stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית)
היסטוריה חקיקתית

בשטחים הנמצאים בתפיסה לוחמתית של ישראל בעקבות מלחמת ששת הימים, המשיך לחול הדין שנהג בהם קודם לכיבושם, כלומר הדין המצרי ברצועת עזה ובסיני, הדין הירדני בשטחי יהודה ושומרון והדין הסורי ברמת הגולן. חוקי מדינת ישראל לא חלו בשטחים אלה, למעט חוקים המוחלים באופן מפורש על האזור (למשל סעיף 3א לפקודת מס הכנסה וסעיף 378 לחוק הביטוח הלאומי), חוקים ייעודיים לשטחים אלה, ופקודות של מפקד פיקוד המרכז המחילות נורמות מן המשפט הישראלי. ריבוי המקורות המשפטיים החלים באזור יוצר מורכבות משפטית.
ב-2 ביולי 1967 התקין שר הביטחון, משה דיין, את תקנות שעת חירום (עבירות בשטחים המוחזקים — שיפוט ועזרה משפטית), התשכ"ז-1967, לשם הסדרת המצב המשפטי שנוצר כתוצאה משליטת ישראל בשטחים שנכבשו. במהלך השנים השתנה שם התקנות פעמים אחדות, כדי לשקף את השינויים בשטח שעליו חלות התקנות, ובשם שהעניקה ישראל לשטח זה.
מטרותיהן של התקנות הוצגו בדברי ההסבר להצעת חוק להארכת תוקפן:
(1) לעזור לבתי המשפט הצבאיים, שהוקמו בשטחים המוחזקים בידי צבא­ הגנה לישראל מחוץ לגבולות המדינה, לבצע את תפקידם, וזאת במתן סמכות ליועץ המשפטי לממשלה להורות על העברת אדם הנמצא בישראל לידי שלטונות צבא­ הגנה לישראל בשטחים המוחזקים, כדי שיועמד שם לדין בבית משפט צבאי בעבירה על צווים של המפקד הצבאי (תקנה 4);

(2) להעניק לשוטרים סמכויות חקירה בישראל וסמכויות אחרות לגבי עבירות שהן בני ­עונשין בבתי המשפט הצבאיים בשטחים המוחזקים (תקנה 3);

(3) לאפשר חבישתם של תושבי ישראל בבתי סוהר בישראל לביצוע עונש מאסר שהוטל עליהם בבתי המשפט הצבאיים האמורים ואת גבייתם בישראל של קנסות שהוטלו בבתי המשפט הצבאיים.

מטרה אחרת של התקנות הייתה לאפשר לבתי המשפט בישראל לשפוט תושב ישראל, שבשטחים המוחזקים בידי צבא הגנה לישראל עבר עבירה שהייתה בת עונשין אילו בוצעה בישראל (תקנה 2).
תוקפן של תקנות שעת חירום אלה הוגבל לחודשים מעטים, ולכן אישרה הכנסת, ב-25 בדצמבר 1967, את החוק להארכת תקפן של תקנות שעת חירום (עבירות בשטחים המוחזקים - שיפוט ועזרה משפטית), התשכ"ח-1967, שהאריך את תוקף התקנות עד סוף 1968, תוך החלפת ניסוחן בנוסח מורחב, שענה על שלל בעיות בנוסח המקורי.
בהמשך לכך הוארך תוקפן של התקנות מפעם לפעם, לתקופה נוספת של שנה או שנתיים, ומאוחר יותר לתקופה של חמש שנים. בפעם האחרונה, הוארך תוקפן של התקנות בינואר 2023 לחמש שנים נוספות.
בתחילת שנת 1978 שונה שמן של התקנות לתקנות שעת חירום (יהודה והשומרון, חבל עזה, רמת הגולן, סיני ודרום סיני - שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), תשכ"ז-1967.
היסטוריה חקיקתית > שינויים טריטוריאליים בחלות התקנות

בעקבות חקיקתו, בסוף 1981, של חוק רמת הגולן, שקבע כי "המשפט, השיפוט והמינהל של המדינה יחולו בשטח רמת הגולן", הושמטו המילים "רמת הגולן" משמן ומתחולתן של התקנות.
בעקבות נסיגת צה"ל מסיני הושמטו המילים "סיני ודרום סיני" משמן ומתחולתן של התקנות.
בעקבות ביצוע תוכנית ההתנתקות הושמטו המילים "וחבל עזה" משמן ומתחולתן של התקנות, והן קיבלו את שמן הנוכחי: תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון - שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשכ"ז-1967.
היסטוריה חקיקתית > המחלוקת על הארכת תוקף התקנות בשנת 2022

