stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גבול (מתמטיקה)
היסטוריה

את הטיפול בעצמים אינסופיים בדרך של גבולות, הגם שהוא זר לרוחה של הפילוסופיה הקלאסית, אפשר לאתר כבר בחישובים שערכו המתמטיקאים ההלניים, ובראשם ארכימדס. שיטת המיצוי, שבה השתמשו כדי לחשב שטחים ונפחים של גופים מסוימים שקשה לחשב את שטחם באופן ישיר (כמו מעגל), וגם את ערכו של פאי, מבוססת על קירוב הגוף המבוקש באמצעות גופים פשוטים יותר, באופן שהשגיאה הולכת וקטנה. בשפה מודרנית, אומרים שהשטח של הגוף המבוקש (למשל מעגל) הוא גבולה של סדרת השטחים של הגופים בסדרה, או לחלופין שסדרת השטחים של הגופים בסדרה מתכנסת לשטחו של הגוף המבוקש.
רעיונות אלה שוכללו במידה ניכרת כאשר פיתחו לייבניץ וניוטון את החשבון האינפיניטסימלי, העוסק בתכונות של פונקציות ממשיות. האנליזה החדשה הייתה מבוססת על מושגים כגון "גודל הקטן לאינסוף" ו"גודל הגדל לאינסוף", ולמרות ההצלחה המיידית שלה בחישובים שלא ניתן היה לעשות קודם לכן, מנקודת המבט המודרנית היו בה פגמים לא מעטים.
את ההדורים האלה יישר המתמטיקאי קושי, שהציע ניסוח של מושגי הגבול השונים בתור תנאי. במקום לומר ש"כאשר x הולך ומתקרב ל-2, המרחק בין ערכה של הפונקציה  \ f(x)={\frac {x^{2}-4}{x-2}} לבין המספר 4 הולך וקטן לאפס", נתן קושי הגדרה מדויקת: "לכל מספר חיובי  \ \varepsilon , קיים מספר חיובי  \ \delta , כך שאם המרחק מ- x ל-2 אינו עולה על  \ \delta , אז המרחק מ- \ f(x) ל-4 אינו עולה על  \ \varepsilon ". הגדרה זו לגבול של פונקציה, יחד עם הגדרות דומות לגבול של סדרה, אפשרו לקושי וויירשטראס להוכיח את המשפטים החשובים בחשבון האינפיניטסימלי, כפי שהם מוכרים היום.
גבולות שונים

גבול של קבוצת מספרים ממשיים (או נקודות במרחב) הוא מספר (או נקודה) המהווה נקודת הצטברות של הקבוצה.
גבול של סדרת מספרים. הוא מספר שאליו הולכים ומתקרבים אברי הסדרה, או הערך  +\infty  כאשר המספרים גדלים ללא גבול – שואפים לאין סוף, או  -\infty  כאשר המספרים קטנים ללא גבול – שואפים למינוס אינסוף. את העובדה שסדרה  (a_{1},a_{2},...,a_{n},...) מתכנסת לגבול  L נהוג לסמן ע"י:  \lim _{n\to \infty }a_{n}=L. ההגדרה המילולית המדויקת היא, כאשר  L הוא מספר השונה מ- +\infty ,-\infty : לכל מספר חיובי (אך קטן כרצוננו)  \ \varepsilon , קיים מספר טבעי  n_{\varepsilon }, כך שלכל  n הגדול מ- n_{\varepsilon }, המרחק בין  a_{n} ל-L קטן מ- \ \varepsilon
גבול של פונקציה בנקודה. או התכנסות נקודתית של פונקציה. מושג יסוד בחשבון אינפיניטסימלי, המתאר לאיזה ערך מתקרבת הפונקציה, כאשר המשתנה הבלתי תלוי הולך ומתקרב לנקודה מסוימת או גדל בלי הגבלה, או קטן בלי הגבלה. המתמטיקאי הגרמני היינריך אדוארד היינה הציע להגדיר גבול של פונקציה בנקודה באמצעות גבולות של סדרות, והגדרה זו שקולה להגדרה המקובלת יותר שהציע קושי, שניתנה קודם לכן. גבול של פונקציה נהוג לסמן בצורה הבאה:  \lim _{n\to c}f(n)=L.
התכנסות נקודתית של פונקציה בתחום ההגדרה שלה (תחום ההגדרה יכול להיות למשל כל המספרים הממשיים החיוביים). המשמעות היא התכנסות בכל נקודה בתחום ההגדרה. דוגמה: הפונקציה  f(x)={\frac {1}{x}} מתכנסת נקודתית בכל תחום של מספרים ממשיים שאינו מכיל את המספר 0.
התכנסות במידה שווה של פונקציה בתחום ההגדרה שלה. זו התכנסות חזקה יותר מהתכנסות הנקודתית. בעוד שבהתכנסות נקודתית לא קיים חסם תחתון חיובי על קצב ההתכנסות, כלומר הוא יכול להיות קטן כרצוננו, הרי שבהתכנסות במידה שווה, קצב ההתכנסות חייב להיות גדול מערך חיובי מסוים לכל הנקודות בתחום ההגדרה. למשל הפונקציה  f(x)={\frac {1}{x}} מתכנסת במידה שווה לכל המספרים הגדולים מ-1, אך אינה מתכנסת במידה שווה עבור כל המספרים הגדולים מ-0.
גבול של סדרת פונקציות :
התכנסות נקודתית של סדרת פונקציות בתחום ההגדרה שלהן. למשל הסדרה  f_{n}(x)=x+1/n, כאשר  n=1,2,..., מתכנסת לפונקציה  f(x)=x לכל תחום של מספרים ממשיים.
התכנסות במידה שווה של סדרות פונקציות, בתחום ההגדרה שלהן. התכנסות כזו מבטיחה שתכונות כגון רציפות ואינטגרביליות עוברות מפונקציות הסדרה אל פונקציית הגבול.
גבול במרחבים מטריים. בכל הדוגמאות לעיל התכנסות נקבעת על פי המרחק בין האובייקטים השונים לבין הגבול. כאשר מרחק בין אובייקטים שונים הוא מספר ממשי חיובי. הגדרות דומות מאוד תקפות גם עבור גבולות של סדרות או פונקציות המוגדרות על מרחב מטרי כלשהו (למשל המרחב התלת־ממדי).
גבול במרחבים טופולוגיים. באופן כללי יותר, אפשר להגדיר גבולות בכל מרחב טופולוגי. במרחבים כאלו, סדרה  (x_{1},x_{2},..) מתכנסת לגבול L אם עבור כל סביבה פתוחה B של L, כל אברי הסדרה למעט מספר סופי נמצאים ב-B. ראו הרחבה בקישור זה.
ראו גם

