stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קני תומאס
קריירת משחק

בדראפט ה-NBA‏ 1999 נבחר תומאס בבחירה ה-22, על ידי יוסטון רוקטס. לאחר שתי עונות סולידיות כשחקן ספסל, פרץ תומאס בעונת 2001/2002 כשחקן חמישייה קבוע ביוסטון, והיה הקלעי השלישי של קבוצתו – אחרי סטיב פרנסיס וקטינו מובלי – עם ממוצע של 14.1 נקודות למשחק.
בדצמבר 2002, לאחר כשלוש עונות וחצי עם הרוקטס, הועבר תומאס לפילדלפיה 76' במסגרת טרייד בין שלוש קבוצות, בו הייתה מעורבת גם דנוור נאגטס. בפלייאוף 2003 סייע לסיקסרס להעפיל לחצי גמר האזור המזרחי, עם ממוצעים של 10.6 נקודות ו-9.3 ריבאונדים למשחק ב-12 משחקי הפלייאוף. בעונה העוקבת המשיך להציג יכולת טובה עם 13.6 נקודות ו-10.1 ריבאונדים למשחק, אך קבוצתו החמיצה את הפלייאוף, בין היתר בשל פציעה של כוכב הקבוצה אלן אייברסון.
במהלך עונת 2004/2005 נשלח יחד עם קורליס ויליאמסון ובראיין סקינר בטרייד לסקרמנטו קינגס, בתמורה לכריס ובר ומאט בארנס. עד לסיום אותה עונה קלע 14.5 נקודות ואסף 8.7 ריבאונדים בממוצע למשחק. ב-4 עונותיו האחרונות בקריירה, 2007–2010, שותף תומאס ב-119 משחקים בלבד (מתוך 328) וקלע 3.4 נקודות בממוצע למשחק. באוקטובר 2010 שוחרר מהקבוצה ופרש ממשחק, בגיל 32.
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות הקריירה של תומאס ב-NBA, באתר basketball-reference.com
↑  קני תומאס, באתר קבוצת אוניברסיטת ניו מקסיקו
↑  סטטיסטיקות המכללות של תומאס, באתר sports-reference.com
↑  מדריך לעונת 2019/2020 של קבוצת אוניברסיטת ניו מקסיקו
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1999, באתר basketball-reference.com
↑  יוסטון, פילדלפיה ודנוור מסכמות על טרייד משולש, באתר ESPN,‏ 18 בדצמבר 2002
↑  ובר נשלח בטרייד לפילדלפיה, באתר ESPN,‏ 24 בפברואר 2005
ציד האייל

בתורת המשחקים, "ציד האייל" (או "צייד איילים"), הוא משחק שמתאר עימות בין אמון וביטחון בשיתוף פעולה.
המצב המתואר על ידי ז'אן-ז'אק רוסו הוא מצב בו שני שחקנים יוצאים לציד. כל אחד מהם בנפרד יכול לבחור לצוד אייל או ארנבת כאשר הם אינם מודעים לבחירה אחד של השני. אם שחקן בחר לצוד אייל, הוא חייב שהשחקן השני יבחר באייל על מנת להצליח בציד. לעומת זאת, שחקן מסוגל לצוד ארנבת לבדו, אך שוויה נמוך משל האייל. משחק זה מדמה היטב את המושג "שיתוף פעולה".
"ציד האייל" שונה מ"דילמת האסיר" בכך שישנן שתי נקודות שיווי משקל נאש, כששני השחקנים משתפים פעולה וכאשר שני השחקנים אינם משתפים פעולה. בדילמת האסיר ישנה נקודת שיווי משקל נאש יחידה והיא כאשר שני השחקנים אינם משתפים פעולה. דוגמה לכך מובאת באיור 2.
הגדרה פורמלית

"ציד האייל" הוא משחק בעל שתי נקודות שווי משקל נאש – אחת בעלת סיכון והשנייה בעלת רווח מובטח. מטריצת הרווח באיור 1 מדגימה משחק "ציד האייל" כאשר  a>b\geq d>c
בנוסף לשתי נקודות שיווי משקל נאש של אסטרטגיות טהורות, ישנה נקודה נוספת בעלת אסטרטגיה מעורבת. שיווי משקל זה תלוי בתועלות, אך הסיכון הדומיננטי מציב חסם על נקודה זו. שום רווח לא יכול להתקבל מנקודות כאלו כאשר "בחירת אייל" הוא בהסתברות קטנה מחצי.
ההתאמות שמובילות לתגובה טובה ביותר מובאות בתמונה.
ציד האייל ושיתוף פעולה חברתי

