stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
השפעות שינויי האקלים על האוקיינוסים
ההשפעות

אחת ההשפעות המרכזיות כוללת עלייה בטמפרטורות האוקיינוסים. הטמפרטורה העולה של המים תורמת לעלייה במפלס הים עקב הפשרת שכבות קרח יבשתיות ולהפחתת רמות החמצן במי האוקיינוסים מכיוון שמים חמים לא מכילים את אותה כמות חמצן כמו מים קרים (עליה בחומציות המים), הדגים נודדים, בעוד שמינים אחרים עלולים לרדת או לעבור למקום אחר. לשינויים הללו יש השלכות משמעותיות על מערכות אקולוגיות ימיות ועל הקהילות הנשענות על דיג.
השפעות אחרות על האוקיינוסים כוללות ירידה בקרח הימי הארקטי, כמו גם ריבוד מוגבר של שכבות מים באוקיינוסים (אנ'). כל זה יכול להוביל לשינויים בזרמי האוקיינוס, למשל היחלשות של מחזור ההיפוך המרידיוני של האוקיינוס האטלנטי (אנ'). הסיבה העיקרית לשינויים אלו היא פליטת גזי חממה מפעילות אנושית, דוגמת פחמן דו-חמצני ומתאן, בעיקר שריפת דלקים מאובנים. הגברת אפקט החממה מובילה להתחממות האוקיינוסים מכיוון שהאוקיינוס תופס את רוב החום הנוסף במערכת האקלים, וסופח גם חלק מהפחמן הדו-חמצני הנוסף שנמצא באטמוספירה, דבר שגורם לחומציות גדולה יותר. מדענים מעריכים כי האוקיינוסים סופגים כ-25% מכל פליטת הפחמן הדו-חמצני שנגרמה על ידי אדם.
ההשפעות > השפעות חיוביות

החמצת האוקיינוס כתוצאה משינויי האקלים משפיעה באופן חיובי על שפע החיידקים, מה שמצביע על שינוי פוטנציאלי בדינמיקה של הקהילה המיקרוביאלית. עלייה זו בשפע החיידקים עלולה להוביל לשינויים במחזוריות של חומרים מזינים ופירוק חומרים אורגניים, ועלולה לשנות את תפקוד המערכת האקולוגית הכוללת. באופן ספציפי, המחקר מצא שהחמצת האוקיינוס יכולה לעורר את הצמיחה של קבוצות חיידקים מסוימות, כגון Gammaproteobacteria (אנ') ו-Flavobacteriia (אנ'), אשר ממלאות תפקידים מכריעים במחזור פחמן וחומרי תזונה. לשינויים אלה בהרכב הקהילה החיידקית עשויות להיות השפעות מדורגות על תהליכים ביו-גיאוכימיים וזרימת אנרגיה בתוך המערכת האקולוגית.
הערות שוליים

↑  Water and Climate Change, UN-Water (באנגלית)
↑  OAR US EPA, Climate Change Impacts on the Ocean and Marine Resources, www.epa.gov, ‏2022-10-19 (באנגלית)
↑  Nan Hu, Paul E. Bourdeau, Christian Harlos, Ying Liu, Johan Hollander, Meta-analysis reveals variance in tolerance to climate change across marine trophic levels, Science of The Total Environment 827, 2022-06, עמ' 154244 doi: 10.1016/j.scitotenv.2022.154244
↑  Karen Mohr, Current State of Sea Ice Cover | Earth, earth.gsfc.nasa.gov (באנגלית)
↑  Alyce M. Hancock, Catherine K. King, Jonathan S. Stark, Andrew McMinn, Andrew T. Davidson, Effects of ocean acidification on Antarctic marine organisms: A meta‐analysis, Ecology and Evolution 10, 2020-05, עמ' 4495–4514 doi: 10.1002/ece3.6205
↑  Jonathan Y. S. Leung, Sam Zhang, Sean D. Connell, Is Ocean Acidification Really a Threat to Marine Calcifiers? A Systematic Review and Meta‐Analysis of 980+ Studies Spanning Two Decades, Small 18, 2022-09 doi: 10.1002/smll.202107407
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי כדור הארץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הרעבה (מדעי המחשב)

במדעי המחשב, הרעבה (באנגלית: Starvation) היא בעיה הנוצרת בסביבה המאפשרת ריבוי משימות (Multitasking), כאשר מתהליך מסוים נמנעת גישה לאחד ממשאבי המערכת כך שהתהליך לעולם לא יצליח לסיים את משימתו.
הרעבה דומה בתוצאתה לקיפאון (Deadlock), אך בהרעבה אחד מהתהליכים כן מסוגל לגשת למשאבי המערכת, בעוד שבקיפאון אף אחד מהם אינו מסוגל לגשת למשאבים. הרעבה מודגמת באמצעות בעיית הפילוסופים הסועדים של אדסחר דייקסטרה.
הרעבת תהליך

