stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תיאטרון פלייבק
לקריאה נוספת

עינת משעל ניצן (תיאטרון פלייבק החבר׳ה מאיכילוב) ׳במה לכל אדם-מלמדים תיאטרון פלייבק׳ הוצאת אדמה 2020.
נילי לוברני-רולניק (תיאטרון אנסמבל פלייבק), חיים בתוך סיפור: תיאטרון פלייבק ואמנות האימפרוביזציה, הוצאת הקיבוץ המאוחד ומכון מופ"ת, 2010.
ד"ר אילן פרז (תיאטרון פלייבק מראות), מהו אלתור? פרספקטיבות פילוסופיות ותאטרוניות באלתור בתיאטרון פלייבק, אוניברסיטת בר-אילן, 2013.
Savinov V. V. The Role of Conductor in Playback-Interview / V. V. Savinov // Psychodrama and modern psychotherapy. – Kyiv, Ukraine, 2012. – No.1–2. – 160 p. – P. 126–129.
אלון ציון פורת (תיאטרון פלייבק מעגלי סיפורים) הלמה של תיאטרון הפלייבק הוצאת תירוש, 2019. רעיונות ועקרונות להתפתחות אישית,חברתית וערכית דרך חווית "תיאטרון הפלייבק".
תיטמר ממרסבורג

הבישוף תיטמר ממרסבורג
כיפת קתדרלת מרסבורג, שבה עבד תיטמר
עמוד מהכרוניקה של תיטמר, כתב יד דרזדן
תיטמר (בגרמנית: Thietmar) או דיטמר (Dietmar, ‏Dithmar)‏ (25 ביולי 975 – 1 בדצמבר 1018) היה בישוף העיר מרסבורג (Merseburg) והיסטוריון גרמני בימי השושלת האוטונית.
חייו

תיטמר היה בנו של זיגפריד, הרוזן מוַולְבֶּק (Walbeck), והיה קרוב של אוטו הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. הוא התחנך בקוודלינבורג (Quedlinburg) ובמגדבורג, התמנה לראש מנזר ולבק בשנת 1002, ושבע שנים מאוחר יותר לבישוף העיר מרסבורג. הוא נטל חלק מסוים במאורעות הפוליטיים בתקופתו; ב-994 הוא הוחזק כבן ערובה בידיהם של הנורדים, וטעם מטעמה של המלחמה.
תיטמר נפטר ב-1 בדצמבר 1018, ונקבר בקתדרלת מרסבורג.
הכרוניקה של תיטמר

בין השנים 1012–1018 חיבר תיטמר כרוניקון בן שמונה כרכים, אשר עוסק בתקופה שבין 908–1018. לשם חיבור התקופה המוקדמת יותר בקורות, נעזר תיטמר בחיבור Res gestae saxonicae sive annalium libri tres של וידוקינד מקורביי (Widukind von Corvey), בחיבור Annales Quedlinburgenses ובמקורות נוספים; החלק המאוחר יותר בכרוניקה הוא פרי ידע אישי שלו.
הסגנון הלטיני והסידור הכללי אינם עומדים בסטנדרטים גבוהים, בעיקר – כפי שחושף כתב היד המקורי – מפני שתיטמר המשיך להכניס תיקונים ותוספות לטקסט גם לאחר השלמתו. נוסף על כך, אין הוא מבדיל תמיד בין עיקר וטפל.
אף על פי כן, הכרוניקה מהווה מקור מוסמך להיסטוריה של סקסוניה שתחת שלטונם של הקיסרים אוטו השלישי והיינריך השני. אף פרט מידע אינו מושמט, אולם הפרטים העשירים ביותר שניתנים בחיבור מתייחסים לבישופות מרסבורג, ולמלחמות נגד הוונדים ונגד הפולנים.
כתב היד המקורי של היצירה הועבר ב-1570 לדרזדן. בעקבות הפצצת דרזדן במלחמת העולם השנייה ניזוק כתב היד קשות, ורק מספר דפים נותרו ללא פגע. מהדורת פקסימיליה מלאה יצאה לאור בדרזדן בידי ל' שמידט (L Schmidt) קודם לכן, ב-1905.
מהדורות

Thietmari Merseburgensis episcopi Chronicon:
Johann Martin Lappenberg, Monumenta Germaniae Historica, Scriptores, vol. III, Hanover, 1889.
Wilhelm Wattenbach, Leipzig, 1892.
RHoltzmann, MG. SS. rer. Germ. NS. 9;
Holtzmann, תרגום לגרמנית מודרנית, 1938.
W Trillmich, תרגום לגרמנית מודרנית, Darmstadt, 1957.
תפוסה

