stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משפט יולנדה סלדיבר
הערות שוליים

↑  Balleza, Maureen (1995-10-29). "OCT. 22-28: The Fans Speak, Too; A Jury Convicts Selena's Killer". The New York Times (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-08-10.
↑  JENNIFER LIEBRUM, in Houston, WENDELL JAMIESON, in New York, SELENA'S KILLER GETS 30 YEARS, nydailynews.com
↑  Testimony of Shawna Vela, web.archive.org, ‏2007-07-10
↑  Singer Selena shot to death, web.archive.org, ‏2007-06-21
↑  Verhovek, Sam Howe (1995-04-01). "Grammy-Winning Singer Selena Killed in Shooting at Texas Motel". The New York Times (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-08-10.
| סלינה |
| --- | --- | --- |
| אלבומים • סינגלים • שירים • פרסים ומועמדויות • וידאוגרפיה | אלבומים • סינגלים • שירים • פרסים ומועמדויות • וידאוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | Selena • Ven Conmigo • Entre a Mi Mundo • Amor Prohibido • Dreaming of You |  |
| פסקולים | Selena: The Original Motion Picture Soundtrack • Selena: The Series Soundtrack |  |
| אלבומי הופעה | Selena Live! • Selena LIVE! The Last Concert • Unforgettable: The Live Album • Selena ¡VIVE! |  |
| אלבומי רמיקס | Siempre Selena • Anthology • Enamorada de Ti • Moonchild Mixes |  |
| אלבומי אוסף | Mis Mejores Canciones - 17 Super Éxitos • 12 Super Éxitos • Las Reinas Del Pueblo • Éxitos y Recuerdos • All My Hits Vol. 1 • All My Hits Vol. 2 • Ones • Greatest Hits • Momentos Intimos • Unforgettable • Dos Historias • Through the Years/A Traves de los Años • La Leyenda • Lo Mejor de...Selena |  |
| אלבומי וידאו | Selena Remembered • Live! The Last Concert • Performances |  |
| ערכים קשורים | סלינה ולוס דינוס • פיאסטה דה לה פלור • אנשים שהושפעו מסלינה • מיראדור דה לה פלור • לסלינה, באהבה • קיו-פרודקשנס • Selena Etc. • סלינה לנצח • Selena ¡VIVE! • סלינידד • רצח סלינה (הסוד של סלינה • יולנדה סלדיבר • משפט יולנדה סלדיבר) • סלינה • סלינה: הסדרה • קורפוס: סרט ביתי על סלינה • א.ב. קינטנייה • כריס פרס • אברהם קינטנייה • ריקי ולה • פיט אסטודילו |  |
| סלינה – שירים |
| --- | --- | --- |
| Selena | "Contigo Quiero Estar" • "Mentiras" • "Sukiyaki" |  |
| Ven Conmigo | "Ya Ves" • "Baila Esta Cumbia" • "La Tracalera" |  |
| Entre a Mi Mundo | "Como la Flor" • "¿Qué Creías?" • "La Carcacha" • "Amame" |  |
| Selena Live! | "No Debes Jugar" • "La Llamada" |  |
| Amor Prohibido | "Amor Prohibido" • "Bidi Bidi Bom Bom" • "No Me Queda Más" • "Fotos y Recuerdos" |  |
| Dreaming of You | "I Could Fall in Love" • "Tú Sólo Tú" • "Dreaming of You" • "I'm Getting Used to You" |  |
| Siempre Selena | "Siempre Hace Frio" • "Costumbres" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Buenos Amigos" • "Donde Quiera Que Estés" • "Puede Ser" |  |
| שירים אחרים | "Dame Tu Amor" • "Quiero" • "Enamorada de Ti" • "No Quiero Saber" • "Missing My Baby" • "El Chico del Apartamento 512" • "El Toro Relajo" • "Techno Cumbia" • "Si Una Vez" • "Where Did the Feeling Go?" • "Last Dance/The Hustle/On the Radio" • "A Boy like That" • "Como Te Quiero Yo A Ti" |  |
סו בירד

סוזן "סו" בריגיט בירד (באנגלית: Suzanne Brigit "Sue" Bird; נולדה ב-16 באוקטובר 1980) היא כדורסלנית אמריקאית-ישראלית ששיחקה בעמדת הרכז בסיאטל סטורם מליגת ה-WNBA ובנבחרת ארצות הברית. בירד, המתנשאת לגובה 1.75 מטרים, זכתה בשתי אליפויות המכללות בכדורסל עם אוניברסיטת קונטיקט, נבחרה במקום הראשון בדראפט ה-WNBA על ידי סיאטל סטורם וזכתה עמה בארבע אליפויות. היא זכתה בחמש אליפויות יורוליג, ארבע פעמים עם ספרטה אנד קיי ופעם אחת עם אוגמ"ק יקטרינבורג. עם נבחרת ארצות הברית זכתה בחמש מדליות זהב אולימפיות ובארבעה גביעי עולם.
ביוגרפיה

