stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נבחרת קנדה בהוקי קרח
היסטוריה > 2017 - ההווה > אליפות העולם 2019

לאליפות העולם 2019 הגיעה קנדה עם סגל ללא כוכבי על בליגה, אך זכתה לתרומה משמעותית ממספר שחקנים ובראשם שניים משחקני וגאס גולדן נייטס - מרק סטון החלוץ ושיי תאודור המגן. לצד סטון הצטיין בהתקפה שחקן ניו ג'רזי דווילס דיימון סיוורסון, ובשער תפס את עמדת השוער הראשון מאט מארי, שוערה של פיטסבורג פינגווינס. המאמן היה אלן ויניו, מאמן NHL ותיק שמונה זמן קצר לפני האליפות למאמנה של פילדלפיה פליירס.
את הבית המוקדם שלה סיימה קנדה במקום הראשון עם שישה ניצחונות לעומת הפסד אחד מול פינלנד, תוך שהיא כובשת 36 שערי זכות (ממוצע של למעלה מ-5 שערים למשחק) מול 11 שערי חובה בלבד.
ברבע הגמר מול שווייץ נזקקה קנדה לשער של סיוורסון, 4 עשיריות השנייה לפני סיום הזמן החוקי, כדי לקבוע תוצאה של 2:2 שהובילה להארכה והצילה אותה מהדחה, ולשער של סטון בהארכה כדי לנצח 3:2 ולעלות לחצי הגמר. לאחר ניצחון משכנע בחצי הגמר על צ'כיה עלתה קנדה לגמר, שוב מול נבחרת פינלנד שניצחה אותה בשלב הבתים. למרות שער יתרון מוקדם, הפסידה קנדה שוב לפינלנד 3:1 והסתפקה במדליית הכסף. מרק סטון התנחם בבחירתו ל-MVP של הטורניר.
היסטוריה > 2017 - ההווה > אליפות העולם 2021

לאליפות העולם 2021, שהתקיימה בתנאי "בועה" בשל מגפת הקורונה, הגיעה קנדה עם סגל צעיר שרובו שחקני NHL אך ללא כוכבים גדולים. את עמדת המאמן תפס ג'ררד גלאנט, שהוביל את וגאס גולדן נייטס להצלחות גדולות ב-NHL בשנתיים וחצי הראשונות לקיומה, אך באותה עת לא אימן קבוצה.
קנדה פתחה את האליפות, לראשונה בתולדותיה, עם שלושה הפסדים רצופים, והמשך דרכה באליפות עמד בסכנה גדולה. ניצחונות בשלושה מארבעת המשחקים הבאים, יחד עם תוצאות של נבחרות אחרות, סייעו לה לבסוף לעלות בקושי משלב הבתים לרבע הגמר, הרבה בזכות הגעתו לנבחרת של אנדרו מנג'פאנה, חלוצה של קלגרי פליימס, שכבש שערים מכריעים באותם משחקים. מנג'פאנה המשיך לכבוש שערים מכריעים גם ברבע הגמר מול רוסיה ובחצי הגמר מול ארצות הברית, ועזר להעלות את קנדה למשחק הגמר שבו גברה על פינלנד בהארכה וזכתה באליפות בפעם ה-27 בתולדותיה, ובכך השוותה את שיא הזכיות של ברית המועצות ורוסיה. מנג'פאנה סיים כמבקיע השערים המצטיין של הטורניר (במשותף עם שחקן נוסף) ונבחר ל-MVP שלו.
ראו גם

היריבות בין קנדה ורוסיה בהוקי קרח
הערות שוליים

1 2  כולל האולימפיאדות בין 1956 ל-1968, שנחשבו רשמית גם לאליפויות עולם.
↑  דרוג נבחרות לאומיות בהוקי קרח מתוך אתר IIHF
שחקני ויניפג פאלקונס, כנציגי קנדה, בדרכם לאולימפיאדת אנטוורפן (1920). בתמונה גם איש צוות הספינה ואישה לא מזוהה
נבחרת קנדה זוכת מדליית הזהב באולימפיאדת סנט מוריץ (1928), שהורכבה הפעם משחקני נבחרת אוניברסיטת טורונטו
קבוצת חיל האוויר המלכותי הקנדי מאוטווה שהחזירה לקנדה את התואר האולימפי ב-1948
קנדה מול ברית המועצות בגמר אליפות העולם 1954
דייוויד באוור, מקים הנבחרת הלאומית הייעודית של קנדה, בימיו כשחקן בנבחרת המכללה בה למד, 1944
נבחרת קנדה באולימפיאדת סולט לייק סיטי (2002) מתכנסת על הקרח לאחר התיקו בשלב הבתים מול צ'כיה
דן המהיוס, מגן הנבחרת, חוגג את הזכייה באליפות העולם 2007
שחקני נבחרת קנדה חוגגים את הניצחון במשחק הגמר באולימפיאדת ונקובר
פאב רוק אוסטרלי

| --- | --- |
 מקורות סגנוניים:  רוק אנד רול, בלוז רוק, הארד רוק
 מקורות תרבותיים:  שנות ה-1970, אוסטרליה
 פופולריות מיינסטרים:  שנות ה-1970 ושנות ה-1980
 נושאים קרובים
 פאב רוק בריטי
 