בתחום הימאות והספנות, תפוסה היא נפח המטען שאונייה מסוגלת לשאת.
תפוסה ברוטו משמעותה נפח כל החללים בתוך האונייה, על הסיפון ובמבנים העיליים שמעליו, המשמשים לאחסון מטען, אספקה ודלק ולמגורי הצוות והנוסעים, לרבות חדר המכונות וגשר הפיקוד.
תפוסה נטו היא הנפח המיועד למטען, לרבות על הסיפון, לאחר ניכוי הנפח שתופסים מגורי הצוות, גשר הפיקוד, חדר המכונות וחדר ההגה.
התפוסה נמדדת ביחידות הנפח טון תפוסה, כאשר 1 טון תפוסה שווה 100 רגל מעוקב (כ־2,831.6 ליטר). מקור המונח "ton" במשמעותו זו הוא במלה האנגלית העתיקה "tun", שפירושה "חבית יין גדולה". ביחידה זו ציינו את קיבולת המטען של אוניות באמצעות חישוב מספר חביות יין שהספינה הייתה מסוגלת לשאת.
כלי שיט מסחריים, המובילים מטענים, נמדדים בטון תפוסה, בעוד שכלי שיט מלחמתיים נמדדים בטון הדחק (displacement) שהיא יחידת משקל.
ראו גם

מידת התפוסה הבריטית הישנה
מידת התפוסה הבריטית ליכטות
הדחק (כלי שיט)
תפוס כיוון

| --- | --- |

 סוגה:  שעשועון
 מנחים:  אמנון פישר
 ארץ מקור:  ישראל
 הפקה
 אורך פרק:  25 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 2 (טלעד)
 תקופת שידור מקורית:  1993–1994
תפוס כיוון היה שעשועון טלוויזיה לילדים ששודר בערוץ 2, במשבצת השידור של הזכיינית טלעד בין השנים 1993–1994 בו שני זוגות ילדים התחרו זה בזה והיו צריכים לענות על שאלות טריוויה שונות ולבצע בהצלחה משימות פיזיות שונים. את התוכנית הנחה אמנון פישר.
מהלך התוכנית

התוכנית התחילה תמיד עם אתגר פיזי אותו שתי זוגות המתמודדים היו צריכים לפתור תוך כדי שיתוף פעולה. הקבוצה שזכתה באתגר הראשונה קיבלה את האפשרות לענות על שאלת הטריוויה הראשונה בשלב הבא של התוכנית.
בשלב הבא כל זוג נשאל בתורו שאלת טריוויה, שאם היה יודע את התשובה עליה, היה מקבל נקודות. אם לא היה יודע את התשובה, על אחד המתמודדים באותו זוג היה לומר את המשפט "תפוס כיוון" והשאלה הייתה עוברת לזוג השני. אם גם הזוג השני לא היה יודע את התשובה, הייתה השאלה חוזרת שוב לזוג הראשון ואם לא היה מוסר תשובה לשאלה, היה עליו לבצע אתגר פיזי. כשאחד הזוגות היה מוסר תשובה לא נכונה, היה הזוג השני מקבל את הנקודות.
בסיום התוכנית, הזוג שצבר פחות נקודות, היה מודח מהמשחק וזכה בפרס ניחומים, ואילו הזוג שצבר יותר נקודות, היה עולה לשלב "משימת הגמר", בו היה עליו לבצע מספר משימות פיזיות תוך דקה אחת. אם היה עומד באתגר, היה זוכה ב-500 ש"ח, ואם היה נכשל, זכה בפרס ניחומים.
ערך זה הוא קצרמרבנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תהילים קכ"ב

תהילים קכ"ב הוא המזמור ה-122 בספר תהילים והוא חלק מקובץ שירי המעלות בספר. זהו מזמור תפילה בה מביע משורר תהילים את שמחתו לעלות לרגל לירושלים.
תוכן המזמור ומבנהו

יש המחלקים את המזמור כך: פסוק א' משמש כמבוא וכל צמד פסוקים הבאים אחרי כותרת המזמור משמשים כחלק. מפסוק א' משמש ככותרת מבוא למזמור. לדעת רבי משה הכהן אבן ג'יקטילה, המזמור חובר על ידי דוד כדי שיושר בעת בניית בית המקדש. הקושי העולה מהפסוק הוא התיבה: "לדוד" המופיעה בכותרת המזמור שיש הטוענים כי זה מעיד על כל שהמזמור נכתב לכבוד דוד.
בעל המזמור מתפלל לשלום ירושלים. במזמור פונה המשורר בשם העולים לרגל לבית המקדש, הפנייה אל העיר נעשית בגוף שני ובה הוא מדבר בשבחה. לדעת רבי יעקב פייתוסי מזמור זה נאמר על ידי הגולים ובו מובע הרעיון של יישוב ארץ ישראל
רקע היסטורי לחיבור המזמור

ישנה סתירה בולטת בין כותרת המזמור לבין גופו של המזמור. בכותרת נאמר "שיר המעלות לדוד", ואילו תוכנו של המזמור מתאר את העלייה לבית ה' והגעת השבטים לירושלים. דוד, לא בנה את בית ה', ועל כן, בכל מקרה, לא התקיימה בזמנו עליית השבטים שלוש פעמים בשנה אל בית המקדש. בנוסף: במזמור מתוארת ירושלים כמקום ישיבת "כיסאות לבית דוד", ואם כן, על כיסא המלוכה בירושלים ישבו אז כבר צאצאיו של דוד. פתרונות לסתירה זו ניתנו באופנים שונים והם משמשים גם כהסבר לרקע ההיסטורי לחיבורו של המזמור
רקע היסטורי לחיבור המזמור > בספרות חז"ל