אף על פי שרוב הסופרים מתמקדים בדילמת האסיר כמשחק שמייצג בצורה הטובה ביותר את בעיית שיתוף הפעולה, כמה סופרים מאמינים שציד האייל מציג נקודת מבט יותר מעניינת לנושא שיתוף הפעולה ובעיותיו.
הקשר בין ציד האייל לבין דילמת האסיר הוא ניכר. בביולוגיה נסיבות רבות שתוארו כדילמת האסיר יכולות להתפרש גם כציד האייל, תלוי כיצד הכושר הגופני נמדד. זהו גם המקרה בו אינטראקציות בין בני אדם שנראות כדילמת האסיר אך ייתכן שהן קרובות יותר למקרי ציד האייל. לדוגמה מקרה של דילמת האסיר כמוצג באיור 3.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | מלשין | שותק |
| שותק | 0, 3 | 2, 2 |
| מלשין | 1, 1 | 3, 0 |
איור 3: דוגמה למקרה של דילמת האסיר.
דוגמאות לצייד האייל

בנוסף לדוגמה המוצעת על ידי רוסו, ישנן דוגמאות נוספות לציד האייל.
דוגמה אחת מתארת שני שחקנים שצריכים להשיט סירה במשוטים. אם שניהם בוחרים לחתור עם המשוט הם יצליחו להשיט את הסירה, אך אם אחד מהם יחליט לא לחתור, השחקן השני יבזבז את כוחו לשווא.
דוגמה נוספת מתארת שני שכנים שמעוניינים להוביל מרעה. אם שניהם יעבדו לרעות את המרעה הם יצליחו במשימה, אך אם אחד מהם לא יעשה את חלקו, אזי המרעה לא יובל.
בנוסף, התנהגות דומה לציד האייל נצפתה בבעלי חיים. זן קטלני של לווייתנים צד בדומה להתנהגות ציד האיל. הלווייתנים מרכזים כמויות גדולות של דגים באזור מסוים ומונעים מהם לברוח באמצעות שיתוף פעולה של הלווייתנים, על ידי יצירת מעין חומה ברדיוס סביבם.
ראו גם

שפן (משחק)
לקריאה נוספת

Skyrms, Brian. (2004) The Stag Hunt and Evolution of Social Structure. Cambridge: Cambridge University Press.

"Nature and Appearance of Deer" מתוך "Livre du Roy Modus" מן המאה ה-14.
קני קריימר

| --- | --- |

 לידה:  מאי 1943 (בן 81) ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 http://www.kennykramer.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
קני קריימר (באנגלית: Kenny Kramer; נולד במאי 1943) הוא סטנדאפיסט אמריקאי. דמותו היוותה השראה לדמות קוזמו קריימר מן הסדרה "סיינפלד".
ביוגרפיה

קריימר גדל ברובע הברונקס בניו יורק ונזרק מבית הספר בגיל 17. הוא יהודי במוצאו. הוא מכר מגזינים, היה מנהל להקת רגאיי, והופיע באופן לא סדיר כסטנדאפיסט עד שנת 1981. בהמשך ולמשך מספר שנים נהג למכור בדיסקוטקים, תכשיטים זולים שהיו זורחים בחושך. הוא התגורר במבנה "מנהטן פלאזה" בשכונת הל'ס קיטשן שבמנהטן, בו מתגוררים אמנים בדיור מסובסד, סמוך מאוד לחדרו של לארי דייוויד מיוצרי הסדרה "סיינפלד", והיו ביניהם יחסי ידידות.
דמותו היוותה השראה לדמות "קוזמו קריימר" שגולמה בסדרה סיינפלד על ידי מייקל ריצ'רדס. דייוויד אמר שקני מעט אקסצנטרי והוא יהיה דמות מתאימה לסדרה. חלק גדול ממאפייניו של קריימר המקורי כגון האובססיה לגולף, פירות, ג'קוזי, הוצאת פריטים מהמקרר, וחשיבה על רעיונות והמצאות מוזרים, נכנסו לסדרה בגילומו של ריצ'רדס.
הסדרה סיינפלד

מייקל ריצ'רדס העדיף לא להפגש עם קני כדי ללמוד את דמותו, והעדיף ליצור את דמותו ללא עזרה שכזו. לכך ניתן ביטוי בסדרה סיינפלד, בעונה הרביעית שלה בפרק "הפיילוט".
במקור הייתה אמורה דמותו להיקרא בשם "קסלר" וכך גם נקראה הדמות בפרק הראשון של הסדרה, זאת עקב חששו של לארי דייוויד מכך שקני קריימר ינצל את השימוש בשמו בסדרה לצרכיו. עם זאת, ג'רי סיינפלד חשב שהשם קריימר הוא נכס שחבל לוותר עליו.
קני קריימר החל להוביל סיורים בניו יורק בעקבות הסדרה בעת שזו שודרה, והמשיך בקיומם גם לאחר שירדה מן המסכים, תחת השמות "Kramer's Reality Tour" ו-"Kramer's Reality Road Show". הסיורים מלווים באוטובוס עסקו במאחורי הקלעים של הסדרה. פרודיה על סיורים אלה הוצגה בפרק "כיפות המאפין" בסיינפלד, בעת שקוזמו קריימר הוביל סיור באוטובוס שנקרא "The Peterman Reality Tour". בעונה השלישית של ה-DVD של הסדרה סיינפלד, שולבה התוספת הדוקומנטרית "Kramer vs. Kramer: Kenny to Cosmo".
מחוץ לסדרה סיינפלד

