stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פדריקה פלגריני
תארים והישגים

פלגריני קבעה 11 שיאי עולם. 8 שיא עולם במשחה ל-200 מטר חופשי (6 בבריכות אולימפיות ו-2 בבריכת 25 מטר) ו-3 שיאי עולם במשחה ל-400 מטר חופשי בבריכות אולימפיות.
פלגריני זכתה 3 פעמים בתואר שחיינית השנה באירופה בשנים 2009–2011.
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
התפתחות שיא העולם במשחה ל-200 מטר חופשי
התפתחות שיא העולם במשחה ל-400 מטר חופשי
בג"ץ בית סוריק נגד ממשלת ישראל

| --- | --- |

 מידע החלטה
 ערכאה:  בית המשפט הגבוה לצדק
 תאריך החלטה:  30 ביוני 2004
 חברי המותב
 חברי המותב:  אהרן ברק, אליהו מצא ומישאל חשין
 דעות בפסק הדין
 דעת רוב:  ברק: פגיעתו של תוואי גדר הביטחון בתושבים המקומיים אינה מידתית
 
גדר ההפרדה ובית סוריכּ מאחוריה. במקור הגדר הייתה צריכה להיות צמודה לבתי היישוב ובעקבות הפסיקה, הורחקה ממנו, וכך הגישה של החקלאים לחלק משטחי החקלאות של הכפר לא נפגעה
בג"ץ 2056/04 בית סוריכּ הוגש ב-26 בפברואר 2004 על ידי מועצת תושבי בית סוריכּ (לקמן, "העותרים") נגד ממשלת ישראל ומפקד כוחות הצבא בגדה המערבית (לקמן, "המשיבים"), בנוגע לגדר ההפרדה. פסק הדין נכתב על ידי הנשיא אהרון ברק, אליו הצטרפו המשנה לנשיא אליהו מצא והשופט מישאל חשין. העתירה תקפה את חוקיות צווי תפיסת הקרקע הנוגעים לקרקעות הכפרים בית סוריכ, בידו, אל-קובייבה, קטנה, בית ענאן, בית ליקיא, בית איג'זא ובית דוקו. נפסק ש-30 מתוך 40 ק"מ של תוואי גדר ההפרדה שנידונו במסגרת העתירה אינם חוקיים, ועל כן על המדינה להציג תוואי חלופי.
רקע: היסטוריה של גדר ההפרדה

קטע גדר ההפרדה המדובר באורך כ-60 קילומטרים. הוא מתחיל ביישוב מכבים ובכפר בית סירא (מערב התוואי), דרך היישוב הר אדר והכפרים בית סוריק ובידו. הוא נגמר בגבעת זאב ובכפר בית דקו (מזרח התוואי). גדר זו מהווה מחסום הפרדה, ומטרתה הרשמית היא למנוע מעבר לא מאושר של פלסטינים לשטחי אוכלוסייה ישראלית, ובפרט מעבר של מחבלים פלסטינים. גדר ההפרדה נבנתה ועודנה נבנית מאז שנת 2002, כשהיא עוברת בעיקר לאורכו של הקו הירוק.
הרעיון התחיל להתפתח בעקבות גדר ביטחונית שנבנתה סביב עזה לאחר הסכם קהיר, שבמסגרתו בוצעה העברת שטחים נרחבת לרשות הפלסטינית. הרעיון התחזק בעקבות כישלונה של ועידת קמפ-דייוויד ביישוב הסכסוך הישראלי פלסטיני, וכמו כן בעקבות עלייה חדה בשכיחות פיגועי הטרור לאחר מכן. לאור מספרם הגבוה של הנרצחים הישראלים בפיגועי הטרור, נוצר לחץ ציבורי רב על הממשלה לפעול למען הקמת הגדר, על מנת למנוע את מותם של אזרחים ישראלים נוספים. בסופו של דבר הוחלט על הקמתה.[דרושים מקורות][מפני ש...]
הדיון > טענות העותרים

