stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארנסט שקלטון
המשלחת הטראנס-אנטארקטית האימפריאלית 1914–1916

המשלחת הטראנס-אנטארקטית האימפריאלית, שבראשה עמד שקלטון, יצאה מלונדון ב-1 באוגוסט 1914 בספינה "אנדיורנס", ומטרתה הייתה לחצות את יבשת אנטארקטיקה, ממפרץ ואסל, דרך הקוטב הדרומי אל האי רוס הנמצא בצדה השני. "אנדיורנס" יצאה לדרכה מספר ימים לפני פרוץ מלחמת העולם הראשונה. כאשר נודע לשקלטון על פרוץ המלחמה, הוא שיגר מברק לשר הימייה הבריטי, וינסטון צ'רצ'יל, והציע לו להעמיד את "אנדיורנס" וצוותה לרשות הצי הבריטי, אולם צ'רצ'יל ענה לו במלה אחת "המשיכו!".
זמן קצר לקראת הגעתה לאנטארקטיקה, נאלצה המשלחת לנטוש את תוכניתה המקורית כאשר "אנדיורנס" כותרה בים קרח ונתקעה בים ודל. הצוות והמשלחת בראשות שקלטון שמרו על מורל גבוה וחיי שגרה בתנאים הקשים במשך כשנה. בחורף 1915 גבר לחץ הקרחונים על הספינה, שקלטון ואנשיו הוציאו ממנה אספקה חיונית ונטשו אותה בשלוש סירות הצלה. לאחר מכן התרסקה הספינה וטבעה.
צוות הספינה וחברי המשלחת ערכו מסע משולב לאי הפיל – תחילה במזחלות על הקרח בים ודל, ולאחר מכן בשלוש סירות ההצלה. כאשר הגיעו לאי הפיל, הם שיפצו את אחת הסירות ושקלטון וחמישה אנשים נוספים הפליגו בה לאיי ג'ורג'יה הדרומית כדי להשיג עזרה. הנווט פרנק וורסלי ניווט את הסירה בת שמונת המטרים "ג'יימס קיירד" במסע של כ-1,300 קילומטר בים הסוער של מעבר דרייק בסוף הסתיו האנטארקטי (אפריל ומאי), דבר שנחשב להישג יוצא דופן. טעות ניווט של 0.2 מעלות הייתה עלולה לגרום להם להחטיא את האי, ולהיסחף הרחק לאוקיינוס האטלנטי ללא אפשרות הצלה. לאחר שסופה הכתה בהם ליד חופי ג'ורג'יה הדרומית, הם נאלצו לנטוש את סירתם השבורה על חופו הדרומי של האי, ולא יכלו להקיף בה את האי כדי להגיע לתחנת ציד הלווייתנים שנמצאה בצידו הצפוני. שלושה מצוות הספינה, שקלטון, וורסלי וטום קרין חצו את רכס הרי האי במסע מפרך לא פחות, שארך 36 שעות, מסע ששנים אחר כך חזרו עליו מטפסים מקצוענים כמו ריינהולד מסנר, ונתקלו בקשיים חרף היותם ערוכים עם ציוד מלא ומשוכלל.
כל שאר אנשי הצוות, 22 איש תחת פיקודו של פרנק ויילד, חיכו במשך למעלה מארבעה חודשים באי הפיל. לאחר שלושה ניסיונות נפל, הם חולצו על ידי הספינה הצ'יליאנית "ילקו", בפיקוד לואיס פדרו, ב-30 באוגוסט 1916, 22 חודשים לאחר היציאה הראשונית מג'ורג'יה הדרומית, וכל צוותה של "אנדיורנס" שב בשלום לבריטניה.
ספינתו של צוות אחר, בפיקודו של קפטן אניאס מקינטוש, שיצאה לצדה השני של אנטארקטיקה כדי להכין נקודות אספקה עבור משלחתו של שקלטון, טבעה אף היא, ולמרות זאת הצליח צוות זה למלא את משימתו ולהשאיר אספקה עבור המשלחת שמעולם לא הגיעה. בדצמבר 1916 ארגן שקלטון משלחת הצלה אשר חילצה את מרבית אנשיו של מקינטוש מאנטארקטיקה. לא כולם שרדו.
ב-9 במרץ 2022, לאחר יותר ממאה שנים, פרסמה משלחת מחקר חדשה שהספינה "אנדיורנס" נמצאה מתחת לשכבת הקרח, במצב שימור טוב.
המשלחת האחרונה לאנטארקטיקה

בשנת 1921 יצא שקלטון בראש משלחת נוספת לאנטארקטיקה, אולם ב-5 בינואר 1922 נפטר מהתקף לב.
שקלטון כדוגמה למנהיג "ממוקד באנשים"