קריימר עבד ככתב בתוכנית Hard Copy שעסקה בעולם הבידור. בשנת 1997 ניסה להיות מועמד המפלגה הדמוקרטית לראשות עיריית ניו יורק אך לא קיבל את המועמדות מטעמה. בשנת 2001 לאחר פנייה אליו מצד המפלגה הליברטריאנית לרוץ לראשות עיריית ניו יורק הגיע קריימר למקום השביעי עם 1408 קולות.
בשנת 2013 הוא הוסמך לחתן זוגות בניו יורק.
הערות שוליים

↑  עמי פרידמן, קני קריימר מגיע לישראל, באתר ynet, 3 בפברואר 2016
↑  ג'ון טיארני, With Help of 'Seinfeld,' Legend in His Own Time;The Real Kramer Tries to Capitalize, בארכיון אתר הניו יורק טיימס, פורסם במקור ב-18 בינואר 1996
↑  The Real-Life Kramer Who Inspired ‘Seinfeld’ Is Now A Reverend (VIDEO), באתר הפינגטון פוסט, 7 בנובמבר 2013
↑  לארי מקשיין, EXCLUSIVE: ‘Seinfeld’ fan? You can now be married by Rev. Krame, באתר ניו יורק דיילי ניוז, 10 ביולי 2013
קלמן אושבאט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  18 בינואר 1880 אוראדיה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  1 באוגוסט 1953 (בגיל 73) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 שם לידה:  Roth Kálmán 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 
אושבאט קלמן (במקור עד 1916 רוט, (בהונגרית: Osvát Kálmán; אוראדיה, 18 בינואר 1880 – בודפשט, 1 באוגוסט 1953) היה רופא, סופר יהודי-הונגרי, עורך. הוא אחיו הצעיר של ארנו אושבאט.
קורות חיים

קלמן אושבאט נולד במשפחה יהודית והיה דמות חשובה בחיי הספרות ההונגרית בטרנסילבניה. על פי השכלתו המקורית הוא היה רופא. בשנים 1919–1920 כתב מאמרים בכתב העת "אנשי העתיד" (Jövő Népe) ואחר כך היה זה שהשיק את כתב העת הספרותי ההונגרי הראשון ברומניה, זורד אידה (Zord Idő) שהתפרסם משנת 1919 בטרגו מורש. הוא היה העורך של כמה כתבי עת ספרותיים (מדריך, רפריז, מכתבי יום שני של קלמן אושבאט וכו'). בין 1920 לבין 1927 הוא היה עובד ב"תקופתנו" (Korunk). בשנת 1945 פרסם את כתבי אחיו ארנו אושבאט.
עבודותיו החשובות ביותר

קשת בענן (שירים, (1903);
בבית המקדש בירושלים (1907);
מכתבים לבְני (טרגו מורש, 1923);
גילוי רומניה (? 1923).
לקריאה נוספת

לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת אגנש קניירש. 1969.
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. קלמן אושבאט
לקסיקון טרנסילבני. עורך קלמן אושבאת. אוראדיה Szabadsajtó Könyv- és Lapkiadó Rt., 1928.
לקסיקון ספרותי הונגרי ברומניה. עורך ראשי. אדגר בלוך. בוקרשט, קריטריון, 1981–2010.
לקסיקון חדש של רוואי. עורך ראשי. אישטוואן קולגה טארשוי, 1996–.
לקסיקון ביוגרפי הונגרי חדש. עורך ראשי. לאסלו מרקו. מועדון ספרים הונגרי. כרך א'.
לקסיקון חדש של הספרות ההונגרית. עורך ראשי. פטר לאסלו. 1994.
הערות שוליים

↑  A Belügyminisztérium 1916. évi 132540. sz. rendelete.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 139629777  ISNI: 0000 0000 7885 9414  LCCN: n2003102360  VIAF: 14149972   WorldCat (עם VIAF): 14149972
קודי סימפסון

| --- | --- |

 לידה:  11 בינואר 1997 (בן 27) גולד קוסט, אוסטרליה 
 שם לידה:  קודי רוברט סימפסון
 מוקד פעילות:  גולד קוסט, קווינסלנד, אוסטרליה
 תקופת הפעילות:  מ-2009
 עיסוק:  זמר-יוצר, מוזיקאי, רקדן
 סוגה:  פופ, רית'ם אנד בלוז
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  שירה, גיטרה, פסנתר
 חברת תקליטים:  אין כיום
 בן או בת זוג:  מיילי סיירוס (אוקטובר 2019–אוגוסט 2020) ג'יג'י חדיד (2013–מאי 2015) אמה מקאון (2022–?) 
 codysimpson.com
 פרופיל ב-IMDb
 
