stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טנק
צוות הטנק

הטנק מכיל צוות לוחמים (המכונים "טנקאים", "טנקיסטים" או "שריונרים") המונה שלושה עד שישה איש. בסוגי טנקים שונים יש מקצועות שונים או שילוב מקצועות שונה.
בין המקצועות המקובלים ניתן למנות:
מפקד טנק (מט"ק) - מפקד הטנק, האחראי על כל ההיבטים של הפעלתו: בחירת נתיב התקדמות, בחירת מטרות וסוגי תחמושת, ניהול לוחמת הצוות ופעולות אנשיו, ותיאום פעילות הטנק עם שאר הכוחות במערכה. המפקד מפעיל בדרך כלל גם מקלע, ובטנקים קטנים היה אחראי גם על ירי בתותח.
נהג - אחראי על ניהוג הטנק.
תותחן - אחראי על ירי בתותח הטנק ובמקלע המקביל.
טען - אחראי על טעינת התחמושת לבית הבליעה בתותח, ותפעול מערכות נשק נוספות (בעיקר המקלעים). לעיתים קרובות הוא מפעיל מקלע משלו, מקלע טען, ובטנק ה"מרכבה" הישראלי באחריותו גם הפעלת המרגמה שבצריח. בטנקים מודרניים הוא מופקד גם על תפעול מערכת הקֶשֶׁר ובכך מייתר את תפקיד ה"קשר" (ראה להן).
קשר - אחראי על הפעלת מכשיר הקשר בטנק, על העברת דיווחים אל ומאת מפקד הטנק (ראו לעיל).
מקלען - אחראי על תפעול מקלעים משניים. תפקיד זה היה קיים בטנקים עם מקלעי תובה.
מכונאי (בעיקר בצבא האדום) - אחראי על תחזוקת ותיקון הטנק.
בטנקים מערביים מודרניים יש בדרך כלל 4 אנשי צוות: מפקד טנק, תותחן, טען-קשר ונהג. בטנקים רוסיים מודרניים יש רק 3 אנשי צוות: מפקד טנק, תותחן ונהג, זאת בגלל הימצאותה של מערכת טעינה אוטומטית לפגזים. כיום ישנם טנקים חדישים המיועדים להפעלה גם עם שני אנשי צוות.
לוחמת טנקים > עמדות הירי

לפי תורת הלחימה הצה"לית, קיימות מספר עמדות ירי לטנקים הישראליים בעת הלחימה של שריון בשריון, לפני ותוך כדי הירי. על הטנק לבצע החלפת עמדות בתכיפות גבוהה על מנת להימנע מפגיעה על ידי האויב כשהוא חשוף בעמדותיו:
עמדת המתנה
עמדת תצפית
עמדת אש
לוחמת טנקים > הלחימה נגד הטנקים

כניסת הטנקים לשדה הקרב הביאה לפיתוח מגוון גדול של אמצעים שנועדו להקשות על הטנק בביצוע משימתו או לפגוע בו ולנטרלו כליל, ומכונים בשם הכולל "אמצעים נגד טנקים" או אמצעי נ"ט. אמצעים אלה כוללים מכשולים יבשתיים (כגון תעלות נ"ט, מחסומי בטון ייעודיים, מחסומי ברזל ייעודיים, מוקשים ומטעני גחון), ארטילריה ייעודית, כלי רכב ייעודיים (כגון משחיתי טנקים ורכבים קלים נושאי תול"ר), כלי טיס שיעודם העיקרי תקיפת טנקים וכלי רק"מ (כגון מטוס הA-10 ת'נדרבולט II ומסוקי קרב כדוגמת AH-1 קוברה ו-AH-64 אפאצ'י) וכן כלי נשק הנישאים בידי חי"ר (כגון רקטות נ"ט וטילי נ"ט). כמו כן, בוצעו שינויים בטנקים עצמם, כדי להתאימם ללחימה בטנקים אחרים (קרבות שריון בשריון - שב"ש).
מלבד האיום של טנקים כלפי טנקים אחרים, נראה כי האיום הגדול והאפקטיבי ביותר לטנקי מערכה מודרניים הוא מצד טילים מונחים נגד טנקים (ATGM, טילי נ"ט). טילים קטנים וזולים יחסית לטנק (עלותם נעה בין אלפי דולרים למאות אלפי דולרים), המתופעלים בידי אדם או שניים, עלולים להשמיד טנק ששויו מיליוני דולרים על צוותו. טילים אלה בנויים לרוב עם ראש קרבי המבוסס על מטען חלול ולעיתים כולל אף מטען חלול כפול (טנדאם) על מנת לחדור מיגון ריאקטיבי.
במלחמת יום הכיפורים פגעו טילי סאגר בטנקים של צה"ל. גם במלחמת לבנון השנייה התברר כי קיימים בזירה טילי נ"ט, שמסוגלים לפגוע בטנקי המערכה החדישים ביותר שנמצאים בידי צה"ל, ללא כל מענה טוב מצד הטנקים. בתגובה התעשיות הביטחוניות של ישראל פיתחו מערכות הגנה אקטיביות מפני טילי נ"ט, בהן "מעיל רוח" ו"חץ דורבן", המסוגלות ליירט את האיום באוויר לפני שהוא פוגע בטנק. גם מדינות אחרות, כמו רוסיה, שהבינה את הסכנה שבטילי הנ"ט, פיתחה את מערכת ארנה.
במלחמה בין אוקראינה ורוסיה נפגעו טנקים רוסיים רבים מרחפנים שהטילו רימונים או מטענים קטנים לתוך הטנקים, הרגו את אנשי הצוות ולעיתים פוצצו את התחמושת שבטנק. גם בפלישה של הפלסטינים למערב הנגב ב-7 באוקטובר 2023 השתמשו העזתים ברחפנים כדי לפגוע בצוותי הטנקים הישראליים.
השוואה בין טנקי מערכה מודרניים

