stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
היסטוריה של הרפובליקה המרכז-אפריקאית
עצמאות > ניסיונות דמוקרטיזציה

ב-1990, שנת נפילת חומת ברלין, תנועה פרו-דמוקרטית נעשתה פעילה מאוד. במאי 1990 נחתם מכתב על ידי 253 אנשי ציבור אשר ביקשו לכנס אספה לאומית אך קולינגבה סירב לבקשה וכלא מספר מתנגדים. לחץ מצד ארצות הברית, צרפת ומקבוצה מקומית שייצגה מדינות וסוכניות שנקראה GIBAFOR (ארצות הברית, גרמניה, יפן, האיחוד האירופאי, הבנק העולמי והאו"ם) גרמו לבסוף לקולינגבה להסכים, בעיקרון, לערוך בחירות חופשיות באוקטובר 1992, בעזרת המשרד לענייני בחירות של האו"ם. קולינגבה ניסה להמשיך להחזיק בשלטון ולהשהות את תוצאות הבחירות בטענה שהן לא התנהלו כשורה, אך ה-GIBAFOR לחץ עליו להקים מועצה פוליטית זמנית לאומית ולארגן ועדה שתכלול נציגים מכל הקשת הפוליטית.
עצמאות > 1993-2002 שלטונו של פאטאסה

כאשר נערכו לבסוף בחירות ב-1993, שוב בעזרת הקהילה הבינלאומית, ניצח אנג'-פליקס פאטאסה בסיבוב הראשון. קולינגבה היה במקום הרביעי אחרי גואמבה ודאקו. בסיבוב השני, פאטאסה זכה ב-53% מהקולות מול גואמבה. מרבית תמיכתו של פאטסה הגיעה מרשויות בצפון-מערב המדינה ותומכיו של גואמבה הגיעו מהדרום ומהמזרח.
מעבר לכך, מפלגתו של פאטאסה- התנועה לשחרור אנשי מרכז אפריקה (MLPC), זכתה ברוב פשוט אך לא רוב מוחלט בפרלמנט, ולכן פאטאסה נזקק לשותפים לקואליציה. פאטאסה הוריד את הדרגות הצבאיות של הנשיא הקודם- קולינגבה במרץ 1994 ולאחר מכן האשים מספר שרים לשעבר בפשעים אחדים.
חוקה חדשה אושרה ב-28 בדצמבר 1994 והוכרזה ב-14 בינואר 1995. אולם לחוקה הזו, כמו לאלו שקדמו לה, לא הייתה השפעה רבה על הפוליטיקה. בין השנים 1996–1997, האמון ההולך והפוחת של הציבור בא לידי ביטוי באי יציבות מדינית. שלוש התקוממויות נגד ממשלת פאטאסה היתלוו בהרס נרחב של רכוש ומתיחות קיצונית על רקע אתני. ב-25 בינואר 1997, נחתמו הסכמי השלום בבנגואי ונפרסו כוחות אפריקאיים באזור. הנשיא לשעבר של מלאווי- אמדו טומני טורה, היה למתווך הראשי בהסכמים והוא תיווך את כניסת המורדים לשעבר לתוך הממשלה ב-7 באפריל 1997. הכוחות האפריקאיים הוחלפו לאחר מכן על ידי חיילי משמר השלום של האו"ם. בבחירות של 1998, מפלגתו של קולינגבה זכתה ב-20 מתוך 109 מושבים בפרלמנט. ב-1999, למרות כעס ציבורי נרחב בקרב העירוניים על שלטונו המושחת, זכה פאטאסה בבחירות חופשיות ונבחר לנשיא לקדנציה שנייה. ב-28 במאי 2001, הסתערו מורדים על מבנים אסטרטגיים בבנגאוי בניסיון הפיכה כושל. הרמטכ"ל, אייבל אברו והגנרל פראנסיס נדג'אדר ביידה נורו למוות, אך פאטאסה השיב את כוחו בעזרת 300 חיילים של מנהיג המרד ז'אן פייאר במבה מהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו וחיילים מלוב.
לאחר ניסיון ההפיכה הכושל, מיליציות נאמנות לפאטאסה רצו לנקום במורדים בשכונות רבות בעיר הבירה בנגאוי, התוצאה הייתה הרס של הרבה בתים ועינויים ורציחות של מתנגדים רבים. לבסוף פאטאסה החל לחשוד שהגנרל פרנסואה בוזיזה מעורב בניסיון הפיכה נוסף נגדו ובוזיזה ברח עם כוחותיו לצ'אד. ב-25 באוקטובר 2002, בוזיזה שילח מתקפת פתע נגד פאטאסה, אשר שהה מחוץ לארצו. כוחות מלוב וכ-1,000 חיילים של ארגון המורדים של במבה מקונגו, לא הצליחו לעצור את המורדים, אשר תפסו את השלטון ובכך הצליחו להדיח את פאטאסה.
עצמאות > 2002 עד 2013 - שלטונו של בוזיזה

