פסטיבל הזמר והפזמון
היסטוריה > שנות ה-60

הפסטיבל הראשון נערך ב-1960 בהיכל התרבות בתל אביב, במוצאי יום העצמאות ונקרא: "פסטיבל הזמר הישראלי". את הרעיון לקיום הפסטיבל העלה איש קול ישראל ישראל דליות, אשר ביסס רעיונו על פסטיבלי זמר דומים בארצות שונות באירופה. הפסטיבל אורגן על ידי קול ישראל והוועדה לחגיגות יום העצמאות, אשר מונתה על ידי מנהל ההסברה של משרד ראש הממשלה. למיון ולסינון של השירים המתחרים מונתה ועדת שופטים בראשו של שר הבריאות ישראל ברזילי, חבר קיבוץ נגבה אשר פעל גם כמנצח מקהלות. בין חברי הוועדה היו המלחין פאול בן-חיים, המשורר יהודה עמיחי והמעבד המוזיקלי יצחק גרציאני. מתוך מאות שירים, בחרה הוועדה תשעה שישתתפו בפסטיבל.
הפסטיבל הועבר בשידור חי בקול ישראל, ולווה בתזמורת קול ישראל בניצוחו של גארי ברתיני. את הפסטיבל הנחה יצחק שמעוני, אשר המשיך להנחותו מדי שנה עד 1971. כפי שהוסבר בתוכנית הפסטיבל, על מנת לתת לכל השירים סיכויים שווים, בוצע כל שיר פעמיים- על ידי זמר ועל ידי זמרת. במקום הראשון זכה השיר "ערב בא" שכתב עודד אבישר והלחין אריה לבנון, אשר בוצע על ידי שמעון בר ועליזה קאשי. לשלושת הזוכים במקומות הראשונים ניתנו פרסים בשווי 1,500 לירות, 1,000 לירות ו-500 לירות בהתאמה, שסכומיהם חולקו בין הכותבים. את הפרסים העניק שר החינוך אבא אבן.
מתכונת פסטיבל הזמר הראשון נמשכה גם בפסטיבל השני ב-1961, אשר גם בו שימש ישראל ברזילי כראש ועדת השופטים. במקום הראשון באותה שנה זכה השיר "שאני עימך" שביצעו אסתר עופרים וגדעון זינגר.
ב-1962 לא נערך הפסטיבל, וב-1963 נערך במקומו המופע "אנו נהיה ראשונים", אשר סימן 80 שנה לעלייה הראשונה. במופע זה הופיעה לראשונה חבורת רננים, אשר הקים גיל אלדמע.
לאחר שנתיים של הפסקה, חידש הפסטיבל את פעילותו ב-1964. ועדת המיון כללה את המוזיקאים משה וילנסקי, פרנק פלג, יחזקאל בראון וגיל אלדמע. למקום הראשון הגיע השיר "ילדתי אמרי" אשר ביצעו ביחד בני אמדורסקי ונחמה הנדל, ולאחריהם מקהלת רינת. למקום השני הגיעה נעמי לוי, שהייתה אז רק בת 14, עם השיר "דברים של לא כלום" שכתבו חיים קינן ושמעון כהן. באותה שנה הוחרם הפסטיבל על ידי איגוד המלחינים של ישראל, שביקש מחבריו להימנע מהשתתפות בתחרות, וזאת בעקבות רמתו הירודה של הפסטיבל. לאחר האירוע התפרסם בעיתונים מכתב מאת עמנואל עמירן, אשר שימש כמפקח המחוזי על הוראת המוזיקה במשרד החינוך. במכתב זה תקף עמירן את רמת השירים ואת העריכה המוזיקלית של פסטיבל הזמר. חרף טענותיו של עמירן, בוצעו בפסטיבל באותה שנה כמה שירים הנחשבים לפנינים בזמר העברי, דוגמת "במשעול רדום" של שמעון בר, "ליבבתיני" של מוני אמריליו בביצוע שושנה דמארי, "הרחק בלילה" של אריק איינשטיין ו"אותך" של שלישיית גשר הירקון.
