stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פצלת השדה

| --- | --- |
אנורתוזיט, סוג של סלע המורכב כולו מפלגיוקלז סוג של פצלת השדה. אבן זו הובאה מהירח
אנורתוזיט, סוג של סלע המורכב כולו מפלגיוקלז סוג של פצלת השדה. אבן זו הובאה מהירח
 תכונות המינרל
 הרכב כימי:  Ba,Ca,Na,K,NH4)(Al,B,Si)4O8)
 מערך קריסטלוגרפי:  טריקליני או מונוקליני
 צורת הגביש:  לוחית, פריזמטית
 צבע:  משתנה; חסר צבע, לבן, ורוד, ירוק, כחול, חום
 ברק:  זכוכיתי
 שקיפות:  אטום עד שקוף (משתנה)
 פצילות:  מלאה
 שבירה:  קונכייתית עד פריכה
 קשיות:  6-6.5 בסולם מוס
 משקל סגולי:  2.5-2.8
 שרטוט:  לבן
פַּצֶּלֶת הַשָּׂדֶה (מגרמנית פֶלְדְשְׁפָּט (Feldspat)‏ feld - שדה, spat - סלע שאינו מכיל מחצב) היא משפחה של מינרלים, אחת מקבוצות המינרלים החשובות ביותר שמהם בנויים סלעי היסוד. הקבוצה קרויה בעברית גם קבוצת הפלדספּרים (שמה באנגלית) או גם פלדספטים. עד כ-60% מקרום כדור הארץ בנוי מפצלות השדה. פצלות השדה מתגבשות ממאגמה הן בסלעי תהום (סלעים פלוטוניים) והן בסלעי פרץ (סלעים וולקניים). פצלות השדה מצויות גם בסוגים רבים של סלעים מותמרים וסלעי משקע.
ההרכב הכללי של הקבוצה הוא Ba,Ca,Na,K,NH4)(Al,B,Si)4O8). כאשר מופיע יסוד אחד מכל קבוצה בסוגריים באותו יחס לקבוצות האחרות. פלדספר מתגבש במערכת הגבישית המונוקלינית או הטריקלינית ומשתייך לקבוצת המינרלים הטקטוסיליקטיים. הוא בעל קשיות של 6 עד 6.5 בסולם מוס ומופיע במגוון רחב של צבעים החל מחסר צבע, דרך לבן, ורוד, ירוק, כחול ועד חום. צבע השרטוט שלו הוא לבן.
קבוצת פצלות השדה מכילה מינרלים סיליקטיים במבנה תלת־ממדי הקרוי טקטוסיליקט, סיליקטים במבנה מרחבי. כמו הקוורץ, בנויים מינרלים אלה מארבעה טטרהדרונים, אלא שבעוד שבקוורץ כל הטטרהדרונים בנויים מ-SiO4, בפצלת השדה מחליף אטום אלומיניום את אטום הצורן באחד או שניים מבין הטטרהדרונים. משום שהצורן הוא ארבע־ערכי בעוד שהאלומיניום הוא שלוש־ערכי נדרש פיצוי חשמלי בדמות קטיון כדוגמת אשלגן, נתרן וסידן.
מיון

הפלדספרים מתחלקים לשלוש קבוצות עיקריות:
מיון > אלקלי פלדספר

ידוע גם בשם אורתוקלז ואלקלי-פלדספר. נוסחת המבנה הכימית שלו היא KAlSi3O8. קבוצת מינרלים חשובים בקבוצת הטקטוסיליקטים. מקור השם אורתוקלז ביוונית: "שבירה ישרה" וזאת מכיוון ששתי הפצילויות שלו ניצבות זו לזו. אורתוקלז מתגבש במערכה המונוקלינית. קשיותו היא 6, משקלו הסגולי 2.56-2.58 וברק זגוגיתי או פנינתי. הוא המרכיב העיקרי של גרניט וסלעים מאגמתיים פלסיים אחרים. הוא נמצא לעיתים בתמיסה מוצקה בין שני מרכיבי הקצה.
מיון > פלגיוקלז

מיוונית: "שבירה נטויה" בגלל זוויות הפצילות שלו. בקבוצת הפלגיוקלזים קיימים מרכיבי הקצה אלביט NaAlSi3O8 ואנורתיט CaAi2lSi2O8. בעל אחוז גבוה של סידן ונתרן. מינרלי פלגיוקלז שונים נבדלים אלה מאלה לפי אחוז האנורתיט שבהם:אלביט 0-10%, אוליגוקלז 10-30%, אנדסין 30-50%, לברדוריט 50-70%, בייטאוניט 70-90%, אנורתיט 90-100%.
מיון > פלדספר שלישוני (ternary)

מינרלים המורכבים משלושת המרכיבים: אלקלי-פלדספר, אלביט, אנורתיט ביחסים שונים.
מיון > רשימת מינרלים בודדים בקבוצה

