stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קטמנדו
אתרים היסטוריים ודתיים > הארמון וכיכר דורבר

הארמון והכיכר שמחוצה לו משתרעים על שטח של כ-40 דונם במרכז העיר, וניצבים בהם כ-60 מבנים היסטוריים. עדויות כתובות וארכאולוגיות מראות כי ארמונות קדומים היו קיימים במקום כבר בתקופת במאה השביעית, אך המבנים הקדומים ביותר העומדים כיום על תלם הם מהמאה ה-11 או ה-12.
הארמון, הנומן דהוקה, קיבל את שמו מהאל הנומן בעל פני הקוף, שדמותו מתנוססת מעל השער הראשי (משמעות המילה דהוקה היא דלת). הוא היה משכנם של המלכים לשושלת מאלה ובהמשך לשושלת שאה עד שנת 1896. בתקופה המלוכנית בנפאל המודרנית הארמון שימש בעיקר לצרכים טקסיים ודתיים. מתחם הארמון כולל עשרות מבנים ומקדשים שכל אחד מהמלכים ששלטו לאורך מאות השנים הותיר בהם חותם בבנייה או בשיפוץ.
כיכר דורבר כוללת עשרות מקדשים לאלים השונים. בין המקדשים החשובים:
מאג'ו דֶגַה: אחד המקדשים הגדולים בכיכר, מוקדש לאל שיווה. בנוי בצורת פגודה גדולה עם שלושה גגות, החולשת על חלקה הדרומי של הכיכר.
קסתמנדפ: אחד המבנים העתיקים, נתן לעיר את שמה (ראו בחלק מקור השם).
קומארי מהאל: מבנה חשוב נוסף מהמאה ה-18, המשמש כמקום מגוריה של האלה החיה הקומארי המלכותית.
מקדש ג'אגאנאת: המבנה העתיק ביותר בחלקה הצפוני של הרחבה, מפורסם בעיקר בשל הגילופים האירוטיים העתיקים המכסים אותו.
תיירות

רק בשנת 1956 נסללה בנפאל הדרך ראשונה שיועדה לתנועת כלי רכב, שקישרה את העיר עם הודו. בשנת 1974 נפתחה המדינה לטיסות בינלאומיות. במהלך העשורים האלו, נהפכה התיירות לענף כלכלי חשוב ביותר בכלכלת העיר.
הקפיצה הגדולה בתיירות ארעה בשנות ה-70, אז הגיעו לעיר המוני תיירים. המחירים הזולים, הקרבה לטבע וגם הגישה המקילה של השלטונות כלפי שימוש וסחר בסמים, משכו למקום תיירים רבים שבחלקם הגדול נמנו על תרבות ההיפים, שהגיעו לאזור בעקבות משיכה לתורות הפילוסופיות והדתיות של ההינדואיזם והבודהיזם. תרבות זו השפיעה מאוד על אופי העיר, וגם כיום יש בה תרבות תרמילאית ענפה, בעיקר של צעירים מהעולם. חלק גדול מהתיירים הבאים לנפאל הם מטיילים ומשלחות של מטפסי הרים המגיעים דרך קטמנדו. רוב התיירים מתרכזים ברובע הטאמל שבמרכז העיר, אזור הגדוש באכסניות (גסט האוס) ומלונות, מסעדות, וכן סוכנויות טרקים וחנויות לציוד טיולים ומזכרות.
העיר מושכת אליה גם תיירים ישראלים רבים. מדי שנה נערך סדר פסח המוני בעיר למאות התרמילאים הישראלים בעיר על ידי בית חב"ד המקומי בהנהלת הרב חזקי ליפשיץ ורעייתו חני.
ערים תאומות

ארצות הברית יוג'ין, אורגון, ארצות הברית
ארצות הברית רוצ'סטר, ניו יורק, ארצות הברית
ארצות הברית בולדר, קולורדו, ארצות הברית (מ־2018)
יפן מאטסומוטו, נאגנו, יפן
הרפובליקה העממית של סין שיאן, שאאנשי, הרפובליקה העממית של סין
מיאנמר יאנגון, מיאנמר
בלארוס מינסק, בלארוס
קוריאה הצפונית פיונגיאנג, קוריאה הצפונית
קוריאה הצפונית קסונג, קוריאה הצפונית (מ־1992)
גלריה

כיכר דורבר בקטמנדו
חג האינדרא-ג'טרה בכיכר דורבר
רחוב בקטמנדו
פתח ניקוז ברחוב בקטמנדו
ראו גם

