stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוריס סראי
תחילת הקריירה

ב-1875 החל סראי את לימודיו באקדמיה הצבאית סן-סיר ולאחר סיום לימודיו, הצטרף לחיל הרגלים הצרפתי ושרת באלג'יריה ודרום תוניסיה. בין 1883–1885 נשלח לאקדמית המלחמה הצרפתית והוכשר לתפקידי פיקוד ומטה
.
ב-1900 מונה לעוזר שר המלחמה הצרפתי ופיתח קשרים עם חוגי השמאל הפוליטי בצרפת. סראי נודע בהמשך כסוציאליסט נלהב ומובהקות דעותיו הפוליטיות גרמה לאמביוולנטיות ביחס אליו בקרב הקצונה הבכירה וחוגי הממשל. סראי המשיך לבצע תפקידי מטה ובין 1907–1911 כיהן כקצין הרגלים הראשי במשרד המלחמה הצרפתי.
ב-27 במרץ 1911 הוא הועלה לדרגת גנרל של דיוויזיה ומונה למפקד דיוויזיית הרגלים  ה-12, וב-1 באוקטובר 1913 מונה למפקד דיוויזיית  הרגלים ה-4. ב-1 בנובמבר 1913, הוא מונה למפקד  הקורפוס ה-8, וב-24 באפריל 1914 מונה למפקד הקורפוס ה-6, תפקיד בו כיהן עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה. במקורות מסוימים נטען, כי קשריו הפוליטיים הם שהובילו למינויו לתפקיד.
מלחמת העולם הראשונה

עם פרוץ המלחמה כיהן סראי כמפקד הקורפוס ה-6 שהיה חלק מהארמייה השלישית. ב-2 בספטמבר 1914 מונה למפקד הארמייה השלישית והשתתף עימה בקרב הראשון על המארן, תוך שכוחותיו בולמים את התקפות הגרמנים. סראי הרבה למתוח ביקורת גלויה כנגד הרמטכ"ל הצרפתי ז'וזף ז'ופר והדבר היה לצנינים בעיני ראשי המטה הכללי הצרפתי. ב-22 ביולי 1915 הדיח ז'ופר את סראי מכל תפקידיו, אך בשל קשריו הפוליטיים אולץ הרמטכ"ל הצרפתי להחזירו לשירות פעיל. בשלהי 1915 מונה סראי לפקד על כוחות מדינות ההסכמה בחזית המקדונית והצליח תוך זמן קצר לבלום את התקדמות צבא ממלכת בולגריה לכיוון העיר סלוניקי. בנובמבר 1916 הצליחו כוחותיו לכבוש מחדש את העיר ביטולה לאחר קרב קשה בו נתגלו כשלים פיקודיים ותקשורתיים בהפעלת כוחות מדינות ההסכמה. בנוסף במהלך הקרבות פעל סראי להדחתו של קונסטנטינוס הראשון, מלך יוון בניגוד לעמדה הרשמית של ממשלתו, לא זו אף זו, לסראי הייתה מערכת יחסים עכורה מול סגל הפיקוד הבריטי בכלל והגנרל ג'ורג' מילן בפרט ולדבר נודעה השלכה על תפקוד הכוחות בחזית. ב-14 בדצמבר 1917 הודח סראי מתפקידו על ידי ראש הממשלה ז'ורז' קלמנסו ובמקומו מונה הגנרל אדולף גיומא.
שלהי הקריירה ואחריתו

באפריל 1918 הועבר סראי למערך המילואים הצרפתי. ביוני 1924 ניצח השמאל הרדיקאלי בבחירות בצרפת ואדואר אריו הפך לראש הממשלה. בנובמבר מינה אריו את סראי לתפקיד הנציב העליון הצרפתי בסוריה ובלבנון ובינואר 1925 הגיע לביירות. הוא כיהן כנציב העליון מ-2 בינואר ועד 4 בנובמבר 1925.
מתוקף תפקידו הפך סראי למפקד העליון של "צבא הלבאנט" הצרפתי. במהלך 1925 פעל בכח רב ובנוקשות לדיכוי המרד הדרוזי ובשל כך הודח מתפקידו, נקרא לשוב לצרפת ועם הגיעו שוחרר מהצבא. סראי נפטר מדלקת ריאות ב-23 במרץ 1929 ונקבר באינווליד אשר ברובע השביעי של פריז.
ראו גם

