stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אומיט דבאלה
קריירה בינלאומית

אומיט ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת טורקיה בשנת 1996, אך רק כעבור שלוש שנים ערך את הופעתו השנייה, וסייע לטורקיה לצלוח את מוקדמות יורו 2000 ולהעפיל ליורו 2000 עצמו. בטורניר היורו, אומיט פתח בהרכב בשני המשחקים הראשונים של טורקיה, בהם הפסידה 2-1 לאיטליה וסיימה בתיקו 0-0 מול שוודיה, אך נעדר מהמשחק בו טורקיה ניצחה את 2-0 את המארחת בלגיה והעפילה על חשבונה לרבע הגמר, וגם את משחק רבע הגמר בו הפסידה טורקיה 2-0 לפורטוגל.
במרץ 2001, במהלך מוקדמות מונדיאל 2002 הבקיע אומיט את שער הבכורה שלו במדי נבחרת טורקיה, בניצחון 2-1 על מקדוניה. שער זה סייע לטורקיה להעפיל למונדיאל 2002. בשנת 2002 היה אומיט שותף מלא להישג הגדול ביותר בתולדות נבחרת טורקיה, כשסיים עמה במקום השלישי במונדיאל 2002. אומיט הבקיע בטורניר זה שני שערים חשובים. השער הראשון מביניהם היה בשלב הבתים. זה היה השער השלישי בניצחון 3-0 על סין. שער זה התברר כשער קריטי, שכן טורקיה הייתה צריכה לסיים את שלב הבתים עם הפרש שערים טוב יותר משל קוסטה ריקה, מה שאמנם קרה, כאשר קוסטה ריקה הובסה במשחק המקביל 5-2 על ידי ברזיל. השער השני שאומיט הבקיע היה בשמינית הגמר מול המארחת יפן, שהקנה לטורקיה ניצחון 1-0 ועלייה לשמינית הגמר. אומיט וטורקיה עברו בהמשך את סנגל ברבע הגמר לאחר ניצחון 1-0 משער זהב של איהן מנסיז, אותו בישל אומיט. בהמשך, טורקיה ואומיט הפסידו 1-0 לברזיל בחצי הגמר, וניצחו 3-2 את המארחת השנייה, דרום קוריאה, במשחק על המקום השלישי.
במוקדמות יורו 2004 הבקיע אומיט את שערו הרביעי והאחרון במדים הלאומיים, בניצחון 5-0 על ליכטנשטיין. אומיט וטורקיה כשלו להעפיל ליורו 2004. בשנת 2004 ערך אומיט את הופעתו ה-41 והאחרונה במדי נבחרת טורקיה.
קריירת אימון

אומיט אימן לאחר פרישתו ממשחק פעיל את נבחרת טורקיה בכדורגל עד גיל 21 בין השנים 2007 ו-2008. בשנת 2008 מונה אומיט כעוזר מאמן בגלאטסראיי, אך פוטר מתפקידו לאחר תקופת כישלונות של הקבוצה, יחד עם אנשים נוספים מצוות האימון. בשנת 2011 שב אומיט לתפקיד עוזר המאמן בגלאטסראיי, ובשנת 2013 שימש מאמן ראשי לתקופה קצרה. לאחר מכן, אומיט לא אימן עד לשנת 2017. בשנה זו אימן אומיט את טוזלספור.
החל משנת 2018 חזר אומיט לשמש כעוזר מאמן בגלאטסראיי, בצוותא עם חסן שאש, תחת המאמן הראשי פתיח טרים.
תארים

עם גלאטסראיי:
אליפות ליגת העל הטורקית (4): 1996/97, 1997/98, 1998/99, 1999/00
הגביע הטורקי (2): 1998/99, 1999/00
גביע אופ"א: 1999/00
הסופר קאפ האירופי: 2000
עם ורדר ברמן:
אליפות הבונדסליגה: 2003/04
הגביע הטורקי: 2003/04
לאחר הפרישה

אומיט החל לאחר פרישתו לשחק קטרגל, וייצג את טורקיה באליפות אירופה בקטרגל של אופ"א.
אומיט חובב מוזיקת ראפ ומוזיקאי בעצמו. אומיט הקליט מספר שירים, אחד מהם עם הזמר הטורקי קאיאהאן.
שגרירות ישראל במנאמה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 כתובת:  מרכז הסחר העולמי של בחריין 
 עיר:  מנאמה 
 קואורדינטות:  26°14′22″N 50°34′53″E﻿ / ﻿26.2394°N 50.5813°E﻿ / 26.2394; 50.5813
 דיפלומטיה
 חלק מ:  יחסי בחריין–ישראל
 כפופה ל:   משרד החוץ
 שגריר:  איתן נאה
 שטח האמנה:  בחריין בחריין
 מדינה מיוצגת:  ישראל ישראל
 
 אתר רשמי
  (למפת מנאמה מוגדלת) שגרירות ישראל במנאמה(למפת מנאמה רגילה) שגרירות ישראל במנאמה he
 
