stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תורת המשחקים

ערך זה עוסק בענף מתמטי-סוציולוגי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
תורת המשחקים היא ענף של המתמטיקה, המנתח מצבי עימות או שיתוף פעולה בין מקבלי החלטות בעלי רצונות שונים. לדוגמה, כמו המצבים המתעוררים במשחקי לוח שונים, בהם כל אחד מהשחקנים רוצה לנצח, ובפעילות כלכלית, בה כל אחד מהעוסקים שואף להגיע לרווח מקסימלי. מצבים כאלו מכונים משחקים, והמשתתפים בהם – שחקנים. הכלכלה, חלק מענפי הפסיכולוגיה ותורת המשחקים האבולוציונית נשענים על מודלים מספריים מתחום תורת המשחקים.
חקירה של משחק מורכב במסגרת תורת המשחקים, מתאפשרת על ידי הפשטתו לאחד מכמה מודלים כלליים, הניתנים לניתוח מתמטי. המטרה היא "לפתור" את המשחק, כלומר, לזהות בו את דרכי הפעולה הצפויות של השחקנים או להצביע על דרכי פעולה מומלצות לשחקנים בודדים או לקבוצות של שחקנים. לניבוי נכון של התנהגות השחקנים עשויה להיות משמעות במציאות, אך נושא זה נתון לביקורת ומחלוקת רבה. לדעתם של תומכי הניבוי, ניתן להסיק מהמודלים כי בחירה נבונה של כללי הצבעה, צריכה להביא בחשבון את האפשרות של הצבעה טקטית (אסטרטגית), לדוגמה: תכנון של תשתית הכבישים צריך להביא בחשבון את בחירות המסלול של הנהגים בשעות העומס.
התפתחות תורת המשחקים

מאמר של המתמטיקאי הגרמני ארנסט צרמלו (Zermelo) שפורסם בשנת 1913 ומאמרים של המתמטיקאי הצרפתי אמיל בורל (Borel) מהשנים 1921–1927 הם מבשריה של תורת המשחקים. מאמרים אלו מתייחסים לדוגמאות של שחמט ופוקר, אך עיקר עניינם הוא שאלות כלליות יותר, עקרוניות, העולות ממשחקים אלו. בשנת 1928 פרסם ג'ון פון נוימן מאמר ובו הוכחה למשפט המינמקס, העוסק במשחק סכום אפס לשני שחקנים, והוא ממשפטי היסוד של תורת המשחקים.
ראשיתה של תורת המשחקים כתחום עצמאי היא ספרם של פון נוימן ואוסקר מורגנשטרן, "תורת המשחקים וההתנהגות הכלכלית" (Theory of Games and Economic Behavior), שיצא לאור בשנת 1944.
בשנים 1950–1953 פרסם ג'ון נאש ארבעה מאמרים העוסקים במשחקים שיתופיים ולא שיתופיים. בין השאר הוכיח במאמר מ־1951 קיומו של שיווי משקל במשחקים לא שיתופיים, הקרוי כיום על שמו, שיווי משקל נאש. עבודתו של נאש, שנקטעה למשך שנים רבות בעטייה של מחלת הסכיזופרניה, הביאה לזכייתו בפרס נובל לכלכלה בשנת 1994. הפרס הוענק במשותף לנאש, לג'ון הרסני (Harsanyi) וריינהרד זלטן (Selten) על עבודתם החלוצית בתחום תורת המשחקים הלא שיתופית.
בעקבות עבודתו של נאש הציגו מריל פלאד (Flood) ומלווין דרשר (Dersher) מ"מכון ראנד", בשנת 1950, את הבעיה הידועה בשם דילמת האסיר.
ב-1982 פרסם ג'ון מיינרד סמית' (John Maynard Smith) את הספר "אבולוציה ותורת המשחקים" (Evolution and the Theory of Games), שקידם מאוד את השימוש בתורת המשחקים האבולוציונית בביולוגיה.
פרס נובל שני בכלכלה על עבודה מתחום תורת המשחקים הוענק בשנת 2005 במשותף לישראל אומן ותומאס שלינג (Schelling).
שיטות ומושגים מתורת המשחקים תופסים מקום של כבוד בענפי הכלכלה השונים ובמנהל עסקים ומשמשים גם במדעי חברה אחרים, כמו מדע המדינה ופסיכולוגיה, וכן במשפטים. תורת המשחקים משמשת גם בענפי ביולוגיה שונים, בעיקר בחקר התנהגות ואסטרטגיות אבולוציוניות של יצורים חיים. בשנים האחרונות גובר העניין בתורת המשחקים במדעי המחשב. התפתחות זו קשורה לחשיבותם הגוברת של רשתות מחשבים, ובמיוחד רשת האינטרנט. בציבור הכללי, המודעות הגדלה לתורת המשחקים מתבטאת בחדירה של מושגים הלקוחים מתחום זה, כמו משחק סכום אפס, לשפה המדוברת. תרמו לכך כמה ספרים פופולריים שנכתבו בזמן האחרון, ובמיוחד נפלאות התבונה, ביוגרפיה של המתמטיקאי ג'ון נאש, מחלוצי תורת המשחקים, שעובדה בשנת 2001 לסרט קולנוע מצליח באותו השם.
משחק סימטרי ומשחק א-סימטרי