צרפת במלחמת העולם הראשונה
הערות שוליים

1 2 3 4  "הגנרל מוריס סראי" באתר marianne.net (בצרפתית).
1 2  הגנרל מוריס סראי, באתר spartacus.schoolnet (באנגלית) (הקישור אינו פעיל).
1 2  הגנרל מוריס סראי, באתר firstworldwar.com (באנגלית).
1 2 3 4  הגנרל מוריס סראי, באתר fr.academic.ru (בצרפתית).
↑  אינצקלופדיה לתולדות מלחמת העולם הראשונה, "סר ג'ורג' פרנסיס מילן", באתר גוגל ספרים (באנגלית).
↑  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, ספר ג, עמ' 192.
↑  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, ספר ג, עמ' 481.
| המנדט הצרפתי בסוריה ובלבנון |
| --- | --- | --- |
| הסכמים | הסכם סייקס–פיקו (1916) • ועידת סן רמו (1920) • הסכם אנקרה (1921) • הסכם ניוקומב-פולה (1923) • חוזה העצמאות הצרפתי-סורי (1936) • גבול טורקיה–סוריה • יום העצמאות של לבנון (1943) |  |
| ישויות פוליטיות | מנהלת שטחי האויב הכבושים • הממלכה הערבית של סוריה (1920) • יצירת לבנון הגדולה (1914–1920) • לבנון הגדולה (1920–1943) • מדינת דמשק (1920–1925) • מדינת חלב (1920–1925) • מדינת העלווים (1920–1936) • מדינת ג'בל א-דרוז (1921–1936) • סנג'ק אלכסנדרטה (1921–1938) • הפדרציה הסורית (1922–1925) • מדינת סוריה (1925–1930) • הרפובליקה הסורית הראשונה (1930–1946) |  |
| עימותים צבאיים | המרד העלווי של 1919 (אנ') • מלחמת הממלכה הערבית של סוריה–צרפת (1920) • קרב מייסלון (24 ביולי 1920) • כיבוש דמשק (24 ביולי 1920) • מאורעות תל חי (1920) • מרד הנאנו (אנ') (1920–1921) • מלחמת טורקיה–צרפת (1920–1921) • המרד הסורי הגדול (1925–1927) • השביתה הכללית הסורית 1936 (אנ') • הפלנגות הנוצריות • צבא הלבאנט • המערכה בסוריה ובלבנון במלחמת העולם השנייה (1941) • משבר הלבנט (אנ') (1945) |  |
| נציבים עליונים | אנרי גורו (1920–1922) • רובר דה קה (צר') (1923–1922) • מקסים וגאן (1923–1924) • מוריס סראי (1924–1925) • אנרי דה-ז'ובנל (אנ') (1925–1926) • אנרי פונסו (אנ') (1926–1933) • דמיאן דה מרטל (אנ') (1933–1939) • גבריאל פואו (1939–1940) • ז'אן שיאפ (אנ') (1940) • אנרי פרנאן דנץ (1940–1941) • ז'ורז' קאטרו (1941–1943) • ז'אן הלו (צר') (1943) • איב שטאיינו (אנ') (1943–1944) • אטיין פול באינט (Étienne Paul Beynet, 1944–1946) |  |
| הנהגה מקומית  | האמיר פייסל בן חוסיין • הקונגרס הלאומי הסורי (1919–1920) • יוסוף אל-עזמה • סאלח אל-עלי • אדהם ח'נג'ר (אנ') • אבראהים הנאנו (אנ') • אליאס חויכ (אנ') • אמיל אדה • בשארה אל-ח'ורי • סולטאן אל-אטרש • עבד אל-רחמן שהבנדר (אנ') • חסן אל-חראט (אנ') • עיאש אל-חאג' (אנ') • אנטון סעאדה • שוכרי אל-קוותלי • האשם אל-אתאסי • הגוש הלאומי • זכי אל-ארסוזי • ריאד א-סולח |  |
פורטל צרפת צרפת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007281056605171  BIBSYS: 90768128  BnF: cb110852341 (data)  GND: 129414654  ISNI: 0000 0001 2021 1858  LCCN: n90678373  Léonore: 338289  NLG: 239015  NTA: 119893819  SUDOC: 076634647  VcBA: 495/165370  VIAF: 13387796   WorldCat (עם VIAF): 13387796
מחזור זרעים

מַחזוֹר זְרָעִים הוא שיטה חקלאית שבהּ מחליפים באופן מחזורי, על אותו שדה במשך מספר עונות, גידולים חקלאיים ממשפחות בוטניות שונות, זאת במטרה לשמור על פוריות הקרקע, למנוע התפתחות מחלות ומזיקים, ולשפר את יעילות ניצול המשאבים בקרקע.
חקלאים בתקופות שונות נקטו שיטות שונות על מנת לשמור על פוריות הקרקע. העיקרון המשותף לכל השיטות הוא שימוש בחלקת שדה לשם גידול גידולים מתחלפים ללא חזרה על אותו גידול פעמיים במהלך המחזור, ומתן מנוחה לקרקע (שמיטה) אחת למספר שנים. ברוב שיטות מחזורי הזרעים מקובל לשבץ גידול של קטניות על מנת להעשיר את הקרקע בחנקן.
גידול ממושך של מין זרעים אחד בשטח אחד גורם לירידה משמעותית ביבול, עד כדי הפסקה מוחלטת בניבה. גידול במחזור נותן תוספת יבול משמעותית לעומת גידול רציף, (עד 110% תוספת בחיטה ללא דישון, ועד כ-50% בשטח מדושן).
הסיבות הגורמות לירידה בפוריות הקרקע בגידול רציף