אמר ר' יהושע בן לוי: מאי דכתיב "שיר המעלות לדוד, שמחתי באומרים לי בית ה' נלך"? אמר דוד לפני הקדוש ברוך הוא: רבונו של עולם, שמעתי בני אדם שהיו אומרים, מתי ימות זקן זה, ויבא שלמה בנו ויבנה בית הבחירה ונעלה לרגל, ושמחתי.
פתרון זה, המבוסס על דרשת הפסוקים מציג את המזמור כתגובתו של דוד על דברים ששמע מפי בני דורו שאמרו: "[מתי] בית ה' נלך?".
רקע היסטורי לחיבור המזמור > בפרשנות המקרא של ימי הביניים

פרשני המקרא בימי הביניים נקטו פירושים שונים, בחלקם על דרך הפשט, שדרכם הסבירו גם את הרקע ההיסטורי לחיבור המזמור.
רד"ק ור' ישעיה פירשו כי "המזמור הזה מאמר בני הגלות, ומרוב תאוותם לבנין בית המקדש, יזכרו עלות ישראל לרגלים, וידברו על לשון האבות שהיו בזמן הבית".
המאירי (באחד משני מפירושיו) פירש כי "זה המזמור יש לפרשו על בני הגלות... יתנבא על בשורת הגאולה: שבהגיע תור הגאולה ויצא קול הישועה, תגדל שמחת העם בבשורה. ולהפליג במעלת הישועה האריך "בשבחי ירושלים ואמר: 'עומדות היו רגלינו...' כלומר כשהיית במילואך".
פירושים אלה, המפרשים את מזמורי ספר תהילים כנבואות שנאמרו לצורך בני הגלות, נפוצים בדברי הראשונים, והם נובעים מן הרצון להפוך את ספר תהילים לכזה שמבטא את רחשי לבם של ישראל בתקופה שבה חיו המפרשים עצמם.
ראב"ע בשם ר' משה הכהן ג'יקטילא מפרש: "אמר רבי משה, כי זה השיר אמרו דוד שייאמר עם הזמירות בבית ה' בעת שייבנה הבית". כלומר, דוד אמר מזמור זה לשם העתיד, אולם לא לשם הדורות הרחוקים - בני הגלות או בני בית שלישי - אלא לשם הדורות הקרובים ביותר - אלו שחיים בימיו של דוד עצמו ושיזכו לבניין המקדש בימי בנו. הנחה זו של ר' משה פוטרת אותו מלייחס לדוד נבואה: הרי דוד ידע מפי נתן הנביא ששלמה בנו הוא שיבנה את הבית. וכפי שדוד הכין חומרים לבניין הבית בידי בנו, כך הכין אף שירים וזמירות שייאמרו בבית ה' בעת שייבנה הבית.
הנחת הפרשנים היא שהזכרת שמו של דוד בכותרת המזמור מעידה על היותו מחבר המזמור ואמנם מסתבר שכך הדבר ברוב המזמורים בספר תהילים שכותרתם מכילה שם או שמות של אישים. אולם ישנם מזמורים שנראה כי הכותרת שלהם היא הקדשה של המזמור לאותה אישיות הנזכרת בה. יש הסבורים כי גם כאן מדובר על מזמור שכותרתו היא הקדשה ולכן אין סיבה לייחס את הפרק לתקופה שבה המקדש לא היה קיים: לא לתקופת דוד ולא לתקופת הגלות. המזמור משקף את חווייתם של עולי הרגל לירושלים, והמשורר שחווה חוויה מרוממת זו הוא שחיברו והקדישו לדוד המלך.
בליטורגיה

פרק זה הוא חלק מהמזמורים הנוספים בפסוקי דזמרא של שבת ויום טוב.
בחלק מקהילות אשכנז, נוהגים לומר מזמור זה (יחד עם "ברכי נפשי" ושאר מזמורי שיר המעלות) אחרי תפילת מנחה של שבתות החורף, כלומר משבת בראשית עד (ולא עד בכלל) שבת הגדול.
כמו כן בחלק מהקהילות נהוג לאומרו לפני עלינו לשבח בתפילות ערבית של לילות חול המועד סוכות.
המזמור בתרבות

המזמור, באנגלית, הושר בכניסתה של אליזבת השנייה, מלכת הממלכה המאוחדת להכתרתה ב-2 ביוני 1953.
בשירו הידוע של יוסי גמזו 'בשערייך ירושלים' ללחן יחזקאל בראון שזורים פסוקים מספר תהילים וממזמור זה השורה הפותחת את שירו: "עומדות רגלינו בשערייך, ירושלים". השיר זכה למספר ביצועים ביניהם של יהורם גאון, הפרברים, רונית אופיר וגאולה גיל. המזמור זכה ללחן של מרדכי כלפון ולביצוע אורפנד לנד. בשיר "שלווה בארמונותייך", מתוך האלבום "תוך כדי תנועה", הראפר והזמר רביד פלוטניק מבצע חלקים מתוך הפזמון.
המזמור בתרבות > במוזיקה החסידית

