stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תל רחוב
לקריאה נוספת

צבי אילן, 78 טיולים במרחבי ישראל, עם עובד – תל אביב, תשל"ז
עמיחי מזר, "חפירות תל רחוב ומשמעותן לחקר תקופת־הברזל בישראל", ארץ ישראל כח, החברה לחקירת ארץ־ישראל ועתיקותיה, ירושלים, תשס"ג
עמיחי מזר ונאוה פניץ־כהן, על מספר חפצי פולחן ואמנות מתקופת הברזל בתל רחוב, קדמוניות, 134, 2007, עמ' 96–103
עמיחי מזר ושמואל אחיטוב, "הכתובות מתל רחוב ותרומתן לחקר הכתב והכתיבה בתקופת הברזל IIא", ארץ ישראל – ספר אמנון בן תור, כרך ל, הוצאת החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, עמ' 300–316
הערות שוליים

↑  מתוך האתר של המחלקה לארכאולוגיה של האוניברסיטה העברית
↑  תגליות ארכיאולוגיות במקומות שונים בארץ, הארץ, 7 באוגוסט 1955
↑  עמיחי מזר, שמואל אחיטוב, הכתובות מתל רחוב ותרומתן לחקר הכתב והכתיבה בתקופת הברזל IIא, ארץ־ישראל ל, 2011, עמ' 300–316
↑  נמצא היום בבית הכנסת בעין הנציב
↑  צבי אילן
↑  פאני ויטו, חידושים במחקר הכתובות והעיטורים על קטעי הטיח משרידי בית הכנסת ברחוב באתר רשות העתיקות
↑  חגי משגב, "רשימת צומות מבית הכנסת של רחוב", לשוננו עז, התשע"ה, עמ' 318—311
| ערי הלויים |
| --- | --- | --- |
| בני גרשון (ערים מיששכר, מאשר, מנפתלי ומחצי המנשה המזרחי) | בְּעֶשְׁתְּרָה • גולן • דברת • חֶלְקָת • חַמֹּת דֹּאר • יַרְמוּת • מִשְאָל • עַבְדּוֹן • עין גנים (אתר מקראי) • קֶדֶש • קַרְתָּן • קִשְׁיוֹן • רְחׁב |  |
| בני קהת (ערים מאפרים, מדן ומחצי המנשה המערבי) | שכם • גזר • קִבְצַיִם • בֵּית חוֹרֹן • אַיָּלוֹן • אֶלְתְּקֵא • גִבְּתוֹן • גַּת רִמּוֹן •  תַּעְנַךְ |  |
| בני מררי (ערים מראובן, מגד ומזבולון) | בֶּצֶר • דִּמְנָה • חשבון • יַהְצָה • יַעְזֵר • יקנעם • מַחֲנַיִם • מֵיפַעַת • נהלל • קְדֵמוֹת • קַרְתָּה • רָמת |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007549137805171  VIAF: 316602904   WorldCat (עם VIAF): 316602904 
כתובת מבית הכנסת שב"רחוב" בגן מוזיאון ישראל
שוויון

ערך זה עוסק במשמעותו החברתית. אם התכוונתם לשוויון במשמעותו המתמטית, ראו .
למושג שוויון, במשמעותו החברתית, שתי משמעויות: נורמטיבית ותיאורית (דיסקריפטיבית). במשמעות הנורמטיבית, יש הרואים בשוויון אידיאל (אנ'), ערך, ושמו להם, למדינתם ולעולם מטרה לשאוף לשוויון בהיבטים מסוימים של חיי האדם; כגון שוויון בזכויות ובחובות, שוויון כלכלי ושוויון הזדמנויות. במשמעותו התיאורית, השוויון  הוא תיאור מצב: בני האדם כבר שווים בהיבטים מסוימים של חייהם; לדוגמה: ערך החיים של אדם אחד שווה לערך החיים של האחר. כמה מהאידאולוגיות הדוגלות בשוויון כאידיאל, מבססות את דרישתן זו על ההנחה ששוויון, במובנים אחרים, הוא תיאור מצב.
קטגוריות של שוויון

יש להבחין בין כמה סוגים ורמות שונות של תפיסות השוויון המגדירות באופן שונה את מערך הזכויות השוויוניות:
קטגוריות של שוויון > שוויון בפני החוק

תפיסה הגורסת כי על חוקים לחול באופן אחיד על כל אזרחי המדינה ויישומם צריך להיעשות ללא משוא פנים. לפי תפיסה זו על ספר החוקים שלא להכיל כל התייחסות למגדר, מוצא אתני, גיל וכדומה אלא להתייחס לכל אדם באשר הוא אדם באופן זהה. גישה זו מזוהה לרוב עם זרם הליברליזם.
קטגוריות של שוויון > שוויון פוליטי

