stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הוכחה
השערה

טענות לא מעטות דרשו מאות רבות של שנים עד להוכחתן או להפרכתן. דוגמאות לכך הן המשפט האחרון של פרמה שזכה להוכחה כ-350 שנה לאחר שהועלה, והבעיות הגאומטריות של ימי קדם, שהוכחו כבלתי ניתנות לפתרון כאלפיים שנה לאחר שהוצגו. בעיות פתוחות (כאלה שטרם זכו להוכחה או להפרכה) רבות ממשיכות ללוות את המתמטיקה, ובין המפורסמות שבהן ניתן למנות את השערת גולדבך והשערת רימן.
האם כל השערה ניתנת להוכחה או להפרכה? שאלה זו תלויה קודם כל במערכת האקסיומות בה אנחנו משתמשים. כיוון שכל הוכחה בנויה משימוש חוזר ונשנה באקסיומות ובכללי ההיסק קביעת אוסף שונה של אקסיומות תתן אוסף שונה של משפטים שניתן להוכיח. לא ניתן לבחור את האקסיומות בצורה שרירותית לחלוטין: אם קיימת סתירה באוסף האקסיומות שלנו אז ניתן להוכיח מתוכו כל משפט (כלומר ניתן להוכיח גם טענה וגם את שלילתה), ולכן אוסף זה אינו מעניין.
אוסף אקסיומות שלא מכיל סתירה נקרא עקבי. לאוסף כזה של אקסיומות יש מודלים שמממשים אותן, ומשפט השלמות של גדל טוען שאוסף המשפטים שניתן להוכיח מתוך האקסיומות הוא בדיוק אוסף המשפטים שמתקיימים בכל המודלים שמממשים את האקסיומות. לכן, אם לא ניתן להוכיח או להפריך טענה מסוימת מתוך מערכת אקסיומות נתונה, ניתן להוסיף אותה או את שלילתה לאוסף האקסיומות ולקבל אוסף עקבי חדש של אקסיומות.
מצד שני, ניתן לשאול האם קיים אוסף אקסיומות שהוא מצד אחד עקבי ומצד שני מספיק רחב כדי שיהיה אפשר להוכיח מתוכו או להפריך מתוכו כל טענה? משפט האי-שלמות הראשון של גדל נותן תשובה שלילית לשאלה הזו עבור מקרים מעניינים רבים. מערכות אקסיומות שניתן לנסח בהן חלק מספיק משמעותי מהאריתמטיקה, לא יכולות להיות מצד אחד גדולות מספיק כדי שיהיה ניתן להוכיח או להפריך מתוכן כל טענה ומצד שני פשוטות לתיאור. באופן פורמלי: בתורה עקבית – שהאקסיומות שלה ניתנות לזיהוי מכני [="אפקטיבי"] – ושניתן לפתח בה את האריתמטיקה (של החיבור ושל הכפל), תמיד תהיינה השערות אשר מחד גיסא ניתנות לניסוח (בשפתה של התורה), ואשר מאידך גיסא אינן ניתנות להוכחה ואף לא להפרכה (במסגרת אותה תורה).
לעומת זאת, תחשיב הפסוקים – המהווה את הבסיס של הלוגיקה המתמטית – הוא שלם, ולכן לא יהיו בו מקרים כאלה. קיימים ענפים נוספים – כוללניים יותר – שהם שלמים (במובן זה), למשל תחשיב הכמתים (ללא סימני פונקציות/יחסים ואף ללא סימן השויון) מסדר ראשון, ואפילו האריתמטיקה של החיבור (ללא הכפל).
ראו גם

פורמליזם (מתמטיקה)
הוכחה באפס ידיעה
הוכחה שגויה
לקריאה נוספת

טימותי גוורס, מתמטיקה, ידיעות ספרים, 2007, הפרק "הוכחות", עמ' 51–71.
האחים פורטיס

| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  1994–1996 (כשנתיים) 
 סוגה:  רוק 
 שפה מועדפת:  עברית 
 חברים
 רמי פורטיס, עמיר "ג'נגו" רוסיאנו, אורן קפלן ,יובל שפריר
 
