stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרנסיס ניוטון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  4 בנובמבר 1871 
 פטירה:  11 ביוני 1955 (בגיל 83) 
 השקפה דתית:  אנגליקניזם 
 
פרנסיס אמילי ניוטון (Frances Emily Newton;‏ 4 בנובמבר 1872 – 11 ביוני 1955) הייתה מיסיונרית אנגליה שחיה ופעלה בארץ ישראל לסירוגין בשנים 1889–1938 והייתה מן הגורמים ליצירת הסטטוס קוו שבו פועלת תחבורה ציבורית בשבת בחיפה. בתקופת המנדט הבריטי הייתה פעילה פרו-ערבית כנגד השלטון הבריטי והציונות.
ראשית חייה וחינוכה

פרנסיס ניוטון נולדה במיקלאובר מאנור (Mickleover Manor), שליד העיר דרבי, לצ'ארלס אדמונד ניוטון (Charles Edmund Newton), בנקאי, מיסיונר וקונסול לשעבר בביירות, ולאשתו השנייה, מרי הנרייטה מור (Mary Henrietta Moore). היא ואחיותיה חונכו בביתן על ידי מורה מחנכת.
ניוטון ביקרה לראשונה בארץ ישראל בשנת 1888, כשהגיעה לבקר את אחיותיה החורגות, קונסטאנס ואדית'. אדית' הייתה מיסיונרית באגודה המיסיונרית הכנסייתית (Church Mission Society)‏ (CMS), ובתוך שנה חתמה ניוטון עם החברה כמתנדבת, והחלה ללמוד ערבית ולטייל ברחבי ארץ ישראל ועבר הירדן המזרחי. ב-1893 מתה אמה, והותירה לה הון שאפשר לה להתנדב ללא הגבלה. היא הוכשרה בטיפול בחולים ועבודה סוציאלית בברמינגהאם, ובעבודה מיסיונרית ב-"The Olives" בהמפסטד, מרכז ההכשרה של החברה המיסיונרית. ב-3 באוקטובר 1895 היא עברה ליפו.
פעילות חברתית

בראשית שהותה בארץ ישראל, הקימה ניוטון בית חולים ביפו, באמצעות תרומות שאספה בחוגי הכנסייה באנגליה.
בשנת 1909 קנתה בית גדול (כיום בית הכט) מהכומר הגרמני מרטין שניידר, בכרמל מרכזי, בחיפה, ששימש אכסניה לתלמידיו המיסיונרים.
מאוחר יותר תמכה בבית ספר לבנות בחיפה.
ניוטון אירחה בביתה על הכרמל אורחים בני ארצה ואספה מידע על הצבא העות'מאני לטובת הבריטים. בשנת 1914, בזמן שהייתה בחופשה במולדתה, פרצה מלחמת העולם הראשונה, והיא נאלצה להישאר באנגליה עד סיומה ב-1918.
בזמן המלחמה, ניוטון התנדבה לשרת כשוטרת בכיכר לסטר, אולם במקום זאת הפכה למזכירת הקרן לסיוע לסוריה ופלשתינה, שהוקמה על ידי רני מקינס (Rennie MacInnes), בישוף אנגליקני בירושלים (אנ'). היא ייצגה את הקרן בוועדה עם הצלב האדום ומסדר ג'ון הקדוש בירושלים, שהוביל להכרתה על ידי המסדר כ"גבירה של חסד" (Lady of Grace) ולאחר מכן, ב-1930, כ"גבירה של צדק" (Dame of Justice).
בזמן המלחמה שימש ביתה למגורי קצינים טורקיים, ואחר כך לבית ספר לבנות. עם שובה לארץ ועם השינוי לטובה במעמד היהודים (לאחר הצהרת בלפור), הגבירה ניוטון את פעילותה נגד המפעל הציוני.
לאחר סיום תקופת שירותה במיסיון, נשארה ניוטון בארץ ישראל כיועצת לממשלת המנדט.
ניוטון הייתה חברה במועצת הנשים של פלשתינה, ועדה מייעצת לשלטון הבריטי לגבי נושאים המשפיעים על נשים וילדים.
ב-1921 סיפרה להניו יורק טיימס, כי הנשים המוסלמיות מנסות לעשות משהו כדי להרים עצמן לקראת אמנסיפציה והקימו אגודה בחיפה ללמד את בנות העניים תפירה ואת הטיפול בילדיהן, אולם בעליהן התערבו והם אינם מתירים שום צעד לקראת עצמאות לנשים בפלשתינה.
ניוטון הכירה את לורנס איש ערב וגם את המלך פייסל, שבאמצע 1920, לאחר גירושו מסוריה, התגורר בביתה על הכרמל, שם קיבל משלחות של תומכים והעניק ראיונות לעיתונאים.
זמן מה לאחר מכן, ביקרה בביתה על הכרמל הסופרג'יסטית מיליסנט פוסט, שכתבה בזיכרונותיה כי ניוטון התגוררה עם אשה שאותה תיארה כמזכירתה. אחרים תיארו אותה כאשה "גברית", שנהגה לעשן מקטרת. על פי פוסט, הקומה התחתונה בביתה של ניוטון הייתה הומה במשך כל היום בערבים הזקוקים לעזרה, וניוטון שלטה היטב בשפתם. היא סייעה להם מול השלטונות ואף ידעה לארגן ביניהם סולחות. ניוטון התמסרה למאבק הלאומי הערבי והפעילה בביתה מעין מרכז תקשורת המוקדש למאבק.
בשנת 1926 קנתה ניוטון את בית אוליפנט בדלית אל-כרמל מידי רוזמונד טמפלטון אשתו השנייה של לורנס אוליפנט. זמן קצר קודם לכן קנתה פרנסיס ניוטון מרוזמונד טמפלטון גם קרקעות באזור מגידו ובעמק יזרעאל.
בין השנים 1927–1934 ניוטון הייתה יושבת ראש האגודה לאספקת מים לכרמל בחיפה.
פעילות פוליטית

