stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התחנה המרכזית של מודיעין

| --- | --- |

פנים התחנה
 תקופת הפעילות:  יולי 2017 – הווה (כ־7 שנים)
 מיקום:  כיכר התחבורה, מודיעין
 אתרים סמוכים:  תחנת הרכבת מודיעין מרכז
 שירות אוטובוסים:  לכל חלקי גוש דן, לירושלים, אשדוד, בית שמש, באר שבע, יהודה ושומרון
 קואורדינטות:  31°54′00″N 35°00′24″E﻿ / ﻿31.900083346636°N 35.006618662902°E﻿ / 31.900083346636; 35.006618662902
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) התחנה המרכזית של מודיעין(למפת גוש דן רגילה) התחנה המרכזית של מודיעין(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום התחנה המרכזית של מודיעין(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום התחנה המרכזית של מודיעין  he התחנה המרכזית של מודיעיןhe התחנה המרכזית של מודיעיןמפת  __ מודיעין-מכבים-רעות [‌למפה דינמית של השפלה וסביבותיה‌]מצפון וממערב: __ מועצה אזורית חבל מודיעין ממזרח: __ מועצה אזורית מטה בנימין / נפת רמאללה ואל-בירה מדרום וממערב: __ מועצה אזורית גזר tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
התחנה המרכזית של מודיעין היא מסוף האוטובוסים המרכזי במודיעין. התחנה ממוקמת בכיכר התחבורה, שהיא מרכז התחבורה הציבורית הראשי במודיעין-מכבים-רעות.
מבנה התחנה

התחנה ממקומת מפלס אחד מתחת לכיכר התחבורה. התחנה כוללת 8 רציפים בינעירוניים, רציף הורדה, מתחם "על הקו" וקפיטריה בהפעלת "קופיקס" אשר נגישה גם לקונים אשר נמצאים מחוץ לתחנה.
שטח התחנה הוא כ-3,000 מ"ר והוא כולל אולם נוסעים בגודל של כ-1,100 מ"ר, שטח מעבר מקורה בין תחנת האוטובוסים לרכבת בגודל של כ-1,100 מ"ר ושטח מסחרי בגודל של כ-720 מ"ר.
במפלס הכיכר שמעל לתחנה ממוקם רציף לאוטובוסים עירוניים.
היסטוריה

התחנה הוקמה על ידי החברה הכלכלית של מודיעין, כשבנייתה החלה ב-2014, בתוכנית להשלמה עד מאי 2016, אך בפועל הפתיחה נדחתה עד יולי 2017.
הפעלת התחנה מהווה את השלב האחרון בהקמת "כיכר התחבורה". לפניו נפתחו תחנת הרכבת מודיעין מרכז, קניון עזריאלי מודיעין והכיכר עצמה המהווים חלק אינטגרלי מהמתחם בנוסף לתחנה המרכזית.
הכנה לחיבור בין תחנת הרכבת לתחנה המרכזית בוצעה כבר עוד לפני תכנון בניית התחנה המרכזית בעת בניית תחנת הרכבת מודיעין מרכז. ההכנה כוללת מבואה גדולה אשר הייתה מיועדת לשימושי מסחר, בפועל מבואה זו אינה פעילה.
עם פתיחת התחנה בוצע ארגון מחדש של הקווים הפנימיים במודיעין. הקווים הסיבובים הקודמים בוטלו ובמקום נפתחו קווים דו כיווניים.
שירותי התחנה > במפלס התחנה

