stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בוסטון קונסלטינג גרופ
פעילות בישראל > TLV Tech Hub

בשנת 2019, המשרד הקים את ה-TLV Tech Hub על מנת לייצר ערך עבור לקוחות BCG העולמיים מתוך חיבורים עם סטרטאפים טכנולוגיים ישראליים ומינוף המומחיות הטכנולוגית במדינה. ה-Tech Hub מורכב משני גופים:
TLV Cyber-security Center of Competence – מרכז מומחיות בתחום הסייבר, שמובל על ידי בעלי מקצוע ישראלים המסייעים ללקוחות BCG מהארץ ומהעולם להיערך לאיומי הסייבר.
TLV Innovation Ecosystem Center – מרכז חדשנות, שמטרתו ליצור חיבורים בין הלקוחות הגלובליים של BCG לסטרטאפים ישראליים ולשחקני מפתח בסביבת הטכנולוגיה בישראל, לתמוך בהטמעה של פתרונות טכנולוגיים ישראליים עבור לקוחות BCG וליצור שותפויות ארוכות טווח עם שחקני מפתח ב-Ecosystem הטכנולוגי הישראלי.
מטריצת הצמיחה של BCG

BCG יצרה והטמיעה בשנות השבעים את מטריצת צמיחה-נתח שוק. טבלה פשוטה שעוזרת לתאגידים גדולים להחליט כיצד להקצות הון ליחידותיו השונות. התאגיד יגדיר את היחידות העסקיות שלו כ"כוכבות", "פרות מזומנים", "סימני שאלה" ו"כלבלבים". את ההון התאגיד יקצה בהתאם לקטגוריות אלו תוך שהוא מעביר הון מ"פרות חולבות" ל"כוכבות" ו"סימני שאלה" שיש להן שיעורי צמיחה גבוהים יותר ולכן פוטנציאל גבוה יותר.
רשת החברות של BCG

BCG בנתה רשת חברות שמשלימה את מערך הייעוץ שלה.
BCG Platinion אחראית על עיצוב הצדדים הטכנולוגיים והאנושיים של שינויים טכנולוגיים.
BCG Digital Ventures משתפת פעולה עם חברות כדי לחקור, לעצב ולהשיק מוצרים ושירותים חדשים.
BCG Gamma מיישמת מדעי וניתוח נתונים ובינה מלאכותית כדי למצוא יתרונות תחרותיים.
BCG Omnia חטיבת הנכסים או המוצרים של הפירמה, המספקת את ליבת הייעוץ העסקי עם מוצרי תוכנה ונתונים, ובמקרים אחדים מספקת אותם ישירות ללקוחות.
תהליך הגיוס לחברה

BCG מגייסת לחברה מועמדים מהאוניברסיטאות המובילות בעולם וממגוון רקעים אקדמיים כמו עסקים, משפטים, מדעים, חשבונאות, פסיכולוגיה, פילוסופיה ועוד. תהליך הקבלה הוא תחרותי ומורכב ממספר שלבים בשיטת "Case Method" – סימולציית מקרה בוחן עסקי, שפתרונו מצריך שימוש בכישורים אנליטיים כמותיים ואיכותיים בהתאם לעבודה כיועץ בסביבה עסקית.
פרסומים

