stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לשכות המודיעין של יק"א בתחום המושב
ההגירה היהודית הגדולה לאמריקה

מרבית המהגרים היהודים במהלך השנים 1881–1924, כשני מיליון איש, בחרו להגר לארצות הברית של אמריקה והיתר נדדו לארץ ישראל, ארגנטינה, קנדה, דרום אפריקה ואוסטרליה. ההגירה היהודית הייתה חלק מתנועת הגירה רחבה הרבה יותר אשר כללה את מעברם של למעלה מ-50 מיליון מהגרים מרחבי מזרח אירופה בין השנים 1865-1915. ההגירה היהודית ההמונית שינתה באופן משמעותי את העם היהודי מבחינה דמוגרפית, כלכלית, חברתית ותרבותית. בתקופת ההגירה הגדולה כ-72% מהמהגרים היהודים יצאו מגבולות האימפריה הרוסית, 16% יצאו מהאימפריה האוסטרו-הונגרית, 4% מרומניה והיתר מאנגליה, קנדה וגרמניה. את ההגירה היהודית ההמונית של סוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 מייחסים החוקרים למספר סיבות עיקריות: גידול דמוגרפי משמעותי של האוכלוסייה בשטחי האימפריה הרוסית וכתוצאה מכך היווצרות של עוני ודלות משאבים למשפחות, תחילתו של תהליך תיעוש נרחב בשטחים האלה החל מסוף שנות ה-70 של המאה ה-19, מהפכה בתחום התחבורה ההמונית ופיתוח תעשיית הרכבות, והספינות, וכן אנטישמיות ופוגרומים שהלכו והתרחבו בראשית המאה ה-20. בניגוד לימינו, שבהם המהגר נדרש לדרכון ולאשרת כניסה לארץ היעד, בימים ההם לא היה צורך במסמכים אלה כלל. המהגר נדרש להוכיח שמצב בריאותו תקין ושיש בידו סכום כסף מינימלי. בראשית חודש ינואר של שנת 1925, סגרו הרשויות בארצות הברית את שערי ההגירה ולא אפשרו יותר כניסה חופשית לשטחי ארצות הברית. בכך הגיעה לסיומה ההגירה היהודית ההמונית לצפון אמריקה.
..אנחנו נוסעים לאמריקה! איפה היא אמריקה? – אינני יודע. רק זאת אני יודע, שהיא רחוקה, רחוקה נורא. כשמגיעים מפשיטים אותך שם עירום ומסתכלים לך בעיניים. אם העיניים שלך בריאות, טוב. אם לא, תיסע, במחילה, בחזרה!
רקע להקמת לשכות המודיעין

על רקע גל ההגירה הגדול של יהודי תחום המושב, התגלו קשיים משמעותיים בדרכם של המהגרים אל הארץ החדשה. קשיים אלה כללו נושאים לוגיסטיים וכן מעשי נוכלות רבים במעברי הגבול ובדרכים. קשיים גדולים אלה ובמיוחד מעשי הנוכלות של ה'סוכנים והמתווכים' קיבלו ביטוי בספרות הזמן ובמיוחד בספרו של שלום עליכם, מוטל בן פייסי החזן המתאר את קורותיה של משפחה יהודית שהיגרה מתחום המושב לארצות הברית. כך למשל בעת מעבר הגבול הרוסי, נזקקה המשפחה לסיוע של 'סוכנים' מקומיים אשר הבטיחו להעבירם את הגבול אך בפועל ניסו לשדוד אותם מרכושם.
פחד אלוהים.. אף הגה אנחנו לא משמיעים. אנחנו הולכים והולכים, ושום גוי אחר אנחנו עוד לא רואים.. פתאום נעצרים שי שערלים (הסוכנים) ודורשים שנגיד להם כמה כסף יש לנו. נופל עלינו פחד גדול כל כך עד שאיננו יכולים לומר מלה. יוצאת אמא ואומרת שאין לנו כסף. אומרים הם שזה שקר, שכל היהודים יש להם כסף. ושולפים שני סכינים ארוכים ומקרבים אותם לנו ישר אל הפנים.
בנוסף לקשיים הפיזיים במעברים ולמעשי ההונאה, נזקקו המהגרים היהודים למידע אודות תהליך ההגירה וכן הסבר על מדינת היעד. אחד הכלים המרכזיים של המהגר בעודו בוחן את ההחלטה להעתיק את מיקומו הוא הידע שקיבל על הנעשה בצד השני. בהיעדר מידע מוצק, ולפעמים אף בהינתן מידע מטעה או שקרי, היה הקושי להגר עולה בצורה משמעותית. על מנת לתת מענה לכל הקשיים והאתגרים האלה, קמו להן שש לשכות מודיעין מרכזיות בראשית המאה ה-20: הלשכה של החברה להתיישבות יהודית (יק"א) במימונו של הברון הירש, אשר כללה מאות תתי-סניפי מודיעין מקומיים ואזוריים, לשכתה של ההסתדרות הטריטוריאליסטית (יט"א) בראשותו של ישראל זנגוויל, לשכה בברלין מטעם אגודת עזרה (Hilfsverein), לשכה בארצות הברית מטעם ה-Industrial Removal Office) IRO), וכן לשכות של התנועה הציונות – האחת מטעם הוועד האודסאי, והשנייה הייתה מהמשרד הארץ ישראלי בניהולו של ארתור רופין. לשכות אלה פעלו כדי לסייע למהגר היהודי לקבל את ההחלטה הנכונה עבורו לאן להגר. אנשי הלשכות לא עודדו בשום דרך שהיא הגירה אל אחת מארצות היעד אלא פעלו כדי לסייע למהגר לממש את החלטתו. לשכות אלה היו לעיתים לא מתואמות ביניהן ואף התחרו זו בזו.
חברת יק"א