תוקף התקנות הוארך בחוק עד א' בתמוז ה'תשפ"ב (30 ביוני 2022). בדומה לממשלות קודמות, גם ממשלת ישראל השלושים ושש הייתה מעוניינת בהארכת תוקף התקנות, ולכן קידמה הצעת חוק בנושא שהגישה הממשלה הקודמת בשלהי כהונתה. במאי 2022 אישרה ועדת החוץ והביטחון את ההצעה לקריאה שנייה ושלישית, אך אישורה הסופי במליאת הכנסת נתקל בקשיים פוליטיים שכן חלק ממרכיבי הקואליציה סירבו לתמוך בחוק מפני שהוא בעד ההתנחלויות, וגם האופוזיציה סירבה לתמוך כדי שלא לסייע לממשלה להמשיך ולהתקיים. שר המשפטים גדעון סער הודיע שהצבעה נגד החוק משמעותה פירוק הממשלה.
שמונה מראשי המועצות באזור יהודה ושומרון שלחו מכתב לראשי מפלגות האופוזיציה ובו הם מבקשים לאשר את הארכת תוקף התקנות. במכתב נכתב כי הם "מבקשים ודורשים לא להפוך את חיינו לכאוס ולמנוע את הפגיעה הקשה בחיי 500 אלף תושבינו, ... אנו קוראים לכל המפלגות בכנסת לתמוך בהארכת החוק". לעומתם ארבעה ראשי מועצות אחרים שלחו מכתב הקורא לראשי המפלגות שלא לתמוך בחוק כרגע, כיוון שמוטב לשלם את המחיר של אבדן החוק, להפיל את הממשלה ש"רעה לעם ישראל ולהתיישבות" ולהקים ממשלת ימין שתעביר היא את החוק.
מהצד הנגדי, מאמר המערכת בעיתון "הארץ" יצא בקריאה שלא להאריך את תוקף התקנות, בראותו אותן כיוצרות אפרטהייד, משום שתקנה 2 פירושה שכאשר שני אנשים, האחד ישראלי והאחר פלסטיני, ביצעו אותה עבירה באזור שבשליטת צה"ל (למשל שטח C), יחולו עליהם שתי מערכות משפט שונות: הישראלי יישפט בבית משפט ישראלי לפי החוק הישראלי, ואילו הפלסטיני יישפט בבית משפט צבאי לפי החוק הירדני וצווי מפקד הפיקוד. עם זאת ציין המאמר: "סביר להניח שבסוף תימצא הקומבינה להאריך את התקנות. תומכי ההתנחלויות בקואליציה ובאופוזיציה כבר ימצאו את הדרך לשמור על הפריבילגיות של המתנחלים."
ב-6 ביוני הצעת החוק להארכת תוקפן של התקנות הובאה לקריאה שנייה ושלישית במליאת הכנסת ונדחתה ברוב של 58 חברי כנסת, הכוללים את חברי האופוזיציה וכן חברי הקואליציה מאזן גנאים וג'ידא רינאוי זועבי, כנגד 52 חברי קואליציה. חוסר היכולת להאריך את תוקף התקנות היה סיבה עיקרית להחלטתם של ראש הממשלה נפתלי בנט וראש הממשלה החלופי יאיר לפיד לפעול לפיזור הכנסת, צעד שבהתאם לסעיף 38 לחוק יסוד: הכנסת מביא להארכה אוטומטית של תוקף התקנות עד לתום שלושה חודשים ממועד כינוסה של הכנסת הבאה. ב-29 ביוני הגישה הרשימה המשותפת 12,000 הסתייגויות להצעת החוק לפיזור הכנסת, צעד שהיה יכול להוביל לעיכוב פיזור הכנסת במספר ימים ולביטול תוקפן של תקנות יו"ש, אך הן נפסלו בנימוקים טכניים, וכמו כן השתמשה ועדת הכנסת בסעיף 98 לתקנון הכנסת על מנת לזרז את תהליך הדיון. ב-30 ביוני קיבלה הכנסת העשרים וארבע את החוק לפיזורה, והבחירות לכנסת העשרים וחמש נקבעו ל-1 בנובמבר. בשל כך, תוקף התקנות הוארך אוטומטית עד 15 בפברואר 2023. בינואר 2023 האריכה הכנסת העשרים וחמש את תוקף התקנות עד 15 בפברואר 2028.
הוראות התקנות