אורתוקלז - סיליקט אשלגן-אלומיניום מונוקליני KAlSi3O8
מיקרוקלין – גם הוא סיליקט אשלגן-אלומיניום טריקליני KAlSi3 O8
אמאזוניט – סוג נדיר של מיקרוקלין בעל צבע ירוק.
פלגיוקלז - שורה איזומורפית, כלומר שורה של תרכובות אנלוגיות בהרכבן, של מינרלים המתחילה במינרל אלביט שנוסחתו NaAlSi3 O8 , שבו מספק קטיון נתרן את הפיצוי החשמלי, ומסתיימת במינרל אנורתיט שנוסחתו CaAl2 Si2 O8 , שבו מחליפים שני אטומי אלומיניום מחצית מכמות אטומי הצורן בארבעת הטטרהדרונים ולכן נדרש פיצוי חשמלי של קטיון סידן שהוא דו־ערכי.
אלביט - טריקליני NaAlSi3O8
אוליגוקלז -•טריקליני (Na,Ca)Al(Si,Al)3O8)
אנדסין - טריקליני Na,Ca)Al(Si,Al)3O8)
לברדוריט - טריקליני Ca,Na)Al(Si,Al)3O8)
בייטאוניט - טריקליני Ca,Na)(Si,Al)4O8)
אנורתיט - טריקליני CaAl2Si2O8
צלזיאן - מונוקליני Ba]Al2Si2O8]
היאלופן - מונוקליני (K,Ba)Al(Si,Al)3O8)
אנאורתוקלז - טריקליני Na,K)AlSi3O8)
סנידין - מונוקליני KAlSi3O8
לברדוריט
מיקרוקלין
פלגיוקלז
פלדספר אנטיפריתיטי
מבנה וסביבה טבעית

הפלדספרים מופיעים לרוב בצורת גבישים בעלי צורה לוחית, שורתית, ולעיתים קרובות כגבישים תאומים (twinned). הם מופיעים בשלוש קבוצות הסלעים: סלעי יסוד, סלעים מותמרים וסלעי משקע.
סוג הפלדספר שימצא בסלע מגמטי נתון תלוי בהרכב הכימי, הטמפרטורה והנתך המקורי. אלקלי-פלדספר נמצאים בטמפרטורות נמוכות יחסית במאגמה עשירה בסיליקה, שבונה את הסלעים גרניט וריוליט לאחר התגבשותה. אם הנתך לעומת זאת בעל אחוז סיליקה נמוך ומתגבש בטמפרטורות גבוהות יחסית, יתגבשו פלגיוקלזים, שבונים סלעים כמו גברו ובזלת.
שימושים

ואריאציות מסוימות של פלדספר כמו לברדוריט ואורתוקלז יכולים לשמש כאבני חן לתכשיטים כאשר הם מופיעים באיכות גבוהה.
פלדספר, בנוסף לקאולין וקוורץ, הוא מרכיב חשוב בהכנת פורצלן.
פלדספר טהור במיוחד משמש להכנת סתימות וציפוי לשיניים מלאכותיות. בתהליך הזה טוחנים, מנקים ושורפים את המינרל. בתהליך לא מעורבים תהליכים כימיים. התוצר הקרמי של התהליך הוא בעל תכונות פיזיקליות דומות מאוד לחומר ממנו עשויות שיניים טבעיות
פלדספר משמש גם בתיארוך אופטי במדעי כדור הארץ וארכאולוגיה ומהווה חלק חשוב בתעשיית הקרמיקה והגאופולימרים.
ראו גם

קריסטלוגרפיה
סלעי יסוד
לקריאה נוספת

Bonewitz, Ronald Louis. (2005). Rock and Gem, New York: DK Publishing
Hurlbut, Cornelius S. Jr. & Klein, Cornelius (1971). Manual of Mineralogy, New York: John Wiley & Sons
ביאורים

↑  למניעת בלבול: הנוסחה הכימית של הקוורץ היא SiO2 זאת מכיוון שכל אטום חמצן משותף לשני טטרהדרונים.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529133405171  BnF: cb11971186c (data)  GND: 4153949-7  LCCN: sh85047693  NDL: 00573676
פרניל הארדר

פרניל מוסגארד הארדר (בדנית: Pernille Mosegaard Harder; נולדה ב-15 בנובמבר 1992) היא כדורגלנית דנית, המשחקת בעמדת הקשרית בבאיירן מינכן מההבונדסליגה לנשים ובנבחרת דנמרק. זכתה עם הקבוצות בהן שיחקה באליפויות וגביעים בשוודיה, גרמניה ואנגליה וכן בתארים אישיים רבים כולל כדורגלנית השנה של אופ"א בשנים 2018 ו-2020. בספטמבר 2020 הפכה לשחקנית היקרה בעולם לאחר המעבר שלה מוולפסבורג לצ'לסי.
קריירה > קריירת מועדונים