חברת יק"א (החברה להתיישבות יהודית, Jewish Colonization Association), נוסדה על ידי הברון מוריס דה-הירש בלונדון בשנת 1891. החברה נוסדה לאחר שממשלת רוסיה הצארית סירבה לקבל מידי דה-הירש סכום של כ-50 מיליון פרנק להקמת רשת חינוך יהודי מודרני.
מטרת הקמת יק"א הייתה לסייע להגירתם של יהודים מכל חלקי אירופה ואסיה ובמיוחד מהמקומות בהם תנאי חייהם הקשים ביותר ונתונים להגבלות (דגש על מרחבי האימפריה הרוסית), לחלקים אחרים של העולם. בנוסף השקיעה יק"א משאבים רבים בפיתוח מושבות בחלקים שונים של צפון ודרום אמריקה וכן בארצות נוספות למטרות חקלאיות ומסחריות.
לשכות המודיעין של יק"א בתחום המושב

החברה להתיישבות יהודית, הייתה הראשונה להקים מערך של לשכות מודיעין עבור המהגר היהודי. בשנת 1904, נפתחה לשכת המודיעין בעיר סנט-פטרבורג ומשנה זו הייתה יק"א המוסד הפילנתרופי היהודי החשוב ביותר שעסק וטיפל בכל ענייני ההגירה באימפריה הרוסית ובתחום המושב.
בנוסף ללשכת המודיעין של יק"א בסנט-פטרבורג, פעל בתחום המושב גם ארגון "הוועד האודסאי", אשר קיבל היתר רשמי לפעול במרחב אודסה בשנת 1890. בחודש ינואר של שנת 1905, הקים הוועד האודסאי את לשכת המודיעין שלו בעיר.
לאור הקמת הלשכות בסנט-פטרבורג ובאודסה ובהמשך למאמץ של הארגונים היהודים לייעץ, לסייע ולהכווין את ההגירה היהודית וכן כתוצאה מהביקוש ההולך והגובר, החלו לקום ברחבי האימפריה הרוסית לשכות מודיעין נוספות בהובלתה ובהנהגתה של יק"א. כך למשל, בשיא תקופת ההגירה, עמד מספר הלשכות הפעילות בתחום המושב על 507. הייעוץ בלשכות המודיעין של יק"א ניתן ללא כל תמורה כספית.
ובתוך עולמם האפל והחשוך של האמיגראנטים יכולים להחשב ככוכבים מתנוצצים קצת – הלשכאות והמורשים, שיסדה הביורה המרכזית של חברת יק"א במספר לא מעט בתחום המושב. בלשכות הללו מתקבלות שאלות שונות בכתב בענייני נדידה שונים, בכל יום, במידה מרובה מאוד. גם אנשים למאות ולאלפים באים בעצמם אל הקומיטטים האלה לקבל ידיעות. והאחרונים עוזרים להאמיגראנטים בפתרון שאלות וספקות שונים, במקצוע קבלת הפאספורטים של חו"ל ולפעמים גם בנתינת תמיכת כסף לאלה הנודדים שאינם הולכים לאמריקה.
המבנה ההיררכי של לשכות המודיעין של יק"א היה בנוי כך שכל לשכה פעלה באופן עצמאי. כאשר התעוררו בעיות שלא נמצא להן פתרון, הייתה מועלית הפניה ללשכה האזורית הגדולה יותר ובמידה וגם שם לא נמצא הפתרון, היו מעלים את הפניה אל הלשכה המרכזית בסנט-פטרבורג. הלשכות השונות התבקשו לנהל רישום ומעקב אחרי כל הפניות המתקבלות. אחת המטרות המרכזיות של לשכות המודיעין הייתה להרחיק את המהגרים מידי הסוכנים והנוכלים הלא מורשים. באמצעות הרחקתם של המתלבטים מהנוכלים, הייתה יכולה לשכת המודיעין להיות המקור המרכזי עבורם למידע אמין ואיכותי.
תפקידי לשכות המודיעין בתחום המושב

