stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תולעים שטוחות
תכונות כלליות

בהשוואה לנבוביים מתגלות אצל התולעים כמה תכונות מתקדמות, למשל: הסימטריה של גופן דו-צדדית, ובקצה אחד של הגוף אפשר להבחין בבירור בראש. התולעים השטוחות החופשיות הן בעלי-חיים פעילים, ובראשם של מינים רבים יש זוגות עיניים ואיברי חוש כימי. כמו כן יש בחלק הקדמי של גופן ריכוז של תאי עצב המשמש מוח פרימיטיבי, וזאת נוסף על רשת עצבים דלילה, כמו שיש לצורבים.
בגוף התולעת השטוחה יש שלוש שכבות תאים, שלא כשתיים של הנבובים. בין האפידרמיס והגסטרודרמיס (המרפד את צינור העיכול) יש עוד שכבה, של תאי מזודרמיס. החמצן מגיע לשכבת התאים האמצעית הזאת בדיפוזיה, כי גופם של היצורים האלה כה פחוס, שאין צורך במערכת נשימה מיוחדת. המזודרמיס מחזיק את איברי הרבייה המסובכים, הבנויים מטיפוסי תאים שונים. על פי ארגון גופן מצויות התולעים השטוחות בדרגה גבוהה מן הנבובים.
כמו אצל ההידרה, לצינור העיכול של התולעים השטוחות (חוץ מן השרשורים) יש פתח אחד בלבד, ולפיכך נפלטת פסולת המזון דרך "הפה". אצל תולעי הריסים צינור העיכול מסתעף, בדרך כלל, לענפים רבים, וכך מגיע המזון לכל חלקי הגוף.
תכונות אופייניות של תולעים שטוחות:
רובן ככולן גופן פחוס מגבו ומגחונו וצורת עלעל, לוחית או סרט להן.
חלל הגוף שבין מעטה הגוף והמעי ראשוני מלא רקמת חיבור ספוגית הומוגנית, הנקראת מזנכימה.
צינור העיכול, אם ישנו, עשוי רק חלק קדמי אקטודרמלי וחלק אמצעי אנדודרמלי, אטום בסופו. מעי אחורי ופי טבעת חסרים.
מערכת העצבים עשויה זוג גנגליוני המוח, ומהם נמשכים סעיפי עצבים לאורך הגוף.
מערכת כלי נשימה וכלי דם חסרים.
איברי הפרשה בצורת פרוטונפרידיות שבאמצעותם הם מפרישים חומרי פסולת ונוזלים, ושומרים על מאזן הידרואוסמטי תקין.
רובן הרמאפרודיטים, איברי המין מורכבים מאוד.
תכונות כלליות > מערכת העיכול

הפלאנאריה (מין של תולעת ריסים) ניזונה מבעלי חיים זעירים, חיים או מתים, שבמי הנחל. פתח הפה אינו נמצא בפלאנאריה בראש, כמו בבעלי חיים אחרים, אלא בצד הגחוני, מעט מאחורי מרכז הגוף. לפני הפה מונח הלוע, הקרוי גם "חדק", כי הוא מסוגל להשתרבב ולצאת החוצה דרך הפה, באופן שהטרף נקלט דרך פתח הלוע ולא דרך הפה כמו בבעלי חיים אחרים. הלוע עובר בקצהו הקדמי למעי, שהוא בעל שלושה סעיפים ראשיים: אחד קדמי העובר באמצע הגוף ושניים אחוריים – מצידי הגוף. העיכול נעשה בחלקו בתוך חלל המעי ובחלקו – בתוך התאים של דופן המעי כמו בהידרה. סעיפי המעי הראשיים מסתעפים לבני סעיפים רבים, אטומים בקצותיהם. תאי להבה מעבירים את המזון המעוכל לכל חלקי הגוף. המעי משמש, אפוא, לא רק לעיכול ולספיגת המזון אלא גם להעברת המזון לכל חלקי הגוף ובזה הוא דומה לחלל העיכול של ההידרה, ויש המציינים אותו בשם זה "חלל עיכול". הפסולת נפלטת דרך הלוע, כי סעיפי המעי הם אטומים בקצותיהם החופשיים ופי הטבעת החסר.
תכונות כלליות > מערכת הנשימה ומערכת הדם

מערכת הנשימה ומערכת הדם חסרות בפלאנאריה. חילוף הגזים נעשה דרך כל שטח הגוף. המזון מועבר לכל חלקי הגוף על ידי סעיפי המעיים הרבים. בלי שיהיה צורך בתיווכה של מערכת הדם.
מיון מדעי