ביולי 1921 הצטרפה ניוטון למשלחת הפלסטינית הראשונה ללונדון. השלטונות הבריטים פנו אליה כדי שתסייע למנוע מהמשלחת מלחבור אל המשלחת הסורית (שהפליגה עמה) לוועידה סורית-פלסטינית משותפת בז'נבה.
בפברואר 1922 יצאה ללונדון עם המשלחת הפלסטינית כ"חברת כבוד", כדי להציג את עמדות הקונגרס הערבי-פלסטיני.
פעילות פוליטית > עדותה בוועדת שו על מאורעות תרפ"ט

ניוטון העידה בפני ועדת שו, שחקרה את הסיבות למאורעות תרפ"ט ב-1929, כנציגה מטעם הצד הערבי. בעדותה, שנמשכה ימים אחדים, היא האשימה בפרוץ המאורעות את היהודים ואת שלטונות המנדט. היא טענה שמקור השינוי ביחסי הערבים והיהודים הוא בהצהרת בלפור, ביחס של שלטונות המנדט ליהודים ובמעמד שניתן להם בארץ ישראל, שהתבטא בהיותה של השפה העברית אחת משלוש השפות הרשמיות של הארץ. לדבריה, התנהגותם של היהודים כלפי הערבים התאפיינה בהתנשאות. ניוטון ציינה מספר גורמים נוספים שהביאו לדבריה לתסיסה בקרב הערבים: מסירת זיכיון על אדמות ביצות כברה, עתלית וחולות קיסריה לנציגי הברון רוטשילד, ונישול הערבים שחיו על האדמות הללו; רכישת אדמות עפולה (הכפר הערבי פולה) ואדמות רבות אחרות בעמק יזרעאל על ידי קרנות ציוניות מהבנקאי הסורי סורסוק בשנת 1924, תוך נישול אריסים ערבים ופינוי בכוח של 5 כפרים קטנים מהאדמות הללו (בטענה כי סורסוק מכר אדמות שלא היו בבעלותו כחוק); והמסים הכבדים שהטילה ממשלת המנדט על אזרחי הארץ. בחקירות הנגדיות נסתרו רבות מטענותיה של ניוטון, ואף נחשפה מעורבותה בהשגת מידע באמצעות הפקידות והקצונה הבכירה בממשל הבריטי.
פעילות פוליטית > מאבק בדיכוי הבריטי של המרד הערבי הגדול