בירד נולדה בסייאוסיט שבמחוז נסאו במדינת ניו יורק. אביה הרשל הוא יהודי ששם משפחתו אונגלז מ"בורדה" ל"בירד", ואמה ננסי נוצרייה. בירד בעלת אזרחות ישראלית משנת 2006 מתוקף חוק השבות.
בתקופת התיכון הצטיינה בענפי ספורט רבים, עם קבוצת הכדורסל של בית הספר זכתה פעמיים באליפות מדינת ניו יורק וב-1998 זכתה בתואר ה-MVP של טורניר אליפות התיכונים.
ביוגרפיה > כדורסל מכללות

בשנים 1999 עד 2002 למדה תואר ראשון בתקשורת באוניברסיטת קונטיקט ושיחקה בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה. היא זכתה עמה פעמיים בטורניר אליפות המכללות בכדורסל, בשנים 2000 ו-2002, פעם נוספת העפילה הקבוצה לפיינל פור. בירד זכתה בפרס נייסמית' ובפרס וייד לשחקנית המכללות הטובה ביותר בשנת 2002 וכן בפרס ESPY מטעם ESPN לספורטאית המכללות הטובה ביותר לשנה זו לאחר שהובילה את קונטיקט לעונה מושלמת של 39 ניצחונות ללא הפסד.
ביוגרפיה > WNBA

בירד נבחרה במקום הראשון בדראפט ה-WNBA על ידי קבוצת סיאטל סטורם. את העונה הראשונה סיימה שנייה לאחר טאמיקה קאצ'ינגס בבחירה לרוקי השנה, נבחרה לחמישייה הפותחת במשחק האולסטאר של הליגה ולחמישיית העונה. היא השיגה ממוצע של 14.4 נקודות ו-6 אסיסטים למשחק, והובילה את סיאטל להופעה ראשונה בפלייאוף, בו הודחה בסיבוב הראשון על ידי לוס אנג'לס ספארקס. ב-2004 זכתה עם סיאטל באליפות, וחזרה על הישג זה גם ב-2010. היא החמיצה את עונת 2013 בעקבות ניתוח שעברה בברכה. ב-2018 זכתה עם סיאטל בפעם השלישית באליפות. ב-2006 נבחרה לקבוצת העשור של ה-WNBA. בשנת 2020 זכתה באליפות עם סיאטל והפכה לשחקנית היחידה בהיסטוריה של הליגה שזוכה באליפות בכל עשור בה שיחקה בליגה. היא פרשה לאחר הדחת הקבוצה בפלייאוף 2022.
עם פרישתה דורגה במקום הראשון בכל הזמנים במספר העונות ששיחקה (20), במספר המשחקים ששיחקה (561), בכמות האסיסטים שמסרה במהלך הקריירה (3,122), במספר ההופעות באולסטאר (12), שנייה במספר השלשות (972), רביעית בחטיפות (702), ושביעית בנקודות (6,664).
ביוגרפיה > כדורסל באירופה

בשנת 2004 החלה לשחק במקביל גם באירופה. בשנתיים הראשונות שיחקה בדינמו מוסקבה, ב-2006 עברה לשחק בקבוצת ספרטק מוסקבה של שבתאי קלמנוביץ', היא הסתייעה בקבלת אזרחות ישראלית על מנת לא להימנות במכסת השחקניות הזרות של הקבוצה. עם ספרטק זכתה ארבע פעמים באליפות היורוליג לנשים. ב-2011 עברה לאוגמ"ק יקטרינבורג וזכתה עמה באותה עונה באליפות היורוליג.
ביוגרפיה > נבחרת ארצות הברית

באפריל 2002 זומנה לראשונה לסגל נבחרת ארצות הברית בכדורסל נשים. היא זכתה עם הנבחרת בארבע אליפויות עולם בשנים 2002, 2010, 2014 ו-2018 וסיימה עמה במקום השלישי ב-2006. זכתה עם ארצות הברית בחמש מדליות זהב אולימפיות, באולימפיאדת אתונה (2004), אולימפיאדת בייג'ינג (2008), אולימפיאדת לונדון (2012), באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) ובאולימפיאדת טוקיו (2020), בה נבחרה לנושאת הדגל של המשלחת בטקס הפתיחה של המשחקים האולימפיים.
ב-2007 זכתה עם הנבחרת במדליית זהב באליפות האמריקות וב-2008 בטורניר דיאמונד בול.
חיים אישיים

