stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מספריים

ערך זה עוסק בכלי גזירה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מספריים מסוגים שונים
מספריים הם כלי המשמש לחיתוך חומר דק בכוח מועט. מספריים משמשים, בין היתר, לגזירת נייר, קרטון, יריעות מתכת, פלסטיק, בד, חבל ותיל. מספריים משמשים אף לחיתוך שיער וציפורניים.
למספריים שני להבים הנעים על ציר משותף. שם הבורג המחבר את שני הלהבים על הציר נקרא אצטבה. רוב סוגי המספריים מצוידים בלהבים שאינם חדים באופן מיוחד והחיתוך נוצר בעיקר מן הכוח המופעל בנקודת המגע שבין שני הלהבים. מספריים המותאמים לשימוש ילדים חדים אף פחות ולהביהם מוגנים לעיתים במעטה פלסטיק.
מספריים המשמשים לגז הצאן נקראים מגזזיים ואלו המשמשים לחיתוך תיל, מגזריים. בשפה האנגלית קיימת הבחנה בין מספריים קטנים (Scissors) לבין מספריים גדולים (Shears) שאורך להביהם גדול מ-15 ס"מ.
מבחינה מכנית מספריים הם מנוף כפול שבו הציר המחבר בין שני הלהבים משמש כנקודת משען. לצורך חיתוך חומר עבה או קשה יותר, הצבת החומר סמוך ככל האפשר לנקודת המשען מגבירה את מומנט הכוח של המנוף שקצהו בלולאות האצבעות. לדוגמה, אם הכוח המופעל (כוח היד) כפול במרחקו מנקודת המשען, מאשר המרחק מנקודת המשען אל נקודת החיתוך (למשל, פיסת נייר), אזי הכוח המופעל בנקודת החיתוך על הנייר יהיה כפול מן הכוח המופעל על ידי היד על הידיות. מספריים מיוחדים, כמו מספריים לגזירת ברגים מנצלים את חוקי המומנט על ידי עיצוב ידיות ארוכות ולהב קצר, כך שהחומר הנגזר ממוקם סמוך לנקודת המשען.
היסטוריה

המספריים הומצאו כנראה במצרים העתיקה לפני כ-3,500 שנה. היו אלה מספריים גדולים עם להבים מחוברים בציר, ללא ידיות. מספריים מודרניים יותר הומצאו על ידי הרומאים בשנת 100 לספירה לערך. התפתחות גדולה בשכלול המספריים הושגה בשנת 1761 כאשר רוברט הינצ'ליף יצר לראשונה מספריים מפלדה יצוקה ומלוטשת. יצירת הלולאה לאצבעות היוותה את הקושי העיקרי ביציקת המספריים. מספריו של הינצ'ליף נמכרו בלונדון ובשווקים אחרים. הוא נודע כאדם הראשון שפרסם עצמו כיצרן מספריים איכותיים.
יצור

להבי המספריים מעוצבים כך שיהיו מעוקלים במקצת, דבר המגביר את יעילות הגזירה. ליטוש הלהבים המעוקלים הוא הפעולה המסובכת ביותר בייצור המספריים. לפני שנות השישים לא הייתה קיימת מכונה יעילה לביצוע פעולה זו והיא נעשתה בדרך כלל ביד על פני גלגל השחזה, באופן דומה להשחזת סכינים אחרים, משך מאות שנים.
בשנת 1967 פיתחה חברת פיסקרס (Fiskars) הפינית שיטה חדשה להשחזת מספריים. השיטה מבוססת על התגלית כי ניתן ליצור את העיקול הקל בפני הסכין על ידי קווים ישרים, כפי שניתן לראות בתמונה משמאל. השיטה החדשה הגבירה במידה רבה את יעילות ומהירות ייצור המספריים.
החל משנת 1880 החלו לייצר מספריים עם ידיות ארגונומטריות עשויות פליז. החל משנת 1967 החלו להשתמש בידיות פלסטיק במקום ידיות מתכת, להבים שטוחים ומסמרה המשמשת כציר למספריים במקום בורג. הודות לשכלול שיטות השחזת הלהבים, ניתן היום להשיג חדות טובה בפעולת השחזה אחת.
מספרי מטבח

מספרי מטבח דומים למספריים רגילים. ההבדל העיקרי נעוץ במיקום הציר ביחס לידיות וללהבים. הציר במספרי מטבח רחוק יותר מן הידיות כדי לאפשר הפעלת מומנט כוח גדול יותר ומכאן אף כוח חיתוך רב יותר. בעזרת מספרי מטבח איכותיים ניתן לחתוך בקלות דרך עצם החזה של עוף.
מספריים לאיטרים (שמאליים)

