stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תהילים כ'
תוכן המזמור

פסוקים ב-ז: הבטחה או תפילה שה' יענה את דוד בזמן צרותיו, בזכות צדקתו וקורבנותיו. הישועה משויכת לציון, ומובטחת למשיח ה' - ביטויים הרומזים לדוד.
פסוקים ח-ט: השוואה בין הגויים הבוטחים בכוחם, לישראל הנלחמים בשם ה' ומנצחים.
פסוק י: חתימה - תפילה שה' יושיע את המשורר.
מקבילה ארמית

החל משנות השמונים של המאה העשרים זוכה המזמור לתשומת לב מחקרית רבה, בעקבות גילויה של מקבילה חוץ מקראית קדומה, בקטע מתוך פפירוס הכתוב כולו ארמית בכתב דמוטי (Papyrus Amherst 63 (אנ'), טור 12, שורות 11–19). הפפירוס, לקט של טקסטים דתיים, התגלה בלוקסור (תבאי העתיקה) שבמצרים כבר בסוף המאה ה-19, אך במשך עשרות שנים לא הצליחו החוקרים לפענחו בשל שיטת הכתב החריגה. ההערכות לגבי זמנו של הטופס נעות בין המאה הרביעית למאה השנייה לפני הספירה, אך הטקסטים עצמם כנראה קדומים יותר.
הקטע הארמי מכיל קטעים מקבילים, בתוכן ואף במילים עצמן, לפסוקים ב', ג', ה', וּו', וכמה פסוקים נוספים שלא מופיעים בגרסה המקראית, ומתייחס לאל חור ולא ליהוה. ישנן הצעות שונות לגלגולי המזמור עד לשתי צורותיו הסופיות (המקראית והארמית), אך לפי רובן, אף אחת מהצורות שבידינו איננה המקורית, ושתיהן מהוות גלגול של מזמור קדום יותר, כנעני או ארמי.
בליטורגיה היהודית

המזמור נאמר בתפילת שחרית של יום חול, בין אשרי לקדושה דסידרא (אף שאינו מופיע בסדר רב עמרם גאון וגם לא בסדר התפילה של הרמב"ם). מכיוון שפרק זה מכיל בתוכו את המילים ”יַעַנְךָ ה' בְּיוֹם צָרָה”, נוהגים שלא לאמרו בימים מסוימים. בקהילות אשכנז, נוהגים שלא לאומרו בראש חודש, חול המועד, חנוכה, פורים ושושן פורים, י"ד וט"ו של אדר א' בשנה פשוטה (פורים קטן), תשעה באב, ערב יום כיפור וערב פסח, ובקצת קהילות גם בערב ראש השנה, ערב סוכות, ערב שבועות ואסרו חג. בקהילות הספרדים כמו גם בחסידויות מסוימות (כגון חסידות חב"ד) נהוג להימנע מאמירת "למנצח" בכל יום שאין אומרים בו תחנון. כמו כן נהוג שלא לאומרו בעיתות צער (כדוגמת בית האבל). למרות זאת, בחסידות חב"ד נהוג שבשבתות ובימים שאין אומרים בהם תחנון ולא אומרים אות המזמור בתפילה משלימים אותו לאחר התפילה במסגרת שיעור התהילים היומי.
בנוסח איטליה נאמר המזמור כחלק מתחנון של שני וחמישי, ובנוסח זה הוא לא נאמר בין "אשרי" ל"ובא לציון".
בקצת קהילות הוא נאמר גם לפני או אחרי סליחות של יום כיפור קטן.
הפסוק האחרון של המזמור נאמר בתפילה במקומות רבים, כולל בפתיחת תפילת ערבית של חול, והוא נאמר בהבדלה לפי חלק מהמנהגים.
יש הרואים באמירת מזמור זה סגולה ללידה קלה. במאה ה-18 היו שנהגו לומר מזמור זה באוזני יולדת תוך שהם מחליפים את הפנייה ”יַעַנְךָ” (בזכר) לפנייה ”יַעַנֶךְ” (בנקבה), אך רבי יעקב עמדין והחיד"א התנגדו לכך.
בתרבות

על המילים "המה כרעו ונפלו ואנחנו קמנו ונתעודד" שר הזמר אברהם פריד באלבומו רצוננו לראות את מלכנו בלחנו של ליפא שמלצר.
על המילים "יענך" שר הזמר מרדכי בן דוד באלבומו משיח במהרה יבוא.
הערות שוליים

