stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דוד בן-יוסף
ביוגרפיה

נולד בשכונת מאה שערים בירושלים ליוסף ולמרים שפיצר. כשהיה בן שלוש נפטרה אימו ממחלת השחפת, ודוד נשאר לגור אצל סבו וסבתו בשכונת שערי חסד, בעוד אביו עבר לנתניה להתפרנס מליטוש יהלומים ולאחר מכן כמורה לעברית באולפן "עקיבא" בנתניה וכחקלאי במושב אביחיל. כאשר אביו התחתן בשנית, עבר דוד לגור עם אביו במושב אביחיל.
למד בתלמוד תורה עץ חיים ובישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה – שם שהה בזמן מלחמת העצמאות. שינה את שם משפחתו ל"בן יוסף" בהשראת סיפור גבורתו של שלמה בן-יוסף ששמע בתנועת הנוער.
בצה"ל שירת בגרעין נח"ל של בני עקיבא בקיבוץ סעד ושם גם התחתן עם אשתו הראשונה ונולדו להם בן ובת. כעבור מספר שנים הם התגרשו ובן יוסף עבר לכפר בתיה ולאחר מכן לעין צורים, שם עבד בלול.
הוא החל להתעניין בחינוך, נמשך להגותו של קארל רוג'רס ולספרו "חופש ללמוד" שדיבר על שיטת חינוך אחרת: אמונה באנשים, פתיחות, שוויון וחינוך בגובה העיניים. הוא גם החל לעסוק בלימוד אנגלית באופן עצמאי.
במלחמת ששת הימים שימש כחובש קרבי בחטיבה 7 שעברה את מסלול הלחימה בסיני: מרפיח ועד תעלת סואץ. במהלך המלחמה ניצל ממוות לאחר שהותקף בידי טנק מצרי. בעקבות הצלתו התייעץ עם הרב חיים דרוקמן, שהיה המדריך שלו בבני עקיבא והוא עודד אותו לעסוק בחינוך.
בן יוסף החל ללמד בישיבת נחלים, אך בעקבות חילוקי דעות עם הרב יוסף בא גד על דרכו החינוכית עזב כעבור שנתיים. אז החל לשמש כמדריך במדרשית נעם. על עבודתו במדרשייה סיפר בנו של דוד, שי בן יוסף: "הוא כמובן לא היה מדריך קונבנציונלי. בעצם ראה את עצמו כמחנך, ועשה עם התלמידים כל מיני עבודות חינוכיות שמבוססות על אמון. הוא לימד אותם שירים עבריים ותרבות ישראלית, וכמובן גם דיבר איתם על אמון, עצמאות, פתיחות. ועל רקע זה שוב היו לו הרבה התנגשויות עם המערכת, שהאמינה במשמעת בשעה שהוא האמין במשמעות".
במלחמת יום הכיפורים שימש כחובש קרבי בקרב החווה הסינית ובתעלת סואץ.
אחרי המלחמה החל להתעניין ולעסוק ביוגה ומדיטציה. בעקבות עיסוקו בתחומים אלו פוטר ממדרשית נעם, והוא עבר ללמד בישיבה תיכונית "קול מבשר" במבשרת ציון. הוא פוטר גם משם והחל לעסוק בכתיבה וניסה להתפרנס מעבודות שונות: הוא עבד כסוכן למכירת אנציקלופדיות, ניהל מרכז קליטה בירושלים, ניהל את סניף קופת חולים מאוחדת בקריית ארבע. בתקופה זו הכיר את השחקנית בתיה לנצט, והחל בחלופת מכתבים עימה. על כך סיפר בנו שי בראיון: "אבא העריץ אותה כשחקנית, הרבה לפני שפגש אותה, ופתאום הם נפגשו אצל חברה משותפת, ובתיה מאוד רצתה לדעת איך זה שאבא קם בבוקר כל כך מאושר. היא סיפרה לו שלמרות שחזרה בתשובה, היא עדיין לא מאושרת. אבא ניסה להסביר לה במכתב מה סוד האושר שלו, ומזה התחילה תכתובת שלמה". תכתובת הזו יצאה לאור כספרו הראשון: "האם יש סיכוי לאהבה". הספר הפך לרב מכר, נמכר ביותר מ־200 אלף עותקים, ותורגם לאנגלית, צרפתית, ספרדית ורוסית. בספר הזה העלה בן־יוסף על הכתב את עיקרי תפיסת העולם שלו: חופש, ביטחון העצמי וחיבור האדם לעצמו ולכוחותיו כמוקד האושר והשמחה, זאת לעומת היעדר ביטחון עצמי וכניעה להשפעות אחרים כמוקד העצב והדיכאון.
בספריו הבאים החל לפתח גם תיאוריה של ריפוי טבעי לסרטן. לשיטתו, תאי הסרטן הם תאים "חסרי זהות", משום שהנפש מרגישה שאינה ממלאת את ייעודה הטבעי אלא נכנעת ללחצים חיצוניים. התחברות מחודשת של האדם לעצמו, לכישוריו, לדברים שהוא אוהב לעשות, הם, לדבריו, התרופה לסרטן.
החל משנות התשעים חלה 4 פעמים בסרטן וריפא את עצמו. לדברי בנו, שי, באופן רשמי הוא אובחן רק בפעם הראשונה, ואחר כך סירב לראות רופאים.
ב-25 שנותיו האחרונות התקיים מתזונה של סימילאק צמחי, צימוקים ותמרים בלבד.
דרכו החינוכית

