stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מכון זולת לשוויון וזכויות אדם
דוחות שפרסם המכון

"דמוקרטיה לכאורה: מצב המשטר בישראל": הדוח בוחן מהלכים שפגעו לדבריו באופיו הדמוקרטי של המשטר בישראל, מהקמתה ועד להווה. למסקנת הדוח בישראל מתקיים מודל היברידי של משטר המשלב רכיבים דמוקרטיים לצד סמכותניים, וכן מראה שהמגמות הסמכותניות התגברו מאוד ב-12 שנות כהונתו השנייה של נתניהו כראש ממשלה. כנספח לדוח, מוצעים 15 חוקים ותיקוני חקיקה לבלימת ההידרדרות ולחיזוק ההגנות על הדמוקרטיה.
"פייק ניוז והפגיעה בזכויות אדם: אתגרים ודרכי התמודדות": הדוח מזהה ומאפיין את זכויות האדם הנפגעות בישראל בשל ידיעות כוזבות, כגון הזכות לפרטיות, הזכות לשוויון, זכות הציבור לבחירות חופשיות והזכות לבריאות. הדוח מציג הצעות אופרטיביות להתמודדות עם התופעה ומתמקד במפיצי ידיעות כוזבות, תוך רגישות לצורך להגן על חופש הביטוי של האזרחים. הדוח נדון בוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת ב-3 בינואר 2022.
"אם אשכחך: מבט על ירושלים מפרספקטיבה מגדרית ומפריזמה של זכויות אדם": הדוח נכתב במלאת 20 שנה להחלטת האו"ם 1325, שפסקה כי יש לשלב נשים במוקדי קבלת החלטות בנושאי שלום וביטחון; ובמלאת 54 שנים לכיבוש השטחים. כותבת הדוח, עדי גרנות, ראיינה נשים יהודיות ופלסטיניות המתגוררות בירושלים על חוויות החיים השונות שלהן וסוקרת את הפגיעה בזכויות האדם שלהן תחת מציאות הכיבוש.
"זכויות האדם של זקנים בזמן קורונה": מכון זולת הוקם בעיצומו של משבר מגפת COVID-19. הדוח עוסק בקשר בין מגפת COVID-19 לבין זכויות האדם, ובאופן ספציפי בזכויות האדם של הקשישים שהופרו בתקופת ההתמודדות עם המגפה, בהן: הזכות לכבוד, זכות ההשתתפות והזכות לבריאות. על פי הדו"ח, הטלת מגבלות מיוחדות על יחידים וקבוצות אך ורק בשל גילם הכרונולוגי פוגעת בזכות האדם לכבוד ולשוויון ומהווה אפליה גילנית אסורה. הדוח מציע דרכים למתן מענה חברתי, תרבותי ובריאותי לאוכלוסיית הקשישים.
"דוח המכבסה: זה לא "סיפוח", זה אפרטהייד": דוח שטוען כי בשיאו של השיח הציבורי בישראל על נושא הסיפוח, נעשה שימוש במכבסת מילים בתקשורת ובפוליטיקה, כדי להסתיר את משמעותו האמיתית של סיפוח: אפרטהייד. את הדוח חותם "מילון מונחים" שמטרתו להציע אלטרנטיבה לשונית "שתחליף את שיח הסיפוח המכובס בשפה מדויקת ונאמנה יותר למציאות".
מסמכי מדיניות

אכיפה בררנית: ביטול האיסור על הנפת דגל. על פי סעיף 82 לפקודת המשטרה, ניתן למנוע הנפה של דגל אם הדבר נתפס כמפריע לשלום הציבור. בפועל, לטענת ראשי המכון, אכיפת החוק נעשית בעיקר בשכונות הפלסטיניות במזרח ירושלים ובהפגנות, ותוך פגיעה בזכויות אדם ובחופש המחאה, ולכן מכון זולת מציע לבטל את הסעיף.
הבטחת חופש המידע: הנגשת מידע עם עניין לציבור (בשיתוף התנועה לחופש המידע בישראל). בנייר מדיניות זה מציעים זולת והתנועה לחופש המידע לתקן את סעיף 9(א)(3) לחוק חופש המידע, אשר לפיו לממונה על החוק תהיה הסמכות למסור מידע בעל עניין ציבורי ולבצע את האיזון הדרוש בין הזכות לקבלת המידע ובין פגיעה בפרטיות. זאת בניגוד לפרקטיקה שהייתה מקובלת במשך 20 שנה, שלפיה בית המשפט הוא זה שמבצע את האיזון. אימוץ סעיף שכזה ירחיב את סמכויות הממונה ואת חופש המידע והעיתונות.
הזכות לחיסון: התמודדות עם הססנות חיסונים. בעיצומו של מבצע החיסונים נגד נגיף הקורונה, נייר המדיניות מטיל זרקור על אוכלוסיית "הססני החיסונים" – אנשים שאינם בהכרח מתנגדים לחיסון, אך נמצאים "על הגדר". נמצא כי לסוגיות הנוגעות לזכויות אדם, כמו נגישות למידע ברור ואמין, יש השפעה מכרעת על הפיכתו של אדם ל"הססן חיסונים", והוצעו פתרונות אפשריים.
הקמת נציבות זכויות אדם וחיזוק מעמד מבקר המדינה. נייר המדיניות מציף את העובדה שביותר מ-120 מדינות בעולם ישנו לפחות מוסד לאומי אחד שעוסק בקידום זכויות אדם ובהגנה עליהן, וישראל אינה אחת מהן. הנייר מציע להקים נציבות ארצית ונציבויות מקומיות לזכויות אדם וכן לעגן בחוק יסוד את תפקידו של מבקר המדינה כמגן הראשי על זכויות האדם.
מצלמה על כל שוטר: לחשוף את אלימות המשטרה, להגן על זכויות המפגינים. נייר המדיניות מצביע על כך שאף על פי ששוטרים נושאים מצלמות גוף בהפגנות, הם לא נדרשים להפעיל אותן. הוא כולל הצעת חוק שתחייב שוטרים להפעיל את מצלמות הגוף כך שתוגבר ההרתעה נגד אלימות משטרתית כלפי מפגינים.
מסמכי עמדה

