stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפועל באר שבע
היסטוריה > שנות השישים

בעונת 1959/1960 עברה הפועל באר שבע לשחק על מגרש דשא באצטדיון העירוני בבאר שבע. בעונה זו הצטרף לקבוצה יחיאל מור, בלם הפועל רמת גן בן ה-27, והחל לשמש כמאמן-שחקן. תחת הדרכתו סיימה הקבוצה במקום התשיעי בליגה א'. לקראת עונת 1960/1961 ערכה לראשונה משחק בינלאומי, כשאירחה את אנורתוסיס פמגוסטה הקפריסאית למשחק ידידות, אשר הסתיים בהפסד 1–2. בעונה זו סיימה שוב במקום התשיעי.
בעונת 1961/1962 מונה רוברט שרף למאמן הקבוצה, אך לאחר חמישה מחזורים נותרה באר שבע ללא נקודות, ובמועדון החליטו לפטר את שרף ולהזעיק בחזרה את המאמן יחיאל מור. באותה עונה הגיעה הקבוצה למעמד חצי גמר גביע המדינה לראשונה בהיסטוריה, כשהיא בליגה השנייה, לאחר שבשמינית הגמר ניצחה 2–1 את הפועל רמלה מליגה א', ברבע גמר ניצחה 3–1 את הפועל תל אביב, והודחה לאחר הפסד 0–3 למכבי תל אביב בחצי גמר.
בעונת 1963/1964 חולקה הליגה לשני מחוזות - צפון ודרום, ובאר שבע סיימה כ"אלופת החורף" בליגה א' דרום. באר שבע נאבקה עם בית"ר תל אביב על העלייה לליגה הלאומית במחוז דרום, ובסוף העונה סיימה בית"ר תל אביב במקום הראשון בזכות הפרש שערים טוב יותר.
בעונת 1964/1965, תחת הדרכתו של המאמן היוגוסלבי סלבקו מילושביץ', התמודדה הקבוצה על העלייה לליגה הלאומית מול בית"ר רמלה ובית"ר ירושלים, ולבסוף סיימה במקום הראשון בליגה א' דרום, בפער של תשע נקודות מהמקום השני, והעפילה לליגה הלאומית לראשונה בתולדותיה. בנוסף הגיעה הקבוצה לרבע גמר גביע המדינה, לאחר שניצחה בשמינית הגמר 2–1 את הפועל חיפה מהליגה הלאומית. ברבע הגמר הפסידה 2–4 להפועל תל אביב לאחר הארכה. בעונת העלייה בלטו בקבוצה הקשר אליהו עופר, הקשר-חלוץ אברהם נומה ושחקן הרכש חיים כהן שהיה מלך השערים של הקבוצה עם 20 שערים בעונה זו.
בעונת 1965/1966 מונה סלבוליו סטנקוביץ' היוגוסלבי למאמן הקבוצה, והצטרף הקשר-חלוץ יצחק גוזלן שהגיע מהפועל אופקים. בעונה זו הבטיחה באר שבע את הישארותה רק במחזור האחרון, כשניצחה בבית 4–0 את מכבי נתניה, וסיימה במקום ה-13 בליגה.
בקיץ 1966 מונה שוב יחיאל מור למאמן הקבוצה, והקשר ההתקפי מאיר ברד צורף ממחלקת הנוער לסגל הקבוצה הבוגרת. לאחר 12 מחזורים הובילה הקבוצה את טבלת הליגה ובהמשך צורף לסגל שחקן הנוער רפי אליהו. בתום העונה הכפולה 1966/1968 סיימה הקבוצה במקום התשיעי בטבלה, ושחקנה אברהם נומה זכה בתואר כדורגלן העונה בישראל.
לקראת עונת 1968/1969 מונה סלבוליו סטפנוביץ' למאמן הקבוצה, אך כבר בתחילת העונה היא נקלעה למקומות האחרונים בליגה. בעקבות כך הזעיקה ההנהלה את מאמנה לשעבר של הקבוצה, לוניה דבורין, כדי שישמש כמנהל מקצועי. לאחר המחזור ה-16 פוטר סטפנוביץ' ובמקומו מונה משה ליטבק, אשר תחת הדרכתו הצליחה הקבוצה לסיים במקום ה-14 ולהישאר בליגה. בנוסף, הגיעה הקבוצה לרבע גמר גביע המדינה לאחר ניצחון 2–1 על בני יהודה תל אביב בשמינית הגמר. ברבע הגמר הפסידה הקבוצה 2–3 למכבי שעריים.
היסטוריה > תחילת שנות השבעים

