stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יקום המפלצות של אולפני לג'נדרי
הסרטים > "גודזילה" (2014)

הסרט מגולל מחדש את מקורותיו של גודזילה ומתרחש בימינו, 15 שנה לאחר שהפצצה גרעינית העירה מרבצם שני יצורי ענק המכונים מוטו ואת מפלצת הענק "גודזילה".
בשנת 2004 הבמאי היפני יושימיצו באנו רכש את אישורה של טוהו להפקת סרט גודזילה קצר באיימקס והיה בפיתוח במשך זמן רב, אך לא הופק לבסוף והזכויות נרכשו על ידי אולפני לג'נדרי. במרץ 2010 החברה הודיעה על רכישת הזכויות ועל כוונתה להפיק סרט אתחול ללא קשר עלילתי לסרט "גודזילה" משנת 1998. בינואר 2011 גארת' אדוארדס הוכרז כבמאי הסרט. הסרט הופק בשיתוף פעולה עם אולפני האחים וורנר והצילומים הושלמו בשנת 2013 ושוחרר לאקרנים במאי 2014. וזכה לביקורות חיוביות ממבקרי הקולנוע והיה להצלחה קופתית מרשימה משהכניס 529 מיליון דולר ברחבי העולם.
הסרטים > "קונג: אי הגולגולת" (2017)

הסרט מתרחש בשנת 1973 וממקד בקבוצת מדענים וחיילים היוצאים אל אי בלב האוקיינוס השקט, המשמש כביתו של קינג קונג.
ביולי 2014 במהלך פסטיבל קומיקון בסן דייגו אולפני לג'נדרי הכריזו על פיתוח סיפור מקור חדש לקינג קונג בסרט שייקרא "אי הגולגולת" וייצא לאקרנים ב-4 בנובמבר 2016 ובהפצת סרטי יוניברסל.בספטמבר 2014, ג'ורדן ווגט-רוברטס הוכרז כבמאי הסרט. בספטמבר 2015 הוחלט שאולפני האחים וורנר יפיצו את הסרט ואת הסרטים הבאים בסדרה. הצילומים החלו באוקטובר 2015 בהוואי ובמיקומים שונים בווייטנאם. "קונג: אי הגולגולת" יצא לאקרנים ב-10 במרץ 2017 וזכה לביקורות חיוביות ובדומה לקודמו הרוויח יפה והכניס סכום של 534 מיליון דולר ברחבי העולם, לעומת תקציב הפקה של 185 מיליון דולר.
הסרטים > "גודזילה: מלך המפלצות" (2019)

בסרט עצמו, גודזילה פוגש את רודאן, מות'רה ואת קינג גידורה. בסרט גודזילה, רודאן ומות'רה נאלצים לעצור את גידורה כדי שלא ישמיד את העולם.
הבמאי גארת' אדוארדס הצהיר כי כוונתו הייתה שהסרט "גודזילה" יהווה סרט בפני עצמו ללא רמזים לסרט המשך.
ברם, לאחר ההצלחה הקופתית המרשימה של הסרט,‏ לג'נדרי אישרו הפקת סרט המשך ל"גודזילה" עם תוכניות ליצירת טרילוגיה בבימויו של גארת' אדוארדס. ב-2014 אולפני לג'נדרי הכריזו כי סרט ההמשך ייצא לאקרנים ב-8 ביוני 2018 וכי מקס בורנשטיין נשכר לכתוב את התסריט.
במאי 2016, האחים וורנר הצהירו כי תאריך יציאת סרט ההמשך הוזז ל-22 במרץ 2019 ולאחר מכן נודע שאדוארדס עזב את הפרויקט ולא יביים את סרט ההמשך. באוקטובר 2016 מייקל דוהרטי וזאק שילדס נשכרו לכתוב את התסריט. צילומי הסרט מתוכננים להתחיל ביוני 2017, באטלנטה, ארצות הברית. בדצמבר 2016, נודע ששמו הרשמי של סרט ההמשך הוא "גודזילה: מלך המפלצות" ("Godzilla: King of the Monsters"). בתחילת ינואר 2017, מייקל דוהרטי נשכר גם לביים את הסרט. ושלב הליהוקים החל. מאוחר יותר, אושר כי השחקנית מילי בובי בראון תגלם תפקיד ראשי, וכי קייל צ'אנדלר וורה פרמיגה יגלמו את הוריה של הדמות. קן ואטאנבה ישוב לגלם את דמותו של ד"ר סריזוואה, השחקן אנתוני רמוס יגלם דמות בשם CPL מנדוזה, והשחקנים אושיי ג'קסון ג'וניור ואיישה היינדס לוהקו גם הם לתפקידים לא ידועים.
הסרטים > "גודזילה נגד קונג" (2021)

