stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דבורה נצר
לקריאה נוספת

דבורה נצר, מוסדות הילדים שלנו, משען, תל אביב 1941.
שביט בן-אריה, חברות הכנסת: נשים מובילות בישראל, ישראל: מדיה 10, 2011.
בת-שבע מרגלית-שטרן, גאולה בכבלים: תנועת הפועלות הארץ-ישראל 1939-1920, יד יצחק בן-צבי, ירושלים, 2006.
אהוד בן עזר, שרגא נצר: סיפור חיים, עידנים, תל אביב 1990.
משה נצר, נצר משורשיו - סיפור חיים, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תל אביב 2002.
שרגא נצר, רשימות מפנקסי, עם עובד, תל אביב, 1980.
רנה שפירא, מורה רנה אמרה שאנחנו יכולים: המסע שעשינו תלמידי ואני בשנות החמישים בדרך לישראל, כרמל, 2011.(הספר בקטלוג ULI)
רנה שפירא, לוי יצחק 9, תל אביב, הוצאת כרמל, ירושלים, 2018
הערות שוליים

↑  בת-שבע מרגלית-שטרן, גאולה בכבלים: תנועת הפועלות הארץ ישראלית 1939-1920, ירושלים: יד יצחק בן צבי, 2006, עמ' 90.
1 2 3 4  דבורה נצר, קורות חיים, מכון לבון.
1 2 3 4 5  ראיונות אישיים עם דבורה נצר, מכון לבון.
1 2 3 4 5  שרה פרץ, ראיון אישי עם פרופ' רנה שפירא במסגרת פרויקט מעלים ערך: מחזירות נשים להיסטוריה, 19.2.2014.
↑  מרגלית-שטרן, גאולה בכבלים: תנועת הפועלות הארץ ישראלית 1939-1920, עמ' 325-324.
↑  דבורה נצר, אתר הכנסת.
↑  דבורה נצר, רשימות, מכון לבון.
↑  חוק יסוד: נשיא המדינה, סעיף 23, אתר הכנסת.
↑  דבורה נצר, זכויות נשים בישראל, מכון לבון.
↑  דבורה נצר, מכתב משרגא, מכון לבון.
| חברי הכנסת הראשונה |
| --- | --- | --- |
| מפא"י | דוד בן-גוריון • משה שרת • אליעזר קפלן • (דוד רמז) • יוסף שפרינצק* • גולדה מאיר • יצחק בן-צבי • זלמן שזר • דב יוסף • חיים בן אשר • אברהם הרצפלד • עדה מימון • שלמה לביא • שמואל דיין • יוסף ברץ • יחיאל דובדבני • בבה אידלסון • פרץ נפתלי • פנחס לבון • זלמן ארן • בן-ציון דינור • אליהו הכרמלי • נטע הרפז • (יהודית שמחוני) • (אבא חושי) • יזהר סמילנסקי • ראובן שרי • יונה כסה • אפרים תבורי • (יוסף מיכאל לם) • (אריה שפטל) • (אברהם טביב) • צבי יהודה • עקיבא גוברין • יוסף אפרתי • אריה בהיר • חסיה דרורי • אליעזר ליבנה • דוד הכהן • ישראל גורי • עמי אסף • מאיר ארגוב • דבורה נצר • שרגא גורן • השל פרומקין • דוד בר-רב-האי • (יצחק קנב) • (הרצל ברגר) • (ז'ניה טברסקי) • (ישראל ישעיהו-שרעבי) • (ברוך אזניה) • (מנחם כהן) • (רפאל בש) |  |
| מפ"ם | (יצחק טבנקין) • מאיר יערי • יעקב חזן • נחום ניר-רפאלקס • אהרן ציזלינג • מרדכי בנטוב • ישראל גלילי • יעקב ריפתין • משה סנה • ברל רפטור • אליעזר פרי • משה ארם • חנה למדן • חנן רובין • ישראל בר-יהודה • מנחם בדר • פייגה אילנית • יצחק בן-אהרן • (דב בר-ניר) • (מנחם רצון) • (דוד ליבשיץ) |  |
| החזית הדתית המאוחדת | יהודה לייב פישמן מימון • יצחק מאיר לוין • חיים משה שפירא • משה אונא • בנימין מינץ • דוד צבי פנקס • מאיר דוד לוונשטיין • זרח ורהפטיג • אליהו-משה גנחובסקי • קלמן כהנא • מרדכי נורוק • יוסף בורג • אהרן-יעקב גרינברג • אברהם יהודה גולדראט • אברהם-חיים שאג • (משה קלמר) • (אליהו מזור) |  |
| תנועת החירות | מנחם בגין • אורי צבי גרינברג • יעקב מרידור • אריה בן-אליעזר • אברהם רקנאטי • יוחנן בדר • הלל קוק • חיים לנדאו • שמואל מרלין • חיים כהן-מגורי • אליהו לנקין • שמואל כץ • ערי ז'בוטינסקי • אסתר רזיאל-נאור |  |
| הציונים הכלליים | פרץ ברנשטיין • ישראל רוקח • שושנה פרסיץ • יוסף ספיר • יעקב קליבנוב • יעקב גיל • יוסף סרלין |  |
| המפלגה הפרוגרסיבית | פנחס רוזן • אברהם גרנות • אידוב כהן • יזהר הררי • ישעיהו פורדר |  |
| ספרדים ועדות מזרח | בכור-שלום שטרית • אליהו אלישר • אברהם אלמליח • משה בן-עמי |  |
| מק"י | שמואל מיקוניס • תופיק טובי • אליעזר פרמינגר • מאיר וילנר |  |
| הרשימה הדמוקרטית של נצרת | סיף א-דין א-זועבי, אמין-סלים ג'רג'ורה |  |
| מפלגת הלוחמים | נתן ילין-מור |  |
| ויצו | רחל כהן-כגן |  |
| התאחדות התימנים בישראל | זכריה גלוסקא |  |
בסוגריים - כהונה חלקית, * יו"ר הכנסת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305786805171  LCCN: no2018144967  VIAF: 6262154076043111860007   WorldCat (עם VIAF): 6262154076043111860007 
דבורה נצר ומשה רוזטי בקבלת פנים לסגן נשיא האספה הלאומית בצרפת מר אשיל פרטי (שני משמאל) בנמל התעופה בלוד, שהגיע לטקס חנוכת בניין הכנסת החדש בירושלים, אוגוסט 1966
קבריהם של שרגא ודבורה נצר בבית הקברות טרומפלדור
גינת נצר בתל אביב
יוזמת השלום הערבית

