stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אסון הזיהום הימי בזפת לאורך חופי ישראל (2021)
הנזק > השבוע הרביעי ואילך

החל מליל 12 במרץ בעקבות סערה, התרחשו גלי נחיתות של זפת בחופים שונים בהם בצת, קריית ים, חיפה, נווה ים, בית ינאי, דור-הבונים. שני צבים מתים נמצאו בחוף גדור וצב פגוע נמצא בחוף הבונים והועבר לטיפול. לאור המשכי נחיתות הזפת ביקשו מהציבור בחלק מהרשויות המקומיות שלא להגיע לחופים למרות הודעת המשרד לאיכות הסביבה מספר ימים קודם. חופי חיפה בקרן המפרץ סבלו מזיהום בינוני-כבד.
ב-15 במרץ הכריזו כמה רשויות בהן הרצליה ואשדוד כי יפתחו את עונת הרחצה כמתוכנן ב-19/20 לחודש. עם זאת ביקורת הושמעה על כך שבעוד בעבר היו מתקני מברשות נפט בחופים להסרת זפת מהרגליים, הללו טרם הוצבו בחופים לאחר אסון הזפת אזרחים רבים דיווחו בחופים שונים שנחשבים לנקיים שאף על פי כן ההליכה בהם מלווה בלכלוך זפת ניכר לנעליים.
ב-16 במרץ שלחו פורום רשויות החוף, מרכז השלטון המקומי ומרכז השלטון האזורי מכתב לשר הפנים אריה דרעי בו הכריזו שלא יפתחו את עונת הרחצה במועדה, בשל סירוב משרד הפנים לסייע בתקצובם לאור העלויות המושתות עליהם בהכשרת החופים.
ב-18 במרץ נשלחו 50 חיילים לסייע בניקיון חוף שקמונה בחיפה אשר ממשיך לסבול מנחיתות זפת רבות. במקביל המשרד להגנת הסביבה התרה ברשות נמלי ישראל על שלא טיפלה בזפת אשר נמצא ברשותה בחופים שמצפון לאשדוד.
ב-19/20 במרץ נפתחה עונת הרחצה כסדרה במרבית החופים. משרד הפנים הכפיל לשנה זו את התקציב המועבר מהמדינה לרשויות החוף לטיפול השוטף בהם, זאת בשל אסון הזפת.
ב-25 במרץ לאחר מספר ימים של ים גבוה, ניצפו שוב נחיתות זפת בחופי חיפה.
ב-1 באפריל דווח מרכז הצפרות של החברה להגנת הטבע במסגרת פרויקט שימור ומחקר השחפיות בישראל, נתוני ניטור של מצב שחפיות הים כפי שנבדקו בשבוע הקודם באתר הקינון שלהן בבריכות המלח בעתלית.
בבדיקה נמצא ש-98% (80 מתוך 82) מהשחפיות היו מזוהמות בנוצותיהן בזפת.
שחפיות הים שנמצאו בניטור, משתייכות ללהקות הראשונות של ציפור זו, החולפות בישראל בנדידתן באביב בדרכן לאתרי הקינון באירופה. חלקן מקננות בישראל.
חקירת גורמי האסון > הליכי תביעות הפיצויים

במסגרת האמנות CLC וקרן הפיצויים הבין לאומית לזיהומי ים בשמן (1992), שהיא ארגון עולמי בין-ממשלתי, המפצה על נזקי זיהומי ים הנגרמים בשל שפיכת שמן עמיד הנישא במכליות. אפשר להגיש תביעות פיצויים כנגד הבעלים הרשומים של האונייה שממנה נשפך השמן שגרם לנזק באמצעות המבטח שלהם, או נגד הקרן הבין-לאומית, בכפוף למספר תנאים והיקף הנזק. מדינת ישראל חברה באמנות הללו ולפיכך פנתה בסיוע חברת הביטוח הממשלתית ענבל ומשרד החוץ, לשם תביעת פיצויים על הוצאות הניקוי והטיפול בחופים.
ב-16 במרץ הגיע לישראל מומחה מטעם הקרן הבינלאומית לזיהומי ים בשמן. במהלך סיורו לקח דגימות ממקומות שונים בהם חיפה, נתניה ואשדוד שמטרתן לזהות כי אכן מדובר בנפט גולמי, כדי לאפיין את תכונותיו, מוצאו וכל פרט אחר אשר יכול לקשור את הגופים החשודים לאירוע זיהום הים.
בעקבות האירוע

