stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המזכירה
תקציר העלילה

לי הולוויי (מגי ג'ילנהול) היא בחורה רגישה, בת למשפחה בלתי מתפקדת. אבי המשפחה אלכוהוליסט בעוד האם מנסה נואשות להקרין חזות של "עסקים כרגיל". לאחר ניסיון התאבדות, הולוויי משתחררת מבית חולים פסיכיאטרי ומנסה להשתלב בחברה. היא לומדת קורס הקלדה עיוורת ומוצאת עבודה כמזכירה במשרד של עורך דין קפדן, ה. אדוארד גריי (ג'יימס ספיידר), אשר נמשך לאופיה הצייתני והכנוע.
תחילתם של יחסי העבודה בין הולוויי וגריי מאופיינים במתיחות והיסוס - הופעתה והרגליה המגונים של הולוויי מטרידים את גריי הפרפקציוניסט. השניים מתקרבים כאשר גריי מתעמת עם הולוויי בנוגע לנטייתה לפגיעה עצמית ובסופו של דבר מתפתחת ביניהם מערכת יחסי שליטה סאדו-מזוכיסטית. הולוויי חווה התעוררות אישית ומינית ומעוניינת להעמיק את הקשר הרומנטי עם גריי, בעוד הוא נרתע מרגשותיו ומתקשה להשלים עם נטיותיו הדומיננטיות המסבים לו רגשי אשמה.
ליהוק

מגי ג'ילנהול- לי הולוויי
ג'יימס ספיידר - ה. אדוארד גריי
ג'רמי דייוויס - פיטר
לסלי אן וורן - ג'ואן הולוויי
סטיבן מק'התי - ברט הולוויי
המסדר הקפוצ'יני

מַתֵאוֹ דָּה בָּאשוֹ, מייסד המסדר הקפוצ'יני
הכנסייה במנזר הקפוצ'יני בשכונת טלביה בירושלים, 2016
המסדר הקפוצ'יני (בלטינית: Ordo fratrum minorum capuccinorum) הוא מסדר נזירים של הכנסייה הקתולית, שמוצאו מהמסדר הפרנציסקני.
המסדר נוסד ב-1520 על ידי הנזיר מתאו דה באשו(אנ'), בן מארקה שבאיטליה, אשר רצה לחזור לחיים פשוטים של פרישות וסיגוף כפי שהאמין שנהג פרנציסקוס מאסיזי מייסד המסדר הפרנציסקני. מוריו הדתיים של מתאו דחו את רעיונותיו, והוא נרדף יחד עם השותפים הראשונים לאמונה זו. בעקבות זאת הם נאלצו להסתתר מרשויות הכנסייה שרצו לעצור אותם בשל זניחת המחויבויות הדתיות. הם קיבלו מחסה אצל נזירים קַמָלְדּוֹלֵזִים (השייכים למסדר הבנדיקטינים), ושם אימצו המנהג של לבישת ברדס הנהוג במסדר. בשל מנהג זה מכונה המסדר מסדר הקפוצ'ין (מהמילה קַפּוּצ'וֹן).
ב-1528 זכה דָּה בָּאשוֹ להכרה מאת האפיפיור קלמנט השביעי ובעקבות כך הקים את המסדר הקפוצ'יני באופן רשמי. עשר שנים לאחר מכן נוסף בנאפולי מסדר נזירות שהשתייך לו. בתחילה סבל המסדר מקשיים שפגעו מאוד בתדמיתו: דָּה בָּאשוֹ חזר לפרנציסקנים; המחליף שלו השתגע וסולק מהמסדר והמחליף של המחליף הצטרף לקלוויניסטים בשווייץ והתחתן. בתגובה אסר האפיפיור על המסדר להטיף ולגייס חברים, אך בהמשך הוסר האיסור והמסדר תפס תאוצה. הוא נודע כ"מסדר הקתולי העני ביותר". קהילות הנזירים של המסדר הן קטנות, וגודלן יכול לנוע בין שמונה נזירים לשישה-עשר. הנזירים הלכו יחפים, לא הורשו לגעת בכסף והתפרנסו מקבצנות של אוכל ובגדים. סגפנותם ועוניים הפכו אותם לאהודים מאוד ובזה אחר זה נפתחו מנזרים קפוצ'יניים ברחבי איטליה ובהמשך - בכל אירופה והעולם. בתוך מאה שנה מנה המסדר הקפוצ'יני 1,500 מנזרים.
ב-1619 זכו הקפוצ'ינים לעצמאות מהפרנציסקנים והורשו לקיים מיסיון בכל העולם, בהוראות קלמנט השמיני שאחיו היה חבר המסדר. השפעתם הייתה עצומה ובתחילת המאה ה-19 מנה המסדר למעלה מ-30,000 קפוצ'ינים בכל העולם. המסדר הפופולרי משך אליו בני אצולה ואף בני משפחות מלוכה. בקריפטה של כנסיית הקפוצ'ינים בווינה נקברו במהלך השנים כ-140 מצאצאי שושלת הבסבורג.
מתחם מנזר הקפוצ'ינים, טלביה, ירושלים
דלת הכניסה למנזר הקפוצ'ינים ברחוב ד'ישראלי 18 בירושלים
נכון ל-2012 מונה המסדר למעלה מ-10,000 נזירים וכמה מאות נזירות. המרכז העולמי של המסדר שוכן בכנסיית סנטה מריה של הקפוצ'ינים ברומא שנבנתה ב-1626 על ידי קלמנט ה-8. מנזר של המסדר קיים בירושלים, בשכונת טלביה.
כמו נזירים פרנציסקנים, עוטים הקפוצ'ינים גלימה חומה פשוטה ביותר, עם ברדס גדול ומחודד. מקור שמם של ה"קפוצ'ינו" (צורת הגשה פופולרית של קפה) ושל הקופים הקפוצ'ינים, הוא צבע גלימותיהם של החברים במסדר.
הערות שוליים