BCG מפרסמת בכל שנה מאמרים, דו"חות תעשייה, מחקרים וספרים בתחומי התמחות רבים. מבין הספרים שכתבו שותפים בחברה:
Silverstein, Michael J.; Fiske, Neil (2003), Trading Up: Why Consumers Want New Luxury Goods and How Companies Create Them, ISBN 978-1591840800. A Business Week Bestseller and Berry AMA book prize winner
Andrew, James P.; Sirkin, Harold L. (2006), Payback: Reaping the Rewards of Innovation, Harvard Business School Press, ISBN 978-1422103135.
Evans, Philip; Wurster, Thomas S. (2000), Blown to Bits: How the New Economics of Information Transforms Strategy, ISBN 978-0875848778
Silverstein, Michael J.; Butman, John (2006), Treasure Hunt: Inside the Mind of the New Consumer, ISBN 978-1591841234
Duck, Jeanie Daniel (2002), The Change Monster: The Human Forces that Fuel or Foil Corporate Transformation and Change, ISBN 978-0609607718
מפרסומי BCG בתקשורת:
עומר כביר, נתוני פליטות תחת מסך עשן, באתר כלכליסט, 2 בינואר 2022
אורי פסובסקי, ‏שיחות בזום וקניות באינטרנט? "זאת לא מהפכה אמיתית בכלכלה", באתר גלובס, 30 בדצמבר 2021
מיכאל רוכוורגר, סקר בינלאומי: מה רוצים הלקוחות הישראלים מהבנק, באתר TheMarker‏, 13 באוקטובר 2021
עמרי זרחוביץ', ‏ארה"ב איבדה את מעמדה בתחום ייצור השבבים. איך זה משפיע עליה?, באתר גלובס, 23 בספטמבר 2020
רוחקס דומבה, עמי (2 באוגוסט 2021). "מחקר: התעשייה הביטחונית מתקשה להסתגל למהפכת הדיגיטל". Israel Defense
גד פרץ, ‏כלכלת דור 5: מהירות הגלישה בנייד היא לא לב העניין, באתר גלובס, 7 באוקטובר 2020
עדי דברת, פחות קניונים ומסעדות, יותר חסכונות: כך תשפיע המגפה על הוצאות הצרכנים, באתר TheMarker‏, 13 באפריל 2020
אהרון רוזן, ‏12 שיעורים בניהול משבר שאפשר ללמוד מהחברות הסיניות, באתר גלובס, 19 במרץ 2020
שלי אפלברג, מגפת הקורונה כאן: חברת הייעוץ BCG ממליצה לבנקים איך להתמודד עימה, באתר TheMarker‏, 13 במרץ 2020
טלי גולדשטין, המאמץ משתלם: מדינות שנאבקות בשינוי האקלים, ירוויחו, באתר TheMarker‏, 8 במרץ 2020
אקונומיסט (28 בינואר 2020). "לקום בארבע בבוקר כדי להגיע בזמן לעבודה: התוכנית שתחלץ את המדינה עם הפקקים הגרועים בעולם". TheMarker.
מעין מנלה, לידיעת המנהלים: זה הדבר החשוב ביותר לטאלנטים, באתר כלכליסט, 2 בדצמבר 2019
מעין מנלה, מחקר: 61% מהעובדים חושבים שהטכנולוגיה תשפר את מצבם התעסוקתי, באתר כלכליסט, 11 בנובמבר 2019
שולמן, סופי (24 בספטמבר 2019). "באמזון מוטב למכור מוצרים בסיסיים ומחוץ לה - ייחודיים". כלכליסט. {{cite web}}:  (עזרה)
חרותי-סובר, טלי (12 בספטמבר 2019). "6 כללים פשוטים למנהלים במציאות דינמית". TheMarker. {{cite web}}:  (עזרה)
שולמן, סופי (12 באוגוסט 2019). "דיפ בהייטק: היזמים הישראלים מככבים במהפכת החדשנות הבאה". כלכליסט. {{cite web}}:  (עזרה)
קרוג, ג'ונתן; חמוד, טאופיק (21 במאי 2019). "תיק ההשקעות שלכם חשוף לבלוקצ'יין? כמה דברים שחשוב לדעת". גלובס. {{cite web}}:  (עזרה)
לקריאה נוספת

בנימין נתניהו, ביבי: סיפור חיי, הוצאת שיבולת, 2022, עמודים 111-114
הערות שוליים

↑  BCG Platinion
↑  BCG Digital Ventures
↑  BCG Gamma
↑  BCG Omnia
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007605015805171  BIBSYS: 90331914  BNE: XX115012  BnF: cb13592056d (data)  CiNii: DA04363152  GND: 1097805-7  ISNI: 0000 0004 0412 1029  LCCN: n81008019  NDL: 00277366  SELIBR: 347300  SUDOC: 055799043  VIAF: 149899015   WorldCat (עם VIAF): 149899015 
דוגמה של מטריצת הצמיחה של בוסטון קונסלטינג גרופ
ג'וינט (עישון)

ג'וינט
מרכיבי הג'וינט לפני גלגולו לסיגריה
ג'וֹיְנְט (מאנגלית: Joint), מכונה גם  צִינְגָּלֶה או פייסל, הן מילות סלנג המתארות סיגריית קנאביס המגולגלת ביד באמצעות נייר גלגול. לעיתים קרובות, הג'וינט מכיל תערובת של טבק ומריחואנה.
גלגול הג'וינט נעשה באופן ידני לגמרי או באמצעות מכונת גלגול סיגריות. בדרך כלל הנייר המשמש לגלגול הסיגריה הוא נייר אורז. להכנת הג'וינט משתמשים במריחואנה נקייה או בחשיש מפורר. לאחר שפורר, מעורבב החשיש עם טבק או עם תחליפים אחרים. הסיגריה מכילה פילטר מאולתר ומעשנים אותה כסיגריה רגילה.
אטימולוגיה

