stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסה
היחסות בשפות השמיות ובעברית החדשה

בחלק מן השפות השמיות קיימות עד היום יחסות כחלק מהשפה. בערבית ספרותית מסומנת היחסה באמצעות תנועות שמתפקדות כסופיות (suffixes) ומצטרפות לשמות עצם ותארים (תופעה המכונה إعراب "אִעְרַאבּ" או "ניקוד סופי"). למשל שם העצם الملك /al-malik/ ("המלך") יופיע כ־الملكُ /al-maliku/ בבואו כנושא או כנשוא שמני ("המלך אמר", "שלמה הוא מלך"); الملكَ /al-malika/ בבואו כמושא ישיר ("ראיתי את המלך"); ו־الملكِ /al-maliki/ בבואו כמושא עקיף ובכלל לאחר מילת יחס ("באתי אל המלך"), או כסומך ("בית־המלך").
בעברית מודרנית מציינים יחסת מושא ישיר לפני שם־עצם מיודע באמצעות המילה "אֶת". בעברית מקראית השימוש במילה "את" היה שונה, והיא ציינה באופן כללי את מקבל הפעולה, ולאו דווקא מושא ישיר. יש הרואים במילה "של" בעברית מודרנית מעין סימון יחסה, ובמקרים מסוימים אפשר לראות גם את מילת היחס "ל־" כסימון של יחסת מושא עקיף. יש המזהים שרידים של יחסות בניקוד סופי בעברית המקראית, למשל בפסוקים ”מְעֹנָה אֱלֹהֵי קֶדֶם” (דברים, ל"ג, כ"ז) או ”וְלַשֹּׂרֵקָה בְּנִי אֲתֹנוֹ” (בראשית, מ"ט, י"א) או ”וַיֵּלֶךְ חָרָנָה” (בראשית, כ"ח, י'), אם כי יש מחלוקת לגבי הזיהוי הזה. הסיומת ־ָם בתארי־פועל מסוימים (ריקָם, יומָם, חינם, אמנם ועוד) היא לדעת רוב הבלשנים שריד ליחסת מושא ישיר, ששימשה גם לציון תיאורים (השווה לערבית: يوماً יַוְמַן, ليلاً לַיְלַן וכו'). יש בלשנים הגורסים כי הסיומת ־ַיִם (ayim-) בשמות מקומות כגון: מצרַיִם, אפרים, מחנים, מקורה ביחסה שציינה מקום, אולם אין לכך הוכחות חד־משמעיות. כך או אחרת, ברור שהשימוש בסימון מורפולוגי של יחסות בעברית הקדומה נפסק עוד לפני כתיבת התנ"ך. הדוגמה הבולטת ביותר ליחסה שעדין קיימת בעברית המודרנית היא ה' הכיוון (המגמה), שהופכת שם עצם למקום, למשל במילים "הביתה", "ארצה", "דרומה", ובמשלב גבוה: "ירושלימה". ייתכן שהמילים קדימה, שמאלה, ימינה הם שרידים של יחסה זו.
יחסה מופשטת

בתחילת שנות ה־80, החל נועם חומסקי לפתח את תאוריית היחסה במסגרת הדקדוק הגנרטיבי. לפי תאוריה זו, גם בשפות שבהן אין סימון מורפולוגי או סימון מוחשי אחר של יחסות, קיימות יחסות מופשטות. יתרה מזאת, חלקי דיבר מסוימים (כגון שמות עצם, כינויי גוף וכו') חייבים להימצא בעמדה במשפט שבה הם יכולים לקבל יחסה, בין אם היחסה ממומשת באמצעות סימון כלשהו ובין אם לאו. למשל, בעברית, במשפט כמו "הכלב אכל עגבנייה", המילה "הכלב" מקבלת יחסת נושא (נומינטיב), והמילה "עגבנייה" מקבלת יחסת מושא ישיר (אקוזטיב), אף על פי שליחסות אין מימוש מורפולוגי או אחר. על־פי "תאוריית היחסה" של חומסקי, המשפט "עגבנייה נאכלה הכלב" יהיה בלתי־דקדוקי, כיוון שהמילה "הכלב" אינה יכולה לקבל יחסה בעמדה שבה היא נמצאת (ראו: תנועה במשפט סביל). דוגמה דומה מאנגלית:
It is known that cats sleep a lot.
*It is known this fact.
בדוגמה זו, הפועל הסביל אינו יכול להעניק יחסה למושא, ולכן צירוף שמני, שחייב יחסה, אינו אפשרי. פסוקית אינה דורשת יחסה, ולכן היא אפשרית גם בהיעדר יחסה.
בגישה זו, ההבדל בין השפות הוא בעיקר במידת העושר של המערכת המורפולוגית, אך ההבחנות התחביריות ה"עמוקות" הן אוניברסליות.
רשימת יחסות