↑  Charles F. Nims, Richard C. Steiner, A Paganized Version of Psalm 20:2-6 from the Aramaic Text in Demotic Script, Journal of the American Oriental Society 103, 1983, עמ' 263–264 doi: 10.2307/601883. הקטע פוענח במקביל גם על ידי החוקרים ההולנדים Sven P. Vleeming ו-Jan-Wim Wesselius
↑  Ziony Zevit, The Common Origin of the Aramaicized Prayer to Horus and of Psalm 20, Journal of the American Oriental Society 110, 1990, עמ' 215 doi: 10.2307/604527
↑  "שיעורי הלכה למעשה", חלק אורח חיים, שלום בער לוין, תמוז תשע"ד - 2014, עמוד י"ב, סעיף יד, מסת"ב 978-0-8266-5234-8. "פסקי הסידור" לרבי שניאור זלמן מליאדי, עמוד תרכג ועמוד לאחריו (מודפס ב"שו"ע הרב", הלינק הוא למהדורה החדשה. ברוקלין, 2008).
↑  ספר המנהגים - מנהגי חב"ד עמוד 17. ובאחורי דף השער של תהילים אהל יוסף יצחק.
↑  הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, סדר תפלות כמנהג בני רומה, ירושלים תשע"ד, עמ' נא.
↑  תפילה ללידה קלה, באתר "בבא קמא"
↑  השיר בערוץ הרשמי של אברהם פריד
↑  השיר להאזנה בערוץ היוטיוב הרשמי של מרדכי בן דוד
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
תקשורת אלקטרונית

ייצוגים גרפיים של נתוני אודיו חשמליים. מדיה אלקטרונית משתמשת בעיבוד אותות אנלוגי (אדום) או דיגיטלי (כחול)
תקשורת אלקטרונית מתייחסת לאמצעי תקשורת המשתמשים באמצעים אלקטרוניים או אלקטרו-מכניים כדי להעביר תכנים לציוד קצה. בניגוד לתקשורת סטטית (כגון מדיה מודפסת), תקשורת אלקטרונית דורשת אמצעים אלקטרוניים לצורך גישה לתכנים. מקורות התקשורת האלקטרונית המוכרים ביותר כוללים הקלטות וידאו ואודיו, מצגות מולטימדיה, מצגות שקופיות, ותכנים מקוונים. עם זאת, מדיה אלקטרונית עשויה להיות בנתוני אלקטרוניקה אנלוגיים או בפורמט נתונים אלקטרוניים דיגיטליים.
היסטוריה > עיבוד אותות חשמליים

ההיסטוריה של עיבוד אותות חשמליים קשורה באופן הדוק להתפתחות הטכנולוגית בתקשורת האלקטרונית, שהחלה במאה ה-18 עם המצאת הקבל, שאיפשר לכידת ואחסון מטענים חשמליים. בשנות ה-30 של המאה ה-19 פותחו שיטות קידוד אנלוגיות, כמו קוד מורס, שאיפשרו העברת מידע למרחקים ארוכים באמצעות אותות חשמליים. מודולציה אלקטרונית פותחה בין השנים 1832 ו-1927 והייתה פיתוח קריטי בהיסטוריה של התקשורת.
ריבוב אלקטרוני, שאיפשר העברת מספר אותות דרך ערוץ אחד, פותח לראשונה בשנת 1853 באמצעות טכניקה הנקראת ריבוב זמן-חלוקה (TDM). דיגיטציה, או המרת אותות אנלוגיים לפורמט דיגיטלי, פותחה לראשונה בשנת 1903 עם המצאת מווסתת פולסים (PCM) לתקשורת טלפונית. הצפנה אלקטרונית, שאיפשרה העברת מידע מאובטחת באמצעות ערוצים אלקטרוניים, פותחה בין השנים 1935 ו-1945 ושיחקה תפקיד קריטי בהתפתחות התקשורת האלקטרונית במהלך מלחמת העולם השנייה. ניתוב מקוון, או היכולת להפנות אותות אלקטרוניים ליעדים ספציפיים, פותח לראשונה בשנת 1969 עם יצירת ARPANET, הקדמה לאינטרנט המודרני. תכנות או היכולת להשתמש באותות אלקטרוניים לשליטה ולמיכון תהליכים, פותחה מאז שנות ה-40 וממשיכה להיות תחום חשוב במחקר ופיתוח בעיבוד אותות חשמליים.
הערות שוליים

