stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישראל עוזרי
תורתו ופועלו

כשהיה מבקר בצנעא, היה לומד עם הרב הראשי מארי יחיא יצחק הלוי, ועם ידידיו מארי חיים כסאר ומארי חיים חובארה. למד בצנעא גם בישיבות בית שרעבי, בית אלכסאר ובית אלשיך. פתח בביתו ישיבה.
הופנו אליו שאלות בהלכה מקהילות שונות. בין תלמידיו היו הרב אברהם קוצ'אעי, הרב אברהם חייבי, הרב אברהם גברא, הרב יחיא והב, הרב שלום נהארי, הרב שלמה נהארי והרב אהרן שרעבי. גם מוסלמים באו להתדיין אצלו.
בקהילתו התפללו בנוסח השאמי, והוא רצה להחזיר את קהילתו להתפלל בנוסח הבלדי, הנוסח המקורי של יהודי תימן. אולם כשראה שהדבר לא מתקבל אצל אביו ואחרים בלב שלם, השאיר את המצב כפי שהוא, כי ראה בשלום ובאחדות הקהילה ערך גדול יותר. הוא קיבל את שיטתו של מהרי"ץ בחיבורו חלק הדקדוק, והעתיק את הערותיו לספריו. אף על פי שפסק כהרמב"ם הוא התנגד למחלוקת שעוררו הדרדעים, ובהיותו בצנעא היה משיב לכל טענותיהם ובכך היה משקיט את עוצמת המחלוקת.
פעל על מנת להציל יתומים מהתאסלמות (לפי החוק בתימן). שלט בשפה הערבית, ובכך עזר ליהודים מול השלטונות. בנה והקים מכיסו תלמוד תורה ("מדרש" בלשון יהודי תימן) לילדי הקהילה, מקווה טהרה מרכזי ובית כנסת גדול.
בנערותו כתב שירים המבטאים את געגועיו לארץ ישראל ולגאולת עם ישראל. באחד השירים שכתב בשנת ה'תר"ף (1920) בהיותו בן תשע עשרה שנה, הוא כותב בערבית: ”ראינו כי בני יעקב מושלכים בזמן הזה, מצפים למשיח שיקרב, כי הזמן מחושב כמו השמש בשקיעתה, ולבי כבר רוצה לברוח” (מתורגם).
הרב חיים יצחק הלוי, רב העיר הרצליה, כתב עליו:
הר"ר ישראל עזירי זצ"ל, היה מפורסם כירא את ה' מרבים, ונמנה עם פרנסי הדור החשובים בעירו. גומל חסדים ועוזר לנצרכים, מדת היושר הייתה נחלתו, ומראה פניו לסמל הכבוד... עלה אל הרב [מארי יחיא יצחק הלוי] במיוחד להשתעשע בדברי תורה... וגם בהיותו נמנה עם חשובי עסקני הציבור הנאמנים והמסורים לשרת את קהל ה', התחבב על כל מכריו וידידיו... שש ושמח היה לעשות רצון אביו שבשמים.
לקריאה נוספת

הרב עמרם עוזירי, מלאך ה' – מתולדות רבינו ישראל עזירי זתע"א, ה'תש"ף (2020)
ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 440–441
"אור ישראל", גיליון ז', אדר ה'תשנ"א
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  הרב עמרם עוזירי, מלאך ה' - מתולדות רבינו ישראל עזירי זתע"א, ה'תש"ף (2020)
1 2 3  ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 440–441
Forgiven, Not Forgotten

Forgiven, Not Forgotten הוא אלבום הבכורה של להקת הפולק רוק האירית, הקורס. הדיסק הופץ על ידי תקליטי אטלנטיק ב-26 בספטמבר 1995 בכל העולם. האלבום הופק בעיקר על ידי דייוויד פוסטר, עם הפקה נוספת על ידי ג'ים קור. בינואר 1997, גרסת מסע הופעות מיוחדת של האלבום הוצאה באוסטרליה וניו זילנד שהכילה דיסק בונוס שהכיל רצועות מהופעות חיות ורצועות נדירות.
רשימת הרצועות

כל השירים נכתבו על ידי הקורס, חוץ מבמקומות שמסומן אחרת
רשימת הרצועות > דיסק ראשי

"Erin Shore" [פתיחה מסורתית, אינסטרומנטלי] – 0:27
"Forgiven Not Forgotten" – 4:15
"Heaven Knows" – 4:18
"Along With the Girls" [אינסטרומנטלי] – 0:49
"Someday" (הקורס, דייוויד פוסטר) – 3:51
"Runaway" – 4:24
"The Right Time" – 4:07
"Minstrel Boy" [אינסטרומנטלי] – 2:12
"Toss the Feathers" [אינסטרומנטלי] – 2:50
"Love to Love You" – 4:08
"Secret Life" – 4:31
"Carraroe Jig" [אינסטרומנטלי] – 0:52
"Closer" – 4:05
"Leave Me Alone" – 3:40
"Erin Shore" [אינסטרומנטלי] – 4:14
רשימת הרצועות > דיסק בונוס