עמק קטמנדו
לליטפור
הערות שוליים

↑  Nepal: Municipal Division (Districts and Local Units) - Population Statistics, Charts and Map, citypopulation.de
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557310805171  BNE: XX460136  BnF: cb11940435f (data)  GND: 4030036-5  LCCN: n81047119  MusicBrainz: 5a64a446-5967-4037-8795-c78cbfea8baf  NARA: 10037753  NKC: ge129734  SUDOC: 027341240  VIAF: 158284130   WorldCat (עם VIAF): 158284130 
כיכר דורבר בקטמנדו, 1920
קרחון בירדמור

| --- | --- |
מראה מן האוויר של קרחון בירדמור, 1956
מראה מן האוויר של קרחון בירדמור, 1956
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 אורך:  168 ק"מ 
 קואורדינטות:  83°45′S 171°00′E﻿ / ﻿83.75°S 171°E﻿ / -83.75; 171
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון בירדמור(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון בירדמור
 
קרחון בירדמור (באנגלית: Beardmore Glacier) הוא קרחון באזור חוף דופק של שטח חסות רוס שבאנטארקטיקה.
קרחון בירדמור הוא אחד הקרחונים הגדולים בעולם, שאורכו 160 ק"מ. הקרחון הוא אחד המעברים העיקרים ממדף הקרח רוס דרך רכסי המלכה אלכסנדרה ורכס חבר העמים של ההרים הטראנס-אנטארקטיים אל רמת הקוטב, והיה אחד הנתיבים הראשונים אל הקוטב הדרומי.
קרחון בירדמור מתאפיין בשיפוע תלול של כ-2200 מטרים, ממישור הקוטב הדרומי ועד שפכו למדף הקרח רוס. לרגלי הקרחון נמצא הר הואופ.
היסטוריה > גילוי הקרחון

גילה את הקרחון ארנסט שקלטון במהלך משלחת נמרוד בהנהגתו בשנת 1908. אף כי שקלטון פנה לאחור לפני שהגיע אל הקוטב הדרומי, היה זה הוא שגילה את הנתיב המוכח הראשון אל הקוטב, ובכך היה לאדם הראשון שהציג רגל על רמת הקוטב הכבירה. בשנים 1911 – 1912 הגיעו קפטן סקוט וצוות משלחת טרה נובה שלו אל הקוטב הדרומי בטיפוס על קרחון בירדמור. עם זאת, הם הגיעו אל הקוטב חודש אחרי רואלד אמונדסן וצוות משלחת הקוטב הדרומי שלו, שטיפסו על קרחון אקסל הייברג, שלא היה מוכר עד אז.
היסטוריה > מקור השם

קרחון בירדמור קרוי על שם סר ויליאם בירדמור, תעשיין סקוטי ומממן המשלחת, שנולד ב-1856.
גאולוגיה

בשנת 2016 התגלה על הקרחון מאובן של חיפושית שחיה באזור לפני כ-14–20 מיליון שנים. בנוסף לכך התגלו בקרחון מאובני עץ, מאובני דינוזאורים, מאובני זוחלים שונים, שרכים ואלמוגים - עדויות לתקופות שבהן שרר אקלים ממוזג באנטארקטיקה.
לקריאה נוספת

• Lyons, W. B. et al., , Sci. Rep. 6, 26189; doi: 10.1038/srep26189 (2016)
• Peter J. Barrett, , Institute of Polar Studies, The Ohio State University, Columbus, Ohio
קצב מזרחי

"קצב מזרחי" הוא האלבום ה-25 של הזמר הישראלי אייל גולן. האלבום יצא לאור ב-12 באפריל 2021, בהוצאת חברת התקליטים "ליאם הפקות". "קצב מזרחי" הוא אלבום הפתעה ואלבום ההמשך של האלבום הקודם של גולן, "להיות מאושר". האלבום יצא לאור ביום הולדתו ה-50 של גולן. בדומה לאלבום הקודם, בחלק משירי האלבום שיתף פעולה גולן עם אומנים ויוצרים נוספים דוגמת אברהם טל, אבי אוחיון, דודו אהרון, בניה ברבי, פאר טסי ועדי ליאון.
רשימת רצועות

