אביגדור שנאן
ספריו

אגדתם של מתורגמנים: תיאור וניתוח ספרותי של החומר האגדי המשוקע בכל התרגומים הארמיים הארץ ישראליים לחמשה חומשי תורה: ספר זה מבוסס על הדוקטורט של שנאן, והתפרסם בהוצאת "מקור" בשנת 1979. בעולם הקדום נהגו לקרוא בציבור את כתבי הקודש בלוויית תרגום (לשפה המקומית, יוונית או ארמית) ושנאן חקר בעבודתו, לראשונה, את כלל היסודות האגדיים שהוסיפו המתרגמים על הסיפור המקראי בשעת תרגום התורה לארמית בציבור (מנהג שנותר עד יום רק בקצת קהילות של יוצאי תימן). שנאן ממיין את החומר האגדי, מאפיין את סגולותיו הספרותיות ודן בתכניו ובייחודו.
ספר בראשית במקרא, בתרגומים העתיקים ובספרות היהודית הקדומה: סדרה של חמישה ספרים שכתב שנאן ביחד עם עמיתו להוראה ולמחקר, פרופסור יאיר זקוביץ מהחוג למקרא באוניברסיטה העברית, ספרים שראו אור בהוצאת המכון למדעי היהדות בשנים תשמ"ג-תשנ"ב. המדובר בפריו של מפעל מחקר העוסק בגלגולי סיפורי ספר בראשית בספרות היהודית הקדומה שנכתבה לאחר המקרא, בספרות הבית השני (כגון הספרים החיצונים או מגילות מדבר יהודה) ובספרות חז"ל הרחבה, בספרות היהודית הלניסטית (כגון בכתבי יוסף בן מתתיהו) ובתרגומי המקרא לשפותיהם, בפרשני ימי הביניים, וכן במפגש בין המסורות היהודיות לתרבויות שסבבו אותם: השומרונים, הנוצרים ומאוחר יותר האסלאם. כל אחד מחמשת הספרים עוסק בסיפור מקראי אחד (כגון מעשה יהודה ותמר (בראשית לח) או סיפור אברם ושרי היורדים למצרים (בראשית יב)) ודן במכלול ההתייחסויות אל סיפור זה במקרא עצמו ובספרות שנכתבה לאחר ימי התנ"ך. חלקי הסדרה:
מדרש שמות רבה – פרשות א-יד: זהו ספרו המדעי החשוב ביותר של שנאן, שראה אור בהוצאת דביר בשנת תשמ"ד. הוא כולל את חלקו הראשון של מדרש שמות רבה (שהוא יחידה עצמאית העוסקת בסיפורי ספר שמות עד מכות מצרים וכוללת מדרשים רבים שנתחברו בידי חז"ל עד למאה השישית) על סמך כל כתבי היד שבספריות העולם, בתוספת מבוא ופירוש מפורט.
עולמה של ספרות האגדה: מבוסס על סדרת הרצאות שניתנה במסגרת האוניברסיטה המשודרת ופורסם על ידה בשנת תשמ"ו. הספר מצביע על קשריה של ספרות האגדה של חז"ל אל העולמות שסבבוה: הספרות החיצונית, כתבי כת ים המלח, כתבי היהדות ההלניסטית, הספרות השומרונית וכתבי אבות הכנסייה, וכיוצא בזה. הספר תורגם גם לאנגלית ולרוסית.
תרגום ואגדה בו: האגדה בתרגום התורה הארמי המיוחס ליונתן בן עוזיאל: יצא לאור בהוצאת מאגנס בשנת תשנ"ב. הספר עוסק בתרגום התורה המיוחס ליונתן בן עוזיאל, תרגום ארץ ישראלי המשופע במסורות אגדיות והלכתיות מגוונות. בספר זה – שאפשר לראותו כהמשך לעבודת הדוקטור שלו - בחן שנאן את היסודות הספרותיים, הפרשניים והרעיוניים הבאים לביטוי בטקסט הנדון. זה המחקר הראשון שהוקדש אי פעם לאגדה שבתרגום יונתן לתורה על מכלול מרכיביו.
מקרא אחד ותרגומים הרבה: יצא לאור בהוצאת הקיבוץ המאוחד בשנת 1993. הספר עוסק בכל תרגומי התורה הארמיים ועורך השוואה מפורטת ביניהם. ניתן לראותו כהמשך לספרו על התרגום המיוחס ליונתן. הספר שם דגש על התפקיד שמילאו התרגומים בעולם בית הכנסת הקדום, כטקסטים שיועדו לציבור הרחב, באי בית הכנסת, והוא בוחן כיצד הועברו מסרים דתיים ומוסריים אל קהל השומעים הרחב תוך כדי תרגום התורה בציבור.