הארדר החלה לשחק כדורגל כבר מגיל 5 ומגיל 15 שיחקה בליגה הראשונה בדנמרק. בגיל 18 כבר הוחתמה על חוזה מקצועני בקבוצת סקובאקן.
ב-2012, בגיל 20, עברה לשחק בלינשפינג ששיחקה בליגת העל השוודית. זכתה עם הקבוצה פעמיים בגביע השוודי וב-2016 באליפות. בשנה זו זכתה גם בתואר מלכת השערים בליגה השוודית ונבחרה לשחקנית השנה בשוודיה.
ב-2016 עברה לשחק בגרמניה בבונדסליגה בקבוצת וולפסבורג ובמשך ארבע העונות בהן שיחקה בקבוצה זכתה איתה 4 פעמים בדאבל. כמו כן, הגיעה עם הקבוצה פעמיים לגמר ליגת האלופות בעונות 2017/2018 ו-2019/2020 שם הפסידה בשני המקרים לאולימפיק ליון.
בשנת 2020 חתמה על חוזה ל-3 שנים בצ'לסי. ההעברה שלה מוולפסבורג לצ'לסי בוצעה תמורת סכום של 250,000 פאונד שנחשב לסכום ההעברה הגבוה ביותר ששולם עבור כדורגלנית עד מועד זה ובכך הפכה לשחקנית היקרה ביותר בעולם. בעונת 2020/2021 זכתה עם הקבוצה בטרבל והייתה שותפה להישג השיא של הקבוצה עד מועד זה כשהגיעה לגמר ליגת האלופות שם הפסידה לברצלונה. בעונת 2021/2022 זכתה עם צ'לסי בדאבל והשלימה בכך 7 זכיות רצופות באליפות בשלוש ליגות שונות.
ב-1 ביוני 2023 חתמה הרדר בבאיירן מינכן מהבונדסליגה לנשים עד לקיץ 2026. יחד עמה חתמה בקבוצה בת-זוגה מגדלנה אריקסון.
קריירה > בנבחרת

בגיל 15 הצטרפה הארדר לנבחרת דנמרק עד גיל 17, רשמה 23 הופעות בהן הבקיעה 17 שערים. בגיל 17 זומנה כבר לנבחרת הבוגרת אך שיחקה במקביל גם בנבחרת עד גיל 19, בה רשמה 15 הופעות בהן הבקיעה 13 שערים.
בנבחרת הבוגרת רשמה 127 הופעות והבקיעה 65 שערים. בין היתר הובילה את הנבחרת לסגנות אליפות אירופה ב-2017 כשדנמרק הפסידה בגמר למארחת הולנד.
הישגים ותארים > במועדונים

אליפות ליגת העל השוודית לנשים ב-2016.
הגביע השוודי לנשים ב-2014 ו-2015.
אליפות ההבונדסליגה לנשים בעונות 2016/2017, 2017/2018, 2018/2019, 2019/2020.
הגביע הגרמני לנשים בעונות 2016/2017, 2017/2018, 2018/2019, 2019/2020.
אליפות ההסופר ליג האנגלית לנשים בעונות 2020/2021, 2021/2022.
גביע ה-FA לנשים ב-2020/2021, 2021/2022, 2022/2023.
גביע הליגה ב-2020/2021.
הישגים ותארים > תארים והישגים אישיים

במהלך השנים זכתה בתארים אישיים רבים וביניהם התארים האלו:
פריצת השנה בליגה הדנית בשנת 2010
שחקנית השנה הדנית בעולם בשנים 2012, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019
השחקנית היעילה וחלוצת השנה בליגה השוודית בשנים 2015, 2016
מלכת השערים בליגה השוודית בשנת 2016
מלכת השערים בבונדסליגה לנשים בעונות 2017/2018, 2019/2020
שחקנית השנה בליגה הגרמנית ב-2020
מלכת השערים בליגת האלופות לנשים בעונת 2018/2019
כדורגלנית השנה של אופ"א בעונות 2017/2018, 2019/2020
חלק מנבחרת השנה של אופ"א בליגת האלופות בעונות 2016/2017, 2017/2018, 2018/2019, 2019/2020, 2020/2021
בין השנים 2016-2022 זכתה עם קבוצתה ב-7 אליפויות רצופות בשלוש קבוצות בליגות שונות.
הערות שוליים