↑  מפת ירושלים (באנגלית) 1938, בהוצאת מחלקת המדידות המנדטורית. בגליון הדרומי-מערבי מסומן המנזר, באתר אוסף המפות ע"ש ערן לאור, הספרייה הלאומית
↑  יום הקפוצ'ינו הבינלאומי, באתר מגזין שותים, ‏8 בנובמבר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259290805171  CiNii: DA0324190X  GND: 1012705-7  HDS: 011708  ISNI: 0000 0001 2337 4441  LCCN: n79015672  NKC: kn20010724358  VIAF: 158900335   WorldCat (עם VIAF): 158900335 
ערך זה הוא קצרמרבנושא נצרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
המזכירות הכללית להגנה וביטחון לאומי של צרפת

| --- | --- |


מטה המזכירות הכללית להגנה וביטחון לאומי, פריז
 מידע כללי
 מדינה:  צרפת צרפת
 משרד אחראי:  משרד ראש ממשלת צרפת
 סוכנות אם:  services du Premier ministre 
 סוכנות בת:  Groupement interministériel de contrôle 
 תאריך הקמה:  24 בדצמבר 2009
 מנהל:  Stéphane Bouillon 
 מטה מרכזי:  פריז פריז, האינווליד
 עובדים:  1,472 (נכון ל־2022) 
 תקציב:  273,000,000 אירו (נכון ל־2020) 
 https://www.sgdsn.gouv.fr/
 
המזכירות הכללית להגנה וביטחון לאומי (בצרפתית: Secrétariat général de la Défense et de la Sécurité nationale; ראשי תיבות: SGDSN) היא גוף בין-משרדי הנמצא בסמכותו של ראש ממשלת צרפת, המסייעת לו  והמתאם הלאומי למודיעין ולמלחמה בטרור בתכנון ויישום מדיניות ביטחון והגנה, ומספקת ייעוץ ותמיכה לתהליך קבלת ההחלטות. תחומי ההתמחות שלה כוללים את כל נושאי ההגנה והביטחון האסטרטגיים, כגון תוכניות צבאיות, הרתעה גרעינית, ביטחון פנים כחלק מביטחון לאומי, ביטחון כלכלי ואנרגיה, תוכניות למלחמה בטרור ותגובה למשבר.
תפקידים

ניטור איומי ביטחון, הכנת תוכניות ממשלתיות ותיאום ניהול משברים ציבוריים;
ייעוץ לממשלה ולקיחת חלק בניסוח הצעות חוק ותקנות הנוגעות לענייני ביטחון והגנה;
ביצוע מגוון משימות מבצעיות, החל מסיווג ביטחוני וניהול מסמכים מסווגים ועד להגנה על תקשורת ממשלתית (באמצעות מרכז השידור הממשלתי) ואבטחת סייבר.
גוף מטה המועצה הלאומית להגנה וביטחון של צרפת
הערות שוליים

1 2  SGDSN in English, SGDSN (בצרפתית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810544797205606  BnF: cb17103867h (data)  GND: 1168658713  ISNI: 0000 0001 0665 4521  LCCN: n2019060994  SUDOC: 224406183  VIAF: 57151897123924070103   WorldCat (עם VIAF): 57151897123924070103 
ערך זה הוא קצרמרבנושא צרפת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
המפרץ הנורווגי

