stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אפולו (דלקת עיניים)
תכונות אפידמיולוגיות

לפי סקר שנעשה בניגריה על ידי החוקר סלמי, שיעור התחלואה במחלת האפולו בקרב גילאי 5–6 היה 9%, בקרב גילאי 11–12 הוא עלה ל-15.3%, והגיע ל-34.6% בקרב ילדים מעל גיל 13. במחקרו סלמי הבחין כי שיעור התחלואה הנשית גבוה יותר, אך חשד כי ייתכן והדבר נובע מחוסר דיווח של בנים. ממחקרו ניתן להבחין כי אחוז החולים בקרב ילדים מתחת לגיל 10 היה קטן יחסית לשכבות גיל מבוגרות יותר [1].
להלן טבלה שמציגה התפלגות גילאים של חולים עם אפולו תחת טיפולים במרפאות עיניים בהתפרצות הראשונה של ארבע מדינות שונות (כל המספרים, למעט מספר מקרים, מוצגים באחוזים):
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| קבוצת גיל | סינגפור, שנת 1971 | בנגקוק, תאילנד 1971 | גוואהטי, הודו 1971 | ניירובי, קניה  1971-1972 | טוקיו, יפן 1971–1972 |
| מספר מקרים | 159 | 2015 | 409 | 150 | 200 |
| 10 ומטה | 2.5 | 13.1 | 6.4 | 8 | 4 |
| 11-20 | 33 | 30.5 | 21.8 | 9.3 | 9.5 |
| 21-30 | 20 | 24.4 | 38.1 | 40 | 21 |
| 31-40 | 20 | 14.2 | 19.8 | 16 | 18.5 |
| 41-50 | 12.5 | 9.3 | 8.5 | 16 | 18.5 |
| 51-60 | 10.6 | 4.5 | 3.7 | 4 | 9.5 |
| 61-70 | 1.2 | 2.9 | 1 | 5.3 | 10.5 |
| 71 ומעלה |  | 1 | 1 | 13 | 8.5 |
ניתן לראות כי ילדים מתחת לגיל 10 היוו אחוז קטן יותר מהמקרים מאשר קבוצות גיל מבוגרות. השיעורים הגבוהים ביותר היו בקבוצה בת 10- עד 20 בבנגקוק ובסינגפור ובקבוצה בת 20 עד 30 בהודו, ניירובי ויפן. שיעור גבוה יחסית של חולים מבוגרים נצפה ביפן. הבדלים אלה עשויים לשקף התפשטות קהילתית באזורים טרופיים והתפשטות הטרוגנית מרוכזת עיניים ביפן. נתוני הגילאים בסך הכל תואמים את שיעורי ההתקפה הספציפיים לגיל המדווחים מניגריה.
אולם, שכיחות הנוגדנים לאחר המגפה הייתה הגבוהה ביותר בקרב ילדים מתחת לגיל 9 בפונטיאנק, מערב בורניאו, כמו גם באקרה, גאנה. תצפיות אלה מראות כי תינוקות וילדים עשויים לחוות זיהום גבוה יותר אך שיעורי התקף קליני נמוכים יותר.
סקר שנעשה בפריטאון שבסיירה לאון איתר 582 חולים ב-154 משקי בית (3.8 מקרים למשפחה) בקרב 1,547 תושבים. שיעורי ההתקפה המשפחתית נמצאו פרופורציונליים למספר הנפשות בחדר: 20.3 אחוז במשקי בית עם 1.9 נפשות לחדר אך 48 אחוז בקרב אלה עם יותר מ־3.5 נפשות לחדר. נתונים אלה מראים כי צפיפות יתר מגבירה את התפשטות האפולו.
הקשר בין המחלה ל"אפולו 11"

ביוני 1969 במקביל לדיווח בגאנה על דלקת עיניים וכי היא מתפשטת במהירות כמגפה ברחבי המדינה, חל אירוע נוסף גדול ומשמעותי בעולם - נחיתת האדם הראשון על הירח בחללית שכונתה "אפולו 11". סמיכות אירועים אלו יצרה דעה רווחת בקרב אזרחי המדינה אשר קיים קשר ישיר בין המחלה לבין נחיתת החללית על הירח. מלבד שהחליטו להעניק למחלה שם זהה, דבקו רבים בטענה כי המגפה הובאה מהחלל אל כדור הארץ. אנתרופולוגים טוענים כי קהילות קטנות ובעלות מבנה חברתי מגובש באפריקה נוטות להאמין בקסמים משום שהן חשות מאוימות.
נושא האמונות התפלות והכישופים נפוץ מאוד במדינות שונות ביבשת אפריקה, הם מאמינים כי קיים קשר בין התפרצותה של מחלה מסוימת לאירועים שונים שקורים הגורמים לכישוף שהתוצאה שלו היא מחלה מסוימת ואף מוות. למשל, בדרום אפריקה מאמינים כי כל מוות שלא נובע מזקנה או אלימות נגרם מכישוף כלשהו. כך גם מחלת האפולו, נתפסת כאחת שנגרמה מכישוף כאשר הובאה מהחלל על ידי האסטרונאוטים שנחתו על הירח וחזרו בשלום לכדור הארץ.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  Reisaku Kono, Apollo 11 disease or acute hemorrhagic conjunctivitis: A Pandemic of a new enterovirus infection of the eyes, (Vol.101(5, עמ' 383-90
1 2  [Apollo eye infection – Symptoms, Causes and Cure. Auntyfaith.com Apollo Eye Infection- Symptoms, Causes and Cure]
↑  אייזיק לובלסקי, מפולחן השטן ועד לאלה- האם בעידן החדש, זמנים: רבעון להיסטוריה 107, 2009, עמ' 113-116
↑  'Apollo' eye infection spreads fast, ‏2013 (ארכיון)
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מיקום גאנה בעולם
טלאי המשימה של צוות החללית אפולו 11
אקרית אדומה