התפקידים המרכזיים אותם מילאו לשכות המודיעין בתחום המושב היו: הנפקת דרכונים, מתן הנחות ברכישת כרטיסי הפלגה ונסיעה ברכבת, תיווך עם חברות הספנות ועזרה רפואית. בנוסף, עסקו לשכות המודיעין של יק"א גם במאבק בסחר בנשים יהודיות.
תפקידי לשכות המודיעין בתחום המושב > הנפקת דרכונים

להנפקת דרכון הייתה חשיבות מכרעת מאחר שהיא הפכה את תהליך חציית הגבול של מדינת המוצא לחוקית. בנוסף, משפחה בעלת דרכון הייתה תלויה פחות בסוכני תיווך בדרך. לשכות המודיעין של יק"א השקיעו מאמצים רבים בניסיונות לפתור ולעקוף את הקשיים הבירוקרטים אשר נלוו להליך הוצאת הדרכון. במסגרת מאמצים אלה הדפיסו לשכות המודיעין עבור המהגרים מתכונת קבועה של מכתב בקשה להוצאת דרכון.
תפקידי לשכות המודיעין בתחום המושב > מתן הנחות ברכישת כרטיסי הפלגה

לשכות המודיעין, אשר ייצגו כמות גדולה של מהגרים ופונים, ניהלו משא ומתן עם חברות הספנות הגדולות על מנת לנצל את היתרון המספרי ולהעניק הנחות ברכישת כרטיסים חדשים. בנוסף, סבסדו לשכות המודיעין אלפי כרטיסי רכבת על מנת לאפשר למשפחות דלות האמצעים להגיע לנמלי היעד. כך למשל עלה בידי לשכת המודיעין של הוועד האודסאי להוריד את מחירי ההפלגה לארץ ישראל בסכומים של למעלה מ-.40%.
תפקידי לשכות המודיעין בתחום המושב > מתן עזרה רפואית

אחד מהמכשולים המרכזיים של המהגרים היה הנושא הרפואי. בעת ההגעה לחופי אמריקה, עברו המהגרים בדיקות רפואיות כלליות וכן בדיקות עיניים. במידה ולא היו עוברים את הבדיקה, היו המהגרים עלולים להיות מסורבי כניסה. משפחות רבות לא הכירו את הבדיקות הרפואיות או קיבלו מידע מקדים מטעה מסוכנים לא מורשים. לשכות המודיעין של יק"א פעלו לעורר את תשומת הלב של המהגרים לבדיקות הרפואיות והמליצו למהגרים לעבור את הבדיקות הנדרשות עוד בטרם החלו את המסע אל מדינות היעד. במקרים מסוימים היו לשכות המודיעין אף משלמות כסף לרופאים על מנת שיבצעו את הבדיקות למהגרים בחינם.
תפקידי לשכות המודיעין בתחום המושב > מאבק בסחר בנשים

במסגרת המאבק של יק"א בסוכנים הלא רשמיים אשר רימו את המהגרים וסיפקו מידע מטעה, החלו לשכות המודיעין לעסוק גם בסוגיית הסחר בנשים. סחר זה פרח בזמן גל ההגירה הגדול לאור ריבוי האוכלוסייה במדינות המוצא, וכן כתוצאה מתנאי הדלות והעוני שבהם חייה הקהילה היהודית בתחום המושב, ולאור הביקוש הגובר לזנות במדינות היעד. במסגרת המאבק של לשכות המודיעין, נוצר שיתוף פעולה יחד עם אגודות להגנת נשים במדינות אירופה אותן חצו הנשים בדרך אל מדינות היעד. הלשכות סיפקו לאגודות אלה מידע רב בנוגע לאופי ההגירה מתחום המושב והסיבות שבגינן התקיים הסחר בנשים. מנהלי לשכות המודיעין אשר היו סמוכות לגבול פקחו עיניים והפקידו לעקוב אחרי תנועת סוכני ההגירה, במיוחד לכאלה שנעו עם נשים צעירות. בנוסף לפעולות אלה, פרסמו לשכות המודיעין, דרך העלונים אותם הפיצו, מידע אודות סוחרים לא חוקיים והזהירו את האוכלוסייה המקומית מפניהם.
כמות הפניות ללשכות המודיעין של יק"א בתחום המושב

כל מהגר אשר פנה אל אחת מלשכות המודיעין ונעזר בה, סיפק להן את פרטיו האישיים. כך למשל נשמרו בלשכות המודיעין של יק"א תיעודים של כ-6,000 מהגרים אשר קיבלו סיוע כספי בקניית כרטיס רכבת עד לנמל המוצא. נוסף על כך ערכה יק"א רישום כללי ובו מופיע תיעוד של למעלה מ-145,000 פניות של מהגרים יהודים אל לשכות המודיעין ברחבי תחום המושב.
פרסומים של לשכות המודיעין

