stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נרדף בידי דינוזאורים

| --- | --- |
 סוגה:  מוקומנטרית
 כותבים:  ג'אספר ג'יימס, טים היינס 
 בימוי:  טים היינס, ג'אספר ג'יימס 
 שחקנים:  נייג'ל מארוון 
 ארץ מקור:  בריטניה
 מספר פרקים:  2
 הפקה
 הפצה:  BBC Worldwide 
 מוזיקה:  בן ברטלט 
 אורך פרק:  29 דק' 
 שידור
 רשת שידור:  BBC
 תקופת שידור מקורית:  30 בדצמבר 2002-1 בינואר 2003 – 30 בדצמבר 2002 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מודל של תריזינוזאורוס
נרדף בידי דינוזאורים (באנגלית: Chased by Dinosaurs) היא סדרה מוקומנטרית המהווה סדרת-בת לסדרה המצליחה של ה-BBC, ללכת עם דינוזאורים שיצאה בין סוף דצמבר 2002 לתחילת ינואר 2003, בכיכובו של נייג'ל מארוון.
בסדרה נייג'ל (בתפקיד עצמו) חוזר בזמן לעידן המזוזואיקון (הסדרה עוסקת בתור הקרטיקון), אז שלטו בעולם דינוזאורים גדולים ומסוכנים.
פרקי הסדרה

1.הטופר הענקי: פרק זה מתחיל בקרטיקון העליון לפני 75 מיליון שנה במדבר גובי שבמונגוליה שבתקופתו הייתה שופעת יערות (הצילומים התרחשו באי פרייזר שבאוסטרליה). בפרק נייג'ל מחפש את התריזינוזאורוס, דינוזאור דו-רגלי בגובה 10 מ' ובעל טפרים עצומים. הוא מקים אוהל שנרמס בידי זאורולופוסים שרועים לצידו. למרות זאת הוא מטייל באזור וחוצה רצועת חולות הנשלטת על ידי פרוטוצרטופסים מקננים ונייג'ל עובר אותם בנפנוף דגל אדום. הוא ממשיך ליער בו הוא מוצא להקת ולוסירפטורים רעבים שתוקפים זכר גדול של פרוטוצרטופס בטופריהם. בלילה נייג'ל מוצא עקרב ליד אוהלו ושומר אותו וגם תופס את אחד מהמונונוקיוס שהתקרבו לאוהלו. בבוקר הוא מגלה שהם טרפו את העקרב שלו. הוא ממשיך לנוע ומוצא קן של תריזינוזאורוסים, בו נמצא עובר וגם גללים של יצורים טורפים. אז הוא רואה להקת מונונוקיוסים רצה ובורחת מטרבוזאורוס שמתקרב אליו. נייג'ל בורח ברגע האחרון ומתחבא מתחת לשיחים. הוא יוצא ומגיע לשפת אגם, בה הוא מוצא שלד של תריזינוזאורוס גדול וסביבו שיניים. הוא מותקף על ידי להקת ולוסירפטורים ונמלט משם לגזע גבוה, שם הוא מריע בקרן ומבריח אותם. הוא חוזר לשפת האגם וצופה בטרבוזאורוס מתקרב לתריזינוזאורוס במטרה לתקוף אותו. שני הזוחלים נאבקים והתריזינוזאורוס מנצח, על ידי חבטה חזקה של טפריו בלסת הטרבוזאורוס, ומבריח אותו משם. להקת תריזינוזאורוסים מגיעים ונייג'ל מגלה שהם אוכלי צמחים. אז הוא מתקרב לאחד מהם ומלטף אותו. התריזינוזאורוס מלקק את נייג'ל וגורם לו להפיל את המצלמה.
2.ארץ הענקים: פרק זה מתחיל בקרטיקון העליון לפני 100 מיליון שנה בארגנטינה (הצילומים התרחשו בטנריפה והאי לה פלמה מהאיים הקנריים). נייג'ל מטייל סביב קן של ארגנטינוזאורוסים בו הם מקננים מדי שנה ועל יד האגם שלצידו נראה ארגנטינוזאורוס צעיר באורך 10 מ'. נייג'ל מתקרב למים אך נמלט ברגע האחרון מסרקוסוכוס ענקי שארב לו מלמטה. הוא רואה דינוזאור מקרוגריפוזאורוס פצוע בערוץ נחל וכעבור כמה זמן שומע את טורפו הענקי - הג'יגנטוזאורוס שתופס את המקרוגריפוזאורוס והורג אותו.
למחרת נייג'ל מחפש את עדר הארגנטינוזאורוסים הבוגרים ולשם כך משתמש באווירון זעיר ממדים כדי לדאות מעליהם. יחד איתו דואים פטרוזאורים כמו הפטרנודון והאורניתוקרוס (ייתכן שטרופאוגנטוס) העצומים. לאחר שהוא מוצא עדר מוטט הוא נוחת ונוסע בג'יפ שלו, אך נאלץ לברוח מאחר שלהקה של ג'יגנטוזאורוסים ציידים מנסים לתקוף את העדר. הם מצליחים לבודד נקבה לא-בוגרת של ארגנטינוזאורוס ומתישים אותה לאיטם, בעודה מדממת מפציעותיהם. המאבק נמשך לתוך הלילה ונייג'ל נאלץ לעזוב. בבוקר הוא מוצא את עדר הענקים ליד האגם סמוך לאתר הקינון שלהם. הוא מצליח למדוד את משקל הפרטים בגדולים ביותר ולאחר מכן מתקרב אל האגם. תוקף אותו שוב סרקסוכוס רעב ונייג'ל מצליח לברוח אבל הוא מצליח לקחת לו את המצלמה.
נקודת גרגורי (איי שטלנד הדרומיים)