אריתמטיקה של גבולות
הגדרת הגבול לפי קושי
לקריאה נוספת

טימותי גוורס, מתמטיקה, ידיעות ספרים, 2007, הפרק "גבולות ואינסוף", עמ' 72–86.
סטוקסוזאוריים

| סטוקסוזאוריים |
| --- | --- |
 אאוטירנוס
תקופה
יורה עליון-קרטיקון תחתון 150–130 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
משפחה:: סטוקסוזאוריים
שם מדעי
 Stokesosauridae

סטוקסוזאוריים (שם מדעי: Stokesosauridae) היא משפחה של דינוזאורים תרופודים, שחיו בין היורה העליון לקרטיקון התחתון לפני 150 עד 130 מיליון שנה מזמננו באירופה ובאמריקה הצפונית. קבוצה זו היא מאבותיה של משפחת הטירנוזאוריים, אך היא בעלת מאפיינים פרימיטיביים בהרבה, ובגודלם היו קטנים עד בינוניים בלבד.
המשפחה נקראה ב-2020 בידי החוקים יון וקאר, אך המיונים כבר הציעו את קיום המשפחה עוד לפני כן, בהתבסס על קשר בין דינוזאורים טורפים ללא מקור כמו הטייניקולגראוס והאאוטירנוס, אף שעוד לא קיבלה הכרה מארגון ICZN. היא קרויה על שם הסוג סטוקסוזאורוס, הקרוי על שם החוקר ויליאם ל' סטוקס (אנ') מיוטה.
מיני המשפחה הם קרוביהם של הפרוצרטוזאוריים, וגם של הצלורידים, מהם החלו להתפתח המינים הגדולים המזכירים את הטירנוזאורוס.
סוגים

Aviatyrannis?
אאוטירנוס (Eotyrannus)?
ג'ורטירנט (Juratyrant)
סטוקסוזאורוס (Stokesosaurus)
טייניקולגראוס (Tanycolagreus)?
ייתכן שגם הסוג Jinbeisaurus שייך למשפחה.
חוסן ארגוני

