stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דוד צבי שנייבאלג
הערות שוליים

↑  אברהם פוקס, ישיבות הונגריה בגדולתן ובחורבנן, ח"ב, ירושלים-תשמ"ז, עמ' 247.
↑  אהרן סורסקי, תולדות החינוך התורתי, עמ' שנד'.
↑  הישיבות ברומניה, בתוך: מוסדות תורה באירופה בבנינם ובחורבנם, בעריכת שמואל ק. מירסקי, הוצאת עגן, ניו יורק, תשט"ז, 1956.
↑  אנציקלופדיה ליהדות רומניה, חלק א', הוצאת מוסד הרב קוק, עמ' 448.
↑  הגאון רבי ד. צ. שניבלג עומד לבקר בארץ - שערים, 26 במאי 1957.
↑  לדוגמה, שרגא המאיר בהלכה - חלק א - שנעעבאלג, שרגא פייוויש, סימן ב'.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007574424205171  VIAF: 317130852   WorldCat (עם VIAF): 317130852
אוקיינוס

ערך זה עוסק בגוף המים. אם התכוונתם למושג במיתולוגיה, ראו .
גלים באוקיינוס השקט. אוסטרליה
אוֹקְיָנוֹס הוא מקווה מים מלוחים גדול מאוד המפריד בין יבשות. האוקיינוסים מהווים חלק גדול מההידרוספירה של כוכב לכת, ומתוך פני השטח של כדור הארץ, 70.8% הם אוקיינוסים – 361,126,444 קמ"ר. בכדור הארץ מוגדרים, לפי ארגון ההידרוגרפיה הבין-לאומי, חמישה אוקיינוסים: האוקיינוס השקט, האוקיינוס האטלנטי, האוקיינוס ההודי, אוקיינוס הקרח הצפוני והאוקיינוס הדרומי. האוקיינוסים מורכבים בחלקם מגופי מים קטנים יותר, למשל ימים ומפרצים, אשר נחשבים לגופי מים שוליים.
מקור השם

במיתולוגיה היוונית, אוקיינוס הוא אל הנהר הגדול המקיף את כדור הארץ ומעניק חיים לכל דבר הקשור במים. מאחר שאוקיינוס הוא אל הנהר המקיף את כל הארץ, מתייחס המונח אוקיינוס גם לכלל גופי המים המקיפים את יבשות כדור הארץ. התיבה "אוֹקְיָנוֹס" מופיעה בעברית המשנאית בברייתא במסכת תענית "ר' אליעזר אומר כל העולם כולו ממימי אוקיינוס הוא, וכן בתלמוד הירושלמי: "כאלו חוט מתוח מקפלריא ועד אוקיינוס".
נתונים

| # | שם מלא | שם מלא באנגלית | מיקום | משטח כדור הארץ | שטח (קמ"ר) | נפח (קמ"ק) (הערכה) | עומק מרבי (מטר) | עומק ממוצע (מטר) |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | האוקיינוס השקט | Pacific Ocean | מאוקיינוס הקרח הצפוני בצפון ועד האוקיינוס הדרומי בדרום, מוקף מאסיה ואוסטרליה במערב, ומאמריקה במזרח | 32.4% | 168,723,000 | 622,000,000 | 11,022 תהום צ'לנג'ר שבשקע מריאנה | 4,270 |  |
| 2 | האוקיינוס האטלנטי | Atlantic Ocean | אירופה ואפריקה ממזרח, ואמריקה ממערב. הוא מחובר לאוקיינוס הארקטי בצפון, לאוקיינוס השקט בדרום מערב, לאוקיינוס ההודי בדרום מזרח, ולאנטארקטיקה או לאוקיינוס הדרומי בדרום | 20.9% | 85,133,000 | 354,700,000 | 8,380 | 3,339 |  |
| 3 | האוקיינוס ההודי | Indian Ocean | מתוחם מצפון על ידי תת-היבשת ההודית וחצי האי ערב (או, באופן כללי יותר, על ידי דרום ומערב אסיה), ממערב על ידי מזרח אפריקה. ממזרח – סין, איי סונדה באוסטרליה, ומדרום – אנטארקטיקה או האוקיינוס הדרומי. | 14.4% | 70,560,000 | 292,131,000 | 8,047 | 3,890 |  |
| 4 | האוקיינוס הדרומי | Southern Ocean | לפי ההצעות השונות הוא מקיף את יבשת אנטארקטיקה, מצפון לו האוקיינוס השקט, האטלנטי, ההודי, אולם אין הסכמה כללית על גבולותיו | 4% | 21,960,000 | 71,800,000 | 7,235 | 4,500 |  |
| 5 | אוקיינוס הקרח הצפוני | Arctic Ocean | בין היבשות צפון אמריקה, אירופה, אסיה, האי גרינלנד ואיים נוספים | 2.8% | 15,558,000 | 18,750,000 | 5,450 | 1,038 |  |
| סך הכל | סך הכל | סך הכל | סך הכל | 70.9% | 361,934,000 | 1,359,381,000 | 8026.8 (ממוצע) | 3407 |  |
היווצרות האוקיינוסים וגבולותיהם

