stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חופש המידע
צנזורה באינטרנט

ג'ו גלנוויל (Jo Glanville), עורכת האינדקס על צנזורה (Index on Censorship), הצהירה ש"האינטרנט היווה מהפכה לצנזורה כשם שעשה זאת לחופש הדיבור". מושג חופש המידע צץ כתגובה לצנזורה, ניטור ומעקב של האינטרנט מטעם המדינה. צנזורה של האינטרנט כוללת בקרה או חסימה של פרסום או גישה למידע באינטרנט.
על פי "רשימת אויבי האינטרנט" של הארגון עיתונאים ללא גבולות עוסקות המדינות הבאות בצנזורה נרחבת של האינטרנט: קובה, איראן, האיים המלדיביים, מיאנמר/בורמה, קוריאה הצפונית, סוריה, תוניסיה, אוזבקיסטן ווייטנאם. הדוגמה הבולטת ביותר שזכתה לפרסום ניכר היא "חומת האש הגדולה של סין" (בהתייחס לתפקידה כחומת אש ובהקשר לחומה הגדולה של סין ההיסטורית). המערכת חוסמת תכנים בכך שהיא מונעת מכתובות IP להיות מנותבות דרכה, וכוללת שרת חומת אש תקני ושרתי פרוקסי בצומתי הגישה של האינטרנט למדינה. המערכות מבצעות גם הרעלת DNS (סוג של התקפה כנגד שרת השמות באינטרנט (Domain Name System) באמצעות השתלת ערכים זדוניים לשמות חוקיים) באופן בררני כאשר משתמש מבקש לקבל אתרים מסוימים. נראה כי הממשלה הסינית איננה בוחנת תכנים באינטרנט באופן שיטתי, שכן הדבר נראה טכנית כבלתי ישים. צנזורה של האינטרנט ברפובליקה העממית של סין מבוצעת בחסות מגוון נרחב של חוקים ותקנות. בהתאם לחוקים אלו, התקינה ממשלת הרפובליקה העממית של סין שישים תקנות אינטרנט שונות, וכללי הצנזורה נאכפים בקפדנות על ידי הסניפים המחוזיים של ספקי שירותי האינטרנט שהם בבעלות ממשלתית, חברות מסחריות, וארגונים.
ראו גם

הזכות להישכח
חוק חופש המידע
לקריאה נוספת

Mike Godwin Cyber Rights: Defending Free speech in the Digital Age, Times Books, 1998, Pages 287-308 ISBN 0812928342
הערות שוליים

↑  Andrew Puddephatt, Freedom of Expression, The essentials of Human Rights, Hodder Arnold, 2005, pg.128
↑  Protecting Free Expression Online with Freenet - Internet Computing, IEEE
↑  Klang, Mathias; Murray, Andrew. Human Rights in the Digital Age. Routledge. p. 2.
↑  Benedek, Wolfgang; Veronika  Bauer; Matthias Kettemann (2008). Internet Governance and the Information Society. Eleven International Publishing. p. 36. ISBN 9077596569, 9789077596562.
↑  Global Network Initiative, FAQ (הקישור אינו פעיל, 13 במרץ 2018)
↑  Internet Rights Protection Initiative Launches
↑  Global Network Initiative, Participants
1 2  Glanville, Jo (17 בנובמבר 2008). "The big business of net censorship". The Guardian. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  List of the 13 Internet enemies RSF, 2006 November
↑  "War of the words". The Guardian.
↑  "II. How Censorship Works in China: A Brief Overview". Human Rights Watch. נבדק ב-2006-08-30.
↑  Chinese Laws and Regulations Regarding Internet (הקישור אינו פעיל, 13 במרץ 2018)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550754405171  BNE: XX525035  BnF: cb119617902 (data)  GND: 4127674-7  LCCN: sh85051702  NARA: 10638098  NDL: 00571234
חוק בייס

חוק בייס (או: נוסחת בייס; באנגלית: Bayes' theorem) הוא תוצאה בתורת ההסתברות המאפשרת לחשב הסתברות מותנית של מאורע כאשר יודעים את ההסתברויות המותנות ההפוכות. הוא נוסח על ידי המתמטיקאי האנגלי תומאס בייס, במאמרו "מאמר על פתרון בעיה בתורת הסיכויים" (Essay Towards Solving a Problem in the Doctrine of Chances), אשר פורסם ב-1764, לאחר מותו של בייס.
ניסוח פורמלי

