stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כיווניות (ביולוגיה)
קצה 5'

קצה ה-5' (מבוטא: קצה החמש פְּרַיְם) מסמן את קצה גדיל ה-DNA או ה-RNA שיש לו פחמן בעמדה מספר 5 של טבעת החד-סוכר (פורנוז) של הדיאוקסיריבוז או הריבוז. קבוצת זרחן המחוברת בקצה זה מאפשרת ליגציה של שני נוקליאטידים באמצעות יצירת קשר קוולנטי של הזרחן בקצה ה-5' של נוקליאוטיד אחד לקבוצת ההידרוקסיל בקצה ה-3' של הנוקליאוטיד השני (קשר פוספודיאסטרי). בביולוגיה מולקולרית, מדענים פיתחו שיטות להסרת קבוצת הזרחן בקצה ה-5' כדי למנוע ליגציות (לדוגמה, בשיבוט מולקולרי מסירים את הזרחן כדי למנוע סגירה של פלסמיד ללא הוספת מקטע).
בכדי ש-mRNA יועבר מהגרעין לציטוזול שם יעבור תרגום לחלבון, ישנו צורך ב-5' Cap המייצב את המולקולה.
בקצה 5' של גן ישנו אזור המשמש לקשירת חלבונים ולבקרת שעתוק ואינו עובר שעתוק.
UTR '5 הוא אזור בגן העובר שעתוק ל-mRNA, נמצא סמוך לקצה ה-5' ואינו עובר תרגום לחלבון. אזור זה משמש לבקרה. תחילתו לאחר רצף ה-5' Cap וסיומו בקודון הראשון. אזור זה יכול להכיל אתרי קישור לריבוזומים ורצף קוזק, המשפיעים על יעילות התרגום של ה-mRNA ועל יציבותו.
קצה 3'

קצה ה-3' (מבוטא: קצה השלוש פְּרַיְם) מסמן את קצה גדיל ה-DNA או ה-RNA שיש לו פחמן בעמדה מספר 3 של טבעת החד-סוכר (פורנוז) של הדיאוקסיריבוז או הריבוז. קבוצת הידרוקסיל המחוברת בקצה זה נקשרת לקבוצת זרחן בקצה 5' של נוליאוטיד אחר באמצעות קשר פוספודיאסטרי, ובכך מולקולה יכולה להתארך. בביולוגיה מולקולרית, מדענים פיתחו שיטות להסרת קבוצת ההידרוקסיל בקצה ה-3' כדי לעצור את תהליך השכפול, וזהו הבסיס לשיטת סנגר לריצוף DNA.
במהלך הבשלת mRNA, קצה ה-3' עובר תהליך של פוליאדנילציה, שבו מחובר שרשרת של 50–250 מולקולות אדנוזין לקבוצת ההידרוקסיל בעמדה זו. אורך השרשרת מעיד על הזמן בו ישרוד ה-mRNA בתא לפני שיישלח לפירוק, ובכך גם על כמות החלבון שיסונתז ממנו.
בקצה ה-3' של גן ישנו אזור שעובר שעתוק אך מיד עובר פירוק במהלך תהליך ההבשלה של ה-mRNA.
UTR '3 הוא אזור בגן העובר שעתוק ל-mRNA, נמצא סמוך לקצה ה-3' ואינו עובר תרגום לחלבון. אזור זה משמש לבקרה. תחילתו לאחר קודון הסיום וסיומו בזנב הפוליאדנילציה.
ראו גם

גדיל (ביולוגיה)
מקטעי אוקזקי
לטסיים

| לטסיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: דקראים
תת־סדרה:: דמויי-דקר
משפחה:: לטסיים
סוגים
 Hypopterus  Lates  Psammoperca
שם מדעי
 Latidae

לטסיים (שם מדעי: Latidae) היא משפחה של דגים מסדרת הדקראים החיים באסיה, באפריקה ובימים האינדו-פסיפיים. במשפחה ישנם 13 מינים ב-3 סוגים. הם קרובי למשפחה צנטרופומוסיים החיה בים.
אלו דגים גדולים שיכולים להגיע למשקל של מעל 200 ק"ג. הם גם דגי מאכל שהובאו על ידי האדם למדינות שונות, מה שגרם להרס הסביבה האקולוגית. נסיכת הנילוס למשל הוכנסה ב-2003 לאגם ויקטוריה וכך חיסלה את אוכלוסיית האמנוניים המקומית. כל מיני הלטסיים הם טורפים.
מיון