↑  Medoff, Norman J.; Kaye, Barbara (2013-03-20). Electronic Media: Then, Now, and Later (באנגלית). Taylor & Francis. ISBN 978-1-136-03041-3.
↑  Evenson, A. Edward (2000). The telephone patent conspiracy of 1876 : the Elisha Gray-Alexander Bell controversy and its many players. Jefferson, North Carolina. ISBN 0-7864-0883-9. OCLC 45128997.
↑  Grosvenor, Edwin S. (2016). Alexander Graham Bell. Morgan Wesson. Newbury. ISBN 978-1-61230-984-2. OCLC 1031985337.
↑  Watson-Watt, Robert (1950). "Oliver Heaviside: 1850–1925". The Scientific Monthly. 71 (6): 353–358. Bibcode:1950SciMo..71..353W. ISSN 0096-3771. JSTOR 20196.
↑  Pratt. Satellite communications.
↑  Stephens, C.E. (במרץ 1989). "The impact of the telegraph on public time in the United States, 1844-93". IEEE Technology and Society Magazine. 8 (1): 4–10. doi:10.1109/44.17681. ISSN 1937-416X. {{cite journal}}:  (עזרה)
1 2  Sterling, Christopher; Kittross, John Michael (2001). Stay Tuned: A History of American Broadcasting. doi:10.4324/9781410604064. ISBN 9781135685119.
↑  Kawamoto, H. (באפריל 2002). "The history of liquid-crystal displays". Proceedings of the IEEE. 90 (4): 460–500. doi:10.1109/JPROC.2002.1002521. ISSN 1558-2256. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Winston, Brian (2002). Media,Technology and Society: A History: From the Telegraph to the Internet. doi:10.4324/9780203024379. ISBN 9780203024379.
↑  Cranch, Geoffrey A.; Nash, Philip J. (2001-05-01). "Large-Scale Multiplexing of Interferometric Fiber-Optic Sensors Using TDM and DWDM". Journal of Lightwave Technology (באנגלית). 19 (5): 687. Bibcode:2001JLwT...19..687C. doi:10.1109/50.923482.
↑  Hauben, Michael. "History of ARPANET - Behind the Net - The untold history of the ARPANET Or - The "Open" History of the ARPANET/Internet" (PDF). jbcoco.com.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4151918-8  NKC: ph119415
ההשתלטות

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  אנמרי ואן דה מונד 
 הופק בידי:  פמק בנינק אנמייק ואן ולייט
 תסריט:  הנס אריק קראן טייס ואן מרל
 שחקנים ראשיים:  הולי מיי ברוד גזה וייס פרנק לאמרס סוזן רדר
 מוזיקה:  מרלין סניטקר
 מדינה:  הולנד 
 חברה מפיצה:  נטפליקס
 הקרנת בכורה:  1 בנובמבר 2022
 משך הקרנה:  88 דקות
 שפת הסרט:  הולנדית
 תקציב:  200,000 יורו
 דף הסרט ב־IMDb
 
ההשתלטות (באנגלית: The Takeover) הוא סרט דרמה הולנדי משנת 2022 בבימויה של אנמרי ואן דה מונד. הסרט עוסק בהאקרית צעירה אשר נקלעת בלי כוונה למזימת ריגול בינלאומית.
עלילה

מאל בנדיסון (הולי מיי ברוד) היא האקרית הולנדית צעירה בעלת מוסר מפוקפק. לפרנסתה היא עובדת כבודקת תוכנה עבור חברות שונות. חייה מתהפכים כאשר היא מואשמת ברצח על לא עוול בכפה. בזמן שהיא מנסה להבין מי טרח לזייף את הראיות נגדה, היא מגלה שהיא עצמה הפכה למטרה עבור מתנקש מסתורי וחסר רחמים. תוך כדי שהיא נמלטת ממשטרת הולנד ומהמתנקשים גם יחד, היא חושפת מזימת ריגול בינלאומית אשר עלולה לאיים על הולנד כולה.
תקרת שכר (ספורט)

בספורט מקצועני, תקרת שכר היא חוק או הסכם קיבוצי המגביל את סכום הכסף שקבוצה יכולה לשלם לשחקניה כמשכורת. הגבול נקבע על ידי הגבלה יחידנית (הגבלת משכורת לשחקן בודד) או הגבלה קבוצתית (הגבלת הסכום הכולל של המשכורות שהקבוצה משלמת לשחקניה), או על ידי שתי ההגבלות יחד. מספר ליגות ספורט מקצועניות אימצו את שיטת תקרת השכר, כדי להפחית את העלויות הכוללות של שכר השחקנים וכדי ליצור שוויון וסטנדרט אחיד בין כל קבוצות הליגה.
סיבה נוספת לקיום תקרת שכר היא מניעת תחרות פרועה בין קבוצות על שחקנים, שתוצאתה תשלום סכומי העברות ושכר מוגזמים שעלולים לפגוע ביציבות הפיננסית של הקבוצות ושל הליגה. במספר ליגות קיים מתאם ישיר בין תקרת השכר להכנסות הליגה, ובכך מושגת מטרה כפולה - לשחקנים יש עניין בהגברת הכנסותיה של הליגה כדי שתקרת השכר תעלה בהתאם.
בליגות בהן השחקנים מאוגדים נקבעת תקרת השכר בהסכמים קיבוציים שנחתמים מדי מספר שנים בין הליגה ובעלי הקבוצות לבין האיגוד היציג של השחקנים.
שימוש

