stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חתול רחוב
עיקור וסירוס של חתולי רחוב

פעולות העיקור והסירוס מבוצעות על ידי וטרינר בניתוח בהרדמה מלאה, שבו מוסרים מהנקבה הרחם והשחלות, ומהזכר האשכים. הטענה הרווחת היא שאין להליכים אלו תופעות לוואי שליליות.
לרוב, בהתערבות כוללת באוכלוסיית חתולים נוטים לבחור באחת הפעולות, עיקור או סירוס, על מנת לעצור את התרבות החתולים. הבחירה בעיקור החתולות עשויה לעצור את הריבוי הטבעי, אך היא חודרנית ומסובכת יותר מבחינה רפואית, ולכן עלולה לסכן יותר את החתולות המשוחררות מיד לאחר הניתוח למקומן הטבעי ללא אפשרות למעקב ולטיפול חוזר. לעומת זאת, מוצג סירוס החתולים הזכרים כפעולה פשוטה יותר שאינה חודרנית ולכן לעיתים עדיפה על פני עיקור מסיבי.
חתולי הרחוב המעוקרים והמסורסים מסומנים באזנם בעזרת חתך קטן. לאחר הניתוח החתולים מוחזרים אל סביבת המחיה שלהם.
המתנגדים לסירוס ולעיקור של חתולי רחוב מתחלקים בין התומכים בהמתה הטוענים שסירוס ועיקור לא עוזרים בהקטנת אוכלוסיית החתולים לבין כאלו המתנגדים לפעולה מסיבות מוסריות, מסיבות של היעדר מחקר מספק על השפעת העיקור והסירוס על חתולי רחוב, או מתוך הסכנות בניתוח ובתופעות הלוואי העלולות להתפתח בעקבותיו. בתוך כך ניתן למנות את הטענה שחתולי רחוב אינם זוכים לטיפול ברמה זהה לזה של חתולי בית ושנעשה חיסכון הן בחומרי ההרדמה והן על ידי קיצור משך זמן ההחלמה של החתול לפני החזרתו לרחוב . סכנות מוכרות של תהליכי עיקור וסירוס כוללות רגישות לחומרי הרדמה, זיהום באזור הניתוח, דימומים, איבוד תיאבון, פגיעה בגדילה והתפתחות, סכנת התפתחות סרטן (מסוגים שאינם קשורים לאברי הרבייה), משקל עודף, דלקות בדרכי השתן ועוד
גורמים יהודים אורתודוקסים מתנגדים לתהליכים אלו מסיבות הלכתיות.
מאבק משפטי בישראל

בישראל נערך מאבק של גופים לזכויות בעלי חיים כנגד רשויות ואגודות כגון צער בעלי חיים הנוקטות במדיניות של הריגת חתולי הרחוב כדי לשלוט בריבוים הטבעי באמצעות המתה. הרשויות הפועלות להמתת בעלי החיים רואות בהם מפגע תברואתי וטוענות שהמתתם תביא לפתרון הבעיה. המתנגדים לכך רואים במעשה פגיעה בזכויות בעלי החיים אותם ביית האדם ולכן הוא אחראי עליהם.
הנוהג ברשויות המקומיות הוא כי כאשר מדווח להן על חתולת רחוב שהמליטה, הן משגרות למקום לוכד-חתולים מטעמן. החתולים מובאים לווטרינרים העובדים עבור אותן רשויות מקומיות. אלה, מסרסים את החתולות וגוריהן, קוטמים חלק קטן מהאוזן שלהם ומשחררים אותם חזרה לחופשי. כך ניתן לזהות חתולי רחוב שכבר סורסו, ובכך בעצם מגבילות הרשויות המקומיות את פעולת הרבייה של חתולי הרחוב.
השופט מישאל חשין בסיכום בפסק דין ברע"א 1684/96: ”העיקרון של 'ורחמיו על כל מעשיו' חייב להיות נר לרגלי בית המשפט הנכבד לגבי חוקיות האיסור להאכיל חתולי רחוב. צווינו מלידה להגן על החלש ובעלי החיים שהם חלשים. בעל חיים ליד האדם הוא כילד, תמים וחסר הגנה. התעללות בילד תזעזע אותנו וכך צריך להיות גם התעללות בחיה. החיה מתקשה להגן על עצמה מפני האדם, והמלחמה בין האדם לחיה היא מלחמה בין מי שאינם שווים. האדם מצווה להגן על החיה כחלק מצווי המוסרי להגן על החלש”.
בפסיקה נוספת של בית משפט השלום בתל אביב נקבע כי לכידה או המתה של חתולי רחוב, שאינם מהווים סכנה לשלום הציבור, היא עבירה על החוק.
החוק בישראל בנוגע להמתת חתולי רחוב

