stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המרכז לטניס בישראל - ירושלים
היסטוריה

הקמת המרכז החלה ב-1979 במימון המרכז לטניס בישראל, בעזרת הקהילה היהודית בדרום אפריקה, ועיריית ירושלים. המרכז נחנך ביולי 1981 ונקרא על שמם של ג'ויס ובן אייזנברג, התורמים הגדולים ביותר של המרכז לטניס בישראל.
קיים סיפור פיקנטי מאחורי הקמת המרכז, כפי שסיפר איאן פרומן, אחד מששת המייסדים של המרכז לטניס בישראל. המייסדים הציעו לראש עיריית ירושלים, טדי קולק, להקים מרכז טניס בעיר. קולק הוזמן למרכז לטניס בישראל - רמת השרון כדי להתרשם ממרכז טניס, צפה בהופעת ראווה של הילדים משחקים וקיבל הסברים על הפעילות. בסיום שאל קולק אם יש עוד מרכז טניס בסביבה שאפשר להתרשם ממנו ונאמר לו שהמרכז הקרוב הוא המרכז לטניס בישראל - יפו. הוא ביקש לנסוע לשם, כשהגיע נכנס ישירות לשירותים וכשיצא אמר לסובבים אותו: "אני אעזור לכם להקים מרכז טניס בירושלים". לשאלה מה שכנע אותו, הוא ענה שכחלק מההכנות לביקור שלו ברמת השרון, המרכז היה מצוחצח ונקי, אבל הוא רצה לראות מרכזי טניס אחרים בספונטניות כדי לוודא שהאיכות נשמרת בכולם והכי חשוב היה לו לראות את השירותים. "ברגע שהשירותים היו מצוחצחים גם ביפו", אמר קולק, "אז ידעתי שיש לי עסק עם אנשים רציניים והסכמתי להקמת המרכז בירושלים".
המנהל הראשון של המרכז היה דני פריימן ששימש בתפקיד במשך 21 שנה, מנהלים נוספים היו יובל קרוצ'י ואילן ממן. מנהל המרכז משנת 2012 הוא מוריס אוחיון, שגדל מול המרכז ועבד בו כשומר וכמאמן לאחר שירותו הצבאי וכעת סגר מעגל.
על מנת לאפשר הקמת תחנה לקו הרכבת הירוק של הרכבת הקלה ולתוואי הרכבת עצמו, שעתיד לעבור במקום, נהרסו חמישה מגרשי טניס במרכז הספורט במלחה. עם זאת, בין השאר מתקציב הרכבת הקלה, מרכז הטניס ישודרג. החידושים כלל הקמה של שישה מגרשי טניס חדשים שארבעה מהם מקורים במקום המגרשים הישנים שנהרסו, וכן מתוכנן שדרוג של מגרש הטניס המרכזי על ידי הרחבתו וכיסויו בגג נפתח.
הפעילות במרכז

במרכז 17 מגרשים מוארים, מתוכם ארבעה מקורים, אצטדיון ל-2,000 צופים, קיר אימון, חדר כושר, חדר מאמנים והרצאות, מזנון וחנות ספורט. המרכז מפעיל תוכניות טניס רבות לכל הגילאים: תוכנית לגני ילדים, תוכנית פיתוח מוטורי (גילאים 4-6), תוכנית מיני טניס (6-8), תוכניות טניס לגילאי 8-18, תוכנית תחרותית וחוגי טניס למבוגרים.
המרכז מפעיל תוכניות למען הקהילה: שני פרויקטים של דו קיום בגני הילדים בשעות הבוקר (גן יהודי וגן ערבי מגיעים למרכז ועוברים יחד אימון של יכולת תנועה לגיל הרך), תוכנית דו קיום לילדים אחר הצהרים, פעילות לילדים ממשפחות יוצאי אתיופיה בשיתוף מתנ"ס גנים בקרית מנחם ומשרד הקליטה, תוכניות של ילדים ונוער חרדי בסיכון ותוכנית לילדים בעלי צרכים מיוחדים.
על פי תוכניות פיתוח המרכז, הרסו בו 7 מהמגרשים לטובת הקמת מבנה רב תכליתי שכולל 6 מגרשים במפלס העליון שלו (4 מקורים ו-2 לא מקורים), ואולמות סקווש, שטחי מסחר והסעדה, מרפאה וחדרי טיפולים, משרדי הנהלה, מחסני ציוד חדרי הלבשה ועוד במפלס התחתון מה שישדרג את פעילותו גם בעונה הקרה. בנוסף מתוכנן שדרוג אצטדיון הטניס המרכזי על ידי ציודו בגג נפתח
והרחבתו ל-2,400 מקומות. שדרוג מרכז הטניס תוכנן במשרד HQ אדריכלים וצפוי לעלות כ-65 מיליון שקלים.
תחרויות במרכז ובוגרים מפורסמים