בירד היא לסבית. ארוסתה היא הכדורגלנית מייגן ראפינו.
הערות שוליים

↑  Roling in Rubles, אתר ESPN
↑  רענן וייס, סו בירד: "הגעתי לישראל, אבל אשחק בספרטק מוסקבה", באתר ynet, 1 בדצמבר 2006
↑  WNBA legend Sue Bird: 'I'm gay,' and U.S. soccer star Megan Rapinoe is my girlfriend, ‏Yahoo!, ‏20 ביולי 2017
↑  הזוג המלכותי של הספורט האמריקאי התארס, באתר ynet, 31 באוקטובר 2020
| נושאי דגל ארצות הברית בטקס הפתיחה של המשחקים האולימפיים |
| --- | --- | --- |
| משחקי הקיץ | 1908: ראלף רוז • 1912: ג'ורג' בונהאג' • 1920: פט מקדונלד • 1924: פט מקדונלד • 1928: באד האוזר • 1932: מורגן טיילור • 1936: אל יואכים • 1948: רלף קרייג • 1952: נורמן ארמיטאג' • 1956: נורמן ארמיטאג' • 1960: רייפר ג'ונסון • 1964: פרי או'בריאן • 1968: ג'ניס רומארי • 1972: אולגה פיקוטובה • 1976: גרי הול • 1984: אד בורק • 1988: אוולין אשפורד • 1992: פרנסי לאריו סמית' • 1996: ברוס באומגרטנר • 2000: קליף מיידל • 2004: דון סטיילי • 2008: לופז לומונג • 2012: מריאל זגוניס  • 2016: מייקל פלפס • 2020: אדי אלברז וסו בירד |  |
| נבחרת ארצות הברית – האלופה האולימפית בבייג'ינג (2008) |
| --- | --- | --- |
|  1  •  2  •  3  •  4 פונדקסטר •  5 אוגוסטוס •  6 בירד •  7 לאוסון •  8 מילטון-ג'ונס •  9 לסלי •  10 קאצ'ינגס •   11 תומפסון •  12 טוראסי • 13 פלוורס •  14 סמית • 15 פארקר • מאמן: דונובן |  1  •  2  •  3  •  4 פונדקסטר •  5 אוגוסטוס •  6 בירד •  7 לאוסון •  8 מילטון-ג'ונס •  9 לסלי •  10 קאצ'ינגס •   11 תומפסון •  12 טוראסי • 13 פלוורס •  14 סמית • 15 פארקר • מאמן: דונובן | ארצות הברית |
| קבוצת העשור של ה-WNBA |
| --- | --- | --- |
| קבוצת העשור | סו בירד • טאמיקה קאצ'ינגס • סינתיה קופר • יולנדה גריפית' • לורן ג'קסון • ליסה לסלי • קייטי סמית' • דון סטיילי • שריל סוופס • טינה תומפסון |  |
| ראויות לציון | רות'י בולטון • שאמיקה הולדסקלו • טישה פנישיירו • דיאנה טוראסי • תרזה וותרספון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012502463105171  ISNI: 0000 0000 2767 1526  LCCN: no2022035616  VIAF: 72897451   WorldCat (עם VIAF): 72897451
בית החולים עדי נגב

| --- | --- |

בית החולים במהלך בנייתו, 2020
 מאפייני הארגון
 סוג:  בית חולים שיקומי
 היסטוריה
 תאריך ייסוד:  12 באפריל 2022
 שירותים
 מיטות:  108 מיטות שיקום
 אתר רשמי
 גאוגרפיה
 מיקום:  ישראל עדי נגב, מועצה אזורית מרחבים, ישראל
 קואורדינטות:  31°18′51″N 34°35′41″E﻿ / ﻿31.314058°N 34.594608°E﻿ / 31.314058; 34.594608
  (למפת מערב הנגב מוגדלת) בית החולים עדי נגב(למפת מערב הנגב רגילה) בית החולים עדי נגב(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית החולים עדי נגב(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית החולים עדי נגב
 
בית החולים עדי נגב – נחלת ערן הוא בית חולים שיקומי, הממוקם בכפר השיקומי עדי נגב במועצה אזורית מרחבים. עם פתיחתו בשנת 2022, הוא בית החולים השיקומי הראשון שפועל באזור הנגב.
עלות הקמת בית החולים נע בין 160 מיליון שקלים לבין 180 מיליון שקל שמומנו על יד ממשלת ישראל ועמותת עדי. בשל מיקומו המרוחק ממרכזי הערים ובמטרה להקל על גיוס הצוות הרפואי, יוקם לצד בית החולים יישוב קהילתי בשם דניאל, שצפוי לאכלס כ-600 משפחות שחלקן יהיו חלק מכוח האדם במקום.
בית החולים פועל בשיתוף פעולה אקדמי עם אוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
היסטוריה