על פי פסיקת בג"ץ 4884/00 לנושא הטיפול בבעיות הנגרמות ע"י חתולי רחוב - חתול רחוב נחשב לחתול אשר חי בסביבת האדם, אין לו בעלים והוא ניזון בעיקר מפחי האשפה.
המתת חתולי רחוב מותרת כאשר:
קיים סיכון מידי להתפשטות מחלת הכלבת.
במקרה של התפשטות מחלת חתולים מדבקת באוכלוסיית חתולי-רחוב באזור מסוים.
המתת חתולי רחוב לצורכי "דילול" וויסות אוכלוסיית החתולים אסורה.
דרכים חוקיות להמתת חתולי הרחוב:
הרדמת חתול הרחוב במתקן המיועד לכך, על ידי רופא וטרינר, או על ידי עובדיו בפיקוחו ואחריותו. ההמתה תבוצע באמצעים שימזערו את הסבל הנגרם לחתולים.
המתת חתולים על פי פקודת הכלבת יכולה להיעשות – וזאת רק כאשר אין אפשרות לפעול בדרך אחרת – בחומרים, שיטות ותנאים שאושרו על ידי מנהל השירות הווטרינרי. פעולה זו תבוצע באחריותו הישירה של הרופא הווטרינר הרשותי, בתחום גאוגרפי ולמשך פרקי זמן שייקבעו על ידי מנהל הלשכה הווטרינרית המחוזית. בפעולה זו מחויבים השירותים הווטרינריים לנהוג במשורה ובצמצום המרבי האפשרי.
גלריה

גינת חתולים עירונית בפתח תקווה
חתולי רחוב במצדה
חתולי רחוב אוכלים אוכל שניתן להם
חתולי רחוב רבים ניזונים מפסולת בפחי האשפה
חתולי רחוב בצפת רבים על טריטוריה כשאחד מהם מתחבא מתחת לרכב חונה
אנשים רבים נוטים לפזר מזון לחתולים ברחוב לצורך האכלת חתולי הרחוב.
ראו גם

השפעה אקולוגית של חתול הבית
האכלת חתולי רחוב
ג'יימס בוון
כלב רחוב
הערות שוליים

↑  אילנה קוריאל, הערכה: בישראל כמיליון חתולי רחוב, באתר ynet, 30 במאי 2021
1 2   צפריר רינת, דילמת החתול: חתולי הבית מסכנים מינים מוגנים, באתר הארץ, 2 בינואר 2014
↑  יובל יועז, בג"ץ: יש לקבוע נוהל חדש שיגביל המתה של חתולי רחוב, באתר הארץ, 3 ביוני 2004
↑  חתולי הרחוב, ד"ר רפי קישון, אתר פט-נט, 2 בפברואר 2002
1 2 3  צפריר רינת, ניתוחי העיקור והסירוס מתחילים להניב תוצאות, באתר הארץ, 6 בנובמבר 2001
↑  עיקור וסירס חתולי רחוב, אתר עמותת כפר סבא אוהבת חיות.
1 2  תשע נשמות והמון בעיות | זווית
↑  ראו הערות על הפוסט, אנשי החתולים נגד אנשי הציפורים, באתר מדע גדול בקטנה, ‏2016
↑  רונה סגל, מאכילי חתולי הרחוב לא מוכנים להפסיק. לאנשי הרשויות כבר נמאס מזמן, באתר הארץ, 10 בדצמבר 2010
↑  ביות החתול - מתי ואיך הוא התרחש?, באתר הידען, ‏2009-12-18
↑  Digs uncover buildings in Cyprus' 11,000-year-old village, phys.org (באנגלית)
1 2  Inbal Brickner-Braun,Eli Geffen &Yoram Yom-Tov, The Domestic Cat as a Predator of Israeli Wildlife, Israel Journal of Ecology & Evolution, כותבי המאמר מסיקים כי חתול הבית בישראל יוצר פגיעה, אך הנתונים בו מראים בפועל את ההיפך., ‏2013
↑  צפריר רינת, חתול בבית, נמר בחוץ, באתר הארץ, 25 בדצמבר 2005
↑  חיים ריבלין, ‏תחקיר: כישלון סירוס חתולי הרחוב, באתר ‏מאקו‏, 19 ביוני 2018
↑  אבנר הופשטיין, חתולים מתים בסתר, באתר זמן ישראל, 4 באוקטובר 2019
↑  Christie Keith, The unspoken truth about spaying and neutering our pets, SFGATE, ‏2010-04-06 (באנגלית)
↑  MV Root Kustritz, Effects of Surgical Sterilization on Canine and Feline Health and on Society, Reproduction in Domestic Animals 47, 2012, עמ' 214–222 doi: 10.1111/j.1439-0531.2012.02078.x
↑  ארז ארליכמן, המדינה לא תשתתף בעיקור וסירוס חיות מחמד, באתר ynet, 19 בדצמבר 2007
↑  אליעזר מלמד, בעלי חיים בשימוש האדם, באתר "ישיבה", תשנ"ד - על הלכות בעניין גידול חיות מחמד
↑  צו המניעה של בית המשפט בעניין המתת חתולים כאמצעי לוויסות הרבייה הטבעית
↑  הודעת משרד החקלאות ופיתוח הכפר אל השירותים הווטרינריים ובריאות המקנה, בית דגן