| משחק א-סימטרי> F | משחק א-סימטרי> E | משחק א-סימטרי>  |
| --- | --- | --- |
| 0, 0 | 1, 2 | E |
| 1, 2 | 0, 0 | F |
משחק סימטרי הוא משחק אשר בו הרווח לאסטרטגיה מסוימת תלוי באסטרטגיות האחרות שהושמו ולא על ידי מי שיחק אותם. אם ניתן לשנות את זהויות השחקנים מבלי לשנות את הרווח של האסטרטגיות, אזי המשחק סימטרי. מרבית משחקי 2X2 הנחקרים הם סימטריים. משחקים רגילים של 'פחדן', 'דילמת האסיר', ו'צייד האייל' הם משחקים סימטריים. חוקרים מסוימים יחשיבו משחקים אלו כמשחקים א-סימטריים. אולם מרבית הרווחים למשחקים כגון אלו הם סימטריים.
רוב המשחקים הא-סימטריים שנחקרו הם משחקים שבהם אין אסטרטגיה זהה לכל השחקנים. לדוגמה, ל'משחק האולטימטום' והדומה לו 'משחק הדיקטטור' ישנן אסטרטגיות שונות לכל שחקן. אולם, אפשרי שלמשחק יהיו אסטרטגיות זהות לשני השחקנים ועם זאת א-סימטרי. לדוגמה, המשחק המתואר, הוא א-סימטרי אף על פי שלשחקנים סדרות אסטרטגיה זהות.
תורת המשחקים בישראל

בישראל מתקיים מחקר ענף בתורת המשחקים, בעיקר במסגרת המחלקות לכלכלה ולמתמטיקה באוניברסיטאות השונות. החוקרים הבולטים בתורת המשחקים בישראל הם ישראל אומן ומנחם יערי מן האוניברסיטה העברית ואריאל רובינשטיין מאוניברסיטת תל אביב. כל אחד מהם זכה בפרס ישראל על תרומתו לתחום זה, וישראל אומן אף זכה בפרס נובל לכלכלה לשנת 2005.
רשימת משחקים

| שם המשחק | מספר השחקנים | כמות האסטרטגיות לשחקן | מספר הנקודות שיווי משקל נאש של אסטרטגיות טהורות לשחקן | משחק בתורים | משחק מידע מלא | משחק סכום אפס |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מלחמת המינים | 2 | 2 | 2 | לא | לא | לא |
| משחק ה"נדל" | 2 | כלשהו | 1 | כן | כן | לא |
| "צ'יקן"/"שפן" | 2 | 2 | 2 | לא | לא | לא |
| משחק ה"תיאום" | כלשהו | כלשהו | לפחות 2 | לא | לא | לא |
| תחרות מחירים | 2 | אינסוף | 1 | לא | לא | כן |
| משחק ללא מוצא | 2 | 2 | 1 | לא | לא | לא |
| משחק הדיקטטור | 2 | אינסוף | 1 | לא | לא | כן |
| הבר ב"אל פארו" | כלשהו | 2 | 0 | לא | לא | לא |
| 2/3 מהממוצע | כלשהו | אינסוף | 1 | לא | לא | כן |
| פוקר קאהן | 2 | קשה לחשב | קשה לחשב | כן | לא | כן |
| זוג או פרט | 2 | 2 | 0 | לא | לא | כן |
| משחק המיעוט | כלשהו | 2 | 0 | לא | לא | כן |
| משחק ההתמקחות של נאש | 2 | אינסוף | אינסוף | לא | לא | כן |
| דילמת האסיר | 2 | 2 | 1 | לא | לא | לא |
| אבן נייר ומספריים | 2 | 3 | 0 | לא | לא | כן |
| משחקי תמסורת | כלשהו | כלשהו | כלשהו | כן | לא | לא |
| דילמת הצייד | 2 | 2 | 2 | לא | לא | לא |
| משחק האמון | 2 | אינסוף | 1 | כן | כן | לא |
| התראה (אולטימטום) | 2 | אינסוף | 1 | כן | כן | לא |
| משחק המפקח | +2 | כלשהי | תלוי משחק | כן | לא | תלוי משחק |
| משחק הנסיכה והמפלצת | 2 | אינסוף | 0 | לא | לא | כן |
יישומים של תורת המשחקים

