stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מערכת מומחה
ההיסטוריה של מערכות מומחה > שנות ה-80: מערכות מומחה מגיעות לתעשייה

פריצת הדרך של מערכות המומחה לשימוש תעשייתי ועסקי חלה עם הכרזת מערכת XCON בשנת 1980, בשיתוף פעולה בין אוניברסיטת קרנגי-מלון בשיתוף פעולה עם חברת המחשבים DEC. המערכת, שהמשיכה להתפתח במהלך שנות ה-80, סייעה למהנדסי חברת המחשבים דיגיטל לקבוע תצורות למחשבים הנמכרים ללקוחותיה. המערכת הגיעה לכ-2,000 חוקים בבסיס הידע שלה, והחברה דיווחה על עלייה דרמטית ביעילות ובאיכות כתוצאה מהשימוש בה.
גופים עסקיים רבים נכנסו בהתלהבות ליישום מערכות מומחה בתחום עיסוקם, וראו בכך יתרון תחרותי הכרחי, עם הצלחות מרשימות. אמריקן אקספרס, לדוגמה, דיווח על חסכון של עשרות מיליוני דולר בשנה כתוצאה מהכנסה לשימוש שוטף של מערכת מומחה לאישור אשראי. גם בישראל נכנסו מערכות מומחה לשימוש שוטף בחיל האוויר (הראשון לפיתוח וקליטה לשימוש מבצעי).
לאור ההצלחה הגדולה של פיתוחי מערכות מומחה, החלו להתפתח מוצרים שנועדו לאפשר פיתוח מהיר של מערכות מומחה, מעטפות (Expert System Shell) שנועדו ל"מהנדסי ידע" (Knowledge Engineers), וחברות חדשות נוסדו סביב מוצרים אלו. אחדות פיתחו מחשבים ייעודיים לצורך כלי הפיתוח (למשל: Symbolics), אך עם התפתחות מיני-מחשבים ואחריהם מיקרו-מחשבים לשימוש כללי, התפתחו הכלים הפופולריים על מחשבים אלו. חברות מובילות בשוק היו בעיקר בארצות הברית (למשל: Neuron Data, Teknowledge), בצרפת (למשל: ILOG), וביפן (פרויקט "הדור החמישי").
כמות הפעילות, דיווחי ההצלחה, גיוסי הכספים וההנפקות בבורסה של חברות מובילות, גרמו ליחס של "בועה" למערכות המומחה של שנות ה-80.
ההיסטוריה של מערכות מומחה > שנות ה-90: מערכות המומחה נשארות מאחור

הסימנים הראשונים לאכזבה ממערכות המומחה נראו כבר לקראת סוף שנות ה-80, כאשר החלו להתגלות חולשות ומגבלות, בעיקר בשלבים של מעבר מאב טיפוס מוצלח למערכת תפעולית כושלת. האכזבות היו כואבות במיוחד לאור הציפיות הגבוהות של הארגונים ושל משקיעי הון סיכון, מהטכנולוגיה שתפתור את כל הבעיות.
גם ביפן, שם נחשבו מערכות המומחה להצלחה גדולה בשנות ה-80 מבחינה טכנולוגית, וחברות הענק (כמו NEC, Toshiba, Hitachi, Fujitsu ואחרות) דיווחו על השקעות כבדות בנושא, המחקרים הראו כי קצב הגידול המצופה לא ענה על קריטריונים עסקיים.
במקביל לאכזבה הכללית, היו גם הצלחות מרשימות, שהלכו נגד הזרם הכללי, ודיווחו על הצלחה של יישומים ושביעות רצון יוצאת דופן. מספר חברות גדול כמו בואינג, IBM, לוסנט טכנולוגיות, זירוקס, ונאס"א נמנו על המצליחות בתחום בארצות הברית, ובישראל נמנו בנקים, משרדי ממשלה, קופות חולים, צה"ל, חברות ממשלתיות ותעשייתיות, על סיפורי הצלחה של מערכות מומחה משמעותיות.
אולם, את התחושה הכללית הובילו קרנות הון סיכון וקרנות ממשלתיות שהשקיעו בתחום ולמעשה החליטו לעצור השקעות נוספות. במקביל התחילו פרסומים על כישלונות וידיעות על ירידה משמעותית בכמות המחקרים האקדמיים והדוקטורטים בנושא מערכות מומחה.
את המגמה העצימה העובדה שהגיע שחקן חדש ונוצץ לעיר: האינטרנט. בשנות ה-90, התחילה ה"בועה" החדשה של האינטרנט, והיא גברה על ה"בועה" הקודמת של מערכות המומחה, באופן ברור ואף קיצוני.
ההיסטוריה של מערכות מומחה > שנות ה-2000 (עד 2010): תחייה בשם אחר