מספר ימים לאחר האירוע הוציאו משרדי הפנים הסביבה והבריאות הוראה לכלל הציבור שלא להגיע לחופים מראש הנקרה ועד זיקים לפעילות פנאי. בעקבות מגפת הקורונה בישראל, הסתיימה בדיוק תקופת סגר ארוכה. כמו כן יצאה הוראה מהתארגנויות הניקוי בשטח שלא להגיע להתנדבות לא מוסדרת ומפוקחת לניקוי החופים בשל הסיכון מהחשיפה לזפת. וכן פורסמה הערכה שקיים חשש לאיחור פתיחת עונת הרחצה ב-20 במרץ 2021.
ב-21 בפברואר התקיימה פגישה מתוכננת מראש, של יו"ר האופוזיציה בנימין נתניהו עם השר המצרי למשאבי נפט ומינרלים טארק אל-מולא, בהם דנו בין היתר בסוגיות הנוגעות לפורום הגז של מזרח הים התיכון שמושבו בקהיר, וחברות בו פרט למצרים וישראל גם איטליה, יוון, קפריסין, ירדן והרשות הפלסטינית. לאחר הפגישה אמר נתניהו בסיור עם השרה להגנת הסביבה גילה גמליאל, שהוא הציע בפני השר המצרי בעקבות האירוע, להתאגד כמה מדינות כדי לחייב את מזרח אגן הים התיכון להסב את האוניות לשימוש בגז. לדבריו קיימת כבר הטכנולוגיה לכך. בעקבות כך, פרסמה רשות הטבע והגנים שהיא תומכת ביוזמת שר האנרגיה, יובל שטייניץ וראש הממשלה בנימין נתניהו, להעביר את הנעת הספינות המגיעות לישראל או משייטות בסביבתה לגז טבעי.
ב-22 בפברואר האשים ראש ממשלת לבנון, חסאן דיאב, את ישראל בזיהום הזפת בחופי דרום לבנון. כמו כן פנה ליוניפי"ל בבקשה שיפתחו בחקירה ויבחנו סיוע להתמודדות עם הזיהום החמור. מספר ימים לאחר מכן הגיש משרד החוץ הלבנוני לאו"ם דו"ח נזקים בו ביקשו סיוע טכני ותמיכה ללבנון בגין "הנזק הסביבתי החמור שנגרם לה, שנחשב לאסון סביבתי שאין בכוחו לטפל בו ולהגביל את נזקיו הבלתי פוסקים". וכן ביקשו שהאו"ם יקבע את הגורם לדליפת הנפט ומי אחראי לה.
בעקבות האירוע > ביקורת ציבורית

בחברה להגנת הטבע ציינו כי ישנה תוכנית לאומית למוכנות לאירועי זיהום ים שאושרה בממשלה כבר לפני 13 שנים, אך מעולם לא תוקצבה במלואה, אף על פי שמדובר בעלות של 15 מיליון ש"ח בלבד לכוח אדם וציוד, תקציב שמעולם לא הגיע אל המשרד להגנת הסביבה למרות דרישותיו. תוכנית זו שהייתה תלויה בחקיקה נלווית לחוק התלמ"ת (תוכנית למניעת זיהום ים משמן) לא בוצעה, מה שמנע העברת סמכויות ותקציבים לרשויות המקומיות בהיערכות לזיהום ים מבעוד מועד.
נחמה רונן, לשעבר מנכ"לית המשרד לאיכות הסביבה, ביקרה את המשרד להגנת הסביבה ואמרה: "יש להם תקציבים, יש להם ספינות ייעודיות, יש להם אמצעי הגנה כמו רשתות ומצופי ענק שבאפשרותן לכלוא את הזיהומים. מאז התגלה הזיהום ניתן היה לבקש סיוע ממדינות שכנות כמו יוון וקפריסין שכמו ישראל חתומות על אמנת ברצלונה ומחזיקות ברשותן ציוד לאיגוף זיהומים בים וחסימתו...".
בדברי ביקורת על טיפול המדינה באירוע שהושמעו מצד ארגוני סביבה ואנשי אקדמיה בתחום חקר הים, נאמר שעל אף שכשלושה חודשים לפני האירוע תרגל המשרד להגנת הסביבה ביחד עם המועצה האזורית חוף כרמל, תרגיל התמודדות דומה של אירוע זיהום בחוף מדלקים, התרגיל התמקד במתן מענה לנזק לחופים לאחר שהוא נגרם, ולא הייתה היערכות לניסיון למנוע את הנזק מלכתחילה. כמו כן נטען בדבר חוסר הקצאת משאבים לניתור או קבלת מידע קיים של גורמים מנטרים אחרים, בדבר כתמי נפט ומצב הים בהיבטי זיהום.
ב-2 במרץ נערך דיון חירום בוועדת הפנים והגנת והסביבה של הכנסת. בסיכומה אמרה יו"ר הוועדה מיקי חיימוביץ' בין היתר ש-"המשרד להגנת הסביבה איננו ערוך להתמודדות עם אסון נרחב שכזה בשל הייבוש התקציבי שהמשרד עבר בשנים האחרונות...". מטעם הקרן למניעת זיהום ים, נאמר: "יש תקציב בקרן למניעת זיהום ים, אבל הוא לרכישת ציוד לאירוע ים. אבל אנחנו לא יכולים לרכוש את הציוד, כי אין מי שיפעיל אותו. אין לנו תקנים, אז אנחנו שומרים את הכסף".
אסיף איזק יו"ר איגוד ערים שרון-כרמל אמר בוועדת הפנים והגנת הסביבה בשם הרשויות המקומיות שיש להרחיב את סמכויות הרשויות המקומיות על הנעשה בים מ-400 מטר לטווח כל שטח המים הכלכליים מאחר שהרשויות הן המטפלות הראשונות באירועים כאלה.
הקרן הבינלאומית IOPC FUND אישרה קבלת פיצויים לישראל בגין זיהום חופי הים מזפת.
בעקבות האירוע > המלצות ועדת המנכ"לים