יוזמת השלום הערבית (גם: היוזמה הסעודית, 2002 ו- הצהרת ביירות, 2007) היא תוכנית מדינית של הליגה הערבית (ובפרט ערב הסעודית) לסיומו של הסכסוך הישראלי-ערבי, לפיה ינרמלו כל מדינות ערב את יחסיהן עם ישראל בתמורה לנסיגה ישראלית מלאה משטחי רמת הגולן, רצועת עזה ויהודה ושומרון (לרבות מזרח ירושלים) והקמתה של מדינה פלסטינית עצמאית שבירתה תהיה מזרח ירושלים.
בנוגע לבעיית הפליטים, התוכנית מציעה "למצוא פתרון צודק ומוסכם" בהתאם להחלטה 194 של העצרת הכללית של האו"ם (ההחלטה קובעת כי "הפליטים אשר ברצונם לשוב לבתיהם ולחיות בשלום עם שכניהם יורשו לעשות זאת במועד המוקדם ביותר האפשרי מבחינה מעשית", נוסח שלפי הפרשנות הערבית דורש את חזרת הפליטים למולדתם.
בטקסט המצוטט מביעה הליגה הערבית תמיכה בלתי מסויגת במאבקו של העם הפלסטיני לסיום הכיבוש ומימוש זכות השיבה.
בתמורה לצעדים הללו יראו מדינות ערב את הסכסוך הישראלי-ערבי כבא אל קיצו וינרמלו את היחסים עם ישראל "בהקשר של שלום". חברות הליגה הערבית אימצו את ההצעה, שבכך הפכה ליוזמה כלל-ערבית.
התוכנית הועלתה בפסגת הליגה הערבית בביירות ב-28 במרץ 2002 על ידי יורש העצר והשליט דה-פקטו של ערב הסעודית, הנסיך עבדאללה בן עבד אל-עזיז אל סעוד ואושרה בה. היוזמה אושרה מחדש בכינוס הליגה הערבית ב-28 במרץ 2007. ראש ממשלת חמאס, אסמאעיל הנייה, נכח בכינוס זה. הדעות חלוקות האם עצם נוכחותו הייתה מעין איתות של תנועת החמאס לגבי נכונותה לקבל את היוזמה או האם השתתפותו נבעה רק משום כך שהוא אולץ לעשות זאת על ידי מנהיגים בכירים בעולם הערבי, ובית המלוכה הסעודי בראשם.
בשנת 2017 פורסם שמדינות המפרץ הציעו צעדי נורמליזציה, ביניהן הקמת קווי טלקומוניקציה ישירים, מתן רשות טיסה מעל המרחב האווירי והסרת מגבלות על סחר בתמורה להפסקת הבנייה בחלק מההתנחלויות והקלת המצור על עזה.
ראו גם

החלטה 242 של מועצת הביטחון של האו"ם
תוכנית פהד הסעודית, 1981
לקריאה נוספת

אפרים לביא (עורך), ישראל ויוזמת השלום הערבית, תל אביב: אוניברסיטת תל אביב, מרכז תמי שטינמץ למחקרי שלום, 2010.
קובי מיכאל (עורך), יוזמת הליגה הערבית – האומנם הזדמנות היסטורית? רקע, משמעויות וכיווני-פעולה אפשריים, מכון ירושלים לחקר ישראל, תשס"ז-2007.
הערות שוליים

