stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משה זאב סולה
ספריו

פסיכולוגיה של הדת, ירושלים: המחלקה לענייני הנוער – המדור הדתי של ההסתדרות הציונית בסיוע מוסד הרב קוק ('למדריך: ספריית המכון למדריכי הנוער הדתי'), תש"ה.
בנתיבות התרבות: מסות והגיונות בשאלות יהדות ואנושות, דת ומוסר, מדע ואמנות, חגים וזמנים ובעיות התרבות במדינת ישראל, ירושלים: ר' מס, תש"ט.
מורה דרך בפילוסופיה הישראלית מימי קדם ועד זמננו, ירושלים: ר' מס ('ספריית דני למדע פופולרי'), תשי"ד 1954.
קִצור תולדות הפילוסופיה מימי קדם ועד זמננו, בצירוף תמונות גדולי ההוגים, ירושלים: עבר, תשי"ד.
פילוסופית החיים: דברי הגות על החיים והיצירה בגִלוייהם הרבגוניים, תל אביב: ניב, 1956.
בשבילי התודעה היהודית: פרקי עיון והסתכלות, תל אביב: ניב, 1958.
עיונים בספרות המחשבה: דברי הערכה על מבחר ספרי הגות בישראל, ירושלים: קריית ספר, בסיוע מוסד הרב קוק, תשכ"א 1961.
אנציקלופדיה להוגי דעות, תל אביב: ניב, תשכ"ג.
תולדות הפילוסופיה מימי קדם ועד ימינו, תל אביב: ניב, תשכ"ה.
יוצרים והוגים בישראל ועמים, תל אביב: ניב, תשכ"ו.
פילוסופיה ודת: פרקי הגות, ירושלים: אוגדן, תשכ"ז.
למהותה של היהדות: עיונים, דעות, הערכות, ירושלים: קרית ספר, תש"ל 1969.
דרכים ביהדות: מקרא, אמונה, מחשבה, ירושלים: קרית ספר, תשל"א.
מבוא לפילוסופיה: בעיות, משנות, שיטות, ירושלים: קרית ספר, תשל"ד.
מורה-דרך בפילוסופיה של הדת, ירושלים: ר' מס ('ספריית דני למדע והשכל'), תשל"ה 1975. ("פילוסופיה: ספר ה")
עיונים בתולדות התרבות המקראית, תל אביב: יסוד, תשל"ז.
הגיונות במקרא ובמנהג, תל אביב: יסוד, תשל"ח.
אנציקלופדיה למועדי ישראל, תל אביב: יסוד, תש"מ 1980.
לקסיקון מפרשי המקרא וחוקריו, תל אביב: יסוד, תשמ"ג 1983.
מחשבה ויצירה: דברי הגהות לשוחרי דעת, ירושלים: כתר, תשמ"ד 1984.
המועדים והמקרא: קדמוניות החגים ומנהגיהם, תרבות מקראית, פרשנות מקורית, ירושלים: כתר ('ספרי מבט'), 1985.
מועדי השנה: במקרא, בתלמוד, במדרש ובמנהג, ירושלים: כתר, תשמ"ז 1986.
מדריך ביבליוגרפי לכתבי הקודש: מורה-דרך בספרות המקראית, ירושלים: ספרי מבט, תשמ"ח 1988.
לקסיקון מחשבת ישראל: אישים ומפעלם, ירושלים: ר' מס, תשמ"ט 1989.
תעלומות במקרא: חידושים פשטניים למבחר פרקי התנ"ך, ירושלים: ר' מס, תש"ן 1990.
Kulturprobleme des Judenthums, Munkacevo: Nekudah verlag, 1938. (גרמנית: בעיות התרבות של היהדות)
לקריאה נוספת

'Soleh, Moshe Zeev,' in: Who's Who, Israel, 1961, p. 481.
'Sole, Moshe Zeev,' in: Gábor Lengyel, Moderne Rabbinerausbildung in Deutschland und Ungarn. Ungarische Hörer an Bildungsinstitutionen des deutschen Judentums (1854-1938), Berlin: Lit (Münsteraner Judaistische Studien), 2012, p. 320. (בגרמנית)
הערות שוליים