העותרים טענו כי תוואי הגדר פוגע בהם בצורה קשה וכבדה מנשוא. הגדר תפריד ביניהם לבין שטחיהם החקלאיים, ותהפוך את הגישה אליהם קשה עד בלתי אפשרית. בנוסף, תיחסם הגישה לבארות במקום, דבר שימנע השקיית עדרים ושימוש במים לחקלאות. טענת העותרים הייתה שהמשפחות הפלסטיניות בבית סוריכ נשענות בעיקר על פרנסה מחקלאות, וזאת תיפגע אנושות בגלל תוואי הגדר המתוכנן. גדר ההפרדה תפגע בגישת הכפרים לערים מרכזיות כגון רמאללה, תפגע בגישה לשירותי בריאות במזרח ירושלים ותגביל את התרחבותם.
הטענות המשפטיות של העותרים הן שתוואי הגדר סותרת הן את הדין הישראלי הפנימי והן את הדין הבינלאומי. גדר ההפרדה משנה את גבולות יהודה ושומרון מבלי הסמכה מפורשת בחוק. בכך היא מספחת שטחים למדינת ישראל, דבר העומד כנגד הדין הבינלאומי. הקמת הגדר לא באה לשרת את האנשים בשטח הכבוש או את המשטר השולט בשטח הכבוש. בנוסף, אין צורך ביטחוני בהקמת תוואי הגדר כפי שתוכנן, ולכן אין הצדקה משפטית להקמת הגדר. יתר על כן, לטענת העותרים הצווים לא הובאו לידיעתם, והם לא שותפו כדין בגיבוש תוואי גדר ההפרדה.
העותרים טענו כי נפגעו זכויות בסיס רבות שלהם: זכות הקניין שלהם נפגעת בגלל תפיסת האדמות ובמניעת הגישה לאדמותיהם. כן נפגעת זכותם לחופש התנועה. פרנסתם וחופש העיסוק שלהם נפגעים: לא רק הקשיים לעבד את האדמות, אלא גם קושי לסחור בתוצרתם. הגדר פוגעת בהזדמנויות החינוך של ילדי הכפרים, ומשבשת את חיי המשפחה והקהילה במקום. חופש הדת נפגע בכך שנמנעת גישה למקומות קדושים, וערכי טבע ונוף נפגעים כתוצאה מגדר ההפרדה.
הדיון > טענות המשיבים

לטענת המשיבים, קביעת תוואי הגדר נקבע בצורה השומרת על איזון בין שיקול הפגיעה בחיי התושבים המקומיים לבין הרצון לשמור על חיי אזרחי ישראל, תושביה והחיילים הפועלים לאורך הגדר: הגדר היא בעלת חשיבות לאומית עליונה; הגדר תמנע ממחבלים להיכנס לשטח ארץ ישראל ולפגע; ועל הפרק עומדים חיי אדם של אזרחי ישראל ושל תושביה, הנפגעים מפיגועי הטרור של הטרוריסטים החודרים לשטחי ישראל. לטענת המשיבים, מאזור זה יצאו מספר פיגועי טרור בירושלים. מטרות הקמת הגדר היא למנוע מניעת מעבר בלתי מבוקר של תושבי האזור לישראל ולהתנחלויות, וכן למנוע הברחת כלי נשק ואמצעי לחימה ולמנוע הסתננות פלסטינים, שעלולה להוביל להקמת תאי טרור בישראל ולהצטרפות לתאים קיימים. וכן לטענתם, הגדר חייבת להיות מוקמת בתוך תחומי יהודה ושומרון כדי שיתקיים זמן התרעה, בו יוכלו הכוחות הישראליים לפעול עוד לפני כניסת המחבל לשטח ישראל.
המשיבים טוענים גם כי הייתה התחשבות בתושבי הכפרים במהלך תכנון תוואי הגדר. נעשה מאמץ להעביר את הגדר באדמות שאינן פרטיות, ובאדמות שאינן מעובדות. במקרה של חציצה בין יישובים לאדמות חקלאיות שלהם תהיה בגדר "שערים חקלאיים" על מנת לאפשר מעבר של חקלאים לאדמותיהם. וכן נעשה מאמץ שלא לקטוע דרכים קיימות, ובמקרה של קטיעה הובטח שייסללו כבישים חדשים. יש בכוונת המשיבים להקים נקודת ביקורת קבועה שתהיה פתוחה 24 שעות ביממה, ותצמצם את הפגיעה ברמת החיים. בנוסף, ישנה נכונות לשנות את התוואי המתוכנן.
בנוסף, המשיבים טוענים כי הוצאת צווי התפיסה התנהלה כדין ושלא תמיד התושבים המקומיים ניצלו את זכותם לטיעון שניתנה להם.
טיעוניהם המשפטיים היו כי היכולת לתפוס את השטחים לשם בניית המכשול נובעת מזכותה הטבעית של מדינת ישראל להגן על עצמה מפני איומים המצויים מחוץ לגבולותיה. בנוסף, עוצמת הפגיעה אינה גבוהה כפי שהעותרים טענו. כל הכפרים מחוברים לרשתות מים, ועל כן אין בפגיעה בבארות כדי למנוע אספקת מים עבור הצרכים החקלאיים והאחרים. בכל אחד מהכפרים מצויה מרפאה אחת, ובכפר בידו מצויה מרפאה מרכזית. וכן הובטח שגם צורכי החינוך של האוכלוסייה המקומית יילקחו בחשבון.
פסק הדין

פסק הדין, שנקבע ב-30.6.2004 בהצבעה פה אחד, קובע ש-30 מתוך 40 ק"מ של תוואי גדר ההפרדה שנידונו במסגרת העתירה אינם חוקיים, ועל כן על המדינה להציג תוואי חלופי. נדחתה העתירה נגד מקטע הגדר המתחיל בין מכבים לבית סוריכ ונגמר מצפון-מזרח ליישוב מבוא חורון. כל שאר העתירות התקבלו, ועל המשיבים (ממשלת ישראל ומפקד כוחות הצבא בגדה המערבית) הוטל לבחון מחדש את תוואי הגדר.
הערות שוליים