בעונת 1969/1970, תחת הדרכתו של אברהם מנצ'ל, מיעטה הקבוצה להבקיע שערים, כשהיא מסיימת עם 24 שערי זכות בלבד, והרבתה לספוג, כשהיא מסיימת עם 49 שערים לחובתה. בין היתר, הקבוצה הפסידה 0–8 להפועל תל אביב. את העונה סיימה הקבוצה במקום ה-16 והאחרון בטבלה, וירדה לליגה א' אחרי חמש שנים בליגה הלאומית.
בעונת 1970/1971 שב משה ליטבק לתפקיד מאמן הקבוצה, אשר החלה להתבסס על שחקניה הצעירים. בסיום העונה שבה הקבוצה לליגה העליונה מהמקום הראשון בליגה א' דרום, בפער של 14 נקודות מהשנייה הפועל יהוד, כשמאיר ברד מסיים את העונה כמלך השערים של הקבוצה עם 19 כיבושים. בסוף העונה ניצחה הקבוצה בבעיטות הכרעה את אלופת ליגה א' צפון, מכבי יפו, במשחק אלוף האלופים לליגה השנייה.
בתחילת עונת 1971/1972 התברגה באר שבע בצמרת הליגה הלאומית, אך פציעתו של מאיר ברד וסכסוך בין הנהלת המועדון לברד ורפי אליהו דרדרו את הקבוצה לתחתית הליגה. גם חזרתם של ברד ואליהו כעבור כחודשיים לא שינתה את היכולת הרעה, והקבוצה סיימה לבסוף במקום ה-12 בטבלה, עם 25 שערי זכות בלבד, כשברד מסיים את העונה כמלך שערי הקבוצה עם 10 כיבושים. באותה עונה נפגשה הקבוצה למשחק ידידות עם אסטון וילה, קבוצה מצמרת הליגה השלישית באנגליה, וניצחה אותה בתוצאה 3–1.
בעונת 1972/1973 מונה אלי פוקס למאמן הקבוצה, והצטרף אליה החלוץ שלום אביטן מבית"ר באר שבע. הקבוצה פתחה בתחתית, אך השתפרה עם התקדמות העונה הודות לאברהם נומה שהיה מלך השערים של הקבוצה עם 14 שערים בעונה זו, וסיימה במקום החמישי בטבלה, המיקום הטוב בתולדותיה עד אותה עת.
את עונת 1973/1974 פתחה הקבוצה בצורה לא טובה, ובתום 18 מחזורים התמקמה במקום ה-14 בליגה, אך עם התקדמות הליגה הצליחה להשתפר, ולסיים את העונה במקום השביעי בטבלה. בנוסף, הגיעה הקבוצה שוב לרבע גמר גביע המדינה, בו הפסידה 1–3 להפועל פתח תקווה בסיכום שני משחקים.
היסטוריה > תארים ראשונים

בעונת 1974/1975 מונה אמציה לבקוביץ' למאמן הקבוצה כאשר הוא בן 37, ונחשב למאמן צעיר ביחס למאמנים הבכירים והמובילים בארץ. לבקוביץ' היה המאמן הראשון שהחדיר את סגנון המשחק של המגנים התוקפים בישראל[דרוש מקור], סגנון אשר נלקח מהכדורגל הגרמני. לבקוביץ' שילב בהרכב הקבוצה שחקנים צעירים, בהם אורי בנימין בן ה-20 כמגן ימני ויעקב כהן בן ה-18 כמגן שמאלי. סגל הקבוצה היה מהצעירים בליגה, וכלל בתוכו רק ארבעה שחקנים שעברו את גיל 25. הקבוצה התחילה את העונה עם שלושה ניצחונות, כולל ניצחון על אלופת העונה שעברה מכבי נתניה, מבלי לספוג ולו שער אחד. במהלך העונה התמודדה על האליפות מול מכבי נתניה, וההכרעה הגיעה מחזור אחד לפני סיום העונה. באר שבע שיחקה מול מכבי יפו, כאשר נקודה אחת מפרידה בינה לבין מכבי נתניה מהמקום השני, וניצחה 1–0 משער של אפרים צבי הפועל באר שבע הוכתרה לאלופת המדינה בכדורגל לראשונה בתולדותיה, כאשר מרבית שחקני הסגל היו שחקני בית. אפרים צבי סיים את העונה כמלך השערים של הקבוצה עם 10 כיבושים, ואורי בנימין זכה בתואר כדורגלן העונה בישראל.
בקיץ 1975 השתתפה הקבוצה במשחק אלוף האלופים לראשונה בתולדותיה, וזכתה בתואר לאחר ניצחון 2–1 על הפועל כפר סבא.
בעונת 1975/1976 פתחה הפועל באר שבע את הליגה בצורה מאכזבת כאשר סיימה פעמיים בתיקו בשני המחזורים הראשונים, אולם במחזורים הבאים השתפרה, וכבר במחזור החמישי התמקמה לראשונה בעונה זו במקום הראשון בטבלה. במהלך העונה נאבקה על המקום הראשון מול בית"ר ירושלים, ובמחזור הנעילה פגשה באר שבע שוב את מכבי יפו למשחק מכריע, כשהפעם נלחמה יפו נגד הירידה והייתה חייבת לנצח על מנת להישאר בליגה, בעוד באר שבע רצתה לנצח כדי להבטיח את האליפות. מנגד, פגשה בית"ר ירושלים את מכבי תל אביב, שנלחמה גם היא נגד הירידה, והייתה חייבת לנצח. מכבי יפו ניצחה 1–0, אך בעקבות הפסדה של בית"ר ירושלים השיגה הפועל באר שבע אליפות שנייה ברציפות. שלום אביטן, שחזר לקבוצה בתחילת העונה, סיים אותה כמלך השערים של הקבוצה עם 11 כיבושים.
בקיץ 1976 היו הפועל באר שבע ובית"ר ירושלים הקבוצות הראשונות בתולדות הכדורגל הישראלי ששיחקו במפעל אירופאי, גביע האינטרטוטו. באר שבע הוגרלה לבית ב' וקיימה שישה משחקים בשיטת "בית-חוץ" נגד הקבוצות קוגה מדנמרק, הרטה ברלין מגרמניה וסטנדרד ליאז' מבלגיה. מאזן הקבוצה במפעל היה ניצחון אחד, 2–1 על קוגה באצטדיון וסרמיל, שלוש תוצאות תיקו ושני הפסדים. בהמשך השתתפה בפעם השנייה ברציפות במשחק אלוף האלופים, בו הפסידה למחזיקת הגביע בית"ר ירושלים 2–3 לאחר הארכה.
היסטוריה > סוף שנות השבעים

