stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיילור קיטש
ביוגרפיה

קיטש נולד בעיירה קלונה שבקולומביה הבריטית, קנדה.  אימו, סוזן גרין, עבדה ברשת האלכוהול הקמעונאית BC Liquor Board בעוד שאביו, דרו קיטש, עבד בבנייה. הוריו נפרדו כשהיה בן שנה, והוא ושני אחיו הגדולים, ברודי ודאמן, גדלו עם אמם בפארק קרוואנים. יש לו גם שתי אחיות למחצה צעירות ממנו מנישואיה השניים של אימו. הוא למד בבית הספר התיכון גלניגל בעיר קוקוויטלם. קיטש החל לשחק הוקי קרח בגיל שלוש, והוא שיחק בליגת ההוקי של קולומביה הבריטית (BCHL), אך עקב פציעה חמורה בברכו נאלץ לפרוש בשנת 2002. בעקבות פציעתו, קיטש למד קורסי תזונה וכלכלה באוניברסיטת לת'ברידג' במשך שנה וגר באותה תקופה עם אחיו.
בשנת 2003 החליט קיטש לעזוב את קנדה ולעבור לניו יורק. הוא החל לדגמן בסוכנות הדוגמנות IMG, ובשנת 2004 העביר את מגוריו ללוס אנג'לס שם דגמן עבור חברת "דיזל" וחברת אברקרומבי אנד פיץ', ובמקביל עבד בתור מאמן כושר ותזונאי.
קריירה

בשנת 2004 לוהק קיטש לסדרה "אורות ליל שישי", בה גילם את שחקן הפוטבול טים ריגינס. הסדרה מבוססת על קבוצת הפוטבול "הפנתרים" מהעיר אוסטין שבטקסס. בזכות הסדרה הפך קיטש לשחקן נחשב בהוליווד והוא הוכתר במקום השני בקטגוריה ה"רווק המבוקש ביותר לשנת 2009" של מגזין "פיפל".
ב-2006 השתתף בסרטים "ג'ון טאקר מה זה גמור", "נחשים על המטוס" ו"הברית". ב-2008 שיחק ב"גבעת גוספל". ב-2009 שיחק ב"אקס-מן המקור: וולברין". ב-2010 שיחק ב"מועדון הבנג בנג"
בשנת 2012 שיחק את התפקיד הראשי בסרט "ג'ון קרטר". בנוסף באותה שנה שיחק בסרטים "באטלשיפ" ו"בלי חוקים". בשנת 2013, הופיע בסרט "השורד האחרון". בשנת 2014 שיחק בסרט "הפיתוי הגדול" וכן שיחק בתפקיד ברוס ניילס בסרט הטלוויזיה "הלב הרגיל". ב-2015 שיחק בעונה השנייה של הסדרה "בלש אמיתי". ב-2016 דיבב את הדמות הראשית בסרט האנימציה "בלינג בלינג". ב-2017 השתתף בסרטים "מתנקש אמריקאי" ו"רק האמיצים".
בשנת 2018 שיחק במיני-סדרה האמריקאית "וייקו" אודות המצור בווייקו בתפקיד של מנהיג הכת המשיחי דייוויד כורש.
בשנת 2019 שיחק בסרט האקשן "21 גשרים" בכיכובו של צ'דוויק בוזמן.
בשנת 2021 שיחק בתפקיד ראשי בסדרה "המובסים" של נטפליקס.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | ג'ון טאקר מה זה גמור | ג'סטין |  |
| 2006 | נחשים על המטוס | קייל צ'ו |  |
| 2006 | הברית | פוג פארי |  |
| 2008 | גוספל היל | ג'ואל הרולד |  |
| 2009 | אקס-מן המקור: וולברין | גמביט / רמי לבו |  |
| 2010 | בעין העדשה | קווין קרטר |  |
| 2012 | ג'ון קרטר | ג'ון קרטר |  |
| 2012 | באטלשיפ | אלכס הופר |  |
| 2012 | בלי חוקים | ג'ון "צ'ון" מקאליסטר ג'וניור |  |
| 2013 | השורד האחרון | מייקל מרפי (אנ') |  |
| 2013 | The Grand Seduction | ד"ר פול לואיס |  |
| 2016 | בלינג בלינג | סאם | דיבוב |
| 2017 | מתנקש אמריקאי | רוני "רוח רפאים" |  |
| 2017 | רק האמיצים | כריסטופר מקנזי |  |
| 2019 | 21 גשרים | ריי ג'קסון |  |
| TBA | Pieces |  | גם במאי, תסריטאי ומפיק |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | Godiva's | קול | פרק: "Flipping Switches" |
| 2006 | קייל XY | מחנאי | פרק: "Pilot" |
| 2006–2011 | אורות ליל שישי | טימותי "טים" ריגנס (אנ') | תפקיד ראשי (5 עונות); 68 פרקים |
| 2014 | הלב הרגיל | ברוס נילס | סרט טלוויזיה של HBO |
| 2015 | בלש אמיתי | פול וודרו | תפקיד ראשי (עונה 2); 8 פרקים |
| 2018 | וייקו | דייוויד כורש | מיני-סדרה, גם מפיק בפועל |
| 2020 | המובסים | מקס מקלפלין | תפקיד ראשי; 8 פרקים גם מפיק בפועל |
| 2022–הווה | רשימת החיסול | בן אדוארדס | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
| 2023 | אימפריית הכאב | גלן קריגר | תפקיד ראשי  מועמד פרס בחירת מבקרי הטלוויזיה לשחקן המשנה הטוב ביותר במיני סדרה או בסרט טלוויזיה (2024) |
| 2025 | אדמה סוררת | אייזק | 6 פרקים |
הערות שוליים