| אקרית אדומה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: עכבישניים
סדרה:: Trombidiformes
תת־סדרה:: Prostigmata
משפחה:: אקרית אדומה
שם מדעי
 Tetranychidae ‏Donnadieu, 1875

אקרית אדומה (שם מדעי: Tetranychidae) היא משפחה בתוך תת-מחלקת האקריות שבמחלקת העכבישנים.
צורה

צורתה של האקרית האדומה, כיתר האקריות, היא כעכביש זעיר, בעלת ארבעה זוגות רגליים, גוף קצר ובלתי מפורק. רוב מיני האקרית האדומה מסוגלים לטוות קורים דקיקים על הצמח שעליו הן חיות. גודלן של האקריות האדומות זעיר, ונע בין 0.3 ל-0.5 מ"מ. על הצמחים המשמשים לאקרית האדומה כפונדקאי נמנים: עצי הדר, תותים, גפן, ירקות שונים, צמחי נוי ועוד.
מחזור חיים ומזון

הנקבה מטילה ביצים מהן בוקעים זחלים בעלי שלושה זוגות רגליים. כעבור זמן קצר הזחל הופך לדומיין שממנו יוצאת נימפה בעלת ארבעה זוגות רגליים. הנימפה נעשית שוב לדומיין, שממנו מתפתחת נימפה נוספת. גם נימפה זו חוזרת למצב דומיין, שממנו מתפתחת הנקבה הבוגרת. התפתחות הזכר, לעומת זאת, כוללת רק שני גלגולי דומיין ולא שלושה. המעבר בין שלבי ההתפתחות נעשה באמצעות נשל. הרבייה של חלק מהאקריות האדומות היא הפלודיפלואידית.
מכיוון שהאקרית האדומה ניזונת מצמחים שונים, בהם פירות וירקות, והיא המזיק המצוי ביותר מבין האקריות, הימצאותה מהווה אתגר עבור החקלאים, בייחוד עבור אלו השואפים לשווק יבול נטול נגיעות של חרקים.
ראו גם

אקריות
קרדית אבק הבית
לקריאה נוספת

פרופ' צבי אבידב, מזיקי צמחים בישראל, עמ' 7–16, האוניברסיטה העברית, ירושלים התשכ"א
אנני נוי (נפה)

נפת אנני נוי או הראיון אנני נוי (ברומנית: Raionul Anenii Noi) היא נפה במרכז רפובליקת מולדובה. במפקד ב-1 בינואר 2011 מספר תושביה היה 83,110. ב-2014 ירדה אוכלוסיית הנפה ל-78,996 תושבים.
בירת הנפה היא העיר אנני נוי
היסטוריה

היישובים המתועדים לראשונה באזור היו גורה ביקולוי, טליצה ומרן - בשנים 1475-1443
כשהיו חלק מנסיכות מולדובה. במאות השנים הבאות האזור התפתח כלכלית בענפי המסחר, החקלאות וגביית מכסים, ואוכלוסייתו צמחה בצורה משמעותית.
העיר אנני נוי תועדה לראשונה ב-27 ביוני 1773 תחת השם פשקאן על הנחל ביק. (Pascani pe Bîc). ב-1812 בעקבות המלחמה העות'מאנית-רוסית (1806–1812)
חבל בסרביה סופח לאימפריה הרוסית. בימי השלטון הקיסרי הרוסי (1918-1812) חלה רוסיפיקציה עצימה של תושביה. ב-1918 עם קריסת האימפריה הרוסית בסרביה אוחדה עם ממלכת רומניה והייתה חלק ממנה (1940-1918, 1944-1941). באותן השנים האזור אנני נוי היה חלק ממחוז קישינאו. ב-1940 בעקבות ההסכם ריבנטרופ-מולוטוב חבל בסרביה נכבש על ידי ברית המועצות ובשנים 1941-1940 ואחר כך שוב עקב ניצחון ברית המועצות על כוחות הציר ב-1944, האזור אנני נוי היה לחלק מהרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית המולדובנית.ב-1991 בנסיבות קריסת ברית המועצות והכרזת עצמאות רפובליקת מולדובה אנני נוי והסביבה היו חלק ממחוז קישינב (קישינאו) של מדינה זו (2003-1991) וב-2003 יחידה מנהלית נפרדת במסגרת הרפובליקה.
גאוגרפיה > עמדה גאוגרפית