בעונת 1976/1977 כמעט הפכה הפועל באר שבע לאלופה מכהנת ראשונה שיורדת ליגה. תחת הדרכתו של אלי פוקס, ששב לאימון הקבוצה, פתחה באר שבע רע את העונה ונקלעה לתחתית. בעקבות כך, לאחר 16 מחזורים התפטר פוקס מאימון הקבוצה, ואליהו עופר, שפרש מפעילות סדירה כשחקן במהלך העונה ושימש גם כעוזרו של פוקס, נקרא לתפקיד המאמן. שני מחזורים לסיום העונה נפגשה הקבוצה בחוץ עם מכבי חיפה למשחק הישרדות, כשרק הפרש שערים מפריד בין שתי הקבוצות בטבלה. הפועל באר שבע ניצחה 1–0 והצליחה להישאר בליגה בעוד מכבי חיפה ירדה לליגת המשנה. בנוסף, הגיעה הקבוצה שוב לרבע גמר גביע המדינה, לאחר שניצחה 2–0 את מכבי חיפה בתוצאה בשמינית הגמר, והודחה לאחר הפסד 0–3 לבית"ר תל אביב.
בעונת 1977/1978 הציגה הקבוצה יכולת התקפית טובה לאורך כל העונה, בניצוחם של מלך השערים שלה שלום אביטן, עם 12 שערים וסגנו ויקטור סרוסי, עם 10 שערים, אך לצד זאת הציגה יכולת הגנתית פחות טובה. באר שבע סיימה את העונה כשהיא במקום החמישי בטבלה עם 43 שערי זכות, המספר הגבוה ביותר בעונה אחת בתולדותיה של הקבוצה בליגה הראשונה עד אז (מלבד העונה הכפולה של 1966/1968, בה הובקעו 71 שערים).
את עונת 1978/79 סיימה הקבוצה במקום התשיעי. בנוסף, הגיעה בפעם השישית בתולדותיה למעמד רבע גמר גביע המדינה, לאחר ניצחון 2–1 על הפועל כפר סבא בשמינית הגמר. ברבע הגמר הפסידה לבית"ר תל אביב בבעיטות הכרעה.
היסטוריה > תחילת שנות האלפיים

לקראת עונת 1999/2000 חזר אליהו עופר לאימון הקבוצה, ולאחר מכן הוחלף במוטי איווניר. לקראת סיום העונה הוחלף איווניר באייל לחמן, והקבוצה נכשלה שוב בניסיונה להעפיל לליגה הראשונה, לאחר שסיימה במקום השביעי בטבלה, בעת שיריבתה העירונית בית"ר באר שבע במקום החמישי ומעליה בטבלה.
בעונת 2000/2001 המשיך אייל לחמן על הקווים, אך הוא פוטר במהלך העונה, והוחלף על ידי שלמה שרף, שהתפטר לאחר שני מחזורים, ולופא קדוש החליף אותו בתפקיד ותחתיו הפועל באר שבע חזרה לצמרת הליגה הלאומית להילחם על עלייה לליגת העל, בעונה זו נפגשה הקבוצה מול בית"ר ירושלים מליגת העל במסגרת גביע המדינה, וניצחה 3–2 לאחר הארכה. במחזור האחרון של העונה נפגשה הפועל באר שבע מול הפועל רמת גן על משחק העלייה לליגה הראשונה, ובו ניצחה 5–0 והבטיחה את עלייתה לליגת העל מהמקום הראשון.
בשתי העונות הראשונות לאחר חזרתה לליגת העל סיימה הקבוצה פעמיים במקום החמישי, ובעונת 2002/2003 אף הגיעה למעמד גמר גביע המדינה, לאחר שחלפה בשמינית גמר על פני הפועל תל אביב עם ניצחון 1–0 בבלומפילד, ובחצי גמר ניצחה 3–0 מכבי חיפה. בגמר פגשה הפועל באר שבע את הפועל רמת גן מהליגה הלאומית, אך נוצחה בבעיטות הכרעה מ-11 מטר לאחר 1–1 בתום ההארכה.
בעונת 2003/2004 חזר אלי גוטמן לתפקיד המאמן, ובסגל הקבוצה בלטו אלון מזרחי, דדי בן-דיין, אופיר חיים, ובלסינג קאקו. בעונה זו סיימה באר שבע במקום הרביעי אשר הקנה לה כרטיס למפעל גביע האינטרטוטו.
בעונת 2004/2005 נקלעה הקבוצה לבעיות כלכליות ובסיומה נשרה הקבוצה לליגה הלאומית לאחר שרוב שחקני הסגל שוחררו. הבעיות הכלכליות המשיכו ללוות את הקבוצה גם בשתי העונות הבאות, בהן סיימה במקום הרביעי בליגה הלאומית.
היסטוריה > תחילת עידן אלונה ברקת