התקנות קובעות את סמכותם של בתי משפט בישראל לדון אדם על עבירה שנעשתה באזורים שבשליטת צה"ל, וכן את סמכותו של שוטר לפעול באזורים אלה:
תקנה 2 מעניקה סמכות לבתי המשפט בישראל לדון ישראלי על התנהגות פלילית באזור, על פי הדין הישראלי, אם התנהגות זו נחשבת עבירה פלילית בישראל. כך גם ביחס לעבירות שמוטל קנס בגינן.
תקנה 3 מעניקה סמכויות שיטור לשוטר ביהודה ושומרון, ומאפשרת למשטרת ישראל לפעול נגד מה שנחשב לעבירה פלילית לפי החוק הישראלי או לפי צו אלוף.
עם הזמן, חלו שינויים ונוספו תקנות חדשות, שמטרתן העיקרית היא הרחבה של סמכויות השיפוט והשיטור הישראלי ביו"ש:
ב-31 בדצמבר 1981 נוספה תקנה 6א הקובעת שתושב אזור שאינו ישראלי שנידון בבית משפט בישראל והוטל עליו עונש מאסר, יהא ענשו, במידה שלא בוצע בישראל, ניתן לביצוע באזור שהוא תושב בו, כדרך שמבצעים באותו אזור עונש מאסר שהטיל בית משפט צבאי.
ב-1 ביולי 1983, עם כניסתו לתוקף של חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, נוספה תקנה 4א, המסמיכה את משטרת ישראל למסור מידע מן המרשם הפלילי לרשויות ולבעלי תפקידים באזור, לצורך מילוי תפקידיהם.
ב-1 בינואר 1984 נוספה תקנה 3א הקובעת שבעל סמכות בעניין מיסים בישראל רשאי להפעיל סמכותו גם באזור. בתיקונים מאוחרים יותר נקבע שגם בעלי סמכות בעניין הוצאה לפועל, אגודות שיתופיות ועמותות בישראל רשאים להפעיל סמכותם גם באזור.
ב-1 בינואר 1984 נוספה גם תקנה 6ב, הקובעת שלעניין חיקוקים אחדים, המושג תושב ישראל האמור בהם כולל גם אדם שמקום מגוריו הוא באזור והוא אזרח ישראלי או שהוא זכאי לעלות לישראל לפי חוק השבות, ואשר אילו מקום מגוריו היה בישראל היה נחשב לתושב ישראל. במהלך השנים הוגדלה רשימת החיקוקים שבהם עוסקת תקנה זו, והם:
חוק הכניסה לישראל
חוק שירות ביטחון
חוק לשכת עורכי הדין
פקודת מס הכנסה
חוק מרשם האוכלוסין
חוק שירות עבודה בשעת חירום
חוק הביטוח הלאומי
חוק הפסיכולוגים
חוק רישום ציוד וגיוסו לצבא הגנה לישראל
פקודת התעבורה
תקנות התעבורה
חוק ביטוח בריאות ממלכתי
חוק אמנת האג (החזרת ילדים חטופים)
חוק הירושה
חוק אימוץ ילדים
חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות
חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד).
ב-1 בינואר 1990 נוספו תקנות 6ב ו-6ג שעניינן חובת שמירה.
ב-1 בינואר 1995 נוספו תקנות 8 עד 17, שעניינן התאמת התקנות להסכם קהיר (1994) ("עזה ויריחו תחילה"). בכלל זה נוספו תקנות העוסקות בסמכות שיפוט: תקנה 2א המסמיכה בתי משפט בישראל להתיר בצו האזנת סתר לישראלי הנמצא באזור או בשטחי הרשות הפלסטינית. תקנה 2ב המחייבת בתי משפט ישראלים לדון בתביעה אזרחית של ישראלי כלפי פלסטיני תושב הרשות הפלסטינית. תקנה 2ג הקובעת כי צו עיכוב יציאה מן הארץ, שנתן בית משפט בישראל בעניין פלילי או אזרחי או שניתן בהליך של הוצאה לפועל, כוחו יפה למנוע יציאה גם מן האזור ומשטחי הרשות הפלסטינית. הצו אינו מונע תנועה בין ישראל לבין האזור ושטחי הרשות הפלסטינית ביהודה ושומרון.
בינואר 1996 עברו התקנות שינוי נרחב לשם התאמתן להסכמי אוסלו.
מכוח התקנות ניתן בשנת 1999 צו שעת חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית) (שטחי המועצה הפלסטינית – עזרה משפטית בעניינים אזרחיים), תשנ"ט-1999.
הוראות התקנות > השלכות התקנות

ביוני 2022 הכנסת עמדה לראשונה בפני אפשרות של אי-חידוש תקנות יהודה ושומרון, ונדונו ההשלכות של צעד כזה.
אחת המשמעויות נוגעת ל-3,400 אסירים פלסטינים שנשפטו בבתי משפט צבאיים ביהודה ושומרון, והם כלואים בבתי כלא בישראל. במקרה של אי-חידוש התקנות, אי אפשר להחזיק אסירים אלה בישראל, ויהיה צורך להעבירם לבתי כלא ביהודה ושומרון.
כמו כן תהיה בעיה של שטחי שיפוט. למשל, אם אנשים יעשו עבירות בישראל בתוך גבולות הקו הירוק ויברחו ליהודה ושומרון, למשטרת ישראל לא תהיה סמכות לתפוס אותם שם ולחקור אותם.
מכיוון שהתקנות מרחיבות, בין השאר, את חוק לשכת עורכי הדין וחוק הפסיכולוגים, אם הן לא יהיו בתוקף אז עורכי דין ופסיכולוגים תושבי יהודה ושומרון לא יוכלו לעסוק במקצועם.
בפסיקה