מחלקת תולעי ריסים (Turbellaria, מכונות גם תולעים שטוחות חופשיות),
מחלקת עלקות (Trematoda),
מחלקת עלקות חד-פונדקאיות  (Monogenea),
מחלקת שרשורים (Cestoda).
הערות שוליים

↑  The Persistent Parasites, Time Magazine (Time Inc). 1957-04-08
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555836605171  BNE: XX542212  BnF: cb121230311 (data)  GND: 4046324-2  LCCN: sh85103342  LNB: 000244804  NKC: ph353315
תל (נפת שכם)

| --- | --- |

 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  שכם
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  5,162 (2017)
 קואורדינטות:  32°12′02″N 35°12′47″E﻿ / ﻿32.20068°N 35.21293°E﻿ / 32.20068; 35.21293 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צפון השומרון מוגדלת) תל(למפת צפון השומרון רגילה) תל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
תל (בערבית: تلّ) היא עיירה פלסטינית בנפת שכם בצפון יהודה ושומרון, הממוקמת כחמישה ק"מ דרומית-מערבית לשכם. על פי הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה (PCBS), אוכלוסיית העיר מנתה 5,162 תושבים בשנת 2017. רוב עובדי העיירה עובדים בחקלאות, כאשר התאנים והזיתים הם מקור ההכנסה העיקרי.
היסטוריה > במסגרת השלטון העות'מאני

הכפר הופיע ברשומות המס העות'מאניות של שנת 1596. צוין כי הוא ממוקם כמספר שילוט רבים בסמוך לשכם. האוכלוסייה כללה 46 משקי בית – כולם מוסלמים. תושבי הכפר שילמו שיעור מס קבוע של 33.3% על מוצרים חקלאיים ובהם חיטה, שעורה, יבולי קיץ, עצי זית, עזים וכוורות, בסך הכל המס שנגבה מתל היה 5,100 אקצ'ות.
בשנת 1882 הכפר תואר במפת הקרן לחקר ארץ ישראל כ"כפר בגודל בינוני על קרקע נמוכה, עם תלולית גבוהה בדרומו. יש בו כמספר בארות ועצים. הגבעות מצפון חשופות ולבנות, אך מדורגות עד לפסגתן."
היסטוריה > במסגרת המנדט הבריטי

במפקד האוכלוסין של 1945 האוכלוסייה כללה 1,060 מוסלמים, ואילו שטח הקרקע הכולל היה 13,766 דונם. מתוכם 1,056 דונם נועדו למטעים וקרקע להשקיה, 7,023 לדגנים ואילו 55 דונם סווגו כשטחים בנויים.
היסטוריה > במסגרת השלטון הירדני

מפקד האוכלוסין הירדני בשנת 1961 מנה בכפר כ-1,539 תושבים.
היסטוריה > ממצאים ארכאולוגיים

קרמיקות מהאימפריה הביזנטית נמצאו בכפר.
היסטוריה > אישים הקשורים לכפר

מוחמד אשתייה, כלכלן ופוליטיקאי פלסטיני, נולד בכפר.
הערות שוליים

↑  2007 PCBS Census. Palestinian Central Bureau of Statistics. p.110.
↑  Hütteroth and Abdulfattah, 1977, p. 134
↑  Conder and Kitchener, 1882, SWP II, p. 164
↑  Government of Palestine, Department of Statistics, 1945, p. 19
↑  Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 61
↑  Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 108
↑  Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 158
↑  Government of Jordan, Department of Statistics, 1964, p. 24
↑  Dauphin, 1998, p. 798
| Flag of Senegalיישובי נפת שכם |
| --- | --- | --- |
| ערים | שכם |  |
| מועצות מקומיות | עקרבה • עסירה א-שמאלייה • ביתא • חווארה • ג'מאעין • קבלאן • סבסטיה • בית פוריכ |  |
| כפרים | עסירה אל-קבלייה • עזמוט • עוורתא • אל-באד'אן • בלאטה אל-בלד • בית דג'ן • בית חסאן • בית איבא • בית אימרין • בית וזן • בזאריה • בורין • עיראק בורין • בורקה • ג'אלוד • דיר אל-חטב • דיר שרף • דומא • עינאבוס • פורוש בית דג'ן • איג'ניסיניא • ג'וריש • כפר קליל • לובאן א-שרקיה • מאדמא • מג'דל בני פדיל • א-נאקורה • ניסף ג'בייל • א-נסאריה • אודלה • עוסארין • קריות • קוסין • קוסרה • רוג'ייב • סאלם • סרה • א-סאוויה • תלפית • טלוזה • תל • עוריף • יאנון • יאסיד • יתמא • זאוואתא • זיתא ג'מעין • קריית לוזה |  |
| מחנות פליטים | בלאטה |  |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007584241805171
תומאס גייג' (בוטנאי)

