stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עוזי וישנה
ביוגרפיה > עבודתו המדעית

עיקר מחקרו עוסק באלגברה לא-קומוטטיבית ונקודות המפגש שלה עם תחומים שונים. תרומותיו הראשיות הן בתורת החוגים (ובמיוחד אלגברות פשוטות מרכזיות, אלגברות חילוק וחוגים עם זהויות פולינומיות), קומבינטוריקה, גאומטריה דיפרנציאלית, תבניות ריבועיות ואינווריאנטים שלהן, קוהומולוגיית גלואה וגאומטריה אלגברית. כמו כן פרסם מספר מאמרים בתורת החבורות, סטטיסטיקה, מדעי המחשב ואלגברה יישומית.
עם תוצאותיו החשובות ניתן למנות:
הבנייה המפורשת הראשונה של קומפלקסי רמנוג'אן (עם לובוצקי וסמואלס), שהם הכללות רב-ממדיות של גרפי רמנוג'אן, ומהווים אובייקטים קומבינטוריים בעלי משמעויות ושימושים מרחיקי לכת, אף במתמטיקה יישומית (למשל, בבניית קודים אופטימליים).
הוכחת קיומם של שריגים אריתמטיים בחבורה הפרויקטיבית הליניארית מדרגה 3 ומעלה (מעל הממשיים והמרוכבים) המשרים יריעות איזוספקטרליות שאין להן מידה משותפת (עם לובוצקי וסמואלס). תוצאה זו, העומדת בניגוד למתרחש בדרגה 2, הושגה באמצעות ניתוח אלגברות חילוק שונות החולקות את אותן נקודות הסתעפות.
בניית גרפי קיילי איזוספקטרליים אך לא איזומורפיים של חבורות פשוטות סופיות (עם לובוצקי וסמואלס).
הוכחת חסם אופטימלי, לוגריתמי בגנוס, על הסיסטולים של משטחי הורוויץ. חסם זה, המכליל תוצאות קודמות של סרנק, בוּסר ואחרים, הושג באמצעות ניתוח סדרים מתאימים באלגברות קווטרניונים (ביחד עם מיכאל כץ ומלכה שפס).
אקספוזיציה מלאה של פתרון בעיית שפכט על קיומו של בסיס סופי לאידיאל הזהויות של אלגברה עם זהויות פולינומיות שהיא נוצרת סופית מעל חוג נותרי (שהוכח על ידי קאנל-בלוב), ביחד עם קאנל-בלוב ורואן.
משפטי מבנה ודוגמות נגדיות בתיאוריה של אלגברות חילוק מרכזיות ובפרט במכפלות משולבות (ובין היתר, פתרון בעיית רוקט על ציקליות של אלגברות עם איברים מרכזיים, ביחד עם מצרי ורואן).
חישוב החבורות היסודיות של כיסויי גלואה של יריעות אלגבריות שונות, ושל משלימים של עקומים המונחים במשטחים אלגבריים שונים (בסדרת עבודות משותפות עם עמרם, טייכר, לורנס ואחרים).
בניות שונות של אלגברות מונומיאליות מגידול פולינומי, ובפרט הבנייה הראשונה של אלגברות פרימיטיביות מממד גלפנד-קירילוב שרירותי מעל שדות כלליים.
הערות שוליים

↑  בלי לחץ: כך תצליחו בבגרות במתמטיקה, באתר ישראל היום, 20 במאי 2013
דפנה ברמלי, ‏מתלבטים אם לשלוח את התיכוניסט לאקדמיה? תקראו את זה, באתר גלובס, 12 ביולי 2014
↑  הנהלות האיגוד בעבר, באתר האיגוד הישראלי למתמטיקה
↑  חתני הפרס באתר פרס לויצקי
↑  נעמי דרום, האיש הקטן שבאנציקלופדיה, באתר הארץ, 16 ביולי 2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269563005171  dblp: 99/5867  ISNI: 0000 0000 6917 6048  MGP: 44618  ORCID: 0000-0003-2760-9775  VIAF: 98283065   WorldCat (עם VIAF): 98283065
צור משלו אכלנו

"צור משלו אכלנו" (או בקיצור "צור משלו") הוא זמר שנהגו לשיר בסעודת שבת, והתקבל בתפוצות ישראל. הזמר מבוסס על תוכנה של ברכת המזון. מחברו האלמוני חי כנראה לא יאוחר מן המחצית השנייה של המאה הארבע-עשרה בצפון צרפת בימי הביניים.
על אף שהפיוט התקבל ברוב הקהילות, יש שהתנגדו לשירתו, מחשש שבאמירתו יצאו ידי חובת ברכת המזון.
כתיבת הפיוט

