stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שם תאופורי
שמות תאופוריים באסלאם

בתרבויות פרה-אסלאמיות בחצי האי ערב, וביתר שאת בקרב המוסלמים, רווח השימוש בצירוף "עבד אל-" (או עבדול), שפירושו "עבדו של", לפני שם האל. בניגוד ליהדות, שבה הגיוון בשמות נובע משינוי הפעלים והתארים המצורפים לשם האל, באסלאם נובע הגיוון מן השימוש החלופי באחד מ-99 תאריו של אללה, כדוגמת עבד אל-עזיז (העז), עבד אל-והאב (המעניק), ועבד אל-רחמן (הרחמן).
שמות תאופוריים בתרבויות המערב

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
גם בתרבויות מערביות קיימים שמות תאופוריים. ביוון העתיקה היו נפוצים שמות המזכירים אלים יווניים שונים, כמו השמות אפולוניוס, דיוניסיוס ואתנאיוס. שמות יווניים נפוצים אחרים הם תאודורוס (מתת האל) או תאופילוס (אוהב האל, בגרסה לטינית אמדאוס). בנצרות נפוצים השמות כריס, כריסטיאן, כריסטיאנו או כריסטינה על שם כריסטוס. בשלב מוקדם מאוד בתולדות הנצרות התקבע הנוהג להעניק שמות על שם תלמידיו ובני משפחתו של ישו, ועל שם קדושים מאוחרים יותר'. שמות על שמו של ישו עצמו נדירים למדי, אם כי בכמה ארצות דוברות ספרדית מקובל השם "חסוס", כלומר ישו.
ראו גם

אונומסטיקה
אל
פולחן
הערות שוליים

↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 120
↑  ”קִרְיַת בַּעַל הִיא קִרְיַת יְעָרִים עִיר בְּנֵי יְהוּדָה” יהושע י"ח, יד
↑  ”בַּעֲלָה הִיא קִרְיַת יְעָרִים” (יהושע טו, ט)
↑  שמואל אחיטוב, אסתר אשל, זאב משל, לה' תימן ולאשרתו, יד יצחק בן־צבי והחברה לחקירת ארץ־ישראל ועתיקותיה, 2015, עמ' 75
1 2  שמואל אחיטוב, אסתר אשל, לה' תימן ולאשרתו, יד יצחק בן־צבי והחברה לחקירת ארץ־ישראל ועתיקותיה, 2015, עמ' 131
↑  John Gray,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'The Desert God ʿAṮTR in the Literature and Religion of Canaan, Journal of Near Eastern Studies'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'8, 1949, עמ' 72–83
↑  יהודה קיל, פירוש דעת מקרא על ספר'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'דברי הימים א','"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'ח','"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'ל"ג
1 2  יחזקאל קוטשר, הלשון והרקע הלשוני של מגילת ישעיהו השלמה ממגילות ים המלח, מאנגס, 1959, עמ' 93
↑  לדוגמה, בישעיהו א', א' שם המלך המוזכר הוא עוזיהו, אולם במגילה הוא נקרא עוזיה (ללא ו')
↑  נפתלי הרץ טור-סיני, תעודות לכיש : מכתבים מימי ירמיהו הנביא, ירושלים, 1950, עמ' 2
↑  כתובת 8. קטע אנאלים משנת 738 - פרשת עזריהו, באתר kotar.cet.ac.il
↑  G Pettinato, The Royal Archives of Tell Mardikh-Ebla, The Biblical Archaeologist, 1976
↑  חיים ברמנט ומיכאל וייצמן, 9: הקשר עם המקרא, אבלה: תעלומה ארכאולוגית, ירושלים: כתר, 1982, עמ' 172-176
הכתובות הדו-לשוניות מטמסוס

בסיס הפסל עליו חקוקה כתובת מנחם
הכתובות הדו־לשוניות מטמסוס הן שתי כתובות פיניקיות־יווניות (בכתב קיפרי הברתי (אנ')) שנחקקו על כני אבן המיועדים להצבת פסלים מעליהם, ונמצאו במתחם מקודש לרשף־אפולון בטמסוס (היא תמש בפיניקית) שבקפריסין. הן מתוארכות למחצית הראשונה של המאה ה־4 לפנה"ס.
הכתובות נמצאו בקרבת מזבח הבערה בטמנוס (אנ') של האלים המקבילים רשף־אפולון ליד האתר טמסוס, משני צדדיו השונים. הכתובות נכתבו בשפה הפיניקית באלפבית פיניקי ובשפה היוונית בכתב קיפרי הברתי (כתב הברתי שהיה נפוץ בקפריסין לכתיבת יוונית). כל אחת מהכתובות מקדישה "סמל" (פסל) לאלוהי הטמנוס רשף־אפולון, עם אפיתטים מקבילים בשתי השפות. בכתובות הפיניקיות נזכר תאריך ומניין שנים לפי שנות מלכות מלכיתן מלך כתי (כתיון) ואדיל (אידליון), כאשר בכתובות היווניות לא מוזכר תאריך כלל. השנים 17 ו־30 למלכות מלכיתן מקבילות בקירוב לשנים 375 ו־362 לפנה"ס בהתאמה. הכתובות הפיניקיות מסתיימות בנוסח הנפוץ בכתובות נדר פיניקיות, והכתובות היווניות מסתיימות בנוסח מזל ("לטיכה") הנפוץ בכתובות יווניות שונות.
הכתובות > כתובת מנחם