קודי רוברט סימפסון (באנגלית: Cody Robert Simpson; נולד ב-11 בינואר 1997) הוא זמר פופ, שחקן ושחיין אוסטרלי.
הוא הספיק להוציא ארבעה אלבומי אולפן: הוא גילם את התפקיד הראשי של דמיטרי במחזמר אנסטסיה בברודוויי מנובמבר 2018 ועד אפריל 2019. באותה שנה, הוא זכה בעונה הראשונה של "הזמר במסכה אוסטרליה" בתור "הרובוט".
בשנת 2022, סימפסון הצטרף לנבחרת השחייה של אוסטרליה (אנ') לאחר שהעפילה למשחקי חבר העמים הבריטי.
קורות חייו

סימפסון נולד בגולד קוסט, קווינסלנד שבאוסטרליה לאנג'י ובראד סימפסון, ויש לו שני אחים צעירים, תום ואלי. בחייו האישיים, סימפסון לא עסק רק בשירה, אלא גם התמחה בשחייה תחרותית, ואף זכה בשתי מדליות זהב באליפות קווינסלנד לגיל 12.
סימפסון התאמן במועדון השחיה במיאמי בהדרכת קן ניקסון. אמו אנג'י, שעבדה במועדון השחייה בהתנדבות, ייצגה את אוסטרליה באליפות הפאן פסיפיק בשחייה שנערכה בבריזביין 1987. אביו בראד זכה במדליית ארד באליפות אוסטרליה 1987 (אנ') וייצג את אוסטרליה במשחקי חבר העמים שנערכו בוויקטוריה שבקנדה ב-1994.
קריירה > קריירה מוזיקלית

סימפסון החל להקליט שירים בחדר השינה שלו במהלך הקיץ של שנת 2009 ב-YouTube, ושם ניתן לראות אותו מבצע את השירים "I'm Yours" של ג'ייסון מראז, "Cry Me a River" ו-"Señorita" של ג'סטין טימברלייק, "I Want You Back" של מייקל ג'קסון, וגם את השירים שלו "One" ו"Perfect".
לאחר זמן מה, התגלה סימפסון על ידי המפיק שון קמפבל, המועמד לפרס גראמי, אשר הפיק את ג'יי זי ועוד אמנים נוספים.
ב-2014 קודי עזב את חברת התקליטים אטלנטיק רקורדס. כיום מופיע עם להקת The Tide בחברת ההקלטות שהקים בשם The Coast House Records.
קריירה > קריירת משחק

שיחק תפקיד אורח בשנת 2015 בסדרה "קוגר טאון" בתפקיד פיט, תלמיד תיכון. ושימש כשחקן מחליף במחזמר של ברודוויי "אנסטסיה" מנובמבר 2018 עד לאפריל 2019.
בשנת 2020 השתתף בסרט האימה "Smiley Face Killers" לצד קריספין גלובר.
קריירת שחייה

ב-2019 הצטרף לקבוצת השחייה של אוניברסיטת דרום קליפורניה. הוא התאמן בהדרכתו של ברט הוק.
במבחנים האוסטרלים לאולימפיאדת טוקיו (2020) שנערכו באדלייד, אוסטרליה ביוני 2021 הוא סיים במקום שמיני במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 52.94 שניות ולא נכלל במשלחת האוסטרלית למשחקים האולימפיים.
באליפות אוסטרליה המהווה את המבחנים האוסטרלים לאליפות העולם שנערכו באדלייד במאי 2022 הוא זכה במדליית ארד במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 51.96 שניות, אחרי מת'יו טמפל (51.50 שניות) וקייל צ'למרס (51.67 שניות). בשלב המוקדמות הוא קבע שיא אישי חדש ל 51.79 שניות. נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-50 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 23.68 שניות ובמקום שמיני במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא אישי חדש נוסף של 49.34 שניות.
הוא מתאמן בהדרכתו של מייקל בוהל ביחד עם האלופה האולימפית אמה מקיאן.
חיים אישיים

יצא במשך שנתיים עם הדוגמנית ג'יג'י חדיד מ-2013 עד ל-2015. בחודש ספטמבר 2019 החל לצאת עם הזמרת והשחקנית מיילי סיירוס.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2012: Paradise
2013: Surfer's Paradise
2015: Free
2022: Cody Simpson
דיסקוגרפיה > מיני אלבום

