stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מגדל היובל
הערות שוליים

↑  רז סמולסקי, מגדל של טעויות, באתר הארץ, 4 בפברואר 2008
↑  אורי חודי, בלעדי: אפריקה ישראל הציעה חצי מבניין הקריה למגדל, באתר כלכליסט, 28 באפריל 2008
1 2  עינת פז פרנקל, מיכל מרגלית, ‏תל-אביב: 600 מקומות חניה יוקצו לציבור במגדל הקריה, באתר גלובס, 13 במאי 2010
↑  דליה טל, ‏האוצר החל ביישום תוכנית להקמת קריות ממשלה חדשות בערי המחוז, באתר גלובס, 11 ביוני 2001
↑  אלעזר לוין, ‏אין מחלף - אין מגדל, באתר גלובס, 5 במאי 1999
↑  משה ליכטמן ואלעזר לוין, ‏האוצר יחזיר ליזמי קרית הממשלה בת"א 130 מיליון ש' בשל הקפאת דרום הקריה, באתר גלובס, 11 במאי 1999
↑  רז סמולסקי, מגדל של טעויות: מגדל היובל בתל אביב נותר ריק, באתר TheMarker‏, 5 בפברואר 2008
↑  חיים ביאור, עובדי ממשלה בתל אביב מסרבים לעבור לבניין החדש בקרייה, באתר TheMarker‏, 24 בדצמבר 2004
↑  אלעזר לוין, ‏חברות אפריקה-ישראל ומנרב במו"מ למכירת 26 קומות בשטח 46 אלף מ"ר בקרית הממשלה, באתר גלובס, 15 ביוני 2004
↑  רז סמולסקי, אפריקה ישראל מכרה לבנק מרכנתיל 5 קומות במגדל הקריה בכ-92 מיליון שקל, באתר הארץ, 23 בספטמבר 2009
משמאל מגדל היובל ומימין מגדל מרגנית שנמצא בקריה
המעליות החיצוניות מצידו המערבי של המגדל, שנוספו בשנת 2010
מגדלי עזריאלי, מגדל היובל ומגדל עזריאלי שרונה, יולי 2019
התשובה

| --- | --- |

סמליל ההסכת
 סוגה:  הסכת
 יוצרים:  דורון פישלר
 כותבים:  דורון פישלר
 מנחים:  דורון פישלר
 פרסים:  "פודקאסט השנה" של גיקטיים
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  149 (124 פרקים רגילים, ו-25 פרקי בונוס)
 הפקה
 מפיק:  רן לוי, יובל דרור
 חברת הפקה:  פודקאסט ישראל מדיה בע"מ
 הפצה:  Spreaker 
 עורכים:  דור קומט, גיא בין-נון, יותם הלחמי ושלי נוי
 בעלי תפקידים נוספים:  דני טימור, אביב שם-טוב, שרה וכטל, אפי בריק והדס דרוקר.
 שידור
 רשת שידור:  עושים היסטוריה
 תקופת שידור מקורית:  18 בנובמבר 2018 – הווה
 קישורים חיצוניים
 https://www.osimhistoria.com/theanswer
 
התשובה הוא הסכת (פודקאסט) ישראלי המספק תשובות לשאלות שנשלחו על ידי המאזינים להסכת. ההסכת הוא חלק מרשת ההסכתים "עושים היסטוריה". עורך ומגיש ההסכת, דורון פישלר, הוא מרצה ומבקר הקולנוע לשעבר, וכותב הספר, "אני יכול להסביר".
ההסכת עלה לאוויר ב-18 בנובמבר 2018, ונכון לינואר 2025 קיימים 149 פרקים. מרבית הפרקים עוסקים בתשובות לשאלות שנשאלו על ידי המאזינים, אך במספר פרקים מספר פישלר סיפור (כגון פרשת תמאם שוד, עלייתה ונפילתה של נאורו, סיפורים משלוש הממלכות, על השבלייה ד'איאון, או אגדות עם מארצות שונות), פרקי הסיפורים זוכים לפופולריות גבוהה במיוחד, בנוסף, במספר פעמים דורון גם הוציא סדרה קומית על סח"ה - ספינת החלל חגית, בה הוא מגלם דמות של קפטן החללית,"הקפטן פיש", ועורך התוכנית דאז, דור קומט, גילם דמות בשם "רב-פקד גרעכץ". ההגשה בפרקים היא בסגנון הומוריסטי, כולל אפקטים קוליים ומוזיקה מתאימה.
פישלר משתדל שהתשובות יהיו נכונות ומדויקות, ולשם כך גם מתייעץ עם מומחים בתחומם בשלל תחומים, כגון: אסטרונומיה, היסטוריה, מטאורולוגיה, פיזיקה, ספרות או בתולדות הלמבדה. אחת לכמה חודשים יוצא פרק השלמות ותיקונים בו פישלר מתקן טעויות, משלים ומעדכן מידע שהופיע בפרקים קודמים.
אורכם של הפרקים הוא בין חצי שעה לחמישים דקות, ולרוב הם מופצים אחת לשבועיים בימי שני.
הפתיח והסגיר של הפודקאסט הם מקטע מתוך היצירה Hip-Hop/Rap Beat מאת David Hyde.
פרקי ספיישל ואירועים מיוחדים