בשנת 1978 הועמד לדין בישראל אזרח ישראלי, שביצע עבירות באתרים בסיני שהמושל הצבאי הכריז עליהם בצו כשמורות טבע. בית המשפט העליון פסק ברוב קולות שאין להעמידו לדין בישראל, משום שעל פי החוק הישראלי שמורת טבע היא כזו שהוכרזה כשמורת טבע על ידי שר הפנים, ושר הפנים לא עשה כן ביחס לשמורות הטבע שבסיני. השופט שלמה לוין הבהיר עניין זה:
נתאר לנו, שדבר חקיקה ישראלי אוסר ציד של חיות בר, הא ותו לא; ניתן להעמיד על-פיו לדין בישראל ישראלי, שצד ב"אזור" חיית בר, הנחשבת כזו לפי מושגינו, אפילו אין חיית בר מהסוג הנדון מצויה בישראל; מאידך גיסא, אם בדבר החקיקה הישראלי האמור תיכלל רשימה של חיות בר ספציפיות, שהן בלבד באות בגדרו, לא יעלה על הדעת, שניתן יהיה להעמיד לדין בישראל ישראלי, שצד ב"אזור" חיות בר, שאינן כלולות ברשימה, המצויות ב"אזור" ואינן מצויות בישראל, ודומה שאיש לא ינסה לטעון, שמכיוון שחיות הבר, הנזכרות באותה רשימה, אינן מצויות כלל ב"אזור", יש לנקוט, במקרה זה, דרך של המרת נתונים.
...
אלמלא הוגדרה "שמורת טבע" בחוק ובתקנות הטבע בהגדרה ספציפית, כי אז לא היה קושי להביא לדין לפי תקנה 2(א) הנ"ל ישראלי, שעשה ב"אזור" מעשה, המהווה עבירה על-פיהם, באתר שב"אזור", שלפי מושגים ישראליים מהווה שמורת טבע; אך כשיוחדה "שמורת טבע" לאתר, שעליו הכריז שר הפנים ככזה, שוב לא ניתן לשפוט בגינם ישראלי, שעשה מעשה באתר ב"אזור", שלא ניתן להביאו בגדר ההגדרה, אפילו אם לפי מושגים ישראליים כלליים הוא יכול להיחשב שמורת טבע, כפי שאי-אפשר היה, בישראל, להעמיד לדין ישראלי, שעשה מעשה בשמורת טבע בישראל, שלא הוכרז עליה ככזו לפי החוק ותקנות הטבע.
אהרן בקשט

| --- | --- |

הרב אהרן יוסף בקשט
 לידה:  תרכ"ו או תרכ"ז
 נרצח:  ט"ז בתמוז תש"א
 מקום פעילות:  בייסוגולה, סמיאטיץ', צריצין (סטלינגרד/וולגוגרד), טולה (מדרום למוסקבה), פולטבה, שאדובה, לומז'ה, סובאלק, שאוול
 השתייכות:  תנועת המוסר, רבני ברית המועצות (רבני רוסיה, רבני ליטא, רבני אוקראינה), רבני פולין
 תחומי עיסוק:  תלמוד, הלכה, מוסר
 רבותיו:  הנצי"ב, הסבא מסלבודקה, הסבא מקלם
 תלמידיו:  הרב יהודה יעקב צימרמן, הרב דוד בונם אקס
 חיבוריו:  "תורת אהרן" "לב אהרן"
 
 תפקידים נוספים:  ממיסדי אגודת ישראל ומועצת גדולי התורה שלה
הרב אהרן יוסף בקשט (תרכ"ב 1862, תרכ"ו 1866, תרכ"ז 1867, או תרכ"ט 1869 - ט"ז בתמוז תש"א, יולי 1941) היה מחשובי הרבנים של תנועת המוסר ותלמידי הסבא מקלם. ממנהיגי יהדות ליטא ופולין. כיהן כרב וראש ישיבה בכמה מקומות, ושימש כרבה האחרון של העיר שאוול לפני חורבנה בשואה.
נרצח עם חתנו ורבנים נוספים סמוך לכיבוש העיר על ידי הנאצים.
תולדות חייו