האחים פורטיס הוא שמו של ההרכב המוזיקלי שליווה את רמי פורטיס בהופעות בין השנים 1994-1996.
במהלך פעילותם המשותפת הוציא פורטיס בליווי האחים פורטיס שני אלבומים וסינגל אחד:
שוטר פושע והענק הלוחש - יצא ב-1994 ונחשב לאלבום המצליח ביותר של פורטיס מבחינה מסחרית. פורטיס כתב, הלחין, עיבד והפיק יחד עם "האחים פורטיס". האלבום כולל בין היתר את השירים: "תלוי על הצלב", "את לא", "כחול אדמדם", "ויקטוריה", "דניאל ג'וק" ו"יש". במהלך יחסי הציבור לקידום התקליט כינה פורטיס את להקת הליווי שלו בשם "האחים פורטיס", ובקופסה אוספורטיס מיוחסים להיטי "שוטר פושע והענק הלוחש" לאחים פורטיס.
בשנת 1995 הוציאו "האחים פורטיס" את הסינגל "הפסיכולוג אמר", לקראת אלבום שהיה אמור להקרא "קולקציית קיץ 96". השיר, שאף צולם לו וידאו קליפ, נגנז לבסוף מהאלבום שהפך ל"איפה הסוסים" ונכלל מאוחר יותר בקופסה אוספורטיס.
האלבום איפה הסוסים יצא ב-1996, והוקלט באולפני גל קול. פורטיס כתב את המילים והאחים פורטיס הלחינו ועיבדו, פרט ל"איש השיש" שעובד בשיתוף עם אלי לוזון, שגם משתתף בשירה ונגינה. באלבום נכללו הלהיטים: "איפה הסוסים", "איך שניצחת", "תטרוף אותך", "איש השיש", אך האלבום לא הצליח מסחרית. לאחר סיבוב ההופעות לקידום האלבום החליט פורטיס לגנוז את הרעיון להוציא עוד תקליטים עם האחים פורטיס ועזב את "נענע דיסק" ואת ההרכב.
הרכב "האחים פורטיס" השתנה כשאל רוסיאנו שנשאר על עמדת הבס והקלידים הצטרפו נושי פז (גיטרות) ורן שמעוני (תופים). הרכב זה הפך מאוחר יותר לג'נגו אשר ליווה את עמיר רוסיאנו באלבומיו והופעותיו.
אורן קפלן, גיטריסט ההרכב המקורי, לימים הצטרף אל להקת הפאנק-האקלקטי גוגול בורדלו.
חברי ההרכב

רמי פורטיס (שירה, גיטרה)
עמיר "ג'נגו" רוסיאנו (גיטרה בס, קולות, קלידים)
אורן קפלן (גיטרות, קולות)
יובל שפריר (תופים, קלידים, קולות)
זיו כהן

זיו כהן
זיו כהן (נולד ב-13 ביולי) הוא סופר, עיתונאי ומוציא לאור ישראלי.
ביוגרפיה

כהן נולד וגדל בראשון לציון, בנם של דליה ורחמים כהן, ולו אח ואחות. בנערותו שימש ככתב בידור עבור עיתון הנוער "חמצן" וכן עבור שבועון "להיטון". את לימודיו התיכוניים עשה בתיכון מקיף ה' במגמת תיירות. את שירותו הצבאי עשה כהן בין היתר כמפקד להקת מפקדת חילות השדה. עם סיום שירותו בצה"ל שב לעיסוקו כעיתונאי וערך מקומונים בידיעות תקשורת.
בשנת 1995 ראה אור רומן ראשון פרי עטו, "עכשיו אני כבר יודע" (יועד לבני נוער). ב-1996 ראה אור ספרו הראשון למבוגרים "בן טובים" העוסק בנער שעובר לצפון תל אביב ומתחבר עם בריון מקומי. הספר לא זכה להצלחה. הוא יצא לאור שוב ב-2008 תחת השם "חמש אבנים".
בשנים 2000–2004 עבד כדייל אוויר באל על. בשנים 2004–2006 שימש כעורך מקומון "ידיעות אילת" מקבוצת ידיעות תקשורת. הוא כתב עבור מוסף "שבעה ימים" של ידיעות אחרונות ובשנים 2007–2010 שימש כעורך מקומון "ידיעות פתח תקווה", גם הוא מקבוצת ידיעות תקשורת.
בהשראת עיסוקו כדייל אוויר באל על, כתב ספר העוסק בעלילותיהם של דיילי אוויר בחברת התעופה הבדיונית "אופק" ושמו "נגמר העוף (אבל גם הקוסקוס טעים)". הספר נדחה על ידי ידיעות ספרים והוצאות ספרים אחרות. ב-2008 ייסד כהן הוצאת ספרים בשם "סלע ספרים" ופרסם את הספר בעצמו. הספר זכה להצלחה מסחרית וכהן פרסם שלושה ספרי המשך, שגם הם זכו להצלחה; "נגמר הקוסקוס (אבל גם הדג טעים)" ב-2009 ו"נגמר הדג (אבל גם הבקר טעים)" ב-2010. ב-2011 יצא לאור הספר הרביעי והאחרון בסדרה, "נגמר הבקר (אבל גם ככה אנחנו תיכף נוחתים)". ארבעת ספרי הסדרה נמכרו בלמעלה ממאה וחמישים אלף עותקים. "נגמר העוף (אבל גם הקוסקוס טעים)", הראשון מבין הארבעה, הוא המצליח מכולם ומכר לבדו למעלה מ-60 אלף עותקים.
בשנת 2013 יצא ספרו "קומה רביעית בלי מעלית" ובשנת 2019 יצא לאור ספרו "לא לומד לקח".
כהן גר בתל אביב ומשמש כמנהל והעורך הראשי של סלע ספרים המתמחה בעיקר בספרי מתח מקוריים ומתורגמים.
ספריו

