stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל (1948–1959)
כרוניקה > 1956

10 במרץ – ישראלי נרצח בירי תת-מקלע סמוך לנחם על ידי מסתננים מירדן.
7 באפריל – ישראלי נרצח ו-3 נפצעו בפיגועי ירי על מכונית צפונית לקיבוץ שובל. הפיגוע בוצע על ידי מסתננים מרצועת עזה שבמצרים; באשקלון נהרגה אישה ושניים מרימון שהוטל לתוך בית.
7 באפריל – ישראלי נרצח בקיבוץ ניצנים לאחר שנזרק עליו רימון יד. הפיגוע בוצע על ידי מסתננים מרצועת עזה שבמצרים.
11 באפריל – פיגוע הירי בבית הכנסת בכפר חב"ד: פיגוע ירי שהתרחש בבית הכנסת שביישוב כפר חב"ד. בפיגוע נרצחו ארבעה ישראלים (מתוכם 3 ילדים) ו-5 נפצעו.
23 באפריל – פיגוע הירי בכביש באר שבע-אילת: פיגוע ירי בו נרצחו ארבעה יהודים שעבדו בתכנון המים לישראל, במהלך נסיעה בתפקיד עבודתם, על ידי מחבלים מירדן שארבו להם בדרך.
16 באוגוסט – הפיגוע בקו 361 לאילת: חוליית פדאיון פלסטינית חדרה לישראל מירדן ופתחה באש על אוטובוס "אגד" בפיגוע בכביש הערבה. בפיגוע נרצחו 4 אזרחים ישראלים ונפצעו 3.
12 בספטמבר – הפיגוע בעין עופרים: בפיגוע דקירה בעין עופרים שבערבה נרצחו 3 מאבטחים ישראלים-דרוזים. כלי הנשק של הקורבנות נשדדו. הפיגוע בוצע על ידי מסתננים מירדן.
23 בספטמבר – פיגוע הירי ברמת רחל: חיילי הלגיון הירדני פתחו באש על קבוצת ארכאולוגים ישראלים שהיו בשטח ישראל, ליד קיבוץ רמת רחל, בקרבת גבול ישראל-ירדן. באירוע נרצחו 4 ארכאולוגים יהודים ו-16 אנשים נוספים נפצעו.
24 בספטמבר – אישה ישראלית בת 32 נרצחה בפיגוע בעמינדב. הפיגוע בוצע על ידי חיילי הלגיון הירדני אשר חדרו לתוך שטח ישראל.
24 בספטמבר – בקיבוץ מעוז חיים שבעמק בית שאן נרצח ישראלי בן 20 אשר גופתו נגררה לירדן.
4 באוקטובר – פיגוע הירי בכביש סדום-באר שבע: בפיגוע בכביש סדום-באר שבע (כביש 25) הותקפו שתי מכוניות אשר נסעו דרומית לים המלח, כ-7 קילומטרים מערבית לגבול ירדן-ישראל ובהם עובדים של חברת סולל בונה. בפיגוע נרצחו 5 ישראלים ואחד נפצע קשה. הפיגוע בוצע על ידי מסתננים מירדן.
9 באוקטובר – 2 ישראלים נרצחו בפיגוע ירי בפרדס של נווה הדסה על ידי 3 מסתננים מירדן.
מתקפת הפדאיון נגד ישראל במלחמת סיני (לאורך נובמבר–דצמבר 1956)
2 בנובמבר – 2 ישראלים עובדי מקורות ו-2 חיילים נרצחים בפיגוע סמוך לקיבוץ ארז
5 בנובמבר – פיגוע המיקוש ליד שדרות: 5 ישראלים תושבי שדרות נרצחו על ידי מוקש שהונח על ידי מחבלי הפדאיון שהסתננו מרצועת עזה ליד קיבוץ אור הנר.
8 בנובמבר – 6 ישראלים נפצעו במהלך הלילה בפיגועים שבוצעו ברחבי ישראל. הפיגועים בוצעו על ידי חוליית פדאיון מירדן ומסוריה.
15 בנובמבר – נרצח אדם בתל מונד מפיצוץ מטען שהונח על ידי חוליית מסתננים ממצרים. בתו ואשתו נפצעו.
כרוניקה > 1957