2010: 4U
2011: Coast to Coast
2013: The Acoustic Sessions
2017: Wave One
2018: Wave Two
2019: B-Sides: We Had
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013 | Isolated | שגריר שלום |  |
| 2020 | Smiley Face Killers | רוב |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | אמא בהזמנה | עצמו | פרק: "A Kids' Choice" |
| 2014 | רוקדים עם כוכבים | מתמודד | עונה 18; מודח שלישי |
| 2015 | קוגר טאון | פיט | פרק: "The Wild One, Forever" |
| 2015 | One Crazy Cruise | עצמו | סרט טלוויזיה של ניקלודיאון |
| 2019 | הזמר במסכה אוסטרליה | מתמודד | זוכה העונה הראשונה |
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
קאודיפטריקס

| קאודיפטריקס |
| --- | --- |
  למעלה,שלד של Caudipteryx zoui למטה, שחזור של קאודיפטריקס
תקופה
קרטיקון תחתון 124.6 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: קאודיפטריים
סוג:: קאודיפטריקס
מינים
 C. zoui  C. dongi
שם מדעי
 Caudipteryx ‏1998

קאודיפטריקס (שם מדעי: Caudipteryx; מילולית: "זנב מנוצה") הוא סוג של דינוזאור מקבוצת התרופודה שחי בתחילת הקרטיקון לפני 124 מיליון שנה. הדינוזאור התגלה ב-1997 בתצורת יישיין שבמחוז ליאונינג בסין. בחפירות התגלו 2 מינים מהסוג.
מאפיינים

דינוזאור זה היה קרוב לאובירפטור והיה בעל כיפת גולגולת דומה. הוא הגיע לאורך 15–20 סנטימטרים. הוא אחד מבני הקבוצה אובירפטורוזאוריה שנמצאו עטורי נוצות סביב הזנב ועוד כמה אזורים, מה שהוביל חוקרים לחשוב שכל בני הקבוצה היו עטויים בנוצות. מבנה גופו לא עזר לו לעוף, אך ייתכן שהנוצות שמרו על חומו או שימשו למטרות תקשורת חזותית. ליצור היו חסרות נוצות זרועות כמו של הארכאופטריקס כך שהוא לא היה יכול לעוף. כמו כן הנוצות עשויות משכבה פשוטה דמוית פלומה ולא עם אברות אמיתיות.
ייתכן שהדינוזאור חי בקרקעית היער של צפון סין והיה אוכל-כול מהיר שחי בחבורות. לעיתים הוא גם בלע גסטרוליתים כדי לעכל את מזונו. הוא חי לצד דינוזאורים תרופודים נוספים כמו האינסיסיווזאורוס והדילונג.
השוואה של שני המינים לאדם
קאודיפטריים

| קאודיפטריים |
| --- | --- |
 שחזור של קאודיפטריקס
תקופה
קרטיקון תחתון 124.6–120 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: קאודיפטריים
שם מדעי
 Caudipteridae

קאודיפטריים (שם מדעי: Caudipteridae) היא משפחה של דינוזאורים תרופודים מקבוצת האובירפטורוזאורים, אשר התקיימה בקרטיקון התחתון במזרח אסיה לפני 124.6 עד 120 מיליון שנה מהיום. המשפחה הוגדרה בשנת 2000, מממצאים מתצורת יישיין ותצורת ג'יופוטאנג שבליאונינג, בסין.
בני משפחה זו היו דינוזאורים מנוצים קטני-ממדים שהיו קרובי האובירפטוריים והקנגנתיים. הם היו בעלי מקור קרני עם לסתות קשיחות כמעט חסרות שיניים, המותאמות בעיקר לאכילת צדפות ומזון דומה. אפשרות אחרת היא שהיו אוכלי כל. הם היו דו-רגליים מהירים בעלי זנב מנוון חוליות, כהתאמה אפשרית לתעופה.
הם נחשבים למינים פרימיטיביים יחסית בקבוצת האובירפטורוזאורים וקרובים לפרוטארכאופטריקס ולאינסיסיווזאורוס.
מיון

קאודיפטריקס (Caudipteryx)
Similicaudipteryx
Xingtianosaurus
צמחי זרע

| צמחי זרע |
| --- | --- |
 עץ תפוז
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
תת־ממלכה:: צמחים
על־מערכה:: בעלי זרע
מערכה:: צמחים וסקולריים
שם מדעי
 Spermatophyta

גינקגו דו-אונתי
צמחי הזרע (שם מדעי: Spermatophyta) הם על-מערכה בממלכת הצמחים. צמחי הזרע הם צמחים וסקולריים, והתכונה האופיינית שלהם היא התרבות באמצעות זרעים.
אבולוציה