מקורה של המילה "ג'וינט" בצרפתית, שבה המילה joint (צורת העבר של הפועל joindre) היא תואר שפירושו "מחובר" (בדומה ל-joined באנגלית). הפועל הצרפתי בתורו נגזר מן המילה הלטינית junctus. השימוש הראשון במילה לתיאור סיגריית מריחואנה מתוארך לשנת 1938.
קודם לכן, היו למילה ג'וינט משמעויות שונות. בשנת 1821 הפכה המילה למונח אנגלי-אירי לאגף, או חדר צדדי אשר "נספח" ("joined") לחדר מרכזי. ב-1877 הפכה 'ג'וינט' למילת סלנג אמריקני המתארת מבנה או מקום "חשוד", כאשר הכוונה בדרך הכלל הייתה למאורת אופיום (Opium den). בשנת 1935 התייחסה המילה 'ג'וינט' למזרק תת-עורי המשמש להזרקת הרואין וסמים אחרים; התפתחות זו הושפעה אולי מהמשמעות המשנית הנלווית למילה 'ג'וינט', כפעולה הנעשית "במשותף".
בעברית ישנם כינויים נוספים לג'וינט, כגון 'פייסל', 'טִילוֹן', 'ספליף', 'קטנה', וכן המילה 'שָׁאכְטָה' (שאיפה אחת) שמשמעותה התרחבה גם לתיאור ג'וינט. בעבר היה נהוג להשתמש בכינוי "צִינְגָּלֶה" שהגיע לעברית מן המילה היִידִּיתָ "צִינְגָּלֶע" שפירושה "לשון קטנה".
בלוב (קומיקס)

| --- | --- |

בלוב, כפי שהוא מופיע על עטיפת החוברת Generation M #3 ממרץ 2006, אמנות מאת סטוארט אימונן.
 סוג:  נבל-על
 הוצאה לאור:  מארוול קומיקס
 הופעה ראשונה:  X-Men #3 (ינואר 1964)
 יוצרים:  סטן לי, ג'ק קירבי
 גילום הדמות:  קווין דוראנד, "אקס-מן המקור: וולברין" גוסטב קלאוד אוימט "אקס-מן: אפוקליפסה"
 מידע
 שם אמיתי:  פרדריק ג'יי דיוקס
 כינויים:  פרש השלל, פאטסו, טאבי
 סטטוס:  פעיל
 מקום לידה:  לאבק 
 מקצוע:  פושע, טרוריסט, סוכן ממשלתי
 כוחות:  כוח על אנושי, סיבולת גבוהה, עמידות, גמישות, התאוששות מהירה, שדה גרביטציוני אישי
 חבר לשעבר בקבוצה:  אחוות המוטאנטים תא אקס פקטור שלוש כוח החירות דפנדרס (נבלים)
 אזרחות:  ארצות הברית 
 
בלוב (באנגלית: Blob) הוא דמות בדיונית של נבל-על מוטאנט המופיעה בחוברות הקומיקס אקס-מן ביקום מארוול קומיקס. דמותו הופיעה בחוברת X-Men #3 מינואר 1964 ונוצרה על ידי הכותב סטן לי והמאייר ג'ק קירבי.
בלוב הוא האלטר אגו של פרדריק "פרד" ג'יי דיוקס, מוטאנט גדול ממדים וכבד מטקסס בעל היכולת לא לזוז ממקומו גם כאשר מתנגש בו אובייקט כבד. הוא מגלה גמישות רבה ויכולת להתגבר על כוח הכבידה. עבד בעברו בקרקס המקומי, לפני שפרופסור אקסבייר מצא אותו וניסה לשכנעו לבוא לאחוזת המגורים של האקס מן. אולם, שאר חברי הקבוצה לא חיבבו אותו בגלל מראהו הדוחה. בעקבות זאת בלוב החליט לעזוב, אך פרופסור אקסבייר ניסה למחוק מזיכרונו את מה שקרה. כתוצאה מזה, בלוב נמלט והזהיר את חבריו לקרקס מפני האקס-מן. מאוחר יותר בלוב הצטרף לצוותו של מגנטו, אך גם אותו הוא עזב כי הוא הבין שלמגנטו לא אכפת ממנו. חבר בהמשך לאחוות המוטאנטים, כוח החירות וקבוצת הנבלים של הדפנדרס.
בעקבות אירועי "בית אם", דיוקס נמנה בין אלה אשר איבדו את כוחותיהם אך מבנה גופו נותר צמיגי באופן חריג. דיוקס הדיכאוני ניסה להתאבד, אך קפלי עורו הסבוכים הקשו עליו לחתוך בבשר החי. הוא הצטרף בהמשך לקבוצת "תא אקס" (X-Cell), קבוצת מוטאנטים שכוחותיהם הופשטו מהם אשר מאשימה את הממשלה באיבוד כוחותיה. דרך אמצעים בלתי ברורים, דיוקס איבד את השומן העודף שלו, והחל לקחת את נושא בריאותו ברצינות. כעת הוא משמש כגורו לאיבוד משקל, אך לעיתים נצפה עם מגנטו והוד התפתחותו בניסיון להשיב לעצמו את כוחותיו. הצטרף מחדש לאחוות המוטאנטים של מיסטיק.
את דמותו של בלוב גילם בסרט הלייב אקשן "אקס-מן המקור: וולברין" השחקן קווין דוראנד. דמותו הופיעה בסרט הלייב אקשן "אקס-מן: אפוקליפסה" בהופעת קמע, בגילומו של המתאגרף גוסטב "הענק" קלאוד אוימט.
בלומנמארקט

