stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישראל אלימלך
קריירה

אלימלך החל לשחק כדורסל בהפועל חולון בגיל 8, יחד עם חברו מבית הספר היסודי "שפרינצק" בחולון, ניב בוגין, איתו שיחק בקבוצה עד 1991 ברציפות.
בעונת 1975/6 זכה עם הפועל חולון בגביע הליגה לנערים, בעונת 1977/8 זכה איתה ב"דאבל" - אליפות וגביע הליגה לנוער ובעונת 1978/9 זכה איתה שוב בגביע הליגה לנוער.
את שירותו הצבאי עשה בחיל האוויר, בבסיס פלמחים, כמכונאי מסוקי תקיפה.
אלימלך שיחק בנבחרות ישראל לנוער, קדטים (מקום 11 באליפות אירופה ב-1977), העתודה והבוגרים, בה קלע 153 נקודות ב-53 משחקים.
בעונת 1982/3 נבחר לחמישיית העונה במשאל המאמנים של עיתון "הארץ".
במקביל למשחק בהפועל חולון, אימן את הנבחרת הצבאית של חיל האוויר והיה מנהלו המקצועי של בית ספר לכדורסל בחולון.
ב-1986 זומן מחדש לנבחרת ישראל, ובהיעדרו של מוטי ארואסטי נבחר על ידי המאמן צבי שרף
לתפקיד הרכז בחמישייה הפותחת, לצדם של ברקוביץ', ג'מצ'י ומרסר, במשחק ההכרעה מול צ'כוסלובקיה, בו ניצחה נבחרת ישראל ניצחון דרמטי, שהעלה אותה לאליפות העולם.
באותה שנה, הגיע עם הפועל חולון לגמר גביע המדינה (1986), בו הפסידה חולון 90:86.
ב-1987 היה שותף למשחק ההיסטורי בו הביסה הפועל חולון את מכבי תל אביב בתוצאה 66:85.
ב-1990/1991 שוב הגיע עם הפועל חולון לגמר גביע המדינה, שגם בו הפסידה חולון 100:90.
בעונת 1990/1 הוביל את קלעי הליגה באחוזי הקליעה מקו העונשין (89.5%), וסיים את העונה הסדירה במקום השלישי בטבלת מלך האסיסטים. בעונת 1991/2 נבחר לשחקן העונה הישראלי ולחמישיית העונה לפי בחירת השחקנים ב"מעריב". הוא סיים את העונה הסדירה במקום השני בטבלת מלך האסיסטים.
ב-1992 עזב אלימלך את הפועל חולון ועבר להפועל גבעתיים, איתה הגיע לגמר גביע המדינה, בו הפסידה גבעתיים להפועל תל אביב 71:65. הוא סיים את העונה הסדירה במקום הרביעי בטבלת מלך האסיסטים.
בעונות 1993/4 ו-1994/5 שיחק במכבי תל אביב, עמה זכה בשתי אליפויות ובגביע המדינה (1994). כמו כן, קלע 40 נקודות במשחקי הקבוצה באירופה.
ב-1995 חזר להפועל חולון לשתי עונות נוספות. בעונה הסדירה של 1995/6 הוא סיים את העונה הסדירה במקום השלישי בטבלת מלך האסיסטים. בעונת 1996/7 היה מלך החטיפות של הליגה וסיים את העונה הסדירה במקום השני בטבלת מלך האסיסטים.
ב-1997 עבר להפועל אילת, איתה הגיע לסדרת הגמר נגד מכבי תל אביב.
לאחר עונת 1998/9 פרש ממשחק מקצועני.
במשחקיו בליגה הישראלית קלע 3,963 נקודות.
אלימלך חי עם משפחתו בלאס וגאס בארצות הברית.
הערות שוליים