ערך זה עוסק בלשון יבשה באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

מפת האי סמית'. נקודת גרגורי מצויה   במרכז הרביע האמצעי בשורה העליונה של רביעי המפה.
 מידע כללי
 סוג:  חצי אי 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  62°55′11″S 62°31′55″W﻿ / ﻿62.9197°S 62.5319°W﻿ / -62.9197; -62.5319
  (למפת איי שטלנד הדרומיים מוגדלת) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהנקודת גרגורי(למפת איי שטלנד הדרומיים רגילה) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהנקודת גרגורי
 
נקודת גרגורי (באנגלית: Gregory Point) היא לשון יבשה סלעית בחוף הצפון מערבי של האי סמית', באיי שטלנד הדרומיים, בטריטורייה הבריטית האנטארקטית, שבאנטארקטיקה.
אורכה של לשון היבשה 700 מטרים.
לשון היבשה פונה לעבר מעבר דרייק.
הנקודה ממוקמת 12.85 קילומטרים מערבית - דרום מערבית מכף סמית'; 3.9 קילומטרים צפונית - מערבית מהר פסגה; ו-2 קילומטרים צפונית- צפון-מזרחית מנקודת מרקלי.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הנקודה

הנקודה מופתה לראשונה על ידי קפטן הנרי פוסטר, בשנת 1829.
הנקודה מופתה מחדש על ידי יחידת הסקר ההידרוגרפי של חיל הים המלכותי (RN Hydrographic Survey Unit), בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1951–1952.
הנקודה צולמה מהאוויר על ידי משלחת הסקר האווירי של שטחי חסות איי פוקלנד בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1955–1956.
היסטוריה > מקור השם

פוסטר קרא לחצי האי "כף גרגורי" (על שמו).
לימים, בעקבות תצלומי האוויר שהראו שמדובר בלשון יבשה ולא בחצי אי, שונה השם לשם הנוכחי.
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  מיקום נקודת מרקלי
1 2 3 4 5  מידע היסטורי
| איי שטלנד הדרומיים |
| --- | --- | --- |
| איים עיקריים | אי הפיל (אלפנט) • המלך ג'ורג' • גריניץ' • דספשן • לואו • ליווינגסטון • נלסון • סמית' • סנואו • קלרנס • רוברט |  |
| איים קטנים | אלפאוס • אסטור • בארלו • האף מון • איי זד (האי אספרנטו • האי לסידרן • האי פאנאגוריה • האי קושאבה) • ראגד |  |
| איונים | סלע גרייס • סלע פולגר • סלעי ראגד |  |
| מצרי ים | איגליקה • מצר אוסמר • מצר אינגליש • מצר בויד • מצר ברנספילד • מצר מורטון • מצר מקפארליין • מצר סמולנסק |  |
| שוניות והר מצולה  (הרים תת-ימיים) | הר ורדי |  |
| רכסי הרים | רכס אימאון • רמת דוספיי • רמת וידין • רכס ולקה |  |
| הרים ומצוקים | אבלוגי • אונגל • אורגנה • אירווינג • אנטים • דרינוב • הלמט • כריסטי • מאטוצ'ינה • מומצ'יל • מזק • מיזייה • נאופיט • נייפייר • סבלייבסקי • סלאטינה • סלאבייקוב • סן סטפנו • פוסטר • פלאנה • פסגה • רוז • ריגס • שארפ • שופן |  |
| אוכפים | ויטושה • ורשץ • מאדאן • נסבר • פופובו • קוסטנץ |  |
| נונאטאקים | וילן • באחו |  |
| גבעות | אדינבורו • באטנברג • דולו • דרונג • לזלי • נגרו • סילר • פנקה • צ'סטר • רזן |  |
| חצאי אי ולשונות יבשה | נקודת אדוארדס • גבעת אדינבורו • נקודת איוואן אסן • נקודת אלין פלין • נקודת אמאדוק • נקודת אסקס • חצי האי ארצ'ר • נקודת באטאק • חצי האי בורגס • נקודת באטאק • נקודת בטוליה • נקודת בוטב • חצי האי ביירז • נקודת בנסון • נקודת ברון • נקודת גארמן • כף ג'יימס • נקודת גרגורי • נקודת דבליאנוב • נקודת דומטה • נקודת דופניצה • נקודת דליאן • נקודת האמר • נקודת הרמוני • נקודת ואראדרו • חצי האי וארנה • נקודת וונד • נקודת וילאגרה • נקודת וליקאן • נקודת זהרי • נקודת יאנה • נקודת יובקוב • נקודת יירצ'ק • נקודת לאקאטניק • נקודת לברנוב • ליונז ראמפ • נקודת ליסטה • נקודת מדובנה • נקודת מקין • נקודת מקרוני • ראש מרטינז • נקודת מרקלי • נקודת נגרה • נקודת ניואל • נקודת ניקופול • נקודת סאדאלה • נקודת סבאר • נקודת סומוביט • נקודת סידינס • נקודת סמירננסקי • כף סמית' • נקודת סנאה קרוז • נקודת סקלינה • נקודת סרדץ • נקודת פרליק • נקודת קובאדין • נקודת קוטיס • חצי האי קופרמיין • נקודת קיצ'ן • נקודת קתרינה • נקודת ראדב • נקודת רוברט • נקודת רוס • נקודת רזדל • חצי האי ריי • נקודת רילה • נקודת ריש • נקודת רנייר • כף שירף |  |
| מפרצים | אדמירליטי • איוואן אסן • באבה טונקה • ברשליאן • גארניה • המלך ג'ורג' • הירו • ודנה • זאפאלניה • חיסריה • יארביצה • יונדולה • לגרו • לינבו • מון • מיטשל • מיקאלבי • נבסטינו • ניקולוב • פאקושה • צפינה • קרוני • קרלוטה |  |
| אגמים | אגם לימנופולאר • אגם מידג' |  |
| קרחונים | קרחוני איי שטלנד הדרומיים בחלוקה לפי איים |  |
| מבנים | כנסיית השילוש הקדוש |  |
| אזורים אנטארקטיים מוגנים במיוחד | חצי האי ביירז • נקודת הרמוני • ליונז ראמפ • מפרץ אדמירליטי • כף שירף |  |
| אזורי ציפורים בעלי חשיבות | מפרץ אדמירליטי • נקודת בארנארד (נקודת ברנרד) • חצי האי ביירז • נקודת הרמוני • האי טרטר • ליונז ראמפ • חצי האי פוטר • כף שירף |  |
הצד הדרום מזרחי של האי סמית', מבט ממצר אוסמר
סם הוף

