stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרקר לואיס
הדמויות הראשיות

פרקר לואיס (קורין נמק) - הדמות הראשית בסדרה, ומי שמשמש כציר המרכזי של החבורה הסובבת אותו. פרקר הוא בחור פיקח, הנוהג ללבוש חולצות צעקניות ולהיעדר ("להבריז") משיעורים רבים. עיקר זמנו בבית הספר מקדיש פרקר לרקיחת תוכניות המערימות על אנשים אחרים ולטובתו האישית. יחד עם שני חבריו, מייקי וג'רי, בבית הספר הוא מבלה רבות ב"מפקדה" סודית מעל לאולם ההתעמלות.
מייקי רנדל (בילי ג'יין) - הרוקיסט, ילד פרוע. הרגיש שבחבורה. נוהג לעיתים קרובות לצטט פרפרזות או שירים מפורסמים.
ג'רי סטיינר (טרוי סלייטן) - חנון האוהב מדע. בשתי העונות הראשונות הוא תמיד לובש מעיל גשם ממנו הוא מסוגל להוציא כמעט כל אובייקט שניתן להעלות על הדעת, אשר ככל הנראה מותקן בפנים עם צמדן. ג'רי נוהג לפנות לכל אחד בשם משפחתו.
גרייס מוסו (מלאני קרטוף) - המנהלת הפשיסטית של בית הספר התיכון של פרקר וחבריו, "Flamingo High". היא ופרקר מתנגשים תכופות כשזו אף מבקשת לגרום להשעייתו של פרקר מבית הספר. נוטה לשבור את חלון הזכוכית בדלת המשרד שלה לעיתים קרובות.
שלי אן לואיס (מאיה ברוטון) - אחותו הקטנה של פרקר, אשר יחסיהם רווי טינה ואיבה. בדומה לפרקר, אף היא לומדת ב-"Flamingo High" ואינה מהססת להפעיל תחבולות לתועלתה האישית.
מרטין לויד 'מרטי' לואיס (טימותי סטאק) - אביו של פרקר. מנהל חנות השכרת סרטי וידאו בשם "מונדו וידאו" יחד עם אימו של פרקר. נעזר בשלי ופרקר כדי לנהל את החנות בסופי השבוע.
ג'ודי לואיס (מגולמת על ידי אן בלום בעונה 1 ועל ידי מרי אלן בעונה 2 ו-3) - אימו של פרקר. לרוב עדינה ואוהבת, אבל במידה והמשפחה שלה מאוימת היא מסוגלת להיות קשוחה.
פרנסיס לארי קוביאק (אברהם בנרובי) - הידוע בכנוי "הקוב". ענק, טיפש ובעל תיאבון עצום לאוכל. כאשר הוא הולך הוא גורם לרעידות אדמה קלות. המשפט האהוב שלו, "אוכל עכשיו?". בתחילת הסדרה הוצג כבריון אגרסיבי אשר מתנהג בתוקפנות כלפי הדמויות האחרות, אבל בהמשך דמותו השתנתה והוא הפך לידידותי, ופרקר אף נעזר בקוביאק מספר פעמים כדי להוציא את תוכניותיו לפועל.
פרנק לאמאר (טאג' ג'ונסון) - העוזר האישי של המנהלת. בעל השקפת עולם רפובליקנית. תמיד לבוש בשחור. ככל הנראה בעל קשר טלפתי עם מוסו. אובססיבי לגבי מלחמה, אסטרטגיה ופוליטיקה. הגיבור שלו הוא ריצ'רד ניקסון. מוסו נוהגת לזמן אותו אליה על ידי שריקה במשרוקית כלבים.
אנני פיית' סלואן (ג'ניפר גות'רי) - החברה של פרקר מאמצע העונה השנייה.
מגהלאיה

| --- | --- |
סמל מגהלאיהסמל מגהלאיה

 מדינה:  הודו הודו
 ראש השרים:  קונרד סנגמה
 רשות מחוקקת:  האספה המחוקקת של מגהלאיה 
 בירת המדינה:  שילונג
 שפה רשמית:  קהאסי, אנגלית, גארו
 תאריך ייסוד:  21 בינואר 1972 
 על שם:  ענן 
 שטח:  22,429 קמ"ר (דירוג: 22)
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במדינה:  3,211,000 (דירוג: 23, 2014)
  ‑ צפיפות:  103 נפש לקמ"ר (דירוג: 23, 2001)
 קואורדינטות:  25°34′N 91°53′E﻿ / ﻿25.57°N 91.88°E﻿ / 25.57; 91.88 
 אזור זמן:  UTC +5:30
 meghalaya.nic.in
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה      (למפת מגהלאיה מוגדלת) שילונגמגהלאיה(למפת מגהלאיה רגילה) שילונגמגהלאיה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מגהלאיה (בדוונגרי: मेघालय ; באנגלית: Meghalaya) היא מדינה בהודו, אחת משמונה מדינות בצפון-מזרח הודו. היא גובלת בצפון עם אסאם ובדרום בבנגלדש. משמעות השם "מגהלאיה" בבנגלית: "משכן העננים".
היסטוריה