הוא היה מראשוני הדוגלים בחינוך הפתוח בארץ ופיתח שיטות הוראה ייחודיות תוך שימת דגש על חדוות היצירה של התלמידים.
בספריו מותח בן יוסף בקורת רבה על מערכת החינוך, אך למרות כל זאת הוא אינו מאשים אותה במצבה. לפי תפיסתו יש לעודד את התלמיד לחשוב וליצור ולהתקדם בקצב שלו (״חנוך לנער, ולא חנוק לנער״).
מטרת החינוך לפי בן יוסף היא ״לחיים״ ראשי תבות לחוות חדוות יצירה יחודית משמעותית. בספרו ״משחק הצלילים״ הוא מעיד שהצליח ללמד חומר של שלוש שנות לימוד באנגלית לתלמידי תיכון בשנה אחת, בעזרת שיטת הלימוד המיוחדת שלו.
ספריו

האם יש סיכוי לאהבה?, ירושלים: י. מרכוס, ה'תשמ"ד 1984, 295 עמ'. תורגם לאנגלית, צרפתית, ספרדית ורוסית. (עיצוב כריכה: ברוך נחשון)
קריאה למרד נגד המחלות, ירושלים: מכון היל"ה (הפצת ידע לבריאות האדם) ה'תשמ"ו 1986, ציורים: צבי זלבסקי, 150 עמ'
דוד בן-יוסף וד"ר דניאל אגמון, משחק הצלילים, קריית ארבע: ד' בן יוסף, ה'תשמ"ט 1989, 215 עמ'
זרימה שוטפת, בית אל: ספריית בית אל, ה'תש"ן, 1990, 152 עמ'
יש חיים אחרי יאוש, בית אל: דוד בן יוסף, ה'תשנ"ב, 303 עמ'
משחק האהבה, בית אל: ד. בן יוסף, ה'תשנ"ג 1993, 151 עמ'
דוד בן-יוסף ומשה חסדאי, לחיים!!! (לצד משה חסדאי), בית אל, ה'תשנ"ו 1996. רובו צילום מכתב יד. כולל מכתבים שנשלחו על ידי דוד בן יוסף – ברובם אל משה חסדאי, בעיקר בנושאי יחסי אישות בין בני זוג שומרי מצוות. בספר שלובים קטעים מספרים אחרים. 200 עמ'
עיגולי השמחה של דסי מבריאים את דוד בן יוסף, בית אל: סמר – ספרים מקור ראשון, ה'תשנ"ז 1997. נכתב בהשארת מאבקה של דסי רבינוביץ' בסרטן. 300 עמ'
חלום השלום, בית אל: סמר – ספרים מקור ראשון, ה'תשנ"ט 1999, 207 עמ'
מיטב אוהבת שוקולד, ה'תשס"ז 2007
נולדנו בשביל להתעלס עם החיים, תל אביב: יישוב הדעת, ה'תשע"א, 2011, 100 עמ'
עם דויד בן ישי קשת
ספריו של בן יוסף מעוצבים בצורה ייחודית: לעיתים ללא מספרי עמודים, חלקם ערוכים כמכתבים ולא ככתיבה רציפה, חלק מהספרים כתובים בכתב דפוס וחלקם בכתב יד, לעיתים צבעי האותיות והגופנים משתנים לאורך הספר, ולעיתים יש קטעים מנוקדים. כמו כן בספרים באה לידי ביטוי חיבתו של בן־יוסף למשחקי לשון וראשי תיבות מתחכמים.
בן יוסף אינו שומר לעצמו זכויות יוצרים על ספריו וכך הוא כותב:
"כל הזכויות שמורות לכל אחד מיצורי האנוש שרואה את עצמו תמיד בכיוון תיקון ומאמין שאין גבול לשכלול טיב הנגו"ן: נפש גוף ונשמה..."
ספרו הראשון יצא לאור בהוצאת י. מרכוס על ידי המוציא לאור שמשון עילם. לאחר שעילם נפטר בגיל צעיר, דוד בן יוסף אישר לאלמנתו של עילם להמשיך למכור את הספרים, והיא העבירה את הזכויות לחברת "המפיצים בע"מ" שהפיצו את הספר מבלי לשלם לדוד בן יוסף. בעקבות כך בן יוסף הוציא את הספר בהצאה עצמית וחברת "המפיצים בע"מ" תבעה אותו על כך. במשפט אמר בן יוסף שמבחינתו אין לו בעיה עם כך שעוד אנשים מדפיסים את ספרו ומוכרים אותו, רק הוא מבקש שלא יהיה פסק דין שהוא גנב. השופט קיבל זאת פסק ששני הצדדים יכולים להדפיס ולשווק את הספר.
חיים אישיים

