להקת הנח"ל
היסטוריה > 1967–1973: שנות השיא

יאיר רוזנבלום שהיה אחראי על העיבודים וההדרכה המוזיקלית, דני ליטאי שהיה אחראי על בימוי הפזמונים, ויוסי בנאי, היה אחראי על בימוי המערכונים, העמידו תוכנית חדשה שנקראה "הנח"לאים באים הנח"לאים באים". הבולטים מחברי הלהקה בתוכנית זאת היו שולה חן, ששי קשת, מוטי פליישר, מנחם זילברמן, ושלום חנוך. מלחמת ששת הימים שהתרחשה באמצע התכנית השפיעה על חלק מהשירים, כאשר השירים "הייתי נער" (דוד עתיד/יאיר רוזנבלום) ו"הנחלאים חוזרים" נכתבו במיוחד על המלחמה. שירים בולטים מהתכנית כללו "אילו ציפורים" (ז'אן ברוסול/ז'אן קלבה. תרגמה לעברית נעמי שמר). "גשם בוא" (תרצה אתר/אלונה טוראל), "ישנן בנות" (יורם טהרלב/יאיר רוזנבלום), "הללויה" (יאיר רוזנבלום) וואלס להגנת הצומח (נעמי שמר). זאת הייתה התוכנית המעידה על חילופי דורות ביוצרים ללהקות, עם דריסת רגל משמעותית ראשונה של יורם טהרלב ויאיר רוזנבלום אשר כתבו רבים מהלהיטים ללהקות הצבאיות בתוכניות נוספות. סמוך לשחרור רוב חברי המחזור הנוכחי, הקליטה הלהקה את "כל הכבוד לנח"ל", אלבום לכבוד 20 שנה למדינה, שכלל ביצועים חדשים לשיריה לאורך השנים. אחדים מהם שימשו כפסקול לקליפים הראשונים של להקת הנח"ל שצולמו לטלוויזיה. בשנת 1968 חברי תוכנית זאת השתתפו גם בסרט הסברה על פעילות הנח"ל שצולם בצבע.
יאיר רוזנבלום ודני ליטאי היו אחראים גם לתוכניתה ה-21 של להקת הנח"ל, "קרנבל בנח"ל" עם שירים שהפכו ללהיטים, עם חברים שחלקם ותיקים וחלקם חדשים בלהקה, ועם במאי מערכונים מיוצאי הלהקה - יהורם גאון. התוכנית הוכנה בזמן שיא של כמה שבועות ספורים, במקום התוכנית הפרוטה והירח שביימה נעמי פולני שנגנזה לאחר הצגת הבכורה בכנס הנח"ל בגני התערוכה. קהל החיילים של אחרי מלחמת ששת הימים לא התחבר למופע שהיה דומה בסגנונו לזה של התרנגולים ופיצץ את ההופעה בצעקות. התוכנית ירדה, ודני ליטאי הוקפץ מחופשה כדי להציל את הלהקה. רבים זוכרים את התוכנית בשם קרנבל בנח"ל, על שם הלהיט הגדול ממנה, אך היו בה להיטים נוספים כמו "שלווה" (אבי קורן/יאיר רוזנבלום), "בשמלה אדומה" (רות ספרוני/יאיר רוזנבלום) ו"החיים היפים" (ירון לונדון/יאיר רוזנבלום). בתוכנית זאת רוזנבלום ויתר על האקורדיון שליווה את הלהקה כמעט שני עשורים, והמשיך את המגמה של ליווי מוזיקלי המורכב מגיטרות חשמליות, גיטרה בס, תופים, ואורגן. של מוזיקת פופ המתחברת יותר למוזיקת הפופ במערב. על חברי הלהקה נמנו גם עמוס טלשיר (מפקד הלהקה), מנחם זילברמן, אופירה גלוסקא ומירי אלוני, שקיבלה לראשונה שורות סולו בשיר "קרנבל בנח"ל" (לאה נאור/יאיר רוזנבלום). בזמן החזרות לתוכנית, המשיכה אופירה גלוסקא, ששירתה קודם לכן בצוות הווי הנח"ל, להופיע במסגרת הצוות עם הלהיטים "חורשת האקליפטוס" (נעמי שמר), "זמר שכזה" (יעקב רוטבליט/נורית הירש) ו"באביב את תשובי חזרה" (שארל אזנבור. למילים עבריות של אבי קורן).