עכשיו אני כבר יודע (ידיעות ספרים, 1995)
בן טובים (ידיעות ספרים, 1996), יצא בשנית תחת השם חמש אבנים (סלע ספרים, 2008)
נגמר העוף (אבל גם הקוסקוס טעים) (סלע ספרים, 2008)
נגמר הקוסקוס (אבל גם הדג טעים) (סלע ספרים, 2009)
נגמר הדג (אבל גם הבקר טעים) (סלע ספרים, 2010)
נגמר הבקר (אבל גם ככה אנחנו תיכף נוחתים) (סלע ספרים, 2011)
קומה רביעית בלי מעלית (סלע ספרים, 2013): מתאר את חייו של בחור צעיר שעוזב את בית הוריו בדימונה, עובר לגור בתל אביב ונאלץ להתמודד עם יוקר המחיה, בעיות החנייה ומציאות חיי הלילה הלא מוכרת לו בעיר הגדולה. הספר כתוב מבעד עיניו של הגיבור ומשלב בתוכו את האירועים שהוא חווה ואת מחשבותיו
לא לומד לקח (סלע ספרים, 2019)
הערות שוליים

↑  עמיחי שלו, כך הפכתי לרב מכר, באתר ynet, 28 באוגוסט 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294254705171  GND: 1084616696  ISNI: 0000 0003 8136 6241  LCCN: n97048754  VIAF: 38657433   WorldCat (עם VIAF): 38657433
מכשיר אליפטי

מכשיר אליפטי
מכשיר אליפטי הוא מכשיר אימון אירובי (תרגום מילולי מ-Elliptical Trainer, ידוע גם בכינוי Cross Trainer או "אליפטיקל"), הנפוץ בחדרי כושר רבים. המכשיר מאפשר למתאמן לדמות תנועת ריצה על ידי סיבוב דוושות על מסלול אליפטי, ומכאן שמו. תנועה זו מחקה את מיקום הרגליים בעת ריצה, ומאפשרת טווח תנועה כמעט מלא לברכיים ולמפרקי האגן, ללא לחץ (Impact) על פרקי הקרסול, הברך, האגן ועוד.
היסטוריה

המכשיר האליפטי הראשון יוצר בשנת 1995 על ידי חברת Precor, המתמחה בייצור ציוד כושר מקצועי לחדרי כושר, בין השאר מסילות ריצה, אופני כושר ומכשירי כוח. תיאור המכשיר היה "מסייע לדפוס תנועה מועדף של הרגליים באמצעות שימוש בדוושות", כאשר אותו דפוס תנועה לא פורט. המכשיר המקורי דמה לדגמים הקיימים כיום, עם גלגל אליפטי, אך ללא ידיות אחיזה נעות. אחריו חברת ריבוק הוציאה מכשיר מבוסס טכנולוגיה דומה, שכלל ידיות אחיזה נעות שהשתלבו בדוושות הרגליים.
מבנה המכשיר

קיימים מספר סגנונות ודגמים למכשיר האליפטי, אך רובם כוללים את המאפיינים הבאים:
דוושות רגליים שטוחות ורחבות, המאפשרות מדרך מלא של כף הרגל, מחוברות במוט לציר סיבוב.
מסלול עגול או סגלגל, המהווה גל ארכובה והופך את תנועת מוטות הדוושות מישרה לסיבובית.
מוטות ידיים, המחוברות באופן ישיר או עקיף לתנועת הדוושות ומאפשרות הנעתן על ידי משיכה ודחיפה.
צג ועליו בקרת אימון, עם אפשרות לתוכניות אימונים שונות ומעקב אחר אלמנטים של כושר גופני, כגון דופק.
ידיות אחיזה נייחות, עליהן ניתן להישען בעת האימון.
שיטות הנעה

מכשיר אליפטי לרוב מצויד במנוע חשמלי, ופעמים רבות גם בדינמו. המנוע החשמלי אחראי בין השאר לשליטה בהתנגדות של הדוושות (על ידי שדה מגנטי במסלול הסיבוב). בדגמים מודרניים (שנות ה-2000) המכשיר האליפטי מאתחל את תצוגת המכשיר רק לאחר תנועת הדוושות (הפעלת הדינמו) ובכך מוריד את תצרוכת החשמל במנוחה של המכשיר. במכשירים אליפטיים בהם ניתן להסיע הדוושות לאחור (סיבוב הפוך) לרוב הדינמו לא יפעל.
קיימים מכשירים בהם ניתן להגביה את המסלול באופן מכני, ולהפכו מעגול ליותר אליפטי (מסלול גמיש). בכך ניתן לשנות את תנועת הרגליים ולאמן קבוצות שרירים שונות. ככל שהמסלול יותר עגול כך שרירי התאומים והשריר הארבע ראשי נושאים ביותר עומס, וככל שהמסלול יותר אליפטי שרירי העכוז והדו ראשי ירכי מתחלקים במאמץ.
מכשיר אליפטי ומשתמש בתנועה.
מערת עמוד

| --- | --- |

גולגולת השלד עמוד 1 שנמצאה במערה
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  ישראל
 קואורדינטות:  32°52′20″N 35°30′06″E﻿ / ﻿32.872271°N 35.501676°E﻿ / 32.872271; 35.501676
 תאריך גילוי:  1961
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) מערת עמוד(למפת הגליל העליון רגילה) מערת עמוד(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מערת עמוד(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מערת עמוד
מערת עמוד היא אתר ארכאולוגי-פרהיסטורי מהתרבות המוסטרית של התקופה הפלאוליתית התיכונה בנחל עמוד תחתון שבגליל העליון. במערה התגלו מספר שלדים של האדם הניאנדרטלי.
החפירות ותוצאותיהן

