stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הד סמאשד אין
היסטוריה

הד סמאשד אין היה אתר שבו צדו בני הבלאקפוט את הביזון האמריקאי. האתר הוא "מקפצת ביזונים" (Buffalo Jump), מצוק ברוחב של כ-300 מטרים, ובגובה מקסימלי של כעשרה מטרים. האינדיאנים היו מניסים את הביזונים משטחי המרעה שלהם בגבעות, כשלושה קילומטרים ממערב לשם. הביזונים הובהלו אל נתיבים שסומנו מראש, על ידי גלי אבנים, והורצו אל שפת הצוק. הבהמות המבוהלות היו נופלות מן הצוק תוך כדי שבירת גפיהן, ונותרות חסרות ישע וללא יכולת להימלט מבני הבלאקפוט. במחנה סמוך היו הבהמות מעובדות ונשחטות. האתר היה בשימוש לפחות במשך 6,000 שנה, ושרידי העצמות בתחתית הצוק הם בעומק כעשרה מטרים.
בשפת בלאקפוט נקרא המקום "אסטיפה סקיקיקיני קוטס" (Estipah-skikikini-kots). על פי האגדה, לוחם בלאקפוט צעיר רצה לראות את הביזונים מזנקים מעבר לשפת הצוק, אך נקבר תחתיהם. הוא נמצא מת מתחת לערמת הגוויות, מקום שבו נופץ ראשו.
במאה ה-19 ננטש האתר לאחר המפגש עם המתיישבים האירופיים. עדות אירופית ראשונה על המקום היא משנות ה-80 של המאה ה-19, וחפירות ארכאולוגיות ראשונות נערכו בו ב-1938 מטעם המוזיאון האמריקאי לתולדות הטבע בניו יורק. ב-1968 הוגדר המקום כאתר מורשת לאומית קנדית, ב-1979 הוכרז כאתר מורשת של פרובינציית אלברטה, וב-1981 הוכרז כאתר מורשת עולמית מטעם אונסק"ו. הכרזת האתר כאתר מורשת עולמית היא בשל היותו אתר המייצג באופן ייחודי תרבות פרה-היסטורית עשירה, המתארת את הישרדותו של האדם במשך אלפי שנים.
האתר הוא פארק לאומי קנדי, ובמקום נבנה מרכז הסברה אודותיו. המבנה בנוי על הצוק, ומלווה את מדרג הסלע הטבעי בחמש מדרגות. בכל מדרגה תיאור של היבט אחר של המקום: אקולוגיה, מיתולוגיה, סגנון החיים והטכנולוגיה של הבלאקפוט. התיאור נסמך על עדויות ארכאולוגיות, המוצגות מנקודת המבט של התושבים האבוריג'יניים והמתיישבים האירופים. המרכז מציע גם מחנאות באוהלי טיפי, וסדנאות המציגות היבטים שונים של חיי האומה האינדיאנית, ובהן יצירת פרטי לבוש אינדיאניים. בכל שנה מתארחים באתר הד סמאשד אין אירועים מיוחדים ופסטיבלים המציגים את התרבות הילידית, הידועים באותנטיות, בצבע, ובאנרגיה הייחודיים שלהם.
הערות שוליים

↑  הנתונים במסמך ההערכה של אונסקו שונים מעט.
| Flag of Canada סמל אונסק"ו אתרי מורשת עולמית בקנדה |
| --- | --- | --- |
| הפארקים בהרי הרוקי הקנדיים | באנף, ג'ספר, קוטניי, יוהו (פצלי ברג'ס), האמבר, הפארק הפרובינציאלי הר אסיניבוין והפארק הפרובינציאלי הר רובסון |  |
| בשיתוף עם ארצות הברית | קלואן, הפארק הלאומי ראנגל-סנט אליאס, הפארק הלאומי גליישר ביי, טאטשנשיני-אלסק • פארק השלום הבין-לאומי ווטרטון-גליישר |  |
| פארקים לאומיים ופרובינציאליים | דינוזאור • גרוס מורן • מיגואשה • נאהאני • ווד באפלו • מיסטייקן פוינט • רייטינג-און-סטון/אייסינאיפי |  |
| אתרי טבע | צוקי מאובני ג'וגינס • אנטיקוסטי |  |
| אתרי תרבות | ל'אנס או מדוז • המרכז ההיסטורי בקוויבק סיטי • הד סמאשד אין • לוננבורג • תעלת רידו • נינסטינטס • גראן פרה • תחנת ציידי הלווייתנים הבאסקים ברד ביי • טרונדק-קלונדייק (פורט ריליאנס, דוסון סיטי, פורטי מייל, טרוצ'ק, מוסהייד) |  |
| אתרים מעורבים | פימצ'יואין אקי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553781805171  LCCN: sh86003581  VIAF: 315161614   WorldCat (עם VIAF): 315161614
הלגיון השלישי איטליקה