| --- | --- |

 לידה:  4 באוקטובר 1934 פרמינגטון, ארצות הברית 
 פטירה:  13 בנובמבר 2021 (בגיל 87) ווינצ'סטר, ארצות הברית 
 לאום:  ארצות הברית
 עמדה:  ליינבקר
 מספר:  70
 מכללה:  אוניברסיטת וירג'יניה המערבית
 דראפט:  דראפט ה-NFL‏ 1956, ניו יורק ג'איינטס, סבב 3, מספר 30
 היכל התהילה:  חבר היכל התהילה של ה-NFL משנת 1982
 קבוצות כשחקן
 1956–1969:  ניו יורק ג'איינטס (1956–1963)   וושינגטון רדסקינס (1964–1969)
 הישגים כשחקן
 חמש בחירות למשחק הפרובול (1958, 1959, 1960, 1961, 1964)   בחירה ל-70 השחקנים הגדולים של הרדסקינס
 
רוברט לי "סם" הוף (באנגלית: Sam Huff‏; 4 באוקטובר 1934 – 13 בנובמבר 2021) היה שחקן פוטבול אמריקאי.
קריירה

הוף נולד בפארמינגטון, וירג'יניה המערבית. הוא נבחר בסיבוב הרביעי בדראפט של שנת 1956 על ידי ניו יורק ג'איינטס. כבר בעונתו הראשונה זכה עם הג'איינטס באליפות ליגת ה-NFL. ב-1958 העפיל שוב עם הג'איינטס לגמר אליפות ליגת ה-NFL. בגמר הפסידו לבולטימור קולטס בהארכה. זהו המשחק הראשון בתולדות הליגה שנגמר בהארכה ומכונה עד היום "המשחק הגדול ביותר שאי פעם שוחק". בעונה זו נבחר הוף לראשונה למשחק הפרובול. הוא הופיע בארבעה משחקי פרובול רצופים בשנים 1958–1961. במשחק הפרובול של שנת 1961 זכה בתואר ה-MVP של המשחק. בסוף עונת 1963 החליפו הג'איינטס את הוף והוא הועבר לוושינגטון רדסקינס. בשנת 1969 הוף פרש ונכנס להיכל התהילה של ה-NFL בשנת 1982.
נפטר ב-13 בנובמבר 2021.
נקודת גישה