הרשימה שלהלן מתבססת בעיקר על המחקר המסורתי של השפה הלטינית ובמידה מסוימת גם על המחקר המסורתי של השפה היוונית העתיקה. על אף השינויים שחלו במחקר הבלשני, עדיין מקובל להשתמש ברשימה זו כבסיס להגדרת היחסות בשפות השונות. בנוסף מצוין בחלק מהמקרים שמה של היחסה המקבילה בערבית ספרותית. תיאור היחסות בערבית ספרותית משמש לעיתים קרובות גם במחקר של שפות שמיות אחרות.
| שם בעברית | שם לועזי | מקבילה בערבית ספרותית | תפקיד | דוגמה בעברית | דוגמה משפה עם יחסות מורפולוגיות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| יחסת נושא/נשוא | nominative | رفع (רַפְע) (יחסה 1) | מסמנת את הנושא או את הנשוא במשפט | ציפור עומדת על עץ. העץ הוא גבוה. | בערבית: العصفورُ واقفٌ على الشجرة.  /alʕusˠfuːru waːqifun ʕala ššajara/ ביוונית עתיקה: "μεῖνον, ὦ δέσποτα" ἔφη ὁ δοῦλος. ("חכה, אדוני!" אמר העבד.) |
| יחסת מושא ישיר | accusative | نصب (נַצְבּ) (יחסה 2) | מסמנת השלמה ישירה של הפועל | הילד אכל את התפוח. | בלטינית: lego librum (אני קורא את הספר) |
| יחסת מושא עקיף | dative |  | מסמנת השלמה עקיפה של הפועל, הבאה אחרי השלמה ישירה או אחרי מילת יחס | נתתי את הספר לילד. | בלטינית: dabam librum puero |
| יחסת שייכות | genitive | جرّ (ג'ר) (יחסה 3) | מסמנת שייכות, סומך (בשפות שמיות) או השלמה של מילת יחס | הבית של השכן בית השכן | בערבית: بيت الجارِ /baitu ld͜ʒaːri/ |
| אבלאטיב | ablative |  | מילה המשלימה את הפועל שלא כמושא: כמו תיאור אופן, אמצעי או זמן. | נסעתי באוטו   הרגשתי רע באותו היום | בלטינית: Solā gratiā ("באמצעות החסד לבדו") |
| פנייה | vocative | نداء (נִדאא) | מופיע על שם פרטי או שם עצם המופיע כהסגר במשפט במשמעות של פנייה למישהו | נהג, תן זכות קדימה. | בערבית: يا سائقُ... /ya saːʔiqu/ בלטינית: ‏?et tu, brute‏ (הגם אתה, ברוטוס?) ביוונית עתיקה: κύριε ἐλέησον (רחם-נא, אדוני) |
| מקום | locative |  | מסמנת תיאור מקום | לא היינו בבית. | בלטינית: domi non eramus |
| כלי | instrumental |  | מסמנת תיאור אופן, כשתיאור האופן מתאר שימוש בכלי | כתבתי בעיפרון. | ברוסית: Я писал карандашом |
ביאורים

↑  לעיתים הסיומת ביחסת הנושא אינה u אלא un, ראו תנווין.
↑  לעיתים הסיומת ביחסת המושא הישיר אינה a אלא an, ראו תנווין.
↑  לעיתים הסיומת ביחסת השייכות אינה i אלא in, ראו תנווין.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007535901605171  BNE: XX542752  GND: 4029910-7  LCCN: sh85056271  LNB: 000055060  NKC: ph123472
כביש חוצה הקוטב הדרומי

| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  1,601 ק"מ 
 הקמה
 תקופת הבנייה:  2002–2006 (כ־4 שנים)
 מיקום
 ערים ראשיות:  אזור הברית האנטארקטית 
 נקודת התחלה:  תחנת מקמרדו
 נקודת סיום:  התחנה האנטארקטית אמונדסן-סקוט, הקוטב הדרומי
 
