stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ביקסנטמארטון
יהודי ביקסנטמארטון

יהודים חיו בביקסנטמארטון (אז בורשודסנטמארטון) במאה ה-18 ובמאה ה-19. בשנת 1944 נרצחו יהודים מהכפר בשואת יהודי הונגריה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 1 |  |
| 1880 | 10 | 590 |
| 1910 | 3 |  |
| 1920 | 4 |  |
| 1930 | 4 |  |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודי ביקסנטמארטון שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז הווש |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | אגר  |  |
| ערים |  בלפאטפלווה •  פיזשאבון •  ג'נג'ש •  ג'נג'שפטה •  הטוון •  הווש •  קישקרה •  לרינצי •  פטרוואשארה •  ורפלט |  |
| כפרים | אפץ •דורמאנד •אצ'ד • אנדורנקטאליה • באטור • דמיין • אגרבקטה • אגרבוץ' • אגרצ'הי • אגרסלוק • אגרסולאט • פלדברה • פלשטארקאן • הוושרניוש • קרצ'נד • מקלאר • נג'טאליה • נוסוואי • נובאי • אושטורוש • סרוושקה • סוץ' • אבשאר • אטקאר • אדאץ' • דטק • דומוסלו • ג'נג'שהלאס • ג'נג'שאורוסי • ג'נג'שוימוש • ג'נג'שטריאן • הלמאיוגרה • קראצ'ונד • קישנאנה • לודש • מרקז • נג'פיגד • נג'רדה • פאלושוורשמרט • וץ' • וישונטה • ויסנק • מאטראסנטאימרה • אטאן • בוצונאד • ארדטלק • ארק • הוושווזקן • קמלה • פיי • טרנבוד • טרנמרה • טרנארש • טרנסנטמיקלוש • טרנז'דאן • טנק • טיסנאנה • זראנק • בולדוג • צ'אן • הרד • הורט • קרקהרסט • נג'קקנייש • פטפיבאניה • רוז'סנטמארטון • סיצ'י • זג'ווסאנטו • בלטון • בקלצה • ביקסנטמארטון • נג'ווישניו • סילוואשווארד • אלדברה • בשנייטלק • אגרפרמוש • קאל • קאפולנה • קומפולט • מזסמרה • מזטארקאן • נגיוט • פורוסלו • שרוד • סיהלום • טופלו • אוילרינצפלווה • בודון • ביקסק • ביקסנטארז'בט • ארדקוושד • פדמש• אישטנמזיה • איוואד • קישפיזש • מאטרבלה • מאטרדרצ'קה • פראד • פראדששוואר • רצ'ק • שירוק • סאילה • סנטדומונקוש • טרנללס • טרפש • וארסו |  |
| יישובים בנפת בלפאטפלווה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | בלפאטפלווה • בלטון • בקלצה • ביקסנטמארטון • מיקופלווה • מונושבל • נג'ווישניו • סילוואשווארד |  |
בורקו ראדוביץ'

| --- | --- |
 לידה:  16 במרץ 1972 (בן 52) פודגוריצה שביוגוסלביה (כיום מונטנגרו)
 עמדה:  סמול פורוורד
 גובה:  2.02 מטר
 דראפט:  לא נבחר, 1994
 קבוצות כשחקן
 1989–1992   1993–1994   1994–1995   1995–1996   1996–1999   1999–2000   2000–2001   2001–2002   2002–2003   2003–2004   2004–2005   2005–2006   2006–2007   2007–2010:  יוגופלסטיקה ספליט   עירוני נהריה   מכבי קריית מוצקין   הכוכב האדום בלגרד   מכבי תל אביב   מכבי רעננה   מכבי תל אביב   מכבי רעננה   הכוכב האדום בלגרד   נאנסי   קראבנוס   הפועל תל אביב   קושיצה   אלבה פהרוואר
 הישגים כשחקן
 2 זכיות באליפות היורוליג (1990, 1991)   זכייה באליפות הסופרוליג (2001)
 קבוצות כמאמן
 2012–2013   2013–2017   2018–2020:  ז'לונה גורה (עוזר)   הכוכב האדום בלגרד (עוזר)   באיירן מינכן (עוזר)
וליבור "בורקו" ראדוביץ' (בקירילית: Велибор Радовић; נולד ב-16 במרץ 1972) הוא כדורסלן עבר ומאמן כדורסל מונטנגרי-ישראלי. גובהו עומד על 2.02 מטרים והוא שיחק בעמדת הפורוורד.
חיים אישיים

ראדוביץ' קיבל את האזרחות הישראלית בעת ששיחק במכבי תל אביב ובמכבי רעננה, במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 וה-העשור הראשון של המאה ה-21, כאשר התחתן עם מיכל בר יוסף, אשה ישראלית. בנו, תיאודור ראדוביץ' נולד ב-26 בדצמבר 2008.
הישגים בקריירה

