stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית עובד (סדור)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  רבי יהודה שמואל אשכנזי
 הוצאה
 מקום הוצאה:  שאלוניקי
 תאריך הופעה ראשונה:  ה׳תר״ג
 סדרה
 הספר הבא:  בית מנוחה
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  990021030100205171
בית עובד הוא סדר תפילה בנוסח ספרדי לימות החול וספר הלכה שכתב רבי יהודה שמואל אשכנזי (אי"ש). הסדור היה לפופולרי ברוב קהילות יוצאי ספרד עם יציאתו כמעט. הספר שימש כ"קיצור שולחן ערוך" של קהילות ספרד, במיוחד באימפריה העות'מאנית. הסדור פתח את סדרת סדורי הבתים, אותם התחיל לערוך הרב אשכנזי, שהספיק לכתוב רק שניים מהסידורים, ורבי אברהם חמוי מארם צובה, השלים את עבודתו.
תוכן ומבנה

הסדור נערך על ידי הרב אי"ש וההלכות משובצות בו לפי נושא התפילה הרלוונטית כדי שיידע המתפלל דבר בעתו:
תפלתנו היא העולה לנו במקום הקרבת הקרבן, כי על כן אמרו ז"ל שכל הדברים המעכבים את הקרבת הקרבן מעכבים את התפילה...ואין לך דבר המפגל את הקרבן כחסרון ידיעת הדינים הצריכים להקרבתו...וכמו כן אתה אומר בעבודת התפילה שהיא במקום הקרבת הקרבן ואם כן צריך כל איש ישראל להיות בקי בכל דיני התפלה לבלתי יעבוד עבודת הבורא עבודה חסרה ח"ו. ולא יפגל קרבנו. ובפרט בדיני הברכות שלא יבא לידי ברכה לבטלה ויהא עובר בלאו דלא תשא נוסף על חסרון ופסול עבודתו. והנה מפני אורך גלותנו ורוב הטרדות ממקראי ותחלואי הזמן השכחה מצויה אפילו להחכמים הרשומים הגדולים. ופעמים יארע להם בתוך העמידה דבר שיפול להם ספק בדין ולאו אדעתייהו בו בפרק הגם שקדמה להם ידיעתו כי נשכח מהם.
ההלכות בספר עוסקות כמעט בכל הלכות מעגל החיים, מהלכות קדיש וברכו, ממשיך בהלכות טלית, תפילין, כל דיני תפילות שחרית מנחה וערבית, ראש חודש, חנוכה, פורים, וספר תולדות אדם; המכיל את הלכות ברית מילה, פדיון הבן, נישואין, ברכת הגומל וסדר אבלים.
השפעה

הספר היווה סדור משמעותי ופופולרי, ובמיוחד בשל ההלכות, המחודשות לעיתים המופיעות בו, ומוזכר כספר התפלה ברירת המחדל, למשל, באזמיר מספר החבי"ף:
גופא דעובדא הכי הוה כי בסעודת ברית מילה היו מזמרים מתוך ספר בית עובד שהיה בידו. ויען נשתכר מתוך שכרות השליך הספר מידו ושוב כשנתיישב בדעתו הכיר בחטאו ועמד בביה"כ בפני ג' אנשים מיראי ה' ואמר להם שהוא רוצה לקבל עליו נידוי ולישב ע"ג קרקע בעבור מה שחטא בהשלכת הספר וכן היה שישב ע"ג קרקע בחליצת מנעליו בביה"כ ועשו לו התרה בפני הג' אנשים הנז' וכן באו בפני הג' אנשים הללו והעידו דברים כהוייתן ומתוך כך הוא דנתודע לכל שהשליך הספר מידו מחמת תשובתו. וכיון שהכיר בחטאו ושב בתשובה בודאי כי אין מקום לערער עוד בזה.
רוב ככל האחרונים הספרדים מזכירים אותו בספריהם וביניהם רבי חיים פאלאג'י רבי יהודה חיים בן עזרא הכהן מסלתון מחבר ספר וזאת ליהודה, רבי אברהם חיים בן מסעוד חי אדדי, רבי יוסף חיים מבגדאד בספר רב פעלים, רבי מסעוד הכהן מחבר ספר פרחי כהונה, רבי כלפון משה הכהן, רבי עובדיה הדאיה, הרב בן-ציון אבא-שאול והרב עובדיה יוסף.
מהדורות

לספר יצאו מהדורות רבות:
מהדורה ראשונה נדפסה בליוורנו תר"ג.
דפוס שני בליוורנו ה'תרכ"ב דפוס אליהו בן אמוזג וחברים.
ליוורנו תרפ"ב בסידור דפים חדש בתוספת מספור לועזי.
ירושלים תשמ"ט בהוצאת אור ודרך.
ירושלים ה'תש"ן על ידי מכון בני יששכר בהוצאה חדשה כאשר התפילה מצולמת מדפוס ליוורנו וההלכות באותיות מרובעות.
בירושלים תשפ"א ותשפ"ג בהוצאת בית השלום.
בתוך "שולחן ערוך עם אוצרות ספרד": פסקי הדינים בלבד מסודרים מחדש על פי סימני הש"ע.
ראו גם