דוכני הבלומנמארקט, צפים על תעלת הסינגל.
שוק הפרחים, 2014
הבלומנמארקט (בהולנדית: Bloemenmarkt) הוא שוק פרחים צף הממוקם במרכז אמסטרדם שבהולנד.
השוק נוסד בשנת 1862 והוא ממוקם על תעלת הסינגל בין כיכר מונטפליין (Muntplein - כיכר המטבעה) לבין כיכר קונינגספליין (Koningsplein - כיכר המלכים), בחלקו הדרומי של אזור חגורת התעלות של אמסטרדם.
החנויות בשוק מוכרות בעיקר בצלי פרחים, אך גם פרחים, כלי גינון ומזכרות.
בקר נוסח מוד

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מנה על בסיס בקר 
 מוצא:  צרפת 
 
בקר נוסח מוד 1906, שמן על בד, מוזיאון טיילרס, הארלם
בקר נוסח מוד (בצרפתית: Boeuf à la mode) היא מנה צרפתית של נתח בקר מטוגן בציר ויין עם גזר ובצל.
מאפיינים

במתכונים צרפתיים, הנתח המועדף הוא ה-pointe de culotte, כלומר פיקניה. במתכונים ישנים יותר, תמיד מושחלות פיסות שומן חזיר בבשר (שימוש מסורתי בקותל חזיר הוא בטכניקה הנקראת "לארדינג", שבה משחילים (באמצעות מחט) רצועות ארוכות של שומן חזיר צונן לבשרים שאמורים להיצלות, כמו פילה בקר או בשר עגל). רוב המתכונים מתחילים בהשריית הבשר ביין . הוא מושחם תחילה בשומן ואז נצלה בנוזל המורכב בעיקר מציר או מרק ויין אדום או לבן עם גזר, בצל ועשבי תיבול. מתכונים מודרניים כוללים לעיתים קרובות סלרי. חלק מהמתכונים מוסיפים עגבניות, בעוד שאחרים מוסיפים ברנדי או משקאות חריפים מזוקקים אחרים. רוב המתכונים הצרפתיים כוללים רגל עגל עם עצמות להוספת ג'לטין לנוזל הבישול, המשמש לעיבוי הרוטב שנוצר.
לסיום המנה מוציאים את בשר הבקר המטוגן ומניחים בצד למנוחה. בינתיים מסננים את נוזל הבישול ומצמצמים לרוטב. בשר הבקר פרוס ומוגש עם הרוטב הזה. בגרסאות פשוטות à la ménagère "בסגנון עקרת בית", הירקות מנוזל הבישול מוגשים כקישוט. בגרסאות משוכללות יותר בסגנון "קלאסי", מסננים את הירקות שהתבשלו עם הבשר, ומוסיפים גזר ובצל טריים מבושלים.
נוזל הבישול משתנה מ"הכל ציר", עד בערך "3:1 יין לציר", ועד ל"הכל יין". מתכון אמריקאי אחד משנת 1896 משתמש רק במים.
היסטוריה

באנגלית, המנה נקראה בעבר גם "ביף א-לה מוד". בצרפתית, המנה נקראת כיום לעיתים קרובות רק boeuf mode, כלומר בקר מוד.
לקריאה נוספת

ביף בורגיניון
הערות שוליים

1 2  Trésor de la langue française informatisé, s.v. 'mode' I.B.2b
↑  Beef à la Mode in Food & Wine By Russ Crandall- October 2014
1 2 3  Académie des Gastronomes et Académie culinaire de France, Cuisine française, "Le livre officiel des deux Académies", 1971, מסת"ב 9782253003175, p. 256
↑  French Regional Cooking. Anne Willan. (1981). מסת"ב 0688036708
↑  E. Saint-Ange (pseudonym for Marie Ébrard), La bonne cuisine de Madame E. Saint-Ange, Larousse, 1927, reprinted by Éditions Chaix 1978, p. 394–399
1 2  Paul Bocuse, La Cuisine du Marché, 1980, מסת"ב 2082000478, p. 179
↑  Fannie Merritt Farmer, The Boston Cooking-School Cook Book, 1896, p. 181
↑  Oxford English Dictionary, Third Edition, s.v. 'à la mode' C1, C2
↑  Google Ngrams
ג'ובאנה דלי אלביצי

| --- | --- |

דיוקן ג'ובאנה אלביצי-טורנאבוני. מאת דומניקו גירלנדיו
 לידה:  18 בדצמבר 1468 פירנצה, רפובליקת פירנצה 
 פטירה:  7 באוקטובר 1488 (בגיל 19) פירנצה, רפובליקת פירנצה 
 מקום קבורה:  סנטה מריה נובלה 
 בן או בת זוג:  לורנצו טורנאבוני 
 