| מס' | שם | מילים | לחן | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | כמו משוגע  | חיים איפרגן, ליאור מיארה ואלירן אביטל | חיים איפרגן, ליאור מיארה ואלירן אביטל | 4:22 |
| 2. | קצב מזרחי  | אופיר כהן ונדב אסולין | אופיר כהן ונדב אסולין | 2:27 |
| 3. | אין תרופה לאהבה  | דולב רם, פן חזות ויעקב למאי | דולב רם, פן חזות, יעקב למאי | 3:39 |
| 4. | מאתיים מחזרים  | אופיר כהן | אופיר כהן | 3:34 |
| 5. | אומר לך תודה  | אלירן אביטל וליאור מיארה | אלירן אביטל וליאור מיארה | 3:04 |
| 6. | אל תאמרו לה  | גל שריג | ליאור מיארה ודביר גיל קהלני | 3:15 |
| 7. | בינתי (עם אופיר כהן ובנג'מין)   | אופיר כהן, נדב אסולין,ובנימין בוזגלו | אופיר כהן ובנימין בוזגלו | 3:40 |
| 8. | נסיך מאוהב  | דודו אהרון, תמיר צור, ומור אוזן | דודו אהרון, תמיר צור ומור אוזן | 2:54 |
| 9. | פעם ועוד פעם  | איתי אהרונוב | עדי לאון | 3:36 |
| 10. | נראתה לאחרונה  | אבי אוחיון ויוסי בן דוד | יוסי בן דוד | 3:56 |
| 11. | טעיתי  | אושר כהן | אושר כהן | 3:40 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 38:13 |
רוברט סקוב

רוברט סקוב (בדנית: Robert Skov; נולד ב-20 במאי 1996) הוא כדורגלן דני המשחק בתפקיד הקיצוני הימני באוניון ברלין ונבחרת דנמרק.
קריירת מועדונים

סקוב התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של סילקבור. ב-16 במאי 2013 סקוב ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בתיקו 1-1 נגד מיטיולן, 4 ימים לפני שמלאו לו 17 שנים. ב-19 באוקטובר 2014 סקוב הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–2, גם אז נגד מיטיולן בדקה ה-95 של המשחק. בעונת 2016/2017 סקוב כבש 10 שערים שעזרו לקבוצתו להישאר בליגה.
בינואר 2018 סקוב חתם בפ.צ. קופנהגן תמורת כ-7.5 מיליון קרונה דנית. ב-10 בפברואר 2018 סקוב ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–5 נגד ראנס. ב-25 בפברואר סקוב הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–1 נגד אודנסה. ב-2 בדצמבר, סקוב הבקיע שלושער בניצחון 1–6 נגד הורסנס. בסיום עונת 2018/2019, סקוב כבש 29 שערים ובכך שבר את שיא הכיבושים לעונה אחת בליגת העל הדנית.
ביולי 2019 סקוב חתם בהופנהיים מהבונדסליגה תמורת 10 מיליון אירו. ב-1 בנובמבר סקוב הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–3 נגד פאדרבורן 07. סקוב שיחק בהצלחה בהופנהיים במשך חמש עונות. במהלך עונת 2023/24 הצהיר סקוב כי בסיום חוזהו בתום העונה, הוא יעזוב את המועדון.
ב-4 בספטמבר 2024 חתם באוניון ברלין.
קריירה בינלאומית

ביולי 2016 סקוב נכלל בסגל הנבחרת לקראת אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו, בה רשם 4 הופעות.
ב-10 ביוני 2019, סקוב ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת במשחק נגד גאורגיה. ב-5 בספטמבר סקוב הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0–6 נגד גיברלטר.
סקוב נכלל בסגל הנבחרת לקראת יורו 2020 בו הגיעה דנמרק לחצי הגמר, הישג השיא שלה מאז הזכייה בשנת 1992.
נכלל בסגל נבחרת דנמרק לטורניר מונדיאל 2022.
תארים

הליגה הדנית הראשונה: 2013/2014
ליגת העל הדנית: 2018/2019
הכדורגלן הדני של השנה: 2018/2019
מלך השערים בליגת העל הדנית: 2018/2019 (29 שערים)
כדורגלן העונה בפ.צ. קופנהגן: 2018/2019
הערות שוליים

↑  DE SIDSTE FEM SPILLERE TIL VM-TRUPPEN ER UDTAGET באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הדנית, 13 בנובמבר 2022 (בדנית)
| נבחרת דנמרק – יורו 2020 |
| --- | --- | --- |
|  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 וסטרגור •  4 קר •  5 מיילה •  6 כריסטנסן •  7 סקוב •  8 דילייני •  9 ברייטווייט •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 מ. יורגנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 לוסל • 17 סטריגר לארסן • 18 ואס • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 קורנליוס • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 ינסן • 25 כריסטיאנסן • 26 בוילסן • מאמן: יולמן |  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 וסטרגור •  4 קר •  5 מיילה •  6 כריסטנסן •  7 סקוב •  8 דילייני •  9 ברייטווייט •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 מ. יורגנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 לוסל • 17 סטריגר לארסן • 18 ואס • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 קורנליוס • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 ינסן • 25 כריסטיאנסן • 26 בוילסן • מאמן: יולמן | דנמרק |
| נבחרת דנמרק – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 נלסון •  4 קר •  5 מיילה •  6 אנ. כריסטנסן •  7 ינסן •  8 דילייני •  9 ברייטווייט •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 ר. כריסטנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 או. כריסטנסן • 17 סטריגר לארסן • 18 ואס • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 קורנליוס • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 סקוב • 25 לינדסטרום • 26 בה • מאמן: יולמן |  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 נלסון •  4 קר •  5 מיילה •  6 אנ. כריסטנסן •  7 ינסן •  8 דילייני •  9 ברייטווייט •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 ר. כריסטנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 או. כריסטנסן • 17 סטריגר לארסן • 18 ואס • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 קורנליוס • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 סקוב • 25 לינדסטרום • 26 בה • מאמן: יולמן | דנמרק |
רוברט מטקאלף