Runaway (הופעה חיה)
Secret Life (הופעה חיה)
Toss The Feathers (הופעה חיה) - (אינסטרומנטלי)
Forgiven Not Forgotten (אקוסטי)
The Right Time (אקוסטי)
Rainy Day (בונוס לא LP)
The Right Time (גרסת רדיו)
דיסק הבונוס נוסף רק בגרסת אוסטרליה, ניו זילנד מסע הופעות מוגבל. דיסק הבונוס הוצא אחר כך בנפרד בשם The Corrs Live.
רשימת הרצועות > הלהקה

אנדראה קור - זמרת ראשית, חלילית אירית
קרולין קור - תופים, בודראן, שירת ליווי
ג'ים קור - גיטרה, קלידים, שירת ליווי
שרון קור - כינור, שירת ליווי
רשימת הרצועות > מוזיקאים נוספים

סימון פיליפס - תופים
מייקל תומפסון - גיטרה
דייוויד פוסטר - קלידים
ניל סטובנהאוס - בס
טל הרצברג - בס
נואל אקלס - תופים קלטיים
דס ריינולדס - תופים קלטיים
הפקה

מפיקים: ג'ים קור. דייוויד פוסטר
מהנדסים: אנדרו בולנד, פליפה אלגואטה, דייב רייטסז
ערבול: דייב רייטסז, בוב קלירמאונטין
עוזר ערבול: ריאן פרילנד
מאסטרינג: בוב לודוויג
עוזר מאסטרינג: בריאן ק. לי
מסדר: ג'ים קור, דייוויד פוסטר
סידור כלי מיתרים: דייוויד פוסטר
תכנות קלידים: ג'ים קור
תכנות סינקלאביאר: סימון פרנגלן
בימוי אומנותי: ריצ'רד בייטס, סאנג לי-קרופורת'
צילום: גוזמן/רוטרדם Conservatory Orquesta Tipica
טבלאות

אלבום
| שנה | טבלה | מקום |
| --- | --- | --- |
| 1995 | טבלת אלבומים של אירלנד | 1 |
| 1995 | Heatseekers | 3 |
| 1996 | טבלת אלבומים של אוסטרליה | 1 |
| 1996 | The Billboard 200 | 131 |
| 1997 | טבלת אלבומים של בריטניה | 4 |
| 1999 | טבלת אלבומים של בריטניה | 2 |


סינגלים
| שנה | סינגל | טבלה | מקום |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995 | "Runaway" | טבלת סינגלים של אירלנד | 7 |

| 1995 | "Runaway" | טבלת סינגלים של בריטניה | 49 |
| 1995 | "Runaway" | AC אמריקאי | 20 |
| 1995 | "Runaway" | Billboard Hot 100 | 68 |
| 1995 | "Forgiven, not Forgotten" | טבלת סינגלים של אירלנד | 1 |
| 1995 | "The Right Time" | טבלת סינגלים של אירלנד | 3 |
| 1996 | "Love To Love You" | טבלת סינגלים של בריטניה | 62 |
| 1997 | "Closer" | אוסטרליה וניו זילנד בלבד | - |
פרטי הפצה

1995, בריטניה, אטלנטיק 7567-92612-2, תאריך הפצה 22 בספטמבר 1995, דיסק שמע
1995, מקסיקו, אטלנטיק 7826-94675-2, תאריך הפצה 22 בספטמבר 1995, דיסק שמע
1995, בריטניה, אטלנטיק 7567-92612-4, תאריך הפצה 26 בספטמבר 1995, קסטת שמע
1995, יפן, וורנר AMCY-913, תאריך הפצה 21 בדצמבר 1995, דיסק שמע (עם שיר בונוס)
1997, יפן, וורנר AMCY-2427, תאריך הפצה 25 באוקטובר 1997, דיסק שמע (עם שיר בונוס)
1997, אוסטרליה, ניו זילנד, אטלנטיק 7567-92754-2, תאריך הפצה ? ינואר 1997, דיסק שמע (גרסת מסע הופעות מוגבל)
1999, בריטניה, אטלנטיק 7567926128, תאריך הפצה 29 בנובמבר 1999, מינידיסק
2001, אוסטרליה, אטלנטיק 7567-80963-2, תאריך הפצה ? ? 2001, דיסק שמע (הוצאה כפולה עם "Talk On Corners (גרסה מיוחדת)"
2001, צרפת, אטלנטיק 7567-93072-2, תאריך הפצה ? ? 2001, דיסק שמע (כדיסק זהב - גרסת אספנים מוגבלת)
'מסע הופעות אוסטרלי גרסה מוגבלת'
פארק ענבה

