שנות ה-20 של המאה ה-20
כלכלה

1920 ואילך: כלכלת ברית המועצות – ברית המועצות הצעירה מנהיגה לאורך העשור כמה רפורמות כלכליות בשאיפה ליישם לראשונה כלכלה קומוניסטית בקנה מידה גדול.
1920: תוכנית גואלרו – לפריסת תשתית חשמל ברחבי ברית המועצות.
1921: המדיניות הכלכלית החדשה – מעיין פשרה בין הסוציאליזם הנקי לקפיטליזם לזמן מוקצב על מנת לשפר את הכלכלה, וליצור רווחה בעיקר בקרב מעמד האיכרים.
1928: תוכנית חומש – תוכנית כלכלית שאפתנית ששואפת להפוך בזמן קצר את הכלכלה הרוסית לכלכלה מתועשת וסוציאליסטית לחלוטין על ידי מהלכים דרמטיים שכוללים בין השאר הלאמה גורפת וקולקטיביזציה של החקלאות. המהלך, שמתקבל בהתנגדות בקרב איכרים רבים, לא משיג את השגשוג שציפו ממנו, ויגרום בתחילת העשור הבא למחסור מזון ורעב כבד.
1920–1921: המשבר הכלכלי של 1920–1921 (אנ') – משבר כלכלי עולמי שתוקף בעיקר מדינות שונות דוגמת ארצות הברית ובריטניה, בתקופה של התאוששות הכלכלה ממלחמת העולם הראשונה. המשבר מחזק את המדינות שהמטבע שלהן צנח, כמו גרמניה, והמגמה הזו – לצד אידאולוגיה לאומנית פוסט-מלחמתית – גורמת לחזרה למגמה עולמית של הטלת מגבלות על הכלכלה.
1921–1929: משבר החובות של מלחמת העולם הראשונה – הסכמי הכניעה של מלחמת העולם הראשונה מותירה את מעצמות אירופה במשבר חוב. מעצמות המרכז שמפסידות במלחמה מחויבות לשלם כספי פיצויים רבים למדינות ההסכמה המנצחות, ואלו בתורן מחויבות לשלם עבור איגרות החוב הרבות שנקנו במלחמה, בעיקר מארצות הברית. כשנכנסת גרמניה למשבר כתוצאה מקשייה לעמוד בתשלומים הגבוהים, ארצות הברית מייצרת פתרון זמני לבעיה על ידי הלוואות לגרמניה, מה שמאפשר לגרמנים להזרים כספים אל מדינות ההסכמה, שמעבירות את הכספים אל ארצות הברית, שבתורה משקיעה חלק מהכספים בחזרה בגרמניה. מעגל הכספים הזה מגביר את התערבותה של ארצות הברית באירופה, ומגביר את ההתלהבות האמריקאית בהשקעות זרות, שיוצרת התאוששות מסוימת בכלכלה האירופית, וגם תקווה פוליטית. ההתלהבות אמריקאית נמשכת עד לשפל הגדול בשנת 1929 שעוצר אותה באופן דרמטי.
1921–1923: משבר גרמני תחת נטל החוב – רפובליקת ויימאר שבגרמניה סובלת ממשבר כלכלי בתחילת שנות ה-20 ומאינפלציה גבוהה ב-1923. מנהיגי הרפובליקה עושים כל מאמץ להימנע מתשלום הפיצויים הרבים שנקבעים בחוזה ורסאי על מנת לפצות על הנזקים שנגרמו ב"אשמתה" של גרמניה. בעקבות הכישלון של רפובליקת ויימאר להמשיך ולשלם את פיצויי מלחמת העולם הראשונה, במרץ 1921 כובשים כוחות צבאיים של צרפת ובלגיה את עיר התעשייה המרכזית דיסבורג ואת כל חבל הרוהר, עליו מבוססת 80% מכלכלת גרמניה. כתוצאה מכך בינואר 1923 נענית ממשלת רפובליקת ויימאר לדרישות, במטרה להסדיר את שאלת הפיצויים לפי יכולתה של גרמניה. התוצאה היא פשרות ופריסת החובות לעשרות שנים. לאומנים גרמנים רבים רואים בעצם הסכמתה של ממשלת גרמניה (הסוציאל-דמוקרטית) לתשלום הפיצויים בגידה במולדת ובעם, דבר שמאיץ את הקצנתם של חוגים ימניים רבים וחיזוק כוחה של המפלגה הנאצית. מסוף שנת 1923 מתחיל ממשלו של שטראזמן לייצב את המשק הגרמני. האבטלה צומצמה והאינפלציה קיבלה ממדים סבירים, והכלכלה מתייצבת במידה מסוימת עד שקורסת שוב עם השפל הגדול בסוף העשור.
1922: הסכם רפאלו – בעקבות הבידוד הכלכלי שנוצר בגרמניה וברוסיה לאחר מלחמת העולם הראשונה, חותמות השתיים על הסכם חשאי שנותן עדיפות לסחר הדדי, ומסדיר חובות קודמים.
1925: מלחמת המכס בין גרמניה לפולין (אנ') – מתחילה כשגרמניה מחליטה להעלות את המכס, שמשפיע בעיקר על תעשיית הפחם הפולנית. בתמורה, פולין מציבה מס על סחורות גרמניות. מטרתה של גרמניה במלחמת המכס היא לטלטל את יציבות הכלכלה הפולנית בתקווה להשיג ויתורים פוליטיים.
1926: השביתה הכללית בבריטניה – אחת השביתות החשובות בבריטניה. השביתה אורכת תשעה ימים – בין 3 במאי ו־12 במאי 1926 בניסיון (שכושל) לכפות על הממשלה למנוע קיצוצים בשכר העובדים והרעת התנאים של עובדי מכרות הפחם במדינה.
1927: הוועידה הכלכלית הבין-לאומית – חבר הלאומים מארגן את הוועידה הכלכלית העולמית הראשונה, בהשתתפות עשרים ותשע מדינות, ובהן המדינות המתועשות הבולטות. תוצאות הוועידה באמנה בין-לאומית הרב-צדדית הפרטנית והמאוזנת שמאושרת עד אז. ההסכם מאבד מחשיבותו לאחר שנתיים בעקבות השפל הגדול.
1928: תקן הזהב – לאחר שנפסק התקן העולמי בעקבות מלחמת העולם הראשונה, חוזרות מדינות רבות לאמץ את תקן הזהב, אולם הפעם מאמצות חלק מהמדינות אפשרות להחליף חלק מעתודות הזהב בדולר או שטרלינג על פי שווי קבוע. מודל ביניים זה לא עתיד להחזיק ימים בגלל השפל הגדול.
1929: השפל הגדול – הבועה הכלכלית מתנפצת ביום חמישי השחור (29 באוקטובר 1929), הבורסה של ניו יורק נופלת וארצות הברית נכנסת לשפל הגדול, וסוחפת אחריה, בהדרגה, גם מדינות נוספות.
חנויות כלבו – לאורך העשור חברת A&P (אנ') מובילה את מודל החנות הכלבו בארצות הברית – רשת חנויות עם מגוון רחב של מוצרים במחירים נמוכים יחסית. מודל זה משפיע רבות על עסקי הקמעונאות ברחבי העולם.
מטוס מטען – לאורך העשור מתחילים המטוסים, שעד אז משמשים לצרכים צבאיים, לעבור התאמות לשינוע מהיר יותר של סחורה.
רכבות באפריקה – לאורך העשור נסללות מרבית מסילות הרכבת המרכזיות של אפריקה.