stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרנסיס ייטס
התזה של ייטס

חשיבות המחקר של ייטס היא בעיקר בתזה (פרדיגמה) שהניחה לפתחה של ההיסטוריוגרפיה של המדע והרעיונות ברנסאנס ובראשית העת החדשה. לפי מחקריה, חלקן של תורות הנסתר (החכמות ה"הרמטיות") כגון הכישוף, האלכימיה, האסטרולוגיה, הגנוסיס, הקבלה וכדומה היה רב ומכריע בהתפתחות המדע המודרני ובפרט המדע המתבסס על מתמטיקה וניסויים. גילוי זה החל כחלק מתגליתה שהמדען בן המאה ה-16, ג'ורדאנו ברונו, הועלה למוקד עקב האשמה בכישוף ולא על רקע אמונתו במודל ההליוצנטרי. במובן זה ייטס היא ממשיכת דרכם של היסטוריוני מדע כפייר דוהם ולין תורנדייק.
לפי מחקריה הרבים בתחום מדענים רבים התחילו את דרכם מתוך התעסקות בנסתר וחלקם עסקו במקביל במה שכיום נחשב "מדע" ובמה שנחשב תורות נסתר, בלא הבחנה. הידוע שבהם הוא יוהאנס קפלר, אך כפי שהתגלה רק לאחר מותה של ייטס, אפילו אייזק ניוטון עסק רבות בפרקטיקות ואמונות מיסטיות.
לפי הרעיון ההרמטי הבריאה מתקיימת במספר מעגלים מקבילים, סלעים ומינרלים, צומח, בעלי חיים, הזמן, אותיות הכתב, אברי גוף האדם, גרמי השמיים ואף מלאכים וכוחות עליונים, כאשר כל רכיב באחד מן המעגלים מקיים יחסי גומלין עם רכיב מקביל במעגל אחר ויתרה מכך, יש אף יכולת השפעה הדדית בין המרכיבים. רעיון זה היווה, לפי התזה של ייטס, פתח לעיסוק ניסויי ועיסוק במשחקים בין גדלים מתמטיים ומספרים. מתוך העיסוק נבעו גם גילויים אמיתיים בתחומים מדעיים שונים כגון רפואה, אסטרונומיה, תורת המספרים ועוד. האלכימיה למשל הפכה לכימיה וכדומה.
התזה מונה עשר מסורות הרמטיות שהשפיעו על התפתחות המדע המודרני:
גישה אינטלקטואלית לפיה המטרה הראשונה של האדם היא צבירת ידע ומתן כבוד ולגיטימציה לרכישת ידע ולמאמצים לרכישת ידע אמיתי
גישה קונסטרוקטיבית/טכנולוגית לפיה יש לגיטימציה ואף חיוב להשתמש בידע. העשייה איננה בזויה (כמו בדוקטרינה של הכנסייה) אלא מביאה את הידע לכדי שלמות נעלה
המדע משקף ידע עתיק שאבד, ידע שבעת מסירתו הראשונה היה בו ניצוץ של האל עצמו
שימוש בסמלים ובמניפולציה בסמלים. שימוש בסמלים כדי לתאר מודל של המציאות והקשה בין סמל למסומל
גישה אנליטית לפיה הכרת העולם נובעת מתוך הבנה של מרכיביו (ולא להפך, כפי שהיה נהוג בכנסייה)
גישה מתמטית לפיה לעיסוק במספרים, יחסים וגדלים יש כוח מגלה ומתאר מול המציאות
גישה חיובית ואוטופית לכוח הידע כמסייע לחברה
גישה הוליסטית לפיה אותם חוקים שולטים בכל. גישה זו מכשירה את השימוש באינדוקציה ככלי מגלה חשוב להבנת תופעות נגזרות מתחום לתחום
מקומו של האדם בעולם אינו רק לשמור את המצוות ואת העולם הסטטי אלא ליצור, לברוא ולתקן
מקומה של השמש במרכז העולם שימש "מקפצה" לחשיבה הליוצנטרית מדעית ולמהפכה הקופרניקאית
התזה מתעלמת, לדברי המבקרים, ממרכיבים נוספים של האווירה האינטלקטואלית של העת החדשה המוקדמת כגון עליית הרפורמציה ופתיחת גבולות העולם. כמו כן חלק מהגישות מצויות בפילוסופיה נאופלאטונית מבלי להזדקק להרמטיזם. עם זאת מחקרה שימש פתח לחקירת השפעות הכישוף על המדע הניסויי של פרנסיס בייקון ואייזק ניוטון. מתנגדי התזה טוענים שהיא מהווה פתח לבלבול ניו אייג'י בין מדע לשאינו מדע.
אגודות סתרים וזיקתן למחקר המדעי

