stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יער השרון
החי ביער > החי בנופי חורש אלון התבור

בשוליים הצפוניים של היער, באזורי המעבר לגבעות השומרון והכרמל היו העצים ככל הנראה צפופים יותר ויצרו נוף הדומה יותר לחורש כפי שאפשר לראות בשמורת אלוני יצחק.
נראה שזה היה מקום משכנם של איילי הכרמל שהחורש הסגור מתאים להם יותר ושנעלמו מיער השרון לאחר התקופה הצלבנית, היחמור הפרסי והאיל האדום שנעלמו מיער השרון עוד קודם לכן לאחר תקופת הברזל, הנמרים שעל פי אהרונסון המובא אצל פז האחרון שבהם נראה באזור זכרון יעקב בראשית המאה העשרים והזאב.
החי ביער > החי בנופי המים

(נחלים, ביצות ובריכות חורף)
נחלי השרון, נחל הירקון, נחל פולג, נחל אלכסנדר, נחל חדרה ונחל תנינים יצרו מגוון בתי גידול לחים בעמקים בין גבעות האלונים שבהם הייתה נוכחות בולטת לבעלי חיים ממוצא טרופי, בעיקר אפריקאי, עד תקופת הברזל היו היפופוטמים בביצות הירקון ובאזור חוף הכרמל, תניני היאור שרדו בנחל תנינים עד ראשית המאה העשרים, הצב הרך שורד בנחל אלכסנדר ובירקון עד היום, הביצות וחישות הקנה שלאורך הנחלים היוו גם את מקום משכנם של צבי הביצה, חזירי הבר, חתולי הביצה, נמיות ובראשית התקופה הערבית הובא התאו (ג'מוס) מאזור הודו.
בנחלים שחו דגי אמנון ושפמנונים שגם הם מוצאם מאפריקה, עם דגי נאווית שמוצאם מהמזרח התיכון ולבנון הירקון האנדמי לארץ ישראל.
בחורף, לאחר רדת הגשמים היו נוצרות באבוסים שבין רכסי הכורכר בריכות חורף שבהם חיו ובמעטות ששרדו עדיין חיים הדו-חיים, טריטון, קרפדה ירוקה, אילנית ושפע סרטנים ירודים ובעלי חיים אחרים.
הביצות בריכות החורף היוו אתר חניה וחריפה לעופות נודדים.
החי ביער > החי בדיונות החול המיוצב

באזור המגע שבין קרקעות החמרה לדיונות החול התפתחה דינמיקה מורכבת של כיסוי חול, חשיפה, צומח ובעלי חיים שהייתה מושפעת מתנועת החול וקיבועו על ידי הצומח, דינמיקה זו יצרה מגוון בתי גידול החל מדיונת חול נודד וכלה בחול מיוצב המכסה קרקע חמרה כפי שניתן לראות בחולות קיסריה ואור עקיבא.
גם באזורים אלו חיו הצבי והשועל ויחד אתם גם מינים אוהבי חול כמריון, קיפוד חולות, גרביל ושנונית השפלה.
תולדות היער > עד ראשית העת החדשה

היער העבות שצמח על גבעות החול האדום במישור החוף הטביע את חותמו על בני האדם ונתן את שמו לאזור, מקור השם השרון הוא במילה האכדית "אֶ ש-שַ רְ נּו", שפירושה יער עבות.
היער הגדול הוא גם הדבר היחיד שסרטאבו מזכיר בספרו גאוגרפיה על האזור דרומית לסארטון (קיסריה של הים) וצפונית יפו, בתקופה ההלניסטית קראו לאזור בשם "דְרימוֹס", שפירושו יער ביוונית.
נראה שהיער נפגע בתקופה הביזנטית עקב התרחבות שטחי העיבוד החקלאי אך הוא שב והשתקם עקב דילדול היישוב במאות השנים לאחר מכן.
הצלבנים שהכירו יערות ממולדתם באירופה קראו ליער la foret כלומר היער ב ה' הידיעה ולחלקו הדרומי קראו גם יער ארסוף, בפער שבין היער לבין חוף הים נערך קרב ארסוף בין חילות הצלבנים בפיקודו של חיילות המוסלמים בפיקודו של סאלח א דין.
גם בערבית נקרא היער אל-עַ'אבֵּה, שפירושו יער עבות.
נאפוליאון וצבאו חצו את היער במסעם לכיבוש ארץ ישראל וסוריה ואף חנו ביער, במסע זה שורטטה המפה (מפת ז'אקוטן) הראשונה של היער, ממפה זו אנו למדים כי היער השתרע כגוש כמעט רצוף מאזור כפר סבא-רעננה ועד אזור כפר יונה-נתניה ומקו טירה-קלנסווה ועד קו כפר שמריהו-נתניה.
למעשה מתקופה זו החלה כריתת היער שהגיעה לסיומה לאחר מלחמת העולם הראשונה.
תולדות היער > העת החדשה

ויקטור גרן שהיה בין החוקרים האחרונים שחזו ביער מתאר את היער כ"יער אלונים פזורים הגדלים באדמה אדמדמה וחולית....הגזע של רוב העצים מסוקס ומפותל: אחדים מהם מגיעים לגובה עשרה מטר, אבל רבים אחרים קטנים ואינם מתרוממים מעל קומת השיחים הגבוהים".
תולדות היער > העת החדשה > השמדת היער