רוב המספריים מעוצבים לשימוש ביד ימין, אולם קיימים מספריים המעוצבים במיוחד לאיטרים. ההבדל הבולט במספריים אלה הוא ידיות הנוחות יותר לאחיזה ביד שמאל, אולם קיימים בהם אף הבדלים אחרים, חשובים לא פחות. כיוון שבמספריים קיימת חפיפה בין הלהבים, אין הלהבים מעוצבים באופן סימטרי. חוסר הסימטריה בין הלהבים קיים ללא קשר לצורת הידיות, או ההבדלים ביניהן. הלהב המונח מעל תמיד יוצר את אותו אלכסון ללא קשר לכיוונו. אף ידי האדם אינן סימטריות והסגירה של האגודל אל מול שאר האצבעות איננה אנכית, אלא שהיא נעשית בשני מישורים. בתנועת סגירה, בעוד שהאגודל נע כלפי חוץ, שאר האצבעות נעות כלפי פנים. למספריים רגילים המוחזקים ביד ימין, הלהב בקצה ידית האגודל קרוב יותר לגוף, כך שהנטייה הטבעית של יד ימין היא לקרב בכוח את משטחי הלהבים זה אל זה (זאת בנוסף לסגירת המפתח שבין הלהבים). לעומת זאת, אם מספריים רגילים מוחזקים ביד שמאל, הנטייה הטבעית של יד שמאל תהיה להרחיק את משטחי הלהבים.
בנוסף, כאשר מספריים רגילים מוחזקים ביד ימין, שפת הגזירה גלויה לעין. כאשר מספריים רגילים מוחזקים ביד שמאל, שפת הגזירה תהיה מאחורי הלהב העליון ולא ניתן לראות את נקודת הגזירה.
קיימים מספריים המותאמים לאיטרים ולימניים גם יחד. למספריים אלה ידיות זהות, כך שאין הבדל בין אחיזה ימנית לאחיזה שמאלית. במספריים כאלה הציר חזק מאשר במספריים רגילים, כך שאין כל תנועה אופקית חופשית בציר המספריים (לקירוב משטחי הלהבים). אולם, רוב המספריים המותאמים לאחיזה ימנית ושמאלית גם יחד הם עדיין למעשה מספריים רגילים לימניים. אף על פי שהם מבצעים את פעולת הגזירה בהצלחה, כיוון הלהבים עדיין לא יאפשר מבט לנקודת הגזירה באחיזה שמאלית. במספריים המותאמים לחלוטין לאחיזה ימנית ושמאלית גם יחד, הלהבים חדים משני עבריהם וניתן לסובב את הידיות על הציר, כמעט ב-360 מעלות, כך שגם אדם איטר יוכל לראות את נקודת הגזירה.
רוב בני האדם מתקשים בשימוש במספריים ביד שאיננה ידם הדומיננטית. במקרים כאלה קיימת תחושה לא טבעית בפעולת סגירת הידיות הדרושה לשם חיתוך ויש לנסות ולהביט מעבר ללהב כדי לראות את נקודת הגזירה והחומר הנגזר. פעולה לא טבעית זו של היד עשויה לגרום ליבלות.
מספריים מיוחדים

מספרי זיגזג – במספריים אלה קצה הלהב אינו ישר ויוצר קו גזירה מזוגזג.
מספרי מתכת – לחיתוך יריעות מתכת.
מספרי גיזום – משמשים לגיזום ענפי עצים ושיחים.
מספרי ברגים – מספריים היכולים לחתוך ברגים וחוטי תיל.
מספרי טראומה (מוכרים גם בשם מלע"כ, מספריים לחיתוך עם כפתור) – מספריים לחיתוך מהיר של בגדים ואריגים בזמן טיפול בפצועים.
מספריים לחיתוך עשבי תיבול
הערות שוליים

↑  http://freepages.history.rootsweb.com/~exy1/fh_material/18C_sheffield/ch4.txt
↑  Scissors
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563226705171  GND: 4179496-5  NDL: 00562986  NKC: ph239935 
מספרי פיסקרס 1967
מספרי מטבח מודרניים
מספריים לאיטרים (משמאל) ומספריים רגילים לימניים (מימין)
מספריים מן המאה השנייה לספירה לערך, מצפון טורקיה, עשויות מברונזה
השחזת להב מספריים משנת 1962 לערך
מכונה היוצרת להב מספריים מעוקלת
מספריים ארגונומטריים עם ידיות פליז משנת 1880
אקלים

ערך זה עוסק במזג האוויר הממוצע לאורך תקופה ארוכה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
אזורי אקלים בעולם
אקלים הוא אוסף של מאפיינים מטאורולוגיים, ובעיקר טמפרטורות, משקעים ועננות הקובעים את סיווגו של אזור גאוגרפי מסוים מבחינת מזג האוויר השורר בו לאורך השנה. מקור השם הוא מהמילה היוונית "klima" שפירושה זווית (של פגיעת קרני השמש בקרקע).
הגורמים העיקריים המשפיעים על אקלים באזור מסוים הם קרבה או ריחוק מגופי מים גדולים, גובה מעל פני-הים וקו הרוחב.
הרכב האקלים