במגהלאיה נמצאו עדויות ארכאולוגיות עוד מן התקופה הנאוליתית.
השבטים המקומיים יצרו לעצמם ממלכות שהתקיימו עד המאה ה-19. בשנת 1835 האזור סופח לאסאם. בהמשך האזור היה חלק גם מבנגל. עם עצמאות הודו בשנת 1947, הייתה מגלאיה כחלק מאסאם. תנועה בדלנית במדינה החלה לפעול בשנת 1960. מגהלאיה קיבלה אוטונומיה חלקית כמדינה נפרדת בתוך אסאם בשנת 1970 והוקמה באופן מלא לאחר שפוצלה ממדינת אסאם ב-21 בינואר 1972.
טופוגרפיה, גאוגרפיה ואקלים

מגהלאיה היא רצועה באורך כ-300 ק"מ (ממערב למזרח) וברוחב של כ-100 ק"מ. רוב רובה גבעות ושליש משטחה מכוסה ביערות סוב-טרופיים. יערות אלו נודעים בעושר היונקים, הציפורים והצמחים בהם. הכפר מאוסינרם הוא המקום בעל כמות המשקעים השנתית הממוצעת הגבוהה בעולם, בעוד שהעיירה צ'ראפונג'י מחזיקה בשיא עבור כמות המשקעים השנתית הגבוהה בעולם בשנה, בשנים 1861-1860.
כלכלה

הכלכלה המקומית מבוססת בעיקר על חקלאות. אף על פי שתושבים רבים (80%) עוסקים בחקלאות, לא בכל המדינה יש את התנאים הפיזיים התורמים לחיזוקה של החקלאות. תנאים אלו לעיתים פוגעים בביסוס החקלאות. 10% משטח המדינה הוא חקלאי, אך הפרודוקטיביות של האדמות נמוכה מאוד.
לפי הבנק המרכזי של הודו, בשנת 2012 12% מהאוכלוסייה (12.5 מהכפריים ו-9.3% מהעירוניים) היו מתחת לקו העוני.
דמוגרפיה

היחס בין נשים וגברים במגהלאיה הוא מהגבוהים בהודו ועומד על 975 נשים לאלף גברים, זאת בשל היותה אחת המדינות המטריליניות היחידות בעולם. הרכוש עובר מאם לביתה הצעירה, שם המשפחה על פי האם, הילדים שייכים לאם, הגבר עובר לחיות בבית אשתו ושייך במותו לאימו או לאחותו הבכירה.
כ 85% מתושבי מגהלאיה הם בני שבטים הרריים. הקבוצה הגדולה מביניהם הם בני העם החאסי. שבטים גדולים אחרים הם גארו, ג'אינטייה, ואחרים. יתר האוכלוסייה היא ממוצא בנגלי ברובו. מגהלאיה היא אחת מהמדינות מארבע המדינות ההודיות בהן יש רוב נוצרי. כ-16% מהאוכלוסייה הם בני דתות אנימיסטיות עתיקות.
השפה הנפוצה ביותר במדינה היא אנגלית, שמהווה גם את שפתה הרשמית.
נכון למפקד האוכלוסין משנת 2011, החלוקה הדתית היא כך:
נצרות - 74.59%
הינדואיזם - 11.52%
אמונות שבטיות - 8.7%
אסלאם - 4.39%
בודהיזם - 0.33%
סיקיזם - 0.1%
ג'ייניזם - 0.02%
אחר - 0.35%
פוליטיקה וממשל

המושל (ראש המדינה) ממונה אחת לחמש שנים על ידי נשיא הודו. ראש השרים הוא מנהיג המפלגה הגדולה קואליציית מפלגות באספה המחוקקת של מגהלאיה. האספה המחוקקת מורכבת מ-60 נציגים הנבחרים אחת לחמש שנים. בפרלמנט פועלות כ-15 ועדות הפועלות בנושאים שונים (תקציב, כלכלה, זכויות נשים, וכו'). נכון למרץ 2024, המפלגה הגדולה בפרלמנט היא מפלגת העם הלאומית, שלה 28 נציגים.
המדינה שולחת 2 נציגים הנבחרים על ידי הציבור ללוק סבהה (הבית התחתון של הפרלמנט הארצי) ונציג אחד לרג'יה סבהה (הבית העליון של הפרלמנט הארצי).
מרבית שטח המדינה כלול במועצות אוטונומיות בעלות סמכויות שלטון נרחבות.
הערות שוליים