לא ידוע כיצד נוצרו לראשונה גופי המים הגדולים על פני כדור הארץ, אולם ישנן מספר תאוריות באשר למקור המים על פניו. התקררותו של כדור הארץ בהאדן שחררה רכיבים גזיים נדיפים שהוחזקו באטמוספירת כדור הארץ בלחץ שהספיק לייצוב המים בצורה נוזלית. לחלופין, כוכבי שביט, גופים טרנס-נפטוניים ומטאוריטים עשירים במים התנגשו בכדור הארץ והביאו מים שמילאו את האוקיינוסים שבכדור הארץ. תאוריות נוספות כוללות דליפת מים מתוך סלעים הידראטיים וקרינה ששברה קשרים כימיים על פני שטח כדור הארץ ויצרה כך מים.
למעשה, האוקיינוסים הם החלקים של קרום כדור הארץ המכוסים מים, וצורתם של אלה התעצבה לפי תזוזת טקטוניקת הלוחות ונדידת היבשות. מכאן שהאוקיינוסים שינו ומשנים את צורתם בצורה מתמדת. אחד האוקיינוסים העתיקים המשוערים הוא פנתלסה שהקיף את יבשת העל פנגיאה. ים טתיס אף הוא היה אוקיינוס עתיק בעידן המזוזואיקון.
כיום ישנן מספר שיטות חלוקה לאוקיינוסים, מאחר שכולם מחוברים יחד לגוף מים אחד גדול, אולם החלוקה התקפה היא זו של הארגון ההידרוגרפי הבין-לאומי, שלפיה האוקיינוסים מחולקים לחמישה. האוקיינוס הגדול ביותר הוא האוקיינוס השקט המפריד בין אסיה ואוקיאניה לאמריקה. השני בגודלו הוא האוקיינוס האטלנטי המפריד בין אירופה ואפריקה לאמריקה. יש המחלקים שני אוקיינוסים אלה לצפוני ולדרומי ביחס לקו המשווה. האוקיינוס השלישי הוא האוקיינוס ההודי, דרומית לאסיה ובין אפריקה לאוקיאניה. אוקיינוס הקרח הצפוני סובב את הקוטב הצפוני. האוקיינוס הדרומי, לפי ההצעות השונות, מקיף את יבשת אנטארקטיקה, מצפון לו האוקיינוס השקט, האטלנטי, ההודי, אולם אין הסכמה כללית על גבולותיו.
אזורים

אוקיינוגרפים מחלקים את האוקיינוס לאזורים כתלות במרחק מן היבשת ובעומק, כאשר לכל אזור מאפיינים פיזיקליים וביולוגיים שונים. האזור הקרוב ביותר ליבשת הוא האזור החופי, נקודת המעבר בין היבשת לאוקיינוס הכוללת את תחומי הגאות והשפל. אזור הים הפתוח, האזור הפלָגי, נחלק לאזור נריטי, שהוא האזור שמעל המדף היבשתי, ולאזור אוקייני. מבחינת שכבות עומק, השכבה העליונה באזור הפלגי היא השכבה המוארת, המגיעה לעומק של 200 מטרים. שכבה זו היא השכבה בעלת המגוון הביולוגי הרחב ביותר מבין שכבות העומק באוקיינוס, בשל האפשרות לקיים בה פוטוסינתזה. שכבה בעומק 100–700 מ' נקראת פסיכרוספירה. בשכבות עמוקות יותר היצורים ניזונים מחומר אורגני השוקע מן השכבה המוארת או שהם מוצאים לעצמם מקור אנרגיה חלופי. מתחת לשכבה המוארת מופיעה השכבה המזופלגית, המובחנת מהשכבה שמתחתיה על ידי תרמוקלינה של 12 מעלות צלזיוס, שבאזורים הטרופיים ממוקמת בעומקים של 700–1,000 מטרים. השכבה הבאה בעומק היא השכבה הבתיפלגית שבה הטמפרטורה נעה בין 4 ל-10 מעלות צלזיוס. שכבה זו מגיעה לעומק של 2,000–4,000 מטרים. מעל המישור המצולי שוכנת השכבה האביסלפלגית שמגיעה לעומק של 6,000 מטרים, ובשקעים האוקייניים מופיעה שכבה נוספת, העמוקה ביותר מבין שכבות האוקיינוס, והיא השכבה ההדלפלגית. בנוסף לשכבות עומק אלה, שכבת האוקיינוס הממוקמת ממש מעל קרקעית הים נקראת אזור בֶּנְתִי (אנ'), והיצורים החיים בה נקראים בשם כולל – בנתוס.
אקלים

