stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צבי מריאנסקי
עמותת בוגרי קציני ים > גלריה

רב חובל מריאנסקי אשתו סופה עם אלוף שלמה אראל במפגש עמותת הבוגרים בבית הספר לקציני ים עכו, 2006.
מנהל בית הספר, סא"ל מיל' אלי רגב, וחברי הנהלת עמותת הבוגרים, תא"ל מיל' אלי רהב ורב חובל צבי מריאנסקי, מעניקים שי ע"ש רב חובל עמנואל קלמפרר לפיליפ פרשניקוב, מגשים קצונה ימית בצי הסוחר, 2007.
רב חובל צבי מריאנסקי, מזכיר עמותת בוגרי קציני ים מימין מעניק פרס למגשים קצונה ימית בשארה אבו עקל בקבלת דרגת קצין שלישי בצי הסוחר, 2008.
רב חובל צבי מריאנסקי ואלי רהב מניחים זר על אנדרטה לחללי טיבוע המשחתת אילת, נובמבר 2009.
מפגש מחזור ג' באולם הספרייה בית הספר לקציני ים, 2010.
הנהלת עמותת הבוגרים מימין לשמאל רב חובל מריאנסקי אלי רהב, אלנה רהב ושמואל יניב הגזבר, 2011.
התנדבות בקהילה

היה חבר ועדת תחבורה בעירית עיר מגוריו קריית ביאליק. 

מריאנסקי מתנדב כמדריך מבקרים במוזיאון ההעפלה וחיל הים.
השכלה

סיים את בית הספר לקציני ים עכו בשנת 1958.
במהלך השרות בחברת צים סיים מריאנסקי את לימודיו לתואר ראשון ושני במדעי מדינה, סוציולוגיה ומינהל באוניברסיטת חיפה.
כמסורת הגאווה המשפחתית המשיך מריאנסקי ולמד את התואר השלישי באוניברסיטה West Pacific University בלוס אנג'לס בארצות הברית בנושא כלכלת ספנות.
המנחה ללימודים אלה היה רב חובל בכיר עמנואל קלמפרר שהייתה לו קתדרה באוניברסיטת חיפה. הסניף בלוס אנגלס היה מוסד מוסמך במדינת קליפורניה והתואר מוכר בארצות הברית.
מריאנסקי לא ביקש אישור לתואר מהמועצה להשכלה גבוהה בישראל ובדרך כלל אינו משתמש בתואר ד"ר.
תעודת הסמכה לקברניט בצי הסוחר הישראלי 22 בפברואר 1972
מינוי לרב חובל מריאנסקי כחבר בבית הדין המשמעתי לימאים, נובמבר 1995.
משפחה

מריאנסקי נישא בשנת 1969 ללאה ממשפחת דהן. מנשואים אלה נולדו שני בנים: מתי מריאנסקי מהנדס בתחום הייטק בישראל וגל מריאנסקי מהנדס כימיה בארצות הברית. מהבנים לצבי שלושה נכדים יהלי, גילי -על שם האחות האבודה של צבי מריאנסקי - ואבי שנמצא בארצות הברית.
בשנת 1999 נפרד מריאנסקי מלאה וב-2003 נישא לסופיה צ'רניאק. מנשואיו אלה הצטרפו למשפחה הבת ביאנה ושלושה נכדים מקסים, דניאל וטל.
צבי ומרים מריאנסקי עם שלמה כנרתי בחגיגת יום הולדת עם משפחתם בקיבוץ כנרת, 1963.
רב חובל מריאנסקי עם רעייתו סופה צ'רניאק. 2005
מריאנסקי עם אשתו סופיה בהפלגת קרוז בים התיכון. 2009
לקריאה נוספת

צבי מריאנסקי, נאצים פיראטים וג'נטלמנים של הצי זכרונותיו של רב חובל בצי הסוחר, בהוצאת המחבר 2013
הלל ירקוני, 75 שנות ספנות עברית בארץ ישראל הוצאת אפי מלצר בע"מ, 2005. המקור לתמונות ומידע על האוניות.
ביאורים

↑  שלמה כנרתי בן דודה של מרים עלה לארץ עם 'קבוצת וילנה' היה ממייסדי הקיבוץ כנרת.
↑  'קאפוסטא' משמעותו ברוסית כרוב
↑  פליקס בוטקוביץ' שגמר תואר בהנדסת  אווירונאוטיקה וחלומו היה להיות טייס. בגלל מוצאו היהודי  לא התקבל לקורס טיס – דבר שגרם לו לדיכאון עמוק וכתוצאה מכך התאבד.
הערות שוליים