לצד החלק התאורטי, יש הטוענים כי ניתן גם ליישם מסקנות מתורת המשחקים בתחומים כמו כלכלה, פסיכולוגיה, משפטים, ספורט יחסים בינלאומיים ועוד.
ביקורת

חוקרים מובילים בתחום תורת המשחקים טוענים כי שימוש בה ככלי לקבלת החלטות במציאות אינו מועיל ולעיתים אף מזיק. לדבריהם, הניסיון לפתור משוואה עם אינסוף משתנים שעוסקים בבני אדם עם התנהגות לא רציונלית הוא לא יותר משרלטנות.
לאחרונה, למשל, נטען שמשבר גוש האירו כמוהו כמשחקים הקרויים הדילמה של האסיר, Chicken או דילמת המסעדה. יש במשבר משהו המזכיר כל אחת מהסיטואציות הללו. אבל באמירות שכאלה אין עומק מעבר לאמירה שמשבר היורו דומה לטרגדיה יוונית. בעוד שההשוואה לטרגדיה יוונית נתפסת כאמירה רגשית של אינטלקטואלים מנותקים, הדבקת תווית מאוצר המושגים של תורת המשחקים מתקבלת משום מה כאמת מדעית.
ראו גם

תורת המשחקים - מונחים
למידת חיזוק מרובת סוכנים
לקריאה נוספת

אבינש דיקסיט ובארי ניילבאף, תורת המשחקים, ידיעות אחרונות, 2005
ויליאם פאונדסטון, דילמת האסיר, זמורה ביתן, 2000
חיים שפירא, שיחות על תורת המשחקים, כנרת, 2008
ישראל אומן, שמואל זמיר ויאיר טאומן, תורת המשחקים, האוניברסיטה הפתוחה, 1981
שמואל זמיר, מיכאל משלר, אילון סולן, תורת המשחקים, מאגנס, 2008. 9789650614737 ISBN.
אביעד חפץ, חשיבה אסטרטגית: תורת המשחקים ושימושיה בכלכלה וניהול, האוניברסיטה הפתוחה, 2008
אברהם דיסקין, החיים כמשחק - הסיפור הלא־מתמטי של תורת המשחקים, גיבוריה ומשמעותה, כנרת זמורה דביר, 2021
הערות שוליים

↑  האוניברסיטה העברית, זוכה פרס נובל פרופ' ישראל אומן, באתר זוכי פרס נובל האוניברסיטה העברית, ‏10.5.2006
↑  גלי וינרב, ‏תורת המשחקים: מה שאתה יודע על מה שאני יודע עלייך, באתר גלובס, 11 באוקטובר 2005
↑  תורת המשחקים ושיתופי פעולה: איך להתחשב באחרים כך שכולם מרוויחים, באתר Frontiers for Young Minds
↑   אריאל רובינשטיין, איך תורת המשחקים תפתור את בעיות גוש היורו ותעצור את הגרעין האיראני, באתר הארץ, 19 באפריל 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557922805171  BNE: XX4576411  BnF: cb11941518c (data)  GND: 4056243-8  LCCN: sh85052941  NDL: 00574436  NKC: ph126557  SUDOC: 02735525X 
התשלומים לשחקן 1 (תשלום שמאלי) ולשחקן 2 (תשלום ימני) במשחק אבן נייר ומספריים
במשחק היונה–נץ, שווי משקל מושג כאשר אחד השחקנים משחק "יונה" והשני "נץ" או כאשר שניהם בוחרים "יונה", אך לא כאשר שניהם בוחרים "נץ"

בשווי משקל של משחק מרבה־הרגליים, שחקן 1 יוצא מיד (י'), ואינו ממשיך (מ'), כך שתשלומי השווי משקל הם 4 לשחקן 1 ו-1 לשחקן 2
חתן פרס נובל לכלכלה, פרופסור ישראל אומן
מאיר ספקטור

מאיר ספקטור ופסיה ספקטור אברמסון
תמונה מלפני 1922, שנה שבה נפטרה פסיה
קבוצת אנשי השומר (1915 או 1916)
מימין לשמאל:מאיר ספקטור, יחזקאל חנקין, שאול קרבל, זאב לוינסון, איזנשטיין
מאיר ספקטור (1893 - מרץ 1955) היה מאנשי ארגון השומר. מפקד גוש תל מונד בתקופת מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט. שירת בצה"ל כראש ענף כוח האדם. ממקימי מוזיאון בית השומר בכפר גלעדי.
קורות חיים

