stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
האישה השמאנית
הערות שוליים

↑  ליאור גרוסמן, נטלי מונרו, אנה בלפר-כהן, השמאנית מהגליל התחתון, קדמוניות: כתב-עת לעתיקות ארץ-ישראל וארצות המקרא מ"ב, 2009, עמ' 22–24 doi: 10.2307/23682965
↑  Leore Grosman, Natalie D. Munro, Anna Belfer-Cohen, A 12,000-year-old Shaman burial from the southern Levant (Israel), Proceedings of the National Academy of Sciences 105, 2008-11-18, עמ' 17665–17669 doi: 10.1073/pnas.0806030105
ערך זה הוא קצרמרבנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הארד בופ

| --- | --- |
 מקורות סגנוניים:  בי בופ, רית'ם אנד בלוז, בלוז, גוספל
 מקורות תרבותיים:  שנות ה-50 של המאה ה-20 בארצות הברית
 מוצא:  ארצות הברית 
 כלים:  קונטרבס, מערכת תופים,פסנתר, סקסופון, טרומבון, חצוצרה.
 פופולריות מיינסטרים:  שנות ה-50 וה-60 של המאה ה-20
 
הארד בופ (באנגלית: Hard bop) הוא תת-סגנון בג'אז שהתפתח מהבי-בופ. הוא מושפע מרית'ם אנד בלוז, בלוז (בעיקר בשימוש בסקסופון ובפסנתר), וממוזיקת גוספל.
בהארד-בופ קיים שימוש רב יותר בקונטרבס מאשר בבי-בופ, בין היתר בשל שימוש רב שעשו בו חלק מהמוזיקאים הבולטים בסוגה, כמו צ'ארלס מינגוס וריי בראון; אך גם בשל הניסיון ליצור סגנון נגיש יותר לקהל שאינו מכיר או מחבב בי-בופ.
לדברי היסטוריון המוזיקה דייוויד ה. רוזנטל, סגנון זה משקף דור של מוזיקאים אפרו-אמריקאים שגדלו בתקופה שבה בי-בופ ורית'ם אנד בלוז היו הסגנונות הנפוצים במוזיקה, ומוזיקאים כמו טאד דמרון עבדו בשניהם. השימוש במונח החל באמצע שנות ה-50 של המאה ה-20.
בין המוזיקאים הבולטים בסגנון זה:
ארט בלייקי ושליחי הג'אז
ג'ון קולטריין
מקס רואץ'
קליפורד בראון
הוראס סילבר
סאני רולינס
בני גולסון
דקסטר גורדון
פרדי האברד
הערות שוליים

↑  Rosenthal, David H. (1992),Hard Bop: Jazz and Black Music 1955-1965, New York: Oxford Univ.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הגביע הארץ-ישראלי 1938

| --- | --- |
 מארחת:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 תקופת התחרות:  ? – 28 במאי 1938
 מספר משתתפות:  15
 הזוכה:  הפועל תל אביב (4)
 → 19371939 ←
 
הגביע הארץ ישראלי 1938 הייתה התחרות התשיעית מאז היווסדה. המשחקים הסתיימו ב-28 במאי 1938. מספר המשתתפים גדל ל-15 קבוצות. הקבוצות הבריטיות חידשו את השתתפותם בתחרות.
הפועל תל אביב זכתה בגביע בפעם השנייה ברציפות והרביעית בסך הכל.
משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 28 במאי 1938 | הפועל תל אביב | 1:2 | מכבי תל אביב | אצטדיון המכביה, תל אביב שיפוט: יאסטז'מבסקי |
| 28 במאי 1938 | שלמה פוליאקוב  55'   אברהם נודלמן  50' |  | פרי נויפלד  25' (פ') | אצטדיון המכביה, תל אביב שיפוט: יאסטז'מבסקי |
| גביע המדינה בכדורגל |
| --- | --- | --- |
| הגביע הארץ ישראלי | 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1949 • 1948 |  |
| גביע המדינה | 1949/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020• 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 |  |
הגביע הארץ-ישראלי 1935

| --- | --- |
 מארחת:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 תקופת התחרות:  ? – 15 ביולי 1935
 מספר משתתפות:  7
 הזוכה:  מכבי (אבשלום) פתח תקווה (1)
 → 19341937 ←
 