לאחר שהוכרזו כטכנולוגיה "מתה" בשנות ה-90, חל מהפך נוסף בהיסטוריה של מערכות המומחה: הן חזרו לתפוס מקום חשוב בשוק, אך בשם אחר. הטכנולוגיה הבסיסית שלהן חזרה להיות פופולרית, אך כעת בשם "מערכות מבוססות חוקים" (Rule Based Systems). המגמה הייתה משמעותית כל כך, שחברת ניתוחי השוק הגדולה, גארטנר, הכריזה על "תחייה מחדש" של התחום, תוך שימוש בשם מערכות מבוססות חוקים, במקום הסיקור הקודם שהיה בשם מערכות מומחה. נושא "החוקים" של הארגון הפך להיות שגור על מנהלים ואנשי המקצוע הבכירים של קהיליית מנתחי המערכות ואנשי התוכנה, כטכנולוגיה וכארכיטקטורה זהה לזו של מערכות המומחה של שנות ה-80, אך כעת גם בשילוב תשתיות האינטרנט שהיו נחלת הכלל.
ההתייחסות לחוקים במקום ל"מומחה", יוצרת פחות ציפיות: לא עוד חיקוי המומחה, אלא ארגון ועיבוד נוח ויעיל של הידע הארגוני שמאפשר שימוש רחב בו, עם כל היתרונות המעשיים. ואכן, בניתוח לאחור של מספר הכשלונות של מימוש מערכות מומחה מול הכשלונות במימוש מערכות תוכנה רגילות, הממצאים מראים על שוויון מובהק; ההבדל הגדול היה ברמת הציפיות הגבוהה במיוחד ממערכות המומחה.
סיפורי ההצלחה של מערכות מבוססות חוקים היו נחלת כל האנליסטים המרכזיים: ב"ריבוע הקסם" (Magic Quadrant) של חברת הייעוץ המובילה גארטנר לשנת 2005, מופיעות הספקיות המובילות בעולם בעלות מנועי הסקה, כשלכולן סיפורי הצלחה ולקוחות מרשימים, ביניהן הישראלית ESI. נוצרה קהיליה בינלאומית סביב הטכנולוגיה והגישה האסטרטגית של "חוקים עסקיים" והיא פעילה עד היום בעיתון ובכנסים מקצועיים.
סוגי מערכות מומחה

מערכת המתמחה בזיהוי – מערכת הבודקת פרט אקראי ומזהה אותו, למשל זיהוי צורות.
מערכת המתמחה באבחון – מערכת המאתרת את הגורמים לבעיה, כגון מערכת לאבחון רפואי.
מערכת המתמחה בתיקון – מערכת המציעה פתרונות לבעיות שאותרו, כגון מערכת שתענה על השאלה: "מהן הפעולות אותן יש לנקוט במקרה והמחשב חדל לעבוד?".
מערכת המתמחה בניבוי – מערכת המציגה את התוצאות האפשריות לאחר היווצרותו של מצב מסוים, למשל ניבוי מזג אוויר.
מערכת הדרכה נבונה – מערכת המדריכה את המשתמש בבצוע פעולות, כגון הדרכת טכנאי בהרכבת חלק ופתרון בעיות בהרכבה.
מערכת המתמחה בתכנון – מערכת הקובעת אילו פעולות יש לבצע כדי לקדם פרויקט ובאיזה שלבים, למשל פרויקט בנייה.
משחקים – מערכת המדמה חשיבה של שחקן מומחה במשחק מסוים.
מערכות לקבלת החלטות - כגון מתן הלוואות (בנקים), חיתום ביטוח (חברות ביטוח), רכש ומלאי (גופים עם לוגיסטיקה מורכבת).
מבנה מערכת מומחה

| --- | --- |
 בסיס ידע — Knowledge Base  מערכת היסק — Inference Engine  מערכת הסבר — Explanatory Interface  ממשק למשתמש — User Interface:   מהווים את המעטפת
מרכיבי המערכת > בסיס ידע

בסיס הידע מתייחס לעולם התוכן המומחי של המערכת. הוא מתאר את המרכיבים של תחום הידע, ואת הקשרים הקיימים בין המרכיבים השונים. בדרך כלל מתואר בסיס הידע באמצעות נתוני יסוד – עובדות וכללים המתארים את הקשרים ביניהם. העובדות מתארות את תחום הידע, ויכולות להשתנות בהתאם למצב או הפרט שנבדק. החוקים מתארים את היחסים בין פרטים או מצבים בתחום הידע, בדרך כלל במבנה "אם [עובדה] אז [מסקנה]". הם כוללים את הידע המומחי בתחום, כלומר מה מומחה יכול להסיק מהעובדות.
בסיס הידע כולל את "המחשבה האנושית" הקיימת בתחום הידע המסוים: "מחשבה" זו באה לידי ביטוי בחוקים שתוארו לעיל. בסיס הידע מהווה חלק הכרחי עבור תוכנית מחשב האמורה להתנהג באופן אינטליגנטי.
מרכיבי המערכת > מערכת היסק

