stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית המקדש השלישי
ניסיונות מעשיים להקמת בית המקדש השלישי > בעת העתיקה

על פי המסופר במדרש בראשית רבה (פרשה סד, י), שנים מספר לאחר החורבן יזם השלטון הרומי את בניין המקדש מחדש. היהודים החלו באיסוף כסף לצורך הבניין, ומן המדרש משתמע שאף החלה תנועת עליה ארצה. ברם, השומרונים התנגדו לבנייה, ובהשפעתם חזרו בהם הרומאים מיוזמה זו. הדבר גרם להתמרמרות רבה בקרב היהודים, עד כדי מחשבות על מרד. ככל הנראה, מדובר בתקופה בה הקים אדריאנוס קיסר את איליה קפיטולינה כעיר אלילית על חורבות ירושלים, והיה זה אחד המניעים למרד בר כוכבא.
יוזמה משמעותית יותר לבניין המקדש הגה הקיסר הרומי יוליאנוס, במאה הרביעית. הלה הצהיר בפני היהודים (בשנת 362): "אקומם בכל מרץ את היכל האל העליון". הקיסר פנה אל היהודים בקריאה "לחזור למולדתם ולהקים מחדש את המקדש ולחדש את השלטון כדרך אבותיהם". מתועדות תגובות של שמחה בקרב יהודים בעולם לנוכח היוזמה, אבל במקורות היהודיים אין זכר לפרשה, ולפיכך יש משערים שהייתה גם הסתייגות מן הרעיון, מסיבות שונות. הבנייה החלה במימון הממשלה הרומית, וכבר החלו להרוס את יסודות היכל אדריינוס שעמד במקום המקדש. בינתיים יצא יוליאנוס לקרב נגד הפרסים, דבר ששיבש את התקדמות העבודה, ובנוסף לכך פקדה את האזור רעידת אדמה, שגרמה להפסקת הבנייה ב-27 במאי 363. ביוני באותה שנה מת יוליאנוס במלחמתו, ותוכניתו נגנזה באופן סופי.
ניסיונות מעשיים להקמת בית המקדש השלישי > בעת העתיקה > מרד היהודים נגד הרקליוס

בשנים 613 עד 617 לספירה, מרדו יהודי ארץ ישראל, בשיתוף האימפריה הפרסית, כנגד הרקליוס קיסר האימפריה הביזנטית. בהנהגת בנימין מטבריה ונחמיה בן חושיאל הצליחו היהודים לכבוש את ירושלים, ושלטו בה, בהרשאה פרסית, במשך חמש שנים. במהלך תקופה זו, נרקמו תוכניות מעשיות לבניית בית המקדש השלישי ולחידוש עבודת הקורבנות.
ניסיונות מעשיים להקמת בית המקדש השלישי > אצל מבשרי הציונות

בית המקדש היה חלק גם מחזונם המדיני של אישים בציונות החילונית. כך בתיאורו של הרצל את מדינת היהודים:
בית המקדש הוקם מחדש כי הגיע הזמן לכך. הוא נבנה כבימים עברו, מאבני גזית שנחצבו במחצבות המקומיות והתקשו באוויר הצח. שוב עמדו העמודים, היצוקים נחושת, לפני קודש הקודשים של ישראל. העמוד השמאלי נקרא בועז והימני נקרא יכין. בחצר הקדמית עמדו מזבח אדיר עשוי נחושת וכיור המים הרחב המכונה 'ים-הנחושת', כמו בימים הרחוקים ההם, כששלמה המלך משל בארץ.
אף על פי שהרצל היה בעד הקמת בית המקדש השלישי, מדבריו במדינה היהודית העתידית המוצגת באלטנוילד, המגיעים ממזרח יכולים להבחין במסגדים שעל הר הבית. מכאן אפשר להבין מדבריו שלמרות החזון שלו לבית המקדש השלישי, הוא לא יהיה בהר הבית על חשבון מסגדיו, אך למרות הוודאות בספרו שבית המקדש יוקם בירושלים, לא ברור האם בית המקדש יוקם בתוך העיר העתיקה או מחוצה לה.
כל זאת, לתפיסתו, לצד "היכל השלום" בירושלים, המשותף לבני כל העמים. חזונו האוטופי לא תורגם לכדי פעולה כלשהי של התנועה הציונית בכיוון זה. כעבור כארבעים שנה נוסחו הדברים באופן נחרץ יותר על ידי אברהם שטרן (יאיר), אשר בין "עיקרי התחיה" של ארגון הלח"י, אותם ניסח, קבע בסעיף האחרון: "הבית – בניין הבית השלישי, כסמל לתור הגאולה השלמה". בדרכו המשיכו הוגים בימין הרדיקלי מיוצאי הלח"י, כדוגמת שבתי בן דב וישראל אלדד, שבכתביהם שזרו את בית המקדש בתוכניתה של מדינת ישראל העתידית, על פי השקפתם.
ניסיונות מעשיים להקמת בית המקדש השלישי > לאחר מלחמת ששת הימים

