מנהג (יהדות)
הערות שוליים

↑  על מנהיגים ומנהלים באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  מנחם אלון, המשפט העברי: תולדותיו, מקורותיו, עקרונותיו, כרך א, שלישית, ירושלים: מאגנס, תשמ"ח, עמ' 713
↑  מנחם אלון, המשפט העברי: תולדותיו, מקורותיו, עקרונותיו, כרך א, שלישית, ירושלים: מאגנס, תשמ"ח, עמ' 724-725
↑  למשל: ברכות מא ב, פסחים פא ב, פסחים צו ב ועוד רבים
↑  חתם סופר יורה דעה קז דיבור המתחיל ומה שכתבתי
↑  כך למשל בשו"ת דעת כהן יח חלק על דברי החת"ם סופר ונסתמך על דברי המהרש"ל בים של שלמה על מסכת חולין, שכתב שיש איסור תורה רק במנהג שנאסר על ידי חרם. עוד כתב שם הרב קוק שאחרונים רבים חולקים על דברי החת"ם סופר בזה.
↑  כך למשל כתב הרב נחום אליעזר רבינוביץ בפירושו לרמב"ם "יד פשוטה" על פי דברי הרמב"ם בהלכות ממרים א ג, וכן נראה מן ההקדמה למשנה תורה הלכה כה - "וכן יתבאר מהם המנהגות והתקנות שהתקינו, או שנהגו בכל דור ודור כמו שראו בית דין של אותו הדור.". כך הבין גם מנחם אלון (המשפט העברי: תולדותיו, מקורותיו, עקרונותיו, ירושלים: מאגנס, כרך א', שלישית, תשמ"ח, עמ' 714 הערה 6), אם כי הוא מסייג שלפעמים משמעות המושג 'מנהג' ברמב"ם היא 'תקנה'.
1 2  דניאל שפרבר, מנהגי ישראל: מקורות ותולדות, כרך ב', ירושלים: מוסד הרב קוק, 1991, עמ' 4-8
↑  מנחם אלון, המשפט העברי: תולדותיו, מקורותיו, עקרונותיו, כרך א, שלישית, ירושלים: מאגנס, תשמ"ח, עמ' 716
↑  בבלי פסחים סו, א; ירושלמי שבת פרק יט הלכה א
↑  דניאל שפרבר, מנהגי ישראל: מקורות ותולדות, כרך א, ירושלים: מוסד הרב קוק, 1990, עמ' 29-30
↑  ישראל מ. תא-שמע, מנהג אשכנז הקדמון, ירושלים: מאגנס, תשנ"ב, עמ' 58-59
↑  ישראל מ. תא-שמע, מנהג אשכנז הקדמון, ירושלים: מאגנס, תשנ"ב, עמ' 49-59
↑  שו"ת הלכות קטנות א', ט'.
↑  קונטרסי שיעורים קידושין כד–טו ד"ה והנה)
↑  יעקב משה טולידאנו, קטע מפירוש התפלות לרבינו מיימון אבי הרמב"ם, בתוך: שריד ופליט, עמ' 7–8, באתר היברובוקס; ראו גם: שרגא אברמסון, רב נסים גאון, עמ' 328, באתר היברובוקס
↑  "תדע שהרי אנחנו מקיימים באהבה מנהגי ישראל שאנו יודעים שלא נצטוינו בהם ע"פ שום נבואה, והכל מפני חבתה של אומתנו, אהבתה וכבודה החביב עלינו, בחבה של קדושה אלהית עליונה", s:אדר היקר ד, ראו גם תשובה של הרב דב ליאור באתר ישיבה המסייג את דברי הרב קוק
↑  מנחם אלון, המשפט העברי - תולדותיו, מקורותיו, עקרונותיו, כרך א, שלישית, ירושלים: מאגנס, תשמ"ח, עמ' 726
↑  למשל תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"ה, עמוד א'; תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף נ"ד, עמוד א'
↑  תענית כו ב
↑  מנחם אלון, המשפט העברי - תולדותיו, מקורותיו, עקרונותיו, כרך א, שלישית, ירושלים: מאגנס, תשמ"ח, עמ' 729
↑  מנחם אלון, המשפט העברי: תולדותיו, מקורותיו, עקרונותיו, ירושלים: מאגנס, תשמ"ח, עמ' 729-730
↑  שו"ת הרא"ש נה י
↑  פסחים סו א
↑  פסחים נ ב
1 2  מנחם אלון, המשפט העברי - תולדותיו, מקורותיו, עקרונותיו, כרך א, שלישית, ירושלים: מאגנס, תשמ"ח, עמ' 732-739
↑  שו"ת רשב"ש תיט
↑  דניאל שפרבר, מנהגי ישראל: מקורות ותולדות, ירושלים: מוסד הרב קוק, 1990, עמ' 31-38, וראה למשל מסכת סופרים, יד, יח; שולחן ערוך הרב, תריג, יט
↑  דניאל שפרבר, מנהגי ישראל: מקורות ותולדות, כרך א, ירושלים: מוסד הרב קוק, 1990, עמ' 31-32
↑  דניאל שפרבר, מנהגי ישראל: מקורות ותולדות, כרך א, ירושלים: מוסד הרב קוק, 1990, עמ' 33-34
↑  דניאל שפרבר, מנהגי ישראל: מקורות ותולדות, כרך ב', ירושלים: מוסד הרב קוק, 1991, עמ' 9-16
↑  כך פירשו "קרבן העדה",ה"פני משה" ו"מראה הפנים" שם, וכן כתב המהרש"ל בשם הרא"ש בשו"ת מהרש"ל סימן נד
↑  שו"ת הריב"ש רנו
↑  ספר מטעמים עמ' 47 טעם ט'
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף נ', עמוד ב'
↑  למשל הרב עובדיה יוסף במקומות רבים מאוד בספריו עוסק במנהגים ומצטט את הפסוק הנ"ל. כמו כן האבני נזר באחת מתשובותיו כותב במפורש על מנהגים שהם דברי קבלה
↑  יוסף קארו, שו"ת אבקת רוכל, סימן רי"ב
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת בבא מציעא,  פרק ז', הלכה א'.