האקלים מורכב משני גורמים, עולמי ומקומי.
הרכב האקלים > גורם עולמי

מערכות רום – חלוקת כדור הארץ לרצועות אקלים שונות. כבר בעת העתיקה, הבחינו היוונים שזווית פגיעת קרני השמש בקרקע משפיעה על האקלים באזור מסוים. אחד הגורמים העיקריים הקובעים את מזג הרוח ואת הטמפרטורה הוא התחממות פני הקרקע. פני הקרקע מתחממים כתוצאה מפגיעת קרני שמש והפיכת אנרגיית האור הטמונה בהן לאנרגיית חום.
צפיפות האנרגיה הטמונה בקרני השמש בעת פגיעתן בקרקע תלויה בזווית הפגיעה. זווית זו משתנה בהתאם לקו הרוחב ולעונות השנה. ככל שזווית הפגיעה חדה יותר, אותה עצמת קרינה מתפזרת על שטח גדול יותר. אלומת קרינת שמש שתכסה קילומטר אחד במקום בו השמש בזניט (זווית של 90° ) תתפזר על 2 קילומטרים כאשר השמש בזווית 30°. והשפעתה תהיה קטנה יותר.
המשמעות של השפעת זווית הפגיעה על ההתחממות של פני הקרקע אם כן היא שככל שקו הרוחב רחוק מקו המשווה כן קטנה יותר כמות אנרגיית החום הנוצרת מפגיעת קרני השמש. משמעות נוספת היא יצירת ההבדל בין חורף לקיץ – חורף מוגדר כעונה בה זוויות הפגיעה של קרני השמש הן החדות יותר, ולכן מחממות פחות.
הזווית הגדולה ביותר שקרני השמש יוצרות עם מישור פני כדור הארץ היא זווית ישרה. באזור קו המשווה (בחוג הגדי ובחוג הסרטן) קרני השמש פוגעות בזווית ישרה בימי השוויון וההיפוך, בשאר ימות השנה הן פוגעות במישור פני האזור בזווית הקרובה ביותר לזווית ישרה. באזור הקטבים קרני השמש פוגעות בזווית החדה ביותר.
הרכב האקלים > הגורם המקומי

טופוגרפיה – המבנה הפיזי של המקום מתייחס בעיקר לגובה המקום. ככל שמקום גבוה יותר, הטמפרטורה יורדת וכמות המשקעים עולה ולהפך. מוקד החום הישיר הוא הקרקע, קרני השמש מחממות גוף אטום, הן מגיעות לפני הקרקע ואז עולות חזרה. השמש אינה מחממת באופן ישיר את האוויר אלא מגיעה קודם כל אל פני הקרקע ורק אז עולה חזרה מעלה. תהליך זה נקרא קרינה חוזרת. בהרים למשל, פני השטח מצומצם ולכן קר יותר, כי ההר מתקרר מהר.
קרבה לים – קרבה לים מתייחסת למרחק המקום מן הים. ככל שהמקום יותר קרוב לים, יש יותר לחות ומשקעים והטמפרטורה יציבה יותר, בשל קצב השינוי הנמוך יחסית של טמפרטורת המים. הים הוא מקור הלחות העיקרי. ככל שמתקרבים יותר לים כמות המשקעים גבוהה יותר ויש יותר לחות, לכן יותר מזיעים.
עננים – עננים מחזירים הרבה מקרינת השמש אל החלל, ואת שאר הקרינה הם "בולעים" כך שהקרינה נשארת בטווח האטמוספירה של כדור הארץ. לפיכך, שינויים בפיזור ובפריסה של עננים מעל שטח הקרקע, משפיע על כמות הקרינה שמוחזרת לחלל ועל האקלים שמצוי בו.
ככל שקרובים לים משרע הטמפרטורה קטן יותר, כי הים ממתן את הטמפרטורה.
(משרע: הפרש הטמפ' בין היום ללילה ובין הקיץ לחורף). קצב התחממות הים והיבשה שונה. היבשה מתחממת מהר ומתקררת מהר לעומת הים שמתחמם לאט ומתקרר לאט.
הרכב האקלים > הגורם המקומי > זרמי ים

זרמי ים מתייחסים להשפעת זרמי ים חמים או קרים על מקום. זרמי ים חמים מחממים את האוויר שמעל הים וזרמי ים קרים מקררים את האוויר שמעל הים.
האקלים משנה את טמפרטורת המים.
הרכב האקלים > הגורם המקומי > גורם ההצבה

גורם ההצבה מתייחס למיקום אזור ביחס לים. אם בין אזור לים מפרידים הרים אז ההשפעה של הים נחסמת על ידי ההרים. בגלל גורם ההצבה נוצר "מדבר בצל גשם". כך, לדוגמה, הגורמים למדבר יהודה הם הרי יהודה.
מיון אקלימי העולם