מאבק באלימות נגד נשים: תמיכה בחתימה של ישראל על אמנת איסטנבול. מסמך העמדה נוסח כתשובה להתנגדותה של שרת הפנים איילת שקד לחתימת ישראל על אמנת איסטנבול, שעניינה מאבק באלימות נגד נשים. המסמך טוען שהצטרפות של ישראל לאמנה לא רק שלא תסב כל נזק אלא תוכל לסייע למיסוד המאבק של המדינה באלימות נגד נשים. המכון אף קרא לשר המשפטים סער לחתום על האמנה, תוך הבהרה שאין יסוד לחשש כי האמנה תאלץ את ישראל לפתוח את שעריה ולתת מעמד של פליטה לכל מי שהופלתה במדינה. עוד טען המכון כי החשש מפני מנגנוני הפיקוח של מועצת אירופה שעליו כתבה שרת הפנים שקד אינו מבוסס, וכי אין כל חשש לפגיעה בריבונותה של ישראל עקב החתימה על האמנה.
קליטת הפליטים מאוקראינה: מתווה הממשלה לא חוקי ולא מוסרי: המסמך טוען שמתווה הממשלה המחודש לא כולל התייחסות מספקת לסוגיות של זכויות אדם ומציע מתווה חלופי על בסיס משפט בין לאומי ושיקולי מוסר ובו קריאה לביטול האפליה בין פליטים יהודים ושאינם יהודים והתחשבות בצרכים הספציפיים של הפליטים עם קליטתם הזמנית בישראל.
חוק האזרחות והכניסה לישראל: איסור אפליה באיחוד משפחות. מסמך העמדה מבקר את הצעת הממשלה (שהתקבלה מאוחר יותר) לחדש את הוראת השעה שבחוק האזרחות והכניסה לישראל הפוסלת איחודי משפחות שבהן אחד מבני הזוג הוא פלסטיני תושב השטחים.
זכויות במשפט הפלילי: הבטחת עקרון השוויון בהצעת חוק יסוד של משרד המשפטים: מסמך העמדה מסביר את החשיבות בעיגון השוויון בכל חוק יסוד אבל במיוחד בהליכים פליליים, שבהם קיימים פערי כוחות אינהרנטיים בין המדינה לבין הנאשם או החשוד.
שלושים שנה לחקיקת חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו. מסמך העמדה קורא לעגן באמצעות חוקי יסוד נפרדים את זכויות האדם והאזרח שהושמטו מרשימת הזכויות המצומצמת שהוכרה בחוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו, ביניהן שוויון, לחופש דת ומצפון ולחופש הביטוי. עוד קורא המסמך לחוק יסוד: חקיקה שיעגן בנפרד את הביקורת השיפוטית על חוקים רגילים וחוקי יסוד וכך יקל את הביקורת הפוליטית והציבורית על בית המשפט העליון.
בלימת ״התוכנית הלאומית להפחתת הרגולציה״: מסמך זה הוגש לוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת במסגרת דיונים לקראת הקמתה של רשות האסדרה, וטוען שבעת הקמת הרשות יש להתייחס להיבטים שונים של זכויות אדם ולמנוע עיוורון של רשויות שונות אל מול נושאים שאינם בתחום התמחותן.
ועידות, כנסים והכשרות

