stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צבא הגנה לישראל
תקציב ושכר

תקציב הביטחון שהוא השני בגודלו אחרי תקציב החינוך, בנוי משני מקורות. 1. נטו – תקציב על מקורות המשק, שהוא עיקרו של התקציב. ו-2. "הוצאה מותנית בהכנסה" – תוספת ממקורות חיצוניים כמו הסיוע האמריקני ומקורות משרד הביטחון כמו מכירת קרקעות וציוד ישן.
שני המקורות ביחד נקראים תקציב ברוטו. בשנת 2019 תקציב הביטחון ברוטו עמד על 72.9 מיליארד ש"ח, ותקציב הביטחון נטו עמד על 55.3 מיליארד ש"ח, שהוא 11.5 אחוזים מתקציב המדינה נטו. הסיוע האמריקני בשנה זו עמד על 3.3 מיליארד דולר שהוא קרוב ל־20 אחוז מתקציב הביטחון ברוטו. תקציב הביטחון הרגיל איננו כולל עלות של מלחמות ומבצעים שמתוקצבים בנפרד לפי עלותם המשוערכת. כך למשל עלות מבצע צוק איתן תוקצבה בשנת 2014 ב־7 מיליארד ש"ח נוספים.
משנת 2007 תקציב הביטחון מחולק לשני חלקים: תקציב בלתי מסווג שפתוח לעיני כל וכולל למשל תקציב אגף משפחות והנצחה וכן גמלאות, ותקציב מסווג שכולל למשל רכש ואימונים.
בעשורים השני והשלישי של המאה ה־21 תקציב הביטחון ברוטו של ישראל, טיפס מכ־60 מיליארד ש"ח ל־82 מיליארד ש"ח, ועמד על כ־15–12 אחוז מהתקציב הכולל. ב־2010 – 59.8 מיליארד ש"ח, ב־2011 – 60.7 מיליארד ש"ח, ב־2012 – 61.8 מיליארד ש"ח, ב־2013 – 64.2 מיליארד ש"ח, ב־2019 – 72.9 מיליארד ש"ח, ב־2022 – כ־74 מיליארד ש"ח, וב־2023 – 82.5 מיליארד ש"ח.
התקציב השנתי ברוטו של צה"ל ב־2014 עמד על כ־57.646 מיליארד ש"ח.
התקציב כולל 44.3 מיליארד ש"ח + 3.1 מיליארד דולר סיוע אמריקני (13.346 מיליארד ש"ח), 14.1 אחוז מתקציב ממשלתי שנתי של 408 מיליארד ש"ח (2014).
על פי דיווחי האוצר, תקציב הביטחון מתפלג באופן הבא: שכר ומילואים – 30.2%, שיקום – 8.4%, גמלאות – 12.7%, רכש – 48.7%.
במשך שלושים השנה האחרונות קיימת ירידה עקבית באחוז תקציב הביטחון מכלל התקציב הכולל. בעוד שבתקופה שבין מלחמת יום כיפור ומלחמת לבנון הראשונה התקציב עמד על כ־25% מכלל תקציב המדינה, ב־2010 הוא עמד על כ־15% מכלל תקציב המדינה, וב־2020 הוא עמד על כ־12% מתקציב המדינה.
בעקבות מלחמת חרבות ברזל תקציב הביטחון של ישראל לשנת 2024 הוגדל באופן משמעותי והוא עומד על 168.087 מיליארד ש"ח (תקציב הוצאה של 117.527 מיליארד ש"ח + הוצאה מותנת בהכנסה כולל סיוע אמריקני של 50.560 מיליארד ש"ח).
| שנת תקציב | תקציב ברוטו במיליארד ש"ח | אחוז מתקציב המדינה | אחוז מהתמ"ג |
| --- | --- | --- | --- |
| 1986 |  | 24.1% | 16.2% |
| 2000 |  | 16.0% | 6.9% |
| 2010 | 59.8 | 15.1% | 6.0% |
| 2020 |  | 12.0% | 5.1% |
| 2023 | 82.5 | 12.5% | 4.5% |
תקציב ושכר > משכורת חודשית לחיילים

המשכורת לחיילים בשירות חובה משתנה בהתאם לסוג השירות הצבאי. ב־2022 החליטה ממשלת ישראל לעלות את שכר היסוד. הלוחמים מקבלים 2,463 שקלים, לוחמי חוד בשנת השירות השלישית מקבלים 3,048 שקלים, תומכי הלחימה מקבלים 1,793 שקלים, וחיילים עורפיים מקבלים 1,235 שקלים.
לפי נתוני משרד האוצר השכר החודשי הממוצע (ברוטו) של קציני צה"ל בשירות קבע לפי דרגות בשנת 2020 היה: סג"ם – 10,173 שקלים, סגן – 10,601 שקלים, סרן – 14,629 שקלים, רס"ן – 23,257 שקלים, סא"ל – 32,327 שקלים, אל"ם – 40,553 שקלים, תא"ל – 56,093 שקלים, אלוף – 70,178 שקלים, והרמטכ"ל – 101,813 שקלים.
תקציב ושכר > הטבות