↑  Mukerjee, Dilip (1969). "Assam Reorganization". Asian Survey. 9 (4): 297–311. JSTOR 2642547.
↑  מתוך אתר ספר השיאים של גינס
↑  ארגון המטאורולוגיה העולמי, ארגון המטאורולוגיה העולמי
| המדינות והטריטוריות של הודו |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אוטר פרדש • אוטראקהאנד • אודישה • אנדרה פרדש • אסאם • ארונאצ'ל פרדש • ביהר • ג'הרקאנד • גואה • גוג'ראט • הימאצ'ל פרדש • הריאנה • טמיל נאדו • טלנגאנה • טריפורה • מאדהיה פרדש • מניפור • מגהלאיה • מהאראשטרה • מיזוראם • מערב בנגל • נאגאלנד • סיקים • פנג'אב • צ'האטיסגאר • קרנאטקה • קרלה • ראג'סטאן |  |
| טריטוריות איחוד | איי אנדמן וניקובר • ג'אמו וקשמיר • דאדרה ונאגר האוולי ודאמאן ודיו • טריטוריית הבירה הלאומית דלהי • לדאק • לקשאדוויפ • פודוצ'רי • צ'אנדיגאר |  |
| מדינות לשעבר | איחוד המדינות המזרחיות • איחוד מדינות פטיאלה ופנג'אב המזרחית • אג'מר • אנדרה • בומביי • בופאל • בילספור • ג'אמו וקשמיר (מדינה) • היידראבאד • וינדהיה פרדש • טרוונקור-קוצ'ין • קוץ' ביהאר • מאדהיה בהרט • מדראס • מייסור • סאורשטרה • פנג'אב המזרחית • קוץ' • קורג |  |
| טריטוריות איחוד לשעבר | ארונאצ'ל פרדש • גואה, דאמאן ודיו • דאדרה ונאגר האוולי • דאמאן ודיו • הימאצ'ל פרדש • טריפורה • מיזוראם • נאגאלנד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007561903105171  BNE: XX6077527  BnF: cb119732117 (data)  GND: 4281475-3  LCCN: n80144997  MusicBrainz: 6db6caf3-97aa-4fde-b795-5b7aa4dc1034  NKC: ge904868  VIAF: 133693393   WorldCat (עם VIAF): 133693393 
ערך זה הוא קצרמרבנושא הודו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אגם אומיאם ליד שילונג, מגהלאיה
אחיות (סדרת דרמה)

| --- | --- |

 סוגה:  דרמה
 יוצרים:  רון קוון, דניאל ליפמן
 שחקנים:  סווזי קורץ  שיילה קלי  אליזבת הופמן  ג'וליאן פיליפס  סילה וורד  פטרישיה קלמבר  נואל פרקר 
 פרסים:  פרס ג'נסיס 
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  6
 מספר פרקים:  127
 הפקה
 מפיקים בפועל:  Michael Filerman 
 הפצה:  האחים וורנר טלוויזיה 
 מוזיקה:  ג'יי גרוסקה 
 אורך פרק:  60 דקות
 שידור
 רשת שידור:  NBC
 תקופת שידור מקורית:  1991–1996
 קישורים חיצוניים
 www.sisterstv.com
 דף התוכנית ב-IMDb
 
אחיות (Sisters) היא סדרת דרמה אמריקאית ששודרה ב-NBC במשך שש עונות מ-1991 עד 1996.
עלילה

הסדרה עוסקת בארבע אחיות המתגוררת באילינוי: אלכס העשירה הנשואה למנתח פלסטי, טדי האלכוהוליסטית לשעבר, ג'ורג'י עקרת הבית ופרנקי, אשת עסקים המכורה לעבודתה. אביהן של הארבע רצה מאוד שיוולדו לו בנים, וקרא לכל אחת מבנותיו בכינויים גבריים. עקב עבודתו כרופא, אביהן נעדר רבות מהבית ואמן סבלה מהזנחה.
בשתי העונות הראשונות של הסדרה כל פרק התחיל בכך שארבע האחיות יושבות ביחד בסאונה ומדברות ביניהן.
דמויות

אלכס (סווזי קורץ): האחות הבכורה, הייתה נשואה למנתח פלסטי וחיה חיים אמידים.
טדי (סילה וורד): האחות השנייה, אלכוהוליסטית לשעבר, הייתה גרה בקליפורניה ולאחר מכן חזרה לאילינוי, מקום הולדתה.
ג'ורג'י (פטרישיה קלמבר): האחות השלישית, הייתה עקרת בית וסוכנת נדל"ן.
פרנקי (ג'וליאן פיליפס): האחות הקטנה, מכורה לעבודה, נישאה לבעלה לשעבר של אחותה טדי.
נשים גדולות

