stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אונר"א
ביקורת על פעילות אונר"א > הסתה לאלימות וטרור במוסדות הלימוד

דוד בדין, ממרכז בדין לחקר מדיניות המזרח התיכון טען כי הוא דורש שינוי בתכני הלימוד של אונר"א מאז שנת 1987. המרכז דורש ביטול תוכניות לימודים הכוללות עקרונות של ג'יהאד וזכות השיבה בכוח הנשק, הפסקת הכשרה צבאית בבתי הספר של אונר"א ולפטר מורים ועובדים המזוהים עם ארגון חמאס.
על פי דו"חות שנכתבו על ספרי הלימוד של אונר"א, חלק מהספרים מכילים תכנים לאומניים המדגישים את זכות השיבה, תכנים אנטישמיים, הסתה נגד ישראל ושלילת קיומה, גלוריפיקציה של טרור ופיגועי התאבדות. חלק מספרי הלימוד הרשמיים בבתי הספר של אונר"א, מחנכים לג'יהאד נגד ישראל. תכנים נגד ישראל ובעד ג'יהאד מופיעים גם בתוכן נייטרלי כמו הוראת לשון או מתמטיקה.
בעקבות הביקורת, טען הארגון כי הוא הפחית את כמות התכנים הקוראים מפורשות למאבק מזוין, אך הם עדיין כוללים דברי שבח למחבלים שביצעו פיגועי התאבדות. לפי מרכוס שף, מנכ"ל Impcat-Se, בעוד ברוב המדינות הסוניות התכנים נגד ישראל ויהודים עברו תהליך של התמתנות, ברשות הפלסטינית ואונר"א התכנים הלכו והקצינו, במיוחד מאז 2014–2016.
ב-2019 יצא דו"ח חריף של ועדת האו"ם למיגור אפליה גזעית המציג תכנים המכילים הסתה לשנאה, אלימות ואנטישמיות בתוכנית הלימודים של הרשות הפלסטינית ושל אונר"א, וקורא להסירם.
בשנת 2020 הציג שגריר ישראל באו"ם גלעד ארדן קטעים נבחרים מתוך ספרי הלימוד שעסקו בסוגיות אלה לנציגי אונר"א ודרש לשנותם.
בינואר 2021 פרסם המכון לניטור שלום וסובלנות תרבותית בחינוך בית ספרי (IMPACT-se), מכון מחקר ומדיניות ישראלי המנתח תוכניות לימודים בבתי ספר, דו"ח שתיאר תכנים בספרי הלימוד של אונר"א המפרים את עקרונות הנייטרליות של האו"ם שאונר"א אמורה לתת להם עדיפות. למשל, על פי הדו"ח מופצות בחומר החינוכי תאוריות קונספירציה, כגון טענות כי "הציונים" הציתו בכוונה את מסגד אל-אקצא או טענה כי ישראל משליכה בכוונה פסולת רדיואקטיבית ורעילה בגדה המערבית. בסוף ינואר 2021, הודיעו קנדה ואוסטרליה על פתיחת חקירות מול הארגון, ובריטניה אישרה שחומרי הלימוד מכילים חומרים מסיתים. באפריל 2021 העביר האיחוד האירופי גינוי חריף של אונר"א, בגין שימוש בחומרי חינוך המסיתים לשנאה ואלימות מול ישראל ומול יהודים. האיחוד גם התנה את המשך מימון הארגון בהתאמת תוכני החינוך לערכי האו"ם של שלום וסובלנות.
במאי 2021, בעדות שנתן בקונגרס, טען מזכיר המדינה האמריקני אנתוני בלינקן כי אונר"א מפיצה תוכני לימוד אנטישמיים ואנטי ישראליים, וכי יש צורך ברפורמות בארגון. במאי 2022 גינה האיחוד האירופי בהחלטה תקדימית את סוכנות הפליטים על שימושה בחומרי חינוך המסיתים לשנאה ולאלימות נגד ישראל ונגד יהודים בבתי הספר של האו"ם בגדה המערבית ובעזה, וקיצץ כ-40% מתמיכתו השנתית בארגון. ביולי 2022 פרסם ארגון UN WATCH דו"ח המתעד 113 מקרים של הסתה לאנטישמיות וטרור בקרב מורים ופעילים באונר"א, רבים מהם מורים מהרשות הפלסטינית, בהם גם פרסום תכנים נאו-נאציים. במרץ 2023 פורסם ד"וח של UN Watch ושל IMPACT-se שחשף 47 מקרים חדשים של הסתה על ידי צוות אונר"א.
מרכז בדין לחקר מדיניות המזרח התיכון הפיק מספר סרטים תיעודיים על אונר"א, בהם נטען שהארגון מעניק הכשרה צבאית לילדים.
ביקורת על פעילות אונר"א > טענות למעורבות ותמיכה בטרור

