stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דימום תוך-גולגולתי
דימום תוך-גולגולתי חוץ-מוחי > דימום תת-דוראלי

דימום תת-דוראלי (דת"ד, SDH, Subdural hematoma) הוא צורה של פציעת מוח טראומטית שבה דם נאסף בין שכבת המגן החיצונית של המוח (הקרום הקשה) והשכבה העכבישית (שכבת המגן האמצעית של המוח). בניגוד לשטף דם אפידורלי, שנגרם לעיתים קרובות כתוצאה מקרעים בעורקים, דימום תת-דוראלי נגרם בדרך כלל מקרעים בוורידים שמצטלבים בחלל התת-דוראלי. דימום זה מפריד ברוב המקרים את הקרום הקשה מהקרום העכבישי. דימומים תת-דוראליים עלולים לגרום לעלייה בלחץ התוך-גולגולתי, שיכולה לגרום ללחץ ולנזק לרקמת המוח העדינה. לשטף דם תת-דוראלי חמור (ASDH) יש שיעור תמותה גבוה והוא מקרה חירום רפואי.
דימום תוך-גולגולתי חוץ-מוחי > דימום תת-דוראלי > סיבות

שטפי דם תת-דוראליים נגרמים ברוב המקרים על ידי פציעת ראש; שינוי מהירות תנועה פתאומי עלול למתוח ולקרוע ורידים קטנים בגולגולת, כתוצאה מפעולתם של כוחות גזירה קוויים וסיבוביים חזקים מאוד על כלי הדם. שטפי דם תת-דוראליים מתרחשים גם בקשישים ובאלכוהוליסטים, לעיתים אף ללא חבלה ידועה. ההשערה היא, שהגורם לכך היא אטרופיה - נסיגת רקמה מוחית עקב ניוון, שמגדיל את המרחק בין שני הקרומים ומגדיל את הסיכוי של הוורידים המגשרים ביניהם להיקרע. כמו כן, שטפי דם אלו נפוצים יותר גם אצל חולים המקבלים נוגדי קרישה, ובייחוד אספירין וורפארין. חולים המקבלים תרופות אלה עשויים לסבול מדימום תת-דוראלי גם בעקבות פציעות קלות.
דימום תוך-גולגולתי חוץ-מוחי > דימום תת-דוראלי > תסמינים

תסמינים של דימום תת-דוראלי מופיעים לאט יותר מאשר אלה של דימום אפידורלי, כיוון שבוורידים שמהם מגיע הדימום לחץ הדם נמוך יחסית לעורקים. לפיכך, התסמינים עשויים להופיע עד 24 שעות מרגע האירוע אבל עשויים להתעכב אפילו עד שבועיים. אם הדימום מספיק גדול כדי להפעיל לחץ על המוח, ניתן יהיה להבחין בסימנים של לחץ תוך-גולגולתי מוגבר או גם נזק לחלק מהמוח.
תסמינים אחרים של דימום תת-דוראלי כוללים בין השאר:
| --- | --- |
 היסטוריה של פציעת ראש מהזמן האחרון.  איבוד הכרה או רמות משתנות של הכרה.  התקפים הנובעים מהפרעות בפעילות החשמלית של המוח.  איבוד תחושה באזורים שונים בגוף.  כאב ראש (קבוע או משתנה).  סחרחורת.  חוסר התמצאות במרחב.  איבוד זיכרון (אמנזיה).:  חולשה או עייפות.  בחילה או הקאות.  שינויים באישיות.  חוסר יכולת לדבר או דיבור מקוטע.  תנועה לא יציבה של הגפיים או קושי בהליכה.  דפוסי נשימה משתנים.  חוסר יכולת למקד את המבט או תנועות לא נורמליות של העיניים.
דימום תוך-גולגולתי חוץ-מוחי > דימום תת-דוראלי > מאפיינים

