stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מחלף פתח תקווה דרום

| --- | --- |
 תאריך הקמה:  ראשונית 11 בנובמבר 2008 סופית 29 ביוני 2009
 מיקום:  פתח תקווה, נחלים, מגשימים
 כבישים במחלף:    כביש 40   כביש 471
 קואורדינטות:  32°04′00″N 34°54′11″E﻿ / ﻿32.066659°N 34.903115°E﻿ / 32.066659; 34.903115
 
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) מחלף פתח תקווה דרום(למפת גוש דן רגילה) מחלף פתח תקווה דרום(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף פתח תקווה דרום(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף פתח תקווה דרום  he מחלף פתח תקווה דרוםhe מחלף פתח תקווה דרוםמפת  __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva)  __ גבעת שמואל (in English: Giv'at Shmuel) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ רמת השרון (in English: Ramat HaSharon), __ הוד השרון (in English: Hod HaSharon) מצפון, ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית דרום השרון (in English: Drom HaSharon Regional Council) מדרום: __ מועצה אזורית חבל מודיעין (in English: Hevel Modi'in Regional Council), __ גני תקווה (in English: Ganei Tikva), __ קריית אונו (in English: Kiryat Ono) מדרום-מערב: __ רמת גן (in English: Ramat Gan) ממערב: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ תל אביב (in English: Tel Aviv) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחלף פתח תקווה דרום (בעבר מחלף שערייה) הוא מחלף המחבר בין כביש 40 לכביש 471. הוא נפתח לתנועה ביוני 2012 במסגרת הסבת כביש 471 לכביש מהיר.
המחלף בנוי בתצורת מחלף עלה תלתן חלקי, כאשר הפניות לכביש 471 המוגדר ככביש מהיר הן על גבי רמפות סיבוביות, ואילו הפניות לכיוון כביש 40 המוגדר ככביש ראשי נפגשות בצומת מרומזר.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מחלף גת רימון | מחלפים בכביש 471 | הבא: מחלף נחשונים |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: צומת סירקין | מחלפים בכביש 40 | הבא: צומת נחלים צפון |
ערך זה הוא קצרמרבנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מועדונית משפחתית

מועדונית משפחתית היא מסגרת חינוכית משלימה לטיפול כוללני, אליה מגיעים אחרי שעות הלימודים תלמידים בגילאי 5–13 עם חסך סביבתי ופוטנציאל שכלי תקין, ממשפחות רב בעייתיות וממשפחות מרקע סוציו-אקונומי נמוך.
בישראל פועלות כ-400 מועדוניות מהן 320 פועלות בשיתוף משרד החינוך ומשרד הרווחה. המועדוניות משרתות כ-6,000 ילדים מ-168 רשויות בארץ.
הילדים מקבלים במועדונית ארוחה אחת או שתי ארוחות חמות (צהריים וערב), יחס חם, עזרה בהכנת שיעורי הבית, אוזן קשבת וכן נהנים מפעילות כגון: הרצאות, חוגים ומשחקים.
המועדונית מיועדת לתת לילדים השוהים בה סביבה מטפחת ומטפלת במודל משפחתי, להרחיק אותם מהרחוב ולהשלים חסכים וחוסרים מבלי לנתק את הילד ממשפחתו. יעדים נוספים של המועדוניות כוללים קידום מיומנויות למידה של הילדים, צמצום חוסר מוכנות של ילדים צעירים לכיתה א' וכן צמצום מספרי הפעוטות שמצויים בסיכון התפתחותי.
פעילות הטיפוח נעשית בתיאום מקצועי עם שירותי הרווחה והחינוך ביישוב, בשאיפה לשיתוף פעולה עם משפחותיהם של הילדים.
המועדונית היא מסגרת משלימת בית ובית ספר, המביאה לשינוי משמעותי באמצעות השקעה אינטנסיבית, באינטראקציה של ילדים עם מבוגרים ועם בני גילם, שיפור הישגים לימודיים ושילוב הילד בתוכניות טיפול שונות בתחומי תפקוד שונים. צוות המועדוניות מקיים קשר מתמיד עם מורי ומחנכי הילדים ועוקבים אחר התקדמותו ובעיותיו של הילד בבית הספר. כמו כן מבקר הצוות בבתי הילדים ויוצר קשר שוטף עם ההורים.
המועדוניות פועלות בחסות אגף שח"ר של משרד החינוך. במועדוניות מועסק צוות מקצועי, הכולל עובדים סוציאליים, עובדי הוראה, מדריכים טיפוליים ועוד. ילדים מופנים למועדוניות על פי קריטריונים הכוללים מצב כלכלי ומצב משפחתי של ההורים ומצב בלימודים של הילד. ההחלטה על קבלתם היא באמצעות ועדה הכוללת אנשי מקצוע בתחום החינוך והשירות הפסיכולוגי.
קיימים מספר סוגי מועדוניות. מועדוניות אינטנסיביות הן מסגרות המשותפות למשרד העבודה ולמשרד החינוך לגילי 6–12, בהן פועלים גם קב"ס ומנחה חינוכי. מועדוניות לא אינטנסיביות הן מסגרות לגילים 6–12. מועדוניות לגיל הרך הן מסגרות ייעודיות לילדים צעירים בין הגילים 3–6. כמו כן, קיימות מועדוניות ביתיות לגילים 3–10 בחלוקה לקבוצות, בכל מועדונית חמישה ילדים שזקוקים למסגרות מצומצמות יותר מן המועדוניות הרגילות.
לקריאה נוספת

