stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תינוקות באזבי
היסטוריה > אסון מינכן וקריסת הקבוצה

אחד המשחקים שנחרטו בהיסטוריה של המועדון נערך ב-1 בפברואר 1958 באצטדיון ארסנל, בו יונייטד ניצחה 4-5 משערים של דאנקן אדוארדס, טומי טיילור, בובי צ'רלטון ודניס ויולט. מלונדון נסעה הקבוצה לשחק בבלגרד נגד הכוכב האדום בלגרד המקומית, במסגרת גביע אירופה לאלופות. באותו משחק ניצחה יונייטד 4-5. ב-6 בפברואר 1958, בדרכם חזרה מאותו משחק, התרסק מטוס הקבוצה, ביחד עם מספר אוהדים ועיתונאים. 21 מתוך 44 הנוסעים נהרגו כתוצאה ישירה מההתרסקות ושניים (דאנקן אדוארדס ופרנק סוויפט) מתו לאחר מכן. בהרוגים היו שמונה משחקני הקבוצה (הקפטן רוג'ר ביירן, אדי קולמן, מרק ג'ונס, בילי ווילן, טומי טיילור, דייוויד פג, ג'ף בנט ואדוארדס, שנפטר 15 ימים לאחר ההתרסקות) ושלושה מאנשי הצוות המקצועי של הקבוצה. שניים משחקני הקבוצה נפצעו בצורה קשה עקב האסון, ולא יכלו לחזור ולשחק יותר כדורגל.
גם באזבי עצמו נפצע באסון והתנדנד חודשים רבים בין חיים למוות. בעוד באזבי החלים מפצעיו, היה זה ג'ימי מרפי אשר הדריך את הקבוצה. באותה שנה, הוביל מרפי את הקבוצה לגמר הגביע האנגלי בו הפסידה לבולטון וונדררס. האסון סיכל את מאמצי הקבוצה לזכייה בתארים באותה עונה, הביא לסיום תקופת "תינוקות באזבי" המוצלחת ודרש את בניית הסגל מחדש.
בשנות ה-60, בנה באזבי מחדש את הקבוצה בעזרת שחקנים בולטים כמו דניס לאו, ג'ורג' בסט ובובי צ'רלטון (שהיה לשריד האחרון של "התינוקות"). הצלחתה הגדולה ביותר של הקבוצה הייתה זכייתה בגביע אירופה לאלופות ב-1968, לאחר ניצחון 1-4 בגמר על בנפיקה ליסבון. חלומו הגדול של באזבי הוגשם וזמן מה לאחר מכן קיבל את תואר האבירות ממלכת אנגליה.
הערות שוליים

↑  הכינוי נוצר על ידי העיתונאי פרנק ניקלין ב-1951, אך שימש בעיקר לתיאור הקבוצה בשנים 1956 ו-1957, כאשר ממוצע הגילאים של השחקנים עמד על 21 ו-22, בהתאמה.
↑  על אף שהטורניר נוסד ב-1955, יונייטד הייתה האלופה הראשונה שהורשתה להשתתף בו על ידי הנהלת הפוטבול ליג.
לוח הנצחה לזכרם של הנספים באסון האווירי במינכן באצטדיון אולד טראפורד
תיסלם 2

תיסלם 2 הוא האלבום השני של להקת הרוק הישראלית תיסלם, שיצא לאור בנובמבר 1982.
הקלטות האלבום החלו באולפני טריטון בבני ברק ב-6 ביוני 1982 - יום פרוץ מלחמת לבנון הראשונה. עריכותיו הסופיות של האלבום, הסתיימו ב-1 בספטמבר 1982 והאלבום הושק ב-1 בנובמבר. בניגוד לאלבום הראשון, האלבום השני הוקלט בהרכב מלא של כל חברי הלהקה ללא נגנים חיצוניים.
בספטמבר 1997 יצאה לאור גרסת CD של האלבום בהוצאה מחודשת דיגיטלית שכללה 5 רצועות בונוס.
רשימת רצועות

| תיסלם> מס' | תיסלם> שם | תיסלם> מילים | תיסלם> לחן | תיסלם> משך | תיסלם>  | תיסלם>  | תיסלם>  | תיסלם>  | תיסלם>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | שנה שנייה  | יאיר ניצני, יושי שדה | יאיר ניצני, יזהר אשדות | 3ː33 |  |  |  |  |  |
| 2. | התקפה  | יושי שדה | יושי שדה | 4ː31 |  |  |  |  |  |
| 3. | עוד פגישה  | יאיר ניצני | יזהר אשדות | 3ː18 |  |  |  |  |  |
| 4. | כבר הסתיו עכשיו  | יאיר ניצני | יזהר אשדות | 4ː20 |  |  |  |  |  |
| 5. | סוזי  | ניצנה ברוש | יושי שדה | 2ː23 |  |  |  |  |  |
| 6. | חלל  | יאיר ניצני | דני בסן, יושי שדה, יזהר אשדות, צוף פילוסוף, סמי אבזרדל | 5ː07 |  |  |  |  |  |
| 7. | אנחנו שוב באים  | יאיר ניצני | יזהר אשדות | 3ː22 |  |  |  |  |  |
| 8. | השריקה הזאת  | יאיר ניצני | יזהר אשדות | 3ː05 |  |  |  |  |  |
| 9. | בוקר של כיף  | יענקל'ה רוטבליט | יאיר ניצני | 4ː44 |  |  |  |  |  |
| 10. | השטן ירד לבני ברק  | יאיר ניצני | יזהר אשדות | 4ː19 |  |  |  |  |  |
| 11. | כמו תמיד  | יזהר אשדות, תמי חצרוני | יזהר אשדות | 3ː14 |  |  |  |  |  |
| 12. | עוד לא מתחתנת  | יאיר ניצני | יושי שדה | 6ː08 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 46ː44 |  |  |  |  |  |
המשתתפים באלבום