מכון זולת מקיים כנסים אינטרנטיים ופיזיים הקשורים לפרסומיו של המכון, בשיתוף פעולה עם גופים נוספים. בנובמבר 2021 התקיימה לראשונה ועידת ישראל לדמוקרטיה בשיתוף מכון זולת, הקרן החדשה לישראל ועיתון הארץ. הוועידה התקיימה בנוכחות הנשיא יצחק הרצוג, שר המשפטים גדעון סער, שר הביטחון בני גנץ ושרים נוספים, חברי כנסת, עיתונאים, ונציגים של ארגוני החברה האזרחית.
מכון זולת תמך בפסטיבל סולידריות לקולנוע ולזכויות אדם, וכן עורך הכשרות לעיתונאים, יהודים וערבים, ולמעצבי דעה, וזאת במטרה לחזק את שיח זכויות האדם בישראל.
הצעות חוק

בין הצעות החוק שניסח המכון:
הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (ביטול איסור הנפת דגל), התשפ"ב–2022, שהוגשה על ידי חברי הכנסת מוסי רז, גבי לסקי, עלי סלאלחה ומיכל רוזין והונחה על שולחן הכנסת ב-6 ביוני 2022.
הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (חובת שימוש במצלמות גוף בעת הפגנה), התשפ"א–2021 שהוגשה על ידי חברי הכנסת אחמד טיבי ואוסאמה סעדי. ההצעה עברה קריאה טרומית ב-12 בינואר 2022 והועברה לוועדה המטפלת להכנה לקריאה ראשונה.
הצעת חוק חופש המידע (תיקון – פגיעה בפרטיות לטובת עניין ציבורי), התשפ"ב–2021, שהוגשה על ידי חברי הכנסת גבי לסקי, ענבר בזק ואוסאמה סעדי, והצטרפו אליה חברי הכנסת איתן גינזבורג ורון כץ, פ/2442/24. ההצעה הונחה על שולחן הכנסת בנובמבר 2021.
הצעת חוק הנגשת מוצרי מחזור בגופים ציבוריים, התשפ"ב–2022, שהוגשה על ידי חברות הכנסת נעמה לזימי, עאידה תומא סלימאן, מיכל רוזין וגבי לסקי. ההצעה הונחה על שולחן הכנסת ביוני 2022.
הצעה לחוק בתי המשפט (תיקון – מחלקות לעבירות מין)
הצעה לתיקון תקנון הכנסת (התייחסות לשוויון בהצעות חוק)
הצעת חוק לאיסור אפליה באיחוד משפחות, התשפ"ב-2022
הצעות לתיקוני חקיקה להתמודדות עם ידיעות כוזבות (פייק ניוז), התשפ"א-2021
הצעת חוק שקיפות ועדות חקירה וועדות בדיקה ממשלתיות (תיקוני חקיקה), התשפ"א-2021
צוות המכון

מנכ"לית מכון זולת היא עינת עובדיה. מנהל מחלקת המחקר של המכון הוא ד"ר זהר כוכבי.
חברי הוועד המנהל של המכון הם: השגריר לשעבר אילן ברוך, אליאס מטאנס, נחמה קרפול-בורק, צלי רשף ושפרה שליט.
משלחת מס' 57 לתחנת החלל הבין-לאומית

חברי המשלחת
תג המשלחת
תחנת החלל בזמן פעילות המשלחת
משלחת מס' 57 (באנגלית: Expedition 57) הייתה משלחת לתחנת החלל הבין-לאומית שפעלה מ-4 באוקטובר 2018 ועד ל-20 בדצמבר 2018. מפקד המשלחת היה אלכסנדר גרסט מגרמניה. המשלחת פעלה במשך 77 ימים.
במהלך פעילות המשלחת מתכונת תחנת החלל לא השתנתה ונותרה כפי שהייתה אחרי הוספת מודול BEAM באפריל 2016 במהלך פעילות משלחת מס' 47.
הרכב המשלחת

| שם | תפקיד | חללית הגעה | 04> 10.2018–03.12.2018 | 03> 12.2018–20.12.2018 | חללית חזרה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| גרמניה אלכסנדר גרסט | מפקד | סויוז MS-09 |  |  | סויוז MS-09 | חבר משלחת מס' 56 ו-57 |
| רוסיה סרגיי פרוקופייב | מהנדס טיסה | סויוז MS-09 |  |  | סויוז MS-09 | חבר משלחת מס' 56 ו-57, מפקד טיסה "סויוז MS-09" |
| ארצות הברית סרינה אוניון-צ'נסלור | מהנדס טיסה | סויוז MS-09 |  |  | סויוז MS-09 | חבר משלחת מס' 56 ו-57 |
| רוסיה אולג קונוננקו | מהנדס טיסה | סויוז MS-11 |  |  | סויוז MS-11 | חבר משלחת מס' 57, 58 ו-59. מפקד טיסה "סויוז MS-11" |
| קנדה דוויד סן-ז'אק | מהנדס טיסה | סויוז MS-11 |  |  | סויוז MS-11 | חבר משלחת מס' 57, 58 ו-59 |
| קנדה אן מקליין | מהנדסת טיסה | סויוז MS-11 |  |  | סויוז MS-11 | חבר משלחת מס' 57, 58 ו-59 |
פעילות המשלחת