האדם ניצל את היער לאורך כל התקופות והיער שב והשתקם, אך במהלך המאה התשע עשרה – תחילת המאה העשרים הגיע ניצול היער לנקודת האל-חזור שלאחריה לא היה יכול היער לשוב להשתקם.
מקובל היה בספרות כי היער ניכרת בראשית המאה העשרים בתקופת מלחמת העולם על ידי הטורקים שהיו זקוקים באופן נואש לעץ על מנת להסיק את רכבות הקיטור ששירתו את המאמץ המלחמתי, זאב וילנאי הביא בספר אגדות ארץ ישראל אגדה יפה הממחישה את השמדת היער שדורות של חוקרים ומדריכים הסתמכו עליה.
אך קרשון הראה במחקריו כי חלק ניכר מהיער נכרת עוד קודם לכן בתקופת השלטון המצרי על ארץ ישראל לצורך מפעלי הבנייה של שליטי מצריים והקמת הצי המצרי ויהודה זיו ניתח את סיפורו של וילנאי באור ביקורתי.
עם זאת, אין מחלוקת בין החוקרים כי על מנת לספק את צורכי העץ של המאמץ המלחמתי הטורקי נכרתו העצים ביער וכי כמות העצים שנכרתו הייתה כל כך רבה עד שנבנו שתי מסילות רכבת הידועות בשם "רכבת האלונים" כדי להוביל את העצים הכרותים.
ייתכן ולאחר מלחמת העולם היער היה יכול בחלק מהחלקים לשוב ולהשתקם מגדמי העצים אך נטיעת הפרדסים על גבעות החול-חמרה שעליהם צמח בעבר היער מנעו זאת, רחל מכבי מוצרי שהייתה מראשוני ההתיישבות היהודית באזור מספרת על כך בספרה חול ואלונים "אגדה התהלכה בין נוטעי הפרדסים- כאשר באים לעבד את האדמה נתקלים ב”שיחי ביצות” בעלי גזע עבה, נוף דל ושורשים המעמיקים עד לטבור כדור הארץ ממש (ואולי אני מגזימה קצת). ואני שחובבת צמחים הייתי, התבוננתי במפלצת המוזרה ובביישנות הבעתי דעתי-עלי שיח זה נראים לי כשל עץ אלון- הייתכן? ביקשתי רחמים על אחד הנידונים להיעקר, השקיתיו, טיפחתיו. אלון רענן וישר גזע התנשא וגמל לי בעבור שהצלתי אותו.".
תולדות היער > פועלו של אלכסנדר איג

כאמור חלקיו הדרומיים של היער נכרתו עוד במהלך המאה התשע עשרה וחלקיו הצפוניים יותר נכרתו בתחילת המאה העשרים, לאור זאת קשה היה למתיישבים היהודיים שהחלו להקים יישובים בתחילת שנות השלושים ואילך לדמיין שעד לפני דור או שניים היו גבעות החול האדום מכוסים יער אלונים.
אלכסנדר איג במחקרו "מחקר היסטורי-פיטוסוציולוגי של יערות האלון Quercus aegilops בא”י בהווה ובעבר" הוא שהביא לתודעת החוקרים ואחריהם לתודעת הציבור כי השרון היה מכוסה עד ראשית המאה העשרים ביערות אלון ואחריו הלכו תלמידיו כמיכאל זהרי ושאר החוקרים.
תולדות היער > היער כיום > שרידי היער

חלקות מהיער צומחות בפארק השרון, כפר מלל ובשמורת אלון, שמורת אלוני יצחק, שמורת אלוני קדימה, שמורת הדסים, שמורת רכס חרוצים ועצים פזורים בערי וכפרי השרון ובניהם רעננה, כפר סבא, הוד השרון נתניה ועוד. עזרא ברנע מקיים פרויקט תיעוד של שרידי היער. הפרויקט, בשם "מיפוי אלוני ישראל ע"ש מיכאל אבישי" ממפה את מיקום האלונים בארץ, לפי מין. ברנע מקדם גם השבת אלונים לטבע.
תולדות היער > היער כיום > שיקום היער ופרויקט משיבים את האלונים

לא ניתן לשקם את היער על כל הדרו משום ששטחו מאכלס כיום חלק גדול מאוכלוסיית המדינה, עם זאת, קיימים התארגנות אזרחית בשם משיבים את האלונים העוסקת בזריעת עצי אלון תבור באזורים שבהם היה קיים היער בעבר. בשנת 2009 קבוצת מתנדבים מעמק חפר והשרון, בראשות ארנון גורן ועפר בינדל החלו בפרויקט השבת אלוני התבור לשרון. ההשראה לפרויקט הגיעה מהספר "האיש ששתל עצים", מאת ז'אן ז'יואנו. הקבוצה אספה בלוטים מעצים מקומיים והטמינה אותם בפארק השרון, בין אזור התעשייה עמק חפר לבין תחנת הרכבת בחדרה. בשנים הראשונות, השתילים מתו בשל יובש בקיץ, אך לאחר מכן שופר תהליך ההשקיה וחיפוי הקרקע. עד סוף 2016 התבססו בשטח כ-300 עצים. עד עתה הושבו יותר מאלף עצי אלון בדרך זו. על מנת להצמיח עצי אלון יש לאסוף בלוטים במהלך ספטמבר-אוקטובר ולשמור אותם בקירור עד לזריעה בינואר-פברואר. לתוך גומה בעומק של 20 ס"מ זורעים שלושה בלוטים עם השפיץ כלפי מטה. מוסיפים מעט קומפוסט, מכסים, ומשקים אחת לשבוע.
קק"ל ורשות הטבע והגנים רואות חשיבות בנטיעת עצי אלון התבור בשטחים שצמח שם בעבר.
תולדות היער > היער כיום > שמירת טבע