שגרירות ישראל במנאמה היא הנציגות הדיפלומטית של מדינת ישראל בממלכת בחריין.
שגריר ישראל המכהן במנאמה הוא איתן נאה.
היסטוריה

מאז קיבלה עצמאות מידי הבריטים בשנת 1971 לא הכירה בחריין בישראל. כחברה בליגה הערבית השתתפה בחרם הערבי ואסרה על ישראלים להיכנס לתחומה, אך בשנות ה-90 נרשמה התחממות קלה ביחסים. בחריין שלחה נציגים לוועידת מדריד ואירחה ישיבות של קבוצות העבודה הרב צדדיות שהוקמו בעקבות הוועידה. בעקבות חתימת הסכמי אוסלו, ביקרה לראשונה בספטמבר 1994, משלחת ישראלית רשמית בבחריין והיחסים נהפכו באותם ימים ליותר ויותר גלויים.
נציגות ישראלית (בדרגת "משרד אינטרסים") נפתחה במנאמה, בירת בחריין ב-1995, בימי אוסלו אך פעלה תחת חשאיות והופעלה במתכונת חשאית ומוצנעת.) הנציגות הישראלית פעלה תחת חסויות של מספר חברות קש, האחרונה שבהן הייתה חברת קש בשם "המרכז לפיתוח בינלאומי", ששימשה את הנציגות מיולי 2009 ועד 2021.
במסגרת הסכמי אברהם, ב-15 בספטמבר 2020 נחתמה בבית הלבן "הצהרת שלום" בין ישראל לבחריין וב-18 באוקטובר נחתם במנאמה הסכם ביניים לכינון יחסים דיפלומטיים בין המדינות.
בתחילת 2021 נפתחה במנאמה השגרירות הישראלית הרשמית.
ב-30 בספטמבר 2021 נחנכה השגרירות באופן רשמי בהשתתפות שר החוץ יאיר לפיד.
הערות שוליים

↑  יואל גוז'נסקי, מדינות המפרץ בסביבה אסטרטגית משתנה, יואל: המכון למחקרי ביטחון לאומי, אפריל 2012
↑  פרופ' אלי פודה, Economic workshop in Bahrain, with no diplomatic horizon, The Jerusalem Post, ‏17 ביוני 2019
↑  גילי כהן, ישראל מפעילה משרד אינטרסים בבחריין – שעל בסיסו מתוכננת לקום השגרירות, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 21 בספטמבר 2020
↑  אהרון רייך, ג'רוזלם פוסט, ‏המפתח לנורמליזציה? שגרירות ישראלית חשאית פעלה בבחריין למעלה מעשור, באתר מעריב אונליין, 21 באוקטובר 2020
↑  ברק רביד‏, תוך שבועות: הנציגות החשאית בבחריין תיסגר ושגרירות רשמית תיפתח במקומה, באתר וואלה, 2 בדצמבר 2020
↑  דניאל סיריוטי, "מהיום אנחנו משפחה אחת": ישראל ובחריין חתמו על הסכם מסגרת להסדרת היחסים, באתר ישראל היום, ‏18 באוקטובר 2020
↑  דמיאן פצ'טר, לפיד בטקס חניכת השגרירות בבחריין: "סופו של יום היסטורי ומלא בתקווה", באתר ישראל היום, 30 בספטמבר 2021
| נציגויות דיפלומטיות של ישראל ישראל |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • בחריין • טורקיה • ירדן • מצרים • (מרוקו) |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • הפיליפינים • הודו (בנגלור • מומבאי) • (הונג קונג) • וייטנאם • טורקמניסטן • יפן • מיאנמר • נפאל • סין • סינגפור • קוריאה הדרומית • קזחסטן • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • אירלנד • אלבניה • בולגריה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לטביה • ליטא • נורווגיה • סלובקיה • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צרפת • קפריסין •  קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אנגולה • אתיופיה • גאנה • דרום אפריקה • חוף השנהב • ניגריה • סנגל • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • אקוודור • ארגנטינה • ארצות הברית (סן פרנסיסקו) • ברזיל • גואטמלה • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • מקסיקו • פנמה • פרו • צ'ילה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • ניו זילנד |  |
| נציגויות שנסגרו | איראן • (לבנון) • מאוריטניה |  |
מתקפות נגד נציגויות דיפלומטיות של ישראל
| נציגויות דיפלומטיות של ישראל בארצות ערב ישראל |
| --- | --- | --- |
| נציגויות פעילות | שגרירות ישראל באבו דאבי (איחוד האמירויות הערביות) • שגרירות ישראל במנאמה (בחריין) • שגרירות ישראל בנג'מנה (צ'אד) • שגרירות ישראל בעמאן (ירדן) • שגרירות ישראל בקהיר (מצרים) • נציגות ישראל ברבאט (מרוקו) |  |
| נציגויות מתוכננות | שגרירות ישראל בח'רטום (סודאן) |  |
| נציגויות שאינן פעילות | שגרירות ישראל בנואקשוט (מאוריטניה) • נציגות ישראל בביירות (לבנון) • נציגות ישראל בתוניס (תוניסיה) • נציגות ישראל במסקט (עומאן) |  |
יעקב שהרבני