| --- | --- |

לוגו התוכנית
 סוגה:  סיטקום
 יוצרים:  טרייסי ג'קסון גייל פארנט
 שחקנים:  סוזן פרץ וונדי ג'ו ספרבר לסלי בון ריק אוברטון נדרה וולץ
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 שפות:  אנגלית
 מקום התרחשות:  ניו יורק 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  22
 הפקה
 מפיק:  סנדי גאלין דולי פרטון גייל פארנט טרייסי ג'קסון
 חברת הפקה:  סנדולאר הפקות
 הפצה:  פוקס המאה ה-20
 טכניקת צילום:  מערך מרובה מצלמות
 אורך פרק:  30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  פוקס
 פורמט (קול):  סטריאו
 תקופת שידור מקורית:  13 בספטמבר 1990 – 19 במאי 1991
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
נשים גדולות (באנגלית: Babes) הוא סיטקום אמריקאי ששודר בימי חמישי בשעה 20:30 במשך עונה אחת בערוץ פוקס, החל מה-13 בספטמבר 1990 ועד ל-19 במאי 1991. הסדרה נוצרה על ידי גייל פארנט וטראסי ג'קסון והופקה על ידי "סנדולאר הפקות" (בבעלות דולי פרטון וסנדי גאלין) עבור פוקס המאה ה-20. במרכז הסדרה נמצאות שלוש אחיות שמנות, שעוברות חוויות שונות מלבד המשקל שלהן, כגון: עבודה, מערכות יחסיות, פופולריות והקמת משפחה. שלוש האחיות חולקות יחד דירה אחת קטנה בניו יורק, בה חדר שינה אחד בלבד, דבר המוסיף לחיכוך הקומי שבין הדמויות.
למרות שהסדרה משפחת סימפסון שודרה לפניה, רק אחוז קטן מהצופים המשיך לצפות גם בסדרה נשים גדולות, בין השאר בשל המחלוקות שהיא עוררה. הסדרה לא המשיכה לעונה שנייה, ובוטלה בסוף עונת 1990-1991.
שחקנים ודמויות

| שם השחקן/ית | שם הדמות | אודות הדמות |
| --- | --- | --- |
| סוזן פרץ | דרלין גילברט | האחות הבכורה, העוסקת בגידול וטיפוח כלבים ולאחרונה התגרשה (בעלה ניהל רומן עם היועצת שלהם לירידה במשקל). |
| וונדי ג'ו ספרבר | שרלין גילברט | האחות האמצעית, מאפרת עבור צלם מסחרי. |
| לסלי בון | מרלין גילברט | האחות הצעירה, קופאית, ובהמשך שחקנית בפרסומות ובאופרות סבון. נראית כדמות חולמנית עם אישיות חמימה. |
| ריק אוברטון | רוני אנדרווד | בן-זוגה של שרלין, בעל מסעדה. |
| נדרה וולץ | פלורנס ניומן | בעלת הדירה. |
פרקים

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 22 | 22 | 13 בספטמבר 1990 | 9 במאי 1991 |
תגובות וביקורות

בתחילה, הסדרה ספגה ביקורת קשה מצד מספר ארגונים על כך שהיא לועגת לאנשים הסובלים מעודף משקל, וזאת בשל מספר בדיחות שנכללו בפרקים הראשונים של הסדרה. עם זאת, הביקורות דעכו ככל שהסדרה התקדמה, ופרקים מאוחרים יותר הציגו את הדמויות השמנות באופן חיובי יותר (באחד הפרקים האחיות הסכימו שלא לעשות שימוש במילה "שמן" במהלך ריבים ביניהן). לדמויות עצמן יש השקפות שונות על דימוי הגוף שלהן: שרלין דואגת בעיקר על בריאותה ופונה לחדר כושר, שם אשה מושכת לועגת לה. מאוחר יותר, שרלין חוזרת למקום ומתעמתת עימה.
מרחב כיסוי

במתמטיקה ובמיוחד בטופולוגיה, מרחב כיסוי הוא מרחב טופולוגי C אשר "מכסה" מרחב טופולוגי אחר X באמצעות הומיאומורפיזם מקומי ועל  \,p:C\rightarrow X הנקרא העתקת כיסוי. מרחבי כיסוי נלמדים בטופולוגיה אלגברית, אך יש להם חשיבות גם בענפים נוספים במתמטיקה, כגון גאומטריה דיפרנציאלית, חבורות טופולוגיות ומשטחי רימן.
התורה של מרחבי כיסוי קשורה קשר הדוק לחבורה היסודית של מרחב.
הגדרה פורמלית

מרחב כיסוי של מרחב טופולוגי X הוא מרחב טופולוגי C ביחד עם פונקציה רציפה  p:C\rightarrow X על  X, כך שלכל נקודה  x\in X קיימת סביבה פתוחה U כך ש-  p^{-1}(U) היא איחוד זר של קבוצות פתוחות ב-C, שכל אחת מהן הומיאומורפית ל-U באמצעות p. במילים אחרות, ניתן לרשום  p^{-1}(U)=\bigcup _{\alpha \in I}U_{\alpha } כאשר לכל  \alpha \in I, הקבוצה  U_{\alpha } היא קבוצה פתוחה ב-C, והפונקציה  \ p|_{U_{\alpha }}:U_{\alpha }\rightarrow U היא הומיאומורפיזם.
ההעתקה p נקראת העתקת כיסוי, והמרחב X נקרא לעיתים קרובות הבסיס של הכיסוי.
הקבוצות  U נקראות סביבות המכוסות באופן אחיד. סביבות המכוסות באופן אחיד יוצרות כיסוי פתוח של X. העותקים ההומיאומורפים ב-C של סביבה המכוסה באופן אחיד U נקראים יריעות (Sheets) מעל U.
אפשר לדמיין את C כמרחב ה"מרחף" מעל X: היריעות נמצאות מעל U, והמקורות השונים של x נמצאים בקו אנכי מעל x, אחד מעל השני.
מבנה