דאגתו של שקלטון לשלום אנשיו, כפי שהתבטאה כבר בזמן משלחת ה"נמרוד", היא שאפשרה להם לעמוד במשימת ההיחלצות בשלום מאנטארקטיקה, כאשר לרשותם עומדות שלוש סירות הצלה זעירות ומעט אספקה שהצליחו לחלץ מספינתם הטובעת. כאשר נשאל אחד מחברי הצוות כיצד הצליחו לבצע את הלא-ייאמן, הוא ענה "במלה אחת: שקלטון!". שקלטון השכיל לשמור על מורל גבוה בקרב אנשיו ולהימנע מסכסוכים וממתיחויות ביניהם. הוא דאג כי יימצאו בידיהם מצלמות וכלי נגינה, וערך מסיבות וערבי מוזיקה ושירה. הוא עודד את חברי הצוות לתעד את המסע ביומניהם והבטיח להם שוב ושוב כי הם יחיו לספר לאחרים את אשר אירע. אך הדבר החשוב מכול היה יכולתו להפוך את המסע מכישלון להצלחה. כאשר עמדו חברי הצוות והביטו בספינתם השוקעת אל מתחת לקרח, עמד שקלטון בנקודה מעט מרוחקת מהם, ואז אסף אותם אליו ואמר להם, "עכשיו אנו הולכים הביתה". כך הטיל עליהם משימה חדשה ומאתגרת לא פחות ממשימתם המקורית – משימה בה עמדו בהצלחה גדולה. בכך שימש שקלטון השראה למנהיגים אחרים אשר מצאו את עצמם במצב דומה, למשל לאסטרונאוט האמריקאי ג'יימס לװל, מפקד טיסת אפולו 13.
חיים אישיים

ב-1904 נישא לאמילי דורמן, ולזוג נולדו שלושה ילדים.
ב-5 בינואר 1922 נפטר מהתקף לב, ונקבר באי ג'ורג'יה הדרומית.
הנצחה

על שמו נקראים חוף שקלטון, רכס שקלטון ומפרצון שקלטון שבאנטארקטיקה ומכתש שקלטון בקוטב הדרומי של הירח.
ראו גם

מסע הסירה ג'יימס קיירד
לקריאה נוספת

אלפרד לנסינג, אנדיורנס, תרגום: מרינה גרוסלרנר, וכטנברג, 2001; תל אביב: ידיעות אחרונות, 2013
Kim Heacox, "Shackleton", National Geographic, Washington D.C
הערות שוליים

↑  Ernest Shackleton | Biography, Expeditions, Facts, & Voyage of Endurance | Britannica, www.britannica.com (באנגלית)
1 2 3 4  Antarctic Explorers: Ernest Shackleton, www.south-pole.com
↑  Sir Ernest Shackleton, Sir Ernest Henry Shackleton (באנגלית בריטית)
↑  On This Day: The Irish Crown Jewels disappear from Dublin Castle in 1907, IrishCentral.com, ‏2021-07-06 (באנגלית)
↑  Lord Frederick Charles Cavendish | British politician | Britannica, www.britannica.com (באנגלית)
↑  Ancestry & Irish connection – James Caird Society (באנגלית אמריקאית)
↑  Sir Ernest Shackleton | Shackleton Foundation (באנגלית בריטית)
↑  Ernest Shackleton – Famous Homeschoolers – Famous Homeschool Parents, www.famoushomeschoolers.net
↑  History of Endurance, Endurance22 (באנגלית בריטית)
↑  אחרי יותר מ-100 שנים: נמצאה הספינה של שקלטון, ששקעה באנטארקטיקה, באתר ynet, 9 במרץ 2022
1 2  משה שי, מיכל יעקב יצחקי, חפש באנטרקטיקה, באתר ישראל היום, ‏28 בפברואר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267966605171  PLWABN: 9810536470905606  BIBSYS: 90096019  BNC: 000038470  BNE: XX1438303  BnF: cb12107714x (data)  CANTIC: a10156793  CiNii: DA0609519X  GND: 118764950  ICCU: CUBV145450  ISNI: 0000 0001 2120 8861  KulturNav: 681b05db-5b98-4b7e-8277-31837331b02e  LCCN: n50002512  LNB: 000065299  MusicBrainz: 2a4dd287-144e-4979-ae67-a3f2652bbf5f  NDL: 00694933  NKC: jo2003168073  NLA: 35491513  NLG: 237773  NLK: KAC200504842  NSK: 000565288  NTA: 069983232  PIC: 20927  RERO: 02-A000148699  RSL: 000150074  SELIBR: 234849  SNAC: w6vf7qt5  SUDOC: 031750133  S2AuthorId: 69359816  TePapa: 33226  Trove: 972306  VIAF: 12338195   WorldCat (עם VIAF): 12338195
באיירן מינכן (כדורגל נשים)

