stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לווייתן (שדה גז)
אסדת הגז

המבנה התפעולי של אסדת הטיפול, שהורכב בטקסס ארצות הברית במשך 26 חודשים, מורכב מחמש יחידות תפעוליות שונות, שכולן הושטו דרך האוקיינוס האטלנטי והים התיכון על גבי דוברות ענק ייעודיות.
היחידות שיצאו באמצע יולי 2019 הגיעו לישראל בתחילת חודש ספטמבר 2019. מתקני התפעול שהגיעו על גבי ארבע דוברות, הוצבו באמצעות העגורן הימי הגדול בעולם, המלווה במספר כלי שיט, על רגלי האסדה שהותקנו במקומן בראשית 2019. עבודות ההקמה הסתיימו ביום שלישי ה-17 בספטמבר 2019.
בעבודות להקמת האסדה לקחו חלק חברות מ-22 מדינות בעולם, ביניהן 160 חברות ישראליות.
במבנה התפעולי של האסדה, ממוקמים מתקני התהליך לטפול בגז של האסדה, מגורי צוות העובדים, מרחבי עבודה, מנחת מסוקים וכן לפיד שיופעל רק בעת הצורך, המהווה חלק ממערכת הבטיחות והפחתת הפליטות לאוויר מהאסדה, וממוקם בקצה הזרוע (BOOM).
אסדת הטיפול בגז של לוויתן מוצבת במרחק של כ-10 ק"מ מהחוף, בעומק מים של 86 מטרים. גובהה מעל פני הים ועד למפלס העליון הוא 47 מטרים (כגובה של בניין בן 15 קומות), וזרוע האסדה מגיעה לגובה של 130 מטרים מעל פני הים. אורכם של סיפוני האסדה הוא 102 מטרים ורוחבם – 80 מטרים. משקלם עומד על 38 אלף טון.
הגז הטבעי מהמאגר עבר באמצעות שני צינורות תת-ימיים בקוטר 18 אינץ', באורך של כ-110 ק"מ ישירות לאסדת לוויתן. הטיפול בגז נעשה כולו בים, והגז המטופל וקונדנסט מיוצב מוזרמים מהאסדה, באמצעות צינור כניסה צפוני שמחובר למערכת הולכת הגז הארצית של נתג"ז.
בהתאם להחלטת ועדת חוץ וביטחון בכנסת, השטח שסביב האסדה ברדיוס של כ-3 ק"מ אסור לשיט מסיבות בטיחותיות וביטחוניות.
שיקולי איכות האוויר > הערכת להפחתה עתידית של זיהום האוויר

על-פי נתוני המשרד להגנת הסביבה, הגז הטבעי הוא דלק המאובנים הנקי ביותר, והשימוש בו לייצור אנרגיה מביא לרמת פליטות נמוכה בסדרי גודל מאשר בפחם או במזוט וסולר.
ממשלת ישראל קבעה כי חיבור מאגר לווייתן למשק הישראלי יאפשר לסגור עד לשנת 2022 מחצית מכוח הייצור של תחנת הכוח בחדרה ולהחליפה ביחידות שיונעו בגז טבעי. בהמשך להחלטה זאת הודיע משרד האנרגיה כי עד לשנת 2030 תופסק לחלוטין עבודתן של תחנות הכוח הפחמיות אורות רבין בחדרה ורוטנברג באשקלון, והן ימשיכו להוות גיבוי בלבד. להערכת המשרד להגנת הסביבה ייצור חשמל מפחם גובה בכל שנה את חייהם של 234 ישראלים והנזק הכלכלי שנגרם למשק כתוצאה מהתחלואה נאמד ב-3.6 מיליארד שקל.
עתודות הגז הטבעי שנתגלו לחופי ישראל ובראשן מאגר לווייתן מאפשרים להפחית עד כדי ביטול ייצור החשמל מפחם, מעבר לרכבים חשמליים המונעים על גז טבעי דחוס (CNG) וחשמל נקי ולהפחית את שימוש התעשייה בדלקים מזהמים, וכך להפחית את זיהום האוויר בישראל בכ-60%. לפי דוח מצב משק החשמל לשנת 2021, כבר בשנת 2020 הושג יעד הפחתת הפליטות של פחמן דו-חמצני מייצור חשמל שהממשלה הגדירה ב-2015 לסוף העשור. מגמת הירידה בפליטות הפחמניות צפויה להימשך בשנים הקרובות בעקבות סגירת היחידות הפחמיות באתר "אורות רבין" והסבת יתר התחנות הפחמיות לשימוש בגז טבעי.
שיקולי איכות האוויר > איכות האוויר באזור האסדה