↑  מנחם כהן, חתיכת היסטוריה: חוויות ממשחק ה-1,000 של הפועל חולון, באתר nrg‏, 20 בינואר 2011
↑  ארבע זכיות להפועל חולון בגביע המדינה לנערים, באתר הרשמי של הפועל חולון
↑  רשימת אלופות ומחזיקות גביע הליגה לנוער, באתר ספסל
↑  גדעון קראוס, הפועל חולון זכתה בגביע הנוער בכדורסל, מעריב, 11 במאי 1979
↑  הישגי נבחרת הקדטים באליפויות אירופה, באתר ספסל
↑  כדורסלני העתודה יגיעו למקסיקו שעות ספורות לפני המשחק הבין-יבשתי, מעריב, 3 באוגוסט 1979
↑  הרכב נבחרת ישראל באליפות אירופה 1983, באתר www.linguasport.com
↑  סיכום עונת 1983/1982, באתר ספסל
↑  י. רוזנברג, חולון התארחה בבסיס חיל-אוויר, מעריב, 11 בספטמבר 1985
↑  יוסי רוזנברג, בית ספר חדשני לכדורסל בחולון, מעריב, 1 בינואר 1987
↑  מרדכי רוזנבלום, ה"מלך" אלימלך חזר לנבחרת, מעריב, 28 בינואר 1986
↑  המאמן צבי שרף מתדרך את רכז-הנבחרת, ישראל אלימלך, מעריב, 16 בפברואר 1986
↑  מרדכי רוזנבלום, אלימלך - הרכז מספר 1, מעריב, 9 בפברואר 1986
↑  מרדכי רוזנבלום, הלילה הזה "אל-אל ישראל!", מעריב, 13 בפברואר 1986
↑  מרדכי רוזנבלום, ישראל, עולה "אולה" לספרד!, מעריב, 14 בפברואר 1986. ישראל אלימלך ה"פליי-מייקר" הגדול...ניווט ביד אמונה את משחקה של הנבחרת.
↑  ברוריה ביגמן, הילולה ישראלית מול אבל ובכי אצל הצ'כים, מעריב, 14 בפברואר 1986. ישראל אלימלך: "מלך חדש" בתפקיד נווט-רכז מס. 1 בנבחרת.
↑  מיקי: "אני שמח שהענקתי אושר לכל המתוסכלים", מעריב, 16 בפברואר 1986 ישראל אלימלך, שהפתיע בבכורתו בחמישייה הראשונה בנבחרת והנהיג חבריו כמנהיג וותיק ומנוסה.
↑  מרדכי רוזנבלום, אין חדש גם בגביע: מכבי, מעריב, 8 באפריל 1986
↑  חולון הלמה במכבי, מעריב, 20 בינואר 1987 - בעמוד השער של העיתון.
↑  אורי שטרק, נוק-אאוט חולוני למכבי: 66-85!, מעריב, 20 בינואר 1987
1 2  סיכום עונת 1990/1991, באתר ספסל
↑  סטטיסטיקה - מובילים, עונה סדירה, עונת 1990-91, באתר מנהלת הליגה
↑  סיכום עונת 1991/1992, באתר ספסל
↑  סטטיסטיקה - מובילים, עונה סדירה, עונת 1991-92, באתר מנהלת הליגה
↑  סיכום עונת 1993/1992, באתר ספסל
↑  סטטיסטיקה - מובילים, עונה סדירה, עונת 1992-93, באתר מנהלת הליגה
↑  סיכום עונת 1994/1993, באתר ספסל
↑  סיכום עונת 1995/1994, באתר ספסל
↑  סטטיסטיקה - מובילים, עונה סדירה, עונת 1995-96, באתר מנהלת הליגה
↑  סיכום עונת 1997/1996, באתר ספסל
↑  סטטיסטיקה - מובילים, עונה סדירה, עונת 1996-97, באתר מנהלת הליגה
↑  סיכום עונת 1998/1997, באתר ספסל
↑  מועדון האלף - כל שחקני ליגת העל שעברו 1000 נק' בקריירה, באתר ספסל
↑  ישראל אלימלך: "אני רחוק, אבל הלב עם חולון", באתר ynet, 29 במאי 2008
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1983 (מקום שישי) |
| --- | --- | --- |
|  1 לאסוף •  2 אלימלך •  3 סילבר •  4 ארואסטי •  5 שלכטר •  6 ברקוביץ' •  7 זלוטיקמן •  ‏8‏ ‏זיסמן‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 יעקובי • 11 בוגין • 12 ויליס • מאמן: קליין  |  1 לאסוף •  2 אלימלך •  3 סילבר •  4 ארואסטי •  5 שלכטר •  6 ברקוביץ' •  7 זלוטיקמן •  ‏8‏ ‏זיסמן‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 יעקובי • 11 בוגין • 12 ויליס • מאמן: קליין  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1993 (מקום שלושה עשר) |
| --- | --- | --- |
|  1 הנפלד •  2 פליישר •  3 אלימלך •  4 בארמור •  5 אמסלם •  6 גורדון •  7 שטיינהאור •  ‏8‏ ‏שפר‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 כץ • 11 ארדיטי • 12 דניאל • מאמן: שרף  |  1 הנפלד •  2 פליישר •  3 אלימלך •  4 בארמור •  5 אמסלם •  6 גורדון •  7 שטיינהאור •  ‏8‏ ‏שפר‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 כץ • 11 ארדיטי • 12 דניאל • מאמן: שרף  | ישראל |
ישראל אליהו הנדלזלץ

ישראל אליהו הנדלזלץ (1879, שרשוב – 1942, גטו ורשה) היה מחנך, סופר ומתרגם עברי, שנספה בשואה. התמקד בעיקר בספרות ילדים ונוער, ותרגם מספר רב של יצירות לעברית מספרות העולם.
נכדו הוא העיתונאי, המבקר והסופר מיכאל הנדלזלץ.
קורות חייו

