stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מנחם עצמון
ביוגרפיה > בשנות ה-2000

בנובמבר 2003, נפטר עזרא הראל מהתקף לב בעת הפלגה בספרד. ובאוגוסט 2004 רכש עצמון את מניות השליטה בחברת ICTS והיה לבעל המניות הגדול עם 64% מהמניות. ב-2007 הוגשה נגד עצמון תביעה בטענה שהוא מעכב פעולות, וגורם למשקיעים לחשוב שמצב החברה לא טוב. זאת כדי שיוכל להוציא לפועל הצעת רכש במחיר נמוך. עצמון נכנס גם להשקעה בחברת "חץ אקולוגיה והנדסה", שפיתחה שיטה לטיפול בפסולת מוצקה. החברה פוצלה ב-1999 מחברה שהוקמה בשנת 1975, על ידי בועז צדיק, ישראל פייג ויחזקאל עזר, ועסקה בטיפול בשפכים תעשייתיים, שמנים ובוצה. החברה פיתחה מתקן למחזור אשפה המאפשר טיפול בפסולת ביתית שלא מוינה, כשהוא עצמו דואג להפרדתה לרכיבים השונים ולמחזורם; תוך כדי הליך המחזור מופקים מהאשפה מים וגם גז, המשמש לייצור חשמל. ב-2003 חנכה מתקן שהקימה למיון, פירוק והפקת חשמל מפסולת נחנך בפארק המיחזור חירייה.
מפטנג

| --- | --- |

 מדינה:  לסוטו לסוטו
 מחוז:  מפטנג
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  39,754 (10 באפריל 2016)
 קואורדינטות:  29°49′00″S 27°15′00″E﻿ / ﻿29.816666666667°S 27.25°E﻿ / -29.816666666667; 27.25 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת לסוטו מוגדלת) מסרו טיאטיאננג קאצ'ה'ס נק דרום אפריקה מפטנג(למפת לסוטו רגילה) מסרו טיאטיאננג קאצ'ה'ס נק דרום אפריקה מפטנג  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מפטנג (בססוטו (אנ')‏: Mafeteng) היא עיר במחוז מפטנג (אנ'), לסוטו.
גאוגרפיה

העיר ממוקמת כ-7 ק"מ מהגבול עם דרום אפריקה וכ-60 ק"מ מבירת לסוטו, מסרו.
אקלים

הטמפרטורה הממוצעת היא 17 מעלות צלזיוס. החודש הכי חם הוא ינואר (24 מעלות צלזיוס), והחודש הקר ביותר הוא יוני (8 מעלות צלזיוס). כמות המשקעים הממוצעת היא 856 מילימטרים בשנה. חודש דצמבר הוא החודש שיש בו הכי הרבה גשם (142 מ"מ גשם), וחודש אוגוסט הוא החודש שיש בו הכי פחות גשם (11 מ"מ גשם).
תנועה ותחבורה

העיר נמצאת ליד הכביש הלאומי A2. בנוסף, באזור העיר פועל שדה התעופה מפטנג (אנ').
הערות שוליים

↑  Lesotho: Districts & Urban Centers - Population Statistics, Maps, Charts, Weather and Web Information, www.citypopulation.de
1 2  Mafeteng, Mafeteng (באנגלית)
↑  Coordinate Distance Calculator, boulter.com
↑  "NASA Earth Observations Data Set Index". NASA. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)". NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555341505171  LCCN: n85188933  VIAF: 125556745   WorldCat (עם VIAF): 125556745 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים באפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מפרק שיא הכתף והבריח

| --- | --- |

 שיוך:  synovial joints of pectoral girdle 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (315) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  articulatio acromioclavicularis 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A03.5.03.001 
 TA2 (2019):  1744 
 FMA:  25898 
 קוד MeSH:  A02.835.583.032 
 מזהה MeSH:  D000173 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0001208 
 
כתף שמאל במבט קדמי
מפרק שיא הכתף והבריח (TA: Articulatio acromioclavicularis. מוכר גם בראשי תיבות של שמו באנגלית: ACJ) הוא אחד ממפרקי חגורת הכתף. המפרק מסווג כמפרק סינוביאלי מסוג מפרק החלקה והוא מחבר בין עצם הבריח לבין שיא הכתף (חלק מעצם השכם). מפרק שיא הכתף והבריח כולל דיסק מפרקי (Discus articularis acromioclavicularis; Discus articulationis acromioclavicularis) לא שלם, המתחיל מהלכו מחלקו העליון של המפרק לכיוון חלקו התחתון אך לא מגיע לחלק התחתון של המפרק.
התנועות האפשריות במפרק הן סיבוב בציר האורך של המפרק של שיא הכתף על פני עצם הבריח ותנועה קדימה ואחורה. התנועות במפרק שיא הכתף והבריח מלוות תנועות של עצם השכם על פני כלוב הצלעות ותנועות במפרק החזה והבריח.
המפרק מיוצב על ידי קופסית המפרק המחוזקת על ידי רצועת שיא הכתף והבריח (Ligamentum acromioclaviculare). רצועת שיא הכתף והבריח חולפת לאורך חלקה העליון של קופסית המפרק. רצועה חזקה נוספת המכונה רצועת החרטום והבריח (Ligamentum coracoclaviculare) נמצאת מחוץ למפרק ומחברת בין חלקה הצידי של עצם הבריח לזיז החרטום של עצם השכם. לרצועת החרטום והבריח שני חלקים, הרצועה הקונית (Ligamentum conoideum) והרצועה הטרפזית (Ligamentum trapezoideum).
ראו גם

