stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עבירת תנועה (ישראל)
ענישה על עבירות תנועה

במדינות מפותחות ניתנים עונשים לעברייני התנועה. שיטות הענישה הנפוצות הן:
שיטת הניקוד: על רוב עבירות התנועה מושתות מספר נקודות בהתאם לחומרן. נהג שנזקפות לחובתו מספר גבוה של נקודות מצטברות בתוך תקופה כלשהי, מופעלת נגדו סנקציה, כגון שלילה או קנס.
שלילה: שלילת הרישיון, בדרך כלל לתקופה קצרה כגון חודש, עד למשפט.
קנסות: מתן עונשים כספיים בצורת קנסות בהתאם לחומרתה של העבירה.
החרמה: החרמת הרכב מבעליו לתקופה קצובה או עד לתשלום קנס.
קורס נהיגה מונעת: עברייני התנועה מחויבים להשתתף בקורסי נהיגה עיונית ו/או מעשית ולעבור את המבחנים שבסופם בהצלחה.
פסילה מנהלית :פסילת הרישיון באופן מיידי בעבירות מסוימות המנויות בפקודת התעבורה.
ענישה על עבירות תנועה > ענישה

הענישה על עבירות תנועה מתבצעת במספר דרכים נפוצות:
שיטת ניקוד: שיטת הניקוד החלה בישראל בשנת 1968. על עבירות תנועה בינוניות וחמורות קיימות מספר נקודות בהתאם לחומרתן (5 רמות חומרה). הנקודות מצטברות מיום ביצוע העבירה ונמחקות כעבור שנתיים. נהג שנזקפות לחובתו 12 נקודות בתוך שנתיים, עליו להשתתף בקורס נהיגה נכונה על חשבונו. אם הצליח בבחינה שבסופו של הקורס, יימחקו הנקודות. אם לא ישתתף בקורס - יישלל רישיונו. נהג שצבר 22 נקודות, תוארך תקופת הצבירה לכדי 4 שנים. נהג שצבר 24 נקודות, יידרש להשתתף בקורס נהיגה מיוחד נוסף על חשבונו. נהג שצבר מעל 36 נקודות, ישלל רישיונו לתקופה של 3 חודשים והוא יידרש לעבור מבחן עיוני. נהג שצבר 36 נקודות פעמיים, ישלל רישיונו לתקופה של 9 חודשים ואם ירצה לאחר מכן לחדש את רישיונו, יצטרך לגשת לבדיקות רפואיות, מבחן עיוני ומבחן מעשי. השיטה מנוהלת על ידי משרד התחבורה, ולא משטרת ישראל כפי שניתן היה לחשוב.
חלוקת קנסות בהתאם לחומרתן של העבירות.
החרמת הרכב: על מספר עבירות תנועה, בנוסף לנקודות ולקנס כספי, מוחרם הרכב לשלושים יום: נהיגה תחת השפעת אלכוהול, נהג בתוך שלושה חודשים ללא חונך, נהג חדש מתחת לגיל 21 המסיע יותר משני נוסעים נוספים ועוד.
במקרים רבים, בשל "חזקת הבעלות" בדיני התעבורה, מורשעים בעלי הרכב (הורים לנהגים או חברות עם צי רכב) ולא הנהגים בפועל.
ענישה על עבירות תנועה > ענישה > עונשי מינימום ועוגנים בפקודת התעבורה

הפרקים השישי והשביעי בפקודת התעבורה, שעניינם "פסילת רישיון ואיסור שימוש ברכב" ו"עבירות ועונשין", רווים הוראות בדבר עונשי מינימום אשר מתייחסים לחובה להטיל עונש פסילת רישיון נהיגה או עונש מאסר לתקופות מינימליות הקבועות בחוק. כך למשל, עבירה של נהיגה בשכרות, מחייבת הטלת עונש של פסילת רישיון נהיגה למשך שנתיים, ועבירה של גרם מוות ברשלנות, תוך שימוש ברכב, מחייבת הטלת עונש מאסר שלא יפחת משישה חודשים. למרות זאת, לגבי כל אחד מעונשי המינימום, לבית המשפט סמכות לחרוג מהם לאור נסיבות מיוחדות. במהלך השנים, הוגשו מספר הצעות חוק שנועדו לתקן את פקודת התעבורה כך שתכלול עונש מאסר מינימלי למי שביצע עבירת הריגה תוך שימוש ברכב, ואולם הצעות אלו טרם השתכללו לתיקון בפועל. מטרת מגמת עונשי המינימום הייתה להחמיר את רמת הענישה בעבירות תעבורה כך שעונש המינימום יושת במקרים מיוחדים. בפועל, בניגוד למטרת המחוקק, עונש המינימום נעשה למעין "עוגן" אשר התובעים מבקשים שיושת עונש גבוה ממנו ואילו הסנגורים מבקשים שיושת עונש נמוך ממנו מנסיבות מיוחדות.
פסילה רישיון נהיגה לפני הרשעה