בתחנה עצמה ישנם 8 רציפים. כל הקווים היוצאים ממפלס זה הם בינעירוניים פרט לשני קווים פנימיים.
| קווי אוטובוס במפלס התחנה> קו | קווי אוטובוס במפלס התחנה> מפעיל | קווי אוטובוס במפלס התחנה> מסלול | קווי אוטובוס במפלס התחנה> רציף | קווי אוטובוס במפלס התחנה> הערות נוספות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 | קווים | מודיעין - נוף אילון - שעלבים - משמר אילון - כפר בן נון - כביש 424 - רמלה | 6 |  |
| 19 | קווים | מודיעין - מבוא חורון | 6 | חלופה מקוצרת בלבד |
| 27 | קווים | ת.מ. מודיעין - עירייה - צומת שילת - כפר רות - פארק תעשיות שילת - לפיד - כפר האורנים - לפיד - חשמונאים | 6 |  |
| 51 | קווים | ת.מ. מודיעין - משואה - הנחלים - רח' לבונה - רח' תלתן - עירייה | 1 | ♿ |
| 55 | קווים | ת.מ. מודיעין - רח' עמק זבולון - הפארק הטכנולוגי - ליגד סנטר - שד' הרכס | 7 | ♿ |
| 107 | קווים | ת.מ. מודיעין - עירייה - צומת שילת - מתקן אדם - כביש 1 - המסגר ת"א - דרך נמיר ת"א - אוניברסיטת תל אביב | 3 | בשעות העומס בלבד |
| 108 | קווים | ת.מ. מודיעין - שד' יצחק רבין - רכבת ת"א אוניברסיטה - הדר יוסף - רמת החייל - עתידים, תל אביב | 7 | ישיר |
| 110 | קווים | מודיעין - בית חורון - צומת גבעת זאב - ירושלים | 2 | מאסף |
| 111 | קווים | ת.מ. מודיעין - עירייה - צומת שילת - מתקן אדם - כביש 1 - תל אביב-יפו, תחנה מרכזית חדשה - המסגר ת"א - מסוף 2000 | 3 |  |
| 112 | קווים | מסוף 2000 - המסגר ת"א ← כביש 1 ← מתקן אדם ← צומת שילת ← עירייה ← ת.מ. מודיעין | - | ⬅️ הורדה בלבד. |
| 113 | קווים | מודיעין - ירושלים | 2 | דרך כביש בגין |
| 114 | קווים | מודיעין - ירושלים | 2 | דרך כביש 1 |
| 117 | קווים | מודיעין - ירושלים | 2 | דרך כביש בגין |
| 118 | תנופה | מודיעין - ירושלים | 2 | דרך כביש 1 |
| 150 | קווים | ת.מ. מודיעין - עירייה - צומת שילת - מתקן אדם - לוד - רמלה | 4 | מאסף |
| 154 | קווים | ת.מ. מודיעין - שד' יצחק רבין - מחלף נשרים - צומת גזר - רמלה - צומת ניר צבי - צריפין - צומת בית דגן - דרך השבעה - חולון | 4 |  |
| 160 | קווים | ת.מ. מודיעין - שד' יצחק רבין - מחלף רמלה דרום - צומת סתריה - פארק המדע נס ציונה - פארק ת.מ.ר רחובות | 4 | מהיר, בשעות העומס בלבד |
| 162 | קווים | ת.מ. מודיעין - שד' יצחק רבין - כביש 431 - ראשון לציון | 4 | מהיר |
| 182 | אפיקים | מודיעין - נעלה - טלמון - נחליאל | 8 | 🛡️ |
| 183 | אפיקים | מודיעין - נילי - דולב | 8 | 🛡️ |
| 201 | קווים | ת.מ. מודיעין - עירייה - צומת שילת - מתקן אדם - צומת אלעל - צומת הטייסים - כביש 461 - מסוף אלוף שדה - מחלף בר-אילן - ז'בוטינסקי פ"ת - מסוף יותם ויואב | 5 | מאסף |
| 202 | קווים | ת.מ. מודיעין - עירייה - צומת שילת - מתקן אדם - כביש 1 - מחלף מסובים - מסוף אלוף שדה - מחלף בר-אילן - ז'בוטינסקי פ"ת - מסוף יותם ויואב | 5 | מהיר |
| 258 | קווים | מודיעין - צומת ראם - צומת קסטינה - צומת פלוגות - צומת איתן - מחלף דבירה - צומת להבים - באר שבע | 5 | מהיר, קיימת חלופה ישירה דרך כביש 6 |
| 268 | אגד | מודיעין - בית אריה עופרים - מחנה נחשונים - שוהם צומת אלעל - צומת הטייסים - יהוד מונוסון - כביש 461 - מחלף מסובים - דרך הטייסים ת"א - לה גווארדיה - תל אביב-יפו, תחנה מרכזית חדשה | 5 | מאסף |
| 291 | תנופה | מודיעין - כביש 444 - מסוף אורנית - אריאל | 8 |  |
| 468 | אפיקים | מודיעין - חלמיש - עטרת - עופרה - ירושלים | 8 | 🛡️ |
| 504 | קווים | מודיעין - שוהם | 8 | חלופת בסיס |
שירותי התחנה > במפלס הכיכר