פעילות המשלחת החלה ב-4 באוקטובר 2018 עם עזיבת חללית סויוז MS-08 בה היה חלק של משלחת מס' 56. באותה עת בתחנת החלל נותרו 3 אנשי צוות.
ב-6 באוקטובר החל שחרור למסלול לוויינים שהגיעו עם חללית מטען HTV-7:
SPATIUM 1, יפן
STARS-Me, ארצות הברית, כולל לוויין אם ולוויין בת קשורים
RSP 00, יפן
ב-11 באוקטובר שוגרה חללית סויוז MS-10 שהייתה אמורה להביא לתחנת החלל חברי משלחת חדשים. השיגור לא הצליח.
ב-29 באוקטובר שוחרר למסלול לוויין RemDeb DS-2 שהגיע לתחנת החלל במשימה "SpaceX CRS-14" בתקופת פעילות משלחת מס' 55.
ב-7 בנובמבר חללית מטען HTV-7 נותקה מתחנת החלל. מודול הנחיתה שלה נחת בהצלחה באוקיינוס.
ב-18 בנובמבר הגיעה חללית מטען פרוגרס MS-10 עם כ-2,450 ק"ג אספקה. היא התחברה למודול "זבזדה". החללית התנתקה מתחנת החלל ביוני 2019.
ב-19 בנובמבר הגיעה חללית מטען Cygnus CRS NG-10 היא נלכדה על ידי זרוע רובוטי קנדארם2 וחוברה למודול "יוניטי". עם החללית הגיעו 3,350 ק"ג אספקה. עם החללית הגיעו מספר חלליות ששוחררו למסלול בפברואר 2019 אחרי ניתוק החללית מתחנת החלל.
ב-3 בדצמבר למודול "פואיסק" התחברה חללית "סויוז MS-11" וצוות המשלחת גדל ל-6 אנשים.
ב-11 בדצמבר פרוקופייב וקונוננקו ביצעו פעילות חוץ-רכבית שנמשכה כ-8 שעות. במהלך פעילות נבדקה שלמות חללית "סויוז MS-09" לאחר מציאת חור בחלק הפנימי באוגוסט במהלך פעילות משלחת מס' 56 לתחנת החלל הבין-לאומית.
ב-8 בדצמבר הגיעה חללית מטען דרגון C112 במשימה "SpaceX CRS-16" היא נלכדה על ידי זרוע רובוטי קנדארם2 וחוברה למודול "הרמוני". זו הייתה המשימה השנייה של החללית. היא הגיעה עם 2,573 ק"ג אספקה. עם החללית הגיעו גם לוויינים UNITE ו-TechEdSat תצץ-8 ששוחררו למסלול ב-31 בינואר 2019 על ידי משלחת מס' 58 לתחנת החלל הבין-לאומית. החללית שוחררה ב-13 בינואר 2019.
חברי המשלחת ביצעו מספר רב של ניסויים במהלך שהותם בתחנת החלל.
ב-20 בדצמבר קונוננקו, דוויד סן-ז'אק ומקליין נכנסו לחללית "סויוז MS-09" וחזרו לכדור הארץ. אחריות על תחנת החלל הבין-לאומית עברה למשלחת מס' 58 לתחנת החלל הבין-לאומית.
הערות שוליים

↑  לוויין SPATIUM 1
↑  לוויין STARS-Me
↑  לוויין RSP 00
↑  שחרור למסלול לוויין DebrisSat 2
מרסל הירשר

מרסל הירשר (בגרמנית: Marcel Hirscher; נולד ב-2 במרץ 1989 באנברג-לונגוץ) הוא גולש אלפיני אוסטרי, האלוף אולימפי (פיונגצ'אנג 2018) ואלוף עולם בעל 9 מדליות, מהן 6 זהב.
הירשר זכה ב-67 ניצחונות במסגרת גביע העולם (2 בכל הזמנים בין הגברים) וב-20 תארים בגביע העולם (גביע כדור בדולח), מהם 8 פעמים ברציפות בגביע העולמי הכללי (2012—2019), היחידי בהיסטוריה. הוא זכה בשנים 2012 ו-2015 בתואר ספורטאי השנה באוסטריה.
דירוג עונה בגביע העולם

| עונה | גיל | כללי | סלאלום | סלאלום ענק | סופר G | גלישה במורד | משולב |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 17 | 153 | — | 47 | — | — | — |
| 2008 | 18 | 51 | 15 | 60 | — | — | — |
| 2009 | 19 | 14 | 9 | 14 | 52 | — | 10 |
| 2010 | 20 | 6 | 8 | 6 | 34 | — | 12 |
| 2011 | 21 | 15 | 5 | 10 | — | — | — |
| 2012 | 22 | 1 | 3 | 1 | 27 | — | — |
| 2013 | 23 | 1 | 1 | 2 | — | — | — |
| 2014 | 24 | 1 | 1 | 2 | 31 | — | 8 |
| 2015 | 25 | 1 | 1 | 1 | 24 | — | 6 |
| 2016 | 26 | 1 | 2 | 1 | 6 | — | — |
| 2017 | 27 | 1 | 1 | 1 | 31 | — | 5 |
| 2018 | 28 | 1 | 1 | 1 | 33 | — | — |
| 2019 | 29 | 1 | 1 | 1 | — | — | 5 |
משה מאימראן