בשנת 2023 הופק פרק ספיישל קצר של ההסכת בשיתוף עם אנשי הסרט העיר הזאת. הפרק עסק בשאלה "עגבנייה: פרי או ירק?".
בשנת 2024 התקיים פעמיים אירוע מאזינים מיוחד של הפודקאסט במועדון גריי, תל אביב. במהלך שני האירועים הוקלט בשידור חי מול קהל הפרק "מהי המדינה הכי משעממת (בקטע טוב) בעולם?".
פרסים

ההסכת זכה בתואר "הסכת ההעשרה של השנה של אתר גיקטיים", בשנים 2020, 2021, 2022 ו-2024 (תחרות 2023 לא התקיימה).
לקריאה נוספת

בשנת 2024 הוציא פישלר ספר בשם "אני יכול להסביר: מדריך למבקר בכדור הארץ", שחלק מהפרקים בו מבוססים על פרקים מתוך הפודקאסט.
הערות שוליים

1 2  ההכרזה על הקמת ההסכת, ברשת החברתית טוויטר
↑  מצב התשובה: פרק השנה 2024, באתר רשת עושים היסטוריה
↑  פרק השנה 2023, באתר רשת עושים היסטוריה
↑  ארטיק קרטיב, באתר רשת עושים היסטוריה
↑  עגבניה: פרי או ירק? (עם העיר הזאת), באתר רשת עושים היסטוריה
↑  מהי המדינה הכי משעממת (בקטע טוב) בעולם?, באתר רשת עושים היסטוריה
↑  הפודקאסטים הטובים ביותר לשנת 2020, באתר גיקטיים
↑  מערכת Geektime, ‏אתם בחרתם: אלו הפודקאסטים הטובים ביותר לשנת 2022, באתר Geektime‏, 3 בינואר 2023.
ערך זה הוא קצרמרבנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לני ואן פלט
פרשנות לדמותו של לני

כרבות מדמויותיו של שולץ, לני משקף את הסתכלותו על העולם בו שולץ חי ותחושותיו אליו. לני מייצג את עולם האינטליגנציה, התבונה והאמונה. שולץ נותן אספקט אחר לעולם זה ומציג אותו באור קצת שונה וסרקסטי, בו הדמויות החזקות ביותר שכלית הן החלשות ביותר רגשית, וחייהן מלאים בחרדות ודאגות שווא. צ'ארלי בראון הוא הדוגמה הבולטת ביותר למגמה זו. שולץ מדגים גם באמצעות לני את אוזלת היד, הקיימת הרבה פעמים לאינטליגנציה וחוכמה נגד כוחניות ואסרטיביות.
טריוויה

לני הוצג לראשונה עם שמיכת הביטחון שלו ב-1 ביוני 1954.
בהזדמנות אחת צוין כי יום הולדתו הוא ב-22 בנובמבר אולם בפעם אחרת צוין כי נולד באוקטובר.
מגזין איטלקי, המפרסם את פינאטס וקומיקסים רבים אחרים, שינה את שמו לליינוס על שמו.
לני הביע רצון להיות האדם ה-47 על הירח.
לני היה הדמות הראשונה בפינאטס שהרכיבה משקפיים, אותם הוא זנח בהמשך.
טירת וולסבורג

| --- | --- |

מבט מכיוון מערב: משמאל המגדל הצפוני המהווה את קודקוד המשולש שווה השוקיים, ומימין המגדל הדרום-מערבי המהווה אחד מקודקודי הבסיס של המשולש
 מידע כללי
 סוג:  מצודה, hill castle, מוזיאון צבאי, שלוס 
 כתובת:  Wewelsburg 
 מיקום:  בירן, וסטפאליה 
 מדינה:  גרמניה 
 בעלים:  פדרבורן 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1603
 תאריך פתיחה רשמי:  1609 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות הרנסאנס 
 
 קואורדינטות:  51°36′24″N 8°39′05″E﻿ / ﻿51.606773°N 8.651431°E﻿ / 51.606773; 8.651431
 אתר רשמי
  (למפת נורדריין-וסטפאליה מוגדלת) דיסלדורף קלן דורטמונד אסן דיסבורג וופרטל בילפלד בון מינסטר סקסוניה התחתונה הסן ריינלנד פפאלץ  בלגיה הולנדטירת וולסבורג(למפת נורדריין-וסטפאליה רגילה) דיסלדורף קלן דורטמונד אסן דיסבורג וופרטל בילפלד בון מינסטר סקסוניה התחתונה הסן ריינלנד פפאלץ  בלגיה הולנדטירת וולסבורג
 