↑  אריקסון והרדר חתמו בבאיירן, באתר באיירן
| מלכת השערים של גביע אופ"א וליגת האלופות לנשים |
| --- | --- | --- |
| גביע אופ"א | 2002: אנצ'ה • 2003: יונגברי • 2004: גסטוטנר • 2005: פוהלרס • 2006: וידרסדוטיר • 2007: פליטינג • 2008: דייטל, וידרסדוטיר, פאניקו • 2009: וידרסדוטיר |  |
| ליגת האלופות | 2010: בורקי • 2011: גרינגס • 2012: אבילי ולה סומר • 2013: רוס • 2014: ניקוליץ' • 2015: סאסיץ' • 2016: הגרברג • 2017: מידמה וג'קאבפי • 2018: הגרברג • 2019: הארדר • 2020: מידמה, אוגביאגבה ות'ורואלדסדוטיר • 2021: הרמוסו וקירבי • 2022: פוטיאס • 2023: פייור |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1218776900  VIAF: 3055150203818703250004   WorldCat (עם VIAF): 3055150203818703250004
פרס גרובר לזכויות נשים

| --- | --- |
 תיאור:  קידום זכויות נשים ונערות ברחבי העולם
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 הגוף המעניק:  קרן גרובר
 תקופת הפרס:  2003–2011 (כ־8 שנים)
 נקרא על שם:  פיטר ופטרישה גרובר
 gruber.yale.edu
 
פרס גרובר לזכויות נשים (באנגלית: The Gruber Prize for Women's Rights) היה פרס בינלאומי שהוענק החל משנת 2003 ועד לשנת 2011 על ידי קרן גרובר. סכום הפרס היה כחצי מיליון דולר והוא היה אחד מחמישה פרסים שנוסדו על ידי הקרן.
הפרס הוענק ליחיד או לקבוצה אשר תרמו תרומות משמעותיות, לעיתים קרובות בסיכון אישי או מקצועי רב, לקידום זכויות הנשים והנערות בכל תחום ולקידום המודעות הציבורית לצורך בשוויון מגדרי להשגת עולם צודק. המועמדים נבחרו על ידי פאנל של מומחים / פעילים בינלאומיים לזכויות נשים ממועמדויות שהתקבלו מרחבי העולם. הקרן כיבדה ועודדה הצטיינות חינוכית, צדק חברתי והישגים מדעיים המשפרים את המצב האנושי. בשנת 2011 הופסקה הענקת הפרס לזכויות נשים.
רשימת זוכי הפרס

2003 - נאווי פילאי; Pro-Femmes Twese Hamwe
2004 - סאקנה יעקובי (אנ'); המכון האפגני ללמידה
2005 - רשת אקשן נשים שאן (אנ'); ליגת הנשים בבורמה (אנ')
2006 - האיחוד הלאומי של נשים גואטמליות; ג'ולי סו (אנ'); ססיליה מדינה (אנ')
2007 - פינאר אילקרקאן (אנ'); נשים לזכויות אדם של נשים (אנ')
2008 - ינאר מוחמד (אנ'); ספאנה פראדהאן מאלה (אנ'); נדירה שלהוב-קיבורקיאן
2009 - לימה בואי; המרכז המשפטי לנשים
2010 - המרכז לזכויות רבייה (אנ')
2011 - ארגון AVEGA Agahozo
הערות שוליים

↑  Yale and Patricia and Peter Gruber Announce Establishment of the Gruber Foundation at Yale | Gruber Foundation, gruber.yale.edu
פרניק (מחוז)

| --- | --- |
מראה הכפר צגרילובצי שבמחוז פרניק
מראה הכפר צגרילובצי שבמחוז פרניק
 מדינה:  בולגריה בולגריה
 מושל:  אִיבוֹ דָאנָאִילוֹב פטרוב
 ערים במחוז:  6
 בירת המחוז:  פרניק
 שפה רשמית:  בולגרית
 תאריך ייסוד:  8 בינואר 1999 
 שטח:  2,390.5 קמ"ר
 גובה:  720 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  111,746 (31 בדצמבר 2022)
  ‑ צפיפות:  56.18 נפש לקמ"ר (2011)
 קואורדינטות:  42°35′N 23°0′E﻿ / ﻿42.583°N 23.000°E﻿ / 42.583; 23.000
 אזור זמן:  UTC +2
 http://www.pk.government.bg
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה      (למפת מחוז פרניק מוגדלת) פרניק ראדומיר ברזניק טראן מחוז סופיה סופיה מחוז סופיה  קיוסטנדיל סרביהמחוז פרניק(למפת מחוז פרניק רגילה) פרניק ראדומיר ברזניק טראן מחוז סופיה סופיה מחוז סופיה  קיוסטנדיל סרביהמחוז פרניק tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחוז (אובלסט) פרניק (בבולגרית: Област Перник) הוא אחד מ-28 מחוזות בולגריה השוכן במערב בולגריה, גובל בסרביה ועיר בירתו היא פרניק. במחוז 6 רשויות מקומיות ושטחו מהווה 2.16% משטח בולגריה.
היסטוריה

