stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מגשימי תקוותנו
המאבק להקלה במבחן הפסיכומטרי

בעקבות הקשיים בהם נתקלים עולים במבחן הפסיכומטרי, יצא ארגון ה-CNEF בשנת 2010 יחד עם גופים נוספים במסע ישיבות מול הכנסת, במטרה לשנות את מתכונת המבחן בשפות זרות. בין הטענות המרכזיות שהועלו בפני חבר הכנסת זבולון אורלב:
ציון הבחינה בקרב העולים (למעט דוברי אנגלית) נמוך ב-10%-20% מהממוצע הישראלי
ישנו עיוות בתרגום ציוני הבגרות הצרפתים לישראלים: המוסדות להשכלה גבוהה בארץ משקללים את הציון הצרפתי באופן "יבש" ולא יחסי כמו בצרפת. מכאן, שעולה שממוצע הבגרות שלו נחשב טוב בצרפת יקבל ציון נמוך בהערכה הישראלית, ודלתות רבות יהיו סגורות בפניו, והוא יעדיף ללמוד בצרפת
המבחן בעברית נערך במחזור של 5 פעמים בשנה, כאשר רוב הבחינות בשפות הזרות נערכות רק פעם בשנה. כמו כן, מס' השאלות בשאלון המתורגם רב יותר ממס' השאלות בעברית, וכן התרגום לטקסט אחר עשוי להיות ארוך יותר מבעברית, אך למרות כל זאת הגבלת הזמן נשארת ללא שינוי
ההכנה למבחן בשפות זרות איננה מקצועית כמו ההכנה למבחנים בעברית בשל המיעוט בביקוש והיעדר התחרות.
נתונים אלה מגבירים את החשש לעלות לארץ ומונעים מצעירים רבים לעלות לארץ.
לאחר ישיבות ודיונים בכנסת נקבעו שלוש החלטות משמעותיות:
הוספת מועד לבחינה בשפות זרות
הורדו מס' שאלות מהמבחן מבלי לקצץ בזמן הבחינה
כיום מתפרסם באתר האינטרנט של המרכז הארצי לבחינות ולהערכה מספר רב יותר של סימולציות בשפות זרות להקלת העולים.
תומכים וגופים קשורים

קרן רש"י
הסוכנות היהודית
משרד הקליטה
המינהל לסטודנטים עולים במשרד הקליטה
FSJU קרן היסוד הצרפתית
AMI
עיריית ירושלים
עיריית חיפה
מלחמת רוסיה–פרס (1722–1723)

מלחמת רוסיה–פרס (1722-‎1723) הייתה מלחמה בין האימפריה הרוסית לבין האימפריה הפרסית שהסתיימה בניצחון של הרוסים והעברת שטחים לשליטתם.
רקע

לאחר סיום מלחמת הצפון הגדולה פיוטר הגדול החליט על פלישה לחוף המערבי של הים הכספי במטרה להשתלט על נתיב סחר חשוב. שליטת האימפריה הרוסית על נתיב העברת סחורות מהודו לאירופה הייתה צריכה להעביר כספים רבים לאוצר הרוסי.
הסיבה הפורמלית לתחילת הלחימה היו טענות הרוסים שמורדים מקומיים מפריעים למעבר סחורות תקין של הסוחרים הרוסים באזור ואף פולשים לתחומי רוסיה. פיוטר הגדול הודיע לפרסים שהוא מעביר כוחות להרגעת הרוחות במטרה לעזור להם בדיכוי המורדים.
התוכנית הייתה לצאת מאזור אסטרחן ולהתקדם לאורך החוף. במטרה לכבוש את דרבנט ובאקו, להקים מבצרים באזור, לפנות לטביליסי ולעזור לגאורגיה במאבק נגד האימפריה העות'מאנית. מאזור טביליסי הכוחות היו מתוכננים לחזור לתחומי רוסיה. ערי קאזאן ואסטרחן היו מרכזי התארגנות הכוחות. ב-15 ביוני 1722 פיוטר הגדול הגיע לאסטרחן. הוחלט על העברת כ-22 אלף חיילים דרך הים וכ-7 אלף פרשים דרך היבשה.
מהלך הלחימה