בשנת 2003 פרסמה ישראל לעיתונים מסמך שתיעד פעולות של אונר"א המשמשות ככיסוי לפעולות חבלניות פלסטיניות, לרבות הברחת נשק באמבולנסים של האו"ם וקיום פגישות של התנזים במבנים של האו"ם. אונר"א, מצידה, האשימה את ישראל בהפרעה לפעילותה ההומניטרית.[דרוש מקור]
ביקורת נמתחה על הארגון בעקבות הפצת סרטונים רבים המתעדים שימוש של אמבולנסים של אונר"א בידי מחבלים להובלת אנשים ואמצעי לחימה במהלך האינתיפאדה השנייה ולאחריה, וכן בשל הודאתו של מזכ"ל אונר"א פיטר האנסן כי הארגון מעסיק פעילי חמאס. במבצע עופרת יצוקה הופגז מטה אונר"א ב-15 בינואר 2009 לאחר שלטענת צה"ל, נורו ממנו טילים אל עבר כוחותיו. אך התברר כי מערכת איכון של צה"ל זיהתה שיגור רקטה מחצר בית הצמודה לחצר בית הספר של אונר"א שבו שהו האזרחים ולא מחצר בית הספר עצמו.
בדו"ח שפורסם, היועץ המשפטי של אונר"א לשעבר, שהוא גם חוקר עבור מכון וושינגטון למדיניות המזרח התיכון, ג'יימס ג' לינדזי, ציין: "אונר"א לא נקטה צעדים כדי לזהות ולדחות מחבלים משורות הסגל שלה או ממקבלי השירות שלה, ולא צעדים כדי למנוע מחברי ארגונים כגון חמאס מלהצטרף אל הצוות שלה. לאונר"א אין שום בדיקות ביטחוניות לפני העסקת עובדים ואינה מפקחת על ההתנהגות מחוץ לזמן העבודה של עובדיה כדי להבטיח תאימות עם החוקים נגד טרור של הארגון". לינדזי גם ציין כי "ארצות הברית, למרות המימון של כמעט 75 אחוז מהתקציב הראשוני של אונר"א, ההופכים אותה לתורמת הגדולה ביותר שלה, נכשלה באופן רב בלהתאים את אונר"א למטרות מדיניות החוץ של ארצות הברית."
בשנת 2014, במהלך מבצע צוק איתן, נתגלו על ידי אנשי אונר"א רקטות בבתי ספר של הארגון, דבר שגונה על ידי הארגון. כמו כן, במבנה ששימש כמרפאה של אונר"א היה פיר מנהרה והמבנה היה ממולכד. שלושה חיילי יחידת מגלן נהרגו בפיצוץ המבנה.
במהלך 2017 מצא הארגון כי מתחת לשלושה בתי ספר שונים של הארגון ברצועת עזה נחפרו מנהרות טרור.
ביקורת על פעילות אונר"א > טענות למעורבות ותמיכה בטרור > מעורבות עובדי אונר"א בטבח שבעה באוקטובר

ב-26 בינואר 2024 הודיעה אונר"א כי ישראל הציגה בפניה מידע על מעורבותם של שנים עשר מעובדיה בטבח שבעה באוקטובר, בהמשך הצהיר הנציב הכללי של אונר"א, פיליפ לזאריני, שהארגון פיטר את העובדים אשר להם יוחסו הטענות, וכי כל חבר בארגון שיימצא כי עוסק בפעולות טרור יצטרך להתמודד עם ההשלכות לכך. ישראל טוענת גם שנעשה שימוש במתקנים ובכלי רכב של אונר"א לצורך ביצוע המתקפה. הוול סטריט ג'ורנל דיווח ב-2 בפברואר 2024 כי מקורות מודיעין ישראלים מעריכים שכ־1,200 מעובדי אונר"א ברצועת עזה חברים בחמאס או בג'יהאד האסלאמי, או קשורים לארגונים אלה, בין אם בזרוע האזרחית או בזרוע הצבאית. ישראל הציגה ראיות על פיהן שלפחות 12 מעובדי הארגון השתתפו בטבח, ביניהן הקלטות וצילומיםשל מספר עובדי אונר"א משתתפים בהרס ובאלימות ביום הטבח. באחד הסרטונים נראה עובד של הארגון חוטף גופת אזרח ישראלי מקיבוץ בארי. ב-5 באוגוסט 2024 פרסם האו"ם את ממצאי החקירה שנערכה בנושא, והודיע כי מתוך 19 עובדים שנחקרו, 9 עובדי אונר"א יפוטרו היות שנמצא שייתכן והשתתפו בטבח ב-7 באוקטובר 2023.
ההאשמות בדבר מעורבותם של חברי אונר"א במעשי הטבח הובילה לגינוי בין-לאומי. מדינות רבות, כולל ארצות הברית, גרמניה, שוודיה, יפן, צרפת, שווייצריה, בריטניה, קנדה, הולנד, אוסטרליה, איטליה, פינלנד, גרמניה, ניו זילנד, רומניה, אסטוניה והולנד הודיעו על הקפאת תרומותיהן עד לתום הבדיקה. בעקבות זאת הודיעו ספרד ופורטוגל על העברת תרומות כדי לסייע לפלסטינים בעזה. דובר אונר"א התריע כי הקפאת המימון תוביל לכך שהסוכנות לא תוכל לתת סיוע אחרי חודש פברואר 2024 בעזה, וכי הקפאת המימון תשפיע על פעילות הסוכנות לא רק בעזה. קציני צה"ל הביעו את חששם מסגירת אונר"א ללא גוף שיכול להחליף אותה.
לטענת מכוני מחקר העוקבים אחר הארגון[דרושה הבהרה] ישנם מחבלי נוח'בה שהם בוגרי בתי הספר של אונר"א או עובדים בו. לפי מחקר של IMPACT-se לפחות 20 מורים של אונר"א שיבחו את הטבח שביצעו מחבלי חמאס ב־7 באוקטובר. בעקבות הדברים, החליט הפרלמנט בשווייץ על קיצוץ 21 מיליון דולר מהתקציב השנתי שהמדינה תורמת לארגון. לפי אחד החטופים, הוא הוחזק כבן ערובה על ידי מורה עובד אונר"א. בפברואר 2024 אותרו בתוך המטה המרכזי של אונר"א אמצעי לחימה, אמצעי מודיעין ומסמכים ובסמוך כניסה למנהרה העוברת מתחת למטה. המשרדים שימשו גם את החמאס. מנכ"ל אונר"א, פיליפ לזאריני, טען כי צוות אונר"א עזב את המטה בעזה ב-12 באוקטובר 2023 בעקבות דרישת פינוי של ישראל.
על פי לזאריני עד תחילת יוני 2024 נהרגו במלחמה לפחות 192 עובדי אונר"א, מעל 170 מתחמים של הארגון נפגעו, וכ-450 עקורים שמצאו מקלט במתקנים של אונר"א נהרגו.
פתח שריף אבו אל-אמין, מנהיג חמאס בלבנון, היה ראש ארגון המורים של אונר"א בלבנון ובמסגרת תפקידו הילל את טבח 7 באוקטובר בכרוז שפרסם. הוא נהרג בסיכול ממוקד ב-30 בספטמבר 2024.
יחסי ישראל-אונר"א