דיוקן ג'ובאנה אלביצי-טורנאבוני. מאת דומניקו גירלנדיו
ג'ובאנה דלי אלביצי (באיטלקית: Giovanna degli Albizzi; ‏18 בדצמבר 1468, פירנצה - 7 באוקטובר 1488, פירנצה) הייתה אצילה איטלקייה מבית אלביצי. מפורסמת בעיקר בשל הדיוקנים שלה שצוירו בידי דומניקו גירלנדיו וסנדרו בוטיצ'לי.
ביוגרפיה

ג'ובאנה נולדה בפירנצה ב-18 בדצמבר 1468. היא הייתה הבת השמינית של מסו דלי אלביצי ואשתו קטרינה סודריני. היא הייתה נצר למשפחת אלביצי, משפחה רבת עוצמה בפירנצה, שהייתה יריבה וותיקה של בית מדיצ'י.
ב-15 ביוני 1486 היא נישאה ללורנצו טורנאבוני, נצר לבית טורנאבוני. היא נקראה מאז ג'ובאנה אלביצי טורנובאני. בני טורנובאני היו מקורבים מאוד לבני מדיצ'י, והנישואים מסמלים התקרבות, גם עם עקיפה, לסיום הסכסוך בין שתי המשפחות. אביו של בעלה, ג'ובאני טורנאבוני, היה מקורב מאוד ללורנצו דה מדיצ'י ("המפואר"), ושימש בין היתר כגיזבר של האפיפיור. הוא הוגדר בידי רבים כאיש החזק ביותר בפירנצה אחרי לורנצו דה מדיצ'י עצמו. לכבוד החתונה, עיטר הצייר סנדרו בוטיצ'לי את אכסדרת הווילה של משפחת טורנובאני בפרסקו עם סצנות אלגוריות, שבאחד מהן אף מככבת ג'ובאנה - "ונוס ושלוש הגרציות מגישות מתנות לנערה צעירה".
ג'ובאנה גם ממוקמת במיקום בולט בציורי הקיר שבקפלת טרונאבוני, בשני ציורים "Nascita della Vergine" ו-"Visitazione". בשני ציורי הקיר היא מופיעה עם אותה שמלה - שמלה מפוארת עם קישוטי זהב, אך עם שרוולים שונים. גם דומניקו גירלנדיו הקדיש לה כמה פורטרטים. המפורסם שבהם (בתמונה משמאל) נמצא במוזיאון תיסן בורנמיסה שבמדריד (ייתכן שציור זה צויר לאחר מותה של ג'ובאנה). ציור נוסף (למטה משמאל) מוצג במוזיאון פוג'י טוקיו ביפן. אופיינית (אך לא בלעדית), היא התספורת שלה עם שער בלונדיני אסוף ותלתלים שממסגרים את הפנים.
ב-11 באוקטובר 1487 בגיל תשע עשרה היא ילדה את בנם הראשון, ג'ובאניו. שנה לאחר מכן היא הרתה שוב, ומתה ב-7 באוקטובר 1488 במהלך הלידה. היא נקברה בסנטה מריה נובלה.
לקריאה נוספת

Emma Micheletti, Domenico Ghirlandaio, in Pittori del Rinascimento, Scala, Firenze 2004. ISBN 88-8117-099-X
ג'ושוע קרני מילנר

| --- | --- |
ג'ושוע קרני מילנר באולימפיאדת לונדון (1908)
 לידה:  5 ביולי 1847 דבלין, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  16 בנובמבר 1931 (בגיל 84) דבלין, מדינת אירלנד החופשית 
 מידע כללי
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 ספורט
 ענף ספורט:  קליעה, ירי ספורטיבי 
 
ג'ושוע קרני מילנר (באנגלית: Joshua Kearney Millner‏, ידוע גם בשם ג'רי מילנר; נולד ב-5 ביולי 1847 - 16 בנובמבר 1931) היה קלע בריטי.
מילנר זכה במדליית זהב באולימפיאדת לונדון שנערכה ב-1908 בירי חופשי למרחק 1,000 יארד. הוא זכה בגיל 61 וארבעה ימים, ובכך היה למדליסט הזהב המבוגר ביותר בזמנו. שיאו נשבר על ידי אוסקר סוואן, אך מילנר נותר אחד מזוכי מדליית הזהב המבוגרים ביותר אי פעם.
בית הכנסת של הודמזוושרהיי

| --- | --- |

 מידע כללי
 מיקום:  הודמזוושרהיי 
 מדינה:  הונגריה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1857–הווה (כ־167 שנים)
 סגנון אדריכלי:  אר נובו 
 קואורדינטות:  46°25′04″N 20°19′47″E﻿ / ﻿46.417805555556°N 20.329694444444°E﻿ / 46.417805555556; 20.329694444444
 he
 
