stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תהילים פ"ג
תוכן המזמור

מזמור זה הוא תפילה ובקשה מה' לפעול כנגד האויבים המטכסים עצה כיצד להשמיד את עם ישראל. המשורר מבקש מה' שלא ישתוק ויתעלם לנוכח הצרות, שמבקשים האויבים לגרום לישראל. כאן, מתאר אסף את מפגשם של האויבים, ואת כוונתם להשמיד את ישראל, וכל זאת כדי להשכיח את שמם של ישראל והקב"ה מהעולם.
בפסוקים הבאים מובא פירוט, מיהם האויבים הקמים על ישראל.
בפסוקים י'–י"ב, מבקש המשורר מה', שינהג באויבים אלו, כפי שכבר נהג בעבר באויבי ישראל, ומביא מספר דוגמאות.
תבוסת מדין, בידי גדעון בן יואש בעֵין דֹּאר – לאחר שבע שנים, שמדיָּן רודים בישראל, ה' שולח את גדעון להילחם בהם, והוא גובר עליהם בעזרת 300 איש בלבד.
תבוסת יבין מלך חצור, וסיסרא שר צבאו בנחל קישון, שהונחלה בידי דבורה הנביאה וברק בן אבינועם – בראשותם ניצחו ישראל את האויב שגדול מהם במספר האנשים ובכלי הרכב, לאחר שה' מהמם אותו.
הריגת זבח, צלמונע, עורב, וזאב מלכי ושרי מדין, בידי גדעון.
לאחר מכן מבקש אסף מה' שיפעל כנגד האויבים כמו איתני הטבע. כמו הרוח המעיפה את הקש, כמו האש השורפת ומכלה את היער.
כתוצאה מפעולות אלו, אומר המזמור, האויבים, יתביישו עד העלמם, וכל אנשי העולם ידעו, כי ה' לבדו, הוא העליון על כל הארץ.
תוכן המזמור > זיהוי העמים המופיעים בפרק

בפסוקים ז'-ט' מפורט את הרכב העמים שהתאסף לטובת המלחמה כנגד עם ישראל ואלוהיו. בספר תהילים כולו מוזכרים שמות עמים קונקרטיים כאויבי ישראל רק בשני מזמורים נוספים – תהילים ק"כ ותהילים קל"ז.
משמם של 'אׇהֳלֵי אֱדוֹם' ניתן להסיק כי מדובר על שבט נוודים המיוחסים לאדום. עמוס חכם מסביר ששבטים אלו הוזכרו ראשונים כיוון שהם האויבים הקשים ביותר לישראל במקרא כולו. 'יִשְׁמְעֵאלִים' הם השבטים המיוחסים לישמעאל בן אברהם. 'וְהַגְרִים' הם שבטים המיוחסים להגר שפחת שרה. שבטים אלו, יחד עם אהליהם, מוזכרים בכתיב אחר גם בדברי הימים א', ה', י': ”וּבִימֵי שָׁאוּל עָשׂוּ מִלְחָמָה עִם הַהַגְרִאִים וַיִּפְּלוּ בְּיָדָם וַיֵּשְׁבוּ בְּאׇהֳלֵיהֶם עַל כׇּל פְּנֵי מִזְרָח לַגִּלְעָד.” נראה שבדברי הימים, כמו גם בפרקנו, ההגרים/ההגראים הם נוודים אשר פועלים בקבוצות.
קראוס טוען שסדר העמים בפסוק מוזר הן מבחינה גנאלוגית והן מבחינה גאוגרפית ועל כן, ככל הנראה, משובש. לשיטתו, הסדר הנכון הוא "אהלי אדום ומואב" הקשורים יותר זה לזה, ולאחר מכן "ישמעאל והגרים" הקשורים אף הם זה לזה.
זיהוי המקום שנקרא 'גְּבָל' שנוי במחלוקת כיוון שיש במקרא שני מקומות בשם זה. יש המזהים את גבל שבמזמורנו עם גבל שבלבנון, עיר נמל צידונית על החוף של פיניקיה. עדות לזיהוי זה עולה מיחזקאל, כ"ז, ט': ”זִקְנֵי גְבַל וַחֲכָמֶיהָ הָיוּ בָךְ, מַחֲזִיקֵי בִּדְקֵךְ.” אולם, גבל זו נכתבת בפתח ואילו בפרקנו, גבל נכתבת בקמץ ולכן יש הסבורים כי גבל זו היא שם מקום באזור אדום ששמה רשום על חרס שנחשף בחפירות חשבון. חיזוק נוסף לכך מתקבל באמצעות התרגומים לארמית: בתרגום המכונה תרגום יונתן לתורה, 'בארץ אדום' מתורגם בשני מקומות אל 'בארעא דגבלא'. תרגום ניאופיטי מתרגם באופן זה במקום נוסף.
'עַמּוֹן' הוא עם היושב מזרחית לארץ ישראל. ו'עֲמָלֵק' הוא עם הנודד מדרום וממזרח לארץ ישראל. 'פְּלֶשֶׁת' הם יושבי פלשת, הפלשתים. 'יֹשְׁבֵי צוֹר' הם הצורים, העם היושב בחוף הים בצפון מערבה של ארץ ישראל.
"גַּם אַשּׁוּר נִלְוָה עִמָּם" משמעו: גם אשור התחבר לשאר העמים הללו והשתתף עמם במזימתם. יש אומרים כי מדובר בממלכת אשור אשר החריבה, בשלב מאוחר יותר, את ממלכת שומרון וכאן המשורר מדבר על תקופה קדומה בה המאבק בין ישראל לאשור היה עקיף בלבד ובו אשור רק סייעה בידי עמי הסביבה הקטנים בלחימתם. אולם, אחרים סבורים כי מדובר בקבוצה אחרת, קטנה וחשובה פחות מהאימפריה האשורית, המכונה אף היא 'אשור' אשר פעלה במרחב בתקופה קדומה יותר. מבין המציעים זאת, יש הסבורים כי מדובר על שבט קטן מבני דדן: ”וּבְנֵי דְדָן הָיוּ אַשּׁוּרִם וּלְטוּשִׁם וּלְאֻמִּים.”
יש שתי אפשרויות להבין מיהם 'בְנֵי לוֹט' המוזכרים בפסוק. אפשרות אחת היא שעמון ומואב הם בני לוט. משמע מכאן שהם עמדו בראש הברית המתכננת להילחם בישראל ושאר העמים סייעו להם בכך. אפשרות נוספת היא שבני לוט הנזכרים כאן אינם עמון ומואב אלא שבטים אחרים המיוחסים ללוט והביטוי 'הָיוּ זְרוֹעַ' מוסב על העמים כולם באופן שווה והכוונה שכולם עשו יד אחת להילחם בישראל. ברין מסיק מהפסוקים הללו כי לא מדובר באוסף מקרי של שבטים שהציקו לישראל באותו הזמן אלא במערך כוחות משולב המבוסס על ברית שמטרתו הייתה להחליש את כוחה של ממלכת ישראל.
וסטרמן עומד על כך שעל אף שהאויבים במזמור מתוארים בפרוטרוט, הקרב עצמו כלל לא מתואר.
זיהוי הרקע ההיסטורי של המזמור > פרשני ימי הביניים

