stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גא"זאל נקסט
הערות שוליים

↑  "Новая ГАЗель Next: фото, цена, характеристики". AUTOMPV (ברוסית). 16 בנובמבר 2012. נבדק ב-10 באפריל 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "На ГАЗе начато серийное производство "ГАЗели-Next"". Rossijskaja Gaseta (ברוסית). 10 באפריל 2013. נבדק ב-10 באפריל 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  http://azgaz.ru/company/news/Gruppa_GAZ_poluchila_sertifikat_na_prodagu_avtomobiley_GAZel_NEXT_vo_vseh_stranah_Evropeyskogo_Soyuza_27052014 «Группа ГАЗ» получила сертификат на продажу автомобилей ГАЗель NEXT во всех странах Европейского Союза
גאבו

גאבו (בפורטוגזית: Gabu) היא העיר הגדולה במזרח גינאה ביסאו. בעיר מתגוררים 14,336 תושבים (2008). היא רחוקה 45 ק"מ מבאפאטה וכ-150 ק"מ מביסאו.
העיר ידועה בעיקר בתושביה המוסלמים מבני העם הפולי (Fula). במקור שם העיר היה Nova Lamego והעיר שכנה במרכז ממלכת קאאבו עד למאה התשע עשרה. היום זאת עיר מסחר חשובה של גינאה-ביסאו ובה מתנהל רוב המסחר עם המדינות השכנות סנגל וגינאה.
אקלים

האקלים בגאבו הוא אקלים סוואנה טרופי (Aw בשיטת קפן). העונה היבשה נמשכת מנובמבר עד מאי. עונת הגשמים מיוני עד אוקטובר ובה יורדים משקעים בכל יום בשילוב סופות רעמים. במשך כל השנה הטמפרטורה גבוהה והלחות רבה.
| אקלים בגאבו> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בגאבו> ינואר.33.8.19.3.0 | אקלים בגאבו> פברואר.35.8.20.6.0 | אקלים בגאבו> מרץ.37.7.22.3.0 | אקלים בגאבו> אפריל.38.2.24.1.0 | אקלים בגאבו> מאי.37.5.25.3.11 | אקלים בגאבו> יוני.34.1.25.85 | אקלים בגאבו> יולי.30.3.23.6.263 | אקלים בגאבו> אוגוסט.29.3.23.2.340 | אקלים בגאבו> ספטמבר.29.9.23.1.258 | אקלים בגאבו> אוקטובר.31.23.4.114 | אקלים בגאבו> נובמבר.32.6.22.13 | אקלים בגאבו> דצמבר.33.3.19.6.1 | אקלים בגאבו> שנה.33.6.22.6.1,085 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור:
הערות שוליים

↑  האקלים בגאבו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567407105171  LCCN: n90616761  VIAF: 149052552   WorldCat (עם VIAF): 149052552 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים באפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ג'קפילד

| --- | --- |
גשר ג'קפילד
גשר ג'קפילד
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 אומת הבית:  אנגליה אנגליה
 אזור:  מערב המידלנדס
 מחוז:  שרופשייר
 קואורדינטות:  52°37′22.8″N 2°27′54″W﻿ / ﻿52.623000°N 2.46500°W﻿ / 52.623000; -2.46500
 אזור זמן:  UTC
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הממלכה המאוחדת מוגדלת) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים ג'קפילד(למפת הממלכה המאוחדת רגילה) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים ג'קפילד(למפת שרופשייר רגילה) שרוסברי טלפורד אוסווסטרי ברידנורת' לודלאוג'קפילד(למפת שרופשייר מוגדלת) שרוסברי טלפורד אוסווסטרי ברידנורת' לודלאוג'קפילד  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
ג'קפילד (באנגלית: Jackfield) היא עיירה על נהר סוורן בעמק איירונברידג' במחוז שרופשייר שבאזור מערב המידלנדס במערב אנגליה. העיירה היא חלק מאתר המורשת העולמית עמק איירונברידג'. בנימוקים להכללתה נכתב ש"ג'קפילד הייתה בעלת משמעות בתעבורה בנהר סוורן, ובייצור מוצרי חימר, ואריחים דקורטיביים".
גאוגרפיה

ג'קפילד נמצאת על הגדה השמאלית (הדרומית) של נהר סוורן. העיירה היא ארוכה וצרה משתרעת לאורך כ-1.6 ק"מ מה"גשר החופשי" (Free Bridge) במזרח עד מעבר "גשר הזיכרון" (Memorial Bridge) במערב.
היסטוריה

ג'קפילד התפתחה כנמל של ברוסלי (Broseley) ובנטהול (Benthall) שהן עצמן נמצאות ברמה גבוה מעל הנהר.
ב-1605 נבנתה בג'קפילד ב-1605 "מסילת עגלות" (Wagonway (אנ')) שהייתה השנייה בבריטניה.
אתרי העיירה