קבוצת הנשים של מועדון הכדורגל באיירן מינכן (בגרמנית:  FC Bayern München Frauen) היא קבוצת כדורגל נשים גרמנית מהעיר מינכן שבבוואריה, המשחקת בבונדסליגה לנשים, ליגת הנשים הבכירה בגרמניה. הקבוצה הוקמה בשנת 1970, ומאז שנת 2017 היא משחקת את משחקי הביתיים בבאיירן קמפוס(אנ'), אצטדיון חדש שנבנה במתחם מיוחד לקבוצות הנוער והנשים של באיירן מינכן.
היסטוריה

קבוצת הכדורגל הנשים של באיירן מינכן הוקמה רשמית בשנת 1970 אף על פי שנשים שיחקו במועדון מאז 1967. עם זאת, מכיוון שפדרציית הכדורגל הגרמנית הוציאה מחוץ לחוק את כדורגל הנשים בין השנים 1955 עד 1970, באיירן הצליחה לרשום רשמית את הקבוצה רק בשנת 1970. הקבוצה זכתה באליפות המדינה הראשונה שלה בשנת 1976. בשנת 1990 באיירן הייתה ממייסדות הבונדסליגה לנשים, אך היא ירדה ליגה בסוף עונתה השנייה בבונדסליגה.
המועדון חזר לבונדסליגה בשנת 2000. בשנת 2009, באיירן סיימה כסגנית בבונדסליגה, כשהיא מפגרת אחרי האלופה טורבינה פוטסדאם בשער בודד. בעונת 2011/2012 ב-12 במאי 2012 ניצחה באיירן מינכן את מחזיקת הגביע הגרמני איינטרכט פרנקפורט 2–0 בגמר הגביע בקלן, וחגגה את ההישג הגדול ביותר בתולדות המועדון מאז הזכייה באליפות בשנת 1976.‏ בשנת 2015 באיירן זכתה לראשונה בתולדותיה באליפות הבונדסליגה, כשהיא עושה זאת מבלי להפסיד אפילו פעם אחת. הקבוצה זכתה בבונדסליגה בעונת 2015/2016, בפעם השנייה ברציפות, עם הפסד אחד בלבד.
בעונת 2020/21 זכתה שוב באליפות הבונדסליגה, כשהיא מסיימת ראשונה בטבלה במרחק 2 נקודות מיריבתה הגדולה וולפסבורג.
באותה עונה הגיעה עד לחצי גמר ליגת האלופות לנשים, בו הפסידה לצ'לסי בתוצאה המשוקללת 5:2.
סגל הקבוצה לעונת 2023/24

משחקת בקבוצת המילואים
תארים והישגים > תארים לאומיים

אליפות גרמניה:
זכייה (6): 1976, 2014/2015, 2015/2016, 2020/2021, 2022/2023, 2023/2024
סגנות (7): 1975, 1979, 1982, 1985, 2008/2009, 2016/2017, 2017/2018, 2018/2019, 2019/2020, 2021/2022
הגביע הגרמני:
זכייה (1): 2012
סגנות (3): 1988, 1990, 2018
באיירן ליגה: (בזמנו הליגה השנייה הייתה מחולקת לליגות אזוריות)
זכייה (1): 1999/2000
סגנות (3): 1992/1993, 1994/1995, 1998/1999
תארים והישגים > תארים אזוריים

אליפות בוואריה:
זכייה (21): 1972, 1973, 1974, 1975, 1976, 1977, 1978, 1979, 1980, 1981, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1987, 1988, 1989, 1990, 2000, 2004
הגביע הבווארי:
זכייה (8): 1982, 1984, 1985, 1986, 1987, 1988, 1989, 1990, 1991
הערות שוליים

1 2 3 4  לפני הקמת הבונדסליגה
↑  לא רשמי
↑  "FC Bayern ist Pokalsieger – im dritten Anlauf!" (בגרמנית). kicker.de. 12 במאי 2012. נבדק ב-13 במאי 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Münchnerinnen sind Frauenfußball-Meister!". kicker.de. 10 במאי 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "FCB women crowned champions". אורכב מ-המקור ב-13 במאי 2016. נבדק ב-12 במאי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
בועז טביב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  טניס שולחן פאראלימפי 
 