במפלס הכיכר והקניון ישנו שירות עירוני, אזורי וחמישה קווים בינעירוניים.
אחת מהתחנות המפלס הכיכר משמשת להורדת נוסעים בקווים בינעירוניים לפני כניסתם לתחנה עצמה.
ברשימה מטה מצוינים קווים האוספים ממקום זה בתחנה.
כל קווי האוטובוס במפלס זה מופעלים על ידי חברת קווים למעט קו 357 המופעל על ידי מטרופולין אשר מוצאו גם הוא במודיעין עילית.
| קווי אוטובוס במפלס הכיכר> קו | קווי אוטובוס במפלס הכיכר> מפעילה | קווי אוטובוס במפלס הכיכר> מסלול | קווי אוטובוס במפלס הכיכר> הערות נוספות |
| --- | --- | --- | --- |
| 15 | קווים | ת.מ. מודיעין - שד' החשמונאים - צומת שילת - חשמונאים - מודיעין עילית, מסוף מודיעין עילית. | ♿ |
| 19 | קווים | מבוא חורון - ת.מ. מודיעין - שד' החשמונאים - צומת שילת - מודיעין עילית, מסוף מודיעין עילית. | חלופה למודיעין עילית בלבד |
| 27 | קווים | ת.מ. מודיעין - עיריית מודיעין - צומת שילת - לפיד - כפר האורנים - לפיד - חשמונאים | קיימת חלופה דרך שכונות העיר |
| 32 | קווים | אבני חן (קייזר) ← המגינים ← הפרחים ← ת.מ. מודיעין ← הנחלים ← משואה ← השבטים ← מוריה ← רח' לוי ← אולפנה | ♿⬅️ |
| 33 | קווים | אולפנה ← השבטים ← מוריה ← דרך מנחם בגין ← מוריה ← השבטים ← משואה ← הנחלים ← ת.מ. מודיעין ← אבני חן (קייזר) ← המגינים ← הפרחים ← עיריית מודיעין | ♿⬅️ |
| 50 | קווים | דרך מנחם בגין - מוריה - רח' לוי - משואה - הנחלים - ת.מ. מודיעין - המגינים - הנביאים - רח' דם המכבים - עיריית מודיעין | ♿ |
| 51 | קווים | ת.מ. מודיעין - משואה - הנחלים - רח' לבונה - רח' תלתן - עיריית מודיעין | ♿ |
| 52 | קווים | עירייה - ת.מ. מודיעין - רח' עמק זבולון - מורשת - מרכז עינב - תחנת רכבת פאתי מודיעין | ♿ מוארך למרכז עינב החל מ-14 בפברואר 2025 |
| 53 | קווים | אולפנה - משואה - הנחלים - ת.מ. מודיעין - רח' תלתן - המגינים - אבני חן (קייזר) - המגינים - רח' עמק האלה - בית ספר כרמים | ♿ |
| 54 | קווים | מכבים רעות - רח' עמק החולה - ת.מ. מודיעין - הפרחים - רח' עמק האלה - בית ספר כרמים | ♿ |
| 55 | קווים | ת.מ. מודיעין - רח' עמק זבולון - הפארק הטכנולוגי - ליגד סנטר - שד' הרכס | ♿ |
| 56 | קווים | עירייה - רח' תלתן - ת.מ. מודיעין - משואה - הציפורים - נופים - אזור תעשייה מרכז עינב - תחנת רכבת פאתי מודיעין | ♿ |
| 57 | קווים | עירייה - ת.מ. מודיעין - הציפורים - נופים - אזור תעשייה מרכז עינב - תחנת רכבת פאתי מודיעין | ♿ |
| 58 | קווים | דרך מנחם בגין - השבטים - משואה - ת.מ. מודיעין - הפרחים - הכרמים - בית ספר כרמים | ♿ |
| 59 | קווים | דרך מנחם בגין - מוריה - השבטים - משואה - הנחלים - ת.מ. מודיעין - אבני חן (קייזר) - המגינים - בית ספר כרמים - הכרמים - הנביאים - עיריית מודיעין | ♿ |
| 357 | מטרופולין | מודיעין עילית - מודיעין - באר שבע - ירוחם - דימונה | סופ"ש בלבד |
| 504 | קווים | מודיעין - מחנה בן עמי - שוהם | סופ"ש בלבד |
| 875 | קווים | בית שמש - מודיעין - מודיעין עילית | סופ"ש בלבד |
| 885 | קווים | מודיעין עילית - מודיעין - בית שמש |  |
| 895 | קווים | בית שמש - מודיעין - מודיעין עילית | סופ"ש בלבד |
הערות שוליים

↑  מסוף תחבורה עירוני, אתר החברה הכלכלית מודיעין
אמוץ עשהאל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1960 (בן 65 בערך) ירושלים 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת קולומביה  אוניברסיטת ברנדייס
 מעסיק:  ג'רוזלם פוסט, טלגרף, ג'רוזלם ריפורט, מכון שלום הרטמן 
 קישורים חיצוניים
 טוויטר (X):  middleisrael
 
אמוץ עשהאל  הוא עמית מחקר במכון שלום הרטמן, מחבר רב-המכר "מצעד האיוולת היהודי", והפרשן הבכיר, ובעבר העורך בפועל, של ה"ג'רוזלם פוסט".
ביוגרפיה

