stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סדר קדימה בברכות
קדימת שבעת המינים או חביב

במשנה במסכת ברכות מובאת מחלוקת תנאים העוסקת בשאלה האם יש קדימות לברכה לפרי משבעת המינים על פני מאכלים אחרים:
היו לפניו מינים הרבה, רבי יהודה אומר: אם יש ביניהם ממין שבעה - מברך עליו, וחכמים אומרים: מברך על איזה מהן שירצה
בגמרא מובאות שתי דעות בהסבר מחלוקתם של רבי יהודה וחכמים.
אמר עולא: מחלוקת בשברכותיהן שוות, דרבי יהודה סבר מין שבעה עדיף ורבנן סברי מין חביב עדיף, אבל בשאין ברכותיהן שוות - דברי הכל מברך על זה וחוזר ומברך על זה... פליגי בה רבי אמי ורבי יצחק נפחא, חד אמר: מחלוקת בשברכותיהן שוות, דרבי יהודה סבר מין שבעה עדיף ורבנן סברי מין חביב עדיף, אבל בשאין ברכותיהן שוות - דברי הכל מברך על זה וחוזר ומברך על זה, וחד אמר אף בשאין ברכותיהן שוות נמי מחלוקת.
על פי ההסבר הראשון, במקרה של מאכלים שעליהם ברכה ראשונה שונה, מוסכם על הכל כי אין עדיפות למאכל אחד על חברו, בעוד במקרה של מספר מאכלים שעליהם ברכה ראשונה זהה ואחד מהם משבעת המינים ישנה מחלוקת: לחכמים הברכה תהיה על המאכל החביב על האדם, בעוד לרבי יהודה הברכה תהיה על המאכל משבעת המינים. על פי ההסבר השני, מחלוקתם של רבי יהודה וחכמים היא בשני המקרים, ובעוד לחכמים אדם יברך ברכה ראשונה על הדבר החביב עליו, ולרבי יהודה על מאכל משבעת המינים, כאשר המחלוקת נוגעת הן למאכל שעליו תאמר הברכה במקרה של מספר מאכלים שלהם ברכה ראשונה זהה, והן בשאלת הקדימות בין ברכות שונות של מספר מאכלים.
בהמשך הגמרא מובאת מימרא על פיה ישנה קדימות פנימית בין מאכלים שונים משבעת המינים:
דאמר רב יוסף ואיתימא רבי יצחק: כל המוקדם בפסוק זה מוקדם לברכה שנאמר (דברים, ח', ח'): "ארץ חטה ושעורה וגפן ותאנה ורמון, ארץ זית שמן ודבש
בהמשך מובא מעשה ברב חסדא ורב המנונא, שעל פיו סדר הקדימה בין שבעת המינים תלוי בקרבתם למילה 'ארץ', ועל כן תמר (שני למילה 'ארץ') קודם לרימון (חמישי למילה 'ארץ').
קדימת שבעת המינים או חביב > שיטות הראשונים

הרמב"ם פסק עקרונית כדעת חכמים, על פיה רשות ביד האדם לברך על הדבר בו הוא חפץ תחילה, ואין קדימות מחייבת בין מאכלים שונים או בין ברכות שונות. עם זאת, כאשר אין לאדם העדפה בין מאכלים שונים, עליו להקדים מאכל משבעת המינים:
היו לפניו מינין הרבה: אם היו ברכותיהן שוות - מברך על אחת מהם ופוטר את השאר, ואם אין ברכותיהם שוות - מברך על כל אחת מהן ברכה הראויה לו, ואי זה מהם שירצה להקדים - מקדים. ואם אינו רוצה בזה יותר מזה: אם יש ביניהם אחד משבעת המינים - עליו הוא מברך תחלה, וכל הקודם בפסוק קודם בברכה, והשבעה הן האמורים בפסוק זה: "ארץ חטה ושעורה וגפן ותאנה ורמון, ארץ זית שמן ודבש", ודבש זה הוא דבש תמרים, והתמרים קודמין לענבים שהתמרים שני לארץ והענבים שלישי לארץ
יש שהסבירו שהרמב"ם הולך בעקבות הרי"ף, שפסק גם כן כחכמים.
מרבית הראשונים פסקו להלכה כשיטת רבי יהודה לפי האוקימתא הראשונה בגמרא, על פיה במקרה של מספר מאכלים עם ברכה זהה יש קדימות לברכה על המאכל משבעת המינים, אך אין קדימות בין מאכלים עם ברכות שונות, ויקדים לברך על המאכל החביב עליו. ההסבר לפסיקה כדעת יחיד של רבי יהודה כנגד חכמים הוא שסוגיית הגמרא שדנה בקדימויות בשבעת המינים, נראית כהולכת בשיטתו של רבי יהודה
בשולחן ערוך מובאות שתי הדעות.
קדימה לפי סוג הברכה