הגורם להרעבה הוא אלגוריתם התזמון של סדרן התוכניות הפועל כחלק מליבת מערכת ההפעלה. אלגוריתם זה אמור לוודא חלוקת משאבים שווה בין התהליכים השונים והקצאת משאבים באופן שלא יפלה או ירעיב אף אחד מהתהליכים הזקוקים להם.
הרעבת תהליך > מקור הבעיה

מערכות הפעלה רבות מפעילות אלגוריתם תזמון התומך במנגנון קדימויות לתהליכים, כך שתהליך א' שרץ בקדימות גבוהה יקבל את המשאב הנדרש לפני תהליך ב' שרץ בקדימות נמוכה יותר. אולם אם התהליך א' לא עוצר לעולם - תהליך ב' לעולם לא יוכל לקבל את המשאב שהוא זקוק לו וכך נוצרת הרעבה. במידה וקיים תהליך ג' הרץ בקדימות גבוהה מזו של תהליך א', אפילו אם תהליך ג' ממתין לתוצאת הפעולה של תהליך ב', גם הוא לא יסיים את ריצתו ולעולם ימתין לסיום פעולתו של תהליך ב'.
באופן דומה, אם תהליך א' רץ בקדימות גבוהה ותהליך ב' רץ בקדימות נמוכה, ייתכן שבזמן ריצתו של תהליך א' הצטרפו לתור תהליכים נוספים. אם תהליכים אלו בעלי עדיפות גבוהה מתהליך ב', הם יקבלו את המשאב לפני תהליך ב'. אם תהליך ב' הוא בעל עדיפות נמוכה מאוד, ייתכן מצב שבו תמיד ימתינו תהליכים נוספים בעלי עדיפות גבוהה מעדיפותו של תהליך ב'. במצב כזה תהליך ב' לעולם לא יקבל את המשאב הנדרש לו.
הרעבת תהליך > הימנעות מהרעבה

אלגוריתמי תזמון מתקדמים מבטיחים שכל תהליך מקבל חלק מינימלי מהמשאבים הנדרשים כך שלעולם לא יקרה מצב בו הוא יורעב. כך למשל, נהוג להשתמש בעיקרון ההתיישנות. על פי עיקרון ההתיישנות, ככל שעובר זמן, עדיפותו של תהליך עולה. שימוש בהתיישנות מונע מצב שבו תהליך בעל עדיפות נמוכה מאוד נעקף שוב ושוב על ידי תהליכים בעלי עדיפות גבוהה ממנו. עם הזמן, תלך ותעלה עדיפותו של התהליך הממתין והוא יהיה התהליך בעל העדיפות הגבוהה ביותר.
הרעבת רשת

בפרוטוקולי תקשורת מסוימים הנמצאים בשימוש בתקשורת מחשבים יש אלגוריתמי תזמון המוודאים שמשאבי הרשת זמינים לכולם ואין מחשב שמעוניין לשדר אך לא יוכל לבצע זאת. מרבית הפרוטוקולים האלו הם הפרוטוקולים היושבים בשכבה הפיזית של מודל TCP/IP שכן הם אלו ששולטים על הגישה לרשת. פרוטוקולים לדוגמה המבצעים זאת הם Ethernet ו-Wi-Fi.
| תחומים במדעי המחשב |
| --- | --- | --- |
| יסודות מתמטים | לוגיקה מתמטית • תורת הקבוצות • תורת המספרים • תורת הגרפים  • תורת הטיפוסים •  תורת הקטגוריות  • אנליזה נומרית • תורת האינפורמציה |  |
| תורת החישוביות | תורת האוטומטים • תורת הרקורסיה • תורת הסיבוכיות • מחשוב קוונטי |  |
| אלגוריתמים ומבנה נתונים | אנליזה של אלגוריתמים • גאומטריה חישובית |  |
| שפות תכנות ומהדרים | מפרש • פרדיגמת תכנות (תכנות פרוצדורלי • תכנות מונחה עצמים • תכנות פונקציונלי • תכנות לוגי) |  |
| חישוב מבוזר ועיבוד מקבילי | עיבוד מקבילי • מחשוב סריגי • בקרת מקביליות |  |
| הנדסת תוכנה | ניתוח מערכות מידע • עיצוב תוכנה • תכנות מחשבים • שיטות פורמליות • בדיקות תוכנה • מתודולוגיית פיתוח תוכנה |  |
| תקשורת | ניתוב • טופולוגיית רשת • קריפטוגרפיה |  |
| מסד נתונים | מסד נתונים יחסי • SQL • תנועה • אינדקסים • כריית מידע • CAP theorem |  |
| בינה מלאכותית | חשיבה אוטומטית • בלשנות חישובית • ראייה ממוחשבת • עיבוד שפה טבעית • בינה חישובית • מערכת מומחה • למידה חישובית • רובוטיקה |  |
| גרפיקה | הדמיה ממוחשבת • הנפשה ממוחשבת • עיבוד תמונה |  |
| שפות פורמליות | שפה רגולרית • שפה חסרת הקשר • שפה תלוית הקשר • ההיררכיה של חומסקי |  |
| שימושים במדע | ביואינפורמטיקה • מדעים קוגניטיביים • כימיה חישובית • פיזיקה חישובית • אנליזה נומרית |  |
המיטב (אלבום של קורין אלאל)