ההטבה העיקרית למשרתי הקבע היא זכותם לפרוש ולקבל פנסיה בגיל צעיר יחסית לרוב המשק. גיל הפרישה הממוצע בצה"ל הוא פחות מ־50 שנים, בהשוואה לגיל פרישה בחוק, הרלוונטי לרוב המשק, שהוא 67 שנים לגבר ויותר מ־62 שנים לאישה.
קצינים בקבע בדרגת רב-סרן ומעלה מקבלים רכב צמוד, אך משלמים מס על הטבה זו. לקצינים בדרגת סגן-אלוף ומעלה המס מגולם.
חיילים בסדיר זוכים להטבות שונות, לרוב אחוזי הנחה וכרטיסים מוזלים במוסדות תרבות מסוימים, כדוגמת בתי קולנוע ותיאטראות. גם עסקים לממכר מזון או נותני שירותים אחרים נותנים הנחות על רכישות ללובשי מדים.
חיילים, קצינים ושוטרים זכאים לנסוע בחינם בתחבורה ציבורית.
הקוד האתי של צה"ל

לצה"ל קוד אתי רשמי שעל פיו מחונכים חייליו וקציניו. הקוד האתי הרשמי מדגיש את חשיבות הדבקות במשימה וטוהר הנשק. צה"ל פועל רבות כדי להנחיל את הקוד האתי הרשמי לחיילים על ידי פעילות חינוכית במהלך הטירונות, קורסי מפקדים, סדנאות חינוך ועוד.
הקוד האתי הרשמי מבטא את רצון מקימי הצבא להציב רף מוסרי לפעילות חייליו. חריגות מערכים אלו יחד עם מחלוקות שהתגלו לאופן יישומם במצבים שונים, הביאו את שלטונות הצבא לקבוע בכתובים את הקוד האתי של הצבא בשנת 1994 וכונה רוח צה"ל. לדברי עורכיו של המסמך, הוא יונק מארבעה מקורות: מסורת צה"ל, מסורת מדינת ישראל, מסורת עם ישראל וערכי מוסר אוניברסליים.
מלבד הקוד האתי של צה"ל, חתומה מדינת ישראל גם על אמנות בינלאומיות כדי להבטיח שמירה ערכי מוסר גם במצבי מלחמה, ובהן אמנת ז'נבה (1949) ואמנות האג.
אמצעי הלחימה בצה"ל

חלק ניכר מאמצעי הלחימה של צה"ל הוא פרי פיתוח וייצור של התעשיות הביטחוניות הישראליות, כגון רפאל – רשות לפיתוח אמצעי לחימה, התעשייה הצבאית, התעשייה האווירית לישראל ואלביט מערכות. ספקית עיקרית נוספת היא ארצות הברית, שאף מממנת חלק ניכר מאמצעי הלחימה שהיא מספקת, כחלק מהשותפות האסטרטגית בין שתי המדינות. גם גרמניה ספקית חשובה של אמצעי לחימה לישראל (בעיקר כלי שיט) ואף מסבסדת חלק מהם. ישראל משדרגת חלק ניכר ממערכות הנשק שנרכשות מארצות הברית וגרמניה ומתאימה אותן לצרכיה. חלק מהאמל"ח המיוצר בישראל זה מיוצא גם למדינות אחרות, וחלקו הוא בגדר "נשק הפתעה" שפרטיו מסווגים וצה"ל הוא היחיד שמצויד בו. "נשק הפתעה" זה נועד לתת לישראל יתרון טכנולוגי איכותי על יריביה.
אמצעי הלחימה בצה"ל > זרוע האוויר והחלל