אותו האיש – יהודים מספרים על ישו: אנתולוגיה שערך שנאן לקראת ביקור האפיפיור יוחנן פאולוס השני בישראל בשנת 2000, שראתה אור בהוצאת ידיעות אחרונות בשנת 1999. היא עוסקת בדמותו של ישו כפי שבאה לביטוי בספרות היהודית והעברית מאז המאה הראשונה (ימי יוסף בן מתתיהו שחי בדור אחרי ימיו של ישו) ועד לימינו (בכתבי שופט בית המשפט העליון חיים כהן, הרב עובדיה יוסף ועוד). מתברר כי לאורך הדורות עסקו יהודים דרך קבע בדמותו של מחולל הנצרות, וההתייחסויות אליו הן שונות, החל מדחייה טוטאלית עד סקרנות ואפילו סימפתיה מסוימת, הבאה לביטוי ביצירות ספרותיות כגון אלה של אורי צבי גרינברג ועמוס קינן.
סידור אבי חי: סידור מבואר שערך שנאן וראה אור בהוצאת ידיעות אחרונות בשנת תש"ס ונמכר בלמעלה מ-20,000 עותקים. הוא מיועד למתפלל שרוצה לדעת על התפילה וגם למי שהסידור זר לו. שנאן מסביר את הרקע של כל תפילה, את תפקידה ואת תולדותיה. בסידור שני כרכים: אחד המלווה את תפילת השבת מכניסתה ועד צאתה והשני עוסק בכל התפילות והטקסים שמקומם הטבעי הוא מחוץ לבית הכנסת (במחזור החיים, במחזור השנה, בשבת ובימות החול).
לא כך כתוב בתנ"ך: ספר זה – ששהה למעלה משלושים שבועות ברשימות רבי המכר הישראליים – נכתב יחד עם יאיר זקוביץ וראה אור בהוצאת ידיעות אחרונות בשנת 2004. הספר בוחן שלושים סיפורים מקראיים מתוך מטרה לראות כיצד סופרו בקרב עם ישראל קודם שהועלו על הכתב בתנ"ך. מסתבר כי פעמים רבות מעדן התנ"ך, משנה או מקצר, מסורות סיפוריות שהיו נפוצות בקרב עם ישראל הקדום, וזאת מסיבות חינוכיות ומוסריות, וזקוביץ-שנאן מנסים לשחזר את המסורות הקדומות האלו על פי הדהודן במקורות חוץ מקראיים או בתר-מקראיים.
מגילת השואה: ראה אור בהוצאת מכון שכטר למדעי היהדות בשנת תשס"ה 2005 ותורגם לאנגלית, רוסית, צרפתית וגרמנית. זהו טקסט ליטורגי ליום הזיכרון לשואה ולגבורה המיועד להיאמר בבתי הכנסת, אך בינתיים יש לו שימוש רק באלה של התנועה הקונסרבטיבית.
תפילות הקבע והחובה של שבת ויום חול (יחד עם י' היינימן), הקיבוץ המאוחד, תל אביב תשל"ז.
פרקי אבות: פירוש ישראלי חדש, קרן אבי חי וידיעות ספרים, 2009. פירוש למסכת אבות, בשילוב עבודות אומנות מודרנית שעניינן יהדות.
גם כך לא כתוב בתנ"ך, 2009 (יחד עם יאיר זקוביץ). בלקט זה מובאות מבחר פרשנויות לתנ"ך, השונות מן הביאור הפשוט. החל בספרים חיצוניים, מדרש, פיוטים, הברית החדשה ועוד. הכותבים מנתחים את הסיבות שגרמו לפרשנים לסטות מן הביאור הפשוט, ואת הצורך שלהם בפירוש החדש.
אלפי שנאן, הוצאת ידיעות ספרים, 2014 (עורכות: דליה מרקס וגילה וכמן). שישה עשר מאמרים בחקר המדרש, הסיפור המקראי המורחב, התרגום הארמי לתורה וסידור התפילה. לצד כל מאמר מובאת תגובה, תוספת, הארה, ניתוח או יישום בשדות חדשים מהדוקטורנטים שאותם הדריך פרופ' שנאן.
ספר יונה - פירוש ישראלי חדש (יחד עם יאיר זקוביץ), ידיעות ספרים, 2015.
מגילת איכה - פירוש ישראלי חדש (יחד עם יאיר זקוביץ), ידיעות ספרים, 2017.
מגילת שיר השירים - פירוש ישראלי חדש (יחד עם יאיר זקוביץ), ידיעות ספרים, 2020.
מגילת קהלת - פירוש ישראלי חדש, ידיעות ספרים, 2021.