"המיטב" הוא אלבום האוסף השני של הזמרת-יוצרת הישראלית קורין אלאל. את האלבום הוציאה בספטמבר 2005 לאור חברת התקליטים NMC על גבי תקליטור כפול. נכללו בו שלושים ושבע רצועות שפרסמה אלאל לאורך הקריירה המוזיקלית שלה, דוגמת "זן נדיר", "אין לי ארץ אחרת", "עולם מושלם" (המופיע גם בביצוע בצרפתית), "שיר לשירה" ו"כשזה עמוק".
רשימת רצועות

| המיטב> מס' | המיטב> שם | המיטב> משך | המיטב>  | המיטב>  | המיטב>  | המיטב>  | המיטב>  | המיטב>  | המיטב>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אמור לי  | 3:26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | מותק  | 2:54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | תן לי קצת ממך  | 3:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | חיה בתוך קופסה  | 3:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | תמונה בכחול  | 4:23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | אין לי ארץ אחרת  | 3:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | כבשים  | 4:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | פירות אסורים  | 4:02 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | לילה נופל על העיר  | 4:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | אמסטרדם  | 5:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | שיר בכיף  | 3:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | אנטארקטיקה  | 4:05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | הטבעת נפלה  | 4:17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | התעשייה האבירית  | 4:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | ארץ קטנה עם שפם  | 4:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Le De´jeuner Du Matin  | 3:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | שיר לשירה  | 3:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 18. | קשר הירח  | 4:33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 19. | החיים בורוד  | 3:53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 20. | שפת אימי  | 3:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 21. | אי שם בלב  | 4:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 22. | זן נדיר  | 4:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 23. | ימי הפרח והאהבה  | 3:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 24. | מעיין  | 4:59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 25. | יוצאת אל החיים  | 4:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 26. | כשזה עמוק  | 4:59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 27. | לחיות - רמיקס  | 4:30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 28. | פירמידות  | 3:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 29. | תנינענק  | 3:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 30. | גשם של פתאום  | 4:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 31. | את יפה  | 4:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 32. | עולם מושלם - גרסה בצרפתית  | 3:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 33. | מה הפרח  | 3:52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 34. | דומינו  | 4:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 35. | הכחול של השמים  | 3:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 36. | אני משתגעת  | 5:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 37. | כשהים חזר  | 2:07 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 150:04 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  קורין אלאל –המיטב, דיסקוגס
↑  גואל פינטו, אלבום אוסף חדש לקורין אלאל, באתר הארץ, 12 בספטמבר 2005
| קורין אלאל |
| --- | --- | --- |
דיסקוגרפיה
| אלבומי אולפן | "קורין אלאל" • "פירות אסורים" • "אנטארקטיקה" • "שפת אימי" • "זן נדיר" • "כשזה עמוק" • "תנינענק" • "הכחול של השמיים" • "פשוט כל כך" • "ארנבות משוקולד" • "קהלת" • "כאחד האדם" |  |
| אלבומי אוסף | "האוסף" • "המיטב" |  |
| אלבומי הופעה | "לתמונה נוספו המון צבעים" • "אקווריום: הופעות במפעל הפיס" |  |
| אלבומי משותפים | "ארץ טרופית יפה" • "לו באת – נשים שרות שם טוב לוי" |  |
| אלבומי מחווה | "חברים שרים קורין" |  |
| מארזי תקליטורים | "קורין אלאל / פירות אסורים" • "האלבומים המקוריים" |  |
| סינגלים | "סמבה אבן גבירול" • "תן לי קצת ממך" • "שיר בכיף" • "כבשים" • "פירות אסורים" • "שישי בלילה" • "ארץ קטנה עם שפם" • "אנטארקטיקה" • "שיר לשירה" • "שפת אימי" • "זן נדיר" • "תאונה" • "יוצאת אל החיים" • "ימי הפרח והאהבה" • "מעיין" • "הוא כאן" • "לחיות" • "פירמידות" • "כשזה עמוק" • "תנינענק" |  |
| שירים אחרים | "רוצים שלום" • "אמסטרדם" • "אין לי ארץ אחרת" • "התעשייה האבירית" • "שלושת הפעמונים" • "המנון לאהבה" • "ספק גדול" • "החיים בוורוד" |  |
הקלטה