בספרה "The Rosicrucian Enlightenment" (הנאורות של מסדר צלב הוורד) מעלה ייטס תזה לפיה קיימת זיקה בין אגודות הסתרים והשאיפה לקדמה ולנאורות הנמצאת בבסיסן והאתוסים, הטקסים והסמלים של אגודות מדעיות ובפרט החברה המלכותית. השאיפה לקידמה עמדה בניגוד לתפיסה הכנסייתית והמסורתית בכלל, לפיה "אם ראשונים כמלאכים אנו כבני אדם, ואם ראשונים כבני אדם - אנו כחמורים" (מסכת שבת קיב ומקבילות רבות, כלומר שאין קדמה והתפתחות אלא התדרדרות דורות) וחייבה הסתרה בצד רצון ויכולת לשליטה ותאוות כוח.
כתביה

The French Academies of the Sixteenth Century (1947)
The Valois Tapestries (1959)
Giordano Bruno and the Hermetic Tradition (1964)
The Art of Memory (1966)
John Florio: The Life of an Italian in Shakespeare's England (1968)
Theatre of the World (1969)
The Rosicrucian Enlightenment (1972)
Astraea : The Imperial Theme in the Sixteenth Century (1975)
Shakespeare's Last Plays: A New Approach (1975)
The Occult Philosophy in the Elizabethan Age (1979)
Lull and Bruno (1982) Collected Essays I
Renaissance and Reform : The Italian Contribution (1983) Collected Essays II
Ideas and Ideals in the North European Renaissance (1984) Collected Essays III
לקריאה נוספת

Marjorie G. Jones, Frances Yates and the Hermetic Tradition, Ibis Press, 2008 ISBN 978-0892541331
הנרי אטלן, אלו ואלו: ביקורת הדדית של המדע והמיתוס, עם עובד, 1994
ג'פרי ב. ראסל וברוקס אלכסנדר, ההיסטוריה של הכישוף: קוסמים, מכשפות ופאגאנים, רסלינג, 2009
הערות שוליים

↑  Frances Yates and the Hermetic Tradition  By Marjorie G. Jone עמ' 59
↑  למשל E. A. Burtt, The Metaphysical Foundations of Modern Science ISBN 978-0486425511
↑  Paolo Rossi, Francis Bacon: From Magic to Science ISBN 978-0226728315
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301531705171  PLWABN: 9810540247105606  BIBSYS: 90127273  BNE: XX1126648  BnF: cb12028830x (data)  CANTIC: a10179884  CiNii: DA00252353  GND: 124986242  ICCU: CFIV057953  ISNI: 0000 0001 2130 3017  LCCN: n50014251  LNB: 000027365  NDL: 00461580  NKC: jn20001227056  NLA: 36121182  NLG: 319621  NSK: 000036006  NTA: 068750749  RERO: 02-A003991297  SNAC: w61v92rv  SUDOC: 028456467  Trove: 1215543  ULAN: 500328383  VcBA: 495/8000  VIAF: 44313166   WorldCat (עם VIAF): 44313166
פתחי בנסלמה

| --- | --- |

 לידה:  31 באוגוסט 1951 (בן 73) Salakta, תוניסיה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת צפון פריז 
 מוסדות:  אוניברסיטת פריז 7 
 פרסים והוקרה:  Associate Member of the Tunisian Academy of Sciences 
 
פתחי בנסלמה (Fethi Benslama; נולד ב-31 באוגוסט 1951 בתוניסיה) הוא פסיכולוג ופסיכואנליטיקאי צרפתי ממוצא תוניסאי, המכהן כפרופסור לפסיכולוגיה ודיקן הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת פריז VII.
אודות

בנסלמה ייסד את המגזין Intersignes ושימש עורכו בין השנים 1990 ל-2003. הוא מחזיק במרפאה פרטית לילדים במחוז סן-סן-דני בפריז. כתב מספר ספרים העוסקים בנושאים של אסלאם, פסיכולוגיה ותרבות אירופאית.
מספריו

Psychoanalysis and the Challenge of Islam, University Of Minnesota Press, Minneapolis, 2009
Déclaration d’insoumission, à l’usage des musulmans et de ceux qui ne le sont pas, Flammarion 2005.
L’islam à l’épreuve de la psychanalyse, Aubier, 2002. Poche Flammarion (2004).
Translated into several languages.
La virilité en Islam (with N. Tazi) éd. de l’Aube, 2004
Une fiction troublante, éd. de l'Aube, 1994
צ'אבייר לופס-ארוסטגי

| --- | --- |

לופס-ארוסטגי במדי חובנטוד בדאלונה, 2017
 לידה:  19 במאי 1997 (בן 27) חבל הבסקים ספרד גצ'ו, חבל הבסקים, ספרד
 עמדה:  סמול פורוורד
 גובה:  2.00 מטרים
 מספר:  6
 קבוצות כשחקן
 2015–2021   2015–2017   2021–:  חובנטוד בדאלונה   ← BC Prat   ולנסיה
 הישגים כשחקן
 מוביל ליגת העל הספרדית בכדורסל באחוזי קליעות עונשין (2021)  חמישיית הצעירים של ליגת העל הספרדית בכדורסל (2018)
צ'אבייר לופס-ארוסטגי אסקאוריאסה (בספרדית ובבסקית: Xabier López-Arostegui Eskauriaza, בבסקית השם נהגה שאבייר לופס-ארוסטגי אסקאוריאסה) הוא כדורסלן ספרדי המשחק בוולנסיה מליגת העל הספרדית והיורוקאפ בעמדת הסמול פורוורד.
קריירה מקצועית