כיום, רוב הפוסקים מורים לברך תחילה על המאכל החשוב יותר ואחר כך לברך תחילה את הברכה המדויקת יותר שמכוונת לסוג ספציפי של מאכל.
ולכן ברכת המוציא לחם קודמת לכל.
אם אין לחם עוברים לכלל של מג"ע א"ש:
בורא מיני מזונות - שחשובה יותר מהשאר מאחר שמאכלי המזונות הם משביעים ביותר.
בורא פרי גפן - ברכת היין חשובה מפני שהיין מזין ומשביע ובגלל זה גם תקנו לו חכמים ברכה מיוחדת.
בורא פרי העץ - קודמת לברכת האדמה הואיל והיא מבוררת יותר
בורא פרי האדמה - ברכה כללית על מה שיוצא מהאדמה. לכן גם אם בירך "בורא פרי האדמה" על פרי עץ יצא, אך להפך לא.
שהכל נהיה בדברו - הברכה הכללית לשאר המאכלים.
קדימה בין שבעת המינים

כאשר יש פירות מסוגים שונים, הפירות משבעת המינים קודמים הואיל ומינים אלו נזכרו לשבח בתורה, ובברכתם פוטרים את שאר הפירות.
אך אם יש שני פירות משבעת המינים מברכים לפי שיטה אחת על הפרי שמופיע קרוב יותר למילה 'ארץ' בפסוק "כִּי ה' אֱלוֹהֶיךָ מְבִיאֲךָ אֶל אֶרֶץ טוֹבָה… אֶרֶץ חִטָּה וּשְׂעֹרָה וְגֶפֶן וּתְאֵנָה וְרִמּוֹן, אֶרֶץ זֵית שֶׁמֶן וּדְבָשׁ". (דברים ח, ז-ח), לפיכך סדר הקדימה הוא: חטה, זית, שעורה, תמר, ענבים, תאנה ורמון.
ולפי השיטה השנייה כל הקודם בפסוק קודם לברכה.
ראו גם

וזאת הברכה
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"א, עמוד ב'
↑  הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן רי"א, סעיף ג'
↑  הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן רי"א, סעיף ד'
| ברכות |
| --- | --- | --- |
| ברכות הנהנין | המוציא לחם מן הארץ • בורא מיני מזונות • בורא פרי הגפן • בורא פרי העץ • בורא פרי האדמה • שהכל נהיה בדברו  • ברכות הריח |  |
| ברכות השבח | אשר יצר • אלוהי נשמה • ברכות השחר • ברכת החמה • ברכת הלבנה • משנה הבריות • ברכת האילנות • ברכת הגומל • הטוב והמיטיב • ברכת הנסים • שהחיינו |  |
| ברכות הראייה | ברכת המלכים • ברכת הים הגדול • חכם הרזים • שחלק מחכמתו ליראיו • שנתן מחכמתו לבשר ודם • שככה לו בעולמו  • עושה מעשה בראשית • שכוחו וגבורתו מלא עולם • זוכר הברית • ברכת מחיה המתים •  אשר יצר אתכם בדין • מציב גבול אלמנה |  |
| ברכות המצוות | ברכות התורה • ברכת השחיטה • ברכת אירוסין • ברכת לשמור חוקיו • ברכת לישב בסוכה |  |
| ברכה אחרונה | ברכת המזון • מעין שלוש • בורא נפשות |  |
| ברכות שונות | ברכת בתולים • ברכת חתנים  • ברכת מעין שבע • ברוך דיין האמת • ברכת הגשמים • ברוך שפטרני מעונשו של זה • בורא מאורי האש • ברכת השיר • ברכת ברוך ה' לעולם • ברכת אבלים • ברכת רופא חולים |  |
| דינים כלליים | מאה ברכות • ברכה שאינה צריכה • ברכה לבטלה • הפסק • תוך כדי דיבור • שם ומלכות • שומע כעונה • ספק ברכות להקל • תדיר ושאינו  תדיר • עובר לעשייתן • ברכה הסמוכה לחברתה • עניית אמן • ברוך הוא וברוך שמו • סדר קדימה בברכות |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
שערי תקווה