1 2  הודעות בתי הדין הרבניים: בית הדין הרבני האזורי בתל אביב-יפו, ילקוט הפרסומים 4265 (א' בטבת התשנ"ה, 4 בדצמבר 1994), עמ' 936 טור 2.
↑  Disertace pražské university 1882-1953, vol. 1, Prague: Univerzita Karlova, 1965, p. 86.
↑  דוד תדהר (עורך), "משה זאב סולה", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ד (1950), עמ' 1739.
↑  נח זבולוני, מה בירושלים: הספד לד"ר משה זאב סולה, דבר, 22 בנובמבר 1994, באתר "נח זבולוני: חצי מאה של עיתונות ירושלמית".
↑  ביקורת: י. א. זיידמאן, בנתיבות התרבות, הצופה, 26 באוגוסט 1949.
1 2  ביקורת: אשר ביט, ספרי הדרכה בלימוד הפילוסופיה, הצופה, 26 במאי 1955, המשך.
↑  ביקורת: ד"ר י. צ. כנר, זוטות: הפילוסופיה הישראלית, הצופה, טור 1, 25 ביוני 1954.
↑  ביקורת: מ. אונגרפלד, שלושה ספרים נפתחים: פילוסופית החיים, הצופה, טורים 2–3, 26 באוקטובר 1956.
↑  ביקורת: ש. שגיב, אהבת החכמה – ושאלות הנצח, דבר, 18 ביוני 1965.
↑  ביקורת: שמחה בונם אורבאך, ספרו של ד"ר סולה על "פילוסופיה ודת", מעריב, 29 בדצמבר 1967, המשך.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305724805171  GND: 1140505254  ISNI: 0000 0000 6694 7097  LCCN: n83158382  SUDOC: 240241797  VIAF: 48143065   WorldCat (עם VIAF): 48143065
נייג'ל וינטרברן

נייג'ל וינטרברן (אנגלית: Nigel Winterburn; נולד ב-11 בדצמבר 1963 בארליי, אנגליה) הוא כדורגלן עבר אנגלי שהיה חלק מחוליית ההגנה הידועה של ארסנל בשלהי שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90.
קריירה

וינטרברן החל את הקריירה שלו כבלם שמאלי בברמינגהאם סיטי, אך מעולם לא שיחק בקבוצה הראשונה אך הופיע במדי הנבחרת הצעירה של אנגליה. הוא הצטרף לאוקספורד יונייטד ב-1983, ולאחר מכן עבר למועדון הכדורגל וימבלדון בהעברה חופשית, שהיה בעיצומו של מסע העפלה לליגה האנגלית הראשונה.
וינטרברן התאקלם בווימבלדון במהירות, והיה אחד מהשחקנים הבולטים במועדון שהצליח להעפיל לליגה הראשונה ב-1986. יחד עם וינטרברן שיחקו שחקנים ידועים כגון ג'ון פשנו ולורי סאנצ'ז, והמועדון סיים את עונתו הראשונה בליגה הבכירה במחצית העליונה של הטבלה, והגיע עד לרבע גמר גביע ה-FA. וינטרברן הוכתר לשחקן השנה של האוהדים בכל אחת מארבע העונות שלו במועדון, וסגנון משחקו שהיה שונה מזה של שאר השחקנים משך את תשומת לבו של המאמן ג'ורג' גרהאם מארסנל, שחיפש מחליף לטווח הארוך לקפטן קני סנסום. וינטרברן עבר לארסנל בקיץ 1987 תמורת סכום של 350,000 לירות שטרלינג.
וינטרברן לא החליף את סנסום באופן מיידי, ובתחילת דרכו בארסנל הוא שיחק בעמדת הבלם הימני כפתרון זמני של גרהאם לאי מציאת המחליף לוויו אנדרסון. למרות שרגלו הדומיננטית היא השמאלית הוא שיחק היטב בעמדת הבלם הימני. סנסום עזב את ארסנל בקיץ ווינטרברן חזר לעמדת הבלם השמאלי שהייתה יותר טבעית עבורו, ונותר בה במשך עשר השנים הבאות. וינטרברן היה חלק מחוליית ההגנה הידועה של ארסנל שכללה גם את הבלם האחורי לי דיקסון, הקפטן טוני אדמס ודייוויד אולירי, כאשר בקיץ 1989 הצטרף אליה סטיב בולד. גרהאם השתמש בכל החמישה לעיתים קרובות, והוא עשה זאת במשחק המכריע על האליפות בעונת 1988/1989 נגד ליברפול, שנערך באצטדיון אנפילד, ולאחריו זכה המועדון באליפות ראשונה מאז עונת הדאבל ב-1971.
וינטרברן ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אנגליה בסוף 1989, ועלה כמחליף בתיקו 0 - 0 נגד נבחרת איטליה. למרות השבחים הרבים שווינטרברן זכה להם מכלי התקשורת ומהאוהדים הוא היה רק הבחירה השלישית של המאמן הלאומי בובי רובסון לעמדה שבה שיחק, ולמונדיאל 1990 זומן סטיוארט פירס וטוני דוריגו כמחליפו.
הגנת ארסנל התחזקה עם הגעתו של השוער דייוויד סימן בעונת 1990/1991, ובאותה עונה חוליית ההגנה הצטיינה והמועדון הפסיד רק במשחק אחד. שנתיים לאחר מכן וינטרברן היה בסגל שזכה בשתי תחרויות הגביע (גביע ה-FA וגביע הליגה), ובכך השלים זכייה בכל התארים האפשריים באנגליה.
וינטרברן זומן לשני משחקים בנבחרת על ידי המאמן גרהאם טיילור, שהכין את הנבחרת לטורניר בארצות הברית. במשחק הגמר נגד נבחרת גרמניה וינטרברן עלה כמחליפו של לי שארפ ממנצ'סטר יונייטד. היה זה משחקו האחרון במדי הנבחרת.
וינטרברן ויתר שחקני ההגנה של ארסנל הצליחו לעצור את פאוסטינו אספרייה, תומאס ברולין וג'אנפרנקו זולה מפארמה בניצחון 1 - 0 במשחק הגמר של גביע המחזיקות 1994, שבעקבותיו זכה המועדון בתואר אירופי ראשון מאז הזכייה בגביע ערי הירידים. בעונה שלאחר מכן המועדון הפסיד לריאל סרגוסה.
ארסן ונגר החל לאמן את ארסנל בסוף 1996, ובזכות הכללים החדשים שקבע שחקני ההגנה הצליחו להצטיין בשנים האחרונות של הקריירה שלהם. וינטרברן זומן לנבחרת על ידי המאמן הווארד וילקינסון לקראת משחק הידידות נגד נבחרת צרפת ב-1999, אך לבסוף הועדף על פניו גרהאם לה סו ווינטרברן ישב על ספסל הנבחרת לאורך כל המשחק.
המועדון העפיל לגמר גביע אופ"א 2000, אך וינטרברן הפסיד את מקומו בהרכב לטובת הברזילאי סילביניו. וינטרברן הצטרף לווסטהאם יונייטד לאחר 429 משחקי ליגה בארסנל שבהם הבקיע שמונה שערים. הוא שיחק בווסטהאם במשך שלוש עונות ופרש בגיל 40.
ב-14 ביולי 2008 הצטרף וינטרברן כמאמן הגנה לבלקברן רוברס של המאמן פול אינס.
הוא מתגורר בכפר וסטון טרוויל שליד איילסבורי עם אשתו ושלושת ילדיהם.
משה נחומוביץ