ברחבי העולם ישנם שלושה מוקדים מרכזיים של שימוש בתקרת שכר, כשהמוקדים המרכזיים נמצאים ביבשות אמריקה הצפונית ואוסטרליה, שם כמעט כל ליגות הספורט המקצועניות משתמשות בהגבלת שכר מסוג מסוים. להלן רשימת הליגות ברחבי העולם המשתמשות בסוגים שונים של תקרות שכר, לפי מוקדים:
צפון אמריקה:
ליגת ה-NFL (פוטבול)
ליגת ה-NHL (הוקי קרח)
ליגת ה-NBA (כדורסל)
ליגת ה-MLS (כדורגל)
ליגת ה-NWSL (כדורגל נשים)
ליגת ה-NLL (לקרוס)
ליגת ה-CFL (פוטבול קנדי)
ליגות משניות במגוון ענפי ספורט
אוסטרליה וניו זילנד:
ליגת הפוטבול האוסטרלית
ליגת העל האוסטרלית בכדורגל
ליגת העל האוסטרלית בכדורסל
ליגת הרוגבי האוסטרלית
אליפות ה-ANZ (נטבול אוסטרלי - ניו זילנדי)
גביע מיטרה 10 (ליגת העל הניו זילנדית ברוגבי)
הקבוצות האוסטרליות, הדרום אפריקניות והניו זילנדיות בסופר רוגבי (אליפות חצי הכדור הדרומי ברוגבי יוניון)
אירופה:
ליגת ה-KHL הצפון אירופית (הוקי קרח)
שתי ליגות הרוגבי העליונות באנגליה - ברוגבי יוניון וברוגבי ליג
ליגת העל הצרפתית ברוגבי יוניון
ארבע הקבוצות הוולשיות בליגת ה-Pro12 ברוגבי יוניון
תקנות אופ"א לתחרות כלכלית הוגנת הן סוג של תקרת שכר, הנקבעת על פי כמות ההכנסות של קבוצה ומגבילה את הוצאותיה בהתאם. הן תקפות בכל הליגות שתחת פיקוחה של אופ"א.
↑  ליגת ה-NBA משתמשת בתקרת שכר רכה ובמס יוקרה, ליגת ה-MLB לא משתמשת בתקרת שכר כלל
1 2  תקרת שכר לא רשמית
סוגי הגבלות שכר

ישנם שני סוגים עיקריים של תקרות שכר: תקרת שכר קשה ותקרת שכר רכה. ההבדל ביניהן הוא מה שקורה כשקבוצה עוברת את תקרת השכר (בין במשכורת של שחקן יחיד ובין במשכורות כלל השחקנים) - בליגות בעלות תקרת שכר קשה כל חריגה מההגבלות אסורה, ועלולה לגרור אחריה עונשים משמעותיים כמו ביטול חוזים בין שחקנים לקבוצות ונישול תארים שהקבוצה זכתה בהם בעת הפרתה את חוקי השכר. לעומת זאת, בליגות בעלות תקרת שכר רכה, כמו תקרת השכר של ה-NBA, ישנה אפשרות לחרוג מתקרת השכר תחת נסיבות ותנאים מסוימים, או תחת הידיעה שההפרה תגרור קבלת עונש ידוע מראש, כגון מס מיוחד שמשלמת הקבוצה לליגה על חריגה (מס יוקרה או מס מותרות) או קנס ספציפי. במרבית הליגות בהן קיימת תקרת שכר, היא מתעדכנת באופן שנתי על בסיס אחוז מסוים מהכנסות הליגה בעונה הקודמת.
סוג נוסף של הגבלת שכר הוא קביעה של רצפת שכר, שהיא הכמות המינימלית שקבוצה חייבת לשלם לשחקניה בסיכום כל משכורותיהם. רצפת שכר אינה מתייחסת לשכר מינימלי של שחקן בודד, שכן קביעת סכום זה היא באחריות הליגה (בדרך כלל כתוצאה מהסכם קיבוצי עם ארגון השחקנים שלה, המאגד את שחקניה באיגוד מקצועי) ותקפה לגבי השחקנים ולא לגבי הקבוצות. רצפת שכר היא בדרך כלל רכה, אך בליגות מסוימות (כגון ליגת ה-NFL) מונהגת רצפת שכר קשה. שילוב של רצפת שכר ותקרת שכר באותו סכום יוצרת מצב של חוזה אחיד, שיטת תשלום המונהגת בליגות הספורט המשניות באמריקה הצפונית, שבהן כל שחקן מקבל את אותו סכום כסף.
אטימולוגיה

ההתייחסות להגבלת השכר באופן טבעי כ"תקרה" ולא כ"רצפה" נובעת מהעובדה שרוב הליגות המשתמשות בהגבלה עושות זאת כדי ליצור שוויון. גורמים המונעים שוויון נובעים מכך שרוב ליגות הספורט (וספורט בכלל) מתנהלות באופן קפיטליסטי המעודד תחרות, ובדרך כלל קבוצות מסוימות מרוויחות יותר מהשאר (עקב זכייה בתארים או שוק גדול יותר). כדי להשאיר את התחרות בשוויון, כך שלכל קבוצה יהיה סיכוי לתואר, יש לשים "תקרה" דווקא, כדי שהשכר לא יעלה יתר על המידה.
הערות שוליים