אליפות הליגה הסרבית : 3 (עם הכוכב האדום בלגרד: 2014-15, 2015-16-16, 2016-17 )
גביע קוראץ': 3 (עם הכוכב האדום בלגרד : 2013-14, 2014-15, 2016-17 )
האליפות הליגה האדריאטית : 3 (עם הכוכב האדום בלגרד: 2014-15, 2015-16-16, 2016-17 )
אליפות הליגה הישראלית: 3 (עם מכבי תל אביב)
גביע הליגה הישראלית: 2 (עם מכבי תל אביב)
אליפות אירופה בכדורסל: 1 (עם מכבי תל אביב)
הערות שוליים

↑  וליבור רדוביץ'. FIBA אירופה
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הוטה

קמין קרסטי (הוטה) היא תופעה גאולוגית, שבה נוצר בור עמוק בסלע, אשר לעיתים מגיע לעומק של עשרות מטרים. בארץ ישראל התופעה קיימת בעיקר באזור הגליל העליון אך גם באזור השומרון ויהודה.
ההוטות נוצרות מתהליך קרסטי (המסתי) של סלעי דולומיט (לעיתים נדירות נוצר גם באבן גיר) המשוכבים בשיכוב גס. סלעי הדולומיט, עקב היותם סלעים צפופים וקשיחים, נסדקים אך לא מתפוררים. מי גשם זורמים על פני הסלע ומחלחלים באותם סדקים. מי המשקעים במסלולם מהאטמוספירה החיצונית אל חללי הסלע עוברים בקרקע דרך אטמוספירה עשירת CO2 (פחמן דו-חמצני). מקורו של ה-CO2 בקרקע הוא בפעילות הביוגנית. המים ממיסים את ה-CO2 וחומציותם עולה. המגע בין המים לסלע והחומציות מאפשרת המסה והרחבה של הסדקים. במקום שבו יש מפגש סדקים, תהיה ההתרחבות מהירה יותר. מידת הפתיחה של הסדקים אינה קבועה. מים העוברים בזרימה לאורך מפגש סדקים עשויים להגיע לנקודה בה הסדקים מתרחבים עם העומק. המים זורמים בפילם דק על פני הסלע ומתחיל להתפתח קמין שצורתו כעין חרוט ההולך ומתרחב כלפי מטה. התרחבות הקמין גורמת לגידולו כלפי מעלה וסחיפה על פני השטח או התמוטטויות עשויים לגרום לפתיחת הקמין בקצהו העליון. פעמים רבות נוצרים נטיפים בתוך אותם קמינים.
המרכז לחקר מערות בישראל (מלח"מ) עורך סקרי שטח ומחפש עוד הוטות, נכון ל-10 באוגוסט 2013 נמצאו ומוספרו 250 הוטות רק באזור הר פקיעין. שתיים מההוטות היותר גדולות בארץ ישראל הן הוטה 6 וההוטה בהר מירון.
ההוטה הגדולה ביותר נכון ל-3 בספטמבר 2014  היא ההוטה שנתגלתה ליד מושב שתולה ביולי 2014, (מערת רהב).
רשימת הוטות

הוטה 6
הוטה ג'רמק
הוטה 17
מערת רהב
הערות שוליים

↑  יפעת גדות, התגלתה המערה העמוקה בישראל, באתר News1 מחלקה ראשונה, 3 באוגוסט 2014
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ביקסק

| --- | --- |
סמל ביקסקסמל ביקסק

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  צפון הונגריה
 מחוז:  הווש הווש
 נפה:  נפת פטרוואשארה
 שטח:  15.3 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  648 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  47°59′00″N 20°11′00″E﻿ / ﻿47.983333333333°N 20.183333333333°E﻿ / 47.983333333333; 20.183333333333 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.bukkszek.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.ביקסק(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.ביקסק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ביקסק (בהונגרית: Bükkszék) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.
כמו יישובים רבים באירופה גם בביקסק מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 915 תושבים ובשנת 2023 רק 653 תושבים.
האזור מיושב מסביבות המאה ה-13, והוא מוזכר לראשונה בכתבים משנת 1275.
יהודי ביקסק

