stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תשובות לכמה שאלות
רקע היסטורי

תשובות למספר שאלות הוא ספר שיצא לאור בשנת 1908. הספר מכיל שאלות אותן נשאל עבד אל-בהאא' על ידי לורה קליפורד ברני בשיתוף עם אתל ג'נר רוזנברג, הנוגעות לדת, פילוסופיה ומדע, במהלך מספר ביקורים שערכה האחרונה בחיפה בשנים 1904–1906 – יחד עם תשובותיו של עבד אל-בהאא' לשאלות אלה. עבד אל-בהאא' היה בנו של בהאא אללה, מייסד האמונה הבהאית, ומונה להיות יורשו ומפרש מילותיו.
תשובותיו של עבד אל-בהאא' נכתבו לראשונה בפרסית על ידי גורם פקידותי ושוכתבו פעמיים על ידי עבד אל-בהאא' עצמו לאחר מכן. ב-1908 יצאו לאור שלוש מהדורות בשלוש שפות: טקסט בשפה הפרסית, תרגום לאנגלית מאת לורה קליפורד ברני ותרגום לצרפתית על ידי בעלה, גם הוא מאמין בהאי, היפוליט דרייפוס. ב-2014 פורסם תרגום נוסף לאנגלית שעודכן על ידי ועדה מטעם המרכז הבהאי העולמי.
תוכן החיבור

כלל חלקי החיבור המובאים מטה מביאים אל פתחו של הקורא את עיקר הסוגיות והשאלות - בכלל המישורים בהם עוסק הספר, בהם דברי רוח ומהות ובהם גם התייחסויות לחומר ולמושגים אנושיים בני העולם הזה, ואותן שואלת קליפורד ברני את עבד אל-בהאא' ושעליהן משיב האחרון. עבד אל-בהאא' פורש באמצעות תשובותיו לקליפורד ברני את רזי האמונה הבהאית על בוריה, מפרט בפניה בצורה קולחת את תפישתה הרוחנית המקבלת את יתר הדתות והאמונות - ובמקביל, מפרש ונותן מענה לקשיים העולים בהן כדי להביאן על פתרונן. מבנה חלקיו השונים של החיבור מובא כעין מסמך שאלות ותשובות, בהתאמה, ביחס לכל סוגיה וסוגיה.
חיבור זה של עבד אל-בהאא' נועד להציג בפני קוראיו את תמצית תפישתו של כותבו, כיורש וכממשיך דרכו של בהאא אללה. בולט במיוחד כיצד תפישותיהם של הבהאים הבאות לידי ביטוי, למעשה, מכסות מגוון רחב מאוד של נושאים מחייו הרוחניים, החומריים וגם מחיי היום-יום של האדם, כך גם את ההיסטוריה שלו, מקורותיו והאמונות השונות שעיצבו את החברה האנושית כולה. בתוך כך, התשובות שמעניק עבד אל-בהאא' לקליפורד ברני סוקרות הן את החומרי והפיזי והן את המופשט והמטפיזי בעולם. הללו מהווים יחדיו חלק מהמארג השלם של האמונה הבהאית, אשר אינה מכחישה את קיומן, סותרת או יוצאת בהכרח נגד אמונות אחרות – כי אם מעניקה להם פרשנות שונה ומחברת אותן לכלל שלם חדש.
בין כלל הנושאים שמכסה הספר המופיעים בסקירה, ניתן למצוא את נביאיו השונים של האל, ניתוחים ודיונים על אודות האבולוציה האנושית, נצחיותה של הנשמה, מערכת היחסים בין הנשמה לבין הגוף, גלגול נשמות וסוגיות שונות המופיעות בדת הנוצרית.
תוכן החיבור > חלק א': על השפעת הנביאים על האבולוציה האנושית

החלק הראשון עוסק בשלל הנושאים העוסקים באופן כלשהו בהשפעתם של הנביאים בכלל הדתות על טבע הבריאה, מהותו של האדם - יציר הבריאה המשמעותי ביותר בתוך טבע זה - ויתר יצירי האל, על מהותם, התפתחותם והמשמעויות השונות שלהם. בתוך כך, עבד אל-בהאא אללה שוטח בפני בת-שיחו תשובות על שאלות שהיא שואלת בסוגיות כמו החוק האוניברסלי האחד ששולט בטבע - מה הוא, איך הוא מתקיים ומי מנהל אותו. בנוסף, היא מתעניינת הוכחות הנובעות מן ההיגיון וכמוהן הוכחות רוחניות לקיומו של אלוהים - ונענית על ידי עבד אל-בהאא' בצורה מפורטת כיצד אלה באים לידי ביטוי ביקום הסובב אותנו. זאת ועוד, חלק זה עוסק בהתגלויות האל אל הנביאים – החל מאברהם, עבור דרך משה, ישו ומוחמד וכלה בבאב ובבהאא אללה. בהמשך ובהקשר ישיר לדברים הנידונים בפרק, דן חלק זה של הספר בנבואות התנ"כיות מפרקים 8, 9 ו-12 מספר דניאל, פרק 11 מספר ישעיה ופרקים 11 ו-12 של "ספר ההתגלות" – או בשמו האחר "חזון יוחנן", הספר האחרון בברית החדשה, מתאר את אירועי אחרית הימים שתתרחש לפי האמונה הנוצרית לפני שישו ישוב לעולם וידון את כל החיים והמתים ביום הדין.
תוכן החיבור > חלק ב': מספר סוגיות הנוגעות לנצרות