| --- | --- |
מטבע אנטוניאן של הקיסר גליאנוס, אשר עליו סמל הלגיון - חסידה. על המטבע נכתב "הלגיון השלישי איטליקה - שש פעמים אדוק שש פעמים נאמן".
מטבע אנטוניאן של הקיסר גליאנוס, אשר עליו סמל הלגיון - חסידה. על המטבע נכתב "הלגיון השלישי איטליקה - שש פעמים אדוק שש פעמים נאמן".
 פרטים
 מדינה:  האימפריה הרומית
 שיוך:  הצבא הרומי
 סוג:  לגיון
 בסיס האם:  רגנסבורג
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  165 – לא ידוע
 מקים היחידה:  מרקוס אורליוס
 מלחמות:  המלחמות המרקומניות המלחמות הפרתיות מלחמות כנגד האלמאנים המלחמה התדמורית
 נתוני היחידה
 ציוד עיקרי:  נשק קר, בעיקר פילום, גלדיוס, סקוטום, לוריקה לוריקה סקוומטה (שריון שרשראות)
הלגיון השלישי איטליקה (בלטינית: Legio III Italica) היה לגיון רומאי, אשר הוקם בידי הקיסר מרקוס אורליוס בשנת 165 ושרד עד סוף המאה הרביעית. בהמשך נוסף ללגיון השם "פיה פילדיס" אשר משמעותו הוא "האדוק והנאמן".
היסטוריה

הלגיון הוקם בשנת 165 או 166 בידי הקיסר מרקוס אורליוס, יחד עם הלגיון השני איטליקה. הקמת שני הלגיונות נעשתה כחלק מהרחבה הכרחית של הצבא הרומי לנוכח העובדה שמרקוס אורליוס ניהל באותה עת מלחמה בשבטי המרקומנים על הדנובה בזמן שעמיתו לשלטון לוקיוס ורוס לחם באימפריה הפרתית. ייתכן ששני הלגיונות החדשים נקראו "איטליקה" כמחווה ללגיון הראשון איטליקה הוותיק אשר הפגין תעוזה במהלך מלחמותיו הקודמות של מרקוס אורליוס כנגד המרקומנים. כדי לסמל את נאמנותו של הלגיון החדש לשני השליטים גם יחד, הוסף ללגיון בתחילה התואר "קונקורס" ("ההרמוני"). השם "איטליקה" מרמז כי מרבית המגויסים באו מאיטליה. כסמל הלגיון נבחרה החסידה.
לא ידוע היכן הוצב הלגיון בשנים הראשונות לקיומו, אולם הוא היה חלק מכח המשימה של הקיסר לעתיד פרטינקס (אשר כלל גם את הלגיון הראשון אדיוטריקס ואת הלגיון השלישי איטליקה) אשר לחם בשבטי המרקומנים בשנת 175 ברייטה ונוריקום. כמו כן ידוע שחיילים מהלגיון השתתפו בבניית חומות העיר סלונה (ספליט המודרנית). בשנת 171 הוצב הלגיון ליד נהר הרגן ואנשיו בנו שם מחנה שנודע כ"רג'ינה קסטרה" או "הטירה על נהר הרגן". בהמשך התפתח באזור יישוב שהפך לעיר רגנסבורג. המחנה שבנו אנשי הלגיון הוא חריג ביחס לשאר המחנות הצבאיים מאותה תקופה, כיוון שהוא בנוי יותר במתכונת של טירה ופחות במתכונת של מחנה פתוח. נראה שחיילי הלגיון לא הצטמצמו לאזור רגנסבורג אלא היו פרוסים בכל אזור רייטה. הם הועסקו בעיקר בבירוקרטיה המחוזית. הלגיון תמך בספטימיוס סוורוס כאשר זה צעד אל רומא והדיח את דידיוס יוליאנוס. מאוחר יותר השתתף הלגיון גם במלחמותיו של סוורוס כנגד קלאודיוס אלבינוס ופסקניוס ניגר, וייתכן שאף כנגד האימפריה הפרתית.
תחת בנו של סוורוס, קרקלה, לחם הלגיון כנגד האלמאנים וכנראה גם נגד הפרתים. כתובת מתקופת גורדיאנוס השלישי מזכירה מעורבות של חיילי הלגיון בקרבות בתקופתו. ככל הנראה הכוונה למערכה שניהל גורדיאנוס כנגד האימפריה הסאסאנית בין השנים 243–244. הלגיון צידד בוולריאנוס במהלך המרד שלו בקיסר איימליאנוס, ועל כך זכה מאת ולריאנוס לתואר "פיה פילדיס" ("האדוק והנאמן"). תחת שלטון בנו של ולריאנוס, גליאנוס לחם הלגיון כנגד פוסטומוס שליט האימפריה הגאלית. למרות שבסיס הלגיון נותר ברגנסבורג, ידוע כי יחידות משנה שלו לחמו תחת הקיסר אורליאנוס בשנת 273 כנגד זנוביה מלכת האימפריה התדמורית. הלגיון עדיין היה קיים בסוף המאה הרביעית, אולם פוצל לשש יחידות נפרדות. חמש מהן הוצבו בנקודות שונות ביערות לאורך נהר הרגן כהגנה מפני האלמאנים והאוסטרוגותים, ויחידה שישית הועברה לאיליריקום. ידוע גם על נוכחות של חיילי הלגיון באלג'יריה באותה תקופה. במהלך המאה החמישית נכבשה רגנסבורג בידי הבווארים. גורל של חיילי הלגיון השלישי איטליקה לא ידוע.
לקריאה נוספת