ברוב המקרים, דימומים תת-דוראליים מתרחשים באזורים העליונים והצידיים של האונה המצחית והאונה הקודקודית. בנוסף, הם מתרחשים גם בגומץ האחורי (אזור המכיל את המוח הקטן וגזע המוח), וכן ליד האזור שבו הקרום הקשה חודר בין שתי ההמיספרות של המוח וליד אוהל המוחון. בניגוד לדימומים אפידורליים, שלא יכולים להתרחב אל מעבר לקו החיבור של הגולגולת, דימומים תת-דוראליים יכולים להתרחב לאורך הצד הפנימי של הגולגולת, וליצור צורה חרוטית לאורך המוח, והם נעצרים רק בהחזרים הדוראליים כגון אוהל המוחון והגומץ האחורי.
בסריקות CT, דימומים תת-דוראליים נראים כחצי סהר, עם פני שטח שקערוריים מהגולגולת. ניתן לראות דימום תת-דוראלי כשכבה צפופה לאורך אוהל המוחון (הגבול בין חלקו העליון של המוח הקטן לחלק התחתון של המוח הגדול) של המוח הקטן. מצב זה עשוי להפוך לכרוני ויציב, כיוון שהמערכת המזינה פועלת בלחץ נמוך. במקרים כאלה, ניתן לצפות בסימנים עדינים של דימום כגון היעלמות של חריצים בפני השטח של המוח או מיקום לא נכון של הצומת בין החומר האפור לחומר הלבן. דימום כרוני יכול להופיע באזור בעל אותה צפיפות כמו רקמת המוח (ואז הוא נקרא שווה-צפיפות למוח), ומשמעות הדבר היא שהוא יופיע בסריקת CT באותו צבע כמו רקמת המוח, עם פוטנציאל להסתיר את הממצאים.
דימום תוך-גולגולתי חוץ-מוחי > דימום תת-דוראלי > תת סוגים

דימומים תת-דוראליים מתחלקים לחמורים, תת-חמורים, וכרוניים - הדבר תלוי במהירות התחלתם. דימום תת-דוראלי חמור שנגרם עקב טראומה הוא הקטלני ביותר מכל פציעות הראש, ויש לו שיעור תמותה גבוה אם הוא לא מטופל במהירות עם הפחתת לחץ כירורגית.
דימומים תת-דוראליים חמורים מתפתחים אחרי פציעות כתוצאה מהאצה או האטה ממהירות גבוהה, והם חמורים יותר מאשר דימומים גדולים. הם מסוכנים במיוחד אם הם קשורים לפציעה של רקמת המוח עצמה. דימום תת-דוראלי חמור מהיר יותר מדימום תת-דוראלי כרוני, אבל בכל זאת איטי יחסית לדימום אפידורלי, משום שמקורו של הדימום בוורידים. ללוקים בדימומים תת-דוראליים חמורים יש שיעור תמותה גבוה, גבוה יותר מאשר דימום אפידורלי או פציעות מוח מתפשטות, כיוון שהם נוצרים בדרך כלל בעקבות פציעות ראש חמורות שמתלוות אליהן פגיעות נוספות. שיעור התמותה הקשור לדימום תת-דוראלי חמור הוא בטווח של 60% עד 80%.
דימומים תת-דוראליים כרוניים מתפתחים לאחר תקופה של ימים עד שבועות, לרוב לאחר חבלת ראש קטנה, אף על פי שסיבה זו לא מאובחנת ב-50% מהמקרים. הדימום הכרוני הוא איטי, כנראה בגלל דימומים קטנים חוזרים, ובדרך כלל נעצר מעצמו. כיוון שדימומים אלה מתקדמים באיטיות, ניתן לעצור אותם לפני שייגרמו לנזק משמעותי. לדימומים תת-דוראליים קטנים, שרוחבם פחות מסנטימטר אחד, יש תוצאות פחות חמורות באופן ניכר יחסית דימומים תת-דוראליים חמורים: באחד המחקרים, רק ל-22% מהחולים עם דימום תת-דוראלי כרוני לא התאוששו.
דימום תוך-גולגולתי חוץ-מוחי > דימום תת-דוראלי > פתופיזיולוגיה

נפח הדם שהתאסף כתוצאה מדימום תת-דוראלי עשוי לגדול כתוצאה מספיחת מים באוסמוזה. במקרה זה גובר הלחץ על רקמת המוח ומחולל דימומים חדשים על ידי קריעת כלי דם אחרים. הדם שנאסף עשוי אף לפתח קרום משלו. בחלק מהדימומים התת-דוראליים, השכבה העכבישית של קרומי המוח נקרעת, ונוזל מוח שדרה (CSF) ודם מתרחבים ביחד בחלל התוך-גולגולתי, ומגדילים את הלחץ.
חומרים מצרי כלי דם עשויים להשתחרר מהחומר שנאסף בשטף דם תת-דוראלי, ובכך לגרום איסכמיה נוספת מתחת לאתר על ידי הגבלת זרימת הדם למוח. כאשר נמנעת מהמוח אספקת דם מספיקה, שרשרת פעולות ביוכימית, הקרויה "שרשרת איסכמית", מתחוללת, ובסופו של דבר עשוי להיגרם מוות של תאים במוח. הגוף סופג בהדרגתיות את קריש הדם ומחליף אותו ברקמה גרגרית.
דימום תוך-גולגולתי חוץ-מוחי > דימום תת-דוראלי > טיפול