כפיר, ד. ושפירא, ר. (1987). מועדונית משפחתית בקהילה - מסגרת חינוך משלימה למשפחות במצוקה ולבית הספר. חברה ורווחה, ח', עמ' 168–180.
הערות שוליים

1 2  מועדוניות משפחתיות משותפות, באתר התכנית הלאומית לילדים בסיכון, משרד העבודה
↑  מועדוניות, באתר אגף לחינוך ילדים ונוער בסיכון, משרד החינוך
↑  הקמת מערך משוב בקרב המועדוניות המשפחתיות המשותפות, באתר משרד החינוך, הקטלוג החינוכי
↑  ילדים ונוער בסיכון, באתר משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים
ערך זה הוא קצרמרבנושא חינוך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מייקון (ג'ורג'יה)

| --- | --- |

מרכז מייקון
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  ג'ורג'יה ג'ורג'יה
 מחוז:  ביב
 ראש העיר:  Lester Miller
 תאריך ייסוד:  1823 
 על שם:  נת'ניאל מייקון 
 שטח:  661 קמ"ר
 גובה:  116 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  152,663 (2017)
  ‑ במטרופולין:  229,565 (2020)
 קואורדינטות:  32°50′05″N 83°39′06″W﻿ / ﻿32.83472°N 83.65167°W﻿ / 32.83472; -83.65167
 אזור זמן:  UTC -6
 www.maconbibb.us
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה מייקון(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה מייקון(למפת ג'ורג'יה רגילה) אטלנטה אוגוסטה קולומבוס סוואנה את'נס אולבני וורנר רובינס ולדוסטה רום דלטון קרוליינה הדרומית  צפ. קר. טנסי אלבמה פלורידה האוק. האטלנ. מייקון(למפת ג'ורג'יה מוגדלת) אטלנטה אוגוסטה קולומבוס סוואנה את'נס אולבני וורנר רובינס ולדוסטה רום דלטון קרוליינה הדרומית  צפ. קר. טנסי אלבמה פלורידה האוק. האטלנ. מייקון  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מייקון (באנגלית: Macon; באופן רשמי: מייקון-מחוז ביב, באנגלית: Macon-Bibb County) היא בירת מחוז ביב במדינת ג'ורג'יה בארצות הברית. העיר שוכנת על גדות נהר אוקמאלגי (Ocmulgee) במרכז ג'ורג'יה. בעיר מתגוררים 157,346 תושבים (נכון ל-2020), ובמטרופולין של העיר מתגוררים 229,565 תושבים (נכון ל-2020).
היסטוריה