Legio III Italica‏, Emil Ritterling
הערות שוליים

↑  דיו קסיוס, היסטוריה רומאנה, 55.24.4
↑  הלגיון הראשון איטליקה, באתר livius.org (באנגלית)
1 2  הלגיון השלישי איטליקה, באתר livius.org (באנגלית)
הלגיון השלישי גאליקה

| --- | --- |

סמל הלגיון: שור
 פרטים
 מדינה:  הרפובליקה הרומית האימפריה הרומית
 שיוך:  הצבא הרומי
 סוג:  לגיון
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  49 לפנה"ס – לא ידוע
 מקים היחידה:  יוליוס קיסר
 נתוני היחידה
 ציוד עיקרי:  נשק קר, בעיקר פילום, גלדיוס, סקוטום,  לוריקה המאטה (שריון שרשראות)
הלגיון השלישי גאליקה (בלטינית: Legio III Gallica) היה לגיון רומאי, אשר הוקם בשנת 49 לפנה"ס בידי יוליוס קיסר, והיה פעיל לפחות עד המאה ה-4.
סמל הלגיון היה שור.
היסטוריה > תקופת הרפובליקה

הלגיון גויס בשנת 49 לפנה"ס בידי יוליוס קיסר, במהלך מלחמת האזרחים שלו. השם "גאליקה" מראה שהוא גויס משתי הפרובינקיות של קיסר, גאליה קיסאלפינה וגאליה טרנסאלפינה. הלגיון השתתף בקרב דיראכיום בשנת 48 לפנה"ס, ובקרב מונדה בשנת 45 לפנה"ס. עם רציחתו של קיסר ב-44 לפנה"ס הצטרף הלגיון אל צבאו של מרקוס אנטוניוס. הוא נלחם עבור הטריאומווירט השני במלחמת האזרחים של רוצחי יוליוס קיסר, ובכלל זה בקרב פיליפי ב-42 לפנה"ס. הלגיון נותר נאמן לאנטוניוס, ונשלח לשטחיו של זה במזרח. ייתכן שהוא היה חלק משני הלגיונות שנשלחו בשנת 37 לפנה"ס לסייע להורדוס לכבוש את ירושלים מידי מתתיהו אנטיגונוס השני. הלגיון הצטיין גם במסע המלחמה של אנטוניוס כנגד האימפריה הפרתית בשנת 36 לפנה"ס. לאחר תבוסתו של אנטוניוס בקרב אקטיום ב-31 לפנה"ס, סופח הלגיון לצבאו של אוגוסטוס.
הערות שוליים

↑  הלגיון השלישי גאליקה באתר livius.org
↑  לאחר סיום מסע המלחמה כנגד הפרתים, החליט סוורוס שמסוכן מדי להשאיר מספר רב מדי של לגיונות תחת פיקוד אדם אחד, כפי שקרה עם ניגר. לפיכך הוא פיצל לשני חלקים את הפרובינקיה סוריה: סוריה פיניקיה וסוריה פלשתינה
↑  שמו של הלגיון השלישי גאליקה נמחק אחרי המרד מלוח הנצחה שהעמיד קרקלה לכבוד הלגיון בחוף לבנון; הלוח  נמצא באתר כתובות נהר אל-כלב
↑  היסטוריה אוגוסטה, אורליאנוס, 11.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007386555005171  GND: 7564210-4  LCCN: no2007022093  VIAF: 145793487   WorldCat (עם VIAF): 145793487 
אס צורי מתקופת אלאגבאלוס; בגב המטבע צמד שוורים והכתובת LEG III GAL לציון תמיכתו של הלגיון השלישי גאליקה בקיסר ומתחת, חילזון הארגמן, מסמלי העיר צור ופיניקיה כולה
כתובת קרקלה באתר כתובות נהר אל-כלב בחוף לבנון לכבוד סלילת הדרך בידי הלגיון השלישי גאליקה (תצלום מ-1922); שמו של הלגיון נמחק מהכתובת בגלל תמיכתו באלאגבאלוס
דמוקרטיה ישירה

דמוקרטיה ישירה היא שיטת ממשל שבה כל האזרחים באופן אישי (הם עצמם, בלי מתווכים או נציגים) מקבלים את ההחלטה ומנהלים את ענייני המדינה (למשל מצביעים בעד או נגד). בעידן המודרני, המונח דמוקרטיה ישירה מתייחס בעיקר לשימוש במנגנונים באמצעותם האזרחים יכולים להשתתף, במסגרת הדמוקרטיה הייצוגית, בהצבעה על החלטות ציבוריות באופן ישיר, למשל באמצעות משאלי עם.
דמוקרטיה ישירה מבוססת על שוויון מהותי בין האזרחים ועל עקרון הרוב בתהליך קבלת ההחלטות. שיטת ממשל זו מניחה כי חוכמת ההמונים תוביל לבחירת דרכי הפעולה הנכונות והיעילות ביותר, אשר נאמנות במידה המרבית לאינטרס הציבורי.
דמוקרטיה ישירה בעבר