18 בפברואר – בפיגוע מוקש ליד ניר יצחק נרצחו 2 ישראלים עובדי מכון ויצמן.
8 במרץ – בפיגוע בשדות של קיבוץ בית גוברין נרצח ישראלי שעבד כרועה העדר של משק הקיבוץ.
16 באפריל – נרצחו 2 מאבטחים של אתר סולל בונה הנמצא בקרבת קיבוץ מסילות שבעמק בית שאן. הפיגוע בוצע על ידי מסתננים מירדן.
21 במאי – בפיגוע ירי בערבה אשר כוון למשאית נרצח ישראלי.
29 במאי – בפיגוע מוקש בשדות של קיבוץ כיסופים נרצח ישראלי ונפצעו 2 נוספים. הפיגוע בוצע על ידי מסתננים מרצועת עזה שבמצרים.
16 ביוני – ישראלי נרצח בגשר בנות יעקב על ידי חייל סורי.[דרוש מקור]
24 ביוני – ישראלית נרצחה בקיבוץ גדות מירי סורי.[דרוש מקור]
7 ביולי – ישראלי נרצח במבשרת ציון כתוצאה ממוקש שהונח על ידי מסתננים ירדנים, אחיו נפצע בפיצוץ.[דרוש מקור]
9 ביולי – ישראלי נרצח בקיבוץ גונן מהפגזה סורית.[דרוש מקור]
23 באוגוסט – שני שומרים בדואים ששמרו על מתקן מים ליד בית גוברין נרצחו על ידי מסתננים ירדנים.[דרוש מקור]
24 בנובמבר – שתי כיתות של חיילים סורים שחדרו לשטח ישראל ירו בקבוצת פועלים ישראלים בשאר ישוב, אחד מהם נפטר מפצעיו.[דרוש מקור]
21 בדצמבר – בפיגוע בשדות של קיבוץ גדות נרצח ישראלי. הפיגוע בוצע על ידי מסתנן מסוריה.
כרוניקה > 1958

12 בפברואר – חקלאי ישראלי נהרג על ידי מסתנן ירדני בכפר יונה.
31 במרץ – ישראלי נהרג בקיבוץ גדות מפגז סורי.
4 באפריל – בפיגוע ירי ליד תל לכיש נרצחו 2 אזרחים ישראלים. הפיגוע בוצע על ידי מסתננים מירדן.
18 באפריל – ישראלי נהרג על ידי כדור 9 מ"מ שנורה מרצועת עזה במושב שדה דוד.
26 במאי – בפיגוע באזור המפורז של הר הצופים בירושלים נרצחו 4 שוטרים ישראלים ומשקיף האו"ם קולונל ג'ורג' פלינט מהצבא הקנדי.
3 בדצמבר – 5 רועים ישראלים מקיבוץ גונן אשר במזרח עמק החולה, על מורדות רמת הגולן, הותקפו ביריות ממקלעים ורבים שנורו ממוצבים סוריים ברמת הגולן. במתקפה נרצח אחד מהרועים ונפצעו 3 נוספים, אחד במצב אנוש.
כרוניקה > 1959

7 בינואר – אזרח בדואי ישראלי ששירת בכוחות הביטחון בעברו נרצח על ידי חוליית מחבלים ירדנית.[דרוש מקור]
23 בינואר – בפיגוע ירי בקיבוץ להבות הבשן נרצח ישראלי חבר הקיבוץ. הפיגוע בוצע על ידי 2 חיילים סוריים שחדרו לשטח ישראל.
15 באפריל – בפיגוע בקיבוץ רמת רחל נרצח שומר הקיבוץ. הפיגוע בוצע על ידי מסתננים מירדן
17 באפריל – ישראלי נהרג מירי של חייל סורי בכנרת לאחר ששט עם חבריו בסירות דיג.
27 באפריל – בפיגוע בקרבת מצדה נרצחו 2 אזרחים ישראלים. כוחות הביטחון שלחו לאזור מטוס פייפר של חיל האוויר הישראלי על מנת לגלות את עקבות הרוצחים אך המטוס התרסק ו-2 טייסי מטוס פייפר נהרגו.
8 בספטמבר – בפיגוע ירי באזור ניצנה נרצח סרן יאיר פלד. הפיגוע בוצע על ידי מסתננים ממצרים.
3 באוקטובר – בפיגוע בקיבוץ בחן נרצח רועה ישראלי. הפיגוע בוצע על ידי מסתננים מירדן.
קווין הרטר

| --- | --- |

הרטר בשנת 2020
 לידה:  27 באוגוסט 1998 (בן 26) אולבני שבניו יורק, ארצות הברית
 עמדה:  קלע, סמול פורוורד
 גובה:  2.01 מטר
 מספר:  9
 מכללה:  אוניברסיטת מרילנד
 דראפט:  בחירה מספר 19, 2018 אטלנטה הוקס
 קבוצות כשחקן
 2018–2022   2022–2025   2025–:  אטלנטה הוקס   סקרמנטו קינגס   שיקגו בולס
 הישגים כשחקן
 חמישיית הרוקיז השנייה של העונה (2019)
קווין הרטר (באנגלית: Kevin Huerter; נולד ב-27 באוגוסט 1998) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בקבוצת שיקגו בולס מליגת ה-NBA, בעמדות הקלע וסמול פורוורד.
נעורים וקריירת מכללות

הרטר נולד באולבני שבניו יורק, ולמד ב"תיכון שננדה" שבעיר קליפטון פארק הסמוכה. בשנתו השלישית בקבוצת הכדורסל של התיכון הוביל אותה הרטר לזכייה באליפות התיכונים של מדינת ניו יורק, כשקלע 25 במשחק הגמר. בעונתו האחרונה בתיכון זכה בתואר שחקן התיכונים המצטיין במדינה ("Mr. New York Basketball").
בשנת 2016 השתתף ב"אליפות האמריקות בכדורסל עד גיל 18" כשחקן נבחרת ארצות הברית, וזכה עמה במדליית הזהב. בשנת 2017 לקח חלק באליפות העולם בכדורסל עד גיל 19, וזכה עם נבחרת ארצות הברית במדליית הארד.
בין השנים 2016–2018 למד באוניברסיטת מרילנד, ובשתי עונותיו בקבוצת הכדורסל שלה העמיד ממוצעים של 12.0 נקודות, 5.0 ריבאונדים ו-3.0 אסיסטים למשחק.
קריירה מקצועית