נקודת גישה
בתחום רשתות המחשבים, נְקֻדַּת גִּישָׁה (WAP - Wireless Access Point או AP) היא התקן אלקטרוני ממוחשב המבצע את התקשורת האלחוטית בין המחשבים השונים כדי ליצור רשת אלחוטית. נקודת הגישה בדרך כלל מתחברת לרשת LAN ומנתבת את המידע בין התקנים ברשת הקווית להתקנים אלחוטיים. מערך בן מספר נקודות גישה יכול ליצור רשת רחבה יותר שתאפשר נדידה (Roaming) של התקנים אלחוטיים ללא צורך בהחלפת הרשת שבה אנו נמצאים.
נקודת גישה בודדת הפועלת בתקן IEEE 802.11 או WIFI יכולה בדרך כלל לתקשר עם 30 ויותר התקנים הממוקמים בטווחים משתנים כתלות במספר משתנים כמו מיקום ההתקן במבנה פתוח או סגור, גובה, סוג האנטנה, מזג האוויר, תדר הרדיו שבו ההתקן משדר, רמת ההפרעות ממכשירים חשמליים או התקני תקשורת אחרים וכן מתח המוצא.
מנהלי רשתות יכולים להגדיל את טווח הקליטה של נקודות גישה על ידי שימוש במשחזרים המרחיבים את הטווח למרחקים בהם האות נחלש. בתנאים אופטימליים רשת אלחוטית יכולה לתפקד בטווחים של קילומטרים.
כדי להתחבר לנקודת גישה יש צורך בכרטיס רשת אלחוטי הנמצא בטווח התדרים המתאים והתומך בתקן המתאים.
אבטחה

למרות שבעיית האבטחה הייתה קיימת כבר ברשתות מבוססות כבלים, חוסר באבטחה ממשית לא גרם לנזק משמעותי מכיוון שלארגונים היו אמצעי אבטחה פיזיים סבירים. ברשתות אלחוטיות האופן בו נודדים אותות רדיו מחוץ למבנים סגורים וגבולות הארגון מביא לכך שהרשת חשופה יותר מפני איומים חיצוניים כגנבי רשתות (LAN Jacking).
כתגובה, פותחו מספר שיטות אבטחה. השיטות הפשוטה ביותר מאפשרת גישה רק לכתובות MAC מסוימות. מכיוון שמחשבי צד לקוח יכולים לזייף כתובת MAC ללא מאמץ רב פותחו שיטות נוספות.
נקודות גישה רבות כוללות הצפנת WEP הנחשבת חלשה מאז נפרצה ב-2005. באותה שנה פורסם סטנדרט הצפנה חדש לנקודות גישה וכרטיסי רשת הכולל את ההצפנות WPA ו-WPA2 והציג שיפורים בתחום האבטחה.
APN ברשתות סלולריות

חיבורים סלולריים בטכנולוגיות ה-GPRS וה-UMTS כוללים גם הם נקודות גישה לצורך התחברות לרשת.
הגדרות נקודת הגישה משתנות מחברה לחברה. בדרך כלל ההגדרה תעשה באופן אוטומטי, עם הכנסת הסים למכשיר. במידה והמכשיר אינו מתחבר לרשת, יש להגדיר ידנית.
ראו גם

נקודה חמה
הערות שוליים

↑  מדריך להגדרת נקודת גישה
תוכנית קרב למעורבות בחינוך

סמליל התוכנית
תוכנית קָרֵב למעורבות בחינוך היא מסגרת מיוחדת לתוכניות העשרה בבתי ספר ובגני ילדים בישראל. התוכנית מאושרת על ידי משרד החינוך במטרה להרחיב את הידע והמיומנויות בקרב התלמידים בנוסף לתוכניות הלימודים הפורמליות. התוכנית מופעלת על ידי זכיין שזכה במכרז פומבי.
רקע

התוכנית הוקמה ב-1990 על ידי אנדריאה וצ'ארלס ברונפמן במטרה לתת העשרה לתלמידים בישראל ובכך להעניק להם הזדמנות חינוכית-חברתית שוויונית יותר, בעיקר באזורי הפריפריה. קרב הם ראשי התיבות באנגלית של Charles Rosner Bronfman. התוכנית קרב נרשמה כעמותה ב-17 בספטמבר 2003.
שיעורי ההעשרה של תוכנית קרב משולבים במהלך יום הלימודים בבתי הספר ובגני הילדים. תחומי הדעת של שיעורי ההעשרה נבחרים על ידי ועדות היגוי בית ספריות שהרכבן: הנהלת בית הספר, נציגות מורים, נציגות הורים, נציג מטעם הרשות ונציג מטעם הפיקוח של משרד החינוך והרכז היישובי של תוכנית קרב.
במהלך השנים התרחבה פעולת התוכנית ליישובים נוספים מכל המגזרים בחברה הישראלית ולגני ילדים. התוכנית פועלת בכ-120 רשויות מקומיות, בכ-700 בתי-ספר וכ-2,000 גנים. מועסקים בה כ-3,850 עובדים, מתוכם כ-3,670 מדריכי העשרה בתחומים השונים והשאר רכזים, מנחים מקצועיים ועובדי מינהלה. תוכנית קרב מגיעה לכ-260,000 ילדים ברחבי ישראל, בכל המגזרים.
בשנת 2014 הופסקה תרומתם של בני משפחת ברונפמן, ומשרד החינוך לקח על עצמו את המימון והניהול של התוכנית. בשנת 2015 זכו החברה למתנ"סים ועמותת "תפנית" מיסודה של קרן רש"י במכרז של המשרד לניהול והפעלת התוכנית. הפעלת התוכנית הוסדרה בחוזר מנכ"ל משרד החינוך.
תקציב