הגביע הארץ-ישראלי 1935 הייתה התחרות השביעית מאז היווסדה. המשחקים הסתיימו ב-15 ביולי 1935. מספר המשתתפים המשיך לרדת והגיע ל-7 קבוצות בלבד. משחק הגמר התקיים לראשונה באצטדיון המכביה.
קבוצת הפועל תל אביב לא התייצבה למשחק רבע הגמר במחאה על החלטות ההתאגדות לכדורגל בקשר לפעילות הליגה. גם מכבי תל אביב לא הופיעה למשחקי הגביע בעונה זו.
מכבי אבשלום פתח תקווה זכתה בגביע בפעם הראשונה.
משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13 ביולי 1935 | מכבי פתח תקווה | 0:1 | הכח תל אביב | אצטדיון המכביה, תל אביב צופים: 5,000 שיפוט: מרכוס |
| 13 ביולי 1935 | גאול מכליס  85' |  |  | אצטדיון המכביה, תל אביב צופים: 5,000 שיפוט: מרכוס |
| גביע המדינה בכדורגל |
| --- | --- | --- |
| הגביע הארץ ישראלי | 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1949 • 1948 |  |
| גביע המדינה | 1949/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020• 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 |  |
ה.ל.א. הארט

| --- | --- |

 לידה:  18 ביולי 1907 הרוגייט, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  19 בדצמבר 1992 (בגיל 85) אוקספורד, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Herbert Lionel Ozo 
 השקפה דתית:  אתאיזם 
 מקום לימודים:  קולג' צ'לטנהאם, ניו קולג', בית ספר ברדפורד 
 מוסדות:  אוניברסיטת אוקספורד  MI5 
 מונחה לדוקטורט:  John Finnis, יוסף רז 
 זרם:  פילוסופיה אנליטית 
 תחומי עניין:  תורת המשפט, מחשבה מדינית 
 עיסוק:  משפטן, פרופסור למשפטים, פילוסוף 
 הושפע מ:  מקס ובר, ג'ון אוסטין (משפטן), ג'ון אוסטין, ג'רמי בנת'ם, לודוויג ויטגנשטיין
 השפיע על:  רונלד דבורקין, ג'ון רולס, יוסף רז, אסף שרון
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 פרסים והוקרה:  עמית האקדמיה הבריטית 
 בן או בת זוג:  Jenifer Hart 
 
הרברט ליונל אדולפוס הארט (באנגלית: H.L.A. Hart;‏ 18 ביולי 1907 – 19 בדצמבר 1992) היה פילוסוף יהודי-בריטי, הנחשב לאחד מהפילוסופים של המשפט החשובים ביותר במאה העשרים. חיבר את הספר "מושג החוק (אנ')" והיה פרופסור לתורת המשפט באוניברסיטת אוקספורד. הארט פיתח תאוריה מתוחכמת של משפט פוזיטיבי בתוך המסגרת של הפילוסופיה האנליטית. הארט תרם גם תרומה חשובה לפילוסופיה הפוליטית.
קורות חיים

הארט נולד ב-1907, בעיר הארוגייט באנגליה, בשם הרברט ליונל אדולפוס, בנו של חייט יהודי משגשג ממוצא גרמני ופולני. התחנך בקולג' צ'לטנהאם, בבית הספר בראדפורד גראמר ובניו קולג' שבאוקספורד. בשנת 1929 הוא סיים לימודי תואר ראשון באוקספורד, ראשון בני כיתתו. הוא נעשה עורך דין טוען בבית משפט (באריסטר), היה חבר בלשכת עורכי הדין בצ'נסרי מ-1932 עד 1940, והיה חברו הטוב של ריצ'רד (מאוחר יותר לורד) וילברפורס. במהלך מלחמת העולם השנייה, עבד הארט עם MI5, מחלקה במודיעין הצבאי הבריטי, שם הוא חידש את קשריו עם ידידיו מאוקספורד. הוא לא שב לפרקטיקה המשפטית לאחר המלחמה, והעדיף במקום זאת לקבל את ההצעה להיות מרצה עמית (בפילוסופיה, לא משפטים) בניו קולג' שבאוקספורד. בשנת 1952 הוא התמנה לפרופסור לתורת המשפט באוקספורד. הוא פרש מהקתדרה ב-1969 וירש אותו רונלד דבורקין. הוא היה נשיאה של החברה האריסטוטלית מ-1959 עד 1960. הוא נישא לג'ניפר ויליאמס, עובדת מדינה בכירה, ולזוג נולדו ארבעה ילדים. הארט ניהל גם מערכות יחסים מיניות עם גברים.
תלמידיו של הארט

