stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צ'ארלי דיי
קריירת משחק

התגלה בפעם הראשונה כשחקן אורח בסדרת הדרמה "משמרת שלישית" בתפקיד מיקי בוסקורלי אחיו של הדמות הראשית, שוטר משטרת ניו יורק מוריס בוסקורלי.
דיי פרץ לתודעה בשנת 2005 בתפקיד צ'ארלי קלי העובד בפאב האירי הכושל בקומדיית המצבים "פילדלפיה זורחת".
דיי הפיק את הסדרה ואף היה שותף לכתיבת למעלה מ-30 פרקים.
ב-2010 פרץ לזירה הקולנועית בסרט הקומדיה "הולכים רחוק" בתור דן חברו הטוב ושותפו לדירה של גארט (ג'סטין לונג).
ב-2011 שיחק דיי בתפקיד ראשי בקומדיה "איך להיפטר מהבוס" בתור דייל ארבוס העוזר של רופאת השיניים ד"ר ג'וליה האריס (ג'ניפר אניסטון). בשנת 2017 שיחק בקומדיה "מורים בהפרעה" לצידו של אייס קיוב.
בשנת 2018 עלתה קומדיית המצבים "הילדים המגניבים" ברשת FOX, בה דיי שימש כיוצר-שותף, מפיק בפועל ותסריטאי ראשי ואף שיחק בפרק אחד. בספטמבר אותה שנה החל לביים ולכתוב את סרטו הראשון "גן עדן של טעויות" בו גם ייקח חלק במשחק לצדם של קן ג'ונג, ג'ייסון סודייקיס ואחרים. הסרט יצא לאקרנים ב-12 במאי 2023.
בשנת 2020 היה שותף להפקת וכתיבת הסדרה "Mythic Quest" ברשת אפל TV פלוס.
בשנת 2023 דיבב את לואיג'י בסרט ההנפשה הממוחשבת "האחים סופר מריו - הסרט", המבוסס על זיכיון המשחקים "מריו" של חברת נינטנדו.
חיים אישיים

דיי נשוי משנת 2006 לשחקנית מרי אליזבת אליס המגלמת את "המלצרית", מושא האובססיביות של צ'ארלי (דיי), בסדרה פילדלפיה זורחת.
פילמוגרפיה > סרטים

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | Campfire Stories | ג'ו בונר |  |
| 2002 | באד קומפני (אנ') | בחור מסטול |  |
| 2005 | Love Thy Neighbor | לקוח בחנות וידאו |  |
| 2008 | A Quiet Little Marriage | אדם |  |
| 2010 | הולכים רחוק (אנ') | דן |  |
| 2011 | איך להיפטר מהבוס | דייל ארבוס |  |
| 2013 | בית ספר למפלצות | ארט | דיבוב |
| 2013 | בית ספר למפלצות: מסיבת השנה | ארט | דיבוב סרט אנימציה קצר |
| 2013 | פסיפיק רים | ד"ר ניוטון גייזלר |  |
| 2014 | סרט לגו | בני איש החלל | דיבוב |
| 2014 | איך להיפטר מהבוס 2 | דייל ארבוס |  |
| 2015 | חופשה בהפרעה | צ'אד |  |
| 2016 | זמן משפחתי (אנ') | ג'ייסון |  |
| 2017 | מורים בהפרעה (אנ') | אנדרו "אנדי" קמפבל | גם מפיק בפועל |
| 2017 | I Love You, Daddy | ראלף |  |
| 2018 | פסיפיק רים: המרד (אנ') | ד"ר ניוטון גייזלר |  |
| 2018 | מלון ארטמיס (אנ') | אקפולקו |  |
| 2019 | סרט לגו 2: החלק השני | בני איש החלל | דיבוב |
| 2021 | מסיבת סוף העולם (אנ') | לוני |  |
| 2022 | אני רוצה אותך חזרה (אנ') | פיטר | גם מפיק בפועל |
| 2023 | האחים סופר מריו - הסרט | לואיג'י | דיבוב |
| 2023 | גן עדן של טעויות (אנ') | סר טום בינגסלי | גם במאי ותסריטאי |
| 2023 | מלך ההזדמנויות השניות | מייק ויק (אנ') | סרט דוקומנטרי |
| 2025 | Honey Don't! |  |  |
| 2025 | Wildwood | סימוס | דיבוב |
| 2025 | Summer of 69 |  |  |
| TBA | Kill Me | ג'ימי | גם מפיק |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | Mary and Rhoda | ילד דואר | סרט טלוויזיה של ABC |
| 2000 | Madigan Men | פקיד קבלה | פרק: "Three Guys, a Girl and a Conversation Nook" |
| 2001 | חוק וסדר | ג'רמי | פרק: "Swept Away – A Very Special Episode" |
| 2001–2004 | משמרת שלישית | מייקל | 5 פרקים |
| 2003 | Luis | ריצ'י | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| 2004 | רינו 911 | תאומים | פרק: "Not Without My Mustache" |
| 2005–הווה | פילדלפיה זורחת | צ'ארלס "צ'ארלי" קלי | תפקיד ראשי (17 עונות); 178 פרקים גם תסריטאי ומפיק בפועל |
| 2012 | ללא השגחת מבוגר (אנ') | ג'סי | דיבוב; פרק: "Jesse Judge Lawncare Incorporated" גם מפיק בפועל |
| 2012 | אבא אמריקאי | מת' האד | דיבוב; פרק: "Adventures in Hayleysitting" |
| 2014 | היסטוריה שתויה (אנ') | אלן פינקרטון | פרק: "Baltimore" |
| 2018–2019 | The Cool Kids | צ'ט | פרק: "Pilot" גם יוצר, תסריטאי ומפיק בפועל |
| 2020–הווה | Mythic Quest |   | יוצר, תסריטאי ומפיק בפועל |
| 2023 | באפקיס (אנ') | גלן רוסי | פרק: "Picture" |
| 2025 | אבוט אלמנטרי | צ'ארלס "צ'ארלי" קלי | פרק: "Volunteers" |
טורטוגה (האיטי)

