stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זכויות להט"ב בקוסובו
תנאי החיים > תנועות להט"ביות בקוסובו

ישנם כיום כמה ארגונים מקומיים שפועלים עבור קידום זכויות להט"ב בקוסובו. בין הבולטים ניתן למנות את המרכז לשוויון וחירות (CEL; באלבנית: Qendra për Barazi dhe Liri), המרכז לפיתוח קבוצות חברתיות (CSGD; באלבנית: Qendra për Zhvillimin e Grupeve Shoqërore), והמרכז לשחרור חברתי (QESh; באלבנית: Qendra për Emancipim Shoqëror).
טבלת סיכום

| קריטריון> מעמדם של הומוסקסואלים ושל לסביות בחוק | כן / לא> מעמדם של הומוסקסואלים ושל לסביות בחוק | כן / לא> מעמדם של הומוסקסואלים ושל לסביות בחוק | הערות> מעמדם של הומוסקסואלים ושל לסביות בחוק |
| --- | --- | --- | --- |
| הומוסקסואליות ולסביוּת חוקיות |  |  | משנת 1994 |
| גיל ההסכמה שווה |  |  | משנת 2004 |
הומוסקסואליות אינה מסווגת כהפרעה נפשית: 
הכרה בזוגיות חד־מינית
הכרה בנישואי חוזה: 
הכרה בזוגיות רשומה: 
הכרה בנישואים חד־מיניים: 
אימוץ והורות
| התרת אימוץ ללהט"בים יחידים |  |  | חוקי עבור כל היחידים ללא קשר לנטייה המינית |
התרת אימוץ ילד של בן או בת הזוג: 
התרת אימוץ לזוגות חד־מיניים: 
הכרה בהורות משותפת בתעודות הלידה של ילדים של זוגות חד־מיניים: 
גישה להפריה חוץ־גופית עבור זוגות לסביות: 
| התרת פונדקאות לזוגות הומוסקסואלים |  |  | לא חוקי עבור כל הזוגות ללא קשר לנטייה המינית |
טרנסג'נדריות ושינוי מגדר
מתן אפשרות לשינוי המגדר במסמכים ממשלתיים: 
הכרה במגדר שלישי במסמכים ממשלתיים: 
מניעת התערבויות רפואיות במינם הביולוגי של ילדים המוגדרים כאינטרסקס: 
טרנסג'נדריות אינה מסווגת כהפרעה נפשית: 
הגנה מפני אפליה
|  | על רקע נטייה מינית | על רקע זהות מגדרית |  |
| חוקים נגד אפליה במקומות עבודה |  |  | על רקע נטייה מינית משנת 2004 על רקע זהות מגדרית משנת 2015 |
| חוקים נגד אפליה באספקת מוצרים ושירותים |  |  | על רקע נטייה מינית משנת 2004 על רקע זהות מגדרית משנת 2015 |
| חוקים נגד אפליה בכל התחומים (כולל אפליה בלתי ישירה והסתה) |  |  | על רקע נטייה מינית משנת 2004 על רקע זהות מגדרית משנת 2015 |
הגנה מפני אלימות
|  | על רקע נטייה מינית | על רקע זהות מגדרית |  |
שונות
להט"בים מורשים לשרת בצבא: 
טיפולי המרה אסורים עבור קטינים: 
גברים המקיימים יחסי מין עם גברים מורשים לתרום דם:
טור דה לה פרובאנס

| --- | --- |
 מדינות:  צרפת צרפת
 חודש:  פברואר
 משך:  4 ימים
 היסטוריה
 התקיים לראשונה:  2016
 מרוצים עד כה:  7
 מנצח ראשון:  צרפת תומא ווקלר
 מנצח אחרון:  קולומביה נאירו קינטנה
 שנת מרוץ אחרונה:  2022
 
הטור דה לה פרובאנס הוא מרוץ אופני כביש שמתקיים בצרפת מאז 2016, אז ניצח בו תומא ווקלר (אנ') הצרפתי. המרוץ הוא בדרג 2.Pro וחלק מסבב המרוצים של ה-UCI ProSeries, שהוא הדרג השני הכי גבוה בענף אופני הכביש אחרי UCI World Tour.
היסטוריה