י. א. הנדלזלץ (כפי שנהג לחתום במאמריו וספריו) נולד בשרשוב, אשר ברוסיה הלבנה, שם קיבל חינוך יהודי מסורתי בחדר ובישיבה. את השכלתו הכללית השלים בכוחות עצמו. בראשית המאה ה-20 הוא הגיע לוורשה ולימד בבתי ספר עבריים; בבית ספר תיכון ובסמינר לרבנים בשם "תחכמוני". כמו כן היה פעיל בתנועת המזרחי בפולין.
הנדלזלץ התמקד בעיקר בספרות ילדים ונוער, והרבה לתרגם עבורם מספרות העולם. לאחר מלחמת העולם הראשונה הוא הוציא סדרת ספרונים מנוקדים ומצוירים לילדים, בשם: "מספרות העמים", (ורשה, תרפ"א - תרפ"ג). כן הוציא "ביבליותיקה מצוירת לילדים", (1923). הוא ערך גם את הדו-שבועון לילדים "צפרירים" החל מחוברת 15. כתב העת "צפרירים" פרסם מגוון שירים וסיפורים לקורא הצעיר. תחילה התמקד העיתון בספרות מקור בעברית, אך בהמשך הוסיף גם תרגומים. בין שאר היצירות, פרסם הנדלזלץ את הסיפור "פינוקיו" של קרלו קולודי בתרגומו, שהיה התרגום העברי הראשון של הספר. הוא הצליח לפרסם רק שני פרקים טרם פסק כתב העת להופיע.
בנוסף, ערך את החוברות של "גננו; חוברות לחנוך הפעוטות בגן ילדים ובבית אם". כתב מחזה בשם "התמורה" (1923), שהיא קומדיה של חילופין בין נער עני וחברו העשיר. תרגם מיצירותיהם של ג'ק לונדון, ארתור קונן דויל, ז'ול ורן, צ'כוב, קיפלינג, הקטור מאלו, שלום עליכם, סיפורים ממגילת אסתר ועוד.
במשך כל שנות פעילותו התרבותית דאג הנדלזלץ לטפח את ספרות הילדים העברית ולהעשיר אותה ביצירות קלאסיות מספרות העולם. רוב יצירותיו המקוריות שנדפסו בעיתוני הילדים, לא כונסו.
לאחר שנכבשה פולין בידי הנאצים נכלא בגטו ורשה, שם נספה בקיץ תש"ב (1942).
מבחר יצירות ותרגומים

תרגום שני לעם ולנער: אגדות למגלת אסתר... / עברית על ידי י"א הנדלזלץ, תל אביב, 1938
שרלוק הולמס: תעלומת הבלש בן האלמוות / מיכאל הנדלזלץ, [עריכה - דפנה רוזנבליט], תל אביב, 2006
הקטור מאלו: בלי משפחה: ספר תולדות נער אסופי אחד מעבד לבני הנעורים ומציר / תרגום - י"א הנדלזלץ, ורשה, תרפ"ד
איך נכתב המכתב הראשון / מאת רידורד קיפלינג, עברית - י.א. הנדלזלץ, ורשה, תרפ"א
האניה המכשפה / מאת וילהלם הויף, עברית - י"א [הנדלזלץ], ורשה, תרפ"א
הפחדן: החק אשר לא ידע רחמים / דזיק לונדון, עברית - י"א [הנדלזלץ], ורשה, תר"ף
בבטן אניה: תולדות נסיעה אחת / מין-ריד, תרגום י"א הנדלזלץ, ורשה, תרפ"ג
אנטון צ'כוב, נערים / עברית - י"א הנדלזלץ, ורשה, תר"ף לערך
1) צער: ב) בבית (ציור) : 3) באפלה / א"פ צ'יחוב, עברית - י"א הנדלזלץ, ורשה, תר"ף
קרלו קולודי, פינוקיו, ספר תולדות בול עץ אחד, עברית: י"א הנדלזלץ, 2 פרקים, בתוך: צפרירים, ורשה, תר"ף
שרלוק הולמס: מזכרונותיו של הרופא וטסון / א. קונן ד'אויל, עברית - י.א. הנדלזלץ
לאוניד ניקולייוויץ אנדריב, הנוצרים: ספור / עברית - י"א הנדלזלץ
דורושויץ', ולסי מיכאלוביץ, מאגדות המזרח / תרגום - י"א הנדלזלץ, ורשה, תרס"ה
ילדי רב החובל גרנט: נסיעה סביב הארץ. רומן בשלשה חלקים / ז'ול וורן, תרגם לעברית על ידי עקיבא רוזנבוים, בעריכת י.א. הנדלזלץ, ורשה, תרפ"ג
מספרות העמים [מבחר סיפורים מאוצר הספרות העולמי],/ עברית - י. א. הנדלזלץ, ורשה, תרצ"ג
הערות שוליים

1 2  גצל קרסל, לכסיקון הספרות העברית בדורות האחרונים, ספריית פועלים, 1965
1 2  ישראל אליהו הנדלזלץ, לכסיקון הספרות העברית החדשה
↑   נתי גבאי, הספרייה הלאומית, המתרגם שהפיח בפינוקיו חיים בעברית, באתר הארץ, 16 בנובמבר 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312735805171  PLWABN: 9810690669205606  BnF: cb16180026h (data)  ISNI: 0000 0001 1754 2189  LCCN: nr2003012450  VIAF: 29476310   WorldCat (עם VIAF): 29476310 
תרגום "פינוקיו" בידי י.א. הנדלזלץ בכתב העת "רביבים", יולי, 1920
ישראל סגל (נגן)

| --- | --- |

 לידה:  1902 
 פטירה:  1972 (בגיל 70 בערך) 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 כלי נגינה:  כינור, כלי הקשה
 