| --- | --- |

 לידה:  18 ביוני 1985 (בן 39) פרדס חנה-כרכור, ישראל ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2009
 תחום יצירה:  צילום
 www.mozesart.com
 
משה נחומוביץ (נולד ב-18 ביוני 1985) הוא צלם ואמן דיגיטלי ישראלי, המתמחה בצילום פורטרטים, עיבודים ממוחשבים לתמונות וצילום קונספטואלי. במרוצת השנים צילם מספר רב של אמנים ישראליים, ביניהם נועה קירל, עומר אדם, עידן רייכל ונטע ברזילי, וצילם וערך עשרות פוסטרים לתוכניות טלוויזיה כמו "ארץ נהדרת", "קופה ראשית" ו"המפקדת". בדצמבר 2022 זכה עם במקום הראשון בטקס פרסי פרומקס (Promax Awards) בקטגוריית "הפוסטר הטוב ביותר לשנת 2022 בעולם לסדרת טלוויזיה" עבור התמונה שצילם וערך לעונה השלישית של "קופה ראשית".
ראשית חייו

נחומוביץ נולד בפרדס חנה-כרכור לאבא שעלה לארץ מאוקראינה לאמא צברית. הוא למד בבית הספר היסודי "אלונים" ובתיכון חקלאי בעיר מגוריו. כבר מילדותו רכש ידע וחיבה לעולם האומנות: כשהיה צעיר, היה נוהג להביט באביו מצייר בצבעי שמן במחסן הצמוד לביתם. הוא הושפע מאביו ופיתח את הכישרון לצייר. בתקופה זו הושפע בעיקר מעולם הקומיקס והפנטזיה. בשנת 2003, במהלך שירותו הצבאי ביחידת חרוב, קנה מצלמה והתחיל לתעד את חייהם של החיילים לצדו בבסיס. כשחזר הביתה היה נחומוביץ עורך את התמונות ומפתח אותן. בשנת 2009 החל ללמוד במכינה לתקשורת חזותית בסטודיו 6B. באחד מהימים שוטט בספרייה והבחין בספרו של הצלם דייוויד לה-שאפל. קריאתו השפיעה רבות על תשוקתו של נחומוביץ לצילום, ועודדה אותו לרכוש את המצלמה המקצועית הראשונה שלו. זוהי נקודת מפנה בחייו, שכן בעת הזו בחר להתעסק בצילום בלבד.
קריירה