"ההסתברות המותנית של מאורע A בהינתן מאורע B" היא הסיכוי להתרחשותו של A, בהנחה ש- B אכן התרחש. קיום ההנחה מצמצם את מרחב המדגם. מרעיון זה נובעת הנוסחה להסתברות המותנית:  \ P(A|B)={\frac {P(A\cap B)}{P(B)}}.
חוק בייס מאפשר לחשב את ההסתברות המותנית ההפוכה: ההסתברות המותנית של B בהינתן A:
P(B|A)={\frac {P(A|B)\cdot P(B)}{P(A)}}.
ניסוח אחר למשפט: אם  \left\{B_{i}\right\}_{i\in K} חלוקה של מרחב המדגם, שבה לכל אחד מהחלקים הסתברות חיובית, אז לכל מאורע A בעל הסתברות חיובית ולכל k, מתקיים:
P(B_{k}|A)={\frac {P(A|B_{k})P(B_{k})}{\sum _{i}P(A|B_{i})P(B_{i})}}.
ניסוח זה נובע ישירות מהניסוח הראשון בשילוב עם נוסחת ההסתברות השלמה.
דוגמה

במדינה מסוימת יש שתי קופות חולים; 75% מהתושבים חברים בגדולה מבין השתיים, והשאר בקטנה. סקרי שביעות רצון העלו ש-90% מן החברים בקופת החולים הקטנה מרוצים מן הקופה, בעוד רק 80% מהחברים בקופת החולים הגדולה מרוצים ממנה. על-כן מפרסמת החברה הקטנה מודעות ענק שלפיהן "אם אתם מרוצים, כנראה שאתם חברים שלנו". חוק בייס מאפשר לבחון את נכונות הטענה:
לצורך הדוגמה, קבוצת האנשים בעלי התכונה "האדם חבר בקופה הקטנה" תסומן ב-S, והקבוצה המשלימה ("האדם חבר בקופה הגדולה") תסומן ב- \ S^{\complement }
אם כן:
כמו כן,  התכונה "האדם מרוצה" תסומן ב-H. לפי הסקר:
לפי נוסחת ההסתברות השלמה:
לכן, הסיכוי של אדם מרוצה להשתייך לקופה הקטנה שווה ל:
אם כן, טענת הפרסומת שקרית: אם אדם מרוצה הוא כנראה חבר בקופת החולים הגדולה. באופן דומה, ניתן להראות שגם אם הוא לא מרוצה הוא כנראה חבר בקופת החולים הגדולה. ההסבר האינטואיטיבי לכך הוא שמלכתחילה רוב הסיכויים שאדם, מרוצה או לא, הוא חבר בקופה הגדולה.
ראו גם

הסתברות
הסתברות מותנית
רשת בייסיאנית
זיפ זיפ

| --- | --- |

לוגו הסדרה
 סוגה:  אנימציה קומדיה
 יוצרים:  אורורה דמנט אנה אוזנט
 בימוי:  אורורה דמנט (פרק 1) ליאונל אלאיקס תומר שביט (דיבוב לעברית)
 מדבבים:  גוטייה בטו בנדיקטוס דופאק קמיל דונדה צ'ארלין פסטל דיאנה דסגיני
 מדבבים בעברית:  ערן מור צביקה פורמן ענת ארליך קטי כהן רונה בקרמן
 ארץ מקור:  צרפת צרפת
 שפות:  צרפתית (דובב לשפות נוספות וביניהן עברית)
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  52
 הפקה
 מפיקים בפועל:  אריק גרנט אנה דה גלאד ענבר שטגר עזרא (דיבוב לעברית)
 מוזיקה:  Séverin 
 אורך פרק:  11 דקות
 שידור
 רשת שידור:  צרפת France 3
 רשת שידור בישראל:  ערוץ דיסני ישראל
 תקופת שידור מקורית:  23 במרץ 2015 – הווה
 תקופת שידור בישראל:  6 בספטמבר 2015 – רץ
 קישורים חיצוניים
 אתר הסדרה
 דף התוכנית ב-IMDb
 
זיפ זיפ (באנגלית: Zip Zip) היא סדרת אנימציה צרפתית אשר משודרת במקור בערוץ France 3 החל מה-4 באפריל 2015. בגרמניה הסדרה משודרת בערוץ Super RTL החל מה-23 במרץ 2015. בישראל, הסדרה משודרת בערוץ דיסני ישראל החל מה-6 בספטמבר 2015.
העונה הראשונה הסתיימה בגרמניה ב-29 באפריל 2015, ובישראל ב-15 בינואר 2016.
עלילה

הסדרה עוקבת אחר וושינגטון השועל, סם חזיר הבר, יוג'ני אחותו של סם, וסוזי השחרורית אשר עוזבים את חייהם ביערות ועוברים לפרברי העיר, שם הם מתחפשים לחיות בית ופוגשים את חתולת הבית ויקטוריה אשר עוזרת להם להתרגל לחיים החדשים.
דמויות ומדבבים

| דמות | מדבב בצרפתית | מדבב באנגלית | מדבב בעברית |
| --- | --- | --- | --- |
| וושינגטון | גוטייה בטו | דייוויד קוברן | ערן מור |
| מיטש הדב | ברונו מאגן | דייוויד קוברן | יובל שגל |
| סם | בנדיקטוס דופאק | מת'יו ז'קסי | צביקה פורמן |
| יוג'ני | קמיל דונדה | שרון מאן | ענת ארליך |
| סוזי | צ'ארלין פסטל | טיפני הופסטטר | קטי כהן |
| ויקטוריה | דיאנה דסגיני | טיפני הופסטטר | רונה בקרמן |
שידור

