stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מפרץ ההרפתקאות: הסרט
עלילה

במפרץ ההרפתקאות, נהג משאית בשם גאס מתרסק ותלוי מעל הגשר של העיירה. קפטן טורבוט צופה במתרחש ומתקשר ליחידת החילוץ. לאחר שריידר והגורים שלו מצילים את היום, כלבת תחש בשם ליברטי מתריעה בפניהם שהאויב המושבע שלהם, ראש העיר המדינגר, הפך זה עתה לראש העיר של עיר ההרפתקאות הסמוכה. צ'ייס מסרב בתחילה ללכת, בגלל פוסט טראומה מהעיר כשהיה צעיר יותר, אבל מסכים בחוסר רצון ללכת אחרי שריידר אומר לו שהכל יהיה בסדר.
ביום גשום כאשר ריידר והגורים מתמקמים במטה החדש שלהם, המדינגר הולך למעבדה מטאורולוגית ורוצה לבדוק את "תופס העננים", מכשיר שתוכנן על ידי ד"ר קנדרה ווילסון כדי לאסוף עננים לצורך מחקר. באותו לילה, המדינגר מארגן מופע זיקוקים כדי לחגוג את בחירתו לראשות העיר, אבל כאשר המופע משתבש והזיקוקים מתחילים לחולל שרפות, ריידר והגורים מצטיידים ונוסעים למקום כדי לכבות אותם בעזרת ליברטי.
במהלך כיבוי הזיקוקים, צ'ייס רואה כמה אזרחים לכודים במרפסת וצונח כדי לחלץ אותם, אך הוא שוכח לנתק את המצנח שלו ונופל מהמרפסת על ידי משב רוח, מה שגורם לו לחוש תסכול. למחרת, המדינגר חושף הרחבת לולאות שתכנן עבור הרכבת התחתית, שמתפרקת ומשאירה את הרכבת תקועה בראש הלולאה האחרונה. בזמן שהצוות מנסה לעצור את נפילת הרכבת, ריידר שולח את צ'ייס לגג כדי לגלוש לקרונות הרכבת כדי שניתן יהיה להציל את הנוסעים, אך בסופו של דבר קופא בגלל פחד הגבהים שלו, והגורים האחרים מחלצים את הנוסעים במקום זאת.
לאחר סיום החילוץ, ריידר מציע לצ'ייס לקחת הפסקה, אך צ'ייס שבור הלב מאשים אותו בהפרת האמון שלו ובורח, רק כדי להיתפס על ידי עוזריו של המדינגר, בוץ' ורובן, ושניהם לוקחים אותו לבית ספר לאילוף שהמדינגר הפך אותו לכלא כלבים. כדי לעזור להציל את צ'ייס, ליברטי נתפסת בכוונה על ידי הריסת ראיון חי של המדינגר. היא נלקחת לכלא, בעוד ריידר ושאר יחידת החילוץ עוקבים אחריה, ומאפשרים להם לפרוץ לכלא ולשחרר את הכלבים האחרים. כשהגורים האחרים חוזרים למטה עיר ההרפתקאות, ריידר לוקח את צ'ייס לצומת שבו מצא אותו שנים רבות קודם לכן ומסביר לצ'ייס שהוא אימץ אותו כי ראה בו אומץ.
מאוחר יותר, המדינגר חושף הרחבה שהוסיף לגורד השחקים הגבוה ביותר בעיר, כאשר משרדו נמצא בראש המגדל, אבל באותו רגע, לוכד העננים מגיע למצב קריטי, לאחר שלא תוכנן לפעול ללא הפסקה או לשמש לשליטה במזג האוויר, ומתחיל לפלוט שבועות של מזג אוויר סוער בבת אחת, מה שמחולל סערה אדירה בעוצמת הוריקן על כל עיר ההרפתקאות. קנדרה יוצרת קשר עם יחידת החילוץ והם יוצאים לשם במהירות, כשריידר הופך את ליברטי לחברה רשמית בצוות.
כשהגורים עוזרים לתושבים לתפוס מחסה, ריידר עולה למשרדו של המדינגר ומשכנע אותו להתפנות על ידי ירידה במעלית. ריידר משחרר ידנית את כבלי המעלית כדי להוריד במהירות את המדינגר לקרקע, ואז מתחיל לרדת בחבל במורד הפיר, אבל המגדל נופל הצידה וריידר נלכד. צ'ייס, לאחר שראה את המגדל נופל, ממהר לחלץ אותו באמצעות האופנוע שלו.
כשהוא רואה את האור של ריידר, צ'ייס ממהר למקום שבו המגדל התפרק. הוא מתחיל לפחד, אבל אז נזכר במילותיו של ריידר על האומץ שלו, וצ'ייס מצליח לקפוץ לצד השני. הוא עוזר לריידר להשתחרר מסלע שנפל עליו, והם יוצאים מהבניין בזמן שסקיי מקריבה את המסוק שלה כדי להרוס את תופס העננים.
כשמזג האוויר שוב בהיר ושטוף שמש, צ'ייס עוצר את המדינגר על כך שסיכן את העיר ולכד כלבים, ומודח מתפקידו. יחידת החילוץ מקבלת את המפתח לעיר ההרפתקאות, וריידר נותן לליברטי תג משלה כדי להפוך אותה לחברה אמיתית כאשר הם נקראים לחילוץ על ידי אחד הכלבים מבית הספר לאילוף.
דמויות ומדבבים > דמויות מהסדרה