הסערות הגדולות ביותר מתרחשות באוקיינוס בדרך כלל, ונראים בו תנאי מזג אוויר קיצוניים ביותר. באזורים המשווניים מתרחשות סופות טרופיות – הוריקן וטייפון, שהן סופות חמות, בעוד שבאזורים הצפוניים מתרחשות סופות קרות, כמו השקע האטלנטי. זרמי ים משפיעים רבות על האקלים בכדור הארץ. לעליית טמפרטורת פני השטח של האוקיינוסים יש השפעה רבה על אירועי אקלים קיצוניים.
טמפרטורה

טמפרטורת האוקיינוסים קובעת את האקלים ותבניות הרוח באזורים הסמוכים להם, היא נחשבת ליציבה ביחס לתופעות טבע ואקלים ולכן מהווה מדד לאקלים כדור הארץ. יציבות זו מסבירה מדוע אוקיינוסים אינם קופאים, גם באזורים בהם הטמפרטורה נמוכה דיה כדי לגרום למי ים לקפוא.
מאז 1880 טמפרטורת פני האוקיינוסים הממוצעת נמדדת באופן קבוע על ידי מנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי (NOAA).
ממוצע טמפרטורת פני האוקיינוסים של המאה ה-20 עומד על 16.4 מעלות צלזיוס אך בעקבות ההתחממות הגלובלית הממוצע עולה באופן מתמיד. לעומתה, טמפרטורת מי האוקיינוסים נמוכה ויציבה יותר מזו של פני האוקיינוסים, כאשר הממוצע עומד על 3.9 מעלות צלזיוס. עם זאת, אפשר שגם בתחום זה ניתן לראות את השפעותיה של ההתחממות הגלובלית. כך למשל, טמפרטורת מי האוקיינוסים שנמדדה ביוני 2009 למשל הייתה גבוהה ב-1.06 מעלות צלזיוס מעל הממוצע של המאה ה-20 – הסטייה הגבוהה ביותר שנמדדה אי פעם.
טמפרטורה > גורמים משפיעים

זרמים – מאחר שהאוקיינוס הוא מאגר מים אדיר, שתָחום פיזית בין מספר יבשות וימות, הוא נתון להשפעותיהם של זרמים חמים יותר המגיעים מאוקיינוסים שכנים ומפעילות וולקנית בקרקעיתו. עובדה זו משפיעה במידה רבה על גבולותיה המשתנים של אנטארקטיקה, כמעט כפליים, בין עונת הקיץ לחורף (Atlantic Convergence).
מליחות מי הים – מעבר פאזה מנוזל למוצק (או נקודת הקיפאון), יורדת משמעותית כתלות בשבר המסי של המלח במים. נוכחות המלח יוצרת קשרים יוניים איתנים המקשים על היפרדות האטומים בעת חימומם, וגורמת לעלייה בצמיגות הנוזל ובחסינותו לקיפאון. בנוסף, היווצרות של מדפי הקרח באוקיינוס הקרח הצפוני ובאנטארקטיקה, משנה את מאזן המלח בחלקים שאינם קופאים, בהותירם מלוחים יותר וצמיגיים יותר.
קרינה ובידוד – מים צמיגיים הם דחוסים יותר ולפיכך כבדים יותר. בשל כך הם שוקעים לקרקעית ובמקומם עולים מים חמים יותר שנכלאים בשכבה בין מעטה הקרח העליון למעטה הצמיגי התחתון, שנדחס אף יותר בשל עומקו ובשל "עמוד" המים שמעליו. אזור הכליאה משמש כרצועת בידוד שמשמרת את הטמפרטורה בצורה מיטבית, ומאפשרת לקרינת השמש לחמם את חלקה העליון ולמנוע מהקרח להוסיף להתעבות.
לפי הדוח השישי של הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים, האדם גרם להתחממות האטמוספירה, היבשה והאוקיינוסים. קיים סיכון גבוה שהתחממות זו תמשיך.
אקולוגיה

רוב יצורי האוקיינוסים חיים בשכבה האפיפלגית, שעומקה הוא עד 200 מטרים מתחת לגלים. בעומק זה ישנם צורות חיים רבות השוחות ללא הרף או נעות כפלנקטון על זרמי הים. הם עושים זאת הן כדי לחפש מזון בעולם רחב מאוד וחסר חיים ברובו והן כדי לא לשקוע לעומקים חשוכים, קרים ולוחצים בהם קשה לשרוד.
מעבר לעומק 200 מטרים ישנו עולם שונה מאוד ובו חיים יצורים המותאמים לחיים במעמקי הים, המשתמשים בנהורנות ביולוגית כדי למצוא מזון ולמטרות רבייה.
האוקיינוסים הם ביתם של צורות חיים רבות, כמו:
פלנקטון ואצות שונים
צורבים ומסרקניות
רכיכות ימיות – דיונונים, תמנונים וחלזונות ימיים
סרטנים שונים ועכבישנים ימיים
זוחלים ימיים
דגים שונים – דגי סחוס, מקריני סנפיר ומצויצי סנפיר
יונקים ימיים שונים: סדרת הלווייתנאים, טורפים ותחשאים.
עופות ימיים, שוכני מים או דואים.
כמו כן יצורי יבשה שונים מצליחים להגיע לאיים נידחים ברחבי האוקיינוסים ולרבים מאפיינים ייחודיים.
בשנת 2019 פרסם האיגוד הבין-לאומי לשימור הטבע ומשאבי הטבע (IUCN) דוח שלפיו כמויות החמצן המומס במי האוקיינוס ירד בצורה דרסטית בשנים האחרונות, ככל הנראה בעקבות פעילות האדם המזהמת. בדוח הובהר כי ירידה מתמשכת כזו עלולה לפגוע אנושות במערכת האקולוגית וביצורים הימיים שמתקיימים באוקיינוס.
גלריה

