stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2017 בספרות
הערות שוליים

↑  Qin, Amy (2017-08-17). "Chinese Novelist Is Arrested in 4 Murders From 2 Decades Ago". The New York Times.
↑  "Terry Pratchett's unpublished works crushed by steamroller". BBC News. BBC. 2017-08-30. נבדק ב-2017-08-30.
↑  "Man Booker Prize: George Saunders wins for Lincoln in the Bardo". BBC News. 18 באוקטובר 2017. נבדק ב-16 במרץ 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Flood, Alison (2017-11-08). "Tom Stoppard is 'bashful' winner of lifetime achievement award". The Guardian (באנגלית בריטית). נבדק ב-2025-01-08.
↑  "Kazuo Ishiguro: Nobel Literature Prize is 'a magnificent honour'" (באנגלית בריטית). 2017-10-05. נבדק ב-2025-01-08.
| שנים בספרות |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1901 • 1902 • 1903 • 1904 • 1905 • 1906 • 1907 • 1908 • 1909 • 1910 • 1911 • 1912 • 1913 • 1914 • 1915 • 1916 • 1917 • 1918 • 1919 • 1920 • 1921 • 1922 • 1923 • 1924 • 1925 • 1926 • 1927 • 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 |  |
שירות הרפואה המשולבת

| --- | --- |

הסמל של שירות הרפואה המשולבת
 פרטים
 מדינה:  גרמניה גרמניה
 שיוך:  בונדסוור
 סוג:  חיל רפואה
 בסיס האם:  קובלנץ
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1 באוקטובר 2000 – הווה (24 שנים)
 נתוני היחידה
 כוח אדם:  20,000
 ציוד עיקרי:  ציוד רפואה ובתי חולים מקומיים
שירות הרפואה המשולבת של הצבא הגרמני (בגרמנית: Zentraler Sanitätsdienst der Bundeswehr, או בקיצור: Zentraler Sanitätsdienst) הוא חיל רפואה, חלק מהכוחות המזוינים של גרמניה, ומשרת את כל שלוש הזרועות, צבא, חיל הים וחיל האוויר, כמו גם שירות המרחב הקיברנטי והמידע. אנשי חיל הרפואה המרכזי נותרים אנשי זרועותיהם הצבאיות בהתאמה. רק יחידות רפואיות מיוחדות בודדות, כגון הטיפול הרפואי לצוללנים ולצוותי אוויר, לא משולבות בשירות הרפואה.
לפני 2002 לכל זרוע צבאית היה שירות רפואי משלה. לאחר מכן השירותים אוחדו ברובם, ויצרו את שירות הרפואה המשותף. במאי 2021 פרסמה שרת ההגנה אנגרט קראמפ-קארנבאואר יחד עם המפקח הכללי של הבונדסוור אברהרד צורן תוכנית לפירוק שירות הרפואה המשותף ולשילוב מחדש של יחידותיו בחיל היבשה, חיל הים, חיל האוויר ופיקוד הסייבר.
הפיגוע ברמת מגשימים

| חלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני |
| --- | --- |
 תאריך:  20 בנובמבר 1975
 מקום:  ישיבת הגולן, רמת מגשימים, רמת הגולן, ישראל
 קואורדינטות:  32°50′39″N 35°47′30″E﻿ / ﻿32.844056°N 35.791667°E﻿ / 32.844056; 35.791667
 סוג:  פיגוע 
 נשק:  גרזן, רובה
 הרוגים:  3
 פצועים:  2
 מבצע:  פת"ח והחזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין
 he
 
הפיגוע ברמת מגשימים התרחש ביום חמישי י"ז בכסלו ה'תשל"ו 20 בנובמבר 1975, בישיבת הגולן במושב רמת מגשימים שבדרום רמת הגולן על ידי מחבלי הפת"ח והחזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין שהסתננו מסוריה. המחבלים הסתננו לישיבה, רצחו שלושה תלמידים ופצעו שני תלמידים נוספים.
הפיגוע

המחבלים פרצו לישיבת הגולן שבמושב הדתי רמת מגשימים ברמת הגולן לאחר ארוחת הערב בישיבה. אחד המחבלים שלף רימון יד, ואחר התחיל לירות. המחבל הכה באחד היהודים עם גרזן, לאחר מכן ירה בשאר התלמידים במקום, בפיגוע נרצחו 2 תלמידי ישיבת הר עציון באלון שבות שהתארחו במקום ותלמיד אחד מישיבת הגולן, ונפצעו 2 תלמידי ישיבה אחרים.
על הפיגוע נטל אחריות ארגון הטרור החזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין.
הנצחה