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  הים הקריבי 
 קואורדינטות:  20°02′23″N 72°47′24″W﻿ / ﻿20.039722222222°N 72.79°W﻿ / 20.039722222222; -72.79
 שטח:  180 קילומטר רבוע
 אורך:  37.4 קילומטר
 רוחב:  6.7 קילומטר
 נתונים מדיניים
 מדינה:  האיטי 
 אוכלוסייה:  25,936
  (למפת האיטי מוגדלת) פורט-או-פרנס ז'אקמל גונאיב קאפ-האיסיין ז'רמי הרפובליקה הדומיניקנית  קובה הים הקריביטורטוגה(למפת האיטי רגילה) פורט-או-פרנס ז'אקמל גונאיב קאפ-האיסיין ז'רמי הרפ. הדומ.  קובה הים הקריביטורטוגה
 
האי טורטוגה (בקריאולית האיטית: Latòti, אי הצבים) הוא אי קריבי המהווה חלק מהאיטי, מול החוף הצפון מערבי של היספניולה. האי מהווה את הקומונה של איל דה לה טורטו ברובע פורט-דה-פאס של המחוז הדרום מזרחי בהאיטי.
גודלו של טורטוגה הוא 180 קילומטרים רבועים ואוכלוסייתו מנתה 35,347 במפקד האוכלוסין של 2009. במאה ה-17, טורטוגה הייתה מחסה מרכזי לשודדי ים. תעשיית התיירות שלה והתייחסויות רבות בקולנוע הפכו את האי לאחד המוכרים בהאיטי.
היסטוריה

האירופים הראשונים שנחתו בטורטוגה היו הספרדים בשנת 1492 במהלך מסעו הראשון של כריסטופר קולומבוס לעולם החדש. ב-6 בדצמבר 1492, שלוש ספינות ספרדיות נכנסו למעבר וינדוורד המפריד בין קובה להאיטי. עם הזריחה, קולומבוס הבחין באי שקווי המתאר שלו הגיחו מערפל הבוקר. מכיוון שהצורה הזכירה לו שריון של צב, הוא נתן לו את השם Tortuga de mar שפירושו צב ים.
טורטוגה יושב במקור על ידי מספר מתיישבים ספרדים תחת השליט הכללי של סנטו דומינגו. בשנת 1625, מתיישבים צרפתים ואנגלים מסנט קיטס הגיעו לאי טורטוגה לאחר שתכננו בתחילה להתיישב בהיספניולה. המתיישבים הצרפתים והאנגלים הותקפו בשנת 1629 על ידי הספרדים בפיקודו של דון פדריקה דה טולדו, שביצר את האי, והם גורשו. מכיוון שרוב הצבא הספרדי עזב להיספניולה כדי להילחם שם במתיישבים הצרפתים, חזרו הצרפתים ב-1630 כדי לכבוש את המבצר והרחיבו את הביצורים שנבנו על ידי הספרדים.
משנת 1630 ואילך, האי טורטוגה היה מחולק למושבות צרפתיות ואנגליות, מה שאיפשר לשודדי הים הקאריביים להשתמש באי כבסיס הפעילות העיקרי שלהם. בשנת 1633 יובאו העבדים הראשונים מאפריקה כדי לסייע במטעים. עם זאת, עד 1635 הסתיים השימוש בעבדים. נאמר כי העבדים יצאו מכלל שליטה באי, ובמקביל היו מחלוקות וקרבות מתמשכים בין מושבות צרפתיות ואנגליות.
עד שנת 1670, עידן שודדי הים היה בדעיכה, ורבים מהפיראטים פנו לחיתוך בולי עץ ולמסחר בעץ כמקור הכנסה חדש. בשלב זה, הנרי מורגן החל לקדם את עצמו והזמין את הפיראטים באי טורטוגה להפליג תחתיו. מורגן וכ-2,000 פיראטים תקפו את פנמה בשנה שלאחר מכן. הם נשכרו על ידי הצרפתים ככוח לוחם שאפשר לצרפת לחזק את השליטה באזור הקריבי. כתוצאה מכך, הפיראטים מעולם לא שלטו באי ושמרו על טורטוגה כמחבוא נייטרלי לשללם.
בשנת 1680, חוקי הפרלמנט הבריטים החדשים אסרו להפליג תחת דגלים זרים. זו הייתה מכה משפטית גדולה לשודדי הים הקריביים. הסכם רטיסבון משנת 1684, שנחתם על ידי המעצמות האירופיות, שם קץ לפיראטיות. רוב הפיראטים לאחר תקופה זו הושכרו לשירותים המלכותיים כדי לדכא את בני בריתם לשעבר.
במהלך המהפכה ההאיטינית באפריל 1803 איבדה צרפת סופית את השליטה באי.
גאוגרפיה