מי מוסמך לפסול רישיון נהיגה לפני פסק - דין?
קצין משטרה בדרגת מפקח ומעלה.
משרד הרישוי - בגין נקודות שנצברו.
בית המשפט - פסילה עד תום ההליכים.
סעיף 50 (א) לפקודה קובע גבול לתקופת הפסילה המנהלית, כוונת המחוקק הייתה, שפסילה לפני הרשעה לא תימשך עד אין קץ מבלי שיוגש כתב אישום. הסמכות אשר הוענקה על ידי המחוקק לקצין משטרה היא לקצין מדרגת מפקח ומעלה. פסילת רישיון מנהלית על ידי קצין משטרה תיעשה בהתאם לסעיף 47 לפקודת התעבורה. היקף הסמכות לפסול רישיון נקבע לשלוש תקופות כמפורט להלן:
פסילה ל־30 יום. סעיף 47 (ה) (3) - בעבירה מן המפורטות בתוספת הרביעית, רשאי קצין המשטרה לפסול את הנהג מהחזיק ברישיון נהיגה לתקופה האמורה.
פסילה ל־60 יום. סעיף 47 (ה) (2) - בעבירה שגרמה לתאונת דרכים בה נחבל אדם או ניזוק רכוש.
פסילה ל־90 יום. סעיף 47 (ה) (1) - בעבירה שגרמה לתאונת דרכים בה נהרג אדם.
בעבירות של גרם מוות ברשלנות או בעבירות אחרות במקרים מיוחדים כמו עבירת שכרות בפעם השנייה, תאונת דרכים חוזרת, עבירת מהירות גבוהה חוזרת ונשנית ועוד מקרים מיוחדים, לבית המשפט מסורה סמכות לפסול את רישיון הנהיגה עד תום ההליכים המשפטיים.
השבתת כלי רכב

קצין משטרה מוסמך ליטול את רישיון הרכב, אם יש לו יסוד סביר להניח שיוגש כתב אישום. בסמכותו למסור הודעת איסור שימוש ברכב ל־30 יום וליטול את רישיון הרכב. ניתן לתקוף את ההחלטה במצבים הבאים:
אם הרכב נלקח ללא ידיעתו או הסכמתו של הבעלים.
אם מי שנהג ברכב פעל בניגוד להוראותיו של בעל הרכב, אשר עשה ככל שביכולתו כדי למנוע את התרחשות העבירה.
בית המשפט יכול להורות על השבתת כלי הרכב לתקופה של עד 60 יום אם הוא מרשיע את הנהג בעבירה לפי התוספת השביעית. בפועל פסילה זו אינה שכיחה. ישנם אף נהגים המוכרים את רכביהם ברגע שמתברר להם כי ישנה סכנה שרכביהם יושבתו ולפני ההשבתה ממש.
הערות שוליים