ביישוב הוקמה קריית הישיבה, ובה בית המדרש "היכל השלושה" הקרוי על שם 3 הנרצחים.
2019 בספרות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2019  בספרות |  |
< · 2017 · 2018 — 2019 — 2020 · 2021 · >
כל ערכי השנים בספרות במאה ה-20 · כל ערכי השנים בספרות במאה ה-21 · פורטל הספרות
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2019 ונוגעים לתחום הספרות.
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ספרים חדשים נבחרים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ספרים חדשים נבחרים > סיפורת

ג'ון לה קארה – איש שטח
איאן מקיואן – מכונות כמוני
נפטרו

9 בינואר – מוטי צבירן, דוקטור לרפואת שיניים, מהפנט וסופר (נולד ב-1949)
16 בינואר – מרים פרסלר, סופרת ומתרגמת גרמנייה ממוצא יהודי (נולדה ב-1940)
7 בפברואר – רוזמונד פילצ'ר, סופרת בריטית (נולדה ב-1924)
9 בפברואר – טומי אונגרר, סופר ילדים ומאייר צרפתי, שנודע גם כקריקטוריסט פוליטי וארוטי (נולד ב-1931)
25 בפברואר – ג'נט אסימוב, סופרת מדע בדיוני אמריקאית, פסיכיאטרית ופסיכואנליטיקאית (נולדה ב-1926)
14 במרץ – אריה אהרוני, סופר, עורך, מתרגם שירה וסיפורת מיידיש, רוסית ואנגלית (נולד ב-1923)
10 באפריל – ברברה מרקס הוברד, סופרת יהודייה אמריקאית (נולדה ב-1929)
14 באפריל – ג'ין וולף, סופר מדע בדיוני ופנטזיה ומהנדס מכונות אמריקאי (נולד ב-1931)
22 באפריל – התר הרפר, זמרת אופרה אירית בקול סופרן (נולדה ב-1930)
13 במאי – סטנטון פרידמן, פיזיקאי גרעין אמריקני יהודי, סופר ומרצה (נולד ב-1934)
17 במאי – הרמן ווק, סופר ומחזאי יהודי-אמריקאי (נולד ב-1915)
26 במאי – שמאי גלנדר, סופר עברי, חוקר מקרא, מוזיקאי והומוריסט (נולד ב-1931)
17 ביוני – גלוריה ואנדרבילט, אמנית, סופרת ומעצבת אופנה אמריקאית (נולדה ב-1924)
17 ביולי – אנדראה קמילרי, סופר, תסריטאי ובמאי איטלקי (נולד ב-1925)
25 ביולי – מניה הלוי, סופרת, שחקנית ומחזאית (נולדה ב-1932)
5 באוגוסט – טוני מוריסון, סופרת אמריקאית, כלת פרס נובל לספרות לשנת 1993 (נולדה ב-1931)
7 בספטמבר – אמנון בקר, סופר, מלחין, צייר, מחזאי, מפיק תיאטרון, משורר ופזמונאי (נולד ב-1932)
23 בספטמבר – איליין פיינסטיין, משוררת, סופרת, מחזאית, ומתרגמת יהודייה בריטית (נולדה ב-1930)
23 בספטמבר – מטעמה קשתי, אשת חינוך וסופרת ילדים, זוכת פרס יציב (נולדה ב-1934)
14 באוקטובר – הרולד בלום, מבקר ספרות וסופר יהודי-אמריקאי (נולד ב-1930)
9 בנובמבר – אדה טרבאי, סופר, משורר, מתרגם ומחזאי יהודי-הונגרי (נולד ב-1932)
פרסים

פרס מאן בוקר: מרגרט אטווד עבור "The Testaments" וברנרדין אווריסטו עבור "Girl, Woman, Other"‏
פרס דייוויד כהן: עדנה או'בריאן
פרס נובל לספרות: פטר הנדקה
הערות שוליים

↑  "Booker Prize: Margaret Atwood and Bernardine Evaristo share award" (באנגלית בריטית). 2019-10-13. נבדק ב-2025-01-08.
↑  Cain, Sian (2019-11-26). "Irish novelist Edna O'Brien wins lifetime achievement award". The Guardian (באנגלית בריטית). נבדק ב-2025-01-08.
↑  The Nobel Prize in Literature 2019, NobelPrize.org (באנגלית אמריקאית)
| שנים בספרות |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1901 • 1902 • 1903 • 1904 • 1905 • 1906 • 1907 • 1908 • 1909 • 1910 • 1911 • 1912 • 1913 • 1914 • 1915 • 1916 • 1917 • 1918 • 1919 • 1920 • 1921 • 1922 • 1923 • 1924 • 1925 • 1926 • 1927 • 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 |  |
מזון-על