תצלום הכתובת על הכן
פקסימיליה לכתובת
כתובת מנחם חקוקה על כן שיש מיובא המיועד להצבת פסל מעליו. הכתובת, המסומנת כ־KAI 41 ו־RÉS 1212, היא הקדשת פסל ל"רשף אליית"־"אפולון אֶלֶיטַס":
סמל אז אש יתן ויטנ

א . מנחם . בן בנחדש בן מנ

חם בן ערק לאדני ל[רש]ף

אליית בירח אתנם בשנת

שלשם 𐤘𐤗'"`UNIQ--ref-0000000F-QINU`"' למלך מלכיתן . מלך

כתי ואדיל . כ שמע קל . יברך

𐠰𐠙𐠯𐠥𐠀𐠭𐠚𐠰𐠝𐠰𐠝 . 𐠁𐠰𐠋𐠚

𐠊𐠩 . 𐠃𐠚𐠮𐠋𐠚 . 𐠔𐠙𐠩𐠩

𐠃𐠜𐠕𐠛𐠃𐠚 . 𐠰𐠂𐠯𐠃𐠂

𐠰𐠂𐠀𐠟𐠂𐠒𐠛 . 𐠰𐠂𐠁𐠐𐠂

𐠰𐠂 . 𐠂𐠱𐠊𐠂
תעתיק הכתובת הקיפרית ליוונית ופירושה בעברית הוא:
| אלפבית קיפרי הברתי | תעתיק לאותיות לטינית | המרה לאלפבית יווני | תרגום לעברית |
| --- | --- | --- | --- |
| 𐠰𐠙𐠯𐠥𐠀𐠭𐠚𐠰𐠝𐠰𐠝 . 𐠁𐠰𐠋𐠚 |  to-na-ti-ri-a-ta-ne to-nu . e-to-ke-ne |  τὸν ἀ(ν)δριά(ν)ταν τό(ν)νυ ἔδοϰεν | זה הפסל אשר נתן |
| 𐠊𐠩 . 𐠃𐠚𐠮𐠋𐠚 . 𐠔𐠙𐠩𐠩 |  ka-se . o-ne-te-ke-ne . ma-na-se-se |  ϰὰς ὁνέϑεϰεν Μανασες | והקדיש מנסס |
| 𐠃𐠜𐠕𐠛𐠃𐠚 . 𐠰𐠂𐠯𐠃𐠂 |  o no-me-ni-o-ne . to-i ti-o-i |  ὁ Νομενίον τοι ϑιοι | בן נומניוס, לאל |
| 𐠰𐠂𐠀𐠟𐠂𐠒𐠛 . 𐠰𐠂𐠁𐠐𐠂 |  to-i a-pe-i-lo-ni . to-i e-le-i- |  τοι Ἀπείλονι τοι Ελεί- | לאפולון אלייטס |
| 𐠰𐠂 . 𐠂𐠱𐠊𐠂 |  ta-i . i tu-ka-i |  ται ἰ(ν) τύχαι | למזל (טיכה). |
נחום סלושץ פרש את הכתובת הפיניקית כך: ”הסמל הזה אשר נתן והציב מנחם בן בן־חדש בן מנחם בן ערק לאדונו לרשף אליית בירח האיתנים בשנת שלושים 30 למלך מלכיתן מלך כתי ואדיל, כי שמע קולו, יברך”. השם היווני Μανασες (או Mnāsēs) הוא חיקוי לשם הפיניקי מנחם, והעתקת הח' כ־σ נובעת מהנטייה להגות לעיתים σ כ־ה' (העיצור הקרוב ביותר ביוונית ל־ח') בניב היווני הקפריסאי (מקרה דומה ניתן למצוא בכתובת עבדססם, בה σ יוונית מועתקת ל־ה' פיניקית). והשם Νομενίος הוא תרגום של השם הפיניקי "בן־חדש", בן החודש, או תחילת החודש, ומופיע כך בפיניקית ויוונית גם בכתובת בן־חדש מאתונה. "בן ערק" הוא המוצא הגאוגרפי, אולי ערקה. האפיתטים המקבילים בשתי השפות לשם האל רשף/אפולון הם "אליית" בפיניקית ו־Ελείται או Ελεϝίται ביוונית, ומשמעותו ביוונית כנראה "זה מביצת העשב". החודש "ירח אתנם" הוא "ירח האיתנים" שמוכר גם במקרא, ומופיע בהקשר של תיאור בניית המקדש, תיאור שופע במונחים פיניקיים בעקבות השפעות בנאי המקדש הפיניקים על כתיבתו.
הכתובות > כתובת עבדססם