↑  שחר הזלקורן, מהירות מעל המותר בחוק: 0.5% מהתאונות, באתר ynet, 7 באוגוסט 2012
↑  שחר הזלקורן, מהירות מופרזת - אכיפה מופרזת?, באתר ynet, 5 בינואר 2011
↑  מהירות, הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, אתר השירותים והמידע הממשלתי
1 2  השנתון הסטטיסטי ל-2015, משטרת ישראל
↑  שחר הזלקורן, TheCar, מהירות ותאונות: "עבירה ששכיחותה נמוכה ביותר", באתר ynet, 2 במרץ 2015
1 2  רועי צוקרמן, מדינת עברייני תנועה: אחד מכל 8 נהגים הורשע ב-2013, באתר ynet, 16 בדצמבר 2014
1 2 3  בחינת הקשר בין עברייני תנועה סדרתיים, מאפייניהם הדמוגרפיים והחברתיים-כלכליים ותאונות דרכים, רוני פקטור (בית הספר לקרימינולוגיה, אוניברסיטת חיפה) ודוד מהלאל (המכון לחקר התחבורה), אוגוסט 2012
1 2  תמר תומר פישמן (למ"ס-אגף תשתית כלכלה) ויורי גובמן (למ"ס-אגף מדען ראשי), נייר עבודה 81-היסטורית הרשעות בעבירות תנועה ואחריות נהגים לתאונות דרכים, הלמ"ס-דצמבר 2013
↑  יוסי אלי‏, הנתונים חושפים: בתוך שנה - מספר נהגי האוטובוס שעברו עבירות תנועה הוכפל, באתר וואלה, 18 בפברואר 2016
↑  חולשה אחת של הנתונים היא אי הפרדה בין חומרות שונות של עברות (כגון אי הפרדה בין נהיגה במהירות גבוהה ב-25 קמ"ש מהמהירות המותרת לנהיגה במהירות גבוהה מעל 41 קמ"ש). החוקרים המליצו לקיים מחקר המשך גם בגלל תקופת המחקר הקצרה יחסית והתמשכות התהליכים המשפטיים וגם בשל שינויים במדיניות האכיפה לאורך השנים.
1 2 3  איתן לבונטין, חזקת הבעלות בעבירות תעבורה: כיצד מרשיעים חפים מפשע, פוטרים אשמים, רומסים משפט ומעודדים עבריינות, המכון הישראלי לדמוקרטיה, אוגוסט 2016
↑   אורן דורי, הבלוף נחשף: לא תאמינו בכמה קמ"ש מצלמת המהירות של המשטרה תתפוס אתכם, באתר TheMarker‏, 24 בפברואר 2016
↑  אודי עציון, יו"ר הרשות למשטרה: "מצלמות האכיפה הדיגיטליות חסרות ערך", באתר ynet, 28 ביוני 2016
↑  ניידות הבטיחות של משרד התחבורה ספטמבר 2017, 3 באוקטובר 2017
↑  אבי אשכנזי, דוח מהדור ה-3: סלולרי בשירות משטרת ישראל, באתר nrg‏, 31 במרץ 2010
↑  וואלה! רכב‏, "איך אני נוהג": המלשינון בפיקוח משרד התחבורה נכשל, באתר וואלה, 18 בינואר 2017
1 2  מבקר המדינה, דו"ח שנתי 67א, הפרק המוקדש לרשות הלאומית לבטיחות בדרכים
↑  רוני פקטור, פיתוח ובחינה אמפירית של מודל חדשני לאכיפת עבירות תנועה ביישובים ערבים בישראל המבוסס על שיתוף הציבור, אוקטובר 2016
↑  ישראל 50 בעמוד על שנת 1968
↑  שמעון איפרגן, ‏עבירות התנועה שיובילו להחרמת המכונית, באתר ‏מאקו‏, 11 בינואר 2023
↑  החומרה וההשלכות של נהיגה בזמן פסילת רישיון, באתר ‏מאקו‏, 21 בספטמבר 2023
↑  פסילה מנהלית - אפשרותו של קצין משטרה לפסול רישיון נהיגה לפני קיום משפט, באתר הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, ‏16 ביוני 2020
אכיפה נגד עבירות תנועה בסיוע רחפנים
פרוטוצראס

| פרוטוצראס |
| --- | --- |
  שלד ואיור של פרוטוצראסים
תקופה
סוף אוליגוקן-תחילת מיוקן 33–20.6 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכפילי פרסה
תת־סדרה:: מעלי גירה
משפחה:: פרוטוצרטיים
סוג:: פרוטוצראס
מינים
 Protoceras celer  Protoceras neatodelpha  Protoceras skinneri
שם מדעי
 Protoceras ‏מארש, 1891

פרוטוצראס (שם מדעי: Protoceras; קרניים מוקדמות) הוא סוג של פרסתן שחי בערבות אמריקה הצפונית בסוף האוליגוקן עד לתחילת המיוקן. פרסתן זה היה שייך למשפחה הנכחדת פרוטוצרטיים שהייתה קרובה לאנטילוקפריים ולאיילים.
מאובני הפרוטוצראס התגלו וקיבלו שם ב-1891 בידי הפלאונטולוג המפורסם עתניאל מארש. מהסוג נתגלו וסווגו שלושה מינים שונים.
יונק זה הגיע לגובה מטר, למשקל 50–95 ק"ג והוא דמה במראהו לאייל אך על גולגולתו היו שלוש זוגות קרניים שכנראה צופו בעור בדומה לקרני הג'ירף. הוא השתמש בהם כדי להילחם עם זכרים על נקבות. הנקבות לעומתם היו בעלות זוג קרניים קטנות על ראשם.
בניגוד לרוב מעלי הגירה לפרוטוצראס היו ניבים קדמיים בקדמת לסתו והוא היה בעל אצבעות רגליים בעלות ארבע ציפורניים אשר רק כמה מהם נגעו בקרקע. הוא היה אצן מהיר שחי בערבות והמדבריות לצד אוכלי שב נוספים, אולי בעדרים ושימש כמזון לטורפי הערבות.
עירית תמרי

| --- | --- |

עירית תמרי
 לידה:  15 באפריל 1976 (בת 48) ישראל
 לאום:  יהודיה
 מקום לימודים:  המדרשה לאמנות, בצלאל
 תחום יצירה:  אמנות
 https://www.irittamari.com
עירית תמרי (נולדה ב-15 באפריל 1976) היא אמנית ישראלית, שנודעת בעיקר בזכות עבודותיה אשר בוחנות את מרחבי הצילום מתוך פרספקטיבה פיסולית, ציורית, צילומית
ואדריכלית באמצעות הפיכת צילום לחומר גלם. היא גוזרת את צילומיה, מפרקת ומרכיבה אותם מחדש לכדי עולם תלת־ממדי.