במהלך העשור השני של המאה ה-21 גדלה הכמות הנצרכת של אבוקדו ברחבי העולם באופן מהותי, בין היתר כתוצאה מכך שהמוצר שווק כ"מזון-על".
מזון-על (באנגלית: Superfood) הוא מונח שיווקי, המשמש לתיאור מזונות מסוימים, ומייחס להם יתרונות לבריאות האדם הנובעים מכך שהם בעלי צפיפות תזונתית גבוהה (אנ'). המונח הפך נפוץ במהלך העשור הראשון של המאה ה-21.
אין שום בסיס מדעי המאפשר לקבוע אם מזונות מסוימים נכללים בקטגוריה זו או לא, ועל כן ישנה במדעי התזונה והרפואה ספקנות רבה לגבי עצם המושג. באיחוד האירופי נקבע כי החל מ-1 ביולי 2007 אסור לשווק מוצרים כמזונות-על, אלא אם ניתן לספק הוכחות המתבססות על מחקר מדעי מהימן התומכות בקביעה זו.
כמזון-על משווקים למשל סוגים שונים של כרוב, אגוזים, פירות יער, מיקרו-ירוקים ועוד.
דוגמאות

אוכמניות - נחשבות בקרב רבים למזון-על, מכיוון שהן מכילות כמויות משמעותיות של נוגדי חמצון, פיטוכימיקלים(אנ'), ויטמין C, ואשלגן, אשר לפי ההערכה מספקים יתרונות בריאותיים.
חסה עם עריכה גנטית.
הערות שוליים

↑
↑  "The science behind superfoods: are they really super?". European Food Information Council. בנובמבר 2012. נבדק ב-21 באוקטובר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Fitzgerald M (2014). "It's a Bird! It's a Plane! It's Superfood!". Diet Cults: The Surprising Fallacy at the Core of Nutrition Fads and a Guide to Healthy Eating for the Rest of US. Pegasus Books. ISBN 978-1-60598-560-2.
↑  Susan Seliger, "'Superfoods' Everyone Needs" in WebMD,
↑  כך הצליחו חוקרים ישראלים להפוך את החסה למזון על: "בקרוב נראה אותה בשוק", באתר ‏מאקו‏, 3 בנובמבר 2021
אייזיק הירש וייס

| --- | --- |

 לידה:  9 בפברואר 1815 כ"ט בשבט ה'תקע"ה ולקה מזיז'יצה, מרקיזות מוראביה, האימפריה האוסטרית 
 פטירה:  1 ביוני 1905 (בגיל 90) כ"ז באייר ה'תרס"ה וינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 ענף מדעי:  תאולוגיה 
 תרומות עיקריות
 מחבר "דור דור ודורשיו"
 
הרב אייזיק (יצחק) הירש וייס (מכונה "ראה"ו"; כ"ט בשבט ה'תקע"ה, 9 בפברואר 1815, גרוס-מזריץ', מוראביה – כ"ז באייר ה'תרס"ה, 1 ביוני 1905, וינה) ראש ישיבה, היסטוריון, משכיל וחוקר התלמוד, מחבר "דור דור ודורשיו".
חיבוריו