פָּאבּ רוֹק אוסטרלי (באנגלית: Pub rock) הוא תת-ז'אנר מוזיקלי של רוק אנד רול, בלוז רוק והארד רוק אוסטרלי עם אלמנטים של רוק מתקדם ורוק פסיכדלי. ז'אנר זה היה פופולרי לאורך שנות ה-1970 וה-1980 באוסטרליה. ז'אנר זה השפיע על המוזיקה האוסטרלית (אנ') של המאה ה-21. ז'אנר זה נקרא על שם פאבים, המקומות שבהם רוב הלהקות ביצעו הופעות חיות באוסטרליה.
בין מוזיקאי הז'אנר ניתן למנות את AC/DC, רוז טאטו (אנ'), האנטרס & קולקטורס (אנ'), באפלו (אנ'), בילי תרופ והאצטקים (אנ') ובלאקפת'ר (אנ').‏
במספר ערים אוסטרליות, במיוחד במלבורן, פאב רוק אוסטרלי היה מזוהה עם התת-תרבות האוסטרלית שארפיז (אנ').‏
ראו גם

פאב רוק בריטי
לקריאה נוספת

McFarlane, Ian (1999). "Whammo Homepage". Encyclopedia of Australian Rock and Pop. St Leonards, NSW: Allen & Unwin. ISBN 1-86508-072-1. אורכב מ-המקור ב-5 אפריל 2004. נבדק ב-15 יולי 2013.
הערות שוליים

↑  McFarlane, 'Billy Thorpe' entry. Archived from the original on 19 April 2004. Retrieved 15 July 2013.
↑  McFarlane, 'Blackfeather' entry. Archived from the original on 6 August 2004. Retrieved 15 July 2013.
↑  McFarlane, 'Buffalo' entry. Archived from the original on 15 June 2004. Retrieved 15 July 2013.
↑  McFarlane, 'AC/DC' entry. Archived from the original on 6 August 2004. Retrieved 15 July 2013.
↑  Blackman, Guy (7 August 2015). "When Sharpies ruled: CD celebrates a homegrown sound of the '70s", The Sydney Morning Herald. Retrieved 26 May 2020.
אסטרולוגיה

מפה אסטרולוגית טיפוסית, במקרה זה מחושבת לרגע הכרזת העצמאות של ארצות הברית, במערכת "שווה בתים".
סימנים של המזלות השונים
אסטרולוגיה (מלשון אסטרו- כוכב ולוגוס - תורה, ובעברית: אִצְטַגְנִינוּת) היא האמונה הפסאודו-מדעית שקיים קשר בין מצבם של גרמי השמיים ובין מעשיהם ותכונותיהם של בני אדם. בפרט מנסה האסטרולוגיה לחזות את העתיד לפי מיקומם של גרמי השמים. הגופים השמימיים העיקריים שמשמשים את האסטרולוגים בחיזוי הם השמש, הירח, כוכבי הלכת במערכת השמש, נקודת האופק ונקודת רום השמיים. האסטרולוגיה והאסטרונומיה היו משולבות עד ימי הביניים, אך מראשית העת החדשה נדחתה האסטרולוגיה והיא נחשבת היום תורה פסאודו-מדעית.
האסטרולוגיה התקיימה ברוב תרבויות העולם בצורה זו או אחרת, וניתן לראות ביטויים שלה לאורך כל ההיסטוריה בתרבויות שונות, הן בדתות מונותאיסטיות והן בדתות פוליתאיסטיות.
החישובים הנערכים באסטרולוגיה כרוכים בחישובים אריתמטיים וגאומטריים פשוטים שנועדו למקם את הכוכבים בתאריכים ובזמנים נתונים לפי טבלאות מוכנות מראש. יש אסטרולוגים המאמינים כי ניתן לתת בסיס מדעי מוצק לאסטרולוגיה, אך הקהילה המדעית דוחה טענות אלו. רוב האסטרולוגים מגדירים את מלאכתם אומנות, הממזגת חישובים עם תפיסה אינטואיטיבית.
האסטרולוגיה קשורה לתפיסות קוסמולוגיות גאוצנטריות, המעמידות את כדור הארץ במרכז היקום ומבחינות הבחנה מהותית בין העולם הארצי לעולם השמיימי של כוכבי הלכת והשבת. התפיסה הגאוצנטרית הופרכה עם התפתחות האסטרונומיה ופיתוח חוקי המכניקה הקלאסית. בעבר הייתה האסטרולוגיה קשורה קשר הדוק לתמונת העולם המדעית של תקופתה ולא היה הבדל בינה לבין האסטרונומיה, אך עם הזמן האסטרונומיה התפצלה ממנה. כיום, עם התפתחותן של מערכות ממוחשבות מתקדמות, מתפתח ענף באסטרולוגיה המערבית המודרנית העוסק במפות הליוצנטריות, במקום במפות גאוצנטריות.
מסורות