↑  מוקי צור ספר קול הדרור על ביתי סיפורם של חנה ושלמה כנרתי שהופק על ידי משפ' כנרתי.
↑  דוד תדהר (עורך), "שלמה מאירסון", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ב (1947), עמ' 975
↑  רב חובל הלל ירקוני ע' 258.
↑  רס"ן צבי מריאנסקי, באתר הגבורה, 1 באפריל 1998
↑  צבי מריאנסקי, מכתב הבהרה בתשובה לשאלתו של רב חובל ד"ר אברהם אריאל, 3 במרץ 2018.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008115786605171  VIAF: 747158309879006690000   WorldCat (עם VIAF): 747158309879006690000 
סבא רבא של מריאנסקי הרב הגאון ניסן ברוידא הרב הציוני הראשון ממייסדי חובבי ציון ומראשוני תנועת המזרחי 1890.
הדודה ניוטה בוטקוביץ' ממוסקבה עם בנה פליקס.
צבי מריאנסי במצעד כסגן מפקד תנועת הצופים בגדנסק – פולין 1950
צבי עם הוריו מרים ומתתיהו מריאנסקי בעירת נופש זאקופנה, בדרום פולין ליד גבול צ'כוסלובקיה 1950
מריאנסקי כצוער בבה"ד 1 – כפר סירקין 1958
אוניית המשא 'כנרת' בה שימש מריאנסקי כקצין שני, 1964
האניה Chemical Sprinter של חברת גדות כימיקלים, בפיקודו של מריאנסקי, 1974.
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
שגריר ארצות הברית מרטין אינדיק מוסר פרס הבטיחות לחברת צים לאחר שאניות צים עברו בהצטיינות את מבדקי הבטיחות של משמר החופים של ארצות הברית. נושא שהיה בתחום אחריותו של רב חובל מריאנסקי, 1996.
מריאנסקי מברך בשם הגמלאים בטקס יציאה לנמלאות מחברת צים יולי 2003.
בטקס קבלת תעודת הערכה ממפקד חיל ים אלוף אלכס טל כרס"ן מילואים מתנדב מצטיין 1998.
רכב בבעלות של צבי מריאנסקי ששימש אותו ביחידת הג'יפים של המשטרה
רב חובל מריאנסקי מסביר למבקרים במוזיאון ההעפלה וחיל הים
פליקס מצ'ה

פליקס קאלו מצ'ה (בגרמנית: Felix Kalu Nmecha; נולד ב-10 באוקטובר 2000 בהמבורג שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת בורוסיה דורטמונד מהבונדסליגה ובנבחרת גרמניה.
קריירת מועדונים

מצ'ה גדל במחלקת הנוער של מנצ'סטר סיטי. ב-23 בינואר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 1-0 על בורטון אלביון במסגרת גביע הפוטבול ליג. ב-3 בנובמבר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בניצחון 0–3 על אולימפיאקוס במסגרת שלב הבתים לעונת 2020/21. הוא לא ערך הופעות פרמייר ליג במדי המועדון.
ב-21 ביולי 2021, זמן קצר לאחר מעברו של אחיו לוקאס לוולפסבורג מהבונדסליגה, עבר גם מצ'ה לוולפסבורג.
קריירה בינלאומית

ב-17 במרץ 2023 זומן מצ'ה לראשונה לסגל נבחרת גרמניה, לקראת משחקי הידידות נגד נבחרות נבחרת פרו ונבחרת בלגיה.
חיים אישיים

מצ'ה הוא אחיו הצעיר של כדורגלן נבחרת גרמניה ווולפסבורג לוקאס מצ'ה.
אמו של מצ'ה היא ממוצא גרמני ואביו הוא ממוצא ניגרי (חלק מקבוצת האיגבו), והוא עצמו מצהיר שהוא נוצרי אדוק.
הערות שוליים

↑  Felix Nmecha arrives באתר הרשמי של וולפסבורג, 21 ביולי 2021 (בגרמנית)
↑  Vier Rückkehrer und fünf Neulinge für Peru und Belgien באתר הרשמי של פדרציית הכדורגל הגרמנית, 17 במרץ 2023 (בגרמנית)
↑  Who is Felix Nmecha? Man City youngster in profile after he's named on the bench vs Hoffenheim באתר Manchester Evening News, ‏ 12 בדצמבר 2018 (באנגלית)
מחלה