פרנסואה בוזיזה הצליח להשעות את החוקה והציג קבינט חדש אשר כלל את רוב סיעות האופוזיציה. אייבל גואמבה, נעשה סגן נשיא, הדבר הקנה לממשלתו החדשה של בוזיזה תדמית חיובית. בוזיזה הקים מועצת מעבר לאומית רחבה כדי לנסח טיוטה לחוקה חדשה והכריז שהוא יפרוש וירוץ בבחירות כאשר חוקה חדשה תאושר. דו-שיח לאומי נערך מ-15 בספטמבר עד 17 באוקטובר 2003. חוקה חדשה אושרה בדצמבר 2004 לאחר משאל עם. במאי 2005 בוזיזה זכה בבחירות הוגנות. מאז עלייתו לשלטון, בוזיזה החזיר בצורה משמעותית את הסדר לבנגאוי ולחלקים אחרים במדינה והביע רצון לקדם שלום ברפובליקה, לחזק את הכלכלה ולשפר את מצב זכויות האדם.
יציבות מלאה עדיין לא הושגה באזור וחלקים במדינה עדיין נמצאים מחוץ לשליטת הממשלה. האו"ם ממשיך להחזיק משלחת לקידום שלום בעיר הבירה.
בפברואר 2006, היו דיווחים של אלימות מתרחבת בצפון הרפובליקה. אלפי פליטים ברחו מבתיהם ונכלאו באש צולבת של הקרבות בין כוחות הממשלה למורדים. מעל ל-7,000 בני אדם נמלטו לצ'אד השכנה. אלו שנשארו ברפובליקה העידו שכוחות הממשלה הרגו בצורה שיטתית גברים ובנים אשר נחשדו בשיתוף פעולה עם המורדים.
עצמאות > 2013 ואילך

| --- | --- |
 :  ראו גם – מלחמת האזרחים ברפובליקה המרכז-אפריקאית (2012–היום)
ב-24 במרץ 2013, מורדים השתלטו על ארמון הנשיא בבירת המדינה, בנגי, ובוזיזה נמלט אל הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו.
הערות שוליים

↑  http://www.standardmedia.co.ke/?articleID=2000080051&story_title=Kenya-Rebels-reach-presidential-palace-in-C.African-Republic
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284971305171  LCCN: sh85021863
אנתרופואידים

ערך זה עוסק בטקסון. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| אנתרופואידים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: פרימטים
תת־סדרה:: בעלי אף יבש
אינפרא־סדרה:: אנתרופואידים
שם מדעי
 Anthropoidea ‏הקל, 1866

אנתרופואידים (שם מדעי: Anthropoidea או Simiiformes, "קרובי אדם"), הוא שם של אינפרא-סדרה בסדרת הפרימטים בה נכללים האדם וכל הקופים, הן של העולם הישן והן של העולם החדש.
האנתרופואידים מחולקים לשתי תת-סדרות עיקריות: קופים צרי אף (קופי העולם הישן) וקופים רחבי אף (קופי העולם החדש).
מיון

אנתרופואידים (Anthropoidea)
תת-סדרה קופים רחבי-אף (Platyrrhini)
משפחה צבוסיים (Cebidae)
משפחה סאקיים (Pitheciinae)
משפחה מרמוסטיים (Callitrichidae)
משפחה קופי עכביש (Atelidae)
תת-סדרה קופים צרי-אף (Catarrhini)
על-משפחה קופים בעלי זנב (Cercopithecoidea)
משפחה קופים בעלי זנב (Cercopithecidae)
על-משפחה קופי אדם (Hominoidea)
משפחה גיבונים (Hylobatidae)
משפחה הומינידיים (Hominidae)
על-משפחה Parapithecoidea - נכחדה
משפחה Parapithecidae
משפחה Eosimiidae - נכחדה
משפחה Amphipithecidae - נכחדה
גלריה

קוף הלילה Aotus lemurinus
שאגן שחור
בבון מצרים
גיבון לבן-יד
גורילה מערבית וקוף דריל
גולגולת של אדם ניאנדרטלי
Kahoot!

| --- | --- |


תלמידה משתתפת במשחק קהוט עם כיתתה
 סוג:  תוכנה 
 תקופת הפעילות:  ספטמבר 2013 – הווה (כ־11 שנים)
 בעלות:  !Kahoot
 שירותים עיקריים:  פלטפורמה מהנה ומקוונת ליצירת משחקי למידה
 הרשמה:  לא נדרשת עבור השתתפות במשחקים; נדרשת עבור יצירתם
 kahoot.com
 
