stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טבח שבעה באוקטובר
תגובות לאחר המתקפה > תגובות בעולם

התגובות בעולם המערבי לטבח שבעה באוקטובר כללו הזדהות עם ישראל, גינוי חריף של מתקפת הטרור והחטיפה. איראן, לעומת זאת, שיבחה את מתקפת הפתע ואת חמאס.
נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן הודיע על תמיכה חד-משמעית בישראל ונשא שני נאומים מיוחדים על המלחמה בישראל. הוא השווה את החמאס לדאעש ושלח איום לחזבאללה להימנע מניצול המצב. ביידן שותף להצהרת התמיכה של מדינות המערב בישראל. ארצות הברית שלחה את נושאת המטוסים ג'רלד פורד הנמצאת בים התיכון, עם צי ספינות התקיפה שלה, לעגון קרוב יותר מול חופי ישראל, וכן שלחה לאזור צוללת גרעינית מסוג "אוהיו". הבית הלבן ובניינים בניו יורק (בהם בניין אמפייר סטייט) הוארו בצבעי דגל ישראל. ב-10 באוקטובר 2023 נשא ביידן נאום נוסף שבו הוא גינה בתקיפות את הטרור הפלסטיני והזוועות שביצע חמאס, אותן הוא השווה לדאעש, וגינה את מטרתו המוצהרת של הארגון שהיא רצח יהודים. הוא העניק גיבוי מלא לישראל – כולל הבטחת סיוע צבאי, הצבת נושאת מטוסים להרתעה אסטרטגית ומשלוח תחמושת ומיירטי כיפת ברזל.
בריטניה הודיעה ב־12 באוקטובר על פריסת כוחות באזור מזרח הים התיכון במטרה לסייע לישראל. הכוח כולל מטוסי ביון וספינות מלחמה, ובריטניה גם השתתפה במבצע שומר השגשוג בים סוף, ובמתקפה האווירית בתימן על בסיסי חות'ים.
בריטניה, צרפת, גרמניה, איטליה, הודו, יפן, ספרד[דרוש מקור], ברזיל ואיחוד האמירויות הביעו תמיכה בישראל וגינו בחריפות את מתקפת הטרור של חמאס. כמו כן ברחבי העולם נערכו הפגנות תמיכה וסולידריות עם ישראל.
ב-18 באוקטובר ביקר ג'ו ביידן בישראל. בנוסף ביקרו בישראל להבעת תמיכה והזדהות קנצלר גרמניה אולף שולץ, ראש ממשלת הממלכה המאוחדת רישי סונאק, נשיא צרפת עמנואל מקרון, ראש ממשלת איטליה ג'ורג'ה מלוני, ראש ממשלת יוון קיריאקוס מיצוטאקיס ונשיא קפריסין ניקוס כריסטודולידיס. כמו כן ביקרו בישראל מזכיר המדינה של ארצות הברית אנתוני בלינקן (שלוש פעמים), מזכיר ההגנה של ארצות הברית לויד אוסטין ושר החוץ של בריטניה ג'יימס קלברלי.
ב-10 באוקטובר מנהיגי ארצות הברית, בריטניה, גרמניה, צרפת ואיטליה הוציאו הצהרה משותפת התומכת בישראל, ומכירה בזכותה להגן על עצמה. ההצהרה גם מגנה את חמאס ורואה בפעילותו מעשי טרור מחרידים וטוענת כי אין להם שום לגיטימציה. המנהיגים טענו כי אין אפשרות לשבת עם החמאס לשיחות שלום, וכי בעודם תומכים בשאיפות הלגיטימיות של העם הפלסטיני, חמאס לא מקדם שאיפות אלה ומציע רק עוד טרור ושפיכות דמים. המנהיגים גם הזהירו גורמים נוספים במזרח התיכון מהתערבות בסכסוך.
נשיאת הנציבות האירופית, אורסולה פון דר ליין, הציגה חמישה עקרונות בסיסיים ליום שאחרי המלחמה בין ישראל לחמאס. היא אמרה שלישראל יש זכות להגן על עצמה בשעה שחמאס התחבא בבונקרים והסליק נשק מתחת למחנות פליטים ולתשתיות אזרחיות. את השימוש של חמאס בפלסטינים חפים מפשע ובבני הערובה כמגינים אנושיים הגדירה כרשע טהור.
מנגד, הליגה הערבית, הרפובליקה העממית של סין, רוסיה וטורקיה הביעו עמדה נייטרלית או שתמכו בפלסטינים.
מזכ"ל האו"ם, אנטוניו גוטרש גינה את מעשי חמאס ב־7 באוקטובר, אך טען: "המתקפה של חמאס על ישראל לא התרחשה בחלל ריק, העם הפלסטיני נתון ל־56 שנים של כיבוש חונק". דבריו פורשו כהצדקה למעשי חמאס ועוררו ביקורת חריפה.
לוחמה פסיכולוגית והפצת מידע כוזב > מידע כוזב שהופץ על ידי ישראלים