| --- | --- |
הכניסה לשערי תקווה
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: יהודה ושומרון
מועצה אזורית: שומרון
גובה ממוצע: ‎177 מטר
תאריך ייסוד: 1983
סוג יישוב: יישוב 5,000‏–9,999 תושבים
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2021
  - אוכלוסייה: 6,124 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎+1.1% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) שערי תקווה(למפת גוש דן רגילה) שערי תקווה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שערי תקווה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שערי תקווה32°07′23″N 35°01′34″E﻿ / ﻿32.1231401590961°N 35.0259920770048°E﻿ / 32.1231401590961; 35.0259920770048  heמפת היישובים של מועצה אזורית שומרון באדום - שערי תקווה בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10
http://www.shaarey-tikva.muni.il
תצלום אוויר, פברואר 2014
שערי תקווה (שַׁעֲרֵי תִּקְוָה) היא התנחלות ויישוב קהילתי-עירוני במערב השומרון, הממוקמת סמוך לכביש 5, כשלושה קילומטר ממזרח לקו הירוק, ליד אלקנה, עץ אפרים, ראש העין ואורנית, היישוב הוכרז בשנת 1990 כוועד מקומי עצמאי תחת מועצה אזורית שומרון. במאי 2022 הוכרז על איחוד היישוב עם עץ אפרים למועצה מקומית אחת בשם שער שומרון.
היסטוריה

שערי תקווה היה היישוב הראשון ביהודה ושומרון שהוקם ביוזמה עסקית פרטית. הוא הוקם על ידי יערי רוזן ורחל רהט, באמצעות חברה בבעלותם בשם "יו"ש השקעות מקרקעין ופיתוח בע"מ". החל מסוף שנות ה-70 של המאה ה-20 יצא רוזן לסיורים ברחבי יהודה ושומרון בחיפוש אחר קרקעות זמינות לרכישה, וניפגש בחשאי עם סוחרי קרקעות ערבים. בשנת 1980 רכש ביחד עם שותפתו רחל רהט את הקרקעות שבתחום הכפר עזון עתמה שמאוחר יותר הוקמו עליהן היישובים שערי תקווה ועץ אפרים. עם רכישת הקרקעות הם החלו בקידום תוכנית בנין עיר וחלוקת השטח למגרשים לבניה פרטית. כמו כן החלו לשווק את הקרקעות באמצעות אסיפות ופגישות ברחבי המדינה, כדי לשכנע אנשים לרכוש מגרשים̈ לבניית בתים פרטיים במחיר של בין 2,000 ל-4,000 דולר לדונם ועלות בנייה שהיא שליש מהעלות בתחומי הקו הירוק. לאחר שנתיים של שיווק, כל המגרשים נרכשו, ובינואר 1982 נערך טקס עליה לקרקע. רוכשי המגרשים נדרשו לבנות את הבתים בעצמם במתכונת של "בנה ביתך" בנוסף שילמו 5,000-6,000 דולר על פיתוח התשתיות: כבישים, ביוב, מים, וחשמל לחברה נוספת בבעלות רוזן ורהט - "החברה לפיתוח שכונות מגורים ביו"ש בע"מ". ואלף דולר כ"הלוואה" למשרד החינוך והתרבות להקמת גני ילדים ובתי־ספר, כסף שהיה אמור להיות מוחזר לוועד המקומי ביישוב כאשר יתקבל תקציב ממשלתי. עד אוקטובר 1982 50 בתים ביישוב כבר היו בבנייה.
בשנת 1983, שלוש משפחות הראשונות עברו להתגורר ביישוב. כמו כן הוקמה עמותה של המשתכנים ביישוב. שמו של היישוב "שערי תקווה" נבחר משום שהוא ממוקם על כביש 5 המוביל לפרברי פתח תקווה.
בשנת 1984, החלו רוכשי הקרקעות להתלונן על עיכובים בפיתוח היישוב, ניהול כספי לא תקין, בעיות ברישום הבעלות על הקרקע ועל כך שאין עדיין תוכנית מתאר. בנוסף הוגשו שתי בקשות לפירוק לחברות של רוזן ורהט, מצד מתיישבי גני מודיעין (יישוב נוסף שייזמו רוזן ורהט) על כך שאף על פי ששילמו על פיתוח תשתיות, הם לא הוקמו. ומצד חברת רסקו, בנוגע לשטח קרקע בכפר חארס ליד שכם, שנרכש עם הבטחה שיש היתר עסקה מהמנהל האזרחי על בעלות, אף על פי שלא הייתה ברשותם. בספטמבר 1984, נפתח הליך בבית המשפט המחוזי בתל אביב שהוביל זמן מה לאחר מכן למתן צו פירוק ל"יו"ש השקעות מקרקעין ופיתוח בע"מ", שהכונס הרשמי משמש כמפרק החברה. הסכסוך המשפטי נמשך כעשרים שנה והגיע לדיון עד בית המשפט העליון. לאחר שנתיים של עיכובים, פנו רוכשי הקרקעות למשרד השיכון וביקשו שיקבל עליו חסות ופיקוח על הנעשה בשטח, המשך הפיתוח של היישוב נעשה בסיוע ממשלתי.
בזמן האינתיפדה הראשונה (בשנים 1988–1989) יידו תושבים מהכפר עזון עתמה אבנים ובקבוקי תבערה לעבר היישוב הממוקם מטרים ספורים מבתי שערי תקווה (ביישוב עוד לא הייתה גדר היקפית). בתגובה נכנסו התושבים לכפר מספר פעמיים ופגעו ברכוש. לאחר הסכם אוסלו ב' סווגו הכפרים הסובבים את היישוב, עזון עתמה, בית אמין וסניריא, כשטח B. עם זאת מספר בתים ביישוב נבנו לאחר ההסכם על אדמות הכפר עזון עתמה בשטח B.
בזמן האינתיפדה השנייה בשנת 2003 החלה ישראל בהקמתה של גדר הפרדה. משולש הכפרים עזון עתמה ובית אמין וסניריא בותר על ידי הגדר, תוך איבוד חלק מהשטחים החקלאיים שלהם. הכפר עזון עתמה מנותק משאר הרשות הפלסטינית על ידי גדר ההפרדה תוך השארת שערי תקווה בצידו ה"ישראלי" של המכשול (אך מוקפת בשלושה צדדים על ידי הגדר). הדרך היחידה המקשרת את תושבי הכפר עם שאר הרשות היא שער בגדר, שפתוח רק בשעות היום.
בשנת 2007 הועלתה הצעה לאחד את שערי תקווה, עץ אפרים, אלקנה ואורנית לישות מוניציפלית אחת. לאור התנגדות חלק מהתושבים ביישובים ההצעה ירדה לבסוף מהפרק. בשנת 2011 נבנה ביישוב ספסל באורך של 320 מטרים. נכון לשנת 2022, מונה אוכלוסיית שערי תקווה למעלה מ-6,100 תושבים.
מאפיינים