↑  קבוצת מלבורן סטורם מליגת הרוגבי האוסטרלית נענשה בנישול של שישה תארים בסך הכל על הפרתה את חוקי השכר של הליגה בשנים 2006–2010
תמיד חלמתי (שיר)

"תמיד חלמתי" הוא סינגל של הזמר-יוצר הישראלי אליעד נחום, שיצא לאור ב-3 ביולי 2017, כשיר הנושא של אלבום האולפן השלישי שלו, שנקרא גם הוא בשם זה.
רקע וכתיבה

השיר הוא בלדת פופ שנכתבה והולחנה על ידי נחום עצמו, ביחד עם ראובן ארגאי מלהקת ההיפ הופ "אקסום", בו מתאר הדובר את חלומותיו. השיר הופק על ידי נחום ביחד עם המפיק נועם עקרבי, בדומה לשאר שירי האלבום "תמיד חלמתי" ואלבומיו הקודמים של נחום, "סימן" ו"אור".
הצלחה

השיר זכה להצלחה רבה בצאתו וזכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו, תוך שהגיע בשיאו למקום הראשון במצעד ההשמעות ברדיו השבועי של חברת מדיה פורסט וצבר כ-186 השמעות. השיר צעד במצעד סך של כ-9 שבועות רצופים, מתוכם כ-3 שבועות במקום הראשון. במצעד ההשמעות ברדיו השנתי שערכה החברה, הגיע השיר למקום ה-40, וצבר כ-1046 השמעות באותה השנה. במצעד ההשמעות של אקו"ם, הגיע השיר למקום התשיעי.
במצעדי הפזמונים העבריים השנתיים של גלגלצ ואתר וואלה! NEWS וכאן גימל בהתאמה, הגיע השיר למקום החמישי.
נכון לספטמבר 2020, לשיר כ-26 מיליון צפיות בפלטפורמת שיתוף הווידאו יוטיוב, וכ-1.9 מיליון השמעות ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.
משתתפים

עיבוד והפקה מוזיקלית - נועם עקרבי, אליעד נחום
קולות שניים - אליעד נחום, נועם עקרבי
גיטרות אקוסטיות - נועם עקרבי, אליעד נחום
גיטרות חשמליות - נועם עקרבי
כלי הקשה - נועם עקרבי, אליעד נחום
בס - דני שניידרמן
קלידים ותכנותים - נועם עקרבי
מיקס - נועם עקרבי
ביקורת

לינוי משעלי מאתר "סרוגים" העניקה לשיר ביקורת חיובית ואמרה כי "מדובר כאן באחד הסינגלים הטובים של אליעד עד כה". גם אתר פרוגי ציין את השיר לחיוב, באומרו: "השיר מצוין, הכל מתחבר זה לזה בצורה מעולה והחבילה המוזיקלית הסופית טובה בהחלט. השיר מביא משהו מאוד ישיר בצורה פשוט ונכונה. סך הכל שיר מעולה, יש בו כל מה שצריך שיהיה בשיר טוב והרבה מעבר".
העיתונאי ומבקר המוזיקה דודי פטימר מאתר מעריב אונליין ציין לחיוב את ייחודו של השיר משאר שיריו של נחום, באומרו: "את השיר החדש – 'תמיד חלמתי', בלדת פופ-סול יפהפייה, מלודית והולמת היטב את יכולותיו הווקאליות של אליעד, כתב והלחין נחום יחד עם ראובן 'טדרוס' ארגאי וחושף בו פן אחר, חדש ומסקרן: לא ממוסחר, לא ממוחזר ובעיקר לא חוזר על חומריו הישנים אלא שואף להתקדם, להתעדכן ולהמציא עצמו מחדש בדרכו המיוחדת והאופיינית".
מבקר המוזיקה בן שלו מהארץ ביקר את השיר באופן שלילי, תוך שציין כי "גם כששומעים אותו בפעם הראשונה נדמה שכבר שמענו אותו" והגדיר את השיר כ"לא אחד מאותם שירים שמזכירים מאוד שיר ספציפי אחר, אלא הוא נשמע כמו שקלול של כמה תבניות שירים שמסתובבות עכשיו באוויר של המיינסטרים הישראלי".
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2017)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2017)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2017)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2017)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 40 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 5 |  |
|  ישראל | כאן גימל | 5 |  |
|  ישראל | אקו"ם | 9 |  |
הערות שוליים