מייד לאחר המתקפה התפרסמו בישראל פרטי מידע כוזב או פייק ניוז רבים, כחלק מהטבח בכפר עזה – אך המוסד לביטוח לאומי דיווח כי חלקן לא מאומת. בין השאר, פורסם דיווח על 40 תינוקות שנרצחו ונמצאו ערופי ראש כחלק מהטבח בכפר עזה – אך המוסד לביטוח לאומי דיווח שהנרצח הצעיר ביותר בכפר עזה היה בן 14; "ידיעה" נוספת הייתה על אישה בהיריון שביטנה שוספה, כשהעובר עוד מחובר לחבל הטבור, כחלק מהטבח בבארי – אך הגורמים הרשמיים הכחישו שדבר כזה קרה; פורסם סרטון שמציג כביכול את חמאס רוצחים אישה בהיריון יחד עם העובר שלה – אך התברר שזה סרטון משנת 2018 שמקורו באתר מקסיקני; "ידיעה" נוספת הייתה על שמונה תינוקות וניצולת שואה בשם ג'ניה שנרצחו בקיבוץ בארי – אך הקיבוץ הכחיש זאת, ולפי אתר נפגעי פעולות האיבה בבארי נרצחה תינוקת אחת: מילה כהן; כמו כן, מכתב ששלחה שרה נתניהו לג'יל ביידן כלל מידע שלא אומת. נטען גם שארגון זק"א הפיץ דיווחים על זוועות שלא התרחשו, כדי להשיג חשיפה תקשורתית.
לוחמה פסיכולוגית והפצת מידע כוזב > מידע כוזב שהופץ על ידי ישראלים > תאוריות קונספירציה שהופצו בישראל

שעות ספורות אחרי תחילת המתקפה, בבוקר 7 באוקטובר, פורסמה ברשתות תאוריה שלפיה המתקפה היא מזימה של אהוד ברק, אסמאעיל הנייה וראש השב"כ רונן בר, ומטרתה להחליש את בנימין נתניהו. לפי תאוריה זו, ההסכם בין השלושה היה שלא יהיו הרוגים, אך הביצוע השתבש. התאוריה הועלתה בחשבון טוויטר בשם "אמת" (emet), בצירוף סרטוני חמאס מהמתקפה המוכיחים כביכול את אמתותה. בעל החשבון כתב שבסרטונים מהמתקפה נראים אנשים לבושים חולצות טי בצבע טורקיז, ואלו ישראלים המסייעים לחמאס. בין היתר הוא הצביע על תמונה של אדם לבוש חולצה כזאת, והוכיח כביכול שזהו שוטר ששמו אלון ברד, שנהרג במתקפה, והוא בוגד שסייע לחמאס.
לחשבון היו אלפי עוקבים שהדהדו את התאוריה, ביניהם חברי כנסת ואנשי תקשורת, והיא התפשטה במהירות.
"בוגדים מבפנים" הפך מייד לטרנד בטוויטר, ובמדינות שונות פורסם שישראל עמדה מאחורי המתקפה. גם חמאס פרסם את הטרנד הזה.
אשתו של השוטר שנהרג, שהואשם בבגידה, הגישה תלונה במשטרה נגד חשבון הטוויטר "אמת". החשבון נסגר ובעל החשבון, אריה חלאטניק, נלקח לחקירה. אשתו של השוטר קיבלה איומים עליה ועל ילדיה.
ארגוני ביון איראניים ורוסים סייעו להפצת תאוריות הקונספירציה באמצעות חשבונות אנונימיים ברשתות. לטענת מומחים בתחום, מטרת ההפצה של ידיעות כזב היא העמקתו של שסע חברתי על ידי הפצת שקרים.
לוחמה פסיכולוגית והפצת מידע כוזב > הפצת מידע כוזב על ידי חמאס

בעולם נשמעו תלונות על כך שחמאס מפיץ מידע כוזב ברשתות החברתיות בנוגע למתקפה על ישראל. האיחוד האירופי התלונן לאילון מאסק כי X משמשת להפצת מידע כוזב על המלחמה וכי "תוכן אלים וטרוריסטי לא הוסר מהרשת החברתית". האיחוד איים בהטלת עיצומים כספיים על הרשת. הניו יורק טיימס טען, שחמאס ניצל את הקושי באכיפת מדיניות התוכן של X, והפיץ סרטונים אלימים בתפוצה רחבה במטרה לעורר אימה. לטענת מומחים, בוטים וחשבונות מזויפים שמפעילים איראן, חמאס והג'יהאד האיסלאמי מפיצים פייק ניוז ונרטיבים שמשרתים את חמאס. בתגובה אמרה מנכ"לית X, לינדה יאקרינו, כי הרשת הסירה מאות חשבונות שקשורים לחמאס ומחקה או תייגה עשרות אלפי תכנים מאז פרוץ המלחמה.
מיזמים ופעולות בעקבות המתקפה > פעילות החברה האזרחית בישראל