המרוץ מאורגן על ידי חברת "לה פרובאנס" הצרפתית. המהדורה הראשונה התקיימה ב-2016, אז ניצח בה תומא ווקלר (אנ') מקבוצת דיירקט אנרז'י, כשפרננדו גאביריה מנצח את קטגוריית הנקודות, פטר ואקוץ' (אנ') את קטגוריית הרוכב הצעיר ורמי די גרגוריו (אנ') מנצח את קטגוריית ההרים.
מנצחים > כללי

| שנה | רוכב | קבוצה |
| --- | --- | --- |
| 2016 | צרפת תומא ווקלר | דיירקט אנרז'י |
| 2017 | אוסטרליה רוהאן דניס | BMC Racing Team |
| 2018 | צרפת אלכסנדר ג'נייה | AG2R La Mondiale |
| 2019 | ספרד גורקה איזאגירה | אסטנה |
| 2020 | קולומביה נאירו קינטנה | ארקאה–סאמסיק |
| 2021 | קולומביה איוואן סוסה | אינאוס גרנדיירס |
| 2022 | קולומביה נאירו קינטנה | ארקאה–סאמסיק |
מנצחים > קטגוריית הנקודות

| שנה | רוכב | קבוצה |
| --- | --- | --- |
| 2016 | קולומביה פרננדו גאביריה | אטיקס קוויק-סטפ |
| 2017 | אוסטרליה רוהאן דניס | BMC Racing Team |
| 2018 | צרפת כריסטוף לאפורט | קופידיס |
| 2019 | אוסטרליה סיימון קלארק | EF Pro Cycling |
| 2020 | קזחסטן אלכסיי לוצנקו | אסטנה |
| 2021 | איטליה דווידה בלריני | דקונינק קוויק-סטפ |
| 2022 | צרפת ז'וליאן אלאפיליפ | דקונינק קוויק-סטפ |
מנצחים > קטגוריית ההרים

| שנה | רוכב | קבוצה |
| --- | --- | --- |
| 2016 | צרפת רמי די גרגוריו | דלקו מארסיי פרובנס |
| 2017 | סלובניה יאן פולאנץ | יו. איי. אי. אמירטס |
| 2018 | ספרד דייגו פבלו סביליה | פולרטק–קומטה |
| 2019 | צרפת ליליאן קאלמז'אן | דיירקט אנרז'י |
| 2020 | גרמניה יונאס קוך | CCC |
| 2021 | איטליה פיליפו קונצ'ה | לוטו–סודאל |
| 2022 | קולומביה נאירו קינטנה | ארקאה–סאמסיק |
מנצחים > קטגוריית הרוכב הצעיר

| שנה | רוכב | קבוצה |
| --- | --- | --- |
| 2016 | צ'כיה פטר ואקוץ' | אטיקס קוויק-סטפ |
| 2017 | צרפת לאו וינסנט | Groupama - FDJ |
| 2018 | צרפת מת'יאס לה טורנייה | קופידיס |
| 2019 | צרפת דויד גאודו | Groupama - FDJ |
| 2020 | רוסיה אלכסנדר ולאסוב | אסטנה–פרמייר טק |
| 2021 | קולומביה איוואן סוסה | אינאוס גרנדיירס |
| 2022 | דנמרק מטיאס סקיילמוסה ינסן | טרק-סגפרדו |
יחסי אזרבייג'ן–תאילנד

| יחסי אזרבייג'ן–תאילנד |
| --- | --- |
אזרבייג'ן: תאילנד


אזרבייג'ן: תאילנד
שטח (בקילומטר רבוע)
86,600: 513,120
אוכלוסייה
10,351,953: 71,655,872
תמ"ג (במיליוני דולרים)
72,356: 514,945
תמ"ג לנפש (בדולרים)
6,990: 7,186
משטר
רפובליקה: מונרכיה (בפועל משטר צבאי)

יחסי אזרבייג'ן–תאילנד הם היחסים הדו-צדדיים בין הרפובליקה של אזרבייג'ן לממלכת תאילנד.
יחסים דיפלומטיים

היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו ב-7 ביולי 1992.
יחסים בין פרלמנטריים

קבוצת עבודה עבור היחסים הבין-פרלמנטריים אזרבייג'ן–תאילנד פועלת במילי מג'ליס של אזרבייג'ן. קבוצת עבודה זו הוקמה ב-13 בדצמבר 2005, ורוף אלייב היה הראשון שעמד בראשותה. מאז 4 במרץ 2016 אליאגה הוסינוב עומדת בראש קבוצת העבודה.
נציגויות דיפלומטיות

אזרבייג'ן מיוצגת בתאילנד באמצעות שגרירותה בקואלה לומפור, מלזיה.
תאילנד מחזיקה באזרבייג'ן קונסוליה בבאקו.
יחסי אזרבייג'ן–שווייץ

| יחסי אזרבייג'ן–שווייץ |
| --- | --- |
אזרבייג'ן: שווייץ


אזרבייג'ן: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
86,600: 41,277
אוכלוסייה
10,351,953: 8,933,409
תמ"ג (במיליוני דולרים)
72,356: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
6,990: 99,060
משטר
רפובליקה: רפובליקה קונפדרטיבית

