stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בן-ציון סופר
ביוגרפיה

נולד בעיירה א-זאווייה בחבל טריפוליטניה שבלוב. אביו הוא הרב כמוס סופר, יליד תוניסיה שהיה רב העיירה. בסוף שנת 1949, בהיותו בגיל ארבע, עלתה המשפחה לארץ. יהודי העיירה נקלטו במחנה העולים שבות עם, משם עברו להתיישב במושב עלמה שבגליל העליון. למד בישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה ובאוניברסיטת חיפה.
היה מורה ומנהל בית ספר. בתחילת שנות ה-70 הוא החל להיות פעיל ציבור, ובשנת 1973 היה חבר במטה חירום של מושבי הגליל שקבל על אפליה במכסות מים לעומת הקיבוצים בסביבה. בנוסף היה סגן יו"ר ארגון הקניות של מושבי הגליל ויו"ר ההנהלה של "נחלת המושבים", אגודה שניהלה את קרקעות עמק החולה של המושבים. באמצע שנת 1976 נבחר ליושב ראש ועד המושב עלמה. כיו"ר הוועד ביקש לממש פסק בוררות שקבע שיש לחסל את עדרי הבקר במושב, הפוגעים במטעים, דבר שהביא אותו לסכסוך קשה עם בעלי העדרים.
בשנת 1983 נבחר לראשות מועצה אזורית מרום הגליל. כראש המועצה האזורית, מונה ליושב ראש ועד ממונה של מושב מירון שקרס בגלל חובות כבדים.
במקביל לפעילותו בגליל היה פעיל במפד"ל, ובשנת 1977 הוצב במקום ה-61 ברשימתה בבחירות לכנסת התשיעית. בשנת 1986 הוא נבחר לנציג המושבים בלשכת המפד"ל.
נהרג בתאונת דרכים ב-26 במרץ 1987. הובא למנוחות בבית העלמין של מושב עלמה.
חיים אישיים

השאיר אחריו אשה, רחל, ושישה ילדים. בנו עמית סופר, מכהן אף הוא כראש המועצה האזורית מרום הגליל. בן אחר, אופיר סופר הוא שר העלייה והקליטה מטעם הציונות הדתית.
הערות שוליים

↑  אברהם אלמליח, ערי הפרעות בטריפוליטניה ד: זאויה עיר התמרים, הד-המזרח, 21 בדצמבר 1945
אברהם אלמליח, ערי הפרעות בטריפוליטניה - המשך, הד-המזרח, 21 בדצמבר 1945
עפרה לקס, עניין אישי עם אופיר סופר, בעיתון אתנחתא (בשבע), כ“ג באדר א‘ תשע“ט, 28 בפברואר 2019
↑  יוסף הגלילי, "ספר מירון", עמ' 383
↑  ישעיהו עשני, מושבי הגליל קובלים על אפליה בחלוקת מים, דבר, 27 במאי 1973
1 2  "מחבל" שכיר היה צריך לרצוח את יו"ר הוועד במאבק בין מגדלי הבקר לאנשי המטע בעלמה, מעריב, 7 ביולי 1976
↑  מנחם רהט, נחלת המושבים בחולה - בלי מנוחה, מעריב, 7 בנובמבר 1980
↑  מנחם רהט, ה"בהלה לזהב" במירון נמשכה רק כמה שעות, מעריב, 30 בינואר 1986
↑  13 מועמדים - לכל כיסא, מעריב, 13 באפריל 1977
↑  מנחם רהט, לשכת המפד"ל החדשה: יותר צעירה וימנית, מעריב, 21 בספטמבר 1986
↑  יהודה גורן, נהרג בתאונה ראש מועצת מרום הגליל, מעריב, 27 במרץ 1987
↑  אחיקם משה דוד, 22 שנה אחרי מות ראש המועצה: בנו נבחר לתפקיד, באתר nrg‏, 22 בינואר 2009
↑  אופיר סופר, באתר הכנסת
ארנון סגל, לא סופר, עולם קטן, גיליון 685 פרשת תרומה תשע״ט
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מדגסקר (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  אריק דארנל טום מקגראת'
 הופק בידי:  מיירלי סוריה
 תסריט:  מארק ברטון בילי פרוליק אריק דארנל טום מקגראת'
 עריכה:  לי פטרסון 
 שחקנים ראשיים:  בן סטילר כריס רוק ג'יידה פינקט סמית' דייוויד שווימר
 מדבבים:  בן סטילר (Alex) ג'פרי קצנברג (ריקו) קריס מילר (קובלסקי) כריסטופר נייטס (פרייווט) אליסה גבריאלי אנדי ריכטר (Mort) אריק דארנל (Fossas) טום מקגראת (סקיפר, Fossas) סשה ברון כהן (המלך ג'וליאן ה-13) כריס רוק (Marty) Cedric the Entertainer (Maurice) דייוויד שווימר (Melman) ג'יידה פינקט סמית' (Gloria) קונרד ורנון (Mason) 
 מוזיקה:  הנס צימר
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  דרימוורקס הנפשה, Pacific Data Images 
 חברה מפיצה:  דרימוורקס
 שיטת הפצה:  הפצה לאולמות הקולנוע 
 הקרנת בכורה:  27 במאי 2005
 משך הקרנה:  86 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט חבר'ה, סרט קומדיה, סרט הרפתקאות, סרט ילדים, סרט הישרדות 
 מקום התרחשות:  ניו יורק, מדגסקר 
 תקציב:  $78,000,000
 הכנסות:  $532,680,671
 הכנסות באתר מוג'ו:   madagascar
 סרט הבא:  מדגסקר 2: הבריחה לאפריקה
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
מדגסקר (באנגלית: Madagascar) הוא סרט קולנוע קומי אמריקאי בהנפשה ממוחשבת מבית דרימוורקס הנפשה, שיצא לאקרנים בשנת 2005. הסרט בוים על ידי אריק דארנל וטום מקגראת'; תסריטו נכתב על ידי מארק ברטון, בילי פרוליק, אריק דארנל, טום מקגראת'; והוא הופק על ידי מיירלי סוריה.
עלילת הסרט עוקבת אחר ארבע חיות מגן חיות ניו יורקי, המובלות באופן לא צפוי למדגסקר. את ארבע החיות, אלכס, מרטי, מלמן וגלוריה, מדבבים בן סטילר, כריס רוק, דייוויד שווימר וג'יידה פינקט סמית' בהתאמה.
הסרט היה להצלחה קופתית גדולה עם הכנסות של $532,680,671 (הסרט השישי ברווחיותו בשנת 2005) והועמד לשישה פרסי אנני, ביניהם הסרט הטוב ביותר, האפקטים הטובים ביותר, הסטוריבורד הטוב ביותר, עיצוב הדמות הטוב ביותר, הפסקול הטוב ביותר והעיצוב הטוב ביותר. בנוסף, הועמד להכללה בקטגוריית סרטי האנימציה ברשימת "מאה שנים... עשרת הגדולים" של מכון הסרטים האמריקאי.
עלילה