בשנת 1969 הלהקה יצאה בתוכנית "בהיאחזות הנח"ל בסיני". כאשר הכוכבת הראשית של התוכנית הייתה מירי אלוני שצברה ותק מהתוכנית הקודמת, והחליפה את גלוסקא בתור הסולנית הראשית. לצדה היה את עמוס טלשיר מהתכנית הקודמות שהיה מפקד הלהקה, ואליהם הצטרפו מי שעתידים יותר להרכיב את להקות "כוורת": הנגנים של הלהקה דני סנדרסון (גיטרה חשמלית), אלון אולארצ'יק (גיטרה בס), מאיר פניגשטיין (תופים). לצד הזמרים גידי גוב ואפרים שמיר והבנות שהרכיבו את "שוקולד מנטה מסטיק" ירדנה ארזי, לאה לופטין, ורותי הולצמן. השירים המוכרים ביותר מתוכנית זאת הם "שיר לשלום", "בהיאחזות הנח"ל בסיני" ו"הבן יקיר לי".
במאי 1972 עלתה תוכניתה ה-23 של הלהקה, "הפלנחניק" (צירוף המילים פלמ"ח ונח"ל), הפקה גרנדיוזית במונחי הימים ההם, שהוקדשה למלאת 30 שנה לפלמ"ח. קצין החינוך של הנח"ל, סא"ל זאב פלג, כתב בתכניה:
בני נגרי על ההדרכה המוזיקלית ודני ליטאי על הבימוי והכוריאוגרפיה היו אחראים על "הפלנ"חניק", שהורכבה למעשה משני חלקים. החלק הרציני, שהוקדש לימי הפלמ"ח, וכלל את השירים "בלדה על יצחק שדה" (חיים גורי/יאיר רוזנבלום), "הרעות" (חיים גורי/סשה ארגוב), "הפרוטה והירח" (חיים חפר/עממי), "נאום תשובה לרב חובלים איטלקי" (נתן אלתרמן/יאיר רוזנבלום) ומחרוזת משירי להקת הפלמ"ח -הצ'יזבטרון. החלק הקליל, שעסק באגדות ילדים בהומור וסאטירה, כלל את השיר "מי היה החולם" (עלי מוהר/יאיר רוזנבלום) וביצוע הומוריסטי לסיפור "שלושת הדובים" בסגנון הגשש החיוור. על חברי הלהקה נמנו שמעון ויצמן (מפקד הלהקה), אפרים שמיר, גידי גוב, ירדנה ארזי, יצחק בן-מלך, ענת מיבר (גוב), יהודה עדר, דורית פנדריך (שדה), ראובן גבירץ, נעמי כפרי, יובל דורי, מוטי מורל, דני פאר, ריבה שכטר, צבי בומס, יצחק (איקה) שדה וחיה פיק. "הפלנ"חניק" הייתה התוכנית הגדולה האחרונה של הלהקה, שחתמה את תקופת הזוהר שלה. התכנית הייתה אמורה לכלול גם את "מסביב למדורה" אך בשל מרד מצד חברי הלהקה (מרד שבהשראתו נכתבו סצנות הסיום בסרט הלהקה), השיר ניתן ללהקת פיקוד מרכז.
מלחמת יום הכיפורים עצרה את הפעילות הסדירה של הלהקה. אל המחזור הטרי של הלהקה הצטרפו משוחררים טריים וותיקים שלה, ביניהם שלישית שוקולד מנטה מסטיק ולהקת כוורת שהרכיבו יחדיו דיוויזיית בידור שהופיעה לאורך המלחמה.