הידלדלות חומרי מזון בקרקע. בקרקע מומסים חומרי מזון שונים, בהם אשלגן, חנקן, סידן וזרחן. צריכת חומרים אלו על ידי הצמחים, משתנה לפי הרכבם הכימי ורמת היבול שלהם. בגידול רציף עלול מאגר חומרי המזון הנדרש לצמח מסוים להידלדל, בעוד שלצמח אחר עדיין יהיו חומרי מזון רבים.
הגידול הרציף גורם להתרבות של צמחי באשה, מזיקים ומחלות האופייניים לגידולים מסוימים.
הפרשת חומרים הפוגעים בפוריות הקרקע משרשי הצמח. מדובר בעיקר באנזימים, המעלים את חמיצות הקרקע, ומופרשים בעיקר מקטניות כשעועית וסויה.
צמחים הצורכים סיד רב, עלולים לגרום לעליה בחומציות הקרקע.
תהליך פירוק שיירי הצמחים בקרקע עשוי ליצור תרכובות המזיקות לצמחים, בעיקר תרכובות אורגניות, אך גם פטריות וחיידקים שונים.
ישנה השפעה של הצמחים על התפתחות מיקרואורגניזמים המועילים לצמחים הבאים אחריהם (כגון חיידקים אוגרי חנקן הנדרש לצמחים). ישנם צמחים המעודדים התפתחות זו, וישנם המעכבים אותה. כמו כן ישנם צמחים המעודדים התפתחות חיידקים גורמי מחלות.
גורמי מחזור הזרעים

תצרוכת חומרי המזון של הצמחים. יש לגדל צמחים הדורשים חומרי מזון שונים לסירוגין, על מנת למנוע הידלדלות חומר מסוים בצורה קיצונית.
יכולת קליטת חומרי מזון מהקרקע. צמחים בעלי כושר גבוה לספוג חומרי מזון מהקרקע, יבואו בסוף המחזור, צמחים בעלי יכולות מוגבלות לספוג חומרים מן האדמה יבואו בתחילת המחזור - מיד לאחר הזיבול.
צמחים המעלים את רמת חומציות הקרקע (מהסיבות שנמנו לעיל), לא יבואו ברצף.
משק המים. צמחים שונים מנצלים את המים בקרקע בצורה שונה. הדבר מושפע מרמת ההתנדפות מחלקי הצמח, מרמת היבול ואחוז המים בו ומהזמן בו צומח הצמח - ככל שהוא נקצר מוקדם יותר, כך רמת רטיבות הקרקע תישאר גבוהה יותר.
צורת מערכת השורשים. מערכת שורשים שטוחה תביא לדלדול חומרי המזון משכבות הקרקע העליונות, ורצוי לזרוע גם צמחים בעלי שורשים עמוקים, על מנת לנצל את חומרי המזון שבעומק הקרקע. צורת מערכת השורשים חשובה גם לאופן חלוקת שיירי החומר האורגני בקרקע, למשק המים בשכבות הקרקע השונות ולסטרוקטורה של הקרקע.
יכולת ספיגת החנקן מן האוויר. הקטניות סופגות חנקן רב מן האוויר, ממיסות אותו ומוסיפות אותו לקרקע. הדבר מועיל מאוד לפוריות האדמה, ולכן רצוי לזרוע קטניות לפני צמחים צורכי חנקן כדגניים.
ההפסדים בחומרי מזון הנגרמים מעיבודים הנצרכים לצורכי גידול מסוים, בעיקר על ידי שטיפה מהקרקע.
המבנה הפיזיקלי של הקרקע משפיע על התפתחות השורשים, ומושפע מצורת שורשי הצמח הקודם ומסוג ורמת החומרים האורגניים הנשארים בקרקע. עיבודים לא משפיעים מספיק על מבנה הקרקע, ולכן חשוב לקחת נושא זה בחשבון בעת קביעת המחזור.
המלחמה בצמחי באשה. יש לקחת בחשבון את תכונות הצמח המעודד או מעכב התפתחות צמח באשה מסוים, וכן את העיבודים הנלווים לצמחים - בעיקר דישון אורגני.
הדברת מחלות ומזיקים. ישנם מחלות ומזיקים התוקפים סוגים מסוימים של צמחים בלבד. יש להימנע מגידול צמחים אלו ברצף, וכדאי לזרוע ביניהם צמחים שאינם רגישים למזיקים או מחלות אלו.
סחיפת קרקע היא תהליך שבו חלקיקי קרקע מוסעים ונשטפים על ידי מים או רוח, מה שגורם לאובדן איכות הקרקע ופוריותה. ניתן למנוע סחיפת קרקע על ידי שילוב במחזור הזרעים צמחים המחזקים את מבנה הקרקע, כמו צמחים עם מערכת שורשים עמוקה או צפופה, המסייעים לייצוב הקרקע ולסחיפתה.
התנאים המשקיים. יש לקחת בחשבון את כוח האדם בעונות השונות, את האפשרות לזרוע זרע חדש לאחר שהקרקע פונתה מהגידול הקודם, את תצרוכת המשק או השוק, את הון ההשקעה וגורמים צדדיים נוספים, כתחבורה, אשראי ועוד.
מחזור הזרעים בגידולי בעל