אלון התבור הוא ערך טבע מוגן וכריתתו אסורה, האלונים הצומחים בשמורות הטבע כמו אלוני יצחק, שמורת אלון (ח'רבת צרקס), ואלוני קדימה זוכים בהגנה נוספת מעצם היותם צומחים בשמורות טבע.
האדם ביער

האדם ניצל את היער לאורך כל התקופות, לעץ להסקה, בנייה, ייצור פחמי עץ, הסקת כבשני זכוכית אך גם למרעה וחקלאות.
בשלהי התקופה העות'מאנית לאחר שנים של דלדול ישובי בארץ ישראל בכלל ובמישור החוף בפרט התפשטו היער, הביצות ומחלת המלריה ומספר היישובים והניצול האנושי של היער, אדמתו ותוצריו היה קטן.
מצב זה השתנה במאה השמונה עשרה והתשע עשרה, במחצית המאה השמונה עשרה החלו מתיישבים מכפרי השומרון לחדש את היישובים שבמרזבת השרון ולנצל את היער שנקרא אז "אל-עַ'אבֵּה" ואדמתו, במקביל לכך חדרו לאזור גם שבטי בדואים (אבו כישכ בדרום השרון והחוורת' בעמק חפר).
במאה התשע עשרה התווסף לכך הצורך הגובר של מצרים בעץ שהביא לכריתת היער וההגירה ממצרים לארץ ישראל שהביאה להקמת כפרים חדשים באזור.
במחצית השנייה של מאה התשע עשרה נחלק היער לע'בות- שטחי יער שהיו מנוצלים על ידי כפר מסוים וכל ע'אבה נקראה על שם הכפר שניצל אותה, לעיתים הקימו הכפרים גם ע'יזבות, כפרים עונתיים שתושביהם היו יורדים מההרים בתקופת הקיץ על מנת לעבד את האדמה הפורייה יותר שבעמקים וחוזרים לכפריהם בהר בסיום העונה החקלאית, עם השיפור בתנאי הביטחון היו הע'יזבות הופכות לעיתים לכפרי קבע.
בין הכפרים היו לעיתים מאבקים על שטחי היער, בשנת 1871 מיסד השלטון העות'מאני את רישום הקרקעות וחלוקת היער וכך הפך את היער, אדמתו והתוצרת המופקת ממנו לסחירה.
מרבית אדמת היער נרשמה על שם המשפחות השליטות שחלקם לא התגוררו באזור אלא התגוררו בערי המחוז או באזורים אחרים של האימפריה העות'מאנית.
התוצרת החקלאית העיקרית של האזור היו האבטיחים שגודלו באזור ויוצאו למצריים, לקראת סוף המאה התשע עשרה יוצאו כל שנה כ 60,000 טון אבטיחים ממעגנות כמו מינת אבו זבורה (מכמורת) וסידנא עלי, לקראת סוף המאה התשע עשרה בעיקר בסביבות יפו החלו להשתמש באדמות שבעבר היה בהם היער לנטיעת פרדסים, תהליך שהואץ בתחילת המאה העשרים, בנוסף השתמשו ביער ובביצות המצויות בו למרעה, שיטות המרעה שהיו נהוגות במשק הערבי ובעיקר העז השחורה מנעו את התחדשות היער.
ניצול היער וכריתתו הביאו לסחף קרקע, יצירת תנאי אקלים יובשניים והתפשטות הצומח העשבוני ובכך יצרו את נוף הגבעות השוממות, מכוסות בצמחיית בר דלה ובניהם עמקי ביצות המופיעים בתיאורי תחילת ההתיישבות הציונית, שטחי היער לשעבר שכעת היו חשופים נחשבו לאדמת זיבורית ולכן היו זמינים לרכישה בידי המתיישבים היהודיים שנטעו עליהם בעיקר פרדסים שהאדמה המכונה חמרה התאימה להם מאוד.
מצב זה המשיך עד לסיומה של המאה העשרים, לקראת סיומה של המאה העשרים ובעיקר בתחילת המאה העשרים ואחת החל משבר בענף הפרדסנות, המשבר והצורך הגובר באדמה לבנייה הביא להפיכת חלקים גדולים מאדמת היער והפרדסים לשעבר לשכונות מגורים, באופן אבסורדי הפכו הפרדסים הנטושים למפלט לשרידי היער ובמקביל החלה ההתעניינות ציבורית בשימור ובשיקום עצי האלון.
מסלולי טיול