טירת וֵוֵלסבורג (בגרמנית: Wewelsburg) ממוקמת בכפר הנושא את אותו השם, במחוז פדרבורן (Paderborn) בצפון מזרח מדינת נורדריין-וסטפאליה, גרמניה.
הטירה בנויה בצורת משולש שווה-שוקיים בכיוונים צפון-דרום, כאשר בכל אחד מהקודקודים מוצב מגדל, ושני מגדלי הבסיס זהים.
היסטוריה

טירת וולסבורג נבנתה בשנים 1603–1609 כמעון מגורים משני עבור הנסיך-בישוף של אזור פדרבורן דיטריך פון פירסטנברג (Dietrich von Fürstenberg), באזור שנחשב אז כמקום התרחשותו של קרב יער טויטובורג.
הטירה נבנתה על יסודות מבנים קודמים. הראשון בהם שימש במאות ה-9 וה-10 להגנה בפני פלישת ההונגרים, והשני שנבנה בשנת 1123 על ידי הדוכס פרידריך פון ארנסברג נהרס לאחר מותו בידי האיכרים שדיכא בתקופת שלטונו. בשנת 1301 נמכר השטח לנסיך הבישוף של פדרבורן.
בין השנים 1301 ועד 1589 נעשו שימושים שונים בשרידי המבנים והם שולבו בשלב מאוחר יותר כחלק מן המבנה החדש מתקופת הרנסאנס.
בשנת 1646 במהלך מלחמת שלושים השנים נהרסה הטירה לאחר שנכבשה בידי כוחות הכיבוש השוודיים, אך נבנתה מחדש בשנת 1654 ונוספו לה מספר שינויים אדריכליים שעיקרם בניית כיפות בסגנון הבארוק על צריחי המגדלים.
במהלך השנים הבאות שימשה הטירה למטרות שונות. במאה ה-17 נערכו בה משפטים לנשים שהואשמו בכישוף וככל הנראה שימשה גם כבית מעצר לנשים שהורשעו בכישוף ואף הוצאו להורג בין כתליה. במהלך מלחמת שבע השנים שימשה הטירה ככל הנראה ככלא צבאי, ועד תחילת המאה ה-19 עדיין התנהלו בשטחה תאי כלא, אך מצבה הפיזי הלך והידרדר.
בשנת 1802 עברה הטירה לבעלותה של המדינה הפרוסית. בשנת 1815 נשרף המגדל הצפוני כתוצאה ממכת ברק ורק קירותיו החיצוניים שרדו. בין השנים 1832 ועד 1934 התנהל בחלק מהטירה בית כומר ומוסד שירותי דת מקומי.
בשנת 1924 הועברה הטירה לבעלותה של הרשות המקומית והוקם בשטחה מרכז תרבות. בשנת 1925 שונה יעוד המבנה והוא הפך למוזיאון, אולם אירועים ואכסניית נוער אך מצבו הפיזי המשיך להדרדר עד שמבנה המגדל הצפוני נדרש לחיזוקים באמצעות כבלי פלדה.
בתקופת השלטון הנאצי

בשנת 1934 חתם היינריך הימלר ראש הס"ס עם מחוז פדרבורן, בעלי הטירה, על חוזה חכירה לתקופה של 100 שנה במטרה להפוך אותה ל"בית הספר למנהיגות של הס"ס" ("Reichsführerschule SS").
הימלר הושפע ככל הנראה מן הפילוסוף הארי קרל מריה ויליגוט (אנ'), שתיאר באזניו את האגדה האפוקליפטית אודות "קרב עץ הלבנה" (Schlacht am Birkenbaum) אשר על פיו הובס צבא עצום שהגיע מן "המזרח" בידי כוחות "המערב" ליד ה"מבצר", אותו זיהה בוולסבורג. זיהוי המקום תאם את חיפושיו של הימלר לטירה באזור יער טויטובורג לשימוש כמרכז הכשרה עבור כוחותיו. המבנה הסימטרי של הטירה, ומיקומה בציר צפון-דרום השתלבו היטב ברעיונותיו המיסטיים-פגניים של הימלר אודות מקורותיו של הגזע הארי, ומייד לאחר רכישתה בשנת 1934 החל לנהל בה שיפוץ מאסיבי לצורך התאמה לשימוש העתידי שלה.
בתקופת השלטון הנאצי > בית הספר למנהיגות של האס אס