מערת עמוד נמצאת בנחל עמוד, קרוב לעמוד הסלע שעל שמו נקרא הנחל. המערה נחפרה על ידי משלחת יפנית ב-1961 וב-1964. החפירות חודשו בשנת 1990 על ידי צוות ישראלי-אמריקאי משותף שכלל ארכאולוגים ואנתרופולוגים. שתי שכבות עיקריות זוהו באתר: האחד מתחיל בסביבות 3000 לפנה"ס, המאופיין בחרסים רבים, כלי אבן ובורות אשפה. והשכבות האחרות מהתקופה הפלאוליתית התיכונה מתוארכות בין לכ-55,000–68,000 שנה לפני זמננו. לא נמצאו מבנים קבועים, ולא נמצא ממצא הקודם לתקופה הפלאוליתית התיכונה.
הממצא החשוב ביותר מאתר זה הוא עמוד 1 (אנ'), שלד שנתגלתה במערה בשנת 1961. השלד נמצא בשכבות המאוחרות של התקופה הפלאוליתית התיכונה. השלד זוהה כאדם ניאנדרטלי זכר בוגר. גובהו היה 1.7 מטר, ונפח קופסת מוחו הוא 1,750 סמ"ק. השלד היה מונח בארטיקולציה שוכב על צדו השמאלי בתנוחה מכווצת. השלד תוארך לשלהי התקופה הפלאוליתית התיכונה, כ-50,000–60,000 שנים לפני זמננו.
בשנת 2020 פרסמה פרופ' אראלה חוברס מחקר בין השאר על כף רגל של אישה ניאנדרטלית שנמצאה בחפירה באתר בשנים 1991–1994 אשר קיבלה את השם עמוד 9.
הערות שוליים

↑  אראלה חוברס, ניאנדרטלים במערת עמוד, המכון לארכיאולוגיה, האוניברסיטה העברית בירושלים(הקישור אינו פעיל)
↑  איש הגליל : חידוש החפירות הפרהיסטוריות במערת עמוד, באתר lib.cet.ac.il
↑  החיים של "עמוד 9", שגרה לפני 55 אלף שנה בגליל, באתר ynet, 12 באוגוסט 2020
| אתרי התרבות המוסטרית בישראל |
| --- | --- | --- |
| אתרים בכרמל | מערת הגדי • מערת כבארה • מערת מיסליה • מערת תנור |  |
| אתרים בגליל | מערת היונים • מערת זוטייה • מערת מנות • מערת עמוד • מערת קפזה |  |
| אתרים בבקע הירדן | האתר המוסטרי בשפך נחל מחניים |  |
| אתרים בשפלה והרי יהודה | נשר רמלה • מערת שוקבא |  |
| אתרים פלאוליתיים ואפיפלאוליתיים בארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| אתרים מהתקופה הפלאוליתית התחתונה | ביצת רוחמה • בריכת רם • ג'לג'וליה • גשר בנות יעקב • מחצבת עברון • מחצבת רבדים • מערת גמל • מערת היונים • מערת זוטייה • מערת מיסליה • מערת קסם • מערת תנור • עובדייה |  |
| אתרים מהתקופה הפלאוליתית התיכונה | האתר המוסטרי בשפך נחל מחניים • הר כרכום • מערת הגדי • מערת היונים • מערת זוטייה • מערת כבארה • מערת מיסליה • מערת מנות • מערת עמוד • מערת רקפת • מערת שוקבא • מערת תנור • נשר רמלה |  |
| אתרים מהתקופה הפלאוליתית העליונה | אוהלו II • הר כרכום • מערת היונים • מערת הנחל • מערת כבארה • מערת מנות • מערת ספונים • מערת קפזה • מערת רקפת • נחל אורן • נחל עין גב I • ערק אל-אחמר • תל רקית |  |
| אתרים מהתקופה האפיפלאוליתית | מדרגות הירדן • מערת היונים • מערת הנחל • מערת חילזון תחתית • מערת כבארה • מערת ספונים • מערת רקפת • מערת שוקבא • נווה דוד • נחל אורן • חתולה • נחל עין גב II • עין גב I • עינן • תל יריחו • תל רקית |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465731605171  VIAF: 316601355   WorldCat (עם VIAF): 316601355 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
WC and the Maad Circle

| --- | --- |
 מקום הקמה:  לוס אנג'לס 
 מוקד פעילות:  לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  1990–1996 (כ־6 שנים)
 סוגה:  היפ הופ
 חברת תקליטים:  Priority   Payday
 חברים
 WC   קוליו  Sir Jinx    DJ Crazy Toones
 
