stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בטי היידלר
ביוגרפיה

היידלר נולדה במזרח ברלין.
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בפריז, צרפת בשנת 2003 סיימה היידלר במקום 11 ביידוי פטיש בתוצאה של 65.81 מטר.
באולימפיאדת אתונה (2004) סיימה היידלר במקום רביעי ביידוי פטיש בתוצאה של 72.73 מטר.
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בהלסינקי, פינלנד בשנת 2005 סיימה היידלר במקום 29 ביידוי פטיש בתוצאה של 61.91 מטר.
באליפות אירופה שנערכה בגטבורג, שוודיה בשנת 2006 סיימה היידלר במקום חמישי ביידוי פטיש בתוצאה של 70.89 מטר.
ביוגרפיה > אלופת עולם

באליפות העולם באתלטיקה שנערכה באוסקה, יפן בשנת 2007 זכתה היידלר במדליית זהב ביידוי פטיש בתוצאה של 74.76 מטרים, שני סנטימטרים בלבד רחוק יותר מייפסי מורנו הקובנית שהסתפקה במדליית הכסף.
במשחקי אולימפיאדת בייג'ינג (2008) סיימה היידלר במקום תשיעי ביידוי פטיש בתוצאה של 70.06 מטר בניסיון השלישי וזאת לאחר שפסלה בשני הניסיונות הראשונים.
במשחקי האוניברסיאדה שנערכו בבלגרד, סרביה בתחילת יולי 2009 זכתה היידלר במדליית זהב ביידוי פטיש בתוצאה של 75.83 מטר, לפני הסלובקית מרטינה הרשנובה (72.85 מטרים) ובת ארצה קתרין קלאס (70.97 מטר). באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בברלין, גרמניה באוגוסט אותה שנה היא זכתה במדליית כסף בשיא גרמני חדש של 77.12 מטר, ובאליפות אירופה שנערכה בברצלונה, ספרד בשנת 2010 היא זכתה במדליית זהב בתוצאה של 76.38 מטרים.
ביוגרפיה > שיאנית עולם

בתחרות שנערכה בהאלה ב-21 במאי 2011 קבעה היידלר ביידוי פטיש שיא עולם חדש של 79.42 מטר, שיפור לשיא העולם בן השנה של אניטה ולודרצ'יק מפולין (78.30 מטר). שיאה זה נשבר ארבע שנים לאחר מכן על ידי אניטה ולודרצ'יק, שיאנית העולם הנוכחית.
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בטגו, קוריאה הדרומית בסוף אוגוסט אותה שנה היא זכתה במדליית כסף פעם שנייה ברציפות בתוצאה של 76.06 מטר, אחרי טטיאנה ליסנקו הרוסייה (77.13 מטר) ולפני ז'אנג וונשיו הסינית (75.03 מטר).
באולימפיאדת לונדון (2012) זכתה במדליית ארד בתוצאה של 77.12 מטר, אחרי הזוכה טטיאנה ליסנקו מרוסיה שקבעה שיא אולימפי חדש של 78.18 מטר והפולנית אניטה ולודרצ'יק (77.60 מטר). זכייתה במקום השלישי הוכרה רק לאחר ערעור שהגישה בעקבות כישלון השופטים למדוד את זריקתה.
חייה האישיים

כיום, מתגוררת היידלר בפרנקפורט ועובדת בתמיכה לקבוצות ספורט מתאם המשטרה הפדרלית של גרמניה ולומדת עריכת דין.
שיאים אישים

יידוי פטיש: 79.42 מטר (2012)
ראו גם

התפתחות שיא העולם ביידוי פטיש (ויקיפדיה באנגלית)
דניס טן

דניס יורייביץ' טן (ברוסית: Денис Юрьевич Тен;‏ 13 ביוני 1993 – 19 ביולי 2018) היה מחליק אמנותי על קרח קזחי ממוצא קוריאני, בעל מדליית ארד אולימפית (סוצ'י 2014), סגן אלוף עולם (לונדון 2013), אלוף משחקי אסיה (2011), אלוף האוניברסיאדה (אלמטי 2017) ו-5 פעמים אלוף קזחסטן בהחלקה אמנותית על קרח ליחידים.
ב-19 ביולי 2018, נרצח טן בדקירות סכין בעיר הולדתו אלמטי על ידי שודדים שניסו לגנוב את מראות מכוניתו.
ביוגרפיה

טן נולד וגדל באלמטי, בן למשפחה מהמיעוט הקוריאני בקזחסטן. ב-2004 עבר עם אמו למוסקבה, רוסיה וב-2010 הוא עבר עם אמו לקליפורניה, ארצות הברית.
באולימפיאדת ונקובר (2010) סיים טן במקום 11 בתחרות ליחידים. במשחקי אסיה שנערכו בעיר הולדתו בשנת 2011 זכה טן במדליית זהב בתחרות ליחידים.
ביוגרפיה > סגן אלוף העולם