אף על פי שהוראות מפורטות באשר לתכני הלימוד בבית הספר מעולם לא נקבעו, הרי שמפקדה הראשון של הטירה שאף ליצור לה דמות של אקדמיה נורדית. מדענים מטעם הס"ס ניהלו "מחקר גרמאני ישומי" אשר כוון לתמוך בתאוריות בדבר עליונות הגזע הארי. בסביבת הטירה נערכו מחקרים ארכאולוגיים ופולקלוריים אשר מטרתם לבסס קשר היסטורי בין התרבות העתיקה באזור לבין הגרמנים בעידן הנוכחי אשר מבוסס על המשכיות גזעית. תוכני מחקר ולימוד נוספים בטירה כללו מיסטיקה ותורת הנסתר, חקר התרבות הרונית ותאוריות גזעניות של מוצא אבות משותף.
עיצוב הפנים של הטירה נועד גם הוא לתמוך ביצירת תחושת לכידות שמקורה בהיסטוריה עתיקה משותפת אשר הועברה באמצעות קשר גזעי לאורך הדורות. קירות הפנים כוסו בסימנים רוניים, צלבי קרס, וסימנים נוספים מן התרבות הגרמאנית כגון השמש השחורה, כלי האוכל עוטרו בסימנים מיסטיים עתיקים ובעיקר כאלה המבשרים את עליונות וניצחון התרבות הגרמאנית. ברחבי הטירה הוצגו מוצגי אומנות שונים כגון פסלים ציורים וממצאים פרהיסטוריים המהללים את האסתטיקה הנאצית.
במשך השנים ואפילו לאורך תקופת המלחמה נמשכו השיפוצים באזורים שונים של הטירה, והימלר המשיך בתוכניותיו להפיכת האתר למרכז מבודד לצורכי פגישות של ראשי הס"ס. הוא עצמו הרבה לבקר בטירה ואף החזיק בה בכספת פרטית סודית. החל משנת 1939 נאסר לפרסם פרט כלשהו אודות הטירה.
בתקופת השלטון הנאצי > תוכניות עתידיות

הימלר תכנן להפוך את טירת וולסבורג ל"מרכז העולם החדש" לאחר השגת "הניצחון הסופי".
על פי התוכנית תוקף הטירה בחומה מעגלית בגובה 15 עד 18 מטרים, בקוטר 860 מטרים, שמרכזה הוא המגדל הצפוני, סגורה בשלושה רבעים מהיקפה, ובה יותקנו 18 מגדלים. בתוך השטח יוקמו מבנים נוספים לשימוש מפקדי הס"ס. סביב למתחם הטירה יוקם מחנה צבאי וכפר לאנשי הארגון בצורת מעגל בקוטר 1270 מטר, שמרכזו גם הוא יקבע במגדל הצפוני. הקומפלקס כולו יעוצב בצורת ראש חץ המצביע לכיוון צפון. באזור המקיף את הקומפלקס תוכננו שדה תעופה, תחנת כוח וכבישים מהירים. לצורך השלמת הפרויקט יפונו תושבי הכפרים הסמוכים והעמק הסמוך למתחם יוצף במים. על פי התוכנית סיום הפרויקט צפוי בתוך כ-20 שנה.
אחרית דבר

ב-30 במרץ 1945, לקראת סיום מלחמת העולם השנייה, כאשר תבוסת גרמניה הפכה לעובדה מוגמרת וכוחות אמריקנים התקרבו לאזור פדרבורן, ברח מפקד וולסבורג מן הטירה והימלר הורה להרוס אותה. מוקשים נגד טנקים הונחו תחת המגדל הדרום מזרחי ומבנים נוספים, והם נהרסו.
היטלר עצמו, אשר מאז ומתמיד הביע זלזול כלפי ההיבט המיסטי והאנתרופולוגי-פגאני שהימלר ניסה לשוות לתורת הגזע הנאצית, מעולם לא ביקר בטירה ואף לא הביע התעניינות במתרחש בין כתליה.
בשנים 1948–1949 נערך שיפוץ בטירה ובשנת 1950 היא נפתחה מחדש כמוזיאון ואכסניית נוער.
בשנת 1973 החל פרויקט לשיפוץ המגדל הצפוני ובשנת 1977 הוחלט להפוך את המקום לאתר הנצחה למלחמה. האתר נפתח מחדש לציבור בשנת 1982 בנוכחות מספר ניצולים ממחנה נידרהאגן הסמוך.
במתחם הטירה פועלים מוזיאון היסטורי של האזור ומוזיאון היסטורי המתאר את פעילות הס"ס. במקום הוקמה אנדרטה לזכר הנספים במחנה נידרהאגן.
לקריאה נוספת

אודות ההיסטוריה של הטירה (בגרמנית)
איור תוכנית הבנייה העתידית של הקומפלקס
Myths of Wewelsburg Castle, Facts and Fiction. Editors: Kirsten Johhn-Stucke and Daniela Siepe Brill, 2022
הערות שוליים