 
שיירת טרקטורים נעה על כביש חוצה הקוטב הדרומי, יוני 2006
כביש חוצה הקוטב הדרומי הוא דרך על קרח מהודק באנטארקטיקה. הדרך, שאורכה 1,601 קילומטרים, מקשרת בין תחנת מקמרדו, השוכנת בחלק הדרומי של האי רוס, על חוף מצר מקמרדו, והתחנה האנטארקטית אמונדסן-סקוט בקוטב הדרומי. הדרך נסללה במשך 4 שנים, בקיץ האנטארקטי בלבד, בין 2002/03 ל-2005/06.
תחנת מקמרדו היא מקום המוצא של כל הציוד, המזון, הדלק ומתקני הבינוי המגיעים לתחנה האנטארקטית אמונדסן-סקוט בקוטב הדרומי. היה צורך לתת מענה זול וחסין מפגעי מזג האוויר לכמויות הציוד הגדלות והולכות שנדרשו בתחנה האנטארקטית אמונדסן-סקוט. לשם כך נסלל הכביש חוצה הקוטב הדרומי. הכביש הוא בעצם דרך על קרח מהודק שחריצי הקרח בו מולאו בקרח מהודק. צידי הכביש מסומנים בדגלים כדי שהטרקטורים לא יסטו מהדרך בתנאי ראות לקויה.
הציוד בין התחנות משונע בקיץ (דצמבר - פברואר) בלבד בידי טרקטורים זחליליים הגוררים מזחלות ענקיות. התנועה נעשית בשיירות ומשך המסע בין התחנות כ-40 ימים. בדרך חזרה, כשהטרקטורים לא טעונים, המסע מהיר בהרבה.
ב-27 בדצמבר 2013 הגיעה מריה לייג'רסטם לראשונה אל הקוטב הדרומי באופניים לאחר מסע אופניים שנמשך 10 ימים, 14 שעות ו-56 דקות על כביש חוצה הקוטב הדרומי. היא הראשונה שהגיעה אל הקוטב הדרומי באופניים.
לאוואל (קנדה)

לאוואל (בצרפתית: Laval) היא עיר בפרובינציית קוויבק בקנדה. זו העיר השלישית בגודלה בפרובינציה וה-13 בגודלה בקנדה, עם אוכלוסייה של 401,553 (נכון לשנת 2011).
ההתיישבות הראשונה במקום נעשתה בידי ישועים בשנת 1636. עד תחילת המאה ה-20 האזור היה מיושב בצורה כפרית. בתקופה זו נוסדו מספר רב של עיריות, עד שבשנת 1965 ממשלת קוויבק החליטה לאחד את כלל העיריות באי לעירייה אחת, ובכך נוסדה לאוואל.
ערים תאומות

צרפת לאוואל, צרפת
צרפת ניס, צרפת
ישראל פתח תקווה, ישראל
אוסטריה קלגנפורט, אוסטריה
לאוואל (צרפת)

| --- | --- |
סמל לאוואלסמל לאוואל

הגשר העתיק על הנהר מאיין
 מדינה:  צרפת צרפת
 חבל:  פיי דה לה לואר פיי דה לה לואר
 מחוז:  מאיין
 ראש העיר:  גיום גארו (הסוציאליסטים)
 שטח:  34.2 קמ"ר
 גובה:  42–122 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  49,657 (1 בינואר 2021)
  ‑ במטרופולין:  100,000
  ‑ צפיפות:  1,480 נפש לקמ"ר (2007)
 קואורדינטות:  48°04′22″N 0°46′12″W﻿ / ﻿48.072778°N 0.77°W﻿ / 48.072778; -0.77
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.mairie-laval.fr
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צרפת מוגדלת) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי לאוואל(למפת צרפת רגילה) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי לאוואל(למפת פיי דה לה לואר רגילה) נאנט אנז'ה לה מאן לה רוש סור-יון  ברטאן נורמנדי סאנטר- עמק הלואר  אקיטן החדשה מפרץ ביסקאיה לאוואל(למפת פיי דה לה לואר מוגדלת) נאנט אנז'ה לה מאן לה רוש סור-יון  ברטאן נורמנדי סאנטר- עמק הלואר  אקיטן החדשה מפרץ ביסקאיה לאוואל  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
לאוואל (בצרפתית: Laval) היא עיר בירת מחוז מאיין (Mayenne) שבחבל ארצות הלואר בצפון-מערב צרפת. העיר משתייכת מסורתית לפרובינציה ההיסטורית מֵן (Comté du Maine). היא שוכנת בתווך בין שלושה אזורים היסטוריים בעלי חשיבות גדולה: ברטאן, נורמנדי ואנז'ו, ובשל מורשתה העשירה זכתה להימנות עם הערים הנושאות את התואר "עיר של אמנות והיסטוריה" (Ville d'Art et d'Histoire).
לאוואל יושבת על הנהר שנתן את שמו למחוז: נהר מאיין (Mayenne), והיא מהווה את ליבו של אזור שבו חיים כ-98,000 איש.
מיקומה של העיר של ימינו, בעמק המאיין, כמחצית-הדרך בין שתי הערים העתיקות לה מאן ורן, נזכר כבר בכתבי לוקאנוס בתקופת יוליוס קיסר.
ערים תאומות

קנדה לאוואל, קנדה
כ"ב בחשוון

כ"ב בחשוון הוא היום העשרים ושניים בחודש השני 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושניים בחודש השמיני 
למניין החודשים מניסן. כ"ב בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגו".
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ב חשוון היא תמיד פרשת חיי שרה.
אירועים היסטוריים

