stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קבוצות הכדורגל הישראליות במפעלים הבין-לאומיים
במפעלים האירופיים > גביע אירופה למחזיקות גביע (1992–1999)

הקבוצה הישראלית הראשונה להשתתף במוקדמות גביע המחזיקות הייתה הפועל פתח תקווה שבעונת 1992/1993 החלה את הופעותיה במפעל בצורה משכנעת, כאשר גברה על קבוצת סטרומסגודסט הנורווגית בסיבוב המוקדם אך הודחה בסיבוב הראשון על ידי פיינורד ההולנדית, אף על פי שלא הייתה רחוקה מהעפלה לאחר שהפסידה בהולנד 0–1 אך השיגה ניצחון מפתיע 2–1 בישראל לאחר שהוליכה כבר 2–0 והודחה לבסוף בשל מספר שערי חוץ נחות. במשחקים אלה קראו אוהדי פיינורד קריאות גזעניות, עליהן נקנסה הקבוצה.
מכבי חיפה השתתפה לראשונה בטורניר בעונת 1993/1994, אז גברה הקבוצה בסיבוב המוקדם על קבוצת F91 דודלאנג' מלוקסמבורג עם ניצחון ביתי 6–1 וניצחון חוץ 1–0. בסיבוב הראשון כבר נתקלה הקבוצה בקבוצה חזקה בהרבה, טורפדו מוסקבה הרוסית אך היא ניצחה אותה והעפילה לסיבוב השני, בו הפסידה לפארמה החזקה. פארמה ניצחה בחיפה 0–1, וחיפה הפתיעה וניצחה באיטליה באותה תוצאה. בבעיטות ההכרעה ניצחו האיטלקים.
הקבוצה הישראלית השלישית שהשתתפה במפעל הייתה מכבי תל אביב בעונת 1994/1995, אז גברה בסיבוב המוקדם על קבוצת קפלוויק האיסלנדית אך הודחה בסיבוב הראשון על ידי קבוצת ורדר ברמן הגרמנית. באותה העונה הייתה הפועל באר שבע לקבוצה הראשונה שהשתתפה במוקדמות גביע אופ"א.
מכבי חיפה חזרה למפעל בעונת 1995/1996, אז שיחקה בסיבוב המוקדם מול קבוצת KI קלאסביק מאיי פארו, ניצחה אותה 4–0 בישראל והעפילה לסיבוב הראשון, אף על פי שהפסידה באיי פארו בתוצאה 2–3. בסיבוב הראשון פגשה חיפה בקבוצת ספורטינג ליסבון החזקה מפורטוגל, הפסידה לה, והודחה מהמפעל.
בעונת 1996/1997 השתתפה עירוני ראשון לציון במפעל. היא הפסידה כבר בסיבוב המוקדם תוך מתן תצוגת נפל לקבוצת קונסטרוקטול קישינב המולדבית.
בעונת 1997/1998 השתתפה הפועל באר שבע במפעל, באחת העונות הזכורות לרעה בכדורגל הישראלי באירופה. לאחר ניצחון על ז'לגיריס וילנה הליטאית בסיבוב המוקדם, באר שבע הגרילה בסיבוב הראשון את קבוצת רודה הצנועה יחסית מהולנד. במשחק הראשון, שנערך בישראל הפסידה באר שבע בתוצאה 1–4. משחק הגומלין, שנערך בהולנד, הפך להשפלה גדולה לבאר שבע, שהפסידה באותו המשחק 0–10 להולנדים. זו הייתה התבוסה הקשה ביותר של קבוצה ישראלית אי פעם במסגרות אירופיות (עד היום).
בעונתו האחרונה של המפעל, עונת 1998/1999 השתתפה מכבי חיפה, אשר רשמה את ההישג הטוב ביותר של קבוצה ישראלית במפעל, ואחד הטובים בגביעי אירופה השונים בכלל. היא עברה בסיבוב המוקדם את קבוצת גלנטורן מצפון אירלנד ואף עברה בסיבוב הראשון את קבוצת הפאר הצרפתית פריז סן-ז'רמן. בסיבוב השני גברה הקבוצה על קבוצת ריד האוסטרית. חיפה הודחה רק בשלב רבע גמר המפעל על ידי קבוצת לוקומוטיב מוסקבה הרוסית, ורשמה את ההישג הגדול ביותר של קבוצה ישראלית עד אז באירופה. באותה שנה אוחד גביע המחזיקות עם גביע אופ"א, והקבוצות הפסיקו להשתתף בו.
במפעלים האירופיים > ליגת האלופות, הליגה האירופית והקונפרנס ליג > חוסר הצלחה בשנים הראשונות