↑   עודד היילברונר, גם אחרי מלחמת העולם השנייה לא דעך קסמה המסתורי של הטירה, באתר הארץ, 18 בינואר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007559714605171  GND: 4199190-4  LCCN: n82127254  VIAF: 127867684   WorldCat (עם VIAF): 127867684 
מפת התוכנית העתידית לפיתוח אזור הטירה
צ'וקו מודו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 ביוני 1990 (בן 34) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Chukuma Modu 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2014 
 פרופיל ב-IMDb
 
צ'וקומה מודו (באנגלית: Chukuma Modu; נולד ב-19 ביוני 1990) הוא שחקן אנגלי, הידוע בעיקר בתפקידיו בסדרות הטלוויזיה "משחקי הכס", "הרופא הטוב" ו"100".
ביוגרפיה

מודו נולד בצ'יזיק, מערב לונדון ב-19 ביוני 1990, בנם של אב ניגרי ושל אם אנגלו-אירית.
בתחילה הוא התעניין בעיקר בספורט, במיוחד באיגרוף, והתאמן עד גיל שתים עשרה. בשנת 2012, סיים את לימודיו בבית הספר לדרמה בריצ'מונד (אנ') שבלונדון רבתי ומאז החל את קריירת המשחק שלו.
קריירה

בשנת 2014, החל מודו לפתח קריירת משחק כאשר שיחק בשנה זו בשלושה סרטים קצרים.
בשנת 2016, מודו ערך את הופעת הבכורה שלו בתפקיד קטן בסרט הקולנוע "ללכת בדרכך" לפני שהחל להופיע בתפקיד חוזר בסדרה "משחקי הכס" בתפקיד אגו.
בשנת 2017, הוא הצטרף לצוות השחקנים הראשי של סדרת הטלוויזיה האמריקאית "הרופא הטוב" בתפקיד ד"ר ג'ארד קאלו, בה שיחק  מאז עונתה הראשונה.
בשנת 2019 גילם את סוה-לאר בסרט גיבורי העל "קפטן מארוול" מבית אולפני מארוול. באותה שנה הצטרף לעונה השישית של סדרת המדע בדיוני "100" מבית רשת The CW, אותה יצר ג'ייסון רוטנברג (אנ') והיא מבוססת באופן רופף על סדרת ספרים בעלת שם זהה מאת קאס מורגן (אנ').
בשנת 2022 גילם את קרלוס במותחן המדע הבדיוני של אמזון פריים וידאו, "הפריפריאל" אשר נוצרה על ידי סקוט סמית' על פי תסריט מאת ג'ונתן נולאן וליסה ג'וי וזו מבוססת על רומן באותו שם מאת ויליאם גיבסון.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | ללכת בדרכך | מלצר מאוריטני |  |
| 2016 | Open All Night | ריק |  |
| 2016 | Heavy Weight | פאריס | סרט קצר גם תסריטאי |
| 2019 | קפטן מארוול | סוה-לאר |  |
| 2020 | Trains Bound for the Sea | דני |  |
| 2020 | Freedoms Names Is Mighty Sweet | צ'ארלס האנטר | סרט קצר גם תסריטאי ומפיק בפועל |
| 2022 | Out of Darkness | אדם |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | משחקי הכס | אגו | 3 פרקים |
| 2017 | סנאץ' (אנ') | מנהיג כיתה מעופפת | 3 פרקים |
| 2017–2018, 2023–2024 | הרופא הטוב | ד"ר ג'ארד קאלו | תפקיד ראשי (עונות 1&7) תפקיד אורח (עונות 2&6);36 פרקים |
| 2019–2020 | 100 | חאווייר / ד"ר. גבריאל סנטיאגו | תפקיד חוזר (עונה 6) תפקיד ראשי (עונה 7); 25 פרקים |
| 2022 | הפריפריאל | קרלוס | 5 פרקים |
| 2023 | Grace | לארי ברוקר | פרק: "Not Dead Yet" |
| 2023 | נקודת שבירה (אנ') | פטריק קין | 3 פרקים |
| 2023 | קתרינה | סמארטסב | פרק: "You The People" |
הערות שוליים

