stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מספר ראשוני
ראשוניים קטנים וגדולים

המספרים הראשוניים הקטנים ביותר הם 2, 3, 5, 7, 11, 13 ו-17.
נכון ל-2019, המספר הראשוני הגדול ביותר שהתגלה הוא מספר מרסן הראשוני ה-51,  \ 2^{82,589,933}-1. למספר זה 24,862,048 ספרות עשרוניות. המספר התגלה באמצעות חישוב מבוזר קהילתי של מיזם GIMPS על ידי פטריק לארוץ'. קדם לו המספר  \ 2^{77,232,917}-1 שהתגלה ב-26 בדצמבר 2017 שהוא מספר מרסן הראשוני ה-50, שהתגלה על ידי ג'ון פייס ממיזם GIMPS.
ב-12 באוקטובר 2024 נמצא על ידי המתנדב לוק דוראנט מספר ראשוני חדש, מספר המרסן הראשוני ה-52, שהוא  \ 2^{136,279,841}-1, המספר הוא בן 41,024,320 ספרות. גילוי המספר החדש הוא לאחר כ-6 שנים שלא התגלה מספר חדש, והוא נמצא על ידי תוכנת החיפוש Mersenne Prime Search (GIMPS) המספר פורסם רשמית ב-21 באוקטובר 2024 (לאחר שהסתיימה בדיקתו ב-19 באוקטובר) מוצא המספר זכה בפרס בסך 3000 דולר ארצות הברית.
אלגוריתמים

מאז המצאת שיטת RSA ב-1977, הפכו המספרים הראשוניים למרכיב יסודי כמעט בכל מערכת הצפנה המשלבת מפתחות ציבוריים ופרטיים. במקרים רבים, חוזק ההצפנה מבוסס על הקלות היחסית שבה אפשר לבצע פעולות של כפל והעלאה בחזקה מודולריות, גם במספרים גדולים (בני מאות ספרות), ומאידך על הקושי העצום שבפירוק מספרים כאלה לגורמיהם הראשוניים.
אלגוריתמים > מציאת כל המספרים הראשוניים הקטנים ממספר נתון

ארטוסתנס, מתמטיקאי ואסטרונום יווני בן המאה ה-3 לפנה"ס, פיתח אלגוריתם פשוט ויעיל למציאת כל המספרים הראשוניים הקטנים ממספר נתון, הקרוי על שמו: הנפה של ארטוסתנס. אלגוריתם זה מאתר מספרים ראשוניים בהדרגה ככאלה שאינם מספרים פריקים, אשר אותם הוא מפיק עבור כל מספר ראשוני, החל מ 2, על ידי ספירה בכפולות של אותו מספר. לדוגמה:
קובעים 2 כמספר ראשוני הראשון, סופרים ממנו בצעדים של 2 ומסמנים את כל המספרים האלה (שיהיו המספרים הזוגיים) כפריקים. קובעים ש 3 הוא הראשוני הבא ומסמנים את כפולותיו על ידי ספירה בשלשות (יהיו אלה כל הכפולות של 3). 5 הוא הראשוני הבא (את 4 סימנו כבר בשלב הראשון), ואת כפולותיו מסמנים על ידי ספירה בצעדים של 5, וכך הלאה.
הנפה של ארטוסתנס יעילה מבחינת סיבוכיות הזמן הנדרש לביצוע המשימה ליצירת רשימה של מספרים ראשוניים הקטנים מגבול מסוים, אך אינה יעילה לבדיקת ראשוניות של מספר נתון; לשם כך יש דרכים אחרות.
אלגוריתמים > הוכחת ראשוניות

כדי להוכיח שמספר נתון אינו ראשוני, די להציג פירוק שלו לשני גורמים. מכאן שזיהוי מספרים לא ראשוניים הוא בעיה שהיא לפחות במחלקת הסיבוכיות NP. גם בדיקה האם מספר הוא ראשוני שייכת ל-NP, בהתבסס על כך שמספר p הוא ראשוני אם ורק אם קיים מספר מסדר p-1 בחבורת אוילר של p, ותנאי זה ניתן לבדיקה באופן יעיל בהינתן הפירוק של p-1 (כך שהוכחת NP לראשוניות p תכלול את הפירוק הזה ואת המספר מסדר p-1). בשנת 2002 הציגו מנינדרה אגרוול, נירג' קייל וניטין סקסנה אלגוריתם פולינומי להוכחת ראשוניות, הנקרא על שמם מבחן AKS לראשוניות. בכך הראו שהוכחת ראשוניות שייכת למחלקת הסיבוכיות P‏ ולפיכך גם הבעיה הדואלית (האם מספר אינו ראשוני) שייכת ל-P.
אלגוריתמים > מבחני ראשוניות