מאיר ספקטור נולד ב-1893 בכפר גולטה שברוסיה (אז האימפריה הרוסית) לגדליה ופסיה ספקטור. בנעוריו למד בחדר, ובבית ספר למסחר וכן למד במסגרת פרטית להשלמת בחינות אקסטרניות. נמשך לציונות והצטרף לתנועת פועלי ציון. ב-1909 עלה ארצה עם משפחתו על מנת ללמוד בבית הספר בצלאל אולם מהר מאוד החל לעבוד בחקלאות בחדרה. ב-1910 הצטרף לארגון השומר ועבד מטעם הארגון בשמירה בחדרה . ב-1911 נשלח לשמור בגליל ובעמק יזרעאל וב-1912 נשלח לשמור בראשון לציון שם קיבל תפקיד מפקח שמירה ומאמן שומרים חדשים. ב-1914 עזר להקים את תל עדשים. בתקופת מלחמת העולם הראשונה שהה בדמשק ובביירות ועסק בהברחת עולים ונשק ובסיוע לאסירים יהודיים בבתי הכלא בדמשק. ב-1918, לאחר סיום מלחמת העולם הראשונה התגייס למשטרה הבריטית. ב-1920 סייע באזור כפר גלעדי להבריח מעפילים מלבנון ארצה ובנוסף פעל לרכישת והברחת נשק דרך גבול הצפון. בתקופת מאורעות תרפ"ט מונה לפקד על הגנת יישובים בדרום. ב-1930 נישא ועבר לגור בגוש תל מונד ובתקופת מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט פיקד על ההגנה על הגוש.
לפני קום המדינה עבד ספקטור בסוכנות היהודית שם גייס נוטרים. לאחר הקמת המדינה גויס לצה"ל ומונה לראש ענף כוח האדם ולקראת שחרורו שירת כשופט צבאי בדרגת סגן-אלוף.
ספקטור פעל, יחד עם רחל ינאית בן-צבי ונחום הורביץ, (מאחרוני אנשי "השומר") להקמת מוזיאון בית השומר בכפר גלעדי.
ספקטור נישא לפסיה אברמסון (בתו של החלוץ משה אברמסון) ממנה נולדו הבנים אורי ויצחק (אורי נפטר בגיל שנתיים). כשנפטרה פסיה ב-1922 נישא ב-1930 לחווה וממנה נולד הבן אורי. בתקופת שרותו הצבאי חלה ספקטור ונשלח לטיפולים לניו יורק שם נפטר ב-1955. ארונו הובא ב-21 במרץ 1955 ארצה והוא הובא לקבורה בחלקת השומרים בבית הקברות בתל חי.
לקריאה נוספת

רות בקי-קולודני, ובלבבי יש ספוג – על התאבדות פסיה אברמסון, אשתו של מאיר ספקטור מהנועזים באנשי "השומר" – סיפור חלוצי ופמיניסטי -מוסף "הארץ" 29.4.1988
דן חריט, אברמסון - בית השורשים, הוצאת "מערכת" קיבוץ דליה, 2009
שאול דגן, ראשונים באום-ג'וני האברמסונים, הוצאה עצמית, 1986
הערות שוליים

↑  אתר "Billiongraves"
↑  מי שגייס אותו לארגון השומר והדריך אותו היה חיים שטורמן שפגש אותו כשעבד בפרדסי חדרה. לפי הספר "אנשי הבזלת - השטורמנים", מאת שמעון קושניר, הוצאת עם עובד, 1975, עמודים 45-46
↑  המוזיאון נפתח ב-1968 לאחר פטירתו
↑  ארונו של ספקטור יובא היום, דבר, 21 במרץ 1955
↑  דן חריט הוא נכדו של משה אברמסון
יוסף חריט

יוסף חריט וצביה חריט אברמסון, 1924
יוסף חריט (1 באוקטובר 1896 רוסיה - 23 באפריל 1985 כפר גלעדי) היה מאנשי העלייה השנייה. חבר ארגון השומר וקבוצת הרועה. שירת בגדודים העבריים ובהמשך בארגון ההגנה. עבד במקורות.
קורות חיים