כדי לאפשר למהגר לממש את החלטתו ולהגיע בשלום לארץ היעד, וכדי להילחם בסוכנים ובשוק ההגירה הלא רשמי, פעלו לשכות המודיעין להוציא לאור מגוון מנשרים, עלונים וחוברות הדרכה בעניין ההגירה היהודית. עלונים אלה הופצו על ידי לשכות המודיעין האזוריות והמקומיות. פרסומים אלה יצאו לאור בשפת היידיש וכן בשפה הרוסית. החוברת שתפוצתה הייתה הרחבה ביותר הייתה "אלגעמיינע ידיעות פאר די וואס ווילען פאהרען אין פרעמדע לענדער" ובה היה שלל כתבות אודות מה המהגר צריך לדעת לקראת היציאה לדרך וכן עצות מעשיות ומידע נוסף על מדינות היעד. החל משנת 1907 ועד לפרוץ מלחמת העולם הראשונה, הוציאה יק"א לאור את העיתון "דער יודישער עמיגראנט" אשר עסק בענייני הגירה באופן בלעדי. במסופים השונים ניתן היה למצוא מידע והודעות מטעם לשכות המודיעין השונות, ידיעות על סוכנים נוכלים וכן מידע על מחירי הנסיעות וההפלגות. בשנת 1912, הוציאה יק"א חוברת אשר הוקדשה כולה לסוגיית הסוכנים הנוכלים, ובכך ביקשה להביא לידיעת המהגרים את חומרת התופעה. גם לשכת המודיעין של הוועד האודסאי עסקה בפרסומים בעיתונות היהודית-רוסית המקומית ונתנה דגש במתן מידע אודות תנאי המחיה בארץ ישראל.
סיכום

למרות הקשיים הגדולים והדילמה הקשה של המשפחות היהודיות, בחרו מאות אלפים מהן להגר מעבר לים. למול דלות האמצעים ובעיקר למול היעדר המידע, פעלו לשכות המודיעין בהובלתה של יק"א כדי לסייע למהגרים לקבל את ההחלטה הטובה ביותר. לשכות אלה, אשר הוקמו ברחבי תחום המושב סייעו למהגר היהודי להימנע ממגע עם סוכנים לא מורשים ורמאים, העניקו מידע נרחב על מדינות היעד וכן העניקו עזרה כספית דרך מתן הנחות ואף באמצעות מימון הנסיעות. היקף הפניות הרחב אל הלשכות השונות הדגים כיצד הצליחו לשכות אלה להשפיע ולחזק את זרם ההגירה ולסייע למשפחות השונות לממש את חלומן.
לקריאה נוספת

גור אלרואי,. המהפכה השקטה: ההגירה היהודית מהאימפריה הרוסית 1875-1924, ירושלים, 2008.
גור אלרואי, "ההגירה היהודית לארץ ישראל ולארצות הברית בראשית המאה העשרים: ניתוח דמוגרפי", מגמות: רבעון למדעי ההתנהגות, 48 (2012).
מרגלית שילה, ‏לשכת המודיעין של שיינקין ביפו, הציונות י"ז, 1993, עמ' 39-69
Alroey, Gur. "Bureaucracy, Agents and Swindlers: Hardships Faced by Emigrants in the Early Twentieth Century", Contemporary Jewry, 19(2003).
.Baines, Dudley. Emigration from Europe: 1815-1930. Cambridge, 1995
.Liebman, Hersch. "Jewish Migrations During The Last Hundred Years", The Jewish People: Past And Present, vol.1, New York, 1946
.Wischnitzer, Mark. To Dwell in Safety: The Story of Jewish Migration since 1800, Philadelphia, 1948
הערות שוליים