| --- | --- |
 לידה:  2 במרץ 1781 
 פטירה:  27 בדצמבר 1820 (בגיל 39) רומא, מדינת האפיפיור 
 ענף מדעי:  בוטניקה 
 בן או בת זוג:  Lady Mary-Anne Browne 
 צאצאים:  Sir Thomas Rokewode-Gage, 8th Baronet, Sir Edward Rokewood-Gage, 9th Bt. 
 
סר תומאס גייג' (באנגלית: Thomas Gage; ‏1781–1820) היה בוטנאי אנגלי. הוא היה בן למשפחת גייג' שחיה בפירל, במחוז סאסקס שבאנגליה.
על שמו של גייג' נקרא שמו המדעי של פרח הזהבית, Gagea.
הוא היה נשוי למרי-אן בראון, בתו של ולנטיין בראון, הרוזן הראשון מקנמאר.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 116337605  ISNI: 0000 0000 6964 9300  LCCN: n2019032995  VIAF: 96398690   WorldCat (עם VIAF): 96398690 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בריטים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תפנית עלילתית

תפנית עלילתית או טוויסט (plot twist ובקיצור twist) היא שינוי בכיוון הצפוי שאליו מתקדמת העלילה הנרטיבית של יצירת סיפורת כלשהי. השימוש בטכניקה ספרותית זו נפוץ על מנת[דרוש מקור: אם זו המטרה אז למה נפוץ טוויסט סיום?] לשמור עניין בקרב קהל קוראיה, מאזיניה או צופיה, אשר אמור להיות מופתע מהתפנית שבעלילה.
טכניקות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
טכניקה אחת לערעור ציפיות הקהל היא "גיבור שווא", דמות המוצגת בתחילת הסיפור כאילו היא הדמות הראשית, ואז היפטרות ממנה, בדרך כלל על ידי הריגתה. הסרט "פסיכו" של אלפרד היצ'קוק משתמש בטכניקה זו.
סוגים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
תפנית עלילתית המתרחשת לקראת סוף הסיפור ומשנה בדיעבד את תפישת הקהל כלפי העלילה או הדמויות מכונה "טוויסט הסיום".
לעיתים קיימים רמזים מטרימים, באמצעותם חלק מהקהל חוזה את התפנית המתקרבת, בעוד השאר מופתע ממנה ועשוי להבין את הרמזים בדיעבד או להבחין בהם רק בקריאה, האזנה או צפייה מחודשת. לעיתים אין רמזים מטרימים, ולעיתים התפנית לא מתוכננת מראש.
ראו גם

פריפטאה - תפנית עלילתית ספרותית
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תפסוני

תפסוני הוא משחק ילדים המיועד לשתי קבוצות.
מהלך המשחק

כל קבוצה עומדת בשורה או מאחורי קו מסומן, במרחק של מספר מטרים זו מזו. נציג של אחת הקבוצות ניגש אל הקבוצה השנייה, אשר חבריה מושיטים את כפות ידיהם הפתוחות. הנציג חובט בכף ידו על שלוש כפות ידיים שונות, באומרו "תִּפ" על הראשונה, "סוּ" על השנייה וכמובן "נִי" בהכותו בשלישית. את ההברה האחרונה בדרך כלל הנציג אינו מספיק לבטא, מכיוון שברגע שהכה בכף היד, נפתח מרדף, בו הנציג המכה בורח מן השחקן שעל כף ידו הכה שלישי.
המרדף נמשך עד הגעתו של הנרדף אל מעבר לקו של קבוצת האם שלו. אם הצליח הנרדף להתחמק, הופך הרודף לשבוי של הנרדף. הוא עומד מאחוריו במשך שארית המשחק, או עד לשחרורו. נתפס הנרדף קודם להגיעו לקו, הופך הנרדף לשבוי של הרודף. שחקן משתחרר כאשר השחקן אשר לקח אותו בשבי נופל בשבי בעצמו.
אל תפהק