אלכס האריה הוא מלך הג'ונגל העירוני בגן החיות בסנטרל פארק בניו יורק. הוא וחבריו הטובים מרטי הזברה, מלמן הג'ירף, וגלוריה ההיפופוטמית נחשבים לפופולריים של גן החיות שמתעורר לחיים בלילה, כשהפארק נסגר למבקרים. על אף שהם מבלים את כל חייהם מאחורי הסורגים הם מאושרים בחלקם, נהנים מארוחות פאר, מנופי הפארק ומחיבת המבקרים. אבל כאשר מגיע יום הולדתו העשירי של מרטי, החברים מנסים לחגוג עמו אך הוא נשאר מדוכדך ומחליט לגלות את העולם שמחוץ לגן החיות. מרטי מצליח לברוח בעזרת הפינגווינים, ושלושת החברים שנותרו מאחור מגלים שהוא נעדר ומחליטים לצאת למצוא אותו. השלושה מצליחים לאתר את מרטי בתחנת גרנד סנטרל, אבל לפני שהם מספיקים לעלות על רכבת בחזרה לגן החיות הם נתפסים. חברי ארגונים למען זכויות בעלי החיים מחליטים לשחרר אותם לחופשי ולשלוח אותם לג'ונגל, וכך מוצאת החבורה את עצמה באוניה השטה היישר אל הסוואנה שבאפריקה. כשהפינגווינים הלהוטים מחבלים באוניה כדי להגיע דווקא לאנטארקטיקה, אלכס, מרטי, מלמן וגלוריה נסחפים לחוף האקזוטי של מדגסקר. בעלי החיים הניו-יורקרים שרגילים לחיי הרוגע והמפנקים של גן החיות בניו יורק, מנסים להסתדר בטבע הפראי ועוברים הרפתקאות שונות. כאשר אלכס מתחיל להיות רעב חבריו מגלים שלמעשה אריה בטבע הוא חיית פרא ואלכס ראה את כל הסובבים אותו כאומצות בשר.
המלך ג'וליאן ניצל את זה שאלכס הוא אריה כדי שהפסות (גורי אריות שרוצים לאכול את הלמורים) לא יתקרבו אליהם.
למרות מעשיו של אלכס, מרטי נותן באלכס אמון ומעודד אותו אך הפסות ניסו לתפוס את מרטי, לבסוף אלכס מציל את המצב ומבריח את הפסות.
לקראת סוף הסרט אלכס אוכל דג ובכך הוא נרגע.
החבורה עולה לאונייה של הפינגווינים. פרייבט אומר לסקיפר אם הם יודעים שהמנוע לא פועל, וסקיפר מעדיף שהם לא ידעו את זה ולכן מבינים מפה שהחיות נשארות במדגסקר עד הסרט הבא.
דמויות ומדבבים