חלק ב' של הספר, כחלק ממקבץ תשובותיו של עבד אל-בהאא' באשר לסוגיות העולות בדתות המונותאיסטיות השונות עוסק בצורה מקיפה למדי בנצרות. עבד אל-בהאא' משיב לשאלותיה של קליפורד ברני על סוגיות כמו חשיבותה של הסימבוליות – "מובנותן של מציאויות וביטוייהן הרציונליים", העולה רבות בדיונים הפילוסופיים המצויים בפנים וסביבה של הברית החדשה. כמו כן, בחלק זה עבד אל-בהאא' אינו פוסח על בחינה מדוקדקת ושבירה של מספר פסוקים מהתנ"ך, הם סיפורם של אדם וחוה, הולדתו וגדולתו של ישו והאמונה הבפטיסטית. בנוסף על כך, חלק זה מעלה לדיון, מפרש ומתפלסף סביב מהותן של סוגיות בנצרות כמו נסים - אילו היו, מה הם נס של ממש - האם אלו מיתוסים וכיצד נסים קורים, כך גם נושא "סעודת האדון" [EUCHARIST], פטר הקדוש, מוסד האפיפיורות, תחייתו וביאתו של ישו, רוח הקודש ויום הדין.
תוכן החיבור > חלק ג': על כוחות ומצבי ההתגלות האלוהית

חלק ג' של הספר עוסק בהרחבה בשאלת המהות של הכוח העליון - של האל ובורא העולם. עבד אל-בהאא' מניח בפרק זה יסודות מושגיים להיבטים רוחניים וטרנסצנדנטליים. לפיכך, עבד אל-בהאא' מעלה לדיון סוגיות כמו מה שמכונה בספר - חמשת האספקטים של הרוח, התחנות השונות בהן עוברת הרוח, הכוח והשפעת התגלויותיו השונות של הישות האלוהית. יתרה מכך, השאלות והתשובות בחלק זה עוסקות במעגלים אוניברסליים, לצד הסוגים השונים של נביאים בדתות המונותאיסטיות השונות, מקרים של דברי תוכחה מצד הישות האלוהית המופנות לעבר הנביאים ושאלת – היות האל יכול לטעות או שמא לאו [INFALLIBILLITY].
תוכן החיבור > חלק ד': על המקור, הכוחות ומצביו של האדם

אם בחלק א' ביקש עבד אל-בהאא' לבאר את השפעתם של הנביאים על הטבע ועל האבולוציה - חלקו הרביעי של הספר טומן בחובו פרשנות לתאוריית האבולוציה עצמה ולמקור שלה. כך גם למקור היקום, להבדל בין בני אדם לבין חיות ומקורו של האדם עצמו. בנוסף, מכיל החלק דיון בהבדלים בין נשמה, מוח ורוח, לצד דיון בטבע האדם, במקור רוחו ומוחו של האדם. בתוך כך, עוסקות השאלות והתשובות בפרק זה, כנגזרת מכך, במערכת היחסים הקיימת בין הרוח לבין הגוף, במערכת היחסים בין אלוהים לבין האדם, בעוצמותיו הן הפיזיות והן האינטלקטואליות של האדם ובהבדלי האופי בין אדם לרעהו. עוד סבות השאלות והתשובות של חלק זה סביב רמת הידע בה אדם מחזיק, כך גם בידע שהתגלויות האל מכילות, בידיעת האדם את אלוהים, בהיעדר המוסר של הנפש ובמעבר שעוברת הנשמה לאחר המוות. לצדן, מכיל חלק זה דיון בשאלות כלליות על אמונה, בהשפעתם של הכוכבים על הנעשה עלי-אדמות, על רצון חופשי – כמו גם חזונות וחלומות. החלק נחתם בשאלות ותשובות הסבות סביב סוגי התקשורת בין נשמות שונות ובסוגיות של ריפוי – הן רוחני והן פיזי של האדם – על מהותם וההבדלים ביניהם.
תוכן החיבור > חלק ה': נושאים שונים