ישראל סגל (1902 – 31 במרץ 1972) היה נגן ישראלי, כנר בהכשרתו, ששימש כנגן כלי הקשה בתזמורת הפילהרמונית הישראלית מראשיתה ב-1936 ועד פרישתו בסוף שנות ה-60. חובב תיאטרון ואמנות ואספן בולים.
הערות שוליים

1 2 3  ישראל סגל באתר חברה קדישא ת"א–יפו.
↑  מיכאל אוהד, הפילהרמונית: התזמורת הפילהרמונית הישראלית, ירושלים: כתר, 1986, עמ' 206.
↑  אורי טפליץ, סיפורה של התזמורת הפילהרמונית הישראלית (מאנגלית: הד סלע), תל אביב: ספרית פועלים, תשנ"ג 1992, עמ' 267.
↑  ראו: ד"ר אמיל פוירשטיין, האם היה וואגנר ממוצא יהודי?, דבר, 22 ביולי 1966, המשך (טורים 3, 5–6).
↑  א. לינדנבאום, בשולי הבולים: מוזיקה באספקלריה בולאית, דבר, טור 3, 13 במרץ 1959.
↑  א. לינדנבאום, בשולי הבולים: דו"ח מלא על זכיות הישראלים באיסטנבול, דבר, טור 2, 8 באוקטובר 1963.
↑  אריה לינדנבאום, בולים: נמכר אוספו של ישראל סגל, דבר, טור 5, 11 בנובמבר 1977. וראו עוד: א. לינדנבאום, בשולי הבולים: מוזיקה באספקלריה בולאית, דבר, טורים 2–3, 13 במרץ 1959; א. לינדנבאום, בשולי הבולים: תערוכת בולי "בנין ובית", דבר, טור 1, 4 ביוני 1965.
↑  אייזיק רמבה, 'יאיר טנא', בספרו: מדענים צעירים בישראל: חייהם, פעולותיהם ותפקידיהם, ירושלים: ראובן מס, 1971, עמ' 112; יוסי רגב, יעל, בבלוג שלו, 28 באוגוסט 2008 (עם פטירתה); Jael Tene: Death Record from the Social Security Death Index (SSDI), GenealogyBank.
סגל מנגן בתופים ובמצלתיים (כנראה בשנות ה-50)
דב גינצבורג, ישראל סגל ול' גרינוולד מנגנים בפילהרמונית (כנראה בשנות ה-50)
ישראל זינגר (רב)

| --- | --- |

 לידה:  1828 פקש, הונגריה 
 פטירה:  17 בפברואר 1908 (בגיל 80 בערך) שאטוראליאויהיי, הונגריה 
 מדינה:  האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 
הרב ישראל זינגר (בהונגרית: Singer Izrael; פקש, 1828 – שאטוראליאויהיי, 17 בפברואר 1908) היה רב הונגרי, מורה בשאטוראליאויהיי.
ביוגרפיה

הרב ישראל זינגר היה בנם של הרב אשר זינגר ושל פאני שפיצר. הוא למד בישיבת ניקולסבורג, ואחר כך בשנת 1851 הפך למורה ומלמד בסגד. הוא לימד שם עד פברואר 1860, מאוחר יותר עבד בבית הספר הקיסרי והמלכותי בעיר שאטוראליאויהיי. הוא הנציח את מאמריו, את עבודותיו ואת נסיבות חייו בפירוט בעבודתו "ספר הזיכרון". ב-30 בדצמבר 1903 חגגו מעריציו ותלמידיו את יובל ה-50 להיותו מורה ומלמד. בהזדמנות זו הוקמה קרן על שמו במטרה לסייע במלגה לתלמידים המצטיינים של בית הספר התיכון היהודי בשאטוראליאויהיי. הוא היה חבר כבוד באגודת המורים הלאומית ההונגרית היהודית ומנהל הכבוד של בית הספר העממי היהודי בשאטוראליאויהיי.
משפחתו

אשתו הייתה קטלין פרנקל (1842–1915), אותה נשא ב-16 באוקטובר 1860 בשאטוראליאויהיי.
ילדיהם
אברהם זינגר (1863–1863)
אלברט סקיי (1864–?) התובע הכללי של מחוז זמפלן. אשתו הייתה פאני דצ'יני (דויטש).
לאיוש סקיי (1866–1941) היה פקיד במפעל פלדה. אשתו היא אילונה צוויקר.
יעקב סקיי (1867–?)
ברנאט זינגר (1868–1916) הרב הראשי של סובוטיצה
ארמין סקיי (?–1874)
רוזה סקיי (1878–1962). בעלה היה דז'ה דוד קובאץ'.
פירושקה סקיי (1881–?) הייתה מורה. בעלה היה אמיל ריבז הוא מורה (התגרשו).
אימרה סקיי (1886–?) היה רופא. אשתו השנייה הייתה שרולטה אנה פאלוי.
עבודותיו

