זמן הוקמה גם קבוצת הוקי קרח לנשים של דינמו סנקט פטרבורג שהשתתפת באליפות רוסיה לנשים ומ-2015 — בליגת ההוקי הנשית.
למאמן הראשי של קבוצת הנוער מונה אלכסנדר זיבין.
בעונת 2013/14, בליגת ה-MHL "דינמו" סיימה במקום ה-16 בחטיבה המערבית של הליגה, עם 70 נקודות ב-56 משחקים, מה שאיפשר לה להעפיל לפלייאוף של גביע חרלמוב. עם זאת, כבר במשחק הראשון בפלייאוף הם הפסידו לקבוצת לוקומוטיב.
בתחילת העונה הבאה (2014/2015) אלכסנדר זיבין פוטר מתפקידו כמאמן הקבוצה. במקומו מונה יורי גאייליק. תחת המאמן החדש "דינמו" הצליחה לשפר את התוצאות מהעונה שעברה והיא סיימה במקום ה-13 בחטיבה המערבית, אך שוב הודחה כבר במשחק הראשון של הפלייאוף, משהפסידה לקבוצת סק"א-1946. בסוף העונה המאמן החדש פוטר אף הוא.
היסטוריה > עונת 2015/16

בתחילת העונה הוקם צוות אימון תחת הנהגתו של המאמן החדש לאוניד טאמבייב. תחת הדרכתו של המאמן החדש, הקבוצה השיגה הצלחה מרשימה במהלך העונה הסדירה וסיימה במקום השלישי בחטיבה המערבית עם 83 נקודות ב-42 משחקים. בפלייאוף הקבוצה גברה על קבוצת הנוער של ספרטק מוסקבה ועל קבוצת אלמז צ'רפובץ אך הפסידה בחצי הגמר לקבוצת צ'ייקה ניז'ני נובגורוד וסיימה לבסוף את הטורניר במקום השלישי באליפות ה-MHL.
בעקבות ההצלחה של קבוצת הנוער, המועדון הודיע על הקמתה של קבוצת בוגרים שתתמודד בליגת VHL. קבוצת הגברים הוקמה בהתבסס על שחקני קבוצת הנוער בראשותו של לאוניד טאמבייב שמונה לאמן את הקבוצה הבוגרת.
היסטוריה > 2016/2017

השתתפות קבוצת הבוגרים בליגת VHL אושרה ב-12 ביולי 2016 על ידי פדרציית ההוקי של רוסיה.
לפני עונת 2016/17, למאמן הראשי של קבוצת הנוער מונה יבגני פילינוב וב-19 ביולי 2016 נחתם הסכם שיתוף פעולה עם המועדון מליגת KHL, סוצ'י. על פי ההסכם, "סוצ'י" תוכל לשלוח את השחקנים שלה להתאמן בשורות דינמו בסנקט פטרבורג. ב-20 בנובמבר 2016 מונה ניקולאי אקימוב למאמן זמני.
היסטוריה > מעונת 2017/2018 ואילך

לקראת עונת 2017/2018 מונה סרגיי אורשקין למאמן הקבוצה, באוגוסט 2017.
בעונת 2018/2019 הקבוצה התמקמה בראשות טבלת הליגה והעפילה לרבע גמר גביע חרלמוב אחרי שגברה על ספרטק מוסקבה, אך בפעם השנייה ברציפות הודחה מהגביע בשלב רבע גמר הפלייאוף.
לקראת עונת 2021/22, ב-3 ביוני 2021 מונה סרגיי יארובוי למאמן החדש. דינמו סיימה ששית בעונה הסדירה אך הודחה בשמינית גמר הפלייאוף על ידי דינמו מוסקבה.
הישגים לפי עונה > MHL

| עונה | מ | נ | נצה | נצפ | הפפ | הפה | ה | נק׳ | יחס | # | פלייאוף |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013/14 | 56 | 18 | 1 | 5 | 1 | 3 | 28 | 70 | 145-180 | 16 | הפסידה בסיבוב ראשון 0–3 ללוקו |
| 2014/15 | 56 | 18 | 2 | 5 | 7 | 1 | 23 | 76 | 174-182 | 13 | הפסידה בסיבוב הראשון 0–3 לסק"א-1946 |
| 2015/16 | 42 | 25 | 0 | 3 | 1 | 1 | 12 | 83 | 113-39 | 3 | הפסידה בסיבוב השלישי לצ'ייקה |
| 2016/17 | 56 | 28 | 2 | 4 | 2 | 1 | 19 | 99 | 177-143 | 7 | הפסידה בסיבוב הראשון 2–3 לצבא האדום |
| 2017/18 | 64 | 43 | 2 | 3 | 3 | 2 | 11 | 144 | 245-126 | 4 | הפסידה ברבע הגמר ללוקו ירוסלבל |
| 2018/19 | 64 | 41 | 3 | 2 | 3 | 6 | 9 | 101 | 251-117 | 7 | הפסידה ברבע הגמר ללוקו ירוסלבל |
| 2019/20 | 64 | 35 | 4 | 2 | 4 | 8 | 11 | 99 | 216-124 | 4 | שלבי הפלייאוף בוטלו בעקבות מגפת הקורונה ברוסיה. |
| 2020/21 | 64 | 35 | 0 | 1 | 5 | 5 | 18 | 82 | 180-150 | 7 | הפסידה ברבע גמר 0–3 ללוקו ירוסלבל |
| 2021/22 | 64 | 31 | 5 | 3 | 4 | 4 | 17 | 86 | 212-181 | 6 | הפסידה בשמינית גמר 1–2 לדינמו מוסקבה |
מאמנים ראשיים