דני בסן - שירה
יזהר אשדות - גיטרות מובילות, שירה וקולות
יאיר ניצני - קלידים וקולות
יושי שדה - גיטרה מלווה, שירה וקולות
צוף פילוסוף - גיטרה בס וקולות
סמי אבזרדל - תופים וכלי הקשה
קרדיטים

הפקה מוזיקלית: יזהר אשדות, יאיר ניצני ויושי שדה
טכנאי הקלטה ומיקס, כיסא וקלפים: יואב גרא
עוזר טכנאי: עמית חיות
הוקלט באולפני טריטון יוני - ספטמבר 1982.
עוזרת הפקה: אתי אנטה
עיצוב העטיפה: מנחם רגב
צילומים: עודד קליין
הערות שוליים

↑  האלבום באתר של להקת תיסלם
30 בפברואר

חודש פברואר כולל בדרך כלל 28 ימים, ובשנה מעוברת 29 ימים. עם זאת, פעם אחת בהיסטוריה, בשוודיה ופינלנד (שהייתה אז בשליטת שוודיה), היו בחודש פברואר 30 ימים.
שוודיה ופינלנד: 30 בפברואר 1712

בשנת 1699 הוחלט בשוודיה (שכללה אז גם את פינלנד) על מעבר מהלוח היוליאני ללוח הגרגוריאני, שהונהג במדינות השכנות למעלה מעשור קודם לכן. אבל השוודים לא רצו 'לדלג' באמצע השנה על אחד עשר ימים, כפי שעשו המדינות האחרות (מכיוון שהלוח היוליאני נמצא אז בפיגור של 11 יום לעומת הלוח הגרגוריאני), ובחרו לפרוס את התיקון על פני מספר שנים ולהפחית יום אחד בכל שנה (הדעות חלוקות אם הכוונה הייתה להפחית יום אחד בכל אחת מהשנים 1700–1710 או לבטל את ימי 29 בפברואר בשנים 1700–1740), עד שיתאחדו עם יתר המדינות שכבר עברו ללוח הגרגוריאני.
בסופו של דבר, ההחלטה לא החזיקה מעמד. בשנת 1700 אכן בוטל ה-29 בפברואר (כנדרש לפי הלוח הגריגוריאני, אך בניגוד ללוח היוליאני), אבל בשנים הבאות הפסיקו השוודים להחסיר יום. ואז גילו השוודים שהם נותרו לבד עם "הלוח השוודי" – עשרה ימים מאחורי מדינות הלוח הגריגוריאני, ויום לפני מדינות הלוח היוליאני, דבר שהקשה על התקשורת ועל המסחר עם מדינות אחרות.
בינואר 1711 הכריז המלך השוודי קרל ה-12 על ביטול התוכנית המקורית וחזרה ללוח היוליאני. לשם כך היה עליו להוסיף יום אחד, והוא עשה זאת בחודש פברואר 1712. כך, בשנת 1712, הוסיפו השוודים יומיים לחודש פברואר, במקום יום אחד, וספרו בו 30 יום.
בשנת 1753 דילגו השוודים על 11 יום (בקצרם את חודש פברואר ל-17 ימים) והצטרפו ללוח הגריגוריאני.
ראו גם

לוח השנה השוודי
0 בינואר
תאריכים לא-סטנדרטיים
29 בפברואר – 1 במרץ
מרץ
לוח אירועים שנתי
לוח שנה שוודי - פברואר 1712
A Man Without Love

ערך זה עוסק בשיר שייצג את בריטניה באירוויזיון ב-1966. אם התכוונתם לשיר של אנגלברט המפרדינק באותו שם, ראו .
A Man Without Love (בעברית: אדם ללא אהבה) הוא שיר, שייצג את בריטניה בתחרות האירוויזיון 1966, בביצוע הזמר קנת' מק'קלר.
השיר הוא בלדה, בו משווה זמר בין אדם ללא אהבה לאדם שיש לו אהבה. הוא מסביר שללא אהבה הוא "רק חצי אדם, כלום", ואדם "עם אהבה זה הכל בחיים".
בהופעתו בתחרות שנערכה בלוקסמבורג לבש מק'קלר קילט סקוטי מסורתי.
השיר "A Man Without Love" הגיע למקום השלושים במצעד הסינגלים הבריטי במרץ 1966.
השיר היה השמונה עשר והאחרון בסדר השירים שהושמעו בתחרות, אחרי השיר של אירלנד "Come Back to Stay" בביצוע דיקי רוק. בסיום ההצבעה קיבל השיר שמונה נקודות (חמש מאירלנד ושלוש מלוקסמבורג), ודורג במקום התשיעי מתוך 18.
בשנה שלאחר מכן, 1967, ייצגה את בריטניה באירוויזיון הזמרת סנדי שו שזכתה בתחרות עם השיר "Puppet on a String".
הערות שוליים

