הכלה והשתלבות בחינוך
השלכות הרפורמה

ביוני 2023, חמש שנים לאחר תחילת יישום הרפורמה, פורסמו תוצאותיו של מחקר מקיף של ראמ"ה שמטרתו להעריך את מהלך ההכלה וההשתלבות במערכת החינוך בישראל.
מסקנות מרכזיות
בקרב מורים, מנהלים ואנשי מקצוע נמצאה ירידה בתמיכה בתוכנית ההכלה. אף שישנה הזדהות עם ערכי ההכלה, קיימים קשיים רבים ביישומה.
מצוין כי מעבר מהוראה פרונטלית להוראה מותאמת אישית היא משימה חיונית להצלחת ההכלה וכי יש להכשיר את המורים ולתת להם את הכלים והמשאבים הדרושים לביצוע שינוי זה.
במסמך המפרט את תוצאות המחקר, מתוארת תחושת תסכול מתמשכת אצל המורים, הנובעת מהקושי בהתמודדות עם תלמידים מאתגרים. מתואר קושי הנובע בין היתר מגודל הכיתות, מחסור במשאבים ותמיכה, חוסר זמן להכנה ופיתוח תכנים חוסר הכשרה מתאימה למורים, עומס הרב המוטל על המורים ותחושת חוסר מסוגלות. העומס הרב מקשה על המורים לתת מענה אישי לכל תלמיד, ובמיוחד לתלמידים עם צרכים מיוחדים. מורים רבים חווים תחושת חוסר מסוגלות להתמודד עם שילוב תלמידים עם צרכים מיוחדים, במיוחד במקרים של מוגבלויות מורכבות או התנהגות מאתגרת. הסתמכות יתר על רצון ההורים בהחלטות הוועדות, עלולה לייצר מתח בין מורים להורים. במקרים בהם הורים דוחפים לשילוב "בכל מחיר" ללא התחשבות בדעה המקצועית של צוות ההוראה, עשוי להיווצר קונפליקט שפוגע בתפקוד הכיתה וברווחתם של התלמידים.
עוד מזכיר הדו"ח אתגרים עבור התלמידים: העומס על המורים, קושי בהוראה דיפרנציאלית וחוסר במענים מותאמים אישית, מובילים לעיתים להתרחבות פערים לימודיים. תלמידים עם צרכים מיוחדים עלולים להישאר מאחור ולא לממש את הפוטנציאל הלימודי שלהם, ואילו תלמידים אחרים עלולים להיפגע מקצב הלימוד האיטי יותר או מהפרעות לימודיות. קושי רגשי וחברתי: למרות ההדגשה על החשיבות החברתית של ההכלה, תלמידים עם צרכים מיוחדים עלולים להתקשות בהשתלבות החברתית בכיתה. ייתכן שיחוו דחייה, בידוד, קושי בתקשורת עם חבריהם, או תחושת שוני. תהליך ההכלה עלול להיות מלווה בקשיים רגשיים עבור תלמידים עם צרכים מיוחדים. ייתכן שיחוו תסכול, כעס, עצב, או ירידה בביטחון העצמי.
המסמך מדגיש כי הצלחת ההכלה תלויה בראש ובראשונה ביכולת של מערכת החינוך לתמוך במורים ולתת להם את המשאבים והכלים הדרושים. הוא מציין כי הכשרת מורים מתאימה, צמצום גודל הכיתות, תמיכה פדגוגית ופסיכולוגית לצוותי החינוך והקצאה נכונה של משאבים למימון מענים מותאמים אישית הם תנאים הכרחיים להצלחת תהליך ההכלה ולרווחתם של כל תלמידי הכיתה.