האי טורטוגה ניצב מול החוף הצפוני של האיטי. הוא הררי מאוד וסלעי; חלקו הצפוני של האי מאופיין בצוקים חדים עליהם נשברים גלי האוקיינוס מה שהופך אותו לבלתי נגיש מהים. החוף הדרומי שטוח יותר ובעל כמה חופים ונמל גישה. האי הוא חלק מבלוק טקטוני השונה מהיספניולה, ברובו הוא חולי ואינו מתאים לחקלאות.
בתרבות

טורטוגה הוצגה ביצירות רבות המתארות פיראטיות באיים הקריביים במאות ה-17 וה-18.
בתרבות > סרטים

טורטוגה הוצגה בסרטים רבים, כולל:
בטוח בגיהנום (1931)
קפטן בלאד (1935)
הברבור השחור (1942)
הראשי הספרדי (1945)
חוצות כפולות (1950)
אבוט וקוסטלו פוגשים את קפטן קיד (1952)
שודדי טורטוגה (1961)
סרטי שודדי הקאריביים
בתרבות > ספרות

ספרים המציגים את האי כוללים:
Deadmen Walking: A Deadman's Cross (2017) מאת שרילין קניון
טורטוגה מאת ולריו אוונגליסטי
שיר אהבה מאת ולרי שרווד
Caribbean (1989) מאת ג'יימס מיצ'נר
הברבור השחור (1932) מאת רפאל סבטיני
סדרת הרומנים השחורים של אמיליו סלגרי (1898–1908)
הנוקם השחור של המרכז הספרדי (1847) מאת נד באנטליין
הסוד האפל של ג'וזפין (1955) מאת דניס וויטלי
1637: No Peace Beyond the Line (נובמבר 2020) מאת אריק פלינט וצ'ארלס א. גאנון
בתרבות > מוזיקה

טורטוגה מוזכרת במספר שירים, כולל:
"Jonas Psalter" (1973) של להקת הרוק סטיקס
"לילה בטורטוגה" (1986) מאת נורמן דוזייר
"Tortuga Bay" (1989) של להקת ההבי מטאל הגרמנית Running Wild
"טורטוגה" (2006) של להקת סקה האיטלקית Talco
" ג'ק ספארו " מאת האי הבודד בהשתתפות מייקל בולטון
"Tortuga" (2011) של הלהקה הוולשית Catfish and the Bottlemen
"Welcome to Tortuga" (2012) מאת להקת הפולק הפיראטים השוודית Ye Banished Privateers
"טורטוגה" (2014) של להקת רוק החלל Earthling Society
"Tortuga" ו-"Gute Nacht Tortuga", שניהם מתוך האלבום "Tortuga" (2017) של להקת הפולק הפיראטים הגרמנית
"Tortuga" (2020) ו"Return to Tortuga" (2022) מאת להקת הפיראטים הסקוטית איילסטורם
"אי הצבים" (2002) מאת מייק אולדפילד
בתרבות > משחקי וידאו

Assassin's Creed IV: Black Flag (2014)
שודדי הקאריביים באינטרנט (2007)
טורטוגה: שני אוצרות (2007)
ראו גם