בדראפט ה-NBA‏ 2018 נלקח הרטר בבחירה ה-19, על ידי אטלנטה הוקס. החל מהמשחק ה-20 של קבוצתו החל לשמש כשחקן חמישייה קבוע, במקומו של קנט בייזמור, ולאורך עונת הרוקי קלע 9.7 נקודות בממוצע למשחק. בסיום העונה נבחר לחמישיית הרוקיז השנייה של העונה.
סטטיסטיקות הקריירה > בליגת המכללות

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016/2017 | מרילנד | 33 | 33 | 29.4 | 0.420 | 0.371 | 0.714 | 4.9 | 2.7 | 1.0 | 0.7 | 9.3 |
| 2017/2018 | מרילנד | 32 | 32 | 34.4 | 0.503 | 0.417 | 0.758 | 5.0 | 3.4 | 0.6 | 0.7 | 14.8 |

| קריירה |  | 65 | 65 | 31.9 | 0.466 | 0.394 | 0.748 | 5.0 | 3.0 | 0.8 | 0.7 | 12.0 |
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018/2019 | אטלנטה | 75 | 59 | 27.3 | 0.419 | 0.385 | 0.732 | 3.3 | 2.9 | 0.9 | 0.3 | 9.7 |
| 2019/2020 | אטלנטה | 56 | 48 | 31.4 | 0.413 | 0.380 | 0.828 | 4.1 | 3.8 | 0.9 | 0.5 | 12.2 |
| 2020/2021 | אטלנטה | 69 | 49 | 30.8 | 0.432 | 0.363 | 0.781 | 3.3 | 3.5 | 1.2 | 0.3 | 11.9 |
| 2021/2022 | אטלנטה | 74 | 60 | 29.6 | 0.454 | 0.389 | 0.808 | 3.4 | 2.7 | 0.7 | 0.4 | 12.1 |
| 2022/2023 | סקרמנטו | 75 | 75 | 29.4 | 0.485 | 0.402 | 0.725 | 3.3 | 2.9 | 1.1 | 0.3 | 15.2 |
| 2023/2024 | סקרמנטו | 64 | 59 | 24.4 | 0.443 | 0.361 | 0.766 | 3.5 | 2.6 | 0.7 | 0.4 | 10.2 |
| 2024/2025 | סקרמנטו | 43 | 15 | 20.9 | 0.413 | 0.302 | 0.714 | 2.8 | 1.7 | 0.8 | 0.4 | 7.9 |
| קריירה |  | 456 | 365 | 28.0 | 0.441 | 0.375 | 0.762 | 3.4 | 2.9 | 0.9 | 0.3 | 11.5 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020/2021 | אטלנטה | 18 | 10 | 31.0 | 0.428 | 0.347 | 0.706 | 3.8 | 2.8 | 0.8 | 0.9 | 11.1 |
| 2021/2022 | אטלנטה | 5 | 5 | 30.7 | 0.362 | 0.290 | 0.750 | 3.0 | 3.8 | 1.2 | 0.6 | 9.2 |
| 2022/2023 | סקרמנטו | 7 | 7 | 26.2 | 0.347 | 0.205 | 0.750 | 4.4 | 1.1 | 0.4 | 1.3 | 9.1 |
| קריירה |  | 30 | 22 | 29.8 | 0.398 | 0.303 | 0.724 | 3.8 | 2.6 | 0.8 | 0.9 | 10.3 |
הערות שוליים

↑  ביוגרפיה, באתר קבוצת אוניברסיטת מרילנד
↑  ארצות הברית באליפות האמריקות עד גיל 18 לשנת 2016, באתר USA Basketball
↑  ארצות הברית באליפות העולם בכדורסל עד גיל 19 לשנת 2017, באתר USA Basketball
↑  סטטיסטיקות המכללות של הרטר, באתר sports-reference.com
↑  רשימת נבחרי דראפט 2018, באתר basketball-reference.com
בית צעירות מזרחי (ירושלים)

בית צעירות מזרחי
בית צעירות מזרחי בירושלים היה בית ספר שהוקם בשנת 1933 על ידי נשות המזרחי באמריקה במטרה להכשיר בנות דתיות לחיי המעשה. המוסד שימש בהמשך לקליטת ילדי טהראן.
הקמה ומבנה