בעונת 1992/1993 החלו הקבוצות הישראליות להשתתף גם בליגת האלופות במקביל לגביע המחזיקות.
הראשונה שעשתה זאת ושיחקה במוקדמות ליגת האלופות היא מכבי תל אביב שהצליחה לעבור את שלב המוקדמות בעונה הראשונה, אך הודחה נגד קלאב ברוז'. ב-1993/1994 קיבלה בית"ר ירושלים את הכרטיס למפעל והודחה גם היא בסיבוב הראשון על ידי לך פוזנן.
בעונת 1994/1995 הודחה מכבי חיפה כבר בשלב המוקדמות על ידי קזינו זלצבורג ובמקביל שיחקה מכבי תל אביב בגביע המחזיקות, והפועל באר שבע הייתה לקבוצה הישראלית הראשונה שהשתתפה במוקדמות גביע אופ"א. בשתי העונות הבאות, הודחה מכבי תל אביב כבר בסיבוב המוקדמות של ליגת האלופות, בעוד הקבוצות הישראליות האחרות לא מצליחות להגיע מעבר לסיבוב המוקדמות השני בגביע אופ"א. בית"ר ירושלים אכזבה במיוחד כאשר הפסידה לבודה/גלימט הנורווגית 1–5 בביתה, והודחה לאחר הפסד גם במשחק הגומלין.
בעונת 1997/1998 הצליחה בית"ר לעבור את סיבוב המוקדמות הראשון בליגת האלופות כשניצחה את סילקס המקדונית, אך הפסידה לספורטינג ליסבון בסיבוב הבא, ולאחר מכן הודחה על ידי קלאב ברוז' מגביע אופ"א אליו נפלה. בגביע אופ"א מצליחה דווקא הפועל פתח תקווה לעבור 2 סיבובים בגביע אופ"א לפני שהיא מודחת נגד ראפיד וינה האוסטרית.
ב-1998/1999 מודחת בית"ר שוב בסיבוב השני, הפעם על ידי בנפיקה ליסבון כשהיא מפסידה לה 0–6 במשחק השני, ו-4–8 בסיכום שני המשחקים, אך מכבי חיפה מצליחה בגביע המחזיקות ומגיעה להישג שיא - רבע הגמר, בעוד הפועל תל אביב מודחת בסיבוב השני בגביע אופ"א.
בעונת 1999/2000 האלופה הטרייה הפועל חיפה עוברת סיבוב אחד בלבד בליגת האלופות לפני שנופלת נגד ולנסיה החזקה, בעוד מכבי והפועל תל אביב לא מצליחות לעבור מעבר לסיבוב הראשון בגביע אופ"א.
במפעלים האירופיים > ליגת האלופות, הליגה האירופית והקונפרנס ליג > הצלחות בעשור הראשון של המאה ה-21

בעונת 2001/2002 (אנ') הגיעה הפועל תל אביב להישג הטוב ביותר של קבוצה ישראלית בגביע אופ"א, שלב רבע הגמר, והשוותה את הישג השיא של חיפה מגביע המחזיקות. במהלך הטורניר, שכונה בתקשורת הישראלית "המסע המופלא", הדיחה הפועל קבוצות בעלות שם כדוגמת פארמה, צ'לסי, לוקומוטיב מוסקבה, ונעצרה רק לאחר הפסד למילאן האיטלקית, וגם זאת לאחר שניצחה אותה בראשון שבין שני המשחקים שביניהן, אף על פי שנאלצה לוותר על הביתיות באותו משחק.
בעונת 2002/2003 הצליחה לרשום מכבי חיפה הישג מרשים לקבוצה ישראלית כאשר העפילה לשלב הבתים של ליגת האלופות בפעם הראשונה. בשלב זה היא סיימה במקום השלישי, תוך שהיא רושמת ניצחונות מרשימים של 0–3 על מנצ'סטר יונייטד ואולימפיאקוס אף על פי שביתה נקבע באצטדיון GSP שבקפריסין ולא בישראל עקב המצב הביטחוני במדינה. חיפה המשיכה לגביע אופ"א שם הודחה על ידי א.א.ק. אתונה היוונית. בעונה הבאה לא נרשמו הישגים כאשר כל הקבוצות הודחו בשלבים המוקדמים.
בעונת 2004/2005, עקב הצלחת הישראליות בשנים שקדמו לעונה זו - ניתנו לישראל 2 כרטיסים למוקדמות ליגת האלופות. בעוד מכבי חיפה האלופה בעונה הקודמת הודחה בשלב המוקדמות השלישי על ידי רוזנבורג הנורווגית, הצליחה לשחזר מכבי תל אביב את ההישג של מכבי חיפה 2 עונות לפני כן, והעפילה לשלב הבתים של ליגת האלופות, אחרי שהיא מנצחת את ה.י.ק. הלסינקי הפינית ופאוק סלוניקי היוונית בשלבי המוקדמות. בבתים סיימה מכבי תל אביב במקום הרביעי והאחרון בבית, אף על פי שרשמה ניצחון 1–2 על אייאקס החזקה.
עד לעונתו האחרונה של גביע אופ"א בעונת 2008/2009 הצליחו קבוצות ישראליות להעפיל אל שלב הבתים שלו ארבע פעמים. מכבי פתח תקווה הייתה הראשונה בעונת 2005/2006 לאחר שהדיחה את באסקימי המקדונית ואת פרטיזן בלגרד הסרבית. הפועל תל אביב הגיעה להישג זה פעמיים, בעונת 2006/2007, בה גם העפילה לשלב 32 האחרונות והודחה על ידי גלאזגו ריינג'רס, ובעונת 2007/2008. מכבי חיפה הגיעה להישג זה פעם אחת, בעונת 2006/2007, בו העפילה לשלב שמינית הגמר לאחר ניצחון על צסק"א מוסקבה, לפני שהודחה על ידי אספניול. הפועל תל אביב הייתה הקבוצה הישראלית האחרונה לשחק במפעל לפני ביטולו, כשהפסידה 1–2 לקבוצת סנט אטיין בסיבוב הראשון של עונת 2008/2009.
מכבי חיפה חזרה על הישגה והעפילה לבתים של ליגת האלופות בשנית בעונת 2009/2010, אך מפסידה בכל משחקיה ואף לא מצליחה להבקיע שער זכות.
במקביל לקראת עונת 2009/2010 עבר גביע אופ"א מיתוג מחדש והחל להיקרא הליגה האירופית. הקבוצות הראשונות להשתתף בו היו הפועל תל אביב, מכבי נתניה ובני יהודה, אך רק הפועל תל אביב העפילה לשלב הבתים באותה העונה. בשלב הבתים סיימה הפועל במקום הראשון לאחר ניצחונות על המבורג, סלטיק וראפיד וינה. וכבר בעונה הראשונה של הליגה האירופית עברה את שלב הבתים והפכה לישראלית הראשונה שעושה זאת, אך הודחה בשלב הנוקאאוט על ידי רובין קאזאן.
במפעלים האירופיים > ליגת האלופות, הליגה האירופית והקונפרנס ליג > העשור השני של המאה ה-21