משפחה לטסיים (Latidae)
סוג ומין יחיד Hypopterus macropterus
סוג נסיכה (Lates)
מין נסיכת טנגניקה (Lates angustifrons)
מין ברמונדי (Lates calcarifer)
מין Lates japonicus
מין Lates lakdiva
מין Lates longispinis
מין Lates macrophthalmus
מין Lates mariae
מין Lates microlepis
מין נסיכת הנילוס (Lates niloticus)
מין Lates stappersii
מין Lates uwisara
סוג ומין יחיד Psammoperca waigiensis
יצחק בננסון

| --- | --- |

יצחק בננסון
 לידה:  7 בפברואר 1954 (בן 70) ברית המועצות ברית המועצות
 ענף מדעי:  מתמטיקה
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה ממלכתית של אורל (1 ביוני 1975)  אוניברסיטת מוסקבה (1985) 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב 
 www.tau.ac.il/~bennya/
 תרומות עיקריות
 מחקרים בדינאמיקה מרחבית של מערכות מורכבות
 
יצחק בננסון (נולד ב-7 בפברואר 1954) הוא גאוגרף, ביולוג ומתמטיקאי ישראלי, פרופסור אמריטוס שכיהן כראש החוג לגאוגרפיה באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה

יצחק בננסון נולד וגדל ביקטרינבורג שבהרי אורל (עד 1991 סְבֶרְדְלוֹבְסְק) ולמד לתואר הראשון והשני באוניברסיטת אורל בעיר. עשה דוקטורט בביופיזיקה במודלים דינמיים של גנטיקת אוכלוסיות (population genetics), וקיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת מוסקבה ב-1975. באותה תקופה עבד במכון לאקולוגיה של האקדמיה למדעים של רוסיה. ב-1991 עלה לישראל והחל באותה שנה ללמד באוניברסיטת תל אביב. עשה שנות שבתון באוניברסיטאות צפון-קונטיקט, רומא, טוקיו, ובאוניברסיטת ראדבאונד בניימכן שבהולנד. מאז ספטמבר 2008 עד 2013 כיהן כראש החוג לגאוגרפיה באוניברסיטת תל אביב. בננסון זכה ביחד עם דוקטור ארז חטנה בפרס "מייקל ברייני" (Michael Breheny Prize) על המאמר הטוב ביותר לשנת 2007 בכתב העת Environment and Planning B. ב-2011 התמנה לפרופסור מן המניין.
יצחק בננסון נשוי לילנה לבית זפסקי ולהם שלושה ילדים.
מחקריו > תחומי מחקריו

תחום המחקר העיקרי של יצחק בננסון הוא דינמיקה מרחבית של מערכות מורכבות, אותן הוא חוקר בעזרת מודלים ומחקרי שטח. היישומים הם באקולוגיה ובגאוגרפיה, בעיקר בתחום של גאוגרפיה חברתית העוסק בקשר בין האדם והסביבה. בננסון חקר באופן נרחב דינמיקת אוכלוסין בעיר, כולל סגרגציה חברתית, אתנית וכלכלית, דינמיקה של שימושי קרקע, ומערכות תחבורה. הוא מנסה לעשות פורמליזציה ליחסי אדם וסביבה.
מחקריו > מודלים של מערכות אקולוגיות מורכבות

מודלים אקולוגיים הוא תחום בו עסק בננסון ברוסיה והמשיך בישראל. הוא עוסק במודלים אקולוגיים השייכים לתחום של איכות הסביבה - מודלים אינטגרטיביים שמנסים להבין דינמיקה כוללת של מערכת אקולוגית-חברתית-כלכלית באזור. ברוסיה היה זה מודל של שינויים מרחביים שמתרחשים בחצי האי יאמאל (Yamal) בצפון סיביר, שם מועברות כמויות גדולות מאוד של גז טבעי ממרבצים שנמצאים בחלק הצפוני של חצי האי דרומה, בצינורות ענקיים בקוטר של מטר וחצי, דרך הטונדרה. הצינורות החמים על הקרקע הקפואה גורמים להתמוססות ויוצרים מחסומים של מאות קילומטרים בלב חצי האי. כיום מתחיל מחקר במסגרת האירופית FP7 ‏, שהוא עורך ביחד עם דוקטור יצחק אומר ופרופסור טל סבוראי מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב. המחקר הנערך בצפון הנגב בודק את פגיעות (vulnerability) האזור לשינויים הנובעים מתמורות אזוריות ומהתחממות גלובלית.
מחקריו > מודלים של גנטיקת אוכלוסייה