ישנן מספר שיטות למיון של אקלימים הקיימים על פני כדור הארץ. כל מיון של אקלימים מתבסס על גורם אחד או כמה גורמים משותפים שיש לאקלים באזור מסוים. השיטה המקובלת ביותר למיון סוגי האקלים היא שיטת קפן על שמו של ולדימיר קֶפּן (Wladimir Köppen). השיטה המקובלת השנייה מחלקת את אזורי האקלים ל:
אקלים קר מהקוטב הדרומי ועד החוג האנטארקטי, וכן מהקוטב הצפוני ועד החוג הארקטי.
אקלים ממוזג מהחוג האנטארקטי ועד חוג הגדי וכן מהחוג הארקטי ועד חוג הסרטן.
אקלים חם מחוג הגדי ועד חוג הסרטן ובמרכזו קו המשווה.
אקלים סובטרופי גשום
אקלים ערבתי
מטאורולוגיה
קלימטולוגיה
אקלים קוטבי
ראו גם

מחזורי מילנקוביץ'
שינוי אקלים
התחממות עולמית
לקריאה נוספת

גלן ט. טריוורתה, מבוא לתורת האקלים, הוצאת יחדיו, 1976
שמואל יפה, מזג־אוויר ואקלים, הוצאת מסדה
ד"ר דוד גרשון וד"ר בני רזניק, מזג אוויר, ספרית מעריב, 1995
פרופ' יאיר גולדרייך, האקלים בישראל, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן
היערכות ישראל למשבר האקלים (אורכב 24.01.2020 בארכיון Wayback Machine), גיליון נושאי של כתב העת "אקולוגיה וסביבה", דצמבר 2019
הערות שוליים

↑  ד"ר יואל קלוג וד"ר גיא דגן, חם, חם, מתחמם… מתקרר?, באתר מדע גדול, בקטנה, ‏17 בדצמבר 2019 (ארכיון)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283937805171  BnF: cb119540674 (data)  GND: 4031170-3  HDS: 007770  LCCN: sh85027036  NARA: 10640493  NDL: 00565788  NKC: ph121617 
אנרגיה של קרן שמש תתפזר על שטח גדול יותר ככל שהשמש בזווית נמוכה
אקלים קוטבי באנטארקטיקה.
אקלים יבשתי לח בשוודיה
אקלים טרופי ביער גשם טרופי אפריקני.
דיארבקיר

| --- | --- |

פוטומונטז' של דיארבקיר
 מדינה:  טורקיה טורקיה
 מחוז:  דרום-מזרח אנטוליה
 נפה:  דיארבקיר
 ראש העיר:  אדנאן סלצ'וק מזראקלי (מודח) (מפלגת העמים הדמוקרטית) אלי איהסאן סו (ממונה)
 שטח:  15,058 קמ"ר
 גובה:  675 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  1,818,133 (2023)
  ‑ במטרופולין:  1,141,865 (2023)
  ‑ צפיפות:  120.7 נפש לקמ"ר (2023)
 קואורדינטות:  37°58′55″N 40°12′38″E﻿ / ﻿37.9819°N 40.2106°E﻿ / 37.9819; 40.2106
 אזור זמן:  UTC +3
 http://www.diyarbakir-bld.gov.tr
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת טורקיה מוגדלת) אנקרה איסטנבול איזמיר בורסה אדנה גזיאנטפ קוניה אנטליה קייסרי סמסון ארזורום גאורגיה אר. א. עיראק סוריה יוון בולגריה הים האגאי  הים התיכון הים השחורדיארבקיר(למפת טורקיה רגילה) אנקרה איסטנבול איזמיר בורסה אדנה גזיאנטפ קוניה אנטליה קייסרי סמסון ארזורום גאורגיה אר. א. עיראק סוריה יוון בולגריה הים האגאי  הים התיכון הים השחורדיארבקיר(למפת דרום-מזרח אנטוליה רגילה) גזיאנטפ אורפה אדיאמן בטמן ג'יזרה הים התיכון  מרכז אנטוליה מזרח אנטוליה עיראק סוריהדיארבקיר(למפת דרום-מזרח אנטוליה מוגדלת) גזיאנטפ אורפה אדיאמן בטמן ג'יזרה הים התיכון  מרכז אנטוליה מזרח אנטוליה עיראק סוריהדיארבקיר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
דיארבקיר (בטורקית: Diyarbakır; בערבית: دیار بکر, תעתיק מדויק: דיאר בכר; בכורדית: Amed/ئامەد - אמד; בסורית: ܐܡܝܕ; ביוונית: Ἄμιδα - אמידה; בארמנית: Ամիդ - אמיד) היא עיר בדרום-מזרח טורקיה ובירת הנפה הקרויה על שמה במחוז דרום-מזרח אנטוליה. לעיר מעמד של עיר מטרופוליטנית (Büyükşehir - "עיר גדולה") ולפי אומדן רשמי משנת 2023 אוכלוסייתה מנתה כ-1.8 מיליון בני אדם, זוהי העיר השלישית בגודלה במזרח טורקיה (אחרי שנלאורפה וגזיאנטפ) ואחת מהגדולות בטורקיה כולה. העיר ממוקמת על רמה של בזלת, בגדה המערבית של נהר החידקל. מן התקופה העתיקה ועד לימינו בפי חלק מעמי האזור נקראת אמד או אמיד. בתקופה העות'מאנית השתרש השם דיארבקיר. עד למלחמת העולם הראשונה חלק חשוב מתושבי העיר היו נוצרים, בעיקר ארמנים.
במחצית השנייה של המאה ה-20 אוכלוסיית העיר הלכה וגדלה על ידי התיישבות מסיבית של מוסלמים סונים, לרוב כורדים. בדיארבקיר חיה כאמור אוכלוסייה כורדית גדולה ויש שרואים בה את בירת "כורדיסטן הטורקית".
במשך כמה מאות שנים, עד שנות החמישים של המאה ה-20, חיה ופעלה בעיר קהילה יהודית. היהודים עסקו בעיקר במסחר וחלקם הגדול היו אנשים דלי אמצעים. הקהילה הקפידה על שמירת המסורת היהודית ומנהגים המיוחדים לקהילה. בני הקהילה עלו לישראל בעיקר בשנות ה-40 וה-50 של המאה ה-20 והתיישבו ברובם בעיר ירושלים.
שם העיר