1 2 3  לינוי משעלי, ‏"תמיד חלמתי": אליעד בסינגל חדש ומפתיע, באתר "סרוגים", 4 ביולי 2017
1 2  המצעד השבועי, שבוע 28, 2017, באתר מדיה פורסט ישראל
↑  המצעד השבועי, שבוע 35, 2017, באתר מדיה פורסט ישראל
↑  המצעד השבועי, שבוע 31, 2017, באתר מדיה פורסט ישראל
1 2    רז שכניק, שנה זהב, באתר "ידיעות אחרונות", 4 בספטמבר 2017
1 2  שגיא בן נון‏, סטטיק ובן אל וכל השאר: אלו השירים המושמעים ביותר בשנת 2017, באתר וואלה, 24 בדצמבר 2017
↑  תמיד חלמתי, באתר "פזמונט"
↑   אליעד - תמיד חלמתי | Eliad - I've Always Dreamed | Official Video, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 0:15)
↑  תמיד חלמתי, באתר ספוטיפיי
↑  מור שקל, מגשים חלומות: הסינגל החדש והמרענן של אליעד, באתר פרוגי, 4 ביולי 2017
↑  דודי פטימר, ‏לא ממוסחר ולא ממוחזר: אליעד נחום חוזר עם שיר חדש, באתר מעריב אונליין, 5 ביולי 2017
↑  בן שלו, הדיקציה היא לא הדבר הבעייתי היחיד אצל אליעד, באתר הארץ, 9 ביולי 2017
↑  המצעד הישראלי השנתי של גלגלצ ו-וואלה! NEWS, באתר וואלה, 19 בספטמבר 2017
↑  המצעד השנתי, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| 2016: "הכול כלול" - בן לולו (אור אדרי) | פרסי נבחרי השנה של פרוגי - שיר השנה  2017: "תמיד חלמתי" - אליעד | 2018: "תני לי רגע" - מרגי |
| אליעד נחום |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | סימן • אור • תמיד חלמתי • מסע • בין עולמות |  |
| ערכים קשורים | NMC • שמש |  |
| אליעד נחום - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| סימן | "סימן" • "מקלט" • "חופשי" • "אחרון הימים" • "מתוק כשמרלי" |  |
| אור | "אור" • "רוחות" • "אם ניגע" • "מיאמי" • "נוסע" |  |
| תמיד חלמתי | "לנשום" • "תמיד חלמתי" • "זמן" • "סוף השבוע" • "שמיים" • "מקום אחר" |  |
| מסע | "מסע" • "איפה את" • "מורידים את הירח" • "יום הולדת" • "השקט שלך" • "בת 28" • "אל תגלי" • "Never Fall" • "אין מאושר ממני" |  |
| סינגלים אחרים | "רוץ קדימה ילד" • "Cure the Corona" |  |
הבריגדה הממוכנת ה-43 (הולנד)

| --- | --- |
סמל הבריגדה
סמל הבריגדה
 Allzeit bereit! Dienen mit Kraft! 
 פרטים
 מדינה:  הולנד הולנד
 שיוך:   צבא הולנד
 בסיס האם:  האוולטה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1949–הווה (כ־75 שנים)
 נתוני היחידה
 כוח אדם:  3,000
 ציוד עיקרי:  חיל רגלים ממוכן
 פיקוד
 יחידת אם:  דיוויזיית הפאנצר הראשונה (בונדסוור)
 דרגת המפקד:   בריגדה גנרל
 מפקד נוכחי:  רולנד דה יונג
 
הבריגדה הממוכנת ה-43 (בהולנדית: 43 Gemechaniseerde Brigade) היא בריגדת חיל רגלים ממוכן של צבא הולנד.
הבריגדה הוקמה ב-1949 כיחידת משטרה שהוצבה באיי הודו המזרחית ההולנדיים, ומאז עברה גלגולים רבים. ב-1992 היא עברה ארגון מחדש במתכונת הנוכחית. ב-1994 הועברה הבריגדה למילואים, אולם ב-1998 הוחזרה לשירות פעיל. כיום היא אחת משלוש הבריגדות היחידות של צבא הולנד, והיחידה שכוללת כלי רכב משוריינים. מטה הבריגדה נמצא בעיר האוולטה, ואנשיה ידועים בכינוי "הביזונים". הבריגדה מטפלת בעיקר במשברים מקומיים.
ב-2016 הוכפפה הבריגדה לדיוויזיית הפאנצר הראשונה של הבונדסוור. במקביל, גדוד הפאנצר ה-414 הוכפף תחת הבריגדה, ופלוגה הולנדית הוכפפה בתורה תחת הגדוד הנזכר.
תומאס מקנזי

סר תומאס נובל מקנזי (באנגלית: Thomas Noble Mackenzie; ‏ 10 במרץ 1854 – 14 בפברואר 1930) היה פוליטיקאי ניו זילנדי ממוצא סקוטי ומגלה ארצות, שכיהן לתקופה קצרה כראש ממשלת ניו זילנד ה-18 ב-1912 ומאוחר יותר  כנציב העליון של ניו זילנד בלונדון.
ראשית חייו

תומאס מקנזי נולד באדינבורו, סקוטלנד. משפחתו היגרה לניו זילנד ב-1858 בהיותו בן 4 והוא התחנך בבתי ספר בדנידין. הוא עבד כמודד וניסה לשלוח את ידו בחקלאות ובמסחר.
חבר הפרלמנט