הפיוט נכתב בקשר לברכת המזון. שלושת הבתים הראשונים שלו הם כנגד שלוש הברכות הראשונות של הברכה, והבית הרביעי-כנגד "כוס של ברכה", כוס יין שנוהגים לשתות אחרי הברכה.
ככל הנראה, הפיוט לא נכתב על השבת אלא על ברכת המזון בכלל, אך כיוון שבימי החול אין פנאי, נוהגים לשיר אותו בעיקר בשבתות, אף על פי שהשבת לא מוזכרת בפיוט.
החוקר דב סדן פירש את המילים "שבענו והותרנו כדבר ה'", כמדברות כנגד המן, כיוון שההקשר היחיד בו מופיע ציווי בתורה על הותרה הוא בהקשר למן- ”וְאֵת כָּל הָעֹדֵף הַנִּיחוּ לָכֶם לְמִשְׁמֶרֶת עַד הַבֹּקֶר”- וזוהי מצווה החלה רק בקשר לשבת. ייתכן שהמילים הם חיבור של שני פסוקים קשורים. דברי משה: "וְאָכַלְתָּ וְשָׂבָעְתָּ וּבֵרַכְתָּ אֶת־ה'..." (דברים פרק ח פסוק י) ודברי אלישע: "כֹה אָמַר ה', אָכֹל וְהֹותֵר ... וַיֹּאכְלוּ וַיֹּותִרוּ כִּדְבַר ה'." (מלכים ב פרק ד פסוקים מב-מד).
הרב יהוסף שוורץ הביא ראיה מפיוט זה שהגיית הקמץ בקרב יהודי אשכנז באותה תקופה הייתה דומה להגיית הפתח, כמו בהגייה הספרדית המקובלת בימינו, ואילו ההגייה הדומה לחולם, המקובלת בהגייה האשכנזית התפתחה בתקופה מאוחרת יותר. הראיה לכך היא מהחרוז "אמוני" (בפתח) ו"אדוני" (בקמץ) בפתיחת הפיוט.
תוכן הפיוט

הפיוט בנוי לפי סדר ברכת המזון, כאשר שלושת הבתים הראשונים מקבילים לשלוש הברכות הראשונות בברכת המזון, והרביעי עוסק ב"כוס של ברכה", כוס היין עליה מברכים את ברכת המזון במקרים מסוימים.
הבית הראשון מקביל לברכת "הזן", המדברת על כך שאלוהים זן את העולם כולו ונותן לחם לכל בשר.
הבית השני מקביל לברכת "נודה", המודה לה' על "ארץ חמדה טובה ורחבה שהנחלת לאבותינו", ועל המזון המשביע.
הבית השלישי מקביל לברכת "רחם", בה מבקשים מה' שירחם על עמו ועל ירושלים ויקרב את בניין המקדש.
הבית הרביעי והאחרון מדבר על בניין המקדש ועל כך שה' יתברך על כוס יין.
פולמוס הלכתי

בספר כתר ראש של רבי אשר כהן, מובא שהרב חיים מוולוז'ין הקפיד שלא לשיר צור משלו. אחרונים רבים הבינו שהטעם מנהג זה הוא שעל ידי השיר יוצאים ידי חובת ברכת המזון מדאורייתא, שכן מדאורייתא אין נוסח קבוע לברכת המזון. למרות זאת, המנהג ברוב הקהילות הוא שמותר לשיר אותו, ויש שלימדו זכות על המנהג.
לחנים

לחן פופולרי למזמור הוא כמעט זהה לשיר הלאדינו Los Bibilicos (יש גם גרסה באנגלית "A Swallow Song" - "הסנונית").
לחנים בעברית בוצעו על ידי אברהם פררה, נירה עדי, אילנה אביטל וישנה גרסה בתרגום ללאדינו של יצחק לוי.
לחנים בולטים[דרוש מקור] במגזר החרדי הם ניגונו של רבי יצחק מוורקא אשר מושר בחסידות ויז'ניץ על הפיוט, ולחן נוסף של חסידות ויז'ניץ אשר נפוץ בין כליזמרים ברומניה ("Kandel's Hora").
לחנים > לחנים על חלק מהפיוט

רחם בחסדך - לחן של חיים בנט בביצוע של שלמה כהן באלבום אנעים זמירות.
רחם בחסדך - על הבית "רחם כחסדך" לחן של ברוך חייט בביצוע של מרדכי בן דוד.
רחם בחסדך - שני לחנים של שלמה קרליבך אחד בהופעה ואחד בקומזיץ בהקלטה ביתית
יבנה המקדש - לחן של רבי מאיר שפירא.
יבנה המקדש - מוטי וייס.
יבנה המקדש - לחן של הרב שלמה קרליבך. לקרליבך ארבעה לחנים נוספים למילים.
יבנה המקדש - לחן של דוד ורדיגר, ביצוע של מרדכי בן דוד באלבום כיסופים.
יבנה המקדש - לחן של חסידות ויז'ניץ.
בשיר וקול תודה - מרדכי בן דוד.
בשיר וקול תודה - בני פרידמן יחד עם שרולי גרין.
לקריאה נוספת

טובה בארי, ישראל אדלר, "'צור משלו אכלנו' — זמר לשבת", מחקרי ירושלים בספרות עברית י-יא, תשמ"ז-תשמ"ח (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
הערות שוליים