הפועל תל אביב הייתה הקבוצה הישראלית השלישית בעונת 2010/2011, שהעפילה לשלב הבתים של ליגת האלופות (אחרי שזכתה בדאבל מקומי בעונה הקודמת), אחרי שניצחה את ז'לייזניצ'אר סרייבו, אקטובה ורד בול זלצבורג במוקדמות. בבתים סיימה הפועל תל אביב במקום האחרון בבית, לא לפני שרשמה תיקו חוץ 2-2 נגד ליון הצרפתית אחרי שער וירטואזי של ערן זהבי בבעיטת מספרת. בבית ניצחה הפועל תל אביב את בנפיקה ליסבון הפורטוגזית 0–3, וכן רשמה תיקו מאופס נגד שלקה 04 הגרמנית.
בעונת 2011/2012 העפילו לראשונה 3 קבוצות ישראליות שונות לשלב הבתים של הליגה האירופית בו זמנית. קבוצות הפועל ומכבי תל אביב ומכבי חיפה שנשרה למפעל לאחר שהודחה ממוקדמות ליגת האלופות. בעונת 2012/2013 הפועל תל אביב השלימה העפלה רביעית רצופה לשלב הבתים במפעל אירופאי, ואליה הצטרפה גם עירוני קריית שמונה לאחר שנשרה ממוקדמות ליגת האלופות. בעונת 2013/2014 הצליחה מכבי תל אביב להעפיל משלב הבתים של הליגה האירופית (לאחר ניצחונות על פרנקפורט ובורדו) לשלב "32 האחרונות" של המפעל, בו הודחה על ידי פ.צ. בזל. עונה לאחר מכן הודחו כל הנציגות הישראליות כבר בשלבי המוקדמות של המפעלים האירופיים.
בעונת 2015/2016 מכבי תל אביב חזרה על הישגה והעפילה לבתים של ליגת האלופות, אחרי ניצחונות על פאולה היברניאנס, ויקטוריה פלזן ופ.צ. בזל. בבתים מסיימת מכבי תל אביב אחרונה, ללא נקודות ועם שער זכות אחד (בפנדל) ב-6 משחקים.
בעונת 2016/2017 עלו שתי קבוצות ישראליות לשלב הבתים של הליגה האירופית. מכבי תל אביב שהוגרלה בבית עם זניט סנקט פטרבורג, אלקמאר ודאנדלק וסיימה במקום השלישי בבית, והפועל באר שבע שהוגרלה בבית עם אינטר, סאות'המפטון וספרטה פראג וסיימה במקום השני בבית, אחרי הישג מרשים של ניצחון כפול על אינטר האיטלקית (3-2 בבית ו-0–2 בסן סירו). בשלב "32 האחרונות" הוגרלה הפועל באר שבע מול בשיקטש הטורקית והודחה אחרי הפסד 2–5 בסיכום שני המשחקים.
בעונת 2017/2018 הגיעו שוב שתי קבוצות ישראליות לשלב הבתים של הליגה האירופית: הפועל באר שבע שהייתה בבית עם ויקטוריה פלזן, סטיאווה בוקרשט ולוגאנו ומכבי תל אביב שמוגרלת בבית עם ויאריאל, אסטנה וסלביה פראג. שתי הקבוצות סיימו במקום האחרון. בשתי העונות הבאות הודחו ארבע הנציגות הישראליות כבר בשלבי המוקדמות של המפעלים.
במפעלים האירופיים > ליגת האלופות, הליגה האירופית והקונפרנס ליג > העשור השלישי של המאה ה-21