↑  Roberts, David (2006). British Hit Singles & Albums (19th ed.). London: Guinness World Records Limited. p. 340. ISBN 1-904994-10-5.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: a5f25d89-14b6-4a49-bb84-220728876bba
Bernie's Tune

Bernie's Tune (בעברית: הלחן של ברני) הוא סטנדרט ג'אז משנת 1952. המנגינה נכתבה על ידי ברני מילר (אנ'), עם מילים שנוספו מאוחר יותר על ידי ג'רי ליבר ומייק סטולר.  הקלטת הרביעייה של הסקסופוניסט והמלחין האמריקאי ג'רי מאליגן, באלבום באותו שם משנת 1952, שבו הופיע גם צ'ט בייקר בחצוצרה, זכתה לפופולריות. כאמור, את היצירה הלחין למעשה, מלחין מוכר פחות בשם ברני מילר, שכתב גם את הלחן "Loaded", שגם אותו ניגנו בין השאר צ'ט בייקר והסקסופוניסט סטן גץ. המנגינה הייתה פופולרית בקרב מוזיקאי ג'אם של אותה התקופה, אם כי המידע על המלחין ("ברני" מילר) עצמו מועט: ידוע רק שהיה נגן פסנתר מ-וושינגטון די.סי. מאליגן העלה השערה שעד שהוא גילה את כל מנגינותיו של ברני, ברני כבר נפטר. מאוחר יותר, מאליגן המציא מנגינה חדשה שהתאימה ליצירה המקורית וזכתה לשם "רכילות סרק".
הערות שוליים

↑  "Bernie's Tune". Jazzstandards.com. נבדק ב-23 בדצמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 61aba75d-90c1-45a0-8d68-477c459ecc99 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
30 שנה למהפכת אוקטובר

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  יוחנן סימון
 תאריך יצירה:  1947
 טכניקה וחומרים:  חיתוך לינול בהעברה לליתוגרפיה
 ממדים בס"מ
 אורך:  70
 רוחב:  50
 נתונים על היצירה
 מפעל מייצר:  הדפוס החדש בע"מ
 מיקום:  ארכיון השומר הצעיר, גבעת חביבה
"30 שנה למהפכת אוקטובר" (1947) היא כרזה שעיצב יוחנן סימון לציון 30 שנה ל"מהפכת אוקטובר".
תיאור

בשנת 1947 יצר יוחנן סימון, חבר קיבוץ גן שמואל, כרזה עבור תנועת "השומר הצעיר" לציון 30 שנה למהפכה הבולשביקית, בראשות ולדימיר איליץ' לנין. מהפכה זו הביאה להקמת שלטון קומוניסטי בברית המועצות. הייתה זו אחת משורה של כרזות שעיצב סימון לתנועה.
סימון עיצב את הכרזה בטכניקה של חיתוך לינול (לינולאום), טכניקה הקרובה לחיתוך עץ. במרכז הכרזה פועל, המסמל את "האדם החדש", ומעוצב בסגנון קוביסטי. סביב הדמות מופיעים ייצוגים של המהפכה בדמות הפלת עמוד עם כותרת יונית, יד האוחזת ברובה, ידיים המניפות דגל אדום ועוד, לצד אלמנטים של בנייה מחודשת, בדמות לבני בנייה מסודרות בקדמת התיאור. על התיאור מופיעה האימרה "כל דורש שלום, קידמה וסוציאליזם לימין מדינת הפועלים הראשונה".
הערות שוליים

↑  ראו: צלמונה, יגאל, 100 שנות אמנות ישראלית, מוזיאון ישראל, ירושלים, 2010, עמ' 145
BeppoSAX

| --- | --- |

תיאור תפקוד הטלסקופ
 מידע כללי
 מפעיל:  סוכנות החלל האיטלקית 
 יצרן:  Alenia
 תאריך שיגור:  30 באפריל 1996 
 משגר:  אטלס 1
 אתר שיגור:  נמל החלל קייפ קנוורל
 משימה
 סוג משימה:  טלסקופ חלל
 לוויין של:  כדור הארץ
 מסלול:  מסלול לווייני נמוך 
 נטייה:  4 מעלה 
 זמן הקפה:  96.4 דק' 
 משך המשימה הכולל:  30 באפריל 1996 – 30 באפריל 2002 (7 שנה) 
 מידע טכני
 משקל:  1,400 ק"ג
 אורך:  3.6 מ' 
 קישורים חיצוניים
 מספר קטלוג לוויינים:  23857
 מאגר המידע הלאומי:  1996-027A
 