תצלום הכתובת על הכן
פקסימיליה לכתובת
כתובת עבדססם חקוקה על כן אבן גיר המיועד להצבת פסל מעליו, ובמקור אכן נמצא עם פסל של דמות גבר מוצב מעליו; הפסל כעת אבד. הכתובת, המסומנת כ־RÉS 1213, היא הקדשת פסל נדור ל"רשף אלהיתס"־"אפולון אַלַסִיוֹטַס":
בימם 𐤗 𐤛 𐤛'"`UNIQ--ref-00000021-QINU`"' לירח פעלת בש[נ]

ת 𐤗 𐤛 𐤛 𐤖'"`UNIQ--ref-00000022-QINU`"' למלך מלכי[תן מלך כ]

תי ואדיל סמל אז אש יתן עב

דססם בן [...] לאדני לרשף א

להיתס הנדר אש נדר כ שמע

קל יברך

𐠀𐠯𐠥𐠀𐠩 . 𐠠𐠝𐠰 . 𐠁𐠰

𐠋𐠚 . 𐠀𐠞𐠨𐠫𐠗𐠩 . 𐠃𐠨

𐠔𐠵𐠩 . 𐠰𐠂𐠀𐠡𐠒𐠛𐠰𐠂

𐠀𐠏𐠪𐠃𐠭𐠂 . 𐠂𐠱𐠊𐠂
פירוש הכתובת הקיפרית ליוונית ולעברית הוא:
| אלפבית קיפרי הברתי | תעתיק לאותיות לטינית | המרה לאלפבית יווני | תרגום לעברית |
| --- | --- | --- | --- |
| 𐠀𐠯𐠥𐠀𐠩 . 𐠠𐠝𐠰 . 𐠁𐠰 |  a-ti-ri-a-se . o-nu-to-ne-to- |  Ἀ(ν)δριὰς ὄνυ, τὸν ἔδω- | זה הפסל אשר נתן |
| 𐠋𐠚 . 𐠀𐠞𐠨𐠫𐠗𐠩 . 𐠃𐠨 |  ke-ne . a-pa-sa-so-mo-se . o-sa- |  κεν Αψασωμος ὁ Σα- | אפססום (עבדססם) בן סַמַווֹס |
| 𐠔𐠵𐠩 . 𐠰𐠂𐠀𐠡𐠒𐠛𐠰𐠂 |  ma-wo-se . to-i-a-[po-lo-]-ni-to-i |  μᾶϝος τῶι Ἀ[πόλ(λ)ω]νι τῶι | לא[פולו]ן |
| 𐠀𐠏𐠪𐠃𐠭𐠂 . 𐠂𐠱𐠊𐠂 |  a-la-si-o-ta-i . i-tu-ka-i |  Ἀλασιώται ἰ(ν) τύχαι | אַלַסיוֹטַס, למזל (טיכה). |
"פעלת" הוא שם חודש פיניקי. השם "עבדססם" מבוסס על הרכיב התאופורי הפיניקי "ססם" הנפוץ במיוחד בקפריסין; החלק "בדס" מתוך השם "עבדססם" הצטמצם בתעתיק ליוונית ל"בס", בניגוד למקרים אחרים באלפבית קיפרי הברתי בהם השתמר זכר לעיצור ד'. שם האב, המופיע בקיפרית כ־sa-ma-wo-se, לא השתמר בפיניקית; אגטמייר פרש את הכיתוב היווני כ־Samâs, ואמדסי־גוזו (אנ') וזמורה (אנ') משערים שהשם היה שם מקוצר עם הרכיב "שמע־" או "שמ־"; שמות מקוצרים בפיניקית מכילים א' במקום הרכיב התיאופורי, ולכן לפי השערתם מדובר בשם "שמעא" או "שמא".
קיים קוצנזוס לפרש את "אפולון אלסיוטס" כ"אפולון האלשי", אפולון של אלשיה (שם קדום לקפריסין). סיווג אתני או גאוגרפי ספציפי של אלוהות ידוע מאוד מהעולם הפיניקי, אולם הוא מופיע כשיוך בסמיכות (למשל "בעל צור" ולא "בעל הצורי") בניגוד ל"אלסיוטס", שהוא תואר. בנוסף, ייתכן מאוד שאף שהתואר "אלסיוטס" מקורו בשם אלשיה, המקור הקדום נשכח ומקדיש הפסל כבר לא הבין את משמעות התואר כ"אפולו הקפריסאי". המקבילה הפיניקית "אלהיתס" לא מבוססת ישירות על השם הלבנטיני "אלשיה", אלא מהווה תעתיק מדויק (בכתיב חסר לחלוטים) לתואר היווני כולל הסיומת ס' והיחלשות העיצור השורק (ה־ש' הפיניקי המקורי בשם "אלשיה" שהפך ל־ס' ביוונית) מ־σ ל־ה' (בהתאם למבטא היוונית הקפריסאי – ביוונית קפריסאית נהגה השם כ"אַלַהִיוֹטַס"); זאת אף שהשם "אלשי" לאי קפריסין ידוע בפיניקית אף מסוף המאה ה־4 לפנה"ס.
ראו גם