ביולי 2007 רכשה אשת העסקים אלונה ברקת את הקבוצה מידיו של אלי זינו. ב-29 באוגוסט 2007, במהלך משחק אימון נגד מכבי באר שבע, קרס חלוצה של הקבוצה צ'אסווה נסופוואה ומת כתוצאה מדום לב.
בעונה הראשונה בעידן אלונה ברקת, עונת 2007/2008, סיימה הקבוצה במקום הרביעי בליגה הלאומית ולא הצליחה להעפיל לליגת העל. בעונת 2008/2009 מונה גיא לוי למאמן הקבוצה, והוחתם הקשר ההתקפי מאור מליקסון. בעונה זו הצליחה הקבוצה לשוב לליגת העל לאחר ארבע שנים בליגה הלאומית. באותה עונה זכתה הקבוצה גביע הטוטו לליגה הלאומית, לאחר שגברה בגמר 1–0 בהארכה על מכבי הרצליה.
לקראת עונת 2009/2010 מונה גיא עזורי למאמן הקבוצה, אשר החתים בקבוצה מספר שחקנים חדשים, ביניהם דוד רביבו, סיראז' נסאר וויליאם סוארס הברזילאי שהצטרף בינואר. הקבוצה הציגה יכולת חלשה ואוהדיה מחו ודרשו את התפטרותו של עזורי. במרץ 2010, בעקבות תקרית אלימה של אוהד כלפי המאמן, החליט עזורי להתפטר מתפקידו. הבעלים ברקת הודיעה שבעקבות התנהגות האוהדים היא תעזוב את הקבוצה בתום העונה. האוהדים פתחו בקמפיין להשארתה במועדון, ובסופו של דבר נשארה ברקת בהפועל באר שבע. המנהל המקצועי של מחלקת הנוער, ויקו חדד, שימש כמאמן עד סוף העונה, בה סיימה הקבוצה במקום התשיעי.
בעונת 2010/2011 מונה ניר קלינגר למאמן הקבוצה. הקבוצה התחילה את העונה בצורה טובה, אך בינואר 2011 נמכר כוכב הקבוצה מאור מליקסון לויסלה קרקוב, ולאחר מכן חלה ירידה משמעותית ביכולתה. במחזור האחרון של העונה הסדירה הצליחה להעפיל לפלייאוף האמצעי, לאחר ניצחון חוץ 2–0 על מכבי תל אביב, ואת העונה סיימה בפעם השנייה ברציפות במקום התשיעי.
בעונת 2011/2012 החליטה הבעלים אלונה ברקת, להתבסס על שחקני בית צעירים, ביניהם המגן השמאלי אופיר דוידזאדה, בשילוב שחקנים מנוסים, אך העונה נפתחה בצורה רעה, כאשר הקבוצה הפסידה שישה משחקים רצופים. במחזור השביעי ניצחה הקבוצה 0–2 את הפועל חיפה, ובתום המשחק החליט קלינגר להתפטר. במקומו מונה גיא לוי שחזר לקדנציה נוספת כמאמן הקבוצה, וחתם על חוזה עד תום העונה. במחזור האחרון ניצחה הקבוצה בבית 3–1 את בית"ר ירושלים, ובעקבות כך סיימה במקום ה-13 ונשארה בליגת העל.
בעונת 2012/2013 החתימה הבעלים אלונה ברקת את המאמן היוצא של מכבי חיפה אלישע לוי. בעונה זו החתימו שוער בכיר בדמותו של אוסטין אג'ידה. באותה עונה הגיעה הקבוצה למעמד גמר גביע הטוטו מול הפועל חיפה והפסידה בהארכה 0–1, כאשר עידו אקסברד חלוץ הפועל באר שבע החטיא פנדל בדקה 88. בעונה זו הגיעה הקבוצה לפלייאוף התחתון, וניצלה מירידה רק במחזור האחרון, לאחר ניצחון חוץ 3–0 על מכבי נתניה. בעקבות הניצחון סיימה באר שבע במקום השמיני, והנחילה למכבי נתניה ירידת ליגה.
אצטדיון ומתקנים