יש כמה מסורות שונות באסטרולוגיה. חלקן שותפות במאפיינים דומים משום העברתן של השיטות בין התרבויות, חלקן התפתחו בבידוד מוחלט ופיתחו גישות שונות לגמרי, אף שגם במקרים אלו קיימים קווים מקבילים מסוימים שכן שהמסורות מבוססות על אותן תופעות האסטרונומיות.
המסורות העיקריות באסטרולוגיה העולמית:
אסטרולוגיה בבלית
אסטרולוגיה מבוססת הורוסקופ
אסטרולוגיה הלניסטית
אסטרולוגיה הודית (Jyotish)
אסטרולוגיה של ימי הביניים והרנסאנס
אסטרולוגיה מערבית מודרנית
אסטרולוגיה הוררית
אסטרולוגיה מערבית טרופיקלית (Tropical)
אסטרולוגיה מערבית סידרלית (Sidereal)
אסטרולוגיה אוראנית
אסטרולוגיה קוסמוביולוגית
אסטרו פסיכולוגיה
אסטרולוגיה סינית
אסטרולוגיה קבלית
היסטוריה

ראשיתה של האסטרולוגיה האפרואירואסייתית מתועדת ממסופוטמיה החל מהאלף השלישי לפנה"ס. ניתן להתחקות אחרי שורשי האסטרולוגיה עד לתקופת בבל ואשור הקדומות (כ-1,500 לפני הספירה), שם היא הייתה אחת משתי שיטות ניבוי עתיד עיקריות, כאשר השנייה הייתה קריאה בכבד של חיות קורבן. השימוש באסטרולוגיה בשלב זה היה לניבוי אירועים בעלי חשיבות ציבורית והמשפיעים על הרווחה הכללית ופחות על ניבוי אירועים אישיים.
משוער שהאסטרולוגיה הבבלית החלה להתפשט מערבה לתרבות היוונית בתקופה ההלניסטית בראשית המאה ה-4 לפנה"ס. לפי המסורת הרווחת היה זה ברוסוס (Berosus) מהאי קוס אשר ייבא את האסטרולוגיה ליוון. את הקרקע לקבלת האסטרולוגיה הכינו הפילוסופים היווניים. הראשונים להשתמש ולפתח את האסטרולוגיה היו המלומדים, בעיקר האסכולה הסטואית. בשלב זה החלו היוונים לפתח את האסטרולוגיה האישית, ה"הורוסקופ" (horoskopos מלשון hora - שעה, skopos - התבוננות) כתרשים של מיקומי הכוכבים בעת הלידה. הורוסקופ זה הושפע, ככל הנראה, מהחשיבה המיצרית שממנה הושפעו המלומדים שישבו באלכסנדריה העתיקה. האסטרולוגיה הפכה לפופולרית ביוון רק במאה השנייה לפנה"ס.
אחד הספרים המרכזיים באסטרולוגיה המערבית בזמן העתיק, הטטרביבלוס ("ארבעת הספרים"), נכתב על ידי החכם ההלניסטי תלמי, אבי השיטה הגאוצנטרית באסטרונומיה, ששלטה בכיפה עד ראשית העת החדשה. התפיסה האסטרולוגית של ימי הביניים הושפעה רבות מהפילוסופיה הנאופלטונית, שסברה כי העולם נובע מהאל דרך השכלים הנבדלים, אשר כל אחד מהם קשור לאחד מהספירות (כדורים) נושאות הכוכבים. באופן דומה, טענו האסטרולוגים המונותאיסטים כי באמצעות תנועות הכוכבים שולט האל באירועים בכדור הארץ. טענה זו הופרכה על ידי המדע וכיום ידוע שהשמיים לא בנויים מספרות נושאות כוכבים.
בימי הביניים הקימה על עצמה האסטרולוגיה מתנגדים רבים, שיצאו בעיקר נגד התפיסה הדטרמיניסטית הנובעת ממנה, לפיה הכול קבוע מראש ומעשיו של אדם אינם יכולים לשנות את גורלו. התנגדות עזה יותר התעוררה נגד המגיה האסטרלית - זרם באסטרולוגיה, לפיו כשם שהכוכבים משפיעים על המתרחש בעולמנו, יכולים בני האדם, באמצעות טקסים מסוימים, להשפיע עליהם ולבקש את חסדם. גישה זו הוכרזה על ידי הנצרות כעבודת אלילים.
אסטרולוגיה מערבית

האסטרולוגיה המערבית המודרנית מבוססת על מפות אסטרולוגיות המחושבות לרגע מסוים, בדרך כלל רגע הלידה של בן אדם. המפות מנותחות לפי מערכי הכוכבים ומיקומם באזורי השמיים.
האסטרולוגיה המערבית מבוססת על השנה הטרופית (אסטרולוגיה טרופית) המבוססת על תנועת השמש בשמיים ללא תלות במיקום השמש במזל מסוים (אסטרולוגיה סידרית), באופן זה, מזל טלה מתחיל ביום השוויון האביבי, מזל סרטן מתחיל ביום הארוך ביותר בשנה, מזל מאזניים מתחיל ביום השוויון הסתווי ומזל גדי מתחיל ביום הקצר ביותר בשנה.
סדר החשיבות בניתוח מפה אסטרולוגית הוא:
הזוויות הנוצרות בין הכוכבים, לפי סדר חשיבותם
מיקומי הכוכבים במזלות ובבתים
אסטרולוגיה מערבית > המזלות