באליפות העולם בהחלקה אמנותית על הקרח שנערכה בלונדון, אונטריו, קנדה בשנת 2013, זכה טן במדליית כסף בתחרות לגברים בתוצאה של 266.48 נקודות, אחרי פטריק צ'ן מקנדה שזכה בפעם השלישית ברציפות (267.78 נקודות) ולפני חאווייר פרננדס מספרד (249.06 נקודות).
ביוגרפיה > מדליית ארד אולימפית

באולימפיאדת סוצ'י (2014) זכה טן במדליית ארד בהחלקה אמנותית לגברים, בתוצאה של 255.10 נקודות, אחרי יוזורו האניו מיפן (280.09 נקודות) ופטריק צ'ן (275.62 נקודות), המדליה היחידה שזכתה מדינתו קזחסטן במשחקים אלו. בהמשך הוא נעדר מאליפות העולם שנערכה במרץ אותה שנה.
טן זכה באליפות ארבע היבשות שנערכה בסיאול, קוריאה הדרומית בשנת 2015, וקבע את התוצאה הכללית השלישית הגבוהה ביותר בשיטת הניקוד של איגוד ההחלקה הבינלאומי, באותה נקודת זמן. באליפות העולם בהחלקה אמנותית על הקרח שנערכה בשאנגחאי סין במרץ של אותה שנה הוא זכה במדליית ארד בתחרות לגברים בתוצאה של 267.72 נקודות, אחרי חאווייר פרננדס (273.90 נקודות) ויוזורו האניו (271.80 נקודות).
באוניברסיאדה שנערכה באלמטי בפברואר 2017 זכה טן במדליית זהב בתחרות לגברים בתוצאה של 266.97 נקודות.
ב-19 ביולי 2018, בגיל 25 בלבד, נרצח טן באלמטי בדקירת סכין שפגעה בעורק הירך, על ידי שודדים שניסו לגנוב את מראות מכוניתו.
הלווייתו נערכה ב-21 ביולי 2018 בהשתתפות קהל של אלפים באלמטי, קזחסטן.
הערות שוליים

1 2  דניס טן, מדליסט הארד מסוצ'י 2014, נרצח, באתר ערוץ הספורט, 19 ביולי 2018
ז'ואן אנריק ויווס אי סיסיליה

ז'ואן אנריק ויווס אי סיסיליה (בקטלאנית: Joan Enric Vives i Sicília, נולד ב-24 ביולי 1949) הוא בישוף אורז'ל (בקטאלנית: Urgell) והנסיך השותף של אנדורה.
ביוגרפיה

נולד בברצלונה לפרנסיס וקורליינה ויווס פונס סיסיליה, הוסמך ככומר ב-1973, מונה כעוזר בישוף ברצלונה ב-1993, כסגן בישוף אורז'ל ב-2001 וכבישוף אורז'ל בשנת 2003. במרץ 2011 הוכתר ויווס אי סיסילה כארכיבישוף בתוארו האישי.
ביוגרפיה > כבישוף

ז'ואן הוכתר לבישוף אורגל בידי האפיפיור יוחנן פאולוס השני. ז'ואן נושא בתואר בישוף אורז'ל מאז שנת 2003, ובתוקף כך מכהן כאחד משני הנסיכים המכהנים ביחד כראשי המדינה של אנדורה.
הערות שוליים