בעקבות האירוע התקבלה ב-23 בפברואר 2021 החלטת ממשלה מס' 832, שבמסגרתה הוחלט על הקמת ועדה בראשות מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה או נציגו ובהשתתפות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מנכ"ל משרד האוצר, מנכ"ל משרד הפנים, או נציגיהם, וכן מנכ"ל רשות הספנות והנמלים או נציגו. על הוועדה הוטל להגיש דו"ח בתוך שישה חודשים לגבי דרכי התמודדות עם תרחישי אסון דומים ומניעתם. הוועדה הגישה את מסקנותיה ב-21 בנובמבר 2021.
המלצות הוועדה בתמקדו בחלוקה של תפקידים ותחומי אחריות לגופים המעורבים. הן התבססו על דיוני הוועדה, התוכנית הלאומית למוכנות ותגובה לתקריות זיהום ים בשמן (התלמ"ת, נספח 1), התייחסויות שהתקבלו, תזכיר חוק התלמ"ת, ממצאים של סדרת תחקירים ותרגילים שביצעה היחידה הארצית להגנת הסביבה הימית לפני ואחרי אירוע "זפת בסערה", ופערים בהיערכות שהיו ידועים עוד לפני האירוע. הוועדה המליצה על הקמה של מערך מודיעין במשרד להגנת הסביבה שתפקידו גילוי והתרעה מוקדמת מזיהומי ים בשמן. המערך יתבסס על התרעות לוויינים, בעזרת הסכם שנחתם עם האיחוד האירופי, מערכת רדאר חוף ועל מערכת לניתוח מידע. בנוסף, הומלץ על שדרוג חדר המצב לטיפול בזיהום ים בשמן, עדכון של התלמ"ת, השלמת תוכנית רכש אסטרטגי של ציוד וכלי שיט המיועדים לתגובה, התקשרות עם ספק חיצוני של ריסוס דיספרסנטים, הקמה של מערך הדרכה ותרגול ומערך מתנדבים ושיפור המערך הלאומי לטיפול ופינוי פסולת שמנית מהחופים. בנוסף המליצה הוועדה שמשרד הביטחון יספק למשרד להגנת הסביבה מערך זיהוי ומעקב אווירי, שיהיה זמין על בסיס התרעות זיהום ים בשמן, ועל מהלכים שונים שינקטו על ידי משרד האוצר, משרד הבריאות וחברות ממשלתיות.
רכבת הרים (שיר)

| --- | --- |
 שיר בביצוע אייל גולן
 מתוך האלבום מכאן ועד הנצח
 יצא לאור:  12 באפריל 2020
 סוגה:  פופ ים-תיכוני
 שפה:  עברית
 אורך:  2:50
 כתיבה:  מורן דוד ואבישי רם
 לחן:  מורן דוד ואבישי רם
 הפקה:  מתן דרור
 
