stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שטיח מנורה
תיאור

במחלקת השטיחים של "בצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות", בראשות יעקב קנטרוביץ', נארגו מספר דגמים של שטיחים שבמרכזם מוטיב של המנורה. בדגמים אלו נעשה שימוש גם בפעילותה של "מרבדיה", חברה בת של בצלאל שפעלה בין השנים 1920–1931. עיצוב שטיחים אלו הוא ברוח האר נובו האירופי, והם נשענים על סמלים מן המסורת האיקונוגרפית היהודית. בשטיח זה, שמקורו באוסף אנטון פלטון, המנורה נתונה בתוך מסגרת עיטורית. במרכזה העליון של המסגרת מופיעה המילה "ירושלים" ובמרכזה התחתון המלה "בצלאל". בשאר המסגרת חוזרת המלה "ציון". רקע העבודה מעוצב בצורה של לוחות הברית והוא משובץ בדגם של מנורות בשני צבעים. גם בסיס המנורה מכיל תיאור של הלוחות. הוא משובץ בדגם של מגיני דוד.
ראו גם

שטיח שיר השירים
שטיח הר סיני, אשל אברהם וארז הרצל
שאילתא (דרשה)

שאילתא היא סוג של דרשה שהייתה קיימת בזמן התלמוד ולאחריו בתקופת הסבוראים והגאונים. שאילתא אחת מצוטטת בתלמוד הבבלי, אך הסוגה ידועה בעיקר מתוך ספר השאילתות שחיבר רב אחא משבחא בראשית תקופת הגאונים, והוא אוסף של דרשות כאלה, המסודרות על פי סדר פרשות השבוע. השאילתא דומה עקרונית באופייה לסוג מדרש אחר, הילמדנו, שגם הוא פותח בשאלת התלמידים.
השאילתא במקורה

השאילתא המקורית, כמשתקף בדרשה המצוטטת בתלמוד הבבלי (תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ל' - שאילתא של ר' תנחום דמן נָוֵי, מקום בעבר הירדן), מחולקת לשלושה חלקים:
שאלה הלכתית ששואל אחד מהקהל את הדרשן;
דברי אגדה שבהם פותח הדרשן, שלכאורה אינם מעניין השאלה כלל;
תשובת הדרשן לשאלה ההלכתית, הפותחת במילים "ולעניין שאילה דשאילנא קדמיכון" (=ולעניין השאלה שנשאלתי לפניכם).
בצורה כזו של דרשה הדרשן בונה את המתח על ידי הארכה בדברי אגדה המושכים את הלב, ותוך כדי כך מנסה להנחיל ערכים עקרוניים, בדרך למענה על השאלה ההלכתית הפשוטה.
השאילתא המאוחרת

בתקופה המאוחרת יותר, כמשתקף מספר השאילתות, נוצרו שני שינויים עיקריים: לשלושת החלקים נוסף עוד חלק, בראש הדברים, והוא פתיחה, בנוסח "דמחייבין דבית ישראל" או "דאסיר להון לבית ישראל" (=שמחויבים בני ישראל, או שאסור להם לבני ישראל), על מצווה מסוימת שהיא הרקע לשאלה. שינוי עקרוני נוסף הוא שהשאלה הפסיקה ככל הנראה להיות ספונטנית, אלא הדרשן עצמו הוא ששאל את השאלה והוא שהשיב עליה. כן עולה מספר השאילתות כי גם בחלקים האחרים של השאילתא התקבעו מטבעות נוסח:
הפתיחה לשאלה: "ברם צריך" וכו';
הפתיחה לדברי האגדה: "בריך רחמנא" וכו' - דברי שבח לקב"ה.
הפתיחה לתשובה (נמצאת כבר בתלמוד הבבלי): "ולעניין שאילתא דשאילנא קדמיכון".
השאלות שבספר השאילתות הן לרוב שאלות שהתשובה ההלכתית אליהן ידועה ליודעי ספר, ואין בה חידוש הלכתי; עד כדי כך שלעיתים מביא המחבר הצעה לנוסח אחר של שאילתא, שבה השאלה והתשובה מתחלפים ביניהן, ומה שמובא כהנחה פשוטה בנוסח אחד מובא כתשובה לשאלה בנוסח השני. בנוסחי השאילתות שלפנינו גם חסר בדרך כלל החלק האגדי, אשר מעתיקי כתבי היד של הספר לא מצאו בו עניין רב.
ראו גם

שאילתות דרב אחא
לקריאה נוספת

ירחמיאל ברודי, לתולדות נוסח השאילתות, ניו יורק תשנ"ב
ירחמיאל ברודי, צוהר לספרות הגאונים, תל אביב 1998
Robert Brody, The Geonim of Babylonia and the Shaping of Medieval Jewish Culture, New Haven & London, 1998
שבת דף ל ע"א, בגמרא בר-פפא
שיטת אכרה-באזזי