בין התחומים בהם עסק בננסון ברוסיה היה חקר מערכת מיוחדת להגדרת המין אצל למינגים (lemming). בשני מינים של למינגים חלק מהנקבות הן בעלות כרומוזומים מיניים רגילים (XX) אך חלק הן בעלי הרכב כרומוזומי זכרי – XY. אחד מבין המינים של סוג זה נפוץ מאוד והשני נדיר יחסית. הוא בחן שאלה הנוגעת לתיאורית האבולוציה של מערכת הגדרת המין - מהן הסיבות שקבוצות עם כרומוזומים לא רגילים שורדות באוכלוסייה. מסקנות מחקרו היו שהדבר תלוי בפרמטרים דמוגרפיים של המין.
מחקריו > דינמיקת אוכלוסין של יונקים קטנים

זהו ספר (Small Mammals Population Dynamics: Hypothesis, Theories, Models) שכתב בננסון (ביחד עם עמיתו Oleg Sadykov) ברוסית על דינמיקת יונקים קטנים – עכברים ואחרים בטבע. בננסון ועמיתו גילו במחקרי שדה שיונקים קטנים "מטיילים" באופן יומיומי למרחקים גדולים בהרבה מאלו שצוינו במחקרים קודמים, ופיתחו מודל שמתאר את הפריסה המרחבית של אוכלוסיות היונקים הקטנים בהתאם לתנאי הסביבה. במאמרים שכתבו בתקופת העבודה במכון לאקולוגיה בנו בננסון ועמיתיו מודלים של דינמיקת אוכלוסין של מינים נוספים, כגון שועלים, מין חשוב מבחינת הציד שהמודל ניסה לחזות את פריסתו המרחבית.
מחקריו > תכנון וביצוע

בננסון עוסק במחקר מנקודת מבטו של המודליסט, ומנסה לבדוק את מידת יישומו של תוכניות הפיתוח. יחד עם עמיתיו הוא חוקר תוכניות פיתוח שנעשו בשנות השמונים, שהיו כבר אז ממוחשבות, ומשווה אותן עם הנעשה בשטח דרך צילומי אוויר ולוויין. בנושא זה הוא עורך כעת שני מחקרים: האחד לגבי התפתחות יישובים ערבים בגליל, האם הם מתפתחים בהתאם לתוכניות או שהתוכניות מתעדכנות בהתאם להתפתחות השטח הבנוי. מחקר שני, שנערך מטעם משרד הפנים, עשה בננסון ביחד עם דוקטור נורית אלפסי ודוקטור טל סבוראי מאוניברסיטת בן-גוריון. הם ערכו בדיקה של התפתחות שימושי הקרקע במרכז הארץ בהשוואה למה שתוכנן. מטרת המחקר - לנסח כללים לגבי אילו שימושי קרקע באמת מתרחשים לעומת השינויים שהיו מתוכננים, אילולא התרחשו. ההבנה זו נחוצה על מנת פיתוח תוכניות בנות-ביצוע.
מחקריו > מודלים גאוגרפיים ברזולוציה גבוהה

הנושא הכללי בו עוסק בננסון הוא מודלים גאוגרפיים ברזולוציה גבוהה (high-resolution spatial modeling). ברזולוציה גבוהה לא עובדים עם "מייצג הממוצע" של תכונות, אלא עם אובייקטים, כגון יחידות קרקע, כלי רכב או משפחה, הממוקמים במרחב ומבטאים את תכונותיהם בקשת מלאה של הטרוגניות טבעית. המודלים של סוג זה נקראים מודלים מבוססי סוכנים (agent-based modeling). הסוכנים הם בדרך כלל ניידים והם יוצרים דינמיקה של מערכת "בעצמם". למשל, פקקי תנועה נוצרים כאשר הפקק הוא אוסף של כלי רכב שלא יכול להתקדם. במונחים אלה, השפעה עצמית היא מרכיב חשוב ברוב המערכות המורכבות והתהליך הזה נקרא ארגון עצמי (self-organization). רוב המודלים מעדיפים להציג מערכות אמיתיות בצורה אגרגטיבית, אך ייצוג זה לא מאפשר הדמיה של התנהגות האובייקטים, כגון אנשים שמהגרים בעיר ממקום למקום או הולכי רגל ברחוב. מודלים שעובדים עם האובייקטים כינו יצחק בננסון ופול טורנס בשם גיאוסימולציה Geosimulation, כלומר הדמיה של מערכות מרחביות מורכבות דרך הדמיית כללי התנהגות והשתנות של האובייקטים בסביבה הטרוגנית. הגיאוסימולציה מתבססת על מערכת מידע גאוגרפי (ממ"ג). גיאוסימולציה היא הנושא העיקרי בו עוסק בננסון מאז עלייתו לישראל. הוא כתב ספר בתחום זה שרוב יישומיו הם בתחום העירוני.
מחקריו > מודלים גאוגרפיים ברזולוציה גבוהה > סגרגצית מגורים בעיר