"רכבת הרים" הוא שיר של הזמר אייל גולן, מתוך אלבומו, מכאן ועד הנצח, אשר יצא לאור ב-12 באפריל 2020.
רקע וכתיבה

השיר הוא בלדה בסגנון הפופ הים-תיכוני, המאפיין את מרבית שירי האלבום "מכאן ועד הנצח", והוא נכתב והולחן על ידי מורן דוד ואבישי רם והופק על ידי מתן דרור.
הצלחה

עם צאת האלבום, זכה השיר להצלחה, כשהגיע בשיאו אל המקום ה-72 במצעד שירי הספוטיפיי הישראליים השבועי, וצבר באותו השבוע כ-34,735 השמעות. נכון לספטמבר 2020, הוא עומד על כ-600 השמעות בפלטפורמה, וכ-7 מיליון צפיות באתר יוטיוב. במצעד הפזמונים העברי השנתי של תחנת הרדיו גלגלצ ואתר ynet לשנת תש"ף הגיע השיר למקום ה-23.
ביקורת

אבי שושן מאתר ynet ביקר את האלבום "מכאן ועד הנצח", ואמר על השיר כי הוא מבין "הבלדות היותר חזקות שלו". גם דודי פטימר ממעריב אונליין העניק ביקורת לאלבום, ואמר על השיר כי הוא "כולל אמנם טקסט טוב ומלנכולי, אבל הלחן שלו מרדים, משעמם, מייגע ולא סוחף את המאזין להמשיך לשמוע את כולו".
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלגלצ | 23 |  |
שלום אהובתי

"שלום אהובתי" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי איל גולן. הוא יצא לאור ב-13 באוגוסט 2023, בהוצאת חברת התקליטים ליאם הפקות, כסינגל ה-17 מתוך אלבום האולפן ה-28 של גולן, עם ישראל חי.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי רותם חן, אופיר מלול, ויהונתן בן סימון, והופק על ידי יעקב למאי. השיר מדבר על מישהו שחווה פרידה ועל זה שעכשיו הוא נמצא לבד. הקהל קיבל את השיר כשיר שמקדישים למישהו שנפטר על פי הפזמון שלו.
וידאו קליפ ועטיפה

העיצוב הגרפי של הקליפ והעטיפה עוצבו על ידי Avoxvision, חברת עיצוב גרפי, שעבדה בעבר עם גולן. על העטיפה נראה גולן מביט אל השמיים, ומצד שמאל רשום את שם השיר. בווידאו קליפ ניתן לראות את מילות השיר מתחלפות לפי הקצב.
נכון ליולי 2024 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-13 מיליון צפיות ביוטיוב.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 5 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | היטליסט | 27 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 25 |  |
|  ישראל | רדיו דרום | 21 |  |
צליל מיתר (שיר)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אייל גולן
 מתוך האלבום צליל מיתר
 יצא לאור:  מרץ 2001
 סוגה:  ים-תיכוני
 שפה:  עברית
 אורך:  4:15
 חברת תקליטים:  מירו את עדן הפקות
 כתיבה:  ירון כהן
 לחן:  ירון כהן
"צליל מיתר" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי אייל גולן. השיר יצא לאור במרץ 2001, כסינגל באלבומו השישי של גולן, הנושא את שמו של השיר, על ידי חברת התקליטים מירו את עדן הפקות.
השיר נכתב והולחן על ידי ירון כהן.
הצלחה

רבים מחשיבים את הסינגל לאחד מבין הלהיטים הגדולים והמצליחים של גולן.
בשנת 2001 נכנס למצעד השנתי לשנת 2001 של רשת ג' וזכה במקום ה-11.
ב-2009, נבחר השיר במקום ה-3, ברשימת 20 השירים הגדולים במצעד "פסקול העשור" של ערוץ 24.
השיר הגיע למקום הראשון במצעד הלהיטים הגדול של אייל גולן באתר מאקו במרץ 2011, במצעד שירי אייל גולן שהפיקה תחנת הרדיו גלגלצ באפריל 2011, וכן במצעד שירי אייל גולן של מאקו ביולי 2016.
בדצמבר 2018 זכה גולן באות יקיר הזמר העברי בכנסת, וביצע את השיר יחד עם חברת הכנסת נאוה בוקר.
נכון לאפריל 2022, עומד מונה הצפיות ביוטיוב של השיר על 10 מיליון, ומונה ההשמעות בספוטיפיי על כ-1.5 מיליון.
במסגרת "מצעד 50 השירים הים-תיכוניים של המדינה" שנערך יום העצמאות ה-76, נבחר השיר במקום ה-12. גולן התראיין על ההצלחה של השיר ואמר: "אני יכול לשיר אלפי שירים, אבל כשאני נוגע ב'צליל מיתר' משהו אחר קורה".
גרסאות כיסוי