רבים מתלמידיו הראשונים של הארט הפכו לפילוסופים משפטיים, מוסריים ופוליטיים חשובים. בכללם בריאן בארי, ג'ון פיניס, קנט גרינוולט, נייל מקקורמיק, יוסף רז, צ'ין ליו טן, וו.ג'. ואלושוב, ורונלד דבורקין. להארט הייתה גם השפעה חזקה על ג'ון רולס הצעיר בשנות החמישים, כשרולס היה מלומד אורח באוקספורד מעט אחרי שסיים את הדוקטורט שלו.
שיטה פילוסופית

יותר מכל אדם אחר, חולל הארט מהפכה בשיטות של תורת המשפט ובפילוסופיה של החוק בעולם דובר האנגלית. הוא הושפע מהפילוסופים של השפה ג'ון ל. אוסטין ולודוויג ויטגנשטיין. הארט הביא את כלי הניתוח, במיוחד לינגוויסטיקה ופילוסופיה, כדי להתדיין בעזרתם בבעיות המרכזיות של התאוריה המשפטית. שיטתו של הארט שילבה ניתוח זהיר של אנליזה פילוסופית בת המאה העשרים עם מסורת תורת המשפט של ג'רמי בנת'ם, הפילוסוף האנגלי המשפטי, פוליטי ומוסרי הגדול. הארט גם הושפע מן המשפטן האוסטרי הנס קלזן, על אף שהארט דחה שני מאפיינים בולטים של הפוזיטיביזם של קלזן: הרעיון שהחוק דורש בהכרח עונשים; והרעיון הנאו-קאנטיאני שהתופעה החברתית הנורמטיבית לא יכולה להיות מוסברת באופן טהור במונחים של עובדות חברתיות. במקומם, קיבל הארט את מאפייני המשפט הפוזיטיבי כפי שהציע המשפטן (להבדיל מפילוסוף השפה) ג'ון אוסטין: המשפט הוא יציר האדם, ואין קשר הכרחי בין המשפט למוסר.
מושג החוק (The Concept of Law)

עבודתו החשובה ביותר היא ספרו "מושג החוק", שיצא לאור לראשונה ב-1961, ומהדורה שנייה (שכוללת הערות חדשות) יצאה לאחר מותו ב-1994. הספר הוא תוצאה של סדרת הרצאות שהארט החל להעביר ב-1952, והוא מבשר בהרצאות הולמס שלו: "פוזיטיביות והפרדת החוק והמוסר" שהוא העביר בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת הרווארד. מושג החוק התפתח להשקפה מורכבת של הפוזיטיביזם המשפטי. בין הרעיונות הרבים שהוא פיתח בספרו ניתן לראות את:
ביקורת על התאוריה של ג'ון אוסטין שהחוק הוא מצוות הריבון המגובה על ידי איום של עונש, בעיקר בטענה שהתאוריה של אוסטין אינה נותנת מענה לשאלת ההזדהות של החברה עם החוק.
בניגוד לתורת הפקודה של אוסטין שדנה בשלטון האדם (הריבון) במשפט, הארט מתמקד בשלטון המוסדות, להם כפוף גם הריבון.
הבחנה בין כללי משפט ראשוניים ומשניים: הכללים הראשוניים עוסקים בהתנהגות (לדוגמה, המשפט הפלילי), בעוד שהכללים המשניים עוסקים בשיטות ובנהלים לאכיפת הכללים הראשוניים, להעמדה לדין לפיהם, ליצירתם ולתיקונם וכו'.
הבחנה בין שתי נקודות מבט – פנימית וחיצונית – של המשפט והחוקים, שקרובה להבחנה של מקס ובר (ומושפעת ממנה) בין שתי פרספקטיבות – משפטית וסוציולוגית – של החוק.
פיתוח הרעיון של שיקול דעת שיפוטי.
הרעיון של כלל ההכרה (Rule of Recognition), כלל חברתי שמבדיל בין נורמות שיש להן סמכות של חוק ונורמות שאין להן. הארט ראה את רעיון כלל ההכרה כהתפתחות של ה-Grundnorm של קלזן.
תשובה מאוחרת (במהדורת 1994) לרונלד דבורקין, שמתח ביקורת על הפוזיטיביזם המשפטי באופן כללי ובמיוחד על השקפתו של הארט בנידון בספריו: "לקחת את הזכויות ברצינות", "עניין של עיקרון", ו"אימפריית החוק".
עבודות אחרות