השוואה בין טנקי מערכה מודרניים המובילים בעולם במאה ה-21
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תכונה/ שם | מרכבה | אבראמס | צ'אלנג'ר | לאופרד 2 | K2 פנתר שחור | T-14 ארמטה |
| דגם נוכחי | מרכבה סימן 4 ברק | אבראמס M1A2 | צ'אלנג'ר 2 | לאופרד 2A6 | K2 | T-14 |
| מדינה מייצרת | ישראל ישראל | ארצות הברית ארצות הברית | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | גרמניה גרמניה | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | רוסיה רוסיה |
| משתמשים עיקריים | צה"ל (חיל השריון) | צבא ארצות הברית  | צבא בריטניה  | גרמניה ומדינות רבות באירופה | צבא קוריאה הדרומית | צבא היבשה הרוסי |
| משתמשים משניים |  | סעודיה, מצרים, כווית |  | קנדה, טורקיה |  |  |
| מחיר | 4.5 מיליון דולר (סימן 4) | בין 6.21 ל-8.58 מיליון דולר (דגם A2) | כ-7 מיליון דולר | 5.74 מיליון דולר (דגם A6) | 8.5 מיליון דולר | 3.7 מיליון |
| שנת ייצור | 1979 (סימן 1), 2004 (סימן 4), 2023 (סימן 4 ברק) | 1980 | 1998 | 1979, 2001 (דגם 2A6) | 2013 | 2015 |
| אורך | 9.04 מטר עם התותח | 9.8 מטרים (תותח קדימה) | 11.55 מטרים (תותח קדימה) 8.32 מטר (תובה) | 7.69 מטרים | 10 מטר | 10.8 מטר |
| רוחב | 3.92 מטר כולל הפלטות | 3.65 מטרים | 3.52 מטרים | 3.70 מטרים | 3.6 מטר | 3.5 מטר |
| גובה | 2.66 מטר | 2.43 מטרים | 2.49 מטרים לתקרת הצריח | 2.79 מטרים | 2.5 מטר | 3.3 מטר |
| משקל | בין 60 ל-80 טון | 69 טון (מוכן לקרב) | 62.5 טון ערוך לקרב | 62.30 טון | 55 טון | 48 טון |
| מהירות | 64 קמ"ש | כביש: 67 קמ"ש שטח: 48 קמ"ש | כביש: 56 קמ"ש | כביש: 72 קמ"ש, שטח: 45 קמ"ש | כביש: 70 קמ"ש | 80-90 קמ"ש |
| טווח פעולה | 500 ק"מ | 426 ק"מ | 450 ק"מ | 550 ק"מ | 430 ק"מ | 500 ק"מ |
| חימוש עיקרי | תותח תע"ש 120 מ"מ חלק קדח | תותח 120 מ"מ מדגם M256 42 פגזים | תותח 120 מ"מ | תותח 120 מ"מ מסוג Rheinmetall L55 48 פגזים | תותח L55 בקוטר 120 מ"מ, חלק קדח,  40 פגזים. | תותח 125 מ"מ חלק-קדח דגם 2A82-1M 45 פגזים |
| חימוש משני |  2 מקלעי מאג 7.62 מ"מ,  מקלע כבד 0.5 אינץ' M2 בראונינג,  מרגמה פנימית 60 מ"מ סולתם מערכות דור ב'. | שני מקלעים 7.62 מ"מ M240,  מקלע כבד 12.7 מ"מ מדגם M2 בראונינג | מקלע 7.62 מ"מ,  מקלע כבד 12.7 מ"מ בצריח | שני מקלעים 7.62 מ"מ MG3 | מקלע 7.62 מ"מ,  מקלע 12.7 מ"מ | מקלע קורד (12.7 מ"מ) מקלע PKT |
| מנוע | דיזל, 1500 כוחות סוס | טורבינת גז רב-דילקית, 1,500 כ"ס | דיזל, 1200 כוח סוס. | דיזל, 1,500 כוח סוס | מנוע דיזל MTU MB-883 Ka500 בהספק 1500 כוח סוס | דיזל, 1,800 כ"ס דגם (ChTZ 12Н360 (A-85-3A |
| שריון | שריון מרוכב מסווג, מערכת הגנה אקטיבית לטנקים "מעיל רוח" משופרת | שריון מרוכב, אורניום מדולדל | מסווג, שריון צ'ובהם דור שני. | מסווג, שריון מרוכב |  | 44S-sv-Sh |
| צוות | 4 | 4 | 4 | 4 | 3 | 3 |
ראו גם