המרכז אירח במהלך השנים תחרויות רבות כגון טורניר אייזנברג הבינלאומי עם פרסים על סך 50,000 דולר, אליפויות ישראל לבוגרים ולנוער, תחרויות במסגרת משחקי המכביה, תחרויות ארציות, אזוריות ופנימיות ואליפויות של המרכז לטניס בישראל. אירוע השיא של המרכז היה בשנת 1984 כאשר נבחרת ישראל אירחה את נבחרת פולין במסגרת גביע דייוויס וגברה עליה 0:5. בשנת 1987 התקיים באותו אצטדיון מפגש ראווה בין עמוס מנסדורף לאגדת הטניס, ג'ימי קונורס.
במהלך השנים גדלו במרכז בירושלים עשרות שחקנים ושחקניות שזכו בתארים של אלופי ישראל לנוער ובתחרויות ארציות רבות. השחקן המפורסם ביותר שגדל במרכז הוא אנדי רם, שחקן נבחרת הדייוויס של ישראל, שעשה את צעדיו הראשונים על המגרשים בירושלים כבר בגיל חמש וחצי. גם יוליה גלושקו, שזכתה באליפויות ישראל לנוער ולבוגרים ומייצגת את ישראל בגביע הפדרציה, עשתה את צעדיה הראשונים במרכז בירושלים.
בדצמבר 2018 חזר מרכז הטניס לארח את אליפות ישראל בטניס לאחר שנים רבות שלא התקיימה בה. מרכז הטניס מיועד לארח את אליפות ישראל אף בדצמבר 2024.
הערות שוליים

↑  מרכז טניס בקטמונים, מעריב, 21 בספטמבר 1979
↑  11 מגרשי טניס יחנכו היום במרכז בירושלים, דבר, 27 ביולי 1981
↑  מלחה: כך ייראה מרכז הטניס החדש לאחר השדרוג, באתר mynetjerusalem, ‏2020-08-16
↑  הצצה ראשונה: כך ייראה מרכז הטניס החדש שיוקם בירושלים, באתר mynetjerusalem, ‏2021-06-23
↑  יובל ניסני, ירושלים מארחת את אליפות ישראל בטניס, באתר כל העיר, 17 בדצמבר 2018
↑  אליפות ישראל בטניס חוזרת לירושלים, באתר ערוץ הספורט, 5 בנובמבר 2024
מגרש במרכז לטניס בישראל - ירושלים
עמית קמה

| --- | --- |

 לידה:  8 באוגוסט 1960 (בן 64)
 מדינה:  ישראל 
 
עמית קמה (נולד ב-8 באוגוסט 1960 בקיבוץ נגבה) הוא איש אקדמיה, פעיל חברתי וקדר.
פעילות ציבורית

היה בין מקימיו של שירות ההרצאות של האגודה לשמירת זכויות הפרט בשנת 1983 (כיום "חוש"ן - חינוך ושינוי").
בשנת 1992 מונה למנכ"ל הראשון של אגודת הלהט"ב, וכיהן בתפקיד זה עד 1996.
בין השנים 1994 – 2000 כיהן כחבר בוועדה לזכויות הפרט שליד מועצת עיריית תל אביב-יפו.
בשנת 1995 שימש כחבר ב-Honorary Committee of the International Tribunal on Human Rights Violations against Sexual Minorities, שהתקיים במקביל לחגיגות היובל של האו"ם.
בשנת 2003 הצטרף לפורום המחקר של ארגון נוער גאה.
בשנת 2004 כיהן כחבר בוועדת הייעוץ לרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו בנושא הצגת אנשים עם מוגבלויות בערוצים המסחריים.
בין השנים 2008-2015 כיהן כחבר הוועד המנהל של האגודה הישראלית לתקשורת.
בין השנים 2008-2010 כיהן כחבר בוועדת ההיגוי של "הפורום ללימודי נכויות ומוגבלויות בישראל".
ביוני 2015, במלאת 40 שנה לאגודת הלהט"ב, נכלל בין 40 המשפיעים בתולדות קהילת הלהט"ב.
בשנת 2019 נבחר לכהן כיושב הראש של הוועדה למונחי מגדר ומיניות של האקדמיה ללשון העברית.
בשנת 2021 נבחר לכהן כיושב הראש של האגודה הישראלית לתקשורת.
מאז 2021 חבר בוועד האקדמי המלווה של המכון הישראלי לחקר מגדר ולהט"ב.
השכלה ומחקר