הארט כתב ביחד עם טוני הונורה את ספרו "סיבתיות בחוק" (1959, מהדורה שנייה 1985). כתוצאה מוויכוחו המפורסם עם לורד פטריק דבלין על תפקיד החוק הפלילי באכיפת נורמות מוסריות, כתב הארט את "חוק, חירות ומוסר" (1963) ואת "טוהר המידות של החוק הפלילי" (1965). עמדתו הליברלית של הארט, שהובעה בספרים אלה, הייתה שאין לעשות שימוש במשפט הפלילי לשם אכיפת נורמות של מוסר פוזיטיבי. לעבודתו של הארט על היחסים בין החוק והמוסר הייתה השפעה ניכרת על החוק בבריטניה והיא עזרה להפוך לחוקית את ההומוסקסואליות, בין היתר.
השפעתו בישראל

אמנון רובינשטיין בספרו "אכיפת המוסר בחברה מתירנית" משנת 1975 מושפע מן הוויכוח שבין הארט ללורד דבלין, האם לגיטימי לאכוף את המוסר באמצעות החוק. רובינשטיין תקף את האיסור במשפט הישראלי על יחסי מין בין גברים.[דרוש מקור]
ספריו > תרגומים לעברית

חוק, חירות ומוסר , מאנגלית: אליה גילדין. ירושלים: אדם, 1981.
מבוא למהדורה העברית ואחרית דבר למהדורה החדשה: רות גביזון, תל אביב: ספרי עליית הגג, 2006.
ספריו > באנגלית

Essays in Jurisprudence and Philiosphy ,1983.
Essays on Bentham: Studies inb Jurisprudence and Political Theory, 1982.
Punishment and Responsibility, 1968.
The Morality of the Criminal Law, 1964.
Law, Liberty, and Morality, 1963.
The Concept of Law, 1961.
Causation in the Law (with Tony Honore), 1959.
Definition and Theory in Jurisprudence, 1953.
ספר לכבודו

Law, Morality, and Society: Essays in Honour of H.L.A. Hart, edited by P.M.S. Hacker and Joseph Raz.
ראו גם

הפולמוס בין הארט ופולר
לקריאה נוספת

ד"ר עומר שפירא, "תורת המשפט" (בורסי הוצאה לאור, 2007), עמ' 65-74
אנדרי מרמור, אחרית דבר למושג החוק, משפטים כז(1)(1996)
Nicola Lacey, A Life of H.L.A. Hart: The Nightmare and the Noble Dream. Oxford University Press, 2004.
Fredrick Schauer, "(Re)Takuing Hart," 119 Harv. L. Rev. 852 (2006).
Karen Armstrong, "The Spiral Staircase". Harper Collins, 2004.
Nicola Lacey, H.L.A. Hart and The Concept of Law(הקישור אינו פעיל).
האישה מצרפת

אליהו מחיה את בן האישה מצרפת, מאת גוסטאב דורה.
האישה מצרפת היא דמות מקראית מסיפורי אליהו הנביא בספר מלכים א' (פרק יז). הייתה זו אישה אלמנה שהתגוררה בצרפת שבצידון.
בזמן הבצורת בתקופת אחאב היה רעב בארץ. אליהו הסתתר בנחל הנקרא נחל כרית מפני המלך אחאב, אך לאחר שנה הנחל התייבש. כתוצאה מכך, אליהו היה צריך למצוא מקום אחר לשבת בו. ה' שלח את אליהו אל האישה מצרפת על מנת שיהיה לאליהו מקור לפרנסה ומקום בטוח לשבת בו.
הסיפור על האישה

לאחר שיבש נחל כרית, שם שהה אליהו בתחילת ימי הבצורת, שלח אותו אלוהים אל האישה מצרפת. אליהו מבקש מהאישה לתת לו לחם, האישה מספרת לו בייאוש שאין לה יותר מ"מְלֹא כַף קֶמַח בַּכַּד וּמְעַט שֶׁמֶן בַצַּפָּחַת", מה שיספיק רק לארוחה אחת אחרונה לה ולבנה. בעקבות זאת אליהו מבטיח לה שאם היא תאכיל אותו אז "כַּד הַקֶּמַח לֹא תִכְלָה וְצַפַּחַת הַשֶּׁמֶן לֹא תֶחְסָר עַד יוֹם תֵּת ה' גֶּשֶׁם עַל פְּנֵי הָאֲדָמָה".
כעבור זמן מה, חלה בנה של האישה ומת, והיא פנתה אל אליהו בתלונה שהמחלה באה באשמת שהותו אצלה. הרב אלחנן סמט מסביר שהאישה סברה כי בנה מת כעונש מה' על כך שהיא אינה מתנהגת באותן אמות מוסר בהן מתנהג אליהו הנביא. לפי הסברו, האישה ביקשה מאליהו הנביא שיניח לה לנפשה ויעזוב את ביתה. אליהו לקח את הבן לחדרו, והשתטח ונשכב עליו שלוש פעמים. הוא התפלל לה' שישיב את נפש הבן, וכך היה, ומתוך כך הבינה האישה שאליהו הוא אכן נביא ה'.
בספרות חז"ל