BeppoSAX היה טלסקופ ששוגר כמיזם משותף של איטליה והולנד בשנת 1995. הוא כלל מכשירים לביצוע תצפיות בתחום קרני רנטגן. החללית נקראה על שם מדען איטלקי בפו אוקיאליני שפעל בתחום. החללית פעלה כ-7 שנים.
משימה

החללית הייתה יוזמה משותפת של סוכנות החלל האיטלקית וסוכנות לחקר החלל ההולנדית. חללית נבנתה על ידי חברות מאיטליה. רוב המכשירים שהותקנו על החללית נבנו באיטליה והיתר בהולנד ועל ידי מדעני סוכנות החלל האירופית. תחום רגישות כולל היה kEv ‏ 300- ‏ kEv ‏ 0.1.
המידע שהתקבל בהיקף עד 450 מגהביט נשמר בחללית. כאשר היא הייתה עוברת מעל תחנת קרקע במרכז החלל לואיג'י ברוליו הנתונים היו מועברים בקצב 60–100 קילוביט בשנייה.
בחללית הותקנו ספקטרומטרים בתחומים שונים, רגשים ומצלמה (נבנתה בהולנד).
השיגור בוצע מנמל החלל קייפ קנוורל בעזרת משגר מדגם אטלס 1 ב-30 באפריל 1996. החללית פעלה עד לשנת 2002.
ההישג הידוע ביותר של החללית הינו חקר בתחום התפרצויות גמא.
שרלוק הולמס 3

| --- | --- |
 מבוסס על:  דמותו של שרלוק הולמס מאת ארתור קונאן דויל
 בימוי:  דקסטר פלטשר
 הופק בידי:  ג'ואל סילבר דן לין רוברט דאוני ג'וניור סוזן דאוני ליונל ויגרם
 תסריט:  כריס ברנקאטו
 שחקנים ראשיים:  רוברט דאוני ג'וניור ג'וד לאו
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית בריטניה בריטניה
 חברת הפקה:  Village Roadshow Pictures Silver Pictures Rideback Team Downey Wigram Productions
 חברה מפיצה:  אולפני האחים וורנר
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט פעולה 
 הכנסות באתר מוג'ו:   sherlockholmes3
 סרט קודם:  "שרלוק הולמס: משחק הצללים" (2011)
 דף הסרט ב־IMDb
 
שרלוק הולמס (באנגלית: Sherlock Holmes 3) הוא מותחן פעולה אמריקאי-בריטי, המבוסס על דמותו של הבלש המפורסם שרלוק הולמס מאת ארתור קונאן דויל והמהווה המשך ל"שרלוק הולמס: משחק הצללים" שעלה לאקרנים בשנת 2011.
צוות השחקנים והדמויות

רוברט דאוני ג'וניור - שרלוק הולמס
ג'וד לאו - דוקטור ג'ון ווטסון
הפקה > פיתוח

בינואר 2012, הבמאי גאי ריצ'י אישר שהוא יחזור לביים את הסרט השלישי בסדרת הסרטים, וקיווה להעביר את הפקת הסרט ללוס אנג'לס. בדצמבר, שנה לאחר הסרט הקודם, המפיק דן לין התייחס להפקת סרט שלישי כ"עדיפות גבוהה ", ונודע שהתסריט עבורו ייכתב על ידי התסריטאי דרו פירס. לין גם הצהיר כי צוות ההפקה נאלץ להתאים את עצמו ללוח הזמנים של רוברט דאוני ג'וניור ולצילומי הסרט "איירון מן 3" לפני העבודה על הסרט תוכל להתחיל. בנובמבר 2013, ג'וד לאו הצהיר כי אף על פי שהוא נפגש לדיון על סרט שלישי עם ריצ'י ודאוני ג'וניור מוקדם יותר השנה, ההפקה טרם קיבלה אור ירוק מאולפני האחים וורנר.
באפריל 2016, דאוני הודיע שהוא מקווה לצלם את סרט ההמשך בהמשך השנה, כשבמקביל התסריטאי ג'יימס קווין הודיע שהוא הופקד על כתיבת התסריט מחדש. צוות ההפקה היה מעוניין להתחיל את הצילומים בעונת הסתיו של אותה השנה, כאשר המפיק ג'ואל סילבר טען שהסרט יוכל להתחיל הפקה של כמה סרטי המשך חדשים. באוקטובר, נודע שקיירן פיצג'רלד, ג'סטין מאלן, ניקול פרלמן וגארי וייטה נשכרו לכתוב מחדש את התסריט לסרט. עם זאת, הפקת הסרט החמיצה את תחילת הצילומים בסתיו 2016, ועד אוגוסט 2017, התסריטאית ז'נבה רוברטסון-דוורט החלה לעבוד על התסריט.
במאי 2018, יוצר הסדרה "נרקוס", כריס ברנקאטו, נשכר לכתוב תסריט חדש לסרט, כאשר מעורבותו של ריצ'י בהפקת הסרט הוטלה בספק מכיוון שאף במאי לא נשכר לבימוי הסרט. לאו ציין שאחד מנושאיו של הסרט יהיה הדרך שבה הולמס ווטסון נפגשים לאחר שלא ראו זה את זה לאחר זמן מה.
ביולי 2019, הוכרז שדקסטר פלטשר נמצא במשא ומתן על בימוי הסרט, דיווח שאישר סופית את אי-מעורבותו של ריצ'י בהפקת הסרט.
הפקה > צילומים