בית מנוחה
הערות שוליים

↑  שו"ת לב חיים, חלק ב', סימן ט', שו"ת חיים ביד סימן ע"ו
↑  או"ח סימן טו, שם סימן ט"ז
↑  ויקרא אברהם, או"ח כ"ו
↑  למשל: ח"א יו"ד מ"ז, ח"ב או"ח י"ד ועוד
↑  למשל או"ח סימן ח'
↑  במקומות רבים, כמו שואל ונשאל ח"ב או"ח ל"ב
↑  כיל עבדי א, או"ח ב'ש
↑  אור לציון ג' י"ז
↑  בעשרות מקומות כגון יביע אומר א או"ח ז', ושם סימן כ"ד ועוד
↑  בית עובד, ליוורנו תר"ג, במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית
↑  יאודה שמואל אשכנזי, בית עובד, ליוורנו תרכ"ב, במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית
↑  בית עובד : סדר תפלה לימי החול של כל השנה כמנהג ק"ק ספרדים ... ... בתוספת... דינים... / יסדם יהודה שמואל אשכנזי, באתר הספרייה הלאומית
↑  סידור בית עובד / המהדיר ומחבר פירוש: שלום בן משה פיתוסי | אשכנזי, יהודה שמואל, 1780-1850| אשכנזי, יהודה שמואל, 1780-1850, באתר הספרייה הלאומית
↑  ארכיון
התארגנות קהילתית

התארגנות קהילתית היא תהליך שבו אנשים החיים בקרבה זה לזה מתכנסים לארגון הפועל למען האינטרס המשותף שלהם.
שלא כמו אלה המקדמים "בניין קהילתי" (אנ') מוסכם, מארגנים קהילתיים מניחים בדרך כלל ששינוי חברתי כרוך בהכרח במאבק והתמודדות חברתית כדי ליצור כוח קולקטיבי לחסרי הכוח. המטרה המרכזית של ארגון קהילתי היא לבסס כוח עמיד לארגון המייצג את הקהילה ומאפשר לה להשפיע על מקבלי ההחלטות המרכזיים במגוון נושאים לאורך זמן. לדוגמה, במצב אידיאלי תינתן לחברי הקהילה האפשרות לשבת לשולחן מקבלי ההחלטות בטרם הכרעה בדברם. מארגנים קהילתיים פועלים ביחד עם מנהיגים מקומיים ומפתחים מנהיגים חדשים, מקדמים קואליציות ומסייעים בפיתוח קמפיינים.
מאפיינים

קבוצות קהילה מאורגנות שואפות להשפיע על הממשלה, על תאגידים ועל מוסדות. הן מבקשות להגביר את הייצוג הישיר בגופי קבלת ההחלטות ולטפח רפורמה חברתית. לעיתים קרובות, ארגונים קהילתיים מבקשים להתערב בנושאים שנויים במחלוקת. במקרים בהם משא ומתן נכשל, הם ישאפו לחשוף זאת במהרה לבעלי עניין מחוץ לארגון וליצור לחץ על מקבלי ההחלטות בדרכים שונות כגון חרם, משמרות שובתים ופעילות פוליטית. פעילויות מסוג זה מאפשרות לארגונים לחנך את החברים בהם, לבנות מחויבות ולבסס מוניטין לניצחון. ארגון קהילתי איננו מתמקד רק בפתרון בעיות ספציפיות. למעשה, סוגיות ספציפיות הן לעיתים קרובות רק אבן דרך עבור סוגיות מהותיות.
מארגנים קהילתיים מבקשים בדרך כלל לבנות קבוצות פעולה דמוקרטיות, פתוחות ונגישות לחברי הקהילה, העוסקת בנושאים הבוערים של קבוצה ספציפית, ולא בקהילה כולה. התארגנות זו שואפת להעצים באופן נרחב את חברי הקהילה, כאשר המטרה הסופית היא "חלוקה מחדש" של כוח בין חברי הקהילה.
מודלים ודגמים רבים של ארגונים קהילתיים מבוססי-אמונה והתארגנות קהילתית, שנדון בהמשך, מבוססים על עבודתו של סול אלינסקי משנות השלושים ועד לשנות השבעים.
מאפיינים > תנועה שורשית (Grassroots)