מחזור תלת שנתי: תירס; שחת; חיטה.
מחזור ארבע שנתי: זבל ירוק. הצמחים  וחציר (חצי חצי); שעורה; קטנית לגרגרים וחציר; חיטה.
מחזור חמש שנתי: זבל ירוק; חיטה; גידול קייצי לגרגרים או תחמיץ; שחת; שעורה.
מחזור שש שנתי: זבל ירוק או שחת או תחמיץ; חיטה או שעורה; עשב סודני; קטניות לשחת או לגרגרים; גידולי קיץ.
מחזור שבע שנתי: זבל ירוק; חיטה; תחמיץ; שעורה; דורה; שחת; שעורה.
מחזור הזרעים בגידולי שלחין

גידולי שלחין אפשר לגדל גם בקיץ, דבר הנותן אפשרות רבה יותר לניצול הקרקע ודינמיות רבה יותר במחזור. במחזור זרעים בשדה שלחין, חשובות מאוד הזריזות והדייקנות, שכן איחור קטן מאוד באסיף, עלול לגרום לאיחור בזמן הזריעה הבאה, עד כדי שאי אפשר יהיה לזרוע כלל. במחזור השלחין יש לקחת בחשבון את מקדם ניצול הקרקע.
היסטוריה של מחזור הזרעים

בימי קדם, כאשר לא היה לאנושות ידע בנושא פוריות הקרקע, היו החקלאים מגדלים באותה חלקת אדמה ברציפות את אותו גידול חקלאי במהלך מספר שנים, כשהיו כמויות  היבול יורדות בצורה משמעותית עקב ניצול הקרקע, היו עוזבים את החלקה כשדה בור ועוברים לחלקה אחרת. בתקופת ההוברה, היה השדה מתמלא תחילה בצומח סגטלי ולאחר מכן היו מגיעים הצמחים האופייניים לאותו אזור. לאחר מספר שנים, החלקה הייתה חוזרת לפוריותה, והיו חוזרים לעבדה.
עם גידול האוכלוסייה והצורך לחסוך בשטח, התחילו מצמצמים את תקופת ההוברה עד שעמדה על שנה אחת. זמן זה לא היה בו כדי להספיק להחזרת פוריות הקרקע, מה עוד שהאדמה הייתה נאלחת בבאשה באופן שהקשה על העיבוד בשנה שאחריה. באותה תקופה החלו לעשות בשנה זו "כרב שחור". מאחר ששיטה זו דורשת השקעת עבודה ללא תמורה עברו לשיטת הכרב התפוס - בשנה בה החלקה הייתה מיועדת למנוחה היו זורעים צמחי מרעה שלא מכבידים על האדמה ואף משביחים אותה. אמנם היה שיפור בשיטה זו אולם לא מספיק היות שהאדמה לא הייתה מנוצלת מספיק.
מחזור שלושת השדות היא שיטה לעיבוד שדות, שפותחה בימי הביניים. החידוש בשיטה זו הוא חלוקת השדה לשלושה חלקים במקום לשניים. במקום לעבד כל פעם חצי שדה, בעוד החצי השני בהוברה, עברו לשיטה בה מעבדים 2/3 מהשדה - בדרך כלל גידול שונה בכל שליש. בשדה הראשון זרעו בסתיו, בשדה השני זרעו באביב והשדה השלישי נח. לא זו בלבד, אלא שהיו מחליפים בין הגידולים בשדות כך שלא נוצר מצב של שני מחזורי גידול רצופים של אותו גידול חקלאי באותו שדה.
יתרונות שיטה זו:
חלק קטן יותר מהשדה עומד ריק
מגוון גידולים מביא למגוון יותר גדול בדיאטה וגם מהווה ביטוח - במידה וגידול אחד לא מצליח.
חידוש זה היה אחד מהחידושים החקלאיים-טכנולוגים  של ימי הביניים, שהניעו את מערב אירופה ומרכז אירופה למהפכה דמוגרפית וצמיחה כלכלית.
בשלב הבא החל מחזור תלת שנתי יעיל יותר של כרב מרעה או מספוא, דגן חורפי ודגן קיצי.
בשנת 1730 הומצא בנורפוק (אנגליה) מחזור ארבע שנתי: גידולי עידור, שעורה, תלתן וחיטה. במחזור זה יחס טוב בין הגידולים (גרגרים, מספוא וגידולי עידור), וחריש עמוק עם זיבול אורגני הבא עם גידול העידור, המועיל לדגן. זה היה מחזור הזרעים המודרני הראשון.
ראו גם