הנדון: הטיפול בחתולי רחוב – הנחיות ריענון בעקבות פס"ד בג"צ

סימוכין: חוזר מס' ה'/5/2004 מיום 12.08.04
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb15041892m (data)  LCCN: sh85047812 
חתול זכר מסורס
חתול בתחנת הרכבת ירושלים – יצחק נבון
חתול רחוב בעל אוזן קטומה, לאות שעבר סירוס
פרופסור

פרופסורים בלבוש טקסי
טרנס קיל, פרופסור מן המניין למדעי החברה, מלמד באוניברסיטת בראון
פרופסור (מלטינית: Professor; בתרגום חופשי: "המכריז על עצמו כמומחה") הוא מומחה בתחום מחקר מסוים, שזכה להכרה של מוסד אקדמי מוכר, ובדרך כלל משמש כחוקר ומרצה, חבר הסגל האקדמי הבכיר באוניברסיטה או במכללה. פרופסורים חוקרים ומעמיקים בתחום התמחותם, חונכים תלמידים לתארים מחקריים מתקדמים, מנחים סמינרים בתחום התמחותם, ומעבירים הרצאות. הקריטריונים לקידומם של פרופסורים אינם אחידים – הם תלויים במוסד, במקום ובזמן. לדוגמה, בכל האוניברסיטאות האירופיות ובחלק מהאוניברסיטאות בארצות הברית, פרופסורים זוכים לקידום בעיקר על בסיס הישגיהם המחקריים, ופחות על בסיס איכות ההוראה. הוראה משמשת כקריטריון מרכזי באוניברסיטאות אמריקאיות המתמחות בהוראת סטודנטים לתואר ראשון, ובהן מתקיים מעט מחקר. באוניברסיטאות בישראל, המרכיב העיקרי בעלייה בדרגה הוא ההישגים המחקריים ופרסומם, המוניטין הבינלאומי והמנהיגות בתחום.
בחלק מהמדינות, למשל בארצות הברית, קנדה והונג קונג, נהוג להשתמש בשם התואר "פרופסור" כדרך לפנות אל כל מרצה או חוקר באוניברסיטה או מכללה, ללא קשר לדרגתו האקדמית. ישנן גם מדינות, כמו ברזיל, אוסטריה, צרפת, רומניה, סרביה, פולין ואיטליה, בהן נהוג לפנות בשם תואר זה אף למורים בבית ספר תיכון.
עמדת המועצה להשכלה גבוהה, שאושרה בבג"ץ היא ש"פרופסור" אינו רק דרגה, אלא גם תואר אקדמי.
הדרך לקבלת המינוי

על-פי המסלול המקובל בישראל, המחזיק בתואר "דוקטור" יכול, על פי שיקול רשויות האוניברסיטה, להתמנות למרצה או מרצה בכיר במוסד אקדמי. לאחר מספר שנים, אם חבר סגל בדרגת מרצה הוכיח את עצמו בתחומי המחקר ו/או פרסום מאמרים בכתבי עת מדעיים נחשבים, הוא יכול להתקדם לדרגת מרצה בכיר, מרצה בכיר יכול להתקדם לדרגת פרופסור חבר, ופרופסור חבר לדרגת פרופסור מן המניין. בכל דרגה על המועמד להוכיח התקדמות במחקריו, פרסום מאמרים בכתבי עת מדעיים הכוללים ביקורת עמיתים, והשתתפות בכנסים בינלאומיים. ההחלטה על הקידום מתקבלת על ידי ועדות מינויים, על-פי חוות דעת חסויות.
במקרים יוצאי דופן, ובפרט בתחומי הספרות, הקולנוע, האמנות, העיצוב והפסיכולוגיה, ניתן תואר פרופסור לחסרי תואר דוקטור בעלי הישגים בולטים בתחומם (מעמדם מכונה פרופסור מומחה או פרופסור נלווה). על מקרה שבו לא ניתן התואר פרופסור, סיפר זובין מהטה: ”אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס לא קיבלה את יאשה חפץ כפרופסור מן המניין כי לא הייתה לו תעודת בגרות, אז מי הפסיד בסוף, חפץ?”. דוגמה בולטת למי שנתמנה לפרופסור אף שהיה חסר השכלה פורמלית הוא חוקר הספרות דב סדן, שבשנת 1963 קיבל מינוי זה באוניברסיטה העברית, חרף העובדה שלא היה לו אפילו תואר ראשון, ואת כל השכלתו רכש בכוחות עצמו.
בחלק מהמוסדות במטרה לשמר חופש ויושר אקדמי ניתנת לחוקרים קביעות (באנגלית, tenure). לא ניתן לפטר חוקר בעל קביעות אלא בהליך מיוחד, ומשרתו מובטחת לו עד הגיעו לגיל פרישה.
ביקורת נשמעת על סודיות התהליך, על ריכוזיות של כוח בוועדות המינויים, על השהיית תהליכים ללא חשיפת הנימוקים ועוד. בשנת 2011 אישר בג"ץ את פסיקת בית הדין לעבודה, לפיה על האוניברסיטאות לחשוף את הפרוטוקולים של ועדות המינויים במסגרת גילוי מסמכים בהליך שיפוטי.
דרגות בפרופסורה