המפרשים התלבטו בשאלה האם המשורר אסף, מתאר תיאור מציאותי עתידי, או שזוהי בקשה כללית מה' לרדוף את אויבי ישראל. הרד"ק בפירושו לספר תהילים, ובעקבותיו גם המלבי"ם, קושרים את שיר המזמור לאסף, עם מלחמה שארעה בתקופת יהושפט מלך יהודה הרביעי. כמתואר בספר דברי הימים ב', פרק כ', כאשר באו בני עמון, בני מואב, ובני שעיר להילחם עם יהושפט.
לדברי המלבי"ם, אסף במזמורו זה, חוזה את פעולתו של אחד מצאצאיו בשם יחזיאל, אשר לאחר תפילותיו של יהושפט, נחה עליו רוח ה', והוא מתנבא.
"וְיַחֲזִיאֵל בֶּן זְכַרְיָהוּ בֶּן בְּנָיָה בֶּן יְעִיאֵל בֶּן מַתַּנְיָה הַלֵּוִי מִן בְּנֵי אָסָף, הָיְתָה עָלָיו רוּחַ ה' בְּתוֹךְ הַקָּהָל. וַיֹּאמֶר: הַקְשִׁיבוּ כָל יְהוּדָה וְיֹשְׁבֵי יְרוּשָׁלַ͏ִם וְהַמֶּלֶךְ יְהוֹשָׁפָט, כֹּה אָמַר ה' לָכֶם: אַתֶּם אַל תִּירְאוּ וְאַל תֵּחַתּוּ מִפְּנֵי הֶהָמוֹן הָרָב הַזֶּה כִּי לֹא לָכֶם הַמִּלְחָמָה, כִּי לֵאלֹהִים."
יחזיאל מודיע לעם המתפללים עם יהושפט, כי לא להם המלחמה, ואכן ה' מבלבל את האויבים והם נלחמים זה בזה, וניגפים האחד בפני השני.
זיהוי הרקע ההיסטורי של המזמור > חוקרי המקרא בעת החדשה

לגבי הפרק מהלכות שתי תפיסות־על בקרב החוקרים. אוחזי התפיסה הראשונה מזהים בפרק יסודות היסטוריים, והוויכוח בקרבם נסוב בעיקר על השאלה לאיזו תקופה בדברי ימי ישראל יש לשייך את המזמור. הדעות בשאלה זו נחלקות ונפרשות על כל התקופה שמימות השופטים ועד לימי יהודה המכבי (פרק זמן של כ־1,000 שנים בערך). מחזיקי התפיסה השנייה רואים במזמור יצירה פיוטית או פולחנית בלבד וללא שום יסוד היסטורי בבסיסו.
בקרב מחזיקי הגישה ההיסטורית ניטש ויכוח רב שנים על תארוך המזמור. ההרכב של העמים השותפים במערכה, המקום השולי שיש לאשור במסגרת הקואליציה וההיעדרות של ארם מכל המערכה הערימו קשיים על זיהוי מדויק של תקופת חיבור המזמור. התרגומים ופרשני ימה"ב (וחלק מן החוקרים שאחריהם) קושרים את המזמור לימי חזקיהו וסנחריב. רד"ק (ובעקבותיו חוקר המקרא קירקפטריק) מזהה את המזמור עם תקופת יהושפט. אואלד ובריגס משייכים את האירועים לימי נחמיה. רוברטסון סמית מקשר את ההתרחשות לימי אתרחשסתא השלישי. גונקל מסתפק בזיהוי כללי: "בין עזרא ואלכסנדר הגדול". ולהויזן וסקינר משייכים את הפרק לימי יהודה המכבי. ויזר מציע שמדובר על מלחמות עוזיהו. שמידט וקראוס סבורים כי יש לשייך את הפרק לימי בית ראשון בלבד. גרסמן מקדים את המזמור לימי שאול ודוד. מייזלר מציע שמדובר על ימי השופטים ובן שם סבור כי מדובר על דור או שניים לפני שאול המלך.
מחזיקי האסכולה השנייה, סבורים כי פירוט העמים והרכבם הם מעין יצירה פיוטית חופשית של המשורר אשר אין לה עיגון היסטורי קונקרטי, כי אם תפקיד ספרותי או תפקיד טקסי ופולחני.
אמצעים אומנותיים במזמור