במדעי המחשב, שיטת אכרה-באזזי היא שיטה המשמשת לניתוח ההתנהגות האסימפטוטית של יחס נסיגה (רקורסיה), אשר מופיע באנליזה של אלגוריתמי הפרד ומשול שבהם תתי-הבעיות הן בגדלים שונים בצורה משמעותית. השיטה מהווה הרחבה משמעותית של שיטת האב, אשר מניחה שתתי-הבעיות של הבעיה הנתונה הן בגדלים זהים.
שיטת אכרה-באזזי תקפה לנוסחאות חוזרות של הצורה:
התנאים לשימוש הם:
הוכחה לקיום בסיס לאינדוקציה
a_{i} ו- b_{i} הם קבועים לכל i
0<b_{i}<1 לכל i
a_{i}>0 לכל i
\left|g(x)\right|\in O(x^{c}) כאשר c הוא הקבוע, ו-O הוא סימון אסימפטוטי
\left|h_{i}(x)\right|\in O\left({\frac {x}{(\log x)^{2}}}\right) לכל i
x_{0} הוא קבוע
ההתנהגות האסימפטוטית של (T(x נמצאת כאשר קובעים את הערך של p כאשר  \sum _{i=1}^{k}a_{i}b_{i}^{p}=1 ומכניסים את הערך למשוואה:
באופן אינטואיטיבי,  h_{i}(x) מסמלת הפרעה באינדקס של T. כאשר מסמנים ש- \lfloor b_{i}x\rfloor =b_{i}x+(\lfloor b_{i}x\rfloor -b_{i}x) ו \lfloor b_{i}x\rfloor -b_{i}x תמיד בין 0 ל-1,  h_{i}(x) יכול לשמש כדי להתעלם מפונקציית הערך השלם באינדקס. בדומה לכך, משוואה דומה יכולה לשמש כדי להתעלם מההפרעה בפונקציית התקרה. לדוגמה,  T(n)=n+T\left({\frac {1}{2}}n\right) ו- T(n)=n+T\left(\left\lfloor {\frac {1}{2}}n\right\rfloor \right), יהיו בעלי אותה התנהגות אסימפטוטית לפי שיטת אכרה-באזזי.
השיטה קרויה על שם מפתחיה: מוחמד אכרה ולואי באזזי, שניהם מכהנים כמרצים לאלקטרוניקה והנדסת מחשבים באוניברסיטה האמריקנית בביירות.
רוי קושטה (אופניים)

ערך זה עוסק ברוכב אופניים. אם התכוונתם לכדורגלן, ראו .
קושטה רוכב במדי אלוף העולם, 2014
רוי אלברטו פאריה דה קושטה (בפורטוגזית: Rui Alberto Faria da Costa; נולד ב-5 באוקטובר 1986) הוא רוכב אופני כביש פורטוגלי בקבוצת EF Education–EasyPost. אלוף העולם (פירנצה 2013) ומנצח הטור דה סוויס בשנת 2012, 2013 ו-2014. הוא ניצח בשלושה קטעים בטור דה פראנס במהדורות של 2011 ו-2013 והוא אלוף פורטוגל בשנת 2015 ובמקצה נגד השעון בשנת 2010 ו-2013.
קריירה > תחילת הדרך המקצוענית

קושטה החל להיות מקצוען בשנת 2007, כאשר הצטרף לקבוצת בנפיקה. הוא ניצח את מרוץ הג'ירו דל רגיוני, סיים במקום ה-22 במרוץ הטור דה ל'אווניר, וסיים במקום ה-15 באליפות העולם עד גיל 23. ב-2008, קושטה סיים שני בטור דה ל'אווניר. הוא סיים שמיני באליפות העולם עד גיל 23 בנגד שעון, וחמישי במרוץ הכביש.
קריירה > קאס ד'פארן/מוביסטאר (2009 - 2013) > 2009: ניצחון במרוץ ארבעת הימים בדנקרק והשתתפות ראשונה בטור דה פראנס

קושטה הצטרף לקבוצה הספרדית קאס ד'פארן (כיום נקראת מוביסטאר), וניצח את מרוץ ארבעת הימים של דנקרק בנוסף לכך, הוא סיים שני בקטע החמישי והרביעי במרוץ. הוא סיים במקום ה-13 בטור דה סוויס, ונבחר לטור דה פראנס, אך פרש לפני הקטע ה-12. בוואלטה של צ'יוואווה, הוא ניצח את הקטע הרביעי וסיים במקום השלישי הכללי.
קריירה > קאס ד'פארן/מוביסטאר (2009 - 2013) > 2010: אלוף פורטוגל בנגד השעון

קושטה ניצח את המרוץ החד יומי הספרדי, דאייה טרופי. הוא סיים שישי בוואלטה או אלגראב, וסיים שני במרוץ ארבעת הימים של דנקרק. הוא ניצח את הקטע השביעי בטור דה סוויס, וסיים במקום ה-33 הכללי. הוא ניצח את אליפות פורטוגל בנגד השעון, ונבחר שוב לטור דה פראנס, התוצאה הטובה ביותר שלו בקטע הייתה מקום 24 בקטע ה-16. במהלך אחד הקטעים בטור, היה מעורב בתקרית אלימה עם קרלוס ברדו (אנ'), שבה השניים התעמתו פיזית ומספר אנשים שנכחו במקום נאלצו להפריד ביניהם.
קריירה > קאס ד'פארן/מוביסטאר (2009 - 2013) > 2011: ניצחון בגרנד פרי מונטריאול ובקטע בטור דה פראנס