באוניברסיטאות בישראל, כמו גם במכללות האקדמיות, התואר "פרופסור" מתייחס על פי רוב רק לאחת משתי דרגות:
פרופסור מן המניין – הדרגה האקדמית העליונה ביותר. מקבילה לדרגת "Professor" או "Full Professor" בארצות הברית.
פרופסור חבר – מקביל לדרגת "Associate Professor" בארצות הברית או "Reader" בבריטניה.
קיימת בישראל רק עוד דרגת פרופסור, פרופסור נלווה, דרגה שאינה נפוצה, והיא אף מוגבלת במובן מסוים (ראו להלן).
לפני שתי אלה קיימת דרגת "מרצה בכיר" המקבילה בישראל לדרגה הקרויה "Assistant Professor" באנגלית.
בשנת 2012 החליט הטכניון לתת את התואר "פרופסור משנה" לנושאי הדרגה "מרצה בכיר" שהייתה נהוגה קודם לכן. בסוף 2014 החליטה המועצה להשכלה גבוהה להורות לכל המוסדות לחדול מהענקת התואר הזה.
בשנת 2001 היו בישראל 1,140 חוקרים בדרגת "פרופסור חבר" וכ-1,600 בדרגת "פרופסור מן המניין".
סוגים נוספים של מינוי לפרופסור:
פרופסור מחקר – פרופסור הפטור מחובת הוראה, ומקדיש את כל זמנו למחקר. בישראל, זהו בדרך כלל מינוי בעל ערך רב, הניתן למדענים מצטיינים. בשנת 2008 החזיקו בתואר זה בטכניון שישה פרופסורים בלבד. בארצות הברית, זהו מסלול נפרד, בו החוקר פועל בדרך-כלל במסגרת קבוצת מחקר בראשות פרופסור מהמסלול הרגיל. משכורת פרופסור המחקר במקרה זה ממומנת ממענקי מחקר, בניגוד לתשלום ממקורות האוניברסיטה עצמה. פרופסורי מחקר בדרך כלל אינם זכאים לקביעות, אך מתקדמים בדרגות מקבילות למסלול הרגיל – Assistant Research Professor, Associate Research Professor, Research Professor. לעיתים חבר סגל במסלול הרגיל מקבל מינוי נוסף כפרופסור מחקר, כדרך להעניק משכורת נוספת לחוקרים מצטיינים.
פרופסור אורח – מי שפועל כפרופסור במוסד אקדמי מסוים, אך אינו נמנה עם הסגל האקדמי הקבוע באותו מוסד. פרופסור אורח נמנה בדרך כלל עם הסגל האקדמי הקבוע באוניברסיטה אחרת מזו שבה הוא מתארח, ולעיתים זהו תוארו של אדם שפעילותו העיקרית היא מחוץ לאקדמיה, ובזכות הצטיינותו בה הוא מוזמן להיות פרופסור אורח.
פרופסור נלווה – פרופסור שמינויו מבוסס על מומחיות מופלגת בתחומו, ולאו דווקא על הצטיינות מחקרית והוא תקף כל עוד המועמד מועסק (מלמד) במוסד שבו קיבל את המינוי, ולא מעבר לכך.
פרופסור אֶמֶרִיטוּס (לנקבה: אמריטה, ברבים: אמריטי) – פרופסור מן המניין (ופרופסור מחקר) שפרש לגמלאות, אך ממשיך לשמור על קשר עם האוניברסיטה, ולעיתים גם לחקור וללמד בה. מונחים אלה שאולים מן השפה הלטינית: "אמריטוס" פירושו "ראוי, לאחר שמילא את כל חובותיו" (וכן בנקבה).
פרופסור קליני

במקצועות אחדים, ובראשם רפואה, קיים לצד המסלול האקדמי הרגיל גם מסלול קליני. קיימת הבחנה ברורה בין המסלול הקליני לבין המסלול המדעי לתארים אקדמיים ודווקא כשמדובר ברופאים. ההבחנה נשמרת בכל בתיה"ס לרפואה בישראל ובעולם. במסלול זה, המיועד לרופאים בעלי מעמד מקצועי בכיר, מושם הדגש על הכישורים הקליניים וההוראתיים, ועל ביצוע ופרסום מחקר קליני, שהוא מחקר המבוסס על תצפיות בחולים ובמחלותיהם. פרופסורים במסלול הקליני, בבתי החולים או במרפאות הקהילה, עוסקים – בצד פעילותם הרפואית, גם בהדרכת הסטודנטים במקצוע.
התואר כבסיס למוניטין מקצועיים מחוץ לאקדמיה

