stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מקום עבודה
בחוקי מדינת ישראל

אחדים מדיני העבודה בישראל מתייחסים לדינמיות זו (חילופי מעסיקים באותו מקום עבודה וחילופי מקומות עבודה אצל אותו מעסיק) ובהתייחסות לזכויות הנצברות במשך תקופת העבודה הם משתמשים בביטוי "אצל אותו מעסיק או באותו מקום עבודה". במרבית חוקי מדינת ישראל שבהם מופיע המושג "מקום עבודה" לא ניתנה הגדרה שלו, אך הגדרה כזו מופיעה בחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש״ף–2020, שבו מוגדר מקום עבודה:
החוק המקיף ביותר העוסק במאפייניו של מקום עבודה הוא פקודת הבטיחות בעבודה, הכולל שלל הוראות בטיחות לסוגים שונים של מקומות עבודה, וכן הוראות הנוגעות לרווחתם של העובדים, כגון הספקת מי שתייה והתקנת סידורי רחצה. בנוסף מופיעות בחוקים שונים דרישות הרלוונטיות לחוק שבו הן מופיעות:
חוק ארגון הפיקוח על העבודה מסמיך מפקחי עבודה, שמונו על ידי שר העבודה והרווחה, "לבדוק במקום עבודה את סדרי העבודה ואת סידורי הבטיחות, הגיהות והרווחה, ובין השאר גם את המתקנים, המכונות, הציוד ותהליכי העבודה".
חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות מטיל על המעסיק חובה לבצע התאמות של מקום העבודה שיאפשרו קליטתו של אדם עם מוגבלות, ובלבד שאין בכך נטל כבד מדי על המעסיק.
חוק הזכות לעבודה בישיבה ובתנאים הולמים קובע כי "מעסיק יעמיד לרשות עובד במקום העבודה מושב לעבודה" וכן "מעסיק יעמיד לרשות העובדים במקום העבודה כיסאות או ספסלים מתאימים, בעלי משענת גב, במספר מספיק ובמצב תקין, לישיבה בעת הפסקה בעבודה". החוק מפרט אמצעים שיש להעמיד לשימושו של מאבטח במקום עבודתו.
תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות במקומות עבודה), התש״ף–2020, שהותקנו מכוח חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש, קובעות כללי היגיינה שיש לשמור במקום עבודה לשם התמודדות עם מגפת הקורונה.
לקריאה נוספת

Ron Friedman (2015). The Best Place to Work: The Art and Science of Creating an Extraordinary Workplace. TarcherPerigee. ISBN 978-0399165603.
הערות שוליים

↑  Paul Jackson, Reima Suomi, e-Business and Workplace Redesign (2004), p. 37.
↑   חוק חופשה שנתית, תשי״א–1951, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
 חוק עבודת נשים, תשי״ד–1954, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
 חוק דמי מחלה, תשל״ו–1976, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
 חוק שכר שווה לעובדת ולעובד, תשנ"ו-1996, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑   חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש״ף–2020, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑   פקודת הבטיחות בעבודה [נוסח חדש], תש״ל–1970, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑   חוק ארגון הפיקוח על העבודה, תשי"ד-1954, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑  סעיף 3 לחוק ארגון הפיקוח על העבודה, תשי"ד-1954
↑  סעיף 8 לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות
↑   חוק הזכות לעבודה בישיבה ובתנאים הולמים, תשס"ז-2007, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4002759-4
מקום פטור

מדחן הוא דוגמה למקום פטור
בהלכה, מקום פטור הוא אחת מארבע רשויות השבת. לרשות זו ניתן להכניס או להוציא חפץ או משא בשבת, ללא הגבלה.
מהתורה, כל מקום שאינו מוקף במחיצות (רשות היחיד), או שאינו מקום הילוך לרבים (רשות הרבים) הוא מקום פטור, אולם חכמים תיקנו את רשות הכרמלית, שבה אסור לטלטל, במקומות רבים שהם מקום פטור מהתורה.
גדרי מקום פטור