תחום מחקר בו הרבה לעסוק בננסון הוא ניידות מגורים והיבדלות קבוצות אוכלוסייה בעיר - עד כמה יש סגרגציה, כולל סגרגציה כלכלית וסגרגציה אתנית. בננסון ערך מחקרים ביחד עם פרופסור יובל פורטוגלי ודוקטור יצחק אומר. הם בנו כמה מודלים של תפרוסת מרחבית בעיר, כולל מודל ניידות מגורים ביפו, שיש בה יהודים וערבים. תחזית המודל התאימה למה שקרה בפועל במשך 50 השנים האחרונות. לצורך כיול המודלים משתמש בננסון בנתונים מפורטים (ברזולוציה של בית ומשפחה) של מפקד האוכלוסין של 1995. בכיוון זה ממשיך בננסון לחקור את מידת הסובלנות של אנשים לשכנים "זרים" להם לפי דת, לאום או מצב כלכלי, ומצא כי שיעורם באוכלוסייה הוא 20%-30%.
מחקריו > מודלים גאוגרפיים ברזולוציה גבוהה > תחבורה ציבורית ונגישות

בננסון לקח נתונים על רשת תחבורה ציבורית והתפלגות אוכלוסייה בגוש דן ובנה עליהם מודל שמאפשר השוואת זמני נסיעה ממקום למקום בתחבורה ציבורית: באוטובוס וברכבות. על ידי כך הוא בודק נגישות למקומות עבודה ולמקומות ציבוריים לקבוצות חלשות של אוכלוסיית המטרופולין, פרויקט במימון משרד המדע.
מחקריו > מודלים גאוגרפיים ברזולוציה גבוהה > חקר מדיניות חניה בעיר

בננסון, יחד עם דוקטור קרל מרטנס מאוניברסיטת ניימכן (אז יו"ר ארגון "תחבורה היום ומחר"), בדק את הסיבות לחוסר חנייה בתל אביב בשעות הלילה, וניסה להציע פתרון לבעיה במחקר משותף עם עיריית תל אביב. בעיית החניה העיקרית של מטרופולין תל אביב היא ביקוש של תושבים לחנייה בחינם שהוא מעל להיצע המרחב. מקומות חנייה לאורך רחוב ובחצרות אינם יכולים לכלול את כל כלי הרכב ויש עודף של עשרה אחוזי רכבים מעל לקיבולת המרחב העירוני. בעיה זו נוצרת בעיקר על ידי רכבי תושבים ואפילו סילוק של כל רכבי המבקרים לא הביא להתאמה בין ביקוש והיצע. על מנת להקטין את שיעור מחזיקי כלי הרכב ב-10%, הציעו החוקרים שכל בעלי הרכב בתל אביב ישלמו מעט על חניה בלילה והכסף יינתן לאחד מעשרה שמוותר על מכוניתו הפרטית. מעשית אפשר ליישם הצעה זו על ידי ביטול הארנונה למי שמוותר על תו החנייה האזורי.
מחקריו > ארכאולוגיה

יצחק בננסון עורך מחקר ארכאולוגי ביחד עם אשתו ילנה זפסקי ועם פרופסור ישראל פינקלשטיין. הם מנסים להבין כיצד חישב האדם נפח של קנקנים לפני 2000-2500 שנה. לפי ממצאים ארכאולוגיים ידע האדם באותה עת לבנות קנקנים גדולים מאוד (40-50 ליטר) בדיוק של 2-4%. מדידת הקנקנים ביחידות אורך ונפח האופייניים לתקופת הברזל הביא חוקרים לניסוח כללים אמפיריים המאפשרים למדוד את נפח הקנקן המלא. ייתכן שכללים אלו שימשו סוחרים וקונים בתקופה זו.
ספריו

Vladimir N. Bolshakov, Victor S. Balakhonov, Itzhak E. Benenson, et al., Small Mammals of the Ural mountains, Sverdlovsk, Urals Branch AS USSR, 1986.
Oleg F. Sadykov, Itzhak E. Benenson, Population Dynamics of Small Mammals: Concepts, Hypothesis, Models, Moscow, Nauka, 1992.
Itzhak Benenson, Paul M. Torrens. Geosimulation: Automata-Based Modeling of Urban Phenomena, London, Wiley, 2004.
Modeling of land-use and ecological dynamics, Heidelberg : Springer,2013 ,Dan Malkinson, Danny Czamanski, Itzhak Benenson, editors
מאמרים נבחרים