לופס-ארוסטגי החל את הקריירה שלו בקבוצות הנוער של חובנטוד בדאלונה. הוא היה אחד השחקנים המצטיינים באליפות קטלוניה לנוער לשנת 2015, וזכה בתואר עם קבוצתו.
בשנת 2015, הוא נשלח לקבוצת הבת של בדאלונה, CB Prat, בחוזה דו-כיווני עם חובנטוד.
ב-18 באפריל 2018, לופס-ארוסטגי הכריז על מועמדותו לדראפט ה-NBA 2018, אך הסיר אותה לאחר מכן.
ב-5 ביולי 2021, הוא חתם בוולנסיה מליגת העל הספרדית והיורוקאפ.
בנבחרת הלאומית

לופס-ארוסטגי שיחק בנבחרת ספרד עד גיל 17 ובנבחרת הבוגרת בכדורסל אולימפיאדת טוקיו 2020.
הערות שוליים

↑  Primer contrato profesional para Xabier López-Arostegui
↑  El FIATC Joventut se asegura el futuro con Xabier López-Arostegui
↑  "Xabi Lopez-Arostegui declared for the NBA Draft". Eurohoops.net. 18 באפריל 2018. נבדק ב-20 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Xabi Lopez-Arostegui leaves Joventut Badalona to join Valencia" (באנגלית). Sportando. 5 ביולי 2021. נבדק ב-6 ביולי 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "צ'אבייר לופס-ארוסטגי".
עולם הדיסק

ערך זה עוסק בסדרת ספרי פנטזיה. אם התכוונתם לסדרת משחקי מחשב, ראו .
| --- | --- |

 
 מידע כללי
 מאת:  טרי פראצ'ט
 איורים:  ג'וש קירבי, פול קידבי
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  פנטזיה, פנטזיה קומית
 מקום התרחשות:  עולם הדיסק
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1983–2015
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  זמורה-ביתן
 סדרה
 מספר ספרים:  41
 
עולם הדיסק, הנישא על ארבעה פילים הניצבים על גבו של א'טואן הגדול, הצב הגלקטי הענק שמרחף ברחבי החלל.
עולם הדיסק (באנגלית: Discworld) היא סדרת ספרי פנטזיה הומוריסטיים מאת הסופר האנגלי טרי פראצ'ט. עלילות הסדרה מתרחשות בעולם מכושף בצורת דיסק הנישא על גבם של ארבעה פילים שבתורם עומדים על גבו של צב ענק. הספרים משלבים פנטזיה, הומור ופארודיה על העולם שלנו ככלי להעברת מסרים וביקורת מצד הסופר על החברה.
עולם הדיסק, עולם שטוח ועגול, משייט בחלל כשהוא נישא על גבם של ארבעה פילים העומדים על גב צב ענקי בשם א'טואין הגדול. בספרי הסדרה מציג פראצ'ט גרסאות משלו לעולמנו בנושאים רבים, החל מדתות וכלה בבעלי חיים. כך משתקפים בעולם זה הדים רבים לעולמנו אנו על תקופותיו השונות כפארודיה וסאטירה. באמצעות גרסאות מעוותות אלו של המציאות שלנו, היוצרות אלמנט הומוריסטי, מותח פראצ'ט ביקורת על העולם, דרכיו ומנהגיו.
עולם הדיסק רווי במעשי כשף, ולאמונות בני אדם יש בספר כוח יצירה: בספר "איש הקציר" כותב פראצ'ט: "אולי אמונה לא יכולה להזיז הרים, אבל היא יכולה לברוא מישהו שכן יכול". בעולם הדיסק מטפורה יכולה להיות דבר ממשי ביותר, ובזכות אמונתם ודמיונם של בני האדם, כוחות טבע מתגלמים כיישויות אנתרופומורפיות (יישויות דמויות אדם) וגם נדבקים בתכונות שלהם. אחת הדמויות הידועות והפופולריות של עולם הדיסק היא הישות האנתרופומורפית מוות (Death) - שלד נושא חרמש המהווה פרודיה אוהדת על האנשה של המוות בתרבות האנושית.
הספרים מכילים הרבה בדיחות המבוססות על "איגיון" (Nonsense, אי-היגיון) ותיאורים המלהטטים בכוחה של המלה הכתובה כדי לתאר דברים שלא ניתן לדמיין.
הפיזיקה של עולם הדיסק