מקום פטור הוא כל שטח הקטן מארבעה על ארבעה טפחים (כ-1,000 סמ"ר), ובלבד שגובהו או עומקו יהיה מעל שלושה טפחים מהקרקע (כ-24 ס"מ). אף שטח שאורכו או רוחבו ארוכים מאוד, אך המימד השני קטן מ-4 טפחים (כ-32 ס"מ), נחשב למקום פטור, כיוון שכדי שהשטח יצא מידי גדר מקום פטור, צריך שיהיה בו ריבוע שלם של ארבעה על ארבעה טפחים, ואין מתחשבים בשטח הכולל.
מקום שגובהו או עומקו קטן משלושה טפחים, בטל לרשות שבה הוא עומד ואינו מקום פטור.
מקום פטור יכול להיות גם בדברים המחוברים לקרקע. דוגמאות למקום פטור הם מדחן, ברז כיבוי, סלעים קטנים ותעלה צרה.
מקום פטור יכול להיות ברשות הרבים, אולם אינו יכול להיות ברשות היחיד, שאז הוא בטל כלפי רשות היחיד. ישנה מחלוקת ראשונים האם יכול להיות מקום פטור בתוך כרמלית או שגם במקרה כזה, המקום פטור בטל לרשות שבה הוא עומד: לדעת רש"י והרשב"א גם בתוך כרמלית יכול להיות מקום פטור, אך לפי בעל הגהות מרדכי אין דין מקום פטור בכרמלית, והבינו הפוסקים כך גם מתוך דברי הרמב"ם והטור. כתבו אחרונים, שנראה כי הכרעת הרמ"א היא שאין דין מקום פטור בכרמלית. אמנם, כשמדובר במקום הגבוה מעשרה טפחים הנמצא בכרמלית, כגון עמוד שאין בו רוחב ארבעה על ארבעה טפחים - כתבו אחרונים שגם לדעת המחמירים יש לו דין מקום פטור, משום שאוויר כרמלית למעלה מעשרה טפחים דינו כמקום פטור.
דיני הוצאה במקום פטור

מותר להכניס ולהוציא חפץ או משא ללא הגבלה ממקום פטור לרשות היחיד, לכרמלית, לרשות הרבים ולמקום פטור אחר.
מדרבנן אסור להשתמש במקום פטור כדרך להוציא חפצים מרשות היחיד לרשות הרבים, גזירה שמא יעביר בצורה ישירה מרשות היחיד לרשות הרבים, דבר שהוא איסור מדאורייתא. אולם ישנה מחלוקת האם אפשר להשתמש במקום פטור כדי להוציא חפצים בין רשויות שאיסור ההוצאה בהן הוא מדרבנן. במקום הצורך הותר להעביר בין רשויות דרך מקום פטור.
הערות שוליים

↑  ערוך השולחן אורח חיים שמה סעיף מה
↑  בית יוסף אורח חיים סימן שמה.
↑  ביאור הלכה סימן שמה ד"ה 'ויש חולקין'. ועיין שם שצידד להקל במקום הדחק.
↑  ערוך השולחן אורח חיים שמו סעיף ח
↑  ערוך השולחן אורח חיים שנה סעיף י
מעגל קונוויי

מעגל קונווי של משולש עם שש הנקודות הקונצנטריות שלו (שחור מלא), המעגל החסום  במשולש (אפור מקווקו) ומרכז שני המעגלים (לבן); מקטעי קו מוצק ומקווקו באותו צבע שווים באורכם
בגאומטריית המישור, מעגל קונוויי הוא המעגל העובר בשש הנקודות שבקצות הקטעים הנוצרים כאשר הצלעות הנפגשות בכל קודקוד של משולש מתארכות בקטע שאורכו כאורך הצלע הנגדית. משפט המעגל של קונוויי קובע את קיומו של מעגל זה, שמרכזו הוא מרכז המעגל החסום במשולש.  המעגל והמשפט נקראים על שם המתמטיקאי ג'ון הורטון קונוויי, שפרסם משפט זה לראשונה.
הוכחה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הערות שוליים

↑  "John Horton Conway". www.cardcolm.org. ארכיון מ-20 במאי 2020. נבדק ב-29 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)"John Horton Conway". www.cardcolm.org. Archived from the original on 20 May 2020. Retrieved 29 May 2020.
↑  Francisco Javier García Capitán (2013). "A Generalization of the Conway Circle" (PDF). Forum Geometricorum. 13: 191–195.Francisco Javier García Capitán (2013). "A Generalization of the Conway Circle" (PDF). Forum Geometricorum. 13: 191–195.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מרסיה זעירה

| מרסיה זעירה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: צלפאים
משפחה:: מצליבים
סוג:: מרסיה
מין:: מרסיה זעירה
שם מדעי
 Maresia nana
מרסיה זעירה (שם מדעי: Maresia nana) הוא צמח חד שנתי, מין נדיר בישראל בסוג מרסיה.
תיאור

המרסיה הזעירה היא צמח חד שנתי אפור בעל גבעולים ירקרקים-חומים דקים, המגיעים לגובה של 5–15 סנטימטר. יש לה עלים פשוטים, מסורגים ומאורכים, ברוחב של כ-3 מילימטר ואורך של 1–3 סנטימטר. העלים קשיחים ומכוסים בשיער כוכבי צפוף.
פרחי המרסיה הזעירה הם ורודים וקטנטנים בגודל של 3–5 מילימטר. יש להם 4 עלי גביע באורך של כ-2 מלימטר, 4 עלי כותרת ו-6 אבקנים. המרסיה הזעירה פורחת בחודשים דצמבר-מרץ.
תפוצה