Kahoot! או קהוט היא פלטפורמה מקוונת ליצירת משחקי למידה, המאפשרת להכין חידוני טריוויה אינטראקטיביים אונליין באמצעות הדפדפן או האפליקציה. החידונים מורכבים לרוב משאלות ברירה, והמשתתפים בוחרים תשובה דרך המחשב, הטאבלט או כל מכשיר אחר שמחובר לאינטרנט. קהוט משמשת כלי לימודי במוסדות חינוך ובסביבות למידה נוספות.
הפלטפורמה הושקה בשנת 2013 בנורווגיה. משחקים בה למעלה מ-50 מיליון משתמשים ב-180 מדינות, והיא מותג מוביל בתחום של טכנולוגיות למידה. בשלהי שנת 2019 חדלה קהוט להיות חינמית לחלוטין ועברה למודל Freemium, המחייב תשלום כדי לאפשר גישה ליותר מ-200 משתתפים באותו משחק.
שימוש

בסביבת לימוד מוסדית משמש Kahoot! בדרך כלל ככלי להערכה מעצבת. הוא מאפשר לעקוב אחר ההתקדמות הלימודית של התלמיד; הוא מאפשר לזהות נקודות חוזק ונקודות תורפה אצל התלמיד ולאתר תחומים בהם התלמיד זקוק לחיזוק ולהוראה פרטנית; הוא מאפשר הזדמנות ללמידה מאתגרת או משמש לשם סקירת ידע בנושא מסוים.
משתמשים מנוסים יותר משלבים את המשחק בתוכנית הלימודים כדי להציג נושאים חדשים, לבסס ידע חדש, כהכנה למבחן, לאתגור כיתות שונות מסביב לעולם, לסקור דעות, לאסוף רעיונות, לניהול דיון או לתגמל ולעורר תלמידים.
רוב משתמשי
הם מורים ותלמידים מ
כיתה א'
ועד לכיתה י"ב. מספר המשתמשים ב
מוסדות להשכלה גבוהה
הולך ועולה.
שימושים נוספים ב־Kahoot! נעשים על ידי חברות הנעזרות במשחק ככלי להכשרת עובדים וכן בפעילות חינוכיות לא פורמליות בתנועות נוער או פעילות חברתית במסגרות לא רשמיות.
יצירת משחקי למידה (kahoots)

את המשחקים יוצרים על ידי שימוש בממשק "גרור ושחרר", המאפשר למורים ולמשתמשים אחרים (כולל תלמידים) לבנות חידון המורכב משאלות רב-ברירתיות על פי צורכיהם, תוך שימוש בתמונות וסרטונים ציבוריים זמינים או בחומרי ההוראה הפרטיים שלהם. ליוצרי משחק ישנה אפשרות להעתיק משחק שנוצר על ידי משתמש אחר, מתוך מגוון של שלושה מיליון משחקים, ולהתאים אותו לכיתת הלימוד שלהם. ישנם חידונים מוכנים לנושאים מסוימים.
כללים ליצירת משחק

Kahoot! מתוכנן ללמידה שיתופית, כאשר הלומדים מתאספים מול מסך מרכזי. בכיתת לימוד סטנדרטית ניתן להשתמש בלוח חכם או במסכי מחשב, ובמרחבים נוספים אפשר לשחק באמצעות תוכנת "שיתוף מסכים" כמו סקייפ, Zoom ו-Google Hangouts.
לאחר יצירת משחק, מתקבל קוד ייחודי הנוצר באופן אקראי על ידי המערכת. כאשר מבקרים באתר החברה מדפדפן במכשיר כלשהו, מתבקשים להכניס את מספר הקוד ולבחור בכינוי. מכאן מועברים אל מסך ההמתנה ("הלובי"). כאשר כל שמות המשתתפים מופיעים על המסך המרכזי, המפעיל (בדרך כלל המורה) לוחץ על כפתור "התחלה" כדי להתחיל בחידון.
במהלך המשחק, השאלות מוקרנות על המסך המרכזי עם ארבע תשובות אפשריות (בגרסת הפרימיום של האפליקציה יש שישה), וכל תשובה מסומלת בצבע ובצורה ייחודיים. במסך האישי של המשתתפים במשחק מופיעים לכל היותר ארבעה (או שישה) מלבנים בצבעים שונים שבתוכם צורות שונות, והמשתתפים נדרשים ללחוץ על המלבן המייצג את התשובה הנכונה לדעתם. המשחק מתוכנן כך שהמשתתפים נדרשים להרים את ראשם מהמסך האישי לעיתים תכופות, וכך להיות באינטראקציה עם המורה וחברי הכיתה.
סוגי שאלות

בגרסה הרגילה של ה־Kahoot! יש שני סוגי שאלות: שאלות רב ברירה (עד ארבע תשובות אפשריות), ושאלות נכון או לא נכון (true or flash).
בגרסת הפרימיום יש יותר סוגי שאלות, ביניהם:
סוגי שאלות > שאלת פאזל (puzzle)

בשאלה זאת יש ארבעה אפשרויות, ועל המשתתפים לסדר את התשובות לפי הסדר המתאים.
סוגי שאלות > שאלת כתיבה