בשנת 1880 חיו בביקסק 19 יהודים מתוך 661 תושבי הכפר ובשנת 1910 חיו רק חמישה יהודים בכפר. בשנת 1944 נרצחו יהודים מהכפר בשואת יהודי הונגריה. בכפר יש שאריות של בית קברות יהודי ובו מצבה אחת.
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
↑  תיעוד יהודי ביקסק שנרצחו בשואה
↑  מיקום בית הקברות היהודי בביקסק
| יישובים במחוז הווש |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | אגר  |  |
| ערים |  בלפאטפלווה •  פיזשאבון •  ג'נג'ש •  ג'נג'שפטה •  הטוון •  הווש •  קישקרה •  לרינצי •  פטרוואשארה •  ורפלט |  |
| כפרים | אפץ •דורמאנד •אצ'ד • אנדורנקטאליה • באטור • דמיין • אגרבקטה • אגרבוץ' • אגרצ'הי • אגרסלוק • אגרסולאט • פלדברה • פלשטארקאן • הוושרניוש • קרצ'נד • מקלאר • נג'טאליה • נוסוואי • נובאי • אושטורוש • סרוושקה • סוץ' • אבשאר • אטקאר • אדאץ' • דטק • דומוסלו • ג'נג'שהלאס • ג'נג'שאורוסי • ג'נג'שוימוש • ג'נג'שטריאן • הלמאיוגרה • קראצ'ונד • קישנאנה • לודש • מרקז • נג'פיגד • נג'רדה • פאלושוורשמרט • וץ' • וישונטה • ויסנק • מאטראסנטאימרה • אטאן • בוצונאד • ארדטלק • ארק • הוושווזקן • קמלה • פיי • טרנבוד • טרנמרה • טרנארש • טרנסנטמיקלוש • טרנז'דאן • טנק • טיסנאנה • זראנק • בולדוג • צ'אן • הרד • הורט • קרקהרסט • נג'קקנייש • פטפיבאניה • רוז'סנטמארטון • סיצ'י • זג'ווסאנטו • בלטון • בקלצה • ביקסנטמארטון • נג'ווישניו • סילוואשווארד • אלדברה • בשנייטלק • אגרפרמוש • קאל • קאפולנה • קומפולט • מזסמרה • מזטארקאן • נגיוט • פורוסלו • שרוד • סיהלום • טופלו • אוילרינצפלווה • בודון • ביקסק • ביקסנטארז'בט • ארדקוושד • פדמש• אישטנמזיה • איוואד • קישפיזש • מאטרבלה • מאטרדרצ'קה • פראד • פראדששוואר • רצ'ק • שירוק • סאילה • סנטדומונקוש • טרנללס • טרפש • וארסו |  |
| יישובים בנפת פטרוואשארה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פטרוואשארה • בודון • ביקסק • ביקסנטארז'בט • ארדקוושד • פדמש • אישטנמזיה • איוואד • קישפיזש • מאטרבלה • מאטרדרצ'קה • פראד • פראדששוואר • רצ'ק • שירוק • סאילה • סנטדומונקוש • טרנללס • טרפש • וארסו |  |
הזכות למות

הזכות למות היא רעיון המבוסס על התפישה, שלפיה כל בן אנוש זכאי לסיים את חייו או לעבור המתה מרצון. המימוש של זכות זו מובן לרוב כך, שחולה סופני, או אדם שאינו רוצה להמשיך לחיות, רשאים לסיים את חייהם, להיעזר בסיוע להתאבדות, או לסרב לטיפול מאריך חיים. השאלה מי או למי, אם בכלל, הזכות לקבל החלטה כזו נתונה בוויכוח.
אנשי אקדמיה ופילוסופים, כמו דייוויד בנאטר, רואים בני-אדם כאופטימיים מדי בתפישתם את איכות חייהם ואת האיזון בין ההיבטים החיוביים והשליליים שלהם. הרעיון הזה שולל מהאדם או מכל גוף אחר את ההחלטה אם למות, כשם שלא הייתה בידיו ההחלטה להיוולד.
התומכים בזכות למות מקשרים זאת בדרך כלל לרעיון, שגופו וחייו של אדם שייכים לו, כמו גם זכותו לוותר עליהם כרצונו. אולם מנגד קיים אינטרס לגיטימי של כל מדינה, למנוע התאבדויות לא סבירות. פלפל ואמסל (Pilpel and Amsel) כתבו:
התומכים ב'התאבדות רציונלית' או ב'זכות למות' דורשים לרוב ברציונליות, שההחלטה של אדם להרוג את עצמו תהיה גם עצמונית (למשל, לא כתוצאה מלחץ של רופא או בן-משפחה 'לעשות את הדבר הנכון' להם ולהתאבד), וגם 'האפשרות הטובה ביותר בנסיבות הנוכחיות', דרישה שקיימת בקרב זרמים פילוסופיים שונים, כמו גם שיתקיימו תנאים טבעיים אחרים, כמו שההחלטה תהיה יציבה, לא אימפולסיבית, לא תוצאה של מחלה נפשית, שמתקבלת לאחר דיון וכו'.
בדתות מזרחיות אחדות מותר למי שחולה במחלה סופנית לשים קץ לחייו בדרכים לא אלימות, למשל בהרעבה עצמית. דתות אחרות אוסרות התאבדות בכל דרך ורואות במעשה זה חטא.
אתיקה