ב-18 ביולי 1722 הצי בפיקודו של פיודור אפרקסין יצא מאסטרחן. ב-27 ביולי הכוחות נחתו על חוף הים ותוך מספר ימים הגיעו למקום כוחות הפרשים שהתקדמו דרך היבשה. ב-19 באוגוסט הרוסים ניצחו בקרב ליד דרבנט וב-23 באוגוסט העיר נכבשה. עקב סערה גדולה שהייתה בים רוב אוניות אספקה טבעו. פיוטר הגדול החליט להפסיק את ההתקדמות דרומה, השאיר בעיר דרבנט חייל מצב וחזר עם הכוח העיקרי לאסטרחן.
בנובמבר 1722 הרוסים הצליחו לנחות בחוף הדרומי של הים הכספי ולכבוש את העיר רשת.
בשנת 1723 הכוח הרוסי שיצאה ללחימה היה קטן באופן משמעותי וללא השתתפותו של פיוטר הגדול עצמו. לקראת 6 ביולי 1723 הצי, באמצעות שייטת הים הכספי שאך נוסדה וכוחות יבשה אחרים הגיעו לקרבת אזור באקו. לאחר קרבות בקרבת העיר וירי מהים נכנסו הרוסים ב-26 ביולי 1723  לעיר.
סיום הלחימה

לאור הצלחותיהם של הרוסים בחוף המערבי של הים הכספי, האימפריה העות'מאנית החליטה לפלוש לקווקז מכיוון מזרח. לאור המצב, החלו שיחות שלום וב-12 בספטמבר 1723 בסנקט פטרבורג נחתם הסכם שלום. בהתאם להסכם זה הערים דרבנט, באקו, רשט וסביבתם עברו לרוסים.
ב-1724 נחתם הסכם עם האימפריה העות'מאנית לפיו הטורקים הכירו בשינויי גבול של הרוסים והרוסים הכירו באינטרסים הטורקים במערב קווקז.
בהתאם להסכמים שנחתמו בשנים 1732 ו-1735 הרוסים החזירו לפרסים את כל השטחים. זאת במטרה להבטיח גבול שקט לקראת המלחמות הגדולות עם האימפריה העות'מאנית.
מלטה במשחקים האולימפיים לנוער

| --- | --- |
מלטה
 
 הוועד האולימפי הלאומי
 קוד ייצוג:  MLT
 השתתפות במשחקי הקיץ (באפור: לא השתתפה)
 2010 • 2014 • 2018
 השתתפות במשחקי החורף (באפור: לא השתתפה)
 לא השתתפה
מלטה משתתפת במשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010). היא מעולם לא השתתפה במשחקי החורף האולימפיים לנוער. עד כה, אף ספורטאי נוער ממלטה לא זכה במדליה אולימפית לנוער. ההשתפות של ספורטאי הנוער ממלטה היא בעיקר סמלית.
השתתפות במשחקים > משחקי הקיץ

המשלחת הראשונה של מלטה למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור וכללה ארבעה ספורטאים שהתחרו בשלושה ענפי ספורט. המשלחת השתתפה בתחרויות בענפים אתלטיקה, ג'ודו ושחייה אך לא הגיעה להישגים. המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג מנתה ארבעה ספורטאים שהתחרו בשלושה ענפים. המשלחת השתתפה בענפים ג'ודו, הרמת משקולות ושחייה אולם לא הגיעה להישגים משמעותיים.
ראו גם

מלטה במשחקים האולימפיים
מלטה במשחקים הפאראלימפיים
| מדינות העולם במשחקים האולימפיים לנוער |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין   • הרשות הפלסטינית • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה • איי הבתולה של ארצות הברית • איי הבתולה הבריטיים • איי קיימן • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה • ארובה • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל  • ברמודה • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי • האנטילים ההולנדיים • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • פוארטו ריקו • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל • איי קוק  • איי שלמה • גואם • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה • סמואה האמריקנית • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
מייסר

| --- | --- |
מייסר וכביש 6 בחולפו מעל נחל נרבתא
שם בערבית: مَيْسَر
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: חיפה
מועצה אזורית: מנשה
גובה ממוצע: ‎57 מטר
סוג יישוב: יישוב 2,000‏–4,999 תושבים
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף יולי 2024 (אומדן)
  - אוכלוסייה: 2,116 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎0.2% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הכרמל מוגדלת) מייסר(למפת הכרמל רגילה) מייסר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מייסר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מייסר32°26′41″N 35°02′31″E﻿ / ﻿32.4447325033513°N 35.0418441055434°E﻿ / 32.4447325033513; 35.0418441055434  heמפת היישובים של מועצה אזורית מנשה (in English: Menashe Regional Council) באדום - מייסר בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 4 מתוך 10