Lehrbuch der isr. Religion... (Sátoraljaújhhely, 1870)
Vorwort und Anmerkungen zu meinem Lehrbuch der isr. Religion (Sátoraljaújhely, 1870)
תאולוגיה יהודית לנוער היהודי (בודפשט, 1876)
תורת החינוך להורים יהודים.
Erziehungslehre für Israeliten. (Sátoraljaújhely, 1882)
כללי סדר ונימוס (Sátoraljaújhely, 1886; פורסם גם בגרמנית)
(Sátoraljaújhely, 1889) Pflichten isr. Schulmanner...
אמת ושלום (Sátoraljaújhely, 1902)
ספר זיכרון ל-50 שנותיי כמורה עממי ומורה דתי (Sátoraljaújhely, 1904)
לקריאה נוספת

ישראל זינגר בבסיס הנתונים של המוזיאון הספרותי פטפי
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. ישראל זינגר
יוז'ף סיניאי: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים. ישראל זינגר
https://www.geni.com/people/Israel-Singer/6000000003781981590
הערות שוליים

↑  "Halotti bejegyzése a sátoraljaújhelyi polgári halotti akv. 77/1908. folyószáma alatt".
↑  "Elhunyt Singer Izrael". Az Újság. 1908-02-19. p. 10.
↑  "Singer Izraelné halotti bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári halotti akv. 2052/1915. folyószáma alatt".
↑  "Házasságkötési bejegyzése a sátoraljaújhelyi izraelita hitközség házassági akv. 164/1860. folyószáma alatt".
↑  "Székely Albert házasságkötési bejegyzése a sátoraljaújhelyi izraelita hitközség házassági akv. 12/1891. folyószáma alatt".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298229305171  GND: 1074167457  LCCN: no2012106912  VIAF: 258338017   WorldCat (עם VIAF): 258338017
ישראל סולובייצ'יק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 תקופת הפעילות:  ?–1951 
 פטירה:  1951 ניו יורק, ארצות הברית 
 אב:  אברהם ברוך סולובייצ'יק 
 
הרב ישראל סולובייצ'יק (נפטר בתשי"א, 1951) היה רבה של סמולנסק ודיין בבית הדין הרבני ביוהנסבורג שבדרום אפריקה.
ביוגרפיה

נולד לרב אברהם ברוך סולובייצ'יק, בנו בכורו של רבי יוסף דוב סולובייצ'יק ורבה של סמולנסק. מילא את מקום אביו ברבנות סמולנסק, ואחר כך נסע ליוהנסבורג, דרום אפריקה, שם שימש כדיין בבית הדין הרבני ביוהנסבורג. נפטר בעת ביקורו בניו יורק ט"ו בסיון תשי"א, ונקבר שם.
מגנזי הגר"ח

בשנת תשמ"ט יצא לאור ביוהנסבורג שבדרום אפריקה, ספר בשם "מגנזי הגר"ח". הספר כולל חידושים שהיו רשומים במחברתו של הרב ישראל סולובייצ'יק, רבי ישראל למד אצל דודו הגר"ח, וכתב משיעוריו.  את מחברותיו העביר לרבי יחזקאל אברמסקי שדאג על העתקת המחברות.
מחברות אלו, כוללות חלק גדול מחידושיו של רבי חיים, שנדפסו בספר חידושי הגר"ח (סטנסיל), בנוסח שונה, ולכן מחברי הספר חילקו את הספר לשני חלקים. החלק הראשון הוא החלק שמופיע כבר בחידושי הגר"ח סטנסיל, והחלק השני הוא חידושים שלא הודפסו בחידושי הגר"ח.
הערות שוליים

↑  http://toladot.blogspot.co.il/2012/05/blog-post_09.html
↑  http://kevarim.com/rabbi-yisroel-soloveitchik
↑  http://62.128.54.227/wotzar/Book.aspx?168025&
כדורסל ללא גבולות

| --- | --- |

 תחום:  כדורסל
 מטה הארגון:  ניו יורק, ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  2001–הווה (כ־23 שנים)
 
כדורסל ללא גבולות (באנגלית: Basketball Without Borders) הוא ארגון הפועל מטעם ליגת ה-NBA ופיב"א, העורך מחנות כדורסל ברחבי העולם לילדים ולנערים עד גיל 18. באופן רשמי, מוגדר הארגון כ"תוכנית לפיתוח כישורי כדורסל ויישוג לקהילה, המאחדת שחקני כדורסל צעירים לקידום הספורט ולעידוד שינוי חברתי חיובי בתחומי החינוך, הבריאות והרווחה".
מחנה הכדורסל הראשון של הארגון נערך בין 30 ביוני ל-2 ביולי 2001 בעיר טרוויזו שבאיטליה, ומאז נערכו מחנות בלמעלה מ-20 מדינות שונות, בהן השתתפו מעל 3,300 חניכים שהגיעו מכ-130 מדינות שונות. לרוב מתקיים מחנה קיץ אחד בכל אחת מהיבשות אירופה, אסיה, אמריקה ואפריקה, ומאז 2015 נערך בכל שנה גם "מחנה בינלאומי".
היסטוריה