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך הקמה:  אפריל 2010
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  מודיעין-מכבים-רעות
 קואורדינטות:  31°53′54″N 35°00′15″E﻿ / ﻿31.89830833°N 35.00403889°E﻿ / 31.89830833; 35.00403889
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) פארק ענבה(למפת גוש דן רגילה) פארק ענבה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פארק ענבה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פארק ענבה  he פארק ענבהhe פארק ענבהמפת  __ מודיעין-מכבים-רעות [‌למפה דינמית של השפלה וסביבותיה‌]מצפון וממערב: __ מועצה אזורית חבל מודיעין ממזרח: __ מועצה אזורית מטה בנימין / נפת רמאללה ואל-בירה מדרום וממערב: __ מועצה אזורית גזר tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פַּארְק עֲנָבָה, הנקרא גם פַּארְק עֲנָבֶּה, הוא הפארק המרכזי בעיר מודיעין-מכבים-רעות והפארק החכם הראשון בישראל. הפארק נקרא על שם נחל ענבה שזרימתו מתחילה ממזרח לעיר ואפיקו עובר במנהרה בחלק המזרחי של הפארק ונשפך לערוץ הפתוח בחלק המערבי של הפארק. שביל ענבה שמתחיל בפארק עובר לאורך הערוץ הפתוח של הנחל. שדרות החשמונאים, השדרה המרכזית של העיר, עוברת בסמוך לפארק ומסילת הרכבת. היא מסתיימת בכיכר התחבורה ליד תחנת הרכבת מודיעין מרכז וחולפת דרך הפארק בטרם כניסתה למנהרת התחנה. הפארק נפתח לקהל בחודש אפריל 2010.
סמל הפארק
מפת פארק ענבה
יציאת נחל ענבה מהמנהרה במרכז הפארק
אתרי הפארק > האגם

במרכז הפארק נמצא אגם בשטח 14,100 מטר רבוע ובהיקף של 570 מטר. עומקו בין 70 ל-100 ס"מ ונפח מימיו כשהוא מלא הוא 12,325 מטר מעוקב. באגם חיים כ-1,000 דגים מסוג קרפיון שחור ואמנון כסוף. בנוסף הובאו למקום גם 350 דגי גמבוזיה הנוהגים לאכול ביצי יתושים. בעבר היו שטים באגם קיאקים וסירות פדלים, אך שירותם הופסק.
אתרי הפארק > גן שעשועים

ממערב לאגם נמצא גן שעשועים הכולל מתקני חבלים ונדנדות שונות, בעבר היה במקום מתקן הבנוי מקורות עץ עגולות, אך הוא פורק והוחלף במתקנים חדישים יותר. במרכז גן שעשועים נמצאת מזרקת מים שטוחה שמופעלת בחודשי הקיץ.
אתרי הפארק > הבוסתן

ממזרח לאגם נמצא גן הבוסתן בשטח של שישה דונם שבמרכזו פרגולת בטון המצופה באבן ירושלמית. הוא מבוסס על עצים המאפיינים את ארץ ישראל כמו אלון מצוי, אלון התבור, עץ זית, שקד מצוי, גפן וצמחי תבלין.
אתרי הפארק > אמפיתיאטרון

מדרום לאגם בנוי אמפיתיאטרון שבו 900 מושבים קבועים ומדשאה משופעת המתאימה ל-4,800 מקומות נוספים.
בפארק פרגולות בטון מצופות באבן ירושלמית ושבילי הליכה באורך של כשלושה קילומטר. באוקטובר 2011 נחנכו בפארק פסלים של דינוזאורים, תנינאים, שקנאים וצבי ענק, שכיום חלק מהם שבורים.
אוכלוסיית החי בפארק עשירה מאוד, ויש בה יונקים כגון צבי ארץ-ישראלי ושועל מצוי, זוחלים כגון חרדון מצוי ושממית הבתים. ציפורים רבות נמצאות בפארק באופן קבוע ואחרות מבקרות בפארק בעונות הנדידה. ניתן למצוא מינים יציבים כגון יאורית, דרור ספרדי ותפר, מינים נודדים כגון חטפית אפורה, חכלילית עצים, סבכי אפור ושרקרק מצוי, מינים מקייצים כגון חנקן אדום-ראש ובז אדום ומינים חורפים כגון כחול חזה וחורפי.[דרוש מקור]
בפסח 2017, נחנך פארק ענבה כפארק החכם הראשון בישראל. פרויקט הפיכתו לפארק חכם מתבצע על ידי חברת בזק. שינוי זה כולל התקנת מערכת אינטרנט אלחוטי (Wifi) ברחבי הפארק, מצלמות, חיישנים, מערכות בקרת איכות סביבה, ומערכות פיקוח וניטור המסייעות לתפעול השוטף של הפארק לרווחת מבקרי הפארק.
בקיץ 2017 הוחלפו מתקני המשחקים הישנים בחדשים והוחל בקיום מופעי קיץ באמפי הפארק בשם "ענבה LIVE". את הסדרה הראשונה חנכה להקת כנסיית השכל ואחריה הופיע בפארק לראשונה שלמה ארצי. במהלך 2018 הורחב שביל המטיילים והותקנה בו תאורה. בקיץ זה נפתח בו לראשונה בית קפה סמוך לאגם.
בקיץ 2018 הופיע שלמה ארצי בפארק בשנית ובאותה סדרה הופיעו גם ריטה, שלומי שבת ואייל גולן. בסדרת "לילות ענבה" הופיעה בין היתר להקת רוקוויל במחווה לכוורת. את מופעי אותו קיץ חתמה להקת התקווה 6.
שביל ענבה