עבודותיה הוצגו בגלריות ומוזיאונים בישראל ומחוצה לה ובהם: מוזיאון אשדוד לאמנות, מוזיאון הרצליה, מוזיאון ארץ ישראל, בית האמנים בירושלים, גלריה אינדי, גלריה שלוש, וגלריה זומר אמנות עכשווית.
Screen saver - שומר מסך
Confronting a Statue - לנוכח פסל
The Blue - מרום
קורות חיים

עירית תמרי גדלה והתחנכה בקיבוץ צרעה ובהמשך בקיבוץ נען.
בין השנים 1999–2003 למדה במדרשה לאמנות ושנתיים לאחר מכן למדה לתואר שני באומנות בבצלאל.
עם סיום התואר השני עברה להתגורר בסין, שם למדה סינית במשך שנתיים באוניברסיטה ללימודי שפות בבייג'ינג.
כעבור חמש שנים, בשנת 2009, חזרה ארצה וקיבלה מלגת הצטיינות מטעם משרד הקליטה לתושבים חוזרים.
בין השנים 2017–2018 למדה תמרי לתואר שני בתולדות האומנות באוניברסיטת תל אביב.
תערוכות

2003-
נעורים געגוע, אמנות הארץ, רידינג, תל אביב,
תערוכת בוגרים, המדרשה לאמנות, מכללת בית ברל
2004-
תערוכת בוגרי צילום, מוזיאון לצילום תל חי.
2005-
Shed, מוזיאון ינקו-דאדא, עין הוד. (תערוכת יחיד)
יותר מזה, תערוכת אינסטליישנים, גלריית זומר, תל אביב
2007-
The grand opening of Parcour Gallery, בייג'ינג
NY Arts Space ,China Kan Kan, בייג'ינג
CIGE, יריד אומנות בינלאומי, בייג'ינג
2010-
רומנסה משפחתית, הגלריה בבצלאל, תל אביב
2011–
יפו-ת"א, בצלאל, תערוכת בוגרי תואר שני באמנויות, נמל יפו.
2012-
טריאלוג, הגלריה בקיבוץ נען
חדרי פלאות, מוזיאון הרצליה
CITYISM, גלריה שלוש, תל אביב
NADA Art Fair ,The Artis Shuk ניו יורק
Jia Li Gallery ,Hao Jiu Bu Jian Le, בייג'ינג (תערוכת יחיד)
2013-
ביאנלה לרישום, רשמים 5 - מעבר לנייר, בית האמנים, ירושלים
קל מחומר - אמנות הנייר בישראל 2 ,מוזיאון ארץ ישראל, תל אביב
Come Closer, גלריה אורי פיינברג, תל אביב
פסיטבל ניסוי כלים 10 ,פסטיבל אמנות רב תחומי, תל אביב
דופק מקומי, בית האמנים, תל אביב
2014-
היער, גלריית המדרשה, המדרשה לאמנות
טופוגרפיה זמנית, רדליין מעבדה דרומית לאמנות, באר שבע
ART SOUTERRAIN, יריד לאמנות עכשווית, מונטריאול, קנדה
נגזרות, גלריה קו 16, תל אביב
Local Elevation, מלון בראון, תל אביב
2015-
שחיית פרפר, גלריה אינדי, תל אביב
מבט פנימי, מוזיאון הרצליה
2016-
כל מקום אפשרי, תערוכה משולשת בגלריה העירונית ברחובות
Israel In Made, גאונז'ו, סין
מרחק נגיעה, מוזיאון אשדוד
2017-
תערוכת זוכי פרס משרד התרבות 2016 ,מוזיאון בת ים
פרויקט ליבלינג, המרכז לשימור, אידלסון 29 ,תל אביב
לנוכח פסל, גלריה בסיס, הרצליה (תערוכת יחיד)
Photo – Synthesis, ליברמן 8 הגלריה החדשה של עודד שתיל, תל אביב (תערוכת יחיד).
פרסים והוקרה

2003 – מלגת הצטיינות לצילום לבוגרי המדרשה
2009 - מלגת הצטיינות מטעם משרד הקליטה לתושבים חוזרים
2012 - Artis Career development, ניו יורק
2015 - Asylum-Arts, ניו יורק
2016 - פרס עידוד היצירה
2017 - מלגת מפעל הפיס לקטלוג.
חיים אישיים

תמרי נשואה למשקיע הנדל"ן ברק פזטל ולהם שני בנים.
פנים (טופולוגיה)

הנקודה p נמצאת בפנים של הקבוצה V שכן הקבוצה V מכילה סביבה של p.
בטופולוגיה, הפְּנים של קבוצה הוא אינטואיטיבית אוסף הנקודות שנמצאות "בתוך" הקבוצה ולא על השפה שלה. נהוג לסמן את הפנים של קבוצה  A ב- {\mbox{Int}}(A) או ב- A^{\circ }.
הגדרה פורמלית