| --- | --- |

 לידה:  7 באפריל 1946 (בן 78) ברוקלין, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  טכנולוגיית מידע, מתמטיקה שימושית, הנדסת חשמל, מדעי האינפורמציה, מדעי המחשב 
 מקום לימודים:  בית הספר  לניהול MIT סלואן  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס  אוניברסיטת הרווארד  Bay Shore High School 
 מנחה לדוקטורט:  Jeffrey P. Buzen, Thomas A. Standish 
 מוסדות:  פארק (1979)  3Com (1979–1990)  אוניברסיטת טקסס באוסטין (2011) 
 תלמידי דוקטורט:  John Shoch 
 פרסים והוקרה:  פרס גרייס הופר (1980)  פרס מרקוני (2003)  היכל התהילה הלאומי לממציאים (2007)  עמית מוזיאון היסטוריית המחשב (2008)  היכל התהילה של האינטרנט (2013)  מדליית ה-IEEE (1996)  מדליית IEEE על שם אלכסנדר גרהם בל (1988)  פרס חלוץ קרן החזית האלקטרונית (1996)  המדליה הלאומית לטכנולוגיה וחדשנות (2003)  פרס טיורינג (2022) 
 
רוברט מלנקטון מטקאלף (באנגלית: Robert Melancton Metcalfe ; נולד ב-7 באפריל 1946) הוא מהנדס ויזם מארצות הברית מאז 1970. הוא המציא את אתרנט, הקים את 3Com וגיבש את חוק מטקאלף, המתאר את ההשפעה של הטלקומוניקציה. מאז ינואר 2011 הוא פרופסור לחדשנות ויזמות באוניברסיטת טקסס באוסטין.
מטקאלף קיבל פרסים שונים, כולל פרס טיורינג, מדליית IEEE והמדליה הלאומית לטכנולוגיה וחדשנות על עבודתו בפיתוח טכנולוגיית אתרנט.
בנוסף להישגיו, הוא ביצע כמה תחזיות שלא מומשו, וחזה את סופם של האינטרנט, רשתות אלחוטיות ותוכנות קוד פתוח במהלך שנות התשעים.
ראשית חייו

רוברט מטקאלף נולד בשנת 1946 בברוקלין, ניו יורק. אביו היה טכנאי שהתמחה בגירוסקופים.
אמו הייתה עקרת בית ומאוחר יותר הפכה למזכירה בתיכון "ביי שור".
בשנת 1964 סיים מטקאלף את לימודיו בתיכון ביי שור והצטרף לכיתת MIT של 1968.
לבסוף סיים את לימודיו ב-MIT בשנת 1969 עם שני תוארי SB, האחד בהנדסת חשמל והשני בניהול תעשייתי מבית הספר לניהול MIT סלואן. לאחר מכן הוא הלך ללימודי תואר שני באוניברסיטת הרווארד, וקיבל תואר שני במתמטיקה שימושית בשנת 1970 ודוקטורט במדעי המחשב (מתמטיקה שימושית) בשנת 1973.
קריירה