מרסיה זעירה גדלה בחולות חוף הים בתפוצה ים-תיכונית (ספרד, האיים הבלארים, צרפת, קורסיקה, סיציליה, איטליה, קרואטיה, מונטנגרו, אלבניה, יון, כרתים, בולגריה, טורקיה, קפריסין, סוריה, לבנון, ישראל, חצי האי סיני, מצרים, לוב, תוניסיה, אלג'יריה, מרוקו) וסהרו-ערבית (קווקז, אפגניסטן, איראן, עיראק).
בישראל היא גדלה במישור החוף בכ-20 אתרים. בעבר נחשבה אשדוד לגבול תפוצתה הדרומית בישראל, אך במאה ה-21 היא זוהתה גם דרומה מאשדוד עד גבול רצועת עזה. במישור החוף הדרומי מצפון לאשדוד היא גדלה במספר מקבצים בחולון, ראשון לציון ופלמחים ובשנת 2017 פורסם שמקבץ שלה זוהה ברחובות. בשנת 2015 זוהו מקבצים של המרסיה הזעירה מדרום לחוף אכזיב ובאזור שפך נחל בצת.
הערות שוליים

1 2  סקר תשתיות טבע עירוני אשדוד, דצמבר 2016, עמודים 56-57
1 2  מרסיה זעירה, צמחיית ישראל וסביבתה
1 2  ערגה אלוני, מרסיה זעירה חד-שנתי בסכנת הכחדה הגדל בחולות מישור החוף, כלנית, כתב-עת לצמחי ישראל, מרץ 2022
↑  לירן וקיל, אתר חדש של מרסיה זעירה Maresia nana ברחובות, כלנית, כתב-עת לצמחי ישראל, 10 במרץ 2017
↑  חדשות בוטניות מחוף הגליל המערבי, כלנית, כתב-עת לצמחי ישראל, 3 במרץ 2017
מרסיאנו צ'אמי

מרסיאנו סנקה צ'אמי (בפורטוגזית: Marciano Sanca Tchami; נולד ב-28 ביוני 2004 בביסאו שבגינאה ביסאו) הוא כדורגלן מגינאה ביסאו המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת מיטיולן מליגת העל הדנית ובנבחרת גינאה ביסאו.
קריירת מועדונים

מרסיאנו גדל באקדמיית MEPA ובמחלקות הנוער של ז'יל ויסנטה, ליישואש ואלמריה. בשנת 2022 החל לשחק בקבוצת המילואים של אלמריה. ב-6 באוקטובר 2023 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בהפסד 3-0 לאתלטיק בילבאו במסגרת המחזור התשיעי בלה ליגה לעונת 2023/2024.
קריירה בינלאומית

ב-17 בנובמבר 2023 ערך מרסיאנו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גינאה ביסאו, בתיקו 1-1 נגד נבחרת בורקינה פאסו במסגרת מוקדמות מונדיאל 2026.
נכלל בסגל נבחרת גינאה ביסאו לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.
הערות שוליים

↑  BACIRO CANDE ANUNCIA LISTA DOS CONVOCADOS COM 14 ESTREIANTES PARA O CAN'2024 בחשבון הפייסבוק הרשמי של פדרציית הכדורגל של גינאה ביסאו, 22 בדצמבר 2023 (בפורטוגזית)
| נבחרת גינאה ביסאו – גביע אפריקה לאומות 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 י. מנדש •  2 קאנדה •  3 פרנקולינו •  4 דיאלו •  5 ה. מנדש •  6 נ. גומש •  7 דלסיו •  8 סמדו •  9 גאנו •  10 ק. מאנה •   11 מרסיאנו •  12 דז'וקו • 13 ק. גומש •  14 רודריגש • 15 אנקדה • 16 קסאמה • 17 באלדה • 18 קיזרה • 19 ביקל • 20 ס. מאנה • 21 נאנו • 22 סנז'נטה • 23 אמבדז'ה • 24 זה טורבו • 25 יה • 26 בנז'אקי • 27 מנדי • מאמן: ב. קאנדה |  1 י. מנדש •  2 קאנדה •  3 פרנקולינו •  4 דיאלו •  5 ה. מנדש •  6 נ. גומש •  7 דלסיו •  8 סמדו •  9 גאנו •  10 ק. מאנה •   11 מרסיאנו •  12 דז'וקו • 13 ק. גומש •  14 רודריגש • 15 אנקדה • 16 קסאמה • 17 באלדה • 18 קיזרה • 19 ביקל • 20 ס. מאנה • 21 נאנו • 22 סנז'נטה • 23 אמבדז'ה • 24 זה טורבו • 25 יה • 26 בנז'אקי • 27 מנדי • מאמן: ב. קאנדה | גינאה ביסאו |
מיסוי ירוק

מיסוי ירוק (או מיסוי אקולוגי; באנגלית: Ecotax או Ecological taxation) מתייחס למסים שנועדו לקדם פעילות אקולוגית בת-קיימא באמצעות תמריצים כלכליים. מדיניות כזו יכולה להשלים או למנוע את הצורך בגישות רגולציה (שליטה ובקרה) שונות. לעיתים קרובות, הצעת מדיניות מיסוי אקולוגי היא ניסיון לשמור על ההכנסות הכוללות ממס על ידי הפחתת מיסים אחרים באופן יחסי (לדוגמה: מיסים על עבודת אדם ומשאבים מתחדשים); הצעות כאלה ידועות כשינוי מס ירוק למיסוי אקולוגי.
פליטת גזי חממה > בעולם