במאי 2017 החל מאבק תושבים נגד הקמת אסדת לווייתן כ-10 ק"מ מול חוף דור-הבונים בטענה שהאסדה עלולה לסכן את בריאות התושבים, בין היתר, לזיהום אוויר מסרטן ולפגיעה בלתי הפיכה בסביבה החופית של ישראל בהינתן אפר"ן. המתנגדים, עמותת 'שומרי הבית', שלפי פסיקות בית משפט מונעים בין היתר משיקולי נמב"י (נגד מיקום בחצרי) ועמותת צלול, דורשים כי התהליך יהיה רחוק ככל האפשר בלב ים. השותפות בפרויקט מציגות נתונים לפיהם האסדה תפחית את זיהום האוויר בכלל ישראל, בין היתר באזור חוף הכרמל, זכרון יעקב, חדרה והסביבה, כתוצאה מהסבת יחידות ייצור חשמל באמצעות פחם ומזוט באתר אורות רבין לייצור חשמל מגז טבעי נקי וזול יותר. החברה להגנת הטבע, אדם טבע ודין ורשות הטבע והגנים הודיעו על תמיכתם במיקום האסדה כ-10 ק"מ מהחוף. מצה"ל, שאחראי לאבטח את האסדה, נמסר כי שיקולי ביטחון תומכים בקירוב האסדה לחוף. ביולי 2018 התבטא מנכ"ל ניו-מד אנרג'י, יוסי אבו, בנושא בניית אסדת הגז ואמר "עברנו את נקודת האל חזור".
על פי השותפות במאגר, אסדת לווייתן נבנית בהתאם לסטנדרטים הגבוהים המקובלים בעולם המערבי, תוך שימוש בטכנולוגית מיטביות במטרה להביא לשמירה המקסימלית על הסביבה. על האסדה נבנית מערכת סגורה להפחתת פליטות שמטרתה להביא לכך שהפליטות לאוויר במהלך פעילותה יהיו במינימום האפשרי, ולא יגרמו להשפעה על איכות האוויר ביבשה. המערכת תוכננה כך שרדיוס ההשפעה של האסדה על איכות האוויר יהיה מאות מטרים בלבד, וגם בו יעמדו הפליטות בתקנים. אסדת לווייתן מתוכננת כמערכת סגורה– כלומר הפרדת הנוזלים מהגז על האסדה תעשה באמצעות מערכות שמטרתן לדחוס גזים בלחץ נמוך ותאפשר לנצלם לשימוש חוזר כמקור אנרגיה במחממים שעל האסדה. בהודעה שפרסם משרד האנרגיה: "במצבים בלתי שגרתיים (כגון תקלה או בדיקות תקופתיות) ינותבו הגזים לשריפה בלפיד, כפי שנהוג בעולם כולו, ולא יגיעו לחוף. אסדת לוויתן תהיה מחויבת לעבוד אך ורק על-פי חוק אוויר נקי ולקבל היתר פליטה התואם את החוק מהמשרד להגנת הסביבה."
תהליכי בניית האסדה ותכנונה בוצעו על סמך הנחיות עקרוניות שהציג המשרד להגנת הסביבה לשותפות לווייתן, במטרה להביא לכך שעם הפעלתה היא תעמוד בתנאים שהגדיר המשרד. שורה של מודלים שבחנו את היקפי הפליטה הצפויים מאסדת לווייתן במהלך פעילות העלו שלא צפויה השפעה על איכות האוויר ביבשה. מודלים אלה נעשו בין היתר על ידי המשרד להגנת הסביבה. למסקנה זהה הגיע גם פרופ' דוד ברודאי מהיחידה להנדסת הסביבה מים וחקלאות בטכניון. מומחה לאפידימיולוגיה סביבתית, פרופ' מיכה ברחנא, מי שכיהן בתפקיד רשם הסרטן במשרד הבריאות, קבע בחוות דעת שהכין לבקשת המועצה האזורית חוף כרמל כי לא צפויה השפעה על בריאות התושבים באזור כתוצאה מהפעלת האסדה.
היסטוריה של בורונדי

בורונדי היא מהמדינות המעטות באפריקה שמהוות (ביחד עם השכנה הקרובה, רואנדה), המשך ישיר למדינה אפריקנית מלפני התקופה הקולוניאלית.
ממלכת בורונדי