תחילת ההתיישבות האנושית בשטחי המחוז מתוארכת לתקופת האבן החדשה והתיישבות מאורגנת של שבטים תראקים לתקופת הברונזה המאוחרת. במחוז פזורים שרידים ארכאולוגיים מהמאה ה-4 לפנה"ס, עידן הממלכה התראקית. האזור נתון היה לשליטת האימפריה הרומית מהמאה ה-1 לפנה"ס ועד המאה ה-4 ובהמשך עבר לחזקת האימפריה הביזנטית. במהלך המאה ה-7 נכבשו שטחי המחוז על ידי צבא האימפריה הבולגרית הראשונה. בכתבים מן המאה ה-9 מוזכר היישוב פֶּרִינִיק שאת הנגזרת של שמו נושא המחוז.
האזור נתון היה לשליטת האימפריה הבולגרית השנייה ובראשית המאה ה-14 נפל בידי ממלכת סרביה. במחצית השנייה של המאה ה-14 נכבש האזור על ידי צבא האימפריה העות'מאנית. במהלך המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) נכבשו שטחי המחוז בידי צבא האימפריה הרוסית ולאחריה הפכו חלק משטחי נסיכות בולגריה, מתוקף סיכומי קונגרס ברלין.
בשנת 2021 בשטח המחוז התרחשה שרפת אוטובוס בה נספו 46 נוסעים.
דמוגרפיה

אוכלוסיית המחוז מצויה במגמת קיטון בשל שיעור תמותה העולה על שיעור הילודה. שיעור הילודה עומד על 6% בממוצע לשנה ושיעור התמותה השנתי הממוצע עומד על 17%. בין 2001 ל-2009 קטנה אוכלוסיית המחוז ב-4.18%. מבחינת התמהיל האתני עולה ש-97.2% מהאוכלוסייה ממוצא בולגרי, 2.03% הם צוענים ו-0.1% הם טורקים.
כלכלה

שטחי המחוז עשירים במרבצי פחם, עפרה, חרסית ואבן גיר המשמשים לתעשיות הבנייה והאנרגיה. במחוז כ-3,600 חברות ועסקים פרטיים. מחוז פרניק הוא מרכז תעשייתי ארצי ובו מפעלים לייצור פלדה, ציוד כרייה כבד ומכונות, חומרי בניין וטקסטיל. בשטחי המחוז עובר נתיבם של עורקי התחבורה מספר 4 ו-8 של נתיבי התעבורה הפאן-אירופיים.
אקלים

בשטחי המחוז שורר אקלים ממוזג והטמפרטורה השנתית הממוצעת היא 10.3oc. כמות המשקעים השנתית הממוצעת עומדת על 600 מילימטרים.
הערות שוליים

↑  תקציר ההיסטוריה של מחוז פרניק, באתר מחוז פרניק (באנגלית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: aecbddb1-c248-4f9c-a422-ce25519a0bf4
פסולת ימית

פסולת ימית שעלתה לחוף בהוואי בכוח הגלים והרוח
פסולת ימית היא פסולת שנוצרה בידי אדם ואשר הושלכה במתכוון או שלא במתכוון למקווי מים גדולים, בדרך כלל אוקיינוס, ים או אגם. פסולת ימית צפה נוטה להצטבר במרכזם של זרמי ים ועל קווי החוף, ולעיתים קרובות היא נשטפת בכוח הרוח והגלים אל החוף והופכת לפסולת חוף. לעיתים מתערבבים בפסולת הימית אף גזעים וענפי עצים שנסחפו אל הים באופן טבעי.
עם הגברת השימוש בחומרי פלסטיק, הפכה תופעת הפסולת הימית לנושא מרכזי בתחום איכות הסביבה כיוון שפלסטיק אינו חומר המתכלה באופן טבעי. פסולת ימית של מוצרי פלסטיק מהווה סכנה משמעותית לאוכלוסיית בעלי החיים הימית: דגים, עופות ימיים, זוחלים ימיים ויונקים ימיים, לכלי שיט ולחופים. השלכת פסולת בים, נפילת מכולות מאוניות מכולות, פסולת הנשטפת אל מערכות ניקוז עירוניות ומהן אל הים ופסולת המתעופפת ברוח ממזבלות אל עבר הים, הם חלק מן הגורמים להצטברות פסולת ימית.
מחקרים מראים כי פסולת פלסטיק מגיעה עם זרמי הים גם לאיים לא מיושבים (כגון איי קוקוס שבאוקיינוס ההודי)
סוגי פסולת ימית