הדמוקרטיה הישירה המפורסמת ביותר היא הדמוקרטיה האתונאית. בדמוקרטיה האתונאית האזרחים היו הריבון המלא של הפוליס. היא התקיימה כדמוקרטיה ישירה עצמאית משנת 450 לפנה"ס לערך ועד הכיבוש המוקדוני ב-332 לפנה"ס. בניגוד לנהוג בימינו, נשים לא נחשבו אז כאזרחיות הזכאיות להצביע. אזרח אתונאי היה מי שמלאו לו 21 שנים, והוא בן להורים שהם אזרחי אתונה. האזרחים שימשו גם ברשות המבצעת ("המועצה", Boule), גם ברשות המחוקקת ("אספת העם", Ecclesia) וגם ברשות השופטת (בתי המשפט).
כמעט מדי שבוע התאספו אזרחי אתונה בפניקס, וקיבלו החלטות בנושאי חוקים והצעות זמניות. הקוורום הנדרש לצורך קבלת החלטות היה 6,000 אזרחים. כדי להגיע למכסת המינימום, המפגשים נערכו ליד השוק, והקהל נאסף מהשוק באמצעות חבל אדום הצבוע בצבע טרי. בפועל ישבו בישיבות בין 6,000 ל-12 אלף אזרחים (מתוך 30 אלף אזרחים, לערך). כל אזרח קיבל בין אובול אחד לשלושה אובולים (שווה ערך לשישית עד חצי משכר יומו של פועל) עבור ההשתתפות באספת העם.
את החוקים וההצעות שעלו לפני האספה ערכו חברי המועצה, שהם עצמם היו אזרחים בני 30 שנים ומעלה. בכל שנה נבחרו למועצה 500 אזרחים בהגרלה, והם תפקדו כחברי מועצה במשך שנה אחת. אזרח לא יכול היה להיבחר ליותר משתי קדנציות ולא יכול היה להיבחר לשתי קדנציות רצופות. חברי המועצה שימשו כממשלה. הם התחלקו לוועדות שמנו עשרה חברים כל אחת, כאשר בכל יום התחלף ראש הוועדה. חברי המועצה קיבלו הצעות חוק מאזרחים והצעות מערי-מדינה אחרות והגישו אותן לאספת העם.
מערכת המשפט האתונאית הייתה מבוססת על מספר גדול של אזרחים שהוגרלו לתפקיד שופטים. בכל שנה הוגרלו 6,000 איש לתפקיד שופטים ובכל משפט השתתפו מ-201 שופטים ועד 1,501 שופטים, בהתאם לחשיבות ואופי הדיון. כל האזרחים היו שווים בפני החוק (איזונומיה).
דמוקרטיה ישירה בהווה

דמוקרטיה ישירה מלאה מתקיימת בשניים מהקנטונים של שווייץ: גלרוס ואפנצל אינר-רודן.
צורות שונות של דמוקרטיה ישירה קיימות בשווייץ מאז 1848, בקובה מאז 1842, ובחלק ממדינות ארצות הברית. מדינות אלה מקיימות משטר המשלב דמוקרטיה נציגותית ודמוקרטיה ישירה. השיטה בכל המדינות דומה למדי: אזרחים יכולים להעלות הצעות על ידי איסוף חתימות. כאשר נאספת מכסה כלשהי של חתימות, ההצעה מובאת להצבעה כללית. אם הציבור מצביע בעד ההצעה, היא מתקבלת כחוק במדינה. ההבדלים בין השיטות הם בכמה פרמטרים:
סמכויות הציבור יכולות לכלול חקיקת חוקים, שינויים בתקציב, ביטול חוקים של הפרלמנט, שינוי החוקה והדחה של נציג ציבור. בשווייץ, לדוגמה, ברמת הפדרציה לא ניתן לבצע שינויים בתקציב על ידי הצבעה כללית. בחלק מהקנטונים, לעומת זאת, כן ניתן לבצע שינויים בתקציב. במדינת מרילנד בארצות הברית קיימת רק הזכות לבטל חוק של הפרלמנט. בקליפורניה קיימות כל האפשרויות הללו.
מכסת חתימות הנדרשת כדי להביא הצעה להצבעה כללית. בשווייץ המכסה עומדת כיום על 100,000 חתימות. במדינות ארצות הברית, המכסה מוגדרת בדרך כלל כאחוז מכלל האזרחים שהצביעו בבחירות האחרונות למושל המדינה.
פיזור החתימות במדינה: בחלק ממדינות ארצות הברית נדרש כי החתימות שנאספו להצעה יהיו מפוזרות בין המחוזות השונים של המדינה. באלסקה, לדוגמה, נדרשת לפחות חתימה אחת מ-2/3 ממחוזות הבחירה. במדינת נבדה נדרש כי חתימות בשיעור של לפחות 10% מהקולות שהצביעו בבחירות האחרונות לנשיאות יגיעו מ-13 מתוך 17 המחוזות במדינה.
תקופת איסוף החתימות: בחלק מהשיטות נדרש כי החתימות ייאספו תוך תקופה מסוימת (150 יום לדוגמה, במדינת קליפורניה). בחלק מהשיטות אין הגבלת זמן על איסוף החתימות.
מועדי ההצבעה הכללית
אלמנטים מסוימים של דמוקרטיה ישירה קיימים במשאל עם, שנהוג בחלק מהדמוקרטיות הייצוגיות.
יש חברות עסקיות המנהיגות כיום דמוקרטיה ישירה בקרב העובדים שלהם בקבלת החלטות מקצועיות (אך לא עסקיות). כל העובדים הרלוונטיים לקבלת החלטה מקצועית מסוימת יכולים לבוא לישיבה ולהביע בה את דעתם. שיטה זו דוגלת בקבלת החלטות בקונצנזוס.
דמוקרטיה ישירה בהווה > דוגמה לדמוקרטיה ישירה – קליפורניה