פרנסיס ניוטון הייתה חברה מייסדת ומזכירה של כבוד של "מרכז המידע על פלשתינה" (Palestine Information Centre), שמטרתו הייתה להציג את נקודת ההשקפה של הערבים בפני הציבור הבריטי.
ב-1937, בשיאו של המרד הערבי הגדול, נסעה ניוטון לארץ ישראל כדי לשוחח על אסטרטגיות פעולה עתידיות לפעילות האנטי ציונית בבריטניה עם פטרונו של "מרכז המידע" (PIC), המופתי אמין אל-חוסייני.
בתגובה להמלצת ועדת פיל לפנות כמה אלפי ערבים מבתיהם בשטח המדינה היהודית ולהעבירם לשטח המדינה הערבית, כתבה ניוטון לנציב העליון ג'ון צ'נסלור כי את הפרדסים וחורשות עצי הזית לא ניתן להעביר בקלות כמו את בעליהם.
ניוטון מסרה לעיתונות הנאצית מידע על דיכוי הערבים בארץ ישראל.
ניוטון הפכה ידועה כאשה הפועלת לתיעוד פעולות אלימות כנגד ערבים שנחשדו בהתנגדות לשלטון הבריטי.
ב-22 בפברואר 1938 היא ביקרה בכפר ליד חיפה, שעבר ענישה קולקטיבית לאחר רצח קצין בריטי בשם אלדרטון. בששים בתים היא מצאה שהדלתות נתלשו מציריהם, מראות נופצו, ארונות רוקנו, רהיטים רוסקו לחתיכות, כלי מיטה ובגדים הוספגו בשמן זית. 900 כבשים ועזים נאספו על ידי חיילים בריטים ונלקחו לחיפה. בעליהם נאלצו לקנותם בחזרה תמורת 8 שילינג לראש. כחודש לאחר מכן, תושבי הכפר עזבו אותו, לאחר שהבריטים הציבו 40 שוטרים ודרשו מהכפריים לשלם את הוצאות שהייתם שם, שעלו כ-90 פאונד לחודש.
פעילות פוליטית > מאבק בדיכוי הבריטי של המרד הערבי הגדול > פמפלטים

בשנים 1937–1938, פרסמה ניוטון שני פמפלטים:
"שיטות ענישה בפלשתינה" (Punitive Methods in Palestine) - האשים את הבריטים במעשים אכזריים, והוקע בבית הנבחרים הבריטי בהיותו "כולו שקרים". ניוטון הצדיקה אותו ואת הפצתו בטענה שהוא משמש מחאה נגד הרס בתים, הענשה קולקטיבית והפעלת מחנות ריכוז בידי הבריטים, שהיפלו את הערבים לרעה בענישה לעומת היהודים שעברו עברות דומות.
"זרקור על פלשתינה: משחק הוגן או שיטות טרוריסטיות" (Searchlight on Palestine; Fair Play or Terrorist Methods) - תמך במרד הערבי הגדול ונכללו בו פעולות עונשין נגד כפרים ערבים. לאחר שעלו נגדה טענות שפרסומו עלול לפגוע באינטרסים בריטיים במזרח התיכון ולסכן חיי חיילים ונציגי ממשל בריטים, השיבה שאלוהים קרא לה לעשות זאת בשם הצדק, וכדי לתמוך בעקרונות הנוצריים.
פעילות פוליטית > מאבק בדיכוי הבריטי של המרד הערבי הגדול > גירושה מארץ ישראל

עקב הוצאת החוברות, הבריטים הוציאו נגד ניוטון צו הרחקה, והיא גורשה באוקטובר 1938.
צו ההרחקה הוצא תחת תקנה 15 של חוק תקנות החירום (Emergency Regulations Act), ‏1936, כפי שתוקן על ידי תיקון 19 של תקנות ההגנה, 1938.
בזמן שביקרה באנגליה בשנת 1938, נמסר לידה הצו על איסור כניסה לארץ, עליו היה חתום הנציב העליון של ארץ ישראל.
בדצמבר 1939 הוגש ערעור על הצו, אולם הוא אושר על ידי המזכיר הראשי של פלשתינה. ניוטון ערערה שוב, בטענה שהרחקתה השפיעה על יכולתה לשמור על האינטרסים העסקיים שלה בארץ. בספטמבר 1943 הוסר בסופו של דבר הצו,
אך ניוטון לא שבה להתגורר בארץ ישראל.
מותה