השם הקדום של דיארבקיר, אמיד או אמידה, מוזכר עוד בימי שלטון ממלכת אשור. שם זה נשמר לאורך מאות השנים בפי תושביו הארמנים, הנוצרים האשורים, הערבים והכורדים ("אמד"). הארמנים קראו לה גם דיקרנאקרט או טיגרנאקרט לפי שם מלכם, טיגראנס הגדול מן המאה הראשונה לספירת העמים, או לפי טיגראנס אחר מן המאה ה-6, המלך טיגראנס מירבאנדוני משושלת האורונטים שלפי עדות הכרוניקן מובסס חורנאצי בנה את חומות העיר העתיקה של דיארבקיר. בתקופה הרומית וזו הביזנטית נקראה העיר "אמידה". זמן מה קיבלה את השם "קונסטנטיה" לכבוד הקיסר קונסטנטינוס הגדול ששיקם אותה. הטורקמנים הארטוקים ואק קויונלו קראו לה "אמיד השחורה" (קארא-אמיד), ייתכן, בגלל צבעם השחור של הבתים והחומות העשויים בזלת. בספר "זפרנאמה" היא נקראה "המבצר השחור" - "קארה קאלה".
ב"ספר של דדה קורקוט" וכתבים טורקים אחרים הופיעה תחת השם "קארה חמיד".
בימי הכיבושים הערבים האסלאמיים במאה ה-7,האזור התחיל להיוודע ב"דיאר בכיר", "נחלת השבט בכיר", ככל הנראה שבט ערבי. עם הזמן שם האזור הועתק בשפה הטורקית גם לעיר - דיארבקיר. חוקרים כורדים אחדים טוענים שהשם בכיר בא משבט כורדי דווקא. הנוצרים האשורים מאמינים שהשם הוא ממקור ארמי ושמשמעות השם "דייר בכיר" היא "מנזר ראשון" או מנזר הבתולה. בשנת 1937 כשלרגל סכסוכים עם הכורדים המקומיים ביקר בעיר מוסטפא כמאל אטאטורק לא אהב את ההשערות הסותרות בנוגע למקור שם העיר והחליט שהיא תיקרא בטורקית Diyarbakır -"דיארבקר", כלומר "נחלת הנחושת", משום שפע הנחושת הטמון באדמתו.
הקרב על סור

העיר נחשבת באופן לא רשמי לבירת "כורדיסטן הטורקית". זה עשרות שנים שהעיר נמצאת בעין הסערה ומהווה מוקד להתכתשויות ולקרבות עזים בין הממסד הטורקי לבין המורדים הכורדים.
בחודש אוגוסט 2015 הכריזו פעילים כורדים המזוהים עם המחתרת הכורדית על ממשל עצמאי במחוז סור הכורדי שבדיארבקר, כחלק מהמאבק להשגת ריבונות כורדית בשטחי כורדיסטן הגדולה, אשר הביא להישגים באותה תקופה בצפון סוריה. כתוצאה מההכרזה, בחודש דצמבר 2015 הוטל מצור טורקי על המחוז, שהוביל להתפרצות קרבות בין הפעילים הכורדים לבין הצבא הטורקי וכוחות משטרה, שנמשכו כשלושה חודשים, והביאו להרס של כ-80% מהשטח הבנוי במחוז והסתיימו בניצחון טורקי. במלחמה נהרגו למעלה מ-200 אזרחים, ואבידות הצדדים מוערכות על ידי הצבא הטורקי ב-271 הרוגים מהצד הכורדי, ו-71 מהצד הטורקי.
ראו גם

מצודת דיארבקיר
גני הבסל
הערות שוליים

↑  Turkey: Administrative Division (Provinces and Districts) - Population Statistics, Charts and Map, citypopulation.de
↑  V.Avin
↑  דיארבקיר, זירת קרב. ביקור במעוז הכורדי בטורקיה, באתר ynet, 31 באוגוסט 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007517246305171  GND: 4091063-5  LCCN: n85272750  NKC: ge134130  VIAF: 148996542   WorldCat (עם VIAF): 148996542
מים עד ים