חלק מפארק ענבה הוא שביל ענבה שאורכו כ-5 קילומטר. השביל מתחיל ליד האגם ומסתיים בקרבת תחנת הרכבת פאתי מודיעין. לאורך השביל פזורים פינות מנוחה עם הצללה, מתקני מים ותאורה. השביל מתאים להליכה ורכיבת אופניים ואסור לנסיעה ברכב מוטורי.
בתוואי הנחל הוקמו מלכודות מי נגר המשמשות כבריכות חורפיות וכאזורי נוי בימי הקיץ. בימי גשם הם יוצרים מפלונים שמוסיפים ליופי של הפארק.
שביל ענבה > גלריה

שביל ענבה באזור שכונת נופים
סככת הצללה
תאורה נמוכה של השביל
תוכניות פיתוח

בשנת 2010 נחנך השלב הראשון של הפארק שתוכנן על ידי האדריכל גדעון שריג.
לאחר כמה שנים נחנך שלב ב' שכלל את הרחבת הפארק עד לגשר יהודה המכבי.
שלב ג' (בתכנון עתידי), כולל הקמת מרכזי פעילות כגון, פארק חי, פינות פיקניק, מרכזי פעילות אתגרית, שטחי גינון משפחתי וחוות רכיבה. השביל הראשי בפארק צפוי להתארך לכשבעה קילומטר, עד סמוך לכביש 1.
הגבלת כניסה

בספטמבר 2012 הודיעה עיריית מודיעין כי תגביל את הכניסה לפארק בחגים ובחופשות לתושבי העיר בלבד. הדבר בא לאחר הצהרתו של ראש עיריית מודיעין עילית יעקב גוטרמן כי יגביל את הכניסה לאתר המתוכנן בח'רבת בד עיסא לחרדים בלבד. במכתב לגוטרמן הבהיר חיים ביבס, ראש עיריית מודיעין, כי הוא נמנע עד כה מלהגביל את הכניסה למרות תלונות של תושבים על כך שהפארק נגזל מהם עקב מבקרים רבים ממודיעין עילית הסמוכה משום שאינו מאמין באפליה בין אוכלוסיות במדינה, אולם לאור הצהרתה של עיריית מודיעין עילית תחיל עיריית מודיעין הגבלה על הכניסה לפארק החל מספטמבר 2012, בכפוף להצגת תעודה מזהה.
הצעד נעשה לאחר התייעצות עם פרופסור אריאל בנדור שהחווה את דעתו בחוות דעת שהגיש כי יש להעניק לתושבי העיר אשר תפעול הפארק מתאפשר באמצעות המיסים שהם משלמים יתרון בנגישות לפארק. עם זאת, כחצי שנה לאחר מכן, בוטלה ההגבלה ובפסח 2013 היה הפארק פתוח לכלל המבקרים.
גלריה

סירות בפארק
גן השעשועים הישן
אפיק נחל ענבה היוצא ממנהרה תת-קרקעית בצידו המזרחי של הפארק
המזרקה באגם וגן עצי ארץ ישראל מימין
פסל של ברכיוזאורוס ליד אפיק נחל ענבה
פסלים של תנינאים ליד האגם
נחל ענבה בערוץ פתוח בחלק המזרחי של הפארק
הערות שוליים

↑  גילי כהן, מודיעין מגבילה כניסה לפארק ענבה בחגים לתושבים בלבד, באתר הארץ, 29 בספטמבר 2012
↑  איתמר פליישמן, צפו: כניסה לפארק ענבה במודיעין - רק לתושבים, באתר ynet, 2 באוקטובר 2012
↑  פארק ענבה יהיה פתוח בחול המועד - לכולם, באתר ערוץ 7, 11 במרץ 2013
נחל ענבה בערוץ פתוח בחלק המזרחי של הפארק
חזקיה בן מנוח

| --- | --- |
 לידה:  1250 
 פטירה:  1310 (בגיל 60 בערך) 
 תקופת הפעילות:  ?–1310 
 חיבוריו:  חזקוני על המקרא 
 