במהלך לימודי הדוקטורט במדעי המחשב, מטקאלף התחיל לעבוד בפרויקט MAC של MIT לאחר שהרווארד סירבה לקבל חיבור שלו ל-ARPAnet החדש.
ב-MAC, מטקאלף הייתה אחראית לבניית חלק מהחומרה שתקשר בין מחשבי MIT ל-ARPAnet.
ARPAnet היה בתחילה נושא עבודת הדוקטורט שלו, אך הגרסה הראשונה לא התקבלה. ההשראה שלו לעבודת עבודת גמר חדשה הגיעה בזמן שעבד בחברת פארק, שם קרא מאמר על פרוטוקול ALOHA באוניברסיטת הוואי. הוא זיהה ותיקן כמה מהבאגים במודל AlohaNet והפך את הניתוח שלו לחלק מתזה מתוקנת, שלבסוף זיכתה אותו בתואר דוקטור לפילוסופיה בהרווארד בשנת 1973.
מטקאלף עבד ב-PARC בשנת 1973 כאשר הוא ודייוויד בוגס המציאו את אתרנט, בתחילה תקן לחיבור מחשבים למרחקים קצרים.
לדעת מטקאלף יום הולדתו של אתרנט הוא ב-22 במאי 1973, היום בו הפיץ תזכיר שכותרתו "אלטו אתרנט" ובו סיכום של אופן פעולתו.
"זו הפעם הראשונה ש-Ethernet מופיע כמילה, וכך גם הרעיון להשתמש בו כאתר, כמו ב-AlohaNet או ב-ARPAnet, היו מזריקות את חבילות הנתונים שלהן, הן היו מסתובבות במגה ביט לשנייה, יהיו התנגשויות, שידורים חוזרים והתנגדות, "הסביר מטקאלף. בוגס מזהה תאריך אחר כלידת Ethernet:‏ 11 בנובמבר 1973, היום הראשון בו המערכת תפקדה בפועל.
בשנת 1979 עזב מטקאלף את PARC והקים יחד את 3Com, יצרנית ציוד רשת מחשבים, בדירתו בפאלו אלטו. בשנת 1980 הוא קיבל את פרס ACM על תרומתו לפיתוח רשתות מקומיות, במיוחד אתרנט. בשנת 1990, בהתכתשות בחדר הישיבות, דירקטוריון 3Com בחר באריק Benhamou כיורש של ביל קראוזה כמנכ"ל חברת הרשת במקום Metcalfe.
מטקאלף עזב את 3Com והחל תקופה של 10 שנים כמפרסם ומומחה, וכתב טור אינטרנט עבור InfoWorld. הוא עבד בקרן הון סיכון בשנת 2001 וכיום הוא שותף כללי ב-Polaris Venture Partners. בשנת 1997 הוא הקים את פופ! טק, כנס טכנולוגי למנהלים.
בנובמבר 2010 נבחר מטקאלף להוביל יוזמות חדשנות באוניברסיטת טקסס באוסטין בבית הספר להנדסה. הוא החל את עבודתו בינואר 2011.
מטקאלף היה נואם מרכזי בקונגרס המנהיגים העתידיים למדע וטכנולוגיה ב-2016 ובשנת 2019 הציג את הרצאת אנדרטת ברנרד פרייס בדרום אפריקה.
פרסים

בשנת 1996 הוענק למטקאלף מדליית IEEE על "מנהיגות מופתית ומתמשכת בפיתוח, סטנדרטיזציה ומסחור של אתרנט."
בשנת 2003 הוא קיבל את פרס מרקוני על "על המצאת ה-Ethernet והוצאת חוק חוק השירות מבוסס על ריבוע הצמתים"
ב־14 במרץ 2003 קיבל מטקאלף את המדליה הלאומית לטכנולוגיה וחדשנות מהנשיא בוש בטקס הבית הלבן "למנהיגות בהמצאה, סטנדרטיזציה ומסחור של אתרנט".
במאי 2007, יחד עם 17 אחרים, מטקאלף, הוכנס להיכל התהילה הלאומי של הממציאים באקרון, אוהיו, על עבודתו בטכנולוגיית אתרנט.
באוקטובר 2008 קיבל מטקאלף את פרס העמית מהמוזיאון להיסטוריה של המחשבים "על תרומות יסודיות להמצאה, סטנדרטיזציה ומסחור של אתרנט."
במרץ 2023 קיבל מטקאלף את פרס טיורינג לשנת 2022, עבור "המצאה, סטנדרטיזציה ומסחור של אתרנט".
חיזויים שגויים

מטקאלף ניבא בשנת 1995 כי האינטרנט יספוג "התמוטטות קטסטרופלית" בשנה שלאחר מכן; הוא הבטיח "לאכול את דבריו" אם לא. במהלך נאומו המרכזי בכנס הבינלאומי השישי בשנת 1997, הוא לקח עותק מודפס של הטור שלו שניבא את הקריסה, הכניס אותו לבלנדר עם מעט נוזלים ואז אכל את המסה העיסה. הוא ניסה לאכול את דבריו המודפסים על עוגה גדולה מאוד, אך הקהל לא קיבל את הצורה הזו של "אכילת דבריו".
מטקאלף מתח ביקורת חריפה על תוכנת קוד פתוח, ועל לינוקס בפרט, וחזה כי האחרונה תימחק לאחר שמיקרוסופט פרסמה את Windows 2000.
מאוחר יותר הוא חזר בו במידה מסוימת ואמר בטור שבועיים לאחר מכן:
הוא צפה שרשתות אלחוטיות יסגרו באמצע שנות התשעים.
הוא אמר בשנת 2006 כי Windows ו-Linux לא יוכלו לטפל בווידאו:
קרלה