חיל האוויר של צה"ל מצויד בכלי טיס שונים למגוון משימות. בחוד החנית שלו, מערך מטוסי הקרב, משרתים מטוסי F-35I אדיר, מטוס קרב רב-משימתי חמקן מהדור החמישי (דגם של הלוקהיד מרטין F-35 לייטנינג II), מטוסי F-16 ("ברק 2020" ו"סופה") המהווים את עמוד השדרה של מערך הקרב, F-15 ("בז משופר") המשמש לעליונות אווירית וגם תקיפה קרקעית ו־F-15I רעם המשמש כמטוס ההפצצה הכבד והאסטרטגי של החיל.
החיל מצויד גם במסוקי קרב מדגמי AH-64 אפאצ'י ("פתן" ו"שרף") ומסוקי סער מדגמי UH-60 בלק-הוק ("ינשוף") ו־CH-53 סי סטאליון ("יסעור"). כמו כן, מצויד החיל במסוקי AS-565 פנתר ("עטלף") המשמשים למשימות סיור ימי עבור חיל הים.
מטוסי התובלה המשרתים בחיל הם ה־C-130 הרקולס ("קרנף"), C-130J סופר הרקולס ("שמשון") והבואינג 707 ("ראם"), וכן מטוסים קלים מסוג בוננזה A36 ("חופית").
במערך טייסות הבקרה והמודיעין של חיל האוויר משרתים מטוסים מסוג קינג אייר ("צופית" ו"קוקיה"), וכן מטוסי גאלפסטרים 5 ("נחשון") המשמשים לאיסוף מודיעין אותות ("נחשון שביט") ובקרה אווירית ("נחשון עיטם"). החיל מצויד גם במטוסים מסוג סי-סקאן ("שחף") לצורך משימות סיוע אווירי לחיל הים.
בנוסף, מצויד חיל האוויר בכלי טיס בלתי מאוישים (כטב"ם) מדגמי הרון 1 ("שובל"), הרמס 450 ("זיק"), הרמס 900 ("כוכב"), הארפי ("שיאון") ו־הרון TP ("איתן"). כן מצויד החיל בטילי שיוט.
חיל האוויר כולל בתוכו גם את מערך ההגנה האווירית (לשעבר מערך הנ"מ). מערך זה מצויד כיום בטילי קרקע-אוויר מהסוגים FIM-92 סטינגר ("ברקן"), MIM-23 הוק ו־MIM-104 פטריוט מגרסת PAC-2/GEM+ ("יהלום"). לצד מערכות הנ"מ מפעיל מערך ההגנה האווירית את מערך ההגנה הרב-שכבתי הלאומי נגד ארטילריה רקטית, טילי קרקע-קרקע וטילים בליסטים. בשכבה העליונה נמצא ה"חץ 3", שנועד ליירט טילים בליסטיים מחוץ לאטמוספירה. מתחתיו נמצא ה"חץ 2" הוותיק שמיועד נגד טילים בליסטיים וטילי קרקע-קרקע. מתחת לטילי ה"חץ" נמצאת מערכת "קלע דוד" שמיועדת ליירט מגוון איומים בהם כלי טיס, רקטות וטילים בליסטיים בעלי טווח בינוני. בשכבה התחתונה נמצאת מערכת "כיפת ברזל" ליירוט רקטות וטילים קצרי טווח, וכן פגזי ארטילריה ופצצות מרגמה כבדות. מערכת זו נחשבת למוצלחת ביותר ובעלת ניסיון מבצעי רב של יירוט מאות רקטות באחוזי הצלחה גבוהים מאוד.
בנוסף מפעיל חיל האוויר לווייני ריגול ותצפית מדגמי "אופק" וטקסאר.
אמצעי הלחימה בצה"ל > זרוע הים

עיקר כוחו של חיל הים של צה"ל הן ספינות הטילים (סטי"ל) מדגמי סער 4, סער 4.5, סער 5 וסער 6 (הגדולה והחדישה ביותר בצי הסטי"לים). בנוסף, יש לחיל הים צי צוללות קטן המצויד בצוללות מסוג דולפין ודולפין AIP מתקדמות שמטרתן לבצע משימות מודיעין ועל פי הערכות, גם להוות אפשרות לתגובה גרעינית ("מכה שנייה"). החיל מצויד גם בספינות סיור ומשמר קטנות ומהירות מדגמי "דבור", "דבורה", "סופר-דבורה סימן 2", "סופר-דבורה סימן 3" ו"שלדג".
בנוסף לאמצעים המיוחדים שמפעילה שייטת 13, לוחמי פלגות הים מפעילים שלל אמצעי לחימה החל מנשק קל: רוס"ר M-16 לסוגיהם, מקלע מאג, מקלע M2 בראונינג וכלה בתותחים מדגמי אורליקון 20 מ"מ, וטייפון 25 מ"מ מיוצב ותותח 76 מ"מ המשמש בעיקר להפגזת מטרות חוף. ספינות החיל מצוידות במספר סוגים של טילים נגד ספינות כנגד כלי שיט (כגון גבריאל והרפון) יחד עם טילים משימתיים, בעיקר ממשפחת הספייק של רפא"ל, המקנים יכולת פגיעה נקודתית ביבשה.
ספינות הטילים של חיל הים מצוידים במערכות הגנה מפני טילים נגד ספינות וטילי חוף-ים. מערכות אלה כוללת אמצעי לוחמה אלקטרונית וכן מערכות הגנה אקטיבית המיירטות את האיום בהן "נוקמני" – פלנקס (המבוסס על תותח ה־M61A1 וולקן) וטילי ברק 1, ברק 8 וברק MX, ואף כיפת ברזל הימית בספינות הסער 6. חיל הים אף מפעיל מסוקים ימיים מסוג עטלף.
חיל הים הוא הזרוע הקטנה ביותר של צה"ל.
אמצעי הלחימה בצה"ל > גלריית אמצעי הלחימה של צה"ל

