stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צום תשעה עשר הימים
הערות שוליים

↑  הערה 25 על פסוק 16 בכתאב אל-אקדס.
↑  אל-כתאב אל-אקדס, פס' 13.
| הדת הבהאית הכוכב הבהאי |
| --- | --- | --- |
| דמויות מרכזיות | עלי מוחמד שיראזי, הבאב • בהאא אללה • עבד אל-בהאא • שוגי אפנדי |  |
| הכתבים הבהאיים | אל-כתאב אל-אקדס • כתאב-י איקאן • המילים הנסתרות • שבעת העמקים • ארבעת העמקים • האיגרת אל בן הזאב • באיאן • איגרות אל המלכים והשליטים • מפציעי השחר |  |
| מוסדות עיקריים | מנגנון המנהל הבהאי • המרכז הבהאי העולמי • בית הצדק העולמי • האסיפות הרוחניות |  |
| עקרונות כלליים | עקרונות הדת הבהאית • התגלות מתמשכת • מעמד האישה בדת הבהאית • אחדות בדת הבהאית • עבדות בדת הבהאית • להט"ב והדת הבהאית |  |
| היסטוריה ופילוגים | באביזם • היסטוריה של הדת הבהאית • סובח-י אזל • אבראהים ג'ורג' ח'יראללה • צ'ארלס מייסון רמי • רות וייט |  |
| אנשים | אותיות הח"י •  ידי האמונה • שליחי בהאא אללה • טאהרה • בהיה ח'אנום • מרתה רוט • לואה גטסינגר • פיבי הרסט • ת'ורנטון צ'ייס |  |
| לוח השנה הבהאי | חגים בהאיים • נורוז • רידוואן • הולדת בהאא אללה • יום הברית • איאם-י הא • צום תשעה עשר הימים |  |
| בית התפילה הבהאי | אשגבאט • שיקגו • קמפלה • סידני • פרנקפורט • פנמה סיטי • סמואה • דלהי • סנטיאגו דה צ'ילה |  |
| קהילות בהאיות | הקהילה הבהאית הבין-לאומית • אוזבקיסטן  • אוסטרליה • אינדונזיה • איראן  • אנגליה • ארצות הברית  • ברזיל  • גרמניה  • דרום אפריקה • הודו  • טורקיה  • טורקמניסטן • מצרים  • ניו זילנד • סין • ספרד • קנדה • רוסיה |  |
| מנהגים ופולחן | סמלים בהאיים • עלייה לרגל • תפילה • חקוק אללה • צום |  |
קוכיה הודית

| קוכיה הודית |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צמחים
מערכה:: מכוסי זרע
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: ציפורנאים
משפחה:: סלקיים
סוג:: קוכיה
מין:: קוכיה הודית
שם מדעי
 Bassia Indica ‏Scott, 1978
קוכיה הודית (שם מדעי: Bassia Indica; ידועה גם בשם Kochia indica Wight) היא שיח חד-שנתי גדול השייך למשפחת הסלקיים. נפוץ בכל הנגב. גבול התפשטותו הצפוני במישור החוף הוא באזור צומת ראם (מעודכן ל-1977) במזרח – בקעת ים המלח ובקעת הירדן ובדרום בערבה ובאילת. צומח בעיקר בצידי שדות, לאורך גדרות ולאורך כבישים.
השיח, בעל הצורה הכדורית, מגיע לגובה של 1–2 מטרים. גדל בשלהי האביב ובקיץ, עונות שבהן רוב הצמחים החד-שנתיים כבר מתייבשים. אורך העלים כ-1–1.5 סנטימטר. העלים איזמלנים בצורתם. הפריחה מתרחשת בחודשים יוני ויולי. הפרחים הזעירים בעלי צבע צהוב, אולם, בדומה לצמחים אחרים ממשפחת הסלקיים, הם אינם בולטים ונראים רק ממבט קרוב.
כאשר הצמח מתייבש בשלהי הסתו, ניתק בסיסו היבש מן הקרקע והשיח הקל מתגלגל בעזרת הרוח למרחקים גדולים ומפיץ את זרעיו בצורה זו. ניתן לראות את הכדורים היבשים הגדולים של השיח כשהם צמודים לגדרות או לתעלות בצידי הכבישים, שם נעצר גלגולם.
הגעת הצמח לארץ ישראל