בבחירות מיוחדות שנערכו ב-10 באוקטובר 1911 הפכה קליפורניה למדינה העשירית בארצות הברית שמעניקה לציבור סמכויות של דמוקרטיה ישירה (המדינה הראשונה הייתה דקוטה הדרומית). ההצבעה הייתה על מספר שינויים בחוקה שיעניקו לציבור סמכויות חקיקה, הדחה של נבחר ציבור וביטול חוקים. על פי השינויים שעברו, לחקיקה על ידי האזרחים יש מספר שלבים:
כתיבה וניסוח החוק: מציע החוק מנסח את החוק ומחתים עליו 25 בעלי זכות בחירה.
הגשת טיוטה: החוק מוגש למשרד המשפטים, שם הוא מקבל כותרת ונכתב לו סיכום.
ניתוח כספי: משרד האוצר מוציא ניתוח כספי של היבטי החוק תוך פרק זמן של עד 25 ימי עבודה, החל מיום קבלת גרסת החוק הסופית.
הרצה: למציע יש 150 ימים כדי לאסוף את מכסת החתימות הדרושה, וההצעה הסופית עם החתימות צריכה להיות מוגשת 131 ימים לפני ההצבעה הכללית הבאה במדינה. אם ההצעה מוגשת תוך פחות מ-131 ימים לפני ההצבעה הכללית הבאה, ההצעה תועלה בהצבעה שלאחר מכן.
מכסת חתימות נדרשת: לחוק רגיל, נדרשות חתימות בשיעור של 5% מהבוחרים שהצביעו בבחירות הכלליות הקודמות (נכון ל-2007: 433,971 חתימות). תיקון לחוקה דורש 8% (נכון ל-2007: 694,354 חתימות).
ספירת חתימות: מדגם ראשוני מתבצע תוך 8 ימים מיום הגשת ההצעה. לאחר מכן, בהתאם לתוצאות המדגם, מחליטים האם לספור ולאמת את כל החתימות, או רק את חלקן.
דמוקרטיה ישירה בהווה > היישום הרחב ביותר של דמוקרטיה ישירה בימינו

שווייץ מקיימת שיטה פוליטית ייחודית, המשלבת בין דמוקרטיה ייצוגית ודמוקרטיה ישירה. ניתן לומר כי הרכיב הישיר במודל השווייצרי הוא הכלי החשוב בקבלת החלטות, והרכיב הייצוגי הוא הכלי החשוב בחקיקה ובהכנת ההצעות לדיון.
גם מדינות רבות בארצות הברית משלבות בין דמוקרטיה ייצוגית לדמוקרטיה ישירה. עד היום נערכו במדינות ארצות הברית מעל 8,000 משאלים, כאשר רק במדינת קליפורניה נערכו מעל 1,200 משאלים ישירים.
ניהול החברה כולה בדמוקרטיה ישירה

הוגים אנרכיסטים טענו בעבר כי קהילות אמורות לנהל את חייהן בעצמן על ידי דמוקרטיה ישירה. ניהול החברה כולה בשיטה זו הוא אידיאל אנרכיסטי ישן. התפתחות טכנולוגיות התקשרות והמחשוב בעשורים האחרונים של המאה ה-20 איפשרה מבחינה טכנית את התהליך של קבלת החלטות על ידי המוני אנשים. בנוסף, רשת האינטרנט מאפשרת כיום מבחינה טכנית להעביר מידע ורעיונות בין אנשים בצורה מבוזרת, דבר שמהווה חיזוק נוסף לרעיון הדמוקרטיה הישירה.
במקביל להתקדמות הטכנית, התפתחה בעולם המערבי אכזבה ממשטרי הנציגים (או ממשטרי הדמוקרטיה הייצוגית).
סקרים שונים שנערכו על פני עשרות שנים מראים כי במשך השנים חלה ירידה באמון של אזרחים במוסדות שאמורים לייצג אותם – ממשלה, פרלמנט, בתי משפט, ובמוסדות ציבוריים בכלל – כמו פירמות ציבוריות או העיתונות. במקביל, ניתן לראות על פני שנים מגמה ארוכת טווח של ירידה באחוז האזרחים המצביעים בבחירות.
הפיתוחים הטכנולוגיים יחד עם האכזבה משלטון הנציגים נתנו חיזוק לרעיון כי ניתן וצריך להחיל את כללי הדמוקרטיה הישירה על החברה כולה.
דמוקרטיה ישירה מול דמוקרטיה ייצוגית