אוכלוסיית היישוב מעורבת, וכוללת חילוניים ודתיים.
הבניה היא ברובה בתים צמודי קרקע, חלקם דו-משפחתיים.
ביישוב מצויים מספר גנים ומעונות יום, וכן בית ספר יסודי ממלכתי דתי ובית ספר שמונה שנתי ממלכתי.
בין השירותים החברתיים ניתן למנות מתנ"סים, חוגים, מועדוני נוער, שתי תנועות נוער - האיחוד החקלאי ובני עקיבא, ספריה ומועדון ספורט הכולל בריכה ומגרשי טניס. בנוסף, ביישוב קיימים מרכז מסחרי, מרפאות ושירותי דת שונים.
היישוב זכה בחמישה כוכבי יופי בתחרות "קריה יפה" של המועצה לישראל יפה. בשערי תקווה שני בתי ספר יסודיים. תלמידי הכיתות העל-יסודיות לומדים בתיכון "אורט" אורנית, ובאולפנה ובישיבת אלקנה.
תנועות נוער

ביישוב פועלות שתי תנועות נוער, אחת לנוער החילוני, האיחוד החקלאי. בשנת 2009 נסגר סניף האיחוד החקלאי ביישוב עקב סכסוך בין ועד היישוב להנהלת התנועה. בעקבות הסגירה עברו בני הנוער החילונים ביישוב לשבט תנועת הצופים ביישוב הסמוך אורנית. לאחר עשור, בשנת 2019, נפתח הסניף בשנית, מתוך מחשבה כי מוטב שהנוער החילוני ביישוב, יפעל גם הוא לתרומה ליישוב ולקהילת היישוב ולא לקהילות מחוץ ליישוב. כיום, השכבות הצעירות ברובן נכנסו לתנועה ואילו חלק גדול מהנוער החילוני משכבות ו-י״ב ביישוב עדיין חלק מתנועת הצופים באורנית.
השנייה היא בני עקיבא, סניף שערי תקווה.
סניף שערי תקווה החל את פעילותו בשנת 1985, מאז ועד היום הסניף פועל למען הקהילה והחברה ביישוב, בשנת 2016 הסניף עבר למשכנו החדש באזור גבעת דוד, באדיבותו של הפילנתרופ היהודי-בוכרי יעקב מטאטוב שקבע את משכנו ביישוב בראשית שנת 2025.
הסניף מונה כיום לערך 400 חניכים ומדריכים, ונחשב לבין הסניפים מהגדולים בארץ עם ממוצע של 53 חניכים בשבט.
צוות סיירת נחשון של הסניף מסייע רבות למען הקהילה במיוחד בהקמת ימי הולדת לילדים מעוטי יכולת/עם קשיים חברתיים, ארגון משלוחי מזון לחיילים ועוד, צוות סיירת נחשון של הסניף מונה כ־60 חברי צוות פעילים שתורמים לקהילה מתוך אמונה בשיפור איכות החיים ביישוב.
סמל היישוב

