stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שיווי משקל משוכלל לצורה הרחבה
הגדרה פורמלית

משחק בצורה רחבה עם הפרעות הוא משחק בצורה רחבה בו בכל קבוצת ידיעה של שחקן עליו לבחור בכל פעולה בהסתברות חיובית החסומה מלמטה. כלומר כל פעולה בכל קבוצת ידיעה מבוצעת בהסתברות חיובית ממש.
פורמלית: נסמן ב- A(U_{i}^{j}) את קבוצת הפעולות האפשריות בכל קבוצת ידיעה  U_{i}^{j}\in U_{i} של שחקן  i. וקטור הפרעות  \delta _{i} של שחקן  i הוא וקטור המתאים מספר חיובי לכל פעולה  a_{i}\in \cup A(U_{i}^{j}) של שחקן  i, כך שלכל קבוצת ידיעה שלו  U_{i}^{j}\in U_{i} מתקיים  \sum _{a_{i}\in A(U_{i})}\delta _{i}(a_{i})\leq 1.
שיווי משקל משוכלל לצורה הרחבה: יהי  \Gamma  משחק בצורה רחבה, נסמן ב- \Gamma (\delta ) את המשחק עם ההפרעות שבו על כל שחקן i, בכל קבוצת ידיעה  U_{i}^{j} שלו, לבחור כל פעולה  a_{i} אפשרית לו באותה קבוצת ידיעה בהסתברות גדולה מ- או שווה ל- \delta (a_{i}). לווקטור  \delta  נקרא וקטור הפרעות, ואת הקואורדינטה המקסימלית שלו נסמן ב- M(\delta ).
וקטור אסטרטגיות התנהגות  \sigma  במשחק בצורה הרחבה יהווה שיווי משקל משוכלל לצורה הרחבה אם קיימת סדרה של וקטורי הפרעות  (\delta ^{k}) המקיימת  \lim _{k\to \infty }M(\delta ^{k})=0 ולכל  k\in \mathbb {N}  קיימת נקודת שיווי משקל (באסטרטגיות התנהגות)  \sigma ^{k} במשחק  \Gamma (\delta ^{k}) כך שמתקיים  \lim _{k\to \infty }\sigma ^{k}=\sigma .
שיווי משקל משוכלל לצורה הרחבה ואסטרטגיות התנהגות

בניגוד לשיווי משקל משוכלל לצורה האסטרטגית בו ההפרעות מותאמות לכל אסטרטגיה טהורה של כל שחקן, בהגדרת שיווי המשקל לצורה הרחבה ההפרעות מותאמות לכל פעולה שלו. לכן למעשה מדובר בשיווי משקל המתקבל על ידי אסטרטגיות התנהגות בהן השחקן מחליט על פעולותיו בכל קבוצת ידיעה בנפרד ולא על ידי אסטרטגיה שנקבעה מראש.
קיום שיווי משקל משוכלל לצורה הרחבה

משפט: בכל משחק עם זיכרון שלם קיים שיווי משקל משוכלל לצורה הרחבה.
הוכחה: יהי  \Gamma  משחק בצורה רחבה עם זיכרון שלם ותהי  (\delta ^{k}) סדרה של וקטורי הפרעות המקיימת  \lim _{k\to \infty }M(\delta ^{k})=0. נסתכל על המשחק המופרע  \Gamma (\delta ^{k}). כיוון שלכל השחקנים זיכרון שלם, כל אסטרטגיה מעורבת שקולה לאסטרטגיית התנהגות כלשהי. לכן ממשפט נאש (קיום שיווי משקל לאסטרטגיות מעורבות) קיים גם שיווי משקל באסטרטגיות התנהגות ב-  \Gamma (\delta ^{k}). מכיוון שמרחב וקטורי אסטרטגיית ההתנהגות הוא מרחב קומפקטי, לסדרה  (\sigma ^{k}) קיימת תת-סדרה מתכנסת. בלי הגבלת הכלליות נניח כי זו הסדרה  (\sigma ^{k}) עצמה. נסמן את גבול סדרה זו ב- \sigma ^{*}. אזי  \sigma ^{*} שיווי משקל משוכלל לצורה הרחבה.
המשך הדוגמה