המחנה הראשון בטרוויזו אירח שחקנים מהמדינות שנפגעו במלחמות יוגוסלביה – קרואטיה, סלובניה, מקדוניה, בוסניה והרצגובינה והרפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה – ומטרתו הייתה "להשתמש בכדורסל כשפה משותפת לקידום שלום עולמי, ידידות וספורטיביות". המחנה השני, אשר נערך באיסטנבול, הוגדר כ"מחנה קיץ לילדים בגילאי 12–14 הנועד לקדם קשרי ידידות באמצעות ספורט", והתמקד בקירוב שחקנים מהמדינות השכנות יוון וטורקיה. בשנים 2003 עד 2005 נערכו המחנות הראשונים באפריקה, באמריקה ובאסיה, בהתאמה.
בשנת 2015 נחנך בניו יורק "המחנה הבינלאומי" הראשון, במהלך סוף-שבוע האולסטאר של ה-NBA.
בשנת 2017 נערך "מחנה אירופה" במכון וינגייט שבנתניה. בשנת 2018 זכה השחקן הישראלי דני אבדיה בתואר ה-MVP של "מחנה אירופה", ובשנה שלאחר מכן זכה בתואר ה-MVP של המחנה הבינלאומי. בכך הפך אבדיה לשחקן הראשון בתולדות המחנה שזוכה בתואר ה-MVP בשני המחנות: האירופאי והבינלאומי.
מבנה

המחנות פועלים מטעם ארגון פיב"א, ליגת ה-NBA והתאחדויות הספורט של המדינות בהן נערכים המחנות. לרוב, אורכם של המחנות הוא בין שלושה לארבעה ימים. במחנות משתתפים חניכים עד גיל 18 אשר מחולקים לקבוצות, ומודרכים על ידי כדורסלנים, כדורסלני עבר ומאמנים מקצועיים. במהלך המחנה עוברים החניכים סדנאות קבוצתיות ופרטיות המקנות מיומנויות כדורסל, ולאחר מכן מתקיים טורניר בין הקבוצות. ביום המחנה האחרון נערך "משחק אולסטאר" המציג את השחקנים המצטיינים במחנה, ובסופו נבחרים השחקן המצטיין של המשחק והשחקן המצטיין של המחנה כולו.
החל משנת 2003 מתמקדים המחנות בפיתוח יכולות כדורסל, ועוסקים פחות בקידום יעדים חברתיים; הגיל הממוצע במחנות עלה מ-13 ל-17 ונבחרים אליהם בעיקר שחקנים בעלי פוטנציאל גבוה, אם כי נעשים מאמצים לצרף גם חניכים מאזורים מוחלשים או מוכי מלחמה. המחנות מהווים הזדמנות של המשתתפים להציג את כישוריהם בפני סקאוטים רבים מה-NBA, אשר פוקדים את המחנות מדי שנה.
הערות שוליים

↑  סקירה כללית, באתר ה-NBA
↑  כדורסל ללא גבולות, באתר פיב"א
↑  כוכבי ליגת ה-NBA יערכו מחנה לילדים מיוגוסלביה, באתר הרשמי של האומות המאוחדות, 26 במרץ 2001
↑  כוכבי כדורסל מתאחדים לכוונות טובות, באתר ה-NBA,‏ 8 באפריל 2002
↑  NBA goes global for its future, באתר chinadaily.com,‏ 16 בפברואר 2015
↑  אור שקדי‏, לראשונה: המחנה "כדורסל ללא גבולות" יגיע לישראל, באתר וואלה, 19 באפריל 2017
↑  משה בוקר, כוכבי ה-NBA השתתפו בפרויקט מחנה הכדורסל הנערך בישראל, באתר ערוץ 20, 15 באוגוסט 2017
↑  אור שקדי‏, דני אבדיה זכה בתואר השחקן המצטיין של מחנה "כדורסל ללא גבולות", באתר וואלה, 18 באוגוסט 2018
↑  דני אבדיה נבחר ל-MVP של מחנה "כדורסל ללא גבולות" בארה"ב, באתר וואלה, 17 בפברואר 2019
↑  פירוט המחנה בריו דה ז'ניירו 2011, באתר ה-NBA
↑  עסקים ללא גבולות, באתר samepageteam.com,‏ 29 באוגוסט 2014
כתם

ערך זה עוסק בשוני בצבע של משטח. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
כתם דיו
בגדים מוכתמים בעקבות הוריקן קתרינה בחנות בניו אורלינס
כתם הוא לכלוך בצבע או דהייה של צבע המובחנים בבירור על פני משטח או חומר. כתמים נוצרים עקב אינטראקציה כימית או פיזיקלית בין שני חומרים.
כתמים יכולים להיווצר בכוונה, למשל כטכניקה אמנותית, צביעת בגדים בשיטת בטיק או Tie-dye (קשירה וצביעה), "יישון" רהיטים בשיטות של צביעה בשכבות ושפשוף להסרה מכוונת של חלק מהצבע להשגת "מראה עתיק".
ישנם כתמים הנוצרים בתהליך טבעי, כמו חלודה על ברזל או פטינה על ברונזה. כתמים נוצרים גם בשגגה כגון התזת קטשופ על החולצה או כתמי איפור על בגדים. ילדים, במיוחד תינוקות ופעוטות, נוטים להכתים את בגדיהם ועצמים אחרים בסביבתם בקלות בשלל פעולות: משחק בבוץ, צביעה, אכילה.
סוגי משטחים ועצמים שונים עשויים להיות מוכתמים על ידי חומרים שונים. יכולת דחיית כתמים היא מאפיין חשוב בהנדסת טקסטיל מודרנית.
היווצרות כתמים