ניוטון מתה בשנתה מהתקף לב ב-1955, בביתה, בדירה 8 בווילבראם פלייס (Wilbraham Place) ‏9 בצ'לסי, לונדון. לווייתה נערכה בכנסיית סט. סיימון זלוטס (St Simon Zelotes) ברחוב מילנר בצ'לסי, ולאחר מכן נשרפה גופתה בפאטני וייל (Putney Vale).
כאשר נפטרה, אמר עליה בכיר בריטי שהייתה לה "חיצוניות של אנגליה ונפש של פלשתינאית".
ניוטון מעולם לא נישאה ונשארה רווקה עד מותה.
היא הותירה 44,675 פאונד, סכום משמעותי באותו הזמן, ששימש לבדיקות רפואיות לפליטים פלסטינים בירדן.
בצוואתה ציוותה שביתה על הכרמל לא יימכר ליהודים, אולם למרות זאת נקנה הבית על ידי פיק"א, ושמו היה ידוע שנים רבות כ"בית רוטשילד".
ספריה

Fifty Years in Palestine. London: Coldharbour Press, Ltd. 1948.
Palestine: Britain's honour at stake. 1947.
ראו גם

פרייה סטארק
הערות שוליים

↑  על פי ספרה - עמ' 1.
1 2 3 4 5  תום שגב, ימי הכלניות: ארץ ישראל בתקופת המנדט, עמ' 180-178.
1 2 3 4  Rory Miller, British anti-Zionism then and now
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  הגב' פרנסיס אמילי ניוטון ויחסה לציונות וליהודי ארץ–ישראל, באתר גרעין מרחבים
1 2 3  T. Walter Williams, Palestine is still a Land of Problems, הניו יורק טיימס, 13 במאי 1921
1 2 3 4  רון פז, חיפה: לוקחים מכאן ונותנים לשם, 22 בדצמבר 2002, אתר גלובס
↑  H-NET BOOK REVIEW, ביקורת על הספר Nancy L. Stockdale. Colonial Encounters among English and Palestinian Women, 1800-1948
↑  תום שגב, ימי הכלניות: ארץ ישראל בתקופת המנדט, עמ' 104.
↑  יגאל גרייבר, לורנס אוליפנט - נדל"ניסט?, חיפה - בטאון האגודה לתולדות חיפה גיליון 22, 2024, עמ' 38-33
↑  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, עמ' 95, הערה 35.
↑  תום שגב, ימי הכלניות, עמ' 327.
↑  תום שגב, ימי הכלניות, עמ' 334.
↑  תום שגב, ימי הכלניות, עמ' 246.
1 2  ג'ון רוי קרלסון, מקהיר עד דמשק, פרק ראשון: לונדון: ראשית האודיסיאה, עמ' 20-19; John Roy Carlson, Cairo to Damascus, pp. 32-36.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007462028905171  GND: 1191693708  LCCN: nb2006022493  NTA: 133303454  VIAF: 282142178   WorldCat (עם VIAF): 282142178 
ביתה של ניוטון על הכרמל (החל מראשית המאה ה-21 - בית הכט בחיפה).
רמת יוחנן