לוחמת שריון
רכב קרבי משוריין
חיל השריון הישראלי
מזקו"ם
מגוב
לקריאה נוספת

יוסף אקרמן, מרכבות הברזל, הרצליה: ספרי ניב, תשפ"ג/ 2023
דאגלס אורגיל (צר'), תרגום: יורם שרת, הטנק: עיונים בתולדות הטנק ובהתפתחותו, תל אביב: מערכות, תש"ם/1980
ג'ויס קרי, הטנקים עולים : טנקים בלוחמה מודרנית, הוצאת מערכות, 1968.
גלן קמארה

גלן אג'יי קמארה (בפינית: Glen Adjei Kamara; נולד ב-28 באוקטובר 1995 בטמפרה שבפינלנד) הוא כדורגלן פיני המשחק בעמדת הקשר האחורי בא-שבאב מליגת העל הסעודית ובנבחרת פינלנד.
קריירת מועדונים

קמארה נולד בטמפרה שבפינלנד להורים מסיירה לאון, וגדל במחלקות הנוער של OT-77,‏ EPS, סאות'אנד יונייטד וארסנל. ב-27 באוקטובר 2015 ערך את הופעתו היחידה בקבוצה הבוגרת של ארסנל, בהפסד 0–3 לשפילד ונסדיי במסגרת שלב שמינית הגמר של גביע הפוטבול ליג לעונת 2015/2016.
ב-22 בינואר 2016 הושאל לסאות'אנד יונייטד מהפוטבול ליג הראשונה. הוא ערך שש הופעות ליגה במועדון במהלך תקופת ההשאלה.
ב-31 באוגוסט 2016 הושאל לקולצ'סטר יונייטד מהפוטבול ליג השנייה. הוא ערך ארבע הופעות ליגה במדי המועדון.
ב-13 ביולי 2017 חתם על חוזה לשנתיים בדנדי מליגת העל הסקוטית. הוא ערך 54 הופעות ליגה במדי המועדון.
ב-5 בינואר 2019 חתם על חוזה לארבע שנים וחצי בגלאזגו ריינג'רס מליגת העל הסקוטית. ב-16 בפברואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 0-0 נגד סט. ג'ונסטון במסגרת המחזור ה-26 בליגה לעונת 2018/2019. ב-27 בפברואר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–4 על דנדי במסגרת המחזור ה-28 בליגה. הוא זכה עם המועדון באליפות סקוטלנד בעונת 2020/2021, ובגביע הסקוטי בעונת 2021/2022.
ב-31 באוגוסט 2023 הצטרף ללידס יונייטד בחוזה לארבע שנים תמורת סכום שלא פורסם. ב-2 בספטמבר ערך הופעת בכורה כשנכנס כמחליף בדקות הסיום במשחק מול שפילד ונסדיי שהסתיים בתיקו 0-0. ב-23 בספטמבר פתח לראשונה בהרכב במשחק מול ווטפורד שהסתיים בניצחון 0–3.
ב-16 ביולי 2024 עבר לסטאד רן מליגת העל הצרפתית תמורת כעשרה מיליון אירו וחתם על חוזה עד יוני 2028.
ב-31 בינואר 2025 הושאל לא-שבאב הסעודית עד לסוף העונה.
קריירה בינלאומית

ב-9 בנובמבר 2017 ערך קמארה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פינלנד, בניצחון 0–3 על נבחרת אסטוניה במשחק ידידות. ב-15 באוקטובר 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 0–2 על נבחרת יוון במסגרת ליגת האומות 2018/2019.
הוא היה חלק מסגל הנבחרת לטורניר יורו 2020 בשנת 2021, וערך שלוש הופעות בטורניר.
תארים