מסלול טיול לפארק השרון באתר iNature, בחלקו הצפוני של המסלול קיימים שרידי יער פארק של עצי אלון התבור.
מסלול טיול בשמורת אלוני יצחק באתר iNature בשמורה קיים חורש של עצי אלון התבור.
לקריאה נוספת

פרויקט מיפוי אלוני ישראל ע"ש מיכאל אבישי
עמק גלילות עמק בחלקו הדרומי של היער.
שמורת אלוני יצחק שמורה המשמרת מעט מנוף היער.
רכבת האלונים שלוחת רכבת שנבנתה לצורך כריתת יער האלונים.
משיב האלונים פרויקט להשבת עצי האלון לשרון.
מנדלסון, ע. 2015. עצי בר נדירים במישור החוף. כלנית 2
בת פרעה (אשת שלמה)

בַּת פַּרְעֹה היא דמות מקראית שהייתה אחת מנשות שלמה המלך. שמה הפרטי של דמות זאת לא נודע במקרא. במקרא, במדרשי חז"ל ובפרשנות הקלאסית ישנה ביקורת רבה על נישואי שלמה לבת פרעה. המקרא רואה בנישואיו לבת פרעה ולשאר הנשים הנוכריות גורם שהביא להכנסת עבודה זרה לממלכת ישראל ובשל כך נקרעה המלכות מבית דוד.
בת פרעה ושלמה.
נישואים מדיניים

נישואי שלמה לבת פרעה הם נישואים מדיניים לחיזוק הקשר של ממלכת ישראל המאוחדת עם האימפריה המצרית, ויוצאי דופן בכך שבת מלך מצרים נישאה לשליט זר, דבר שאין לו כמעט מקבילות בהיסטוריה
(נישואי פרעונים עם בנות שליטים זרים, לעומת זאת, היו מצויים) רמז למגמה המדינית של נישואים אלו מופיעה בפסוק במלכים א':
ויתחתן שלמה את פרעה מלך מצרים ויקח את בת פרעה ויביאה אל עיר דוד עד כלתו לבנות את ביתו ואת בית ה' ואת חומת ירושלם סביב.
שלמה קיבל כנדוניה לנישואיו עם בת פרעה, את העיר גזר, אותה כבש פרעה מיד הכנענים.
נישואים אלו לא מנעו מפרעה לקחת תחת חסותו את הדד האדומי שהמקרא מתארו כ'שטן לשלמה', ואף להשיא להדד לאשה את אחות אשתו של פרעה ולגדל את ילדיו של הדד בבית פרעה. מאוחר יותר נתן שישק מלך מצרים מקלט לירבעם בן נבט שמרד בשלמה.
יש המזהים את פרעה חותן שלמה כסיאמון, שהיה השליט האחד לפני האחרון של השושלת ה-21.
נישואי שלמה לבת פרעה אינם הנישואים המדיניים הראשונים בבית דוד, שכן כבר דוד אביו נשא לאשה את מעכה בת תלמי מלך גשור.
יחס המקרא לבת פרעה

עדות למעמדה המיוחד של בת פרעה מבין נשות המלך שלמה הוא בניית ארמון מיוחד לה והדגשתה בכתובים בנפרד משאר נשות שלמה.
והמלך שלמה אהב נשים נוכריות רבות, ואת בת פרעה
עם זאת, הפסוק יכול להעיד על יחס שלילי כבר במקרא לדמותה של בת פרעה ולקשריה עם שלמה, זאת בעקבות המתואר בפסוקים הבאים:
'וַיְהִי לְעֵת זִקְנַת שְׁלֹמֹה נָשָׁיו הִטּוּ אֶת לְבָבוֹ אַחֲרֵי אֱלֹהִים אֲחֵרִים וְלֹא הָיָה לְבָבוֹ שָׁלֵם עִם ה' אֱלֹהָיו כִּלְבַב דָּוִיד אָבִיו'
הבלטת דמותה של בת פרעה דווקא בהקשר זה יכולה ללמד על חלקה המרכזי בהתפתחות זו
גם בניית הבית המיוחד עבורה עשויה להתפרש באור שלילי בשל קישורה לבניית המילוא:
אַךְ בַּת פַּרְעֹה עָלְתָה מֵעִיר דָּוִד אֶל בֵּיתָהּ אֲשֶׁר בָּנָה לָהּ אָז בָּנָה אֶת הַמִּלּוֹא:
בניית המילוא מופיעה גם כמניע למרדו של ירבעם בשלמה שני פרקים לאחר מכן:
(כז) וְזֶה הַדָּבָר אֲשֶׁר הֵרִים יָד בַּמֶּלֶךְ שְׁלֹמֹה בָּנָה אֶת הַמִּלּוֹא סָגַר אֶת פֶּרֶץ עִיר דָּוִד אָבִיו:
על פי רד"ק, העילה למרד הייתה סתימת רחבת ה'מלוא' ששימשה את הציבור לצורך ביתה החדש של בת פרעה. לפי זה מתברר שגם מבחינה ציבורית לא שבע העם נחת מנישואיה של בת פרעה לשלמה.
מרידה זו הביאה את שלמה לרצון להרוג את ירבעם בן נבט, שנמלט אל שישק מלך מצרים, שהגן עליו עד מות שלמה, חרף הקשר המשפחתי. צעד זה, שבא בעקבות נישואי בת פרעה, היה הראשון בשרשרת האירועים שהובילה לפילוג ממלכת ישראל המאוחדת ולהקמת ממלכת ישראל בנפרד מממלכת יהודה.
ביקורת בחז"ל