↑  "Chuku Modu". IMDb. נבדק ב-2019-07-18.
↑  Grebenyuk, Yana (2019-04-24). "The 100 Season 6: Jason Rothenberg Previews the New Planet's Inspiration, Potential, and Future". TV Fanatic (באנגלית). נבדק ב-2019-07-18.
↑  "Dr. Jared Kalu Played by Chuku Modu". ABC Go. נבדק ב-13 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Berman, Nat (27 ביוני 2018). "10 Things You Didn't Know about Chuku Modu". TV Overmind. נבדק ב-13 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Andreeva, Nellie (2 באפריל 2018). "'The Good Doctor': Will Yun Lee, Fiona Gubelmann, Christina Chang & Paige Spara Promoted To Series Regulars, Chuku Modu Not Returning For Season 2". Deadline. נבדק ב-13 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Cranswick, Amie (18 ביולי 2018). "The Good Doctor's Chuku Modu has a role in Captain Marvel". Flickering Myth. נבדק ב-13 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  תמי ממיסטבלוב, יוני בינרט, "הלוטוס הלבן", "האנטומיה" והפרידה מ"אטלנטה": הסדרות השוות של אוקטובר, באתר ynet, 30 בספטמבר 2022
↑  Hamza, Asma (2019-07-09). "The 100 Season 6 Episode 9 'What You Take With You' Release Date and Streaming on the CW". IRN Post (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2019-07-18.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2018106010  VIAF: 1837153472511745360004   WorldCat (עם VIAF): 1837153472511745360004
כנסיית פטרוס הקדוש (אבו כביר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  כנסייה מלכיתית יוונית-קתולית 
 על שם:  פטרוס 
 מיקום:  יפו 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 חומרי בנייה:  לבנה 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות נאו-רוסית 
 
 קואורדינטות:  32°02′52″N 34°46′16″E﻿ / ﻿32.0478°N 34.7712°E﻿ / 32.0478; 34.7712
  מפת מיקום  מפה דינמית #invoke:תבנית חוזרת tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
הכנסייה במבט מהאוויר, מאי 2017
הכנסייה ותא התפילה על שם טביתא
פנים הכנסייה
צלב פרבוסלבי ועץ בודד בגן הכנסייה
כנסיית פטרוס הקדוש או הכנסייה הרוסית היא כנסייה רוסית פרבוסלבית השוכנת בפארק החורשות אשר באבו כביר, בדרומה של תל אביב. הכנסייה, שהושלמה בשנת 1894, נקראת על שמו של השליח פטרוס הקדוש, ולפי המסורת הרוסית-פרבוסלבית, במקום זה ניצב בית שמעון הבורסקאי, בו התארח פטרוס עת שהה ביפו ובו חווה את נס החלום. מסורת זו ממשיכה וגורסת כי בחלקת הקברים הצמודה לכנסייה נקברה גם טביתא, אותה הקים פטרוס מן המתים.
היסטוריה

חלקת הקבורה המשתרעת ממערב לכנסייה ניצבת במקום בו שכן בית קברות יהודי בתקופת בית שני. הקבר המיוחס לטביתא התגלה ב-1835, אך לא נמצאו ראיות המאששות את זהותו. החלקה שסביב הקבר נרכשה ב-1874 וב-1888 החלה הקמת הכנסייה. המבנה הושלם בשנת 1894, והיה לתחנת לינה בדרכם של עולי רגל רוסים שעשו את דרכם מיפו לירושלים. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה גורשו הרוסים מהמקום, יחד עם נתינים של נוספים של מדינות ההסכמה.
לאחר המלחמה החזיקו נציגי הכנסייה הרוסית הפרבוסלבית הלבנה הגולים במקום, אך לאחר קום המדינה, הוא עבר לרשות הכנסייה הרוסית הפרבוסלבית האדומה. במהלך המלחמה הקרה פעל מהמקום מטה של הק.ג.ב הסובייטי.
האתר

הכנסייה שוכנת בליבו של מתחם רבוע ומוקף חומה בשטח של 32 דונם. הכניסה אל המתחם היא בצידו הדרומי הפונה אל רחוב 3938, והוא גובל בצפונו בבית הספר לטבע. בכניסה יש תא תפילה על שם טביתא ובתוכו איקונין שלה ופסל של ספר עליו כתוב במספר שפות כולל עברית: "טביתה הקדושה התפללי נא עבורנו". הנכנסים למתחם נעצרים ליד תא זה ומצטלבים. הכנסייה עצמה בצבע ורוד והיא נושאת כיפה אדומה. בצידה המערבי מתנשא מגדל פעמונים בן חמש קומות שלו צריח מחודד כהה. שטח המתחם עשיר בצמחייה ובעצים גזומים. פנים הכנסייה מעוטר בעושר רב, ובכיפה נראית דמותו של ישו מלך-כל, וסביבו שמונה מלאכים מכונפים על רקע זהוב. על גבעה בגן הנרחב, בצל עץ אורן, מוצב צלב פרבוסלבי.
בבית הקברות של הכנסייה יש מערת קברים חצובה בכורכר, שבה לפי המסורת הפרבוסלאבית נקברה טביתא, אותה הקים פטרוס מן המתים.
בית הקברות היהודי