הדרך העיקרית בה נוצרים כתמים היא הכתמה של פני השטח, כאשר החומר המכתים נשפך על עצם ונלכד בסיבים, נקבוביות, חריצים או כל מבנה חרירי אחר של פני השטח. החומר המכתים נלכד בחומר שמתחתיו והכתם מחזיר אור על פי צבעו. לסוג זה משתייכים כתמי צבע, מזון שנשפך וכתמים על עץ.
דרך שנייה להיווצרות כתמים היא ריאקציה כימית או מולקולרית בין החומר המוכתם למכתים. סוגים רבים של כתמים טבעיים נכללים בקטגוריה זאת.
דרך הכתמה שלישית היא משיכה מולקולרית בין החומרים, המקושרים בקשר קוולנטי וצבעו של החומר המקושר נחשף.
הסרת כתמים

כתמים על טקסטיל מוסרים בכביסה. קיימים מוצרי כביסה ספציפיים שמוגדרים כמסירי כתמים.
"שיטות סבתא" שונות להסרת כתמים כוללות שימוש במגוון חומרים טבעיים כגון מיץ לימון, חומץ, מלח שולחן, חלב ועוד להסרת כתמים שנוצרו על ידי חומרים שונים. כתם שאינו צביעה אלא דהייה (כמו כתם אקונומיקה) אינו ניתן להסרה.
ישנם כתמים אשר טיפול שגוי בהם (כגון חימום על ידי גיהוץ או ניקוי יבש) עלול לקבעם במקום להסירם, כיוון שמגביר את התגובתיות שלהם עם החומר עליו הם מונחים והופך אותם לקשורים כימית באופן שאינו ניתן להתרה.
הערות שוליים

↑  Materials Performance. NACE International. Published by National Association of Corrosion Engineers, 1987. v.26 1987 Jul-Dec, pg 33
1 2  The Stain Removal Handbook. Max Alth, Simon Alth. Hawthorn Books, 1977. Pg 22 ISBN 0-8015-7071-9, ISBN 978-0-8015-7071-1
לוקומוטיב מוסקבה (כדורגל נשים)

ערך זה עוסק במועדון כדורגל נשים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מועדון כדורגל נשים לוקומוטיב מוסקבה (ברוסית: Женский футбольный клуб «Локомотив» Москва) הוא מועדון כדורגל רוסי ממוסקבה, המתמודד באליפות רוסיה. נוסד ב-14 בפברואר 2018.
מגרש הבית הוא אצטדיון "ספסאן ארנה" ברובע צ'רקיזובו שבמוסקבה, המכיל 10,000 מושבים. ספונסר הקבוצה הוא חברת הרכבות הרוסית.
היסטוריה

הניסיון הראשון להקים מועדון כדורגל נשים בחסות מועדון הכדורגל לוקומוטיב נעשה ב-1991, כמועדון כדורגל נשים של אגודת לוקומוטיב, אבל בעונת 1993 בשל קשיים כלכליים המועדון חדל להתקיים. הניצחון הגדול ביותר בתולדות הקבוצה, ב-1992, היה הניצחון על ז'מצ'וז'ינה סוצ'י בתוצאה 12:0. ההפסד הכי גדול שנרשם ב-1993, היה בתבוסה 1:4 למועדון סיומביק זילאנט מהעיר טוליאטי.
ב-14 בפברואר 2018 באתר הרשמי של מועדון הכדרוגל "לוקומוטיב" נשיא המועדון איליה גרקוס הודיע כי כחלק ממועדון הכדורגל לוקומוטיב יוקם מועדון כדורגל נשים. באותו היום כבר מונתה ילנה פומינה למאמנת הקבוצה. המשחק הרשמי הראשון נערך ב-21 באפריל 2018 במשחק נגד יניסיי מקרסנויארסק בספסאן ארנה. המשחק הסתיים בשוויון 1-1.
בעונת 2020 סיימה כסגנית אלופה וזכתה בגביע כאשר בעונת 2019 הישג השיא היה חצי גמר הגביע. בעונת 2021 התמודדה לראשונה בליגת האלופות אך הודחה כבר בשלב סיבוב המוקדמות השלישי. עם זאת, השיגה זכייה שנייה בגביע. בעונת 2021 זכתה באליפות רוסיה לראשונה בתולדותיה וזאת 4 מחזורים לסיום.
קבוצת בת