↑  "Rinuncie e Nomine — Elevazione alla Dignità Arcivescovile Ad Personam del Vescovo di Urgell (Spagna) e Coprincipe di Andorra" (באיטלקית). הודעת דובר הכס הקדוש. 2010-03-19. נבדק ב-2010-03-20.(הקישור אינו פעיל)
| מונרכים מכהנים |
| --- | --- | --- |
| אוקיאניה | צ'ארלס השלישי (אוסטרליהאיי שלמהטובאלוניו זילנדפפואה גינאה החדשה אוסטרליה, איי שלמה, טובאלו, ניו זילנד, פפואה גינאה החדשה) • טופו השישי (טונגה טונגה) |  |
| אירופה | ז'ואן אנריק ויווס אי סיסיליה ועמנואל מקרון (אנדורה אנדורה)‏1 • פיליפ (בלגיה בלגיה) • פרדריק העשירי (דנמרק דנמרק) • וילם-אלכסנדר (הולנד הולנד) • אנרי (לוקסמבורג לוקסמבורג) • הנס אדם השני (ליכטנשטיין ליכטנשטיין) • אלבר השני (מונקו מונקו) • צ'ארלס השלישי (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת) • האראלד החמישי (נורווגיה נורווגיה) • פליפה השישי (ספרד ספרד) • פרנציסקוס (קריית הוותיקן קריית הוותיקן) • קרל ה-16 גוסטב (שוודיה שוודיה) |  |
| אמריקה | צ'ארלס השלישי (איי בהאמהאנטיגואה וברבודהבליזגרנדה (מדינה)ג'מייקהסנט וינסנט והגרנדיניםסנט לוסיהסנט קיטס ונוויסקנדה איי בהאמה, אנטיגואה וברבודה, בליז, גרנדה, ג'מייקה, סנט וינסנט והגרנדינים, סנט לוסיה, סנט קיטס ונוויס, קנדה) |  |
| אסיה | מוחמד בן זאיד (איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות) • ג'יגמה קיזר נאמגייל ואנגצ'וק (בהוטן בהוטן) • חמד (בחריין בחריין) • חסן אל-בולקיה (ברוניי ברוניי) • נארוהיטו (יפן יפן) • עבדאללה השני (ירדן ירדן) • משעל (כווית כווית) • עבדאללה (מלזיה מלזיה)‏2 • היית'ם (עומאן עומאן) • סלמאן (ערב הסעודית ערב הסעודית) • תמים (קטר (מדינה) קטר) • נורודום סיהאמוני (קמבודיה קמבודיה) • ראמה העשירי (תאילנד תאילנד) |  |
| אפריקה | מסוואטי השלישי (אסוואטיני אסוואטיני) • לטסי השלישי (לסוטו לסוטו) • מוחמד השישי (מרוקו מרוקו) |  |
מונרך • מונרכיה חוקתית • מונרכיה נבחרת • מונרכיה העוברת בירושה • מונרכיה אבסולוטית • מונרכיה פדרלית • דיארכיה  הערות: 1ראשיה הרשמיים העליונים של אנדורה הם הנסיכים-שותפים (דיארכיה): נשיא צרפת עמנואל מקרון ובישוף אורז'יי ז'ואן אנריק ויווס אי סיסיליה 2היאנג די-פרטואן אגונג המלזי משלב מלוכה עם תפקיד נשיאותי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICCU: USSV016081  SUDOC: 150538790  VIAF: 190893633   WorldCat (עם VIAF): 190893633 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עונת 2022/2023 בליגת העל בכדוריד

| --- | --- |


 ענף:  כדוריד
 ארגון מפעיל:  איגוד הכדוריד בישראל
 תקופת התחרות:  23 בספטמבר 2022 – 9 ביוני 2023 (260 ימים)
 מספר תחרות:  70
 מספר מתמודדים:  12
 זוכה:  מכבי ראשון לציון
 www.handballisr.co.il
 → עונת 2021/2022 בליגת העל בכדוריד עונת 2023/2024 בליגת העל בכדוריד ← 
עונת 2022/2023 בליגת העל בכדוריד הייתה העונה ה-70 של התחרות הארצית של הליגה הבכירה בענף הכדוריד בישראל. הליגה כללה 12 קבוצות. היא התחילה ב-23 בספטמבר 2022, והסתיימה ב-9 ביוני 2023.
בהתאם לתוצאות של העונה הקודמת בליגה הלאומית, לליגת העל עלו אס"א תל אביב והפועל רמת גן על חשבונן של מ.כ באר שבע ומכבי דימונה שירדו לליגה הלאומית.
שיטת המשחקים

לאחר סיבוב משחקים ראשון בן 11 מחזורים, התחלקה הליגה לבית עליון ותחתון, שבכל אחד מהם שש קבוצות. כל אחד מהבתים משחק שני סיבובים נוספים, בסך הכל 10 מחזורים, ולאחר מכן יתחיל פלייאוף החל משלב רבע הגמר שנערך בשיטת הטוב משלושה משחקים, בהשתתפות שש הקבוצות מהבית  העליון ושתי הראשונות מהבית התחתון (מקומות 7 ו-8). חצאי הגמר והגמר נערכו בשיטת הטוב מחמישה משחקים. ארבע הקבוצות הנותרות התחרו ביניהן בבית הישרדות, שבסיומו נשרו שתי האחרונות לליגה הלאומית.
טבלת הליגה > בתום העונה הסדירה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל אלטשולר שחם ראשון לציון | 11 | 10 | 0 | 1 | 362 | 314 | 20 |
| 2 | א.ס. SGS רמת השרון | 11 | 8 | 1 | 2 | 373 | 317 | 17 |
| 3 | מכבי ראשון לציון | 11 | 8 | 1 | 2 | 361 | 314 | 17 |
| 4 | בני הרצליה "נאפיס" | 11 | 8 | 0 | 3 | 379 | 339 | 16 |
| 5 | הפועל אשדוד | 11 | 8 | 0 | 3 | 352 | 308 | 16 |
| 6 | מ.כ. יובלים חולון | 11 | 7 | 1 | 3 | 380 | 324 | 15 |
| 7 | א.כ. נס-ציונה | 11 | 4 | 1 | 6 | 318 | 362 | 9 |
| 8 | מכבי אבישי קריית מוצקין | 11 | 3 | 1 | 7 | 358 | 391 | 7 |
| 9 | הפועל קריית אונו | 11 | 1 | 3 | 7 | 308 | 361 | 5 |
| 10 | אס"א תל אביב | 11 | 2 | 1 | 8 | 332 | 370 | 5 |
| 11 | הפועל "דוראל" חבל אילות | 11 | 1 | 1 | 9 | 294 | 341 | 3 |
| 12 | הפועל רמת-גן | 11 | 1 | 0 | 10 | 309 | 385 | 2 |
טבלת הליגה > משחקי בית עליון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל אלטשולר שחם ראשון לציון | 21 | 16 | 2 | 3 | 655 | 599 | 34 |
| 2 | א.ס. SGS רמת השרון | 21 | 16 | 1 | 4 | 699 | 595 | 33 |
| 3 | מכבי ראשון לציון | 21 | 13 | 3 | 5 | 669 | 601 | 29 |
| 4 | בני הרצליה "נאפיס" | 21 | 11 | 3 | 7 | 685 | 647 | 25 |
| 5 | הפועל אשדוד | 21 | 9 | 2 | 10 | 622 | 614 | 20 |
| 6 | מ.כ. יובלים חולון | 21 | 9 | 2 | 10 | 679 | 662 | 20 |
טבלת הליגה > משחקי בית תחתון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי אבישי קריית מוצקין | 21 | 10 | 3 | 8 | 726 | 732 | 23 |
| 2 | א.כ. נס-ציונה | 21 | 10 | 2 | 9 | 661 | 698 | 22 |
| 3 | אס"א תל אביב | 24 | 9 | 3 | 12 | 774 | 770 | 21 |
| 4 | הפועל קריית אונו | 24 | 7 | 3 | 12 | 702 | 763 | 17 |
| 5 | הפועל "דוראל" חבל אילות | 24 | 7 | 1 | 16 | 694 | 758 | 15 |
| 6 | הפועל רמת-גן | 24 | 1 | 3 | 20 | 730 | 857 | 5 |
טבלת הליגה > פלייאוף