שמחתי - הית ה' נלך - אהרלה סמט ויידאלע מנדלסון, לחן של יוסי פריד, עיבוד של אלי קליין ואיצי ברי.
שמחתי - לחן של שמשי ניימן באלבום נחמה.
למען אחי - דובי מייזלעס באלבום טביעת אצבע, לחן של ר' ישראל באדאנסקי.
שמחתי באומרים לי בית ה נלך - לחן של ר שלמה זלמן ריבלין. הושר בהליכה לכותל המערבי בחג השבועות תשכ"ז לאחר שחרורו. לאחר מכן הרב הדרי לימד את השיר והושר על ידי ישיבת הכותל בעת הליכה לכותל בחג השבועות.
הערות שוליים

↑  אלחנן סמט שאלו לשלום ירושלים - תהילים קכ"ב בית דרש וירטואלי
↑  אוריאל סימון, ארבע גישות לספר תהילים - מר' סעדיה גאון עד ר' אברהם אבן עזרא, רמת גן, בר-אילן, תשמ"ב, 105, 116
↑  אביגדור הורוויץ, עולם התנ"ך: תהילים ב', תל אביב, דוידזון עתי, 1996, עמ' 222
↑  צבי זהר, האירו פני מזרח: הלכה והגות אצל חכמי ישראל במזרח התיכון, תל אביב, הקיבוץ המאוחד, 2001, עמ' 214
↑  רד"ק, תהילים קכ"ב
↑  כך לדוגמה את כותרת תהילים קכ"ז "שיר המעלות לשלמה" פירש ראב"ע: "בעבור שלמה, כמו 'וללוי אמר' (דברים ל"ג, ח). וזה השיר חברו אחד מן המשוררים על שלמה". ובדומה לכך פירש שם רד"ק. אף את כותרת תהילים ע"ב "לשלמה" פירשו המפרשים בדומה: בעבור שלמה. אם כן, ניתן לומר שאף הכותרת "לדוד" עשויה להתפרש לעיתים 'בעבור דוד, לכבודו'.
↑  אלחנן סמט, מזמור קכ"ב, בית המדרש הווירטואלי - הר עציון
↑  רמ"א, אורח חיים, סימן רצ"ב, סעיף ב'; סדר עבודת ישראל, רעדלהיים תרכ"ח, עמ' 267.
↑  "The Form and Order of Service that is to be performed and the Ceremonies that are to be observed in the Coronation of Her Majesty Queen Elizabeth II in the Abbey Church of St. Peter, Westminster, on Tuesday, the second day of June, 1953". An Anglican Liturgical Library. נבדק ב-15 בדצמבר 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑
↑  מילות השיר באתר שירונט
↑   שמחתי-בית ה' נלך, בביצוע אהרלה סמט ויידאלע מנדלסון, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב (אורך: 4:13), 26 בפברואר, 2022
כיכר צה"ל בירושלים. סלע ועליו נחרט פסוק ב' ממזמור זה.
תמיד גרנו בטירה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  שירלי ג'קסון
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  אימה, מתח, גותי
 הוצאה
 הוצאה:  Viking Press
 תאריך הוצאה:  1962
 מספר עמודים:  207
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  טל־מאי ומשכל
 תאריך:  2017
 תרגום:  מאירה פירון
תמיד גרנו בטירה (אנגלית: We Have Always Lived in the Castle) הוא רומן אימה גותי מאת הסופרת האמריקאית שירלי ג'קסון, שפורסם בשנת 1962. זו הייתה העבודה האחרונה שג'קסון פרסמה בעודה בחיים, אשר הוקדשה לפסקל קוויצ'י, המוציא לאור והעורך שלה. הרומן כתוב מנקודת המבט של "מריקט" (מרי-קתרין) בלקווד, שגרה יחד עם אחותה והדוד שלה בבית גדול בוורמונט הממוקם בקצה עיירה אמריקאית טיפוסית. שש שנים לפני אירועי הרומן, חוותה משפחת בלקווד טרגדיה שהשאירה את שתי האחיות ודודם מבודדים משאר תושבי העיירה, כשתושבי העיירה מביעים עוינות גלויה כלפי המשפחה בכלל ומריקט בפרט.

הרומן פורסם לראשונה בהוצאת ויקינג, והוא נחשב בידי רבים לפסגת היצירה של ג'קסון. העיבוד הראשון של הספר לקולנוע הופק ב-2018 וזכה לביקורות חיוביות.
דמויות