ב-2014 אישרה ממשלת ישראל השלושים ושלוש את הקמת בית החולים.
ב-3 בינואר 2017 הונחה אבן הפינה של מבנה בית החולים, בנוכחות אשת נשיא המדינה, נחמה ריבלין, ראש המועצה האזורית מרחבים שי חג'ג' וכן יו"ר הכפר השיקומי עדי נגב, דורון אלמוג.
בנובמבר 2018 החלו עבודות יישור הקרקע במקום.
בנייתו החלה בינואר 2019 בתוך הכפר השיקומי עדי נגב והוא מכיל 108 מיטות אשפוז שיקומיות. בבית החולים מחלקות אורתופדית ונוירולוגית, מכונים לריפוי בעיסוק ופיזיותרפיה ומרכז מחקר והוראה. חצי מהמחלקה הנוירולוגית מוגנה מפני פגיעות טילים ואף הוקמה מנהרה ממוגנת במתחם בית החולים.
ב-12 באפריל 2022 נפתח בית החולים.
מצוות ערבה במקדש

מצוות ערבה במקדש היא מצווה להביא ענפי ערבה לבית המקדש בכל יום מימי חול המועד סוכות, להציב אותם בפינות המזבח ולהקיף אותו תוך אמירת הושענות. מדי יום הייתה מתקיימת הקפה אחת וביום השביעי והאחרון לחג, הנקרא כיום הושענא רבה בשל מצווה זו, היו מקיפים שבע פעמים. המצווה נזכרת במשנה במסכת סוכה.
מקור המצווה

על מקורה של מצוות הערבה במקדש נחלקו בגמרא, אם יש לה מקור בתורה שבכתב או שמא זו היא הלכה למשה מסיני. אבא שאול לומד מהמילים ”ערבי נחל” שנאמרו בפסוק המצווה על ארבעת המינים שישנן שתי מצוות בערבה, והן מצוות ערבה שבארבעת המינים, ומצוות הערבה שעל גבי המזבח. לעומתו, מסורת אחרת מובאת בפי רבי אסי לפיה מצוות ערבה היא חלק ממערכת של שלשה דינים שמקורם הוא הלכה למשה מסיני ”עשר נטיעות ערבה וניסוך המים הלכה למשה מסיני”. להלכה נפסק כי מצוות ערבה היא הלכה למשה מסיני.
סדר מצוות ערבה

במשנה נמסר הסדר של המצווה בפרטות:
מצות ערבה כיצד: מקום היה למטה מירושלים, ונקרא מוצא; יורדין לשם ומלקטין משם מורביות של ערבה, ובאים וזוקפין אותן על צידי המזבח, וראשיהן כפופים על גבי המזבח. תקעו והריעו ותקעו. בכל יום מקיפין את המזבח פעם אחת, ואומרין, "אָנָּא יְהוָה, הוֹשִׁיעָה נָּא" (תהילים, קי"ח, כ"ה), "אָנָּא יְהוָה, הַצְלִיחָה נָּא"; רבי יהודה אומר: "אני והו הושיעה נא". ואותו היום, מקיפין את המזבח שבע פעמים.
בכל יום מימי חול המועד של חג הסוכות נהגו להביא ענפי ערבה ממוצא. שלוחי בית דין היו אוספים "מורביות" (ענפים גדולים) של ערבה ומביאים אותם לבית המקדש. היו מניחים אותם בצורה זקופה משני צידי המזבח ומכופפים את ראשיהם.
גודל הערבות לא נזכר במשנה, אך בגמרא נאמר ש"היו גבוהות אחד עשר אמה כדי שיהו גוחות על המזבח אמה". ישנה מחלוקת בין האמוראים האם עיקר מצוות הערבה היא בזקיפה או שמא בנטילה. הרמב"ם פסק שהמצווה בנטילה, והזקיפה הייתה לא לאחר ההקפה אלא קודם לכן: ”כיצד היו עושין: מביאין אותה מערב שבת למקדש, ומניחין אותה בגיגיות של זהב, כדי שלא יכמשו העלין. ולמחר זוקפין אותה על גבי המזבח, ובאין העם ולוקחין ממנה ונוטלין אותה (בשבת) כדרך שעושין בכל יום”. כיוון שעל פי ההלכה מי שאינו כהן אינו רשאי לגשת אל המזבח, חלוקת הערבה לציבור מתבצעת על ידי הכהנים.
ונחלקו בגמרא על ההקפה עצמה, האם מקיפים את המזבח בלולב ("לאחר שזקפו הערבה סביב המזבח", רש"י) או בערבה. הרמב"ם פסק שמקיפים בלולב, לעומתו, הבית יוסף והט"ז הכריעו אחרת.
סדר מצוות ערבה > המקיפים