דוד היה נשוי ארבע פעמים ונולדו לו חמישה ילדים.
במהלך שירותו בגרעין נח"ל בקיבוץ סעד הכיר את אשתו הראשונה לילי, התחתן איתה וממנה נולדו לו בן ובת – שי בן יוסף ועינת מעוז. לאחר מספר שנות נישואין הם התגרשו.
כשגר בעין צורים הכיר והתחתן עם אשתו השנייה חנה, גרושה עם שתי בנות שהגיעה ממשפחה של חסידות גור. נולדו להם שלוש בנות: שירי נתן, עטרה מלכינסון ואביבית (אשתו של הרב תמיר גרנות). חנה נפטרה מסרטן בשנת 2005.
בגיל 74 התחתן בפעם השלישית עם שני. כעבור זמן היא חלתה ואושפזה בבית אבות בירושלים, וכאשר דוד ביקש להתגרש ממנה, היא סירבה.
בחמש שנותיו האחרונות התגורר בקשת, והיה נשוי לגאולה טבוך.
במהלך חייו נדד בין יותר משלושים מקומות מגורים (בין השאר סעד, כפר בתיה, עין צורים, סנסנה, גניגר, עמק חפר, קריית ארבע, ירושלים, בית אל, שילה, קשת ועוד) ועסק במקצועות רבים ושונים.
נפטר בכ"ו אלול התשע"ז, 17 בספטמבר 2017 לאחר שחלה בסרטן.
הערות שוליים

↑  לדוגמה בעיגולי השמחה של דסי
↑  יצחק דנון, חברה להפצת ספרי קודש תובעת מחבר ספר שהופץ על ידה, ב"אתר הפורומים המשפטיים", 20 בנובמבר 2011
↑    יאיר שלג, ‏עיגולי השמחה של דוד, בעיתון מקור ראשון, 11 באוקטובר 2018
↑   אתר האינטרנט הרשמי של ניווט במורכבות
↑   עינת מעוז, ברשת החברתית פייסבוק
↑  ערוץ 7, הסופר דוד בן יוסף הלך לעולמו, באתר ערוץ 7, כ"ו באלול תשע"ז, 17 בספטמבר 2017
הדר תאנה, לוחם חירות, באתר ערוץ 7, ח' בתשרי תשע"ח, 28 בספטמבר 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302027005171  ISNI: 0000 0000 2392 7360  LCCN: n85015254  VIAF: 2885740   WorldCat (עם VIAF): 2885740
התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל

| --- | --- |

 פעילות:  ארגון הגג של אגודות הסטודנטים באוניברסיטאות ובמכללות בישראל
 התאגדות:  עמותה
 מדינה:  ישראל ישראל
 מטה הארגון:  אבא אבן 18, ירושלים
 יושב ראש:  סיון קורן
 מנכ"ל:  ניר טור
 תקופת הפעילות:  1934–הווה (כ־91 שנים) 
 www.nuis.co.il
 
התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל ("התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות הארצית") היא הארגון היציג של הסטודנטים בישראל וכן מהווה את ארגון הגג של אגודות הסטודנטים באוניברסיטאות ובמכללות בישראל.
נכון לשנת 2024, בהתאחדות חברות אגודות הסטודנטים של כל האוניברסיטאות בישראל ואגודות הסטודנטים המכללות בישראל מלבד אגודת הסטודנטים של הטכניון והאגודה של אוניברסיטת חיפה שפרשו מההתאחדות ב-2021. בסך הכל חברות בהתאחדות 46 אגודות המייצגות כ-350,000 סטודנטים בישראל.
תפקידה המרכזי של ההתאחדות הוא לשמור על זכויות הסטודנטים ומעמדם, כמו גם להעצים את יוזמות הסטודנטים ולעודדם להיות מעורים, פעילים ומובילים בחברה, מתוך שאיפה להשפיע על עתיד מדינת ישראל והחברה האנושית. מתוקף תפקידה וייעודה החברתי, היוותה ההתאחדות את חוד החנית במאבק להפחתת שכר הלימוד (ב-1998 המאבק הביא את ממשלת ישראל להחליט על הקמת ועדת וינוגרד לבחינת שכר הלימוד; וב-2007 נאבקו הסטודנטים נגד הקיצוץ בתקציבי ההשכלה הגבוהה ולמען חזרה למתווה שקבעה ועדת וינוגרד תוך דחיית מסקנות ועדת שוחט לבחינת מערכת ההשכלה הגבוהה), וכן ההתאחדות בהנהגת איציק שמולי (היו"ר דאז) הובילה את המחאה החברתית בקיץ 2011.
יושבת ראש התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות מכהנת מתוקף תפקידה גם כחברה מן המניין במועצה להשכלה גבוהה. החל מנובמבר 2024 מכהנת בתפקיד יו"ר ההתאחדות סיון קורן ששימשה לפני כן כיושבת ראש אגודת הסטודנטים באוניברסיטת חיפה. קורן היא האישה השנייה אי פעם שנבחרה לתפקיד, שכן האחרונה נבחרה בשנת 2002.
מקורות ההכנסה של ההתאחדות הם דמי חבר הנגבים מאגודות הסטודנטים החברות בה (10 ש"ח לסטודנט, נכון לשנת ה'תשע"ח), וכן כספים המתקבלים מחברת הבת אלחון אחזקות (המשמשת כחברת הכלכלית של ההתאחדות) וחברת איסתא ליינס. תקציבה השנתי המלא של ההתאחדות מופיע באתר האינטרנט של ההתאחדות ומעודכן בהתאם לשנת הכספים הרלוונטית.
היסטוריה

הארגון נוסד בחנוכה תרצ"ה (1–3 בדצמבר 1934) בשם "התאחדות הסטודנטים העברים בארץ ישראל", ואיגד בתחילה את הסתדרות הסטודנטים של האוניברסיטה העברית, את אגודת הסטודנטים של הטכניון ואת אגודת הסטודנטים של בית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה בתל אביב (לימים המסד להקמת אוניברסיטת תל אביב).
לאחר קום המדינה שונה שמו של הארגון ל"התאחדות הסטודנטים בישראל", וכינוסה הראשון בשם זה נערך במרץ 1950. מקום מושבה של ההתאחדות בשנותיה הראשונות היה בירושלים.
החל בשנת 1995 ההתאחדות היא מלכ"ר ועמותה רשומה, ומקום מושבה בירושלים.
החל בשנת 2006 ההתאחדות היא חברה מלאה בארגון הסטודנטים האירופי (European Students Union – ESU).
בשנת 2009, לאחר כעשור של פעילות נפרדת, ארגון הסטודנטים בישראל, שייצג את הסטודנטים במכללות, התמזג עם התאחדות הסטודנטים בישראל, שייצגה את הסטודנטים באוניברסיטאות, וכך הפכה התאחדות הסטודנטים לארגון הגג המייצג את רוב אגודות הסטודנטים במוסדות ההשכלה הגבוהה בישראל.
בשנת 2015 שינתה ההתאחדות את שמה באופן רשמי להתאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל.
בשנת 2016 עבר בכנסת תיקון לחוק זכויות הסטודנט (תיקון – עיגון ארגון סטודנטים יציג) בהובלת ח"כ מירב בן-ארי וח"כ שולי מועלם.
מחלקות ההתאחדות > המחלקה לקידום מדיניות אקדמית

מחלקת אקדמיה פועלת לקידום מערכת השכלה גבוהה נגישה ואיכותית – במישור האקדמי, המחלקה מסייעת ומייעצת לאגודות הסטודנטים ודואגת לטיפול פרטני בסוגיות אקדמיות של סטודנטים. במישור החקיקתי, המחלקה מייצגת את ציבור הסטודנטים מול הרשויות ומקדמת חקיקה פרו-סטודנטיאלית.
לשם שמירה על זכויות הסטודנט הוקמה ועדה מיוחדת במועצה להשכלה גבוהה. כמו כן, המחלקה שמה לעצמה למטרה לקדם במיוחד את זכויותיהם האקדמיות של סטודנטים במילואים, ובמסגרת זו פורסמה אמנת המילואים של התאחדות הסטודנטים בישראל.
במסגרת המחלקה פועל גם המדור לקידום סטודנטים ערבים שמטרתו להביא ליצירת מנגנונים באגודות הסטודנטים באוניברסיטאות ובמכללות להעצמת הסטודנטים בני המיעוטים, לגישור על הפערים הקיימים ולקירוב בין-מגזרי. המדור מפעיל תוכנית להגברת הנגישות של האוכלוסייה הערבית אל מוסדות ההשכלה הגבוהה בישראל באמצעות הרחבת היקף המלגות האקדמיות לסטודנטים ערבים והכוונה מקצועית של תלמידי בתי ספר תיכונים במגזר הערבי.
מחלקות ההתאחדות > מחלקת מלגות