הדרך הנאיבית לבדיקת ראשוניות של מספר נתון נקראת "חלוקה ניסיונית" (Trial division): ניסיון לחלק את המספר הנתון בכל המספרים מ־2 ועד לשורש הריבועי של המספר הנתון. אם המספר לא התחלק באף אחד ממספרים אלו הוא גם לא יתחלק באף מספר גדול יותר ולכן הוא ראשוני. במספרים קטנים (ובסמוך להפעלת שיטת הנפה של ארטוסתנס), עדיף לבצע את החילוק הניסיוני רק במספרים ראשוניים. לשתי השיטות סיבוכיות  \ O({\sqrt {n}}) או קרוב לזה, והן אינן יעילות עבור מספרים גדולים (בני עשרות ספרות עשרוניות).
אלגוריתמים מתקדמים יותר לבדיקת ראשוניות מתחלקים לשני סוגים עיקריים:
אלגוריתם בדיקת ראשוניות אקראי, אלו אלגוריתמים אקראיים, המקבלים מספר כלשהו ומחזירים תשובה "אמת" או "שקר" לגבי ראשוניותו של המועמד. אלגוריתם כזה עשוי לטעות בכיוון אחד: התשובה "שקר" פירושה שהמספר פריק, ואילו התשובה "אמת" פירושה שהמספר ראשוני בסיכוי גבוה מאד.
בדיקת ראשוניות דטרמיניסטית, נקראת גם בדיקת ראשוניות אמיתית. בניגוד לשיטה הקודמת, התשובה שמחזיר אלגוריתם כזה היא נכונה בוודאות. הוודאות נקנית במחיר של סיבוכיות גבוהה יותר.
מבחנים רבים, משתי המחלקות, מבוססים על המשפט הקטן של פרמה: עבור כל ראשוני  \ p ושלם  \ a זר ל- \ p, מתקיים השוויון  \ a^{p-1}\equiv 1({\mbox{mod }}p). לפיכך, אם השוויון אינו מתקיים, זוהי ראיה לכך ש- \ p אינו ראשוני. קיימים אלגוריתמים יעילים לחישוב הערך של  \ a^{n-1} מודולו  \ n, כגון אלגוריתם ריבוע וכפל (העלאה חוזרת בריבוע, וכפל ב-a על-פי ההצגה הבינארית של n), שסיבוכיותו פולינומית באורך של n. כל מספר ראשוני יעבור את המבחן, אולם לכל a ישנם מספרים פריקים שהמבחן לא יאתר – אלו קרויים פסאודו ראשוניים.
גרי מילר ניצל תכונות ידועות של המשפט הקטן של פרמה ליצירת אלגוריתם דטרמיניסטי פולינומי למבחן ראשוניות, המתבסס על השערת רימן המוכללת (ERH). מיכאל רבין הרחיב את האלגוריתם מיד לאחר מכן, למבחן ראשוניות פולינומי אקראי. האלגוריתם נקרא על שמם אלגוריתם מילר-רבין. רוברט סולוביי ופולקר שטראסן הציעו אלגוריתם למבחן ראשוניות אקראי המבוסס על סימן יעקובי. עבור  \ n ראשוני כלשהו  \ \left({a \over n}\right)=a^{n-1 \over 2}({\mbox{mod }}n) מתקיים עבור כל  \ a. גם אלגוריתם זה ניתן להרחבה למבחן ראשוניות דטרמיניסטי, בהנחה שהשערת רימן המורחבת נכונה.
שפי גולדווסר וג'ו קיליאן הציעו אלגוריתם אקראי למבחן ראשוניות המתבסס על עקום אליפטי, שזמן הריצה שלו פולינומי כמעט עבור כל קלט. בהתבסס על רעיון זה, פיתח ארתור אטקין אלגוריתם דטרמיניסטי יעיל מאוד מבחינה מעשית לבדיקת ראשוניות הנקרא Atkin's test. יתרונה של הגישה הוא שהיא מספקת הוכחות קצרות לראשוניות (primality certificate).
לאונרד אדלמן והואנג פרסמו אלגוריתם הסתברותי שלעולם אינו טועה, אולם רק ניתן לומר שתוחלת זמן הריצה שלו פולינומית, כלומר הם הראו שבדיקת ראשוניות היא במחלקת הסיבוכיות ZPP = RP ∩ Co-RP.
מבחינה תאורטית לפחות סוגיית הסיבוכיות של בדיקת ראשוניות יושבה ב-2002 כששלושה מדעני מחשב הודיים, אגרוול, קייל וסקסנה, הראו אלגוריתם פולינומי דטרמיניסטי לבדיקת ראשוניות הנקרא על שמם AKS. האלגוריתם מבוסס על הכללה של המשפט הקטן של פרמה לחוגי פולינומים מעל שדות סופיים. סיבוכיות האלגוריתם היא בסביבות  \ O({\mbox{log}}^{6}(n)).
איברים ראשוניים בתחומי שלמות