כל מזמורי תהילים ערוכים לפי שיטת השירה במקרא שאחד מסימניה הבולטים הוא כתיבה בתקבולת. כל הפסוקים במזמור למעט פסוקים י"ג וי"ט מורכבים מצלעות מקבילות. כלל הפסוקים מורכבים משתי צלעות מקבילות, מלבד פסוק 2 שמורכב מ-3 צלעות. הפסוקים מייצגים את סוגי התקבולות השונים – תקבולת חסרה (פסוק ב') ותקבולת שלמה (פסוק ד'), תקבולת נרדפת (פסוק י"ד) ותקבולת משלימה (פסוק ה'). כמו כן, צמדי מילים כמו אש // להבה, סופה // סער (ה) מופיעים בתקבולת בפרק זה כמו במקרים רבים אחרים.
מאפיין נוסף של מליצה במזמורי תהילים הוא תיבות שנמשכות לפניהן ולאחריהן. דהיינו, מילה שנמצאת בצלע אחת ולפי המשמעות היא נמשכת גם על הצלע האחרת. במזמור זה, המילה 'שִׁיתֵמוֹ', הן בפסוק י"ב והן בפסוק י"ד מדגימה את התופעה.
גם תופעת "לשון נופל על לשון", מופיעה במזמור פ"ג, כמו הצירוף "וּמְשַׂנְאֶיךָ נָשְׂאוּ". פסוק ט"ו מכיל את התופעה פעמיים: "תִּבְעַר יָעַר" ולאחר מכן "וּכְלֶהָבָה תְּלַהֵט".
בליטורגיה

מנהג אשכנז הישן הוא לומר מזמור זה בכל יום בסוף תפילת שחרית כדי להזכיר צרת הגלות. יש נוהגים לאומרו רק בימים שאומרים בהם תחנון, ויש נוהגים לאומרו בכל יום שאומרים בו למנצח, ויש נוהגים לאומרו בכל יום חול מלבד כאשר אומרים הלל, ויש נוהגים לאומרו בכל יום ואפילו בשבת ויום טוב. מנהג זה דעך במאות השנים האחרונות, ונשתמר רק אצל קהילות היקים וקהילות אויבערלאנד.
בקהילות עדות המזרח נהוג לאמרו לאחר שיר של יום בצומות עשרה בטבת וצום גדליה.
בתרבות

אל דומי לך – אייזיק האניג, באלבומו על ההרים בלחן של אליעזר קאליש.
אלוקים אל דומי לך – גלעד פוטולסקי, הנשמה לך 4, לחן של אלי לאופר, עיבוד של משה לאופר.
על המילים "וידעו כי אתה שמך ה' לבדך עליון על כל הארץ" מושר ניגון חב"ד הניגון הולחן על ידי הרב שלום ברוכשטאט.לניגון ביצועים רבים נוספים ביניהם: יונתן רזאל בפרויקט צמאה, זאנוויל ויינברגר ומקהלת מלכות. אהרלה סמט באלבום לחיים טיש חב"ד 2 של יוסף משה כהנא.
במילים "על עמך הערימו סוד, התיעצו על צפוניך, מלא פניהם קלון, ויבקשו את שמך" משתמש אריאל זילבר בשיר מחאה שלו לכבוד אלאור אזריה.
הערות שוליים