עשהאל נולד בירושלים להורים ניצולי שואה.
עשהאל החל את דרכו העיתונאית ככתב חוץ של הסן פרנסיסקו כרוניקל והיה ממקימי העיתון טלגרף, קודם שהצטרף ב-1995 ל"ג'רוזלם פוסט" כעורך הכלכלי של העיתון. מאוחר יותר מונה לעורך החדשות, לעורך המהדורה הבינלאומית, ולעורך בפועל של ה"ג'רוזלם פוסט", לצידו של ברט סטיוונס, כיום פרשן הניו יורק טיימס, שנשלח לארץ על ידי חברת הולינג'ר שהייתה הבעלים של הפוסט לפני אלי עזור. עשהאל הוא העורך הבכיר היחיד בתולדות הג'רוזלם פוסט שלא הייתה לו אף אזרחות זרה.
עשהאל וסטיבנס הובילו קו מערכתי שדגל בכלכלה חפשית, פרגמטיזם מדיני, פלורליזם תרבותי ורפורמה פוליטית. כעורך בפועל הוביל עשהאל יחד עם 100 כתבים, עורכים, מעצבים וצלמים את השינוי העיצובי הגדול בתולדות העיתון, שהקיף את היומון, את מוספי סוף השבוע, את שני המקומונים, את אתר האינטרנט ואת המהדורה הצרפתית. בתוך כך בנה עשהאל דסק דעות, וגייס עבורו פובליציסטים ישראלים מובילים כמו שלמה אבינרי, אמנון רובינשטיין ומתי גולן, לאחר שקודם לכן בנה דסק כלכלי, ואת המהדורה הבינלאומית הפך לשבועון חדשות עצמאי.
הטור השבועי של עשהאל, "Middle Israel", מתפרסם בקביעות זו השנה ה-28, ומהווה ניסיון ייחודי לבטא גישה ישראלית מרכזית בכל תחום, מפוליטיקה, כלכלה ומדיניות חוץ ועד ענייני חברה, דת ותרבות.
עשהאל צוטט או פורסם לאורך השנים בניו יורק טיימס, וושינגטון פוסט, וול סטריט ג'ורנל, BBC, פוליטיקו, USA Today, הארץ, האקונומיסט, טיים, לה פיגארו, דיילי טלגרף, ל'אקספרס, תכלת, Harvard Political Review, ואחרים. הוא משמש לעיתים קרובות פרשן לענייני ישראל והמזרח התיכון בכלי תקשורת בינלאומיים, בהם BBC, France24, SKY, CNN,רויטרס, NPR ואחרים.
סדרת הכתבות של עשהאל ב"ג'רוזלם ריפורט" על עתיד העם היהודי זכתה בפרס "בני ברית" לעיתונות לשנת 2018.
עשהאל הוא בעל תוארי מוסמך בתקשורת מאוניברסיטת קולומביה, בהיסטוריה של עם ישראל מהאוניברסיטה העברית, ובלימודי מזרח תיכון מאוניברסיטת ברנדייס. שירת בצה"ל כמפקד טנק וכקצין דוברות, והשתחרר בדרגת סרן.
עשהאל מתגורר בירושלים, נשוי ואב לשלושה.
ספריו

מצעד האיוולת היהודי, ידיעות ספרים, 2019. היסטוריה פוליטית של העם היהודי מתקופת התנ"ך עד ימינו
הַסְּפָר היהודי האחרון, ידיעות ספרים, 2025. מסע אוטופי ודרמה תקופתית, ספר המשך לאלטנוילנד של תאודור הרצל.
The Diaspora and the Lost Tribes of Israel, בהוצאת Universe,‏ 2004. היסטוריה גאוגרפית של העם היהודי.
(עורך) ישראל והעולם היהודי, הוצאת כרמל, 2019
הערות שוליים