מיום הקמתו של המועדון בשנת 1949 שיחקה הפועל באר שבע בשלושה מגרשים שונים. בעשור הראשון להיווסדותה שיחקה הקבוצה על משטח אדמה באצטדיון שהיה ממוקם בעיר העתיקה בבאר שבע. האצטדיון העירוני בבאר שבע נחנך ב-31 באוקטובר 1959 במשחק חגיגי של הפועל באר שבע מול הפועל תל אביב שבו הביסה הפועל תל אביב את באר שבע בתוצאה 0–6. בדצמבר 1988 הסתיים שיפוץ כללי של האצטדיון, בתרומתה של הגברת לילי פרידמן-וסרמיל, ושמו הוסב ל"אצטדיון וסרמיל" על שם בנה ארתור וסרמיל, שנרצח במחנה ההשמדה מיידנק כשהיה בן 7. בשנת 1995, לקראת משחקה של הפועל באר שבע מול קבוצת ברצלונה במסגרת גביע אופ"א, שופץ האצטדיון פעם נוספת והותקנו בחלק מהיציעים מושבי פלסטיק במקום הבטון החשוף על מנת להתאים את האצטדיון לסטנדרט האירופי המינימלי. בשנת 2009 הותקנו מושבים בשאר היציעים, בעקבות חזרתה של הפועל באר שבע לליגת העל על מנת לעמוד בדרישות המינימום לליגה הבכירה. ב-30 במאי 2015 שוחק באצטדיון וסרמיל המשחק האחרון, שבו גברה הפועל באר שבע 4–0 על קבוצת בית"ר ירושלים. ביוני 2019 החלו להרוס את האצטדיון הישן עליו תוכננו שטחי מגורים, פארק ומסחר.
ב-16 בספטמבר 2015 נפתח אצטדיון טרנר לראשונה לכ-4,000 מאוהדי הקבוצה שצפו באימון ראווה פומבי של הקבוצה. המשחק הרשמי הראשון שאירח האצטדיון התקיים ב-21 בספטמבר 2015, במסגרת המחזור הרביעי בליגת העל מול קבוצת מכבי חיפה, והסתיים בתוצאת תיקו 0–0. לפני המשחק התקיים בו טקס חנוכת בית וקביעת מזוזות בנוכחות ראש העיר רוביק דנילוביץ'. השער הראשון אי פעם באצטדיון נכבש שני מחזורים לאחר מכן בניצחון 5–2 נגד מכבי פתח תקווה במסגרת המחזור השישי בליגה, על ידי שחקן הקבוצה אנתוני ואקמה.
מגרשה של המועדון בשנות החמישים בעיר העתיקה בבאר שבע
אצטדיון וסרמיל בעונת 2013/2014. מצולם מהאוויר בזמן משחק נגד מכבי חיפה
אצטדיון טרנר
אצטדיון ומתקנים > מתחם וסרמיל

במהלך שנת 2015 החליטה עיריית באר שבע להמשיך ולהנציח את ארתור וסרמיל (על שמו נקרא האצטדיון הישן שנהרס) בשם מתחם האימונים שלה שנקרא "מתחם וסרמיל". מתחם זה משרת בעיקר את קבוצות מחלקת הנוער של הפועל באר שבע, אך לעיתים גם את הקבוצה הבוגרת. במתחם חמשת מגרשי האימונים הכוללת גם מגרש עם דשא סינתטי לפי דרישות פיפ"א.
בשנת 2013 נחנך מבנה "בית האגודות". הפרויקט כולל 750 מ"ר של חדרי מחשבים, חללים מקצועיים, חדרי הלבשה, חדר רופא, חדר מאמנים, אזור להתכנסויות וחדרים לוגיסטיים.
סמל ותלבושת המועדון > סמל המועדון

עם הקמת המועדון הוחלט על ידי ההנהלה להטביע על חולצות הקבוצה את סמל הפועל, תחילה באופן עצמאי ובהמשך עם הכיתוב באר שבע מתחתיו. סמל זה שירת את המועדון עד שנת 1993.
בשנת 1993 הוחלט לשנות את הסמל הקבוצה ולמתג אותה כקבוצה של אזור הנגב וספר המדבר עם מוטיב מרכזי של גמל. בין שנת 1993 ל-1995 שונה הסמל לגמל כשעל דבשתו סמל הפועל ומתחתיו עיגול שבמרכזו כדורגל ובקצוות נכתב שם הקבוצה בעברית ובאנגלית.
משנת 1995 ועד 2016 כלל חציו התחתון של הסמל כחצי כדור כדורגל, וחציו העליון הכיל ארובה שמסמלת את מבנה העירייה, סמל הפועל המקורי, וכיתוב עם השם של המועדון. בשנת 2008, שונה עיצוב הסמל, ונוסף לו הסלוגן "גאוות הנגב" לתיאור הקבוצה מבירת הנגב.
ב-21 ביוני 2016 הציגה הנהלת המועדון את סמלה הרשמי החדש במעמד מסיבת העיתונאים לעונת 2016/2017. הסמל הנוכחי מבוסס על הסמל אשר שירת את המועדון מעונת 1995/1996 עד עונת 2015/2016, כאשר הסמל מוצג בצורת עיגול שחציו התחתון כחצי כדור כדורגל, וחציו העליון מכיל ארובה שמסמלת את מבנה העירייה, סמל הפועל המקורי, שבקצוות העיגול העליון מוצג הכיתוב עם השם של המועדון בעברית ובאנגלית. בנוסף, מוצג כוכב מעל הסמל העגול, אשר מייצג את האליפויות בהן זכה המועדון.
סמל המועדון לפני 1993
סמל המועדון משנת 1993 עד 1995
סמל המועדון משנת 1995 ועד 2016
סמל המועדון החל משנת 2016
סמל ותלבושת המועדון > מדי המועדון