| --- | --- |

יעקב שהרבני, מאי 2015
 לידה:  1963 (בן 62 בערך)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1981–2015 (כ־34 שנים)
 דרגה:   תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד מחלקת מסוקי קרב במטה חיל האוויר  מפקד טייסת תעופה בבסיס רמון  מפקד טייסת מסוקי AH-64 אפאצ'י  מפקד מגמת מסוקים בבית הספר לטיסה בחצרים.  מפקד בסיס עובדה  מפקד היחידה לשיתוף פעולה  ראש להק אוויר למסוקים  ראש להק המודיעין  נספח חיל האוויר בארצות הברית
 פעולות ומבצעים
   מבצע שלום הגליל    המערכה ברצועת הביטחון   האינתיפאדה הראשונה  האינתיפאדה השנייה     מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן   מבצע צוק איתן
 
יעקב שהרבני (נולד ב-1963) הוא תת-אלוף בצה"ל במילואים, אשר כיהן בתפקידו האחרון כנספח חיל האוויר בארצות הברית. קודם לכן שירת כראש להק המודיעין, כראש להק האוויר למסוקים וכממלא מקום ראש להק האוויר.
שירות צבאי

שהרבני התגייס לקורס טיס ב-1981 וסיים אותו בהצטיינות במגמת מסוקי קרב ב-1984. הוא שובץ כטייס AH-1 קוברה בטייסת 160, והשתתף במעל 100 גיחות מבצעיות במהלך מלחמת לבנון. בשנים 1986 עד 1988 הדריך בבית הספר לטיסה של חיל האוויר. לאחר לימודי תואר ראשון בכלכלה ובמדעי המחשב באוניברסיטת בר-אילן, אותם סיים בהצטיינות יתרה, מונה ב-1991 לסגן מפקד טייסת מסוקי קוברה. ב-1994 מונה למפקד מחלקת מסוקי קרב במטה החיל וב-1997 קודם לדרגת סגן-אלוף ומונה למפקד טייסת תעופה בבסיס רמון. ב-1998 מונה למפקד טייסת מסוקי AH-64 אפאצ'י בבסיס. בשנים 2000 עד 2002 שירת כמפקד מגמת מסוקים בבית הספר לטיסה בחצרים.
באוקטובר 2002 קודם לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד בסיס עובדה תפקיד בו כיהן עד שנת 2005. לאחר השלמת תואר שני בהצטיינות בניהול משאבים לאומיים באוניברסיטה לביטחון לאומי בוושינגטון (NDU), מונה ב-2006 למפקד היחידה לשיתוף פעולה, האחראית לקידום שיתוף פעולה בין חיל האוויר לבין כוחות היבשה. באוקטובר 2007 קודם לדרגת תת-אלוף ומונה לראש להק אוויר למסוקים. עם מינויו של נמרוד שפר בינואר 2010 לראש מטה חיל האוויר מונה שהרבני גם לראש להק האוויר, עד לכניסתו של חגי טופולנסקי לתפקיד במאי 2010.
ביולי 2010 עמד בראש משלחת החילוץ שנשלחה לרומניה בעקבות התרסקות מסוק היסעור בתאונה אווירית. בספטמבר 2010 סיים את תפקידו כראש להק האוויר למסוקים ומונה לראש להק המודיעין תפקיד בו כיהן עד מאי 2012. בתפקידו הבא מונה לנספח חיל האוויר בארצות הברית.
ב-2018 מונה למנכ"ל חברת AdaSky המפתחת חיישן ראייה תרמי.
לקריאה נוספת

מגביהים עוף: חיל האוויר - אתגרים ומשימות, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2011, פרק ה - יעקב שהרבני, "שיתוף הפעולה בין חיל האוויר לכוחות היבשה - האתגרים והמענה", עמ' 60-51
הערות שוליים

↑  "המבצע עדיין בעיצומו, נשיב את הבנים הביתה", אתר צה"ל, 28 ביולי 2010
↑  טל שחף, ‏חברה מד. קוריאה תשקיע 20 מיליון דולר בסטארט-אפ הישראלי AdaSky, באתר גלובס, 15 בנובמבר 2018
קהילת תורה ויראה

בית המדרש של הקהילה
פנים בית המדרש תורה ויראה
קהילת תורה ויראה היא הקהילה הראשונה של אנשי נטורי קרתא. מאוחר יותר התפלגה קבוצה זו לכמה פלגים.
היסטוריה

