הסכסוך האוקראיני–רוסי
הסכסוך > מלחמה כוללת

בסוף מרץ-תחילת אפריל 2021, הצבא הרוסי העביר כמויות גדולות של נשק וציוד ממערב ומרכז רוסיה, ועד סיביר, לחצי האי קרים ולמחוזות וורונז' ורוסטוב ברוסיה. מומחה למודיעין זיהה ארבע עשרה יחידות צבאיות רוסיות מהמחוז הצבאי המרכזי שעברו בקרבת הגבול הרוסי-אוקראיני, וכינה זאת התנועה הצבאית הבלתי מוכרזת הגדולה ביותר מאז הפלישה לקרים בשנת 2014. רמטכ"ל הכוחות המזוינים של אוקראינה, רוסלן חומצ'ק, אמר כי רוסיה הציבה עשרים ושמונה קבוצות טקטיות גדודיות לאורך הגבול, וכי צפוי שיובאו עוד עשרים וחמישה, כולל ממחוזות בריאנסק ו-וורונז' במחוז הצבאי המערבי של רוסיה. למחרת, רוסיה הצהירה כי היא שינעה את הכוחות לצורך תרגול שמטרתו לבחון את מוכנות הצבא הרוסי לנוכח תרגילי נאט"ו שנערכו באירופה בחודש מארס. סוכנות הידיעות הממלכתית הרוסית TASS דיווחה כי חמישים גדודים שלה המורכבים מ-15,000 חיילים נאספו לתרגילים במחוז הצבאי הדרומי, הכולל את חצי האי קרים וגובל גם באזור הסכסוך של דונבאס. עד 9 באפריל, ראש משמר הגבול האוקראיני העריך ש-85,000 חיילים רוסים כבר היו בקרים או בטווח של 40 ק"מ (25 מייל) מהגבול האוקראיני.
נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי שוחח עם הנשיא האמריקני ג'ו ביידן והפציר בחברות נאט"ו לזרז את בקשת החברות של אוקראינה. דובר הקרמלין, דמיטרי פסקוב אמר כי תנועות הצבא הרוסי אינן מהוות איום, אך פקיד הממשל הרוסי דמיטרי קוזאק, הזהיר כי הכוחות הרוסיים יכולים לפעול כדי "להגן" על אזרחי רוסיה באוקראינה, וכל הסלמה של הסכסוך פירושה "תחילת הסוף של אוקראינה" – "לא ירייה ברגל, אלא בפנים". בזמנו עבור חצי מיליון בני אדם ברפובליקה העממית של דונייצק וברפובליקה העממית של לוהנסק הונפקו דרכונים רוסיים מאז פרצו הקרבות ב-2014. רוסיה סירבה להשתתף כאשר אוקראינה ביקשה פגישה עם צרפת, גרמניה וארגון OSCE. קנצלרית גרמניה אנגלה מרקל התקשרה לנשיא רוסיה ולדימיר פוטין כדי לדרוש לבטל את עיבוי הכוחות הרוסיים בגבול עם אוקראינה. דוברת הבית הלבן ג'ן פסקי הודיעה בתחילת אפריל 2021 כי הגעת חיילים רוסים לגבול אוקראינה היא הצטברות הכוחות הגדולה ביותר מאז 2014.
ב-24 במרץ, חתם נשיא אוקראינה זלנסקי על צו 117/2021 המאשר את "אסטרטגיית הניתוק והשילוב מחדש של השטח הכבוש הזמני של הרפובליקה האוטונומית של קרים והעיר סבסטופול." ב-17 באפריל, שירות הביטחון הפדרלי הרוסי עצר את הקונסול הכללי האוקראיני בסנקט פטרבורג, אולכסנדר סוסוניוק, בשל האשמות ריגול והאשים את סוסוניוק בניסיון להשיג מידע מסווג ממסד נתונים של שירות הביטחון. משרד החוץ הרוסי הצהיר כי הוא זימן את הממונה על אוקראינה, ואסיל פוקוטילו, ואמר לו שסוסוניוק נאלץ לעזוב את המדינה עד 22 באפריל. משרד החוץ האוקראיני הצהיר אז בתגובה שסוסוניוק הוחזק במשך מספר שעות לפני ששוחרר ומחה על מעצרו של סוסוניוק ודחה את האשמותיה של רוסיה והוסיף כי המשרד יגרש "דיפלומט בכיר מהשגרירות הרוסית בקייב" בתגובה ל"פרובוקציה" תוך 72 שעות החל מ-19 באפריל. ב-22 באפריל, שר ההגנה של רוסיה, סרגיי שויגו, הכריז על נסיגה בתרגיל עם חיילים שיחזרו לבסיס עד 1 במאי, אך השאיר ציוד באזור התרגיל לקראת התרגיל השנתי עם בלארוס בספטמבר 2021.