מערכת ההיסק מורכבת ממנגנון המסוגל להסיק מסקנות בהסתמך על בסיס הידע: העובדות והחוקים מתארים את הידע, בעוד שמנגנון ההיסק קובע כיצד לנתח את הידע המתקבל. מערכת ההיסק מתייחסת לבסיס הידע כאוסף של טענות הכוללות עובדות והחוקים בתחום הידע. מנגנון ההיסק מקשר בין בסיס הידע כדי להגיע למסקנה, יש להדגיש שמערכת ההיסק אינה תלויה בבסיס הידע עצמו ולכן היא מהווה גם חלק מהמעטפת הכללית. הכלליות של מערכת ההיסק נשמר בדרך כלל בכל מרכיביה.
לעיתים יש להכניס בה שינויים במעבר לתחום ידע חדש, שינויים אלו נשמרים בתחומי ידע שהמבנה הכללי שלהם דומה. חלק זה של המערכת המומחה הוא החשוב ביותר משום שהוא זה שמחקה את אופן המחשבה האנושית. במקרים רבים קיימים מסלולי פתרון רבים וכדי שהתשובה תהיה בזמן ריצה סביר חלק מהחוקים הם היוריסטיים כדי להגביל את החיפוש במרחב הפתרונות. הציפייה היא שמערכת מומחה תדע לנצל את הידע העומד ברשותה בצורה "מומחית" ויעילה.
מבנה מנגנון ההיסק תלוי בשני גורמים עיקריים. המבנה הטבעי של תחום הידע, והדרך בה הידע מאורגן ומיוצג במערכת המומחה. קיימות שפות תכנות המקלות על המתכנת בכך שיש בהן מערכת היסק בנויה כמו למשל בשפת פרולוג. שפות אחרות דורשות לתכנן וליישם מנגנון היסק. לכל אחת מן השיטות יש יתרונות וחסרונות משלה. שפה בה קיים מנגנון היסק דורשת פחות מאמץ בבנייתו. המגבלה היא בכך שמנגנון ההיסק הבנוי לא תמיד מתאים לדרך בה מתקבלות ההחלטות בתחום הידע. למתכנן יש מעט אפשרויות לשלוט על הדרך בה מאורגן הידע ולתכנן את תהליך הסקת המסקנות. שפות בהן אין מנגנון היסק בנוי מחייבות תכנון ויישום של מנגנון היסק, אך מאפשרות לו יותר שליטה והתערבות. מערכות מורכבות מעמידות מנגנון היסק בנוי אך מאפשרות גם להתערב כדי להתאימו לתחום הידע.
מרכיבי המערכת > מערכת הסבר

מערכת ההסבר מאפשרת למשתמש מעקב אחר תהליך הפתרון והסקת המסקנות של מערכת ההיסק.
המשתמש מצפה לדעת על פי אילו נתונים ועל פי אילו כללים התקבלה תשובת מערכת המומחה. המערכות נבדלות זו מזו במידת היכולת שלהן לפרט את המעקב אחר מערכת ההיסק. לפעמים אין צורך בחלקים מסוימים בהסבר, ותפקידה של המערכת הוא לנפות את אותם חלקים ולהציג למשתמש את החלקים המהותיים ביותר.
חשוב ביותר שהמערכת תהיה ידידותית, גמישה ושההסברים יהיו כרוכים ומובנים למשתמש. במערכות המתקדמות ניתנת יכולת ראיית החוקים עצמם בשפה טבעית, וראיית כל מסלול ההסקה לגבי כל החלטה או חישוב של המערכת.
מרכיבי המערכת > ממשק משתמש

חלק זה מקשר בין המערכת המומחה למשתמש.
המערכות נבדלות זו מזו במידה הידידות שלהן בקשר עם המשתמש ובאפשרויות השונות שהן מעמידות לרשות המשתמש לשם צפייה בחלקים השונים של המערכת. מרכיב בסיסי בממשק מאפשר למשתמש להציג שאלה למערכת בדרך נוחה, ולקבל את תשובת המערכת. בניגוד למערות תוכנה אחרות, הדרישה ממערכת מומחה היא שהמשתמש יקבל הסבר על החלטות המערכת, רצוי תוך ראיית החוקים שהביאו להחלטה. חלק חשוב נוסף שלא קיים בכל המערכות הוא ממשק המשרת את בונה בסיס הידע.
מרכיבי המערכת > מעטפת