↑  Critics Choice Awards 2024: All the Winners, TIME, ‏2024-01-15 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007438702005171  PLWABN: 9811796484205606  BIBSYS: 9067177  BNE: XX5262125  BnF: cb166240906 (data)  CiNii: DA18731946  GND: 1020038098  ISNI: 0000 0000 4544 1871  LCCN: no2008070334  NKC: xx0156226  NLK: KAC2020N6387  NTA: 34167186X  SUDOC: 169310140  VIAF: 12117386   WorldCat (עם VIAF): 12117386
חוק הנפט

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  31 באוגוסט 1952
 תאריך חקיקה עברי:  י' באלול תשי"ב
 גוף מחוקק:  הכנסת השנייה
 תומכים:  54
 מתנגדים:  13
 נמנעים:  2
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 109, עמ' 322
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד האנרגיה
 מספר תיקונים:  6
 נוסח מלא:  חוק הנפט, תשי"ב-1952
 
חוק הנפט, תשי"ב-1952 הוא חוק של מדינת ישראל שנחקק בשנת 1952 ותוקן בשני תיקונים עיקריים, ב-1965 וב-1989. החוק מסדיר את זכויותיהן וחובותיהן של חברות לחיפוש והפקת נפט, גז טבעי ודלקים נוספים, וכולל התייחסות לנושא התמלוגים ממשאבי הטבע במדינת ישראל.
נפט מוגדר בחוק זה: "נפט ניגר, בין נוזלי ובין אדי, לרבות שמן, גז טבעי, גזולין טבעי, קונדנסאטים ופחמימנים (הידרוקרבונים) ניגרים קרובים להם, וכן אספלט ופחמימנים של נפט מוצקים אחרים כשהם מומסים בתוך נפט ניגר וניתנים להפקה יחד אתו".
הממונה

במסגרת החוק נקבע שר ממונה על ענייני הנפט, עם חקיקת החוק היה זה שר הפיתוח, דב יוסף לאחר מכן עבר התפקיד לשר האנרגיה והתשתית ולאחר מכן לשר התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים. השר מצידו ממנה את 'הממונה על ענייני הגז והנפט' ולצידו מועצה מייעצת, 'מועצת הנפט', הקובע את עקרונות האסדרה של חיפושי הנפט ואת היקף ההשקעה הכספית המינימלית הנדרשת לקבלת רישיון לחיפוש והפקת נפט או גז טבעי ומוצריהם.
הממונה מנהל "פנקס נפט" פתוח לציבור בו נרשמים כל הרישיונות והשטחים לחיפוש והפקת נפט וגז טבעי.
מועצת הנפט

על פי תיקון לחוק הנפט מ-2012 השר ממנה מועצה מייעצת בת חמישה עשר חברים מתוכם לפחות שבעה מקרב הציבור, שניים נוספים מאגף החשב הכללי ואגף התקציבים במשרד האוצר, שניים ממשרד האנרגיה ושניים מהמשרד להגנת הסביבה. חברי המועצה, שאינם חייבים להיות מומחים בתחום הנפט, מתמנים לשלוש שנים אך ניתן לשוב ולבחור בהם לקדנציה נוספת. לפני הדיון במועצה נערך דיון בוועדה מקצועית שהוקמה על ידי הממונה אך הדיון בה אינו מחויב על פי החוק. המועצה מייעצת לממונה ולרוב הוא מקבל את המלצותיה, אך אין הוא חייב לקבלן.
מועצת הנפט > ביקורת

למרות זכות הציבור לדעת בעקבות מהפכת השקיפות של חוק חופש המידע הציבור יכול להתוודע רק אל נושאי הדיון וההחלטות שהתקבלו בעוד הפרוטוקולים של דיוני הוועדה נותרים חסויים.
ביולי 2019 המליצה מועצת הנפט לממונה להעניק את הזיכיון במקבץ D לחברות חיפושי הנפט והגז אנרג'יאן ו'הזדמנות ישראלית'.
בדיון במועצת הנפט לא נכחו שני חברי המועצה, נציגי המשרד להגנת הסביבה, האמונים על האינטרסים הסביבתיים. כך לא הובא לידיעת מועצת הנפט עובדת קיומה של תופעת הטבע, הפרעת פלמחים, בליבו של מקבץ D ולא מיקום הקידוח בלב התופעה.
חיפוש נפט