תומכי הדמוקרטיה הישירה[דרוש מקור: מי?] טוענים כי כיום משמש המונח "דמוקרטיה", בטעות, לתיאור משטר של נציגים, שבו קומץ נציגים נבחרים מחליטים את כל ההחלטות הפוליטיות (החלטות המחייבות את כל החברה). במשטר כזה, נטען, האזרחים בוחרים מי ישלוט בהם ויקבל במקומם את ההחלטות הפוליטיות, במקום לקבל את ההחלטות הפוליטיות בעצמם.
לטענת תומכי רעיון זה, עצם השימוש בנציגים יוצר רמה מסוימת של דיכוי, ומביא לכך שרעיון הדמוקרטיה ממומש במידה מוגבלת. הנתק בין נבחרי הציבור לאזרחים מוביל למשבר אמון, לערעור הלגיטימיות של המשטר ולמצב בו האינטרס הציבורי אינו מקודם על ידי השלטון הנבחר.
מודל שמשלב בין דמוקרטיה ישירה לדמוקרטיה ייצוגית הוא דמוקרטיה דינמית, ובה האזרחים ממנים נציגים אך יכולים גם לבחור להשתתף ישירות ולבטל את מינוי נציגיהם בכל רגע. יש המכנים את השילוב בין השיטות "דמוקרטיה היברידית".
טיעונים בעד דמוקרטיה ישירה

בפסקה זו אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים. (2 בינואר 2022)
כיסוי מלא – אין באפשרות נציגים להקדיש זמן, מחשבה ואכפתיות לכל אלפי ההיבטים בחיי החברה שעשויים להיות מוסדרים בחקיקה, ולהשלכות שלהם על חיי כל אחד מאלפי הבוחרים אותם הם מייצגים, כפי שיקדישו האזרחים עצמם אם תינתן להם האפשרות להשפיע על חייהם ישירות.
ניעות פוליטית – ההצבעה הישירה תהווה פלטפורמה לתפוצה מהירה של תנועות ורעיונות חדשניים, ולתרגומם לחקיקה.
ייצוג – פרטים הנבחרים לכהונה בדמוקרטיה נציגותית נוטים שלא לייצג מבחינה דמוגרפית את קהל הבוחרים שלהם. רובם נוטים להיות עשירים יותר, יש ייצוג יתר לזכרים, ולפעמים יש ייצוג יתר לקבוצה שמהווה רוב בהיבטים כמו בגזע, קבוצה אתנית, או דת (בהשוואה למדגם אקראי באוכלוסייה). בחברה המורכבת משכבות, בחירות על פי מחוזות עשויות להקטין הטיות כאלה. דמוקרטיה ישירה תייצג את האנשים באופן מובנה, בהנחה שכולם יכולים להצביע.
התנגשות אינטרסים – האינטרסים של נציגים נבחרים אינם בהכרח חופפים לאינטרסים של בוחריהם. דוגמה לכך היא שלעיתים קרובות נוצר מצב בו הנציגים קובעים את משכורתם שלהם. האינטרס שלהם הוא שהשכר שלהם יהיה גבוה, בעוד שניתן לטעון כי האינטרס של הציבור הוא לשכר "מייצג", כלומר, שכר ממוצע של האוכלוסייה שאותו הם מייצגים. דמוקרטיה ייצוגית עלולה להוביל לשכר נציגים גבוה בהרבה מממוצע זה.
נטייה לשחיתות – ריכוז הכוח הוא חלק מובנה בממשלה ייצוגית. בחלק מהמדינות בהן יש דמוקרטיה כזאת יש נטייה ליצירת שחיתות. בדמוקרטיה ישירה, האפשרות לשחיתות קטנה יותר.
מפלגות פוליטיות – בדמוקרטיה ייצוגית הנבחרים לרוב מתאגדים במפלגות, מפני שהם זקוקים למשאבים משותפים כדי להצליח להיבחר. יש הטוענים[דרוש מקור] כי ההתגבשות הזאת של הנציגים למפלגות פוליטיות היא חיסרון. עם זאת, מפלגות כאלה פירושן שהנציגים צריכים לבצע פשרות בין הערכים שלהם לבין אלו של קהל הבוחרים, כדי להתאים את עצמם למצע המפלגה. לפעמים, יש צורך בפשרות קטנות, בזמנים אחרים, הצורך בפשרות גדולות יגרום לכך שהנציגים יפרשו או יחליפו מפלגה.
מעברי ממשלות – העברת השלטון ממפלגה או ממשלה אחת לאחרת, ובמידה פחותה יותר מנציג אחד למשנהו, יכולה לגרום לאי-סדר משמעותי בממשלה ולשינויים בחוקים. לדוגמה, מזכירת המדינה של ארצות הברית (שהייתה בזמנו היועצת לביטחון לאומי), קונדוליזה רייס, טענה כי תקופת המעבר מממשל קלינטון לממשל בוש הייתה הגורם העיקרי לכך שארצות הברית לא הייתה מסוגלת למנוע את הפיגועים ב-11 בספטמבר 2001.
עלות הבחירות – בדמוקרטיה ייצוגית יש הוצאה של משאבים רבים על מסע הבחירות וקיום הבחירות. בנוסף לכך, יש הרגשה כי הצורך לגייס תרומות לבחירות פוגע באופן חמור בנייטרליות של הנציגים, שמחויבים לתורמים הגדולים – אלמנט נוסף שעלול להוביל לשחיתות. מצד שני, בדמוקרטיה ישירה יש קשיים לוגיסטיים ועלויות הביצוע של בחירות והצבעות בדמוקרטיה ישירה הן גדולות.
ראו גם