ב-1887 נבחר מקנזי לפרלמנט של ניו זילנד מטעם מחוז הבחירה של קלות'ה. ב-1896 הוא התפטר כדי לעסוק במסחר בבריטניה ונשאר שם למשך שלוש שנים. בשובו לניו זילנד הוא נבחר מחדש לפרלמנט וכיהן בפרלמנט ברציפות בין השנים 1900 – 1912 מטעם כמה מחוזות בחירה.
מקנזי היה גם חוקר ארצות בולט. הוא היה חבר במשלחות שיצאו בשנות השמונים והתשעים של המאה ה-19 בתחילת המאה ה-20 לחקור את אזורי הפרא בדרומו של האי הדרומי.
שר וראש ממשלה

בינואר 1909 מונה מקנזי להיות שר התעשייה והמסחר, התיירות והבריאות, שימור הטבע והיערות בממשלתו של ג'וזף וורד. במאי אותה שנה הוא התמנה גם כשר החקלאות. בהמשך הוא כיהן כשר המכס, כשר החינוך וכשר הדואר. במאי 1912 הוא החליף את וורד בתפקיד ראש הממשלה ובמקביל כיהן כשר הקרקעות. בכל אופן, ביולי 1912 הוא נחל תבוסה בפרלמנט בהצבעת אי-אמון ומונה להיות הנציב העליון של ניו זילנד בלונדון. הוא שירת בתפקיד זה עד 1920  ובתקופה זו היה נציגה של ניו זילנד לשיחות השלום עם אוסטריה, בולגריה וטורקיה שהתקיימו ב-1919. כמו כן הוא היה חבר בוועדת החקירה לחקר האירועים במערכת גליפולי ובוועדה האימפריאלית לקברי מלחמה. במרץ 1921 הוא מונה להיות חבר המועצה המחוקקת (הבית העליון של הפרלמנט של ניו זילנד שהיה קיים אז).
שנותיו האחרונות

ב-1916 קיבל מקנזי את התואר אביר מפקד של מסדר מיכאל הקדוש וג'ורג' הקדוש וב-1920 הוא קודם להיות אביר מפואר של המסדר.
בנו, קלות'ה מקנזי, התעוור בגליפולי ובמשך שנים עסק בפעילות למען עיוורים.
ב-1923 סייע מקנזי לארנסט ולנטין סנדרסון בהקמת אגודת ההגנה על ציפורי ניו זילנד והיה לנשיאה הראשון של האגודה.
תומאס מקנזי מת בדנידין ב-1930 ונקבר בבית הקברות הצפוני של העיר.
תושבת מעבד

תושבת מסוג LGA 775
בחומרה, תושבת מעבד (CPU socket) היא שקע המיועד למיקרו-מעבד ומספק לו את החיבורים המכניים והחשמליים למעגל המודפס שעליו הוא יושב (למשל ללוח אם). הודות לתושבות מעבדים, ניתן להחליף את המעבד ללא צורך בהלחמה.
לרוב יש בתושבת מהדק המפעיל כוח קבוע להצמדת המעבד לתושבת, שיש להזיזו בעת הכנסה של מעבד לתושבת. עבור שבבים מרובי רגליים (פינים) נהוג להשתמש במקום זאת בתושבת הפעלת כוח אפסית (Zero insertion force ובקיצור ZIF) או בתושבת Land grid array (ובקיצור LGA), שבהן הרגליים מוגנות יותר מפני התעקמות בעת הוספת המיקרו-מעבד.
תושבת מעבד, מקובלת במחשבים שולחניים ושרתים. במחשבים ניידים, לעומת זאת, המעבד מולחם בדרך כלל בטכנולוגיית השמה משטחית ולרוב לא ניתן להחלפה.
הערות שוליים

↑  "אינטל 815 Chipset Family" (PDF). intel.com. נבדק ב-2009-05-04.
↑  "423 Pin Socket (PGA423) Design Guidelines" (PDF). intel.com. נבדק ב-2009-05-03.
↑  "אינטל Pentium 4 Processor 478-Pin Socket (mPGA478) Design Guidelines" (PDF). intel.com. נבדק ב-2009-05-03.
↑  "495-Pin and 615-pin micro-PGA ZIF Socket Design Specification Application Note" (PDF). intel.com. נבדק ב-2009-05-03.
1 2  "mPGA 604 Socket Mechanical Design Guide" (PDF). intel.com. נבדק ב-2009-05-03.
↑  "AMD Sempron Processor Product Data Sheet" (PDF). amd.com. נבדק ב-2009-05-03.
1 2 3 4 5  "AMD Opteron Processor Product Data Sheet" (PDF). amd.com. נבדק ב-2009-05-03.
↑  במעבד רק 478 רגליים, ואילו בתושבת יש 479.
↑  "LGA775 Socket Mechanical Design Guide" (PDF). amd.com. נבדק ב-2009-05-04.
↑  "LGA771 Socket Mechanical Design Guide" (PDF). intel.com. נבדק ב-2009-05-03.
↑  "Low-Profile Socket S1 Design Specification" (PDF). amd.com. נבדק ב-2009-05-03.
↑  "Thermal Design Guide for Socket F (1207) Processors" (PDF). amd.com. נבדק ב-2009-05-06.
↑  למעבד יש רק 938 רגליים, אך לתושבת יש 941.
↑  תיעוד של AMD "Socket AM3 design Specification" (PDF). amd.com. נבדק ב-2012-01-05.
הבריגדה הליטאית-פולנית-אוקראינית