קושטה ניצח את הוואלטה של מדריד, וסיים שני בשני הקטעים במרוץ. בטור דה פראנס, הוא ניצח את הקטע השמיני, לאחר שהקדים את פיליפ ז'ילבר ואת קאדל אוונס. הוא ניצח את המרוץ החד יומי הקנדי, גרנד פרי מונטריאול, לאחר שהקדים את פייריק פדריגו ואת פיליפ ז'ילבר. הוא סיים במקום ה-15 באליפות העולם.
קריירה > קאס ד'פארן/מוביסטאר (2009 - 2013) > 2012: ניצחון בטור דה סוויס

קושטה סיים שני במרוץ הטרופאו דאייה, וסיים במקום החמישי הכללי במרוץ הוואלטה או אלגראב. הוא סיים רביעי במרוץ גראן פרמיו מיגל אינדוראין, וסיים שלישי כללי בטור דה רומאנדי. בחודש יוני, קושטה ניצח את מרוץ הטור דה סוויס לאחר שהקדים את פרנק שלק ב-14 שניות ואת לוי ליפהיימר ב-21 שניות. בנוסף לכך, ניצח את הקטע הראשון. בטור דה פראנס, הוא סיים במקום ה-18, 37:03 דקות מהמנצח, בראדלי ויגינס. הוא סיים שני במרוץ גרנד פרי דה פלואה, וסיים שלישי במרוץ גרנד פרי קוויבק ושמיני בגרנד פרי מונטריאול. הוא סיים במקום ה-11 באליפות העולם, וסיים את העונה עם מקום תשיעי בטור של בייג'ינג'.
קריירה > קאס ד'פארן/מוביסטאר (2009 - 2013) > 2013: אלוף העולם

עונת 2013 נחשבת לאחת המוצלחות בקריירה של קושטה. זה התחיל עם מקום רביעי במרוץ טרופאו טראמונטאנה, ועם מקום חמישי בוואלטה או אלגארבה. הוא ניצח את מרוץ הקלאסיקה פרימוורה, וסיים תשיעי בלייז'–בסטון–לייז'. הוא סיים שלישי בטור דה רומאנדי, וניצח את הקטע השביעי והתשיעי בטור דה סוויס, ואת המרוץ כולו לאחר שהקדים את באוקה מולמה ב-1:02 דקות, ואת רומן קרויזגר ב-1:10 דקות. הוא ניצח את אליפות פורטוגל בנגד שעון. בחודש יולי, המשיך קושטה להיות בכושר מעולה לאחר שניצח שני קטעים (16, 19) בטור דה פראנס, וסיים במקום ה-27 הכללי. הוא סיים חמישי בגרנד פרי קוויבק, ושישי בגרנד פרי מונטריאול. ב-29 בספטמבר, הפך קושטה לאלוף העולם לאחר שהקדים את ז'ואקים רודריגז ואת אלחנדרו ולוורדה. הוא סיים את העונה בטור של בייג'ינג', שם סיים במקום הרביעי.
קריירה > למפרה/יו. איי.אי אמיירטס (2014 - 2022) > 2014: ניצחון שלישי ברצף בטור דה סוויס

קושטה הצטרף לקבוצה האיטלקית למפרה (כיום היא מאיחוד האמירויות, ונקראת "יו. איי.אי אמיירטס"). הוא סיים שלישי בוואלטה או אלגראב, וסיים שני בפריז - ניס. הוא סיים שלישי בטור דה רומאנדי, וניצח את הטור דה סוויס בפעם השלישית ברצף לאחר שהקדים את מתיאס פרנק ואת באוקה מולמה, ואף ניצח את הקטע התשיעי. הוא סיים שני באליפות פורטוגל בנגד השעון, לאחר שבן קבוצתו, נלסון אוליביירה, הקדים אותו ב-38 שניות. בטור דה פראנס, הוא פרש לפני הקטע ה-16. הוא סיים שני בגרנד פרי מונטריאול, ושלישי במרוץ ג'ירו די לומברדיה.
קריירה > למפרה/יו. איי.אי אמיירטס (2014 - 2022) > 2015: אלוף פורטוגל וניצחון בקטע בדופינה ליברה

קושטה סיים רביעי במרוץ פריז - ניס, ושביעי בטור של חבל הבסקים. הוא סיים רביעי במרוץ אמסטל גולד, ורביעי בלייז'–בסטון–לייז'. הוא ניצח את הקטע השישי בדופינה ליברה, לאחר שעקף את וינצ'נצו ניבאלי מטרים לפני הסיום. הוא ניצח את אליפות פורטוגל, לאחר שניצח את ג'וני בראנדאו בספרינט. קושטה סיים שלישי בגרנד פרי מונטריאול, ותשיעי באליפות העולם.
קריירה > למפרה/יו. איי.אי אמיירטס (2014 - 2022) > 2016: שלישי בלייז'–בסטון–לייז'