| דמות | מדבב/ת באנגלית | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- | --- |
| אלכס האריה | בן סטילר | אלון אופיר |
| מרטי הזברה | כריס רוק | עידו מוסרי |
| גלוריה ההיפופוטמית | ג'יידה פינקט סמית' | אורנה כץ |
| מלמן הג'ירף | דייוויד שווימר | אלון נוימן |
| המלך ג'וליאן השלושה-עשר | סשה ברון כהן | חיים זנאתי |
| מוריס האיי איי | סדריק הבדרן | מיכה אוזין סליאן |
| מורט הלמור העכברי | אנדי ריכטר | שמחה ברבירו |
| סקיפר הפינגווין | טום מקגראת' | שי זורניצר |
| פרייבט הפינגווין | כריסטופר נייט | משה פרסטר |
| קובלסקי הפינגווין | כריס מילר | גלעד קלטר |
| ריקו הפינגווין | ג'ון דימאג'יו | שמחה ברבירו |
קבלה > ביקורת

הסרט זכה לביקורות מעורבות. באתר Rotten Tomatoes קיבל הסרט ציון של 55% המבוסס על 185 חוות דעת עם דירוג ממוצע של 6.1/10. באתר Metacritic קיבל הסרט ציון של 57 מתוך 100 המבוסס על 168 חוות דעת. מבקר הקולנוע המוערך רוג'ר איברט נתן לסרט שניים וחצי כוכבים מתוך שלושה וכתב על הסרט כי הוא ”קומדיה לא חיונית אבל משעשעת...”.
גם בישראל זכה הסרט לביקורות מעורבות. באתר יעל מבקרת בקולנוע קיבל הסרט שלושה כוכבים ונכתב עליו כי ”הגרפיקה בסרט מדגסקר מאד נעימה לעין, הדמויות מצוירות ומעוצבות בצורה חמודה וצבעונית... לצערי מעבר לגרפיקה נעימה לעין ומפוטנציאל בתחום הסיפור אין לסרט יותר מדי מה להציע, הסרט לא גרם לי לתחושות אנטי, אבל לא ממש גרם לי להנאה...”. באתר עין הדג נכתב על הסרט כי ”'מדגסקר' הוא לא סרט מבריק, הוא רק מצחיק, וכאן זה נגמר. אין בו כמעט שום דבר נוסף שאפשר להגיד עליו מעבר לזה...”.
קבלה > הכנסות

הסרט היה להצלחה גדולה בקופות. הסרט גרף $193,595,521 בארצות הברית, $339,085,150 מחוץ לארצות הברית ו-$532,680,671 ברחבי העולם כולו. נכון ליוני 2014 הסרט הוא התשיעי ברווחיותו של דרימוורקס אנימציות אחרי "שרק 2", "שרק השלישי", "שרק לנצח", "מדגסקר 3: מקרקסים את אירופה", "קונג פו פנדה 2", "קונג פו פנדה", "מדגסקר 2", "הקרודים" ו"החתול של שרק".
קבלה > פרסים ומועמדויות

| פרס | קטגוריה | מועמד / זוכה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| מאה שנים... עשרת הגדולים | עשרת סרטי האנימציה הטובים ביותר |  | מועמדות |
| פרסי אנני | הסרט הטוב ביותר |  | מועמדות |
| פרסי אנני | האפקטים המונפשים הטובים ביותר | מאט באר / ריק גלומאק / מרטין יוסיאק | מועמדות |
| פרסי אנני | עיצוב הדמות הטוב ביותר | קרייג קלמן | מועמדות |
| פרסי אנני | הפסקול הטוב ביותר |  | מועמדות |
| פרסי אנני | העיצוב הטוב ביותר | יוריקו איטו | מועמדות |
| פרסי אנני | הסטוריבורד הטוב ביותר | טום מקגראת' / קתרין יו רדר | מועמדות |
| פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון | סרט האנימציה האהוב ביותר |  | זכייה |
פסקול

| רשימת רצועות> מס' | רשימת רצועות> שם | רשימת רצועות> כותב(ים) | רשימת רצועות> ביצוע | רשימת רצועות> משך | רשימת רצועות>  | רשימת רצועות>  | רשימת רצועות>  | רשימת רצועות>  | רשימת רצועות>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Best Friends  | הנס צימר, הייטור פריירה, ריילנד אליסון וג'יימס ס. לוין |   | 2:24 |  |  |  |  |  |
| 2. | I Like to Move It  | אריק מוריו | סשה ברון כהן | 3:51 |  |  |  |  |  |
| 3. | הוואי חמש-אפס  | מורטון סטיבנס | נצ'רס | 1:49 |  |  |  |  |  |
| 4. | Boogie Wonderland  | אלה ווילס וג'ונתן ג. לינד | Earth, Wind & Fire | 4:49 |  |  |  |  |  |
| 5. | Whacked Out Conspiracy  | ג'יימס דולי |   | 2:16 |  |  |  |  |  |
| 6. | Chariots of Fire  | ואנגליס | ואנגליס | 3:29 |  |  |  |  |  |
| 7. | Stayin' Alive  | בארי גיב, מוריס גיב ורובין גיב | בי ג'יז | 4:44 |  |  |  |  |  |
| 8. | Zoosters Breakout  | הנס צימר |   | 1:39 |  |  |  |  |  |
| 9. | Born Free  | ג'ון בארי |   | 1:24 |  |  |  |  |  |
| 10. | The Fossa Attack  | הייטור פריירה |   | 0:37 |  |  |  |  |  |
| 11. | Beacon of Liberty  | הנס צימר וג'יימס ס. לוין |   | 2:09 |  |  |  |  |  |
| 12. | What a Wonderful World  | בוב טהיל וג'ורג' דייוויד וייס | לואי ארמסטרונג |   |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 31:27 |  |  |  |  |  |
המשכים וספין-אוף > סרטי המשך