בועז טביב (נולד ב-29 במרץ 1963) הוא שחקן טניס שולחן וחבר משלחת ישראל במשחקים הפאראלימפיים בשנת 1992.
טביב גדל באשקלון ושירת בצה"ל בחטיבת הצנחנים. במלחמת שלום הגליל הוא נפצע בהפצצה שגויה של חיל האוויר הישראלי על יחידתו. הנגמ"ש שבו היה התפוצץ והוא נכווה קשות בכל גופו ושתי כפות ידיו נקטעו. במשך כשנה וחצי היה מאושפז ותקופות ארוכות היה מחוסר הכרה.
לאחר תקופת השיקום הראשונית החל להתאמן בבית הלוחם ולשחק טניס שולחן באמצעות קשירת מחבט אל ידו עם תחבושת אלסטית. כעבור למעלה משלושה עשורים, ב-2019, פותח עבורו על ידי מהנדסי התעשייה האווירית מחבט טניס שולחן חדשני המתחבר לפרוטזה. טביב השתתף בתחרויות טניס שולחן ליחידים ולזוגות, כולל במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992).
טביב גרוש ואב לשלושה ילדים.
הערות שוליים

↑  חנן גרינווד, חבטת ניצחון: המהנדסים התגייסו למען נכה צה"ל, באתר ישראל היום, 13 בספטמבר 2019
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)  |
| --- | --- | --- |
|    אתלטיקה | זיו בר-שירה • נחמן וולף • מלכה פוטשניק • צפורה רובין • חן שינה |  |
|    הרמת משקולות |  עמוס גינוסר • שמואל חיימוביץ' • דותן מישר •  אברהם שטרויך • יהודה שרון • ראובן תנעמי |  |
|    חץ וקשת | עמית דרור • עמרם זילברמן |  |
|    טניס | תקווה אהרוני • שבתאי בן-יורם • אבי ויינברג • מלי מילר |  |
|    טניס שולחן | שלמה אהרוני • חיים אשכנזי •  זאב גליקמן • בועז טביב • יעקב סולימן • אליהו עטיה |  |
|    כדורסל | נבחרת ישראל בכדורסל (גברים) (הנרי אביטל, אריאל אוטולנגי, רוני גוטרמן, צבי גזיאל, ליאור דרור, אליעזר האובן, אבי ויינברג, משה לוי, חנן לושקוב, בועז מזרחי, מקבל שופנייה, אייל שרטוב) |  |
|    כדורעף | נבחרת ישראל בכדורעף (גברים) (רונן אביבי, חנוך בודין, אייל גור, אהרון דנציגר, חגי זמיר, גד לנצר, נסים פרנקו, חן צור, מירון צידקילוב, צבי קרש) |  |
|    כדורשער | נבחרת ישראל בכדור שער (גברים) (אהרון אקוקה, אורי בשה, שלמה לזמי, רפאל פלח, זהר שרון) |  |
|    קליעה | יהורם בן-חיים • אברהם הדסי • דורון שזירי |  |
|    שחייה | בועז אבהר • שלום אייגר •  חנוך בודין • רון בולוטין •  זיו בטר • אורנה גרינברג •  יזהר כהן • מירי סיסו • שלמה פינטו •  ערן שמש •  משחה שליחים (שלום אייגר, חנוך בודין, שלמה פינטו, ערן שמש) |  |
ארנה נאמני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  9 במאי 1888 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  21 בנובמבר 1957 (בגיל 69) פריז, צרפת 
 שם לידה:  Neumann Ernő 
 מדינה:  הונגריה 
 השכלה:  אוניברסיטת אטווש לוראנד 
 
ארנה נאמני (במקור עד 1918 נוימן, בהונגרית: Naményi Ernő; בודפשט, 9 במאי 1888 – פריז, 21 בנובמבר 1957) היה כלכלן, היסטוריון אמנות יהודי-הונגרי.
ביוגרפיה

ארנה נוימן נולד במשפחה יהודית. אביו היה הרב אדה נוימן, היסטוריון, עורך, כותב ספרי לימוד, ואמו הייתה אמה קייזרלינג. הוא למד בבודפשט וגם בכמה אוניברסיטאות זרות. נאמני כיהן בכמה וכמה תפקידים, היה מנכ"ל "איגוד התעשייה הלאומי", פרופסור באקדמיה למסחר של בודפשט, הוא כיהן גם כמנהל המוזיאון היהודי בבודפשט וגם כמזכיר הכללי של אגודת אמני הספר ההונגרים. ב-1918 שינה את שם משפחתו לנאמני. ב-24 ביוני 1919 נשא לאישה את קלרה ציגלר בבודפשט. בתקופת השואה תחת הכיבוש הגרמני של הונגריה (מבצע מרגרטה) נלקח לשרות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי) והצליח לברוח בטרם נשלח לגירוש במחנות הריכוז. אחרי מלחמת העולם השנייה הוא חי בצרפת. נאמני כתב בעיקר עבודות כלכליות. כמה מחקריו הקשורים ליהדות פורסמו בספרי השנתונים של האגודה הספרותית היהודית-הונגרית (IMIT) ובכתבי העת Congrès Juif Mondial ו-L'Arch. עבודתו האחרונה, Le Juif Errant, נותרה לא גמורה.
עבודותיו