במרץ 2019, דווח כי צילומי הסרט עתידים להתחיל בינואר 2020 ושעלילתו תתרחש במהלך סוף המאה בסן פרנסיסקו. נוסף על כן, דווח שהפקת הסרט קיבלה זיכוי מס על סך 20 מיליון דולר בתמורה לצילומי הסרט בקליפורניה. עם זאת עבודת הפיתוח וההכנות לצילומים הופסקו בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בארצות הברית.
הפצה

הסרט התעתד במקור לעלות לאקרנים ב-25 בדצמבר 2020, בהפצתם של אולפני האחים וורנר. עם זאת בעקבות מגפת הקורונה העולמית החליטו האולפני האחים וורנר לדחות את תאריך עליית הסרט לאקרנים ל-21 בדצמבר 2021. עם זאת, עקב אי-תחילת ההפקה, טרם ידוע מתי יעלה לאקרנים.
הערות שוליים

↑  Sperling, Daniel (January 27, 2012). "Guy Ritchie 'signs for Sherlock Holmes 3'". Digital Spy.
↑  Chitwood, Adam (December 17, 2012). "Producer Dan Lin Gives Update on SHERLOCK HOLMES 3; Says They're Waiting on the Script".
↑  Dibdin, Emma (November 4, 2013). "Jude Law hopeful for Sherlock Holmes 3". Digital Spy.
↑  Heath, Paul. "'Sherlock Holmes 3' will shoot this year, says Robert Downey Jr - THN".
↑  Hipes, Patrick; Hipes, Patrick (April 25, 2016). "James Coyne On The Case To Pen 'Sherlock Holmes 3'".
↑  "Sherlock Holmes 3 May Shoot This Fall, More Sequels Are Likely". /Film. May 19, 2016.
↑  "RDJ's Sherlock Holmes 3 Gets New Writers". /Film. October 27, 2016.
↑  "Marvel Hires TOMB RAIDER Reboot Writer To Work on CAPTAIN MARVEL Script". GeekTyrant.
1 2  D'Alessandro, Anthony (May 7, 2018). "Warner Bros. Dates 'Sherlock Holmes 3' For Christmas 2020". Deadline. Retrieved May 8, 2018.
↑  "'Sherlock Holmes 3' Sets Christmas 2020 Release Date". The Hollywood Reporter.
↑  "Jude Law drops 'Sherlock Holmes 3' story hint". EW.com.
↑  Dexter Fletcher In Talks To Direct ‘Sherlock Holmes 3’ For Warner Bros.
↑  ‘Sherlock Holmes 3’ Aiming to Begin Filming January 2020; Setting May Be Old West Era San Francisco
↑  ‘Sherlock Holmes 3’ & ‘Purge 5’ Among 10 Features Bestowed Big Bucks From California Tax Credits
↑  Will Sherlock Holmes 3 be released in Dec 2021? What we know so far
↑  Has Robert Downey Jr. Finally Started Production on Sherlock Holmes 3?
↑  Pedersen, Erik (4 March 2019). "'Sherlock Holmes 3' Moved Back By A Year To Christmas 2021". Variety. Retrieved 23 July 2019.
| סדרת שרלוק הולמס מאת ארתור קונאן דויל |
| --- | --- | --- |
| ספרים | חקירה בשני • חותם הארבעה • כלבם של בני בסקרוויל • עמק הפחד |  |
| אוספי סיפורים קצרים | הרפתקאותיו של שרלוק הולמס • זיכרונותיו של שרלוק הולמס • שובו של שרלוק הולמס • הקידה האחרונה • ספר הפרשיות של שרלוק הולמס |  |
| דמויות | שרלוק הולמס • מייקרופט הולמס • דוקטור ווטסון • המפקח לסטרייד • פרופסור מוריארטי |  |
| דמויות משנה | איירין אדלר • סבסטיאן מורן • מרי מורסטן • דמויות נוספות |  |
| שונות | רחוב בייקר 221 ב' • מוזיאון שרלוק הולמס |  |
| עיבודים נבחרים | סרטים: שרלוק הולמס ותעלומת גרבי המשי • שרלוק הולמס והפרחחים מרחוב בייקר • טום וג'רי פוגשים את שרלוק הולמס • מר הולמס • הולמס & ווטסון • אנולה הולמס • אנולה הולמס 2 • אנולה הולמס 3   סדרות: זיכרונות על שרלוק הולמס • שרלוק • אלמנטרי • שרלוק הולמס (2013) • מיס שרלוק • שרלוק ברוסיה • הפרחחים • הולמס וסילי ליוואנוב: הרפתקאותיהם של שרלוק הולמס ודוקטור ווטסון (הרפתקאותיהם של שרלוק הולמס ודוקטור ווטסון • שרלוק הולמס ודוקטור ווטסון • הרפתקאותיהם של שרלוק הולמס ודוקטור ווטסון: המאה העשרים מתחילה • הרפתקאותיהם של שרלוק הולמס ודוקטור ווטסון: כלבם של בני בסקרוויל • הרפתקאותיהם של שרלוק הולמס ודוקטור ווטסון: אוצר אגרא)   רוברט דאוני ג'וניור: שרלוק הולמס (סרט, 2009) • שרלוק הולמס: משחק הצללים • שרלוק הולמס 3   משחקי וידאו: שרלוק הולמס: התעוררות • שרלוק הולמס נגד ארסן לופין • שרלוק הולמס נגד ג'ק המרטש |  |
תשלומים (משפט עברי)