חברה מקבלת מן המדינה רישיון לחיפוש נפט בשטח מוגדר מסוים ואין לחפש או לשאוב נפט ללא רישיון כזה. כל זכויותיה של החברה במקרקעין הם לחיפוש נפט והפקתו, במידה ויימצא. החברה יכולה לבצע קידוחים מוגבלים בשולי השטח לגביו קיבלה את הרישוי, בהתאם לאישור הממונה.
על מנת לקבל רישיון על החברה להציג מקורות מימון ויכולת להתחיל לבצע את הבדיקות תוך ארבעה חודשים מיום קבלתו. תוקף הרישיון שלוש שנים ובגינו משלמת החברה אגרה שנתית למדינה.
הפקת נפט

אם נמצא נפט בכמות מסחרית, חייבת החברה להפיקו. הממונה יכול להציב חלק מן הקרקע לתחרות על זכות הפקת נפט בין חברות מתחרות. החברה מקבלת מן המדינה חזקה על השטח לשלושים שנה, בתנאי שהיא מבצעת בשטח פעילות הפקת נפט. החברה יכולה להקים בשטח מתקנים שונים של שדה נפט כולל מבנים ומחנות פועלים ותשתיות שונות. חברה בעלת רישיון יכולה גם לקדוח ולשאוב מים בשטח הרישיון ולהשתמש במים אלה ובמאגרי מים אחרים שבשטח. החברה יכולה לייבא לישראל את כל המכונות והציוד הדרוש ללא מכס.
על החברה המפיקה לשלם לאוצר המדינה תמלוגים בשיעור שמינית מהכמות שהופקה, אך לפחות הכמות המפורטת להלן לכל אלף דונם שבשטח ההפקה לשנה:
בעד השנה הראשונה של החזקה - 4 חביות
בעד השנה השנייה של החזקה - 6 חביות
בעד השנה השלישית של החזקה - 12 חביות
בעד השנה הרביעית של החזקה - 20 חביות
בעד השנה החמישית של החזקה ובעד כל שנה שלאחריה - 32 חביות
התמלוגים ישולמו בכסף, לפי עלות חבית נפט בישראל, או בנפט ומוצריו. הממונה יכול גם לדרוש מהחברה לזקק ולמכור כמות מסוימת של נפט ומוצריו במדינת ישראל.
בהתאם לדרישת הממונה, על החברה בעלת הרישיון לפתוח את כל מתקניה וכן את כל פעילותה הכספית לביקורת.
לקריאה נוספת

ועדת ששינסקי (חוק הנפט)
הערות שוליים

↑  משרד האנרגיה, אגף הגז הטבעי והנפט, מועצת הנפט
↑  כאן, יפעת גליק, המערב הפרוע של הים: פנינת הטבע שהפכה לאתר קידוח, 11 ביולי 2020
ישיבת הר המור

.
| --- | --- |
סמל הישיבה

בית המדרש של הישיבה
 ישיבה גדולה
 השתייכות:  ציונות דתית, ישיבות הקו, חרדים לאומיים
 תקופת הפעילות:  ה'תשנ"ח, 1997 – הווה
 מייסדים:  הרב צבי ישראל טאו
 בעלי תפקידים
 ראש הישיבה:  הרב מרדכי שטרנברג (עד ה'תשפ"ג) הרב עמיאל שטרנברג
 תלמידים
 :  כ-850 תלמידים ואברכים
 מיקום
 מיקום:  ישראל הר חומה, ירושלים, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°43′38″N 35°13′02″E﻿ / ﻿31.727361111111°N 35.217361111111°E﻿ / 31.727361111111; 35.217361111111
 harhamor.co.il/es.aspx
  (למפת ירושלים מוגדלת) ישיבת הר המור(למפת ירושלים רגילה) ישיבת הר המור(למפת הרי ירושלים רגילה) ישיבת הר המור(למפת הרי ירושלים מוגדלת) ישיבת הר המור
 
בית המדרש הקודם במתחם כרמית, תש"ע
בניין הישיבה
ישיבת הר המור היא ישיבה גבוהה השייכת לזרם התורני לאומי. נשיא הישיבה הוא הרב צבי ישראל טאו ובראשה עומד הרב עמיאל שטרנברג. הישיבה נחשבת ל'ספינת הדגל' של ישיבות הקו. בישיבה כ-850 תלמידים, מתוכם כ-400 אברכים.[דרוש מקור: מקור למספר, הסותר את הכתוב מטה.]
דרך הישיבה

