stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Big data
דוגמאות ליישומים

מחקר מודיעין צבאי ומשטרתי – איסוף והצלבת נתונים משלל מקורות גלויים (הודעות טוויטר, רשומות כניסה ויציאה של משטרת הגבולות, תנועות מכשירים סלולריים ומכשירי GPS ועוד) ומקורות איסוף מידע ייעודיים (חיישנים שונים, מצלמות ועוד) לשם זיהוי תבניות וקשרים, שיכולים להצביע על פשעים עתידיים או לנתח בדיעבד מידע היסטורי, על מנת לאתר פעילות מחשידה שקדמה לאירועי טרור.
מחקר מדעי החברה - בחינה של תהליכים בין אישיים, ארגוניים, או מערכתיים על ידי ניתוח נתונים הנאספים בפלפורמות ממוחשבות המבוססות על התנהגות אנושית ואשר אוגרות ארכיון של התנהגות המשתתפים. נתונים מסוג זה מכונים "עקבות דיגיטליים Digital Traces" . למשל יש מחקרים המשתמשים בתגובות והתנהגות בפלטפורמת רדיט Redditt לבחון היבטים של דיכאון (דפרסיה) . מחקרים אחרים משתמשים בנתונים הנצברים במעקב אחרי לקוחות הפונים למערכות שירות לקוחות לבחינת אפקטיביות של תהליכי שירות לקוחות כמו כן יש חוקרים שיצרו בסיסי נתונים המבוססים על רדיט לבחינת היבטים שונים של לחץ נפשי
ביולוגיה – מיפוי גנום, מציאת מתאמים ותבניות לאיתור פגמים גנטיים והשפעה של תרופות. פתרון בעיות הדורשות רמה גבוהה של סימולציה על פני שדה של מאות נתונים, כגון חיזוי של מבני קיפול חלבונים.
מטאורולוגיה – ניבוי מזג אוויר על סמך זרם של אלפי נתונים ממקורות מידע מגוונים (חיישנים קרקעיים ומוטסים, תמונות ווידאו, מדידות, מידע היסטורי וכדומה).
פיזיקה – חישוב מבנים ותהליכים באסטרונומיה והתנהגות חלקיקים במערכות קוונטיות. אחסון וניתוח מיליוני אירועים והתנגשויות במאיצי חלקיקים וגלאי נייטרינו.
מסחר – ניתוח תבניות ומגמות בסחר במניות בבורסה, בפרט בתחום האלגו טריידינג. כריית מידע ממיליוני טרנזקציות כספיות, לשם זיהוי התנהגות צרכנים, תמחור, גבייה וחיוב של צרכני תקשורת, גילוי הונאות וכן שימוש בסטטיסטיקות וכריית מידע לטובת ניבוי אירועים עתידיים.
לוחמת סייבר – גילוי פרצות אבטחה, נהלים, הצפנות, ומאידך - גילוי ניסיונות פריצה ומעקב אחר מקורות התוקפים.
אינדוקס וחיפוש מידע טקסטואלי – חיפוש במיליוני דפי טקסט, ספרים אלקטרוניים, דברי דואר אלקטרוני, מסמכים ארגוניים וכדומה.
ספורט – ניתוח והצלבה של אלפי נתונים, הן נתוני זמן אמת והן נתוני עבר של משחקים, על מנת לסייע למאמן להנחות את קבוצתו, לבצע התאמות ולהתכונן למשחק הבא.
תעשייה – זיהוי וחיזוי בעיות בפסי ייצור, מנועים, תחנות כוח, כורים גרעיניים וכדומה, על מנת לתקנן בטרם ייגרם נזק כלשהו.
סוגיות > אחסון

עקב דרישת רוב הלקוחות לקבל תשובות מורכבות בזמן אמת או קרוב מאוד לכך, אמצעי האחסון המתקדמים, התומכים בכמויות מידע גדולות, נדרשים לאתגרים של כתיבה ושליפה מהירות מאוד. זאת מבלי לאבד יכולות של גיבוי ושחזור אמינים ואוטומטיים, גילוי ותיקון שגיאות, ביזור המידע על פני מספר אתרים גאוגרפיים, ודחיסת מידע נבונה.
סוגיות > כתיבת מידע

כתיבת המידע צריכה להיעשות בדרך סטנדרטית, שקופה ויעילה, באופן מנותק מהרכיבים יצרני המידע. מידע זורם כל העת מהתקנים רבים, שונים, בקצבים משתנים וללא כל שליטה של צרכן המידע (בעל המאגר) על שום היבט של זרם הנתונים שהוזכר לעיל.
על המאגרים לספק, מחד, תמיכה בתקנים של יצרני מידע מוכרים, ומאידך, גמישות רבה לשינויים ויצירה של מתאמים (adapters) חדשים.
סוגיות > שליפה, ניתוח ומציאת תבניות