↑  הרב מזלומיאן ישי, והרב חיים קניבסקי, סגולות רבותינו, באתר היברובוקס
↑  עמוס חכם, ספר תהלים, כרך ב', מוסד הרב קוק, ירושלים 1990, עמוד צ"א
Erhard S. Gerstenberger, Psalms, part 2, Grand Rapids, Mich. : W. B. Eerdmans Pub. Co., Cambridge 1988, p.117
F.L. Hossfeld & E. Zenger, Psalms 2: A Commentary on Psalms 51-100, Hermeneia; Minneapolis, Minn.: Fortress 2005. p339
↑  יצחק אריה זליגמן, תהילים מז: ב', באתר הספרייה הווירטואלית של מט"ח, הערה מס' 27
↑  אלכסנדר רופא, מבוא לשירה המזמורית ולספרות החכמה שבמקרא, ירושלים: כרמל, 2004, עמ' 15
↑  אלכסנדר רופא, מבוא לספרות המקרא, ירושלים: כרמל, תשס"ו,2006, עמ' 310
↑  שרה יפת, אמונות ודעות בספר דברי הימים, ירושלים: מוסד ביאליק, תשל"ז, עמ' 38
↑  נחום מ. סרנה, עולם התנ"ך - תהלים א', רעננה: דברי הימים הוצאה לאור בע"מ, עמ' 11
↑  H.J, Kraus Psalms 60-150, vol. 2, Acontinental Commentary (trans. H.C. Oswald), Minneapolis 1993, p.160
↑  ספר בראשית, פרק כ"ה, פסוק ג'
↑  ישראל בן שם, "מחקרים בתהלים פג", בתוך: ספר שמואל ייבין: מחקרים במקרא, ארכיאולוגיה, לשון ותולדות ישראל, ירושלים תש"ל, עמודים 126–139. וכן: בנימין מייזלר, "הרקע ההיסטורי של תהילים פ"ג", ידיעות החברה העברית לחקירת ארץ־ישראל ועתיקותיה (תשרי תרצ"ז), עמודים 47–51. וגם: מרים סקלרץ, "הלשונות החוזרות והנרדפות במזמור פג כמעצבות את מבנהו ואת משמעותו", בית מקרא (תשע"ד), עמודים 71–84 בהערה 3.
1 2  סדר עבודת ישראל, רעדלהיים תרכ"ח, עמוד 152.
1 2  מובא במשנה ברורה, סימן תרצ"ז, סעיף קטן ב'.
↑  סידור ר' שבתי סופר.
↑  מנהג פפד"מ, המובא בסדר עבודת ישראל, רעדלהיים תרכ"ח, עמוד 251. יש לציין שבקהל עדת ישורון בניו יורק, שמבוסס על מנהג פפד"מ, עשו פשרה לאומרו בכל יום חוץ משבת ויו"ט.
↑  אלוקים אל דומי לך, גלעד פוטולסקי באתר יוטיוב.
↑  האחים פריינד, וידעו כי אתה באתר יוטיוב.
↑  וידעו כי אתה, יונתן רזאל באתר יוטיוב.
↑  זאנוויל ויינברגר ומקהלת מלכות מתוך מחרוזת חתונה באתר יוטיוב.
↑  להרים ת'ראש אריאל זילבר, באתר יוטיוב.
| מזמורי ספר תהילים |
| --- | --- | --- |
| מזמורים בנוסח המסורה | א' • ב' • ג' • ד' • ה' • ו' • ז' • ח' • ט' • י' • י"א • י"ב • י"ג • י"ד • ט"ו • ט"ז • י"ז • י"ח • י"ט • כ' • כ"א • כ"ב • כ"ג • כ"ד • כ"ה • כ"ו • כ"ז • כ"ח • כ"ט • ל' • ל"א • ל"ב • ל"ג • ל"ד • ל"ה • ל"ו • ל"ז • ל"ח • ל"ט • מ'  • מ"א • מ"ב • מ"ג • מ"ד • מ"ה • מ"ו • מ"ז • מ"ח • מ"ט • נ' • נ"א • נ"ב • נ"ג • נ"ד • נ"ה • נ"ו • נ"ז • נ"ח • נ"ט • ס' • ס"א • ס"ב • ס"ג • ס"ד • ס"ה • ס"ו • ס"ז • ס"ח • ס"ט • ע' • ע"א • ע"ב • ע"ג • ע"ד • ע"ה • ע"ו • ע"ז • ע"ח • ע"ט • פ'  • פ"א • פ"ב • פ"ג • פ"ד • פ"ה • פ"ו • פ"ז • פ"ח • פ"ט • צ' • צ"א • צ"ב • צ"ג • צ"ד • צ"ה • צ"ו • צ"ז • צ"ח • צ"ט • ק' • ק"א • ק"ב • ק"ג • ק"ד • ק"ה • ק"ו • ק"ז • ק"ח • ק"ט • ק"י • קי"א • קי"ב • קי"ג • קי"ד • קט"ו • קט"ז • קי"ז • קי"ח • קי"ט • ק"כ • קכ"א • קכ"ב • קכ"ג • קכ"ד • קכ"ה • קכ"ו • קכ"ז • קכ"ח • קכ"ט • ק"ל • קל"א • קל"ב • קל"ג • קל"ד • קל"ה • קל"ו • קל"ז • קל"ח • קל"ט • ק"מ • קמ"א • קמ"ב • קמ"ג • קמ"ד • קמ"ה • קמ"ו • קמ"ז • קמ"ח • קמ"ט • ק"נ |  |
| מזמורים חיצוניים | קנ"א • קנ"ב • קנ"ג • קנ"ד • קנ"ה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: b12b9ab7-be16-4e89-a556-4db0e45c362b
לנה הידי

| --- | --- |

הידי בטקס פרסי האמי לבידור בפריים טיים, 2014
 לידה:  3 באוקטובר 1973 (בת 51) המילטון, ברמודה
 מדינה:  אנגליה אנגליה, הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 תקופת הפעילות:  מ-1992
 מקום לימודים:  שלי קולג' 
 בן או בת זוג:  Peter Loughran (2007–2013)  Marc Menchaca 
 פרופיל ב-IMDb
 