האישה מצרפת נחשבת לאחת מ-23 הנשים הצדיקות והישרות שהיו בישראל.
על פי המדרש, בנה של האישה הוא יונה הנביא. עוד נכתב, שהאישה הייתה משבט אשר ובעלה, אמיתי, אביו של יונה, היה משבט זבולון.
בתרבות הפופולרית

השיר "כד הקמח" מאת נעמי שמר מבוסס על סיפור האישה מצרפת.
הערות שוליים

↑  הרב א. סמט, אליהו בצרפת אל מול האלמנה, פרקי אליהו, ירושלים: מעליות, תשס"ג
↑  הרב א. סמט, אליהו מחיה את בן הצרפית, פרקי אליהו, ירושלים: מעליות, תשסג
↑  Otzar Midrashim, Baraita of Rabbi Pinchas Ben Yair 1:36, www.sefaria.org
↑  בראשית רבה צח יא
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הים הפתוח

מבנה השכבות התת-מימי
הים הפתוח או האוקיינוס הפתוח (Pelagic zone) הוא אזור האוקיינוסים העמוקים הרחוק מהמדפים היבשתיים הקרובים ליבשה. הים הפתוח ממלא 1,330 מיליון ק"מ מעוקב, עומקו בממוצע 3.68 ק"מ מתחת פני הים, ומעמיק עד ל-11 ק"מ בשקע מריאנה שליד איי מריאנה, המקום העמוק ביותר בעולם.
באזורים שונים באוקיינוס מתקיימים תנאי סביבה שונים – עוצמת קרינת השמש, טמפרטורה, חמצן, מזון, מליחות ולחץ מים התלויים בעומק המים. בעומק מעל 1,000 מטר נעלמות צורות החיים המוכרות ובמקומם ישנם יצורי מצולות (אנ') המותאמים לשרוד במעמקי הים בהם טפמרטורה נמוכה, אור שמש מעומעם או חסר בכלל, לחץ רב ומחסור בחמצן ומזון.
שכבות הפאונה באוקיינוסים

אפיפלגיים (epipalegic) – היצורים החיים עד לעומק של 200 מטרים.
מזופלגיים (mesopalegic) – היצורים החיים בעומק שבין 200 ל-1,000 מטרים.
בתיפלגיים (bathypalegic) – היצורים החיים בעומק שבין 1,000 ל-2,000 מטרים.
אביסלפלגיים (abyssalpalegic) – היצורים החיים בעומק שבין 2,000 ל-6,000 מטרים.
האדלפלגיים (hadalpalegic) – היצורים החיים בעומק של יותר מ-6,000 מטרים.
שכבות הפאונה באוקיינוסים > השכבה האפיפלגית

רוב יצורי הים חיים עד לעומק 200 מ' מתחת לפני הים, מה שמכונה השכבה האפיפלגית. באזור זה נאלצים כל היצורים לשחות ללא הרף הן בשביל שלא לשקוע לעומקים הקיצוניים והן בשביל לחפש מזון באזור רחב מאוד. ישנן 2 צורות חיים החיות באוקיינוסים:
הפלנקטון – היצורים החיים השונים הנעים בעזרת זרמי הים וחסרי יכולת או בעלי יכולת מעוטה להתנגד לזרמי הים הסוחפים. חלק מהיצורים יכולים לנוע בעצמם אך מעדיפים להיסחף רוב הזמן. הפלנקטון כולל את אצות הפיטופלנקטון ואת בעלי החיים, הזואופלנקטון, הצפים בים וכוללים יצורים קטנים כמו קריל, שטרגליים, חד-תאיים ויצורים קטנים נוספים אך גם יצורים גדולים יותר כמו מדוזות, סיפונופורות ורכיכות בעלי "כנפיים" כמו דרקון כחול ואפילו דגים מסוימים כמו דג השמש. בים סרגסו ישנה גם אצה מסוג סרגסום הצפה באוקיינוס ובין עליה יצורים רבים מוצאים מחסה.
הנקטון (אנ') – היצורים הנעים בעזרת גופם במים ויכולים לנוע גם נגד כיוון הזרמים. בעלי חיים אלה צריכים לשחות ללא הרף כדי לא לשקוע. הם כוללים בעלי חיים ימיים רבים לרבות דגי טונה, מפרשניים, דולפינים, הראשתן, לווייתני מזיפות, טורפים ימיים, צבי ים, פינגוויניים, כרישים שונים, דיונונאים גדולים ודגי מנטות וכנפתנים.
חלק ממינים אלה יכולים לצלול לעומק כדי לחפש מזון אך לאחר מכן עולים למעלה. ישנם גם יצורי מעמקים העולים בלילות לחפש מזון בפני המים. עופות ימיים ממריאים מעל האוקיינוסים בחיפוש מזון וחלקם יכולים לדאות במשך ימים רבים מבלי לעופף, כמו הפרגטה והאלבטרוס.
סטנלה מפוספסת קופצת באוקיינוס האטלנטי
ה'ת"ח