ריידר (Ryder) (וויל בריסבין) – ילד בן עשר. מנהיג להקת גורי הכלבים.
צ'ייס (Chase) (איאן ארמיטאג') (פירוש השם: מרדף) – רועה גרמני רציני, בוגר וחכם, בתפקיד השוטר או המרגל. כשהוא יוצא למשימה הוא אומר: "צ'ייס מרגל על" או "צ'ייס מוכן לפעולה".
מרשל (Marshall) (קינגסלי מרשל) – דלמטי מגושם אך בעל לב רחב, מפחד מגבהים, בתפקיד הכבאי. כשהוא יוצא למשימה הוא אומר: "החילוץ בוער בי" או "אני מוכן לחילוץ מורכב-הבהבהב מאוד".
סקיי (Skye) (לילי בארטלם) (פירוש השם: שמים) – כלבת Cockapoo (ערבוב של קוקר ספנייל ופודל) חיננית וחכמה מפחדת מדורסים בעלת בתפקיד הטייסת. כשהיא יוצאת למשימה היא אומרת: "הגורה הזאת מוכרחה לעוף".
רוקי (Rocky) (קאלום שוניקר) (פירוש השם: סלעי) – כלב מעורב מכמה גזעים בלתי ידועים, מומחה במחזור ותיקון מוצרים, מפחד ממים. כשהוא יוצא למשימה הוא אומר: "ירוק אומר זוז".
זומה (Zuma) (שיילי סימונס) – לברדור בצבע שוקולד, בתפקיד הצוללן. כשהוא יוצא למשימה הוא אומר: "בוא נצלול פנימה".
ראבל (Rubble) (קיגן הדלי) (פירוש השם: חצץ) – בולדוג בעל מראה קשוח אך אישיות רכה. חובב מים, בתפקיד הבנאי. מפחד מעכבישים ואוהד מושבע של סדרת "אפולו גור העל" של מפרץ ההרפתקאות. כשהוא יוצא למשימה הוא אומר: "ראבל מגיע להרגיע".
ראש העיר המדינגר (Mayor Humdinger) (רון פארדו) - ראש העיר מעמק הערפל, בסרט הפך להיות ראש העיר של "עיר ההרפתקאות".
דמויות ומדבבים > דמויות נוספות

ליברטי (מרסיי מרטין) - כלבלבת תחש רבת תושייה אשר גרה בעיר ההרפתקאות, הצטרפה בסרט ליחידת החילוץ.
קנדרה וילסון (יארה שאהידי) - מדענית אשר ממציאה ומביאה ליחידת החילוץ את הג'אדג'טים החדישים ביותר.
דלורס (קים קרדשיאן) - כלבת פודל אשר עובדת במעון לחיות.
בוץ' (רנדל פארק) - שומר אשר עובד עם רובן.
רובן (דאקס שפרד) - שומר אשר עובד עם בוץ'.
מרטי מאקרקר (צדי צהובון בגרסה העברית) (ג'ימי קימל) - כתב החדשות של "עיר ההרפתקאות".
סגנון בתי הערבה

| --- | --- |

חזית מערבית של בית דרווין ד. מרטין, באפלו, מחוז אירי (אנ'), ניו יורק.
 מידע כללי
 אזור גאוגרפי:  המערב התיכון של ארצות הברית
 תקופה:  אדריכלות מודרנית
 טווח תאריכים:  סוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20
 מבנים עיקריים:  בית רובי
ביתו של פרנק לויד רייט באוק פארק (אנ'), אילינוי
סגנון בתי הערבה הוא תת-סגנון אדריכלי בסגנון האדריכלות המודרנית, שהיה נפוץ בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 בעיקר במערב התיכון של ארצות הברית, הסגנון מזוהה בעיקר עם פרנק לויד רייט ותלמידים נוספים של לואיס סאליבן.
המאפיין העיקרי של הסגנון הוא הדגש על המישורים האופקיים ולא האנכיים. הבתים בנויים באמצעות מסות אופקיות, גגות שטוחים או רדודים, שורות של חלונות, גגונים רחבים תלויים ללא תמיכה אנכית, ועוד. הבתים שואפים להתחבר עם הסביבה הטבעית שלהם ובדרך כלל גם נעשה שימוש בחומרים טבעיים, עץ, אבן או לבנים, וזכוכית. התכנון הפנימי מאופיין בחללים פתוחים ומרווחים ודגש על הכנסת אור טבעי. כל זה מיועד על מנת להדהד את הנוף, הטבע, והמרחבים העצומים של המערב התיכון בארצות הברית.
היסטוריה