עד סוף המאה ה-18 האזור בו נמצאת העיר היום היה מיושב בעיקר על ידי שבט הקריק. בתחילת המאה ה-19, נשיא ארצות הברית תומאס ג'פרסון אילץ את בני הקריק למסור לממשל הפדרלי של ארצות הברית את אדמותיהם ממזרח לנהר אוקמאלגי. לאחר שעשו זאת הוא הורה על בניית מבצר בשם פורט בנג'מין הוקינס, שבנייתו הושלמה בסביבות 1810. המבצר נועד לשמור על הדרך בין הבירה וושינגטון די. סי. לנמלים של מוביל באלבמה וניו אורלינס בלואיזיאנה, וכן שימש כתחנת מסחר עם הילידים. המבצר היה בסיס אסטרטגי במלחמת 1812 ומלחמת קריק ב-1813. המבצר ירד מחשיבותו בהדרגה עד שננטש ונהרס ב-1828.
בתקופת קיומו של המבצר החלה להיווצר סביבו התיישבות, אשר המתיישבים כינו "ניוטאון". ב-1822 נוצר מחוז ביב וניוטאון קיבלה מעמד של עיר והפכה לבירת המחוז. כעבור שנה שמה שונה למייקון על שמו של נת'ניאל מייקון, מדינאי מקרוליינה הצפונית אשר ממנה באו רבים מהמתיישבים. מייקון שגשגה, כשכלכלתה התבססה על גידול ועיבוד כותנה.
במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית במייקון היה מחסן נשק של צבא הקונפדרציה. בשלבים המאוחרים יותר של המלחמה, כשחלקים מג'ורג'יה נכבשו על ידי צבא האיחוד, מייקון שימשה לזמן קצר כבירה של ג'ורג'יה. במהלך הצעדה אל הים, מסע כיבוש של צבא האיחוד בג'ורג'יה בפיקוד ויליאם שרמן, כוחות הצפון חסו על מייקון והיא לא נפגעה במהלכו. העיר נכבשה בסופו של דבר ב-20 באפריל 1865.
בסופו של דבר העיר התאוששה ובסוף המאה ה-19 היא הפכה למרכז תחבורתי חשוב לכלל ג'ורג'יה.
גאוגרפיה

מייקון נמצאת על גדות נהר אוקמאלגי באזור בו רמת פידמונט (Piedmont) פוגשת במישור החוף האמריקאי, ועקב כך צפון העיר מורכב מגבעות ואילו דרומה בנוי על מישור שטוח.
גאוגרפיה > אקלים

העיר נמצאת באזור בו שורר אקלים סובטרופי גשום. ממוצע המשקעים השנתי במייקון עומד על 1,160 מילימטרים.
| אקלים במייקון> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים במייקון> ינואר.14.3.1.6.107.7 | אקלים במייקון> פברואר.16.7.3.3.110.7 | אקלים במייקון> מרץ.20.8.6.7.115.6 | אקלים במייקון> אפריל.24.9.10.1.75.2 | אקלים במייקון> מאי.29.2.15.1.69.1 | אקלים במייקון> יוני.32.4.19.8.103.1 | אקלים במייקון> יולי.33.7.21.7.125.7 | אקלים במייקון> אוגוסט.33.0.21.3.104.1 | אקלים במייקון> ספטמבר.30.1.17.7.91.2 | אקלים במייקון> אוקטובר.25.2.11.3.70.9 | אקלים במייקון> נובמבר.20.4.6.1.84.3 | אקלים במייקון> דצמבר.15.3.2.4.102.6 | אקלים במייקון> שנה.24.7.11.4.1,160.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: מנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי
חינוך

בעיר נמצאים מספר מוסדות להשכלה גבוהה, בהם אוניברסיטת מרסר ואוניברסיטת המדינה מידל ג'ורג'יה.
תחבורה

שני נמלי תעופה משרתים את העיר: נמל התעופה האזורי מרכז ג'ורג'יה, הנמצא במרחק של כ-15 קילומטרים דרומית למרכז העיר, ונמל התעופה מייקון דאונטאון, הנמצא במרחק של כ-5 קילומטרים דרום-מזרחית למרכז העיר.
בעיר עוברים הכבישים הבין-מדינתיים 16, המקשר בין העיר סוואנה במזרח ג'ורג'יה ובין מייקון, ו-75, המקשר בין מדינת פלורידה וגבול ארצות הברית-קנדה במדינת מישיגן.
ערים תאומות