קבוצת צמחי זרע היא הצעירה ביותר מבחינה אבולוציונית, וגם בעלת המבנה המשוכלל ביותר בין קבוצות הצמחים המקבילות.
הופעת זרע כיחידת ההתרבות הביאה עמה שינויים נוספים המייחדים את צמחי הזרע:
אף על פי שחילוף הדורות מאפיין את כל סוגי הצמחים, אצל צמחי זרע הדור המיני (גמטופיט) מצומצם ביותר. דור זה מתקיים כולו על־גבי הספורופיט, ואילו האחרון הוא צורת ההתפתחות העיקרית במחזור.
בניגוד לצמחים חסרי הזרע, העברת גרגר האבקה הזכרי אל הביצית מתבצעת לרוב באמצעות רוח או בעלי חיים, ולא תלויה במים.
זרע הוא יחידת ההתרבות של הצמח. הזרע מורכב מקליפת זרע ועובר, ולעיתים מוקף ברקמת מזון. הזרע הוא דיפלואידי, ומכיל את הכרומוזומים של שני ההורים. קליפת הזרע מקנה לזרע הגנה מפני תנאים סביבתיים קשים ונביטתו לרוב נעשית כשתנאי הסביבה משתפרים.
כל השינויים הללו פתחו בפני צמחי הזרע בתי גידול נוספים – בתי הגידול היבשים – ואפשרו להם "להשתלט" על הנוף היבשתי. "השתלטות" זו פתחה שלב באבולוציה שהתאפיין בעלייתם של יצורים נוספים על פני האדמה, עלייה שהתאפשרה בזכות הצמחים הללו.
מיון

במיון המודרני מחלקים את בעלי הזרע לחמש מערכות:
מערכת הציקסאים (Cycadophyta)
מערכת הגינקואיים (Ginkgophyta)
מערכת המחטנאים (Pinophyta)
מערכת הגנטאים (Gnetophyta)
מערכת בעלי הפרחים (Anthophyta)
נהוג לאחד את ארבע המערכות הראשונות לקבוצת חשופי הזרע (Gymnospermae). זרעם אינו כלוא בתוך שחלה, בניגוד לבעלי הפרחים, שנקראים לפיכך גם מכוסי הזרע (Angiospermae). צמחים חשופי הזרע פרימיטיביים יחסית למכוסי הזרע, ומקובל להניח שהאחרונים התפתחו מהראשונים.
ציפור הנפש

ערך זה עוסק במטבע לשון עברי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
ציפור הנפש הוא ביטוי עברי שמשמעותו: עצם או עניין חשוב ביותר, היקר מאוד ללבו של אדם.
מקור אפשרי לביטוי זה הוא שינוי קל של המושג "ציפר נפשו" המופיע בתלמוד הבבלי, שהוא כינוי לתנוך היושב על מפתן הלב ופגיעה בו גורמת למוות,  וכן לקנה הנשימה או לגרגרת, שהוא מקום רגיש, שפגיעה בו היא תוצאת מוות. כך נאמר, למשל: "יודעין כמה הכהו ועל מה הכהו, אם על שוקו או ציפר נפשו". ביטוי דומה מופיע גם בתוספתא למסכת סנהדרין בשני נוסחים: "במה הרגו? בסייף הרגו? במקל הרגו? על שוקיו הכהו או על ציפר נפשו הכהו?", או "ויודעין הדיינין שעל שוקו הכהו ועל ציפר נפשו הכהו".
בעברית הישראלית לא נעשה שימוש במשמעות המקורית של המושג, אלא רק במשמעותו המושאלת.
לקריאה נוספת

חנוך ילון, פרקי לשון, מוסד ביאליק, 1971, עמ' 145
אבשלום קור, יופי של עברית, ספרית מעריב, 1986, עמ' 54–55.
הערות שוליים

↑  רש"י מסכת בבא קמא דף צ עמוד ב
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף צ', עמוד ב'
↑  תוספתא, מסכת סנהדרין, פרק ט, הלכה א
↑  תוספתא, מסכת סנהדרין, פרק יב, הלכה ב
ערך זה הוא קצרמרבנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קרוזיירו דו סול

קרוזיירו דו סול (בפורטוגזית: Cruzeiro do Sul) היא עיר[דרושה הבהרה] במערב מדינת אקרי שבברזיל. מצפון גובלת קרוזיירו דו סול במדינת אמזונאס ומדרום היא גובלת בפרו.[דרושה הבהרה]
הפעילות הכלכלית העיקרית בעיר היא ייצור גומי וענפי הכלכלה הנוספים הם גידול קסאווה, קפה ואורז. את העיר משרת נמל תעופה שהוא המערבי ביותר בברזיל שפועלות בו טיסות בלוח זמנים סדיר.
צבי לנגרמן

| --- | --- |

 לידה:  1951 (בן 73 בערך) לוול, ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בוסטון, אוניברסיטת הרווארד 
 מוסדות:  אוניברסיטת בר-אילן  המכון לתצלומי כתבי יד עבריים  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 תחומי עניין:  פילוסופיה יהודית, פילוסופיה אסלאמית 
 עיסוק:  היסטוריון, מרצה באוניברסיטה, scholar of Arabic literature, ערביסט 
 מדינה:  ישראל 
 