צבע החולצה והמכנסיים של הפועל באר שבע היה מאז הקמתה אדום ולבן, צבע התלבושת השלישית של הקבוצה הוא כחול.
לפרקים מסוימים לאורך השנים נוסף גוון שחור למדי הקבוצה, במהלך שנות ה-90 שיחקה הקבוצה גם בתלבושות שאינן קשורות לצבעיה המסורתיים, למשל תלבושת סגולה, שמייצג את מועדון הפורום ששימש באותו עת כספונסר ראשי. המדים המפורסמים של המועדון הם חולצות הפסים בצבע אדום ולבן מעונות האליפות הראשונה והשנייה.
המדים של הקבוצה החל מעונת 2019/2020 הם של חברת קלמה, לאורך השנים הפועל באר שבע אומצה על ידי פומה, קאפה, אדידס, נייקי, דיאדורה, לוטו ויומברו.
| שנים | יצרנית המדים |
| --- | --- |
1975–1980: יומברו
1980–1983: אדידס
1983–1986: יומברו
1986–1995: דיאדורה
1995–1998: לוטו
1998–2000: דיאדורה
2000–2004: קאפה
2004–2005: נייקי
2005–2008: לוטו
2008–2011: דיאדורה
2011–2016: קאפה
2016–2019: פומה
2019–2023: קלמה
2023–הווה: יומברו
סמל ותלבושת המועדון > נותני חסות

מיום הקמתה הפועל באר שבע עבדה עם מספר נותני חסות מוכרים בארץ כמו סולל בונה בשנות השמונים, וחברת המכוניות הדרום קוריאנית קיה ומועדון הפורום בתחילת ואמצע שנות האלפיים.
בין 2012 ל-2015 נותנת החסות הראשית הייתה חברת "מובלי", בין 2015 ל-2016 נותנת החסות הראשית הייתה חברת "גט סטוקס" ובין 2016 ל-2020חברת "תדיראן הולדינגס.". משנת 2020 נותנת החסות העיקרית היא מחסני השוק בין נותני החסות המשניים של הפועל באר שבע ניתן למנות את חברת מחסני חשמל, מטרופולין, אביסרור, בריאותא, גדות כימיקלים, וובי, פתאל, אופקים נסיעות ותיירות, דלתא ושפע הפקות.
אוהדים > הפועל באר שבע בתרבות

בין אוהדיה המפורסמים של הקבוצה ניתן למצוא את צביקה הדר, דני קושמרו, מאור זגורי, אתי ביטון, רינה מצליח, סילבן שלום, נדב יעקבי ויעקב איילון.
בסדרה שמש, הפועל באר שבע מוזכרת כקבוצתו האהובה של גיבור הסדרה, נחום שמש, אותו גילם צביקה הדר. בנוסף, בסדרה זגורי אימפריה מוזכרת אחת הדמויות בסדרה, אביר זגורי, כאוהד שרוף של הקבוצה.
האהבה לקבוצת הפועל באר שבע נמצאת במרכז ספרו של אשר הלפרין, הסנגור הצבאי הראשי לשעבר, "השתגעתי בגללה: סיפור על אהבה וכדורגל".
אוהדים > עמותת האוהדים וסרמיליה

עמותת אוהדי הפועל באר שבע קמה בתחילת שנת 2013 על ידי דור שוקר, בן בודה, וירון אלפי. ואושרה על ידי רשם העמותות. השם "וסרמיליה" נבחר כדי לשמר ולזכור את שמו של ארתור וסרמיל, ילד יהודי שנספה בשואה ועל שמו נקרא האצטדיון שליווה את הקבוצה במהלך השנים והיה לבית של אוהדי הכדורגל בעיר. מטרת העמותה היא פעילות ברשתות החברתיות. העמותה מעבירה לאוהדים מידע הכולל חדשות, תמונות, אירועים של העמותה ועדכון בזמן אמת על תוצאות משחקים. בנוסף, לעמותה תוכנית אוהדים ברדיו דרום בשם "קול היציע" בהגשת דור שוקר ובן בודה.
בתחילת עונת 2017/2018 זכתה העמותה בפרס הקהל המצטיין של בית הנשיא ומנהלת הליגות לכדורגל, הפרס הוענק על ידי נשיא המדינה ראובן ריבלין.
אוהדים > אולטרה דרום