לאור הצלחת הסרט הופץ ב-7 בנובמבר 2008 סרט המשך בשם "מדגסקר 2: הבריחה לאפריקה". עלילת הסרט עקבה אחר מעלילות אלכס, מרטי, מלמן וגלוריה לאחר שהם חוזרים לאפריקה תוך כדי שאלכס מוצא את אביו. הסרט זכה להצלחה וגרף בקופות $602,308,178, סכום גבוה יותר מהסרט המקורי.
לאחר שגם הסרט השני צלח הודיעו דרימוורקס כי בכוונתם להפיק גם סרט שלישי בסדרה, הסרט הופץ ב-8 ביוני 2012 בשם "מדגסקר 3: מקרקסים את אירופה". עלילת הסרט עוקבת מעלילות אלכס, מרטי, מלמן וגלוריה לאחר הצטרפותם לקרקס. הסרט זכה להצלחה וגרף בקופות $746,921,274, סכום הגבוה יותר משני הסרטים האחרים.
המשכים וספין-אוף > ספין-אוף

ב-2011 הודיעו דרימוורקס כי בכוונתם להפיק סרט סולו לדמויות הפינגווינים מהסרט, ביולי 2012 הוכרז בכנס קומיקון כי הסרט יצא בשלהי 2015. בספטמבר 2012 נודע כי הסרט יופץ ב-27 במרץ 2015 אם כי במאי 2014 הוקדמה הפצת הסרט ל-26 בנובמבר 2014.
הערות שוליים

↑  מדגסקר, באתר The Numbers
1 2  מדגסקר, באתר Box Office Mojo
1 2  Andre Soares, ‏Annie Awards 2006, באתר Annie Awards via Alt Film Guide, ‏4 בפברואר 2006
1 2  AFI's 10 Top 10: Official Ballot, באתר AFI
↑  מדגסקר, באתר Rotten Tomatoes
↑  מדגסקר, באתר Metacritic
↑  רוג'ר איברט, Madagascar, באתר Rogerebert.com, ‏26 במאי 2005
↑  קרן סיון, מדגסקר, באתר יעל מבקרת בקולנוע, 18 ביולי 2005
↑  עידן זיירמן, מדגסקר, באתר עין הדג, 6 ביולי 2005
↑  Franchises - DreamWorks Animation, באתר Box Office Mojo
↑  מדגסקר 2: הבריחה לאפריקה, באתר Box Office Mojo
↑  מדגסקר 3: מקרקסים את אירופה, באתר Box Office Mojo
↑  Borys Kit, ‏DreamWorks Developing 'Madagascar' Penguins Spinoff Movie (Exclusive)‎, Hollywood Reporter, ‏29 במרץ 2011
↑  Adam B. Vary, ‏DreamWorks Animation Comic-Con panel: Caveman families and penguin movies!‎, באתר Entertainment Weekly, ‏12 ביולי 2012
↑  New Distributor Twentieth Century Fox Unveils DreamWorks Animation's Release Slate Through 2016, באתר דרימוורקס אנימציות, 9 בספטמבר 2012
↑  DreamWorks Animation Moves Up 'Penguins Of Madagascar' Bow, Bumps 'Home' To 2015, באתר Deadline
| מדגסקר |
| --- | --- | --- |
| סרטים | מדגסקר (2005) • מדגסקר 2 (2008) • מדגסקר 3: מקרקסים את אירופה (2012) • הפינגווינים ממדגסקר (2014) |  |
| סדרות טלוויזיה | הפינגווינים ממדגסקר (מאז 2008) • ג'וליאן המלך (מאז 2014) • מדגסקר: קטן ופראי (מאז 2021) |  |
| ספיישלים | הפינגווינים של מדגסקר בהרפתקת חג מולד (2005) • מדגסקר שמח (2009) • טירוף במדגסקר (2013) |  |
| מדבבים | בן סטילר • כריס רוק • ג'יידה פינקט סמית' • דייוויד שווימר • סשה ברון כהן |  |
| שונות | דמויות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007594417305171  GND: 7515949-1  LCCN: n2004044609  NKC: unn2016902854  VIAF: 174329020   WorldCat (עם VIAF): 174329020
ספר האגדה

| --- | --- |

עמוד השער של ספר האגדה, מהדורת דביר 1956
 מידע כללי
 מאת:  חיים נחמן ביאליק, יהושע חנא רבניצקי 
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  אנתולוגיה 
 נושא:  אגדה ביהדות 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1908 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001863947
 