בשנות ה-30 של המאה ה-20 הוקמה בירושלים "חברת החיים" על ידי עמרם בלוי והרב אהרן קצנלבוגן. החבורה הייתה הבסיס להקמת הקבוצה הקנאית "נטורי קרתא", שדגלה בהתבדלות מוחלטת מהציונות.
בשנת תרצ"ד (1934) ייסדו השניים בית כנסת בשם 'תורה ויראה' בשכונת מאה שערים[דרוש מקור]. בהמשך פתחו השניים גם ישיבה ותלמוד תורה. את הישיבה ניהל הרב אהרן קצנלבוגן, ביחד עם עמרם בלוי[דרוש מקור]. בראשות הישיבה עמדו הרב בנימין שיקוביצקי והרב אליהו זלוטניק. את התלמוד תורה ניהל הרב שלום יעקב שמחה רוטמן.
לאחר פטירת הרב אהרן קצנלבוגן מונה הרב חיים קצנלבוגן לראש הקהילה והישיבה ולאחר מכן מונה גיסו הרב אברהם יעקב אפשטיין. מנהל המוסדות הוא זליג ראובן קצנלבוגן, בנו של הרב חיים.
הרב ירחמיאל ישראל יצחק דומב מלונדון נחשב לאחד ממנהיגי הקהילה, ובשהותו בישראל נהג לדרוש בבית הכנסת. הרב דומב התנגד למפגשים עם הפלסטינים והאיראנים, והתבטא על הנפגשים: "האנשים האלה אינם חלק מן נטורי קרתא, אינם חלק מציבור היראים שנשארו באמונה, המה בודדים, מטורפים".
בראשית המאה ה-21, פרשה מהקהילה קבוצה, בראשות הרב שמעון אליהו קרישבסקי והרב ראובן מרצבך, בשל טענות על ההנהגה שאינה מספיק קנאית. קבוצה זו השתכנה בבית הכנסת אוהל שרה. בין חברי קבוצה זו היו גם חברי נטורי קרתא שתומכים במפגשים עם הפלסטינים, כמו משפחתו של משה הירש חתן הרב אהרן קצנלבוגן. בהמשך פרשה משפחת הירש גם מאוהל שרה.
מוסדות הקהילה

בית מדרש
תלמוד תורה "תורה ויראה"
תלמוד תורה "רמ"א" בבית שמש
ישיבה קטנה "תפארת הגר"א"
ישיבה קטנה "מעלות נפתלי" בבית שמש
ישיבה גדולה "בית הלוי" בבית שמש
כולל אברכים בבית שמש וירושלים
כתב עת חודשי בשם "החומה" (בעבר גם עלון שבועי בשם "האמונה")
מיקיטה בדזיאקוסקי

| --- | --- |

מיקיטה ב-2020
 לידה:  6 בפברואר 1992 (בן 33) 
 מידע כללי
 מדינה:  בלארוס 
 ספורט
 ענף ספורט:  פוקר 
 הישגים
 שיאים אישיים:  צמיד אליפות העולם בפוקר 5 זכיות בגביע סבב טריטון
 
מיקיטה בדזיאקוסקי (בבלארוסית: Мікіта Бадзякоўскі; נולד ב-6 בפברואר 1992) הוא שחקן פוקר בלארוסי אשר זכה בצמיד אליפות העולם בפוקר ובחמישה גביעי סבב טריטון.
קורות חיים

בדזיאקוסקי החל את קריירת הפוקר שלו כשחקן טורנירים אונליין תחת השם "fish2013" בפוקרסטארס. הפעם הראשונה בה הגיע לכסף בטורניר פוקר היה כשסיים במקום הרביעי בטורניר בקייב, חודש לאחר יום הולדתו ה-18. הוא ממעט לשחק בטורנירים בעלי עלות כניסה אשר נמוכים מ-10,000 דולר, למעט במסגרת אליפות העולם בפוקר, ומשתתף קבוע בטורנירים בעלי עלות כניסה גבוהים במיוחד.
הטורניר הראשון אותו ניצח היה ב-2017, כאשר זכה בטורניר בעל עלות כניסה של כ-50 אלף דולר, במסגרת ה-Aussie Millions במלבורן, אוסטרליה, ובפרס של כ-133 אלף דולר. חודשיים לאחר מכן ניצח בטורניר בעל עלות כניסה של כ-65 אלף דולר במקאו, כאשר גבר על טום דוואן.
בדזיאקוסקי נוהג להשתתף באופן קבוע בסבב טריטון. בגביע הראשון שלו זכה במאי 2018, כאשר ניצח באירוע המרכזי במונטנגרו, בו זכה בסכום של כ-2.5 מיליון דולר. חודשיים לאחר מכן ניצח באירוע המרכזי בצ'ג'ו, קוריאה הדרומית, בו זכה בסכום של כ-5.3 מיליון דולר. נכון למרץ 2024 זכה ב-5 גביעי סבב טריטון, ובכ-19.8 מיליון דולר.
את זכייתו הגדולה ביותר עשה ב-2023, כאשר ניצח בטורניר ה-One Drop אשר התקיים ב-Wynn שבלאס וגאס, בעל עלות כניסה של מיליון דולר, וזכה בכ-7.1 מיליון דולר.
נכון למרץ 2024, בדזיאקוסקי זכה בסך של כ-52.7 מיליון דולר מטורנירי פוקר והוא אחד מבין שחקני הפוקר בעלי מירב ההכנסות מטורנירים בעולם.
קורות חיים > צמידי אליפות העולם בפוקר

| שנה | טורניר | פרס |
| --- | --- | --- |
| 2021 | $50,000 HIGH ROLLER No-Limit Hold'em | $1,462,043 |
הערות שוליים