על פי הידוע, אין הקוכיה ההודית צמח טבעי בישראל. הוא נפוץ בייחוד בהודו, פקיסטן ואפגניסטן. על מוצאה של הקוכיה ההודית חלוקות הדעות. מיכאל זהרי טוען כי ארץ המוצא היא אוסטרליה, שבה גדלים רוב מיני הקוכיה, אך לפני שהספיקו להגדירה, הובאה להודו כצמח מספוא, שם התפשטה ואף הוגדרה כ"הודית". לארץ ישראל הגיע הצמח לראשונה, כנראה, במלחמת העולם הראשונה עם גייסות מהודו, ואחד מבוטנאי התקופה אף הגדירו ב-1921 כ"בסיה יפואית". בשנים לאחר מכן ניסו לאתר את הצמח, אך כנראה הוא נעלם עד אשר הגיע שנית לארץ ישראל עם הפלישה המצרית במלחמת העצמאות ב-1948.
אבינעם דנין טוען לעומתו, כי זרעי הקוכיה ההודית הגיעו מהודו לאוסטרליה ומשם למצרים התחתונה במטרה לשמש כצמח מרעה. גבעוליה המסועפים והרכים שימשו לריפוד ארגזי התחמושת של חיל המשלוח המצרי לארץ ישראל ב-1948, נפוצו בנגב הצפוני והתפשטו.
נראה שבסוף מלחמת העולם השנייה קיבל קצין בריטי במצרים זרעי קוכיה וזרע אותם באזור החוף של המדבר המערבי. התפשטות הצמח במצרים הייתה מהירה מאוד. חיילי הצבא המצרי נהגו לארוז חלק מהציוד והתחמושת בארגזים מרופדים בענפי קוכיה. במהלך הקרבות ב-1948 ועם השלל בתום המלחמה נפוצו הזרעים בנגב ומשם התפשטו.
הערות שוליים

1 2  אבינעם דנין, הצומח בנגב מצפון לנחל פארן, עמ' 15, ספרית פועלים, 1977
1 2  יהושע זמרה, אופקים, 1989, עמ' 270
↑  מיכאל זהרי, נופי הצומח של הארץ, עמ' 231, הוצאת עם עובד, 1980
קו אורך

קו אורך או אורך גאוגרפי (באנגלית: Longitude) מציין עד כמה נקודה על פני כדור הארץ נמצאת ממזרח או ממערב לקו גריניץ'. ניתן לאפיין את מיקומה של נקודה כלשהי על פני כדור הארץ בעזרת שתי זוויות, כלומר שתי קואורדינטות, שקודקודיהן במרכז כדור הארץ. לשם כך מקובל להשתמש באורך גאוגרפי וברוחב גאוגרפי (Latitude), ויחד הן מגדירות במדויק את מיקומה של הנקודה.
האורך הגאוגרפי של נקודה מסוימת מוגדר כזווית בין שני קווים דמיוניים שיוצאים ממרכז כדור הארץ ומגיעים לקו המשווה; האחד מסתיים בנקודת החיתוך של המרידיאן העובר דרך הנקודה עם קו המשווה, והשני מסתיים בנקודת החיתוך של קו גריניץ' עם קו המשווה. נוהגים לסמן את האורך הגאוגרפי באות היוונית λ.
קווי אורך

קו אורך, או מרידיאן, הוא הקו שמחבר את כל הנקודות שיש להן אותו אורך גאוגרפי. קו אורך מהווה חצי מעגל דמיוני על פני כדור הארץ, המחבר בין הקוטב הצפוני לקוטב הדרומי.
כל קו אורך חייב לחצות את קו המשווה. מכיוון שקו המשווה הוא מעגל, ניתן לחלק אותו ל־360 מעלות. קווי האורך נחלקים ל־24, כמספר השעות ביממה, כך שבין קו אורך אחד לשני ניתן למדוד 15° (360°/24). המרידיאן הראשי, הקרוי גם "קו האורך 0°", נקבע בעבר באופן שרירותי ועובר בגריניץ', לונדון, והזמן האוניברסלי, הנמדד ביחס אליו מכונה GMT. כל 15° מערבה מקו האפס יקדים הזמן המקומי בשעה. העיר ניו יורק למשל, מרוחקת ב־75° מקו האפס בלונדון, ולכן נמצאת חמישה קווי אורך ממנו. לכן כאשר השעה בלונדון היא 12:00 בצהרים (בשעון חורף), תקדים השעה בניו יורק בחמש שעות ותהיה 07:00 בבוקר. כלומר, ניו יורק ממוקמת, מבחינת קווי האורך, ב־GMT-5.
לחלופין, מזרחה מקו האפס תתאחר שעה בכל קו המייצג 15°. ירושלים, לדוגמה, מרוחקת 30° מעלות מלונדון, שהם שני קווי אורך. לכן, כאשר השעה בלונדון (בשעון חורף) היא 12:00 בצהרים, תהיה השעה בירושלים 14:00, וניתן לומר שהזמן בירושלים הוא GMT+2.
מאחר שכדור הארץ הוא עגול והשטח בקצותיו קטן מהשטח במרכזו, ישתנה המרחק על פני השטח בין שני קווי אורך, בהתאם לקו הרוחב באזור המדידה. באזור קו המשווה יהיה סכום 15° של המרחק בין שני קווי אורך – 1,667 ק"מ. ככל שמתרחקים מקו המשווה לכיוון אחד הקטבים, מתקצר המרחק בין מעלות אורך סמוכות. בקטבים עצמם המרחק בין קו אורך אחד למשנהו הוא אפס, שכן כל קווי האורך מתלכדים בהם.
קו האורך 0°