| שם | מדינה | תקופת כהונה |
| --- | --- | --- |
| אלכסנדר זיבין | רוסיה רוסיה | 2 באוגוסט 2013—24 בספטמבר 2014 |
| יורי גאייליק | רוסיה רוסיה | 24 בספטמבר 2014—23 במרץ 2015 |
| לאוניד טאמבייב | רוסיה רוסיה | 14 באפריל 2015—13 במאי 2016 |
| יבגני פילינוב | רוסיה רוסיה | 13 במאי 2016—30 בנובמבר 2016 |
| ניקולאי אקימוב | רוסיה רוסיה | 30 בנובמבר 2016—11 באוגוסט 2017, 20 בנובמבר 2017—22 בפברואר 2018 |
| סרגיי אורשקין | רוסיה רוסיה | 20 ביולי 2017—20 בנובמבר 2017, 2 בפברואר 2018—16 באוקטובר 2018 |
| ויקטור בליאקוב | רוסיה רוסיה | 17 באוקטובר 2018—3 ביולי 2019 |
| יגור בשקאטוב | רוסיה רוסיה | 3 ביולי 2019—18 ביוני 2020 |
| קיריל אלכסייב | רוסיה רוסיה | 6 ביולי 2020—11 במאי 2021 |
| סרגיי יארובוי | רוסיה רוסיה | 2021 |
| יורי בוקין | רוסיה רוסיה | 2021— |
הערות שוליים

↑  «ЮБИЛЕЙНЫЙ» ГОТОВ ПРИНЯТЬ СБОРНУЮ РОССИИ
↑  «Динамо» будет играть на главной арене «Юбилейного»
↑  Женская команда Динамо приступает к тренировкам
↑  Александр Зыбин: Первый шаг всегда самый сложный
↑  1/16 финала 2013/14 Плей-офф
↑  Изменения в тренерском штабе «Динамо Санкт-Петербург»
↑  Юрий Гайлак назначен главным тренером «Динамо Санкт-Петербург»
↑  Турнирная таблица Регулярный чемпионат 2014/15
↑  Турнирная таблица: ПЛЕЙ-ОФФ 1/16 финала
↑  Команде представлен новый главный тренер
↑  Александр Зыбин назначен тренером-селекционером команды
↑  Динамовская бронза
↑  Наталья Скарлыгина: Создание команды ВХЛ не повлияет на финансирование других наших проектов
↑  Сформирован тренерский штаб команды ВХЛ
↑  ПИТЕРСКОЕ "ДИНАМО" ПРИМЕТ УЧАСТИЕ В ЧЕМПИОНАТЕ ВХЛ
↑  Определён тренерский штаб молодёжной команды
↑  «Сочи» подписал соглашение о сотрудничестве с «Динамо» (Санкт-Петербург)(הקישור אינו פעיל, 19.4.2022)
↑  Изменения в тренерском штабе МХК "Динамо" СПб
↑  Сергей Орешкин возглавил клуб из Санкт-Петербурга
↑  Турнирная таблица 13/14
↑  1/16 финала 13/14
↑  Турнирная таблица 14/15
↑  1/16 финала 14/15
↑  Турнирная таблица 15/16
↑  1/2 финала 15/16
↑  Все Тренеры ФК Зенит(הקישור אינו פעיל, 19.4.2022)
מקלארן 675LT

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  מקלארן אוטומוטיב
 שנות ייצור:  2015–2017
 הרכבה:  אנגליה אנגליה
 מודל אחריו:  מקלארן 765LT
 סיווג:  מכונית ספורט
 מרכב:  קופה בעלת שתי דלתות
 אורך:  4,550 מ"מ
 רוחב:  1,910 מ"מ
 גובה:  1,190 מ"מ
 משקל:  בין 1,328 ל-1,368 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,670 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע בנזין V8 טווין טורבו בנפח 3.8 ליטר המספק כ-675 כ"ס
 הילוכים:  תיבת הילוכים רובוטית בעלת שבעה הילוכים
 מהירות מרבית:  330 קמ"ש
 קשר:  מקלארן 650s, מקלארן 570s, מקלארן P1, מקלארן 600LT
מקלארן 675LT (באנגלית: McLaren 675LT) הייתה מכונית ספורט במרכב קופה, בעלת שני מקומות ישיבה, שיוצרת על ידי מקלארן אוטומוטיב בין השנים 2015 ל-2017. היא הוצגה בתערוכת הרכב הבינלאומית של ז'נבה במרץ 2015. במרץ 2020 חשפה מקלארן את המקלארן 765LT, גרסה מיוחדת למקלארן 720s.
עיצוב

העיצוב החיצוני והפנימי הוא עיצוב GT, אלמנטיי עיצוב רבים "נלקחו" ממקלארן F1, כנף אחורית קטנה, שני אגזוזים לכיוון מעלה. פנים המכונית מורכב בעיקרו מסיבי פחמן להורדת המשקל.
מפרט טכני

היא כוללת מנוע בנזין V8 צילינדרים בנפח 3.8 ליטרים המספק כ-675 כוחות סוס ב-7,100 סל"ד ומומנט מרבי של 71.4 קג"מ בין 5,500 ל-6,500 סל"ד. תיבת הילוכים רובוטית בעלת שבעה הילוכים. היא מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 2.9 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 330 קילומטרים לשעה.
מקלארן 675LT ספיידר

גרסת הגג הנפתח לגרסה הבסיסית. המנוע אותו מנוע אך המהירות המרבית היא 330 קמ"ש עם גג סגור או 326 קמ"ש עם גג פתוח. היא הוצגה בדצמבר 2015.
גלריה

מבט קדמי
מבט אחורי
גרסת הספיידר
פנים המכונית