בסרט, גודזילה נלחם נגד קינג קונג וגם שניהם נלחמים נגד אויב משותף.
אולפני לג'נדרי הכריזו לראשונה על הסרט כבר באוקטובר 2015 במקביל להכרזה על פיתוח יקום קולנועי משותף. במאי 2016 האחים וורנר הכריזו על תאריך יציאת הסרט: 29 במאי 2020. במרץ 2017 אולפני לג'נדרי קיבצו צוות תסריטאים לכתיבת התסריט לסרט. בעקבות מגפת הקורונה יציאת הסרט נדחתה ל־26 במרץ 2021.
טלוויזיה > אי הגולגולת

ב-27 בינואר 2021, הוכרז כי סדרת אנימה חדשה הלוקחת חלק עלילתי ביקום המפלצות של אולפני לג'נדרי נמצאת בפיתוח. הסדרה צפויה לעקוב אחר דמויות ששרדו טביעת ספינה ומגיעים לאי המסתורי שמלא במפלצות פרהיסטוריות. בריאן דאפילד ישמש ככותב ומפיק בפועל, והסדרה תשודר רק בשירות ההזרמה נטפליקס.
מפלצות-הענק המופיעות במונסטרוורס > מפלצות-ענק המופיעות בסרטים

קינג קונג: גורילה גדולה במיוחד והמלך של אי הגולגולת.
גודזילה: זוחל ענק ומתואר כטורף-אלפא. בעל כוח וסיבולת רבים ועוד.
רודאן: פטרנודון ביו-וולקני ענק. בעל יכולת לשרוד בתוך לבה.
מות'רה: נקבת עש גדולה מאוד. בעלת יכולת להקרין אור מכנפיה.
קינג גידורה: דרקון חוצני תלת-ראשי עצום. בעל יכולת לשלוט בברקים ולהצמיח איברים חדשים.
מוטו: גזע קדמוני של יצורים ענקיים בעלי יכולת לשלוט בחשמל ואנרגיה.
זוחלי הגולגולות: גזע קדמוני של לטאות מפלצתיות בעלי מלתעות אימתניות.
טבלת שחקני ודמויות הסדרה

הערות:
ל - לכידת תנועה
צ - הדמות בצעירותה
| דמות> דמות.מפלצות | סרט> גודזילה (2014).מפלצות | סרט> קונג: אי הגולגולת (2017).מפלצות | סרט> גודזילה: מלך המפלצות (2019).מפלצות | סרט> גודזילה נגד קונג (2021).מפלצות | סרט> .מפלצות | סרט> .מפלצות | סרט> .מפלצות | סרט> .מפלצות | סרט> .מפלצות | סרט> .מפלצות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| גודזילה | ט. ג'. סטורםל | תמונה בלבד | ט. ג'. סטורםל |  |  |  |  |  |  |  |
| קינג קונג |  | טרי נוטריל | טובי קבלל |  | אין פרטים |  |  |  |  |  |  |
| קינג גידורה |  |  | ג'ייסון לילסל | אלן מקסוןל| ריצ'רד דורטוןל |  |  |  |  |  |  |  |
| מות'רה |  |  | אין פרטים |  |  |  |  |  |  |  |
| רודן |  |  | ג'ייסון לילסל |  |  |  |  |  |  |  |
בני אדם
| פורד ברודי | אהרון טיילור-ג'ונסון | סי. ג'יי אדמסצ |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| אל ברודי | אליזבת אולסן |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| ג'ו ברודי | בריאן קראנסטון |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| סנדרה ברודי | ז'ולייט בינוש |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| ד"ר אישירו סריזווה | קן ואטאנבה |  | קן ואטאנבה |  |  |  |  |  |  |  |
| ד"ר ויוויאן גראהם | סאלי הוקינס |  | סאלי הוקינס |  |  |  |  |  |  |  |
| אדמירל וויליאם סטנז | דייוויד סטראתיירן |  | דייוויד סטראתיירן |  |  |  |  |  |  |  |
| קפטן ג'יימס קונרד |  | טום הידלסטון |  |  |  |  |  |  |  |  |
| מייסון וויבר |  | ברי לארסון |  |  |  |  |  |  |  |  |
| פרסטון פאקרד |  | סמואל ל. ג'קסון |  |  |  |  |  |  |  |  |
| ביל ראנדה |  | ג'ון גודמן |  |  |  |  |  |  |  |  |
| האנק מרלו |  | ג'ון סי. ריילי | וויל בריטאיןצ |  |  |  |  |  |  |  |  |
| הוסטון ברוקס |  | קורי הוקינס | ג'ו מורטון |  |  |  |  |  |  |  |
| סן לין |  | ג'ינג טיאן |  |  |  |  |  |  |  |  |
| קפטן אירל קול |  | שיי ויגהאם |  |  |  |  |  |  |  |  |
| ג'ק צ'אפמן |  | טובי קבל |  |  |  |  |  |  |  |  |
| רג סליבקו |  | תומאס מאן |  |  |  |  |  |  |  |  |
| ויקטור נייבס |  | ג'ון אורטיז |  |  |  |  |  |  |  |  |
| ד"ר מארק ראסל |  |  | קייל צ'נדלר | קייל צ'נדלר |  |  |  |  |  |  |
| ד"ר אמה ראסל |  |  | ורה פרמיגה |  |  |  |  |  |  |  |
| מדיסון ראסל |  |  | מילי בובי בראון | אלכסנדרה רייבצ | מילי בובי בראון |  |  |  |  |  |  |
| ד"ר ריק סטנטון |  |  | בראדלי ויטפורד |  |  |  |  |  |  |  |
| ד"ר סם קולמן |  |  | תומאס מידלדיץ' |  |  |  |  |  |  |  |
| אלן ג'ונה |  |  | צ'ארלס דאנס |  |  |  |  |  |  |  |
| דיאנה פוסטר |  |  | איישה הינדס |  |  |  |  |  |  |  |
| ג'קסון ברנס |  |  | אושיי ג'קסון |  |  |  |  |  |  |  |
| לורן גריפין |  |  | אליזבת לודלו |  |  |  |  |  |  |  |
| אנתוני מרטינז |  |  | אנתוני רמוס |  |  |  |  |  |  |  |
| ד"ר לן/לינג צ'ן |  |  | ג'אנג דזה יי | ג'אנג דזה יי |  |  |  |  |  |  |
הכנסות