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  נורווגיה 
 מיקום:  אוקיינוס הקרח הצפוני 
 סוג:  מפרץ 
 מידע נוסף
 מדינות באגן הניקוז:  קנדה 
 קואורדינטות:  77°29′59″N 90°29′59″W﻿ / ﻿77.4997°N 90.4997°W﻿ / 77.4997; -90.4997
  (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי המפרץ הנורווגי(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי המפרץ הנורווגי(למפת נונאווט רגילה) איקאלואיט רנקין אינלט קיימברידג' ביי פורט אינלט גרינלנד קוויבק אונטריו מניטובה ססקצ'ואן הטריטוריות הצפון מערביות  ים בופור מפרץ הדסון מפרץ באפיןהמפרץ הנורווגי(למפת נונאווט מוגדלת) איקאלואיט רנקין אינלט קיימברידג' ביי פורט אינלט גרינלנד קוויבק אונטריו מניטובה ססקצ'ואן הטריטוריות הצפון מערביות  ים בופור מפרץ הדסון מפרץ באפיןהמפרץ הנורווגי
 
המפרץ הנורווגי הוא נתיב מים באוקיינוס הארקטי במחוז קיקיקטאלוק שבטריטוריית נונאווט שבקנדה. האי אמונד רינגנס (Amund Ringnes Island) תוחם את המפרץ מצד צפון-מערב (האי עצמו מופרד מהאי קורנוול על יד מצר הנדרקסן, שרוחבו 10 קילומטרים בלבד). האי אקסל הייברג (יחד עם שאר איי סברדרופ) תוחם את המפרץ מצפון. האי אלסמיר תוחם את המפרץ ממזרח והאי דבון מדרום.
במפרץ ישנם שישה איים, בהם האי קורנוול והאי גרהאם.
| גופי מים באוקיינוס הקרח הצפוני |
| --- | --- | --- |
| ימים | ים בופור • ים ברנץ • ים גוסטב אדולף • ים גרינלנד • ים וואנדל • ים לאפטב • הים הלבן • ים לינקולן • הים הנורווגי • ים סיביר המזרחי • ים פצ'ורה • ים צ'וקצ'י • ים קארה |  |
| מפרצים | מפרץ אוב • מפרץ אונגבה • מפרץ אונגה • מפרץ אמונדסן • מפרץ בות'יה • מפרץ ג'יימס • מפרץ דווינה • מפרץ הדסון • מפרץ מזן • מפרץ מלוויל • המפרץ הנורווגי • מפרץ קורוניישן • מפרץ קנדלאקשה |  |
| מצרי ים | מצר אוסטרי • מצר בארו • מצר ברינג • גרון הים הלבן • מצר ג'יימס רוס • מצר דה לונג • מצר דולפין ויוניון • מצר דיז • מצר דייוויס • מצר דמיטרי לאפטב • מצר דנמרק • מצר הדסון • מצר הינלופן • מצר וילקינס • מצר וילקיצקי • ויקונט מלוויל סאונד • מצר ויקטוריה • מצר טיימיר • מצר יבגנוב • מצר יוגורסקי • לארסן סאונד • לנקסטר סאונד • מצר מאליגין • מצר מטוצ'קין • מצר מקקלור • תעלת מקקלינטוק • מצר נארס • מצר הנסיך מוויילס • מצר סאניקוב • סטורפיורד • מצר סימפסון • מצר סמית' • תעלת פארי • תעלת פוקס • פיל סאונד • מצר פראם • פרינס ריג'נט אינלט • מצר פרנקלין • מצר קארה • אגן קיין • מצר קילדין • תעלת קנדי • תעלת רובסון |  |
| מעברים | המעבר הצפון-מזרחי • המעבר הצפון-מערבי |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של קנדה ובנושא מפרצים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הצבא הדמוקרטי של אזרחי אוגנדה