↑  צור משלו, באתר הזמנה לפיוט
↑  קובץ "בית אהרן וישראל", עמ' קכ"ו סעיף ו'
↑  צור משלו אכלנו, באתר דעת
↑  דוב סדן, נרות שבת, ג' עמ' י"ד, מובא באתר דעת
↑  ספר שמות, פרק ט"ז, פסוק כ"ג
↑  בספרו דברי יוסף ח"ב דף קסז ע"א, הובאו דבריו בשו"ת יביע אומר חלק ו, אורח חיים סימן יא
↑  סי' צד.  בתוך סדור אשי ישראל על פי רוב מרן הגר"א, תל אביב תשכ"ח, עמ' 535.
↑  עיין לדוגמה רועי כהן, הפיוט 'צור משלו' כמוציא ידי חובה בברכת המזון.
↑  צור משלו אכלנו בביצוע נירה עדי באתר זמרשת
↑  רחם כחסדך, מרדכי בן דוד, קומזיץ, להאזנה באתר יוטיוב.
↑  רחם בחסדך.
↑  רחם בחסדך.
↑  יבנה המקדש בלחנו של הרב מאיר שפירא מלובלין בביצוע של ישיבת אורות שאול להאזנה באתר יוטיוב.
↑  יבנה המקדש, נבדק ב-2023-03-09
↑  יבנה המקדש, שלמה קרליבך, להאזנה באתר יוטיוב.
↑  יבנה המקדש, גרסה נוספת, שלמה קרליבך להאזנה באתר יוטיוב.
↑  יבנה המקדש - ויז'ניץ בביצוע של ילד הפלא דודי הרשקופ להאזנה באתר יוטיוב.
↑  בשיר וקול תודה, מרדכי בן דוד להאזנה באתר יוטיוב.
↑  בשיר וקול תודה, בני פרידמן ושרולי גרין להאזנה באתר יוטיוב.
| ברכת המזון |
| --- | --- | --- |
| מצוות ומנהגים | תהלים קלז (על נהרות בבל) • תהלים קכו (שיר המעלות בשוב ה') • מים אחרונים • זימון • כוס של ברכה |  |
| סדר הברכה | ברכת הזן • ברכת הארץ • על הניסים • ברכת ירושלים • רצה והחליצנו • יעלה ויבוא • ברכת הטוב והמטיב • ברכת אבלים • הרחמן • ברכת האורח • ברכת חתנים |  |
| פיוטים | נודה לשמך • דוי הסר • אלהים צוית לידידך בחירך • אות מבראשית הוכתרה • הרחמן (פיוט) • צור משלו אכלנו |  |
| שונות | פת הבאה בכיסנין • ברכה אחרונה • ברכה אחת מעין שלוש • בנדיגאמוס |  |
ג'ואי פירמן

יוהנס קורנליס מריה "ג'ואי" פירמן (בהולנדית: Johannes Cornelis Maria Veerman; נולד ב-19 בנובמבר 1998) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת פ.ס.וו. איינדהובן ובנבחרת הולנד.
קריירה

פירמן החל לשחק כדורגל בגיל ארבע ב-RKAV פולנדם, לפני שעבר לאקדמיה לנוער בוולנדם שנתיים מאוחר יותר. ב-30 באפריל 2015, הוא חתם על החוזה המקצועי הראשון שלו במועדון עד 2017.
ב-9 בספטמבר 2016 ערך הופעת ליגה ראשונה בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 0–1 על פנלו. ב-20 בינואר 2017, הבקיע את שעריו הראשונים בניצחון 1–3 על מועדון הכדורגל איינדהובן.
פירמן חתם בהירנפיין ב-30 באוגוסט 2019. יומיים לאחר מכן במהלך משחק ביתי מול פורטונה סיטארד שהסתיים ב-1-1, ערך פירמן את הופעת הבכורה שלו בקבוצה. בדצמבר הוא כבש את השער הראשון שלו בקבוצה בסיבוב השני של הגביע ההולנדי בניצחון 0–2 על רודה. בעונתו הראשונה כבש פירמן 5 שערים והוסיף 5 בישולים ב-26 הופעות בכל המסגרות.
ב-4 בינואר 2022 חתם פירמן על חוזה ל-4.5 שנים עם ב-פ.ס.וו. איינדהובן. ב-16 בינואר ערך הופעת ליגה ראשונה בקבוצה בניצחון 0–1 על חרונינגן. ב-20 בפברואר כבש שער בכורה בקבוצה בניצחון 1–3 על קבוצתו לשעבר הירנפיין.
קריירה > נבחרת הולנד

במרץ 2023, זומן לראשונה לסגל נבחרת הולנד, לקראת משחק מוקדמות יורו 2024 נגד צרפת וגיברלטר, אבל אז נאלץ לעזוב עקב מחלה.
ב-18 ביוני 2023 ערך פירמן את הופעת הבכורה שלו בנבחרת במשחק ליגת האומות 2023 נגד נבחרת איטליה.
נכלל בסגל נבחרת הולנד לטורניר יורו 2024.
הערות שוליים