בשנת 2018, במסגרת תוכניתם המשותפת של אייל גולן ואביב גפן, אביב או אייל, הקליט גפן גרסת כיסוי של השיר.
בשנת 2019, במחזמר "זה אני", המבוסס על שירי אייל גולן, נבחר לואי עלי לבצע את השיר בתחילת המערכה השנייה. בהמשך, ביצע את השיר גם בעונה השביעית הכוכב הבא לאירוויזיון, בה השתתף, בגרסה מיוחדת שכללה חלק בשפה הערבית, והוציא את הביצוע המוקלט שלו לשיר ביוטיוב.
בשנת 2020, כחלק משיתוף הפעולה של אייל גולן ועומר אדם ביום העצמאות של מדינת ישראל ה-72, הקליט אדם גרסת כיסוי של השיר.
בשנת 2020, בתוכנית הטלוויזיה "הזמר במסכה" של קשת, הופיע התרנגול בגרסת כיסוי לשיר זה.
נכון למאי 2020, עומד מונה הצפיות ביוטיוב בביצועו של גפן על 1.1 מיליון, בביצועו של עלי על 847 אלף, ובביצועו של אדם על 1.5 מיליון.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | המצעד העברי השבועי של רשת ג' | 11 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2001)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2001)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2001)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2001)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | המצעד העברי השנתי של רשת ג' | 11 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי עשור (2000–2009)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2000–2009)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2000–2009)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2000–2009)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | פסקול העשור | 3 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מצעד שירי אייל גולן | 6 |  |
|  ישראל | המצעד של המדינה | 333 |  |
אוניברסיטת עין שמס

| --- | --- |
סמל האוניברסיטהסמל האוניברסיטה

ארמון זעפרנה בקמפוס הנהלת האוניברסיטה
 אוניברסיטה ציבורית
 מוטו:  אובליסק ושני בזים המסמלים את הקשר של האוניברסיטה עם עברה העתיק של מצרים
 תקופת הפעילות:  יולי 1950 – הווה (כ־74 שנים)
 קמפוס:  9
 בעלי תפקידים
 נשיא:  Mahmoud Ahmed Shawky Elmeteni (מאז 2019)
 סגל:  14,557 (נכון ל-22 מרץ 2021)
 סטודנטים
 :  220,614 (נכון ל-22 מרץ 2021)
 מיקום
 מיקום:  שכונת עבסיה, קהיר מצרים מצרים
 מדינה:  מצרים מצרים
 קואורדינטות:  30°04′36″N 31°17′05″E﻿ / ﻿30.076656075164824°N 31.284612272421015°E﻿ / 30.076656075164824; 31.284612272421015
 www.asu.edu.eg/
  (למפת קהיר מוגדלת) אוניברסיטת עין שמס(למפת קהיר רגילה) אוניברסיטת עין שמס he
 אוניברסיטת עין שמס, בשכונת עבסיה, קהיר, מצרים
אוניברסיטת עין שמס (בערבית: جامعة عين شمس; באנגלית: Ain Shams University), שנוסדה בשנת 1950, היא אוניברסיטה ציבורית הממוקמת בקהיר שבמצרים. האוניברסיטה מספקת השכלה ברמת תואר בוגר, תואר מוסמך ותארים גבוהים יותר.
היסטוריה