צרפת מקון, צרפת (מ־1972)
גאנה אלמינה, גאנה
יפן קורובה, יפן
רוסיה אוליאנובסק, רוסיה
טאיוואן גאושיונג, טאיוואן
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה במטרופולינים לפי מפקד 2020, לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית.
↑  Quick Facts: Macon-Bibb County, Georgia, United States Census Bureau
↑  מידע מקוון על מזג אוויר באתר מנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי.
| דגל ג'ורג'יה מדינת ג'ורג'יה |
| --- | --- | --- |
| בירת המדינה | אטלנטה |  |
| אזורים גאוגרפיים | מישור החוף האטלנטי • הרי בלו רידג' • המטרופולין של אטלנטה • עמק טנסי |  |
| היישובים הגדולים ביותר | אטלנטה • אוגוסטה • קולומבוס • סוואנה • את'נס • סנדי ספרינגס • רוזוול • מייקון • ג'ונס קריק • אולבני • וורנר רובינס • אלפארטה • מריאטה • ולדוסטה • סמירנה • דאנוודי • רום • איסט פוינט • מילטון • גיינסוויל |  |
| נושאים נוספים | מחוזות • סמלים • היסטוריה • דמוגרפיה • יהדות ג'ורג'יה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555086005171  BnF: cb12560010v (data)  GND: 4438477-4  LCCN: n79133192  MusicBrainz: 1e067421-c08c-40db-aaff-07583602ead8  NARA: 10046017  VIAF: 144873303   WorldCat (עם VIAF): 144873303
מלון ארבע העונות מוסקבה

| --- | --- |

 מיקום:  רחוב אוחוטני ריאד 2, מוסקבה, רוסיה
 סוג המלון:  מלון פאר
 חדרים:  180
 קומות:  15
 ניהול:  Four Seasons Hotels
 בניית המלון
 תאריך פתיחה:  2014
 אדריכל:  אלכסיי שצ'וסב 
 קואורדינטות:  55°45′24″N 37°36′59″E﻿ / ﻿55.756611111111°N 37.6165°E﻿ / 55.756611111111; 37.6165
 האתר הרשמי
  (למפת מוסקבה מוגדלת) מלון ארבע העונות מוסקבה(למפת מוסקבה רגילה) מלון ארבע העונות מוסקבה he
 
מלון ארבע העונות מוסקבה (באנגלית: Four Seasons Hotel Moscow) הוא בית מלון בדירוג חמישה כוכבים הנמצא בכיכר מנז' במרכז מוסקבה.
מלון ארבע העונות נמצא בבניין של מלון מוסקבה הישן שהוקם בשנות ה-30 של המאה ה-20, עבר שיפוץ ונפתח מחדש ב-2014.
המלון ממוקם בלב מוסקבה ליד הכיכר האדומה, הקרמלין ובניין הדומה הממלכתית.
מירוסלאבייץ

מירוסלאבייץ (בפולנית: Mirosławiec. נקרא: [mʲirɔˈswavʲɛt͡s]; בגרמנית: Märkisch Friedland, מרקיש-פרידלנד; בקשובית: Frédlądk), היא עיר במחוז וולץ' בגמינה (קהילה עירונית-כפרית) מירוסלאבייץ, שבחבל פומרניה המערבית, פולין.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ההתיישבות הידועה המוקדמת במירוסלאבייץ, היא התיישבות סלאבית בשלהי המאה ה-13, תחת שלטון שליטי ברנדנבורג. שמה של העיר מתקופה זו נזכר כ'נובה פרידלנד' או: פרידלנד החדשה. המתיישבים הראשונים היו ברובם תושבי מקלנבורג, דוברי גרמנית, והעיר התפתחה כצומת מסחר מרכזית על הציר ברלין - קלינינגרד. בהמשך הייתה מרקיש-פרידלנד לעיר נחלה פרטית של משפחת ברנדנבורג, ונהנתה מעצמאות מדינית מוחלטת.
למרות השינויים הפוליטיים באזור שמרה פרידלנד, כשמה באותן שנים, על אופייה האתני הגרמני. אך מאז סוף המאה ה-16, גדל בהתמדה אחוז התושבים היהודים בה. במאה ה-18 ותחילת המאה ה-19 היוו היהודים מעל 50% מאוכלוסיית העיר, והקהילה היהודית המקומית הייתה לקהילה היהודית הגדולה יותר בפומרניה המערבית.
ענף הייצוא המרכזי של 'מרקיש-פרידלנד' היה ייצור וסחר נוצות אווז לכתיבה, והוא נשלט בידי היהודים המקומיים. במהלך המאה ה-19 פקד תהליך הגירה מתמשך את יהודי העיר, ורבים מהם התיישבו בברלין. כתוצאה מתהליך זה, קרסה חשיבותה הכלכלית של העיר ולאחר מותו של היורש האחרון לבית ברנדנבורג ב-1836, איבדה מרקיש-פרידלנד את מעמדה כעיר פרטית, ונכנסה תחת שלטון פרוסיה.
עם ההתאוששות הכלכלית והפיתוח המהיר של גרמניה לקראת סוף המאה ה-19, הוקמה בפרידלנד תחנת רכבת ונבנתה מסילת הברזל שקישרה אותה עם העיר קאליש. בשנת 1902 הוקם בנין בית המשפט העירוני, ובשנת 1918 כבר הוארה העיר באמצעות חשמל. חוזה ורסאי לא החזיר את העיר לשליטה פולנית, מאחר שבשנת 1912 היוותה האוכלוסייה הפולנית במחוז וולץ' כולו רק 0.6% מכלל האוכלוסייה.
עליית הנאצים לשלטון בגרמניה ב-1933 ושואת יהודי אירופה שבעקבותיה, הביאו את הקץ על ההתיישבות היהודית בעיר. במהלך מלחמת העולם השנייה היה האזור למוקד לחימה קשה במטרה לשבור את אחיזת הצבא הגרמני בפומרניה המערבית, מה שגרם לנזקים חמורים לבנינים במרכז ההיסטורי של העיר.
בראשית פברואר 1945 נכבשה העיר בידי כוחות צבא פולניים בחסות סובייטית, המנהל האזרחי שהוקם בעקבות כך יישב את העיר באוכלוסייה פולנית במקום התושבים המקוריים שנעקרו ממקומם. מאז הוחלף שם העיר לשמה הנוכחי הפולני מירוסלאבייץ.
תושבים מפורסמים