.
ה'ת"ח (5,408) ובקיצור ת"ח – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-30 בספטמבר 1647, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 16 בספטמבר 1648.
המולד של תשרי חל ביום ראשון, 5 שעות ו-552 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחג. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים.
זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 12 במחזור העיבור ה-285. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 4 (סימנה דיזז) במחזור השמש ה-194.
שנה זו היא שנת 1,579 לחורבן הבית, ושנת 1,959 לשטרות.
אירועים

כ' בסיוון - החלו גזירות ת"ח ות"ט בהנהגת חמלניצקי
כ"א בסיוון - על פי תיאורו, שבתי צבי חווה לראשונה חזון בו נאמרת לו בשורת משיחיותו
נפטרו

כ"ז באדר - הרב יהודה אריה ממודנה, רב, דרשן, סופר ומשורר יהודי-איטלקי (נולד ב-ה'של"א).
ג' באב - נהרג ר' שמשון מאוסטרופולי בגזרות ת"ח ות"ט (נולד ב-ה'ש"ס לערך).
כ"ז באב - הרב יהושע חריף מחבר הספר "מגיני שלמה", אב"ד ורב העיר קרקא, סבו של "הפני יהושע".
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
הכנסייה הבוסנית

הכנסייה הבוסנית הייתה פלג של האמונה הבוגומילית והריטואל שלה היה הריטואל השולט בשטחי בוסניה והרצגובינה מהמאה ה-12 עד תקופת ההתאסלמות במאה ה-15.
בכנסייה הבוסנית הונהג נוסח קיצוני במיוחד של האמונה הבוגומילית, נוסח שכונה בשם דרגוציה (DRAGUCIA). הכנסייה הבוסנית קיבלה חיזוק מיוחד בימיו של הבאן קולין שעבר לאמונה הבוגומילית יחד עם מרבית בני משפחתו. מאוחר יותר עבר הבאן קולין לקתוליות, אך רק למראית עין והחל מאותה תקופה מרבית שליטי בוסניה נהו אחר האמונה הבוגומילית, עד הכיבוש העות'מאני. לאחר הכיבוש העות'מאני הצמרת השלטונית התאסלמה וגם העם הלך בעקבותיה.
לקריאה נוספת

John Van Antwerp Fine, The Bosnian Church, A New Interpretation: A Study of the Bosnian Church and Its Place in State and Society from the 13th to the 15th Century, Boulder, Colorado: East European Quarterly, 1975.
היפו (סוג)

| היפו |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכפילי פרסה
משפחה:: היפופוטמיים
סוג:: היפו
שם מדעי
 Choeropsis ‏מורטון, 1849

היפו (שם מדעי: Choeropsis), הוא סוג של יונק בינוני מסדרת מכפילי פרסה הכולל מין יחיד החי כיום - היפו ננסי ואולי עוד מין אחד שנכחד, שניהם ממוצא אפריקני. הסוג תואר מדעית לראשונה בשנת 1849 על ידי הרופא והמדען האמריקני סמואל ג'ורג' מורטון.
טקסונומיה

בעבר, ההיפו היה כלול בסוג הקספרוטודון (Hexaprotodon) לצד כ-10 מינים אסייתים נכחדים, אולם לבסוף הוכח כי הוא שונה מהם מספיק על מנת להיות זכאי לסוג בפני עצמו. פירוש השם המדעי "Choeropsis" הוא "דמוי חזיר" המצביע על הדמיון בין ההיפו לבין החזיר בגודלו ובמראהו (ביחס להיפופוטם). בניגוד למיני היפופוטמים קטנים אחרים (כדוגמת היפופוטם מלגשי גמדי, היפופוטם קפריסאי גמדי ועוד), מיני ההיפו קטנים יחסית באופן טבעי ולא עברו ננסות איים, כשמעריכים שהם בעלי דמיון להיפופוטמים הראשונים שדמו לבני משפחת האנתרקותריים הנכחדת.
מאפיינים