סמל קנדה עליו מופיע המוטו "מים עד ים" בתחתיתו
מים עד ים (מלטינית: A Mari Usque Ad Mare, באנגלית: From Sea to Sea, בצרפתית:  D'un ocean à l'autre) הוא המוטו הלאומי של קנדה ומופיע על סמלה. המוטו מתאר את מיקומה של קנדה בין שני האוקיינוסים האטלנטי והשקט, מקורו הוא בגרסה הלטינית של ספר תהלים, פרק ע"ב, פסוק ח': ”Et dominabitur a mari usque ad mare, et a flumine usque ad terminos terrae” (בעברית: ”וירד מים עד ים, ומנהר עד אפסי ארץ”).
השימוש הראשון במשפט על מנת לתאר את קנדה היה בספרו של ג'ורג' מונרו גרנט "מאוקיינוס לאוקיינוס" משנת 1877. גרנט, איש ציבור קנדי, כומר ומטיף פרסביטרי, השתמש במשפט לתיאורה של קנדה בדרשותיו. השימוש הרשמי הראשון היה בעת כינוסה של האספה המחוקקת של ססקצ'ואן בשנת 1906, שם הוצע כמוטו הלאומי בעבור סמלה החדש של קנדה על ידי ג'ון פופ, סמל אשר אושר וניתן בשנת 1921. העיצוב המקורי לא כלל מוטו, אולם לאחר כינוסה של ועדה לבחינת עיצובו המחודש של הסמל, בהשתתפותו של פופ אושר העיצוב החדש, ואושרר על ידי דבר המלך במועצה ב-21 באפריל 1921, וניתן רשמית על ידי המלך ג'ורג' החמישי ב-21 בנובמבר באותה השנה.
כחלק מהסמל הלאומי, המוטו משמש כסימן רשמי של שררה על ידי ארגונים ממשלתיים קנדיים, על שטרות כסף קנדיים וכן על דרכונים ותעודות מסע רשמיות. כמוטיב נפרד מופיע המוטו על כל הפרסומים הרשמיים של משרדי הממשל הפדרלי.
דלקת גרון

| --- | --- |

דלקת לוע תחתון עם אדמומיות ונפיחות
 תחום:  רפואת אף אוזן גרון 
 מיקום אנטומי:  לוע 
 טיפול:  cefditoren pivoxil  (E)-cefprozil  cefdinir  cefpodoxime  dyclonine  benzydamine  cefaclor  ceftibuten  levofloxacin hemihydrate  cefpodoxime proxetil  איבופרופן  קלריתרומיצין  cefadroxil  cefuroxime  אזיתרומיצין  cefditoren  guaifenesin  cefdinir  cephalexin  (E)-cefprozil  dirithromycin  cefaclor 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/764304 
 DiseasesDB:  24580
 MeSH:  D010612
 MedlinePlus:  000655
 סיווגים
 ICD-10:  J02, J31.2
 ICD-11:  CA02 
 
דלקת גרון (פרינגיטיס, בלועזית: Pharyngitis, מלשון Pharynx - גרון) היא דלקת של הגרון היכולה לכלול גם דלקת של השקדים (טונסיליטיס Tonsillitis), וסקרלטינה (שנית).
הסיבה השכיחה ביותר לדלקת זו היא זיהום נגיפי. סיבות אחרות - זיהום חיידקי, חומר המגרה את האזור כגון עשן, זיהום אוויר, או כימיקלים שנבלעו.
סוגי דלקות גרון > דלקת גרון נגיפית

זוהי הדלקת השכיחה ואחראית על 80% או יותר ממקרי דלקת הגרון.
דלקת גרון נגיפית נגרמת כתוצאה מחדירת נגיף אל הגרון והתיישבותו באזור השקדים, זאת בשל ריבוי אספקת הדם למקום זה. נגיפים רבים יכולים לגרום דלקת גרון לדוגמה נגיפי הצינון (common cold), שפעת, אדנווירוס, ועוד.
וירוס אפשטיין בר (EBV) ונגיף CMV הגורמים למונונוקלאוזיס זיהומי ("מחלת הנשיקה") יכולים גם הם להתבטא בדלקת גרון.
תסמיני הדלקת:
הרגשה כללית רעה
כאב גרון וקושי בבליעה
נזלת
צרידות
כאב ראש
עייפות יתר
סימני הדלקת:
אודם בגרון
נפיחות קשרי לימפה
חום גבוה
תפליטים לבנים על־פני השקדים - פחות נפוצים מאשר בדלקת גרון חיידקית, אך עדיין נפוצים למדי.
סוגי דלקות גרון > דלקת גרון חיידקית