בשנת 2010 החל לפנות לזמרים ולאמנים ישראליים דרך עמוד הפייסבוק שלהם במטרה לצלמם, ולפתח את עבודת הצילום המקצועית הראשונה שלו. לאחר כמה ניסיונות סרק, נענה אברהם טל להצעתו של נחומוביץ. השניים נפגשו ליום צילומים בצורה ספונטנית. בשנת 2012 פיתח את הפרויקט הראשון שלו, "The World In Our Hand" ("העולם בידיים שלנו"). הרעיון לפרויקט שאוב מספר שנהג לקרוא על צלליות ידיים שנעשו על גבי קיר לבן. נחומביץ' צילם את ידיו, ובעזרת תוכנות דיגיטליות הלביש עליהן דמויות של בעלי חיים כמו כלב, פיל, ג'ירפה ותנין. התמונות פורסמו בגיליוני המגזין "Fsroppers", המתמחה בסיקור אירועי צילום ואמנות דיגיטלית, ובמספר אתרי צילום כמו 1X ו-One Eyeland, שם הם אף זכו בתואר "תמונות החודש".
באוקטובר 2013 מנהלי מועדון הפורום בבאר שבע פנו לנחומוביץ בבקשה לצלם את אנשי המפתח בהיסטוריית הקמת המועדון לאורך השנים לרגל פתיחתו מחדש. כל אדם בחר סט ייחודי, שהוכן במיוחד לתמונה שלו. בין האנשים שצולמו נמנים סקאזי, אלון דה לוקו.
במרץ 2014 העלה יחד עם הצלם גלעד גיא בביתו את התערוכה הראשונה שלו. במשך שלושה חודשים צילמו השניים תמונות פרוטרט קונספטאליות שונות, פיתחו אותן, ותרו אחר מקום בו יוכלו להדביקן על זכוכית אקרילית. בית דפוס ברמת השרון הסכים להם להגיע בימי שישי בחינם. תחילה נהרסו להם כמה תמונות, כיוון שלא היו מיומנים בתהליך ההדפסה על הזכוכית, ולכן נאלצו לפתחן פעם נוספת ולשוב לבית הדפוס. המסגרות לתמונות הוכנו על ידם, והן נתלו על קירות ביתו של נחומוביץ. באותה שנה ייסד פרויקט אישי נוסף, שנוצר מכיוון תאורת הצילום על חתולו אוסקר. שם הפרויקט היה "ראש גדול", וחזונו היה לשלב בין צילום פרוטרט של בעלי חיים, בעיקר כלבים וחתולים, לבין עבודת עריכה שהפכה אותם לאנושיים. בחודש אוקטובר העלה יחד עם סוכנות טיה טים תערוכה במועדון המגדלנה שבתל אביב-יפו למשך כמה ימים. מיכה סמו, בעל סוכנות הייצוג, התקשר לנחומוביץ בבקשה לקחת דמויות שונות בחברה הישראלית (שחקנים, דוגמנים וזמרים) ולהפיק עבורם תצלום בהשראת הסרט הקולנועי האהוב עליהם. בין המצולמים נמנים מיטל דה רזון, דנה רון וישראל אהרוני.
בתחילת 2015 פנה אל נחומוביץ הצלם רונן אקרמן בנוגע לתערוכה שאוצר לחברת החשמל. נחומוביץ נבחר להסתובב באופן חופשי במתקני חברת החשמל ברחבי המדינה ולצלמם. התמונות נאגדו לבסוף לתערוכה בשם "זרמים בזמן", שהוצגה בהיכל התרבות תל אביב. באוקטובר 2016 צילם את סטטיק ובן-אל תבורי לשער של "ידיעות אחרונות". הוא עבד עם הצמד גם בצילום העטיפות של "טודו בום", "כביש החוף", "גומיגם", "חביב אלבי", "סלסולים" ו"יאסו". בעקבות העבודה עם הצמד המוזיקלי, התחיל לעבוד עם העיתון. במרוצת הזמן צילם מספר אמנים לשערי מגזינים שונים, כמו אביתר בנאי, אברי גלעד, צביקה הדר, נטע ברזילי, עידן רייכל, חנן בן ארי, אהוד ברק ועוד.
בשנת 2017 פרץ לראשונה בתעשיית הטלוויזיה כשהכין את הפוסטר לעונה השנייה של "להיות איתה", ששודרה בקשת. מאז ממשיך נחומוביץ לעבוד עם רשת, קשת וכאן 11 בעריכת ובצילום פוסטרים לסדרות שונות, דוגמת "נינג'ה ישראל", "הישרדות", "ארץ נהדרת", "קופה ראשית", "המפקדת", "מנאייכ" ו"היהודים באים". באותה שנה צילם את עומר אדם לעטיפת אלבומו החמישי אחרי כל השנים. בשנת 2019 צילם את עטיפת השיר "אלוף העולם" של חנן בן ארי.
חיים אישיים