נראה כי במשחק המתואר למעלה רק  (B,R) הוא שיווי משקל משוכלל לצורה הרחבה. יהי  \Gamma (\delta ) המשחק המופרע המתאים למשחק זה, בו כל אחת מהפעולות:  A,B,C,R,L חייבת להיות משוחקת בהסתברות  \epsilon >0 לפחות.
מכיוון שהפעולה  R שולטת על הפעולה  L, בכל שיווי משקל במשחק עם ההפרעות שחקן 2 ישחק את אסטרטגיית ההתנהגות  ((1-\epsilon )R,\epsilon L). נניח כי  \epsilon >0 קטן מספיק - כלומר במידה כזו ש: 2(1-\epsilon )>1. צרוף האסטרטגיה הקודמת של שחקן 2 עם האסטרטגיה  (\epsilon A,(1-2\epsilon )B,\epsilon C) של שחקן 1 מהוות שיווי משקל. נסמנו  \sigma ^{\epsilon }. מתקיים:
 \lim _{\epsilon \to 0}\sigma ^{\epsilon }=(B,R). כמו כן, כיוון שראינו כי בתנאים אלו שחקן 2 משחק את האסטרטגיה  C בהסתברות מינימלית לא ייתכן כי  (C,L) יהווה גם כן שיווי משקל משוכלל לצורה הרחבה.
ראו גם

שיווי משקל תת-משחקי משוכלל
אסטרטגית התנהגות
שיווי משקל משוכלל
שיווי משקל נאש
לקריאה נוספת

שמואל זמיר, מיכאל משלר, אילון סולן, תורת המשחקים, ירושלים: מאגנס, 2008, מסת"ב 9654932946
תמר בליי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1970 (בת 54 בערך) ישראל
 סגנון בישול:  מטבח צרפתי  מטבח ים תיכוני
 השכלה:  תדמור
 מסעדות:  ארקדיה
 
תמר בליי (נולדה ב-1970) היא שפית ומסעדנית ישראלית ומרצה בנושאי בישול. התפרסמה כאחת ממקימי המסעדה "ארקדיה" בירושלים (יחד עם עזרא קדם).
חייה

בליי התייתמה מאמה בגיל צעיר. בצעירותה עסקה בליי בשיט מפרשיות תחרותי. תוך כדי לימודי ניהול בתי מלון בבית הספר המקצועי הגבוה תדמור, עבדה כטבחית במסעדת פפיון ברמת השרון. לאחר מכן עברה לעבוד במסעדת "קרן" של חיים כהן, שם גם פגשה את עזרא קדם.
ב-1995 פתחה עם בן זוגה, עזרא קדם, את מסעדת "ארקדיה", בעלת מטבח ים-תיכוני. ב-2002 עזבה את השותפות במסעדה והחלה לעבוד כשפית-יועצת למסעדות ושירותי קייטרינג. בליי גם משמשת כמרצה בנושאי בישול בבית הספר למלונאות במכללת הדסה.
אם לבן ובת.
שחר מנחם

שחר מנחם (נולדה בשנת 1997) היא אלופת ישראל בשחייה במשחה ל-50 מטר גב (2019), במשחה ל-100 מטר גב (2015) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי (2016) ושיאנית ישראל בעבר במשחה ל-400 מטר מעורב אישי (בריכת 25 מטר). בעלת 5 מדליות מהמכביה העשרים (2017), מהן 3 כסף.
ביוגרפיה

מנחם גדלה ביבנה וכיום מתגוררת בראשון לציון. היא מתאמנת בקבוצת מכבי פארק מים רעות בהדרכתו של כרמל לויתן.
ביוגרפיה > 2013

באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה בפוזנן, פולין ביולי 2013 סיימה מנחם במקום 19 במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:20.82 דקות, במקום 28 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:06.20 דקות, במקום 36 במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 31.26 שניות ובמקום 55 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 30.45 שניות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה במכון וינגייט באוגוסט 2013 זכתה מנחם במדליית כסף במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:21.72 דקות, אחרי גיא שילון חברתה לקבוצה (2:18.83 דקות) ולפני טל קידרון מכבי קריית ביאליק (2:22.75 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:05.32 דקות ובמקום שמיני במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 31.45 שניות
ביוגרפיה > 2014

באליפות ישראל בשחייה שנערכה ביולי 2014 סיימה מנחם 4 פעמים במקום רביעי, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 59.51 שניות, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:08.84 דקות, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:05.40 דקות ובמשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:20.32 דקות.
באליפות ישראל (בריכת 25 מטר) שנערכה במכון וינגייט בדצמבר 2014 זכתה מנחם ב-3 מדליות אישיות, 1 כסף ו-2 ארד. מדליית כסף במשחה ל-200 מטר גב בשיא אישי חדש של 2:13.53 דקות, אחרי אנה וולצ'קוב ממכבי חיפה (2:12.51 דקות) ולפני קשת ילין (2:14.68 דקות), שתיהן ממכבי חיפה. מדליות ארד, במשחה ל-100 מטר גב בשיא אישי חדש של 1:01.75 דקות, אחרי עמית עברי מהפועל עמק חפר (59.49 שניות) וקרן זיבנר מהפועל דולפין נתניה (1:01.60 דקות) ובמשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:05.11 דקות, אחרי אנדראה מורז מהפועל ירושלים שקבעה שיא ישראל חדש של 1:55.67 דקות וזוהר שיקלר מהפועל דולפין נתניה (2:02.54 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום חמישי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 58.07 שניות.
ביוגרפיה > 2015 > אלופת ישראל