חלק מספר חמש, והאחרון, מעלה לדיון שאלות ותשובות העוסקות – למשל, בקיומו אל מול אי-קיומו של רוע בעולם העוטף אותנו. לצד זאת ובמידת מה כנגזרת מכך, מעלה החלק דיון העוסק בסוגים שונים סבל ועינוי, לצד תפישות הצדק והרחמים של אלוהים כלפי יצירי כפיו. זאת ועוד, חלקו האחרון של החיבור נוגע בשאלות על אודות ענישה בגין עוונות, על המציאות הכללית בה חיים בני האדם, כך גם על חיים קודמים אל מול גלגול נשמות. ממולם, עוסק החלק האחרון גם בשאלות על אודות פנתאיזם – זיהוי האלוהות עם היקום, על סוגים שונים של תפישות עולם ומרחב והבנות ובסוגים שונים של אתיקה בקרב בני אנוש.
הערות שוליים

↑  Peter Smith, "Some Answered Questions," A concise encyclopedia of the Bahá'í Faith (Oxford: Oneworld Publications, 2000) p. 325.
↑  Thomas Tai-Seale, Thy Kingdom Come: A Biblical Introduction to the Bahá'í Faith (US: Kalimat Press. Pp, 1992) 194–195.
↑  Abdu’l Bahá, Some Answered Questions (2014). p 3-4
↑  Abdu’l Bahá, Some Answered Questions (2014)
↑  Abdu’l Bahá, Some Answered Questions (2014). p. 7-36.
↑  Abdu’l Bahá, Some Answered Questions (2014). p. 36-55.
↑  Abdu’l Bahá, Some Answered Questions (2014). p. 56-68.
↑  Abdu’l Bahá, Some Answered Questions (2014). p. 69-98.
↑  Abdu’l Bahá, Some Answered Questions (2014). p. 99-119.
| כתבים בהאיים |
| --- | --- | --- |
| מחיבורי בהאא אללה | אל-כתאב אל-אקדס • כתאב-י איקאן • המילים הנסתרות • שבעת העמקים • ארבעת העמקים • איגרות אל המלכים והשליטים • האיגרת אל בן הזאב • ג'ואהר אל-אסראר |  |
| מחיבורי עבד אל-בהאא' | שיחות פריז • תשובות לכמה שאלות • צוואתו של עבד אל-בהאא |  |
| מחיבורי שוגי אפנדי | הנה ה' עובר • היום המובטח הגיע |  |
| מחיבורי הבאב | קיום אל-אסמאא • באיאן • כתאב אל-אסמא • שבע ההוכחות |  |
| חיבורים שונים | מפציעי השחר |  |
ת'ור בלילי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מבנה אנגלו - נורמני
 כתובת:  מחוז גולוויי, נפת גורט, אירלנד
 מיקום:  Ballylee 
 מדינה:  אירלנד
 בעלים:  רוזני קלאנריקארד (אנ'), שושלת בית בורק (Burke) (אנ') וויליאם בטלר ייטס
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  המאה ה-15 (ה-16)
 אדריכל:  שושלת בית בורק (Burke), ויליאם בטלר ייטס ויליאם א. סקוט
 סגנון אדריכלי:  אנגלו -נורמני
 קואורדינטות:  53°06′11″N 8°46′29″W﻿ / ﻿53.103167°N 8.774778°W﻿ / 53.103167; -8.774778
 http://yeatsthoorballylee.org/
  (למפת אירלנד מוגדלת) דבלין סוורדס קורק לימריק ליפורד גולוויי אניס נייס נאבן צפון אירלנד  הים האירי  ב. הים הקלטי איי אראן  האוקיינוס האטלנטי ת'ור בלילי(למפת אירלנד רגילה) דבלין סוורדס קורק לימריק ליפורד גולוויי אניס נייס נאבן צפון אירלנד  הים האירי  ב. הים הקלטי איי אראן  האוקיינוס האטלנטי ת'ור בלילי
 
ת'ור בלילי
ת'ור בלילי (באנגלית: Thoor Ballylee; באירית: Túr Bhaile Uí Laí) הוא שמה של טירה אנגלו-נורמנית מבוצרת השוכנת על גדת נהר סטרימסטאון, יובל של נהר קלון (Cloone River), ליד העיירה גורט שבמחוז גולוויי, אירלנד. טירה זו, ששימשה בתור מגדל מגורים, נבנתה בזמן המאה ה-15 (או ה-16) על ידי בני שושלת בית ברק (Burke) (אנ'). בית ברק שלט בעבר על אזורים נרחבים באי האירי, כגון פרובינציית אלסטר ההיסטורית, המחולקת כיום בין אירלנד לבין הממלכה המאוחדת, ופרובינציית קונכט שבמערב האי.
ת'ור בלילי ידועה גם בשמה הנוסף, מגדל ייטס, כיוון שהמשורר האירי הנודע, חתן פרס נובל לספרות לשנת 1923, ויליאם בטלר ייטס, התגורר בטירה זו ואף היה בעלי הטירה לפרק זמן של 12 שנים (1929–1917).
כיום