חוסן ארגוני הוא מונח המתייחס למידת היכולת של ארגון לצפות ולהתאושש מזעזועים. חוסן ארגוני הוא יכולתו של הארגון להתמודד מראש עם הפרעות ואירועים בלתי צפויים, תודות לערנות אסטרטגית החוזה פני עתיד ותודות לניהול מחובר למציאות המסייע לארגון להבין את מצבו האמיתי תוך כדי התרחשותם של זעזועים פנימיים או חיצוניים. החוסן מושתת על הכנה מראש ופעולות מניעה מקדימות שמטרתן להקטין את ההסתברות של התרחשות האיומים ולהפחית מעוצמת כל זעזוע שעלול להתרחש. בנוסף, החוסן מושתת על היכולת להתנהל בתנאי משבר וזעזוע כדי לקצר את משך השלכותיהם השליליות, תוך מקסום יכולת ההתאוששות של הארגון והחזרתו למצב המקורי או למצב החדש והרצוי תוך פרק זמן קצר ככל שניתן.
רמת החוסן הארגוני היא פונקציה של רמת הירידה בתפקוד הארגון כתוצאה מזעזוע, משך הזמן בו הארגון לא נמצא בתפקודו הרגיל ורמת התפקוד אליה הארגון הצליח להגיע לאחר הזעזוע. ככל שהירידה בתפקוד הארגון מצומצמת יותר, משך ההתאוששות- הזמן בו הארגון לא נמצא בתפקודו הרגיל קצר יותר ורמת התפקוד לאחר ההתאוששות מהזעזוע גבוהה יותר, כך לארגון יש רמה גבוהה יותר של חוסן ארגוני.
התפתחות המושג

בעידן של חוסר ודאות כלכלית וגאופוליטית עולמית, קהילות נתקלות יותר ויותר במצבי חירום ומשברים המאתגרים את היציבות החברתית והכלכלית שלהן. כדי להתאושש ממשברים אלה הן נעזרות בארגונים, בעובדיהם ובשירותיהם. במצבי חירום ארגונים וקהילות חולקים את אותה המטרה, אם קהילות אינן מוכנות להתמודד עם משבר גם לארגונים אין את המסוגלות להתמודד איתו ולהפך.
מעשי הטרור כמו ה-11 בספטמבר הובילו לעליה בדיון במושג החוסן. בנוסף, תקופה זו מתאפיינת בשינויים חסרי תקדים וחוסר יציבות כלכלית ועסקית, שמביאים לשיבושים הדורשים זריזות ארגונית וחוסן ארגוני. למשל, ההאצה בשינויים טכנולוגיים, תהפוכות רגולטוריות, זעזועים גאופוליטיים, שינויים פתאומיים בטעמי הצרכן ותחרויות לא מסורתית.
בשנים האחרונות ישנה גישה טובה יותר לשוקי העולם (יצוא ויבוא סחורות), עלייה של בסיס הצרכנים (מעמד הביניים בעולם גדל), פיתוחים טכנולוגיים ותקשורת המעצימים את השינויים. לאור כך, בסביבה כאוטית ולא וודאית ההישרדות תלויה במידת היכולת להסתגלות מהירה ובתגובה פעילה ויעילה המסוגלת להתמודד עם תחרות ושינויים סביבתיים.
גורמים המשפיעים על חוסן ארגוני > מבנה

התאמת מבנה הארגון לסביבתו מסייעת לו להתמודד עם זעזועים. כאשר סביבת הארגון משתנה באופן תדיר, המבנים הארגוניים מעניקים לארגון גמישות להשתנות ומשום כך רמה גבוהה יותר של חוסן ארגוני.
גורמים המשפיעים על חוסן ארגוני > תהליך

תהליכי ניהול חשיבה והפקת לקחים מאפשרים לארגון להתנהל תוך כדי משבר באופן יעיל ובכך לצמצם את השפעות שליליות, ירידה בתפקוד, משך זמן ההתאוששות ויכולת הארגון לחזור לתפקוד הרצוי.
גורמים המשפיעים על חוסן ארגוני > אסטרטגיה

יכולת הארגון לצפות תרחישים עתידיים ולזהות זעזועים אפשריים מבוססת על ראייתו האסטרטגית. יכולת אסטרטגית גבוהה מאפשרת לארגון להיערך מראש באופן טוב יותר לקראת זעזוע ואף לערוך את השינויים וההתאמות הנדרשים כדי לחמוק מהשפעותיו, כך שהארגון הוא שיוזם את השינוי לפני התרחשות הזעזוע. ארגונים בעלי יכולת אסטרטגית גבוהה יכולים אף לרתום את הזעזוע לטובתם ולשפר עמדות לעומת ארגונים מתחרים אחרים שצפויים להיות מושפעים ממנו אף הם.
גורמים המשפיעים על חוסן ארגוני > ניהול משאבי הארגון החיצוניים

יכולת הארגון להבטיח את המשאבים החיצוניים הנחוצים להמשך פעילותו (ללא תלות במשאב אחד), דוגמת אספקת חשמל.
גורמים המשפיעים על חוסן ארגוני > בקרה

יכולת הארגון לקבל משוב מדויק ומהיר על מצבו ולעקוב אחר היעדים שלו ולהשיג את מטרותיו.
גורמים המשפיעים על חוסן ארגוני > המשאב האנושי בארגון

עובדים בעלי מוטיבציה גבוהה, כישורים מקצועיים גבוהים, המצוידים בכל הנחוץ להם לביצוע תפקידם, צפויים לתפקד באופן אפקטיבי ובפרט בתנאי משבר.
גורמים המשפיעים על חוסן ארגוני > בטיחות