הרב עקיבא איגר (1761-1837), רב ופוסק מן האחרונים
היינריך פון פרידברג (אנ')‏ (1813-1895), משפטן ומדינאי
פיליפ פבוס (אנ')‏ (1804-1880), רופא ופרמקולוג גרמני נודע
בית עתיק במירוסלאבייץ
מחיקת השם

| --- | --- |
 מקרא:  דברים, י"ב, ד'
 משנה תורה:  ספר המדע, הלכות יסודי התורה, פרק ו'
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לאו ס"ה ספר החינוך, מצווה תל"ז
 
שם השם שנמחק בריסוס גרפיטי בידי אנטישמים על אנדרטה לזכר השואה בעיר אוסטי נד לבם, צ'כיה
מחיקת השם הוא איסור הלכתי למחוק את אחד משבעת שמותיו הקדושים של הקב"ה. איסור זה נלמד מהפסוק "לא תעשון כן לה' אלֹוהיכם" שנסמך לאמור על עבודה זרה "ואִבדתם את שמם מן המקום ההוא".
מדיני האיסור > שבעת השמות שאינם נמחקים

איסור מחיקת השם חל על שבעה שמות שנזכרו בתורה: יהוה (שם ההויה), אדני (שם אדנות), אל, אלהים, שדי, צבאות, אהיה אשר אהיה. האיסור כולל אפילו מחיקת אות אחת מן השמות הללו.
מדיני האיסור > דיני המחיקה

אדם שמחק במזיד אחד מן השמות שנכתבו בקדושה, נענש במלקות. אפילו שם השם שנכתב לשם קדושה שלא במקומו, כגון שטעה וכתבו בספר התורה שלא במקומו, אסור למוחקו, אלא צריך לחתוך את השם מן היריעה ללא גרימת נזק לשם.
הכינויים שמשבחים בהן את הקב"ה כגון "חנון", "רחום" וכדומה, נחשבים כשאר כתבי הקודש ומותר למוחקם.
כוונת הכתיבה