רבי משה מאימראן (ה'תצ"ט לערך - ז' באב ה'תקמ"ו)  היה רב, ראש ישיבה ודיין במקנס שבמרוקו במאה ה-18.
ביוגרפיה

נולד באזור שנת ה'תצ"ט (1738) במקנס. אביו, הרב אברהם מאימראן היה מקובל ודיין בעיר, בן לשושלת רבנים ענפה שמוצאה ברבי שמעיה מאימראן, ממגורשי קסטיליה. אמו הייתה בתו של רבי יעקב טולידאנו, רבה של מקנס שנודע בכינוי "המהרי"ט". בצעירותו למד מפי אביו, ולאחר מכן למד מפי רבי שלמה טולידאנו, אך עיקר לימודו היה מפי סבו המהרי"ט (ממנו מביא חידושים רבים בספריו). התמדתו הרבה וכישרונו הביאו לכך שעוד בהיותו צעיר צורף מפעם לפעם כדיין לבית הדין במקנס. כמו כן, הוא היה נושא דרשות בבית הכנסת בעיר, ועמד בראשות ישיבה גדולה. את החידושים שעלו לו במהלך הלימוד עם תלמידיו היה מעלה על הכתב, והם היוו את הבסיס לספר חידושיו. בשנת ה'תק"ם נתמנה להיות דיין בבית הדין עם רבי יקותיאל בירדוגו ורבי שלמה טולידאנו.
נשא את בליידא, בת דודו ר' שלמה טולידאנו, ונולדו להם שלושה ילדים. בנו ר' חיים היה תלמיד חכם, ועוד לפני שמלאו לו 20 שנה כתב חיבור על פירוש רש"י לתורה בשם 'חפץ חיים'. כל בניו מתו בחייו, ופטירת בנו חיים בשנת ה'תקמ"ו השפיעה קשות על מצבו, עד שנפטר בז' באב באותה השנה, והוא בשנות הארבעים לחייו. נקבר בבית הקברות היהודי במקנס.
חיבוריו

רבי משה השאיר אחריו חיבורים רבים מאוד בכתב יד, חלקם מצויים היום בספריית הרב יעקב משה הלל, ויוצאים לאור בהוצאת מכון "אהבת שלום" בראשותו:
חידושי רבינו משה מאימראן- סדרה בת חמישה כרכים, ובה חידושים על רוב מסכתות הש"ס. הסדרה מבוססת על הרשימות שהעלה על הכתב במהלך לימודו.
דרושי רבינו משה מאימראן - ספר המעלות - חיבור אקלקטי המאגד בתוכו דרשות מכמה חיבורי דרשות שהותיר בכתב יד.
טרם ראו אור תשובות הלכתיות, פסקי דין, פירוש על מדרש רבה, חידושים על התורה והנ"ך, חידושים על משנה תורה לרמב"ם וחידושים על ארבעה טורים.
לקריאה נוספת

