stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טופולצ'אני
הערות שוליים

↑  יהושע רוברט ביכלר, קורות מקורות לקהילה יהודית - טופולצ'אני, להבות חביבה, 1975, עמ' 21-25
↑  בתו שרה נישאה לרב אהרן מגיד.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557314005171  GND: 4448609-1  LCCN: n81042082  MusicBrainz: 988132e8-e76d-47c4-a2a9-77e2ba14a9f7  NKC: ge131094  VIAF: 145424025   WorldCat (עם VIAF): 145424025
אמציה (מושב)

| --- | --- |
בתי מגורים טיפוסיים משנות ה-50 במושב.
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: לכיש
גובה ממוצע: ‎358 מטר
תאריך ייסוד: 1955
תנועה מיישבת: חרות בית"ר
סוג יישוב: מושב שיתופי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 186 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 181 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הר חברון מוגדלת) אמציה(למפת הר חברון רגילה) אמציה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אמציה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אמציה31°31′57″N 34°54′49″E﻿ / ﻿31.5325933839614°N 34.9137216176887°E﻿ / 31.5325933839614; 34.9137216176887  heמפת היישובים של מועצה אזורית לכיש באדום - אמציה בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10

אֲמַצְיָה הוא מושב שיתופי ישראלי חילוני, הממוקם בחבל לכיש במועצה אזורית לכיש. היישוב משתייך לתנועת משקי חרות בית"ר.
היסטוריה

היישוב הוקם כהיאחזות נח"ל ביוני 1955. יחד עימו הוקמו שתי היאחזויות נוספות בחבל לכיש: לכיש ונחושה, סמוך לקו שביתת הנשק עם ירדן.
סביב היישוב מצויים שרידי יישוב עתיקים רבים, דוגמת מבנים, מקוואות ובורות מים, מערות מגורים חצובות וגתות. השרידים מתוארכים למספר תקופות היסטוריות, הכלכותית, הברונזה הקדומה, הברזל, הרומית והביזנטית.
אמציה הוקם על אדמות הכפר הערבי אל-דווימה, שנכבש במלחמת העצמאות על ידי גדוד 89 של חטיבה 8, לצד חורבות הכפר (שעליהן נבנה מאוחר יותר כרמי קטיף).
המושב נקרא על שם אמציה בן יואש שהיה מלך יהודה, ושלפי המקרא נהרג באזור חבל לכיש, וכן לציון האומץ והגבורה של יישובי הספר.
בעבר היה היישוב מושב שיתופי, אך עם הזמן הוא עבר הפרטה ואיבד מאופיו הסוציאליסטי. בשנות החמישים והששים סבל היישוב ממתקפות הפדאיון. בשנת 1956, במהלך קרב עם כוח של הלגיון הערבי, נהרגו סמוך ליישוב שישה חיילי צה"ל, רובם אנשי מילואים. האירוע מכונה תקרית דווימה.
סמוך ליישוב נמצא אתר מערות חזן – מערכת מסתור מסועפת מתקופת מרד בר כוכבא.
ב-2006 הוקמו בשטח המושב קרווילות למפוני היישוב קטיף ששכן בגוש קטיף. יותר מעשר שנים לאחר מכן, החלה קהילת קטיף להיכנס לבתיה החדשים בכרמי קטיף.
דרך גישה

ב-8 ביוני 2009, חנכה החברה הלאומית לדרכים, במעמד ישראל כ"ץ, שר התחבורה, חלק מכביש 358 החדש, קטע באורך 17 ק"מ של כביש המחבר בין היישובים שקף, שומריה ואמציה ויישובים נוספים - אליאב (חרוב), נטע וגבעת חזן.
לקריאה נוספת