כתובות מקדש אידליון - כתובות שנמצאו במקדש בקפריסין
רשימת כתובות כנעניות וארמיות - רשימה של כתובות עתיקות, אותן כתבו כנענים או ארמים
ביאורים

↑  כך גם בלשון המקרא: ספר'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'דברים,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'ד','"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'ט"ז; ספר'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'דברי הימים ב','"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'ל"ג,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'ז', פסוק'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'ט"ו.'"`UNIQ--ref-00000004-QINU`"'
↑  בתעתיקים מאלפבית קיפרי הברתי לאלפבית יווני יש דיאקריטיות שאין באלפבית הרגיל. בכתובת מנחם, האותיות שיש לתעתק עם מקרון (אנ') הן: האומיקרון ב־ἔδοϰεν, האפסילון השני ב־ὁνέϑεϰεν, שני האומיקרונים והאפסילון ב־Νομενίον והאומיקרון ב־Ἀπείλονι; האותיות שיש לתעתק עם מקרון וגג הן: האפסילון ב־Μανασες, האומיקרון בכל החזרות של המילה τοι, והאומיקרון במילה ϑιοι.
↑  KAI קראו ί במקום ϝί, אך אגטמייר (עמ' 282 ו־813) טען שעל אף הדמיון בסימנים, בכתובת מנחם שני הסימנים נפרדים פלאוגרפית, ומדובר ב־ϝί; זאת על אף שהגרסה הפיניקית "אליית" ללא ו' נוטה לכיוון Ελείται. המקור הוא כנראה Έλος+ita. מדובר ב־ϝ לא אטימולוגית, אך יש לכך דוגמות נוספות ביוונית קפרסאית. ייתכן שמדובר בשם מקומי המכוון לאזור טמסוס, אך ייתכן שמדובר באפיתט מיובא מהפלופונסוס, במיוחד מהלוס (אנ') שבלקוניה, דבר שעשוי להעיד על מקור חלק מאוכלוסיית טמסוס.
↑  כמו בשם "שמואל", שמואב, שומו-ל-אל, ועוד רבים.'"`UNIQ--ref-0000002A-QINU`"'
הערות שוליים

↑  Philippe Berger, La seconde inscription bilingue de Tamassus, Comptes rendus des séances de l'Académie des Inscriptions et Belles-Lettres 31, 1887, עמ' 187 doi: 10.3406/crai.1887.69318;
לתוכנית הטמנוס ומיקום מציאת הכתובות בתוכו, ראו:
Julius Euting, Zwei bilingue Inschriften aus Tamassos, Sitzungsberichte der Königlich Preussischen Akademie der Wissenschaften zu Berlin, 1887, עמ' 115
1 2  M. G. Amadasi Guzzo, J. A. Zamora, The Phoenician Name of Cyprus: New Evidence from Early Hellenistic Times, Journal of Semitic Studies 63, 2018, עמ' 82 doi: 10.1093/jss/fgx037
↑  Markus Egetmeyer, Le dialecte grec ancien de Chypre, כרך 2: Répertoire des inscriptions en syllabaire chypro-grec‏, De Gruyter, 2010, ISBN 978-3-11-021752-0. (בצרפתית)
↑  base (BM 125321, כתובת מנחם), באתר המוזיאון הבריטי
1 2 3 4 5  Markus Egetmeyer, Salamine–Provenance indéterminée, Le dialecte grec ancien de Chypre, כרך 2: Répertoire des inscriptions en syllabaire chypro-grec‏, De Gruyter, 2010, עמ' 813, ISBN 978-3-11-021752-0. (בצרפתית)
↑  KAI 41
1 2  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 113
↑  תרגום דומה (לגרמנית) נמצא אצל: Herbert Donner, Wolfgang Röllig, Kanaanäische und aramäische Inschriften, Band II: Kommentar, Otto Harrassowitz, 1964, עמ' 56
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 112
1 2  Markus Egetmeyer, Consonnes, Le dialecte grec ancien de Chypre, כרך 1: Grammaire‏, De Gruyter, 2010, עמ' 168 (פסקה §182), ISBN 978-3-11-021752-0. (בצרפתית)
↑  Markus Egetmeyer, Formation des anthroponymes, Le dialecte grec ancien de Chypre, כרך 1: Grammaire‏, De Gruyter, 2010, עמ' 382 (פסקה §459), ISBN 978-3-11-021752-0. (בצרפתית)
↑  יצחק אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, א. רובינשטיין, 1979, עמ' 142
↑  base (BM 125322, כתובת עבדססם), באתר המוזיאון הבריטי
↑  M. G. Amadasi Guzzo, J. A. Zamora, The Phoenician Name of Cyprus: New Evidence from Early Hellenistic Times, Journal of Semitic Studies 63, 2018, עמ' 81 doi: 10.1093/jss/fgx037
1 2  M. G. Amadasi Guzzo, J. A. Zamora, The Phoenician Name of Cyprus: New Evidence from Early Hellenistic Times, Journal of Semitic Studies 63, 2018, עמ' 81–82 doi: 10.1093/jss/fgx037
↑  שם חודש זה מופיע גם ב־KAI 37B, 43, ו־112
↑  למשל KAI 35 מכתיון, KAI 40 (כתובות מקדש אידליון) מאידליון, וכתובת קבורת עבדמלקרת הכתי ברודוס
↑  P. M. Fraser, Greek-Phoenician Bilingual Inscriptions from Rhodes, The Annual of the British School at Athens 65, 1970, עמ' 32
↑  Markus Egetmeyer, Formation des anthroponymes, Le dialecte grec ancien de Chypre, כרך 1: Grammaire‏, De Gruyter, 2010, עמ' 381 (פסקה §458), ISBN 978-3-11-021752-0. (בצרפתית)
1 2 3 4  M. G. Amadasi Guzzo, J. A. Zamora, The Phoenician Name of Cyprus: New Evidence from Early Hellenistic Times, Journal of Semitic Studies 63, 2018, עמ' 82–83 doi: 10.1093/jss/fgx037
↑  Herbert Donner, Wolfgang Röllig, Kanaanäische und aramäische Inschriften, Band II: Kommentar, Otto Harrassowitz, 1964, עמ' 56
| --- | --- |
ערך טוב:
חיית עבודה