↑  פסק הדין של בג"ץ בפרשת בית סוריכ, באתר בצלם, ‏1.1.2011
1 2 3 4 5 6  בבית המשפט העליון בשבתו כבית משפט גבוה לצדק, באתר פסקי בג"ץ, ‏30.06.2004
קרסנודאר-2

ערך זה עוסק בקבוצת המילואים של קרסנודאר. אם התכוונתם למועדון הכדורגל קרסנודאר, ראו .
מועדון הכדורגל קרסנודאר-2 (ברוסית: ФК Краснода́р-2) מהעיר קרסנודאר הוא מועדון כדורגל רוסי, קבוצת מילואים של מועדון הכדורגל קרסנודאר.
היסטוריה

הקבוצה הוקמה בשנת 2013 ביוזמת סרגיי גליצקי, איש עסקים מקומי..
היא התמודדה בליגה השלישית בחשיבותה במדינה לאחר שקיבלה מעמד של קבוצה מקצוענית מטעם מנהלי איגוד הקבוצות המקצועניות ברוסיה והתמודדה בה עד עונת 2017/2018.
הישגים לפי עונה

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה .
העפלה לליגה בכירה יותר
| שנה | ליגה | מיקום | מ | נ | ש | ה | יחס | נק |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013/14 | הליגה השנייה, אזור דרום | 17 | 34 | 7 | 6 | 21 | 35 - 66 | 27 |
| 2014/15 | הליגה השנייה, אזור דרום, בית 1 | 7 | 14 | 3 | 1 | 10 | 15 - 24 | 10 |
| 2014/15 | הליגה השנייה, אזור דרום, בית ב' | 4 | 10 | 5 | 1 | 4 | 19 - 17 | 16 |
| 2015/16 | הליגה השנייה, אזור דרום | 3 | 26 | 14 | 6 | 6 | 53 - 26 | 48 |
| 2016/17 | הליגה השנייה, אזור דרום | 6 | 30 | 15 | 5 | 10 | 47 - 28 | 50 |
| 2017/18 | הליגה השנייה, אזור דרום | ‏ 4 | 32 | 16 | 9 | 6 | 58 - 37 | 54 |
| 2018/19 | ליגת הכדורגל הלאומית |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  «Краснодар» создаст фарм-клуб, Спорт-Экспресс (19 февраля 2013)
↑  Сергей Галицкий: «Краснодар-2» заявлен во вторую лигу, Советский Спорт (27 мая 2013)
↑  Краснодар-2 − Черноморец (1:3), Sportbox (27 мая 2013)
אולימפיק דונצק

סמל הקבוצה הישן.
מועדון הכדורגל "אולימפיק" דונצק (באוקראינית: Футбольний клуб «Олімпік» Донецьк ) הוא מועדון כדורגל מקצועני אוקראיני, שבסיסו בעיר דונצק שבאוקראינה המתמודד בליגת העל האוקראינית בכדורגל.
המועדון מארח את משחקי הבית באצטדיון אצטדיון דינמו על שם ולרי לובנובסקי בקייב, עקב משבר אוקראינה ומלחמת האזרחים באוקראינה המונעת את קיום משחקי הבית באצטדיון הבייתי המקורי במתחם הספורט האולימפי המשולב, שבדונצק.
היסטוריה

המועדון נוסד ב-15 ביוני 2001 ובין השנים 2001 ל-2004 שיחק בליגה הרביעית ברמתה באוקראינה; מ-2004/2005 עד 2010/2011 שיחקה בליגה השלישית; מ-2011/2012 עד 2013/2014 שיחקה בליגת המשנה האוקראינית בכדורגל והחל מעונת 2014/2015 מתמודד בליגת העל האוקראינית.
הישג שיא בתולדותיה היה מקום רביעי בסיום עונת 2016/2017. הישג זה איפשר למועדון לראשונה להשתתף במפעלים האירופיים והוא התמודד בסיבוב המוקדמות השלישי של הליגה האירופית בעונת 2017/2018 כשאירח בקייב את פאוק סלוניקי למשחק ב-27 ביולי 2017 שהסתיים בשוויון 1:1. משחק הגומלין שנערך ביוון הסתיים בהפסד 2:0 והקבוצה לא הצליחה להעפיל לשלב הבא.
לקבוצה ישנה יריבות עם הקבוצה הבכירה של דונצק: שחטאר דונצק.
הישגים לפי עונה