בעונת 2020/2021 מפאת התפרצות נגיף הקורונה, התקיימו שלבי המוקדמות במתכונת של משחק אחד בלבד בכל שלב, מלבד שלב פלייאוף ליגת האלופות. בעונה זו הפועל באר שבע ומכבי תל אביב העפילו לשלב הבתים של הליגה האירופית, ומשם העפילה מכבי תל אביב לשלב 32 האחרונות והודחה נגד שחטאר דונצק.
בעונת 2021/2022 מכבי חיפה ומכבי תל אביב העפילו לשלב הבתים של מפעל אירופי חדש לעונה זו - הקונפרנס ליג. סטיפה פריצה כבש את השער הראשון אי פעם במסגרת הליגה החדשה, במשחק מכבי תל אביב נגד אלאשקרט מארמניה. מכבי חיפה הודחה בשלב הבתים כשסיימה אחרונה בבית, ומכבי תל אביב עלתה מהמקום השני בבית לשלב הפלייאוף (שלב הנוקאאוט הראשוני) שם הודחה על ידי פ.ס.וו. איינדהובן ההולנדית.
בעונת 2022/2023 בליגת האלופות העפילה מכבי חיפה בפעם השלישית בתולדותיה לשלב הבתים של ליגת האלופות, והפכה לקבוצה הישראלית הראשונה לעשות זאת. בשלב הבתים מכבי חיפה הודחה לאחר שסיימה במקום הרביעי, כשרשמה 5 הפסדים וניצחון אחד על יובנטוס האיטלקית. הפועל באר שבע העפילה לשלב הבתים של הקונפרנס ליג, ומכבי תל אביב הודחה בשלב הפלייאוף נגד ניס.
במפעלים האירופיים > שיאים קבוצתיים

הישג השיא בליגת האלופות: מקום שלישי בשלב הבתים (מכבי חיפה בעונת 2002/2003)
הישג השיא בליגה האירופית: רבע גמר (הפועל תל אביב בעונת 2001/2002)
הישג השיא בגביע מחזיקות הגביע: רבע גמר (מכבי חיפה בעונת 1998/1999)
הישג השיא בקונפרנס ליג: שמינית גמר (מכבי תל אביב ומכבי חיפה בעונת 2023/2024)
הישג השיא בגביע האינטרטוטו: מקום ראשון בשלב הבתים (מכבי נתניה בעונות 1978, 1980, 1983, 1984 ומכבי חיפה בעונת 1985)
שיא השתתפות בליגת האלופות: 3 (מכבי חיפה בעונות 2002/2003, 2009/2010, 2022/2023)
שיא השתתפות בליגה האירופית: 10 (הפועל תל אביב בעונות 1999/2000, 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2006/2007, 2007/2008, 2008/2009, 2009/2010, 2011/2012, 2012/2013 ומכבי תל אביב בעונות 1996/1997, 1999/2000, 2001/2002, 2002/2003, 2011/2012, 2013/2014, 2016/2017, 2017/2018, 2020/2021, 2024/2025)
שיא השתתפות בגביע מחזיקות הגביע: 3 (מכבי חיפה בעונות 1993/1994, 1995/1996, 1998/1999)
שיא השתתפות בקונפרנס ליג: 2 (מכבי תל אביב ומכבי חיפה בעונות 2021/2022, 2023/2024)
שיא עונות העפלה למפעלים האירופיים:25 (מכבי תל אביב)
מספר המשחקים הרב ביותר: 201 (מכבי תל אביב)
מספר המשחקים הרב ביותר בעונה אחת: 18 (מכבי חיפה, עונת 2023/2024)
אחוזי ההצלחה הגבוהים ביותר: 49.22% (הפועל תל אביב)[דרוש מקור]
דירוג שיא של אופ"א: 54 (מכבי תל אביב בעונת 2023/2024)
שיא ניצחונות על קבוצות מחמש הליגות הבכירות: 6 ניצחונות (הפועל תל אביב נגד צ'לסי, פארמה, מילאן, פ.ס.ז', חטאפה והמבורג), (מכבי תל אביב נגד פ.ס.ז', בורדו, איינטרכט פרנקפורט, ויאריאל וניס), (מכבי חיפה נגד פארמה, פ.ס.ז', מנצ'סטר יונייטד, אוקזר, שטרסבורג ויובנטוס)
ניצחון השיא בליגת האלופות: 0:3 (מכבי חיפה בעונת 2002/2003 נגד מנצ'סטר יונייטד ואולימפיאקוס, והפועל תל אביב בעונת 2010/2011 נגד בנפיקה ליסבון)
ניצחון השיא בליגה האירופית: 0:5 (מכבי חיפה בעונת 2011/2012 נגד סטיאווה בוקרשט)
ניצחון השיא בגביע מחזיקות הגביע: 1:4 (מכבי חיפה בעונת 1998/1999 נגד ריד)
ניצחון השיא בקונפרנס ליג: 0:5 (מכבי תל אביב בעונת 2021/2022 נגד ה.י.ק. הלסינקי)
ניצחון השיא: 0:8 (מכבי חיפה בעונת 2013/2014 נגד חזר לנצ'ראן)
הפסד השיא: 10:0 (הפועל באר שבע בעונת 1997/1998 נגד רודה)
הישג השיא בליגת האלופות לנוער: שלב הנוקאאוט הראשוני (מכבי חיפה בעונת 2016/2017)
במפעלים האירופיים > סטטיסטיקה