מריקט (מרי-קתרין) בלקווד - המספרת של הסיפור, נערה בת 18 והניצולה הצעירה ביותר מחברי משפחת בלקווד. כשהיא הייתה בת 12, הוריה, דודתה ואחיה הצעיר מתו כתוצאה מהרעלה במהלך ארוחת ערב. מריקט היא היחידה מבין בני המשפחה הנותרים, שהולכת לעיירה כדי להחליף ספרים ולקנות מצרכים. בזמן שהיא נושאת את המצרכים בחזרה לביתה, היא סובלת תדיר מהטרדות מאנשי העיירה. מריקט עוסקת ב"קסם" ואמונות תפלות, על ידי קבורה של חפצים שונים ברחבי השדות הסמוכים לביתה.
קונסטנס בלקווד - אחותה הגדולה בת ה-28 של מריקט, שלא יצאה מעבר לתחום הגינה של הבית מאז האסון שפקד את משפחתה. קונסטנס הייתה זו שנעצרה בחשד לרצח, למרות שמאוחר יותר היא זוכתה מהאשמה זו. קונסטנס היא היחידה מבין חברי המשפחה שדואגת להכין אוכל, לנקות, ולדאוג לדוד ג'וליאן ולמריקט.
ג'וליאן בלקווד - דודם של מריקט וקונסטנס, אחיו של אביהם המנוח, ג'ון. ג'וליאן הורעל אף הוא, אבל הצליח לשרוד, ונותר מוגבל לכיסא גלגלים. הוא שיכל את אשתו דורותי באסון המשפחתי. ג'וליאן מתואר על ידי הדמויות האחרות כתמהוני, אשר עסוק בכתיבה אובססיבית על ערב ההרעלה בזכרונותיו.
צ'ארלס בלקווד - בן דודן של קונסטנס ומריקט ובנו של ארתור, אחיהם של ג'וליאן וג'ון. לאחר מותו של אביו, צ'ארלס מגיע לאחוזת בלקווד לביקור, וזוכה לחשדנות מצד מריקט וג'וליאן שלא סומכים על כוונותיו של צ'ארלס בביקורו זה. ג'וליאן חושד שצ'ארלס זומם לגנוב את ההון המשפחתי. צ'ארלס מתמקד בקשירת קשר עם קונסטנס, ומנצל את התמימות שלה כדי לנסות להניע אותה לצרכיו.
לקריאה נוספת

אריאנה מלמד, "תמיד גרנו בטירה": היצירה המושלמת לאגורופובים בינינו, באתר הארץ, 30 באוקטובר 2017
עופרה רודנר, "תמיד גרנו בטירה": ימי הביניים חוזרים לנקום, ולא רק בסדרות טלוויזיה, באתר הארץ, 8 בנובמבר 2017
3 דברים טובים לסופ"ש, באתר ynet, 25 באוקטובר 2017
תעשו לי מקום

תעשו לי מקום הוא אלבום הבכורה של הראפר הישראלי איזי. ב-12 בדצמבר 2012 שוחרר האלבום להאזנה באתר יוטיוב, וב-17 בינואר 2013 החל להימכר בחנויות. האלבום הופק במלואו על ידי ג'וזף (חבר בהרכב Http). באלבום התארחו האומנים: שירה גבריאלוב, נצ'י נצ', קאשי, דין כהן, בוקה והצמד עידו בי וצוקי. האלבום כולל שירים סאטיריים לצד שירי מחאה. שירי האלבום צברו מעל ל-25 מיליון צפיות ביוטיוב.
רקע

הסינגל הראשון מהאלבום, "כלבויניקית", פורסם בעמוד היוטיוב הרשמי של איזי ב-3 באפריל 2011. הסינגל גרף הצלחה גדולה בקרב בני הנוער ופרץ לאיזי את הדרך למיינסטרים. הסינגל הוא שיר אהבה לחברתו דאז שירה גבריאלוב. לסינגל נעשה רמיקס רשמי על ידי צמד הדי-ג'יים שוהם וגבריאל, אשר שוחרר ב-6 במאי 2011. ב-9 באוגוסט 2011 איזי הוציא לאור את הסינגל השני מהאלבום, "כולי בהיי". ב-22 בספטמבר 2011 יצא לאור הקליפ של השיר.
לאחר הוצאת הסינגל השני איזי הוציא לאור את השירים: "מה שעושה לך טוב", "כמו כישוף" (אשר שוחרר כקליפ), "כשהעולם יעצור" (שבו הוא מארח את שירה גבריאלוב), "חיים רק פעם אחת" (הופק על ידי הדי ג'יי דין כהן) ו"לא נורמלי" (שבו התארחו והפיקו הצמד עידו בי וצוקי). ב-12 בדצמבר 2012 איזי הוציא לאור את שאר שירי האלבום לעמוד היוטיוב שלו. ב-17 בינואר האלבום החל להימכר בחנויות השונות.
ב-21 וב-22 בינואר 2013 איזי ערך שני מופעי השקה לאלבום הבכורה שלו ברידינג 3 בתל אביב. במופעים התארחו האומנים: קאשי, נצ'י נצ', דין כהן, קטלין רייטר, שירה גבריאלוב ואליעד נחום. לאחר הופעות ההשקה ברידינג 3, איזי ערך גם הופעות השקה בהיכל התרבות בבאר שבע ובמועדון הביט שבחיפה.
רשימת רצועות