מהתלמוד עולה שהכהנים בלבד היו מקיפים, מאחר שנחלקו רבי יוחנן וריש לקיש אפילו "בכהנים בעלי מומים אם נכנסים בין האולם ולמזבח כדי לצאת בערבה" (בכל השנה אסורים להיכנס לשם). וכך כתבו במפורש רש"י ותוספות, ואחריהם נמשכו גם מפרשי המשניות. ואולם, בשיטה מקובצת למנחות כתב ש"זקני ירושלים", משמע אפילו זרים, היו מקיפים את המזבח בלולביהם. וכך גם באור זרוע שהקשה:
ותימה לי שעתה ישראל נהגו להקיף זכר למקדש והלא הקפה במקדש לא היתה כי אם בכהנים?
והאריך לבאר שגם במקדש היו ישראל מקיפים, כדרך שכהנים בעלי מומין הקיפו ו"לאו דווקא נקט כהן, אלא הוא הדין לישראל". אף בגאונים היו שסברו כך, אלא שנחלקו על אופן ההקפה (האם עמדו סביב המזבח או הקיפוהו).
סדר מצוות ערבה > "אותו היום"

היום השביעי, הוא יום הושענא רבה, נבדל משאר הימים בשתים - במספר ההקפות שהיו מקיפים ובשבת. כנאמר במשנה, בכל יום הקיפו המזבח פעם אחת, וביום השביעי שבע פעמים. בשבת לא הייתה הערבה ניטלת כלל בשאר הימים ואילו ביום השביעי, הערבה דוחה את השבת. הלכה זו הייתה לאחת מסלעי המחלוקת שבין הפרושים לבייתוסים:
פעם אחת חל שביעי של ערבת להיות בשבת והביאו מורביות של ערבה מערב שבת והניחום בעזרה והכירו בהן בייתוסים ונטלום וכבשום תחת אבנים למחר הכירו בהן עמי הארץ ושמטום מתחת האבנים והביאום הכהנים וזקפום בצדי המזבח לפי שאין בייתוסים מודים שחיבוט ערבה דוחה שבת.
לאחר החורבן

משחרב בית המקדש השני בטלה מצוות ערבה של תורה אך משום זכר למקדש, תיקנוה ליום אחד, יום השביעי. ונחלקו האמוראים בגמרא: "חד אמר ערבה יסוד נביאים ("תקנת נביאים אחרונים חגי זכריה ומלאכי שהיו ממתקני תקנות ישראל באנשי כנסת הגדולה", רש"י) וחד אמר ערבה מנהג נביאים (הנהיגו את העם ולא תקנו להם ונפקא מינה דלא בעיא ברכה", רש"י)". ההלכה - מנהג נביאים:
וערבה זו, הואיל ואינה בפירוש בתורה, אין נוטלין אותה כל שבעת ימי החג, זכר למקדש; אלא ביום השביעי בלבד הוא שנוטלין אותה, בזמן הזה. כיצד עושה: לוקח בד אחד או בדין הרבה, חוץ מערבה שבלולב, וחובט בה על הקרקע או על הכלי פעמיים או שלוש, בלא ברכה שדבר זה מנהג נביאים הוא.
התוספות יום טוב כתב שלאו דווקא בזמן הזה, אלא אף בזמן שבית המקדש היה קיים נטלו את הערבה בגבולין (חוץ למקדש) בתורת מנהג נביאים.
מוצא

הרב ישראל אריאל שדן במצוות הערבה במקדש, העלה את הנימוקים הבאים, לבחירתה של מוצא כמקור ללקיטת הערבות:
המעיינות הקרובים יותר לעיר נוצלו לשתייה.
"מורביות מוצא" היו כנראה זן מיוחד של ערבות שהיו בעלי ענפים ארוכים "שהיה בהם כדי להדר את המזבח".
מוצא > פטור ממס לתושבי מוצא

תושבי מוצא זכו לפטור ממיסים עקב עיסוקם בהבאת הערבות לבית המקדש: "תנא מקום קלניא הוה ותנא דידן מ"ט קרי ליה מוצא איידי דמיפק מכרגא דמלכא קרי ליה מוצא (=שם המקום הוא קלניא. ומדוע קראו התנא מוצא? כיוון שהמקום פטור ממס המלך קרא לו מוצא)."
הרב ישראל אריאל סבור כי הפטור ממיסים לתושבי העיר ניתן כבר על ידי מלכי החשמונאים. הפטור ניתן לתושבים עקב המשימה שהוטלה עליהם: להכין להמוני הולכי רגל כמויות ניכרות של ענפי ערבה לכל שבעת הימים, וזאת ללא תשלום[דרושה הבהרה].
בעלי התוספות כתבו כי הערבות חולקו על ידי שלוחי בית דין כמתנה, לעומת הלולב ומיניו שהיו נקנים באופן פרטי שנאמר: "וּלְקַחְתֶּם לָכֶם בַּיּוֹם הָרִאשׁוֹן, פְּרִי עֵץ הָדָר כַּפֹּת תְּמָרִים, וַעֲנַף עֵץ-עָבֹת, וְעַרְבֵי-נָחַל; וּשְׂמַחְתֶּם, לִפְנֵי ה' אֱלֹהֵיכֶם שִׁבְעַת יָמִים" - דהיינו "משלכם" ומכספכם. אך לא למצוות ערבה בבית המקדש - כאן על שליחי הציבור מוטלת החובה לספק את הערבות.
לפי הרמב"ם, הכינו תושבי מוצא ענפי ערבה בכמויות גדולות ובאופן קבוע כל שבעת ימי החג. "הדבר היה כרוך בטרחה מרובה, הן בגידול עצי ערבה בשטחים נרחבים, והן בקטיף ענפי הערבה, וכן בנשיאת ענפים במשקל רב על גבי בהמות ממוצא לירושלים, וזאת תוך הקפדה להבאתם בטריות למקדש למרות המרחק".
לקריאה נוספת