מוזיאון האריחים של ג'קפילד (Jackfield Tile Museum). המוזיאון נמצא במפעל ששימש לייצור אריחים דקורטיביים, ומשמש גם כיום לייצור בקנה מידה קטן של אריחים כאלה בייחוד עבור פרויקטי שחזור, בין השאר בבניין הפרלמנט בלונדון.
הערות שוליים

↑  מסילת עגלות היא מסילה, שקדמה למסילות הברזל וקטרי הקיטור, שימשה להובלת מטענים על גבי עגלות רתומות לסוסים. פסי המסילה היו עשויים עץ. יתרונה על דרכים רגילות היה בעובדה שניתן היה להוביל על העגלה מטען כבד פי ארבעה בעזרת אותה בהמה גוררת.
↑  ויש הסוברים שהייתה הראשונה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 10146834-9
גלים גלים

| --- | --- |
 סינגל בביצוע אלון אולארצ'יק
 מתוך האלבום אולארצ'יק
 יצא לאור:  1985
 שפה:  עברית
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 כתיבה:  אלון אולארצ'יק
 הפקה:  איתן גדרון
גלים גלים הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי אלון אולארצ'יק. את השיר הוציאה לאור בשנת 1985 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השלישית באלבום הבכורה של הזמר, "אולארצ'יק".
רקע והשמעה

השיר נכתב והולחן על ידי אולארצ'יק, והופק על ידי איתן גדרון. זהו שיתוף הפעולה השלישי בין השניים לאחר הוצאת השירים "בא לשכונה בחור חדש" ו"היא הולכת בדרכים". הוא הוצג כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב-7 במאי 1985. בשבוע לאחר מכן דורג במקום ה-23. ב-23 ביולי עלה למקום הראשון, שם שהה שבוע אחד בלבד. ב-27 באוגוסט יצא מהמצעד השבועי לאחר שלושה-עשר שבועות צעידה. במצעד הפזמונים של שנת ה'תשמ"ה הגיע השיר למקום ה-37.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1985)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1985)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1985)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1985)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1985)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1985)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1985)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1985)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 37 |  |
הערות שוליים

↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 7 במאי 1985, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 14 במאי 1985, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 23 ביולי 1985, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 27 באוגוסט 1985, פזמונט
↑  מצעד השנתי תשמ"ה (1985), פזמונט
| אלון אולארצ'יק |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אולארצ'יק • שעשועי כאילו • תגיד לי מה אתה מרגיש • בואי נגיד שאני שלך • אולארצ'יק בשקט • פעם בגליל - מבט מוזיקלי • רוק & רוך • אולארצ'יק סטייל • יום אחד • תה בשניים • אולארצ'יק. עכשיו |  |
| מיני-אלבומים | מתקרבים הכוכבים |  |
| אלבומי הופעה | אולארצ'יק ג'אז • נפגשנו Live • אולארצ'יק הלהקה ואני LIVE |  |
| אלבומי אוסף | האוסף • המיטב |  |
| סינגלים | "בא לשכונה בחור חדש" • "מאיר ואלון" • "היא הולכת בדרכים" • "גלים גלים" • "או שאתה שר או שלוקחים אותך מפה" • "כולם כולם" • "שלום סלאם" • "בחור אנלוגי בעולם דיגיטלי" • "בן בסט" • "החיים קשים" • "בואי נגיד (משחק המונופול)" • "נערה במשקפיים" • "בואי נתחבק" • "מסטיק" • "מחפש אותך" |  |
| השתתפות בסינגלים | "אני לא רוקד כשעצוב" • "מוכר הפרחים" • "מאחורי השער" • "בתוך עינייך" |  |
ג'קסון שולץ

ג'קסון וולוני שולץ (באנגלית: Jackson Volney Scholz; ‏ 15 במרץ 1897 – 26 באוקטובר 1986) היה אתלט אמריקני. אלוף אולימפי (פריז 1924) ואלוף ארצות הברית (1925) בריצת 200 מטר וסגן אלוף אולימפי (פריז 1924) ושיאן עולם (1920–1921) בריצת 100 מטר.
ביוגרפיה

שולץ נולד וגדל בביוקנן, מישיגן, בנם של סוזן וזאכרי שולץ. הוא למד והתאמן באוניברסיטת מיזורי.
ביוגרפיה > 1920 > מדליית זהב אולימפית ושיא עולם