פציעת מפרק שיא הכתף והבריח
מפרקתן הבינים

| מפרקתן הבינים |
| --- | --- |
 מפרקתן הבינים
מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: דגי סחוס
על־סדרה:: דמויי כריש
סדרה:: זנבתנאים
משפחה:: מפרקתניים
סוג:: מפרקתן
מין:: מפרקתן הבינים
שם מדעי
 Ginglymostoma cirratum ‏בונאטר, 1788
תחום תפוצה

מפרקתן הבינים (שם מדעי: Ginglymostoma cirratum) הוא מין כריש ממשפחת המפרקתניים שבסדרת הזנבתנאים.
אורכו של כריש זה יכול להגיע ל-3.3 מ' וישנם דיווחים על כרישים באורך 4.5 מ'. משקלו יכול להגיע ל-300 ק"ג. כריש זה בעל גוף גדול וסנפיריו דומים לידיים, מה שנתן לו את שמו. מכסי הזימים גדולים ובולטים וגופו בצבע אפור. העיניים קטנות וישנם 2 זיפים בולטים על הפה הנמצא בחלק נמוך של הגוף וצורתו עגולה. השיניים קטנות וחדות ועוזרות לכריש לשבור קונכיות ועצמות.
הכריש מצוי בימים הטרופיים באוקיינוס האטלנטי ובמערב האוקיינוס השקט סביב חופים, חולות ים ושוניות. הכריש הוא מין פעיל לילה הניזון מדגים קטנים כולל מטריגוניים, סרטנים, צדפות ורכיכות נוספות ומאצטלניים. הוא מרסק את טרפו בשיניו החדות. להקות כרישים מצליחים להגיח גם לחופים רדודים בעתות הגאות, אך הם חייבים לפעול במהירות ולצאת מהחופים לפני השפל.
כרישים אלה אינם מטילים ביצים אלא משריצים ולדות חיים.
הערות שוליים

↑  מפרקתן הבינים באתר הרשימה האדומה של IUCN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534608705171
מכון המחקר המדעי של גזפרום

| --- | --- |


 פעילות:  בתחומי מחקר מערכת הולכת הגז
 התאגדות:  מכון מחקר
 תחום:  גז
 שפה רשמית:  רוסית
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 מטה הארגון:  מוסקבה
 בעלות:  גזפרום
 תקופת הפעילות:  1948–הווה (כ־76 שנים)
 VNIIGAZ.Gazprom.Ru
 
מכון המחקר המדעי של גזפרום (ברוסית: Газпром ВНИИГАЗ; באנגלית: Gazprom VNIIGAZ LLC) הוא המרכז המדעי המוביל של תאגיד גזפרום בתחום הטכנולוגיה, מחקר, תמיכה מדעית ומתודולוגית לפרויקטים המיושמים על ידי גזפרום בתחומי ייצור גז, הובלתו, אחסון תת-קרקעי, עיבוד ושימוש. המכון הוקם על ידי ממשלת ברית המועצות ב-1948 ומאז 1989 נמצא בבעלות תאגיד גזפרום, לאחר שנוהל קודם על ידי המשרד הממשלתי לתעשיית גז, הגוף ממנו נוצר תאגיד גזפרום.
במכון 20 מרכזי מחקר, בסיס ניסוי משלו ובו יש יותר מ־60 עמדות ומתקנים. תוצאות המחקרים התאורטיים והניסויים הביאו לרישום של יותר מ-300 פטנטים על תהליכים, חומרים וציוד טכנולוגי שונה לתעשיית הגז.
LLC Gazprom VNIIGAZ מיישם תוכניות חינוכיות בתחומי מחקר שונים (התמחויות), והוא מציע השתלמויות מתקדמות לעובדי גזפרום וחברות הבת שלה.
Gazprom VNIIGAZ אוסף ומפרסם את האוסף המדעי והטכני במגזין Vesti gazovoy nauki, מארגן כנסים מדעיים בינלאומיים בנושא בעיות דחופות של תעשיית הגז. בנוסף, המכון מייצר ומתחזק את קרן דוח המחקר והפיתוח של גזפרום בתחומים מיוחדים.
תחומי מחקר