הישיבה מונהגת ברוח תורתו של הרב קוק, ובנו הרב צבי יהודה הכהן קוק, ובעלת גישה ממלכתית הרואה במדינת ישראל קדוּשה מיוחדת, על פי דברי הרב קוק "מדינת ישראל יסוד כסא השם בעולם". הישיבה עומדת בראש שורת מוסדות לימוד הקשורים גם הם לרב טאו ומכונים "ישיבות הקו", ונחשבת בעלת רמה לימודית גבוהה. בלימוד הגמרא, ישנו דגש רב על לימוד מעמיק של דברי התלמוד עם פרשניו הקלסיים. על אף שישנן קבוצות לימוד בישיבה שלומדות בדגש הלכתי, מגמת הלימוד המרכזית של הישיבה היא עיונית, ולא הלכתית פרקטית.
בישיבה ניתן דגש מיוחד על לימודי אמונה ומחשבת ישראל, בהתאם לקריאתו של הרב קוק להעמיק בתחומים אלה. הישיבה מחנכת להתמסרות מוחלטת ללימוד תורה, ולכן רוב התלמידים אינם משלבים עיסוקים לימודיים נוספים.
לרוב תלמידי הישיבה מוכוונים לשרת בצבא במסגרת "הסדר מרכז" ביחידות שונות בצבא. בנוסף ניתן דגש גם על התיישבות ביהודה ושומרון. בין היישובים שתושביהם מזוהים עם הקו של הר המור: עצמונה ונצרים שפונו במסגרת תוכנית ההתנתקות והקימו את היישובים נווה ובני נצרים, וכן היישוב שומריה והמושב קשת שברמת הגולן.
רבני הישיבה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הרב צבי ישראל טאו – נשיא הישיבה
הרב עמיאל שטרנברג – ראש הישיבה ור"מ שיעור ד'
רבני הישיבה > ר"מים אמונה

הרב עודד ולנסקי
הרב יעקב לבנון
הרב אלי בזק
הרב צבי לבנברג
הרב הרצל ולנסקי
הרב חנן אדלשטיין
הרב יוסי הורוביץ
רבני הישיבה > ר"מים עיון

הרב אריאל אדרי – ר"מ שיעור ג'
הרב ידידיה ריין – ר"מ שיעור א'
הרב משה שטרנברג – ר"מ שיעור א'
הרב נתנאל צור – ר"מ שיעור א'
הרב שלמה דרייפוס – ר"מ שיעור ב'
הרב אריאל כהן – ר"מ שיעור ב'
הרב דוד ג'יאמי – ר"מ שיעור ג'
הרב יאיר גלובינסקי – ר"מ שיעור ה' ומעלה
הרב אסף שטראוס – ר"מ לבוגרי צבא
הרב יעקב מורלי
הרב שמעון בוסידן
הרב אליאב בן יעקב
רבני הישיבה > רבני הישיבה בעבר

הרב מרדכי שטרנברג – ראש הישיבה ור"מ שיעור ה' ומעלה
הרב יהושע צוקרמן – ר"מ אמונה
מוסדות הקשורים לישיבה

הוצאות הספרים חוסן ישועות ושירת ישראל.
ישיבה קטנה לאומית שלום בנייך
ישיבה קטנה לאומית טל ישראל
ישיבת לנתיבות ישראל
תלמוד תורה יסדת עוז
לקריאה נוספת