תנועה שורשית היא התארגנות קהילתית מאפס, פיתוח מנהיגות חדשה במקום בו לא היה קיים ארגון. זהו תהליך מבוסס ערכים של טוב משותף בו אנשים מתאגדים כדי לפעול לטובת הקהילות שלהם.
תנועות שורשיות משתמשות במתודת "דפיקות בדלת" כדי לגייס חברים בזה אחר זה לקהילה. מתודה זו מאפשרת להגיע לאנשים באופן מהיר יותר מארגונים מבוססים ומוסדרים ובכך להפגיש מגוון רחב של אנשים מודרים. מתודה זו דורשת זמן רב ומאמץ ועל כן אנשי צוות רבים בה הם מארגנים קהילתיים.
מאפיינים > ארגונים קהילתיים מבוססי אמונה

הרוב המוחלט של ארגונים מסוג זה (Congregation-based Community Organizing) הוא בעל צביון דתי, ואלו נוקטים בגישה לפיתוח כוח ויצירת קשרים בקרב איגודים, ועדי שכונות ובעיקר בקרב קהילות ציבוריות. ארגונים אלו חורטים על דגלם ערכים הנגזרים מהשקפות אמונה משותפות ולא מושתתים סביב דוגמות נוקשות. ברחבי העולם פועלים כיום מעל ל-180 ארגונים קהילתיים מבוססי אמונה, אשר נפוצים בארצות הברית, דרום אפריקה, אנגליה, גרמניה ומדינות נוספות. תחת הנהגת בוש, בשנת 2001, נפתחה בארצות הברית המחלקה ממשלתית לקידום ארגונים קהילתיים מבוססי אמונה וקבוצות קהילתיות נוספות (אנ').
חברי הארגונים הקהילתיים מבוססי האמונה משתייכים ברובם למעמד הביניים, בעלי אמונה דתית, כגון פרוטסנטיים וקתולים בארצות הברית. ארגונים אלו התרחבו בשנים האחרונות אל מחוץ לאזורי עוני, אל עבר ציבור אשר שואף להגדיל את השפעתו ולהתנגד לאי-שוויון.
גישתם כ"ארגון של ארגונים" מאפשרת לאגד מספר משתתפים רב לצד מעט ראשי ארגונים, אשר על פי רוב נחשבים מקצועיים יותר מאשר אלו הנוקטים במתודת "דפיקות בדלת" של ארגוני התנועות השורשיות.
ארגונים מבוססי אמונה מתמקדים בפיתוח ארוך טווח של תרבות ושפה ארגונית משותפת, ובקידום קשרים חברתיים בין חברי הארגון.
בארצות הברית, ארגונים מסוג זה אינם רשאים לקחת חלק בתעמולת בחירות.
מאפיינים > ארגונים קהילתיים בעלי בסיס רחב

ארגונים קהילתיים בעלי בסיס רחב מגייסים בכוונה תחילה חברים הן ממוסדות דתיים והן ממוסדות לא דתיים. חברי קהילות בתי כנסת, מקדשים ומסגדים נאספים יחד בבתי ספר ציבוריים, מלכ"רים ואגודות עבודה ואגודות מקצועיות. הארגונים של הקרן לאזורים תעשייתיים הם ארגונים בעלי בסיס רחב ומבוססים על דמי חבר. חברות מבוססת דמי חבר מאפשרת לארגונים אלה לשמור על עצמאותם בכך שאינם מפלגתיים ולא תלויים במימון ממשלתי. ארגונים בעלי בסיס רחב שואפים ללמד מנהיגים קהילתיים כיצד לבנות יחסי אמון וכבוד החוצים נושאים כמו גזע, אמונה, מעמדות כלכליים-חברתיים ופערים גאוגרפיים על ידי מפגשים אישיים פנים אל פנים. מטרות נוספות של ארגונים מסוג זה כוללות פיתוח חוזקות ויכולות מנהיגות בקרב החברים וכן מתן כלים להתערבות בתהליכים מדיניים עבור הכלל הארגונים של הקרן לאזורים תעשייתיים רואים עצמם כ"אוניברסיטה לחיים ציבוריים" בכך שמלמדים אזרחים את התהליך הדמוקרטי על בוריו.
מאפיינים > כוח לעומת מחאה

בעוד שארגונים קהילתיים מעורבים פעמים רבות בפעילויות מחאה כדי למצוא מענה לדרישותיהם, מחאה היא רק נתח אחד מפעילויות הארגון הקהילתי. לעיתים, מצליח ארגון קהילתי לחבור להתארגנות גדולה נוספת, בעלת כוח בחברה, ולקיים עימה דיאלוג המבוסס על הצלחותיו במחאות העבר. בדומה לאופן שבו איגודים זוכים להכרה כנציגי עובדים, ארגונים קהילתיים זוכים להכרה כנציגי מפתח של קהילות מסוימות. כך, יכולים מנהיגים קהילתיים להביא אל שולחן מקבלי ההחלטות דמויות מפתח מהממשלה או מאיגודים גדולים רק מעצם מעמדם והמוניטין שלהם. כפי שצוטט אלינסקי, "הכלל הראשון של טקטיקות הכוח" הוא ש"העוצמה היא לא רק מה שיש לך, אלא מה שהאויב חושב שיש לך". פיתוח של "כוח" עמיד והשפעה היא מטרה מרכזית של ארגון קהילתי.
מאפיינים > אוריינטציה פוליטית