| סרט | יציאת הסרט | הכנסות> בצפון אמריקה | הכנסות> בשאר העולם | הכנסות> סך הכול | דירוג> בצפון אמריקה | דירוג> כללי | תקציב | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| גודזילה | ‏16 במאי 2014 | 200,676,069 דולר | 328,400,000 דולר | 529,076,069 דולר | 176 | 154 | 160 מיליון דולר |  |
| קונג: אי הגולגולת | ‏10 במרץ 2017 | 156,554,724 דולר | 377,800,000 דולר | 534,354,724 דולר | 292 | 152 | 185 מיליון דולר |  |
| סך הכול | סך הכול | 357,230,793 דולר | 706,200,000 דולר | 1,063,430,793 דולר |  |  | 345 מיליון דולר |  |
ביקורות

| סרט | Rotten Tomatoes | Metacritic | CinemaScore |
| --- | --- | --- | --- |
| גודזילה | 74% (288 ביקורות) | 62 (48 ביקורות) | B+ |
| קונג: אי הגולגולת | 77% (277 ביקורות) | 62 (49 ביקורות) | B+ |
ראו גם

יקום המפלצות של יוניברסל
היקום הקולנועי של מארוול
היקום הקולנועי של DC
3 ביולי

3 ביולי הוא היום ה-184 בשנה (185 בשנה מעוברת), בשבוע ה-27 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 181 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

324 – קרב אדריאנופול בו קונסטנטינוס מנצח את ליקיניוס ומאחד מחדש את האימפריה הרומית
710 – שושלת טאנג בסין – הקיסרית וויי מרעילה למוות את בעלה, הקיסר צ'ונג-דזונג, תופסת את השלטון וממנה את הבן הצעיר, לי צ'ונגמאו לקיסר
1863 – מלחמת האזרחים האמריקנית – מסתיים קרב גטיסברג, מהקרבות האכזריים במלחמה, בניצחון כוחות האיחוד
1866 – מלחמת שבעת השבועות: קרב קניגגרץ: הצבא האוסטרי נוחל תבוסה מצבא פרוסיה
1882 – אטיין ז'ול מארה מציג בפני האקדמיה הצרפתית למדעים את מצלמת הכרונופוטוגרפיה בעלת הלוח המקובע שהמציא
1890 – איידהו מצטרפת כמדינה ה-43 של ארצות הברית
1940 – מלחמת העולם השנייה: השמדת השייטת הצרפתית במרס אל כביר על ידי הצי הבריטי, שחשש שהצי הגרמני יתפוס את האוניות הצרפתיות
1976 – מתקיים מבצע יונתן
1988 – ספינת הצי האמריקאי "וינסנס" מפילה בטעות מטוס נוסעים איראני, וגורמת למות 290 נוסעיו
2013 – מהפכה צבאית במצרים-עבד אל-פתאח אל-סיסי ראש המועצה העליונה של הכוחות המזוינים במצרים הדיח את נשיא מצרים מוחמד מורסי מתפקידו בעקבות גל המחאות, והכריז על בחירות מוקדמות
2016 – בפיגוע בכראדה שבעיראק נהרגו 324 אנשים בפיצוץ משאית תופת
2023 – מבצע בית וגן, החל במחנה הפליטים ג'נין ובג'נין עצמה
נולדו