גלגל המזלות באסטרולוגיה המערבית המודרנית מחלק את השמיים ל-12 חלקים שווים, החל מנקודת השוויון האביבית. המזלות באסטרולוגיה שואבים את שמם והגדרותיהם מקבוצות הכוכבים המקבילות להם, אם כי נדידתן של נקודות השוויון הביאה לכך שהמיקומים אינם חופפים יותר (כיום הבדל של כ-30° או סימן אחד שלם). משמעות המילה הלועזית לגלגל המזלות, זודיאק, היא "מעגל בעלי החיים" ביוונית.
המזלות באסטרולוגיה באים להגדיר תכונות בסיסיות לכוכבים בהתאם למיקומם בגלגל. כיום נפוץ השימוש הבלעדי במזל בו נמצאת השמש להגדרת תכונות אישיותיות לפי תאריך הלידה, במיוחד בעיתונים ובכתבי עת. היות שהאסטרולוגיה המערבית מתבססת על רכיבים שמימיים רבים, אסטרולוגים רבים סולדים משימוש פשטני זה, במיוחד היות שהשפעתם של הזוויות הנוצרות בין הכוכבים השונים מקבלים משקל רב יותר מאשר המזלות בהם נמצאים אותם הכוכבים.
ניתן לחלק את המזלות ל-3 מצבים שהם האיכויות השונות בכל מזל:
איכות קרדינלית - מזל גדי, מזל סרטן, מזל טלה ומזל מאזניים.
איכות קבועה - מזל שור, מזל עקרב, מזל אריה ומזל דלי.
איכות משתנה - מזל בתולה, מזל דגים, מזל קשת ומזל תאומים.
אסטרולוגיה מערבית > הזוויות בין הכוכבים

הזוויות הנוצרות בין הכוכבים והנקודות במפה האסטרולוגית מקבלים משקל רב ביותר. לכל זווית מוגדרת רמת דיוק בהתאם לחשיבותה, כאשר רבים מחשיבים דיוק גבוה יותר בזווית כמשקף את ההשפעה כחזקה יותר. כך למשל זווית של 92° בין נגה למאדים נחשבת ל"ריבועית" (90°) היות שלזווית בדרך כלל מתאפשרת רמת דיוק של 8°-10° +/-.
הזוויות העיקריות באסטרולוגיה הם:
צמידות (Conjunction)‏, 0° +/- 8-10° - מייצג מיזוג בין ההשפעות המדוברות, לטובה או לרעה, כך שהן מהוות חלק בלתי נפרד אחת מהשנייה.
ניגוד (Opposition)‏, 180° +/- 8-10° - השפעה בדרך כלל שלילית, מעין "פיצול אישיות" בין ההשפעות המדוברות הפועל לרוב בצורה לא מודעת. מקושר להשפעות חיצוניות המשקפות סתירות פנימיות.
ריבוע (Square)‏, 90° +/- 8-10° - השפעה הנחשבת לשלילית, המשקפת מתחים פסיכולוגיים פנימיים בדרך כלל מודעים הנחווים ככעס, הפועלים כמעין דינמו היוצר אנרגיה רבה ומדרבן לפעולה.
שלשה (Trine)‏ 120° +/- כ-8° - זווית הרמונית, לעיתים יותר מדי, המביאה עימה נוחות, מזל, כישרונות טבעיים, אם כי לעיתים איכויות אלו מבוזבזות מחוסר כוח מניע.
שישייה (Sextile)‏ 60° +/- כ-6° - זווית הרמונית מינורית יותר. השפעתה דומה לזווית השלשה, אם כי שיתוף הפעולה בין ההשפעות נוטה להיות פורה יותר.
אסטרולוגיה מערבית > הבתים

מערכת הבתים באסטרולוגיה באה לחלק את השמיים (כולל האזורים המוסתרים על ידי כדור הארץ) מזווית הראיה של נקודה מסוימת על כדור הארץ, בשעה מסוימת (מדויקת) ביום או בלילה. החלוקה לבתים מתחילה לרוב מנקודת האופק המזרחי. החלוקה היא לשנים-עשר בתים, אשר גודלם עשוי להיות קבוע או משתנה בהתאם למערכת הבתים שבשימוש.
הבתים מייצגים אזורים ותחומים בחיים, והם מספקים פוקוס וכיוון לאנרגיות של הכוכבים והנקודות שבמפה האסטרולוגית.
אסטרולוגיה מערבית > הבתים > הקשרי הבתים

גם לפי סדר 12 המזלות בגלגל והשפעתם.
הבית ה-1 - מיקוד על החצנת האישיות וההופעה האישית.
הבית ה-2 - מיקוד על הרכוש והמשאבים האישיים.
הבית ה-3 - מיקוד על תקשורת והסביבה הקרובה.
הבית ה-4 - מיקוד על המשפחה וחיי הבית.
הבית ה-5 - מיקוד על פעילות, יצירתיות וילדים. קשור לרומנטיקה.
הבית ה-6 - מיקוד על עבודה, שגרה ובריאות.
הבית ה-7 - מיקוד על קשרים בינאישיים וזוגיות.
הבית ה-8 - מיקוד על מאבקים וקונפליקטים רגשיים. קשור למוות ומיניות.
הבית ה-9 - מיקוד על הרחבת אופקים, קשר עם חו"ל, טיולים ומסעות, לימודים גבוהים.
הבית ה-10 - מיקוד על הצלחה בקריירה והשגת מעמד.
הבית ה-11 - מיקוד על קבוצות, חברים ופעילויות קבוצתיות והומניטריות.
הבית ה-12 - מיקוד על הנשמה, הרוח, בידוד.
אסטרולוגיה מערבית > הבתים > מערכות הבתים באסטרולוגיה