אל תפהק הוא גרסה של משחק תפסוני. השחקנים מתחלקים לקבוצה ולשחקן יחיד. הקבוצה מסודרת על קו, כשכפות ידיה מושטות. היחיד מכה על כפות הידיים ארבע מכות לפי ההברות אל-ת-פ-הק, ונמלט אל מעבר לקו מרוחק, המהווה "בית". זה שידו הוכתה בהברה הק רודף אחריו. הצליח הנמלט להגיע לבית, הרודף נפסל. הצליח הרודף לתפוס את הנמלט - חוזר הנמלט לשורה והרודף הופך לנמלט החדש.
ראו גם

שקית (משחק ילדים)
תפסו את המרגל

"תפסו את המרגל" הוא שמו של תסכית רדיו שנכתב על ידי חנוך לוין בספטמבר 1967. באותה שנה נשלח התסכית לתחרות תסכיתים בקול ישראל. התסכית זכה בפרס הראשון בתחרות ושודר מספר פעמים בהמשך בבימויו של דוד לוין. התסכית תורגם לאנגלית תחת השם "Catch the spy" וזכה בשנת 1969 בפרס הראשון בתחרות תסכיתי רדיו באיטליה. התסכית פורסם בכתב במסגרת ספר הלקט של חנוך לוין שפורסם בשנת 2003, אחרי מותו של לוין, "אחרון".
התסכית הוא הומוריסטי אך מכיל ביקורת ברורה על הנטייה להוציא דברים מפרופורציה בשם הלאומיות, ועל הקלות שבה ניתן לשלהב המונים כנגד אלו שאינם עונים על התבנית הלאומית המצופה מהם.
עלילה

העלילה מתרחשת במדינה דמיונית בשם זיזימאמא. מורה בבית ספר יסודי רוצה להראות לתלמידיה את פועלו של המשורר הלאומי של אותה המדינה, הוא המשורר שעל ברכי שיריו חונכו הילדים. כדוגמה לאחד שיריו מובא "שיר האביב", שיר טבע פשוט שהמשורר כתב על טיול אישי שלו שערך באביב ובאופן אירוני וחסר כל קשר למציאות מוצג על ידי המורה כשיר "המתאר את ההיסטוריה הארוכה של עמנו הקטן".
בוקר אחד המורה מתפרצת בנימוס לביתו של המשורר הלאומי ומבקשת ממנו להכניס לחדרו 550 תלמידים על מנת שאלו יוכלו לצפות בעבודתו של המשורר הלאומי וללמוד. המשורר כמובן מנסה לדחות אותה בנימוס, אך בסוף נשבר ומאשר לה להכניס את התלמידים לחדרו. התלמידים המנומסים נכנסים לחדרו ובמשך שעתיים מתבוננים ללא ניע במשורר, כשרק המורה "מפרשנת" את מעשיו בקול רם. הנוכחות של התלמידים מפריעה למשורר ומונעת ממנו לכתוב ולו מילה אחת במשך כל אותו פרק הזמן.
לאחר שעתיים מתפתחת שיחת תוכחה בין המורה למשורר על כך שאינו כותב דבר וכל מה שהוא עושה זה לחשוב, והמורה מגדילה לעשות ואף גוערת בו על כך שבתור משורר לאומי יש לו גם אחריות. בניסיון להציל את המצב היא מציעה לו עזרה בכתיבת שירו ועל אף מחאותיו של המשורר היא מבקשת מהילדים להציע הצעות. כל ההצעות נדחות על ידי המשורר והמורה שוב גוערת בו על כך שאינו מתפקד בתור משורר לאומי. המשורר מנסה להתגונן אך הוויכוח מתדרדר והמורה משלהבת את הילדים כנגדו בטענות שונות שלכאורה מוכיחות שאינו משורר לאומי של ממש. התלמידים המשולהבים מחליטים בסופו של דבר שמדובר במרגל ורודפים אחריו עד ליער, שם המשורר מטפס על עץ שהילדים מבעירים.
עיבודים לקולנוע ותיאטרון

ב-1978 יצר הבמאי דן וולמן את הסרט הקצר "המשורר הלאומי" המבוסס על תסכית הרדיו. בסרט משתתפים רפאל קלצ'קין ורבקה גור.
בדצמבר 2011 העלה תיאטרון קרוב הצגת קריאה על פי התסכית.
הערות שוליים

↑  חנוך לוין, אחרון, הספריה החדשה, 2003, עמ' 413
↑  המשורר הלאומי אוכל אפרסקים באתר "הבמה", 25 בדצמבר 2011
תלות במסלול