| --- | --- |

 מדינה:  הודו הודו
 מושל:  Pinarayi Vijayan
 רשות מחוקקת:  האסיפה המחוקקת של קרלה 
 בירת המדינה:  טריוונדרום
 שפה רשמית:  מלאיאלאם
 תאריך ייסוד:  1 בנובמבר 1956 
 שטח:  38,863 קמ"ר (דירוג: 21)
  ‑ הנקודה הגבוהה:  Anamudi (2,695 מטר) 
  ‑ הנקודה הנמוכה:  קוטנד (−2 מטר) 
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במדינה:  34,523,726 (דירוג: 12, 2017)
  ‑ צפיפות:  859 נפש לקמ"ר (דירוג: 3, 2011)
 קואורדינטות:  8°28′N 76°57′E﻿ / ﻿8.47°N 76.95°E﻿ / 8.47; 76.95
 אזור זמן:  UTC +5:30
 www.kerala.gov.in
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה      (למפת קרלה מוגדלת) טריוונדרום קוצ'יקרלה(למפת קרלה רגילה) טריוונדרום קוצ'יקרלה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קֶרַלָה (במלאיאלאם: കേരളം‏, Kēraḷaṁ) היא מדינה בדרום-מערב הודו. היא גובלת בקרנאטקה ובטאמיל נאדו בצפון ובצפון-מזרח (בהתאמה) ובאוקיינוס ההודי ממערב. האיים המלדיביים נמצאים מול חופה הדרומי, ואיי לקשאדוויפ מול חופה המערבי. מדינת קרלה "עוטפת" את מאהה (Mahe) - מובלעת חוף קטנה - שהייתה בעבר מושבה צרפתית ושייכת כיום לטריטוריית האיחוד פודוצ'רי (בעבר פונדוצ'רי).
אטימולוגיה

המילה קרלה מתועדת לראשונה כ-Keralaputo בכתובת סלע מהמאה ה-3 לפני הספירה. באותה תקופה, אחת משלוש מדינות באזור נקראה צ'ראלם. צ'רה וקרה הן גרסאות של אותה מילה. המילה Cheral מתייחסת לשושלת הקדומה ביותר הידועה של מלכי קראלה והיא נגזרת מהמילה הפרוטו-טמילית-מלאיאלאם ל'אגם'. קראלם עשוי לנבוע מהטמילית הקלאסית cherive-alam או chera alam.
אטימולוגיה עממית אחת שואבת את קראלה מהמילה המליאלמית kera 'עץ קוקוס' ו-Alam 'אדמה'; לפיכך, 'ארץ הקוקוסים', שהוא כינוי למדינה המשמשת את המקומיים בשל שפע עצי הקוקוס.
טקסט הסנסקריט המוקדם ביותר שהזכיר את קרלה כצ'רפאדהה הוא הטקסט הוודי המאוחר Aitareya Aranyaka. קרלה מוזכרת גם ברמאיאנה ובמהבהרטה, שני האפוסים ההינדיים. ה-Skanda Purana מזכיר את המשרד הכנסייתי של תאצ'ודיה קימל, המכונה Manikkam Keralar, שם נרדף לאלוהות של מקדש Koodalmanikyam. מפת הסחר היוונית-רומית Periplus Maris Erythraei מתייחסת לקרלה כ-Celobotra.
קרלה נקראה לחלופין מלבר בחוגי סחר החוץ. מוקדם יותר, המונח מלבר שימש גם לציון Tulu Nadu ו-Kanyakumari השוכנות בסמיכות לקרלה בחוף הדרום מערבי של הודו. תושבי מלבר היו ידועים בשם מלברים. עד להגעתה של חברת הודו המזרחית, המונח מלאבר שימש כשם כללי לקרלה, יחד עם המונח קרלה. מתקופתו של קוסמס אינדיקופלאוסטס, המלחים הערבים נהגו לקרוא לקרלה בשם Male. זה מזכיר פלפל אמפוריום בשם Male, אשר בבירור נתן את שמו למלאבר. נהוג לחשוב שהשם Male מגיע מהמילה של שפת מלאיאלאם Mala ("גבעה"). אל-בירוני הוא הסופר הידוע הראשון שקרא למדינה הזו מלאבר. מחברים כמו אבן חרדבה ואל-בלדהורי מזכירים ביצירותיהם את נמלי מלאבר. הסופרים הערבים קראו למקום הזה מליבר, מניבר, מוליבר ומוניבר. מלאבר מזכירה את המילה Malanad שפירושה ארץ הגבעות. לפי ויליאם לוגן, המילה Malabar מגיעה משילוב של המילה המלאיתית Mala (גבעה) והמילה הפרסית/ערבית Barr (ארץ/יבשת).
באוגוסט 2023 האספה המחוקקת של קרלה העבירה הצעת חוק שמטרתה לשנות את שם המדינה לקרלם כדי שהשם ייצג באופן מדויק יותר את השם במלאיאלאם. על מנת לשנות את שם המדינה יש צורך שהפרלמנט ההודי יאשר זאת אף הוא.
היסטוריה