| עונה | עונה | מספר פרקים | תקופת שידור בגרמניהגרמניה> שידור ראשון | תקופת שידור בגרמניהגרמניה> שידור אחרון | תקופת שידור בצרפתצרפת> שידור ראשון | תקופת שידור בצרפתצרפת> שידור אחרון | תקופת שידור בישראלישראל> שידור ראשון | תקופת שידור בישראלישראל> שידור אחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 52 | 23 במרץ 2015 | 29 באפריל 2015 | 4 באפריל 2015 |  | 6 בספטמבר 2015 | 15 בינואר 2016 |
חמש עשרה דקות של תהילה

"חמש עשרה דקות של תהילה" הוא ביטוי המתייחס אל תהילה קצרה ובת חלוף של אדם בעולם התרבות והבידור, בעיקר בהקשר של התרבות הפופולרית.
היסטוריה

נראה שהביטוי רווח בשלהי המאה ה-19. במאמרו "בית הספר של העיתונאי" שנכנס לספר, שמקבץ את המאמרים בהם סיקר תיאודור הרצל את הפרלמנט הצרפתי, בין השנים 1891-1895, "היכל בורבון", מתאר הרצל אבות טיפוס של פוליטיקאים, ביניהם "אלה אשר חיו פעם ואשר הייתה להם פעם רבע שעה של זוהר". מסגנון הכתיבה נדמה כי הרצל מצטט ביטוי קיים, וכי לא הוא המציא אותו.
האמן האמריקאי אנדי וורהול חזר על הביטוי בשנת 1968 כאשר אמר כי "בעתיד, כל אדם יזכה לפרסום עולמי של 15 דקות". כחלוץ אמנות הפופ ארט, עם אמירה אמנותית משמעותית ונוקבת בנושא התרבות הפופולרית החדשה של שנות ה-60, התייחס וורהול בהתבטאות זו אל מושג התהילה והפרסום באותה הרוח שבה הפך ביצירתו מותגים פופולריים כגון קוקה-קולה ומרילין מונרו ליצירות אמנות. ב-1979 חזר על הביטוי באומרו: "תחזיתי משנות ה-60 התגשמה: בעתיד כל אדם יזכה לפרסום עולמי של 15 דקות". לאחר שמאס להגיב שוב ושוב על ההתבטאות, חזר וורהול באופן הומוריסטי על הביטוי בגרסאות שונות כגון "בעתיד 15 אנשים יהיו מפורסמים" או "בתוך 15 דקות, כולם יהיו מפורסמים".
ההתבטאות של וורהול נאמרה על רקע תופעת ה"ידוענים" (סלבריטיז), הממחישים כי בכוחם של אמצעי התקשורת המודרניים להביא לפרסום עולמי כמו גם לגרום לאישיות מסוימת להישכח כמעט לחלוטין ובן רגע. המושג "15 דקות של תהילה" קיבל משנה תוקף בעידן הדיגיטלי ורב הערוצים שאותו לא יכול היה אפילו וורהול לחזות.
כיום נעשה בביטוי שימוש נפוץ בתחום תעשיית הבידור בהקשר של "כוכבים לרגע". הוא מתייחס פעמים רבות אל אנשים פשוטים שזכו לפרסום רגעי והפכו לכוכבים ידועים לפרק זמן קצר מאוד בזכות תוכנית טלוויזיה או אירוע אקטואלי הקשור אליהם. במיוחד, מתייחס הביטוי לאנשים שהתפרסמו באינטרנט באתרים כגון YouTube, רשתות חברתיות כמו פייסבוק או בתוכניות המציאות של זמננו. פעמים רבות מושג זה מוזכר בביטוי "לנצל את 15 הדקות שלו" ביחס ל"כוכב לרגע", שמשמעו לפעול בזמן אותן 15 דקות מטאפוריות שבה תשומת לב הקהל מופנית אליו כדי להפוך לכוכב שימשיך להיות מפורסם ולהופיע בתקשורת ולא להיעלם במהרה חזרה אל האלמוניות.
הערות שוליים

↑  יאיר לפיד, מתה "האשה היפה בעולם", מעריב, 9 במרץ 1988
↑  5 דקות של חסד, מעריב, 1 ביוני 1990
חומרה