מכשיר הקלטה על סרט מגנטי מתחנת רדיו גרמנית בימי מלחמת העולם השנייה
הקלטה היא תהליך של רישום לאורך זמן של מידע מהסביבה (בדרך-כלל קול או אור) על גבי מדיה מכנית או אלקטרונית, כגון תקליט, סרט מגנטי, או זיכרון מחשב. את המידע שהוקלט ניתן לאחר-מכן לשחזר, כלומר להשמיע מחדש את הצלילים שהוקלטו או להציג מחדש את רצף התמונות (סרט) שהוקלט. איכות ההקלטה משקפת את מידת הנאמנות של המידע המוקלט למקור.
הקלטת קול > הפונואוטוגרף

המכשיר הראשון לרישום קול הומצא בידי לאון סקוט בשנת 1857. המכשיר, שכונה "פונואוטוגרף", התבסס על ממברנה (קרומית) שרעדה בהתאם לצלילים, והניעה עט; העט רשם קווים על סליל נייר שנגלל תחתיו בו נרשמו התנודות של הצליל.
"ההקלטה" הראשונה, בשנת 2008 נסרק סליל נייר של הפונואוטוגרף שהכיל רישום של שיר עם צרפתי, התמונה שנתקבלה הוזנה לתוכנת מחשב מיוחדת שהצליחה להשמיע את הצלילים שנרשמו בשנת 1860. זה התיעוד הקדום ביותר של קול אנושי אבל זו לא הייתה ההשמעה הראשונה, מאחר שלמכשיר הפונואוטוגרף לא הייתה יכולת השמעה כלל, אלא הוא נועד לרישום גרפי של צורת הצלילים בלבד. הרישום חיכה כ-150 שנה עד שהושמע Rosen, Jody (2008-03-27). "Researchers Play Tune Recorded Before Edison". The New York Times (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-08-27.. לכן הפונואוטוגרף הוא לא טכנולוגיה של הקלטה אלא של רישום קול בלבד.
הקלטת קול > מדיה מכנית

בשנת 1877 המציא תומאס אדיסון את הפונוגרף. המכשיר התבסס על גליל (צילינדר) שהיה מצופה בחומר רך, כגון בדיל או שעווה, שעליו נחרצו חריצים בעזרת חרט. עומק החריצים שיצר החרט נקבע על-פי לחץ האוויר בסביבה, כלומר, עוצמת הרעש. ניתן היה להשמיע הקלטות אלה על ידי מחט שעברה על החריצים והגברה, באמצעים מכניים, של רעידות המחט כדי ליצור רעידות באוויר - כלומר, קול. החסרון העיקרי של הפונוגרף היה הקושי בייצור המוני של הגלילים.
פטנט של אמיל ברלינר משנת 1887 פתר בעיה זו בעזרת מכשיר הגרמופון. במקום להשתמש בגליל, הקליט הגרמופון חריצים על דיסקה שטוחה ועגולה שבמרכזה חור - התקליט. התקליטים הראשונים היו עשויים מלכה, וסטנדרט מהירות הסיבוב נקבע על 78 סיבובים לדקה. הגרמופון התפתח לפטיפון. והמצאות מאוחרות יותר אפשרו בפטיפון מהירות ניגון של 45, ⅓33 ו-⅔16 סיבובים לדקה, כאשר סיבוב איטי יותר פירושו משך הקלטה ארוך יותר על תקליט באותו הגודל. החומר ממנו מיוצרים התקליטים הוחלף בתרכובת הפלסטית ויניל.
הקלטת קול > מדיה מגנטית

הקלטה על מדיה מגנטית (תחילה חוט פלדה, ובהמשך סרט מגנטי) הומצאה ב-1898 ועברה שיפורים רבים לאורך השנים. הרשמקול השימושי הראשון שהתבסס על סרט מגנטי הוצג ב-1935 על ידי החברות הגרמניות: חברת AEG יצרנית המכשיר וחברת BASF יצרנית הסרט המגנטי. תוך כדי מלחמת העולם השנייה שיפרו הגרמנים את מכשירי ההקלטה ואת הסרט המגנטי שהפכו לטכנולוגיה צבאית, טכנולוגיה זו לא הייתה ידועה במדינות שהשתייכו לבעלות הברית. עם סיום המלחמה נלקחו שני מכשירי הקלטה וסרט מגנטי באורך 1000 מטר (רוחב הסרט היה 6.5 מילימטר) מרדיו פרנקפורט והועברו כשלל מלחמה מגרמניה לארצות הברית. המכשירים נבדקו וכבר בשנת 1947 החלו לייצר מכשירי הקלטה וסרטי הקלטה (ברוחב של 6.3 מילימטר) בארצות הברית. קלטת השמע, שהייתה בשימוש נרחב עד לסוף המאה ה-20, התבססה על שיפורים שונים של טכנולוגיה זו.
בחג המולד של שנת 1932 השתמש ה-BBC לראשונה בהקלטה על מדיה מגנטית - סרט פלדה דק (0.08 מילימטר) ושטוח, ברוחב 3 מילימטר. כדי לקבל איכות צליל ראויה, היה על הסרט לחלוף במהירות של 90 מטר בדקה מתחת לראשי ההקלטה וההשמעה של המכשיר; כלומר, תוכנית שנמשכה חצי שעה דרשה סליל סרט באורך של קרוב ל-3 קילומטרים. משקלו של סליל שלם היה 25 ק"ג.
הקלטת קול > מדיה מגנטית > קלטת שמע