בשל קרבתה לנחל סטרימסטאון, ת'ור בלילי נתונה לשיטפונות ארעיים, בהם ניתן למנות את השיטפון שאירע ב-1995 ואת השיטפון שאירע בחורף 2009/2010. השיטפון שפקד את הטירה בחורף זה גרם לה נזק נרחב ביותר. לזמן מה, לא היה ברור אם יש באפשרותה של הממשלה האירית לממן את עבודות שיקום הטירה שניזוקה, מפאת משבר כלכלי שהעיק על אירלנד בשנים אלה. אולם, בפברואר 2012 הוסדר נושא זה והעבודות לשיקום הטירה החלו להתבצע על ידי הרשות הלאומית האירית לפיתוח התיירות (אנ'), על אף שלא הוגדר מראש תאריך לפתיחת הטירה מחדש לציבור.
אחד מהכוחות העומדים מאחורי ההחלטה שהתקבלה בדבר נושא פתיחתה מחדש של הטירה, היא הפוליטיקאית לוריין היגינס, נציגת מחוז מזרח גולוויי לסנאט. המניע לתמיכתה בשיקום הטירה נבע מכך משום שהיא חשבה לנכון שדבר זה יסייע לפיתוח התיירות המקומית. אולם, פתיחתה מחדש של הטירה לציבור לא נראתה עדיין באופק, גם כשהגיע חודש פברואר, שנת 2013. בכל אופן, קבוצה עסקית מקומית חברה למשרד התיירות האירי כדי לחתום על הסכם קבלן עם החברה לפיתוח כפרי של גולוויי, כדי להאיץ את עבודות התחזוקה והשיפוץ של הטירה.
ב-2014, גוף קהילתי מקומי, בשם "אגודת ייטס - ת'ור בלילי" (Yeats Thoor Ballylee Society), החכיר את הטירה ממשרד התיירות האירי כדי להופכו למרכז תרבותי וחינוכי. זאת, בהתאם ללוח זמנים שנקבע מראש כדי להתכונן לחגיגות יום השנה ה-150 להולדתו של ויליאם בטלר ייטס, התאריך ה-13 ביוני 2015. האגודה דאגה לכך, בשיתוף הוועדה הלאומית המפקחת על האירועים לכבוד ייטס ובשיתוף אגודת ייטס, שת'ור בלילי תהווה חלק אינטגרלי מחגיגות אלו (Yeats 2015).
בתחילת חודש דצמבר 2015, הסופה "דזמונד" פקדה את אירלנד והממלכה המאוחדת, תוך שהיא מביאה איתה גשמים חזקים במיוחד ורוחות סוערות. ת'ור בלילי והקוטג' הסמוך ניזוקו עקב שיטפון שהגיע לכדי גובה כמה מטרים של מי הגשמים.
אדריכלות

בטירה ארבע קומות ובכל קומה חדר אחד. בין כל קומה וקומה מקשר גרם מדרגות אבן ספירליות, המוביל עד לחומה החיצונית המקיפה את הטירה, שעוביה מגיע לכדי 2 מטרים ו-13 סנטימטר. בכל קומה ישנו חלון הצופה לעבר נחל סטרימסטאון הזורם בסמוך ובצמוד לטירה נמצא מבנה קוטג' בעל גג סככה.
ייטס תיאר את החדר שבקומת הקרקע כ"חדר הנאה ביותר שראיתי מימיי, חלון רחב הצופה על הנהר ודלת מקושתת המובילה לעבר האולם בעל הסככה". כמו כן, הוא העריץ את גרם המדרגות הספירלי באומרו עליהן, כאשר הוא מצוטט מהפואמה "הדם והירח":
I declare this tower is my symbol; I declare

This winding, gyring, spiring treadmill of a stair is my ancestral stair;
ובתרגום חופשי לעברית:
גרם מדרגות זה, המתעקל, מסתחרר ומתפתל,

הוא גרם המדרגות של אבותיי;

בו עברו הצורפים ואנשי הכמורה,

בו עברו בני בית ברקלי ובני בית בורק.
בהתייחסות אחרת למגדל ולנהר סטרימסטאון הזורם בסמוך, ייטס כותב את השורות הבאות, אותן השמיט מהגרסה השנייה של השיר "מדיטציות בזמן מלחמת אזרחים" (Meditations In A Time Of Civil War), אותו הוא כלל בקובץ השירים "המגדל" (The Tower):
Benighted travellers

From markets and from fairs

Have seen his midnight candle glimmering.

The river rises and sinks again;

One hears the rumble of far below

Under its rocky hole.

What Median, Persian, Babylonian

In reverie, or in vision, saw

Symbols of the soul.

Mind from mind has caught:

The subterranean streams,

Tower where a candle gleams,

A suffering passion and a labouring thought?
על החומה מוצב לוח זיכרון החקוק מאבן המנציח את רעייתו של ייטס ושותפתו לחיים, ג'ורג' הייד-ליס:
I, the poet William Yeats,

With old mill boards and sea-green slates,

And smithy work from the Gort forge,

Restored this tower for my wife George.