אליפות סקוטלנד (1): 2020/2021
הגביע הסקוטי (1): 2021/2022
הערות שוליים

↑  Southend United sign Arsenal's Glen Kamara on loan באתר הרשמי של סאות'אנד יונייטד, 22 בינואר 2016 (באנגלית)
↑  rsenal midfielder Glen Kamara joins Colchester United on loan באתר ESPN, ‏ 31 באוגוסט 2016 (באנגלית)
↑  Dundee sign up midfielder Glen Kamara after Arsenal release באתר BBC,‏ 13 ביולי 2017 (באנגלית)
↑  Rangers: Kilmarnock's Jordan Jones and Dundee's Glen Kamara sign four-year pre-contract deals באתר BBC,‏ 5 בינואר 2019 (באנגלית)
↑  Leeds United 0 Sheffield Wednesday 0, BBC Sport, 2 September 2023
↑  Leeds United 3 Watford 0, BBC Sport, 23 September 2023
↑  Eetu Ikola, Nyt jysähti! Huuhkajien Glen Kamara vaihtaa seuraa – siirtosumma 10 miljoonaa, MTV Uutiset,  13.07.2024 (בפינית)
↑  Glen Kamara, nouveau milieu Rouge et Noir, Stade Rennais.com, 16 Juillet 2024 (בצרפתית)
| נבחרת פינלנד – יורו 2020 |
| --- | --- | --- |
|  1 הרדצקי •  2 אראיורי •  3 אושגנסי •  4 טויביו •  5 ל. וייסנן •  6 קמארה •  7 טיילור •  8 לוד •  9 ינסן •  10 פוקי •   11 שולר •  12 יורונן • 13 סוירי •  14 ספארב • 15 ס. וייסנן • 16 לאם • 17 אלהו • 18 אורונן • 19 קאוקו • 20 פוהיאנפאלו • 21 לפאלאינן • 22 ראיטלה • 23 יאקולה • 24 ואלקרי • 25 איוואנוב • 26 פורס • מאמן: קאנרבה |  1 הרדצקי •  2 אראיורי •  3 אושגנסי •  4 טויביו •  5 ל. וייסנן •  6 קמארה •  7 טיילור •  8 לוד •  9 ינסן •  10 פוקי •   11 שולר •  12 יורונן • 13 סוירי •  14 ספארב • 15 ס. וייסנן • 16 לאם • 17 אלהו • 18 אורונן • 19 קאוקו • 20 פוהיאנפאלו • 21 לפאלאינן • 22 ראיטלה • 23 יאקולה • 24 ואלקרי • 25 איוואנוב • 26 פורס • מאמן: קאנרבה | פינלנד |
פירמידה (גאומטריה)

פירמידה מרובעת
ארבעון - פירמידה משולשת
פִּירָמִידָה היא פאון תלת-ממדי המורכב ממצולע שנקרא בסיס הפירמידה, מנקודה מחוץ למישור של המצולע שנקראת קודקוד הפירמידה, ומכל הקטעים המחברים בין הקודקוד לבין הקודקודים של מצולע הבסיס. באופן שקול, פירמידה מורכבת מפאת הבסיס שהיא מצולע כלשהו, מקודקוד מחוץ למישור הבסיס, ומפאות משולשיות שהן כל המשולשים המוגדרים על ידי שני קודקודים סמוכים במצולע הבסיס ביחד עם קודקוד הפירמידה.
מספר הצלעות של מצולע הבסיס מעניק לפירמידה את שמה, ובהתאם לכך יש פירמידה משולשת (לפעמים קרויה גם "טטראדר" או "ארבעון"), פירמידה מרובעת וכו'. פירמידה משוכללת, היא פירמידה שבסיסה הוא מצולע משוכלל (לדוגמה, פירמידה מרובעת משוכללת היא פירמידה שבסיסה הוא ריבוע).
כל אחד מהקטעים המחברים את קודקוד הפירמידה עם אחד מקודקודי הבסיס נקרא מקצוע צדדי. צלע הבסיס נקראת מקצוע בסיס. גובה הפירמידה הוא הקטע היורד מקודקוד הפירמידה אל מישור הבסיס וניצב למישור הבסיס.
יש המכנים פירמידה שבה כל המקצועות הצדדיים שווים באורכם פירמידה ישרה. באופן שקול, פירמידה ישרה היא פירמידה שבה כל הפאות המשולשיות (פרט, אולי, לבסיס) הן שוות-שוקיים כאשר השוקיים השוות הן המקצועות הצדדיים. בפרט, בפירמידה ישרה כל קודקודי הבסיס נמצאים על אותו מעגל (תנאי הכרחי זה תמיד מתקיים בפירמידה משולשת, אך החל בפירמידה מרובעת הוא לאו דווקא מתקיים), והגובה יורד אל מרכז המעגל החוסם את הבסיס.
נפח הפירמידה (בדומה לנפח החרוט) שווה לשטח הבסיס כפול הגובה חלקי 3, כלומר שליש מנפח מנסרה בעלת אותו בסיס ואותו גובה ( V={\tfrac {S\cdot h}{3}}). נוסחה זו ניתן להוכיח באמצעות עקרון קאוואליירי או באמצעות חשבון אינטגרלי.
קיים תיעוד כי במצרים העתיקה ידעו לחשב את נפחה של פירמידה קטומה, מה שמרמז שהם הכירו את נפחה של פירמידה מרובעת. נוסחת הנפח של פירמידה כללית התגלתה על ידי המתמטיקאי ההודי אריאבהטה, שם ציטט בכתבו "אריאבהאטיה" בטעות, כי נפח הפירמידה הוא מחצית המכפלה של שטח הבסיס והגובה.
ראו גם