ארגונים קהילתיים הם לא המוקד הבלעדי להתפתחויות פוליטיות שכן ישנם עשרות ארגונים פונדמנטליסטיים ביניהם. למרות זאת, המונח "ארגון קהילתי" מתייחס פעמים רבות לארגונים בעלי פעילות פרוגרסיבית עם אופי ואג'נדה פוליטית.
מאפיינים > גיוס כספים

לעיתים קרובות קבוצות קהילתיות מתקשות למצוא משאבים. הן לרוב לא מקבלות מימון ממשלתי מכיוון שהפעילות שלהן לרוב שואפת להתעמת עם מדיניות ממשלתית, קרנות מימון לרוב לא תומכות בהן מכיוון שהן לא מבינות ולעיתים מתחברות לארגונים מסוג זה ומטרותיהם. משתתפי הקבוצה לרוב מגיעים מאוכלוסיות ממעמד בינוני-נמוך ולכן לא יכולים לתמוך בפעילות בעצמם בשיטת דמי חבר. בעבר, בניסיונות למצוא מימון קיבלו הקהילות תמיכה נקודתית לנושאים מסוימים. פעמים רבות הדבר גרם להם לזנוח פעילויות שעמדו בקונפליקט עם מעניקי המימון, מציאות שגרמה לכך שתחומי העיסוק של הקהילה השתנו.
למרות זאת, מחקרים מוכיחים כי מימון לארגון קהילתי יכול להניב תשואות רבות על ההשקעה דרך חקיקה והסכמים עם תאגידים,לא כולל רווחים לא פיסקליים.
לקריאה נוספת

אלישבע סדן, שיטות לשינוי חברתי, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2009
הערות שוליים

↑  Shragge, Eric. Activism and social change : lessons for community organizing. North York, Ontario, Canada, 2nd ed. 1948
↑  Bobo, Kimberley A., Organizing for social change : Midwest Academy manual for activists, 3rd ed, Santa Ana, Calif.: Seven Locks Press, 2001
↑  Chambers, Edward T., Roots for radicals : organizing for power, action, and justice, New York: Continuum, 2003
↑  Warren, Mark R., 1955-, Dry bones rattling : community building to revitalize American democracy, Princeton, N.J.: Princeton University Press, 2001
↑  Aerial Aftermaths<subtitle>Wartime from Above</subtitle>, Duke University Press, עמ' 255–276
↑  Brad Fulton, Richard L. Wood, Yours the Power, Brill, עמ' 17–39
↑  McRoberts, Omar M. (Omar Maurice), Streets of glory : church and community in a black urban neighborhood, Chicago, Ill.: University of Chicago Press, 2005
↑  Heidi Swarts, Collective Action for Social Change, New York: Palgrave Macmillan US, 2011, עמ' 137–154
↑  Liam Magee, Interwoven Cities, London: Palgrave Macmillan UK, 2016, עמ' 128–132
↑  M.J. Stickler, Engineering planning of the BBC's electronic news gathering system, Electronics and Power 25, 1979, עמ' 421 doi: 10.1049/ep.1979.0250
↑  Andrew J. Cherlin, William Julius Wilson, The Bridge over the Racial Divide: Rising Inequality and Coalition Politics, Contemporary Sociology 30, 2001-03, עמ' 118 doi: 10.2307/2655370
↑  Jean L. Forster, Book Review : Community is Possible: Repairing America's Roots, Harry C. Boyte. New York, Har per and Row Publishers, 1984. 243 pages, Health Education Quarterly 14, 1987-03, עמ' 111–112 doi: 10.1177/109019818701400111
↑  Who's Who, Page, William Frank, Who's Who, Oxford University Press, 2007-12-01 doi: 10.1093/ww/9780199540884.013.u158207
↑  Alinsky, Saul David, 1909-1972., Reveille for radicals, Vintage books ed, New York: Vintage Books, 1989, ©1969
↑  The revolution will not be funded : beyond the non-profit industrial complex, Cambridge, Mass.: South End Press, 2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545789105171  LCCN: sh85029254
חיים אורון

חיים אורון, 2006
חיים אורון (כינוי: "ג'וּמֵס"; נולד ב-26 במרץ 1940) הוא יושב ראש החברה להגנת הטבע, שימש כיושב ראש מפלגת מרצ, וכיהן כחבר הכנסת ושר בממשלת ישראל.
ביוגרפיה