באופן כללי ניתן למנות מספר הבדלים מורפולוגיים בולטים בין ההיפו לבין הסוג היפופוטם: ראשו של ההיפו קטן, קצר ומעוגל, והנחיריים והעיניים אינם בולטים מהראש. החרטום אינו מוארך כאצל ההיפופוטם, הלוע קן בצורה ניכרת והוא הדין לשיניים והניבים. גופו של ההיפו מעוגל וקומפקטי יותר מההיפופוטם, ורגליו צרות יותר. צבעו של ההיפו כהה יותר משל ההיפופוטם - לרוב חום-שחרחר כהה עם גוון זית.
ההבדלים בין ההיפו להיפופוטם עולים בקנה אחד עם העדפות אקולוגיות: בעוד שההיפופוטם חי תדיר במקווה מים כך שיש לו צורך גדול בארובות עיניים ונחיריים מוגבהים כדי שיוכל להביט בקלות מחוץ למים, ההיפו נוטה להיות יבשתי יותר והוא מצוי לעיתים קרובות ביערות הרריים שלאו דווקא סמוכים למקורות מים. מסיבה זאת גם אצבעות רגליו מפוזרות יותר וקרומי השחייה שלהן אינן מפותחים וזאת כדי שיוכל לצעוד בקלות גם באדמה קשה. תזונתו של ההיפו רחבה יותר משל ההיפופוטם ומלבד עשבים וצמחים מימיים כוללת גם פירות, שיחים וצמחיית יער אחרת. ההיפו פעיל בעיקר בשעות הלילה, והוא אינו חברותי כהיפופוטם אלא מעדיף לחיות בגפו.
מינים

היפו גמדי (Choeropsis liberiensis) - מצוי במערב אפריקה.
מספר חוקרים משייכים לסוג את המין היפו מלגשי ננסי ממדגסקר, אף שחוקרים אחרים משייכים אותו לסוג היפופוטם.
ראו גם

היפופוטם מלגשי
הכנסייה היוונית-אורתודוקסית האנטיוכית

| --- | --- |

קתדרלת מרים בדמשק, מושב הפטריארך
קתדרלת מרים בדמשק, מושב הפטריארך
 שורשים, סיווג והנהגה
 דת:  נצרות
 מנהיג:  John X of Antioch 
 מספר מאמינים:  1,800,000 (נכון ל־2012) 
 ארגונים ופעילות
 מרכז:  דמשק 
 אתר רשמי
 
הכנסייה האנטיוכית (ביוונית: Πατριαρχεῖον Ἀντιοχείας), הידועה גם ככנסייה היוונית-אורתודוקסית של אנטיוכיה (בערבית: بطريركية أنطاكية وسائر المشرق للروم الأرثوذكس), היא ארגון נוצרי הטוען כי הוא אחד מחמשת זרמי הכנסייה, הפנטארכיה, אשר היו  חלק מהכנסייה המאוחדת, לפני פילוג הכנסייה הנוצרית (פנטארכיה). הכנסייה האנטיוכית היא כנסייה אוטוקפלית, כלומר, הפטריארך של אנטיוכיה אינו כפוף לבעל סמכות עליונה ממנו בנצרות האורתודוקסית.
הכנסייה טוענת כי היא היורשת הלגיטימית היחידה לקהילה הדתית שיוסדה באנטיוכיה על ידי השליחים פטרוס ופאולוס. מולה עומדת כנסייה נוספת הטוענת למעמד הזה – הכנסייה הסורית-אורתודוקסית. הפיצול בין שתי הכנסיות (עוד טרם פילוג הכנסייה הנוצרית) התרחש על רקע הוויכוח בוועידת כלקדון על שני טבעיו של ישו, האנושי והאלוהי.
ראו גם

פטריארך אנטיוכיה
הכנסייה הסורית-אורתודוקסית
פנטארכיה
היפומאניה

| --- | --- |
 תחום:  פסיכיאטריה 
 סיווגים
 ICD-10:  F30.0 
 
היפומאניה היא מצב נפשי המתבטא בתסמינים מתונים של מאניה, ללא מרכיב פסיכוטי. התופעה תוארה לראשונה ב-1878 על ידי ג'ולס פלרט, וב-1881 טבע עמנואל מנדל את המונח "היפומאניה". עם זאת, תיאור מדויק יותר ומחקר מקיף על ההפרעה החלו רק כמאה שנים מאוחר יותר. הקריטריונים לאבחנת התופעה מופיעים ב-ICD 10 וב-DSM 5.
אבחנה > DSM 5