פירמידה (מבנה) - על מבנים דמויי פירמידה
הערות שוליים

↑  Cajori, Florian (1991), History of Mathematics (5th ed.), American Mathematical Society, p. 87, ISBN 978-1-4704-7059-3.
| מצולעים ופאונים |
| --- | --- | --- |
| מושגים | מצולע • פאון • קודקוד • צלע • מקצוע • פאה • זווית חיצונית • אלכסון |  |
| מצולעים | מצולעים |  |
| לפי מספר צלעות | משולש • מרובע • מחומש • משושה • משובע • מתומן |  |
| משולשים | משולש ישר-זווית • משולש שווה-שוקיים • משולש שווה-צלעות |  |
| מרובעים | מקבילית • טרפז • טרפז שווה-שוקיים • מרובע ציקלי • דלתון • דלתון ריצוף • מעוין • מלבן • ריבוע |  |
| כוכבים | פנטגרם • מגן דוד • אניאגרם |  |
| תכונות | מצולע משוכלל • מצולע שווה-צלעות • מצולע קמור • כוכב |  |
| פאונים | פאונים |  |
| פאונים משוכללים | ארבעון • קובייה • תמניון • תריסרון • עשרימון |  |
| פאונים ארכימדיים | ארבעון קטום • קובוקטהדרון • קובייה קטומה • תמניון קטום • רומביקובוקטהדרון • קובוקטהדרון קטום • קובייה מסותתת • איקוסידודקהדרון • דודקהדרון קטום • איקוסהדרון קטום • רומביקוסידודקהדרון • איקוסידודקהדרון קטום • דודקהדרון מסותת |  |
| פאונים אחרים | פירמידה • מנסרה • אנטי-מנסרה • מקבילון • מעוינון • תיבה • איקוסיטטרהדרון |  |
| תכונות | פאון משוכלל • פאון משוכלל למחצה • פאון ארכימדי |  |
| הכללות | הכללות |  |
| הכללות | סימפלקס • היפרקובייה • טסרקט |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550902105171  BnF: cb13331621k (data)  LCCN: sh85109294 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבחירות לרשויות המקומיות בישראל

פתקי הצבעה בבחירות המקומיות בירושלים ב-2008
התושבים בוחרים הן ברשימה והן במועמד לראש הרשות, בבחירות ישירות, בשני פתקים
הבחירות לרשויות המקומיות בישראל הן בחירות שבהן בוחרים תושבי הערים והמועצות המקומיות בישראל את ראש הרשות המקומית (ראש העירייה או ראש המועצה המקומית) ואת מועצת העירייה או המועצה המקומית. הבחירות נערכות לפי חוק הרשויות המקומיות (בחירות). הבחירות נערכות בהתאם לחוק הרשויות המקומיות (בחירות), תשכ"ה–1965 ולפי חוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש הרשות וסגניו וכהונתם), תשל"ה–1975.
שיטת הבחירות

ב-23 בדצמבר 1948 תוקנה החקיקה המנדטורית בנושא הבחירות העירוניות. הגבלת המס בוטלה וזכות הבחירה ניתנה לכל תושב או בעל מקרקעין בעיר בן 21 ומעלה.
עד 1975 הייתה שיטת הבחירות דומה לשיטת הבחירות לכנסת. תושבי הרשות המקומית היו בוחרים ברשימות שהתמודדו על מושבים במועצת העירייה, וחברי המועצה שנבחרו הם שבחרו בראש הרשות.
השיטה הביאה לחוסר יציבות ברשויות המקומיות ולמקרים רבים בהם חברי מועצה העבירו את תמיכתם ממועמד אחד למועמד אחר תוך שהם זוכים לתפקידים בהנהלת העירייה. בעקבות זאת, נעשו ניסיונות לשנות את שיטת הבחירות ולקבוע בחירה ישירה של ראש הרשות. בתחילת שנת 1973 נדונה הצעת חוק שקבעה בחירה ישירה של ראש המועצה, אולם נוצרה מחלוקת סביב השאלה כיצד יש לנהוג אם אף מועמד לא זכה ברוב. הצעת הקואליציה הייתה שמועמד ייבחר אם זכה בלפחות 40% מהקולות ובמקרה שלא יהיה מועמד עם לפחות 40% מהקולות, תבחר המועצה את ראש הרשות מבין שני המועמדים שזכו במספר הקולות הגדול ביותר. אולם בקריאה שנייה על החוק נתקבלו שתי הסתייגויות של האופוזיציה. האחת קבעה שבמקרה שאף מועמד לא יקבל 50% מהקולות תעבור ההכרעה למועצת הרשות שתבחר את ראש הרשות מבין חבריה והשנייה קבעה סיבוב שני בין שני המועמדים שקיבלו את מספר הקולות הגבוה ביותר, במקרה שלא יושג רוב של 50% על ידי אחד המועמדים. בעקבות זאת, הצביעה סיעת המערך נגד החוק והוא לא עבר. בשנת 1975 עלה החוק שוב לדיון והפעם אושר.
על פי החוק שנתקבל, המועמד שקיבל את המספר הגבוה ביותר של קולות הוא שנבחר לראש הרשות, אך אם איש מהמועמדים לא הצליח להשיג 40% מקולות הבוחרים, נערך שבועיים לאחר הבחירות סיבוב בחירות נוסף ובו מתמודדים שני המועמדים שקיבלו את מספר הקולות הרב ביותר. כששונתה שיטת הבחירות נקבע תחילה רף של 50%, ואולם לאחר חודשים אחדים, עוד בטרם יושם החוק החדש, החוק שונה ונקבע בו כי הרף יעמוד על 40%.
שיטת הבחירות > המצב הנוכחי