צוות שוורים גורר עגלת צמר בניו סאות' ויילס
חיית עבודה (באנגלית: working animal) היא חיה מבויתת.היא מוחזקת על ידי בני האדם בתנאי מחיה מתאימים על מנת להפיק ממנה תועלת בשטחים שונים ולשם כך היא מאומנת לבצע משימות במקום להיות מיועדת לשחיטה כדי להפיק בשר לאכילה. חלקם מנוצלים בכוחם הפיזי לביצוע עבודות,כגון, שוורים וסוסי דרפט (אנ') ) או להובלת משאות, למשל סוסים, פרדות וגמלים, בעוד שאחרים הם חיות שירות שאומנו לבצע משימות מיוחדות (כגון ציד וכלבי נחייה, יונים שליחים ודיג קורמורנים) . הם עשויים לשמש גם לחליבה (כגון, פרות, כבשים, עזים) או להפקת צמר. חלקם, בסוף חיי העבודה שלהם, עשויים לשמש גם כמקור לבשר ועורות. חיות עבודה, בהיותן מגודלות על ידי בני האדם הורגלו לחיי חברה קבוצתית זה עם זה ועם בני האדם ואופי ממושמע וכנוע.
היסטוריה

ייתכן שהשימוש בחיות עבודה החל לפני תחילתה של החקלאות, משום שכלבים שימשו ציידים-לקטים ברחבי העולם. מניחים שבעל החיים הראשון שבוית הוא הכלב ומעריכים שביותו החל כבר כ-12,000 שנה לפני זמננו בתרבות הנאטופית. אולם, יש ראיות לקשר בין בני אדם לבין זאבים במשך 150,000 שנה. בני האדם מצאו שימושים למגוון רחב של יכולות אצל בעלי חיים, ואפילו חברות מתועשות משתמשות בבעלי חיים רבים לצורך עבודה. אנשים משתמשים בכוחם של סוסים, פילים ושורים כדי למשוך עגלות ולהזיז משאות. כוחות משטרה משתמשים בכלבים למציאת חומרים בלתי חוקיים כגון סמים, חומרי נפץ, וסיוע בתפיסת מבוקשים, אחרים משתמשים בכלבים כדי לחפש נעדרים או לכודים. אנשים משתמשים בבעלי חיים שונים - גמלים, חמורים, סוסים, כלבים וכו' - להובלה, לרכיבה או למשיכת עגלות ומזחלות. בעלי חיים אחרים, כולל כלבים וקופים, עוזרים לאנשים עם מוגבלויות בעיקר נחיית אנשים קשי ראייה.
גידול, ביות ולכידה מהטבע

מינים מבויתים עיתים קרובות לשימושים שונים, במיוחד סוסים וכלבי עבודה ושרות. חיות עבודה גדלות בדרך כלל בחוות וכפרים. אולם חלק מחיות העבודה עדיין נלכדות בשטח המחיה הטבעי שלהן. כאלה הם למשל דולפינים, קורמורנים ופילים אסייתים. פילים אפריקאים מראים סימני ביות עצמי המתבטא בחברתיות, משחקים, וטיפול בצאצאים על ידי נקבות השבט, המאפינים חיות מבויתות גם אם לא עברו תהליכים של ביות על ידי בני האדם.
שימושים