ההחלטה על הקמת בית צעירות מזרחי בירושלים נתקבלה בעקבות המלצתה של בתיה גוטספלד שחזרה מביקור בארץ ישראל בשנת 1927 ודיווחה שאין בארץ ישראל מוסדות לימוד לבנות דתיות. ההחלטה התחזקה בעקבות ביקור של אדלה גולדשטיין, יושבת ראש נשות המזרחי באמריקה בארץ ישראל.
מבנה בית הספר היה מבנה עות'מאני בסגנון הליוואן ליד שכונת מקור ברוך, שקדם לשכונה, ונרכש בשנת 1932 על ידי נשות המזרחי באמריקה לצורך הקמת בית הספר. בשנות ה-30 נוספו למבנה שתי קומות בסגנון הבינלאומי. בהמשך נשכרו בתים בשכנות לבית הספר לצורך שיכון תלמידות נוספות.
באפריל 1953 נחנך לצד המבנה המקורי מבנה לימודים בן שתי קומות שהוקם בתרומה של אסתר ודוד שפירא. בשנת 1961 נחנך אגף חדש עם מטבח וחדר ללימודי כביסה וגיהוץ.
בתחילת שנות ה-70 עלתה כוונה לבנות לבית הספר קמפוס חדש בסנהדריה.
כיום, פועל בבנין תיכון לבנות ששייך לרשת אמי"ת.
בית הספר

ב-17 באוקטובר 1933 נפתח בית צעירות מזרחי בירושלים במטרה לחנך נערות דתיות ילידות ארץ ישראל. תוכנית הלימודים ארכה שנתיים. בשנה הראשונה למדו בישול, אפייה, גיהוץ, כיבוס, תפירה וגינון. בשנה השנייה התמחו באחד התחומים וביצעו חודש של עבודה מעשית. שיעורים עיוניים נתנו בתנ"ך, בוטניקה, תזונה, היגיינה, ניהול חשבונות, והתעמלות.
מכיוון שבעקבות עליית אדולף היטלר לשלטון בגרמניה, היה צורך למקומות לילדים מבתים דתיים שעלו במסגרת עליית הנוער מגרמניה, המוסד פתח את שעריו בפני נערות דתיות אלו. קבוצה ראשונה של 24 צעירות הגיעו בשנת 1934. בהמשך נקלטו עוד תלמידות מעליית הנוער ובסך הכל עברו במוסד בשנות ה-30 כ-250 נערות שהגיעו בעליית הנוער. אופי המוסד, שתוכנן בתחילה כמוסד חינוכי לבנות ארץ ישראל, הותאם לתלמידות שהגיעו בעליית הנוער, שהיוו את רוב התלמידות במוסד. בשנות ה-40 קלט בית הספר חלק מילדי טהראן, בגילאים צעירים יותר מהנערות שלמדו בו עד אז. בשנת 1947 דווח שלומדות בבית הספר רק נערות עולות.
בשנת 1952 הוסב בית הספר לתיכון מקצועי ארבע שנתי, ונוספו בו לימודי מזכירות, כתבנות וסטנוגרפיה. בבית הספר למדו אז כ-100 בנות, 80 מהן שהו בפנימיה. עם זאת, המוסד המשיך לשמש בית לבנות עולות עד שנת 1960. בשנת 1957 הגיע מספר התלמידות לכ-160 ובשנת 1960 לכ-260. בשנת 1962 למדו בבית הספר כ-320 בנות, מעל 100 מהן בפנימיה.
בשנת 1967 הגיע מספר הבנות בבית הספר לכ-500 והוא היה לבית ספר מקיף עם מגמות שונות, בהם כיתת אולפנה ומגמת לבורנטיות. בשנת 1977 דווח שרוב תלמידות המוסד נזקקות למלגה מרקע של מצוקה. בראשית שנות ה-80 הוכנסה לבית הספר מגמת מחשבים. בשנת 1987 נסגרה מגמת משק ומלונאות של בית הספר.
צוות בית הספר

מורי המוסד כללו את נחמה ליבוביץ ודב רפל.
בשנת 1944 ניהל את בית הספר ד"ר ירחמיאל ברגמן. 
בראשית שנות ה-50 ניהל את בית הספר שמואל כהן ובהמשך שנות ה-50 ניהל את בית הספר נחום וולף עד פטירתו בשנת 1964. בשנת 1967 ניהל את בית הספר אביגדור ביטמן.
הערות שוליים