לוחם חי"ר חמוש במיקרו-תבור
תבור X-95 פלאט-טופ
מקלעי נגב ומאג
לוחם צה"ל עם מקלע נגב NG7 בקליבר 7.62x51 מ"מ נאט"ו, מלחמת חרבות ברזל
לוחם חטיבת גולני יורה במקלע כבד M2 בראונינג
מדריכות צליפה עם רובה צלפים רמינגטון M24 ורובה קלע סער מדגם M4A1 קלעים
רובה צלפים M24 צה"לי משודרג עם כוונת טלסקופית ליאופולד סימן 6 X3-X18
רובה צלפים ארוך טווח ברק בקליבר 0.338 לפואה מגנום
צלף קומנדו עם רובה צלפים בארט MRAD
צלף לוט"ר עם מערכת נשק צלפים בארט MRAD ולצידו מאתר
צלף סער עם מערכת נשק צלפים בארט REC10 (חצי-אוטומטי)
"זרזיר מתכלה" M72 לאו - רקטת כתף זולה נגד כלי רכב ומבנים
מטאדור "מפצח האגוזים" - רקטת כתף ישראלית נגד מבנים וביצורים
ספייק - משפחת טילי נ"ט תוצרת ישראל, בשירות צה"ל במספר דגמים (בהם "גיל", "גיל 2" ו"תמוז")
סופה M-240 - רכב שטח ממוגן קל
ההאמר האמריקני משמש כיום כרכב השטח הטקטי המוביל בצה"ל, למגוון רב של מטרות.
זאב - נגמ"ש אופני/רכב שטח ממוגן המשמש לתובלת לוחמי חי"ר.
נגמ"ש M-113 המשמש את רוב כוחות צה"ל בסדיר ובמילואים.
נגמ"ש כבד מדגם "אכזרית", משרת בחטיבת גבעתי ובמילואים
נגמ"ש כבד נמ"ר המבוסס על תובת המרכבה, משרת בחטיבת גולני
דחפור די-9 בשירות צה"ל (דחפור משוריין מדגם Caterpillar D9R)
נגמ"ש פומ"ה של חיל ההנדסה הקרבית
מחפר צה"לי ממוגן מדגם קטרפילר 349 של חיל ההנדסה הקרבית
רובוט סילוק פצצות
טנק גישור על בסיס M60 פטון
פומ"ה עם רקטות ריצוף (CARPET)
נמ"ר הנדסי
דחפור D9 משוריין עם מיגון כלוב
מרכבה סימן 4מ 400 של חטיבה 188
טנק מרכבה סימן 4מ עם "מעיל רוח" - הטנק המתקדם ביותר שפותח על ידי ישראל
מעיל רוח (מערכת הגנה אקטיבית) על גבי מרכבה סימן 4מ
כדורי טנק (פגזים) 120 מ"מ תוצרת התעשייה הצבאית
טנק מרכבה סימן 3ד ב"ז
קורבטת טילים מדגם סער 6
קורבטת טילים מדגם סער 6 משגרת מיירט ברק MX
ספינת טילים מדגם סער 5
ספינת טילים סער 4.5
אח"י תנין - צוללת מסדרת דולפין AIP
ספינת בט"ש סופר-דבורה סימן 2
מטוסי F-35I אדיר של טייסת 116 "אריות הדרום", 2020
מטוס קרב רב-משימתי מדגם F-16 פייטינג פלקון "ברק" המהווה את עמוד השדרה של טייסות הקרב בחיל האוויר.
מטוס קרב F-15I רעם המשמש לתקיפה והפצצה. זהו מטוס הקרב הגדול ביותר בחיל האוויר.
מטוס הקרב F-16I סופה. המטוס שודרג במערכות ישראליות ייחודיות ובמכלי דלק תצורתיים.
מטוס הקרב F-35I אדיר, מטוס קרב רב-משימתי חמקן מהדור החמישי
מטוס תובלה C-130 הרקולס המשרת בחיל האוויר מספר עשורים בהצלחה רבה.
מסוק קרב אפאצ'י לונגבו AH-64D "שרף"
מסוק סער UH-60 בלקהוק "ינשוף 3"
כטב"מ הרמס 900 "כוכב"
חץ (טיל) - טיל נגד טילים בליסטיים
כיפת ברזל - מערכת הגנה אווירית נגד רקטות ארטילריות
רקון (רכב תצפית)
נגמפו"פ
טנק חילוץ M-88
"המנתץ" משגר רקטות M-270 MLRS של חיל התותחנים
תותח מתנייע M-109 "דוהר"
טנק טילים פרא המשגר טילי תמוז
"רוכב שמיים" - מזל"ט טקטי של חיל התותחנים
ראו גם

| --- | --- |
: ספר: צבא הגנה לישראל
אוסף של ערכים בנושא הזמינים להורדה כקובץ אחד.
לקריאה נוספת

יעקב ארז, אילן כפיר, צה"ל בחילו - אנציקלופדיה לצבא ולביטחון, הוצאת רביבים, 1981.
גיא חזות, צבא ההיי־טק וצבא הפרשים - כיצד ויתרה ישראל על צבא היבשה, בהוצאת מערכות ומודן, 2024.
2009 בטלוויזיה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2009  בטלוויזיה |  |
< · 2007 · 2008 — 2009 — 2010 · 2011 · >
כל ערכי השנים בטלוויזיה במאה ה-20 · כל ערכי השנים בטלוויזיה במאה ה-21 · פורטל הטלוויזיה
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2009 ונוגעים לעולם הטלוויזיה.
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
12–16 במאי – תחרות האירוויזיון התקיימה במוסקבה שברוסיה. בתחרות זכתה שוודיה, עם השיר "Fairytale" ("אגדה") שבוצע על ידי הזמר הבלארוסי-נורווגי אלכסנדר ריבאק.
12 ביוני – כל שידורי הטלוויזיה בארצות הברית עוברים לשיטת שידור דיגיטלית, וזונחים את השיטה האנלוגית
סדרות ותוכניות בולטות שבוטלו או הסתיימו ב-2009