קושטה סיים חמישי בטור של עומאן, וסיים עשירי במרוץ פריז - ניס. הוא סיים עשירי בלה פלש ואלון, ושלישי בלייז'–בסטון–לייז'. קושטה הגיע עשירי במרוץ אמסטל גולד. הוא סיים שישי בטור דה רומאנדי, ולאחר שלושה ניצחונות רצופים, הסתפק במקום השביעי הכללי בטור דה סוויס. בטור דה פראנס, הוא הגיע שני בקטע התשיעי, אחרי טום דימולן. הוא סיים במקום העשירי במקצה אופני הכביש באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016), 2:29 דקות אחרי גרג ואן אוורמאט המנצח.
קריירה > למפרה/יו. איי.אי אמיירטס (2014 - 2022) > 2017: ניצחון בטור של אבו דאבי

קושטה ניצח את הקטע החמישי בוואלטה סאן חואן, וסיים במקום החמישי הכללי. הוא סיים במקום השני הכללי בטור של עומאן, וניצח את הטור של אבו דאבי לאחר שניצח את הקטע השלישי במרוץ. בג'ירו ד'איטליה, התוצאה הבכירה של קושטה במרוץ הייתה מקום שני בקטע ה-19. בטור דה סוויס הוא סיים במקום החמישי הכללי, ובוואלטה אספנייה סיים רביעי בקטע ה-19.
קריירה > למפרה/יו. איי.אי אמיירטס (2014 - 2022) > 2018

קושטה סיים עשירי בטור של עומאן, ושמיני בטור של אבו דאבי. הוא סיים במקום החמישי בטור דה רומאנדי. קושטה סיים שישי בגרנד פרי מונטריאול ועשירי באליפות העולם.
קריירה > למפרה/יו. איי.אי אמיירטס (2014 - 2022) > 2019

קושטה פתח את העונה עם מקום עשירי בוואלטה של ולנסיה. הוא סיים רביעי בטור של עומאן, וסיים עשירי בטירנו - אדריאטיקו. הוא סיים שני בטור דה רומאנדי (49 שניות אחרי פרימוז' רוגליץ' המנצח), ואף סיים שני בקטע השלישי והרביעי.
קריירה > למפרה/יו. איי.אי אמיירטס (2014 - 2022) > 2020

את 2020 קושטה פתח עם ניצחון בקטע הראשון בטור של סעודיה וסיים שלישי כללי את המרוץ, 13 שניות מפיל באוהאוס המנצח. לאחר מכן התחרה במדינתו, פורטוגל, בוואלטה או אלגארבה, וסיים רביעי כללי את המרוץ, 56 שניות מרמקו אוונפול המנצח. המרוץ הבא בו התחרה קושטה היה קרוב לחצי שנה אחרי, בשל פגרת הקורונה שנכפתה על הרוכבים. מרוץ זה היה הטור של פולין, וגם בו ניצח רמקו אוונפול, כשקושטה סיים במקום ה-10 ובפער של 3:19 דקות מאוונפול המנצח. לאחר מכן התחרה באליפות פורטוגל וסיים שני במקצה נגד השעון, 9 שניות מאיבו אוליביירה המנצח, כשבמקצה הכביש ניצח לאחר שגבר על דניאל מסטרה בספרינט הסיום. קושטה התחרה לאחר מכן בטור דו לימוסיין בצרפת וסיים שלישי, 4 שניות מלוקה ואקרמן המנצח. גם אליפות אירופה בנגד השעון נערכה בצרפת (פלואיי), ובה קושטה סיים במקום ה-11. קושטה התחרה לקראת סוף העונה בוואלטה אספניה וכיוון לניצחונות בקטעים. הוא היה קרוב לעשות את זה בקטע ה-6 לאחר שהיה חלק מקבוצת הבריחה ששרדה עד הסיום, אך לבסוף סיים במקום השלישי ובפער של 25 שניות מיון איסאגירה המנצח. גם בקטע ה-7 היה חלק מקבוצת הבריחה אבל הפעם הגיע רק שביעי, כשהוא מוביל את הדבוקה השנייה על המסלול, בפער של 13 שניות ממייקל וודס המנצח. קושטה לא רשם תוצאות בולטות נוספות במרוץ וסיים אותו במקום ה-44, ותשיעי בקטגוריית ההרים.
קושטה, באליפות העולם 2009
קושטה במהלך טור דה פראנס 2012
קושטה בלה פלש ואלון 2019
שמורת טבע הים הדרומי באילת