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע גמר | רבע גמר | רבע גמר | רבע גמר | רבע גמר | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר |
 
|   | 1 |  הפועל אלטשולר שחם ראשון לציון | 40 | 31 | - | שחור | שחור |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  א.כ. נס-ציונה | 27 | 27 | - | שחור | שחור |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  א.כ. נס-ציונה | 27 | 27 | - | שחור | שחור |   |   | 1 |  הפועל אלטשולר שחם ראשון לציון | 30 | 24 | 33 | 30 | - |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | 1 |  הפועל אלטשולר שחם ראשון לציון | 30 | 24 | 33 | 30 | - |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | 5 |  הפועל אשדוד | 33 | 26 | 26 | 33 | - |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 4 |  בני הרצליה "נאפיס" | 33 | 26 | - | שחור | שחור |   |   | 5 |  הפועל אשדוד | 33 | 26 | 26 | 33 | - |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 4 |  בני הרצליה "נאפיס" | 33 | 26 | - | שחור | שחור |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 5 |  הפועל אשדוד | 39 | 32 | - | שחור | שחור |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 3 |  מכבי ראשון לציון | 32 | 29 | 33 | 24 | 26 |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 5 |  הפועל אשדוד | 29 | 26 | 35 | 28 | 25 |
|   | 2 |  א.ס. SGS רמת השרון | 37 | 45 | - | שחור | שחור |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 7 |  מכבי אבישי קריית מוצקין | 27 | 28 | - | שחור | שחור |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 7 |  מכבי אבישי קריית מוצקין | 27 | 28 | - | שחור | שחור |   |  | 2 |  א.ס. SGS רמת השרון | 30 | 37 | 36 | 30 | - |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |  | 2 |  א.ס. SGS רמת השרון | 30 | 37 | 36 | 30 | - |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | 3 |  מכבי ראשון לציון | 31 | 24 | 37 | 32 | - |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 3 |  מכבי ראשון לציון | 30 | 37 | - | שחור | שחור |   |   | 3 |  מכבי ראשון לציון | 31 | 24 | 37 | 32 | - |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 3 |  מכבי ראשון לציון | 30 | 37 | - | שחור | שחור |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 6 |  מ.כ. יובלים חולון | 23 | 35 | - | שחור | שחור |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

1 2 3  אלון סגל, ליגת ווינר תצא לדרך ב-23 בספטמבר - הגרלת המשחקים, 26 ביולי 2022, אתר איגוד הכדורסל בישראל
↑  אלון סגל ואיתי אניג'ר, "גם במחיר ירידה לא 'נמכור' את נושא השחקן הישראלי", 11 בספטמבר 2022, אתר איגוד הכדוריד בישראל
דופק (סרט)

| --- | --- |
 שחקנים ראשיים:  נטליה באבנקו ויקטוריה לבצ'נקו נטליה דוליה אלכסנדר קובזר סטניסלב בוקלן ליליה רבריק אחטם סיטבלייב רומן יאסינובסקי מקסים סמצ'יק סרגיי לוזנובסקי דריה בריאשווילי
 מדינה:  אוקראינה 
 חברת הפקה:  Film.UA Kinorob
 חברה מפיצה:  MMD UA FILM.UA Distribution
 הקרנת בכורה:  8 באפריל 2021 
 משך הקרנה:  97 דק' 
 שפת הסרט:  אוקראינית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט ספורט 
 דף הסרט ב־IMDb
 