בעקבות כיבוש הר הבית במלחמת ששת הימים, החלו להתארגן תנועות קטנות להקמת בית מקדש, שהמפורסמות שבהן הן תנועת נאמני הר הבית ומכון המקדש. מכון המקדש שיחזר עשרות רבות מכלי המקדש במתכונתם ההלכתית, עשויים זהב, כסף ונחושת, ובהם המנורה, השולחן, מזבח הזהב והכיור. לצד הכנת הכלים, עוסק המכון בחקר הלכות המקדש ובהסברה ברחבי הארץ והעולם. לפעילות זו השפעה ניכרת בעיקר בחוגי הציונות הדתית, ובהדרגה נושא המקדש תופס מקום בסדר היום החינוכי והציבורי.
התארגנויות אלו מתקיימות בצלה של מחלוקת רעיונית והלכתית על היכולת להקים מקדש בימינו, והדעה העממית הרווחת בין חלק מהרבנים בציבור החרדי, שאין אפשרות להקים מקדש עד ביאת המשיח. אחד ממוקדי המחלוקת הוא סוגיית הכניסה להר הבית.
ההנחה הרווחת בעולם היא שהקמת בית המקדש תביא בהכרח להריסתה של כיפת הסלע. במשך השנים אף קמו מספר התארגנויות מחתרתיות שביקשו לפוצץ את כיפת הסלע. בשל כך, הפך הר הבית לסלע מחלוקת מרכזי בסכסוך הישראלי-ערבי. בב' בתמוז תרצ"ו (22 ביוני 1936), כתב אמין אל-חוסייני מכתב אל הנציב העליון ובו טען: "המועצה מאמינה שהדחף הראשי שהניע את היהודים לחשוב על הפיכת פלסטין לבית לאומי בעבורם הוא דחף דתי. כיוון שכך, העניין הציוני הוא בראש-וראשונה עניין דתי. רק בשל הרעיון הדתי המפעם בלבותיהם והחותר להקמתו מחדש של בית-המקדש היהודי של שלמה במקומו של מסגד אל-אקצא הקדוש". במכתב זה שיווה אל-חוסייני נופך דתי למאבק, ומאז החלו אנשי הדת מטיפים על כך בדרשות יום שישי, מה שהיה טריגר מרכזי לפרוץ מאורעות תרצ"ו.
בעקבות דברי המופתי, יזם יעקב רוזנהיים מעסקני אגודת ישראל הצהרה עליה ביקש להחתים את הרבנים ולפיה "היהודים המאמינים, מנועים בהחלט על פי הוראות חוק התורה עצמה, מלבצע את הקמתו מחדש של בנין המקדש או לחפש אמצעים אחרים. יהודים הנאמנים לתורה אינם יכולים אפילו להיכנס בהר הבית. אי לכך ההצהרה של המועצה המוסלמית משוללת כל יסוד. החיים בארץ הקודש, וכל השאיפות להתיישבות על אדמתה נחשבים על פי היהדות כמעשה דתי ראוי לשבח (מצווה) – אפילו בלי בנין המקדש בהר המוריה". אך הרב יוסף צבי דושינסקי, ראש אגודת ישראל בארץ ישראל התנגד לפרסום ההצהרה, מכיוון ש"אין הנימוק של איסור כניסה אל הר הבית מספיק, מפני שאפשר להיטהר באפר פרה ויהיה מותר להיכנס".
התנועה האסלאמית בישראל מרבה לפעול למניעת בניין המקדש ואף להכחשת הקשר היהודי-היסטורי להר-הבית. תנועות המוראביטון והמוראביטאת נאבקות בעליית יהודים להר הבית.
על פי סקר של ynet בשיתוף עמותת גשר שנערך ביולי 2009, 64% מהיהודים בישראל, ובתוכם אף חילונים רבים, מצדדים בבניין בית המקדש.
ראו גם

מכון המקדש
מגדל חננאל
לקריאה נוספת

אייל בן אליהו, ‏'להקים בניין חדש'? הרב קוק, הרב הירשנזון והרצל על בניין המקדש וחידוש הקורבנות, קתדרה 128, תמוז תשס"ה, עמ' 101–112
אוריאל צבי שונברג, אור אליהו, ירושלים: הוצאה עצמית, תשס"ה – ביאור מקדש יחזקאל על פי הגר"א
מאיר קראוס, לבוא אל הקודש – יהדות או מקדש, הוצאת עברית, מרץ 2024
ביאורים