ה'תרע"ח – תחילת מהפכת אוקטובר
ה'תרע"ח – כוחותיו של הגנרל אלנבי כובשים את עזה בתום קרב עזה השלישי
ה'תשנ"ב – נפתחת ועידת מדריד, שנועדה לקדם את תהליך השלום בין ישראל למדינות ערב
ה'תשס"א – הפיגוע באוטובוס הילדים של כפר דרום
נולדו

ה'תרע"ב – יהושע רבינוביץ, ראש עיריית תל אביב (נפטר ב-ה'תשל"ט)
ה'תשי"ט – שרה נתניהו, אשת ראש הממשלה בנימין נתניהו
ה'תשכ"ג – מיכה שטרית, זמר ומפיק ישראלי
ה'תשל"א – עלמה זק, שחקנית וקומיקאית ישראלית
ה'תשל"א – יורם זק, במאי טלוויזיה, עורך ומפיק ישראלי
ה'תשל"ז – ליטל שוורץ, שחקנית וקומיקאית ישראלית
נפטרו

ה'תי"ז – רבי משה לימא, רב בווילנא ובבריסק, מחבר הפירוש "חלקת מחוקק" על שולחן ערוך חלק אבן העזר
ה'תקע"ד – רבי דוד שלמה אייבשיץ מצפת, רב בסורוקה שבבסרביה ומחבר, "ערבי נחל" על חמישה חומשי תורה, "לבושי שרד" על השולחן ערוך (נולד ב-ה'תקט"ו)
ה'תקע"ט – רבי עזריאל הלוי איש הורוויץ, רבה של לובלין, נודע בכינויו "ראש הברזל" (נולד ב-ה'תקי"ז)
ה'תר"פ – רבי ישעיה טברסקי ממקארוב, האדמו"ר ממקארוב
ה'תרפ"ז – רבי יששכר דוב רוקח, האדמו"ר השלישי בשושלת בעלזא (נולד ב-ה'תרי"א או ב-ה'תרי"ב לפי גרסה אחרת)
ה'תשמ"ט – מנחם סבידור, יושב ראש הכנסת (נולד ב-ה'תרע"ח)
כ"א בחשוון – כ"ג בחשוון
חשוון
ינשוף טסמני מנוקד

| ינשוף טסמני מנוקד |
| --- | --- |
 ינשוף טסמני מנוקד
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: דורסי לילה
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: ינשופיים
סוג:: ינשוף נצי
מין:: ינשוף טסמני מנוקד
שם מדעי
 Ninox novaeseelandiae ‏גמלין, 1788

ינשוף טסמני מנוקד (שם מדעי: Ninox novaeseelandiae) הוא מין עוף דורס מהסוג ינשוף נצי שבמשפחת הינשופיים. הוא חי בטבע רק בניו זילנד ובטסמניה. ינשוף זה מכונה באנגלית: "Morepork", עקב קולו החזק הנשמע כמו: "More pork" (עוד בשר חזיר).
אורך הינשוף 26–29 סנטימטרים ומשקלו 170–216 גרם בנקבות, ו-140–156 גרם בזכרים. צבעו חום-כהה, כשהחזה והבטן בצבע חום רגיל עם נקודות לבנות עליהם. העיניים צהובות והמקור קטן ולבן. לינשוף טפרים מעוקלים ב-4 אצבעותיו.
הוא חי ביערות של מינים של עצי פודוקרפוס (Podocarpus), וברזילי (Metrosideros), אשור דרומי ואראוקריה בניו זילנד בשני האיים ובטסמניה ובאיים קרובים כמו האי סטיוארט. הוא פעיל דמדומים ויכול לצאת לפעילות גם בסוף היום.
מזונם של ינשופים אלה הוא בעיקר חרקים גדולים - כמו יקרוניתיים, עשים, חגבים וחגבי הווטה הגדולים של ניו זילנד. כמו כן הוא אוכל עכברים וציפורים קטנות. הטרף נחטף במרדף אווירי לעיתים קרובות או שהינשוף עט אליו מענף תצפית. לינשוף אין הרבה טורפים, אך הצעירים נטרפים בידי זרון אוסטרלי שחדר לניו זילנד.
מבחינת האדם הינשוף לא מאוים.
תת-מינים

Ninox novaeseelandiae novaeseelandiae
Ninox novaeseelandiae leucopsis
Ninox novaeseelandiae undulata - נכחד
Ninox novaeseelandiae albaria - נכחד
הערות שוליים

↑  ינשוף טסמני מנוקד באתר הרשימה האדומה של IUCN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554356405171
ילדים כאלה

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
"ילדים כאלה" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי והמוזיקאי עדן חסון. השיר יצא לאור ב-3 במאי 2018, כסינגל מתוך האלבום "שמישהו יעצור אותי", על ידי חברת התקליטים Mobile1 Music.
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-9 במצעד של מדיה פורסט.
וידאו קליפ