אנרכיזם
דמוקרטיה
דמוקרטיה ייצוגית
דמוקרטיה אלקטרונית
דמוקרטיה דינמית
דמוקרטיה דיונית
דמוקרטיה שורשית
הערות שוליים

↑  אתר הממשל האמריקאי
↑  שאול שארף, "דמוקרטיה היברידית: טכנולוגיה אינטרנטית בשירות הדמוקרטיה", מעשי משפט יב, 307 ‏(2021)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007542246205171  BnF: cb13188693t (data)  GND: 4134792-4  HDS: 048664  LCCN: sh2003003061  NDL: 00576990  NKC: ph119373 
דמוקרטיה ישירה בשווייץ (2006)
דמוקרטיה ישירה בארצות הברית לפי מדינות
דיסקוגרפיה של ברונו מארס
אלבומי אולפן

| שם | פרטים | מיקומי שיא> ארצות הברית  | מיקומי שיא> אוסטרליה  | מיקומי שיא> אירלנד  | מיקומי שיא> בריטניה  | מיקומי שיא> גרמניה  | מיקומי שיא> דנמרק | מיקומי שיא> הולנד  | מיקומי שיא> ניו זילנד  | מיקומי שיא> קנדה  | מיקומי שיא> שווייץ  | תארים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Doo-Wops & Hooligans |  יצא לאור: 4 באוקטובר 2010  חברת תקליטים: אטלנטיק ‏•‏‏ אלקטרה  דירוג Metacritic: 61/100 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 1 |  ניו זילנד פלטינה 10×  ארצות הברית פלטינה 7×  בריטניה פלטינה 7×  דנמרק פלטינה 6×  אוסטרליה פלטינה 4×  אירלנד פלטינה 4×  סינגפור פלטינה 4×  אירופה פלטינה 3×  קנדה פלטינה 3×  צרפת פלטינה 3×  שווייץ פלטינה 2×  יפן פלטינה  איטליה פלטינה  ברזיל פלטינה  בלגיה פלטינה  אוסטריה פלטינה  גרמניה זהב 5×  מקסיקו זהב  ספרד זהב  הולנד זהב  שוודיה זהב  פולין זהב  פורטוגל זהב |
| Unorthodox Jukebox |  יצא לאור: 7 בדצמבר 2012  חברת תקליטים: אטלנטיק  דירוג Metacritic: 70/100 | 1 | 1 | 3 | 1 | 4 | 6 | 4 | 2 | 1 | 1 |  צרפת יהלום  ארצות הברית פלטינה 6×  בריטניה פלטינה 3×  קנדה פלטינה 3×  אוסטרליה פלטינה 3×  דנמרק פלטינה 3×  ניו זילנד פלטינה 3×  מקסיקו פלטינה 2×+זהב  אירלנד פלטינה 2×  סינגפור פלטינה 2×  אירופה פלטינה  יפן פלטינה  גרמניה פלטינה  איטליה פלטינה  ברזיל פלטינה  ספרד פלטינה  שוודיה פלטינה  שווייץ פלטינה  פורטוגל פלטינה  הונגריה פלטינה  בלגיה זהב  אוסטריה זהב |
| 24K Magic |  יצא לאור: 18 בנובמבר 2016  חברת תקליטים: אטלנטיק  דירוג Metacritic: 70/100 | 2 | 3 | 4 | 3 | 9 | 6 | 5 | 2 | 2 | 4 |  ארצות הברית פלטינה 3×  קנדה פלטינה 3×  ניו זילנד פלטינה 3×  בריטניה פלטינה 2×  צרפת פלטינה 2×  דנמרק פלטינה 2×  סינגפור פלטינה 2×  אוסטרליה פלטינה  מקסיקו פלטינה  איטליה פלטינה  הולנד פלטינה  ספרד פלטינה  יפן זהב  פורטוגל זהב  הונגריה זהב |
אלבומים משותפים