And may these characters remain

When all is ruin once again.
ראו גם

גורט
לקריאה נוספת

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
Thoor Ballylee: Home of William Butler Yeats, ISBN 0851055117
הערות שוליים

↑  Megalithic Ireland - Thoor Ballylee
↑  Thoor Ballylee - History
↑  Ballylee Castle, County Galway
↑  BALLYLEE CASTLE
↑  Megalithic Ireland
↑  Lady Gregory: A Galway Life at Thoor Ballylee
↑  The Tower That Enchanted Yeats
↑  Thoor Ballylee ~ Gort
↑  -Thoor Ballylee - DoChara
↑  Grand plans for WB Yeats’s ‘invincible tower’ at Gort
↑  Yeats’ Tower, Thoor Ballylee, Re-Opens Amid 150th Birthday Celebrations
↑  Coole Park and Ballylee, 1931
↑  Thoor Ballylee - Yeats' Thin Place
↑  Thoor Ballylee ~ Gort
↑  THOOR BALLYLEE - HISTORY
1 2  New License a Lease of Life for WB Yeats’ Ancestral Home Thoor Ballylee
↑  oireachtasdebates -Seanad Éireann
↑  Thoor Ballylee flooding will not delay reopening
↑  Thoor Ballylee - DoChara
↑  Rooting Thoor Ballylee
↑  Grand plans for WB Yeats’s ‘invincible tower’ at Gort
הכיתוב הלירי המנציח את אשתו של ייטס, ג'ורג'יאנה הייד-ליס, חקוק על קיר הטירה, אותו חיבר המשורר האירי בעצמו
תיאטרון מאיאקובסקי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  חברת תיאטרון, אולם תיאטרון 
 על שם:  ולדימיר מאיאקובסקי 
 כתובת:  מוסקבה 
 מיקום:  מוסקבה 
 מדינה:  רוסיה 
 מייסדים:  וסבולוד מיירהולד 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1922
 תאריך פתיחה רשמי:  1920 
 אדריכל:  קונסטנטין טרצקי 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות נאו-רוסית 
 קואורדינטות:  55°45′23″N 37°36′06″E﻿ / ﻿55.75630008°N 37.60162726°E﻿ / 55.75630008; 37.60162726
 www.mayakovsky.ru
  (למפת מוסקבה מוגדלת) תיאטרון מאיאקובסקי(למפת מוסקבה רגילה) תיאטרון מאיאקובסקי
 
תיאטרון מייקובסקי
תיאטרון מאיאקובסקי (ברוסית: Театр Маяковского; Московский академический театр имени Вл. Маяковского) הוא תיאטרון במוסקבה, רוסיה, נוסד ב-1920.
בתחילה נקרא "Terevsat" (התיאטרון המהפכני של הסאטירה, 1922-1920), אחר-כך "תיאטרון המהפכה" (1943-1922) ו"תיאטרון הדרמה" (1953-1944). ב-1954 נקרא התיאטרון על-שמו של ולדימיר מאיאקובסקי.
היסטוריה

תיאטרון "אט ניקיטסקי" (כך נקרא עם היווסדו) נבנה ב-1886 בידי קונסטנטין טרצקי בשביל להציג אומנים זרים מפורסמים שביקרו במוסקבה. בין אלו שהופיעו בו בשלהי המאה ה-19 היו שרה ברנאר, אליאונורה דוזה, ארנסט פון פוסארט, ז'אן מונה-סילי, בנואה-קונסטאן קוקלן וארנסט אלכסנדר אונורה קוקלן. בראשית המאה העשרים נודע התיאטרון בשם "אינטרנציונל".
מאז 1920 שכן בבניין "התיאטרון המהפכני של הסאטירה" (Теревсат). ב-1922 הוא שינה את שמו ל"תיאטרון המהפכה" (Театр революции) ובראשו עמד וסוולוד מיירהולד. בשנים 1942-1931 שימש אלכסיי פופוב (1961-1892) כמנהלו של תיאטרון המהפכה; בין ההפקות הידועות באותה עת היו "שירה לגרזן", "החבר שלי", רומיאו ויוליה, "טביעת השייטת". יורשו היה ניקולאי אוחלופקוב (1967-1943). ההפקות הבולטות בתקופתו: חשמלית ושמה תשוקה, "המשמרת הצעירה", "האם", "סופת ברקים", המלט, "מותו של טרלקין" ועוד). במהלך התקופה הזו שונה שמו של התיאטרון פעמיים, תחילה ל"תיאטרון הדרמה" (1944) וב-1954 ל"תיאטרון מייקובסקי"
בשנים 1967-2001 עמד בראש התיאטרון ניקולאי גונצ'רוב. בתקופה זו שיחקו על במת התיאטרון יבגני לאונוב, ארמן ג'יגרחניאן, ולדימיר סמוליוב, טטיאנה דורונינה, עמנואל ויטורגן, ונטליה גונדרבה.
תורת הרשתות

תורת הרשתות (באנגלית: Network theory) היא תחום מחקר במדעי המחשב המיושמת גם בפיזיקה, ביולוגיה, כלכלה, חקר ביצועים, ניהול וסוציולוגיה.
התורה עוסקת בחקר גרפים המהווים מודל בסיסי לייצוג יחסים סימטריים בין אובייקטים.
הגדרת הרשת