למרחבי כיסוי מבנה חשוב ובסיסי בטופולוגיה אלגברית, הדומה במובן מסוים למבנה של התאמת גלואה. מושג חשוב נוסף הוא מושג ההרמה, שיתואר מיד.
מבנה > הרמות

המשפט הבסיסי ביותר הוא משפט ההרמה:
משפט: נניח  P:C\to X כיסוי.
נניח  \gamma  מסילה ב- X, ו- x\in p^{-1}(\{\gamma (0)\}). אזי קיימת ויחידה מסילה  {\hat {\gamma }}^{x} המקיימת  {\hat {\gamma }}^{x}(0)=x ו- p\circ {\hat {\gamma }}^{x}=\gamma . זוהי הרמה של העקומה  \gamma  מ- X ל- C המתחילה ב- x.
נניח ש- \gamma ,\delta  שתי עקומות הומוטופיות ביחס לקצוות (כלומר, ההומוטופיה קובעת את  \gamma (0),\gamma (1)). אזי ניתן להרים את ההומוטופיה ל- C כלומר העקומות  \ {\hat {\gamma }}^{x},{\hat {\delta }}^{x} הומוטופיות ביחס לקצוות, ובפרט מסתיימות באותה נקודה -  {\hat {\gamma }}^{x}(1)={\hat {\delta }}^{x}(1).
המסקנה המידית של המשפט היא עבור  X פשוט קשר:
משפט: נניח ש- X פשוט קשר, ויהיו  x\in X,c\in C. נניח  p:X\to C כיסוי. אזי המיפוי  F:\pi _{1}(C,c)\to p^{-1}(\{c\}) המוגדרת על ידי  F(\phi )={\hat {\phi }}^{x}(1) מוגדרת היטב, ומהווה העתקה חח"ע ועל.
כלומר, יש התאמה בין נקודות על הסיב  p^{-1}(\{c\}) לבין החבורה היסודית של  C בנקודה  c. עם זאת, העתקה זו איננה מהווה תמיד הומומורפיזם חבורות. בכל זאת, במקרה שבו מוגדר על  p^{-1}(\{c\}) מבנה של חבורה טופולוגית, ההעתקה אכן מהווה הומומורפיזם חבורות, ולכן זהו איזומורפיזם חבורות. בפרט, כך ניתן להוכיח שהחבורה היסודית של המעגל היא החבורה הציקלית האינסופית (ראו בדוגמאות).
מבנה > התאמת מרחבי כיסוי ותתי חבורות

כעת נסקור תכונות של החבורה היסודית של מרחבי כיסוי של מרחב נתון.
משפט: נניח ש- X,C קשירים מסילתית מקומית ופשוטי קשר מקומית, ו- p:X\to C העתקת כיסוי. אזי בהומומורפיזם החבורות המושרה ממנה,  p_{*}:\pi _{1}(X)\to \pi _{1}(C), הנתון על ידי  p_{*}(\phi )=p\circ \phi , מהווה מונומורפיזם חבורות.
כלומר, כל החבורות היסודיות של כל מרחבי כיסוי הן תתי חבורות של החבורה היסודית של מרחב הבסיס. למעשה, ההתאמה מלאה:
משפט: לכל תת-חבורה של  \pi _{1}(C) מתאים מרחב כיסוי יחיד עד כדי איזומורפיזם. כלומר, לכל תת-חבורה  H כנ"ל קיים מרחב כיסוי  X עבורו
 p_{*}(\pi _{1}(X))=H.
משפטים אלו נותנים התאמה מלאה בין מרחבי כיסוי של מרחב לבין תתי חבורות של החבורה היסודית שלו. זוהי התאמת גלואה - התאמה חד-חד-ערכית שהופכת סדר.
מבנה > מרחב הכיסוי האוניברסלי

המרחב המתאים לחבורה הטריוויאלית נקרא מרחב כיסוי אוניברסלי של  C. בשקילות, ניתן להגדיר אותו כמרחב פשוט קשר המהווה מרחב כיסוי של  C. לפי האמור לעיל, הוא יחיד עד כדי איזומורפיזם.
שם זה איננו מקרי - מרחב הכיסוי האוניברסלי מקיים תכונה אוניברסלית, בדיוק לפי הבנייה - לכל מרחב כיסוי אחר  (E,e) והעתקת כיסוי  q:(E,e)\to (C,c), יש העתקה יחידה  s:(X,x)\to (E,e), כך ש-  p=q\circ s. כלומר, זהו מרחב המכסה גם את כל המרחבים האחרים.
קיומו של מרחב כיסוי אוניברסלי לא מובטח תמיד. כאמור במשפט לעיל, אם המרחבים פשוטי קשר מקומית וקשירים מסילתית מקומית, מרחב כיסוי מתאים לכל חבורה, ובפרט קיים מרחב כיסוי אוניברסלי. כאשר המרחבים לא פשוטי קשר מקומית, לא בהכרח קיים מרחב כיסוי אוניברסלי - למשל, למכפלה אינסופית (בת מנייה) של מעגלים אין מרחב כיסוי אוניברסלי.
עם זאת, כאשר המרחבים לא פשוטי קשר מקומית ניתן לקבל תוצאה חלשה יותר - בהינתן מרחב כיסוי אוניברסלי, אז קיים מרחב כיסוי המתאים לכל תת-חבורה אחרת. לכן, למרחבי כיסוי אוניברסליים תפקיד מיוחד בתאוריה.
מבנה > משפט ההרמה המוכלל