| --- | --- |
שלט הכניסה לקיבוץ רמת יוחנן
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: חיפה
מועצה אזורית: זבולון
גובה ממוצע: ‎49 מטר
תאריך ייסוד: 1932
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 1,114 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 1,090 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) רמת יוחנן(למפת הגליל המערבי רגילה) רמת יוחנן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום רמת יוחנן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום רמת יוחנן32°47′36″N 35°07′19″E﻿ / ﻿32.7933263160293°N 35.1219200416786°E﻿ / 32.7933263160293; 35.1219200416786  heמפת היישובים של מועצה אזורית זבולון באדום - רמת יוחנן בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 3 מתוך 10
http://www.kry.org.il
כביש הכניסה לרמת יוחנן
אסם התבואות ששימש עד פתיחת המילובר, שנות ה-50
הנחת אבן היסוד לבית הספר ברמת יוחנן, ספטמבר 1941
רָמַת יוֹחָנָן הוא קיבוץ בעמק זבולון סמוך לקריית אתא השייך למועצה אזורית זבולון.
היישוב קרוי על שמו של יאן (יוחנן) סמאטס ראש ממשלת דרום אפריקה ואוהד של הציונות.
היסטוריה > קבוצת הצפון

בשנת 1921, בהשפעת ביקור בקבוצת דגניה א, התאגדו צעירים מעולי העלייה השלישית מגליציה שלמדו בבית הספר החקלאי במקוה ישראל, לקבוצה שרוב חבריה היו מתחת לגיל 18. לאחר סיום לימודיהם שאפו להתיישב ביישוב חקלאי. ב-1924, בסיוע פיק"א עלו להכשרה במטולה, אולם מאחר שלא שאפו לחיי איכרים התאגדו בשם "קבוצת הצפון" (על שם מקום התגבשות הקבוצה בצפון הארץ) ופנו למרכז החקלאי בבקשת סיוע בהתיישבות, קיבלו הצעות להצטרף לכפר גלעדי ולגדוד העבודה אבל העדיפו להישאר כקבוצה עצמאית. המרכז החקלאי שלח אותם לחוות גולדברג לעבודה בעיבוד עלי טבק. בתום העונה החקלאית עברו למאהל בעין גנים ועבדו כפועלים חקלאיים במושב ובפתח תקווה. ב-1925, בהמלצת המרכז החקלאי קיבלו חמישה מחברי הקבוצה עבודה כמדריכים חקלאיים ב"נחלת יעקב", מקום מושבה של קבוצה אחת מתוך ארבע קבוצות של מקימי כפר חסידים והקבוצה כולה עברה לצריף שבנתה ליד שייח' אבריק. מקצת חברי הקבוצה שלא עבדו כמדריכים חקלאיים מצאו עבודה בסביבה והשאר היו מחוסרי עבודה. בתקופה זו נוספו בנות לקבוצה.
ב-1926 הוחלט על איחוד ארבע קבוצות ההתיישבות הנפרדות לכדי נקודה אחת, בכפר חסידים וכעבור זמן קצר הופסקה עבודתם של המדריכים החקלאיים. לכן העבירה הקבוצה את הצריף לעין בידה שליד נהלל, שם הקימו אנשי הקבוצה משק עזר ולול. אל הקבוצה נוספו מספר בוגרות בית הספר החקלאי לנערות בנהלל. על מנת להקים לול ואורווה לפרד, פירקו חברי הקבוצה חלקים מצריף המגורים. במקביל ניסו לגייס חברים חדשים לקבוצתם. ב-1928 עברה הקבוצה לגניגר לעבודה בנטיעת יער בלפור, מקום בו שהתה 4 שנים והתגבשה.
היסטוריה > קבוצות הכרמל, גלעד ואז"י

קבוצה נוספת של בוגרי מקוה ישראל, צעירים במספר שנים מחברי קבוצת הצפון, התאגדו בשם "קבוצת הכרמל" להתיישבות חקלאית ואחרי מספר תחנות, בהן חוות הניסיונות בבית שאן, שם רכשו ניסיון חקלאי מעשי בהנחיית האגרונום קאם, הגיעו למזרע, פגשו בחברי קבוצת הצפון והחליטו להתאחד על מנת ליצור גוף גדול יותר שיזכה להתייחסות רצינית יותר מצד המוסדות המיישבים. באותה תקופה הצטרפו לקבוצת הצפון גם קבוצת 'גלעד' וקבוצת 'אז"י'.
היסטוריה > התיישבות במיקום הנוכחי