מדוזה
מלפפון ים במצולות האוקיינוס
מנטה ענק
דג לטאה מהמין Bathysaurus mollis
כריש כחול
דיונון Walvisteuthis youngorum
סטנלה ארוכת-חרטום
לווייתן כחול
איגואנת הים מאיי גלאפגוס
כלכלה

האוקיינוסים הם הכרחיים לתחבורה: רוב הסחורה בעולם מועברת באמצעות ספינות בין נמלים. בני האדם חיברו אוקיינוסים מסוימים במקומות שלא היה חיבור ביניהם על מנת ליצור מעבר נוח לספינות, כגון תעלת סואץ ותעלת פנמה.
אוקיינוגרפיה

המדע החוקר את האוקיינוסים נקרא אוקיינוגרפיה. שיט במימי האוקיינוס (בין השאר למטרות חקר) בעזרת סירות החל כבר בזמנים פרה-היסטוריים, אך רק מהמאות האחרונות התאפשר שיט מתחת למים בעזרת צוללות.
הנקודה העמוקה ביותר באוקיינוס (ובעולם בכלל) נמצאת באוקיינוס השקט ליד איי מריאנה הצפוניים, זוהי תהום צ'לנג'ר. בנקודה זו עומק המים הוא כ-11,034 מטרים (לשם השוואה העומק המרבי של הים התיכון הוא 5,267 מטרים). המקום נחקר ונרשם באופן מלא רק ב-1951 על ידי חיל הים הבריטי.
אוקיינוס בכוכבי לכת או ירחים

אין הוכחות על קיומם של אוקיינוסים בעלי מים בכוכבי לכת או ירחים. בירחו הגדול ביותר של שבתאי, טיטאן, קיים אוקיינוס של מתאן. כיום מאמינים כי קיים בירחו של צדק, אירופה, אוקיינוס מתחת למעטה הקרח שעוביו כמה עשרות ק"מ.
עוד לא נמצא כוכב לכת חוץ-שמשי עליו ניתן לזהות קיומם של אוקיינוסים.
הערות שוליים