שוויון פוליטי או שוויון כוח – שוויון פוליטי אמור להבטיח שאלה הכפופים לחוק ייהנו מזכות בסיסית שווה להיות שותפים ביצירתו. המשמעות המינימלית של שוויון פוליטי היא ליהנות מהזכות לבחור ולהיבחר, מהזכות לחופש הביטוי ולחופש ההתאגדות. אולם כאן צריך להבחין בין זכויות פוליטיות פורמליות לבין יכולת מימושן. כלל אזרחי מדינה יכולים ליהנות משוויון זכויות פוליטיות פורמליות אולם ודאי שאין להם את אותה נגישות אפקטיבית להבעת דעתם כמו לפוליטיקאים ולאנשי תקשורת, למשל. לכן אחת הטענות המרכזיות של חלק מהאנשים המצדדים בשוויון פוליטי היא שתנאי הכרחי למימוש ערך זה היא לצמצם אי שוויון חברתי וכלכלי המשפיע על שוויון פוליטי[דרוש מקור].
שוויון זה מתאר מצב בו הכוח החברתי מחולק כך שלכל אדם כמות כוח זהה. שוויון זה מצריך שיטת מדידה מסוימת של הכוח, ולפיכך משתנה משמעותו בהתאם לשיטת מדידת הכוח. ראיית שוויון זה כמוסרי מבוססת על הנחה כי האדם כוחני מטבעו. דוגמה לשוויון כוח היא הצבעה שוות-קולות, כגון זו שבבחירות. הצבעה זו מבוססת על כך שחלוקת הקולות מבטאת את חלוקת הכוח, ועל-פי הנחה זו, משמעות קולות שווים היא כוחות שווים. מדדים אחרים לחלוקת כוח, כדוגמת סמכות ניהולית או כמות ממון, הופכים שיטה זו לאי-שוויון, ומעמידים את השוויון בצורה שונה.
קטגוריות של שוויון > שוויון חברתי

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא בלבול מושגים בין חברה למדינה. לא כל חברה היא מדינה וההפך.
שוויון חברתי, שוויון הזדמנויות או שוויון סטטוס הוא יחס שוויוני לכל אדם, הן מצד שאר האנשים הן מצד מוסדות הציבור. היעדר שוויון חברתי הוא מצב שבו חלק מהאנשים נהנים מיחס טוב יותר מאחרים, בשל מעמדם החברתי והכלכלי, הזהות האתנית והלאומית או מאפיינים אחרים שאינם כישוריהם האישיים. חברה בלתי שוויונית, במובן זה, היא חברה שבה חלק מהאנשים נהנים מסיכוי טוב יותר להצליח, שלא בזכות כישוריהם. במחקרים שנערכו בקופים ובבבונים, בעלי חיים הדומים מאוד לבני אדם, התגלה שמעמד חברתי נמוך גורם לפגיעה בבריאות הפיזית.
בחברה שוויונית, לכל אדם אותן ההזדמנויות – אותו הסיכוי לשפר את מצבו באמצעות קבלת החלטות נכונות. שוויון הזדמנויות דורש מערכת חברתית גמישה, אשר חלוקת התפקידים ומצבי המחיה בה נתונה לשינוי על-פי בחירה אוטונומית של הפרטים בה. צורה זו של שוויון מחייבת שבירה מתמדת של מנגנוני שימור הכוח בחברה, על מנת למנוע חלוקת כוח המקיימת את עצמה (אנשים בעלי כוח נוטים לכונן מנגנונים שמשמרים את הכוח בידיהם או בידי דומיהם; הדבר פוגע בשוויון ההזדמנויות בחברה, משום שחלוקת ההזדמנויות נתונה יותר בידיהם של קבוצות מסוימות, ואלה מחלקות את ההזדמנויות באופן שאינו שוויוני). כינון מדינת רווחה, על סוגיה השונים, היא ניסיון להפוך את החברה לשוויונית יותר, על ידי סיפוק שירותי יסוד המהווים בסיס לבחירה שאינו תלוי בחלוקת ההכנסות (שאינה שוויונית).
שוויון ההזדמנויות, לאורך זמן, קובע את חלוקת הכוח בחברה.
מאפיין נוסף של חברה שוויונית הוא היעדר שליטה – היעדר יכולת של אנשים מסוימים להכתיב לאנשים אחרים כיצד לנהוג. דוגמה לשליטה כזו היא עבדות, או, בחברות מסוימות, שליטת גברים בחייהן של נשים בשל מוסכמות חברתיות נוקשות. "חברה של שווים" היא חברה שבה לכל פרט שליטה עצמאית ובלעדית על חייו, במסגרת החוק, ואף אחד אינו יכול להכתיב לאחר כיצד לנהוג.
קטגוריות של שוויון > שוויון בחינוך