במדרשי חז"ל, ישנה ביקורת חריפה על נישואים אלו.
ואמר רבי חייא בר אמי משמו של עולא: לעולם ידור אדם במקום רבו, שכל זמן ששמעי בן גרא קיים, לא נשא שלמה את בת פרעה
אמר רב יהודה, אמר שמואל: בשעה שנשא שלמה את בת פרעה, ירד גבריאל, ונעץ קנה בים, והעלה שרטון, ובו נבנה כרך גדול שברומא.
היינו שנישואי שלמה לבת פרעה היו הצעד הראשון שהוביל להקמתה של ממלכת רומי, שהחריבה את בית המקדש השני, כ־1000 שנה מאוחר יותר.
עדות להשפעתה הרעה של בת פרעה על שלמה המלך מובאת במדרש הבא:
אמר רב יהודה אמר שמואל: בשעה שנשא שלמה את בת פרעה, הכניסה לו אלף מיני זמר ואמרה לו: כך עושין לעבודה זרה פלונית וכך עושים לעבודה זרה פלונית, ולא מיחה בה
היינו שנישואי שלמה לבת פרעה היו מהסיבות שהביאו לכך שבסוף ימיו לא היה לבבו שלם עם ה' אלוקיו כלבב דוד אביו, ואף עשה 'הרע בעיני ה' כמו שמבואר במקרא, שנשיו היטו את לבבו לעת זיקנתו, דבר שהביא לגזירה ה' על פילוג ממלכת ישראל המאוחדת בימי בנו של שלמה, רחבעם.
בעקבות בניית הארמון לבת פרעה, ביקר ירבעם בן נבט את המלך שלמה,
אביך הניחו פרוץ לעולי רגלים, ואתה בנית אותו לעשות אנגריה לבת פרעה
ביקורת נוספת מדברת על כך ששלמה נשא את בת פרעה באותן זמן שחנך את בית המקדש, והייתה שמחת נישואיו גדולה משמחת חנוכת בית המקדש, ובאותה שעה עלה בדעת הקב"ה להחריב את ירושלים.
בהלכה

נישואי שלמה לבת פרעה מעלים מספר בעיות הלכתיות:
כיצד גוירה בת פרעה, והרי מדובר בגיור לשם נישואים, ואין מקבלים גרים שבאים להתגייר לצורך נישואים. (אומנם זו מחלוקת האם מקבלים גרים שבאים להתגייר למטרת נישואים, ויש דעות המתירות לקבל גרים כאלה)
כיצד גוירה בת פרעה בשעה שלא קיבלו גרים כל ימי דוד ושלמה.
כיצד נשא שלמה בת מצרים, בשעה שהתורה אסרה להתחתן עם מצרי ומצרייה עד דור שלישי לגיורם.
לקריאה נוספת

גלעד ששון, '"בשעה שנשא שלמה את בת פרעה" העתקת נקודת השבר מסוף מלכות שלמה לראשיתה בדרשות חז"ל', בית מקרא (תשס"ח), עמ' 145–164.
הערות שוליים

1 2  פרופ' אברהם מלמט, ‏שלמה ובת פרעה, באתר "דעת"
↑  ספר מלכים א', פרק ט', פסוק ט"ז
↑  ספר מלכים א', פרק י"א, פסוקים י"ד–כ"ב
↑  ספר מלכים א', פרק י"א, פסוק מ'
↑  ספר מלכים א', פרק ז', פסוק ח'
↑  יואב ברזילי, שלמה המלך ובת פרעה, באתר התנ"ך, מכללת הרצוג
↑  רד"ק, מלכים א, פרק יא, פסוק כז
↑  ספר מלכים א', פרק י"א, פסוק י"ג
↑  ספר מלכים א', פרק י"א, פסוקים כ"ז–מ'
↑  - מדרש רבה י', ד'. ביקורת נוספת בהמשך המדרש.
1 2  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ע"ו, עמוד ב'
|  שלמה המלך |
| --- | --- | --- |
| משפחתו | דוד • בת שבע • נעמה העמונית • בת פרעה • רחבעם • מלכת שבא |  |
| חיבורים שיוחסו לו | משלי • קהלת • שיר השירים • מזמורי שלמה • חכמת שלמה • תהילים ע"ב • תהילים קכ"ז |  |
| במקרא | צוואת דוד • חלום שלמה בגבעון • עליית שלמה למלוכה • משפט שלמה |  |
| אגדות שלמה | כסא שלמה • שלמה המלך ואשמדאי • שלמה המלך והדבורה • שלמה המלך ומלכת שבא • ברית שלמה |  |
| שונות | בית המקדש הראשון • ים של שלמה |  |
| הנצחתו | נחל שלמה • הר שלמה • בריכות שלמה • איי שלמה • עמודי שלמה • מרחב שלמה • מבצע שלמה |  |
| בתרבות המודרנית | שלמה המלך ושלמי הסנדלר • אגדות המלך שלמה • הספר מכרות המלך שלמה (עיבודים: מכרות המלך שלמה (סרט, 1985) • מכרות המלך שלמה (סרט, 1986)) |  |
חדשות בהפרעה