חלקה של ההגירה בעליית שערי החליפין האיטלקיים (בודפשט, 1912)
שאנדור מטלקוביץ' (בודפשט, 1922)
על תכנון מבנה תעריף המכס (בודפשט, 1923)
הכלכלה של הפרסום (בודפשט, 1928)
L'Esprit de l'art juif (פריז, 1957, גם באנגלית)
לקריאה נוספת

נתוניו בקטלוג המוזיאון הספרותי פטפי
Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עטרכת ראשית אגנש קניירש)
לקסיקון קטן ביוגרפי של זאלה
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. ארנה נאמני
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése a pesti neológ izraelita hitközség születési akv. 926/1888. folyószáma alatt".
↑  Budapest V. kerületi polgári házassági anyakönyvek, 1919. év, 1155. folyószám.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265709505171  GND: 1232248525  ISNI: 0000 0000 8008 0741  LCCN: nr89010506  NTA: 192211900  SUDOC: 114644489  VIAF: 98080222   WorldCat (עם VIAF): 98080222
אפקט איקאה

אדם שמרכיב כיסא של איקאה
אפקט איקאה הוא הטיה קוגניטיבית שבה לצרכנים יש נטייה להפריז בערכם של מוצרים שהם היו שותפים בחלק מתהליך ההרכבה שלהם. על פי התיאוריה, אנשים המרכיבים בעצמם מוצר כלשהו ומשקיעים בכך זמן ואנרגיה רבים יותר מאשר בתהליך הקנייה של מוצר מוגמר, נעשים הרבה יותר קשורים לחפץ ומוכנים לשלם עליו יותר מאשר על מוצר המגיע מוכן ומושלם. זאת אומרת, ההשקעה של הצרכן בחפץ מגבירה אצלו את האהבה כלפיו. השם אפקט איקאה נובע מכך שפריטי ריהוט רבים הנרכשים מהיצרנית וקמעונאית הרהיטים איקאה השוודית, דורשים הרכבה.
תוצאות של מחקר שנערך בשנת 2011 הראו כי הנחקרים היו מוכנים לשלם בממוצע כ־63% יותר עבור רהיטים שהרכיבו בעצמם, מאשר עבור פריטים זהים שהורכבו מראש.
היסטוריה ורקע