קלטת שֶמע היא מארז מלבני עשוי פלסטיק שבתוכו סרט מגנטי, המשמשת להקלטה או להשמעת קול באמצעות רשמקול קלטות. את קלטת השמע הציגה חברת פיליפס בשנת 1963 כמדיום להקלטה ולהשמעה של מלל ולשימוש כדיקטפון. עקב הנוחות בשימוש וממדיה הקטנים החלו להשתמש בקלטת להקלטה ולהשמעת מוזיקה.
השימוש הנרחב בקלטת זו החל בסביבות שנת 1968 והתרחב עם השנים. דחיפה חזקה בשימוש הייתה בשנות ה-80 של המאה ה-20 לאחר שחברת סוני הציגה ב-1979 את הווקמן לקלטות (Sony Walkman) - מכשיר השמעה קטן כמעט בגודל של קלטת עם אוזניות שאיפשר לשמוע מוזיקה בכל מקום.
הקלטת קול > מדיה דיגיטלית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הקלטת קול > מדיה אופטית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ראו גם

פסקול
הימנון ללייבוביץ

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  וולטר מ' מילר 
 שפת המקור:  אנגלית
 תורגם לשפות:  צרפתית, פורטוגזית, גרמנית, הולנדית, איטלקית, רומנית
 סוגה:  מדע בדיוני
 נושא:  פוסט אפוקליפסה
 מקום התרחשות:  דרום מערב ארצות הברית
 תקופת התרחשות:  המאה ה-26 - המאה ה-38 לספירה
 הוצאה
 הוצאה:  J. B. Lippincott & Co. 
 תאריך הוצאה:  אוקטובר 1959 
 תאריך הופעה ראשונה:  1960
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת מעריב
 תאריך:  1981
 תרגום:  עמוס רגב
 מספר עמודים:  295
 פרסים
 פרס הוגו, פרס לוקוס
 סדרה
 הספר הבא:  Saint Leibowitz and the Wild Horse Woman 
 
המנון ללייבוביץ (באנגלית: A Canticle for Leibowitz) הוא רומן מדע בדיוני פוסט-אפוקליפטי מאת הסופר האמריקני וולטר מ. מילר הבן, שהתפרסם לראשונה ב-1959. עלילת הספר מתרחשת במנזר קתולי במדבר של דרום-מערב ארצות הברית לאחר שואה גרעינית, במשך מאות שנים במהלכן בונה עצמה הציוויליזציה מחדש. הנזירים מ"המסדר האלברטיאני של לייבוביץ" (או "על שם לייבוביץ") משמרים את השרידים שנותרו מהידע המדעי של האנושות עד שזו שוב תהיה מוכנה לעשות בהם שימוש.
הרומן הוא שילוב של שלושה סיפורים קצרים שפרסם מילר ב-The Magazine of Fantasy & Science Fiction‏ (F&SF, (אנ')), אותם יצר בהשראת השתתפותו בהפצצה על מנזר מונטה קאסינו במהלך מלחמת העולם השנייה. הספר נחשב לאחת הקלאסיקות של המדע הבדיוני ומעולם לא אזל מהדפוס. הוא מושך את המבקרים, קוראים מן השורה וחובבי הז'אנר כאחד.
הספר זכה בפרס הוגו לשנת 1961 לרומן המדע הבדיוני הטוב ביותר, והנושאים שלו - דת, מחזוריות וכנסייה מול מדינה יצרו גוף משמעותי של מחקר אקדמי. המנון ללייבוביץ היה הרומן היחיד שפרסם מילר במהלך חייו.
ספר המשך, "סנט ליבוביץ ואשת סוס הפרא", פורסם לאחר מות המחבר ב-1997.
יצירת הרומן

