אהרן בן אשר
הערות שוליים

↑  "במדינת מעזיה בעיר טבריה ההוללה" – זה הנוסח המופיע בספר דקדוקי הטעמים של בן אשר, לגבי תיאור מקום מגוריו.
↑  צילום כתב היד באתר הספרייה הלאומית
1 2  http://www.aleppocodex.org/2.html
↑  עם זאת, נראה שמידת ה"היקש" הקראית, לקוחה ממידת ה"בניין אב" הרבנית - לימוד ממקרא אחד מפורט, על מקרא אחר שאינו מפורט
↑  בנימין קלאר, "בן אשר", תרביץ יד, תש"ג-תש"ד
↑  BSmart, גולת הכתר, באתר www.imjnet.org.il
↑  הערות שפ"ר על "דברי ימי ישראל" של פינסקר, עמ' 183 הערה 1: ”המצאות פירקוביץ' (אבן רש"ף ורש"ף ב"ליקוטי קדמוניות") קלקלו שורש המשפט של החכמים האלה ועוד רבים שלא אפרוט אותם בשמם פה. בינהם ישנם גם אלה שאחרי לבם עינם הולך לתת כבוד ויקר לראשוני הקראים אשר לא יאתה...”.
↑  נדפס בשלמותו על ידי שמחה פינסקר ב"לקוטי קדמוניות", תר"ך, מחלקה ב', עמודים 99–106
↑  ביניהם ד"ר הרכבי בהערותיו על "דברי ימי ישראל", הערות קפ"ב וקפ"ג, וכן י"ה שור ב"החלוץ" חלק ו', עמוד 67
↑  וכך כותב הרמב"ם: ”וספר שסמכנו עליו בדברים אלו, הוא הספר הידוע במצריים, שהוא כולל ארבעה ועשרים ספרים, שהיה בירושלים מכמה שנים להגיה ממנו הספרים; ועליו, היו הכול סומכין, לפי שהגיהו בן אשר ודיקדק בו שנים, והגיהו פעמים רבות כמו שהעתיקו. ועליו, סמכתי בספר תורה שכתבתי כהלכתו” (ספר אהבה, הלכות תפילין ומזוזה וספר תורה, פרק ח', הלכה ה').
↑  באיגרות הרמב"ם מצויות תקנות שתיקנו חכמי מצרים בראשות הרמב"ם נגד הקהילה הקראית, ונגד אנשים שקיבלו מנהגים קראיים. דוגמה לכך הם תיקנו שאשה שתיטהר על פי ההלכה הקראית (שמשמעה- שפיכת מים על ראשה) לא תקבל את כתובתה מבעלה, אפילו אם בנוסף לכך היא תיטבול כהלכה הרבנית ("אגרות הרמב"ם" מאת יצחק שילת, הוצאת מעליות ירושלים התשמ"ז, כרך א', איגרת ו' - עמוד קפא).
↑  בספר "תשובות דונש למנחם", מבקר דונש את מנחם שפירש את המילה "ומלק" כמו דעת הקראים, וכך כותב: ”ופתרת ומלק את ראשו (ויקרא, א', ט"ו) עניין שחיטה הוא, אך שחיטת העוף, והעניין הרע הזה הוא עניין ראש המינים ענן המחליק על תלמידי רבנן, ועל החכמים הראשונים והפותרים הקדמונים אשר ראו עבודת המקדש בעולות וזבחים, ואמרו כי המליקה היא מלאכת זולתי השחיטה, ומלאכתה לחתוך השדרה והמפרקת ביד ולא בסכין, והפסוק יורנו כי המליקה אינה כשחיטה, באמרו ומלק את ראשו ולא אמר ומלק אותו, ולא ומלקו, ואם תאמר הלא שחיטה בצואר והצואר קרוב מן הראש, אומר ולו הייתה בראש לא תועילך התשובה הזאת מאומה, כי השחיטה אם תהיה בראש לא יפול שם ממלאכתה כי אם על הפגר כולו, כאשר הוא אומר בכל שחיטה ושחט אותו, ושחטו, ושחט את בן הבקר (ויקרא, א', ה'), ושחט את הציפור החיה (ויקרא, י"ד, ה'), ולכן נאמר כי לו הייתה המליקה כשחיטה לא אמר ומלק את ראשו, כי אם ומלקו או ומלק אותו, והתבונן ואל תשגה בתורת אל ודתו”.
↑  וכך כותב (תשובה 72): ”ועשה התו אשר בתלפיות (שיר השירים, ד', ד') כי הוא מעיקרה לפי שהשיב על בן-אשר ואמר תלף תלף האותת. והיא נכרית כמו תו תאניה. כמו תו תלפיה. והקיבוץ תלפיות שהוא נגזר מן מלפנו (איוב, ל"ה, י"א) ופתרון 'בנוי לתלפיות' לתלוליות כמו תלול הוא יצא לשני פנים האחד מלכי בני ישראל שיכתבון תליית הנשק בטירתם כדכתיב אלף המגן תלוי עליו”.
↑  העדיפות של דברים אלו על פני דברי הרמב"ם הוא הזמן שבו הם חיו - דונש ורס"ג היו בני דורו של אהרון בן-אשר, לעומת הרמב"ם שחי כ-200 שנה אחריו.
↑  דוגמה לכך בפרק "מספר השנים של הספרים", כותב בן-אשר מי כתב את כל 24 ספרי התנ"ך, והדברים תואמים בדיוק את דברי התלמוד (מסכת בבא בתרא, דף יד:-טו.)
↑  פורסם על ידי אדולף נויבאואר מן הספרייה הצבורית הקיסרית בפטרבורג (=לנינגרד).
↑  י. מ. גרינץ, 'מבואי מקרא' הוצאת 'יבנה' 1972, עמוד 205, הערה 72.
↑  שורה 22
↑  סנהדרין, ז,ה: ”שבע מדות דרש הלל לפני זקני בתירה...”
↑  לדוגמה, מסכת כלאיים פרק ט', הלכה ג', ומסכת כתובות פרק י"ב הלכה ג'
↑  לדוגמה, מסכת פסחים, דף ס"ו,א
↑  ירושלמי, מגילה פרק ד' הלכה א'.
↑  לדוגמה, מסכת עירובין, דף כ"א,ב: ”נראה אם פרחה הגפן - אלו בעלי מקרא”.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258581605171  PLWABN: 9810634278605606  BIBSYS: 98059775  BNE: XX1602040  BnF: cb12785265n (data)  CiNii: DA13153139  GND: 10407681X  ISNI: 0000 0000 6629 8381  LCCN: n82094884  NKC: uk2006305280  NLA: 50213209  NTA: 123558875  RERO: 02-A002988750  SELIBR: 32179  SUDOC: 086235516  Trove: 1506900  VcBA: 495/123930  VIAF: 239151778198718130008   WorldCat (עם VIAF): 239151778198718130008 
כתר ארם צובא (לחצו על התמונה - ניתן לדפדף ולראות עמודים נוספים)