הצבא הדמוקרטי של אזרחי אוגנדה היא קבוצת מורדים אשר פעלה בצפון אוגנדה  ממרץ 1986 ועד יוני 1988.
בינואר 1986 ממשלת אוגנדה בראשות טיטו אוקלו הופלה בידי צבא ההתנגדות העממי בראשות יוורי מוסבני שהשתלט על הבירה קמפלה. במרץ 1986 אנשי צבא ההתנגדות כבשו את שטחי שבט אצ'ולי, אשר ממנו הגיע אוקלו. באותו חודש, קבוצת חיילים אצ'ולים אשר הועסקו בממשלה הקודמת ומצאו מסתור בדרום סודאן הקימו את הצבא הדמוקרטי של אזרחי אוגנדה אשר שם לו למטרה לתקוף את צבא ההתנגדות מהצפון ולהחזיר את שבט אצ'ולי לגדולתו.
באוגוסט 1986 תקפו חברי הצבא הדמוקרטי מטרות ממשלתיות בצפון אוגנדה כאשר הם זוכים לתמיכתם של בני השבט המקומיים. חיילי צבא ההתנגדות, אשר נהגו בריסון עם תושבי האזור עד התקיפה, החלו לנהוג כלפיהם וכלפי המורדים בתקיפות יתרה כאשר הסתיימה. אחד האירועים הזכורים ביותר מאותה תקופה, הוא הטבח שבוצע ב-45 תושבים אצ'ולים בידי ארגון אנטי-אצ'ולי מקומי אשר התמזג לתוך צבא ההתנגדות לאחר התקיפה. אירועים מסוג זה רק עודדו את האוכלוסייה המקומית לתמוך בצבא הדמוקרטי.
למרות פעולות הארגון, הוא לא הצליח להשתלט על ערים אלא רק על יישובי ספר והיה ברור כי הוא מפסיד. לקראת סוף 1986, מורדים רבים פרשו משורות הארגון ומספר יחידות הפכו לקבוצות שודדים חסרות אידאולוגיה. אצ'ולים רבים לא ויתרו על רעיון ההתנגדות לממשל והחלו לתמוך בארגונים אחרים כמו תנועת הרוח הקדושה בראשות אליס אומה וצבא ההתנגדות של האל בראשות ג'וזף קוני.
ב-3 ביוני 1988, לאחר שנה מלאת ניסיונות התקפה כושלים (בין השאר של קבוצות מורדים אחרות), הארגון חתם עם הממשלה על הסכם אשר קרא לסיום הסכסוך ולממשלה דמוקרטית. המשא-ומתן היה יוצא דופן משום שהוא נוהל בידי קציני צבא מצבא ההתנגדות והצבא הדמוקרטי. על הזרוע הפוליטית של הצבא הדמוקרטי וצבא ההתנגדות נאסר להשתתף בשיחות. בעוד ראש הצבא הדמוקרטי, אודונג לאטק, התנגד להסכם והצטרף לצבא ההתנגדות של האל, רוב קציני הצבא הבינו כי המצב הצבאי אבוד והארגון סיים את פעילותו.
המסדר העצמאי של העמיתים יוצאי הדופן

| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית 
 מייסדים:  תומאס וויילדלי 
 תקופת הפעילות:  1819–הווה (כ־205 שנים) 
 odd-fellows.org
 קואורדינטות:  36°05′56″N 80°14′46″W﻿ / ﻿36.09881°N 80.246199°W﻿ / 36.09881; -80.246199
 he
 
המסדר העצמאי של העמיתים יוצאי הדופן (באנגלית: Independent Order of Odd Fellows; בראשי תיבות: IOOF) הוא ארגון אחווה (אנ') אמריקאי הפועל למען מטרות אלטרואיסטיות. הארגון הוקם בשנת 1819, על בסיס אגודה דומה בשם "Oddfellows" שפעלה בבריטניה. 
לארגון קיים ארגון לנשים בשם בנות רבקה (אנ').
היסטוריה

בשנת 1819 הקימו כמה מתיישבים מבריטניה את הסניף הראשון של האגודה הבריטית Oddfellows בבולטימור (Washington Lodge No. 1) שפעל כסניף חסות לסניף האם ממנצ'סטר שבבריטניה. כעבור 11 שנים פעלו בארצות הברית כששת אלפים חברים ביותר מארבע מדינות. בשנת 1843 פרש הארגון האמריקאי מהחסות של הארגון הבריטי וכך קיבל את התואר "עצמאי". בשנת 1877 היו בארגון כ-456,000 חברים. שיא החברים של הארגון היה ככל הנראה בשנת 1915, עם כ-3,400,000 חברים רשומים.
פעילות

הארגון מקיים פעילות התנדבות למען נוער וילדים בסיכון, איכות הסביבה, נכים, הנצחת נופלים, חינוך ונושאים נוספים.
הגניזה החרסונית

הגניזה החֵרְסונית או גניזת חֵרְסון הם כינויו של אוסף גדול של כתבי יד ותשמישי קדושה שעל פי הטענה היו שייכים לרבנים ואדמו"רים חסידיים שונים בני המאות השמונה עשרה והתשע עשרה. הגניזה נחשבת לזיוף הן בעולם האקדמיה והן במרבית החוגים התורניים.
על פי הנטען, חלקו הגדול של האוסף הצטבר ברשותו של המגיד ממזריטש. בנו, רבי אברהם המלאך, ירש ממנו את האוסף והוסיף עליו מסמכים וחפצים שונים. ממנו עבר האוסף לבנו - רבי שלום שכנא מפראהביטש, וזה הורישו לבנו - האדמו"ר רבי ישראל מרוז'ין. האוסף הנדיר הוחרם מהאדמו"ר מרוז'ין על ידי המשטרה החשאית של האימפריה הרוסית, ונשמר בעיר חרסון שבדרום אוקראינה. ב-1918, בעת מהפכת אוקטובר נשדד האוסף מידי הבולשת, וחלקים ממנו נמכרו לאספנים באודסה.
שמואל גוראריה, חסיד חב"ד שהתגורר באודסה, רכש חלק מהמסמכים והעניק אותם לרבו, רבי שלום דובער שניאורסון מלובביץ'. רבי יוסף יצחק שניאורסון, בנו של רבי שלום דובער, כתב כי לאחר שעיין באוסף, אביו "הפליג בשבחם וגילה דעתו הקדושה אשר כל הכתבים והמכתבים הם רק העתקות ולא גופי כתב יד קדש של הכותבים, אבל תוכן הכתבים והמכתבים אמיתים הם, ואם המצא ימצא איזה סתירות דברים, קלי ערך הם לגבי הפלאת תוכנם ואינם אלא שגגת המעתיקים". האוסף עבר בירושה לאדמו"ר הבא, רבי יוסף יצחק שניאורסון, שהחל, בשנת 1935, לפרסם ממנו מסמכים שונים בכתב העת התמים. חלק מהאוסף אבד בעת מלחמת העולם השנייה וחלקו נמצא בספריית חב"ד בברוקלין, ניו יורק.
יש הטוענים כי האוסף כולל גם מסמכים אותנטיים, אך מזייפים ניצלו אותו והוסיפו בו עשרות מסמכים מזויפים.
תוכן הגניזה