נהלי בטיחות לפיהם הארגון צריך לפעול בעת חירום לרבות הנהלים הנוגעים לשמירה על בטיחות האנשים ועל תקינות הציוד בחירום.
גורמים המשפיעים על חוסן ארגוני > חדשנות

יכולת הארגון לקיים תהליך של חדשנות מתמדת המאפשר לו ליצור יתרונות תחרותיים בכל עת ובכך להתמודד בסביבה טורבולנטית.
גורמים המשפיעים על חוסן ארגוני > אידאולוגיה

ישנם ארגונים אשר אינם מעוניינים כלל להשתנות ורמת החוסן שלהם תימדד על פי יכולתם להישאר כפי שהם ובאותה רמה תפקודית למרות השינויים בסביבה.
עקרונות לחוסן ארגוני

מערכתיות: מבנה מערכתי אינו נשען ותלוי ברכיב בודד. התלות ברכיב בודד גורמת לארגון להיות פגיע יותר מול זעזועים שכן אובדן הרכיב יפגע מהותית ביכולת הארגון להתאושש.
ביזוריות: מיקומים שונים של מבנים ופונקציות ארגוניות מהותיות המהוות את "השכל הארגוני", ותומכות ביכולת הלמידה הארגונית, יהוו כגיבוי במקרה הצורך ויאפשרו לארגון לשחזר את עצמו ולהמשיך לפעול.
יכולת אבולוציונית: יכולת הארגון להתפתח כתוצאה מזעזועים חיצוניים, ארגון הלומד מהתמודדותו עם זעזועים ומשפר את יכולת עמידותו עם הזמן.
תרבות ארגונית ומנהיגות: תרבות המעודדת יחסי אמון וקיומה של מנהיגות בארגון עומדים בבסיס אוריינטציית העתיד, החדשנות והיכולת לאדפטציה מהירה שנובעת מיכולות המשאב האנושי.
הבנה ופירוש המציאות: האחיזה של הארגון בנעשה בסביבתו החיצונית והפנימית לפני ותוך כדי משבר.
מדידת חוסן ארגוני

מדידת החוסן מספקת ידע לארגון אודות החוזקות והחולשות שלו לפני התרחשות המשבר. מדדים לחוסן ארגוני יכולים לשקף את התפתחות החוסן הארגוני, המשפיעה לטובה על מיצוב הארגון בשוק ועל יכולתו לפעול בתנאי תחרות. כמו כן, כאשר יש מדד לחוסן, והחוסן נחשב לגבוה, זה יכול לסייע בגיוס משקיעים לארגון.
חוסן ארגוני מושפע גם מגורמים חברתיים ותרבותיים שהם גורמים מאתגרים למדידה ולהצבעה על קשר ישיר לתוצאות כלכליות. ישנו קושי לכמת עד כמה העלות של תוכניות ואימונים לחירום משפיעים על החוסן הארגוני ועל הרווחיות של הארגון. בנוסף, רק בעת משבר אמיתי ניתן לדעת מה מידת חוסנו של הארגון היות שרמת החוסן הארגוני נמדדת על ציר הזמן. לכן, המדידה היא עקיפה ומתמקדת בבחינת אותם הגורמים שצפויים להשפיע על רמת החוסן הארגוני.
שאלונים: שימוש במדדים סמי-כמותניים- מבצעים הערכת היבטים שונים של "חוסן ארגוני" כאשר כל היבט נסקר על ידי מספר שאלות. השאלון מספק לארגונים מידע על נקודות החוזק והחולשה שלהם, משך זמן ההתאוששות שלהם, האם רמת העמידות עומדת בציפיות הארגון ושל בעלי העניין ומה ניתן לעשות על מנת להשתפר.
אינדקס עלות החוסן - RCI: מדידה כמותנית המדגישה את אלמנט ההתאוששות, בוחנת את משך הזמן שנדרש למערכת על מנת להתאושש ואת העלות או ההפסד שנגרמו בתהליך ההתאוששות.
מושגים דומים

חוסן שרשרת אספקה: ממוקד ביכולת המשכיות הייצור בקו ייצור נוכח הפרעות חיצוניות כמו פגיעה באספקת חומרי גלם ופנימיות כמו תקינות המערכות והמכונות בקו הייצור.
חוסן כלכלי: ממוקד בפן הכלכלי של מניעת ההפסדים ויכולת ההישרדות של הארגון תוך כדי משבר כלכלי, וכן ביכולתו לבצע את אדפטציות הנדרשות לשם צבירה מחודשת של רווחים והשגת צמיחה.
חוסן הנדסי: ממוקד בממשק סביבה/מערכות טכנולוגיות ויכולת מבנית פיזית לעמוד בזעזועים סביבתיים. בתוך כך ישנה הסתכלות על אמינות המערכת הטכנולוגית ועל היכולת להחזירה לפעילות לאחר תקלה, או לערוך בה התאמות כך שתתן מענה עבור תפקודים שונים.
חוסן חברתי: עוסק במידת יכולתם של יחידים, קבוצות וקהילות להתמודד אל מול לחצים חיצוניים והפרעות הנובעות כתוצאה משינויים חברתיים, פוליטיים וסביבתיים.
כיצד ניתן לפתח חוסן ארגוני לקראת אירועי חירום ומשבר, הוצאת מערכות, אוגוסט 2020
הערות שוליים