למשתתפים מוצגת שאלה, ועליהם לכתוב את התשובה, המשתתפים צריכים לכתוב את התשובה הנכונה בדיוק (ללא שגיאות כתיב).
סוגי שאלות > שאלת גלילה (slider)

בשאלה זאת למשתתפים מוצגת שאלה שהתשובה אליה היא מספר כלשהו (כגון "כמה ימים יש בחודש פברואר בשנה מעוברת") ועל המשתתפים לבחור את המספר הנכון מבין כל האופציות. על מי שיוצר את החידון לכתוב מספר מקסימום ומספר מינימום והתשובה הנכונה היא ביניהם.
סוגי שאלות > שאלת אודיו

שאלה זאת היא שאלת רב ברירה, שבמקום תמונה או וידאו מופיע שמע של מילה כלשהי.
מכשירים תומכים

הממשק האינטרנטי של המשחק מאפשר תמיכה במספר דפדפנים ובמכשירים ניידים הכוללים אנדרואיד, IOS, windows phone וכל הדפדפנים העכשוויים. ישנה גם אפליקציה המותאמת לאנדרואיד גרסה 4.0 ומעלה ובעתיד ייתכן ויהיו אפליקציות המותאמות לפלטפורמות נוספות.
פדגוגיה

הפדגוגיה המלווה את משחקי Kahoot! מבוססת על יצירת מרחב למידה בטוח המעודד מעגל למידה בין התלמיד למורה.
הפדגוגיה נשענת על מודלים התנהגותיים, משחקיים ולימודיים ויוצרת מעגל המעודד גם עצמאות וגם שיתוף פעולה במחקר וביצירה, ובמקביל מעצימה תלמידים לחלוק ולהציג את הידע החדש שרכשו בפני חבריהם לכיתה בדרך חברתית ומשעשעת.
למידה משמעותית
יותר מתרחשת כאשר הלומד מתייחס לא רק לתשובה הנכונה לשאלה אלא גם לתשובות השגויות הפוטנציאליות. ככל שנעודד את הלומדים לפתרונות יצירתיים יותר, כך הם יגיעו להבנה עמוקה יותר של הנושאים הנלמדים.
במרחב הכיתתי, מעגל הלמידה בין התלמיד למורה מתרחש בדרך כלל באופן הבא:
המורה מציג את נושא הלימוד דרך משחק Kahoot המתוכנן כך שיעורר דיון, חשיבה ביקורתית ולמידה פעילה, ובנוסף, המורה משלים את הצגת הנושא בעזרת סרטונים או מצגות לימודיות.
לאחר למידת הנושא החדש, התלמידים משחקים ב-Kahoot המתוכנן להערכה מעצבת וזאת כדי להעריך ולשפר את הבנתם של התלמידים את הנושא.
המורה מעביר פעילויות נוספות לחיזוק הידע של התלמידים הכוללים דיונים וחידונים נוספים. במקרים מסוימים ניתן לשחק בחידון שוב ושוב במצב הנקרא "Ghost Mode" כדי לחזק למידה על ידי חזרות.
כעת, המורה יבקש מהתלמידים ליצור בעצמם חידון הקשור לנושא או לנושאים קרובים.
התלמידים חוקרים את הנושא, מגבשים ידע, אוספים תכנים רלוונטיים, ואז יוצרים חידון בעצמם.
התלמידים כעת לוקחים את תפקיד המורה ומעבירים את החידון שיצרו לחבריהם לכיתה.
על סמך איכות התכנים והמבנה של החידון שיצרו התלמידים, ובאמצעות ההסברים שנתנו לחבריהם לכיתה, יכול המורה להעריך את ה
מקור המשחק

Kahoot פותח על ידי שלושת המייסדים Johan Brand, Jamie Brooker ו-Morten Versvik כפרויקט משותף בין הפלטפורמה האינטראקטיבית Mobitroll לבין האוניברסיטה הנורווגית לטכנולוגיה ולמדעים.
הפורמט לחידון המקורי מבוסס על מחקר של פרופסור Alf Inge Wang ועמיתיו מהאוניברסיטה הנורווגית לטכנולוגיה ולמדעים (NTNU). הטכנולוגיה שפותחה לפלטפורמה עצמה צמחה ממחקר שבוצע על ידי Morten Versvik כחלק מלימודיו לתואר השני באוניברסיטה זו. המידע על הפדגוגיה וחוויית המשתמש הגיע מעבודתם המשותפת של שניים מן המייסדים, Johan Brand ו-Jamie Brooker, בסוכנות הלונדונית "We Are Human" לעיצוב מבוסס-התנהגות.
Kahoot נמצא בבעלותם וממומן על ידי צוות המייסדים, ובנוסף, קיבל מענק מהמועצה הנורווגית למחקר.
פרסים