ב-1931 נוספה קבוצת חלוצים מארצות הברית. בשמחת תורה ה'תרצ"ב (1931) עלו ראשוני קבוצת הצפון המאוחדת להתיישבות על אדמות אל-מג'דל שרכש יהושע חנקין מהלבנוני סורסוק עוד ב-1925. עד פסח הגיעו כל אנשי הקבוצה, 48 חברים, מהם 12 משפחות ו-6 ילדים.
המקום נקרא "רמת הצפון" ובמשך שנתיים נתנה הקרן הקיימת למקום גם את השם "אושא" (על פי הצעת בנימין מזר) במטרה להחיות את שם אושא העתיקה. מבחינה ארגונית השתייכה הקבוצה לחבר הקבוצות. חברי הקבוצה התפרנסו מעבודות חוץ, בהן עבודת ייעור מטעם הקק"ל.
מי השתייה הובאו בעגלות מכפר אתא, שהיה מרוחק כ-3 ק"מ מקבוצת הצפון. במשך הזמן ניקו חברי הקבוצה באר עזובה שהייתה במקום והיה אפשר לשאוב ממנה מים.
מספר חודשים אחרי ההתיישבות על הקרקע הצטרפה קבוצה מתנועת גורדוניה. לאחר זמן מה עזבו חברי גורדוניה לחדרה. כן עזבו מספר חברים נוספים וחברי קבוצת הצפון חוו תחושת בידוד. על מנת לפתור תחושה זו הגיעה למקום קבוצת חברי קיבוץ "פלנטי" של השומר הצעיר.
ב-1935 נקבע שם היישוב כ"רמת יוחנן". על מנת לא לבטל את השם אושא שניתן למקום, הלכו מנחם אוסישקין ומספר חברים כמה עשרות מטרים מערבה, נטעו עץ וקבעו כי מקום זה הוא אושא. שם קם מאוחר יותר קיבוץ בשם זה.
היסטוריה > הפילוג ב-1940 וחילופי אוכלוסין

בשנת 1940 חל פילוג אידאולוגי בשני קיבוצים, בבית אלפא וברמת יוחנן. עיקרי הפילוג היו סביב הבעיה של התקיימותו של קיבוץ ובו בני תנועת מפא"י יחד עם בני תנועת השומר הצעיר. שתי התנועות היו שונות זו מזו, וסביב אורחות חייו של הקיבוץ נוצרו חיכוכים רבים שהפכו את החיים המשותפים לבלתי אפשריים.
לאחר כארבע שנים (1936–1940) של דיונים בין שני הקיבוצים ובין הנהגת היישוב בארץ, דיונים מורכבים וארוכים שגישור רב נדרש במהלכם, התקבלה ההחלטה להעביר את חברי השומר הצעיר כולם מרמת יוחנן ("קבוצת פלנטי") לבית אלפא, ואת חברי בית אלפא תומכי מפא"י לרמת יוחנן. החילופים כללו מעבר של כמה עשרות חברים וילדים מקיבוץ לקיבוץ. האירוע של הפילוג והטרנספר נחווה כמשבר וטראומה של ממש אצל אנשי התקופה, ששנים רבות עדיין נשאו את הנטל שלו.
ב-1952, בעקבות הפילוג בקיבוץ המאוחד, הצטרפו לרמת יוחנן כ-15 משפחות מקיבוץ שפיים.
היסטוריה > קרב רמת יוחנן

במלחמת העצמאות, ב-16 באפריל 1948, נערך בסביבות הקיבוץ קרב קשה בין חטיבת כרמלי לבין הגדוד הדרוזי של צבא ההצלה של פאוזי קאוקג'י. בקרב נהרג זוהר (זוריק) דיין, אחיו של משה דיין. בעקבות הקרב, נחתם הסכם אי-התקפה בין ההגנה לדרוזים.
כלכלה