שוויון הזדמנויות בחינוך בא לידי ביטוי במתן הזדמנות שווה לכל תלמיד לפתח את אישיותו כאדם המסוגל להשתתף באופן יעיל בתהליך הדמוקרטי של קביעת יעדי החברה.
למרות ההסכמה הרחבה אודות חיוניותו של שוויון ההזדמנויות בחינוך, ישנה מחלוקת על הדרך בה ראוי ליישמו.
קטגוריות של שוויון > שוויון כלכלי

ניתן להבחין במספר גישות של שוויון כלכלי:
מדד המודד את אי-השוויון הכלכלי במדינות העולם הוא מדד ג'יני, המהווה כלי להצגת מידת השוויוניות בהתפלגות ההכנסות.
הומניטריות ושוויון

הבחנה רלוונטית חשובה אחרת, היא ההבחנה בין שיקולים הומניטריים לבין שיקולים של שוויון. כאשר אנו טוענים שאנשים הם רעבים או אינם יכולים לספק לעצמם צרכים בסיסיים הדגש הוא על סיפוק רעבונם, דרישה שניתן לספק ללא התייחסות למצבם של אחרים. בעוד שכאשר מדובר בשיקולים של שוויון הכוונה היא לבחון את מצבם של אנשים ביחס למצבם של אנשים אחרים. כך גם אדם הטוען כי הוא מכיר בזכות של אנשים לקיום מינימלי בכבוד, עשוי בה בעת לקבל חברה בלתי שוויונית שבה הפערים בין קבוצות אוכלוסייה שונות הם עצומים.
מטרת השוויון

קיימת הבחנה בין סוגי שוויון שונים על פי יחסי הגומלין שבין תכלית הפעילות לבין האמצעים המשמשים להשגתה.
מטרת השוויון > שוויון אינסטרומנטלי

לשוויון יכול להיות ערך אינסטרומנטלי, כלומר אנחנו מעוניינים בשוויון כיוון שהוא משרת ערכים אחרים.
לדוגמה, שוויון הזדמנויות אינסטרומנטלי בחינוך שואף ליצירת ניעות חברתית, בעיקר בקרב הקבוצות החלשות בחברה. ההנחה היא שתכלית החינוך לפתח כישורים שיאפשרו לתלמידים להשתלב בעולם העבודה על פי יכולתם ורצונם.
כך למשל הדרישה לשוויון כלכלי יכולה לנבוע מכך שהיא תורמת לשיפור מצבם של העניים, או כיוון שהיא יוצרת סולידריות קהילתית. לעיתים הדרישה לשוויון כלכלי היא לשם השגת שוויון מסוג אחר, למשל שוויון פוליטי. פערים כלכליים גדולים פוגעים ביכולת השווה של אזרחים לעצב את חייהם הפוליטיים. שוויון כלכלי גם תורם לשוויון של סטטוס חברתי, כיוון שקיום פערים כלכליים גדולים בין אנשים יוצר חברה מעמדית מקוטבת שבה בעלי ההון הכלכלי מתייחסים בבוז לקבוצות חסרות האמצעים הכלכליים. שוויון כלכלי הוא גם אינסטרומנטלי בתרומה להיעדר שליטה של אנשים בחייהם של אנשים אחרים.
כך גם הערך של שוויון פוליטי יכול להיות אינסטרומנטלי, כלומר לשמש ככלי לקידום שוויון של סטטוס חברתי. כך שלילה של זכות הצבעה מקבוצה מסוימת משפילה ומבזה את חברי אותה קבוצה.
מטרת השוויון > שוויון אינטרינזי

בפעילות לא-אינסטרומנטלי לא ניתן להבחין בין האמצעים לתכלית, משום שפעילות זו נעשית לשם עצמה (גם אם היא מובילות למטרות נוספות).
מכאן שאפשר לרצות בערך השוויון לא רק כיוון שהוא אמצעי להשגת ערכים אחרים אלא גם כיוון שערך זה הוא צודק והוגן כשלעצמו.
לדוגמה, שוויון הזדמנויות אינטרינזי בחינוך תובע מתן הזדמנות לכל תלמיד לפתח את אישיותו באופן מלא כאדם מחונך.
כך יחס שווה לאנשים שמאפייניהם הרלוונטיים שווים מבטא את רעיון הצדק הפורמלי.
כך שוויון חוקי מחייב אותנו להחיל את החוק באופן שווה. אולם אם אנחנו דוגלים בשוויון מוסרי, הדרישה לצדק פורמלי אינה מספיקה. כך למשל חלוקה שווה של משאבים חברתיים וכלכליים לאנשים בעלי צרכים שונים נראית בעינינו בלתי צודקת.
שוויון בחוקי מדינת ישראל