↑  בספר חגי (ב', ט') נאמר: "גדול יהיה כבוד הבית הזה האחרון מן הראשון". פסוק זה היה מושא לפולמוס יהודי-נוצרי, באשר משתמע ממנו שהבית השני ("הזה" – בימי חגי, ראשית ימי הבית השני) הוא ה"אחרון" ואין בלתו. התשובה המקובלת בפרשנים, ש"אחרון", ברוב הופעותיו במקרא, הוא: המאוחר יחסית, לאו דווקא המאוחר ביותר (דוגמאות: דברים, כ"ט, כ"א: ”ואמר הדור האחרון, בניכם אשר יקומו מאחריכם”; בראשית, ל"ג, ב'; שמות, ד', ח'–ט'). ראו שו"ת הרשב"א ח"ד סימן קפז; הסבר אחר באברבנאל, ספר משמיע ישועה, פרק יג.
↑  ראו הרחבה להלן בפרק "בעת החדשה", ובערך: חידוש עבודת הקורבנות.
↑  תרגום: אדוני! יבנה בית המקדש! אדוני! מתי יבנה בית המקדש?
↑  תרגום: למקדשך שוב ולקדש הקדשים, מקום שבו ישמחו רוחנו ונפשנו.
↑  הגמרא במסכת סוכה. מציינת אפשרות שהמקדש יבנה בלילה, או ביום ט"ו בניסן, שהוא יום טוב. רש"י התקשה בדבר, שכן הדבר מנוגד להלכה שאין בונים את המקדש בלילה, או ביום טוב. ועל כך השיב: "הני מילי [תרגום: דברים אלו אמורים לגבי] בניין הבנוי בידי אדם, אבל מקדש העתיד שאנו מצפין בנוי ומשוכלל הוא יגלה ויבא משמים, שנאמר (שמות טו, יז) 'מקדש ה' כוננו ידיך'". לפירוש אחר לסוגיה עיין במאירי שם.
↑  למשל: התוספתא (מסכת פסחים, פרק ח', הלכה ד'), דנה באפשרות שבית המקדש השלישי ייבנה בין פסח לבין פסח שני, וזאת על ידי ש"ניתן להן לישראל לבנות בית הבחירה"; תלמוד ירושלמי, מסכת מגילה,  פרק א', הלכה י"א: "לכשיתעוררו הגלויות... ויבואו ויבנו בית הבחירה". תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ה', עמוד א': "במעשה ידיהם של צדיקים כתיב... מקדש ה' כוננו ידיך" (הפסוק עליו הסתמך רש"י בסוכה הנ"ל כמקור לירידת המקדש משמיים), ופירוש רש"י: "מקדש – מעשה ידי צדיקים הוא".
יחסי ברזיל–יוון

| יחסי ברזיל–יוון |
| --- | --- |
ברזיל: יוון


ברזיל: יוון
שטח (בקילומטר רבוע)
8,515,770: 131,957
אוכלוסייה
212,339,335: 10,001,993
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,173,666: 238,206
תמ"ג לנפש (בדולרים)
10,237: 23,816
משטר
רפובליקה פדרלית: רפובליקה

יחסי ברזיל–יוון מתייחס ליחסים הבילטרליים וההיסטוריים בין ברזיל לבין יוון.
היסטוריה

המדינות נהנות "מהיחסים הדו-צדדיים [שהיו] תמיד טובים ומתקדמים בצורה חלקה", על פי משרד החוץ היווני.
ב-30 בדצמבר 2016 נמצאה גופת דיפלומט יווני בן 59 שנשרפה במכונית בשכונת פיגארה בעיר ריו דה ז'ניירו, לאחר שנעדר מאז יום שני באותו השבוע. השערת החטיפה נפסלה, מכיוון שהם לא יצרו קשר עם השגרירות ומשרדי החוץ של יוון וברזיל לא התייחסו למקרה שנחקר. הוא כיהן כקונסול בברזיל בין 2001 ל-2004, בנוסף הוא כיהן כשגריר בלוב בין השנים 2012–2016.
ביקורים רשמיים

ב-10 השנים האחרונות, היו כמה ביקורים רמי דרג בין שני העמים, כולל משלחת פרלמנטרית ברזילאית שביקרה ביוון, "ביקור גומלין" של משלחת פרלמנטרית יוונית, פגישה בין שני שרי חוץ. וביקור של ראש ממשלת יוון "לרגל פגישת ה-LAC של האיחוד האירופי בריו דה ז'ניירו בשנת 1999."
המפגש של שני שרי החוץ באפריל 2009 הייתה הפעם הראשונה בה ביקר שר החוץ הברזילאי ביוון בתפקיד רשמי. דורה בקויאניס מיוון וסלסו אמורים מברזיל דנו בהזדמנויות לעשייה משותפת ולשיתוף פעולה נוסף בתחומי התיירות, בניית מטוסים, ספנות, חקלאות וסחר כללי. יוון התחייבה לתמוך בהצעתה של ברזיל לקבל מקום קבוע במועצת הביטחון של האו"ם, בעוד ברזיל התחייבה לתמוך ביוון בקבלת תפקיד במועצה לזכויות האדם בשנת 2013.
נציגויות דיפלומטיות

ברזיל מחזיקה ביוון שגרירות באתונה וקונסוליה כללית בסלוניקי. מאידך, יוון מחזיקה בברזיל שגרירות בברזיליה, ו-8 קונסוליות בקוריטיבה, מנאוס, רסיפה, ריו דה ז'ניירו, סלבדור, סנטוס, סאו פאולו וויטוריה.
אמא אדמה (שיר)

| --- | --- |
 סינגל בביצוע אריק איינשטיין
 מתוך האלבום יסמין
 יצא לאור:  1972 
 סוגה:  זמר עברי 
 שפה:  עברית 
 אורך:  3.38 דק' 
 כתיבה:  יעקב רוטבליט 
 לחן:  מיקי גבריאלוב 
 