דלקת גרון חיידקית נגרמת כתוצאה מחדירת חיידקים פתוגניים אל הגרון. המין השכיח ביותר ששמו מקושר לתחלואת גרון הוא Streptococcus pyogenes ‏(Group A Streptococcus). פרט ל-Streptococcus pyogenes, גם חיידקי Streptococcus מקבוצת לנספילד C ו-G עלולים לגרום לדלקת גרון. מחוללים נדירים יותר הם Neisseria gonorrhoeae ו-Arcanobacterium haemolyticum.
תסמיני הדלקת:
הרגשה כללית רעה
כאב גרון (במיוחד בשעת בליעה)
כאב ראש
פריחה
חום גבוה
סימני הדלקת:
אודם בגרון
נפיחות קשרי לימפה
חום גבוה
תפליטים לבנים (הפרשה מוגלתית הנראית כנגעים לבנים על השקדים)
סיבוכי דלקת גרון חיידקית

סיבוכי דלקת גרון חיידקית מתחלקים לסיבוכים מקומיים (מורסה מסביב לשקד, דלקת של מכסה הגרון), ולסיבוכים של כלל הגוף או סיבוכים מערכתיים, כגון קדחת השיגרון (Rheumatic Fever) שהיא סוג של דלקת מפרקים, ודלקת פקעיות הכליה (גלומרולונפריטיס) שהן מחלות אוטואימיוניות הנובעות מיצור נוגדנים כנגד החיידק המופעלים כנגד רקמות שונות בגוף.
למרות השכיחות הרבה מאוד של דלקת גרון חיידקית בקהילה, שכיחות סיבוכים אלו נמוכה כיום, מסיבות שלא כולן ברורות (כיוון שרק חלק מהאנשים עם דלקת גרון חיידקית מטופלים באנטיביוטיקה, לא ניתן לייחס את הירידה בשכיחות דלקת מפרקים ראומטית לטיפול האנטיביוטי לבדו, אלא קיימים כנראה עוד גורמים)
חיידקי Streptococcus pyogenes המפרישים רעלן יכולים לגרום לשנית. זו מחלה המופיעה בעיקר בילדים ומתבטאת בחום גבוה, דלקת גרון ופריחה עדינה מפושטת על הגוף.
אבחנה > משטח גרון

בדיקה זו נועדה לזהות את מגוון החיידקים שעלולים לגרום לדלקת גרון ובראשם חיידקי הסוג Streptococcus. קיימים שני סוגי בדיקה, בשניהם נלקחת בעזרת מטוש דגימה משני השקדים ומהלוע האחורי:
תרבית לוע - גידול החיידקים על גבי קרקע מזון. זיהוי החיידק בשיטה זו נעשה לאחר 24–48 שעות. נחשבת לבדיקה המדויקת ביותר.
משטח מהיר - שיטה לזיהוי מיידי של Streptococcus pyogenes. בדיקה זאת פחות רגישה מתרבית הלוע שכן היא מיועדת לזיהוי מהיר של Streptococcus מקבוצת לנספילד A בלבד, דבר שעלול להוביל לקבלת תוצאות שליליות שגויות באבחנה.
אבחנה > סרולוגיה

ניתן לבדוק בבדיקת דם האם חל שינוי בנוגדנים לחיידקי ה-Streptococcus‏ (‏ASLO antibodies). בדלקת גרון חיידקית חלה עליה ברמת נוגדנים אלו. כאשר קיים חיידק בגרון שלא הוא הגורם לדלקת, לא תהיה עלייה דומה.
הבדיקה אינה עוזרת בניהול המחלה בשלב החריף שלה, ולכן מתבצעת במקרים נדירים של סיבוכים.
טיפול > טיפול בתסמיני המחלה

נוגדי כאבים כגון פרצטמול או איבופרופן, כדורי מציצה (למשל סטרפסילס או ריקולה) המכילים חומר מאלחש.
טיפול > טיפול אנטיביוטי

לאנטיביוטיקה אין כל ערך בטיפול דלקת גרון נגיפית. כאשר ישנו חשד גבוה לדלקת לוע חיידקית או כאשר מדובר בזיהום חיידקי מוכח, ישנה התוויה לטיפול אנטיביוטי. תרופת הבחירה הנה פניצילין V (רפאפן). אם קיימת רגישות לפניצילין נהוג לטפל באריתרומיצין. בישראל נהוג לטפל ברוקסיתרומיצין או אזיתרומיצין, על אף שאלו לא הוכחו כמונעים דלקת מפרקים ראומטית, הם קרובי משפחה של אריתרומיצין, עם מיעוט תופעות לואי. משך הטיפול המומלץ עשרה ימים.
מטרות הטיפול האנטיביוטי: דלקת הגרון החיידקית חולפת ברוב המקרים גם ללא טיפול אנטיביוטי, עם זאת קיימת התוויה לטפל בכל דלקת גרון סטרפטוקוקלית כדי למנוע סיבוכים כדוגמת קדחת השיגרון. טיפול אנטיביוטי לא הוכח כמונע דלקת פקעיות הכליה שלאחר זיהום סטרפטוקוקלי.
לדלקות גרון סטרפטוקוקליות עלולים להיות סיבוכים זיהומיים ולא זיהומיים. הסיבוכים הזיהומיים כוללים בעיקר היווצרות של אבצסים בחלל הלוע. מצב כזה דורש אשפוז או ביקור אצל רופא לניקוז האבצס.
טיפול > כריתת השקדים