נפת אנני נוי ממוקמת במרכז רפובליקת מולדובה. היא גובלת בנפת קריולן מצפון, נפת גריגוריופול ממזרח, נפת קאושן מדרום, נפת יאלובן והמונקיפיום קישינב ממערב.
גאוגרפיה > תבליטי נוף

הנפה מאפיינת במישור. הגבהים הם בין 30 מטר במישור הדנייסטר התחתון ל-250-200 מטר בגבעות בצפוניות. קיימים תהליכי ארוזיה בעומה נמוכה.
גאוגרפיה > אקלים

האקלים הוא ממוזג-יבשתי עם טמפרטורה שנתית ממוצעת של +10° C
הטמפרטורה הממוצעת בחודש יולי היא +22° C בעוד שבינואר היא -4°.
המשקעים השנתיים הם 600-500 מילימטר. המהירות הממוצעת של הרוחות היא 5-3 מטר/שנייה.
גאוגרפיה > החי

עולם החי הוא אופייני למרכז אירופה עם יונקים כמו שועלים, קיפודים, איילים, חזירי בר, הרמינים, חמוסים ואחרים. פוגשים צפורים כמו:דורסי לילה, חסידות, ניצים, דרוריים, עורביים, בזים, לבניות, זרזיריים, חוגלות ואחרות.
גאוגרפיה > הצומח

היערות תופסים 10.7% משטח הנפה וכוללים עצי אלון, אלון אנגלי, אשור, אדר, תרזה, מילה. מתוך הצמחים נפוצים הלענה, התלתן, הארכוביתיים, הסרפד, Festuca ואחרים.
גאוגרפיה > הידרוגרפיה

אנני נוי שוכנת באגם הנהר דנייסטר, החוצה את הנפה במזרח. היובל החשוב שלו הוא הנחל ביק (Bîc)
שאורכו הוא 155 קילומטר.
האגם הגדול ביותר הוא אגם סלאש, על יד הייושב גורה ביקולוי, ושטחו הוא 3.72 km2. הוא האגם הטבעי השלישי בגודלו ברפובליקת מולדובה.
דמוגרפיה

בינואר 2014 אוכלוסיית הנפה מנתה 78.996 תושבים מתוכם 8.100 היו
עירוניים ו-70.896 כפריים.
לידות (2010) - 988 (per 1000 - 11,9)
מקרי מוות (2010) : 1018(12.3 per 1000)
צמיחת האוכלוסייה (2010) -30 ((-0.4 per 1000)
דמוגרפיה > קבוצות אתניות

| קבוצה אתנית |  % מסך הכל |
| --- | --- |
מולדובנים (למעשה - רומנים) *: 82.4
אוקראינים: 6.0
רומנים: 5.6
רוסים: 4.5
בולגרים: 0.6
גגאוזים: 0.3
צוענים: 0.2
אחרים: 0.5
לא מוצהרים: 1
דמוגרפיה > דתות

נוצרים – 96.7%
נוצרים אורתודוקסים – 95.6%
פרוטסטנטים – 0.9%
בפטיסטים – 0.6%
אדוונטיסטים של היום השביעי – 0.1%
נוצרים לפי אוונגליון (קהילות האחים) – 0.1%
פנטקוסטלים – 0.1%
קתולים – 0.2%
אחרים– 2.0%
ללא דת – 1.1%
אתאיסטים – 0.2%
חלוקה מנהלית

בנפת אנני נוי ישנה עיר אחת, 25 כפרים גדולים (קומונות) ו-19 יישובים כפריים.
חלוקה מנהלית > ערים