↑  (2016). Annarelli A. & Nonino F, Strategic and operational management of organizational resilience: current state of research and future directions, Omega, 62, 1-18
↑  (de Oliveira Teixeira, E., & Werther, W. B. (2013, Resilience: Continuous renewal of competitive advantages, Business Horizons, 56(3), 333-342
↑  (2013). Aleksić A., Stefanović M., Arsovski S. & Tadić D, An assessment of organizational resilience potential in SMEs of the process industry, a fuzzy approach., Journal of Loss Prevention in the Process Industries, 26, 1238-124
↑  Mamouni Limnios E.A., Mazzarol T., Ghadouani A. & Schilizzi S.G.M. (2014)., The resilience architecture framework: four organizational archetypes., European Management Journal, 32, 104-116.
↑  Teixeira, E.O, Werther, J. B. (2013, Resilience: continuous renewal of competitive advantages., Business Horizons (56), 333-342
↑  Hosseini S., Barker K. & Ramirez-Marquez J.E. (2016)., A review of definitions and measures of system resilience., Reliability Engineering and System Safety, 145, 47-61
↑  Teixeira, E.O, Werther, J. B. (2013),, Resilience: continuous renewal of competitive advantages, . Business Horizons (56), 333-342
↑  Hosseini S., Barker K. & Ramirez-Marquez J.E. (2016)., A review of definitions and measures of system resilience, Reliability Engineering and System Safety, 145,
↑  (Lee, A.V., Vargo, J., Seville,E., (2013),, Developing a tool to measure and compare organizations’ resilience, Natural Hazards Reviews, 14(1), 29-41.
↑  Hosseini S., Barker K. & Ramirez-Marquez J.E. (2016)., A review of definitions and measures of system resilience, Reliability Engineering and System Safety, 145, 47-61
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007600063205171  LCCN: sh2013000089
מ.כ אולמות מכבי נתניה

מ.כ אולמות מכבי נתניה היא קבוצת כדורגל אולמות אשר נוסדה בשנת 2023 במטרה לחשוף ולקדם את ענף הכדורגל באולמות בישראל בכלל ובעיר נתניה בפרט.
הקבוצה משחקת בליגת כדורגל באולמות הראשונה של ההתאחדות לכדורגל ומשתייכת למרכז מכבי ישראל.
היסטוריה

הקבוצה הוקמה על ידי שחקני נבחרת ישראל בכדורגל אולמות, דן בר-אל ותמיר שקולניק במטרה לחשוף ולקדם את ענף הכדורגל באולמות בישראל בכלל ובעיר נתניה בפרט.
החזון של הקבוצה הוא להפוך למועדון מקצועני ומוביל בתחום הכדורגל אולמות בישראל, על ידי חשיפת הענף לציבור, פיתוח שחקנים צעירים ובניית קהילה סביב הקבוצה.
היסטוריה > עונת 2023/24

עונה סדירה
עונת הבכורה של הקבוצה בליגה נפתחה עם תיקו 3-3 דרמטי נגד מכבי נחלת יצחק תל אביב באירוע פתיחת העונה שהתקיים בעיר אשקלון.
כובש השער הראשון בהיסטוריה של הקבוצה הוא חוליאן רוסי.
את העונה הסדירה סיימה הקבוצה ללא הפסד.
סדרת חצי גמר הפלייאוף
בסדרת חצי גמר הפלייאוף, התמודדה הקבוצה נגד מועדון כדורגל אולמות ראשון לציון. בתום חמישה משחקים, ניצחה הקבוצה בפנדלים ועלתה לסדרת הגמר.
סדרת גמר הפלייאוף
בסדרת גמר הפלייאוף, התמודדה הקבוצה נגד מכבי נחלת יצחק תל אביב. הסדרה נגמרה בניצחון 3-0, כאשר המשחק האחרון שוחק באולם נעמי שמר בנתניה לעיני כ-250 צופים.
היסטוריה > עונת 2024/25

ליגת האלופות
הקבוצה השתתפה בשלב הראשון של ליגת האלופות בכדורגל באולמות של אופ״א בבית של 4 קבוצות שהתקיים בחודש אוגוסט 2024 בעיר קישינב, מולדובה. הקבוצה סיימה במקום האחרון בבית עם שלושה הפסדים. כובש השער הראשון בתולדות הקבוצה בליגת האלופות הוא חמודי טאהא.
תארים והישגים > תארים