תלות במסלול (באנגלית: Path Dependence) היא רעיון בכלכלה ובמדעי החברה המתייחס למקרים שבהם אירועים או החלטות מהעבר מחייבים קבלת החלטות או אירועים מסוימים. לפי הגדרתו של ויליאם סיוול, תלות במסלול היא האפשרות ש"מה שקרה בנקודה מוקדמת יותר בזמן ישפיע על התוצאות האפשריות של רצף אירועים שקורים בנקודה מאוחרת יותר בזמן".
רעיון זה יכול לשמש כדי להתייחס לתוצאות בנקודת זמן מסוימת או לשינוי ארוך טווח. תלות במסלול שימשה לתיאור מוסדות, נהלים טכניים, תבניות כלכליות וחברתיות ועוד.
דוגמאות > מקלדת QWERTY

מקלדת QWERTY, היא דוגמה לתלות במסלול עקב השימוש הרחב שלה. סידור המקלדת הזה ממשיך להיות פופולרי גם אחרי שפורסמו סידורים חדשים ויעילים יותר. עם זאת, עדיין קיים ויכוח באשר לשאלה אם זו דוגמה מדויקת לתלות במסלול.
דוגמאות > רוחב פסי רכבת

הרוחב הסטנדרטי של מסילות רכבת ברחבי העולם עומד על 1,435 מ"מ, ולמעלה ממחצית מפסי הרכבת בעולם הם ברוחב זה. זאת, למרות קונצנזוס בין המהנדסים שפסים רחבים יותר יביאו לשיפור בביצועי הרכבות ולעלייה במהירותן.
ישנן פשרות שכרוכות בבחירת רוחב המסילה, בכל הקשור לעלות הבנייה, למהירות המרבית, למרכז הכובד ועוד. עם זאת, השימוש ברוחב פסי הרכבת הרוסיים, ההודיים והאיבריים הראו שאין כל יתרון משמעותי ברוחב ה-1,435 מ"מ הקיים.
כלכלה

תאוריית התלות במסלול פותחה בתחילה על ידי כלכלנים כדי להסביר תהליכי אימוץ טכנולוגיה. לרעיונות התאורטיים האלו הייתה השפעה רבה על הדרוויניזם הכלכלי. הראייה של הדרוויניזם הכלכלי שונה מאוד מהכלכלה הנאו-קלאסית, שבצורתה הפשוטה הניחה שניתן להגיע לתוצאה אחת בלבד, ללא קשר לרקע או לאירועים מהעבר. לפי התלות במסלול, גם לנקודת ההתחלה וגם לאירועים מקריים יכולה להיות השפעה משמעותית על התוצאה הסופית.
כלכלה > התפתחות כלכלית

כלכלנים שונים טענו שעסקים דומים נוטים להתקבץ מבחינה גאוגרפית ("אגלומרציה"). עסק שמוקם ליד עסקים דומים לו יכול למשוך עובדים בעלי כישורים רלוונטיים, וכך מגיעים למקום עסקים נוספים שמחפשים עובדים מנוסים. ייתכן שלא הייתה סיבה להעדיף מקום מסוים לפני שהתעשייה התפתחה, אך ככל שהיא מתרכזת גאוגרפית, עסקים שלא פועלים בקרבת מקום נמצאים בנחיתות.
בשנות ה-80, שער הדולר התחזק והוריד את המחיר של סחורות רבות אל מתחת לעלות הייצור עבור יצרנים אמריקאים רבים, שקודם לכן היו רווחיים. חלק מהמפעלים שנסגרו כתוצאה מכך היו יכולים לשוב ולפעול ברווח לאחר הפיחות בדולר, אבל היה יקר מדי לפתוח מחדש. זוהי דוגמה להיסטרזיס, לחסמי מעבר (אנ'), ולאי-הפיכוּת.
הערות שוליים

↑  Puffert, Douglas. "Path Dependence". E-H.net. Economic History Association. נבדק ב-2022-03-10.
↑  Zhu, Kevin; Kraemer, Kenneth L.; Gurbaxani, Vijay; Xu, Sean Xin (2006). "Migration to Open-Standard Interorganizational Systems: Network Effects, Switching Costs, and Path Dependency". MIS Quarterly. 30: 515–539. doi:10.2307/25148771. ISSN 0276-7783. JSTOR 25148771. S2CID 2182978.
↑  Baláž, Vladimir; Williams, Allan M. (2007). "Path-dependency and Path-creation Perspectives on Migration Trajectories: The Economic Experiences of Vietnamese Migrants in Slovakia1". International Migration (באנגלית). 45 (2): 37–67. doi:10.1111/j.1468-2435.2007.00403.x. ISSN 1468-2435.
↑  Liebowitz, S. J.; Margolis, Stephen E. (באפריל 1990). "The Fable of the Keys". The Journal of Law and Economics. 33 (1): 1–25. doi:10.1086/467198. S2CID 14262869. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "The QWERTY myth". The Economist. באפריל 1999. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Puffert, Douglas J. (1 ביולי 2002). "Path Dependence in Spatial Networks: The Standardization of Railway Track Gauge". Explorations in Economic History (באנגלית). 39 (3): 282–314. doi:10.1006/exeh.2002.0786. ISSN 0014-4983. {{cite journal}}:  (עזרה)
שערה חודרנית