כבר במגילת העצמאות נאמר שמדינת ישראל "תקיים שוויון זכויות חברתי ומדיני גמור לכל אזרחיה בלי הבדל דת, גזע ומין".
חוקי היסוד העוסקים בזכויות האדם – חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו וחוק יסוד: חופש העיסוק אינם מזכירים את עקרון השוויון, אך יש בהם קישור למגילת העצמאות – הסעיף הראשון בכל אחד משני חוקי יסוד אלה, שכותרתו "עקרונות יסוד", קובע: "זכויות היסוד של האדם בישראל מושתתות על ההכרה בערך האדם, בקדושת חייו ובהיותו בן-חורין, והן יכובדו ברוח העקרונות שבהכרזה על הקמת מדינת ישראל". בחוק יסוד כבוד האדם וחירותו, הוגשה הסתייגות להוספת סעיף השוויון לחוק, אולם סעיף זה נדחה בהצבעה במליאת הכנסת. משמעות הדבר שחברי הכנסת דחו את כניסתו של ערך השוויון לחוק הפוזיטיבי, ובכל זאת בית המשפט מפרש שוויון כנגזרת של כבוד האדם וחירותו.
אחדים מחוקי מדינת ישראל מבטיחים שוויון זכויות בהקשרים שונים. חוקים אלה הם:
חוק שיווי זכויות האשה, התשי"א–1951, שנועד להבטיח שוויון זכויות לנשים.
חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ"ח–1988, האוסר הפליה בעבודה לפי שלל מאפיינים: מין, נטייה מינית, מעמד אישי (היות אדם רווק, נשוי, גרוש או אלמן), הריון, טיפולי פוריות, טיפולי הפריה חוץ-גופית, הורות, גיל, גזע, דת, לאום, ארץ מוצא, השקפה, מפלגה, שירות במילואים.
חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח–1998, המבטיח שוויון זכויות לאדם עם מוגבלות.
אביעד הכהן מציין כי:
מרכיב עיקרי בהתנגדות לחוק יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי, שאושר ביולי 2018, היא הטענה לפגיעתו בעקרון השוויון, בהקנותו, לדעת מתנגדי החוק, עדיפות לאזרחיה היהודים של ישראל.
מצדדי החוק גורסים שהעדיפות (הגדרה עצמית ייחודית ללאום היהודי) לאזרחיה היהודים של ישראל נגזרת מעצם הגדרתה של מדינת ישראל במגילת העצמאות כמדינתו של העם היהודי.
ראו גם

הזכות לשוויון במדינות דמוקרטיות
מאבק האפרו-אמריקאים לשוויון זכויות
פמיניזם בישראל ומאבקן של נשים לשוויון הזדמנויות
לקריאה נוספת

ברק מדינה, דיני זכויות האדם בישראל, הוצאת נבו, 2017, פרק 2: שוויון, עמ' 275–430.
אלעזר וינריב, על שוויון ואישוויון: מבט פילוסופי, חיפה, הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה והוצאת פרדס, 2007
הערות שוליים

↑  יעקב בורק, "שוברי שוויון", בספר: איך מוצאים חתול שחור בחדר חשוך, כנרת זמורה-ביתן ישראל, 2013, עמ' 145-141
↑  A Defense of Basic Equality. Lipshitz, Nethanel 2018. University of Chicago.
↑  Pojman, Louis. 1995. "Theories of Equality: A Critical Analysis." Behavior and Philosophy 23 (2):1-27.
↑  לפילוסופים נוספים שהסכימו עימו, ראו גם Narveson, Jan. 2015. "Equality, Universality, and Impartiality—How They Work and Why They Matter." In Do All Persons Have Equal Moral Worth? On 'Basic Equality' and Equal Respect and Concern, edited by Uwe Steinhoff, 96-123. Oxford: Oxford University Press., וכן Steinhoff, Uwe. 2015. "Against Equal Respect and Concern, Equal Rights, and Egalitarian Impartiality." In Do All Persons Have Equal Moral Worth? On 'Basic Equality' and Equal Respect and Concern, edited by Uwe Steinhoff, 142-172. Oxford: Oxford University Press.
↑  Singer, Peter. 1986. "All Animals are Equal." In Applied Ethics, edited by Peter Singer, 215-228. Oxford: Oxford University Press.
↑  באשר לסוכנות, היו מי שהטילו בכך ספק. ראו למשל Davidson, Donald. 2001 [1982]. "Rational Animals." In Subjective, Intersubjective, Objective, 95- 105. Oxford: Oxford University Press. לטענתו של הכותב, סוכנות דורש יכולת שפתית ותפיסת מושגים מופשטים, ועל-כן מניה וביה שבעלי חיים אינם מתאפיינים בה.
↑  מחקר קובע: מעמד נמוך בהכרח יגרום לבריאות לקויה, באתר וואלה, 23 במאי 2012
↑  הקשר בין מעמד חברתי לבריאות, באתר davidson.weizmann.ac.il
1 2 3 4 5 6  יוסי, י' (2005). הזדמנות למה? "תפוז" – כתב עת פדגוגי לחדשות ויזמות, משרד החינוך.
↑  אביעד הכהן, "נישואין כדת משה ו (מדינת) ישראל", בספר: דבורה הכהן ומשה ליסק (עורכים), צומתי הכרעות ופרשיות מפתח בישראל, מכון בן-גוריון לחקר ישראל, 2010, עמ' 57-56
↑ דוגמאות:
אמיר אלון, 180 אנשי רוח נגד נתניהו: "בטל את חוק הלאום ותקן את חוק הפונדקאות", באתר ynet, 28 ביולי 2018
דויד גרוסמן, שוויון אינו פרס, באתר הארץ, 3 באוגוסט 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4151082-3  LNB: 000051321  NDL: 00561152  NKC: ph137678 
נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין נפגש עם מובילי השוויון בחינוך ברווחה: חילי טרופר, אבי דבוש, מאיר רובינשטיין, דוידי פרל, אבי רואה ומיכאל ביטון
1959 בגרמניה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1958   1957  1956 |  דגל גרמניה | 1959  בגרמניה |  »»»  1960   1961   1962 |
כל ערכי השנים בגרמניה • אירועים בולטים בעולם ב-1959 פורטל גרמניה • לוח שנה של שנת 1959
1959 בגרמניה היא השנה בה ציינה גרמניה 88 שנות לאום.
הנהגה