↑  Joey Veerman joins PSV from sc Heerenveen with immediate effect, www.psv.nl, ‏4 בינואר 2022 (באנגלית אמריקאית)
↑  Dit zijn de 26 spelers van bondscoach Ronald Koeman voor EURO 2024 באתר התאחדות הכדורגל ההולנדית המלכותית, 29 במאי 2024 (בהולנדית)
| נבחרת הולנד – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 פרברוחן •  2 ואן דה ון •  3 דה ליכט •  4 ואן דייק •  5 אקה •  6 דה פריי •  7 ברחוויין •  8 ויינאלדם •  9 וחהורסט •  10 ממפיס •   11 חאקפו •  12 פרימפונג • 13 ביילו •  14 ריינדרס • 15 חירטרואידה • 16 פירמן • 17 בלינד • 18 מאלן • 19 סימונס • 20 מאטסן • 21 זירקזיי • 22 דומפריס • 23 פלקן • 24 חראפנברך • 25 ברובי • 26 סחאוטן • מאמן: קומאן |  1 פרברוחן •  2 ואן דה ון •  3 דה ליכט •  4 ואן דייק •  5 אקה •  6 דה פריי •  7 ברחוויין •  8 ויינאלדם •  9 וחהורסט •  10 ממפיס •   11 חאקפו •  12 פרימפונג • 13 ביילו •  14 ריינדרס • 15 חירטרואידה • 16 פירמן • 17 בלינד • 18 מאלן • 19 סימונס • 20 מאטסן • 21 זירקזיי • 22 דומפריס • 23 פלקן • 24 חראפנברך • 25 ברובי • 26 סחאוטן • מאמן: קומאן | הולנד |
מותק של פסטיבל

הפוסטר של מותק של פסטיבל 1
הופ! מותק של פסטיבל היא סדרת הופעות ישראלית בהפקת סולן הפקות (מיקי וירון פלד) שבה השתתפו כוכבי ערוץ "הופ!" מ-2008 עד 2016 והיווה מעין "גרסה לקטנטנים" של הפסטיגל.
מ-2009 "מותק של פסטיבל" שילב גם את כוכבי הקטנטנים של HOT VOD Young (רינת גבאי, גיא פרידמן ושי ורועי).
לאור ההצלחה, המופע הפך למופע שנתי של חג החנוכה.
המופע החל בתור מחזמר עם במה רגילה, לאחר ההצלחה (משנת 2013 ואילך) החלו להופיע על בימת 360 מעלות שפונה לכל היציעים.
למופע "מותק של פסטיבל" נוצרו 4 שירי נושא מקורים: ב-2010, ב-2014, ב-2016 וב-2017. במהלך השנים המופע שינה את שמותיו: "מותק בממלכת הקרח" (2014), "מותק הטרול הקסום" (2017) "מותק גיבורי החלומות" (2019) ובשנת 2021 "מותק של משפחה".
ב-2018 ירד המופע מהבמה בגלל כישלון מכירת הכרטיסים בשנה שלפני, ושנה אחר כך חזר המופע לבמות. ב-2017 הופסק שיתוף הפעולה עם ערוץ הופ! ובשנים שלאחר מכן שם המופע השתנה משנה לשנה.
ב-2019 יצאה סדרה בשם "מותק גיבורי החלומות", בערוץ הופ! לילדי "yes" בלבד (וגם ב-VOD Kids של yes וב-STINGTV).
בשנת 2020 נעדר המופע פעם נוספת מהבמות בעקבות מגפת הקורונה שהשביתה מופעים נוספים, למעט הפסטיגל שיצא במתכונת וירטואלית.
בשנת 2021 המופע שב אל הבמות תחת השם "מותק של משפחה".
בשנת 2023 בגלל מלחמת חרבות ברזל המופע נדחה מחנוכה 2023 לחנוכה 2024
הפסטיבלים לאורך השנים