בהינתן כיסוי  p:(X,x)\to (C,c), והעתקה רציפה  f:(A,a)\to (C,c). נרצה להבין מתי יש העתקה רציפה  {\hat {f}}:(A,a)\to (X,x) כך שמתקיים  p\circ {\hat {f}}=f, כלומר מתי יש הרמה של ההעתקה  f להעתקה שמסתדרת עם הכיסוי. התשובה נתונה במשפט הבא:
משפט: יהיו  X,C,A מרחבים קשירים מסילתית, ו- X קשיר מסילתית מקומית. נניח  p:(X,x)\to (C,c) כיסוי ו- f:(A,a)\to (C,c) העתקה רציפה. אזי קיימת הרמה  {\hat {f}}:(A,a)\to (X,x) כך שמתקיים  p\circ {\hat {f}}=f אם ורק אם  f_{*}(\pi _{1}(A,a))\subseteq p_{*}(\pi _{1}(X,x)), (כאשר  f_{*} הוגדר לעיל).
בפרט, כאשר  A פשוט קשר, נקבל ש- \pi _{1}(A,a)=\{1\} ולכן הרמה כזו קיימת תמיד.
באנליזה מרוכבת

ניתן להשתמש במשפט ההרמה המוכלל לעיל כדי למצוא תנאי הכרחי ומספיק לקיומם של שורש  n-י אנליטי ו/או לוגריתם אנליטי של פונקציה הולומורפית באנליזה מרוכבת.
קיומו של לוגריתם אנליטי לפונקציה הולומורפית  f:\Omega \to \mathbb {C} -\{0\} שקול לכך שבדיאגרמה הבאה תהיה הרמה:
ולפי המשפט, זה שקול לכך ש- f_{*}(\pi _{1}(\Omega ))\subseteq {e^{z}}_{*}(\pi _{1}(\mathbb {C} ))=\{1\}, כלומר קיומו של לוגריתם אנליטי שקול לכך ש- f_{*}(\pi _{1}(\Omega ))=\{1\}, וזה נכון אם ורק אם האינדקס של כל מסילה סגורה בתחום הוא אפס.
לסיכום, לפונקציה קיים לוגריתם טבעי אם ורק אם  {\frac {1}{2\pi i}}\int _{\gamma }{{\frac {f'(z)}{f(z)}}dz}=0 לכל עקומה סגורה ורציפה  \gamma  בתחום.
באופן דומה, לפונקציה קיים שורש  n-י אנליטי אם ורק אם  {\frac {1}{2\pi i}}\int _{\gamma }{{\frac {f'(z)}{f(z)}}dz}\in n\mathbb {Z}  לכל עקומה סגורה ורציפה  \gamma  בתחום (שכן כעת  {z^{n}}_{*}(\pi _{1}(\mathbb {C} ^{\times }))=n\mathbb {Z} ).
בפועל, אין צורך לבדוק את נכונות התנאים לכל עקומה סגורה - מספיק למצוא מספר עקומות (לרוב סופי) היוצרות את החבורה, ולבדוק זאת עליהן.
אם לפונקציה יש אפסים המהווים קבוצה מבודדת, ניתן להשתמש בטענות הנ"ל כאשר כעת בוחרים את  \Omega  להיות סביבה שלא מכילה אפסים. ניתן להסיק קיומו של שורש  n-י אנליטי על כל התחום מקיומו על הקבוצה ללא האפסים, אם ורק אם כל שורש של הפונקציה הוא מסדר המתחלק ב- n.
דוגמאות > דוגמאות בסיסיות

יהי  S^{1} מעגל היחידה. נגדיר העתקה  p:\mathbb {R} \rightarrow S^{1} על ידי  p(t)=(\cos {t},\sin {t}). העתקה זו מהווה כיסוי של  S^{1}, כך שכל נקודה מכוסה על ידי אינסוף נקודות. זהו מרחב כיסוי אוניברסלי של המעגל, ובעזרתו ניתן לחשב את החבורה היסודית - לפי האמור לעיל, יש התאמה בין הסיב  p^{-1}(\{c\}) של כל נקודה  c\in S^{1} לחבורה היסודית  \pi _{1}(S^{1},c). במקרה שלנו הסיב הוא  \mathbb {Z}  ויש עליו מבנה של חבורה טופולוגית, ולכן זהו איזומורפיזם חבורות. לכן  \pi _{1}(S^{1},c)\cong \mathbb {Z}
עבור המישור המרוכב אשר הסירו ממנו את הראשית  \mathbb {C} ^{\times } ועבור מספר טבעי  n נגדיר העתקה  p:\mathbb {C} ^{\times }\to \mathbb {C} ^{\times } על ידי  p(z)=z^{n}. זהו כיסוי של מרחב זה, כך שכל נקודה מכוסה על ידי  n נקודות שונות (מכיוון שלכל מספר מרוכב השונה מ-0 יש בדיוק  n שורשים שונים).
אם G חבורה טופולוגית דיסקרטית הפועלת על מרחב טופולוגי X, אז ההעתקה מ-X על X/G היא העתקת כיסוי אם המייצב של כל נקודה הוא טריוויאלי, ולכל נקודה x יש סביבה שאין בה נקודות של המסלול פרט ל-x עצמה.
דוגמאות > משפט נילסן-שרייר