עולם הדיסק הוא עולם שטוח, הנישא על גבם של ארבעה פילים (בעלי שם ייחודי לכל אחד) העומדים על הצב א'טואין הגדול, החותר בחלל הריק, לעבר נקודה שעל פי ההשערה היא נקודת הזיווג של כל צבי העולמות, באירוע שנקרא "The Big Bang" (משחק מילים על משמעותו של הביטוי המפץ הגדול). מהירות האור קטנה בו ממהירות הקול, בעיקר בשדות כשף כמו אלה שעוטפים את עולם הדיסק, מה שעשוי לגרום לאפקטים יחסותיים, וכן לכך שהשמש, המקיפה את א'טואין הגדול, נעה במהירות הגבוהה ממהירות האור.
הדיסק עצמו מסתובב לאט מאוד על גבם של הפילים על מנת לחלק את המשקל בצורה שווה בין כולם, מה שיוצר ארבעה כיוונים בסיסיים בעולם הדיסק: לכיוון הציר, לכיוון השפה, עם כיוון הסיבוב ונגד כיוון הסיבוב.
מוחם של טרולים עשוי מצורן (כמו מוליכים למחצה בשבבים), ופועל היטב רק בטמפרטורות נמוכות מאוד (בדומה לעל-מוליכים). טרולים העסוקים בחשיבה עמוקה וממושכת (מחלה הנקראת "פילוסופיה") נוטים להיהפך לאבן ונהיים חלק קבוע מהתכסית.
המומחים לפיזיקה בעולם הדיסק הם הפילוסופים, אך השימושים בה מעטים. במקום זאת, את הפיזיקה מחליף הכשף ככוח העיקרי.
בספר "צבע הכשף" מסופר על טרול מים שנפל מהשפה של עולם אחר כאשר ספינתו נטרפה, והגיע בסופו של דבר אל עולם הדיסק לאחר שבנפילתו הארוכה חזה בעולמות רבים.
הכשף בעולם הדיסק

בהתאם לרוח הפנטסטית של הספרים ולהשראות שנשאבות מעולם משחקי התפקידים וספרי הפנטזיה מז'אנר חרבות וכשפים (Sword & Sorcery), שילב פראצ'ט בעלילות הסדרה וכן בעולם עצמו לא אחת מכשפים, וחלקם אף הפכו לדמויות מפתח בספרים.
עם התפתחות הסדרה התפתחה המכניקה המאפשרת, מבחינה פסאודו-מדעית, את עולם הדיסק - שדות "כשף" (כפארודיה על תורת השדות בפיזיקה). בספרים מוסבר שכאשר שדה כשף חזק דיו, הוא מסוגל לגרום לדברים על-טבעיים להתרחש - כגון להאט את מהירות האור (ובכך לאפשר אזורי זמן שונים בעולם השטוח).
לאורך ספריו שותל טרי פראצ'ט רמיזות רבות לפיזיקה מודרנית כאשר הוא מדבר על "חלקיקי כשף", "חוק שימור הכשף", והערות על מכשפים צעירים ואמביציוניים, המבקשים, למשל, תקציב להקמת מתקן לטיפול באנרגיות כשף גבוהות (המבוסס על מאיצי החלקיקים הענקיים שתוכננו בעשורים האחרונים). בין היתר, קל ליצור אשליה של כוס באמצעות כשף, כי כל הנדרש הוא הסטה של מספר פוטונים (או מניפולציה על המוח של המתבונן). אך על מנת ליצור כוס ממשית, כמות הכשף הנדרשת היא כה עצומה - בשל שקילות המסה והאנרגיה - שרק קוסמים אמיתיים יכולים לבצע דבר כזה.
בהתאם, העוסקים בכשף הם המכשפים - אשר מקבילים בעולמו של פראצ'ט לממסד המדעי. ישנה הבחנה בין מכשפים (Wizards) לקוסמים (Sorcery), ובהתאם בין כשף לקסם: האחרון חזק בהרבה, וכשהוא משמש כנשק הוא עלול להרוס את העולם. המכשפים מרוכזים בעיקרם ב"אוניברסיטה הנעלמת" (באנגלית: Unseen University, ביטוי כפול-משמעות שפירושו הוא "האוניברסיטה הנסתרת" ו"אוניברסיטת הנסתר"), הממוקמת בזירת ההתרחשויות העיקרית בסדרה - העיר אנק-מורפורק (Ankh-Morpork). בתחילת הסדרה המכשפים מוצגים כגורמים תככניים המתחרים זה בזה ללא רחם, לעיתים עד כדי התנקשות, כדי להתקדם בסולם הדרגות. לאחר הופעתו של קוסם בספר החמישי והתוצאות הרות האסון שנגרמו מכך, המכשפים זונחים גישה זו והופכים ידידותיים יותר. המכשפים הוותיקים, שמבינים שמטרת השליטה בכישוף היא היכולת להימנע מהשימוש בו, עוסקים בכישוף רק לעיתים נדירות, ועיקר עיסוקם הוא השתתפות בסעודות.
מנגד למכשפים ניצבות המכשפות (Witches). אלו עוסקות אמנם בכשפים, אך אינן מייצגות גישות מדעיות, אלא מעין חוכמה עממית. הן משתמשות פעמים רבות בפסיכולוגיה, פוליטיקה ותעלולים רטוריים כדי להשיג את מבוקשן. המכשפות משמשות כמרפאות בכפרים וקהילות קטנות ברחבי עולם הדיסק, בעוד שהאוניברסיטה הנעלמת אסרה על כניסתן אל בין כתליה. למכשפות כוחות של ממש, אך רק לעיתים רחוקות הן צריכות לנצל אותם.
הכשף בעולם הדיסק נותן אותותיו גם בתרבות הבדיונית המתוארת בספר. כך, למשל, הספרה 8 משמשת כמוטיב חוזר המקושר לקסם ולכשף, לעיתים כאות של מזל רע. החומר הבדיוני "אוקטארין" (התחילית "אוקטא" נובעת מהשם הלטיני לספרה 8) הוא החומר הנוצר, או אולי המאפשר, כשף, ורק מכשפים יכולים לראותו, ומשמש לא אחת את גיבורי הספרים לדעת כי דבר מה, כגון סערה קסומה, כרוך בכשף.
פריבילגיה נוספת של המכשפים והמכשפות קשורה ל"מוות", מלאך המוות של עולם הדיסק, שדמותו מופיעה תדיר בספרי הסדרה. הוא מחויב לחוקים מסוימים כלפי המכשפים והמכשפות: הם מסוגלים לראות את מוות בכל עת ואף לזמן אותו (בפולחן האשקאנטה), הם אף יודעים את תאריך מותם המיועד ואז גם זוכים לטיפול אישי.
עלילות