לאחר כל פגיעה בראש, חשוב שהנפגע יעבור סקירה רפואית מלאה, ובמיוחד בדיקות נוירולוגיות מלאות. סריקת CT או MRI תגלה בדרך כלל דימומים תת-דוראליים משמעותיים.
הטיפול בדימום תת-דוראלי תלוי בגודלו ובקצב הגדילה שלו. ניתן לטפל בדימומים תת-דוראליים על ידי ניטור קפדני עד שהגוף מרפא את עצמו. דימומים גדולים או תסמיניים דורשים פתיחה של הגולגולת. המנתח פותח את הקרום הקשה, מסיר את קריש הדם באמצעות שאיבה או שטיפה של הפצע, ומזהה ומשתלט על אתרי הדימום. סיבוכים של אחרי הניתוח כוללים לחץ תוך-גולגולתי מוגבר, בצקת במוח, דימום חדש או חוזר, זיהום, ופרכוסים.
דימום תוך-גולגולתי חוץ-מוחי > דימום תת-דוראלי > גורמי סיכון

קשישים ותינוקות מועדים יותר ללקות בשטף דם תת-דוראלי. ככל שהמוח מתכווץ עם הגיל, החלל התת-דוראלי גדל והוורידים שחוצים אותו צריכים לעבור מרחק גדול יותר, מה שמגדיל את פגיעותם לקרעים. עקב זאת ועקב הרגישות המוגברת של ורידי מבוגרים, עולה שכיחותם של דימומים תת-דוראליים כרוניים בחולים מבוגרים. גורמי סיכון אחרים לדימומים תת-דוראליים כוללים נטילת מדללי דם, התמכרות ארוכת טווח לאלכוהול ושיטיון (דמנציה). גם לתינוקות יש חלל תת-דוראלי גדול יותר והם נוטים יותר לדימומים תת-דוראליים. מסיבה זו, שטף דם תת-דוראלי הוא ממצא נפוץ אצל תינוקות שעברו התעללות. בצעירים, ציסטות בקרום העכבישי הן גורם סיכון לשטף דם תת-דוראלי.
דימום תוך-גולגולתי חוץ-מוחי > שטף דם אפידורלי

דימום אפידורלי הוא הצטברות של דם בין הקרום הקשה (קרום המגן החיצוני של המוח המכונה גם שכבת הדוּרה) והגולגולת. למצב הזה, שלרוב מתרחש בעקבות חבלת ראש, יש אפשרות להפוך לקטלני כיוון שהצטברות הדם עשויה להגדיל את הלחץ בחלל התוך-גולגולתי ולדחוס רקמת מוח עדינה. 15% עד 20% מהחולים עם דימום אפידורלי מתים מהפציעה.
דימום תוך-גולגולתי חוץ-מוחי > שטף דם אפידורלי > גורמים

הגורם של דימום אפידורלי הוא בדרך כלל טראומתי, אף על פי שידוע כי הוא יכול להתרחש גם באופן עצמוני. דימומים נגרמים לרוב כתוצאה מחבלת האצה-האטה ובעקבות פעולתם של כוחות מנוגדים. דימום מווריד אפידורלי נגרם בדרך כלל כתוצאה מפציעת גזירה הנגרמת מכוחות גזירה קוויים או סיבוביים. הדבר קורה כאשר רקמות בעלות צפיפות שונה מחליקות זו על גבי זו.
שטף דם אפידוראלי יכול להיגרם ממכה בצדי הראש, ומקורו בדרך כלל בשבר שעובר דרך החלל העורקי של העצם, לרוב שבר בעצם הרקה המפריע לעורק קרום המוח האמצעי, שהוא ענף של העורק התרדמני. לפיכך, רק 20%-30% משטפי הדם האפידוראליים מתרחשים מחוץ לאזור של עצם הרקה.
דימום תוך-גולגולתי חוץ-מוחי > שטף דם אפידורלי > מאפיינים