אורח לצדיק, דיני תפילה, וינה תרכ"א 1861
ספרא דבי רב, תורת כוהנים עם פירוש הראב"ד ו"מסורת התלמוד", פירוש ביקורתי עם מבוא, הערות וחילופי גרסאות. וינה, תרכ"ב 1862
נצח ישראל, וינה, 1864
מכילתא, עם "מדות סופרים", פירוש ביקורתי עם מבוא, הערות וחילופי גרסאות. וינה תרכ"ה 1865
בית המדרש, כתב עת לענייני מחקר התורה שבעל פה. ארבעה גיליונות בשנת תרכ"ה-תרכ"ו, 1865
משפט לשון המשנה, דקדוק לשון המשנה. וינה, תרכ"ז 1867
דור דור ודורשיו , הוא ספר דברי הימים לתורה שבעל פה עם קורות סופריה וספריה (בכותרת גרמנית: Zur Geschichte der Jüdischen Tradition ).
כרך א, מקדמתה עד חרבן הבית השני, תרל"א 1871;
כרך ב, מחרבן הבית השני עד אחר חתימת המשנה, תרל"ו 1876;
כרך ג, מחתימת המשנה עד שנסתיים התלמוד, תרמ"ד 1883;
כרך ד, מחתימת התלמוד עד סוף האלף החמישי, תרמ"ז 1887;
כרך ה, מתחילת האלף הששי עד גלות ספרד האחרונה, תרנ"א 1891. מהדורות נוספות רבות.
בית תלמוד, כתב עת למחקר התלמוד. חמישה כרכים בשנים תרמ"א-תרמ"ט, 1881 - 1889
דרכי הגמרא לרבי יצחק קנפנטון, מהדורה מדעית עם מבוא, וינה, תרנ"א 1891
"ראשית צמיחת ההשכלה ברוסיה", בתוך "ממזרח וממערב" של ראובן בריינין, תרנ"ד 1894
זכרונותי - מילדותי עד מלאת לי שמנים שנה, ורשה תרנ"ה 1895; תרגום לגרמנית, ברלין 1936; קטעים מחלק ב' בגנזים ח"א, תל אביב תשכ"א 1961, עמ' 15 - 53
בין מאמריו, שפרסם בכתבי עת שונים, גם ביוגרפיות של דמויות בתולדות התורה שבעל פה, ובהם רב, רס"ג, רב האי גאון, רש"י, רבנו תם והרמב"ם.
לקריאה נוספת

יוסף קלוזנר, יוצרים ובונים, מהדורה שנייה, תל אביב תש"ד, עמ' 1–17.
פ' לחובר, ראשונים ואחרונים, מהדורה שנייה, תל אביב תשכ"ו, עמ' 60–64.
א"ר מלאכי, "ר' אייזיק הירש ווייס, ק"ן שנה להולדתו", בתוך: פרקים, ביטאון האקדמיה העברית באמריקה, כרך ד', ניו יורק, תשכ"ו, עמ' 185–206.
מאיר הרשקוביץ, "החוקר ר' יצחק צבי המכונה אייזיק הירש ווייס", בתוך: ספר זיכרון לשמואל קלמן מירסקי, ניו יורק, תשל"א, עמ' ריא-רלה.
שמעון פדרבוש (עורך), חכמת-ישראל באירופה, ע' 164-150, ירושלים: הוצאת ראובן מס, 1965.
הערות שוליים

↑  שו"ת מהר"ץ סימן ג'
↑  מחקריו אוזכרו במאמרי ראשוני חוקרי מדעי היהדות מהאוניברסיטה העברית בירושלים, ובראשם יעקב נחום אפשטיין א"ש רוזנטל, שאול ליברמן ואחרים.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269853905171  PLWABN: 9810556708805606  CiNii: DA02784794  GND: 124721222  ISNI: 0000 0000 8266 269X  LCCN: no92000839  NKC: jk01151538  NTA: 146190521  RERO: 02-A013963053  SELIBR: 101269  SUDOC: 120477181  VIAF: 74792736   WorldCat (עם VIAF): 74792736 
"זכרונותי", ורשה תרנ"ה 1895
2012 בספרות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2012  בספרות |  |
< · 2010 · 2011 — 2012 — 2013 · 2014 · >
כל ערכי השנים בספרות במאה ה-20 · כל ערכי השנים בספרות במאה ה-21 · פורטל הספרות
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2012 ונוגעים לתחום הספרות.
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אוקטובר – בדנמרק התגלתה אגדת הילדים "נר החלב" אשר נכתבה על ידי הנס כריסטיאן אנדרסן כאשר הוא היה בן 18 אך מעולם לא פורסמה.
ספרים חדשים נבחרים > סיפורת

ג'ון אירווינג – בתוך אדם אחד
ג'יי קיי רולינג – כיסא פנוי
אי. אל. ג'יימס – חמישים גוונים של אופל
אי. אל. ג'יימס – חמישים גוונים של שחרור
ספרים חדשים נבחרים > סיפורת > מדע בדיוני ופנטזיה

לי ברדוגו – צל ועצם
אורסון סקוט קארד – מעוף הצללים
ריק ריירדן – אות אתנה
ספרים חדשים נבחרים > סיפורת > פשע ואימה

ג'סטין קרונין – התריסר
נלסון דה מיל – הפנתר
גיליאן פלין – נעלמת
ויליאם לאנדיי – להגן על ג'ייקוב
ספרים חדשים נבחרים > ספרי ילדים ונוער