"אמא אדמה" הוא שיר בביצוע אריק איינשטיין מאלבומו, יסמין (1972). את השיר כתב יענקל'ה רוטבליט והלחין מיקי גבריאלוב.
הבית הראשון

היא תביט אלי טובה וחכמה
כמו בבן השב הביתה מן הדרך
תחבק אותי אליה בנשימה חמה
אמא אדמה.
משמעות השיר

פסקה זו אינה כוללת מקורות או הערות שוליים, ואף שהמידע בה כנראה אמין רצוי להוסיף לו מקורות. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים. (27 באוגוסט 2023)
האדמה בשיר משולה לאם. הקולטת את בנה בכל מצב, מרפאה אותו וסולחת לו על כל פגמיו. אוהבת אותו אהבת אמת. השיר מבטא אהבה פשוטה ובלתי אמצעית לאדמה, שממנה מקור הכל. רבים ניכסו את השיר לאהבת המולדת, וחיברו אותו לערכי הטבע, הפטריוטיות והפשטות. ניתן לפרש את השיר גם במשמעות מורבידית. לפי פירוש זה, השיר מתאר את מותו של האדם השב בחזרה אל אמא אדמה, המחבקת אותו, מרפאת את כל פצעיו וסולחת לו.
לימים סיפר מיקי גבריאלוב כי הלחין את השיר בתקופה בה התגורר בלונדון וחש געגועים עזים לישראל, ושהמלים שחיבר רוטבליט למנגינה ביטאו במדויק את רחשי ליבו של גבריאלוב.
משמעות השיר > משמעות תנ"כית

יש שקישרו את השיר לכתוב בספר בראשית, פרק ג', פסוק י"ט, המתאר את העונש שקיבל האדם לאחר האכילה מפרי עץ הדעת: "בזיעת אפיך, תאכל לחם, עד שובך אל-האדמה, כי ממנה לוקחת: כי-עפר אתה, ואל-עפר תשוב."
המשמעות הנוספת המתגלה בעזרת פסוק זה מאירה את השיר באור אמיתי ונוגה: מן האדמה קורצנו, והיא זו שתקלוט את גופנו בבוא העת. עם פטירת אריק איינשטיין, שביצע את השיר פעמים רבות, קושר השיר "אמא אדמה" למותו, והפך לנכס צאן ברזל בשיריו ובמורשתו.
ש. שלמה חברה לביטוח

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב 
 מייסדים:  שלמה שמלצר
 תקופת הפעילות:  2006–הווה (כ־18 שנים)
 חברת אם:  ש. שלמה החזקות
 משרד ראשי:  היצירה 22, קריית אריה, פתח תקווה
 שליטה בחברה:  עתליה שמלצר
 ענפי תעשייה:  ביטוח
 יו"ר:  ישראל פיקהולץ
 מנכ"ל:  דורון גינת
  
 www.shlomo-bit.co.il
 
ש. שלמה חברה לביטוח בע"מ, המוכרת במותג שלמה ביטוח, היא חברת ביטוח ישראלית העוסקת בביטוח אלמנטרי. החברה הוקמה בשנת 2006 והיא חלק מקבוצת ש. שלמה החזקות הבורסאית שבשליטת עתליה שמלצר.
החברה נוסדה בשנת 2006 על ידי שלמה שמלצר. בנובמבר 2007 קיבלה החברה רישיון מהמפקח על הביטוח, והיא החלה לפעול בתחילת 2008, תחת חברת ההחזקות ש. שלמה החזקות, שהיא חלק מקבוצת שלמה. שלמה שמלצר כיהן כיושב ראש דירקטוריון החברה ובעל השליטה בה, עד לפטירתו ב-2014. חברת ש. שלמה החזקות מחזיקה ישירות ב-1.47% מהבעלות בחברה, ויתר הבעלות הוא בידי חברת ש. שלמה החזקות עסקי ביטוח בע"מ, שהיא חברה בת בבעלות מלאה של ש. שלמה החזקות.
מנכ"ל החברה משנת 2022 הוא דורון גינת. לפניו, מאז 2012 מילא את התפקיד אורי אומיד אשר פרש מהחברה בסוף 2022.. יושב ראש הדירקטוריון הוא ישראל פיקהולץ.
תחומי פעילות

החברה פועלת באמצעות סוכני ביטוח בתחומים הבאים:
"שלמה CAR" - ביטוח רכב
"שלמה HOME" - ביטוח דירה
"שלמה BUSINESS" - ביטוח בתי עסק
"שלמה GUARD" - ביטוח תאונות אישיות.
לחברה 700,000 לקוחות עם 1,500 סוכני ביטוח פעילים. לפי פרסומי החברה שווי תיק ההשקעות של החברה עומד על סך של 1.7 מיליארד ש"ח. בין השאר מבטחת החברה בביטוח חובה בישראל את צי הרכב של קבוצת ש. שלמה החזקות.
בשנת 2019 זכתה החברה במכרז חסות מסחרית על אצטדיון המושבה בפתח תקווה. במסגרת החסות שונה שם האצטדיון ל"אצטדיון שלמה ביטוח" לארבע שנים, עם אופציה להארכה לארבע שנים נוספות.
בשנת 2019 השיקה החברה את שירות AppToYou: שירות ביטוח דיגיטלי אשר עוקב באמצעות איתוראן המותקן ברכב אחר מספר הקילומטרים שנסע הנהג ואיכות הנהיגה שלו, ומתאים לפי פרמטרים אלו את פוליסת הביטוח.
התארגנות עובדי החברה