בניגוד לרוחב הגאוגרפי שעבורו קיים קו רוחב טבעי ממנו אפשר להתחיל לספור, הוא קו המשווה (בשל היותו קו הרוחב הארוך ביותר), לא קיים קו אורך טבעי, כיוון שכל קווי האורך שווים באורכם. לכן הוצעו במהלך השנים קווי אורך שעברו במקומות שונים בעולם כקו האורך 0°. המקומות שהוצעו היו: האי אל איירו בקבוצת האיים הקנריים שבמשך שנים רבות, נחשב כמקום המערבי ביותר בעולם הידוע, רומא, קופנהגן, ירושלים, סנקט פטרבורג, פיזה, פריז ופילדלפיה. אך המקום שהיה בשימוש הרב ביותר היה מצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ' המצוי מזרחית ללונדון. ואכן בשנת 1884 התכנסה "ועידת המרידיאן הבינלאומית" ואימצה את קו האורך העובר דרך גריניץ' כקו האורך 0°. כאשר קו האורך המצוי מצידו השני של כדור הארץ (המשלים למעגל גדול את קו האורך של גריניץ') הוא קו האורך 180°, הנקרא גם קו התאריך. שאר קווי האורך משתרעים בין 0° ל־180° מערבה לגריניץ' (חצי הכדור המערבי), ובין 0° ל־180° מזרחה לגריניץ' (חצי הכדור המזרחי).
מצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ' הוא כיום מוזיאון ציבורי. פס נחושת הנמתח לאורך חצר המוזיאון מסמן את מיקומו המדויק של קו האורך 0°. תיירים רבים נוהגים להצטלם בפישוק משני עברי הקו, רגל אחת בחצי הכדור המזרחי של כדור הארץ והרגל השנייה בחצי הכדור המערבי.
חלוקת משנה

את החלוקה הראשונית של קווי האורך ל־360° מעלות (180° ממזרח לגריניץ' ו־180° ממערב לו) נוהגים לחלק לחלוקה משנית. את הקשת שבין שני קווי אורך סמוכים נוהגים לחלק ל־60 חלקים המכונים דקות אורך והמסומנים ב־'. את דקת האורך נוהגים לחלק ל־60 חלקים נוספים הקרויים שניות אורך והמסומנים ב־" או לחלופין ל־10 חלקים, המציינים עשיריות דקה, ומסומנים בהתאם לשיטת הייצוג העשרונית. לפיכך "9 '43 35° הוא קו האורך 35, 43 דקות ו־9 שניות; ו־5.'27 23° E הוא קו האורך 23, 27 דקות וחצי מזרח.
מציאת קו האורך