עד 1955, פרסם מילר למעלה מ-30 סיפורי מדע בדיוני קצרים במגזינים כמו Analog Science Fiction and Fact, Amazing Stories ו-Fantastic Adventures (אנ'). תמות שאפיינו את סיפוריו כללו אובדן ידע מדעי או "רגרסיה חברתית-טכנולוגית והאנטיתזה המשוערת שלה, המשך התקדמות טכנולוגית", שימורה באמצעות העברה בעל פה, אפוטרופסות על ארכיונים על ידי כמרים, ו"הצד ההוא של התנהגות [אנושית] שיכול להיקרא רק דתי". מרכיבים נושאיים אלו, בשילוב עם תת-הסוגה ההולכת וצומחת של סיפורי "פוסט-אפוקליפסה" וחוויותיו של מילר עצמו במהלך מלחמת העולם השנייה, יצרו את הבסיס לסיפור הקצר שלימים הפך לחלק הפותח של המנון ללייבוביץ.
במהלך מלחמת העולם השנייה, שירת מילר כמפעיל קשר מוטס ותותחן זנב בלהק המפציצים שהשתתף בהפצצת המנזר מהמאה ה-6 במונטה קאסינו, איטליה, שנוסד על ידי בנדיקטוס והוכר ככנסייה הנוצרית העתיקה ביותר ששרדה במדינה. חוויה זו הותירה בו רושם עז והובילה לכתיבתו, עשור לאחר מכן, של הסיפור הקצר "המנון ללייבוביץ", על מסדר נזירים שהמנזר שלו צומח מתוך העולם ההרוס שמסביבו. הסיפור, שהתפתח ל"יהי אדם", הראשון מבין שלושת החלקים ברומן הסופי, פורסם במהדורת אפריל 1955 של מגזין הפנטזיה והמדע הבדיוני F&SF.
על אף שלא תוכנן במקור כסדרה, המשיך הסיפור ב"והאור עולה" (And the Light Is Risen), שפורסם באוגוסט 1956 (גם ב-F&SF). יצירה זו התפתחה מאוחר יותר ל"יהי אור", החלק השני של הרומן. בזמן כתיבת הסיפור השלישי, "ההמנון האחרון " (The Last Canticle), שנועד להתפרסם בפברואר של השנה שלאחר מכן, הבין מילר שהוא משלים רומן: "רק אחרי שכתבתי את השניים הראשונים ועבדתי על השלישי, התחוור לי שאלו לא שלוש נובלות, זה רומן".
לצורך הפיכת שלושת הנובלות לרומן, שינה מילר את הכותרות ואת השמות של כמה מהדמויות, הוסיף דמויות חדשות, שינה את האופי והבולטות של דמויות קיימות והוסיף קטעים בלטינית. תיקונים אלה השפיעו על המוטיבים הדתיים והחוזרים של הסיפור, ושיפרו אותו מגרסת המגזין.
שינוי שמו של אב המנזר של החלק הראשון מ"חואן" ל"ארקוס" חיזק את מוטיב המחזוריות, שכן שמו של אב המנזר הראשון בסיפור, "ארקוס", מתחיל באות הראשונה של האלפבית הלטיני (A) ואילו שמו של אב המנזר האחרון, "זרחי", מתחיל באות האחרונה (Z). מילר גם הרחיב סצנות מסוימות, והגדיל את חשיבותן: למשל, המפגש הראשוני בין האח פרנסיס לבין אב המנזר ארקוס ב"יהי אדם" הורחב משמעותית ברומן. תוך הצגת אב המנזר ארקוס כפתוח לספקות ולאי ודאות, בניגוד לדוגמטיות של האב חואן.
בהפיכת הנובלות לרומן הוסיף מילר רבדים של מורכבוּת לסיפור. ווקר פרסי (אנ') זיהה את הממד הזה של הרומן, שאותו השווה ל"צופן, מסר מקודד, ספר בשפה מוזרה". דייוויד סיד ראה שהרומן "טעון במשמעות סמויה למחצה", מורכבות שנדמה שהתווספה כשמילר תיקן את הסיפורים לפרסום כרומן. פענוח מסרים כגון זה היא פעילות חשובה ביצירותיו של מילר, הן בהמנון ללייבוביץ והן בסיפוריו הקצרים. לדוגמה, בגרסה המקורית של "יהי אדם", הגביל מילר את משחקי המילים שלו לסמליות מפורשת הכוללת את האות "V" והמילים "Voice/Vocation" (קול/יעוד) של האח פרנסיס במהלך המפגש עם הצליין הנודד. ברומן, לעומת זאת, "שומר מילר על התייחסויות סמליות כאלה לניתוחים היותר אינטלקטואליים, ובונה קומדיה של אי הבנות סביב פרנסיס".
מבנה