1 2 3  גור אלרואי, המהפכה השקטה: ההגירה היהודית מהאימפריה הרוסית 1875-1924, ירושלים, 2008, עמ' 9-21, 55-56
1 2  גור אלרואי, המהפכה השקטה: ההגירה היהודית מהאימפריה הרוסית 1875-1924, ירושלים, 2008, עמ' 133
↑  גור אלרואי, ההגירה היהודית לארץ ישראל ולארצות הברית בראשית המאה ה-20: ניתוח דמוגרפי, מגמות: רבעון למדעי ההתנהגות, 48 (2012), עמ' 463
↑  Liebman Hersch, Jewish Migrations During The Last Hundred Years, The Jewish People: Past And Present, vol.1, New York, 1946
↑  Barbara Anderson, Human Fertility in Russia Since the Nineteenth Century, New Jersey, 1979, עמ' 3-14
↑  גור אלרואי, המהפכה השקטה: ההגירה היהודית מהאימפריה הרוסית 1875-1924, ירושלים, 2008, עמ' 36
↑  Malcom E. Falkus, Industrialisation of Russia: 1700-1914, London, 1972, עמ' 51
↑  גור אלרואי, המהפכה השקטה: ההגירה היהודית מהאימפריה הרוסית 1875-1924,, ירושלים, 2008, עמ' 41-43
↑  John D. Klier and Shlomo Lambroza, Pogroms: Anti-Jewish Violence in Modern Russian History, New York, 1992
↑  גור אלרואי, המהפכה השקטה: ההגירה היהודית מהאימפריה הרוסית 1875-1924, ירושלים, 2008, עמ' 21
↑  גור אלרואי, ההגירה היהודית לארץ ישראל ולארצות הברית בראשית המאה העשרים: ניתוח דמוגרפי, מגמות: רבעון למדעי ההתנהגות, 48 (2012), עמ' 463
↑  Dudley Baines, Emigration from Europe: 1815-1930, Cambridge, 1995, עמ' 8
↑  גור אלרואי, "", , עמ' 463, ההגירה היהודית לארץ ישראל ולארצות הברית בראשית המאה העשרים: ניתוח דמוגרפי, מגמות: רבעון למדעי ההתנהגות, 48 (2012), עמ' 464
1 2 3 4  מרגלית שילה, לשכת המודיעין של שיינקין ביפו, הציונות י"ז (1993), עמ' 40-45
↑  הצפירה, י"ב בשבט תרס"ה (18.1.1905)
↑  גור אלרואי, המהפכה השקטה: ההגירה היהודית מהאימפריה הרוסית 1875-1924, ירושלים, 2008, עמ' 9-17
↑  ציפי אלדר, גם הם היו בין העושים במלאכה: חברת יק"א 1900–1924 – ראיה מחודשת, במכללה, 3-4 (1993), עמ' 39-40
↑  ארכיון יאנובסקי, אצ"מ, Emigration, A156, תיק 26, עמ' 4
↑  הטעות במקור
↑  גור אלרואי, המהפכה השקטה: ההגירה היהודית מהאימפריה הרוסית 1875-1924, ירושלים, 2008, עמ' 136-138
1 2 3  גור אלרואי, המהפכה השקטה: ההגירה היהודית מהאימפריה הרוסית 1875-1924, ירושלים, 2008, עמ' 139-142
↑  גור אלרואי, המהפכה השקטה: ההגירה היהודית מהאימפריה הרוסית 1875-1924, ירושלים, 2008, עמ' 146-148
↑  גור אלרואי, המהפכה השקטה: ההגירה היהודית מהאימפריה הרוסית 1875-1924, ירושלים, 2008, עמ' 19
↑  גור אלרואי, המהפכה השקטה: ההגירה היהודית מהאימפריה הרוסית 1875-1924, ירושלים, 2008, עמ' 145
גלוית שנה טובה מתחילת המאה ה-20 בה מהגרים יהודים מרוסיה לבושים בלבוש מסורתי עם מטלטליהם בוהים בקרובי משפחתם האמריקאים הקוראים להם לעבור לארצות הברית. קרוב לשני מיליון יהודים היגרו לארצות הברית בין השנים 1881 - 1924.
מייסד יק"א, הברון מוריס דה-הירש
מפת תחום המושב
Everything I Thought It Was

Everything I Thought It Was הוא אלבום האולפן השישי של הזמר-יוצר האמריקאי ג'סטין טימברלייק. האלבום יצא תחת הוצאת RCA רקורדס ב-15 במרץ 2024. האלבום כולל הופעות אורח של פיירבוי DML, טוב נוויגווי (אנ'), והלהקה של טימברלייק, אן סינק. את הפקת האלבום עשו טימברלייק עצמו, דנג'ה, אנחל לופז, פדריקו וינדבר, קלווין האריס, טימבלנד, לואי בל, סירקט, ראיין טדר, אנדרו דה רוברטס ורוב נוקס. לאלבום קדמו שני סינגלים, "Selfish" ו-"No Angels", והסינגל השיווקי "Drown". הוא משמש כהמשך לאלבום הקודם שלו, Man of the Woods שיצא בשנת 2018.
Everything I Thought It Was הופיע לראשונה במקום הרביעי במצעד "בילבורד 200", ובכך היה לאלבום השישי של טימברלייק שמופיע ברציפות בחמישייה הפותחת בארצות הברית, בעוד הסינגל המוביל "Selfish" הגיע ל-20 המקומות הראשונים במצעד "בילבורד הוט 100". לקידום האלבום, טימברלייק ייצא לסיבוב ההופעות השביעי שלו, The Forget Tomorrow World Tour באפריל 2024.
רקע וקידום