↑  Frank Op de Woerd,‏ Mikita Badziakouski Wins the Aussie Millions $50K Shot Clock, באתר PokerNews,‏ 29 בינואר 2017 (באנגלית)
↑  Matthew Pitt,‏ Mikita Badziakouski Defeats Tom Dwan Heads Up to Win Super High Roller, באתר PokerNews,‏ 20 במרץ 2017 (באנגלית)
↑  HKD $1,000,000 Main Event | 2018 Triton Super High Roller Series Montenegro, באתר PokerNews,‏ 17 במאי 2018 (באנגלית)
↑  Jon Sofen,‏ Mikita Badziakouski Ships $1 Million Buy-In WPT Big One for One Drop ($7.1 Million), באתר PokerNews,‏ 20 בדצמבר 2023 (באנגלית)
דגל כחול

ערך זה עוסק באימון בחיל האוויר הישראלי. אם התכוונתם למונח ברפואה, ראו .
מטוס קרב מדגם F-16C "ברק" של חיל האוויר הישראלי ממריא מבסיס עובדה במהלך סדנת דגל כחול ב-2013.
"דגל כחול" היא סדנת הדגל של מערך הקרב של חיל האוויר הישראלי. הסדנה מתקיימת בבסיס עובדה שבנגב. הסדנה נמשכת שבועיים ומשתתפים בה עשרות מטוסי קרב מטייסות הקרב של חיל האוויר הישראלי. הסדנה מתקיימת בחיל-האוויר מדי שנתיים, מאז שנת 2013. מקורם של התפקידים והחוקים בסדנה שאולים מתרגיל הרד פלאג האמריקני.
על התרגיל אחראית טייסת תעופה בבסיס.
צוותי האוויר מתחלקים לשתי טייסות: ה"כחול", שמייצג את הכוח האווירי של מדינה ידידותית דמיונית, וה"אדום", המייצג מדינת אויב. הטייסים נלחמים זה בזה בקרבות אוויר, ומתרגלים תקיפות מטרות קרקע באזורים מוכי טיל קרקע-אוויר (אזור מוגן-טילים).
מחזורי הסדנה

| שנה | המדינות המשתתפות בסדנה (בדגש השתתפות ראשונה)  | הערות |
| --- | --- | --- |
| 2013 |  ישראל חיל האוויר הישראלי  ארצות הברית חיל האוויר האמריקאי  איטליה חיל האוויר האיטלקי  יוון חיל האוויר היווני |  |
| 2015 |  ישראל חיל האוויר הישראלי  ארצות הברית חיל האוויר האמריקאי  פולין חיל האוויר הפולני  יוון חיל האוויר היווני | בתרגיל השתתפו 54 כלי טיס, וצפו משקיפים מ-34 מדינות. דומה "תרחיש לחימה מתגלגל" |
| 2017 |  ישראל חיל האוויר הישראלי  ארצות הברית חיל האוויר האמריקאי  פולין חיל האוויר הפולני  יוון חיל האוויר היווני  איטליה חיל האוויר האיטלקי  גרמניה חיל האוויר הגרמני  צרפת חיל האוויר הצרפתי  הודו חיל האוויר ההודי | זו הפעם הראשונה מאז מלחמת העולם הראשונה שמטוסי חיל האוויר הגרמני טסו בשמי ישראל. השתתפו כ-100 מטוסים מדגמי טורנדו, מיראז', יורופייטר, F-15, F-16 ועוד. בסדנה ניתן דגש על תרחישים כמו התמודדות עם סוללות נ"מ, הפלת מל"טים, קרבות אוויר, והטלת חימוש ממרחק רב. כלל משקיפים ממספר מדינות, בהם בכירי חיל האוויר המלכותי וחיל האוויר האוסטרי. |
| 2019 |  ישראל חיל האוויר הישראלי  ארצות הברית חיל האוויר האמריקאי  יוון חיל האוויר היווני  איטליה חיל האוויר האיטלקי  גרמניה חיל האוויר הגרמני | כללה לראשונה מטוסים מדגם F-35. בין השאר, תורגלה התמודדות עם מערכת הטילים הרוסית S300. |
| 2021 "בלו גרדיאן" |  ישראל חיל האוויר הישראלי  ארצות הברית חיל האוויר האמריקאי  צרפת חיל האוויר הצרפתי  הממלכה המאוחדת חיל האוויר המלכותי  איטליה חיל האוויר האיטלקי  גרמניה חיל האוויר הגרמני | תרגיל בינלאומי ראשון להפעלת כטמ"מים, במהלכו הוטסו הרמס 450 "זיק" של חיל האוויר הישראלי . |
| 2021 |  ישראלחיל האוויר הישראלי  ארצות הברית חיל האוויר האמריקאי  צרפתחיל האוויר הצרפתי  איטליה חיל האוויר האיטלקי  גרמניהחיל האוויר הגרמני  יווןחיל האוויר היווני  הודו חיל האוויר ההודי | כלל לראשונה מטוסי קרב הודיים. כלל לראשונה מטסים משותפים בשמי ירושלים ותל אביב.  מלבד המדינות המשתתפות, הגיעו לישראל נציגים מרומניה, פינלנד, קוריאה הדרומית, אוסטרליה, יפן, הולנד, קרואטיה ואיחוד האמירויות – שצפו בתרגילים על תקן משקיפים. |
גלריה