ב-2017 התחתן עם בת-זוגו אביב. ב-2020 נולדו להם זוג תאומות, אורי ואלמה.
הערות שוליים

↑  טקס פרסי פרומקס 2022
↑  The World in Our Hands - moshe nachumovich
↑  משה נחומוביץ – חיות בכף ידינו, עידו גנט, 12 באוקטובר 2012
↑  The World In Our Hands: Photo Project Illustrating The Bond Between Humans and Animals, Noam Galai, August 7, 2012
↑  Big Head - moshe nachumovich
↑  זרמים בזמן - תערוכה / היכל התרבות
מרתה רדנר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  15 בדצמבר 1909 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  12 בפברואר 1991 (בגיל 81) בודפשט, הונגריה 
 פרסים והוקרה:  פרס בלה באלאז' (1972)  עט הזהב (1984) 
 
מרתה רדנר (בשם נעוריה גוטמן, בהונגרית: Rédner Márta;‏ בודפשט, 15 בדצמבר 1909 – בודפשט, 12 בפברואר 1991) הייתה אמנית צילום, וצלמת עיתונות יהודייה-הונגרייה זוכת פרס בלה באלאז' (פרס הכבוד המקצועי הממלכתי ההונגרי הגבוה ביותר שניתן להעניק ליוצרי סרטי קולנוע ולמפיקי טלוויזיה). בעלה, מיקלוש רדנר (1909–1944), היה צלם וצלם עיתונות שניספה בשואה.
ביוגרפיה

מרתה גוטמן נולדה במשפחה יהודית לשמואל גוטמן (1874–1956) נפח אמן, ולארז'בט נוימן.
בין השנים 1926–1928 הועסקה כעוזרת צלם על ידי ארז'בט רמר
עד 1930 עבדה בסטודיו הצילום של יוז'ף טורדה.
לאחר מכן עבדה כצלמת רחוב בעיקר על טיילת הדנובה והאי מרגיט
בין השנים 1930–1931 עבדה כפועלת בעסק של העתקת מסמכים בצילום (כמו מכונת צילום).
משנת 1933 ניהלה סטודיו עצמאי בשם מרתה ר. גוטמן. היא עסקה גם בצילומי ילדים, דיוקנאות, מסמכים טכניים ופרסומיים גם במקומות חיצוניים מחוץ לסטודיו.
בין השנים 1935–1947, היא ובעלה עבדו בסטודיו שלהם בהצטלבות אוקטוגון. העסק נקרא G. R. fotó.
בשנת 1944 נעלם בעלה במחנות שרות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים). היא שרדה את המלחמה בגטו בודפשט, ואחר כך צילמה חיילים רוסים עבור אוכל.
ב-1949 עבדה במכון לתנועת העבודה ההונגרית.
שנה לאחר מכן, הפכה חברה בקואופרטיב "פוטוקולקטיבה". חבריה בקולקטיב היו בין היתר:קלרה לנגר, מריאן רייזמן, ארנה ואדאש ועוד.
בין השנים 1950–1957 הייתה צלמת משרד הבריאות.
ב-1951 עבדה גם ב"מדיאר פוטו" (שמה היום סוכנות הידיעות ההונגרית).
ב-1957 הפכה לצלמת של "הוצאת מדיצינה" (Medicina Kiadó)
משנת 1958 הייתה צלמת עיתונות של כתב העת "לאישה" ההונגרי (Nők Lapja)
תמונות הז'אנר שלה, דיוקנאות האמנים ותצלומי החיות שנעשו על פי המסורות הקלאסיות של צילומי רפורטז' הם יצירות של אישה רגישה ביותר.
תערוכותיה > יחיד

1970 בודפשט
1971 שופרון, דונאויווארוש
1972 בוקרשט
1974 היידוסובוסלו
תערוכותיה > קבוצתי

1970 בודפשט
1971 דיולה
פרסים והוקרה

חברות באגודת אמני הצילום ההונגרים (1956)
פרס בלה בלאז' (1972)
נוצת זהב (1984)
לקריאה נוספת

ÁBEL P.: Az ember és a pillanat, Fotó, 1970/12.
GALSAI P.: (kat. bev., Műcsarnok, Budapest, 1970).
ראו גם