↑  מזיכרונות אמית, אתר אמית
↑  משלחת הסתדרות נשים מזרחי מאמריקה בא"י, דבר, 2 באפריל 1930
↑  לזכר עסקנית ציבורית, הצופה, 18 במאי 1938
↑  אסיפת אקדמאים חרדים, דבר, 21 באפריל 1935
↑  $5000 goes for girls technical school in Jerusalem, שיקגו סנטינל, 31 ביולי 1931
↑  פרוטוקול ועדת שימור מס' 32 במועצה מספר 15 (ועדה 181), עיריית ירושלים, 4 בנובמבר 2015, עמ' 11-13
↑  אחת הקומות הייתה בבנייה במהלך 1934. ראו: Palestine Vocational Schools, שיקגו סנטינל, 22 בנובמבר 1934
↑  בית צעירות מזרחי - בן 40, מעריב, 20 במאי 1974
↑  בית ספר גבוה למלאכה לנערות, הצופה, 12 באפריל 1953
↑  מטבח לימודי חדש נחנך בבי"ס צעירות מזרחי בירושלים, הצופה, 4 בדצמבר 1961
↑  משלחת סקר של נשי מזרחי בארה"ב, דבר, 30 באוקטובר 1972
↑  Palestine Vocational Schools, שיקגו סנטינל, 22 בנובמבר 1934
↑  מה נעשה בארץ לטובת העולים מגרמניה?, דואר היום, 15 בינואר 1934
↑  עליית ילדי גרמניה, דואר היום, 21 באוגוסט 1934
↑  פרק א: בית צעירות מזרחי בירושלים, אתר אמי"ת
1 2 3  בבית הספר המקצועי של בית צעירות מזרחי, הצופה, 11 ביוני 1952
↑  בית צעירות מזרחי ירושלים, הצופה, 1 בינואר 1945
↑  Devorah Rabinowitz, US Orthodax women do a job in Palestine, בני ברית מסנג'ר, 12 בספטמבר 1947
↑  חינוך מקצועי גבוה לבנות, הצופה, 13 בדצמבר 1963
1 2  טקס חלוקת תעודות הגמר בביה"ס התיכון המקצועי בית צעירות מזרחי בירושלים, הצופה, 19 במרץ 1957
↑  תעודות־גמר בבית ספר תיכון מקצועי, חרות, 20 במאי 1960
↑  פעלן של "נשי מזרחי אמריקה" בשדה החינוך הדתי בישראל, הצופה, 28 בספטמבר 1962
1 2  אולפנא תורנית־מקצועית בבית צעירות מזרחי בירושלים, הצופה, 30 במרץ 1967
↑  Mizrachi women's convention opens Aug 7 in LA, בני ברית מסנג'ר, 12 בספטמבר 1947
↑  ישעיהו פורת, גידול של 30% בלימוד מחשב באוניברסיטות, מעריב, 17 באוקטובר 1982
↑  תלמידות הגישו תביעה על הורדת רמת הלימודים, מעריב, 24 בדצמבר 1989
↑  הפועהמ"ז בירושלים בגיאות, הצופה, 26 באוקטובר 1944
↑  כנם בוגרות בית צעירות מזרחי בירושלים, הצופה, 12 באפריל 1955
↑  עצרת חגיגית ליובל ה־30 של "בית צעירות מזרחי" בבירה, הצופה, 10 בדצמבר 1963
↑  ד"ר נחום יעקב וולף - למנוחות, הצופה, 29 באוקטובר 1964
אזכרה לנחום וולף ז"ל, הצופה, 26 בנובמבר 1964
↑  חולקו תעודות לבוגרות בית צעירות מזרחי בירושלים, הצופה, 18 בדצמבר 1968
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303475805171  VIAF: 136577705   WorldCat (עם VIAF): 136577705
בה"ד 20

תג היחידה של בה"ד 20
סיכת חיל הטכנולוגיה והאחזקה ("הטכנולוג") הניתנת בסוף הכשרה בבה"ד 20
בסיס הדרכה 20 הוא בסיס ההדרכה למקצועות הטכנולוגיים בחיל הטכנולוגיה והאחזקה בצה"ל.
הבה"ד ממוקם בעיר הבה"דים שבנגב. הבסיס מכשיר חיילים למקצועות ב-64 מסלולים שונים, שעיקרם אחזקת אמצעי לחימה שונים של זרוע היבשה. הקורסים כוללים טכנאות טנקים, טכנאות תומת"ים, טכנאות נגמ"שים, מכונאות רכב, טכנאות טילים נגד טנקים, טכנאות מערכות הגנת הגבולות, טכנאות מערכות בקרת אש, אחזקת נשק קל ותחמושת מסגרות וניהול מערכות מידע. הבה"ד מכשיר את מפקדי החיל ומקיים קורסים מקצועיים שונים לכלל מערך צה"ל.
במסגרת הבה"ד פעל בית ספר תיכון לתלמידי כיתות י - י"ב ואשר בו לומדים שוחרים במסגרת צבאית פנימייתית, כמו כן ישנה מכללה טכנולוגית לתלמידי יג'-יד' המעניקה דיפלומת הנדסאי מטעם משרד החינוך. התלמידים מגיעים מכל הארץ והם לומדים במספר מגמות, מערכות ממוחשבות לרכב, מחשבים, מכטרוניקה, אלקטרוניקה ועוד. ראשיתו של מסלול זה בשנת 1958 עת פתח חיל הטכנולוגיה ואחזקה תוכנית הכשרה חד שנתית לבני 17.
היסטוריה

ראשיתו של מערך הדרכת חימוש עוד בימי ההגנה. קורס ראשון של נשקים התקיים בג'וערה בשנת 1942. קורס נוסף התקיים ב-1943 ברוחמה. לאחר הקמת צה"ל התמקם בסיס ההדרכה של חיל החימוש בשיח' מוניס, בה רוכזו בסיסי ההדרכה היבשתיים של צה"ל. בתחילה התרכזה ההדרכה בבסיס בטיפול בנשק כבד, צורך יותר בוער מהמכונאות לענפיה, אולם רוב ההדרכה התבצעה ביחידות השונות של מערך החימוש ללא בקרה מרכזית. בשנת 1950, עם הקמת חיל הטכנאים, הוחל בארגון מערך הדרכה על ידי סא"ל יהודה בונה. בהמשך עבר בה"ד 20 לצריפין, וב-2016 עבר לעיר הבה"דים.
מפקדי הבה"ד