מונוקולטורה - שיטה בה מגדלים רק מין אחד בשטח.
פוליקולטורה – שיטת עיבוד חקלאי הדוגלת בגידול רב-זני.
לקריאה נוספת

תורת השדה, שמואל הורביץ, הוצאת הקיבוץ המאוחד.
ההלכה והמעשה בגידולי השדה, ארנון, בהוצאת "השדה".
מישל מקלין

| --- | --- |

 לידה:  31 ביולי 1972 (בת 52) וינדהוק, נמיביה 
 מדינה:  נמיביה 
 בן או בת זוג:  Gary Bailey 
 פרסים והוקרה:  Miss Namibia (1991)  Miss Universe 1992 
 
מישל מקלין (נולדה ב-31 ביולי 1972) היא שחקנית ודוגמנית נמיבית. מיס תבל 1992.
ביוגרפיה

מקלין נולדה בנמיביה. כבר בגיל שלוש עשרה היא הצטרפה לתעשיית הדוגמנות הבינלאומית.
ב-1991 הוכתרה למיס נמיביה ונבחרה לסגנית רביעית בתחרות מיס עולם. ב-1992 נבחרה למיס תבל.
היא הנחתה טקסים רבים ברחבי העולם ובין היתר את תחרות מיס עולם 2009, וכן הנחתה תוכניות סגנון חיים בדרום אפריקה.
משמשת כדוגמנית הבית של החברה "Lux Lotion".
היא הובילה קמפיין צדקה לילדים, הקימה בית ספר משלה, וזכתה בפרס על עבודותיה הפילנתרופיות מטעם דונלד טראמפ, כשהיה ראש ארגון מיס תבל.
היא חברה בפורום הכלכלה העולמית, ומשמשת כיועצת למסחר ותיירות בדרום אפריקה.
מקלין היא מוסמכת למאמנת אישית ומתגוררת בארצות הברית.
מחוז טיפררי

מחוז טיפררי (אנגלית: County Tipperary, אירית: Contae Thiobraid Árann) נמנה עם מחוזותיה הדרומיים של אירלנד. המחוז שייך לפרובינציית מנסטר, והוא אחד הגדולים באירלנד כולה - השישי בשטחו, ברצועה שבין הנהרות שאנון וסוייר. המחוז חולק לצרכים אדמיניסטרטיביים לשני מחוזות משנה - צפון טיפררי ודרום טיפררי, עם עיירות המחוז בננג ובקלונמל בהתאמה.
מקור שמו של מחוז טיפררי הוא בעיר טיפררי הנמצאת בשטחו. המחוז גובל בצפון במחוז גולוויי 
ובמחוז אופאלי, במזרח במחוזות ליש וקילקני, בדרום במחוזות ווטרפורד וקורק, ובמערב במחוזות לימריק וקלייר.
מבחינה פיזית ניתן לחלק את המחוז הגאוגרפי לחמישה אזורים עיקריים:
השפלה המרכזית האירית, ממזרח לימת ללו.
מסה של גבעות, המשתרעות מגבול לימריק וכולל את גבעת קיפר והר סילברמינס בכיוון צפון-מערב אל הדווילסביט ומרחב רוזקריאה.
פרוזדור ברוחב 25 ק"מ שבו עוברת הרכבת הראשית בין דבלין לקורק. בפרוזדור זה קיימים אזורים של סחף קרחוני, וביצות כבול.
רכס סליווארדאג', המכיל מספר גבעות סביב פטארד וקאשל ומשתרע צפונה לעמק נור.
הקצה הדרומי של המחוז - מורכב בעיקר משדות השפלה האמצעית של נהר הסואר ויובליו, נהרות טאר ואנר.
הנהר שור (Suir) החוצה את המחוז מצפון לדרום, זורם לאורך גבולו הדרומי וממשיך דרומה עד לשפכו לים הקלטי ליד העיר ווטרפורד.
אחד מהאתרים החשובים במחוז הוא סלע קאשל, המכונה גם "האקרופוליס של אירלנד". זהו מתחם עתיק השוכן על סלע המתנשא לגובה של כ-60 מטרים, מוקף בחומה. האתר כולל כנסייה, קתדרלה, בית קברות ומגדלים שהגבוה שבהם מגיע לגובה של 28 מטר.
אתר מעניין נוסף הוא מצודת קהיר, ששימשה את בריאן בורו, מלך אירלנד במאה ה-11, למגורים וכן סוויס קוטג' בית קייט מהמאה ה-18 שנבנה בסגנון אורנה על ידי ריצ'רד בטלר הברון ה-12 של קהיר, ששוחזר ושופץ וכיום פתוח לציבור הרחב.
גלריה