↑  אוקיינוס היה בנם הבכור של אורנוס וגאיה, ומשום כך הוא נקרא גם בכור הטיטנים. מאחותו נולדו לו כ-3,000 בנים – אלי הנהרות – וכ-3,000 בנות – הנימפות האוקיינידות. אף שפוסידון נטל את תפקיד אל הים, אוקיינוס המשיך למשול על הנהר הגדול. אוקיינוס לא עמד לצד אֶחיו, שיצאו למלחמה כנגד זאוס לאחר שתפס את שלטונו של קרונוס, ולפיכך לא גורש עמם לטרטרוס.
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף ט', עמוד ב'
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת חלה,  פרק ד', הלכה ד'; וכן תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ח', עמוד א'
↑  Ocean - Atlantic, Pacific, Indian | Britannica, www.britannica.com (באנגלית)
↑   אבנר גרוס, החשש: לונדון תהפוך לסיביר. מסע לגן עדן בעקבות שינויי הזרמים באוקיינוסים, באתר הארץ, 1 במאי 2024
↑   אבנר גרוס, המדענים עוקבים בתדהמה: החום באוקיינוסים שובר שיאים, וזה יעלה לכולנו ביוקר, באתר הארץ, 15 ביוני 2023
↑   ניר חסון, הגשם ביוני בישראל חריג, אך התחממות האוקיינוסים היא הסיבה האמיתית לדאגה, באתר הארץ, 14 ביוני 2023
↑   אבנר גרוס, המדענים עוקבים בתדהמה: החום באוקיינוסים שובר שיאים, וזה יעלה לכולנו ביוקר, באתר הארץ, 15 ביוני 2023
↑  הערך אוקיינוס, באתר The Free Dictionary
↑  NOAA: Global Ocean Surface Temperature Warmest on Record for June, NOAA, (באנגלית)
↑  מדוע אוקיינוסים אינם קופאים?, באתר Fact monster
↑  נוכחות קרח במי ים, באתר נאס"א
↑   אבנר גרוס, החשש: לונדון תהפוך לסיביר. מסע לגן עדן בעקבות שינויי הזרמים באוקיינוסים, באתר הארץ, 1 במאי 2024
↑  AR6 Climate Change 2021: The Physical Science Basis – IPCC
↑  Laffoley, D., Baxter, J. M, Ocean Deoxygenation : Everyone’s Problem, IUCN Publication, 2019
| גאוגרפיה פיזית |
| --- | --- | --- |
| תחומים | גאוגרפיה סביבתית • גאומורפולוגיה • הידרולוגיה והידרוגרפיה • חקר קרחונים • מדעי האטמוספירה • מטאורולוגיה • קלימטולוגיה • פלאוקלימטולוגיה • אוקיינוגרפיה • אוקיינוגרפיה פיזיקלית • אוקיינוגרפיה כימית • אוקיינוגרפיה ביולוגית • אוקיינוגרפיה מטאורולוגית |  |
| מונחים יבשתיים | קרקע • טקטוניקת הלוחות • יבשת • מצר יבשה • ארכיפלג • אי • חצי אי • אטול • מדבר • נווה מדבר • חולות נודדים • חולית • ערבה • סוואנה |  |
| מונחים ימיים | אוקיינוס • ים • זרם ים • אגם • מעיין • נהר • נחל • דלתה • מפרץ • מפרצון • מצר ים • יובל |  |
ראו גם גאוגרפיה פיזית – מונחים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007540998605171  LNB: 000059286  NKC: ph115549 
תרשים המתאר את חלוקת האוקיינוסים בכדור הארץ, בהנחה שהאוקיינוס הדרומי נמצא דרומית לקו הרוחב ה־60
תרשים אינטראקטיבי של מבנה כדור הארץ
תרשים עומק של חלקיו העיקריים של האוקיינוס
פני מים רגועים עם עננים באוקיינוס האטלנטי
מעשנות בקרקעית דרום האוקיינוס האטלנטי
אילנה דיין

| --- | --- |

 לידה:  8 במאי 1964 (בת 60) בואנוס איירס, ארגנטינה 
 תאריך עלייה:  1970
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת ייל  אוניברסיטת תל אביב 
 תקופת הפעילות:  מ-1982
 מעסיק:  קשת 12 
 סוג כתב:  הגשת "עובדה" של קשת בערוץ 12
 תחום סיקור:  אקטואליה
 מספר צאצאים:  3 
 פרסים והוקרה:  ראו פרסים
 
אילנה דיין-אורבך (נולדה ב-8 במאי 1964) היא עיתונאית, פובליציסטית, שדרנית, מגישת טלוויזיה ותחקירנית ישראלית; בעלת תואר דוקטור במשפטים. פעילותה העיתונאית הבולטת היא תוכנית התחקירים "עובדה" בעריכתה, אותה היא מובילה מאז 1993.
ביוגרפיה

דיין נולדה בבואנוס איירס, ארגנטינה לווילמה ומרדכי דיין. סבה, אריה דיין, היה בן דודו של שמואל דיין, אביו של משה דיין. בן דודה מדרגה שלישית היה המשורר יהונתן גפן.
בגיל שש עלתה לישראל עם משפחתה. משפחת דיין התיישבה בשכונת יד אליהו שבתל אביב, בשכנות לבן דודה, דני דיין. רחל, אחותה של דיין, נפטרה ממחלה כשנה לאחר שעלו לישראל.
למדה בבית הספר היסודי "גיבורי ישראל" ולאחר מכן, בתיכון עירוני ט' שבתל אביב. לאחר שירותה הצבאי דיין למדה משפטים באוניברסיטת תל אביב. קיבלה את תואר הבוגר בהצטיינות. לאחר מכן התמחתה בעריכת דין אצל שופט בית המשפט העליון דב לוין, ואחר כך במשרד עורכי הדין ש. הורוביץ ושות'. היא המשיכה ללימודי תואר שני במשפטים באוניברסיטת ייל שבארצות הברית כמלגאית תוכנית פולברייט, שם השלימה גם דוקטורט (J.S.D.). משמשת כמרצה בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה > עבודתה העיתונאית