באוגוסט 2016 קבע ביה״ד לעבודה כי חברת שלמה ביטוח פגעה בהתארגנות עובדים והחברה חויבה לשלם להסתדרות חצי מיליון שקל. בשנת 2018 נחתם הסכם קיבוצי בין החברה לעובדים.
במהלך ינואר 2020 הוציא בית הדין האזורי לעבודה בתל אביב צו האוסר על שלמה חברה לביטוח לנקוט בכל פעולה שעלולה לפגוע בחופש ההתארגנות של העובדים.
הערות שוליים

↑  ש. שלמה החזקות בע״מ - דו״ח תקופתי לשנת 2021, באתר "מאיה"
↑  וואלה! כסף‏, מנכ"ל שלמה ביטוח הודיע על כוונתו לסיים את תפקידו, באתר וואלה, 31 באוגוסט 2022
↑  כבר לא "המושבה": הסכם חסות לאצטדיון פ"ת ב-2.5 מיליון שקל, באתר ynet, 25 בנובמבר 2019
↑  שי ארצי, סוף למושבה: תכירו את אצטדיון שלמה ביטוח בפ"ת, באתר ישראל היום, 25 בנובמבר 2019
↑   ג'ניה וולינסקי, "לראשונה בעולם": שלמה ביטוח משיקה ביטוח רכב דיגיטלי - אך האם זה משתלם?, באתר TheMarker‏, 6 באוגוסט 2019
↑  שירות כלכליסט, ביה"ד: שלמה ביטוח פגעה בהתארגנות עובדים ותשלם להסתדרות חצי מיליון שקל, באתר כלכליסט, 2 באוגוסט 2016
↑  בילי פרנקל, צו נגד שלמה ביטוח: להפסיק פגיעה בהתארגנות העובדים, באתר כלכליסט, 3 בינואר 2020
| חברות ביטוח בישראל |
| --- | --- | --- |
| חברות פעילות | AIG • ביטוח ישיר • איילון • ביטוח חקלאי • הכשרה • הפניקס • הראל • ווישור • כלל ביטוח • מגדל • מנורה מבטחים • ענבל • שירביט • שלמה ביטוח • שומרה • ליברה • קרנית • הפול |  |
| סוכניות מובילות | מבטח סימון • מדנס |  |
| חברות שנסגרו | אבנר • אליהו • הסנה |  |
המפקח על הביטוח • התאגיד המנהל של המאגר לביטוח רכב חובה בע"מ (הפול) • איגוד חברות הביטוח בישראל • התאחדות חברות לביטוח חיים בע"מ
אני ואתה (שיר של אריק איינשטיין)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אריק איינשטיין
 מתוך האלבום בדשא אצל אביגדור
 יצא לאור:  1971 
 שפה:  עברית 
 אורך:  3.31 דק' 
 חברת תקליטים:  הגר פונודור
 כתיבה:  אריק איינשטיין 
 לחן:  מיקי גבריאלוב 
 עיבוד:  מיקי גבריאלוב ודוד קריבושי
 
"אני ואתה" הוא שיר שנכתב על ידי אריק איינשטיין והולחן על ידי מיקי גבריאלוב, ומתחיל במילים "אני ואתה נשנה את העולם". הוא יצא לאור לראשונה בביצוע איינשטיין, באלבום "בדשא אצל אביגדור" ב-1971. זהו אחד השירים המזוהים ביותר עם אריק איינשטיין.
תוכן השיר

השיר קצר מאוד, ומורכב משלושה בתים של שתי שורות (כשהראשון והאחרון זהים), ופזמון בן שתי שורות. הוא מבטא מסר פשוט: אפשר לשנות את העולם ולהפוך אותו למקום טוב יותר, לא צריך לפחד מהקשיים שבדרך.
הוא דורג במקום השלישי במצעד הפזמונים העברי ה'תשל"א על פי דירוג קול ישראל, ובמקום השני על פי דירוג גלי צה"ל.
ביצועים

לשיר מספר ביצועים והמפורסם מביניהם הוא של אריק איינשטיין.
שנה אחרי פרסומו, זכה גם לגרסה איטלקית של להקת הרוק המתקדם האיטלקית Capsicum Red, שבה הוא נקרא "Rabbia e Poesia" ("זעם ושירה"). הלהקה השתמשה בלחן עד 2002 מבלי שקיבלה את זכויות היוצרים ממיקי גבריאלוב.
להקת הפּאנק האנרכיסטית נכי נאצה הקליטה גרסת כיסוי לשיר בשנת 1993 שנקראה "אני ואתה נשנה את העולם (בעזרת פעולה ישירה)". גרסה זו הורכבה מהבית הראשון בלבד בתוספת השורה שמופיעה בסוגריים בכותרת הרצועה, והופיעה בקלטת ספליט עם ההרכב Public Domain.
מקומו של השיר בהנצחתו של אריק איינשטיין