באליפות ישראל בשחייה שנערכה במכון וינגייט באוגוסט 2015 זכתה מנחם ב-3 מדליות אישיות, זהב ו-2 כסף. מדליית זהב, במשחה ל-100 מטר גב בשיא אישי חדש של 1:04.13 דקות, לפני אנה וולצ'קוב (1:05.07 דקות) ואור תמיר מהפועל עמק חפר (1:06.38 דקות). מדליות כסף במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה 30.11 שניות, אחרי מיכל ליברמן מהפועל עירוני הוד השרון (29.49 שניות) ולפני אור תמיר (30.15 שניות) ובמשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:17.05 דקות, אחרי אנדראה מורז (2:14.79 דקות) ולפני אנה וולצ'קוב (2:19.90 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:06.48 דקות.
ביוגרפיה > 2016

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בשנת 2016 זכתה מנחם ב-4 מדליות, 1 זהב, 1 כסף ו-2 ארד. מדליית זהב במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:57.77 דקות, לפני לאה פולונסקי ממכבי חיפה (5:00.02 דקות) וחברתה לקבוצה נטע שיף (5:09.79 דקות). מדליית כסף, במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 30.17 שניות, אחרי מיכל ליברמן (29.53 שניות) ולפני אור תמיר (30.95 שניות) ומדליות ארד, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:04.18 דקות, אחרי קרן זיבנר (1:02.82 דקות) ומיכל ליברמן (1:03.99 דקות) ובמשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:17.27 דקות, אחרי קרן זיבנר שקבעה שיא ישראלי חדש של 2:13.10 דקות ואנדראה מורז (2:16.48 דקות).
ביוגרפיה > 2017

בתחרויות השחייה של המכביה העשרים שנערכו בתחילת יולי 2017 זכתה מנחם ב-5 מדליות, 3 כסף ו-2 ארד. מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:03.51 דקות, אחרי טסיז'ה קרוסאס מארצות הברית שקבעה שיא מכביה חדש של 1:01.94 דקות ולפני ליאה גולדמן מארצות הברית (1:04.12 דקות) ובמשחי השליחות 4x200 מטר חופשי ו-4x100 מטר מעורב. מדליות ארד, במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:19.23 דקות, אחרי טסיז'ה קרוסאס שקבעה שיא מכביה 2:10.88 דקות וקלי פרטל מארצות הברית (2:17.62 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:59.72 דקות, אחרי קלי פרטל בשיא מכביה חדש של 4:45.54 דקות וג'סיקה אנטילס (4:58.27 דקות), שתיהן מארצות הברית. שבועיים לאחר מכן, באליפות ישראל היא זכתה ב-4 מדליות, 3 כסף ו-1 ארד. מדליות כסף, במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 29.22 שניות, אחרי עמית עברי (28.86 שניות) ולפני מיכל ליברמן (29.62 שניות), במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:02.59 דקות, אחרי אנדראה מורז שקבעה שיא ישראלי חדש של 1:01.78 דקות ולפני קרן זיבנר (1:02.79 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:55.83 דקות, אחרי לאה פולונסקי (4:53.81 דקות) ולפני חברתה לקבוצה גלי זילברברג (5:04.07 דקות). מדליית ארד, במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:16.23 דקות, אחרי קרן זיבנר (2:15.29 דקות) ואביב ברזלי מהפועל משגב (2:16.00 דקות).
ביוגרפיה > 2017 > שיאנית ישראל (בריכת 25 מטר)

באליפות ישראל (בריכת 25 מטר) שנערכה ב-30 בדצמבר אותה שנה היא קבעה במשחה ל-400 מטר מעורב אישי שיא ישראלי חדש של 4:40.11 דקות, שיפור לשיא בן ה-3 שנים וחצי של עמית עברי (4:42.07 דקות). שיא זה החזיק מעמד כשנתיים ונשבר על ידי אנסטסיה גורבנקו (4:37.68 דקות).
ביוגרפיה > 2018