סמדר שרון, "כך כובשים מולדת": תכנון ויישוב חבל לכיש בשנות החמשים, פרדס הוצאה לאור 2017
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  הוקמו 2 האחזויות נח"ל בחבל לכיש, הצופה, 9 ביוני 1955, עמ' 4
↑  אמיל אלג'ם, 'אמציה דרום: דו"ח סופי', בתוך: חדשות ארכיאולוגיות: חפירות וסקרים בישראל 124, 2012.
↑  עמנואל הראובני, לקסיקון ארץ ישראל, משרד החינוך, מטח, 2010, עמ' 48
↑  עורך: יובל אלעזרי, לקסיקון מפה לארץ ישראל, מפה - מיפוי והוצאה לאור, 2003, עמ' 39
↑   צפריר רינת, יישוב למפוני גוש קטיף נבנה על שרידי כפר פלסטיני, באתר הארץ, 21 ביוני 2013
↑  שראל פז, שני יישובי-היאחזות של הנח"ל עלו על הקרקע מול חברון, על המשמר, 9 ביוני 1955, עמ' 1
↑  שמות חדשים ליישובים, חרות, 14 באוגוסט 1955, עמ' 3.
↑  מסתננים מתנכלים לצנורות השקאה, מעריב, 20 במאי 1956, עמ' 1; "הוכרחנו להסתנן לישראל", חרות, 15 באוגוסט 1956, עמ' 4; מחר - פסה"ד במשפט הפדאין, שערים, 20 באוגוסט 1956, עמ' 4; יהושע תדמור, ישראל פנתה באיגרת דחופה למועצת-הביטחון, למרחב, 28 במאי 1956, עמ' 1; איש 'אל-פאתח' נהרג באזור לכיש על ידי משמר של צה"ל, שם, 1 באוקטובר 1956, עמ' 1; בית ועמוד טלפון פוצצו בשתי חבלות באזור לכיש, שם, 17 במאי 1967, עמ' 1; שני מחבלים צעירים - למאסר 10 ו-11 שנים, על המשמר, 6 באוגוסט 1969, עמ' 7.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588167005171  VIAF: 138615368   WorldCat (עם VIAF): 138615368 
קרווילה בשכונת הקרווילות הצמודה ליישוב, בה שוהים מפוני היישוב קטיף מגוש קטיף. התיישבות הקבע של המפונים תוקם בסמוך ליישוב אמציה.
כפר נטר

| --- | --- |
מרכז הכפר, 2009
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: חוף השרון
גובה ממוצע: ‎24 מטר
תאריך ייסוד: 1939
תנועה מיישבת: האיחוד החקלאי
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 996 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 976 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת נתניה מוגדלת) כפר נטר(למפת נתניה רגילה) כפר נטר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר נטר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר נטר32°16′32″N 34°52′18″E﻿ / ﻿32.2755892967304°N 34.8717839361553°E﻿ / 32.2755892967304; 34.8717839361553  heמפת היישובים של מועצה אזורית חוף השרון באדום - כפר נטר בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 9 מתוך 10

כפר נטר בין אבן יהודה בתחתית התמונה ונתניה ברקע
כְּפַר נֶטֶר הוא מושב עובדים במישור החוף ליד העיר נתניה השייך למועצה אזורית חוף השרון ומהווה היישוב הצפוני ביותר בה. כפר נטר הוקם בשנת 1939 כיישוב חומה ומגדל על ידי בוגרי בית הספר מקוה ישראל. הכפר נקרא על שמו של קָרְל נֶטֶר שיזם והקים את מקוה ישראל והיה גם מנהלו הראשון. חלקו של המושב הוותיק כולל 70 משקים חקלאיים ששטחם כ-30 דונם האחד. ענפי החקלאות העיקריים כוללים פרדסים, מטעי אבוקדו ולולים. כמו כן פועלים במושב כרם יין, חוות סוסים, דיר ושדות ירקות. הרחבת המושב הוקמה בשנת 2001. שכונת ההרחבה כוללת 82 מגרשים בגודל חצי דונם ועליהם בתים פרטיים.
במרכז המושב פועל מועדון תרבות ("בית העם") בו מתקיימות מסיבות חגים, הרצאות, חוגים ופעילויות קהילתיות נוספות. כמו כן פועלים במושב משרדי מזכירות הכפר, סופרמרקט, בית כנסת, מרפאת קופ"ח כללית, מגרש כדורסל ובסמוך לו גן הבנים. במרכז הכפר מתחם גני ילדים הכולל 4 גנים מטעם המועצה האזורית חוף השרון לילדים בגילאי 3–6. במושב 4 גני משחקים לילדים. ילדי כפר נטר לומדים בבית הספר היסודי על שם ויצמן בבית יהושע ובבית החינוך המשותף חוף השרון שבשפיים.
היסטוריה > העלייה לקרקע

כפר נטר הוא היישוב ה-50 מבין 52 יישובי חומה ומגדל. היישוב נקרא על שם קרל נטר מייסד בית הספר החקלאי מקוה ישראל. תאריך העלייה לקרקע היה ב-27 ביולי 1939. גרעין המתיישבים הראשון כלל קבוצה של בוגרי מקוה ישראל, קבוצה של בוגרות בית הספר החקלאי בנהלל ובנות ממשק פועלות בית חנה בת"א, סה"כ כ-25 נפשות. ביום העלייה על הקרקע הגיעו לעזרתם שכנים מיישובים קרובים ויחד הקימו מחנה מוקף גדר ובו מגדל שמירה, 3 צריפים ו-10 אוהלים. החיים במחנה נמשכו 4 שנים. החברים חיו בשיתוף, חיי קומונה. כשנה מיום העלייה לקרקע, היו כבר קרוב ל-1,000 דונם מעובדים. היבולים כללו שעורה, חיטה, אבטיחים, פול, שעועית, בוטנים ומספוא. כמו כן היו חמש בהמות עבודה, עגלה, שתי פרות, שני חמורים, ו-450 פרגיות. ליישוב נוספו אנשים, נערכו חתונות והוקמו משפחות.
היסטוריה > המעבר לחלקות הקבע