Itzhak E. Benenson, 1979, On quasi-manifolds of the models, Izvestia Vuzov series Mathematics, N12, 14-20.
Emily A. Gileva, Itzhak E. Benenson, Lyudmila A. Konopistseva et al., 1982, XO Females in the varying lemming Dicrostonix torquatus: reproductive performance and its evolutionary significance, Evolution, 36(3), 601-609.
Itzhak E. Benenson, 1983, On the maintenance of the unique system of sex determination in lemmings, Oikos 43(2), 211-218.
Itzhak E. Benenson, Vladimir N. Bolshakov, Nikolay.S. Korytin, 1988, Simulation model of predator dynamics for different levels of exploitation, Proceedings of Soviet Academy of Sciences, 301(5), 1269-1273.
Itzhak E. Benenson, Oleg F. Sadykov, 1989, The concept and the model of small mammals population dynamics in heterogeneous environment, Journal of General Biology 50(2), 244-259.
Juval Portugali, Itzhak Benenson, Itzhak Omer 1994, Socio-spatial Residential Dynamics: Stability and Instability within a Self-Organized City, Geographical Analysis, 26(4) 321-340.
Itzhak Benenson, 1998, Multi-Agent Simulations of Residential Dynamics in the City, Computers, Environment and Urban Systems, 22(1), 25 - 42.
Itzhak Benenson, Itzhak Omer, Erez Hatna, 2002, Entity-based modeling of urban residential dynamics - the case of Yaffo, Tel-Aviv. Environment and Planning B, 29, 491-512.
Itzhak Benenson, Shy Aronovich, Saar Noam, 2005, Let’s talk objects: Generic approach to high-resolution urban modeling, Computers, Environment and Urban Systems, 29, 425 - 453
Elena Zapassky, Israel Finkelstein, Itzhak Benenson, 2006, Ancient Standards of Volume: Negevite Iron Age pottery (Israel) as a Case Study in 3D Modeling Journal of Archaeological Science, 33, 1734 - 1743
Itzhak Benenson, Martens Karel. and Birfir, Slava. 2008, PARKAGENT: an agent-based model for parking in the city. Computers, Environment and Urban Systems, forthcoming
הערות שוליים

↑  הידען, מודל של התנהגות הנהגים בחיפוש ותפיסת חניה יעזור בקביעת מדיניות חניה בת"א, 15.8.2007
↑  קובי ליאני‏, פתרון למכת החניה בת"א?, באתר וואלה, 16 באוגוסט 2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007461076505171  BIBSYS: 4108667  BnF: cb145784122 (data)  dblp: 38/1957  ISNI: 0000 0001 1662 5265  LCCN: n2004000098  NKC: stk2008441899  ORCID: 0000-0003-0704-0673  ResearcherID: R-3666-2016  SUDOC: 085100757  VIAF: 66710503   WorldCat (עם VIAF): 66710503
לוריקוזאורוס

| לוריקוזאורוס> תקופה |
| --- | --- |
קרטיקון עליון 71 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
סוג:: לוריקוזאורוס
מין:: Loricosaurus shieldatus
שם מדעי
 Loricosaurus

לוריקוזאורוס (שם מדעי: Loricosaurus; מילולית: "לטאה משוריינת") הוא סוג של דינוזאור זאורופוד ממשפחת הסלטזאוריים שהתקיים במשך הקרטיקון העליון שלפני 71 מיליון שנה, בתחילת המאסטריכט של אמריקה הדרומית.
ממצאי הלוריקוזאורוס התגלו בתצורות אלן (Allen Formation) שבנאוקן בארגנטינה ותחילה נסבר שהיה אנקילוזאור עקב מעטה השריון האוסטאודרם שכיסה את אך בהמשך הוא תואר כזאורופוד ממשפחת הסלטאזאוריים. הוא תואר למדע ב-1929 בידי החוקר הגרמני פרידריך פון הואנה (אנ') כששמו מרמז על מעטה השריון שלו.
בסוג זה תואר מין יחיד - Loricosaurus shieldatus, כשמין נוסף Loricosaurus scutatus נחשב כיום למין של נאוקנזאורוס (Neuquensaurus).
לא כל החוקרים רואים בסוג זה טקסון קיים וחלק מטילים אותו בספק ומשייכים את הממצאים שלו לסוגים הקרובים סלטזאורוס או נאוקנזאורוס.
הערות שוליים

↑  Holtz, Thomas R Jr. (2011) Dinosaurs: The Most Complete,Up-to-date Encyclopedia for Dinosaur Lovers Of All Ages, Winter 2010 Appendix
לוברטוב

לוברטוב (בפולנית: Lubartów) היא עיירה בפרובינציית לובלין שבפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

ללוברטוב הוענקו זכויות עיר בשנת 1543, ובמאה ה-16 הייתה העיירה למוקד קלוויניזם. במהלך המאה ה-19 התפתחה העיירה, ונבנו בה מספר בתי חרושת.
יהודי לוברטוב