WC and the Maad Circle היו להקת היפ הופ מלוס אנג'לס, קליפורניה. הלהקה כללה את הראפרים WC, קוליו, Sir Jinx ו-DJ Crazy Toones.
לאחר התפרקות להקת Low Profile, הראפר WC ייסד את הלהקה ושחרר יחד עם הלהקה שני אלבומים: "Ain't a Damn Thang" ב-1991 ו-"'Curb Servin" ב-1995. בשני האלבומים היה אפשר להבחין בסינגלים הפופולרים: "Dress Code", "West Up!" ו-"The One".
WC עזב את הלהקה וייסד את הסופרגרופ Westside Connection עם חבריו מאק 10 ו-אייס קיוב.
WC ו-Crazy Toones עדיין עובדים יחד בלייבל של אייס קיוב Lench Mob Records.
דיסקוגרפיה > אלבומים

1991 - Ain't a Damn Thang Changed
1995 - 'Curb Servin
דיסקוגרפיה > סינגלים

| שנה | שם השיר | המקום שלהם במצעדים> Billboard 100 | המקום שלהם במצעדים> Hot Rap Songs | המקום שלהם במצעדים> Hot R&B/Hip-Hop Songs | אלבום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1991 | "Dress Code" | - | - | - | Ain't a Damn Thang Changed |
| 1995 | "West Up!" (עם מאק 10 ו-אייס קיוב) | #88 | #16 | #50 | Curb Servin |
| 1996 | "The One" | - | #40 | #76 | Curb Servin |
ראייה ממוחשבת

גילוי תנועה של אדם בשטח כפרי, על ידי טכנולוגיית ראייה ממוחשבת
ראייה ממוחשבת (באנגלית: Computer Vision) היא ענף מרכזי של מדעי המחשב, העוסק בעיבוד אוטומטי של תמונות ווידאו, במטרה לחלץ ולפרש מידע חזותי הטמון בהם. העוסקים בתחום מפתחים כלים מתמטיים וכלי תוכנה לעיבוד מידע חזותי. לדוגמה: חידוד של תמונה לא ממוקדת, חידוד של תמונה שצולמה תוך כדי תנועה מהירה, זיהוי עצמים וזיהוי פנים.
הקלט החזותי יכול להיות צילומי סטילס, וידאו, צילומים ממצלמות מרובות, או נתונים תלת ממדיים מסורק רפואי.
הקדמה

העיניים האנושיות מתפקדות כמעין מצלמות וידאו צבעוניות ברזולוציה גבוהה ביותר והמידע הרב שנקלט מעובד מנותח במהירות שיא, תוך ניפוי הטפל מהעיקר ופיענוח המושתת על בינה אנושית. אופן פעולתו של מנגנון זה - המאפשר לתינוק בן שנתיים לזהות את אמו, והמאפשר לזהות אדם שלא ראינוהו שנים ארוכות, או את היכולת לקרוא כל כתב יד, כמו גם את היכולת לזהות איום מכל גורם אפשרי, עדיין איננו ברור לחלוטין.
חוקרים של מדעי המוח והראייה הצליחו לפענח באופן חלקי את התהליך של ניתוח הראייה אצל חיות ובני אדם. כאשר תחילת העיבוד ודחיסת המידע מתרחש כבר בשכבות השונות של הרשתית (כמו למשל חידוד הבבואה, הדגשת גבולות האובייקטים (edge) וגילוי תנועה) וחלק אחר במרכזים שונים בקליפה האחורית של המוח, שמספרם הכולל איננו ברור. הבבואה שכבר עברה עיבוד תמונה ודחיסה, יוצאת מהרשתית ברזולוציה של 1.2 מגהפיקסל באמצעות עצב הראייה, עוברת דרך גרעין הברך הצדי (Lateral geniculate nucleus) שבתלמוס, וממשיכה בעיקר אל האזור הראשוני בקליפת המוח הראייתית (V1), ומשם משוכפלת בכל אחד מאזורי ניתוח הראייה פעם נוספת, ועוברת בכל אחד מהם תהליך של ניתוח ייחודי, כך למשל נראה כי התאים באזור המכונה V1 רגישים לאוריינטציה של קווים אנכים ואופקיים וכן לתנועה בכיוון מסוים. באזור שכונה V2 התגלתה רגישות לקווים מדומים, באזור המכונה V4 התגלתה רגישות לצבעים, ואילו באזור MT התגלתה רגישות לתנועה.
ענף זה מנסה ליצור כלים לוגיים כדי לחקות את הניתוח ועיבוד הנתונים שהמוח האנושי מבצע בעקבות הראייה, אך אף שישנן הצלחות יפות בעניין, נראה כי בהרבה תחומים המחקר עדיין בחיתוליו, וכי ידרשו עוד שנות מחקר רבות עד שיהיה אפשר להבין את מורכבותה של מערכת הראייה האנושית וחיקויה בכלים ממוחשבים. יתרון המיכון בעניין זה הוא ברור: המידע שמצלמות יכולות לקבל, לעבד ולנתח הוא לאין שיעור מדויק וכמותי מאשר העין והמוח האנושי מסוגלים לשאת, אף ברזולוציה יחסית נמוכה. כך למשל תוכנה לזיהוי טביעות אצבעות יכולה לסרוק בזמן קצר יחסית מאגר של מיליוני טביעות אצבעות כדי למצוא התאמה, סריקה שבבדיקה אנושית ידנית הייתה מבצע בלתי אפשרי.
הדרך העיקרית בניתוח התמונה נעשית בפירוק התמונה לאבני הבסיס שמרכיבות אותה. נקודות אלו נקראות פיקסלים. כך נעשה ניסיון להגדיר ולזהות דפוסים ותבניות של קבוצות פיקסלים ושינויים של צבעי הפיקסלים המתרחשים במעבר מתמונה לתמונה. כך למשל בגילוי תנועה מנסים לזהות שינויים בקבוצות פיקסלים מתמונה לתמונה ואף לנסות לאגד קבוצות פיקסלים קרובות לידי אובייקט אחד.
נושאים בראייה ממוחשבת > מדידת הסביבה