1423 – לואי האחד עשר מלך צרפת (נפטר ב-1483)
1590 – לוקרציה אורסינה ויזאנה, מלחינה, נגנית עוגב וזמרת איטלקייה (נפטרה ב-1662)
1709 – וילהלמינה מפרוסיה, נסיכת פרוסיה (נפטרה ב-1758)
1883 – פרנץ קפקא, מגדולי הסופרים של המאה העשרים (נפטר ב-1924)
1899 – לודוויג גוטמן, נוירולוג בריטי יהודי יליד גרמניה, מאבות ספורט הנכים (נפטר ב-1980)
1916 – ג'ון קנדלה, מאמן כדורסל אמריקאי (נפטר ב-2017)
1921 – לוי יצחק הורוביץ, האדמו"ר מבוסטון וחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל בישראל (נפטר ב-2009)
1927 – פרדי כהנא, אדריכל ישראלי
1930 – קרלוס קלייבר, מנצח ארגנטינאי יליד אוסטריה (נפטר ב-2004)
1935 – האריסון שמיט, אסטרונאוט
1936 – מינה צמח, סטטיסטיקאית ישראלית
1937 – טום סטופארד, מחזאי
1937 – יצחק בן-נר, סופר, עיתונאי, מחזאי, מבקר סרטים ושדרן רדיו ישראלי
1938 – אורה עשהאל, משוררת, סופרת, חוקרת ועורכת ישראלית
1940 – לאנס לארסון, שחיין אמריקאי, שיאן עולם במשחה ל-100 מטר פרפר ול-200 מטר מעורב אישי ואלוף אולימפי (נפטר ב-2024)
1941 – אשר אור נוי, פרופסור ישראלי לרפואה ולאמבריולוגיה וטרטולוגיה, מומחה ברפואת ילדים ובנוירולוגית ילדים והתפתחות הילד
1943 – גארי וולדהורן, שחקן אנגלי (נפטר ב-2022)
1945 – שהרן שלח, מתמטיקאי
1947 – רוב רנסנברינק, כדורגלן הולנדי ששיחק בעמדת החלוץ (נפטר ב-2020)
1950 – אולסי פרי, כדורסלן אמריקאי-ישראלי
1950 – ישראל אהרוני, שף ומסעדן ישראלי
1952 – לורה ברניגן, זמרת, פזמונאית ושחקנית אמריקאית (נפטרה ב-2004)
1959 – יעלה מקליס, ראש עיריית יהוד-מונוסון
1960 – וינס קלארק, מוזיקאי ופזמונאי פופ בריטי
1961 – עוזי שלו, נגן בסון
1962 – טום קרוז, שחקן קולנוע
1963 – טרייסי אמין, אמנית וצלמת אנגלייה
1964 – טובה מילוא, פרופסור ישראלית למדעי המחשב
1971 – ג'וליאן אסנג', עיתונאי ואקטיביסט אוסטרלי, ממייסדי ויקיליקס
1973 – הרצל טובי, שחקן ישראלי, בריטי ואמריקאי
1978 – רן נקש, מתאגרף ישראלי מקצועני
1990 – פאביו ארו, רוכב אופני כביש איטלקי
נפטרו

1904 – בנימין זאב הרצל, חוזה מדינת היהודים (נולד ב-1860)
1914 – ג'וזף צ'מברלין, פוליטיקאי בריטי (נולד ב-1836)
1935 – אנדרה סיטרואן, מחלוצי המכונית (נולד ב-1878)
1954 – זיגפריד הנדלוזר, נאשם במשפט הרופאים בגרמניה באשמת ניסויים בבני-אדם (נולד ב-1885)
1969 – בריאן ג'ונס, גיטריסט ומייסד להקת הרוק הרולינג סטונז (נולד ב-1942)
1971 – ג'ים מוריסון, סולן להקת "הדלתות", משורר (נולד ב-1943)
1974 – ג'ון קרואו רנסום, משורר, מסאי ופרשן חברתי אמריקאי (נולד ב-1888)
2005 – שמואל אבידור הכהן, רב (נולד ב-1926)
2007 – ברל'ה זילברברג, אתלט ישראלי, אלוף ישראל, שיאן ישראל וזוכה מדליית כסף מהמכביה השלישית בקפיצה משולשת (נולד ב-1928)
2014 – יהונתן דותן, תת-אלוף, מפקד פיקוד הנח"ל וראש מינהל הסגל (נולד ב-1926)
2019 – מלבה לנדה, דיסידנטית סובייטיית (נולדה ב-1918)
2021 – טד נאש, חותר תחרותי ומאמן חתירה אמריקאי (נולד ב-1932)
2021 – אן סטליבראס, שחקנית אנגלייה (נולדה ב-1938)
2022 – רוברט קורל, כימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה (נולד ב-1933)
2022 – קליפורד אלכסנדר, עורך דין, איש עסקים ופקיד ממשל אמריקאי (נולד ב-1933)
2022 – אירווינג אבלה, היסטוריון יהודי-קנדי, פרופסור להיסטוריה יהודית באוניברסיטת יורק (נולד ב-1940)
2023 – ג'קי, קריקטוריסט ישראלי (נולד ב-1936)
2023 – חופני כהן, זמר ובדרן ישראלי (נולד ב-1946)
2023 – אביבה ברגר, אשת חינוך, פסלת וציירת ישראלית (נולדה ב-1947)
2024 – רולאן דומא, עורך דין ופוליטיקאי סוציאליסט צרפתי (נולד ב-1922)
2024 – משולם עמית, ניצב במשטרת ישראל (נולד ב-1935)
חגים ואירועים החלים ביום זה