נכון ל-2011 התוכנית תוקצבה על ידי משרד החינוך (כ-45%), רשויות מקומיות והורים. ב-2009 תרומתה של קרן קרב לתוכנית קרב עמדה על 5% מעלות הפעלת התוכנית. עם זאת, קרן קרב גייסה תרומות נוספות, שיחד עם תרומתה הגיעו לכ-15% מעלות הפעלת התוכנית.
סוגי תוכניות

תוכנית קָרֵב מפעילה תוכניות ממספר סוגים, בהן:
תוכניות בית: תוכניות העשרה המפותחות על ידי תוכנית קָרֵב באמצעות מומחים לתחומי דעת פנימיים. מתקיימות התוכניות: "סיפורטרון" בתחום האוריינות, "גלריה", "פלסטלינה" ו"אפ"י" בתחום האמנות; שיט"ה - שילוב טכנולוגיות המידע בהוראה; "חקר בעלי חיים"; "חי צומח דומם", "ים-לי" שהן תוכניות בתחום הקיימות ואיכות הסביבה; "סינקופה" ו"לגעת במוזיקה" בתחום המוזיקה; "כנרת משדרת" בתחום הווידאו והתקשורת, "הבעות" "העדשה היהודית" ו"דע מאין באת" בתחום חברה ותרבות. במגזר הערבי פותחו התוכניות: "קשת בענן" בתחום האמנות, "בוסתאן אל אלחאן" בתחום המוזיקה, "תנועה" בתחום המחול ו"שעת סיפור" בתחום האוריינות.
"אדם-תוכנית": מושג זה מגדיר מדריך הפועל כיחיד, שלא במסגרת תוכנית מאורגנת הכוללת מדריכים נוספים, לרוב מדובר בתוכנית העשרה שהוא עצמו פיתח.
"תחומי הבית" : הנהלת התוכנית הגדירה תחומי תוכן מרכזיים לפיתוח ולהעשרה שבהם תתרכז פעילות התוכנית. בראש כל אחד מהתחומים עומד ראש תחום ומנחי תחומים אזוריים המלווים את מדריכי "אדם-תוכנית" בעבודתם בבתי הספר ובגני הילדים ומקיימים מערך השתלמויות לאורך כל השנה. נכון לשנת הלימודים תש"ע היו אלו אומנות, טבע וסביבה, מוזיקה, אומנויות הבמה, מחול ותנועה. לבחירתם של תחומים אלה מספר סיבות:
חשיפה של תלמידים לתחומי האמנויות, התרבות והחברה מסייעת להם לגלות ולחזק את כישוריהם האמנותיים.
תחומים אלה נלמדים בהיקף שעות מצומצם או אינם נלמדים בכלל בתוכנית הלימודים הרגילה.
הקמתם של התחומים יצרה מסגרת לפיתוחם המקצועי ולליווי פדגוגי ודידקטי של מדריכי אדם-תוכנית הן בבתי הספר והן במערך השתלמויות שהוקם.
תוכניות חוץ: תוכניות בתחומי דעת שונים המפותחות על ידי חברות ומומחי תוכן חיצוניים לתוכנית. לאחר בחינה של היחידה הפדגוגיה של תוכנית קָרֵב הן מאושרות להפעלה בשיעורי ההעשרה בבתי הספר ובגני הילדים. תוכניות החוץ הפועלות במסגרת תוכנית קָרֵב "קיטו מרום", "מרכז גבים לגישור", "אתגרים הדרכות", "אשכולות חשיבה בישראל", "אופקים חדשים", "רופאים צעירים", "ארכיטקט בשמחה" לחינוך לטכנולוגיה,"חושים וחומרים", "נוע דע", "המרכז הישראלי לאוריגאמי", "תיאטרון אימג'ינו", "בובימה", אינגליש אדוונטשר, ABC, כיף חיות, החברה להגנת הטבע, רשות העתיקות, מקום - סיורים ויוזמות, "מרכז חי נחליאלי, "מרכז תקשורת רמלה", "קוסמים צעירים" ועוד.
אופן העסקה