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שם | תקופת כהונה | הערות |
סא"ל שרגא אבן: 
יהודה בונה: 
סא"ל הילל מונין: 
אל"ם הרי אבירם: 
אל"ם יוסף בר אור: 
אל"ם מרדכי יעקב: 
אל"ם מאיר בשן: 
אל"ם אנטול שפיגל: 
דוד בראון: 
יוסף אוחיון: 
אל"ם יעקב שניידר: 
אל"ם אריה בן דוד: 
אל"ם יוסף פרחי: 
| אל"ם זכריה חי |  | לימים קצין חימוש ראשי |
אל"ם יהודה שלמון: 
אל"ם עופר גולינסקי: 
אל"ם מיקי בניון: 
אל"ם דודו אלמקיס: 
| אל"ם אליעזר בן הרוש |  | לימים קצין חימוש ראשי |
אל"ם עופר אזרד: 
אל"ם קובי דקר: 
| אל"ם יאיר הכהן עראקי | 2018–2020 |  |
| אל"ם יוסי מור | 2020–2022 |  |
| אל"ם מאיר בלוקה | 2022 - 2024 |  |
| אל״ם יקיר סלע | 2024 - הווה |  |
הערות שוליים

↑  נסתיים קורס קציני הטכנולוגיה ואחזקה, דבר, 11 בדצמבר 1963
↑  שמואל שגב, המטרה: עצמאות בנשק בסיסי לצה"ל, מעריב, 27 בדצמבר 1957
בי"ס טכני של חיל הטכנולגיה והאחזקה, דבר, 1 באפריל 1960; פנימיה טכנית של חיל חימוש, דבר, 28 במרץ 1963
↑  צה"ל בחילו, כרך 13, עמ' 50
↑  צה"ל בחילו, כרך 13, עמ' 57
↑  צה"ל בחילו, כרך 13, עמ' 58
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007507906505171
פול אוסטר

| --- | --- |

פול אוֹסְטֶר ב-2010
 לידה:  3 בפברואר 1947 ניוארק, ניו ג'רזי, ארצות הברית 
 פטירה:  30 באפריל 2024 (בגיל 77) ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 שם עט:  Paul Benjaminn 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קולומביה, תיכון קולומביה 
 שפות היצירה:  צרפתית, אנגלית 
 סוגה:  פרוזה 
 יצירות בולטות:  איש בחושך, לוויתן, ספר האשליות, הטרילוגיה הניו-יורקית 
 תקופת הפעילות:  1966–2024 (כ־58 שנים)
 בן או בת זוג:  לידיה דיוויס (1974–1977)  סירי הוסטוודט (16 ביוני 1982–30 באפריל 2024) 
 צאצאים:  Daniel Auster, סופי אוסטר 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  פרס נסיך אסטוריאס לספרות (2006)  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת לייז' (2007)  פרס פן פוקנר (1991)  מפקד מסדר האמנויות והספרות (2007)  פרס מדיסיס זר (1993)  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת קופנהגן  עמית האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 paul-auster.com
 חתימה:   
 
פול בנג'מין אוֹסְטֶר (באנגלית: Paul Benjamin Auster;‏ 3 בפברואר 1947 – 30 באפריל 2024) היה סופר יהודי-אמריקאי. נחשב לאחד הסופרים החשובים בעולם וספריו הם רבי-מכר עולמיים.
אוסטר למד ספרות אנגלית וספרות משווה באוניברסיטת קולומביה שבניו יורק. במשך שנים אחדות התגורר בפריז, וגם עבד זמן מה כמלח על סיפון מכלית נפט.
הוא קנה את שמו ביצירה "הטרילוגיה הניו-יורקית" המשוייכת לז'אנר הפוסטמודרניסטי, שמבוססת על דמותה השנויה במחלוקת של הצלמת סופי קאל, וכן ברומן "בארץ הדברים האחרונים". פרסם גם קובץ שירים בשם "היעלמויות", ספר זיכרונות אוטוביוגרפי בשם "המצאת הבדידות" וקובץ מסות בשם "אמנות הרעב".
ביוגרפיה

