הליך ההדחה של דונלד טראמפ (2019–2020)
תהליך החקירה המקדימה > עדויות בפני בית הנבחרים > תוכני העדויות

"שלושת האמיגוס": גורדון, וולקר ופרי, שמונו כדי לאפשר הפעלת לחץ על ממשלת אוקראינה.
גורדון סונדלנד, השגריר לאיחוד האירופי, מונה על ידי טראמפ לנהל את יחסי החוץ עם אוקראינה והפעיל לחץ על אוקראינה לפתוח בחקירה נגד ביידן.
קורט וולקר, שמונה כשליח מיוחד לאוקראינה.
ריק פרי, מזכיר האנרגיה של ארצות הברית, שליח מטעמו של טראמפ לאוקראינה.
כל הרפובליקנים בבית הנבחרים טענו כי הדמוקרטים לא הציגו אף לא ראיה ישירה אחת, שמוכיחה שטראמפ עשה עבירה שמצדיקה הדחה, ויש ראיות שהנשיא פעל ללא דופי. לעומת זאת, לטענת הדמוקרטים, רבים מהעדים תיארו פעולות של הקמת תשתית תקשורת בלתי רשמית בין טראמפ לזלנסקי וכזו שתתמוך בלחצים הפוליטיים שהופעלו עליה, בהובלה של ג'וליאני. בעדותו ב-15 באוקטובר תיאר ג'ורג' קנט, סגן עוזר מזכיר המדינה, כי הבית הלבן פעל להדיח דיפלומטים ותיקים האמונים על יחסי החוץ עם אוקראינה ולהחליפם בפקידים שנחשבו ככאלו שישתפו פעולה עם התוכנית להשפיע על ממשלת אוקראינה בפתיחת החקירות נגד ביידן. פקידים אלו כונו "שלושת האמיגוס" והם קורט וולקר (אנ'), שמונה כשליח מיוחד לאוקראינה, גורדון סונדלנד (אנ'), שמונה כשגריר ארצות הברית לאיחוד האירופי, וריק פרי, ששימש כמזכיר האנרגיה. גורדון סונדלנד עלה גם בעדותה ב-14 באוקטובר של פיונה היל, ששימשה כמנהלת ענייני רוסיה ואירופה במועצה לביטחון לאומי עד שפוטרה ביולי 2019, כמי שמונה באופן אישי על ידי טראמפ להוביל את יחסי החוץ עם אוקראינה. סונדלנד, ששימש כשגריר ארצות הברית לאיחוד האירופי (שאוקראינה אינה חברה בו) לא היה בעל התפקיד הרלוונטי למשימה זו, אך מונה על ידי טראמפ במסגרת "שלושת האמיגוס". סונדלנד עצמו העיד ב-17 באוקטובר כי קיבל הנחיה ישירה מטראמפ לשתף פעולה עם ג'וליאני ומאמציו באוקראינה.
אף על פי שרבים מהבכירים בממשל שהעידו תיארו כי הרגישו לא בנוח עם התנהלותם של טראמפ וג'וליאני באוקראינה (ויליאם טיילור, שגריר ארצות הברית באוקראינה לשעבר, ציין כי "הזדעזע" מהם) מי שלא שיתף פעולה עם טראמפ או ג'וליאני אוים או הודח מתפקידו, העידו חלק מהעדים. לדוגמה, מארי יובנוביץ', שגרירת ארצות הברית באוקראינה לשעבר שהודחה על ידי טראמפ מספר חודשים לפני שיחת הטלפון בה לחץ לכאורה על הנשיא זלנסקי, העידה ב-11 באוקטובר וטענה כי טראמפ לחץ על מחלקת המדינה להעביר אותה מתפקידה, לכאורה משום שלא שיתפה פעולה עם פעילויותיו של ג'וליאני באוקראינה. יובנוביץ' סירבה לסייע לג'וליאני ודרשה שכל בקשה שלו להיפגש עם בכירים בקייב תעבור דרך ערוצים רשמיים, עליהם פיקחה. עקב הקשיים שהערימה עליו פעל להדיחה באמצעות מקורביו, לב פרנס ואיגור פרומן. בעדותה ב-30 באוקטובר ציינה קתרין קרופט, עובדת במועצה לביטחון לאומי שעבדה על נושאים הקשורים לאוקראינה, כי הופעל עליה לחץ חיצוני לפעול לפיטוריה של השגרירה יובנוביץ' בשיחות טלפון עליהן דיווחה לממונים עליה, פיונה היל וג'ורג' קנט. בעדותו ב-17 באוקטובר של גורדון סונדלנד, שגריר ארצות הברית לאיחוד האירופי, ציין כי הוא ודיפלומטים אחרים במשרדו הרגישו לא בנוח עם שיתוף הפעולה עם ג'וליאני, אך הרגישו ש"לא נותרה להם ברירה".