חלק אחד של אוסף שירים של אריק איינשטיין נקרא על שם השיר: אני ואתה: 1968-1978 השירים שנשארים. אירוע מחווה לאיינשטיין שנערך ב-2009 (בחייו, אם כי לא בהשתתפותו) בפארק הירקון, נקרא "אני ואתה בפארק".
לאחר פטירתו של איינשטיין, צוטט השיר על ידי שגריר ישראל באו"ם, רון פרושאור, שאמר כי מילות השיר מבטאות בפשטות את הרעיון עליו הוקם ארגון האומות המאוחדות.
לאחר פטירתו, הוצבה ליד ביתו של איינשטיין בתל אביב אנדרטה הנושאת את מילות השיר "אני ואתה". תוכנית מיוחדת של המגזין המוזיקלי רעש מקומי בהנחיית עמוס בן-דוד, שהוקדשה לזכרו של איינשטיין, נקראה "אני ואתה".
מראה שחורה

| --- | --- |

 סוגה:  מדע בדיוני  דיסטופיה  דרמה  מותחן פסיכולוגי  סאטירה  אנתולוגיה
 יוצרים:  צ'ארלי ברוקר
 כותבים:  צ'ארלי ברוקר  קוני הוק  ג'סי ארמסטרונג  ראשידה ג'ונס  מייקל שור
 בימוי:  במאים שמשתנים מפרק לפרק
 שחקנים:  דניאל לאפיין  אנדראה רייסבורו  ג'סיקה בראון פינדלי  לינדזי דאנקן  ג'סי פלמונס  דאגלס הודג'  מקסין פיק  רוזמרי דה ויט  ג'ודי ויטאקר  קלואי פירי  מקנזי דייוויס  דונל גליסון  מדליין ברוייר  מייקל סמיילי  רייף ספול  אליס איב  ג'ורג'ינה קמפבל  גוגו אמבתה-רו  טובי קבל  רורי קיניר  היילי אטוול  דניאל קלויה  האנה ג'ון-קאמן  מיכאלה קואל  וויאט ראסל  לנורה קריצ'לו  ג'ון האם  קלי מקדונלד  דניאל ריגבי  אלכס לות'ר  ברייס דאלאס הווארד  Malachi Kirby  ג'רום פלין 
 מדבבים:  Sarah Cornibert 
 פרסים:  פרס אמי לבידור בפריים טיים לסרט טלוויזיה, Primetime Emmy Award for Outstanding Sound Editing for a Limited or Anthology Series, Movie or Special, פרס אמי לבידור בפריים טיים לסרט טלוויזיה, Primetime Emmy Award for Outstanding Interactive Program, Primetime Emmy Award for Outstanding Single-Camera Picture Editing for a Limited Series or Movie, פרס אמי לבידור בפריים טיים לסרט טלוויזיה, פרס אמי בפריים טיים לתסריט למיני סדרה, לסרט או לספיישל דרמטי, פרס אמי בפריים טיים לתסריט למיני סדרה, לסרט או לספיישל דרמטי, פרס פיבודי 
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  6
 מספר פרקים:  28 (כולל פרק הספיישל/סרט)
 הפקה
 מפיק:  בארני ריש
 מפיקים בפועל:  צ'רלי ברוקר  אנאבל ג 'ונס
 חברת הפקה:  Zeppotron, Banijay UK 
 הפצה:  Banijay UK, נטפליקס 
 אתר צילומים:  לונדון, טורונטו, לוס אנג'לס, קייפטאון 
 אורך פרק:  41–90 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 4 (2014–2011) נטפליקס (2016–)
 רשת שידור בישראל:  HOT3 (עונות 1–2) נטפליקס
 פורמט (תמונה):  Ultra HDTV 4K
 פורמט (קול):  דולבי דיגיטל
 תקופת שידור מקורית:  4 בדצמבר 2011 – הווה
 קישורים חיצוניים
 אתר הסדרה
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מראה שחורה (באנגלית: Black Mirror) היא סדרת אנתולוגיה טלוויזיונית בריטית מסוגת מדע בדיוני ודיסטופיה שנוצרה על ידי צ'ארלי ברוקר. הסדרה עוסקת בהשלכות אפשריות של אורח החיים המודרני והטכנולוגי על עתיד האנושות וערכיה. ברוקר ציין כי "לכל פרק יש ליהוק, תפאורה ואפילו מציאות שונים. אבל כולם עוסקים בדרך שבה אנחנו חיים בהווה ובדרך בה אנו עלולים לחיות בזמן הקרוב אם לא נשים לב". הסדרה הופקה על ידי Zeppotron עבור Endemol. בכל עונה יש בין 3 ל-6 פרקים.
הסדרה עלתה לשידור לראשונה בשנת 2011, ושודרה עד שנת 2014, בערוץ 4 הבריטי. לאחר שבדצמבר 2014 נטפליקס הוסיפה את הסדרה לצפייה דרך הקטלוג שלה, בספטמבר 2015 רכשה נטפליקס את הסדרה כולה והחלה לשדר אותה בלעדית בשירות שלה החל מעונתה השלישית שעלתה לשידור באוקטובר 2016. ב-5 ביוני 2019, עלתה לשידור עונתה החמישית. במאי 2022 נודע כי עונה שישית מצויה בהליכי פיתוח בנטפליקס. ביוני 2023 עלתה לשידור ב"נטפליקס" עונה שישית.
ב-28 בדצמבר 2018, הועלה לנטפליקס סרט באורך מלא הראשון של הסדרה אשר נקרא "מראה שחורה: בנדרסנאץ'" ועוסק במתכנת צעיר אשר מעבד ספר פנטזיה למשחק וידאו.
הסדרה זכתה שלוש פעמים בפרס אמי לבידור בפריים טיים ב-2017, 2018 ו-2019 על הפרקים "סאן ג'וניפרו", "החללית קאליסטר" ועל הסרט בנדרסנאץ בהתאמה.
אטימולוגיה