ערך זה עוסק ברכיבים פיזיים במחשב. אם התכוונתם לחומרא בהלכה, ראו .
חומרה (חָמְרָה, באנגלית: Hardware) היא אוסף כל הרכיבים הפיזיים במחשב או בהתקן אלקטרוני אחר, כמו טלפון סלולרי או ציוד תקשורת, כלומר כל אובייקט הנתפס בחוש המישוש (כל דבר שניתן לגעת בו – "חומר"). זאת להבדיל מהמידע שהמחשב או ההתקן מכיל (ונשמר בזיכרון) או מעבד (בעזרת המעבד), ומהתוכנה – אוסף הפקודות המספקות הוראות לחומרה. הבחנה זו בין חומרה לתוכנה מצטמצמת כאשר התוכנה צרובה ברכיב חומרה מסוים ואינה ניתנת לשינוי (לדוגמה Read only memory – ROM) – תוכנה מסוג זה קרויה קושחה (Firmware) (מהיותה 'קשיחה' כלומר לא ניתנת לשינוי בצורה פשוטה). זיכרון קשיח זה הוא זיכרון ROM.
מיני-מחשב PDP1
בפיתוח, בתכנון ובשיכלול רכיבי חומרה עוסק מהנדס חומרה.
חומרת המחשב האישי

מחשב אישי מורכב ממספר רכיבי חומרה הארוזים במארז:
לוח אם, שעליו מורכבים המעבד, הזיכרון הראשי, ורכיבים נוספים בתוך חריצי הרחבה.
ספק כוח, שמטרתו לספק לרכיבים השונים את המתח הדרוש להם.
כרטיס גרפי, שאחראי על עיבוד התמונה ושליחתה לצג (מסך).
כרטיסי מולטימדיה, הכוללים כרטיס טלוויזיה, כרטיס עריכת וידאו, כרטיס קול.
יציאות שונות (מקבילי, טורי, FireWire, USB) לציוד הקפי, כמו סורק ומדפסת.
אמצעי אחסון, כמו דיסק קשיח, כונן DVD, צורב וכדומה.
רכיבי תקשורת: כרטיס רשת, ראוטר.
רכיבים בסיסיים נוספים, שהם מסך, מקלדת, ועכבר. במחשב נייד רכיבים אלה הם חלק מהמארז הבסיסי אך במחשב שולחני הם נמצאים מחוץ למארז.
בנוסף, ובדרך כלל שלא כחלק מהמארז, המחשב האישי יכול לכלול גם מדפסת, סורק, מצלמת רשת, ולעיתים גם מערכת שמע עם רמקולים ואוזניות.
חלוקת החומרה

חומרה ניתן לחלק לפנימית ולחיצונית.

חומרה פנימית אחראית על עבודת מערכת המחשב (חלוקת זרם חשמלי, אחסון נתונים, עיבוד נתונים וכדומה) וחומרה חיצונית כגון מסך, רמקולים, מקלדת (לא וירטואלית), עכבר (לא וירטואלי) וכדומה אחראים על שליטה על המחשב דרך ממשק משתמש (הזנת קלט וקבלת פלט).

ייתכנו גם רכיבי חומרה חיצוניים נשלפים המהווים חלק אינטגרלי מהמערכת (כמו כאשר מאחסנים את מערכת ההפעלה של מחשב על כונן מידע נשלף).
שליטה בחומרה

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
החומרה נשלטת על ידי פקודות בשפת מחשב, הנקראת שפת סף (Assembly). על המחשבים בימינו, כדי לגשת לכל רכיב, אפילו במערכות הפעלה מתקדמות, יש לרשום את אוסף הפקודות שפונות לרכיב. קבצים אלה נשמרים עם סיומת VxD לדוגמה.
קבצים ישנים שעסקו בחומרה מתקופת ה-DOS היו עם הסיומת COM – לדוגמה: MOUSE.COM להפעלת העכבר, MSCDEX.COM להפעלת כונן תקליטורים. כמו כן, גם כקובצי הרצה (EXE) כתוכנית לכל דבר.
החומרה מופעלת באמצעות פסיקות (Interrupt), הפסיקה קלה בפעולת המעבד וגישה לחומרה.
ראו גם

מונחים בחומרה
חופש המצפון והדת בשווייץ

בשווייץ, חופש המצפון וחופש הדת מאוחדים, ואלה מהווים עקרון יסודי המעוגן בחוקות המדינה והקנטונים. כחלק מחברה דמוקרטית-ליברלית, חופש המצפון והדת נחשב חשוב ויקר ערך, והגנתו מעוגנת בחוקה הפדרלית של המדינה בסעיף 15.
1. חופש האמונה והמצפון מובטח לכל אדם.
2. לכל אדם יש את הזכות לבחור את דתו או את אמונתו הפילוסופית באופן חופשי, ולהתוודע אליהן לבד או בקהילה עם אחרים.
3. לכל אדם הזכות להצטרף או להשתייך לעדה דתית ולקבל חינוך המעניק את ערכי הדת שבחר.
4. אין לכפות על אדם להצטרף לעדה דתית, לבצע מעשה דתי או להשתתף בחינוך דתי.
התת-סעיף השני מיועד בעיקר עבור בעלי דתות מיעוט. זכות זו נועדה להבטיח חיים חופשיים ללא הפרעה מצד דתות נוספות המקיימות את אורח חייהן בשווייץ. בעבר, החופש היה במתכונת מצומצמת ביותר- חופש דת הוענק לכל העדות הנוצריות עם הקמתה של שווייץ במתכונתה הנוכחית בשנת 1848. רק כאשר החוקה השווייצרית תוקנה ביסודיות בשנת 1874, הוכנס חופש הדת הכללי כפי שאנו מכירים אותו היום לכל הדתות.
מסגרת חוקתית ומשפטית > חוקי הקנטונים