↑  ישראל מ. תא-שמע, מנהג אשכנז הקדמון, ירושלים: מאגנס, תשנ"ב, עמ' 39-42
↑  שו"ע או"ח סימן תר"ה
↑  הערך תורה נמשלה למים, באתר "ויקיטקסט"
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קכ"ח, סעיף כ"ג, משנה ברורה, ס"ק פ"ט
↑  ערוך השולחן אורח חיים סימן תנב
↑  "רב איקלע לבבל חזינהו דקא קרו הלילא בריש ירחא סבר לאפסוקינהו כיון דחזא דקא מדלגי דלוגי אמר שמע מינה מנהג אבותיהם בידיהם" – תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ח, עמוד ב'; כלומר כל סיבת אמירת ההלל בר"ח הוא מנהג קדמון בבבל, שרב התפלא ממנו כאשר הגיע מארץ ישראל, שם לא נהגו בזה.
↑  סידורי רב עמרם גאון ורס"ג; רי"ץ גיאת, חלק ב', עמוד ה', שם מובאות דעות רב נטרונאי גאון, רב האי גאון ורב יהודאי גאון; בעל הלכות גדולות, חלק א', 357
↑  משנה תורה לרמב"ם, הלכות ברכות, פרק י"א, הלכה ט"ז
↑  הלכות הלל צ"א עמוד א
↑  חידושי הריטב"א, סוכה, יד, עמוד ב; ר"ן על הרי"ף, שבת יא עמוד ב; חידושי הרשב"א ברכות יד עמוד א; וכן דייקו הראשונים מהרי"ף (שבת יא עמוד ב) כמו הדיוק מהגאונים; רמב"ן המובא בארחות חיים, הלכות קריאת ההלל סע"ו; רשב"ץ, חידושי ברכות; רא"ש, ברכות, פרק ב, ה; ועוד רבים מהראשונים
↑  ספר הישר, תקל"ז
↑  המאירי, סוכה, מד עמ' ב'
↑  רבנו תם שם; ר"ן על הרי"ף, שבת יא עמוד ב; חידושי הרשב"א ברכות יד עמוד א
↑  הרב אליהו רחמים זייני, "אמירת ההלל בראש חודש ובחוה"מ פסח", בתוך ספר עץ ארז, עמודים 14–22
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תכ"ב, סעיף ב'
↑  ברכת הלל בראש חודש, תשובה מהרב מרדכי אליהו הפוסק לספרדים שבארץ ישראל שלא לברך
| מצוות ומנהגים יהודיים |
| --- | --- | --- |
| ערכים כלליים | הלכה • עשרת הדיברות • תרי"ג מצוות • שבע מצוות דרבנן • שבע מצוות בני נח • רשימות: מצוות הנהוגות בזמן הזה • מצוות שאינן נוהגות בזמן הזה |  |
| סדר היום | נטילת ידיים • ציצית • תפילין • קריאת שמע • תפילה • תלמוד תורה • ברכת המזון |  |
| הלוח העברי | קידוש החודש • עיבור השנה • שבת • ראש חודש • חגי ישראל ומועדיו • שמיטה • שנת היובל |  |
| מצוות שבין אדם לחברו | ואהבת לרעך כמוך • צדקה • גמילות חסדים • לשון הרע • והדרת פני זקן • אונאת דברים • משפט עברי |  |
| מצוות התלויות בארץ | מצוות יישוב ארץ ישראל • מתנות כהונה • מתנות עניים • איסור ערלה • שמיטה • שנת היובל |  |
| איסור והיתר | כשרות • בשר בחלב • שחיטה • טרפה • איסור אכילת חלב • יין נסך • חמץ |  |
| תשמיש קדושה ותשמיש מצווה | ספר תורה • תפילין • מזוזה • סידור • ציצית • שופר • לולב • מצה • כיפה |  |
| בית המקדש | מצוות בניין בית המקדש • כהן • קורבן • עלייה לרגל • טומאה וטהרה • רשימת מצוות בית המקדש |  |
| משפחה | ברית מילה (או הטפת דם ברית) • פדיון הבן • זבד הבת • בת מצווה • בר מצווה • חופה וקידושין • טהרת המשפחה • מעמד האישה ביהדות • צניעות  • כיבוד אב ואם |  |
| מוות | אבלות • אנינות • הלוויה • קריעה • קדיש • קבורה • סעודת הבראה • שבעה • יום השנה • אזכרה • נר נשמה • הזכרת נשמות • חברה קדישא |  |