חוקרים מסווגים פסולת ימית לשני סוגים עיקריים: פסולת ממקור יבשתי ופסולת מן הים. בשנת 1991 העריכה קבוצת מומחים של האומות המאוחדות על היבטים מדעיים של זיהום ימי כי עד 80% מן הפסולת היא יבשתית. מגוון רחב של תוצרי אדם עלולים להפוך לפסולת ימית וניתן למוצאם בפסולת הנשטפת אל החוף: שקיות פלסטיק, בלונים, מצופים, חבלים, פסולת רפואית, בקבוקי זכוכית ופלסטיק, מציתים, פחיות שתיה, קלקר, ציוד דיג ורשתות, פסולת שנפלה מאניות נוסעים ואסדות קידוח.
שמונים אחוז מן הפסולת הימית מורכבת ממוצרי פלסטיק. פסולת מוצרי פלסטיק מצטברת כיוון שאינה מתכלה בסביבה ימית באופן דומה למוצרים רבים אחרים, זאת כיוון שמים מעכבים פוטוליזה התורמת להתכלות מוצרי פלסטיק.
רשתות רפאים, שנשכחו או אבדו בים וכל עוד הן פרושות בעזרת מצופים, ממשיכות ללכוד בעלי חיים ימיים ולגרום למותם. פתיתי פלסטיק, המשמשים בתעשיית הפלסטיק ומכונים לעיתים "דמעות בתולות הים" הם חתיכות חומר פלסטי כדורי אשר קוטרם קטן בדרך כלל מחמישה מילימטר, ומהווים מרכיב מרכזי בפסולת הימית. פתיתים אלה, המהווים חומר גלם בתעשיית הפלסטיק, מגיעים לסביבה הימית כתוצאה מתאונות בהן נשפך החומר לים. שקיות מפלסטיק מהוות אף הן מרכיב משמעותי בפסולת הימית, שקיות אלה עלולות לגרום לחנק או חסימת דרכי העיכול של בעלי חיים ימיים כאשר הן נבלעות. במחקר[דרוש מקור] לסקירת קרקעית הים, שנערך בשנת 1994 באגן הצפון-מערבי של הים התיכון, תוך שימוש ברשתות דיג שנגררו על קרקעית הים סמוך לחופי ספרד, צרפת ואיטליה, נמצא ריכוז ממוצע של 1,935 פריטי פסולת ימית לקילומטר רבוע. פסולת מוצרי פלסטיק היוותה 77% מן הפסולת הכוללת, ו-93% מתוך מוצרי הפלסטיק היו שקיות קניות.
מקורות הפסולת הימית

הרפובליקה העממית של סין אחראית לכ-30 אחוזים מכמות הפסולת הימית העולמית המוערכת בכ- 2.4 מיליון טונות בשנה; אחריה נמצאות (בסדר יורד) אינדונזיה, הפיליפינים, וייטנאם, סרי לנקה, תאילנד, מצרים, מלזיה, ניגריה ובנגלדש.
90 אחוזים מהחומרים המרכיבים את שטח הפסולת של כל האוקיינוסים בעולם מגיעים מעשרה נהרות בלבד (בסדר יורד)ː נהר היאנגצה בסין, נהר האינדוס בפקיסטן, הנהר הצהוב בסין, הנהר האי בסין, הנילוס באפריקה, הגנגס בהודו, נהר הפנינה בסין, נהר האמור ברוסיה, סין ומונגוליה, הניז'ר במערב אפריקה, ונהר המקונג בדרום-מזרח אסיה.
כארבע חמישיות מן הפסולת הימית ממקור יבשתי מוצאת דרכה לים לאחר שהועפה, או נשטפה לשם ממזבלות ומקומות אחרים ביבשה. על פי הערכות, יותר מ-10,000 מכולות אובדות בים מדי שנה. מכולות אלה נופלות בדרך כלל מאוניות מכולות במהלך סערות. אחת התאונות המפורסמות של נפילת מכולות לים אירעה באוקיינוס השקט, ב-10 בינואר 1992, כאשר במהלך סערה נפלו מאוניה ששייטה בדרכה מהונג קונג לארצות הברית סמוך לקו התאריך הבינלאומי, שתים-עשרה מכולות. אחת מן המכולות, אשר הכילה צעצועי אמבטיה (ברווזי גומי וצעצועים צפים דומים), נפרצה לאחר הנפילה ו-28,800 צעצועים צפים ואטומים למים החלו משייטים עם הזרמים באוקיינוס. מאז נמצאו הצעצועים בכל רחבי תבל, והובילו להבנה טובה יותר של זרמי הים. תאונות דומות אירעו עוד קודם לכן, כך נפלה לים בשנת 1990 מכולה שהכילה כ-80,000 נעלי נייקי אשר צפו והתפזרו בים
שטחי פסולת באוקיינוסים > שטח הפסולת של האוקיינוס השקט

שטח הפסולת של האוקיינוס השקט הוא מקבץ של פסולת שנוצרה על ידי האדם ונישאת על גבי מערבולת זרמי ים (Gyre) במרכז החלק הצפוני של האוקיינוס השקט, בערך בין 135°-155° מערב, ובין 35°-42° צפון. השטח מתאפיין בריכוז גבוה של חומרים צפים, ביניהם פלסטיק, כימיקלים וחומרי פסולת אחרים, זאת לעומת אזורים אחרים באוקיינוס השקט. רוב הפסולת הצפה באזור זה מורכבת מפתיתי פלסטיק זעירים המרחפים בעומקים שונים בים. באזורים אלה ריכוזי הפלסטיק במים עולים על אלה של ריכוז הפלנקטון המצוי בים באופן טבעי. חופי איים הסמוכים לשטח הפסולת באוקיינוס השקט מוצפים בפסולת. דוגמאות בולטות הם אטול מידוויי והוואי.
שטחי פסולת באוקיינוסים > שטח הפסולת של האוקיינוס ההודי