באולימפיאדת אנטוורפן זכה במדליית זהב בריצת שליחים 4x100 מטר ביחד עם צ'רלי פדוק, לורן מורצ'יסון ומוריס קירקס בשיא עולם חדש של 42.2 שניות, לפני צרפת (42.5 שניות) ושוודיה (42.8 שניות). נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.9 שניות, זהה לזוכים במדליות כסף וארד. בשלב המוקדמות ובשלב רבע הגמר הוא קבע תוצאה של 10.8 שניות.
בתחרות שנערכה בסטוקהולם, שוודיה ב-16 בספטמבר אותה שנה הוא השווה בריצת 100 מטר את שיא העולם בתוצאה שלך 10.6 שניות.
ביוגרפיה > 1924 > אלוף אולימפי

באולימפיאדת פריז זכה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בריצת 200 מטר בשיא אולימפי חדש של 21.6 שניות, לפני בן ארצו צ'רלי פדוק (21.7 שניות) ואריק לידל מבריטניה (21.9 שניות) ומדליית כסף בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.7 שניות, אחרי הרולד אברהמס מבריטניה שקבע שיא אולימפי חדש של 10.6 שניות ולפני ארתור פוריט מניו זילנד (10.8 שניות).
ביוגרפיה > 1925 > אלוף ארצות הברית

באליפות ארצות הברית שנערכה בשנת 1925 הוא זכה במדליית זהב בריצת 200 מטר, התואר הלאומי היחיד שלו.
ביוגרפיה > 1928

באולימפיאדת אמסטרדם הוא סיים במקום רביעי בריצת 200 מטר בתוצאה של 21.9 שניות, זהה לזוכים במדליות כסף וארד ולא הצליח להגן על תוארו. בשלב רבע הגמר הוא קבע תוצאה של 21.8 שניות.
גלים קצרים

.
סקאלה של מקלט רדיו עם ערכים במטרים (ולא בהרצים). על הסקאלה מצוינות תחנות רדיו מרחבי העולם, ובחלקו התחתון תחנות הנקלטות בגלים קצרים
המונח "גלים קצרים", או "תדר גבוה" (בראשי תיבות: ת"ג), מקובל בדרך כלל כתיאור גלי רדיו בספקטרום התדרים בין 3 ל-30 מגה-הרץ. המקור למונח הוא שאורך הגל המשודר בתדרים אלו (10 - 100 מטר), היה קצר יותר מהגלים הבינוניים והארוכים (בערך בין 200 עד 2000 מטר) שהיו בשימוש בימים בהם נטבע המונח. סיבה נוספת לשם גלים קצרים היא שעד בערך מחצית המאה העשרים הערכים בסקאלה של רוב מקלטי הרדיו הביתיים היו כתובים במטרים של אורך הגל הנקלט ולא בתדירות הגל.
התפשטות גלים קצרים

גלים קצרים מתפשטים בשתי דרכים עיקריות: גלי קרקע וגלי רקיע.
גל המתפשט בצורת "גלי קרקע" נע על פני השטח, כאשר הוא מנצל את מוליכות הקרקע לצורכי תנועתו. הוא מושפע מעט מאוד מהתבליט של הקרקע, ויותר מהרכבה - ההתפשטות על פני מים יעילה בהרבה מהתפשטות בקרקע מדברית, למשל, כיוון שמים (לא מזוקקים) מוליכים חשמל ברמה גבוהה בהרבה מאשר חול.
גלי קרקע משמשים בעיקר לתקשורת צבאית, כגיבוי חירום לקשר תג"ם סטנדרטי.
גל המתפשט בצורת "גלי רקיע" מגיע אל שכבת היונוספירה (שכבה באטמוספירה), מוחזר ברובו אל כדור הארץ, ומכדור הארץ (בעיקר מהאוקיינוס) חזרה אל היונוספרה, וכך הלאה. דילוגים אלו מאפשרים לשידורים בגלים קצרים להגיע לאזורים רחוקים בכדור הארץ - עד לסדר גודל של כ-5000 ק"מ. תכונה זו מבדילה את הגלים הקצרים משידורים בתדרים גבוהים יותר, אשר מקובל לומר כי ניתן לשדרם עד לקו האופק. גובה היונוספרה משתנה לפי פרמטרים שונים וכתוצאה מכך משתנים גם טווחי ההתפשטות של הגלים הקצרים. לדוגמה, תדרים נמוכים מגיעים רחוק יותר בלילה, וגבוהים ביום. גם מצב קרינת השמש או עונות השנה משנות את אופי ההתפשטות.
עקב היכולת להתפשט למרחקים גדולים באמצעות גלי רקיע, תחום הגלים הקצרים נמצא בשימוש של תחנות רדיו המעוניינות לשדר מעבר לטווח הקליטה של שידורי הגלים הארוכים והגלים הבינוניים. שידורים אלו נקלטים במדינות רבות ובמקומות מרוחקים מתחנות השידור. השידורים המקובלים היום בתדרים גבוהים יותר ובאפנון FM מיועדים בדרך כלל לשידורי פנים קצרי טווח.
שימושי שידור בגל קצר