כלכלת הקיבוץ מבוססת בעיקרה על חברת פלרם שהוקמה ב-1963. הכנסות החברה המייצרת ומשווקת לוחות פלסטיק שטוחים וגליים, הסתכמו בכ-1.7 מיליארד שקל ב-2023.
הקיבוץ מחזיק ענפים אחרים, התורמים גם הם לחוסנו הכלכלי של הקיבוץ ביניהם:
רפת חלב בשותפות עם מושב שבי ציון - כ־450 פרות חולבות.
גידולי שדה בשותפות עם אושה וכפר המכבי, המעבדים שטח של כ-10,000 דונם
מטעים אבוקדו, הדרים וליצ'י שחלקם בשותפות עם קיבוץ הרדוף על כ- 1,000 דונם.
חוות לולים לפיטום תרנגולות אשר זוכה להצלחה בקרב משקי הצפון בשנים האחרונות. החווה עברה הגדלה ב-2016 וכיום מונה כ-7 לולים.
ענף בקר לבשר - כמאה אמהות על שטח של 2,600 דונם.
דינמוארט - סטודיו לעיצוב העוסק במגוון רחב של תחומים.
נגריית רמת יוחנן אשר עוסקת בבניית רהיטים ומטבחים לשוק הביתי והמסחרי.
תרבות

במהלך השנים נולדו ברמת יוחנן מנהגים ייחודיים אשר באו לידי ביטוי בטקסים חגיגיים אשר נערכו בחגים החקלאיים. את הטקסים הללו, אשר מלווים בשירה וריקודים, יצרו הכותב והמלחין מתתיהו שלם והכוריאוגרפית לאה ברגשטיין. המשתתפים בחגים הללו הם חברי וחברות הקיבוץ כמו גם בני ובנות הקיבוץ, לעיתים משתתפים גם בני קיבוץ שעזבו את הקיבוץ אך לא עזבו את ריקודי ושירת חג. אירועי החג ברמת יוחנן הגם שאינם הראשונים או היחידים בהתיישבות העובדת, הם מהגדולים והמורכבים שקיימים כיום.
אתרי מורשת > הסליק המרכזי

בדומה ליישובים אחרים, גם ברמת יוחנן היו מספר סליקים ששימשו את כוח המגן טרם הקמת המדינה. אחד הסליקים נבנה באמצע שנות הארבעים והיה מוסווה מתחת לאחד המבנים. הסליק עצמו נשמר סגור עד אחרי מלחמת ששת הימים. נשקו שהיה שמור במצב טוב נמסר לצה"ל במקביל ליישובים נוספים שהחזירו את נשקם עם השיפור במצב הביטחוני בישראל.
ב-2001, בשנת ה-70 לקיבוץ, שופץ וחודש הסליק ונבנו לו מדרגות חיצוניות בהן ניתן לרדת ולראות אותו.
המקום פתוח לביקורי קבוצות בהם מקבלים סקירה על תולדות הקיבוץ, מוקרן סרט על הסליק ומודגם תהליך הסרת אבן הבטון ברצפת המבנה משם הייתה הירידה המקורית לסליק בעזרת סולם. כיום אין כלי נשק בסליק כלל, אלא תמונות המייצגות אותם.
אתרי מורשת > הבאר

כאשר הגיעה קבוצת הצפון אל אדמות מג'דל (גבעת שמיר), חבריה גילו באר בדווית עתיקה שהיו בה מים. לאחר ניקיונות של האזור, הורד אחד החברים אל מעמקי הבאר ולקח ממנה מים, שהתבררו עדיין כמזוהמים.
עד היום הבאר משמשת לשאיבת מים לחקלאות, ובשנים האחרונות הורחבה הפעילות בה והיא משמשת גם את מטעי הפרי.
אתרי מורשת > מגדל המים

נבנה ב-1935. מ-1938 עד 1948 שימש לעמדת תצפית ביום ולהפעלת זרקור בלילה. בעת אימוני הפלמ"ח באזור הזהיר הצופה על המגדל מפני בריטים מתקדמים על ידי תליית שמיכה על המעקה.
אתרי מורשת > עמדות השמירה

ברמת יוחנן עדיין ניתן לראות שרידים של ההגנה העברית של לפני הקמת המדינה. בקיבוץ פזורות כ-3 עמדות שמירה מבטון מזוין אשר שימשו להגנת היישוב מפני פורעים. במסגרת שנת ה-70 לקיבוץ שופצה אחת העמדות (עמדה 5) וניתן לעלות לתצפית ממנה.
לקריאה נוספת