נולד כבן יחיד לזיסלה לבית ויגדורזון ולישעיה בקשט באיוויה שבאימפריה הרוסית (כיום בבלארוס). למד בישיבות וולוז'ין, כנסת ישראל (ישיבת סלבודקה) ותלמוד תורה (בית המוסר בקלם).
בערך בשנת תרנ"ג נבחר לרבנות בייסוגולה הסמוכה לשאוול בצפון ליטא. אחריה כיהן כרב בסמיאטיץ', במשך כשבע שנים בין השנים תרנ"ה - תרס"א. לאחר מכן כיהן כרבה של העיר צריצין (שנודעה במשך השנים כסטלינגרד והיום שמה וולגוגרד), במרכז רוסיה. פעל שם לשיפור מצב היהדות ובין השאר הקים מסגרת מעין "תפארת בחורים" שהשפעתה הייתה רבה על הצעירים המקומיים. מכיוון שחשש לחינוך ילדיו, בשנת תר"ע עבר לכהן כרבה של שדובה בליטא. הרב בקשט מילא את מקומו של רבה הקודם של שדובה, הרב יוסף יהודה לייב בלוך, שאף יסד בה ישיבה, ועם פטירתו הפתאומית של חותנו הרב אליעזר גורדון בשנת תר"ע, חזר לטלז כדי למלאות את מקומו כרב וראש ישיבת טלז. הרב בלוך לקח עמו חלק ניכר מהתלמידים משדוב לישיבתו בטלז, אולם רבי אהרן בקשט הגדיל שוב את מספר תלמידי הישיבה, ובמשך זמן קצר הגיע מספרם ליותר משבעים תלמידים. בהמשך יסד גם ישיבה לצעירים שמספר תלמידיה הגיע למאה.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה בשלהי שנת תרע"ד, ונדידת היהודים מאזור זה לפנים רוסיה, נדד בין כמה ערים ובהן עיר מולדתו איוויה, ומשם נדד לעיר נובוזיבקוב במחוז צרניגוב, שם כיהן כרבם של קהילת הפליטים. במקורות מסוימים מוזכר ששימש גם תקופה מסוימת כרבה של טולה מדרום למוסקבה. כשהתקרבה חזית המלחמה גם לשם, עבר בשנת תרע"ו לעיר פולטבה באוקראינה, שם מונה כרב ואב"ד העיר, עם פטירתו באותו הזמן של הרב אליהו עקיבא רבינוביץ', רבה של העיר ועורכו של הירחון התורני "הפלס" ושל השבועון "המודיע".
בשנת תר"פ או תרפ"א הצליח לעזוב את שטח ברית המועצות וחזר לעירו שדובה בליטא, למשך כחצי שנה. לאחר מכן עבר לכהן כרבה של סובאלק. בשנת תרפ"ד או תרפ"ה או תרפ"ו או תרפ"ז עבר לכהן כרבה של לומז'ה שבחבל ווהלין במערב אוקראינה. בתר"ץ נבחר לכהן כרבה של שאוול ועל שמה התפרסם יותר והיה רבה האחרון של הקהילה היהודית בעיר לפני חורבן הקהילה.
בכל מקום שבו כיהן כרב, הקים גם ישיבה ובסובאלק הקים גם ישיבה למצוינים.
ממייסדי אגודת ישראל ומועצת גדולי התורה שלה.
הוצע לו על ידי הסבא מסלבודקא לעמוד בראשות ישיבת כנסת ישראל אך הוא סירב, והמשרה עברה לרבי משה מרדכי אפשטיין .
נאסר ונרצח בט"ז בתמוז תש"א עם פלישת הנאצים לעיר.
חיבוריו

תורת אהרן - שו"ת וחידושים וביאורי סוגיות ודברי הראשונים. יצא לאור בירושלים תשל"ד.
לב אהרן - מאמרי מחשבה בענייני מוסר והשקפה. יצא לאור בהוצאת "נצח", ירושלים תשמ"ב.
משפחתו

היה נשוי פעמיים. רעייתו הראשונה, טובה, נפטרה ב-1923. רעייתו השנייה, שרה רבקה, נספתה בשואה. לבקשט נולדו שבעה ילדים: ארבעה בנים ושלוש בנות. הבן ישעיהו והבת בלה נספו בשואה. הבן דוד והבת שרה לאה שרדו את השואה ונפטרו בישראל.
הבת בלה נשאה לרב יצחק אייזיק רבינוביץ - בן הרב יעקב רבינוביץ מטלז ומרת פראדל, בת הרב שלמה זלמן שמחה טרויב שהתפרסם כראב"ד קרוק, שנישאה לר' יעקב בנישואיה השניים לאחר שהתאלמנה מהרב אברהם אליהו קפלן (הראשון) ובנה המפורסם מזיווגה הראשון היה הרב אברהם אליהו קפלן (השני) שנולד לאחר פטירת אביו ונקרא על שמו.
מתלמידיו

הרב יהודה יעקב צימרמן - למד אצל הרב בקשט בישיבת סובאלק ולאחר לימודיו כיהן כר"מ בישיבה. נספה בשואה.
הרב דוד בונם אקס (תרס"ה-ג' בתמוז תשמ"ה) - ממשפחה של חסידי צ'ורטקוב. שימש את הרב באקשט בהיותו ראב"ד שאוול. כיהן למעלה מחמישים שנים ברבנות בקהילות שונות בווינה שבאוסטריה, מנצ'סטר שבאנגליה וטורונטו שבקנדה.
הרב פרופ' שרגא אברמסון.
לקריאה נוספת