↑  אמוץ עשהאל באתר ג'רוזלם פוסט
↑  Middle Israel
↑  Stephens, Bret (2023-03-28). "Opinion | In Israel, Democracy Still Holds". The New York Times (באנגלית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2023-04-02.
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000003-QINU`"'Booth, William (2014-07-29). "Israelis support Netanyahu and Gaza war, despite rising deaths on both sides". The Washington Post.
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000005-QINU`"'Asa-El, Amotz (26 במרץ 2013). "Shards of a Reputation". Wall Street Journal. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000007-QINU`"'"Viewpoint: Israel's lightning rod". 11 בנובמבר 2005 – via news.bbc.co.uk. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000009-QINU`"'Asa-El, Amotz (22 בספטמבר 2016). "Israel, the Switzerland of the Middle East". POLITICO. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  '"`UNIQ--templatestyles-0000000B-QINU`"'"America's Muslims can fight radicalization: Column". USA TODAY.
↑  מאמרי אמוץ עשהאל, באתר "הארץ"
↑  '"`UNIQ--templatestyles-0000000E-QINU`"'"A systemic problem". The Economist. 3 באפריל 2008. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000010-QINU`"'Vick, Karl. "Netanyahu Finally Forms a Government, But It's Nearly As Painful As The Election". Time.
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000012-QINU`"'"Lettre d'un Israélien à Lionel Jospin". Le Figaro. אורכב מ-המקור ב-23 ספט' 2016 – via Partito Radicale Nonviolento. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"' Tim Butcher, ‏Why Arab states are unmoved by plight of Hamas: most fear Muslim militancy despite their dislike of Israel, The Telegraph, 17 January 2009
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000016-QINU`"'"Mahmoud Abbas, l'espoir déchu". LExpress. 9 בינואר 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  שיטה יחסית, כישלון מוחלט, תכלת 31, אביב התשס"ח / 2008
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000019-QINU`"'""Israeli Politics at a Crossroads", Spring 2007". Harvard Political Review.
↑  https://www.youtube.com/watch?v=Ce5wWkwGRrg
↑  https://twitter.com/F24Debate/status/1470836619984916480?ref_src=twsrc%5Etfw%7Ctwcamp%5Etweetembed%7Ctwterm%5E1470836619984916480%7Ctwgr%5E%7Ctwcon%5Es1_&ref_url=https%3A%2F%2Fpublish.twitter.com%2F%3Fquery%3Dhttps3A2F2Ftwitter.com2FF24Debate2Fstatus2F1470836619984916480widget%3DTweet
↑  https://youtu.be/V3HEgreDaHQ
↑  https://www.youtube.com/watch?v=xJRGql6ZznA
↑  'POST' COLUMNIST ASA-EL WINS B'NAI B'RITH JOURNALISM AWARD באתר ג'רוזלם פוסט
↑  ביקורת: '"`UNIQ--templatestyles-00000023-QINU`"'Lefkowitz, Jay (17 במרץ 2005). "Homes Away From Home". Wall Street Journal. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  https://carmelph.co.il/book/kikar-hair-3/
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257955605171  ISNI: 0000 0000 4486 9817  LCCN: no2005003127  NTA: 234860413  SUDOC: 11983507X  VIAF: 73578303   WorldCat (עם VIAF): 73578303
ורה ויידמן

ורה ויידמן היא כנרת ישראלית, ילידת סנקט פטרבורג, רוסיה. ויידמן נחשבת כנרת מובילה, ומנגנת עם תזמורות ומנצחים מובילים בארץ ובעולם. מאז 2007 מנגנת גם בויולה. עם הגעתה לישראל, השתתפה בכתות אמן של איזק שטרן במרכז המוזיקה ירושלים במשכנות שאננים.
ויידמן למדה מוזיקה במוסקבה, בבית הספר התיכון המיוחד שליד הקונסרבטוריון, והמשיכה את לימודיה בקונסרבטוריון של מוסקבה אצל פרופ' בוריס בלנקי ופרופ' דוד אויסטרך. בשנת 1973 עלתה לישראל. במסגרת הכשרתה בישראל, ויידמן לקחה חלק בכיתות אמן של אייזק שטרן במרכז למוזיקה ירושלים במשכנות שאננים. ב-1988, בקונצרט הבכורה של התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון, ניגנה ויידמן כסולנית. ב-1995 ניגנה את הקונצ`רטו לכינור מאת הינדמית בפסטיבל הינדמית בשטוטגרט, גרמניה, שנערך לציון מאה שנה להולדתו. בדצמבר 2005 הופיעה בביצוע בכורה לקונצ'רטו לכינור מאת אלכסנדר אוריה בוסקוביץ'. לאורך הקריירה שלה הופיעה כסולנית עם כל התזמורות בישראל, ביניהן התזמורת הפילהרמונית הישראלית, התזמורת הסימפונית ירושלים והתזמורת הקאמרית הישראלית, וכן עם תזמורות ברחבי העולם. ויידמן כיהנה גם כמנהלת אמנותית ונגנית ראשית בתזמורת קאמרטה רמת השרון.
במרץ 2018 הגדיר ה-New York Concert Review את נגינתה של ויידמן את מכלול היצירות לכלי קשת לא מלוות של יוהאן סבסטיאן באך כהישג ענק.
ויידמן הייתה בין המייסדות, מנהלת אמנותית ומשתתפת קבועה בפסטיבל למוזיקה קאמרית בבית דניאל שבזכרון יעקב.
ויידמן היא אחות לנלה ויידמן ולפיזיקאי לב ויידמן, מתגוררת בתל אביב.
הערות שוליים