ספרי עולם הדיסק מהווים סדרה אחת, אך בתוכה ניתן למצוא מספר "תת-סדרות" המחולקות לפי הדמויות המופיעות בהן. בספרי אותן "תת-סדרות" העלילה תתמקד באותה דמות או קבוצת דמויות ומטבע הדברים תעסוק במוטיבים מסוימים הקשורים בעיקר לאותן דמויות. כאמור, אין מדובר בחלוקה רשמית עם חוקים אלא חלוקה הגיונית לפי הדמויות הראשיות. על כן, דמויות רבות מופיעות בספרים שונים, כולל אלו אשר אינן מה"סדרה" שלהן.
עלילות > עלילות מוות ומשפחתו המורחבת

הספרים אשר עוסקים במוות או במשפחתו ומציבים אותם כדמויות הראשיות נוטים להתעסק בשאלת תפקידו של המוות בחיים ובשאלת מקומו של הצדק בתחום זה. בנוסף עוסקים חלק מספרים אלה במלחמתם של המאזינים של המציאות נגד החיים של עולם הדיסק.
המאזינים של המציאות (Auditors, משגיחי המציאות) הם יצורים אמורפיים וחסרי אישיות שמשגיחים על המציאות ומוודאים שהכל פועל לפי החוקים, הם שונאים את החיים ומתנכלים פעם אחר פעם למוות, המפתח אישיות ונכבש בקסמי האנושות. באופן אירוני, מגינם הגדול של החיים נגד המאזינים הוא מוות בעצמו, הנעזר בנכדתו סוזן כדי לעקוף את החוקים האוסרים על התערבות ישירה.
הספרים העוסקים בדמויות אלו הם:
"תרועת מוות" (Mort)
"איש הקציר" (Reaper Man)
"Soul Music"
"Hogfather"
"Thief of Time"
עלילות > עלילות מוות ומשפחתו המורחבת > מוות (Death)