ישנן כמה דרכים שקולות להגדיר את הפנים של קבוצה:
תהא  A קבוצה כלשהי במרחב טופולוגי. נגדיר את הפנים שלה,  {\mbox{Int}}(A), בתור קבוצת כל הנקודות  x\in A כך שקיימת קבוצה פתוחה  B כך ש- x\in B\subseteq A - כלומר, הקבוצה  A היא סביבה של  x.
תהא  A קבוצה כלשהי במרחב טופולוגי. נגדיר את הפנים שלה בתור הקבוצה הפתוחה הגדולה ביותר שמוכלת ב- A. על פי הגדרה זו, הפנים הוא איחוד כל הקבוצות הפתוחות המוכלות ב- A.
תהא  A קבוצה כלשהי במרחב טופולוגי. נגדיר את הפנים שלה באמצעות הנוסחה הבאה המערבת משלים וסגור:  {\mbox{Int}}(A)=({\overline {A^{c}}})^{c}.
הגדרה פורמלית > דוגמה

נחשב את הפנים של הקטע הסגור  [0,1] בישר הממשי.
ולכן הפנים של  [0,1] הוא הקטע הפתוח  (0,1).
תכונות הפנים

נשים לב שרבות מתכונות אלו מזכירות את תכונות הסגור.
כל קבוצה פתוחה שווה לפנים שלה:  A={\mbox{Int}}(A). בפרט הפנים הוא קבוצה פתוחה ולכן  {\mbox{Int}}(A)={\mbox{Int}}\left({\mbox{Int}}(A)\right).
A\subseteq B\Rightarrow {\mbox{Int}}(A)\subseteq {\mbox{Int}}(B)
{\mbox{Int}}(A)\cup {\mbox{Int}}(B)\subseteq {\mbox{Int}}\left(A\cup B\right)
{\mbox{Int}}\left(A\cap B\right)={\mbox{Int}}(A)\cap {\mbox{Int}}(B)
חוץ

החוץ של קבוצה  A, המסומן  {\mbox{Ext}}(A), מוגדר כפנים של המשלים שלה:  {\mbox{Ext}}(A)={\mbox{Int}}(A^{c}). באופן שקול, ניתן להגדיר את החוץ כמשלים של הסגור:  {\mbox{Ext}}(A)=({\mbox{Cl}}(A))^{c}.
השפה של קבוצה, היא קבוצת האיברים במרחב שלא נמצאים בפנים שלה ולא נמצאים בחוץ שלה.
ראו גם

נקודת מרכז
פקודת המלט

פקודת המלט, 1944 היא פקודה משנת 1944 שהסדירה את ייצור המלט ומכירתו בארץ ישראל שתחת המנדט הבריטי, וממשיכה להסדיר זאת במדינת ישראל. הפקודה מטילה הגבלות חמורות ולא שגרתיות על ייצור מלט ושיווקו.
סעיף 3(1) לפקודה קובע: "אסור לשום אדם לייצר, או לנסות לייצר, מלט על ידי תהליך שהוא בכל מקום שהוא בארץ, אלא אם כן קיבל מאת שר המסחר והתעשייה או שר האוצר רישיון המתיר לו לעשות את הדבר הזה". רישיון כזה נתון כעת רק לחברת נשר מפעלי מלט ישראליים, המהווה מונופול בתחום זה. סעיף 3(3) מחמיר הגבלה זו בקובעו: "אסור לשום אדם להחזיק ברשותו מלט שיוצר בארץ שלא בהתאם לרישיון הניתן לפי סעיף זה".
סעיף 6(1) מגביל באופן דומה את יבוא המלט: "אסור לשום אדם לייבא מלט לארץ אלא אם כן קיבל מרשות המכס רישיון ליבואו".
סעיף 4 מגביל גם את שיווק המלט, ובכך מחזק את ההגבלות שצוינו לעיל. הסעיף קובע: "אסור לשום קמעונאי של מלט להחזיק ברשותו כל מלט, זולת מלט שנוצר בארץ או שיובא לארץ על ידי בעל רישיון על פי פקודה זו".
למדינה נתונה סמכות להחרים מלט שאינו עומד בהגבלות דלעיל, וכן להחרים את האמצעים ששימשו להובלתו.
על המלט המיוצר בארץ מוטל בלו, ועל המלט המיובא מוטל מכס.
על המפר את המגבלות שבחוק מוטלים עונשים, שהמדינה רשאית להמירם בכופר.
במשפט שבו עולה לדיון השאלה האם שולם המס החל על המלט או האם ייצורו או החזקתו של המלט היו כדין, חובת ההוכחה חלה על הנתבע.
בתיקון לפקודת המלט, שאושר בכנסת בדצמבר 2013, נקבע בפקודה החיוב, של מי שמייצר מלט או משווקו באריזות, לארוז את המלט גם בשקים שמשקלם אינו עולה על 25 קילוגרם. בהצעת התיקון נטען כי התיקון בא להקל על פועלי הבניין, שנאלצו להרים שקי מלט במשקל הנפוץ, 50 קילוגרם, עם זאת, ניכר כי מטרת התיקון היא לשמור על ריכוזיות בענף המלט בארץ להקשות על תחרות.
ראו גם