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  שמורת טבע
 תאריך הכרזה:  22 באוגוסט 2002
 כניסה בתשלום:  בחינם
 נגישות:  לא נגיש
 נתונים ומידות
 שטח:  0.332 קמ"ר
 גובה ממוצע:  0
 מאפיינים עיקריים:  השמורה הימית הראשונה שהוכרזה במפרץ אילת שונית אלמוגים
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  מפרץ אילת
 אתרים בפארק:  המערות  שולחנות נפטון  שלושת האחיות  האוניברסיטה
שמורת טבע הים הדרומי אילת (מכונה גם שמורת הים הדרומי) היא שמורת טבע ימית, המשתרעת לאורך חופיה הדרומיים של אילת והיא השמורה הימית הראשונה שהוכרזה במפרץ אילת, כאשר היא הוכרזה ב-22 באוגוסט 2002 לאחר תהליך ארוך שהחל בשנת 1996.
שטח השמורה הוא כ-332 דונם, אורכה הוא 1,500 מטרים ורוחבה הוא 250 מטרים. השמורה גובלת בצפון בפארק המצפה התת-ימי, בדרום כ-200 מ' מצפון לכיכר הצפונית בדרך למעבר גבול טאבה, ומרחקה מהחוף הוא כ-225 מטר.
השמורה מוקפת מדרום, ממזרח ומצפון על ידי שמורת ים האלמוגים, ומצפון לה נמצאת שמורת חוף האלמוגים.
השמורה כוללת שוניות אלמוגים הסמוכות לקו החוף, והיא הוכרזה כחלק מהמאמץ להגן על שוניות אלו.
כמו כן, בשטח השמורה נמצאים אתרי הצלילה - המערות, שולחנות נפטון, שלוש האחיות והאוניברסיטה.
שומרת אחותי

ערך זה עוסק בספר. אם התכוונתם לסרט המבוסס על ספר זה, ראו .
| --- | --- |

כריכת הספר
 מידע כללי
 מאת:  ג'ודי פיקו
 שפת המקור:  אנגלית 
 סוגה:  רומן
 הוצאה
 הוצאה:  כנרת-זמורה-ביתן
 תאריך הוצאה:  2006 (ישראל) 2004 (ארצות הברית)
 מספר עמודים:  450
 הוצאה בעברית
 תרגום:  מיכל קירזנר-אפלבוים
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 0-7434-5452-9
 הספרייה הלאומית:  002538343
 
שומרת אחותי (באנגלית: My Sister's Keeper) הוא רומן בדיוני שכתבה הסופרת ג'ודי פיקו, זהו ספרה ה-11 של הסופרת והוא יצא לאור בשנת 2004. הספר תורגם מאנגלית לעברית בידי מיכל קירזנר-אפלבוים ויצא לאור בישראל בשנת 2006 על ידי הוצאת הספרים כנרת-זמורה-ביתן.
הספר עובד בשנת 2009 לסרט קולנוע בעל אותו השם, בבימויו של ניק קסווטס.
עלילה

הספר מספר את סיפורה של אנה פיצג'רלד, נערה מתבגרת בת 13, אחות לקייט וג'סי, שהוריה הביאו אותה לעולם באמצעות הפריה מלאכותית כדי שתהיה תורמת אידיאלית לאחותה קייט, החולה בלוקמיה. מאז שנולדה, אנה עוברת הליכים רפואיים לטובת קייט: לקיחת דם טבורי מחבל הטבור מיד לאחר הלידה, ובהמשך חייהן תרומת מח עצם ועירויי דם באופן תכוף. יום אחד, מערכות גופה של קייט קורסות, והיא זקוקה להשתלת כליה מגופה של אנה. אנה מתנגדת ופונה לעורך הדין אלכסנדר קמבל, בכוונה לתבוע את הוריה כדי לקבל את הזכות לעשות בגופה כרצונה.
התביעה גוררת את כל המשפחה לעימותים וחשבון נפש, והספר מדבר על חייהם. ג'סי, ממשיך להסתבך בצרות שביניהן גנבה, עישון סמים ואלכוהול. האם שרה, שעזבה את עבודתה כעורכת דין כדי להיות עקרת בית כשג'סי נולד, מקדישה את כל זמנה לטיפול בבתה החולה; והאב בריאן, כבאי שנשאר קרוע בין ילדיו. בנוסף לכך, מסופר על היחסים בין קמבל עורך הדין המייצג את אנה לבין לג'וליה רומנו, האפוטרופוסית לתביעה.
אם המשפחה, שרה, מנסה בהתחלה להפעיל לחץ על אנה כדי שתבטל את התביעה, אך מאוחר יותר מייצגת את עצמה. המשפט מסתיים בכך שאנה זוכה ומוענקות לה הזכויות הבלעדיות על גופה. אבל, אנה וקמבל נקלעים לתאונת דרכים. קמבל מצליח להישאר בחיים, אך אנה במצב של מוות מוחי. הכליה נתרמת לקייט והספר מסתיים בכך שקייט מספרת מה קרה כמה שנים לאחר מכן. ג'וליה וקמבל התחתנו, קייט מלמדת ילדים לרקוד, ג'סי נהיה שוטר ומקבל צל"ש על חלקו במבצע מעצר של סוחרי סמים, בריאן מתמכר לאלכוהול ונגמל.
הספר מעלה שאלות נוקבות: מהי האחריות שמוטלת על אחות והיכן היא עוברת את הגבול? מי קובע מהו הגבול וכמה ילד אחד יכול להקריב לילד אחר? האם האחריות היא גם הקרבה עצמית ופגיעה בבריאות האח התורם? האם יכול הורה להכריח את ילדיו לעשות משהו בניגוד לרצונו? מה פירוש להיות הורה טוב?
הספר נכתב מנקודת מבטן של הדמויות בסיפור. כל פרק מתאר את מחשבותיה והרגשותיה של דמות אחרת מנקודת מבטה ומציג אותה כדוברת.
הרעיון לספר