תואר "פרופסור" מעניק יוקרה מקצועית, אך בסקר שנערך בישראל נמצא שהציבור אינו מייחס משקל רב לתואר זה בעת בחירת רופא.
בהתאם לפקודת הרופאים, השימוש בתואר פרופסור בישראל, אם הוענק לרופא במוסד אקדמי כלשהו מחוץ לישראל, מותנה באישור של מנכ"ל משרד הבריאות. פסק הדין התקדימי של בית המשפט העליון בנושא זה ניתן בערעורה של עמותת רופאי השיניים הערביים בישראל:
על כן, על מנת שניתן יהיה לפקח כראוי על השימוש שנעשה בתואר האמור, מתחייב, בהתאם להוראת סעיף 36 לפקודה, שתוגש בקשה למנהל הכללי של משרד הבריאות, הוא "המנהל" כהגדרתו בסעיף 1 לפקודה. ללא אישורו של המנהל, אין בידי מורשה לריפוי שיניים להציג עצמו כ"פרופסור" במסגרת עבודתו. בקביעתי זו אינני מניח בהכרח כי המנהל, או מי מטעמו, יכריע לבדו מיהו הזכאי להיקרא "פרופסור" מבחינה מהותית, ובאילו תנאים, שכן לשם כך ביכולתו (או אולי אף מחובתו) להיוועץ בגורמים רלוונטיים, כדוגמת המועצה להשכלה גבוהה או האיגוד המקצועי, ולקבוע נהלים ברורים. אולם, בהתאם לסעיף הנדון, המנהל הוא הגורם המפקח על השימוש הנעשה בתואר האמור במסגרת עיסוקו של מורשה לריפוי שיניים. יודגש, כי האמור כאן מתייחס לנסיבותיו של תיק זה, דהיינו – למצב שבו מדובר במי שתואר "פרופסור" הוענק לו על ידי מוסד אקדמי שאינו בתחום מדינת ישראל. בכל הנוגע לרופא שיניים שכיהן או מכהן כפרופסור בפקולטה לרפואה באחת מהאוניברסיטאות בארץ, עמדת ההסתדרות הרפואית בישראל היא, שמנקודת מבטה אין מניעה לכך שהוא יעשה שימוש בתוארו זה בכפוף לתנאים שנקבעו לכך (ראו נייר העמדה משנת 2009 שצוטט לעיל). על כן, לכאורה, ייתכן שבנסיבות אלה אין צורך בפנייה למנהל. עם זאת, סוגיה זו לא נדונה בפנינו, ועל כן אין אנו מחווים בה דעה.
.
ביאורים

↑  במקרים רבים קיימת גם אפשרות ביניים, על-פיה חוקר הוא בעל תואר דוקטור, והוא מפרסם ספרים ומאמרים בכתבי עת מקצועיים, ובשל היותו אמן או בעל מקצוע ידוע בתחומו, שיקולי הענקת הפרופסורה קשורים למעמדו המקצועי ולמחקריו.
↑  הקביעות ניתנת לחוקר בדרך כלל בחלוף כמה שנים מן המינוי הראשון, או עם הקידום הראשון בדרגה.
הערות שוליים