אלה אזכרה : אוסף תולדות קדושי ת"ש-תש"ה (בעריכת הרב יצחק לוין), כרך ראשון, בהוצאת "המכון לחקר בעיות היהדות החרדית", ניו יורק, מנחם-אב תשט"ז, עמ' 72–77.
המכון האמריקאי בטאיוואן

| --- | --- |

בניין המכון האמריקאי בטאיפיי
 מידע כללי
 עיר:  טאיפיי
 דיפלומטיה
 חלק מ:  יחסי ארצות הברית – טאיוואן
 כפופה ל:   מחלקת המדינה
 שטח האמנה:  טאיוואן טאיוואן
 מדינה מיוצגת:  ארצות הברית ארצות הברית
 
 www.ait.org.tw
 
המכון האמריקאי בטייוואן (באנגלית: The American Institute in Taiwan בקיצור: AIT) הוא תאגיד פרטי ללא מטרות רווח, שהוקם בעקבות שינוי הכרתה הדיפלומטית של ארצות הברית מטאיפיי לבייג'ינג ב־1 בינואר 1979. הקמת המכון נועדה להמשיך ולקיים את היחסים המסחריים, התרבותיים ותחומי שיתוף פעולה נוספים בין ארצות הברית לטייוואן, בהתאם לחוק יחסי טייוואן (Taiwan Relations Act) שנחקק ב־10 באפריל 1979.
החוק קובע כי פעילויות רשמיות של ממשלת ארצות הברית מול טייוואן יבוצעו באמצעות המכון האמריקאי בטייוואן, בהתאם להנחיות הנשיא. מחלקת המדינה של ארצות הברית מממנת חלק משמעותי מפעילות המכון ומספקת לו הנחיות תפעוליות, בעוד שהקונגרס האמריקאי משמש כגוף מפקח על פעולתו.
המשרד הראשי של AIT ממוקם בטאיפיי ומעסיק למעלה מ־550 עובדים. המכון אחראי על מגוון פעילויות, ובהן שירותים מסחריים, מכירת מוצרים חקלאיים, שירותים קונסולריים, קידום קשרים תרבותיים ושיתופי פעולה בין המדינות.
המכון נרשם כחברה במחוז קולומביה ב־16 בינואר 1979, זמן קצר לאחר שארצות הברית כוננה יחסים דיפלומטיים רשמיים עם הרפובליקה העממית של סין ב־1 בינואר 1979. מודל זה, שבו משרד נציגות אמריקאי הוקם בטייוואן לאחר ניתוק היחסים הדיפלומטיים, התבסס על המודל היפני), שהיווה תקדים מאז 1972 כאשר יפן ניתקה את יחסיה עם טייוואן אך המשיכה לקיים נציגות לא-רשמית בטאיפיי.
בהתאם לחוק יחסי טייוואן, מחלקת המדינה של ארצות הברית מספקת הנחיות ומממנת חלק משמעותי מפעילות המכון באמצעות חוזה חצי-רשמי. כמו נציגויות אמריקאיות אחרות בעולם, המכון מאויש על ידי עובדי מחלקת המדינה וסוכנויות ממשלתיות נוספות, לצד עובדים מקומיים. עד לתיקון חוק שירות החוץ האמריקאי בשנת 2002 (סעיף 503 לחוק שירות החוץ של 1980, שתוקן במסגרת חוק אישור היחסים הבין-לאומיים לשנת הכספים 2003), עובדי ממשלת ארצות הברית שנשלחו לעבוד במכון נדרשו להתפטר מתפקידם למשך תקופת שליחותם. סעיף 12(א) לחוק יחסי טייוואן קובע כי הסכמים הנחתמים על ידי AIT מחויבים בדיווח לקונגרס, בדומה להסכמים בין-לאומיים אחרים שנחתמים בין ארצות הברית לבין מדינות עמן יש לה יחסים דיפלומטיים. לכן, אף על פי שהיחסים בין ארצות הברית לטייוואן מתנהלים באופן בלתי רשמי, ממשלת ארצות הברית ממשיכה להתייחס אליהם בהתאם לאמות המידה המקובלות ביחסים רשמיים עם מדינות אחרות.
המכון מחזיק במטה קטן בארלינגטון, וירג'יניה, אך משרדו הראשי הגדול ביותר ממוקם בטאיפיי, טייוואן. בנוסף, יש למכון שלוחה בעיר הנמל האסטרטגית קָאוֹשִׂיוּנְג שבדרום טייוואן.
מתחם המשרדים החדש של AIT בטאיפיי, הממוקם ברחוב ג'ין הו 100 ברובע נֵיהוּ, נחנך בשנת 2019. קודם לכן שכן המכון ברובע דָאאן, באתר ששימש בעבר כמטה קבוצת הייעוץ הצבאית של ארצות הברית לפני 1979.
מבחינת תנאי השכר וההטבות, מנהלי AIT מחזיקים במעמד המקביל לשגריר, וזוכים בטייוואן לזכויות דיפלומטיות במסגרת תפקידם. מקבילו של AIT בארצות הברית הוא משרד הנציג הכלכלי והתרבותי של טאיפיי (TECRO).
הערות שוליים