לצד התגייסות ללחימה קמו בישראל יוזמות רבות מצד ארגונים וקבוצות תמיכה בנושאים שונים. בכלל זה תמיכה במשפחות הנפגעים והנופלים, תמיכה במשפחות המפונות מעוטף עזה, סיוע למשפחות הנעדרים, תרומות לחיילי צה"ל, מבצעי הסברה ברשתות החברתיות בעולם, תיעוד עדויות ועוד. בתי מלון, קיבוצים ובתי הארחה אירחו משפחות שעקרו מבתיהן; נתרמו מוצרי מזון, בגדים, צעצועים ועוד למשפחות; ניתנו תרומות בכסף או בעבודה; הוענק סיוע נפשי לנפגעי חרדה ולאנשים שאיבדו קרובי משפחה; ניתנו תרומות דם; משלוחי מזון נשלחו לחיילים ולצוותים רפואיים, וכיוצא באלה.
חברות עסקיות רבות נרתמו לעזרה, ביוזמות מרובות ומגוונות. כך למשל פורום העסקים, ששותפות בו 200 החברות הגדולות במשק, החל לחלק כרטיסים דיגיטליים לכל משפחה בעוטף עזה, על סך 1,000 ש"ח לכל נפש. הבנקים הגדולים בישראל העמידו עשרות מיליוני שקלים לטובת הנפגעים במתקפה, וכך גם קבוצת עזריאלי, שהודיעה על תרומה של 40 מיליון שקלים לטובת עמותות וארגונים המסייעים לחיילים ולמשפחות. גם חלק מארגוני המחאה נגד הרפורמה המשפטית, ובראשם אחים לנשק, השתמשו בתשתית הארגונית שלהם, שנוצרה בתשעת חודשי המחאה, כדי לסייע לניצולים וללוחמים בדרכים שונות ומגוונות.
ב-7 בנובמבר 2023, יום ה-30 לטבח, הוקם מול הכנסת מאהל הנרצחים ע"ש תום גודו. יעקוב גודו ותת-אלוף במילואים דויד אגמון קבעו את מושבם במאהל מהקמתו בקריאה לנתניהו להתפטר ולקחת אחריות לאסון השבעה באוקטובר.
מיזמים ופעולות בעקבות המתקפה > צעדים משפטיים

אל מחבלי חמאס ב־7 באוקטובר הצטרפו עיתונאים ערבים מעזה – עובדים של אמצעי תקשורת בינלאומיים – שסיקרו את המתקפה ואת הטבח. 14 תובעים כלליים במדינות שונות בארצות הברית הזהירו ב־7 בדצמבר את מערכות התקשורת של "ניו יורק טיימס", CNN, וסוכנויות הידיעות AP ורויטרס כי הם נמצאים כעת "תחת השגחה" בשל כך. בתחקיר של Honest Reporting מינואר 2024, הובאו סרטונים המתעדים צלמי עיתונות בעזה שעובדים עם כלי תקשורת בעולם, כמו רויטרס ו־AP, מביעים שמחה לנוכח שידור צילומים מתוך לינץ' שביצעו מחבלי חמאס בחייל צה"ל. כמו כן תועדו עיתונאים הקוראים להצטרף למחבלים שחדרו לישראל. תמונות מהטבח, שצילם אותו צלם שתיעד את הלינץ' בחייל, נבחרו ל"תמונות השנה" לשנת 2023 בניו יורק טיימס ורויטרס.
לקראת סוף ינואר 2024 הציגה ישראל האשמות חמורות נגד סוכנות אונר"א, לפיהם 12 מעובדי הסוכנות היו מעורבים בטבח שבעה באוקטובר. בתגובה, מדינות מערביות ובראשן ארצות הברית השהו את הסיוע לאונר"א. בפברואר עדכנה ישראל את מספרם של עובדי אונר"א המעורבים במתקפה ל־30, ואף טענה שקרוב ל־1,500 מעובדי אונר"א ברצועת עזה הם פעילי טרור. ב־28 באוקטובר 2024 נחקק ברוב של 92 חברי כנסת חוק האוסר פעילות של אונר"א במדינת ישראל, מבטל את סמכויותיה ואוסר על כל קשר איתה.
ב־1 ביולי 2024 הגישו בארצות הברית הליגה נגד השמצה ומשרד עורכי הדין קראול, בשם יותר מ־100 תובעים, תביעה נגד איראן, סוריה וצפון קוריאה על תמיכתן במתקפת הטרור של חמאס ב־7 באוקטובר.
משרד המשפטים של ארצות הברית הגיש כתבי אישום נגד שורת בכירי חמאס בגין מעורבותם במתקפה של 7 באוקטובר.
מיזמים ופעולות בעקבות המתקפה > לקחים במערכת הביטחון