פול בנג'מין אוסטר נולד בניוארק שבניו ג'רזי למשפחה יהודית מהמעמד הבינוני. בצעירותו אהב לקרוא, ובהדרגה גילה עניין גם בכתיבה.
בזמן התיכון התגרשו הוריו, והוא, אמו ואחותו עזבו את בית אביו ועברו לאזור אחר בניוארק. בערך באותה תקופה החליט לעזוב את הלימודים ונסע לטייל באירופה - איטליה, ספרד, צרפת ואירלנד (בעקבות הסופר שהעריץ, ג'יימס ג'ויס).
ב-1966 חזר לארצות הברית והחל לימודי תואר בספרות כללית באוניברסיטת קולומביה. באותה עת הכיר את הסופרת לידיה דייוויס, שמאוחר יותר הייתה לאשתו. באותו זמן עבד אוסטר בשלל עבודות כגון תרגום, הגהה ועבודות ספרותיות אחרות, כמו כן הוא כתב הרבה, תרגם וערך ראיונות עם סופרים.
הוא נסע לשנה נוספת בצרפת, להמשיך בה את לימודיו, חזר לארצות הברית והשלים את לימודי התואר הראשון בספרות. שנה לאחר מכן קיבל תואר שני והפסיק את לימודיו לפני קבלת דוקטורט. באותו זמן חווה אוסטר את תקופת הנדודים שלו.
לאחר שלא התגייס לצבא בגלל בעיות בריאותיות, עבד על ספינת משא כספן פשוט והתחיל לכתוב את יצירותיו "בארץ הדברים האחרונים" ו"ארמון הירח". ב-1971 נסע עם אשתו לידיה לצרפת, שם חיו שניהם בבית שבו גם עבדו כמנהלי משק, תרגמו מאמרים וספרים מצרפתית לאנגלית, חוויה שבהמשך הייתה בסיס לספרו האוטוביוגרפי "מהיד אל הפה". בנם המשותף דניאל אוסטר הואשם בשנת 2022 בגרימת מוות ברשלנות של בתו התינוקת ולאחר מכן נפטר בעצמו ממנת יתר.
כך מתאר אוסטר את חוויית הקיום שלו בספר זה כאדם צעיר: "כל דבר שנגעתי בו נכשל. נישואי הסתיימו בגרושין, עבודתי כסופר הידרדרה והייתי שקוע במצוקות כספיות, אינני מדבר על גירעון מעת לעת או על איזה הידוק חגורה זמני - אלא על מחסור כספי קבוע, נוגש, כמעט חונק, שהרעיל את נשמתי והעמיד אותי במצב של בהלה תמידית. לא יכולתי להאשים אלא את עצמי בלבד".
בסוף שנות ה-70 נפטר אביו. בעקבות מותו כתב אוסטר את החלק הראשון ב"המצאת הבדידות", בו הוא מתאר את אביו כאדם חסר רגש וחסר אהבה, בקטע שהוא מעין תרפיה עצמית של אוסטר. אוסטר פרסם את הנובלה "מהלך לחץ" בשם "פול בנג'מין". הסיפור מופיע כנספח בספר "מהיד אל הפה" יחד עם האוטוביוגרפיה "מהיד אל הפה" (1997), 3 מחזות ומשחק בייסבול קלפים שהמציא, "בייסבול אקשן" דבר שממחיש עד כמה היה זקוק לכסף. בתחילת שנות ה-80 אוסטר נישא בשנית לסופרת סירי הוסטוודט, לה היה נשוי עד פטירתו. בתם היא הזמרת והשחקנית סופי אוסטר (אנ').
אוסטר התחיל לקבל הערכה כסופר ופרסם את שלל יצירותיו המצליחות: "לוויתן", "מר ורטיגו", "הטרילוגיה הניו יורקית". אוסטר כתב את "מוזיקת המקרה" שבהמשך הפך לסרט בכיכובו של ג'יימס ספיידר (גם אוסטר עצמו מופיע בו). פול אוסטר כתב את התסריט ל"לולו על הגשר" ואת "עישון" וסרט ההמשך "מוציאים עשן" (Blue in the face) בכיכובו של הרווי קייטל. כמו כן שימש כשופט בפסטיבל קאן ב-1997.
אוסטר תרגם ועסק בעבודה ספרותית מלבד כתיבת רבי-מכר. בשנת 2006 יצא לאור ספרו "מסעות בחדר הכתיבה" (יצא בהוצאת עם עובד ב-2016).
ב-2022 חווה אוסטר משבר, כאשר ב-16 באפריל נעצר בנו דניאל והואשם בהריגה ורצח ברשלנות של בתו בת ה-10 חודשים שמתה מהרואין ופנטניל שבהם השתמש. עשרה ימים לאחר מכן מת דניאל עצמו ממנת יתר.
בראשית 2023 ראה אור ספרו "Bloodbath Nation" (תרגום חופשי: אומת מרחץ־הדמים) העוסק בסיבות לכך שהאומה האמריקנית סובלת מהרוגי ירי רבים ומקדשת את הזכות לשאת נשק. הספר מלווה בצילומים מזירות ירי, שצילם חתנו הצלם ספנסר אוסטרנדר.
בשנת 2022 סיפרה אשתו כי אוסטר חלה בסרטן הריאה והוא מטופל במרכז הסרטן ממוריאל סלואן קטרינג. הוא נפטר ממחלתו ב-30 באפריל 2024.
ביוגרפיה > אוסטר ומדינת ישראל

אוסטר ביקר לראשונה בישראל בינואר 1997, מאז ביקר מספר פעמים נוספות. במאי 2010 שהה בישראל במסגרת פסטיבל הסופרים הבינלאומי שנערך בירושלים. על פי עדותו, הוא בעל קרבה משפחתית לראש עיריית ירושלים לשעבר, דניאל אוסטר.
ספריו שתורגמו לעברית