ארגון האוהדים אולטרה דרום (באנגלית: Ultra South) נוסד בשנת 2014 לאחר איחוד שני ארגוני האוהדים THE CAMELS 05 ביחד עם SOUTH SIDE ופעילותו התרכזה בשער 5 באצטדיון וסרמיל. באצטדיון טרנר הוא פועל מאחורי השער ביציע הדרומי. הארגון מתמקד בעידוד הקבוצה ובהכנת תפאורה למשחקים. כמו כן, מסייע הארגון לארגן לאוהדי הקבוצה בדרכי הגעה למשחקי חוץ. מאז שעברה הקבוצה לאצטדיון טרנר, החל הארגון להציג תפאורות עידוד מתקדמות. בעונת 2016/2017 ארגון האוהדים החל בקמפיין גיוס כספים וזאת על מנת לרכוש ארכובה ליציע הדרומי שתסייע בפריסת התפאורות. הסכום אליו שאפו להגיע בארגון היה מאה אלף שקלים ומועד סיום הקמפיין עמד על כחודש, אולם לאחר 24 שעות הכסף גויס במלואו. הארגון דוגל בהיבדלות פוליטית וחרט על עצמו את המוטו ULTRAS NO POLITICA.
הארגון מכיל כ-1100 פועלים.
תארים, שיאים והישגים

ליגת העל
אליפות (5) : 1974/1975, 1975/1976, 2015/2016, 2016/2017, 2017/2018
סגנות (3): 2013/2014, 2021/2022, 2022/2023
גביע המדינה
זכייה (3) : 1996/1997, 2019/2020, 2021/2022
סגנות (4): 1983/1984, 2002/2003, 2014/2015, 2023/2024
גביע הטוטו
זכייה (3) : 1988/1989, 1995/1996, 2016/2017
סגנות (5): 1985/1986, 2012/2013, 2017/2018, 2021/2022, 2022/2023
אלוף האלופים:
זכייה (4) : 1975, 2016, 2017, 2022
סגנות (3): 1976, 2018, 2020
אלוף האלופים (ליגת המשנה)
זכייה (1): 1970/1971
גביע ליליאן
זכייה (1) : 1988/1989
סגנות (2): 1982/1983, 1983/1984
גביע הטוטו (ליגת המשנה)
זכייה (1) : 2008/2009
סגנות (1): 2005/2006
גביע ההתאחדות:
סגנות (1): 1958
תארים, שיאים והישגים > הישגים באירופה

ליגת האלופות :
מוקדמות (3): 2016/2017, 2017/2018, 2018/2019
הליגה האירופית :
32 האחרונות (1): 2016/2017
שלב הבתים (2): 2017/2018, 2020/2021
סיבוב ראשון (1): 1995/1996
מוקדמות (4): 1994/1995, 2014/2015, 2015/2016, 2018/2019
הקונפרנס ליג :
שלב הבתים (1): 2022/2023
מוקדמות (3): 2021/2022, 2023/2024, 2024/2025
גביע אירופה למחזיקות גביע :
סיבוב ראשון (1): 1997/1998
תארים, שיאים והישגים > הופעות באירופה

| מפעל אירופאי | הופעות | משחקים | ניצחון | תיקו | הפסד | ש>  זכות | ש>  חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ליגת האלופות | 3 | 16 | 9 | 3 | 4 | 27 | 24 |
| הליגה האירופית | 9 | 44 | 14 | 9 | 21 | 49 | 72 |
| הקונפרנס ליג | 2 | 17 | 7 | 7 | 3 | 26 | 14 |
| גביע אירופה למחזיקות גביע | 1 | 4 | 1 | 1 | 2 | 3 | 15 |
| גביע האינטרטוטו | 3 | 12 | 4 | 4 | 4 | 19 | 22 |
תארים, שיאים והישגים > שיאים קבוצתיים