ערך זה עוסק בפגיעה פיזית. אם התכוונתם לפגיעה נפשית, ראו .
"המוות השחור" הוא הכינוי שניתן למחלה קטלנית (דבר) שהביאה למותם של מיליוני בני אדם בימי הביניים
ברפואה, מחלה היא מצב של הפרעה או פגיעה בגופו של יצור חי, הגורמת לתסמינים ולעיתים לתפקוד לקוי של הגוף. מחלה, בהגדרתה הביולוגית היא הפרה של תהליך ההומיאוסטזיס. במקרים רבים למחלה יש הן ביטוי פיזי-גופני והן ביטוי נפשי.
מחלות יכולות להיגרם כתוצאה מגורם פנימי (ומכאן היא נקראת מחלה פנימית), כגון פגם גנטי או שינוי כרוני בגוף, או כתגובה לגורמים חיצוניים, כגון חיידקים, נגיפים, או טפילים אחרים. גורמים חיצוניים אינם בהכרח יצורים חיים; קרינה ותרכובות שונות (כגון עופרת, ציאניד ושלל רעלים אחרים) מהוות דוגמאות לכך, וכן טראומה גופנית העלולה לגרום לפגיעה שעלולה להתפתח למחלה, כגון זיהום. מחלות פנימיות מטופלות בעיקר במחלקות ייעודיות למחלות אלה הנקראות מחלקות פנימיות (internal ward).
חלוקה עיקרית נוספת של מחלות מבחינה בין מחלות גנטיות-תורשתיות ובין מחלות שנגרמו כתוצאה מגורמים סביבתיים. מטא-אנליזה שנערכה לאורך יותר משני עשורים ובחנה את הקשר בין השפעת הגנום האנושי על מחלות, קבעה כי ההשפעה הגנטית נמוכה למדי ומסתכמת ב-5% עד 10% בלבד ברוב המחלות
במחלות אצל בני אדם מטפל רופא או כל בעל מקצוע מתחומי הרפואה השונים, ובמחלות של בעלי חיים מטפל וטרינר. גם צמחים עלולים לסבול ממחלות ואלו נחקרות בתחום הבוטניקה.
מספר ענפים בביולוגיה וברפואה חוקרים את המחלות באדם:
פתולוגיה – חוקרת באופן כללי את דרכי פעולתן של המחלות.
פתופיזיולוגיה – ענף משנה של הפתולוגיה – חוקרת את השתלשלות האירועים המביאה להופעת תסמיני המחלה, ואת הדרכים בהן משפיעים גורמי מחלה שונים על תפקוד הגוף.
אפידמיולוגיה – במובן המקורי שלה – חוקרת את המחלות המידבקות, ברמת האוכלוסייה. אפידמיולוגיה במובן הרחב יותר חוקרת את תפוצת התחלואה בכלל ואת השלכותיה באוכלוסייה מסוימת.
מהלך ומשך המחלה

את המחלות ניתן למיין לפי מספר שיטות. אחת האינטואיטיביות שבהן היא מיון לפי משך המחלה:
מחלה חריפה (אקוטית): מחלה המתפרצת לפתע, המלווה בסימפטומים בולטים, ובדרך-כלל חולפת מהר. המצב שלאחר תקופת המחלה נקרא החלמה. אם המחלה החריפה בשנית היא קרויה מחלה חוזרת.
מחלה כרונית (מִתְמַשֶּׁכֶת): מחלה אותה נושא החולה במשך זמן רב, לעיתים כל חייו. במחלה זו המצב קבוע למדי ברוב הזמן. התפרצות חריפה עלולה להתרחש מדי כמה זמן; תקופות רגיעה נקראות הפוגות. ניתן להבחין בשני סוגים של מחלה כרונית:
מחלה פרוגרסיבית (מתקדמת): לאחר ההפוגה עלולים להתפתח סימפטומים חריפים נוספים. חלק מהמחלות הפרוגרסיביות מוגדרות כמחלות סופניות.
מחלה מתמידה: מחלה כרונית שאינה מתקדמת.
את מצבי הביניים שבין מחלה חריפה למחלה מתמשכת מגדירים כמחלות תת-חריפות או תת-מתמשכות.
סוגי מחלות אצל האדם

מחלות פוגעות בגוף בצורות שונות. במקרים רבים פועלים כמה מנגנונים יחדיו לגרימת תסמיני המחלה. סוגים שונים של מחלות אף מטופלים באופנים שונים. נביא כמה דוגמאות:
סוגי מחלות אצל האדם > מחלות תורשתיות

סיסטיק פיברוזיס ופנילקטונוריה הן מחלות תורשתיות; בכל תאי גופו של החולה קיים גן פגום בחומר התורשתי, הגורם לייצורו של חלבון פגום. החלבון גורם לפעולה משובשת של התאים, המביאה (בשתי מחלות אלו) להצטברות הרסנית של חומרים מזיקים בגוף וכתוצאה מכך להרס רקמות (בסיסטיק פיברוזיס – בעיקר בריאות, בפנילקטונוריה – במוח). כיום עומד מספר המחלות הגנטיות הידועות על כ-4,000; אולם סביר להניח שמחלות רבות שמקורן ואופן הופעתן טרם ידוע הן למעשה גנטיות.
טיפול: רוב המחלות הגנטיות הן חשוכות מרפא, כיוון שהפגם מצוי בכל תאי הגוף, דבר ההופך את תיקונו לכמעט בלתי-אפשרי. הקלה מסוימת ניתן להעניק באמצעות טיפול סימפטומלי (טיפול המתמקד בהקלת תסמיני המחלה, מבלי להילחם בגורם המחלה; חולי סיסטיק פיברוזיס, למשל, נוטלים תרופות הממיסות את הריר שהצטבר ומביאות להקלה בנשימה) או באמצעות הימנעות מגורמים מסוימים (מזונות, למשל) המחמירים את המחלה (חולי פנילקטונוריה, למשל, נמנעים ממאכל מזונות המכילים את חומצת האמינו פנילאלנין; זהו החומר שתאי הגוף אינם מסוגלים לפרק ואשר עקב כך מצטבר במוח). במחלות התורשתיות נכללות גם ההפרעות הגנטיות, מחלות הקשורות לגנים ולכרומוזומים, כגון ההפרעה סינדרום בארס, הקשורה לכרומוזום X.
סוגי מחלות אצל האדם > סרטן