באליפות אירופה שנערכה בגלאזגו, סקוטלנד באוגוסט 2018 סיימה מנחם במקום 13 במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם אנסטסיה גורבנקו, עמית עברי ואנדראה מורז בשיא ישראלי חדש של 4:07.18 דקות, כשחיינית ראשונה היא קבעה תוצאה של 1:03.44 דקות, במקום 18 במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:58.42 דקות, במקום 33 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:03.15 דקות ובמקום 34 במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 29.66 שניות.
ביוגרפיה > 2019

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בשנת 2019 זכתה מנחם ב-3 מדליות. מדליית זהב, במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 29.94 שניות, לפני אור תמיר (30.03 שניות) ושירה אשכנזי ממכבי קריית אונו (30.14 שניות). מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:20.97 דקות, אחרי אביב ברזלי (2:13.26 דקות) ולפני רוני קלט ממכבי חיפה (2:21.62 דקות) ובמשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:20.67 דקות, אחרי לאה פולונסקי (2:13.61 דקות) ולפני חברתה לקבוצה נגה זילברברג (2:22.30 דקות).
שרה בן-ראובן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 בספטמבר 1937 (בת 87) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 
שרה בן-ראובן (נולדה ב-7 בספטמבר 1937) היא חוקרת ספרות ומרצה בגמלאות למקרא וספרות במכללת סמינר הקיבוצים.
אודות

נולדה בתל אביב כשרה אפרַימי להורים יוצאי פולין וליטא. למדה בבית הספר היסודי לדוגמה ובתיכון עירוני א' בתל אביב. בין השנים 1955 ל-1957 שירתה בנח"ל.
סיימה תואר ראשון (1961) ושני (1971) בהיסטוריה של עם ישראל ומקרא באוניברסיטה העברית בירושלים. שימשה במשך שנים מורה למקרא בתיכון ברחובות. בשנת 1973 החלה לשמש כמרצה למקרא וספרות במכללת סמינר הקיבוצים, תפקיד בו החזיקה עד לשנת 2003.
הייתה נשואה לאברהם בן-ראובן, פרופסור לכימיה באוניברסיטת תל אביב, ממנו התאלמנה ב-2020, ולהם שלושה ילדים.
מספריה

רחל ולאה, הוצאת עקד, 2005.
לקט משדה המקרא והספרות, דפוס תירוש, 2005
הדסה וחוט השני: תולדות חייה ופועלה של הדסה פרלמן-קלוורי-רוזנבליט (1945-1891), הוצאת אריאל, 2008. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
ילדי הר היער: הילדים שנסעו ברכבות לחיים, הוצאת אריאל, 2010 (יחד עם רמי בן-ראובן)
נשים עבריות בדמשק: 1918-1917, הוצאת אריאל, 2010.
כעץ באפילת היער, על אהבותיה של לאה גולדברג, הוצאת שוקן 2013
מעשה בילדה בודדה, על חייה ויצירתה של מרים ילן-שטקליס, הוצאת כרמל 2015 (יחד עם רמי בן-ראובן)
אנדה ויצירתה, על אנדה עמיר-פינקרפלד, הוצאת גוונים, 2016
שמינייה (שוברט)

כתב היד של השמינייה בפה מז'ור, ד. 803
השמינייה בפה מז'ור, דויטש 803 הולחנה על ידי פרנץ שוברט במארס 1824. היא הוזמנה על ידי נגן הקלרינט הנודע פרדיננד טרויר ונכתבה באותה תקופה של שתיים מיצירותיו הקאמריות הגדולות האחרות של שוברט, רביעיות המיתרים 'רוזמונדה' ו'המוות והעלמה'.
מִבְנֶה

ביצוע היצירה נמשך כמעט שעה.
לשמינייה שישה פרקים:
אדג'יו – אלגרו – Più אלגרו
אדג'יו
אלגרו ויוצ'ה – טריו – אלגרו ויוצ'ה
אנדנטה - וריאציות. Un poco più mosso – Più lento
מנואט. אלגרטו – טריו – מנואט – קודה
אנדנטה מולטו – אלגרו – אנדנטה מולטו – אלגרו מולטו
בשמינייה משתתפים קלרינט, בסון, קרן יער, שני כינורות, ויולה, צ'לו וקונטרבס. הרכב זה דומה להרכב של השביעייה של בטהובן, בתוספת כינור שני.
רקע

טרוייר ביקש משוברט לכתוב יצירה דומה לשביעייה של בטהובן והלחין את השמינייה בתחילת 1824. היצירה בוצעה לראשונה בביתו של המעסיק של טרוייר, הארכידוכס רודולף (ששלישיית הארכידוכס של בטהובן מוקדשת לו). בביצוע הבכורה של השמינייה השתתפו כמה מהנגנים שניגנוו לראשונה את השביעייה.
ניתוח