עונות בליגה הראשונה - 51 (כולל 2024/25)
הקבוצה הראשונה בתולדות הכדורגל הישראלי ששיחקה במפעל אירופאי (גביע האינטרטוטו בעונת 1976/1977 במשותף עם בית"ר ירושלים)
הקבוצה הראשונה בתולדות הכדורגל הישראלי ששיחקה במוקדמות גביע אופ"א (1994/1995)
הניצחון הגבוה ביותר של קבוצה ישראלית בשלב חצי גמר גביע המדינה - 0–7 (מול הפועל עפולה, 2014/2015)
ההפסד הגדול ביותר של קבוצה ישראלית במפעלים האירופיים - 0–10 (מול רודה, 1997/1998)
ההפסד הגבוה ביותר בגמר גביע המדינה מאז קום המדינה - 6–2 (נגד מכבי תל אביב בגמר גביע 2014/2015)
משחקי ליגה רצופים ללא הפסד - 29 (09/05/16 - 03/10/15)
משחקי חוץ רצופים ללא הפסד - 14 (25/04/16 - 16/10/15)
משחקי בית רצופים ללא הפסד (שיא ליגה) - 51 (21/09/15 - 12/05/2018)
שיא ניצחונות לעונה - 26 (2016/2017)
שיא ניצחונות רצופים - 10 (2016/2017)
שיא ניצחונות בית לעונה - 16 (2016/2017)
שיא ניצחונות רצופים בבית - 10 (22/02/16 - 03/10/15)
שיא ניצחונות רצופים בחוץ - 7 (25/04/16 - 16/01/16)
שיא הפסדים לעונה - 21 (1966/1968)
שיא שערים לעונה - 73 (2016/2017)
שיא שערים לעונה בבית - 45 (2016/2017)
שיא הספיגות לעונה - 62 (1966/1968)
שיא הספיגה הנמוכה לעונה - 18 (2016/2017)
שיא דקות ליגה ללא ספיגה - 450 דקות (1996/1997)
שיא הפרש השערים לעונה - 55 (2016/2017)
שיא נקודות לעונה - 85 (2016/2017)
תארים, שיאים והישגים > שיאים אישיים

שיאן ההופעות בליגה בכל הזמנים: שלמה אילוז, 515 הופעות
מלך השערים בליגה בכל הזמנים: שלום אביטן, 100 שערים
שיאן שערים לעונה: הישאם זועבי בעונת 1992/1993, 17 שערים
שיאן בישולים לעונה: מאור בוזגלו (עונת 2013/2014) ומאור מליקסון (עונת 2015/2016), 14 בישולים
שיאן השערים באירופה: אנתוני ואקמה (2015 - 2018), 8 שערים
שיאן ההופעות באירופה: מיגל ויטור (2016 - הווה), 51 הופעות
תארים, שיאים והישגים > שיאים אישיים > שיאני ההופעות

| מקום | שם השחקן | הופעות | שנות פעילות בהפועל באר שבע |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | שלמה אילוז | 515 | 1977 - 1996 |
| 2 | סתיו אלימלך | 431 | 1987 - 1997, 1998 - 2005 |
| 3 | רפי אליהו | 419 | 1966 - 1984 |
| 4 | מאיר ברד | 344 | 1966 - 1977, 1978 - 1982 |
| 5 | אביתר אילוז | 255 | 2001 - 2005, 2006 - 2015 |
| 6 | שלום אביטן | 251 | 1972 - 1973, 1975 - 1980, 1981 - 1985 |
| 7 | מאור מליקסון | 230 | 2008 - 2011, 2014 - 2019 |
| 8 | אליניב ברדה | 207 | 1998 - 2003, 2013 - 2018 |
| 9 | ויליאם סוארס | 202 | 2010 - 2016, 2017 |
תארים, שיאים והישגים > שיאים אישיים > שיאני שערים

| מקום | שם השחקן | שערים | הופעות | שנות פעילות בהפועל באר שבע |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | שלום אביטן | 100 | 251 | 1972 - 1973, 1975 - 1980, 1981 - 1985 |
| 2 | מאיר ברד | 80 | 344 | 1966 - 1977, 1978 - 1982 |
| 3 | רפי אליהו | 66 | 419 | 1966 - 1984 |
| 4 | בן שהר | 62 | 151 | 2015 - 2020 |
| 5 | אליניב ברדה | 53 | 207 | 1998 - 2003, 2013 - 2018 |
תארים, שיאים והישגים > שיאים אישיים > זוכים בתואר מלך השערים של ליגת העל במדי הפועל באר שבע

| עונה | שם השחקן | שערים | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003/2004 | אופיר חיים | 16 | יחד עם שי הולצמן ממ.ס. אשדוד |
| 2018/2019 | בן שהר | 15 | - |
תארים, שיאים והישגים > שיאים אישיים > זוכים בתואר כדורגלן העונה במדי הפועל באר שבע

שחקני הקבוצה זכו 5 פעמים בתואר כדורגלן העונה בישראל לליגה הבכירה המפורט לפי הטבלה הבאה:
| עונה | שם השחקן | תארים קבוצתיים | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1966/1968 | אברהם נומה | – | כדורגלן העונה של "מעריב" |
| 1974/1975 | אורי בנימין | אליפות | כדורגלן העונה של "מעריב" |
| 2015/2016 | אליניב ברדה | אליפות | כדורגלן העונה של "מנהלת הליגות" ואתר "ONE" |
| 2016/2017 | מיגל ויטור | אליפות, גביע הטוטו ואלוף האלופים | כדורגלן העונה של "מנהלת הליגות" |
| 2017/2018 | חנן ממן | אליפות | כדורגלן העונה של "מנהלת הליגות" |
כמו כן, בעונת 1973/1974 זכה מאיר ברד בתואר כדורגלן העונה של "ידיעות אחרונות"