ד"ר צבי קרניאל, ימי בראשית, הוצאת קיבוץ רמת יוחנן, 1992
עזי זבולון, בדרכי עפר: זכרונות מרמת-יוחנן (1930–1950), קיבוץ דליה: הוצאת 'מערכת', 2006
Bettelheim Bruno, The Children of the Dream, Macmillan, 1969
עומר עינב, נישאר פה לעולם, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2022
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  המיקום של בתי הכפר סמוך למקומה היום של חוות הצופים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538276005171  LCCN: nr91031373  VIAF: 150534913   WorldCat (עם VIAF): 150534913 
מגדל המים הישן ברמת יוחנן
הסליק המרכזי ברמת יוחנן
עמדת קרב מספר 5 ששימשה בקרב רמת יוחנן במלחמת העצמאות
Pretty Isn't Pretty

| --- | --- |
 שיר בביצוע אוליביה רודריגו
 מתוך האלבום Guts
 יצא לאור:  8 בספטמבר 2023
 סוגה:  אינדי רוק, פוסט פאנק, רוק אלטרנטיבי
 שפה:  אנגלית
 אורך:  3:42
 חברת תקליטים:  גפן
 כתיבה:  אוליביה רודריגו, דניאל ניגרו ואיימי אלן
 הפקה:  דן ניגרו
 
"Pretty Isn’t Pretty" (בעברית: "יפה זה לא יפה") הוא שיר מתוך אלבום האולפן השני של אוליביה רודריגו, Guts.
רקע

טייט מקריי שיתפה שרודריגו שקלה לזמן קצר להוריד את השיר "Pretty Isn't Pretty" מהאלבום Guts, אותו ציינה טייט כאחד האהובים עליה באלבום.
הרכב

בשיר רודריגו מתעמתת עם המציאות הקשה איתה מתמודדות נשים צעירות בחברה המודרנית. היא מפרטת דרכים שונות שבהן החברה יכולה לגרום לנשים צעירות להרגיש לא טובות מספיק, מה שמרמז על כך שחוסר הביטחון הזה הוא תופעה נרחבת בחיי היומיום של נשים, בין אם זה התבוננות במראה או עיסוק במדיה החברתית בטלפון שלהן.
מבחינת מוזיקלית, השיר מתואר כבלדה אקוסטית המזכירה את הסגנון המוזיקלי של הקיור.
ביקורות

בסקירה שנכתבה על ידי קאט ג'אנג על האלבום ופורסמה ב"פיצ'פורק", השיר מודגש כאחד השירים האיכותיים באלבום.
בסקירה שלילית יותר - בביקורת שנכתבה על ידי צ'ארלס ליונס-ברט למגזין "סלנט", המבקר ציין את הרצועה כטעות מזדמנת באלבום, ותיאר אותה כיצירה שונאת סיכון בנושא חשוב.
ביקורות > רשימות ודירוגים

| ארגון | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| בילבורד | Guts של אוליביה רודריגו: כל 12 השירים מדורגים | 8 |  |
| The Tab | דירוג יום ההוצאה של כל שיר באלבום החדש של אוליביה רודריגו, Guts | 11 |  |
| רולינג סטון | כל שיר של אוליביה רודריגו, מדורג | 18 |  |
| Evie | דירוג כל שיר באלבום החדש של אוליביה רודריגו, Guts מהגרוע לטוב ביותר | 4 |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 30 |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 82 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 28 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | – |  |
|  אירלנד | מצעד השירים האירי | 24 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 30 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג | 20 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הטרנדים החמים | 2 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרוק & האלטרנטיביים | 8 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים האלטרנטיביים | 6 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג – אלטרנטיבי | 6 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הדיגיטליים – אלטרנטיבי | 25 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | – |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד שירי הסטרימינג הבריטי | 32 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 28 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 76 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 35 |  |
מיקומי שיא > מצעדי סוף שנה

|   ‏‏‏  2023> מדינה |   ‏‏‏  2023> מצעד |   ‏‏‏  2023> מיקום שיא |   ‏‏‏  2023>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרוק & האלטרנטיביים | 90 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים האלטרנטיביים | 50 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | זהב | 35,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 35,000 |