סֵפֶר הָאַגָּדָה הוא לקט של אגדות, שנערך וסודר על ידי חיים נחמן ביאליק ויהושע חנא רבניצקי החל משנת 1903 ופורסם החל משנת 1908. המקורות לספר האגדה הם ברובם ספרי מדרש מתקופת התנאים והאמוראים ובהם: משנה, תלמוד בבלי, תלמוד ירושלמי, אבות דרבי נתן, מכילתא, ספרא, ספרי, תוספתא, מדרש רבה, מדרש תנחומא, פרקי דרבי אליעזר, ספר יצירה, ילקוט שמעוני, אלפא ביתא דבן סירא ועוד.
המוטו של הספר, בעמוד השער: ”'וְהַיָּשָׁר בְּעֵינָיו' – אֵלּוּ אַגָּדוֹת מְשֻׁבָּחוֹת הַנִּשְׁמָעֹות בְּאָזְנֵי כָּל אָדָם” (מכילתא, בשלח).
תולדות "ספר האגדה"

ביאליק ורבניצקי החלו בכתיבה בשנת 1903; המטרה הראשונית הייתה לפרסם לקט אגדות לטובת תלמידי בתי הספר. השניים התגוררו באותו בניין באודסה. הם נהגו להיפגש יום יום באחת הדירות, וטרחו יחדיו על ליקוט האגדות. נוסף על כך, הם תרגמו את האגדות הכתובות בארמית לעברית, סידרו על פי נושאים, וחיברו יחדיו אגדות דומות ממקורות שונים. עריכת הכרך הראשון נשלמה לאחר שתי שנות עבודה, וביאליק בעצמו טרח במציאת אותיות דפוס נאות, שלפי ניסוחו יהיו: "שמנות ולא כחושות ומוכות שחפת, רעות תואר ודלות מראה".
הכרֶך הראשון זכה להצלחה רבה. עד שנת 1911 נדפּסו עוד שני כרכים. שלושת הכרכים נדפסו ברִבְבות עותקים. המפעל שהחל באודסה הושלם בארץ ישראל החל משנת 1930 וכלל מהדורה מחודשת בתוספת פרקים רבים. בביוגרפיה של ביאליק, "חוזה ברח", כתב שלמה שבא: "ספר האגדה היה לספר יסוד של התרבות העברית החדשה".
בהקדמה לספר מַציגים יוצריו מניע מרכזי ליצירתו:
במהלך עבודתם של ביאליק ורבניצקי על יצירתו של "ספר האגדה", פרסם ביאליק, בסיוון תרס"ח (1908), את המאמר "לכינוסה של האגדה", ובו העלה את הצורך בכינוסן של אגדות חז"ל. את דבריו חתם במילים: "'ספר האגדה' צריך להיות, לפי זה, בעיקרו מעין אנתולוגיא ספרותית גדולה ומלאה, שכוללת בסדר נאה את הטוב והמובחר, את כל האופיי והטפוסי מכל המקצועות החשובים של האגדה. ולספר כזה מחכה הספרות העברית."
תולדות "ספר האגדה" > מהדורות נוספות

בתחילת 1948 הוציאו לאור מהדורה חדשה של ספר האגדה שבתוכה היו כל החלקים בכרך אחד. בסוף השנה יצאה לאור מהדורה לבתי ספר. ביוני 1956 פרסמה "ספרית מעריב" מהדורה של הספר בשני כרכים. חלק מספר האגדה הוצא במהדורה חדשה במסגרת סדרת "עם הספר", אולם לאחר שהתברר ליורשיו של רבניצקי שמדובר במהדורה חלקית, ללא ניקוד ותוך השמטות נוספות, הם דרשו את הפסקת ההפצה ואף קיבלו פיצוי על פגיעה בזכויות המוסריות שלהם על הספר.
בסוף 2015 יצאה לאור מהדורה חדשה של "ספר האגדה", שלה נוסף פירוש מאת פרופ' אביגדור שנאן, שציין: "ככלל סברנו כי יש לשנות ולתקן לא בכל מקום שהדבר אפשרי, אלא רק במקום שהדבר הכרחי, ורק במקום שיש רגליים להנחה, כי גם ביאליק ורבניצקי היו עושים זאת לוּ הכירו את שהתחדש בעולם מחקר האגדה". במהדורה זו פירושם הקצר של ביאליק ורבניצקי לאגדות "הורחב עד מאוד ואף נוסח בדרך שתתאים לקורא של דורנו".
תולדות "ספר האגדה" > המהדורה המקוונת