מקרלה ייצאו פלפל שחור עוד לפני 5,000 שנה. נמל קליקוט היה נמל בינלאומי במשך אלפי שנים, ממנו סחרו וממנו הפליגו ספנים בבלים, אשורים, מצרים, ערבים, סינים ועוד.
במשך חמש המאות הראשונות לספירה הייתה קרלה חלק מטאמילקאם. במאה הראשונה לספירה הגיעו למקום יהודים, ועל פי מסורת נוצרית מקומית ביקר במקום תומאס הקדוש.
במהלך המאה השמינית הביאו סוחרים ערבים את האסלאם לאזור. תחת שושלת קאשונדה, ששלטה מהמאה התשיעית עד המאה ה-11, היה ההינדואיזם לדת העיקרית באזור.
חופי מאלבר היו גם מוקד המשיכה לספנים אירופיים בשל התבלינים ובעיקר הפלפל השחור. הכוח האירופי הראשון שהגיעא לאזור היה משלחת פורטוגזית בראשות ואסקו דה גאמה בשנת 1498. הפורטוגזים הצליחו להביס את הסוחרים הערבים ששלטו בסחר בחופי מאלבר, אך ניסיונם לכפות את ריבונותם על הארץ כשל. חברת הודו המזרחית ההולנדית גירשה את הפורטוגזיים במהלך מלחמת הולנד–פורטוגל וסיפחו את השטח לאימפריה ההולנדית.
מרת'נדה ורמה, מייסד ממלכת טרוונקור, גירש את ההולנדים, אך הממלכה הפכה בהמשך לכפופה לנשיאות מדראס הבריטית.
עם עצמאות הודו ביוני 1947 הודיעה טרוונקור על עצמאותה, אך לאחר משא ומתן ממשוך היא הצטרפה להודו ב-1 ביוני 1949, למדינת טרוונקור-קוצ'ין שאיחדה את ממלכות טרוונקור וקוצ'ין.
היסטוריה > מדינת קרלה המודרנית

מדינת קרלה המודרנית קמה ב-1956, כשגבולות האזור שורטטו מחדש תחת חוק ארגון מחדש של המדינות, והשטחים דוברי טמילית בטרוונקור-קוצ'ין הועברו לטאמיל נאדו בעוד האזורים המלאיאלאמים במדרס הועברו לקרלה. בבחירות הראשונות שנערכו במדינה ב־1957 זכתה המפלגה הקומוניסטית של הודו ברוב, וקרלה היא אחת המדינות הראשונות בעולם, אחרי סן מרינו, בהן נבחרה לשלטון מפלגה קומוניסטית באורח דמוקרטי. זכתייה של המפלגה באה בין היתר בעקבות מעורבותה בקמפיין למען הקמת מדינת קרלה. המפלגה הקומוניסטית של הודו, ולאחר הפיצול במפלגה בשנות הששים המפלגה הקומוניסטית של הודו (מרקסיסטית), והקונגרס הלאומי ההודי הן המפלגות העיקריות במדינה, והן מתחלפות בשלטון מבחירות לבחירות.
סקר בנושא השחיתות בהודו מטעם Transparency International, כבר ב-2005 וכן ב-2019, הכריז על קראלה כמדינה הכי פחות מושחתת בהודו. השחיתות נתפסה כנמוכה ביותר בכל אחד-עשר מגזרי השירותים הציבוריים שנבדקו. אינדקס שנת 2020 שפורסם על ידי Public Affairs Centre, India, קבע את קראלה כמדינה ההודית המנוהלת בצורה הטובה ביותר.
בשנת 2024 באזור התרחשה מפולת שגרמה למאות הרוגים.
טופוגרפיה, גאוגרפיה ואקלים