מהתאוריה של מרחבי כיסוי ניתן גם להסיק על חבורות - ניתן להוכיח למשל שתת-חבורה של חבורה חופשית ב-  n יוצרים  F_{n} היא חופשית (אולי מאינדקס אינסופי). כדי לעשות זאת, ניקח את המרחב  C להיות זר עם  n עלים (כלומר, המרחב שמתקבל על ידי הלחם של  n מעגלים בנקודה משותפת). החבורה היסודית שלו היא  F_{n}. אם  H\subseteq F_{n} אז לפי האמור לעיל, מתאים לה מרחב כיסוי של  C. אך מרחב כיסוי של גרף הוא גרף, ולכל גרף חבורה יסודית חופשית - לכן החבורה היא חופשית. במקרה והאינדקס  k סופי, מתקיים  H\cong F_{kn-k+1} (ראו גם על מרחבי CW בערך על משפט ואן קמפן).
דוגמאות > באנליזה מרוכבת

לפי האמור לעיל על מציאת שורש/לוגריתם אנליטיים, נביט במספר דוגמאות.
לפונקציה  f:D_{4}^{c}=\{z:|z|>4\}\to \mathbb {C} ^{\times } הנתונה על ידי  f(z)=z^{2}-4z יש שורש אנליטי בתחום, שכן מתקיים לפי משפט השאריות:
{\frac {1}{2\pi i}}\int _{|z|=5}{{\frac {f'(z)}{f(z)}}dz}={\frac {2}{2\pi i}}\int _{|z|=5}{{\frac {z-2}{z^{2}-4z}}dz}=2({\frac {z-2}{z}}\mid _{z=4}+{\frac {z-2}{z-4}}\mid _{z=0})=2\in 2\mathbb {Z}
וזה מספיק, כי בדקנו את התנאי הנ"ל על יוצר של החבורה היסודית, ולכן הוא נכון לכל איבר בחבורה היסודית. ניתן גם להסיק שאין לה אף שורש אי זוגי, ולכן בפרט אין לה לוגריתם אנליטי בתחום.
הפונקציה  f:\mathbb {C} ^{\times }\to \mathbb {C} ^{\times } הנתונה על ידי  f(z)=z^{2} היא דוגמה לפונקציה לה קיים שורש אנליטי (והוא  {\hat {f}}(z)=z), אך לא קיים לה לוגריתם דיסקרטי, שכן  {\frac {1}{2\pi i}}\int _{|z|=1}{{\frac {f'(z)}{f(z)}}dz}=\int _{|z|=1}{{\frac {2}{z}}dz}=2\neq 0.
כיסוי סביבה על ידי יריעות
משפט ההרמה המוכלל
הרמה ללוגריתם
אירי, אינדיאנה

| --- | --- |

 סוגה:  מדע בדיוני / מסתורין
 יוצרים:  טום ריברה, קרל שפר
 שחקנים:  עמרי כץ  Francis Guinan  ג'ולי קונדרה  מרי מרגרט יומס  Justin Shenkarow  ג'ייסון מרסדן 
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 שפות:  אנגלית 
 מקום התרחשות:  Eerie 
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  19
 הפקה
 טכניקת צילום:  מצלמה יחידה 
 מוזיקה:  פול בקמסטר 
 אורך פרק:  24 דקות
 שידור
 רשת שידור:  NBC (ארצות הברית) FOX (ארצות הברית) ערוץ 2 (ישראל)
 תקופת שידור מקורית:  15 בספטמבר 1991 – 12 באפריל 1992
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
אירי, אינדיאנה (באנגלית: Eerie, Indiana) היא סדרת מדע בדיוני ומסתורין אמריקאית אשר מכוונת לנוער. הסדרה שודרה בערוץ הטלוויזיה NBC בין השנים 1991–1992.
בישראל הסדרה שודרה בשנות ה-90 בערוץ 2.
תקציר העלילה

עלילת הסדרה מתמקדת במרשל טלר (אותו מגלם השחקן הישראלי עמרי כץ), נער בן 13 אשר עבר עם הוריו ואחותו הגדולה מניו ג'רזי לאירי - עיירה מרוחקת, מסתורית ומפחידה במדינת אינדיאנה שבארצות הברית. בעת המעבר לביתו החדש הוא פוגש את סיימון הולמס, אחד האנשים הנורמליים המעטים באירי. לאורך הסדרה טלר והולמס עדים לאירועים מסתוריים רבים המתרחשים בעיירה. למרות שהסדרה נועדה לילדים ובני נוער, לעיתים רבות היה לה טון רציני בסגנון של תיקים באפלה.
ספין אוף