הקמת בסיס משאבים של תעשיית הגז, כולל המלצות באתרים המבטיחים ביותר למחקר (גילוי) של מרבצי פחמימנים חדשים;
פיתוח שדות עיבוי גז (פרויקטים של פיתוח לכל שדות עיבוי הגז הגדולים במדינה פותחו על ידי Gazprom VNIIGAZ LLC);
איסוף שדה והכנת מוצרים מיוצרים להובלה קווית, המלצות על מצבי הפעלה של ציוד טכנולוגי (מדחסים, מפרידים, מחליפי חום) תוך התחשבות בהרכב הרכיבים של תערובת הגז המעובה;
המלצות על הפרמטרים הסטנדרטיים הנחוצים לציוד המדחס של תחנות מדחס (BCS), תוך התחשבות בפרמטרים המשתנים בזמן של הגז (זרימה, לחץ, טמפרטורה) בכניסה לתחנות המדחס;
פיתוח יסודות מדעיים ומתודולוגיים לפיתוח טכנולוגיות ואמצעי תעבורה ואחסון גז תת-קרקעי ויצירת בסיס מערכת הולכת גז אחידה לכלל המדינה;
תחזיות למכירות בשוק הגז המקומי והזר, בחינת התמחור שלהן, הצדקת רמות אספקה פוטנציאליות של נפחי גז נוספים דרך מערכת הולכת הגז, תוך התחשבות באפשרות לשחזור חלקים מסוימים מצינורות הגז העיקריים הכלולים באותה מערכת.
תחומי פעילות > משאבים ואגירת פחמימנים

תחומי הפעילות העיקריים של מרכז המשאבים והמאגרים של מכון המחקר המדעי של גזפרום כוללים תמיכה מדעית בחידוש ופיתוח בסיס משאבי המינרלים, הכנת מודלים גאולוגיים אזוריים תלת־ממדיים, הערכה מחודשת של בסיס משאבי הגז של רוסיה והעולם, פיתוח מסמכים אסטרטגיים ורגולטוריים בנושא.
המרכז מבצע בחינה והכנה של הצעות לרכישת שטחים מורשים, הערכות של עתודות פחמימנים, פרויקטים למחקר, עריכת בחינה של טכנולוגיות ושיטות מחקר. החטיבה מתמחה גם בחקר הידרטי גז ומשאבי פחמימנים לא שגרתיים, גאוקריולוגיה והידרוגאולוגיה.
תחומי פעילות > מודלים גאולוגיים והידרודינמיים

המרכז למודל גאולוגי והידרודינמי של מכון המחקר המדעי של גזפרום פותר באופן מקיף את הבעיות במודלים לאחסון גז ושדה תת-קרקעי - החל מפירוש נתונים סייסמיים וחישוב עתודות פחמימנים וכלה בייצור פתרונות עיצוביים המבוססים על מודלים גאולוגיים וטכנולוגיים משולבים.
המרכז מספק גם תמיכה במערכות מידע ובסיסי נתונים קיימים של גזפרום ומכון המחקר ומפתח תוכנה לפתרון בעיות בתחום ניהול פיתוח שדה.
תחומי פעילות > מערכות מאגר (ליבות ונוזלים)

המרכז התאגידי לחקר מערכות תצורה (ליבות ונוזלים) משמש כמרכז מוביל בתאגיד גזפרום בתחום העבודה עם חומרי ליבה ונוזלי תצורה והוא בעל יכולת טכנית מוסמכת ועצמאית של שירות ההסמכה הפדרלי (שהוא הגוף הממשלתי ברוסיה למתן רישיונות הסמכה).
המרכז מבצע מחקר ואחסון מקיף של נוזלי הליבה והמאגר, היווצרות ותחזוקה של משאבי המידע בגזפרום. בתחום אחריותו ביצוע מחקרים ניסיוניים של מערכות מאגר במטרה להכין מידע ראשוני לחישוב עתודות נפט, גז וגז מעובה; פיתוח שדה; יצירת תוכניות לעיבוד והכנת פחמימנים. מומחי המרכז מבצעים גם פיתוח אזורי מחקר יעילים ביותר לגז ונפט באגני המשקע ברוסיה.
תחומי פעילות > פיתוח שדה

מרכז פיתוח השדה של מכון המחקר של גזפרום מתמחה בתכנון פיתוח מרבצי פחמימנים והכנת תחזית לטווח הארוך לייצור הפחמימנים. תחום עבודה חשוב הוא חיפוש טכנולוגיות חדשות לפיתוח שדה ובניית בארות, פיתוח חדש ושיפור שיטות קידוח נפט.
המרכז מעניק תמיכה מדעית ומספק שירותים בתחום בניית בארות, תמיכה בפרויקטים של פיתוח, בדיקת היתכנות ומעריך את יעילות הפיתוח ויישום של טכנולוגיות חדשות, מפתח דרישות טכניות לתיעוד תכנון ותהליכי פיתוח שדה גז. במרכז מעבדה מקיפה לחקר שיטות קידוח ומלט, המצוידות בציוד מודרני.
תחומי פעילות > ייצור גז