שווייץ מחולקת לקנטונים, וכל קנטון עשוי להחזיק בחוקים נוספים הנוגעים לחופש הדת. למרות שהחוקה הפדרלית קובעת את העקרונות הבסיסיים, קנטונים מסוימים עשויים להעניק זכויות נוספות או להפעיל מגבלות מסוימות במסגרת המותרת על פי החוקה הפדרלית. חלק מהקנטונים עשויים להכיר בדתות מסוימות כגופים ציבוריים ולממן פעילויות דתיות.
חופש המצפון והדת בפועל > שונות דתית

בשווייץ מתקיימת שונות דתית רבה. הדתות העיקריות הן הנצרות הקתולית והנצרות הפרוטסטנטית, אך קיימות גם קהילות מוסלמיות, יהודיות, בודהיסטיות, והינדיות. חופש הדת מאפשר לקהילות אלה לקיים את מנהגיהן ואמונותיהן בחופשיות.
חופש המצפון והדת בפועל > מגבלות חוקיות ומעשיות

למרות חופש הדת המובטח, קיימות מגבלות מסוימות. למשל, ישנן מגבלות על שחיטה כשרה וחלאל, וכן ישנם דיונים על לבוש דתי במוסדות ציבוריים. בנוגע לבתי ספר, ההוראה הדתית היא נושא רגיש, וישנם מקרים בהם נדרשים תלמידים להשתתף בלימודי דת כלליים אך לא ללימודים שמקדמים דת מסוימת בניגוד לרצונם.
חופש המצפון והדת בפועל > קשיים ואתגרים

החילון הגובר בחברה מפעיל לחץ חדש על חופש הדת, כשהמסורות הדתיות נתפסות לעיתים כמיושנות. חופש הדת איבד מעמד בהשוואה לזכויות אחרות ונראה כפחות חשוב בשיח החברתי והפוליטי. המגמה הזו משפיעה גם על המיעוט הדתי היהודי, כאשר קבוצות ופעילים שונים מערערים על הזכות לייבא בשר כשר או לבצע ברית מילה לתינוקות זכרים. מסורות אלו חיוניות לעיסוק ביהדות, ובלעדיהן קיימת סכנה להישרדותה בשווייץ.
חופש המצפון והדת בפועל > הפדרציה השווייצרית של הקהילות היהודיות

הפדרציה השווייצרית של הקהילות היהודיות רואה במחויבת להגנה על חופש הדת המעוגן בחוקה הפדרלית השווייצרית משימה חשובה. מטרתה המרכזית היא הבטחת חופש הביטוי הדתי ללא הגבלות לא הוגנות במדינת שווייץ הדמוקרטית. הארגון פעיל בזירה הפוליטית והתקשורתית כדי למנוע צמצום של זכות זו. עם זאת, חופש העיסוק בדת מחויב להיות מאוזן עם זכויות יסוד אחרות, דבר הדורש גישה מציאותית ופרופורציונלית. על זכויות היסוד השונות אין להתנגש זו בזו.
חופש המצפון והדת בפועל > בתי משפט

בתי המשפט בשווייץ, כולל בית המשפט הפדרלי העליון, עוסקים לעיתים קרובות במקרים הנוגעים לחופש הדת, ומפרשים את החוקה בהתאם לערכים של חופש ואיזון בין זכויות שונות.
הערות שוליים

↑  Freedom of Religion, הפדרציה השוויצרית של הקהילות היהודיות (באנגלית)
↑  Federal Constitution of the Swiss Confederation, ממשלת שוויץ, ‏18 באפריל 1999 (באנגלית)
↑  בית המשפט הפדרלי של שווייץ (בגרמנית)
↑  2022 Report on International Religious Freedom: Switzerland, מחלקת המדינה של ארצות הברית (באנגלית)
חיי קרל הגדול

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  איינהרד 
 שפת המקור:  לטינית 
 סוגה:  ביוגרפיה 
 נושא:  קרל הגדול 
 