הסמל נבחר על ידי ועד היישוב וכולל את המוטיבים הבאים:
היונה - הכמיהה לשלום
ההרים - הרי השומרון בהם שוכן שערי תקווה
הים - מסמל את המרחק הקצר בין היישוב לים התיכון
שער השומרון

במאי 2022 אלוף פיקוד מרכז יהודה פוקס חתם על הצו לאיחוד היישובים ובכך הושלם המהלך לאיחוד היישובים שנרקם כשבע שנים וקיבל את תמיכתם ואישורם של שרת הפנים איילת שקד ושר הביטחון בני גנץ. על פי נתוני הלמ"ס, ערב ההכרזה על האיחוד היו ביישוב שערי תקווה כ-6,000 תושבים, וביישוב עץ אפרים כ-2,500 תושבים.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  אידיאולוגיה וכסף, מעריב, 14 בדצמבר 1982
↑  ניבה לניר, אשמת שומרון - שם קבוע, דבר, 12 בפברואר 1982
↑  יאיר קוטלר, למכירה:רוב אדמות יהודה ושומרון, מעריב, 15 באוקטובר 1982
↑  שערי התקוה: בהלה לזהב, מעריב, 21 בינואר 1983
↑  אשמת שומרון - שם קבוע, דבר, 12 בפברואר 1982
↑  יאיר קוטלר, בולמוס הבנייה  ביהודה ושומרון במחירים מרקיעים, מעריב, 1 באוקטובר 1982
↑  מרדכי אלקן, אלפי משפחות יגורו בישובים שיזמים פרטיים מקימים בשומרון, מעריב, 15 במאי 1983
↑  המהפך בשומרון, מעריב, 17 בדצמבר 1982
↑  המשטרה צותתה, מעריב, 10 בדצמבר 1985
↑  מתיישבי "גני מודיעין" תובעים כונס נכסים, מעריב, 20 באוגוסט 1984
↑  רסקו דורשת כונס נכסים לחברות שקנו קרקע ביו"ש, מעריב, 25 באוגוסט 1985
↑  פסק-דין בתיק ע"א 1902/90  - בית המשפט העליון בירושלים - 08/03/2005
↑  בקבוק תבערה הושלר לעבר בית ביישוב שערי־תקווה, מעריב, 27 בדצמבר 1988
↑  מאות מתנחלים השתלטו למשך 3 שעות על כפר שתושביו השליכו אבן ופצעו ילד, מעריב, 5 בפברואר 1989
↑  מתנחלים התפרעו ליד הכפר עזון עטמה, מעריב, 24 במאי 1989
↑  שבתי בנדט‏, בתים נבנו על שטחי B בשערי תקווה - תוך הפרת הסכם אוסלו, באתר וואלה, 31 ביולי 2017
↑  גדעון לוי, אקספרס של חצות, באתר הארץ, 27 בפברואר 2007
↑  עמיחי אתאלי, לנצח את גאודי: הקרב על שבירת שיא גינס, באתר nrg‏, 2 ביוני 2011
↑  אריה יואלי, ‏שני הישובים בשומרון יאוחדו למועצה מקומית, באתר "סרוגים", 10 במאי 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588146705171  VIAF: 317132691   WorldCat (עם VIAF): 317132691
נמל המפרץ

| --- | --- |

נמל המפרץ מוקם בשטח שיובש בים במרכז התמונה
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  חיפה 
 גוף מים:  הים התיכון (מפרץ חיפה)
 קואורדינטות:  32°49′22″N 35°02′09″E﻿ / ﻿32.822711°N 35.035867°E﻿ / 32.822711; 35.035867
 פרטים
 תאריך פתיחה:  1 בספטמבר 2021
 מפעיל:  Shanghai International Port Group-SIPG הרפובליקה העממית של סין
 מנכ"ל:  מי-האו צ'יאנג
 סטטיסטיקות
 נפח מכולות שנתי:  1.1 מיליון TEU מתוכנן
 
  (למפת חיפה מוגדלת) נמל המפרץ(למפת חיפה רגילה) נמל המפרץ(למפת הגליל המערבי רגילה) נמל המפרץ(למפת הגליל המערבי מוגדלת) נמל המפרץ he
 