מוות הוא דמות פופולרית שמופיעה כמעט בכל הספרים. מוות מתואר כפארודיה על ההאנשות של המוות; הוא נראה כשלד עוטה גלימה שחורה ובעל חרמש, שתפקידו לקחת את נשמתם של האנשים ברגע מותם ולהעביר אותה הלאה. הוא יעיל אך לא אכזרי, ויש לו חיבה למין האנושי שגורמת לו לחקות כמה ממנהגיהם.
מוות מתעניין מאוד בבני האדם, חוקר את מנהגיהם באובססיביות ומנסה לחקות כמה מהם, אך לעולם אינו מצליח לרדת לפשרם. למרות (ואולי בגלל) חיבתו הרבה לבני האדם, הוא מבצע את תפקידו ביעילות רבה, כפי שהוא רואה לנכון. בסופו של דבר, מוות מפתח מעין אישיות והוא פועל כבעל בריתם הגדול ביותר של החיים.
מוות חי בממלכה חוץ-ממדית שבה לזמן אין השפעה אמיתית. הממלכה היא שיא נסיונותיו של מוות להעתיק את מנהגיהם של בני האדם, שכן אין לו צורך אמיתי במגורים. הממלכה כולה היא בגוונים של שחור, החל משדות החיטה ועד פריטי הריהוט בביתו. הבית עצמו כולל חדר שינה, אמבטיה ומטבח, על אף שלמוות אין צורך פיזי בכל אלו.
החדרים השימושיים היחידים למוות בביתו הם חדר הספרייה, המכיל את ספרי קורות החיים של כל בני האדם בכל הזמנים, וחדר עבודתו, הכולל את שעוני החול המודדים את קצבת חייהם.
מעבר לביתו ולגן שלצידו ישנה גם אורווה בה מוות מאחסן את סוסו בינקי, עמו הוא מתנייד ממקום למקום.
במהלך הזמן מוות אימץ לעצמו משפחה ואף משרת בשם אלברט, שהיה מכשף רב עוצמה שהעדיף לשרת את מוות לנצח במקום למות בעצמו.
בספרים דבריו של מוות מופיעים באותיות מודגשות או מוטות (ובאנגלית באותיות רישיות), שכן מוות לא באמת מדבר, אלא פשוט משמיע קול לאוזניו של המאזין בלבד.
בסרטים אשר הופקו על סדרת הספרים, השחקן אשר מגלם את מוות הוא כריסטופר לי.
עלילות > עלילות מוות ומשפחתו המורחבת > מורט (Mort) ואיזבל (Ysabell)

איזבל היא בתו המאומצת של מוות אשר חיה בממלכתו זמן רב, במהלכו לא התבגרה כלל. בספר "תרועת המוות" היא פוגשת במורט, אותו לקח לעצמו מוות כשוליה. השניים מתאהבים, למורת רוחו של מוות, אשר מנסה להילחם במורט ולהרגו. לבסוף מוות מחליט לתת להם לחיות והם פורשים לעולם החיים. מאוחר יותר, בספר "Soul Music", מוות נאלץ לקחת את נשמותיהם ונכנס עקב כך לדיכאון.
עלילות > עלילות מוות ומשפחתו המורחבת > סוזן (Susan)

סוזן היא נכדתו המאומצת של מוות, בתם של מורט ואיזבל. סוזן מופיעה לראשונה בספר "Soul Music". בספר מוות נאלץ לקחת את נשמותיהם של הוריה ובשל כך מחליט לפרוש מתפקידו. אט אט מגלה סוזן כי כוחותיו ואישיותו מועברים אליה והיא נושאת באחריות הכבדה שבאה עם תפקידה החדש.
בסוף הספר מוות חוזר ומסיר את נטל האחריות מסוזן, אך היא עתה מודעת לכוחותיה הרבים, הכוללים יכולת לחיות מחוץ לזמן ולהפוך עצמה לבלתי נראית עבור רוב בני האדם. לבסוף היא מוצאת לעצמה תפקיד כמורה בבית ספר שם היא מנסה ללמד את הילדים "חוכמת חיים". סוזן ממשיכה להופיע גם בספרים הבאים העוסקים במשפחתה.
עלילות > עלילות המכשפות

המכשפות בעולם הדיסק מוצגות לא רק כבעלות כוחות על-טבעיים וקסומים כי אם גם כבעלות חוכמת חיים רבה. הן אלו השומרות על יציבותו של העולם ועל מסורותיו. המכשפות משמשות כמרפאות ויועצות באופן כללי ומציגות דרכים פשוטות להתמודד עם החיים. המכשפות מזכירות את שלוש המכשפות במקבת'.
ראש למכשפות היא סבתא רוח-שעווה (Granny Weatherwax, בתרגומים מאוחרים יותר "נוצת-שעווה"), המבוגרת מביניהן. סבתא איננה נוהגת להשתמש יתר על מידה בכוחותיה אלא מעדיפה לתת למוניטין שלה לפעול במקומה. כך, במקום לקלל אנשים היא פשוט אומרת שהיא קיללה אותם ואלו חושבים שכל דבר רע שקורה להם הוא כתוצאה מאותה קללה.
סגנית לסבתא היא נני אוג (Nanny Ogg), מכשפה טובת לב וחכמה המהירה לרכוש ידידים. המכשפה השלישית היא מאגרט שן-שום (Magrat Garlic), מכשפה טרייה, בעלת נפש רומנטית וסנטימנטלית אך בעלת גישה פרקטית לפתרון בעיות. מאגרט נישאה למלך לנקר ובמקומה הצטרפה אגנס ניט (Agnes Nitt), מכשפה מאופקת וחסרת ביטחון ויצר הרפתקנות אשר רצונות האיד שלה גרמו לפיצול אישיותה.
ספרי עלילות המכשפות הם:
פולחני כשף (Equal Rites)
אחיות הגורל (Wyrd Sisters)
מכשפות בחוץ לארץ (Witches Abroad)
Lords and Ladies
Maskerade
Carpe Jugulum
עלילות > עלילות המכשפות > עלילות טיפני אייקין