המעטפת (Expert System Shell) כוללת את מנגנון ההיסק, מנגנון ההסבר וממשק המשתמש. ביכולתה להסיק מסקנות על פי בסיס הידע ולהסביר אותו למשתמש. המעטפת אינה תלויה בבסיס הידע ויכולה לפעול באותו אופן על בסיסי ידע שונים. מרכיבי המעטפת כלליים ואינם משתנים על פי תחום המומחיות, שכן שינוי בתחום התמחות יבוא לידי ביטוי רק בבסיס הידע. מעטפת טובה נותנת שירותים למתכנת המערכת וגם למשתמש בה, היא תכיל ממשק לבניית בסיס הידע היכול להיות מבוסס על שיטות ייצוג שונות.
במערכות מומחה ייעודיות המטפלות בתחום ידע מסוים לא מתייחסים למעטפת. מערכת כזו תכיל גם היא את כל המרכיבים שצוינו, אלא שתחום הידע בא לידי ביטוי, בנוסף לבסיס הידע, גם ביתר המרכיבים של המערכת.
מערכת מומחה הבנויה כמעטפת דורשת מאמץ ניכר יותר בפיתוחה אך משרתת אחר כך תחומי ידע שונים. מערכת מומחה ייעודית לא ניתן להפעיל על תחום ידע שונה, מאחר שהידע משולב בכל מרכיביה ולא ניתן להפרדה בקלות.
אתגרים בהנחות היסוד

הנחת היסוד של מערכות המומחה היא שאדם שיסתמך על הידע המתועד של המומחה - יפעל ברמת המומחה, או קרוב אליה. לכאורה, יש בהנחה זו הגיון רב. אולם פילוסופים של המדע, במאות השנים האחרונות, מטילים בכך ספק רב. האם הציפייה שמה ש"עבד" פעם, יעבוד גם בעתיד היא נכונה? הפילוסוף הנודע דייוויד יום (David Hume) קבע כבר במאה ה-18, כי הסקת מסקנות לגבי העתיד, על סמך ניסיון העבר, אינה אמינה.
האם המומחה עצמו מקבל את ההחלטות על סמך החוקים שמסר למערכת המומחה? מסתבר שהמומחה בדרך כלל אינו מודע לחוקים על פיהם הוא פועל, חלק מהידע שלו אינו "אלגוריתמי" (Tacit Knowledge), ואינו ניתן לניסוח על-ידי חוקים.
קבוצה נוספת של בעיות נוצרת מכך שבסיס הידע אינו מעודכן למצבים הדינמיים של החיים, החוקים אינם מכסים את כל המצבים ונדרשת מיומנות מיוחדת על מנת להגיע לדרגה של "מומחה" אמיתי: היכולת להתאים עצמנו למצבים חדשים ("Adaptive Expertise"). יכולת זו אינה אלגוריתמית ולכן אינה חלק מהידע במערכת המומחה.
ראו גם

מנוע חוקים
מערכות תומכות החלטה
לקריאה נוספת

ג'יימס איגניזיו, "Introduction to Expert Systems" ‏(1991), ISBN 0-07-909785-5
ג'וזף גיארטנו, "Expert Systems, Principles and Programming"‏ (2005), ISBN 0-534-38447-1
פיטר ג'קסון, "Introduction to Expert Systems"‏ (1998), ISBN 0-201-87686-8
Hubert L. Dreyfus, What Computers Still Can't Do, Second Edition, London, England: The MIT Press, 1992 (1979), ISBN 0-262-04134-0 ; 0-262-54067-3. (באנגלית)
נוקלאז

אתר ההכרה של האנדונוקלאז EcoRI, בירוק מופיע אופן החיתוך. החיתוך הוא חיתוך מדורג היוצר קצוות דביקים
נוקלאז (Nuclease) הוא אנזים המסוגל לבקע קשרים פוספודיאסטרים בין נוקלאוטידים. את הנוקלאזות מקובל לחלק לאנדונוקלאזות, החותכים קשרים בתוך שרשרת פולינוקלאוטיד, ולאקסונוקלאזות, המבקעים את הקשרים בקצה השרשרת.
בסוף שנות השישים של המאה ה-20 ורנר ארבר וסטיוארט לין בודדו דוגמאות של שני סוגים של אנזימים האחראיים על הגבלת גידול של פאג'ים בחיידק Escherichia coli.‏ אחד מאנזימים אלו הוסיף קבוצת מתיל בסוף ה-DNA (מתילאז; Methylase), ואילו האחר ביקע DNA שלא עבר מתילציה במגוון מקומות לאורך המולקולה (אנזים הגבלה).
לנוקלאזות אתר הכרה ואתר חיתוך. האנזים מזהה רצף גנטי ספציפי (זה אתר ההכרה, למשל AATT באיור המצורף) ובהתאם אליו יחתוך את הרצף במיקום ספציפי (באיור המצורף, יחתוך בין שני הגדילים על גבולות אתר ההכרה). ברוב המקרים, אך לא תמיד, אתר החיתוך ימצא בתוך אתר ההכרה.
אתר ההכרה יהיה לרוב בעל רצף במבנה של פלינדרום.
החיתוך יכול לייצר "קצוות דביקים" בהם לכל גדיל שנחתך יש שארית של רצף נוקלאוטידים חד גדילי, או "קצוות כהים" בו שני הקצוות מסתיימים ברצף דו-גדילי.
דוגמאות לנוקלאזות מוכרות הם RNase A (החותך RNA חד גדילי) ו-DNase I.
הערות שוליים