ג'ון גרין – אשמת הכוכבים
ריק ריירדן – אות אתנה
ספרים חדשים נבחרים > ספרי עיון

דרון אג'מולו וג'יימס א. רובינסון – מדוע אומות נכשלות
נפטרו

19 בינואר – שרגא גפני (שנודע בשם העט אוֹן שָֹריג) סופר ישראלי פורה ומתרגם לעברית (נולד ב-1926)
1 בפברואר – ויסלבה שימבורסקה, משוררת פולנייה, מסאית ומתרגמת ספרות צרפתית, כלת פרס נובל לספרות לשנת 1996 (נולדה ב-1923)
3 בפברואר – ג'ון כריסטופר, סופר מדע בדיוני אנגלי (נולד ב-1922)
25 במרץ – אנטוניו טאבוקי, סופר איטלקי (נולד ב-1943)
27 במרץ – אדריאן ריץ', משוררת, תאורטיקנית, פמיניסטית רדיקלית ומנהיגה לסבית יהודייה-אמריקאית (נולדה ב-1929)
8 במאי – מוריס סנדק, צייר, מאייר וסופר יהודי-אמריקאי (נולד ב-1928)
15 במאי – קרלוס פואנטס, סופר ומסאי מקסיקני (נולד ב-1928)
5 ביוני – ריי ברדבורי, סופר ופובליציסט אמריקאי שנודע בעיקר בזכות יצירתו בתחומי המדע הבדיוני והפנטזיה (נולד ב-1920)
5 ביוני – בארי אנסוורת', סופר אנגלי (נולד ב-1930)
30 ביולי – מייב בינצ'י, מורה, עיתונאית, וסופרת אירית (נולדה ב-1939)
31 ביולי – גור וידאל, סופר, מחזאי ופרשן פוליטי אמריקאי (נולד ב-1925)
2 באוגוסט – עמוס חכם, חוקר מקרא ישראלי (נולד ב-1921)
2 באוגוסט – סר ג'ון קיגן, היסטוריון צבאי ועיתונאי אנגלי (נולד ב-1934)
6 באוגוסט – רוברט יוז, מבקר אמנות, סופר ומפיק אוסטרלי (נולד ב-1938)
20 בספטמבר – טרסקה טורס, סופרת צרפתייה (נולדה ב-1920)
21 באוקטובר – ג'ורג' מקגוורן, היסטוריון, סופר ופוליטיקאי אמריקאי (נולד ב-1922)
29 באוקטובר – ברנלף, סופר הולנדי (נולד ב-1937)
19 בנובמבר – בוריס סטרוגצקי, סופר מדע בדיוני רוסי (נולד ב-1925)
פרסים

פרס מאן בוקר: "Bring Up the Bodies" (אנ') מאת הילרי מנטל
פרס נובל לספרות: מו יאן
פרס לסיפורת מאת נשים: "The Song of Achilles" (אנ') מאת מדלין מילר
ריי ברדבורי
עץ פורש

עץ פורש (הקשתות הכחולות) של גרף הגריד
שלוש דוגמאות בגרף רשת 8 על 8
בתורת הגרפים, עץ פורשׂ של גרף קשיר G הוא תת גרף קשיר של G, המכיל את כל צומתי G, ואין לו מעגלים. תת-גרף כזה הוא עץ.
אפשר לקבל עץ פורש על ידי הסרת קשתות מן הגרף, בזו אחר זו, כל עוד הקשירות לא נפגעת. אם הגרף כולל מעגל (כלומר, סדרה של קודקודים  \ v_{0},v_{1},\dots ,v_{n} שבה כל זוג קודקודים סמוכים, וכן הזוג  \ v_{0},v_{n}, מחוברים בקשת), נוכל להסיר את אחת מקשתות המעגל בלי לפגוע בקשירות. על תהליך זה אפשר לחזור עד שבגרף אין מעגלים, והתוצאה היא עץ פורש. מכיוון שמספר הקשתות בעץ תלוי רק במספר הקודקודים שלו, לכל העצים הפורשים של אותו גרף יש אותו מספר קשתות ( \displaystyle n-1 כאשר מספר הקודקודים בגרף הוא  \displaystyle n). דרכים יעילות יותר למציאת עץ פורש הן באמצעות אלגוריתם חיפוש לעומק או אלגוריתם חיפוש לרוחב. אלגוריתמים אלה ירוצו בזמן ליניארי במספר הקשתות בגרף.
ספירת העצים הפורשים