היסטוריה של האיטי
הערות שוליים

↑  United States, Hydrographic Office (1891). "Catalogue of Charts, Plans, Sailing Directions, and Other Publications of the Office, July 1, 1891". p. 34. נבדק ב-14 ביולי 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Royal Geographical Society (Great Britain); Shaw, Norton; Greenfield, Hume; Bates, Henry Walter (1834). "The Journal of the Royal Geographical Society". p. 130. נבדק ב-14 ביולי 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Schutt-Ainé, Patricia (1994). Haiti: A Basic Reference Book. Miami, Florida: Librairie Au Service de la Culture. p. 20. ISBN 0-9638599-0-0.
↑  "Ile de la tortue, Histoire. Petite histoire de l'île de la tortue". Villa Camp Mandingue. Haiti. אורכב מ-המקור ב-28 באוקטובר 2012. נבדק ב-24 ביולי 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Cristóbal Colón en La Española". Amautacuna de Historia. 2010-10-24.
↑  "Diario de a bordo del primer viaje de Cristóbal Colón: texto completo. 6 de Diciembre". Wikisource. 1492. נבדק ב-24 ביולי 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Dubois, Laurent (2005). Avengers of the New World: The Story of the Haitian Revolution (באנגלית). Cambridge, Mass.: Harvard University Press. pp. 15–17. ISBN 978-0-674-03436-5. OCLC 663393691.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb11933500k (data)  GND: 4253201-2  VIAF: 246187179   WorldCat (עם VIAF): 246187179 
ציור של האי טורטוגה מהמאה ה-17.
סיפור על אהבה וחושך (סרט)

| --- | --- |

 מבוסס על:  סיפור על אהבה וחושך (רומן)
 בימוי:  נטלי פורטמן
 הופק בידי:  דוד מנדיל רם ברגמן נטלי פורטמן
 תסריט:  נטלי פורטמן
 עריכה:  ענבל לסנר
 שחקנים ראשיים:  נטלי פורטמן   גלעד כהנא   אמיר טסלר
 מוזיקה:  ניקולס בריטל 
 צילום:  סלבומיר אידזיאק
 מדינה:  ישראל
 חברת הפקה:  עצמאי
 חברה מפיצה:  יונייטד קינג
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  16 במאי 2015 (קאן) 3 בספטמבר 2015 (ישראל) 19 באוגוסט 2016 (ארצות הברית)
 משך הקרנה:  95 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  דרמה, ביוגרפיה
 מקום התרחשות:  ישראל 
 תקציב:  15,761,687 ש"ח
 הכנסות:  1,766,357 ש"ח (מהקרנות בבתי קולנוע בישראל במהלך 2015 בלבד)
 הכנסות באתר מוג'ו:   ataleofloveanddarkness
 פרסים:  2 מועמדויות
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
סיפור על אהבה וחושך (באנגלית: A Tale of Love and Darkness) הוא סרט דרמה ישראלי-אמריקאי משנת 2015. סרטה הראשון של נטלי פורטמן כבמאית. הסרט מבוסס על ספרו האוטוביוגרפי של הסופר עמוס עוז "סיפור על אהבה וחושך" שיצא לאור בשנת 2002.
עלילה

הסרט מגולל את סיפור חייו של עמוס עוז כילד בירושלים בימים שלפני הקמת המדינה. הבמאית נטלי פורטמן מציגה את הדמויות השונות בחייו של עמוס, אביו אריה (גלעד כהנא) – סופר חכם המנסה ללא הצלחה לפרסם את ספריו ולפתח את הקריירה שלו כסופר. ואת אמו פניה (נטלי פורטמן) – אישה הסובלת ממחלה ודיכאון. ניתן לראות שלאימו של עמוס יש השפעה רבה עליו ועל הדרך שבה הוא מתמודד עם החיים; כן ניכרת הרגישות הרבה ביניהם.
שחקנים

נטלי פורטמן – פניה קלוזנר, אמו של עמוס.
גלעד כהנא – אריה קלוזנר, אביו של עמוס.
אמיר טסלר – עמוס עוז הצעיר.
מוני מושונוב - מקריין את קולו של עמוס עוז המבוגר.
נטע ריסקין - חיה, אחותה של פניה.
דינה דורון - אמו של אריה קלוזנר.
תומר קאפון - "החלוץ", דמות המהווה את התשוקה של פניה לארץ המובטחת. מופיע בסוף הסרט גם כדמות המדמה את "המוות".
מכרם ח'ורי - אל חלאווני, מיליונר ירושלמי ממוצא ערבי.
אוהד קנולר - ישראל זרחי, חברו הטוב של אריה קלוזנר ואביה של נורית זרחי.
גרא סנדלר - סטאז'ק, בעלה של מלכה וחבר של פניה ואריה.
סילביה דרורי - מלכה, רעייתו של סטאז'ק וחברה של פניה ואריה.
הנרי דוד - חייל המופיע בזיכרון ילדותה של פניה.
רותם קינן - צבי, בן הזוג של חיה, אחותה של פניה.
ולדימיר פרידמן - קבצן ברחוב המגורים של המשפחה בירושלים.
אלכס פלג - עמוס עוז המבוגר.
יונתן שיראי - עמוס עוז הנער.
הפקה

ב-2007 רכשה השחקנית את זכויות היוצרים על הספר באמצעות חברת ההפקה החדשה של "Handsomecharlie", יחד עם חברת מובי פלוס הפקות. הסרט נתמך בידי קרן הקולנוע של הרשות לפיתוח ירושלים, קרן רבינוביץ' לאמנויות ת"א, שידורי קשת, קרן גשר לקולנוע רב תרבותי, קרן אבי חי, מפעל הפיס המועצה לתרבות ואמנות והקרן לעידוד הסרט הישראלי.
צילומי הסרט נערכו בין השאר גם בירושלים ובקיבוץ חולדה.
הסרט הוקרן בהקרנת בכורה בפסטיבל הקולנוע בקאן במאי 2015 ויצא לאקרנים בישראל בספטמבר של אותה שנה.
הקרנות בישראל