הרב יוסף בן נאים, מלכי רבנן, דף צ ע"ב.
הערות שוליים

↑  עיין בהקדמה לספר "תורת יקותיאל", עמוד 53
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313267105171  GND: 136760465  ISNI: 0000 0003 8203 0598  LCCN: n96112190  VIAF: 317284607   WorldCat (עם VIAF): 317284607 
| רבני מרוקו |
| --- | --- | --- |
| רבני אסואירה | אברהם רפאל קורייאט • חיים פינטו (מרוקו) • אהרן בן חסין • משה ויזגאן |  |
| רבני דבדו | שלמה הכהן צבאן (ארבי לקביר) • שלמה הכהן צבאן • דוד הכהן סקלי • אברהם בן סוסאן • אברהם הכהן צבאן • שמואל מרציאנו |  |
| רבני מקנס | יעקב טולידאנו (מהרי"ט) • חיים טולידאנו • משה טולידאנו • יקותיאל בירדוגו • יעקב בירדוגו (השופריה דיעקב) • רפאל בירדוגו • משה מאימראן • פתחיה מרדכי בירדוגו • מימון בירדוגו • יוסף בירדוגו (מקנס) • יהודה טולידאנו • שמואל עמאר • חיים משאש • חיים בירדוגו • שלום עמאר • יעקב טולידאנו (בן יוסף) • יעקב טולידאנו (קהלת יעקב) • יהושע בירדוגו • יצחק סבאג • רפאל ברוך טולידאנו • ברוך אברהם טולידאנו • יוסף משאש |  |
| רבני מרקש | יצחק קורייאט (הראשון) • מאיר דלויה (רב) • יצחק דלויה (המאה ה-17) • שלמה עמאר (מרקש) • אברהם אזולאי (מרקש) • יוסף אוסעדון • דוד בן מאמאן • יעקב פינטו • אברהם קורקוס • יצחק חרוש • אברהם פינטו • שלמה אסבאג • מוסא בן דוד וחיון • שלמה אוזנקוט • משה אסבאג • אברהם פינטו (הקטן) • משה רוזיליו (הראשון) • דוד חיים צבאח • רפאל מסעוד אבן מוחא • אלעזר חזן • יעקב בטאן • שלמה אסבאג (השני) • מרדכי הצרפתי • רפאל יוסף חרוש • שלמה אבן חיים • דוד שלוש • יעקב דהאן • אלעזר הלוי • אברהם אביטבול • מכלוף אבוחצירא • יהושע מאמאן |  |
| רבני פאס | יהודה הכהן אבן סוסאן • יוסף בן יהודה אבן עקנין • אברהם אדרוטיל • שלמה אבן מלך • חיים גאגין • רבי שמואל חאגיז • יוסף אלמושנינו • יהודה עוזיאל (השני) • אהרן אבן חיים • ישעיה בקיש • שמואל אבן דנאן (השלישי) • שאול שמואל סירירו • וידאל הצרפתי (הצוף דבש) • יעקב אבן דנאן • יצחק הצרפתי השני (פאס) • וידאל הצרפתי (השלישי) • מנחם סירירו • שמואל הצרפתי • יהודה בן עטר • יעקב אבן צור • שמואל אבן אלבאז • אליהו הצרפתי • רפאל עובד אבן צור • יהודה בן עטר (השני) • רפאל אהרן מונסונייגו • ידידיה מונסוניגו • יצחק אבן דנאן • וידאל הצרפתי (החמישי) • משה אבן דנאן • שלמה אבן דנאן • אהרן בוטבול • יוסף בן נאיים • חיים דוד סירירו • |  |
| רבני צפרו | שאול ישועה אביטבול • שלמה אביטבול • עמור אביטבול • יהודה אלבז • רפאל משה אלבאז • אבא אלבז • אלישע אפריאט • ישועה שמעון חיים עובדיה • דוד עובדיה |  |
| רבני קזבלנקה | משה מאיר חי אליקים • חיים דוד בן סוסאן • שלום משאש • משה מלכה • רחמים בן עמארה • חיים רפאל שושנה • יצחק חזן • שמעון ברוך אוחיון |  |
| רבני רבאט וסלא | חיים בן עטר (הראשון) • שמואל די אבילה • אליעזר די אבילה • רבי חיים בן עטר • חיים טולידאנו (סאלי) • יוסף אלמאליח • יוסף בירדוגו (רבאט) • רפאל אנקווה • חיים רפאל עטייא • חיים יקותיאל בירדוגו • דוד צבאח • מיכאל יששכר אנקווה • שאול אבן דנאן • מימון אוחיון |  |
| רבני מחוז תאפילאלת | מסעוד אבוחצירא • יעקב אבוחצירא • דוד אבוחצירא • משה תורג'מן |  |
| רבני תטואן והאזור הספרדי | יעקב הלוי (בית יעקב) • יעקב מארג'י • חסדאי אלמושנינו • מנחם עטיאה • יעקב אבן מלכא • אפרים מונסונייגו • יצחק קורייאט (השני) • יצחק בן וואליד • שמואל נהון • מרדכי בן ג'ו • יעקב כלפון • רפאל חיים משה בן נאים • יהודה ליאון כלפון |  |
| רבנים נוספים | כליפא בן מלכא • מכלוף אוחיון • יחייה בן הראש (קניטרא) • רפאל הצרפתי • אברהם דוד ריווח |  |
מרסל דסאי