מרכז ייצור הגז של מכון המחקר מעניק תמיכה מדעית וטכנולוגית לתכנון ולהפעלה של מתקני ייצור גז, פיתוח טכנולוגיות להעצמת ייצור עיבוי גז ונפט, בחינת פתרונות טכניים וטכנולוגיים, בדיקות ניסוי של ציוד וטכנולוגיות וביקורת טכנולוגית של יצרני הציוד.
החטיבה מפתחת ומשפרת שיטות ואמצעים למידול מתמטי של תהליכי ייצור טכנולוגיים, כמו גם טכנולוגיות למניעת היווצרות של הידראט, פרפין ותמצית מלח.
למרכז ניסיון ייחודי בפיתוח ובקרה על יישום תוכניות לשחזור וציוד מחדש של מתקני ייצור גז של תאגיד גזפרום, ניתוח היעילות הטכנולוגית של האמצעים שננקטו וניהול מחקרים ניסיוניים של זרימות, ציוד וטכנולוגיות מרובות שלבים, בתחום הולכת הגז.
תחומי פעילות > משאבי נפט וגז ימיים

פיתוח מיומנויות בתחום פיתוח נפט וגז בשדות ימיים תוך הסתמכות על הפוטנציאל ההנדסי והטכנולוגי של התעשייה המקומית מתבצע על ידי המרכז המדעי והטכני של החברה לפיתוח משאבי נפט וגז במים (KNTC).
כחלק ממדיניות פיתוח, KNTC מספקת פיתוח תוכניות מקיפות באזור הארקטי של רוסיה, תמיכה מדעית וטכנית לפעילותה של תאגיד גזפרום בתחום הגאולוגיה ופיתוח שדות ימיים, הפעלת מתקני פיתוח, הערכות כלכליות, מתן תמצית פתרונות טכניים וטכנולוגיים לפיתוח שדות ימיים, תמיכה רגולטורית, הקמה ותפעול של מתקנים ימיים, בטיחות תעשייתית וסביבתית בפיתוח שדות גז טבעיים.
בביצוע משימותיו, KNTC מסתייע במרכזים אחרים של המכון, חטיבות גזפרום, חברות הבת וארגונים אחרים.
תחומי פעילות > ניהול ותקינות טכנית

המרכז לניהול טכני ותקינות טכנית של מכון המחקר מפתח תוכניות פיתוח ומבצע תמיכה מדעית וטכנית לבניית צינורות גז, מחשב, מנרמל, מנטר את המצב הטכני, האמינות והבטיחות של מתקני הולכת הגז, ואת השלמות התפקודית והמבנית של מתקנים אלה.
החטיבה מפתחת תקנים לאומיים, ארגוניים ובינלאומיים שמטרתם לשפר את האמינות והבטיחות בהפעלת מתקני מערכת אספקת הגז המאוחדת, מבצעת הערכות מחלקתיות לגבי נכונות הארגונים לבצע עבודות אבחון במתקני הייצור של גזפרום.
עובדי המרכז מבצעים מחקרים ניסיוניים ומודלים מתמטיים של עיוות ושבר של חומרים ומבנים של צינורות גז, כמו גם מודלים פיזיים ומתמטיים לצורך אבחון טכני.
תחומי פעילות > מערכות וטכנולוגיות הולכת גז

התמחות המרכז למערכות וטכנולוגיות הולכת גז של מכון המחקר הם:
- פיתוח ותמיכה ביישום מסמכי תוכנית גזפרום הקובעים את הסיכויים לטווח הבינוני והארוך לפיתוח ושחזור של מערכת הובלת הגז;
- גיבוש מידע ארגוני ומשאבים על ידי מומחים ואנליטיים, כולל ייעול שיטות עבודה מקומיות וזרות;
- יצירה ותחזוקה של תיעוד נורמטיבי ומתודולוגי;
- בחינת מחקרים ותיעוד מדעי וטכני, אמצעים טכניים וציוד;
- מידול תפקוד ואופטימיזציה של המבנים ההידראוליים בגזפרום;
- פיתוח טכנולוגיות דחיסת גז ואופטימיזציה של הפרמטרים טכנולוגיים של יחידות מדחס ומתקני יצירת חשמל לתהליכים טכנולוגיים שונים, מחקרי היתכנות של אספקת חשמל לתחנות מדחס הגז;
- פעילויות ייעוץ ומידע וניתוח מומחים בפרויקטים של יצרנים עצמאיים בתחום הובלת הפחמימנים דרך מערכות הצינורות של גזפרום.
תחומי פעילות > ייצור וריתוך צינורות