↑  المعرفة - ملفات خاصة -بنود مبادرة السلام العربية
↑  ברק רביד, מדינות המפרץ מציעות: צעדי נורמליזציה עם ישראל תמורת הקפאת בנייה חלקית בהתנחלויות, באתר הארץ, 16 במאי 2017
↑  יצחק בן חורין, פרס למלך סעודיה באו"ם: יוזמתך מעניקה תקווה, באתר ynet, 12 באוקטובר 2008
↑  ברק רביד, שחר אילן ועמירם ברקת, אולמרט: ישראל רוצה לדון ביוזמת השלום הערבית, באתר הארץ, 25 ביולי 2007
↑  יואב שטרן, שרת החוץ לבני תיפגש עם עמיתה הירדני בעמאן; ידונו ביוזמת השלום הערבית, באתר הארץ, 13 באפריל 2007
↑  עקיבא אלדר, ארצות הברית לישראל: משא ומתן בלי תנאים מוקדמים, באתר הארץ, 19 באפריל 2009
↑  צבי בראל, ערוץ עוקף זכות השיבה, באתר הארץ, 29 במרץ 2002
↑  Dina Ezzat, Decide, don't discuss, Al-Ahram, 5-11 April 2007.
↑  מרואן מועשר, היד הערבית עדיין מושטת, באתר הארץ, 13 באוגוסט 2008
↑  ראו למשל את החלטתו בכנס בשנת 2006 בבאקו http://www.oic2006baku.gov.az/eng/Baku_Declaration.shtml
↑  יואב שטרן, מוסא: לא ייערכו שינויים ביוזמת השלום הערבית, באתר הארץ, 4 במרץ 2007
↑  דורי גולד, תחייתה של סוגיית הפליטים, פורסם לראשונה בישראל היום, 20 במאי 2011
Zorra (שיר של נבולוסה)

"Zorra" (בעברית: "כלבה" / "שועלה") הוא שיר של צמד הסינת'-פופ הספרדי נבולוסה. השיר זכה ב-Benidorm Fest 2024 וייצג את ספרד באירוויזיון 2024 שהתקיים במאלמה שבשוודיה.
ניתוח מוזיקלי

פירושו המילולי של שם השיר, שחוזר על עצמו בכמה הזדמנויות, הוא שועלה. אולם בשפת הרחוב של ספרד לעיתים משתמשת המילה כגנאי, היות שפירושה השני הוא "כלבה" או "זונה". אחד מחוקי תחרות הזמר של האירוויזיון אוסר על שימוש במילים לא נאותות בשיר, ולפיכך דן איגוד השידור האירופי בתקינותו של "Zorra". בהצהרה שפורסמה ב-El País טען כי זו אינה הפרה של כללי התחרות.
אתר Wiwibloggs טען כי המילה "Zorra" היא אחת הדוגמאות הבולטות ביותר לסקסיזם מובנה בשפה הספרדית. בעוד שפירוש המקבילה הגברית למילה הוא חיובי, לרוב "Zorra" משמשת כעלבון מיזוגני. השיר משתמש בכך ומנסה לנכס מחדש את העלבון הנשי מהמילה. הוא מבקר את החברה הספרדית שרואה בנשים דבר שלילי ומאדירה תכונות נשיות ייחודיות.
ב-7 בפברואר 2024 הודיע תאגיד השידור הספרדי שכותרו האנגלי הרשמי של השיר יהיה "Vixen". הצמד נבולוסה הוציא וידאו קליפ רשמי לשיר עם מילים אנגליות גם כן. תרגומים נוספים נרשמו גם בצרפתית, גרמנית, איטלקית ושוודית.
תחרות הזמר של האירוויזיון > Benidorm Fest 2024

"Zorra" התחרה ב-Benidorm Fest 2024, פסטיבל שירים שאורגן על ידי RTVE לבחירת המועמדות של ספרד לתחרות האירוויזיון מאז שנת 2022; שישה עשר אמנים התחרו על פני שלוש הופעות: שני חצאי גמר שהתקיימו ב-30 בינואר וב-1 בפברואר, והגמר שהתקיים ב-3 בפברואר 2024. התוצאות של כל אמן בסוף מופעו נקבע על פי הצבעה ציבורית של הקהל, הכוללים את הצבותיהם של שני שופטים.
בחצי גמר הראשון, "Zorra", עבר לשלב הגמר עם 149 נקודות, ולאחר מכן בגמר, ניצח השיר עם 15 נקודות.
תחרות הזמר של האירוויזיון > באירוויזיון