| תעשו לי מקום> מס' | תעשו לי מקום> שם | תעשו לי מקום> אמן משתתף | תעשו לי מקום> משך | תעשו לי מקום>  | תעשו לי מקום>  | תעשו לי מקום>  | תעשו לי מקום>  | תעשו לי מקום>  | תעשו לי מקום>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | תעשו לי מקום  |   | 03:59 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | כלבויניקית  |   | 03:39 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | 36  |   | 02:21 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | מי מוכן  | נצ'י נצ' | 04:31 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | מדביק אותי לקיר  |   | 03:17 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ג'מייקה  |   | 03:57 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ממכר  |   | 03:00 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | כולי בהיי  |   | 03:52 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | מה שעושה לך טוב  |   | 04:48 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | שיר לסבא  |   | 04:05 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | חלומות (open doors)  |   | 03:40 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | כמו כישוף  |   | 05:34 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | פרוע  | קאשי | 03:37 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | לעוף למעלה  |   | 03:14 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | כשהעולם יעצור  | שירה גבריאלוב | 03:35 |  |  |  |  |  |  |
| 16. | חיים רק פעם אחת  | דין כהן | 03:18 |  |  |  |  |  |  |
| 17. | מריאור  |   | 03:28 |  |  |  |  |  |  |
| 18. | נרים את הראש  | בוקה ושירה גבריאלוב | 03:41 |  |  |  |  |  |  |
| 19. | לא נורמלי  | עידו בי וצוקי | 03:37 |  |  |  |  |  |  |
| 20. | לא שם (הכי חם עדיין)  |   | 03:44 |  |  |  |  |  |  |
תחזוקה

תחזוקה של כביש
תחזוקה היא מכלול הפעולות הנעשות לשם שמירה על תפקודו התקין של מוצר (מכשיר, מכונה, מבנה, תוכנה ועוד). התחזוקה כוללת אספקה של חומרים הנחוצים לתפקודו של המוצר, תיקונו במקרה שהתקלקל, לעיתים תחזוקה מונעת, שבאה למנוע קלקול של המוצר, ולעיתים שדרוג המוצר, כלומר הכנסת שיפורים בו. במחזור החיים של המוצר נדרשת התחזוקה החל ממכירתו כחדש (ולעיתים מגמר ייצורו, אף לפני מכירתו) ועד להפסקת השימוש בו, כך שהיא מהווה את חלק הארי במחזור חיי המוצר.
דוגמה: תחזוקת מכונית כוללת רכישת בנזין שאותו היא צורכת בנסיעתה, טיפול שגרתי (למשל מדי נסיעה של 20,000 ק"מ) הכולל החלפה של חלקים לפי המלצת היצרן, החלפת חלקים שהתבלו, תיקון תקלות שצצו במכונית, ולעיתים שיפור המכונית, באמצעות החלפת אחד מרכיביה ברכיב מתקדם יותר.
שירותי תחזוקה ניתנים על ידי קשת רחבה של בעלי מלאכה, בהתאם לסוג המוצר ולהתמחות הנחוצה לשם תחזוקתו. בתחזוקת מכונית, למשל, עוסקים מכונאי רכב, חשמלאי רכב, פחחי רכב ועוד.
לכלים מורכבים, כגון מטוס או צוללת, נקבעים כללי תחזוקה נוקשים, שנועדו למנוע תקלה בפעילותם.
אסטרטגיות תחזוקה

לביצוע התחזוקה מקובלות אסטרטגיות אחדות:
תחזוקה מתקנת: פעולת התחזוקה נעשית רק לאחר שהמוצר התקלקל ולכן אינו מתפקד או שתפקודו נפגע.
תחזוקה מתוכננת : תחזוקה לפי כללים שנקבעו מראש, כדי למנוע תקלות. תחזוקה זו כוללת:
תחזוקה מונעת: תחזוקה הנעשית במרווחי זמן קבועים (למשל אחת לשנה) או לאחר רמת שימוש מסוימת (למשל פעולה במשך אלף שעות), ובה מוחלפים או משופצים חלקים במוצר, אף שהם עדיין מתפקדים (אך לפי הערכת היצרן ההסתברות להתקלקלותם גבוהה מדי).
תחזוקה מבוססת מצב: תחזוקה שבה מוחלף רכיב לאחר שמצבו מעיד שאינו תקין, אף שעודנו נראה כמתפקד. דוגמה: החלפה של צמיג שעומק חריציו נמוך מ-1.6 מילימטר.
במהלך חיי המוצר נדרשת החלטה על הזמן שבו ראוי להפסיק לתחזק אותו (למכור אותו, להעבירו למחזור או להשליכו לאשפה). ההחלטה להפסיק לתחזק את המוצר עלולה לנבוע מסיבות שונות:
מוצר ישן נוטה להתקלקל לעיתים קרובות מאשר מוצר חדש, ובכך משתבש השימוש בו וגם עלויות התחזוקה גבוהות.
עלות השיקום של מוצר שניזוק גבוהה מדי. כאשר למכונית נגרם נזק חמור בתאונת דרכים, היא מוכרזת כ"טוטאל לוס", כלומר עדיף לגרוט אותה מאשר לתקן אותה.
התיישנות טכנולוגית. דוגמה: תחזוקה של מחשב ישן מפסיקה להיות כדאית כאשר מחשבים חדשים מציעים ביצועים טובים במידה משמעותית
עם התפתחות מערכות ממוחשבות מפותחות אפליקציות להעברת מידע מיידי על מצב המוצר למשל Engie על מערכות שונות של הרכבים. כמו כן, בהגעה למוסך, רכבים מתחברים למערכות מומחה שמאתרות מצב הרכב ומנתחות מידע שנשמר במערכות ממוחשבות של רכב עצמו.
דרגי תחזוקה