לינה קת'רן הידי (באנגלית: Lena Kathren Headey; נולדה ב-3 באוקטובר 1973) היא שחקנית אנגלייה. היא מוכרת בעיקר בזכות תפקידה כסרסיי לאניסטר בסדרת הטלוויזיה "משחקי הכס" של רשת HBO המבוססת על סדרת הספרים של ג'ורג' ר. ר. מרטין, "שיר של אש ושל קרח". על תפקידה בסדרה, הייתה מועמדת חמש פעמים לפרס אמי לשחקנית משנה בסדרת דרמה ואף לפרס גלובוס הזהב.
רקע

הידי נולדה בהמילטון שבאי ברמודה להורים אנגליים, סו וג'ון הידי. אביה היה צוער שהוצב שם על ידי משטרת יורקשייר. כשהייתה בת 8 חזרה המשפחה לאנגליה והתמקמה בכפר "שלי" שבמערב יורקשייר. חוויית המשחק הראשונה של הידי הייתה כתלמידה במכללת שלי, ובגיל 17 הופיעה בהפקה בית-ספרית בתיאטרון המלכותי הלאומי של בריטניה, שם התגלתה וקיבלה את תפקידה הראשון לסרט "ארץ המים" בשנת 1992.
היא התחתנה עם המוזיקאי פיטר לאורן ב-2007 והתגרשה ממנו ב-2013. יש לה בן שנולד ב-2010. ב-2015, הכריזה על הריונה השני[דרושה הבהרה] וב-10 ביולי אותה שנה ילדה את בתה.
קריירה > תפקידים מוקדמים

את פריצתה הראשונית בתחום עשתה הידי בגיל 17 אחרי שגילה אותה סוכן ליהוק בעת הופעתה בתיאטרון המלכותי הלאומי של בריטניה, לקח את תמונתה והציע לה להיבחן. מאוחר יותר, היא קבלה תפקיד משני בסרט הדרמה "ארץ המים", בו היא קיבלה את ההזדמנות לשחק ליד שחקנים וותיקים בתעשייה. שנה לאחר מכן הופיעה בדרמה הרומנטית "שארית היום" בכיכובם של אנתוני הופקינס ואמה תומפסון, שהייתה מועמדת ל-8 פרסי אוסקר.
היא שחקה את קת'רין בסרט "ספר הג'ונגל" של דיסני, שיצא בשנת 1994. הסרט קיבל ביקורות חיוביות והרוויח כמעט 44 מיליון דולר בארצות הברית. בסט של הסרט פגשה את ג'ייסון פלמינג, איתו ניהלה מערכת יחסים במשך 9 שנים לאחר מכן. לאחר מספר תפקידים בסרטים, הוא הופיע לצד ונסה רדגרייב בשנת 1997 בסרט הדרמה הרומנטית "גברת דאלוויי", שבוסס על ספרה של וירג'יניה וולף. ב-1998 השתתפה במיני סדרה "מרלין" המבוססת על סיפורו של המכשף מרלין, שהייתה מועמדת ל-4 פרסי גלובוס הזהב. הידי שחקה בשנת 1999 בתפקיד המשני בסרט "אונגין", בו כיכבו רייף פיינס וליב טיילר. שנה לאחר מכן, שיחקה לצד ג'יימס מרסדן בדרמת המותחן "משחק השמועות", ובשנה העוקבת בסרט "השוטר המשוחרר".
קריירה > משחקי הכס ואחריו

מאז תחילת שידורי התוכנית ב-2011, הידי מגלמת את דמותה של המלכה העוצרת סרסיי לאניסטר בסדרת הטלוויזיה "משחקי הכס" של HBO המבוססת על סדרת הספרים של ג'ורג' ר. ר. מרטין, שיר של אש ושל קרח. סרסיי היא בתו הבכורה של טייווין, אישה יפהפייה ושאפתנית שנישאה למלך רוברט באראתיון ובכך הפכה למלכה העוצרת ווסטרוז, ששואפת לצבור כוח והשפעה. על התפקיד סיפר לה פיטר דינקלג', שמגלם את דמותו של טיריון לאניסטר לצידה. היא נבחנה לדמותה של סרסיי ולדמותה של קייטלין סטארק בזמנו, ולוהקה מאוחר יותר. תפקידה של סרסיי הביא להידי הכרה גבוהה מאי פעם וביקורות חיוביות.
ב-2011 הועמדה לפרס Scream Awards בקטגוריית שחקנית הפנטזיה הטובה ביותר על תפקידה בסדרה.
ביולי 2014 הידי הועמדה לפרס אמי בקטגוריית שחקנית המשנה הטובה ביותר בסדרת דרמה. המועמדות שלה סומנה בתור שיא בקריירה של הידי. היא הועמדה בשנית בשנת 2015.
הידי דיבבה במשחק המחשב Risen ב-2009, ובמשחק המחשב Dishonored ב-2012.
היא הופיעה כשחקנית אורחת בסדרה "צווארון לבן" בפרק אחד. ב-2012, היא הופיעה בסרט האקשן והמדע הבדיוני "השופט דרד" לצד קארל אורבן ואוליביה ת'ירלבי. היא גילמה את דמותה של הנבלית מדלן "מא-מא" מדריגל, מנהיגה של כנופיית סמים. היא הופיעה בסרט האימה האינדי "הטיהור" ב-2013, שגרף מעל ל-36 מיליון דולר בסוף השבוע של יציאתו. באותה שנה היא שיחקה את דמותה של ג'וסלין בסרט "בני הנפילים: עיר של עצמות". ב-2014 היא שבה לשחק את המלכה גורגו, בסרט ההמשך ל-300, "300: עליית האימפריה". באותה שנה היא שיחקה בסרט "Low Down", בו מככבת אל פנינג, המגלמת את דמותה של בתה.
בשנת 2015 צפוי לצאת הסרט "Jacqueline Ess", בו תככב הידי בדמות הראשית, שתוארה כ"אישה שבצימאונה לשינוי, משיגה את היכולת להמיר את גופם של אנשים לפי רצונה". הסרט יבוסס על אחד מסיפורי האימה מהאנתולוגיה "Books of Blood". היא אף מככבת בסרט "Pride and Prejudice and Zombies" שיצא בפברואר 2016.
ב-2017 השתתפה בקליפ לשיר "Ill Ray (The King)" של להקת הרוק קסביאן.
בשנת 2021 שיחקה בתפקיד ראשי לצד מייקל קיין, ראף לאו וריטה אורה בסרט הקולנוע "טויסט". שיחקה גם בסרט הפעולה "מילקשייק אבק שריפה" של הבמאי הישראלי נבות פפושדו, בתפקיד של סקרלט, מתנקשת שנאלצה להיעלם ולנטוש את בתה.
חיים אישיים