תומאס הקדוש
2 ביולי – 4 ביולי
יולי
לוח אירועים שנתי
רוקסנה בלדטי

אינגריד רוקסנה בלדטי אליאס (בספרדית: Ingrid Roxana Baldetti Elías; נולדה ב-13 במאי 1962) היא פוליטיקאית גואטמלית, האישה הראשונה שכיהנה במשרת סגן נשיא גואטמלה, משנת 2012 עד להתפטרותה על רקע שערוריית שחיתות בשנת 2015.
ביוגרפיה

בלדטי, בת למשפחה קתולית שמרנית מגואטמלה סיטי, סיימה לימודי תואר ראשון בעיתונאות באוניברסיטת סן קרלוס בגואטמלה (אנ'), ועבדה במספר גופי תקשורת. במקביל הייתה אשת עסקים ויזמית, והקימה חברה למוצרי טיפוח ורשת סלוני שיער.
היא נכנסה לפוליטיקה הגואטמלית ב-1990 בפעילויות שונות, ונבחרה לקונגרס ב-2004. באוגוסט 2011 התפטרה מהקונגרס לקראת התמודדותה לתפקיד סגן הנשיא לצד המועמד לנשיאות אוטו פרס מולינה, ולאחר ניצחונו בבחירות החלה בכהונתה כאישה הראשונה במשרת סגן נשיא המדינה.
ב-2013 פרסם עיתון גואטמלי תחקיר ממנו עלה כי בלדטי רכשה בתים ומוצרי יוקרה אחרים המעידים על עושר רב ובלתי מוסבר, התחקיר מצא כי בלדטי מחזיקה בחמישה נכסים בשווי כולל של מעל 13 מיליון דולר, סכום שאותו לא יכלה לחסוך משכרה ומשכרו של בעלה. בתגובה לחקירה שנפתחה נגדה, הפתחה חקירה גם נגד עורך העיתון שפרסם את התחקיר, פעולה שזכתה לגינוי של ארגוני עיתונאים כצנזורה וסתימת פיות.
במאי 2015 התפטרה בלדטי מתפקידה ונעצרה, היא עומדת למשפט בגין פרשיית השחיתות שבה נכרך שמה.
הערות שוליים

↑  גואטמלה: סגנית הנשיא התפטרה עקב פרשת שחיתות, באתר ynet, 9 במאי 2015
ברית המועצות במלחמת העולם השנייה