מערכת שווה-בתים - בשיטה זאת כל בית הוא בן 30 מעלות בדיוק ומספר הבתים יוצר את המעגל של 360 מעלות. בשיטה זאת נקודת רום השמיים יכול להמצא בין הבתים 8–11 תלוי במיקום הגאוגרפי של המפה. זוהי השיטה הפשוטה ביותר והקלה ביותר ליישום.
מערכת פלסידוס (Placidus) - שיטה זאת ממקמת את נקודת רום השמיים כפותחת את בית 10 ומכאן מייחסת חשיבות לנקודת רום שמיים ומהותה. חסרונה של השיטה היא במיקומים גאוגרפיים צפוניים מאוד או דרומיים מאוד (מעבר לקווי רוחב 66 דרום או צפון) ולאנשים שנולדו בסביבות הקטבים של כדור הארץ השיטה לא מתאימה שכן גודל הבתים נעשה לא יחסי.
מערכת קוך (Koch) - שיטה הדומה לשיטת פלסידיוס ומתאימה לשימוש בקווים הגאוגרפיים של מדינת ישראל. לכן רב השימוש בשיטה זאת בקרב אסטרולוגים בארץ.
מערכת סימן-מלא (Whole sign)
מערכת רגיומונטנוס
האסטרולוגיה ביהדות

יחסם של אישים במחשבת ישראל לאסטרולוגיה הוא דו-ערכי. בלשון חז"ל אסטרולוגיה נקראת איצטגנינות ויש לה קונוטציה שלילית.
בתלמוד בבלי מובאת מחלוקת בין חכמי ישראל האם המזלות משפיעים על גורלו של אדם. הדעות התומכות הם של רבי יהושע בן לוי שמפרט את טיפוסי האנשים לפי המזלות השונים ושל רבי חנינא שסובר "מזל מחכים, מזל מעשיר, ויש מזל לישראל". לתפיסה זו שהמזל משפיע ישנה תמיכה באימרה, כי "הכל תלוי במזל אפילו ספר תורה שבהיכל".
למול תפיסה זו, ישנה התפיסה של רבי יוחנן כי "אין מזל לישראל", שמסתמך על הפסוק "כה אמר ה' אל דרך הגוים אל תלמדו ומאותות השמים אל תחתו כי יחתו הגוים מהמה". לתמיכה בשיטתו מובאים גם הדעות של רב, שמואל ורבי עקיבא שניתן ללמוד מהם שאין מזל לישראל. במקור אחר מתוארים רבי ינאי ורבי יוחנן שראו אסטרולוגים חוזים את מותם של שני יהודים, אך התחזית לא התמששו. שאלו החכמים את היהודים מה עשו באותו יום, והללו השיבו שלא עשו דבר מיוחד, אלא התפללו וקראו קריאת שמע כהרגלם: ”אמרו להם יהודים אתם אין דברי האיסטרולוגין מתקיימים בכם שאתם יהודים, הוי ואתה לא כן נתן לך ה' אלהיך.” (מדרש תנחומא (ורשא) פרשת שופטים אות י)
על השגיאות המרובות בתחזיות האסטרולוגים מתבטאת הגמרא בסוטה: "צופין ואינם יודעין מה צופין מהגים ואינן יודעים מה מהגים".
בתלמוד לעומת זאת מובאים שורה של מקורות המכירים בכוחה של האסטרולוגים לחזות את העתיד, לפחות במידה מוגבלת. במקום אחד אף מובאים שורה של תחזיות אסטרולוגיות כלליות שנמצאו כתובות בפנקסיהם של חכמים בבליים בהם שמואל ורבי יהושע בן לוי.
מנגד, בשני מקורות עיקריים נראה שנאסר העיסוק באסטרולוגיה:
במסכת פסחים נאמר שאסור לשאול בכלדיים, משום 'תמים תהיה עם ה' אלוקיך'. רבים מן הראשונים פירשו שהכלדיים הם החוזים בכוכבים, כפי שעולה מגמרות רבות. במסכת סנהדרין נתפרש האיסור לא תעוננו על ידי רבי עקיבא באופן שנשמע כמתייחס לאסטרולוגיה.
המקורות השונים הובילו להתפתחות של מספר גישות שונות בקרב חכמי ישראל בשאלת היחס לאסטרולוגיה:
גישתם של הרמב"ם סמ"ג רבינו יונה טור היא שהאסטרולוגיה אסורה משום מעונן. יש שהוסיפו שהיא גם כלולה באיסור לא תנחשו. אחרים, כדוגמת הרמב"ן הר"ן ונימוקי יוסף סברו שדברי רבי עקיבא מוסבים על ניחוש בכוכבים, ולא על החכמה הסדורה של האסטרולוגיה. לשיטתם העיסוק באסטרולוגיה עדיין אסור משום תמים תהיה, כדברי הגמרא בסנהדרין, ורק במצבים שכבר נודע לאדם על תחזיות אסטרולוגיות, הוא רשאי ואולי חייב לחשוש להן, משום שאין לסמוך על הנס. אך העיסוק היזום באסטרולוגיה עדיין אסור. כשיטה זו פסק הרמ"א
בתורת הקבלה של ימי הביניים ישנה קבלה רחבה יותר של תורה זו והתאמתה לרוח היהדות בכלל ולקבלה בפרט, אשר לימים פיתחה מעין גרסה משלה לתורה זו ונקראת לרוב "אסטרולוגיה קבלית".
בין אוהדי האסטרולוגיה בקרב חכמי היהדות ניתן למנות את רבי אברהם ברבי חייא הנשיא רבי אברהם אבן עזרא רבי אברהם זכות הראב"ד הראשון ודון יצחק אברבנאל. לדעתם הגמרות הרבות מוכיחות שיש מידה רבה של אמת באסטרולוגיה והיא ראויה להחשב חכמה מדעית. את דברי רבי עקיבא הם מסבירים בדומה לרמב"ן, ולגבי הכלדיים הם מסבירים שמדובר בזן מסוים של אסטרולוגיה שכולל בתוכו תפיסות אליליות.ולמעשה העיסוק באסטרולוגיה איננו אסור, כל עוד הוא איננו חלק מפולחן אלילי והכרה בכוחות אחרים מלבד ה'.
ביקורת > ביקורת מדעית