את הווידאו קליפ המלא של השיר העלה עדן חסון לערוץ היוטיוב שלו ב-3 במאי 2018. ביוטיוב השיר זכה להצלחה ומונה הצפיות שלו, נכון לספטמבר 2021 עומד על יותר מ-38 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

במצעד השנתי של גלגלצ דורג השיר במקום ה-12 ובמצעד השנתי של כאן גימל דורג השיר במקום ה-39.
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2018)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2018)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 9 |  |
|  ישראל | כאן גימל | 39 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 12 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | כאן גימל | 95 |  |
אירוויזיון הילדים 2018

| --- | --- |

 שיר אירוויזיון בביצוע נועם דדון
 מדינה:  ישראל ישראל
 יצא לאור:  2018 
 פורמט:  הזרמת מוזיקה 
 שפה:  עברית
 אורך:  03:03
 כתיבה:  עדן חסון 
 לחן:  עדן חסון 
 הפקה:  יעקב למאי 
 שיר באירוויזיון
 מקום בגמר:  14
 ניקוד בגמר:  81
 
השיר נבחר לייצג את ישראל באירוויזיון הילדים 2018 באמצעות קול קורא שפרסם תאגיד השידור הישראלי והועלה לראשונה ליוטיוב ב-8 באוקטובר 2018.
נועם דדון שנבחר לייצג את ישראל הופיע באירוויזיון בסדר ה-14 על הבמה, אחרי גאורגיה ולפני צרפת. השיר סיים עם 81 נקודות ובמקום ה-14 בתחרות.
ראו גם

נועם דדון
אירוויזיון הילדים 2018
ישראל באירוויזיון הילדים 2018
ישראל באירוויזיון הילדים
הערות שוליים

↑  עדן חסון, ילדים כאלה, באתר יוסמיוסיק, ‏2018-05-05
↑  משה אבוטבול, ממשיך לדהור: עדן חסון משחרר את "ילדים כאלה", באתר פרוגי, ‏3 במאי 2019
↑  niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group
↑  עדן חסון - ילדים כאלה- שונה מהנוף, ‏3 במאי 2018
↑  "יוצרים ואמנים חברי אקו"ם? כאן מחפשים אתכם". כאן-תאגיד השידור הישראלי. נבדק ב-2018-09-08.
↑  לינוי משעלי, ‏הפעם בעברית: זה השיר שייצג את ישראל באירוויזיון ג'וניור, באתר "סרוגים", 8 באוקטובר 2018
↑   Noam Dadon - Children Like These - LIVE - Israel 🇮🇱 - Junior Eurovision 2018, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:05)
↑  רן בוקר, אירוויזיון הילדים: פולין זכתה, ישראל במקום ה-14, באתר ynet, 25 בנובמבר 2018
| עדן חסון |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | שמישהו יעצור אותי • אלבום 2 |  |
| עדן חסון - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| שמישהו יעצור אותי | "שמישהו יעצור אותי" • "ילדים כאלה" • "שיכורים" • "מתפוצץ לי הראש" • "אני מבולבל" • "היי DJ" • "כפיות" • "איך את אוהבת" • "עיניים" |  |
| אלבום 2 | "כשנגמרת הסופה" • "שמפניה" • "מה עבר עליי" • "את חסרה לי" • "איתך" • "אל תשברי לי את הלב" • "שבועיים" • "סיבובים" • "שקיעות אדומות" • "גדל לי קצת זקן" • "נוריד ת'חולצה" • "שימי פס" • "מבטיח" • "מדליקה לי הכל" |  |
| סינגלים אחרים | "לא מרגיש טוב" • "מה פספסתי" • "כולם רוצים אהבה" • "ככה כל יום" • "בואי נישן על זה" • "עושה לי צרות" • "מטפסים על הקירות" • "עד שתבואי עד אליי" • "שוב" • "אז מה עכשיו" • "חישגוזים" • "החיים לפניי" • "לא תראה אותי בוכה" • "ישיבות" • "לא שותה לא מעשן" • "שניפגש רק בשמחות" • "אנחנו זה גורל" • "אהובה שלי" • "צוחקת ובוכה" • "אין אותי" • "שיבולים" • "מה עשית לי" • "חורף באילת" • "לב שביר" • "אין מרחק בינינו" |  |
| שירים אחרים | "אין יותר מועדונים" |  |
ינשוף חזק

| ינשוף חזק |
| --- | --- |
 ינשוף חזק טורף פוסום זנב-טבעת מצוי
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: דורסי לילה
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: ינשופיים
סוג:: ינשוף נצי
מין:: ינשוף חזק
שם מדעי
 Ninox strenua ‏גולד, 1838
תחום תפוצה