דופק (באוקראינית: Пульс) הוא שמה של דרמת ספורט אוקראינית באורך מלא בבימויו של סרגיי צ'בוטארנקו, המבוססת על סיפורה האמיתי של ספורטאית ואתלטית אוקראינית, אלופת המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008), שזכתה גם במדליות כסף וארד במשחקים הפאראלימפיים בקיץ 2008, 2012 ו-2016 - אוקסנה בוטורצ'וק. על הפצת הסרט אחראית חברת Film.UA שתכננה להפיץ את הסרט בחלק הראשון של שנת 2020, אך ההקרנה נדחתה למועד לא ידוע, בעקבות התפרצות נגיף הקורונה באוקראינה, שהביאה לסגירת בתי הקולנוע במדינה.
תקציר עלילת הסרט

הספורטאית האוקראינית הצעירה, אוקסנה בוטורצ'וק, גרה בעיירה קטנה וחולמת להגיע לאולימפיאדה. הקריירה הספורטיבית שלה רק מתחילה והיא מציגה תוצאות טובות. אך כתוצאה מתאונת דרכים איומה, היא נפצעת קשה וכמעט מאבדת את ראייתה. כעת, אין לאוקסנה סיכוי לא רק להשתתף במשחקים האולימפיים, אלא גם לחיים נורמליים. עם זאת, היא לא מתכוונת לוותר ומנסה להוכיח שאין מכשולים בדרכה להגשים את החלום.
שחקנים ודמויות

נטליה באבנקו - אוקסנה
ויקטוריה לבצ'נקו - אולנה, אחותו של אוקסנה
נטליה דוליה - אמא
אלכסנדר קובזר - אב
סטניסלב בוקלן - מאמן
ליליה רבריק - המאמנת אירינה
אחטם סיטבלייב - רופא
רומן יאסינובסקי - דמיטרו
מקסים סמצ'יק - מקס
סרגיי לוזנובסקי - סרגיי
דריה בריאשווילי - אנה
הפקה

צילומי הסרט החלו בקייב במרץ 2019. שלב הצילומים השני התרחש ביולי, והשלב השלישי והאחרון, התרחש בספטמבר. על פי העלילה, האירועים המרכזיים מתקיימים באוקראינה, אך הרגע המכריע עבור אוקסנה הוא המשחקים הפראלימפיים בבייג'ינג. הצילומים התרחשן בקייב, כמו גם במחוז קייב - בערים ברווארך ובאוקראינקה.
אוקסנה בוטורצ'וק לקחה חלק פעיל בעבודות על הפרויקט. הספורטאית ייעצה לתסריטאים ירוסלב וויצ'יץ' ומקסים צ'רניש במהלך כתיבת התסריט וכן עבדה עם השחקנים וצוות ההפקה כדי לשחזר בצורה מדויקת ככל האפשר את האימונים האמיתיים של ספורטאים מקצועיים, כמו גם את הדקויות של הכישורים המוטוריים הנדרשים והתנהגותו של אדם נכה חלקית.
במהלך הצילומים נטליה באבנקו, המגלמת את אוקסנה בוטורצ'וק, התייעצה עם מאמני ריצה והתאמנה בחדר כושר כדי להשיג כושר טוב ולהבין טוב יותר את ענף הריצה והאתלטיקה.
שחרור

הסרט היה אמור לצאת באוקראינה ב-19 במרץ 2020, אך ב-11 במרץ 2020, דחו יוצרי הסרט את ההפצה למועד מאוחר יותר בגלל הסגר הכללי שהוטל בעקבות מגפת הקורונה.
הערות שוליים

↑  Прем'єри українських фільмів «Толока» та «Пульс» переносяться через карантин. ДМ, 12 березня 2020
ארץ ישראל (יהדות)

תצלום לוויין של ארץ ישראל, משנת 2003, הכולל את מדינת ישראל, שטחי הרשות הפלסטינית, וחלקים מירדן, לבנון, סוריה ומצרים
נחלות שבטי ישראל
מפת ארץ ישראל לפי רש"י, סריקת כתב היד מן הספרייה הבריטית באתר הספרייה הלאומית
מפת "פלשתינה" של אורטליוס, 1570
מפה עתיקה של ארץ ישראל משנת 1729
ארץ ישראל, כמולדת לאומית וכארץ הקודש, מילאה תפקיד מרכזי ומיוחד בתולדות עם ישראל ובעיצוב תרבותו ודתו. רעיון הברית שאיחד את שבטי ישראל כעם בפני אלוהים, בורא העולם כולו, כונן את זיקת העם הנבחר לארצו, ועיצב אותה כמזיגה מיוחדת במינה של יסודות לאומיים ודתיים. זיקה מיוחדת זו, התגלמה אחר כך בגורלו של העם, שנמצא רוב תולדותיו או בדרכו אל ארצו היעודה והמובטחת או בגלות ממנה.
ארץ מובטחת וארץ הקודש