איסור מחיקת השם חל רק על שמות שנכתבו לשם קדושה. לכן, אם אדם כתב שם בטעות ולא התכוון לקדושה, מותר למוחקו. לדוגמה, אדם שהתכוון לכתוב את השם "יהודה" או "ירמיהו", ובטעות השמיט את ה"ד" או את ה"ירמ", כך שהתקבל השם המפורש, מאחר שלא התכוון לכתוב את השם אין בו קדושה ומותר למוחקו.
סופר סת"ם שעמד לכתוב בתורה את המילים "אלהים אחרים", שמשמעותן אלילים, והתבלבל וחשב שמדובר בשם שמכוון לקב"ה - מאחר שכוונת התורה שם לאלילים, לא ניתן להחיל על הביטוי קדושת השם ומותר למוחקו, וכן הגהות הרמ"א על שולחן ערוך יורה דעה רעו ב
קדושת השם לא חלה על שמות שנכתבו על ידי גוי. לכן אין קדושת השם בספר תורה שנכתב על ידי גוי. אמנם אסור לבזותו ולכן צריכים לגונזו. ספר תורה שנכתב על ידי עובד עבודה זרה לשם עבודה זרה, צריך לשרוף, ואין בשרפה זו איסור משום שבאותם השמות שכתב אין קדושה (הואיל ולא כתבם לשם קדושת השם אלא לשם עבודה זרה), וכדי שלא להניח שם לעבודה זרה תיקנו חכמים לשרוף את ספריהם. בדומה לכך, ספרי תנ"ך שהודפסו על ידי מסיונרים יחד עם הברית החדשה, שהיא יסוד העבודה זרה הנוצרית, יש לשרוף או לאבד באופן אחר כדי שלא להניח להם שם.
לכל אחד מן השמות הקדושים יש גם משמעות אחרת (לדוגמה השם "צבאות" במשמעות הרבים של צבא, או "אל" כלשון סמיכות), ומי שכתב את אחד השמות והתכוון למשמעות אחרת, אין בכתיבתו שום קדושה. באופן דומה, שמות פרטיים שמסתיימים בשם השם (כגון "ישראל", "שמואל", "ידידיה" וכדומה) אינם קדושים, כיוון שבכתיבתם הכוונה לאדם הנקרא בשם זה, ולא לשם ה'. לכן אף שנקראו על שם ה', אין בכוונת כתיבתם קדושה, ומותר לזרוק דפים שיש בהם שמות אלו. מאותה סיבה גם אין צורך לכתוב קו מפריד בין הי' לה' בשמות כגון "ידידיה" (ידידי-ה), ואין צורך להשמיט את הה' שבסוף המילה (ידידי'). בדומה לכך, גם את שם היישוב בית-אל, אפשר לומר, לכתוב ולמחוק, מכיוון שהכוונה להזכיר שם מקום ולא לקרוא בשם השם
דינים נוספים

אסור למחוק כתובת קעקע בה כתוב אחד מהשמות.
אסור למחוק מספר תורה או מדף חול שם קדוש, ויש לגזרו ולגנזו בצורה מכובדת. בשל דין זה נוהגים רבים מהעיתונים הדתיים לציין בכל דף שיש בו פסוק או שם קדוש "דף זה טעון גניזה", וכן לטשטש תמונות עם פסוקים או עם שמות השם כדי להימנע מהצורך בגניזה.
מותר למחוק בגרמא (לדוגמה העמדת הדף במקום שירד גשם וימחק את הכתב), אך לא בידיים.
מילים שמשמשות כשם ה' בשפות זרות (כמו God ו-الله) – הרמב"ם כותב שדינם ככינויים ולא כשמות ה' ממש, ובכינויים אין איסור מחיקה. על פי זה, הדעה המקובלת בפוסקים היא שאין איסור למחוק שמות אלה. אמנם, רבי יאיר חיים בכרך סובר שאם השם נכתב באותיות כתב אשורי אסור למחקו.
מקרים חריגים

המקום היחיד שהותר למחוק שם קדוש הוא בבדיקת סוטה. התורה מורה שכדי לבדוק אם הסוטה זינתה, כותבים את פרשת סוטה שבתורה, על מגילת קלף בדיו נמחקת, ומוחקים את המגילה אל תוך המים, לרבות את שמות ה' הכתובים בה, ואחר כך משקים את הסוטה במים המשמשים לבדיקתה. על כך אמרו חז"ל: "גדול השלום ששם שנכתב בקדושה נמחה על המים מפני השלום, בשביל להטיל שלום בין איש לאשתו".
בגמרא מסופר שכאשר דוד המלך חפר את היסודות לבנין בית המקדש הראשון התיר אחיתופל להטיל חרס עם שם קדוש אל מי התהום על מנת לעוצרם ולמנוע הצפת העולם, ולמד זאת בקל וחומר מהיתר מחיקת השם בסוטה, שהרי גם זו מטרה של הבאת שלום לעולם.
ראו גם