ביולי 1952 הועברה האחריות על הפליטים הפלסטינים בשטח ישראל מידי אונר"א לידי מדינת ישראל; מספרם עמד אז על כ־17,000 (מתוכם כ־16,500 ערבים.
בעקבות כיבוש יהודה ושומרון מידי ירדן וכיבוש רצועת עזה מידי מצרים בידי ישראל במלחמת ששת הימים, כתב נציב אונר"א, ד"ר לורנס מיצ'למור (אנ'), למיכאל קומיי, היועץ הפוליטי של שר החוץ הישראלי, ב-14 ביוני 1967: "על פי בקשת ממשלת ישראל, אונר"א תמשיך בסיוע לפליטים הפלסטינים, בשיתוף פעולה מלא של רשויות ישראל, בגדה המערבית וברצועת עזה. ממשלת ישראל תקל על משימתה של אונר"א כמיטב יכולתה, בלא לגרוע מתקנות או הסדרים שייתכן שיידרשו משיקולי ביטחון צבאי." המכתב חזר על תוכן שיחה בין השניים. במכתב התגובה שלו כתב קומיי: "אני מסכים שמכתבך ותשובה זו מהווים הסכם זמני בין אונר"א לממשלת ישראל, שיישאר בתוקף עד להחלפתו או לביטולו". חלופת מכתבים זו שימשה מאז כבסיס היחסים בין ישראל לאונר"א.
יחסי ישראל-אונר"א > החוק להפסקת פעילות אונר"א בישראל