| --- | --- |
ברית המועצותדגל ברית המועצות

חיילים סובייטים בסטלינגרד במהלך מנוחה לאחר לחימה
 צד בעימות:  חלק מבעלות הברית
 תאריך כניסה לעימות:  22 ביוני 1941
 העילה למלחמה:  מבצע ברברוסה
 תאריך סיום העימות:  2 בספטמבר 1945
 אירועי הסיום:  כניעת יפן במלחמת העולם השנייה
 ראש המדינה:  יוסיף סטלין
 נתוני המדינה
 אוכלוסייה:  168,500,000
 תוצאות המלחמה
 אבדות בנפש:  23,200,000 חיילים ואזרחים
ב-23 באוגוסט 1939 חתמה ברית המועצות על הסכם ריבנטרופ-מולוטוב לאי-תוקפנות עם גרמניה הנאצית. זאת, כשנה לאחר שבריטניה, צרפת ואיטליה הפשיסטית חתמו עם גרמניה הנאצית על הסכם מינכן ב-30 בספטמבר 1938, שוויתר לגרמניה על שטח חבל הסודטים בצ'כוסלובקיה, למרות הברית הצבאית בין צ'כוסלובקיה לבעלות הברית. בנוסף להסכם אי-תוקפנות, כלל ההסכם פרוטוקול סודי, שחילק את שטחי רומניה, פולין, ליטא, לטביה, אסטוניה ופינלנד ל"תחומי השפעה" של גרמניה ושל ברית המועצות, והסדרים טריטוריאליים ופוליטיים במדינות אלו. באוקטובר ובנובמבר 1940 התקיימו בברלין המגעים לצירוף ברית המועצות למדינות הציר, אך הדיונים לא נשאו פרי, מאחר שהמטרה האידאולוגית של היטלר הייתה לשלוט בכל מזרח אירופה.
סטלין, רוזוולט וצ'רצ'יל בוועידת טהראן
מקרי מוות צבאיים במלחמת העולם השנייה באירופה ובאסיה לפי מערכה ושנה
פלישת גרמניה הנאצית לפולין ב-1 בספטמבר 1939 פתחה את מלחמת העולם השנייה. סטלין המתין עד 17 בספטמבר לפני שהחל בפלישה משלו לפולין. מחוזות קרליה וסאלה בפינלנד סופחו לברית המועצות לאחר מלחמת החורף ב-1940. לאחר מכן, ברית המועצות סיפחה את אסטוניה, לטביה וליטא וחלקים מרומניה (בסרביה, צפון בוקובינה וחבל הרצה). הפלישה לבוקובינה הפרה את הסכם מולוטוב-ריבנטרופ, שכן היא חרגה מתחום ההשפעה הסובייטי שהוסכם עם גרמניה.
ב-22 ביוני 1941 פלש היטלר לברית המועצות במבצע ברברוסה. סטלין היה בטוח שמכונת המלחמה הכוללת של בעלות הברית תעצור בסופו של דבר את גרמניה, ובסיוע השאל-החכר (כינויו של חוק אמריקאי, שנחקק בתקופת מלחמת העולם השנייה ואיפשר לנשיא ארצות הברית לספק סיוע לבעלות הברית), הסובייטים עצרו את הוורמאכט כ-30 ק"מ ממוסקבה (במהלך הקרב על מוסקבה). במהלך ארבע השנים הבאות, ברית המועצות הדפה את התקפות הציר, כמו בקרב סטלינגרד וקרב קורסק, ודחקה קדימה את הנאצים בהתקפות סובייטיות גדולות, כמו במתקפת ויסלה-אודר.
עיקר הלחימה הסובייטית התרחשה בחזית המזרחית – כולל מלחמת ההמשך עם פינלנד – אבל היא גם פלשה לאיראן באוגוסט 1941 בשיתוף פעולה עם הבריטים ובסוף המלחמה תקפה את יפן במבצע סערת אוגוסט, על אף שחתמה איתה על הסכם נייטרליות. ליפן וברית המועצות היו מלחמות גבול עד 1939, טרום מלחמת העולם השנייה.
סטלין נפגש עם וינסטון צ'רצ'יל ופרנקלין דלאנו רוזוולט בוועידת טהראן ודן עימם בעתידה של אירופה לאחר המלחמה. ברלין נפלה לבסוף באפריל 1945.
ברית המועצות ספגה את האבדות הגבוהות ביותר במלחמה, ואיבדה יותר מ-20 מיליון אזרחים, כשליש מכלל ההרוגים במלחמת העולם השנייה. ההפסד הדמוגרפי לכלל העמים הסובייטים היה גדול אף יותר.
הסכם ריבנטרופ–מולוטוב

במהלך שנות ה-30 של המאה העשרים, שר החוץ הסובייטי מקסים ליטבינוב הוביל למדיניות סובייטית רשמית של התייצבות עם מעצמות המערב נגד גרמניה הנאצית. בשנת 1935, ליטבינוב ניהל משא ומתן על הסכמי סיוע הדדי עם צרפת וצ'כוסלובקיה במטרה לבלום את התעצמותו של היטלר באירופה. ועידת מינכן, שהעניקה חלקים מצ'כוסלובקיה לגרמניה הנאצית, הובילה את ברית המועצות להתקרב לגרמניה. ב-3 במאי 1939 החליף סטלין את ליטבינוב, שהיה מזוהה מאוד עם העמדה האנטי-גרמנית, בויאצ'סלב מולוטוב.
באוגוסט 1939, סטלין קיבל את הצעתו של היטלר להסכם אי-תוקפנות עם גרמניה. רשמית נחתם הסכם אי-תוקפנות בלבד, אך פרוטוקול סודי חילק את כל מזרח אירופה לתחומי השפעה גרמניים וסובייטיים. לברית המועצות הובטח החלק המזרחי של פולין, שאז היה מאוכלס בעיקר באוקראינים ובלארוסים, לטביה, אסטוניה, פינלנד וליטא. סעיף נוסף בהסכם היה שסרביה, אז חלק מרומניה, אמורה להצטרף לרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית המולדובנית שבשליטת מוסקבה.
חלוקת מזרח אירופה ופלישות אחרות