אברהם אבי עם ישראל מצווה לעקור ממקומו וללכת אל ארץ ישראל. גם כאשר הוא כבר מתגורר בארץ, הארץ מובטחת לזרעו מספר פעמים,, האל אף כורת ברית איתו להיות לעם שיצא מזרעו לאלוהים ולתת להם את הארץ כחלק מברית זו. לכן כאשר הוא מחפש כלה לבנו יצחק, הוא מזכיר עניין זה, כהסבר לאי עזיבתו של יצחק את הארץ. בזמן התמודדות קשה עם רעב, יצחק מצווה שלא לעזוב את הארץ, וההסבר הוא שהארץ מובטחת לזרעו: "כִּי לְךָ וּלְזַרְעֲךָ אֶתֵּן אֶת כָּל הָאֲרָצֹת הָאֵל". כאשר יעקב בורח מאחיו עשיו לחרן הוא מתבשר על כך שהארץ תנתן לצאצאיו: "הָאָרֶץ אֲשֶׁר אַתָּה שֹׁכֵב עָלֶיהָ לְךָ אֶתְּנֶנָּה וּלְזַרְעֶךָ". משה מצווה בגאולת מצרים להעלות את עם ישראל אל ארץ ישראל, בהתאם לשבועה האלוהית לאברהם ליצחק וליעקב. והארץ מכונה בשירת הים מקום נחלתו ושבתו של האל, שבו הוא שוכן, אשר ישראל מצפים לשבת בה. בעקבות חטא המרגלים, שבו ישראל חוששים לעלות לארץ ישראל ומחליטים לשוב למצרים, נגזר עליהם לבלות ארבעים שנה במדבר. כאשר אנשי שבט ראובן וגד רוצים להתיישב בעבר הירדן, משה נוזף בהם באופן חמור: "וְהִנֵּה קַמְתֶּם תַּחַת אֲבֹתֵיכֶם, תַּרְבּוּת אֲנָשִׁים חַטָּאִים, לִסְפּוֹת עוֹד עַל חֲרוֹן אַף ה' אֶל יִשְׂרָאֵל".
למעשה כבר בימי אברהם ועד להתנחלות, המולדת לא הייתה מסד הקיום של עם ישראל, אלא היעד הלאומי שלו - הארץ המובטחת. יתר על כן, בתנ"ך אין ארץ זו מכונה 'ארץ ישראל' אלא 'ארץ כנען'. בעטיים של מעשיהם הבלתי מוסריים, עממים קדומים איבדו את זכותם על הארץ. עם ישראל, בא לרשת את עמי כנען מתוך ידיעה שכרותה ברית בינו ובין האל, שאם הוא לא ינהג במוסריות ועל פי מצוות האל - אף הוא ייפלט מארץ, אך ישוב אליה, בניגוד לעמי כנען. ייחודה של ארץ ישראל הוא בכך, שלא רק שזאת ארץ מובטחת, אלא שזאת ארץ, אשר בה האל שוכן בקרב עמו – ארץ הקודש. יתר על כן, 'המצוות התלויות בארץ' מהוות סממן מובהק לכך, שאין עם ישראל אדון בלעדי על הארץ, כי אם קניינו מוגבל ומותנה וכפוף לאדנותו המוחלטת של אלוהים.
קדושת ארץ ישראל

- קדושתה ההלכתית של ארץ ישראל היא לעניין מצוות התלויות בארץ, שהן רוב המצוות שבגידולי הקרקע, ובכללן ביכורים, שתי הלחם, שמיטה, ותרומות ומעשרות חלה רק בחלק מהתקופות ההיסטוריות, ורק בחלק מהארץ המובטחת, לפי כיבוש הארץ וההתיישבות בה.
קדושה ראשונה. נעשתה על ידי יהושע בדרך של כיבוש, ובטלה עם חורבן הארץ.
קדושה שנייה. נעשתה על ידי עזרא הסופר בדרך של חזקה (התיישבות), וקדושה זו קידשה את הארץ גם לעתיד לבוא, מפני שאפילו שהארץ נכבשה לאחר מכן על ידי גוים, עדיין מדרבנן החזקה שעשה בה עזרא לא בטלה.
- מלבד המצוות התלויות בארץ, חלות בה מצוות פולחניות. עבודת הקורבנות מתקיימת אך ורק בארץ ישראל, בירושלים, במקדש שעל הר המוריה, שהוא בית האלוהים – המקום שבו שוכן האל. משחרב בית המקדש, פסקו בעת ובעונה אחת עבודת האל השלמה וכן הממלכתיות היהודית. שכן, מנקודת מבט תורנית, אין היהודי יכול להגשים את יהדותו אלא בארץ ישראל – וזאת רק לאחר שבית המקדש ייבנה שוב. חז"ל הפליגו ואמרו: "כל הדר בארץ ישראל, דומה כמי שיש לו אלוה; וכל שאינו דר בארץ ישראל, אין לו אלוה (בבלי, כתובות קי, ע"ב).
- קדושת הארץ באה לידי ביטוי גם בכך, שהיא מענישה את תושביה – למשל בבצורת, אם אין הם מקיימים את מצוות האל ונוהגים בצדקה ומשפט. בעוד שמצרים ובבל ניחנו בנהרות גדולים, והיו אם כן אדונים לארצם כביכול, עם ישראל מצטייר כתלוי בחסדי הבורא: 'למטר השמים תשתה מים' (דברים יא יא) - או ליתר דיוק, תלוי בקיום המצוות שבין אדם למקום והמצוות שבין אדם לחברו. מהתנ"ך עולה כי לכתחילה, הגלות נתפסה בבחינת עונש על חטאי העם בארצו. בדיעבד ומכורח הנסיבות, חז"ל יצרו כלים שאפשרו לסגת מתפיסה זו ולתת ליהודים לגיטימציה לשבת בגולה - תוך הנצחה בזיכרון הקולקטיבי את דיוקן ארץ ישראל, והפיכתה לסמל לאומי מרכזי. כמו בהכן, חלה אידיאליזציה של ארץ ישראל - אשר באה לידי ביטוי בהפיכתה למקום דמיוני ומיתי, שאליו ישוב עם ישראל עם הגאולה ועם קץ הימים.
מעלותיה של ארץ ישראל > מעלותיה החומריות של ארץ ישראל