בספטמבר 2021 ערכה אוקראינה תרגילים צבאיים עם כוחות נאט"ו. הקרמלין הזהיר כי נאט"ו מרחיבה את התשתית הצבאית באוקראינה וזה יחצה "קווים אדומים" עבור הנשיא הרוסי פוטין. בנובמבר 2021 תיאר משרד ההגנה הרוסי את פריסת ספינות המלחמה האמריקאיות בים השחור כ"איום על הביטחון האזורי והיציבות האסטרטגית". בצבא הרוסי הזהירו כי הם בוחנים מקרוב את מרחב המבצעים במקרה של ניסיונות מטעם קייב ליישב את הסכסוך בדרום מזרח המדינה בכוח.
ב-13 בנובמבר הודיע נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי שרוסיה קירבה שוב 100,000 חיילים באזור הגבול. בתחילת נובמבר, דיווחים על עיבוי נוכחות צבאית רוסית הניעו את הממשל האמריקאי להזהיר את האיחוד האירופי כי רוסיה עשויה לתכנן פלישה אפשרית לאוקראינה. דובר הקרמלין דמיטרי פסקוב הכחיש את הטענות לפיהן רוסיה נערכת לפלישה אפשרית לאוקראינה והאשים את אוקראינה ב"תכנון פעולות אגרסיביות נגד דונבאס." פסקוב דחק בנאט"ו להפסיק "לרכז אגרוף צבאי" ליד גבולות רוסיה ולהפסיק לחמש את אוקראינה בנשק מודרני. ב-26 בנובמבר האשים הנשיא זלנסקי את רוסיה בתמיכה בתוכנית להפלת ממשלתו. רוסיה הכחישה את האשמותיו.
ב-30 בנובמבר הצהיר פוטין כי הרחבת הנוכחות של נאט"ו באוקראינה, במיוחד פריסת טילים ארוכי טווח המסוגלים לפגוע במוסקבה או מערכות הגנה מפני טילים דומות לאלו ברומניה ופולין, תהיה סוגיית "קו אדום" עבור הקרמלין. לדבריו, מערכות הגנת טילים אלו עשויות לעבור שינוי למשגרי טילי שיוט ארוכי טווח התקפיים מדגם טומהוק. לדברי פוטין, "אם תופיע מערכות תקיפה כלשהי בשטח אוקראינה, זמן הטיסה למוסקבה יהיה שבע עד 10 דקות, וחמש דקות במקרה של פריסת נשק על-קולי." מזכיר נאט"ו, הגנרל ינס סטולטנברג הצהיר כי "רק אוקראינה ו-30 בעלות ברית נאט"ו מחליטות מתי אוקראינה תצורף לנאט"ו. לרוסיה אין וטו, לרוסיה אין שום זכות דיבור ולרוסיה אין זכות להקים תחום השפעה כדי לנסות לשלוט בשכנותיה."
בדצמבר 2021, הרשויות באוקראינה טענו כי רוסיה שולחת צלפים וטנקים לאזור וב-1 בדצמבר האשימה רוסיה את אוקראינה בהצבת מחצית מצבאה - סדר גודל של כ-125,000 חיילים - באזור דונבאס כדי לפתוח בעימות עם הבדלנים הפרו-רוסיים. ב-3 בדצמבר, הנשיא פוטין מתח ביקורת על אוקראינה על השימוש ברחפן מדגם Bayraktar TB2 טורקי כנגד בדלנים פרו-רוסים בדונבאס ואמר שהצעד מפר את פרוטוקול מינסק. ב-9 בדצמבר האשימה רוסיה את אוקראינה בהעברת ארטילריה כבדה לעבר קו החזית שבו נלחמים בדלנים עם כוחות אוקראינים. ראש המטה הכללי הרוסי, ולרי גרסימוב, הצהיר כי משלוחי מסוקים, כלי טיס בלתי מאוישים ומטוסים של נאט"ו לאוקראינה דוחפים את הרשויות האוקראיניות לנקוט בצעדים חדים ומסוכנים. כל פרובוקציה של שלטונות אוקראינה בדרך של יישוב כפוי של הבעיות בדונבאס ידוכא. ב-31 בדצמבר 2021 נשיא רוסיה ונשיא ארצות הברית ניהלו שיחה טלפונית, כאשר פוטין הזהיר כי הטלת סנקציות אמריקאיות על רוסיה יהוו טעות קטלנית.
רוסיה המשיכה להגדיל את הכוחות סביב אוקראינה וקיימה תרגיל צבאי עם בלארוס. בפברואר 2022, הכירה רוסיה בעצמאות הרפובליקות הבדלניות שהיו בחסותה: הרפובליקה העממית של דונצק והרפובליקה העממית של לוהנסק. לאחר מכן, פתחה רוסיה במתקפה צבאית על אוקראינה. נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי ניתק את יחסי אוקראינה–רוסיה.