↑  '"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'חגי חיטרון,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'האתגר הגדול של הכנרת מריאנה וסילייבה, באתר הארץ, 18 באוגוסט 2015
1 2  Faculty | Tel-Hai International Piano Master Classes, www.masterclasses.org.il
↑  Vera Vaidman (Violin, Viola) - Short Biography, www.bach-cantatas.com
1 2  אמנים - ורה ויידמן, באתר www.habama.co.il
↑  Vera Vaidman's Homepage, www.tau.ac.il
↑  אמנים - ורה ויידמן, באתר www.habama.co.il
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000008-QINU`"'Schrade, Rorianne. "Bargemusic Presents Masterworks Series: Vera Vaidman in Review". New York Concert Review, Inc. נבדק ב-6 באוגוסט 2022. a colossal achievement in the field of classical music {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313325905171  ISNI: 0000 0000 7771 669X  LCCN: no2010047480  VIAF: 108091238   WorldCat (עם VIAF): 108091238
ארנה רוביק

| --- | --- |

 לידה:  13 ביולי 1944 (בן 80) בודפשט, ממלכת הונגריה 
 ענף מדעי:  אדריכלות, פיסול, עיצוב, עיצוב פנים, משחק וידאו, חידה, קובייה הונגרית 
 מקום מגורים:  הונגריה
 עיסוק:  אדריכל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה לטכנולוגיה ולכלכלה של בודפשט (1967)  אוניברסיטת מוהולי-נג'י לאמנות ולעיצוב (1971) 
 פרסים והוקרה:  אזרחות כבוד של בודפשט (2014)  מסדר אישטוון הקדוש של הונגריה  פרס האמן הלאומי של הונגריה (2014)  מסדר סטפנוס הקדוש של הונגריה (2014)  פרס „מולדתי” (2012)  פרס קושוט (2008)  הפרס הבינלאומי ע״ש דניס גאבור (1995)  מפקד עם כוכב של מסדר ההצטיינות של הונגריה  פרס הרפובליקה העממית ההונגרית (1983) 
 צאצאים:  Zoltán Rubik 
 תרומות עיקריות
 המציא שעשועים מכניים רבים, כולל הקובייה ההונגרית
 
אֶרְנֶה רוּבִּיק (בהונגרית: Rubik Ernő; נולד ב-13 ביולי 1944 בבודפשט, הונגריה) הוא ממציא, פסל ופרופסור לאדריכלות. רוביק זכה לפרסום עולמי בשל המצאת הקובייה ההונגרית ב-1974.
קורות חיים

ארנה רוביק נולד בבודפשט בשלהי מלחמת העולם השנייה. אביו היה מהנדס מכונות שעבד במפעל למוצרי תעופה בעיר אסטרגום (Esztergom), ואימו הייתה משוררת.
הוא סיים את חוק לימודיו באוניברסיטה הטכנולוגית של בודפשט ב-1967, כמהנדס בניין, והחל בלימודי פיסול ועיצוב פנים בבית הספר הגבוה לאמנות העיצוב. בין השנים 1971 ו-1975 עסק באדריכלות, והחל להרצות באוניברסיטת מוהולי-נג'י לאמנות ולעיצוב. ב-1977 נישא רוביק למעצבת פנים.
בתחילת שנות השמונים עסק רוביק בעריכת מגזין מקצועי לצעצועים, וב-1983 פתח סטודיו עצמאי לעיצוב. ב-1987 קיבל מינוי של קבע כפרופסור, וב-1990 מונה לנשיא האקדמיה ההונגרית להנדסה. רוביק הקים את הקרן הבינלאומית של רוביק לתמיכה במהנדסים צעירים ומעצבים תעשייתיים.
המצאת הקובייה

רוביק שאף ליצור כלי באמצעותו יבהיר לתלמידיו סוגיות בעיצוב תלת-ממדי. ניסיונותיו הביאו אותו ב-1974 לפיתוח הקובייה ההונגרית, שנקראה בתחילה קוביית הקסם שחלקיה נעו על גבי צירים.
הוא רשם את הקובייה בהונגריה ב-1975, אך לא רשם אותה כפטנט בינלאומי. פס היצור הראשון של הקובייה נחנך ב-1977 והקוביות הראשונות שיוצרו נמכרו בחנויות צעצועים ברחבי בודפשט. דבר קיומה של הקובייה התפשט במהירות ברחבי הונגריה והיא הפכה ללהיט.
ב-1979 חתם רוביק עם חברת Ideal Toys לייצור והפצת הקובייה ברחבי העולם. הבכורה הבינלאומית של הקובייה התרחשה בירידי הצעצועים בלונדון, ניו יורק, נירנברג ופריז ב-1980, והחברה החליטה לקרוא את שם המוצר על שם יוצרה - "הקובייה של רוביק". המשלוח הראשון יובא מהונגריה במאי 1980.
רוביק המציא שעשועים מכניים רבים, אך אף לא אחד מהם זכה להצלחה כמו הקובייה ההונגרית.
המצאות נוספות