החל מהבחירות שנערכו בשנת 1978, בוחרים התושבים הן ברשימה והן במועמד לראש הרשות, בבחירות ישירות. זאת, בדומה לבחירות לכנסת ולראשות הממשלה שנערכו בין השנים 1996–2001, מכוח חוק הבחירה הישירה, עם הבדלים מסוימים.
אחוז החסימה אותו נדרשות הרשימות המתמודדות בבחירות לעבור כדי להיבחר למועצה, מחושב לפי הנוסחה הבאה:
לדוגמה, אם יש 1,500 קולות כשרים ו-15 חברי מועצה, הרי שהמודד למנדט הוא 100 קולות, ואחוז החסימה שעומד על 75% מהמודד למנדט יהיה 75 קולות.
לאחר קביעת אחוז החסימה, נוטלים את קולות הרשימות שעברו אותו, ומחלקים אותם שוב במספר חברי המועצה, כשהתוצאה משמשת כ"מודד למנדט". המנדטים מחולקים בין רשימות אלו, באופן יחסי לגודלם, ובהתאם למספר המנדטים שניתן להשלים במספר קולותיהם. בדומה לבחירות לכנסת, רשאיות הרשימות להתקשר ביניהן בהסכם עודפים, כשהסכמים אלו תקפים רק כאשר שתי הרשימות המסכימות עברו את אחוז החסימה.
במקרה בו לאחר חלוקת הקולות למנדטים, ולאחר שנבדקה האפשרות למימוש הסכמי העודפים, עדיין לא הושלמו מספר חברי המועצה, מוענקים עודפי הקולות שעברו את אחוז החסימה לרשימה לה חסר מספר הקולות הנמוך ביותר, וכן הלאה עד להשלמת מספר חברי המועצה. במקרה בו ראש הרשות הנבחר עומד בראש רשימה שלא נבחרה למועצה, נחשב ראש הרשות כחבר נוסף במועצה. דוגמה לכך הוא ראש עיריית ביתר עילית, מאיר רובינשטיין, שרשימתו קיבלה קולות בודדים בבחירות שנערכו ב-2008 וכן ראש עיריית ירושלים, משה ליאון, בבחירות שנערכו ב-2018.
אם יש מועמד אחד בלבד, ההצבעה היא בעדו או נגדו על ידי הצבעה בפתק ירוק, ואם המועמד היחיד לא זכה לתמיכת 50 אחוז מהתושבים, המועצה בוחרת בראש הרשות מבין חבריה, בדומה לשיטה שהייתה נהוגה בעבר. אם המועמד היחיד הוא מועמד מטעם רשימה בודדת המתמודדת בבחירות, לא נערכות בחירות, וביום הבחירות עצמו מכריז מנהל הבחירות על המועמד היחיד כעל ראש הרשות, ועל המועמדים ברשימה כחברי המועצה. כך, למשל, בבחירות שנערכו בשנת 2008 בבני ברק ובמודיעין עילית.
חרף השינוי בשיטת הבחירות, מספר עקרונות מנחים לבחירות נותרו על כנם, ועיקרם שהבחירות הן כלליות, ישירות, שוות, וחשאיות. פיקוח על מהלך הבחירות מבוצע על ידי היחידה לפיקוח על הבחירות של משרד הפנים.
הזכות לבחור ולהיבחר > הזכות לבחור

הזכות לבחור נתונה לכל מי שהיה רשום בפנקס הבוחרים 40 ימים לפני הבחירות כתושב אותה רשות מקומית, ושביום הבחירות מלאו לו 17 שנים לפחות. בעבר נדרש להיות תושב ברשות המקומית זמן רב יותר לפני הבחירות, אולם דרישה זאת צומצמה בשנת 1983 בחוק שחוקק כדי לאפשר לאוריאל לין להתמודד על ראשות עיריית חיפה, התמודדות שהוא ויתר עליה עוד לפני השלמת תהליך החקיקה. בכך, יש שני הבדלים בולטים בין הזכות להשתתף בבחירות לכנסת לבין הזכות להשתתף בבחירות לרשויות המקומיות. ראשית, בבחירות לכנסת רשאים להשתתף רק אזרחי מדינת ישראל, ואילו בבחירות לרשויות המקומיות רשאים להשתתף גם תושבי קבע שאינם אזרחים ישראלים (למשל ערבים תושבי מזרח ירושלים, אשר אינם זכאים להצביע בבחירות לכנסת). שנית, בבחירות לכנסת רשאים להצביע רק בני 18 ומעלה.
מי שהיה רשום במרשם האוכלוסין – בתקופת 18 החודשים שקדמו לבחירות – כתושב רשות מקומית אחרת, אשר התקיימו בה בחירות בתקופה האמורה לא יופיע בפנקס הבוחרים.
חיילים, שוטרים וסוהרים רשאים להצביע בקלפיות מיוחדות, בדומה לבחירות לכנסת, ואינם חייבים להצביע בקלפי מסוימת. בניגוד לבחירות לכנסת, אין הוראות המסדירות את הצבעתם של ימאים, אנשי הסגל הדיפלומטי, אסירים, עצירים ושל מי שמאושפז ביום הבחירות.
הזכות לבחור ולהיבחר > הודעה לבוחר

