יחסי בחריין–ישראל
היסטוריה > עד "הסכמי אברהם"

מאז קיבלה עצמאות מידי הבריטים בשנת 1971 לא הכירה בחריין בישראל. כחברה בליגה הערבית השתתפה בחרם הערבי ואסרה על ישראלים להיכנס לתחומה, אך בשנות ה-90 נרשמה התחממות קלה ביחסים. בחריין שלחה נציגים לועידת מדריד ואירחה ישיבות של קבוצות העבודה הרב צדדיות שהוקמו בעקבות הוועידה. בעקבות חתימת הסכמי אוסלו, ביקרה לראשונה בספטמבר 1994, משלחת ישראלית רשמית בבחריין. חודש לאחר נערך הביקור הרשמי הראשון של שר בממשלת ישראל, כאשר הגיע לבחריין יוסי שריד שהיה שר לאיכות הסביבה כדי להשתתף בשיחות אזוריות בנושאים סביבתיים בבירה מנאמה. במסגרת ביקור זה נפגש עם שר החוץ של בחריין ובכך סימן את הקשר הישיר הראשון בין שרים משתי הממשלות.
בניגוד לעומאן וקטר ששלחו נציגים להלווייתו של יצחק רבין בחריין נמנעה מלשלוח נציג ואף הכחישה קיום קשרים כלשהם בין שר המסחר שלה ומקבילו הישראלי חודש לפני כן בוועידה שנערכה בירדן.
בעשור הראשון של המאה ה-21 הפכו המגעים בין המדינות לגלויים. בשנת 2005, בעקבות יישום תוכנית ההתנתקות ועם חתימת הסכמי סחר מול ארצות הברית ביטלה בחריין את החרם הישיר על סחורות מישראל, ובשלב מסוים אף נדונה האפשרות לקיים יחסים דיפלומטיים מלאים. לאורך השנים היו דיווחים לא רשמיים על ביקורים שונים של גורמים ישראלים בממלכה, ושרת החוץ ב-2007, ציפי לבני, אף נפגשה עם עמיתה הבחרייני בעצרת הכללית של האו"ם - מה שהוביל לסערה בפרלמנט בבחריין.
בשנת 2011 פרסם אתר ההדלפות ויקיליקס מסמכים המוכיחים כי בחריין קיימה שיתוף פעולה ביטחוני חשאי הדוק עם ישראל. אולם בחריין הכחישה את הפרסומים הללו.
בשנת 2013 הייתה בחריין למדינה הערבית הראשונה שהכריזה על חזבאללה כארגון טרור ובשנת 2014 הייתה בחריין המדינה היחידה במפרץ הפרסי שגינתה את הפיגוע בבית הכנסת קהילת בני תורה.
בשנת 2016 שלחה בחריין משלחת מצומצמת להלוויית שמעון פרס בישראל.
בספטמבר 2017, אמר מלך בחריין חמד בן עיסא אאל ח'ליפה, כי הוא מגנה את החרם הערבי על ישראל וכי נתיניו רשאים לבקר בה, למרות זאת, בעלי דרכון ישראלי לא היו רשאים לבקר בבחריין באותה תקופה.
במאי 2018, בעקבות העברת שגרירות ארצות הברית לירושלים, אמר שר החוץ של בחריין, השייח' ח'אלד בן אחמד אאל ח'ליפה כי אינו רואה שום בעיה בהעברת השגרירות למערב ירושלים היות שהיא אינה נמצאת בשטח הבירה של המדינה הפלסטינית העתידית. באותו החודש פרסם שר החוץ של בחריין, ח'אלד בן אחמד אאל ח'ליפה, בחשבון הטוויטר שלו: "זוהי זכותה של כל מדינה באזור, כולל ישראל, להגן על עצמה ולהרוס את מקורות הסכנה". הודעה זו פורסמה לאחר תקיפת צה"ל מספר מטרות אירניות בסוריה, שבאה בתגובה לירי של 20 רקטות שנורו לרמת הגולן על ידי כוח קודס האיראני משטח סוריה. חודש לאחר מכן טען בכיר בחרייני, בריאיון לערוץ החדשות הבינלאומי i24news, כי בחריין אינה רואה בישראל מדינת אויב, וכי הוא מאמין שבחריין תהיה הראשונה מבין מדינות המפרץ לכונן יחסים דיפלומטיים רשמיים וגלויים עם ישראל. בנובמבר טען בכיר ישראלי, כי ישראל נמצאת במגעים לכינון יחסים דיפלומטיים עם בחריין.
במרץ 2019, בחריין נמנעה לראשונה בהצבעה אנטי-ישראלית במועצת זכויות האדם של האו"ם. ב-26 ביוני 2019 פנה שר החוץ של בחריין ח'אלד בן אחמד אאל ח'ליפה אל הציבור הישראלי בריאיון לתקשורת. זו הייתה הפעם הראשונה שאישיות מדינית בדרג גבוה ממדינה ערבית שאינה ביחסים דיפלומטיים עם ישראל העניקה ריאיון לתקשורת הישראלית. אאל ח'ליפה העניק בחודשים שלאחר מכן ראיונות נוספים בסגנון דומה, והתבטא בזכות הצורך בדיאלוג ישיר ופתוח עם ישראל.
בפברואר 2020 גזר בית המשפט בבחריין שלוש שנות מאסר על אזרח שהורשע בארגון כינוס והתפרעות בלתי חוקית, לאחר ששרף את דגל ישראל במהלך הפגנת תמיכה בפלסטינים.