בשנים 1986-1983 למד לתואר ראשון באוניברסיטת תל אביב, בחוג לפסיכולוגיה ובחוג לספרות אנגלית ואמריקאית.
בשנים 1990-1987 למד לתואר שני באוניברסיטה העברית בירושלים, במחלקה לקומוניקציה. עבודת התיזה בהנחייתה של פרופ' חנה אדוני נקראה "'יש ערימה של חבר'ה': תרבויות טעם מוזיקליות וקהלי טעם בקרב בני הנוער בישראל".
בשנים 2001-1998 למד באוניברסיטת תל אביב בחוג לתקשורת, והוסמך כדוקטור. עבודת הדוקטורט, שנעשתה בהנחייתה של פרופ' דפנה למיש, נושאת את השם "העיתון והארון: על הזיקות בין דפוסי תקשורת של הומוסקסואלים בישראל".
את הפוסט-דוקטורט עשה באוניברסיטת אילינוי בשיקגו (UIC) ושם התמחה בלימודי מוגבלות.
כיום הוא מרצה בכיר בחוג לתקשורת במכללה האקדמית עמק יזרעאל ומלמד את הסטודנטים קורסים העוסקים בעיקר בייצוגים בתקשורת ודימויי גוף.
מחקריו מתמקדים בעיקר בקבוצות מיעוט שונות – הומואים, מהגרות עבודה ומהגרים באופן כללי, נכים ועוד. בנוסף, חקר את מעמדם של האשכנזים בחברה הישראלית. בשנים האחרונות בוחן את ההבניה החברתית של הגוף וייצוגיו התקשורתיים. כחמישים פרסומים בנושאים אלו ראו אור בכתבי עת מדעיים ובספרים ישראליים ובין-לאומיים. בשנת 2019 ייסד עם פרופ' סלביה פוגל-ביזאוי את מיזם המחקר "מגדר ולהט"ב בקיבוץ ובהתיישבות השיתופית".
מכהן כחבר מערכת כתבי העת: Queer Studies in Media & Popular Culture ו-Journal of LGBT Youth והיה אחד מכותבי הערכים לאנציקלופדיה Routledge International Encyclopedia of Queer Culture. בין השנים 2012-2021 כיהן כחבר מערכת כתב העת מסגרות מדיה וכן היה עורך הלשון (בהתנדבות) של כתב העת.
בשני העשורים האחרונים מקבץ, מארגן ומקטלג מאגר מידע הכולל כ-850 עבודות מחקר, שפורסמו בכתבי-עת מדעיים ובערוצים אקדמיים אחרים (עבודות לשם קבלת תואר שני ודוקטור) בעברית, ערבית, צרפתית ואנגלית על ידי חוקרים מקומיים או חוקרים זרים אשר בחנו היבטים מגוונים של להט"ב בישראל. הרשימה נועדה לשם כינון גוף ידע מסודר ושיטתי על הומואים, לסביות, ביסקסואלים ו/או טרנסג'נדרים בקרב חוקרים, חוקרות והציבור הרחב.
משפחה

עמית היה בן-זוגו של פרופ' עוזי אבן בין השנים 2009-1986. את מאבקיהם המשפטיים להשוואת זכויות של להט"ב החלו השניים בתביעה נגד אוניברסיטת תל אביב על מנת שתכיר בו כבן-זוגו של אבן. האוניברסיטה נענתה לבקשתם בעקבות התקדים של בג"ץ אל-על נגד דנילוביץ ובכך נסללה הדרך להכרה בזוגות מאותו המין במקומות עבודה נוספים.
בשנת 2004 התחתנו השניים בעיריית טורונטו שבקנדה. למשפחתם הצטרף בשנת 1995 נער בשם יוסי, לאחר שנזרק מביתו עקב נטייתו המינית. הזוג אבן-קמה קיבל בספטמבר 1995 אישור ממשרד הרווחה לשמש ליוסי משפחת אומנה. מאז שנת 2006 ניהלו השניים מאבק משפטי למען הכרה ביוסי כבנם המאומץ, לבקשתו, ואף שכבר אינו קטין. בתחילת 2008 השיב היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז לבקשתם כי אין מניעה להכיר בזוגות חד-מיניים כהורים מאמצים גם לילדים שאינם בניהם הביולוגיים, ובשנת 2009 התקבלה בקשתם וניתנה גושפנקא פורמלית למערכת היחסים המשפחתית.
בסוף 2012 אישר בית המשפט למשפחה ברמת גן את גירושיהם של קמה ואבן. בכך היו השניים לזוג מאותו המין הראשון שהתגרש בישראל וכן לזוג היהודי הראשון בישראל שהתגרש שלא דרך הרבנות, אלא בבית משפט.
ספרים