שערה הפוכה
שערה חודרנית (באנגלית: Ingrown hair), נקראת גם שערה הפוכה או שערה כלואה, היא שערה הצומחת מתחת העור.  כתוצאה מכך נוצר ניפוח של העור, שעלול לגרום לפוליקוליטיס, (הצטברות מוגלה בזקיק השערה הגורמת לתהליך דלקתי מקומי).
גורמים

צמיחת שערה מתחת העור מתרחשת כאשר שערה נשברת או נחתכת קרוב מאוד לגובה פני העור, כך שבתהליך הצמיחה עליה לעבור את שכבת האפידרמיס. השערה מתחילה לצמוח בזווית קלה, עד שהיא מגיעה לשכבת העור העליונה, אך אינה מצליחה לחצות אותה, ובמקום לפרוץ אל פני העור, היא נוטה ומוסיפה לצמוח בין שכבות העור.
צמיחת שערה הפוכה נגרמת עקב:
טיפול לקוי בשערה
גילוח באמצעות סכין גילוח - פעולה שבה נדרש הפעלת לחץ גדול על העור בזמן הגילוח, מה שעלול לגרום לגילוח עמוק יותר מפני העור
טיפול להסרת שיער לא מקצועי - בעיקר אם מריטת השיער נעשית ההפך מכיוון הצמיחה של השיער או בדרך השוברת או קורעת את השיער ולא מורטת אותו
שפשוף בגדים על העור - שכיח במיוחד באנשים הלובשים בגדים צמודים, מה שמקשה על יכולתה של השערה לצמוח, גם שיער קיים עלול להישבר כתוצאה מהשפשוף.
בעלי עור יבש מצויים בסיכון גבוה יותר להיווצרות שערה הפוכה.
טיפול

כצעד ראשון יש להרחיק את השערה הפגומה. לרוב ניתן לעשות זאת באמצעות חישוף קצה השערה ושליפתה על ידי מלקטת (פינצטה) וחיטוי האזור הפצוע באמצעות חומרי חיטוי. לחלופין, ניתן להשתמש בבנזואיל פראוקסיד, או בתכשיר המכיל חומצה סליצילית בריכוז נמוך, במריחה על אזור השערה, ובקומפרסים חמים. ניתן גם להיעזר בטיפול של קוסמטיקאי, אך במקרים של התפתחות פצע דלקתי מומלץ לפנות לרופא עור.
הערות שוליים

↑  Fran E. Cook-Bolden, Alicia Barba, Rebat Halder, Susan Taylor, Twice-daily applications of benzoyl peroxide 5%/clindamycin 1% gel versus vehicle in the treatment of pseudofolliculitis barbae, Cutis 73, 2004-6, עמ' 18–24
↑  Best practices for ingrown hair or 'razor bumps', ScienceDaily (באנגלית)
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
תמר זיסקינד

| --- | --- |

 לידה:  23 בפברואר 1985 (בת 39) חיפה, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 ידועה בשל:  מלכת היופי (2008)
 השכלה:  בית הספר הריאלי העברי בחיפה 
 מקצוע:  רופאת שיניים
 
תמר זיסקינד (נולדה ב-23 בפברואר 1985) היא מלכת היופי של ישראל לשנת 2008 ורופאת שיניים.
ביוגרפיה