חוג המספרים השלמים אינו אלא אחד מני תחומי שלמות רבים. בתחום שלמות כללי יש שני סוגי איברים שאפשר לראות בהם הכללה של המספרים הראשוניים: איבר אי-פריק של תחום שלמות הוא איבר a (לא הפיך ושונה מאפס) שאין לו מחלקים לא טריוויאליים, כלומר, אם a=bc אז כל אחד משני הגורמים b ו-c הוא הפיך או כפולה של a באיבר הפיך. איבר p הוא איבר ראשוני, אם כל אימת ש-p מחלק מכפלה bc, הוא מחלק את אחד הגורמים שלה. כל איבר ראשוני הוא אי-פריק, אבל ההפך אינו בהכרח נכון. בחוג השלמים שני המושגים מתלכדים (זוהי הלמה של אוקלידס), ומגדירים את המספרים הראשוניים המוכרים, והמספרים הנגדיים להם:  \ 2,-2,3,-3,....
התכונה הבסיסית של המספרים הראשוניים (בחוג השלמים) מתבטאת במשפט היסודי של האריתמטיקה: כל מספר אפשר לפרק לגורמים ראשוניים, באופן יחיד. גם כאן, כשבוחנים תחום שלמות כללי במקום חוג השלמים, שתי התכונות האלה עשויות שלא להתקיים. ישנם תחומי שלמות שבהם הראשוניים נדירים יותר, וקיים פירוק לגורמים אי-פריקים, אבל לא לגורמים ראשוניים (לדוגמה: בחוג  \ \mathbb {Z} [{\sqrt {-6}}] אפשר לפרק  \ 6=2\cdot 3=-{\sqrt {-6}}\cdot {\sqrt {-6}}; הגורמים אי-פריקים אבל אינם ראשוניים). ישנם גם תחומי שלמות שבהם אין פירוק אפילו לגורמים אי-פריקים (אלו חוגים שאינם נתריים). עם זאת, כאשר קיים פירוק לגורמים ראשוניים, הוא יחיד (אפילו בין כל הפירוקים לגורמים אי-פריקים). בתחומים ראשיים, כל איבר אי-פריק הוא ראשוני, ויש פירוק יחיד לגורמים.
שאלות פתוחות

תחום המספרים הראשוניים כולל שאלות פתוחות רבות, ובהן:
השערת גולדבך – האם כל מספר זוגי גדול מ-2 הוא סכום של שני ראשוניים?
השערת המספרים הראשוניים התאומים – האם יש אינסוף זוגות של מספרים ראשוניים שההפרש ביניהם הוא 2?
האם לכל d טבעי קיימים אינסוף זוגות של מספרים ראשוניים שההפרש ביניהם הוא 2d? (הכללה של שתי ההשערות הקודמות).
האם יש אינסוף מספרי פיבונאצ'י ראשוניים?
האם יש אינסוף מספרי פרמה ומספרי מרסן ראשוניים?
האם יש אינסוף מספרים ראשוניים מהצורה  \ n^{2}+1? (בתורת המספרים השאלה ידועה כבעיית אוילר); איוונייץ הוכיח (1972), בעזרת שיטת הנפה, שיש אינסוף מספרים מהצורה האמורה שיש להם לכל היותר שני גורמים ראשוניים.
בתרבות

בספר המדע הבדיוני "מגע" מאת קרל סייגן מזהה גיבורת הספר, העובדת במיזם SETI, שידור המגיע מהחלל של סדרת קולות שהיא סדרת המספרים הראשוניים מתחילתה ועד 907, ומשוכנעת שמקורו בחיים תבוניים מחוץ לכדור הארץ.
ספרו של אפוסטולוס דוקסיאדיס, "הדוד פטרוס והשערת גולדבך", הוא רומן המתרחש על רקע חיפוש הוכחה להשערת גולדבך, הקובעת שכל מספר זוגי גדול מ-2 ניתן להציג כסכום של שני מספרים ראשוניים. לקידום מכירתו של הספר הכריזו המו"לים של המהדורה האנגלית של הספר בארצות הברית ובבריטניה, על פרס בסך מיליון דולר למי שיוכיח את השערת גולדבך. עד תום המועד שנקבע למתן ההוכחה לא נמצאה ההוכחה המבוקשת.
כריסטופר, המספר בספרו של מארק האדון "המקרה המוזר של הכלב בשעת לילה", הוא ככל הנראה בעל תסמונת אספרגר או תסמונת סוואנט, הוא מחונן ואוהב מתמטיקה. הדבר בולט כבר במספור הפרקים במספרים ראשוניים ולא במספרים מונים כמו בספרים אחרים (פרק 2 הוא הפרק הראשון של הספר). הוא מציג את עצמו כמי מכיר את כל המדינות בעולם ובירותיהן ואת כל המספרים הראשוניים עד 7,507.
בספר "האיש שחשב שאשתו היא כובע" מתאר הנוירולוג אוליבר סאקס את חוויותיו הטיפוליות עם מספר מטופלים, בהם הפרק "התאומים", על אודות תסמונת סוואנט. סאקס נפגש עם זוג תאומים אוטיסטים, שלא היו מסוגלים לקרוא או לבצע פעולות כפל וחילוק, אך היו מסוגלים למצוא בצורה ספונטנית, וכשעשוע קליל, טווח נרחב של מספרים ראשוניים. בעוד שהתאומים "שולפים מן המותן" מספרים ראשוניים בעלי שש עד עשרים ספרות, סאקס נזקק לטבלה המכילה את רשימת המספרים הללו, על מנת לעקוב אחריהם.
המלחין הצרפתי אוליבייה מסייאן השתמש במספרים ראשוניים בהלחנת יצירותיו La Nativité du Seigneur (אנ') ו-Quatre Études de rythme (אנ').
ראו גם