צ'ארלי ברוקר הסביר את שם הסדרה בראיון לעיתון "הגרדיאן":
פרקים

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (בריטניה)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (בריטניה)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 3 | 3 | 4 בדצמבר 2011 | 18 בדצמבר 2011 |
|  | 2 | 3 | 3 | 11 בפברואר 2013 | 25 בפברואר 2013 |
|  | ספיישל חג המולד | ספיישל חג המולד | ספיישל חג המולד | 16 בדצמבר 2014 | 16 בדצמבר 2014 |
|  | 3 | 6 | 6 | 21 באוקטובר 2016 | 21 באוקטובר 2016 |
|  | 4 | 6 | 6 | 29 בדצמבר 2017 | 29 בדצמבר 2017 |
|  | בנדרסנאץ' | בנדרסנאץ' | בנדרסנאץ' | 28 בדצמבר 2018 | 28 בדצמבר 2018 |
|  | 5 | 3 | 3 | 5 ביוני 2019 | 5 ביוני 2019 |
|  | 6 | 5 | 5 | 15 ביוני 2023 | 15 ביוני 2023 |
פרקים > ספיישל חג המולד

| מס' בסדרה | מס' בעונה | שם הפרק | בימוי | תסריט | תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | 1 | חג מולד לבן | קארל טיבטס | צ'ארלי ברוקר | 16 בדצמבר 2014 |
שני גברים נמצאים בתוך בית קטן כבר כ-5 שנים. הגבר המבוגר יותר, מתיו (ג'ון האם), מנסה לדובב את הבחור הצעיר, ללא הצלחה יתרה. מתיו מספר על עצמו. הוא הנחה קבוצת גברים במפגשים עם בחורות בזמן אמת, כשכל חברי הקבוצה צופים בדייט ביחד. מתואר דייט של בחור צעיר ונראה כיצד מתיו מנחה אותו כשהוא מנסה להתחיל עם בחורה שקטה ומסתורית במסיבת משרד לכבוד חג המולד. הוא מגיע לדירתה אך היא שומעת אותו מדבר עם מתיו וחושבת שהוא שומע "קולות". בביתה מתגלה שגם היא שמעה קולות ועברה טיפול תרופתי אך הפסיקה אותו. מתוך רצון להפסיק את הקולות היא מחליטה לעשות "המתת חסד" ומרעילה את שניהם. מתיו נאלץ להשמיד ראיות ולברוח. בהמשך מתגלה עבודתו האמיתית של מתיו, בחברה המייצרת טכנולוגיה שבה נסרק מוחו של אדם, ונוצרת דמות וירטואלית שלו. הדמות נמצאת בתוך מכשיר הנקרא 'עוגייה' והיא נוצרת על מנת לשרת את האדם האמיתי ממנו נוצרה בתפעול הבית החכם ובארגון סדר היום. אישה בשם גרטה עוברת את התהליך ומתיו משוחח עם הישות הווירטואלית. כדי לשעבד אותה גורם לה מתיו לחוות תחושת זמן שונה (3 שבועות ואחר כך חצי שנה) כשהזמן האמיתי ממשיך כרגיל. רוחה נשברת והיא מסכימה לחיות בתור מתפעלת הבית של עצמה האמיתית. האיש הצעיר מתחיל לדבר. הוא מספר על יחסיו עם בת זוגו, בת', אשר נכנסת להיריון שהיא איננה מוכנה אליו. השנים מתווכחים. 'עיני הזד' בהם מצוידים בני האדם מאפשרים לצלם תמונות או להתקרב לעצמים, וגם לחסום אנשים. כשחוסמים מישהו הוא מופיע כצללית אפורה עם קול מעוות. גם האדם השני אינו יכול לראות או לשמוע את החוסם. בת' חוסמת את הבחור. הוא מבקר בכל חג מולד בבית אביה של בת', וצופה בצללית שלה ושל הילדה מרחוק. חסימה עובדת גם על צאצאים ולכן אין הוא מסוגל לראות הילדה. כעבור מספר שנים בת' נהרגה בתאונה, ועם מותה מוסרת החסימה והוא מבין שיוכל לראות את בתו. בחג המולד הוא נוסע לבית האב, ומגלה כי לילדה תווי פנים אסייתיות. הוא מבין שבת' בגדה בו עם ידידה האסייתי. הוא נכנס לבית ומתעמת עם האב, ובהתקף זעם גורם למותו. הוא בורח ומשאיר את הילדה לבד. היא הולכת לחפש עזרה אך לא שורדת את המסע בשלג. מתיו שואל את הבחור האם הוא מודה, והאחרון אומר שכן. הסצנה כולה הייתה חקירה כדי להוציא הודאה מפיו של הבחור על הרצח. הסיבה שהבחור לא ידע זאת היא שהוא בעצם 'עוגייה', הישות הממוחשבת של עצמו שהוצאה ממנו בכוח, בעוד עצמו האמיתי נמצא במעצר ולא מדבר עם החוקרים. מתיו נכנס למרחב הווירטואלי ודיבר איתו, ובעזרת המחשב גרם לו להרגיש שעברו חמש שנים כשלמעשה עברו רק 70 דקות. לאחר שהוציא ממנו הודאה הוא דורש לקבל את חירותו, אך נאמר לו כי בעקבות הפשע שביצע (היה עד למותו של הבחור בקבוצת הדייטים ולא דיווח על כך) הוא נכנס לרשימה מיוחדת ולמעשה נחסם על ידי כולם. מתיו הולך ברחוב המושלג, כשכל האנשים סביבו הם צלליות חסומות, הם עצמם רואים אותו בצללית אדומה ומתרחקים ממנו. החוקרים 'מטפלים' בבחור שהודה ברצח כשהם גורמים לו לחוות בעוגיה אלף שנים בדקה אחת, תוך שמיעת שיר חג מולד ללא יכולת להפסיק אותו.
פרקים > בַּנדֶרסְנאץ'