דימומים אפידורליים, בדומה לתת-דוראליים ותת-עכבישיים, הם דימומים תוך-גולגולתיים לא מוחיים, המתרחשים מחוץ לרקמת המוח, בעוד שדימום תוך מוחי, כולל דימום לרקמה ודימום לחדרים, מתרחש בתוך המוח עצמו.
דימום אפידורלי הוא מהיר כיוון שלרוב הוא מגיע מעורקים, שבהם לחץ הדם גבוה יחסית. דימומים אפידורליים מעורקים יכולים לגדול כאשר הם מגיעים לנקודת השיא לאחר 6 עד 8 שעות מהפציעה, ושופכים 25 עד 75 סמ"ק של דם לתוך החלל התוך-גולגולתי. ככל ששטף הדם מתרחב, הוא מרחיב את הקרום הקשה מהצד הפנימי של הגולגולת, וגורם לכאב ראש חזק.
דימומים אפידורליים יכולים לגדול ולהגדיל את הלחץ התוך-גולגולתי, ובכך לגרום למוח לזוז, לאבד אספקת דם, או להימחץ כנגד הגולגולת. ככל ששטף הדם גדול יותר כך הנזק שהוא יכול לגרום גדול יותר. דימומים אפידורליים יכולים להתרחב במהירות ולדחוס את גזע המוח, מה שיגרום לחוסר הכרה, תנוחה לא שגרתית ותגובת אישונים לא תקינה לאור. כ-10% מהדימומים האפידוראליים עשויים להיגרם מדימום ורידי.
בתמונות המופקות מסריקות CT ו-MRI, שטפי דם אפידורליים נראים בדרך כלל בצורה קמורה כיוון שהתרחבותם נעצרת בקו התפר של הגולגולת, שבו הקרום הקשה צמוד באופן הדוק לגולגולת. לפיכך, הם מתרחבים פנימה לכיוון המוח ולא לאורך הצד הפנימי של הגולגולת, כפי שמתרחש בשטף דם תת-דוראלי. דימום זה נקרא "עדשתי", משום שצורתו דמוית עדשה.
דימומים אפידוראליים עשויים להתרחש בשילוב עם דימומים תת-דוראליים או להתרחש לבדם. סריקות CT מגלות בכ-20% מהחולים חסרי ההכרה מקרים של שטפי דם אפידוראליים או תת-דוראליים.
אחד מהסימנים של שטף דם אפידורלי הוא שחולים עשויים לחזור להכרה במהלך מה שנקרא פרק הזמן הצלול, רק על מנת לשקוע בפתאומיות ובמהירות למצב של חוסר הכרה לאחר מכן. פרק הזמן הצלול, שתלוי באופי הפציעה, הוא כלי מפתח באבחון של דימום אפידורלי. אם החולה לא מטופל באמצעות התערבות כירורגית מיידית, סביר מאוד להניח שהוא ימות.
דימום תוך-גולגולתי חוץ-מוחי > שטף דם אפידורלי > טיפול

כמו בסוגים אחרים של שטפי דם תוך-גולגולתיים, ניתן לנקז את הדם שהצטבר באמצעות ניתוח ובכך להפחית את הלחץ שהוא מפעיל על המוח. שטף הדם מפונה בצורה כירורגית דרך חור קטן בגולגולת או פיום הגולגולת (פתיחת חלק מהגולגולת כדי לאפשר ניתוח מוח או ניקוז נוזלים). האיבחון של שטף דם אפידורלי דורש מהמטופל להיות בבית חולים שיש בו מנתח מוח שיכול להפחית את הלחץ במקרה הצורך ולעצור את הדימום באמצעות תפירת כלי הדם הפגוע.
דימום תוך-גולגולתי חוץ-מוחי > שטף דם אפידורלי > שטף דם אפידורלי בעמוד השדרה

דימום לתוך החלל האפידוראלי בעמוד השדרה עשוי לחולל גם שטף דם פנימי. שטף הדם עשוי להתרחש באופן פתאומי (במהלך לידה למשל), כתוצאה מסיבוך נדיר של הרדמה או כתוצאה מניתוח.
כיוון שהמבנה האנטומי של החלל האפידוראלי בעמוד השדרה שונה מזה שבגולגולת, לדימום באזור זה יהיו מאפיינים שונים. החלל האפידורלי בעמוד השדרה מכיל רקמת שומנים רופפת ורשת של ורידים אפידורליים גדולים ודקי דופן (הנקראים גם מקלעת הוורידים האפידורלית). מסיבה זו, הדימום יהיה בדרך כלל מהוורידים. במקרים שבהם יש שינויים במבנה האנטומי של האזור או הפרעות שונות בקרישת הדם (המופיליה לדוגמה), עולה הסבירות לפגיעות מסוג זה.
דימום באזור זה עשוי לגרום לפגיעות שונות, כגון: לחץ על עמוד השדרה, לחץ על זנב הסוס (צרור של שורשי עצבים היורדים מחוט השדרה עד שהם מגיעים לפתח המתאים בעמוד השדרה) וכו'. הפגיעות עשויות לעורר תחושות של כאב, חולשה בשרירים ותפקוד לקוי של מערכת העיכול ומערכת השתן. האבחנה הרפואית של מצב זה מסתמכת על תסמינים רפואיים מסוימים וכן על מסגרת הזמן שבה הם מתרחשים. לרוב, יש צורך לבצע בדיקת דימות תהודה מגנטית כדי לאשש את הממצאים הרפואיים. את הבעיה ניתן לפתור, לרוב, בניתוח שבו מפחיתים את הלחץ באזור.
יש קושי לכמת את השכיחות של שטפי דם אפידורליים בעקבות הרדמה של האזור. ישנן הערכות הטוענות כי הדבר מתרחש בטווח של בין שטף דם אחד לכל 10,000 הרדמות ועד שטף דם אחד לכל ל-100,000 הרדמות. מכאן נובע, שייתכן ורופא מרדים לא יגרום לשטף דם בחולה שעבר הרדמה באזור זה אפילו פעם אחת לאורך שנות עבודתו.
ראו גם