קיימת שאלה אתית והיא: האם הזכות למות יכולה להתקיים לצד הזכות לחיים? אם, נטען, לא ניתן לשלול את הזכות לחיים, הרי שלא ניתן לוותר עליה, ולכן היא לא מתיישבת עם הזכות למות. נושא נוסף במחלוקת מגיע מביו-אתיקה, שם דנים האם הזכות למות אוניברסלית, קיימת רק תחת תנאים מסוימים (כמו מחלה סופנית), או האם היא קיימת בכלל. נאמר גם ש'הזכות למות' אינה חופפת ל'חובה לחיות'. על-פי השקפה זו, הזכות לחיים יכולה להתקיים לצד הזכות למות.
בית-משפט במדינת מונטנה שבארצות הברית קבע, לדוגמה, שהזכות למות קיימת למי שנמצא במצב רפואי המאיים על חייו. ישנם מומחים הטוענים מנגד, שלכל אדם כשיר, הזכות לסיים את חייו, ואף שהזכות למות היא מקרה-בוחן למידת החופש בכללותו בחברה נתונה.
מבחינה מעשית, השאלה עולה בעיקר בעת מחלה קשה, כאשר איכות חייו של החולה נפגעת בצורה אנושה. מצד אחד, הרפואה המודרנית מאפשרת להאריך את חיי החולה. מצד שני, לא ניתן לשפר את איכות חייו של החולה. התוצאה היא הארכת חיי סבל. מכאן עולה השאלה האם הזכות לקיצור והמעטת הסבל עולה על האיסור המסורתי לשים קץ לחיים. המתנגדים לזכות למות טוענים כי אין שום נסיבה המצדיקה את קיצור חייו של אדם באופן מלאכותי. התומכים בזכות למות טוענים שמותר להפסיק חיים המסבים סבל כה רב לאדם עד שהוא יעדיף שלא לסבול גם במחיר של אבדן חייו.
חוק החולה הנוטה למות

בישראל חוקק בשנת 2005 חוק החולה הנוטה למות, המסדיר את הטיפול הרפואי בחולה המוגדר כ"נוטה למות", תוך איזון בין ערך קדושת החיים, לבין ערך אוטונומיות הרצון של האדם והחשיבות של איכות חייו. החוק מבוסס על ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית ועל עקרונות יסוד בתחום המוסר, האתיקה והדת. הצעת החוק התבססה על מסקנותיה של הוועדה הציבורית לענייני החולה הנוטה למות.
בהמשך לחקיקת החוק הותקנו גם תקנות החולה הנוטה למות (ועדות, מסמכים, מאגר מידע ודיווח), התשס"ח-2007 המשלימות את הוראות החוק ומאפשרות את יישומן באופן מלא וברור יותר.
ראו גם

עמותת ליל"ך
קדושת החיים
הערות שוליים

↑  "Hinduism — Euthanasia and Suicide". BBC. 2009-08-25.
↑  "Next: Assisted Suicide for Healthy People". The Huffington Post. 16 ביולי 2009. נבדק ב-20 במרץ 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538872005171  LCCN: sh85114084
הוט פוט

| --- | --- |

הוט פוט
 
 מאכלים
 סוג:  מנה, מרק, פונדו 
 מטבח:  המטבח הסיני 
 מוצא:  סין 
 
הוט פוט (בסינית מסורתית: 火鍋, בסינית מפושטת: 火锅, פיניין: huǒguō, שמשמעו "קדרה באש") הוא מאכל מהמטבח הסיני. מאכל זה כולל ציר המתבשל בקדרה עשויה מתכת, המונח במרכז שולחן הארוחה, וסביבו מונחים מרכיבים שונים, בהם בשר פרוס, ירקות, פטריות, כיסוני וון טון, כופתאות, ופירות ים, והסועדים טובלים את המרכיבים השונים ומבשלים אותם בציר.
המאכל נאכל בסין מזה למעלה מ-1,700 שנים, ולא ברור מאין מקורו. ישנה סברה כי מדובר במאכל שמוצאו ממונגוליה, וכי מדובר בתבשיל שהוכן על ידי הלוחמים המונגולים אשר בישלו ירקות ובשר בתוך הקסדות שלהם מעל המדורה.
המאכל התפשט ברחבי סין החל מתקופת שושלת טאנג, ובתקופת שושלת צ'ינג היה למאכל מקובל בכל רחבי סין.
מרכיבי המאכל