בשנות ה-50 הושקו לראשונה תערובות מוכנות לעוגות שלא נמכרו בהצלחה רבה. קהל היעד לו שווק המוצר (עקרות בית) הביע התנגדות: התערובות היו קלות מדי לאפייה, מה שאומר שהכנתן לא זכתה להערכה מספקת. כשהיצרניות החליפו את המתכון לכזה שדרש הוספה של ביצה לתערובת, עלו רכישות המוצר בצורה דרסטית. באופן אירוני, הגדלת העבודה הכרוכה בהכנת עוגה למשל, והפיכת המשימה למאומצת יותר - הגדילו את האהדה למוצר.
אפקט איקאה זוהה והוגדר על ידי החוקרים מייקל נורטון מבית הספר לעסקים בהרווארד, דניאל מוצ'ון מאוניברסיטת ייל ודן אריאלי מאוניברסיטת דיוק, שפרסמו בשנת 2011 את תוצאות שלושה מחקרים בנושא. הם תיארו את אפקט איקאה כ"העבודה לבדה יכולה להספיק כדי לגרום לכך שאנשים יעניקו חיבה יתרה לחפץ שהוא תוצאה של עבודתם: אפילו בנייה של שולחן משרדי סטנדרטי, משימה בודדת ומפרכת, יכולה לגרום לאנשים להעריך יתר על המידה את היצירות שלהם (שלעיתים קרובות בנויות בצורה גרועה)".
נורטון, מוצ'ון ואריאלי ציטטו את עבודתם הקודמת של חוקרים אחרים בנושא "הצדקת המאמץ" שהוכיחה שככל שמישהו יתאמץ יותר ויעבוד קשה יותר על משהו, כך הוא יעריך יותר את התוצאה. תופעה זו כבר נותחה בעבר על ידי חוקרים מתחום הפסיכותרפיה, הפסיכולוגיה החברתית וחוקרי שטיפות מוח כמו למשל הפסיכולוג החברתי יהודי-אמריקאי לאון פסטינגר (1957).
מעצבי מוצר הכירו את אפקט איקאה הרבה לפני שהוא קיבל את השם הזה. החוקרים נורטון ועמיתיו ציינו כי עוד בטרם נוסח השם והוגדר האפקט, כבר במשך זמן רב הוא היה מוכר על ידי אנשים בתחום השיווק. החוקרים ציינו את רשת החנויות בשם Build-a-Bear, המאפשרת לאנשים להכין דובוני צעצוע בעצמם. צרכנים רבים נהנים מאופציה זו, אף על פי שהם משלמים עבור המוצר הזה מחיר גבוה יחסית למרות שבזכות עבודתם נחסכת כביכול מהיצרן חלק מהעבודה על המוצר המוגמר, דוב הצעצוע. בנוסף, החוקרים הצביעו על הפופולריות של "תוויות השחת", במסגרתה אנשים המתגוררים בערים משלמים כדי לעשות עבודה של חקלאים. החוקרים טוענים כי בכל המקרים האלו נראה כי אנשים מוכנים לשלם מחירים גבוהים יותר עבור פריטים בהם השקיעו כמות מסוימת של עבודה עצמית.
החוקרים ציינו כי כתוצאה ממחקרי פסיכולוגיה צרכניים קודמים שהצביעו למעשה על קיומו של אפקט איקאה, חברות רבות עברו מלראות בצרכנים כ"מקבלי ערך" במקום "יוצרי ערך משותפים". אחד המרכיבים בשינוי זה היה מעורבות הצרכנים בעיצוב מוצרים, שיווק ובדיקות.
במחקר שנערך על ידי ארונסון ומילס בשנת 1959 ותואר כ"קלאסי" הביא לתוצאות שנראה שמשקפות את אותם העקרונות כמו באפקט איקאה. משתתפות במחקר חולקו לשלוש קבוצות ועברו "טקסי קבלה" שונים לפני שנכנסו לקבוצות דיון. חלקן לא עברו טקס קבלה כלל, חלקן עברו "טקס קל" וחלקן עברו "טקס קשה" לפני שנכנסו לקבוצת דיון. לאחר ההשתתפות של אותן נשים בקבוצת הדיון הן נתבקשו להעריך את הקבוצה. להערכה שלהן היה קשר ישיר לרמת המאמץ שנדרשה מהן לפני שהוכנסו לקבוצה.
חוקרים גם ציטטו עבודות מחקר אחרות שהדגימו את ה"צורך האנושי הבסיסי בהשפעה - יכולת לייצר בהצלחה תוצאות רצויות בסביבה" וטענו כי "אחד האמצעים לפיהם אנשים משיגים מטרה זו הוא על ידי השפעה ושליטה על חפצים ורכוש." הם שמו דגש מיוחד על המחקר "המכונן" של בנדורה משנת 1977 שהראה כי "השלמת משימות בצורה מוצלחת" היא "אמצעי מכריע לפיו אנשים יכולים להרגיש שעמדו בהצלחה במשימות והרגישו בשליטה על השגת מטרותיהם".
הניסויים של דן אריאלי, נורטון ואחרים

נורטון ועמיתיו ערכו מחקר כדי לברר אם צרכנים ישלמו מחיר גבוה יותר עבור מוצרים שדורשים הרכבה עצמית. המחקר כלל שלושה ניסויים שונים בהם המשתתפים בנו פריטי לגו, קיפלו דמויות אוריגמי והרכיבו מוצרים של איקאה.
בניסוי הראשון, הנבדקים קיבלו משימה להרכיב רהיטים של איקאה. לאחר מכן תימחרו החוקרים פריטי ריהוט שונים והראו לנחקרים: פריטים שהנסיינים הרכיבו וגם פריטי ריהוט של איקאה שהורכבו מראש. התוצאות הראו כי הנבדקים היו מוכנים לשלם 63% יותר עבור הפריטים שהם היו שותפים בתהליך ההרכבה שלהם.
בניסוי השני, הנחקרים נתבקשו להכין צפרדעים או ציפורים באוריגמי וכשסיימו את היצירה הם נתבקשו לומר כמה הם מוכנים לשלם עבור עבודתם שלהם. התשובה הממוצעת הייתה 25 סנט. כשהחוקרים שאלו אנשים אחרים מאותה סביבה כמה הם מוכנים לשלם כדי לקנות את היצירות התשובה הממוצעת הייתה 5 סנט. כלומר אנשים מוכנים לשלם על דבר שהם עשו בעצמם פי חמישה ממה שהם היו מוכנים לשלם על חפץ זהה שהם לא עשו. מסקנותיו היו: המאמץ שאנו משקיעים בחפץ מסוים משנה לא רק אותו; הוא משנה גם אותנו ואת האופן שאנו מעריכים בו את העצם. וכן: ככל שעמלנו יותר, כך גדלה אהבתנו לפרי עמלנו.
הניסוי השלישי והאחרון כלל שתי קבוצות של נחקרים שהרכיבו פריטים של איקאה. קבוצה ראשונה הרכיבה פריט מההתחלה ועד הסוף והקבוצה השנייה הרכיבה חלקית. התוצאות הראו כי הנחקרים שבנו את הפריט מההתחלה ועד הסוף היו בסופו של דבר מוכנים לשלם עבורו יותר מאשר הנחקרים שבנו פריט באופן חלקי בלבד.
מסקנות החוקרים