נקודה מרכזית נוספת בעדויות היא שיחת הטלפון שהתקיימה בין טראמפ לזלנסקי ב-25 ביולי שבה דרש טראמפ לקיים חקירה נגד ביידן, ובעיקר האם כספי הסיוע הביטחוני לאוקראינה שנעצרו על ידי טראמפ לפני השיחה שומשו כקלף מיקוח כדי להפעיל לחץ על אוקראינה. בעדותו של וולקר, לשעבר שליח מיוחד של ארצות הברית לאוקראינה, מסר תמליל הודעות סמס בינו לבין השגרירים סונדלנד וטיילור, בהם כתב כי הסיוע הכספי לאוקראינה נעצר על ידי טראמפ במטרה לקדם מטרות פוליטיות. בעדותה ב-14 באוקטובר תיארה פיונה היל פגישה שהתקיימה ב-10 ביולי בין בכירים בממשלת אוקראינה עם ג'ון בולטון, היועץ לביטחון לאומי, והשגריר גורדון סונדלנד, במהלכה העלה סונדלנד את נושא החקירה נגד ביידן וביקש מאוקראינה לפעול לקיומה. לפי היל, לאחר הפגישה פנה אליה בולטון והפציר בה לדווח על דבריו של סונדלנד לעורכי הדין של המועצה לביטחון לאומי ואמר כי "אני לא חלק מאיזה עסקת סמים שסונדלנד ומולבני מארגנים". ויליאם טיילור, לשעבר שגריר ארצות הברית באוקראינה, העיד ב-22 באוקטובר בפני בית הנבחרים בעדות בה תיאר כי הנשיא טראמפ התנה את שחרור הסיוע הצבאי המעוכב לאוקראינה בהצהרה פומבית מצד הנשיא זלנסקי שיחקור את ביידן, זאת בניגוד לייעוץ שנתנו לו בכירים בממשלו, כולל בולטון, היועץ לביטחון לאומי. אלכסנדר וינדמן, יליד אוקראינה, ששימש כממונה מועצת הביטחון הלאומי לענייני אירופה, העיד ב-29 באוקטובר בפני בית הנבחרים כי שמע את הנשיא טראמפ מבקש מעמיתו האוקראיני לחקור את ביידן. גם וינדמן תיאר את מה שהתרחש בפגישה ב-10 ביולי ואימת את עדותה של היל. טענה זו אוששה גם על ידי קתרין קרופט בעדותה ב-30 באוקטובר, שתיארה כי לא ניתן הסבר להחלטה לעצור את הסיוע הביטחוני לאוקראינה ב-18 ביולי, רק שההוראה התקבלה מהנשיא. בעדותו ב-31 באוקטובר טימותי מוריסון, ששימש כממונה בכיר של המועצה לביטחון לאומי לענייני אירופה ורוסיה, ציין כי גורדון סונדלנד אמר לו מפורשות כי הסיוע הצבאי שהובטח לאוקראינה ישוחרר למדינה רק אחרי שמנהיגה יתחייב לקיים חקירה כנגד ג'ו ביידן. עם זאת, מוריסון לא ציין בעדותו את טראמפ עצמו, אלא התייחס לפעולותיו של השגריר סונדלנד בלבד, בנוסף ציין כי השיחה בין טראמפ לזלנסקי לא הייתה עבירה פלילית לראייתו.
בעדותו ב-15 בנובמבר העיד דייוויד הולמס, יועץ לעניינים פוליטיים באוקראינה, שעבר צמוד עם השגריר סונלנד, כי שמע שיחת טלפון בין הנשיא טראמפ לשגריר סונלנד בו אמר סונדלנד לטראמפ שהנשיא זלנסקי "חולה לך על התחת", לאחר מכן שאל טראמפ אם זלנסקי יפתח בחקירה, סונלנד ענה כי "כן, זלנסקי יעשה כל מה שתגיד לו". סונלנד ומהולמס שוחחו ביניהם לאחר שיחת הטלפון בו שאל הולמס את השגריר אם לטראמפ אכפת מאוקראינה ונענה בשלילה וכי טראמפ "מתעניין רק בדברים גדולים", כשהומלס ציין שישנם דברים גדולים שמתרחשים באוקראינה כמו החשש למלחמה עם רוסיה תיקן סונלנד והבהיר כי "טראמפ מתעניין רק בדברים שיכולים לסייע לו אישית כמו החקירה נגד ביידן שג'וליאני דוחף לקראתה".