יצחק צבי לנגרמן (נולד ב-1951) הוא פרופסור אמריטוס במחלקה לערבית באוניברסיטת בר-אילן, כיהן בעבר כראש המחלקה.
ביוגרפיה

צבי לנגרמן נולד בעיר לוול בארצות הברית. רכש את כל השכלתו עד סוף התיכון בישיבת רמב"ם (אנ') בברוקליין שבבוסטון,
ישיבה אותה ייסד הרב סולובייצ'יק. קיבל תואר ראשון בהיסטוריה באוניברסיטת בוסטון בשנת 1971 ודוקטורט בתולדות המדעים באוניברסיטת הרווארד, אותו קיבל ב-1979. הדוקטורט נעשה בהדרכתו של פרופסור עבד אלחמיד צברה (אנ'). בתום לימודים לתואר ראשון התקבל כחבר ב-Phi Beta Kappa (הצטיינות כללית)(אנ'),
Phi Alpha Theta (הצטיינות בהיסטוריה),
ובתום לימודיו לתואר שלישי התקבל ל-Sigma Xi (הצטיינות במדעים).
עלה לישראל בסוף 1979, כשסיים את הדוקטורט. בשנים 1980–1986 הרצה באוניברסיטה העברית במשרה חלקית, בשנים 1981–1999 עבד במשרה מלאה במכון לתצלומי כתבי-היד העבריים שבספרייה הלאומית, שם עסק בקיטלוג כתבי יד עתיקים במדעים ובפילוסופיה, חלקם בעברית וחלקם בערבית. ב-1997 הצטרף לאוניברסיטת בר-אילן ומונה לפרופסור חבר, ב-2004 מונה לפרופסור מן המניין. בשבתונים שהה כפרופסור אורח במכון ללימודים מתקדמים באוניברסיטה העברית שבירושלים, וחבר במכון ללימודי יהדות מתקדמים באוניברסיטת פנסילבניה.
צבי לנגרמן חבר מערכת של כמה כתבי העת: Jewish Quarterly Review, ALEPH: Historical Studies in Science & Judaism, .European Jewish Studies
לנגרמן למד במשך עשרים שנה אצל ר' יוסף קאפח ורואה עצמו כתלמידו המובהק.
צבי לנגרמן נשוי לדינה זילברמן, פסיכולוגית ארגונית. לזוג שלושה ילדים. מתגורר במצפה נטופה.
מחקריו > תחומי מחקריו

צבי לנגרמן חקר בראשית דרכו את תולדות המדעים בימי הביניים, בעיקר תולדות האסטרונומיה. במשך הזמן הרחיב את תחומי מחקריו להיסטוריה של הרפואה ולהיסטוריה של הפילוסופיה.
מחקריו > איתור ופיענוח כתבי יד גנוזים על מדעים

לנגרמן עסק בזיהוי, פיענוח וניתוח של מאות חיבורים שונים בערבית ובעברית העוסקים במדעים ובפילוסופיה, שגנוזים בכתבי יד. החיבורים מכילים מידע רב על שיטות מדעיות, חשיבה מדעית ודיונים פילוסופיים, והוא מתאר אותם ומדווח עליהם בצורות שונות, בהתאם לשיקול דעתו על חשיבותו של החיבור. לעיתים הוא מתאר אותם בקצרה, כמו כ-20 מאמרים קצרים בכתב העת "קריית הספר" (כולם נדפסו מחדש בחוברת, מגנזי המכון לכתבי היד העבריים, בעריכת א' דוד, ירושלים תשנ"ו). הוא גם תורם מדור קבוע בכתב העת "אלף", שדן בתולדות המדעים בקרב היהודים ויוצא לאור מטעם מרכז אדלשטיין באוניברסיטה העברית; מאמריו שם ארוכים יותר, ודנים בפירוט בתכנים ובהקשרם התרבותי-היסטורי.
מחקריו > הרמב"ם