אורון נולד בתל אביב להורים שעלו מפולין, אביו היה פועל במפעל טקסטיל ואמו עקרת בית. למד בתיכון חדש, והתחנך בקן רמת גן של השומר הצעיר. את הכינוי "ג'וּמֵס", שהוא שמו הערבי של פרי השקמה, קיבל בהיותו חניך בתנועה. בשנת 1958 התגייס לגרעין נח"ל. את פרק המשימה ביצע בקיבוץ להב, ובפרק הצבאי שירת בנח"ל המוצנח. עם סיום שירותו הצבאי נשאר בקיבוץ.
ב-1964 מונה למזכיר תנועת "השומר הצעיר", וב-1968 למזכיר הקיבוץ הארצי, הצעיר ביותר שמונה לתפקיד זה. עם סיום כהונתו ב-1971 חזר לקיבוץ להב. בקיבוץ עסק בחקלאות וכן שימש כמחנך בבית הספר התיכון "מבואות הנגב" וכמנהל מפעל "דולב" לייצור מכלי פלסטיק, שבבעלותם המשותפת של הקיבוצים להב ודביר. במהלך עבודתו בקיבוץ פיתח שיטה להשקיית חיטה, עליה זכה בפרס נמיר. במקביל המשיך בפעילות פוליטית, ונמנה עם מייסדיה של "שלום עכשיו". ב-1984 שב לעמוד בראש הקיבוץ הארצי.
לקראת הבחירות להסתדרות הכללית ב-1994, הצטרף אורון להתארגנות של חיים רמון ועמיר פרץ, שהקימו את סיעת "חיים חדשים בהסתדרות". התארגנות זו חוללה מהפך וניצחה את רשימת מפלגת העבודה בראשות חיים הברפלד. אחרי הבחירות מונה אורון לגזבר ההסתדרות. בין השאר ניהל בתפקיד זה את הפרדת קופת חולים כללית מההסתדרות, כחלק מיישום חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
ביוגרפיה > פעילות לאחר הפרישה מן הכנסת

גם אחרי הפרישה מהכנסת המשיך אורון לכהן כיושב ראש מרצ עד לבחירתה של זהבה גלאון לתפקיד בפברואר 2012. בפברואר 2012 נבחר אורון ליושב-ראש הוועד המנהל של החברה להגנת הטבע.
אורון היה מועמד אחרון של רשימת המחנה הדמוקרטי בבחירות לכנסת העשרים ושתיים, ושל רשימת מרצ בבחירות לכנסת העשרים וארבע והבחירות לכנסת העשרים וחמש.
חיים אישיים

אורון מתגורר בקיבוץ להב. הוא נשוי ואב לארבעה ילדים. אחד מהם, אורי, שירת בחיל האוויר כראש להק המודיעין בדרגת תת-אלוף, ולאחר מכן מונה למנהל סוכנות החלל הישראלית. בן נוסף של אורון נהרג בגיל 4 כאשר נפל מהטרקטור עליו אורון נהג ובן נוסף, עודד, שימש מפקד טייסת מסוקים. נכדו הוא טייס קרב בחיל האוויר.
חיים אורון הוא אחיו הבוגר של חוקר הג'נוסייד, פרופסור יאיר אורון.
לקריאה נוספת

רוביק רוזנטל, ג'ומס. רוביק רוזנטל משוחח עם חיים אורון, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2023
הערות שוליים

↑  הכל פוליטי מאת עמוס כרמל - הערך "חיים אורון"
↑  אביר איכות השלטון 2005
↑  אטילה שומפלבי, ניצחון סוחף לחיים אורון בבחירות לראשות מרצ, באתר ynet, 19 במרץ 2008
↑  מיטל יסעור בית-אור, עבר בכנסת: 5 שנות מאסר לתוקף צוות רפואי, באתר ynet, 8 בפברואר 2010
↑  מיטל יסעור בית-אור, תקציב סל התרופות יגדל ב-200 מיליון שקלים ב-2008, באתר ynet, 24 בדצמבר 2007
↑  אלי סניור, הלם במרצ, גם גלאון בחוץ: "יום קשה עבורי", באתר ynet, 11 בפברואר 2009
↑  מזל מועלם, יו"ר מרצ חיים אורון פורש מהכנסת, באתר הארץ, 2 בינואר 2011
↑  פרידה בדמעות מג`ומס: ”אחד הפרלמנטרים הבולטים שעיצבו את הכנסת”, הודעת דובר הכנסת, באתר הכנסת
↑  nrg מעריב, יו"ר חדש לחברה להגנת הטבע: חיים אורון, באתר nrg‏, 12 בפברואר 2012
↑   עדי אנגרט, חיים אורון מסביר את כישלונו העקבי של השמאל, באתר הארץ, 4 ביולי 2023
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: יוסי ביילין | יושב ראש מרצ | הבאה: זהבה גלאון |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007506227605171  VIAF: 308698963   WorldCat (עם VIAF): 308698963
שערי ציון (ספר)

| --- | --- |

שערי ציון
 מידע כללי
 מאת:  נתן נטע הנובר 
 הוצאה
 מקום הוצאה:  פראג 
 תאריך הוצאה:  1662 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001233211
 