על פי חוקי האירוויזיון נדרשות כל האומות, למעט המדינה המארחת ו"חמש הגדולות" (צרפת, גרמניה, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), להעפיל מאחד משני חצאי הגמר על מנת להתמודד בגמר; עשר המדינות המובילות מכל חצי גמר עולות לגמר. איגוד השידור האירופי (EBU) פיצל את המדינות המתחרות לחמישה סלים שונים על בסיס דפוסי הצבעה דומים וקשרים גאופוליטיים משותפים, על מנת להפחית את הסיכוי לתיאום הצבעות על רקע זה. ב-28 בינואר 2025 נערכה הגרלת הקצאה שהכניסה כל מדינה לאחד משני חצאי הגמר, וכן באיזו מחצית מהמופע הם יופיעו. ‌כיוון שספרד חלק מחמש המדינות הגדולות, היא העפילה לגמר אוטומטית. עם זאת, היא הצביעה בחצי הגמר השני.
לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2024 הוחלט סדר השירים לחצי הגמר על ידי מפיקי התוכנית ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. בפעם הראשונה באירוויזיון הוחלט כי חברות חמש המדינות הגדולות והמדינה המארחת יופיעו גם הן בחצאי הגמר בהן מצביעות. ספרד הופיעה אחרי לטביה ולפני סן מרינו. בגמר, שנערך ב-11 במאי, הופיעה ספרד אחרי ליטא ולפני אסטוניה. ספרד סיימה את התחרות במקום ה-22 עם 30 נקודות.
וידאו קליפ וקידום

הווידאוקליפ הרשמי של השיר כולל התייחסות לזמרת הטרנסג'נדרית מנואלה טרסוברס, שפעמים רבות כונתה "Zorra". כמו כן, נעשה שחזור לרגע בו זרקה כוס על הרצפה במהלך תוכנית אירוע תוך קריאה למתן זכויות שוות לנשים. ב-5 באפריל 2024 יצא רמיקס רשמי לשיר בהשתתפות גלוריה טרווי.
ג'ף אמריק

| --- | --- |

 לידה:  5 בדצמבר 1945 Crouch End, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  2 באוקטובר 2018 (בגיל 72) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  בית הקברות ווסטווד וילג' 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1962 
 סוגה:  מוזיקת פופ, רוק 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 פרסים והוקרה:  פרס גראמי טכני 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ף אמריק (אנגלית: Geoff Emerick;‏ 5 בדצמבר 1945 - 2 באוקטובר 2018) היה טכנאי קול שעבד עם הביטלס בשנותיהם האחרונות. אמריק נודע בזכות השתתפותו בהקלטות לאלבומים החשובים: Revolver, Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band, האלבום הלבן וAbbey Road. השיר הראשון שעליו עבד אמריק היה "Tomorrow Never Knows" מהאלבום Revolver.
כמו כל מי שעבד עם הביטלס, אמריק היה טכנאי בעל ראש פתוח וגישה הרפתקנית. לבד מעבודתו עם הביטלס עבד אמריק עם להקות בריטיות אחרות באותה תקופה כמו הזומביס ובדפינגר ומאוחר יותר עם Wings של פול מקרטני, אלביס קוסטלו ונייל מקאי.
נפטר ב-2 באוקטובר 2018.
פרסים ומועמדויות

| פרס | שנה | קטגוריה | עבור | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס גראמי | 2025 | "Now and Then" | "Now and Then" | מועמדות |  |
ביאורים

↑  בתור טכנאי/מיקסר השיר.
הערות שוליים

↑  67th Annual GRAMMY Awards | GRAMMY.com, grammy.com
| הביטלס |
| --- | --- | --- |
ג'ון לנון • פול מקרטני • ג'ורג' האריסון • רינגו סטאר
פיט בסט • סטיוארט סאטקליף • לנון-מקרטני
| אלבומי אולפן | Please Please Me‏ (1963) • With the beatles‏ (1963) • A Hard Day's Night‏ (1964) • Beatles for Sale‏ (1964) • !Help‏ (1965) • Rubber Soul‏ (1965) • Revolver‏ (1966) • Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band‏ (1967) • Magical Mystery Tour‏ (1967) • The Beatles‏ (1968) • Yellow Submarine‏ (1969) • Abbey Road‏ (1969) • Let It Be‏ (1970) |  |
| סרטים | ‏A Hard Day's Night‏ (1964) • !Help‏ (1965) • Magical Mystery Tour ‏(1967) • Yellow Submarine ‏ (1968) • Let It Be ‏(1970) • The Beatles: Get Back ‏(2021) |  |
| הנהלה | אלן ויליאמס • בריאן אפשטיין • אלן קליין • אפל רקורדס |  |
| הפקה | ג'ורג' מרטין • ג'ף אמריק • פיל ספקטור • נורמן סמית' • אלן פרסונס • אולפני אבי רוד |  |
| ערכים נוספים | ערכים נוספים |  |
|  | The Quarrymen • ביטלמניה • ריצ'רד לסטר • תאוריית הקשר על מותו של פול מקרטני • מסע הקסם המסתורי • קלאוס פורמן • יוקו אונו • אנתולוגיה • רצח ג'ון לנון • LOVE • פיליפ נורמן • סיד ברנשטיין • החיפושית החמישית • הופעת הביטלס על הגג • פירוק הביטלס |  |
דיסקוגרפיה של הביטלס • שירי הביטלס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007420491105171  BNE: XX5174793  BnF: cb14175129j (data)  CANTIC: a11330363  GND: 132253348  ISNI: 0000 0001 0992 4566  LCCN: no2006031499  MusicBrainz: 3ff7a3d9-a800-4de4-94a6-41a35c96c0ae  NDL: 01096096  NTA: 297127748  SUDOC: 155070126  VIAF: 79559731   WorldCat (עם VIAF): 79559731 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קאריס לוורט