ב-28 באוקטובר 2024 חוקקה הכנסת את החוק להפסקת פעילות אונר"א בשטח מדינת ישראל. בנוסף נחקק "חוק להפסקת פעילות אונר"א, תשפ"ה-2024; פקיעת חילוף האיגרות בין ישראל ובין אונר"א" שאוסר על מגע של רשויות ישראליות ואישי ציבור ישראלים עם הארגון ולמעשה מבטל הקלות שונות שניתנו לארגון במסגרת הבנות קודמות עמו.
מרבית התגובות לאישור החוק הישראלי ברחבי העולם היו שליליות ומודאגות. פיליפ לזאריני, המנהל הכללי של אונר"א כינה את החקיקה "תקדים מסוכן" שיוצא נגד מגילת האו"ם ומפר את המחויבות של ישראל על פי המשפט הבין-לאומי. קיר סטארמר, ראש ממשלת בריטניה, הביע דאגה עמוקה לחקיקה והדגיש כי, "חקיקה זו עלולה להפוך את עבודתה החיונית של אונר"א למען הפלסטינים לבלתי אפשרית, ולסכן את כל סיוע הומניטרי בין-לאומי בעזה[דרושה הבהרה] ואספקת שירותי בריאות וחינוך חיוניים בגדה המערבית. גם דובר מחלקת המדינה האמריקנית, מתיו מילר, אמר כי וושינגטון "מודאגת מאוד" מההצבעה והפצירה בישראל "להשהות את יישום" החקיקה, שעלולה להיות לה "השלכות על פי החוק האמריקאי" ועל המדיניות האמריקאית. גם אירלנד, נורווגיה, סלובניה וספרד גינו את החקיקה, תוך שהן מדגישות כי הוא "יוצר תקדים חמור מאוד לפעילות האו"ם ולכל מערכת שיתופית בין-לאומית", כפי שצוין בהצהרה משותפת של ארבע המדינות שפורסמה.
מנגד, במהלך השימוע בקונגרס למומעמדת לתפקיד שגרירת ארצות הברית באו"ם אליס סטפניק, הבהירה סטפניק "אני תומכת בהסרת מימון מוחלטת של אונר"א!" בדצמבר 2024, ערב כניסת ההחוק לתוקף, הודיע שר הסיוע השוודי בנג'מין דוסה כי שוודיה תפסיק את המימון שלה לאונר"א ותפנה את הסיוע ההומניטרי שלה לפלסטינים באמצעות ערוצים אחרים. בתחילת פברואר 2025, עם כניסת החוק לתוקף, חברי פרלמנט מ-14 מדינות באירופה שיגרו מכתב למזכ"ל האו"ם ובו דרשו לבטל את מעמדה של אונר"א כסוכנות או"ם מכיוון ש""אונר"א הפרה את כל משימותיה וסייעה לארגון טרור להסתיר בני ערובה, דבר שמגונה מאוד מבחינה פוליטית, מוסרית ומשפטית".
בפרק הזמן שבין אישור החוק לכניסתו לתוקף, הקימה עיריית ירושלים "צוות מומחים" "פעילי שטח" לבניית חלופות לפעילות אונר"א בתחומי החינוך, בריאות, רווחה ותברואה ובמקביל פורסם מכרז למתן שירותים רפואיים לאלו שבעבר צרכו אותם מאונר"א. מבחינה תקציבית היערכות עיריית ירושלים כללה הקצאת 20 מיליון ש"ח להכשרת קרקע להקמת קריית חינוך עבור הילדים במחנה שועפאט, והקצאת 3.5 מיליון ש"ח לעיבוי טיפול החלב הקיימות והקמת מבנה רב-תכליתי במחנה שועפאט שיספק שירותי בריאות מתקדמים. עם כניסת החוק לתוקף שיגר השר מאיר פורוש מכתב רשמי בו נאמר: "ירושלים ערוכה ליציאת הארגון מהעיר, מברכת על כך ועתידה לספק שירותים טובים יותר לתושבי מזרח העיר... אנו מחויבים להציע שירותים ראויים לתושבי מזרח ירושלים בדיוק כפי שאנו מחויבים לכלל תושבי ישראל ללא הבדלי דת או לאום". כחלק מההיערכות, בשלב הראשון התלמידים שלמדו במוסדות של אונר"א ישולבו במוסדות עירוניים, ובהמשך יוקמו מוסדות חינוך חדשים עבורם ועבור תלמידים נוספים באותם אזורים.
ראו גם

נציבות האו"ם לפליטים
אונרר"א
הדווח המיוחד למצב זכויות האדם בשטחים הפלסטיניים הכבושים מאז 1967
לקריאה נוספת

ברוך שפיגל, Jerusalem's Surprisingly Good Relations with UNRWA, באתר פורום המזרח התיכון, ‏סתיו 2012 (באנגלית)
עדי שורץ ועינת וילף, מלחמת זכות השיבה - הקרב על בעיית הפליטים הפלסטינים ואיך ישראל יכולה לנצח בו, הוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר, 2018
שלום עליכם (פיוט)

"שָׁלוֹם עֲלֵיכֶם" הוא פיוט אשר נאמר או מושר בליל שבת לפני הקידוש וסעודת ליל שבת. בפיוט פונים למלאכים שבאו אל הבית, מברכים אותם ומבקשים את ברכתם.
מקור הפיוט

שמו של מחבר הפיוט אינו ידוע. מקורו קבלי, כנראה מקהילות המקובלים בצפון אפריקה במאה ה-17, נפוץ בידי תנועת החסידות ומשם לכל קהילות ישראל. הפיוט מבוסס על הכתוב בסידורים עתיקים לומר בסיום התפילה איש לרעהו שלום עליכם שלוש פעמים[דרוש מקור], ועל אגדת חז"ל בתלמוד הבבלי, מסכת שבת:
תניא, ר' יוסי בר יהודה אומר: שני מלאכי השרת מלוין לו לאדם בערב שבת מבית הכנסת לביתו, אחד טוב ואחד רע. וכשבא לביתו ומצא נר דלוק ושלחן ערוך ומטתו מוצעת, מלאך טוב אומר: יהי רצון שתהא לשבת אחרת כך, ומלאך רע עונה אמן בעל כרחו. ואם לאו - מלאך רע אומר: יהי רצון שתהא לשבת אחרת כך, ומלאך טוב עונה אמן בעל כרחו.
אגדה זו הייתה מוכרת עקב אזכורה בפיוטי שבת קדומים אחדים.
הביטוי מלך מלכים מופיע במקרא בספר יחזקאל כאויבו של נבוכדנצר, אשר יכריעו. מלך מלכים זה מיוחס בדרך כלל לכורש או לדריווש. הביטויים "שלום עליכם", וכן "הקדוש ברוך הוא" הם מן המשנה; הביטוי "מלאכי שרת" מופיע לראשונה בספר הזוהר ואילו הביטוי "מלאכי שלום" מופיע במקרא (ישעיה לג, ז).
בסוף פיוט "רבון העולמים" בספר הלקט הקבלי "חמדת ימים" אשר נדפס בשנת ה'תצ"א (סביבות 1731) לפני שהפיוט "שלום עליכם" הודפס בסידורים כלשונו, נכתב הפיוט כפי הנראה פרי עטו של הרב ישראל יעקב אלגאזי עצמו:
מַלְאֲכֵי הַשָּׁלום בּואֲכֶם לְשָׁלום.

