גבעת המבתר
הערות שוליים

↑  שכונות הבריח כוללות, מלבד גבעת המבתר, את מעלות דפנה, רמת אשכול, גבעת שפירא והשטחים הבנויים של הר הצופים שנבנו אחרי 1967. ראו דוד קרויאנקר, ירושלים - המאבק על מבנה העיר וחזותה, זמורה ביתן, 1988.
↑  עזרה גבעת המבתר, מכירים תמונות מהמוצב הירדני?, ‏19 באוגוסט 2008
↑  נקודות ציון הגובה על פי מפת ירושלים, קנה מידה 1:12,500, הודפסה על ידי אגף המדידות, ישראל, ספטמבר 1987.
1 2  ראו: אתר המינהל הקהילתי של גבעת המבתר והשכונות הסמוכות לה.
1 2  ראו: גבעת התחמושת באתר עיריית ירושלים
↑  "אם אשכחך", קובץ מאתר מינהל הנוער של משרד החינוך
1 2  משה מאיר, אבי אבי, באתר הארץ, 29 באפריל 2006 - הכותב, שערך את התחקיר, הוא בנו של הנופל.
↑  אתר האינטרנט של מוזיאון ההנצחה בגבעת התחמושת
↑  רות לפידות (בהשתתפות אמנון רמון), העיר העתיקה - סיכום בעקבות דיוני צוות חשיבה, מכון ירושלים לחקר ישראל, מרכז טדי קולק למחקרי ירושלים, עמ' 113, 2002
↑  מדברים הרבה על איכלוס הבירה ושמירת צביונה - דבר לא נעשה; יש ליישב הרובע היהודי בעיר העתיקה, דבר, 1 בספטמבר 1967
↑  טובי פנסטר וחיים יעקובי, עיר ישראלית או עיר בישראל? : שאלות של זהות, משמעות ויחסי כוחות, מכון ון ליר והוצאת הקיבוץ המאוחד, 2006, עמוד: 225
↑  עמדתה הרשמית של מדינת ישראל לעניין ההפקעות (לרבות השטח הכולל את גבעת המבתר) פורטה באיגרת ששלחה המדינה למזכ"ל האו"ם, משנת 6 במרץ 1968 (S/8439; A/7064). בין היתר, נאמר שם כי: "תוכניות הבנייה בירושלים נועדו לרווחת כל תושבי העיר, יהודים, ערבים ונוצרים כאחד, והשיכונים מיועדים לבני כל הדתות... שני שלישים מהאדמות שהופקעו לבנייה הם רכוש ציבורי או בבעלות יהודית... רק שליש מהקרקעות שהופקעו היו בבעלות ערבים, אך הן אדמות בלתי מיושבות ושום ערבי לא נושל מביתו... הקרקעות שהופקעו לא היו רכוש כנסייתי או בבעלות הווקף המוסלמי... כל מי שאדמתו הופקעה קיבל פיצוי הוגן." המידע המפורט אצל: שמואל ברקוביץ, מלחמות המקומות הקדושים - המאבק על ירושלים והמקומות הקדושים בישראל, יהודה, שומרון וחבל עזה, הוצאת מכון ירושלים לחקר ישראל, הד ארצי הוצאה לאור, תש"ס-2000, ("הבנייה בירושלים וסביבתה"), עמ' 63–64; ("רכישת קרקעות ומבנים והתיישבות יהודית במזרח העיר") עמ' 177 .
↑  דונם יוקדשו לגנים ומוסדות בגבעת-המבתר, למרחב, 7 במרץ 1968
↑  ראו: דוד קרויאנקר, אדריכלות בירושלים, הבנייה המודרנית מחוץ לחומות 1990-1948, ירושלים: הוצאת כתר ומכון ירושלים לחקר ישראל, 1991, עמ' 196.
↑  כתב העת "חדשות ארכאולוגיות", באתר רשות העתיקות
↑  סקר יער רמות, חדשות ארכאולוגיות, יוני 2008, באתר רשות העתיקות
↑  מערת אם אל-עמד - נספח ארכאולוגי לתוכנית מתאר מקומית ירושלים, באתר רשות העתיקות.
↑  מערת אבה הכהן נמצאת בחצר בית מספר 24 ברחוב מדבר סיני שבגבעת המבתר, ומתוחזקת על ידי "עמותת מערת אבה הכהן".
↑  https://www.gov.il/he/departments/news/simon מערת שמעון בונה ההיכל, באתר הממשלה
↑  הקבורה המשפחתית והחוץ-משפחתית בירושלים ובסביבתה בתקופת בית הורדוס
↑  דוד בנבנישתי, סיורים בירושלים, הוצאת קריית ספר, 1980.
↑  כתובות מתקופת בית שני, המשנה והתלמוד באתר החברה להגנת הטבע;
 S. Rosenthal, "The Giv'at Ha-Mivtar Inscription", Israel Exploration Journal 23 (1973), 72-81
↑  שמואל ספראי, העלאת מתים לקבורה בארץ - ישראל באתר הספרייה הווירטואלית של מט"ח.
↑  דוד בנבנישתי, סיורים בירושלים.
* אילת נגב בריאיון עם אמילי עמרוסי, פורסם לראשונה ב"ידיעות אחרונות".
↑  עמוס קלונר ובועז זיסו, עיר הקברים של ירושלים בימי הבית השני, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 2003. מיקום המערה - נ"צ 13445 17189 ברשת ישראל הישנה (31°48′10″N 35°13′48″E﻿ / ﻿31.8027867°N 35.2301128°E﻿ / 31.8027867; 35.2301128)
↑  מרית סלוין, מעשה הצליבה באתר סנונית.
↑  יוונים, רומים ויהודים באתר מוזיאון ישראל(הקישור אינו פעיל, 6 במרץ 2017)
1 2 3  דוד קרויאנקר, ירושלים - המאבק על מבנה העיר וחזותה, זמורה ביתן, 1988.
↑  מותר לבנות בגבעת המבתר בתים עם קומת מחסנים, שתי קומות מגורים ועלית גג.
↑  ראו: מפת הרחובות.
↑  הרכב האוכלוסייה לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה
↑  אתר יד לבנים - ירושלים
↑  אתר העמותה להנחלת מורשת הצנחנים.
↑  אבישי בן חיים, אדיר זיק הובא למנוחות, באתר nrg‏, 8 בפברואר 2005
↑  אברמי פרלשטיין, המונים בקבלת פני רבו אצל הראשון לציון הגרש"מ עמאר, באתר בחדרי חרדים, 21 באוקטובר 2024
↑  רנה גוט, כוס המרורים של ארכיטקטית מבית טוב, כותרת ראשית, 19 בינואר 1983
מיכאל דק, שוטה מי ששותה אחרון, כותרת ראשית, 2 בפברואר 1983
↑  אליעזר אורן, אהוד נצר – אדריכל, ארכאולוג, עמית ורע
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007511198605171  VIAF: 316602986   WorldCat (עם VIAF): 316602986 
אנדרטה לזכרם של שמונת חיילי חטיבת השריון במילואים - חטיבת הראל וארבעת חיילי סיירת דוכיפת (2009)
כתובת בארמית בכתב עברי קדום, נמצאה ביחד עם גלוסקמה מעוטרת במערת אבה בגבעת המבתר בירושלים. המאה ה-1. מוזיאון ישראל
הגלוסקמה שנמצאה במערת אבה ביחד עם הכתובת. מוזיאון ישראל
קטע רחוב בגבעת המבתר (2009)
בית הכנסת על שם רייך בגבעת המבתר (2019)