סרטן הוא למעשה שמן של כמה מחלות שונות; המשותף לכולן: חלוקה מהירה ובלתי-נשלטת של תאים בגוף. התרבות זאת נגרמת עקב שיבוש במנגנון הביוכימי המפקח על חלוקת התא. הגורמים לשיבוש זה מגוונים: לעיתים הוא נגרם על ידי מוטציות (ולפיכך מהווה הסרטן לעיתים מחלה תורשתית), לעיתים על ידי חומרים מזיקים החודרים לגוף (כגון אזבסט וניקוטין הקיים בסיגריות) ולעיתים על ידי טפילים, כגון נגיפים מסוימים.
טיפול: עדיין לא קיים טיפול הגורם לתאים סרטניים להפסיק להתחלק. הטיפולים הקיימים מתמקדים, אם כך, בהרס מוחלט של הרקמה הסרטנית (באמצעות קרינה או תרופות) או בהסרתה (באמצעות ניתוח).
סוגי מחלות אצל האדם > מחלות זיהומיות

דיזנטריה ושפעת נגרמות על ידי טפילים: חיידק או פרוטיסט (אמבה) בדיזנטריה ונגיף בשפעת. הטפילים מתרבים בגוף ותוך כדי כך מפרישים רעלנים אשר משבשים בדרכים שונות את פעילותם התקינה של תאים סמוכים. בדיזנטריה הטפילים מתרבים בעיקר במעי; הנזק לתאים מתבטא בשיבושים בעיכול, בהפרשה מוגברת של מים מהתאים (הגורמת לשלשול) ובכאב. בשפעת מתרבים הנגיפים בריאות; שם הם גורמים גם כן להפרשה מוגברת של מים מהתאים, דבר המתבטא בשיעול ובקשיי נשימה. לאחר שהגוף מזהה את הטפילים הזרים הוא מנסה להילחם בהם באמצעות מערכת החיסון. "לחימה" זו גורמת לעייפות ולעליית חום הגוף. מסלול מחלה זה (טפילים המפיצים רעלנים) הוא מהנפוצים ביותר. האופן בו הטפיל מזיק לגוף וגורם לתסמיני המחלה נקרא פתוגניות.
טיפול: רובן המוחלט של התרופות הקיימות כיום מיועדות ללחימה בטפילים. כמה מהתרופות החשובות ביותר ללחימה בחיידקים מיוצרות באופן טבעי על ידי מיקרואורגניזמים מסוימים; תרופות אלו קרויות אנטיביוטיקה. הלחימה בנגיפים קשה יותר, כיוון שהם נוהגים לפלוש אל תאי הגוף ולגדול בתוכם; קשה, לפיכך, לגרום לפגיעה בנגיף תוך הימנעות מפגיעה בתא המאחסן אותו. למרות זאת, קיימות תרופות אנטי-נגיפיות (אנטי-ויראליות) רבות, המתמקדות ברובן בפגיעה ביכולת הנגיף לפלוש אל התא או להתרבות. חיידקים ונגיפים רבים פיתחו במשך השנים עמידות בפני תרופות, דבר המצריך הרכבה תמידית של תרופות חדשות.
סוגי מחלות אצל האדם > מחלות מטבוליות

מחלות אלו מתחלקות לשני סוגים: מחלות בהן קיים מחסור בחומרים מסוימים, ומחלות בהן הגוף אינו מסוגל לפרק חומרים מסוימים.
רככת, אנמיה וצפדינה נגרמות מחוסר בחומרים מסוימים בגוף. ברככת מדובר בוויטמין D, אשר תורם לספיגת סידן בעצמות; בהיעדרו מתרככות העצמות ומתעקמות תחת משקל הגוף. בסוגים מסוימים של אנמיה החומר החסר הוא ברזל, המהווה מרכיב עיקרי בהמוגלובין, אשר נמצא בכדוריות הדם האדומות ונושא את החמצן בדם; בהיעדר ברזל לא מיוצר מספיק המוגלובין, ולפיכך – כדוריות אדומות; תאי הגוף לא מקבלים מספיק חמצן והחולה חש חולשה כללית. בצפדינה החומר החסר הוא ויטמין C, התורם לבניית החלבון המבני קולגן; חלבון זה מצוי ברוב רקמות החיבור בגוף: כלי דם, שרירים, שיניים, עצמות ועור; בהיעדרו נהרסות רקמות אלו ומתחילות לדמם ולהתנוון.
טיפול: מחלות מטבוליות של חסר בחומרים בגוף ניתן לרפא בדרך-כלל באופן מהיר על ידי צריכה מוגברת של החומר החסר.
סוכרת ופנילקטונוריה נגרמות עקב הצטברות של תרכובות במקומות שונים בגוף ולעיתים אף בכולו. מחלות אלו נגרמות כתוצאה ממחסור באנזים או הורמון, ורובן תורשתיות. בפנילקטונוריה מדובר על חומצת האמינו פנילאלנין. חומצה זו מצטברת במקומות שונים בגוף ובעיקר במוח, עקב היעדר האנזים פנילאלנין הידרוקסילאז. בסוכרת מדובר על חד-הסוכר גלוקוז. במחלה זו מדובר על הורמון האינסולין, אם כי ברוב המקרים הוא נמצא בגוף של חולי סוכרת.
טיפול: מחלות מטבוליות של חסר באנזימים או הורמונים לא ניתן לרפא, מפני שכמעט לא ידועה כיום על דרך לגרום לגוף לייצר אנזימים או הורמונים. הטיפול מבוסס לרוב על ידי הימנעות מהחומרים אותם הגוף אינו מפרק, או על ידי החדרת האנזים או ההורמון אל הגוף בדרך מלאכותית.
סוגי מחלות אצל האדם > מחלות אוטואימוניות