סוגי הבשר המשמשים במאכל זה כוללים טלה, בקר, עוף, ברווז וחזיר.
סוגי הירקות כוללים: באק צ'וי, תרד, שעועית ירוקה, נבטים, בצלי אשקלון, זנגביל, תפוחי אדמה, טארו, עגבניות ודלעת.
לעיתים כוללים המרכיבים המבושלים גם טופו ואיטריות.
המרק מתובל ברוטב הויסין, רוטב סויה, חומץ, כוסברה, שום, שמן שומשום, פלפל לבן, פלפל צ'ילי, פלפל שחור ולעיתים גם בוטנים או חמאת בוטנים.
ראו גם

פונדו
הארווי מייסון

| --- | --- |

 לידה:  22 בפברואר 1947 (בן 77) אטלנטיק סיטי, ניו ג'רזי, ארצות הברית 
 שם לידה:  הארווי ויליאם מייסון
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1970
 מקום לימודים:  מכללת ברקלי למוזיקה, תיכון אטלנטיק סיטי 
 סוגה:  ג'אז, רוק, פופ, R&B, מוזיקת נשמה, קאנטרי, קלאסית, לטינית
 כלי נגינה:  מערכת תופים, כלי הקשה
 חברת תקליטים:  אריסטה רקורדס 
 שיתופי פעולה בולטים:  דונלד בירד, רון קרטר, הרבי הנקוק, לי ריטנור, צ'יק קוריאה, קרול קינג
 צאצאים:  הארווי מייסון ג'וניור 
 www.harveymason.net
 פרופיל ב-IMDb
 
הארווי ויליאם מייסון (באנגלית: Harvey William Mason; נולד ב-22 בפברואר 1947) הוא מתופף ג'אז אמריקאי, מפיק תקליטים, וחבר בלהקת פורפליי. מייסון גדל באטלנטיק סיטי, ניו ג'רזי ולמד בבית הספר התיכון אטלנטיק סיטי.
ציוד

מייסון מנגן בשיתוף פעולה עם חברות רבות ומוכרות בתחום התופים, ביניהם: מערכת תופים של חברת Canopus, מצילות של חברת Murat Diril, עורות תופים של חברת Remo, פדאלים של חברת DW ומקלות תופים של חברת Vic Firth. למייסון יש מקלות חתומים משלו של חברת Vic Firth, ומקלות חתומים תחת שמו ותחת שם הקטע המפורסם שבו ניגן, Chameleon של הרבי הנקוק, מהאלבום Head Hunters.
דיסקוגרפיה > כמנהיג הרכב

| כותרת | שנת שחרור | לייבל |
| --- | --- | --- |
| Marching in the Street | 1976 | Arista |
| Earth Mover | 1977 | Arista |
| Funk in a Mason Jar | 1977 | Arista |
| Groovin' You | 1979 | Arista |
| M.V.P | 1981 | Arista |
| Stone Mason | 1982 | Atlantic |
| Ratamacue | 1996 | Atlantic |
| Trios | 2003 | Video Arts |
| With All My Heart | 2004 | RCA |
| Changing Partners | 2012 | Video Arts |
| Chameleon | 2014 | Concord |
עם פורפליי
| כותרת | שנת שחרור | לייבל |
| --- | --- | --- |
| Fourplay | 1991 | Warner Bros. |
| Between the Sheets | 1993 | Warner Bros. |
| Elixir | 1995 | Warner Bros. |
| The Best of Fourplay | 1997 | Warner Bros. |
| 4 | 1998 | Warner Bros. |
| Snowbound | 1999 | Warner Bros. |
| Yes, Please! | 2000 | Warner Bros. |
| Heartfelt | 2002 | Bluebird |
| Journey | 2004 | Bluebird |
| X | 2006 | Bluebird |
| Energy | 2008 | Heads Up |
| Let's Touch the Sky | 2010 | Heads Up |
| Esprit de Four | 2012 | Heads Up |
| Silver | 2015 | Heads Up |
הערות שוליים

↑  Jackson, Vincent. "AC native Harvey Mason moves to the beat of his drum; Native son returns to Atlantic City Saturday to perform his own music", The Press of Atlantic City, June 23, 2015. Accessed August 8, 2018. "'It was a one-of-a-kind kind of situation, and unfortunately, it doesn't exist that way, but I was very, very fortunate,' said Mason, who began playing drums professionally during the 1960s while attending Atlantic City High School."
↑  "Harvey Mason Profile". אורכב מ-המקור ב-2015-01-07. נבדק ב-2 באוגוסט 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Harvey Mason: Murat Diril Cymbals". muratdiril.com. נבדק ב-2017-02-27.
↑  "Artists". Vic Firth. 2014-06-20. אורכב מ-המקור ב-2016-08-17. נבדק ב-2016-07-22.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007438048905171  BNE: XX1740959  BnF: cb13938226x (data)  GND: 134457455  ISNI: 0000 0001 1479 2748  LCCN: n81018448  MusicBrainz: 1081d9bb-17fa-43cf-8b2e-05f7e6029f70  NTA: 099733773  SUDOC: 080564410  VIAF: 26145971472132331869   WorldCat (עם VIAF): 26145971472132331869
ביקיני קיל

| --- | --- |

ביקיני קיל בהופעה, 1991
 מקום הקמה:  אולימפיה, וושינגטון 
 תקופת הפעילות:  מ-1990 
 סוגה:  ריוט גירל 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  קיל רוקסטארס 
 bikinikill.com
 פרופיל ב-IMDb
 חברים
 קתלין האנה קתי ווילקוקס טובי וייל בילי קארן 
 