מֵ֫יסַר (בערבית: مَيْسَر) הוא כפר ערבי-ישראלי באזור המשולש, הנמצא בתחום המועצה האזורית מנשה.
היסטוריה

הכפר מייסר הוקם לפני 300 שנה על ידי מוחמד אבו רקייה שהיגר למקום יחד עם אחותו ממצרים. מוחמד רכש את האדמה מקפין בזמן השלטון העות'מאני, סה"כ 500 דונם. הכפר היה חלק קטן מהחצר המערבית של קפין, הנמצאת בתחום הרשות הפלסטינית כיום. ובתוכנית חלוקת הארץ, חילק הקו-הירוק את אדמות קפין לשני חלקים. בחלקו המערבי נמצא היישוב מייסר כיום (וגם הקיבוץ הסמוך מצר).
בשנת 1965 צורף הכפר למועצה אזורית מנשה.
הכפר מייסר נקרא על שם מייסרה שהמוסלמים טוענים שבזמן הנביא מוחמד ביצע את נס המים, וקושרים את המקום שידוע בכמות מי התהום הגדולה שבו עם הדמות הזאת.
בכפר נמצא קבר עתיק מתקופת העות'מאנים, הנחשב לקדוש למוסלמים.
מייסר הוא יישוב חקלאי מייסודו, שופע במים ואתרי עתיקות. עד היום יש בכפר 50 בארות, חלקן עדיין פעילות. הכפר מקבל את המים שלו ממי התהום שמתחת לכפר.
היום הכפר מתפרנס מעבודה חופשית ועצמאית בתחומי המקצועות החופשיים: משפטים, סיעוד, הוראה, רפואה ומכונאות בראש ובראשונה. אוכלוסייתו שוחרת שלום ולה קשרים טובים עם הקיבוצים והיישובים שסביב הכפר, במסגרת המועצה האזורית מנשה.
הכפר שוכן בצמוד לנחל נרבתא על "שביל ישראל" ומוקף ביער מצר ומענית הכולל מסלולי אופניים, אופנועים ורכבי שטח.
הכפר נמצא בגובה 70 מטר מעל פני הים.
אמנות בכפר מייסר

היישוב צמוד לקיבוץ מצר ובין שני היישובים מתקיימת מערכת יחסים טובה וארוכת שנים. ב-1972 ערכו קבוצת אמנים בהם אביטל גבע, מיכה אולמן ומשה גרשוני פרויקט אומנותי בשם פרויקט מצר-מסר בשני היישובים וביניהם. במסגרת זו חפר אולמן בור בכל אחד מן היישובים בעזרת בני נוער תושבי המקום, וביצע ביניהם החלפת אדמות סמלית. לימים צמחו עצי זית בשני האתרים, וזה שבכפר מייסר מהווה נקודת ציון בכפר.
באוקטובר 2022, בחול המועד סוכות, הוסר הלוט מעל עבודתו של הפסל יורם אפק "רוג'ום אל סלאם" בתחומי הכפר, בסמוך לנחל נרבתא ולשביל ישראל. האירוע היווה חלק ממסע השלום וחנוכת הפרויקט הארצי "יד לשלום בשביל השלום" מטעם ארגון נשים עושות שלום. זהו פסל ראשון בפרויקט של שביל השלום שמתוכנן להיות שביל ישראל של השלום מהצפון ועד אילת. המקום נבחר מאותם השיקולים של שכנות טובה, והוא מתכתב עם פרויקט מצר-מסר הנזכר לעיל, שנערך 50 שנה לפניו.
תושבי ומשפחות הכפר

בכפר מייסר מתגוררים כ-2,100 תושבים (נכון לשנת 2022). מספר המשפחות הוא 9, והן:
אבו רקייה
עמארנה
אבו עביד
אבו הדבה
הרשה
מסרי
עארד֗ה
אבו עומר
שחאדה
ראו גם