התוכנית החלה לפעול בשנת 1990 כשיעורי העשרה שהועברו על ידי מדריכים שאינם עובדי משרד החינוך, אלא עובדי חברת "תיגמן"[דרוש מקור] שהייתה החברה המפעילה באותה תקופה. נכון ל-2015 התוכנית מופעלת באמצעות חברת מרמנת ארגון וניהול פרויקטים, שזכתה במכרז של משרד החינוך והמורים המלמדים בתוכנית נמצאים במעמד העסקה של עובדי קבלן מבחינת משרד החינוך.
החוזה של תוכנית קרב עם הרשויות מתחדש מדי שנה. כשיש משברים ברשויות מבחינה תקציבית, לא ניתן לדעת מה יהיה עתידה של תוכנית קרב באותה רשות מקומית. לפיכך, חוזה ההעסקה של המורים הוא ל-9 חודשים בלבד ובתום שנת הלימודים מפוטרים כל המורים וזאת על מנת למנוע מצב בו יזכו העובדים בקביעות והקרן תהייה מחויבת להעסיקם גם אם לא יהיה לה חוזה מול אותה רשות מקומית.
נכון ל-7 במרץ 2011 הועסקו בתוכנית 3,668 מדריכים:
באזור המרכז: 1,058 מדריכים
באזור הצפון: 1,248 מדריכים
באזור ירושלים: 549 מדריכים
באזור הדרום: 813 מדריכים.
תוכנית קרב מוכרת על ידי משרד החינוך כמקום שבו סטודנטים להוראה יכולים לעשות בו התמחות במקצוע הנלמד.
ראו גם

תוכנית היל"ה
תוכנית סחל"ב
הערות שוליים

↑  תוכנית קרב למעורבות בחינוך בשיתוף משרד החינוך חוזר מנכ"ל משרד החינוך, 1 ביוני 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266722605171
תומר גנון

| --- | --- |

 לידה:  1 באוקטובר 1976 (בן 47)
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  האוניברסיטה הפתוחה 
 עיסוק:  עיתונאי
 מעסיק:  כלכליסט
 תחקירים בולטים:  פרשת השימוש בתוכנת פגסוס במשטרת ישראל
 קישורים חיצוניים
 טוויטר:  tomer_ganon
 
תומר גנון (נולד ב־1 באוקטובר 1976) הוא עיתונאי, כתב פלילים ורגולציה בעיתון הכלכלי "כלכליסט" מקבוצת "ידיעות אחרונות".
קריירה בעיתונות

גנון החל את הקריירה העיתונאית שלו ברשת שוקן, תחילה כסגן עורך במקומון של אזור פתח תקווה, "מלאבס" ובהמשך במקומון "צומת השרון". לאחר כארבע שנים בקבוצת שוקן, החל לערוך בעיתון הכלכלי "גלובס". תחילה ערך במשך כשנתיים את מדור שוק ההון, ובהמשך ערך את מדור הספורט הכלכלי של העיתון. בה בעת שימש כתב ב"עין השביעית".
במרץ 2009 החל לשמש כסגן העורך של המגזין "פירמה", ירחון אשר עסק בנושאי מדיה, פרסום ושיווק.
ביוני 2010 עבר לעיתון המתחרה, "כלכליסט", כרכז הכתבים של העיתון. לאורך שנותיו בכלכליסט עסק גנון בתפקידי כתיבה ועריכה שונים, תוך התמקדות בנושאי רגולציה ופלילים.
ב-2016 הגיש נגדו איש העסקים אמיר ברמלי, אשר בהמשך הורשע בעבירות הלבנת הון וגנבה, תביעה על סך מיליון שקלים בגין לשון הרע. התביעה הוגשה לאחר שגנון חשף שורה של כתבות שקשרו את ברמלי להעברות כספיות מול בר רפאלי בסינגפור, בעקבותן אף הגישה רפאלי תלונה על גניבת זהות. בכתב ההגנה שהגיש גנון טען כי מדובר ב"תביעת השתקה בריונית וכוחנית". ב-2018 מחק ברמלי את התביעה.
קריירה בעיתונות > פרשת NSO

בינואר 2022 פרסם גנון סדרת כתבות שבהן חשף את פרשת השימוש בתוכנת פגסוס במשטרת ישראל. הכתבות, שפורסמו החל מ-18 בינואר 2022 ב"כלכליסט", פירטו כיצד השתמשה משטרת ישראל בתוכנה כדי לפרוץ מרחוק לטלפונים של אזרחים ישראלים שאינם עבריינים או חשודים, ללא צווי חיפוש או צווי האזנה. בין היתר טען גנון כי בעזרת התוכנה בוצעו מעקבים אחר פעילים במחאה נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו, עובדים בחברות ממשלתיות וראשי ערים. השימוש בתוכנה לא נמצא תחת פיקוח בית משפט, אך לפי המשטרה היה "תחת פיקוח ובקרה באופן רציף, על ידי היועץ המשפטי לממשלה וגורמים משפטיים חוץ-ארגוניים נוספים". תחילה הכחישה המשטרה נחרצות את הפרסום ובהמשך הודתה כי בוצעו כמה חריגות בשימוש בתוכנה. בעקבות חשיפתו של גנון הודיע השר לביטחון פנים עמר בר לב על הקמת ועדת בדיקה ממשלתית. הפרשה מסוקרת בהרחבה ובראש הכותרות בתקשורת הישראלית, וכן מעבר לים. צוות בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, עמית מררי, אשר חקר את פרסומיו של גנון מצא שרובם אינם נכונים. בעקבות כך קמה קריאה לגנון להציג בסיס כלשהו לטענותיו.
מנגד עלתה הטענה, בין השאר בעקבות הכחשת המשטרה, שגנון לא סיפק ראיות לביסוס הממצאים שפרסם ושייתכן שפרטים משמעותיים שפרסם אינם נכונים. העיתונאי מרדכי גילת כתב כי הפרסום ב"כלכליסט" "מסתמן כאחד הפלופים הגדולים של התקשורת בישראל מאז הקמת המדינה". העיתונאי בן כספית כתב על תחקיר כלכליסט: "מה היה לנו כאן? חריגה אחת, טכנית, שפירותיה לא הועברו ליחידה החוקרת אצל עד המדינה שלמה פילבר. חריגה שלא השפיעה בדרך כלשהי על עדותו. מה לא היה לנו כאן? לא הואזנו אזרחים, לא נחדרו או הודבקו אנשים חפים מפשע, המשטרה לא הדביקה שום דבר על מנכ"לי משרדים ממשלתיים, ואין כאן שטאזי".
הערות שוליים