ליגת כדורגל באולמות הראשונה
אליפות (1)
2024/25
מיי (דינוזאור)

| מיי |
| --- | --- |
  השוואה בין אדם למיי לונג הראשון שנתגלה
תקופה
קרטיקון תחתון 125 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
משפחה:: טרודוניים
סוג:: מיי
שם מדעי
 Mei long ‏שינג & Norell, 2004

מיי (שם מדעי: Mei) הוא סוג של דינוזאור ממשפחת הטרודוניים שבתת-סדרת התרופודה. היה זה דינוזאור קטן שחי בתור קרטיקון המוקדם, לפני 125 מיליון שנה. הוא השתייך למשפחת הטרודוניים, יחד עם הטרודון. מאובניו נמצאו במחוז ליאונינג שבסין.
אורח חיים

תיאור: דינוזאור זה היה קטן בגודלו דמוי ציפור שאורכו לא יותר מ-53 סנטימטרים, והוא דמה במראהו לעוף שוכן קרקע ארוך רגליים. היה לו מקור קצר עם שיניים זעירות, נחיריים גדולים, עיניים גדולות, צוואר ארוך וגמיש, גולגולת קטנה, גוף שהותאם לתנועה מהירה וזנב ארוך. בנוסף, עצם הבריח שלו הייתה רחבה ובצורת האות U. גופו היה מכוסה נוצות בדומה לשאר התרופודים, וגם מבנה הרגליים של היצור דמה למבנה רגלי עופות. לפי מאובן שנמצא, ניתן להניח כי דינוזאור זה היה בעל דם חם בדומה לעופות של ימינו.
תזונה ורבייה: מיי היה אוכל-כול על פי מבנה הלסת והשיניים שנמצאו ממאובנים וכיתר הדינוזאורים הטיל ביצים.
מיי לונג

בשנת 2004, התגלה מאובן השייך לדינוזאור זה בצפון מזרח סין כשהוא בתנוחת שכיבה הדומה לתנוחה של עופות במנוחה (ראש ורגליים כלפי פנים), לאחר שככל הנראה מת כתוצאה מנפילת אפר געשי, למאובן זה ניתן השם "מיי לונג" (שם מדעי: Mei long) שמשמעותו היא "דרקון ישן" בסינית והוא המאובן הראשון של דינוזאור שנמצא בתנוחת שכיבה בעת מנוחה, והוא השתמר כמעט במלואו ובמצב מצוין. מאובן נוסף השתמר גם הוא בתנוחת שכיבה.
חשיבות

מציאתו של מיי לונג בתנוחת שכיבה ומצב ההשתמרות של המאובן איששו מספר השערות בדבר הקשר האבולוציוני שבין דינוזאורים לעופות. עופות מתכרבלים כשהם נחים כדי לשמור על חום גופם. היות שמיי לונג נמצא מכורבל בתנוחה דומה ניתן להסיק שכמו עופות, גם דינוזאורים מזן זה נאלצו לשמור על חום הגוף שלהם, משמע שהם בעלי דם חם. בנוסף לכך, מבנה העצמות (ובמיוחד מבנה האגן, עצם הבריח, הלסת והגולגולת) דמה למבנה העצמות של ציפורים בנות ימינו.
אומנם מיי לונג אינו מאובן הדינוזאור דמוי - ציפור הראשון שנמצא, אך הוא שופך מעט אור על הקשר שבין דינוזאורים לציפורים ועל אורך חייהם של הדינוזאורים.
בנוסף לכך, חולק המאובן מאפיינים דומים למאובנים של אביאלאים, דבר המעיד על קרבה אבולוציונית גדולה ביניהם.
בתרבות

דינוזאור זה הופיע בסדרה פארק פרהיסטורי.
לקריאה נוספת

New Anatomical Details of the Chinese Troodontid Mei long with Implications for Phylogeny and Taphonomy
MEI
הערות שוליים

1 2  First Ever Fossil Of Sleeping Dinosaur Found In China, American Museum of Natural History, ‏19.10.2004
↑  Mei, dinosaurpictures.org (באנגלית)
↑  Chunling Gao, Eric M. Morschhauser, David J. Varricchio, Jinyuan Liu, A Second Soundly Sleeping Dragon: New Anatomical Details of the Chinese Troodontid Mei long with Implications for Phylogeny and Taphonomy, PLoS ONE 7, 2012-09-27 doi: 10.1371/journal.pone.0045203
מיי לונג
סוללת אלומיניום-אוויר