המשולש
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  כפר מיסר צורף למועצת איזור מנשה, דבר, 9 במאי 1965
↑  הפסל נקרא תחילה "רוג'ום אל בוסתן".
↑  מסע השלום 2022 – כיסוי תקשורתי, באתר נשים עושות שלום
↑  מסע השלום – מצר – מייסר – השקת הפרויקט הארצי "יד לשלום" לקידום תודעת שלום ושכנות טובה, באתר נשים עושות שלום
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007582180605171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מונושטורפאטי

מונושטורפאטי (בהונגרית: Monostorapáti) הוא כפר קטן במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
יהודי מונושטורפאטי

במונושטורפאטי חיו יהודים בתקופות זמן שונות.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 9 |  |
| 1880 | 27 | 1,206 |
| 1910 | 16 |  |
| 1920 | 11 |  |
| 1930 | 7 |  |
| 1941 | 4 | 1,412 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת טפולצה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | טפולצה • אברהאמהג' • בדצ'ונטומאי • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש  • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מינדסנטקאלה • מונושטורפאטי • נמשגולאץ' • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מגיד מישרים (ספר)

| --- | --- |

דף השער של המהדורה הראשונה
 מידע כללי
 מאת:  יוסף קארו (מיוחס לו)
 שפת המקור:  ארמית, עברית
 סוגה:  ספר מוסר וקבלה
 נושא:  מגיד (מאגיה) 
 מקום התרחשות:  צפת
 מהדורות נוספות
 תאריך מהדורה ראשונה:  ה'ת"ו
 תאריך מהדורות נוספות:  ה'תקל"ג
 קישורים חיצוניים
 ויקיטקסט:  מגיד מישרים
 היברובוקס:  33143
 
מגיד מישרים הוא ספר מוסר, פרשנות המקרא וקבלה, שיצא לאור בלובלין ובוונציה בשנים ה'ת"ו–ה'ת"ט. הספר מתאר שיחות בין 'מגיד' לרבי יוסף קארו שהתרחשו לפי הנאמר בספר בסביבות השנים ה'רצ"ו–ה'של"ב.
הספר התקבל במסורת היהודית כאותנטי ודבריו נקבעו להלכה על ידי גדולי הפוסקים. אך במחקר, הן הכללי והן התורני, יש שמפקפקים בייחוס הספר לרב קארו, ורואים בו יצירה פסאודואפיגרפית.
רקע

במסורת היהודית מתוארים מקרים שבהם מתגלה לצדיק כוח עליון, מלאך או נשמה, ומגלים לו דברי תורה וסודות שונים. תופעה זו נקראת מגיד. ה'מגיד' המתואר בספר 'מגיד מישרים' מתגלה לרבי יוסף קארו בעקבות לימוד המשנה, ואף מזדהה בשמה: ”אני הוא המשנה המדברת בפיך...” הוא מתגלה אליו בדרך כלל בלילות שבת לפנות בוקר ומוסר לו בין השאר חידושים על פרשת השבוע.
בספר כתובות ההתגלויות כיומן אישי של רבי יוסף קארו, ומסודרות על פי פרשיות השבוע. בראשן של חלק מהשיחות מצוינים התאריך, ומעשיו של הרב יוסף קארו בזמן שקדם להתגלות.
חלקו הראשון של הספר – עד לפרשת מצורע, יצא לאור בשנת ה'ת"ו בלובלין, ולאחר שנתיים יצא לאור בוונציה חלקו השני על שאר הפרשות. המביא לבית הדפוס הוא "יצחק בן החבר שמואל בינגא איש ירושלים", שגם נתן לספר את שמו. בתחילת הספר מובאות מספר הסכמות מרבני לובלין ולבוב.
תוכן

הספר כתוב בעיקר ארמית בלולה בעברית, ומילים בודדות בספרדית. חלק גדול מהספר מכיל פרשנות קבלית לפרשת השבוע. בנוסף מובאות הנהגות הלכתיות והוראות למעשי סגפנות שונים. ה'מגיד' גם מעודד את הרב קארו ומספר לו על מעלתו וחשיבותו בשמיים, על גלגולי נשמות של מקורביו, ועל מאורעות שעתידים לקרות לו. הוא מבטיח לו שלא יעזוב אותו לעולם, ושיזכה לגילוי אליהו. בספר תואר בהרחבה רעיון נהמא דכיסופא.
בהלכה