מלט בישראל
הערות שוליים

↑  הצעת חוק לתיקון פקודת המלט (מס' 2) (משקלם של שקי מלט), התשע”ד-2013, ה"ח הכנסת 531 מיום 17 בדצמבר 2013
↑   אורה קורן, רגולציה מיותרת שתפגע בתחרות, באתר TheMarker‏, 3 בנובמבר 2013
פטר ארבן

פטר ארבן נראה בתמונה שני משמאל בועט בכדור
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
פטר ארבן (בצ'כית: Petr Erben;‏ 21 במרץ 1921 – 5 באפריל 2017) היה כדורגלן יהודי, ששיחק בליגת הכדורגל בגטו טרזינשטאט ושרד את השואה.
קורות חיים

ארבן נולד במורבסקה אוסטרבה שבצ'כוסלובקיה בשם פטר אייזנברג. בנם של קלרה אייזנברג (לשעבר קאסלר) וארתור אייזנברג ואח לפאול אייזנברג. ארבן, שהיה ספורטאי מגיל צעיר, עסק בסקי, הוקי קרח, אתלטיקה וכדורגל.
היה פעיל מנעוריו בתנועה הנוער הציונית "בלאו וייס".
קורות חיים > תקופת השואה

בתקופת השואה עבר חמישה מחנות ושרד את כולם: טרזינשטאט, אושוויץ, בירקנאו, מאוטהאוזן וגוזן.
בגיל 21 נשלח לגטו טרזינשטאט. בטרזינשטאט הייתה ליגת כדורגל. בליגה זו היו 12 קבוצות אשר שיחקו מדי יום ראשון. במקום הראשון בליגה הייתה קבוצת הטבחים, אשר שחקניה קיבלו יותר אוכל, לעומת האחרים ששיחקו בתנאי רעב. מאחר שהיו טרנספורטים לאושוויץ והתחילו להיות פחות ופחות שחקנים, עקב מחסור בשחקן באחת הקבוצות פנו לארבן שימלא את מקומו. ארבן נענה לכך לאחר שקיבל את תמיכתו של פרדי הירש, שריכז את תחום החינוך הגופני בגטו, ונרצח בהמשך באושוויץ. ארבן הפך לשחקן מפורסם בגטו, והיה מבוקש לחתימות על ידי מעריציו. ב-1944 לוהק בכפייה להשתתף בסרט התעמולה הנאצי שצולם בגטו, בניסיון לְהָזֵם את "השמועות" על מצבם של היהודים שגורשו למזרח. בהמשך נשלח עם רוב יושבי הגטו לאושוויץ.
בראיון עמו סיפר, שכשהגיעו לאושוויץ, עצרו אותו הגרמנים, ששמעו כבר את שמו המפורסם, ואמרו לו לשחק עבורם. ארבן הסתכל על אחד הנאצים ואמר לו:"היה לי בן דוד בגילך" והחייל הנאצי ענה לו "אתה רואה את הארובות? משם יוצאים כל חברך שבאו איתך וגם בן דודך". ברגע הזה החליט לסרב ולא לשחק כדורגל עבור הנאצים ותחת שמם. בזכות חוסנו הגופני שרד את השואה.
קורות חיים > לאחר השואה

לאחר מלחמת העולם השנייה חזר פראג שם עסק בפעילות ציונית. ב-1948 עבר לצרפת במטרה לעלות לא"י זאת מאחר שהשלטון הקומוניסטי בצ'כיה לא אפשר עלייה ישירה מהמדינה. ארבן עלה עם אשתו אווה לישראל בשנת 1949 ויחד הקימו משפחה. כבר בשנת עלייתם לארץ ישראל נולדה בחיפה בתם הבכורה דניאלה, ואחריה נולד אלון. שבע עשרה שנים אחרי הולדתו נולד בנם הצעיר של הזוג - אמיר.
עבד בחברת "יובל גד" באשקלון, והיה שותף להנחת קווי המים בנגב. בהמשך עבד כקבלן עצמאי ברחבי הארץ בחברת פ. א. ארבן בע"מ, אשר מנוהלת כיום על ידי בנו האמצעי אלון. ארבן הלך לעולמו ב-5 באפריל 2017. הוא הותיר אחריו אישה ושלושה ילדים.
הנצחה