| --- | --- |

לוורט בשנת 2022
 לידה:  25 באוגוסט 1994 (בן 30) קולומבוס שבאוהיו, ארצות הברית
 עמדה:  קלע, סמול פורוורד
 גובה:  1.98 מטרים
 מספר:  3
 מכללה:  אוניברסיטת מישיגן (2012–2016)
 דראפט:  בחירה מספר 20, 2016 אינדיאנה פייסרס
 קבוצות כשחקן
 2016–2021   2021–2022 2022–2025   2025-:  ברוקלין נטס   אינדיאנה פייסרס  קליבלנד קאבלירס   אטלנטה הוקס
קאריס קולמן לוורט (באנגלית: Caris Coleman LeVert; נולד ב-25 באוגוסט 1994) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בקבוצת אטלנטה הוקס מליגת ה-NBA, בעמדות הקלע והסמול פורוורד.
קריירת תיכונים ומכללות

לוורט נולד בעיר קולומבוס שבאוהיו, וגדל בפיקרינגטון הסמוכה. בשנתו האחרונה כתלמיד בתיכון "פיקרינגטון סנטרל", הוביל את נבחרת הכדורסל שלה למאזן ניצחונות חיובי 26–2, ולזכייה באליפות התיכונים של מדינת אוהיו.
לקראת לימודיו האקדמיים הודיע לוורט כי בחר ללמוד באוניברסיטת אוהיו, אך מאוחר יותר שינה את דעתו ובחר ללמוד באוניברסיטת מישיגן לאחר שהצטרפו אליה הפרשמנים המבטיחים גלן רובינסון, ניק סטאוסקאס ומיץ' מקגרי. בעונתו הראשונה במישיגן קלע לוורט ממוצע של 2.3 נקודות ב-10.7 דקות למשחק בלבד, וקבוצתו העפילה עד גמר טורניר אליפות המכללות בו הפסידה לאוניברסיטת לואיוויל בתוצאה 76–82.
בעונה העוקבת עזבו את מישיגן שחקניה המובילים טריי ברק וטים הארדווי, ואת הקבוצה הובילו לוורט, רובינסון וסטאוסקאס למעמד רבע הגמר ("Elite Eight") בטורניר אליפות המכללות. לוורט עצמו נבחר באותה עונה לחמישייה השנייה של העונה במחוז ה-Big Ten, לאחר שקלע 12.9 נקודות בממוצע למשחק. בשתי עונותיו האחרונות במישיגן המשיך לוורט להציג יכולת טובה עם כ-15.6 נקודות למשחק, אך הוא נעדר ממשחקים רבים בשל פציעות שונות בכף רגלו השמאלית, בה נותח שלוש פעמים.
קריירה מקצועית > ברוקלין נטס