בעיות לנדאו
היסטוריית המספרים הראשוניים
מספר ראשוני מאוזן
לקריאה נוספת

מרכוס דו סוטוי, המוזיקה של המספרים הראשוניים, הוצאת ידיעות אחרונות, תרגם: אוריאל גבעון, 2006.
הערות שוליים

↑  Diophantine Representation of the set of prime numbers, Jones, Sato, Wada and Wiens, JAMS 1976, Thm. 4.4
↑  James Jones, Formula for the n'th prime number, Canad. Math. Bull. 18(3) (1975)
↑  Diophantine Representation of the set of prime numbers, Jones, Sato, Wada and Wiens, JAMS 1976, Thm. 1
↑  51st Known Mersenne Prime Discovered, www.mersenne.org
↑  50th Known Mersenne Prime Discovered, www.mersenne.org
↑  אתר החיפוש של מספרים חדשים
↑  עם יותר מ-41 מיליון ספרות: זהו המספר הראשוני הכי גדול, באתר ynet, 21 באוקטובר 2024
↑  ראו מאמרם של אגרוול ועמיתיו
↑  ראו מאמרם של אגרוול ועמיתיו
↑  מהדורה עברית: תרגום: אמיר צוקרמן, הוצאת ידיעות ספרים, 2000
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538747905171  BnF: cb11932592t (data)  GND: 4047263-2  LCCN: sh85093218  LNB: 000232578  NDL: 00571462  NKC: ph139050 
מציאת כל המספרים הראשוניים בין 2 ל-120 באמצעות הנפה של ארטוסתנס.
צרויה להב

| --- | --- |

 לידה:  16 ביולי 1951 (בת 73) 
 מדינה:  ישראל ישראל
 שפות היצירה:  עברית 
 בן או בת זוג:  שבתאי קונורטי  לואי להב 
 
צרויה להב (נולדה ב-16 ביולי 1951) היא סופרת, פזמונאית, משוררת, מוזיקאית, שחקנית וזמרת ישראלית, כלת פרס אקו"ם למפעל חיים.
ביוגרפיה

להב נולדה וגדלה בקיבוץ איילת השחר בשם צרויה חפרי. מצד אמה (משפחת הלוי-אפשטיין) היא דור חמישי בארץ.
להב שירתה בלהקה הצבאית צוות הווי חטיבת הצנחנים.
בתחילת שנות השבעים שרה וניגנה (בכינור) ב-E Street Band, להקת הליווי של ברוס ספרינגסטין - בהופעות ובאלבומים The Wild, The Innocent and The E Street Shuffle ו-Born to Run (באנגלית נודעה בכינוי סוּקִי, Suki).
בשנת 1975 חזרה לישראל. בשנת 1976 ניגנה באלבום היחיד של להקת תמוז, "סוף עונת התפוזים".
לאחר מכן למדה משחק במכון לי סטרסברג לתיאטרון ולקולנוע בלוס אנג'לס ועם שובה לישראל השתתפה בכמה הצגות תיאטרון, כמו טוב בהתיאטרון הקאמרי ובמחזמר "אלוף בצלות ואלוף שום" על פי סיפורו של חיים נחמן ביאליק. בתחילת שנות השמונים הייתה חברה בלהקת "הברירה הטבעית". לאחר פרישתה מן הלהקה לא הופיעה עוד, והקדישה את עיקר מרצה לכתיבת שירה ופרוזה.
שיריה הולחנו ובוצעו על ידי מיטב המוזיקאים והמבצעים בישראל. מוזיקאי שהרבה להלחין את שיריה של להב הוא רמי קלינשטיין, שהלחין משיריה הן עבור עצמו ("הים כבר לא", "על הגשר הישן", "תשארי עוד קצת") והן עבור ריטה ("חמצן", "ימי התום", "לאלף נמר", "שרה ברחובות"). גם יהודית רביץ הלחינה אחדים משיריה, כ"דרך המשי" ו"נעמיד פני יתומים". עוד ביצעו משיריה מאיר בנאי, דויד ברוזה, גידי גוב, ריקי גל, יהודה פוליקר ואחרים. בשנת 2003 הוציאה להב אלבום בשם "הים כבר לא", ובו 16 מן השירים שכתבה במרוצת השנים.
בשנת 2006 השתתפה להב בכתיבת רוב שירי אלבומה של דנה ברגר "יום יום". באלבומו של יהודה פוליקר "כל דבר מזכיר לי", שיצא בשנת 2011, שימשה להב כעורכת טקסט, ויחד עם פוליקר כתבה חלק משירי האלבום.
ספרה הראשון, "כפכפי העץ של אנדרה" (2002), המבוסס על סיפורו האמיתי של אריה בן-פלאי, שילדותו עברה עליו בהולנד בתקופת השואה, זכה בעיטור אנדרסן הבינלאומי, בפרס לספר ביכורים של משרד התרבות והספורט ובפרס יד ושם למפעלים חינוכיים לשנת תשס"ב, על כתיבת ספר לילדים ולנוער בנושא השואה. ספרה השני, "מלכת הביצות רוקדת טנגו" (2004), זכה בפרס אקו"ם לשנת 2005.
כיום, להב מלמדת בבית הספר לאמנויות המילה בירושלים.
חיים אישיים