שידור בינלאומי: תחנות רדיו מסוימות משדרות את שידוריהן הסדירים גם בגלים קצרים (כך למשל גלי צה"ל) כדי לאפשר לאזרחי המדינה השוהים בחו"ל לשמוע את התחנה. גופים אחרים משדרים שידורים ייחודיים למאזינים השוהים בחו"ל. כך למשל קול ישראל, שמשדר בשפות שונות ליהודים בכל העולם, קול ישראל בערבית או השירות העולמי של ה-BBC).
שידורי תעמולה: גופים שונים ברחבי העולם משדרים אל תוך מדינות אליהן לא ניתן להגיע באמצעים אחרים. שידורים כאלה הופעלו אל תוך ברית המועצות בזמן המלחמה הקרה, ומופעלים כיום כנגד מדינות שונות, בין השאר איראן, צפון קוריאה וסין.
קשר ימי ואווירי: אוניות וכלים אחרים הנזקקים לתקשורת עם החוף ונמצאים במקומות רחוקים ממנו משתמשים בגלים קצרים.
חובבות רדיו
שידור מקומי במדינות בהן האוכלוסייה מפוזרת על פני שטח רב.
שידורי שירות: מזג אוויר, זמן בינלאומי.
שידורים מוצפנים: העברת מסרים בין שגרירויות, סוכנויות ביון, חברות, לעיתים אף ארגוני פשע. בשידורים אלה בולטות תחנות מספרים.
תחנות שידור מחתרתיות : השידורים של ההגנה, האצ"ל, והלח"י בזמן שלטון המנדט הבריטי היו בגלים קצרים (בתחום אורך גל של כ-42 מטר). הסיבה לשימוש בגל קצר הייתה שהאנטנות הדרושות לשידורים אלו היו קצרות מאוד יחסית לאנטנות הדרושות לשידור בגלים בינוניים שהיו מקובלים אז. האנטנות לגל קצר גם קטנות יחסית, לא בולטות בשטח וניתנות להסתרה והסוואה כאנטנות קליטה של מקלטי רדיו רגילים. סיבה נוספת היא ניידות גבוהה והספק נמוך של השידור שהגיע למרחק רב. גם הכרזת העצמאות שודרה בגלים קצרים באופן בלעדי ממשדרי ההגנה שנקלטו בארץ ובעולם כולו.
שידור אותות זמן ותדרים סטנדרטיים מדויקים לשם סינכרון ומחקר מדעי.
התקשורת בגלים קצרים מתנהלת בדרך כלל בשיטת האפנון AM, בנפיצות נמוכה יותר בשיטות אנלוגיות מיוחדות, כגון SSB ו-CW ולאחרונה בשיטה הדיגיטלית DRM.
הערות שוליים

↑  עד סוף שנות השישים חוברו לרוב מקלטי הרדיו הביתיים אנטנות חיצוניות ששימשו לקליטה של גלים ארוכים בינוניים וקצרים
↑  מ.א.ברמן (מנהל שרותי ההנדסה-רדיו במשרד הדואר), במאמר: "הנדסת רדיו כובשת את גלי האתר", החובב הצעיר אלקטרוניקה פופולרית לנוער ולחובב,  עורך ע. שרמר, הוצאת י. מרכוס ושות' בע"מ, ירושלים, הדפסה שנייה 1973, כרך ג' עמ' 13-14
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000066415  NDL: 00572673 
התפשטות גלי רקיע (באדום) בעזרת היונוספירה (באפור), ובהשוואה להתפשטות גלים בינוניים וארוכים, אשר מגיעים רק עד קו האופק (בכחול)
התפשטות של גלי רדיו שונים לאורך היום והלילה
גבעונים

ערך זה עוסק בקבוצה אתנית בתקופת המקרא. אם התכוונתם לנוער הגבעות, ראו .
הגבעונים היו, לפי סיפורי המקרא, קבוצה אתנית נבדלת בארץ ישראל בתקופת המקרא, צאצאי חיווים שכרתו ברית במרמה עם יהושע בן נון בתקופת התנחלות השבטים. הקבוצה נחשבה למעמד חברתי נחות בקרב אוכלוסיית הארץ לאחר כיבושה.
בספר עזרא, פרק ב' ובספר נחמיה, פרק י"א, פרקים הכוללים את שמות שבי ציון, מוזכרים נתינים, שהמסורת מזהה אותם עם צאצאי הגבעונים. בהלכה מתייחסים לנתינים כמעמד חברתי והלכתי נחות.
לא קיים כל מקור מדעי המעיד על קיומם של הגבעונים באופן התואם סיפורים אלו.
במקרא > ספר יהושע