15 מועדונים שונים מישראל שיחקו במפעלים האירופיים: הפועל תל אביב, מכבי תל אביב, מכבי חיפה, הפועל חיפה, בית"ר ירושלים, עירוני קריית שמונה, הפועל רמת גן, הפועל באר שבע, בני יהודה תל אביב, מכבי נתניה, מכבי פתח תקווה, מ.ס. אשדוד, הפועל פתח תקווה, בני סכנין, הפועל ראשון לציון.
הקבוצה הישראלית היחידה אשר שיחקה באירופה בעודה בליגה הלאומית היא הפועל רמת גן, שעשתה זאת פעמיים, לאחר שזכתה בגביע המדינה. פעם אחת בעונת 2003/04 ופעם אחת בעונת 2013/14.
6 פעמים העפילו קבוצות ישראליות לשלב הבתים בליגת האלופות: מכבי חיפה בעונת 2002/2003, עונת 2009/2010 ועונת 2022/2023, מכבי תל אביב בעונת 2004/2005 ועונת 2015/2016 והפועל תל אביב בעונת 2010/2011.
דירוג השיא באופ"א של ליגת העל הישראלית - 15 (דירוג שהוביל לשתי נציגות ישראליות במוקדמות ליגת האלופות).
הקבוצות האירופאיות ששיחקו את מספר המשחקים הרב ביותר מול קבוצות ישראליות - פאוק סלוניקי מיוון (4 הפסדים, 2 תיקו, ו-2 ניצחונות) ואולימפיאקוס מיוון (2 הפסדים, 4 תיקו ו-4 ניצחונות).
קבוצות ישראליות שיחקו מול קבוצות מכל המדינות החברות באופ"א, מלבד גיברלטר וקוסובו.
במפעלים האירופיים > משתתפות בגביע האינטרטוטו

| --- | --- |
 :  ראו גם – ישראליות שהשתתפו בגביע האינטרטוטו לאורך השנים
דירוג אופ"א > דירוג אופ"א לעונת 2023/2024

דירוג הנכון לסוף עונת 2023/2024, מבוסס על הישגי כל קבוצה במפעלים האירופיים ב-5 העונות האחרונות, או ממוצע הנקודות העונתי לקבוצה של כלל הקבוצות הישראליות באירופה ב-5 העונות האחרונות (הגבוה מביניהם).
| מיקום | קבוצה | ניקוד |
| --- | --- | --- |
| 54 | מכבי תל אביב | 35.500 |
| 91 | מכבי חיפה | 18.000 |
| 99 | הפועל באר שבע | 17.000 |
| 233 | בית"ר ירושלים | 6.225 |
| 234 | מכבי נתניה | 6.225 |
| 235 | מ.ס. אשדוד | 6.225 |
| 236 | בני יהודה | 6.225 |
דירוג אופ"א > דירוג אופ"א לאורך השנים

| עונה | מיקום #1 | מיקום #2 | מיקום #3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 2023/2024 | מכבי תל אביב (54) | מכבי חיפה (91) | הפועל באר שבע (99) |
| 2022/2023 | מכבי תל אביב (71) | הפועל באר שבע (95) | מכבי חיפה (113) |
| 2021/2022 | מכבי תל אביב (66) | הפועל באר שבע (109) | מכבי חיפה (169) |
| 2020/2021 | מכבי תל אביב (71) | הפועל באר שבע (91) | מכבי חיפה (250) |
| 2019/2020 | מכבי תל אביב (91) | הפועל באר שבע (109) | בני יהודה (262) |
| 2018/2019 | מכבי תל אביב (90) | הפועל באר שבע (110) | הפועל חיפה (282) |
| 2017/2018 | מכבי תל אביב (65) | הפועל באר שבע (124) | מכבי חיפה (205) |
| 2016/2017 | מכבי תל אביב (88) | הפועל באר שבע (150) | מכבי חיפה (176) |
| 2015/2016 | מכבי תל אביב (98) | הפועל תל אביב (135) | מכבי חיפה (144) |
| 2014/2015 | הפועל תל אביב (94) | מכבי תל אביב (104) | מכבי חיפה (140) |
| 2013/2014 | הפועל תל אביב (73) | מכבי חיפה (102) | מכבי תל אביב (107) |
| 2012/2013 | הפועל תל אביב (70) | מכבי חיפה (128) | בני יהודה (165) |
| 2011/2012 | הפועל תל אביב (64) | מכבי חיפה (123) | מכבי תל אביב (174) |
| 2010/2011 | הפועל תל אביב (58) | מכבי חיפה (93) | בני יהודה (184) |
| 2009/2010 | הפועל תל אביב (73) | מכבי חיפה (100) | מכבי פתח תקווה (187) |
| 2008/2009 | הפועל תל אביב (103) | מכבי חיפה (106) | מכבי תל אביב (155) |
| 2007/2008 | מכבי חיפה (101) | הפועל תל אביב (108) | מכבי תל אביב (160) |
| 2006/2007 | מכבי חיפה (85) | הפועל תל אביב (114) | מכבי תל אביב (143) |
| 2005/2006 | הפועל תל אביב (94) | מכבי תל אביב (123) | מכבי חיפה (124) |
| 2004/2005 | הפועל תל אביב (86) | מכבי חיפה (106) | מכבי תל אביב (116) |
| 2003/2004 | הפועל תל אביב (78) | מכבי חיפה (109) | מכבי תל אביב (145) |
| 2002/2003 | הפועל תל אביב (89) | מכבי חיפה (99) | מכבי תל אביב (135) |
| 2001/2002 | הפועל תל אביב (96) | מכבי חיפה (130) | מכבי תל אביב (156) |
| 2000/2001 | מכבי חיפה (155) | בית"ר ירושלים (187) | הפועל חיפה (188) |
| 1999/2000 | מכבי חיפה (153) | הפועל חיפה (180) | בית"ר ירושלים (196) |
| 1998/1999 | מכבי חיפה (160) | בית"ר ירושלים (201) | מכבי תל אביב (205) |
| 1997/1998 | מכבי חיפה (118) | בית"ר ירושלים (146) | מכבי תל אביב (158) |
| 1996/1997 | מכבי חיפה (117) | מכבי תל אביב (147) | הפועל פתח תקווה (178) |
| 1995/1996 | מכבי חיפה (106) | הפועל פתח תקווה (170) | מכבי תל אביב (199) |
| 1994/1995 | מכבי חיפה (149) | הפועל פתח תקווה (155) | מכבי תל אביב (179) |
| 1993/1994 | מכבי חיפה (133) | הפועל פתח תקווה (141) |  |
| 1992/1993 | הפועל פתח תקווה (134) |  |  |
ראו גם

