רש"ר הירש
הערות שוליים

↑  יחזקאל דוקקעס, חכמי אה"ו, המבורג תרס"ח, עמ' 110.
↑  Roland Tasch, Samson Raphael Hirsch: Jüdische Erfahrungswelten im historischen Kontext, Walter de Gruyter, 2011. עמ' 37–40 (להלן: טאהש); Noah H. Rosenbloom, Tradition in an Age of Reform: The Religious Philosophy of Samson Raphael Hirsch, Jewish Publication Society of America, 1976. עמ' 53-55.
↑  שמעון פדרבוש (עורך), חכמת ישראל במערב אירופה, הוצאת עוגן 1958. עמ' 115.
↑  יעקב כ"ץ, רש"ר הירש המימין ומשמאיל בתוך:אשר וסרטיל (עורך), תורה עם דרך ארץ: התנועה, אישיה, רעיונותיה. הוצ' אוניברסיטת בר-אילן, 1987. עמ' 23, הער"ש 36.
↑  Susannah Heschel, Abraham Geiger and the Jewish Jesus, University of Chicago Press, 1998. עמ' 28.
↑  Moshe Aberbach, Jewish Education and History: Continuity, Crisis and Change, Routledge, 2009. עמ' 89.
1 2  מילר, עמ' 143
↑  Meir Hildesheimer, Matthias Morgenstern, Rabbiner Samson Raphael Hirsch in der deutschsprachigen jüdischen Presse, LIT Verlag Münster, 2013. עמ' 264.
↑  מרדכי ברויאר, "פרקים בתולדות רשר"ה", עמ' 9.
↑  מילר, עמ' 170–171.
↑  מילר, עמ' 144.
↑  מורגנשטרן, מפרנקפורט לירושלים, עמ' 110.
↑  מילר, עמ' 173.
↑  על הבחירות: מילר, עמ' 170–177.
↑  עמנואל בלוך, הרב שמשון ב"ר רפאל הירש ושיטת 'תורה עם דרך ארץ' בעיני רבני מזרח אירופה(הקישור אינו פעיל, 20.8.2021), עמ' 4. ראו גם: יקותיאל יהודה גרינוולד, לתולדות הריפורמציאן הדתית בגרמניא ובאונגריא, האחים טברסקי תש"ח. עמ' 55-58. לאנקדוטה על כך: אלתר דרויאנוב, ספר הבדיחה והחידוד, גדולים ומפורסמים.
↑  על הירש במוראביה, ראו: Michael Miller, Rabbis and Revolution: The Jews of Moravia in the Age of Emancipation, Stanford University Press, 2010. עמ' 153–155, 302–304, 177–229. למקור נגיש: סקירה של הרב ד"ר אלן בריל אודות הספר.
↑  Michael L. Miller, Samson R. Hirsch and the Revolution of 1848.(בקש"ח)
↑  Robert Liberles, Religious Conflict in Social Context: The Resurgence of Orthodox Judaism in Frankfurt Am Main, 1838-1877, 1985. עמ' 71.
↑  Matthias Morgenstern, From Frankfurt to Jerusalem:, עמ' 136]
↑  Matthias Morgenstern, From Frankfurt to Jerusalem: Isaac Breuer and the History of the Secession Dispute in Modern Jewish Orthodoxy, Brill 2002, עמ' 135–143 וכו'.‏Werner Eugen Mosse, Arnold Paucker, Reinhard Rürup (עורכים), Revolution and Evolution, 1848 in German-Jewish History, Mohr Siebeck, 1981. עמ' 271-272.
↑  שלמה זלמן גיגר, דברי קהלת, פפד"מ תרכ"ב, עמ' 340, באתר היברובוקס
ליברלס, Religious Conflict in Social Context, עמ' 152, והער"ש שם; Karl Erich Grözinger (עורך), Jüdische Kultur in Frankfurt am Main von den Anfängen bis zur Gegenwart, Otto Harrassowitz Verlag, 1997. עמ' 98-99.
↑  דוד אלינסון, Between Tradition and Culture: The Dialectics of Jewish Religion and Identity in the Modern World, Scholar's Press, 1994. עמ' 17.
↑  על ההבדלים ביניהם ועל חזונו החינוכי-קהילתי של הירש ראו: מורגנשטרן, עמ' 175–179, 182-187; כ"ץ, המימין והמשמאיל, עמ' 15-22.
↑  שו"ת שמש ומרפא עמ' רמט-רנח
↑  הרב אליהו מאיר קלוגמן, Rabbi Samson Rephael Hirsch, פלדהיים, תשנ"ו, עמ' 344-355
↑  אגרות צפון, איגרת י"ח, באתר היברובוקס
↑  Aryei Fishman, Judaism and Modernization on the Religious Kibbutz, Cambridge University Press, 1992. עמ' 33, 37.; Michael Meyer. Response to Modernity: A History of the Reform Movement in Judaism. Wayne State, 1995. עמ' 77–79.
↑  Noah H. Rosenbloom, Tradition in an Age of Reform: The Religious Philosophy of Samson Raphael Hirsch, Jewish Publication Society of America, 1976, 1976. עמ' 50–52.
↑  Jakob Josef Petuchowski ,Studies in Modern Theology and Prayer, Jewish Publication Society, 1998. עמ' 229.
↑  בנימין בראון, Breuer, Hirsch and Jewish nationalism, בקישורים החיצוניים. עמ' 385.
↑  Steven M. Lowenstein, The Mechanics of Change: Essays in the Social History of German Jewry, Scholars Press, 1992. עמ' 201.
↑  דוד אלינסון, Rabbi Esriel Hildesheimer and the Creation of a Modern Jewish Orthodoxy. University of Alabama Press. עמ' 18-19.