שטח הפסולת של האוקיינוס ההודי הוערך בשנת 2011 בכ- 2,183,480 קילומטר רבוע, משקלו כ-2,185 טון, וריכוז הפסולת בשטח הוא כ-10,000 טון לקמ"ר. מדובר בשטח הפסולת הימית השלישי בגודלו מבין חמשת שטחי הפסולת הימים בעולם (לאחר צפון האוקיינוס השקט ששטח הפסולת שבו היא 8,095,000 קמ"ר, וצפון האוקיינוס האטלנטי ששטח הפסולת שבו הוא 3,625,753 קמ"ר), אך הדליל ביותר ובעל כמות הפסולת המועטה ביותר מבין כל שטחי הפסולת באוקיינוסים.
שטחי פסולת באוקיינוסים > שטח הפסולת הצפון אטלנטי

שטח הפסולת הצפון אטלנטי מוערך בכ-3,625,753 קילומטרים רבועים, צפיפותו היא 25,000 חלקיקים לקמ"ר ומשקלו הכולל הוא כ-9,064 טון. מרבית הפסולת מורכבת ממיקרופלסטיק וחלקיקי פלסטיק קטנים שריכוזם עומד על כ-4,000 חלקיקים לקמ"ר, אך במקומות מסוימים הריכוז מגיע עד ל-200,000 חלקיקים לקמ"ר. שטח הפסולת נמצא בין קווי הרוחב 22° צפון ל-38° צפון אך גבולותיו המזרחיים והמערביים אינם ברורים. קיימת תנודה עונתית של כ-16,00 ק"מ בכיוון צפון ודרום המושפעת גם עקב תופעת האל ניניו. הפלסטיק מתפרק לחלקים קטנים יותר ויותר כאשר החלקיקים הצפים על פני המים הם בעיקר פולימרים כגון פוליאתילן ופוליפרופילן המשמשים לייצור מוצרים ביתיים.
השפעות > השפעה על הסביבה

בעלי חיים ימיים רבים בולעים פסולת ימית בטעות כיוון שלעיתים היא דומה במראה למזונם הטבעי. חתיכות פלסטיק עלולות להיתקע באופן קבוע בדרכי העיכול של חיות אלה, תוך חסימת מעבר המזון וגרימת מוות בהרעבה או זיהום. פתיתי פלסטיק זעירים דומים במראם לזואופלנקטון, דבר המטעה בעלי חיים הניזונים ממזון זה וגורם לבליעת הפסולת ולהעברתה בשרשרת המזון. מחקר משנת 1999 כי בריכוזי פסולת ימית באוקיינוס השקט עולה משקל פסולת הפלסטיק למטר מעוקב מים פי שישה על משקל הפלנקטון. תוספים רעילים המשמשים בתעשיית הפלסטיק מחלחלים לסביבתם כאשר מוצרי הפלסטיק שרויים במים. חלק מחומרים אלה צפים על פני המים בסביבת פסולת פלסטיק והופכים אזורים אלה למסוכנים עוד יותר לבעלי חיים.
לא כל הפסולת הימית תוצרת אדם גורמת לנזקים סביבתיים. מוצרי ברזל ובטון גורמים בדרך כלל לנזק מזערי בלבד לסביבה כיוון שהם שוקעים לקרקעית הים ואינם נעים עוד. לעיתים חלקי מתכת ובטון עשויים אף ליצור שוניות מלאכותיות המסייעות לסביבה הימית.
השפעות > השפעה על יונקים ימיים

דוגמה להשפעה החמורה ניתן למצוא בניתוח שנעשה ב-2019 לגופה של נקבת לווייתן שנסחפה לחוף בפיליפינים. הלווייתנית במשקל 498 ק"ג ובאורך 4.5 מטרים, נמצאה כשבקיבתה פסולת מגוונת מפלסטיק במשקל של כ-40 ק"ג, כמות שנחשבת לגדולה באופן לא רגיל אפילו ביחס לכמויות שפעילי סביבה רגילים למצוא בגופות יונקים ימיים באוקיינוסים.
בליעת חלקי פלסטיק מעניקה ללווייתנים וליונקים ימיים אחרים תחושה מוטעית של שובע מבלי לספק להם את הצרכים התזונתיים שהם צריכים. זה מוביל אותם לאיבוד משקל, חולשה וירידה במהירות השחייה שלהם מה שהופך אותם לפגיעים יותר על ידי טורפיהם. ליונקים הימיים אין שום אפשרות לעכל את הפלסטיק או להפריש אותו מגופם.
השפעות > השפעה על עופות ימיים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
חקיקה ואמנות