שבץ מוחי
לחץ דם
דימום סאב-דורלי
לקריאה נוספת

Annibale DJ and Hill J. 2003. Periventricular Hemorrhage-Intraventricular Hemorrhage. Emedicine.com.
Cicala, Roger. The Brain Disorders Sourcebook. Los Angeles, CA: Lowell House, 1999. Electronic reproduction. Boulder, Colo.: NetLibrary, 2000.
Dawodu S. 2004. "Traumatic Brain Injury: Definition, Epidemiology, Pathophysiology" Emedicine.com.
Downie A. 2001. "Tutorial: CT in head trauma"
Graham DI and Gennareli TA. Chapter 5, "Pathology of Brain Damage After Head Injury" Cooper P and Golfinos G. 2000. Head Injury, 4th Ed. Morgan Hill, New York.
Jauch, Edward C. 2005. “Acute Stroke Management.” eMedicine.com, Inc. Available.
Kapitt W and Lawrence M. The Anatomy Coloring Book. New York, NY: Harper & Row, 1977.
LeRoux PD, Haglund MM, Newell DW, Grady MS, and Winn HR. 1992. "Intraventricular hemorrhage in blunt head trauma: an analysis of 43 cases." Neurosurgery. Volume 4, pp. 678-84. Abstract available.
Liebeskind, 2004. Intracranial Hemorrhage. Emedicine.com. Available.
Mayfrank L, Kissler J, Raoofi R, Delsing P, Weis J, Kuker W, and Gilsbach JM. 1997. Ventricular Dilatation in Experimental Intraventricular Hemorrhage in Pigs: Characterization of Cerebrospinal Fluid Dynamics and the Effects of Fibrinolytic Treatment. Stroke, 28:141–148. Full text article available.
McCaffrey P. 2001. "The Neuroscience on the Web Series: CMSD 336 Neuropathologies of Language and Cognition." California State University, Chico.
Mori K, Yamamoto T, Horinaka N, Maeda M. "Arachnoid cyst is a risk factor for chronic subdural hematoma in juveniles: twelve cases of chronic subdural hematoma associated with arachnoid cyst." J Neurotrauma, 2002 Sep;19(9):1017-27. (PMID 12482115)
National Guideline Clearinghouse. 2005. Firstgov.
National Institute of Neurological Disorders and Stroke (NINDS). National Institutes of Health., Stroke: Hope Through Research. June 1999. Available.
Nurse-Anesthesia.com. 2002.
Orlando Regional Healthcare, Education and Development. 2004. "Overview of Adult Traumatic Brain Injuries."
Sanders MJ and McKenna K. 2001. Mosby’s Paramedic Textbook, 2nd revised Ed. Chapter 22, "Head and Facial Trauma." Mosby.
Shepherd S. 2004. "Head Trauma." Emedicine.com.
Stroke Center. 1997-2003. Available.
Surinder KN and Raman K. 2005. Extracranial redistribution causing rapid spontaneous resolution of acute subdural hematoma. Neuroimage, 53(1): 124
University of Vermont College of Medicine. "Neuropathology: Trauma to the CNS."
Vinas FC and Pilitsis J. 2004. "Penetrating Head Trauma." Emedicine.com.
Wagner AL. 2004. "Subdural hematoma." Emedicine.com.
Weibers, D. Stroke-Free for Life: The Complete Guide to Stroke Prevention and Treatment. Harper Collins, New York NY, 2001.
Yamamoto, LG. 1996. “Intracranial Hypertension and Brain Herniation Syndromes: Radiology Cases in Pediatric Emergency Medicine" Volume 5, Case 6. Kapiolani Medical Center for Women and Children; University of Hawaii; John A. Burns School of Medicine. Available.
הערות שוליים