עיקר הסיפור מתרחש במינזר של "המסדר האלברטיאני של ליבוביץ", הנמצא באזור מדברי נידח ביוטה. הסיפור בנוי משלושה חלקים: "יהי אדם" (בלטינית: Fiat Homo), "יהי אור" (Fiat Lux) ו"יעשה רצונך" (Fiat Voluntas Tua). כל אחד מהחלקים מתרחש בתקופה שונה, עם רקע חברתי-פוליטי וטכנולוגי שונה, ומשתתפות בו דמויות שונות (אם כי דמות אחת, "הצליין", עוברת כחוט השני לאורך כל הסיפור, אם כי אחידות הדמות נשארת בסימן שאלה). בסיפור משולבים קטעים רבים בלטינית הלקוחים ממנהגים של הכנסייה הקתולית, לטקסים ולתקשורת רשמית. סוזן אולסן כותבת שמילר לא כלל את הביטויים הלטיניים רק כדי "להוסיף כבוד" ליצירה, אלא כדי להדגיש את ההקשרים הדתיים שלה, ולהפוך אותה לתואמת את מסורת הכתבים היהודיים-נוצריים.
בסיומו של כל חלק מצויה מעין קודה, המתארת את השפעת ההתרחשויות על עולם החי.
עלילה > חלק ראשון: "יהי אדם" > רקע

הרקע הכללי לחלק זה מתואר בפרקים החמישי והשישי:
לאחר שהציוויליזציה של המאה ה-20 נהרסה על ידי מלחמה גרעינית, המכונה "מבול הלהבות", התרחשה תגובה עממית אלימה נגד תרבות הידע והטכנולוגיה המתקדמת שהובילה לפיתוח נשק גרעיני. במהלך תגובת הנגד הזו, המכונה "הפישוט", כל מי שלמד, ובסופו של דבר כל מי שרק ידע לקרוא, היה צפוי להיהרג על ידי המון משתולל, שקיבלו בגאווה את הכינוי "פשוטונים". אנאלפביתיות הפכה כמעט אוניברסלית, וספרים הושמדו בהמוניהם.
אייזק אדוארד לייבוביץ, מהנדס חשמל יהודי שעבד עבור צבא ארצות הברית, שרד את המלחמה וחיפש מקלט מההמון בחסות של מנזר ציסטרציאני. כל אותו זמן חיפש בחשאי אחר אשתו, שממנה נותק במהלך מלחמה. בסופו של דבר הגיע למסקנה שאשתו מתה, הצטרף למנזר, קיבל הסמכה לכהונה, והקדיש את חייו לשימור הידע על ידי הסתרת ספרים, הברחתם למקום מבטחים, שינונם והעתקתם. הוא פנה לכנסייה כדי לקבל רשות לייסד מסדר נזירים חדש שיוקדש למטרה זו. באישור שניתן, הוא ייסד את המסדר החדש שלו "המסדר האלברטיאני של ליבוביץ". המסדר הקים מנזר על בור מים במדבר ביוטה, בסמוך לדרך שאולי הייתה "חלק מהמסלול הקצר ביותר מאגם המלח הגדול לאל פאסו העתיקה". לייבוביץ עצמו נבגד בסופו של דבר ונרצח. מאוחר יותר בורך על ידי הכנסייה הקתולית, והיה למועמד לקדוש.
בתקופה בה מתחיל הסיפור, החברה האנושית מורכבת מנוודים ומקהילות שבטיות שחיות על ציד, ליקוט וחקלאות פרימיטיבית, ללא כל הנהגה מרכזית. כתוצאה מתמשכת של הקרינה הרדיואקטיבית במהלך המלחמה, מיושבת היבשת בדלילות, ומתרחשות גם לידות רבות של מוטנטים, הנדחים על ידי האנשים הרגילים ונאלצים להילחם על הישרדותם. התנועה בדרכים מסוכנת ביותר עקב שוד ורצח, ואף קניבליזם הפך לתופעה שכיחה. הגוף המנהלתי היחיד ששרד באופן כלשהו הוא הכנסייה הקתולית, אך כוחה מועט ביותר.
עלילה > חלק ראשון: "יהי אדם" > התרחשויות