תמר זיסקינד נולדה, גדלה והתחנכה בעיר חיפה. בתם של גניה, דוקטור לביולוגיה ואבי, רואה חשבון. היא הבת האמצעית ולה שני אחים. בנעוריה למדה במגמה כימית-ביולוגית בבית הספר הריאלי בחיפה.
בצבא שירתה בחיל הים כרכזת כוח אדם. למדה רפואת שיניים באוניברסיטה העברית בירושלים.
במרץ 2008 זכתה בתואר "מלכת היופי" בתחרות שהתקיימה בחיפה. בנוסף ב-2008 הצטלמה למגזין בגדי הים של "בלייזר".
ביולי 2009 נעצרה אמה ברומניה בחשד למעורבות בביצוע הפריות בלתי-חוקיות באמצעות תרומת ביציות, פרשה שנודעה בשם: "פרשת הביציות". זיסקינד השתתפה בהפגנת מחאה שנערכה מול שגרירות רומניה בישראל בחודש שלאחר מכן, בקריאה לשחרר את עצורי הפרשה.
ביוני 2014 התחתנה עם אודי אספיס.
הערות שוליים

↑  טל רבינובסקי, הפגנה מול שגרירות רומניה: שחררו את הרופאים, באתר ynet, 18 באוגוסט 2009
↑  מיקי לוין, תמר זיסקינד התחתנה, מעריב השבוע, 8 ביוני 2014
| מלכות היופי של ישראל |
| --- | --- | --- |
| שנות החמישים | מרים ירון (1950) • מיכל הראל (1951) • אורה ורד ג'מילי (1952) • חבצלת דרור (1953) • אביבה פאר (1954) • אילנה כרמל (1955) • שרה טל (1956) • עטרה ברזילי (1957) • מרים הדר (1958) • רינה יצחקוב (1959) |  |
| שנות השישים | עליזה גור (1960) • דליה ליאון (1961) • יהודית מזור (1962) • אסתר כפיר (1963) • רונית רינת (1964) • עליזה שדה (1965) • אביבה ישראלי (1966) • בתיה כבירי (1967) • מירי זמיר (1968) • חווה לוי (1969) |  |
| שנות השבעים | מושית ציפורין (1970) • אתי אורגד (1971) • אילנה גורן (1972) • לימור שריר (1973) • עדנה לוי (1974) • אורית קופר (1975) • רינה מור (1976) • זהבה ורדי (1977) • דורית ילינק (1978) • ורד פולגר (1979) |  |
| שנות השמונים | אילנה שושן (1980) • דנה וקסלר (1981) • דבי הס (1982) • שמעונה הולנדר (1983) • ספיר קופמן (1984) • הילה קלמן (1985) • נילי דרוקר (1986) • ימית נוי (1987) • שירלי בן מרדכי (1988) • ניקול הלפרין (1989) |  |
| שנות התשעים | איבונה קרוגליאק (1990) • מירי גולדפרב (1991) • רוית אסף (1992) • יאנה חודריקר (1993) • רווית ירקוני (1994) • יאנה קלמן (1995) • טלי לוונטל (1996) • מירית גרינברג (1997) • לינור אברג'יל (1998) • רנא רסלאן (1999) |  |
| העשור הראשון של המאה ה-21 | נירית בקשי (2000) • אילנית לוי (2001) • ימית הר נוי (2002) • סיון קליין (2003) • גל גדות (2004) • ילנה ראלף (2005) • יעל נזרי (2006) • לירן כוהנר (2007) • תמר זיסקינד (2008) • עדי רודניצקי (2009) |  |
| העשור השני של המאה ה-21 | שביט ויזל (2010) • אלה רן (2011) • שני חזן (2012) • טיטי איינאו (2013) • מור ממן (2014) • מעיין קרן (2015) • קארין עליה (2016) • רותם רבי (2017) • ניקול רזניקוב (2018) • סלע שרלין (2019) |  |
| העשור השלישי של המאה ה-21 | תהילה לוי (2020) • נועה כוכבא (2021) • אופיר קורסיה (2024) |  |
שער תלמי

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ג'ונתן סטראוד
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  פנטזיה
 מקום התרחשות:  לונדון 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  ספטמבר 2005 
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  כתר הוצאה לאור
 תרגום:  אורי בלסם
 מספר עמודים:  444
 סדרה
 סדרת ספרים:  טרילוגיית ברטימאוס
 ספר קודם:  עינו של הגולם 
 הספר הבא:  The Ring of Solomon 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002562388
 
שער תלמי (באנגלית: Ptolemy's Gate) הוא הספר השלישי בטרילוגיית ברטימאוס - סדרת ספרי פנטזיה מאת הסופר הבריטי ג'ונתן סטראוד. הספר יצא לאור בשנת 2005, ותורגם לעברית ב-2007 בהוצאת כתר.
כמו שאר הספרים בטרילוגיה, שער תלמי מתרחש בלונדון מודרנית, אבל בעולם שבו קסם הוא דבר רגיל, והקוסמים הם החברה הגבוהה, ובעמדות כוח. הממשלה מורכבת מקוסמים, והם ומתייחסים אל פשוטי-העם כנחותים. הדמויות הראשית הן ברטימאוס, שד עוקצני בדרגת ג'ין, הקוסם נתנאל, כעת בן 17, וקיטי ג'ונס, פשוטת עם.
הרקע העלילתי