ג'ודי פיקו הסבירה שהרעיון לרומן "שומרת אחותי" עלה במהלך קריאת מאמר על המשפחה הראשונה בארצות הברית שהביאה לעולם תינוק כדי שיהיה תורם פוטנציאלי של מח עצם לאחותו החולה. האח תרם את מח העצם לאחותו אבל היא נשארה צמח. הסופרת המשיכה לחשוב מה היה קורה לו התעוררה האחות: האם האח היה חש אחריות כלפיה? איך היה מרגיש לו הוריו היו מזכירים לו שילדו אותו בשביל אחותו החולה? איזה מתבגר יהיה ילד כזה הנושא על כתפיו תפקיד כה כבד משקל?
עיבוד קולנועי

סרט המבוסס על הספר יצא לאקרנים בשנת 2009. את אם המשפחה מגלמת קמרון דיאז, אלק בולדווין בתפקיד עורך הדין, ג'ואן קיוזאק בתפקיד השופטת, אביגייל ברסלין בתפקיד אנה וסופיה וסילייבה בתפקיד קייט. במאי הסרט הוא ניק קסווטס.
שורת המקהלה (מחזמר)

| --- | --- |

עטיפת אלבום הפסקול של המחזמר
 מילות השירים:  אדוארד קליבן (אנ')
 ליברטיסט:  ג'יימס קירקווד ג'וניור ניקולאס דנטה (אנ')
 מוזיקה:  מרווין האמליש
 מקום ההתרחשות:  ברודוויי
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 סוגה:  מחזמר
 הצגת בכורה:  ארצות הברית 15 באפריל 1975
 מספר מערכות:  2
 שפה:  אנגלית
 פרסים:  9 פרסי טוני, פרס פוליצר
 www.achoruslineontour.com
שורת המקהלה (באנגלית: A chorus Line) הוא מחזמר מצליח שהופיע על בימות ברודוויי החל משנת 1975 ועד 1990, במשך כ-15 שנה. בכך היה לאחד ממחזות הזמר שוברי השיאים במשך הופעתם. את מילות השירים כתב אדוארד קליבן (אנ'), ואת הלחנים כתב מרווין האמליש. המחזמר תורגם לשפות שונות ביניהן לעברית על ידי יואב גינאי והועלה לראשונה בתיאטרון רפרטוארי ב-2018 בתיאטרון הקאמרי בתרגומו של אלי ביז'אווי ובבימויו של צדי צרפתי.
סרט קולנוע באותו שם יצא לאקרנים בשנת 1985, בכיכובם של מייקל דאגלס ואליסון ריד ובבימוי ריצ'רד אטנבורו.
ההפקה המקורית בברודוויי רצה במשך 6,137 הופעות, שיא ההופעות הארוך ביותר בהיסטוריה של ברודוויי עד אז (השיא נשבר על ידי המחזמר "קאטס" ב-1997). הצלחתו הולידה הפקות מוצלחות רבות ברחבי העולם. הוא חודש בברודוויי בשנת 2006 ובווסט אנד ב-2013. המחזמר קיבל 14 מועמדויות לפרס טוני וזכה ב-10 מהם, בנוסף לפרס פוליצר בשנת 1976 עבור דרמה. בישראל הועלה המחזמר בתיאטרון הקאמרי החל ממרץ 2018 בתרגומו של אלי ביז'אווי.
העלילה עוסקת במבחן במה (אודישן) למחזמר חדש. הבמאי זאק עורך את מבחני הבמה, ועליו לבחור שמונה משתתפים בלבד, מתוך שישה-עשר מועמדים. זאק מבקש מכל אחד מהמתחרים לצעוד קדימה ולעמוד תחת אורות הבמה, שם הוא שואל אותם על חייהם ועל שאיפותיהם. כאשר חברתו לשעבר של הבמאי, שהייתה פעם רקדנית מצליחה, מגיעה ורוצה להיבחן גם היא במטרה להשיג עבודה, זאק נמצא בדילמה ומתעמת עם עברו.
שירים