את קו האורך ניתן למצוא באמצעות הפרש הזמנים בין הזמן המקומי במקום בו נמצאים לבין שעון גריניץ'. כיוון שיש 24 שעות ביממה ו־360 מעלות במעגל, השמש מכסה 15 מעלות אורך כל שעה (360° לחלק ל־24 שעות = 15° לשעה). כך שאם אזור הזמן הוא שלוש שעות לפני שעון גריניץ' אז המקום הוא בסביבת קו האורך 45° מעלות מזרח (3 שעות × 15° מעלות לשעה). כדי לבצע חישוב מדויק נדרש שעון מדויק המכוון לשעון גריניץ' ויכולת לחשב את הזמן המקומי בעזרת תצפיות על השמש או הכוכבים.
על פי ההגדרה השמש חוצה את קו האורך של מקום מסוים בדיוק באמצע הזמן בין הזריחה לשקיעה. זהו המקור למלה "מרידיאן", המציינת גם את קו האורך עצמו בשפות רבות. מרידיאן הוא מונח שמקורו במילה הלטינית meridies. זו מורכבת משתי מילים: medius – אמצע, ו־dies – יום; "מרידייס" פירושו אפוא 'אמצע היום' או 'צהריים'. מהמלה מרידיאן נגזרו גם המילה לזמן שלפני הצהריים שבלטינית קרוי Ante Meridiem או בקיצור .a.m, והמילה לזמן אחרי הצהריים קרוי Post Meridiem או בקיצור .p.m.
חישוב קו האורך המדויק משמש הן לקרטוגרפיה והן לניווט. סוגיית מציאת קו האורך הייתה אחת הסוגיות החשובות ביותר של המאות ה־17 וה־18, בשל חשיבותה הרבה לניווט ימי. הפתרון היעיל הראשון לצורך שרטוט מפות נעשה על ידי ג'ובאני דומניקו קאסיני החל ב־1681 בעזרת השיטה שהמציא גליליאו והמבוסס על הירחים של צדק. הבעיה הייתה שיישום השיטה ללא אסטרונום מקצועי, ובמיוחד עבור מדידת קו האורך בלב ים, היה קשה ביותר, משום שקשה מאוד לבצע תצפית כוכבים על ירחי צדק בלב ים, כשהאונייה נעה ונדה, והטלסקופ ברשות הקברניט מוגבל בביצועיו.
צעד משמעותי ראשון לפתרון הבעיה הגיע רק ב-1740, כאשר בונה השעונים ג'ון הריסון, הוכיח באמצעות שעון מדויק מאוד שבנה (כרונומטר), יכולת ניווט בניסוי מעשי שבוצע בשיט מבריטניה לאיים הקריביים. השעון של הריסון כלל מערכת מתוחכמת (עשויה מעץ) שקיזזה את תנודות האונייה ואת הפרשי הטמפרטורה בלב ים, וכך הבטיחה בכל עת הצגה מדויקת של הפרש הזמן בין מיקום האונייה לבין נמל היציאה. בלי שעון אי אפשר לחשב את קו האורך. הבעיה עם הכרונומטר של הריסון הייתה שרק הוא ידע לייצר מכונה כזו, זאת בזמן שבצי הבריטי שירתו מאות אניות. הפתרון המעשי בא אחרי שמהנדס אחר שיפר את אופן בניית השעונים כך שאפשר יהיה לייצרם בכמויות (כל אונייה נדרשה להחזיק לפחות שני שעונים; אחד הראה בקביעות את השעה בנמל היציאה, והשני היה מכוון בכל יום בצהריים על פי מיקום השמש).
רק במאה ה-19 נקבע מצפה הכוכבים בגריניץ' כנקודת ייחוס עולמית ('קו האורך אפס'), והיו מדינות – צרפת למשל – שסירבו להכיר בעדיפות הבריטית בנושא זה, אך עם הזמן כל המדינות התיישרו על פי המערכת הזו. בלעדיה לא תיתכן תחבורה ימית ואווירית בינלאומית.
ראו גם

קו התאריך הבינלאומי
קו רוחב
לקריאה נוספת

דווה סובל, קו האורך – "סיפורו האמיתי של הגאון הבודד שפתר את הבעיה המדעית הגדולה ביותר של זמנו". הוצאת כתר
איור של כדור הארץ. הקווים האנכיים הם קווי אורך
קרן לייזר המוקרן ממצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ' מסמן את קו האורך 0.
מפת אזורי זמן. הקווים האדומים לאורך הדף הם קו התאריך הבינלאומי (מימין) וקו האורך 0° (במרכז הדף).
קדם-תרופה

קדם-תרופה (prodrug) היא תרופה, שלאחר הכנסתה לגוף, עוברת תהליך ההופך אותה לתרופה פעילה מבחינה פרמקולוגית. קדם-תרופות בלתי-פעילות הן תרופות בלתי-פעילות מבחינה פרמקולוגית שהופכות, בתהליך של חילוף חומרים, לפעילות בתוך הגוף. במקום לתת תרופה באופן ישיר, ניתן להשתמש בקדם-תרופה כדי לשפר את אופן הספיגה, הפיזור, חילוף החומרים והסילוק (ADME) של התרופה. קדם-תרופות מיועדות במקרים רבים לשיפור הזמינות הביולוגית כאשר התרופה עצמה נספגת במידה מועטה בלבד במערכת העיכול. ניתן להשתמש בקדם-תרופה כדי לשפר את מידת הבררנות של התרופה בפעילות הגומלין שלה עם תאים או עם תהליכים שהיא אינה מכוונת אליהם. בדרך זו מפחיתים את תופעות הלוואי או התופעות הבלתי רצויות של התרופה.
על פי הגדרת מונחון IUPAC קדם תרופה היא תרכובת שעוברת היפוך ביולוגי (אנ') לפני שהיא מראה השפעות פרמקולוגיות.
היסטוריה