כריתת השקדים מקובלת רק במקרים של דלקות גרון חוזרות ותכופות. הגישה כיום הנה שמרנית מבעבר - ולרוב מנסים להימנע מניתוח זה.
במקרים של כאבים עזים, טיפול בסטרואידים דרך הפה (כגון פרדניזון) יכול להפחית במהירות את הכאב, גם במקרים של דלקת גרון חיידקית. טיפול זה אינו מקובל בדרך כלל.
נשאות של חיידקי Streptococcus

נשאות של חיידקי Streptococcus אינה מהווה סיכון לדלקות גרון חוזרות או לסיבוכים כגון קדחת השיגרון או דלקת פקעיות הכליה. נשאים עלולים להדביק אנשים הנמצאים במגע צמוד. נשאות עלולה לגרום לאבחנה מוטעית במקרה של דלקת גרון נגיפית.
דלקות גרון חוזרות

בחולים הסובלים מדלקות גרון חוזרות יש לנסות ולזהות את מחולל הדלקת. אם מדובר בחיידקי Streptococcus יש לתת טיפול אנטיביוטי ומספר שבועות לאחר סיום הטיפול לחזור על משטח הגרון ולוודא העלמות החיידק. במקרה של חזרת החיידק לאחר הטיפול ייתכנו מספר אפשרויות:
הדבקה חוזרת מנשא הנמצא במגע צמוד - נהוג לבדוק משטחי גרון לאנשים הנמצאים במגע צמוד.
נשאות - נעשה ניסיון טיפולי אנטיביוטי בקלינדמיצין או ריפמפיצין לחיסול הנשאות.
אם אין הצלחה תרופתית במניעת דלקות הגרון או שמדובר בזיהומים נגיפיים חוזרים - נהוג לשקול ניתוח לכריתת השקדים.
ראו גם

דלקת מכסה הגרון
ניתוח שקדים
דלקת שקדים
השקד הימני (בצד שמאל של התמונה) אדום ודלקתי, ובאמצעו כיב לבן.
חוק ביטול עונש מלקות

|  פרטי החוק |
| --- | --- |
 מדינה:  ישראל
 אוסר:  עונש מלקות
 נוסח מלא:  חוק ביטול עונש מלקות, תש״י–1950
 
חוק ביטול עונש מלקות הוא חוק שחוקקה הכנסת בשנת 1950 כדי לבטל את עונשי המלקות שהיו קבועים עד אז בדין הישראלי מכח המשכיות הדינים מהחוקים העות'מאניים והבריטיים שנהגו בישראל עד להקמת המדינה.
רקע

בתקופת הכיבוש העות'מאני והבריטי בארץ ישראל עונש מלקות היה חוקי, ובוצע פעמים רבות, בתקופת המחתרות הענישו הבריטים אנשי מחתרת, חלקם קטינים, במלקות, עד שהאצ"ל ביצע את ליל ההלקאות – פעולת נקם בה הלקו אנשי צבא בריטיים, מאז, אסרו הבריטים ביצוע עונש מלקות כלפי קטין, ולמעשה נמנעו כליל מביצועו של עונש זה, עם קום המדינה ועל אף שרוב חוקי המנדט הבריטי נותרו על כנם, נמנעה מדינת ישראל מיישום העונש, והוא הפך למעשה ל"אות מתה".
החוק

בשנת 1950 חוקקה הכנסת את הצעת החוק הממשלתית "חוק ביטול עונש מלקות התש"י-1950" שעיקרה הוא "לא יהא עונש מלקות במדינה", החוק בא לבטל את החוק הבריטי, ולקבוע בכך שלכל אדם ישנה הזכות לשלמות גופו, גם אם עבר על חוק מחוקי המדינה.
חבר הכנסת בדר, וחבריו למפלגת חירות ביקשו לתת לחוק תוקף למפרע מ-29 בדצמבר 1946, כדי לסמל את טענתם לפיה עונש המלקות בוטל למעשה על ידי אנשי האצ"ל בליל ההלקאות, משהצעתם נדחתה נמנעו חברי הכנסת של חרות בהצבעה על החוק והוא עבר ללא מתנגדים.
ראו גם

ענישה גופנית
ליל ההלקאות
הערות שוליים

↑  בוגרי האצ"ל ציינו 60 לליל ההלקאות, באתר www.inn.co.il
↑  הלקאת הבריטים, באתר chem.ch.huji.ac.il
↑  דברי ההסבר להצעת החוק, באתר www.knesset.gov.il
↑   היסטוריית החקיקה של חוק ביטול עונש מלקות, תש"י-1950, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  השלטונות הנבחרים |, באתר catalog.archives.gov.il
↑  פרוטוקול הדיון בכנסת, באתר www.knesset.gov.il
↑  טל לוי, היום לפני 60 שנה: 25.7.1950 עונש המלקות בוטל פה אחד בכנסת, באתר הארץ, 25 ביולי 2010