הרב ישראל אריאל, מחזור המקדש לחג הסוכות, בפרק "השמחה בירושלים ובמקדש"
ביאורים

↑  כיוון שהמילה "ערבי" היא בלשון רבים
↑  בשם רבי יוחנן בשם רבי נחוניא דמן חוורן
↑  דין הדן בענייני חרישה בזמן הסמוך לשנת שמיטה
↑  מוּטוֹת (על פי רש"י)
↑  להניח את הערבות סביב המזבח, בלי לעשות איתם דבר נוסף
↑  להחזיק את הערבות בזמן שמקיפים את המבזח. ולדעה זו, הזקיפה שהוזכרה במשנה הייתה לאחר הקפת המזבח.
↑  אלא לצרכים מיוחדים
הערות שוליים

1 2  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף מ"ד, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף מ"ד, עמוד א', תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף ג', עמוד א', תלמוד בבלי, מסכת מועד קטן, דף ג', עמוד ב', ותלמוד ירושלמי, מסכת סוכה,  פרק ד', הלכה א'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שופר וסוכה ולולב, פרק ז', הלכה כ'
1 2  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף מ"ה, עמוד א'
↑  תוספות שם
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שופר וסוכה ולולב, פרק ז', הלכות כ"ב–כ"ג
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שופר וסוכה ולולב, פרק ז', הלכה כ"ג
↑  ארבעה טורים, אורח חיים, סימן תרס"ד
↑  ט"ז, אורח חיים, סימן תרס"ד
↑  משנה, מסכת כלים, פרק א', משנה ט'
↑  תוספות יום טוב, תפארת ישראל ועוד
↑  כז ב
↑  אוצר הגאונים סימנים קמט וקנ
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף מ"ד, עמוד א'
↑  אוצר המקדש, מחזור לסוכות, "שמחה בירושלים ובמקדש".
↑  כאשר יוסף בן מתתיהו כותב על חיילים רומיים שיושבו ב"קולוניה" - היה זה כבר אחרי חורבן הבית
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ג, פסוק מ'
| סוכות |
| --- | --- | --- |
| מהלך החג | יום טוב ראשון • חול המועד סוכות • הושענא רבה • שמיני עצרת/שמחת תורה |  |
| סוכה | סכך • אכילה בסוכה • שינה בסוכה • ברכת לישב בסוכה • אושפיזין • מצטער פטור מן הסוכה • תשבו כעין תדורו • מעמיד • דופן עקומה • הלכות סוכה |  |
| ארבעת המינים | אתרוג, לולב, הדס וערבה • הלכות ארבעת המינים • קוישיקלך |  |
| מנהגים | הושענות • הקפות • חיבוט ערבה • זכר לשמחת בית השואבה • תיקון ליל הושענא רבה |  |
| מצוות הנוהגות  בזמן בית המקדש | מצוות ערבה במקדש • הקפת המזבח • ניסוך המים • שמחת בית השואבה • הקהל • שמחת הרגלים |  |
| שמיני עצרת ושמחת תורה | תפילת הגשם • וזאת הברכה • דגל שמחת תורה • הקפות בשמחת תורה • הקפות שניות |  |
| תפילות ופיוטים | פיוטי הושענות (כהושעת אלים) • פיוטי הגשם (אף ברי · זכור אב · שפעת רביבים) • מפי אל • סוכה ולולב לעם סגולה • משה אמת |  |
| שירי החג | אורחים לחג • שלומית בונה סוכה |  |
| שונות | שמחת הרגלים • מסכת סוכה • שלומית בונה סוכה • סהרנה |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש הרגלים 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
מנהג חיבוט ערבה,1662, חריטה על עץ, מאוספי הספרייה הלאומית, ישראל.
בית החולים אסותא חיפה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מאפייני הארגון
 סוג:  בית חולים פרטי
 בעלים:  אסותא מרכזים רפואיים
 שירותים
 אתר רשמי
 גאוגרפיה
 כתובת:  שדרות ההסתדרות 55, חיפה
 מיקום:  סינמול,  חיפה, ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°47′35″N 35°02′13″E﻿ / ﻿32.793136111111°N 35.036827777778°E﻿ / 32.793136111111; 35.036827777778
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת חיפה מוגדלת) בית החולים אסותא חיפה  (למפת חיפה רגילה) בית החולים אסותא חיפה  (למפת הגליל המערבי רגילה) בית החולים אסותא חיפה  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) בית החולים אסותא חיפה    he בית החולים אסותא חיפהhe בית החולים אסותא חיפהמפת  __ חיפה (in English: Haifa)  __ קריית ביאליק (in English: Kiryat Bialik)__ קריית אתא (in English: Kiryat Ata)__ קריית ים (in English: Kiryat Yam)__ קריית מוצקין (in English: Kiryat Motzkin)__ נשר (in English: Gyps)__ טירת הכרמל (in English: Tirat Carmel) [‌מטרופולין חיפה (in English: Haifa metropolitan area)‌]מצפון ומזרח: __ מועצה אזורית זבולון (in English: Zevulun Regional Council) מדרום: __ מועצה אזורית חוף הכרמל (in English: Hof HaCarmel Regional Council) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בית החולים אסותא חיפה הוא בית חולים בחיפה מרשת אסותא מרכזים רפואיים השייכת למכבי שירותי בריאות. בית החולים נמצא במתחם קניון לב המפרץ.
היסטוריה