על מקור הממלכה הבורונדית ידוע מערבוב של היסטוריה שבעל פה וארכאולוגיה. קיימות שתי אגדות עיקריות על יסוד בורונדי. האגדה היותר פופולרית כיום מספרת על רואנדי בשם כאמבאראנטאמה שיסד את האומה. הגרסה האחרת, שהייתה נפוצה יותר לפני התקופה הקולוניאלית, מספרת שכאמבאראנטאמה בא ממדינה דרומית יותר – בוהא. רעיונות אלה על מקור רואנדי לממלכה הבורונדית קודמו על ידי המתיישבים האירופאיים מאחר שהתאימה לעקרונות שלהם על מעמד שולט ממוצא חמי, שהגיע לאזור מצפון-מזרח. התאוריה המשיכה להיות מוסכמה חצי רשמית של בורונדי המודרנית. היסטוריונים מטילים ספק במקור החמי של הטוטסי, אבל מקובל עדיין שהאבות הקדמונים שלהם היגרו מהצפון לאזור שהוא עכשיו בורונדי במאה ה-15.
העדות הראשונה על מדינה בורונדית היא מהמאה ה-16, מאזור הגבעות המזרחיות. במאות הבאות התפשטה המדינה, תוך סיפוח שכנים קטנים ממנה ותחרות עם רואנדה. הגידול המהיר ביותר היה תחת שלטונו של נטאר ראגאמבה, ששלט בין 1796 ל-1850 והכפיל את שטח הממלכה.
ממלכת בורונדי אופיינה על ידי פוליטיקה היררכית וכלכלה מבוססת על מיסוי. המלך, או מוואמי, עמד בראש האריסטוקרטיה (גאנווה) שהייתה בעלת רוב האדמה וגבתה מיסים מחוואים ורועי צאן. באמצע המאה השמונה עשרה, האצולה הטוטסית שלטה ברוב האדמות, היצור וההפצה עם ההתפתחות של האובוגאביר - מערכת יחסים של פטרונות שבה העם קיבל הגנה מלכותית תמורת מיסים.
אף על פי שחוקרים אירופאים ומיסיונרים הגיעו לאזור כבר ב-1856, רק ב-1899 בורונדי נעשתה חלק ממזרח אפריקה הגרמנית. שלא כמו המונרכיה של רואנדה, שהחליטה לקבל את ההשפעה הגרמנית, מלך בורונדי, מוואזי גיסאבו, התנגד לכל השפעה אירופאית, סירב ללבוש בגדים אירופאים והתנגד לפעילות המיסיונרים האירופאים. הגרמנים השתמשו בכוח צבאי והצליחו לגרום נזק גדול, אבל לא להרוס את הכוח של המלך. גיסאבו נאלץ לבסוף לוותר ולהסכים לריבונות גרמנית. הגרמנים אז עזרו לו לדכא את המרד של מאכונכו. הממלכות היותר קטנות לאורך החוף המערבי של אגם ויקטוריה סופחו גם הן לבורונדי.
שלטון קולוניאלי

גם אחרי אירועים אלה, הנוכחות הזרה הייתה מינימלית והמלכים המשיכו לשלוט כמו קודם. האירופים הביאו לאזור מחלות קשות שפגעו באוכלוסייה ובבעלי החיים. בורונדי נפגעה קשה במיוחד. רעב גדול הכה ב-1905 עם אסונות רעב נוספים באזור האגמים הגדולים של אפריקה ב-1914, 1923 ו-1944. בין 1905 ו-1914 חצי מהתושבים באזור המישורים המערביים מתו.
ב-1916, בזמן מלחמת העולם הראשונה, כבשו חיילים בלגיים את האזור. ב-1923 חבר הלאומים הפקיד בידי בלגיה את המנדט על השטח של רואנדה-אורונדי, שכלל את רואנדה ובורונדי של היום, אבל הוציא את הממלכות המערביות וסיפח אותן לטנגניקה תחת השלטון הבריטי. הבלגים ניהלו את הטריטוריה בעקיפין, תוך הסתמכות על ההירארכיה האריסטוקרטית שבה היה רוב טוטסי.
לאחר מלחמת העולם השנייה, רואנדה-אורונדי נעשה שטח באחריות האו"ם, בסמכות מנהלית בלגית. אחרי 1948 בלגיה אפשרה פעולה של מפלגות. שתי מפלגות נוצרו: האיחוד לקידום לאומי (UPRONA), מפלגה מולטי-אתנית בהובלת הטוטסי הנסיך לואי רוואגאסור, והמפלגה הדמוקרטית הנוצרית (PDC) שנתמכה על ידי בלגיה. ב-1961 נרצח הנסיך רוואגאסור אחרי הניצחון של UPRONA בבחירות לבית המחוקקים.
האדן

דיאגרמה של לוח הזמנים הגאולוגי שעידן זה מהווה את ראשיתו
ציור אפשרי להאדן
האדן (באנגלית: Hadean) הוא יחידת הזמן הגאולוגית המוקדמת ביותר, הפותחת את הפרקמבריון שבלוח הזמנים הגאולוגי. תחילתו של ההאדן בהיווצרותו של כדור הארץ לפני כ-4.54 מיליארד שנה וסופו לפני כ-3.8 מיליארד שנה, טרם הופעתם של מאובנים ראשונים. השם "האדן" נטבע בשנת 1972 על ידי הגאולוג פרסטון קלוד (Preston Cloud) ונובע משמו של האדס, אל השאול ושליט המתים במיתולוגיה היוונית, שפירושו גיהנום או "אַיִן". כוונתו של קלוד הייתה לציין את העובדה שלא נותרו שרידים לכדור הארץ הראשוני של אותה תקופה, אם כי בעשורים האחרונים של המאה ה-20 נמצאו מספר סלעים המתאימים לתקופה זו במערב גרינלנד, בצפון-מערב קנדה ובמערב אוסטרליה.
מחקר

כדור הארץ עבר תהפוכות רבות מאז היווצרו, ועל כן לא נותרו ראיות לשלבים השונים של היווצרותו והתפתחותו. עם זאת, עומדים לרשות המדענים כלים המאפשרים ללמוד על שלבים אלה או על חלקים מהם.
מחקר > תיארוך באמצעות זירקון