אוניברסיטת עין שמס, שנוסדה ביולי 1950, היא האוניברסיטה המצרית הציבורית הלא-עדתית השלישית במניין הוותק אחרי האוניברסיטה האסלאמית אל-אזהר והאוניברסיטה האמריקאית בקהיר שקדמו לה. היא נקראה בתחילה על שמו של איבראהים פאשא, בנו של שליט מצרים מוחמד עלי, אחרי מהפכת הקצינים החופשיים ביולי 1952 שונה שמה ל"אוניברסיטת הליופוליס" ובאותה שנה הוחלף השם ל"עין שמס". הקמפוס המרכזי של האוניברסיטה ממוקם באתר ארמון זעפרן (אנ'). שתי האוניברסיטאות הציבוריות הלא-עדתיות האחרות במצרים הן אוניברסיטת קהיר (לשעבר אוניברסיטת פואד) ואוניברסיטת אלכסנדריה (לשעבר אוניברסיטת פארוק). בעת הקמתה כללה עין שמס מספר פקולטות ומכונים אקדמיים, שאוחדו מאוחר יותר לאוניברסיטה. המבנה האקדמי של האוניברסיטה כולל 14 פקולטות, מכללה אחת ו-2 מכונים גבוהים וכן 12 מרכזים ויחידות מיוחדות.
סמל האוניברסיטה

סמל האוניברסיטה הוא האובליסק ושני הבזים. הסמל ממחיש את הקשר בין שם האוניברסיטה להיסטוריה העתיקה של מצרים. האובליסק מייצג את בית החיים בעיר און, בעוד ששני הבזים מסמלים את האל המצרי באותה תקופה.
קמפוסים

לאוניברסיטת עין שמס יש שמונה קמפוסים. כל הקמפוסים נמצאים בקהיר רבתי.
הקמפוס הראשי נמצא בשכונת עבאסיה (אנ'), משני צידי הרחוב הראשי אל-ח'ליפה אל-מאמון שבקהיר. הוא מאכלס את מנהלת האוניברסיטה בארמון זעפרן (אנ') ואת המרכז לפיתוח החינוך המדעי, הספרייה המרכזית, המרכז לילד על שם הוּד ומעונות הסטודנטים (גברים בלבד). מצידו השני של הרחוב הראשי אל-ח'ליפה אל-מאמון נמצא הקמפוס השני, שבו פועלות הפקולטות למדעי המחשב, מדעים, משפט ואמנות. בקמפוס סמוך שוכנת הפקולטה למסחר, מדעי התרופות ורפואת שיניים.
מכללת הנשים נמצאת בקמפוס משלה. הפקולטה לחינוך ייחודי, הפקולטה לחינוך והפקולטה לחקלאות נמצאות כל אחת בקמפוס נפרד – בעבאסיה, בהליופוליס ובשוברא אל-ח'ימה, בהתאמה.
מעונות הסטודנטים

מעונות הסטודנטים לגברים ממוקמים ישירות מול קמפוס האוניברסיטה הראשי שבצמוד לארמון זעפרן, בעוד שהמעונות לנשים ממוקמים בקמפוס שבהליופוליס, ליד מכללת הנשים. זאת בנוסף למספר בתים חיצוניים ששכרה האוניברסיטה כדי להכיל את המספר ההולך וגדל של סטודנטים וסטודנטיות המגיעים מחוץ לקהיר.
דירוג

לפי דירוג האוניברסיטאות העולמיות של Webometrics 2014 (שמטרתו לקדם פרסום באינטרנט, לא לדרג מוסדות), אוניברסיטת עין שמס מדורגת במקום השלישי במצרים, במקום ה-25 בעולם הערבי ובמקום ה-15 באפריקה.
הפקת טלוויזיה

בשנת 2012, חברת הסרטים Misr International הפיקה סדרת טלוויזיה המבוססת על הרומן זעת (אנ') ذات מאת סונאללה איברהים (אנ'). צילומי סצנות המתרחשות באוניברסיטת עין שמס היו אמורים להתרחש בקמפוס האוניברסיטה במהלך שנת הלימודים. תלמידים מהאחים המוסלמים וכמה ממורי האוניברסיטה מחו, כי לדבריהם, הבגדים בהתייחס לעידן שנות השבעים שלבשו השחקניות אינו מספיק צנוע ועל כן הם אינם מאפשרים לצלם, אלא אם כן הלבוש יוחלף. גבי חורי, ראש חברת הסרטים, הצהיר כי ראש אגף ההנדסה שריף חמאד "התעקש שהצילומים יפסיקו ושנקבל החזר... והסביר שהוא לא יכול להבטיח את ההגנה על החומרים או האמנים."
פקולטות ומכונים