כלקח ממתקפת הפתע הואצו תוכניות להקמת כיתות כוננות ברחבי הארץ. עד 1 בנובמבר 2023 הוקמו יותר מ־700 כיתות כוננות משטרתיות. ב־7 בדצמבר הושקה תוכנית "משיב הרוח" להקמת כיתות כוננות צה"ליות באזורי הגבול ולחימושן.
בינואר 2024 החל צה"ל להוסיף ברמת הגולן מכשולים כנגד תקיפה ממונעת על גדר המערכת, להקים יחידות חדשות ולארגן מחדש יחידות קיימות – הוא הקים את חטיבת השומר (855) ואת פלס"ר הגולן, הסב את חטיבת החרמון לחטיבת ההרים והחל בהקמת אוגדה 96, אוגדת מילואים קלה בפריסה ארצית.
משטרת ישראל רכשה כלי רכב ממוגני ירי וכלי שיט ממוגן ירי.
במאי 2024 פורסם כי צה"ל מקים קו ביצורים שני בגליל.
בין אוקטובר 2023 ליוני 2024 משרד הביטחון רכש נשק, תחמושת וציוד צבאי, בסכום של כ־75 מיליארד שקל מחברות ישראליות. כמחצית מהרכש הוא באמצעי לחימה מהחברות הביטחוניות הגדולות – רפאל, אלביט והתעשייה האווירית – וכמחצית מחברות וספקים קטנים.
מיזמים ופעולות בעקבות המתקפה > תחקירים

לטענת העיתונאי בן כספית, ב־8 באוקטובר 2023 הקים מפקד יחידה 8200 צוות בדיקה בראשות מפקד היחידה לשעבר דני הררי. הקמתו והרכבו קיבלו את אישורם של ראש אמ"ן והרמטכ"ל, אף שהרמטכ"ל חזר בו מהקמת צוותי תחקיר. צוות הבדיקה סיים את התחקיר בתחילת פברואר 2024. התחקיר הקיף בין 600 ל־800 עמודים ומצא ליקויים שונים, חלקם חמורים, בתחומים של עיבוד המודיעין, קבלת ההחלטות, שיטות העבודה ועוד. הדוח אמור היה להיות מוצג לבכירי 8200 אך נגנז. בהמשך בוצע תחקיר גם ב-8200.
ב־4 בינואר 2024 פורסם שהרמטכ"ל הרצי הלוי הקים צוות בכירים, לרבות רמטכ"ל לשעבר, שיתחקרו את מלחמת חרבות ברזל, את מחדל 7 באוקטובר, את ההכנות לתמרון ואת הלחימה בתוך הרצועה. ב־25 בינואר, בעקבות ביקורת של הדרג הפוליטי על מהלך זה, החליט הרמטכ"ל להקפיא את עבודת הצוות.
מבקר המדינה החל לבחון את ההתנהלות שקדמה ל־7 באוקטובר. הוא ציין כי "ככל שתוקם ועדת חקירה יקבעו גבולות גזרה ביחס לנושאים שנבדקו". הרמטכ"ל הרצי הלוי וראש השב"כ רונן בר התנגדו לכך, בטענה כי מעולם לא נערכה ביקורת על צה"ל תוך כדי מלחמה, וכי הדבר יפגע בלחימה. הם אף עתרו לבג"ץ בבקשה להוציא צו על תנאי כנגד המבקר. בג"ץ סירב לבקשה. לאחר שנכשלו מול בג"ץ הודיעו הרמטכ"ל וראש השב"כ בסוף מאי כי ישתפו פעולה עם המבקר בתחומים שאינם מוגדרים כ"תחומי ליבה" ואינם עוסקים במחדל 7 באוקטובר. ב־16 ביוני הוציא בג"ץ צו ביניים המקפיא את הליכי הביקורת של מבקר המדינה.
ב־22 באפריל 2024 הודיע ראש אגף המודיעין אהרון חליוה כי יתפטר בתום השלמת שלב התחקירים ולאחר שימונה לו מחליף, עוד קרא להקמת ועדת חקירה ממלכתית. היועצת המשפטית למממשלה תמכה בהקמת ועדת חקירה ממלכתית בטיעון כי זהו המנגנון החוקי המתאים לבחינת סוגיות בהיקף ובמידת החשיבות הלאומית של אירועי המלחמה.
ראש הממשלה נתניהו התנגד להקמת ועדת החקירה הממלכתית תוך כדי המלחמה. רבים בציבור דרשו להקימה ואף הפגינו על כך. ביולי 2024 הקימו מספר ארגוני ציבור את ועדת החקירה האזרחית לאסון ה־7.10, התארגנות אזרחית בראשות גדעון גינת שתחל באיסוף מידע והסקת מסקנות עד להקמת ועדת חקירה ממלכתית.
צה"ל פרסם תחקירים מרכזיים ב-27 בפברואר 2025 עיקרי תחקיר השב"כ הוצג לציבור ב-4 במרץ 2025.
מיזמים ופעולות בעקבות המתקפה > תיעוד