בָּרְכוּנִי לְשָׁלום וְאִמְרוּ בָּרוּךְ לְשֻׁלְחָנִי הֶעָרוּךְ.

וְצֵאתְכֶם לְשָׁלוֹם מֵעַתָּה וְעַד עולָם אָמֵן סֶלָה.
נוסחאות

הפיוט בנוי מארבעה בתים, שההבדל ביניהם הוא במילים הראשונות שבכל בית. יש הגורסים בבית הראשון "מַלְאֲכֵי הַשָּׁלוֹם" בדומה לשאר הבתים בפיוט, יש הגורסים רק בבית הראשון "מַלְאֲכֵי הַשָּׁרֵת", יש שאומרים בכל הבתים את שניהם, ויש נוהגים בבית הראשון להזכיר את שניהם — ובאחרים רק מלאכי השלום. וכן בבית השלישי יש נוהגים לומר "ברכוני לחיים טובים ולשלום". את הבית הרביעי, "בשבתכם לשלום", נוהגים לשיר רק למנהג הספרדים. מנגד ישנם המשמיטים את הבית 'צאתכם לשלום' על מנת שלא "לגרש" את המלאכים, או שבמקום לאמר "צאתכם לשלום" אומרים "בצאתכם לשלום". בסידורי רעדלהיים, גורסים "מלך" במקום "ממלך" בכל הבתים. לפי מנהג האשכנזים, נוהגים להשמיט את המילים "מלאכי רחמים" בכל בית.[דרושה הבהרה] בקהילות רבות נהוג לחזור על כל בית שלש פעמים.
לחן

הפיוט זכה ללחנים רבים, בהם זה שחיבר ופרסם בכתב בשנת 1918 ישראל גולדפרב, חזן בית הכנסת הקונסרבטיבי קהילת בית ישראל אנשי אמת שבברוקלין, ניו יורק לאחר שהיגר מאוקראינה לארצות הברית.
בקהילות מרוקו נהגו לשיר את הפיוט בלחן של השיר המוכר בלאדינו "כאשר המלך נמרוד" ("Kuando el Rey Nimrod"). בגרסה זו נוהגים להוסיף את המילים "מלאכי רחמים" בסוף השורה הראשונה שבכל בית, כך שהבית הראשון הופך ל"שלום עליכם מלאכי השרת, מלאכי עליון מלאכי רחמים".
לחנים מוכרים נוספים
לחן של שמואל ברזיל ואהרן מילר, אותו ביצע אברהם פריד מספר פעמים.
לחן של חסידות סאטמר המושר בחצרות חסידים רבות, ובוצע בידי לחיים טיש.
לחן של הרב יצחק גינזבורג, בוצע בידי שלמה כץ והלב והמעיין.
לחן של חסידות חב"ד. הלחן במקורו הוא ניגון של רבי שניאור זלמן מלאדי. בוצע על ידי דוד ד'אור בפרויקט צמאה.
הפנייה למלאכים

אחרי הפיוט יש המוסיפים פסוק ממזמור תהילים צ"א, כדי להדגיש שהתפילה הכלולה בפיוט איננה מופנית למלאכים, אלא לה' שישלח לנו ברכה על ידי מלאכיו:
כִּי מַלְאָכָיו יְצַוֶּה לָךְ לִשְׁמָרְךָ בְּכָל דְּרָכֶיךָ, ה' יִשְׁמָר צֵאתְךָ וּבוֹאֶךָ מֵעַתָּה וְעַד-עוֹלָם.
ישנה מחלוקת בהלכה לגבי מספר פיוטים הכוללים פנייה למלאכים שיפעלו עבור המבקש, ביניהם גם הפיוט "שלום עליכם", מאחר שתפילה לכל כוח שאינו הקב"ה אסורה. המתירים מבארים שמדובר בפנייה מליצית לקב"ה שייטיב לנו על ידי מלאכיו.
רבי יעקב עמדן, היעב"ץ, התנגד לאמירת פיוט זה, מפאת הפנייה למלאכים וכן נאמר בשם רבי חיים מוולוז'ין. פיוטים אחרים הכוללים פנייה למלאכים הם הפיוט "מכניסי רחמים", שנאמר בסוף הסליחות לימים נוראים לפי מנהג אשכנז, וקטע הפיוט "מידת הרחמים עלינו התגלגלי", המופיע אף הוא בסליחות לפי מנהג אשכנז.
סיבה נוספת שהועלתה לאי אמירת הפיוט היא שבימינו איננו במדרגה ראויה לדבר עם מלאכים.
ר' נפתלי הירץ טוען שלא ייתכן שר' חיים מוולוז'ין אמר דבר כזה, אלא שהתלמיד שמפיו למדנו שמועה זו התבלבל עם מלאכי רחמים, אבל בשלום עליכם, אין זה בקשה מהמלאכים, אלא שאומרים שהמלאכים מצווים על ידי מלך מלכי המלכים לברך אותנו, וכן יעשו, כמבואר בגמרא.
הערות שוליים