↑  AIT – Taipei Main Office, American Institute in Taiwan (באנגלית אמריקאית)
↑  U.S. Relations With Taiwan, United States Department of State (באנגלית)
↑  Horton, Chris (2018-06-12). "U.S. Unveils an Office in Taiwan, but Sends No Top Officials". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2025-02-18.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007458120005171  CiNii: DA12914692  GND: 10169765-X  ISNI: 0000 0001 2215 2089  LCCN: n82023209  NCL: 002079321  VIAF: 124352889   WorldCat (עם VIAF): 124352889
אוניברסיטת מידלסקס

| --- | --- |


בניין הכניסה של קמפוס האוניברסיטה בשכונת הנדון, בצפון לונדון.
 אוניברסיטה
 השתייכות:  איגוד אוניברסיטאות חבר העמים הבריטי EUA University Alliance  Universities UK
 תקופת הפעילות:  1973–הווה (כ־52 שנים) 
 תלמידים
 :  37,000
 מיקום
 מיקום:  הנדון, צפון-מערב לונדון
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 קואורדינטות:  51°35′22″N 0°13′42″W﻿ / ﻿51.5893495°N 0.2282466°W﻿ / 51.5893495; -0.2282466
 www.mdx.ac.uk
 he
 
אוניברסיטת מידלסקס (באנגלית: Middlesex University London ובקיצור של MDX) היא אוניברסיטת מחקר ציבורית שבסיסה בהנדון, צפון-מערב לונדון, אנגליה, הממלכה המאוחדת. לאוניברסיטה יש גם קמפוסים בדובאי ומאוריציוס. שמה של האוניברסיטה נגזר ממיקומה בתוך גבולות המחוז ההיסטורי של מידלסקס.
האוניברסיטה החלה את דרכה כאיחוד של מספר מכללות להשכלה גבוהה, אשר הוותיקה ביניהן, St Katharine's College, הוקמה בטוטנהאם בשנת 1878 כמכללת נשים להכשרת מורים. לאחר התמזגות עם מספר מכללות ומכונים אחרים, האוניברסיטה נוצרה במתכונתה הנוכחית ב-1992, כאשר הפרלמנט הבריטי העביר חוק ששדרג את מעמדן של המכללות במדינה לאוניברסיטאות.
במידלסקס לומדים כ-19,000 סטודנטים בלונדון ולמעלה מ-37,000 ברחבי העולם. לאוניברסיטה יש קשרי חילופי סטודנטים עם למעלה מ-100 אוניברסיטאות ב-22 מדינות ברחבי אירופה, ארצות הברית ושאר העולם. סטודנטים מיותר מ-140 לאומים לומדים בקמפוס הנדון של מידלסקס. בנוסף, יש לה קמפוסים במלטה, דובאי ומאוריציוס, כמו גם מספר משרדים מקומיים ברחבי העולם. האוניברסיטה כוללת את: הפקולטה למדע וטכנולוגיה (Faculty of Science and Technology), הפקולטה למדעי החברה ולימודים מקצועיים (Faculty of Professional and Social Sciences) והפקולטה לאמנויות ותעשיות יצירה (Faculty of the Arts and Creative Industries).
היסטוריה

במשך 140 שנה, המוסדות שיצרו בסופו של דבר את אוניברסיטת מידלסקס היו פזורים ברחבי צפון לונדון. האוניברסיטה צמחה ממיזוגים בין בתי ספר ומכללות שונות באזור החל משנת 1878 כאשר סנט קתרינס קולג', מכללה להכשרת מורים לנשים, נוסדה בטוטנהאם. אליה הצטרפו מכללת הורנסי לאמנות, שנוסדה ב-1882, המכון הטכני של פונדרס אנד, שנוסד ב-1901, והמכון הטכני של הנדון, שנפתח ב-1939.
בשנת 1973, מכללות אלה ומוסדות נוספים ברחבי צפון לונדון הקימו את Middlesex Polytechnic. שבשנת 1992 הפכה לאוניברסיטה כחלק מחוק ההשכלה הגבוהה. מוסדות נוספים הצטרפו בשלב זה כאשר מידלסקס התרחבה עוד יותר.
משנות ה-90 של המאה ה-20, האוניברסיטה החלה לפתח את הנוכחות הבין-לאומית שלה עם הקמת המשרד האזורי הראשון שלה בקואלה לומפור. בשנת 1995 נפתחה רשת של משרדים אזוריים ברחבי אירופה במטרה לגייס סטודנטים זרים. בשנת 2005, מידלסקס פתחה את הקמפוס הראשון שלה מעבר לים בדובאי ואחריה קמפוסים במאוריציוס ב-2009 ומלטה ב-2013. לאוניברסיטה יש גם שותפויות עם מוסדות חינוך אחרים ברחבי העולם.
האוניברסיטה איגדה בשנים 2003–2013 את הקמפוסים הרבים שהיו לה בלונדון לקמפוס אחד בשכונת הנדון.
היסטוריה > ארגון מחדש