מבעד לארון השקוף: דיוקן של להט"ב בקיבוץ (עם פרופ' סלביה פוגל-ביזאוי). 2023. הוצאת האוניברסיטה הפתוחה ויד טבנקין.
על ההדרה: ייצוגים תקשורתיים של 'אחרים' (עם פרופ' ענת פירסט), 2015. תל אביב: רסלינג.
העיתון והארון: דפוסי תקשורת של הומואים, 2003. תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד.
תקשורת כתרבות: יצירת משמעות כמפגש בין טקסט לבין קוראים (עם פרופ' תמר ליבס וד"ר מירי טלמון), 2003. תל אביב: האוניברסיטה הפתוחה.
חטיבה אנושית אחת, עם ישראלי אחד: על כינון זהויות קיבוציות במכתבים למערכת "הארץ", 2005. תל אביב: אוניברסיטת תל אביב.
עיצוב הגוף וחיטוב הזהות: ייצוגי הגוף בטלוויזיה המסחרית (עם ד"ר דליה לירן-אלפר), 2007. תל אביב: אוניברסיטת תל אביב.
ספורט ומגדר בחברה הישראלית: מאפיינים, זהויות ויצוגים בעריכת ד"ר יאיר גלילי, ד"ר משה לוי וד"ר אילן תמיר, בהוצאת המרכז הבינתחומי הרצליה. כתיבת הפרק, ביחד עם ברק עטר, שחקנים גאים במשחקים גאים: הומואים ולסביות בשדה הספורטיבי הישראלי
Feminist Interrogations of Women's Head Hair: Crown of Glory and Shame (עם ד"ר סיגל ברק-ברנדס), 2018. 2018.Abingdon, UK: Routledge
יובל שחל: נָאשָה פְּרֶסָה: עיתונות יהודית ברוסיה הבתר-סובייטית (עריכה מדעית), 2010. הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס.
הערות שוליים

↑  ג'ורג' אבני שיר נחמיאס, ‏היכל הקהילה 2015: 40 המשפיעים בתולדות הקהילה, באתר ‏מאקו‏, 7 ביוני 2015
↑  הוועדה למונחי מגדר ומיניות, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏2019-04-11
↑  ורד לוביץ', ביהמ"ש: זוג הומואים יאמצו בנם לאחר 14 שנה, באתר ynet, 10 במרץ 2009
↑  אילן ליאור, בית משפט אישר בפסיקה תקדימית גירושים של זוג הומואים, באתר הארץ, 2 בדצמבר 2012
↑   דורון חלוץ, הצרה הבאה של הלהט"ב בישראל: איך מתגרשים?, באתר הארץ, 20 באוגוסט 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263422705171  LCCN: no2003094970  VIAF: 29771105   WorldCat (עם VIAF): 29771105
הצבעה ממוחשבת

הצבעה ממוחשבת היא שיטת הצבעה המשתמשת במחשבים (בניגוד לשיטת ההצבעה הידנית המסורתית המשתמשת בספירת ידיים או פתקי הצבעה וכפיתוח של מכונות ההצבעה), שנכנסה לעולם עם המודרניזציה. עיקר האתגר של ההצבעה ממוחשבת הוא בהצבעה לבחירות ומשאלי עם שם מדובר בהיקף גדול של מצביעים שנעשה באופן חד פעמי.
מבוא

עם התקדמות המחשוב והאוטומציה בעולם באספקטים רבים של החיים, הוחל בניסיון למחשב הצבעות שונות. בכמה מקומות הצבעות ממוחשבות, למשל הצבעות במשחקי טלוויזיה, בבחירות מקדימות של מפלגות, ובפרלמנטים שונים כמו הכנסת בישראל. האתגר הגדול והבעייתי ביותר הוא מחשוב של הצבעות לראשות מדינה, שם ישנן סוגיות שונות ורבות שיש לפתור הנוגעות לזיהוי המצביע, בקרה על הצבעתו, יצירת מערכת אינטואיטיבית, ומניעת זיופים.
צורת מחשוב ההצבעה יכולה להתבצע במגוון רחב של צורות ואפשרויות. היא יכולה להיעשות בשלוש רמות:
מחשוב של פנקס הבוחר. במקום שוועדות הקלפי ישתמשו בפנקס בוחרים ידני, הם יקושרו למחשב מרכזי, שבו יוכלו לקבל נתוני זכאים לבחירה ולדווח על בוחרים שקיימו הצבעה בזמן אמת. זמן האימות והזיהוי של בוחר יוכל להתקצר. במיוחד אם יונפק לבוחר מסמך או אמצעי זיהוי מהיר, כמו ברקוד, כרטיס מגנטי או תעודת זהות חכמה. מחשוב של שלב זה, יאפשר לכל בוחר לבחור בכל מקום בארץ (ויחסוך את עלות השינוע של בוחרים), וימנע את הצורך לעשות שימוש בהצבעה במעטפות כפולות.
ריכוז נתונים באופן ממוחשב. תהליך ההצבעה והספירה יוכל להיות ידני, אך העברת נתוני ההצבעה בקלפי תהיה ישירות מהקלפי למרכזי ההצבעה באופן ממוחשב. מהלך זה יכול למנוע זיופים בשלב זה, למשל על ידי ראשי קלפי, שעלולים לנסות להצביע בשמם של בוחרים שלא הגיעו לקלפי. אפשרות אחרת היא הצבעה בנייר בקלפי חתום, ופתיחת הקלפי וסריקת הנתונים באמצעות סורקים אוטומטיים רק במרכזים ממוחשבים תחת פיקוח הדוק. באופן כזה יהיה ניתן לנטרל כל יכולת של זיוף מוועדת הקלפי.
הצבעה ממוחשבת מלאה. ברמה זו כל ההצבעה היא ממוחשבת. הבוחר שרשום בפנקס בוחרים ממוחשב, יבחר את נבחריו ישירות בממשק ממוחשב, באמצעות מכונת הצבעה או מחשב עם צג מגע. התוצאות ייאגרו במכונה, יירשמו על כרטיס אלקטרוני, או שיוזרמו בזמן אמת למרכזי הצבעה, שיוכלו לדווח לתקשורת בזמן אמת על התוצאות הנכונות לאותה שעה. בשיטה זו תוצאות הבחירות הסופיות יוכלו להיות מדווחות שעה קלה לאחר סגירת הקלפיות. בשיטה זו גם יוכלו להימנע זיופים הקשורים במישרין להצבעה, כמו ניסיונות של אחד מחברי ועדת הקלפי לשלשל מעטפות מזויפות לקלפי וכמו טעות בספירת הקולות הידניים בידי ועדת הקלפי. הדבר יחסוך גם את הצורך במשקיפים.
מבוא > יתרונות