↑  איסכמיה היא חסימה של זרימת דם
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Van Gijn J, Kerr RS, Rinkel GJ. Subarachnoid haemorrhage. Lancet 2007;369:306-18. PMID 17258671
↑  Rosen D, Macdonald R, Subarachnoid hemorrhage grading scales: a systematic review Neurocrit Care, volume 2, issue 2, 110-8, 2005, PMID 16159052
↑  Hunt W, Hess R, Surgical risk as related to time of intervention in the repair of intracranial aneurysms, J Neurosurg, volume 28, issue 1, pages 14-20, 1968, PMID 5635959
↑  Fisher C, Kistler J, Davis J, Relation of cerebral vasospasm to subarachnoid hemorrhage visualized by computerized tomographic scanning, Neurosurgery, volume 6, issue 1, pages 1-9, year 1980, PMID 7354892
↑  Teasdale G, Drake C, Hunt W, Kassell N, Sano K, Pertuiset B, De Villiers J, A universal subarachnoid hemorrhage scale: report of a committee of the World Federation of Neurosurgical Societies, J Neurol Neurosurg Psychiatry, volume 51, issue 11, pages 1457, 1988, PMID 3236024
↑  Allen GS, Ahn HS, Preziosi TJ, Battye R, Boone SC, Boone SC, Chou SN, Kelly DL, Weir BK, Crabbe RA, Lavik PJ, Rosenbloom SB, Dorsey FC, Ingram CR, Mellits DE, Bertsch LA, Boisvert DP, Hundley MB, Johnson RK, Strom JA, Transou CR. Cerebral arterial spasm--a controlled trial of nimodipine in patients with subarachnoid hemorrhage. N Engl J Med 1983;308:619-24. PMID 6338383
↑  Sanders MJ and McKenna K. 2001. Mosby’s Paramedic Textbook, 2nd revised Ed. Chapter 22, "Head and Facial Trauma." Mosby
1 2  University of Vermont College of Medicine. "Neuropathology: Trauma to the CNS." Accessed through web archive. Retrieved on February 6, 2007
1 2  McCaffrey P. 2001. "The Neuroscience on the Web Series: CMSD 336 Neuropathologies of Language and Cognition." California State University, Chico. Retrieved on February 6, 2007
1 2 3  Shepherd S. 2004. "Head Trauma." Emedicine.com. Retrieved on February 6, 2007
↑  Graham DI and Gennareli TA. Chapter 5, "Pathology of Brain Damage After Head Injury" Cooper P and Golfinos G. 2000. Head Injury, 4th Ed. Morgan Hill, New York
↑  Wagner AL. 2006. "Subdural Hematoma." Emedicine.com. Retrieved on February 6, 2007
↑  Singh J and Stock A. 2006. "Head Trauma." Emedicine.com. Retrieved on February 6, 2007
↑  Downie A. 2001. "Tutorial: CT in Head Trauma". Retrieved on February 6, 2007
↑  Caroline NL. 1991. Emergency Medical Treatment. Little Brown & Company
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283701705171  BnF: cb11978951m (data)  GND: 4025005-2  LCCN: sh85016339 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
איור המראה את מקום חדרי המוח ביחס לפני השטח שלו
תמונה של מוח אנושי המתקבלת בסריקת MRI
איור מתוך הספר האנטומיה של גריי המראה את המיקום של קרומי המוח השונים בתוך הגולגולת
סריקת טומוגרפיה ממוחשבת של המוח המראה דימום תת-עכבישי כאזור לבן במרכז
איור של הקרום הקשה (שכבת הדורה) ואזורים הסמוכים אליו. ניתן לראות זאת כאשר מסירים את המחצית הימנית של הגולגולת ושל המוח
שטף דם אפידורלי באישה צעירה. האזור העליון השמאלי הוא שטף דם אפידוראלי מתהווה, הגורם להזחה ימינה וללחץ על חדרי המוח
לשד השדרה (medulla spinalis) והקרומים העוטפים אותו
Introducing

Introducing הוא המיני-אלבום הראשון של הזמרת-יוצרת השוודית זארה לארסון. האלבום יצא לאור ב-21 בינואר 2013 על ידי חברות התקליטים יוניברסל מיוזיק גרופ ו-TEN מיוזיק גרופ. מתוך המיני-אלבום יצא הסינגל היחיד "Uncover".
רקע והפקה