נראה שהתנ"ך מייחס לחבל גאוגרפי זה מספר מעלות. מצד אחד מעלות חומריות ושפע כלכלי, ובהתאם לכך הארץ מכונה במספר מקומות במקרא "אֶרֶץ זָבַת חָלָב וּדְבָשׁ", וכן "אֶרֶץ אֲשֶׁר לֹא בְמִסְכֵּנֻת תֹּאכַל בָּהּ לֶחֶם, לֹא תֶחְסַר כֹּל בָּהּ, אֶרֶץ אֲשֶׁר אֲבָנֶיהָ בַרְזֶל, וּמֵהֲרָרֶיהָ תַּחְצֹב נְחשֶׁת." (דברים, ח', ט'). ועם זאת לארץ מיוחסות מעלות רוחניות. ארץ שיש בה השגחה אלוהית מיוחדת ותמידית: "אֶרֶץ אֲשֶׁר ה' אֱלֹהֶיךָ דֹּרֵשׁ אֹתָהּ, תָּמִיד עֵינֵי ה' אֱלֹהֶיךָ בָּהּ, מֵרֵשִׁית הַשָּׁנָה וְעַד אַחֲרִית שָׁנָה:" (דברים, י"א, י"ב). משה המחוקק והנביא שמכונה במקרא "טוב", אף מכנה את ארץ ישראל בכנוי "ארץ טובה".
לארץ ישראל תכונה שאינה מקבלת את אויבי עם ישראל, לכן לא תמצא ארץ טובה ורחבה שהייתה נושבת ושוממת עד שבאו עם ישראל, אפרוחיה לתוכה.
מעלותיה של ארץ ישראל > מעלותיה האלוהיות של ארץ ישראל

הארץ מכונה במקרא נחלתו וארצו של האל. בפסוקים רבים מתוארת הארץ כמקום בו האל שוכן בתוך ישראל, כחלק מהברית שהאל לקח את ישראל לעם והוא יהיה להם לאלוהים. ארץ ישראל מכונה אדמה טהורה לעומת חוץ לארץ המכונה "אדמה טמאה".
מעלותיה של ארץ ישראל > חביבות ארץ ישראל