יחידת דובר צה"ל הפיקה את 'סרט הזוועות' – סרטון בן 47 דקות ובו תיעוד ממצלמות גו־פרו שצילמו המחבלים בעת המתקפה. הסרטון ובו תיעוד של מעשי זוועות שבוצעו באזרחי העוטף סמוך לרציחתם הוקרן בישראל לאנשי התקשורת הזרה ולחברי הכנסת. ב־14 בנובמבר 2023 הוקרן הסרטון לכ־150 חברי הקונגרס האמריקני ועורר תגובות קשות אצלם.
יחידת להב 433 של משטרת ישראל פרסמה סרטון ובו עדויות על עשרות מעשי אונס והתעללויות מיניות שבוצעו במהלך המתקפה. היחידה הפיקה כ־700 סרטונים של עדויות ניצולים, ובידיה עשרות אלפי קובצי וידאו המתעדים מעשי טבח וזוועה. בתחילת דצמבר פרסמה המשטרה שנמצאים בידיה 200 אלף סרטונים שנלקחו ממצלמות גוף של מפקדי חמאס, ממצלמות רכב וממצלמות אבטחה. על בסיס התיעוד הזה פרסמה המשטרה סרטון המתעד אירועים מהטבח, בדומה לסרטון שהוציא דובר צה"ל.
ב־10 בדצמבר 2023 הכריז הבמאי והמפיק סטיבן ספילברג על מיזם לתיעוד הזוועות והפשעים נגד האנושות שביצעו הפלסטינים בטבח שבעה באוקטובר. במסגרת הפרויקט יוקלטו עדויות של ניצולי הטבח.
בסוף אפריל 2024 פורסם ביוטיוב הסרט הדוקומנטרי "זעקות ואז שתיקה" ("Screams Before Silence"), שיזמה שריל סנדברג על פשעי המין של המחבלים הפלסטינים מאז 7 באוקטובר.
לקראת יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל במאי 2024 השיק תאגיד השידור הישראלי את מיזם כאן 7.10.360, מוזיאון וירטואלי אינטראקטיבי לתיעוד מתקפת הפתע והשלכותיה.
ב־7 בספטמבר 2024 יצא בשירות הסטרימינג פרמאונט+ הסרט "עוד נחזור לרקוד", סרט תיעודי של הבמאי הישראלי יריב מוזר על הטבח שנערך בפסטיבל הנובה.
ב־5 באוקטובר 2024 החל שידורה של "היום שלא נגמר", סדרה תיעודית ישראלית בת חמישה פרקים שיצרו אמנון רבי וגלעד טוקטלי, העוסקת באופן מקיף באירועי טבח שבעה באוקטובר באמצעות ראיונות ושחזורים. הסדרה נוצרה כחלק מפרויקט השנה ל־7 באוקטובר של תאגיד השידור הישראלי, והייתה לסדרת הדגל התיעודית של הפרויקט.
מיזמים ופעולות בעקבות המתקפה > הנצחה

במליאת הכנסת הועלו חמש הצעות חוק לקביעת יום זיכרון לאומי להנצחת קורבנות טבח שבעה באוקטובר וחללי מלחמת חרבות ברזל. ב־17 במרץ 2024 אישרה ממשלת ישראל פה אחד כי מדי שנה בכ"ד בתשרי יצוין יום זיכרון לאומי לציון הטבח ב־7 באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל (כאשר כ"ד בתשרי נופל בשבת, יום הזיכרון יחול למוחרת, יום ראשון כ"ה בתשרי). נוסף על כך קבעה הממשלה כי בשנת 2024 יצוין באופן חד־פעמי בטקסי זיכרון גם התאריך הלועזי 7 באוקטובר.
כמו כן הוקמו כמה אנדרטאות לזכר הנספים בטבח.
האפיפיור פרנציסקוס הכריז על יום צום ב־7 באוקטובר.
לזכר הטבח נכתבו קינות, ורבנים ואישי ציבור אחרים קראו לשלב אותן בקינות לתשעה באב.
מיזמים ופעולות בעקבות המתקפה > איסור הכחשת הטבח

ב-21 בינואר 2025 אישרה הכנסת את חוק איסור הכחשת אירועי טבח 7 באוקטובר 2023 (טבח שמיני עצרת), התשפ"ה–2025, הקובע עונש מאסר חמש שנים למי שמכחיש את טבח שבעה באוקטובר.
לקריאה נוספת

יואב לימור, "גיבורים – לבד מול החמאס", הוצאת כנרת זמורה־ביתן דביר, 2024
אדם רז, "הדרך לשבעה באוקטובר", הוצאת פרדס, 2024.
יאיר אגמון ואוריה מבורך, יום אחד באוקטובר: ארבעים גיבורים, ארבעים סיפורים, הוצאת קורן, 2024.
אמיר תיבון, קו התלם: סיפור של גבורה והפקרה, ידיעות ספרים, 2024.
ש"י אגמון וענת רוזליו-אדלר (ניהול פרויקט). קריסת הקונספציות. הדרך למחדל אוקטובר 23. מולד וקרן ברל כצנלסון, 2024
משפחת סימפסון