רבי חזקיה בן מנוח (המכונה: ה"חזקוני"; נולד סביב ה'י' 1250 - ה'ע' 1310 בערך, בצרפת. פרטים מדויקים על שנת לידתו ופטירתו ומיקומם אינם ידועים) היה רב ופרשן מקרא צרפתי. נודע על שם ספרו "החזקוני" על חמשה חומשי תורה.
חיבורו

פרשנותו למקרא נדפסה לראשונה בוונציה בשנת ה'רפ"ד בתוך חמישה חומשי תורה עם רש"י וחזקוני, ולאחר מכן בקרמונה (Cremona) בשנת ה'שי"ט (1559). בהקדמתו הוא מספר ששוטט במדינות רבות כדי למצוא פירושים ישרים לתורה, וחיבורו מלוקט מעשרים חיבורים אחרים, שמהם הוציא את המיטב. מאז והלאה נדפס חיבור זה בהוצאות רבות של חמישה חומשי תורה מקראות גדולות.
את חיבורו קרא בשם "חזקוני" על שמו חזקיה, ועל-פי בקשתו בהקדמה לחיבורו מאת קוראיו שיזכרו אותו ויחזקוהו.
בפירושו נמצאים עקבות של פירושיהם של: רש"י, רבי אברהם אבן עזרא, רשב"ם, רבי יוסף בכור שור ועוד. אך אינו מזכיר את שמות הספרים מהם ליקט, למעט רש"י. השפעה מרובה יש לחיבורו של רבי יוסף בכור שור על פירושו, כאשר דרך הפרשנות הפרשנית-מציאותית של בכור שור מאפיינת גם את חזקוני, והוא מרבה להביא ממנו פירושים המנסים לחשוף את הגרעין הריאלי שמאחורי הסיפור המקראי, וכך גם קטעי הגות בטעמי המצוות שנראה שמקורם בחיבורו של בכור שור.
החיד"א הוכיח בספרו "שם הגדולים" שחיבור זה קדום הוא, והביא מספר "מנחת יהודה" בכתב יד לר' יהודה בר' אליעזר על החומש ועל רש"י, שהוא ספר ישן נושן, וכתוב בהקדמתו: "אני יהודה ברבי אליעזר יסדתיו שנת ע"ג לפרט האלף הששי לפני מורי רבי הרב רבי אליקים בן הרב רבי מנחם וכתבתי בו דבריו ודברי חזקוני ופשטי רבינו משה מקוצי וכו'". מנוסח הדברים וכן מכך שבעל חיבור זה מצטט את דברי החזקוני בכבוד רב, הוכיח החיד"א שהחזקוני הוא אחד הראשונים.
לקריאה נוספת

יוסף פריאל, הלב יודע: פירוש חזקוני לתורה: בין פרשנות רציונלית לפרשנות רגשית, הוצאת מכללת הרצוג - תבונות, אלון שבות, תשפ"ב 2022.
מנחם א. ריקלין, "השפעת פירוש רמב"ן על פירוש חזקוני, שמעתין 159–160 (תשס"ה), עמ' 38–48.
יהושפט נבו, "יחסו של החזקוני, פרשן התורה, אל פירושו של ר' יוסף בכור שור", סיני צא [א/ב] (תשמ"ב), עמ' יז–כב.
אברהם אופיר שמש, "'הנה יצא המימה' - למסע צייד: הרקע לביאורם של שני פרשנים צרפתיים", תלפיות יב (תשס"א–תשס"ב), עמ' 138–143.
שרה יפת, "פירוש החזקוני לתורה: לדמותו של החיבור ולמטרתו", בתוך: ספר היובל לרב מרדכי ברויאר, תשנ"ב, כרך א, עמ' 91–111.
יעקב חיים סופר, "על ספרים וסופרים", צפונות ד [א] (תשנ"ב), עמ' פ"א–פ"ה; ד [ב], עמ' סו–עב.
יוסף עופר, "פירוש החזקוני לתורה וגלגוליו", מגדים ח (תשמ"ט), עמ' 69–83.
הערות שוליים