לדרך הקֹדש – שיחות ומסמכים בנושא פיצול ישיבת מרכז הרב, מנקודת המבט של "הר המור", ירושלים תשנ"ח (חוברת)
צדיק באמונתו יחיה – שיחות של הרב צבי טאו בנושא לימוד תנ"ך, היחס לגדולי האומה והיחס לאקדמיה, ירושלים תשס"ב
ישי רוזן-צבי, 'מטפיזיקה בהתהוותה: הפולמוס בישיבת מרכז הרב – עיון ביקורתי', בתוך: מאה שנות ציונות דתית: היבטים רעיוניים, אבי שגיא ודב שוורץ (עורכים), הוצאת אוניברסיטת בר-אילן תשס"ג, עמ' 421–444 (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  אודי אברמוביץ, התאולוגיה הממלכתית של הרב צבי טאו וחוגו, מחקר לשם מילוי חלקי לקבלת ד"ר לפילוסופיה. אוניברסיטת בן-גוריון, ה'תשע"ה. עמ' 21-24, 37-40.
↑  המערכה הציבורית, עמ' עא.
↑  אודות הישיבה באתר הבית שלה
↑  18,000 בני אדם בהקפות שניות בהר המור, באתר ערוץ 7
↑  אורות ישראל, פרק ו', פסקה ז'
↑  זוהי מהדורה שנייה של "קובץ שיחות" – חוברת פנימית, שבה שיחות רבני הישיבה שהועברו לפני הפילוג ובמהלכו. ב"לדרך הקֹדש" נוספה שיחה מאת הרב יעקב לבנון וכן שיחות שנישאו לאחר הפילוג.
| ישיבת מרכז הרב |
| --- | --- | --- |
| ראשי ישיבה | הרב אברהם יצחק הכהן קוק (1924–1935) • הרב אברהם אהרן בורשטין (1925) • הרב יעקב משה חרל"פ (1935–1952) • הרב צבי יהודה קוק (1952–1982) • הרב שאול ישראלי (1982–1995) • הרב אברהם שפירא (1982–2007) • הרב יעקב שפירא (2007–מכהן) |  |
| רבנים בישיבה בעבר | הרב הנזיר • הרב שלום נתן רענן • הרב יצחק אריאלי • הרב זוסמן ריגר • הרב יעקב כלאב • הרב מרדכי פרום • הרב יהודה גרשוני • הרב יהושע בכרך • הרב אברהם יצחק כלאב • הרב יהושע רוזן • הרב אריה שטרן • הרב זלמן ברוך מלמד • הרב חיים דרוקמן • הרב דוב ליאור • הרב יעקב אריאל • הרב אליקים לבנון • הרב הלל פלסר • הרב אלישע אבינר • הרב שלמה אבינר • הרב אלישע וישליצקי • הרב יצחק בן שחר • הרב שלמה שפירא • הרב פנחס מונדשיין • הרב מאיר פרימן |  |
| רבנים בישיבה כיום | הרב יעקב פילבר • הרב חיים שטיינר • הרב מיכאל הרשקוביץ • הרב דוד חי הכהן • הרב יהושע מגנס • הרב מנחם בורשטין • הרב יגאל לרר • הרב איתמר אורבך • הרב יאיר גזבר • הרב חיים אביהוא שוורץ • הרב איתן שנדורפי |  |
| מוסדות הקשורים לישיבה | ישיבת ירושלים לצעירים • תלמוד תורה מורשה • מדרשת בת-ציון • מכון הלכה ברורה ובירור הלכה • מכון הרצי"ה • בשביל הנשמה • מכון מים חיים |  |
| ערכים קשורים | בוגרים ידועים • הפיגוע בישיבת מרכז הרב • ישיבת הר המור • הסדר מרכז • בית הרב קוק • ישיבות זרם מרכז הרב • תלמידי הרצי"ה • תלמידי הגר"א שפירא |  |

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296099705171  LCCN: no2019052618  VIAF: 123703519   WorldCat (עם VIAF): 123703519 
הכניסה לבניין הישיבה, קיץ תשע"ט
חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  15 במרץ 2018
 תאריך חקיקה עברי:  כ"ח באדר תשע"ח
 גוף מחוקק:  הכנסת העשרים
 תומכים:  35
 מתנגדים:  0
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 2708, עמ' 310
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד המשפטים
 מספר תיקונים:  2
 נוסח מלא:  חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע"ח-2018
 
חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע"ח-2018, הוא החוק העיקרי המסדיר את דיני חדלות הפירעון בישראל. החוק אושר בכנסת ב-5 במרץ 2018, ונכנס לתוקף ב-15 בספטמבר 2019.
החוק הוא מהארוכים ביותר בין חוקי מדינת ישראל, ועם חקיקתו היו בו 381 סעיפים (בהם 14 סעיפים של תיקונים עקיפים לחוקים אחרים).
מכוח החוק הותקנו תקנות חדלות פירעון ושיקום כלכלי, תשע"ט-2019.
היסטוריה חקיקתית

עד לתחילתו של חוק זה הוסדר המצב של חדלות פירעון בשני חוקים שמקורם במנדט הבריטי: פקודת פשיטת הרגל [נוסח חדש], התש"ם-1980, ופקודת החברות [נוסח חדש], התשל"ג-1983. חוקים דומים שנהגו באנגליה בוטלו בשנת 1986. במהלך השנים נערכו תיקונים בפקודות, וגם חוק החברות תוקן, ונעשו בו כמה תיקוני חקיקה הנוגעים להסדרי חוב והבראת חברות, אך אלה היו תיקונים נקודתיים בלבד. הצעת חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי נועדה להביא לרפורמה מקיפה בתחום חדלות הפירעון, במטרה לספק לכלכלה הישראלית חקיקה מודרנית בתחום זה. הצעת החוק ביקשה ליצור קודיפיקציה של דיני חדלות הפירעון ולהסדיר באופן מקיף ושלם את כלל דיני חדלות הפירעון של יחידים ושל תאגידים, בחוק חדש ועדכני, ולבטל את הפקודות הישנות וההסדרים הקיימים בחוק החברות.
דברי ההסבר להצעת החוק מציגים את הצורך בו:
השימוש באשראי מהווה חלק בלתי נפרד מחיי הכלכלה. כמעט כל אדם או תאגיד משתמש באשראי במהלך פעילותו - נטילת משכנתה לצורך קניית דירת מגורים, רכישת מוצרים בתשלומים, עסקאות מימון פיננסיות מורכבות ועוד. הסיכון שמשאביו של מקבל האשראי לא יספיקו לתשלום מלוא חובותיו הוא חלק בלתי נפרד מהשימוש באשראי. סיכון זה עומד במקרים רבים במוקד חיי הכלכלה. התממשותו של סיכון זה מכונה חדלות פירעון.