שערי ציון הוא ספר תיקונים, הנהגות ותפילות על פי הקבלה שחיבר רבי נתן נטע הנובר במאה השבע עשרה. הספר זכה לתפוצה רבה בקרב יהדות אשכנז, מהדורות רבות שלו הודפסו, ותפילות שונות שהובאו זכו להיכנס לסידורי התפילה בנוסח אשכנז ונוסח ספרד.
בהקדמה לספר זה הוא מציין כי למד קבלה מפי הרב חיים הכהן מארם צובא, תלמידו המובהק של רבי חיים ויטאל.
תוכן הספר

הספר מחולק לשבעה שערים. השער הראשון עוסק בתיקון חצות ובחשיבותו, ומסדר סדר תיקון חצות על פי הנחיות רבי חיים ויטאל בספר עץ חיים ובתוספת קינות ותפילות כפי שהיה נהוג בקרב הספרדים בארץ ישראל. סדר מורחב זה של תיקון חצות נעשה הסדר הנפוץ של תיקון חצות בקרב האשכנזים, אף על פי שהוא ארוך בהרבה מהסדר המקורי שבכתבי האר"י.
בספר נמצאים קטעי תפילות לימות השבוע, ותפילות שהספר הוא המקור הראשון להם, והודפסו לאחר מכן בסידורים האחרים.
השפעה

לספר יש חלק רב בהכנסת תפילות ותחינות המבוססות על הקבלה אל תוך נוסח התפילה האשכנזי. כדגומאות ניתן למנות את נוסחי לשם ייחוד שלפני עטיפת טלית והנחת תפילין, תחינות לשעת פתיחת הארון ביום טוב ובימים נוראים, נוסח וידוי לברכת שומע תפילה, תפילה קודם כניסה לסוכה, ותפילה קודם נטילת ארבעת המינים ותפילה נוספת קודם אגידתם. וכן תפילות הנאמרות בעת הוצאת ספר תורה בראש השנה יום כיפור ושלוש רגלים.
תפילה נוספת שאותה כתב לומר בעת שהכהנים נושאים כפיים, נאמרת במקומות רבים בימים טובים, בזמן שהכהנים מנגנים ומאריכים באמירת המילה 'שלום' המסיימת את ברכת כהנים.
במשך כמאתיים שנה היה זה חיבורו הידוע ביותר של הרב הנובר. הוא נדפס עוד בחייו בשלוש מהדורות, ובמהדורות רבות נוספות מאז.
הערות שוליים

↑  "ועבר עלינו איש קדוש הרב הכולל מוהר"ר חיים ז"ל ה"ה תלמיד מובהק של הרב האלוקי מוהר"ר חיים ויטאל ז"ל ה"ה וקיבלתי ממנו חכמה מפוארה" (הקדמה לספר שערי ציון)
↑  רבי שריה דבליצקי, תקון חצות כסדר האריז"ל, בני ברק תשל"ה, עמ' ד, באתר אוצר החכמה.
↑  כהן, יהושע - וינוגרד, ישעיהו, סידור אזור אליהו - ע"פ דעת הגר"א, באתר אוצר החכמה
↑  אברהם ביק (שאולי), רבי יעקב עמדין
עוזי אורנן

| --- | --- |

 לידה:  7 ביוני 1923 ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  3 בנובמבר 2022 (בגיל 99) נופית, ישראל
 שם לידה:  עוזיאל הלפרין 
 ענף מדעי:  בלשנות
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 מוסדות:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 תלמידי דוקטורט:  אייל שיפרוני, רות ברמן 
 בת זוג:  מיכל אורנן-אפרת
 הערות:  פעיל להפרדת דת ומדינה
 תרומות עיקריות
 חקר העברית
 
עוזי אורנן (7 ביוני 1923 – 3 בנובמבר 2022) היה בלשן, פרופסור ללשון באוניברסיטה העברית ולעיבוד שפות טבעיות בטכניון וחבר באקדמיה ללשון העברית. ייסד את "הליגה למניעת כפייה דתית", פעל למען הפרדת הדת מהמדינה בישראל ומזוהה עם התנועה הכנענית, שאחיו, המשורר יונתן רטוש, היה בין מייסדיה.
ילדות ונעורים