לנגרמן הרבה לעסוק במחקר על הרמב"ם, בעיקר בסוגיות הקשורות לידע שלו בתחומי המדע השונים, כגון: אסטרונומיה ורפואה. כן הוא דן בעמדות שנוקט הרמב"ם בקשר לסוגיות המדעיות שעמדו על הפרק בזמנו ואיך עמדותיו מתקשרות לפילוסופיה היותר כללית שלו. ישנן סוגיות באסטרונומיה שהוא חלוק בדעתו על חוקרים אחרים. במחקריו על הרמב"ם סובר לנגרמן שיש להימנע מהכללות גורפות או מניסיונות להדחיק את הרמב"ם לאיזושהי קטגוריה אנכרוניסטית. הוא מנסה להבין את הדברים בהקשרם ההיסטורי, בתוך התרבות הערבית יהודית וההגות האסלאמית של תקופתו.
באשר לדרכו של הרמב"ם בהגות ומורשתו לדורות, לנגרמן סבור שכמו רוב ההוגים הגדולים, כך גם הרמב"ם חשב שהוא רק יכול לסמן את הדרך לציבור תלמידיו וקוראי ספריו. למרות שהרמב"ם סבר שישנה רק אמת אחת — ובהתאם לדרכי הביטוי בערבית, האמת, "אלחק", זהה עם האל — לא הפיץ דוקטרינה מגובשת ונוקשה עד לפרט האחרון. לפי דרכו של הרמב"ם, האדם יכול וחייב להגיע לאמת לבד; המורה לא יכול לעשות יותר מאשר להאיר את הדרך, לכוון את התלמיד ולהזהיר בפני מכשולים ומעידות. חלק חשוב מהדרכה זו הוא השמירה הקפדנית על המסורת וההלכה. הרמב"ם, לדעתו, האמין בכפייה דתית, כלומר באכיפת כללי ההלכה על כלל הציבור, אבל לא בכפיית קו פילוסופי מסוים.
מחקריו > יהודי תימן

לנגרמן כתב הרבה על המורשת התרבותית של יהודי תימן, שמהם נשארו הרבה מאוד חיבורים פילוסופיים, בכלל זה גם באסטרונומיה, שלא הובאו לידיעת הציבור הרחב.
מחקריו > אודות ספריו > המדעים המדויקים בקרב יהודי תימן

זהו ספרו הראשון של לנגרמן, שראה אור בהוצאת משגב ירושלים בשנת תשמ"ז. בספר ניסה לנגרמן לאסוף ולתאר את כל החיבורים בפילוסופיה ומתמטיקה השייכים לספרות התימנית. רוב ספרו עוסק במאות ה-16-15, שהיו שיא העשייה המדעית בתימן אך הוא מגיע עד למאה העשרים. הוא גם הביא בו צילום ותרגום של פירוש תימני מהמאה ה-15 על "הלכות קידוש הקודש" של הרמב"ם.
הספר עוסק בנושאים כמו אסטרונומיה טכנית של ימי הביניים, חישובים ומודלים של תנועות הכוכבים כפי שהיה מקובל באותה תקופה, שדרשו רמה גבוהה של ידיעה טכנית ומתמטית.
מחקריו > אודות ספריו > אבן אל-הית'ם: על מבנה הקוסמוס

זהו שם עבודת הדיסרטציה של לנגרמן שראתה אור כספר (Ibn al-Haytham’s On the Configuration of the World), בהוצאת גרלנד, בלונדון וניו יורק, בשנת 1990. העבודה נסובה על חיבור מהמאה ה-11 אותו כתב איבן אל-היית'ם, שנכתב בערבית ותורגם לעברית וללטינית. לנגרמן ההדיר את הספר, הביא את מהדורת הטקסט בערבית, תרגם אותה לאנגלית וניתח אותה. חיבור זה היה נפוץ מאוד בקרב קהילות ישראל, ותורגם בחלקו או במלואו לא פחות מחמש פעמים. ישנם גם קטעים בתעתיק לאותיות עבריות בגניזה הקהירית. חיבור זה מתאר את המבנה של היקום על כל חלקיו כפי שהיה מקובל בימי הבינים.
מחקריו > אודות ספריו > מדרש תימני: פרשנות פילוסופית על התורה

זהו שם ספרו של לנגרמן (Yemenite Midrash. Philosophical Commentaries on the Torah. An Anthology of Writings from the Golden Age of Judaism in the Yemen.), שראה אור בהוצאת הרפר קולינס בשנת 1996.
בתימן כתבו כמה וכמה מדרשים על התנ"ך, בכיוון פילוסופיה מפורשת, רובם נמצאים בכתבי יד וטרם פורסמו. לנגרמן הרכיב אנתולוגיה וחילק אותה לפי נושאים שונים: הנשמה, יעודו של האדם, מבנה הקוסמוס. המדרשים תורגמו לאנגלית והספר יצא בסדרה שמרכיבה את מורשת ספרות הקודש של כל העמים.
מחקריו > אודות ספריו > היהודים והמדעים בימי הביניים

ספר זה (The Jews and the Sciences in the Middle Ages) הוא אסופת מאמרים פרי עטו של לנגרמן, שראתה אור בסדרת ואריורום בהוצאת אשגייט שבאלדרשוט. בין המאמרים גם שלושה שלא ראו אור מעולם: מאמר מקיף על מקומם של המדעים בקהילות ספרד ופורטוגל; מאמר על ענייני מדע בכתביו של רב סעדיה גאון; ודיון על סוגיות באסטרונומיה ואסטרולוגיה אצל הרמב"ם.