מבחר סיפורים מתוך "ספר האגדה" מובא באתר מיוחד, מיסוד בית אבי חי ועמותת סנונית. כל סיפור מופיע בגרסה המקורית, וחלקם זמינים בעיבוד מאויר ומנוקד לילדים, המלווה בקובץ קולי הזמין להאזנה. לצד כל סיפור מצויים גם פירושים של המחברים המקוריים, קישורים למקורות נוספים ברשת והצעות לקריאה משלימה.
תולדות "ספר האגדה" > סדרת הטלוויזיה

על חלק מהאגדות בספר, למשל אלו שמסופרות בהן על דוד המלך, נערכו פרקים במסגרת הסדרה אגדות המלך שלמה, סדרת אנימציית פלסטלינה ישרְאלית שהפיק לטלוויזיה האנימטור רוני אורן.
מבנה הספר

הספר מחולק לשני כרכים המכילים שישה חלקים, וכל אחד עוסק בנושא מרכזי משלו. ישנן מהדורות שבהן אוחדו שני הכרכים לכרך אחד.
החלק הראשון – אגדות העוסקות בתקופה שבין בריאת העולם ועד חורבן בית שני.
החלק השני – אגדות על תנאים ואמוראים.
החלק השלישי – עם ישראל ואומות העולם, ארץ ישראל, לשון הקודש, גלות וגאולה, תורה, חוכמה, נבואה ושירה, שבתות ומועדים.
החלק הרביעי – הקב"ה ומצוות שבין אדם למקום, טוב ורע.
החלק החמישי – חיי האדם, ומצוות שבין אדם לחברו, מידות ודעות, ויחיד וציבור.
החלק השישי – עולם ומלואו, ניחוש ורפואה, משלים ופתגמים.
ראו גם

חלב הלביאה
שלמה המלך ואשמדאי
שלמה המלך והדבורה
מסגרת עם מלכת שבא ותרנגול הבר
לקריאה נוספת

חיים נחמן ביאליק, לכינוסה של האגדה, אודסה תרס"ח.
יעקב אלבוים, "ספר האגדה - פרקי מבוא", מחקרי ירושלים בספרות עברית, י-יא, תשמ"ח, עמ' 375–397 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה).
רונית שושני, "על ארבע שורות השיר עומד: הסבר פרוסודי לשינוי נוסח המקורות ב'ספר האגדה' של ביאליק ורבניצקי", בלשנות עברית חפ"שית 25 (תשמ"ח), עמ' 71–83.
יצחק אבינרי, "מתיקוני ביאליק בניקוד ספר האגדה", לשוננו לעם כב תשל"א, עמ' 3–40.
אברהם אדרת, "הסיפור ב'ספר האגדה'", עלי-שיח 3, 1976, עמ' 170–181.
הערות שוליים

↑  כשפרץ הפוגרום באודסה בשנת 1905 ישבו השניים בדירת רבניצקי. הם המשיכו בעבודה, אחוזי פחד, כשבחוץ השתוללו הפורעים, שרצחו ופצעו מאות יהודים.ראו: The Pogrom of 1905 in Odessa: A Case Study excerpts
↑  ספר האגדה / ביאליק ורבניצקי - על היצירה, באתר tarbut.cet.ac.il, ‏2017-06-09
↑  לכינוסה של האגדה בפרויקט בן-יהודה
↑  ספר האגדה בכרך אחד, על המשמר, 14 בינואר 1948
↑  ספרים חדשים בהוצאת דביר, על המשמר, 19 באוקטובר 1948
↑  ספר האגדה בכל בית ישראל, חרות, 17 ביוני 1956
יהושע ביצור, האגדה על מכתבת התלמיד, מעריב, 15 ביוני 1956
↑  א (ת"א) 1219/09 רות פוגטש ואחרים נגד משכל הוצאה לאור ואחרים
↑  ספר האגדה, באתר של הוצאת כנרת, זמורה-ביתן, דביר
1 2  אביגדור שנאן, פתח דבר ל"ספר האגדה", כנרת, זמורה-ביתן, דביר, 2015
↑  אוצר אגדות חז"ל, גרסת הרשת
| חיים נחמן ביאליק |
| --- | --- | --- |
| שירים | אל הציפור • תחזקנה • אם יש את נפשך לדעת •  הכניסיני תחת כנפך • על השחיטה • בעיר ההרגה • המתמיד • מתי מדבר • הבריכה • מגילת האש • לא זכיתי באור מן ההפקר • שיר העבודה והמלאכה • למתנדבים בעם • אכן חציר העם • ראיתיכם שוב בקוצר ידכם • שירתי • זוהר • ביום קיץ יום חום • בגינה • עציץ פרחים • שיר לחמוטל • שבת המלכה • פרש • קן ציפור • הפרח לפרפר • הפרפר לפרח • בין העצים הירקרקים‎ • היא יושבה לחלון • נדנדה • מעבר לים • מתי מדבר האחרונים • יהי חלקי עמכם • לכבוד החנוכה • בערוגת הגינה • מקהלת נוגנים • קומי צאי • יש לי גן • הקיץ גווע • אחרי מותי • לבדי •  תרזה יפה • לא ביום ולא בלילה • בין נהר פרת ונהר חדקל • בשל תפוח |  |
| סיפורים | ספר האגדה • אלוף בצלות ואלוף שום • גילוי וכיסוי בלשון • החצוצרה נתביישה • אריה "בעל גוף" • התרנגולים והשועל • שירים ופזמונות לילדים • אגדת שלושה וארבעה • ויהי היום • מסע הדג‎ • ספיח • יום השישי הקצר • מאחורי הגדר |  |
| הנצחה | קריית ביאליק • בית ביאליק • גבעת ח"ן • פרס ביאליק • כפר ביאליק • שדרות ח"ן (תל אביב) • כיכר ביאליק • מוסד ביאליק • רחוב ביאליק (תל אביב) • קמפוס ביאליק-רוגוזין • שדרות ח"ן (רחובות) • רחוב ביאליק (רמת גן) |  |
| ערכים קשורים | מאניה ביאליק‎ • אירה יאן • מרדכי עובדיהו • משה אונגרפלד • ראדי • אהל שם • עונג שבת |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007326278405171  VIAF: 4631149844956202960004   WorldCat (עם VIAF): 4631149844956202960004 
ביאליק ורבניצקי עובדים על ספר האגדה
סטרייפ