דיין התגייסה לצה"ל, שם שירתה בגלי צה"ל שנתיים בשירות חובה ושנה בשרות קבע. במהלך שירותה שימשה כמפיקת יומני חדשות, עורכת חדשות החוץ, כתבת פרלמנטרית וכתבת פוליטית. דיין הייתה האישה הראשונה בגלי צה"ל ששימשה ככתבת בעודה בשירות חובה. לאחר שחרורה המשיכה לשמש כעיתונאית בגל"צ. בין התוכניות שהובילה היו תוכנית הבוקר של גל"צ "בוקר טוב ישראל", תוכנית ראיונות יומית ("פגישה יומית") ותוכנית אישית לסיכום השבוע ("היה באוויר").
הופעתה הראשונה בטלוויזיה הייתה ב-26 במרץ 1979 בתוכנית מיוחדת של זהו זה לרגל הסכמי השלום עם מצרים שבה התארחה כנערה.
ב-10 בפברואר 1987, כשהיא חיילת משוחררת בת 22 בלבד, החלה להגיש את התוכנית "ערב חדש". אותה הגישה במקביל ללימודיה לתואר הראשון עד 1990. אז יצאה ללימודים מתקדמים בארצות הברית.
במהלך לימודיה בארצות הברית כתבה טור דו-שבועי עבור "ידיעות אחרונות". דיין שבה לישראל בקיץ 1993, סמוך לתחילת השידורים בערוץ 2, הצטרפה לצוות הזכיינית טלעד, והחלה להגיש את תוכנית התחקירים "עובדה", כגרסה ישראלית של התוכנית 60 דקות של רשת CBS האמריקאית. התוכנית משודרת מאז ברציפות למעט שנת הפסקה אחת: ב-2001 פרשה דיין מ"עובדה" לטובת ערוץ החדשות הייעודי, שלבסוף לא עלה לאוויר. במקביל הגישה למשך כשלושה חודשים את התוכנית יומן בערוץ הראשון. ב-2002 חזרה לערוץ השני ול"עובדה". בימי חמישי דיין מגישה את תוכנית הרדיו "נכון להבוקר" בגלי צה"ל. ב-2008, במקביל לעבודתה בעובדה, הגישה תוכנית אירוח אישית בשם "מי שמדבר", בה היא מקיימת ריאיון עם דמות ציבורית.
ביוגרפיה > עבודתה העיתונאית > "עובדה"

במסגרת תוכנית התחקירים "עובדה" הייתה דיין מעורבת במספר עימותים. בוויכוח שהתעורר באמצע 2007 סביב מעמדו של בית המשפט העליון, התייצבה דיין באופן מובהק לצד התומכים בשימור מעמדו, וכנגד היוזמה של שר המשפטים, דניאל פרידמן, לשינויים מהותיים במעמד זה.
בנובמבר 2004, במסגרת התוכנית "עובדה" שידרה דיין כתבה על תקרית שארעה באזור רפיח ובה היה מעורב קצין שנודע כסרן ר' שביום שידור הכתבה הוגש נגדו כתב אישום על הרג נערה פלסטינית לא חמושה. לאחר שסרן ר' זוכה, הוא הגיש כנגד דיין וזכיינית השידור טלעד תביעות על הוצאת דיבה כשבין טענותיו כי הקטעים ששודרו בתוכנית היו ערוכים בצורה מגמתית ולא הוגנת, ולעיתים אף מטעה, במטרה להוכיח את אשמתו. שופט בית המשפט המחוזי בירושלים נעם סולברג קיבל את התביעה, וקבע כי דיין וטלעד אשמים בהוצאת לשון הרע מתוך רשלנות ושלא בזדון והוטל עליהם פיצוי כספי לתובע בסך 300,000 ש"ח, החזר הוצאות משפט לתובע בסך 80,000 ש"ח, הקראת עיקרי הכרעת הדין בתוכנית והבהרה לצופים כי הכתבה ששודרה בשעתו העבירה מסר שגוי לגבי התובע. בית המשפט העליון קיבל את הערעור שהגישה דיין, וקבע כי הכתבה אמנם פגעה בסרן ר', אולם דיין נהנית מהגנת "אמת דיברתי", שכן, בעת שידור הכתבה, העובדות היו מספיק מהימנות ל"עיתונאי סביר", תוך שבית המשפט מבהיר את המושג של "אמת לשעתה". השופטים ביטלו את הדרישה להתנצלות, אולם חייבו את טלעד בתשלום פיצוי לסרן ר' בסך 100,000 ש"ח בגין הקדימונים לתוכנית, שנמצא כי היו בגדר לשון הרע. בספטמבר 2014 נפסק בדיון נוסף בהרכב של תשעה שופטים, שנערך לבקשתו של סרן ר', שלא לשנות מהתוצאה האופרטיבית של פסק הדין הקודם והרחיבו את הזיכוי מ"אמת לשעתה" ל"תום לב".
ב-7 בינואר 2016 פרסמה דיין תחקיר המבוסס על ממצאים של עמותת עד כאן על ארגוני שמאל בישראל ובהם תועד פעיל השמאל עזרא נאווי מוסר מוכרי קרקעות פלסטיניים לרשות הפלסטינית בידיעה שצפוי להם מוות בעינויים, ואף מתגאה בכך. בעקבות התחקיר ספגה דיין גינויים מארגוני ופעילי שמאל, כולל שורת מאמרים נגדה ב"הארץ". דף פייסבוק המזוהה עם השמאל הרדיקלי הפיץ תמונה שלה מקבלת זר פרחים מאדולף היטלר. דיין הגנה על החלטתה לפרסם את התחקיר.
ב-7 בנובמבר 2016 שודר במסגרת התוכנית תחקיר על הנעשה בלשכת ראש הממשלה בנימין נתניהו ועל מעורבותה של אשת ראש הממשלה שרה נתניהו בעבודת הלשכה. בדקות האחרונות של המשדר הקריאה דיין תגובה ארוכה של לשכת ראש הממשלה, שתקפה אישית את דיין, ובין היתר האשימה אותה בהיותה אשת שמאל קיצוני המשתמשת בתוכניתה לתעמולה פוליטית שנועדה להפיל את ממשלת הימין. התגובה עוררה סערה ציבורית.
פרסים והוקרה