| --- | --- |

כרזת הסרט בישראל
 בימוי:  אדם מקיי 
 הופק בידי:  אדם מקיי ג'אד אפאטו  ויל פרל
 תסריט:  ויל פרל, אדם מקיי 
 עריכה:  ברנט וויט מליסה ברת'רטון
 שחקנים ראשיים:  ויל פרל כריסטינה אפלגייט פול ראד סטיב קארל דייוויד קוצ'נר
 מוזיקה:  אנדרו פלטנשטיין ג'ון נאו
 צילום:  אוליבר ווד 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  אפטאו הפקות גרי סנצ'ז הפקות
 חברה מפיצה:  סרטי פרמאונט
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  אוסטרליה 24 בנובמבר 2013  ארצות הברית 18 בדצמבר 2013 ישראל 27 בפברואר 2014
 משך הקרנה:  119 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט קומדיה, סרט להט"בי 
 מקום התרחשות:  קליפורניה, ניו יורק 
 תקציב:  50 מיליון דולר
 הכנסות:  $173,600,000
 הכנסות באתר מוג'ו:   anchorman2
 סרט קודם:  והרי החדשות 
 www.anchormanmovie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
חדשות בהפרעה (באנגלית: Anchorman 2: The Legend Continues, בתרגום חופשי "קריין החדשות: האגדה ממשיכה") הוא סרט המשך קומי אמריקאי משנת 2013, שבוים על ידי אדם מקיי בכיכובם של ויל פרל, סטיב קארל, פול ראד, דייוויד קוצ'נר וכריסטינה אפלגייט. הסרט מהווה המשך לסרט והרי החדשות, שצבר במרוצת השנים מעמד של סרט פולחן.
חדשות בהפרעה, בדומה לקודמו גם כן נכתב בידי מקאיי ופרל, ומתייחס בצורה הומוריסטית לתרבות האמריקאית של שנות השמונים, דרך מעקב אחר המעבר של צוות החדשות של בורגנדי לשידור ברשת ארצית מסוג ה-CNN, מהלך שמגביל את השפה והמראה שהם נהגו להשתמש בהם עד כה.
תקציר העלילה > רקע

עלילת הסרט מתרחשת בשנות ה-80 המקודמות, מספר שנים לאחר עלילת הסרט הקודם. מגיש החדשות רון בורגונדי (ויל פרל) הספיק בינתיים להינשא לאהבתו, מגישת החדשות ורוניקה קורנינגסטון (כריסטינה אפלגייט) והשניים הם הורים לוולטר בן ה-6. בנוסף, המשפחה עברה מסן דייגו לניו יורק על מנת להגיש ביחד מהדורת חדשות מצליחה במיוחד בניו יורק. אף על פי כן, כאשר מגיש החדשות המצליח מאק טאנן (מגולם על ידי האריסון פורד) מחליט לפרוש הוא ממנה את ורוניקה למגישת החדשות המרכזית של הערוץ במקומו ומפטר את רון.
רון אשר מקנא בהצלחה של אשתו מחליט להפרד ממנה ומבנו ולחזור לסן דייגו, שם הוא שוקע בדיכאון עמוק. אף על פי כן, בהמשך יוצר עמו קשר פרדי שאפ, מפיק בכיר ברשת החדשות החדשה "GNN" (פרודיה על "CNN"), אשר הולכת להיות רשת החדשות הראשונה בעולם שמשדרת חדשות 24 שעות ביממה. פרדי מציע לרון את הזדמנות חייו להפוך למגיש חדשות ברשת החדשה. רון מקבל את ההצעה ויוצר קשר עם עמיתיו מצוות החדשות הישן, בבקשה שיצטרפו אליו לצוות החדשות החדש שהוא מקים. הקולגות – צ'אמפ (מגולם על ידי דייוויד קוצ'נר), בריק (מגולם על ידי סטיב קארל) ובריאן (מגולם על ידי פול ראד) מקבלים את ההצעתו, ובעקבות כך כולם עוברים יחד עם רון לניו יורק.
בעוד שבתחילה רון וצוות החדשות שלו מקבלים את משבצת הזמן עם הרייטינג הנמוך ביותר (אמצע הלילה), בהדרגה רון וצוותו מצליחים למצוא דרכים מקוריות וחדשניות להעלות את הרייטינג של המהדורה.
תקציר העלילה > עלילה