קרלה, השוכנת בין הים ההודי להרי הגהאט המערביים, יש בה מגוון טופוגרפיות ובהתאם גם מספר אזורי אקלים. באזורים הגבוהים שורר מזג אוויר קריר ונעים ברוב תקופות השנה. בין דצמבר לפברואר נמשך במדינה החורף, אף כי לא יורד בו גשם רב. הקיץ נמשך מפברואר עד יוני. בין מאי לספטמבר חלה עונת המונסון. תקופת מונסון שנייה חלה בחודשים אוקטובר-נובמבר.
כלכלה ותיירות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
המדינה מהווה מוקד משיכה תיירותי בשל חופי הים והלגונות שלה, בתי הסירה, היוגה, שיטת הטיפול המסורתית האיור ודה והצמחייה הטרופית.
קרלה מגדלת את כמעט כל הפלפל השחור והגומי בהודו, ומקור תבלין ההל. קרלה היא מדינת הקוקוס וזהו הגידול העיקרי בה. במרום הרי הגהאט המערביים ובכללם באזור העיר מונאר, ישנם מטעי תה, קפה וניל והל המיוצאים לכל העולם. בקרלה גדלים 72 סוגי בננות.
המדינה היא גם אחת המדינות העשירות והמשכילות בהודו. שיעור יודעי הקרוא וכתוב בה הוא הגבוה בהודו: כ-95%. תוחלת החיים בה היא גם מהגבוהים בהודו- 75 לגברים ו-78 לנשים. קרלה היא גם אחת המדינות היחידות בהן יש יותר נשים מגברים.
דמוגרפיה

בקרלה מתגוררים כ-2.76% מאוכלוסיית הודו. הצפיפות היא 859 נפש לקמ"ר- פי 2.3 יותר מהממוצע הארצי. המדינה היא עם שיעור הצמיחה הקטן ביותר בהודו.
96.74% מאזרחי המדינה דוברי מלאיאלאם, 1.87% דוברי טמילית ו-1.39% דוברים שפות אחרות.
הבירה והעיר הגדולה ביותר בקרלה היא טירווננתאפורם, או בשמה הישן טריוונדרום, בה מתגוררים כ-657,000 בני אדם. העיר השנייה היא קוצ'י (לשעבר קוצ'ין) בה מתגוררים כ-600,000 בני אדם.
דמוגרפיה > דת

נכון לשנת 2011:
הינדואיזם- 54.73%
אסלאם- 26.56%
נצרות- 18.38%
אחר או חוסר דת- 0.32%
האסלאם הגיע לקרלה דרך סוחרים ערבים במאה ה-7. המדינה מהווה את אחד המרכזים העיקריים של הנצרות בהודו. לפי המסורת הנוצרית, הנצרות הגיע לאזור בשנת 52 עם הגעתו של תומאס הקדוש, אחד מ-12 השליחים של ישו.
האזור הוא מרכזה של קהילת הקנאניה הנוצרית.
עד המאה ה-20 התקיימה בקרלה גם קהילה יהודית - יהדות קוצ'ין, שרובה עלתה למדינת ישראל.
הבודהיזם היה דומיננטי באזור בימי אשוקה, אך התפוגג במהלך המאה ה-12.
תרבות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
במאה ה-14 יסד מַדהבה סאנגאמאגראמא את אסכולת קרלה שהיקיפה בעיקר את תחומי המתמטיקה והאסטרונומיה, בעיר שנתנה שמה לאסכולה. במסגרתה פעלו במשך כ-200 שנים מתמטיקאים בולטים בהם נילקנטה סומיאג'י.
פוליטיקה וממשל

לאור חוקת הודו, שיטת השלטון בקרלה היא דמוקרטיה פרלמנטרית וייצוגית. הפרלמנט החד-ביתי מורכב מ-140 נציגים הנבחרים אחת לחמש שנים ב-140 מחוזות בחירה לפי השיטה הרובנית. המושל (ראש המדינה) ממונה אחת לחמש שנים על ידי נשיא הודו. השר הראשי (ראש הרשות המבצעת וראש המדינה בפועל) הוא מנהיג המפלגה הגדולה\ קואליציית מפלגות בפרלמנט. המושל הוא זה שממנה את הממשלה, בעזרתו של השר הראשי.
במדינה ישנן כשתי מפלגות דומיננטיות- הקונגרס הלאומי ההודי והמפלגה הקומוניסטית.
קרלה שולחת 20 נציגים ללוק סבהה (הבית התחתון של הפרלמנט הארצי) ו-9 נציגים לרג'יה סבהה (הבית העליון של הפרלמנט הארצי).
פוליטיקה וממשל > מחוזות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ראו גם

אסון המקדש בפאראוור