החל משנות ה-80 של המאה ה-19 אדריכלים שונים החלו למאוס בארכיטקטורה האירופאית ובסגנונות התחייה השונים כגון התחייה הקלאסית והתחייה הגותית. הם שאפו לייצר ארכיטקטורה חדשה המבטאת את הערכים הדמוקרטיים והחופשיים של ארצות הברית. השריפה הגדולה של שיקגו שהתרחשה בשנת 1871 החלה את התפתחותה של האדריכלות המודרנית ובייחוד אסכולת שיקגו. בשנת 1893 התקיימה התערוכה העולמית של שיקגו בה נבנתה העיר הלבנה, כעשרים מבנים הבנויים בסגנון נאו קלאסי, יוצא דופן היה הבניין המודרניסטי בתכנון סאליבן שאף מתח ביקורת על הסגנון המיושן של האדריכלות בתערוכה שלא הציגה את תנופת המודרניזם והקדמה האמריקאיים אלא ניסתה לחקות פאר אירופאי מיושן. סאליבן ביטא בכך את אכזבתם של האדריכלים הצעירים באמריקה מהיעדר הבשורה.
על רקע זה התפתח סגנון בתי הערבה אשר שאף לייצר סגנון אמריקאי מקורי שאינו חולק אוצר מילים אדריכלי עם הסגנונות האירופאיים, סגנון אשר מקדש את המרחבים האמריקאיים ואת החיבור לאדמה בניגוד לערי אירופה האורבניות והצפופות. הסגנון חולק אידיאלים אסתטיים ועיצוביים עם תנועת האמנויות והאומנויות, בנוסף פרנק לויד רייט העניק לסגנון מעט השפעה יפנית בעקבות שהייתו הארוכה שם. רייט אשר היה ממובילי הסגנון הטיף לאדריכלות אורגנית בה הבית כביכול צומח מתוך הסביבה - "הבתים נשואים לאדמה". במילותיו של רייט, ובנוסף התכנון נעשה כולו כמקשה אחת מהחוץ ועד הפרט.
הסגנון מזוהה עם תלמידים נוספים של לואיס סאליבן אך הוא עצמו לא עיצב בסגנון זה. מלבד רייט יצרו בסגנון זה אדריכלים נוספים ביניהם ג'ורג' וושינגטון מאהר (אנ'), וולטר ברלי גריפין (אנ'), רעייתו מריון מהוני גריפין (אנ') ועוד.
בשנות ה-20 של המאה ה-20 חלה דעיכה בפופולריות של הסגנון אך היא השפיעה על הסגנון המודרניסטי בארצות הברית ויש לה השפעה על הארכיטקטורה עד ימינו במאה ה-21.
בית רובי

בית רובי לדעת רבים הוא הדוגמה המובהקת ביותר לסגנון בתי הערבה, הוא מכיל את כל המאפיינים של הסגנון. גאומטריה אופקית, חומרים טבעיים, חללים פתוחים. רייט תכנן את כל הבית החל מהחוץ ועד לפריטי הריהוט והתאורה בתוך הבית, כחלק מהתפיסה של האדריכלות האורגנית. הקירות החיצוניים בנויים משורות אופקיות של לבנים אדומות, שורות של חלונות מקיר לקיר, הגגות בעלות שיפוע כמעט בלתי נראה וחורגות החוצה מקווי הבניין - מעניקים לו מראה מרחף ואינסופי.
גלריה

בית רובי, שיקגו, אילינוי
מעונו של האדריכל ויליאם דראמונד (אנ'), ריבר פורסט (אנ'), אילינוי
בית דרווין ד. מרטין (אנ'), פרנק לויד רייט, באפלו, ניו יורק
בית וויליטס (אנ'), פרנק לויד רייט, אילינוי
יוניטי טמפל (אנ'), פרנק לויד רייט, אוק פארק, אילינוי
בית אמיל באך (אנ'), פרנק לויד רייט, שיקגו
בית הנדרסון (אנ'), הנרי וובסטר טומלינסון, אילינוי
בית דנה תומאס (אנ'), פרנק לויד רייט, ספרינגפילד, אילינוי
בית ראלף גריפין (אי'), וולטר ברלי גריפין, אילינוי
הערות שוליים

↑  עתליה קרני, קסם בית התה - אדריכלות ביפן ומודרניזם אירופי, רסלינג, 2018, עמ' 119
↑  ג'ונס קרסטון, The Final At 89 For A Fiery Genius, LIFE (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531650905171  LCCN: sh85106076
מיכאל יעקובסון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בנובמבר 1979 (בן 45)  תל אביב-יפו 
 לאום:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים 
 תקופת הפעילות:  מ-2006
 תחום יצירה:  אדריכלות
 פרסים והוקרה:  פרס האדריכל הצעיר של פרס רכטר (2014)
 חלון אחורי – הבלוג של מיכאל יעקובסון
 