"אני מקווה שאקבל את זה" ("I Hope I Get It") - הרקדנים הנבחנים נואשים להתקבל לעבודה.
"אני יכול לעשות זאת" ("I Can Do That") - מייק מנסה להרשים את זאק.
"ו..." ("And...") - הרקדנים מבולבלים מהליך האודישן הלא שגרתי, ודנים בשיר מה עדיף לחשוף בפני זאק.
"בבלט" ("At the Ballet") - שילה מבטאת את האושר שגרם לה ריקוד הבלט בחייה הקשים.
"לשיר!" ("Sing!") – קריסטין מקנאה שהיא לא יכולה לשיר.
"הלו שתים-עשרה, הלו שלוש-עשרה, הלו אהבה" (Hello Twelve, Hello Thirteen, Hello Love") - המתמודדים חולקים זיכרונות מגיל ההתבגרות.
"שום דבר" ("Nothing") - דיאנה נזכרת בשנות חייה האומללות בבית ספר למשחק.
"ריקוד: עשר, מראה: שלוש" ("Dance: Ten; Looks: Three") - ואל חושפת בשיר את העובדה שמפיקים לא מלהקים רק לפי הכישרון אלא גם לפי המראה.
"המוזיקה והמראה" ("The Music and the Mirror") - קאסי מביעה בשיר את הקושי של רקדנית מבוגרת שכבר לא מעוניינים בה כסולנית.
"אחת" ("One") - הרקדנים מביעים את העובדה שהם כוכבי במה ללא שם ותהילה.
"מה שעשיתי בשביל אהבה" ("What I Did for Love") - דיאנה והלהקה לא מתחרטים על בחירת המקצוע, על אף חוסר הוודאות שבו.
עיבוד קולנועי

ב-13 בדצמבר 1985 סרטי קולומביה שחררו לאקנים את הסרט המוזיקלי "שורת המקהלה" - עיבוד קולנועי של המחזמר, בבימויו של ריצ'רד אטנבורו, בכיכובו של מייקל דאגלס. הסרט היה מועמד ל-3 פרסי אוסקר, 2 פרסי גלובוס הזהב ו-2 פרסי באפט"א אך קיבל ביקורות שליליות מצד מבקרי הקולנוע והיה לכישלון מסחרי בקופות הכרטיסים לאחר שהופק בתקציב של 25 מיליון דולר אך הכניס רק 14 מיליון דולר.
ראו גם

שורת מקהלה
הערות שוליים

↑  The Tony Award Nominations, www.tonyawards.com (באנגלית אמריקאית)
↑   "שורת המקהלה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
| פרס טוני למחזמר הטוב ביותר |
| --- | --- | --- |
| 1975−1949 | נשקי אותי, קייט (1949) • דרום פסיפיק (1950) • ברנשים וחתיכות (1951) • המלך ואני (1952) • קיסמט (1954) • גבירתי הנאווה (1957) • איש המוזיקה (1958) • צלילי המוסיקה/פיורלו! (1960) • ביי ביי בירדי (1961) • איך להצליח בעסקים מבלי להתאמץ (1962) • דבר מצחיק קרה לי בדרך לפורום (1963) • הלו, דולי! (1964) • כנר על הגג (1965) • איש למנשה (1966) • קברט (1967) • 1776 (1969) • קומפני (1971) • הקוסם (1975) |  |
| 2000−1976 | שורת המקהלה (1976) • אנני (1977) • סוויני טוד: הספר השטן מרחוב פליט (1979) • אוויטה (1980) • רחוב 42 (1981) • ‏Nine‏ (1982) • קאטס (1983) • כלוב העליזים (1984) • עלובי החיים (1987) • פנטום האופרה (1988) • שדרות סאנסט (1995) • רנט (1996) • מלך האריות (1998) |  |
| 2001 ואילך | המפיקים (2001) • היירספריי (2003) • אבניו קיו (2004) • ספאמלוט (2005) • ג'רזי בויז (2006) • אביב מתעורר (2007) • בילי אליוט - המחזמר (2009) • ממפיס (2010) • ספר המורמונים (2011) • קינקי בוטס (2013) • מדריך הג'נטלמן לאהבה ורצח (2014) • המילטון (2016) • אוון הנסן היקר (2017) • ביקור התזמורת (2018) • האדסטאון (2019) • מולן רוז' (2021) • לופ מוזר (2022) • קימברלי אקימבו (2023) ‏•‏‏ נערי הכרך (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 5b79849e-c562-4e21-b2ad-24b30de68545
שטח הפקר

ערך זה עוסק במונח "שטח הפקר". אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
חיילים מתקדמים לתוך שטח הפקר בקרב רכס וימי
שטח הפקר הוא כינוי לשטח אדמה שאין עליו שליטה בפועל, בדרך כלל עקב היותו נושא מחלוקת בין שני צדדים לוחמים. הביטוי משמש בדרך כלל לתיאור שטח שבין שתי חזיתות של כוחות הנמצאים בעימות זה עם זה בזמן מלחמה. הביטוי היה מקובל במיוחד במהלך מלחמת החפירות במלחמת העולם הראשונה ושימש לתיאור השטח שבין שתי התעלות (חפירים) של הצדדים הלוחמים שהיה חשוף והכניסה אליו הייתה מסוכנת. מונח זה מתייחס גם לשטח שבין שני מעברי גבול של מדינות. בדרך כלל רוחבו של שטח כזה הוא כמה מטרים, אך ישנם כמה מקומות בעולם שבהם שטח זה משתרע על פני כמה קילומטרים, כגון האזור המפורז הקוריאני, המפריד בין קוריאה הצפונית לקוריאה הדרומית.
היסטוריה