"רשת" (באנגלית: Network) מורכבת מישויות מקושרות, כאשר הישויות ברשת קרויים "צמתים" והקשרים "קשתות".
מדע הרשתות הוא תחום המחקר שאחראי על פיתוח תורת הרשתות, שעוסקת וממדלת רשתות "עולם אמיתי", כלומר, רשתות כפי שהן במציאות או בטבע.
זאת בניגוד למשל לתורת הגרפים, בה עוסקים במודלים מופשטים של גרפים. הבדל נוסף בין גרפים לרשתות הוא שברשתות לצמתים ולקשתות יכולים להיות תכונות או תיוג.
הרשת משמשת למידול תחומים רבים בטבע כגון: מבנה ופעילויות בארגון, קשרים בין אנשים, בין תכונות, בין חלבונים בתא ועוד. באמצעות הרשת ניתן להגדיר את מהות קשרי הגומלין ואופיים של היחסים שבין מרכיבי המערכת. תאוריות ומערכות ממוחשבות רבות מנסות לתאר ולחזות תפקוד והתפתחות של מערכות בסביבה דינמית, באמצעות רשתות.
הבסיס לתורת הרשתות הוא שקיימות נקודות דמיון מבחינת תכונות הרשת של מערכות כל כך שונות כמו כלכלה, האינטרנט או מערכת התאים בגוף.
הדבר נכון גם לרשתות תוצרי אדם (למשל, פייסבוק), לרשתות מתוכננות, למשל, רשת החשמל וגם לרשתות המתארגנות בכוחות עצמן (למשל, מערכת כלי הדם בגוף).
התפתחות מחקרי תורת הרשתות

תורת הרשתות נשענת על מחקרים שנעשו בתורת הגרפים ובניתוח רשתות חברתיות במאה ה-20:
התפתחות מחקרי תורת הרשתות > מחקרים מתורת הגרפים

את הבסיס המתמטי למחקר על רשתות הניח אוילר ב-1736. הוא פתר את הבעיה הידועה כבעיית הגשרים של קניגסברג, בעזרתה פיתח את יסודות הגרף המהווה צירוף של צמתים וקישורים.
ב-1960 פיתחו שני המתמטיקאים, ארדש ורניי את תיאורית הרשתות האקראיות. על-פי המודל שלהם, הקישורים מפוזרים באופן אקראי בין קדקודי הגרף. רבות מתכונותיו של מודל זה נחקרו ונמצא כי כאשר מספר הקשתות (קשרים) קטן, יורכב הגרף כולו מאיים קטנים שאינם קשורים ביניהם. אך כאשר מספר הקשתות גדול מחצי מספר הקדקודים, תהיה בגרף קבוצת קדקודים המקושרים ביניהם, המהווה חלק משמעותי מהגרף (ובנוסף לכך יהיו בו איים מבודדים קטנים).
אחד ממאפייני המודל האקראי של ארדש-רניי הוא שהתפלגות הקשרים של הצמתים בגרף היא גיאוסיינית או פואסונית, כלומר, למרבית הצמתים יש מספר קשרים הקרוב למספר הממוצע של הקשרים ברשת, עם סטיות תקן.
מדע הרשתות עושה שימוש במודלים אקראיים אלו למשל כדי להנגידם אל מול רשתות "עולם אמיתי" על מנת לבחון תקפות של תזות.
התפתחות מחקרי תורת הרשתות > מחקרים של ניתוח רשתות חברתיות

בסוף שנות ה-60 של המאה ה-20 ערך סטנלי מילגרם, פסיכולוג חברתי, ניסוי מפורסם ברשתות חברתיות, שטבע את המושג "שש דרגות של הפרדה" בתרבות הפופולרית שמאחוריו התזה שכל אדם קשור לכל אדם בכשישה צעדים ברשת החברתית. למרות שהניסוי בפועל לא הוכיח זאת, הנושא נתן השראה למחקרים בנושא
תופעת העולם הקטן. כך, במאמר שפורסם ב-1998 על ידי וואטס וסטרוגאטס הם הוכיחו כיצד נוצרת תופעת העולם הקטן. חיווט מחדש של אחוז קטן של הקישורים במודל הרשת הרנדומית של ארדש ורניי יוצר את טופולוגיית העולם הקטן. הטופולוגיה החדשה מאופיינת שני מדדים עיקריים: מצד אחר נשמרים הקשרים המקומיים של הצמתים הקרובים זה לזה, מדד המוכר בשם (Clustering coefficient). לצד זאת, המרחקים ברשת בין הצמתים קטנים עם הצגתם של חיבורים חדשים, גם אם מעטים, בין קצוות הרשת.
תופעה זו זוהתה בהמשך ברשתות "עולם אמיתי".
ב-1973 הציג הסוציולוג מארק גרנובטר את מאמרו המפורסם "עוצמתם של קשרים חלשים" בו טען כי בתחומים כשיווק, כלכלה או פוליטיקה, קשרים חלשים מאפשרים גישה לאוכלוסיות שאינן נגישות דרך קשרים חזקים, ושקשרים חלשים אלו תורמים יותר להפצת מידע בין בני אדם. כמו כן, המחקר בדק כיצד מבנה ופריסה של רשת חברתית הקיימת בין שני אנשים ומעבר להם עצמם, משפיעים על פריסה של הרשת החברתית עצמה ועל ההפצה של מידע אל מחוץ לאותה רשת חברתית.
התפתחות מחקרי תורת הרשתות > מחקר מדע הרשתות