האתגר הגדול ביותר הוא ביצוע שליפות מהירות של מידע, הן בדרכים קבועות מראש (שאילתות), אך בעיקר בדרך של זיהוי מהיר של תבניות וקשרים שונים, בלתי ניתנים לחיזוי אנושי מראש, בין מיליוני פיסות מידע מרוחקות בזמן, במקום, בפורמט ובמקור הקליטה שלהן.
לשם זיהוי תבניות ופיתוח מערכות לומדות, מוכנסים לשימוש בתחום אלגוריתמים מתחומי האלגוריתמים האקראיים, האלגוריתמים האבולוציוניים, בינה מלאכותית, בינה עסקית ועוד, שהורחבו והותאמו לעבודה בכמויות ובקצבים הנדרשים.
סוגיות > פרטיות

היקף המידע, מגוון המקורות של המידע והשימושים שנעשים בו מציבים אתגרים בקשר לפרטיות במידע. דיני הגנת הפרטיות הקיימים בתחילת המאה ה-21, בעיקר באיחוד האירופי, מבוססים ומותאמים לסוגיות של מאגרי מידע מקומיים, קטנים יותר בהיקפם, שהוקמו למטרה מסוימת. נתוני עתק לא בהכרח מותאמים לכללים אלה.
דוגמאות לפתרונות

הפתרונות בתחום מגיעים מחברות מובילות ממספר תחומים:
בתחום האחסון הדיגיטלי: EMC, IBM ו-נטאפ
בתחום מסדי הנתונים היחסיים: טרהדטה או אורקל (על ידי Oracle Exadata) ו-IBM (באמצעות Netezza)
בתחום החיפוש והמידע: גוגל או אמזון (שהיא גם מובילה בתחום מחשוב הענן, המשיק לתחום נתוני עתק)
בתחום הסטטיסטיקה, כריית המידע והמודיעין העסקי: SAS,‏ SPSS,‏ Cloudera
פתרונות חדשניים לא-SQL-יים: מסד הנתונים קסנדרה, המשמש את פייסבוק ו-MongoDB
ועוד
פתרון כגון Google BigTable, מציע קובייה רב-ממדית, שכל "תא" בה מאחסן פיסת מידע בלתי מפורמטת (דף אינטרנט, תמונה, סרט וידאו, זרם נתונים בינאריים וכדומה). המפתח של התא הוא וקטור (רשימה) של שדות שמאפיינים את התא, שאחד מהם הוא חתימת-זמן מדויקת, לשם קבלת המימד ההיסטורי.
כיוונים אחרים באים מתחום החישוב המבוזר, וכוללים פתרונות כמו Google MapReduce ו-האדופ.
בינה עסקית ונתוני עתק

קיים קשר הדוק בין בינה עסקית (BI) לבין נתוני עתק. הקשר נובע מהצורך להשתמש בכמויות מידע גדולות מאוד על מנת לבצע ניתוחי בינה עסקית תקפים ומשמעותיים. התחום של בינה עסקית מבוססת נתוני עתק מתפתח בקצב מהיר. מכיוון שכלי בינה עסקית מסורתיים לא נבנו באופן המאפשר להם להתמודד עם כמויות כה גדולות של נתונים, פותחו בשנים האחרונות כלי בינה עסקית ייעודיים לנתוני עתק.
ראו גם

ניהול ידע
Hadoop
מדען נתונים
מחשוב ענן
מיקור המונים
כריית נתונים
מדעי הרוח הדיגיטליים
לקריאה נוספת

עופר דודזדה ואמיר סנדץ, (ביג דאטה) כלים מעשיים לניתוח בסיסי נתונים, הוצאת אוריון, אפריל 2014
הערות שוליים

↑  נְתוּנֵי עָתֵק במילון מונחים בסיסיים בטכנולוגיית המידע (השלמות) (תשע"ד), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  big, adj. and adv., מילון אוקספורד
↑  מאפיינים המכונים לעיתים כ"שלושת ה-V-ים" או The 3 V's of Big Data
↑  Anat Rafaeli, Shelly Ashtar, Daniel Altman, Digital Traces: New Data, Resources, and Tools for Psychological-Science Research, Current Directions in Psychological Science 28, 2019-12, עמ' 560–566 doi: 10.1177/0963721419861410
↑  Michael M. Tadesse, Hongfei Lin, Bo Xu, Liang Yang, Detection of Depression-Related Posts in Reddit Social Media Forum, IEEE Access 7, 2019, עמ' 44883–44893 doi: 10.1109/access.2019.2909180
↑  Daniel Altman, Galit B. Yom-Tov, Marcelo Olivares, Shelly Ashtar, Anat Rafaeli, Do Customer Emotions Affect Agent Speed? An Empirical Study of Emotional Load in Online Customer Contact Centers, Manufacturing & Service Operations Management 23, 2021-07, עמ' 854–875 doi: 10.1287/msom.2020.0897
↑  Galit B. Yom-Tov, Shelly Ashtar, Daniel Altman, Michael Natapov, Neta Barkay, Monika Westphal, Anat Rafaeli, Customer Sentiment in Web-Based Service Interactions, Companion of the The Web Conference 2018 on The Web Conference 2018 - WWW '18, ACM Press, 2018 doi: 10.1145/3184558.3191628
↑  Elsbeth Turcan, Kathy McKeown, Dreaddit: A Reddit Dataset for Stress Analysis in Social Media, Proceedings of the Tenth International Workshop on Health Text Mining and Information Analysis (LOUHI 2019), Association for Computational Linguistics, 2019 doi: 10.18653/v1/d19-6213
↑  אוריאל דסקל, והמספר הנוסף הוא..., באתר כלכליסט, 3 ביולי 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007593186405171  BNE: XX5324756  BnF: cb16657853j (data)  GND: 4802620-7  LCCN: sh2012003227  NDL: 001147262  NKC: ph836790
גדליה שור