↑  Linn S., Arber, W. (1968). Host specificity of DNA produced by Escherichia coli, X. In vitro restriction of phage fd replicative form. Proc. Natl. Acad. Sci. USA. 59:1300-1306
↑  Arber, W., Linn S. (1969) DNA modification and restriction. Annu. Rev. Biochem. 38:467-500
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538636305171  NDL: 00575309  NKC: ph705660 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מפער מים

מפער מים (באנגלית: Water Gap) הוא פער טופוגרפי, שמים זורמים חצבו ברכס הרים מקומט, ושעדיין נושא מים כיום. פערים כאלה שאינם נושאים עוד זרמי מים נקראים מפערי רוח(אנ'). מתכננים ומהנדסים מנצלים מפערי מים ומפערי רוח לסלילת נתיבי תחבורה כמו כבישים ומסילות ברזל, במטרה לחצות את המחסום הטופוגרפי של ההר.
פער מים הוא בדרך כלל אינדיקציה לנהר עתיק יותר מהטופוגרפיה הנוכחית. ההתרחשות השכיחה היא שנהר ביסס את מסלולו כאשר פני השטח היו בגובה נמוך, או על ידי קרע בחלק מקרום כדור הארץ בעל שיפוע נחל נמוך מאוד, ושכבה עבה של סלעי משקע לא מלוכדים. לאחר מכן, בתקופה מאוחרת יותר, מתרחש אירוע טקטוני (אורוגנזה), שגורם להתרוממות פני השטח, אך במקרים מסוימים גם לשחיקה מוגברת בראש הרכס, אם כתוצאה מסידוק שהנהר מנצל אותו כדי לחתור בתוך הרכס, או שקצב החתירה של הנהר גדול יותר מקצב ההתרוממות של האורוגן, או שניהם גם יחד. לאורך אפיק הנהר, יחשפו שכבות הסלע הבסיסיות. ככל שההתרוממות תימשך, והנהר, בהיותו גדול דיו, הוא ימשיך לכרסם את המסלע העולה, תוך כדי היווצרותו.
דוגמאות להמחשה מרחבי העולם > דוגמה מרכסי האפאלצ'ים במזרח ארצות הברית ונהר ססקואנה

נהר ססקואנה זורם דרך מדינות ניו יורק, פנסילבניה ומרילנד אל מפרץ צ'ספיק. הוא אחד מהנהרות העתיקים בעולם. גילו מתוארך לעידן הפלאוזואי, שהחל לפני 543 מיליון שנים. על כן, הוא עתיק מהאירוע הגאולוגי שהרים את רכסי האפאלצ'ים באזור זרימת הססקואנה, ואשר מתוארך לתקופת הקרבון - פרם: 250 - 300 מיליון שנה לפני ההווה. התרוממות זו התרחשה כתוצאה מהתנגשות של אפריקה עם צפון אמריקה. באותה עת, יבשות אלו לא היו קיימות בצורותיהן הנוכחיות. צפון אמריקה הייתה חלק מיבשת-העל של אירו-אמריקה, בעוד שאפריקה הייתה חלק מגונדוונה. התנגשות זו יצרה את יבשת-העל פנגיאה, שהכילה את כל הגוש היבשתי העיקרי של כדור הארץ לעת ההיא. ההתנגשות הפעילה לחץ עצום על מה שהוא היום החוף המזרחי של צפון אמריקה, ויצרה שרשרת הרים רחבה וגבוהה - היא שרשרת האפלאצים.
התרוממות זו לא התרחשה בו זמנית לאורך כל שרשרת ההרים דהיום. היא התחילה עם האורוגן הטאקוני(אנ') בצפון שגילו 450--480 מיליון שנה, המשיכה עם האורוגן האכאדי(אנ') שגילו 350 - 407 מיליון שנים, והסתיימה בדרום האפלאצ'ים דהיום, עם האורוגן האלגני(אנ') בתקופת הקרבון-פרם (250 - 300 מיליון שנה לפני ההווה). התרוממות אחרונה זו הייתה איטית. קצב התחתרות הנהר בתוך נתיבו גבר על קצב התרוממות הרכסים, וכך נהר הססקואנה חותך את הרכסים הללו שוב ושוב בדרכו דרומה למישור החוף המזרחי. בכל חיתוך כזה, נוצר מפער מים רחב. בנוסף, מחקרים הראו שיש ריכוז של סדקים עתיקים באזורי פערי המים, אשר היוו יעד לשחיקה מוגברת לעת התרוממות האפלאצ'ים. חוקרים רבים תומכים ברעיון שהשחיקה הזו, בראשי הרכסים, ניתבה את דרכו של נהר הססקואנה, דרך מפערי המים הללו, לכיוון בסיס הסחיפה הסופי שלו - מפרץ צ'ספיק. בסך הכל הנהר יצר חמישה מפערי מים בחמישה רכסים של שרשרת האפלאצים, כולם בתחום מדינת פנסילבניה.
דוגמאות להמחשה מרחבי העולם > דוגמה מגבעות Horse Heaven במערב ארצות הברית ונהר קולומביה (Wallula Gap)