Artportal.hu
צילומיה ודיווחיה באתר "לאישה" ההונגרי
עשרות תצלומיה באתר rofodia
קטלוג תערוכת היחיד שלה ב-1970 בהיכל האמנות בבודפשט
מרתה רדנר באתר GENi
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári születési akv. 3230/1909. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-10-10.
↑  "Rédner Miklós és Gutman Márta házasságkötési bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári házassági akv. 834/1935. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-10-10.
↑  "Gutman Sámuel halotti bejegyzése a Budapest VIII. kerületi polgári halotti akv. 1573/1956. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-10-10.
↑  "Szülei házasságkötési bejegyzése a Budapest VIII. kerületi polgári házassági akv. 173/1902. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-10-10.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  RKD: 413318
משאבת לב

| --- | --- |

 שיוך:  mechanical circulatory support 
 מזהים
 קוד MeSH:  E04.050.430 
 מזהה MeSH:  D006353 
 
משאבת לב שמאלית
משאבת לב (באנגלית: ventricular assist device,‏ בראשי תיבות: VAD) היא מכשיר מושתל אלקטרוני-מכני, המסייע בתפקוד הלב כאשר יש כישלון בתפקודו, בדרך כלל כאשר יש אי ספיקת לב.
ייתכנו מצבים בהם המשאבה תחליף חלקית את תפקוד הלב ומצבים בהם תחליף את תפקודו המלא.
ישנן משאבות המותאמות לסייע לחדר ימין בלב, חדר שמאל ואף לשני החדרים (באנגלית: RVAD, LVAD, BIVAD) והתאמתה תלויה בתפקוד הלב. למרות ההתאמה הוורסטילית, המשאבות לחדר השמאלי – LVAD הן הנפוצות ביותר, ולרוב הן היעילות ביותר לתפקוד לקוי.
המשאבה המיועדת לטיפול לחולי אי ספיקת לב עשויה להוות כ"גשר" בזמן שהמטופלים מחכים להשתלת לב, אך לעיתים תחשב כטיפול הסופי ולא כשלב המתנה בחולים שאינם מועמדים להשתלת לב.
תהליך השתלת המשאבה הוא במהלך ניתוח לב פתוח שעלול לכלול סיכונים רבים, אך המשאבה היא מכשיר מציל חיים במקרים רבים.
תפקוד המשאבה ורכיביה

משאבת הלב מורכב ממספר רכיבים, חיצוניים ופנימיים.
המשאבה עצמה מחוברת ללב, והיא עוזרת לבצע את פעולותיו. במשאבת לב שמאלית, המשאבה שואבת דם מהחדר השמאלי בלב, מובילה אותו אל אבי העורקים (באנגלית: aorta) ומשם הדם ממשיך אל שארית הגוף רווי בחמצן.
על מנת לאפשר את מעבר הדם מהלב אל העורק המשאבה מחוברת לחדר השמאלי של הלב ולה צינור המחובר אל אבי העורקים. אלו הם הרכיבים הפנימיים של המערכת המושתלת.
קיימים שני סוגי משאבות עיקריים - האחד מבצע את פעולת הלב בעזרת פולסטיליות, פעימות אשר מדמות את פעולת הלב, והשני על ידי זרם דם יציב מתמשך.
מהמשאבה עצמה יוצא כבל (באנגלית: driveline) שיוצא אל מחוץ לעור ומתחבר למערכת שליטה ומקור חשמל חיצוני, עמם הולך המטופל באופן קבוע. המשאבה מופעלת על ידי מקור החשמל החיצוני בכל זמן נתון, וכן ניתן לבצע בקרה מתמדת בעזרת מכשיר השליטה. אלו הם הרכיבים החיצוניים של המערכת.
קיימים סוגים רבים של משאבות לב, ותהליך פיתוחן מתמשך ומתעדכן בעולם הפיתוח הרפואי על מנת להקטין את גודל המשאבות, לייעל אותן ולצמצם את כמות הזיהומים.
בישראל, המשאבה העיקרית המושתלת כיום היא משאבת-לב שמאלית מסוג HM3.
למי מיועדת משאבת הלב

מטופלים הממתינים להשתלת לב – ייתכן ותבוצע השתלת משאבת-לב במהלך המתנה להשתלת לב מתורם. המשאבה יכולה להמשיך את הזרמת הדם בלב למרות מחלת לב קיימת, והיא תוסר כאשר תבוצע השתלת הלב המיועדת. השתלת המשאבה עשויה לסייע בתפקוד שאר איברי הגוף שלא עובדים כראוי ובכך לשפר את המצב הרפואי. השתלה כזו נחשבת כ"גשר" עד להשתלה המיועדת.
מטופלים ללא התאמה רגעית להשתלת לב – אם ישנו כשל בתפקוד הלב, ניתן לבצע השתלת משאבת לב כאשר המטופל אינו מתאים באותו הרגע להשתלת לב בגלל תנאים רפואיים אחרים. מדובר במעין שלב ביניים עד שתתקבל החלטה האם אינו כשיר לחלוטין להשתלת לב, ויישאר עם משאבת לב, או שייתכן ויהיה שיפור במצבו הרפואי ותהיה אופציה לבצע השתלת לב מתורם.
מטופלים ללא התאמה להשתלת לב – כאשר אין התאמה כלל להשתלת לב, משאבות לב משמשות כטיפול לטווח ארוך לאנשים בעלי אי ספיקת לב שאינם מתאימים להשתלת לב. במקרה זה מדובר בטיפול סופי, שיכול לשפר באופן משמעותי את איכות החיים.
מטופלים שתפקוד הלב עשוי לחזור למצב נורמלי – אם יש כישלון זמני בתפקוד הלב, הרופא עשוי להמליץ על השתלה כזו עד שהלב יוכל לחזור לתפקוד רגיל. פתרון זה נקרא כ"גשר" להחלמה.
סיכונים