הגבעונים מופיעים לראשונה בספר יהושע, פרק ט'. יושבי גבעון שמעו על כיבושי יריחו והעי והחליטו לכרות ברית עם בני ישראל. הם נקטו בעורמה והתחפשו כדי להיראות כאילו באו מארץ רחוקה, ואכן, בכך הצליחו להתגבר על חשדם של בני ישראל, וכרתו איתם ברית. לאחר שלושה ימים הבינו בני ישראל כי למעשה מדובר בתושבי המקום: ”קרובים הם אליו ובקרבו הם יושבים”, אך מאחר שכרתו עימם ברית, לא יכלו להכות אותם. נשיאי בני ישראל החליטו להשאיר אותם בחיים במעמד של עבדים, ”חוטבי עצים ושואבי מים לכל העדה”.
יהושע הביע כעס על הגבעונים: ”למה רימיתם אותנו...”; הגבעונים השיבו כי עשו זאת מפחד כיוון שידעו שבני ישראל עומדים להשמיד את כל יושבי הארץ, ”ונירא מאוד לנפשותינו מפניכם ונעשה את הדבר הזה”, והניחו את גורלם בידי יהושע: ”ועתה הננו בידך כטוב וכישר בעיניך לעשות לנו עשה”. יהושע הציל את הגבעונים וקיבע את מעמדם כחוטבי עצים ושואבי מים ”לעדה ולמזבח ה' עד היום הזה”.
בפרשה נזכרות ארבע ערים בהן ישבו הגבעונים: גבעון, הכפירה, בארות וקריית יערים. ערים אלה מופיעות מאוחר יותר במקרא כערים בהן ישבו אנשי שבט בנימין, ונראה כי הגבעונים חיו במקומות אחרים בארץ ישראל, ללא הפרדה גאוגרפית בינם ובין בני ישראל.
במקרא > ספר שמואל ב

בספר שמואל ב', פרק כ"א מסופר על רעב ששרר בארץ בתקופת דוד המלך. דוד פנה אל ה' וקיבל תשובה שעונש זה הוא על מעשי שאול אשר המית את הגבעונים. ומבואר בגמרא (מסכת בבא קמא דף קיט א) שנתבע שאול על מעשה מוות עקיף, בכך שהרגו בציוויו את נוב עיר הכהנים שהם היו המעסיקים של הגבעונים, והריגתם הסבה לגבעונים מוות מרעב: ”וכי היכן מצינו שהרג שאול את הגבעונים אלא מתוך שהרג נוב עיר הכהנים שהיו מספיקין להן מים ומזון מעלה עליו הכתוב כאילו הרגן”.
דוד המלך קרא לגבעונים, וביקש לכפר על מעשי שאול ולקבל מהם ברכה להסרת העונש. הגבעונים טענו תחילה כי אין להם רצון בפיצוי או בנקמה: ”אין לי כסף וזהב עם שאול ועם ביתו ואין לנו איש להמית בישראל”, אך בהמשך ביקשו להוקיע (להרוג) שבעה אנשים מבניו של ”האיש אשר כילנו” ב”גבעת שאול בחיר ה'”. דוד בחר שבעה מצאצאי שאול ונתן אותם לגבעונים אשר הוקיעו אותם.
הסיפור התפרש במסורת כעדות לאכזריותם של הגבעונים. על פי הרמב"ם:
כל מי שיש בו עזות פנים או אכזריות ושונא את הבריות ואינו גומל להם חסד, חוששין לו ביותר שמא גבעוני הוא. שסימני ישראל האומה הקדושה ביישנין רחמנים וגומלי חסדים. ובגבעונים הוא אומר והגבעונים לא מבני ישראל המה, לפי שהעיזו פניהם ולא נתפייסו ולא רחמו על בני שאול ולא גמלו לישראל חסד למחול לבני מלכם, והם עשו עמהם חסד והחיום בתחלה.
במקרא > שיבת ציון

בספרי עזרא ונחמיה ודברי הימים מוזכרים הנתינים כקבוצה הקשורה לעבודת בית המקדש, כנראה במעמד נמוך, שכן נמנו לאחר הכוהנים, הלווים, המשוררים והשוערים. לא ידוע מה היה תפקידם. שמות הנתינים מוזכרים ברשימת שבי ציון בספר עזרא, פרק ב', פסוקים מ"ג–נ"ד, ועל פיהם נראה כי מוצאם היה נוכרי, אך הם חיו עם גולי ציון בבבל. יש המשערים שהם היו צאצאים של עובדי מקדש שהגיעו עם כיבוש עמים קרובים לישראל בתקופת בית ראשון, ביניהם הגבעונים. על פי אמנת נחמיה הם נבדלו מעמי הארצות ונחשבו כיהודים.
הלכה, מדרש ופרשנות