לוורט נלקח בבחירה ה-20 של דראפט 2016 על ידי אינדיאנה פייסרס, ומיד נשלח לברוקלין נטס בתמורה לת'דאוס יאנג. לוורט החמיץ את 20 המשחקים הראשונים של קבוצתו בעת שהחלים מניתוח ברגלו, וב-57 המשחקים בהם השתתף קלע 8.2 נקודות בממוצע למשחק. הנטס סיימו את העונה במקום האחרון במחוז המזרחי, עם מאזן 20–62 (24.4%). בעונתו השנייה ב-NBA שיפר לוורט את תפוקתו ל-12.1 נקודות למשחק, אך ברוקלין המשיכה להיות אחת הקבוצות החלשות בליגה כשרשמה מאזן 28–54 (34.1%).
במשחק הראשון של עונתו השלישית (2018/2019) קבע לוורט שיא קריירה של 27 נקודות במשחק קבוצתו מול דטרויט פיסטונס, וכבר במשחק העוקב שיפר את שיאו האישי כשקלע 28 נקודות בניצחון מול ניו יורק ניקס בתוצאה 107–105. באותו משחק קלע את סל הניצחון מול חברו לקבוצה לשעבר במישיגן, טים הארדוויי, כשנותרה שנייה אחת לסיום המשחק. ב-12 בנובמבר 2018, במשחק ה-14 של העונה, נפצע לוורט ברגלו הימנית בצורה קשה ופונה מהמגרש באמצעות אלונקה ישירות לבית חולים. על אף החששות הכבדים לפגיעה חמורה ברגלו של לוורט, נמצא כי הוא סובל מפריקה בלבד בכף רגלו, וכבר ב-8 בפברואר 2019 חזר לוורט למשחק פעיל לאחר שהחמיץ 42 משחקים. בפלייאוף 2019 הוביל לוורט את קלעי קבוצתו עם 21.0 נקודות בממוצע למשחק, אך הנטס הודחו מול פילדלפיה 76' בסיבוב הראשון (1–4).
באוגוסט 2019 חתם על הארכת חוזה בברוקלין, שתיכנס לתוקף החל מעונת 2020/2021, ל-3 עונות נוספות עבור כ-52.5 מיליון דולר. בעונת 2019/2020 "ניצל" את פציעותיהם של כוכבי הקבוצה קיירי אירווינג (שותף ב-20 משחקים) וקווין דוראנט (לא שיחק כלל), על מנת לקחת חלק משמעותי יותר בהתקפת הקבוצה, והציג יכולת מצוינת עם ממוצעי שיא של 18.7 נקודות ו-4.4 אסיסטים למשחק. ב-3 במרץ 2020 קבע שיא קריירה חדש של 51 נקודות, בניצחון הנטס מול בוסטון סלטיקס.
קריירה מקצועית > אינדיאנה פייסרס

בינואר 2021 הועבר לוורט לאינדיאנה פייסרס, כחלק מטרייד מרובע במסגרתו קיבלה ברוקלין את ג'יימס הארדן (מיוסטון).
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016/2017 | ברוקלין | 57 | 26 | 21.7 | 0.450 | 0.321 | 0.720 | 3.3 | 1.9 | 0.9 | 0.1 | 8.2 |
| 2017/2018 | ברוקלין | 71 | 10 | 26.3 | 0.435 | 0.347 | 0.711 | 3.7 | 4.2 | 1.2 | 0.3 | 12.1 |
| 2018/2019 | ברוקלין | 40 | 25 | 26.6 | 0.429 | 0.312 | 0.691 | 3.8 | 3.9 | 1.1 | 0.4 | 13.7 |
| 2019/2020 | ברוקלין | 45 | 31 | 29.6 | 0.425 | 0.364 | 0.711 | 4.2 | 4.4 | 1.2 | 0.2 | 18.7 |
| 2020/2021 | ברוקלין | 12 | 4 | 27.8 | 0.435 | 0.349 | 0.765 | 4.3 | 6.0 | 1.1 | 0.5 | 18.5 |
| 2020/2021 | אינדיאנה | 35 | 35 | 32.9 | 0.443 | 0.318 | 0.822 | 4.6 | 4.9 | 1.5 | 0.7 | 20.7 |
| 2021/2022 | אינדיאנה | 39 | 39 | 31.1 | 0.447 | 0.323 | 0.760 | 3.8 | 4.4 | 0.9 | 0.5 | 18.7 |
| 2021/2022 | קליבלנד | 19 | 10 | 29.8 | 0.435 | 0.313 | 0.745 | 3.4 | 3.9 | 0.8 | 0.3 | 13.6 |
| 2022/2023 | קליבלנד | 74 | 30 | 30.2 | 0.431 | 0.392 | 0.722 | 3.8 | 3.9 | 1.0 | 0.3 | 12.1 |
| קריירה |  | 392 | 210 | 28.1 | 0.436 | 0.344 | 0.735 | 3.8 | 3.9 | 1.1 | 0.3 | 14.1 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018/2019 | ברוקלין | 5 | 2 | 28.8 | 0.493 | 0.462 | 0.724 | 4.6 | 3.0 | 1.0 | 0.4 | 21.0 |
| 2019/2020 | ברוקלין | 4 | 4 | 35.0 | 0.370 | 0.429 | 0.720 | 6.0 | 9.5 | 1.3 | 0.3 | 20.3 |
| 2022/2023 | קליבלנד | 5 | 3 | 34.0 | 0.429 | 0.361 | 0.615 | 4.6 | 2.6 | 0.4 | 0.2 | 15.0 |
| קריירה |  | 14 | 9 | 32.4 | 0.431 | 0.410 | 0.701 | 5.0 | 4.7 | 0.9 | 0.3 | 18.6 |
הערות שוליים