דגל כחול, 2013
דגל כחול, פאטצ' 2013
דגל כחול, פאטצ' 2015
מטוס קרב מדגם F-16I סופה של טייסת 119 (טייסת העטלף) באימון דגל כחול ב-2015.
דגל כחול, 2017
דגל כחול, 2017
דגל כחול, 2017
מטוס של הלופטוואפה בדגל כחול, 2017
דגל כחול, פאטצ' 2017
דגל כחול, 2017
דגל כחול, 2017
דגל כחול, 2017
דגל כחול, 2019
דגל כחול, 2019
דגל כחול, 2019
דגל כחול, 2019
דגל כחול, 2019
דגל כחול, 2019
דגל כחול, 2019
דגל כחול, 2019
טיסה מעל הכנסת, דגל כחול, 2021
דגל כחול, 2021
מטוסים ליד מצדה דגל כחול, 2021
דגל כחול, 2021
דגל כחול, 2021
דגל כחול, 2021
דגל כחול, 2021
טיסה מעל בריכות האידוי של ים המלח, דגל כחול, 2021
דגל כחול, 2021
F-16 מהכוח האדום, דגל כחול, 2021
פאטצ' ודרגת ביום אויב, דגל כחול, 2021
דגל כחול, 2021
ראו גם

רד פלאג
מייפל פלאג
אנטוליאן איגל
הערות שוליים

↑  אתר חיל-האוויר : "בלו-פלאג" 2015 הגיע לסיומו, באתר www.iaf.org.il
↑  יואב זיתון, 100 מטוסים, אלף גיחות: "בלו פלאג" - התרגיל האווירי הגדול אי פעם בישראל, באתר ynet, 9 בנובמבר 2017
↑  טל לב רם, ‏בלעדי: טייסי ארה"ב ובריטניה ילמדו מצה"ל על ה־F-35, באתר מעריב אונליין, 10 במאי 2019
↑  צפו: לראשונה - מטוסי האדיר בתרגיל בינלאומי בישראל שדימה התגוננות מ-S300, באתר כאן-תאגיד השידור הישראלי
↑  The Israeli Air Force : July : "Blue Guardian" Exercise Concludes, www.iaf.org.il
↑  דני זקן, ‏בשיתוף צוותים מגרמניה וצרפת: תרגיל בלו-גרדיאן לכטב"מים הסתיים, באתר גלובס, 22 ביולי 2021
↑  , ישראל היום
↑  , כאן
מטוסי קרב אמריקאים מדגם F-16 ומטוס F-35 לייטנינג II ישראלי באימון דגל כחול ב-2019.
שחפת באפריקה

אפריקה היא אחד האזורים הגאוגרפיים בעל הריכוז הגדול ביותר של מחלת השחפת בעולם.
שחפת היא הגורם למוות המוביל בקרב אנשים הנגועים באיידס: בשנת 2016 40% מקרי המוות של חולי איידס נבעו כתוצאה משחפת.
סך של 1.5 מיליון אנשים מתו משחפת בשנת 2018 (מתוכם 251,000 אנשים הנגועים באיידס). ברחבי העולם, שחפת היא הגורם התשיעי המוביל למוות והגורם המוביל כתוצאה מגורם זיהומי יחיד (מדורג מעל איידס). כ־82% ממקרי המוות בשחפת בקרב אנשים אשר לא נגועים באיידס התרחשו באזור אפריקה.
מחלת השחפת

שחפת (באנגלית: Tuberculosis או: TB), היא מחלה זיהומית מדבקת ונחשבת לאחד מגורמי המוות העיקריים בעולם כיום על פי נתונים של ארגון הבריאות העולמי (WHO).
שחפת נגרמת על ידי חיידקים המשפיעים לרוב על הריאות. זוהי מחלה ניתנת לריפוי ומניעה.
שחפת מופצת מאדם לאדם באוויר. כאשר אנשים עם שחפת משתעלים, מתעטשים או יורקים, הם מפיצים את חיידקי השחפת באוויר. אדם צריך לשאוף רק כמה מן החיידקים הללו כדי להידבק.
כרבע מאוכלוסיית העולם חולה בשחפת סמויה, שמשמעותה שאנשים נדבקו בחיידקי שחפת אך עדיין לא חולים במחלה ואינם יכולים להעביר את המחלה.
מחלת השחפת > תולדות המחלה

מקור שם המחלה נגזר משם החיידק הגורם לה: Mycobacterium Tuberculosis.
תועדה שחפת במצרים לפני יותר מ-5,000 שנה. בבדיקות מקיפות בשלדים נמצאו במומיות המצריות ממצאים חריגים אשר אופייניים לשחפת, ומתוארות בבירור באמנות המצרית המוקדמת מומיות עם גבשושיות המאובחנות כגבשושיות שחפת.
מחלת השחפת > סקירת המחלה וגורמיה