מחלקת המלגות שמה לה למטרה לעודד ולהוביל שינוי חברתי ולהעצים את מעורבות הסטודנטים בקהילה ובנעשה בחברה הישראלית. זאת מתוך ראייה שעל הסטודנטים יש ליטול חלק מרכזי בעיצוב המציאות שבה הם עתידים לחיות, נוכח הצרכים והאתגרים החברתיים אשר הולכים ומתעצמים. בהתאם לכך המחלקה מפעילה פרויקטים של מעורבות חברתית בקהילה בתמורה למלגה בפריסה ארצית.
בנוסף, על מנת להקל את הנטל הכלכלי הכרוך בלימודים אקדמיים, מחלקת מלגות מספקת לסטודנטים מידע בנושא מלגות באמצעות מאגר המלגות האינטרנטי.
תוכניות המלגות של המחלקה כוללות מגוון רחב של אפשרויות התנדבות בתמורה למלגה. המחלקה מקיימת מספר שיתופי פעולה עם משרדים ממשלתיים כך למשל- בתוכנית "סטודנטים למען אזרחים ותיקים" (בשיתוף המשרד לאזרחים ותיקים) ישנם שבעה אפיקי התנדבות במטרה להעמיק את הקשר בין צעירים לבין אזרחים ותיקים תוך חיזוק מעמדם בחברה הישראלית (למשל, סיוע לניצולי השואה במימוש זכויותיהם ובתיעוד עדותם); בתוכנית "כאן גרים" בשיתוף משרד הבינוי והשיכון והמשרד לאזרחים ותיקים הסטודנטים עוברים כשותפים לבתיהם של האזרחים הוותיקים, וזכאים למלגה ומגורים בחינם. התוכנית נוצרה על מנת לעזור במציאת פתרונות דיור עבור ציבור הסטודנטים, הקלה על מצוקת הבדידות של אזרחים ותיקים והעמקת הקשר הבין- דורי; בתוכנית "סטודנטים במאבק באנטישמיות ברשת" הסטודנטים נוטלים חלק פעיל במאבק נגד ההסתה, ממפים ומנטרים אתרי אינטרנט אנטישמים במטרה להילחם נגד תופעת האנטישמיות והגזענות כלפי העם היהודי; "קטיף ישראלי" הוא מיזם המשותף למשרד החקלאות, פיתוח הכפר והתאחדות הסטודנטים, המשלב בין הצורך של הסטודנטים בעבודה בקיץ, לבין הצורך של החקלאי בידיים עובדות בעונה הבוערת של הקטיף, ומעניק לסטודנט הזדמנות להשתתף בתוכנית המשלבת עבודה לצד לימודי ציונות, יהדות, חקלאות וחברה.
בנוסף מקיימת המחלקה שיתופי פעולה עם ארגונים מובילים כגון: מלגת ליונס ישראל, ארגון מתנדבים למען הקהילה במיועדת לסטודנטים למקצועות מדעי הטבע; פרויקט צמ"ח (ראשי תיבות של: ציונות, מנהיגות, חינוך) – במסגרת הפרויקט פועלים סטודנטים בבתי הספר לקידום ערכים אלו בקרב בני הנוער; מסד נכויות של הג'וינט ישראל פועל יחד עם מחלקת המלגות לקידום תחום הנגישות בהשכלה הגבוהה ומממן תאי סטודנטים במוסדות שונים.
מחלקות ההתאחדות > מחלקת מעורבות חברתית

מחלקת מעורבות חברתית מעודדת יזמות חברתית סטודנטיאלית מתוך שאיפה להעצים את כוחם של הסטודנטים והסטודנטיות ולעודד מנהיגות צעירה, על בסיס התפישה שתפקידו של הסטודנט בחברה לא יכול להסתכם ברכישת השכלה וקניית דעת, אלא שתפקידו הוא להיות חלק מהשינוי אותו הוא מבקש לראות. במטרה ליצור מציאות חברתית טובה יותר בישראל, המחלקה שואפת לבסס את מעמדו של הסטודנט כמי שיהווה ספינת דגל בכל הנוגע לצדק חברתי – הן במאבקים הנוגעים לאקדמיה והן בתחומים אחרים הנוגעים לסביבה, חברה וזכויות אדם, בדרך ליצירת מדינה דמוקרטית, ראויה וצודקת יותר.
בשנת 2012, הקימה ההתאחדות בהובלת המחלקה למעורבות חברתית, את קהילת הסטודנטים בלוד במטרה לשנות את אופייה ואת תדמיתה של העיר, ובשיתוף הקהילה המקומית להפכה לסמל של הצלחה ולמוקד משיכה לסטודנטים ולצעירים בכלל. בהמשך, התרחב הפרויקט לערים נוספות כמותג נפרד בשם "תוצרת הארץ".
מחלקות ההתאחדות > מחלקת קשרי ממשל