↑  ליאור ליברובסקי, תומר גנון ישמש כסגן עורך ’פירמה’, באתר ביזפורטל, 2 במרץ 2009
↑  אלכסנדר כץ, עורך המשנה של המגזין 'פירמה' תומר גנון עוזב לכלכליסט, באתר ביזפורטל, 17 ביוני 2010
↑  אמילי גרינצווייג‏, שינויים במגזין פירמה, באתר וואלה, 17 ביוני 2010
↑  נועה פרייס‏, כתב כלכליסט משיב לברמלי: "תביעת השתקה כוחנית ובריונית", באתר וואלה, 26 בדצמבר 2016
↑  תומר גנון, חברת NSO בשירות משטרת ישראל: פריצות לטלפון של אזרחים ללא פיקוח או בקרה, באתר כלכליסט, 18 בינואר 2022
↑  תחקיר: המשטרה ו-NSO, באתר כלכליסט
↑  צבי זרחיה, המשטרה מאשרת לראשונה: בוצעו חריגות בשימוש בתוכנת NSO, באתר כלכליסט, 1 בפברואר 2022
↑  שירית אביטן כהן, ‏עמר בר לב הודיע על הקמת ועדת בדיקה ממשלתית לפרשת הריגול, באתר גלובס, 7 בפברואר 2022
↑  עמית ולדמן, ‏"עכשיו זה אצלם בבית": כך סיקרו בעולם את פרשת הריגול המשטרתי, באתר ‏מאקו‏, 8 בפברואר 2022
↑   גור מגידו, מי שטוען שיש לנו משטרה כמו בניקרגואה – צריך להביא הוכחות, באתר הארץ, 14 בפברואר 2022;
 ענת קם, לכלכליסט יש סיפור טוב מדי. זה הזמן להוכיח אותו, באתר הארץ, 15 בפברואר 2022;
שוקי טאוסיג, עקרון ההתכחשות, באתר העין השביעית, 15 בפברואר 2022
↑  אלון חכמון, ‏בכיר במשטרה אישר את דברי אלשיך: "המשטרה לא משתמשת בפגסוס", באתר מעריב אונליין, 13 בפברואר 2022;
מתן וסרמן, ‏המסקנות המסתמנות מוועדת הבדיקה: לא היו חריגות בעבודת המשטרה, באתר מעריב אונליין, 13 בפברואר 2022
↑   גור מגידו, מי שטוען שיש לנו משטרה כמו בניקרגואה – צריך להביא הוכחות, באתר הארץ, 14 בפברואר 2022;
 ענת קם, לכלכליסט יש סיפור טוב מדי. זה הזמן להוכיח אותו, באתר הארץ, 15 בפברואר 2022;
שוקי טאוסיג, עקרון ההתכחשות, באתר העין השביעית, 15 בפברואר 2022;
ברוך קרא‏, מי מספר לנו על "פיית שיניים", המדינה או כלכליסט?, באתר וואלה, 18 בפברואר 2022;
אמיר בן-דוד, תחקיר, באתר זמן ישראל, 18 בפברואר 2022
↑   מרדכי גילת, פרשת כלכליסט ופגסוס: התחקיר הכוזב, באתר הארץ, 19 בפברואר 2022
↑  בן כספית, ‏לא הואזנו אזרחים ולא הודבקו, האם זה משנה משהו לנתניהו?, באתר מעריב אונליין, 17 בפברואר 2022
תומאס סטיוארט טרייל

| --- | --- |

 לידה:  29 באוקטובר 1781 קירקוול, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  30 ביולי 1862 (בגיל 80) אדינבורו, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 ענף מדעי:  רפואה משפטית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אדינבורו 
 מוסדות:  אוניברסיטת אדינבורו 
 
תומאס סטיוארט טרייל (אנגלית: Thomas Stewart Traill; ‏29 באוקטובר 1781 - 30 ביולי 1862) היה פרופסור לרפואה משפטית באוניברסיטת אדינבורו.
ביוגרפיה