בית הכנסת בסגנון אר נובו בהודמזוושרהיי (בהונגרית: Hódmezővásárhelyi zsinagóga) נמצא בכתובת ככר סנט אישטוואן 2 (Szent István tér 2). המבנה הורחב ושופץ מספר פעמים בין השנים 1850 לבין 1989 ובשנת 2004, חודש ושופץ שוב לזכר 60 שנה לשואת יהודי הונגריה.
היסטוריה

ישנם נתונים רבים על חיי הדת היהודיים בהודמזוושרהיי עוד משנת 1810. בנייתו של בית התפילה הראשון החלה בשנת 1833 על מגרש שנתרם על ידי בעל הקרקע ג'רג' קארואי. המרכז שהפך גם למרכז הקהילה היהודית המקומית הורחב בהדרגה ובשנת 1850 היה צורך לבנות בית תפילה גדול יותר כדי לענות על צורכי הקהילה שגדלה. בית הכנסת (של ממש) החדש הושלם בשנת 1857 על פי תוכניותיו של הבנאי מיקלוש בוש (Busch Miklós) מסנטש.
בינתיים גדלה הקהילה היהודית המקומית פי עשרה!!!, ועד שנת 1905 נוצר צורך בהרחבה נוספת. בתחרות (מכרז) שהוכרזה בשנה שלאחר מכן זכה האדריכל מיקשה מילר, שמבני האר נובו שלו עדיין מגדירים מנקודת מבט האר-נובו מבנים רבים בדרום המישור ההונגרי הגדול. הבינוי מחדש שהושלם ב-1908 השפיע משמעותית בעיקר על החזית הראשית, בעוד ששאר חלקי בית הכנסת שונו רק במעט. מעל האכסדרה המזכירה את שערי הקתדרלות של ימי הביניים, יש חלון ורדים בסגנון אר נובו, שסביבו, בקשת, כתובת עברית האֹמַר לַיהוָה מַחְסִי וּמְצוּדָתִי אֱלֹהַי אֶבְטַח־בּוֹ מתהלים פרק צא פסוק ב.
במהלך השואה הצטמצם מספר היהודים בהודמזוושרהיי לשבריר ממה שהיה, וההידרדרות ההדרגתית של המבנה החלה.
כיום

עד שנות ה-80 המבנה הידרדר למסוכן, מסכן חיים והיה בסכנת קריסה. בשנת 1984 קנתה העירייה את בית הכנסת מהקהילה היהודית. בשנת 1989 החלו שיפוצים רחבי היקף בהנחיית בלה שישה, אדריכל מומחה להגנה ושיחזור של מבנים היסטוריים שנועדו לשימור. באותו הזמן, חלונות הזכוכית המעוטרים, שנהרסו כמעט כליל בינתיים, חודשו בשיתוף אמנית הזכוכית זוכת פרס פרנצי, נואמי יוליה קובאץ' (Noémi Júlia Kovács) ובעלה הצייר אנדראש סילאדי (András Szilágy). בשנת 2004 בוצעו שיפוצים נוספים בבניין במלאת 60 שנה לשואת יהודי הונגריה ושל יהודי המקום. כיום בית הכנסת מקבל את פני המבקרים במלוא הדרו.
המבנה מיוחד גם בכך שהוא השתמר עם הריהוט המקורי שלו. הספסלים המיוחדים שגולפו ביד נשתמרו במצבם המקורי. ניתן לראות אותם משוחזרים היום בבית הכנסת. בבית הספר היהודי לשעבר הסמוך למבנה פועל סניף של המרכז לזיכרון ותיעוד השואה.
לקריאה נוספת

ההיסטוריה של בית הכנסת באתר האינטרנט של Szép Magyarország.
דיווח על שיפוץ בית הכנסת.
ראו גם

רשימת בתי הכנסת בהונגריה
חלון הוורדים המחודש (קטע)
ביואתיקה

ביואתיקה היא תחום משולב של אתיקה וביולוגיה, העוסק בהיבטים האתיים של הביולוגיה והרפואה.
הענף התפתח במהלך שנות ה־70 של המאה ה־20, במקביל לגל של פיתוחים, תגליות והמצאות חדשות בביולוגיה, בעלי פוטנציאל להשלכות מרחיקות לכת על האנושות ועתידה.
אתיקה רפואית וביואתיקה

רעיונות רבים הנחקרים במסגרת הביואתיקה משתייכים גם לתחום האתיקה הרפואית, אך לא תמיד קיימת חפיפה בין השניים. אחד התחומים בהם עוסקת האתיקה הרפואית ולא הביואתיקה הוא יחסי רופא-מטופל וסודיות רפואית.
סוגיות בביואתיקה