ב-1 בספטמבר 1939 החלה פלישת גרמניה הנאצית לפולין. ב-17 בספטמבר פלש הצבא האדום למזרח פולין וכבש את השטח הפולני שהוקצה למוסקבה בהסכם מולוטוב-ריבנטרופ, בתיאום עם הכוחות הגרמניים בפולין. אחד-עשר ימים לאחר מכן, שונה הפרוטוקול הסודי של הסכם מולוטוב-ריבנטרופ, והקצה לגרמניה חלק גדול יותר מפולין, בתמורה למתן רוב ליטא לברית המועצות. מוסקבה שלטה ממזרח לקו קרזון.
לאחר שלקחו כ-300,000 שבויים פולנים ב-1939 ובתחילת 1940, קציני נ.ק.ו.ד ערכו חקירות ארוכות של השבויים במחנות תוך מטרה להוציא מהם הודאת שיתוף פעולה עם האויב ולהוציאם להורג. ב-5 במרץ 1940, מזכר ששלח שר הפנים הסובייטי לברנטי בריה לסטלין הציע להוציא להורג קצינים פולנים, וכתוצאה ממנו 22,000 אנשי צבא ואינטלקטואלים פולנים הוצאו להורג בטבח יער קאטין. האלוף וסילי בלוחין, התליין הראשי של הנ.ק.ו.ד, ירה אישית ב-6,000 מהקצינים הפולנים שנתפסו ב-28 לילות רצופים. במהלך 29 שנות הקריירה שלו בלכין ירה בכ-50,000 איש, מה שהפך אותו לתליין הגדול ביותר בהיסטוריה העולמית המתועדת.
באוגוסט 1939 הצהיר סטלין כי הוא עומד "לפתור את הבעיה הבלטית", ולאחר מכן, אילץ את ליטא, לטביה ואסטוניה לחתום על אמנות ל"סיוע הדדי".
בנובמבר 1939 פלשה ברית המועצות לפינלנד. ההגנה הפינית הפתיעה את ההנהגה הסובייטית, ולאחר הפסדים קשים והניסיון הלא מוצלח להקים ממשלת בובות בהלסינקי, הסתפק סטלין בהסכם ביניים שיעניק לברית המועצות חלקים מקרליה וסאלה (8% משטח פינלנד). מספר ההרוגים של ברית המועצות במלחמה עלה על 200,000. ראש ממשלת ברית המועצות ניקיטה חרושצ'וב טען מאוחר יותר שייתכן ומספר הקורבנות הגיע לכמיליון. לאחר מלחמה זו, סטלין נקט בפעולות לשינוי האימונים ולשיפור מאמצי התעמולה בצבא הסובייטי.
באמצע יוני 1940, כאשר תשומת הלב הבינלאומית התמקדה בפלישה הגרמנית לצרפת, פשטו חיילי הנ.ק.ו.ד. הסובייטיים על עמדות גבול במדינות הבלטיות. סטלין טען כי הסכמי הסיוע ההדדי הופרו, והציב אולטימטומים של שש שעות להקמת ממשלות חדשות בכל מדינה. לאחר מכן, חוסלו ממשלי המדינה והוחלפו בסובייטים, וגורשו או נהרגו 34,250 לטבים, 75,000 ליטאים וכמעט 60,000 אסטונים. בסוף יוני 1940, סיפח סטלין את סרביה וצפון בוקובינה, והכריז על השטח כחלק מהרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית המולדובית. בסיפוח צפון בוקובינה, סטלין חרג מהגבולות המוסכמים בפרוטוקול הסודי עם הנאצים.
לאחר שההסכם התלת-צדדי נחתם על ידי מדינות הציר גרמניה, יפן ואיטליה באוקטובר 1940, סטלין שלח את מולוטוב לברלין כדי לנהל משא ומתן על התנאים של ברית המועצות להצטרף לציר וליהנות משלל ההסכם. בהוראתו של סטלין, מולוטוב התעקש לשמור על האינטרס הסובייטי בטורקיה, בולגריה, רומניה, הונגריה, יוגוסלביה ויוון. ריבנטרופ ביקש ממולוטוב לחתום על פרוטוקול סודי נוסף עם ההצהרה: "המוקד של השאיפות הטריטוריאליות של ברית המועצות יהיה ככל הנראה מרוכז מדרום לשטח ברית המועצות לכיוון האוקיינוס ההודי". סטלין לא הסכים עם הפרוטוקול המוצע, והמשא ומתן התפוצץ. בתגובה להצעה גרמנית נוספת, סטלין הצהיר כי הסובייטים יצטרפו לציר אם גרמניה תעצור את הפעולה בתחום ההשפעה של הסובייטים. זמן קצר לאחר מכן, היטלר הוציא הנחיה הקשורה לתוכניתו לפלוש לברית המועצות.
במאמץ להפגין כוונות שלום כלפי גרמניה, ב-13 באפריל 1941, סטלין חתם על הסכם נייטרליות עם יפן. מאז הסכם פורטסמות', רוסיה התחרתה עם יפן על תחומי השפעה במזרח הרחוק, שם נוצר ואקום עם קריסת שושלת צ'ינג בסין.
ביטול הסכם ריבנטרופ-מולוטוב ומבצע ברברוסה