אליפות או מקום ראשון
סגנות או גמר
מקום שלישי או חצי גמר
| עונה | ליגה | מיקום | גביע | מפעלים אירופיים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004/05 | הליגה השנייה | 11 | לא התמודדה | לא נטלה חלק |  |
| 2005/06 | הליגה השנייה | 5 | 32 האחרונות | לא נטלה חלק |  |
| 2006/07 | הליגה השנייה | 10 | 16 אחרונות | לא נטלה חלק |  |
| 2007/08 | הליגה השנייה | 5 | 16 אחרונות | לא נטלה חלק |  |
| 2008/09 | הליגה השנייה | 7 | מוקדמות גביע | לא נטלה חלק |  |
| 2009/10 | הליגה השנייה | 5 | מוקדמות גביע | לא נטלה חלק |  |
| 2010/11 | הליגה השנייה | ‏1 | מוקדמות גביע | לא נטלה חלק | עלתה ליגה |
| 2011/12 | הליגה הראשונה | 12 | מוקדמות גביע | לא נטלה חלק |  |
| 2012/13 | הליגה הראשונה | 11 | מוקדמות גביע | לא נטלה חלק |  |
| 2013/14 | הליגה הראשונה | ‏1 | מוקדמות גביע | לא נטלה חלק | עלתה ליגה |
| 2014/15 | פרמייר ליגה | 8‏ | חצי גמר | לא נטלה חלק |  |
| 2015/16 | פרמייר ליגה | 9 | שמינית גמר | לא נטלה חלק |  |
| 2016/17 | פרמייר ליגה | 4 | 16 אחרונות | לא נטלה חלק |  |
| 2017/18 | פרמייר ליגה | 9 | שמינית גמר | הליגה האירופית: סיבוב המוקדמות השלישי |  |
| 2018/19 | פרמייר ליגה | 9 | שמינית גמר | לא נטלה חלק |  |
| 2019/20 | פרמייר ליגה | 9 | שמינית גמר | לא נטלה חלק |  |
| 2020/21 | פרמייר ליגה |  |  |  |  |
אולימפיק במפעלים האירופיים

| עונה | טורניר | שלב | יריבה | משחק בית | משחק חוץ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017/18 | הליגה האירופית | סיבוב המוקדמות השלישי | יוון פאוק סלוניקי | ‏1:1 | ‏2:0 |
אצטדיון הקבוצה

עד 2014 הקבוצה אירחה את משחקיה באצטדיון אולימפיק דונצק המכונה מתחם הספורט האולימפי המשולב. האצטדיון מכיל 4,500 מושבים ומאז פרוץ משבר אוקראינה מצוי בתפעול השלטונות הבדלניים של הרפובליקה העממית של דונצק. תשתית המתחם כוללת מגרש כדורגל בגודל 105х68, שלושה מגרשי אימונים קטנים ושני מגרשים למשחקי קטרגל.
מאז 2014 הקבוצה מארחת באצטדיון דינמו שבקייב, המכיל למעלה מ-16,000 מושבים.
הכניסה לאצטדיון.
אפיוס קלאודיוס קאודקס

אפיוס קלאודיוס קאודקס (בלטינית: Appius Claudius Caudex) היה פטריקי מבית האב של הקלאודיים. הוא נבחר לקונסול שנת 264/263 לפנה"ס, ופיקד על חיל המשלוח שיצא לעזרת הממרטינים במסאנה שבסיציליה בתחילת המלחמה הפונית הראשונה. הוא נחשב למצביא הרומי הראשון שנלחם מחוץ לאיטליה.
ביוגרפיה

לדברי פוליביוס חצה קלאודיוס את המצר בלילה מרגיום אל מסאנה, התייצב תחילה לקרב נגד הסירקוסאים בהנהגת היירון ואחר כך נגד הקרתגים בהנהגת חנו בן חניבעל וניצח את שניהם. לאחר מכן הוליך את חייליו אל סירקוסאי, אך התקפותיו על העיר לא הצליחו והוא שב אל מסאנה, השאיר בה חיל מצב ומשם הפליג חזרה אל רגיום.
סנקה, הלועג לאלו המבלים את ימיהם במחקרים ספרותיים חסרי תועלת, מזכיר את אפיוס קלאודיוס בהביאו דוגמאות לדברים בטלים שאין בהם צורך: "מי הוא הראשון אשר המריץ את הרומיים לרדת באניות? זה היה קלאודיוס, אשר בעבור פעלו ההוא כינוהו בשם Caudex (בול עץ)."
בנו, פובליוס קלאודיוס פולכר, היה קונסול ב-249 לפנה"ס.
ראו גם

קרב מסאנה
הערות שוליים

↑  פוליביוס, 1.11-16 .
↑  סנקה, קוצר החיים, יג בתרגום אהרן קמינקא.
ארסנל דזיארז'ינסק

ארסנל דזיארז'ינסק (בבלארוסית: ФК Арсенал Дзяржынск) הוא מועדון כדורגל בלארוסי מהעיר דזיארז'ינסק שבפרברי מינסק שנוסד בשנת 2019. בשיאו התמודד בליגת העל הבלארוסית בכדורגל.
ארסנל מארחת את משחקיה באצטדיון בעיר דזיארז'ינסק המכיל 1,000 מושבים.
היסטוריה