↑  ש' יפת, פירוש החזקוני לתורה - לדמותו של החיבור ולמטרתו, ספר היובל לרב מרדכי ברויאר, ירושלים, תשנ"ב, א, עמ' 106-105
↑  יהושפט נבו, "יחסו של החזקוני, פרשן התורה, אל פירושו של ר' יוסף בכור שור", סיני צא, עמ' יז והלאה
↑  ספר שם הגדולים - חלק ספרים - מערכת ח אות מו
| פרשני המקרא בימי הביניים |
| --- | --- | --- |
| פרשני המזרח | רס"ג • שמואל בן חפני הכהן גאון • אברהם בן הרמב"ם • תנחום הירושלמי |  |
| פרשנים פילולוגיים מספרד והמגרב | יהודה אבן קריש • מנחם • דונש • דוד בן אברהם אלפאסי • חיוג' • שלמה פרחון • אבן ג'נאח • משה הכהן אבן ג'יקטילה • יהודה אבן בלעם |  |
| פרשני ספרד | יצחק אבן גיאת • ראב"ע •  רמב"ן • רבנו בחיי • בעל הטורים • בעל העקידה • אברבנאל |  |
| פרשני צרפת | מנחם בן חלבו • רש"י • יוסף קרא • רשב"ם • אהרן בן יוסי הכהן • בכור שור • אליעזר מבלגנצי • חזקוני |  |
| פרשני פרובאנס | יוסף קמחי • משה קמחי • רד"ק • מנחם בן שמעון • יוסף אבן כספי • רלב"ג |  |
| פרשני אשכנז | יהודה החסיד • מנחת יהודה • אביגדור כ"ץ • רא"ש |  |
| פרשני איטליה | הרי"ד • עובדיה המון • רקנאטי • ספורנו |  |
| פרשני תימן | נתנאל בן ישעיה • אברהם בן שלמה • זכריה הרופא • סעדיה עדני • דוד הלוי חמדי |  |
| פרשני המגרב | רבנו חננאל • יהודה אבן קריש • יוסף בן יהודה אבן עקנין |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312413005171  GND: 108982971X  ISNI: 0000 0000 6696 3273  LCCN: n82222168  VIAF: 316878946   WorldCat (עם VIAF): 316878946 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Tracy Chapman

Tracy Chapman הוא אלבום הבכורה של הזמרת טרייסי צ'פמן, וקרוי על שמה. האלבום יצא ב-5 באפריל 1988, על ידי אלקטרה רקורדס. ב-1987, הציע בריאן קופלמן, חברה של צ'פמן ללימודים באוניברסיטת טאפטס, שהכיר אותה מהפגנות נגד אפרטהייד בהם הייתה שרה שירי התנגדות, להשמיע את המוזיקה שלה לאביו, שהיה בעל חברת הוצאה לאור מצליחה; היא לא חשבה שההצעה רצינית. לאחר הופעות מקומיות מרובות שלה, קופלמן מצא קלטת דמו של צ'פמן שרה את "Talkin' 'bout a Revolution", וקידם את השיר בתחנות רדיו, מה ששכנע אותה בסופו של דבר לחתום על חוזה הקלטות עם אלקטרה רקורדס.
בניסיונות המוקדמים להפיק את האלבום, דחו מפיקים רבים את צ'פמן, כי לא אהבו את הכיוון המוזיקלי שלה - סינת'פופ היה הז'אנר הפופולרי באותה העת. אך דייוויד קרשנבאום החליט להפיק את האלבום, מכיוון שרצה לעבוד על פרויקט אקוסטי. האלבום הוקלט בהוליווד, קליפורניה במשך שמונה שבועות. רוב השירים שבו מתייחסים לסוגיות פוליטיות וחברתיות. צ'פמן הייתה חרדה שינסו לשנות את סגנון השירים שלה, או את ההצהרות הפוליטיות שלה, וביקשה לבצע שירים מאוד פשוטים בסגנון, ושהמילים יהיו מובנות. קרשנבאום הסכים לכך, ודאג שהיא והגיטרה יעמדו במרכז כל השירים. הוא אמר על כך מאוחר יותר, שהיא הגיעה בזמן הנכון עם החומר הנכון, ושכנראה הייתה תחושת שעמום קל מהחומר שהופק אז, ושאנשים היו מוכנים לשמוע שוב ליריקה.
האלבום "Tracy Chapman" זכה לשבחי הביקורת, כאשר מבקרים רבים אשר התלהבו מהפשטות של המוזיקה, מביצועיה הקוליים של צ'פמן, ומהמסרים הפוליטיים והחברתיים. האלבום הצליח מסחרית ברוב המדינות בהן הושק, והגיע לראשי המצעדים במדינות רבות, כולל אוסטריה, ניו זילנד, שווייץ, דנמרק, והממלכה המאוחדת. הוא הגיע למקום הראשון בארצות הברית במצעד בילבורד 200, והוסמך כ-6x פלטינה על ידי איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי (RIAA), עם מכירות העולות על שישה מיליון עותקים בארצות הברית בלבד.
שלושה סינגלים יצאו מתוך האלבום, כשהמצליח מביניהם היה "Fast Car". השיר בוצע בהופעת המחווה לנלסון מנדלה, לכבוד יום הולדתו ה-70, הגיע לטופ-10 בבילבורד הוט 100 והצליח גם באוסטרליה, ניו זילנד, אירלנד, בריטניה ומדינות אחרות באירופה.
ביקורת