הפקולטה לחקלאות (4 שנים)
הפקולטה לאומנויות
הפקולטה למסחר (4 שנים)
הפקולטה למדעי המחשב והמידע (4 שנים)
הפקולטה לחינוך (4 שנים)
הפקולטה לרפואת שיניים (6 שנים)
הפקולטה לבלשנות (אל אלסון) (4 שנים)
פקולטה למשפטים
הפקולטה לרפואה (7 שנים)
הפקולטה לסיעוד
הפקולטה לרוקחות (6 שנים)
הפקולטה להנדסה (5 שנים)
הפקולטה למדעים (4 שנים)
פקולטה לחינוך
הפקולטה לנשים לאמנויות, מדעים וחינוך.
הפקולטה לארכאולוגיה (4 שנים)
המכון לחקר הסביבה ומחקר
המכון ללימודי תואר שני
המכון הגבוה ללימודי שיתופיות וניהול
אישים > סגל בולט

עאישה עבד א-רחמאן (1913–1998), סופרת ופרופסור מצרי לספרות (שם עט: בנת א-שאטי)
אישים > בוגרים בולטים

שריף איסמעיל (נולד ב-1955), ראש ממשלת מצרים
סאמח שוקרי (נולד ב-1952), שגריר מצרים בארצות הברית
גלריית תמונות

שער ראשי
ארמון זעפרנה
בית הספר של אלסון
הפקולטה להנדסה
פקולטה לרוקחות
ראו גם

אוניברסיטת קהיר
אל-אזהר
האוניברסיטה האמריקאית בקהיר
אוניברסיטת אלכסנדריה
הערות שוליים

↑  נשיאות האוניברסיטה
↑  אודות נשיא האוניברסיטה ד"ר מחמוד אל מטייני
↑  נתונים מספרים – סגל
↑  נתונים מספרים – סטדנטים
↑  Ain Shams University, Times Higher Education (THE), ‏2021-11-27 (באנגלית)
↑  "שמש" כתרגום של "הליוס"
↑  "Ain Shams University". Times Higher Education (THE) (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2017-07-31.
↑  "Ain Shams University History". אורכב מ-המקור ב-31 ביולי 2008. נבדק ב-25 במאי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ain Shams University Statistics". אורכב מ-המקור ב-15 באוגוסט 2009. נבדק ב-25 במאי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Ain Shams University - Home, web.archive.org, ‏2013-08-13
↑  "Ain Shams University Main Campus Map". אורכב מ-המקור ב-23 ביולי 2008. נבדק ב-25 במאי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "World Universities' ranking on the Web: Top Africa". אורכב מ-המקור ב-4 באוקטובר 2009. נבדק ב-2010-02-26. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Best universities in the Arab World 2018". 20 במרץ 2018. נבדק ב-25 במאי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Islamists halt filming of Egyptian TV series." Daily News Egypt. Thursday, February 9, 2012. NewsBank Record Number: 17587021. "[...]and teachers were against it, because of the clothing worn by the actresses," he said. The series, adapted from the novel "Zaat" by Egyptian author Sonallah Ibrahim, takes[...]"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263234005171  BnF: cb12510440v (data)  GND: 81026-5  ISNI: 0000 0004 0621 1570  LCCN: n80106944  SUDOC: 186295138  VIAF: 144196611   WorldCat (עם VIAF): 144196611
אלכסנדר יסנין-וולפין

| --- | --- |

 לידה:  12 במאי 1924 סנקט פטרבורג, ברה"מ 
 פטירה:  16 במרץ 2016 (בגיל 91) בוסטון, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  לוגיקה מתמטית, מתמטיקה 
 מקום לימודים:  הפקולטה למכניקה ולמתמטיקה של אוניברסיטת מוסקבה 
 מנחה לדוקטורט:  פאבל אלכסנדרוב, פיוטר נוביקוב 
 מוסדות:  אוניברסיטת בוסטון  אוניברסיטת מדינת ניו יורק בבאפלו 
 
אלכסנדר סרגייביץ' יסנין-וולפין (ברוסית: Алекса́ндр Серге́евич Есе́нин-Во́льпин;‏ 12 במאי 1924 - 16 במרץ 2016) היה משורר ומתמטיקאי יהודי-רוסי. מתנגד, אסיר פוליטי ומנהיג בתנועה לזכויות האדם בברית המועצות. הוא בילה בסך הכל ארבע עשרה שנים כאסיר בבתי כלא, בתי חולים פסיכיאטריים ומחנות הגליה.
קורות חייו