Nordic Startup Awards 2015, Startup of the Year
Nordic Startup Awards 2015, Founder of the Year (Johan Brand)
EdTech Europe’s EdTech 20, Most Innovative EdTech Company
Digital Service That Is Changing The World
100 most influential leaders in EdTech (Johan Brand)
LAUNCHedu awards finalist, Higher Education category
מחקר וביקורת

על פי מחקר שערכו שני סטודנטים מהאוניברסיטה הנורווגית לטכנולוגיה ולמדעים, זמן ההשהיה בכניסה לאתר אינטרנטי משפיע מאוד על איכות החוויה של המשתמש. במחקר בו השתתפו 21 נחקרים, נמצא כי כ־70% מהנשאלים דיווחו על תוצאות חיוביות ביחס לזמני ההשהיה בכניסה לאתר Kahoot!, בעוד שבין 10-20% דיווחו שהפלטפורמה צורכת זמן רב.
ראו גם

Quizizz
הערות שוליים

1 2  "The Norwegian Winners of the Nordic Startup Awards 2015". Nordic Startup Bits. נבדק ב-2015-09-17.
↑  Europe, EdTech. "DigiSchool, Kahoot! and RefME Announced as Winners of 2015 EdTech 20". www.prnewswire.com. נבדק ב-2015-09-17.
↑  "Hederspris til Kahoot". אורכב מ-המקור ב-2016-03-04. נבדק ב-2015-09-17.
↑  "Edtech and Elearning: Top 100 Influencers and Brands". נבדק ב-2015-09-17.
↑  "Kahoot! - LAUNCHedu finalists at SXSWedu". blog.getkahoot.com. נבדק ב-2015-09-17.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 01e14be8-0b27-4b68-b492-d68d1560a8f9
פירמידת מנכאורע

| --- | --- |
פירמידת מנכאורע מצדה הדרומי במבט מהמקדש
פירמידת מנכאורע מצדה הדרומי במבט מהמקדש
 מידע כללי
 סוג:  פירמידה
 כתובת:  גיזה 
 מיקום:  מתחם הפירמידות של גיזה
 מדינה:  מצרים מצרים
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  2510 לפנה"ס בערך – הווה
 מידות
 אורך:  104.6 מ' 
 רוחב:  102.2 מ' 
 גובה:  65.5 מטר במקור, 61 מטר כיום מטר
 שטח:  11,722 מ"ר (108.5 על 108.5 מטר)
 
 קואורדינטות:  29°58′21″N 31°07′42″E﻿ / ﻿29.9725°N 31.128333°E﻿ / 29.9725; 31.128333
  (למפת מצרים מוגדלת) קהיר אלכסנדריה אל-עריש אסואן אסמאעיליה לוקסור שארם א-שייח'  סואץ סיווה ישראל ירדן סודאן ערב הסעודית  ל ו ב  הים התיכון הים האדוםפירמידת מנכאורע(למפת מצרים רגילה) קהיר אלכסנדריה אל-עריש אסואן אסמאעיליה לוקסור שארם א-שייח'  סואץ סיווה ישראל ירדן סודאן ערב הסעודית  ל ו ב  הים התיכון הים האדוםפירמידת מנכאורע
 
פירמידת מנכאורע היא הפירמידה הקטנה מתוך שלוש הפירמידות העיקריות (של ח'ופו, חאפרו ומנכאורע), במתחם הפירמידות של גיזה שמדרום לקהיר. הפירמידה נבנתה על ידי מנכאורע (נודע גם בשמו היווני – מיקרנוס), פרעה ששלט במהלך השושלת הרביעית במצרים העתיקה, בערך (יש ויכוח בין החוקרים) בשנת 2510 לפנה"ס ונועדה לשמש לו כקבר. שמה של הפירמידה במצרית הוא "נטג'רי- מנכאורע" ("nṯrj Mn-k3.w-Rˁw") שפירושה הוא "מנכאורע האלוהי".
הפירמידה ממוקמת כמה מאות מטרים דרומה מהפירמידות של ח'ופו וחאפרו ולצידה נבנו שלוש פירמידות למלכות ומקדש מנכאורע. גובהה המקורי של הפירמידה היה 65.5 מטר והיום היא בגובה 61 מטר, בסיסה באורך 108.5 מ' ונפחה 235,183 מטר מעוקב. הפירמידה נוטה במדרון של 51 מעלות. היא בנויה מאבן גיר וכאבני ציפוי השתמשו המצרים בגרניט אדום ובאבן גיר מטורה, שנמצאת באמצע הדרך בין חלואן לקהיר. בתוך הפירמידה, ב-1835 גילה ריצ'רד ויליאם הווארד ויס, אגיפטולוג בריטי, במבואה העילית – ארון קבורה אנתרופואידי (אנ') מעץ עליו כתוב השם מנכאורע ובתוכו עצמות אדם, אך בדיקת פחמן 14 גילתה כי הם בני פחות מאלפיים שנה ולא ברור למה הונחו שם. כשהגיע ריצ'רד עמוק יותר בפירמידה, הוא גילה סרקופגים עשויים מבזלת ועשירים בעיטורים. הסרקופגים לא שרדו, הם אבדו ב-13 באוקטובר 1838 כאשר הספינה "ביאטריס" שהובילה אותם לבריטניה טבעה בדרכה ממלטה לקטרחנה.
בסוף המאה ה-12, אל-מאלכ אל-עזיז עות'מאן בן יוסף, בנו ויורשו של צלאח א-דין, ניסה להשמיד את הפירמידות, החל משל מנכאורע. האיש ששכר אל מאלכ הבין במהרה כי להרוס את הפירמידה יהיה קשה ויקר בדיוק כמו לבנותה. הם עבדו במשך שמונה חודשים, כל יום הם לא הצליחו להרים יותר מאבן אחת או שתיים ונאלצו לבקע אותן בעזרת טריז בשביל להרימן, עד שבסופו של הפסיקו. בקע אנכי בחלקה הצפוני של הפירמידה נשאר עד לימינו.
אסון הכדור הפורח בלוקסור