יהודים ישבו בלוברטוב מהמאה ה-16. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-3,300 יהודים, רוב תושביה, והתקיימה בה פעילות ציונית ופעילות של אגודת ישראל.
ב-17 בספטמבר 1939 נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו הטילו על יהודיה גזירות שונות, ובהן החרמת רכוש, תשלומי כופר, חובת ענידת סרט זרוע, הגבלות תנועה וגיוס לעבודות כפייה.
בנובמבר 1939 גורשו כ-2,500 מיהודי העיירה לאוסטרוב לובלסקי וליישובי הסביבה, ובדצמבר 1940 הובאו לעיירה כ-1,000 פליטים יהודים מאזור מלאווה. במרץ 1941 גורשו דרך העיירה כ-14,000 יהודים מלובלין לאזור מייחוב.
ב-9 באפריל 1942 נערכה בעיירה אקציה, בה שולחו כ-800 יהודים למחנה ההשמדה בלז'ץ, ורבים נורו במקום. בהמשך החודש הועברו לעיירה כ-1,500 יהודים שגורשו מסלובקיה, וביוני 1942 נמנו בעיירה 3,134 יהודים, ואלו רוכזו בגטו שהוקם בה. בהמשך הובאו לגטו שבעיירה יהודים נוספים מיישובי הסביבה.
ב-9 באוקטובר 1942 שולחו מהגטו שבעיירה כ-3,000 יהודים למחנות בלז'ץ וסוביבור, וכ-500 יהודים נרצחו בשטח בית העלמין היהודי בעיירה. עד פברואר 1943 חוסל גטו לוברטוב, ויהודיו שולחו למחנות ההשמדה או נרצחו במקום.
יהודים בודדים ששבו לעיירה לאחר השואה עזבו אותה במהרה, בשל איום מצד אנטישמים מקומיים. לאחר המלחמה נבנו על שטח בתי העלמין היהודיים בעיירה גן משחקים ושכונת מגורים.
לקריאה נוספת

מ. צאנין, הרובישוב - לווארטוב - טישוויץ - קראסנוסטב בתוך: תל עולם: מסע על פני מאה קהילות נחרבות, תל אביב: המנורה, 1962. עמ' 72–79 (תיאור של המקום מיד לאחר מלחמת העולם השנייה ומבט האוכלוסייה המקומית על חיסול היהודים והשימוש בשללם)
שרידי בית העלמין היהודי בלוברטוב
כל בחורה צריכה להתחתן

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  סיפור של אלינור הריס
 בימוי:  דון הרטמן
 הופק בידי:  דון הרטמן
 תסריט:  קליפורד אודטס
 עריכה:  הארי מרקר
 שחקנים ראשיים:  קרי גרנט בטסי דרייק פרנשוט טון
 מוזיקה:  לי הרלין
 צילום:  ג'וררג' דיסקנט
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  RKO 
 חברה מפיצה:  RKO
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  9 בנובמבר 1948
 משך הקרנה:  85 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  קומדיה רומנטית 
 הכנסות:  2,800,000 ‏$
 דף הסרט ב־IMDb
 
כל בחורה צריכה להינשא (באנגלית: Every Girl Should Be Married) הוא סרט קומדיה רומנטית אמריקאי משנת 1948, בבימויו של קליפורד אודטס, עם קרי גרנט ובטסי דרייק (אנ') בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס על סיפור של אלינור הריס על בחורה שמשאת נפשה להתחתן כי "כל בחורה צריכה להתחתן".
קרי גרנט ובטסי דרייק הפכו לזוג במהלך הסרט ובטסי דרייק הפכה כעבור שנה לאשתו השלישית של גרנט.
תקציר העלילה