חז"ל קבעו איסור על הנתינים לבוא בקהל ישראל (כלומר להתחתן עם כהן, לוי או ישראלי), מעמד יוחסין דומה לזה של ממזרים. רבי עובדיה מברטנורא פירש "נתיני" במשנה זו: ”גבעונים שמלו בימי יהושע, ונאסרו לבוא בקהל”.
על פי התלמוד, איסור זה נקבע על ידי יהושע בן נון, שקבע לנתינים מעמד דומה לשל עבדים, וכנלמד מהפסוק ”מחוטב עיציך עד שואב מימיך” ומכאן שכבר בימי משה היה להם מעמד מיוחד ולא נחשבו בכלל ישראל. אמנם תוקף הגזירה של משה היה רק לאותו הדור בלבד, ויהושע בן נון גזר עליהם כל זמן שבית המקדש היה קיים. לאחר מכן דוד המלך גזר עליהם לנצח.
לפי הסבר הפני יהושע האיסור המוטל על שבע האומות, עליהם נאמר ”לא תתחתן בם”, הוא רק על הדור הראשון, לאחר הגרות, ואילו צאצאיהם נחשבים ליהודים לכל דבר, ולכן האיסור של לא תתחתן בם מוטל רק על הדור הראשון. לאחר שיהושע בן נון גזר על הדור הראשון שיהיו עבדים, שואבי מים וחוטבי עצים, הוגבלה גרותם, ואין בניהם נחשבים ליהודים, רק אם היו מתגיירים שוב כהלכה, ואז היה איסור "לא תתחתן בם" רק על הדור השני. לאחר שגם על הדור השני נגזרה גזירת שואבי המים מפי יהושע בן נון לאחר התרמית שביצעו, נותר האיסור עד חורבן בית המקדש, אלא שדוד המלך גזר שוב עליהם שיישארו חוטבי עצים ושואבי מים לנצח.
לא ידוע על קיום מעמד הנתינים בפועל לאחר תקופת התנאים, ולכן אין ההלכות העוסקות בנתינים מתקיימות למעשה.
ראו גם

עשרת היוחסין
בני עבדי שלמה
לקריאה נוספת

אברהם אבן-שושן, נתינים, קונקורדנציה חדשה לתורה נביאים וכתובים, ירושלים: הוצאת המִלון החדש, 2000.
יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974.
הערך: נתינים, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סולאלי ומשה ברכוז), תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 662.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ע"ח, עמוד ב'.
↑  ספר מלכים א', פרק ט', פסוק כ"א
↑  נתינים, אנציקלופדיית מקרא-גשר
↑  ספר נחמיה, פרק י', פסוק כ"ט
↑  משנה, מסכת קידושין, פרק ד', משנה א', ועוד
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ע"ט, עמוד א'.
↑  בתלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ל"א, עמוד א'.
↑  האזכור היחיד לקיומם אחרי תקופת שיבת ציון הוא בתלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ע"ט, עמוד ב'.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529285405171
גלים במחול

| --- | --- |


 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  אפיקים 
 תקופת הפעילות:  1970–הווה (כ־54 שנים) 
 
להקת "גלים במחול", מייצגת בריקוד ותנועה את עמק הירדן, השוכן לחופי ימת הכנרת, ואת מדינת ישראל.
היסטוריה

הלהקה נוסדה בשנת 1970 בשמה הראשון "בת-חן" על ידי דורית פורת המנהלת האמנותית והכוריאוגרפית של הלהקה מאז ומתמיד.
רקדניות הלהקה הן נערות בגילאי 14 – 18, מיישובי עמק הירדן. ללהקה  רפרטואר ריקודים עשיר ומגוון והיא מופיעה באירועים שונים בארץ ובעולם. הלהקה ייצגה את ישראל והופיעה בגימנסטרדות העולמיות (World Gymnaestrada) בשווייץ, דנמרק והולנד, ולקחה חלק בפסטיבלים בינלאומיים בגרמניה בכל שנה שלישית משנת 1982 (בירשטט גימנסטיקה,) ובפורטוגל.
בשנת 1992 החליפה הלהקה את שמה ל"גלים במחול".
בשנת 1993 הוזמנה הלהקה על ידי משרד החוץ להופיע בהונגריה במסגרת חגיגות העצמאות של ישראל, ב 1996, שוב מטעם משרד החוץ, השתתפה הלהקה בחגיגת סוכות בקפריסין. בשנת 1997 הרחיקה הלהקה עד יפן והופיעה באוסקה בפני הקיסר.
ב 1999 הופיעה הלהקה בפני הקהילה היהודית בברזיל וכן בשנת 2008 במסגרת חגיגות שנת ה - 60 למדינת ישראל, הופיעה בפני הקהילות היהודיות בארצות הברית: מיאמי, ניו יורק וניו ג'רזי. בשנת 2010 הופיעה בפורט מיירס (Fort Myers, Florida) בפלורידה באולם הפילהרמונית "Barbara B. Mann" באדיסון סטייט קולג' (Edison State College).
ללהקה סגנון, השואב השראתו ממקורות כמו: המסורת היהודית, ריקודים אתניים, הטבע וההוויה הישראלית מול האוניברסלית.
הלהקה פעלה בחסות "המרכז למחול של המועצה האזורית עמק הירדן", אותו ניהלה פורת, משנת 2001 עד 2014.
בספטמבר 2014 נפרדה הלהקה ממועצת עמק הירדן, והפכה להיות עצמאית בביתה הראשון בקיבוץ אפיקים.
גלריה