בשנת 1943 פורק המחנה והתושבים עברו למגורי הקבע. לאורך הכפר נפתחה דרך מדרום לצפון ומשני צידיה החלקות. בראש החלקה ליד הדרך הראשית תוכננו הבתים והמבנים הנוספים כמו לול, רפת וסככה ומאחוריהם - השטח החקלאי. בין כל שתי חלקות הייתה דרך שירות משותפת וצינור מים משותף שהיה צריך להגיע עד קצה החלקה. בחלקה שגודלה כ-25 דונמים גידלו ירקות ומספוא. לחברים לא היה הון עצמי וכל מה שנרכש להקמת המשק היה בכספי התקציב שחולק במשורה. התקציב איפשר "חצי סוס", סוס אחד לשני משקים שכנים וכך גם "חצי עגלה", "חצי מחרשה" ו"חצי משדדה".
לאורך הכפר, במקביל לדרך הראשית, מהצד הדרומי עד המרכז, הונח צינור מים שהגיע מקיבוץ תל יצחק הסמוך. התעלה נחפרה בידיים, באתים ובמכושים והמים הספיקו רק בקושי. רק ב-1945 נחפרה באר בצד הדרומי של הכפר. הקידוח המוצלח סיפק מים בשפע וצינור המים הוארך עד קצה הכפר.
באותן שנים ראשונות לא היה תקציב לבניית בתי מגורים, לכן נאלצו התושבים לגור במבני הרפתות. הרפתות נבנו בצורת מלבן בגודל שישה על ארבעה מטרים עם דלת אחת ושני חלונות. המבנה היה עשוי מבלוקים דקים. הגג, שהיה עשוי מפלטות בטון טרומי, נבנה בצורה קשתית שהעניקה לו חוזק ללא שימוש בברזל יקר. כדי למנוע דליפות מי גשמים צופה הגג בשכבת זפת. עד היום ניתן לראות בחלק מהמשקים מבנים ייחודיים אלו.
היסטוריה > הכפר גדל ומתפתח

ב-1951 בנתה הסוכנות היהודית בתים לתושבי הכפר. באותן שנים הצטרפו לכפר תושבים נוספים, ביניהם פליטי שואה. הצטרפו גם חיילים משוחררים ששוכנו ברחוב השלום, שהוא כמעט היחיד שאין לו את כל מכסת הקרקע ליד הבית. את שארית הקרקע קבלו תושבי רחוב השלום באדמות חנון, אדמות מצפון לכפר שננטשו על ידי הערבים שנמלטו במלחמת השחרור. בשלב זה מנה הכפר 70 משקים. הרחוב האחרון שיושב הוא זה הסוגר את הכפר מצפון, כיום רחוב האלון. הרחוב יושב על ידי אנשים ותיקים בארץ, חלקם יוצאי קיבוצים, שעברו לעיר ושוב חזרו לחקלאות.
לאורך הכפר הייתה דרך עפר שהיוותה את רחובו הראשי. באמצע שנות ה-60 נסלל כביש בתוואי זה, כיום רחוב ההדרים, והיישוב הפך למסודר ומטופח יותר. ענפי החקלאות השתנו מרפת וירקות לפרדסים ומטעים. בשנת 1970 הוקמה שכונה חדשה בכפר בשם "שיכון בנים", כיום צדו המזרחי של רחוב השיטה, לראשונה ללא חלקות חקלאיות.
היסטוריה > שכונת ההרחבה

בשנת 2001 הוקמה שכונת ההרחבה בה 82 מגרשים בשטח של חצי דונם האחד. השכונה מחוברת למושב בכביש ובנוסף בשביל הליכה מרוצף ומואר בלילה שאורכו כקילומטר, העובר דרך השדות.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  בשרון הצפוני הוקם כפר נטר, דבר, 27 ביולי 1939; המשך
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467988105171
פוטוכימיה

ספקטרום הקרינה האלקטרומגנטית
פוטוכימיה (באנגלית: Photochemistry) היא ענף בכימיה, העוסק באופן שבו גלי אור נראים לעין האנושית או בלתי נראים (כדוגמת קרינת על סגול או תת אדום) משפיעים על אטומים ותרכובות. בתהליכים פוטוכימיים, האור מספק את אנרגיית השפעול ליצירת התהליך הכימי.
לאור השפעה ניכרת על קשרים כימיים; הוא מסוגל לשבור קשרים קיימים ולעודד יצירת קשרים חדשים. בנוסף, מסוגל האור להשפיע על הרכב האטום, לגרום לאלקטרונים להיפלט ממנו, או לשנות את רמת האנרגיה שלהם.
תופעות פוטוכימיות בטבע