נשיא גרמניה – תיאודור הויס (עד 13 בספטמבר); היינריך ליבקה (החל מ-13 בספטמבר)
קנצלר גרמניה – קונראד אדנאואר
אירועים

11 במרץ – גרמניה המערבית משתתפת בתחרות אירוויזיון 1959
25 במרץ – נשיא צרפת, שארל דה גול פתח את מסיבת העיתונאים הראשונה שלו כנשיא בהצהרה, שלפיה צרפת תומכת באיחודה מחדש של גרמניה "כגורלו הנורמלי של העם הגרמני, ובלבד שלא ישתנו גבולותיהם הנוכחיים במערב, במזרח, בצפון או בדרום". כמו כן אמר גם, כי "גרמניה כיום אינה מהווה סכנה עבורנו", ומודיע על פתיחת מערכת יחסים חדשה עם יריבתו ממלחמת העולם השנייה.
5 במאי – ארצות הברית חותמת על הסכם עם גרמניה המערבית במטרה לחלוק מידע מסווג אודות הנשק הגרעיני האמריקאי, ולהכשיר את הכוחות הגרמניים להשתמש בנשק זה.
27 במאי – האולטימטום של ניקיטה חרושצ'וב לפעולה בברלין פג. ב-27 בנובמבר 1958 הודיעה ברית המועצות, כי אם כוחות המערב לא ייסוגו ממערב ברלין בתוך שישה חודשים, תיחסם הגישה לעיר. שיחות ז'נבה, שהחלו ב-11 במאי, עצרו את קיום האולטימטום. מזכיר המדינה האמריקאי ג'ון פוסטר דאלס, שאמר כי "אנחנו לא חוששים מ-27 במאי 1959", נקבר באותו יום. שר החוץ הסובייטי אנדריי גרומיקו השתתף בטקס הלוויה שלו, שנערך בארלינגטון.
10 ביוני – חודש לאחר פקיעת האולטימטום הסובייטי, הציב חרושצ'וב תאריך יעד חדש למעצמות המערב, לאחר שהשיחות בז'נבה קרסו. תאריך היעד החדש הוא ה-10 ביוני 1960. האולטימטום בוטל ב-27 בספטמבר, לאחר פגישת חרושצ'וב עם דווייט אייזנהאואר בקמפ דייוויד.
26 ביוני – נפתח פסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין התשיעי.
15 באוקטובר – הלאומן האוקראיני סטפן בנדרה נרצח על ידי סוכן הקג"ב בוגדן סטשינסקי במינכן באמצעות אקדח שירה מימן ציאנידי. סטשינסקי, שהרג גם את העיתונאי לב רבט באותו אופן ב-1957, נטל תרופה ונמלט מהמקום.
11 בנובמבר – ורנר הייד, פסיכיאטר שהורה על רדיפתם של יותר מ-100 אלף נכים בגרמניה הנאצית, הוסגר למשטרה בפרנקפורט לאחר שבמשך 13 שנים נחשב לפושע. כמנהל אגודת הרייך של בתי החולים, ביצע הייד את "תוכנית T4 - אותנסיה". גברים, נשים וילדים בעלי מומים נפשיים או פיזיים נדונו להיות קורבנות "הריגת החסד" בין השנים 1939–1942, לרוב באמצעות זריקה קטלנית. ב-13 בפברואר 1964, 5 ימים טרם פתיחת משפטו, התאבד הייד בתאו בכלא.
25 בנובמבר – הסכם השקעות בינ"ל ראשון נחתם בין גרמניה המערבית לפקיסטן. ההסכם קובע את תנאי ההשקעות, וגם מנגנון לבוררות בסכסוכים.
13 בדצמבר – שני בתי דירות בפרברי דורטמונד נהרסים בפיצוץ בשעה 3:12 לפנות בוקר. מתוך 34 בני אדם ששהו במתחם, 26 נהרגו.
נולדו