עוד הומלץ במחקר על תיקון החוק הקיים. מטרת תיקון החוק היא להבטיח שהחלטות הוועדות יתקבלו על סמך שיקולים מקצועיים בלבד, ושטובת הילד תהיה עומדת למעלה מכל שיקול אחר. על התיקון לכלול שינוי בנוגע להשפעת רצון ההורים ומעורבות גורמים אחרים בהחלטות הוועדות. החוק הנוכחי מקנה להורים משקל מכריע בהחלטה על שילוב ילדם. לעיתים הורים דוחפים לשילוב "בכל מחיר", גם במקרים בהם הדבר פוגע בטובת הילד או פוגע בתפקוד הכיתה. בנוסף להגבלת השפעת ההורים על התיקון בחוק להוביל גם לצמצום המעורבות של גורמים בעלי אינטרסים בהחלטות הוועדות, להגדיר הגדרה ברורה של הקריטריונים לזכאות ולהגביל את השימוש ב"מסלולים עוקפים". הדו"ח ממליץ על שיפור תהליכי העבודה של הוועדות ועל סגירת "הפרצות" הקיימות במודל הנוכחי. על פי הדו"ח, כיום החלטות הוועדות מושפעות לעיתים משיקולים זרים הקשורים למשאבים של המוסד, הרשות, או המתי"א. לדוגמה: הפניית תלמידים לחינוך מיוחד על מנת להגיע למכסת תלמידים לפתיחת כיתת חינוך מיוחד, או העדפת שיבוץ בחינוך מיוחד בשל הפער במשאבים בין שתי המסגרות. פרצה נוספת במודל הוועדות הנוכחי הוא שימוש ההורים בהמלצות פסיכיאטרים כ"מסלול עוקף". לעיתים חוות דעת זו ניתנת ללא צורך מובהק, ובכך המשאבים לא בהכרח ממוצים לטובת הכלה מיטבית.
הדו"ח מציין כי בנוסף לתיקון החוק, יש צורך בשינויים מערכתיים ותפיסתיים. הכשרת מורים מתאימה, שיפור סביבת העבודה בכיתות, ותמיכה מספקת לצוותי החינוך הם תנאים הכרחיים להצלחת ההכלה וההשתלבות.
עוד מומלץ לבחון בחינה מחודשת של חלוקת המשאבים באופן המונע מצב בו ההכלה נתפסת כאופציה החוסכת משאבים. ולהעביר משאבים לתמיכה בהכלה בכיתות הרגילות, ולא רק למסגרות החינוך המיוחד. להרחיב את המעגל של המורים המשתתפים במהלך ההכלה.
המחקר אף מציין את הצורך להעריך את הצלחת ההכלה בהתבסס על נקודת מבט התלמידים, ולא רק על דיווחי המורים.
סקירת השלכות הרפורמה על ידי מרכז המידע והמחקר של הכנסת מיוני 2023 הציגה את מסקנות המחקר וכן ביקורת על הרפורמה מצד גורמי מקצוע רבים, שעלתה בדיוני ועדת החינוך על תיקון מס' 11 לחוק החינוך המיוחד. בדיוני הוועדה הוזכר כי נכון לשנת הלימודים 2022/23 כ-60% מהתלמידים בעלי מוגבלויות משולבים בחינוך הרגיל וכי שיעור זה כמעט ולא השתנה בעשור האחרון. הביקורת התמקדה בעיקר בהשפעת הרפורמה על תלמידי החינוך המיוחד המשולבים בחינוך הרגיל. צוין כי היקף השירותים הניתנים לתלמידים המשולבים במסגרות רגילות לוקה בחסר בהשוואה לתלמידים הלומדים במסגרות החינוך המיוחד, בשל מחסור בסייעות ובמטפלים פרא-רפואיים. הודגש קיום קושי של בתי הספר לספק את המענים הדרושים. עלתה ביקורת על כך שתלמידים הזכאים לסל מוסדי לעיתים לא מקבלים את מלוא השעות להן הם זכאים וכי הם נמצאים בעדיפות נמוכה יותר בהשוואה לתלמידים הזכאים לסל אישי (רק כרבע מהתלמידים המשולבים זכאים לסל אישי).עוד הוזכר שכמעט כל התלמידים בעלי המוגבלות הם ברמת מוגבלות נמוכה או נמוכה-בינונית(כ-90%). רמות מוגבלות אלו מצריכות עזרה משמעותית.