בעת שירותה הצבאי פגשה את לואי להב, לימים אחד המפיקים המוזיקליים הבולטים בישראל. לאחר השירות, בהיותה בת תשע עשרה וחצי, נישאה ללהב והשניים נסעו לארצות הברית, שם נולדה בתם היחידה טל, שנהרגה בתאונה בגיל שלוש וחצי. בשנת 1977 התגרשה.
לאחר נישואים קצרים לשחקן שבתאי קונורטי, בשלהי שנות השבעים פגשה את התפאורן איציק אלבלק, ומאז הם חיים יחד כידועים בציבור. השניים מתגוררים במושבה הגרמנית שבירושלים ולהם שלושה בנים. אחד הבנים הוא המוזיקאי יונתן אלבלק שחיבר (ביחד עם אסף תלמודי) את המוזיקה לסרט "אגדת חורבן".
חיים אישיים > פרסים והוקרה

2011 - פרס אקו"ם למפעל חיים בתחום הזמר העברי למחברת
2024 - פרס אריק איינשטיין
יצירתה > משיריה הבולטים

אף אחת - בביצוע מירי מסיקה (לחן: שמוליק נויפלד)
דרך המשי - בביצוע יהודית רביץ (לחן: יהודית רביץ)
נעמיד פני יתומים - בביצוע יהודית רביץ (לחן: יהודית רביץ)
ימי התום - בביצוע ריטה (לחן: רמי קלינשטיין)
לאלף נמר - בביצוע ריטה (לחן: רמי קלינשטיין)
על הגשר הישן - בביצוע רמי קלינשטיין (לחן: רמי קלינשטיין)
פרח - בביצוע גידי גוב ובביצוע יהודה פוליקר (לחן: יהודה פוליקר)
רומיאו - בביצוע יהודית תמיר (לחן: יהודה פוליקר)
שרה ברחובות - בביצוע ריטה (לחן: רמי קלינשטיין), השיר ייצג את ישראל באירוויזיון 1990.
תפילות הילדים - בביצוע ריקי גל (מילים של להב יחד עם שבא סלהוב, לחן: יהודה פוליקר)
תשארי עוד קצת - בביצוע רמי קלינשטיין (לחן: רמי קלינשטיין)
היי תום - בביצוע דיאנה גולבי (לחן: רמי קלינשטיין)
יצירתה > ספריה

כפכפי העץ של אנדרה, הוצאת כנרת זמורה-ביתן (העטיפה עוצבה על ידי דני קרמן), 2002
מלכת הביצות רוקדת טנגו, הוצאת עם עובד, 2004
ונציה היא לא מקום אמיתי: שירים, 1890–2011. עם עובד, 2013
יצירתה > אופרה

ליברית לאופרה "האדונית והרוכל" (מוזיקה, חיים פרמונט),על פי סיפור קצר מאת ש"י עגנון.
הערות שוליים

1 2 3  ‏יואב בירנברג, פחות חולמת את עצמה, הרבה יותר נקשרת, באתר ynet, 23 ביולי 2003.
↑  נרי ליבנה, צרויה להב והפליטים, באתר הארץ, 28 בספטמבר 2004.
↑  מידע על האלבום באתר MOOMA.
↑  IBBY, IBBY Honour List (2004), June 2004, p.17.
↑  לקסיקון הספרות העברית החדשה, ראו קישורים חיצוניים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307862105171  BnF: cb14635577j (data)  GND: 1159193940  ISNI: 0000 0000 6658 9947  LCCN: no2002109977  MusicBrainz: 0a5bc8be-edcf-499a-9490-f43b3ce68f30  NTA: 277132363  VIAF: 74109295   WorldCat (עם VIAF): 74109295
אריאל ויסמן

| --- | --- |

אריאל ויסמן
 לידה:  15 באפריל 1987 (בן 37)
 מדינה:  ישראל 
 בן או בת זוג:  רחלי רוטנר 
 פרופיל ב-IMDb
 