בני האדם התאימו שימושים שונים בהתאם למגוון הרחב של יכולות בעלי-החיים: במהלך ההיסטוריה האנושית הם השכילו להשתמש בכוחם של חיות שונות: סוסים, פילים, שוורים, גמלים וכלבים, כדי למשוך עגלות ולהוביל משאות. כוחות משטרה משתמשים בכלבים למציאת חומרים בלתי חוקיים כגון סמים וחומרי נפץ ולסיוע בתפיסת מבוקשים. אחרים משתמשים בכלבים כדי למצוא חפצים או כדי לחפש נעדרים או לכודים. אנשים משתמשים בבעלי חיים כגון גמלים, חמורים, סוסים וכלבים להובלה, לרכיבה או למשיכת עגלות ומזחלות. בעלי חיים אחרים, ביניהם כלבים, סוסי פוני וקופים, עוזרים לאנשים עם מוגבלויות.
במקרים נדירים חיות בר מאולפות ומאומנות לבצע עבודה, אך לרוב זה לצורך בידור בלבד משום שחיות כאלה נוטות לחוסר אמינות ובעלות מזג שונה מחיות עבודה מבויתות.
ישנם בעלי חיים מבויתים שאינם חיות עבודה, לדוגמה - חתולים עשויים לצוד עכברים מתוך אינסטינקט אך לא ניתן לאמן אותם לבצע פעולה זו. גם בעלי חיים מבויתים אחרים, כגון כבשים או ארנבות, יכולים לשמש בשר, עורות וצמר, אך אינם מתאימים כחיית עבודה. לבסוף, חיות מחמד ביתיות קטנות, כמו רוב הציפורים הקטנות (מלבד סוגים כגון יוני דואר וקורמורנים) אינן מסוגלות בדרך כלל לבצע עבודה מלבד מתן חברות בידור ורוגע.
תפקידים והתמחויות > הובלה

ישנם בעלי חיים המשמשים בשל הכוח הפיזי שלהם במשימות כגון חריש או כריתת עצים. אחרים עשויים לשמש כחיות משא, להובלת בני אדם וסחורות. כגון, כלבים להובלות של מזחלות בקוטב הצפוני, כלבי האסקי סיבירי. על חלק מבעלי החיים בני האדם רוכבים על גבם. לחלופין, ניתן להשתמש בסוס אחד או יותר הרתומים ברתמה כדי למשוך עגלות ומרכבות.
תפקידים והתמחויות > הובלה > חיות רכיבה

חיות רכיבה משמשות לביצוע מטלות כמו מעבר מרחקים ארוכים או על פני שטח טרשי קשה למעבר, ציד על סוסים או פילים, סיור באזורים כפריים או במדבר, או איסוף ורעיית צאן. בעלי חיים אלה כוללים בעיקר סוסים, חמורים ופרדות, בקר, תאו מים ויאק. במקומות מסוימים משתמשים גם בפילים, לאמות וגמלים. גמלים חד-דבשתיים נמצאים באזורים צחיחים של אוסטרליה, צפון אפריקה והמזרח התיכון; הגמל הדו-דבשתי הנפוץ פחות שוכן במרכז ובמזרח אסיה; שניהם משמשים כחיות עבודה. לעיתים, ניתן לרכוב על איילים, אף על פי שבדרך כלל נוהגים בהם.
תפקידים והתמחויות > הובלה > חיות משא

חיות משא הן בעיקר סוסים, פרדות בהרי אטלס במרוקו, איילי צפון ושני סוגי הגמלים. מינים נוספים משמשים לא רק כדי לשאת משאות, כגון לאמות בהרי האנדים. כלב ההאסקי הסיבירי מיועד גם להובלת משאות. בקר מבוית ויאקים משמשים גם כחיות להקה. מינים אחרים המשמשים לשאת מטענים, ובהם כלבים ועזים.
תפקידים והתמחויות > הובלה > חיות רתומות