מדינות העולם בחרו להתמודד עם פליטת גזי חממה בדרכים שונות. בשנת 2015 בהתכנסות ועידת האקלים של האו"ם בפריז, נחתם הסכם פריז העוסק בהפחתת פליטת גזי חממה, מזעור הנזק הקיים ומימון הטיפול בפליטת גזי חממה על ידי מדינות העולם. על ההסכם חתמו 195 מדינות, כולל ישראל. בשנה האחרונה האיחוד האירופי לוחץ על המדינות החברות בו להנהיג מס פחמן ומאיים להטיל מכסים על יבוא ממדינות שלא יעשו כך.
פליטת גזי חממה > בישראל

במסגרת הסכם פריז, ישראל התחייבה למדרג הפחתת הפליטה של גזי חממה החל מ-10.1 טון לנפש ב־2015 ל־7.7 טון ב-2030. לצורך עמידה ביעדים, נדרשו מספר צעדים כאשר אחד מהם הוא מעבר לכלי רכב פחות מזהמים וסוגי דלק נקיים.
הוועדה הבין משרדית למיסוי ירוק

בשנת 2008 הוקמה הוועדה למיסוי ירוק, ועדה בין משרדית שכללה את משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, משרד התשתיות והמשרד להגנת הסביבה. מטרת הוועדה הייתה המלצה על מיסוי רכב ירוק בתחבורה בתחומי: כלי רכב, דלק ותשתיות.
עיקרי המלצות הוועדה

עיקרי המלצות הוועדה הן:
עיקרי המלצות הוועדה > כלי רכב

הגדלת המיסוי על שימוש בכלי רכב – המיסוי על השימוש ברכב, קטן מההשפעות החיצוניות הנגרמות כתוצאה מהשימוש בו, מכאן קיומה של הצדקה כלכלית להגדלת המיסוי על שימוש זה. הוועדה הגיעה למסקנה זו על ידי השוואה בין אומדן העלויות החיצוניות בארץ לפי חברת פארטו המסתכם בכ-6 אחוזי תוצר לעומת המיסוי על ענף הרכב שהסתכם בשנת 2004 ב-3.4 אחוזי תוצר. מיסוי מסוג זה, מס פיגו, מפנים השפעות חיצוניות וככזה הוא מס המתקן עיוות בהקצאת מקורות לעומת מרבית המיסים הגורמים לעיוות בהקצאתם.
העלאת המיסוי על הרכיב המשתנה – כמות השימוש ברכב.
יצירת שונות במיסי קניה ואגרות – בהתאם לגיל הרכב ולמידת הנזק הסביבתי (ובכלל זה רכב כבד, מוניות, אגרה עודפת על רכב שעבר הסבה לגפ"מ).
שינוי תחשיב שווי הטבת רכב צמוד – קביעת שווי השימוש באתר רשות המיסים. כשיעור ממחיר המחירון של הרכב, בשונה משיטת קבוצות המחיר שהייתה נהוגה, כדי לתמרץ הצמדת כלי רכב ירוקים המקנים הטבות במס קניה.
גריטת כלי רכב ישנים
עיקרי המלצות הוועדה > דלק לסוגיו

הפעלת מערכת מס שתעודד שימוש בסוגי דלק ירוקים, כגון: ביו דיזל ותמסה סוגי דלק מזהמים, כגון: מזוט.
שמירת העיקרון הכלכלי שהמזהם-משלם. פטור ממס לאביזרים לטיפול בגזי פליטה.
עיקרי המלצות הוועדה > תשתיות

אגרות גודש – מיסוי המבוסס על גודש בכבישים תו הפעלת שונות בהתאם למועד ואורך הנסיעה ועוד.
פדיון חניה – עידוד צמצום הגעה ברכבים פרטיים למקומות עבודה על ידי תמורה כספית לשכר כחלף דמי החניה שלא בשימוש.
צעדים משלימים

במקביל לעיקרי ההמלצות שפורטו לעיל הומלץ על נקיטת צעדים משלימים שונים:
שינוי במדיניות השכר – צמצום רכיבי אחזקת רכב המחייבים אחזקת רכב והמרתם ברכיבים אחרים.
פיתוח מערכות יעילות של תחבורה ציבורית – כדי שזו תהווה אלטרנטיבה אמיתית לשימוש ברכב פרטי, יש לשפר תדירויות, מתן עדיפות ברמזורים, קביעת נתיבים ומחלפים ייעודיים. בעולם הכלכלי תחבורה ציבורית היא מוצר בעל השפעה חיצונית חיובית על המשתמשים האחרים, ועל כן מעבר נוסעים לשימוש בה מגדילה את כדאיות הפעלתה ומשפרת את רמת השרות ליתר המשתמשים.
מדיניות המעודדת הקטנת התלות בתחבורה – פיתוח אזורי הליכה, מסלולי רכיבה באופניים, נסיעות משותפות, פיתוח אזורי מסחר, בלוי, פארקים ומוסדות לימוד בקרבת מקומות מגורים.
מיסוי רשויות – מנגנון תמריצים וקנסות בהתאם לנפח התחבורה ומקומות החניה בעיר.
רפורמת המס הירוק הראשונה