↑  "פרופסור" הוא גם תואר וגם דרגה; בג"ץ 5480/14 ועד ארגון הסגל האקדמי הבכיר באקדמיה למוסיקה נ' המל"ג, סעיפים 36–39 ,88–108
↑  אביבה לורי, ללא עלה תאנה, באתר הארץ, 7 בנובמבר 2002
↑  למשל: אביבה לורי, ללא עלה תאנה, באתר הארץ, 7 בנובמבר 2002
אסף שטול-טראורינג, טונים צורמים באקדמיה למוסיקה בירושלים, באתר הארץ, 6 במאי 2011
↑  בג"ץ 7793/05 אוניברסיטת בר-אילן ואחרים נ' בית הדין הארצי לעבודה ירושלים ואחרים, ניתן ב-31 בינואר 2011
↑  דרגה חדשה בטכניון: פרופסור משנה, הודעת הנהלת הטכניון מיום 12 באוגוסט 2012
 רוני לינדר-גנץ, ליאור דטל, באקדמיה זועמים: מרצים בטכניון מקבלים תואר פרופסור משנה, באתר TheMarker‏, 4 במרץ 2013
↑  החלטות מישיבת המועצה להשכלה גבוהה השתים-עשרה מס' (845)9
↑  תמרה טראובמן, הפקולטה למדעי האפליה, באתר הארץ, 27 במרץ 2002
↑  תקנון מינויים והעלאות לדרגות "פרופסור-חבר" ו"פרופסור מן המניין" במוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות, עמוד 9, המועצה להשכלה גבוהה, עודכן ב-23 בינואר 2007
↑  המסלול הקליני, באתר המזכירות האקדמית של האוניברסיטה העברית בירושלים
↑  שי ניב, ‏סקר מפתיע: כך הציבור הישראלי בוחר את הרופא שלו, באתר גלובס, 8 ביוני 2016
| השכלה גבוהה |
| --- | --- | --- |
| סוגי מוסדות לימוד | אוניברסיטה (אוניברסיטה לאומית • אוניברסיטה פרטית • אוניברסיטה ציבורית) • מכללה (מכללה אקדמית • מכללה מקצועית) |  |
| תארים אקדמיים | תואר אקדמי • בוגר אוניברסיטה • תארים מתקדמים • מוסמך אוניברסיטה • דוקטור • פוסט-דוקטורט • דוקטור לשם כבוד |  |
| תפקידים ומקצועות | סטודנט • מרצה • סגל אקדמי • רקטור • נשיא • דקאן • פרופסור • מורה מן החוץ • עוזר הוראה ומתרגל • עוזר מחקר |  |
| פקולטות | אמנות • הנדסה • מדעי החברה • מדעי החיים • מדעי הטבע • מדעי הרוח • מדעים מדויקים • משפטים • ניהול • רפואה |  |
| מושגים נוספים | אגודת סטודנטים • אקדמיה • בית חרושת לתארים • חופש אקדמי • מעונות סטודנטים • סילבוס • סמינר • ספרייה אקדמית • עבודה אקדמית • קתדרה • קמפוס • שכר לימוד • תוכנית לימודים• תזה |  |
| מוסדות השכלה גבוהה בישראל | אוניברסיטאות בישראל • מכללות בישראל • מכללות אקדמיות בישראל • מכללות להכשרת מורים בישראל • מכללות מקצועיות בישראל |  |
| פיקוח על ההשכלה הגבוהה בישראל | המועצה להשכלה גבוהה • הוועדה לתכנון ולתקצוב • מרכז ארצי לבחינות ולהערכה • המועצה להשכלה גבוהה (יהודה ושומרון) (בעבר) |  |
| ארגונים אוניברסיטאיים בישראל | ועד ראשי האוניברסיטאות • המועצה המתאמת של הסגל האקדמי הבכיר • הפורום המתאם של ארגוני הסגל האקדמי הזוטר באוניברסיטאות • התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284750705171 
פרופסור עדה יונת במעבדה
רוברטו קיפולה, פרופסור להנדסת מידע באוניברסיטת קיימברידג', לצד הדיפלומה
רוברטה ססולי, פרופסורית מן המניין בתחום הכימיה באוניברסיטת פירנצה, דוברת בכנס אקדמי
פרופסור יגאל ידין מסביר על החפירות הארכאולוגיות במצדה בפני נשיא המדינה זלמן שזר, 1964
ג'וי ריגר

| --- | --- |

ריגר, 2017
 לידה:  3 במרץ 1994 (בת 30) הרצליה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2002
 עיסוק:  שחקנית
 מקום לימודים:  תלמה ילין 
 בן או בת זוג:  מורן רוזנבלט (2015–2018)  שיראל ברגר (2023–?)  כרמל בין (2020–2023) 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'וי ריגר (נולדה ב-3 במרץ 1994) היא שחקנית ומדבבת ישראלית. זוכת פרס האקדמיה לטלוויזיה.
ראשית חייה

ריגר נולדה בהרצליה להורים שעלו מבלגיה. אביה הוא אילן סטיב ריגר, ואמה היא אוולין שיינר-ריגר. בנעוריה למדה בבית הספר התיכון לאמנויות "תלמה ילין" במגמת תיאטרון, אותו סיימה בשנת 2012. את שירותה הצבאי עשתה ביחידה 8200 של חיל המודיעין.
חיים אישיים

ב-2017 יצאה מהארון וחשפה את הזוגיות שלה עם השחקנית מורן רוזנבלט. ב-2018 הן נפרדו לאחר 3 שנים של זוגיות.
בשנת 2020 ניהלה מערכת יחסים עם השחקנית כרמל בין אך השתיים נפרדו לאחר כשלוש שנים. החל משנת 2023 נמצאת בזוגיות עם השפית שיראל ברגר.
למרות שבעברה ניהלה גם מערכות יחסים עם גברים, מאז יציאתה מהארון ריגר מזדהה כלסבית ומדברת בפתיחות על נטייתה המינית.
מתגוררת בתל אביב.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | פרויקט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | תחיה ותהיה | טלי |  |
| 2012 | סקס דול |  | סרט קצר |
| 2016 | עמק | לינוי | תפקיד ראשי |
| 2016 | החטאים | ספי מילך | תפקיד ראשי |
| 2018 | בית בגליל |  |  |
| 2018 | סיפור אחר | ענת עבאדי | תפקיד ראשי |
| 2018 | אין בתולות בקריות | לנה | תפקיד ראשי |
| 2020 | תמונת הניצחון | מירה בן-ארי | תפקיד ראשי |
| 2022 | שאיפה לחיים | דנה לוין |  |
| 2024 | עכשיו כבר לא כל כך אכפת לי |  | סרט קצר |
| 2024 | Don't Watch! | אלכס | סרט צרפתי |
| 2024 | הטבעת | עלמה נובל |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | פרויקט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | שיעור חופשי | אנה | שודר בערוץ הילדים |
| 2012–2016 | החממה | דינה נבון | שודר בערוץ ניקלודיאון; שלוש עונות; תפקיד ראשי |
| 2013 | מקובלות | מיקה | סרט טלוויזיה; תפקיד ראשי; שודר בערוץ 2 |
| 2014 | נוי והדר | עצמה | תפקיד אורח; שודר ב־yes |
| 2015 | ג'וני ואבירי הגליל | חלי קציר | שודר ב–yes |
| 2016 | oboy | עלמה בן-טוב/ בן כהן | סדרת נעורים; שודרה ב–yes |
| 2018 | תעשה לי סאב |  | סדרת רשת |
| 2019 | גיבור אמיתי | מיאה "אמה גרין" | שודרה ב–yes‏; 2 עונות; תפקיד ראשי |
| 2019 | אבא משתדל | דנה וייס | שודרה בכאן 11 |
| 2020 | שעת נעילה | סגן דפנה | שודרה בכאן 11 |
| 2020 | מנגן ושר |  | תפקיד משני |
| 2023 | אבירם כץ | אביטל שביט | שודרה בכאן 11 |
| 2024 | מקיף מילאנו | איה | עונה 4; שודרה בכאן חינוכית |
| 2024 | מי זאת? | דמויות שונות | שודרה בכאן 11; תפקיד ראשי |
פילמוגרפיה > תיאטרון