| שנה | משתתפי הפסטיבל | שם המופע |
| --- | --- | --- |
| 2008 | יובל המבולבל, סבא טוביה, ציפי שביט, חני נחמיאס, נחשון כל יכול (אסף אשתר), משה דץ, הכבשה שושנה, מיכל צפיר, אבא קדברא (יניב אליהו), "נווה עצלנות": סטפני (מיטל פארן), רובי רקב (אורי אומנותי), ספורטקס (דניאל קישינובסקי) | מותק של פסטיבל 1 - הגדולים של הקטנים |
| 2009 | רינת גבאי, אורנה דץ, מיכל צפיר, טובי דובי (טוביה צפיר), יובל המבולבל, נחשון כל יכול (אסף אשתר), דוד חיים (חיים אוסדון), הבובה מימי (רוית יעקב), יויו הרובוט (ניצן זיצר / ישראל ארנסט), גיא פרידמן, ויפו הכלב המעופף (עמרי רוטברד), אדון זדון (שלומי קבסה), להקת א-בה-גא-ד! (טל נרובאי, יעל בדש, מיטל סלקמון, מקס אולארצ'יק)  | מותק של פסטיבל 2 - הרפתקה בקרקס |
| 2010 | יובל המבולבל, מיכל צפיר, סבא טוביה, דפנה דקל ודודידו, דוד חיים, משה דץ, אורנה דץ, שי ורועי, רוני נדלר, גילי בא לבקר / אדון אוטוסטראדה (גילי ורנר), הכבשה שושנה (מיקי מוכתר)  | מותק של פסטיבל 3 - הרפתקה ביער הקסום |
| 2011 | דפנה דקל, רינת גבאי, שי ורועי, יעל בר זוהר, גיא פרידמן, סבא טוביה, גילי בא לבקר, מיכל צפיר, עמרי רוטברד, כוח הקצב (דרור טייכנר, גל לב, ציון אשכנזי, גיל אלון) על המסך בלבד: הברון דה לה מחשב (שלמה בראבא) | מותק של פסטיבל 4 - בממלכת הצעצועים |
| 2012 | לי בירן, סבא טוביה, שי ורועי, רינת גבאי, יעל ועמרי, מיכל צפיר, שלכת (ניקי גולדשטיין), אורנה דץ, משה דץ, מימי ויויו (רוית יעקב, ישראל ארנסט / ניצן ינקלביץ), כוח הקצב (לירון חי ביטון, גל לב, ציון אשכנזי, גיל אלון) | מותק של פסטיבל 5 - הרפתקה בארץ קסם |
| 2013 | ידידיה ויטל, שי ורועי, יובל המבולבל, משה דץ, אורנה דץ, מיכל ינאי, מיכל הקטנה, מיכל ינאי, יעלי ועמרי, פרופסור פוקס (גיל וסרמן), גילי ורנר, יהורם גאון | מותק של פסטיבל 6 - הכי ישראלי |
| 2014 | שי ורועי, מיכל ינאי, מיכל הקטנה, דוד חיים, עודד פז, סבא טוביה, עדי הימלבלוי, יעלי ועומרי, גילי בא לבקר, מולי וצומי | מותק בממלכת הקרח |
| 2015 | יעלי ועומרי, דוד חיים, שי ורועי, אודי ואביעד, יעל בר זוהר, מולי וצומי, רוני דואני, עינת שרוף  | מותק של פסטיבל 8 - חגיגה בעולם המים |
| 2016 | שי ורועי, לי בירן, רוני דלומי, רוני נדלר, דוקטור ליבי (ירדן מרחבי), אורנה דץ, טל מוסרי, חני נחמיאס, גילי ורנר, טוביה צפיר, ישראל גולדרט | מותק של פסטיבל 9 - יוצאים לדרך |
| 2017 | מיכל הקטנה, מיכל ינאי, שי ורועי, דוד חיים, ציפי שביט, גיא פרידמן, אימרי זיו, מני ממטרה, דוקטור ליבי (ירדן מרחבי), הפיה יעלי (יעל נחום), מוטי אין כמוטי (מוטי לסרי), מותק הטרול (אלעד צפני) | מותק הטרול הקסום |
| 2019 | מיקי, מיכל הקטנה, דוד חיים, קופיקו, מני ממטרה   | מותק גיבורי החלומות |
| 2021 | מיקי, יובל המבולבל, מני ממטרה, קוגומלו, סבא נתי (נתן נתנזון) | מותק של משפחה |
| 2022 | מיקי, יובל המבולבל, קופיקו, קוגומלו, דורון אורן | מותק בארץ הילדים |
| 2024 | מיקי, מני ממטרה, רוי בוי, דוד חיים, ציפי שביט, מיכאל ספיר, שירן ספיר | ג'מבו מותק |
ראו גם

פסטיגל
פסטיבל שירי הילדים
שיר נולד
רוזוול

ערך זה עוסק בעיר בארצות הברית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
רוֹזוול (באנגלית: Roswell) היא עיר בדרום-מזרח מדינת ניו מקסיקו, ארצות הברית. אוכלוסייתה מונה כ-48,000 תושבים (נכון ל-2020), והיא החמישית בגודלה בניו מקסיקו.
כלכלת העיר מתבססת בעיקר על חקלאות, מחלבות, ותעשיית הנפט. בעיר ממוקם הקולג' הצבאי של ניו מקסיקו (NMMI), שנוסד ב-1891. מצפון-מזרח לעיר, על שפת נהר פקוס, נמצא פארק אגם ביטר, וממזרח לעיר ממוקם הפארק הלאומי אגמי בוטמלס. בעיר ממוקם סניף של אוניברסיטת ניו מקסיקו המזרחית. את העיר משרת שדה תעופה בינלאומי קטן בשם "מרכז התעופה הבינלאומי רוזוול".
היסטוריה