הגניזה החרסונית כללה, בין היתר, את הפריטים הבאים:
מכתבים מאת רבי אדם בעל שם, רבו של הבעש"ט.
מכתבים מאת רבי ישראל בעל שם טוב, מייסד תנועת החסידות.
ספרים שהיו שייכים לרבי ישראל בעש"ט.
חותמת של הבעש"ט.
כלי כסף לבשמים שהיו של הבעש"ט.
מכתבים מאת המגיד ממזריטש, תלמידו הידוע של הבעש"ט.
מכתבים מאת רבי אברהם המלאך, בנו של ר' דב ממזריטש.
מכתבים מאת רבי מנחם מנדל מוויטבסק.
מכתבים מאת רבי שניאור זלמן מלאדי.
מכתבים וצוואות מאת אדמו"רים נודעים אחרים.
כתבי היד כוללים נושאים קבליים רבים, סיפורי מעשיות אודות הבעש"ט ותלמידיו, פירושים למקרא ולדברי חז"ל ועוד.
הפולמוס על הגניזה

על מקוריותם של המסמכים והחפצים שבאוסף הגניזה החרסונית ניטשו, במשך השנים, ויכוחים עזים. לדעת חוקרים ורבנים שאינם נמנים עם חסידות חב"ד, רוב המסמכים הם מזויפים ואינם יכולים אף להיות העתק של כתבי יד אותנטיים. לעומתם סברו שלושת אדמו"רי חב"ד האחרונים, שהמסמכים אמיתיים לחלוטין. בבדיקות מעבדה הוכח שסוג הנייר עליו נכתבו המסמכים לא היה קיים במאה השמונה עשרה. בתגובה לכך, אישר האדמו"ר ר' יוסף יצחק שניאורסון כי אמנם אין הם המסמכים המקוריים, וטען כי המסמכים הם העתק נאמן למקור של המסמכים המקוריים. מזכירו של האדמו"ר יחזקאל פייגין הוסיף וציין, כי על פי השוואה לכתבי יד ידועים של הבעש"ט, של ר' מנחם מנדל מהורודנא ושל בעל התניא - "נראה כי כל הכתבים האלה הבאים מהגניזה אינם אלא העתקות, כתב יד מעתיק בלבד".
הראשון שטען שמסמכי הגניזה הם זיוף, היה חיים נחמן ביאליק. לטענותיו הצטרפו החוקרים שמעון דובנוב, מאיר בלבן, גרשם שלום ועוד. גם בקרב החוגים הדתיים נשמעו קולות מערערים על הגניזה, ומזכירו של האדמו"ר רבי יוסף יצחק שניאורסון, רבי חיים ליברמן אפילו טען כי הכיר את זייפן המכתבים. האדמו"ר רבי חיים אלעזר שפירא ממונקאץ', מערער על נאמנותם: "ידי זרים המזייפים שלטו בהם", "השמר והזהר מבלי תאמין בם", ו"המכתבים האלו החשודים בזיוף". גם האדמו"ר רבי אברהם מרדכי אלתר מגור כתב אל גיסו פנחס יעקב לוין   "בטח נודע לך אשר המכתבים  שנדפסו מחדש בחותם הבעש"ט ז"ל כולם מזויפים, וכאשר הוצאת "סגולה" מתעתדים לחזור ולהדפיסם, טוב להודיעם.
אברהם שרון (שבדרון), מנהל אוסף האוטוגרפים של הספרייה הלאומית, גילה באמצעות בדיקה כימית של הנייר עליו נכתבו "אגרות הבעש"ט" מהגניזה שהן מזויפות.
בשנת 1953 יצא לאור ספר "אגרות בעל התניא וחכמי דורו", מאת הרב דוד צבי הילמן, ובו ייחד חלק נכבד המפריך את מסמכי הגניזה לגופם, ומוכיח שלא יכלו להיכתב על ידי אלו שנטען שכתבו אותם. הרב הילמן אף פרסם בכתב עת את שמו של הזייפן: נפתלי צבי (הירשלע) שפירא. טענותיו של הילמן הועלו בפני האדמו"ר ר' מנחם מנדל שניאורסון מחב"ד, והוא האריך לענות עליהן בכמה וכמה מכתבים. יצחק רפאל, ששוחח על כך עם האדמו"ר, העיד, כי האדמו"ר "היה נחרץ בדעתו, כי כתבי ה'גניזה' הם אמיתיים, בדבריו המרשימים בשיחתי עמו ביום ה' תמוז תשכ"ז, בה גלגלנו שעה ארוכה במעונו, בלי להתרצות לקבל גם דעת ביניים מתונה". גם יצחק רפאל הגיע למסקנה ש"רובם המכריע של הכתבים הוא אמיתי ואפשר לראות בהם חומר בעל ערך היסטורי". הרב שלום דובער לוין ריכז את טענות חב"ד בספר אגרות קודש של אדמו"ר הזקן.
הפולמוס על הגניזה > גרסת חב"ד