יוסף חריט נולד ב-1896 בעיירה פוזלוב בפלך קובנה שברוסיה, להוריו יהודה וחיה (רבינוביץ') שקיימו בית ציוני סוציאליסטי. בעקבות תבוסת רוסיה במלחמת רוסיה–יפן פרצו פרעות ביהודים שאילצו את המשפחה לעבור לסמולנסק שם נשלח חריט ללמוד בבית ספר לחינוך כללי. הייתה זו האנטישמיות שבסופן של דבר דחפה את המשפחה לצאת מרוסיה.
עם סיום לימודיו ב-1913 עלה ארצה והחל לעבוד בפרדסי פיינברג בחדרה ובהמשך בקואופרציה במרחביה שם צורף לארגון השומר. במסגרת ארגון זה הצטרף לקבוצת הרועה ונדד עם חברי הקבוצה ברחבי הגליל עד פירוקה ב-1915.
לאחר מלחמת העולם הראשונה הצטרף חריט לגדודים העבריים בשירות הצבא האנגלי. כשהחלו מאורעות תל חי וכן מאורעות תר"פ נקרא חריט (כמו יתר חברי השומר ששירתו בגדודים) "להעביר" נשק ממחסני הצבא הבריטי לטובת הגנת היישובים העבריים. רוב הנשק נלקח מהמחנה הבריטי בסרפנד אך כשראו שאין במחסנים אלו פצצות ורימונים החלו בייצור עצמי. במהלך הוצאת נפצים לרימונים ממחנה הבריטי בלוד נפצע חריט וטופל בבית חולים מספר שבועות. לאחר החלמתו עלה לגליל והתייצב ביחידה הרוכבת של "השומר" בפיקודו של נחום הורביץ. כשניסה לחזור, לאחר מספר שבועות, לגדוד העברי גילה שהבריטים החליטו לפרקו וחריט עם שאר אנשי "השומר" חזרו לגליל והחלו להקים בשלישית את כפר גלעדי.
בתקופה שלאחר מלחמת העולם הראשונה הצטרף חריט לארגון המחתרתי הקיבוץ שרוב חבריו היו מפורשי "השומר". מטעם ארגון זה נשלח ב-1924 לתל יוסף לפקד על קורס למדריכים ולמפקדים צבאיים
ב-1929, בתקופת מאורעות תרפ"ט, התגייס חריט עם עוד ארבעים אנשי "השומר" לעזור בהגנת היישוב כשחריט עצמו פעל בתל אביב. בתקופת מאורעות תרצ"ו נקרא חריט למפקדת ההגנה שם הוחלט על הקמת פלוגות השדה בפיקודו של יצחק שדה ועל חריט הוטל לפקד על הפלוגה הדרומית ששמרה מראשון לציון ועד נגבה. בהמשך קיבל פיקוד על פלוגה באזור השרון.
ב-1941, בתקופת הפלישה לסוריה של בעלות הברית מונה חריט לפקד על הגליל העליון. עם סיום תפקידו חזר לכפר גלעדי. במסגרת מומחיותו סייע חריט למוסדות להקים קווי ייצור לכלי נשק (תעשייה שהשתלבה עם תע"ש).
ב-1944 החל לעבוד בחברת מקורות שם מילא ניהל את "פיתוח מקורות המים בישראל" וכן היה אחראי על הציוד הכבד בחברה עד צאתו לגמלאות. חריט נישא לצביה אברמסון (בתו של החלוץ משה אברמסון) ולהם שני בנים (נחום ודן). היה פעיל בהוצאת ספרי ארגון "השומר". נפטר ב-1985 והובא לקבורה בחלקת השומרים בבית הקברות בתל חי.
לקריאה נוספת

יומן יוסף חריט, ארכיון יד טבנקין, רמת אפעל
מרעה העדר של בית־גן, מזכרונות י. חריט, בתוך: אברהם יערי, זכרונות ארץ ישראל, כרך שני, פרק צב: כיבוש המרעה, תרע"ד (1914), עמ' 990–993.
דן חריט, אברמסון - בית השורשים, קיבוץ דליה: מערכת, 2009
שאול דגן, ראשונים באום-ג'וני האברמסונים, הוצאה עצמית, 1986
הערות שוליים

↑  היישוב ננטש לראשונה בתקופת מלחמת העולם הראשונה ופעם שנייה בעקבות מאורעות תל חי
↑  הקורס היה בפיקוחם של בנימין זאב פון וייזל ואוטו האן וסגנו היה ירחמיאל לוקאצ'ר
↑  לחריט היה ניסיון קודם בתחום כשכבר ב-1927 עסק בקידוח בארות מים
↑  דן חריט הוא נכדו של משה אברמסון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007427936905171  VIAF: 145148631451130412003   WorldCat (עם VIAF): 145148631451130412003
חתלתולי על