אנני נוי
חלוקה מנהלית > כפרים ויישובים כפריים

בוטנרשט Botnăreşti
סלצ'יה, אנני נוי Salcia, Anenii Noi
בובלואקה, אנני נוי - Bulboaca, Anenii Noi
קלפה - Calfa
קלפה נואוה Calfa Nouă
קטרוסו, אנני נוי - Chetrosu, Anenii Noi
טודירשט, אנני נוי Todireşti, Anenii Noi
קירקה Chirca
בוטנרשטי נוי Botnăreştii Noi
צ'ובאנובקה Ciobanovca
בלמז Balmaz
מירנויה, אנני נוי Mirnoe, Anenii Noi
טראיצה נואוה Troiţa Nouă
קובוסקה נואוה Cobusca Nouă
קובוסקה וקה Cobusca Veche
פלורשט, אנני נוי Floreşti, Anenii Noi
דלקאו, אנני נוי Delacău, Anenii Noi
פלורן Floreni
ג'אמנה, אנני נוי Geamăna, Anenii Noi
באטיק Batîc
גורה ביקולוי - Gura Bîcului
חרבובץ Hîrbovăţ
מקסימובקה - Maximovca
מרן, אנני נוי - Mereni, Anenii Noi
מרני נוי - Merenii Noi
אוקיול רוש Ochiul Roş
פיקוס Picus
פוהצ'ן Puhăceni
רושקאן, אנני נוי Roşcani, Anenii Noi
ספייה Speia
שרפן - Şerpeni
טליצה - Teliţa
טליצה נואוה - Teliţa Nouă
צנצרן, אנני נוי Ţînţăreni, Anenii Noi
קרצואיה - Creţoaia
וארניצה, אנני נוי- Varniţa, Anenii Noi
זולוטייבקה - Zolotievca
לארגה, אנני נוי - Larga, Anenii Noi
ניקולאיבקה Nicolaevca
פוליטיקה ומנהל

יושב ראש הנפה הוא אלכסנדר מויסיי ממפלגת פעולה ודוידריות, שנבחר ב-3 בדצמבר 2023.לפניו בשנים 2019-2015 הנפה הונהגה על ידי אלכסנדרו ברברושיה מקואליציית PLDM-PCRM-Liberali, ובשנים 2023-2019 יון ויקול ממפלגת PSRM בתמיהת PCRM והגוש האלקטורלי ACUM.
הרכב מועצת הנפה (33 נציגים) שנבחרו בנובמבר 2023 הוא כדלהלן :
|  | Partid | Consilieri | Componență | Componență | Componență | Componență | Componență | Componență | Componență | Componență | Componență | Componență | Componență | Componență |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | מפלגת הפעולה והסולידריות | 12 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | מפלגת הסוציאליסטים ברפובליקת מולדובה | 9 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | המצע "כבוד ואמת" | 3 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | ברית הערים והכפרים | 2 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | המפלגה הליברלית דמוקרטית במולדובה | 2 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | תנועת "כבוד למולדובה” | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | מפלגת הקומוניסטים ברפובליקת מולדובה | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | המפלגה הסוציאל-דמוקרטית האירופית | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | סרגיי רפצ'ה (עצמאי) | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | המפלגה שלנו | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
הכנסייה האורתודוקסית דומיטרו הקדוש, אנני נוי
מראה כללי על יד הכפר מרן
אחרונים

| --- | --- |

דף מתוך השולחן ערוך, הספר המשפיע ביותר בתקופת האחרונים
 טווח תאריכים:  בסביבות 1492 – הווה
 אירוע התחלה:  גזירות קנ"א, גירוש ספרד, המצאת הדפוס
 תקופה קודמת:  ראשונים
אחרונים הם הרבנים והיוצרים שפעלו מן המאה ה-16 ואילך, במיוחד בהקשר של השתלשלות ההלכה, פרשנות התלמוד ותולדות עם ישראל בכלל. בתקופת האחרונים כונסה ההלכה בחיבורים קאנוניים כמו השולחן ערוך והגהות הרמ"א עליו יחד עם נושאי כליהם, פשטה הקבלה בכל תפוצות ישראל, שיטת הפלפול עלתה ושקעה, וקמו החסידות וההתנגדות לה. אחרוני האחרונים התמודדו עם המודרנה ותהליכי החילון שחוללה.
הגדרת התקופה

המעבר מתקופת הראשונים לתקופת האחרונים הוא תוצאה של צירוף כמה אירועים רבי משמעות שהתרחשו באמצע המאה ה-14 באשכנז [דרוש מקור], בסוף המאה ה-15 בספרד ובתחילת המאה ה-16 בתפוצות יהדות ספרד ואשכנז:
המגפה השחורה באשכנז בשנים 1347–1351, שהתרחשה עקב רמה תברואתית נמוכה וגרמה למותם של מיליונים באירופה. היהודים הואשמו בהפצת המגפה באמצעות הרעלת נהרות ובארות, ועקב האשמות אלו נרצחו למעלה ממאה אלף יהודים.
המצאת הדפוס (1456) והשינוי שמהפכת הדפוס חוללה בדרכי חיבור הספרים ופרסומם.
גירוש ספרד (ב-1492) ופורטוגל (ב-1497), שהביא לפיזור גדול של היהודים ברחבי אירופה וארצות ערב, וביטל את המצב שהיה קיים בתקופת הראשונים של שני מוקדים מרכזיים של יצירה תורנית אצל יהדות אשכנז ויהדות ספרד.
חיבור השולחן ערוך (1563) בידי רבי יוסף קארו והתקבלותו המהירה כמעט בכל הקהילות כשגם למנהגי יהדות אשכנז הוא עבר התאמה על ידי הרמ"א.
מאפייני התקופה