ציריך גימנסטרדה 1982
אמסטרדם 1991
להקת גלים במחול במנהטן ארצות הברית
הערות שוליים

↑  Gymnastica Bürstadt
↑  אתר המועצה האזורית עמק הירדן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012616173605171
ג'קפרוט

| ג'קפרוט |
| --- | --- |
 ג'קפרוט
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: ורדנאים
משפחה:: תותיים
סוג:: לחמן
מין:: ג'קפרוט
שם מדעי
 Artocarpus heterophyllus ‏לאמארק, 1789
ג'קפרוט
ג'קפרוט (שם מדעי: Artocarpus heterophyllus או A. heterophylla; בעברית לחמן שונה עלים, מאנגלית מדוברת: Jackfruit) הוא מין של עץ ממשפחת התותיים הגדל באזורי שפלה טרופיים בדרום ודרום-מזרח אסיה, אשר הפרי שלו נפוץ כמאכל.
תיאור

הפרחים גדלים על גבי הגזע (קאוליפלורה). הפרי הגדל יוצא היישר מהגזע או מענף צידי. קליפתו החיצונית מגובששת וחרוצה בחריצים בכל חלקיה. הפרי מרובה זרעים העטופים בציפה בשרנית אכילה. פנים הפרי צהוב בעיקרו. טעמו ייחודי, ריחו חזק ואופייני ומרקמו סיבי ועדין. פירות העץ הם מבין פירות המאכל הגדולים ביותר בעולם. פרי בודד עשוי לעלות על משקל של 36 ק"ג, להגיע לאורך של 90 ס"מ ולקוטר של 50 ס"מ. בארצות שונות במזרח הרחוק הוא נחשב לפרי נפוץ, עממי וזול, הגדל בחצרות בתים ונמכר ברחובות. ג'קפרוט מוכר כפרי הלאומי של בנגלדש.
זנים

קיימים שלושה זנים:
ג'קפרוט קשה - הפרי נשאר קשה גם לאחר שהוא מבשיל.
ג'קפרוט סוסו (sosso) - הפרי נהיה רך לאחר שמבשיל.
ג'קפרוט דבש - תוך הפרי נוזלי וטעמו מתוק מאוד.
בישראל

העצים הראשונים הובאו לארץ ישראל בשנות ה-30 של המאה ה-20 וניטעו ברחובות ובצריפין. העצים נשאו פירות במשך כמה עונות אך לבסוף מתו עקב הזנחה. בתחילה גידלו בארץ שני עצים בגן האיקלום שבפקולטה לחקלאות ברחובות ומספר עצים בודדים בסביבות הכנרת. עץ נוסף גדל באזור עתלית בכניסה הצפונית במקום שבו נמצאים עצי הוושינגטוניה הגבוהים, זכר לחוות הניסיונות של אהרונסון שהייתה באזור.
את פרי המאכל ניתן להשיג משומר בצורת לפתן או בצורה קפואה בחנויות המוכרות מצרכים מהמזרח הרחוק. הפרי הטרי אינו משווק בישראל נכון לשנת 2010.
ראו גם

עץ הלחם
הערות שוליים

↑  "עץ הלחם וקרוביו", העמותה לפירות אקזוטיים בישראל
↑  שם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007590773905171  GND: 4390049-5  LCCN: sh2012002890
גלים פראיים

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  ברט גילט
 הופק בידי:  וולט דיסני
 מוזיקה:  קרל סטאלינג
 אנימטור:  נורם פרגוסון
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  אולפני וולט דיסני Celebrity Productions
 חברה מפיצה:  סרטי קולומביה
 הקרנת בכורה:  18 בדצמבר 1929
 משך הקרנה:  7 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט קצר, סרט הנפשה, סרט לכל המשפחה, סרט מוזיקלי
 דף הסרט ב־IMDb
גלים פראיים (באנגלית: Wild Waves) הוא סרט הנפשה קצר אמריקאי של מיקי מאוס משנת 1929. זהו הסרט הקצר ה-15 בסדרת סרטי "מיקי מאוס" וה-12 והאחרון שהופק באותה השנה.
עלילה