לפי ספר האבחנות של האיגוד האמריקני לפסיכיאטריה, היפומאניה היא מאפיין של הפרעה דו-קוטבית. להלן הקריטריונים לאבחנה של היפומאניה כפי שהם מופיעים ב-DSM 5:
מצב רוח מרומם או נרגן לצד התנהגויות משימתיות ומוגברות, הנמשכות לאורך ארבעה ימים לפחות, ללא הפסקה.
במהלך תקופה זו, לפחות שלושה מהסימפטומים הבאים (או ארבעה אם קיימת רק נרגנות) נוכחים בעוצמה רבה, השונה מאוד מהתנהגותו הרגילה של האדם:
הערכה עצמית מנופחת וגרנדיוזית;
צורך מופחת בשינה (פחות משלוש שעות);
דברנות יתר - דברנות מתוך דחף לדבר;
מחשבות מהירות - מעוף מחשבות או מרוץ מחשבות;
הסטת הקשב בקלות לנושאים לא חשובים ולא רלוונטיים;
הגברת פעילות לקראת מטרה, פעילות תכליתית המלווה בעוררות גבוהה;
מעורבות נמרצת (ולעיתים חסרת רסן) בפעילויות בעלות פוטנציאל לנזק - בולמוס קניות, פעילות מינית ממושכת, קבלה נמהרת של החלטות הרות גורל.
האפיזודה מלווה בשינוי ברור בתפקוד, שאינו טיפוסי לאדם בשעה שהוא ללא תסמינים.
ההפרעה במצב הרוח והשינוי בתפקוד נצפים על ידי אחרים.
האפיזודה אינה חמורה מספיק כדי לגרום לנכות, לפגיעה תעסוקתית/חברתית ניכרת או לחייב אשפוז (אם יש ביטויים פסיכוטיים - הרי שזו מאניה ולא היפומאניה).
האפיזודה אינה תוצאה של התערבות קלינית, כנטילת סמים, תרופות, קבלת טיפול רפואי וכדומה (אבחנה של אפיזודה היפומאנית מלאה אפשרית במהלך טיפול נוגד דיכאון, בתרופות או נזעי חשמל, אם התסמינים נמשכים מעבר לטווח ההשפעה הצפוי של הטיפול).
אבחנה > ICD 10

לפי ספר האבחנות של ארגון הבריאות העולמי, אפיזודה היפומאנית בודדת היא הפרעה בפני עצמה. אפיזודה חוזרת, לעומת זאת, היא חלק מהפרעה דו־קוטבית.
התמונה הקלינית

אנשים במצב של היפומאניה יתארו הרגשה טובה וחיונית. הצורך בקשרים חברתיים מתחזק לרוב במצב זה ויש נטייה לדברנות יתר, לידידותיות ולהסתפקות בשעות שינה מועטות מהרגיל. לעיתים גדלה האנרגיה המינית.
היפומאניה פוגמת לעיתים ביכולות הריכוז והקשב ועשויה להראות דומה מעט להפרעת קשב וריכוז. היכולת לעבוד אינה נפגעת בדרך כלל, ויחסי האנוש מאופיינים בחביבות ובהתרוממות רוח, אם כי לעיתים גם ברגזנות ובעצבנות. במהלך היפומאניה עשויים להתגלות תחומי עניין חדשים ונטייה לבזבוז כספים חסר אחריות. האינטנסיביות ומרוץ המחשבות עלולים להקשות על מנוחה ועל ניצול הפנאי.
ההפרעה עשויה לחלוף מעצמה או בסיוע טיפול תרופתי, או לבוא כשלב מקדים למאניה בהפרעה דו-קוטבית. ההפרעה יכולה גם להוות תסמין בהפרעות אחרות, כגון ציקלותימיה, והפרעה סכיזואפקטיבית.
אבחנה מבדלת

אבחנה מבדלת של היפומאניה תיקח בחשבון כל הסבר חלופי העלול ליצור תסמינים קליניים דומים:
מצבים רפואיים גופניים כמו פעילות יתר של בלוטת התריס (היפרתירואיזם);
טיפולים תרופתיים (תרופות נוגדות דיכאון), או שימוש בסמים (למשל מתאמפיתמינים);
טיפולים רפואיים לא תרופתיים (למשל נזעי חשמל);
קיום של הפרעות נפשיות שקדמו להופעת ההיפומאניה (אנורקסיה נברוזה, הפרעה כפייתית קשה, ודיכאון).