העיר הוקמה ב-1869 כאשר שני אנשי עסקים מאומהה, נברסקה, הקימו בה שני מבנים ראשונים, שהפכו בהמשך לחנות וסניף דואר. ב-1873 קיבל אחד מהם, ואן סי סמית', את תפקיד מנהל הדואר של היישוב מטעם הממשל, והוא בחר למקום את השם רוזוול על שם אביו, שהיה עורך דין באינדיאנה.
העיר ידועה בעיקר בשל אירוע המכונה "תקרית רוזוול", בו על פי הטענה התרסק כביכול עב"ם ליד העיירה, ב-8 ביולי 1947; נטען כי מן ה"צלחת המעופפת" חולצו גופות של חוצנים ופריטים אחרים שמקורם בטכנולוגיה חוצנית. בסוף שנות ה-70 התעורר מחדש העניין בתקרית השנויה במחלוקת, ונרקמו סביבה תאוריות קשר רבות על מהות החפץ שהתרסק לכאורה במקום. על פי צבא ארצות הברית, השברים שנמצאו במקום הם שרידים של כדור פורח ניסיוני מפרויקט "מוֹגוּל", אך יש הסבורים שהצבא העלים מן הציבור את האמת על האירוע. הוויכוח הפך את התקרית לתופעה נרחבת בתרבות הפופולרית, והשם "רוזוול" הפך לסמל לכלל נושא העב"מים והמפגש עם תרבויות חוצניות. בעיר הוקם מוזיאון עב"מים ומכון מחקר בתחום, ובכל שנה ב-4 ביולי נערך בה פסטיבל עב"מים המארח חוקרי עב"מים ודיונים בנושא. גם סמל העיר הרשמי כולל דמות של חוצן ירוק.
ברוזוול ביצע רוברט גודרד, מחלוצי מדע הטילים המודרני, את ניסויי הטילים שלו.
מוזיאון העב"מים בעיר
מפלת גונדולין

| --- | --- |

עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  ג'ון טולקין
 איורים:  אלן לי
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  פנטזיה
 נושא:  Fall of Gondolin 
 מקום התרחשות:  בלריאנד, הארץ התיכונה
 הוצאה
 הוצאה:  הרפר קולינס 
 עורך:  כריסטופר טולקין
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת כתר
 תרגום:  260
 סדרה
 ספר קודם:  סיפורם של ברן ולות'יין 
 
מפלת גונדולין (באנגלית: The Fall of Gondolin) הוא רומן מאת ג'ון רונלד רעואל טולקין אשר לא הושלם במהלך חיי הסופר. סיפור מפלת גונדולין הוא האחרון משלושת "הסיפורים הגדולים" שחיבר טולקין על העידן הראשון בתולדות הארץ התיכונה. כריסטופר טולקין ליקט וערך בספר זה את הגרסאות השונות של הסיפור שכתב אביו במהלך עשרות שנים יחד עם מבוא והסברים. זהו האחרון מבין כתבי אביו שאותו הוציא לאור בשנת 2018 לאחר שני הסיפורים הגדולים הנוספים: ילדי הורין וסיפורם של ברן ולות'יין.
הסיפור מגולל את סיפור הגעתו של טואור אל העיר הנסתרת גונדולין, עיר העלפים הגדולה והאחרונה לעמוד על תילה לאחר שחרבו כל ממלכות העלפים האחרות. את סיפור בגידתו של מיגלין וחורבנה של גונדולין.
גרסתו הראשונה של הסיפור נכתבה בשנת 1917. לאחר מכן כתב אותו הסופר מחדש במספר גרסאות שהאחרונה מביניהן נכתבה בשנת 1951. הסיפור פורסם לראשונה בסילמריליון בנוסח מקוצר בשנת 1977.
תקציר עלילה

העיר הנסתרת גונדולין, "עיר האבן", היא מעוזם האחרון של העלפים במלחמתם הממושכת נגד שר האופל מורגות וצבאותיו האדירים. היא נסתרת מעיני כול, בין ההרים החובקים אותה, שעליהם עומדים למשמר תורונדור מלך העיטים, ורק מנהרה נסתרת ושמורה היטב מוליכה אליה מן העולם שמחוצה לה.
במנהרה הזאת עובר טואור בן הואור, אדם בן–תמותה, ובפיו דבר שליחות אל טורגון המלך מאת הולא אולמו. על טורגון לכנס את חילותיו ולצאת לקרב נגד מורגות, שאם לא כן ישתלטו צבאותיו על כל הארץ התיכונה וישעבדו את כל יושביה. אולם טורגון, הבוטח בחוסן עירו הנסתרת, מפקפק ברצונם הטוב של הולאר, האלים, מסרב למלא אחר מצוותו של אולמו ונשאר מסוגר בעירו. טואור נשאר בגונדולין, ונושא לאישה את בת המלך, ידריל. לאחר בגידת מיגלין בעיר, מגלה מורגות את מקום היחבאה והוא עולה עליה עם צבאותיו. הקרב הנורא מסתיים במפלת העיר, אבל טואור וידריל ניצלים, ומהם צומחת תקווה חדשה לעולם בדמותו של אארנדיל, העתיד לשאת תחינת עמי הארץ התיכונה לולאר ולהביאם למלחמת החרון, בה מוכרע מורגות.
תוכן העניינים