על פי החוק לא יאוחר מהיום ה-21 שלפני יום הבחירות ישלח השר לכל מי ששמו נכלל בפנקס הבוחרים הודעה בדבר מען הקלפי ששמו נכלל ברשימת הבוחרים שלה והאם הקלפי נגישה לאנשים המוגבלים בניידות.
אין חובה להציג את ההודעה כדי להצביע, אך הצגתה בקלפי תסייע לוועדת הקלפי באיתור שמו של הבוחר.
הזכות לבחור ולהיבחר > הזכות להיבחר

הזכות להיבחר למועצת הרשות ולראש הרשות נתונה אך ורק לתושבי קבע באותה רשות שהם מעל גיל 21. לזכות זו מספר סייגים:
נושאי תפקידים מסוימים אינם זכאים להתמודד בבחירות: שופטים, דיינים, קאדים, שוטרים, סוהרים, וכן עובדי מדינה שונים שיש להם סמכויות הנוגעות לרשות המקומית. עובדי הרשות המקומית עצמה רשאים להתמודד לתפקיד ראש הרשות אם התפטרו מתפקידם לפחות 90 ימים לפני הבחירות, ועל כהונה כחברי המועצה אם יצאו לחופשה לפחות 60 ימים לפני הבחירות.
מי שהורשע בפלילים ונדון לעונש העולה על 3 חודשי מאסר בפועל, כל עוד לא חלפו 7 שנים ממועד תום ריצוי עונשו, אף הוא אינו רשאי להתמודד בבחירות. ואולם, התמודדות תתאפשר אם קבע יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית כי בנסיבות העניין אין מדובר בעבירה שיש עמה קלון.
מי שהוכרז כפושט רגל או כפסול דין אף הוא אינו זכאי להתמודד בבחירות.
מי שפרש מסיעתו אינו רשאי להתמודד בבחירות הבאות מטעם סיעה שיוצגה במועצה היוצאת או מטעם סיעה המיוצגת בכנסת.
על מועמדים לראש הרשות חלות מגבלות נוספות:
המועמד חייב להיות אזרח ישראלי.
על קציני צבא בדרגת אלוף ומעלה וקציני משטרה בדרגת רב פקד ומעלה חלה תקופת צינון של 100 ימים.
ראש רשות שהודח מכהונתו עקב קביעת בית המשפט כי עבר עבירה שיש עמה קלון אינו רשאי להתמודד בבחירות הבאות לאותה רשות, אף אם חלפה תקופת הקלון.
מועד הבחירות

במהלך המנדט הבריטי התקיימו שלוש מערכות בחירות לשלטון המקומי. הראשונה נערכה ב־1927 והשנייה ב־1934. מערכת בחירות נועדה להתקיים ב־1939, אך עקב פריצת מלחמת העולם השנייה נדחו הבחירות עד 1946.
הבחירות הראשונות לרשויות המקומיות לאחר הקמת המדינה נערכו ב-14 בנובמבר 1950. לאחר מכן, בשנים 1955, 1959, 1965, 1969 ו-1973 נערכו הבחירות במקביל לבחירות לכנסת. כיום, נערכות הבחירות אחת לחמש שנים, ביום שלישי השלישי בחודש חשוון (אלא אם כן השנה שקדמה לשנת הבחירות הייתה שנה מעוברת, אז נערכות הבחירות ביום שלישי הראשון בחודש חשוון). הבחירות בשנת 2008, היו אמורות לפי עיקרון זה להיערך ביום ו' בחשוון ה'תשס"ט, אולם מכיוון שיום זה חל ב-4 בנובמבר, יום השנה האזרחי לרצח רבין, חוקקה הכנסת הוראת שעה שדחתה את הבחירות בשבוע, לי"ג בחשוון (11 בנובמבר).
אין מניעה לקיים את הבחירות ביום שבו מתקיימות גם הבחירות לכנסת, והחוק אף קובע הוראות מיוחדות למצב מעין זה. עם זאת, בפעם האחרונה שהבחירות לכנסת והבחירות לרשויות המקומיות היו אמורות להיערך באותו היום, בשנת 1988, העדיפה הכנסת לדחות את הבחירות לרשויות המקומיות ב-3 חודשים. זאת, בשל החשש שאצל בוחרים רבים תיווצר זיקה בין הצבעותיהם, ושיקולים מדיניים או כלכליים-חברתיים ישפיעו על אופן הצבעתם גם בבחירות לרשויות המקומיות.
בהתאם לתיקון לחוק הרשויות המקומיות (בחירות), יום הבחירות הכלליות לרשות מקומית הוא יום שבתון בתחומה של אותה רשות, וכן לגבי עובדים הרשומים בפנקס בוחרים של רשות זו, אף אם מקום עבודתם הוא ברשות מקומית שלא חל בה יום שבתון.
הבחירות האחרונות לרשויות המקומיות נערכו ביום י"ח באדר א' ה'תשפ"ד 27 בפברואר 2024.
מועד הבחירות > שינוי מועד הבחירות