על פי דו"ח שפרסם אמציה סמקאי, יו"ר עמותת "בצדק", במהלך שנת 2015 צפו בסרט זה 63,616 צופים, ב-35 מסכים בבתי קולנוע ברחבי ישראל.
הערות שוליים

1 2 3  על פי דו"ח שפרסם אמציה סמקאי, יו"ר עמותת "בצדק".
↑  הסרט "סיפור על אהבה וחושך" של נטלי פורטמן יוצא לאקרנים, באתר גלובס, 13 באוגוסט 2015
↑  אברהם כרמלי, הילה מימון, קולנוע בישראל, סיכום פעילות שנתית 2015 (עמ' 21), ‏נובמבר 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 48146332820518731598   WorldCat (עם VIAF): 48146332820518731598 
פורטמן צוות ההפקה והשחקנים בפסטיבל קאן 2015
תורת הערך

דניאל כהנמן, אחד מהוגי תורת הערך
תורת הערך (באנגלית: Prospect theory) היא תאוריה המתארת התנהגות אנושית בקבלת החלטות תחת תנאי אי-ודאות. התורה פותחה על ידי דניאל כהנמן ועמוס טברסקי ולה שימושים רבים בפסיכולוגיה חברתית ובכלכלה התנהגותית. התורה פותחה תוך מחקר ניסויי של התנהגות, והייתה אחת מהתאוריות הראשונות אשר השתמשו במחקר מסוג זה כדי לתאר התנהגות כלכלית.
בעקבות פיתוח התורה הוענק בשנת 2002 פרס נובל לכלכלה לדניאל כהנמן.
בניגוד לתאוריות קודמות אחד מהאלמנטים היסודיים של התורה הוא שבעת קבלת החלטה אנשים שוקלים רווח והפסד בצורה לא סימטרית. לפי התיאוריה, בני אדם נותנים משקל יותר גדול להפסד מאשר לרווח, ולכן יפחדו יותר להפסיד מאשר לא להרוויח. מסקנה זו נוגדת תאוריות המבוססות על התנהגות אנושית רציונלית הנובעת ממודלים מתמטיים שבהם להפסד ולרווח ערך ומשקל זהה.
התאוריה פורסמה בשנת 1979 בכתב העת Econometrica. בשנת 2020 התבצע מחקר אשר שיחזר את הרוב המוחלט של ממצאיהם של כהנמן וטברסקי על מדגם נרחב הכולל מעל 4000 נבדקים מ-19 מדינות שונות.
רקע

לפי תאוריית תוחלת התועלת (להלן), אשר פותחה על ידי ג'ון פון נוימן ואוסקר מורגנשטרן, אנשים רציונליים אמורים בעת קבלת החלטות תחת סיכון, לבחור את החלופה בעלת תוחלת התועלת הגבוהה ביותר. אך כפי שמדגים פרדוקס אלה זו אינה ההתנהגות של אנשים בפועל.
כהנמן וטברסקי ביצעו ניסויים נוספים שהראו שאנשים לא מתנהגים בהכרח לפי תאוריה זו, והבחירות שלהם אינן בהכרח רציונליות. תורת הערך נועדה להסביר את הסטיות מההתנהגות המתבקשת לפי תיאורית תוחלת התועלת. על פי תורת הערך, אנשים נוהגים לתת משקלים שגויים להחלטות תחת אי ודאות ביחס להחלטות תחת ודאות. אפקט הוודאות מטה את החלטת מקבל ההחלטות אם יש ודאות. אף על פי שאין תצוגת ההחלטה אמורה להשפיע על מקבל ההחלטה, אנשים נוטים לשנות החלטתם לפי תצוגת האפשרויות. בתורת הערך, ניתנו משקלים שונים כדי לשחזר החלטות אלו ולמדל את ההחלטות שמקבלים אנשים, לפי תפישתם.
מושגי היסוד של התיאוריה