ינשוף חזק (שם מדעי: Ninox strenua) הוא מין דורס לילה שהוא ממיני הינשופיים הגדולים בעולם והגדול ביותר ביבשת אוסטרליה. מין זה הוא טורף על מרשים הניזון כמעט מכל יצור קטן ובינוני ביערות דרום מזרח אוסטרליה.
מאפיינים

הינשוף החזק מגיע למוטת כנפיים של 112–135 ס"מ ומשקלו מגיע עד 2.5 ק"ג. הוא עוף חרישי בעל נוצות פלומתיות בצבע חום מנומר מעט, עם ראש קדמי המזכיר ראש של עיט ולא של ינשוף, בעיקר בעיניים הצהובות והגודל.
הוא חי בעיקר ביערות ושדות ממוזגים ברחבי אוסטרליה ומשחר לטרף בלילה, אז עיניו הגדולות מעניקות לו יתרון על טרפו. הוא חוטף בחשאיות כל יצור קטן שהוא יכול לתפוס לרבות פוסומים שונים, פוסום אוסטרלי, כיסנאי דואה, קואלה, עטלפי פרי, חולדה, ארנבונים, קקדו, דגרתיליים, ברווזים, ציפורי שיר שונות, זוחלים ודו-חיים שונים ואפילו דורסי יום ולילה אחרים, בעיקר תנשמות כמו תנשמת מפוייחת גדולה ותנשמת מסכה אוסטרלית. הוא יכול לתפוס יצורים ששוקלים עד 380 גרם והוא הורג את הטרף באמצעות טפריו העצומים. כמו מרבית הינשופים הוא נוהג לישון ביום בין העצים.
הערות שוליים

↑  ינשוף חזק באתר הרשימה האדומה של IUCN
ינשוף חזק. דרום מזרח אוסטרליה
כנרת – ים של חיים

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  משה אלפרט
 תסריט:  משה אלפרט
 עריכה:  ציפי רז
 מוזיקה:  אורי אופיר, עילי בוטנר
 צילום:  משה אלפרט
 מדינה:  ישראל 
 הקרנת בכורה:  ישראל 5 באוגוסט 2021
 משך הקרנה:  91 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  טבע, תיעודי
 דף הסרט ב־IMDb
 
כנרת – ים של חיים הוא סרט טבע תיעודי ישראלי, העוקב אחר החי בכנרת, תוך כדי שהוא מגולל את סיפור חייה של גורת חתול ביצות שאיבדה את אימה ונותרה לבדה. הסרט בוים וצולם על ידי משה אלפרט, הופק על ידי טרנספקס הפקות ואפיקים הפקות ויצא לאקרנים ב-5 באוגוסט 2021.
הסרט מלווה בקטעי מוזיקה שהלחין אורי אופיר בנגינת תזמורת הרדיו הבולגרית (אנ'), והוקלטו לו שירים מקוריים שהלחין עילי בוטנר, בין היתר בביצוע של ירדנה ארזי ואדר גולד.
ראו גם

סרטים וסדרות אודות החי בארץ ישראל
כנסיית העלייה השמיימה בקולומנסקויה

מבט מהאוויר
כנסיית העלייה השמיימה בקולומנסקויה (ברוסית: Церковь Вознесения в Коломенском) היא כנסייה הניצבת על גדות נהר מוסקבה דרומית לעיר מוסקבה, בירת רוסיה. האתר שוכן בסמוך לדרך המובילה לעיר קולומנה (Коломна), ומכאן שמו. ב-1994 נבחר האתר כאתר מורשת עולמית.
היסטוריה

קולומנסקויה נזכרה לראשונה בשנת 1339 בימיו של איוואן הראשון, נסיך מוסקבה. הכנסייה הוקמה בשנת 1532 על ידי הצאר וסילי השלישי לכבוד הולדת בנו איוואן הרביעי, ובאותה עת תיארו אותה ככנסייה מיוחדת בשל גובהה, יופייה והתאורה שבה. הכנסייה נחנכה ב-3 בספטמבר 1532 על ידי הבישוף המקומי במעמד משפחת המלוכה וראשי הכנסייה. במאה ה-16 הייתה הכנסייה למעוז מבוצר, ובמאה ה-17 נבנתה במקום אחוזה של הצאר אשר נותרה בשימוש המשפחה המלכותית עד מהפכת פברואר ב-1917. החל משנת 1960 שייכת האחוזה לעיר מוסקבה ומהווה חלק של האוקרוג (אזור) הדרומי.
הכנסייה