ביחס לעולם פסיקת ההלכה מתאפיינת תקופה זו בדברים הבאים:
הסתמכות על מבנה השולחן ערוך: מבני ספרי ההלכה בהתאם לארבעת הנושאים הכלליים המסודרים בשולחן ערוך (ולפני כן בארבעה טורים): אורח חיים (או"ח), יורה דעה (יו"ד), אבן העזר (אה"ע), וחושן משפט (חו"מ).
הסתמכות רבה על תקדימים בפסקי הלכה של ראשונים מצד אחד ומאידך התייחסות למקרים חדשים על פי הסברת היסוד בדברי ראשונים והשלכה למצב מחודש.
בעקבות השולחן ערוך > פירושים לשולחן ערוך

לאורך התקופה נכתבו מספר רב של פירושים על השולחן ערוך. מבין הספרים שנכתבו על כל חלקי השולחן ערוך:
באר היטב (על אורח חיים ואבן העזר חובר על ידי הרב יהודה אשכנזי מטיקטין, והושלם על חושן משפט ויורה דעה על ידי הרב זכריה מנדל מבעלז).
באר הגולה (חובר על ידי הרב משה רבקש)
ביאור הגר"א (חובר על ידי הגאון מווילנה).
טורי זהב (חובר על ידי הרב דוד הלוי סגל).
ספרים שנכתבו על חלקים מתוך השולחן ערוך:
על אורח חיים: מגן אברהם (הרב אברהם אבלי הלוי גומבינר), מחצית השקל (ביאור על המגן אברהם מהרב שמואל הלוי קֶעלין), משנה ברורה (החפץ חיים) ושערי תשובה לרבי חיים מרדכי מרגליות.
על יורה דעה: כרתי ופלתי (הרב יהונתן אייבשיץ). פרי תואר (הרב חיים בן עטר).
על אבן העזר: חלקת מחוקק (הרב משה לימא מווילנה), בית שמואל (הרב שמואל בן אורי שרגא פייבוש מפיורדא) ואבני מילואים (הרב אריה ליב הלר הכהן).
על חושן משפט: ספר מאירת עיניים (סמ"ע מהרב יהושע פלק כץ הכהן), אורים ותומים (ר' יהונתן אייבשיץ), נתיבות המשפט (הרב יעקב לוברבוים מליסא), קצות החושן (הרב אריה ליב הלר הכהן).
על מספר חלקים: פתחי תשובה (הרב אברהם צבי הירש אייזנשטט) שחובר על יו"ד, אה"ע וחו"מ, פרי חדש (הרב חזקיהו דה-סילווה), פרי מגדים (ביאור על ה"מגן אברהם" והט"ז, אך יש בו גם דעת המחבר לגבי פסיקות השו"ע עצמן, וחיברו הרב יוסף תאומים), ברכי יוסף (להחיד"א - רבי יוסף חיים אזולאי), וכף החיים (הרב יעקב חיים סופר שעלה מבגדד לארץ ישראל, חי וחיבר ספרו בבית מדרש שושנים לדוד בשכונת בית ישראל בירושלים) שחוברו ארבעתם על או"ח ויו"ד, ושפתי כהן (הרב שבתי כהן) שחובר על יו"ד וחו"מ.
בעקבות השולחן ערוך > השלמות לשולחן ערוך > ביהדות אשכנז

רובם ככולם של ספרי ההלכה בדורות האחרונים מתבססים על דברי השולחן ערוך בתוספת חידושים וביאורים מרבנים נוספים. דוגמה לספרי הלכה שכאלו אשר נכתבו בדורות האחרונים והתקבלו ביהדות אשכנז:
שולחן ערוך הרב – ספרו של רבי שניאור זלמן מלאדי (אדמו"ר הזקן). חובר לכתחילה על כל ארבעת חלקי השולחן ערוך, אך נשרף בחלקו, ובידנו נותר הספר על רוב חלק אורח חיים ועל כמה עשרות סימנים מהחלקים יורה דעה וחושן משפט. מקובל (כפסיקה אחרונה) בעיקר אצל החסידים.
חיי אדם וחכמת אדם – ספריו של הרב אברהם דנציג (מחותנו של בנו של הגר"א), על אורח חיים ויורה דעה, מוזכרים הרבה בפוסקים אך אינם מקובלים בתור פסיקה הלכה למעשה.
ערוך השולחן – ספרו של הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין על כל השולחן ערוך מקובל (כפסיקה אחרונה) באורח חיים בעיקר אצל יוצאי ליטא, ונחשב לפסיקה אחרונה בשאר חלקי השולחן ערוך, אצל רוב האשכנזים. חיבר גם הלכות שאינן יכולות להתקיים בזמן הגלות, כגון הלכות בית הבחירה וסנהדרין נדפסו לאחרונה תחת השם ערוך השלחן העתיד למרות שנכללו בו גם דיני זרעים שאפשר לקיימם גם תחת עול הגלות.
קיצור שולחן ערוך – הרב שלמה גאנצפריד, לפי מנהגי אשכנז. בעקבות ספר זה נכתבו קיצורים לשולחן ערוך הסוקרים את מנהגי שאר העדות, חלקם כתובים לפי סדר הספר או כתוספת לספר.
בעקבות השולחן ערוך > השלמות לשולחן ערוך > ביהדות ספרד