טרייל נולד בקירקוול שבמיינלנד, אורקני, ולמד באוניברסיטת אדינבורו. במשך כ-30 שנה שימש כרופא בליברפול, ונמנה עם מייסדי המכון המלכותי, מכון המכניקה של ליברפול והאגודה הפילוסופית והספרותית של ליברפול. הוא הכיר את חוקר הקוטב ויליאם סקורסבי, וכתב רשימה של בעלי חיים שנצפו בגרינלנד המזרחית בעבור "יומן-המסע של ציד הלווייתנים הצפוני" של סקורסבי (1823). סקורסבי קרא על שמו את האי טרייל בגרינלנד.
כאשר ג'ון ג'יימס אודובון הגיע לליברפול ביולי 1826, טרייל סייע בידו במציאת מוציא לאור לספרו "הציפורים של אמריקה". אודובון קרא על-שמו את ה-Traill's Flycatcher, סוג של ציפור-שיר ממשפחת הטיראניים, שבשעתו התייחס למין שכלל הן את ה-Empidonax traillii והן את ה-Empidonax alnorum.
טרייל שב לאוניברסיטת אדינבורו בשנת 1833 כפרופסור לרפואה משפטית. הוא ערך את המהדורה השמינית של האנציקלופדיה בריטניקה (בשנים 1852-1861), שנשלמה שנה בטרם מותו.
לקריאה נוספת

Audubon to Xánthus, Barbara and Richard Mearns ISBN 0-12-487423-1
תומאס סטרקושה

תומאס פוטאק סטרקושה (באלבנית: Thomas Fotaq Strakosha; נולד ב-19 במרץ 1995 באתונה שביוון) הוא כדורגלן אלבני המשחק בעמדת השוער בקבוצת א.א.ק. אתונה ובנבחרת אלבניה.
קריירת מועדונים

סטרקושה נולד באתונה בזמן שאביו, פוטו סטרקושה, שיחק בליגה היוונית. הוא גדל במחלקות הנוער של פאניוניוס ושל לאציו. בעונת 2012/2013 החל לשמש כשוער המחליף של לאציו בסרייה א'.
ב-9 ביולי 2015 הושאל סטרקושה למשך עונה אחת לסלרניטנה מהסרייה ב'. הוא ערך 11 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה.
עם חזרתו ללאציו מההשאלה, החל סטרקושה לשמש כשוער הראשון של לאציו.
ב-14 ביולי 2022 חתם בברנטפורד מהפרמייר ליג.
ב-8 ביולי 2024 חתם בא.א.ק. אתונה לחמש שנים.
קריירה בינלאומית

ב-24 במרץ 2017 ערך סטרקושה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אלבניה, בהפסד 0–2 לנבחרת איטליה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2018. נכלל בסגל נבחרת אלבניה ליורו 2024.
הערות שוליים

↑  Thomas Strakosha zyrtarisht te Salernitan באתר SuperSport Albania, ‏ 9 ביולי 2015 (באלבנית)
↑  Ryan Dabbs last updated, Albania Euro 2024 squad: Sylvinho's full team, fourfourtwo.com, ‏2023-09-21 (באנגלית)
| נבחרת אלבניה – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 א. ברישה •  2 באליו •  3 מיטאי •  4 היסאי •  5 אייטי •  6 ג'ימסיטי •  7 מנאי •  8 גיאסולה •  9 אסאני •  10 באיראמי •   11 ברויה •  12 קסטראטי • 13 מיהאי •  14 לאצ'י • 15 ספרי • 16 מ. ברישה • 17 מוצ'י • 18 איסמעילי • 19 דאקו • 20 רמאדאני • 21 אסלאני • 22 אבראשי • 23 סטרקושה • 24 קומבולה • 25 אליי • 26 הוג'ה • מאמן: סילביניו |  1 א. ברישה •  2 באליו •  3 מיטאי •  4 היסאי •  5 אייטי •  6 ג'ימסיטי •  7 מנאי •  8 גיאסולה •  9 אסאני •  10 באיראמי •   11 ברויה •  12 קסטראטי • 13 מיהאי •  14 לאצ'י • 15 ספרי • 16 מ. ברישה • 17 מוצ'י • 18 איסמעילי • 19 דאקו • 20 רמאדאני • 21 אסלאני • 22 אבראשי • 23 סטרקושה • 24 קומבולה • 25 אליי • 26 הוג'ה • מאמן: סילביניו | אלבניה |
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סונול

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1922–הווה (כ־102 שנים) 
 חברת אם:  קרן גז ונפט ישראל
 מיקום המטה:  נתניה 
 משרד ראשי:  נתניה
 ענפי תעשייה:  תעשיית האנרגיה 
 מוצרים עיקריים:  דלק, שמנים
 הכנסות:  3.74 מיליארד ש"ח (2015)
 רווח תפעולי:  39 מיליון ש"ח (2015)
 רווח:  13 מיליון ש"ח (לפני מס) (2015)
 יו"ר:  דודי ויסמן
 מנכ"ל:  אבי מגידו
  
 www.sonol.co.il
 
סונול ישראל בע"מ, הידועה יותר בשם "סונול", היא אחת מארבע חברות הדלק הגדולות בישראל.