המבנה הבסיסי של הפרקים דומה לזה של השביעייה של בטהובן.
הנושא של הפרק הראשון נגזר משירת הנודד Der Wanderer של שוברט. הווריאציות של הפרק הרביעי מבוססות על נושא מתוך ה-Singspiel Die Freunde von Salamanka של שוברט.
הערות שוליים

↑  Octet (Gibbs, Christopher (1997). The Cambridge Companion to Schubert. Cambridge Companions to Music. Cambridge University Press. pp188-190
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 300141254  LCCN: n81015443  MusicBrainz work: bf3ec57f-e93d-40d1-8ff0-824a8ab63de8   WorldCat (עם LCCN): n81-015443
תמר בזק-רפפורט

| --- | --- |

 לידה:  1966 (בת 58 בערך) ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטה העברית
 
תמר בזק-רפפורט (נולדה בשנת 1966) היא שופטת וסגנית נשיא בית המשפט בבית המשפט המחוזי בירושלים.
ביוגרפיה

למדה בתיכון לבנות "חורב" בירושלים. שירתה בשירות לאומי במשך שנתיים באשדוד ובירושלים. בשנת 1989 סיימה לימודי תואר ראשון במשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים. לאחר לימודיה התמחתה אצל השופטת דליה דורנר.
עם סיום לימודיה הצטרפה בשנת 1991 למשרד עורכי הדין אגמון, בעת הקמתו על ידי מישאל חשין טרם מינויו לשופט בבית המשפט העליון. ב-1999 מונתה לשותפה מנהלת במשרד.
בשנת 2001 הגישה מועמדות לכהונה כשופטת בבית המשפט השלום, אך לא נבחרה.
בשנת 2009 מונתה ישירות לכהונת שופטת של בית משפט המחוזי בירושלים. בתפקידה כשופטת בבית הדין לחוזים אחידים בירושלים קבעה כי חוזי מוסדות הדיור המוגן נחשבים לחוזים אחידים, אשר נוסחו על ידי המוסדות עצמם.
במסגרת תפקידה, מכהנת גם כממלאת מקום אב בית הדין לחוזים אחידים וכראשת בית הדין לתחרות.
בשנת 2017 ושוב בשנת 2018 הציגה שרת המשפטים איילת שקד את רפפורט כאחת ממועמדותיה לכהונת שפיטה בבית המשפט העליון.
אביה היה השופט יעקב בזק. אחיה הם אב"ד צפת הרב חיים בזק, הרב מאיר בזק, ר"מ בישיבת מעלות והרב אלי בזק, ר"מ בישיבת הר המור ובישיבת מדברה כעדן. בן דודה הוא הרב אמנון בזק. בן דוד אחר הוא שי בזק, לשעבר יועץ התקשורת של בנימין נתניהו וקונסול ישראל בפלורידה ובבוסטון.
הערות שוליים

↑  יפעת ראובן (12 באוקטובר 2009). "המינוי שהרגיז את שופטי בית משפט השלום". mynet ירושלים. אורכב מ-המקור ב-2018-02-06. נבדק ב-2018-02-05. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "פסק דין חדש בנושא גביית תשלום על שיכון מטפל סיעודי". נבדק ב-2018-02-05.
↑  תמר בזק-רפפורט, באתר הרשות השופטת
שחרר אותי

"שחרר אותי" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת נועה קירל, הראפר פלד והצמד המוזיקלי דולי ופן. הוא יצא לאור ב-28 ביוני 2022, על ידי חברת התקליטים D-Music. נכתב על ידי פלד, אבי אוחיון, מתן דרור ודולי ופן, שגם הפיקו אותו. בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-1.2 מיליון השמעות.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ביום צאתו. נכון לינואר 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-2.5 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | מדיה פורסט TV | 3 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 28 ביוני 2022 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | D-Music |  |
הערות שוליים