אריאל ויסמן (נולד ב-15 באפריל 1987) הוא תסריטאי, קומיקסאי, קומיקאי וסטנדאפיסט ישראלי.
ביוגרפיה

ויסמן גדל בראשון לציון.
בין השנים 2008–2009 השתתף בכתיבת תוכנית הרדיו "ץ סופית" ששודרה ברדיו תל אביב, וגילם בה דמויות שונות.
ב-2011 החל לעבוד בצוות הכותבים של התוכנית "קאמבק" ששודרה ב-HOT קומדי סנטרל. באותה שנה כתב גם לתוכנית הטלוויזיה "נבחרת ישראל בטלוויזיה" ששודרה בערוץ 10. ב-2012 כתב לתוכנית הטלוויזיה "פוטו פיניש" בהנחייתו של אלי פיניש ששודרה בערוץ הראשון. ב-2013 היה בין הכותבים לסדרת הטלוויזיה הסאטירית "היהודים באים". בנוסף כתב ויסמן גם לתוכניות הסאטירה "ארץ נהדרת" ו"גב האומה".
היה חבר בקולקטיב הקומי "כל מה שמצחיק בעולם" יחד עם גלית חוגי, ירמי שיק בלום, ניב מג'ר, ליאור אמסטרדמסקי, תומר פישמן ואסף קפלנסקי בו יצר מערכוני רשת והשתתף בערבי סטנד-אפ של חברי הקולקטיב.
ב-2014 שיחק בסדרת הטלוויזיה "חלם בהלם", שכתב איתי רייכר וביימה שירלי שטרן.
ביולי 2017 עלתה לשידור בזכיינית "רשת" של ערוץ 2 תוכנית המערכונים "טלוויזיה מהעתיד", אותה הוא יצר, כתב ומשתתף בה כמגיש יחד עם ניב מג'ר ויואב רבינוביץ'. לאחר מכן, ביולי 2018, נחשף בחשבון הטוויטר שלו כי לסדרה "כוח חרדון", ששודרה בסדרה זאת, עומדת לצאת עונה שנייה.
ויסמן חבר בקבוצת הסטנד-אפ "כל מה שמצחיק בעולם" ומופיע לצד שאר חברי הקבוצה: ירמי שיק בלום, ניב מג'ר, גלית חוגי, תומר פישמן, ליאור אמסטרדמסקי ואסף קפלנסקי.
ויסמן הקים את הטאמבלר "מצחיקולים", בו פרסם בין השאר קומיקס פארודי על הקומיקסים של דניאלה לונדון דקל.
בין השנים 2021–2022 הגיש את הפודקאסט הסאטירי Wako עם אשתו, הקומיקאית רחלי רוטנר, ואמיר בוקסבאום (המכוּנה בוקסי). ב-2023 עבר הפודקאסט לרשת "בית הפודיום" תחת השם החדש "הפעם הגזמתם".
נשוי לרחלי רוטנר, עיתונאית, יוצרת קומיקס וקומיקאית. הזוג מתגורר בתל אביב ולהם בן.
יצירות קומיקס

"הוברט הוברט" החל להתפרסם כוובקומיקס באתר האינטרנט "דורימאני עורלה", בו הוצגו קומיקסים ואנימציות.
"אודי" הוא מדור קומיקס שבועי שהתפרסם בג'נענע, פורטל הצעירים של אתר "נענע", מ-6 בפברואר 2006 ועד 5 באוקטובר 2007, ולאחר מכן בין ה-20 בינואר 2008 ועד ה-13 באוגוסט 2010. אודי הופיע בנוסף גם ב"החוברת המסריחה הזאת", פרויקט קומיקס משותף לוויסמן וליוצרים אחרים.
פרסים ומועמדויות

| שנה | ארגון | קטגוריה | תוצאה | סימוכין |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | פרסי עכבר העיר | אושיית הרשת של השנה | לא זכה |  |
הערות שוליים

↑  הציוץ בחשבון הטוויטר של ויסמן
↑  מצחיקולים-ארכיון
↑  הפעם הגזמתם, באתר הפודיום
↑  מועמדי אושיית הרשת של השנה, באתר עכבר העיר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007507976405171  VIAF: 308262979   WorldCat (עם VIAF): 308262979
אהבת ארץ ישראל

הר החרמון – מצווה לשבח את יופייה של ארץ ישראל
אהבת ארץ ישראל (או חיבת הארץ או חיבת ארץ ישראל) הוא מושג מקובל ביהדות המבטא את החביבות והקשר של עם ישראל לארץ ישראל, חיבה שהתבטאה בין היתר בכיסופים לעלייה לארץ ישראל, בכתיבת ספרות ושירה על קדושתה, יופייה ונופיה של ארץ ישראל, ועוד. שימוש נרחב במונח זה נעשה במאה ה-19 בהקמה ועידוד של תנועות עלייה לארץ ישראל גם בקרב יהודים חילונים.
מקור