תופעות פוטוכימיות מופיעות בהקשרים רבים בעולם הפיזיקלי. דוגמאות נפוצות הן יצירת אוזון באטמוספירה ודהיית צבעים החשופים לשמש.
תופעות פוטוכימיות רבות מתרחשות בעולם החי, ועל כן תחומי מחקר רבים של הביוכימיה נשענים על הפוטוכימיה. תרכובות רבות משמשות כקולטני אור בעולם החי: כלורופיל בתהליך הפוטוסינתזה, פיטוכרום בתהליכי העברת אותות בצמחים, רודופסין בעיניהם של בעלי החיים המפותחים. הפוטוכימיה חוקרת את האופן בו מסוגלות תרכובות אלו לקלוט את האור ואת השינוי הנגרם בהן כתוצאה מכך.
תופעות פוטוכימיות בטבע > שימושים

למחקרים בפוטוכימיה שימושים רבים בכימיה האנליטית. שיטות ומכשירים רבים המשמשים לזיהוי ולכימות חומרים מבוססים על אור ועל האינטראקציות שלו עם החומר. הספקטרוסקופיה, למשל, כוללת עשרות שיטות אנליטיות נפרדות, המבוססות על ספיגת קרינה אלקטרומגנטית.
שימושים הנדסיים בפוטוכימיה כוללים צילום על סרט צילום, והתקני אחסון נתונים, המשתמשים באור לכתיבה ולמחיקה. זיכרון EPROM, למשל, ניתן למחיקה בעזרת אור על סגול. תקליטורים מסוג CD-RW נמחקים בעזרת אינטראקציה פוטוכימית. תהליכים פוטוכימיים משמשים גם בייצור מעגלים משולבים ומעגלים מודפסים, עליהם מורכבים רכיבים אלקטרוניים. תהליכים אלו מכונים פוטוליתוגרפיה.
תהליכים פוטוכימיים

נהוג לחלק את התהליכים הפוטוכימיים לתהליכים המתבצעים בין אור למולקולה אחת, ולתהליכים בהם מעורבים שתי מולקולות. תהליכים פוטואלקטריים חד-מלקולריים כוללים את הפוטוליזה והאיזומריזציה. תהליכים דו-מולקולריים כוללים את הפוטומריזציה והעתקת אטומי מימן.
תהליכים פוטוכימיים > חוקי הפוטוכימיה

החוק הראשון של הפוטוכימיה, הנקרא חוק גרטהאוס-דרייפר, קובע כי רק אור שנבלע על ידי חומר יכול להביא לשינוי פוטוכימי. החוק נוסח על ידי תאודור גרטהאוס בשנת 1817, ובהמשך על ידי ג'ון ויליאם דרייפר בשנת 1842, בטרם הוכרה הפוטוכימיה כענף מדעי נפרד.
החוק השני של הפוטוכימיה, חוק שטארק-איינשטיין, קובע כי כל פוטון שנבלע משפיע על מולקולה אחת בלבד. החוק הנקרא על שם יוהנס שטארק ואלברט איינשטיין, אשר גילו אותו עצמאית ובמקביל.
קשרים לענפי כימיה אחרים

לפוטוכימיה קשר הדוק לכימיה פיזיקלית, החוקרת את הכוחות הפיזיקליים המשתתפים בקשרים הכימיים, וכן את החלקיקים התת-אטומיים המרכיבים את האטום.
שמעון גולן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 באוגוסט 1947 (בן 77) י' באלול ה'תש"ז ממלכת רומניה רדאוץ, ממלכת רומניה
 תאריך עלייה:  17 בספטמבר 1950
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1965–1994 (כ־29 שנים)
 דרגה:    אלוף-משנה
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים
 תפקידים אזרחיים
 ראש התחום לחקר הרמה האסטרטגית במחלקה להיסטוריה של צה"ל
 
שמעון גולן (נולד ב-26 באוגוסט 1947, י' באלול ה'תש"ז, רדאוץ, ממלכת רומניה) הוא דוקטור להיסטוריה צבאית ועובד צה"ל בדרגת אלוף-משנה (מיל'), כיהן כראש התחום לחקר הרמה האסטרטגית במחלקה להיסטוריה של צה"ל. חבר בעמותת המרכז למלחמת יום הכיפורים.
ביוגרפיה