כדורגל בישראל
הפועל חיפה במפעלים האירופיים
הפועל תל אביב במפעלים הבין-לאומיים
מכבי חיפה במפעלים האירופיים
מכבי תל אביב במפעלים הבין-לאומיים
הערות שוליים

↑  אריה ליבנת, השבוע בו הוכתרה הפועל ת"א לאלופת אסיה, באתר הארץ, 20 בדצמבר 2011
↑  ‏סיפורו של מסע הפועל לאיראן ב-1970(הקישור אינו פעיל, 2.9.2023) באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
↑  גד ליאור, "לא תהיה אפשרות לשאת בנטל הכספי, מעריב, 27 ביוני 1976
↑  המאבק על הכרטיס השני למינכן, חדשות, 21 באפריל 1993
↑  מערכת וואלה!‏, המסע המופלא 2?, באתר וואלה, 3 באוקטובר 2006
↑  ?Who scored the first goals in UEFA's competitions, באתר אופ"א, ‏14 בספטמבר 2021 (באנגלית)
↑  מכבי תל אביב הודחה מהקונפרנס ליג אחרי 1:1 עם פ.ס.וו איינדהובן, באתר וואלה, 24 בפברואר 2022
1 2  כולל גביע אופ"א
1 2 3 4  בשלבים רשמיים של המפעל בלבד, לא כולל שלבי מוקדמות
↑  כולל גביע אופ״א
↑  לא כולל גביע האינטרטוטו מכיוון שהיה צריך להירשם לטורניר
↑  Clubs participating in European Cups since 1955, kassiesa.net
↑  נכון לתאריך 14.12.2023
↑  אחוזי ההצלחה הגבוהים ביותר לקבוצה ישראלית באירופה בשקלול אחוזי ההצלחה מכלל המפעלים האירופאיים (ליגת האלופות, הליגה האירופית, הקונפרנס ליג, גביע מחזיקות הגביע וגביע האינטרטוטו)
↑  דירוג השיא של קבוצה ישראלית בדירוג אופ"א לקבוצות.

דירוג אופ"א נקבע על פי שקלול של פרמטרים מ-5 העונות החולפות של קבוצה במפעלים האירופאיים.
↑  UEFA, UEFA rankings
↑  שיא הניצחונות נגד קבוצות מחמש הליגות הבכירות באירופה: הליגה האנגלית, הליגה הספרדית, הליגה האיטלקית, הליגה הגרמנית והליגה הצרפתית.
1 2 3 4  בשלבים רשמיים של המפעל, לא כולל שלבי מוקדמות.
↑  שלב הנוקאאוט הראשוני הוא שלב ביניים לפני שמינית הגמר
↑  לא כולל קבוצות אשר שיחקו בגביע האינטרטוטו.
↑  היסטורית משחקי ליגת האלופות באתר אופ"א
↑  היסטורית משחקי הליגה האירופית באתר אופ"א
↑  מכבי חיפה הפסידה 1–3 בפנדלים
↑  הפועל תל אביב הפסידה 2–4 בפנדלים
↑  המשחק הסתיים בניצחון 0-4 למכבי חיפה, אופ"א פסקה ניצחון טכני 0-3 להאקה בעקבות שיתוף שחקן שלא כחוק של מכבי חיפה
↑  המשחק הסתיים בניצחון 1-2 למכבי תל אביב, אופ"א פסקה ניצחון טכני 0-3 למכבי תל אביב בעקבות שיתוף שחקן שלא כחוק של פאוק סלוניקי
↑  עקב שביתה כללית בישראל, המשחק הראשון בוטל על ידי אופ"א
↑  מכבי חיפה הפסידה 4–1 בפנדלים
↑  בעקבות העפלתה האוטומטית של פאוק סלוניקי לשלב הבתים של ליגת האלופות, העפילה מכבי תל אביב אוטומטית לשלב הבתים של הליגה האירופית
↑  מכבי חיפה הפסידה 3–5 בפנדלים
↑  מכבי תל אביב ניצחה 4–3 בפנדלים
↑  הפועל באר שבע ניצחה 4–3 בפנדלים
↑  מכבי חיפה הפסידה 2–3 בפנדלים
↑  UEFA - Club coefficients, Uefa.com
כונתילת עג'רוד