חכמים הפליגו מאוד בחביבותה של ארץ ישראל, ובכלל במעלה לחיות בה.
גדולי החכמים היו מנשקין על תחומי ארץ ישראל, ומנשקין אבניה, ומתגלגלין על עפרה, וכמו שנאמר: "כִּי רָצוּ עֲבָדֶיךָ אֶת אֲבָנֶיהָ וְאֶת עֲפָרָהּ יְחֹנֵנוּ". וכן כתב הרמב"ם:
אמרו חכמים: כל השוכן בארץ ישראל - עוונותיו מחולין, שנאמר "ובל יאמר שכן חליתי, העם היושב בה נשוא עוון". אפילו הלך בה ארבע אמות - זוכה לחיי העולם הבא! וכל הקבור בה - נתכפר לו, וכאילו המקום שהוא בו מזבח כפרה, שנאמר "וְכִפֶּר אַדְמָתוֹ עַמּוֹ". ובפורענות הוא אומר "עַל אֲדָמָה טְמֵאָה תָּמוּת". ואינו דומה קולטתו מחיים, למי שקולטתו לאחר מיתה. ואף על פי כן גדולי החכמים היו מוליכין את מתיהן לשם. צא ולמד מיעקב אבינו, ויוסף הצדיק
בתורה ארץ ישראל מוזכרת כמה פעמים בכינוי: "הארץ הטובה", וכן בשם: "אֶרֶץ זָבַת חָלָב וּדְבָשׁ". ועוד אמרה התורה על ארץ ישראל:
ז כִּי ה' אֱלֹהֶיךָ מְבִיאֲךָ אֶל אֶרֶץ טוֹבָה אֶרֶץ נַחֲלֵי מָיִם עֲיָנֹת וּתְהֹמֹת יֹצְאִים בַּבִּקְעָה וּבָהָר. ח אֶרֶץ חִטָּה וּשְׂעֹרָה וְגֶפֶן וּתְאֵנָה וְרִמּוֹן אֶרֶץ זֵית שֶׁמֶן וּדְבָשׁ. ט אֶרֶץ אֲשֶׁר לֹא בְמִסְכֵּנֻת תֹּאכַל בָּהּ לֶחֶם לֹא תֶחְסַר כֹּל בָּהּ אֶרֶץ אֲשֶׁר אֲבָנֶיהָ בַרְזֶל וּמֵהֲרָרֶיהָ תַּחְצֹב נְחֹשֶׁת.
ובמדרש מוזכרת חביבותה של ארץ ישראל על ידי הקב"ה:
אָמַר לוֹ הַקָּדוֹשׁ בָּרוּךְ הוּא לְמשֶׁה: הֵן הָאָרֶץ חֲבִיבָה עָלַי, שֶׁנֶּאֱמַר: אֶרֶץ אֲשֶׁר ה' אֱלֹהֶיךָ דֹּרֵשׁ אֹתָהּ תָּמִיד, וְיִשְׂרָאֵל חֲבִיבִין עָלַי, שֶׁנֶּאֱמַר: כִּי מֵאַהֲבַת ה' אֶתְכֶם. אָמַר הַקָּדוֹשׁ בָּרוּךְ הוּא: אֲנִי אַכְנִיס אֶת יִשְׂרָאֵל שֶׁהֵן חֲבִיבִין עָלַי, לָאָרֶץ שֶׁחֲבִיבָה עָלַי, שֶׁנֶּאֱמַר: כִּי אַתֶּם בָּאִים אֶל הָאָרֶץ כְּנָעַן
החרדה מארץ ישראל

בצד המשיכה והכיסופים לארץ ישראל, התפתחה במסורת היהודית לדורותיה גם תחושה של רוממות, יראה וחרדה מכוח תביעותיה הדתיות ומעוצמה המטפיזית הטמונה בה. חשיבותה כ"פלטין של מלך" יצרה רתיעה והכנה רוחנית רבה לבאים במחיצתה, פחד מפני החטא ועונשו, והפחד מפני המקום הקדוש. "שאם יחטא שם בארץ-ישראל יענש יותר מכל עבירות שיחטא בחוצה לארץ, כי השם דורש אותה תמיד ועיני השם בה והשגחתו תדיר, ואינו דומה המורד במלכות בפלטין למורד במלכות מרחוק חוץ לפלטין".
בקרב בעלי התוספות קיימת דעה שאין בימנו מצווה לדור בארץ ישראל בגלל קושי קיום המצוות התלויות בארץ והרתיעה מעונשים. דעה זו פרדוקסלית בכך שהמצוות התלויות בארץ שמעודדות עלייה לארץ ישראל - הן שמעכבות בעדה. רבים דחו דעה זו, ואף יש שהכחישו את האותנטיות שלה.
דעות אחרות אף הפליגו ומנעו מלהגיע לארץ ישראל אלא רק עד "שיבוער היצר הרע מן הארץ, וקול מבשר ואומר: "מהרו בניך" (ישעיהו מט, יז)".
ניטרולה הפיזי יצר תפישות סמליות או רוחניות כלפיה, ואיפשר מימוש דתי גם מחוץ לארץ ישראל. תופעה זו אנו מוצאים מתקופת פילון האלכסנדרוני ועד החסידות החדשה. "כל מקום שחכמה ויראת חטא מצויות - דינו כארץ ישראל". "שהצדיקים אמיתיים יורשים ארץ ישראל שזוכין שבמקום גניזתם [קבורתם בגלות] הוא קדוש בקדושת ארץ ישראל ממש". אך מנגד, נמתחה ביקורת נוקבת על מהלך זה: "דעות כמה טפשים, ששמעתי אומרים כי כל עיר ועיר, מדינה ומדינה אשר גרים בה, הן הנה כהיום אדמת קודש כערי ישראל ויהודה".
ההתנגדות החרדית לתנועה הלאומית בעת החדשה, התרכזה תחילה בצביונה החילוני של התנועה ומנהיגיה אך גם נרתעה מחילונה וחילולה של הארץ. ויש מי שסובר שכל מי שמצליח להתקיים בארץ ישראל נחשב כצדיק, ועליו התכוון הפסוק: "זה השער לה' צדיקים יבואו בו" (תהילים קיח, כ) כי יש ביכולת סגולתה לסלק את הרשעים מתוכה: "ותקיא הארץ את יושביה" (ויקרא יח, כה) ולא סולק.