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
| תאריך שידור הפרק האחרון | שם הסדרה | רשת השידור | שנת עלייה לשידור | סטטוס |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 בינואר | סטארגייט אטלנטיס | Syfy | 2004 | בוטלה |
| 20 בפברואר | לייט נייט עם קונאן או'בריאן (אנ') | NBC | 1993 | הסתיימה |
| 8 במרץ | ישנן בנות | שואוטיים | 2004 | הסתיימה |
| 16 במרץ | קייל XY | ABC Family | 2006 | בוטלה |
| 20 במרץ | בטלסטאר גלקטיקה | Syfy | 2004 | הסתיימה |
| 22 במרץ | טיסת הקונקורד | HBO | 2007 | בוטלה |
| 2 באפריל | ER | NBC | 1994 | הסתיימה |
| 10 באפריל | שליחות קטלנית: יומני שרה קונור | פוקס | 2008 | בוטלה |
| 8 במאי | כולם שונאים את כריס (תחזור ב-2024) | The CW | 2005 | הסתיימה |
| 10 במאי | היחידה | CBS | 2006 | בוטלה |
| 14 במאי | קוראים לי ארל | NBC | 2005 | בוטלה |
| 15 במאי | נמלטים (תחזור ב-2017) | פוקס | 2005 | בוטלה |
| 16 במאי | מד טי.וי (תחזור ב-2016) | פוקס | 1995 | בוטלה |
| 23 במאי | רובוטריקים אנימייטד | Cartoon Network | 2007 | הסתיימה |
| 29 במאי | הטונייט שואו בהנחיית ג'יי לנו (תחזור ב-2010) | NBC | 1992 | הסתיימה |
| 13 ביוני | החיים על פי נד | ABC | 2007 | בוטלה |
| 4 בדצמבר | מונק | USA | 2002 | הסתיימה |
| 26 בדצמבר | פאוור ריינג'רס סיבובים לדקה | ABC | 2009 | בוטלה |
| 30 בדצמבר | איסטוויק | ABC | 2009 | בוטלה |
נפטרו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
16 בפברואר – אלבר בארייה, מפיק טלוויזיה צרפתי אשר יצר בין היתר את סדרות ההנפשה החינוכיות "היה היה - האדם" ו"היה היה - החיים" (נולד ב-1921)
26 בפברואר – ונדי ריצ'רד, שחקנית טלוויזיה אנגליה (נולדה ב-1943)
25 ביוני – פארה פוסט, שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית שכיכבה בין השאר בסדרה "המלאכיות של צ'רלי" (נולדה ב-1947)
1 ביולי – מולי סאגדן, שחקנית-קומית אנגלייה (נולדה ב-1922)
20 באוגוסט – דודו טופז, בדרן ישראלי (נולד ב-1946)
20 בדצמבר – בריטני מרפי, שחקנית וזמרת אמריקאית (נולדה ב-1977)
פרסים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ראו גם

2009 בטלוויזיה בישראל
הערות שוליים

↑  Levin, Gary (7 במאי 2009). ""Lifetime's 'Drop Dead Diva' redefines beauty" From USA Today (May 11, 2009)". Usatoday.com. ארכיון מ-22 באוגוסט 2009. נבדק ב-15 במרץ 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "From The Futon Critic (April 21, 2009)". Thefutoncritic.com. 21 באפריל 2009. נבדק ב-15 במרץ 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Stargate Universe Coming". Sci Fi Channel. אורכב מ-המקור ב-5 בדצמבר 2008. נבדק ב-26 באוגוסט 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Multichannel News July 29, 2009 G4 Orders 'American Ninja Warrior' Spinoff – 10 U.S. Competitors Will Be Sent To Japan". Multichannel.com. ארכיון מ-16 בדצמבר 2009. נבדק ב-15 במרץ 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
| שנים בטלוויזיה |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 |  |
פארה פוסט
קייל אלכסנדר

| --- | --- |

אלכסנדר במדי אוניברסיטת טנסי
 לידה:  21 באוקטובר 1996 (בן 28) טורונטו/סקארבורו, קנדה 
 עמדה:  סנטר/פאוור פורוורד
 גובה:  2.08 מ׳
 מכללה:  אוניברסיטת טנסי (2015–2019)
 דראפט:  לא נבחר, 2019
 קבוצות כשחקן
 2019–2020 2020 2020 2020–2022 2022 2022–2023 2023–:  סו פולס סקייפורס מיאמי היט ←סו פולס סקייפורס פואנלברדה סקארבורו שוטינג סטארס ולנסיה הפועל תל אביב
 