היתרונות של מחשוב הצבעות נוגעים בעיקר ל:
צמצום טעויות הבוחרים, שיוכלו לבחור רק אחת מהאופציות העומדות לרשותם (ומתן אפשרות לבחירה של אנאלפביתים, שיוכלו לזהות מועמד לפי תמונתו);
מיידיות של התוצאה הסופית (וביטול סקרי הצבעה בצידן);
הצבעה בכל מקום בשל ספר בוחרים ממוחשב (מה שעשוי להעלות את מספר הבוחרים), וביטול הצורך להשתמש בהצבעה במעטפות כפולות (מה שיבטל את הזמן הנוסף של עיכוב בתוצאות האמת);
ספירה מדויקת של ההצבעות והקטנה של השגיאות, הטעויות והזיופים בעת הספירה;
חיסכון בחומרי הצבעה מתכלים כמו פנקסי בוחרים, מעטפות ופתקי הצבעה (אם כי בטווח הקצר החיסכון בטל בששים לעומת העלות של מכונות ההצבעה והשימוש בטכנאים).
צמצום אפשרויות של תקלות וזיופים הנובעים מהצבעה, ספירה והעברה ידנית של הקולות (היכולות של ועדת הקלפי לזייף או לעשות מניפולציות על ההצבעה תצטמצם מאוד).
אפשרות להצביע למספר מתמודדים לפי מדרג, כך שאין צורך במספר סיבובים ואין קולות שהולכים לאיבוד.
מבוא > חסרונות

החסרונות העומדים בפני הצבעה ממוחשבת הם:
חוסר אינטואיטיביות וסיבוך לעומת הצבעה מסורתית (שעלול לגרום לזמן הצבעה ארוך מהרגיל ואף לתוצאות בחירה מוטעות);
עלות ראשונית יקרה בהצטיידות במחשבים או מכונות הצבעה (העלות נאמדת לפחות פי עשרה מהצבעה ידנית);
אפשרות של זיופים בידי כותבי מערכת ההצבעה ומפתחיה שיטו את תוצאות ההצבעה באופן דרסטי בקוד התכנותי עצמו או במחשבים המרכזיים (דבר שקשה הרבה יותר לבקר ולנטר מהצבעה בתהליך ידני). יש הטוענים שניתן לבקר תהליך זה באמצעות פתיחת הקוד למבקרים חיצוניים;
חשיפה להאקרים ואף הטכנאים האחראיים שעלולים לנסות לפרוץ לעמדות ההצבעה ולשנות אותם או לשתול בהם וירוסים או לשבש את תוצאות הבחירות;
רגישות המערכת לתקלות שונות כמו תקלות טכניות בעמדות, ניתוקים ברשת התקשורת, הפסקה בזרם החשמל ועוד.
מכיוון שניתן ליישם את ההצבעה הממוחשבת באופנים רבים ומגוונים, פרמטרים רבים הקשורים להצבעה הממוחשבת כמו אמינות, בטיחות, וידידותיות של ההצבעה, יכולים להתממש בקשת רחבה של אפשרויות. מבחינת כח אדם לא מדובר בחיסכון בהצבעה ממוחשבת אלא להפך, מכיוון שבשיטה הממוחשבת צריך בנוסף לוועדת קלפי גם טכנאי בכל קלפי שיתחזק את המערכת.
הצבעה ממוחשבת בישראל