ביקיני קיל (באנגלית: Bikini Kill) הייתה להקת פאנק רוק אמריקאית מאולימפיה, וושינגטון. הלהקה נוסדה ב-1990 וחבריה היו הזמרת והכותבת קתלין האנה (Kathleen Hanna), הגיטריסט בילי קארן (Billy Karren), הבסיסטית קתי ווילקוקס (Kathi Wilcox) והמתופפת טובי וייל (Tobi Vail). רבים רואים את הלהקה כחלוצת תנועת הריוט גירל (riot grrrl). שירי הלהקה מאופיינים בפמיניזם רדיקלי, פרובוקטיביים במכוון ומשויכים להארדקור פאנק. הופעותיה של הלהקה היו בוטות. הלהקה הוציאה שני אלבומים, מספר סינגלים ושני אוספים, והתפרקה ב-1997. למרות שיתופי פעולה עם אמנים ידועים כמו נירוונה וג'ואן ג'ט, ביקיני קיל סירבו לחתום עם חברות מוזיקה גדולות ולא שיתפו פעולה עם עיתוני המוזיקה של הזרם המרכזי.
היסטוריה

הלהקה נוסדה באולימפיה, וושינגטון באוקטובר 1990 על ידי קתלין האנה (מילים ושירה), בילי קארן (גיטרה), קתי ווילקוקס (בס) וטובי וייל (תופים). עבודתן המשותפת של האנה, ווילקוקס ווייל התחילה בפאנזין בשם ביקיני קיל, ובעקבותיה החליטו על הקמת הלהקה, אליה הצטרף קארן. בניגוד למקובל בסצנת הפאנק של אותם שנים שנחשבה גברית ואלימה, כאשר הקהל באותן ההופעות נהג להשתתף בריקודי פוגו שגרמו לנשים רבות לחוש לא בטוחות ולא רצויות, הלהקה עודדה אווירה המאפשרת לנשים להרגיש רצויות ובטוחות. הופעות רבות נפתחו בהכרזה של קתלין האנה שקראה לנשים לבוא לקדמת האולם ולגברים לזוז אחורה, ובכך לגרום לנשים להרגיש בטוחות ולמנוע הטרדה.
ב-1991 הלהקה הוציאה קלטת דמו עצמאית בשם "Revolution Girl Style Now!". שנה לאחר מכן הלהקה שחררה את המיני אלבום "Bikini Kill" בהפקת חברת האינדי "Kill Rock Stars". מיני אלבום זה הוא שהחל למשוך אליה קהל מעריצים. אלבום הבכורה של הלהקה, "Pussy Whipped" יצא בספטמבר 1993. הלהקה יצאה אז לסבב הופעות באנגליה, שתועד על ידי לוסי טיין בסרט התיעודי "It Changed My Life: Bikini Kill In The U.K". כשחזרה הלהקה לארצות הברית היא החלה לשתף פעולה עם ג'ואן ג'ט, בעברה ממלהקת The Runaways, שאת המוזיקה שלה תיארה קתלין האנה כדוגמה מוקדמת לסגנון הריוט גירל. ג'ט הפיקה לביקיני קיל את הסינגל "New Radio"/"Rebel Girl".
בשלב זה תנועת הריוט גירל כבר החלה לעורר עניין תקשורתי, וביקיני קיל הוזכרה פעמים רבות כחלוצת התנועה. אז קראה האנה לחרם על התקשורת בקרב אוהדות התנועה, מכיוון שהיא חשה שהתנועה מיוצגת באופן סקסיסטי על ידי התקשורת. ב-1996 הוציאה הלהקה את אלבומה האחרון "Reject All American". שנה לאחר התפרקות הלהקה ב-1997, יצא אלבום אוסף שכלל סינגלים שהוקלטו בין השנים 1993 ל-1995, תחת השם "The Singles".
היסטוריה > דיסקוגרפיה

(Revolution Girl Style Now! (1991
(Pussy Whipped (1993
(Reject All American (1996
הערות שוליים