חיות רתומות משמשות כחיות משא הרתומות לבד או בצוותים, וכן למשיכת מזחלות, עגלות וכרכרות בעלי גלגלים או מחרשות.
שוורים הם איטיים אך חזקים, והם היו אלה שנשאו בעול מאז ימי קדם: כלי הרכב הקדום ביותר ששרד, המזחלת השומרית של פואבי, הייתה רתומה לשור; דונם, הוגדר במקור כשטח ששוורים יכולים לחרוש ביום. תאו המים והקראבאו הביתיים, מושכים עגלות ומחרשות בדרום מזרח אסיה ובפיליפינים.
סוסי משא רתומים ברתמה לנשיאת משא כבד. מספר גזעים של סוסים במשקל בינוני משמשים למשיכת עגלות קלות יותר, כגון כרכרות.
פרדות נחשבות קשוחות וחזקות, כאשר גודל הרתמה תלוי בסוג הפרדות. מכיוון שהן חיות כלאיים לרוב הן אינם פוריות.
סוסי פוני וחמורים משמשים לעיתים קרובות למשיכת עגלות וקרונות קטנים. מבחינה היסטורית, סוסי פוני שימשו בדרך כלל במחצבות לכריית עפרות כדי למשוך את עגלות העפרות.
כלבים משמשים למשיכת עגלות קלות או מזחלות, למשל, כלבי מזחלות כגון האסקי, למטרות פנאי ועבודה כאחד.
עיזים יכולות לבצע עבודה כשהן רתומות ברתמה קלה למשיכת עגלות.
אייל הצפון נמצא בשימוש במדינות הנורדיות הארקטיות והתת-ארקטיות ובסיביר. במהלך מלחמת העולם השנייה פרס הצבא האדום גדודי תובלה של צבאים בחזית המזרחית. במאה ה-21, חיילים רוסים ממשיכים להתאמן עם מזחלות איילים בחורף. באגדה החגיגית המסורתית בחג המולד, אייליו של סנטה קלאוס מושכים מזחלת בשמי הלילה כדי לעזור לסנטה קלאוס להעביר מתנות לילדים בערב חג המולד.
פילים משמשים לכריתת עצים בדרום-מזרח אסיה.
לעיתים רחוקות יותר, גמלים ולאמות אומנו להיות חיות רתומות. על פי חואן איגנסיו מולינה, הקפטן ההולנדי יוריס ואן שפילברגן צפה בשימוש בצ'ליקנים (סוג לאמה) על ידי מאפוצ'ים ילידים באי מוקה כחיות הגוררות מחרשה בשנת 1614.
מגוון חיות בר אומנו להיות רתומות, כולל זברות ואפילו אייל קורא.
תפקידים והתמחויות > חיות שמירה

חיות מבויתות המקיימות התנהגות מגוננת או טריטוריאלית במיוחד, אומנו לשמירה על בני האדם או על רכוש כגון בתים, מבני ציבור, עסקים, יבולים, בעלי חיים ואפילו מקומות לפעילות פלילית. חיות שמירה יכולות לשמש כמזעיקות ומתריעות את בעליהם מפני סכנה או שניתן להשתמש בהן כדי להפחיד באופן פעיל או אפילו לתקוף פולשים ומסיגי גבול או חיות מסוכנות. דוגמאות ידועות של חיות שמירה כוללות כלבים, אווזים ולאמות. חיות אחרות שמשמשות לשמירה הן חתולים, חמורים, חזירים, אלפקות, בקר, עופות בית, אילים, ברווזים, עיזים, תרנגולי הודו ותרנגולים
תפקידים והתמחויות > חיות להפעלת מכונות

חיות משא עשויות להפעיל מכונות קבועות באמצעות הליכה והן שימשו לאורך ההיסטוריה כדי להפעיל כננת להעלאת מים מבאר. כלבים מגזעים קטנים ונמוכים שימשו בעבר לסיבוב מוטות צלייה לצליית בשר.
תפקידים והתמחויות > חיות לטיפולים ביולוגיים

יש חיות שעבודתן היא טיפול ביולוגי בסביבה. בעלי חיים כגון קרפיונים אסיאתיים יובאו לארצות הברית בשנות ה-70 כדי לשלוט בצמיחת האצות, עשבים וטפילים במאגרי מים, עשבים שוטים במערכות תעלות ולטיפול בשפכים. דבורים משמשות להאבקת פרחי ירקות בחממות כגון, עגבניות, מלפפונים מלונים ועוד. תנשמות משמשות להדברת נברנים בשדות.
תפקידים והתמחויות > פתוגנים ומחלות

ניתן להשתמש בבעלי חיים כדי לזהות נוכחות של פתוגנים וחולים הנושאים מחלות זיהומיות.
כלבים (כולל כלבי גישוש) ודבורים אומנו לזהות זיהומים כגון COVID-19.
כלבים אומנו לגלות סרטן (אנ'). מחקר אחד דיווח שניתן להשתמש בנמלים כדי לזהות סרטן באמצעות שתן.
תפקידים והתמחויות > חיפוש וגילוי > ציד

מכיוון שמיני טורפים מצוידים באופן טבעי באינסטינקט לתפוס טרף, הם אומנו למשימות תפיסת טרף שניצוד. השימוש יכול להיעשות לצורכי מזון, ספורט, או כדי לצמצם את אוכלוסיית בעלי החיים הלא רצויים הנחשבים מזיקים לגידולים, לבעלי חיים או לסביבה.
כלבי ציד וכלבים אחרים משמשים להביא ציד שניצוד. גזעים מסוימים גודלו למשימה זו, כגון פוינטרים וסטרים.
חתולי בית (חתולי בית המשמשים לציד מכרסמים קטנים וציפורים) הם אחת מחיות העבודה העתיקות ביותר להגנה מפני מזיקים, הגורמים להרס יבולים כגון מכרסמים ויונים מאז ייסוד החקלאות האנושית.
קרקלים משמשים לעיתים כחיות ציד בחלקים מסוימים של המזרח התיכון, אם כי בדרך כלל הם מוחזקים כחיות מחמד.
ברדלסים שאולפו אך לא בויתו שימשו בני אדם למרדף אחר טרף.
חמוסים טורפים יצורים החיים במחילות, כמו ארנבות.
בזים, עופות דורסים משמשים כציידים באוויר.
ניתן להשתמש בציפורים ימיות, כמו קורמורנים בסין, כדי לדוג דגים.
תפקידים והתמחויות > חיפוש וגילוי > איתור בני אדם