קייל ג'ון סולומון אלכסנדר (באנגלית: Kyle John Solomon Alexander; נולד ב-21 באוקטובר 1996) הוא כדורסלן קנדי אשר שיחק בעמדת הסנטר והפאוור פורוורד בהפועל תל אביב מליגת העל בכדורסל והיורוקאפ.
קריירה בתיכון

אלכסנדר נולד בסקארבורו, אונטריו, וגדל במילטון. הוא למד במכינת אורנג'וויל, ושיחק במקור כדורגל וכדורעף לפני שעבר לכדורסל בשנת הג'וניור שלו. אלכסנדר היה שותפו לחדר של גארד הדנוור נאגטס לעתיד, ג'מאל מארי. בנוסף שיחק אלכסנדר עם מארי גם בקבוצת איגוד האתלטים החובבים CIA Bounce.
קריירת מכללות

אלכסנדר שיחק כדורסל מכללות במדי אוניברסיטת טנסי במשך ארבע שנים. כסיניור הוא העמיד ממוצעים של 7.3 נקודות, 6.6 ריבאונדים ו-1.7 חסימות ב-23.8 דקות למשחק, והוביל את הקבוצה לשמינית גמר טורניר אליפות המכללות בכדורסל (Sweet Sixteen), כשקלע 61.4% מהשדה ו-42.9% לשלוש.
קריירה מקצועית > סו פולס סקייפורס (2019–2020)

לאחר שלא נבחר בדראפט ה-NBA ‏2019 הצטרף אלכסנדר למיאמי היט לליגת הקיץ של ה-NBA. ב-15 ביולי 2019 הוא חתם על חוזה מחנה אימונים עם הייט. לאחר מחנה האימונים צורף אלכסנדר לסגל קבוצת ליגת הפיתוח של ההיט, סו פולס סקייפורס.
קריירה מקצועית > מיאמי היט (2020)

ב-15 בינואר 2020 חתם אלכסנדר על חוזה דו כיווני עם מיאמי היט. למחרת פורסם שהוא הושבת בשל פציעה בברך. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-NBA ב-6 באוגוסט 2020, אז שיחק דקה אחת מהספסל ורשם ריבאונד אחד בהפסד 116–130 למילווקי באקס. ההיט הגיעו לגמר ה-NBA 2020 ב"בועה", אך הפסידו בשישה משחקים ללוס אנג'לס לייקרס.
קריירה מקצועית > פואנלברדה (2020–2022)

ב-2 בדצמבר 2020 חתם אלכסנדר בפואנלברדה מליגת ה-ACB הספרדית, במדיה העמיד ממוצעים של 9 נקודות ו-6.2 ריבאונדים למשחק. ב-23 באוגוסט 2021 הוא חידש את חוזהו בקבוצה.
קריירה מקצועית > סקארבורו שוטינג סטארס (2022)

ב-16 במאי 2022 חתם אלכסנדר בסקארבורו שוטינג סטארס מליגת העל הקנדית בכדורסל (CEBL).
קריירה מקצועית > ולנסיה (2022–2023)

ב-22 ביולי 2022 חתם אלכסנדר בוולנסיה מה-ACB והיורוליג. ב-26 ביוני 2023 הוא נפרד מהמועדון.
קריירה מקצועית > הפועל תל אביב (2023–הווה)

ב-26 ביולי 2023 חתם אלכסנדר בהפועל תל אביב מליגת העל בכדורסל והיורוקאפ.
חיים אישיים