מרסל דסאי (בצרפתית: Marcel Desailly; נולד ב-7 בספטמבר 1968 באקרה, גאנה בשם Odenke Abbey) הוא כדורגלן עבר צרפתי. דסאי זכה עם נבחרת צרפת במונדיאל 1998 וביורו 2000.
דסאי, שנולד בגאנה, הגיע לצרפת בגיל 4, לאחר שאימו נישאה לדיפלומט צרפתי, ושמו שונה. את הקריירה המקצוענית שלו החל ב-1986 בקבוצת נאנט הצרפתית. ב-1992 עבר דסאי לאולימפיק מרסיי וזכה עימה שנה לאחר מכן בליגת האלופות. ב-1994 הוא זכה שוב בגביע, הפעם כשחקן מילאן, לאחר שכבש את שערה הרביעי של קבוצתו בניצחון 4-0 על ברצלונה במשחק הגמר, והיה לשחקן הראשון שזוכה בגביע שנתיים ברציפות עם שתי קבוצות שונות. במהלך שנותיו במילאן זכה, מלבד ליגת האלופות, גם בשתי אליפויות הסרייה א'.
בקיץ 1998 עבר דסאי לצ'לסי, שם שיחק 6 עונות, ואף מונה לקפטן הקבוצה בשנת 2000. שם גם נרקם שיתוף פעולה ייחודי בהגנה בינו לבין שותפו לנבחרת צרפת, פרנק לבף. עם צ'לסי זכה דסאי בגביע האנגלי, מגן הקהילה ובסופרקאפ האירופי. לאחר 6 עונות בצ'לסי הצטרף דסאי לקבוצת אל-ע'ראפה הקטרית, ונהיה לקפטן הקבוצה. תחת הדרכתו של המאמן הצרפתי ברונו מטסו (שאימן את נבחרת סנגל במונדיאל 2002) זכתה הקבוצה באליפות קטאר ב-2005. לאחר מכן שיחק עונה אחת במועדון ספורט קטאר, ולאחר שזו סיימה את הליגה במקום השני פרש דסאי ממשחק.
את הופעת הבכורה בנבחרת צרפת ערך דסאי ב-1993, אך הפך לשחקן מרכזי רק ב-1996. הוא היה שותף לזכיית הנבחרת במונדיאל 1998 בצרפת, אף על פי שהורחק במשחק הגמר נגד נבחרת ברזיל. לאחר הטורניר אף הוענק לדסאי אות לגיון הכבוד, אות הכבוד הצרפתי החשוב ביותר. ההצלחה עם הנבחרת המשיכה, ודסאי ונבחרתו זכו גם בטורניר יורו 2000. לאחר הטורניר פרש ממשחק בינלאומי הקפטן דידייה דשאן, ודסאי מונה במקומו לקפטן הנבחרת הצרפתית, שזכתה שנה לאחר מכן בגביע הקונפדרציות. לאחר יורו 2004 פרש דסאי מהנבחרת, כשהוא מחזיק בשיא ההופעות בנבחרת עם 116 הופעות, שיא שנשבר על ידי ליליאן תוראם במהלך מונדיאל 2006.
מאז שפרש ממשחק פעיל עבד דסאי כפרשן כדורגל ברשת BBC, כמו גם כדובר של אתר הימורי ספורט. דסאי משמש גם כשגריר יוניצ"ף בגאנה.
תארים

זכייה במונדיאל 1998
זכייה ביורו 2000
2 זכיות בגביע הקונפדרציות: 2001 2003
2 זכיות בליגת האלופות: 1993, 1994
2 זכיות בסופרקאפ האירופי: ,1994 1998
זכייה באליפות הליגה הצרפתית 1993, אליפות שנשללה בעקבות פרשת מכירת משחקים
2 זכיות באליפות הסרייה א': 1994, 1996
זכייה בגביע האנגלי 2000
זכייה במגן הקהילה 2000
זכייה באליפות קטאר 2005
משלחת מס' 5 לתחנת החלל הבין-לאומית

חברי המשלחת
תג המשלחת
תחנת החלל בדצמבר 2002
משלחת מס' 5 (באנגלית: Expedition 5) הייתה משלחת לתחנת החלל הבין-לאומית שפעלה מ-7 ביוני 2002 ועד ל-2 בדצמבר 2002. מפקד המשלחת היה ולרי קורזון מרוסיה. פעילות המשלחת נמשכה 178 ימים.
הרכב המשלחת

| שם | תפקיד | חללית הגעה | 7> 06.2002–2.12.2002 | חללית חזרה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| רוסיה ולרי קורזון | מפקד | STS-111 |  | STS-113 | מפקד משלחת מס' 5 |
| ארצות הברית פגי ויטסון | מהנדסת טיסה | STS-111 |  | STS-113 | חבר משלחת מס' 5 |
| רוסיה סרגיי טרשצ'וב(אנ') | מהנדס טיסה | STS-111 |  | STS-113 | חבר משלחת מס' 5 |
פעילות המשלחת