בסדרת הספין אוף "Eerie, Indiana: The Other Dimension" (אנ') מככבים שני נערים אחרים. סדרת הספין אוף שודרה במקור בשנת 1998 בין פברואר למאי בערוץ הטלוויזיה Fox Kids ובוטל אחרי עונה אחת של 15 פרקים.
רפאל מאיר חסן

| --- | --- |
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית
 פטירה:  1844 כ"ה בסיון תר"ד
 מקום פעילות:  איזמיר, יוזיל חיסאר
 רבותיו:  הרב יוסף ליג'י
 חיבוריו:  מנת חלקי
 בת זוג:  רבקה
 אב:  הרב משה
 אם:  רושא רבקה
 צאצאים:  הרב מרדכי, הרב חיים משה חסן
 
שער ספר מנת חלקי לרבי רפאל מאיר חסן
הרב רפאל מאיר חסן (נפטר בכ"ה בסיוון תר"ד, 1844) היה רב ודרשן באזמיר וביוזיל חיסאר(אנ').
תולדותיו

נולד לרושא רבקה ולרב חיים משה, שנפטר בשנת ה'תקפ"א. למד אצל הרב יוסף ליג'י. נישא לרבקה, בתה של רושא אירמוזה. התאמץ מאד בחינוך ילדיו. למד בביתו בחברותא עם הרב בכור יעקב יעבץ פעמיים בשבוע בלילה, וללימוד זה צירף את בנו משה לעיתים, שהעיד כי הרב יעבץ אמר לו ”תאמין שאם אני חכם הוא בסיבת מר אביך שהחזיקני והיה לי לעזר ולהועיל” (מנת חלקי, דרוש י"ב להספד). בנו מעיד עליו ”וזאת להודיע כי עט"ר א"א כי כשהיה לו שעת הכושר זה דרכו לשים לילות כימים, מרבה בישיבה אפילו שהיה בעל יסורין...וממש היה מקיים ובתורתו יהגה יומם ולילה”.
בשנת התרל"ב דרש בק"ק בית אברהם שביוזיל חיסאר הספד לפטירת גביר העיר.
את ספרו סיים לכתוב בי"ח בסיוון תר"ד, ונפטר בכ"ה בסיון תר"ד (1844). סמוך לפטירתו היו בביתו בנו משה וחברת בקור חולים, שם ברך את בנו שקרא לפניו אדרא זוטא, ולאחר מכן נפטר.
היו לו שני בנים ובת המוזכרת בהספדו של בנו עליו הידועים לנו: הרב דוד מרדכי, שנפטר בחיי אביו מחולי הקולירע, והרב חיים משה חסן, שמעיד כי את רוב תורתו קיבל מאביו, מחבר ספר ויכתב משה (אזמיר תרנ"ו) - פירוש על ספר תהלים. בשנת התקע"ו דרש בנישואי בן דודו הרב יצחק דיאש מירקאדו.
ספרו

ספר מנת חלקי (אזמיר תרמ"ט) - דרושים קצרים על סדר חומשים בראשית ושמות וכן שני דרושים לנישואין, שני דרושים לברית מילה ובאחד מהם ליקוטי מאמרי סופרים וספרים על ברית מילה, דרושים להספד, ודרוש לפורים. בסוף הספר נדפסו ליקוטים על התנ"ך. שם החיבור הוא ראשי תיבות של שם המחבר (המקורי, לפני שנוסף לו השם "חיים" כשחלה) וכן בגימטריה "אני רפאל מאיר ה"י". מדף קי"ז עמוד א', הודפס ספר עושה חיל, לרבו, רבי חיים יוסף ליג'י.
ספרו זה כתב לאחר השריפה שאירעה באזמיר בשנת התר"א, שכילתה את כל כתביו: ”ונשרף הכל ויצאנו בידיים ריקניות ונתקיים בי מקרא שכתוב באיוב "ערום יצאתי מבטן אמי" כו' ולא נשאר לי מאומה וקיבלתי הכל בשמחה שכך גזרה חכמתו יתברך” (מנת חלקי, התנצלות המחבר).
הערות שוליים

↑  מנת חלקי, דרוש ה' להספד
1 2  מנת חלקי, דרוש י"ב להספד (דף קד עמוד א')
↑  מנת חלקי, דרוש י"ב
↑  מנת חלקי, דרוש י' להספד
↑  מנת חלקי, דף פ"ה עמוד א
↑  מנת חלקי, דרוש א לנישואין
↑  מנת חלקי, דף ד"ן עמוד א
↑  בדליקה זו נשרפו ספרים רבים גם של רבנים אחרים בני התקופה בעיר, כגון הרב חיים פאלאג'י.
↑  מנת חלקי, שער ובהקדמת המחבר