המרכז לפיתוח מוצרי צנרת וטכנולוגיות ריתוך של המכון מספק מחקר, הערכת מומחים, פיתוח מסמכי רגולציה וגישות מתודולוגיות, הצדקות והמלצות לשימוש במוצרי צנרת, טכנולוגיות, ציוד, כלים וחומרים לריתוך ותהליכים נלווים בכל השלבים.
תחומי פעילות > שיפוץ, בנייה והגנה מקורוזיה

המרכז לבנייה, שיפוץ טכנולוגיות והגנה מפני קורוזיה של מתמחה בפיתוח, יישום ותחזוקה של טכנולוגיות בנייה ותיקון צנרת, תמיכה רגולטורית ומתודולוגית להפעלת מתקני הובלת גז, פיתוח ויישום אמצעי הגנת קורוזיה למתקני ייצור והובלה. אחסון תת-קרקעי ושימוש בתעלות גז, המלווים בבנייה ותיקון צינורות גז.
ציוד המעבדה של המרכז מאפשר מחקר מקיף בתחום הגנת קורוזיה וניטור קורוזיה, ייצורהחומרים פולימריים וציפוי בידוד תרמי. מומחי המרכז משתתפים בתמיכה המדעית והמתודולוגית של ניהול המצב הטכני ושלמותם של מתקני המבנים ההידראוליים על ידי פעילויות ליבה, ניסוח מסמכי רגולציה פדרליים ובינלאומיים.
תחומי פעילות > אחסון תת-קרקעי של גז

המרכז לאחסון גז תת-קרקעי של המכון מפתח את הבסיס המדעי להקמת רשת אחסון גז תת-קרקעית עבור מערכת אספקת הגז המאוחדת של הפדרציה הרוסית ומפתח אסטרטגיה להמשך פיתוח מערכת אחסון הגז. החטיבה מפתחת מסמכי רגולציה בתחום יצירה והפעלה של מתקני אחסון גז תת-קרקעיים, טכנולוגיות להשלמה ושיפוץ בארות אחסון תת-קרקעי, הטכנולוגיות האחרונות לאחסון גז, ציוד אחסון, פיתוח שיטות טכנולוגיים של הזרקת גז וחילוץ, שימוש בטכנולוגיות אחסון תת-קרקעיות לאחסון פליטות תעשייתיות.
מומחי המרכז מעניקים תמיכה גאולוגית בחיפוש אחר מתקנים ליצירת מתקנים שכאלה, הערכת היעילות הכלכלית, התכנון הטכנולוגי ופיתוח מתקני אחסון תת-קרקעיים זמניים לגז ונפט, פיקוח גאולוגי ופיקוח על הקמה ותפעול של מתקני אחסון תת-קרקעיים.
מפרץ ביסקו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  ג'ון ביסקו 
 סוג:  מפרץ 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  64°48′00″S 63°50′00″W﻿ / ﻿64.8°S 63.8333°W﻿ / -64.8; -63.8333
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמפרץ ביסקו(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמפרץ ביסקו
 
מפרץ ביסקו (באנגלית: Biscoe Bay) הוא מפרץ באנטארקטיקה, הנוגס בחוף הדרום-מערבי של האי אנוורס צפונית לביסקו פוינט, בארכיפלג פלמר .
היסטוריה

גילתה אותו לראשונה המשלחת האנטארקטית הבלגית, 1897–1899, בראשות אדריאן דה ז'רלאש, וקראה לו על שם ג'ון ביסקו, שאולי נחת שם בפברואר 1832.
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של אנטארקטיקה ובנושא מפרצים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מום לב מולד

| --- | --- |

 תחום:  קרדיולוגיה 
 טיפול:  alprostadil 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D006330
 
מום לב מולד הוא מצב בו קיים מום לבבי כתוצאה מהתפתחות לא תקינה של המערכת הלבבית בחיים הרחמיים. מומי לב מולדים מתרחשים בכ 4 עד 75 מכל 1,000 לידות. קיים ספקטרום רחב של מומים לבביים והם יכולים לנוע מבחינה קלינית ממצב ללא כל סימפטומים, למחלה פטאלית. ברוב המקרים, מומי לב מולדים נובעים ממספר סיבות (מולטי-פקטוריאליות), אולם במצבים מסוימים מומי לב מולדים מקושרים בהפרעות כרומוזומליות, פגמים בגנים מסוימים, הפרעות טרטוגניות או מחלות אימהיות מטבוליות - כך למשל, אצל אימהות שחלו באדמת במהלך ההריון העובר חשוף למומים כגון patent ductus arteriosus, היצרות פולמונרית ואי ספיקת המסתם המיטרלי. הפרעות כרומוזומליות שונות, כמו תסמונת דאון, תסמונת טרנר, טריזומיה 13 וטריזומיה 18 מקושרות במומי לב שונים כגון פגם במחיצה הבין-חדרית והצרת אבי העורקים, עובר לאם סוכרתית נמצא בסיכון לפתח קרדיומיופתיה היפרטרופית, VSD, וכן קיימות תסמונות רבות נוספות (VACTERL, די-ג'ורג', CHARGE, מרפאן, ויליאמס) המתבטאות במומים לבבים בנוסף על הפרעות ומומים במערכות נוספות בגוף.
מחזור הדם העוברי והשינויים עם הלידה