גם בארצות האסלאם כתבו הרבנים השלמות על השולחן ערוך. לא כל הספרים נכתבו על פי מבנה השולחן ערוך. המפורסמים מבין ספרים אלה הם:
שתילי זיתים, וראשי בשמים של רבי דוד משרקי על חלק אורח חיים ויורה דעה בהתאמה.
בן איש חי של רבי יוסף חיים. הספר נכתב על סדר פרשיות התורה, רבים מפסקיו על דרך הקבלה. כשדעת הרמ"א חלוקה על השולחן ערוך להחמיר, נוטה המחבר להחמיר כדי לצאת ידי הכל.
ערך השולחן לרבי יצחק טייב.
כף החיים - ספרו של רבי יעקב חיים סופר על אורח חיים וחלק מיורה דעה. הרב סופר לא זכה לסיים את ספרו, ועל פי בקשת בנו הושלם על ידי הרב עובדיה יוסף.
שולחן ערוך המקוצר - נכתב על ידי הרב יצחק רצאבי. ספר הלכה לקהילת יוצאי תימן. שמונה כרכים (כרגע). בסוף הספר נספח על פסיקות של השו"ע נגד הרמב"ם.
נתיבי עם - נכתב על סדר השולחן ערוך על ידי רבי עמרם אבורביע על פי מנהגי ירושלים.
ילקוט יוסף - ספרו של הרב יצחק יוסף, ובו פסקי דינים לנוהגים בשיטת השולחן ערוך ובדרכו של הרב עובדיה יוסף.
עריכת שולחן - נכתב על ידי הרב שלמה קורח. ספר הלכה ומנהגים לקהילת יוצאי תימן. 13 כרכים.
קיצור שולחן ערוך, עם פסיקה לבני הספרדים - הרב מרדכי אליהו, פסיקה על-פי הבן איש חי.
הלכה ברורה - בדומה לילקוט יוסף הספר מבוסס על פסקי הרב עובדיה יוסף, אביו של המחבר הרב דוד יוסף. הספר בנוי בצורת המשנה ברורה בעיקר לפי מנהג הספרדים אך מביא בספרו גם את מנהגי אשכנז. על כל סעיף בשולחן ערוך מובאות ההלכות הקשורות לסעיף ובנוסף לכך מובאים טעמי ההלכה ומקורות ההלכה.
בעקבות השולחן ערוך > השלמות לשולחן ערוך > בארץ ישראל

כיום כשחלק גדול מהעם היהודי עלה לארץ ישראל, ובארץ חיים ולומדים יחד בני העדות השונות. נכתבו ספרי הלכה מתוך סקירה של מנהגי העדות השונות, לדוגמה:
מקור חיים - ספרו של הרב חיים דוד הלוי, המבאר את ההלכות עם הקדמה רעיונית קצרה, הן מתוך הפסיקה הספרדית והן מתוך זו האשכנזית.
פניני הלכה - ספרו של הרב אליעזר מלמד, הלכות בטעמן מבוארות מהיסודות ועד ההלכה למעשה, בתוספת הקדמות בענייני אמונה ומחשבה.
ספרות השו"ת

לצד אלה המשיכה להיכתב ספרות השו"ת הענפה. בה פוסקי ההלכה התמודדו עם מקרים פרטיים מסובכים ותוך כך ביררו לעיתים קרובות את ההלכה באופן כללי לעניינים אחרים, תוך כדי צירוף מקורות הלכתיים מהש"ס והפוסקים המאוחרים. במאה ה-17 נדידת יהודים מפולין למערב אירופה עוררו שאלות הלכתיות רבות, בתקופה זו נכתבו ספרי שו"ת רבים, ביניהם ספרי הרב יואל סירקיש - הב"ח, והרב יאיר בכרך.
פרשנות התלמוד

פרשנות התלמוד התמקדה בתחילת תקופת האחרונים בפלפול בסוגיות התלמוד. פלפול זה הגיע לעיתים לקיצוניות, שהתבטאה בעיסוק בפרטי פרטים וערימת תלי תלים של השערות והנחות שלא הייתה להן משמעות מלבד האתגר האינטלקטואלי. שיטת לימוד זו עוררה עליה ביקורת, גם מצד רבנים, והיא הוחלפה בלימוד בעל אופי חקרני יותר, שהתמקד בהבנה קונספטואלית של הרעיונות ההלכתיים ובפענוח הגורמים העקרוניים המשפיעים על מהלכי הסוגיה. דרך לימוד זו, שמופיעה כבר בפירוש קצות החושן של רבי אריה לייב הלר, הגיעה למיצוי בשיטת בריסק שפותחה בידי רבי חיים מבריסק.
הגות: קבלה, חסידות ומוסר