מחלקת קשרי ממשל אחראית על הקשר מול גורמים בכנסת ובממשלה, כולל השתתפות בוועדות הכנסת השונות וקידום האינטרסים של הסטודנטים והסטודנטיות בישראל. כחלק מפעילות המחלקה, בקיץ 2016, עבר בכנסת תיקון לחוק זכויות הסטודנט אשר מגדיר את התאחדות הסטודנטים כגוף הרשמי של הסטודנטים בישראל.
מחלקות ההתאחדות > מחלקת קשרי אגודות

מחלקת קשרי אגודות פועלת לחיזוק אגודות הסטודנטים המקומיות ומהווה צינור בין ההתאחדות הארצית לאגודות בשטח. המחלקה פועלת בשלושה תחומים עיקריים. הראשון, ליווי שוטף ליושבי ויושבות הראש באגודות. השני, יצירת הכשרות לקידומם המקצועי של חברי האגודות השונות. השלישי, פרויקטים מיוחדים שתכליתם שיפור איכות חייהם של הסטודנטים והסטודנטיות בישראל.
מחלקות ההתאחדות > מחלקת קשרי חוץ

מחלקת קשרי חוץ פועלת למען פיתוח וחיזוק הקשר בין ציבור הסטודנטים בישראל לבין ציבור הסטודנטים ברחבי העולם תוך יצירת דיאלוג משותף. בשל כך, התאחדות הסטודנטים בישראל חברה באיחוד הסטודנטים האירופאי (European Students Union – ESU) ובאיחוד הסטודנטים היהודים העולמי (World Union of Jewish Students – WUSJ).
בנוסף, המחלקה משתתפת במאמץ הלאומי של הסברת ישראל בעולם בשיתוף פעולה עם משרד החוץ ומשרד ההסברה והתפוצות.
מחלקות ההתאחדות > מחלקת מחקר ומדיניות

מחלקת מחקר ומדיניות פועלת ליצירת גוף ידע אודות סטודנטים ומערכות השכלה גבוהה ברחבי העולם. מאגר המידע שהמחלקה מייצרת מונה למעלה מ-50 מחקרים וניירות עמדה בנושאים שונים, וביניהם ההשכלה הגבוהה בישראל ובעולם, רווחת הסטודנט, מעורבות חברתית וסקרי דעת קהל משווים.
מאגר המידע שהמחלקה מייצרת מאפשר למחלקות השונות בהתאחדות ולאגודות הסטודנטים באוניברסיטאות ובמכללות להתבסס על מידע איכותי לשם עיצוב מדיניות וקידומה.
מחלקות ההתאחדות > מחלקת דוברות והסברה

מחלקת דוברות והסברה אחראית על מיתוגה ותדמיתה של התאחדות הסטודנטים ועל הסברת מדיניות ההתאחדות. המחלקה אחראית על יצירת אסטרטגיה תקשורתית להתאחדות, הוצאתה מן הכוח אל הפועל ועל הסברת פעילות ההתאחדות לאגודות הסטודנטים ולציבור הרחב. כמו כן פועלת המחלקה בערוצי המדיה החברתית על מנת להעצים את הקשר הישיר והבלתי אמצעי עם הסטודנטים והסטודנטיות בישראל.
יושבי ראש התאחדות הסטודנטים

מספר מראשי ההתאחדות פונים לפוליטיקה לאחר סיום כהונתם. בין חברי הכנסת שהיו בעברם יושבי ראש התאחדות הסטודנטים בישראל ניתן למנות את יונה יהב, רוני מילוא, צחי הנגבי, גילה גמליאל, בועז טופורובסקי, רם שפע ואיציק שמולי.
תאגידים בבעלות ההתאחדות

באמצעות עמותת "איסתא ליינס" להתאחדות ישנה בעלות חלקית בחברת איסתא ליינס – חברה ציבורית שבבעלותה רשת סוכנויות הנסיעות הגדולה בישראל, עם כ-50 סניפים ברחבי הארץ.
ראו גם