↑  סיפורו הלא מסופר של לוורט, באתר mlive.com,‏ 28 בפברואר 2014
↑  לוורט מודיע על מעברו לאוניברסיטת מישיגן, באתר sbnation.com,‏ 11 במאי 2012
↑  לוורט נבחר לחמישיית העונה השנייה של מחוז ה-Big Ten, באתר קבוצת מישיגן, 10 במרץ 2014
↑  לוורט עובר ניתוח שלישי בכף רגלו השמאלית, באתר mlive.com,‏ 26 במרץ 2016
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 2016, באתר basketball-reference.com
↑  סיכום המשחק בין הנטס לניקס, באתר ESPN,‏ 20 באוקטובר 2018
↑  קריס לוורט, התגלית של ברוקלין נטס, עם פציעה שהחרידה את ה-NBA‏, באתר וואלה, 13 בנובמבר 2018
↑  סיכום המשחק בין ברוקלין לשיקגו, באתר ESPN,‏ 8 בפברואר 2019
↑  לוורט חותם על הארכת חוזה בברוקלין, באתר הקבוצה, 26 באוגוסט 2019
↑  לוורט מסכם על הארכת חוזה בברוקלין, באתר slamonline.com,‏ 25 באוגוסט 2019
↑  סיכום המשחק בין ברוקלין לבוסטון, באתר ESPN,‏ 4 במרץ 2020
חוק הפילוג

במתמטיקה (אלגברה), חוק הפילוג הוא חוק המקשר בין שתי פעולות בינאריות. דוגמה ידועה היא חוק הפילוג של פעולת הכפל (המסומנת ב־ \cdot ) מעל פעולת החיבור (המסומנת ב־ +), או כי הכפל דיסטריבוטיבי מעל החיבור:  a\cdot (b+c)=(a\cdot b)+(a\cdot c).

ניתן לראות דוגמה לתכונה זו במשוואה הבאה:
כאן באגף שמאל של המשוואה, 4 מוכפל בסכום של שני מספרים, 3 ו-2. לעומת זאת, בצד ימין 4 מוכפל בכל אחד מהאיברים בנפרד, ואת התוצאות מחברים. מכיוון שבשתי הדרכים מתקבלת אותה התוצאה, ולא משנה איזה מספרים יוצבו במשוואה, אומרים במקרה זה כי חוק הפילוג תקף, או כי הכפל דיסטריבוטיבי מעל החיבור.
נשים לב שהדבר אינו תמיד נכון לכל שתי פעולות בינאריות, למשל:
כאן באגף שמאל התוצאה המתקבלת היא 10, ואילו באגף ימין מתקבל 42. על כן החיבור אינו דיסטריבוטיבי מעל הכפל.
הגדרה פורמלית

תהא  S קבוצה ויהיו  *,+ שתי פעולות בינאריות המוגדרות עליה. נאמר כי:
* הוא דיסטריבוטיבי משמאל מעל  + אם לכל  x,y,z\in S מתקיים  x*(y+z)=(x*y)+(x*z).
* הוא דיסטריבוטיבי מימין מעל  + אם לכל  x,y,z\in S מתקיים  (y+z)*x=(y*x)+(z*x).
* הוא דיסטריבוטיבי מעל  + אם הוא דיסטריבוטיבי מימין ומשמאל מעליו.
אם  * היא פעולה קומוטטיבית הרי ששלושת התנאים הללו שקולים.
דוגמאות

הכפל מתפלג מעל החיבור, וכן מעל החיסור. החילוק מתפלג מעל שתי הפעולות הנ"ל מימין.
החזקה מתפלגת משמאל מעל הכפל.
האיחוד והחיתוך מתפלגים זה מעל זה.
באלגברה בוליאנית, פעולות ה"וגם" וה"או" מתפלגות זו מעל זו.
יקבי כרמל

| --- | --- |

 יקבי כרמל מזרחי בזכרון יעקב
 נתונים כלליים
 מייסדים:  בנימין אדמונד ג'יימס דה רוטשילד 
 תקופת הפעילות:  1882–הווה (כ־143 שנים) 
 חברת אם:  הסוכנות היהודית 
 מיקום המטה:  ראשון לציון 
 משרד ראשי:  אזור התעשייה אלון תבור
 ענפי תעשייה:  מזון
 מוצרים עיקריים:  יין
 הכנסות:  205 מיליון ₪ (2015)
 מנכ"ל:  נדב ארנס
 עובדים:  210 (2015)
  
 www.carmelwines.co.il
 
סמליל החברה הישן
הסמליל הראשון לאחר שינוי שם היקבים
ייצור יין בזכרון יעקב בשנות ה-90 של המאה ה-19
אזהרה מפני זיופי יינות החברה, עיתון השקפה 1906
סיור מודרך ביקבי כרמל בזכרון יעקב בשנת 1945
הכניסה ליקב בראשון לציון
מבנה במתחם היקב בראשון לציון
המבנה האדום העתיק של היקב ברחוב הכרמל
יקבי כרמל (לשעבר "כרמל מזרחי", וקודם לכן "כרמל"), היא חברה ישראלית לייצור יין המפעילה מספר יקבים בישראל. שני היקבים הראשונים שלה הוקמו ב-1889‏ במושבות ראשון לציון וזכרון יעקב על ידי הברון בנימין אדמונד דה רוטשילד, והם פעילים עד היום. סמליל החברה, מציג את המרגלים שנשלחו על ידי משה רבנו לתור את הארץ ושבו עם אשכול ענבים "וישאוהו במוט בשניים" (במדבר י"ג, כ"ג). הסמליל נרכש במקור מיקבי אפרת, ומאוחר יותר אומץ הדימוי גם על ידי משרד התיירות כסמל הרשמי לתיירות ישראל.
תולדות היקב > הקמתו