ב-7 ביוני לתחנת החלל הגיע מעבורת החלל אנדוור בפיקוד קנת קוקרל במשימה STS-111. החללית התחברה למודול "דסטיני". עם החללית הגיע מודול לוגיסטי רב תכליתי "לאונרדו" עם מטען של 6,701 ק"ג. המטען כלל חלק שני של זרוע רובוטי קנדארם2. כמו כן הגיעו חברי משלחת מס' 5 לתחנת החלל הבין-לאומית. צוות החללית ביצע 3 פעילויות חוץ רכבית להתקנת ציודים חדשים בחלק החיצוני של תחנת החלל. המטען שהגיע במודול לוגיסטי הועבר לתחנת החלל, ומודול לוגיסטי הועמס ב-5,058 ק"ג ציוד ומצרכים לא נחוצים להעברה חזרה לכדור הארץ.
ב-15 ביוני מעבורת חלל עזבה את תחנת החלל עם חברי המשלחת מס' 4. אחריות על תחנת החלל הועברה למשלחת מס' 5.
ב-25 ביוני חללית מטען פרוגרס M1-08 נותקה מתחנת החלל ונשפרה בכניסה לאטמוספירה.
ב-29 ביוני לתחנת החלל הגיע חללית מטען פרוגרס M-46. החללית התחברה למודול "זבזדה". על החללית היו כ-2,500 ק"ג מטען. חברי המשלחת החלו במעבר ציוד לתחנת החלל. החללית הייתה מחוברת לתחנת החלל עד ספטמבר 2002.
ב-16 באוגוסט קורזון וויטסון ביצעו פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-5.5 שעות. במהלך פעילות בוצע התקנת ציוד בחלק החיצוני מודול "זבזדה".
ב-26 באוגוסט קורזון וטרשצ'וב ביצעו פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-5.5 שעות. במהלך פעילות בוצע התקנת אנטנות נוספות.
ב-24 בספטמבר חללית מטען "פרוגרס M-46" נותקה מתחנת החלל והחלה טיסה עצמאית. במהלך טיסה שנמשכה כחודש בוצעו צילומי שטח רוסיה. ירידה ממסלול החלה ב-14 באוקטובר ובהמשך היא נשרפה בכניסה לאטמוספירה.
ב-29 בספטמבר לתחנת החלל הגיע חללית מטען פרוגרס M1-9. החללית התחברה למודול "זבזדה". על החללית היו כ-2,338 ק"ג מטען. החללית הייתה מחוברת לתחנת החלל עד פברואר 2003.
ב-7 באוקטובר לתחנת החלל הגיע מעבורת החלל אטלנטיס בפיקוד ג'פרי אשבי במשימה STS-112. החללית התחברה למודול "דסטיני". עם החללית הגיע החלק S1 של מבנה מסבח משולב. צוות החללית ביצע 3 פעמים פעילות חוץ רכבית להתקנת המבנה S1 וחיבורה לחלק של מבנה S1 שהותקן לפני זה. החללית התנתק ב-16 באוקטובר ובהמשך נחתה בהצלחה.
ב-1 בנובמבר לתחנת החלל הגיע חללית סויוז TMA-1 בפיקוד סרגיי זליוטין. החללית התחברה למודול "פירס". חברי צוות החללית ביצעו תוכנית מחקרית Odisseaשכללה מספר ניסויים.
ב-9 בנובמבר הם נכנסו לחללית סויוז TM-34 ונחתו בכדור הארץ. חללית "סויוז TMA-1" נותרה מחוברת לתחנת החלל כחללית חירום.
ב-22 בנובמבר חללית מטען פרוגרס M-45 שהגיע בינואר 2001 נותקה מתחנת החלל. היא החלה לרדת מהמסלול ונשפרה בכניסה לאטמוספירה.
ב-25 בנובמבר לתחנת החלל הגיע מעבורת החלל אנדוור בפיקוד ג'ים ות'רבי במשימה STS-113. החללית התחברה למודול "דסטיני". עם החללית הגיע חלק P0 של מבנה מסבח. כמו כן הגיעו חברי משלחת מס' 6 לתחנת החלל הבין-לאומית. צוות החללית ביצע 3 פעילויות חוץ רכבית להתקנת חלק P0 ושילובו במערכות תחנת החלל.
חברי המשלחת ביצעו עשרות ניסויים מדעים בתחומים שונים.
ב-7 בדצמבר מעבורת החלל אנדוור עזבה את תחנת החלל עם חברי המשלחת מס' 5.
אחריות על תחנת החלל הועברה למשלחת מס' 6.
הערות שוליים

↑  פרוגרס M-46
↑  פרוגרס M1-9
↑  תוכנית Odissea
↑  פרוגרס M-45
מסאהירו סאקוראי

| --- | --- |

 לידה:  3 באוגוסט 1970 (בן 54) מוסאשימוראיאמה, טוקיו, יפן
 מדינה:  יפן 
 ידוע בשל:  יצירת זיכיונות המשחקים Super Smash. Bros וקירבי
 תקופת הפעילות:  מ-1989 
 עיסוק:  מעצב ובמאי משחקי וידאו
 מעסיק:  Sora Ltd., HAL Laboratory 
 פרסים והוקרה:  Japan Game Awards Minister of Economy, Trade and Industry Award (2015) 
 
זהו שם יפני; שם המשפחה הוא .
מסאהירו סאקוראי (ביפנית: 桜井 政博; נולד ב-3 באוגוסט 1970) הוא במאי ומעצב משחקי וידאו יפני, הידוע בעיקר בשל יצירת זיכיונות המשחקים .Super Smash Bros וקירבי. חוץ מעבודתו בזיכיונות אלו הוא ידוע גם בשל עיצוב משחק הווידאו מיטאוס ב-2005, ובימוי המשחק Kid Icarus: Uprising ב-2012. כעובד לשעבר במעבדות HAL הוא ייסד את סורה בע"מ, חברה שהוא עדיין מוביל. הוא גם בעל טור שבועי במגזין "פמיצו", ודיבב חלק מהדמויות במשחקיו.