בחוגים מדעיים זוכה האסטרולוגיה לביקורת נוקבת. הדעה הרווחת בחוגים המדעיים כי האסטרולוגיה אינה יותר מאמונה טפלה. מנקודת ההשקפה של המדע הרעיון שכוכבים עשויים להשפיע על גורלו של אדם הוא עורבא פרח מסיבות רבות.
מבחינה מחקרית, לא נמצא שפרופיל אישיותי המבוסס על ניתוח אסטרולוגי קשור לאישיות האדם.
האסטרולוגיה פרחה כאשר היקום הידוע כלל בקושי את כדור הארץ וסביבתו הקרובה, והיא משתמשת בהשלכה דו־ממדית של שמיים תלת־ממדיים. למעשה אין קשר בין הכוכבים הנמצאים בקבוצת כוכבים כלשהי, וכוכבים רחוקים וקרובים משמשים בערבוביה מפני שהם בכיוון קרוב אחד לשני מנקודת המבט של מערכת השמש.
בינתיים גם ידוע שמיקום המזלות שאליהם מתייחסת האסטרולוגיה והתאריכים שבהם השמש עוברת בכל מזל אינם לפי סידורם האמיתי בשמיים, אלא למשל לפי דמיון אנושי שקושר למיתולוגיה היוונית.
גורמים נוספים המעלים חשד כלפי האסטרולוגיה:
העדר מנגנון פעולה ידוע - מדוע דווקא הזמן הקובע יהיה ברגע הלידה, ולא בזמן אחר כלשהו - ברחם או מחוצה לו. בנוסף אין הסבר מוכר לסוג הכוח שמשפיע - הכוחות הידועים המגיעים ממרחקים גלקטיים הם כוח כבידה וקרינה אלקטרומגנטית, אולם כוחות אלה קיימים בצורה חזקה יותר בסביבות האדם על פני כדור הארץ מאשר זה המגיע מכוכב ממוצע.
סתירות בין אסכולות - אסטרולוגיה מערבית, יהודית, הודית סינית ועוד - לא ייתכן שהן בו זמנית גם סותרות זו את זו וגם כולן נכונות.
הדרך אשר בה פותחה השיטה - האם נעשה בעבר מחקר מקיף שאסף המון נתונים ממצב הכוכבים, תכונות וגורלות או שאולי הייתה זו המצאה? לא ידוע על איסוף נתונים כזה ויכולת סטטיסטית נדרשת כזו בעבר.
האסטרונום והסופר קרל סייגן, כולל בין היתר בביקורת על אסטרולוגיה הן התחשבות לא נכונה של האסטרולוגים במיקום גרמי השמיים, והן אי-עמידה שלהם במבדקים שיאשרו את נכונות ניבויי השיטה. הוא מציין את חוסר התחשבותם של האסטרולוגים בקביעת מיקום הכוכבים בהשתברות האור באטמוספירה; התחשבות האסטרולוגים רק בגרמי שמים הנראים בעין ללא שימוש בעזרים כפי שהיה ידוע לתלמי במאה השנייה, והתעלמות ממבחר גרמי השמיים שהתגלו בעת החדשה (תוהה מה לגבי אסטרואידים); חוסר עקביות בין הדרישה למידע מפורט על שעת הלידה לבין התעלמות מפרטי מקום הלידה (ציוני הקואורדינטות שלה), אי הצלחה של אסטרולוגיה במבחני תאומים זהים; הבדלים גדולים בין הורוסקופים של אסטרולוגים שונים על אותו אדם, והעדר מתאם מוכח בין הורוסקופים לבין מבדקים פסיכולוגיים תקפים.
הסבר אפשרי לעובדה שאנשים רבים מקבלים את נכונותם של הורוסקופים מספק אפקט פורר (קרוי גם "אפקט בארנום"), הגורם לאנשים לראות בניסוחים מעורפלים וכלליים שמגמתם הכללית חיובית (כגון "לעיתים אתה פתוח וחברותי אך במצבים אחרים מופנם") כתיאורים קולעים של אישיותם.
ביקורת > האסטרולוגיה במשפט הישראלי