אחד מן הכלים החשובים במחקר גאולוגי הוא הזירקון – מינרל יוצא דופן הנפוץ מאוד בקרום כדור הארץ ונמצא בסלעי יסוד, בסלעים מותמרים ובסלעי משקע.
זירקון הפך למכשיר חשוב מכמה סיבות:
זירקון הוא המינרל העתיק ביותר – נמצאו גבישי זירקון המתוארכים לכ-4.4 מיליארד שנה בסלעי גנייס באוסטרליה שגילם יותר מ-3.9 מיליארד שנה, המעידים גם על הימצאות מים על פני כדור הארץ באותה עת.
זירקון מכיל אורניום ותוריום (מ-10 חלקיקים למיליון עד ל-5% מהמסה).
עמידותו של הזירקון בתהליכים גאולוגיים כבליה והתמרה ובטמפרטורות גבוהות (עד 900 °C).
בשל תכונותיו אלה ומידת דעיכת האורניום המצוי בו לעופרת, משמש הזירקון כלי חשוב לתיארוך סלעים.
באמצעות זירקון הוגדר סלע הנחשב לעתיק ביותר – מחשוף טונליט (דיוריט פנריטי במרקמו המכיל יותר מ-20% קוורץ) – אשר נמצא בקנדה ומתוארך ליותר מ-4 מיליארד שנה. סלע אחר – הנחשב לעתיק אף יותר – נמצא במערב אוסטרליה ומתוארך ל-4.4 מיליארד שנה.
מחקר > מחקרי הירח

מציאת מספר סלעים זעום שניתן לשייך לתחילת היווצרות כדור הארץ מביאה את החוקרים לפנות לחקר מקומות רחוקים. חקר כדור הארץ בהאדן נשען בעיקר על חקר הירח מאחר שהשערת ההתנגשות הענקית - התאוריה הנחשבת כמובילה כיום באשר להיווצרות הירח - מציעה כי הוא נוצר כמה עשרות מיליוני שנה לאחר היווצרות כדור הארץ. השערה זו, שהעלתה האסטרופיזיקאית האמריקנית רובין קאנופ (Robin Canup), גורסת שהירח נוצר בשלבי היווצרותה של מערכת השמש כאשר תיאה – עצם בגודלו של מאדים – התנגש בכדור הארץ המתהווה. השברים מן הפגיעה נזרקו לחלל, התמזגו ויצרו את הירח – שהרכבו לא השתנה מאז.
מאחר שבירח לא חלים תהליכים טקטוניים או געשיים, פני השטח שלו משמרים תיעוד לתקופות שונות ולאירועים בעברו, למשל מכתשי פגיעה ורגולית. שכבת הרגולית בשטחים של פגיעות עתיקות היא עבה יותר באופן כללי מזו שנמצאת בשטחים שנפגעו בשלבים מאוחרים. מתחת לשכבת הרגולית שעברה שחיקה רבה, נמצאת שכבה של "מגה-רגולית" – שכבה עבה מאוד, הכוללת סלעים סדוקים. הירח היה קרוב מאוד אל כדור הארץ בסמוך להיווצרו, וההנחה היא כי מטאוריטים ושביטים רבים פגעו גם בכדור הארץ באותה תקופה, אולם לא נותרו מהם מכתשי פגיעה בשל פעילות גאולוגית ענפה.
מהלך האירועים בהאדן

האירוע החשוב והמשמעותי ביותר בהאדן הוא היווצרותם של כדור הארץ והירח בתוך מערכת השמש. לשאר האירועים בהאדן קיימות עדויות מעטות, והתהליך ברובו הגדול משוער:
מהלך האירועים בהאדן > היווצרות הגלעין, המעטפת והקרום

כדור הארץ נוצר בערפילית, יחד עם השמש וכוכבי לכת אחרים. הירח נוצר, כאמור, מעט אחרי כן כתוצאה מהתנגשות עם תיאה. תחילה היה כדור הארץ לוהט ומותך לחלוטין, ובהדרגה החלה השכבה החיצונית להתקרר באמצעות איבוד חום במגע עם החלל הקר. בשלב זה החלו יסודות כבדים (ברזל וניקל) לשקוע ולבנות את הגלעין ויסודות קלים (חמצן וצורן) צפו והחלו ליצור קרום ראשוני. ביניהם נבנתה המעטפת המורכבת ממאגמה לוהטת אשר בתוכה החלו להיווצר מינרלים. הקרום נשבר, נמס ונבנה מחדש כמה פעמים במהלך תקופה קצרה בשל פגיעות רבות של מטאוריטים ושביטים ובשל פעילות מגמטית וגעשית.
פטרולוגים מניחים כי הקרום הכהה הכיל סלעים שבהרכבם פחות מ-53% סיליקה, בדומה לסלעי אנורתוזיט בהרכב דומה שנמצאו על הירח.
מתחת לקרום זרמה מאגמה לוהטת שביקעה את הקרום הצעיר ונפלטה בהתפרצויות געשיות. הלבה שנפלטה מהתפרצויות אלה יצרה סלעים וולקניים: בזלת כהה ואנדזיט בהיר יותר. עדות להיווצרות סלעים בתקופה זו הוא זירקון בן 4.4 מיליארד שנה בסלעי גנייס מותמרים. מסלעים אלה נוצר הרושם כי בקרום הבראשיתי חלו תהליכים טקטוניים, אם כי ההנחה היא שהקרום היה בזלתי בעיקרו.
מהלך האירועים בהאדן > היווצרות אטמוספירה