בשנת 1979, רון בורגנדי וורוניקה קורנינגסטון הם זוג נשוי המגיש בצוותא את החדשות עבור רשת הטלוויזיה בעיר ניו יורק. באחד הימים, מק טאנן, מגיש חדשות הערב המפורסם בעיר, מצהיר על פרישתו. מק ממנה את ורוניקה למגישה במקומו, מה שהופך אותה למגישת חדשות הערב הראשונה בהיסטוריה ומפטר את רון בעקבות פאשלות חוזרות ונשנות בעבודתו כשדרן. רון מקנא בורוניקה, עוזב את ביתם ואת בנם המשותף וולטר בן השש.
חצי שנה לאחר מכן, רון חוזר לסן דייגו ומתקשה למצוא עבודה בעקבות הדיכאון בו לקה. לאחר שפוטר מפארק המים "סיוורלד" וניסה להתאבד, רון מקבל הצעת עבודה מפרדי שאפ מרשת GNN, שמצהיר שמטרת הרשת היא לשדר חדשות 24/7. רון, ביחד עם כלבו בקסטר, מתאחד עם חבריו צ'אמפ קיינד, בראיין פונטנה ובריק טאמבלנד. עם הגעתם למטה הרשת, החבורה מגלה שהם שובצו לשדר באמצע הלילה, שעות שהרייטינג בהן נמוך. בניגוד אליהם, מגיש חדשות יהיר בשם ג'ק ליים משדר בפריים טיים. במקביל, רון מגלה שורוניקה החלה לצאת עם פסיכולוג בשם גארי.
בערב השידור הראשון של הרשת, רון מחליט בצעד נועז לשדר את "מה שאנשים רוצים לשמוע" והוא וצוותו יוצרים ליל שידורים שעוסק בפטריותיות אמריקאית וכתבות סנסציות הגורמות לאנשים להירתק למסך, בכך הרייטינג שלהם עולה. המהלך מתברר כמוצלח והחבורה עוקפת את ג'ק ליים באחוזי הרייטינג, אך גם מעוררת את קנאתן של רשתות טלוויזיה מתחרות. בגלל העלייה ברייטינג, רון מנצח את ג'ק בהתערבות וג'ק נאלץ לשנות את משפחתו לשם "ליים" (lame – עלוב).
רון וחבורתו מקודמים ומקבלים משבצת שידור פופולרית בפריים טיים, בעקבות הקידום הם נהנים מתהילה ועושר. ההצלחה של רון מרגשת את מנהלת הרשת, לינדה ג'קסון והשניים מתחילים לצאת ביחד. במקביל, בריק מתאהב במזכירה ברשת בשם צ'אני. רון מסתנוור מהתהילה החדשה, מתחיל להזניח את בנו וולטר ומכעיס את ורוניקה. בנוסף, רון מסתכסך עם בריק, בראיין וצ'אמפ וטוען שהוא "סחב אותם על גבו" לאורך השנים שהם עבדו ביחד.
במהלך אירוע שמוקדש להצלחת הרשת, ג'ק ליים גורם לרון להחליק ולהיפצע בראשו. בעקבות הפציעה, רון מתעוור. מאחר שהוא לא יכול להקריא את החדשות, רון מתפטר מהרשת וחי בבדידות במגדלור, מנסה ללא הצלחה להתרגל למצבו החדש כאדם עיוור. ורוניקה מגיעה ביחד עם וולטר לבקר את רון, מספרת שהיא התפטרה מעבודתה והיא ורון מתאחדים. עם הזמן, ורוניקה עוזרת לרון ללמוד להתרגל למצבו. רון ובנו מוצאים גור של כריש לבן, קוראים לו דובי ומטפלים בו עד שיוכל לחזור לים.
באחד הימים, רון מגלה שורוניקה מחקה הודעות מהמשיבון שלו המבשרות שישנו ניתוח שיחזיר לרון את מאור עיניו. ורוניקה מתנצלת בפני רון ומצהירה שהיא רצתה שיישאר עיוור על מנת לשמור על המשפחה שלהם מאוחדת. רון הזועם עוזב את המגדלור, עובר את הניתוח וחוזר לשדר ברשת GNN.
בחזרה בניו יורק, ורוניקה מפצירה ברון להגיע לרסיטל של וולטר, לאחר שהאחרון כתב יצירה שמוקדשת לאביו. במקביל, סיפור חדשותי רועש מתרחש והרשת מפצירה ברון לשדר אותו בטלוויזיה. למרות זאת, רון מתוודה בשידור חי שהחדשות אמורות ליידע את הציבור במתרחש בעולם ולא לבדר אותם. רון לוקח אחריות על הטעויות שעשה ומתפטר מהרשת.
בדרך לרסיטל של וולטר, רון נתקל בג'ק ליים הזועם ובצוותו, הדורשים נקמה ובצוותי חדשות נוספים שמקנאים בהצלחת הרשת GNN. בריק, צ'אמפ ובראיין מגיעים לסייע לרון וקרב מתרחש בין צוותי החדשות השונים. במהלך הקרב, ווס מנטות' (דמות מהסרט הקודם) מגיע ומציל את רון מפני הצוות של ג'ק.
רון מגיע אל אולם הקונצרטים ומתאחד עם ורוניקה. בסוף הסרט, החבורה כולה מגיעה לחתונתם של בריק וצ'אני בחוף הים. רון רואה את דובי במים וקופץ כדי לחבק אותו, אך מותקף על ידי הכריש. בקסטר הכלב קופץ להצילו והסרט מסתיים.
דמויות > הדמויות הראשיות