ההדבקה מאדם לאדם נעשית דרך הדבקה טיפתית שיעול או הרוק של אדם החולה במחלה פעילה. הסיכון להדבקה תלוי בעומס החיידקי של האדם החולה, זמן החשיפה, אלימות החיידק ותפקוד מערכת החיסון של האדם הנדבק. כיום לא נהוג לחסן את האוכלוסייה בעולם המערבי בשל יעילותו הנמוכה של החיסון[דרוש מקור]. אנשים הנדבקים בחיידקי שחפת הם בעלי סיכון של 5-15% לחלות בשחפת. אנשים עם מערכת חיסונית נפגעת, כמו אנשים החיים עם איידס, תת-תזונה או סוכרת, או אנשים המשתמשים בטבק או אלכוהול, הם בעלי סיכון גבוה יותר לחלות. הסיכוי של אנשים הנגועים בנגיף האיידס לחלות בשחפת גבוה פי 19 מאנשים אשר אינם נגועים באיידס. כמו כן, הסיכוי של אנשים הנמצאים בתת-תזונה לחלות בשחפת גבוה פי 3 מאנשים אשר אינם נמצאים בתת-תזונה. שימוש באלכוהול ועישון טבק מעלים את הסיכון למחלת השחפת פי 3.3 ו-1.6 בהתאמה. יותר מ-20% ממקרי השחפת ברחבי העולם מיוחסים לעישון. (0.86 מיליון מקרים מיוחסים לעישון, בנוסף 0.83 מיליון מקרים מיוחסים לשימוש באלכוהול).
שחפת פוגעת בעיקר במבוגרים. עם זאת, כל קבוצות הגיל נמצאות בסיכון. יותר מ־95% מההדבקות והתמותה הם במדינות מתפתחות. למעלה מ־25% מהמקרים והתמותה הם באזור אפריקה.
1.1 מיליון ילדים (בגילאים 0–14) חלו בשחפת וכ־230,000 ילדים מתו מהמחלה בשנת 2018.
לפי ההערכות, ללא טיפול הולם, 45% מהאנשים אשר חולים בשחפת ואינם נגועים באיידס וכמעט כל האנשים החולים בשחפת ונגועים באיידס ימותו.
מחלת השחפת > תסמינים ואבחון המחלה

תסמינים שכיחים של שחפת פעילה בריאות הם שיעול טורדני שנמשך מעל 3 שבועות המלווה בליחה ובדם לעיתים, כאבים בחזה, חולשה, ירידה במשקל, חום והזעת לילה. מדינות רבות עדיין מסתמכות על שיטה שנמשכה זמן רב בשם "מיקרוסקופיית מריחת כיח (ליחה)" כדי לאבחן שחפת- טכנאי מעבדה מיומנים בוחנים דגימות כיח תחת מיקרוסקופ כדי לבדוק אם קיימים חיידקי שחפת. מיקרוסקופיה מגלה רק מחצית ממספר מקרי השחפת ואינה יכולה לגלות עמידות לתרופות.
בכפרים וביישובים הנידחים של אפריקה אין את היכולת או התנאים הסניטריים המתאימים לאבחנת המחלה בעזרת מיקרוסקופ וכלים טכנולוגיים מתקדמים. לפיכך פותחו ערכות לאבחונים מהירים.
השימוש באבחון המהיר התרחב באופן משמעותי מאז 2010, אז המליץ ארגון הבריאות העולמי לראשונה על השימוש בו. הבדיקה מגלה בו זמנית שחפת ועמידות בפני ריפמפיצין, שהיא תרופת השחפת החשובה ביותר. ניתן לבצע אבחנה תוך שעתיים וכעת הבדיקה מומלצת על ידי ארגון הבריאות העולמי כמבחן האבחון הראשוני אצל כל האנשים הסובלים מסימנים ותסמינים של שחפת. יותר ממאה מדינות כבר משתמשות במבחן ו-6.2 מיליון מחסנים הוקמו ברחבי העולם בשנת 2015. פיתוח ערכות לאבחונים מהירים הביא לכך שאוכלוסיות שלמות, שבעבר לא היה ביכולתן להיבדק בבית חולים מאובזר, יוכלו לעשות זאת כעת.
ארגון הבריאות העולמי מעריך שרק מחצית מכל האנשים עם שחפת באפריקה מזוהים כחולים עקב אבחון לקוי זה של המחלה. כתוצאה מכך, אנשים רבים נותרים חולים ומידבקים במשך תקופות ממושכות לפני גילוי המחלה, ואלפים מתים מבלי שקיבלו אי פעם אבחנה לשחפת. לרוע המזל, אפילו עם האבחנה, שיעור הטיפול המצליח הממוצע הוא פחות מ-70%, הרבה מתחת ליעד של ארגון הבריאות העולמי של 85%, מה שהופך את המחלה לשכיחה וחוזרת באפריקה.
סוגי השחפת באפריקה > שחפת חוץ ריאתית