זרמי הבזלת הנראים בפער וואלולה(אנ') הונחו בתקופת המיוקן, לפני כ-17 מיליון שנה. הם חלק מהבזלת המסיבית של שטפי הלבה שיצאו מסדקים ומשוייכים ל"חבורת בזלת נהר קולומביה"(אנ'). במהלך התפרצויות הבזלת, החלה להתקמט דרום ומערב רמת קולומביה, שכללה את מיקומו הנוכחי של פער וואלולה. הכיפוף (או הגזירה) של זרמי הלבה העתיקים נראה בבירור בשכבות הבזלת המקופלות שנחשפו בקירות התלולים של הפער. בתחילת ההיסטוריה של הקימוט, פסגת הרכס במפרץ וואלולה הייתה הנמוכה ביותר לאורך הרכס. נהר הסלמון(אנ')-Clearwater(אנ') העתיק החל לזרום על פני הרכס, תוך ניצול הנקודה הנמוכה הזו, והחל לחתוך את הרכס וליצור את הערוץ. כשהרכס המשיך להתקפל כלפי מעלה, חתכה השחיקה את הרכס ונוצר פער המים.
דוגמאות להמחשה מרחבי העולם > דוגמאות מארץ ישראל

נחל שחורת - תחילתו של הנחל בערוצים אשר יורדים מקו פרשת המים של הרי אילת לכיוון הר שחורת. באזור זה יורדים ערוציו העשויים סלע גיר מהר חזקיה לכיוון הערבה. בהמשכו של הנחל, יובליו מתלכדים לנחל אחד. נחל שחורת זורם לכיוון מזרח, עד שהוא נשפך דרומית למרגלותיו של הר שחורת. הנחל חוצה במפער מים בין סלעי ומצוקי גיר.
נחל חתירה - מ-עין ירקעם מתחתר נחל חתירה בתוך סלעי גיר קשים מהם עשוי קמר חצרה, ויוצר קניון שעומקו נע בין 300 ל-400 מטרים. בראשיתו של הקניון, מפל המתנשא לגובה של כ-60 מ'. קניון חתירה מגיע לשיא גובהו במקום בו הוא חוצה את קמר חצרה, תוך שהוא יוצר מפער מים, ובקרקעיתו אבן חול מתקופת הקרטיקון התחתון. הנחל זורם אל נחל צין.
נחל הבשור - היובלים הרבים של נחל הבשור מתנקזים אליו בתופעה ייחודית. כמעט כולם נשפכים אליו מצפון מזרח, ורק באזור רכסי הכורכר נשפכים אליו ערוצים מעטים מדרום. יובליו העליונים יורדים מקו בפרשת המים הארצית ברמת עבדת ממערב למדרשת בן-גוריון. מכאן הוא יורד צפונה דרך קער המפריד בין קמר חלוקים לקמר בוקר, עד מפגשו עם נחל הרועה ונחל בוקר. אחר מפגש זה, פונה הנחל חדות מערבה, וחוצה את קמר בוקר ואת כתף שיבטה בשני מפערי מים (דייקה) מרשימים.
בכל מפערי המים הללו, אין מים זורמים, כך שעל פי ההגדרה המקובלת, אלה מפערי רוח ולא מפערי מים.
ביאורים

↑  יש שקראו בעבר לתופעה נחל קודמני.
↑  לצפייה בתמונת לוויין של נהר הססקואנה שחותך את רכסי ההרים הכחולים באזור האריסבורג, ראו כאן.
הערות שוליים