↑  שחרר אותי, אפל מיוזיק
| דולי ופן |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | חלק א' • צעירים לנצח |  |
| סינגלים | "אח שלי מתחתן" • "מאושרים" • "תרוצי אליו" • "ואז את תראי" • "את יודעת אמא" • "שמור עליי" • "על מה בנות חושבות בלילה" • "השמיים נעולים" • "בוקר טוב עולם" • "להאמין" • "אלבי" • "בשבילך" • "מנגלים" • "צעירים לנצח" • "מספיק טוב" • "עזוב אותי מטכנו" • "שחרר אותי" • "לאהוב אותך כל יום" |  |
| נועה קירל |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים |  |
| פסקולים | כפולה |  |
| סינגלים | "מדברים" • "קילר" • "יש בי אהבה" • "רק אתה" • "חצי משוגע" • "תן לי סימן" • "מקום לשינוי" • "אצל הדודה והדוד" • "טיקיטאס" • "מגיבור לאויב" • "בא לי אותך" • "Drum" • "חצוף" • "פאוץ'" • "SLT" • "אם אתה גבר" • "מיליון דולר" • "אמבולנס" • "יהלומים – Bling Bling" • "טרילילי טרללה" • "Please Don't Suck" • ‏"Bad Little Thing" • "רעשים" • "Thought About That" • "פעמון" • "Dale Promo" • "שלושה בנות" • "שחרר אותי" • "פנתרה" • "מאמי" • "Gone" • ‏"Unicorn" • "פרובוקטיבית" • "Deja Vu" • "בנות כמוני לא בוכות" • "משקפיים" • "Doctor" • "אני" • "שיהיה לך טוב" • "Ba Da Bing" |  |
| השתתפות בסינגלים | "סינדרלה" • "לרקוד עם דמעות בעיניים" • "מאושרים" • "Lucky" • "גושפנקא" |  |
| שירים נוספים | "מחול מטורף" |  |
| פילמוגרפיה | "כמעט מפורסמת" • "ליפסטאר" • "כפולה" • "גוט טאלנט ישראל" • "שלטון הצללים" • "בית ספר למוסיקה" • "פלמ"ח" • "אוהב אותך צ'ארלי" |  |
| חברות תקליטים | NMC • אטלנטיק |  |
| ערכים קשורים | ישראל באירוויזיון 2023 • אירוויזיון 2023 |  |
שחרית (אלבום)

שחרית הוא אלבום הבכורה של הזמר שי צברי שיצא בפברואר 2015.
רקע

במרץ 2014 יצא הסינגל הראשון "קשה בלילה", שאותו הלחין צברי למילותיו של המשורר אברהם חלפי. אחריו יצאו הסינגלים "המלך" שהלחין למילותיה של חביבה פדיה ו"לווי אותי", שיר של המשורר יהודה עמיחי שהלחין ברי סחרוף. "לווי אותי" הגיע למקום ה-16 במצעד השנתי של שנת תשע"ה.
האלבום המלא "שחרית" יצא בפברואר 2015 ובו מלווה את צברי "נבחרת הגרוב של המזרח התיכון" בהובלתו של אסף תלמודי שגם הפיק את האלבום, כשיחד איתו אייל תלמודי, גרשון וייספירר, איתמר ציגלר וניר מנצור. האלבום כלל 11 שירים, כשלצד שירי המשוררים של חלפי ועמיחי, הופיעו בו פיוטים ושירי בקשות כמו "אבוא בגבורות אדיר" ו"תפילת הדרך". שירי האלבום זכו לשבחי המבקרים, שציינו לטובה את הפרשנות החדשה שמעניק צברי למוזיקה מזרחית ולפיוטים.
את האלבום חותם השיר "מעליי דממה", שיצא לאור שנתיים קודם לכן באלבום שירי אהובה עוזרי הנושא שם זה.
שירי האלבום

| מס' | שם | מילים | לחן | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | שחרית  | אלי אליהו | שי צברי ואסף תלמודי | 3:13 |
| 2. | לווי אותי  | יהודה עמיחי | ברי סחרוף | 2:56 |
| 3. | אבוא בגבורות אדיר  | פיוט סליחות מתוך סידור רב סעדיה גאון | שי צברי | 4:35 |
| 4. | קשה בלילה  | אברהם חלפי | שי צברי | 4:57 |
| 5. | הורה נופלת מהרגליים 2  |   | אסף תלמודי | 3:18 |
| 6. | הניחי לי  | דן תורן ושי צברי | רון בונקר, שי צברי, גרשון וייסרפירר ואסף תלמודי | 3:52 |
| 7. | המלך  | חביבה פדיה | שי צברי | 5:00 |
| 8. | זהב ליבי  | נעם רותם | שי צברי ואסף תלמודי | 5:21 |
| 9. | כח עליון  | נעם רותם | שי צברי ואסף תלמודי | 5:11 |
| 10. | תפילת הדרך  | תפילת הדרך מתוך סידור רב סעדיה גאון | שי צברי | 4:28 |
| 11. | מעליי דממה  | חני ארבל | אהובה עוזרי | 4:10 |
משתתפי האלבום

איל תלמודי: קלרנית, סקסופון
איתמר ציגלר: גיטרה חשמלית, גיטרה בס
גרשון וייסרפירר: עוד חשמלי, טרומבון כפתורים
ניר מנצור: תופים וכלי הקשה אלקטרוניים
אסף תלמודי: קלידים, והפקה מוזיקלית
הערות שוליים