↑  מיכאל סילבר, פעמי לב העבר"י בארץ הגר, יד בן-צבי.
↑  שו"ת שמש מרפא, עמ' ר'.
↑  איגרת מועתקת מכתב ידו, ראו: מרדכי ברויאר, "מאמר ר' שמשון רפאל הירש זצ"ל על אגדות חז"ל", המעין, כרך ט"ז, גליון ב', ירושלים, טבת תשל"ו 1976, עמ' 4. משנתו זו של הרב הירש, נכתבה על ידו במהדורה הגרמנית של ספרו חורב, בהקדמה. ההקדמה לא מופיעה בתרגומו של משה זלמן אהרנזון, אבל כן מופיעה בתרגומו של יצחק פרידמן. הקטע המדובר מצוטט בעברית במאמרו של הרב שלמה וולבה, "בן-ישיבה כרב", המעין, תשרי תשכ"ו, עמ' 15.
↑  רש"ר הירש שמות כג, כ; ויקרא יד, נב-נג; יח, כד-כח; יט, יט; במעגלי שנה כרך ב עמ' צג; חורב הוצאת פלדהיים פרק לג עמ' 148
↑  רש"ר הירש ויקרא כו, לד
↑  אולי, אפשר להטעים, שאמנם ארץ ישראל איננה מטרה כשלעצמה – כדלהלן – אבל היא גם לא סתם אמצעי, אלא היא אמצעי מוכרח וממילא מהווה מטרה עצמית כל עוד היא מכוונת למען הגשמת המטרה העליונה על ידה. הגדרה כזו תסביר את מה שהרש"ר הירש שם בפיו של משה רבנו (דברים ג, כה) : "ארץ ישראל עולה בחשיבותה על כל הגודל וחוזק היד שהראית לי עד כה, שהרי היא תכלית כל ההנהגה שנודעה לי עד כה, וממנה עתיד אתה להפעיל את גדלך ואת ידך החזקה, לחנך את האנושות ולהתגבר עליה, למען תיכון מלכותך עלי אדמות". ארץ ישראל היא אמנם "תכלית" אבל תכלית שהיא אמצעי מוכרח למען הגשמת הייעוד הגדול של "תיקון עולם במלכות שדי"
↑  רש"ר הירש בראשית ב, ח
↑  רש"ר הירש דברים כט, כא
↑  רש"ר הירש בראשית ג, יט; דברים ח, י; וראו גם רמב"ן, ספר ויקרא, פרק י"ח, פסוק כ"ה
↑  רש"ר הירש דברים כז, כח
↑  רש"ר הירש בראשית יד, א
↑  איגרות צפון איגרת ח
↑  רש"ר הירש ויקרא כו, לט-מא
↑  רש"ר הירש דברים כה, יז
↑  רש"ר הירש ויקרא כ, כב-כד; כג, כ
↑  שו"ת שמש מרפא, הוצאת ארטסקרול, איגרות ומכתבים יב עמ' ריא-ריב.
↑  אך עצם הרעיון שיש לאומיות יהודית – ראו רש"ר הירש שמות א, א; ד, כב; ויקרא כד, א; במדבר א, ב; טו, טז; דברים כו, ה; לב, ל-לא; ועוד.
↑  איגרות צפון, איגרת טז.
↑  ספר דברים, פרק ל"ג, פסוק כ"ח.
↑  רש"ר הירש בראשית יב, ב-ג; ראו רמב"ן, ספר דברים, פרק ל"ב, פסוק י"ב.
↑  פרק כ"ט, פסוקים ד'–ז'.
↑  חורב, הוצאת פלדהיים, פרק צו, עמ' 436-438.
↑  פרק צו, עמ' 438-438.
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף קי"א, עמוד א'.
↑  E. R. Orskov, C. Fraser, The effects of processing of barley-based supplements on rumen pH, rate of digestion of voluntary intake of dried grass in sheep, The British Journal of Nutrition 34, 1975-11, עמ' 493–500 doi: 10.1017/s0007114575000530
↑  Gesammelte Schriften / von Samson Raphael Hirsch. בארכיב היודאיקה של אוניברסיטת פרנקפורט.
↑  מלך שפירא, Rabbi Samson Raphael Hirsch and Friedrich von Schiller, הער"ש 2 בעמ' 185-186.
↑  מרדכי ברויאר (היסטוריון), Jüdische Orthodoxie im Deutschen Reich 1871–1918.‏ Athenäum, 1986. עמ' 285-287.
↑  Christian Kraft, Aschkenas in Jerusalem, Vandenhoeck & Ruprecht, 2014. עמ' 157–162.
1 2  מלך שפירא,Torah im Derekh Erez in the Shadow of Hitler (ראו שם עמ' 96, הער"ש 14). Torah u-Madda Journal,‏ 23 בדצמבר 2007.
↑  מורגנשטרן, עמ' 184.
↑  ירוחם טולקס, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262747405171  PLWABN: 9810661547305606  BIBSYS: 52713  BnF: cb120447214 (data)  CiNii: DA03964474  GND: 118774522  ISNI: 0000 0001 0884 7319  LCCN: n80056735  NKC: kup19960000038647  NLA: 35197239  NTA: 072928999  RERO: 02-A003373962  SELIBR: 61038  SNAC: w6zd0pkj  SUDOC: 028656865  Trove: 860950  VcBA: 495/94132  VIAF: 32014787   WorldCat (עם VIAF): 32014787 
דיוקן רשמי של הירש באולדנבורג.
דיוקן רשמי של הירש מ-1847 לרגל כניסתו למשרה במוראביה.
איור של הרב הירש. בכיתוב שבתחתית הציור (במקור), הוא מופיע כדוקטור
מצבת קברו של הרב הירש ואשתו, בבית הקברות היהודי בפרנקפורט