תקופת האחרונים התאפיינה בעושר גדול של תורות הגותיות, בחלקן מיסטיות. למן הקבלה של האר"י ותורת המהר"ל, דרך תנועת החסידות ותנועת המוסר ועד ההגות המודרנית של הרב קוק והרב יוסף דב סולובייצ'יק.
נכתבו גם פירושים חדשים למקרא, כגון פירושי הרא"ם, המהרש"ל, המהר"ל, הלבוש והט"ז על פירוש רש"י. כלי יקר, "אור החיים הקדוש" לרבי חיים בן עטר, ספרי חסידות על המקרא, "משך חכמה" לרבי מאיר שמחה מדווינסק, "העמק דבר" לנצי"ב ופירושו של רש"ר הירש לתורה.
לקריאה נוספת

הרב משה ליכטנשטיין, "ואת אחרֹנים אני הוא - תקופת האחרונים: מגמות וכיוונים", בתוך: נטועים טז, הוצאת תבונות, אדר תש"ע
הערות שוליים

↑  תקופת האחרונים, באתר דעת
↑  גם על "ארבעה טורים" נכתבו פירושים אך הרבה פחות.
↑  למשל קיצור שולחן ערוך של הרב טולדנו, קיצור שולחן ערוך מקור חיים של הרב חיים דוד הלוי, שולחן ערוך המקוצר של הרב יצחק רצאבי, קיצור שולחן ערוך ילקוט יוסף מאת הרב יצחק יוסף ועוד
↑  ספרות השו"ת, באתר דעת
| אחרונים |
| --- | --- | --- |
| חכמי יהדות אשכנז | רבי משה איסרליש (הרמ"א) • רבי שלמה לוריא (המהרש"ל) • רבי יהודה ליווא בן בצלאל (המהר"ל מפראג) • רבי מרדכי יפה (ה"לבוש") • רבי יהושע פלק כץ (הסמ"ע) • רבי שמואל אליעזר הלוי איידלס (המהרש"א) • רבי יואל סירקיש (הב"ח) • רבי שבתי הכהן (הש"ך) • רבי העשיל מקראקא • רבי דוד הלוי סגל (הט"ז) • רבי אברהם אבלי הלוי גומבינר (ה"מגן אברהם") • רבי יאיר חיים בכרך (ה"חות יאיר") • רבי יעקב יהושע פלק (ה"פני יהושע") • רבי אריה לייב גינצבורג (ה"שאגת אריה") • רבי נתנאל וייל (בעל "קרבן נתנאל") • רבי יוסף תאומים (ה"פרי מגדים") • רבי יחזקאל לנדא (ה"נודע ביהודה") • הגאון מווילנה • רבי שניאור זלמן מלאדי (בעל "שולחן ערוך הרב") • רבי יהודה לייב מינוביץ' (בעל "שארית יהודה") • רבי אריה לייב הלר (ה"קצות") • רבי יהודה כהנא הלר •רבי אברהם דנציג (ה"חיי אדם") • רבי יעקב לורברבוים (ה"נתיבות המשפט") • רבי עקיבא איגר • רבי משה סופר (ה"חתם סופר") • רבי מנחם מנדל שניאורסון (ה"צמח צדק") • רבי שלמה קלוגר • רבי שלמה גאנצפריד (בעל ה"קיצור שולחן ערוך") • רבי יצחק אלחנן ספקטור • רבי יחיאל מיכל אפשטיין (בעל "ערוך השולחן") • רבי שלום מרדכי שבדרון (המהרש"ם) • רבי ישראל מאיר הכהן (ה"חפץ חיים") • רבי חיים עוזר גרודזנסקי • רבי חיים מבריסק • רבי שמעון שקופ • רבי ברוך בער ליבוביץ • רבי אברהם ישעיהו קרליץ (ה"חזון איש") • רבי משה פיינשטיין • רבי מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מליובאוויטש") |  |
| חכמי יהדות ארצות האסלאם ומגורשי ספרד | רבי שמואל די מדינה (מהרשד"ם) • רבי אברהם די בוטון (בעל "לחם משנה") • רבי יוסף קורקוס • רבי חיים בנבנישתי (בעל "כנסת הגדולה") • רבי יהודה רוזאניס (בעל "משנה למלך") • רבי אפרים נבון (המחנה אפרים) • רבי שלום שרעבי (הרש"ש) • רבי יחיא צאלח (מהרי"צ) • רבי חיים יוסף דוד אזולאי (החיד"א) • רבי מרדכי כרמי (ה"מאמר מרדכי") • רבי יום-טוב אלגאזי (המהרי"ט אלגאזי) • רבי חיים פלאג'י • רבי עבדאללה סומך • רבי יוסף חיים מבגדאד (ה"בן איש חי") |  |
| חכמי ארץ ישראל | רבי דוד בן זמרא (הרדב"ז) • רבי יוסף קארו (הבית יוסף) • רבי משה מטראני (המבי"ט) • רבי בצלאל אשכנזי (ה"שיטה מקובצת") • רבי יוסף מטראני (המהרי"ט) • רבי לוי בן חביב (המהרלב"ח) • רבי אברהם יצחק הכהן קוק • הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל • הרב יהודה לייב הלוי אשלג (בעל הסולם) • הרב יצחק אייזיק הרצוג • הרב צבי פסח פרנק • רבי שלמה זלמן אוירבך • רבי שאול ישראלי • רבי אליעזר יהודה וולדנברג • רבי בן ציון אבא שאול • רבי אברהם אלקנה כהנא שפירא • רבי מרדכי אליהו • רבי יוסף שלום אלישיב • הרב עובדיה יוסף • רבי שמואל הלוי ואזנר • רבי זלמן נחמיה גולדברג |  |
תנאים •  אמוראים  •  סבוראים  •  גאונים  •  ראשונים
הגאון מווילנה, מהפוסקים האחרונים
הבן איש חי, מהפוסקים הבולטים בארצות האסלאם
ר' חיים הלוי סולובייצ'יק, הפיץ את שיטת בריסק ללימוד הגמרא בדרך הלוגיקה
היסטוריה של עם ישראל
ארכיפלג פטרוס הקדוש ופאולוס הקדוש