↑  מִפְעַר מַיִם במילון גאוגרפיה (תשי"ט, תשכ"א, תשכ"ה), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Gap, National Geographic Magazine - Education
↑  Ten Fun Facts About the Middle Susquehanna River, Middle Susquehanna River Keeper
↑  Appalachian Orogenic Belt, Britannica Encyclopedia
1 2  Hatcher, Robert D. Jr,, Tracking Lower-to-Mid-to-Upper Crustal Deformation Processes through Time and Space through Three Paleozoic Orogenies in the Southern Appalachians Using Dated Metamorphic Assemblages and Faults, 2008 Joint Meeting of The Geological Society of America, by WayBack Machine
↑  Manassas: Nature & SCcience - Geologic Activity - Geology of the park, National Park Service
↑  Stuart O. Reese, 2016, Susquehanna Water Gaps, Dauphin and Perry Counties, Ootstanding Geologic Feature of Pennsylvania - Trail of Geology16–103.0, 2016
↑  Susquehanna River Trail, Pennsylvania Water Trail
1 2  Paul L. Weis, William L. Newman, U.S. Geological Survey, Channeled Scablands of Eastern Washington: the Geologic Story of the Spokane Flood, Eastern Washington University - EWU Digital Commons, pp 21-23.
1 2  Robert J. Carson and Kevin R. Pogue, Flood Basalts and Glacier Floods, Washington State Dep.of Natural Resources, January 1996.
↑  מנחם מרקוס, 2001, מדריך ישראל החדש בהוצאת "כתר", הר הנגב והערבה כרך 15, עמ' 184, באתר Booksefer.co.il
↑  מנחם מרקוס, 2001, מדריך ישראל החדש בהוצאת "כתר", הר הנגב והערבה כרך 15, עמ' 164, באתר Booksefer.co.il
↑  עמירם אורן, חבל אשכול, מקיבוץ אורים אל נחל הבשור ולאורך גדותיו, באתר עמירם במשעולי ישראל, 27 במרץ 2016
פער המים בגבעות Horse Heaven שבמדינת וושינגטון, שנוצר על ידי התחתרות נהר קולומביה.
מרכז הטניס של הפארק האולימפי (סיאול)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מיקום:  סיאול, קוריאה הדרומית
 קואורדינטות:  37°30′54″N 127°07′44″E﻿ / ﻿37.515062°N 127.128918°E﻿ / 37.515062; 127.128918
 תקופת הפעילות:  אוגוסט 1986 – הווה (כ־38 שנים)
 מושבים:  10,000 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת סיאול מוגדלת) מרכז הטניס של הפארק האולימפי(למפת סיאול רגילה) מרכז הטניס של הפארק האולימפי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מרכז הטניס של הפארק האולימפי בסיאול הוא מתחם טניס הממוקם בפארק האולימפי של בירת קוריאה הדרומית סיאול. במרכז נערך בשנת 1988 טורניר
הטניס האולימפי של אולימפיאדת סיאול. כמו כן נערכו במרכז מספר התמודדויות של נבחרות קוריאה הדרומית במסגרת גביעי הדייוויס והפדרציה. כיום נערכת במרכז אליפות קוריאה הפתוחה. לאצטדיון המרכזי יש תכולה של 10,000 צופים.
משה ויזגאן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1904 אסואירה, מרוקו 
 פטירה:  1996 (בגיל 92 בערך) 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 תקופת הפעילות:  ?–1996 
 
הרב משה ויזגאן (שבט ה'תרס"ד, 1904 - ז' בשבט ה'תשנ"ו, 1996) היה רב ודיין באסואירה (מוגדור), אב בית הדין ורבה של מרקש שבמרוקו במחצית השנייה של המאה העשרים.
תולדות חייו

נולד באסואירה (מוגדור) שבמרוקו לחנניה הויזגאן, סוחר. אביו לא רצה שבניו ילמדו בבית הספר של אליאנס בעיר, ושכר להם מורה פרטי. כשהיה בן 11 נפטר אביו ולא היה מי שישלם למורה הפרטי, ולשם כך הקים שכנו הרב נסים אסבאג את ישיבת עץ חיים בעיר, שם למד (כתלמיד יחיד, בתחילה) אצל רבי שמעון אביקציץ, ובהמשך, אצל הרב דוד עטר. באלול ה'תרפ"ז נשא את אסתר, בתו של רבי מרדכי לחמי ממקנס. לאחר נישואיו למד בישיבתו של הרב יצחק סבאג במקנס, שם נקשרו קשרי ידידות בנו לבין הרב שלום משאש. לימד בישיבה הקטנה במקנס ובצפרו וכן בתלמוד תורה של הרב משאש במקנס. בחודש שבט ה'תש"ו (ינואר 1946) התמנה לדיין שלישי בבית דינו של הרב אהרן בן חסין באסואירה. החל משנת ה'תש"ך, משנותר דיין לבדו בעיר, שימש בפועל גם כרבה הראשי. בשנת ה'תשכ"ו, כשעלה לישראל הרב מכלוף אבוחצירא, ביקש מהרב ויזגאן להחליפו כרב ראשי ואב בית הדין במרקש. בתפקיד זה כיהן עד שנת ה'תשמ"ג, אז עלה לישראל והתיישב בשכונת רמות בירושלים. בירושלים החל ללמוד בישיבת המקובלים "נחלת יצחק", אצל הרבנים יצחק כדורי ושמואל דרזי. התכתב בהלכה עם חכמי מרוקו בדורו, ובראשם הרב שלום משאש והרב יהושע מאמאן
נפטר בירושלים בז' בשבט ה'תשנ"ו, ונקבר בהר המנוחות.
ספרו

בשנת ה'תשמ"ה הדפיס בנו הרב חנניה את תשובותיו בשם "ויגד משה". בסוף הספר נספחו שני מאמרים: ייחוס עי"ת מראקש על הקהילה היהודית במרקש ויחוס עי"ת אצווירא על הקהילה היהודית באסואירה.
בספר "מטה אהרן" מאת ר' אהרן בן חסין הובאו כמה פסקי דין ממנו בהיותו דיין באסואירה.
משפחתו