במספר מקרים תיתכן הקדמתן של הבחירות או דחייתן.
לשר הפנים נתונה הסמכות לדחות את הבחירות ברשות מקומית מסוימת, אם נוכח כי עקב נסיבות מיוחדות לא ניתן לקיימן במועדן. לשר נתונה גם הסמכות לפזר מועצה ולהדיח ראש רשות שאינם מתפקדים, ולהחליט האם למנות במקומם ועדה קרואה או לקבוע מועד לבחירות חדשות.
במקרה של איחוד רשויות מקומיות, רשאי שר הפנים, באישור הממשלה ובהתייעצות עם ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, לקבוע מועד לבחירות ברשות המאוחדת. ככלל, על מועד זה להיות לפחות 3 שנים לאחר הבחירות שנערכו לרשויות הנפרדות, ואולם באישור ועדת הפנים ניתן לקבוע גם מועד מוקדם יותר.
גם הכנסת יכולה, באמצעות חקיקה, לשנות את מועדי הבחירות, כפי שעשתה, כאמור, ב-1988, בשל הבחירות לכנסת השתים עשרה. ב-1982 דחתה הכנסת את הבחירות לרשויות המקומיות בשנה, עקב מלחמת לבנון הראשונה. באוקטובר 2023 דחתה הכנסת את מועד הבחירות בארבעה חודשים בעקבות מלחמת חרבות ברזל.
מועד הבחירות > בחירות מיוחדות

במקרה שבו ראש הרשות התפטר, נפטר, הורשע בעבירה שיש עמה קלון, הודח על ידי שר הפנים, או אם נבחר לתפקיד אשר הנושא בו אינו רשאי לכהן כראש עיר (למשל: חבר הכנסת), נערכות בחירות מיוחדות לתפקיד ראש הרשות בלבד, אך בהרכב המועצה אין שינוי. אולם, מאחר שבמקרה זה יכולים להגיש את מועמדותם לתפקיד ראש הרשות גם מי שאינם חברי המועצה, במקרה שבו נבחר אדם כזה, הוא מצטרף גם כחבר מועצה נוסף. בעיריית רעננה, למשל, כיהנו 20 חברים (ולא 19) מאז בחירתו של נחום חופרי לראש העיר בבחירות המיוחדות שנערכו ב-2005 ועד לבחירות הרגילות שנערכו ב-2008.
אולם, אם נוצר הצורך לערוך בחירות מיוחדות לראשות העיר בשנה האחרונה שלפני המועד הקבוע בחוק לבחירות המוניציפליות הכלליות למועצת העיר - אזי בוחרת מועצת העיר, מקרב חבריה, ממלא מקום לראש העיר, אשר מכהן בתפקידו עד לקיום הבחירות המוניציפליות הכלליות, בהמשך אותה שנה (עד לשנת 2003 קבע החוק כי תתקיימנה באותה העיר בחירות מוקדמות הן לראשות העיר והן לחברות במועצת העיר. כך, למשל, בשנת 2003 נערכו בחירות כלליות מוקדמות הן לראשות העיר והן למועצת העיר בערים ירושלים, חיפה ואור עקיבא, עם בחירתם לכנסת של ראשיהן, אהוד אולמרט, עמרם מצנע ויעקב אדרי, בהתאמה, פחות מחצי שנה לפני המועד לבחירות המוניציפליות של שנת 2003, אולם לאחר תיקון החוק לא נערכת מערכת בחירות מוקדמת לראשות העיר או למועצת העיר, אלא ראש העיר "הזמני" נבחר מקרב חברי מועצת העיר. כך למשל נבחרו ראשי הערים של בני ברק, דימונה והרצליה בשנת 2013 מקרב חברי מועצת העיר, עם בחירתם של ראשי אותן הערים (יעקב אשר, מאיר כהן ויעל גרמן) לכהונה בכנסת, כתשעה חודשים לפני מועד הבחירות המוניציפליות הכלליות).
בחירות מיוחדות (הן לראשות העיר בלבד והן לראשות העיר ולמועצת העיר, כאשר נדרש הדבר) ייערכו ביום שלישי האחרון שלפני תום 60 הימים מאז היווצרות עילת הבחירות, או במועד מאוחר יותר – אם ראה שר הפנים לנכון לדחות את הבחירות מעבר ל-60 הימים.
במקרה אחר, לאחר פטירתו של ראש עיריית לוד, מקסים לוי בשנת 2002, וראש המועצה המקומית בועיינה-נוג'ידאת סאלח סולימאן בשנת 2018 חוקקה הכנסת בהליך מזורז הוראת שעה שקבעה שבמקרה של פטירת ראש הרשות לא ייערכו בחירות, אלא המועצה היא שתבחר את ראש הרשות. הוראה זו עמדה בתוקפה במשך כשנה.
בחירות מיוחדות מסוג אחר יכולות להתקיים בהוראות בית המשפט, אם קיבל ערעור בחירות ופסק שהבחירות בטלות. בחירות חדשות נערכות במקרה זה בתוך 30 ימים מיום שהפך פסק דינו לסופי. כך אירע בנהריה עם פסילת הבחירות שנערכו בה ב-2003.