| --- | --- |

מגדלור ותחנת מחקר של הצי הברזילאי בארכיפלג פטרוס הקדוש ופאולוס הקדוש
 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  האוקיינוס האטלנטי 
 קואורדינטות:  00°55′1″N 29°20′4″W﻿ / ﻿0.91694°N 29.33444°W﻿ / 0.91694; -29.33444
 סוג:  ארכיפלג
 שטח:  0.015 קמ"ר
 גובה מרבי:  17 מטר
 נתונים מדיניים
 מדינה:  ברזיל ברזיל
 אזור זמן:  UTC-2
 תאריך גילוי:  20 באפריל 1511
  (למפת צפון האוקיינוס האטלנטי מוגדלת) ארכיפלג פטרוס הקדוש ופאולוס הקדוש (למפת צפון האוקיינוס האטלנטי רגילה) ארכיפלג פטרוס הקדוש ופאולוס הקדוש 
 
ארכיפלג פטרוס הקדוש ופאולוס הקדוש (בפורטוגזית: Arquipélago de São Pedro e São Paulo) הוא ארכיפלג הכולל 15 איים זעירים וסלעים באוקיינוס האטלנטי, בריבונות ברזיל.
היסטוריה

הארכיפלג התגלה במקרה ב-20 באפריל 1511, במהלך מסע של הצי הימי הפורטוגלי. במהלך המסע, התרסקה קרוולת פטרוס הקדוש על האיים. הניצולים חולצו על ידי קרוולת פאולוס הקדוש. כך קיבלו האיים את שמם.
ב-16 בפברואר 1832 ביקר באיים צ'ארלס דרווין כחלק ממסעו על ספינת הביגל. דרווין תיעד את בעלי החיים שמצא באיים, ובהם סולה כחולת-רגל ועכבישים גדולים. הוא לא מצא ולו צמח אחד.[דרושה הבהרה]
במהלך מלחמת העולם השנייה סופח האי מבחינה מינהלית לטריטוריית פרננדו די נורוניה.
ב-1 ביוני 2009 התרסק מטוס מדגם איירבוס A330-200 שהיה בטיסה 447 של אייר פראנס, בדרכו מריו דה ז'ניירו לפריז בסמוך לארכיפלג.
תחנת המחקר

בשנת 1998 חנך חיל הים הברזילאי תחנת מחקר במקום, אשר מאוישת על ידי ארבעה חוקרים מתחלפים. התחנה נהרסה בצונאמי שפקד את האיים בין ה-5 ל-6 ביוני 2006. צוות התחנה מצא מחסה במגדלור, ולאחר זמן מה חולץ בידי ספינת דיג. בשנת 2007 הוקמה תחנה חדשה, גדולה יותר, מפותחת יותר וממוגנת יותר מקודמתה.
מפה של הארכיפלג
אתל מ. אלדרטון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  31 בדצמבר 1878 פארסונס גרין, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  5 במאי 1954 (בגיל 75) ווטפורד, הממלכה המאוחדת 
 ענף מדעי:  סטטיסטיקה 
 מקום לימודים:  קולג' בדפורד 
 
אתל מרי אלדרטון (אנגלית: Ethel Mary Elderton;‏ 1878–1954) הייתה סטטיסטיקאית בריטית וחוקרת בתחום האאוגניקה, ועבדה יחד עם פרנסיס גאלטון וקרל פירסון.