למרות שהמיני-אלבום לא הגיע לאף אחד ממצעדי המוזיקה, השירים שנכללו בו הצליחו היטב. הסינגל הראשון מתוכו "Uncover" זכה להצלחה בינלאומית, תוך שקיבל את תואר שבע הפלטינות מטעם איגוד תעשיית ההקלטות השוודי על מכירות של למעלה מ-280,000 עותקים במדינה.
רשימת רצועות

| Introducing> מס' | Introducing> שם | Introducing> משך | Introducing>  | Introducing>  | Introducing>  | Introducing>  | Introducing>  | Introducing>  | Introducing>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Under My Shades  | 3:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | When Worlds Collide  | 3:34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | In Love With Myself  | 2:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Uncover  | 3:34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | It's a Wrap  | 3:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 16:46 |  |  |  |  |  |  |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| שוודיה (GLF) | פלטינה 3× | 120,000 |
הערות שוליים

1 2  Introducing, Discogs (באנגלית)
↑  "Zara Larsson – Uncover" (in Swedish). Sverigetopplistan. Swedish Recording Industry Association. Archived from the original on 28 January 2015. Retrieved 24 January 2015.
↑  Välkommen till Grammotex!, www.grammotex.se
| זארה לארסון |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות |  |
| אלבומי אולפן | 1 • So Good • Poster Girl • Venus |  |
| מיני-אלבומים | Introducing • Allow Me to Reintroduce Myself • Uncover • The Remixes EP • Honor the Light |  |
| סינגלים | "Uncover" • "She's Not Me" • "Bad Boys" • "Carry You Home" • "Rooftop" • "Weak Heart" • "Lush Life" • "Never Forget You" • "Ain't My Fault" • "I Would Like" • "So Good" • "Don't Let Me Be Yours" • "Only You" • "Ruin My Life" • "Don't Worry Bout Me" • "A Brand New Day" • "All the Time" • "Like It Is" • "Love Me Land" • "Wow" • "Talk About Love" • "Can't Tame Her" • "End of Time" • "On My Love" |  |
| שירי פסקול | "Invisible" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Girls Like" • "This One's for You" • "Symphony" • "Holding Out for You" • "Now You're Gone" • "Words" |  |
| שירים אחרים | "Under My Shades" • "Säg mig var du står" |  |
| סיבובי הופעות | So Good World Tour • Don't Worry Bout Me Tour • Poster Girl Tour • Venus Tour |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 14ae9cf9-eda0-4d66-918b-2a9b24d7141e
Lighting Up the Sky

Lighting Up the Sky (בתרגום חופשי לעברית: להאיר את השמיים) הוא אלבום האולפן השמיני של להקת הרוק האמריקאית גודסמאק שיצא לאור ב-24 בפברואר 2023 בהפצתה של חברת התקליטים BMG. האלבום הוא הראשון שמוציאה הלהקה מאז When Legends Rise שיצא ב-2018, מה שמהווה את פרק הזמן הארוך ביותר בין שני אלבומים של הלהקה. האלבום צפוי להיות האחרון שהלהקה תוציא.
רקע