↑  Brian Formo, Interview: Kathleen Hanna Never Expected to See The Punk Singer
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 10367171-7  ISNI: 0000 0000 9561 2448  LCCN: no96009411  MusicBrainz: 1397d045-1603-41fc-80b9-712c18360145  VIAF: 75149196474374791639   WorldCat (עם VIAF): 75149196474374791639 
קתלין האנה בהופעה עם הלהקה, בסידני, אוסטרליה, 1996
הזכות לדיור

מאהל חסרי דיור, רחובות פברואר 2012
הזכות לדיור נאות היא אחת מזכויות האדם המוכרות במשפט הבינלאומי. בסעיף כ"ה להכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם מצוינת הזכות של כל אדם לרמת חיים נאותה, לרבות דיור:
כל אדם זכאי לרמת חיים נאותה לבריאותם ולרווחתם שלו ושל בני ביתו, לרבות מזון, לבוש, שיכון, טיפול רפואי, שירותים סוציאליים כדרוש וזכות לביטחון במקרה של אבטלה, מחלה, אי כושר לעבודה, אילמון, זיקנה או מחסור אחר בנסיבות שאינן תלויות בו.
הגדרות

אמנם, ההכרזה אינה מסמך מחייב, אך היא שימשה בסיס לאמנה הבינלאומית בדבר זכויות אזרחיות ומדיניות. האמנה אומצה בעצרת הכללית של האומות המאוחדות בשנת 1966 ונכנסה לתוקף בשנת 1976, ישראל אשררה את האמנה רק ב-1991. האמנה מגדירה בסעיף 11 את הזכות לדיור כ"זכות לגור במקום כלשהו בביטחון, שלום וכבוד". הוועדה לזכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות פירטה במסמך את הזכות לדיור הכוללת: "פרטיות נאותה, מרחב נאות, ביטחון נאות, תאורה ואוורור נאותים, תשתית בסיסית ראויה ומיקום נאות מבחינת מקום העבודה ושירותים – כל זאת במחיר סביר". הזכות לדיור נאות אמורה להבטיח לכל אדם דיור בר השגה, שוויון בדיור ונגישות לקבוצות עם צרכים מיוחדים, תנאי פרטיות ומרחב מחיה הולמים, חזקת מגורים מוגנת והגנה משפטית מפני פינוי שרירותי ונגישות לשירותים ותשתיות כגון תעסוקה, בריאות, בתי ספר, תשתיות ושירותים חברתיים אחרים בסביבת אזור מקום מגוריו, בסביבה שאינה מזוהמת. כמו כן, לכל אדם הזכות לבחור את מקום מגוריו כרצונו.
הזכות לדיור מופיעה ביותר מחמישים  חוקות או חוקי יסוד של מדינות. אולם, כמו זכויות אדם אחרות, ובמיוחד זכויות חברתיות, גם הזכות לדיור נאות אינה מוחלטת, וחובתה של מדינה לממשה מוגבלת למשאבים שהממשלה מחליטה להשקיע בתחום. כמו כן אין לוחות זמנים מחייבים ליישום והוא יכול להיות הדרגתי. בנוסף, גם התפיסה הכלכלית של הממשלה וההגדרה של תפקיד המדינה בחברה, משפיעים רבות על מימוש הזכות לדיור.
הביטוי בפועל של הזכות לדיור יכול לבוא בשני אופנים: אוניברסלי או סלקטיבי. במדיניות סלקטיבית הזכות לדיור תבוא לידי ביטוי בכך שהמדינה תשאף לספק פתרונות דיור למשקי בית עם אמצעים פחותים מחוץ לשוק הדיור הכללי. במדיניות אוניברסלית זכות כזו תבוא לידי ביטוי בכך שהמדינה תתקן את שוק הדיור הכללי כך שהשוק יכול לספק דיור לכל סוגי משקי הבית, ללא קשר למצבם הכלכלי.
פגיעה בזכות לדיור

פגיעה מכוונת בזכות לדיור נחשבת לפגיעה בזכויות אדם בסיסיות. כאשר זו נעשית בקנה מידה רחב, נעשה לעיתים שימוש במונח דומיסייד (Domicide), שפירושו "השמדת סביבת המגורים" והוא כולל הרס מבנים ותשתיות שהופך את השטח לבלתי ראוי למגורים. מקרים בולטים של דומיסייד התרחשו בהפצצת דרזדן, בפעילות הקמר רוז' במהלך רצח העם בקמבודיה, בהפצצת צנעא במהלך מבצע סופה נחרצת, בהפצצות צבא סוריה על חלב במלחמת האזרחים בסוריה, בקרב אירפין ובקרב מריופול. על פי מספר ארגוני זכויות אדם בין-לאומיים, במהלך מלחמת חרבות ברזל ישראל המיטה חורבן מכוון על עזה, ועל כן גם היא מואשמת בדומיסייד. הדווח המיוחד של האו״ם לנושא דיור נאות, באלאקרישנאן ראג׳אגופאל, התייחס לדומיסייד בהקשר לפעולות ישראל כבר בדו״ח שלו לעצרת הכללית בשנת 2022.
בישראל