פטר ארבן מוזכר בסרט "ליגה טרזין", על ליגת הכדורגל בגטו. ארבן עצמו כתב ספר אוטוביוגרפי- "בעקבות עצמי" שבו מתוארת גם פעילותו כשחקן כדורגל בגטו.
פטר ארבן השתתף בסרט "פרדי היקר", סרט דוקומנטרי אודות פרדי הירש. הסרט משלב ראיונות עם ניצולים שהכירו את פרדי וכן צילומי ארכיון ואנימציה. בסרט מספר פטר על היכרותו עם פרדי ועל חוויות משותפות.
לקריאה נוספת

"בעקבות עצמי - פטר ארבן", זמורה-ביתן, 2001
הערות שוליים

↑  Czech Holocaust survivor Petr Erben dies in Israel | Prague Monitor, praguemonitor.com (באנגלית)
↑  בית טרזין - פטר ארבן
↑  עופר אדרת, כוכב הכדורגל מגטו טרזין מת בגיל 96, באתר הארץ, 11 במאי 2017
↑   ערוץ 2 - כדורגל בצל המוות - פטר ארבן, סרטון בערוץ "Gil Yifrach", באתר יוטיוב (אורך: 11:49)
↑  דף לזכרו של פטר ארבן באתר שגרירות צ'כיה בישראל.
↑  Petr Erben passed away, Embassy of the Czech Republic in Tel-Aviv, ‏5/4/2017
↑  ליגת טרזין
↑  הסרט "פרדי היקר" באתר כאן 11. בימוי ותסריט: רובי גת. מפיק: שחר בן-חור.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260833705171  GND: 129788732  LCCN: no2001057002  NKC: jn20020918008  NTA: 244004560  VIAF: 45391470   WorldCat (עם VIAF): 45391470
פרובינציית נסאו

פרובינציית נסאו הייתה מחוז של המדינה החופשית פרוסיה, שפוצלה על ידי הנאצים בשנת 1944 מפרובינציית הסן-נסאו, ופורקה לאחר מלחמת העולם השנייה.
היסטוריה

בשנת 1866 הצטרפו נסיכות הבוחר מהסן, דוכסות נסאו והעיר החופשית פרנקפורט לאימפריה האוסטרית במלחמת אוסטריה–פרוסיה, ובסוף המלחמה סופחו לממלכת פרוסיה, ושולבו יחד עם שטחים מהדוכסות הגדולה של הסן ליצירת פרובינציית הסן-נסאו.
לאחר סיום מלחמת העולם הראשונה נכללה הפרובינציה במדינה החופשית פרוסיה, ובשנת 1944 פוצלה הפרובינציה לפרובינציית הסן ולפרובינציית נסאו. לאחר מלחמת העולם השנייה נכללו שטחי הפרובינציה בשטח הכיבוש האמריקאי, כחלק מהסן הגדולה, ובשנת 1946 נכללו במדינת הסן בגרמניה המערבית.
פרובינציית סקסוניה

פרובינציית סקסוניה הייתה מחוז של ממלכת פרוסיה, ולאחר מכן של המדינה החופשית פרוסיה. לאחר מלחמת העולם השנייה צורפו שטחי המחוז לסקסוניה-אנהלט ולתורינגיה שבשטח הכיבוש הסובייטי.
היסטוריה

בשנת 1816 הוקמה פרובינציית סקסוניה, על ידי מיזוג השטחים הבאים:
דוכסות מגדבורג ונסיכות הלברשטדט (אנ'), שהיו חלק מממלכת וסטפאליה.
שטחי מרקיזות ברנדנבורג שהיו ממוקמים מערבית לנהר האלבה.
שטחים שהשתייכו לממלכת סקסוניה וסופחו לפרוסיה על פי החלטת קונגרס וינה.
נסיכות ארפורט, ועוד שטחים שהשתייכו לנסיכות הבוחר ממיינץ.
הפרובינציה הייתה מאוד עשירה, והתברכה בחקלאות ובתעשייה מאוד מפותחת.
לאחר סיום מלחמת העולם הראשונה נכללה הפרובינציה במדינה החופשית פרוסיה, שהייתה חלק מרפובליקת ויימאר, ולאחר מכן חלק מגרמניה הנאצית.
ב-1 ביולי 1944 פוצל המחוז לשלושה חלקים: אזור ארפורט מוזג עם אזור שמלקלדן שהשתייך לפרובינציית הסן-נסאו, וצורף למדינת תורינגיה. אזור מגדבורג הפך לפרובינציית מגדבורג, ואזור האלה הפך לפרובינציית האלה-מרזבורג. בתחילת 1945 מוזגו פרובינציות מגדבורג והאלה, ליצירת פרובינציית סקסוניה מחדש.
לאחר מלחמת העולם השנייה, נכללו שטחי הפרובינציה בשטח הכיבוש הסובייטי, שמיזגו את שטחי הפרובינציה עם המדינה החופשית אנהלט למדינת סקסוניה אנהלט.
פרדס (מרכז לחינוך ערכי)