בנובמבר 2007 הרשויות המקומיות ביצעו פיילוט לבחירות ממוחשבות ב-11 קלפיות, ישנה כוונה לעבור בשלב מסוים להצבעה ממוחשבת ברשויות המקומיות, ותזכיר לחוק בנושא הונח על שולחן הכנסת לדיון מוקדם במאי 2009. בתזכיר זה מפורט תהליך ההצבעה, ובו נכתב כי לאחר זיהויו של המצביע וזכאותו להצבעה יונפק לו כרטיס חכם באמצעותו יצביע בעמדת מחשב באמצעות מסך מגע, בחירתו תירשם הן במחשב ההצבעה והן בכרטיס החכם, בסיומה של ההצבעה הכרטיס ישולשל לקלפי. לאחר תום ההצבעה תתבצע ספירה ידנית אוטומטית של כל הכרטיסים החכמים ותתבצע השוואה לנתונים האגורים במחשב ההצבעה.
בפריימריז שנערכו במפלגת העבודה ב-2 בדצמבר 2008, לקראת הבחירות לכנסת ה-18, התרחשה תקלה במחשבים, שגרמה לביטול הבחירות ועריכתן בהצבעה ידנית יומיים מאוחר יותר. בבחירות המקדימות שנערכו בליכוד ב-8 בדצמבר אותה שנה, גרמו המחשבים לתורים ארוכים (שהביאו לכך שחלק מהמצביעים נטשו את ההצבעה) ולהארכת ההצבעה שעתיים אחרי המועד המקורי. רק במפלגת קדימה עברה ההצבעה באותה שנה ללא תקלות מיוחדות. עם זאת, מאז חלו שינויים וטרם הבחירות לכנסות ה-19 וה-20, התקיימו בהצלחה בחירות-מקדימות ממוחשבות במפלגות "העבודה" ומר"צ.
יש הטוענים כי רצוי לעבור להצבעה ממוחשבת בבחירות לכנסת בהקדם האפשרי, וקיימות אף שיטות שמטרתן למנוע אפשרות של זיופים, כולל בידי מתכנני מערכות ההצבעה. לעומת גישה זו, ישנם חוקרים מהאקדמיה ומהתעשייה שחוששים מאוד מתהליך של הצבעה ממוחשבת וטוענים שיש להתקדם לקראת הליך זה בזהירות מרובה, שכן בעיה או תקלה רצינית בהליך זה, תרוקן את הדמוקרטיה מתוכן.
גלריה-תהליך הצבעה פדרלית ממוחשבת בבלגיה 2007

התייצבות לפני ועדת הקלפי ואימות נתונים בפנקס בוחר ממוחשב
כניסה מאחורי הפרגוד ומילוי חשאי
הטלת כרטיס ההצבעה בקלפי הממוחשבת
ראו גם

מכונת הצבעה
דמוקרטיה דינמית
בחירות באינטרנט
הערות שוליים

↑  פיילוט בחירות ממוחשבות במועצות האזוריות, אתר הממשלה
↑  הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון - בחירות ממוחשבות), התשס"ט-2009, באתר האינטרנט של הכנסת
↑  יהודה קונפורטס, ‏כך מתנהל מחשוב הפריימריז של מפלגת העבודה, באתר "אנשים ומחשבים", 11 בפברואר 2019
| בחירות |
| --- | --- | --- |
| שיטות בחירה | בחירות ישירות • בחירות יחסיות • טופס כללי • בחירות אזוריות • בחירות ארציות • בחירות רובניות • הצבעה בשני סיבובים • הצבעת אישור • שיטת בורדה • שיטת ג'פרסון • שיטת הבונוס להשגת רוב קואליציוני • שיטת שולצה • שיטת הקול הנייד • חבר האלקטורים |  |
| הצבעה | אחוז הצבעה • הצבעה בדואר • הצבעה במעטפות כפולות • הצבעה חשאית • הצבעה מוקדמת • הצבעה ממוחשבת • הצבעה מרחוק • הצבעה באינטרנט • זכות בחירה • חובת הצבעה |  |
| אמצעי הצבעה | קלפי • מכונת הצבעה • פתק הצבעה • קלרוטריון |  |
| מונחים | כלכלת בחירות • דממת בחירות • רשימה • שריון • הסכם עודפים • עימות בחירות • בחירות מקדימות • חוג בית • בחירות ביניים • בחירות בזק |  |
| נוספים | פיקוח על בחירות • אחוז החסימה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007532593905171  BNE: XX553219  LCCN: sh2002012172  NLK: KSH2001008528 
הצבעה בלונדון 2007, סורקי הצבעות
מכונת הצבעה של חברה צרפתית
יוסי עדן

| --- | --- |

 לידה:  9 במרץ 1976 (בן 48) פרדס כץ, בני ברק, ישראל ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל 
 סוגה:  מוזיקה ים-תיכונית
 שפה מועדפת:  עברית 
 