אנבל סימס (בטסי דרייק) עובדת כזבנית בחנות כלבו גדולה. היא יושבת בבית קפה עם חברתה ג'ודי (דיאנה לין) ומשתפת אותה ברצונה למצוא גבר מתאים ולהתחתן.
למקום נכנס גבר נאה (קרי גרנט) ואנבל "נדלקת" עליו. מאוחר יותר היא פוגשת אותו בחנות ומסתבר לה ששמו מדיסון בראון, הוא רופא ורווק. היא מגיעה לקליניקה שלו בטענה שהיא סובלת מנדודי שינה אך מסתבר לה שהוא רופא ילדים.
היא לומדת עליו הכל - המסעדה החביבה עליו, האוכל האהוב עליו ועוד. היא מגיעה למסעדת "פייר" כאילו במקרה ועושה רושם שהיא מחכה למישהו. כשמדיסון חוקר אותה היא אומרת שהיא מחכה ל"ארוס" שלה מר רוג'ר סנפורד (פרנשוט טון) שהוא גם בעל חנות הכלבו.
רוג'ר נגיע למסעדה במקרה ומשתף אתה פעולה. הם יוצאים ביחד אבל זה לא עושה רושם על מדיסון. למחרת עוקבת אנבל אחרי רוג'ר ומתנשקת אתו ברחוב. צלם פפרצ'י מצלם זאת וזה מתפרסם בעיתון והיא הופכת לידוענית.
רוג'ר מתאהב בה ולא רוצה לתבוע אותה אך היא רוצה את מדיסון והוא אדיש ומציע לה לחזור לעיירה שלה ולהתחתן עם הארוס שלה ג'ו.
לבסוף מתכנסים כולם בדירתה של אנבל ולמקום מופיע ג'ו (אדי אלברט) עם פרחים כדי להחזיר את אנבל לעיירה ולהתחתן אתה. רוג'ר נכנע ועוזב אבל מדיסון מזהה את ג'ו כשדרן רדיו המפורסם הארי פרוקטור והמזימה של אנבל מתגלה. ג'ו עוזב והם מתחבקים ובאותו זמן מגיע כומר שהוזמן כדי לשוחח על החתונה.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| קרי גרנט | ד"ר מדיסון בראון | רופא |
| בטסי דרייק | אנאבל סימס |  |
| דיאנה לין | ג'ודי הדסון |  |
| אדי אלברט | ג'ו |  |
| פרנשוט טון | רוג'ר סנפורד | בעל כלבו |
לוריסים

| לוריסים |
| --- | --- |
 לוריס איטי
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
תת־מחלקה:: יונקי שליה
סדרה:: פרימטים
תת־סדרה:: בעלי אף לח
על־משפחה:: לוריסים
משפחות
 Lorisidae  Galagidae
שם מדעי
 Lorisoidea ‏גרגורי, 1915

גלגו ענק צפוני
לוריסים (שם מדעי: Lorisoidea) היא על-משפחה של בעלי אף לח מסדרת הפרימטים החיים ביערות הגשם של אפריקה ושל דרום-מזרח אסיה והודו. פרימטים אלה הם קטנים ביותר והם קרוביהם הרחוקים של הלמורים ממדגסקר. הם יצורים יחידאים היוצאים בחשיכה ובעלי עיניים ואוזניים גדולות העוזרות להם לחוש בנעשה סביבם אז. רובם יצורים איטיים, אך בני קבוצת הגלגו יודעים לקפוץ למרחק מרשים מענף לענף או אף על הקרקע.
קיימות 2 משפחות של לוריסים: לוריסיים וגלגויים.
מיון

על-משפחה לוריסים (Lorisoidea)
משפחה לוריסיים (Lorisidae)
פוטו זהוב (Arctocebus)
סוג ומין יחיד פוטו מצוי (Perodicticus potto)
סוג ומין יחיד פוטו חקיין (Pseudopotto martini)
לוריס קטן (Loris)
לוריס איטי (Nycticebus)
משפחה גלגויים (Galagidae)
גלגו גדול (Otolemur)
גלגו מחטני (Euoticus)
גלגו (Galago)
גלגו הסנאי (Sciurocheirus)
גלגו ננסי מערבי (Galagoides)
גלגו ננסי מזרחי (Paragalago)
לוברה קאליניץ'

לוברה קאליניץ' (בקרואטית: Lovre Kalinić; נולד ב-3 באפריל 1990) הוא כדורגלן קרואטי המשחק בעמדת השוער בהיידוק ספליט ובנבחרת קרואטיה.
קריירת מועדונים

קאליניץ' התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של היידוק ספליט. בקיץ 2009 הושאל ליונק סיני, ממנה עבר לנובאליה ובתום העונה חזר להיידוק. ב-23 באפריל 2011 ערך את הבכורה שלו בניצחון 1–2 נגד סלאבן בלופו. בעונת 2013/2014 מונה איגור טודור למאמן הקבוצה, ונתן לקאליניץ' את חולצת השוער הראשון של היידוק. בעונת 2015/2016 שבר את שיא הדקות ללא ספיגת שער, כאשר הצליח לעשות זאת ב-775 דקות משחק. בספטמבר 2016, חתם קאליניץ' על חוזה לחמש שנים בהיידוק.
ב-27 בדצמבר 2016 הודיעה היידוק כי קאליניץ' סיכם בגנט מליגת העל הבלגית תמורת 3.1 מיליון אירו ובכך הפך לכדורגלן היקר בהיסטוריה של גנט ולשוער היקר בתולדות ליגת העל הקרואטית. אף על פי שהגיע באמצע העונה, נבחר קאליניץ' לשוער המצטיין של העונה בליגה הבלגית.
בינואר 2019 קאליניץ' חתם באסטון וילה מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. ב-20 בינואר 2020 הושאל לטולוז עד לסוף העונה. ב-17 בינואר 2021 חזר להיידוק ספליט בהשאלה. ב-1 ביולי 2022 חתם באופן קבוע בהיידוק ספליט.
קריירה בינלאומית