אלכסנדר הוא בנם של ג'וזף ואודרי אלכסנדר. אביו שיחק כדורסל מכללות באוניברסיטת ניאגרה מ-1982 עד 1986. יש לו שתי אחיות בשם קיילה (אנ') וקסיה. קיילה היא גם כדורסלנית מקצוענית, ששיחקה במדי נבחרת קנדה בכדורסל נשים, אותה ייצגה בטורניר הכדורסל באולימפיאדת טוקיו (2020), וליגת ה-WNBA.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  "Kyle Alexander - Men's Basketball - University of Tennessee Athletics". אוניברסיטת טנסי. נבדק ב-2023-07-26.
↑  וילסון, מייק (2023-07-27). "Kyle Alexander on sticking with Miami Heat: 'My best basketball is ahead of me'". Knoxville News Sentinel. נבדק ב-2 באוקטובר 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  "HEAT Signs Kyle Alexander". מיאמי היט. 15 ביולי 2019. נבדק ב-2023-07-26. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  ליי, קן (5 ביולי 2019). "Kyle Alexander grabs four rebounds in Heat's rout of China". USA Today. נבדק ב-2023-07-26. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  וינדרמן, אירה (16 ביולי 2019). "Heat sign summer prospect Kyle Alexander to camp contract". Sun Sentinel. נבדק ב-2023-07-26. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Skyforce Announces 2019–20 Training Camp Roster". סו פולס סקייפורס. 27 באוקטובר 2019. אורכב מ-המקור ב-2 בנובמבר 2019. נבדק ב-2023-07-26. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Kyle Alexander gets Two-Way opportunity With HEAT". מיאמי היט. 15 בינואר 2020. נבדק ב-2023-07-26. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Heat's Kyle Alexander: Sidelined with knee injury". CBS Sports. 16 בינואר 2020. נבדק ב-2023-07-26. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  וינדרמן, אירה (12 באוגוסט 2020). "Miami Heat prospects wind up with a most unusual NBA summer school". Sun-Sentinel. נבדק ב-2023-07-26. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  יאהיאביוגלו, פרסו (2 בדצמבר 2020). "Kyle Alexander joins Fuenlabrada". Eurobasket. נבדק ב-2023-07-26. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Urbas Fuenlabrada re-signs Kyle Alexander". ספורטנדו. 23 באוגוסט 2021. נבדק ב-2023-07-26. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Valencia Basket signs Kyle Alexander". ספורטנדו. 22 ביולי 2022. נבדק ב-2023-07-26. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Kyle Alexander terminates his contract with Valencia Basket". ולנסיה (כדורסל). 26 ביוני 2023. נבדק ב-2023-07-26. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  אהרל'ה ויסברג‏, מוולנסיה לדרייב אין: הפועל תל אביב החתימה את קייל אלכסנדר, באתר וואלה, 26 ביולי 2023
↑  "Kayla ALEXANDER". המשחקים האולימפיים. נבדק ב-2023-07-26.
א-נסר

א-נסר א-סעודי (בערבית: نادي النصر السعودي, בתעתיק מדויק: אלנצר אלסעודי) הוא מועדון כדורגל סעודי מהעיר ריאד, המשחק בליגת העל הסעודית. הוא אחד המועדונים המצליחים ביותר בערב הסעודית. א-נאסר היא אחת משלוש קבוצות שהשתתפו בכל העונות של ליגת העל הסעודית מאז הקמתה ב-1976.
היסטוריה

א-נסר הוקמה בשנת 1955 על ידי זייד בין מוטלק אל-ג'עבה אל-דוויש אל-מוטאירי. המועדון פעל כמועדון חובבים עד שנת 1960. בתקופה זו הפך הנסיך עבדולרחמן בן סעוד מונה ליושב ראש א-נסר. א-נסר החלה לשחק בליגה ב'. הם עלו לליגה הראשונה ב-1963. במהלך שנות ה-70 וה-80, המועדון זכה בארבעה תארי אליפות של ליגת העל הסעודית, שישה גביעי המלך, שלושה גביעי יורש העצר ושלושה גביעי הפדרציה. הצלחת הקבוצה קרתה על ידי שלושת השחקנים שזכו לכינוי "שלישיית הזהב הסעודית" שכללו את מאג'ד עבדאללה, פאהד אל בישי ומוחיסן אל-ג'מען.
בשנות ה-90 זכתה א-נסר בשתי אליפויות נוספות, גביע המלך וגביע הפדרציה. המועדון גם זכה לראשונה להצלחה במספר טורנירים בין-לאומיים, לאחר שזכו בשתי ליגות האלופות של חצי האי ערב, גביע למחזיקות גביע אסיה ובסופר קאפ אסיאתי אחד. כאלופת הסופר קאפ האסייתי, א-נסר ייצגה את קונפדרציית הכדורגל של אסיה בגביע העולם הראשון למועדונים שהתקיים בברזיל בשנת 2000. בתחרות שיחקה א-נסר נגד קורינתיאנס, ריאל מדריד ורג'א קזבלנקה, וסיימה במקום השלישי בבית לאחר הפסד 1–3 לריאל מדריד, הפסד 0–2 לקורינתיאנס, וניצחון 3–4 על רג'א קזבלנקה.
לאחר פרישת שלישיית הזהב, א-נסר חוותה מספר כישלונות ולא הצליחה לרשום הישגים משמעותיים. בעונת 2006/2007 ניצלה הקבוצה מירידת ליגה רק במחזור האחרון של העונה, מה שגרם להנהלת המועדון להתחיל תוכנית ארוכת טווח לשיקום המועדון.
לאחר שדרוג משמעותי של הסגל, א-נסר הצליחה לחזור ולזכות בגביע הפדרציה ב-2008 כשגברה על היריבה העירונית, אל הילאל. המועדון סיים במקום השלישי בעונת 2009/2010, והבטיח השתתפות בליגת האלופות של אסיה לעונה הבאה.
בעונת 2013/2014, א-נסר הצליחה שוב לזכות באליפות הליגה וגם בגביע, וזכתה בדאבל, גם בגביע הליגה וגם בגביע יורש העצר. לאחר מכן, הקבוצה העפילה לליגת האלופות האסיאתית 2015. בעונה שלאחר מכן הצליחה הקבוצה לשמור על התואר כשזכתה שוב באליפות, הגיע לגמר גביע המלך, והעפילה לחצי גמר גביע יורש העצר. בעונת 2018/2019 זכתה א-נסר באליפות נוספת. העפילה לחצי גמר גביע המלך ולרבע גמר ליגת האלופות של אסיה.
גם ב-2019 וגם ב-2020, זכתה א-נסר בסופר קאפ הסעודי, הראשונים בתולדות המועדון.
בסוף שנת 2022, חתם השחקן הפורטוגלי כריסטיאנו רונאלדו על חוזה לשנתיים עם הקבוצה. החוזה, שהסתכם בכ-200 מיליון יורו בשנה, הוערך כחוזה היקר ביותר בהיסטוריה של הכדורגל.
תארים