הסרט באורך מלא הראשון של מראה שחורה שוחרר בנטפליקס ב-28 בדצמבר 2018, לאחר שהוכרז רשמית ביום הקודם. הסרט, שמתרחש בשנת 1984, עוקב אחר סטפן (פיון וייטהד), מתכנת צעיר שמתחיל לפקפק במציאות כשהוא מעבד ספר פנטזיה למשחק וידאו, ועד מהרה הוא מתחיל לעמוד בפני אתגר מסובך. בנדרסנאץ' הוא סרט אינטראקטיבי, המבקש מדי פעם מהצופה לבחור באחת משתי אפשרויות על המסך שמשפיעות על אופן ההתרחשות בסרט. ישנם מספר מסלולים אפשריים בהם ניתן לחוות את הסרט, וחמישה סופים שונים. בסרט משחקים ויל פולטר, קרייג פרקינסון, אליס לאו ואסים צ'אודרי.
הפקה

בספטמבר 2024, העונה השביעית של הסדרה חשפה את צוות השחקנים במהלך אירוע ה-Geeked Week של נטפליקס. השחקנים החדשים שיצטרפו לעונה כוללים את: אקוופינה, פיטר קפלדי, אמה קורין, פטסי פראן, פול ג'יאמטי, לואיס גריבן, אוסי איחילה, ראשידה ג'ונס, סיינה קלי, רוזי מקיואן, כריס או'דאוד, איסה ריי, פול ג'י ריימונד, טרייסי אליס רוס והארייט וולטר. חלק מהשחקנים מהעונה הרביעית ישובו לפרק המשך ל-"USS Callister", ביניהם: כריסטין מיליאוטי, בילי מגנוסן, ג'ימי סימפסון, מילנקה ברוקס, ואוסי איחילה. העונה השביעית תכלול שישה פרקים ותשודר בנטפליקס במהלך שנת 2025
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמד(ים) | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2024 | פרס סאטורן | הצגת הטלוויזיה הטובה ביותר | מראה שחורה | מועמדות |  |
| 2024 | פרס בחירת הקהל | תוכנית המדע בדיוני/פנטזיה של השנה | מראה שחורה | מועמדות |  |
| 2024 | פרס באפט"א לטלוויזיה | המיני-סדרה הטובה ביותר | Demon 79 | מועמדות |  |
| 2024 | פרס באפט"א לטלוויזיה | השחקנית הטובה ביותר | אנג'אנה ואסן | מועמדות |  |
| 2024 | פרס אמי אמנותי לבידור בפריים טיים | עריכת התמונה הטובה ביותר במיני סדרה או סרט או סדרת אנתולוגיה | ג'ון האריס | מועמדות |  |
| 2024 | פרס אמי אמנותי לבידור בפריים טיים | מיקס הסאונד הטוב ביותר במיני סדרה או סרט או סדרת אנתולוגיה | ג'יימס רידג'ווי, ריצ'רד מילר, אדם מנדז ודניאל קרסקו | מועמדות |  |
| 2024 | פרס אמי לבידור בפריים טיים | התסריט הטוב ביותר במיני-סדרה או סדרת אנתולוגיה או סרט | צ'רלי ברוקר | מועמדות |  |
ראו גם

דד סט
אימה אמריקאית