המועדון הוקם בינואר 2019. מייסדי המועדון החדש היו איש העסקים הבלארוסי אלכסיי מלשקביץ' ואיש העסקים השוודי אלכס רוסהולם, נשיא מועדון הכדורגל השוודי אסקילסטונה.
בעונת הבכורה הקבוצה הורכבה בעיקר משחקנים צעירים ושחקנים בלארוסיים מנוסים. המועדון הגיש בקשה מיידית להשתתפות בליגה השנייה בבלארוס. הקבוצה קיימה את המשחק הרשמי הראשון שלה ב-20 באפריל 2019. כבר בעונת הבכורה הקבוצה סיימה במקום הראשון והעפילה לליגה הראשונה, השנייה בחשיבותה בכדורגל הבלארוסי והחל מעונת 2020 מתמודדת בה.
בעונת 2020/2021 זכתה באליפות ליגת המשנה הבלארוסית בכדורגל העפילה לרבע גמר הגביע הבלארוסי בכדורגל.
בעונת 2022 התמודדה בליגת העל הבלארוסית.
הערות שוליים

↑  В Беларуси появится новый футбольный клуб – «Арсенал» из Дзержинска. С командой уже тренируются Вячеслав Глеб и Осипенко
↑  «Арсенал» из Дзержинска – очень амбициозный проект. Клуб заинтересовал даже младшего Глеба
↑  «Арсенал» из Дзержинска провёл первый официальный матч
↑  «Арсенал» из Дзержинска одержал победу в дебютном сезоне
אוסטנדה (כדורגל)

מועדון הכדורגל המלכותי אוסטנדה (בהולנדית: Koninklijke Voetbalclub Oostende), המכונה בקיצור אוסטנדה, הוא מועדון כדורגל מהעיר אוסטנדה שבבלגיה, המשחק בליגת המשנה הבלגית. אצטדיון הבית של הקבוצה הוא אצטדיון אלברטפארק, שמכיל כ-8,000 מקומות ישיבה.
המועדון החל לשחק תחת השם הנוכחי בשנת 1981, לאחר איחוד בין VG אוסטנדה ל-AS אוסטנדה.
היסטוריה

אוסטנדה נוסדה בשנת 1981, כאיחוד של שני מועדונים שונים שפעלו בעיר. VG אוסטנדה היה המועדון הוותיק בעיר, שנוסד בשנת 1904, אך מעולם לא שיחק בליגה הבלגית. AS אוסטנדה הוקמה ב-1911, והפכה למועדון הבכיר בעיר בשנות ה-30. בתחילת שנות ה-70 שיחקה AS אוסטנדה בליגה הבכירה למשך ארבע עונות, אך מאז ירדה ולא שבה עוד לליגה הבכירה. המועדון המשותף שהוקם ב-1981 נשא את המספר הסידורי 31, מספרה של VG אוסטנדה, בעוד מספר המועדון של AS נמחק מהרישומים. שנה אחר כך, הקימו אוהדי VG מועדון אוהדים שהחל לפעול בליגות הנמוכות, אך פורק ב-2013.
המועדון המשותף החל את דרכו בליגה השלישית, והעפיל ממנה לראשונה לליגת המשנה בסיום עונת 1991/1992, בה סיימה הקבוצה במקום הראשון. עונה אחר כך הצליחה הקבוצה להשלים עלייה של שתי ליגות ברציפות, לאחר שסיימה במקום השלישי בליגת המשנה ולהעפיל, דרך הפלייאוף, אל הליגה הבכירה. בעונת הבכורה שלה בליגה הבכירה, עונת 1993/1994, רשמה הקבוצה את הישג השיא שלה עד כה, כשסיימה במקום השביעי בטבלה. עונה אחר כך, חזרה הקבוצה לליגת המשנה.
בין 1995 ל-2013 שיחקה הקבוצה בעיקר בליגת המשנה, למעט שתי עונות בודדות בליגה הבכירה (1998/1999 ו-2004/2005) ושתי עונות רצופות (החל מ-2001) בליגה השלישית. בסיום עונת 2012/2013 חזרה הקבוצה לליגה הבכירה לאחר שזכתה באליפות ליגת המשנה, ומאז שברה את שיא העונות הרצופות שלה בליגה הבכירה, כשהחלה ב-2015/2016 את עונתה השלישית ברציפות בליגה הבכירה.
עלמה שניאור

| --- | --- |

 לידה:  20 במרץ 1978 (בת 46) תל אביב-יפו, ישראל 
 מקום לימודים:  המדרשה לאמנות 
 תחום יצירה:  וידאו ארט, צילום, פיסול, רישום, פרפורמנס
 זרם באמנות:  אמנות עכשווית
 פרסים והוקרה:  פרס האמן הצעיר 
 מספר צאצאים:  1 
 www.almashneor.art
 
עלמה שניאור (נולדה: 20 במרץ 1978) היא אמנית רב תחומית. ביצירותיה משתמשת שניאור בטכניקות ניסיוניות של צילום, וידאו ופיסול כדי לעורר שאלות על זמן, מרחב, תנועה ואור. יצירותיה נמצאות באוסף מוזיאון תל אביב לאמנות, באוסף הכנסת בירושלים ובאוספים פרטיים בישראל, צרפת וקנדה.
ביוגרפיה