המחלה החוץ ריאתית יכולה לבוא לידי ביטוי באופן מפושט (שחפת חוץ ריאתית מיליארית) או כמחלה מוחית (שחפת מנינגיאלית).
שחפת חוץ ריאתית מתפתחת בעיקר בחולים בעלי מערכת חיסונית חלשה או מדוכאת ובילדים קטנים. כך לדוגמה, כמחצית מחולי האיידס שידבקו בשחפת, יפתחו מחלה חוץ ריאתית.
באופן עקרוני המוקדים של המחלה יכולים להופיע בכל אחד ואחד מאיברי הגוף. מוקדים העיקריים שבהם מתמקמת המחלה החוץ ריאתית הם קרום הריאה, מערכת העצבים המרכזית, בלוטות הלימפה בצוואר, במערכת השתן והמין, במפרקים ובעצמות.
סוגי השחפת באפריקה > שחפת עמידה

שחפת עמידה היא סוג של שחפת הנגרמת על- ידי חיידקים שאינם מגיבים לאיזוניאזיד וריפמפיצין, שתי התרופות החזקות ביותר נגד השחפת. שחפת עמידה בפני תרופות מהווה עד היום משבר של בריאות הציבור ואיום ביטחוני בריאותי. במקרים מסוימים יכולה להתפתח עמידות קשה יותר לתרופות. שחפת עמידה לתרופות באופן קיצוני היא צורה חמורה יותר של שחפת עמידה הנגרמת על ידי חיידקים שאינם מגיבים לתרופות היעילות ביותר נגד השחפת ולעיתים קרובות מותירים חולים ללא אפשרויות טיפול נוספות.
ארגון הבריאות העולמי מעריך כי היו 484,000 מקרים חדשים עם התנגדות לריפמפיצין - התרופה היעילה ביותר, מתוכם 451,550 מקרים חדשים עם עמידות לריפמפיצין באזור אפריקה.
טיפול בשחפת עמידה יקר משמעותית מטיפול בשחפת "רגילה". בנוסף, אף על פי ששיעורי ההצלחה בטיפול בשחפת הם למעשה מוחלטים (100%), במקרי שחפת עמידה, למרות הטיפול המוצלח, מפאת מחסור במשאבים באפריקה שעור התמותה מהשחפת העמידה עומד על 39%.
נכון להיום, כל מדינות האזור האפריקני למעט סיישל הודיעו על מקרים של שחפת עמידה ו-13 מדינות דיווחו אי פעם על מקרים של שחפת עמידה לתרופות בהיקף נרחב (קיצונית). יתר על כן, ממשיך להיות פער באבחון/טיפול כאשר רק כ-68% מהמאובחנים.
אפריקה מבודדת את חולי השחפת העמידה מהחשש שיפיצו את המחלה הקשה לריפוי, במיוחד לאור שיעור הרב של אנשים הנגועים באיידס שנמצאים בקבוצת סיכון גבוהה מכלל האוכלוסייה. רוב חולי השחפת העמידה באפריקה נמצאים בבידוד בבתי חולים המוקפים גדרות תיל.
טיפול במחלת השחפת

שחפת היא מחלה הניתנת לטיפול וניתנת לריפוי. מחלת שחפת פעילה מטופלת בקורס סטנדרטי בן 6 חודשים של 4 תרופות אנטי-מיקרוביאליות המסופקות עם מידע, פיקוח ותמיכה לחולה על ידי עובד בריאות או מתנדב מיומן. ללא תמיכה כזו, ההיצמדות לטיפול יכולה להיות קשה והמחלה יכולה להתפשט. ניתן לרפא את הרוב המכריע של מקרי שחפת כשמסופקים ונלקחים כראוי תרופות.
הטיפול בחולה כולל מספר סוגים של כדורי אנטיביוטיקה מיוחדת. הטיפול יעיל ביותר בתנאי שהכדורים נלקחים בצורה עקבית ובכמות המומלצת לתקופה ממושכת של שישה חודשים לפחות. נטילת חלק מן התרופות בלבד תגרום להתפתחות חיידקים העמידים לתרופות. הפסקה של לקיחת הכדורים, תגרום להופעה מחודשת של המחלה. לכן, יש חשיבות לקחת את כל התרופות, בכל הכמות המומלצת במשך חצי שנה או יותר.
בין 2000 ל-2015 ניצלו כ־49 מיליון חיים באמצעות אבחון וטיפול בשחפת.
בין 2015 ל-2018 ניצלו כ-9 מיליון חיים באמצעות אבחון וטיפול בשחפת.
ארגון הבריאות העולמי מצידו מקדם התערבויות שונות, הגדלת ההשקעות בשירותי מעבדה, מעקב אחר עמידות לתרופות ושימוש נרחב בטיפול מונע לאנשים הנגועים באיידס. יוזמה חדשה שהושקה על ידי מחלקות עצירת השחפת והאיידס של ארגון הבריאות העולמי מדגישה את שלושת השלבים: איתור המקרים, טיפול מונע בעזרת איזוניאזיד ובקרת זיהום.