↑  אסף לבנון, שי צברי מבצע את "קשה בלילה", אתר הארץ, 8 במרס 2014
↑  רועי בהריר פרל‏, טעון קיפוח 18: השיר שמחייה את הז'אנר הים-תיכוני, באתר וואלה, 4 בדצמבר 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: d972b9e3-cfa9-4d03-9a2c-7777e64e776f
שמעון נחמני

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   משטרת ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1990
 דרגה:   תת-ניצב
 תפקידים בשירות
 מ' יס"מ ירקון  מפקד תחנת שדרות  ק' אג"מ מרחב איילון  ק' אג"מ מרחב ירקון  ראש מחלקת המבצעים  מפקד מרחב לכיש  ראש חטיבת המבצעים
 
שמעון נחמני הוא קצין משטרה ישראלי בדרגת תת-ניצב, המכהן כסגן ראש אגף המבצעים.
ביוגרפיה

נחמני התגייס למשטרה ב-1990. שירת כסייר במרחב ירקון וב-1995 סיים קורס קצינים. שימש מפקד יס"מ של מרחב הירקון, ובשנים 2007–2010 שימש מפקד תחנת שדרות. בהמשך שירת כקצין אג"ם של מרחב איילון, קצין אג"ם של מרחב ירקון וראש מחלקת המבצעים באגף השיטור והמבצעים. בנובמבר 2017 מונה למפקד מרחב לכיש.
ב-2020 מונה לראש חטיבת המבצעים בדרגת תת-ניצב. ב-2022 מונה לסגן ראש אגף המבצעים.
נשוי ואב לחמישה. בעל תואר ראשון במנהל עסקים ותואר שני בהתנהגות ארגונית.
ב-15 בינואר 2024 הודיע על פרישתו מהמשטרה, ברקע העימות בינו לבין המפכ"ל יעקב שבתאי בנוגע להטלת האחריות על אסון הר מירון וההחלטה של השר לביטחון לאומי, איתמר בן גביר, להאריך את כהונתו של המפכ"ל, יעקב שבתאי, בחצי שנה.
תמר גוטליב-סטימצקי

| --- | --- |
 תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  1921 צפת, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  26 במרץ 2013 (בגיל 92 בערך)
 מקום קבורה:  בית הקברות קריית שאול
 לימודי רפואה:  האוניברסיטה העברית
 התמחות:  וירולוגיה, מיקרוביולוגיה ואימונולוגיה
 תפקידים:  פרופסור בחוג למיקרוביולוגיה ואימונולוגיה קלינית בפקולטה לרפואה שבאוניברסיטת תל אביב
 מחלקות ובתי חולים:  בית החולים לילדים של בוסטון, בית החולים צהלון, המרכז הרפואי שיבא, המכון לנגיפים בפילדלפיה
תמר גוטליב-סטימצקי (1921 – 26 במרץ 2013) הייתה וירולוגית ישראלית, ממייסדי המעבדה לנגיפים במרכז הרפואי שיבא, פרופסור בחוג למיקרוביולוגיה ואימונולוגיה קלינית בפקולטה לרפואה שבאוניברסיטת תל אביב. הייתה מהמדענים שבזכותם נבלמה מגפת הפוליו בישראל בשנות ה-50 של המאה ה-20.
קורות חיים

גוטליב נולדה בצפת, בת להורים שעלו לארץ ישראל מאוקראינה. אביה עבד כפקיד במנדט הבריטי האחראי על רשת הטלפונים באזור הצפון, והיא התגוררה עם משפחתה ביישובים שונים בגליל, בחיפה, בקריית חיים ולמדה בבית הספר הריאלי. סיימה תואר ראשון ושני בביולוגיה, מיקרוביולוגיה וכימיה ודוקטורט במיקרוביולגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. בתקופת מלחמת העצמאות שירתה בחיל המדע.
בתחילת שנות החמישים עברה לארצות הברית להתמחות במכון לנגיפים בפילדלפיה. עקב התפרצות מגפת שיתוק הילדים בישראל, פנה אליה ראש המחלקה לאפידמיולוגיה במכון לחקר רפואה צבאית, נתן גולדבלום, בבקשה שתסייע בלימוד גידול נגיף הפוליו לצורך הכנת חיסונים. ב-1955 היא עברה למעבדת המחקר לזיהומים ומחלות בבית החולים לילדים של בוסטון תחת ניהולו של ג'ון פרנקלין אנדרס ולמדה את שיטת גידול הנגיף ברקמות קופי מקוק רזוס.
בסוף 1955 חזרה לישראל, חברה לגולדבלום ולג'ורג' מילר להקמת מעבדה בבית החולים צהלון בה פותח חיסון לפוליו ובכך ישראל נהייתה לאחת משש המדינות היחידות בהן יוצר חיסון מעין זה. השימוש בחיסון החל ב-1957 ובזכותו נבלמה המגפה בישראל. ב-1960 החלה ללמד במחלקה למיקרוביולוגיה באוניברסיטת תל אביב ובהמשך מונתה למנהלת המעבדה שעברה לבית החולים תל השומר והייתה תחת הנהגתה למעבדת הנגיפים המרכזית במדינה.
גוטליב הייתה נשואה לצייר אביגדור סטימצקי ואם לבת אחת. במרץ 2013 הלכה לעולמה ונקברה בבית הקברות קריית שאול.
הערות שוליים