אורנן נולד בירושלים כעוזיאל היילפרין, בן זקונים ליחיאל היילפרין, מחנך עברי ותומך של חיים ויצמן, ופנינה, גננת עברייה שהשתייכה לפועלי ציון. הוריו, שני אחיו ואחותו עלו ארצה בתחילת העלייה השלישית.
בנעוריו היה פעיל במחתרת האצ"ל. בשנת 1944 נתפס על ידי הבריטים והוגלה למחנות מעצר באריתריאה, בסודאן ובקניה, שבהם נכלא עד לפירוקם לאחר קום המדינה בשנת 1948.
קריירה מקצועית

במחנות המעצר לימד דקדוק עברי ובהמשך לכך פרסם את ספר הלימוד "דקדוק הפה והאוזן - ספר לימוד לדוברי עברית". לאחר שובו לארץ החל בלימודי לשון באוניברסיטה העברית, בשנת 1958 קיבל תואר מוסמך על עבודה שכותרתה "מלות היחס בשירתו של ח.נ. ביאליק", בשנת 1965 קיבל תואר דוקטור, על עבודה שכותרתה "הצירופים השמניים בלשון-הספרות העברית החדשה, בייחוד על פי הפרוזה של ח.נ. ביאליק". הדוקטורט פורסם מחדש בשנת 2011, בהוצאת כרמל, בשם "הצירופים השמניים בלשון-הספרות העברית החדשה".
התמנה למרצה ובשנת 1972 קודם לפרופסור ללשון עברית באוניברסיטה זו. ב-1979 נבחר כחבר באקדמיה ללשון העברית בה כיהן עד לפטירתו, ועמד בראש הוועדה לכללי הפיסוק. ב-1986 פיתח את הכתב הפונמי לעברית, שהתקבל על ידי ארגון התקינה הבינלאומי. ב-1987 התקבל כפרופסור אורח בטכניון, בפקולטה למדעי המחשב, והחל בניהול המעבדה לעיבוד שפות טבעיות.
פעילות ציבורית

ב-1951 היה ממייסדי "הליגה למניעת כפייה דתית" בירושלים, וכיהן כמזכיר וכיושב ראש עד שנת 1967. ב-1968 הביא לפסק דין שהורה על ביטולו של סעיף בחוזה החכירה של מינהל מקרקעי ישראל, שקבע "על החוכר וכל הבא מזכותו להימנע מכל עבודות בנין ומלאכה בנכס בימי שבת ובחגי ישראל". בשנות ה-70 היה יושב ראש התנועה החילונית שנוסדה ב-1977 על ידי יצחק חסון, ובשנות ה-90 היה יו"ר עמותת "אני ישראלי" למען שוויון אזרחי מלא וביטול אפליה דתית ועדתית.
פרסומים

אורנן פרסם מאות מאמרים ורשימות בענייני דת ומדינה, חילוניים ודתיים, חינוך וחברה.
בין ספריו: "דקדוק הפה והאוזן" ,"מילון המילים האובדות", "המשפט הפשוט", "נטיית הפועל בתרשימי זרימה", "תורת ההגה של העברית החדשה", " המילה האחרונה - מנגנון התצורה של המילה העברית" (זיכה את אורנן בפרס בהט), " ציפורניו של אשמדאי - שמונה פרקים בחילונות", "הצירופים השמניים בלשון-הספרות העברית החדשה".
בין מאמריו ורשימותיו הרבים: "שבת בלי כבלים" (1950), "נישואים אזרחיים" (1955), "האם אתה יהודי" (1961).
ארכיונו מופקד במכון גנזים, אשר בבית אריאלה בתל אביב.
משפחה וחיים אישיים

עוזי אורנן היה אחיהם של המשורר יונתן רטוש ושל הבלשן פרופ' צבי רין. אחותם, הסופרת מירי דור, מתה בצעירותה, בשנת 1945.
אורנן היה אב לשלושה ילדים מנישואיו הראשונים, לשושנה מלכין: עתר, טלי ועומר. אורנן ואשתו הראשונה התגרשו בגירושים אזרחיים ברפובליקה הדומיניקנית. לאחר מכן עבר לחיות עם הבלשנית מיכל אפרת כידועים בציבור, וב-1994 נישאו בנישואים אזרחיים בארצות הברית. נולדו להם בן ובת.
בתה של בתו הבכורה חזרה בתשובה (חסידות ברסלב) ושינתה את שמה ממורן למרים.
מאז 1989 התגורר ביישוב נופית שבצפון.
נפטר ב-3 בנובמבר 2022 וציווה את גופתו למדע.
לקריאה נוספת

נילי אושרוב, יוצא מן הכללים: עוזי אורנן, סיפור חיים, הוצאת כרמל, 2015
יגאל בן נון, אינני יהודי. אזרחותי הישראלית היא מכוח הלידה וישיבה בארץ, ולא מכוח כל זהות דתית שאין לי, באתר הארץ, 9 בנובמבר 2022
יוסי ברנע, יושבי הארץ וילידי אדמה זו מבקשים שלום אמת. הארץ, מוסף תרבות וספרות, 11.11.22.
ביאורים