חיי קרל הגדול (לטינית: Vita Karoli Magni) הוא חיבורו של איינהרד מהמחצית הראשונה של המאה ה-9, העוסק בחייו של קרל הגדול, מלך הפרנקים וקיסר הרומאים (Imperator Augustus Romanorum).
החיבור מתאר את חייו של קרל הגדול מצעירותו, דרך שנות מלכותו ומלחמותיו הרבות, ועד למותו בשנת 814. כותב החיבור, איינהרד, היה מזכירו ויועצו הקרוב של קרל הגדול בערך משנות ה-90 של המאה ה-8 ועד מותו של המלך. הוא גם היה היחיד מבין אנשי חצרו של קרל הגדול ששמר על תפקידו לאחר שבנו של קרל, לואי, הוכתר למלך.
הספר תורגם לעברית בשנת 2005 על ידי יצחק חן.
זמן כתיבת החיבור ומטרותיו

בעבר הציעו חוקרים מועדים שונים לכתיבת החיבור, הנעים בין השנים 817–830. אולם כיום יש נטייה להסכמה שאיינהרד חיבר את הביוגרפיה בין השנים 817–818. זמן קצר לאחר מותו של קרל הגדול בשנת 814 ועלייתו לשלטון של בנו, לואי החסיד, היו בקרב האצולה הפרנקית שפקפקו בזכותו לרשת את אביו. אלה היו בעיקר אצילים שאיבדו את המעמד הרם שהיה להם בתקופת שלטונו של קרל הגדול. כתגובה על ההתקפות וההאשמות שהוטחו בלואי החסיד, חיבר איינהרד פולמוס פוליטי במסווה של חיבור ביוגרפי על חייו של קרל הגדול, ובמהלכו הפריך את כל ההאשמות שהועלו נגד לואי ונגד זכותו לרשת את אביו. לכן הקדיש חלק ניכר מהחיבור לשנות חייו האחרונות של קרל הגדול, שבהן שיתף את בנו לואי בניהול הממלכה, ותיאר בפרטים את הכתרתו של לואי, שהתקיימה בארמון המלוכה באאכן בשנת 813, ביוזמתו של קרל הגדול ובנוכחות כל האנשים החשובים בממלכה.
תוכן החיבור

החיבור כולל פרק מבוא ו-33 פרקים המתארים את חייו של קרל הגדול.
תוכן החיבור > המבוא

סגנון המבוא שונה מסגנון שאר הפרקים, מאחר שהוא כתוב בשפה גבוהה ובסגנון מסורבל יותר משאר הפרקים, וייתכן שנוסף לחיבור בשלב מאוחר יותר. לואי הלפן העלה את ההשערה שהמבוא עוצב על בסיס המבוא של סווטוניוס לחיבורו "חיי שנים-עשר הקיסרים", אולם מאחר שהמבוא של סווטוניוס לא השתמר, אין דרך לאמת השערה זו.
בפרק המבוא מסביר איינהרד מדוע הוא החליט לכתוב את החיבור, ומתנצל על הלטינית הקלוקלת של ברברי (פרנקי) כמוהו. התנצלות מעין זו הייתה מקובלת כבר בעבר, ואף מופיעה בחיבורו של גרגוריוס מטור "עשרת ספרי ההיסטוריה". איינהרד מציין שהחליט לסכן את המוניטין שלו ולכתוב את החיבור ובפרט ש"לא לזנוח את זכרו של איש שכזה."
תוכן החיבור > חלוקת הפרקים

פרקים 1 - 4 מתארים את הממלכה הפרנקית מאז שקיעת השושלת המרובינגית ועד להפיכתו של קרל לשליט יחיד, לאחר מותו של אחיו, קרלומן.
פרקים 5 - 15 עוסקים במלחמותיו של קרל לאורך כל שנות מלכותו. המלחמה אותה איינהרד מבליט במיוחד היא המלחמה כנגד הפגאנים הסכסונים, אשר על פי איינהרד, נמשכה מלחמה זו 33 שנים (משנת 772 ועד שנת 804). על מלחמה זו כתב איינהרד: "שום מלחמה לא הייתה ארוכה יותר, אכזרית יותר וקשה יותר לעם הפרנקי".
פרקים 16 - 27 מספרים על קרל כמלך הפרנקים, מנהגיו, אמונתו הדתית, מפעליו, והיחסים שלו עם נציגי אומות זרות.
פרקים 28 - 33 מתארים את חייו של קרל הגדול מאז הכתרתו לאימפרטור ועד למותו (בשנת 814).
תוכן החיבור > מוטיבים בחיבור

בחיבור חוזר המספר 33 במספר הקשרים, ובניהם חלוקת הספר ל-33 פרקים, והבחירה של איינהרד לתחם את המלחמה בסכסונים ל-33 שנים. המספר 33 מזוהה עם אלכסנדר מוקדון (הכינוי "הגדול" ניתן לקרל בערך בתקופה בה נכתב החיבור) ועם ישו, שעל פי המסורת שניהם מתו בגיל זה. ייתכן והבחירה של איינהרד לחלק את סיפור חייו של קרל הגדול ל-33 פרקים, נובע מניסיון להשוות אותו לאלכסנדר מחד - מלך לוחם, כובש ואהוד, ולישו מאידך - אדם האדוק באמונתו הנוצרית.
לקריאה נוספת