| --- | --- |

 לידה:  27 בנובמבר 1910 
 פטירה:  7 ביולי 1979 (בגיל 68) 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 השכלה:  ישיבת תורה ודעת 
 תקופת הפעילות:  ? – 7 ביולי 1979 
 
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבה 
 
הרב גדליהו הלוי שור (בכתיב יידי: שארר; תר"ע, 1910 – ז' בתמוז תשל"ט, 2 ביולי 1979) היה ראש ישיבת תורה ודעת בארצות הברית.
תולדותיו

נולד בפשמישל שבגליציה, למשפחה מחסידות סדיגורה. סבו, שעל שמו נקרא, הוא הרב גדליה שור מאוסטריק. על פי המקובל במשפחה, הם נכדי רבי גדליה מליניץ, מתלמידי המגיד ממזריטש.
בצעירותו היגרה משפחתו לניו יורק. היה מתלמידיה הראשונים של ישיבת תורה ודעת. לאחר נישואיו נסע לישיבת קלצק ובמשך תקופה למד אצל הרב אהרן קוטלר והיה לתלמידו המובהק.
לאחר חזרתו לארצות הברית התמנה לר"מ בישיבת תורה ודעת. במשך עשרות שנים כיהן כראש הישיבה. כמו כן שימש כראש ישיבת בית מדרש עליון. בהשפעתו קיבלו חלק מתלמידי ישיבות אלו השפעה חסידית, בהם בולט הרב משה וולפסון.
היה ממנהיגי הציבור החרדי בארצות הברית, מראשי אגודת הרבנים, מראשי אגודת ישראל בארצות הברית ופעיל למען החינוך העצמאי.
נפטר בשנת תשל"ט, באמצע סעודת שבע ברכות של תלמיד, דקות ספורות לאחר שסיים את נאומו לכבוד החתן. ארונו הועלה לארץ ישראל והוא נקבר בהר הזיתים בירושלים.
לאחר פטירתו יצאה סדרת ספריו "אור גדליהו" - על התורה, על מסכתות הש"ס וכן שיחות מוסר, שנערכו מתוך שיעוריו ושיחותיו בישיבה.
משפחתו

בנו הבכור, הרב יצחק מאיר שור רב קהילת 'יוצאי תורה ודעת' - מחבר הספר "מגדל אור" על תולדות חייו (נפטר תשפ"ב 2021).
בנו, הרב רפאל שור - רב בית המדרש "תפארת גדליהו" (הקרוי על שמו) ומחבר סדרת ספרי "משנת הלוי" על הש"ס
בנו, הרב ישראל שמחה שור - ראש ישיבת אור שמח בארצות הברית עורך ראשי בש"ס שוטנשטיין
בנו, הרב אברהם שור - רב בית מדרש נזר גדליהו, מחבר הספרים "אורות אמונה", "הרחב דבר", "לקח ולבוב" ועוד
בנו הרב גדליה שור, חוזר השמועס''ן של ראש ישיבת שפת אמת הגה''ח ר' שאול אלתר.
חתנו, הרב משה זילברברג, נכדו של רבה של פיטסבורג הרב אברהם בנימין זילברברג ומחבר הספרים "זיכרון צבי מאיר" ובעבר ר"מ בישיבת בית מדרש עליון.
בנו הרב צבי מאיר זילברברג.
בנו הרב אברהם בנימין זילברברג מאשדוד ראש ישיבת גור.
חתנו, הרב שלמה ישראל פרישווסר, רב בית המדרש סאסוב בלונדון, מחבר הספר שפתי שלמה על התורה.
חתנו, הרב יהושע העשיל הרשברג, מחבר הספר פרדס המועדים.
חתנו, הרב יעקב פרץ בלומינג, תושב בורו פארק, מחבר סדרת ספרי 'רמב"ם הערוך'.
אחיו, הרב יעקב שור, מנהיג קהילת המלאכים בארצות הברית.
נכדו, הרב חיים יהושע שור, נישא לבתו של האדמו"ר מגור הרב יעקב אריה אלתר.
בן דודו, הרב גדליה פלדר.
ספריו

סדרת אור גדליהו על התורה, הש"ס, שיחות מוסר
לקריאה נוספת

אהרן סורסקי, מרביצי תורה מעולם החסידות, חלק ח, בני ברק, תשמ"ט, עמ' רלח-רנב.
יצחק מאיר שור, מגדל אור, פרקים במסכת חייו ופועלו של הרב גדליה שור, 2002
הערות שוליים