↑  ב-22 דצמבר 1985, שלח אורנן מכתב לרם עברון מהטלוויזיה הישראלית בבקשה שיקריא הבהרה בעניין התבטאותו זו. כך עולה מפרסום המכתב על ידי מכון גנזים בבלוג שלו (שם גם מופקד ארכיונו של אורנן). לעיון במכתב של אורנן, לרבות התיקונים והקיצורים שערכו בטלוויזיה, ראו כאן.
הערות שוליים

1 2  אנחנו כנענים, שיחות עם פרופ' עוזי אורנן. סביבות 33, דצמבר 1994
↑  הוענקו תוארים אקדמאים על-ידי אוניברסיטת ירושלים, תואר מוסמך במדעי הרוח, חרות, 3 ביולי 1960
↑  "הוראת הלשון בארץ - כהוראת כימיה לפי מושגי ימי הביניים", דבר, 29 ביוני 1965
↑  ליגה למניעת כפיה דתית, הארץ, 5 במרץ 1951
↑  בית המשפט המחוזי הורה למחוק "סעיף השבת" מחוזה לחכירת קרקע, דבר, 1 באפריל 1968
↑  אורנן, עוזי, מס. בעל ארכיון 758, באתר מכון גנזים ע"ש אשר ברש
↑  שוקי לבנון, "משרד הפנים מסרב להוסיף לשמי את שם משפחתו של חברי", חדשות, 20 בפברואר 1991
↑  ענת מידן, בגילו המאוחר, חדשות, 11 באוגוסט 1989
1 2  דורית אליו, "היום צריך לרכז את הכח נגד העדה החרדית", על המשמר, 20.1.1984
↑  בג"ץ 2423/00 עמותת מנוף - מרכז להסברה יהודית נ' היועץ המשפטי לממשלה ועוזי אורנן, ניתן ב-30.3.2000
1 2 3  אילן לוטנברג, "להיפטר מהדתיים בכוח", מוסף חדשות, 30.10.1992
↑  עוזי אורנן, להיות חסר דת בישראל, באתר "חדשות מחלקה ראשונה", 24 במאי 2011.
↑  עוזי אורנן, אין בישראל יהודים חילונים, באתר "חופש"
↑  עוזי אורנן, לאום אחד, ישראלי, באתר הארץ, 17 ביוני 2003
↑  ע"א 8573/08 עוזי אורנן ואחרים נ' משרד הפנים ואחרים, ניתן ב־2 באוקטובר 2013;
 רויטל חובל, העליון: לא הוכח קיומו של לאום ישראלי, באתר הארץ, 2 באוקטובר 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266126405171  BnF: cb134845666 (data)  dblp: 49/4394  GND: 1070668494  ICCU: UFIV070324  ISNI: 0000 0001 0911 0060  LCCN: n85813237  MGP: 102884  NTA: 151589674  SUDOC: 16197158X  VIAF: 66618001   WorldCat (עם VIAF): 66618001 
משפחת היילפרין בארץ-ישראל בשנת 1926: מימין לשמאל: צבי רין (עומד), יחיאל היילפרין (יושב), עוזי אורנן (עומד על שרפרף), מירי דור (עומדת מאחור), פנינה הלפרין (יושבת), יונתן רטוש (עומד).
משפחת הילפרין (ללא צבי), מימין לשמאל. יושבים: האם פנינה הלפרין, עוזי אורנן והאב יחיאל הלפרין. עומדים: דבורה אשת יונתן, אחיו יונתן רטוש ואחותו מירי דור
סידור הבעל שם טוב

סידורו של הבעל שם טוב, בספריית חב"ד ארכיון #1995
סידורו של הבעל שם טוב נכתב על ידי רבי גרשון מקיטוב, גיסו של הבעל שם טוב, בכתב יד, ועליו נכתבו בכתב ידו של הבעל שם טוב כוונות האר"י ושמות לתפילה. נוסח הסידור הוא נוסח אשכנז. הסידור שוכן כיום בספריית חב"ד בברוקלין.
נוסח הסידור

נוסחו של הסידור, היה נתון בספק במשך שנים רבות. רבי אשר צבי מאוסטראה כתב לגבי סידורו של רבי יעקב קופיל ליפשיץ - המורכב רובו מנוסח אשכנז: "מפי השמועה שמעתי, הסדור הזה ראה הנשר הגדול קדוש עליון מרן הבעש"ט נשמתו בגנזי מרומים, וישר בעיניו. בשנת ה'תשס"ה התפרסמו הגהותיו של האדמו"ר מחב"ד רבי מנחם מנדל שניאורסון על הסידור, שממנו משתמע, שנוסח הסידור היה בנוסח אשכנז, זאת בשונה מהנוסח המקובל בתנועת החסידות - נוסח ספרד.