בצעירותו, קאליניץ' שיחק בכל הנבחרות הצעירות של קרואטיה. ב-12 בנובמבר 2014 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בהפסד 1–2 לארגנטינה. קאליניץ' נכלל בסגל הנבחרת לקראת יורו 2016 ומונדיאל 2018, בו הגיע קרואטיה למקום השני.
בתום מונדיאל 2018, הודיע דניאל סובשיץ' על פרישה מהנבחרת, וקאליניץ' הפך לשוער הראשון של הנבחרת.
תארים

שוער השנה בליגת העל הקרואטית: 2015, 2016
שוער העונה בליגת העל הבלגית: 2016/2017
לאוסטכיוס ראטוט

לאוסטכיוס ראטוט או אוסטכיוס ראטולד (בלטינית והונגרית: Leustachius Rátót, בהונגרית Rátót nembeli Leusták לאושטאק ‏, סוף המאה ה-12) היה אציל הונגרי ממשפחת ראטוט, שלפי צ'ארטר מלכותי משנת 1230, כיהן כוויבוד של טרנסילבניה בערך בשנים 1196-1176. נחשב הוויבוד של טרנסילבניה הראשון ששלט בוודאות בחבל ארץ זה. באותה תקופה (ב-1164) מציינים גם שמו של לאוכסטכיוס, רוזן של דובוקה, ואין יודעים אם מדובר באותו איש.
בני ראטוט, ככל הנראה בשמם המקורי ראתולד, היו, לפי הכרוניקה של שימון קזאי, צאצאים לשני איטלקים מקזרטה, נאפולי, בשם ראטולדו ואוליבר, שהתיישבו בהונגריה בימי המלך קלמן בסביבות שנת 1097.
לצד הפלטין של הונגריה, אמפוד או אומפוד ("Ompudinus tunc Banus et Leustachius Voyvoda") נדרש על ידי המלך בלה שלישי בשנת 1176, לשלוח תגבורות לאימפריה הביזנטית במלחמתה נגד הטורקים הסלג'וקים. בקרב שהתקיים במיריוקפלון ידם של הסלג'וקים הייתה על העליונה.
הערות שוליים

↑  F.Curta 2006 עמוד 355
כריסטופר היצ'נס

| --- | --- |

 לידה:  13 באפריל 1949 בריטניהפורטסמות', בריטניה
 פטירה:  15 בדצמבר 2011 (בגיל 62) ארצות הבריתיוסטון, ארצות הברית
 שם לידה:  Christopher Eric Hitchens 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת, ארצות הברית 
 לאום:  בריטי (1949 - 2011), אמריקאי (2007 - 2011)
 עיסוק:  עיתונאי, סופר
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אוקספורד, The Leys School, בייליול קולג' 
 שפות היצירה:  אנגלית
 סוגה:  ספרות פוליטית, ביקורת ספרות, ביוגרפיות, חיבורים פילוסופיים
 נושאי כתיבה:  דת, אתאיזם, פוליטיקה, היסטוריה
 יצירות בולטות:  Letters to a Young Contrarian, Mortality, Hitch-22, The Missionary Position: Mother Teresa in Theory and Practice, אלוהים אינו גדול, No One Left to Lie To 
 הושפע מ:  ג'ורג' אורוול, ולדימיר נבוקוב, סלמאן רושדי, קולם טובין, אדוארד סעיד, ג'ורג' אליוט, תומאס פיין, תומאס ג'פרסון, לאון טרוצקי, אלבר קאמי 
 השפיע על:  ריצ'רד דוקינס, ג'יימס פנטון, סם האריס, גד סעד
 בן או בת זוג:  Eleni Meleagrou  Carol Blue 
 צאצאים:  Alexander Meleagrou-Hitchens 
 פרסים והוקרה:  פרס לנן לספרות (אנ') ‏ (1991), פרס ריצ'רד דוקינס (אנ') ‏, (2011), פרס אורוול (אנ') ‏ (2012)
 חתימה:   
 
כריסטופר אריק היצ'נס (באנגלית: Christopher Eric Hitchens; ‏13 באפריל 1949 - 15 בדצמבר 2011) היה עיתונאי וסופר אמריקאי יליד אנגליה ממוצא יהודי, שכתביו וספריו רבי המכר ומעוררי המחלוקת עשוהו לפרשן ולמתדיין פופולרי.