פיקוד העורף
היסטוריה

באוגוסט 1977 הוחלט לאחד את מחלקת ההגמ"ר (ההגנה המרחבית)- שהייתה כפופה לאג"מ/ מטכ"ל- עם מפקדת ראש הג"א (התגוננות אזרחית). איחוד זה הביא להקמת מפקדת קצין חיל ראשי להג"א והגמ"ר- המכונה מקחל"ר. יחידות ההגנה המרחבית (הגמ"ר), הפועלות במסגרת חיל העורף, נושאות באחריות לאבטחת היישובים באזורים הכפריים ולהמשך הפעילות המשקית. חיל העורף אחראי לביטחון היישובים על ידי אמצעי ביטחון שונים- גדרות, תאורה היקפית, דרכי פטרול ומחסני נשק. בנובמבר 1988 התקיים תרגיל ההתגוננות הארצי הראשון במוסדות החינוך. תלמידים בכל רחבי הארץ תרגלו ירידה למקלטים וחבישת ערכות מגן. מאז ועד היום נערך תרגיל זה אחת לשנה בכל מוסדות החינוך בארץ.
מלחמת המפרץ יצרה חידוש: העורף הותקף והפך לחזית, והיה חייב להתגונן; זו הייתה מלחמה תקשורתית שבה כמעט כל נפילת סקאד הייתה משודרת בשידור חי. אחת המסקנות מהמלחמה ההיא הייתה להקים את הפיקוד החדש. בצה"ל ובהג"א נקטו במספר פעולות בתחום הגנת העורף על מנת למנוע פגיעה בנשק קונבנציונלי ולא-קונבנציונלי בישראל: ערכות מגן להגנה מנשק כימי חולקו לכל התושבים; אמצעי התקשורת שימשו צינור מרכזי בהעברת מידע והדרכה לתושבים על שימוש בערכות והתנהגות בעת השמעת אזעקה; הנחיות להכנה חדרים אטומים ומרחבים מוגנים; יצירת שיתוף פעולה בין גורמי הצלה ורפואה בעורף.
ההחלטה על הקמת פיקוד העורף הייתה חיונית משלושה היבטים:
ההיבט החוקי – חיל העורף לפני מלחמת המפרץ הורכב משלוש מפקדות עורף הכפופות לפיקודים המרחביים (פיקוד הצפון, פיקוד המרכז ופיקוד הדרום). האחריות הפיקודית עליהן הייתה של אלופי הפיקודים. לחיל העורף – הגוף המקצועי והארגוני – לא הייתה כל סמכות ואחריות בשטח. מצב זה סתר את חוק ההתגוננות האזרחית מ־1951, אשר העניק עצמאות וסמכויות נרחבות לחיל העורף.
ההיבט המבצעי – במתארים השונים יש להיערך בעורף במקביל ללחימה בחזית. במקרה כזה, ישחרר פיקוד העורף את אלופי הפיקודים המרחביים מהדאגה לעורף, ויאפשר להם להתמקד בצרכים המבצעיים בחזית.
ההיבט הארגוני – הקמתו של פיקוד העורף תאפשר התייעלות ביחידות הקיימות, ותבטיח תיאום טוב יותר עם כלל הגופים האזרחיים וארגוני החירום. החל משנת 1975, בדקו ועדות רבות את נושא המערך הארגוני, שיעסוק בהתגוננות אזרחית, והמליצו על הקמת פיקוד העורף. אולם, ההחלטה על הקמת הפיקוד התקבלה בעקבות לקחיה של מלחמת המפרץ. האפשרות של איום על העורף בעת מלחמה בחזיתות השונות, העלתה את המודעות לנושא העורף, והבליטה את הצורך בגוף אחד שירכז את הטיפול בעורף בשעת חירום.
עם הקמת הפיקוד הרביעי, השטח שהועבר לאחריותו המלאה של פיקוד העורף השתרע מעכו בצפון ועד אשקלון בדרום. גבולו המזרחי הוא קו תיחום אזור יהודה ושומרון. בהתחלה, שטחו של פיקוד העורף חולק למחוזות באופן הבא:
ביקור הרמטכ"ל רא"ל אביב כוכבי בחמ"ל פיקוד העורף במבצע "שומר החומות"מחוז חיפה (הופרד מעורף צפון והוקם כמחוז עצמאי).