| --- | --- |

 תאריך:  26 בפברואר 2013 
 שעה:  07:00 בבוקר
 מיקום:  לוקסור, מצרים
 קואורדינטות:  25°41′41″N 32°34′42″E﻿ / ﻿25.694722222222°N 32.578333333333°E﻿ / 25.694722222222; 32.578333333333
 הרוגים:  19
 פצועים:  2
 ניצולים:  2
  (למפת מצרים מוגדלת) קהיר אלכסנדריה אל-עריש אסואן אסמאעיליה לוקסור שארם א-שייח'  סואץ סיווה ישראל ירדן סודאן ערב הסעודית  ל ו ב  הים התיכון הים האדוםמיקום ההתרסקות(למפת מצרים רגילה) קהיר אלכסנדריה אל-עריש אסואן אסמאעיליה לוקסור שארם א-שייח'  סואץ סיווה ישראל ירדן סודאן ערב הסעודית  ל ו ב  הים התיכון הים האדוםמיקום ההתרסקות
 
ב-26 בפברואר 2013, בשעה 07:00 שעון מצרים, התרסק כדור פורח ליד לוקסור, שבמצרים. בתאונה נהרגו 19 מתוך 21 הנוסעים – 18 מייד, ואחד בבית החולים, שעות מאוחר יותר. תאונה זו הייתה הקטלנית ביותר בהיסטוריה של הכדורים הפורחים מאז אסון ההינדנבורג בשנת 1937, בו נהרגו 36 אנשים.
רקע

כדורים פורחים משמשים בדרך כלל במצרים כדי לתת לתיירים מראה מהאוויר של הנוף של המדינה ואתריה המפורסמים. בלוקסור, טיסות כאלה מציעות נופים של נהר הנילוס, של מקדש כרנך, עמק המלכים, ואטרקציות נוספות. חששות על בטיחות הנוסעים הועלו מעת לעת, עם מספר תאונות שדווחו ב-2007, 2008 ו-2009.
באפריל 2009, 16 אנשים נפגעו כאשר בלון פורח התרסק במהלך סיור מעל לוקסור. לאחר ההתרסקות, טיסות הכדורים הפורחים קורקעו למשך שישה חודשים, ואמצעי הבטיחות שופרו. אימון הטייסים שופר, והוקצה לכדורים אזור נחיתה ספציפי. בעקבות הפלתו מהשלטון של חוסני מובארכ ב-2011, רבים התעלמו מציות לחוקי התעופה לכדורים הפורחים.
לחברת Sky Cruise, מפעילת הטיסה, קרתה תאונה קודמת, באוקטובר 2011. שאחריה הצהירה החברה כי היא מבוטחת כראוי ומוכנה לפצות את משפחות הקורבנות.
ההתרסקות

ב-26 בפברואר, כדור פורח מסוג  Ultramagic N-425, רישום SU-283, המופעל על ידי חברת Sky Cruise המריא כשהוא נושא עשרים נוסעים וטייס. על פי עדותו של טייס כדור פורח סמוך, מוחמד יוסוף, פרצה אש בכדור הפורח כמה מטרים מעל הקרקע, תוך כדי ניסיון לנחות, כתוצאה מדליפת דלק. האש אפפה את הסל, הטייס ונוסע אחד קפצו, אך הבלון הפורח עלה במהירות בגלל משב רוח חזק. כאשר הבלון הפורח עלה באוויר, בערך שבעה נוסעים קפצו אל מותם תוך ניסיון להימלט מהאש. בגובה של כ- 300 מטרים, היה פיצוץ אשר נשמע כמה ק"מ משם. הבלון עם שאר הנוסעים צלל אל הקרקע, והרג את כול הנוסעים שנותרו. עד ראייה אחד ציין כי הוא שמע "פיצוץ גדול. זה היה מפחיד", אף על פי שזה היה כמה קילומטרים מהמיקום שלו. יוסף אמר כי נראה שדליפת דלק באחד ממכלי הדלק של הבלון גרמה לשריפה וכתוצאה מכך לפיצוץ. דיווחים נוספים ציינו כי אולי הכדור הפורח פגע בקו חשמל.
שתי דקות מאוחר יותר, הכדור הפורח השרוף התרסק בשדה-סוכר מערבית ללוקסור. פיצוץ נוסף נשמע 15 שניות מאוחר יותר. אמבולנסים הגיעו למקום לאחר 15 דקות. גופות היו מפוזרות על פני השדה, כאשר עובדי הצלה הגיעו למקום. הרגעים האחרונים של הכדור השרוף צולמו על ידי חובב וידאו.
נפגעים