שאלת מעמדה של האסטרולוגיה הגיעה לערכאות משפטיות בתביעת דיבה שהגיש אסטרולוג נגד רשות השידור וטומי לפיד, לאחר שלפיד כינה אותו במהלך התוכנית פופוליטיקה "נוכל" ואת מקצוע האסטרולוגיה בכלל "נוכלות". בית המשפט קבע כי אמנם אין האסטרולוגיה מהווה מדע שיש לו ביסוס כלשהו, אך העיסוק בה אינו בהכרח נוכלות. בפסק דין אחר, שבו נתבע אסטרולוג לדין לאחר שתחזיתו התבדתה, דחה בית המשפט את התביעה בנימוק כי מי שמאמין לתחזיות אסטרולוגים שם את כספו על קרן הצבי.
ביקורת > הרמב"ם

הרמב"ם התנגד בחריפות לאסטרולוגיה. דוגמה לכך ניתן לראות באיגרת תימן שלו, שבה כתב:
הרמב"ם גם כתב בעברית איגרת שלמה לקהילת מונטפשליר בה הוא שולל נחרצות את האסטרולוגיה.
לקריאה נוספת

דב שוורץ, אסטרולוגיה ומגיה בהגות היהודית בימי הביניים, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, רמת-גן תשנ"ט
ב.ז בנדיקט, מזוני במזלא תליא, להסברת המאמר בעקבות הרמב"ם, מפרקי האצטגנינות בהגות חז"ל, מרכז התורה בפרובאנס, אסופת מאמרים, מוסד הרב קוק, ירושלים תשמ"ה, עמ' 243–267
מרים בנימיני ויהונדב קפלון, אסטרולוגיה עברית, עם עובד, 2009
עדו יעבץ, גלגלים ומזלות: פרקים בתולדות האסטרונומיה היוונית, הוצאת מאגנס והוצאת דביר, 2010
יקי מנשפרוינד, עידן הבורות - מדריך מקוצר לאסטרולוגיה, עב"מים, רפואה אלטרנטיבית ועוד הבלים של העידן החדש, הוצאת פרדס, 2011, עמ' 116–137
גרשון בן-שחר ומריאנה בר, מכונת השקר - האם אפשר לסמוך על גרפולוגיה, פוליגרף, אסטרולוגיה ושיטות נוספות לאבחון אישיות ולניבוי, הוצאת מטר, אוקטובר 2014, עמ' 11, 24-15, 144, 146, 149, 157
שבט טאירה

אָגֵהַא-צ'וֹ (揚羽蝶) מון הפרפר של טאירה
שבט טָאִירָה (Taira-shi 平氏) הוא אחד ממשפחות האצולה היפניות מתקופת הייאן.
יחד עם שבט מינאמוטו, היה טאירה שם משפחה אשר הוענק כתואר כבוד מהקיסר לבניו ונכדיו אשר לא עמדו בתור לרשת את תוארו. שבט טאירה נקרא גם שבט הֵיישִׁי (平氏) או הֵייקֶה (平家, מילולית בית טאירה), תוך שימוש בקריאה הסינית של הסימניות של טאירה (הֵיי) ושבט (氏, שי).
כנצר למשפחה הקיסרית, מספר נכדים של הקיסר קאמוּ, הקיסר ה-50, היו הראשונים לקבל את השם טאירה בשנת 825 או מאוחר יותר. לאחר מכן, צאצאיהם של הקיסרים נימְיוֹ,  מוֹנטוֹקוּ וקוֹקוֹ קיבלו גם הם את שם המשפחה. מענפים תורשתיים אלה, אשר יצאו מקיסרים שונים, התהוו משפחות שונות אשר שמן יוחס לשמו של הקיסר בתוספת התואר היישי, למשל קאמו היישיי.
שבט טאירה היה אחד מארבעת השבטים אשר שלטו בפוליטיקה היפנית במהלך תקופת הייאן - האחרים היו מינאמוטו, פוג'יווארה, וטָצִ'יבָּאנַה.
משפחת קאמו היישי, אשר נוסדה בשנת 889 על ידי טאירה נו טָקַמוֹצ'י, נינו של הקיסר אקמו, הוכיחה עצמה כמשפחה החזקה ביותר בשבט לקראת סוף תקופת הייאן, כאשר טאירה נו קיומורי ייסד את הממשלה הראשונה בהיסטוריה של יפן שהונהגה על ידי סמוראים. נינו של טקמוצ'י, טאירה נו קוֹריהירָה, עבר למחוז איסֶה (כיום חלק ממחוז מיאֶה), וייסד שושלת דאימיו. נכדו טאירה נו מָסַמוֹרי, ונינו, טאירה נו טָדַמוֹרי הפכו לתומכים נאמנים של הקיסרים שירקאווה וטוֹבָּה, בהתאמה. טאירה נו קיומורי, בנו ויורשו של טדמורי, עלה לדרגת השר העליון במדינה עקב ניצחונותיו במרד הוגֶן ובמרד הייג'י. קיומורי הכתיר את נכדו אָנְטוֹקוּ לקיסר בשנת 1180, צעד שהוביל למלחמת גֶנפֵּיי. בניו של קיומורי, האחרונים לעמוד בראש משפחת קאמו היישי, נהרגו במהלך המלחמה על ידי צבאותיו של מינאמוטו נו יוריטומו בקרב דאן נוֹ אוּרה, הקרב האחרון במלחמה. סיפור סופה של המשפחה מסופר באפוס עלילות הייקה.
ממשפחת קאמו היישי צמחו ענפים רבים, בהם הוג'ו, הָטַקֵיָאמַה, מיאוּרָה וצ'יבָּה.
אנשי שבט אוֹדָה, ממנו הגיע אודה נוֹבּוּנאגַה (1534-1582) טענו כי הם צאצאי שבט טאירה, מטאירה נו צ'יקנאזֶה.
ראו גם