גולן נולד בשם שמעון גולדנברג ב-26 באוגוסט 1947 בעיר רדאוץ שבחבל בוקובינה לחיים ולרוזה. בשנת 1950 עלתה משפחתו לישראל על האונייה "טרנסילבניה", ולאחר תקופה קצרה שבה התגוררה בחיפה, עברה לקריית שמונה. גולן למד בבית הספר התיכון "מעלות" (לימים "דנציגר"). בהמשך למד היסטוריה כללית והיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים במסגרת העתודה האקדמית. במלחמת ששת הימים שירת בחטיבת ירושלים.
לאחר סיום לימודיו לתואר הראשון, החל גולן ללעבוד במחלקה להיסטוריה של צה"ל. הוא שירת בה כאיש צבא עד שנת 1994, השתחרר משירות הקבע בדרגת סגן אלוף והמשיך בתפקיד ראש התחום לחקר הרמה האסטרטגית כאזרח עובד צה"ל עד סוף אוגוסט 2020.
עבודת ה-M.A שלו, בנושא "האקטיביזם בתנועת העבודה מול האקטיביזם במחתרות הפורשות, 1946-1945", שאותה כתב בהנחיית פרופסור יוסף גורני באוניברסיטת תל אביב, פורסמה בספר "מרות ומאבק בימי מרי". בשנת 1996 קיבל תואר דוקטור. עבודת הדוקטור, בנושא "התגבשות תפיסת הביטחון של ישראל על רקע המלחמה הקרה, 1953-1949", שאותה כתב בהנחיית פרופסור יואב גלבר באוניברסיטת חיפה, פורסמה בספר "גבול חם, מלחמה קרה". בשנת 2018 הועלה לדרגת אלוף-משנה.
בשנת 2016 זכה ספרו "מלחמה ביום הכיפורים" בפרס צ'צ'יק למחקרים בביטחון ישראל. ב-2023 זכה בפרס מולדובן לספרות צבאית על מפעל חיים.
גולן הוא חבר בעמותת המרכז למלחמת יום הכיפורים.
פרסומיו > ספרים

מרות ומאבק בימי מרי - האקטיביזם בתנועת העבודה מול האקטיביזם במחתרות הפורשות, 1945–1946, רמת אפעל: יד טבנקין - מכון ישראל גלילי לחקר כוח המגן, 1988 (הספר בקטלוג ULI)
גבול חם, מלחמה קרה - התגבשות מדיניות הביטחון של ישראל, 1949–1953, תל אביב: מערכות, 2000 (הספר בקטלוג ULI)
מלחמה בשלוש חזיתות - קבלת ההחלטות בפיקוד העליון במלחמת ששת הימים, תל אביב: מערכות, 2007 (הספר בקטלוג ULI)
מלחמה ביום הכיפורים - קבלת ההחלטות בפיקוד העליון במלחמת יום הכיפורים, בן שמן: מודן, 2013 (הספר בקטלוג ULI)
של"ג בלבנון - קבלת ההחלטות בפיקוד העליון במלחמת "שלום הגליל", בן שמן: מודן, צה"ל - המחלקה להיסטוריה, 2017 (הספר בקטלוג ULI)
המלחמה להפסקת ההתשה - קבלת ההחלטות ברמה האסטרטגית במלחמת ההתשה בחזית המצרית, בן שמן: מודן, צה"ל - המחלקה להיסטוריה, 2018 (הספר בקטלוג ULI)
הפרדת כוחות בצל התשה - קבלת ההחלטות ברמה האסטרטגית במשא ומתן על הסכמי הפרדת הכוחות אחרי מלחמת יום הכיפורים, בן שמן: מודן, צה"ל - המחלקה להיסטוריה, 2019 (הספר בקטלוג ULI)
מבירות לאזור הביטחון - קבלת ההחלטות בפיקוד העליון מהיציאה מבירות עד לנסיגה לאזור הביטחון (ספטמבר 1982 - מאי 1985), בן שמן: מודן, צה"ל - המחלקה להיסטוריה, 2019 (הספר בקטלוג ULI)
טילים על ישראל - קבלת ההחלטות ברמה האסטרטגית במלחמת המפרץ הראשונה, בן שמן: מודן, צה"ל - המחלקה להיסטוריה, 2020 (הספר בקטלוג ULI)
אש בלבנון, 2006: קבלת החלטות ברמה האסטרטגית במלחמת לבנון השנייה, בן שמן: מודן, צה"ל - המחלקה להיסטוריה, 2022. (הספר בקטלוג ULI)
פרסומיו > מאמרים