| --- | --- |
  
הומר, מארג', בארט, מגי, ליסה, העוזר הקטן של סנטה וסנואובול 2
 מבוסס על:  The Simpsons shorts 
 סוגה:  אנימציה / קומדיית מצבים / סאטירה
 יוצרים:  מאט גריינינג
 מדבבים:  דן קסטלנטה (הומר סימפסון, קראסטי הליצן, ראש העיר קווימבי, אברהם סימפסון, בארני גמבל, וילי, האנס מולמן, Itchy, גיל גאנדרסון, סייד שואו מל) רוסי טיילור (מרטין פרינס) טרס מקנייל (אגנס סקינר) פמלה היידן (מילהאוס ואן האוטן, רוד פלנדרז, ג'ימבו ג'ונס) פיל הארטמן (טרוי מקלור, ליונל האץ) הארי שירר (מונטגומרי ברנז, נד פלנדרז, ויילון סמית'רס, טימותי לאבג'וי, קנט ברוקמן, ג'וליוס היברט, סימור סקינר, אוטו מאן, רייניר וולפקאסל, Scratchy) מרשה וולאס (עדנה קרבאפל) ג'ו מנטנה (טוני השמן) האנק עזריה (מו סיזלאק, אפו נהספימפטלון, ג'ף אלברטסון, קלנסי ויגאם, קארל קארלסון, קלטוס ספקלר, פרופסור פרינק, ניק ריביירה, דאפמן) ננסי קארטרייט (בארט סימפסון, נלסון מאנץ, ראלף ויגאם, טוד פלנדרז) ג'ולי קאוונר (מארג' סימפסון, פאטי וסלמה בובייה) ירדלי סמית' (ליסה סימפסון) מגי רוזוול כריס אדגרלי ג'קי מייסון קארל וידרגוט 
 פסקול:  Songs in the Key of Springfield, Go Simpsonic with The Simpsons, The Simpsons: Testify 
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית 
 מקום התרחשות:  ספרינגפילד 
 מספר עונות:  36 
 מספר פרקים:  768 (נכון ל־19 במאי 2024) 
 תוכנית המשך:  The Simpsons Game 
 הפקה
 מפיק:  מאט גריינינג, ג'יימס ל. ברוקס 
 מפיקים בפועל:  מאט גריינינג ג'יימס ברוקס סם סימון אל ג'ין
 חברת הפקה:  פוקס המאה ה-20, סם סיימון, פוקס המאה ה-20 בטלוויזיה, מאט גריינינג, Gracie Films, ג'יימס ל. ברוקס, פוקס הנפשה טלוויזיה 
 הפצה:  פוקס המאה ה-20 בטלוויזיה, הולו, דיסני+ 
 מוזיקה:  אלף קלאוזן 
 אורך פרק:  21–24 דקות
 שידור
 רשת שידור:  FOX
 רשת שידור בישראל:  בעבר הערוץ הראשון סטאר וורלד ערוץ הילדים ערוץ ביפ Yes TV Comedy כיום דיסני+
 תקופת שידור מקורית:  17 בדצמבר 1989 – הווה
 תקופת שידור בישראל:  25 בנובמבר 1991 – הווה
 קישורים חיצוניים
 www.fox.com/the-simpsons/
 דף התוכנית ב-IMDb
 
משפחת סימפסון (באנגלית: The Simpsons) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית מסוגת קומדיית מצבים סאטירית מונפשת, אשר נוצרה על ידי מאט גריינינג עבור רשת FOX האמריקאית, ומשודרת בהצלחה מאז שנת 1989. עלילת הסדרה, אשר עוסקת במשפחה האמריקנית הממוצעת ומתרחשת בעיר הבדיונית ספרינגפילד, מציגה באור הומוריסטי סטריאוטיפים על התרבות, החברה והטלוויזיה האמריקנית. זוהי הסדרה המצוירת הארוכה ביותר בתולדות ארצות הברית. ב-3 במרץ 2021 הוכרז שהסדרה חודשה מראש לעונות ה-33 וה-34 שלה. ב-26 בספטמבר 2021 עלתה לשידור העונה ה-33 שלה בארצות הברית, ובאנגליה.
בישראל, משודרת הסדרה בערוץ yes TV Comedy, שב-STINGTV ובלוויין. בעבר, שודרה גם בערוץ הראשון, בערוץ ביפ, בערוץ סטאר וורלד ובערוץ הילדים.
היסטוריה