- התגלית הראשונה של תכונות אוניברסליות של רשתות שאיפשרה את מדע הרשתות, היא התגלית ב-1999 של אלברט-לסלו ברבאשי שהציג לראשונה את התהליך בו נוצרות רשתות אשר התפלגות הקשרים של הצמתים בהן אינה גאוסיינית אלא נראית כהתפלגות בעלת "זנב ארוך". בהתפלגות זו, למעט מאוד צמתים ישנם קשרים רבים ברשת ולשאר הצמתים מספר מועט של קשרים. ברבאשי הגדיר רשתות אלו בשם Scale Free Networks או רשתות חסרות סקאלה/נטולות קנה-מידה:
אם התפלגות הדרגה של הרשת (כלומר, ההסתברות שלצומת שנבחר באקראי יש מספר קשרים מסוים) מקיימת פונקציה מתמטית ייחודית הנקראת Power-Law (אנ'), המרמזת כי להתפלגות הדרגה של הרשת אין קנה-מידה מאפיין. מנגד, לרשת בעלת קנה-מידה יחידי ומוגדר ישנו דמיון מסוים לרשת סריג פשוטה, בכך שלכל צומת (בערך) אותו מספר קשר. דוגמאות לרשתות בעלות קנה מידה יחיד הם מודל ארדש-רנה לגרף רנדומי והיפרקובייה. ברשת בעלת התפלגות הדרגה נטולת קנה מידה, לחלק מן השיאים ישנה התפלגות הדרגה הגדולה בסדרי גודל מהממוצע - שיאים אלה נקראים נקודות-מוקד (Hubsֿ), על אף שמונח זה מעט מטעה, מכיוון שאין סף קבוע מעליו נחשב צומת לנקודת מוקד. אם היה סף שכזה, לא הייתה הרשת נטולת קנה-מידה.
התעניינות ברשתות נטולות קנה-מידה התחיל בשנות ה-90 המאוחרות, עם הדיווחים על גילויים של התפלגויות Power-Law בעולם האמיתי, כגון World Wide Web, רשתות IP, רשתות-קשר בין חלבונים, ועוד. מרבית מהדיווחים על "Power-Laws" בעולם האמיתי נכשלו במבחן סטטיסטי קפדני יותר, אך הרעיון הכללי של רשתות המראות התפלגויות זנב-עבה באופן מובהק, תופעה שקיימת ברשתות "עולם אמיתי", היה שונה לחלוטין ממה שהיה מצופה מרשת בעלת קצוות אקראיים ולא תלויים (כלומר, המקיימת את התפלגות פואסון).
בכדי להמחיש את רעיון התפלגות "הזנב הארוך", ניתן לדמיין שלעיתים (נדירות) היינו מטיילים ברחוב ופוגשים אדם בגובה 5 מטר... ברבאשי חקר את מאפייני הרשתות הללו ואת התהליכים הגורמים להתפתחותן. לתוצאות מחקריו חשיבות רבה כיוון שהן נוגעות לרשתות מציאותיות חשובות רבות, כגון רשת האינטרנט ורשתות גנטיות בתאים.
התפתחות מחקרי תורת הרשתות > רכזות ברשת והתפלגות זנב ארוך

מחקרי המשך לתגליתו של ברבאשי הראו כי המבנה שלרשתות "עולם אמיתי" אינו תואם למודלים האקראיים של תורת הגרפים.
אחד מהמאפיינים הבסיסיים של רשתות כאלו הוא שישנם בהם מיעוט של צמתים "פופולרים" מאוד ברשת שנראה שהם "שולטים ברשת כולה". דוגמאות לצמתים כאלו באינטרנט הם אתרים כמו Yahoo ו-Google. ברשת של אנשים, מדובר באותם אלו שמכירים את כולם וכולם מכירים אותם.
צמתים אלו מכונים "רכזות".
ישנן רכזות בתא, ברשת המולקולות המחוברות באמצעות תגובות כימיות. ישנם מספר נמוך של טלפונים שאחראים לאחוז גבוה של שיחות נכנסות ויוצאות ועוד.
עיקרון זה מזכיר את עקרון 80/20 של פארטו. אך ברשת נהוג לתאר את ההתפלגות כקיצונית מ-80/20 ונוטה יותר ל-1/99, כלומר, כאחוז בודד מהרשת אוחז בקשרים רבים וכ-99% מהרשת הם צמתים עם קישורים בודדים. המספרים אינם מדויקים והאחוז המדויק יישתנה מרשת לרשת.
קיימים מקרים אחרים בהם ניתן לתאר את הקשר בין מספר קישורים של כל צומת ברשת לבין ההסתברות למספר הקישורים הזה כקשר חזקתי, כלומר מתקיימת ברשתות התפלגות חזקתית (Power law). חוק החזקה מבטא במונחים מתמטיים את טופולוגיית הרשת אליה התייחס אלברט-לסלו ברבאשי.
אפקט הרשת