| שנה | פרויקט | תפקיד | תיאטרון | במאי | מחזאי | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002–2004 | ספר הג'ונגל | באנה/ זאבה |  | חנוך רוזן |  | מחזמר |
| 2004 | מקווה | אלישבע | תיאטרון בית לסין |  | הדר גלרון | מחזה |
| 2005 | צלילי המוזיקה |  |  | משה קפטן | ריצ'רד רוג'רס | מחזמר |
| 2014 | החממה LIVE | עצמה |  |  |  |  |
| 2016 | עמודי החברה |  | תיאטרון הקאמרי, בית צבי |  | הנריק איבסן | מחזה |
| 2017 | ציד המכשפות |  | תיאטרון הקאמרי |  | ארתור מילר | מחזה |
| 2018 | אל נקמות |  | תיאטרון הקאמרי | איתי טיראן | שלום אש | מחזה |
| 2020 | מחוברים לחיים |  | תיאטרון הקאמרי | אלון אופיר | אלי ביז'אווי | מחזה |
| 2020 | הסוף | לילי | צוותא | מעין אבן, גיא וינטרוב |  | מחזמר ישראלי |
| 2021 | השחף | נינה | תיאטרון גשר | יאיר שרמן | צ'כוב | מחזה |
דיסקוגרפיה

בין הבתים לצד הזמן (2018)
כנראה שאהבתי אותך (2023)
מועמדויות וזכיות

| שנה | יצירה | ארגון | קטגוריה | תוצאה | סימוכין |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Oboy | פרסי האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | השחקנית הטובה ביותר בסדרה לילדים ונוער | זכייה |  |
| 2018 | אין בתולות בקריות | פסטיבל הסרטים טרייבקה לשנת 2018 | השחקנית הטובה ביותר בסרט זר | זכייה |  |
הערות שוליים