הרעיון לסדרה נהגה על ידי גריינינג זמן קצר לפני שגריינינג הציג את הרעיון שלו לסדרת סרטוני אנימציה קצרים בפני המפיק ג'יימס ל. ברוקס. גריינינג יצר משפחה עם תפקוד לקוי כאשר שמם של הדמויות התבסס על שמות חברי המשפחה שלו, כאשר דמות הילד נקראה בארט במקום שמו שלו. סרטוני אנימציה הקצרים הפכו לפינה קבועה בתוכנית הבידור "המופע של טרייסי אולמן" החל מ-19 באפריל 1987. לאחר שלוש עונות, הוחלט לעבור לפורמט של תוכנית פריים טיים שבועית בת חצי שעה אשר הפכה למעשה לסדרה המצליחה הראשונה של רשת פוקס אשר הצליחה להתברג לרשימת 30 התוכניות הנצפות ביותר בטלוויזיה האמריקאית.
מאז תוכנית הבכורה של הסדרה ב-17 בדצמבר 1989 ועד 2020, הופקו יותר מ-700 פרקים כמו כן, ב-26 ביולי 2007 עלה לאקרנים הסרט "משפחת סימפסון - הסרט", ומאז הוא הספיק לגרוף למעלה מ-526.2 מיליון דולרים ברחבי העולם. ב-2009 רשת "פוקס" הזמינה שתי עונות נוספות של "משפחת סימפסון" ובכך הפכה הסדרה לקומדיית המצבים האמריקאית ששודרה לאורך הזמן הרב ביותר בהיסטוריה של הטלוויזיה, ומחזיקה בתואר דומה לסדרה מצוירת אמריקאית. בנובמבר 2016 הודיעה פוקס על הזמנת שתי עונות נוספות 29 ו-30 מה שיהפוך את הסדרה לסדרת הטלוויזיה עם תקופת השידור הארוכה ביותר בהיסטוריה, לאחר שתעקוף את הסדרה "איש החוק" ("Gunsmoke").
לאורך השנים הסדרה זכתה בעשרות פרסים שונים, בהם 34 פרסי אמי. בגיליון של טיים מגזין אשר יצא ב-31 בדצמבר 1999 הסדרה הוכתרה כסדרת הטלוויזיה הטובה ביותר במאה ה-20. ב-14 בינואר 2000 הוענק לסדרה כוכב בשדרת הכוכבים של הוליווד.
בישראל הסדרה שודרה לראשונה ב-25 בנובמבר 1991 בערוץ הראשון. ולאורך השנים שודרה בחלקה גם בערוץ הילדים, ביפ וסטאר וורלד בתרגום לעברית. בנוסף לכך, העונה הראשונה, הופצה מסחרית בדיבוב לעברית על גבי 6 קלטות וידאו תחת השם "משפחת סימפסון האוסף" בשנים 1991 ו-1992. מ-2009, החל מהעונה ה-15 ועד ה-23, משודרת הסדרה בערוץ yes Comedy, לאחר הפסקה של כשנתיים, עלתה בערוץ גם העונה ה-30. ב-2014, לאחר הפסקה של כשנה וחצי, חזר הערוץ הראשון לשדר את הסדרה החל מעונתה ה-22 ועד עונתה ה-25. עם זאת, ב-2017 בעת עליית תאגיד השידור הישראלי, תמו שידורי הסדרה באפיק זה.
סקירת סדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק האחרון | דירוג | ממוצע צופים (במיליונים) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 13 | 13 | 17 בדצמבר 1989 | 13 במאי 1990 | 30 | — |
|  | 2 | 22 | 22 | 11 באוקטובר 1990 | 11 ביולי 1991 | 38 | — |
|  | 3 | 24 | 24 | 19 בספטמבר 1991 | 27 באוגוסט 1992 | 33 | — |
|  | 4 | 22 | 22 | 24 בספטמבר 1992 | 13 במאי 1993 | 30 | — |
|  | 5 | 22 | 22 | 30 בספטמבר 1993 | 19 במאי 1994 | 53 | — |
|  | 6 | 25 | 25 | 4 בספטמבר 1994 | 21 במאי 1995 | 67 | — |
|  | 7 | 25 | 25 | 17 בספטמבר 1995 | 19 במאי 1996 | 75 | — |
|  | 8 | 25 | 25 | 27 באוקטובר 1996 | 18 במאי 1997 | 53 | — |
|  | 9 | 25 | 25 | 21 בספטמבר 1997 | 17 במאי 1998 | 32 | — |
|  | 10 | 23 | 23 | 23 באוגוסט 1998 | 16 במאי 1999 | 46 | — |
|  | 11 | 22 | 22 | 26 בספטמבר 1999 | 21 במאי 2000 | 44 | — |
|  | 12 | 21 | 21 | 1 בנובמבר 2000 | 20 במאי 2001 | 21 | — |
|  | 13 | 22 | 22 | 6 בנובמבר 2001 | 22 במאי 2002 | 30 | — |
|  | 14 | 22 | 22 | 3 בנובמבר 2002 | 18 במאי 2003 | 25 | — |
|  | 15 | 22 | 22 | 2 בנובמבר 2003 | 23 במאי 2004 | 42 | — |
|  | 16 | 21 | 21 | 7 בנובמבר 2004 | 15 במאי 2005 | 52 | — |
|  | 17 | 22 | 22 | 11 בספטמבר 2005 | 21 במאי 2006 | 62 | — |
|  | 18 | 22 | 22 | 10 בספטמבר 2006 | 20 במאי 2007 | 60 | — |
|  | 19 | 20 | 20 | 23 בספטמבר 2007 | 18 במאי 2008 | 87 | — |
|  | 20 | 21 | 21 | 28 בספטמבר 2008 | 17 במאי 2009 | 77 | — |
|  | 21 | 23 | 23 | 27 בספטמבר 2009 | 23 במאי 2010 | 61 | — |
|  | 22 | 22 | 22 | 26 בספטמבר 2010 | 22 במאי 2011 | 65 | — |
|  | 23 | 22 | 22 | 25 בספטמבר 2011 | 20 במאי 2012 | 69 | — |
|  | 24 | 22 | 22 | 30 בספטמבר 2012 | 19 במאי 2013 | 70 | — |
|  | 25 | 22 | 22 | 29 בספטמבר 2013 | 18 במאי 2014 | 81 | — |
|  | 26 | 22 | 22 | 28 בספטמבר 2014 | 17 במאי 2015 | 100 | — |
|  | 27 | 22 | 22 | 27 בספטמבר 2015 | 22 במאי 2016 | 102 | — |
|  | 28 | 22 | 22 | 25 בספטמבר 2016 | 21 במאי 2017 | 92 | — |
|  | 29 | 21 | 21 | 1 באוקטובר 2017 | 20 במאי 2018 | 122 | — |
|  | 30 | 23 | 23 | 30 בספטמבר 2018 | 12 במאי 2019 | — | — |
|  | 31 | 22 | 22 | 29 בספטמבר 2019 | 17 במאי 2020 | — | — |
|  | 32 | 22 | 22 | 27 בספטמבר 2020 | 23 במאי 2021 | — | — |
|  | 33 | 22 | 22 | 26 בספטמבר 2021 | 22 במאי 2022 | — | — |
|  | 34 | 22 | 22 | 25 בספטמבר 2022 | 21 במאי 2023 | — | — |
|  | 35 | 18 | 18 | 1 באוקטובר 2023 | 19 במאי 2024 | — | — |
הדמויות