הכנסייה בנויה בצורת צלב יווני, והיא יוצאת דופן בכך שהיא נעדרת אפסיס. מעל לקומה הראשונה קומת מרפסת אליה מובילים שלושה גרמי מדרגות מקורים בתקרת עץ מדרום, מערב ומצפון. מתחת למרפסת הצפונית והדרומית נבנו חדרים קטנים ובהם עמודים מקושטים בלבנים ובאבן גיר לבנה, ואילו מתחת למרפסת המערבית נמצאת הכניסה הראשית לקומת המרתף של הכנסייה. מגדל הכנסייה נישא לגובה של 62 מטר והוא בנוי בצורת מתומן. המגדל נושא כיפה מתומנת בגובה של 20 מטר הנדמית לאוהל, והכנסייה הייתה אחת הראשונות ברוסיה אשר אימצו מראה זה. "אבן איטלקית" שהוכנסה לשימוש ברוסיה במאה ה-15 משיגה את אפקט הלובן של המבנה. עובים של קירות המבנה המגיע ל-3 עד 4 מטר הביא לכך ששטחה הפנימי של הכנסייה מצומצם באופן יחסי, ודבר זה מעצים את גובהו הפנימי של החלל המגיע ל-41 מטר. האיקונוסטאזיס המקורי של הכנסייה לא שרד והוא הוחלף בתחילת המאה ה-19 בחדש, אך חלקים מהאיקונוסטזיס המקורי שמורים במוזיאון המקומי.
מבנים נוספים

הכנסייה היא חלק מסקאנסן שנוסד בשנת 1923 ובו מספר מבני עץ מהמאות ה-16 עד ה-18 אשר שהובאו אליו מרחבי רוסיה. בין המבנים הנוספים באתר:
כנסיית יוחנן המטביל, המתוארכת ככל הנראה לשנת 1547, ולה חמישה מגדלונים בצורת אוהל.
כנסיית אם ישו מקאזאן – בנייתה של כנסייה זו החלה בשנת 1645, בתקופת הצאר אלכסיי הראשון, ועם השלמתה הפכה ל"כנסיית הבית" של הצאר, ובה נשמרו חפצי ערך שלו בתקופות בהן התגורר באחוזה.
בתקופת הצאר אלכסיי הראשון נבנה בקולומנסקויה ארמון עץ גדול, ובו 250 חדרים. בארמון זה נולדה יליזבטה, קיסרית רוסיה, אך הוא נהרס בשנת 1768. דגם עץ של הארמון נשמר, וקיימות תוכניות לשיחזור המבנה. לאחר הריסת הארמון נבנה במקומו ארמון חדש בן ארבע קומות, אך גם הוא נהרס במלחמת רוסיה-צרפת ב-1812.
כ"ב באב

כ"ב באב הוא היום העשרים ושניים בחודש האחד עשר 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושניים בחודש החמישי 
למניין החודשים מניסן. כ"ב באב לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה".
אירועים היסטוריים

ה'נ"ח – פרעות רינדפלייש מגיעות לנירנברג, ומרבית הקהילה היהודית נהרגה על קידוש השם
ה'תש"א – השואה: רצח כ-3,200 יהודי רוקישקיס שבליטא.
ה'תש"ב – יאנוש קורצ'אק, סטפניה וילצ'ינסקה ותלמידיהם נשלחים למחנה ההשמדה טרבלינקה
ה'תש"ב – מתחילה האקציה הגדולה בעיר טורקה.
ה'תש"ט – ארונו של בנימין זאב הרצל מובא לקבורה בירושלים, על ההר אשר ישא מאז את שמו – הר הרצל
ה'תשי"ב – הוצאו להורג 13 מחברי הוועד היהודי האנטי-פשיסטי
ה'תשס"ב – מטען חבלה מתפוצץ בקפיטריית פרנק סינטרה בקמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים בירושלים. תשעה הרוגים וכ-80 פצועים
ה'תשס"ג – מחבל פלסטיני מתאבד מבצע את הפיגוע בקו 2 בירושלים בו נהרגו 24 אנשים בהם שבעה ילדים
נולדו

ה'תרצ"ד – דרורה חבקין, זמרת, מלחינה, פזמונאית ומעבדת מוזיקלית ישראלית (נפטרה ב-ה'תשנ"ה)
ה'תשט"ז – לב לבייב, איש עסקים ישראלי
ה'תשל"ו – רותם אבוהב, שחקנית וקומיקאית ישראלית
נפטרו