בשנת 2008 קיבלה דיין אות הוקרה מהקרן החדשה לישראל על תרומתה לקידום זכויות האדם והאזרח בישראל.
בשנת 2009 זכתה בתואר "אביר איכות השלטון" מטעם התנועה למען איכות השלטון בישראל בקטגוריית תקשורת.
ב-2015 זכתה בפרס סוקולוב בתחום התקשורת האלקטרונית: "על שורה של תחקירים יסודיים ופורצי דרך בתוכנית עובדה, על תרומתה החלוצית בתחום התחקיר הטלוויזיוני, יצירת שפה תחקירית חדשה והיותה מופת לדור שלם של עיתונאים חוקרים".
בשנת 2016 זכתה בפרס "מגן השקיפות" של עמותת "שקיפות בינ"ל ישראל".
במרץ 2018 זכתה בפרס "מפעל חיים בתחום הטלוויזיה" במסגרת טקס פרסי האקדמיה לטלוויזיה.
בשנת 2024 זכתה באות "אבירת עד" מטעם מרכז פרס לשלום ולחדשנות.
דיין היא בעלת תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן ומכון ויצמן למדע, 2024.
דיין, תושבת שורש, נשואה להראל אורבך. היא אם לשני בנים ובת וכן סבתא.
לקריאה נוספת

יורם יובל, ישראל - שיחת נפש, כנרת זמורה ביתן, 2012, עמ' 116–123 (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  דיאנה בחור ניר, אחרי שאחותי הגדולה מתה באופן פתאומי הוריי תמיד הבהירו: "אנחנו פוחדים עליכם, ואנחנו לא צריכים להתנצל על זה", באתר כלכליסט, 16 בפברואר 2012
↑  Ilana Dayan-Orbach, Beyond the marketplace of ideas : corporate reorganization of the media, Yale Law School, 1993
↑  פיפסים, כל העיר, 13 ביולי 1984
↑  יצחק רועה, "בוקר טוב ישראל", הבנות לחדשות הבנים לשיר, כל העיר, 27 בדצמבר 1985
↑  חינוכית 23 בפייסבוק, פורסם ב-26 במרץ 2015
↑  ירון פריד, סיפור הצלחה - אילנה דיין הנחתה אתמול לראשונה את "ערב חדש", חדשות, 11 בפברואר 1987
↑  הגר רם, קב' טלעד החתימה את רפי רשף ואילנה דיין, חדשות, 11 במרץ 1993
↑  רונית ויס ברקוביץ, לא נולדו כאן כוכבות בשיעור הקומה של יבין, חדשות, 26 בספטמבר 1993
↑  סמדר הירש, ‏אילנה דיין עוזבת את ערוץ 2 לטובת חדשות ישראל 10 המתמודדת במיכרז לערוץ החדשות, באתר גלובס, 13 בפברואר 2001
↑  אורי אילון, ביהמ"ש העליון הפך את תוצאות המכרז לערוץ החדשות, באתר הארץ, 17 בדצמבר 2001
↑  אורי אילון, אילנה דיין במגעים עם ערוץ 1 על הגשת "יומן", באתר הארץ, 8 בנובמבר 2001
נבדקת אפשרות להמשך עבודתה של אילנה דיין בערוץ 1, באתר הארץ, 4 בפברואר 2002
↑  אילנה דיין, לבה הפועם של האומה, באתר הארץ, 23 בנובמבר 2007
↑  א (י-ם) 8206/06 סרן ר' נ' ד"ר אילנה דיין, ניתן ב-7 בדצמבר 2009
↑  ע"א 751/10 פלוני נ' ד"ר אילנה דיין-אורבך וטלעד אולפני ירושלים בע"מ, ניתן ב־8 בפברואר 2012
↑  דנ"א 2121/12 פלוני נ' אילנה דיין וטלעד, ניתן ב־18 בספטמבר 2014
↑  תחקיר: פעיל השמאל הקיצוני שמסכן במודע חיי פלסטינים, באתר ‏מאקו‏, 6 בינואר 2016.
↑  זעם בשמאל על תחקיר ערוץ 2: "סמוטריצ'ים יש הרבה", באתר nrg,
מתי גולן, ‏אילנה דיין והשטאזי, באתר גלובס, 25 בינואר 2016;
 בן-דרור ימיני, על הסתה ושתיקה, באתר "ידיעות אחרונות", 26 בינואר 2016
↑  אילנה דיין, ‏לא עובדים אצל אף אחד, באתר ‏מאקו‏, 10 בינואר 2016
↑  עובדה - התחקיר אודת לשכת נתניהו, באתר מאקו
 התחקיר של אילנה דיין על נתניהו - והתגובה שאסור לפספס, באתר TheMarker‏, 7 בנובמבר 2016
↑  דוגמה: תגובה לתגובה, באתר העין השביעית, 8 בנובמבר 2016
↑  אות הוקרה לאילנה דיין, באתר הקרן החדשה לישראל
↑   נתי טוקר, קרן נויבך ואילנה דיין – זוכות פרס סוקולוב ל-2015, באתר TheMarker‏, 15 באוקטובר 2015
↑  יונתן כיתאין, ‏הזוכים בפרס "מגן השקיפות" 2016: אילנה דיין וארגון "כל זכות", באתר גלובס, 24 באוגוסט 2016
↑  אלכסנדר כץ, טקס פרסי האקדמיה ישודר בקשת 12; מפעל חיים לאילנה דיין, באתר אייס, 31 בינואר 2018
↑  אבירות מרכז פרס לשלום ולחדשנות 2024, באתר www.peres-center.org
↑  טקס הענקת תוארי דוקטור לשם כבוד תשפ"ד
↑  קשת 12, המהדורה המרכזית המלאה , 11 בנובמבר 2024, דקה 1:06:19
↑  ליאורה גולדנברג-שטרן, ‏אילנה דיין הפכה לסבתא בפעם ראשונה, באתר מעריב אונליין, 27 באפריל 2024
↑  כדי שהקו יסמן הורות הוא צריך לרדת למטה
↑  בחלק מהמקרים משך הנשואין מופיע מעל הקו
1 2 3 4 5  כאשר אדם עוסק ביותר מתחום אחד שבתרשים, צבע הרקע יהיה לפי תחום עיסוקו המשמעותי ביותר.
↑  נושא משרה ציבורית בכירה או היה אישיות ציבורית בעלת חשיבות היסטורית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311172805171  ISNI: 0000 0000 9103 9840  VIAF: 133065856   WorldCat (עם VIAF): 133065856 
אילנה דיין מראיינת את גבי אשכנזי, 2010
אילנה דיין ב-2018
המלט