9 בינואר – יוהאן מאסינג, שופט גרמני
12 בינואר – בליקסיה ברגלד, מוזיקאי גרמני
13 בינואר – קארסטן סילינג, פוליטיקאי גרמני
17 בינואר – לץ הקליש, רוכב אופניים גרמני
1 בפברואר – ברברה אייר, שחקנית גרמנית
9 בפברואר – יואכים קונץ, מרים משקולות גרמני
28 בפברואר – ארנדט פון האסלר, ביואינפורמטיקאי וביולוג אבולוציוני גרמני
3 במרץ – מתיאס בוס, גולש סקי גרמני
9 במרץ – ג'ובאני די לורנצו, עיתונאי גרמני
7 באפריל – פיליפ גרונינג, במאי קולנוע ותסריטאי גרמני
10 באפריל – סטניסלב טיליך, פוליטיקאי גרמני
15 במאי – רונלד פופאלה, פוליטיקאי גרמני
24 במאי – שטפן, נסיך ליפה
17 ביוני – אולריקה ריכטר, שחיינית גרמנית
19 ביוני – כריסטיאן וולף, פוליטיקאי גרמני, לשעבר נשיא גרמניה
25 ביוני – לוץ דומברובסקי, אתלט גרמני
2 ביולי – איריס רדיש, עיתונאית גרמנית
7 ביולי – ברברה קראוזה, שחיינית גרמנית
30 ביולי – פטרה פלקה, אתלטית גרמנית
12 בספטמבר – זיגמר גבריאל, פוליטיקאי גרמני
15 בספטמבר – אנדריאס אשבך, סופר גרמני
2 באוקטובר – ראלף שטנגר, פוליטיקאי גרמני
20 באוקטובר – ארנסט האנוולד, שחקן גרמני
17 בנובמבר – תומאס אלופס, כדורגלן גרמני
18 בנובמבר – אולריך נוטן, שחקן גרמני
14 בדצמבר – פול פרילינגהאוס, שחקן גרמני
נפטרו

1 בינואר – אלפרד גרסטנברג, גנרל בלופטוואפה (נולד ב-1893)
26 בינואר – ברונו גרונינג, מיסטיקן גרמני (נולד ב-1906)
13 בפברואר – פול גינתר, צוללן גרמני (נולד ב-1882)
31 במרץ – פיטר סורקמפ, מוציא לאור גרמני (נולד ב-1891)
8 במאי – אריך הופמן, רופא עור גרמני (נולד ב-1868)
9 ביוני – אדולף וינדאוס, כימאי גרמני (נולד ב-1876)
6 ביולי – ג'ורג' גרוס, אומן גרמני-אמריקאי (נולד ב-1893)
21 בספטמבר – ולטר בתה, שחיין גרמני (נולד ב-1892)
28 בספטמבר – רודולף קרצ'יולה, נהג מרוצים גרמני (נולד ב-1901)
29 בספטמבר – הנס גרים, סופר גרמני (נולד ב-1875)
17 באוקטובר – אוטו פיק, מתעמל גרמני (נולד ב-1890)
20 באוקטובר – ורנר קראוס, שחקן גרמני (נולד ב-1884)
הערות שוליים