רפורמת המס הירוק יצאה לדרך בישראל לראשונה בשנת 2009.
אחד השינויים המשמעותיים היה אופן חישוב מס קנייה המוטל על כלי רכב חדשים, שהגיע מעט לפני יישום הרפורמה לשיעור של 75% מערך הרכב. מספר שנים לפני כן עמד על 90% וירד באופן מדורג עד שנת 2008, שנה בה המס היה אמור לרדת עד ל-72%. ירידה זו נבלמה בעקבות הרפורמה הירוקה. הרפורמה כללה מצד אחד הגדלת המיסוי ל־90% לכלל כלי הרכב, ומצד שני הפחתה במס (עד לסכום של כ־16,000 ש"ח) לרכב חשמלי, רכב היברידי ולרכב רגיל לפי דרגת הזיהום בתוך טבלה של 15 מדרגות זהום. המחשבה מאחורי הרפורמה הייתה שמכיוון שרכב הוא מוצר נורמלי, מחירם האטרקטיבי של כלי הרכב הירוקים יגרום לצרכנים וליבואנים להעדיף אותם על פני המזהמים ועם הזמן גם תיווצר השפעה עקיפה של מחירון כלי הרכב החדשים על מחירון המכוניות המשומשות. תוכנית מיסוי ירוק מחייבת פרסום של רמת צריכת הדלק ודרגת הזיהום בעת פרסום כלי רכב למכירה.
לצורך המיסוי הירוק על כלי הרכב, נקבע "המדד הירוק" – דרגת זיהום אוויר מרכב מנועי, אשר משקלל את נתוני פליטות המזהמים של חמישה סוגי גזים הגורמים לנזקים סביבתיים ובריאותיים (פחמן חד-חמצני CO, תחמוצות חנקן NOX, פחמן דו-חמצני CO2, פחמימנים HC וחלקיקים PM בשילוב גורמים המשפיעים על רמתם כגון: גודל הרכב (משקלו ונפח המנוע) סוג תיבת ההילוכים (אוטומטית מזהמת יותר) והימצאותם של סוגי מתקנים להקטנת הזיהום, כגון: לוכד חלקיקים וממיר קטליטי. הנוסחה האירופאית לחישוב פליטת גז מזהם ממכוניות התחשבה רק בפליטה של פחמן דו-חמצני CO2 שהוא הגורם להתחממות גלובלית. בישראל בחרו להתחשב בארבעה גזים נוספים הפוגעים ישירות בבני אדם.
בנוסף הוחלט לצמצם את מתן ההטבות הניתנות לעובדי מדינה שבבעלותם רכב הפרטי, וזאת כדי שאלו לא יהוו תמריץ להחזקת רכב פרטי. לאחר חצי שנה מתחילתה, הרפורמה עודכנה למקסימום מס של 83%. התכנון היה בכל שנה לקצץ בהטבות, מתוך כוונה ששוק כלי הרכב יצעד לכיוון הירוק ובשנת 2020 כבר לא יהיה צורך בתמריצים והמס יהיה אחיד לכל סוגי המכוניות בשווי של 83% מערך הרכב ובונוס הפחתת מס בהתאם לכמות פליטת המזהמים, לפי המדד הירוק. בחודש יולי 2013 עדכן המשרד לאיכות הסביבה את שיעורי המיסוי הירוק על כלי רכב. בשנה זו רוב המכוניות המיובאות היו ברמת זהום נמוכה והמערכת ביקשה מצד אחד לתמרץ קנייה של מכוניות מזהמות פחות וכן להתמודד עם אובדן ההכנסות שנגרמו עקב הפחתת המיסים על המכוניות הירוקות מאז 2008.
רפורמת המס הירוק השנייה