יוסי עדן (נולד ב-9 במרץ 1976) הוא זמר ישראלי ששר בסגנון מזרחי וטורקי.
ביוגרפיה

עדן גדל בפרדס כץ במשפחה חד הורית וכיום מתגורר ברמת גן. עדן כותב שירים ושר מגיל צעיר ולאחר הצבא החל להקליט אלבומים. בתחילה הוא פנה לזמרים במטרה שישירו את שיריו, ואלה סירבו מכיוון שלא היה מוכר. לכן החליט להפיק את האלבומים בעצמו. חברת "רותם הפקות" היו אלה שהפיקו לו את האלבום "היא לא אוהבת" שיצא לאור בשנת 1997 שזכה להצלחה רבה מתוכו בלט הלהיט "רק אותך אני אהבתי".
שנה לאחר מכן בשנת 1998 הוציא את אלבומו השני "סוגד לאהבה" שהיה למעשה אלבום שהורכב רובו ממחרוזות, באותו שנה יצא אלבומו השלישי "סולח" שזכה להצלחה מסחררת מתוך האלבום בלטו השירים שיר הנושא "סולח", "אבא לא מבקר", "המכתב" שיר בהמשך לשירו "רק אותך אני אהבתי".
בשנת 1999 הוציא את אלבומו הרביעי "בהופעה חיה", באותה שנה יצא גם אלבומו החמישי "חסרה לי אהבה". מתוכו בלטו השירים "הקשב לי ילד", "נשימות של אהבה" ו"ממשיך את החיים".
בשנת 2000 הוציא עדן שלושה אלבומים בשנה אחת: "חבקי אותי", "נכנע לאהבה" ו"חוזר למציאות".
בשנת 2001 יצא אלבום התשיעי "בשבילך".
כעבור שנה ב-2002 יצאו האלבומים "הגורל והמזל" ו"דמעה אחרונה".
בשנת 2003 הוציא עדן את האלבומים "אל תשכחי" ו"סיפור שנגמר".
ב-2004 יצא אלבום אוסף בשם "אהבה שלי", שכלל את כל הלהיטים במהלך השנים.
בשנות ה-90 עדן נחשב לאחד הזמרים המצליחים בז'אנר "שירי הדיכאון". הוא הופיע במועדונים רבים בתפוסה מלאה, עם נושאי שירה בולטים הנוגעים בקשר בין גבר לאישה. מרבית שיריו עוסקים באהבה בכלל ובנושאי משפחה בפרט.
עדן היה שדר ברדיו הפיראטי "גלי הים התיכון". והוציא במהלך הקריירה כ-15 אלבומים. בשנת 2009 סיפר בראיון כי פרש מעסקי המוזיקה וכיום הוא מנהל משרד השקעות. מאז הוא מוציא מדי פעם סינגלים, אך שירים אלו אינם יוצאים על גבי תקליטורים.
עדן גרוש ואב לשלושה .
דיסקוגרפיה

היא לא אוהבת (1997)
סוגד לאהבה (1998)
סולח (1998)
הופעה חיה במועדון הדיון (1999)
חסרה לי אהבה (1999)
חבקי אותי (2000)
נכנע לאהבה (2000)
חוזר למציאות (2001)
בשבילך (2001)
הגורל והמזל (2002)
דמעה אחרונה (2002)
אל תשכחי (2003)
סיפור שנגמר (2003)
אהבה שלי - האוסף (2004)
הערות שוליים

↑  אבי שושן, היה טוב, היה יוסי, באתר ynet, 3 בדצמבר 2009
1 2  אבי כאכון, ‏יוסי עדן בדרך לקאמבק, באתר ‏מאקו‏, 6 באוקטובר 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306818105171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ליעד סואץ-קרני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 באפריל 1981 (בת 43) חיפה שבישראל
 עמדה:  פורוורד
 גובה:  1.87
 מספר:  4, 8, 14
 מכללה:  אוניברסיטת וילאנובה
 קבוצות כשחקנית
 1997–1998   1998–2000   2000–2002   2002–2006   2006–2007   2007   2007–2008   2008–2009   2009–2011 2014–2018:  א.ס. רמת השרון   מכבי רעננה   א.ס. רמת השרון  אוניברסיטת וילאנובה   ויסלה קרקוב  ניס   פרובאנס   א.ס. רמת השרון    אליצור מכבי נתניה בנות הרצליה
 הישגים כשחקנית
 שלוש אליפויות ישראל ושלושה גביעי מדינה
 
ליעד סואץ-קרני (נולדה ב-21 באפריל 1981) היא כדורסלנית עבר ישראלית, הייתה קפטנית נבחרת ישראל וקבוצת א.ס רמת השרון, אליצור מכבי נתניה ובנות הרצליה. גובהה 1.87 מטר, והיא שיחקה בעמדת הפורוורד.
קריירה