בעל מגן אברהם כתב בשם מגיד מישרים שאין לאכול בשר בראש השנה, ושיש לקרוא שניים מקרא ואחד תרגום בשבת לפני סעודת הבוקר. גם דברי ה'מגיד' על מעלת קידוש לבנה הובאו בפוסקים.
טענות על ייחוס הספר

חוקרים העלו טענות שונות נגד ייחוס הספר לרבי יוסף קארו. בין הטענות: הספר שנדפס רק כשבעים שנה לאחר פטירת הרב קארו, לא הוזכר על ידי בנו ברשימת כתבי אביו, רוב התאריכים המוזכרים בספר אינם מתאימים לימי השבוע, ודבריו סותרים לפעמים את ההלכה שפסק קארו עצמו בשולחן ערוך.
לדעת שלמה רוזאניס מסתבר שהכותבים הם רבי אליהו די וידאש בעל 'ראשית חכמה', ורבי חיים ויטאל תלמיד האר"י.
לעומת זאת צבי ורבלובסקי, שחקר את תופעת המגידות בהרחבה בספרו "רבי יוסף קארו", הגיע למסקנה שאין כל ראיה לכך שמדובר בזיוף. בנוסף, בשיחה בעל פה, טען ורבלובסקי שייתכן כי רבי יוסף קארו נקט בפעולות מאגיות שונות כדי לזכות במגיד, כפי שנהגו מקובלים אחרים בדורו, ואף שאין בספר "מגיד מישרים" אזכורים לכך, ייתכן שהדבר נובע מהעריכה המאוחרת לספר, ולמעשה אף בו נעשה שימוש באמצעים מאגיים. ייתכן שהשמיטו את הדברים כדי "להכשיר" את הבית יוסף, או בשל האופי הדרשני של הספר בעריכתו הסופית שלא נתן מקום לתיאור הפרקטיקות שהביאו לגילוי הסודות. גם העובדה שקיימת בספר הבטחה לרבי יוסף קארו להישרף על קידוש השם – דבר שלא קרה בפועל, מרחיקה את האפשרות שזייפן מאוחר כתב דברים שידע שיימצא בהם 'נביא שקר'.
בשנת ה'תרי"ג פורסם מכתב שנכתב לפי הפרסום על ידי הרב ישעיה הלוי הורוביץ בסביבות שנת ה'ש"פ, כשלושים שנים לפני הדפסת 'מגיד מישרים'. במכתב מספר הרב הורוביץ שהגיעו לידיו קונטרסים של דברי ה'מגיד' לרבי יוסף קארו. גם בספרו שני לוחות הברית מצטט הרב הורוביץ מהספר, ציטוטים שבחלקם לא מופיעים בספר הנדפס. החיד"א כתב שלהשערתו הספר הנדפס הוא אחד מחמישים מהכתבים המקוריים.
ראו גם

ספר המשיב
שו"ת מן השמים
לקריאה נוספת

שלמה רוזאניס, דברי ימי ישראל בתוגרמה, חלק שני, ציון א', עמודים 208–221
יקותיאל יהודה גרינוואלד, הרב ר' יוסף קארו וזמנו, ניו יורק, ה'תשי"ד, פרק שמיני, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
מאיר בניהו, יוסף בחירי, ירושלים: ה'תשנ"א, עמ' שצג-תיב, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
הערות שוליים