כפי שמסביר כריסטופר טולקין בפתח דבר ובמבוא, אימץ בעריכת ספר זה מתכונת דומה לספר הקודם שערך ברן ולותין, מתכונת בה הוא עוקב אחרי התפתחות סיפור מפלת גונדולין בכתביו של אביו דרך ארבע גרסאות לסיפור החל מראשית קיומו ועד לפיתוחו המאוחר ביותר. כך הוא מראה גם את התמורות שחלו בראייתו של המחבר את חזונו כולל קטעים או רעיונות מפותחים במלואם שננטשו לאחר זמן.
רשימת פרקי הספר:
פתח דבר מאת עורך הספר כריסטופר טולקין
מבוא
מעשה מפלת גונדולין - הנוסח המקורי שנכתב בשנת 1917
על הנוסח המוקדם ביותר (הסבר קצר של העורך)
טורלין (טואור) וגולי גונדולין
הסיפור כפי שסופר במתווה למיתולוגיה בשנת 1926 (המתווה למיתולוגיה זוהה מאוחר יותר כסילמרליון המקורי)
הסיפור כפי שסופר בקונטה נולדורינוה (תולדות הנולדור, נכתב בשנת 1930 כחלק מהסילמרליון)
הגרסה האחרונה (נכתבה בשנת 1951)
התפתחות הסיפור (סקירת התפתחות הגרסאות על ידי העורך)
סיום (הקדמה לשתי גרסאות סיפור סופו של העידן הראשון בהמשך למפלת גונדולין)
סיומו של המתווה למיתולוגיה
סיום הקונטה נולדורינוה
רשימת השמות (תיאור שמות המוזכרים בעלילה)
רשימות נוספות
אינור
הורין וגונדולין
הרי הברזל
נירנית ארנוידיאד (קרב הדמעות לאין-מספר)
מוצאות של אארנדל
נבואת מנדוס
שלושת עממי העלפים בהוביט
אילן יוחסין בית באור
אילן יוחסין נסיכי הנולדור
מפת בלריאנד (וסביבת גונדולין)
דיסקוגרפיה של עדן חסון

| דיסקוגרפיה של עדן חסון |
| --- | --- |
 
 אלבומי אולפן ↙:  3
 אלבומי הופעה ↙:  1
 סינגלים ↙:  58
 וידאו קליפים ↙:  22
 סינגלים שיווקיים ↙:  4
הדיסקוגרפיה של הזמר הישראלי עדן חסון כוללת שני אלבומי אולפן, אלבום הופעה אחד, 37 סינגלים (מתוכן שיתוף פעולה אחד), 22 וידאו קליפים ו־4 סינגלים שיווקיים.
חסון זכה להצלחה בשנת 2018 לאחר שסינגל הבכורה שלו, "שמישהו יעצור אותי" זכה להצלחה רבה ואף זכה בפרס "שיר השנה" של אקו"ם בשנת 2019. לאחר מכן הוציא לאור עוד מספר סינגלים מצליחים, ביניהם, באפריל 2019 הוציא לאור את אלבום הבכורה שלו, שמישהו יעצור אותי.
באמצע שנת 2019 הוציא את הסינגל "כשנגמרת הסופה", הראשון מתוך אלבום האולפן השני שלו, אלבום 2, שיצא לאור בחודש דצמבר 2021.
אלבומים > אלבומי אולפן

| שם | פרטי האלבום |
| --- | --- |
שמישהו יעצור אותי:  יצא לאור: 4 באפריל 2019  חברת תקליטים: NMC
אלבום 2:  יצא לאור: 1 בדצמבר 2021  חברת תקליטים: NMC
תדר 4:  יצא לאור: 10 בפברואר 2025  חברת תקליטים: שרית הפקות
אלבומים > אלבומי הופעה

| שם | פרטי האלבום | רצועות |
| --- | --- | --- |
| מנורה לייב |  יצא לאור: 1 באוגוסט 2021  חברת תקליטים: NMC |  מדליקה לי הכל & כולנו רוצים אהבה  ילדים כאלה & עיניים  מבטיח & באור גדול & את חסרה לי  פילטרים יפים (עם עדן בן זקן)  כשנגמרת הסופה  שושנים עצובות & מכל האהבות (עם עידן רייכל)  |
סינגלים > שיתופי פעולה

| שם השיר | שנה |
| --- | --- |
"גם וגם" (MaZeZe מארחים את עדן חסון): 2018
סינגלים > סינגלים שיווקיים

| שם השיר | שנה | מיקומי שיא> היטליסט | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| "Girls Like You" | 2019 | — | גרסת כיסוי לשיר של להקת מארון 5 לכבוד המצעד הבינלאומי השנתי לשנת 2018 של גלגלצ |
| "הלב שלי" | 2019 | — | גרסת כיסוי לשיר של ישי ריבו לכבוד המצעד הישראלי השנתי תשע"ט של גלגלצ ווואלה! |
| "Señorita" (עם עדן בן זקן) | 2019 | — | גרסת כיסוי לשיר של שון מנדס וקמילה קביו לכבוד אירוע סיכום השנה של יוטיוב ישראל |
| "אל תעזבי ידיים" | 2020 | — | גרסת כיסוי לשיר של עקיבא תורג'מן בביצוע באולפן של גלגלצ |
| "את חסרה לי & אורות" (עם אברהם טל) | 2022 | 62 | מתוך חזרות לפסטיבל התמר 2022 |
| "איתך & תחזרי מהר" (מנורה לייב) (עם אושר כהן) | 2023 | 38 | מתוך מופע בהיכל מנורה מבטחים |
| "עד שתבואי עד אליי" (מנורה לייב) | 2023 | — | מתוך מופע בהיכל מנורה מבטחים |
| "מחרוזת עם ישראל (מתוך המופע בהיכל מנורה)" | 2024 | — | מתוך מופע בהיכל מנורה מבטחים |
השתתפות באלבומים