ביחד עם הלבה נפלטו גזים הלוגניים, פחמן דו-חמצני, מימן, חמצן, חנקן, אמוניה ואדי מים אשר מהם נוצרה אטמוספירה ראשונית בתהליך שארך כ-100 מיליון שנה. האטמוספירה החדשה הייתה רעילה, בדומה לזו של טיטאן – ירחו של שבתאי. הלחץ האטמוספירי הגיע ל-250 וצבעם של השמים בשלב זה היה אדמדם.
בהדרגה השתנתה האטמוספירה: גזים קלים דוגמת מימן נפלטו אל החלל. הגזים האחרים ואדי מים החלו להצטבר, אם כי המים לא התעבו בשלב זה מאחר שטמפרטורת הקרום הייתה עדיין גבוהה.
מהלך האירועים בהאדן > היווצרות אוקיינוס

התקררות איטית של הקרום איפשרה את התעבותם של מים, וכדור הארץ היה מוקף בעננים כבדים. התקררות נוספת חוללה סופות ענק והמטירה גשמים עזים שנמשכו מיליוני שנים. תחילה התאדו מי הגשמים בבואם במגע עם הקרום החם, אולם אותם גשמים החלו לקרר את הקרום עד שהמים הפסיקו להתאדות והצטברו במקומות הנמוכים. תהליך ממושך זה יצר בסופו של דבר אוקיינוס, שכיסה כ-90% משטח כדור הארץ ומתוכו הציצו איים געשיים קטנים. עדויות הנתמכות בזירקון שיורי קובעות כי אוקיינוסים התקיימו לצד קרום יבשתי כבר לפני 4.4 מיליארד שנה.
כדור הארץ שלאחר ההתנגשות עם תיאה נטה על צדו וקיים הקפה עצמית שאורכה 6 שעות בקירוב.
השפעת כבידתו של הירח – שמרחקו מכדור הארץ היה 16,000 ק"מ בלבד – הייתה בשלב זה עזה ביותר: התפתחה גאות תכופה שהתבטאה בגלי ענק בגובה של מאות ואלפי מטרים אשר שטפו את הקרום בעוצמה רבה וסחפו ממנו את חומרי הבליה של הסלעים. סחף עצום זה של הקרום הבזלתי צבע את האוקיינוס בירוק בשל תכולת הברזל הגבוהה.
תהליך ירידת הגשמים, היקוות אוקיינוס ואידוי חוזר של המים יצר את מחזור המים, שהוביל ליצירתם של סלעי משקע באמצעות סחף ממקומות גבוהים אל קרקעית האוקיינוס. ב-1983 נמצאו במערב אוסטרליה הסלעים העתיקים ביותר הידועים כיום. סלעים אלה מתוארכים לתקופה שלפני 4.2 מיליארד שנה. להפתעתם של החוקרים התברר כי אלה סלעי אבן חול – עובדה המציינת כי הם נבנו משרידיהם של סלעים קדומים יותר. הרכבם של הקרום והמעטפת החלו להשתנות בשל המסה והתמרה של סלעים מסוגים שונים.
מהלך האירועים בהאדן > היווצרות חיים

כאשר פסקה הפגזת המטאוריטים והשביטים חלה התחדשות של הקרום היבשתי. האוקיינוס הירוק, הסמיך והעשיר במינרלים היווה קרקע פורייה להתפתחותם של חיים פרימיטיביים. בתנאים אלה התאפשרה יצירתן של תרכובות אורגניות פשוטות כחומצות אמינו, ובהמשך נוצרו חומרים מורכבים יותר כחלבונים שבתורם יצרו רכיבי על מורכבים יותר.
במרק קדום זה נוצרו הכחוליות – יצורים חסרי גרעין המשחררים חמצן בתהליך של פוטוסינתזה. חיידקים אלה עתידים לשנות את האטמוספירה ולהשאיר את חותמם בסטרומטוליטים – מאובני מושבות של כחוליות, אשר הופעתם לפני כ-3.8 מיליארד שנה מגדירה את סיום ההאדן ותחילת הארכאיקון.
מהלך האירועים בהאדן > היווצרות גרניט

כל התהליכים הקודמים – המסת סלעים והתמרתם – שינו בהדרגה את הרכבה של המאגמה ואפשרו את יצירתם של סלעי גרניט קלים הצפים על הקרום הבזלתי. קטעים של קרום גרניטי התחברו לשרשרות איים – דוגמת קשתות האיים הגעשיים של יפן ואיי מריאנה.
בגושי סלע אלה חלו תהליכים טקטוניים ואורוגניים שעיוותו אותם ובנו בהם רכסי הרים, וגם התמרה שהפכה חלקים מהם לסלעים מותמרים. אולם, מאחר שגושי סלע אלה קלים – הם לא שקעו אלא נותרו על פני השטח. איים גרניטיים אלה המשיכו לצמוח ובנו את הקראטונים – גרעיני היבשות.
מהלך האירועים בהאדן > הפגזה מאוחרת