מיקי מאוס הוא מציל בחוף הים, היושב על כיסא החוף שלו ומנגן בבנג'ו כדי לשעשע קהל מעריץ של ברווזים, שקנאים ואריות ים. מיני מאוס, שרה את השיר העממי הסקוטי "My Bonnie Lies over the Ocean" (אנ'), מחליפה לבגד רחצה, והולכת לקצה החוף. גל ענק מתנפץ על החוף וגורר אותה אל תוך הים.
מיני זועקת לעזרה, ומיקי ממהר להצילה, שוחה דרך הגלים כדי לאתר אותה. הוא מחזיר אותה חזרה לחוף ובעלי החיים/הקהל מריעים לו. כשמיני חוזרת להכרה, היא נשברת ומתחילה לבכות, מבולבלת ומפוחדת מהחוויה. מיקי מנסה לנחם אותה ונותן לה לקנח את אפה במטפחת שלו. כשהיא נרגעה קצת, מיקי אומר למיני להסתכל עליו בעודו שר ורוקד לצלילי "The Sailor’s Hornpipe" (אנ'), ובעלי החיים מצטרפים גם, מה שמוביל לרצף ארוך של פינגווינים ואריות ים רוקדים בזמן שמיקי מנגן בנבל מאולתר את "Rocked in the Cradle of the Deep", ומשתמש במקלות כדי לדפוק על שלל פריטים. ניבתן בעל קול עמוק מצטרף גם כן לביצוע סולו. מיקי מסיים עם שירת סקאט תוך ריקוד סטפס וכולם, כולל מיני, מריעים לו.
בסוף ההופעה, מיני, עכשיו מרוצה ושמחה, קוראת בחיבה למיקי: "הגיבור שלי!" והוא עונה: "אוי זה שום דבר!" תוך שהוא מזיז את רגלו בביישנות. מיני מנשקת אותו כאות הוקרה פעם אחר פעם על הלחי עד שמיקי עוצר אותה ומנשק אותה על השפתיים פעמיים וזוג העכברים מחבקים אחד את השני.
הפקה

"גלים פראיים" הוא הסרט הקצר הראשון של מיקי מאוס בבימויו של ברט גילט, אשר יביים יותר מ-30 סרטים קצרים של מיקי במהלך השנים הבאות. בנוסף סרט זה היה האחרון שהולחן על ידי קרל סטאלינג עבור אולפני וולט דיסני; לאחר מכן סטאלינג הצטרף לאב אייוורקס בסטודיו החדש שלו.
בראיון בשנת 1971 למגזין Funnyworld, סטאלינג אמר שהוא דיבב את מיקי בסרט הזה, כמו גם את הניבתן המזמר. קול השירה של מיקי שונה, וכנראה מבוצע על ידי וולט דיסני או עובד באולפן שזהותו לא ידועה. את קולה של מיני ביצעה אישה שעבדה במחלקת הדיו וצבע, מרג'ורי נורטון (לימים מרג'ורי רלסטון).
חלק מהבדיחות של המציל בסרט מוחזרו מסרט קצר קודם של אוסוולד הארנב, "הכל רטוב", משנת 1927.
קטעי הניבתן המזמר מוחזרו מאוחר יותר בסרט הקצר של "סימפוניות טיפשיות", "תעלולים ארקטיים", משנת 1930. וקטעי אריות הים המרקדים מוחזרו בסרט הקצר של מיקי מאוס, משנת 1931, "הניצול".
זה היה הסרט הקצר האחרון שהשתמש בכותרת הפתיח המקורי, כאשר מיקי במכנסי פסים קצרים מסתכל על מיני. מהדורות חדשות יותר של סרט זה משתמשות בכותרת הפתיח החדש עם הפנים של מיקי, ומיד אחריו הכותרת של הסרט.
ביקורת

ב-5 בינואר 1930, עיתון חדשות הקולנוע "The Film Daily" פרסם: "מיקי מאוס נמצא במיטבו כמציל בסרט מצויר זה של וולט דיסני, שמצחיק בנוסף על ידי התעלולים של כלבי ים המזמרים, פינגווינים המרקדים, אריות ים בבריטון ועוד יצירות מדהימות של הממלכה המצוירת המרגשת. בפועל מעולה".
ב-11 בינואר 1930, כתב העת "Motion Picture News" פרסם: "מצחיק ומשעשע. מיקי מאוס מגלם את תפקיד המציל בסרט המצויר החכם הזה של וולט דיסני. יש הרבה צחוקים כשהוא יוצא להציל את העלמה היפה, כאשר הוא מיטלטל הרבה על ידי הגלים הפראיים".
גם מגזין וראייטי, ב-22 בינואר 1930, ציין שאמנם שהסרט אינו מגיע לרמת קודמיו, הוא עדיין קומי ומעורר צחוק.