את מספר העצים הפורשים של גרף אפשר לקבל ממשפט קירכהוף: אם A היא מטריצת השכנויות של הגרף ו- D המטריצה האלכסונית שרכיבי האלכסון שלה הם הדרגות של הקודקודים, אז המטריצה  \ D-A אינה הפיכה (שכן שורותיה מסתכמות לאפס). עם זאת, מכפלת הערכים העצמיים השונים מאפס שווה למספר העצים הפורשים, כפול במספר הקודקודים (זהו מספר העצים הפורשים, כשסופרים עצים עם שורש).
במקרה המיוחד של הגרף השלם על n קודקודים (הגרף שכל שני קודקודים שלו מחוברים בקשת אחת), מספר העצים הפורשים הוא  \ n^{n-2}. לתוצאה זו, הקרויה נוסחת קיילי, ידועות מספר הוכחות, בהן זו של פרופר המבוססת על התאמה חד חד ערכית בין העצים הפורשים של גרף שלם לבין המילים באורך n-2 מעל אלפבית של  n אותיות אפשריות.
עץ פורש מינימלי

כאשר בגרף הנתון יש "משקל" לכל קשת (כלומר, זהו גרף ממושקל), טבעי לחפש עץ פורש שלו משקל כולל מינימלי. עץ כזה נקרא עץ פורש מינימלי. לבעיה של מציאת עץ כזה יש השלכות מעשיות רבות. לדוגמה, כאשר רוצים לסלול רשת כבישים בין ערים כך שבין כל שתי ערים יהיה מסלול ולעשות זאת במחיר מינימלי, מחפשים את העץ הפורש המינימלי של הגרף שצמתיו הם הערים וקשתותיו הכבישים הפוטנציאליים ביניהן (המשקל הוא אורך הכבישים שיהיה צורך לסלול).
עץ פורש מינימלי
2021 בספרות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2021  בספרות |  |
< · 2019 · 2020 — 2021 — 2022 · 2023 · >
כל ערכי השנים בספרות במאה ה-20 · כל ערכי השנים בספרות במאה ה-21 · פורטל הספרות
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2021 ונוגעים לתחום הספרות.
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ספרים חדשים נבחרים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ספרים חדשים נבחרים > סיפורת

סטיבן קינג – "בילי סאמרס"
סטיבן קינג – "בהמשך" (אנ')
ג'ון לה קארה – "שומר אמונים"
אנדי ויר – "פרויקט הייל מרי"
ספרים חדשים נבחרים > ספרי ילדים ונוער

ג'יי קיי רולינג – "ג'ק וחזיר חג המולד"
ריק ריירדן – "בת המעמקים"
נפטרו

7 בינואר – מייקל אפטד, במאי, מפיק, סופר ושחקן בריטי (נולד ב-1941)
14 בינואר – פיטר מארק ריצ'מן, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון יהודי אמריקאי, תסריטאי, מפיק סרטי קולנוע וטלוויזיה, מחזאי וסופר (נולד ב-1927)
17 בינואר – יוז'ף שאש, שחקן, במאי, סופר, מנהל תיאטרון והומוריסט יהודי-הונגרי (נולד ב-1939)
2 בפברואר – הארי מארק פטראקיס, סופר אמריקאי ממוצא יווני (נולד ב-1923)
8 בפברואר – ז'אן-קלוד קרייר, תסריטאי, סופר ושחקן ומי שכיהן כנשיא Fémis, בית הספר הצרפתי לקולנוע (נולד ב-1931)
13 בפברואר – יורי ולאסוב, מרים משקולות, סופר ופוליטיקאי סובייטי-רוסי (נולד ב-1935)
21 במרץ – נוואל א-סעדאווי, פסיכיאטרית, סופרת ומרצה פמיניסטית מצרית (נולדה ב-1931)
25 במרץ – בוורלי קלירי, סופרת ילדים אמריקאית, זוכת מדליית ניוברי ופרס הספר הלאומי (נולדה ב-1916)
25 במרץ – לארי מק'מרטרי, סופר ותסריטאי קולנוע אמריקאי (נולד ב-1936)
24 באפריל – כריסטה לודוויג, זמרת מצו סופרן גרמניה (נולדה ב-1928)
18 במאי – צ'ארלס גרודין, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון, קומיקאי, מחזאי, תסריטאי, במאי, מפיק וסופר יהודי אמריקאי (נולד ב-1935)
23 במאי – אריק קרל, סופר ילדים ומאייר אמריקאי (נולד ב-1929)
20 ביוני – דניאל איבין, סופר, פוליטיקאי ופעיל זכויות אדם יוגוסלבי-קרואטי ממוצא יהודי (נולד ב-1932)
29 ביוני – אליזבת מרטינז, פמיניסטית צ'יקנה, מארגנת קהילתית, פעילה חברתית, סופרת ומחנכת אמריקאית (נולדה ב-1925)
2 ביולי – נעים קטן, סופר, מחזאי ומבקר ספרות יהודי-עיראקי קנדי (נולד ב-1928)
3 באוגוסט – אנטוניו פנאקי, סופר איטלקי (נולד ב-1950)
30 באוגוסט – וסבולוד אובצ'יניקוב, עיתונאי פובליציסט וסופר סובייטי-רוסי (נולד ב-1926)
14 בספטמבר – נורם מקדונלד, קומיקאי, סופר, שחקן, סטנדאפיסט ומפיק קולנוע קנדי (נולד ב-1959)
23 בספטמבר – של אסקילדסן, סופר נורווגי (נולד ב-1929)
21 בנובמבר – רוברט בליי, משורר, סופר ומתרגם אמריקני (נולד ב-1926)
2 בדצמבר – דיאנה ג'י גלאגר, סופרת אמריקנית (נולדה ב-1946)
11 בדצמבר – אן רייס, סופרת פנטסיה ואימה אמריקאית (נולדה ב-1941)
17 בדצמבר – חוסה פבלו פיינמן, סופר, פילוסוף ומסאי מארגנטינה (נולד ב-1943)
23 בדצמבר – ג'ואן דידיון, סופרת אמריקאית (נולדה ב-1934)
26 בדצמבר – אדוארד א' וילסון, ביולוג, חוקר טבע וסופר אמריקאי (נולד ב-1929)
פרסים