גניזה
הוצאת שם שמים לבטלה
הערות שוליים

↑  ספר דברים, פרק י"ב, פסוק ד'
↑  ספר דברים, פרק י"ב, פסוק ג'
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבועות, דף ל"ה, עמוד ב'; שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רע"ו, סעיף ט'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות יסודי התורה, פרק ו', הלכה א'
1 2  משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות יסודי התורה, פרק ו', הלכה ה'
↑  הגהות מיימוניות ספר המדע, הלכות יסודי התורה, פרק ו', הלכה ה', סעיף קטן א'; ספר מצוות קטן, סימן ק"ס, הובאו בבית יוסף על יורה דעה רע"ו, ט'
1 2 3  שו"ת התשב"ץ, חלק א' שאלה קע"ז
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף מ"ה, עמוד ב', משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות יסודי התורה, פרק ו', הלכה ח', שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רפ"א, סעיף א'
↑  אגרות משה, יורה דעה, חלק א', סימן, קע"ב; אגרות משה, יורה דעה, חלק ב', סימן קל"ז
↑  עיין פסחים קיז, א, ומהרש"א שם. ובשדי חמד קונטרס באר בשדי במכתב ב' מהרה"ג יוסף זכריה שטרן. ועיין מכתב י"ב שנוטה להחמיר לעניין בית אל
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות סנהדרין והעונשין המסורין להם, פרק כ"ו, הלכה ג'
↑  ש"ך, יורה דעה, סימן קע"ט, סעיף ח', סימן קטן י"א; משנה ברורה, סימן פ"ה, סעיף קטן י'
↑  שו"ת חות יאיר, סימן ק"ט
↑  מקור הדין הוא בספר במדבר, פרק ה', פסוק כ"ג: "וכתב את-האלות האלה הכהן בספר ומחה אל-מי המרים"
↑  ספרי במדבר נשא מ"ב, ובדומה לזה בתלמוד בבלי, מסכת חולין, דף קמ"א, עמוד א' ובמקורות נוספים
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף נ"ג, עמוד א'.
מחלף ציפורי

| --- | --- |
 תאריך הקמת המחלף:  2020
 מיקום:  ליד ציפורי
 כבישים במחלף:    כביש 79   כביש 7926
 אתרים סמוכים:  עינות ציפורי, נחל ציפורי
 קואורדינטות:  32°44′05″N 35°15′53″E﻿ / ﻿32.734633263405°N 35.264825525118°E﻿ / 32.734633263405; 35.264825525118
 
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) מחלף ציפורי(למפת הגליל המערבי רגילה) מחלף ציפורי(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף ציפורי(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף ציפורי he
 
מחלף ציפורי הוא מחלף בכביש 79, בסמוך למושב ציפורי ולמועצה המקומית עילוט. המחלף מחבר בין כביש 79 לכביש 7926, המשמש ככביש גישה למושב ציפורי ולעתיקות ציפורי.
בעבר היה קיים במקום צומת, אך בסוף העשור השני של המאה ה־21, בעקבות תוכנית לפיתוח הכביש הקטע שבין מחלף הסוללים לריינה, החלו עבודות להקמת המחלף, אשר נפתח לתנועה בסוף שנת 2020.
הערות שוליים

↑  כביש 79: מקטע סוללים-ריינה הפך לדו־נתיבי, באתר mynetafula, ‏24 בדצמבר 2020
↑  מזל טוב ! נפתח לתנועה: תמונות ורשמים ממחלפון ציפורי, באתר CivilEng
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מחלף הסוללים | מחלפים בכביש 79 | הבא: מחלף נצרת מערב |
ערך זה הוא קצרמרבנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מחלף ציפורית

| --- | --- |

מחלף ציפורית, ינואר 2019
 תאריך הקמה:  ספטמבר 2018
 כבישים במחלף:    כביש 77
 אתרים סמוכים:  אזור התעשייה ציפורית
 קואורדינטות:  32°45′54″N 35°19′14″E﻿ / ﻿32.764942°N 35.320657°E﻿ / 32.764942; 35.320657
 
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) מחלף ציפורית(למפת הגליל המערבי רגילה) מחלף ציפורית(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף ציפורית(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף ציפורית
 
מחלף ציפורית הוא מחלף בגליל התחתון, בסמוך לפארק תעשייה ציפורית וליישוב רומת אל-הייב. המחלף מאפשר גישה מכביש 77 אל אזור התעשייה, ונסיעה רצופה ללא רמזורים או צמתים בכביש 77. המחלף בנוי מגשר ושני מעגלי תנועה ומאפשר מעבר בין כל הדרכים המתחברות אליו.
המחלף נבנה כחלק מפרויקט למחלוף של 4 צמתים בכביש 77 בהשקעה של 360 מיליון שקלים. הפרויקט החל ברבעון השלישי של שנת 2016.
המחלף מקשר את דרום הארץ ומרכזה לכנרת, לגליל העליון ולרמת הגולן, וכמו כן משרת את תושבי עמק יזרעאל ונצרת.
הערות שוליים