בשעות הבוקר המוקדמות של 22 ביוני 1941, היטלר הפר את הסכם ריבנטרופ-מולוטוב ופתח במבצע ברברוסה. לפני הפלישה חשב סטלין שגרמניה לא תתקוף את ברית המועצות עד שתביס את בריטניה. זאת אף על פי ששני מרגלים סובייטים בעלי מעמד גבוה בגרמניה, "סטרשינה" ו"קורסיקאנץ", שלחו עשרות דוחות למוסקבה המכילים עדויות על הכנה למתקפה גרמנית. אזהרות נוספות הגיעו מריכרד זורגה, מרגל סובייטי בטוקיו ועובד סמוי כעיתונאי גרמני שחדר עמוק לתוך שגרירות גרמניה בטוקיו בזכות קשריו עם אשתו של הגנרל יוגן אוט, שגריר גרמניה ביפן.
שבעה ימים לפני הפלישה, מרגל סובייטי בברלין, חלק מרשת הריגול התזמורת האדומה, הזהיר את סטלין כי הדיוויזיות הגרמניות בגבול אמורות לפתוח במלחמה מול ברית המועצות. חמישה ימים לפני המתקפה, קיבל סטלין דיווח ממרגל בחיל האוויר הגרמני כי "הושלמו כל ההכנות של גרמניה למתקפה על ברית המועצות". סטלין כתב בתגובה לקומיסר לביטחון המדינה, "אתה יכול לשלוח את ה'מקור' שלך ממטה התעופה הגרמני. זה לא 'מקור'". למרות שסטלין הגדיל את כוחות הגבול המערבי הסובייטי ל-2.7 מיליון איש והורה להם לצפות לפלישה גרמנית אפשרית, הוא לא הורה על גיוס כוחות בקנה מידה מלא כדי להתכונן למתקפה. סטלין חש כי התגייסות עלולה לעורר את היטלר לפלוש בטרם עת לברית המועצות.
בשעות הראשונות לאחר תחילת המתקפה הגרמנית, סטלין היסס במקום להורות על מתקפה נגד הכוחות הגרמניים. עדויות של ניקיטה חרושצ'וב ואנסטאס מיקויאן טוענות כי לאחר הפלישה, סטלין היה בדאצ'ה שלו מיואש למשך מספר ימים ולא השתתף בהחלטות ההנהגה.
עד מהרה הפך את עצמו סטלין למרשל של ברית המועצות, אז הדרגה הצבאית הגבוהה ביותר במדינה, ולמפקד העליון של הכוחות המזוינים של ברית המועצות. הוא עמד בראש הסטאבקה, ארגון ההגנה העליון. בינתיים, מרשל גאורגי ז'וקוב ירד לדרגת סגן המפקד העליון של הכוחות המזוינים הסובייטים.
בשלושת השבועות הראשונים של הפלישה, כשברית המועצות ניסתה להגן על עצמה מפני ההתקדמות הגרמנית הגדולה, היא ספגה 750,000 אבדות, ואיבדה 10,000 טנקים ו-4,000 מטוסים.
ביולי 1941 אימץ סטלין אסטרטגיה של ביצוע התקפות מרובות. אך הגרמנים בלמו כל אחת מהמתקפות וגרמו לסובייטים אבדות קשות. הדוגמה הבולטת ביותר לכך הייתה קרב קייב (1941), בו נהרגו, נתפסו או נעדרו מעל 600,000 חיילים סובייטים.
עד סוף 1941, הצבא הסובייטי ספג 4.3 מיליון אבדות והגרמנים לכדו 3 מיליון שבויים סובייטים, 2 מיליון מתוכם מתו בשבי הגרמני עד פברואר 1942. הכוחות הגרמניים התקדמו כ-1,700 ק"מ, ושמרו על חזית של ליניארית כ-3,000 ק"מ. הצבא האדום בלם את הגרמנים בשלבים הראשונים של המלחמה. למרות זאת, לטענת ההיסטוריון האמריקני דוד גלנץ, הם היו לא יעילים נגד כוחות גרמניים מאומנים ומנוסים, למרות שהחזיקו בציוד סובייטי מודרני, כמו טנקי 1-KV ו-T-34.