הקסם של רוביק
השעון של רוביק
קובייה הונגרית 5x5
הערות שוליים

↑  בהונגרית שם המשפחה קודם לשם הפרטי
↑  פטנט HU170062
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300779505171  PLWABN: 9811571347105606  BIBSYS: 90184739  BnF: cb12675044r (data)  CiNii: DA03011987  GND: 1089870418  ICCU: UFIV138184  ISNI: 0000 0001 1476 5002  KulturNav: 62d45ba1-cae0-4fa3-93d6-408ce9526eb3  LCCN: n85048619  LNB: 000253685  NDL: 032117612  NKC: xx0008655  NTA: 073410756  RERO: 02-A008909721  RKD: 340444  SUDOC: 260846848  ULAN: 500465877  VIAF: 85360293   WorldCat (עם VIAF): 85360293 
הקובייה ההונגרית הקלאסית
אחינו כל בית ישראל

"אחינו כל בית ישראל" היא תפילה יהודית, המופיעה בנוסח אשכנז ונוסח ספרד כחלק מתפילת שחרית בשני וחמישי, בהמשך לאמירת ארבעה "יהי רצון" לאחר קריאת התורה.
תוכן מקור התפילה

התפילה כוללת בקשה מאלוהים ("המקום") שיציל את כל היהודים שנמצאים בצרה בכל מקום שהם, והיא מדגישה בעיקר את הבקשה לשחרורם של אנשים הנתונים בשבי. היא מסיימת בבקשה שההצלה תתרחש עכשיו, במהרה ובקרוב (בארמית: "השתא בעגלא ובזמן קריב").
התפילה מופיעה כבר בסדר רב עמרם גאון ובמחזור ויטרי וכנראה חוברה בתקופת הגאונים. בסדר רב עמרם גאון ובאבודרהם היא מופיעה (יחד עם ארבעת "יהי רצון") בשבת מברכים (השבת שלפני ראש חודש שבה מברכים את החודש) כחלק מברכת החודש. במחזור ויטרי היא מופיעה בתפילת מנחה של שבת.
בפועל, המנהג היום הוא לאמרה בימי שני וחמישי, ולא בשבת (בנוסח הספרדים נאמרים ארבעה "יהי רצון" בשבת, אך לא נאמרת אחריהם תפילת "אחינו"), אולי מפני שתפילה זו עוסקת בצרות, שמעדיפים לא להזכירן בשבת.
בשנת תרע"ד, בזמן מלחמת העולם הראשונה, התקינו בכמה קהילות שכל הקהל יאמר את התפילה הזו ולא רק שליח הציבור.[דרוש מקור] כיום זהו המנהג ברוב קהילות האשכנזים.
בתרבות

קטע תפילה זה הולחן על ידי אייבי רוטנברג ויצא באלבום לב ונפש שלו, שיצא בשנת 1990, וזכה לביצועים רבים בהם של גלעד פוטולסקי ולהקת שלהבת באלבום הנשמה לך 2 ושל שי אברמסון ולהקת הרבנות הצבאית. לחנו של יוסי גרין בוצע על ידי אברהם פריד באלבומו תנו שבח שיצא ב 1983. מרדכי בן דוד הוציא גם הוא לחן על מילים אלו באלבומו אני מאמין - שלח את עמי בשנת 1985.
בזמן מלחמת חרבות ברזל השיר הפך לחלק משירי המלחמה בשל היקף החטופים הרבים בשביה, והושר על ידי חרדים מטלזסטון בזמן צעדת משפחות החטופים. בעקבות כך יצא השיר כקליפ בביצוע מחודש על ידי הזמר מוטי שטיינמץ מתוך אירועי סיום הש"ס של ארגון "דרשו" יחד עם מקהלות שירה ומלכות (בלחן של אייבי רוטנברג). ליאור נרקיס פרסם ביצוע של אחינו כל בית ישראל בלחנו של אבי אוחיון, והוא דורג במקום השני במדיה פורסט.
הערות שוליים