התשלומים במשפט העברי הם חיובים של אדם לשלם לאדם אחר כסף בגלל נזק, הלוואה, או חיוב משפטי אחר. במשפט העברי ישנה מערכת שלמה של תשלומים, המשתנה בין דין לדין ובין נושא לנושא.
הנידון בערך הוא תשלום על חיוב ממוני, ויש להבדילו מחיוב של קנס, שמשמש כאמצעי ענישה או הרתעה. הקנס נקבע כעונש על מעשים שונים, כגון גניבה, הוצאת שם רע על אשתו ונזק של שור תם.
אמצעי התשלום

ההלכה קובעת כי תשלום עבור חוב, נזק, לקדש אישה או תשלום אחר המושת על האדם, לא חייב להעשות באמצעות כסף ממש, אלא ניתן לשלמו באמצעות כל דבר בעל ערך.
דין זה נלמד משני פסוקים: ”ישיב גאולתו מכסף מקנתו” העוסק בעבד עברי, ו”כסף ישיב לבעליו”, העוסק בדיני נזיקין. בתלמוד למדים מפסוקים אלה באמצעות מדרש: ”"ישיב", לרבות שווה כסף ככסף, ואפילו סובין.” כלומר, ניתן לשלם בכל דבר השווה כסף, גם דבר פחות ערך. יש מהראשונים הסבורים כי אין צורך להסיק זאת מהמקרא, שכן זוהי סברה פשוטה שכאשר שני הצדדים מסכימים ניתן לשלם גם בחפצי ערך ולא רק בכסף ממש.
רב פפא ורב הונא בריה דרב יהושע מסבירים במסכת בבא קמא, כי כללים אלו שנאמרו גם בדיני מזיק וניזק, אינם סותרים את הפסוק האומר כי יש לשלם ממיטב - "מיטב שדהו ישלם", שכל דבר שניתן למכור נחשב כ"מיטב" - תשלום הוגן ויפה - שכן ניתן למכרו ולקבל כסף תמורתו. עם זאת, כאשר אדם רוצה לשלם בקרקע, חלות עליו הגבלות משפטיות מאיזה קרקע עליו לשלם.
עידית בינונית וזיבורית

התלמוד מונה שלושה סוגי קרקע: עידית - קרקע מעולה ומשובחת, רוב האנשים חפצים להשקיע בזריעה בקרקע כזו, ולא בקרקע מסוג ירוד, גם אם שטחה גדול בהרבה, ושוויה הכספי שווה לזו של העידית. זיבורית קרקע מסוג שאינו ראוי לזריעה משובחת, ופירותיה אינם מעולים. בינונית קרקע שאינה עידית ואינה זיבורית, אלא ממוצעת.
מזיק - צריך לשלם מעידית. רבי עקיבא ורבי ישמעאל נחלקו, באופן שגם למזיק וגם לניזק קרקעות, האם המדד לעידית וזיבורית היא לפי היחס שבין הקרקעות השונות של המזיק, או לפי היחס שבין קרקעותיו של הניזק. לפי רבי עקיבא התשלום מתבצע על פי היחס שבין קרקעותיו של המזיק, ודין זה נלמד מהפסוק "מיטב שדהו ומיטב כרמו ישלם", כלומר דין ה"מיטב" - העידית, הוא לפי המדד של ה"ישלם", המזיק המשלם את הנזק. לפי רבי ישמעאל התשלום הוא לפי היחס שבין קרקעותיו של הניזק, ולכן אם למשל הייתה הקרקע העידית של הניזק שווה רק כקרקע הזיבורית של המזיק, ישלם המזיק מהזיבורית שלו, שהיא כשווי העידית של הניזק. הוכחתו של רבי ישמעאל, היא מגזירה שווה, שכן בפסוק שבו נכתב חיוב התשלומים, כתוב "וכי יבער איש שדה או כרם ושלח את בעירה וביער בשדה אחר", ובסיום הפסוק כתוב "מיטב שדהו ומיטב כרמו ישלם", ומכאן שהמדד לעידית בשדה האמור בתשלומים, הוא כמו השדה האמור בראש הפסוק, שמדבר בשדהו של הניזק. מדרבנן מודה רבי ישמעאל שצריך לשלם מהעידית של המזיק (כהרתעה פסיכולוגית מפני מזיקים פוטנציאליים).
בעל חוב - התשלומים המתבצעים מלווה למלווה על הלוואה, הם בקרקע בינונית, כלומר לא עידית ולא זיבורית. לפי הסברו של עולא מהתורה התשלומים יכולים להיות גם בזיבורית, דבר זה נלמד מהפסוק האומר כי אסור למלווה להיכנס לביתו של הלווה, אלא הלווה עצמו הוא זה שיוציא למלווה את החפץ שירצה למסור על פי בחירתו של הלווה, ואפילו זיבורית. חכמים תקנו, שהתשלום יהיה מבינונית, כדי שלא לגרום לכך, שהמלוים ימנעו מלהלוות מכספם לאנשים הזקוקים לכך, תוך חישוב שיקבלו קרקע זיבורית וגרועה.
כתובה כתובה נגבית מזיבורית, ולפי רבי מאיר מבינונית
מלמד שהבעלים מטפלים בנבילה