| שם | פרטים | מיקומי שיא> ארצות הברית  | מיקומי שיא> אוסטרליה  | מיקומי שיא> אירלנד  | מיקומי שיא> בריטניה  | מיקומי שיא> גרמניה  | מיקומי שיא> דנמרק | מיקומי שיא> הולנד  | מיקומי שיא> ניו זילנד  | מיקומי שיא> קנדה  | מיקומי שיא> שווייץ  | תארים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| An Evening with Silk Sonic (עם אנדרסון פאאק בתור סילק סוניק) |  יצא לאור: 12 בנובמבר 2021  חברת תקליטים: אפטרמת' ‏•‏‏ אטלנטיק  דירוג Metacritic: 83/100 | 2 | 4 | 5 | 9 | 14 | 5 | 3 | 3 | 3 | 5 |  ארצות הברית פלטינה  ברזיל פלטינה  קנדה זהב  הולנד זהב  דנמרק זהב  ניו זילנד זהב  בריטניה כסף |
מיני-אלבומים

| שם | פרטים | מיקומי שיא> ארצות הברית  | מיקומי שיא> בריטניה  |
| --- | --- | --- | --- |
| It's Better If You Don't Understand |  יצא לאור: 11 במאי 2010  חברת תקליטים: אטלנטיק ‏•‏‏ אלקטרה | 99 | 97 |
סינגלים > שיתופי פעולה

| שם | שנה | מקום במצעדים> ארצות הברית  | מקום במצעדים> אוסטרליה  | מקום במצעדים> אירלנד  | מקום במצעדים> בריטניה  | מקום במצעדים> גרמניה  | מקום במצעדים> דנמרק | מקום במצעדים> הולנד  | מקום במצעדים> ניו זילנד  | מקום במצעדים> שווייץ  | מקום במצעדים> קנדה  | תארים | אלבום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| "Nothin' on You" (B.o.B בהשתתפות ברונו מארס) | 2009 | 1 | 3 | 7 | 1 | 22 | 24 | 15 | 5 | 28 | 10 |  ארצות הברית פלטינה 3×  בריטניה פלטינה  אוסטרליה פלטינה  קנדה פלטינה  דנמרק זהב  איטליה זהב  ניו זילנד זהב | B.o.B Presents: The Adventures of Bobby Ray |
| "Billionaire" (טרווי מקוי בהשתתפות ברונו מארס) | 2010 | 4 | 5 | 2 | 3 | 16 | 8 | 4 | 2 | 14 | 12 |  ארצות הברית פלטינה 4×  קנדה פלטינה 2×  אוסטרליה פלטינה 2×  בריטניה פלטינה  דנמרק פלטינה  ניו זילנד פלטינה | Lazarus |
| "Lighters" (באד מיטס אוויל בהשתתפות ברונו מארס) | 2011 | 4 | 17 | 11 | 10 | 26 | 18 | 17 | 2 | 10 | 4 |  אוסטרליה פלטינה 3×  ארצות הברית פלטינה 2×  שוודיה פלטינה  בריטניה זהב  ניו זילנד זהב | Hell: The Sequel |
| "Mirror" (ליל ויין בהשתתפות ברונו מארס) | 2011 | 16 | 26 | 21 | 17 | — | 12 | 14 | 37 | 15 | 46 |  ארצות הברית פלטינה 4×  דנמרק פלטינה 2×  אוסטרליה פלטינה 2×  בריטניה זהב  גרמניה זהב | Tha Carter IV (Deluxe Edition) |
| "Young, Wild & Free" (סנופ דוג וויז קאליפה בהשתתפות ברונו מארס) | 2011 | 7 | 4 | 33 | 44 | 15 | 19 | 11 | 2 | 6 | 13 |  ארצות הברית פלטינה 6×  אוסטרליה פלטינה 5×  קנדה פלטינה 3×  איטליה פלטינה 3×  דנמרק פלטינה 2×  שוודיה פלטינה 2×  בריטניה פלטינה  ניו זילנד פלטינה  גרמניה זהב 5×  מקסיקו זהב  אוסטריה זהב  בלגיה זהב  שווייץ זהב | Mac & Devin Go to High School |
| "Bubble Butt" (מייג'ור לייזר בהשתתפות ברונו מארס, 2 צ'יינז, טייגה ומיסטיק) | 2013 | 56 | 39 | — | — | — | — | 65 | — | — | — |  ארצות הברית זהב | Free the Universe |
| "Uptown Funk" (מארק רונסון בהשתתפות ברונו מארס) | 2014 | 1 | 1 | 1 | 1 | 3 | 2 | 2 | 1 | 2 | 1 |  מקסיקו יהלום 2×+פלטינה  קנדה יהלום  צרפת יהלום  אוסטרליה פלטינה 22×  ארצות הברית פלטינה 11×  בריטניה פלטינה 6×  איטליה פלטינה 5×  ניו זילנד פלטינה 5×  ספרד פלטינה 4×  דנמרק פלטינה 3×  בלגיה פלטינה 3×  נורווגיה פלטינה 3×  גרמניה פלטינה  שוודיה פלטינה  הולנד פלטינה  יפן זהב  אוסטריה זהב | Uptown Special |
ביאורים

↑  "Talking to the Moon" יצא כסינגל רק בברזיל.
↑  "Count On Me" יצא כסינגל רק באוסטרליה.
↑  "Count On Me" נכנס למקום ה-36 במצעד השירים הדיגיטליים.