| --- | --- |

לוגו הסדרה בעברית
 שיר הנושא:  "SuperKitties Theme" על ידי כרמן קרטר
 סוגה:  הרפתקאות, ילדים, משפחה, דרמה, חינוכי, חיות, קומדיה
 יוצרים:  פאולה רוזנטל
 מדבבים:  ראו כאן
 מדבבים בעברית:  ראו כאן
 ארץ מקור:  קנדה קנדה ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית (הסדרה דובבה לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  44
 הפקה
 מפיקים בפועל:  פאולה רוזנטל
 חברת הפקה:  Silvergate Media Sony Pictures Television
 הפצה:  דיסני+
 אורך פרק:  22-23 דקות
 שידור
 רשת שידור:  דיסני ג'וניור
 רשת שידור בישראל:  דיסני ג'וניור ישראל
 תקופת שידור מקורית:  11 בינואר 2023 – הווה (2023 - הווה)
 תקופת שידור בישראל:  2 ביולי 2023 – הווה
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
חתלתולי-על (באנגלית: SuperKitties) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית-קנדית בהנפשה ממוחשבת, שנוצרה על ידי פאולה רוזנטל והופקה על ידי Silvergate Media. פרק הבכורה של הסדרה שודר במקור בערוץ דיסני ג'וניור ב-11 בינואר 2023, ובישראל בדיבוב עברי הוא שודר ב-2 ביולי באותה שנה. לפני שידור הבכורה, הסדרה חודשה לעונה שנייה בינואר 2023 ששודרה בבכורה ב-5 באפריל 2024, ובישראל בדיבוב העברי הוא שודר ב-2 באוגוסט של אותה השנה. בפברואר 2024, הסדרה חודשה לעונה שלישית. הסדרה זכתה לקבלה חיוביות בקרב המבקרים. העונה הראשונה הסתיימה ב-19 בינואר 2024, ובישראל בדיבוב עברי הסתיימה ב-27 ביוני באותה השנה. הסדרה גם שודרה בערוץ דיסני ישראל באופן תמידי (במהלך כל שעות היום) מ-1 עד   13 בנובמבר 2024 .החל מ-22 בנובמבר הסדרה שודרה בימי שישי-שבת בשעות הבוקר וזה נמשך עד ל-28 בדצמבר של אותה שנה .
לסדרה יש גם סדרת קצרים שנקראת "חתלתולי-על: הרפתקאות מגרגרות" שעלתה לראשונה לערוץ היוטיוב הרשמי של דיסני ג'וניור ב-15 בספטמבר 2024 ובישראל בדיבוב העברי ב-3 בפברואר 2025.
עלילה

עלילת הסיפור קורת בעיר בדיונית, "מיצידייל", מגרש משחקים מקורה הוא שבו ילדים משחקים עם החתולים הגרים במקום ג'יני, ספארקס, באדי וביטסי. כאשר מתרחשות צרות בעיר, הקולרים של החתולים מהבהבים ונשמעות המילים "חתלתולי, חתלתולי" כשהם נקראים לפעולה על ידי מי שיוצר איתם קשר. החתולים נכנסים למטה התת-קרקעי שלהם שנקרא מערת חתלתולי על והופכים לחתלתולי-על, בעלי יכולות מיוחדות וגישה לכלים שהם יכולים להשתמש בהם כדי לעזור לאזרחים. הם משתמשים בכלים האלה כדי לפתור בעיות תוך גילוי טוב לב לכולם, כולל הנבלים שגורמים לבעיות מלכתחילה.
דמויות > חתלתולי על

ג'יני –  מנהיגת חתלתולי העל. היא אמיצה, ועם הטפרים המיוחדים שלה, היא יכולה לטפס על כל דבר.
ספארקס – חתלתול חכם עם המצאות פשוט מדהימות וגם מועילות.
באדי –  חתלתול חזק מאוד שיכול להפוך לכדור פרווה גדול.
ביטסי – היא קטנה וטובת לב. עם הסופר מגפיים שלה שום נבל לא יברח ממנה.
דמויות > משניים

אמרה – היא הבעלים של מגרש המשחקים המקורה בו מתגוררים חתלתולי-על.
סם ואדי – הן שתי יונים שנמנות בין המתקשרים של חתלתולי-על.
דמויות > נבלים

חתול פורץ – הוא חתול טאבי אפור שאוהב לקחת דברים שעשויים מצמר. הוא גם פסנתרן כפי שניתן לראות בפרק "בעיית הפסנתר". יש לו סבתא בשם קתרינה שחולקת את התשוקה שלו לסחוב דברים.
עכברונת – היא מדענית-עכברה שיכולה ליצור מכשירי היי-טק כדי לשרת את מטרותיה, שלפעמים כוללות השגת גבינה.
ז'ה ז'ה - היא קקדו ורשעית שאוהבת לשיר, לרקוד וליהנות מכל דבר שסובב סביבה. יש לה חולשה לחיות.
מר כפות כלבלב - הוא כלב פפיון קטן בצבע חום ולבן עם מבטא דנית שבדרך כלל נוהג בעגלת חיות. יש לו ברווז גומי בשם ברווזי שהוא אוהב לדבר איתו על הכול. הוא שובב ואוהב הרבה דברים שכלבים בדרך כלל אוהבים, והוא יעשה הכול כדי להשיג אותם.
אוטו התמנון - הוא תמנון סגול ואילם. הוא העוזר והחבר הכי טוב של עכברונת.
מדבבים