מיכאל יעקובסון (נולד ב-1 בנובמבר 1979) הוא אדריכל, גאוגרף, בלוגר, צלם, סופר ועיתונאי ישראלי, זוכה פרס רכטר לאדריכל צעיר לשנת 2014.
ביוגרפיה

יעקובסון יליד תל אביב, בוגר המחלקה לאדריכלות באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל (2006) ובוגר תואר שני בחוג לגאוגרפיה באוניברסיטת תל אביב (2014). חבר צוות המעבדה לעיצוב עירוני שבראשה עומדת האדריכלית פרופ' טלי חתוקה.
מאז שנת 2009 כותב בכתב העת "הד החינוך" ובבלוג "חלון אחורי". הבלוג "חלון אחורי" עוסק באדריכלות ומציג אתרים שונים ברחבי ישראל, ועל כך קיבל בשנת 2014 את "פרס האדריכל הצעיר" כחלק מפרס רכטר. החל משנת 2011 כותב גם בקביעות במגזין האדריכלות באתר "Xnet", מאמריו פורסמו בבמות נוספות כמו "עת־מול", "הגלילה", "סלון בטון", ובאתרים שונים בישראל ובעולם.
במהלך השנים הוזמן לשפוט בוועדות שונות ובהן פרס רזניק לאדריכל צעיר (2018) ובפרס קרן ארמון לעידוד אמנויות בפריפריה (2021).
עובד מאז 2006 במשרד אדריכלים בתל אביב ועוסק בתכנון מתארי, בניסוח מסמכי מדיניות ובאפיון תכנוני.
תערוכות

החל משנת 2013 אצר סדרה של תערוכות העוסקות באופן ישיר או עקיף באדריכלות:
"עבודת צוות" הציגה את פועלו של משרד האדריכלים נדלר, נדלר, ביקסון, גיל. התערוכה שאותה ליווה קטלוג הוצגה תחילה בגלריה בבית האדריכל ב-2013, ולאחר מכן, בגרסה מורחבת במוזיאון בית אורי ורמי נחושתן בשנת 2015.
"פופ כנעני, עדי סנד – עבודות מ-1999 עד 2015" – תערוכה בליווי ספר-קטלוג שהציגה את יצירתו של האדריכל ואמן הרחוב עדי סנד. בתערוכה הוצגו עבודות רחוב שיצר והתבססו על דמויות "הקופסונים" שזכו לפרסום, לצד עבודות קרמיקה וציורי שמן על בד שיצר סנד לאורך השנים.
"באר בקיבוץ – האדריכלות של מנחם באר" – הציגה את יצירתו של מנחם באר, האדריכל חבר קיבוץ געתון. התערוכה על באר הוצגה מחדש בשנת 2016 בגלריה בבית האדריכל בליווי קטלוג.
"מקום, אדריכל, אמן: שילוב אמנות באדריכלות ישראל" – תערוכה מחקרית מקיפה שהציגה 24 מקרים מגוונים של שילוב אמנות באדריכלות ישראל והתמקדה בתופעה ששגשגה בישראל בעיקר בשנות ה-60 ועד לשנות ה-80. התערוכה הציגה התבססה על תצלומים עכשוויים שאותם צילם ליאור אביטן והוצגה במוזיאון בית אורי ורמי נחושתן את התערוכה ליווה ספר בהוצאת המוזיאון והוצאת אסיה.
"משה סעידי: קיר אמן" – תערוכה שליוותה את התערוכה "מקום, אדריכל, אמן: שילוב אמנות באדריכלות ישראל" והוצגה במקביל לה במוזיאון. התערוכה התמקדה בקירות האמנות מקרמיקה שיצר האמן משה סעידי והתבססה על אוסף של דגמי קירות שיצר סעידי. את התערוכה ליווה קטלוג מקיף.
ספרים וקטלוגים