1 2  על הפיוט בספר דברי חיים של מייסד חסידות צאנז, (מהדורת תרס"ו 1906, אתר היברובוקס)
↑  אוצר נגינות ישראל, כרך ח, זמירות לשבת
1 2  בעניין אמירת שלום עליכם, ראו הפיוט "רבון העולמים שהשלום שלו" בספר הלקט הקבלי חמדת ימים. בסידור "דרך החיים" של רבי יעקב לורברבוים מליסא נמצא הפיוט במלואו וכן דיון קצר על אודותיו (מהדורת תרצ"ט 1839, באתר היברובוקס
↑  פיוטים לקידוש, סידור מנהג פולין ורייסן - מהדורת אוסטרהא שנה לא ידועה (אתר היברובוקס
↑  סידור ע"פ הגר"א הוצאה משנת תשכ"ח 1968. הפיוט מופיע ללא המלים "ממלך מלכי המלכים הקדוש ברוך הוא", אך יש בו הערה שמלים אלו מופיעים בסידור "עבודת ישראל" של רבי ישראל מקוז'ניץ. בסידור זה מודפסים פיוטים עם הערה שהגר"א קבע שאין לאומרם. הסידור כולל הערות לגבי מקורות הפיוטים
↑  לדוגמה בפיוט 'יום שבת קדש הוא' ועוד
↑  וכן הוא בסידור אדמו"ר הזקן
↑  מנהג ויז'ניץ ועוד
↑  וכך נוהגים בביאלא
↑  בזמירות עם ביאורי ה"שם משמואל" מבואר, שאמירת צאתכם לשלום זה למלאכי ימות החול, ובואכם לשלום זה למלאכי השבת. ולכן אין זה "גרוש" למלאכים שהגיעו עכשיו
↑  משה יאיר ויינשטאק,'"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'סידור הגאונים והמקובלים, עמוד עט, באתר היברובוקס, וכן נוהגים בסלונים
↑  סדר עבודת ישראל, רעדלהיים תרכ"ח, עמ' 196.
↑  אליהו שלייפר, "שלום עליכם": הלחן המקובל והמלחין הנשכח, דוכן: מאסף למוסיקה יהודית (לב שומע: ספר היובל לאביגדור הרצוג) ט"ז, רננות - המכון למוסיקה יהודית, תשס"ו 2005, עמ' 308 - 325
↑   Israel Goldfarb שלום עליכם - ישראל גולדפארב, סרטון בערוץ "Gilad Brounstein", באתר יוטיוב (אורך: 02:09)
↑  אתר הזמנה לפיוט
↑  אברהם פריד והסימפונית - שלום עליכם | Avraham Fried - Shalom Aleichem - Live 2019, נבדק ב-2023-05-05
↑  Shalom Aleichem, נבדק ב-2024-12-19
↑  שלום עליכם - שלמה כץ בנגוני הרב גינזבורג, נבדק ב-2023-05-05
↑  רבי יוסף יצחק שניאורסון היה מנגן את "שלום עליכם" בלחן זה
↑  דוד ד'אור // ניגון 'שלום עליכם' - מתוך פרויקט צמאה 2 (קליפ)
↑  שאילתות - כתר ראש
↑  ראו מכניסי רחמים... הכניסו רחמינו?, בתוך מארון הספרים היהודי
↑  משה יאיר ויינשטאק,'"`UNIQ--nowiki-00000027-QINU`"'סידור הגאונים והמקובלים, עמוד עח, באתר היברובוקס
↑  סידור הגר"א בנגלה ובנסתר, ירושלם תרנ"ה, דף פה ע"א (בדפי שבת).
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-0000002A-QINU`"'מסכת שבת,'"`UNIQ--nowiki-0000002A-QINU`"'דף קי"ט, עמוד ב'.
| סדר השבת |
| --- | --- | --- |
| ערב שבת | מנחה לערב שבת • תוספת שבת • הדלקת נרות |  |
| ליל שבת | קבלת שבת • תפילת ערבית של שבת • קידוש • סעודת ליל שבת |  |
| יום השבת | תפילת שחרית של שבת • תפילת מוסף של שבת • סעודת יום שבת • דרשת השבת • תפילת מנחה של שבת • סעודה שלישית |  |
| מוצאי שבת | תפילת ערבית למוצאי שבת • הבדלה • מלווה מלכה |  |
פורטל שבת ומועדי ישראל
יהדות תאילנד

| --- | --- |

 אוכלוסייה
 700-1000
 ריכוזי אוכלוסייה עיקריים
 תאילנד תאילנד (בעיקר בבנגקוק)
 דת
 יהדות
 קבוצות אתניות קשורות
 יהדות הפיליפינים • יהדות בורמה
 