סוללת אלומיניום-אוויר (או סוללת Al–air, באנגלית: Aluminium–air battery) היא סוללת מתכת-אוויר, המייצרת חשמל מתגובת חמצן באוויר עם אלומיניום. צפיפות האנרגיה שלה מהגבוהות ביותר בתחום הסוללות, אך הן אינן נמצאים בשימוש נרחב עקב עלות גבוהה של האנודות ובעיות טיפול בתוצרי לוואי בעת שימוש באלקטרוליטים רגילים. גורמים אלו הגבילו את השימוש בהן בעיקר ליישומים צבאיים. עם זאת, לרכב חשמלי עם סוללות אלומיניום יש פוטנציאל לטווח נסיעה של עד פי שמונה מטווח סוללת ליתיום-יון ועם משקל כולל נמוך משמעותית.
סוללות אלומיניום-אוויר הן תאים ראשוניים, כלומר אינן נטענות. ברגע שאנודת האלומיניום נצרכת על ידי תגובתה עם חמצן אטמוספירי בקתודה הטבולה באלקטרוליט על בסיס מים ליצירת תחמוצת אלומיניום, הסוללה כבר לא תייצר חשמל. עם זאת, ניתן לטעון את הסוללה באופן מכני באנודות אלומיניום חדשות המיוצרות ממחזור תחמוצות האלומיניום. מיחזור כזה ידרש אם יהיה אימוץ נרחב של סוללות אלומיניום.
כלי רכב המונעים מאלומיניום נמצאים בדיון זה כמה עשורים. הכלאה מקלה על העלויות, ובשנת 1989 דווח על בדיקות דרכים של הכלאה של סוללת אלומיניום-אוויר/עופרת-חומצה ברכב חשמלי. מיניוואן היברידי כזה המופעל באמצעות אלומיניום הודגם באונטריו בשנת 1990.
במרץ 2013 פרסם Phinergy סרטון הדגמה של מכונית חשמלית המשתמשת בתאי אוויר מאלומיניום שנסעה 330 ק"מ באמצעות קתודה מיוחדת והידרוקסיד אשלגן. ב-27 במאי 2013, בערוץ הישראלי 10 שודרה חדשות הערב הוצגה מכונית עם סוללת Phinergy מאחור, בטענה לטווח של 2,000 ק"מ לפני שנדרשה החלפת אנודות האלומיניום.
אלקטרוכימיה

חצי תגובת חמצון האנודה היא:
Al +  →  + 3e +2.31 V
חצי התגובה להפחתת הקתודה:
4e +  +  →  +0.40 V
התגובה הכוללת היא:
4Al +  +  →  +2.71 V
מתח של כ-1.2 וולט נוצר על ידי תגובות אלה וניתן להשגה בפועל כאשר אשלגן הידרוקסיד משמש כאלקטרוליט. אלקטרוליט מים מלוחים משיג כ-0.7 וולט לתא.
המתח הספציפי של התא יכול להשתנות כתלות בהרכב האלקטרוליט כמו גם במבנה ובחומרים של הקתודה.
ניתן להשתמש במתכות אחרות באופן דומה, כגון ליתיום-אוויר, אבץ-אוויר, מנגן-אוויר ונתרן-אוויר, חלקן עם צפיפות אנרגיה גבוהה יותר. עם זאת אלומיניום נחשב אטרקטיבי כמתכת היציבה ביותר.
הערות שוליים

↑  "The Aluminum-Air Battery". Papers.sae.org. נבדק ב-2014-04-28.
↑  "Demonstration of Aluminum-Air Fuel Cells in a Road Vehicle". Papers.sae.org. נבדק ב-2014-04-28.
↑  "Phinergy, Home". Phinergy.com. נבדק ב-2014-04-29.
↑   סוללת אלומיניום-אוויר, בביצוע Phinergy corporate video, סרטון  באתר יוטיוב
↑  Edelstein, Stephen. "Aluminum-Air Battery Developer Phinergy Partners With Alcoa". Greencarreports.com. נבדק ב-2014-04-28.
↑  Brown, Richard (3 בפברואר 2020). "Al-air: a better battery for EVs?". Automotive Logistics. נבדק ב-14 במאי 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
כחליל חינני

| כחליל חינני |
| --- | --- |
   זכר    נקבה
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: פרפראים
תת־סדרה:: Glossata
משפחה:: כחליליים
סוג:: Cyaniris
מין:: כחליל חינני
שם מדעי
 Cyaniris semiargus ‏Rottemburg, 1775

כַּחְלִיל חִנָּנִי (שם מדעי: Cyaniris semiargus; שם קודם: כחליל אנטיוכיה), הוא פרפר קטן ממשפחת הכחליליים. בישראל פרפר זה מעופף בגליל העליון בהר מירון ובחרמון.
תפוצה