הדמיית תלת־ממד. הפקת תמונה תלת־ממדית ממצלמה או מזוג מצלמות. ישנן מספר דרכים שניתן ליישם זאת. הראשונה באמצעות צילום סטריאוסקופי, שבו זוג מצלמות מצלמות את אותו אזור מזווית קצת שונה, וניתוח ההבדלים על מנת להפיק את ממד העומק בדומה לתהליך שעושות העיניים. דרך שנייה ניתוח האור וההצללה של אובייקטים ובאמצעותם חישובי עומק של העצמים. דרך שלישית היא באמצעות חישובי התנועה של העצמים. דרך רביעית היא יצירת מפת עומק באמצעות הקרנת אור אינפרא אדום וקליטתו באמצעות חיישן מיוחד, שמבצע את חישוב העומק.
מדידת עצמים. מערכות היכולות למדוד את צורתם, מיקומם וצבעיהם של עצמים. חישוב של פרספקטיבה והערכת מרחק של עצמים מהמצלמה. למשל מערכות רובוטיות הבונות מכונית, שצריכות לאתר אזורים מסוימים כדי לבצע בהן פעילות מסוימת. או מערכות רמזור המודדות את מהירותם של מכוניות המגיעות לרמזור.
ניווט אוטומטי. בתחום זה מנסים להקנות לרובוט או המכונית, אפשרות לפענח את השטח ולנוע בו באופן חופשי, באופן שלא יתקל בעצמים או במכשולים.
נושאים בראייה ממוחשבת > ניתוח תנועה

גילוי וזיהוי תנועה - (VMD). מערכת המגלה תנועת עצם כפי שהוגדרה לה. בתחום זה יש לסנן רעשים, שינויי תאורה, ותנועות של עצמים לא רצויים, כדי לאבחן תנועה של העצמים המבוקשים. תחום זה הוא אחד הפופולריים בראייה הממוחשבת, וקיימות היום בעולם מספר רב של מערכות באיכויות מגוונות: ממערכות חובבניות ופשוטות המיועדות לתחום הביתי ועד מערכות מאוד מורכבות ומקצועיות המיועדות בעיקר לתחומים ביטחוניים וצבאיים.
עקיבת וידאו - (Video tracking). מערכת המאפשרת עקיבת המצלמה אחרי האובייקט. בתחום זה יש להניע את המצלמה בעקבות האובייקט, וצריך לוודא שהעיקוב מתבצע אחרי האובייקט שנבחר, כך שכאשר שהוא עובר מאחורי עצמים אחרים, או כאשר הוא נפגש בעצמים אחרים התכנה עדיין מתבייתת עליו, ולא טועה לעבור לאובייקט אחר.
בקרת תנועות חריגות - מערכת הלומדת תנועות שגרתיות של עצמים במרחב מסוים ומסוגלת לדווח כאשר התנועות של העצמים במרחב חריגות ויוצאות דופן. למשל בקרת תנועה חריגה של אנשים ורכבים בצומת, או כאשר רכבם יורדים מהכביש, בניגוד לתנועה השגרתית שבה כלי רכב נעים על הכביש.
נושאים בראייה ממוחשבת > זיהוי והכרה