פרס מאן בוקר: דיימון גלגוט, "The Promise".‏
פרס דייוויד כהן: קולם טובין
פרס נובל לספרות: עבדולראזק גורנה
הערות שוליים

↑  Flood, Alison (3 בנובמבר 2021). "Damon Galgut wins Booker prize with 'spectacular' novel The Promise". The Guardian. ארכיון מ-3 בנובמבר 2021. נבדק ב-3 בנובמבר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Crowley, Sinéad (2021-12-13). "Colm Tóibín named winner of David Cohen Prize for Literature". RTÉ. ארכיון מ-2021-12-13. נבדק ב-2021-12-14.
↑  "The Nobel Prize in Literature 2021". NobelPrize.org. 2021-10-07. ארכיון מ-2021-10-07. נבדק ב-2021-10-07.
| שנים בספרות |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1901 • 1902 • 1903 • 1904 • 1905 • 1906 • 1907 • 1908 • 1909 • 1910 • 1911 • 1912 • 1913 • 1914 • 1915 • 1916 • 1917 • 1918 • 1919 • 1920 • 1921 • 1922 • 1923 • 1924 • 1925 • 1926 • 1927 • 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 |  |
זאב וילנאי

| --- | --- |

 לידה:  12 ביוני 1900 קישינב, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  21 בינואר 1988 (בגיל 87) ירושלים, ישראל 
 מקום לימודים:  בית הספר הריאלי העברי בחיפה  המכללה האקדמית לחינוך ע"ש דוד ילין 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (1982)  פרס ביאליק (1981)  יקיר ירושלים (1974) 
 צאצאים:  מתן וילנאי 
 
טיול קבוצתי עם זאב וילנאי לשומרון, 1927
הזמנה לטיול עם וילנאי, 1935
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
זאב וילנאי (וילֶנְסְקי; ט"ו בסיוון ה'תר"ס, 12 ביוני 1900 – ב' בשבט ה'תשמ"ח, 21 בינואר 1988) היה גאוגרף והיסטוריון ישראלי, נחשב לאחד מגדולי חוקרי ארץ ישראל ועתיקותיה בדורות האחרונים, חתן פרס ביאליק ופרס ישראל.
קורות חיים