ה'נ"ח – רבי מרדכי בן הלל (מחבר ספר המרדכי), מחשובי הפוסקים באשכנז בדור שאחרי בעלי התוספות. נרצח עם אשתו זלדה (בתו של רבי יחיאל מפריז), חמשת ילדיו ושאר משפחתו יחד עם קהילת נירנברג בפרעות רינדפלייש
ה'שע"ז – רבי משה קזיס, מרבני יהדות מנטובה, ראש ישיבה ופרשן התלמוד.
ה'תכ"א – רבי יחיא בשירי, מחכמי יהדות תימן, פרשן ומעתיק.
ה'תקל"א – רבי רפאל מיוחס, הראשון לציון, מחכמי ירושלים ושד"ר, מחבר "מזבח אדמה".
ה'תקל"ג – רבי מאיר (הגדול) מפרמישלאן, תלמיד חבר של הבעל שם טוב, ומראשוני תנועת החסידות, האדמו"ר הראשון בחסידות פרמישלאן.
ה'תש"ב – המחנך והרופא יאנוש קורצ'אק נרצח עם חניכיו בטרבלינקה (נולד בה'תרל"ח)
ה'תשכ"ט – תאודור אדורנו, פילוסוף, סוציולוג ומוזיקולוג גרמני ממוצא יהודי (נולד ב-ה'תרס"ג)
ה'תשל"ו – דוד כהן, "האבא" של הנוער העובד
ה'תשמ"ז – שייקה אופיר, שחקן, פנטומימאי וקומיקאי ישראלי (נולד ב-ה'תר"ץ)
ה'תשס"ז – הברון אלי דה רוטשילד, נצר למשפחת הבנקאים היהודית הידועה
כ"א באב – כ"ג באב
אב
כיסנאי דואה

| כיסנאי דואה |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
תת־מחלקה:: יונקי כיס
סדרה:: קנגוראים
תת־סדרה:: דמויי-קוסקוס
משפחה:: כיסנאיים
סוג:: כיסן דואה
מין:: כיסנאי דואה
תת-מינים
 P.b. ariel  P.b. breviceps  P.b. longicaudatus  P.b. papuanus
שם מדעי
 Petaurus breviceps ‏ווטרהאוס, 1893
תחום תפוצה


כיסנאי דואה (שם מדעי: Petaurus breviceps, מוכר בשם הלועזי ״שוגר גליידר״ - Sugar Glider - דאון הסוכר), הוא יונק כיס הנפוץ במזרח ובצפון אוסטרליה, גינאה החדשה, מספר איים סובבים, וכן טסמניה. הוא נוהג לדאות מעץ לעץ, כשמו, קרומי עור הנמתחים בין ידיו ורגליו, ויכול לדאות עד 50 מטר. הוא פעיל בלילה, מחבב פירות סוכריים ונקטריים (ועל כן מכונה שוגר), ומבלה את מרבית זמנו בצמרות עצים.
הכיסנאי הוא חיית מחמד אקזוטית פופולרית, אך הסחר בו אינו חוקי בחלק מהמדינות, כולל אוסטרליה וחלקים מארצות הברית. בישראל הסחר בו חוקי.
הכיסנאי דומה מאוד במראהו והתנהגותו לסנאי דואה ורבים מבלבלים ביניהם, אך הם אינם קרובי משפחה מבחינה טקסונומית. זוהי דוגמה לאבולוציה מתכנסת.
תיאור כללי

הכיסנאי דומה לסנאי במראהו. אורך גופו, מאפו לזנבו, בין עשרים וארבעה סנטימטרים לשלושים סנטימטרים. הזכרים שוקלים כ-130 גרם והנקבות כ-120 גרם, ולזכרים בלוטות ריח במצח ובחזה. לכיסנאי חמש אצבעות בכל כף רגל, ולכל אחת טופר, פרט לבוהן האצבע האחורי. ברגליו האחוריות, האצבע השנייה והשלישית ממוזגות באופן חלקי, היוצר מין מסרק. לכיסנאי פרווה רכה בגוון אפור-כחלחל; אך נראו פריטים צהובים, חומים או (לעיתים רחוקות) לבקנים. פס שחור יורד מאפו לאמצע גבו. צבע בטנו, גרונו, וחזהו קרם. מאפינו הבולט ביותר הוא הקרום המשתרע מהאצבע החמישית לבוהן הראשון. כאשר רגליו נמתחות החוצה, קרום זה מאפשר לכיסנאי לדאות מרחק ניכר. הם ישנים בקניהם בשעות היום, ובמהלך הלילה הם צדים חרקים ובעלי חוליות קטנים, ואוכלים פירות מתוקים ואת המוהל המתוק של מינים מסוימים של עצי אקליפטוס, שיטה וגומי. השוגר זקוק לסוכר באופן תמידי כדי לשרוד, ולכן הם אוהבים פירות וצוף ושוהים בצמרות העצים.
תוחלת חיים ממוצעת בטבע היא עד 9 שנים. בשבי הוא חי בדרך כלל עד 12 שנים, ותוחלת החיים המקסימלית שדווחה היא 17 שנים.
תפוצה

הכיסנאי הוא מין אנדמי לחלקים של אוסטרליה, גינאה החדשה וכמה מאיי אינדונזיה.
המאובנים הראשונים של השוגר נמצאו במערה בוויקטוריה ומתוארכים לפני 15,000 שנה, בזמן תקופת הפלייסטוקן.
הכיסנאים מצויים בכל יער שיש בו מזון מתאים, אך נפוצים יותר ביערות אקליפטוס.