בשנת 2006 עבר בית החולים למיקומו בקומה השלישית של קניון לב המפרץ והוא בית חולים כירורגי בו מבוצעים למעלה משלוש-עשרה אלף ניתוחים מדי שנה.
בשנת 2010 הורחבו השירותים הרפואיים בבית החולים ונוספו אבחונים ובדיקות גסטרואנטרולוגיה, טיפול פוטותרפיה, אבחון אולטרה סאונד ודימות MRI.
בית החולים כולל מספר חדרי ניתוח בהם מבוצעים ניתוחי כירורגיה כללית, גניקולוגיה, ניתוחים אורתופדיים, ניתוחים פלסטיים, עיניים, אף אוזן גרון וכלי דם. לצד חדרי הניתוח, פועלות מחלקות לאשפוז והתאוששות.
מלבד הניתוחים, קיימים מרפאות ומכוני אבחון נוספים.
בשנת 2022, נפתח אגף אמבולטורי חדש ובו טיפול יום, אבחון מהיר, ועדה לאישור הפסקת היריון ומרפאת כאב. מכון ה-MRI פועל בסמיכות לאגף החדש.
היסטוריה > מרכז לטיפול בהשמנת יתר

המרכז המטפל בסובלים מעודף משקל, המיועדים לניתוח לטיפול בהשמנת יתר חולנית כמו ניתוח קיצור קיבה ואחריו. רופאי המרכז ואנשי הצוות שבו מספקים מידע כגון הרצאות, הערכות מצב מטופלים לפני הליך ניתוחי וליווי רפואי אחריו. הצוות הטיפולי כולל מומחים מתחומים רבים בהם מנתחים, דיאטנים, עובדים סוציאליים ואחרים המלווים את ההליך.
וילארד ואן דייק

| --- | --- |

 לידה:  5 בדצמבר 1906 דנוור, ארצות הברית 
 פטירה:  23 בינואר 1986 (בגיל 79) ג'קסון, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 פרסים והוקרה:  פרס ג'ורג' איסטמן 
 פרופיל ב-IMDb
 
וילארד ואן דייק (באנגלית: Willard Van Dyke; ‏5 בדצמבר 1906 – 23 בינואר 1986) היה צלם ויוצר סרטים אמריקאי.
ביוגרפיה

ואן דייק גדל בחווה בדנוור, ועבר לקליפורניה כשהיה בן 28, שם למד צילום, תחילה מאביו, ומאוחר יותר נהיה שוליה של אדוארד וסטון.
בשנת 1928 היה שותף להקמת "קבוצת F/64" ביחד עם אנסל אדמס, אדוארד וסטון ואימוג'ן קנינגהם.
בשנת 1935 עזב את הקבוצה ועבר לניו יורק, שם עסק בקולנוע, והתמקד במצב החברתי. שמו נקשר במהירות אל תיעוד חברתי בארצות הברית. צילומיו, המתעדים קטיף שדות כותנה, מפעלי פלדה, ערים תעשייתיות וכן דיוקנאות של עובדי מפעל מובטלים ובני משפחותיהם סיפקו תיעוד של אותה תקופה, והיוו דוגמה לנצחיות של הקולנוע.
במהלך מלחמת העולם השנייה הוא הפיק סרטי תעמולה עבור הממשלה האמריקאית. בשנת 1948 הפיק סרט תיעודי על חייו של מורו והצלם אדוארד וסטון.
ואן דייק היה מנהל מחלקת הקולנוע של ה-MOMA מהשנים 1965 עד 1974.
בשנת 1967 היה חבר בצוות השופטים של פסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין ה-7.
ראו גם