חדל הפירעון יכול להיות אדם פרטי שנקלע לקשיים כלכליים אך גם חברה ציבורית גדולה שאינה יכולה לשלם איגרות חוב שהנפיקה.

חדלות פירעון הוא אירוע כלכלי מרובה משתתפים המערב שאלות כלכליות וערכיות סבוכות.

דיני חדלות הפירעון נדרשים לקבוע הסדרים שיאזנו בין אינטרסים של גורמים רבים - אינטרס החייבים, אינטרס הנושים וגם האינטרס הציבורי הכללי. עליהם ליצור תמריצים שיסייעו לחייבים להסדיר מוקדם ככל האפשר את חובותיהם ולצאת לדרך חדשה. כל אלה דורשים הסדרה חקיקתית מקיפה ועדכנית.

מדברים אלה עולה החשיבות הרבה לחיי הכלכלה המודרנית בקיומם של דיני חדלות פירעון ושיקום כלכלי שיתמכו בערכים שעליהם מושתתת החברה, יקנו ודאות לשוק, וכן יתאימו לסביבה הכלכלית שבה הם פועלים.
בהמשך מציגים דברי ההסבר את מטרות החוק:
המטרה הראשונה היא להביא לשיקומו הכלכלי של החייב. שיקומו הכלכלי של החייב משרת את טובת הנושים אך נועד גם למימוש תכליות רחבות יותר. לשיקומו הכלכלי של החייב תועלת משקית כללית והוא מקדם גם ערכים חברתיים נוספים. כך לדוגמה, שיקום התאגיד והמשך פעילותו במשק עשוי לשמר מקומות עבודה רבים ולספק מקור פרנסה לעובדיו ולספקים שהתקשרו אתו וכך להביא תועלת גדולה למשק ולחברה.
המטרה השנייה של החוק המוצע היא הגדלת שיעור החוב שייפרע לנושים. הנושים הם הנפגעים העיקריים בהליכי חדלות הפירעון. לפיכך תכליתם של הליכים אלה היא להשיא את ערך נכסי החייב ולהקטין ככל האפשר את הפגיעה שתיגרם לנושים כתוצאה מחדלות הפירעון.
המטרה השלישית היא הגברת הוודאות והיציבות של הדין, קיצור הליכים והפחתת הנטל הבירוקרטי.
החוק אושר בכנסת ב-5 במרץ 2018, וסעיף 373 שלו קובע "תחילתו של חוק זה 18 חודשים מיום פרסומו (להלן – יום התחילה), והוא יחול על הליכים לפי חוק זה שהחלו ביום התחילה ואילך", כלומר תחילתו של החוק נקבעה ל-15 בספטמבר 2019.
פיזורה של הכנסת העשרים והכישלון בהרכבת קואליציה בכנסת ה-21 שהוביל ליציאתה של הכנסת לפגרת בחירות נוספת שיבשו את ההכנות לכניסת החוק לתוקף, ובפרט מנעו את אישורן של תקנות לקביעתן של רשימות נאמנים שמתוכן ימונו נאמנים לפי החוק החדש. לפתרון בעיה זו תוקן החוק, ונוסף בו, כהוראת שעה, סעיף 376א, המסדיר את אופן מינוי הנאמנים עד ל-1 ביולי 2020. תיקון זה הוא החוק היחיד שנחקק במהלך כהונתה של הכנסת ה-22.
הפולמוס סביב יעילות החוק

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
פרופ' דוד האן, שנמנה עם יוזמי התיקון, הבהיר כי המניע לתיקון לא היה 'סוציאליזם' אלא יעילות כלכלית, וזאת בהתבסס על מחקרים של האיחוד האירופי שהוכיחו כי המשק הכלכלי יוצא נשכר ככל שהליך פשיטת הרגל מהיר יותר.
מאידך, נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב איתן אורנשטיין הביע חשש שהחוק יפגע בפריעת החובות: "הלכנו בחוק על הליך השיקום ושכחנו את הנושים. החוק גרם לפיחות בתום הלב של החייבים. המסר שהוא מעניק להם הוא – אל תשלמו חובות".
לדברי יהודה יפרח "עיקר חידושו של החוק הוא בשינוי הערכים; בעוד החקיקה הישנה שעסקה בנושא ביקשה לאזן בין זכות הקניין של הנושים וחובת החייב לשלם את חובו, לבין האינטרס החברתי בשיקומו של החייב – החוק החדש מעלה על נס את השיקום הכלכלי כערך עליון".
לקריאה נוספת