פרדס הוא מרכז לחינוך ערכי שהוקם על ידי בוגרי השומר הצעיר שמטרתו לחזק את החינוך החברתי ערכי במסגרות פורמליות ובלתי פורמליות.
פרדס הוקם בשנת 2003 על ידי בוגרי השומר הצעיר במטרה להרחיב את השפעתם על החברה הישראלית וכמו כן לספק מקור פרנסה נוסף לבוגרי התנועה. בשנים הראשונות פעל תחת תנועת השומר הצעיר אך לאחר שגדל היקף הפעילות הוא עבר לפעול תחת קיבוץ פלך. כיום עובדים בפרדס 10 חברים קבועים ועוד עשרות מדריכים על בסיס לא קבוע. באופן רשמי פרדס הוא ענף של קיבוץ פלך, אך בפועל מתנהל כקואופרטיב.
תחומי פעילות

פרדס נוער מתמקד בהעברת סדנאות וסמינרים לבני נוער בשלל נושאים כגון: חברה וכלכלה, דמוקרטיה, מין ומיניות, תרבות הצריכה, החברה הישראלית, שואה וגבורה במסגרת מורשת - בית עדות ע"ש מרדכי אנילביץ' ועוד.
פרדס מבוגרים הוקם בשנת 2012 על ידי חברי קיבוץ פלך ותחומי התוכן המרכזיים שלו כוללים: חינוך ערכי, סמכות הורית, העשרת צוותי מחנכים ועוד.
הערות שוליים

↑  סרט כחול עם שרוך לבן
↑  שיחה על מין בגובה העיניים
↑  הצצה לעולם אחר
פסגת מרסד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  3,567 מ' 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מיקום:  מחוז מדרה, ארצות הבריתארצות הברית
 רכס הרים:  סיירה נבדה, רכס קלארק 
 קואורדינטות:  37°38′07″N 119°23′42″W﻿ / ﻿37.6352°N 119.395°W﻿ / 37.6352; -119.395
  (למפת קליפורניה מוגדלת) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטפסגת מרסד(למפת קליפורניה רגילה) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטפסגת מרסד(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה פסגת מרסד(למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה פסגת מרסד
 
פסגת מרסד (באנגלית: Merced Peak) היא פסגה ברכס קלארק, בשטח הפארק הלאומי יוסמיטי, במחוז מדרה, במדינת קליפורניה שבארצות הברית.
גאוגרפיה

גובהה של הפסגה 3,567 מטרים מעל פני הים, והיא הגבוהה בפסגות רכס קלארק (הפסגה גבוהה משלוש הפסגות הגבוהות האחרות שברכס: פסגת רד, שגובהה 3,566 מטרים מעל פני הים; פסגת גריי שגובה 3,527 מטרים מעל פני הים; והר קלארק שגובהו 3,512 מטרים מעל פני הים).
לפי מקורות אחרים גובהה של הפסגה 3,574 מטרים מעל פני הים; והיא הפסגה ה-2,911 בגובה בארצות הברית, וה-451 בגובהה בקליפורניה.
פסגת מרסד ממוקמת בסמוך לגבול הדרומי של הפארק הלאומי יוסמיטי, בסמוך לאגמי אוטוויי; פסגת מרסד ממוקמת 0.8 קילומטרים מדרום לפסגת אוטוויי.
מסלולי הליכה מהר קוורץ (Chiquito pass) דרך מעבר צ'יקיטו (Quartz Mountain), וכן שני מסלולי ההליכה היוצאים לנקודת גליישר, מובילים לפסגת ההר.
היסטוריה > מקור השם

פסגת מרסד נקראת על שם נהר מרסד.
שמו של הנהר ניתן לו ב-29 בספטמבר 1806, על ידי משלחת חקר בהנהגתו של גבריאל מורגה (Gabrial Moraga). מורגה קרא לנהר "נהר גבירתנו של החסד" (Rio de Nuestra Señora de la Merced ) - בספרדית "מרסד" משמעו חסד, על שם חג נוצרי שהוקדש למרים אם ישו (המכונה בנצרות גם "גבירתנו של החסד"), החל ב-24 בספטמבר.
לקריאה נוספת

• R. J. Secor, , PP 28, 409
• United States. National Park Service, , P 193
הערות שוליים

1 2 3 4  מידע גאוגרפי
↑  מידע גאוגרפי על פסגת רד
↑  מידע גאוגרפי על פסגת גריי
↑  מידע גאוגרפי על הר קלארק
↑  מקור לגובה הפסגה, מקור לוגה הפסגה
1 2 3  מידע השוואתי על גובה הפסגה
1 2 3 4 5  • Erwin Gustav Gudde, California Place Names: The Origin and Etymology of Current Geographical Names' P 199
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565555005171  LCCN: sh85083746  VIAF: 238124181   WorldCat (עם VIAF): 238124181