יהדות תאילנד היא קהילה יהודית קטנה המונה כמה מאות אנשים נכון לעשור השלישי של שנות ה-2000.
הדת הרשמית בתאילנד היא בודהיזם (זרם טהרוואדה). הממשל התאילנדי הוא לאומני-מסורתי באופיו ומונע אקטיבית את הגירתם של מיעוטים דתיים לתאילנד (כולל בודהיסטים מזרמים שאינם טהרוואדה) ומפקח קפדנית על המיעוטים הדתיים הקיימים בתאילנד ומגביל את פעילותם.
קהילת יהודי תאילנד נוסדה מצד יהודים שנמלטו מהאינקוויזיציה הספרדית במאה ה-16[דרוש מקור] ומהגירת מספר משפחות מיהדות בבל במאה ה-17[דרוש מקור] והתבססה בבירה של ממלכת איוטאיה עד התפזרותה במהלך המלחמה הבורמזית-תאית בין השנים 1765-1767.
לאחר הקמת מדינת ישראל בשנת 1948 התגבשה לאורך השנים קהילה יהודית קטנה בתאילנד המורכבת בעיקר מסוחרים וסוכני נסיעות ובשנת 1993 נוסדו האיגוד היהודי של תאילנד וועד הכשרות תאילנד והרב יוסף חיים קנטור החל לכהן כרב הישראלי הראשון בבנגקוק.
בין שנות ה-70 לשנת 1990 הצטרפו לקהילה צאצאים של פליטים יהודים מברית המועצות[דרוש מקור] ויהודים-פרסיים שנמלטו מרדיפות יהודים באיראן בשנות ה-70 וה-80..
לקהילה בתי כנסת בבנגקוק ובקו סמוי[דרוש מקור] ובמהלך חגים יהודיים, מצטרפים אליה יהודים הנופשים בתאילנד, בעיקר מישראל וארצות הברית.
בתאילנד פועלים כמה בתי חב"ד[דרושה הבהרה] כאשר הראשי שבהם נמצא בבנגקוק ומנוהל מצד הרב נחמיה וילהלם וניתנים בו מגוון שירותים ליהודי בנגקוק ולתיירים יהודים, בהם ארוחות שבת וחג ולאחר אסון הצונאמי באוקיינוס ההודי ב-2004 הוא היה מקום כינוס ליהודים וישראלים ששהו באותה עת בתאילנד. עם זאת, מאז הפיגועים שהתרחשו במומבאי ב-2008, הכניסה לבית חב"ד בבנגקוק הוגבלה בעיקר לאזרחים ישראלים, לפי תשאול מאבטח בעברית.
בעת המודרנית

תאילנד החלה להקשיח את חוקי ההגירה שלה בשנת 1979 עם חקיקת חוק ההגירה של שנת 1979 והקשחות נוספות נעשו בשנת 2008, באמצע העשור השני של שנות ה-2000, בתקופת מגפת הקורונה ומאז מלחמת האזרחים במינאמר והפלישה הרוסית לאוקראינה. מאז הקשחות אלה, מספר המיעוטים הדתיים התייצב או פחת.
הערות שוליים

↑  Different Religions in Thailand - kathuphuketlanguageschool.com'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'(באנגלית אמריקאית)'"`UNIQ--templatestyles-00000002-QINU`"''"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'(ארכיון)
↑  Thailand Virtual Jewish History Tour, www.jewishvirtuallibrary.org'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'(באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000005-QINU`"'
↑  The Jews of Bangkok, Thailand | BillGladstone.ca
↑  Shabbat in Thailand'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'(ארכיון)
↑  Report From Phuket Faith and Tsunami: A Rescue Mission | Articles
ויכוח ברצלונה

| --- | --- |

הדמיה של ויכוח ברצלונה בבית התפוצות
 מידע כללי
 סוג:  מחלוקת, אירוע 
 מדינה:  כתר אראגון 
 מיקום:  ברצלונה 
 קואורדינטות:  41°22′57″N 2°10′37″E﻿ / ﻿41.3825°N 2.1769°E﻿ / 41.3825; 2.1769
 משתתפים:  רמב"ן, פבלו כריסטיאני, ריימונדוס מפניאפורט 
 תקופה:  20 ביולי 1263 – 27 ביולי 1263 (8 ימים) 
 
 he
 
ויכוח ברצלונה, הידוע גם בכינויו "ויכוח הרמב"ן", הוא ויכוח שיזם חיימה הראשון, מלך אראגון בשנת 1263 בין ממלכת אראגון והכנסייה הקתולית לבין נציגות היהודים ובראשה הרמב"ן.
הוויכוח נערך בימים 20, 27, 30 ו-31 ביולי, בעיר ברצלונה שבחבל קטלוניה, ספרד, והסתיים בניצחונו של הרמב"ן, אך הוא גורש מספרד ועלה לארץ ישראל.
הרקע לוויכוח