מפת כלל רציפי חברת נמל חיפה והתאגידים המורשים בתחומי נמל חיפה.
עבודות בניית הרציף
נמל המפרץ הוא מסוף מכולות הנמצא בתחומי נמל חיפה כהגדרתו בחוק וליד התאגידים המורשים שבו כמו נמל מספנות ישראל, גדות מסופי כימיקלים, תש"א, ממגורות מילניום, וחברת נמל חיפה. תשתיות הבסיס של המסוף ורציפיו נבנו על ידי חברת נמלי ישראל המופקדת בין השאר על פיתוח הנמלים.
נמל המפרץ הפועל על פי כתב הסמכה שניתן לו על ידי שרי התחבורה והאוצר בשם מדינת ישראל מופעל על ידי החברה הסינית SIPG) Shanghai International Port Group) (אנ') שהינה חברה סינית ציבורית אשר מניותיה נסחרות בבורסת שנחאי, מרביתן מוחזקות בידי גופים ממשלתיים מקומיים כגון עיריית שאנגחאי, קרנות השקעה ממשלתיות מקומיות (ממשלת שנחאי) וגופים שונים מתחומי הספנות והנמלים הסינים. נמל המפרץ משמש כמסוף מכולות נוסף לישראל לייבוא וייצוא של סחורות. הקמת הנמל היא חלק מתוכנית כוללת של משרד התחבורה, משרד האוצר וחברת נמלי ישראל שנועדה לתת מענה לצורכי המשק בתחום הסחר הימי, לגידול בממדי האוניות ולחיזוק כלכלת ישראל התלויה בשעריה הימיים. הקמת נמל המפרץ, יחד עם נמל הדרום שנבנה באשדוד, חיזקה את ענף הנמלים לתחרות, בהמשך לרפורמה בנמלים שהחלה בשנת 2005.
הנמל נפתח לפעילות ב-1 בספטמבר 2021, עם עגינת אניית המשא הראשונה בנמל.
המנכ"ל הראשון של נמל המפרץ הוא מיאו צ'יאנג (MIAO Qiang) שבעברו היה עובד בכיר בחברת SIPG.
רקע

שלושת נמלי הים המסחריים של ישראל הופעלו במאוחד עד לשנת 2005 תחת גוף אחד – רשות הנמלים. מצב זה גרם לחוסר תחרות מוחלט בין הנמלים, בעטיו זכו לקוחות הנמלים לשירות ברמה נמוכה. המצב אפשר ריכוז של כוח רב בידי ועדי העובדים של הנמלים במקרה של רצון לשבות, ובכך לגרום להשבתת כלל הסחר הימי של ישראל בקלות. על מנת להגביר את התחרות וההתייעלות בענף, החליטה ממשלת ישראל, בשנת 2004, על שינוי מבני בענף הנמלים. עיקרו של השינוי היה הפרדת הנמלים חיפה, אשדוד ואילת, שנוהלו עד אז במסגרת רשות הנמלים, והקמת שלוש חברות נמל ממשלתיות עצמאיות נפרדות, אשר יופרטו בעתיד. בנוסף, הוקמה חברת נמלי ישראל (חנ"י), חברה ממשלתית חדשה שתפקידה לנהל את נכסי המדינה במרחב הנמלים, לדאוג לפיתוחם ולהקצאת שטחים במרחב הנמלים לפעילות לוגיסטית ונמלית. בד בבד עם הקמת החברות החדשות הוחלט על הקמת רשות רגולטורית במשרד התחבורה שתהיה אחראית על תכנון ארוך טווח של ענף הנמלים ועל הסדרת הפעילות בו – רשות הספנות והנמלים (רספ"ן). בשנת 2004 הושלם תהליך החקיקה, ובשנת 2005 יצא לדרך שלב א' של הרפורמה: חברת הפיתוח וניהול הנכסים, חברות הנמל והרשות הרגולטורית החלו לפעול.
כעשור לאחר סיום הרפורמה, לא הושגו מטרותיה במלואן: הכנסת תחרות והתייעלות בענף הנמלים. הקמת המסופים החדשים הנדרשים בהתאמה לצורכי המשק, היוותה בנוסף פלטפורמה ליצירת תחרות אמיתית בענף.
נמלי הים הם השער המסחרי העיקרי של מדינת ישראל והם משנעים כ-99.5 אחוזים ממטעני סחר החוץ של ישראל. תנועת המכולות בסחר העולמי והישראלי צמחה בתחילת המאה ה-21 בשיעור ניכר, ואוניות ענק חדישות נכנסות לשירות בקווי הסחר העולמיים. מערכת נמלים מודרנית חיונית למשק הישראלי ופיתוחה הוא יעד אסטרטגי.המסופים החדשים בדומה לשאר התאגידים המורשים וחברות הנמל בישראל, הינם בבעלות מדינת ישראל באמצעות חברת נמלי ישראל כבעלת הקרקע (Landlord) והינם מופעלים בזיכיון ועל פי כתבי הסמכה על ידי חברות הפעלה בין-לאומיות אשר מתחרות בחברות הנמל הקיימות ותאגידים מורשים אחרים. לחברות הספנות, ליצואנים וליבואנים ישנה האפשרות לבחור באיזה מסוף לקבל את השירות.
תיאור נמל המפרץ