שניאור נולדה בתל אביב-יפו לדני שניאור צלם קולנוע וברית שניאור שחקנית תיאטרון. היא נכדתו של הצייר דוד שניאור. שניאור למדה בבית הספר הדמוקרטי בחדרה. בצבא שירתה כמורה חיילת בחיל חימוש. לאחר שירותה הצבאי למדה מחול ויוגה במסגרות שונות. בשנת 2006 סיימה את לימודי האמנות במדרשה לאמנות בבית ברל. בנוסף היא מורה מוסמכת ליוגה בשיטת איינגאר. בשנת 2009 זכתה בפרס האמן הצעיר. בשנת 2014 זכתה בפרס האמן בקהילה מטעם משרד התרבות והספורט.
יצירתה

עבודתה של שניאור נעה בין מדיומים שונים בהם וידאו, צילום, פיסול, סאונד ומיצג. יצירתה מתמקדת בתהליכים ניסיוניים וברצון למתוח את הגבולות של הייצוג הוויזואלי. היא עוסקת בשאלות ייצוג של מערכת היחסים בין החומר ורוח, הנראה והבלתי נראה. יצירותיה פורסמו בכתבי עת רבים בהם גרנטה בעברית, "מסמרים: כתב עת לפרוזה", וכתב העת הדיגיטלי "הרמה".
בשנת 2009 השתתפה בפסטיבל "פוטוסינימה" בדרבי.
שניאור הציגה תערוכות יחיד וקבוצתיות רבות בישראל, ומחוצה לה.
בשנת 2010 הציגה תערוכת יחיד בגלריה ג'ולי מ. התערוכה "הריקוד של הנייר ורוח" עסקה ביחסים בין הגוף לרוח והיחסים בין צילום ווידאו. בשנת 2014 הציגה תערוכת יחיד בשם "מחזירהאור" גם היא בגלריה ג'ולי מ.
בשנת 2021 הציגה תערוכת יחיד בבית מקס ליבלינג בשם "נשימה ללא שם". שנה לאחר מכן הציגה את הסדרה "בעיות ראייה" בביאנלה הארצית השמינית לרישום בבית האמנים בירושלים שאצרה אירית הדר. בשנת 2023 הוצגה הסדרה "לתפוס נשימה אחת" במוזיאון חיפה שאצר ד"ר קובי בן מאיר.
בשנת 2022 הזמינה עיריית תל אביב-יפו משניאור פסל חוצות שימוקם ברחוב קפלן. הפסל "רשימות שמש לתל אביב" יוצב לקראת תחילת 2025.
תערוכות יחיד

2007: "זה", בית האמנים, ירושלים, אוצר: בועז טל
2007: "שקיעות 21", גלריה ג'ולי מ. תל אביב
2008: "חרקירי" גלריית דרור, צומת בני דרור
2009: "הריקוד של הנייר ורוח", גלריה ג'ולי מ. תל אביב (התערוכה הוצגה החל משנת 2010 בגלריה ע"ש מורל דרפלר במרכז האקדמי ויצו בחיפה)
2011: "עלמה שניאור-עבודות וידאו", הגלריה לאמנות במרכז ההנצחה קריית טבעון, אוצרת טלי כהן גרבוז
2012: תערוכה משותפת עם יערה אורן בגלריה אלפרד בתלאביב. אוצרת: דינה יקרסון
2013: "מחזירהאור", הגלריה של החוג לתקשורת צילומית, מכללת הדסה, ירושלים. אוצרת: יהודית גואטה
2014: "מחזירהאור", גלריה ג'ולי מ. תל אביב
2021: "נשימה ללא שם" בית ליבלינג, תל אביב
2024: "היומיומי" תערוכה משותפת עם בצלאל בן חיים
חיים אישיים