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 מייסדים:  פטריק וג'ון קוליסון
 תקופת הפעילות:  2010–הווה (כ־15 שנים) 
 מיקום המטה:  סן פרנסיסקו 
 ענפי תעשייה:  פינטק
 מוצרים עיקריים:  תוכנה, payment gateway 
 מנכ"ל:  פטריק קוליסון
 עובדים:  2,500 (נכון ל־2020) 
  
 stripe.com
 
סטרייפ (באנגלית: Stripe) היא חברת פינטק אירית-אמריקאית המספקת שירותים פיננסים, פועלת במודל תוכנה כשירות ומאפשרת לבתי עסק פתרונות סליקת כרטיסי תשלום, מעקב אחר תשלומים, פריסת תשלומים ועוד. החברה מציעה תוכנות וממשק תכנות יישומים עבור אתרי מסחר אלקטרוני ואפליקציות מובייל.
החברה הוקמה בפאלו אלטו ב-2010 על ידי האחים האירים פטריק וג'ון קוליסון. ב-2011 פנו מייסדיה לאילון מאסק ופיטר ת'יל וגייסו בהובלתם הון ראשוני בסך 2 מיליון דולר, יחד עם קרנות הון הסיכון סקוויה קפיטל ואנדריסן הורוביץ. סכומים נוספים גויסו לאורך שנות פעילותה, כשב-2021 גייסה החברה לפי שווי של כ-95 מיליארד דולר ובכך הייתה לחברת הסטארט-אפ האמריקאית בעלת השווי הגבוה ביותר.
ב-2021 הקימה החברה שלוחה בישראל תחת חברת הבת "סטרייפ ישראל תשלומים בע"מ", לקראת כניסתה לשוק סליקת התשלומים במדינה.
ב-יולי 2024 רכשה סטרייפ את חברת Lemon Squeezy, המאפשרת פעילות דומה עבור לקוחות הממוקמים בישראל.
הערות שוליים

↑  Stripe hit a $95 billion valuation, leapfrogging SpaceX, Instacart, and Didi Chuxing on the leaderboard of tech giants, ‏businessinsider.com, ‏15 במרץ 2021
↑  J. R. Farr, Stripe acquires Lemon Squeezy • Lemon Squeezy, Lemon Squeezy, ‏2024-10-22 (באנגלית)
עין על מלזיה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אזור גאוגרפי מעשה ידי אדם, גלגל ענק 
 מיקום:  מלאקה 
 מדינה:  מלזיה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2007
 תאריך פתיחה רשמי:  2007 
 תאריך פירוק:  אוקטובר 2010 
 מידות
 גובה:  60 מ' 
 
עין על מלזיה (מאנגלית: Eye on Malaysia) היה גלגל ענק נייד במלזיה. הגלגל החל לפעול בקואלה לומפור בשנת 2007, ולאחר מכן עבר למלאקה בשנת 2008. הגלגל הענק התנשא לגובה של 60 מטרים. בשנת 2010, בעקבות סכסוך משפטי בין בעליו לבין מפעיליו, פורק הגלגל.
בקואלה לומפור

הגלגל החל לפעול לראשונה בקואלה לומפור, ולעולים עליו הייתה אפשרות לחזות בתצפית פנורמית של 360 מעלות על מרכז העיר ומעל 20 הקילומטרים שסביבה ואת המבנים שבה, ביניהם מגדל מנרה קואלה לומפור, איסטנה בוודאיה, מגדלי פטרונס ועוד. סיבוב נמשך 12 דקות.
הערות שוליים