בזמן שהמריא, נשא הכדור הפורח 20 נוסעים, ואת Momin Murad, הטייס המצרי. תשעה עשר מהנוסעים היו תיירים: תשעה מהונג קונג, ארבע מיפן, שלושה מבריטניה, שניים מצרפת ואחד מהונגריה; הנוסע ה-20 היה מדריך טיולים מצרי.
לאחר התאונה

אחרי שקיבל את החדשות על התאונה הטרגדית, אסר מושל לוקסור, עזת סעד, על כל טיסה של כדורים פורחים בתוך תחום השיפוט שלו עד להודעה חדשה. השר המצרי לתעופה אזרחית, וואיל אל-מדעווי, השעה את כל טיסות הכדורים הפורחים בפריסה ארצית. הנשיא מוחמד מורסי הביע את "תנחומיו העמוקים ביותר ואהדתו לבני משפחותיהם של אלה שאיבדו את חייהם באירוע הטרגי."
לאחר התאונה > תוצאות החקירה

תוצאות ראשוניות של החקירה הממשלתית שללו עבירה פלילית כסיבת ההתרסקות.
רשות התעופה האזרחית המצרית פרסמה דו"ח סופי של ההתרסקות, בן 219 עמודים, ב-7 בינואר 2014. הדו"ח קבע כי דליפת דלק מצינור שהיה מחובר למבער של הכדור פורח גרמה לתאונה. הצינור היה בלוי, מאחר שהיה בשימוש מאז 2005. הדליפה הוצתה בעת הנחיתה.
טייס הכדור הפורח ומהנדס התחזוקה נעצרו בחשד לרשלנות.
הערות שוליים

↑  "At least 19 tourists dead in Egypt hot air balloon crash". RT. 26 בפברואר 2013. נבדק ב-26 בפברואר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Cline, Seth. "7 of the Worst Hot Air Balloons Accidents in Recent Memory". US News. נבדק ב-2 באוגוסט 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Bell, Matthew. "'The tip of the iceberg': Egyptian hot air balloon crash was 'inevitable,' says British pilot". Independent. נבדק ב-2 באוגוסט 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Deadliest balloon crash in decades kills 19 in Egypt". CNN. 26 בפברואר 2013. נבדק ב-24 במרץ 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Kingsley, Patrick; Siddique, Haroon (27 בפברואר 2013). "Egyptian hot air balloon crash was company's second in 18 months". The Guardian. London. נבדק ב-27 בפברואר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Ultramagic Balloons manuals (Archive)
↑  مسئول بوزارة الطيران: البالون إسباني الصنع واندلاع النيران فيه تسبب [Aviation Ministry official: Spanish-made balloon caught fire which caused the accident.] (בערבית). Ahram Weekly. נבדק ב-26 בפברואר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hauslohner, Abigail (26 בפברואר 2013). "Deadly balloon crash latest blow to Egyptian tourism". The Washington Post. Cairo. נבדק ב-26 בפברואר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Siddique, Haroon; Kingsley, Patrick (26 בפברואר 2013). "Luxor hot air balloon crash kills 19 tourists". The Guardian. London. נבדק ב-26 בפברואר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Balloon crashes near Luxor killing 19 tourists". BBC News. 26 בפברואר 2013. נבדק ב-26 בפברואר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Tourists killed in Egypt hot air balloon crash". The National. AP. 26 בפברואר 2013. נבדק ב-26 בפברואר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Egypt suspends Luxor balloon flights after deadly crash". BBC. 26 בפברואר 2013. נבדק ב-26 בפברואר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Mai Shams El-Din (27 בפברואר 2012). "Wednesday's papers: Hot air balloon crash and national dialogue disaster". Egypt Independent. נבדק ב-27 בפברואר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Josy et Léa, deux Aveyronnaises parmi les victimes de l'accident de montgolfière en Égypte (Josy and Léa, Two Aveyronnaises among hot-air balloon victims in Egypt)."
↑  Freya Peterson (2 במרץ 2013). "Egyptian tourism industry workers angered over balloon crash suspension after Luxor crash". Global Post. נבדק ב-2 במרץ 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Kane, Patricia (6 ביוני 2015). "Revealed: What REALLY happened to doomed hot air balloon flight that killed 19 passengers on dream trip which turned into carnage". The Scottish Mail on Sunday. Associated Newspapers Ltd. נבדק ב-3 באוגוסט 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Fuel leak caused Luxor balloon crash: Aviation ministry". Ahram Online. 7 ינו' 2014. נבדק ב-3 באוגוסט 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
משירי ארץ אהבתי