↑  בלעדי: הצצה לסרט הפרובוקטיבי "סקס דול", באתר וואלה, 19 ביוני 2013
↑  חגית גינזבורג, עכבר העיר, "ג'וני ואבירי הגליל": זנות של גברים זה מצחיק?, באתר הארץ, 3 בספטמבר 2015
↑  אורי קליין, "עמק": דיוקן של התבגרות מיוסרת בפריפריה מנותקת, באתר הארץ, 22 במרץ 2016
אורון שמיר, עכבר העיר, "עמק": להסתכל לאמת הכואבת בעיניים, באתר הארץ, 18 במרץ 2016
↑  איתן לשם, "החטאים": הסרט הישראלי הכי לא ישראלי שיש, באתר הארץ, 2 בדצמבר 2016
אורי קליין, בסרטו החדש "החטאים" חוטא אבי נשר בזהירות יתר, באתר הארץ, 1 בדצמבר 2016
↑  סופי אבישי מדינה, עכבר העיר, בינג' גדול: עשר סדרות נוער מומלצות, באתר הארץ, 6 ביולי 2017
↑  ננו שבתאי, "אל נקמות": המחזה ששלום אש אסר להעלותו, זכה לביצוע מרשים בקאמרי, באתר הארץ, 21 באוגוסט 2018
↑  אורי קליין, "אין בתולות בקריות" הוא סרט בתולי, באתר הארץ, 6 בנובמבר 2018
נירית אנדרמן, "אין בתולות בקריות": סיפור התבגרות נטול רגש, באתר הארץ, 31 ביולי 2018
↑  נירית אנדרמן, ג'וי ריגר הישראלית זכתה בפרס השחקנית הבינלאומית הטובה בפסטיבל טרייבקה, באתר הארץ, 27 באפריל 2018
↑  אריאנה מלמד, הכוונות של "אבא משתדל" מלאות אהבה, אבל התוצאה חורקת, באתר הארץ, 5 בנובמבר 2019
↑  מאיה גולדשמידט, הדיוק ההיסטורי ב"שעת נעילה" חשוב, אבל לא על חשבוננו, באתר הארץ, 27 באוקטובר 2020
↑   נועם כהן, ‏אבי נשר חוזר: צפו בטריילר לסרט "תמונת הניצחון", באתר ‏מאקו‏, 1 בספטמבר 2021
↑  ננו שבתאי, "הסוף": יכול להיות שההצגה תיהפך לקאלט, אבל היא מזכירה ערב דחקות של חברים, באתר הארץ, 2 בנובמבר 2021
↑  ננו שבתאי, "השחף": הרבה יופי, וסצינת עירום אחת בלתי נסלחת, באתר הארץ, 21 בדצמבר 2021
↑  איתמר קציר, אם ראיתם פעם את נעמה אמית על המסך ודאי תהיתם "מי זאת?" עכשיו הגיע הרגע שלה, באתר הארץ, 22 באוגוסט 2024
↑  פבלו אוטין, "הטבעת" מבקש למצוא אנושיות בעולם אכזרי, אך סובל מעודף בדיחות קרש, באתר הארץ, 19 בדצמבר 2024
↑  משה אבוטבול, לא מסתירה: ג'וי ריגר חושפת את בת הזוג, באתר "פרוגי", 29 באוקטובר 2017
↑  לורי שטטמאור, יוני פרוים, לורי שטטמאור, ג'וי ריגר: "התאהבתי בגברים, אבל כנראה שאני לסבית. מלא זמן לא נמשכתי לגבר", במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 13 בנובמבר 2019
↑  דינה חלוץ, כרמל בין ("המפקדת"): "עד שהכרתי את ג'וי ריגר, לא ידעתי שאני אוהבת נשים", באתר ynet, 23 באפריל 2021
↑  מאיה נחום שחל, השפית שיראל ברגר: "בישול זה תהליך נפשי עבורי", באתר כלכליסט, 3 באפריל 2023
↑  תומר קמרלינג, ‏אוי ג'וי, באתר ‏מאקו‏, 16 במאי 2019
↑  "הכי מעליב ומגעיל אותי שאומרים 'איזה בזבוז שאת לסבית'", באתר וואלה, 2 ביולי 2020
↑  יוני פרוים, ג'וי ריגר: "כילדה הייתי מבקשת מאלוהים שיעשה אותי סטרייטית. היום אני יודעת שזה החוזק שלי", במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 19 בינואר 2023
↑  יוני פרוים, ג'וי ריגר מדגמנת לראשונה: "פחדתי להיות גברית מדי, כדי שלא יגלו שאני לסבית", במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 23 באוגוסט 2021
↑  הזוכים בתחרות הטלוויזיה 2016, באתר האקדמיה, ‏17 במרץ 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007388013905171  LCCN: no2018136949  SUDOC: 250562030  VIAF: 1615154867592160100007   WorldCat (עם VIAF): 1615154867592160100007
ישיבת הר עציון

| --- | --- |
סמליל הישיבה

מבנה בית המדרש
 ישיבת הסדר
 השתייכות:  ציונות דתית
 תקופת הפעילות:  ג' בכסלו ה'תשכ"ט – הווה
 מייסדים:  הרב יהודה עמיטל ועוד
 בעלי תפקידים
 ראש ישיבת ההסדר:  הרב יעקב מדן   הרב ברוך גיגי   הרב משה ליכטנשטיין
 סגל:  הרב אמנון בזק, הרב עזרא ביק, הרב שלמה לוי, הרב יוסף צבי רימון, הרב עמיחי גורדין ועוד
 תלמידים
 :  כ-450 (נכון לינואר 2021)
 שונות
 ספרים:  שיעורי הרב אהרן ליכטנשטיין, באר מרים, תורת עציון ועוד
 מיקום
 מיקום:  אלון שבות, גוש עציון
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°39′27″N 35°07′24″E﻿ / ﻿31.6576°N 35.1233°E﻿ / 31.6576; 35.1233
 https://etzion.haretzion.org בית מדרש וירטואלי http://www.etzion.org.il
 he
 
ישיבת הר עציון (מכונה: ישיבת הגוש או הגוש), היא ישיבת הסדר באלון שבות שבגוש עציון שהוקמה ב-1968 (תשכ"ח). הישיבה מתאפיינת בלימוד גמרא בשיטת בריסק, בעיסוק נרחב בלימוד תנ"ך ובקו מחשבתי מתון יחסית, על פי דרכם של ראשי הישיבה הראשונים, הרב יהודה עמיטל והרב ד"ר אהרן ליכטנשטיין.
הישיבה היא בין הגדולות בישיבות ההסדר, עם כ-450 תלמידים ועשרות אברכים[דרוש מקור], מישראל ומחוץ לה. משולבים בה תלמידים בעלי צרכים מיוחדים במסגרת תוכנית "דרכינו".