בעולם הדומה לשלנו מלבד קיומם של הקסמים, שולטת בריטניה בעולם. שליטתה נחלשת, עקב מרידות חוזרות ונשנות ברחבי האימפריה - ובעיקר באמריקה, מושבה נידחת, בה נלחמים הבריטים בחוסר הצלחה.
הממשלה הבריטית לא יציבה, לאחר שעברה שני ניסיונות הפיכה בשנים האחרונות. בנוסף, מתגלים יותר ויותר אנשים בקרב פשוטי העם שפיתחו עמידות בפני קסמים, ונערכות הפגנות רבות נגד הממשלה.
עלילת הספר

האימפריה הבריטית מתחילה להתמוטט עקב מלחמה לא מוצלחת מחוץ והפגנות מתחזקות והולכות מצד פשוטי העם. מתברר שישנו גם ניסיון השתלטות של השדים על העולם, מה שיחרוץ את גורלם של ברטימאוס ונתנאל לנצח. קיטי ג'ונס מתגוררת בזהות בדויה בלונדון, ונתנאל מאתר אותה. המחזאי מייקפייס זומם השתלטות על הממשלה באמצעות הטמעת שדים בתוך בני אדם. השדים משתלטים על בני האדם שמארחים אותם, ומנסים להשתלט על העולם. נתנאל וברטימאוס מפעילים את המטה של גלדסטון והורגים את כל השדים. נתנאל מקריב את עצמו במאבק כדי להציל את העולם מהשתלטות השדים.
צורת הכתיבה

גם ספר זה מסופר מנקודת המבט של שלושת הגיבורים, כאשר ברטימאוס כותב בגוף ראשון, ומוסיף הערות שוליים שנונות, והפרקים של נתנאל וקיטי בגוף שלישי. המיוחד בספר זה, הוא שחלק מהפרקים של ברטימאוס מתרחשים בעבר, בתקופתו של תלמי.
בספר זה, נע הסופר בין השם נתנאל, שמו מלידה של הקוסם ושמו ה"אמיתי", ובין השם ג'ון מנדרייק, אותו קיבל נתנאל בגיל 12, כדי להתערות בעולם הקוסמים, וזאת במטרה להדגיש את השינוי שעבר עליו במהלך הספרים. לקראת סוף הספר, כשנתנאל מקריב את עצמו למען ברטימאוס, הוא חושב שמאז ומעולם החשיב את שמו לנתנאל בלבד - הוא אומר שבאותו הרגע ראה את נתנאל האמיתי, ולא את ההצגה שהיה ג'ון מנדרייק.
תיירות אקולוגית

תיירות אקולוגית בסבאלבארד בין מימי קרחונים.
תיירות אקולוגית (באנגלית: Ecotourism) היא סוג של תיירות הפונה לבעלי מודעות סביבתית וחברתית.
באופן כללי, תיירות אקולוגית מתמקדת בתרבות מקומית, הרפתקאות בטבע, התנדבות, צמיחה אישית ולמידה על דרכים אחרות למחיה על כדור הארץ. בדרך כלל היא מערבת הגעה ליעדים בהם הצמחייה, עולם החי והמורשת התרבותית הם האטרקציות המרכזיות.
תיירות אקולוגית היא תיירות אחראית, אשר פועלת על מנת להביא למינימום את ההשפעה השלילית של תיירות קונבנציונלית על הסביבה, ולשמור על התרבות של המקומיים. לכן, בנוסף להערכת הגורמים הסביבתיים והתרבותיים, חלק אינטגרלי של תיירות אקולוגית הוא קידום מיחזור, שימור מים, שימור אנרגיה ויצירת הזדמנויות כלכליות לקהילות המקומיות.
בעבור מדינות רבות, תיירות אקולוגית היא לא איזושהי פעילות שולית למימון שמירה על הסביבה אלא תעשייה עיקרית בכלכלת המדינה. לדוגמה, במדינות כמו קוסטה ריקה, אקוודור, נפאל, קניה ומדגסקר, תיירות אקולוגית מהווה חלק ניכר מהתוצר הלאומי הגולמי ומהכלכלה המקומית.