במקרה של נזק שנגרם על ידי אחד מארבעה אבות נזיקין, התורה קובעת כי על בעליה של הבהמה הניזוקת לטפל בנבילה, ועל המזיק לשלם לו רק את ההפרש שבין שווי הבהמה לאחר מותה לבין שוויה בעודה חיה.
חכמי המשנה נחלקו מי הוא זה שצריך לטרוח במשא הנבילה מהבור בו נפלה, או המקום ששם היא מתה למקום המכירה, לפי תנא קמא פטור המזיק מלעשות זאת, ולפי אבא שאול ואחרים על המזיק לעשות זאת. האחרונים מסבירים, שלשיטתם הסברא היא שהרי גם נזק זה, שהבהמה נמצאת במקום ששם היא נמצאת, נחשב לחלק מהנזק.
אמר ר' אמי דאמר קרא מכה נפש בהמה ישלמנה אל תקרי ישלמנה אלא ישלימנה חזקיה אמר מהכא והמת יהיה לו לניזק.
מלמד שהבעלים מטפלים בנבילה > התשלומים בארבעה אבות נזיקין

לדין זה שלושה פסוקים: רב אמי מוכיח זאת מפסוק. הנסוב אודות אדם שהרג בהמה - ”ומכה בהמה ישלמנה”, שמכאן יש לדרוש כי המילה "ישלמנה" באה לרמוז על "ישלימנה", מלשון השלמה, כלומר עליו להשלים את ההפרש הכספי של הבהמה בחייה, למחיר הנבילה. לפי הסברו של רב כהנא, ההוכחה לדין זה הוא מהפסוק ”אם טרף יטרף יביאהו עד הטרפה לא ישלם”, ומכאן יש לדרוש שרק "עד טרפה" ישלם, אבל את דמי הטרפה עצמה לא ישלם. לפי דרשתו של חזקיה, יש ללמוד דין זה מפסוק אחר המתייחס לשומר שפשע בשמירתו והבהמה ניזוקה ועליו לשלם ”והמת יהיה לו”, כלומר הנבילה תהיה לבעלים, ועל השומר לשלם רק את סכום ההיזק.
הגמרא מבארת כי דין זה, שהבעלים מטפלים בנבילה, נשלש שלוש פעמים, הן בשומר שיש להקל עליו מכיוון שלא הוא גרם לנזק לבהמה וחיובו בא רק מחמת פשיעתו ואי שמירתו, גם במי שהרג בהמה - למרות שמדובר בהיזק שאינו מצוי כך שאין סיבה להחמיר בעונש כדי ליצור הרתעה, והן בשור שנגח שור, למרות שבעל השור המזיק לא משלם בעבור נזק שהוא גרם, אלא רק בעבור נזק שממונו גרם.
מלמד שהבעלים מטפלים בנבילה > התשלומים בארבעה אבות נזיקין > החידוש שבדין

דין זה, שנלמד משלושה פסוקים שונים, מעלה תהיות, שכן גם אם המזיק חייב היה לשלם כסף בעבור כל הבהמה שמתה ולא רק על ההפרש, גם אז יכול היה לשלם עבור ההיזק בגוף הנבילה, ועל פי הכלל של "ישיב - לרבות סובין" האומר כי ניתן לשלם בכל חפץ שניתן למוכרו. ומכך מגיעה הגמרא למסקנה, שחידוש התורה הוא בכך, שפחת הנבילה שהוא הירידה בשווי הנבילה החל משעת המיתה עד שעת התשלומים, נזק זה הוא על חשבונו של הניזק, ואין המזיק חייב לישא בתוצאות.
לפי רבי חיים מבריסק, בכך טמון חידוש של התורה, שכן מסברא על המזיק היה לשלם נזק זה, שכן גם נזק זה, הירידה בשווי הנבילה החל משעת הנזק עד שעת התשלומים, גם הוא נגרם מכוח המזיק, שהרי לולי מיתת הבהמה, שוויה לא היה יורד כלל. רבי חיים סולובייצ'יק מסתפק מה הפתרון לסברא זו, ואיזה דין מחדשת התורה המשנה את שיטת התשלומים, האם למעשה בחידוש זה של התורה נלמד אכן שעלינו לייחס את שעת התשלומים לשעת המיתה וממילא כל נזק שיגרם אחר כך יתייחס לניזק, אלא שהתורה מחדשת שהנזק שנגרם אחרי המיתה אינו מתייחס למזיק, ולא כמו הסברא העולה בהשקפה ראשונה.
מלמד שהבעלים מטפלים בנבילה > תשלומים בגנב וגזלן ושואל