כלבי חיפוש והצלה, עם חוש הריח המפותח שלהם, משמשים לאיתור בני אדם, כמו אסירים נמלטים, גנבים או אנשים שאבדו באזורים מרוחקים. הם משמשים גם כדי למצוא אנשים לכודים, במפולות שלגים או במבנים שקרסו.
אפשר להשתמש בכלבים גם כדי לחפש אנשים מתים.
המחפשים משתמשים בסוסים באזורים מרוחקים כדי לכסות ברכיבה שטחים גדולים של שטח טרשי. המודעות הטבעית של הסוס לסביבתם מתריעה את הרוכבים על נוכחות של משהו חריג, כולל מטיילים או ציידים אבודים. כמו כלבים מסוימים, סוסים מסוימים מאומנים לעקוב אחר הריח. השימוש בסוסים בחיפוש והצלה ידוע בשם חיפוש והצלה רכוב.
תפקידים והתמחויות > חיפוש וגילוי > איסוף מזון

כלבים וחזירים, בעלי חוש ריח טוב יותר מבני אדם, יכולים לסייע במציאת מוצרים יקרי ערך, כגון כמהין (פטרייה תת-קרקעית יקרה מאוד). הצרפתים משתמשים בדרך כלל בחזירי כמהין, בעוד שהאיטלקים משתמשים בעיקר בכלבים.
קופים מאומנים לקטוף אגוזי קוקוס מעצי דקל, עבודה שנחשבת עבודה מסוכנת לבני אדם.
תפקידים והתמחויות > חיפוש וגילוי > סחורה מוברחת

כלבי גישוש, המועסקים בדרך כלל על ידי רשויות אכיפת החוק, מאומנים להשתמש בחושיהם כדי לזהות סמים לא חוקיים, חומרי נפץ, מטבעות ומוצרי אלקטרוניקה כגון טלפונים ניידים אסורים ועוד. החוש המשמש ביותר את כלבי הגישוש הוא ריח, ולכן כלבים כאלה ידועים גם בשם 'כלבי הרחה'.
תפקידים והתמחויות > חיפוש וגילוי > חיות סיוע

הדוגמה המוכרת ביותר היא כלב הנחייה. סוסים מיניאטוריים, כלבים טיפוליים ועוד, משמשים מדי פעם גם למטרה זו.
כלבים מאומנים וקופים אפריקאים, אסייתים ואמריקאים, כמו קופי קפוצ'ין, למדו לספק פונקציות אחרות לאנשים עם לקויות, כמו פתיחת דואר ומשימות ביתיות קטנות דומות.
תפקידים והתמחויות > חיפוש וגילוי > רעיית צאן

מערכת יחסי עבודה קרובה מאוד מתקיימת בין רועה, כלב רועים, ועדר צאן או בקר. רועי בקר וצאן במקומות שונים בעולם משתמשים בגזעי כלבים שונים.
לגזעים מסוימים של סוסים יש גם "חוש" מולד המאפשר להם לשאת ביעילות רוכב למקום הנכון בזמן הנכון.
תפקידים והתמחויות > משטרה וצבא

משטרות וצבאות משתמשים ביכולות ההגנתיות וההתקפיות של בעלי החיים כדי להגן או לתקוף בני אדם.
כלב השמירה נובח או תוקף, כדי להתריע מפני פולשים, משתמשים בכלבי גישוש לגילוי חומרי נפץ וסמים וכלבי תקיפה מאומנים לתקוף על פי פקודה.
פילי מלחמה אומנו לקרב בימי קדם והם משמשים עד היום לתחבורה צבאית.
השימושים הצבאיים בסוסים השתנו במהלך אלפי השנים, אך עדיין נמשכים, כולל בעבודות עבור המשטרה לסיור ופיזור הפגנות.
פרשי גמלים (אנ') שימשו במדבריות מאחר שהיו להם יכולות תנועה ושרידות טובים יותר בסביבה המדברית הקשה מאשר לסוסים. כוח אבטחת הגבול (אנ') של הודו וכמה מדינות אחרות עדיין משתמשים בפרשי גמלים לסיורים במדבר טהאר.
דולפינים ואריות ים מאומנים להצמדה מוקשים ימיים וכן לפטרל בנמלים.
ביבשה, ניתן לאמן כלבים למצוא מוקשים. כמו גם, חולדות, שהן קלות יותר ואינן מהוות סיכון שיפעילו את המוקשים. השימוש בחולדות גובר עם הזמן לטיפול בשדות מוקשים. ארגון אפופו (אנ') הצליח לאמן חולדות לזהות מחלות, במיוחד שחפת ריאתית.
יוני דואר מעבירות דואר, בדרך כלל הודעות על פיסות נייר קטנות, באוויר.