"המאבק על מי הירדן", בתוך: אבשלום שמואלי, ארנון סופר ונורית קליאוט (עורכים), ארצות הגליל, אוניברסיטת חיפה וההוצאה לאור של משרד הביטחון, 1983
"מטרות המלחמה", מערכות, חוברת 289–290, אוקטובר 1983
"12 באוקטובר 1973 - עמדות הצבא והדרג המדיני לגבי הפסקת האש וצליחת תעלת סואץ", מערכות, חוברת 327, דצמבר 1992
"צבא כמכשיר במדיניות חוץ: מצרים במלחמת יום הכיפורים", מערכות, חוברת 338, אוקטובר-נובמבר 1994, עמודים 16–27
"המכה האווירית המקדימה במלחמת יום הכיפורים", מערכות, חוברת 373, נובמבר 2000
"תקיפת הכור העיראקי - מבצע 'אופרה'", בתוך: שאול שי (עורך), העימות העיראקי-ישראלי 1948–2000, הוצאת מערכות, 2002
"מלחמת יום הכיפורים: הוויכוח על צליחת התעלה ב־12 באוקטובר 1973", בתוך: יהודית רייפן־רונן ואברהם זהר (עורכים), יחסי מדינה-צבא בישראל 1948–1974 – יום עיון, ספרא וסייפא, 2002
"מלחמת יום הכיפורים – מטרות המלחמה", בתוך: חגי גולן ושאול שי (עורכים), "מלחמה היום" – חקרי מלחמת יום הכיפורים, הוצאת מערכות, אוקטובר 2003
"היחסים בין הדרג הצבאי לדרג המדיני בישראל במלחמת יום הכיפורים", נעמה שפי (עורכת), זמנים – רבעון להיסטוריה, גיליון 84, סתיו 2003, בית הספר להיסטוריה של אוניברסיטת תל אביב וכנרת זמורה־ביתן דביר - מוציאים לאור בע"מ
"מטרות המלחמה: קביעתן טרם המלחמה וקביעת מטרות ביניים במהלכה", בתוך: חגי גולן ושאול שי (עורכים), "מלחמה היום" – חקרי מלחמת יום הכיפורים, מערכות, ההוצאה לאור של משרד הביטחון וצה"ל – המחלקה להיסטוריה, 2003
"תיעוד בעל־פה כמקור מחקרי למלחמת יום הכיפורים", אתר האינטרנט של מכון גולדה מאיר
"בצל ההפתעה – הפיקוד העליון במלחמת יום הכיפורים", מערכות, 403–404, דצמבר 2005, עמודים 88–97
"אתגרי ההסתננות והמענה להם בשנים 1949–1956", בתוך: חגי גולן, שאול שי (עורכים), ברעום המנועים – 50 שנה למלחמת סיני, מערכות, ההוצאה לאור של משרד הביטחון, צה"ל – המחלקה להיסטוריה, 2006
"לירושלים – קבלת ההחלטות במטכ"ל לגבי כיבוש מזרח ירושלים", בתוך חגי גולן, שאול שי (עורכים), נחשונים – 40 שנה למלחמת ששת הימים, מערכות, משהב"ט – ההוצאה לאור, צה"ל – המחלקה להיסטוריה, 2007
"מלחמת יום הכיפורים", בתוך: צבי צמרת וחנה יבלונקה (עורכים), העשור השלישי – תשכ"ח–תשל"ח, יד בן צבי, 2008
"כיבושי 1967 – האם תוכננו מראש?", מערכות, 443, יוני 2012
"הסקאד שהרתיע את ישראל", מערכות 457, אוקטובר 2014, 56–61
"מלחמת לבנון השנייה, ההחלטה על מהלך קרקעי נרחב – עמדות ושיקולים בצה"ל ובדרג המדיני", מערכות, 468–469, נובמבר 2016
"מלחמת 'שלום הגליל'", בתוך: יחיעם וייץ, צבי צמרת (עורכים), העשור הרביעי – תשל"ח–תשמ"ח, יד בן צבי, 2016
"מלחמת ששת הימים – הפיקוד העליון במלחמה", בתוך: אברהם זוהר ופסח מלובני (עורכים), מלחמת ששת הימים – 50 שנה אחרי – דעות חוקרים על המלחמה, המכון לחקר מלחמות ישראל, 2017
מלחמת ההתשה בחזית המצרית - הסלמות והסלמות-נגד, באתר צה"ל, 16 בנובמבר 2021
שיחות ישירות מול תיווך והסדרים מוסכמים מול צעדים חד-צדדים, באתר צה"ל, 16 בנובמבר 2021
"הדילמות והבעיות של ישראל במלחמת המפרץ הראשונה והפתרונות להן", יסודות – כתב־העת של המחלקה להיסטוריה בצה"ל, גיליון 3, 2021
A Never-Ending conflict – A Guide to Israeli Military History", in: Mordechai Bar-On (ed.), The Yom Kippur war, London: Praeger(אנ'), 2004"
הערות שוליים