אפקט הרשת הוא מונח שמקורו בכלכלה הנשען על חוק החזקה של תורת הרשתות ומצביע על התרומה שיש לצרכן לערך של מוצר או שירות עבור צרכנים אחרים. הרעיון הוא שככל שיש יותר משתמשים בשירות או יותר אנשים שצורכים מוצר מסוים, התועלת ממנו גדלה וכך גם הערך שלו. דוגמה קלאסית היא הטלפון – ככל שיותר אנשים ישתמשו בטלפון, כך הערך שלו עבור המשתמש היחיד עולה, כיוון שהוא יכול ליצור קשר דרך הטלפון עם יותר ויותר אנשים.
באפקט הרשת מתרחשת תופעה של חיזוק לולאות משוב חיובי. ניתן להסביר איטואיטיבית את מודל התפתחות הרשת שפורסם על ידי אלברט-לסלו ברבאשי על פי אפקט הרשת. מודל התפתחות הרשת מציע תהליך בו ההסתברות שצומת חדש יבחר בצומת מסוים פרופורציונלית למספר הקישורים שיש כבר לצומת הנבחר. כלומר, הצומת ייבחר להקשר לרשת דרך צומת דרכו ניתן להגיע ליותר צמתים ברשת.
יישומים

העולם כולו בנוי מרשתות שפועלות על פי עקרונות מתמטיים דומים ולכן חוקרים מתחומים שונים בעולם מאמצים את חוקי הרשתות ומנסים לפתור בעיות רבות בעזרת הבנת תכונות הרשת וחוקיה.
להלן מספר דוגמאות מתחומים שונים העושים שימוש בתורת הרשתות:
רפואה - ניתן להשתמש ברשתות על מנת לאתר מגפות. ניקולאס כריסטאקיס הוא חוקר ידוע בזכות מחקריו על הדרך שבה רשתות חברתיות נוצרות ופועלות בתחום הרפואה והסוציולוגיה. באחד ממחקריו הוא טוען כי תופעות כמו השמנה מתפשטות בדומה למחלות מידבקות ברשת החברתית.
הניהול- בעזרת תורת הרשתות ניתן להציג את מבנה הארגון, כמו גם את תהליכי העבודה שלו, כ"רשת" ובאופן כזה מספקת המערכת מידע רב ובצורה ויזואלית ואפקטיבית יותר וכך מאפשרת לפתור בעיות ניהול. כמו כן, רשתות חברתיות עסקיות שמורכבות מארגונים שונים יכולים לעזור לנו לעמוד על סיכויי ההצלחה של שיתופי פעולה עסקיים בין חברות שונות.
מערכות מידע – חוקרים בודקים את ההשפעה של רשת הארגון על הצלחת התהליך של הטמעת מערכות מידע בארגון
כלכלה- ישנם שימושים רבים לתורת הרשתות בתחום הכלכלה, למשל, חיזוי מידת הצלחה של קרן הון סיכון. כדי לעשות זאת צריך להתבסס על ניתוח הקשרים בין קרנות הון סיכון לבין עצמן בשילוב של ניתוח בין חברות הסטארט-אפ בהן משקיעות החברות לבין עצמן. דוגמה נוספת לבחינה של סיכונים פיננסיים בעזרת ההמרה לרשתות היא בדיקה האם בנקים מסוימים הם "מרכזיים" מדי בשביל להיכשל.
שיווק- ניתן להיעזר בתורת הרשתות כדי לאתר מובילי דעת בתחום השיווק או כדי ליצור "שיווק ויראלי".
אכיפת חוק- תורת הרשתות לסיוע מערכת אכיפת החוק ותפיסת כנופיות פשע וטרור.
ראו גם

רשת חברתית
ניתוח רשתות חברתיות
אפקט הרשת
לקריאה נוספת

Barabási, Albert-László, and Jennifer Frangos. Linked: The New Science Of Networks Science Of Networks. Basic Books, 2002.
אלברט-לסלו ברבאשי, "קישורים - המדע החדש של רשתות", הוצאת "חמד".
Christakis, Nicholas A. Connected: amazing power of social networks and how they shape our lives. HarperCollins Publishers, 2010.
ניקולס א' כריסטאקיס, ג'יימס ה' פאולר, "מחוברים - כיצד פועלים קשרים בין בני אדם ואיך הם מעצבים את חיינו", הוצאת "מטר".