מופיע בתנ"ך ובספרות ההלכה, בתהילים נאמר (פרק ק"ב, פסוק ט"ו) ”כִּי רָצוּ עֲבָדֶיךָ אֶת אֲבָנֶיהָ וְאֶת עֲפָרָהּ יְחֹנֵנוּ”. מבאר רש"י: כי רצו - אהבו אף את אבניה ואת עפרה. פסוק זה היווה בסיס למנהג נישוק אדמת ארץ ישראל בכניסה אליה.
נוהג זה היה קיים בעלייה לארץ ישראל מארצות המזרח, ומופיע כבר בתלמוד. הרמב"ם בהלכות מלכים כתב: ”גדולי החכמים היו מנשקין על תחומי ארץ ישראל ומנשקין אבניה ומתגלגלין בעפרה, וכן הוא אומר כי רצו עבדיך את אבניה ואת עפרה יחוננו”.
התורה משבחת את הארץ כדי שנחבב אותה, כך נאמר ”כִּי ה' אֱלֹהֶיךָ מְבִיאֲךָ אֶל אֶרֶץ טוֹבָה אֶרֶץ נַחֲלֵי מָיִם עֲיָנֹת וּתְהֹמֹת יֹצְאִים בַּבִּקְעָה וּבָהָר: אֶרֶץ חִטָּה וּשְׂעֹרָה וְגֶפֶן וּתְאֵנָה וְרִמּוֹן אֶרֶץ זֵית שֶׁמֶן וּדְבָשׁ: אֶרֶץ לֹא בְמִסְכֵּנֻת תֹּאכַל בָּהּ לֶחֶם לֹא תֶחְסַר כֹּל בָּהּ אֶרֶץ אֲשֶׁר אֲבָנֶיהָ בַרְזֶל וּמֵהֲרָרֶיהָ תַּחְצֹב נְחֹשֶׁת: וְאָכַלְתָּ וְשָׂבָעְתָּ וּבֵרַכְתָּ אֶת ה' אֱלֹהֶיךָ עַל הָאָרֶץ הַטֹּבָה אֲשֶׁר נָתַן לָךְ” (ספר דברים, פרק ח').
בתהילים נאמר כי המרגלים חטאו בכך שמאסו בארץ חמדה ”וַיִּמְאֲסוּ בְּאֶרֶץ חֶמְדָּה לֹא הֶאֱמִינוּ לִדְבָרוֹ” (ספר תהלים, פרק ק"ו, פסוק כ"ד) ר' דוד מן כתב ”מכאן למדנו שיש עלינו מצווה גדולה לאהוב את ארץ ישראל, עד שלא נרצה לראות בה דבר רע”
הרב משה דוד ואלי רואה את חיבת הארץ בפסוק המדבר על פרשת בנות צלפחד, שם נאמר: ”וְלֹא תִסֹּב נַחֲלָה לִבְנֵי יִשְׂרָאֵל מִמַּטֶּה אֶל מַטֶּה כִּי אִישׁ בְּנַחֲלַת מַטֵּה אֲבֹתָיו יִדְבְּקוּ בְּנֵי יִשְׂרָאֵל.” (ספר במדבר, פרק ל"ו, פסוקים ו'–ז') כך שלדבריו דבקות בארץ היא מלשון "ודבק באשתו" "דבקות נפשית".
במדרשים מופיע רבות עניין זה למשל, בספרי נכתב כי הטעם שיוחסו בנות צלפחד בתורה עד ליוסף, מפני שחיבבו את ארץ ישראל כמותו. במדרש רבה נאמר כי "אמר הקב"ה חביבה עלי ארץ ישראל יותר מן הכל" (במדבר רבה, מסעי, כג,ז) יש שלמדו שממדרש זה יש חיוב לאהבת ארץ ישראל על פי המצווה שיש ללכת בדרכיו של הקב"ה. מדרש אחר משבח את הנשים בכך שהיה להם אהבה גדולה לארץ ישראל יותר מאשר הגברים ולכן לא נגזרה עליהם גזירת המיתה בחטא המרגלים
חשיבות

על אף שמוני המצוות לא כללו את אהבת ארץ ישראל כמצווה בפני עצמה, בכוזרי, בספר חרדים ועוד תלו את עונש הגלות מפני שמאסו בארץ, וכך הגאולה תגיע על ידי אהבה וכיסופים לארץ
הרב יהודה אלקלעי ראה בהתעוררות לחיבת ציון במאה ה-19 וה-20 את קיום דבריו של ספר חרדים, שהשיבה לארץ תהיה בעת שישתוקקו אליה.
הרב יעקב אריאל סבור כי אהבת ארץ ישראל היא נחשבת כמצווה בפני עצמה, לדבריו גם כשאין מקיימים מצוות יישוב הארץ בפועל יש מצווה לחבבה, קל וחומר כשמקיימים את המצווה בפועל.
הלכות ומנהגים