↑  חיסון המוני של ילדים בתרכיב סאלק יתחיל החורף, חרות, 8 באוקטובר 1956
↑  ש. פינס ישראל בין חמש הארצות המייצרות תרכיב סאלק, דבר, 10 באוקטובר 1956
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007496530205171  VIAF: 308256622   WorldCat (עם VIAF): 308256622
תמר בלומנפלד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים 
 בן או בת זוג:  מתן חרמוני 
 
תמר בלומנפלד (נולדה בערך ב-1984 בחיפה) היא קומיקסאית, מאיירת וסופרת ישראלית.
ביוגרפיה

תמר בלומנפלד נולדה וגדלה בשכונת אחוזה שבחיפה, בת לאב פרופסור לרפואת נשים ולאם אדריכלית בניין ומתכננת ערים; למדה בבית הספר הריאלי, ושירתה בצה"ל כקצינה בפיקוד העורף.
בין 2004–2008 למדה לתואר ראשון במחלקה לתקשורת חזותית של בצלאל. ב-2011 למדה אמנות בתוכנית הפתוחה במדרשה לאמנות.
ב-2014 פרסמה באתר מאקו מדור קומיקס בשם "קשקושי האח" על התוכנית "האח הגדול".
בין 2014–2016 פרסמה את מדור הקומיקס "באיור חוקר" באתר מאקו, וקומיקס נוספים ב"ידיעות אחרונות" ובמגזין "Go Style".
בשנים 2014–2018 פרסמה באתר "הארץ" קומיקס חברתי סאטירי שבועי בשם "קשקושי רחוב".
בין 2016–2018 פרסמה במוסף "גלריה שישי" ב"הארץ" מדור סאטירי מאויר בשם "לשון הרע".
ב-2019 היא פרסמה בעיתון "הארץ" את הקריקטורה של יום ראשון.
מדצמבר 2021 מפרסמת באתר "הארץ" קומיקס חברתי סאטירי שבועי בשם "טיפול בכעסים".
בעלה הראשון היה גינקולוג; לאחר גירושיה הייתה בזוגיות עם גיל לואיס, מפיק ומוזיקאי, וגרה אתו בלונדון.. נמצאת בזוגיות עם הסופר מתן חרמוני ויש להם בן.
ספריה

אין א ריליישנשיפ, רומן גרפי, הוצאת כתר, 2017.
קנאה טובה, רומן גרפי, הוצאת כתר, 2021.
ספרי ילדים שאיירה
סבא וסבתא נפרדים מאת עדית אריאל, תשס"ח
Yosef's Dream מאת Sylvia Rouss, בהוצאת Apples and Honey Press,‏ 2016
Journey Through Jerusalem מאת Amanda Benjamin, בהוצאת Apples and Honey Press,‏ 2017
הערות שוליים

↑  שירי לב-ארי, "הקצנתי את המפלצת שחשבתי שאני", באתר כלכליסט, 4 ביולי 2021
↑  קשקושי האח, באתר "מאקו"
↑  באיור חוקר, באתר "מאקו"
↑  קשקושי רחוב, באתר "הארץ"
↑  דוגמה:  תמר בלומנפלד, לשון הרע - הכל אודות הפוּדיז, באתר הארץ, 5 באוקטובר 2016
↑  טיפול בכעסים, באתר "הארץ"
↑  מרינה קיגל, נפרדו כי בן הזוג רצה ילדים, והיא סירבה: הרגשתי שהגוף צועק לי 'לא', באתר Xnet‏, 17 באוגוסט 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296971405171  ISNI: 0000 0004 0245 6984  LCCN: n2016047870  LNB: 000260360  VIAF: 298130545   WorldCat (עם VIAF): 298130545