אמנת לונדון משנת 1972, או בשמה המלא "אמנה למניעת זיהום ימי על ידי השלכת פסולת וחומרים אחרים" (באנגלית: Convention on the Prevention of Marine Pollution by Dumping of Wastes and Other Matter) נכנסה לתוקפה בשנת 1975. האמנה עוסקת במניעת זיהום הים מכלי שיט, כלי טיס ואסדות, היא אינה עוסקת בזיהום הים הנגרם מפסולת הנשטפת או מועפת לים ממזבלות או מקורות יבשתיים אחרים.
האמנה למניעת זיהום מאוניות (ידועה בראשי תיבות MARPOL 73/78) נועדה למזער את זיהום הימים בעולם, כולל תופעות של השלכת פסולת לים, שמן וגזי פליטה. על פי האמנה, מטרתה היא לשמר את הסביבה הימית באמצעות מניעה מוחלטת של זיהום בשמן (בעיקר נפט ותזקיקיו) וחומרים מזיקים אחרים וכן מיזעור אירועים תאונתיים של פליטת חומרים אלה לים. האמנה מחליפה את האמנה למניעת זיהום הים בנפט משנת 1954.
חוק מניעת זיהום הים (הטלת פסולת), התשמ"ג-1983 היא חקיקה בישראל אשר נחקקה מכוח התחייבותה של ישראל באמנת MARPOL והמעגנת בחוק מקומי את עקרונות האמנה.
ראו גם

זיהום מים
הערות שוליים

1 2  Joint Group of Experts on the Scientific Aspects of Marine Pollution - GESAMP, Reports and Studies, 1991
↑  S. B. Sheavly, K. M. Register, Marine Debris & Plastics: Environmental Concerns, Sources, Impacts and Solutions. Journal of Polymers and the Environment, October 2007, Volume 15, Issue 4, pp 301-305. doi:10.1007/s10924-007-0074-3
↑  האיים הקטנים שמוצפים בפסולת פלסטיק, באתר ynet, 18 במאי 2019
↑  Alan Weisman. The World Without Us. St. Martin's Thomas Dunne Books, 2007. pp. 112–128. ISBN 0-312-34729-4.
↑  ארבל לוי, טבע הדברים, ים של זבל: המחיר של זיהום הים והחופים, באתר ynet, 19 בנובמבר 2010
↑  Marine Litter, UNEP, 2005
↑  World's Oceans Clogged by Millions of Tons of Plastic Trash, Scientific American (באנגלית)
↑  Christian Schmidt, Tobias Krauth, Stephan Wagner, Export of Plastic Debris by Rivers into the Sea, Environmental Science & Technology 51, 2017-11-07, עמ' 12246–12253 doi: 10.1021/acs.est.7b02368
↑  Deutsche Welle (www.dw.com), Almost all plastic in the ocean comes from just 10 rivers | DW | 30.11.2017, DW.COM (באנגלית בריטית)
↑  Facts About Marine Debris & How You Can Help. NOAA, 2010
↑  Janice Podsada, Lost Sea Cargo: Beach Bounty or Junk?. National Geographic News, 19.1.2001
↑  Ben Clerkin, Thousands of rubber ducks to land on British shores after 15 year journey. MailOnline, 27.6.2007
↑  Marsha Walton . "How sneakers, toys and hockey gear help ocean science". CNN 28.05.2003.
↑  Kenneth R. Weiss,Plague of Plastic Chokes the Seas. pulitzer.org, 2007
↑  Charles Moore, Across the Pacific Ocean, Plastics, Plastics, Everywhere. Natural History 2003;112, n.9
↑  ניו יורק טיימס, נקבת לווייתן נסחפה לחוף ומתה - בגופה נמצאו כמעט 40 ק"ג של פסולת פלסטיק, באתר הארץ, 19 במרץ 2019
↑  Victor, Daniel (2019-03-18). "Dead Whale Found With 88 Pounds of Plastic Inside Body in the Philippines". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2019-03-20.
↑  Convention on the Prevention of Marine Pollution by Dumping of Wastes and Other Matter
↑  International Convention for the Prevention of Pollution From Ships, 1973 as modified by the Protocol of 1978
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536805605171  GND: 102399321X  LCCN: sh90004986  NDL: 01203794 
"מסעות" צעצועי האמבטיה ממקום נפילתם למים (חץ שחור) אל אתרים שונים בעולם שם נמצאו
מפת שטח הפסולת של האוקיינוס השקט ובה נראים ריכוזים במזרח ובמערב האוקיינוס ושדה פסולת הנפרס ביניהם
פרניו ולאשיץ'

ברון פרניו ולאשיץ' (בקרואטית: Franjo Vlašić, בהונגרית: Vlassich Ferenc;‏ 24 באפריל 1766 דומבובאר, דרום הונגריה - 16 במאי 1840 זאגרב) היה אציל ואיש צבא קרואטי, באן  (משנה למלך) של ממלכת קרואטיה, סלבוניה ודלמטיה בשנים 1840-1832, תחת חסות ממלכת הונגריה, במסגרת האימפריה האוסטרית, גנרל בצבא האוסטרי.
קיבל את התואר ברון בשנת 1832.