וילנאי נולד בשנת 1900 בקישינב, אז חלק מהאימפריה הרוסית. לאחר פרעות קישינב, בשנת 1906 עלתה משפחתו לארץ ישראל. למד בבית הספר הריאלי בחיפה והיה תלמידו של פנחס כהן וחבר באגודת המשוטטים שהקים מורו. לאחר תום לימודי התיכון המשיך ולמד במכללה לחינוך ע"ש דוד ילין ולאחריהם בשנת 1922, עסק בהדרכה בידיעת הארץ, בטיולים מטעם ועדת התרבות של הסתדרות העובדים וכן נתן הרצאות בליווי תמונות שהוקרנו בפנס קסם. לאחר מכן יצא ללימודים גבוהים בלונדון ופילדלפיה וקיבל תואר דוקטור על עבודת המחקר שלו על שמות היישובים בארץ ישראל.
במהלך חייו כתב ספרים, מאמרים ומחקרים רבים בנושא חקר ישראל ועתיקותיה, בהם הספרים "מדריך ארץ ישראל" ואנציקלופדיית "אריאל". בנוסף למחקריו נודע וילנאי בסיורים הרבים שהדריך בכל רחבי הארץ, בהרצאותיו על טבע הארץ ותולדותיה בפורומים שונים ובהנחלתו את אהבת הארץ לשומעיו.
עם הצייר הישראלי צבי ברגר, ידידו הטוב, הוציא אלבום אמנותי בשם "Israel Horizons", שכלל 56 ליתוגרפיות מקוריות. העבודה על האלבום נמשכה שלוש שנים - וילנאי תרם לאלבום מעושר ידיעותיו בנופי ישראל וברגר רשם בעפרונו את המראות. האלבום זכה במדליית כסף בפסטיבל ה-6 לאלבומים אמנותיים במילאנו, בשנת 1965.
לאחר מלחמת ששת הימים היה ממייסדי "התנועה למען ארץ ישראל השלמה".
בשנת 1974 הוענק לו התואר "יקיר ירושלים". וילנאי היה חתן פרס ביאליק לחכמת ישראל לשנת תשמ"א, וחתן פרס ישראל לשנת ה'תשמ"ב (1982).
עם הקמת המועצה לשימור אתרים בשנת 1984, עמד וילנאי בראשה והיה נשיאה הראשון. היה חבר בוועדת השמות הממשלתית, והיה אחראי לרבים משמות היישובים בישראל.
בשנת 1974 פרסם את ספרו האוטוביוגרפי ואהבת לארצך כמוך ובו תיאור על חייו כילד בשכונת חראת אל יאהוד בחיפה, חוויותיו מהכיבוש הבריטי במלחמת העולם הראשונה, מלימודיו בסמינר למורים בירושלים ועוד. הוא מתאר מספר מתגליותיו בארץ ישראל:
גילוי מצבת כריסטופר קוסטיגן שהיה צעיר אירי שהגיע ביולי 1835 לחוף הארץ עם סירה קטנה אותה העביר דרך היבשה לכנרת ודרך נהר הירדן הגיע לים המלח וסייר בחופיו. עקב המסע המאומץ הוא חלה, הועבר למנזר הפרנציסקני בעיר העתיקה בירושלים שם נפטר. הוא נקבר בהר ציון. לאחר מלחמת ששת הימים מצא וילנאי את מצבתו מושלכת בחצר, המצבה נוקתה והונחה בקיר בית הקברות הקתולי. על שמו של קוסטיגן היה נקרא הקצה הצפוני של  חצי האי "הלשון".
גילוי סירתו של תומאס הווארד מולינה שהגיע באוגוסט 1847 באנייה לחיפה, שם הוריד את סירתו והעבירה דרך היבשה לכנרת ומשם הגיע דרך הירדן לים המלח וחקר את חלקו הצפוני. גם הוא חלה במסעו זה. הוא הועבר לאנייתו אך מת כשהגיעו לנמל ביירות ב-12 בספטמבר 1847. סירתו הועברה לאנגליה. וילנאי חקר ומצא שהסירה משמשת כגג לסוכה באחת החוות ליד העיירה טורקי ועליה כתובת: "ספינה זו נבנתה ב-1836. בשנת 1837 עברה דרך עכו, קנה שבגליל, ים טבריה, ירדן, ים המלח, ירושלים, יפו". הסירה הועברה לישראל והייתה מוצגת במוזיאון בית היוצר בנווה זוהר, היום מוצגת בכניסה למבנה המשרדים של מפעלי ים המלח בבאר שבע. לפני שים המלח התייבש היה הקצה הדרומי של חצי האי "הלשון" קרוי על שם מולינה.
ב-1928, עם ייבוש ביצות כבארה, גילה וילנאי על אמת המים כתובות של הלגיון הרומי שאנשיו בנו אותה.
משפחתו

ב־1940 נשא וילנאי לאשה את אסתר, בת זאב מרגוליאש, מעסקני הציונים במצרים. נולדו להם שני בנים: הבכור פרופסור אורן וילנאי, מומחה להנדסת מבנים באוניברסיטת בן-גוריון. השני הוא מתן וילנאי, אלוף בצה"ל, חבר הכנסת ושר מטעם מפלגת העבודה, ושגריר ישראל בסין.