בינואר 2013 ממשלת ישראל החליטה על תוכנית פעולה שתפחית את התלות הישראלית בדלק. במסגרת זו הוקמה ועדה בין משרדית לגיבוש מדיניות מיסוי למגוון מקורות האנרגיה לתחבורה ולמתקני תשתית או תדלוק מבוססי תחליפי נפט. הוועדה בחנה גם את העלויות החיצוניות הנגרמות משימוש בסוגי דלק מזהמים לחשמל ותעשייה ופרסמה בחודש מרץ 2016 את מסקנותיה. המסקנות מבדיקה זו היו כי גובה הבלו המוטל על סוגי דלק לחשמל ולתעשייה אינו משקף את העלויות החיצוניות שלהם. הפנמת העלויות יכולה להגדיל את היעילות הכלכלית במשק, ובנוסף, להגדיל את הכנסות המדינה וכך לאפשר הפחתה של מיסים אחרים. לפיכך, הוצע להעלות בהדרגה על פני מספר שנים את שיעור הבלו על סוגי דלק בסקטורים אלו, באופן שייטיב לשקף את העלויות החיצוניות הנגרמות משימוש בהם.
בחודש מרץ 2018 יצאה רפורמת המס הירוק השנייה לדרך. מטרת הרפורמה התמקדה בהעלאת שימוש בגז טבעי בענפי התחבורה הציבורית, התעשייתית ויצור החשמל. הפחתת השימוש בסולר ובפחם הנחשבים למזהמים סביבתיים מרכזיים. החזון היה עצמאות אנרגטית לישראל, עידוד הצמיחה והשקעה בגז טבעי.
השינויים במיסוי שבוצעו במסגרת הרפורמה:
ביטול הישבון הבלו על הסולר בצורה מדורגת עד שנת 2023.
העלאת הבלו על גז טבעי דחוס החל משנת 2024 ובתנאי שיפעלו לכל הפחות 25 תחנות תדלוק בגז טבעי
העלאת המיסוי על פחם ליצור חשמל – החל ממרץ 2019. בשאיפה שתופסק לחלוטין עבודת תחנות הכוח המתבססות על פחם עד שנת 2030.
קביעת רף נמוך יותר של מיסוי הגז הטבעי העתידי.
תמונת מצב עדכנית

מנתוני החטיבה לתכנון וכלכלה ברשות המיסים עולה כי בעקבות רפורמות המס הירוק, בשילוב רפורמות נוספות בתחום הרכב, שיעור המס האפקטיבי נע בטווח שבין פחות מ-10% לרכב 'נקי' (חשמלי עם אבזור בטיחותי) למעל ל־100% לרכבי יוקרה עם מנועים מזהמים.
כמו כן עולה, כי הופקו לקחי העבר וכי נוסחת חישוב "הציון ירוק" מתעדכנת באופן שוטף במטרה לשמור על יעילותם של התמריצים ולהדביק את קצב השינויים הטכנולוגיים בעולם, אשר מפחיתים את רמת הפליטות. עדכון שוטף ימנע הישנותה של תופעת העבר אשר גרמה לירידה בלתי מבוקרת במס הקניה, שהביאה כפי שנראה להלן בסעיף הבא, לעליה בכמות כלי הרכב והחרפת תופעות הלוואי השליליות הנלוות. העדכון האחרון בוצע בינואר 2021 ובימים אלו מתבצעת גם בדיקת עומק של גובה העלויות החיצוניות מתחבורה בישראל ואלו ישמשו בהמשך לעדכון הנוסחה.
הביקורות על הרפורמה הירוקה בישראל