פעילות תחזוקה בסיסית נעשית בדרך כלל באופן עצמאי על ידי הצרכן. במשק בית, למשל, פעילות תחזוקה כגון כביסה או ניקוי הרצפה נעשית על ידי בני הבית, אך ניתן גם להעבירה לעובד משק בית. פעולות תחזוקה מורכבות יותר, כגון תיקון מכשירי אלקטרוניקה ביתיים, מצריכה הסתייעות במומחה חיצוני.
בחיל האוויר הישראלי, תחזוקה בסיסית של המטוס ("דרג א") נעשית בטייסת הטיסה שלו. תחזוקה מורכבת יותר ("דרג ב") נעשית במוסכים של טייסת תחזוקה אווירית בבסיס הטיסה שבו מוצבת טייסת הטיסה. התחזוקה היסודית ביותר ("דרג ד") נערכת ביחידת האחזקה האווירית 22, שהיא יחידת התחזוקה הגדולה והמרכזית של החיל.
השבתה עקב תחזוקה

פעולות תחזוקה מצריכות פעמים רבות השבתה של המוצר עד לסיום התחזוקה. דוגמה: בעת טיפול במכונית במוסך, למשל, לא ניתן להשתמש בה. ארגון המתחזק צי מכוניות, כגון חברת ליסינג, יחזיק מכוניות אחדות למתן תחליף לנהג שמכוניתו מושבתת לשם תחזוקה. בתחום המחשוב מושקע מאמץ לכך שפעולות תחזוקה שוטפות, כגון גיבוי, לא יפגעו בפעולתו השוטפת של המחשב.
ארגון העוסק במתן שירותי תחזוקה זקוק למלאי של חומרי גלם וחלפים שיאפשר לקצר ככל האפשר זמנים של השבתה עקב תחזוקה. מאידך, להחזקה של מלאי גדול יש עלות גבוהה, ולכן יש למצוא את המלאי האופטימלי בהתאם ליעדי הארגון. בתחום התעופה מקובל המושג AOG - Aircraft on ground (אנ') - מצב חירום תחזוקתי שבו מטוס מושבת עקב מחסור בחלק חילוף, ולכן נדרשת פעולה מהירה להשגת החלק החסר.
תחזוקת מבנים

ניקוי רצפות היא חלק מהאחזקה השוטפת של מבנה
צביעת קירות היא חלק מעבודות האחזקה של מבנה
תחזוקת מבנים היא התחום שבמסגרתו מתבצעות עבודות ופעולות עבודות במבנה לשם שמירה על תפקוד תקין של מסד המבנה ומערכותיו.
רמות תחזוקה > תחזוקה שוטפת

כוללת ביצוע פעולות בתדירות קבועה בדרך כלל, כגון ניקיון, גינון, שימון וגירוז מערכות וכיוצא בזה. ישנן מערכות כגון מעליות, גנרטורים ומאגרי מים אשר אופן התחזוקה השוטפת שלהם מוסדר בחוק ומתבצע על ידי בעלי מקצוע מוסמכים המחזיקים ברישיון מתאים. מעבר לתחזוקה השוטפת, מערכות מסוימות - בעיקר מהסוג המשמש בשעות חירום ותקלות או כאלה הנוגעות לבטיחות וחיי אדם - טעונות ביקורת קבועה המתבצעת על ידי בדיקות תקופתיות והפעלות יזומות המדמות את מצב החירום שבו המערכת אמורה לפעול וספק מענה. 
תחזוקה שוטפת מבטיחה הארכת חיי מערכות הבניין השונות ומסייעת בהפחתת עלויות תיקונים באמצעות איתור תקלות כבר כשהן מתחילות להופיע ובמקרים מסוימים אף לפני הופעתן, מה שמאפשר לבצע טיפולי מנע.
רמות תחזוקה > תחזוקת שבר

הוא כינוי לדרך תחזוקה בה פעולות מבוצעות אד-הוק, אך ורק במקרה של תקלה, קלקול או שבר, מבלי לבצע תחזוקת מנע. לשיטה זו עלויות נמוכות בטווח הקצר הודות להימנעות מפעולות מנע, טיפולים וביקורות, אך קיים בה סיכון כלכלי גבוה יחסית, שכן במקרים של קלקול, תקלה או שבר, עלולה עלות התיקון להיות גבוהה משמעותית מהעלות שנחסכה באי ביצוע פעולות תחזוקת המנע, וכן עלות התיקון עלולה להיות גבוהה יותר מאשר העלות שהייתה נדרשת אילו בוצעה תחזוקת מנע שוטפת.
תפעול