הבעיה הקלאסית של ראייה ממוחשבת, היא לקבוע אם התמונה מכילה עצם או תכונה מסוימת, או פעילות. משימה זו שבדרך כלל יכול להיפתר ללא מאמץ בידי אדם, עדיין לא נפתרה באופן משביע רצון במקרים כלליים. בשיטות הקיימות להתמודדות עם בעיה זו ניתן לפתור אותה, במקרה הטוב, רק עבור אובייקטים ספציפיים, כגון אובייקטים בעלי גאומטריה פשוטה (למשל פּוֹלִיהֶדְרוֹן), פרצופים אנושיים, כתב יד מודפס, דמויות או כלי רכב, ובמצבים מסוימים, כמו תנאי תאורה המוגדרים היטב, רקע מסוים, ועמדה של האובייקט ביחס למצלמה.
סיווג עצמים (Object classification). הבנת סיווגו של עצם מסוים. לאחר שהמערכת מזהה שעצם מסוים הוא אובייקט שלם, היא יודעת להגדיר את טבעו, בהשוואה לתבניות מוכנות מראש, או באמצעות השוואה לווקטור מאפיינים של תבניות קיימות. בדרך כלל מדובר במספר טיפוסי עצמים קטן, המוגדר מראש בתחום מסוים.
סיווג אירועים והתנהגות.(Event  classification).  הבנת פעילותם והתנהגותם של עצמים במרחב מסוים. כך למשל נעשה ניסיון להבין באמצעי ממוחשב כאשר מתרחשת אינטראקציה אלימה בין בני אדם, או כאשר מתרחשת פעילות פלילית.
ניתוח בולטות וחשיבות של אובייקטים בתמונה או בווידאו. נעשה בין היתר באמצעות איתור דפוסים ייחודיים בתמונה.
זיהוי אותות וסימנים
פענוח כתב אופטי - OCR. "הבנת" הכתב האופטי והמרתו לכתב מוקלד. תהליך שהאדם עושה בעיניו ומוחו. ההפך מהדפסה. דרך פשוטה היא באמצעות התאמה מבנית, שבה נעשית השוואה בין האות לבין דוגמאות של אותיות הנמצאות במאגר. מוגבלותה של שיטה זו בכך שהיא מוגבלת רק לצורות הקיימות במאגר. דרך שנייה היא באמצעות תיאור מבני שבה כל אות מתוארת באמצעות הקווים המרכיבים אותה והיחסים שביניהן. שיטה זו שמורכבת ליישום מקודמתה, היא גם כוללנית, גמישה ומוצלחת יותר.
זיהוי אוטומטי של לוחיות רכב - (Automatic Number Plate Recognition) - תת-תחום ב-OCR.
פענוח ברקוד - פענוח של קווים וצורות מסוימות למספרים ותווים. בפענוח תווי ברקוד בשיטות שונות.
זיהוי תוואי שטח וקריאת מפות. דומה ל-OCR רק שהקריאה כאן היא של תמונת שטח והבנת הטופוגרפיה שלה.
זיהוי ביומטרי חזותי. בדיקת התאמה בין בבואה חזותית של אובייקט פיזי לבין תמונות במאגר כמו פנים, רשתית, וטביעות אצבעות. בתחום של זיהוי פנים (Face recognition), צורת הפנים, גודל מרכיבי הפנים והיחס ביניהם ממוצים לנתונים שנשמרים במאגר (ווקטור שינויים), למשל המרחק בין העיניים, המרחק בין האוזניים, גודל הפה יחסית לפנים ומרחקו מהאף וכדומה, וכאשר מקבלים פנים חדשות שצריך לאתר הופכים אותם לווקטור שינויים ומחפשים התאמה במאגר. כמובן שהאלגוריתם הרבה יותר מורכב, מכיוון שהוא צריך לזהות פנים מכל מיני זוויות, ויכולים להיות שינויים בהם כמו חבישת כובע, משקפיים או גידול שפם.
זיהוי פתולוגיות בתחום הרפואי.
מסיכה דינמית. חסימה של אותות וידאו מסוימים.
יישומי ראייה ממוחשבת