שטח נמל המפרץ הוא 840 דונם הכולל מסוף מכולות שיוכל לטפל בעד 1.1 מיליון TEU בשנה. נמל המפרץ כולל רציף ראשי (רציף 6) באורך 800 מטרים ובעומק מים של 17.3 מטרים. תעלת כניסה באורך 2.2 ק"מ ועומק של עד 19 מטרים המתאימה לאוניות ענק שאורכן 400 מטרים והן יכולות לשאת למעלה מ-18,000 TEU's.
בנמל פועלים 9 מנופי שער ו-4 מנופי גשר, כולם תוצרת חברת ZPMC הסינית. מנופי הגשר בנמל, הם מהגדולים בעולם, עם יכולת הרמה של שתי מכולות 20 רגל במקביל, במשקל כולל של עד 60 טון ועד לגובה של 50 מטר. אורכה של זרוע הגשר בכל מנוף הוא 72 מטר, המאפשרת פריקת אוניות ברוחב של עד לכ-25 שורות מכולות. המנופים נשלטים מחדר בקרה ואינם דורשים מפעיל שישב בראשם.
כל אניה העוגנת בנמל ומותאמת לכך, יכולה להתחבר לכבל הזנת חשמל ולכן מסוגלת לכבות את מנועי העזר (גנרטורים) שלה ולהימנע מזיהום אוויר מיותר של הסביבה.
במסגרת הרחבת נמל חיפה והקמת נמל המפרץ, הוארך שובר הגלים הראשי של הנמל חיפה ב-800 מטר והוקם שובר גלים משני באורך של 2,100 מטר.
תיאור נמל המפרץ > פיתוח עתידי

פרויקט הקמת שלוש מסילות ברזל לרכבת מטענים באורך כולל של 2,100 מטר בתוך המסוף, לקידום שינוע יעיל של מטענים והפחתת עומסי התנועה בצירי התחבורה.
היסטוריה

חברת נמלי ישראל פרסמה את המכרזים לשלב המיון המוקדם להקמת נמל הדרום ונמל המפרץ בסוף שנת 2012 וביולי 2013 הודיעו ראש הממשלה, שר התחבורה ושר האוצר על היציאה למכרזי ההפעלה וקידום מכרזי ההקמה לשלב ההצעה הטכנית והכספית.
ב-30 באוקטובר 2014 הוכרזה קבוצה המשותפת לחברות אשטרום ושפיר הנדסה כזוכה במכרז הבין-לאומי להקמת תשתיות נמל המפרץ. היקף העבודות במכרז זה הוערך ב-3.98 מיליארד שקל.
ב-23 במרץ 2015 הוכרזה חברת SIPG הסינית כזוכה במכרז הבין-לאומי להפעלת נמל המפרץ בחיפה עד שנת 2046. ההשקעה הסינית בנמלים בים התיכון מהווה חלק מתוכנית חגורה אחת, דרך אחת. סין העדיפה להשקיע בנמל בישראל על פני הנמלים בלבנון, בסוריה או בטורקיה כיוון שישראל נחשבת שותפה יציבה יותר. ממשל טראמפ הביע את מורת רוחו מהמעורבות הסינית במיזם. גורמים פרטיים שונים בישראל ובארצות הברית טענו כי הצי השישי יימנע מלפקוד את הנמל מחשש לריגול סיני. חששות אלו ונוספים לעניין הפעלת הנמל בידי גורמים זרים באו לביטוי בכתב ההסמכה  ובמיוחד בפרק ו' שבו המגדירים במפורש את סמכות גופי הביטחון בישראל להתערב בתפעול הנמל בכל רגע לרבות מינוי ממונה ביטחון קבוע בתאגיד על פי החוק להסדרת ביטחון בגופים ציבוריים התשנ"ח 1998 וסמכויות דמות שכזאת בנמל. כתב ההסמכה אף מדגיש כי במקרים המפורטים בו (סעיף 9) תבוטל ההסמכה שניתנה לתאגיד להפעיל נמל בישראל.
בינואר 2018 אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה חיפה התוכנית המפורטת לנמל, אך במסגרת החלטתה הורתה על הוצאת נמל הדלקים מהתוכנית, וביולי 2018 אושרה בוועדה לשמירת הסביבה החופית. באותה עת גם הושלם ייבוש השטח המיועד לנמל המפרץ.
בספטמבר 2019 אישרה רשות הרישוי המחוזית את הבקשות של חברת SIPG לשלושה היתרי בנייה נוספים בנמל המפרץ, לסדנאות ולמבנים נלווים, למבנים מנהלתיים ולאזור התפעולי של נמל המפרץ.
ב-28 ביוני 2020 לראשונה, הגיעה לנמל המפרץ אוניית המטען הייעודית בשם ZHEN HUA 17. האונייה הביאה חמישה מנופי שער. מנופים מתוצרת חברת ZPMC משאנגחאי שבסין.
ב-17 ביולי 2020 הגיעה אונית המטען הייעודית בשם ZHEN HUA 16, האוניה הביאה את ארבעת מנופי הגשר הראשונים לנמל המפרץ. בנוסף באותה האונייה הגיעו שני מנופי שער.
ב-29 בדצמבר 2020 הגיעה אוניית המטען הייעודית לנמל המפרץ שהביאה את ארבעת מנופי הגשר הנוספים ושני מנופי שער. המנופים הם מתוצרת חברת ZPMC. בעקבות משלוחים אלו יפעיל נמל המפרץ שמונה מנופי גשר ותשעה מנופי שער.
מלבד הרציף המרכזי (רציף 6) נבנו בנמל המפרץ שני רציפים נוספים (רציפים 7 ו-8). כדי לא לפגוע בנמלים הקיימים בחיפה ובאשדוד, נמל המפרץ יורשה להפעילם רק כשהיקף פעילות הנמלים השנתית בישראל תגיע ל-5 מיליון TEU's.
ב-1 בספטמבר 2021 נפתח נמל המפרץ לפעילות, עם עגינת אנית המשא הראשונה בנמל. בדצמבר 2021, נחתם חוזה על קו הספנות הראשון אשר יתחיל לפעול באופן סדיר בנמל המפרץ.
על מנת לפתור פקק שהגיע לרמת כ-80 אוניות מטען כללי המחכות מחוץ לנמלי ישראל, באפריל 2022, אישרו שרי האוצר והתחבורה, להפעיל את רציפים מס' 7, 8 בנמל המפרץ לפריקת מטען כללי.
ב-28 באפריל 2022, עגנה האניה הראשונה בנמל המפרץ ברציף 7, הספינה היא "Tamrey S" הטורקית, עם מטען כללי של חומרי גלם למפעל כתר.
ב-16 במאי 2022, עגנה האניה הראשונה בנמל המפרץ ברציף 8, הספינה היא "SELAM" שהגיעה מנמל איסכנדרון תחת דגל מלטה עם מטען כללי.
התנגדויות לתוכניות הפיתוח