שטח ההפקר שהשתרע בין קווי החפירות של הצדדים הלוחמים במלחמת העולם הראשונה הוא דוגמה מפורסמת לשימוש במושג. הלחימה בשטח ההפקר הייתה לעיתים קרובות חוויה קשה עבור החיילים. רוחבו הגיע לכמה מאות מטרים בחלק מהמקומות ועד לכ-15 מטרים במקומות הצרים. השטח היה מוגן על ידי מכונות ירייה, רובאים, ומכשולים דוגמת מוקשים וגדרות תיל שהקשו על פינוי פצועים וחללים ונסיגתם של חיילים לחפירותיהם. פגיעות הארטילריה יצרו מכתשים באדמה והביאו לכך שכמעט ולא נותרו מקומות מחסה. אש שנורתהּ מהתעלות שממול הקשתה על ההסתערות.
המהלך שסיים את העימות הסטטי שהתפתח סביב שטח ההפקר במלחמת העולם הראשונה היה הכנסתם של הטנקים הראשונים לשדה הקרב. הטנקים הצליחו לחצות את השטח ולפגוע באויב בתעלותיו.
היסטוריה > המלחמה הקרה

במהלך המלחמה הקרה כונו השטחים בקרבת מסך הברזל "שטח הפקר". באופן רשמי היו השטחים שייכים למדינות הגוש המזרחי, אולם לאורך כל גבולותיהן עם המערב השתרעו רצועות לא מיושבות ברוחב של כמה מאות מטרים, אשר כללו מגדלי שמירה ומוקשים ונועדו למנוע מאנשים לעבור מהגוש המזרחי למערב.
היסטוריה > שטחי הפקר בישראל

בין מלחמת העצמאות למלחמת ששת הימים הייתה קיימת באזור לטרון רצועת שטח מפורז ברוחב של כקילומטר עד שלושה קילומטרים, בין ישראל לבין הגדה המערבית אך למעשה היה זה שטח הפקר שלא היה בריבונות ישראלית ואף לא ירדנית. עם זאת, בעוד הצבא הירדני לא נכנס אל השטח, חקלאים פלסטינים מצידו הירדני של הגבול נכנסו אליו ועיבדו בו את האדמות.
בשטח זה הוקמו, לאחר כיבושו בידי ישראל במלחמת ששת הימים, היישובים נוה שלום, מכבים, כפר רות, לפיד ושילת, ופארק "מיני ישראל". מעמדו של השטח נותר לא ברור מבחינה משפטית, אם הוא נחשב בגבולות הקו הירוק או לא.
גם בירושלים החצויה הייתה רצועה צרה ברוחב של בין 80 ל-200 מטרים, שהייתה שטח הפקר ועברה בין היתר בסמוך לחומה המערבית והצפונית של העיר העתיקה. רוחבה נבע מרוחב עיפרון השעווה הירוק של עבדאללה א-תל, מפקד הכוחות הירדנים בעיר, שבו השתמש בשרטוט על המפה של קווי הפסקת האש מול המפקד של הכוחות הישראלים משה דיין.
ראו גם

טרה נוליוס
הערות שוליים

1 2   שקד אורבך, הקו המטושטש: איך קרה שאיש אינו יודע איפה בדיוק עובר הקו הירוק, באתר הארץ, 29 ביוני 2017
שטח ההפקר בין ישראל וירדן סמוך לעיר העתיקה בירושלים (~1964). התמונה צולמה מבנין המחלקה לגאולוגיה של האוניברסיטה העברית, אשר שכנה אז בסוף רחוב ממילא.
שאיוסגד

שאיוסגד (בהונגרית: Sajószöged) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
במהלך השנים חיו בכפר מעט יהודים ובמקום קיים בית קברות יהודי.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 7 |  |
| 1880 | 14 | 720 |
| 1910 | 46 |  |
| 1920 | 39 |  |
| 1930 | 20 |  |
| 1941 | 20 | 1,033 |
שלמה נח קרול

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 ביולי 1928 כפר חסידים, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  23 בספטמבר 1998 (בגיל 70) 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  ? – 23 בספטמבר 1998 
 השתייכות:  חרדים ליטאים 
 אב:  מרדכי שמואל קרול 
 
הרב שלמה נח קרול (ב' באב תרפ"ח, 19 ביולי 1928 - ג' בתשרי תשנ"ט, 23 בספטמבר 1998) היה רב המושב חמ"ד, ראש ישיבת חמדת שמואל ומפעילי יד לאחים.