מחוז מרכז (אחוד של מחוזות הג"א: השרון ואיילון).
מחוז דן.
מחוז ירושלים.
מחוז לכיש.
עורף צפון ועורף דרום היו כפופים מקצועית בלבד לפיקוד העורף, אך פיקודית הם נשארו כפופים לפקודים צפון ודרום בשל הצורך בשליטת אלופי הפיקודים על צירי התנועה של הכוחות לחזית בשעת חירום.
בשנת 1998 הוכפף עורף דרום לפיקוד העורף, אוחד עם גזרת מחוז לכיש והוקם בפיקוד העורף כמחוז דרום.
בשנת 1999 הוכפף עורף צפון לפיקוד העורף והוקם כמחוז צפון.
חמ"ל פיקוד העורף, אשר יושב במפקדת חיל-האוויר, עבר ב-2012 למרכז ניהול תמונה בליסטית (מנת"ב) שהפך למבצעי בשנת 2010. השינוי נעשה על מנת לייעל את התקשורת והעבודה המשותפת בין המנת"ב לבין החמ"ל. המנת"ב, שאחראי על משימת הגילוי להתרעה וממוקם באחד מבסיסי חיל-האוויר, עובד בקשר הדוק עם חמ"ל פיקוד העורף, ומעביר לו בזמן אמת מידע על שיגורי רקטות לעבר ישראל. פיקוד העורף, לאחר שקיבל את הדיווח, מפעיל את האזעקות במקומות המתאימים.
החל מ-2015 החלה להיכנס מערכת שוע"ל (שו"ב עורף לאומי) שמחליפה שתי מערכות שו"ב קיימות – "תמונת עורף" לדרג האסטרטגי, מרמת הפיקוד ומעלה, ומערכת ממלכ"ה (מערכת ממוחשבת לכוחות העורף) הטקטית. לצד החיבור לגופי החירום וההצלה הארציים המערכת מקושרת ל-256 רשויות מקומיות בארץ, שבחמלי"ם שלהן יושבים בעת חירום קצינים נציגי פיקוד העורף.
לאחר מבצע צוק איתן הגיעו בצה"ל למסקנה שאיום החדירה של מחבלי חמאס ממנהרות לתוך שטח ישראל מחייב מענה מבצעי, ועל כן הוחלט לייעד את גדודי הח"ר קל שתחת מרחבי לכיש ודרום ללוחמה בשטח בנוי והגנה על אזרחי ישראל במקרה של חדירת מחבלים דרך המנהרות.
בשנת 2018 לאור השתנות האיומים בגזרה הצפונית, להגנה על אזרחי ישראל במקרה של חדירת מחבלים בגזרה הצפונית הוחלט להקים את חטיבת החי"ר הצפונית.
בשנת 2020 הגיע הרמטכ"ל אביב כוכבי למסקנה שאיום פנימי של לוחמה בתוך שטח ישראל עדיין נשקף ועל כן הוחלט לאחד את גדודי הח"ר קל שתחת מרחבי לכיש ודרום לחטיבה אחת וכך למעשה הוכרז על הקמתה של חטיבת דניאל.
כחלק מהפקת הלקחים אחרי המהומות שיתרחשו בימי מבצע שומר החומות הוחלט ב-2022 לעדכן את יעוד החטיבות החי"ר הקל, המשימה החדשה שהוטלה עליהן - היא להגן על הצירים המרכזיים והמתקנים האסטרטגים במדינה. בנוסף הוחלט להקים את מפקדת יערה אשר תהיה אחרית על חטיבות החי"ר קל אשר כפופות לפיקוד ותמנע בשעת מלחמה את חסימת ציר התנועה ופגיעה במתקנים אסטרטגים על ידי גיס חמישי.
בשבועות הראשונים של מלחמת חרבות ברזל הוחלט על הפיכת מפקדת יערה לאוגדה ולכפיף אליה את יחידת הר ציון ולהקים חטיבת חי"ר קל נוספת אשר תפעל באזור המרכז ואשר תקראה "חטיבת שילה"