נוף על גדת הנהר שור, מחוז טיפררי
סלע קאשל
מצודת קהיר, מקום מגוריו של בריאן בורו, מלך אירלנד
הערות שוליים

↑  Editors of Encyclopaedia Britannica, ENCYCLOPAEDIA BRITANNICA, Tipperary
county, Ireland
| מחוזות אירלנד |
| --- | --- | --- |
| לנסטר | דבלין (העיר דבלין • מחוז דן לירי-ראת'דאון • פינגל • דרום דבלין) • קילדייר • קרלו • קילקני • ליש • לונגפורד • לאות' • מית' • וסטמית' • אופאלי • וקספורד • ויקלו |  |
| מנסטר | קלייר • קורק • קרי • לימריק • טיפררי (צפון טיפררי • דרום טיפררי) • ווטרפורד |  |
| קונכט | גולוויי • ליטרים • מאיו • רוסקומון • סלייגו |  |
| אלסטר | באירלנד: קאוואן • דניגול • מונאהן; בצפון אירלנד: אנטרים • ארמה • דאון • פרמנה • לונדונדרי • טיירון |  |
| ראו גם | פרובינציות אירלנד • מחוזות צפון אירלנד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 918267fe-24f6-4067-a3aa-e99ce5f423fe
מגילת החורבן של יהודי רומניה

מגילת החורבן של יהודי רומניה (1940–1944) היא אחת משבע מגילות השואה. המגילה עוסקת בשואת יהודי רומניה. המגילה באה לסכם את האירועים הטרגיים שהתרחשו ב"רומניה הגדולה" (România Mare) בין השנים 1940 - 1944. בסיום התקופה נותרו ברומניה 450,000 יהודים מתוך 800,000 שהיו בתחילתה. לפי אתר יד ושם הייתה האוכלוסייה לפני המלחמה 609,000 ומספר הנספים נע בין 271,000 לבין 287,000 יהודים. לפי אומדנים אלה, מספר היהודים ברומניה היה בסוף המלחמה בין 422,000 לבין 438,000.
קטע מהמגילה
מטרת הכתיבה

מחבר המגילה ביקש להישאר אנונימי. לדעת דוקטור יעקב גלר מה"מרכז ללימודי יהדות" באוניברסיטת בר-אילן הוא קרוב לוודאי הרב בנימין וילנר, ששהה בשנות המלחמה במחנות הריכוז טרגו ז'יו (Târgu-Jiu) ברומניה גופה, וגרוסולובו Grosulovo וואפניארקה Vapniarka. בטרנסניסטריה. מטרת המגילה, כפי שמצוטט במאמר:
בסיום המגילה משבח מחברה את המשטר הדמוקרטי, שהביא לשחרור היהודים:
דברי שבח אלה, לדעת דוקטור גלר, מנעו מהרב בנימין וילנר מלחשוף את שמו.
פרקי המגילה

המגילה מביאה בשישה פרקים את התלאות שעברה יהדות רומניה בשנת השואה:
פרקי המגילה > הפרק הראשון

בפרק מונה מחבר המגילה את הצעדים הראשוניים שנקטו השלטונות נגד יהודי רומניה: פורסמו כתבים אשר הביאו את האוכלוסייה המקומית להגביר את שנאתם ליהודים והוצאו צווים שהגבילו את חיי היהודים. הדת היהודית חדלה מלהיות מוכרת. בתים הולאמו ונכסי דלא ניידי ורכוש אחר נשדדו. אלפי משפחות גורשו מבתיהם. סוחרים ובעלי מלאכה נדרשו לפתוח את עיסקיהם בימים הנוראים והוחרמו והוצתו בתי כנסת וחיללו ספרי תורה.
בפרק זה מסופר על שני הפוגרומים הראשונים שנעשו ביהדות רומניה:
הטבח הראשון בדורוחוי (Dorohoi), שאירע ב-1 ביולי 1940, ובו נרצחו כ-100 יהודים.
הטבח השני בבוקרשט (Bucureşti), שאירע בין 21 ל-23 בינואר 1941 (טבת תש"א), ובו נרצחו כ-130 יהודים.
פרקי המגילה > הפרק השני

בפרק זה מסופר על שני פוגרומים נוספים:
הטבח השלישי ביאשי (Iaşi), בירת מולדובה (Moldova), בסוף יוני ובתחילת יולי 1941, ובו נרצחו יותר מ-14,000 יהודים, בהם כמה אלפים שהוכנסו ב-33 קרונות סגורים, ב"רכבות המוות".
והטבח הרביעי, שאירע בסלע רושנובאנו ( Stânca Rosnovanu, כיום בין הכפר Stânca לכפר Victoria), בו נטבחו יהודי אזור סקולני (Sculeni) הסמוכה ליאשי, ב-27 ביוני 1941, יומיים לפני תחילת פרעות יאשי. בטבח זה נרצחו 311 יהודים.
פרקי המגילה > הפרק השלישי