דוד האן דיני חדלות פירעון כרכים א-ב (מהדורה שנייה, 2018).
איריס מרקוס חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע"ח-2018 (המהפכה בתחום חדלות הפירעון של יחידים ותאגידים) כרכים א-ג (אוצר המשפט, 2019-2018).
יוסף ויצמן מחיקת חובות בישראל (2024)
הערות שוליים

↑   תקנות חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע״ט–2019, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
1 2 3  הצעת חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע"ו-2016, ה"ח הממשלה 1027 מ-2 במרץ 2016
↑  חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע"ח-2018, ס"ח 2708 מ-15 במרץ 2018
↑  חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי (תיקון מס' 2), התשע"ט-2019, ס"ח 2786 מ-24 ביולי 2019
↑  מדריך להגשת בקשה לחדלות פירעון בהוצאה לפועל, באתר רשות האכיפה והגבייה, ‏5 בספטמבר 2019
↑  חדלות פירעון בהוצל"פ, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל, ‏2 באפריל 2023
↑  חדלות פירעון ושיקום כלכלי (פשיטת רגל) לחובות בסכום נמוך, באתר כל זכות
1 2  יהודה יפרח, ‏"הכרוניקה ספטמבר 2018", השילוח, 11, ספטמבר 2018
↑  שחר אילן, השופט אורנשטיין: חוק חדלות פירעון שכח את הנושים, באתר כלכליסט, 2 באוגוסט 2018
| דיני חדלות פירעון |
| --- | --- | --- |
| הליכי חדלות פירעון | פשיטת רגל • פירוק חברות • הבראת חברות |  |
| הליכים קשורים | כינוס נכסים • הוצאה לפועל • הסדר חוב |  |
| ערכים נוספים | חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי • צ'פטר 11 • שעבוד צף |  |
איינזצגרופה H

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 שיוך:   אס אס
 בסיס האם:  ברטיסלאבה 
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  אוגוסט 1939 – מרץ 1945 (כ־5 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה ובעיקר השואה
 נתוני היחידה
 ייעוד:  גירוש ורצח שיטתי של שארית יהדות סלובקיה
 כוח אדם:  כ-700 חיילים
 פיקוד
 יחידת אם:  איינזצגרופן
 
איינזצגרופה H הייתה אחת מיחידות האיינזצגרופן, יחידות של האס אס שלקחו חלק פעיל בהשמדת יהדות אירופה. איינזצגרופה H הייתה יחידת מיוחדת של כ-700 חיילים שהוקמה בסוף חודש אוגוסט 1944 לשם השמדת שארית יהדות סלובקיה וכן מעצר של פעילי המרד הסלובקי שירדו למחתרת. במהלך שבעת חודשי קיומו שיתפה היחידה פעולה עם משמר הלינקה ויחד עצרו 18,937 אנשים, מתוכם 9,653 יהודים. 2,257 מהאסירים נרצחו על ידי אנשי איינזצגרופה והיתר גורשו למזרח למחנות ריכוז והשמדה.
רקע

ב 14 במרץ 1939 הוכרזה העצמאות של המדינה הסלובקית בחסות המשטר הנאצי. מדיניות הממשל כלפי היהודים הייתה חקיקת תקנות אנטישמיות ורדיפות. ב 26 במרץ 1942 החל השילוח של יהודי סלובקיה למחנות השמדה. עד 20 באוקטובר באותה השנה יצאו 57 טרנספורטים, ובהם קרוב ל־58,000 יהודים, כשני שלישים מיהדות סלובקיה. 19 רכבות נשלחו ישירות למחנה הריכוז אושוויץ ויעד יתרת המשלוחים היו גטאות מחוז לובלין (אחד מהם היה בקונסקובולה). ארבעת מחנות השמדה פעלו בשנת 1942 במחוז לובלין, בהם מצאו מותם רוב יהודי סלובקיה אשר לא היו כשירים לעבודה: טרבלינקה, בלזץ, סוביבור ומאידנק. עד קיץ 1944 המשלוחים פסקו והיהודים רוכזו בשלושה מחנות עבודה (סרד, ויהנה ונובאקי).
ב 1944 החלה תסיסה בקרב מתנגדי משטר הבובות במדינה ואלו הכינו תשתית מחתרתית לקראת מרד. הנאצים שחשו כי אינם יכולים לסמוך על ממשל טיסו פלשו לסלובקיה ב 29 באוגוסט 1944 וכך התחיל המרד הסלובקי. במקביל הנאצים הבינו כי בעלות הברית מתקדמות במזרח ולכן רצו לגמור את השמדתם של כ 25,000 היהודים הנותרים בסלובקיה באמצעות שילוחם לאושוויץ. לשם כך הקימו את יחידת איינזצגרופה H.
פעילות השמדה