↑  מאמר על העברת הגלגל למאלקה
↑  מאמר על העין של מלזיה
ערך זה הוא קצרמרבנושא מבנים ובנושא מלזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ז'אק שארל פרנסואה שטורם

| --- | --- |
פורטרט של שטורם
פורטרט של שטורם
 לידה:  29 בספטמבר 1803 ז'נבה
 פטירה:  15 בדצמבר 1855  (בגיל 52) פריז
 ענף מדעי:  מתמטיקה
 מקום לימודים:  אקול פוליטקניק  אוניברסיטת ז'נבה 
 מוסדות:  אקול פוליטקניק (1840)  סורבון 
 פרסים והוקרה:  חבר זר של החברה המלכותית (4 ביוני 1840)  מדליית קופלי (1840)  הפרס הגדול במדעים מתמטיים (1834)  קצין בלגיון הכבוד  72 השמות החרוטים על מגדל אייפל 
 תרומות עיקריות
 תורת שטורם ליוביל  תורת שטורם  מהירות הקול
 
ז'אק שארל פרנסואה שטורם (בצרפתית: Jacques Charles François Sturm;‏ 29 בספטמבר 1803 – 15 בדצמבר 1855) היה מתמטיקאי צרפתי, שתרם למגוון תחומים במתמטיקה, לרבות עבודתו על תורת שטורם ליוביל.
ביוגרפיה > תחילת חייו

שטורם נולד בז'נבה, שווייץ ב-1803. משפחתו של אביו ז'אן-אנרי שטורם, היגרה משטרסבורג בסביבות 176 כ-50 שנה לפני לידתו של שארל-פרנסואה. שמו של אמו היה ז'אן-לואיז-הנרייט גרמיי.
בשנת 1818, התחיל להאזין להרצאות באוניברסיטת ז'נבה. מותו של אביו אילץ את שטורם לתת שיעורים לילדים ממשפחות עמידות כדי לפרנס את משפחתו שלו בשנים שלאחר מכן. בין היתר בשנת 1823, היה המורה של בנה של מאדאם דה סטאל.
בסוף אותה שנה שהה שטורם בפריז לזמן קצר בעקבות משפחת תלמידו. הוא החליט, עם עמיתו לבית הספר ז'אן-דניאל קולדון, לנסות את מזלו בפריז, והשיג עבודה ב-Bulletin universel.
ביוגרפיה > תגלית

בשנת 1829, הוא גילה את תורת שטורם (אנ'), הנוגעת לבידוד שורש ממשי, כלומר קביעת המספר והלוקליזציה של השורשים הממשיים של פולינום.
ביוגרפיה > עבודה

שטורם נהנה מהמהפכה של 1830, שכן אמונתו הפרוטסטנטית חדלה מלהוות מכשול לתעסוקה בבתי ספר תיכוניים ציבוריים. בסוף 1830, הוא מונה לפיכך לפרופסור של Mathématiques Spéciales בקולג' רולין.
הוא פיתח ביחד עם ז'וזף ליוביל את תורת שטורם-ליוביל.
בשנת 1826, עם עמיתו ז'אן-דניאל קולדון, סייע שטורם לבצע את הקביעה הניסיונית הראשונה של מהירות הקול במים.
ביוגרפיה > מותו

בשנת 1851 החלה בריאותו להידרדר. הוא חזר ללמד במשך זמן מה בתקופת מחלתו עד שנפטר בשנת 1855.
האסטרואיד 31043 Sturm נקרא על שמו. שמו של שטורם הוא אחד מ-72 השמות החקוקים במגדל אייפל.
ראו גם

תורת הבקרה
לקריאה נוספת

Gerono, Camille Christophe; Terquem, Olry; Laisant, Charles-Ange; Bricard, Raoul; Boulanger, Auguste (1856), "Notice sur la vie et les travaux de M. Sturm", Nouvelles annales de mathématiques, journal des candidats aux écoles polytechnique et normale, 15: 72
הערות שוליים

↑  "Charles-François Sturm | Number Theory, Geometry & Analysis | Britannica". www.britannica.com (באנגלית). נבדק ב-2023-08-02.
↑  Schmadel, Lutz D.; International Astronomical Union (2003). Dictionary of minor planet names. Berlin; New York: Springer-Verlag. p. 889. ISBN 978-3-540-00238-3. נבדק ב-9 בספטמבר 2011. {{cite book}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007271927105171  PLWABN: 9810664827805606  BIBSYS: 97022826  BNE: XX1447730  BnF: cb125522200 (data)  CANTIC: a11453953  CiNii: DA15935666  GND: 128875445  HDS: 041315  ISNI: 0000 0001 1774 3079  LCCN: n84803901  NKC: jx20110121025  NLG: 140644  NTA: 120536609  RERO: 02-A000156418  SUDOC: 034807470  VcBA: 495/155659  VIAF: 90637478   WorldCat (עם VIAF): 90637478