הרקע לוויכוח היה טענות של מספר נזירים שניתן למצוא בתלמוד הוכחות לשילוש הקדוש, לחייו של המשיח לאחר מותו ואת הפיכתו לאל. שיטה זו בוססה על ידי ריימונדוס מרטיני בספרו פיגיון האמונה, ולאחריו המשיך אותה תלמידו פבלו כריסטיאני. ביוזמת הנזיר הדומיניקני הקטלאני (וקדוש נוצרי לעתיד), ריימונדוס מפניאפורט, ביקש חיימה הראשון, מלך אראגון מהרמב"ן להתעמת עם טיעוניו של כריסטיאני, המכונה בספר הוויכוח "פראי פול" (האח פול). הרמב"ן הסכים להשתתף בוויכוח, בתנאי שתינתן לו חופשיות באמירת דעתו.
הוויכוח סב סביב התייחסויות בתלמוד למספר נושאים בפולמוס היהודי-נוצרי, שהמרכזיים שבהם:
האם המשיח כבר בא?
בין אם בא ובין אם לא - האם ישו הוא המשיח? והוא עתיד לבוא?
האם למשיח כוחות על אנושיים או סמכויות גבוהות כשל אלוהים?
בוויכוח, שנערך בארמונו של המלך בברצלונה, התעמת הרמב"ן בעיקר מול המומר כריסטיאני, אך השתתפו בו גם המלך, ראשי הממלכה והכנסייה וראשי המסדר הדומיניקני, שהפעילו את האינקוויזיציה הנוצרית (כלומר המנהיגות הפוליטית והדתית).
ביום הראשון והשלישי, כל הקהל שנכח בוויכוח היה נוצרי, למעט נציגי היהודים. ביום הרביעי הגיעו גם יהודים, וביום השני הוויכוח נערך, לדברי הרמב"ן, ב"קלישטרויש שלהם", כלומר בבית התפילה הנוצרי בברצלונה, וכנראה הכוונה לכנסייה של העיר ברצלונה, שעליה עומדת כיום קתדרלת אולליה הקדושה.
הפוסק במשפט היה המלך עצמו, שנחשב הגון כלפי הרמב"ן, ולהבדיל מוויכוחים אחרים, לרמב"ן היה חופש ביטוי. עם זאת, את עיקר הוויכוח ניהל פראי פול, והרמב"ן רק ענה לשאלות, ולא טען טענות נגד.
לפי חיים היימס מטרת הוויכוח הייתה גם פנים נוצרית כדי לחזק את האמונה אצל הקהל הנוצרי וגם מנימוקים מסיונריים.
מהלך הוויכוח

פראי פול ניסה להוכיח מאגדות התלמוד שישו הוא המשיח, ובתגובה רמב"ן שאלו, איך ייתכן להוכיח את משיחיותו של ישו, מדברי חכמי התלמוד, שהיו יהודים ולא האמינו במשיחיותו של ישו? פראי פול לא ענה לגופו של עניין, אלא המשיך לשאול שאלות מאגדות שונות. בתשובה, הרמב"ן טען שפרשנותו לאגדות חז"ל שגויה, וכן הצביע על סתירות פנימיות בטענותיו של פראי פול. על אגדה מסוימת שעלתה בדיון, התבטא הרמב"ן: ”איני מאמין באגדה זו כלל”, טענה שגרמה לפראי פול להזדעק מיד: ”ראו שהוא מכחיש בספרים שלהם!!”. בהמשך הדיון, חילק הרמב"ן את הספרות היהודית לתנ"ך, תלמוד, ומדרש, והסביר שרק בתנ"ך ובתלמוד מאמינים היהודים באמונה שלמה. במדרש, לעומת זאת, אין חובה להאמין: ”מי שיאמין בו - טוב; ומי שלא יאמין בו - לא יזיק”.
כמו כן, פראי פול ניסה להוכיח את פרשת מותו ותחייתו של המשיח מתוך פרשת "הנה ישכיל עבדי" (ספר ישעיהו, פרק נ"ב, פסוק י"ג ואילך), אך רמב"ן פירש את הפרשה כמתייחסת לעם ישראל ולא למשיח, ובנוסף הראה שאף אם נפרש אותה כמוסבת על המשיח, היא אינה עולה בקנה אחד עם קורות חייו של ישו, רמב"ן הציע לפרש את הפרשה בפרוטרוט אך הצעתו לא נתקבלה, רמב"ן כתב את ביאורו בנפרד והוסיפה לחיבור.
פראי פול טען שהמשיח ימות ויחזור לתחיה קודם ההתגלות ורמב"ן חלק עליו, פראי פול טען שכך כתוב ברמב"ם, בתגובה רמב"ן קרא את דברי הרמב"ם בספר שופטים "המלך המשיח עתיד לעמוד להם לישראל ובונה בית המקדש ומקבץ נדחי ישראל", רח"ד שעוועל הראה שדברי הרמב"ם נמצאים באגרת תחית המתים ורמב"ן שיקר לצורך הוויכוח.