| שם השיר | שנה | אמנים נוספים | אלבום |
| --- | --- | --- | --- |
| "שמש תיכנס" | 2020 | קרן פלס | שמש תיכנס (גלגלייב) |
| "ציפור מדבר" | 2020 | — | צו השעה - צו שני |
| "שיבואו עלינו" | 2021 | הראל סקעת | קיסריה 2021 |
| "גדל לי קצת זקן" | 2021 | הראל סקעת | קיסריה 2021 |
| "לאהוב אותך כל יום/להינשא הלילה" | 2024 | ליאור נרקיס | מחתנים את הלוחמים |
וידאו קליפים

| שם | שנה | במאי | מספר צפיות ביוטיוב (במיליונים, נכון ליוני 2022) | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| "שמישהו יעצור אותי" | 2017 | עדן חסון | 53 |  |
| "ילדים כאלה" | 2018 | דור אוחיון | 40 |  |
| "שיכורים" | 2018 | לירן סגל | 22 |  |
| "מתפוצץ לי הראש" | 2018 | דור אוחיון | 24 |  |
| "אני מבולבל" | 2018 | דור אוחיון | 10 |  |
| "היי די.ג'יי" | 2019 | דור אוחיון | 12 |  |
| "כפיות" | 2019 | לירן סגל | 26 |  |
| "זה בא אליי בלילה" | 2019 | לירן סגל | 9.5 |  |
| "שונה מהנוף" | 2019 | לירן סגל | 8 |  |
| "כשנגמרת הסופה" | 2019 | דור אוחיון | 31 |  |
| "שמפניה" | 2019 | דור אוחיון | 8.1 |  |
| "איתך" | 2020 | דור אוחיון | 6.3 |  |
| "שקיעות אדומות" | 2020 | דור אוחיון | 30 |  |
| "באור גדול" | 2021 | דורון סרי | 12 |  |
| "גדל לי קצת זקן" | 2021 | אלון דניאל | 20 |  |
| "שושנים עצובות" | 2021 | דור אוחיון | 3.7 |  |
| "נוריד ת'חולצה" | 2021 | לירן סגל | 5.4 |  |
| "שימי פס" | 2021 | עומר טובי | 9.4 |  |
| "מבטיח" | 2021 | דורון סרי | 8.9 |  |
| "לא מרגיש טוב" | 2021 | דורון סרי | 3.5 |  |
| "ככה כל יום" | 2022 | רן יחזקאל ועדן חסון | 4.5 |  |
| "בואי נישן על זה" | 2022 | דור אוחיון | 2.3 |  |
הסוכנות היהודית

| --- | --- |


 תחום:  המגזר השלישי 
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  רחוב המלך ג'ורג' 48, ירושלים (בית המוסדות הלאומיים) רחוב קפלן 12, תל אביב (בניין הסוכנות היהודית)
 מקום פעילות:  בינלאומי
 יושב ראש:  דורון אלמוג
 מנכ"ל:  יהודה סטון
 עובדים:  1,140
 תקופת הפעילות:  1929–הווה (כ־96 שנים)
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל 
 www.jewishagency.org
 
בניין הנהלת הסוכנות היהודית בירושלים בשנות ה-30
תעודת עליה שהוצאה על ידי הסוכנות היהודית בוורשה, ספטמבר 1935
הסוכנות היהודית לארץ ישראל, הידועה בשמה המקוצר הסוכנות היהודית, היא ארגון יהודי כלל עולמי, שמרכזו בישראל. לסוכנות היהודית ישנה שותפות אסטרטגית עם ממשלת ישראל ומעמדה החוקי והציבורי ייחודי ומעוגן ב"חוק המעמד" שהתקבל ב-1950. הסוכנות פועלת מכספי תרומות ובשותפות עם תורמים מרחבי העולם ומישראל. משרדה הראשי של הסוכנות היהודית שוכן בבית המוסדות הלאומיים בירושלים.
הסוכנות היהודית הוקמה בשנת 1929 כזרוע המבצעת של ההסתדרות הציונית העולמית. על פי סעיף 4 בכתב המנדט הסוכנות היוותה לשכת קשר בין היישוב היהודי בארץ ישראל (פלשתינה-א"י) לבין המנדט הבריטי. בפועל, הייתה הסוכנות בתקופת המנדט הבריטי מוסד השלטון של היישוב היהודי.
עם הקמת המדינה הועברו תפקידי ניהול המדינה לממשלת ישראל, והסוכנות היהודית מתמקדת כיום בשלושה תחומי עשייה עיקריים:
עידוד עלייה לישראל והבטחת שלומן וביטחונן של קהילות יהודיות בעולם
חיבור יהודי העולם זה לזה ולישראל
חיזוק החברה הישראלית וייצוג קולות העם היהודי בחברה הישראלית.
לצד חתימת אמנה בין הממשלה לסוכנות, קיימת קביעה ברורה של חלוקת העיסוקים בין הממשלה לבין הסוכנות. עקב עיסוקה בעניינים ציבוריים מובהקים, בית המשפט הגדיר את הסוכנות כגוף דו מהותי.