שכונה-מדינה (בשיתוף טלי חתוקה ואחרים), הוצאת רסלינג, 2013 (הספר בקטלוג ULI)
עבודת צוות – האדריכלות של משרד נדלר נדלר ביקסון גיל עם אלקון, 1946–2010, קטלוג, עמותת האדריכלים, 2013
עיר-תעשייה (בשיתוף טלי חתוקה ואחרים), הוצאת רסלינג, 2014 (הספר בקטלוג ULI)
האדריכל שתכנן את בניין העירייה, מנחם כהן – עבודות, הוצאה עצמית, 2014
גרשון צפור – אדריכל ומתכנן ערים, הוצאה עצמית, 2014
עבודת צוות – האדריכלות של משרד נדלר נדלר ביקסון גיל עם אלקון, 1946–2010, קטלוג, מוזיאון בית אורי ורמי נחושתן, 2015
פופ כנעני, עדי סנד – עבודות מ-1999 עד 2015, מוזיאון בית אורי ורמי נחושתן, 2015
באר בקיבוץ – האדריכלות של מנחם באר, קטלוג, עמותת האדריכלים, 2015
האדריכלות של נדלר-נדלר-ביקסון-גיל, 1946–2010 (בשיתוף צבי אלחייני), הוצאה עצמית, 2016
Max Israeliana, הוצאת פאבליק סקול, 2017
ארץ-גנים (בשיתוף טלי חתוקה ואחרים), הוצאת רסלינג, 2017
שיחה, 2006 (שיחה עם יגאל תומרקין), בתוך: יובל למצפור ערד (קטלוג), עורכת: נוגה ראב"ד, המרכז לאמנות עכשווית בערד, 2017
שמעון פובזנר, אדריכל, (בשיתוף צבי אלחייני), הוצאת דביר, 2018
אסם הידע – אדריכלות הספרייה המרכזית ע"ש סוראסקי ביובל להקמתה, אוניברסיטת תל אביב, 2018
משה סעידי: קיר אמן, קטלוג, מוזיאון בית אורי ורמי נחושתן, 2021
אחרי המודרניזם – האדריכלות של משה לופנפלד וגיורא גמרמן (בשיתוף צבי אלחייני), הוצאת אסיה, 2021
מקום אדריכל, אמן – שילוב אמנות באדריכלות ישראל, ספר-קטלוג, מוזיאון בית אורי ורמי נחושתן והוצאת אסיה, 2022
סעודה אחרונה בקיבוץ – האדריכלות הברוטליסטית של ארנונה אקסלרוד (בשיתוף צבי אלחייני), הוצאת אסיה, 2022
אדריכל בקיבוץ (עורך את ספרו של האדריכל ויטוריו קורינלדי), הוצאת אסיה, 2024
בית המחוקקים הראשון: סיפורו של בית פרומין - מוזיאון הכנסת, המועצה לשימור אתרים והכנסת, 2025
פרסים

פרס איגוד המתכננים לעבודת תכנון מצטיינת, 2011
פרס רכטר לאדריכל צעיר, 2014
פרס איגוד המתכננים לעבודת ה-M.A. מצטיינת, 2014
אות יקיר האיגוד הישראלי לארכיונאות ולמידע, 2021
הערות שוליים

↑  שני ליטמן, פרס רכטר לאדריכלות הוענק לדני לזר ומיכאל יעקובסון, באתר הארץ, 21 בדצמבר 2014
↑  נעמה ריבה, דני לזר זכה בפרס רכטר לאדריכלות על תכנון בניין המחלקה לפיזיקה בבן גוריון, באתר Xnet‏, 9 בדצמבר 2014
↑   אסתר זנדברג, 70 השנים הטובות של הפרויקט הישראלי, באתר הארץ, 10 ביולי 2013
↑   זיוה שטרנהל, מפעל ההצלה של הברוטליזם הישראלי, באתר הארץ, 4 במרץ 2014
↑   אסתר זנדברג, האדריכל שתיכנן את החזון השיתופי בקיבוצים, באתר הארץ, 20 באוקטובר 2015
↑  רן שפירא, הספרים החדשים של אמיל זולה, אנדריי ביטוב וגלית דהן קרליבך, באתר הארץ, 17 במרץ 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007587964505171  BnF: cb167238325 (data)  ISNI: 0000 0004 2047 457X  LCCN: no2016014202  SUDOC: 191139300  VIAF: 305421864   WorldCat (עם VIAF): 305421864
קרחון אסטאפנקו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  70°40′00″S 162°52′00″E﻿ / ﻿70.666694444444°S 162.86666666667°E﻿ / -70.666694444444; 162.86666666667
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון אסטאפנקו(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון אסטאפנקו
 
קרחון אסטאפנקו (באנגלית: Astapenko Glacier) הוא קרחון בהרי באוורס, בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה.
אורכו של הקרחון 18 קילומטרים.
קרחון שוכן על חוף פנל, אזור מארץ ויקטוריה השוכן בין כף ויליאמס לבין כף אדייר.
הקרחון מנקז את המדרונות הצפוניים, והצפון-מזרחיים של פסגת סטאנוויקס.
הקרחון זורם לכיוון מזרח - צפון-מזרח, ונשפך אל מפרץ אוב.
קרחון שוכן על חוף פנל, חלק מאנטארקטיקה השוכן בין כף ויליאמס לבין כף אדייר.
גובהו של הקרחון 912 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה

הקרחון התגלה ומופה לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בשנים 1960 –1962.
שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
הקרחון נקרא על שמו של פאבל אסטפנקו (Pavel Astapenko), מטאורולוג ומשקיף מטעם ברית המועצות במסגרת השנה הגאופיזית הבינלאומית - במסגרת תפקיד זה שהה, בשנת 1958 בתחנת המחקר אמריקה הקטנה V.
חורבת חלוקים

מצפה
רמון
מצפה
רמון
חורבת חלוקים היא אתר ארכאולוגי באזור הר הנגב, הנמצא כשני קילומטר צפון-מערב לקיבוץ שדה בוקר. החורבה שוכנת לרגלי המורדות המזרחיים של הר חלוקים בשטחה עוברים שלושה יובלים של נחל הרועה. מיקומה על דרך עתיקה שעברה לאורך הנחל. במרחק של כחמישה קילומטרים מחורבת חלוקים ניתן למצוא את חורבת הרועה, אתר נוסף מתקופת הברזל לאורך הנחל.
החורבה נסקרה לראשונה על ידי הארכאולוג עמנואל ענתי בשנת 1953. החורבה נסקרה שוב ב-1958 על ידי יוחנן אהרוני ושוב על ידי חוליית הסקר בדרום בראשות רודולף כהן. בין השנים 1971–1972 נחפר האתר על ידי רודולף כהן, ארכאולוג מחוז דרום של אותה תקופה, יחד עם תלמידים ממדרשת שדה בוקר.
שרידי המצודה בחורבת חלוקים
על פי הממצאים, באתר התקיים יישוב בשתי תקופות שונות ונפרדות. התקופה הראשונה היא תקופת הברזל ב', המקבילה לתקופת המלוכה של ישראל ויהודה. באתר התקיים יישוב גדול, ובו לפחות 25 מבנים, (מתוכם בנויים שבעה בדגם בית ארבעת המרחבים), ארבעה בורות מים ומדרגות אבן חקלאיות. הגדול שבמבנים הוא מצודה. המצודה בנויה משמונה חדרים המקיפים חצר מרכזית. קוטר המצודה 23 מטרים והיא הקטנה שבין המצודות האליפטיות מתקופת המלוכה שבצפון הנגב. בין הכלים שנמצאו: קנקנים, קדירות ופכיות. כולם נוצרו באמצעות אבניים. הכלי הנפוץ ביותר הוא סיר בישול העשוי ביד. על פי שכבת האפר העבה שנמצאה בחלק מן המבנים שבו נראה כי אותו יישוב נחרב בשרפה.
ב-2012 נערך תיארוך פחמן-14 במדרגות החקלאיות, שקבע כי על אף התיארוך על פי חרסים לתקופת הברזל ב' (1000-538 לפנה"ס), האתר היה מיושב כבר בתחילת תקופת הברזל בסביבות 1129 לפנה"ס לכל המוקדם, וברציפות עד 411 לפנה"ס לכל המאוחר, אמצע התקופה הפרסית.
התקופה השנייה היא התקופה הרומית, בה היה באתר מגדל שמירה ומבנה נוסף, שניהם נבנו על חורבות המבנים הקדומים. באותה התקופה שלטו באזור הנבטים.
הערות שוליים

1 2 3  "ח' חלוקים", חדשות ארכאולוגיות, רשות העתיקות, כרך מא/מב, 1972, עמ' 38–39
1 2  "ח' חלוקים", חדשות ארכאולוגיות, רשות העתיקות, כרך מד, 1972, עמ' 35–36
↑  רודולוף כהן, "המצודות הישראליות בהר הנגב", קדמוניות, החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, חוברת 46–47, 1979, עמ' 42
↑  Hendrik J Bruins, Johannes van der Plicht, Mordechai Haiman, "Desert Habitation History by 14C Dating of Soil Layers in Rural Building Structures (Negev, Israel): Preliminary Results from Horvat Haluqim", Radiocarbon ,University of Arizona, Vol. 54, No, 3–4, 2012
תחיליות במערכת היחידות הבין-לאומית

תחילית היא קידומת (prefix). להלן פירוט התחיליות במערכת היחידות הבין-לאומית המציינות גודל.
תחיליות בינאריות