תמציות צמחיות רבות שהיו בשימוש רפואי בעבר מכילות גליקוזידים (נגזרות של סוכר) של החומר הפעיל, העוברות הידרוליזה במעיים ומשחררות את החומר הפעיל והזמין יותר ביולוגית אגליקון. לדוגמה, סליצין הוא β-D-גלוקופירנוזיד המבוקע על ידי אסטראזות ומשחרר חומצה סליצילית. אספירין, חומצה אצטילסליצילית שיוצרה לראשונה על ידי פליקס הופמן בבאייר בשנת 1897, היא קדם-תרופה סינתטית של חומצה סליצילית. אולם יש מקרים אחרים שבהם התרופה הניתנת, קודאין או מורפין למשל, משופעלת באופן אנזימטי ויוצרת נגזרות סוכר (מורפין-גלוקורונידים) שהן פעילות יותר מתרכובת האב. התרופה האנטימיקרוביאלית הסינתטית הראשונה, ארספנאמין (arsphenamine), שהתגלתה ב-1909 על ידי סהאצ'ירו האטה במעבדה של פאול ארליך, אינה רעילה לחיידקים כל עוד לא הותמרה לצורה פעילה על ידי הגוף. בדומה לכך, פרונטוזיל (prontosil), תרופת הסולפה הראשונה (שהתגלתה על ידי גרהרד דומק ב-1932), חייבת להתבקע בגוף כדי לשחרר את המולקולה הפעילה, סולפנילאמיד. מאז אותם ימים התגלו דוגמאות רבות אחרות.
טרפנאדין (terfenadine), האנטי-היסטמין הלא מרגיע הראשון, הוחזר מהשוק בשל הסיכון הקטן לתופעת לוואי רצינית. אולם התברר שטרנפנאדין הוא קדם-תרופה של המולקולה הפעילה פקסופנאדין (fexofenadine, שאינו נושא סיכונים כמו אלה של תרכובת האב. פקסופנאדין יכול לשמש תחליף בטוח לתרופה המקורית. לורטדין (loratadine), עוד אנטי-היסטמין שאינו מרגיע, הוא הקדם-תרופה של דסלורטדין (desloratadine), האחראי במידה רבה להשפעות האנטי-היסטמינרגיות של תרכובת האב. אולם, במקרה זה, לתרכובת האב אין תופעות לוואי כמו אלה הקשורות לטרפנאדין, כך שגם לורטדין וגם המטבוליט הפעיל שלו, דסלורטדין, משווקות כיום.
סיווג

קדם-תרופות ניתנות לסיווג לשני סוגים עיקריים, על-פי האופן שבו הגוף מתמיר את הקדם-תרופה לצורה הסופית הפעילה של התרופה:
קדם-תרופות מסוג I משופעלות ביולוגית בתוך תאי הגוף. דוגמאות לקדם-תרופות מסוג זה הן אנלוגים נוקלאוזידים נוגדי נגיפים שחייבים לעבור זרחון והסטטינים המורידים את רמות הליפידים.
קדם-תרופות מסוג II משופעלות ביולוגית מחוץ לתאים, בייחוד בנוזלי מערכת העיכול או במערכת הולכת הדם, בייחוד בדם. דוגמאות לקדם-תרופות מסוג II הן סליצין (תוארה לעיל) ומספר קדם-תרופות אנזמטיות מוכוונות-נוגדנים, -גנים או -נגיפים המשמשים בכימותרפיה או אימונותרפיה (טיפול חיסוני).
את שני הסוגים העיקריים אפשר לחלק לתת-סוגים, על-פי גורמים כגון (סוג I) אם השפעול הביולוגי התוך-תאי הוא גם המקום שבו מתרחשת הפעולה הרפואית או (סוג 2) אם השפעול הביולוגי מתרחש או לא מתרחש בנוזלי מערכת העיכול או במערכת הולכת הדם.
תת-סוגים