↑  ראו שו"ת דברי יציב חלק אורח חיים, סימן עה.
↑   אחינו כל בית ישראל, בביצוע גלעד פוטולסקי ולהקת שלהבת, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 05:04)
↑   אחינו כל בית ישראל, בביצוע שי אברמסון ולהקת הרבנות הצבאית, אחינו כל בית ישראל, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב
↑   אחינו כל בית ישראל, בביצוע אברהם פריד, אחינו כל בית ישראל, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב
↑   אחינו כל בית ישראל, בביצוע אברהם פריד, וניקיתי - אחֵינו, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב
↑   אחינו כל בית ישראל, בביצוע מוטי שטיינמץ, מקהלת מלכות ומקהלת שירה, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב.
↑   אחינו כל בית ישראל, בביצוע ליאור נרקיס, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב.
↑  niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 45db8bf3-cafc-463b-b400-f83035d8137d 
תפילת אחינו כל בית ישראל למען השבת החטופים במלחמת חרבות ברזל
לורה ורטון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 בדצמבר 1962 (בת 62) ניו ג'רזי
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת הרווארד, האוניברסיטה העברית בירושלים
 עיסוק:  חוקרת ומרצה למדע המדינה, חברת מועצת עיריית ירושלים
 מפלגה:  מרצ 
 
לורה ורטון (באנגלית: Laura Wharton, נולדה ב-21 בדצמבר 1962) היא חברת מועצת העיר ירושלים וחוקרת ומרצה למדע המדינה. משמשת כיו"ר סיעת מרצ ומחזיקת תיק קידום מעמד האישה, משפחות צעירות ומינהלים קהילתיים ערביים. פעילה חברתית בעיר ירושלים וזוכת פרס ראש הממשלה על מחקר מדיניות חברתית.
קורות חיים

ורטון נולדה וגדלה בארצות הברית, ניו ג'רזי. אמה, ד"ר אלינור ולדן, הייתה מחנכת ומנהלת בהשכלה הגבוהה, ואביה פרופ' ראלף ורטון, עסק בפסיכיאטריה ונוירולוגיה בבית הספר לרפואה באוניברסיטת קולומביה, ניו יורק. בנערותה למדה בבית הספר Phillips Exeter Academy וסיימה תואר ראשון בממשל באוניברסיטת הרווארד. לאחר סיום התואר בהצטיינות, עלתה לישראל והתגייסה לצבא ההגנה לישראל, כחיילת בודדה. ורטון שרתה כמפקדת כיתה בבסיס טירונות במסגרת גרעין נח"ל והתגוררה בקיבוץ כפר בלום. לאחר שירותה הצבאי התקבלה כחברת קיבוץ, עבדה בהוראה בבית ספר עמק החולה ובריכוז העבודה ושירותים של הקיבוץ. את התואר השני והדוקטורט סיימה באוניברסיטה העברית בירושלים, בתואר השני עבדה במכון דייוויס ליחסים בין לאומיים ובמכון ירושלים לחקר ישראל. את עבודת הדוקטורט כתבה במחלקה למדע המדינה באוניברסיטה העברית, בהנחיית פרופסור יצחק גל-נור ופרופסור שלמה אבינרי. הדוקטורט עסק בשינויי האידאולוגיה והמדיניות של מפלגת מפא"י ומפלגת העבודה בשנות השישים של המאה העשרים, עד ה"מהפך" בשנת 1977 במדיניות חברתית בכלל ותעסוקה ודיור בפרט. כיום מרצה מן החוץ באוניברסיטה העברית בירושלים.
פעילות ציבורית

בין מקימי פורום הדיור הציבורי, שהובילו להעברת חוק הדיור הציבורי בשנת 1998 עם ח"כ לשעבר רן כהן ממרצ. בשנת 2015 הקימה את האגודה לתחבורה שיתופית "שבוס", התוכנית הראשונה בישראל לאספקת תחבורה שיתופית בסופי השבוע. האגודה פועלת בערים שונות וזכתה לתמיכה בפעילות משר הבריאות ניצן הורוביץ והשרה להגנת הסביבה תמר זנדברג. בשנת 2015 האגודה זכתה בפרס ה"גלובוס הירוק".
ממקימי ארגון יוצאי המגזר החרדי "ובחרת", הפועלת לסיוע יוצאים מהקהילה וחיזוק תחושת השייכות לחברה הישראלית. הייתה חברת הנהלה בעמותת "נכים עכשיו" שהפעילה את "המרכז לחיים עצמאיים" לאנשים עם מוגבלות בירושלים. זכתה לתמיכה וייעוץ מחבר הכנסת אילן גילאון בנושא קידום אנשים בעלי מוגבלויות. חברת מזכירות מחוז ירושלים בהסתדרות החדשה. חברת הנהלה במוזיאון המדע ע"ש בלומפילד בירושלים.