הניסויים של אריאלי, נורטון ואחרים הוכיחו כי הרכבה עצמית משפיעה על הערכת המוצר על ידי הצרכן. התוצאות מצביעות על כך שכשאנשים בונים מוצר מסוים בעצמם, גם אם הם עושים עבודה גרועה, הם עדיין מעריכים את התוצאה הסופית יותר מאשר אם לא היו משקיעים מאמץ ביצירה שלו.
הנחקרים, כתבו נורטון ועמיתיו, "ראו את היצירות החובבניות שלהן כדומות מבחינת הערך והאיכות שלהן ליצירות שנעשו על ידי מומחים בתחום (...)" מה שבטוח, "העבודה מביאה לאהבה רק כאשר העבודה מביאה להשלמת משימות מוצלחות; כאשר המשתתפים בנו ואז הרסו את יצירותיהם, או שלא הצליחו להשלים אותן, אפקט איקאה התפוגג." החוקרים הגיעו גם למסקנה "שעבודה מגדילה את הערכת השווי עבור 'עשה זאת בעצמך' וגם עבור טירונים בתחום."
החוקרים ציינו כי השימוש ב"קופסאות איקאה פשוטות וסטים של לגו שאינם מאפשרים התאמה אישית" לא מנע מאפקט איקאה לבוא לידי ביטוי.
מחקרים מאוחרים יותר

במחקר שתוצאותיו פורסמו בשנת 2003 מצאו גיבס ודרולט כי רמות האנרגיה של הצרכנים יכולות להשפיע עליהם ולבחור בחוויות שמערבות מאמץ גבוה יותר. עם זאת הם ציינו שחברות מסחריות צריכות להיזהר לא לאתגר את הצרכנים שלהם יותר מידי, מאחר שאם בסופו של דבר הצרכנים לא יצליחו להשלים את המשימה הם יחוו תחושות של חוסר שביעות רצון.
תוצאות של מחקרים שנערכו על ידי דאהל ומורו (2007) מצביעות על כך שלקוחות מרוצים יותר כאשר קיימת מגבלה על כמות היצירתיות שהם יכולים לבטא במהלך הרכבה של מוצר כלשהו.
גורמים

גורם אחד לאפקט הוא ש"הרכבה עצמית של מוצרים עשויה לאפשר לאנשים להרגיש מוכשרים וגם להציג לראווה את הראיות לכישרוניות שלהם" כמו כן, הרעיון שהם "חוסכים כסף על ידי קניית מוצרים שדורשים הרכבה מסוימת" עשוי לגרום להם להרגיש כצרכנים נבונים.
אפשרויות אחרות המסבירות את אפקט איקאה הן למשל "התמקדות במאפיינים חיוביים של מוצר, והקשר בין מאמץ לחיבה". אפקט איקאה הוא חלק משורה של הטיות קוגניטיביות שעוסקות בקשרים הסיבתיים בין המאמץ הנתפס והערכת השווי הנתפסת.
עבודת המחקר של נורטון ואחרים הוכיחה שההערכה של הנחקרים את המוצרים לא קשורה להיותם הבעלים של המוצרים או לעובדה שהיה להם יותר זמן התקשרות ונגיעה במוצרים.
דוגמאות