קדם-תרופות מסוג IA כוללת תרופות אנטימיקרוביאליות ותרופות כימותרפיות רבות (כגון 5-פלואורואורציל). קדם-תרופות מסוג IB זקוקות לאנזימים מטבוליים בייחוד כאלה הנמצאים בתאי כבד, המשפעלים אותן לתרופות פעילות. השפעול הביולוגי של קדם תרופות מסוג II נעשה מחוץ לתאים, בסביבה של נוזלי מערכת העיכול (סוג IIA), או במחזור הדם ו/או בחללים חוץ-תאיים אחרים המכילים נוזל (סוג IIB) או בסמוך לרקמות/לתאי המטרה של הטיפול (סוג IIC), והוא תלוי באנזימים נפוצים כגון אסטראזות ופוספטאזות או באנזימים מוכווני מטרה. חשוב לציין שקדם-תרופות יכולות להשתייך למספר תת-סוגים (כלומר סוג מעורב). קדם-תרופה מסוג מעורב היא קדם-תרופה המשופעלת ביולוגית באתרים רבים, בשלבים מקבילים או בשלבים עוקבים. קדם-תרופה המשופעלת ביולוגית למשל בו-זמנית בתאי מטרה וברקמות מטבוליות, יכולה להיחשב לקדם-תרופה "מסוג IA/IB" (לדוגמה, מעכבי רדוקטאז HMG-CoA ותרופות כימותרפיות אחדות). כשקדם-תרופה משופעלת ביולוגית באופן עוקב, תחילה בנוזלי מערכת העיכול, ולאחר מכן בגוף בתאי המטרה, היא נחשבת לקדם-תרופה "מסוג IIA-IA" (לדוגמה טנופוביר דיזופרוקסיל פומראט). מובן שטיפולים רבים של קדם-תרופות אנזמטיות מוכווני-נוגדנים/נגיפים/גנים (ADEPTs, VDEPs, GDEPs) ותרופות מוצעות הקשורות לחלקיקי ננו (nanoparticle-linked) או לנשאי חלקיקי ננו (nanocarrier-linked) יכולים להיות קדם-תרופות מסוג עוקב מעורב. כדי להבדיל בין שני תת-סוגים אלה משתמשים בסימן מקף " - " כדי לציין שלבים עוקבים של שפעול ביולוגי להבדיל מסימן הלוכסן " / " המשמש לציון קדם-תרופות מסוג מקביל מעורב.
ראו גם

מטבוליט פעיל
הרעלה
קונסוננס ודיסוננס

במוזיקה, קוֹנְסוֹנַנְס ודִיסוֹנַנְס הם סיווגים של צלילים בו-זמניים או עוקבים. קונסוננס הוא הרמוניה שהצלילים שמרכיבים אותה משלימים זה את זה ומגבירים את התהודה זה של זה. דיסוננס הוא הרמוניה שבה הצלילים מתנגשים זה עם זה ויוצרים אינטראקציות אקוסטיות מורכבות יותר. הגדרה פשטנית יותר למונחים היא שהרמוניות ומרווחים קונסוננטיים הם נעימים לאוזן ואילו הרמוניות ומרווחים דיסוננטיים אינם נעימים לאוזן. ניתן גם לחשוב על הדיסוננס והקונסוננס במונחים של יציבות: הרמוניות דיסוננטיות נחשבות לעיתים כ"לא יציבות" וכשואפות "להיפתר" על ידי מרווחים קונסוננטיים (למשל, כאשר נשמע אקורד דיסוננטי נרגיש צורך לשמוע אחריו אקורד קונסוננטי שיפתור לנו את ההרגשה הלא נעימה שמעורר הדיסוננס), אם כי ישנה הכרה רחבה שהדבר תלוי גם בהיכרות ובמומחיות מוזיקלית. עם כל זאת, אין לטעות ולחשוב כי דיסוננס הוא אינו דבר רצוי; יצירה שתכתב כולה באקורדים קונסוננטיים, למשל, אולי תשמע נעימה לאוזן אך היא תשעמם את המאזין שכן לא תהיה בה שום "אי יציבות" שדרושה פתרון (דומה הדבר ליצירה ספרותית ללא כל סיבוך עלילתי).
המלודיה של יצירה מסוימת, לרוב מאורגנת כדי לתקשר עם הרמוניות משתנות (מעברי אקורדים) שמלוות אותה, ושבנויות על קונסוננס ודיסוננס. המיומנות של כתיבת מלודיה תלויה באופן מוחלט ביכולת לבחור תווים בהתאם (או, במכוון, שלא בהתאם) להרמוניות שלהם, תוך כדי שמירה על צורה מלודית מוגדרת (או לא מוגדרת באופן מכוון).
המונחים יוצרים דיכוטומיה מבנית שבה הם מגדירים זה את זה בהדרה הדדית: קונסוננס הוא מה שאינו דיסוננטי, ודיסוננס הוא מה שאינו קונסוננטי. עם זאת, בחינה מדוקדקת יותר מראה שההבחנה יוצרת הדרגה, מהקונסוננטי ביותר לדיסוננטי ביותר. בשיח סתמי, כפי שהדגיש המלחין והתאורטיקן הגרמני פאול הינדמית: "שני המושגים מעולם לא הוסברו במלואם, ובמשך אלף שנים ההגדרות השתנו". המונח סוננס (sonance) הוצע להקיף או להתייחס באופן לא מחייב למונחים קונסוננס ודיסוננס.
הערות שוליים

↑  Imre Lahdelma & Tuomas Eerola, Cultural familiarity and musical expertise impact the pleasantness of consonance/dissonance but not its perceived tension
↑  Emilio Renard Vallet, Sonance: a conceptual clarification
פרצופים

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
"פרצופים" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עומר אדם. השיר יצא לאור ב-22 באפריל 2021, בהוצאת חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט. השיר נכתב והולחן על ידי דודי בר דוד, צליל קליפי וג'וני גולדשטיין, אשר גם הפיק את השיר.
רקע