↑  הענקת פרס צ'צ'יק ודיון בנושא האם לטרור פנים חדשות, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי, 18 בפברואר 2016
↑  פרס מולדובן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311697205171  ISNI: 0000 0000 6917 1802  LCCN: nr90013794  VIAF: 97852425   WorldCat (עם VIAF): 97852425 
כריכת הספר "אש בלבנון"
נקודת השוויון

נקודת שוויון  היא מושג אסטרונומי שמשמעו הזמן בשנה שבו חצי כדור הארץ הדרומי והצפוני מוארים במידה שווה, ולפיכך אורך היום ואורך הלילה שווים. בצהרי היום לאורך קו המשווה בעת נקודת השוויון השמש נמצאת בזניט. גאומטרית, נקודת השוויון היא הזמן היחיד שבו יש זווית ישרה בין ציר הסיבוב של כדור הארץ לבין הקו הדמיוני המחבר את מרכז השמש עם מרכז כדור הארץ. נקודות השוויון מתרחשות בחודש מרץ ובחודש ספטמבר, בכל שנה.
ניתן להתייחס לנקודות השוויון גם כאל נקודות וירטואליות המונחות על מישור המילקה. מזלות האסטרולוגיה למשל, נמדדים בהתאם לנקודות שוויון אלו.
שוויון יום

בעת מיקום השמש בנקודות השוויון, מספר שעות היום שווה למספר שעות הלילה. לצורך מדידת אורך יום, זריחת השמש מתרחשת כאשר מחצית מגוף השמש נצפה מעל לאופק המזרחי, ושקיעת החמה מתרחשת כאשר מחצית מגוף השמש נצפה יורד אל מתחת לאופק המערבי. בהתחשב בהגדרה זו, אורך היום (והלילה) הוא בדיוק 12 שעות בנקודת השוויון. עם זאת, שכיחה יותר הגדרת יום כמשך הזמן בו אור השמש מגיע אל האדמה בהיעדר מכשולים מקומיים. מאחר שהשמש אינה נקודה אלא עיגול, ואור השמש נשבר באטמוספירה ומשתקף בחזרה אל הארץ, היום בהגדרה זו יהיה ארוך יותר מהלילה בכמה דקות (כ-6 דקות בקו המשווה, ואף יותר מ-24 שעות בסמוך לקטבים), לכן השוויון הלכה למעשה מתרחש כמה ימים לפני נקודת השוויון האביבית וכמה ימים אחרי נקודת השוויון הסתווית.
בצהרי יום השוויון מצויה השמש בזווית ישרה מעל קו המשווה. ביום זה הזריחות והשקיעות מהירות מבשאר ימות השנה, ובקו המשווה כמעט שאין דמדומי בוקר או ערב.
בין יום השוויון החל בחודש מרץ ליום השוויון החל בספטמבר, קווי הרוחב הצפוניים נוטים כלפי השמש עד לקו הרוחב 23.5° צפון הקרוי חוג הסרטן, הנקודה הצפונית ביותר שבה ניתן לצפות בשמש ישירות ממעל. הקו הדרומי המקביל נקרא חוג הגדי ומיקומו 23.5° דרום, ובו קווי הרוחב הדרומיים נוטים כלפי השמש בתקופה שבין ימי השוויון של ספטמבר ומרץ. האזור משני צדי קו-המשווה בין חוג הסרטן לחוג הגדי קרוי האזור הטרופי.
בחצי הכדור הצפוני, נקודת השוויון בחודש מרץ היא נקודת השוויון האביבית, ונקודת השוויון בחודש ספטמבר היא נקודת השוויון הסתווית. בחצי הכדור הדרומי המצב הפוך.
נקודת השוויון בחודש מרץ מתרחשת בדרך כלל בין היום ה-20 ליום ה-21 בחודש, ונקודת השוויון בחודש ספטמבר בין היום ה-22 ליום ה-23 בחודש. התאריכים משתנים משום שהשנה הטרופית אינה מורכבת ממספר ימים שלם, ומשום שמסלול כדור הארץ הוא אליפטי, לכן המועד בו מתרחשות נקודות השוויון אינו מחלק את השנה באופן שווה.
נדידה

נדידתן האיטית של נקודות השוויון (Precession of the Equinoxes - "פרצסיה") קשורה ישירות לנקיפתו של ציר כדור הארץ סביב קוטבי מישור המילקה.
ציר כדור הארץ משלים מחזור נקיפה כל 25,800 שנים לערך. במשך זמן זה משתנים לאיטם מיקומי הכוכבים כפי שהם נמדדים במערכת הקואורדינטות השמימית המשוונית. שינוי הקואורדינטות נובע ישירות מנדידתה של מערכת הקואורדינטות עצמה. שינוי הקואורדינטות של נקודות השוויון הוא בקצב של כמעלה אחת מדי 72 שנים (בכיוון השעון במבט מלמעלה, כלומר מעל קוטבו הצפוני של כדור הארץ).
בתרבות המערבית, היה זה האסטרונום היפרכוס שגילה בשנת 130 לפנה"ס, את נדידת נקודות השוויון. כיום משערים כי תרבויות עתיקות יותר (כגון מצרים העתיקה ובבל) הקדימו אותו.
ראו גם