אחת מן השאלות הנוגעות לקרום הצעיר הייתה מידת עמידותו בשינויים הקיצוניים שחלו בכדור הארץ במהלך ההאדן: האם בזמן שינויים אלה שרד הקרום או לפחות חלקים ממנו, או שמא נבנה בכל פעם מחדש?
ניתוח דוגמאות סלע שהובאו מן הירח מצביע על כך שלפני 3.85-3.95 מיליארד שנה היה הירח נתון להפגזה נמרצת על ידי מטאוריטים ושביטים. מאחר שכדור הארץ גדול בהרבה מן הירח, ההנחה היא כי קרבתם של השניים מציינת פגיעות רבות עוד יותר בכדור הארץ. מכך משתמע כי הקרום הגרניטי לא נוצר בהדרגה אלא נבנה בתקופה קצרה לאחר שהקרום הבזלתי הראשוני נהרס בהפגזה המאוחרת.
ב-2007 ערך דסטין טרייל (Dustin Trail) מהמכון הפוליטכני ע"ש רנסלר (Rensselaer Polytechnic Institute) במדינת ניו יורק מחקר בגבישי זירקון המתוארכים לתקופה שלפני הפגזה מאוחרת זו.
אחת מתכונותיו של הזירקון – אשר עשויה להוות בעיה במחקר – היא נטייתו לגדול באמצעות הוספת חומר לשכבותיו החיצוניות בטמפרטורות של כמה מאות מעלות צלזיוס. זירקון "לוכד" יסודות מתכתיים כבדים כאורניום, תוריום, לוטציום ואחרים, אך לא עופרת – הנוצרת בזירקון רק עם דעיכת האורניום המצוי בו בטמפרטורות גבוהות יותר.
טרייל הפך את המכשול ליתרון ומדד באמצעות ספקטרוסקופיה יונית את יחסי האורניום-עופרת בשני איזוטופי אורניום בעלי זמן מחצית חיים שונה הדועכים לאיזוטופים שונים של עופרת. טרייל בדק אלפי גבישים וערך בכל אחד מהם מאות מדידות בעומקים שונים של הגביש אשר שיחזרו את מהלך צמיחתו. מתוך אלפי הגבישים נמצאו ארבעה בהם חלה התאמה בנתוני שני האיזוטופים. גילם של אלה עלה על 4 מיליארד שנה ובכל הארבעה נמצא מחזור צמיחה משני מלפני 3.95 מיליארד שנה – מועד תחילת ההפגזה המאוחרת. נתונים אלה מצביעים על עליה חדה בטמפרטורה עד לכדי כמה מאות מעלות צלזיוס, ועל כך שהפגזה מאוחרת זו לא הרסה לחלוטין את הקרום.
מחקר נוסף שנערך ב-2005 במטרה לבדוק כיצד השפיעה הפגזה זו על היצורים החיים הראשונים גורס שחיים אלה לא נפגעו במהלכה. מסקנות המחקר הן כי יצורים פרוקריוטיים שהתפתחו לפני יותר מ-4.2 מיליארד שנה התפשטו בהדרגה ויצרו מושבות בקרקעית הים – שם התקיימו בסביבה מוגנת ועשירה בחומרי מזון. החוקרים טוענים, כי מאחר שהקרום הבזלתי הימי היה עבה, השתמרו התנאים הנחוצים לבידוד החיים שנוצרו בתוכו מהשפעת ההפגזה, מאחר שהולכת החום בו הייתה נמוכה לעומת זו של הקרום הגרניטי היבשתי.
תקופות משנה

מאחר שהפרקמבריון כולו אינו מוגדר באופן רשמי כעידן גאולוגי אלא כמשך הזמן שקדם להופעתם של מאובנים, כך גם ההאדן. עם זאת, נהוגות חלוקות שרירותיות שונות לתורים אשר הגדרת הזמן שלהן אינה אחידה:
קריפטיקון (Cryptic – סודי, נסתר) – פרק הזמן שבו חלה היווצרותם של כדור הארץ והירח ונוצרו גבישי הזירקון העתיקים ביותר.
רידר (Ryderian) – נקראת על שמו של הגאולוג וחוקר הירח האנגלי גרהם רידר (Graham Ryder), שמחקריו הניחו את היסוד להבנת ההאדן. בפרק זה נוצר קרום ראשוני. בגאולוגיה של הירח נקראת תקופה זו "קבוצות האגנים", ובה התחילה הפגזת המטאוריטים והשביטים על פנים מערכת השמש.
נקטר (Nectarian) – קרויה על שם אגן ירחי ומציינת את שיא ההפגזה על כדור הארץ והירח.
אימבר תחתון (Lower Imbrian) – גם כאן לקוח השם מאגן ירחי. פרק זמן זה מציין את סיום ההפגזה ואת הגבול בין תהליך ההיווצרות להופעת המאובנים הראשונים.
ראו גם

לוח הזמנים הגאולוגי
לקריאה נוספת

יוסי מרט, ‏זמן עמוק וגאולוגיה דינמית, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור
עמנואל מזור וג. ה. הרבאו, סולם הזמן הגאולוגי, תל אביב: האוניברסיטה הפתוחה, 1978
הערות שוליים