↑  https://www.bhol.co.il/news/1293442
↑  חלק ב', באתר אוצר החכמה
↑  ראה עליו ב"קונטרס שופריה דיעקב", בתוך:אוצר אגרות קודש, מהדורת תשפ"ג.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299210605171  ISNI: 0000 0000 6693 7673  LCCN: n80068730  VIAF: 8684485   WorldCat (עם VIAF): 8684485 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לייב מינצברג

| --- | --- |

 לידה:  19 במרץ 1943 י"ב באדר ב' תש"ג ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  25 באוקטובר 2018 (בגיל 75) ט"ז בחשוון תשע"ט ירושלים 
 כינוי:  לייבל
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  ירושלים
 תקופת הפעילות:  ? – 25 באוקטובר 2018 
 השתייכות:  היישוב הישן, שלומי אמונים
 תחומי עיסוק:  חינוך, פרשנות המקרא
 רבותיו:  הרב ישראל יצחק רייזמן
 תלמידיו:  הרב חיים מן ההר, הרב בן ציון גוטפרב, הרב יוסף הירשמן, הרב משה מינצברג, הרב אליהו מאיר פייבלזון
 חיבוריו:  בן מלך, תורה ודעת
 
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבת המתמידים.
 
 ben-melech.com#/
 
הרב נתן יהודה לייב מינצברג, (כונה לייבל; י"ב באדר ב' ה'תש"ג, 19 במרץ 1943 – ט"ז בחשוון ה'תשע"ט, 25 באוקטובר 2018) היה ראש ישיבת המתמידים ומנהיגה הרוחני של קהילת קהל עדת ירושלים. סדרת ספריו, "בן מלך", עוסקת בפרשנות המקרא על דרך הפשט, בביאור דרשות חז"ל ובמחשבת ישראל.
תולדות חייו

נולד בירושלים, לאלימלך ורבקה מינצברג. בגיל 5 נהרג אביו מפגז ירדני במהלך מלחמת העצמאות, והוא גדל בבית הרב ישראל יצחק רייזמן, שכיהן כדיין ומו"צ בעדה החרדית. בגיל 16 התמנה למדריך ב"חבורות" של ישיבת המתמידים שהייתה אז תחת הנהגתו של הרב אברהם לייב קליין, והעביר שם שיחות מוסר.
בגיל 18 התחתן עם חנה, בתו של הרב אליעזר דוד ברנד, מראשי מערכת אוצר הפוסקים. למד בין השאר בכולל בישיבת קמניץ בירושלים בראשותו של הרב מרדכי אליפנט, ובכולל "מגלה עמוקות - לב יהודה", שם למד מקרא במשך כמה שעות ביום.
לאחר שהרב קליין הזדקן ופרש מראשות הישיבה הפעילו תלמידי הישיבה לחצים על הרב מינצברג שיסכים להחליפו, והוא נעתר לבסוף, לאחר שהרגיש שדברים שאמר האדמו"ר מגור, הרב ישראל אלתר, בטיש שבו השתתף, הם סימן משמים שעליו לעשות זאת.
תחת הנהגתו התבססה קהילת 'המתמידים' והפכה ממסגרת חינוכית לצעירים לקהילה מבוססת עם בתי מדרש וישיבות שעוצבו בהתאם להשקפת עולמו והשפעתו הכריזמטית.
הרב מינצברג הרבה למסור שיחות ושיעורים, בעיקר במקרא, ובמחשבת ישראל אך גם בתלמוד ועניינים אחרים. הותיר אחריו ספריית קלטות המכילה כ-4,500 שיעורים, חלקן שוכתבו ונערכו כספרים. שיעורים אלה, על תוכנם וסגנונם העצמאי, היו ברבות הימים הרקע למחלוקת נגדו.
מדי שנה היה נוהג לנסוע עם תלמידיו בפרשת לך לך לשבת התאחדות במירון בין השאר נוהג לומר אז 'לופט תורה' (תורה הנאמרת בטיול של שאיפת אוויר) ורובה בנויה על אדני הזוהר והקבלה.
בשנת תשל"ג על רקע מעצרם של מספר בחורי ישיבה ששרפו חנות שמכרה בשר חזיר, הלחין את השיר ציון הלא תשאלי לשלום אסיריך, השורה הראשונה בשיר הפכה להמנון חרדי-קנאי, בהפגנות לשחרור עצורים.
למד שנים בחברותא עם אחיינו הרב שמואל ברנד ועם הרב אליעזר רובין שאף נמנה עם כותבי חידושיו.
נפטר בט"ז בחשוון תשע"ט (25 באוקטובר 2018) כתוצאה מסיבוך של ניתוח שעבר, ונקבר בהר המנוחות בירושלים. בהלווייתו מונה בנו, הרב ברוך מרדכי מינצברג, חתנו של הרב ברוך שפירא, לממשיך דרכו בהנהגת הקהילה ומוסדותיה.
משפחתו