מדינת ישראל, כמו מרבית מדינות העולם, קיבלה על עצמה התחייבות לכבד את הזכות לדיור, המוגנת באמנות בינלאומיות, ובמיוחד באמנה הבינלאומית בדבר זכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות, שישראל צד לה.
מאז נחקק חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו בשנת 1992, חזר בית המשפט העליון ופסק, כי היעדר קורת גג עולה כדי פגיעה בכבודו של אדם, וכי "אדם המתגורר בחוצות ואין לו דיור, הוא אדם שכבודו כאדם נפגע", וכן "הזכות למדור - כחלק מן הזכות למינימום תנאי קיום אנושיים - נתפסת גם היא כזכות יסוד בעלת תוקף חוקתי".
סוגיה זו עלתה כאחת הסוגיות המרכזיות במערכת הבחירות לכנסת העשרים. בקמפיינים עסקו המפלגות השונות בהצעת פתרונות למשבר הדיור אשר יסייעו בהוזלת מחירי הדירות, כגון: קיצור זמן אישורים להיתרי בנייה, חקיקת חוקים לשכירות הוגנת, פירוק מונופול מקרקעי ישראל ועוד.
בכל עירייה קיים "מנהלת יחידה לדיור", בנוסף לעמידר בהם ניתן להיוועץ ולהפנות מחוסרי דיור לצורכי שיקום.
ראו גם

דיור ציבורי בישראל
דיור ציבורי
הערות שוליים

↑  האמנה בדבר זכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות, כתבי אמנה 31 עמ' 205.
↑  Committee on Economic, Social and Cultural Rights, General Comment 4, The right to adequate housing
↑  The Right to Adequate Housing, Office of the United Nations High Commissioner for Human Rights
↑  The Case for a Right to Housing, Chester Hartman, Housing Policy Debate Volume 9, Issue 2, 1998
↑  Bo Bengtsson, Housing as a Social Right: Implications for Welfare State Theory, Scandinavian Political Studies 24, 2001, עמ' 255–275 doi: 10.1111/1467-9477.00056
↑   נטע אחיטוב, בעקבות החורבן בעזה, בעולם מגדירים פשע נגד האנושות מסוג חדש: דומיסייד, באתר הארץ, 4 בינואר 2024
↑  Balakrishnan Rajagopal, The right to adequate housing during violent conflict (עמ' 20-21), United Nations, A/77/190, פסקה 81, ‏19 ביולי 2022 (באנגלית)
↑  רע"א 4905/98 יוסי גמזו נ' נעמה ישעיהו, ניתן ב-19.3.2001
↑  ע"א 9136/02 מיסטר מאני ישראל נ' רייז (2004)
הארווי פרנל

הארווי פרנל (באנגלית: Harvey Parnell;‏ 28 בפברואר 1880 –  26 בינואר 1936) היה חוואי ופוליטיקאי אמריקאי מארקנסו, איש המפלגה הדמוקרטית. פרנל כיהן כחבר האספה הכללית של ארקנסו בשנים 1919–1927, בארבע השנים הראשונות כחבר בית הנבחרים של ארקנסו ובארבע השני הבאות כחבר הסנאט המדינתי. בעקבות החזרתה של משרת סגן מושל ארקנסו, נבחר פרנל למשרה בבחירות כלליות וכיהן תחת מושל ארקנסו ג'ון אליס מרטינו. במרץ 1928, כאשר התפטר מרטינו כדי לכהן כשופט פדרלי, הושבע פרנל במקומו והיה למושל ארקנסו ה-29. בראשית ימי כהונתו כמושל, היה פרנל אחראי על רפורמות פרוגרסיביות שהיו פופולריות בקרב קהל המצביעים במגזר החקלאי, כולל רפורמה להרחבה וחידוש של מערכת הכבישים ובתי הספר. אך כאשר אגן האבק והשפל הגדול גרמו נזקים עצומים לכלכלת ארקנסו, תוכניותיו של פרנל ספגו ביקורת על הבאת המדינה למצב של פשיטת רגל, והפופולריות שלו צנחה. הוא עזב את הפוליטיקה לאחר שתקופת כהונתו השנייה המלאה הסתיימה בינואר 1933.
ראשית חייו

הארווי פרנל נולד במחוז קליבלנד שבדרום ארקנסו. הוא התחנך בבתי ספר ציבוריים וסיים את לימודיו בבית הספר התיכון בעיר וורן. לאחר סיום לימודיו הוא עבד כמנהל חשבונות וכפקיד בחנות ועסק בחקלאות במחוז צ'יוט שבדרום-מזרח המדינה.