ב-1871 ביקר באבו כביר הארכאולוג והמדינאי הצרפתי שארל קלרמון-גנו. הוא חפר באזור הכנסייה וחשף בגבעה ממזרח ליפו נקרופוליס - עיר קבורה יהודית, ובה 34 מצבות שיש, שעליהן חרותים אותיות בעברית וביוונית וסמלים יהודיים כגון לולב, מנורה והמילה "שלום". קלרמון-גנו קבע כי המצבות הן מהמאה ה-1 עד המאה ה-3 וכי היו חלק מבית קברות של קהילת יהודי יפו. בין השאר נמצאו בבית הקברות מצבות מחַדְיָב, מקפדוקיה, מאלכסנדריה, מיוון ומלוב. לפי מקצועות הנפטרים שנרשמו על המצבות ניתן להסיק כי הקהילה היהודית ביפו הייתה מבוססת ועשירה.
ראו גם

כנסיית פטרוס הקדוש (יפו)
בית שמעון הבורסקאי
הערות שוליים

תבנית:אתרים נוצריים בארץ ישראל
רועי זו-ארץ

| --- | --- |

רועי זו-ארץ, 2009
 לידה:  22 בינואר 1969 (בן 56) תל אביב-יפו, ישראל
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1980
 סוגה:  פופ, רוק, מוזיקה עממית-יהודית
 כלי נגינה:  פסנתר 
 חברת תקליטים:  Decrescendo Productions
 מספר צאצאים:  2
 www.royzu.com
 פרופיל ב-IMDb
 
רועי זו-ארץ (נולד ב-22 בינואר 1969) הוא מוזיקאי יוצר, מנצח, פסנתרן, מלחין, מעבד ומפיק מוזיקלי ישראלי.
ביוגרפיה

רועי זו ארץ נולד בתל אביב-יפו, למשפחה ממוצא ספרדי-מזרחי דוברת-לאדינו. אחיו הצעיר הוא המנחה, הזמר והשחקן, גיא זו-ארץ. החל ללמוד נגינה על פסנתר בגיל 3. בין הגילאים 5 ועד 18 למד בקונסרבטוריון הישראלי למוזיקה. בגיל 12 פרסם אלבום מקורי.
עם גיוסו לצה"ל שובץ לשרת בלהקה צבאית.
ביוגרפיה > קריירה מקצועית