בנו הבכור אלימלך הוא מנהל חינוכי בתלמוד תורה צאן קדשים בביתר עילית ובבית שמש.
בנו השני, ברוך מרדכי, משמש כיום כממשיכו בהנהגת הקהילה.
חתנו הרב אשר ליכטנשטיין משמש כר"מ בישיבת חיי משה בירושלים.
חתנו הגדול, הרב מתתיהו הירשמן, נשא במשך למעלה מ-20 שנה בעול הניהול הכלכלי של מוסדות הקהילה. במשך השנים החלה מתיחות בין השנים, שהגיעה לשיאה בשנת 2011 כשנחשפה פרשת זיוף מסמכים חמורה שהתנהלה במשרדי המוסדות, ובעקבות דרישת הרב הירשמן לבצע חקירה פנימית לגילוי זהות המלשינים לטענתו, הרחיק הרב מינצברג את חתנו מניהול המוסדות ונוצר קרע בין השנים. סכסוך זה הוביל לפרישה של כמה ממקורבי הרב הירשמן, ביניהם אף ראש ישיבת המתמידים באותה עת, הרב חיים מן ההר.
כמה מגיסיו הם הרב שלמה פישר, הרב שלום חיים פרוש והרב חיים ברנד (ר"מ בישיבת לוצרן ואביו של הרב שמואל ברנד).
הפולמוס על דרכו

הרב מינצברג היה בעל השקפה מתונה ביחס לחוגי העדה החרדית לדוגמה התנגד להשתתפות תלמידיו בהפגנות בירושלים, כמו כן התיר קבלת שטחי ציבור מעיריית ירושלים לצורך הקמת מוסדות הקהילה, דבר הנחשב לאיסור חמור בעדה החרדית, וכן הורה לתלמידיו שאין הכרעה בשאלה ההלכתית של הצבעה בבחירות, וזה נידון כ'אלו ואלו דברי אלוקים חיים', ולכן כל אחד ינהג כמנהג אבותיו, בעקבות כך נמתחה נגדו ביקורת מצד חוגי העדה החרדית שבתוכה גדל והתחנך וממנה הגיעו רוב בני קהילתו, ובשנת תשנ"ה חל נתק בין קהילתו לקהילות המזוהות עם 'העדה החרדית', קבוצה מתלמידיו אף פרשה מהקהילה והקימה קהילה נפרדת בשם 'תפארת ירושלים', ובהמשך הוקמה גם קהילת 'אנשי ירושלים' מפורשי קהילתו. עם זאת, חלק מרבני הבד"צ של העדה החרדית המשיכו לקיים קשר עם הקהילה ועם הרב מינצברג עצמו, כך לדוגמה הרב משה שטרנבוך ראב"ד העדה החרדת הספידו במסע הלויתו.
בהמשך לסכסוך מתמשך בין קהילת מתמידים שבראשותו לבין העדה החרדית, יזמה קבוצה ממתנגדיו, בחודש כסלו ה'תשס"ב, ליקוט של קטעים מדבריו המוקלטים, אדם לא חרדי שיעיין בדברים יתקשה להבין על מה יצא הקצף, אבל לפי הקודים החרדיים בדרשות אכן הושמעו רעיונות לא מקובלים, קטעים אלו הועלו על הכתב ואף קובצו לקלטת דוגמה. והטענות המרכזיות היו על שיטתו החינוכית המקבלת בחיוב ואף מעודדת חשיבה עצמאית והתעמקות ביסודות האמונה, על זה שהוא רואה את דורנו כנעלה על דורות קודמים בהיבטים מסוימים, בניגוד למקובל שיש ירידת הדורות, וכן על השקפתו המתייחסת ל'העולם הזה' באור חיובי, ובמיוחד נגד סגנון שיעוריו שהתאפיינו באווירה קלילה ומבודחת במידת מה. ועל נוהגו לבקר אישים רבניים באופן שאינו מקובל בציבור החרדי, כגון דבריו על הרב יחזקאל לוונשטיין שביקר אותו בחריפות על המקום המרכזי המוענק במשנתו ליראת העונש. בעיני הקנאים נחשבו דבריו מינות של ממש, בהקשר זה, עם חומר זה פנו מתנגדיו לרבנים בכירים בציבור החרדי והחתימו אותם על כרוז חריף נגד הרב מינצברג וקהילתו. דבר היוזמה הודלף לתלמידיו של הרב מינצברג והללו בהתערבות הרב עזריאל אוירבך הצליחו למנוע את פרסום הכרוז, ואף להשפיע על חלק מהרבנים החתומים לחזור בהם מחתימתם. למרות כך, החליטו יוזמי ההחתמה לפרסם את החומר. הללו כינסו את הקטעים האמורים לחוברת בשם "כאבה של ירושלים", אשר יצאה לאור על ידי נטורי קרתא בחורף 2002.
פרסום החוברת גרם לסערה זוטא בציבור החרדי. קהילתו פרסמה כרוז תחת הכותרת "זיוף מזעזע כל לב", ולפיו מדובר בזיוף ובהוצאת דברים מהקשרם. בתגובה פרסמו מתנגדיו כרוז נגדי תחת הכותרת "היאך יכחיש חי את החי", שבו נטען כי העתקי הקלטות המקוריות בשלמותן יסופקו על-ידם לכל דורש.
בסופו של דבר שככה המהומה, והרב מינצברג המשיך למסור את שעוריו וספריו המשיכו לצאת לאור. ואף זכו להסכמה מגדולי הרבנים בציבור החרדי, עם זאת ספריו ערוכים היטב ואינם משקפים את כל תוכני הקלטות.
ספריו