בבחירה בין חלופות, אנשים משקללים את הערך של כל חלופה ברמת ההסתברות להשיגה, ובוחרים בחלופה שהיא בעלת התוצאה הגבוהה מביניהם. הכפלת הערך הסובייקטיבי בהסתברות מאפשר למשל להתאים ללקוח תוכנית חיסכון עם סיכון בהתאם למעמדו הכלכלי. התוצאה עשויה לנבא באיזה מהתוכניות הלקוח יראה הצעה משתלמת עבורו.
בתורת הערך ישנן שתי פונקציות המרכיבות את תהליך קבלת ההחלטה:
פונקציית הערך ( \nu ) - לפיה במהלך קבלת החלטות, אנשים אינם מתמקדים בסכום כסף מסוים, אלא מתייחסים לשינוי בהון שלהם. פונקציה זו מכילה נקודת התייחסות והערך שיוצב בפונקציה הוא השינוי מנקודה זו.
פונקציית המשקלים ( \pi ) - לפיה לכל חלופה יש הסתברות. ההסתברות איננה זו שנלקחת בחשבון, אלא משמשת כערך שיוצב בפונקציה זו. הערך המתקבל מייצג את כמות ההשפעה על כדאיות ההחלטה.
חישוב ערך החלופה בתורת הערך נעשה לפי הנוסחה:  V(x_{1},p_{1};...;x_{n},p_{n})=\nu (x_{1})\cdot \pi (p_{1})+...+\nu (x_{n})\cdot \pi (p_{n})=\sum _{i=1}^{n}\pi (p_{i})\nu (x_{i})
פונקציית הערך  \nu (x) המצמידה לסכום מסוים של רווח את הערך המתאים. ניתן לראות את נקודת הייחוס בראשית הצירים, ואת האסימטריה בקעירות הפונקציה בין קבלת רווח לבין הפסדתו.
פונקציית המשקלות  \pi (p) להסתברות נתונה  p. הקו המקווקו מסמן את הגרף שהיה אמור להיות משקולים רציונלים בלבד.
תוחלת התועלת

ניתן להציג קבלת החלטות תחת אי ודאות כסיכוי או כהימור. סיכוי  (x_{1},p_{1},...,x_{n},p_{n}) מציין תוצאה  x_{i} עם הסתברות  p_{i}, כאשר סכום ההסתברויות שווה ל- 1. לפי תיאורית תוחלת הערך לבחירה בין חלופות מבוססת על שלושה עקרונות:
ציפייה: . כלומר התועלת  U(x_{1},p_{1},...,x_{n},p_{n})=p_{1}u(x_{1})+...+p_{n}u(x_{n})הכללית מהסיכוי, U, היא תוחלת התועלת של התוצאות.
הימור  (x_{1},p_{1},...,x_{n},p_{n}) יתקבל כאשר מצב העושר הנוכחי הוא  w אם התועלת  U(w+x_{1},p_{1};...;w+x_{n},p_{n})>u(w) כלומר התועלת תהיה גבוהה מהמצב הנוכחי בכל מצב.
הימנעות מסיכון: פונקציית  U של התועלת היא קעורה ( U''>0). אדם "שונא סיכון" יעדיף חלופה בטוחה על כל חלופה עם סיכון.
האקסיומות לפי נוימן ומורגנשטיין שמקבל החלטות רציונלי ינהג לפיהן הן : טרנזיטיביות, אי תלות ואי תלות בבסיס.
אי תלות בבסיס – האקסיומה מניחה כי מקבל החלטות רציונלי לא ישנה את החלטתו בין הימור רב שלבי עם מספר שלבי הסתברויות או הימור חד שלבי עם הסתברות משוכללת זהה.
לדוגמה: שני הימורים: א. הטלת קובייה וזכייה ב-10 ש"ח אם התוצאה היא מספר זוגי, אחרת הפסד. ב. הטלת מטבע פעמיים וזכייה ב-10 ש"ח אם בשתי ההטלות תהיה תוצאה זהה. שני ההימורים זהים, בשניהם הסתברות של 0.5 לזכות או להפסיד ולכן מקבל החלטות יהיה אדיש בין שני ההימורים. אם הבחירה בין שני ההימורים תוצג בפני כמות גדולה של פרטים (מקבלי החלטות) תהיה התפלגות אחידה בבחירה בין שני ההימורים.
כמו כן, גם כאשר ההסתברויות שונות בין 2 אפשרויות, נצפה לקבל תוצאות זהות בין מקבלי ההחלטות אם נחלק/נכפיל את ההסתברויות בקבוע, כלומר, הסתברויות של 0.1 או 0.02 או הסתברויות של 1 או 0.2 (הכפלה ב-10) – נצפה על-פי תוחלת התועלת לקבל תוצאות דומות.
מאפייני התאוריה:
אפקט הוודאות: על פי ניסויים אמפיריים אנשים מייחסים ערך רב לתוצאה טובה ודאית ועל כן בוחרים במקרים רבים באופציה בעלת תוחלת נמוכה יותר, כאשר התוצאה היא ודאית.
קרבה לוודאות: על פי הניסויים, אפקט הוודאות משפיע גם במקרים בהם אין ודאות אלא רק קרבה לוודאות.
ודאות שלילית: על פי תורת הערך, אנשים מעדיפים סיכון להפסד גבוה יותר מאשר ודאות להפסד נמוך יותר, מתוך תקווה שהם ימנעו מההפסד.
ביטוח הסתברותי: ברכישת ביטוח, פונקציית התועלת מתקערת בעבור תשלום סכום כסף מסוים. ישנם אנשים שלא ירצו את אותה הקערות ויעדיפו כיסוי מוגבל לביטוח.
אפקט הבידוד: טברסקי טען ב-1972 כי אנשים נוטים להשוות בין חלופות כשהם ממעיטים בהתחשבות בדומה בין החלופות ומתייחסים לשונה ביניהן. נטייה זו גורמת לפירוק של מרכיבי החלופה ביותר מדרך אחת כאשר השילוב יכול להוביל להעדפות שונות.
תורת הערך