בתחום המחשבים בסיס ספירה 2 (בינארי) נפוץ מאוד. ובגלל החדירה של התחום לכל תחומי החיים, כמו גם התחום הרחב של המספרים המדוברים בו, נוצר בלבול וסטיות כאשר ניסו להשתמש, על דרך הקיצור, בתחיליות בעשרוניות. לכן הוקדשו לתחיליות בינאריות קיצורים מיוחדים. כך למשל, נטו ליחס את גיגה למיליארד, 1,000,000,000, וגם למספר 1,073,741,824. 1,073,741,824 הוא החזקה ה-30 של 2 (230), המספר הקרוב ביותר למיליארד מבין כל החזקות של 2. רשמית המספר 230 מכונה gibi (גיבי), כדי להבדיל בינו לבין גיגה. מונחים אלו נכנסים בהדרגה לשימוש נרחב. דוגמאות נוספות לעירוב של תחיליות בינאריות ועשרוניות הן:
גיגהבייט – נפח של דיסק קשיח. לדוגמה: 120GB שהם 120 × 1,000,000,000 בייט. שימוש זה במיליארד בתחום המחשבים חריג ונעשה על ידי יצרני המדיות המגנטיות והאופטיות כדי לדמות נפח גדול יותר למדיה. נפח הקבצים והמקום הפנוי בפועל על המדיה נמדדים ב-230 ולא במיליארד.
גיגה הרץ – מהירות שעון (תדר עבודה) של מעבד. לדוגמה: 3 GHz שהם 3 × 1,000,000,000 הרץ.
גיגהביט – בהקשר רוחב פס של רשת מחשבים. לדוגמה: 1Gb כקיצור למיליארד ביט לשנייה.
להלן טבלת קידומות של חזקות בינאריות. הטבלה גם מראה כמה אחוז מהמידע משתנה במעבר בין השיטות.
| קידומת בינארית | 1024n | 2n | יחס בינארי\דצימלי | יחס דצימלי\בינארי | אחוז איבוד מידע |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kibi | 1 | 10 | 0.9766 | 1.024 | 2.4% או 2.3%- |
| mebi | 2 | 20 | 0.9537 | 1.049 | 4.9% או 4.6%- |
| gibi | 3 | 30 | 0.9313 | 1.074 | 7.4% או 6.9%- |
| tebi | 4 | 40 | 0.9095 | 1.100 | 10.0% או 9.1%- |
| peti | 5 | 50 | 0.8882 | 1.126 | 12.6% או 11.2%- |
| exti | 6 | 60 | 0.8674 | 1.153 | 15.3% או 13.3%- |
| zeti | 7 | 70 | 0.8470 | 1.181 | 18.1% או 15.3%- |
| yoti | 8 | 80 | 0.8272 | 1.209 | 20.9% או 17.3%- |
תחיליות עשרוניות

במערכת היחידות הבין-לאומית מקובלות 20 תחיליות שהן:
| קידומת> שם באנגלית | קידומת> שם בעברית | קידומת> סמל | בסיס 10 | בסיס דצימלי | המילה בעברית | המילה באנגלית> באופן מקוצר (short scales) | המילה באנגלית> באופן ארוך (long scales) | אימוץ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| quetta- | קווטה | Q- |  1030 | 1,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000 |  נוניליון |  nonillion |  quintillion | 2022 |
| ronna- | רונה | R- |  1027 | 1,000,000,000,000,000,000,000,000,000 |  אוקטיליון |  octillion |  quadrilliard | 2022 |
| yotta- | יוטא | Y- |  1024 | 1,000,000,000,000,000,000,000,000 |  ספטיליון |  septillion |  quadrillion | 1991 |
| zetta- | זטא | Z- |  1021 | 1,000,000,000,000,000,000,000 |  סקסטיליון |  sextillion |  trilliard | 1991 |
| exa- | אקסה | E- |  1018 | 1,000,000,000,000,000,000 |  קווינטיליון |  quintillion |  trillion | 1975 |
| peta- | פטה | P- |  1015 | 1,000,000,000,000,000 |  קוודריליון |  quadrillion |  billiard | 1975 |
| tera- | טרה | T- |  1012 | 1,000,000,000,000 |  טריליון |  trillion |  billion | 1960 |
| giga- | ג'יגה | G- |  109 | 1,000,000,000 |  מיליארד |  billion |  milliard | 1960 |
| mega- | מגה | M- |  106 | 1,000,000 |  מיליון |  million |  million | 1873 |
| kilo- | קילו | k- |  103 | 1,000 |  אלף |  thousand |  thousand | 1795 |
| hecto- | הקטו | h- |  102 | 100 |  מאה |  hundred |  hundred | 1795 |
| deca- | דקה | da- |  101 | 10 |  עשר |  ten |  ten | 1795 |
|  |  |  |  100 | 1 |  אחד |  one |  one | – |
| deci- | דצי | d- |  10−1 | 0.1 |  עשירית |  tenth |  tenth | 1795 |
| centi- | סנטי | c- |  10−2 | 0.01 |  מאית |  hundredth |  hundredth | 1795 |
| milli- | מילי | m- |  10−3 | 0.001 |  אלפית |  thousandth |  thousandth | 1795 |
| micro- | מיקרו | μ- |  10−6 | 0.000001 |  מיליונית |  millionth |  millionth | 1873 |
| nano- | ננו | n- |  10−9 | 0.000000001 |  מיליארדית |  billionth |  milliardth | 1960 |
| pico- | פיקו | p- |  10−12 | 0.000000000001 |  טריליונית |  trillionth |  billionth | 1960 |
| femto- | פמטו | f- |  10−15 | 0.000000000000001 |  קוודריליונית |  quadrillionth |  billiardth | 1964 |
| atto- | אטו | a- |  10−18 | 0.000000000000000001 |  קווינטיליונית |  quintillionth |  trillionth | 1964 |
| zepto- | זפטו | z- |  10−21 | 0.000000000000000000001 |  סקסטיליונית |  sextillionth |  trilliardth | 1991 |
| yocto- | יוקטו | y- |  10−24  | 0.000000000000000000000001 |  ספטיליונית |  septillionth |  quadrillionth | 1991 |
| ronto- | רונטו | r- |  10−27  | 0.000000000000000000000000001 |  אוקטיליונית |  octillionth |  quardilliardth | 2022 |
| quecto- | קווקטו | q- |  10−30  | 0.000000000000000000000000000001 |  נוניליונית |  noniillionth |  quintillionth | 2022 |