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
AllMusic: 
Encyclopedia of Popular Music: 
Orlando Sentinel: 
Rolling Stone: 
The Rolling Stone Album Guide: 
The Village Voice: B+
Tracy Chapman זכה לשבחי מבקרי המוזיקה. לפי "רולינג סטון", צ'פמן "תפסה את האוזניים של כולם בעידן המטאל-והשיער של שנות השמונים המאוחרות" עם האלבום. סטיבן תומאס ארלוויין מ-AllMusic כתב שהאלבום "הגיע בלי הרבה רעש באביב של 1988... והפך לאחד מאלבומי המפתח של עידן בוש, שסיפק אבן בוחן עבור כל תנועת ה-PC [פוליטיקלי קורקט] בעוד הוא מחייה את מסורת הזמר-יוצר". על פי ארלוויין, "הצירוף של נושאים עכשוויים וקלאסיים הוא בדיוק מה שעושה את האלבום לייחודי - הוא מביא את המסורת לתוך ההווה." . הוא מונה את האלבום כטוב ביותר מכל הדיסקוגרפיה של צ'פמן. רוברט כריסגאו היה פחות נלהב בביקורת שלו ב"וילג' ווייס". הוא החשיב את "Fast Car" ו-"Mountains o' Things" כבעלי הבחנה דקה ואת צ'פמן כזמרת בעלת כישרון טבעי, אך התאכזב מהנאיביות העממית הפשוטה שראה ב-"Talkin' 'bout a Revolution" ו-"Why".
בשנת 2020 מגזין הרולינג סטון דירג את האלבום במקום ה-256 ברשימת 500 האלבומים הטובים ביותר בכל הזמנים המחודשת.
הצלחה מסחרית

תוך שבועיים מהשקתו, האלבום מכר מיליון עותקים ברחבי העולם, והיה להצלחה רשמית. האלבום נמכר בסך הכל במעל ל-20 מיליון עותקים ברחבי העולם והוא אחד מהאלבומים הראשונים על ידי אישה עם מכירות של יותר מ-10 מיליון עותקים ברחבי העולם.
רשימת השמעה

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי טרייסי צ'פמן.
| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Talkin' 'bout a Revolution  | 2:40 |
| 2. | Fast Car  | 4:57 |
| 3. | Across the Lines  | 3:25 |
| 4. | Behind the Wall  | 1:50 |
| 5. | Baby Can I Hold You  | 3:14 |
| 6. | Mountains o' Things  | 4:39 |
| 7. | She's Got Her Ticket  | 3:57 |
| 8. | Why?  | 2:06 |
| 9. | For My Lover  | 3:12 |
| 10. | If Not Now…  | 3:01 |
| 11. | For You  | 3:10 |
| משך כולל: | משך כולל: | 36:11 |
משתתפים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  טרייסי צ'פמן – גיטרה אקוסטית, כלי הקשה, גיטרה, שירה  אד בלאק – גיטרת פלדה  פאוליניו דה קוסטה – כלי הקשה  דני פונגהייזר– כלי הקשה, תופים  ג'ק הולדר – אורגן, דולצימר, דוברו, פסנתר, גיטרה חשמלית, אורגן האמונד, סיטאר  סטיב קפלן – מפוחית, כלי מקלדת  לארי קליין – גיטרה בס  דייוויד לפלאם – כינור חשמלי  בוב מרלט– קלידים |  הפקה קרול בובולטס – כיוון אמנות  דייוויד קרשנבאום – ייצור  בריאן קופלמן – מפיק בפועל  מאט מהורין – צילום  דון רובין – מפיק בפועל  קווין סמית – הנדסה, מיקס |  |  |  |  |  |  |
מצעדים

| מצעד (1988) | מקום |
| --- | --- |
מצעד האלבומים האוסטרלי: 2
מצעד האלבומים האוסטרי: 1
מצעד האלבומים הבלגי (פלנדרס): 28
מצעד האלבומים הדני: 1
מצעד האלבומים הצרפתי: 27
מצעד האלבומים ההולנדי: 1
מצעד האלבומים של ניו זילנד: 1
מצעד האלבומים הנורווגי: 2
מצעד האלבומים השוודי: 2
מצעד האלבומים של שווייץ: 1
מצעד האלבומים הבריטי: 1
US בילבורד 200: 1
הסמכות

| אזור | הסמכה | יחידות |
| --- | --- | --- |
| ארגנטינה | 2× פלטינה | 120,000 * |
| אוסטרליה | 7× פלטינה | 490,000 * |
| אוסטריה | 2× פלטינה | 100,000 * |
| ברזיל | זהב | 100,000 * |
| קנדה | 3× פלטינה | 300,000 * |
| דנמרק | 5× פלטינה | 250,000 * |
| צרפת | יהלום | 1,397,300 |
| גרמניה | 9× זהב | 2,250,000 * |
| הונג קונג | פלטינה | 20,000 * |
| איטליה | זהב | 50,000 * |
| הולנד | פלטינה | 100,000 * |
| ניו זילנד | פלטינה | 15,000 * |
| שוודיה | זהב | 50,000 * |
| שווייץ | 4× פלטינה | 200,000 * |
| הממלכה המאוחדת | 7× פלטינה | 2,668,869 |
| ארצות הברית | 6× פלטינה | 6,000,000 * |
* מספרי מכירות מבוססים על ההסמכה בלבד
פרסי גראמי