↑  מגן אברהם על שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקצ"ז, סעיף א'
↑  מגן אברהם על שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רפ"ה, סעיף ד'
↑  משנה ברורה על שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תכ"ו, סעיף ב'
↑  שלמה רוזאניס, דברי ימי ישראל בתוגרמה, חלק שני, ציון א', עמודים 208–221, יקותיאל יהודה גרינוולד, הרב ר' יוסף קארו וזמנו, ניו יורק, ה'תשי"ד, פרק שמיני
↑  מפי משה אידל, "ספונות" יז
↑  הרב יצחק יוסף בספרו מעתיקי השמועה ע' ז כותב שקידוש השם הוא פעולה המקדשת את כל האיברים, ואכן הוא קידש את כל אבריו, עוד כתב שמכיוון שמאוד רצה למסור נפשו נחשב כאלו מסר, עוד כתב שאירע איתו מעשה שכמעט והגיע למסירת נפש ונחשב כאלו מסר נפשו.
↑  קובץ שומר ציון הנאמן גיליון קמא
↑  ראו לדוגמה שני לוחות הברית הקדמת תולדות אדם אות שנב
↑  שם הגדולים מערכת גדולים ערך רבי יוסף קארו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007458274105171  VIAF: 180555078   WorldCat (עם VIAF): 180555078
מיטילנה

| --- | --- |
צילום אוויר של מיטילנה
צילום אוויר של מיטילנה
 מדינה:  יוון יוון
 חבל ארץ:  לסבוס
 תאריך ייסוד:  המאה ה-11 לפנה"ס
 שטח:  107.46 קמ"ר
 גובה:  8 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  31,714 (2021)
  ‑ צפיפות:  336.8 נפש לקמ"ר (2011)
 קואורדינטות:  39°06′N 26°33′E﻿ / ﻿39.1°N 26.55°E﻿ / 39.1; 26.55
 http://www.mytilene.gr
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת יוון מוגדלת) אתונה סלוניקי הרקליון פטרס לאריסה יואנינה קומוטיני פלופונסוס רודוס כרתים טורקיה אלבניה בולגריה מקדוניה הצפונית  הים האגאי הים היוני הים התיכוןמיטילנה(למפת יוון רגילה) אתונה סלוניקי הרקליון פטרס לאריסה יואנינה קומוטיני פלופונסוס רודוס כרתים טורקיה אלבניה בולגריה מקדוניה הצפונית  הים האגאי הים היוני הים התיכוןמיטילנה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מיטילנה (ביוונית: Μυτιλήνη) היא עיר הבירה של האי לסבוס השייך ליוון.
העיר שוכנת לחופו של הים האגאי ושוכן בה הנמל הגדול של האי בו יש מעבורות לאיים הסמוכים למנוס וכיוס ביוון ולאי אייוליק בטורקיה ולערים הגדולות ביבשת כגון אתונה, פיראוס וסלוניקי.
על פי מפקד האוכלוסין האחרון שנערך בשנת 2011, בעיר חיים כ-37,890 תושבים והיא העיר הגדולה בלסבוס, ושטחה הוא 107.460 קמ"ר. העיר ממוקמת בדרום מערב האי, והיא סמוכה לנמל התעופה הבינלאומי של לסבוס הממוקם מעט דרומית מהעיר.
קבוצת הכדורגל של העיר, מיטילנה אייוליקוס משחקת בליגה היוונית הנמוכה ביותר ומעולם לא זכתה בתואר כלשהו. העיר מוכרת בזכות שני משוררים חשובים מהתקופה הארכאית שהיו בקשר רומנטי אחד עם השני: המשורר היווני אלקאיוס שנולד בשנת 620 לפנה"ס ומת בשנת 570 לפנה"ס, והמשוררת היווניה סאפפו, הידועה בשירתה הלירית, שנולדה בסביבות 630 לפנה"ס ומתה בשנת 612 לפנה"ס.
היסטוריה

האי לסבוס והעיר מיטילנה בפרט לוקחות חלק גדול בהיסטוריה של יוון הקלאסית ובמלחמות אתונה וספרטה. מיטילנה הוקמה במאה ה-11 לפנה"ס.
בשנת 427 לפנה"ס, במהלך המלחמה הארכידאמית מרדו תושבי מיטילנה באתונאים אך המרד דוכא. כעונש על המרד הוחלט באתונה להוציא להורג את כל הגברים של מיטילנה, ואת הנשים והילדים להפוך לעבדים. הפעולה לא התרחשה לבסוף מכיוון שבהצבעה חוזרת הוחלט להרוג רק את המורדים ולהרוס את חומות העיר. 
במלחמה הקורינתית תושבי מיטילנה סייעו לתרסיבולוס, מפקד הצי אתונאים בים האגאי לנצח את הספרטניים.
מונושבל