להלן פירוט התחיליות לפי סדר הגדלים שהן מבטאות:
תחיליות עשרוניות > יוקטו

יוֹקְטוֹ (yocto) היא תחילית המציינת הכפלה ב-10−24 מיחידת המידה או ב-001 000 000 000 000 000 000 0.000. השימוש בתחילית זו נפוץ במדידת מסה של אטומים ומדידת זמן החיים של חלקיקים אלמנטריים.
התחילית מסומנת באות האנגלית y.
דוגמאות:
מסת האלקטרון: 0.000911 יוקטו גרם (מסומן באותיות האנגליות yg)
מסת הפרוטון: 1.6726 יוקטו גרם
מסת הנייטרון: 1.6749 יוקטו גרם
תחיליות עשרוניות > זפטו

זפטו (zepto) היא תחילית המציינת הכפלה ב-10−21 או ב-001 000 000 000 000 000 0.000 שם התחילית הגיע מהמילה sept בצרפתית או septum בלטינית, שמשמעותן שבע, מכיוון שהיא שווה ל-1/10007.
התחילית מסומנת באות האנגלית z.
דוגמה: זפטומטר = 10−21 מטר.
תחיליות עשרוניות > אטו

.
אַטוֹ (Atto) היא תחילית המציינת הכפלה ב-10−18 או 001 000 000 000 000 0.000.
התחילית מסומנת באות האנגלית a.
דוגמה: אטו-מטר = 10−18 מטר.
תחיליות עשרוניות > פמטו

פֶמְטוֹ (Femto) מציינת הכפלה ב-10−15 או ב-0.000 000 000 000 001. בפיזיקה גרעינית התחילית פמטו נקראת פרמי על שמו של אנריקו פרמי.
התחילית מסומנת באות האנגלית f.
דוגמה: פמטומטר = 10−15 מטר.
תחיליות עשרוניות > פיקו

פּיקו (pico) מציינת הכפלה ב-10−12 או ב-001 000 000 0.000. התחילית מסומנת באות האנגלית p.
דוגמאות:
פיקו-שנייה = 10−12 שניות.
פיקו-פאראד = 10−12פאראד = מיליונית של מיליונית הפאראד (pF)
תחיליות עשרוניות > ננו

ננו (nano) מציינת הכפלה ב-10−9, כלומר מיליארדית, או ב-001 000 0.000. התחילית מסומנת באות האנגלית n.
דוגמאות:
ננו-מטר = 10−9 מטר.
ננו-פאראד = 10−9 פאראד = מיליארדית הפאראד (nF)
תחיליות עשרוניות > מיקרו

מיקרו (micro, מיוונית: קטן) מציינת הכפלה ב-10−6, מיליונית, או ב-001 0.000. התחילית מסומנת באות היוונית µ.
דוגמאות:
מיקרוגרם = 10−6 גרם = מיליונית הגרם
מיקרומטר = מיקרון = 10−6 מטר = מיליונית המטר
מיקרו-פאראד = 10−6 פאראד = מיליונית הפאראד (μF)
תחיליות עשרוניות > מילי

מילי (milli) מציינת הכפלה ב-10−3, אלפית, או ב-0.001. התחילית מסומנת באות האנגלית m.
דוגמה: מילימטר = 10−3 מטר.
תחיליות עשרוניות > סנטי

סנטי (centi) מציינת הכפלה ב-10−2, מאית, או ב-0.01. התחילית מסומנת באות האנגלית c.
דוגמה: סנטימטר = 10−2 מטר.
תחיליות עשרוניות > דצי

דֶצי (deci) מציינת הכפלה ב-10−1, עשירית, או ב-0.1. השימוש הנפוץ ביותר בתחילית הוא ביחידת המידה דציבל בפיזיקה, וביחסים שונים בתחום. התחילית מסומנת באות האנגלית d.
דוגמה: דציבל = 10−1 בל.
תחיליות עשרוניות > דקה

דֵקה (deca) מציינת הכפלה ב-10, מסומנת באותיות האנגליות da.
דוגמה: דקה-ליטר = עשרה ליטרים.