ברחם, העובר מקבל דם אשר מגיע מהשליה דרך וריד הטבור, אשר נכנס אל מעל לכבד והופך להיות הצינור הוורידי (ductus venosus) שמתחבר לווריד הנבוב התחתון, אשר נושא דם מעורבב: מחומצן היטב מהשליה, ולא מחומצן מפלג הגוף התחתון.
הדם מהווריד הנבוב התחתון מתערבב בעלייה הימנית עם דם לא מחומצן אשר הגיע מהחלק העליון של הגוף, כאשר מרבית הדם מהעלייה הימנית זורם דרך פתח בין העלייה הימנית לשמאלית - הנקב הסגלגל (foramen ovale), ומשם לחדר השמאלי (בדרך זו קיימת זרימת דם דרך שני החדרים אשר מאפשרת את התפתחותם התקינה) בעוד שחלק מהדם אשר נשאר בעלייה הימנית עובר לחדר הימני. מהחדר השמאלי יוצא הדם דרך אבי העורקים לשאר הגוף, בעוד שמהחדר הימני יוצא הדם דרך עורק הריאה, אולם מאחר שהריאה לא צורכת כמעט דם - אינה מפותחת במהלך החיים העובריים - הדם עובר ברובו המוחלט לאבי העורקים, דרך הצינור העורקי (ductus arteriosus). שני החדרים עובדים מול אותו עומס ולכן בתחילה אין הבדל בגודל או בדופן בין החדר השמאלי לחדר הימני (בעוד שבחיים הבוגרים, החדר השמאלי גדול ועבה יותר).
במהלך החיים העובריים הריאה מלאה בנוזל ולא עובר בה אוויר. ברגע שהתינוק נולד, ונחשף לאוויר, יוצא הנוזל מהריאות ושאיפת האוויר (על ידי השאיפות הראשונות של האוויר על ידי התינוק) מביאות לניפוח הריאות. תהליך חשוב זה מביא להרפיה של השריר החלק בריאה, התנגודת הריאתית יורדת למחצית ממה שהייתה ברחם ומאפשרת זרימת דם אליה - עורקי הריאה מזרימים יותר דם לריאות, והזרימה בצינור העורקי מתהפכת. הוא נסגר תוך כמה ימים. כמות הדם שחוזרת לעלייה השמאלית מן הריאות גוברת, והלחץ בה גדל וגורם לסגירת הנקב הסגלגל. עם ניתוח חבל הטבור, מתנוון גם הצינור הוורידי ולאחר סיום כל התהליכים האלו המערכת פועלת בדומה לחיים הבוגרים - קיימת הפרדה מלאה בין צד ימין לצד שמאל.
חלוקה

מומי לב מולדים מחולקים לשלוש קבוצות שונות על פי הפתופיזיולוגיה שלהם:
מומי לב מולדים המאופיינים בדלף משמאל לימין (PDA, VSD, ASD)
מומי לב מולדים המאופיינים בדלף מימין לשמאל (טטרולוגיה ע"ש פלוט, טרנספוזיציה של עורקים גדולים, אטרזיה טריקוספידלית)
מומי לב מולדים עם הפרעה חסימתית כלשהי. (היצרות מסתם אבי העורקים, היצרות מסתם עורק הריאה או הצרת אבי העורקים).
למומים מסוימים מאפיינים מעורבים - כך למשל, truncus arteriosus, וכן תסמונת לב שמאלי היפופלסטי.
מומי לב כחלוניים הם מומי לב הנקראים כך היות שהם מביאים להסתמנות קלינית שבה יש ירידה ברמות ההמוגלובין המחומצן וכתוצאה מכך התינוק בעל צבע כחלחל - כלומר, סובל מציאנוזיס. מומי לב אלו מתרחשים כאשר חלק מזרימת הדם הוורידית הסיסטמית חוזרת מהצד הימני של הלב לצד השמאלי ללא מעבר דרך הריאות - מצב זה קרוי דלף מימין לשמאל. כתוצאה מכך הדם איננו מחומצן באופן מספק ונוצר ציאנוזיס, כלומר כיחלון - אשר נראה קלינית כאשר רמות ההמוגלובין המחוזר עולות על 5 ג'/100 מ"ל.
VSD – פגם במחיצה הבין-חדרית