אליפות ליגת העל הסעודית: (9):
1974/1975, 1979/1980, 1980/1981, 1988/1989, 1993/1994, 1994/1995, 2013/2014, 2018/2019
גביע המלך הסעודי (6):
1974, 1976, 1981, 1986, 1987, 1990
גביע יורש העצר הסעודי (3):
1972/1973, 1973/1974, 2013/2014
הסופר קאפ הסעודי:
2019, 2020
גביע אסיה למחזיקות גביע:
1997/1998
הסופר קאפ האסייתי:
1998
גביע האלופות למועדונים ערבים
2023
הערות שוליים

↑  Al Nassr FC, web.archive.org, ‏7 בדצמבר 2014
↑  זה קרה: רונאלדו חתם באל-נאסר הסעודית, באתר ynet, 30 בדצמבר 2022
T-84 Oplot-M

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  טנק מערכה
 מדינה מייצרת:  אוקראינה אוקראינה
 יצרן:  מורוזוב
 משתמשים עיקריים:  ראו מפעילים תאילנד
 שנת ייצור:  2009
 דגם קודם:  T-84
 מערכה מרכזית:  מלחמת האזרחים באוקראינה ‏•‏‏ מלחמת רוסיה אוקראינה (2022)
 מידע טכני
 אורך:  תותח מלפנים: 9.7 מטרים תובה: 7.7 מטרים
 רוחב:  3.8 מטרים
 גובה:  2.3 מטרים
 משקל:  46 טון 51 טון (מוכן לקרב)
 מהירות:  75 קמ"ש (כביש) 45 קמ"ש (שטח)
 טווח פעולה:  500 ק"מ
 מנוע:  דיזל, 1,200 כוחות סוס (סטנדרטי) דיזל, 1,500 כוחות סוס (אופונציונלי)
 שריון:  רב שכבתי; פאסיבי, ריאקטיבי ואקטיבי רך
 צוות:  3
 מערכות נשק
 חימוש עיקרי:  תותח חלק קדח 125 מ"מ
 מספר פגזים:  40
 חימוש משני:  מקלע כבד נגד מטוסים 12.7 מ"מ מקלע מקביל 7.62 מ"מ
M=Modernized) T-84 Oplot-M) הוא טנק מערכה מודרני מתוצרת אוקראינה המבוסס על ה-T-84. הטנק מצטיין בעבירות גבוהה וביחס גבוה של כוחות סוס לטון יחסית לטנקים אחרים.
פיתוח

ראשיתו של הטנק הוא בטנק ה-T-80 הסובייטי שלמעשה ירש את מקומו של טנק ה-T-64. בדומה ל-T-64, גם ה-T-80 הציג מגוון חידושים טכנולוגיים אך במחיר של עלות גבוהה ומורכבות טכנית, והיה לטנק מתקדם בתקופתו. ה-T-80 שודרג על ידי אוקראינה לטנק ה-T-84. במסגרת השדרוג הוא עבר התאמות לצרכיה של אוקראינה, שכללו בעיקר שדרוג של השריון והחלפת מנוע טורבינת הגז הבזבזני למנוע דיזל חסכוני ויעיל. תכנונו החל בשנת 1993 וייצורו בשנת 1994, אך הוא נכנס לשירות לראשונה רק בשנת 1999.
הטנק Oplot-M הוא פיתוח של הרשות האוקראינית לפיתוח רכב קרבי משוריין (Kharkiv Morozov Machine Building Design Bureau) ובתכנונו יושמו לקחים שנלמדו מפיתוחו של ה-T-84. הטנק תוכנן במיוחד עבור צרכיו של הצבא האוקראיני. לדוגמה, הטנק מותאם לפעולה במצבי מזג אוויר קשים במיוחד, הוא מסוגל לפעול בטמפרטורה של 40- מעלות צלזיוס ועד לטמרפטורה של 55 מעלות צלזיוס. הוא תוכנן לפעול כנגד כל סוגי מטרות הקרקע וגם כנגד כלי טיס מנמיכי טוס.
אף על פי ששודרג באופן ניכר ברוב מרכיביו ונחשב לטנק מתקדם המסוגל לעמוד באיומי זירת הקרב המודרנית, ה-Oplot-M הוא אינו טנק שעוצב ותוכנן מחדש. עיצובו מתבסס על העיצוב של ה-T-84 שלמעשה מבוסס על טנק ה-T-80 הסובייטי שייצורו החל בשנות ה-70 של המאה ה-20.