תוכניות הפיתוח שהגישה חברת נמלי ישראל לוועדת התכנון והבנייה עוררה התנגדויות רבות שהוגשו על ידי שורה של פעילים סביבתיים, ארגונים ירוקים, מפלגות ירוקות ממועצת העיר ואף חברת המועצה עינת קליש-רותם (בהמשך ראש העירייה). רשות נחל הקישון והקואליציה לבריאות הציבור דרשו כי חברת נמלי ישראל תתרום לפיתוח הסביבתי ולתחזוקה של פארק מורד נחל הקישון מתוך צורך לאזן בין האינטרס העירוני לאינטרס הנמלי באזור. כל הדרישות שהעלו הארגונים והפעילים נדחו על ידי ועדת התכנון והבנייה המחוזית והתוכניות להקמת נמל המפרץ אושרו. בדצמבר 2018, בעקבות אישור התוכנית הודיעו המתנגדים על כוונתם להגיש ערעור לוועדה הארצית בירושלים.
בתחילת ינואר 2019 אישר יו"ר הוועדה המחוזית רשות ערעור על התוכנית למספר מתנגדים.
ביולי 2019, הצטרפה עמותת "שינוי לחיפה", שמטרתה שינוי פניה של חיפה בתחומי הכלכלה, החינוך והחברה, לדרישת העירייה, בהליך שמתנהל בבית המשפט המחוזי, נגד התוכנית המפורטת לנמל המפרץ. העמותה הביעה תמיכה בהליך והצטרפה לדרישתה של העירייה להאריך את מסלול ההמראה והנחיתה בנמל התעופה חיפה ל-2,400 מטר, כך שיוכל לשמש לטיסות בין-לאומיות ישירות לאירופה ואסיה. על פי התוכנית המפורטת לנמל הימי, ייבנו מתקנים בשטח שיועד להארכת המסלול, כך שתיחסם האפשרות להרחיב אותו.
באוגוסט 2019 סיכמו עיריית חיפה ומשרד התחבורה כי יקודם תכנון הארכת המסלול ל-2,100 מ' ברוטו ו-1,900 מ' נטו, ובכך הסירה עיריית חיפה את התנגדותה לנמל המפרץ.