קליפ השיר צולם בדובאי ובוים על ידי ג'מיל עסדוב. לצד אדם שיחקה הדוגמנית הסלובנית מאיה מלנר.
ביקורות

מבקר המוזיקה הישראלי יוסי חרסונסקי כתב כי ”"פרצופים" הוא עוד שיר סתמי של קול מאנפף שמסתלסל בקלילות על מוזיקה של פרצופים מחייכים ריקים מכל הבעה ורגש.” חרסונסקי העניק לשיר 2.5 כוכבים מתוך חמישה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 9 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 22 באפריל 2021 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | NMC |  |
הערות שוליים

1 2  דודי בר דוד, צליל קליפי, ג'וני גולדשטיין
1 2  עומר אדם פרצופים, האתר של יוסי חרסונסקי
↑  מרים את הקיץ: עומר אדם משחרר את "פרצופים", באתר ‏מאקו‏, 22 באפריל 2021
↑  מערכת ישראל היום, האזינו: השיר החדש של עומר אדם, באתר ישראל היום
↑  פרצופים - Single
| עומר אדם |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נמס ממך • ילד טוב ילד רע • מוזיקה ושקט • מודה אני  • אחרי כל השנים • Omer • סוף העולם |  |
| מיני אלבומים | 5 בום! • The 8 • ‏3 • לכאורה • חמישה לילות |  |
| אלבומי הופעה | מהפכה! (Live) • אחרי כל השנים (Live) |  |
| ערכים קשורים | NMC • אסף אטדגי • כוכב נולד |  |
| עומר אדם - שירים |
| --- | --- | --- |
| נמס ממך | "להאבד ברוח" • "אל תבכי" • "את בליבי" • "נמס ממך" • "הופה" |  |
| ילד טוב ילד רע | "מאושרת" • "קסם" • "מיליון נשיקות" • "בואי עכשיו" • "ילד טוב בגוף של ילד רע" • "בניתי עלייך" |  |
| מוזיקה ושקט | "מאמי זה נגמר" • "וואי לי" • "מתקרבת מתרחקת" • "נסיכה" • "כמו בימים" • "כובשת" • "תל אביב" • "תרחמי עליי" • "שקט" • "לבדי" |  |
| מודה אני | "נועצת מבט" • "מהפכה של שמחה" • "אחי" • "אז הלכתי" • "בוקרשט" • "היא רק רוצה לרקוד" • "עצוב לי שזה ככה" |  |
| אחרי כל השנים | "אחרי כל השנים" • "שדות של תירוצים" • "סיפור ישן" • "פוליטיקה וסקס" • "מביט מהצד" • "בסוף הכל חולף" |  |
| 5 בום! | "טמפרטורה" • "תיתן לה פרחים" • "שיר הרווק" • "תגידו לה / אהבה מטורפת" • "יום השישי" |  |
| Omer | "פעם בחיים" • "שני משוגעים" • "חברות שלך" • "אוהבת אותי אמיתי" • "בחורים טובים" • "רחוק מכולם" • "מאושרת בלעדיי" • "תגידי לי שטוב לך" • "חברות שלך 2" • "יעשו לנו כבוד" • "ניפגש בשמחות" • "כתבתי עלייך שיר" • "Beg" • "מים שקופים" • "שגרה מפוארת" |  |
| The 8 | "פסקול חיי" • "מה שנפל מהידיים" |  |
| סוף העולם | "אני" • "התעוררתי עם נמר" • "DXB to TLV" |  |
| חמישה לילות | "מבת ים ועד הנצח" ‏•‏‏ "אקדח" ‏•‏‏ "כסף או דמעות" ‏•‏‏ "לילות וקללות" ‏•‏‏ "רק שלך" |  |
| סינגלים אחרים | "Paradise" • "מזל" • "ככה זה מרגיש להתאהב" • "לא הפסקתי לחפש אותך" • "לרקוד ולזוז" • "לעולם בעקבות השמש" • "הלב שלי" • "יש לנו את הכוח" • "יש דברים שלא עושים" • "שירו של שפשף" • "קוקוריקו" • "תמחל לי" • "הנשיקות שלי" • "על מה בנות חושבות בלילה" • "פרצופים" • "Dale Mami" • "קאקדילה" • "יהיה טוב & מים שקופים" • "תרקוד לנצח" • "ואיך שלא" • "צמוד צמוד" • "ראיתי עולם" • "עברנו הכל" |  |
| השתתפות בסינגלים | "השתגע העולם" |  |
| שירים אחרים | "אהבתי לך" |  |
קונסוליית ישראל בבנגלור