בשנת 2018, טימברלייק הוציא את Man of the Woods, שחרג מהסגנון הטיפוסי שלו על ידי שילוב אלמנטים של אמריקנה, פולק וקאנטרי. עם זאת, אלבום זה זכה לביקורות מעורבות.
ביולי 2022, קלווין האריס הכריז בטוויטר על הסינגל השלישי מאלבומו Funk Wav Bounces Vol. 2 בשם "Stay With Me", בהשתתפות הלסי, טימברלייק ופארל. הרצועה יצאה ב-15 ביולי.
ביולי 2023, הבלדה "ICU" של קוקו ג'ונס קיבלה רמיקס בהשתתפות טימברלייק, כמעט תשעה חודשים לאחר צאתה הראשונית. בספטמבר של אותה השנה, טימברלייק התאחד עם חבריו ללהקת אן סינק בספטמבר עבור השיר "Better Place", המופיע בסרט האנימציה "טרולים 3: הקול טוב", המציין את שיתוף הפעולה הראשון שלהם מזה 20 שנה. בנוסף, טימברלייק התאחד עם טימבלנד ונלי פורטדו בסינגל "Keep Going Up", ורמז על שיתוף פעולה עתידי באלבום. בנובמבר של אותה השנה, ג'ונגקוק, חבר בלהקת ה-קיי-פופ BTS, הפתיע את מעריציו עם ההכרזה על שיתוף פעולה חדש עם טימברלייק ברמיקס לסינגל שלו "3D", שיצא ב-24 בנובמבר 2023.
ב-19 בינואר 2024, טימברלייק, במהלך הופעה בתיאטרון אורפיאום בעיר הולדתו, ממפיס, טנסי, הציג לראשונה שיר חדש בשם "Selfish" והציג טיזר של רצועה נוספת בשם "Angels", כשהמעריצים תיעדו ושיתפו את הרגע במדיה החברתית. השיר מציין את חומרי הסולו הראשונים שלו מאז 2018. בעקבות ההופעה, טימברלייק שיתף טיזרים ברשתות החברתיות של הפרויקט העתידי שלו, אלבום ששמו Everything I Thought It Was, הכולל קריינות של בניסיו דל טורו. טימברלייק רמז על תאריך יציאה של ה-25 בינואר ל-"Selfish", ממש לפני ההופעה המתוכננת שלו בסאטרדיי נייט לייב. ספקולציות עלו מפוסטים סתמיים במדיה החברתית של טימברלייק, כולל סרטון טיקטוק שבו ספר עד שש ורמז על אלבום האולפן השישי שלו. דיווחים מבילבורד ו-TMZ הצביעו על כך שצוות הניהול של טימברלייק הגיש בקשות לסימנים מסחריים עבור ביטויים הקשורים לאלבום.
ב-26 בינואר 2024 טימברלייק הכריז על סיבוב ההופעות הראשון שלו מזה חמש שנים, ששמו "Forget Tomorrow World Tour", זמן קצר לאחר שהודיע על קאמבק בתוכנית האירוח טונייט שואו עם ג'ימי פאלון יום קודם לכן. סיבוב ההופעות יכלול 22 מופעים בצפון אמריקה, החל מ-29 באפריל בוונקובר.
הרכב

האלבום מסמן שינוי מיצירותיו הקודמות של טימברלייק ומגיע לנוף תרבותי אחר. האלבום כולל שילוב של בלדות וקטעי פופ-פאנק. המעבר של טימברלייק להיות אב ובעל ניכר בנושאי האלבום, הסובבים סביב זוגיות מוצלחת.
שיתופי פעולה עם השותף הוותיק טימבלנד קיימים במספר רצועות.
הסינגל הראשון מתוך האלבום, "Selfish", מציג את סגנון ה-R&B המוכר של טימברלייק, עם מילים המבטאות קנאה ותשוקה.
ביצועים מסחריים

האלבום נכנס הישר למקום הרביעי במצעד בילבורד 200 עם מכירת 67,000 יחידות שקולות לאלבום.
הפצה

הוצאת האלבום כללה גרסאות ויניל מרובות, ערכות תקליטורים מעוצבות ותקליטורים סטנדרטיים.
רשימת רצועות