הרפורמה הירוקה בישראל על שלביה השונים זכתה מדי פעם לביקורות נוקבת בעיתונות הכלכלית בעיקר על כך שהתובנות היו נכונות אך יישומן היה בלתי מספק בעיקר מסיבות פוליטיות ומאינטרסים כלכליים. כמו כן נבחנה הרפורמה על ידי הכלכלן הראשי של משרד האוצר והן על ידי ועדה כלכלית של ה-OECD
סקירת הכלכלן הראשי באוצר יצאה בשנת 2018 תחת הכותרת: "המיסוי הירוק – תועלת נמוכה ועלות גבוהה" ועיקריה:
רפורמת המיסוי הירוק הפחיתה את כמות כלי הרכב המזהמים שיובאו לארץ.
בלי קשר לרפורמה, ישראל כמו ברוב מדינות העולם החמירו את הרגולציה הממשלתית והבינלאומית לגבי צריכה של חמשת המזהמים העיקריים המנויים לעיל. אי לכך נרשמה ירידה בכל סוגי הפליטות הללו בהשוואה למצב לפני השקת הרפורמה בשנת 2009 ללא קשר אליה. הבחינה הנכונה של תרומת הרפורמה צריכה אם כך להיות מחושבת לאחר הפחתת הירידה שהתרחשה בכל מקרה עקב הרגולציה.
בשנת 2010 תועלת הרפורמה עלתה על עלותה, אולם עלות הרפורמה גדלה במהירות ועלתה על התועלת בכל אחת מהשנים 2011–2016. לצד הפחתת המזהמים, גרמה הרפורמה לאובדן הכנסות ממסים, כך שמבחינת עלות תועלת הרפורמה לא עמדה במבחן, כשלמעשה על כל שקל של חיסכון בפליטות מזהמים שילמנו ב-2–4 ש"ח הקטנת הכנסות.
הרפורמה השפיעה על הגדלת כמות כלי הרכב ומגמה זו לא נלקחה בחשבון. אמנם כל מכונית בפני עצמה מזהמת פחות אבל בעקבות הורדת מחירי המכוניות הקטנות בעיקר, הפכו אלה למוצר זול ואטרקטיבי. ריבוי כלי הרכב, השיג את המטרה ההפוכה לשמה בוצעה הרפורמה: הוביל לגידול בזיהום האוויר, בגודש בכבישים ובתאונות הדרכים. המלצות הדו"ח היו לצמצם את הטבת המיסוי הירוק ב-50% לפחות. בבחינה עכשווית ולאחר העדכון האחרון באוגוסט 2020 עולה שלמרות ההמלצות, רובן של המכוניות ההיברידיות שמרו על הטבת המס.
בהשוואה לנתוני ה-OECD:
נכון ל-2015 המיסים בישראל המוטלים על אנרגיות מזהמות, הם מהגבוהים ב-OECD וקשורים בעיקר לרכישת כלי רכב. מיסים אלו אחראים לכמעט 3% מהתוצר ו-10% מכלל הכנסות המיסים בישראל.
הדו"ח הכלכלי הדו-שנתי של OECD שפורסם בספטמבר 2020 כולל בעיקר ביקורת על מדיניות מיסוי הרכב בישראל ומאבחן כי מדיניות זו תגרום לנזקים חמורים בתחום זיהום אוויר ועומס תנועה. הדו"ח מתייחס למספר נקודות ומציע הצעות לשיפור:
מיסוי הרכב צריך לשקף את העלויות החיצוניות השליליות של השימוש: זיהום אוויר, גודש בכבישים, תשתיות ורעש.
על ישראל לקבוע בנוסף למיסוי הירוק גם אגרת גודש ותעדוף התחבורה ציבורית, אחרת זיהום האוויר בעיקר בערים הגדולות ילך ויחמיר והעומס על הכבישים ילך ויגבר. כבר כיום התנועה בישראל צפופה יותר מזו שברוב מדינות ה-OECD.
הטלת עלויות גבוהות יותר על חנייה במרכזי ערים.
הורדת מס הקנייה לכלי רכב ברמת זיהום נמוכה, שתתאפשר לאור העלאת הגביה כתוצאה מהסעיפים הקודמים.
בעקבות לחץ גובר מצד האיחוד האירופי, המליצו בשנת 2020 כלכלני בנק ישראל על מיסוי פליטת פחמן כדי להפחית פליטות גזי חממה וקיימו ביוני 2020 בשיתוף המשרד להגנת הסביבה סדנת מומחים באשר למנגנונים הקיימים.
ראש הממשלה, בנימין נתניהו התייחס לכך בוועידת האקלים הבינלאומית בבריטניה בדצמבר 2020 ואמר כי עד לשנת 2030 האנרגיה הסולארית תספק יותר משליש מכלל החשמל של ישראל, ועד 2050 כבר יהיה מעבר מלא לאנרגיות מתחדשות. המהלך קשור לדבריו גם לשיתוף הפעולה החדש עם בחריין והאמירויות.
מומחים שונים מטילים ספק בדברים וטוענים כי המדינה לא הגיעה ליעדים קודמים שהציבה לעצמה ולא נראה כי קימות תוכניות מתאימות או מהלכי חקיקה עתידיים בכיוון ושבניגוד לכל הגיון היא אף מקדמת פרויקטים חדשים של גז ונפט.
הערות שוליים

↑  ידידי כדור הארץ, המזרח התיכון
↑  בנק ישראל, דוברות "ניתוח חטיבת המחקר של בנק ישראל: המאבק העולמי בהתחממות הגלובלית והשלכותיו על ישראל 10.6.2020
↑  הוועדה למיסוי ירוק
↑  דו"ח הוועדה הבין משרדית למיסוי ירוק, ינואר 2008
↑  פארטו הנדסה בע"מ, השפעות חיצוניות של השימוש בתחבורה, 2006.
↑  פירוט נוסף ב דו"ח הוועדה הבין משרדית למיסוי ירוק, ינואר 2008, עמ' 13–14
↑  ועדת הכספים אישרה את "רפורמת המיסוי הירוק", רשות המיסים
↑  "הקטנת התמריצים להחזקת רכב" בנק ישראל 17.6.2008https://www.boi.org.il/he/NewsAndPublications/PressReleases/Pages/080617t.aspx
↑  דוח הוועדה למיסוי ירוק 3 תחליפי נפט לתחבורה רשות המיסים – משרד האוצר
↑  חדשות הכנסת – באישור ועדת הכספים – רפורמת המיסוי הירוק יוצאת לדרך
↑  מיסוי ונתונים נבחרים על ענף הרכב בישראל-2018, החטיבה לתכנון וכלכלה, רשות המסים בישראל
↑  דובי בן גדליהו, ‏הבטחות, הבטחות, באתר גלובס, 8 בספטמבר 2014
↑  דוח הכלכלן הראשי של משרד האוצר, 20 במאי 2018.
↑  דוח כלכלי של ה OECD 2020
↑  אודי עציון, נחשפה נוסחת המיסוי הירוק 2021: בכמה יתייקרו המכוניות החדשות בינואר, באתר כלכליסט, 17 באוגוסט 2020
↑  מתוך: ישראל וה-OECD
↑  בנק ישראל הודעה לעיתונות: "המשרד להגנת הסביבה ובנק ישראל מקיימים סדנת מומחים משותפת בה נידון תהליך ההתחממות הגלובלית, השפעתו הפוטנציאלית על כלכלת ישראל ומנגנונים אפשריים לצמצום פליטת גזי החממה"
↑  שני אשכנזי, ‏נתניהו מתחייב להפסיק את השימוש בנפט, פחם וגז טבעי עד 2050, באתר גלובס, 12 בדצמבר 2020
↑  עומר כביר, נתניהו: "מחוייבים למעבר מלא לאנרגיות מתחדשות עד 2050"; מומחים: "לא די בהצהרות", באתר כלכליסט, 13 בדצמבר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4239879-4  NDL: 00577331
מקסים גריגורייב