בתחום התעסוקה, נראה כי אפקט איקאה תורם ליצירת אפקט עלות שקועה, המתרחש כאשר מנהלים ממשיכים לעיתים להקדיש משאבים לפרויקטים מסוימים גם כאשר הם נכשלים רק כי הושקעו בהם כבר הרבה אנרגיות. ההשפעה קשורה גם לתסמין הלא-הומצא-כאן (Not Invented Here), במקרים בהם התרבות הארגונית מתעקשת שלא להשתמש במחקר או בידע שמקורם מחוץ לארגון.
הסופר טיילר טרוורן הבין שהוא היה עד בעצם לדוגמה של אפקט איקאה כאשר הגיע לסיור בבית שהיה מועמד למכירה במחיר שהוגדר כמחיר מנופח ו"יקר מידי בלפחות 30 אלף דולר". הסופר גילה בסופו של דבר שהסיבה לכך שבעלת הבית שניסתה למכור את הבית העריכה את מחירו כגבוה מידי הייתה שהיא "בנתה בעצמה את הבית והתאימה את העיצובים בו לטעמה האישי". ההשקעה הזו בעצם גרמה לכך שבעלת הבית ראתה את הבית כיצירת מופת חד פעמית, בעוד שבפועל הסופר שהגיע לבית ראה אותו שווה ערך לבתים אחרים אך "צבוע בצבעים שאני בחיים לא הייתי בוחר בהם לבית". טרוורן גם הבין שהוא עצמו נפל קורבן לאפקט איקאה בהזדמנויות שונות: "היה לי קשר מיוחד עם המכונית הישנה שלי כי תמיד עבדתי עליה ותיקנתי אותה בכוחות עצמי. וכשהאייפון שלי התקלקל בשנה שעברה, פירקתי אותו ולמדתי לתקן אותו כדי שאמשיך להשתמש בו."
ניתן לומר כי אפקט איקאה מתבטא גם במצבים בהם מתכנתים הוזמנו לעזור (ללא תשלום) ביצירה של תוכנות קוד פתוח ומערכות הפעלה, כמו לינוקס.
דוגמאות > בעלי חיים

השפעת אפקט איקאה נצפתה גם אצל בעלי חיים, כגון חולדות וציפורי שיר ממשפחת הזרזיריים, שמעדיפים להשיג מזון ממקורות שדרשו מאמץ מצידם.
דוגמאות > בעולם העסקים

טרוורן יעץ לבעלי עסקים כי הם "יכולים להפיק תועלות עצומות על ידי הפעלת אפקט איקאה לעבודה עבור לקוחותיך. מתי שרק אפשר, כדאי להתאים אישית את המוצרים והשירותים לצורכי הלקוחות. תן להם להרגיש כאילו היצירתיות והמאמץ שלהם מסייעים בהשגת המוצר שהם באמת רוצים. הם ישלמו יותר על זה."
מאמר בעיתון פורבס משנת 2012 ייעץ למשווקים כי "אם הלקוחות שלך מרכיבים את המוצר שלך, הם יאהבו אותו יותר", אך הוסיף כי "יש צורך חיוני בכך שתהליך ההרכבה של המוצר יהיה ברור וחף מתסכולים".
למעצבי אפליקציות מחשבים הומלץ לנצל את אפקט איקאה על ידי כך שיספקו "נתוני דוגמה, ברירות מחדל שהוגדרו מראש ותבניות הניתנות לעריכה כדי לעזור לאפליקציה שלך להרגיש חיה עם תוכן וחיבורים רלוונטיים למשתמשים. לאחר מכן השתמשו בטריגרים, בהנחיות ובהדרכה בדוא"ל כדי לגרום לאנשים לקיים אינטראקציה עם התוכן - גם אם זה רק כדי להעביר כרטיס או להשיב לדוא"ל. זה עוזר להוריד את הפחד והתסכול מההתמודדות עם מוצר חדש תוך הגדלת יכולות." חברות שמיצרות מוצרים ממוחשבים כמו למשל Wistia, Basecamp ו-I Done הונחו על ידי אפקט איקאה בהצגתם לציבור.
דוגמאות > צרכנים

נורטון ועמיתיו הזהירו כי אפקט איקאה עשוי לגרום לאנשים להעריך יתר על המידה את החפצים שלהם בעת המכירה. למשל, "אנשים עשויים לראות בשיפורים שביצעו בבתיהם - כמו שביל לבנים שבנו בעצמם כמשהו שגורם להעלאה של ערך הבית בניגוד לקונים, שכל מה שהם רואים זה בעצם שביל שעשוי בצורה חובבנית."
מצד שני, מאמר מ-Psychology Today משנת 2012 מציע כי "אם אתה מתקשה להחליט בין לקנות משהו שנבנה מראש או להרכיב אותו בעצמך, העבודה הנוספת שאולי לא נראית שווה את זה עשויה מאוד לגרום לך לחייך כשתסיים את מלאכת ההרכבה. חיסכון בעבודה קשה יכול לגרום לך קצת אושר."
ראו גם

אפקט דאנינג-קרוגר
הצדקת המאמץ
נבואה המגשימה את עצמה (אפקט פיגמליון)