כרסת וטרשת נפוצה הן מחלות חיסון עצמי. במחלות אלו מזהה בטעות מערכת החיסון של הגוף תאים מסוימים בגוף עצמו כגורמים זרים, בהם יש להילחם. בכרסת מדובר בתאי המעי; מערכת החיסון תוקפת אותם וגורמת לבעיות חמורות בעיכול ולכאבי בטן. בטרשת נפוצה מדובר בתאי העצב – הנוירונים; מערכת החיסון תוקפת אותם וגורמת לשיבוש במערכת העצבים, וכתוצאה מכך לקשיים מוטוריים (תנועתיים) ולנכות.
טיפול: מחלות אוטואימוניות הן לרוב חשוכות מרפא, וגם הגורמים להן ברובם אינם ידועים. אסטרטגיית הטיפול דומה לזו שבמחלות הגנטיות. חולי טרשת נפוצה, למשל, עוברים טיפולים תרופתיים בעיקר על ידי אינטרפרון, אימונו-מודולטורים (לעיתים במצבים חריפים גם קורטיקוסטרואידים) העשויים להאט את התקדמות המחלה ולהפחית את תדירות ההתלקחויות (ההחמרות) כמו כן טיפולים פיזיותרפיים, המאטים את התנוונות השרירים ומשפרים את היכולת המוטורית.
סוגי מחלות אצל האדם > מחלות פנימיות (של איבר)

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
המחלה הפנימית מטופלת במחלקה הפנימית בבית החולים. ההפניה אליה נעשית בתהליך המכונה "טריאז'", כלומר מיון על ידי אדם בעל תפקיד ממיין המכוון את המטופל למחלקה המתאימה.
העברה

מאפיין נוסף לפיו ניתן למיין מחלות הוא יכולת ההעברה או ההדבקה שלהן – יכולתן להתפשט בין יצורים שונים. מחלות גנטיות או מחלות שנגרמות משינויים עצמיים-פנימיים בגוף כמעט לעולם אינן מידבקות; מחלות הנגרמות על ידי אורגניזם זר (או נגיף) מידבקות במרבית המקרים; הדבר תלוי בדרך-כלל במיקומו של מוקד המחלה. לדוגמה, זיהום נגיפי בדרכי הנשימה הוא בדרך כלל מידבק מאוד, שכן בתהליך הנשימה החולה פולט אוויר מזוהם בנגיפים, היכולים בקלות לחדור לגופם של אנשים אחרים.
מחלות מידבקות יכולות לעבור מיצור ליצור במגע ישיר או דרך גורם שלישי (יצור אחר או מדיום כלשהו). מחלת האיידס, למשל, עוברת רק במגע ישיר; מחלת המלריה מועברת דרך יתושים; מחלות רבות של מערכת העיכול עוברות דרך מזונות ומקורות מים.
רמת ההדבקה תלויה גם ביכולתו של הטפיל לשרוד מחוץ לגוף; נגיף ה-HIV, למשל, הגורם למחלת האיידס, לא מסוגל לשרוד מחוץ לגוף יותר מכרבע שעה; הסיכוי להדבקה, אם כן, שלא במגע ישיר, הוא מזערי.
מצב נכות כמחלה, גישה מודרנית להגדרת מושג המחלה

הגישה הרווחת בעולם המערבי נוטה לצרף לרשימת המחלות גם מצבי נכות מסוימים ולא רק "תהליכי פגיעה בגופו של יצור חי, הגורמת לתפקוד לקוי של הגוף או הנפש." דוגמה למצב נכות כזה הוא הפרעת דחק פוסט טראומתית, או PTSD. כיום מקובל בקרב רופאים רבים לראות בתסמונת פוסט טראומה מחלה הדורשת טיפול. בהדרגה הגישה הרואה גם בנכויות מחלות מתפשטת וכיום גם הפרעת קשב ריכוז והיפראקטיביות ואפילו השמנת יתר מוכרות בקופות החולים כמחלות הדורשות לעיתים טיפול תרופתי על מנת להקטין את הנזק שהן גורמות, ורופאי המשפחה מונחים לטפל בהם בהתאם.
שמות של מחלות בעברית