שש מאות שנה לאחר מותו של לייבוביץ, המנזר עדיין משמר את ה"ממוראביליה": הכתבים והחפצים של המאה ה-20 ששרדו את מבול הלהבות ואת הפישוט, נאספו ושוחזרו בתקווה שיעזרו לדורות הבאים להשיב לעצמם את המדע הנשכח.
במהלך צום ה'לנט' מתבודד פרח-כמורה בן 17 בשם האח פראנסיס ג'רארד במדבר יוטה. האח פראנסיס נתקל בצליין, אשר לאחר דין ודברים מוזר ביניהם חורט על סלע סימן באותיות עבריות. כשהאח פרנסיס מרים את הסלע, הוא מגלה כניסה למקלט נשורת עתיק המכיל "שרידים", בצורת כתובות שונות, בהן מופיע גם שמו של לייבוביץ, מייסד המסדר שלו.
גילוי המסמכים העתיקים מעורר סערה במנזר, שכן שאר הנזירים משערים שהשרידים היו שייכים פעם ללייבוביץ. תיאורו של האח פראנסיס על הצליין, שמתעצם מאוד על ידי הנזירים האחרים, הופך לשמועות שלייבוביץ עצמו התגלה והנחה את פראנסיס לגילוי המקלט. פראנסיס מכחיש בתוקף את השמועות, אך באותה מידה מסרב בעקשנות להכחיש את עצם קיום המפגש, למרות היעדר עדים אחרים. אב המנזר ארקוס, חושש שגילוי כל כך הרבה שרידים שעלולים להיות קדושים בתקופה כה קצרה בתוספת שמועות על התגלות עלול לגרום לעיכובים בתהליך הקאנוניזציה של לייבוביץ.
שבע שנים לאחר מכן, מגיעים למנזר אינקוויזיטורים מטעם הכנסייה - המונסיניורים אגוארה (פרקליטו של אלוהים) ופלאכט (פרקליט השטן), חוקרי הכנסייה בפרשת קדושתו של לייבוביץ. כתוצאה מהחקירה זוכה לייבוביץ להכרה כקדוש - חלק מזה בהתבסס על העדויות שגילה פראנסיס במקלט, ביניהן שלד שמזוהה כאמילי לייבוביץ, אשתו של לייבוביץ - והאח פרנסיס נשלח לניו-רומא ("רומא החדשה") כמחווה של כבוד כלפיו, לייצג את המסדר בטקס הכרזתו כקדוש (המיסה הקנוניזית). פרנסיס נושא עמו חלק מהמסמכים שנמצאו במקלט, ועותק מעוטר של אחד המסמכים עליו הוא בילה שנים בעבודה, כמתנה לאפיפיור.
בדרך לניו רומא הוא נשדד על ידי "ילדי האפיפיור" - שם אירוני למוטנטים - וההעתק המעוטר שלו נלקח, אם כי הוא מנהל משא ומתן עם השודדים כדי לשמור את התוכנית המקורית שעליה היה מבוסס ההעתק. פראנסיס משלים את המסע לניו-רומא וזוכה אף להפגש עם האפיפיור. במהלך נסיעתו חזרה נרצח פראנסיס על ידי ילדי האפיפיור בירי חץ בפניו. הצליין מגלה וקובר את גופתו של פרנסיס.
עלילה > חלק ראשון: "יהי אדם" > דמויות עיקריות

האח פראנסיס ג'רארד - חבר במסדר, בתחילת הסיפור פרח-כמורה, שהשבעתו לכמורה מתעכבת בשבע שנים בשל המאורעות. פראנסיס נולד לשבט רועים פגני ממנו ברח אל המנזר.
הצליין - דמות מסתורית. מפגשו עם פרנסיס מחולל את שרשרת ההתרחשויות של הסיפור, ומפגשם הבא מסיים את הסיפור. לצליין מאפיינים מובהקים של היהודי הנודד.
האב צ'רוקי - המשנה לאב המנזר, הכומר המוודה של פראנסיס. בעל אופי רחום.
האב ארקוס - אב המנזר, אדם שנון ונבון. מקדם את תהליך הקאנוניזציה של לייבוביץ באופן זהיר ומוצלח.
מונסניור מאלפרדו אגוארה - אינקוויזיטור (חוקר) מטעם הכנסייה, "הטוען למען העניין" של קדושתו של לייבוביץ. טיפוס ידידותי, מעניק עזרה לא צפויה לפראנסיס.
עלילה > חלק שני: "יהי אור" > רקע

חלקו השני של הרומן מתחיל בשנת 3174 לספירה, כשש מאות שנה לאחר מותו של פראנסיס. האנושות ניצבת בתחילתו של רנסאנס חדש - הדפוס הומצא מחדש לפני כ-100 שנים, אבק השריפה ועמו הנשק החם הומצאו, הבערות עדיין נפוצה ביותר אך אוריינות כבר תופסת מקום בקרב אנשים, ובמרכזים עירוניים אף מתחילה להיווצר השכלה גבוהה.
במשך מאות השנים עבר האזור שינויים גאו-פוליטיים, וסביב המנזר התגבשו מספר מדינות, במקביל להמשך קיומם של שבטי פרא. על המקלט הישן צמח הכפר סאינלַיי בּוֹבִיטס, שמנהל יחסי תן-וקח עם המנזר.
אחת המדינות שהתגבשו היא טקסארקנה, בה שולט האנֶגַאן השני - אדם שאפתן, בוּר וחסר עכבות, אשר בשורה של בריתות, בגידות, הטעיות והתקפות מנסה להשתלט על שאר המדינות ולהקים אימפריה.