בעונת 2021, קבוצת הנוער של המועדון העפילה לגמר טורניר אליפות רוסיה לנערות עד גיל 16, המכונה "ליגת הכדורגל לנוער–בנות" (ЮФЛ-девушки).
קבוצת הנוער של לוקומוטיב זכתה באליפות הנוער בעונת 2022.
הישגים לפי עונה

| עונה | אליפות רוסיה> ליגה | אליפות רוסיה> מיקום | אליפות רוסיה> מ | אליפות רוסיה> נ | אליפות רוסיה> ש | אליפות רוסיה> ה | אליפות רוסיה> ש"ז | אליפות רוסיה> ש"ח | אליפות רוסיה> ניקוד | גביע | מפעלים אירופיים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1992 | ליגה שנייה, עונה סדירה | 2 | 18 | 14 | 1 | 3 | 70 | 6 | 29 | 16 אחרונות | — |  |
| 1992 | ליגה שנייה, חצי גמר | 1 | 3 | 2 | 1 | 0 | 8 | 2 | 5 | 16 אחרונות | — |  |
| 1992 | ליגה שנייה, גמר | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 | 1 | 2 | 16 אחרונות | — |  |
| 1992 | ליגה שנייה | 1 | 22 | 17 | 2 | 3 | 80 | 9 | 37 | 16 אחרונות | — |  |
| 1993 | ליגה ראשונה | 4 | 20 | 8 | 5 | 7 | 25 | 18 | 21 | שמינית גמר | — |  |
| ‏2018 | ליגת העל | ‏6 | ‏14 | ‏5 | ‏5 | ‏4 | ‏22 | ‏8 | ‏20 | ‏חצי גמר | — | ‏- |
| ‏2019 | ליגת העל | ‏2 | ‏21 | ‏14 | ‏2 | ‏5 | ‏50 | ‏12 | ‏44 | ‏חצי גמר | — | ‏- |
| ‏2020 | ליגת העל | ‏2 | ‏13 | ‏8 | ‏5 | ‏0 | ‏23 | ‏6 | ‏29 | ‏זכייה | — |  |
| ‏2021 | ליגת העל | ‏1 | ‏16 | ‏14 | ‏1 | ‏1 | ‏2 | ‏48 | ‏43 | ‏זכייה | ליגת האלופות לנשים: סיבוב המוקדמות השני |  |
תארים

זכייה: 2021
סגנות: 2019, 2020
זכייה: 2020, 2021, 2024
זכייה: 2021, 2022
הערות שוליים

↑  Спонсоры и партнеры «Локомотива»
↑  Добро пожаловать в клуб!
↑  Полуфинал Кубка России пройдет на "Сапсан арене"
↑  "Russia 1992 Women". RSSSF. נבדק ב-2018-04-24.
↑  "Russia 1993 Women". RSSSF.
ישראל פרידמן (סדיגורה)

רבי ישראל פרידמן (כ' בשבט תרי"ב 10 בפברואר 1853 - י"ג בתשרי תרס"ז 2 באוקטובר 1906) היה האדמו"ר השני בחצר סאדיגורה. מכונה בחסידות ה"אור ישראל".
תולדותיו

נולד בסדיגורה כבן רביעי לרבי אברהם יעקב פרידמן, בנו השני של רבי ישראל מרוז'ין, ולמרים בתו של רבי אהרן פרלוב, ה"בית אהרן" מקרלין. אביו כיהן כאדמו"ר המרכזי של חסידות רוז'ין, לאחר שאחיו הגדול רבי שלום יוסף נפטר מעט לאחר פטירת אביהם רבי ישראל.  נישא בשנת תרכ"ח, לאסתר בתו של בן דודו רבי יצחק מבוהוש, בנו של רבי שלום יוסף מסדיגורה. לאחר פטירתה בשנת תרמ"א, נישא בשנית לדודתה של אשתו הראשונה, בת שבע בת רבי שלום יוסף מסדיגורה.
אחיו רבי שלמה פרידמן וגיסו רבי נחום בער פרידמן היו מיועדים לרשת את החסידות, אך שניהם נפטרו בחיי האב רבי אברהם יעקב. לאחר פטירת אביו בשנת תרמ"ג, מונה יחד עם אחיו רבי יצחק לכהן באדמו"רות. בשנת תרמ"ו נעשתה בין האחים חלוקת ירושה, רבי ישראל זכה בחצר בסאדיגורה ובחלקת אבותיו, ואילו רבי יצחק זכה בנשיאות כולל ווהלין ועבר לבויאן.
שלושה ימים לאחר יום הכיפורים תרס"ז נפטר, ונטמן בסאדיגורה. בנו רבי אהרן פרידמן מילא את מקומו והוכתר לאדמו"ר השלישי מסאדיגורה. חלק מהחסידים פנו לאחיו  רבי שלום יוסף מסאדיגורה - טשרנוביץ, וחלק פנו לאחיו רבי אברהם יעקב פרידמן מסאדיגורה, וחלקם פנו לאח נוסף רבי שלמה חיים מסאדיגורה ולאחר פטירתו של רבי אהרן הוכתר לאדמו"ר בנו רבי מרדכי שלום יוסף מסאדיגורה.