בעברית משמש המשקל קַטֶלֶת להקניית שמות למחלות נפוצות או ידועות: שחפת, אדמת, צהבת, טרשת, שלבקת, וכן צרעת, שפעת וקדחת (התנועה משתנה עקב העיצור הגרוני באות השלישית של השורש).
לעיתים השם הלועזי הוא הנפוץ, אך שם עברי קיים לצידו: לייפת כיסייתית הוא שמה העברי של סיסטיק פיברוזיס, למשל; צפדת הוא שמה העברי של טטנוס. לעיתים משמש המשקל קטלת לציון סימפטומים הנגרמים על ידי מספר מחלות, ושאינם מהווים מחלה בפני עצמה: שעלת, נזלת, קרחת.
בהשאלה משמש המשקל קטלת לציון תופעות שליליות המשולות למחלות: סחבת (ביורוקרטיה), ניירת (כמות מסמכים מופרזת), זחלת (הליכה או פעולה איטית מדי), דברת ופטפטת (דיבור מופרז), תרגמת (תרגום קלוקל משפה זרה).
ראו גם

רשימה של מחלות שונות לפי שיעורי קטלניותן, מהקטלנית ביותר לפחות קטלנית
סיכון יחסי
הערות שוליים

↑  Your DNA is Not Your Destiny, or A Good Predictor of Your Health, Neuroscience News, ‏2019
↑  החלטות האקדמיה בישיבתה האחרונה (אייר תשפ"ב, מאי 2022), באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏9 ביוני 2022
↑  לאה מזור, על שמות המחלות בלשון העברית בתוך: ד"ר לאה מזור, על מקרא הוראה וחינוך
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557966605171  BNE: XX524957  GND: 4032844-2  HDS: 016312  LCCN: sh85038411  NARA: 10640250  NDL: 00571210  NKC: ph123211 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
חיידקים גורמים לאלפי מחלות. בתמונה: חיידקי כולרה
מחלת האיידס, הנגרמת על ידי נגיף, הפכה למגפה של ממש באזורים מסוימים בעולם. בתרשים: שיעור חולי האיידס מכלל האוכלוסייה במדינות אפריקה
הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 תחום שיפוט:  ישראל ישראל
 משרד אחראי:  משרד הכלכלה והתעשייה
 תאריך הקמה:  1959
 מנכ"ל:  שלמה אטיאס
 מטה מרכזי:  ירושלים 
 שמות קודמים:  מרכז השקעות
 go.gov.il/hashkaot
 
הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה פועלת מכוח החוק לעידוד השקעות הון, תשי"ט-1959. ב-1 בינואר 2017 שונה מעמדה של היחידה מ"מרכז ההשקעות" ל"רשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה".
הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה מציעה מגוון מסלולי סיוע:
מסלול מענקים מכוח החוק לעידוד השקעות הון, אשר כולל בין היתר שני מתווים המיועדים למפעלים פורצי דרך בעלי חדשנות טכנולוגית גבוהה ובנוסף מסלול הטבות מס לבנייה להשכרה למגורים.
מסלולים מנהליים, לרבות: מסלולי תעסוקה, מסלול להטמעת ייצור מתקדם, מסלול להגדלת הפריון בתעשייה, מסלול למשיכת מפעלים תעשייתיים ליישובי הבדואים בנגב, מסלול למשיכת מפעלים תעשייתיים לדימונה, ערד וירוחם, מסלולי איכות הסביבה (כלכלה ירוקה), מסלולי תחרות/יוקר מחיה, מסלולי תיעוש הבנייה ועוד. המסלולים המנהליים פועלים מכוח החלטות ממשלה וסיכומים בין-משרדיים במסגרת הוראות מנכ"ל.
הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה מטפלת בכ-1700 תוכניות, אשר כוללות השקעות בהיקף של כ-60 מיליארד ₪ ומענקים בהיקף של כ-5 מיליארד ₪.
מנהל הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה ממונה על ידי הממשלה וכפוף לשר. מתוקף תפקידו משמש כיו"ר מנהלת הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה ויו"ר ועדות ההקצאה השונות במסגרת הוראות מנכ"ל. הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה פועלת באופן אוטונומי על-פי החוק לעידוד השקעות הון.
חזון הרשות

חזון הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה הוא לקדם את הצמיחה בכלכלת ישראל באמצעות חלוקת תמריצים מושכלת להעלאת פריון העבודה בקרב חברות עסקיות בענפי התעשייה, השירותים והמסחר בישראל, סיוע ליצירת מקומות עבודה איכותיים, קידום חדשנות בתעשייה ובעסקים תוך מתן דגש לפיתוח הפריפריה. כל זאת במטרה להעלות את הפריון בישראל לרמה הקיימת במדינות המפותחות בעולם.
לשם מימוש החזון, הרשות עובדת בשותפות עם החברות העסקיות במטרה לסייע להן להטמיע טכנולוגיות ייצור וניהול מתקדמות, כמו גם להתאים את כישורי העובדים לטכנולוגיות אלו, כך שיעלו את הפריון של החברה.
הרשות להשקעות משתפת פעולה עם רשויות מקומיות וגופים נוספים במטרה לקדם את העלאת הפריון באזורים בעלי עדיפות לאומית.
ערכי הרשות