↑  זירקון מלפני 4.4 מיליארד שנה
↑  מחשוף – אזור בו נחשפים סלע או תצורה על פני השטח
↑  הסלע העתיק ביותר
↑  המכה הגדולה (The Big Splash) – כינוי להשערת ההתנגשות הענקית
↑  מקור הירח
↑  עובי המגה-רגוליט בירח
↑  נרנדרה בנדארי על מחקר סלעי ירח
↑  חידת המעטפת העליונה של ההאדן
↑  עדויות לקיום אוקיינוס
↑  עדויות מזירקון שיורי לקיום אוקיינוסים וקרום יבשתי לפני 4.4 מיליארד שנה
↑  האדן – הולדת הגרניט
↑  הפגזה מאוחרת והקשר לחגורת קויפר (2003)
↑  אירועים תרמיים מתועדים בזירקון מן ההאדן
↑  מחזורים גאודינמיים ומטבוליים בהאדן
| רשימת עידנים גאולוגיים |
| --- | --- | --- |
| עידן העל פנרוזואיקון | עידן הקנוזואיקון • עידן המזוזואיקון • עידן הפלאוזואיקון |  |
| עידן העל פרקמבריון | עידן הפרוטרוזואיקון • עידן הארכאיקון • עידן ההאדן |  |
להרחבה: יחידת זמן גאולוגית • לוח הזמנים הגאולוגי
אנימציה הממחישה את תאוריית "המכה הגדולה"
ציור של דיסקה פרוטופלנטרית הקודמת ליצירת כוכבי לכת
זרימת לבה
חיידקים
אגני הירח
סטרומטוליטים
מחוברים: לקט שירי ילדים

מחוברים: לקט שירי ילדים הוא מארז תקליטורים שאיגד שירי ילדים בולטים שהקליט הזמר אריק איינשטיין במהלך הקריירה שלו וגם אוסף שירים שהלחין קובי אשרת. המארז הופק על ידי חברת פונוקול ויצא לאור בשנת 2011.
המארז כולל 2 תקליטורים:
דיסק 1 - אוסף "לקט לילדים" של אריק איינשטיין (יצא בשנת 1981 ונערך מחדש על דיסק אחד, ללא השיר "פזמון ליקינטון" שנמצא באוסף המקורי).
דיסק 2 - אוסף "הילדים" של קובי אשרת ובו 21 משירים שהלחין קובי אשרת, כאשר רובם לקוחים מפסטיבל שירי הילדים או פסטיגל בשנים שנערכו (הדיסק הרביעי מתוך אוסף מרובע שנקרא "דרך ארוכה" שיצא בשנת 2010 עם שירים של קובי אושרת).
רשימת רצועות > דיסק 1: אריק איינשטיין - לקט לילדים (1981)

| אריק איינשטיין - לקט ילדים> מס' | אריק איינשטיין - לקט ילדים> שם | אריק איינשטיין - לקט ילדים> מילים | אריק איינשטיין - לקט ילדים> לחן | אריק איינשטיין - לקט ילדים> ביצוע מתוך האלבום | אריק איינשטיין - לקט ילדים> משך | אריק איינשטיין - לקט ילדים>  | אריק איינשטיין - לקט ילדים>  | אריק איינשטיין - לקט ילדים>  | אריק איינשטיין - לקט ילדים>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | מה עושות האיילות  | לאה גולדברג | יוני רכטר | "ילדים" | 2:58 |  |  |  |  |
| 2. | במדינת הגמדים  | אלה אמיתן | יצחק לוי | "ילדים" | 2:54 |  |  |  |  |
| 3. | יש לי אח קטן  | אריק איינשטיין, שם טוב לוי ונאורה שם שאול | שם טוב לוי | "ילדים" | 2:44 |  |  |  |  |
| 4. | מחרוזת ("אצא לי אל היער"/"לרותי יש יום הולדת"/"אני עומדת במעגל")   | עממי, יוסף כהן-צדק | עממי, יצחק לוי | "ילדים" | 2:13 |  |  |  |  |
| 5. | אדון חלום  | לאה גולדברג | יוני רכטר | "ילדודס" | 2:30 |  |  |  |  |
| 6. | מכופף הבננות  | מאיר אריאל | שלום חנוך | "מזל גדי" | 4:12 |  |  |  |  |
| 7. | מדוע הילד צחק בחלום  | לאה גולדברג | שלום חנוך | "ילדודס" | 4:10 |  |  |  |  |
| 8. | רוח רוח  | מרים ילן-שטקליס | שלום חנוך | "מזל גדי" | 3:56 |  |  |  |  |
| 9. | אצו רצו גמדים  | מרים ילן-שטקליס | שמוליק קראוס | "ילדודס" | 3:15 |  |  |  |  |
| 10. | תנין זקן  | אנדה עמיר-פינקרפלד | שם טוב לוי | "ילדים" | 2:51 |  |  |  |  |
| 11. | התאהבתי בילדה יפה נורא  | אריק איינשטיין | שם טוב לוי | "ילדים" | 2:39 |  |  |  |  |
| 12. | חמש שנים  | יצחק קצנלסון | עממי | "ילדים" | 2:03 |  |  |  |  |
| 13. | יפתח המלוכלך  | אורי סלע | עדה וירצברג | "ילדודס" | 2:30 |  |  |  |  |
רשימת רצועות > דיסק 2: קובי אשרת - הילדים