בפרק מתוארת פרשת הרצח של יהודי רומניה בטרנסניסטריה, שכונתה "אושוויץ של רומניה". יהודי מחוז דורוחוי וחבלי הארץ בוקובינה (Bucovina) ובסרביה (Basarabia) גורשו לטרנסניסטריה. מתוך כ-150,000 המגורשים מתו כ-90,000 מחמת הקור, הרעב, מגפות הטיפוס והדיזנטריה ורצח על ידי הגרמנים והרומנים.
פרקי המגילה > הפרק הרביעי

בפרק מבכה בעל המגילה, את מצבם הקשה של כ-150,000 יהודי צפון טרנסילבניה. באוגוסט 1940, לפני מלחמת העולם השנייה, גרמניה הנאצית ואיטליה של מוסוליני הכריעו בתכתיב וינה על העברת צפון טרנסילבניה מריבונות רומנית לריבונות הונגריה. לאחר שיהודים אלה רוכזו בגטאות גדולים הם גורשו למחנות המוות באושוויץ. בסוף המלחמה, במאי 1945, התברר כי יותר מ-120,000 יהודים נרצחו.
פרקי המגילה > הפרק החמישי

בפרק מעלה המחבר את הטבח החמישי וכן מבכה את טביעת שתי אוניות המעפילים: סטרומה (Struma) ב-24 בפברואר 1942 (ז' באדר תש"ב) ומפקורה (Mefkura) ב-5 באוגוסט 1944 (י"ז במנחם אב תש"ד), שהפליגו מנמל קונסטנצה שבים השחור לכיוון ארץ ישראל, כשהן מובילות יותר מ‑1,100 מעפילים, והוטבעו בים ליד נמל איסטנבול.
הטבח החמישי היה בעיירה סרמאשו (Sărmaşu) ליד טורדה (Turda) שבנפת סרמאשו, שבו נרצחו 126 יהודים, בלילה שבין 16 ל-17 בספטמבר 1944, ערב ראש השנה תש"ה.
פרקי המגילה > פרק הסיום

המחבר מתאר את כוונתם של הפשיסטים להפוך את רומניה ל"יודן-ריין" – נקייה מיהודים. הם אף הכינו קרונות להובלתם של היהודים למחנות ההשמדה ברגן-בלזן ואושוויץ. ההצלה באה בזכות שחרור המדינה על ידי הצבא האדום, וכך ניצלו יותר מ-400,000 יהודים. מספר הנרצחים והנעדרים היה 385,306 נפש.
ראו גם

מגילת השואה
שואת יהודי רומניה
הערות שוליים

↑  לפי ערך יהדות רומניה 425,000
↑  מתוך הערה למאמר: "אחת ההוכחות להיותו מחבר המגילה היא השוואת כתב היד שבו נכתבה המגילה (כתב סת"ם) עם כתב ידו של הרב וילנר שהיה סופר סת"ם, תוך הסתמכות גם על עדויות שני בניו של הרב צבי גוטמן שאצלו שימש הרב וילנר כסופר."
↑  בהערה למאמר נכתב: "לפי דו"ח הקונגרס היהודי העולמי בבוקרשט לאחר המלחמה: רומניה הפאשיסטית הייתה אחראית ישירות ל-271,306 קרבנות, והונגריה הפאשיסטית הייתה אחראית לכ‑114,000 קרבנות. ראו: "הקונגרס היהודי העולמי, יהדות רומניה בתקופה לאחר המלחמה" (ללא מקום ושנת הוצאה), עמ' 5-4."
מזופאוזה

מזופאוזה (mesopause) היא השכבה השישית באטמוספירה של כדור הארץ, המפרידה בין שכבת המזוספירה לשכבת התרמוספירה. הטמפרטורה לכל אורך שכבת המזופאוזה שווה, וגובהה הוא כ-85 קילומטרים מעל כדור הארץ.
תכונה מיוחדת של המזופאוזה היא הטמפרטורות הנמוכות בקיץ לעומת בחורף - תכונה זו נקראת "האנומליה של המזופאוזה".
בשנים האחרונות שכבת המזופאוזה היוותה מוקד למחקרים בנושא שינוי האקלים הגלובלי הקשור לעלייה בכמות הפחמן הדו-חמצני. בניגוד לשכבת הטרופוספירה, שבה גזי החממה גורמים לעליה בטמפרטורה, במזופאוזה הפחמן הדו-חמצני מקרר את השכבה עקב פליטת קרינה מוגברת כך שככל שריכוז הפחמן הדו-חמצני עולה, הטמפרטורה יורדת. תצפיות מראות שיש ירידה בטמפרטורת המזופאוזה בסדר גודל משתנה. הנושא זקוק למחקר נוסף.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
אטמוספירת כדור הארץ ושכבות נוספות (לא בקנה מידה)