תורתו של הרב מינצברג יוצאת לאור בסדרת הספרים "בן מלך" (על שם אביו הרב אלימלך מינצברג). בתחילת הכרך הראשון על התורה, צורפו מאמרים המציגים את השקפתו בעניין חשיבות לימוד התנ"ך והעיון בדרשות חז"ל על המקרא, וכן מאמרי יסוד בשיטתו הפרשנית.
במשך מספר שנים תלמידי הרב מינצברג ערכו את חידושיו והוציאו עלון בשם תורה ודעת (עד עתה יצאו חמישה כרכים של אוגדנים של גיליונות העלון), וכן קבצים נוספים עם חידושיו. כיום מוציאים תלמידיו עלון שבועי בשם אוצרות בן מלך שמתפרסמים בו חידושי תורה שלו על פרשת השבוע ועוד. על הספרים הסכימו הרב יוסף שלום אלישיב, הרב שמואל וואזנר, הרב שמואל אוירבך, ורבנים נוספים. לספרים צורף גם מכתב של כמה מזקני ירושלים (הרב זונדל קרויזר, ר' מרדכי אהרן שיינברגר, ר' חיים בנימין לוצקין ועוד) בשבח הכתבים. להערכה מיוחדת זכה מהרב ברוך דב פוברסקי שהיה מקבל בקביעות את הגיליון תורה ודעת והיה עמו בקשר תורני.
בן מלך על התורה י"ב כרכים
בן מלך חכמה ומוסר
בן מלך על המצוות התמידיות במקדש,
בן מלך חג המצות
בן מלך ספירת העומר וחג השבועות
בן מלך ימי בין המצרים גלות וגאולה
בן מלך ימים נוראים
בן מלך חג הסוכות
בן מלך חנוכה
בן מלך ימי הפורים
בן מלך הגדה של פסח
בן מלך שיר השירים
בן מלך שבת קודש
בן מלך מידת הביטחון
בן מלך שומע כעונה
בן מלך עניינים בש"ס ובהלכה
בן מלך זמירות שבת
קטלוג הקלטות שעורי בן מלך
אשכבתיה דבן מלך
תלמידיו

הרב אליהו מאיר פייבלזון ראש ישיבת פתחי עולם
הרב יצחק פנחס גולדווסר משגיח בישיבת אור ישראל בפתח תקווה ומחבר ספרי מוסר ומחשבה
הרב חיים מן ההר
הרב משה קלצקין מייסד שיטת זכרו ממקימי תלמוד תורה זכרו תורת משה בשכונת שמואל הנביא
הרב דוד אהרן סופר רב במשכן דוד אהרן ברחוב אגן האיילות בגבעת זאב בן הרב יעקב חיים סופר מראשי ישיבת כף החיים בירושלים רחוב אהלי יוסף
הרב דוד לוי יושב ראש ארגון פלא יועץ
הרב אורי הולצמן מחבר ספרי להתהלך
הרב יוסף הירשמן - ראש ישיבת שומרי החומות
הרב חנינה יום טוב ליפא ליוש רב שכונת גרין פארק במודיעין עילית
הרב מנדל פרוש רב קהל עדת ירושלים מודיעין עילית
הרב חיים קוק ראש ישיבת תורת רפאל
הרב נפתלי אנשין מחבר חומש פשוטו של מקרא ורש"י כפשוטו
לקריאה נוספת

הרב יחיאל משה ורטהימר, פשוטו של מקרא ודרשות חז"ל על פי יסודותיו של מו"ר הגר"ל מינצברג, קובץ חצי גבורים, ח אלול תשע"ה עמוד תקצז
הרב יחיאל משה ורטהימר, שבת שכולה שבת.
אליהו סולוביצ'יק 'רבי לייב מינצברג' ומשנתו.
שלום שטיין, רבי ליב מינצברג מי הוא היה ומהו חידש / יצר / נטע בכרם היהדות?
הערות שוליים