המצאת הבדידות (1982) The Invention of Solitude – תרגם משה רון, הוצאת הקיבוץ המאוחד
הטרילוגיה הניו-יורקית (1987) The New York Trilogy – תרגם משה זינגר, הוצאת כתר
בארץ הדברים האחרונים (1987) In the Country of Last Things – תרגם משה רון, הוצאת הקיבוץ המאוחד
ארמון הירח (1989) Moon Palace – תרגמה ברוריה בן ברוך, הוצאת עם עובד, 1994
מוזיקת המקרה (1990) The Music of Chance – תרגם משה רון, הוצאת עם עובד, 1992
לוויתן (1992) Leviathan - ספר זה זיכה את אוסטר בפרס מדיסיס לסופר זר לשנת 1993. תרגם משה רון, הוצאת עם עובד, 1994
מר ורטיגו (1994) Mr Vertigo – תרגמו דן דאור ואלי הירש, הוצאת עם עובד, 1996
עישון (1995) Smoke – התסריט לסרט "עישון" שחיבר אוסטר. הוצאת ידיעות אחרונות, ספרי חמד
מהיד אל הפה (1997) Hand to Mouth – אוטוביוגרפיה, תרגם עופר וסרמן, הוצאת עם עובד, 1999
לולו על הגשר (1998) Lulu on the Bridge – התסריט לסרט אותו כתב וביים, תרגמה דורית בריל, הוצאת עם עובד
טימבוקטו (1999) Timbuktu – תרגמה סמדר מילוא, הוצאת עם עובד, 2000
ספר האשליות (2002) The Book of Illusions – תרגמה ברוריה בן ברוך, הוצאת עם עובד, 2003
ליל האוב (2003) Oracle Night – תרגמה ברוריה בן ברוך, הוצאת עם עובד, 2005
מכונת-הכתיבה שלי (2005) The Story of My Typewriter – תרגם משה רון, הוצאת עם עובד, 2005
שגיונות ברוקלין (2006) The Brooklyn Follies – תרגמה מיכל אלפון, הוצאת עם עובד, 2006
מסעות בחדר הכתיבה (2007) Travels in the Scriptorium – תרגם משה רון, עם עובד, 2016
עיר הזכוכית (2008) City of Glass: The Graphic Novel – עיבוד מאת פול קראסיק ודייוויד מזוקלי. תרגם משה רון, הוצאת עם עובד, 2008
איש בחושך (2008) Man in the Dark – תרגמה מיכל אלפון, הוצאת עם עובד, 2008
בלתי נראה (2010) Invisible – תרגמה מיכל אלפון, הוצאת עם עובד, 2010
סאנסט פארק (2010) Sunset Park – תרגמה ברוריה בן ברוך, הוצאת עם עובד, 2011
יומן חורף (2012) Winter Journal – תרגם אברהם יבין, הוצאת עם עובד, 2013
דוח מן הפנים (2013) Report from the interior – תרגם אברהם יבין, עם עובד, 2016.
המחברת האדומה (2014) The Red Notebook – תרגמה ברוריה בן-ברוך, הוצאת עם עובד, 2014
כאן ועכשיו: מכתבים 2008–2011 (2014) Here and Now: Letters 2008-2011 - חליפת מכתבים בין פול אוסטר וג'ון מקסוול קוטזי, תרגמה ברוריה בן ברוך, עם עובד, 2014
4321 (2017), תרגמו יואב כ"ץ ואפרת נוה, עם עובד, 2019
באומגרטנר (2023) Baumgartner – תרגם משה רון, הוצאת עם עובד, 2024
הערות שוליים

↑  רויטרס, ארדואן נגד אוסטר: למה לא החרמת את ישראל?, באתר הארץ, 1 בפברואר 2012
↑  מרדכי נאור, איך יהיה אדם ראש עיר כזאת?, באתר הארץ, 14 במאי 2007.
↑  אירי ריקין, סאנסט פארק של פול אוסטר: סיטואציות שלא מתחברות, באתר הארץ, 25 בינואר 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257892705171  PLWABN: 9810660639305606  BIBSYS: 90118966  BNE: XX1162838  BnF: cb13091337v (data)  CANTIC: a10432097  CiNii: DA03307098  GND: 11910251X  ICCU: CFIV074948  ISNI: 0000 0001 2147 6081  LCCN: n81151642  LNB: 000004016  MusicBrainz: aa8f33f2-18c2-4617-be17-ad8231a950b3  NDL: 00462563  NKC: jo20000080478  NLA: 36546797  NLG: 178541  NLK: KAC199601202  NSK: 000163674  NTA: 072139331  RKD: 380914  SELIBR: 232169  SNAC: w6jd50fn  SUDOC: 026697203  Trove: 1284869  ULAN: 500388357  VIAF: 110344312   WorldCat (עם VIAF): 110344312 
פול אוסטר מתראיין עם העיתונאית הלבנונית ג'ומאנה חדאד
פול אוסטר עם סלמן רושדי ושמעון פרס