שימושים אזרחיים ומסחריים:
יישומי ראייה ממוחשבת לקריאה:
מיון דואר ממוחשב על פי קריאת המיקוד (והכתובת) מהמעטפות
הקראה ממוחשבת של ספר לאוזניות של עיוור או דיסלקט. לפעולה כזו יש שני שלבים 1. פענוח תמונת הדף לתמליל כתוב 2. תמליל כתוב לתמליל מוקרא. (ראו גם טכנולוגיה מסייעת).
זיהוי מכוניות באמצעות קריאת לוחיות הרישוי בכניסה לכביש אגרה או בכניסה למגרש חניה.
פענוח כתב מתוך תמונה וזיהוי כתב של כתב יד במחשבי כף יד תוך כדי כתיבה.
יישומי ראייה ממוחשבת שלא לקריאה:
תנועה עצמאית של רובוטים לשאיבת אבק או גינון.
נהיגה אוטומטית של מכוניות: (בקרת שיוט: שמירת מרחק, בלימת חירום, זיהוי תוואי דרך, ניבוי והתכוננות לתאונה צפויה).
אזעקה ויזואלית שנעשית לפי זיהוי תמונה מסוימת או תנועה והגבה כלפיה.
הדמיית תלת־ממד של שרטוטים טכניים של תוכנות שרטוט.
מיון וספירת דגי נוי.
ניטור התנהגות של בעלי חיים (למשל בדיקת השפעת תרופות על הפעלתנות של חיות מעבדה).
בדיקת איכות חזותית לאיתור פגמים במוצרי יצור.
אומדן מספר אנשים במקומות ציבוריים וספירת מכוניות בקטע כביש.
הנחיית עיוורים באמצעות מצלמה שתתאר את השטח באופן קולי, תבחין ברוחב של הדרך ותודיע האם הצבע התחלף ברמזור. שימוש זה עדיין נדיר (ראו גם טכנולוגיה מסייעת).
מיתוג אוטומטי בין מצלמות שידור למשל במשחקי ספורט.
אינדיקציה ביציאה ובחזרה מפרסומות בטלוויזיה.
התרעה וצנזור של תמונות פורנוגרפיות בסרטים ובאינטרנט.
שתילת פרסומות במשחקי כדורגל וכדורסל.
ליטוש יהלומים מדויק, באופן שיחסוך מחומר הגלם של היהלום.
מערכת בקרה מרומזרת, המפעילה את הרמזורים לפי מספר המכוניות הממתינות בתור.
סיווג איכות של נתחי בשר בקר.
תוכנות מחשב שמפענחות מחוות משתמש ומחליפות שימוש בעכבר בתנועות יד, ראש או עין. סידור כזה מאפשר שימוש במחשב עבור נכי תנועה קשים מאוד שאינם יכולים לתפעל עכבר בשום דרך אחרת (ראו גם טכנולוגיה מסייעת).
תוכנה לזיהוי הבעות פנים ורגשות
למידה מצב המדפים בחנויות (דוגמת יישום של חברת Trax)
שימושים בידוריים:
תוכנות מחשב שמפענחות ועוקבות אחר תנועות המשתמש, כגון 'PlayStation Eye Toy' - מצלמה שמתחברת לקונסולת המשחקים פלייסטיישן
קיימים מספר משחקים שניתן לשחק בהם בשילוב עם תנועה שמפוענחת על ידי המצלמה. כמו כן, ישנם מספר פיתוחים חופשיים של טכנולוגיה דומה למחשב האישי.
שימושים משטרתיים:
איתור מכוניות מבוקשות, על פי לוחיות הרישוי.
זיהוי אנשים לפי פניהם במאגרים.
זיהוי והתאמה של טביעות אצבעות לאלו שנמצאות במאגר ממוחשב.
התראות על פעילות חריגה כמו התקהלות, פעילות אלימה או עבירות תנועה מסוימות.
שימושים צבאיים וביטחוניים:
תצפיות על תאי שטח גדולים.
הדמיית תמונת תלת־ממד ממפות ומתצלומי אוויר ויצירת פנורמות מתצלומים או מסרט וידאו.
אבטחת מתקנים והתרעה על פריצה לאזורים מסווגים.
מידור אזורים בעזרת ביומטריה מבוססת זיהוי אובייקטים של קריאת רשתית העין למשל.
פיתוח אמצעי לחימה משולבי אוטומציה, כמו ניווט אוטומטי של טילים או כלי תעופה אחרים וכמו צידוד אוטומטי של טנקים לעבר מטרות ניידות.
זיהוי סיכונים באופן חזותי.
שימושים רפואיים:
פענוח וניתוח מצבים פתלוגים לפי צילומי רנטגן והדמיות CT ,MRI ואולטרה סאונד. במיוחד בתחומים כמו איתור וסימון גידולים, בעיות אצל עוברים, בדיקת צפיפות עצם, שברי הליכה ודומיהם.
אתגרים בתחום

ראייה תלת־ממדית ופרספקטיבה. והיכולת להבחין בין עצמים קרובים לרחוקים, והיכולת לאמוד מרחק של עצמים.
זיהוי וסיווג עצמים. היכולת להגדיר ולאבחן עצמים נייחים, והיכולת לסווג עצמים, כך שהתוכנה תדע למשל להבדיל בין אדם לחיה, ובין מכונית לאופנוע, ואף בין דגמים שונים של כלי רכב, או שתוכנה תוכל לקטלג את כל העצמים הנמצאים באתר מסוים.
קביעת גבולות של אובייקט.
התגברות על זיופים. היכולת להבדיל בין פנים של אדם לתמונה המושמת לפני המצלמה. יכולה להיות מושגת באמצעות חיישן עומק אופטי.
פענוח כתב יד. תחום שעדיין אתגרי, בשל השוני הרב בין צורות האותיות של כתב היד, ובמיוחד בשפה העברית.
הגדרת יופי באופן ממוחשב. על פי הכלל הסימטרי של יחס הזהב, שעצמים יפים הם עצמים שמתקיים בינם לבין עצמם בהבטים שונים היחס הגאומטרי של 1.618
יצירת ממשקים חדשים עם המחשב, שיתבססו על ראייה ממוחשבת בנוסף לאמצעי הקלט המוכרים, למשל מיקום סמן העכבר בהתבסס על תנועת העיניים.
מציאת התאמה בין תמונות דומות.