ויל פרל – רון בורגנדי
סטיב קארל – בריק טאמבלנד
פול ראד – בראיין פונטנה
דייוויד קוצ'נר – צ'מפיון "צ'אמפ" קיינד
כריסטינה אפלגייט – ורוניקה קורנינגסטון
מייגן גוד – לינדה ג'קסון
ג'יימס מרסדן – ג'ק ליים
קריסטן ויג – צ'אני
פרד ווילארד – אדוארד "אד" הרקן
כריס פרנל – גארת' הולידיי
דילן בייקר – פרדי שאפ
גרג קיניר – גרי
ג'וש לוסון – קץ' אולנבי
דמויות > הופעות אורח

האריסון פורד – מק טאנן
וינס ווהן – ווס מנטות'
ויל סמית' – מנחה של ערוץ ESPN
ג'ים קארי ומריון קוטיאר – מנחי חדשות CBC
סשה ברון כהן – מנחה חדשות BBC
דרייק – מעריץ של רון בורגנדי
קירסטן דנסט – טרוסיאוס, בתולת העננים
טינה פיי ואיימי פולר – המנחות הראשיות של "חדשות הבידור"
ליאם ניסן – כתב של ערוץ ההיסטוריה
ג'ון סי. ריילי – רוחו של סטונוול ג'קסון
קניה וסט – כתב של חדשות MTV
גארי ויקס – סקוט לידר
מייקל ריצ'רדסון – כתב ערוץ ההיסטוריה (תחת השם: מייקל ניסן)
אלייזה קופ – מאלפת בסיוורלד
הפקה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ביקורות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
לקריאה נוספת

ynet, שוברי קופות: והרי החדשות - יש לנו להיט, באתר ynet, 22 בדצמבר 2013
הילית וולברג‏, נערה גולשת 42: איך הפך רון בורגונדי לגיבור ויראלי?, באתר וואלה, 4 בנובמבר 2013
חן חדד, עכבר העיר אונליין, "אנקורמן 2": טריילר ראשון וקמפיין טעים במיוחד, באתר הארץ, 23 באוקטובר 2013
והרי החדשות 2 באתר עין הדג, 23 באוקטובר 2013
חן חדד, עכבר העיר אונליין, חדשות קולנוע: ויל פארל וסטיב קארל מתאחדים, באתר הארץ, 20 במאי 2013
הערות שוליים

1 2  תקציב והכנסות הסרט חדשות בהפרעה באתר Box Office Mojo מתאריך ה-17/04/14
↑  "Well that escalated slowly: The cult of 'Anchorman'". The Independent (באנגלית בריטית). נבדק ב-2025-01-28.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5451163  VIAF: 313245808   WorldCat (עם VIAF): 313245808
סאלח ריאן

סאלח ריאן (בערבית: صالح ريان; נולד ב-9 באפריל 1967) הוא פוליטיקאי ערבי-ישראלי, שכיהן כראש המועצה המקומית כאבול בין השנים 2013–2024.
ביוגרפיה

נולד למוחמד ואמנה ריאן וגדל בכאבול. בן הזקונים מבין שמונה אחים ואחיות. למד בבית הספר היסודי "אלחדיקה" בכאבול ובהמשך בתיכון מאר אליאס באעבלין.
בשנת 1985 השלים את לימודיו התיכוניים במגמת מדעים, עם התמחות בכימייה וביולוגיה.
לאחר התיכון עבד קרוב לשנה בתחום החקלאות באדמות המשפחה, ולאחר מכן החל לימודי שריעה באוניברסיטת אל-קודס, שם השלים תואר ראשון ביסודות האסלאם וערבית בשנת 1991.
משנות ה-90 משמש כאימאם של מסגד ביישוב. בשנת 2001 השלים תואר שני בחינוך ובמדעי ההתנהגות מהמכללה האקדמית הערבית, וכן קיבל תעודת הוראה.
בין השנים 1991–2013 שימש מורה לערבית ולדת האסלאם בתיכון כאבול. במקביל, בין השנים 1993–1998, לימד במשרה חלקית בתיכון מאר אליאס.
בשנים 2000–2005 שימש יו"ר ועד ההורים של בית הספר היסודי בכאבול.
בשנת 2009 החל ללמוד משפטים בהקריה האקדמית אונו, וב-2012 הוסמך כעורך דין עם התמחות בדיני משפחה, חינוך, תכנון ובנייה והדין השרעי. בנוסף, הוא בעל תעודת בורר ומגשר מהקריה האקדמית אונו.
בבחירות לרשויות המקומיות ב-2013 התמודד לראשות המועצה מול ראש המועצה המכהן, חסן בוקאעי, וריאד אשקר, וניצח עם 45.92% מהקולות.
בבחירות 2018 התמודד לכהונה נוספת מול אסעד מורשד ונאדר טאהא. בסיבוב הראשון זכה ל-25.66% מהקולות, ועלה לסיבוב השני מול מורשד, שזכה ל-25.73%. בסיבוב השני ניצח עם 51.57% מהקולות לעומת 48.43% למורשד.
בבחירות ב-2024 לא התמודד לכהונה נוספת, ובמקומו נבחר נאדר טאהא.
ביוגרפיה > חיים אישיים

ריאן נשוי לאמינה ואב לשישה. מתגורר בכאבול.