להלן כמה דוגמאות לנושאים בהם עוסקת הביואתיקה. לעיתים מדובר בתהליכים ותופעות אשר קיימים כבר מזה שנים רבות, מהם הפשוטים לאנושות, כמו חוק ההצלה (אנ'), מהם מורכבים יותר, ומהם לעיתים גם בנושאים עתידיים:
סוגיות בביואתיקה > שיבוט יצורים, ובעיקר בני אדם

השיבוט המוצלח הראשון של יונק הוא זה של הכבשה דולי, אשר נערך בשנת 1996. אף על פי שנראה כי שיבוט בני אדם אינו נמצא מעבר לפינה, חוששים רבים מהרגע בו יתאפשר הדבר. בין השאלות האתיות שהעניין מעורר ניתן למנות: אילו שימושים יהיו לשכפול בני אדם בעתיד, מה יקרה כאשר ישבטו אדם בעודו חי, מי מבין השיבוטים נחשב ל"אני" האמיתי, והאם ניתן יהיה לשבט גופות.
סוגיות בביואתיקה > הנדסה גנטית

מזה שני עשורים קיימת האפשרות להתערב בגנוטיפים של יצורים שונים על-מנת ליצור יצורים בעלי תכונות שנקבעו מראש על ידי החוקר. ההתערבות נעשית בעיקר באמצעות השתלת גנים של יצור אחד בייצור אחר. התחום בו זוכה שיטה זו להצלחה הרבה ביותר הוא החקלאות. גידולים חקלאיים רבים כיום מהונדסים גנטית. השינויים הגנטיים גורמים בחלקם לפירות ולירקות להיות גדולים ועמידים יותר, להבשיל בזמן מסוים (ממניעים כלכליים של היצע וביקוש בשוק), לייצר חומרים הדוחים או הורגים מזיקים (ובכך לחסוך עלויות הדברת מזיקים) ולייצר ויטמינים, מינרלים וחומרים אחרים (ובכך לחסוך עלויות של תוספי מזון מלאכותיים).
מזון מהונדס גנטית זוכה להצלחה בעיקר בארצות הברית; באירופה קיימת התנגדות חריפה למדי למזון מהונדס גנטית, וקיימות תקנות מחמירות בנוגע לשיווק מזון זה וליידוע הציבור בדבר היותו של מזון מסוים מהונדס גנטית. אף על פי שלא קיימות הוכחות להשפעות בריאותיות שליליות של מזון מהונדס גנטית, הדאגה העיקרית היא מההיבט האקולוגי. לעיתים קורה שגידול מהונדס גנטית צומח באופן ספונטני מאות קילומטרים מהשדה המקורי בו הוא גודל, זאת עקב נדידת זרעים באמצעות הרוח ובעלי חיים. שינוי גנטי באורך החיים של יצורים שונים עלול להשפיע לרעה על שרשרת המזון בטבע. היות ששרשרת המזון וגנטיקה של אוכלוסיות הם תחומים כמעט כאוטיים, בהם קשה לחזות התפתחויות, רב הנסתר על הגלוי בתחום המזון המהונדס גנטית, ומכאן נובע חששם של רבים.
הנדסה גנטית של בני אדם יכולה לשמש בעתיד על מנת לשפר תכונות של בני אדם, באופן מלאכותי, ובין השאר לתקן פגמים גנטיים ולמנוע מחלות תורשתיות. תחום זה מעלה שאלות אתיות רבות: האם קיימת אפשרות (או סכנה) של ייצור "גזע עליון" של בני אדם מושלמים? האם קיימת סכנה של טשטוש ההבדלים בין בני האדם השונים? האם קיימת סכנה שהנדסה גנטית תביא ליצירת מפלצות וייצורים מעוותים עקב טעות בתכנון או בביצוע?
סוגיות בביואתיקה > טשטוש הגבולות בין בני אדם ומכונות

כבר כיום נערכים ניסויים מתקדמים ברשתות נוירונים – מחשבי-על הכוללים רכיבים מעולם החי, ובמקרה זה – נוירונים. במקביל מושתלים בבני אדם (לצרכים רפואיים) תחליפים מלאכותיים לרקמות, עצמות ואיברים הכוללים רכיבים ביוניים.
סוגיות בביואתיקה > הקפאה קריוגנית

בתהליך זה מוקפא גופו של אדם למטרת הארכת חייו והפשרתו בעתיד. רעיון זה (אשר טרם מומש בהצלחה) יכול לשמש אנשים החולים במחלות קשות וסופניות; הללו יוקפאו כעת ויופשרו בעתיד הרחוק, לאחר שיימצא טיפול למחלתם. אחת השאלות האתיות בעניין זה היא הנגישות לציבור. אין ספק שלפחות בתקופה הראשונית שלאחר הכנסת התהליך לשימוש תהיה ההקפאה הקריוגנית יקרה ביותר, ולפיכך נגישה רק לחלק מצומצם מהציבור; רבים מוצאים פגם אתי באפשרות שרק לעשירים תיפתח אופציה להצלת חייהם במקרה של מחלה קשה.
סוגיות בביואתיקה > דחיית ההזדקנות וחיים נצחיים