רשות להשקעות רואה בקידום הפריון והצמיחה בכלכלת ישראל כמשימתה העיקרית. באמצעות עידוד השקעות וחלוקת תמריצים להעלאת פריון העבודה, הרשות מסייעת ביצירת מקומות עבודה איכותיים, קידום חדשנות בתעשייה ובעסקים תוך מתן דגש לפיתוח הפריפריה.
הרשות מתחייבת לפעות למען מטרות אלה תוך הקפדה על ערכים הבאים:
התאמה למציאות העסקית: הרשות מתחייבת להתאים את מסלולי ההשקעה מתוך הבנת הצרכים והאתגרים של התעשיינים והיזמים בישראל, ובכך להאיץ את הפריון וקצב צמיחת המשק הישראלי.
מקצועיות: ברשות מאמינים כי מקצועיות היא ערך בלתי מתפשר לאיכות השירות. לפיכך אנו מעסיקים מומחים בתחומי המקצוע שבקיאים במסלולים, בנהלים, בחוקים ובתקנות, תוך הקפדה על מצוינות ארגונית ומתן מענה מלא, מקיף, איכותי ומקצועי לפונים לקבלת שירות.
שירותיות: הרשות פועלת במסירות לתת שירות יעיל, אדיב ואכפתי תוך שימוש בשפה שירותית וגישה חיובית ובחיוך, לשיפור מתמיד בחוויית הלקוחות. אנו חותרים לתת שירות ברוח חדשנית, דיגיטלית ומתקדמת.
שקיפות: ברשות מודעים לערך הרב שיש לשקיפות ולהנגשת המידע באופן מלא, פשוט וזמין. אנו נשאף לעמוד לשירות כל לקוחותינו, להעניק להם את כל המדע הדרוש ונפעל לשקף את תהליכי העבודה ללקוחותינו.
חדשנות: ברשות פועלים לקידום חדשנות בתעשייה, ומסייעים להטמיע טכנולוגיות ייצור וניהול מתקדמות, כמו גם להתאים את כישורי העובדים, כך שיעלו את הפריון של החברה.
הוראות מנכ"ל

הוראת מנכ"ל 4.44 - תוכנית להגדלת הפריון בתעשייה: תוכנית זו מעודדת מפעלים להעלאת פריון העבודה ומיועדת עבור מפעלים תעשייתיים או קווי ייצור במפעלים תעשייתיים זעירים, קטנים או בינוניים שאינם עומדים בתנאי החוק לעידוד השקעות הון (כלומר אינם עומדים בתנאי הסף לאישור תוכנית במסלול מענקים).
התוכנית להעלאת פריון העבודה נותנת הזדמנות למפעלים להגביר את קצב צמיחת הפריון בעבודה ומאפשרת למשק הישראלי להקטין חסמים ולשפר את התחרות מול יתר מדינות ה-OECD.
במסגרת הוראה זו, על מבקש הסיוע לגבש "תוכנית להעלאת פריון בעבודה".
הוראת מנכ"ל 4.54 - מסלול להטמעת טכנולוגיות ייצור מתקדם: מסלול זה נועד לעודד מפעלים תעשייתיים להטמיע טכנולוגיות ייצור מתקדם במפעלים או בקווי ייצור במפעלים (בכל רחבי הארץ), לצורך שיפור התוצאות העסקיות של המפעל, זאת באמצעות השתתפות בסיכון הכרוך בהטמעה של טכנולוגיות חדשניות.
פעולות ההטמעה המוכרות במסגרת הוראה זו:
הטמעה של שיטות ייצור חדשניות המבוססות על הטמעת אמצעי ייצור מתקדמים.
הטמעה של חומרים מתקדמים בתהליכי ייצור או ייצור עצמי של חומרים מתקדמים להשבחת מוצר ביניים או מוצר סופי.
הטמעה של טכנולוגיות מידע מתקדמות המאפשרות זרימת מידע, או קישוריות ו/או ניטור ו/או איסוף, ניתוח וחישוב מתקדמים של נתוני ייצור בין חלקים שונים בתהליכי הייצור או שרשרת האספקה.
הוראת מנכ"ל 4.49 - מסלול למשיכת מפעלים תעשייתיים ליישובי הבדואים בנגב: מסלול זה נועד להביא לחיזוק חוסנה הכלכלי והחברתי של האוכלוסייה הבדואית בנגב ומעודד הקמת מפעלים תעשייתיים באזור תעשייה צמוד דופן או באזור תעשייה משותף באחד מיישובי הבדואים בנגב.
הוראת מנכ"ל 4.57 - הקמת מבנים להשכרה לתעשייה עתירת הידע ביישובי המיעוטים: מסלול חדש וראשון מסוגו להקמת שני מבנים להשכרה לתעשייה עתירת הידע ביישובי המיעוטים.
הוראת מנכ"ל 4.46 - מסלול למשיכת מפעלים תעשייתיים לדימונה, ערד וירוחם: במסגרת מסלול זה ניתן סיוע לרשויות המקומיות ערד, דימונה וירוחם בשל היותן, בין היתר, רשויות גדולות ומרכזיות בדרום, אשר פיתוחן הכלכלי יעניק להן ולסביבתן חוסן כלכלי-חברתי ויהפוך אותן למוקדי משיכה עבור משקיעים ומעסיקים.
הוראת מנכ"ל 4.3 - מסלול סיוע להקמת מפעלים מחוללי שינוי בפריפריה בישראל: נוכח המשבר הכלכלי העולמי והשלכותיו על הכלכלה במדינת ישראל בכלל, ועל הפריפריה הגאוגרפית בפרט, גובש בשנת 2009 מסלול זה שמטרתו לעודד הקמת מפעלים מחוללי שינוי בפריפריה.
מאחר שההיצע והמגוון של מקומות העבודה בפריפריה נמוכים באופן ניכר מאלו שבמרכז הארץ, עובדים המפוטרים מעסקים בפריפריה מתקשים למצוא מקום עבודה אחר וחלקם אף נפלטים לצמיתות משוק העבודה.
מטרת מסלול זה היא ליצור היקף ומגוון רחב של מקומות עבודה יציבים באזור הפריפריה באמצעות הקמה של מפעלים באזור זה (עכו, אשקלון, כנרת, הגולן, הנגב) או העתקה של פעילות תעשייתית לאזור זה.
החלטת ממשלה מס' 604 וסעיף 70(ב) לחוק יישום תוכנית ההתנתקות - מסלול מפונים: מסלול זה נועד לסייע למפעלי תעשייה שפונו במסגרת תוכנית ההתנתקות והקימו את מפעלם מחדש באזור פיתוח א'.
הוראות מנכ"ל > מסלולים ירוקים