אלכסנדר יסנין-וולפין נולד ב-12 במאי 1924 בברית המועצות. אמו, נדז'דה וולפין, הייתה משוררת יהודייה, ומתרגמת מצרפתית ואנגלית לרוסית. אביו היה סרגיי יסנין, שלא הכיר את בנו. אמו התחתנה עם מיכאיל וולקנשטיין שגיל את אלכסנדר הצעיר. כאשר הם התגרשו, אלכסנדר ואמו עברו מלנינגרד למוסקבה בשנת 1933.
בשנת 1949 נכלא יסנין-וולפין בבית חולים פסיכיאטרי בגלל שפרסם שירה אנטי-סובייטית. בשנת 1959 נכלא שוב על פרסום סאמיזדאט ושוב נכלא בשנת 1968.
יסנין-וולפין הוא בוגר במתמטיקה של האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה. בסיום לימודיו נשלח ללמד מתמטיקה באוניברסיטה של צ'רנוביץ. פחות מחודש לאחר הגעתו לצ'רנוביץ הוא נעצר, הושב במטוס למוסקבה, ונכלא בכלא לוביאנקה. הוא הואשם "בניהול שיטתי של תעמולה אנטי-סובייטית, כתיבת שירה אנטי-סובייטית והקראת השירים למכריו."
יסנין-וולפין ביים ניסיון התאבדות והועבר להערכה פסיכיאטרית. באוקטובר 1949 הוא הועבר לבית חולים פסיכיאטרי בלנינגרד. שנה מאוחר יותר הוא שוחרר מבית החולים, ונידון לחמש שנות גלות בקרגנדה, הוא מצא שם עבודה בתור מורה של שיעורי ערב וקורסים בהתכתבות במתמטיקה.
בשנת 1953, לאחר מותו של יוסיף סטלין, שוחרר יסנין-וולפין בחנינה כללית. תוך זמן קצר הוא היה למתמטיקאי נודע בתחומים של סופיות ואינטואיציוניזם. יסנין-וולפין נכלא שוב בבית חולים פסיכיאטרי בשנת 1959.
קורות חייו > הפגנת ה"גלסנוסט"

בשנת 1965, יסנין-וולפין ארגן הפגנה, שלימים נודעה כ"פגישת הגלסנוסט", מול ככר פושקין במרכז מוסקבה בדרישה למשפט הוגן לסופרים אנדריי סיניאבסקי ויולי דניאל. בהפגנה השתתפו כ-200 איש, רבים מהם סוכני קג"ב. יסנין-וולפין נעצר ונשלח לאשפוז פסיכיאטרי.
בשנים הבאות, יסנין-וולפין הפך לדובר חשוב של תנועת זכויות האדם בברית המועצות. הוא היה אחד הראשונים לנקוט בגישה הלגליסטית, שדרשה שהשלטנות יפעלו על פי החוקה של ברית המועצות. יסנין-וולפין אושפז שוב בפברואר 1968, בעקבות הפגנה נגד המשפט של אלכסנדר גינזבורג ויורי גלנסקוב.
בעקבות כליאתו הפסיכיאטרית במרכז הפדרלי למחקר רפואי לפסיכיאטריה ונרקולוגיה ע"ש סרבסקי, 99 מתמטיקאים סובייטיים שלחו מכתב לרשויות הסובייטיות בדרישה לשחררו. המכתב שודר בקול אמריקה והוא שוחרר כמעט מיד לאחר מכן. בשנת 1970 פרסם במערב מכתב המעורר נגד כליאתו של הגנרל פיוטר גריגורנקו.
ולדימיר בוקובסקי אמר שיסנין-וולפין אובחן כלוקה ב"כנות פתולוגית".
קורות חייו > הגירה

במרץ 1972, לאחר שהורשה לעזוב את ברית המועצות, פרסם עם עוד ארבעה שקבלו היתרי יציאה מכתב שביקר את שלטונות ברית המועצות על יחסם למתנגדי משטר אחרים.
במאי 1972, עזב את ברית המועצות והגיע לרומא. בהמשך היגר לארצות הברית, והעיד בפני ועדה של הקונגרס על הכליאה הפסיכיאטרית בברית המועצות. הוא עבד באוניברסיטת בוסטון. ב-1973 הוא היה אחד מחותמי המניפסט ההומניסטי השני.
בשנת 1977 הוא איים לתבוע את שלטונות ברית המועצות על הפצת שמועות שהוא חולה נפש.
בשנת 2005, יסנין-וולפין השתתף בסרט תיעודי על ההיסטוריה של הדיסידנטים בברית המועצות.
הוא מת ב-16 במרץ 2016, בגיל 91.