ארגון הסטודנטים בישראל
תא סטודנטים
הערות שוליים

↑  יובל שדה, אגודות הסטודנטים של הטכניון ואוניברסיטת חיפה פורשות מהתאחדות הסטודנטים, באתר כלכליסט, 29 ביוני 2021
↑  תקציב התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות לשנת 2020
↑  ועידת הסטודנטים העברים בארץ ישראל, עיתון דאר היום, 28 בנובמבר 1934
↑  עמוד התאחדות הסטודנטים בישראל באתר ארגון הסטודנטים האירופי.
↑  אפרת זמר, ארגוני הסטודנטים מאחדים כוחות, באתר nrg‏, 9 באוגוסט 2009
↑  גלי מרקוביץ סלוצקר, ‏לא רק סטודנטים: התאחדות הסטודנטים מעכשיו גם של הסטודנטיות, באתר מעריב אונליין, 1 ביוני 2015
↑  אינדקס מחקרים וניירות עמדה באתר התאחדות הסטודנטים בישראל
| השכלה גבוהה |
| --- | --- | --- |
| סוגי מוסדות לימוד | אוניברסיטה (אוניברסיטה לאומית • אוניברסיטה פרטית • אוניברסיטה ציבורית) • מכללה (מכללה אקדמית • מכללה מקצועית) |  |
| תארים אקדמיים | תואר אקדמי • בוגר אוניברסיטה • תארים מתקדמים • מוסמך אוניברסיטה • דוקטור • פוסט-דוקטורט • דוקטור לשם כבוד |  |
| תפקידים ומקצועות | סטודנט • מרצה • סגל אקדמי • רקטור • נשיא • דקאן • פרופסור • מורה מן החוץ • עוזר הוראה ומתרגל • עוזר מחקר |  |
| פקולטות | אמנות • הנדסה • מדעי החברה • מדעי החיים • מדעי הטבע • מדעי הרוח • מדעים מדויקים • משפטים • ניהול • רפואה |  |
| מושגים נוספים | אגודת סטודנטים • אקדמיה • בית חרושת לתארים • חופש אקדמי • מעונות סטודנטים • סילבוס • סמינר • ספרייה אקדמית • עבודה אקדמית • קתדרה • קמפוס • שכר לימוד • תוכנית לימודים• תזה |  |
| מוסדות השכלה גבוהה בישראל | אוניברסיטאות בישראל • מכללות בישראל • מכללות אקדמיות בישראל • מכללות להכשרת מורים בישראל • מכללות מקצועיות בישראל |  |
| פיקוח על ההשכלה הגבוהה בישראל | המועצה להשכלה גבוהה • הוועדה לתכנון ולתקצוב • מרכז ארצי לבחינות ולהערכה • המועצה להשכלה גבוהה (יהודה ושומרון) (בעבר) |  |
| ארגונים אוניברסיטאיים בישראל | ועד ראשי האוניברסיטאות • המועצה המתאמת של הסגל האקדמי הבכיר • הפורום המתאם של ארגוני הסגל האקדמי הזוטר באוניברסיטאות • התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312848805171  LCCN: nr2001048404  VIAF: 154069224   WorldCat (עם VIAF): 154069224 
עיתון דאר היום, 28 בנובמבר 1934
תעודת סטודנט 1970
יואב מרדכי

ערך זה עוסק באלוף במילואים. אם התכוונתם למפקד חטיבת ירושלים, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  25 במרץ 1964 (בן 60) ישראל ירושלים, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 כינוי:  פולי
 השכלה:  אוניברסיטת בר-אילן  אוניברסיטת חיפה 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1982–2018 (כ־36 שנים)
 דרגה:    אלוף
 תפקידים בשירות
 חייל וקצין בחטיבת גולני.  תפקידים שונים בחטיבת המחקר וביחידה מבצעית באגף המודיעין  ראש מפקדת התיאום והקישור בעזה  ראש המנהל האזרחי ביהודה ושומרון  דובר צה"ל  מתאם פעולות הממשלה בשטחים
 פעולות ומבצעים
   מלחמת לבנון השנייה   מבצע צוק איתן
 
יואב (פולי) מרדכי (נולד ב-25 במרץ 1964) הוא אלוף במילואים בצה"ל, כיהן כמתאם פעולות הממשלה בשטחים, כראש המנהל האזרחי וכדובר צה"ל.
ביוגרפיה