מום לבבי מסוג VSD, הוא מום לבבי בו יש חור במחיצה הבין חדרית (ventricular septal defect), כלומר בין החדר השמאלי לחדר הימני. באופן רגיל, המחיצה בין החדרים קרויה "ספטום" והיא מפרידה בין פעילות חדר שמאל, אשר מעביר דם לכל חלקי הגוף, לבין חדר ימין, המעביר דם לריאות. הסיפטום הוא מבנה מורכב אשר ניתן לחלקו ל-4 מרכיבים - המרכיב העיקרי הוא מרכיב שרירי ("הספטום המוסקולרי"), מרכיב נוסף הוא הספטום האחורי, המורכב מרקמה אנדוקרדיאלית (endocardial cushion tissue). קיימים שני מרכיבים נוספים, אחד מהם עשוי ממברנה דקה יחסית והוא מהווה חלק קטן מהספטום. ככלל, פגיעה בכל אחד מהמרכיבים האלו יכולה להביא למום לבבי בו נוצר חור בספטום וכתוצאה מכך קשר לא טבעי בין החדרים.
VSD הוא המום הלבבי השכיח ביותר, והוא מהווה כרבע מכלל מומי הלב המולדים. במרבית המקרים, הפגיעה היא ברקמה הממברנוטית הדקה יחסית (67% מהמקרים).
מבחינה קלינית, חור גדול במחיצה הבין חדרית מביא להסתמנות קלינית לאחר מספר שבועות מהלידה. הסיבה לכך שמום זה, גם אם הוא גדול, אינו מסתמן ישר לאחר הלידה, נובע מכך שהתנגודת של כלי הדם הריאתיים לאחר הלידה היא עדיין מוגברת ובכך נוצרת התנגדות לדלף הנוצר מצד שמאל של הלב לצד ימין. ככל שהזמן חולף, במהלך השבוע השישי עד השמיני לאחר הלידה, פוחתת התנגודת של החדר הימני ומביאה להפרש לחצים בין החדר השמאלי לימני וכתוצאה מכך להגדלת הדלף בין חדר שמאל לחדר ימין - דהיינו מעבר כמות גדולה יותר של דם דרך החור במחיצה.
ככל שהחור גדול יותר, כך ההסתמנות הקלינית תהיה משמעותית יותר. חורים קטנים לרוב אינם בעלי משמעות קלינית אולם בהאזנה ללב ניתן לשמוע איוושה חזקה הנובעת ממעבר מועט של דם דרך חור קטן בין חדר שמאל לחדר ימין. האוושה היא פאן-סיסטולית (לאורך כל הסיסטולה, כלומר לאורך כל זמן התכווצות החדרים). חור בינוני עד גדול בין המחיצות מביא למצב בו דם רב זורם למערכת הריאתית ומביא לעומס רב עליה, וכתוצאה מכך לאי ספיקת לב המתבטאת בעייפות והפרעות גדילה, כמו גם הזעות בעת האכלה התינוק. אוושה של חור גדול בין החדרים יכולה להביא לקיום אוושות נוספות כגון איוושה מיד - דיאסטולית לאור עליה בזרם הדם על פני המסתם המיטרלי. בנוסף יש פיצול של קול הלב השני.
אבחנה של מום זה נעשית על ידי אקו - לב וכן צילום חזה. חור גדול מביא לעומס של נפח על החלק השמאלי של הלב - הסיבה לכך היא שהחדר הימני מעביר יותר דם לריאות, אשר מעבירות דם מחומצן בכמות גדולה יותר כעת אל החדר השמאלי - באקו לב ניתן לראות הגדלה של החדר השמאלי וכן של העלייה השמאלית. בנוסף ניתן להבחין ביתר לחץ דם ריאתי.
מבחינת טיפול חשוב לציין כי כשליש ממקרי ה-VSD נסגרים באופן ספונטני, כאשר גם אם חורים קטנים אינם נסגרים, אין התוויה לבצע תיקון כירורגי ולסוגרם. הטיפול בחור בינוני עד גדול כולל טיפול התחלתי הכולל מתן משתנים, דיגוקסין והורדת העומס המופעל על הלב (afterload reduction). אם יש יתר לחץ דם ריאתי או המשך הפרעה בגדילה - יש התוויה לתיקון ניתוחי של החור, אשר אכן נסגר פעמים רבות באופן ניתוחי. כיום[דרושה הבהרה], ניתן לסגור חלק מהחורים על ידי צנתור לבבי, בעיקר חורים המתהווים במחיצה השרירית (המוסקולרית).
ASD – פגם במחיצה הבין-פרוזדורית