בהלכה ישנן מצוות שתוכנן הוא ביטוי לאהבת ארץ ישראל, למשל מצוות הביכורים היא מפירות שנשתבחה בהם ארץ ישראל, לפי האר"י מצווה זו מהווה תיקון לחטא המרגלים בברכת המזון מודים על טובה של הארץ, כפי שנאמר ”וְאָכַלְתָּ וְשָׂבָעְתָּ וּבֵרַכְתָּ אֶת יְיָ אֱלֹהֶיךָ עַל הָאָרֶץ הַטֹּבָה אֲשֶׁר נָתַן לָךְ”. מטרת האזכור הוא לעורר את האהבה והשמחה בארץ ישראל
בתלמוד מסופר על רבי חנינא שהיה "מתקן מתקליה". (רש"י:"משוה ומתקן מכשולי העיר מחמת חיבת הארץ שהייתה חביבה עליו, ומחזר שלא יצא שם רע על הדרכים"). יש שלמדו מפרשנות זו, כי יש לשמור על ניקיון ארץ ישראל. כך גם היו מגדולי ישראל, שהרימו לכלוכים ואבנים שהיו בצד הדרך משום חיבת הארץ.
יש אומרים שמצווה לבקר ולטייל בארץ ישראל אפילו אם לא מתכוונים להתגורר בה, בין היתר נסמכים על מאמר חז"ל ”נותן נשמה לעם עליה ורוח להולכים בה. כל המהלך ארבע אמות בארץ ישראל - מובטח לו שהוא בן העולם הבא” הבן איש חי כתב שיש מצווה ללכת לטייל בארץ ישראל למקום שיש בו פרדסים ונמצאים שם פירות חשובים טובים ומתוקים ומשובחים במאד, אם כוונתם לשם שמים בשביל חיבוב ארץ ישראל.
לדעת הרב מנשה קליין גם ראיית הארץ היא מצווה, והוא מתבסס על בקשת משה רבנו לראות את הארץ: ”אֶעְבְּרָה נָּא וְאֶרְאֶה אֶת הָאָרֶץ הַטּוֹבָה אֲשֶׁר בְּעֵבֶר הַיַּרְדֵּן הָהָר הַטּוֹב הַזֶּה וְהַלְּבָנוֹן” (ספר דברים, פרק ג', פסוק כ"ה).
הלכות ומנהגים > פירות מארץ ישראל

ישנם רבנים שכתבו כי יש להעדיף פירות מתוצרת הארץ. הרדב"ז למד דבר זה קל וחומר ממנהג נשיקת הארץ המופיע בתלמוד. רבנים נוספים כתבו מכתבים, שיש להעדיף את אתרוגי ארץ ישראל למצוות ארבעת המינים, על פני אתרוגי חו"ל (קורפו), משום מצוות חיבת הארץ.
הב"ח כתב שיש קדושה בפירות ארץ ישראל, באשר הם יונקים מקדושת השכינה.
הלכות ומנהגים > דיבת הארץ

יש הסוברים שיש איסור לדבר בגנות ארץ ישראל, למשל לומר על מזג האוויר בארץ ישראל שהוא קר או חם באופן לא נסבל וכדומה, או לומר על פירות חו"ל שהם יותר יפים מפירות א"י, ומאידך יש מצווה לספר בשבחה שעל ידי זה יעורר אהבתה. לאהוב את נופיה, לקשטה בעצים ופרחים, לנקותה מפסולת, לתקן את דרכיה, לבנות בה בתים נוחים ונאים, ולחזור תמיד על דברי יהושע וכלב שכנגד כל המשטינים עמדו ואמרו ”טוֹבָה הָאָרֶץ מְאֹד מְאֹד”.
בספרות ובשירה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
שירים ופיוטים רבים נכתבו על ארץ ישראל. מפורסמים פיוטיו של ר' יהודה הלוי "ציון הלא תשאלי" ו"לבי במזרח".
את הפיוט "ארץ הקדושה, יקרה חמודה" לר' אברהם סלאמה יש נוהגים לשורר בקבר המיוחס לתנא יהודה בר אלעאי בערב ראש חודש, המנהג מופיע כבר בספר חרדים, וכך נהג הרב מרדכי אליהו.
בספר חרדים (פרק נט) כותב: "ומה טוב ומה נעים לשיר שיר ידידות אשר יסד רבי יהודה הלוי עליה (על ארץ ישראל), באהבה רבה תחילת השירה ארץ הקדושה יקרה החמודה, וכו' כן אנו משוררים על ציון רבי יהודה בר אלעאי כל ערב ראש חודש בשמחה רבה ומתחננים לאל שאל יגרשנו מעליה".
ראו גם

יישוב ארץ ישראל
ארץ חמדה
דיבת הארץ
פירות הארץ
אגודת קדושת ציון