איינהרד, חיי קרל הגדול, תרגום, מבוא והערות: יצחק חן, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2005; מהדורה מעודכנת, תשפ"א 2021
הערות שוליים

↑  יצחק חן, ראשיתה של אירופה, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ג, יחידה 7, עמ' 187.
↑  איינהרד, חיי קרל הגדול, מבוא מאת המתרגם יצחק חן (מהדורה 2021), עמ' 49, הערה 1.
↑  איינהרד, חיי קרל הגדול (תרגם: יצחק חן), האוניברסיטה הפתוחה: 2005, עמ' 37.
↑  איינהרד, חיי קרל הגדול, עמ' 43 - 44.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007420695905171  BnF: cb12048197p (data)  GND: 4284815-5  LCCN: no2016145157  SUDOC: 060771321  VIAF: 143152138664710982815   WorldCat (עם VIAF): 143152138664710982815 
איור מתוך כתב יד מהמאה ה-13 של הספר "חיי קרל הגדול"
חכאים

| חכאים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: חכאים
שם מדעי
 Lophiiformes ‏גארמן, 1899

Chaunax fimbriatus
חכאי גמלוני.
חכאים (שם מדעי: Lophiiformes) היא סדרה של דגי גרם.
מאפיינים

החכאים ניכרים בבליטה מוארכת, דמוית חכה, היוצאת מראשם. בליטה זו, המשמשת כפיתיון עבור הטרף של החכאים, היא זו שהקנתה להם את שמם. צורתם של חלק מהחכאים מאפשרת להם להשתלב בסביבתם ומעניקה להם גורם הסוואה.
הנקבות של החכאים גדולות לעיתים באופן ניכר מהזכרים. במינים אלו הזכר יכול להיות קטן פי שישה ומעלה מהנקבה וגודלו לא עולה על מספר מילימטרים. בשעה שהוא הופך לבוגר, מערכת העיכול שלו מתנוונת והוא נמשך לנקבה באמצעות חוש הריח. הזכר נושך את עורה של הנקבה ומשחרר אנזים שמאפשר לו להתמזג עמה ולחיות בתוכה כטפיל על ידי פירוק רקמת הפה שלו ופירוק העור שהוא נשך.
במשך הזמן רוב גופו של הזכר מתנוון ורק אשכיו ממשיכים לתפקד. הם משחררים תאי זרע, בתגובה להורמונים שמגיעים אליהם דרך זרם הדם בשעה שהביצית מוכנה להפריה.
בני סדרת חכאי התהומות אינם קרובים באמת לסדרה זו אלא יותר לצלופחאים.
מזון

המזון של החכאים הוא בעיקר דגים קטנים ופלנקטון.
מיון

תת-סדרה Lophioidei
משפחה חַכָּאִיִּים (Lophiidae)
תת-סדרה Antennarioidei
משפחה פיתיונאיים (Antennariidae)
משפחת Tetrabrachiidae
משפחה חכאי זרועות (Brachionichthyidae)
משפחה Lophichthyidae בה מין יחיד - Lophichthys boschmai
תת-סדרה Chaunacoidei
משפחה חכאי קרפד (Chaunacidae)
תת-סדרה Ogcocephaloidei
משפחה חכאי עטלף (Ogcocephalidae)
תת-סדרה Ceratioidei
משפחה Centrophrynidae בה מין יחיד - Centrophryne spinulosa
משפחה צרטיים (Ceratiidae)
משפחה חכאים כדוריים (Himantolophidae)
משפחה דיצרטיים (Diceratiidae)
משפחה מלנוציטיים (Melanocetidae)
משפחה תאומטיכתידיים (Thaumatichthyidae)
משפחה אונירודיים (Oneirodidae)
משפחה חכאים שעירים (Caulophrynidae)
משפחה Neoceratidae בה מין יחיד - Neoceratias spinifer
משפחה חכאי שוט (Gigantactinidae)
משפחה לינופריניים (Linophrynidae)
חוות דעת (חשבונאות)