הידי הייתה מאורסת בעבר לג'וני קיקו, ויצאה עם השחקן ג'ייסון פלמינג במשך 9 שנים, משנת 1994 עד 2003. היא פגשה אותו במהלך צילומי הסרט "ספר הג'ונגל", והיא קעקעה את שמו על זרועה בתאית, אך כיסתה אותו מאוחר יותר. על פי דיווחים היא יצאה עם הדוגמן הברזילאי מרקוס דומינה לאחר הפרידה מפלמינג.
היא התחתנה עם המוזיקאי פיטר לאורן במאי 2007. להידי וללאורן יש בן בשם ויילי, שנולד ב-31 במרץ 2010. השניים נפרדו בשנת 2011, במהלך צילומי העונה השנייה של "משחקי הכס", והידי הגישה בקשה לגירושין בבית המשפט העליון שבלוס אנג'לס ב-20 ביולי 2012. הגירושין הסתיימו ב-26 בדצמבר 2013. במהלך ההליכים הארוכים משנת 2012 עד 2013, התעוררה מחלוקת סביב חלוקת החזר המס המשותף, שהביאה את לנה להעיד בבית המשפט שהיא מרוששת. לדבריה, היו לה בחשבון הבנק חמישה דולרים בלבד. עם זאת, במרץ 2014 אמרה שהיא התייצבה כלכלית ושעל אף שנהגה לשכור דירות בשנתיים האחרונות, היא התעניינה בקנייה של דירה חדשה.
הידי סובלת מהתקפים של דיכאון קליני מאז גיל 15, והעידה בראיון:
אובחנתי כאשר הייתי בת 15, וזה בא והולך. אני עלולה לסבול מזה פעם או פעמיים בשנה, אבל היום אני מכירה בו ומתמודדת איתו. אני לא משתמשת בתרופות משום שאני חוששת שאהפוך לתלויה בהן, אבל אני יכולה להבין אנשים שכן משתמשים, מפני שאתה עובר את הרגשות הנוראיים ביותר של בידוד.
לנה סיפרה שהיא נהנית מאגרוף ומיוגה.
הידי הייתה צמחונית, אך ב-2011 סיפרה בראיון שהיא חזרה לאכול בשר, אם כי לעיתים נדירות. בשנת 2005 היא שחקה בסרט "האחים גרים", בו הייתה צריכה לפשוט את עורו של ארנב. היא סיפרה בראיון שהיא לא הייתה מסוגלת, ולכן השתמשה בארנב שהורכב מלטקס. היא השתתפה בשנת 2010 בקמפיין של ארגון PETA ובפרויקטים נוספים, באקטיביזם למען בעלי החיים.
בשנת 2014 היא לקחה חלק בקמפיין לצד חברתה לסדרה "משחקי הכס", נטלי דורמר, שמטרתו היא לקדם את המודעות ולהפסיק את האלימות והאונס כלפי נערות וילדות, ולחסל את תופעת נישואי הילדות.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1992 | ארץ המים | מארי הצעירה |  |
| 1993 | שארית היום | ליזי |  |
| 1993 | Century | מרים |  |
| 1994 | ספר הג'ונגל | קטרין "קיטי" ברידון |  |
| 1995 | The Grotesque | קליאו |  |
| 1997 | Face | קוני |  |
| 1997 | גברת דאלוויי | סאלי הצעירה |  |
| 1998 | האיש עם גשם בנעליו | סילביה וולד |  |
| 1999 | אונייגין | אולגה |  |
| 2000 | משחק השמועות | קטי ג'ונס |  |
| 2000 | אברדין | קאיסה |  |
| 2001 | שוטר על תנאי | אמה |  |
| 2002 | מגפה שחורה | ליידי מטילדה מלארבי |  |
| 2002 | מכתבי אהבה | בלאנש גלובר |  |
| 2002 | המשחק של ריפלי | שרה טרוואני |  |
| 2003 | השחקנים | דולורס |  |
| 2005 | האחים גרים – למבוגרים בלבד | אנג'ליקה |  |
| 2005 | המערה | ד"ר קתרין ג'נינגס |  |
| 2005 | קליק | לוס |  |
| 2007 | 300 | גורגו, מלכת ספרטה |  |
| 2007 | חוזה להרוג | אנט בולרד |  |
| 2007 | טירוף של קולג' | מיס דיקנסון |  |
| 2008 | The Broken | ג'ינה |  |
| 2008 | הברון האדום | קייט אוטרסדורף |  |
| 2008 | Whore | אמא |  |
| 2009 | Laid to Rest | סינדי סמית' |  |
| 2009 | Tell-Tale | אליזבת' קלמסון |  |
| 2010 | Pete Smalls Is Dead | שאנה |  |
| 2012 | השופט דרד | מדלן "מה-מה" מדריגל |  |
| 2013 | הטיהור | מרי סנדין |  |
| 2013 | בני הנפילים: עיר של עצמות | ג'וסלין פריי / מורגנשטרן |  |
| 2014 | ההרפתקן: קללת קופסת מידאס | מוניקה |  |
| 2014 | Low Down | שיילה אלבני |  |
| 2014 | 300: עליית האימפריה | גורגו, מלכת ספרטה |  |
| 2015 | מאחורי הרוכסן | ג'ני אליס |  |
| 2016 | גאווה ודעה קדומה וזומבים | ליידי קתרין דה ברג |  |
| 2016 | Kingsglaive: Final Fantasy XV | לונה פרייה נוקס | דיבוב |
| 2017 | Thumper | אלן |  |
| 2018 | Walk Like a Panther | ג'נט וינטרס | ללא קרדיט |
| 2019 | זירה משפחתית | סוויט סרייה |  |
| 2019 | The Flood | וונדי | גם מפיקה בפועל |
| 2019 | The Trap |   | סרט קצר; במאית ותסריטאית |
| 2021 | Twist | סייקס |  |
| 2021 | מילקשייק אבק שריפה | סקרלט |  |
| 2022 | 9 Bullets | ג'יפסי |  |
| TBA | Crooks |  |  |
| TBA | Ballerina Overdrive |  |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1993 | Screen Two | מרגרט | פרק: "The Clothes in the Wardrobe" |
| 1993 | ספנדר | אמילי גודמן | 2 פרקים |
| 1993 | How We Used to Live | גרייס פאלמר | 3 פרקים |
| 1993 | Soldier Soldier | שינה בוולאס | 3 פרקים |
| 1994 | Fair Game | אלי | סרט טלוויזיה |
| 1994 | MacGyver: Trail to Doomsday | אליסה מוראן | סרט טלוויזיה של ABC |
| 1995 | Devil's Advocate | קלרה ריגבי | סרט טלוויזיה |
| 1995 | Loved Up | שרה | סרט טלוויזיה של BBC Two |
| 1996 | Ballykissangel | ג'ני קלארק | פרק: "The Things We Do for Love" |
| 1997-1996 | Band of Gold | קולט | 8 פרקים |
| 1997 | Kavanagh QC | נטשה ג'קסון | פרק: "Diplomatic Baggage" |
| 1997 | The Hunger | סטף ריינולדס | פרק: "Ménage à Trois" |
| 1998 | מרלין | גווינביר | מיני-סדרה |
| 2002 | הסערה המתפרצת | אווה וויגרהם | סרט טלוויזיה של HBO ו-BBC |
| 2004 | The Long Firm | רובי ריידר | 2 פרקים |
| 2009-2008 | שליחות קטלנית: יומני שרה קונור | שרה קונור | תפקיד ראשי (2 עונות); 31 פרקים |
| 2009 | צוות גיבורי העל | האלמנה השחורה / מיסטיק | דיבוב; פרק: "Deadly Is the Black Widow's Bite!" |
| 2011 | צווארון לבן | סאלי | פרק: "Taking Account" |
| 2019-2011 | משחקי הכס | סרסיי לאניסטר | תפקיד ראשי (8 עונות); 62 פרקים מועמדת פרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקנית משנה בסדרת דרמה (אנ') (2016-2014, 2019-2018) |
| 2017-2014 | דוד סבא | דודה סבתא | דיבוב; 4 פרקים |
| 2017-2015 | סוכן חשאי: עכבר | עכברה | דיבוב; 8 פרקים |
| 2018-2017 | ציידי הטרולים | מורגן לה פיי | דיבוב; 13 פרקים |
| 2018 | סאלי לנצח | עצמה | פרק: "Episode 4" |
| 2020-2018 | עלייתם של צבי הנינג'ה | ביג מאמא | דיבוב; 9 פרקים |
| 2019 | הקריסטל האפל: עידן המרד | מאודרה פארה | דיבוב; 6 פרקים |
| 2021-2019 | רכבת האינסוף | אמיליה יוז | דיבוב; 9 פרקים |
| 2020 | מכשפים: סיפורי ארקדיה | מורגאנה | דיבוב: 9 פרקים |
| 2021 | שליטי היקום: הגילוי | אוויל-לין | דיבוב; 10 פרקים |
| 2023 | שרברבי הבית הלבן (אנ') | דורותי האנט | מיני-סדרה |
| TBA | Beacon 23 | אסטר | סדרה טלוויזיה עתידית של AMC |
| TBA | The Abandons | פיונה נולאן | סדרת טלוויזיה עתידית של נטפליקס |
הערות שוליים