שניאור היא אם לילד. מתגוררת ויוצרת ביפו.
הערות שוליים

↑  49 עבודות של אמניות ואמנים ישראלים נרכשו עבור אוספי מוזיאון תל אביב לאמנות 2022–2021 - ערב רב Erev Rav, באתר ערב רב Erev Rav, ‏3 באוגוסט 2022
↑  יהונתן ה משעל, שקיפות גבוהה יותר של רכישות לאוספי אמנות ישראלית במוסדות הגדולים, האם זה אפשרי? סיכום רכישות 2022, באתר ARToday, ‏2022-08-26
↑  ynet, נבחרו זוכי "האמן הצעיר" של משרד התרבות, באתר ynet, 27 באוגוסט 2009
↑   שני ליטמן, יונתן גולד, איילת לרמן ופאטמה שנאן בין זוכי "אמן בקהילה", באתר הארץ, 7 באוגוסט 2014
1 2   גליה יהב, הזוהר נושר בסורק הביתי של עלמה שניאור, באתר הארץ, 1 בדצמבר 2013
↑  עלמה שניאור כתב.ה בגְרַנְטָה, באתר גְרַנְטָה
↑  המגדלור, ארוטיקה כתב עת מסמרים 11 / מסמרים - המגדלור כתבי עת, באתר www.hamigdalor.co.il
↑  עלמה שניאור - כנלא, באתר מגזין הרמה, ‏2016-09-09
↑  שיתוף בוואטסאפ, עוצם עין אחת | סוסים טרויאניים של מוות, באתר הארץ, 15 בינואר 2010
↑  The Jerusalem Artists House – בית האמנים בירושלים - רשמים VIII – יותר מאחד
↑   גלעד מלצר, הנשימות העמוקות שלה ימשיכו לרדוף אותי עוד זמן רב, באתר הארץ, 10 באפריל 2023
↑  בסופ"ש הזה: סיורים בין פסלי הרחוב החדשים של תל אביב, באתר "Time Out ישראל", 11 ביוני 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 19150170704200012860   WorldCat (עם VIAF): 19150170704200012860 
היצירה "שקיעה מס' 20" מתוך הסדרה "שקיעות 21" משנת 2007. צילום בחשיפות מרובות של השמש על נגטיב ללא עיבוד מחשב
קרן צנזור-הלל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1979 (בת 46 בערך) 
 ענף מדעי:  מדעי המחשב 
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 מנחה לדוקטורט:  חגית עטיה 
 מוסדות:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 פרסים והוקרה:  פרס קריל
 
קרן צנזור-הלל (נולדה ב-1979) היא חוקרת ישראלית בתחום מדעי המחשב, פרופסורית מן המניין בפקולטה למדעי המחשב בטכניון, זוכת פרס קריל למדעים. תחום המחקר העיקרי שלה הוא תיאוריה של חישוב מבוזר.
קורות חיים

צנזור-הלל גדלה בחיפה. אביה הוא הפרופסור למתמטיקה יאיר צנזור, אחיה הם הפרופסור למדעי המוח ניצן צנזור והדוקטור למתמטיקה אביב צנזור.
צנזור-הלל סיימה תואר ראשון במתמטיקה בטכניון בשנת 2003. בשנת 2006 הוענק לה תואר שני במדעי המחשב בטכניון, כאשר עבודת התזה שלה עסקה ב-" Constrained Codes for Two-Dimensional Channels". בשנת 2010 הוענק לה תואר דוקטורט במדעי המחשב בטכניון. עבודת הדוקטורט שלה, "Probabilistic Methods in Distributed Computing", נעשתה בהנחייתה של חגית עטיה.
צנזור-הלל היא פרופסורית חברה בפקולטה למדעי המחשב בטכניון, החל משנת 2018 וחברת סגל בטכניון החל מ-2013. במהלך השנים הנחתה מספר סטודנטים לקראת תואר שני, דוקטורט ופוסט-דוקטורט. בנוסף, העבירה קורסים בנושאים אלגוריתמים מבוזרים ולוגיקה. צנזור-הלל חברה במועצת העורכים של כתב העת SIAM Journal on Computing (אנ'), העוסק בהיבטים המתמטיים והפורמליים של מדעי המחשב.
פרסים והוקרה

בשנת 2012 זכתה ב-The Principles of Distributed Computing Doctoral Dissertation Award.
בשנת 2013 הוענקה לה מלגת אלון.
בשנת 2016 זכתה בפרס קריל למדעים על מחקרה העוסק בחקר הכח החישובי של מודלים לחישוב מבוזר.
בשנת 2017 קיבלה עבור המחקר שלה מענק ERC של האיחוד האירופי.
בשנת 2019 זכתה בפרס ינאי להצטיינות בהוראה.
הערות שוליים

↑  קרן צנזור-הלל, באתר קרן וולף
↑  סגל בכיר בפקולטה למדעי המחשב בטכניון
↑  Principles of Distributed Computing Doctoral Dissertation Award
↑  Ten researchers from the Technion received prestigious ERC grants from the EU, הטכניון, ‏17 ביולי 2018
↑  ERC Starting Grants 2017
↑  זוכי פרס ינאי למצוינות בהוראה – מודל לחיקוי בטכניון, באתר הטכניון, ‏18 באפריל 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MGP: 196279
Ride (שיר של Twenty One Pilots)

Ride הוא סינגל מסוגת הרוק האלקטרוני, שנכתב על ידי חברי הלהקה האמריקאית Twenty One Pilots. השיר יצא כסינגל הרביעי מתוך אלבומה הרביעי של הלהקה, Blurryface.
הווידאו קליפ הרשמי של שיר הועלה לערוץ היוטיוב הרשמי של הלהקה ב-13 במאי 2015 והיה זמין לרכישה ולהאזנה ב-Google Play Store ב-12 במאי 2015. השיר נכנס למצעדים השנתיים של מגזין הבילבורד, שהתפרסמו בסוף שנת 2016.
רשימת השמעה

| מספר | שם | אורך |
| --- | --- | --- |
| 1. | "Ride" | ‏ 3:34 |
מיקומי שיא

| מצעדים ודירוגים (2015) | מיקומי שיא |
| --- | --- |
מצעד השירים מתחת להוט 100: 18
מצעד שירי הרוק: 18
מצעד שירי הרוק הדיגיטליים: 17
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | יהלום | 10,000,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | 2× פלטינה | 1,200,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 11,200,000 |
היסטורית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים |
| --- | --- | --- | --- |
| עולם | 12 במאי 2015 | הורדה דיגיטלית • סטרימינג | Fueled by Ramen |
הערות שוליים

↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית אמריקאית)
↑  Twenty One Pilots – Ride, BPI, ‏28 ביוני 2024
| Twenty One Pilots |
| --- | --- | --- |
טיילר ג'וזף • ג'וש דאן
ניק תומאס • כריס סליח
| אלבומי אולפן | Twenty One Pilots •‏ Regional at Best •‏ Vessel •‏ Blurryface •‏ Trench •‏ Scaled And Icy •‏ Clancy |  |
| סינגלים | Holding on to You •‏ Guns for Hands •‏ Lovely •‏ House of Gold •‏ Fake You Out •‏ Car Radio •‏ Fairly Local •‏ Tear in My Heart •‏ Stressed Out •‏ Lane Boy •‏ Ride •‏ Heathens •‏ Heavydirtysoul •‏ Jumpsuit •‏ Nico and the Niners •‏ Levitate •‏ My Blood •‏ Chlorine •‏ The Hype •‏ Level of Concern •‏ Christmas Saves the Year •‏ Shy Away |  |
דיסקוגרפיה של Twenty One Pilots
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 79e85868-7f8f-4b06-b9e3-4b1490b66ae3
שחטיור סליהורסק

ערך זה עוסק בקבוצת הכדורגל שחטיור סליהורסק מבלארוס. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מועדון הכדורגל שחטיור ("שחטיור" משמעו "כורה") הוא מועדון כדורגל בלארוסי מהעיר סליהורסק שמתמודד בליגת המשנה הבלארוסית.
הישגה המשמעותי ביותר של קבוצת הכדורגל הוא הזכייה באליפות הליגה בעונות 2005, 2020, 2021, 2022.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הקבוצה השתתפה בעונת 2001/02 במוקדמות גביע אופ"א אך הפסידה בשלב ההעפלה הראשון לקבוצת צסק"א סופיה הבולגרית. הקבוצה חזרה למפעלים האירופיים בעונת 2003 בגביע האינטרטוטו כאשר גברה בשלב הראשון על אומג טאון מצפון אירלנד אך בשלב השני נכנעה לאן. קיי. קיבליה הקרואטית.
שתי עונות לאחר מכן, בעונת 2004/05 השתתפה הקבוצה שנית במוקדמות גביע אופ"א, אך גם אז נכנעה כבר בשלב ההעפלה הראשון לניסטרו אוטצי הרומנית. שחטיור התמודדה לראשונה במוקדמות ליגת האלופות בעונת 2006/07, אך בשלב ההעפלה הראשון נכנעה לשירוקי ברייג מבוסניה והרצגובינה.
בשנת 2011 הקבוצה הגיע למשחק הגמר של גביע אלופות חבר המדינות. בסוף עונת 2011 הקבוצה סיימה במקום השני בליגה והעפילה לליגה האירופית בעונת 2012/2013. הקבוצה הפסידה בסיבוב המוקדמות השני לריד והודחה מהטורניר. בעונת 2014 הקבוצה זכתה בגביע השני בתולדותיה.
בעונת 2018/2019 זכתה בגביע השלישי שלה, אך לא הצליחה לזכות גם בסופרקאפ, שנערך במרץ 2020. עם זאת בעונת 2020 זכתה באליפות בלארוס בפעם השנייה בתולדותיה ובפתח עונת 2021 זכתה לראשונה בסופר קאפ הבלארוסי. בעונת 2021 זכתה באליפות שנייה ברצף והשלישית בסך הכל. בנובמבר 2022 זכתה באליפות הרביעית והשלישית שלה ברציפות.
בתום עונת 2024 ירדה לליגה הראשונה.
תארים

ליגת העל הבלארוסית בכדורגל
זכייה (4): 2005, 2020, 2021 ,2022
הגביע הבלארוסי
זכייה (2): 2004, 2014, 2019
הסופר קאפ הבלארוסי
זכייה (2): 2021, 2023
ראו גם

שחטיור סליהורסק (הוקי קרח)
חינוך ביתי

איור של חינוך ביתי מסוף המאה ה-19.
חינוך ביתי במחנה הפליטים רינו (אנ') באוגנדה
חינוך ביתי הוא תהליך חינוכי אשר מנוהל מבית התלמיד וניתן בעיקר על ידי משפחתו ולא במוסדות פורמליים חיצוניים ממלכתיים או פרטיים דוגמת בתי ספר. חינוך ביתי יכול להיעשות גם דרך מורים פרטיים.