| --- | --- |

פיטס א' מהאתר ועליו ציורים וכתובות, בהם זוג דמויות ומעליהם כיתוב "ליהוה ולאשרתה", שזכו להתייחסות יוצאת דופן במחקר
 מידות
 גובה מעל פני הים:  391 מ' 
 היסטוריה
 תרבויות:  ישראלים קדומים, עם נוכחות והשפעה יהודאית ופיניקית
 תקופות:  תקופת הברזל
 נבנה:  המאה ה-9 לפנה"ס
 ננטש:  המאה ה-8 לפנה"ס
 אתר ארכאולוגי
 חפירות:  1974–1976
 ארכאולוגים:  זאב משל
 מיקום
 מדינה:  נחפר תחת ישראל, כיום האתר וממצאיו במצרים
 מיקום:  צפון סיני
 קואורדינטות:  30°11′11″N 34°25′41″E﻿ / ﻿30.1864°N 34.42814°E﻿ / 30.1864; 34.42814
  (למפת סיני מוגדלת) אל-עריש אסמאעיליה שארם א-שייח' סואץ ג'בל קתרינה טאבה נואיבה אבו רודס נח'ל א-טור פורט סעיד ישראל ירדן ערב הסעודית  הים התיכון ים סוףכונתילת עג'רוד(למפת סיני רגילה) אל-עריש אסמאעיליה שארם א-שייח' סואץ ג'בל קתרינה טאבה נואיבה אבו רודס נח'ל א-טור פורט סעיד ישראל ירדן ערב הסעודית  הים התיכון ים סוףכונתילת עג'רוד
 
כונתילת עג'רוד (בערבית: كونتيلة عجرود, מילולית: "תל מבודד של בארות"), הידוע גם כחורבת תימן, הוא אתר ארכאולוגי ישראלי קדום במזרח סיני. באתר, שהיה מיושב במאות ה-9 וה-8 לפנה"ס, התגלו כתובות ייחודיות רבות בעברית (וכמה בפיניקית שקרובה מאוד לעברית העתיקה) וציורים רבים, המספקים צוהר נדיר לאיקונוגרפיה הדתית המגוונת בישראל, שאותה חלקה עם כל דרום הלבנט, ומהווים עדות חשובה לדת הישראלית הקדומה בממלכת ישראל ואף בממלכת יהודה. לתשומת לב מיוחדת זכו הכתובות המציינות את "יהוה ואשרתו".
האתר שוכן על גבעה במזרח סיני, בקרבת דרך עזה. התגלו בו שני מבנים, אחד בן שני אגפים והשני בנוי כמצודה – אף שממצאיו מרמזים שלא שימש כמצודה. בנוסף לממצאי חרס ואבן רגילים לאתרים לבנטיניים מהתקופה, השתמרו בו, בזכות תנאי המדבר, גם ממצאים אורגניים (אריגים ושרידי עץ) כפי שלא השתמרו באף אתר אחר בלבנט. ממצא העצמות באתר אינו דומה למכלולי עצמות שהתגלו ביישובים, במצודות ובאתרי פולחן בסיני, בנגב ובדרום יהודה, והקונכיות ועצמות הדגים באתר הגיעו הן מהים התיכון והן מים סוף. ממצא ייחודי נוסף הוא הכתובות הרבות בעלות התוכן הדתי שכמעט ולא נמצא כמותו ביהודה וישראל, והציורים המרובים, בעלי האופי המלכותי והדתי, המגלים זיקה לאמנות בלבנט ובצפון מסופוטמיה.
הממצאים יוצאי הדופן של האתר מקשים על הבנת מהותו, והיא נתונה במחלוקת במחקר עד היום. הוא מזוהה כישראלי, לאור הזיקה הדתית והאונומסטית של הכתובות לממלכת ישראל והמקור הישראלי של חלק מחרסיו. ממצאים אחרים מגלים קשרים גם ליהודה, אולי כחלק מהמרות של מלך ישראל על ירושלים. ההשערות במחקר לשימוש באתר כוללות תחנת דרכים למנוחת שיירות, מצודה, מרכז מסחר מבוצר, מרכז פולחני, ובית ספר דתי. אף אחת מההשערות לא התקבלה כקונצנזוס.
החוקר המודרני הראשון שהגיע לאתר ביקר בו בסביבות 1870, אך החפירות המסודרות באתר התקיימו רק כמאה שנים מאוחר יותר, ב־1975–1976, בעת שסיני היה תחת שליטת מדינת ישראל. במסגרת העברת השלטון על סיני לרפובליקה המצרית, נמסרו גם ממצאי כונתילת עג'רוד למצרים, ונשמרו במיקום לא ידוע. במהומות במצרים נשדדו הממצאים שנמסרו מישראל (ובהם, ככל הנראה, ממצאי כונתילת עג'רוד), ולאחר כמה חודשים נמסר מהשלטונות שהממצאים הוחזרו ושמורים בקהיר.
מיקום האתר