בשונה מדיני התשלומים במזיק וניזק, שני דינים אלו, לא נאמרו בגנב וגזלן. הן אפשרות התשלומים באמצעות "סובין" הנלמד מהפסוק "ישיב", והן הדין האומר כי "בעלים מטפלים בנבילה". התוספות מסביר, כי בגזלן נאמר "והשיב את הגזילה אשר גזל", ומכאן נלמד כי עליו לשלם כעין שגזל, כלומר עליו לשלם את הבהמה עצמה כעין שנגזלה, או את שוויה הכספי כעין שנגזלה, ומכאן שאין לו לשלם סובין. גם הדין של "בעלים מטפלים בנבילה" לא נאמר בו, שכן דין זה נאמר רק במזיק שאין בהמה נקנית לו בשעת ההיזק, ומכיוון שהיא עדיין שווה לניזק, דין הוא שהוא ישא בהיזק שנגרם לה לאחר מכן, אך בגזלן יש דין האומר שמיד כאשר הוא גזל אותה הוא קנה אותה בקנייני גזילה, ולכן אין בהמה נחשבת כברשותו של הניזק, ולא הוא זה אשר צריך לישא בנזקיה.
הגמרא מסתפקת בדיון האם דינו של שואל הוא כמו גנב וגזלן, שכן במידה מסוימת ניתן לדמותו לגנב וגזלן, כי מכיוון שהוא חייב באונסין, הדבר מחשיב את החפץ לחפץ שלו במידה מסוימת, שכן כל האחריות על החפץ ונזקיו מוטלת עליו, או שמא דינו כמזיק, שיכול לשלם בחפץ עצמו, והבעלים מטפלים בנבילה.
החובל בחבירו

התורה שבעל פה מסכמת את כל התשלומים שחייב לשלם אדם שחבל בחבירו. למעשה ישנם חמישה סוגי תשלומים שונים המתייחסים לחמישה היבטים של הנזק. חמשת התשלומים הם: נזק, צער, ריפוי, שבת ובושת.
נזק הוא הפחתת הערך של האדם, שכאשר נפגע הוא שווה פחות. ערך זה נמדד ונישום לפי הערך הפוטנציאלי של האדם להמכר לעבד לפני הנזק ולאחריו. השמאי מעריך כמה היה מחירו לפני כן וכמה הוא עכשיו. צער הוא הסבל שהאדם עבר כאשר קיבל את המכה. ערך זה נישום לפי המחיר שאדם מוכן לקבל אם יעשו לו צער שכזה במצב שבו אין נזק והפחתת שווי.
ריפוי הוא התשלום של הניזק לצורך תהליך הריפוי מהמכה. שבת, פירושו הזמן שהתבטל מעבודתו בגלל המכה ותהליך הריפוי. ובושת כמשמעו, שהאדם מתבייש כאשר חובלים בו. ערך זה נישום בהתאם לכבודו של האדם הניזק, כבודו של המזיק ועוד פרמטרים.
הערות שוליים

↑  ספר ויקרא, פרק כ"ה, פסוק נ"א
↑  ספר שמות, פרק כ"א, פסוק ל"ד.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף י', עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ז', עמוד א'; תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ח', עמוד א'.
↑  ר"ן, דף א (מדפי הרי"ף), בפסקה באיסר האיטלקי.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ז', עמוד א'
↑  שמות כב, ד
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ח', עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף מ"ט, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף י', עמוד ב'
↑  רבי חיים מבריסק, חידושי הגר"ח על הש"ס, מסכת בבא קמא
↑  ויקרא כד, יח
↑  שמות כב, יב
↑  שמות כא, לד
↑  חידושי הגר"ח על התלמוד, מסכת בבא קמא סימן יט, עמ' צא
↑  אם היא השתנתה בין שעת הגזילה לשעת התשלומים, אין חיוב לשלם את הבהמה עצמה, אלא יכול להסתפק בתשלום שוויה הכספי, ואם היא נפחתה עליו לשלם את ההפרש.
↑  קניינים אלו מחשיבים את הגזלן, כאילו קנה את הגזילה בשעת הגזילה, ומכאן שעליו להחזיר את שוויה באותה שעה ולא פחות.
↑  משנה, מסכת בבא קמא, פרק ח', משנה א'