מסלול לחיסכון אנרגטי והקטנת פליטות (הוראת מנכ"ל 4.41): בהמשך להחלטת ממשלה מס' 1403 מתאריך 10 באפריל 2016 בדבר תוכנית לאומית ליישום היעדים להפחתת פליטות גזי חממה ולהתייעלות אנרגטית, הוחלט על פרסום מסלול סיוע להשקעות בפרויקטים להפחתת פליטות גזי חממה והתייעלות אנרגטית, תוך מתן תעדוף לרשויות מקומיות חלשות ועסקים קטנים ובינוניים, עידוד הפחתת זיהום אוויר מהתעשייה ועידוד השקעות אשר ישלבו התקנות של טכנולוגיות חדשניות ישראליות.
מסלול סיוע במימון חיבור למערכת חלוקת גז טבעי (הוראת מנכ"ל 4.5): המסלול מיועד לעודד ולתמרץ צרכני גז גדולים להתחבר לרשת הגז הטבעי. התמרוץ יהיה באמצעות השתתפות בעלויות חיבור למערכת החלוקה של הגז הטבעי ובעלויות הסבת מערכות פנימיות של מתקני הלקוח לשימוש בגז טבעי. המסלול בוצע בשיתוף הרשות לגז טבעי במשרד האנרגיה. מסלול זה אינו פעיל בשנת 2019 בשל החלטת אגף התקציבים שלא לתקצבו בטרם תיבחן יעילותו ומידת השפעתו על קידום חיבורי המפעלים לגז טבעי.
הוראות מנכ"ל > מסלולים מיוחדים

מסלול לעידוד תחרות והורדת יוקר המחיה: במסגרת מסלול זה הופעלו מסלולים לעידוד תחרות בענף החלב, בשוק בשר בקר טרי כשר מפורק ובשוק המזון ללא גלוטן.
מסלול לעידוד תיעוש הבנייה: תיעוש הבניה הוא שם כולל לבנייה שבה נעשה שימוש בטכנולוגיות מתקדמות, בשיטות עבודה, בציוד בניה משוכלל ובמוצרי חרושת המיוצרים מחוץ לאתר, בהשוואה לבניה הקונבנציונלית, שבה נעשה שימוש בטכנולוגיות עתירות עבודה המבוצעות ברובן באופן ידני באתר הבניה עצמו. המסלול משותף לרשות להשקעות ולמשרד השיכון והבינוי.
מסלול סייבר: לאור הגידול בהיקפים ובעוצמות של התקפות סייבר על ארגונים במשק הישראלי, נדרש להגן על מרחב הסייבר ולהעלות את רמת המוכנות לאיומים, תוך שמירה על חיוניותו כמנוע צמיחה וכמאפשר זרימה חופשית של מידע, שירותים ומסחר. לאור האמור יצא מסלול בשיתוף עם המטה הקיברנטי במשרד ראש הממשלה, להעלאת רמת ההגנה של מפעלים תעשייתיים חיוניים.