סואץ-קרני החלה את דרכה בא.ס. רמת השרון, בעונת 1997/1998, ושיחקה לאחר מכן במשך שתי עונות במכבי רעננה, עמה זכתה בגביע המדינה בשנת 2000. בעונה שלאחר מכן שבה לשחק ברמת השרון, איתה זכתה באליפות המדינה והגיעה למעמד חצי גמר רונקטי. בעונת 2001/2002 זכתה עם רמת השרון בדאבל - אליפות וגביע ושיחקה עם רמת השרון ביורוליג. עד 1999 שיחקה במקביל גם בנבחרת הכדורסל של תיכון אוסטרובסקי, עמה זכתה בסגנות אליפות המדינה.
בסוף 2002 עברה לקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת וילאנובה. בעונתה הראשונה בקבוצה לא הותר לה לשחק בקבוצה, אלא רק להתאמן בה, בשל דרישות צינון של ה-NCAA. כשהחלה לשחק בסופו של דבר, בשנת 2003, הייתה לשחקנית בחמישייה הפותחת של הקבוצה. במהלך התקופה בה שיחקה בווילאנובה סיימה את אחד ממשחקיה עם "טריפל דאבל" (מספר דו-ספרתי של נקודות, כדורים חוזרים ואסיסטים), והייתה לשחקנית הראשונה והיחידה בתולדות המכללה שמגיעה להישג כזה. בעונה האחרונה בה שיחקה בווילאנובה, 2005/2006, נבחרה לחמישייה הראשונה של המזרח (ביג איסט). סיימה את לימודיה בהצטיינות עם תואר בפסיכולוגיה וזכתה בתואר Scholar Athlete מטעם אוניברסיטת וילאנובה.
את עונת 2006/2007 החלה סואץ-קרני בקבוצת ויסלה קרקוב מהליגה הפולנית, ובמהלכה עברה לניס מהליגה הצרפתית. בעונה הבאה נשארה בליגה הצרפתית, הפעם בקבוצת פרובאנס. ב-2008 שבה לרמת השרון, ומונתה לקפטנית הקבוצה. בתחילת עונת 2009/2010 חתמה בקבוצת אליצור מכבי נתניה. בעונתה הראשונה באליצור מכבי נתניה זכתה בתואר ה-MVP הישראלית של הליגה.
ב-2011 פרשה זמנית מכדורסל והחלה לאמן קבוצות קט-סל ונערות במ.ס אבן-יהודה. ב-2013 ילדה תאומים, בן ובת - אריאל ויהונתן. באותה השנה שיחקה בקבוצת הפועל פרדסיה מהליגה הארצית והקבוצה סיימה במאזן מושלם, בסיום אותה העונה חזרה לשחק בנבחרת ישראל. בספטמבר 2014 חזרה לשחק בליגת העל בקבוצת בנות הרצליה. בינואר 2017 זכתה בפרס שחקנית הכדורסל של השנה מטעם משרד התרבות והספורט.
בפברואר 2018 הודיעה על פרישה ממשחק פעיל בתום העונה הקרובה.
חיים פרטיים

סואץ-קרני היא נכדתו של כדורגלן מכבי פתח תקווה בעבר, ישראל בן דרור. היא נשואה לאמיר קרני ואם לשלושה, 2 בנים ובת. מתגוררת באבן יהודה. בשנת 2023 הייתה סואץ-קרני ממובילות המחאה נגד הרפורמה המשפטית ועמדה מאחורי המיזם ׳בונות אלטרנטיבה׳ במסגרתו נשים צעדו בדממה בגלימות אדומות בהשארת סדרת הטלוויזיה סיפורה של שפחה.
הערות שוליים

↑  דסק הספורט, ‏מנצחים ומפסידים, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 13 בינואר 2017
↑  אור שקדי‏, ליעד סואץ-קרני הודיעה על פרישה: "עוזבת את כדורסל הנשים במגמת עלייה", באתר וואלה, 20 בפברואר 2018
הבחירות לנשיאות אוקראינה 2019

הבחירות לנשיאות התקיימו באוקראינה ב-31 במרץ 2019. בסיבוב הראשון הנשיא המכהן פטרו פורושנקו, סיים שני עם 15.9% תמיכה, למקום הראשון הגיע הקומיקאי היהודי וולודימיר זלנסקי עם 30.2% תמיכה.
הסיבוב השני נערך ב-21 באפריל 2019 בו זלנסקי ניצח ברוב של 73%.
שיטת הבחירות

נשיא אוקראינה נבחר כל חמש שנים באמצעות מערכת בחירות בת שני סיבובים. אם מועמד לא מצליח לזכות ביותר מ-50% מהקולות בסיבוב הראשון, נערך סיבוב שני.
על פי פרק 5, סעיף 103 בחוקת אוקראינה, על המועמדים להיות אזרחים אוקראינים אשר התגוררו באוקראינה במשך עשר שנים לפני יום הבחירות ועליהם לשלוט היטב בשפה האוקראינית. לפי החוקה, הבחירות לנשיאות מתקיימות ביום ראשון האחרון של החודש האחרון של השנה החמישית לכהונת הנשיא המכהן. אם כהונת הנשיא מסתיימת לפני פרק הזמן החוקי עקב נבצרות וכדומה, אז הבחירות חייבות להתקיים בתוך 90 ימים מסוף הכהונה.