| --- | --- |
סמל מונושבלסמל מונושבל

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  המישור הגדול הצפוני
 מחוז:  הווש הווש
 נפה:  נפת בלפאטפלווה
 שטח:  14.24 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  403 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  48°02′06″N 20°20′02″E﻿ / ﻿48.035°N 20.334°E﻿ / 48.035; 20.334 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.monosbel.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.מונושבל(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.מונושבל  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מונושבל (בהונגרית: Mónosbél) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.
כמו יישובים רבים באירופה גם במונושבל מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 490 תושבים ובשנת 2023 רק 391 תושבים.
האזור מיושב מסביבות המאה ה-13 ומאז הוא מיושב לסירוגין. הוא מוזכר לראשונה במסמכים משנת 1261.
יהודי מונושבל

יהודים חיו במונושבל במאה ה-18 ובמאה ה-19. בשנת 1944 נרצחו יהודים מהכפר בשואת יהודי הונגריה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 5 |  |
| 1880 | 13 | 307 |
| 1910 | 19 |  |
| 1920 | 6 |  |
| 1930 | 10 |  |
| 1941 | 6 | 412 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודי מונושבל שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז הווש |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | אגר  |  |
| ערים |  בלפאטפלווה •  פיזשאבון •  ג'נג'ש •  ג'נג'שפטה •  הטוון •  הווש •  קישקרה •  לרינצי •  פטרוואשארה •  ורפלט |  |
| כפרים | אפץ •דורמאנד •אצ'ד • אנדורנקטאליה • באטור • דמיין • אגרבקטה • אגרבוץ' • אגרצ'הי • אגרסלוק • אגרסולאט • פלדברה • פלשטארקאן • הוושרניוש • קרצ'נד • מקלאר • נג'טאליה • נוסוואי • נובאי • אושטורוש • סרוושקה • סוץ' • אבשאר • אטקאר • אדאץ' • דטק • דומוסלו • ג'נג'שהלאס • ג'נג'שאורוסי • ג'נג'שוימוש • ג'נג'שטריאן • הלמאיוגרה • קראצ'ונד • קישנאנה • לודש • מרקז • נג'פיגד • נג'רדה • פאלושוורשמרט • וץ' • וישונטה • ויסנק • מאטראסנטאימרה • אטאן • בוצונאד • ארדטלק • ארק • הוושווזקן • קמלה • פיי • טרנבוד • טרנמרה • טרנארש • טרנסנטמיקלוש • טרנז'דאן • טנק • טיסנאנה • זראנק • בולדוג • צ'אן • הרד • הורט • קרקהרסט • נג'קקנייש • פטפיבאניה • רוז'סנטמארטון • סיצ'י • זג'ווסאנטו • בלטון • בקלצה • ביקסנטמארטון • נג'ווישניו • סילוואשווארד • אלדברה • בשנייטלק • אגרפרמוש • קאל • קאפולנה • קומפולט • מזסמרה • מזטארקאן • נגיוט • פורוסלו • שרוד • סיהלום • טופלו • אוילרינצפלווה • בודון • ביקסק • ביקסנטארז'בט • ארדקוושד • פדמש• אישטנמזיה • איוואד • קישפיזש • מאטרבלה • מאטרדרצ'קה • פראד • פראדששוואר • רצ'ק • שירוק • סאילה • סנטדומונקוש • טרנללס • טרפש • וארסו |  |
| יישובים בנפת בלפאטפלווה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | בלפאטפלווה • בלטון • בקלצה • ביקסנטמארטון • מיקופלווה • מונושבל • נג'ווישניו • סילוואשווארד |  |
מיכל אפרת (מאיירת)

| --- | --- |

מיכל אפרת, 2011
 לידה:  27 באפריל 1926 אוסטרבה, מוראביה, צ'כוסלובקיה (צ'כיה)
 פטירה:  21 באוגוסט 2017 (בגיל 91) גבעת חיים מאוחד
 שם לידה:  אוולינה
 פרסים והוקרה:  פרס נחום גוטמן לאיור (1987) 
 
ציור קיר מאת מיכל אפרת
מיכל (אוולינה) אפרת (27 באפריל 1926 – 21 באוגוסט 2017) הייתה מאיירת ספרי ילדים, ציירת קירות ורפלקסולוגית ישראלית.