↑  פ. רוי וויליס, צרפת, גרמניה ואירופה החדשה 1945–1963, אוניברסיטת סטנפורד, עמ' 295-296
↑  בצל גרעיני: המלחמה הקרה, הוצאת דה-וולפי, 2004
↑  דרק ליברט, הפצע בן החמישים: המחיר האמיתי של ניצחון ארצות הברית במלחמה הקרה, Back Bay, 2002, עמ' 235
↑  אריק הרינג, סכנה והזדמנות: הסבר על תוצאות המשבר הבינלאומי, הוצאת אוניברסיטת מנצ'סטר, 1995, עמ' 135, מסת"ב 978-0-7190-4293-5
| שנים בגרמניה גרמניה |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-19 | 1800 • 1801 • 1802 • 1803 • 1804 • 1805 • 1806 • 1807 • 1808 • 1809 • 1810 • 1811 • 1812 • 1813 • 1814 • 1815 • 1816 • 1817 • 1818 • 1819 • 1820 • 1821 • 1822 • 1823 • 1824 • 1825 • 1826 • 1827 • 1828 • 1829 • 1830 • 1831 • 1832 • 1833 • 1834 • 1835 • 1836 • 1837 • 1838 • 1839 • 1840 • 1841 • 1842 • 1843 • 1844 • 1845 • 1846 • 1847 • 1848 • 1849 • 1850 • 1851 • 1852 • 1853 • 1854 • 1855 • 1856 • 1857 • 1858 • 1859 • 1860 • 1861 • 1862 • 1863 • 1864 • 1865 • 1866 • 1867 • 1868 • 1869 • 1870 • 1871 • 1872 • 1873 • 1874 • 1875 • 1876 • 1877 • 1878 • 1879 • 1880 • 1881 • 1882 • 1883 • 1884 • 1885 • 1886 • 1887 • 1888 • 1889 • 1890 • 1891 • 1892 • 1893 • 1894 • 1895 • 1896 • 1897 • 1898 • 1899 • 1900 גר |  |
| המאה ה-20 | 1901 • 1902 • 1903 • 1904 • 1905 • 1906 • 1907 • 1908 • 1909 • 1910 • 1911 • 1912 • 1913 • 1914 • 1915 • 1916 • 1917 • 1918 • 1919 • 1920 • 1921 • 1922 • 1923 • 1924 • 1925 • 1926 • 1927 • 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 |  |
1965 בארצות הברית

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1964   1963  1962 |  דגל ארצות הברית | 1965  בארצות הברית |  »»»  1966   1967   1968 |
כל ערכי השנים בארצות הברית • אירועים בולטים בעולם ב-1965 פורטל ארצות הברית • לוח שנה של שנת 1965
1965 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 189 שנה מיום היווסדה.
הנהגה

הנשיא: לינדון ג'ונסון (המפלגה הדמוקרטית)
סגן הנשיא: סגן הנשיא: התפקיד לא היה מאויש עד 20 בינואר, יוברט האמפרי (המפלגה הדמוקרטית)
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
2 במרץ – סרט הקולנוע, "צלילי המוסיקה" יוצא לאקרנים
8 במרץ – מלחמת וייטנאם: ארצות הברית שולחת לראשונה כוחות לוחמים - 3500 נחתים מגיעים לדרום וייטנאם
21 במרץ – מרטין לותר קינג מוביל 3,200 אנשים בצעדה השלישית למען זכויות הפרט
25 במרץ – פעיל זכויות האדם מרטין לותר קינג יחד עם עוד 25,000 תומכים מסיים צעדת מחאה בת ארבעה ימים מסלמה (Selma) למונטגומרי (אלבמה), בירת אלבמה
28 ביולי – מלחמת וייטנאם: נשיא ארצות הברית לינדון ג'ונסון מורה להגדיל את מספר החיילים האמריקאים בדרום וייטנאם מ-75,000 ל-125,000
30 ביולי – מלחמה בעוני: נשיא ארצות הברית לינדון ג'ונסון חותם על חוק הביטוח הלאומי המייסד את מדיקר ואת מדיקייד
6 באוגוסט – נחקק חוק זכות ההצבעה
3 באוקטובר – נשיא ארצות הברית לינדון ג'ונסון חותם על חוק ההגירה והאזרחות אשר ביטל את "נוסחת המוצא הלאומי" שהייתה נהוגה בארצות הברית משנת 1921, הגדיר מכסות הגירה על פי ארץ המוצא, וכמו גם הגדיר מדרג המקנה עדיפות למהגרים בעלי מקצועות נדרשים ולמהגרים בעלי קרובי משפחה בארצות הברית
28 באוקטובר – הושלמה בניית "קשת השער" בסנט לואיס שבמיזורי.
14 בנובמבר – מלחמת וייטנאם: פורץ קרב יה דראנג בין צבא ארצות הברית לכוחות צפון וייטנאם
18 בנובמבר – קרב יה דראנג מסתיים ללא צד מנצח (רשמית) ועם אלפי אבדות בנפש
15 בדצמבר – תוכנית ג'מיני: החללית ג'מיני 6A משוגרת לחלל
נולדו

1 בפברואר – ברנדון לי, שחקן ואמן אמנויות לחימה (נהרג 1993)
7 בפברואר – כריס רוק, שחקן קולנוע אמריקאי
18 בפברואר – ד"ר דרה (אנדרה רומל יאנג), ראפר ומפיק מוזיקלי אמריקני
25 במרץ – שרה ג'סיקה פרקר, שחקנית אמריקאית
4 באפריל – רוברט דאוני ג'וניור, שחקן קולנוע אמריקאי
24 במאי – ג'ון סי. ריילי, שחקן וזמר
31 במאי – ברוק שילדס, שחקנית קולנוע אמריקאית
23 ביולי – סלאש, גיטריסט (Guns N' Roses)
3 בספטמבר – צ'ארלי שין, שחקן קולנוע אמריקאי
11 בספטמבר – מובי, יוצר מוזיקה אלקטרונית אמריקאי
25 בספטמבר – סקוטי פיפן, כדורסלן אמריקאי
30 בנובמבר – בן סטילר, שחקן אמריקאי
נפטרו