↑  Jen Juneau, Jude Law's Son Rafferty Makes Film Debut in Twist Alongside Michael Caine, Lena Headey: Trailer, PEOPLE.com, ‏4 במאי 2021
| סדרת שליחות קטלנית |
| --- | --- | --- |
| סרטים | שליחות קטלנית (1984) • שליחות קטלנית 2: יום הדין (1991) • שליחות קטלנית 3: עלייתן של המכונות (2003) • שליחות קטלנית: התעוררות (2009) • שליחות קטלנית: ג'נסיס (2015) • שליחות קטלנית: גורל אפל (2019) |  |
| דמויות | המחסל • T-1000 • שרה קונור • ג'ון קונור • קייל ריס • סקיינט |  |
| שחקנים | ארנולד שוורצנגר • לינדה המילטון • מייקל בין • אדוארד פרלונג • רוברט פטריק • ניק סטאל • קלייר דיינס • קריסטנה לוקן • לנה הידי • תומאס דקר • כריסטיאן בייל • אנטון ילצ'ין • סם וורת'ינגטון • אמיליה קלארק • ג'ייסון קלארק • ג'יי קורטני • לי ביונג-הון • ג'יי קיי סימונס |  |
| סדרות טלוויזיה | שליחות קטלנית: יומני שרה קונור • שליחות קטלנית: ההתחלה |  |
| שונות | T2 3-D: Battle Across Time • משחקי וידאו • קומיקס • ספרים |  |
הידי בפרמיירה של הסרט "300", 2007
גיא לואל