|   ח                                      ל                                      ל  |   ח                                      ל                                      ל  |   |   |
|   ח                                      ל                                      ל  |   ח                                      ל                                      ל  | מגנטוספירה | מגנטופאוזה |
|   ח                                      ל                                      ל  |   ח                                      ל                                      ל  | מגנטוספירה |   |
| גאוקורונה | גאוקורונה | מגנטוספירה | פלזמספירה |
|  א                  ט                   מ                   ו                   ס                   פ                   י                   ר                   ה  | אקסוספירה  | מגנטוספירה | פלזמספירה |
|  א                  ט                   מ                   ו                   ס                   פ                   י                   ר                   ה  | תרמוספירה | יונוספירה | יונוספירה |
|  א                  ט                   מ                   ו                   ס                   פ                   י                   ר                   ה  | מזופאוזה |  |  |
|  א                  ט                   מ                   ו                   ס                   פ                   י                   ר                   ה  | מזוספירה |  |  |
|  א                  ט                   מ                   ו                   ס                   פ                   י                   ר                   ה  | סטרטופאוזה |  |  |
|  א                  ט                   מ                   ו                   ס                   פ                   י                   ר                   ה  | סטרטוספירה |  |  |
|  א                  ט                   מ                   ו                   ס                   פ                   י                   ר                   ה  | טרופופאוזה |  |  |
|  א                  ט                   מ                   ו                   ס                   פ                   י                   ר                   ה  | טרופוספירה |  |  |
כדור הארץ
מיימת בכליה (הידרונפרוזיס)

| --- | --- |

תמונת אולטרסאונד שצולמה ממטופל (בטייוואן) עם אבן בשופכן השמאלי והידרונפרוזיס
 תחום:  אורולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D006869
 סיווגים
 ICD-11:  GB56.4 
 
מיימת בכליה או הידרונפרוזיס (באנגלית: Hydronephrosis) מתואר כהתרחבות הידרוסטטית של אגן הכליה והגבעולים כתוצאה מחסימה בזרימת השתן במורד הזרם. לחלופין, hydroureter מתאר את התרחבות השופכן, ו-hydronephroureter מתאר את הרחבת כל מערכת השתן העליונה (הן מערכת האגן הכלייתית והן השופכן). הידרונפרוזיס מתפתח בדרך כלל תוך שעות בלבד מרגע שנוצרה החסימה, על פי רוב מאבן בכליות. במקרים אחרים, כתוצאה מגידול, שהתפתחותו איטית, החסימה עלולה להתפתח אט אט, במשך שבועות או אפילו חודשים.
סימנים ותסמינים

הסימנים והתסמינים של הידרונפרוזיס תלויים בשאלה אם החסימה היא אקוטית (חריפה) או כרונית, חלקית או מלאה, חד-צדדית או דו-צדדית. הידרונפרוזיס המתרחש בצורה חריפה עם הופעה פתאומית (הנגרמת כאמור מאבן בכליה) יכולה לגרום לכאבים עזים (עווית של הכליה) באזור המותן (בין הירכיים והצלעות) המכונה קוליק כליות. מבחינה היסטורית, סוג זה של כאב תואר כ"משבר של דיטל".
לעומת זאת, הידרונפרוזיס המתפתח בהדרגה לאורך זמן יגרום בדרך כלל לאי נוחות עמומה או ללא כאב. עלולות להופיע גם בחילות והקאות. חסימה המתרחשת בשופכה או במוצא שלפוחית השתן עלולה לגרום לכאב ולחץ הנובעים מהתפשטות שלפוחית השתן. חסימת זרימת השתן תהיה בדרך כלל נוטה לדלקת בדרכי השתן בשל זיהומים שעלולים להוביל להתפתחות נוספת של אבנים, חום והמטוריה או פיאוריה (מוגלה בשתן). אם מתרחשת חסימה מלאה, עלולה להופיע גם אי-ספיקת כליות (נפרופתיה חסימתית).
תסמינים אפשריים נוספים הם:
נפיחות בבטן
בחילות
הקאות
חום
צורך תכוף מהרגיל במתן שתן
כאב בזמן מתן שתן
בדיקות דם עשויות להראות פגיעה בתפקוד הכליות (עלייה בשתנן או קריאטינין) או חוסר איזון אלקטרוליטים כגון היפונתרמיה או חמצת מטבולית היפרכלורמית (Hyperchloremic acidosis). בדיקת שתן כללית עשויה להצביע על PH גבוה עקב הרס משני של נפרונים בתוך הכליה הפגועה, אשר פוגע בהפרשת החומצה. בדיקה גופנית בחולה רזה עשויה לזהות מסת בטן או פלנקס מוחשית הנגרמת על ידי הכליה המוגדלת.