המאבד עצמו לדעת אין לו חלק לעולם הבא
הערות שוליים

1 2  רד"ק, פירוש לבראשית, פרק ט פסוק ה; מהרי"ט, חידושים לכתובות קג:; יעב"ץ, לחם שמים, סנהדרין פרק י משנה א; הרב שמחה בונים מפשיסחה, רמתים צופים (על תנא דבי אליהו), עמ' 163 – 164; רבי יעקב יהושע פלק, פני יהושע, בבא מציעא נט:; ועוד רבים
↑  יוספוס פלביוס, מלחמות היהודים, ג ח ה; ספר יוסיפון פרק עא; רבינו בחיי אבן פקודה, חובות הלבבות, שער הביטחון פרק ד; ספר הזוהר, חלק ג', דף קכ"ז, עמוד א'; רבי נתנאל בר ישעיה, מאור האפילה, עמ' סח, ועוד
↑  רבי יוסף שאול נתנזון, דברי שאול – יוסף דעת, מהדורה תנינא, חלק ב, נא.; רבי ישראל ליפשיץ, תפארת ישראל, סנהדרין פרק יא משנה ב, יכין הערה יב; רבי יהודה אסאד, יהודה יעלה, יורה דעה, שנה; רבי אלעזר פלקלס, תשובה מאהבה, חלק ג סימן תט
↑  רבי יחיאל מיכל לייטער, שו"ת דרכי שלום, סי' מ"א. וראו אנציקלופדיה תלמודית, ערך מאבד עצמו לדעת, כרך ל"ח, הערה 98, שכן משמע מרבי ישראל ליפשיץ, תפארת ישראל, על משנה, מסכת סנהדרין, פרק י', משנה א'.
↑  ראו גם: רבי חזקיה בן מנוח, חזקוני, על בראשית, ט', ה'; רבי יעקב ריישר, שו"ת שבות יעקב, חלק ג', סי' י'; רבי יוסף שאול נתנזון, יוסף דעת, על שולחן ערוך, יורה דעה, סימן שמ"ה, סעיף א'; חיד"א, שם הגדולים, מערכת גדולים, אות י', ערך ר"י בן הרא"ש; רבי אליהו הכהן, מדרש תלפיות, חלק א', ערך חלק לעוה"ב, ורשה תרל"ה, דף רט"ז, עמוד א', באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים); רבי יהודה אסאד, שו"ת מהר"י אסאד, חלק יורה דעה, סוף סי' שנ"ה; רבי חיים רחמים יוסף פרנקו, שו"ת שערי רחמים, חלק ב', חלק יורה דעה, סי' ל"ב; רבי שלמה קלוגר, שו"ת האלף לך שלמה, חלק יורה דעה, סי' שכ"א; רבי ברוך אפשטיין, תורה תמימה, על בראשית, ט', ה', ו"בתוספת ברכה", שם; רבי יחיאל מיכל טוקצינסקי, גשר החיים, חלק א', פרק כ"ה, הע' 1; רבי בנימין אריה וייס, שו"ת אבן יקרה, חלק א', חלק יורה דעה, סי' נ"ו; רבי יחיאל מיכל לייטער, שו"ת דרכי שלום, סי' מ"א; הרב עובדיה יוסף, שו"ת יחוה דעת, חלק ו', סוף סי' ס'; רבי אליעזר יהודה ולדנברג, אבן יעקב, סי' א', ושו"ת ציץ אליעזר, חלק ז', סי' מ"ט פרק א'; רבי משה שטינברג, שו"ת משברי ים, סי' נ"ז, אות ג'; רבי יקותיאל יהודה גרינוולד, כל בו על אבלות, חלק א', פרק ד', סי' ג, אות מ"ט.
↑  מדרש תהלים, מזמור ק"כ, ד'.
↑  רבי נתנאל בן ישעיה, מאור האפלה, מובא אצל רבי מנחם מנדל כשר, כרך ב', בראשית ב', פרק ט', אות ל"א, תורה שלמה, ירושלים תרפ"ט, עמ' תס"ז, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים), ושם ציין רבי מנחם מנדל כשר כי ודאי הדבר לקוח ממדרש חז"ל שהיה לפני המחבר.
↑  משנה, מסכת סנהדרין, פרק י', משנה ב'.
↑  ספר שמואל ב', פרק י"ז, פסוק כ"ג.
↑  רבי יום טוב ליפמן הלר, תוספות יום-טוב, על משנה, מסכת סנהדרין, פרק י', משנה א'; רבי ישראל ליפשיץ, תפארת ישראל, על משנה, מסכת סנהדרין, פרק י', משנה א'; רבי אלעזר לנדא, יד המלך, על משנה תורה לרמב"ם, הלכות אבל, פרק א', הלכה י"א. וראו אצל רבי מנחם מנדל כשר, תורה שלמה, כרך ב', בראשית ב', פרק ט', אות ל"א, ירושלים תרפ"ט, עמ' תס"ז, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים). וראו גם אצל הרב אברהם שטינברג, אנציקלופדיה הלכתית רפואית, ערך אבוד עצמו לדעת, שהעיר על כך מדברי רבי שלום מרדכי שבדרון, שו"ת מהרש"ם, חלק ו', חלק יורה דעה, סי' מ"ט, ומדברי רבי יוסף חיים מבגדד, שו"ת רב פעלים, חלק יורה דעה, חלק ג', סי' כ"ט.
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ק"ג, עמוד ב'. וראו בדברי המהרי"ט, על מסכת כתובות, שהביא את דברי הגמרא האלו כמקור לביטוי. וראו מה שדחה זאת הרב עובדיה יוסף בשו"ת יביע אומר, חלק ו', חלק יורה דעה, סי' ל"ו.
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף נ"ז, עמוד ב'. וראו אצל רבי אלעזר לנדא, יד המלך, על משנה תורה לרמב"ם, הלכות אבל, פרק א', הלכה י"א, שהביא ראיה מגמרא זו.
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמות היהודים, חלק ב', ספר ד', פרק א', סעיף ה', וילנה תרמ"ד, עמ' 6–7, באתר אוצר החכמה.
↑  רבי יקותיאל יהודה גרינוואלד, כל בו על אבלות, חלק א', שבעה ימי אבילות, סעיף מ"ט, ניו יורק תש"ז, עמ' 318, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים).
↑  רבי יעקב יהושע פלק, פני יהושע, על תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף נ"ט, עמוד א', ד"ה ואמר מר זוטרא.
↑  ראו לעיל בפסקה משמעות.
↑  הרב עובדיה יוסף, שו"ת יביע אומר, חלק ו', חלק יורה דעה, סי' ל"ו, אות ד'.
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמות היהודים, חלק ב', ספר ד', פרק א', סעיף ה', וילנה תרמ"ד, עמ' 6–7, באתר אוצר החכמה, וראו לעיל בפסקה "מקור" להבנתו של רבי יקותיאל יהודה גרינוואלד את דברי יוסף בן מתתיהו כמכוונים לרעיון פתגם זה.
↑  הרב משה שטרנבוך, תשובות והנהגות, כרך א', סימן תש"ד.
יהודי קופץ אל מותו בקומה עליונה של בניין דירות, בעת חיסול גטו ורשה