| --- | --- |
סמל הבריגדה
סמל הבריגדה
 מאוחדים למען השלום
 פרטים
 מדינה:  ליטא ליטא פולין פולין אוקראינה אוקראינה
 שיוך:   צבא ליטא  צבא פולין  צבא אוקראינה
 סוג:  בריגדה
 בסיס האם:  לובלין, פולין
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  2009–הווה (כ־15 שנים)
 נתוני היחידה
 כוח אדם:  4,500
חיילי הבריגדה במהלך אימון ב-2016
הבריגדה הליטאית-פולנית-אוקראינית (באנגלית: Lithuanian–Polish–Ukrainian Brigade, בראשי תיבות: LITPOLUKRBRIG; בליטאית: Lietuvos-Lenkijos-Ukrainos brigada; באוקראינית: Литовсько-Польсько-Українська Бригада, בראשי תיבות: ЛИТПОЛУКРБРИГ; בפולנית: Brygada litewsko-polsko-ukraińska) היא בריגדה המורכבת מחיילים ממדינות משולש לובלין (ליטא, פולין ואוקראינה). בסיס הבריגדה נמצא בלובלין והיא משתתפת בתרגילים של נאט"ו.
היסטוריה

ב-14 ביוני 2007 בפגישה משותפת של שרי ההגנה של האיחוד האירופי, הושגה הסכמה כי רצוי שפולין וליטא חברות האיחוד, יחזקו את קשריהן עם אוקראינה, שאינה חברת האיחוד, באמצעות הקמת יחידה צבאית משותפת. יחידות דומות כבר פעלו בעבר, למשל גדוד שמירת השלום הליטאי-פולני וגדוד שמירת השלום הפולני-אוקראיני. ב-16 בנובמבר 2009 נחתם הסכם להקמת בריגדה משותפת בין שרי ההגנה של שלוש המדינות. הוחל בהקמת הבריגדה, והיא הייתה אמורה להיות מבצעית בסתיו 2011. עם זאת, ההקמה הסופית נדחתה במשך ארבע שנים. ב-17 במרץ 2014, לנוכח משבר קרים, הודיעה פולין כי היא מתכוונת לזרז את הקמת היחידה. היחידה הוקמה באופן רשמי ב-19 בספטמבר 2014, והמפקדה שלה נחנכה בטקס חגיגי בלובלין שבפולין ב-25 בינואר 2016, בהשתתפות שרי ההגנה של שלוש המדינות. בהמשך השנה השתתפה הבריגדה בתרגיל "להקה אמיצה" של נאט"ו.
הבריגדה כוללת באופן קבוע 4,500 חיילים. עם זאת, דרך קבע נמצאים במפקדתה בלובלין רק קציני המטה, בזמן שהחיילים עצמם נותרים בבסיסיהם בארצות המוצא, ונקראים ללובלין רק לצורך אימונים משותפים. שפת הפיקוד הרשמית היא אנגלית.
הבריגדה הצפונית

| --- | --- |
סמל הבריגדה
סמל הבריגדה
 פרטים
 מדינה:  נורווגיה נורווגיה
 שיוך:   צבא נורווגיה
 בסיס האם:  ברדופוס
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  2002–הווה (כ־22 שנים)
 נתוני היחידה
 ציוד עיקרי:  חיל שריון
 פיקוד
 יחידת אם:  המפקדה המבצעית של הכוחות המזוינים
הבריגדה הצפונית (בנורווגית: Brigade Nord) היא בריגדה של צבא נורווגיה, הפועלת מצפון לחוג הארקטי. נכון להיום זו הבריגדה היחידה בצבא הנורווגי, ולפיכך היחידה הגדולה ביותר בו.
היסטוריה

הבריגדה הוקמה ב-2002, ועד 2009 הייתה חלק מהדיוויזיה השישית. לאחר פירוק הדיוויזיה השישית הפכה הבריגדה הצפונית ליחידה הגדולה ביותר של צבא נורווגיה, ולפיכך היא כפופה ישירות למפקדה המבצעית של הכוחות המזוינים. הבריגדה כוללת שני גדודי טנקים, גדוד מפלסות שלג, גדוד ארטילריה, גדוד הנדסה קרבית, גדוד תקשורת, גדוד רפואה, גדוד תמיכה קרבית וגדוד משטרה צבאית.
מטה הבריגדה ממוקם בברדופוס, ועיקר פעילותה היא מצפון לחוג הארקטי. היא לוקחת חלק בתרגילים של נאט"ו באזור.