ניתוח השתלת משאבת-לב כולל סיכונים רבים, חלקם מעצם ביצוע ניתוח לב פתוח וחלקם ייחודיים למשאבה עצמה.
סיכונים > קרישי דם

כאשר דם עובר דרם המשאבה, ייתכן וייווצרו קרישי דם. קריש דם יכול להאט או לחסום לחלוטין את זרימת הדם דרך הלב, ויכול להוביל לשבץ, התקף לב או לגרום למשאבה להפסיק לעבוד.
ֿהרופא עשוי לתת למטופל מרשם לתרופות מדללות דם (לדוגמה: אספירין, קומדין) על מנת למנוע את היווצרות קשרי הדם לאחר השתלת המשאבה.
סיכונים > דימום

השתלת משאבת-לב דורשת ניתוח לב פתוח. ניתוח כזה עשוי להגביר את הסיכון של דימום במהלך הניתוח או לאחריו. בנוסף, גם לקיחת מדללי הדם על מנת למנוע את קרישי הדם עלו להגביר את הסיכון לדימום.
סיכונים > זיהום

משום שרכיבי ההפעלה של המערכת, מקור החשמל והשליטה נמצאים מחוץ לגוף, והם מחוברים למשאבה דרך העור, יש סיכון מוגבר לכניסה של חיידקים ולגרימת זיהום.
כדאי לשים לב לסימנים של זיהום כגון כאב או אדמומיות באזור היציאה, יציאת נוזלים וחום.
סיכונים > כישלון המכשיר

קיים סיכון לתפקוד לקוי של המשאבה לאחר ההשתלה. איכות השאיבה של המשאבה עלולה להיות לא מיטבית, אשר עלול לגרום לתופעת "שאיבה" של דפנות הלב ולמנוע מעבר של כמות דם מספקת. בנוסף, עלולה להיגרם בעיה למקור החשמל החיצוני ורכיבים אחרים במערכת האלקטרונית.
כל בעיה כזו דורשת תגובה מיידית של המטופל והצוות הרפואי. המטופל יעבור הדרכה טרם ההשתלה על תפעול ופעולות שיש לנקוט במצבים כאלו.
מהלך הניתוח

ניתוח להשתלת משאבת לב יבוצע על ידי צוות רפואי הרחב הכולל מנתח חזה ולב, רופא מסייע וצוות חדר ניתוח הכולל מרדים ועוזר מרדים, מפעיל מכונת לב ריאה, שתי אחיות חדר ניתוח, אחות VAD וקרדיולוג אקו.
ניתוח להשתלת VAD נחשב "ניתוח לב פתוח", ובדרך כלל אורך בין 4 עד 6 שעות. אם בוצע ניתוח לב פתוח קודם, עשויות להיות הידבקויות והניתוח עלול להתארך.
לאחר הרדמה, המרדים יכניס צינור הנשמה דרך הפה לתוך קנה הנשימה, ויחוברו עירויים לצורך טיפול תרופתי במהלך הניתוח ולאחריו.
הניתוח יתחיל בחתף באמצע החזה. המנתח יפריד את הצלעות ויפתח את כלוב הצלעות על מנת לגשת אל הלב.
בניתוחים רבים מסוג זה, הלב יחובר למכונת לב ריאה שתבצע את תפקיד הלב במהלך הניתוח, על מנת לאפשר תהליך ניתוח יציב ולשמור עם הזרם הדם והחמצן אל הגוף.
לאחר מכן צוות הניתוח יחל בהשתלת המכשור הרפואי. בהשתלת משאבת לב שמאלית – חיבור משאבת הלב, חיבור הצינור לאבי העורקים, הולכת הכבלים אל מחוץ לעור אל יחידת השליטה.
המשאבה תופעל והדם יחל לזרום בגוף תוך בקרה רציפה של הצוות הרפואי על תפקוד המשאבה, תתקיים הורדה ממכונת לב-ריאה באופן הדרגתי, והמשאבה תפעל לבדה.
בסיום הניתוח, סוגרים את החתכים הפתוחים והמטופל יועבר ליחידה לטיפול נמרץ להתאוששות מהניתוח.
ראו גם