מנהיג חסידות חב"ד, רבי מנחם מנדל שניאורסון, האריך לענות לטענותיו של הרב הילמן. הוא ייחד לכך שני מכתבים, ובהם כתב את התשובות הבאות:
הקלף – השגת קלף מהסוג שבו נכתבו המסמכים בזמן שאליו מייחסים טועני הזיוף את כתיבתם, כמעט שלא הייתה אפשרית.
זהות ה'זייפן'  – הטוענים לזיוף לא מצביעים על אדם מסוים שהוא לטענתם הזייפן (דבר חריג כשמדובר על 300 מסמכים!). יתרה מזו ידועים שמות אלו שהייתה להם ידיעה בחסידות ובתולדותיה בסביבות אודסה ולא ניתן להצביע על אחד מהם כבעל ידע נרחב כל כך בשביל לזייף כמות כזו של מסמכים.
סגנון – האדמו"ר טען שההנחה שלכל המכתבים סגנון אחיד, היא "מופרכת לגמרי". בין המכתבים ישנם סוגות שונות, כגון צוואות, מכתבי תורה, סיפורי מעשיות, בקשות לתפילה ופדיון נפש. כל אלו אינם יכולים להיכתב בסגנון אחיד. גם המכתבים השונים מאותה סוגה שאכן סגנונם דומה, אינם ראיה לזיוף, וזאת משום ש"מובן מעצמו שיש שיווי ביניהם ובפרט בין חסידים לרבותיהם, שמשתדלים בסגנון מכתביהם והליכותיהם בכלל, להדמות לרבם". כלומר, שוויון הסגנון אינו הוכחה לזיוף, כי הוא נעשה במכוון על ידי הרבנים והאדמו"רים שחיקו את סגנונם של רבותיהם.
בנוסף, טען האדמו"ר, שחלק מהמכתבים הודפסו עשרות שנים לפני גילוי הגניזה החרסונית, והם אותנטיים ללא חולק. אם כך, פסק, אין אפשרות שזייפן יזייף מכתבים נוספים ששווים למכתבים האמיתיים בתוכן ובסגנון.
שגיאות רבות – דווקא ריבוי השגיאות (בעיקר בתאריכים וכיוצא בהם), מוכיח על אמיתות המסמכים מאחר שבהעתקה הנעשית פעמים רבות בחופזה טבעי שיפלו שגיאות רבות, לעומת זאת בזיוף סביר להניח שזייפן, המעוניין למכור את המסמכים לאנשים שיש להם ידיעה בקורות ובתולדות החסידות, ישקיע מאמצים על מנת שלא לשגות בתאריכים.
עניינים שלא פורסמו – על פי עדות הריי"צ מופיעים במסמכים עניינים שעברו אליו מאביו בקבלה מרבי לרבי ולא פורסמו מעולם.
תשובה לטענות על סוג הקלף – ייתכן מאוד שההעתקה נעשתה בחופזה על ידי חסידי רוז'ין שהחליפו בינה לבין המסמכים המקוריים שהוחרמו בעת מאסר האדמו"ר מרוז'ין, לשם כך לא היה צורך בנייר מעת כתיבת המסמכים המקוריים.
לקריאה נוספת

ישורון, כרך כ"ג, בו הובאו מספר מאמרים בנושא הגניזה.
יצחק רפאל, על חסידות וחסידים, מוסד הרב קוק, תשנ"א (1991), עמ' 204–226.
שניאור זלמן איידלמן, "אמיתות מכתבי גניזת חרסון", קובץ הערות וביאורים, א'קע"ה, כ"ב שבט תש"פ, עמ' 84–91 (להורדה)
הערות שוליים