4 בינואר – תומאס סטרנס אליוט, משורר אמריקאי (נולד ב-1888)
21 בפברואר – מלקולם אקס, מנהיג אפרו אמריקאי ולוחם למען זכויות השחורים (נרצח) (נולד ב-1925)
22 בפברואר – פליקס פרנקפורטר, שופט בית המשפט העליון של ארצות הברית (נולד ב-1882)
27 באפריל – אדוארד מורו, עיתונאי רדיו וטלוויזיה אמריקאי (נולד ב-1908)
20 ביוני – ברנרד ברוך מומחה פיננסי ויועצו הכלכלי של הנשיא ג'ון פ. קנדי (נולד ב-1870)
22 ביוני – דייוויד או. סלזניק, מפיק סרטים (נולד ב-1902)
14 ביולי – עדלאי סטיבנסון, מועמד לנשיאות ארצות הברית (נולד ב-1900)
28 באוקטובר: הושלמה בניית "קשת השער" בסנט לואיס שבמיזורי.
חוק זכות ההצבעה: נשיא ארצות הברית לינדון ג'ונסון ומנהיגי התנועה לזכויות האזרח של ארצות הברית, מרטין לותר קינג ורוזה פארקס במעמד חתימת החוק.
מלקולם אקס
תל ריסים

| --- | --- |

מבט ממערב למזרח לתל ריסים בשקיעה, 2019
 שמות נוספים:  תל אל מוואג'ה, תל א-ריש
 מידות
 שטח:  6 דונם
 גובה מעל פני הים:  93 מטרים
 היסטוריה
 תקופות:  תקופת הברונזה - התקופה הרומית
 אתר ארכאולוגי
 התגלה:  1881
 גישה לציבור:  פתוח לציבור
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  מועצה מקומית רמת ישי
 קואורדינטות:  32°41′59″N 35°09′27″E﻿ / ﻿32.6996993°N 35.1575202°E﻿ / 32.6996993; 35.1575202
  (למפת הכרמל מוגדלת) תל ריסים(למפת הכרמל רגילה) תל ריסים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל ריסים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל ריסים
 he
תל ריסים (בערבית קרוי תל אל מוואג'ה, تل المواجهة) הוא אתר ארכאולוגי בעמק יזרעאל השוכן בקצהו המערבי של רכס ישי בשטחי המועצה המקומית רמת ישי.
גאוגרפיה

מיקום התל הוא על רכס ישי, שלוחה של גבעות אלונים-שפרעם שתחילתה בבית לחם הגלילית וסיומה בכפר יהושע. התל הוא מאפיין בולט יחסית בשטח וניתן להבחין בו ממרחק רב. התל מסומן במפות רבות כנקודת ציון בשל כך, ובמפה טופוגרפית מודרנית מצוין כנקודת גובה של 93 מטרים מעל פני הים. מהתל נשקף נוף לבקעת נחל בית לחם. על גבי התל שביל עפר החוצה אותו ממזרח למערב ומגיע לפסגתו.
התל נמצא בגבול הדרומי של רמת ישי ובתי היישוב נבנו בסמיכות אליו, על מדרונו הצפוני של התל נמצא בית הקברות של היישוב. על מדרונו הדרומי נמצא בית הקברות של מושב כפר יהושע הסמוך ומעבר לו שדות ופרדסים. למרגלות התל עובר כביש האספלט שמחבר בין רמת ישי לכפר יהושע.
היסטוריה

חוקרים נחמן אביגד ובנימין מזר שייכו את התל לעיר המקראית ידאלה שמוזכרת בספר יהושוע כחלק מנחלתו של שבט זבולון: ”וְקַטָּת וְנַהֲלָל וְשִׁמְרוֹן וְיִדְאֲלָה וּבֵית לָחֶם: עָרִים שְׁתֵּים-עֶשְׂרֵה, וְחַצְרֵיהֶן” במקורות חז"ל מובא שם העיר בצורה ״יראלה״, וגם בתרגום השבעים נזכר השם בגרסה עם האות רי"ש במקום האות דל"ת. על פי חוקרים, השם ידאלה הושאל ליוונית כ"יודילה" ולאחר כך ללטינית כ״ג׳דאלה״. עם הכיבוש הערבי כונה על ידי הערבים כ״ג׳דה״, שמו של היישוב הערבי שעל אדמותיו הוקמה רמת ישי.
החוקרים זאב ייבין, יוחנן אהרוני ובנימין מזר שייכו את התל גם לעיר הקדומה אדר שנכבשה על ידי שישק מלך מצרים. משמעות השם אדר לפי מזר הוא במילה הארמית ״אדרא״ שמשמעותה גורן.