מרדכי נולד ב-25 במרץ 1964 בירושלים, שם גדל והתחנך. על אף שגדל בבית שאינו דתי, בחר מרדכי ללמוד בישיבה התיכונית קריית נוער שבעירו. בשנת 1982 התגייס לצה"ל, שירת בחטיבת גולני, בה שובץ בגדוד 51, ומאוחר יותר שירת כקצין בגדוד. בשנים 1986–1987 שירת כקצין מחקר בחטיבת המחקר. לאחר מכן, עבר קורס ערבית באולפן של שירות הביטחון הכללי ושירת במגוון תפקידים פיקודיים ביחידה 504 של אגף המודיעין.
את הכינוי "פולי" הצמידו לו חבריו במהלך הטירונות, שמצאו דמיון בתווי פניו בינו ובין שייקה לוי מהגשש החיוור (כסוג של הומור "הפוך על הפוך", וחלק אומרים כבלבול בין שייקה לוי לבין ישראל פוליאקוב שנקרא פולי).
בשנת 2001 התמנה לראש מפקדת התיאום והקישור ברצועת עזה, בין היתר במבצע ימי תשובה ובהמשך יצא ללימודים במכללה לביטחון לאומי. בשנת 2007 הועלה לדרגת תת-אלוף ומונה לראש המנהל האזרחי ביהודה ושומרון שם שירת עד שנת 2011.
במרץ 2011 נבחר על ידי הרמטכ"ל בני גנץ לשמש כדובר צה"ל, ובאפריל 2011 נכנס לתפקיד. בתקופתו של מרדכי העמיק צה"ל את פעילות ההסברה והדוברות באינטרנט וב"ניו מדיה". אתר צה"ל שודרג, נפתחו בלוג, דף בפייסבוק, חשבון בטוויטר, ערוץ ביוטיוב וכן שני ערוצי תמונות בפליקר להצגת תמונות לשימוש לא-מסחרי (אחד בעברית, המיועד לציבור הישראלי וכולל תמונות וגלריות שפורסמו באתר דובר צה"ל; ואחד באנגלית, המיועד לדעת הקהל העולמית).
כמו כן ניתן דגש לדוברות מבצעית על ידי פריסת נציגי חטיבת דו"צ בחטיבות ובאוגדות בשטח, בנוסף לשילוב מתעדים מבצעיים בגדודי הלחימה. שימש בתפקיד עד להחלפתו בידי מוטי אלמוז באוקטובר 2013.
ביוגרפיה > כמתאם פעולות הממשלה בשטחים

בנובמבר 2013 הוחלט על מינויו לתפקיד מתאם פעולות הממשלה בשטחים והעלאתו לדרגת אלוף. ב-29 בינואר 2014 נכנס לתפקידו. מרדכי נחשב לבולט בתפקידו ובשל כך נטען הן על ידי בכירים בפת"ח, והן על ידי בכירים בחמאס, כי מרדכי הוא הנשיא בפועל של העם הפלסטיני.
במהלך מבצע צוק איתן התראיין לרשתות זרות בערבית כחלק ממאמץ ההסברה של ישראל. כמו כן, מרדכי היה חבר בצוות המשא ומתן שהתקיים בקהיר לסיום המבצע.
ביוני 2017 פנה אליו אבו מאזן בבקשה לצמצם את אספקת החשמל לרצועת עזה. מרדכי, יחד עם ראש אמ"ן, הרצי הלוי, והרמטכ"ל גדי איזנקוט, מסרו לשרים סקירות והזהירו מהסלמה בעקבות המצב ההומניטרי ברצועה. לאחר שראש הממשלה, בנימין נתניהו, אישר את התוכנית, תקף את מרדכי שר האנרגיה, יובל שטייניץ, וטען כי הוא מקבל הוראות מאבו מאזן.
באותו החודש היה מעורב גם כן בסערה תקשורתית בעקבות תוכנית להרחבת העיר קלקיליה. מרדכי הותקף על ידי השרה מירי רגב וחבר הקבינט המדיני-ביטחוני השר זאב אלקין אשר טען כי מרדכי "הוביל באף את הממשלה בהתנהלות שערורייתית". מרדכי מנגד זכה לתמיכת שר הביטחון, אביגדור ליברמן, וראש הממשלה, בנימין נתניהו. ליברמן אף הנחה את מרדכי שלא להיפגש עם פוליטיקאים שתקפו אותו.
בנובמבר 2017 פורסם כי מרדכי נסע בחשאי לירדן על מנת למצוא פתרון למשבר הדיפלומטי ביחסי ירדן–ישראל בעקבות תקרית עמאן.
ב-1 במאי 2018 סיים את תפקידו והשתחרר מצה"ל.
במלחמת חרבות ברזל משרת בצוות בהובלת ניצן אלון לריכוז המאמץ המודיעיני להשבת החטופים.
בתרבות

בסדרה "פאודה" מגלם איציק כהן את דמותו של גבי, המכונה "קפטן איוב". הדמות מבוססת על מרדכי, ואף כינוי זה היה של מרדכי בעת שירותו כמפעיל סוכנים.
חיים אישיים

מרדכי הוא בעל תואר ראשון בלימודי המזרח התיכון וערבית מאוניברסיטת בר-אילן, ותואר שני בממשל ופוליטיקה מאוניברסיטת חיפה, ותואר נוסף בביטחון לאומי מהמכללה לביטחון לאומי.
מרדכי נשוי, ואב לשלוש בנות, מתגורר עם משפחתו בעיר תל אביב. ב-6 בינואר 2024, במהלך מלחמת חרבות ברזל, שכל מרדכי את חתנו, סא"ל רועי יוחאי יוסף מרדכי, אשר שימש בתפקידו האחרון כמפקד מגמה בבסיס האימונים של חטיבת הנח"ל.
סבו, מאיר דוד פור, היה אחד האנשים המבוגרים בישראל (נפטר בגיל 115).