בעבר העיסוק בתחום היה מצומצם בעיקר למבנים תעשייתיים ומסחריים דוגמת מפעלים, בתי מלון וכיוצא בזה. תמורות שחלו בענף הבניה הביאו להתרחבות של התחום גם אל בנייני משרדים וכיום אף לבנייני מגורים. בבניינים מודרניים המתאפיינים בשטח נרחב, ריבוי קומות ומערכות מורכבות, ענייני התחזוקה מופקדים בידי חברות המתמחות בתחום.
בבניינים משותפים מרובי דירות,  שבהם ועד הבית המסורתי אינו בעל הכלים, הידע והזמן להתמודד עם המשימה, נהוג לשכור שירותים של חברת ניהול ותחזוקה. חברות מסוג זה, בשונה מחברות תחזוקה "רגילות", מטפלות גם בהיבטים ניהוליים של הנכס כגון גביית דמי ניהול מבעלי הנכסים, ממשק מול רשויות מוניציפליות, עניינים משפטיים וכיוצא בזה.
ראו גם

שרת (מקצוע)
שימור מבנים
תומאס מקדונו

קפטן תומאס מקדונו, גיבור הקרב באגם צ'מפליין. שם הצייר לא ידוע.
תומאס מקדונו (באנגלית: Thomas Macdonough‏; 21 בדצמבר 1783 – 10 בנובמבר 1825) היה קצין בצי האמריקאי בתחילת המאה ה-19, שנתפרסם על מעלליו במלחמה הברברית הראשונה ובמלחמת 1812.
תומאס מקדונו נולד בדלאוור. אביו היה קצין צבא במלחמת העצמאות האמריקנית. מקדונו הצטרף בגיל צעיר לצי המלחמתי, ובהיותו בן שש עשרה בלבד מונה לפרח חובלים (midshipman). הוא שירת תחת פיקודו של סטיבן דיקייטר בטריפולי, והיה אחד מ"בחוריו של פרבל", אותה קבוצה נבחרת של קציני הצי, ששירתו תחת קומודור אדוארד פרבל במלחמה הברברית הראשונה. מקדונו נתפרסם במהלך מלחמת 1812, כאשר פיקד על הכוח הימי האמריקני שניצח את אוניות הצי המלכותי הבריטי בחלקו הימי של קרב פלטסבורג, באגם צ'מפליין, ניצחון שסייע לסיום המלחמה.
תיוג תפקידים סמנטי

בעיבוד שפה טבעית, תיוג תפקידים סמנטי (נקרא גם ניתוח סמנטי רדוד) הוא תהליך שמתייג מילים או ביטויים במשפט לפי תפקידם הסמנטי במשפט, כגון מבצע, מטרה, או תוצאה.
תיוג תפקידים סמנטי משמש למציאת "משמעות" המשפט. לשם כך הוא מוצא את הארגומנטים הקשורים לפרדיקטים או לפעלים המופיעים במשפט ומה תפקידו של כל ארגומנט.
היסטוריה

בשנת 1968, הוצע הרעיון לתיוג תפקידים סמנטי לראשונה על ידי צ'ארלס פילמור. הצעתו הובילה לפיתוחו של פרויקט FrameNet, שהפיק את הלקסיקון החישובי הגדול הראשון שתיאר פרדיקטים רבים ואת תפקידם. פרויקט זה דרש משאבים רבים. דן ג'ורפסקי ודניאל גילדע פיתוח מערכת אוטומטית ראשונה שמבוססת על FrameNet.
קורפוס נוסף שמשמש למשימת התיוג הסמנטי הוא PropBank. מערכות אוטומטיות רבות לתיוג תפקידים סמנטיים משתמשות בקורפוס זה כסט הלמידה שלהן.
תיוג סמנטי של דוגמאות אימון כמו ב-PropBank או ב-FrameNet דרש משאבים רבים מאוד, בין היתר מפני שלא כל דובר שפה היה יכול לתייג את דוגמאות האימון, אלא היה צורך במומחים בבלשנות כדי לבצע תיוגים נכונים.
בשנת 2015 הוצעה שיטה חדשה בשם QA-SRL (Question-Answer Driven Semantic Role Labeling). שיטה זו משתמשת בשפה טבעית בשביל לתייג שפה טבעית. לפי שיטה זו, כל דובר שפה יכול לתייג משפטים, על ידי מענה על שאלות פשוטות שמגיעות בפורמט מובנה. זהו יתרון מובהק של השיטה, שכן אפשר להשתמש ב-crowdsourcing זול ומהיר בשביל לתייג דוגמאות אימון ובכך להשיג מדגמי אימון גדולים מאוד, מה שעשוי להביא לשיפור בתוצאות.
שימושים

תיוג תפקידים סמנטי משמש כדי לגרום למחשב להבין את התפקידים הסמנטיים של מילים בתוך משפטים. תיוג טוב יותר של תפקידים סמנטיים במשפט עשוי להוביל לשיפור במשימות כגון תרגום מכונה, מענה לשאלות, חילוץ מידע, סיכום טקסט אוטומטי, כריית נתוני טקסט וזיהוי דיבור.