ב-1965 עבר הפסטיבל מספר חידושים. שמו שונה ל"פסטיבל הזמר והפזמון הישראלי", מיקומו הועבר לבנייני האומה בירושלים, והוא לווה בתזמורת הסימפונית של רשות השידור, בניצוחו של משה וילנסקי. בין חברי ועדת המיון היו פאול בן-חיים, חיים אלכסנדר, יחזקאל בראון, נעמי פולני, אליהו גמליאל ואהרן מגד. במקום הראשון זכה השיר "איילת החן" שביצעו אריק איינשטיין ויפה ירקוני למילותיו של עודד בצר ולחן של נתן שחר. במקומות השני והשלישי זכו השירים "הגביע" ו"ליל קרב", אשר בוצעו שניהם על ידי שלישיית גשר הירקון ונחמה הנדל. חידוש נוסף באותה שנה היה לאחר ההפסקה, כאשר במקום הופעת זמר אורח כמקובל, נערכה שירה בציבור בהנחייתו של אפי נצר. לשירה בציבור הצטרפה נחמה הנדל, והיא אף הונצחה על גבי תקליט.
המתכונת החדשה נשארה גם בשנת 1966, בה זכה במקום הראשון השיר "ליל סתיו" של חיים צור וחיה כהן שביצעו אריק איינשטיין ויפה ירקוני. שירים בולטים נוספים באותה שנה היו "לא פעם, בקיץ" של רחל בהלחנת שולמית ליפשיץ בביצוע עדנה גורן ואריק איינשטיין, "ריח תפוח ואודם שני" שביצעו הפרברים ושלישיית גשר הירקון, "בואי ילדה" של גשר הירקון ועדנה גורן, "מגדים" של עליזה עזיקרי וחדווה ודוד.
בשנת 1967, בנוסף לשירים אשר התחרו בתחרות, הזמין ראש עיריית ירושלים טדי קולק חמישה שירים מחמישה מלחינים שונים, אשר בוצעו בהפסקה בזמן ספירת הקולות. השירים הוזמנו מדובי זלצר, שרה לוי-תנאי, סשה ארגוב, מרדכי זעירא, ונעמי שמר, כאשר המפורסם ביותר מביניהם היה "ירושלים של זהב" שכתבה והלחינה שמר. את השיר ביצעה הזמרת הצעירה שולי נתן, אותה שמעה שמר בתחרות כישרונות צעירים ברשת א'.
ב-1968 לא התקיים הפסטיבל, ובמקומו נערך המופע "פזמון חוזר, מצעד שירי עשרים השנה", לציון 20 שנה למדינת ישראל.
הפסטיבל חידש את פעילותו ב-1969, ולראשונה שודר בשידור חי בטלוויזיה. מבין השירים שנשלחו לתחרות לא נמצאו שירים הולמים, ובמקום זאת הוחלט להזמין 12 שירים מבכירי המלחינים בישראל. לראשונה אף פוזרו חמש נקודות הצבעה ברחבי הארץ, בנוסף להצבעות הנוכחים באולם. באותה שנה זכה יהורם גאון בשני המקומות הראשונים, עם השירים "בלדה לחובש" במקום הראשון ו"עץ האלון" של מוני אמריליו ויורם טהרלב במקום השני. בעקבות נושאו של השיר "בלדה לחובש" הושמעו טענות לגבי הכללתו בפסטיבל, לא כל שכן בימי מלחמת ההתשה. בשנים לאחר מכן נמנעו תחנות הרדיו מהשמעת השיר. גאון אף יועד לבצע את השיר שזכה במקום השלישי ב-1969, "בדרך חזרה", אך ויתר עליו לטובת אבי טולדנו- וטולדנו עלה על הבמה לבוש מדים. בפסטיבל זה בלטו גם השירים "בהר הגלבוע" בביצוע צמד הפרברים, "על כפיו יביא" של יורם טהרלב ויאיר רוזנבלום בביצוע רבקה זהר, אשר זכה בתואר שיר השנה במצעד הפזמונים השנתי של קול ישראל, "פראג" של שלום חנוך בביצוע אריק איינשטיין (שזו הייתה הופעתו האחרונה במסגרת פסטיבל הזמר), אשר הגיע למקום השביעי אך זכה להצלחה לאחר הפסטיבל, "שיר בארבעה בתים" בביצוע אילנית ו"שיר ערש 1969" בביצוע אלכסנדרה. באותו פסטיבל בוצע השיר "אנחנו שנינו מאותו הכפר" לראשונה, על ידי להקת פיקוד המרכז.