| --- | --- |

אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 תאריך פתיחה:  מאי 2013
 דיפלומטיה
 חלק מ:  יחסי הודו–ישראל
 קונסול כללי:  יונתן צדקה
 שטח האמנה:  דרום הודו (קרנאטקה, טאמיל נאדו, קרלה, פודוצ'רי)
 מדינה מיוצגת:  ישראל ישראל
 https://embassies.gov.il/bangalore
הקונסוליה הכללית של ישראל בבנגלור מייצגת את האינטרסים של ממשלת ישראל במדינות הודו קרנאטקה והמדינות הסובבות אותה טאמיל נאדו, קרלה ופודוצ'רי. היא נפתחה ב-20 במאי 2013 ברחוב מרפי, האלאסורו בבנגלור. הקונסוליה מדווחת לשגריר בשגרירות ישראל בניו דלהי.
הקמת הקונסוליה

באמצע 2012 תכננה ממשלת ישראל לפתוח קונסוליה בבנגלור עד סוף אותה שנה. הממשלה הכריזה על תוכניותיה להקים שלושה מרכזי מצוינות (CoE) בקרנטקה הקשורים לגננות. באותה תקופה הם בנו בהצלחה מערכת יחסים קרובה עם מחלקת הגננות של ממשלת קרנטקה.
הקונסוליה נחנכה רשמית ב-20 במאי 2013, לרגל 65 שנה להקמתה של מדינת ישראל. זו הייתה הקונסוליה הישראלית השנייה בהודו אחרי מומבאי, מלבד השגרירות הראשית שלה בניו דלהי. הודו היא המדינה החמישית בה הקימה ישראל יותר משתי נציגויות דיפלומטיות במהלך אירוע ההשבעה אמר שגריר ישראל אלון אושפיז:
הנוכחות של ישראל בבירת הטכנולוגיה של הודו מגיעה באופן טבעי מאחר שישראל היא גם מרכז טכנולוגי. אנחנו משתפים פעולה עם המדינה גם בתחומים נוספים כמו חקלאות.
מנחם כנאפי הפך לקונסול הכללי של ישראל בבנגלור. הוא אמר בנאומו:
בנגלור היא מעצמה של הודו. זהו עמק הסיליקון של המדינה. ישראל היא גם כמו עמק הסיליקון בעולם. כל אחד מאיתנו יכול להרוויח אחד מהשני.
שירותים ופעילויות

החל מ-1 ביולי 2014 החלה הקונסוליה להנפיק אשרות לישראל עבור תושבי דרום הודו קרנטקה, קראלה, טמיל נאדו ופודוצ'רי. הם שיתפו פעולה עם IVS Processing Services Ltd עבור שירות זה. באותה תקופה נסעו לישראל יותר מ-40,000 הודים מדי שנה. מנחם כנאפי, הקונסול הכללי של ישראל בבנגלור, אמר אז:
פתיחת המרכז תגביר את הקשר בין אנשים באמצעות נסיעות. אנו מחויבים באופן מלא לחיזוק הקשר בין ישראל להודו.
במקביל חתמה הקונסוליה על תוכנית קרנטקה-ישראל לטיפוח מיזמי מחקר ופיתוח תעשייתי (R&D) שיתופיים בין קרנטקה לחברות ישראליות על ידי מתן תמיכה כספית. ביולי אותה שנה ארגנה הקונסוליה פסטיבל קולנוע ישראלי לאזרחי בנגלור. אירוע זה אורגן במשותף עם אגודת הסרטים סוצ'יטרה ושותפי תרבות בנגלור. בין 3 ל-31 ביולי הוקרנו תשעה סרטים ישראלים.
בשנת 2014 החלה הקונסוליה גם להעניק מלגות לסטודנטים הודים ללימודים במוסדות חינוך בישראל. בספטמבר 2014 ג'ון ג'ו ואטטארה היה הסטודנט הראשון מבנגלור שקיבל מלגה לקורס הנדסת חשמל ואלקטרוניקה בן ארבע שנים אוניברסיטת תל אביב.
בנובמבר 2015, זיו שלווי, סגן ראש הנציגות והקונסולרית, הקונסוליה הכללית של ישראל בבנגלור, ביקר בקוצ'י, קרלה ופגש את קיי.סי ג'וזף, שר התרבות של המדינה כדי לדון בתוכניות ובאפשרויות של שיקום אנדרטאות יהודיות במקום ובסביבתו.
קונסולים

| שם | תחילת כהונה | סיום כהונה |
| --- | --- | --- |
| מנחם כנפי | 2012 | 2015 |
| יעל השביט | 2015 | 2017 |
| דנה קורש (אנ') | 2017 | 2020 |
| יונתן צדקה | 2020 | 2022 |
| תמי בן-חיים | 2022 | מכהנת |