בעקבות גרעון כספי ולאחר סקירת הכלכליות של התוכניות האקדמיות שלה, האוניברסיטה ביצעה שורה של קיצוצים במהלך השנים 2005–2006. בסוף 2005 היא החליטה להפסיק להציע קורסי היסטוריה בניסיון להפחית את גרעון הכספי בסך 10 מיליון ליש"ט. ההחלטה התקבלה בעוינות מצד איגוד הסטודנטים של מידלסקס וכן מצד איגוד הסטודנטים הלאומי. במהלכים אחרים לחיסכון בעלויות, ביצעה האוניברסיטה פיטורים מרצון של 175 עובדים, כולל 33 אנשי סגל אקדמי, צעד שנועד לחסוך 5 ליש"ט מִילִיוֹן.
מאז שנת 2000, מידלסקס החלה באסטרטגיה של צימצום מספר הקמפוסים שלה, כדי להפחית עלויות ולשפר את הקיימות שלה לטווח ארוך. האסטרטגיה תורגמה לסגירה של כמה קמפוסים קטנים לאמנויות בבדפורד, המפסטד וווד גרין והקמפוסים הגדולים יותר, שגם לא היו כלכליים ולא אטרקטיביים ב־Bounds Green, אנפילד וטוטנהאם. האוניברסיטה גם סגרה את בניין השירותים הארגוניים בפארק העסקים בצפון לונדון ואיגדה את רוב הפונקציות שבוצעו באתרים אלה בהנדון, שם ביקשה לרכז את כל פעילות ההוראה שלה בלונדון.
בשנת 2010, מידלסקס הודיעה על סגירת מחלקת הפילוסופיה שלה, מכיוון שהיא לא הייתה רווחית. זאת למרות העובדה שזו הייתה המחלקה בעלת הדירוג הגבוה ביותר באוניברסיטה בשנת 2008, ובהמשך סגרה לחלוטין את כל תוכניות הלימודים במדעי הרוח ומספר מתוכניות הלימודים במדעי החברה.
קמפוסים

האוניברסיטה איגדה את רוב פעילותה לקמפוס הנדון בלונדון, כאשר כל ההוראה ממוקמת בהנדון מסתיו 2013. כל הקמפוסים הישנים יותר נסגרו – Bounds Green (2003), טוטנהאם (2005), אנפילד (2008), Cat Hill (2011), טרנט פארק (2012) ו־Archway ובתי חולים (2013) – בעוד הנדון קיבלה השקעה ניכרת במתקנים ותשתיות כדי להכיל סטודנטים ותוכניות חדשות.
מאז 2004, האוניברסיטה מפעילה גם קמפוס מעבר לים בדובאי ופתחה קמפוס נוסף במאוריציוס באוקטובר 2009. בספטמבר 2013, מידלסקס פתחה את הקמפוס הבין-לאומי השלישי שלה במלטה.
מוניטין ודירוגים

בדירוג דירוג אוניברסיטאות בעולם של Times Higher Education לשנת 2018, אוניברסיטת מידלסקס הייתה האוניברסיטה המודרנית היחידה בלונדון שהופיעה בין 500 האוניברסיטאות העולמיות המובילות. ב-Times Higher Education Young University Rankings 2017, מידלסקס הוכתרה לאוניברסיטה המודרנית המובילה בלונדון. במדריך הגרדיאן לאונברסיטאות לשנת 2018, קורס הקולנוע והצילום של האוניברסיטה נבחר לטוב בלונדון. "במדריך האוניברסיטה השלם 2018", קורסי מדעי הספורט והעבודה הסוציאלית שלה זכו בתואר הטובים ביותר בלונדון. בשנת 2017/18 שביעות הרצון הכללית מסקר הסטודנטים הארצי הייתה 77%.
בשנת 2020 הייתה מידלסקס מדורגת בין 401–500 האוניברסיטאות המובילות בעולם לפי "דירוג האוניברסיטה העולמית של Times Higher Education" ואחת מ-100 האוניברסיטאות המובילות בעולם מתחת לגיל 50 לפי "דירוג האוניברסיטה הצעירה" של Times Higher Education 2020.
בית הספר ללימודי יהדות של לונדון

אוניברסיטת מידלסקס פועלת בשיתוף בית הספר ללימודי יהדות של לונדון (London School of Jewish Studies), בתוכנית ללימודי חינוך יהודי, המעניקה תוארי בוגר אוניברסיטה (BA) ומוסמך אוניברסיטה (MA).