| שנה | זוכה | קטגוריה |
| --- | --- | --- |
| 1988 | "Fast Car" | ביצוע הפופ הווקאלי הטוב ביותר של זמרת |
| 1988 | Tracy Chapman | אלבום הפולק העכשווי הטוב ביותר |
| 1988 | Tracy Chapman | האמן החדש הטוב ביותר |
| 1989 | Tracy Chapman | אלבום השנה |
הכרה

האלבום קיבל שבע מועמדויות בטקס פרסי גראמי ה-31: לאלבום השנה, תקליט השנה, ("Fast Car"), שיר השנה ("Fast Car"), מפיק השנה (דייוויד קרשנבאום), האמן החדש הטוב ביותר, אלבום הפולק העכשווי הטוב ביותר, ביצוע הפופ הווקאלי הטוב ביותר על ידי זמרת ("Fast Car"). האלבום זכה בשלוש הקטגוריות האחרונות.
ב-1989 דורג האלבום במקום העשירי ברשימת המגזין "רולינג סטון", "100 האלבומים הגדולים של שנות ה-80". בשנת 2003 דורג האלבום במקום מספר 261 ברשימת "500 האלבומים הגדולים בכל הזמנים" של "רולינג סטון".
"Slant Magazine" מיקם את האלבום כמספר 49 ברשימת ה"האלבומים הטובים ביותר של 1980".
האלבום דורג במקום ה-41 ברשימת NPR של "150 האלבומים הטובים של כל הזמנים שעשו נשים".
הערות שוליים

↑  Erlewine, Stephen Thoms. "Tracy Chapman – Tracy Chapman". AllMusic.
↑  Larkin, Colin (2011). The Encyclopedia of Popular Music (5th concise ed.). Omnibus Press. ISBN 0-85712-595-8.
↑  Duffy, Thom (12 ביוני 1988). "Tracy Chapman". Orlando Sentinel. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Pond, Steve (2 ביוני 1988). "Tracy Chapman: Tracy Chapman". Rolling Stone. אורכב מ-המקור ב-2 באוקטובר 2007. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Evans, Paul (2004). "Tracy Chapman".  In Brackett, Nathan; Hoard, Christian (eds.). The New Rolling Stone Album Guide. Simon & Schuster. p. 153. ISBN 0-7432-0169-8.
↑  Christgau, Robert (24 במאי 1988). "Christgau's Consumer Guide". The Village Voice. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "500 Greatest Albums of All Time: Tracy Chapman, 'Tracy Chapman'". Rolling Stone.
↑  Tracy Chapman - Music Biography, Credits and Discography : Allmusic.
↑  Wernick, Adam (20 בנובמבר 2015). "Tracy Chapman's new greatest hits album celebrates a quietly powerful legacy". Public Radio International. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Australian charts
↑  Austrian Charts
↑  Belgium Charts
↑  Danish Charts
↑  French Charts
↑  Dutch Charts
↑  New Zealand Charts
↑  Norwegian Charts
↑  Swedish Charts
↑  Swiss Charts
↑  UK Charts(Link redirected to OCC website)(הקישור אינו פעיל)
↑  בילבורד 200
↑  "The 100 Best Albums of the 1980s | Feature". Slant Magazine.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: a738bdf1-f610-30aa-9ae7-9a4f90d6f2d7
הקריירה של ניקודם דיזמה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  טדיאוש דולנגה-מוסטוביץ'
 שפת המקור:  פולנית
 סוגה:  רומן 
 הוצאה
 הוצאה:  Rój 
 תאריך הוצאה:  1932
 מספר עמודים:  מהדורה ראשונה - 316 מהדורה שנייה - 346
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  מהדורה ראשונה - לא ידוע מהדורה שנייה - עם עובד
 תאריך:  מהדורה ראשונה - 1949 מהדורה שנייה - 1991
 תרגום:  מהדורה ראשונה - אליהו עמיקם מהדורה שנייה - יורם ברונובסקי
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001988900, 001188455
 
הקריירה של ניקוֹדֶם דיזמָה (בפולנית: Kariera Nikodema Dyzmy) הוא הרומן הפופולרי ביותר של הסופר הפולני טדיאוש דולנגה-מוסטוביץ' (Dołęga-Mostowicz). הספר יצא לאור בשנת 1932, וזכה להצלחה מרובה.