בנו הרב חנניה ויזגן, מחבר הספר "אמרי חן" על התורה.
נכדו הרב יהושע ויזגן - ראש ישיבת אור יעקב, רב קהילת "חניכי הישיבות" ומחבר הספר "בחגוי הסלע".
חתנו הרב שלמה טולידנו כיהן כרבה של מקנס.
נכדו הרב יוסף טולידנו - ר"מ בישיבת חזון ברוך בגני, צרפת.
נכדו הרב אברהם טולידנו - רב קהילה בפריז.
נכדו הגאון הרב ימין טולידאנו שליט״א מראשי הכולל של סלבודקא ודיין של סלבודקא
לקריאה נוספת

הרב חנניה ויזגן, והאיש משה: תולדותיו והנהגותיו של אאמו"ר הרה"ג הרב משה ויזאן זצ"ל, מכון גנזי המלך, ירושלים ה'תשנ"ח
מרכז הכנסים הבין-לאומיים של סטוקהולם

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מרכז כנסים 
 כתובת:  Älvsjö 
 מיקום:  עיריית סטוקהולם 
 מדינה:  שוודיה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1971–1971
 תאריך פתיחה רשמי:  20 במרץ 1971 
 קואורדינטות:  59°16′40″N 18°00′55″E﻿ / ﻿59.27777778°N 18.01527778°E﻿ / 59.27777778; 18.01527778
 www.stockholmsmassan.se
 he
 
מרכז הכנסים הבין-לאומיים של סטוקהולם (בשוודית: Stockholmsmässan) הוא מרכז קונגרסים בסטוקהולם. הוא מהווה את אחד ממרכזי הירידים הגדולים ביותר במדינות הנורדיות.
ההחלטה להקמת המבנה עלתה ב-1966, וב-1971 נחנך המקום באופן רשמי על ידי גוסטב השישי אדולף, מלך שוודיה.
המקום אירח את אירוויזיון 1975. תחרויות המלודיפסטיבלן נערכו בו ב-1996 ו-1999.
ב-2006 נבנה מלון סקנדיק טוק המחובר ישירות אל תוך המרכז.
ב-2011 התקיים בו טקס פרסי הטלוויזיה של שוודיה "Kristallen".
המקום מוחזק בבעלות עיריית סטוקהולם.
נובלס

סיגריית נובלס
סיגריית נובלס
נוֹבְּלֶס הוא מותג סיגריה ישראלי המיוצרת על ידי חברת דובק. הסיגריה הושקה בשנת 1952. לסיגריה נובלס יש 4 סוגים, נובלס פילטר, נובלס בלנד, נובלס אמריקאן בלו (שיוצרה משנת 2003 עד 2007) ונובלס גולדן וירג'יניה (המיוצרת משנת 2009).
מותג זה היה בעבר זול יחסית למותגים אחרים הנמכרים בשוק הישראלי, אך היום, לאחר עליית מחירי הטבק והסיגריות, מחירו דומה פחות או יותר לשאר מותגי הסיגריות.
השם "נובלס" מקורו במונח הצרפתי Noblesse oblige שמשמעותו "האצילות מחייבת".
שם זה ניתן לסיגריה על מנת להקנות לה נופך יוקרתי, ועל סמך הטענה כי היא מיוצרת מטבק וירג'יניה איכותי ומובחר.
לסיגריות נובלס שמור מקום מיוחד בהוויה הישראלית, כמאפיין של צעירים פורקי עול השואפים לממש את ערכי מהפכת שנות ה-60 "סקס, סמים ורוקנרול". ככל הנראה מקום זה הוקנה למותג עקב חלוקת סיגריות נובלס בחינם בקיבוצים, בהם הפכה למאפיין של הצעירים וגרעיני נח"ל.
משהו בלבבה

משהו בלבבה הוא אלבומה השישי של הזמרת נורית גלרון, שיצא בשנת 1986.
הפקה

בשנת 1986, בהפקה של אילן וירצברג ואלונה טוראל כיועצת מוזיקלית יצא אלבומה השישי של נורית גלרון "משהו בלבבה" שהיה בעל גוון יותר רוקיסטי מקודמיו.
האלבום כלל שירים בולטים כמו: "שיר אהבה" ("משהו בלבבה") שאותו כתב נתן זך, "זה הגשם" של יונה וולך ו-"נפרדנו כך" ("שיר אהב"ה") של לאה גולדברג בלחן של מירון מינסטר.
כמן כן נכללו באלבום שירים שכתבה גלרון בעצמה: "אתה הרי יודע", שהוא שירה הראשון שכתבה ו-"בגובה שווה" ("שקר הקשר").
וירצברג וטוראל יצרו לשירה הכואבת של גלרון ליווי שהיה בדרך כלל רוקי-בלוזי חזק יחסית לתקליטיה הקודמים.