המוזיקה לשירים הולחנה על ידי קובי אשרת.
| קובי אשרת - הילדים> מס' | קובי אשרת - הילדים> שם | קובי אשרת - הילדים> מילים | קובי אשרת - הילדים> מבצעי השיר (מתוך במקור) | קובי אשרת - הילדים> משך | קובי אשרת - הילדים>  | קובי אשרת - הילדים>  | קובי אשרת - הילדים>  | קובי אשרת - הילדים>  | קובי אשרת - הילדים>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ידידי טין טן  | מרים ילן-שטקליס | אבי טולדנו (פסטיבל שירי הילדים 1974) | 3:11 |  |  |  |  |  |
| 2. | ילד פלא  | לוין קיפניס | יגאל בשן (פסטיבל שירי הילדים 1979) | 3:16 |  |  |  |  |  |
| 3. | היפו היפי  | לאה לופנפלד | מייק בורשטיין (פסטיבל שירי הילדים 1977) | 2:45 |  |  |  |  |  |
| 4. | אמת או חובה  | שמרית אור | ריקי גל (פסטיבל שירי הילדים 1979) | 2:41 |  |  |  |  |  |
| 5. | ראש כרוב  | תלמה אליגון-רוז | אלי מגן, רותי נבון, חנה לסלאו, מנחם עיני וקובי אשרת (התוכנית "ראש כרוב" - 1975) | 3:23 |  |  |  |  |  |
| 6. | גוליבר  | אהוד מנור | אילנית | 3:20 |  |  |  |  |  |
| 7. | גלי  | אהוד מנור | נועם קניאל (פסטיבל שירי הילדים 1971) | 3:53 |  |  |  |  |  |
| 8. | הצריף של תמרי  | תלמה אליגון-רוז | ריקי גל (התוכנית "הצריף של תמרי" - 1974) | 3:42 |  |  |  |  |  |
| 9. | יערית  | שמרית אור | רוחמה רז (פסטיבל שירי הילדים 1978) | 3:46 |  |  |  |  |  |
| 10. | אני לא מאמינה  | שמרית אור | אילנית | 3:31 |  |  |  |  |  |
| 11. | קופסת צבעים  | טלי שורק | עופרה חזה | 3:56 |  |  |  |  |  |
| 12. | כשאחינו הקטן יגדל  | אהוד מנור | נועם קניאל (פסטיבל שירי הילדים 1974) | 4:30 |  |  |  |  |  |
| 13. | ישנוני  | מירית שם אור | שוקולד מנטה מסטיק (פסטיבל שירי הילדים 1974) | 2:26 |  |  |  |  |  |
| 14. | דונלד דאק  | יורם טהרלב | מייק בורשטיין (פסטיבל שירי הילדים 1978) | 2:12 |  |  |  |  |  |
| 15. | ג'ינג'ית  | חמוטל בן זאב | ריקי גל (פסטיבל שירי הילדים 1983) | 3:21 |  |  |  |  |  |
| 16. | שלום היא מילה שימושית  | אהוד מנור | מיכל ינאי (פסטיגל 1993) | 4:01 |  |  |  |  |  |
| 17. | כלב על כלב  | קובי לוריא | הבטלנים (פסטיגל 1987) | 3:20 |  |  |  |  |  |
| 18. | החיים הם קרקס  | אהוד מנור | יעל בר זוהר (פסטיגל 1996) | 3:43 |  |  |  |  |  |
| 19. | לב זהב  |   | אף אוזן גרון וגלי עטרי |   |  |  |  |  |  |
| 20. | האין שן של סיגל  | לאה לופנפלד | יפה ירקוני | 2:45 |  |  |  |  |  |
| 21. | מאיה  | שלום חנוך | חוה אלברשטיין | 2:03 |  |  |  |  |  |
| 22. | גלי  | אהוד מנור | ירמי קפלן (אלבום הבכורה "ירמי קפלן והפרחים" - 1994) | 3:51 |  |  |  |  |  |
הידבקות רגשית ברשתות חברתיות

הידבקות רגשית ברשתות חברתיות מבוססת על תופעה מתחום הפסיכולוגיה החברתית והארגונית המתארת השפעה והעברת רגשות מאדם אחד לאדם אחר, או מאדם יחיד אל קבוצה. אחד ההסברים לתופעה מתייחס לתהליך חיקוי לא רצוני של "המדביק", האדם המחקה - "הנדבק" מתאים ומשנה את תפיסותיו ורגשותיו בהתאם. מחקרים בנושא מראים כי התופעה של העברת רגשות בין אנשים היא חלק אינטגרלי מטבע האדם בעלת פוטנציאל להשפיע על קשת רחבה של תחושות כגון: פחד קולקטיבי, גועל, התפרעות, קבלת החלטות, עצב ושמחה.
עוד ניתן לומר כי אירועים שליליים מובילים להדבקות רגשית חזקה מאשר רגשות חיוביים. הקדמה הטכנולוגית והתפתחותן של פלטפורמות מדיה וירטואלית הרחיבו את היכולת להידבקות רגשית ברשת החברתית, תופעה זו באה לידי ביטוי בקמפיינים ויראליים ברשתות חברתיות שונות (לדוגמה – פייסבוק, טוויטר) כאשר המשתמשים מזדהים רגשית ומעבירים את התחושה לקהל הרחב ברשת בכלל ובפלטפורמות חברתיות בפרט.