קבוצת F/64
יחסי לבנון–פקיסטן

| יחסי לבנון–פקיסטן |
| --- | --- |
לבנון: פקיסטן


לבנון: פקיסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
10,400: 796,095
אוכלוסייה
5,816,885: 252,259,078
תמ"ג (במיליוני דולרים)
17,937: 338,368
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,084: 1,341
משטר
רפובליקה: רפובליקה אסלאמית פדרלית ודמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי לבנון–פקיסטן הם היחסים הפוליטיים, הכלכליים והתרבותיים שבין הרפובליקה הלבנונית לבין הרפובליקה האסלאמית של פקיסטן. שתי המדינות הן חברות מלאות בארגון המדינות הבלתי-מזדהות והארגון לשיתוף פעולה אסלאמי.
בשנת 2017, שגרירות לבנון בפקיסטן הצהירה כי היחסים בין המדינות הם הדדיים, וממשלת לבנון הביעה רצון בהגברת שיתוף הפעולה בעיקר במגזרי הכלכלה והסחר.
יחסים כלכליים

בשנת 2016, שווי הסחורה שיוצאה מלבנון לפקיסטן הגיעה לסך 3.02 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה ערכות ייצור חשמליים, מעגלים משולבים, מכונות הצתה חשמליות, פיגמנטים לא מימיים, חומרים מודפסים, חסה, סיגריות, בשר בקר, בשר כבשים, שמן עזים, סרטנים, מים בטעמים, פירות ואגוזים מעובדים, מכסי פלסטיק, בגדים משומשים ועוד. באותה השנה, שווי הסחורה שיוצאה מפקיסטן ללבנון הגיעה לסך 28.8 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה אורז, בגדים, חליפות, וילונות, רהיטים לבית, קמח חיטה, אורז, צינורות גומי, אלכוהול, חוברות, סכיני גילוח, מוצרי שיער, שיש, מכונות כביסה, סרטנים, ריבות, בלוקים מברזל ועוד.
בשנת 2015, שווי הסחורה שיוצאה מלבנון לפקיסטן הגיעה לסך 3.02 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה ערכות ייצור חשמליים, מעגלים משולבים, עור כבשים, בשר בקר, בשר כבשים, שמן עזים, בגדים משומשים, מיץ פירות, רהיטים, גרוטאות אלומיניום, כוסמת, דגנים מעובדים, מוצרי שיער וגילוח, מוצרי טיפוח ועוד. באותה השנה, שווי הסחורה שיוצאה מפקיסטן ללבנון הגיעה לסך שמיכות, מוצרים מכותנה, בגדים, אלכוהול, אבקת סוכר, תרכובות כימיות, מכסי פלסטיק, צינורות גומי, איברים של בעלי חיים, אורז, סרטנים, מזון כבוש, ריבה, מיץ פירות, גלזורה, כלים רפואיים, שיש, טרוורטין וגבס, סבון, ירקות יבשים, תרופות ועוד.
ייצוג

לבנון מיוצגת בפקיסטן בדרג הקונסולרי על ידי קונסוליה בקראצ'י וכן על ידי שגרירות שהיא מחזיקה באסלאמאבאד, בירת המדינה.
פקיסטן מיוצגת בלבנון על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בביירות, בירת המדינה.
בית ספר גאלאטין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 אוניברסיטה
 על שם:  אלברט גלטין 
 תקופת הפעילות:  1972–הווה (כ־52 שנים) 
 תלמידים
 :  1,680 (נכון ל־2018) 
 מיקום
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 קואורדינטות:  40°43′45″N 73°59′38″W﻿ / ﻿40.7293°N 73.9939°W﻿ / 40.7293; -73.9939
 www.nyu.edu/gallatin/
 he
 
בית ספר גאלאטין ללימודים פרטניים (מוכר בדרך כלל בשם "גאלאטין") הוא קולג' בין-תחומי קטן בתוך אוניברסיטת ניו יורק. הסטודנטים בונים את תוכנית הלימודים הבין-תחומית שלהם לענות על תחומי העניין ויעדי הקריירה הספציפיים שלהם. הם יכולים לבחור בקורסים בכל אחד מבתי הספר המהווים את אוניברסיטת ניו יורק, נוסף לאלה שגאלאטין עצמו מציע.