הכחליל החינני נפוץ ברחבי יבשת אירופה, עד לחוג הארקטי, מרוקו, והמזרח התיכון, משם מזרחה על פני האזור הפלארקטי עד לסיביר ולמזרח הרחוק הרוסי. בבריטניה היה ריכוז אוכלוסיות גדול של הפרפר בתחילת המאה ה-19, אך הם נעלמו לפני המאה ה-20, אף על פי שמאז זוהו מספר פרטים נודדים, ההערכה היא כי הפרפר נכחד בבריטניה עד שנת 1906. בשנת 2009, אונסק"ו חקר אפשרות השבת טבעית של הפרפר לבריטניה.
הכחליל החינני מתעופף גם בגליל העליון בחודשי אפריל ומאי, הוא נצפה גם בלבנון וככל הנראה מתעופף גם בחלקו הסורי של החרמון.
מרחב מחיה

מין זה נפוץ בכרי דשא, שטחי מרעה, עשב ואזורים לחים בעלי פרחים. הוא מתעופף בעיקר בגבהים הנעים בין גובה 1,000 עד 2,200 מטרים. נראה שהוא מעדיף לאכלס מקומות שאינם מעובדים ואינם משמשים לייצור מספוא.
תיאור

מוטת הכנפיים של הזכר והנקבה דומים, באורך 32–38 מ"מ.
פרפרים אלה בעלי דו-צורתיות זוויגית. הכנפיים הקדמיות של הזכר בצבע תכלת עמוק עם עורקים בולטים ומעט עבים יותר משל הנקבה. צבע התכלת של הכנפיים תחום בגבולות שחורים שאחריהם קצות כנפיים לבנים. נקבת הכחליל החינני היא חומה בכנפיה הקדמיות עם גבול לבן בקצות הכנפיים. הכנפיים האחוריות של שני המינים דומות, עם צבע אפרפר או אוכרה, סדרה של כתמים שחורים המוקפים בלבן וקשקשים כחולים באזור הקרוב לגוף.
שני המינים בעלי סימנים כתומים וגופם בצבע סגול כהה או חום. הפרפר הושווה לכחליל השברק, ולתת המין היווני שלו, Helena, שבעל סימנים כתומים.
מין זה דומה למדי למין קופידו מינימוס (Cupido minimus), אך בכנפיים האחוריות התחתונות של הכחליל החינני הכתם השחור בחלל 6 (הקרוב לקודקוד הכנף) ושני הכתמים שלידו יוצרים זווית קהה, בעוד שאצל קופידו מינימוס הם יוצרים זווית חדה.
הביצים לרוב מוטלות בבודדים, עמוק בתוך פרחי הצמח הפונדקאי, קרוב לבסיס ובין עלי הכותרת. הביצה בגודל 0.6 מ"מ, בעלת קוצים מזעריים, המזכירים מעט קיפוד ים. הזחל הוא בצבע ירוק צהוב עם קווים כהים ויש לו שערות עדינות וספירקולות חומות כהות. עם בקיעת הזחל הוא ניזון מעלי הכותרת מתוך הפרח. הוא נכנס לתרדמת חורף עוד בהיותו זחל צעיר ועם חלוף החורף ממשיך לאכול את הצמח הפונדקאי. הגולם הוא בצבע ירוק זית ומחובר לצמח הפונדקאי בעזרת חגורת משי. הגולם הוא בגודל 10.5 מ"מ ולוקח כ-3 שבועות עד בקיעתו.
ביולוגיה

מין זה מקים מחזור אחד בשנה. הוא חורף כזחל צעיר. מבוגרים טסים ממאי עד אוגוסט, תלוי בגובה האזור. זחלים ניזונים בעיקר מתלתן אדום (Trifolium pratense) ומינים אחרים של תלתן (Trifolium medium ,Trifolium spadiceum), מבקית הקרקה, אנתיליס, רתמה ודבשה.
תת-מינים

תת-המינים כוללים:
Cyaniris semiargus semiargus (אירופה, קווקז, סיביר, המזרח הרחוק הרוסי)
Cyaniris semiargus altaiana (טיין שאן, הרי אלטאי, הרי סייאן, עבר הבאיקל)
Cyaniris semiargus amurensis (אמור, אוסורי, יפן)
Cyaniris semiargus atra (גיסאר, הרי אלאי, דרווז)
Cyaniris semiargus jiadengyunus (הרי אלטאי)
Cyaniris semiargus marocana (מרוקו)
Cyaniris semiargus tartessus (דרום-מערב ספרד)
Cyaniris semiargus transiens (ספרד)
Cyaniris semiargus uralensis (הרי אורל)
שימור

באירופה, הפרפר נמצא במגמת דעיכה (במיוחד בסקנדינביה) והסיבה לכך עדיין לא ברורה. אף על פי כן הפרפר נמצא במצב LC (ללא חשש) לפי IUCN, אך במדינות מסוימות באירופה נצפה כי מצבו קרוב לאיום.
גלריה

נקבה, כנף סגורה
זוג מזדווג
קבוצה