על היחידה הוטלה המשימה לסיים את הפתרון הסופי בסלובקיה. לשם כך החלו במבצעי מעצר נרחבים. היהודים שנעצרו נכלאו בבתי כלא מקומיים או נלקחו למשרד היחידה בבראטיסלבה ומשם למחנה הריכוז סרד לגירוש. במקרים רבים הרשויות סיפקו רשימות של היהודים. באותה העת היהודים כבר הבינו שהם מיועדים להשמדה ולכן התחבאו. היו מבין המקומיים שסייעו ליהודים אך גם רבים שהסגירו אותם. במעצר היהודים השתתפו גם אנשי משמר הלינקה. בעקבות תחילת המרד הגבירו אנשי האיינזצגרופה את אווירת הטרור בסלובקיה, ובסיוע משמר הלינקה, עצרו ורצחו אנשים שנחשדו לפרטיזנים. כמו כן הגבירו את הרציחות של היהודים וצוענים. בין היתר ביצעו את מעשי הטבח בקרמניצ'קה ובנמצקה.
בסך הכל, לפי רישומים של אנשי היחידה, הם עצרו 18,937 אנשים מתוכם: 9,365 יהודים, 3,409 פרטיזנים (או חשודים כפרטיזנים), 2,186 אסירים פוליטיים, 714 חברי תנועת ההתנגדות, 172 צוענים ו 546 אחרים. 2,257 נרצחו לפני שילוחם למחנות. היחידה הצליחה לשים ידה גם על מנהיגי תנועת ההתנגדות, וביניהם יאן גוליאן ורודולף ויסט.
לאחר שחרור סלובקיה בידי בעלות הברית, נמצאו 211 אתרי רצח המוני ובהם 5,304 קורבנות ירויים. כרבע מהקורבנות היו נשים וילדים. כ־90 כפרים הושמדו. מתוך קרוב ל 25,000 יהודים שהיו בסלובקיה בעת איינזצגרופה H החלו לפעול, קרוב ל 13,500 נעצרו, מרביתם גורשו למחנות השמדה שם נרצחו והיתר נרצחו בסלובקיה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007585471105171
אל תלכי רחוק מדי

אל תלכי רחוק מדי הוא אלבומו השלישי של הזמר שלומי שבת, שיצא לאור בשנת 1991.
את שירי האלבום עיבדו מוזיקאיים רבים: ארקדי דוכין, יורם צדוק, ננסי ברנדס, יהודה (יוג'י) גבאי, חברי להקת "אתניקס", יוני רועה, עמיר בן-משה וחברי להקת "אטרף".
באלבום חידש שבת את השיר "מיקה", שביצע במקור אפרים שמיר.
רשימת רצועות

| אל תלכי רחוק מדי> מס' | אל תלכי רחוק מדי> שם | אל תלכי רחוק מדי> מילים | אל תלכי רחוק מדי> לחן | אל תלכי רחוק מדי> משך | אל תלכי רחוק מדי>  | אל תלכי רחוק מדי>  | אל תלכי רחוק מדי>  | אל תלכי רחוק מדי>  | אל תלכי רחוק מדי>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | מחרוזת הילולה  | יוני רועה | דומניקו מודוניו, פרנקו מיגליאצי, Gipsy Kings וזה מריה | 04:25 |  |  |  |  |  |
| 2. | אהבה בוערת  | אהוד מנור | בועז שרעבי | 03:59 |  |  |  |  |  |
| 3. | אל תלכי רחוק מדי  | לאה שבת | לאה שבת | 03:58 |  |  |  |  |  |
| 4. | על הרציף  | נורית בת שחר צפריר | ארקדי דוכין | 04:00 |  |  |  |  |  |
| 5. | האם הוא חולם  | שלומי שבת | שלומי שבת | 03:55 |  |  |  |  |  |
| 6. | בא אליה  | נילי ארונוביץ | יורם צדוק | 03:59 |  |  |  |  |  |
| 7. | כמה קטנים אנחנו  | יורם צדוק | יורם צדוק | 03:00 |  |  |  |  |  |
| 8. | מכאן  | אבי דור, יגאל בשן | אבי דור, יגאל בשן | 03:00 |  |  |  |  |  |
| 9. | מיקה  | יאיר רוזנבלום | יאיר רוזנבלום | 03:35 |  |  |  |  |  |
| 10. | בזכות הסלסה  | אהוד מנור | יורם צדוק | 03:10 |  |  |  |  |  |
| 11. | על סל, סלים  | זאב נחמה | תמיר קליסקי, זאב נחמה | 03:40 |  |  |  |  |  |
| 12. | יום סבבה  | יוני רועה, רובנס (רובן סלמון) | עממי | 03:30 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 45:51 |  |  |  |  |  |