| --- | --- |

לואל ואסנת חכים בסרטו של אילן הייטנר "חוכמת הבייגלה", 2002
 לידה:  4 בדצמבר 1971 (בן 53) רמת גן, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1996
 מקום לימודים:  בית צבי 
 מספר צאצאים:  1
 פרופיל ב-IMDb
 
גיא לואל ב"יותר איטי מלב", סרטם של ינאי גוז ויוני זיכהולץ, 2012
גיא פנחס לואל (נולד ב-4 בדצמבר 1971) הוא שחקן ישראלי.
ביוגרפיה > חיים אישיים

לואל בזוגיות עם דרורית זרמון אחותה של טירנית ברזילי ואמה של דנה זרמון, ארט דירקטורית ופרסומאית, ולהם בת משותפת.
הערות שוליים

↑  טליה לוין, ‏גיא לואל: "הציעו לי להיות יועץ פוליטי, לא רוצה להכנס לביצה המגעילה", באתר מעריב אונליין, 21 באוגוסט 2019
↑  נעה כהן, נשות הצללים, באתר ynet, 24 בנובמבר 2009
עקיבא איגר (הראשון)

| --- | --- |
 לידה:  1721 ה'תפ"א 
 פטירה:  18 בספטמבר 1758 (בגיל 37 בערך) ט"ו באלול ה'תקי"ח 
 תקופת הפעילות:  ? – 18 בספטמבר 1758 
 
רבי עקיבא איגר מהלברשטאדט (ה'תפ"א, 1721 – ט"ו באלול ה'תקי"ח, 18 בספטמבר 1758) היה רב וראש ישיבה אשכנזי, רבן של צילץ (Zülz) ופרשבורג. סבו של רבי עקיבא איגר שנקרא על שמו.
ביוגרפיה

נולד בהלברשטאדט לפרנס הקהילה היהודית המקומית. מגיל שש למד אצל רבי צבי הירש חריף מחבר "כוס ישועות" ו"עטרת צבי" שהגיע אז לכהן כרב העיר. בצעירותו נסע לפרנקפורט ולמד בישיבתו של רבי יעקב כ"ץ פופרש מחבר "שב יעקב". הוא נישא לייטל בתו של הרב זאבל לייטרסדורף מווינה.
לאחר נישואיו הקים בהסכמת רבו, הרב המקומי, ישיבה בהלברשטאט. הישיבה משכה אליה צעירים רבים ושמו התפרסם. בשנת ה'תק"ח, 1748, והוא בן 27 בלבד התמנה לכהן כרבה של צילץ ומדינת שלזיה. בשנת ה'תקט"ו, 1755, עבר לפרשבורג לכהן כממלא מקומו של הרב משה חריף, רב ואב"ד פרשבורג, שבשל זקנותו נבצר ממנו למלא את כל תפקידיו. הוא שימש כראש בית הדין המקומי וכראש הישיבה בעיר. לאחר פטירת הרב חריף, התמנה כרבה של פרשבורג, אך חלה מיד ונפטר לאחר 11 ימים בלבד בט"ו באלול ה'תקי"ח, 18 בספטמבר 1758 בגיל 37.
לאחר פטירתו הודפסו חלק מכתביו בספר "משנת דרבי עקיבא".