בכתב ידה של המשוררת
העיר העתיקה בקובנה שבליטא, שבסמוך לה התגוררה משפחת גולדברג
"משירי ארץ אהבתי" הוא מחזור של שלושה שירים מאת לאה גולדברג, הנקראים על פי מילות הפתיחה שלהם:
א. מכורה שלי ב. בארץ אהבתי השקד פורח ג. בארץ אהבתי האביונה.
שני השירים הראשונים הולחנו והם מוכרים מאוד. הראשון במחזור משירי ארץ אהבתי (מוכר גם במילותיו הראשונות: מְכוֹרה שלי) הוא שיר עברי מאת המשוררת לאה גולדברג. השיר התפרסם לראשונה בשנת 1951 בכתב העת הספרותי "אורלוגין" של אברהם שלונסקי כחלק ממחזור של שלושה שירים, לצד "בארץ אהבתי השקד פורח" ו"בארץ אהבתי האביונה". בהמשך נדפס השיר בספר שיריה "ברק בבוקר" (ספרית פועלים, תשט"ו 1955).
בשנת 1970 הולחן השיר על ידי דפנה אילת לבקשתה של חוה אלברשטיין, עובד על ידי אלכס וייס ובוצע על ידי אלברשטיין. השיר זכה למספר רב של גרסאות כיסוי.
תוכן השיר > זיהוי נושא השיר

הדוברת בשיר פונה אל ארץ נוי אך אביונה, שבה יש מלכה ומלך אך אין להם בית וכתר: ”מכורה שלי, ארץ נוי אביונה – / למלכה אין בית, למלך אין כתר”. תיאור הארץ אינו מציאותי, היא מתוארת כמקום שמזג האוויר בו סגרירי כל השנה מלבד שבוע אחד; כארץ שהכל בזים לה, ורק הדוברת נדה בעולם ומספרת את שבחיה. בשיר השני במחזור מתוארת הפריחה האביבית הקצרה בארץ, שבה פורח השקד והכל מצפים לבואו של אהוב, אך הציפייה נכזבת, והשיר השלישי חוזר שוב לנימה הקודרת ולתיאור של עולם עלוב ודל.
חוקר הספרות אריאל הירשפלד טען שהשיר לא נכתב על ארץ מסוימת, אלא מתאר הלך-נפש: "המעמיק לקרוא בו מבין כי מדובר על נפש ולא על מקום בעולם, וכי לשון האגדות המוזרה היא הלשון הנכונה לדבר על הנפש הנכספת לאהבה מתוך עוניה. הוא גם יראה כי זהו שיר גדול, לא פחות מזה". גם כותרת השיר, המתייחסת ל"ארץ אהבתי" (הארץ של אהבתי, ולא הארץ שאהבתי) מחזקת פירוש זה.
גם המשוררת שרה שוב סותרת במאמר בעיתון 77 את ההשערה, כי מדובר בארץ ממשית, בין אם ליטא ובין אם ארץ ישראל. עיקרו של המאמר מתרכז בניתוח הטקסט של שלושת השירים במחזור, ומראה כיצד כל תמונה בשירים מתארת באופן מטפורי את חיי האהבה המקופחים שלה: את הציפייה לאהוב, את אושרה הקצר כאשר הייתה אהבה בחייה ("אביב" ו"חגים", "השקד פורח"), ואת אומללותה המתמשכת כאישה רווקה שאהבותיה לא התממשו בחיי משפחה. בכך מתפרשת "ארץ אהבתי" כארץ מטאפורית ולא כארץ קונקרטית.
תיאור האקלים החורפי אינו הולם את מזגה הקיצי של ארץ ישראל, ולכן פרשנות אפשרית נוספת (בין השאר של מולי שפירא) לשיר היא שהמשוררת התכוונה במילותיה לארץ ליטא, שבה גדלה, בעיר קובנה. בקובנה מחצית מימי השנה גשומים ושעות השמש בה מעטות יחסית: ”ושבעה ימים אביב בשנה / וסגריר וגשמים כל היתר”. גולדברג אף כתבה ביומנה ב-1929, בגיל 18, בעודה בליטא: "מאה ושישים יום בשנה יורד גשם בליטא. וסערות גדולות אין כאן. פרק בגאוגרפיה של הנפש". הרחבה של פרשנות זו רואה בשיר קינה על יהדות אירופה שחרבה בשואה.