הדיבוב העברי בוים על ידי תמי ברק (עונה 1) וענת ניב (עונה 2) והופק על ידי
עדי מור (עונה 1) וענבר שטגר עזרא (עונה 2).
| הדמות | מדובב/ת באנגלית (מקור) | מדובב/ת בעברית |
| --- | --- | --- |
| ג'יני | אמה ברמן | מילה לב |
| ספארקס | קרוז פלטו | דניאלה אשכנזי גפן |
| באדי | ג'ייקובי סוויין | הדס אנדורן |
| ביטסי | פייפר בראון | נגה בר שליו |
| אמארה | קרלי יוז (עונה 1) | תמי ברק |
| אמארה | קמאלי מינטר (עונה 2) | תמי ברק |
| קפטן פרוותית | יאן ג׳ונס | תמי ברק |
| חתול פורץ | ג'סטין גואריני | דן קיזלר |
| סבתא קטרינה | קארי וולגרן | תמי ברק (עונה 1) |
| סבתא קטרינה | קארי וולגרן | שירלי לילו (עונה 2) |
| עכברונת | רות פפרדהירט | עינת אזולאי |
| מר כפות כלבלב | ג'יימס מונרו איגלהארט | אסף דגני |
| ז'ה-ז'ה | איזבלה קרמפ | אלונה אלכסנדר |
| סם | די בראדלי בייקר | סער בדישי (עונה 1) גילן שחף (עונה 2) |
| סם | די בראדלי בייקר | גילן שחף |
| אדי | די בראדלי בייקר | גילן שחף |
| מגדה | קארי וולגרן | דקלה הדר |
| ביסקוויט | ג'ייני קוון | דקלה הדר |
| רוקלנד | מקסוול סימקינס | נדב ירושלמי |
| בוטן | גרייסן ניוטון | אליענה מגון |
| שיר פתיחה/שיר יציאה לדרך | שיר פתיחה/שיר יציאה לדרך | נעה קשפיצקי |
| שירת שמות הנבלים | שירת שמות הנבלים | נעה קשפיצקי (עונה 1) |
| שירת שמות הנבלים | שירת שמות הנבלים | שירלי לילו (עונה 2) |
שידור

| עונה | עונה | מספר פרקים | תקופת שידור מקורית ארצות הברית> שידור ראשון | תקופת שידור מקורית ארצות הברית> שידור אחרון | תקופת שידור בישראל ישראל> שידור ראשון | תקופת שידור בישראל ישראל> שידור אחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 26 | 11 בינואר 2023 | 19 בינואר 2024 | 2 ביולי 2023 | 27 ביוני 2024 |
|  | 2 | 26 | 5 באפריל 2024 | יפורסם בהמשך | 2 באוגוסט 2024 | יפורסם בהמשך |
הערות שוליים

↑  הועלה ישירות לשירות ה-VOD של הערוץ
אוניברסיטת בון

| --- | --- |
   סמליל אוניברסיטת בון

אוניברסיטת בון
 אוניברסיטת מחקר ציבורית
 על שם:  פרידריך וילהלם השלישי, מלך פרוסיה 
 תקופת הפעילות:  1818–הווה (כ־207 שנים)
 מייסדים:  פרידריך וילהלם השלישי, מלך פרוסיה 
 בעלי תפקידים
 צוות:  6,500
 סגל:  7,530 
 תלמידים
 :  27,800
 מיקום
 מיקום:  בון, גרמניה, גרמניה
 מדינה:  גרמניה גרמניה
 קואורדינטות:  50°44′02″N 7°06′08″E﻿ / ﻿50.733888888889°N 7.1022222222222°E﻿ / 50.733888888889; 7.1022222222222
 
  (למפת גרמניה מוגדלת) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניאוניברסיטת בון(למפת גרמניה רגילה) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניאוניברסיטת בון
 
אוניברסיטת בון (בגרמנית – "Rheinische Friedrich-Wilhelms-Universität Bonn", "אוניברסיטת הריין על שם פרידריך-וילהלם בבון") היא אוניברסיטה ומוסד מחקר ציבורי המצויה בעיר בון בגרמניה. האוניברסיטה נוסדה בשנת 1818 והיא כיום אחת האוניברסיטאות המובילות בגרמניה, ולה ספרייה המחזיקה יותר משני מיליון ספרים. בניינה הראשי הוא ארמון המהווה אתר תיירות ידוע.
האוניברסיטה, כולל בית חולים השייך לה, היא המעסיק הגדול ביותר בעיר; עובדים בה 525 מרצים, 3,000 מדענים אחרים ו-2,000 עובדי מנהלה.
בשנת 2009 למדו באוניברסיטה 27,800 סטודנטים. האוניברסיטה חברה באירופאום, איגוד של שבע עשרה אוניברסיטאות מובילות באירופה המקיימים קשרים אקדמיים וחברה ב-U15 (אוניברסיטאות בגרמניה). בון היא "עיר סטודנטים" מובהקת, כשהללו מהווים למעלה משמינית מאוכלוסיית העיר.
בוגרים ומורים ידועים