↑  ראו: מסיבת מלוה מלכא למלאות שבע עשרה שנה להתיסדות ישיבת המתמידים בירושלים, הצופה, 7 באפריל 1966, עמ' 4
↑  קהל עדת ירושלים, תורה ודעת Vol. 57705771 No. 116 - 147 5771 -, באתר היברובוקס
↑  שלמה זינגר, פרויקט מיוחד: שבת אין מירון של מעלה!, באתר גי די אן,, ‏ט"ז באייר תשע"ד
↑  לוח המתמידים גיליון 318 חג הסוכות תשפ"ג
↑  קובי רוזן, ‏מנהיג 'המתמידים': הגאון רבי לייבל מינצברג זצ"ל, באתר כיכר השבת, 25 באוקטובר 2018
↑  משה ויסברג,, מנהיג 'המתמידים' החדש שנוסע באוטובוסים - פרופיל מרתק, באתר בחדרי חרדים, ‏ט"ו ניסן תשע"ט 20/04/2019
↑  יאיר אלטמן, חשד: ישיבות זייפו תעודות זהות והונו במיליונים, באתר ynet, 21 בנובמבר 2010
↑  בן מלך חכמה ומוסר, עמוד צב, מאמר ד ממלכת כהנים וגוי קדוש.
↑  בראש הספר 'בן מלך על התורה - בראשית נח'
↑  הרב חיים מצגר, סדר ומבנה בחמשה חומשי תורה, באתר רציו, וכן בגליון פשטות המתחדשים ניסן תש"פ עמוד ט.
↑  הרב לייב מינצברג,, דרכי החינוך בדורנו – שיחה,, באתר לב לדעת
↑  בן מלך חכמה ומוסר, מאמר יא, 'היחס הנכון לנטילת תענוג והנאה מהעולם הזה'. בתוך אתר לדעת
↑  בן מלך, בראשית ח"ב מאמר חלוקת העושר בעולם על פי התורה, עמוד רה.
↑  משה ויסברג,, רבי לייבל: "שניהם לא יצליחו לעולם להקים ממשלה", באתר בחדרי חרדים, ‏כ' חשון תש"פ 18/11/2019
↑  דברי הגאון הגדול רבי לייב מינצברג שליט"א, באתר בלוג קדושת ציון
↑  קריאת כיוון, באתר ערוץ 7, 16 בנובמבר 2017
↑  מנחם הירשמן, כך נעלמה המתיחות ההיסטורית עם חב"ד, באתר בחדרי חרדים, 29 בספטמבר 2018
↑  כאבה של ירושלים עמוד יג
↑  בנימין בראון, חברה בתמורה, עמוד 371 - 372
↑  העלונים באתר שטייגן
↑  ראה בהספדיו על הרב מינצברג בתוך אשכבתיה דבן מלך עמוד רכו ואילך, וכן עמוד תפז ואילך, וכן עמוד שא ואילך.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310658805171  ISNI: 0000 0000 8261 7223  LCCN: no2008180514  VIAF: 71221225   WorldCat (עם VIAF): 71221225
איש האלוהים מיהודה והנביא מבית אל

הסיפור על איש האלוהים מיהודה והנביא מבית אל מופיע בספר מלכים א', פרק י"ג. איש האלוהים מיהודה נשלח בידי ה' לבית אל להינבא על ביעורם של המזבח שבנה ירבעם בבית אל ושל עבודת הבמות בממלכת ישראל. לנבואתו התלוו שני מופתים מרשימים. לאחר מכן, הכשיל אותו נביא אחר מבית אל והביא למיתתו.
רקע

פילוג ממלכת ישראל המאוחדת והקמת ממלכת אפרים הובילו למצב שבו ירבעם שולט באוכלוסייה שמורגלת בעבודת ה' בבית המקדש שנמצא בממלכת יהודה. דבר זה יכול היה לגרום לפירוקה של מלכות ישראל הריגת ירבעם וחזרת מלכות יהודה המאוחדת, כדי לצמצם את הסיכויים לאיחוד כזה, הקים ירבעם שני עגלי זהב, אחד בבית אל ואחד בדן, כתחליף לבית המקדש. בנוסף, כדי לצמצם את הקשר הפולחני עם ממלכת יהודה, הועתק חג הסוכות חודש קדימה, לט"ו בחשוון, שבו תוכנן (בשנתו הראשונה של ירבעם) לקיים את טקס חנוכת העגלים.
הסיפור המקראי