טיפני אייקין (Tiffany Aching) היא ילדה צעירה בעלת פוטנציאל להיות המכשפה הגדולה ביותר בעולם הדיסק. סבתא נוצת-שעווה מגלה זאת במהירות ולוקחת אותה תחת חסותה כדי ללמדה כיצד להפעיל את שיכלה ואת כוחותיה באופן שווה ומיטבי.
הספרים העוסקים בעלילותיה של טיפאני נבדלים במעט משאר ספרי "עולם הדיסק" ומיועדים לקוראים צעירים יותר. הספרים מציגים את טיפאני כילדה נבונה וחכמה שמוקפת במבוגרים אשר מזלזלים בה בשל גילה הצעיר. טיפני נאלצת פעם אחר פעם לגלות תושייה ואחריות רבה כדי לעזור לחבריה ולבני האדם בכלל.
ספרי עלילות טיפני הם:
בני החורין הקטנים (The Wee Free Men)
כובע מלא שמיים (A Hat Full Of Sky)
חרש החורף (Wintersmith)
אלבש חצות ליל (I Shall Wear Midnight)
כתר הרועים (The Shepherd's Crown )
ספרי עלילות טיפני אייקין תורגמו לעברית על ידי יונתן בר ויצאו לאור בהוצאת סיאל.
עלילות > עלילות סגל האוניברסיטה הנעלמת וסתמרוח

סגל האוניברסיטה הנעלמת הוא חבורת מכשפים רמי דרג באוניברסיטת המכשפים שבאנק מורפורק. המכשפים הם לרוב מפוזרים, מלאים בגאווה עצמית ונוטים להתנהגות שטותית וילדותית. הסגל המלא הוא רחב, אך הספרים מתמקדים בקבוצה קטנה של חברי סגל המתוארים באופן פרטני.
ראש הסגל הוא מוסטורם רידיקולי, היועץ הראשי (Archcancelor) ומנהל האוניברסיטה. הוא נוטה להיות בוטה ופעמים רבות נוטה לפתרון המהיר ביותר האפשרי עבור בעיות רבות, אך הוא מלא בינה ונטייה להבחין בפרטים שחבריו האחרים לסגל מפספסים לעיתים.
שאר חברי הסגל הם הדיקן, המרצה לרונות מודרניות (The Lecturer in Recent Runes), הגזבר (The Bursar), שסובל מחוסר שפיות; המצטיין הוותיק (Senior Wrangler), יושב ראש הקתדרה לנושאים לא ברורים (Chair of Indefinite Studies) ופונדר סטיבונס, צעיר הסגל אך גם הרציני ביותר ביניהם. בניגוד לשאר הסגל העצל והשבע, פונדר הוא מדען לכל דבר, העסוק בחקירות והמצאות, ובאמצעותו מוצגות תאוריות פיזיקליות שונות והצורה שבה הן באות לידי ביטוי בעולם הדיסק. כמו כן בספריית האוניברסיטה משמש כספרן אורנג אוטן, מכשף שבמהלך ניסוי הפך לאורנג אוטן ואוי לו למי שיקרא לו קוף.
עלילות > עלילות סגל האוניברסיטה הנעלמת וסתמרוח > סתמרוח (Rincewind)

סתמרוח הוא סטודנט כושל באוניברסיטה, שתואר לעיתים קרובות על ידיו מוריו כ"שווה הערך הכישופי למספר אפס". סתמרוח מצטייר כאדם פחדן ביותר, חסר מזל ובעל גישה צינית לחיים. אולם במקרים רבים, למרות היותו לא-יוצלח, מצליח סתמרוח להתגבר על המכשולים ולהציל את העולם שוב ושוב.
עלילות > עלילות המשמר