תושבי המושבות ראשון לציון וזכרון יעקב, שנוסדו ב-1882, בתקופת העלייה הראשונה, לא הצליחו בגידול תבואה ונכשלו אף בענפים חקלאיים אחרים, והחליטו לנסות לגדל גפנים. גידול הגפנים הצליח, אבל לא היה ביקוש מספיק לענבים, ולכן חשבו על הפקת יין (בהתחלה יין לקידוש). מאחר שלא היו להם משאבים כלכליים לבניית יקבים, פנו לנדיב הידוע, שהיה הבעלים של יקב שאטו לאפיט רוטשילד, שסייע להם בבניית היקב, ברכישת המכונות, ואף הקים בית חרושת לבקבוקים בטנטורה. בניית היקב בראשון לציון החלה בבניית המבנה הראשי בשנת 1889. האדריכל המקורי היה גוטליב שומאכר הטמפלרי. בציר ראשון הוכנס אליו בשנת 1890. גם בזכרון יעקב הוקם יקב שהחל לעבוד בשנת 1890.
בשנת 1897 פרצה שרפה ביקב, שכמעט החריבה את היקב, וכתוצאה מהדליקה ביקב נוסד גדוד מכבי-אש.
על מנת להתרחב, החלו היקבים לייצא את היינות, בבקבוקים סגורים וחתומים (מסיבות כשרות) לפולין ורוסיה, יצוא שנחל הצלחה והווה בסיס ליצוא למדינות אחרות. בתערוכה בשנת 1896 רצו אנשי היקב להתהדר כיקב ותיק יחסית ועל כן הציגו את שנת הווסד היקב כשנת 1882, השנה בה נוסדה ראשון לציון.
סניף "כרמל ורשה" נפתח בשנת 1896, "כרמל אודסה" ב-1898, וסניפים נוספים נפתחו בברלין, המבורג, לונדון, ניו יורק ועוד.
כדי להתמודד עם שאלות כשרות, מסרה החברה את הזיכיונות להפעלת הסניפים ולשווק היין לרבנים מוכרים.
בשנת 1901 נפתחו חנויות "אגודת הכורמים" ביפו ובירושלים. בשנת 1902 הוקמה חברת "כרמל מזרחי", והשם כרמל מזרחי הוחל על היקבים, חברת השווק והיינות עצמם.
היקב היה מקום עבודה לפועלים רבים מאנשי העלייה הראשונה והשנייה, ובהם דוד בן-גוריון. בהקשרו התפתח הווי ייחודי, ועליו התחבר השיר "יקבי ראשון לציון".
תולדות היקב > שמיטה

בשנת השמיטה תרנ"ו (1896) המשיך היקב לעבוד כרגיל, בהסתמך על היתר המכירה, שנערך בשנה זו על ידי הרב נפתלי הרץ הלוי, רבה של יפו. ההיתר איפשר את המשך הטיפול בגפנים כדי שיתנו תפוקה בכמות של שנה רגילה, איפשר להמשיך לייצא את יינות היקב לחוץ לארץ ואיפשר את המשך השיווק הרגיל של היין. בשנה זו הרוחות להטו פחות מאשר בשנת ה'תרמ"ט, בה התחולל פולמוס השמיטה, אך המחלוקת עדיין ליוותה את החקלאות בשמיטה. תיאר את הדברים מרדכי קרניאל ממתיישבי זכרון יעקב:
"כתוב 'שדך לא תזרע'. מכאן ששדה של נוכרי מותר. מצד שני יש דין שאוסר על יהודי למכור לנוכרי אדמה בארץ ישראל. לכן היהודי ימכור למשך שנה את אדמתו לנוכרי, אבל רק בגובה של מטר אחד. ואולם, ההיתר לעבודת האדמה תחת הנוסחה הזו יינתן רק לנוכרים. יהודים לא יוכלו לעבוד מלבד במלאכת זמירת העצים."
השימוש בהיתר המכירה נמשך בשמיטות שלאחר מכן, עד היום. השימוש בהיתר לגבי היקב אינו בעייתי כמו בתחומים אחרים, מכיוון שגם החזון איש המתנגד להיתר המכירה, מתיר להשתמש בפירות של היתר המכירה, מכיוון שאין עליהם איסור ספיחין. במקביל, משווק היקב את חלק מתוצרתו בשנת השמיטה באמצעות אוצר בית דין המקובל על חלק מהמתנגדים להיתר המכירה.