| מס' | שם | כותב(ים) | מפיק(ים) | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Memphis  | ג'סטין טימברלייק, קניון דיקסון ופלויד נתניאל הילס | ג'סטין טימברלייק ודנג'ה | 4:29 |
| 2. | F**kin' Up The Disco  | ג'סטין טימברלייק, אנחל לופז, פדריקו וינדבר ואדם ריצ'רד ויילס | ג'סטין טימברלייק, אנחל לופז, פדריקו וינדבר וקלווין האריס | 4:22 |
| 3. | No Angels  | ג'סטין טימברלייק, אנחל לופז, פדריקו וינדבר ואדם ריצ'רד ויילס | ג'סטין טימברלייק, אנחל לופז, פדריקו וינדבר וקלווין האריס | 3:28 |
| 4. | Play  | ג'סטין טימברלייק, ראיין טדר, מייקל פולק, פלויד נתניאל הילס, פדריקו וינדבר, זאק סקלטון ואנדרו דה רוברטס | ג'סטין טימברלייק, ראיין טדר, פדריקו וינדבר, דנג'ה ואנדרו דה רוברטס | 2:51 |
| 5. | Technicolor  | ג'סטין טימברלייק, טימות'י מוזלי, קניון דיקסון, אנחל לופז, פדריקו וינדבר, לארנס דופסון וריו רוט | ג'סטין טימברלייק, טימבלנד, אנחל לופז ופדריקו וינדבר | 7:17 |
| 6. | Drown  | ג'סטין טימברלייק, איימי אלן, הנרי וולטר, לואי בל וקניון דיקסון | ג'סטין טימברלייק, לואי בל וסירקט | 4:20 |
| 7. | Liar (בהשתתפות פיירבוי DML)   | ג'סטין טימברלייק, אדדמולה אדפולהאן, קניון דיקסון, פלויד נתניאל הילס, אטיה בוגס ואיימי אלן | ג'סטין טימברלייק ודנג'ה | 3:26 |
| 8. | Infinity Sex  | ג'סטין טימברלייק, אנחל לופז, טימות'י מוזלי, פדריקו וינדבר, ג'יימס פאנטלרוי ואדם ריצ'רד ויילס | ג'סטין טימברלייק, טימבלנד, פדריקו וינדבר וקלווין האריס | 3:49 |
| 9. | Love & War  | ג'סטין טימברלייק, קניון דיקסון, אנחל לופז, טימות'י מוזלי, פדריקו וינדבר ולארנס דופסון | ג'סטין טימברלייק, טימבלנד, אנחל לופז ופדריקו וינדבר | 3:34 |
| 10. | Sanctified (בהשתתפות טוב נוויגווי)   | ג'סטין טימברלייק, טובצ'וקוו נוויגווי, קניון דיקסון, רובין טדרוס ופלויד נתניאל הילס | ג'סטין טימברלייק, דנג'ה ורוב נוקס | 5:11 |
| 11. | My Favorite Drug  | ג'סטין טימברלייק, לואי בל, הנרי וולטר, ת'רון תומאס, איימי אלן ודאגלס פורד | ג'סטין טימברלייק, לואי בל וסירקט | 5:01 |
| 12. | Flame  | ג'סטין טימברלייק, קניון דיקסון, פלויד נתניאל הילס, רובין טדרוס ואליוט אייבס | ג'סטין טימברלייק, דנג'ה ורוב נוקס | 5:41 |
| 13. | Imagination  | ג'סטין טימברלייק, לואי בל, הנרי וולטר, ת'רון תומאס, איימי אלן ולארנס דופסון | ג'סטין טימברלייק, סירקט ולואי בל | 3:16 |
| 14. | What Lovers Do  | ג'סטין טימברלייק, קניון דיקסון, טימות'י מוזלי, אנחל לופז, פדריקו וינדבר ולארנס דופסון | ג'סטין טימברלייק, טימבלנד, אנחל לופז ופדריקו וינדבר | 3:42 |
| 15. | Selfish  | ג'סטין טימברלייק, איימי אלן, הנרי וולטר, לואי בל ות'רון תומאס | ג'סטין טימברלייק, לואי בל וסירקט | 3:49 |
| 16. | Alone  | ג'סטין טימברלייק, קניון דיקסון, פלויד נתניאל הילס | ג'סטין טימברלייק ודנג'ה | 3:36 |
| 17. | Paradise (בהשתתפות אן סינק)   | ג'סטין טימברלייק, קניון דיקסון, אנחל לופז, טימות'י מוזלי ופדריקו וינדבר | ג'סטין טימברלייק, טימבלנד, אנחל לופז ופדריקו וינדבר | 4:26 |
| 18. | Conditions  | ג'סטין טימברלייק, קניון דיקסון, לואי בל, הנרי וולטר, ת'רון תומאס ואיימי אלן | ג'סטין טימברלייק, לואי בל וסירקט | 4:36 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 76:54 |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 7 |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 23 |
|  איטליה | מצעד האלבומים האיטלקי | 41 |
|  אירלנד | מצעד האלבומים האירי | 48 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 4  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 5 |
|  דנמרק | היטליסטן | 13 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 3 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 5 |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 6 |
|  יפן | מצעד האלבומים הדיגיטליים היפני | 16 |
|  יפן | מצעד האלבומים החמים היפני | 47 |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 25 |
|  ספרד | PROMUSICAE | 24 |
|  סקוטלנד | מצעד האלבומים הסקוטי | 12 |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 3 |
|  צרפת | SNEP | 19 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 17 |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 37 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 5 |
רנה הירשלר

| --- | --- |

 לידה:  8 באוקטובר 1905 מרסיי, צרפת 
 נרצח:  3 במרץ 1945 (בגיל 39) אבנזה, אוסטריה 
 מדינה:  צרפת 
 השכלה:  בית המדרש הרבני של צרפת 
 תקופת הפעילות:  ? – 3 במרץ 1945 
 בן או בת זוג:  סימון הירשלר 
 צאצאים:  אלן הירשלר 
 