↑  החלה הקמת 4 מחלפים בכביש 77 בהשקעה של 360 מיליון ש', באתר גלובס, 7 ביוני 2016
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מחלף הושעיה | מחלפים בכביש 77 | הבא: מחלף בית רימון |
מיקה בן שאול

| --- | --- |

 לידה:  18 ביולי 1990 (בת 34) ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  תל אביב-יפו 
 השכלה:  בית צבי 
 מקצוע:  משוררת, שחקנית
 shireymika.com
 
מיקה בן שאול (נולדה ב-18 ביולי 1990) היא משוררת ושחקנית ישראלית. יוצרת המופע "לסביהונסט" בתיאטרון הבימה.
ביוגרפיה

בן שאול נולדה בניו יורק, ארצות הברית, ועלתה לישראל עם משפחתה בגיל 5. כשהייתה בת 14 שבה עם משפחתה לארצות הברית, לפאלו אלטו בקליפורניה. כעבור ארבע שנים חזרה לישראל על מנת להתגייס לצה"ל. בשירותה בצה"ל הייתה מפקדת וסמלת של חיילי מקא"ם בבסיס חוות השומר.
בשנת 2011 החלה לימודי משחק בבית הספר למשחק ולתיאטרון בית צבי, אותם סיימה בשנת 2014 עם ציון לשבח בתחרות מלגות על שם אוהד ניסים, וכזוכת תחרות המלגות על שם הדסה ורפאל קלצ'קין. בשנים אלה הופיעה בתפקידים ראשיים ב-10 הצגות שונות במסגרת תיאטרון בית צבי, ובהצגה נוספת בתיאטרון הספרייה.
בשנת 2015 הייתה בין היוצרות והמשתתפות של המופע "שלוש סיבות" – מופע שירי משוררים גאים שהוצג בצוותא תל אביב, לאחר שנחל הצלחה קודם לכן במסגרת פסטיבל התרבות במרכז הגאה בתל אביב. במופע השתתף גם הסופר והמשורר האיראני פיאם פילי, שנמלט מאיראן בשל היותו הומוסקסואל, וכתב על כך ביצירתו.
עוד בשנה זו השתתפה מיקה במחזה "אסירות תודה" שהוצג באוניברסיטת תל אביב בבימוי אנה מינייב, תלמידת תואר שני לבימוי בחוג לאמנות התיאטרון באוניברסיטה.
בקיץ 2016 יצרה את המופע "לסביהונסט" – מופע שירים ומערכונים מקוריים על נשים שאוהבות נשים, בהפקת רעות נגר, שבו היא משחקת בתפקיד ראשי. המופע הוצג תחילה במרכז הגאה בתל אביב-יפו, ולאחר מכן בתיאטרון הלאומי "הבימה" ובתיאטראות בכל רחבי הארץ. נכון לאוקטובר 2019 הוצג המופע 54 פעמים.
בשנה זו החלה לפרסם שירים מפרי עטה בעמוד בשם "שירי מיקה", ברשתות החברתיות פייסבוק ואינסטגרם. ספרה הראשון, "בואי לעמוקים", ובו אסופה משירים אלה יצא לאור באותה שנה. מיקה ממשיכה לפרסם משיריה גם ברשתות החברתיות, ונכון לפברואר 2022 מונה עמוד הפייסבוק "שירי מיקה" כ-48 אלף עוקבים ועמוד האינסטגרם כ-113 אלף.
בשנת 2017 נבחרה לאחת מעשר תגליות השנה בתרבות באתר "סלונה" – פורטל הנשים והבלוגים הגדול בישראל.
בשנת 2018 סיימה לימודי תסריטאות ב"חשיפה" – בית הספר לאומנויות התקשורת, הטלוויזיה והמולטימדיה של האוניברסיטה הפתוחה. בחנוכה של אותה שנה, ובפורים 2019 שיחקה במחזמר הילדים "הברווזון המכוער".
במאי 2019 יצא לאור ספרה השני, "בטחי בקולך", וביוני 2021 יצא לאור ספרה השלישי, "כספר פתוח". בנוסף היא מופיעה ברחבי הארץ עם מבחר משיריה.
חיים אישיים

נכון ל-2022, מתגוררת בתל אביב.
ספריה

בואי לעמוקים, ספרי ניב, 2016
בטחי בקולך, ספרי ניב, 2019
כספר פתוח, ספרי ניב, 2021