מום זה הוא חור במחיצה שבין העליות (Atrial septal defect) והוא נחשב שכיח יחסית ומהווה כ-10% מכלל מומי הלב המולדים.
באופן רגיל, לב העובר מתפתח כך שבתחילה גדל ספטום בין העליות המחלק אותן לעליה שמאלית ולעליה ימנית. הפרעה בסגירת הספטום (המחיצה) מביאה לחיבור לא טבעי בין העלייה השמאלית לימנית. הפגם הנפוץ ביותר נקרא secundum defect, כאשר יש חור במחיצה באזור ה-Foramen Ovale.
מבחינה קלינית, גם כאשר יש חור גדול ודלף רציני בין העליות, הסימפטומים הן אצל תינוקות והן אצל ילדים קטנים כמעט ואינם מורגשים, ומחלה זו מתבטאת יותר אצל מבוגרים, לאחר העשור הרביעי לחיים.
בהאזנה ללב ניתן להבחין באוושה סיסטולית רכה ובפיצול קבוע של קול הלב השני. בבדיקות הדמיה באק"ג ובצילום חזה ניתן לראות לעיתים סטיית ציר ימני של הלב והגדלת חדר ימני.
טיפול תרופתי כמעט ואיננו נדרש. אם יש דלף רציני אשר עדיין קיים עד גיל 3, יש התוויה לסגירת החור, אשר כיום ניתנת לביצוע על ידי צנתור בחלק מן המקרים. במקרים אחרים יש לפנות לסגירת החור באופן כירורגי.
צינור עורקי פתוח

מום זה, שנקרא בלעז patent ductus arteriosus או בראשי תיבות – PDA, נובע מחוסר סגירה תקינה של צינור הקרוי ductus arteriosus, הצינור העורקני. צינור זה קיים במהלך החיים העובריים והוא מחבר בין עורק הריאה לאבי העורקים. לאחר הלידה צינור זה אמור להיסגר בתוך מספר ימים. מום זה שכיח יחסית ומהווה בין 5% עד 10% ממומי הלב המולדים, וקיים בשכיחות גבוהה אף יותר אצל פגים.
מבחינה קלינית, קיימת חשיבות לגודל ה-PDA. ככל שיש זרימה גדולה יותר בין מערכת העורקים הריאתית לאבי העורקים, כך הקליניקה תתבטא בסימני אי ספיקת לב ככל שתרד התנגודת הריאתית לאחר הלידה - למעשה, חיבור בין אבי העורקים לעורק הריאה הוא חיבור בין עורק עם לחץ חזק יותר (אבי העורקים) לעורק עם לחץ חלש יותר - כתוצאה מכך תהיה זרימה מאבי העורקים לעורק הריאה על מנת להשוות לחצים. עודף הדם החוזר לריאות מעלה את הלחצים בריאה עד לשלב בו לתינוק יש קושי בניפוח הריאה ומצריך יותר מאמצים מצד התינוק, המתבטאים בין היתר בהיפוקסיה, טכיפניאה, קושי בהאכלה ועוד.
בבדיקה פיזיקלית קיים widened pulse pressure, וכן אוושה מתמשכת - machine-like, אשר מקרינה לאורך העורקים הריאתיים ונשמעת גם בגב השמאלי. בהדמיה ניתן לראות עליה בווסקולריות הריאתית, וכן היפרטרופיה של חדר שמאל ולעיתים גם של חדר ימין.
מבחינת טיפול, יצוין כי סגירה ספונטנית של צינור זה לאחר מספר שבועות מהלידה אינה נפוצה אצל תינוקות שנולדו במועד. הטיפול הראשוני של מום בינוני עד גדול הוא על ידי מתן משתנים ובסופו של דבר סגירת הצינור על ידי צנתור. ללא טיפול, מצב זה עלול להפוך למום כחלוני הקרוי תסמונת אייזנמנגר.
endocardial cushion defect

מום זה, הנקרא גם atrioventricular canal defects, יכול להיות חלקי או מלא. הוא נגרם מהפרעה בהתפתחות של רקמה הנקראת endocardial cushion וכתוצאה מכך כישלון של הספטום להתאחות עם רקמה זו, מצב היוצר בנוסף הפרעה בסגירת המסתם המחבר בין העלייה לחדר וכתוצאה מכך אי ספיקה של המסתם, כמו גם חור במחיצה בין החדרים וחור במחיצה שבין העליות. מבחינה קלינית, הסימפטומים לרוב מתפתחים במהלך 6-8 השבועות הראשונים לחיים, לאחר שיש ירידה בתנגודת הריאתית. יש הפרעה בגדילה וסימנים של אי ספיקת לב. מום לבבי זה מקושר עם תסמונת דאון. בהדמיה ניתן לראות הגדלה של כל חדרי הלב והעליות.
הטיפול במום זה כולל מתן משתנים ודיגוקסין על מנת להפחית את העומס – בדומה ל-VSD. לאחר מכן יש צורך בתיקון כירורגי.