 תפקידים נוספים:  הרב הראשי של שטרסבורג 
 
 פרסים והוקרה:  מדליית הרזיסטנס 
 
רנה הירשלר (בצרפתית: René Hirschler; 8 באוקטובר 1905, ט' בתשרי ה'תרס"ו - מרץ 1945) היה הרב הראשי של שטרסבורג, שהיה בעל תפקיד מרכזי בסיוע ליהודים במחנות מעצר בצרפת הכבושה.
את רוב חייו הקדיש הירשלר עבור קידום הציונות והיהודים בחיי החברה, והקמת ארגונים המסייעים ליהודים במחנות.
ביוגרפיה

רנה הירשלר נולד במרסיי שבצרפת, לראול הירשלר אשר היה החזן האחראי על בית כנסת במרסיי. בנעוריו, הכיר את סימון לוי, שתהפוך לאשתו בשנת 1933. לזוג נולדו שלושה ילדים: מרים, ג'סליין ואלן.
בגיל צעיר החל בקריירה רבנית, ובשנת 1929 (בגיל 23), הפך לרב בעיר מילוז. בשנת 1931 הקים את העיתון "קדימה", שיועד לבני נוער וקידם מעורבות גדולה יותר של יהודים בחברה הצרפתית. בשנת 1939 מונה לרבה הראשי של שטרסבורג ובס-ריין, לאחר כיבוש צרפת בידי הנאצים הפך לאחד מראשי הסעד היהודי במשטר וישי.
אשתו, סימון לוי, הייתה שותפה בפעילויות רבות. כך, למשל, איירה בעיתון 'קדימה'.
כאשר החל מעצר של יהודים וריכוזם במחנות בצרפת, מונה הירשלר למזכיר כללי במחנות המעצר, והיה שותף בהקמת ועדת העבודה המרכזית במרסיי. לאחר מכן, בעיר גרונבל, הירשלר השתתף בהקמת מרכז תיעוד יהודי.
יחד עם הרב הראשי של חבל הריין העליון, עשה הכל כדי לשמור על המוסדות הדתיים של היהדות האלזסית.
הירשלר הצליח להוציא רבים מיהודי המחוז מרשימות גירוש ומהמחנות שמהם גורשו למחנות ההשמדה, והעביר אותם להוספיס (מרכז לטיפול רפואי).
בסוף שנת 1941 מקס היימנס, לעתיד נשיא חברת התעופה אייר פראנס, ביקש ליצור עם הירשלר קשר על מנת להבריח חזרה לבריטניה עשרה קצינים אנגליים שהוצנחו לצרפת ונכלאו שם. הירשלר וסייע להם לברוח. באותו זמן, אשתו, סימון לוי, ריכזה את הפעילות לאימוץ ילדים יהודים מהגטו. באותה תקופה, הירשלר הקים בדרום צרפת את Aumônerie Général Israélit ('מוסד הצדקה היהודי הכללי'). לאחר הקמתו של הגוף, לא פעם אחת נמצאו חילוקי דעות בין הירשלר לבין הגוף המרכזי של יהודי צרפת, האחראי על קבלת החלטות ביצועיות, בעיקר סביב מידת הציות לשלטונות גרמניה ולממשלת וישי.
ב-22 בדצמבר 1943 נאסר הירשלר וכעבור כחודש גורש לאשוויץ, יחד עם אשתו. שם נספו שניהם. ילדיהם נשלחו עם פרוץ המלחמה להסתתר בבית סבתם בפריז. אלן הירשלר כתב אחרי המלחמה ספר על אביו .
אותות, פרסים והנצחה

לאחר הוצאתו לאור של עיתון "קדימה", הירשלר זכה לאהדה רבה מקרב בני הנוער היהודים מאלזס.
ולאחר מותו הוענקה לו מדליית התנגדות על הברחתם של עשרה קצינים אנגליים.
ב-1 באפריל 1962, העיר שטרסבורג קראה לרחוב הפועל מול בית הכנסת השלום, "רחוב הרב רנה-הירשלר הגדול".
ב-9 באוקטובר 2016, בעיר מולהאוס, בעיירה מילוז, שהיה הרב מ-1929 ל-1939, הוצב לוח לזכרו של רנה הירשלר, כמו גם של אשתו, סימון.
הערות שוליים

↑  יד ושם, הירשלר, רנה (1905–1944), באתר יד ושם, ‏17/2/2020
↑  Alain HIRSCHLER, Simone HIRSCHLER
↑  אודות השואה, באתר יד ושם, ‏10.2.2020
↑  Alain Hirschler, René Hirschler mon père Alain Hirschler, יהדות אלזס ולורן, ‏10.2.2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007355408905171  SUDOC: 19546009X  VIAF: 6591147605372157760002   WorldCat (עם VIAF): 6591147605372157760002