איש האלהים מיהודה בא לבית אל ביום חג חנוכת המזבח, ומצא שם את ירבעם עומד על המזבח להקטיר. איש האלהים קרא אל המזבח ("מזבח מזבח") ונבא עליו, שעתיד לבא מלך "לבית דוד יאשיהו שמו" ולטמא את המזבח - ”וְזָבַח עָלֶיךָ אֶת כֹּהֲנֵי הַבָּמוֹת הַמַּקְטִרִים עָלֶיךָ וְעַצְמוֹת אָדָם יִשְׁרְפוּ עָלֶיךָ” (ספר מלכים א', פרק י"ג, פסוק ב'). כדי לחזק את דבריו, ולהדגים את החרבת הבמות בידי יאשיהו, הנביא עשה מופת, שבו נהרסה במת העגלים.
ירבעם בן נבט הושיט את ידו בתנועת רמיזה לעבדיו וקרא להם לעצור את איש האלהים מיהודה, כדי להביאו לדין ולדונו כדין נביא שקר, אך ידו לקתה בשיתוק, בדיוק בזמן שהתרחש המופת של המזבח. בצר לו, פנה ירבעם אל איש האלהים וביקש ממנו שיתפלל בעדו ("חל נא את פני ה' אלהיך"). ואכן, איש האלהים התפלל, ותפילתו התקבלה ("ותהי כבראשנה"). עם זאת, סירב איש האלהים להענות להזמנותו האדיבה של המלך לבא אל ביתו ולסעוד את לבו. הוא נימק את סירובו במצוות ה' עליו, שאסר עליו לאכול לחם ולשתות מים בבית אל, ואף לא התיר לו לשוב למקומו באותה דרך שהלך בה לבית אל. וכך, עזב איש האלהים את העיר, כשהוא מציית לכל האיסורים שאסר ה' עליו.
נביא זקן שישב בבית אל, ככל הנראה נביא שקר[דרוש מקור], שמע מבניו על מעשי איש האלוהים, הלך בעקבותיו, והזמין אותו לאכול בביתו. משסירב איש האלוהים, בהתאם לציוויים שקבל, שיקר ואמר לו שהוא קיבל נבואה סותרת, המצווה אותו להביא את איש האלוהים אל ביתו ולהאכיל אותו. איש האלוהים השתכנע מדברי הנביא הזקן, והלך אל ביתו בבית אל לאכול. לאחר שסיימו את הסעודה, התנבא נביא השקר נבואת אמת, המוכיחה את איש האלוהים שעבר על הנבואה שקיבל, ומודיעה לו על עונשו ("לא תבא נבלתך אל קבר אבותיך"). בדרכו חזרה ליהודה, איש האלהים נהרג בידי אריה ש"שברו", אבל לא אכלו. בנוסף, לא פגע האריה בחמור שרכב עליו איש האלהים, ושניהם, האריה והחמור, לא עזבו את הגופה. הנביא הזקן, בא ומצא את גופת איש האלוהים, ולקח אותה כדי לקברה בעירו (ובכך התקיימה הנבואה על העונש). הזקן ציווה על בניו, שבמותו יניחו את עצמותיו בסמוך לעצמות איש האלהים, כדי שעצמותיו ימלטו מגזרת הפורענות שנגזרה על המזבח ועל המשתמשים בו, משום שהוא יודע ”כִּי הָיֹה יִהְיֶה הַדָּבָר אֲשֶׁר קָרָא בִּדְבַר ה', עַל הַמִּזְבֵּחַ אֲשֶׁר בְּבֵית אֵל, וְעַל כָּל בָּתֵּי הַבָּמוֹת, אֲשֶׁר בְּעָרֵי שֹׁמְרוֹן” (מלכים א', י"ג, ל"ב).
האפילוג

בספר מלכים ב', פרק כ"ג מתוארים ביעור עבודת האלילים וריכוז הפולחן בבית המקדש על ידי יאשיהו מלך יהודה. בפסוקים טז-יח מתוארים מעשיו בבית אל. תיאור זה מתייחס ישירות לסיפור על איש האלוהים מיהודה והנביא מבית אל.
על פי המתואר, יאשיהו הוציא עצמות אדם מן הקברים שבקרבת מקום כדי לשרפם על המזבח בבית אל ובכך לטמאו. הוא עצר כאשר הבחין במצבה בולטת על אחד הקברים. כששאל לגביה נאמר לו שזהו קברו של הנביא מיהודה שניבא על מעשיו אלה של יאשיהו בבית אל. יאשיהו ציווה להניח לעצמות הנביא, ומאחר שבקבר הנביא מיהודה נקברו גם עצמות הנביא מבית אל, ניצלו בזכותו גם עצמותיו.
תיחום הסיפור, אחדותו הספרותית, ומסגרת העריכה שלו

מקובל לתחום את היחידה הספרותית לפרק יג, א-לב. ד"ו ואן וינקל הציע לכלול בתחום הסיפור גם את יב, כה-לג ואת יג, לג-לד. הזיקה הספרותית בין הסיפור לבין האפילוג שבמלכים ב איננה ברורה לחלוטין. לדעת חלק מהחוקרים, האפילוג היה מעיקרו סיומו של הסיפור, וההפרדה בין גוף הסיפור לאפילוג, ושיבוצו של הראשון בתיאור ימי ירבעם ושל השני בתיאור ימי יאשיהו, הם מעשה ידי עורך.
הסיפור חריג באופיו, מורכב ורב תהפוכות, וקשה למצוא בו רעיון מלכד או מסר ברור. מאפיינים אלה הובילו חלק מהחוקרים לפקפוק באחדותו הספרותית ולמסקנה שהסיפור כפי שהוא לפנינו הוא פרי התפתחות ספרותית מורכבת.
נושאים בפרשנות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מפרשי הסיפור העלו שאלות פרשניות רבות על הסיפור. השאלות הבולטות הן שאלת מטרתו של הנביא הזקן בהחלטתו להכשיל את איש האלוהים באכילה בביתו, והשאלה מדוע לא נראה שהוא נענש על כך.