חוות דעת (או חוות דעת רואה חשבון מבקר או דוח רואה חשבון מבקר) היא התוצר הסופי לעבודתו של רואה החשבון על דוחות כספיים של הישות המבוקרת, ולמעשה המסמך היחיד עליו חתום רואה החשבון בתום עבודת הביקורת. חוות הדעת ממוקמת בתחילתו של הדוח הכספי, לאחר תוכן העניינים.
מטרת עבודת הביקורת של רואה החשבון המבקר היא לאפשר לו לחוות דעתו על הדוחות הכספיים של לקוחו שהם משקפים באופן נאות, בהתאם לכללי חשבונאות מקובלים, מכל הבחינות המהותיות, את מצבה הכספי, תוצאות פעולותיה, השינויים בהונה העצמי ותזרימי המזומנים שלה.
דוח רואה חשבון מבקר הוא כלי עיקרי לתקשורת בין המבקר לבין ציבור המשתמשים בדוחות הכספיים. תפוצתו היא רחבה ביותר, שכן הוא אינו מופץ ל"אנשי פנים" בלבד, אלא לכלל בעלי המניות ושאר המשתמשים בדוחות הכספיים.
מתוך הכרה בחשיבותו של דוח המבקרים ככלי תקשורת להעברת מסר חד משמעי ברור, נקבע נוסח אחיד לדוח וכן מתכונות ניסוח מוסכמות למקרים בהם התעורר צורך אצל רואה החשבון המבקר לסטות מהנוסח האחיד של דוח המבקרים.
דוח רואה החשבון המבקר הוא דוח רשמי שמושפע הן מדרישות סטטוטוריות (כגון חוק החברות ותקנות ניירות ערך) והן מתקני ביקורת של לשכת רואי החשבון בישראל. כמו כן מכתיבה לשכת רואי החשבון כיצד תנוסחנה הסתייגויות מהנוסח האחיד.
מבנה

מבנה דוח רואה חשבון מבקר לפי התקינה הישראלית נקבע בתקן ביקורת 90 ותוקן בתקן ביקורת 99:
כותרת והפנייה.
פיסקת מבוא
זיהוי הדוחות הכספיים שבוקרו.
הבחנה בין אחריות הדירקטוריון וההנהלה של הגוף המבוקר לבין אחריותו של רואה החשבון המבקר.
פיסקת היקף (תיאור מהות הביקורת)
התייחסות לתקני ביקורת מקובלים ולתקנות שנקבעו בתקנות רואי חשבון (דרך פעולתו של רואה חשבון), התשל"ג-1973.
תיאור תכליתה ומהותה של הביקורת המבוצעת על ידי רואה החשבון המבקר.
פיסקת חוות הדעת.
תוספות לנוסח האחיד הבאות לענות על דרישות מיוחדות של רשויות או של חוקים בארץ או בחו"ל.
תאריך.
חתימת רואה החשבון המבקר.
סוגי דוחות רואה חשבון מבקר

דוח רואה חשבון מבקר יכול לכלול אחד מאלה:
דוח רואה חשבון מבקר לפי הנוסח האחיד;
דוח רואה חשבון מבקר הכולל שינוי מהנוסח האחיד:
במקרים שאינם משפיעים על חוות דעתו של המבקר - הפניית תשומת לב.
במקרים המשפיעים על חוות דעתו של המבקר:
חוות דעת מסויגת;
חוות דעת שלילית, או
הימנעות מחוות דעת
דוח רואה חשבון מבקר לפי הנוסח האחיד

הנוסח האחיד של דוח רואה חשבון מבקר כולל ארבעה מרכיבים: פיסקת מבוא, פיסקת היקף (תיאור מהות הביקורת), פיסקת חוות הדעת, ותוספות לנוסח האחיד.
המבקר יוכל לתת חוות דעת בלתי מסויגת, אם ביצע את בדיקתו בהתאם לתקני ביקורת מקובלים, ותוצאות בדיקתו הניחו את דעתו כי הדוחות הכספיים ערוכים בהתאם לכללי חשבונאות מקובלים, מכל בחינות מהותיות, תוך יישום עקיב של כללים אלה, וניתן בהם גילוי נאות. במקרה זה תהיה חוות דעתו "חוות דעת בלתי מסויגת", לאמור: דוח שבו הוא מחווה דעתו, ללא הסתייגות, כי הדוחות הכספיים משקפים באופן נאות, בהתאם לכללי חשבונאות מקובלים, מכל בחינות מהותיות, את מצבה הכספי של החברה, תוצאות פעולותיה, השינויים בהונה העצמי ותזרימי המזומנים שלה.
דוח רואה חשבון מבקר הכולל שינוי מהנוסח האחיד > עניינים שאינם משפיעים על חוות דעתו של המבקר - הפניית תשומת לב

לעיתים, מוצא המבקר לנכון לכלול שינוי מהנוסח האחיד על ידי הוספת פיסקת הפניית תשומת לב שנועדה להדגיש עניין מסוים המשפיע באופן משמעותי על הדוחות הכספיים וכלול בביאור לדוחות הכספיים.
תוספת של פיסקת הפניית תשומת לב כאמור אינה משפיעה על חוות דעתו של המבקר. לכן, פיסקה זו תבוא בסוף דוח רואה החשבון המבקר ותתייחס לעובדה שחוות דעתו של המבקר אינה מסויגת בהקשר זה. כדי למנוע את הרושם כי יש בהוספת פיסקת הפניית תשומת לב משום הסתייגות, תבוא פיסקה זו כאמור בסוף דוח רואה החשבון המבקר ותחל במילים: "מבלי לסייג את חוות דעתנו הנ"ל, אנו מפנים את תשומת הלב ל..."