הראשון שניסה לשנות את תאוריית תוחלת התועלת היה מרקוביץ' (1952). מרקוביץ' הגדיר רווחים והפסדים במקום מצב כספי סופי, דבר שנמצא נכון במחקרים אמפיריים לאחר מכן. פונקציית התועלת שהגדיר הייתה קמורה וקעורה בשני המקרים, רווחים והפסדים. למרות זאת, נמצאו סתירות לתאוריה זו.
ניסיון אחר היה שינוי ההסתברויות למשקלים כלליים יותר אשר הוצע על ידי אדוארדס (1962). גם לשינוי זה הורצו מחקרים אמפיריים. מודלים דומים פותחו על ידי פלנר (1965), שהציע רעיון משקול החלטה כדי למנוע עמימות, ועל ידי ואן-דאם (1975) שניסה למדוד משקלי החלטות. אנליזות נוספות של תאוריית תוחלת התועלת ומודלים אלטרנטיביים להחלטות, נעשו על ידי אליאס, קומבס, הנסון, ופישבורן.
בעקבות המחקרים האמפיריים שגילו סתירות הוצעה תיאורית הסיכוי (prospect) - תורת הערך. בתאוריה זו, ישנה הבחנה בין שני שלבים שבתהליך בחירת החלופה: שלב מקדים של עריכה ושלב לאחר מכן שלב הערכה. שלב העריכה כולל אנליזה מקדימה של ההסתברויות הנתונות, שלעיתים מניבה תצוגה פשוטה יותר של אותם סיכויים. בשלב השני, ההסתברויות שעברו עריכה עוברות הערכה והסיכוי של הערך הגבוה ביותר נבחר.
המשוואה של תורת הערך משמרת את הצורה הליניארית של תיאורית תוחלת הערך. כדי להתגבר על הסתירות השונות בתיאורית תוחלת הערך, יש להתייחס לשינוי מהמצב הנוכחי ולא למצב הכספי הסופי, וכן משקול ההחלטות לא חופף להסתברויות הנתונות. המטרה- להצליח למדל אי התאמות לתיאורית תוחלת התועלת. אי התאמות שלעיתים מתוקנות על ידי מקבל ההחלטות הרציונלי, ומתרחשות כאשר למקבל ההחלטות אין את ההזדמנות לגלות שהעדפותיו סותרות את תאוריית תוחלת התועלת.
תורת הערך > שלב העריכה

פונקציית העריכה היא ארגון וניסוח מחדש של האופציות כדי לפשט את ההערכה והבחירה. עריכה מורכבת מיישומים של כמה תהליכים שמשנים את התוצאות והסיכויים המוצעים. התהליכים המרכזיים הם:
קידוד: אנשים תופסים תוצאות כרווחים או הפסדים, במקום להסתכל על התוצאות כמצב סופי של עושר או סעד. הפסדים ורווחים הם יחסיים לנקודת ייחוס. נקודת הייחוס תואמת למצב הנוכחי שבו נמצאים, וממנו ישנם הפסדים או רווחים. אולם, מיקום נקודת ההתייחסות והקידוד של התוצאות כרווחים או הפסדים יכול להיות מושפע מניסוח הבעיה של הסיכויים שמוצעים ומציפיות מקבל ההחלטות.
שילוב: ניתן לפשט סיכויים באמצעות שילוב של ההסתברויות לתוצאות זהות. למשל, סיכוי של (25. ,200 ; 25. ,200) יפושט ל-(5. ,200). ויוערך בצורה הזו.
הפרדה: ישנם סיכויים שכוללים מרכיבים חסרי סיכון אשר יופרדו בשלב העריכה. למשל, (2. ,200 ; 8. ,300) יפורק לרווח של 200 וסיכוי (8. ,100). באופן דומה, הסיכוי (6. ,100- ; 4. ,400-) כולל הפסד וודאי של 100 וסיכוי של (4. ,300-).
קידוד, שילוב והפרדה נעשים לכל חלופה בנפרד. להלן תהליך שנעשה לסט של שתי חלופות או יותר יחד:
ביטול: בתהליך זה ניתן לבטל מרכיבים משותפים לחלופות שונות.
הפשטה: מתאפשרת על ידי עיגול ההסתברויות או התוצאות בחלופות. צורה נוספת של הפשטה כוללת השמטה של תוצאות בלתי סבירות באופן קיצוני.
דומיננטיות: התהליך השני כולל סקירה של החלופות למציאת חלופה דומיננטית, כאשר החלופה הנשלטת מושמטת ללא הערכה.
מקרים רבים של העדפות נבחרות כתוצאה של שלב העריכה של החלופה. ההעדפה של חלופה מסוימת לא אמור לנבוע מהשוני בהקשר, כי ניתן לערוך לפי ההקשר בו החלופה נמצאת.
תורת הערך > שלב ההערכה