עלילות המשמר משלבות סיפור מתח עם פנטזיה ומספרות על חברי משמר הלילה (שבמהלך העלילה הופך למשמר העיר) באנק מורפורק. ספרים אלו מהווים כמעט תמיד פארודיה על סרטי פילם נואר וסרטי שוטרים, בד בבד שהם מציגים תעלומות שונות עמן נאלצים חברי המשמר להתמודד.
בתחילת דרכו משמר הלילה מורכב מקבוצה קטנה של שוטרים לא-יוצלחים שאף אחד לא לוקח ברצינות, כולל הם עצמם. בראש המשמר עומד סרן סמואל ויימס, שמופיע כאלכוהוליסט דיכאוני שנואש מאי הצדק שהוא מוצא בחיים. הוא נקרע בין רצונו לתקן עיוותי צדק לבין מעמדו הנחות של משמר הלילה בעיר, אליו אין אדם המתייחס ברצינות.
היוצרות משתנים כאשר קבוצת זוממים מנסה להפיל את שליט העיר ולשים במקומו מלך בו ישלטו כבובה. לשם כך הם מזמנים דרקון כדי להביא את השליט הנוכחי במבוכה לאור האיום עמו הוא לא יכול להתמודד. לפי תוכניתם, האיש בו יבחרו להיות שליט הבובה יתייצב מול הדרקון ובאבחת חרב אחת "ינצחו", כאשר בעצם הם פשוט יסלקו את הדרקון חזרה לעולם ממנו בא. העם היה אמור להכיר בזכותו של "הורג הדרקון" למלוכה עקב אגדות עם ידועות, לפיהן כאשר הממלכה נמצאת בסכנה יגיע יורש העצר האמיתי ויציל את תושביה.
תוכנית הקושרים משתבשת והדרקון חוזר לעיר, הורג את המלך המיועד ומשתלט על התושבים. בד בבד מגיע גזר, היורש האמיתי לכס המלוכה שאומץ על ידי גמדים. גזר נשלח לעיר כדי להצטרף למשמר הלילה, בעזרתו מצליח ויימס להציל את העיר מאימת הדרקון.
משמר הלילה זוכה לכבוד בעקבות הישג זה וממשיך להעלות קרנו במהלך הספרים הבאים, עד אשר הוא הופך למשמר העיר רב המעמד. הספרים מציגים עלילות קשירת קשר ומניעים פוליטיים לרוב וכן מתעסקים בשאלת גזענות.
עלילות > עלילות המשמר > השומרים

דמויות בולטות במשמר:
סרן סמיואל ויימס (Captain Samuel Vimes): מפקד המשמר, אשר מתחיל את דרכו כראש משמר הלילה המתפורר והופך בהדרגה לדוכס אנק מורפורק, האדם העשיר ביותר בעיר ומפקד משמר העיר כולו. ויימס מופיע לראשונה בספר "שומרים! שומרים!".
גזר ברזלסון (Carrot Ironfoundersson): שומר שהחל את דרכו מדרגת תת-שוטר והתקדם עד לדרגת סרן (קפטן). נצר לשושלת המלוכה האבודה של העיר, אך גודל על ידי גמדים בלב ההר ולמרות שהוא גילה על המורשת שלו בספר אנשי המשמר הוא הסתיר את הגילוי מהסביבה שלו והמשיך לעבוד במשמר העיר. גזר הוא היחיד שהצטרף למשמר מרצונו החופשי. בגלל חינוכו הגמדי, גזר הוא שומר חוק נלהב ואופטימי, המאמין שאנשים טובים מיסודם. גזר מאופיין בכוחו הרב ובכריזמה שלו.
סמל פרד קולון: סמל משמעת טיפש ושמן של המשמר במשך כל הספרים. מתהדר ביכולותיו בחץ וקשת.
רב"ט ססיל "נובי" נובס: פושע קטן ואקסצנטרי, מסריח ומכוער.
אנגואה פון אברוולד (Sergeant Angua Von Uberwald): אשת זאב, בת למשפחת אנשי זאב אצילים ועשירים מאברוולד, סמלת במשמר ואהובתו של גזר.
חצצוק (בראי-נוע: דטריטוס; Detritus): טרול מגודל, שכמו כל הטרולים של עולם הדיסק מוחו בנוי מסיליקון ולכן מתקשה לתפקד בטמפרטורות חמות.
Cherry Littlebottom (שרי): גמדה, הראשונה מבני מינה שהכריזה בגלוי על מגדרה, אחראית על מחלקת הזיהוי הפלילי.
בספרי המשמר מופיעה תדיר דמותו של שליט אנק-מורפורק, האבלוק וטינרי. להבדיל מדמותו בספרי סתמרוח השונים, בספרי המשמר הוא מתואר כעריץ נאור, הגם שציני ונוטה למיזנתרופיות. כמו כן מופיע חורני לי-זה-עולה-יותר (Cut-Me-Own-Throat Dibbler), איש עסקים כושל וחמדן שעיקר פרנסתו ממכירת מזון מהיר באיכות ירודה, אך לעד מנסה לקפוץ על הזדמנויות עסקיות קורצות (בהן הוא כושל בהתמדה). שמו האמיתי הוא קלוד מקסימיליאן אוברטון טרנספייר דיבלר.
ספרי עלילות משמר העיר הם:
שומרים! שומרים! (Guards! Guards!)
אנשי המשמר (Men at Arms)
Feet of Clay
Jingo
The Fifth Elephant
Night Watch
Thud!
Snuff