במהלך מסע ההופעות שליווה את האלבום When Legends Rise, החלו להתפרסם ידיעות לגבי האלבום הבא של הלהקה. באוגוסט 2019 סיפר סולן הלהקה, סולי ארנה, בראיון ל-iHeartRadio הקנדית שהלהקה החלה להתכונן לתהליך הכתיבה של האלבום החדש. כמה חודשים לאחר מכן, בהודעת וידאו מ-23 במרץ 2020 שהועברה בציוץ בחשבון הטוויטר של SiriusXM, אישרו המתופף שאנון לארקין והגיטריסט טוני ראמבולה שהלהקה כותבת מוזיקה לאלבום. זמן קצר לאחר מכן, בהופעה בתוכנית Trunk Nation ב-Sirius XM, הודה ארנה שבעוד שהלהקה עובדת על רעיונות חדשים, הוא מוצא את עצמו חסר השראה לכתיבה. למרות זאת, הוא הבטיח למעריצים שהאלבום החדש יהיה מוכן תוך פרק זמן סביר:
אנחנו עומדים להתמקד בזה השנה, ואני אשלים את זה. זה קורה בכל פעם שאני צריך להקליט תקליט, נשבע לכם. אני מתחיל ב"אין לי מושג על מה אני רוצה לדבר. אין לי תוכן. אני לא יודע איך יישמעו המילים". אין לי כלום. אני משועמם. אני לא מדוכא. אני לא כועס. פעם, כשהייתי כועס, היו לי כל כך הרבה דברים לכתוב עליהם. עכשיו אני כבר לא כועס. לפעמים אני לא יודע לכתוב שירים כשאני לא במצוקה או מוצף רגשות לגבי משהו. אז זה יבוא. כשזה יבוא, אני בטוח שזה יהיה טוב.
ב-4 במאי 2021, בראיון בהסכת "Riff On It" של The VR Sessions, גילה ארנה שהלהקה כתבה 12 שירים לאלבום בפרק זמן של שלושה שבועות ושכעת הם כותבים את מילות השירים ועובדים על העיבודים המלודיים. ב-23 באפריל 2022 בראיון ל-WJRR סיפר ארנה שהלהקה סיימה להקליט את האלבום החדש שכולל סינגל חדש שעתיד לצאת לאור בין אמצע לסוף הקיץ, ושייתכן שמדובר באלבומה האחרון של הלהקה.
בראיון לפבלו מתחנת הרדיו 93X במיניאפוליס, מינסוטה אישר ארנה ש-Lighting Up the Sky יהיה אלבום האולפן האחרון של הלהקה, אך הבהיר שהלהקה תמשיך להופיע ולצאת לסיבובי הופעות גם אחרי האלבום. ב-10 באוקטובר 2022 פרסום ארנה בחשבון האינסטגרם שלו סרטון ובו הרגיע את המעריצים ש"חברי הלהקה מסתדרים ביניהם טוב יותר מאי פעם" ושהם מתכננים "להמשיך ולצאת להופעות" הרבה אחרי שהאלבום ייצא לאור, אך שסיבובי ההופעות העתידיים יהיו בסגנון "הלהיטים הגדולים ביותר".
סגנון מוזיקלי

סולי ארנה תיאר את סגנונו המוזיקלי של האלבום כ"אלבום הארד רוק עם מתח גבוה, אנרגיה גבוהה, עמוס מלודיות, קטעים תופסים, גרובים גדולים וסולואי גיטרה מעולים". הוא הוסיף ש"זה אלבום הארד רוק אמיתי שראוי להיות אלבומה האחרון של הלהקה.
תוכן

כמו קודמיו, גם אלבום זה מבוסס על חוויותיו האישיות של סולי ארנה, כפי שסיפר בראיון עם Audacy:
זה אלבום שגם אם אתם לא מכירים את הסיפורים מאחוריו -- שמבוססים על החיים שלי, על הקריירה שלי, המסע שעברתי מרגע שהתחלתי וכל העליות והמורדות... כל הדרך עד להערכה המחודשת שלי ללהקה שלי, לעבור את המשוכות הללו, להרגיש כל כך הרבה כבוד ואהבה כלפי החבר'ה האלה -- עד לשיר האחרון שקרוי "להדליק את השמיים" שהוא שיר הנושא.
ארנה הרחיב וגילה ששיר הנושא מתאר אותו כשהוא מביט לאחור על המסע שערך, תוך שהוא מהרהר בו, ומה היה עושה אחרת אם היה חוזר בזמן, ואלו עצות היה נותן לעצמו הצעיר. הוא הודה שדבר מכל זה לא היה מתוכנן, אלא "קרה דבר מיתי" והוא חש ש"היקום כתב את האלבום הזה".
הפקה

האלבום הופק במשותף על ידי סולי ארנה עצמו, והמפיק אנדרו מרדוק, שהפיק גם את שני האלבומים הראשונים והמצליחים של הלהקה, Godsmack ו-Awake, ועבד גם עם אוונג'ד סוונפולד, אליס קופר ואחרים.
הפצה

על מנת לקדם את הוצאת האלבום, הוציאה הלהקה ב-28 בספטמבר 2022 את הסינגל הראשון שלה זה ארבע שנים, "Surrender". יום לאחר מכן אירחה הלהקה מסיבת השמעה פרטית בסירקה ריזורט אנד קזינו(אנ') שבלאס וגאס, נבאדה, בה השתתפו כשישים אנשי תקשורת ובמהלכה ניגנה הלהקה חמישה משירי האלבום החדש, וארנה שוחח עם הקהל על תהליך הכתיבה וההקלטה של כל אחד מהם.
ב-11 בנובמבר 2022 הוציאה הלהקה את "You and I", הסינגל השני מהאלבום.
ב-24 בפברואר 2023, במקביל לצאת האלבום, הוציאה הלהקה את הסינגל השלישי מתוכו, "Soul on Fire".