לאחר תום שירותו הצבאי, בתחילת ואמצע שנות ה-90 היה זו-ארץ שותף בנגינה, עיבוד והפקה מוזיקלית של אלבומים עם מיטב אמני ישראל. בין הבולטים באלבומים אלה האלבום הראשון של להקת היהודים "מציאות נפרדת", אלבומה של ריטה "אהבה גדולה" ומסע ההופעות המצליח שנלווה לאלבום, אלבומה השני של דפנה דקל, אלבומיו של דודו פישר "מתנה" ו"נמר מקטיפה", אלבומיו של דני סנדרסון "קופץ לשניה" ו"מת לבכות 2", אלבום הבכורה של שרון חזיז "קח אותי לשם", אלבומו של עוזי חיטמן "מתוך תוכי" ואלבומו של מאיר בנאי "מנגינת הנדודים". בנוסף כתב, עיבד והפיק פסקולים למחזות תיאטרון, סרטים ישראלים ותוכניות טלוויזיה.
זו-ארץ עבר לניו יורק בסוף שנות ה-90. הוא למד בבית הספר הגבוה למוזיקה ג'וליארד ומאוחר יותר ב-Mannes College of Music. במקביל ללימודיו המשיך לעסוק בכתיבת פסקולים לסרטים ותיאטרון, ביצירת מוזיקה אלקטרונית, וכפסנתרן ומפיק מוזיקלי של אלבומי רוק ופופ. המצליח מבין האלבומים בהם היה שותף הוא האלבום Where you want to be של להקת Taking Back Sunday בו ניגן על פסנתר וכן הלחין וניצח על חטיבת כלי מיתר.
באמצע שנות ה-2000 עבר להתגורר בלוס אנג'לס ופתח סטודיו לנגינה והקלטות בהוליווד, בו הוא עוסק בכתיבת פסי-קול לסרטים. בין יצירותיו האחרונות הסרט MacHeads המתעד את תופעת ההערצה לחברת אפל ומנכ"לה סטיב ג'ובס.
בשנת 2009 הפיק מוזיקלית את אלבום הבכורה של אחיו הצעיר גיא זו-ארץ, שלא-שוחרר לבסוף. באותה השנה החל לתעד ולפרסם את תהליך היצירה שלו באתר YouTube. עוד באותה שנה, במסגרת הפסטיבל הבינלאומי למוזיקה קאמרית בירושלים, נוגנה יצירתו המקורית "הצבע הזרזובי", יצירה שנכתבה לארבעה צ'לים ומרימבה.
בסוף שנה זו, הוציא זו-ארץ שלושה אלבומים חדשים. הראשון, "עמנואל" כולל מוזיקה מקורית שכתב לתפילות קבלת שבת. השני, Confessions of a Composer, כולל קטעים מקוריים לפסנתר מתוך הסדרה התיעודית שלו באתר YouTube. השלישי, Snowflakes - Piano Holiday Classics, כולל וריאציות לשירים ומנגינות המזוהות עם חג המולד וראש השנה הנוצרי.
בשנת 2012 הוציא אלבום משותף, ביחד עם אחיו גיא זו-ארץ בשם "לדינו ופיוט מבית אבא", ובו שירים בלאדינו.
עבד עם שירי מימון על עיבודים וניהול מוזיקלי למופע שעלה במרץ 2014, אשר זכה בתואר "המופע הישראלי של השנה", מטעם עכבר העיר. ב-21 באוגוסט, הוציאה מימון סינגל חדש, "מי שפוי מי משוגע" אותו הפיק ועיבד רועי זו-ארץ. באותה שנה, הוציא רועי יחד עם אחיו גיא זו-ארץ אלבום שני של לאדינו ופיוטים "קאזה זו-ארץ" והמשיכו בסיבוב ההופעות ברחבי המדינה. בשנה זו היה מנהל מוזיקלי ואחראי על העיבודים למופע החוזר של ריטה אחרי 20 שנה "אהבה גדולה" ויצא גם איתה לסיבוב הופעות ברחבי ישראל כמנהל מוזיקלי וכפסנתרן.
רועי היה גם המנהל המוזיקלי המפיק והמעבד למופע של זמרת האופרה אפרת רותם, ויצא עם מופע זה לסיבוב הופעות הן כמנהל מוזיקלי והן כפסנתרן. ניהל, ניגן והפיק את מופע פרס הקריאה על-שם הסופרת דבורה עומר מטעם משרד התרבות של מדינת ישראל.
בשנת 2015, הופיע עם המוזיקאי מוש בן-ארי במופע פסנתר בציריך וז'נבה, שבשווייץ. הופיע בפרויקט המשותף שלו עם אחיו גיא זו-ארץ "לאדינו ופיוטים" ברחבי ישראל ובטורקיה. הוא ניהל מוזיקלית את תוכנית המציאות המוזיקלית "הפייטן" של ערוץ 20 (לימים, ערוץ עכשיו 14).
בשנת 2016 שימש כמנהל מוזיקלי בתוכנית נוספת בערוץ 20 "פרשת השבוע עם גיא זו-ארץ" בהגשת אחיו.
בשנת 2023 שיחקו הוא ואחיו גיא כשחקני אורח בתפקיד עצמם (כהרכב מוזיקלי של "האחרים זוארץ" אותם מעריצה כוכבה), בעונה הרביעית של הסדרה הקומית "קופה ראשית" בכאן 11.
חיים אישיים

זו-ארץ התגורר ופעל בארצות הברית במשך כ-15 שנים ובשנת 2010 עלה בחזרה לישראל.
אב לשני בנים.
הערות שוליים

↑  הבשורה של גיא זוארץ, אתר BIN
↑  תוכנית הפסטיבל הבינלאומי למוזיקה קאמרית ירושלים
↑  אסף נבו, ‏גיא זוארץ ורועי זוארץ - "לדינו ופיוט מבית אבא", באתר ‏מאקו‏, 21 במרץ 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: a48b2234-1032-4281-9854-53b0ef4a6b97
פטריק מהומס

| --- | --- |

 לידה:  17 בספטמבר 1995 (בן 29) טיילר, ארצות הברית 
 עמדה:  קוורטרבק 
 גובה:  1.9 מטרים
 משקל:  104 קילוגרם
 מכללה:  אוניברסיטת טקסס טק
 דראפט:  דראפט ה-NFL‏ 2017, קנזס סיטי צ'יפס, סבב 1, מספר 10
 קבוצות כשחקן
 2017-:  קנזס סיטי צ'יפס
 הישגים כשחקן
 פעמיים MVP של ה-NFL ‏(עונת 2018, עונת 2022) שלוש פעמים MVP של משחק הסופרבול (עונת 2019, עונת 2022, עונת 2023) זכייה בסופרבול LIV, זכייה בסופרבול LVII, זכייה בסופרבול LVIII בחירה לאול-פרו (2018, 2022) 6 פעמים בחירה לפרו בול (2018-2023) שחקן ההתקפה של השנה ב-NFL ‏(2018)
 
פטריק מהומס (באנגלית: Patrick Mahomes; נולד ב-17 בספטמבר 1995) הוא שחקן פוטבול אמריקאי בעמדת קוורטרבק, המשחק בקבוצת קנזס סיטי צ'יפס מליגת ה-NFL.