↑  אגרות קודש אדמו"ר הזקן. הקדמה, עמ' ת"ע
↑  ישורון, כ"ג, עמ' תקי"א, תקי"ג.
↑  אודות הגניזה, באתר "דעת"
↑  אגרות קודש מאדמור"י חב"ד, בהם פורטו פריטי הגניזה
↑  אגרות בעל התניא וחכמי דורו, עמ' רמ"א
↑  רשומות, כרך ב', תל אביב תרפ"ב, עמ' 383-386
↑  ספר הזיכרון לר' משה ליפשיץ עמ' ק"מ (ניו יורק, תשנ"ו), הובא כאן
↑  מתוך מכתבו של האדמו"ר ר' מנחם מנדל שניאורסון
↑  צבי יצחק אברמוביץ, "האדמו"ר מגור - ביבליוגרף מובהק", בתוך תגים, קובץ ביבליוגרפי תורני מדעי, בעריכת מאיר וונדר, בני ברק תשכ"ט, עמוד 95
↑  צילום המכתב מכתב  ידו, ראש גולת אריאל, חלק ראשון, עמוד שסג
↑  משה יגר, "ד"ר אברהם שרון (שבדרון) - דיוקנו של ירושלמי", ירושלים טו (2), אגודת הסופרים העברים בירושלים, תשמ"א, עמ' 81
↑  הגניזה החרסונית, דבר, 8 באפריל 1955
↑  אוספים וספריות, עמ' 13
↑  שבועון "התקשרות" של "צעירי חב"ד", ד' בסיוון ה'תשנ"ח
↑  הוצאת תשע"ב, בהקדמה לאגרות מהגניזה חרסונית. עמודים תל"ה-תמ"ה
↑  אגרות בעל התניא וחכמי דורו, עמ' רמ"א-רמ"ז
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465752005171
דיסקוגרפיה של קמילה קביו

| דיסקוגרפיה של קמילה קביו |
| --- | --- |
 
 אלבומי אולפן ↙:  4
 סינגלים ↙:  35
 וידאו קליפים ↙:  27
 פסקולים ↙:  1
 סינגלים שיווקיים ↙:  4
הזמרת האמריקאית קמילה קביו הוציאה לאור ארבעה אלבומי אולפן, אלבום פסקול אחד, 35 סינגלים, ארבע סינגלים שיווקיים, ו-27 וידאו קליפים. לפי נתוני איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי, קביו מכרה 31.5 מיליון אלבומים וסינגלים בארצות הברית. הלהיט שלה "Havana" שיצא לאור בשנת 2017 הגיע למעמד יהלום בארצות הברית, מה שהפך אותה לאמנית ההיספנית הראשונה שעשתה זאת.. בילבורד דירגו את קביו במקום ה-87 ברשימת האמנים המובילים של שנות ה-2010, כמו גם במקום ה-33 במצעד החברתי של העשור. אלבום הבכורה שלה Camila הגיע למקום 142 במצעד בילבורד 200 במצעד העשור האחרון, ואילו "Havana" דורג במקום ה-59 במצעד הבילבורד הוט 100 של העשור.
ביו החלה להתבסס כאמנית סולו עם הוצאת מספר שיתופי פעולה, כולל Bad Things" עם משין גאן קלי, שהגיע למקום הרביעי במצעד הבילבורד הוט 100 האמריקאי בשנת 2016. לאחר שעזבה את להקת הבנות פיפת' הרמוני בחודש דצמבר 2016, הוציאה את סינגל הבכורה שלה "Crying in the Club". אלבום הבכורה שלה בשם Camila (2018), שהתמקד במוזיקה לטינית, הגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד 200 האמריקאי. הסינגל המוביל של האלבום, "Havana", בהשתתפות הראפר האמריקאי יאנג ת'אג, הפך לסינגל הדיגיטלי הנמכר ביותר לשנת 2018 ברחבי העולם על פי הפדרציה הבינלאומית לתעשייה הפונוגרפית (IFPI), עם מכירות של 19 מיליון יחידות ברחבי העולם.
ביוני 2019, קביו והזמר הקנדי שון מנדס הוציאו את הדואט שלהם "Señorita", מתוך מהדורת הדלוקס של אלבום האולפן השלישי של מנדס. השיר הפך לסינגל השלישי הנמכר ביותר של 2019 ברחבי העולם, עם מכירות והשמעות שוות ערך ל-16.1 מיליון יחידות ברחבי העולם. "Senorita" נכלל באלבום האולפן השני של קביו, Romance, שיצא ב-6 בדצמבר 2019. Romance נתמך על ידי "Liar" ו-"Shameless" והוליד את הלהיט "My Oh My" שהגיע למקום ה-12 בבילבורד הוט 100 האמריקאי. Romance הגיע למקום השלישי בבילבורד 200 האמריקאי, ולמקום הראשון בקנדה.
ביולי 2021 הוציאה קביו את "Don't Go Yet", הסינגל הראשון מתוך אלבום האולפן השלישי שלה Familia. ‏"Don't Go Yet" הגיע למקום ה-28 בבילבורד גלובל 200. לאחר מכן הוציאה קביו במרץ 2022 את הסינגל השני שלה מהאלבום, "Bam Bam" עם אד שירן. "Bam Bam" הפך ללהיט עולמי, הגיע למקום החמישי בבילבורד גלובל 200, ולמקום ה-21 בבילבורד הוט 100 בארצות הברית. Familia יצא לאור ב-8 באפריל 2022 ולמרות שזכה להצלחה מתונה בארצות הברית, הגיע למקום 10 בבילבורד 200, הוא הצליח ברמה בינלאומית כשהגיע למקום 6 בקנדה, למקום 9 בבריטניה ולמקום הרביעי בספרד, שני המיקומים הגבוהים ביותר שלה במצעדים הללו מאז אלבום הבכורה שלה.
אלבומי אולפן