נקודות ההיפוך
כיפת השמיים
עונות השנה
מערכת השמש
כדור הארץ בנקודת השוויון. השמש בדיוק מעל קו המשווה.
ArtScroll

לוגו המחלקה
ArtScroll (ארטסקרול) היא המחלקה לתרגומים, ספרי מקור וספרי פרשנות מנקודת מבט יהודית אורתודוקסית של הוצאת ספרים מסורה שבסיסה היה בברוקלין, ניו יורק, ובשנים האחרונות עברה לראהווי (אנ'), ניו ג'רזי.
עורכיה הראשיים של ארטסקרול-מסורה הם הרבנים נתן שערמאן (אנ') ומאיר זלוטוביץ.
היסטוריה

בשנת 1975 עסק מאיר זלוטוביץ, בוגר מתיבתא תפארת ירושלים, בניהול סטודיו לגרפיקה בניו יורק בשם ArtScroll Studios שהפיק בעיקר חוברות. נתן שרמן, אז מנהלה של ישיבת קרלין סטולין בבורו פארק, קיבל המלצות על יכולות העריכה הלשונית וההפקה של זלוטוביץ' ושיתף עמו פעולה בכמה פרויקטים.
בסוף אותה שנה, חברו הקרוב של זלוטוביץ', הרב מאיר פוגל, נפטר בשנתו. הדבר עורר את זלוטוביץ' לחפש כיצד להנציח ולכבד את זכרו. חג הפורים היה במרחק של כמה חודשים והוא החליט לכתוב תרגום ופירוש באנגלית למגילת אסתר וביקש משרמן לכתוב את המבוא. הספר ראה אור לקראת יום השלושים לפטירת החבר וזכה להצלחה גדולה, המהדורה הראשונה נמכרה ב-20,000 עותקים בתוך חודשיים. בעקבות ההצלחה קיבלו השניים את ברכתם של הרבנים יעקב קמנצקי ומשה פיינשטיין ורבנים נוספים ליצור תרגומים ופירושים לשאר חמש המגילות. בהמשך הפיקו תרגומים ופירושים לחמישה חומשי תורה לנביאים וכתובים, לסידור התפילה ולמחזורים. לשישה סדרי משנה, ופרויקט הדגל על התלמוד הבבלי שהתפרסם ברחבי העולם כ"ש"ס שוטנשטיין", על שם הפילנתרופ ג'רום שוטנשטיין שמימן חלק ניכר מעלות ההפקה. הבנקאי אדמונד ספרא מימן חלק מהפקת הגרסה הצרפתית של המהדורה שזכתה בהמשך לתרגומים לשפות נוספות.  בהמשך, תרגמו גם את התלמוד הירושלמי, מדרש רבה ועוד הרבה ספרים קלאסיים.
ב-25 השנים הראשונות לפעילותה פרסמה ארטסקרול-מסורה למעלה מ-700 ספרים, כולל רומנים, ספרי היסטוריה, ביוגרפיות, ספרי ילדים וספרי לימוד; והיא נחשבת כיום לאחת מהוצאות הספרים הגדולות של ספרים יהודיים בארצות הברית.
ספרי ההוצאה מאופיינים באלמנטים עיצוביים קבועים, גופנים קבועים ופריסת עמוד זהה ואופיינית לכל אחת מסדרות ההוצאה.
ארטסקרול הואשמה בצנזורה למטרות דתיות, בתרגום או ישירות. לדוגמה, בתרגום לשיר השירים הושמטו התיאורים המיניים ותחת זאת הוצגו באנגלית הפירושים המדרשיים שלהם. כך גם נמחקה פרשנות הרשב"ם לבראשית א' ה', שאינה עולה בקנה אחד עם ההלכה המקובלת לגבי מועד תחילת היום, והקטעים ברש"י המתייחסים לתיקוני סופרים בתורה. גם הפרשנות לברכת המינים בסידורם גונתה כמוטה לכיוון ההשקפה החרדית העכשווית.
הערות שוליים

↑  Pious Censorship,‏ Jewish Review of Books, קיץ 2016.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007518829205171  ISNI: 0000 0000 8828 7106  LCCN: nr2001046604  NLP: a0000002645479  VIAF: 128301949   WorldCat (עם VIAF): 128301949 
המהדורה האנגלית של פירוש ותרגום על פירוש רש"י לתורה בהוצאת ארטסקרול