אי ספיקת לב
לקריאה נוספת

Limael E. Rodriguez, M.D., Erik E. Suarez, M.D., Matthias Loebe, M.D., Ph.D., and Brian A. Bruckner, M.D, Ventricular Assist Devices (VAD) Therapy: New Technology, New Hope?
הערות שוליים

↑  Ventricular assist device (VAD) - Mayo Clinic, www.mayoclinic.org
↑  What is an LVAD? How does it work? | MyLVAD, www.mylvad.com
↑  Types of VADs - Jefferson University Hospitals, hospitals.jefferson.edu
↑  Abbott - HeartMate 3™ | MyLVAD, www.mylvad.com
נחמן אלכסנדרון

אין תמונה חופשית
נחמן אלכסנדרון (1907–1971) היה מראשי קרן קיימת לישראל ואיש אמונו של יוסף ויץ. שימש כראש מחלקת מדידות והכשרת קרקע בקק"ל. היה מהפעילים המרכזיים בהתיישבות, ייעור וברכישת קרקעות בארץ ישראל בתקופת היישוב ובשנות המדינה הראשונות.
בין השאר, תכנן וביצע את דרך אלון בבקעת הירדן ואת כביש הצפון. עמל רבות על הקמת העיר כרמיאל[דרוש מקור] ואף נתן לה את שמה. על שמו חניון נבי חזורי, בדרך העולה מהבניאס לחרמון, שהייתה הדרך האחרונה אותה תכנן טרם פטירתו.
בשנת 1962 עמד בראש ועדה של מינהל מקרקעי ישראל שתפקידה היה להמליץ על הקמת שמורות טבע בישראל. הוועדה המליצה להקים 93 שמורות טבע.
נונאטאק קואל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  72°07′00″S 68°32′00″W﻿ / ﻿72.1167°S 68.5333°W﻿ / -72.1167; -68.5333
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהנונאטאק קואל(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהנונאטאק קואל(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינונאטאק קואל(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינונאטאק קואל
 
נונאטאק קואל או נונאטאק קול (באנגלית: Coal Nunatak) הוא נונאטאק (תצורת מצוק - שראשה שטוח, ומדרונותיה תלולים).
נונאטאק קואל ממוקם באי אלכסנדר, בארץ אלכסנדר שבאנטארקטיקה.
נונאטאק קואל ממוקם 3.7 קילומטרים דרומית-מערבית למצוקי קורנר, שבחוף הדרומי של האי אלכסנדר.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הנונאטאק

נונאטאק קואל צולם מהאוויר על ידי לינקולן אלזוורת', בטיסתו מעל האזור ב-23 בנובמבר 1935.
הנונאטאק מופה לראשונה, בהתבסס על תצלומי אוויר אלה, על ידי וולפגנג לואיס גוטפריד יוארג.
אזור הנונאטאק נסקר לראשונה בשנת 1949 על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד (Falkland Islands Dependencies Survey; בראשי תיבות: FIDS)
בעת שהתגלה הוא נצפה מרחוק, מכיוון מערב, ולא היה ברור אם מדובר בפסגת הר באי אלכסנדר, או באי במפרץ ג'ורג' השישי.
רק לאחר הסקר של שנת 1949 (שבוצע על הקרקע) התברר כי מדובר בנונאטאק.
נחל בזלת

| --- | --- |

מפל הבזלת בשמורת גמלא
 מידע כללי
 אורך:  10 קילומטרים
 מוצא:  גבעת אורחה
 שפך:  נחל דליות
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל ישראל
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) נחל בזלת(למפת הגליל העליון רגילה) נחל בזלת(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל בזלת(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל בזלת
 
נַחַל בַּזֶּלֶת הוא יובל של נחל דליות. הנחל קצר יחסית אך מוביל כמות נכבדה של מים בתקופות הגשמים. ראשיתו למרגלות גבעת אורחה והוא זורם מערבה דרומית ליונתן. מרבית מימיו נאגרים במאגר דבש (המכונה גם "מאגר בזלת"), בסמוך לכביש 808, ומקצתם ממשיכים לנחל דליות, ומשם לכנרת. מעט לפני המפגש עם נחל דליות מפל קטן, מפל בזלת.
קטע הנחל שממערב לכביש 808 מצוי בתחום שמורת יהודיה.
גלריה

נחל בזלת ליד כביש 808
אשדות הנחל ליד כביש 808
גלישת נחל בזלת ממאגר דבש ליד כביש 808, ינואר 2020
מפגש נחל דליות ונחל בזלת
נחל בזלת, ברקע כביש 808
נחל בזלת באזור שמורת גמלא
נחל בזלת ליד כביש 808