ערך זה עוסק במחזה מאת שייקספיר. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

שער המהדורה הראשונה הידועה, 1603.
 הפקה:  אנשי הלורד צ'מברלין
 כתיבה:  ויליאם שייקספיר
 מבוסס על:  Hamlet 
 דמויות:  המלט קלאודיוס גרטרוד אופליה רוח פולוניוס לארטס
 מקום ההתרחשות:  דנמרק
 מדינה:  ממלכת אנגליה אנגליה
 סוגה:  טרגדיה
 הצגת בכורה:  בין 1599 ל-1601
 משך ההצגה:  שש שעות (גרסה מלאה; לרוב קצר יותר)
 שפה:  אנגלית מודרנית מוקדמת
 
המלט (אנגלית: The Tragedy of Hamlet, Prince of Denmark, מילולית: הטרגדיה של המלט, נסיך דנמרק), ממחזותיו המפורסמים והמצוטטים ביותר של ויליאם שייקספיר, ולדעת רבים, הטרגדיה הטובה ביותר שלו. המחזה נכתב בזמן לא ידוע בין 1600 לקיץ 1602. זהו מחזהו הארוך ביותר של שייקספיר, ובמקור האנגלי 4,042 שורות ו-29,551 מילים.
המחזה מתאר את קורותיו של המלט, נסיך דנמרק, שאביו (שגם שמו היה המלט) מת לפתע, ואמו גרטרוד נישאת לדודו קלאודיוס. בתחילת המחזה רוחו של אביו המת מופיעה למולו, מספרת שנרצח על ידי קלאודיוס, ומצווה על המלט לנקום את מותו בכך שיהרוג את דודו. מכאן ואילך המלט מתלבט מה לעשות, התלבטות הנמשכת כל המחזה עד סופו הטרגי. הימנעותו של המלט מלבצע את המשימה שהוטלה עליו גוררת את הירצחו בשגגה של יועץ המלך פולוניוס, וכך את שגעונה של אופליה ואת ספק מותה-ספק התאבדותה. היא מביאה את מותם של חבריו הבוגדניים של המלט, רוזנקרנץ וגילדנשטרן. בסיומו של המחזה בא המוות על כל הדמויות המרכזיות, כיישום של עקרונות הטרגדיה השייקספירית, בה חטא גורר חטא, עד לאבדון מוחלט.