משפחת סימפסון היא משפחה אמריקאית טיפוסית המתגוררת בפרבר אמריקאי טיפוסי בעיר הבדיוניות ספרינגפילד. הומר, אב המשפחה, עובד בתור מפקח בטיחות במפעל הכוח הגרעיני של ספרינגפילד, תפקיד אשר אינו מתיישב עם אישיותו המגושמת. הוא נשוי למארג', אם המשפחה ועקרת בית אמריקאית טיפוסית. יש להם שלושה ילדים: בארט, ילד פרחח בן עשר, ליסה, ילדה מחוננת בת שמונה ומגי, תינוקת אשר מדברת לעיתים רחוקות בסדרה, אך מתקשרת בעיקר בעזרת המוצץ שלה. המשפחה מחזיקה גם כלב בשם "העוזר הקטן של סנטה", וחתול בשם "סנובול 2". שתי חיות המחמד היו בעלות תפקיד מרכזי במספר פרקים בסדרה. על אף שהסדרה מופקת כבר שנים רבות, גילם של גיבורי הסדרה נותר יציב (דבר המתאפשר הודות לכך שהסדרה מצוירת ולא מצולמת). לעיתים מופיעים בסדרה קטעי פלאשבק, המציגים את עברם של גיבוריה, ולפעמים משודרים פרקים על עתיד הדמויות. על אף שהמשפחה מוצגת כמשפחה שאינה מתפקדת, לאורך מספר פרקים של הסדרה היחסים והקשרים בין בני המשפחה באים לידי מבחן והם מוכיחים לבסוף כי הם דואגים אחד לשני.
התוכנית כוללת מגוון רחב של דמויות אשר כולל בין השאר את חבריו לעבודה של הומר, צוות המורים של הילדים, חבריהם של המשפחה, המשפחה המורחבת, אנשי העיר והידוענים המקומיים של ספרינגפילד. דמויות המשנה של הסדרה נועדו במקור למלא תפקידים קטנים בעלילה בלבד אך לאורך השנים לאור ההצלחה של חלק מדמויות המשנה הם זכו לתפקידים מורחבים ולעיתים אף לפרקים שלמים שהתמקדו בהם.
העולם של משפחת סימפסון

עלילת הסדרה מתרחשת בעיר אמריקאית בדיונית בשם ספרינגפילד. המיקום המדויק של העיר הבדיונית בארצות הברית לא צוין באופן מפורש עד היום. עם זאת, לאורך השנים מעריצים רבים של הסדרה ניסו לקבוע את מיקומה של העיר בהתאם למאפיינים שונים של העיר, הסביבה הגאוגרפית והאתרים הסמוכים לה אשר מופיעים לאורך כל פרקי הסדרה ומרמזים, לדעת מעריצי הסדרה, על המיקום המדויק של העיר בארצות הברית. בתגובה, צוות ההפקה השתדל לאורך כל השנים לספק מידע מינימלי ככל האפשר או מידע סותר לגבי המיקום המדויק של ספרינגפילד בארצות הברית.
השם "ספרינגפילד" הוא אחד משמות העיירות הנפוצים ביותר בארצות הברית וקיים במעל לחצי מהמדינות בארצות הברית. ספרינגפילד והאזור הסמוך לעיר מכילים קווי חוף, מדבריות, אדמות חקלאיות והרים גבוהים אשר מוצגים לאורך פרקי הסדרה בהתאם לצורך בעלילת הפרקים. למרות זאת, גריינינג ציין כי לספרינגפילד יש הרבה במשותף עם פורטלנד, אורגון - העיר בה גריינינג גדל.