| שם | פרטי האלבום | מיקומי שיא (הסימן "—" מציין שהאלבום לא יצא לאור או לא זכה להיכנס למצעד במדינה זו> ).ארצות הברית   | מיקומי שיא (הסימן "—" מציין שהאלבום לא יצא לאור או לא זכה להיכנס למצעד במדינה זו> ).אוסטרליה   | מיקומי שיא (הסימן "—" מציין שהאלבום לא יצא לאור או לא זכה להיכנס למצעד במדינה זו> ).איטליה   | מיקומי שיא (הסימן "—" מציין שהאלבום לא יצא לאור או לא זכה להיכנס למצעד במדינה זו> ).בריטניה   | מיקומי שיא (הסימן "—" מציין שהאלבום לא יצא לאור או לא זכה להיכנס למצעד במדינה זו> ).גרמניה   | מיקומי שיא (הסימן "—" מציין שהאלבום לא יצא לאור או לא זכה להיכנס למצעד במדינה זו> ).הולנד  | מיקומי שיא (הסימן "—" מציין שהאלבום לא יצא לאור או לא זכה להיכנס למצעד במדינה זו> ).יפן  | מיקומי שיא (הסימן "—" מציין שהאלבום לא יצא לאור או לא זכה להיכנס למצעד במדינה זו> ).צרפת   | מיקומי שיא (הסימן "—" מציין שהאלבום לא יצא לאור או לא זכה להיכנס למצעד במדינה זו> ).קנדה   | מיקומי שיא (הסימן "—" מציין שהאלבום לא יצא לאור או לא זכה להיכנס למצעד במדינה זו> ).שווייץ   | תארים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Camila |  תאריך יציאה: 12 בינואר 2018  חברת תקליטים: אפיק ‏•‏‏ סייקו  ציון Metacritic: 78/100 | 1 | 3 | 8 | 2 | 8 | 1 | 15 | 7 | 1 | 3 |  ברזיל יהלום  קנדה פלטינה 2×  נורווגיה פלטינה 2×  מקסיקו פלטינה +זהב  ארצות הברית פלטינה  הולנד פלטינה  דנמרק פלטינה  פולין פלטינה  שווייץ פלטינה  ניו זילנד פלטינה  בריטניהזהב  צרפתזהב  אוסטרליה זהב  שוודיהזהב |
| Romance |  תאריך יציאה: 6 בדצמבר 2019  חברת תקליטים: אפיק ‏•‏‏ סייקו  ציון Metacritic: 71/100 | 3 | 6 | 44 | 14 | 55 | 8 | 35 | 52 | 1 | 19 |  נורווגיה פלטינה 3×  קנדה פלטינה 2×  ארצות הברית פלטינה  ברזיל פלטינה  פולין פלטינה  בריטניה זהב  צרפת זהב  מקסיקו זהב  סינגפור זהב |
| Familia |  תאריך יציאה: 8 באפריל 2022  חברת תקליטים: אפיק  ציון Metacritic: 76/100 | 10 | 27 | 19 | 9 | 27 | 9 | — | 43 | 6 | 13 |  ברזיל פלטינה  הונגריה פלטינה  קנדה זהב  פולין זהב |
| C,XOXO |  תאריך יציאה: 28 ביוני 2024  חברת תקליטים: גפן ‏•‏‏ אינטרסקופ  ציון Metacritic: 64/100 | 13 | 29 | 61 | 20 | 20 | 15 | — | 54 | 20 | 15 | אלבום ללא תואר |
פסקולים

| שם | פרטים | מיקומי שיא> ארצות הברית | מיקומי שיא> ארצות הברית פסקולים | מיקומי שיא> אוסטרליה   | מיקומי שיא> בריטניה אלבומי אוסף | מיקומי שיא> בריטניהאלבומים דיגיטליים | מיקומי שיא> בריטניהפסקולים | מיקומי שיא> ספרד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cinderella (Original Motion Picture Soundtrack) |  תאריך יציאה: 3 בספטמבר 2023  חברת תקליטים: אפיק ‏•‏‏ קולומביה ‏•‏‏ סוני מיוזיק | 127 | 2 | 86 | 8 | 14 | 2 | 94 |