לאחר שלב העריכה אמור מקבל ההחלטות להעריך כל חלופה ולבחור בזו בעלת הציון הגבוה ביותר. הציון הכולל של החלופה מסומן ב- V, ונובע משני מדדים  \pi  ו- \nu . המדד הראשון,  \pi , קשור למשקל ההסתברות  p של החלטה  \pi (p), אשר משפיע על תרומת p לציון הכולל של החלופה (prospect).  \pi  איננו מדד להסתברות ומופיע כ-  \pi (p)+\pi (1-p) אשר קטן מ-1 שמוכיח כי איננו הסתברות. בנוסף ישנו המדד  v, אשר נותן לכל תוצאה  x את הערך  v(x), אשר משקף את הערך שנתפש. התאוריה מבוססת על נקודת התייחסות, והערך ש- v מודד מציין רווח או הפסד ביחס לנקודת ההתייחסות.
השימוש בתאוריה מתבצע על פי הנוסחה:  V(x_{1},p_{1};...;x_{n},p_{n})=\nu (x_{1})*\pi (p_{1})+...+\nu (x_{n})*\pi (p_{n}) כאשר  \pi (0)=0,v(0)=0, ו-  \pi (1)=1. הסימון  V מיצג את תפישת הערך, כאשר  v מיצג את התוצאות.  V(x,1)=V(x)=\nu (x).
תורת הערך > פונקציית הערך

מקבלי החלטות אינם פועלים לפי סכום כסף מסוים סופי אלא על פי השינוי בהון. כל נתון שנמצא בסביבתנו תמיד משווה בתפישה לניסיון העבר - נקודת התייחסות. כך למשל, טמפרטורה מסוימת תחשב חמה או קרה ביחס למה שאדם התרגל אליו. דוגמה נוספת, מיליון שקלים יכולים להיתפש בעיני אדם מסוים כהמון כסף ובעיני אחר כמעט, תלוי בנקודת ההתייחסות. היא לא בהכרח 0 אלא יכולה להיות המצב הנוכחי של אדם וממנו אפשר לעלות או לרדת.
פונקציית הערך צריכה להיות תלויה בשני ערכים- נקודת ההתייחסות וגודל השינוי (רווח או הפסד) מנקודת ההתייחסות. ישנם פונקציות ערך רבות, מה שמשותף להן הוא שהפונקציה הופכת ליניארית ככל שהערכים של השינוי גדלים, וככל שהשינוי קטן, ההבדל בערך קטן. אבל הקירוב מספיק טוב.
בתורת הערך, השינוי הוא זה שנלקח בחשבון, כך למשל שינוי מ-3 מעלות ל-6 מעלות מורגש יותר משינוי מ-13 מעלות ל-16 מעלות שונה או למשל תוספת של שקל ל-2 קיימים, לעומת למשל תוספת של שקל למיליון שכבר יש לי, התוספת שונה, תכונת התועלת השולית הפוחתת. לכן, ההשערה שעלתה היא שפונקציית הערך עבור השינוי בעושר היא קעורה כאשר מדובר ברווח
(\nu ''(x)<0,x>0) וקמורה  (\nu ''(x)>0,x<0) כשמדובר בהפסדים. לפי השערה זו ההבדלים קטנים ככל שמדובר במספרים הרחוקים יותר על ציר המספרים מנקודת ההתייחסות. השערה זו אומתה במחקרם של גלנטר ופלינר (1974).
נראה כי ערך הפונקציה לסכום מסוים תהיה קטנה מסכום הערכים של המרכיבים של אותו הסכום. במקרה של שליליים ערך הסכום גדול מסכום המרכיבים. ההעדפה הזו מתאימה להשערה שעלתה שפונקציית הערך קעורה ברווחים וקמורה בהפסדים. לכן למשל, עדיף לתת הטבות במנות ועונשים בבת אחת.
בנוסף, פונקציית הערך איננה קבועה המתארת התייחסות "טהורה" לכסף, אלא יכולה להשתנות ולהיות מושפעת מגורמים נוספים. כך למשל, אדם החוסך לקניית בית מגורים יכול להיות רגיש יותר להפסדים שימנעו ממנו לרכוש את הבית שהוא רוצה.
באופן כללי ההשפעה של רווח של סכום כסף קטנה מאשר ההשפעה של הפסד אותו סכום כסף (Pliner & Galanter, 1974). כך למשל ההצעה הסימטרית  (x,.5;-x,.5), איננה אטרקטיבית. כמו כן, עבור  x>y\geqslant 0 אזי ההצעה  (y,.5;-y,.5) עדיפה על  (x,.5;-x,.5).