שבט מינאמוטו
תקופת הייאן
היסטוריה של יפן
אויגן פון בהם-באוורק

| --- | --- |

 לידה:  12 בפברואר 1851 ברנו, האימפריה האוסטרית 
 פטירה:  27 באוגוסט 1914 (בגיל 63) Kramsach, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 ענף מדעי:  כלכלה 
 מקום קבורה:  בית הקברות המרכזי בווינה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת וינה  אוניברסיטת היידלברג  אוניברסיטת לייפציג 
 מנחה לדוקטורט:  קרל קניס, ברונו הילדרבנד, וילהלם גאורג פרידריך רושר, קרל מנגר 
 מוסדות:  אוניברסיטת וינה  אוניברסיטת אינסברוק 
 תלמידי דוקטורט:  ריכארד רייש, ג'וזף שומפטר, אמיל לדרר, לודוויג פון מיזס 
 תרומות עיקריות
 חתימה:   
 
אויגן פון בהם-באוורק (בגרמנית: Eugen von Böhm-Bawerk‏; 12 בפברואר 1851 - 27 באוגוסט 1914) היה כלכלן אוסטרי, מן הראשונים והבולטים באסכולה האוסטרית.
היה שר האוצר של אוסטריה משנת 1895 עד 1904. ידוע בין היתר בשל מאמריו וביקורתו על המרקסיזם.
חייו

אויגן פון בהם-באוורק נולד בברנו. התחנך באוניברסיטת וינה כעורך דין, שם קרא את "עקרונות הכלכלה" של קרל מנגר ובמהרה הפך לחסיד מובהק ונלהב של התאוריות הכלכליות שלו. השפעה חשובה נוספת הייתה לעמיתו ללימודים פרידריך פון ויזר, שהפך מאוחר יותר גם לגיסו.
אחרי שהשלים את הדוקטורט שלו בשנת 1875 עבר לעבוד במשרד האוצר האוסטרי. בשנות השמונים של המאה התשע עשרה בילה באוניברסיטת אינסברוק ואז פרסם את שני הכרכים הראשונים מתוך שלושה של עבודתו המרכזית "הון וריבית". בהקדמה לספר הוא ציין שדעות ג'ון ריי השפיעו על תוכן הספר.
בשנת 1889 נקרא בהם-באוורק לווינה לכתוב הצעה לרפורמה במיסוי הישיר באימפריה האוסטרו-הונגרית. המיסוי באותה תקופה היה כבד, במיוחד בזמנים של מלחמה, וסיפק תמריצים שליליים להשקעה. בוהם-באוורק הציע לכונן מס הכנסה מודרני, הצעה שאושרה וזכתה להצלחה גדולה בשנים הבאות.
במהלך שנות התשעים של המאה התשע-עשרה כיהן בהם-באוורק מספר פעמים כשר אוצר (דיוקנו אף הופיע על שטר מאה שילינג) וכיהן ברציפות בין השנים 1900 ו-1904. כשר אוצר לחם לשמירה על צמידות לתקן הזהב ולתקציב מאוזן. בשנת 1902 דאג לבטל את הסובסידיה לסוכר, שעמדה על כנה במשך קרוב למאתיים שנה.
הוא התפטר מתפקידו בשנת 1904 כאשר הדרישות הכספיות הגוברות של הצבא איימו להפר את האיזון התקציבי. היסטוריון הכלכלה אלכסנדר גרשנקרון ביקר את מדיניותו "הקמצנית" של בהם-באוורק והאשים אותו שבאי נכונותו להוציא כספים רבים על עבודות ציבוריות נרחבות גרם לפיגורה הכלכלי של אוסטריה. הכלכלנים האוסטרים ראו זאת באופן שונה, כשבח שאין משלו.
אחרי כהונתו כשר אוצר שב בהם-באוורק להרצות באוניברסיטת וינה, כיורשו של מנגר (שפרש שנה קודם לכן) והעמיד דור של תלמידים עמו נמנו ג'וזף שומפטר, לודוויג פון מיזס והנריק גרוסמן.