קרל מרקס
היינריך היינה
פרידריך ניטשה – פילוסוף, משורר ומלחין גרמני
וילהלם השני, קיסר גרמניה
קונראד אדנאואר – הקנצלר הראשון של גרמניה המערבית
ג'וזף שומפטר – כלכלן אוסטרי
משה הס – ממבשרי הציונות
אברהם גייגר – ממייסדי ההיהדות הרפורמית
רוברט ליי – פושע מלחמה נאצי
ישי שור – מתמטיקאי
לואיז שטראוס-ארנסט – היסטוריונית יהודייה שנרצחה בשואה
גרהרד קונרד – קצין ביון גרמני, ידוע בכינויו "המתווך הגרמני"
לאה גולדברג – משוררת עברית
רובר שומאן (ראש ממשלת צרפת)
מבנה אקדמי

באוניברסיטת בון שבע פקולטות:
הפקולטה לתאולוגיה פרוטסטנטית: בפקולטה מתקיימים הוראה ומחקר בתחומים ובהם הברית החדשה, הברית הישנה, תאולוגיה סיסטמטית ועוד. מתקיימות תוכניות לתואר ראשון ושני בגרמנית ותוכנית תואר מוסמך בשפה האנגלית.
הפקולטה לתאולוגיה קתולית: זוהי אחת הפקולטות הוותיקות באוניברסיטה וכיום היא הקטנה ביניהן, ובה לומדים 360 סטודנטים.
הפקולטה לחקלאות: בפקולטה נלמדים מקצועות כגון מדעי החקלאות, תזונה, גאודזיה, מיקרוביולוגיה וביולוגיה מולקולרית.
הפקולטה למתמטיקה ומדעי הטבע: בפקולטה ניתן ללמוד מקצועות כגון ביולוגיה, כימיה, גאוגרפיה, מדעי כדור הארץ, מתמטיקה, פיזיקה, ביו רפואה ועוד.
הפקולטה לרפואה: בפקולטה מתקיימים לימודי רפואה, לימודי מיילדות, לימודי רפואת שיניים ולימודים בתחום האימונולוגיה.
הפקולטה לאמנות: בפקולטה נכללים המכון לפילוסופיה, המכון לפסיכולוגיה, המכון למדעי המדינה, המכון להיסטוריה, המכון לבלשנות גרמנית וספרות משווה, המכון ללימודים אמריקאיים ואנגלים, המכון לבלשנות קלאסית, המכון ללימודי אסיה, המכון לתולדות האמנות, המכון לארכאולוגיה ואנתרופולוגיה.
הפקולטה למשפטים וכלכלה: הפקולטה כוללת את המחלקה לכלכלה והמחלקה למשפטים.
קמפוס

הארמון המהווה את הבניין הראשי בקמפוס אוניברסיטת בון הוענק על ידי מלך פרוסיה בשנת 1818. הבניין הראשי כולל את הפקולטה למשפטים והפקולטה לאמנויות. מאז הקמתה של האוניברסיטה, נוספו מבנים נוספים לקמפוס במיקומים שונים, מהם 250 מבנים בעיר בון ועוד 100 מבנים במיקומים מחוץ לעיר.
הערות שוליים

↑  Faculties - University of Bonn, אתר אוניברסיטת בון (באנגלית)
↑  Locations, אתר אוניברסיטת בון (באנגלית)
| U15 (אוניברסיטאות בגרמניה) |
| --- | --- | --- |
|  | בון • ברלין • גטינגן • הומבולדט • היידלברג • המבורג • וירצבורג • טיבינגן • לייפציג • מיינץ • מינכן • מינסטר • פרייבורג • פרנקפורט • קלן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269475305171  PLWABN: 9810562778305606  BIBSYS: 90335671  BNE: XX132423  BnF: cb12237945j (data)  CiNii: DA03209281  GND: 36150-1  ISNI: 0000 0001 2238 2693  LCCN: n79110441  NKC: ko2005304139  NLA: 35020168  RERO: 02-A000187581  SUDOC: 026419963  ULAN: 500305118  VcBA: 494/6002  VIAF: 123101132   WorldCat (עם VIAF): 123101132 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אוניברסיטאות ומכללות ובנושא גרמניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ספר האורה

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  רש"י
 סוגה:  הלכה
 הסכמות:  הראי"ה קוק
 מהדורות נוספות
 תאריך מהדורה ראשונה:  לבוב, תרס"ה
 קישורים חיצוניים
 היברובוקס:  31560
 
ספר הָאוֹרֶה הוא ספר הלכה מבית מדרשו של רש"י. הספר יצא לאור לראשונה בשנת תרס"ה בלבוב על ידי שלמה בובר מתוך כתב יד מעזבונו של החיד"א.