בשנים האחרונות נחשפו פרטים רבים בנוגע לתהליך הזקנה ולגורמים לו, רעיון זה נידון גם בספרי מדע בדיוני רבים, הממחישים, ולו במעט, את הבעייתיות והקושי הרב הטומן נושא זה בחובו לחברה האנושית כפולמוס מרכזי בתחום הביואתיקה. הגרונטולוג אוברי דה גריי (Aubrey de Grey) טוען כי פריצת דרך בנושא עומדת מעבר לפינה וכי תוך שנים מעטות תצלח הגרונטולוגיה להאריך את תוחלת החיים של האדם לכאלף שנים. דה גריי הוא היוזם של "פרס העכבר מתושלח"; פרס זה יוענק למדענים שיביאו להתקדמות פורצת דרך במחקר הגרונטולוגי. נכון לאוגוסט 2005 עומד הפרס על מיליון וחצי דולר.
סוגיות בביואתיקה > רבייה

תחת קטגוריה זו נכללים הפריה מלאכותית, הפלה מלאכותית ואמצעי מניעה. ההתנגדות לנושאים אלו היא ביואתית ודתית כאחד, כשהגבול לעיתים מיטשטש. רבים דוחים את ההתערבות הגסה בתהליכי הטבע. ההתנגדות להפלות עוסקת בהגדרה הבסיסית של יצור חי, ובשאלה האם עובר בן שבועות ספורים הוא יצור חי, וכן האם קיימת עדיפות לבחירתה של האם, אשר נובעת ברוב המקרים מטעמים של נוחות, איכות חיים וכלכלה, על-פני הזכות לחיים של העובר.
המועצה הלאומית לביואתיקה רפואית

בישראל פועלת מאז 2004 המועצה הלאומית לביואתיקה רפואית. המועצה קמה מכח החלטת ממשלה 1219 משנת 2002. בראשה עומדים פרופ' אפרת לוי-להד ופרופ' אברהם שטינברג וחברים בה 17 מומחים מתחומים שונים, בהם פרופ' נועם זוהר, פרופ' גיל סיגל, פרופ' יעל השילוני דולב ופרופ' שי לביא. תפקידה העיקרי הוא לתת המלצות לרשויות השלטון בנושאים אתיים הנגזרים מחידושי המחקר במדעי החיים.
בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל והתפרצות נגיף הקורונה באיטליה הוקמה ועדה בשיתוף המועצה לביואתיקה שקבעה סדרי עדיפויות למקרה ששיעור ההידבקות יהיה גבוה מיכולת ההתמודדות של בתי החולים. מסקנות הוועדה עוררו מחלוקת ודרישה של נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות לשנות את המלצות הוועדה.
ביואתיקה באמנות

הסופר ג'ון וארלי דן בבעיות ביואתיקה בספריו, ובייחוד באוסף הסיפורים הקצרים "גילוי עיניים". בספר זה הוא עוסק בהקפאה קריוגנית, בשיבוט אדם בעודו בחיים, ובגיבוי נפש אדם לתוך מכונה.
סרט המדע הבדיוני "מה קרה בגטקה" עוסק בהשבחה גנטית. השם גטקה (Gattaca) מורכב מהאותיות המייצגות את ארבעת הנוקלאוטידים המרכיבים את ה-DNA (אדנין, A, ציטוזין, C, תימין, T, גואנין, G). בסרט, המתרחש בעתיד, מוצגים נושאים כגון אפליה בקבלה לעבודה, חיזוי עתידו הרפואי ותכונותיו הפיזיות והנפשיות של אדם על סמך מיפוי הגנוטיפ, וכן הנדסה גנטית בבני אדם – בסרט מוצגת טכנולוגיה המאפשרת להורים לקבוע תכונות רבות של תינוקם העתידי.
ראו גם

ריפוי גני
ניסויים בבעלי חיים
סחר באיברים
המתת חסד
הפלה מלאכותית
גנוטיפ
אאוגניקה
טיפולים גנטיים להגברת השגי ספורטאים
לשחק את אלוהים
החיים ללא זכות לחיים
לקריאה נוספת

גיל סיגל, ביו־אתיקה כחול לבן – ביו־אתיקה ומשפט רפואי בישראל, משפט רפואי וביו אתיקה, כרך 6 עמוד 16, 2015
הערות שוליים

↑  שני אשכנזי, ‏אלו החולים שיזכו לטיפול אם מערכת הבריאות בישראל תקרוס, באתר גלובס, 19 באפריל 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282566305171  BNE: XX528575  BnF: cb13318828t (data)  GND: 4006791-9  LCCN: sh85014136  NKC: ph114151