מקסים סרגייביץ' גריגורייב (ברוסית: Максим Сергеевич Григорьев; נולד ב-6 ביולי 1990 בליפצק שברוסיה) הוא כדורגלן רוסי המשחק בעמדת הקשר בפאקל וורונז'.
קריירת מועדונים

מקסים גריגורייב התחיל את הקריירה שלו במועדון ספרטק מוסקבה כשחקן הרכב שני. ב-27 בנובמבר 2008 הוא הופיע לראשונה בהרכב הראשון במשחק מול דינמו זאגרב בגביע אופ"א,
בעונה 2011/12 עבר למיתוס נובוצ'רקסק הנמצאת בליגה השנייה והושאל תוך זמן קצר לרוסטוב. את משחק הבכורה שלו במדי רוסטוב הוא ערך מול לוקומוטיב מוסקבה, כאשר הוא כבש בדקה ה-83 והשווה את התוצאה במשחק ל-1:1, כך גם הסתיים המשחק עצמו.
בינואר 2012 עבר ללוקומוטיב מוסקבה. בהיותו בלוקומוטיב, לא הצליח גריגורייב לתפוס מקום קבוע בהרכב, אף על פי שזכה לקבל זימון לנבחרת הבוגרת. באוגוסט 2014 מקסים שוב הושאל לרוסטוב עד לסוף העונה.
נבחרת לאומית

לגריגורייב יש 3 הופעות בנבחרת הנוער של רוסיה, בהן הוא הבקיע שער, ו-6 הופעות בנבחרת הצעירה. ב-14 בנובמבר 2012 ערך הופעת בכורה בנבחרת הבוגרת במשחק ידידות מול נבחרת ארצות הברית.
מעגל RC

מעגל RC (מאנגלית: Resistor–Capacitor circuit – מעגל נגד־קבל) הוא מעגל חשמלי המורכב מנגד וקבל שאליהם ניתן לחבר גם מקור מתח ישר או חילופין. המעגל מהווה את הדוגמה הפשוטה ביותר למסנן תדרים אנלוגי – כאשר תדירות מקור המתח גבוהה רוב המתח נופל על הנגד וכאשר תדירותו נמוכה רוב המתח נופל על הקבל. לפיכך, המתח על הנגד הוא מסנן מעביר תדרים גבוהים והמתח על הקבל הוא מסנן מעביר תדרים נמוכים.
מעגל RC טורי

מעגל RC טורי הוא מעגל המכיל קבל ונגד שמחוברים בטור למקור מתח  \ V(t). זהו החיבור הנפוץ ביותר של מעגל זה. בהנחה שהרכיבים הם ליניאריים, הם מקיימים את המשוואות הבאות:
המתח על הנגד לפי חוק אוהם:  \ V_{R}(t)=R\cdot I(t)
כאשר  \ V_{R}(t) הוא המתח על הנגד,  \ R הוא התנגדות הנגד, ו־ \ I(t) הוא הזרם העובר בנגד, שהוא הזרם העובר בכל המעגל.
בנוסף, הזרם במעגל הוא השינוי לפי הזמן של המטען בקבל:  {\dot {Q}}(t)=I(t) (כאשר הנקודה מסמלת גזירה לפי הזמן).
נציב:  \ V_{R}(t)=R\cdot {\dot {Q}}(t)
המתח על הקבל לפי הגדרת הקיבול:  V_{C}(t)={\frac {Q(t)}{C}}
כאשר  \ Q(t) הוא המטען הצבור בקבל,  \ C הוא קיבול הקבל, ו־ \ V_{C}(t) הוא המתח על הקבל.
מחוק המתחים של קירכהוף נובע שסכום המתחים על הנגד ועל הקבל שווה למתח מקור המתח:  V_{R}(t)+V_{C}(t)=V(t).
מעגל RC טורי > טעינת קבל

מעגל המכיל קבל ונגד המחוברים בטור למקור מתח ישר נקרא מעגל טעינה.
נציב במשוואה לעיל:  R\cdot {\dot {Q}}(t)+{\frac {Q(t)}{C}}=V
משוואה זו היא משוואה דיפרנציאלית ליניארית מסדר ראשון. בהינתן תנאי ההתחלה  Q(0)=0 (המטען על הקבל ברגע סגירת המפסק הוא  0\ C), פתרונה הוא:
מפתרון זה ניתן להגיע לנוסחאות הבאות:
זוהי תגובת המעגל למדרגה.