האתר ממוקם על גבעה כ־15 ק"מ ממערב לדרך עזה. הגבעה, בגובה כ־25 מטר מעל סביבתה, היא גבעה בודדת בעמק הרחב של ואדי קוריה הסובב אותה. בעמק מצויות כמה מחפורות רדודות בהן נקווים מי תהום גבוהים, ובשל כך שימש המקום צומת דרכים חשוב. משמעות השם בערבית היא: "תל מבודד של בארות" ואכן לרגלי הגבעה יש מספר בארות, שהן אחד ממקורות המים הבודדים בקו הגאוגרפי שבין רפיח לאילת.
המבנים

על הגבעה נמצאו שני מבנים, מבנה A ומבנה B, שונים מאוד בתוכניתם וכנראה גם בתפקידם. מבנה A הוא הגדול והשלם מבין השנים, מידותיו 29×15 מטר, והוא בנוי לפי תוכנית טיפוסית של מצודה ישראלית בעלת ארבעה מגדלים. הוא כולל מערך כניסה במזרחו, חדר ספסלים (ממנו הגיעו רוב הממצאים הייחודיים לאתר) וחדרי פינה בצמודים אליו, חצר מרכזית, מחסן דרומי, מחסן מערבי וחדרי פינה מערביים. בחצר נמצאו שני גרמי מדרגות, וביניהם שני מטבחים עם תנורים, המעידים על השיתוף בין חברי הקהילה באתר. למרות הדמיון למצודה, המבנה לא נועד לשמש מצודה ולא שימש כמצודה; חדריו הארוכים שימשו כמחסנים, והוא מתייחד ממצודות בהיעדר חדרי סוגרים ובהימצאות "חדר ספסלים". גרמי המדרגות שנמצאו, היעדר חדרי מגורים ומפולות אבנים המעידות על קירות גבוהים, מרמזים על קיום קומה שנייה במבנה A, בה היו ככל הנראה חדרי המגורים. חוסר התאמה בין הטופוגרפיה למגדלי המבנה מרמז על כך שהבונים באו לאתר עם תוכנית אדריכלית מוכנה מראש. מבנה B כולל שני אגפים, שביניהם עובר המעבר האפשרי היחיד מתחתית הגבעה למבנה A; בשני אגפיו כיסה טיח לבן את הקירות והרצפות, וכמעט שלא נמצאו בהם חרסים.
הממצאים > כלי חרס

מכלול כלי החרס באתר, שהוא חד־שכבתי ונחפר כמעט בשלמותו, הוא הומוגני למדי. באמצעות השוואת הכלים לממצאים מאתרים אחרים הם תוארכו לסוף המאה ה־9 עד ראשית המאה ה־8 לפנה"ס. המחקר הטיפולוגי והפטרוגרפי מלמד שרוב הכלים הקטנים הובאו מממלכת ישראל, וכלי האחסון הגדולים והקנקנים הובאו מיהודה, השפלה ומישור החוף הדרומי: כל הפיטסים נוצרו מחוואר מוצא, ומקורם באזור ירושלים, והקנקנים הגיעו מעקרון (תל מקנה) ואשדוד. כמה מהכלים דומים מאוד לכלים פיניקיים. באתר לא נמצאו כלים או שברי כלים ממשפחת "הקרמיקה הנגבית (אנ')", המיוחסת לנוודי מדבר ונפוצה מאוד באתרי הר הנגב בתקופת הברזל – ייתכן שהדבר מעיד על סגירה מכוונת של האתר בפני נוודים.
מבחינת הרכב מכלול כלי החרס, בעוד שמחצית מהמכלול שנמצא הוא כלי אגירה, מספר כלי הבישול קטן יחסית. הרכב ייחודי זה יכול להעיד שבאתר התקיים משק בית אחד בלבד.
הממצאים > כלי אבן

באתר נמצאו כמה קערות אבן, חלקן עם כתובות הקדשה, ביניהן אגן אבן גדול במיוחד; הקערות מהאתר לא נעשו מאבן מקומית, אך קשה לקבוע את מקורן.
בחדרי הפינה המערביים נמצאו ריכוז גדול של חפצי אבן, ביניהם: ארבע אבנים מעובדות בגסות המזכירות מצבות, לוח משחק שטוח עם משבצות, חלוק נחל גדול ושחור מאבן צור, אבן טחינה מלבנית, קערות, ופקקי אבן לקנקנים.
כן נמצאו באתר משקולות נול, פקקי אבן לקנקנים, ושלוש ערימות חלוקי נחל בחצר, שלא ברור למה שימשו.