נשיאת שווייץ סימונטה סומרוגה נפגשת עם נשיא אזרבייג'ן אילהם אלייב בשולי הפורום הכלכלי העולמי בדאבוס שבשווייץ, ינואר 2020
יחסי אזרבייג'ן–שווייץ הם היחסים הדו-צדדיים שבין הרפובליקה של אזרבייג'ן לבין הקונפדרציה השווייצרית.
שתי המדינות הן חברות במועצת אירופה ובארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה.
שיתוף פעולה כלכלי

בנובמבר 1998 שתי המדינות הסכימו לשפר את קשריהם הכלכלי, והממשלה השווייצרית הסכימה להעניק לאזרבייג'ן זיכוי בסך 50 מיליון דולר.
שווייץ רואה באזרבייג'ן מדינה חשובה לשיתוף פעולה כלכלי. הנשיא האזרי הדגיש את חשיבות הקשרים בין שתי המדינות. הסכם בין ממשלתי בין שתי המדינות נחתם בבאקו באוקטובר 2000.
שר החוץ השווייצרי ביקר באזרבייג'ן בפברואר 2006 ונפגש עם הנשיא האזרי. בפגישתם, הדגישו השניים את חשיבות היחסים ביניהן. במהלך הביקור התמקדו השניים בעיקר בשיתוף פעולה כלכלי, אך השר העלה את סוגיית העימות של אזרבייג'ן עם ארמניה. בעקבות זאת ביקר שר האנרגיה השווייצרי באזרבייג'ן באוקטובר 2007, ולאחר מכן נחתם הסכם אנרגיה בין שתי המדינות.
דגש נוסף היה על היחסים ועל המשך הפיתוח בעת ביקורו של שר החוץ השווייצרי בבאקו במאי 2009. בפגישה זו אמר עמיתו האזרי כי ארצו שמה "חשיבות רבה להגברת שיתוף הפעולה עם שווייץ" והביע תקווה כי הקשרים הדו-צדדיים בין המדינות יגדלו.
האיחוד האירופי

לשווייץ היה חלק בפיתוח הקשרים בין אזרבייג'ן לאיחוד האירופי. שווייץ שימשה "קרקע נייטרלית" עבור פגישות בין פקידים אזרים לנציגים של ארגונים וממשלות מערביות.
יחסים דיפלומטים

אזרבייג'ן מחזיקה בשגרירות בברן. מאידך, שווייץ מחזיקה בשגרירות בבאקו.
יחסי אזרבייג'ן–קניה

| יחסי אזרבייג'ן–קניה |
| --- | --- |
אזרבייג'ן: קניה


אזרבייג'ן: קניה
שטח (בקילומטר רבוע)
86,600: 580,367
אוכלוסייה
10,351,953: 56,708,094
תמ"ג (במיליוני דולרים)
72,356: 107,441
תמ"ג לנפש (בדולרים)
6,990: 1,895
משטר
רפובליקה
שגרירים
אלמן אבדולייב: 
נשיא אזרבייג'ן אילהם אלייב נפגש עם מזכיר הקבינט הראשי של קניה מוסאילה מודאוואדי (אנ') בשולי פסגה של המדינות הבלתי-מזדהות בבאקו, 2023
יחסי אזרבייג'ן–קניה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין הרפובליקה של אזרבייג'ן ורפובליקת קניה. היחסים בין שתי המדינות כוללים תיירות, מדע, חינוך ועוד.
היחסים הדיפלומטיים

ביוני 2004, אזרבייג'ן וקניה חתמו על הסכם והחלו את היחסים בין המדינות.
השגריר האזרי לקניה הוא אלמן אבדולייב.
ביקורים רמי דרג > ביקורים רמי דרג מקניה לאזרבייג'ן

ב-29 ביוני 2012 אידה אודינגה, רעייתו של ראש ממשלת קניה באותה תקופה ראילה אודינגה, ביקרה בבאקו.
ב-5 עד ה-6 במאי 2017, שר הספורט, התרבות והאמנות ביקר באזרבייג'ן.
שיתוף פעולה כלכלי

שיתוף הפעולה הכלכלי בין אזרבייג'ן לקניה מגיע מדי שנה לסחר של מאות אלפי דולרים.
יחסי איחוד האמירויות הערביות – אינדונזיה

| יחסי איחוד האמירויות הערביות – אינדונזיה |
| --- | --- |
איחוד האמירויות הערביות: אינדונזיה


איחוד האמירויות הערביות: אינדונזיה
שטח (בקילומטר רבוע)
83,600: 1,904,569
אוכלוסייה
11,106,647: 284,049,195
תמ"ג (במיליוני דולרים)
504,173: 1,371,171
תמ"ג לנפש (בדולרים)
45,394: 4,827
משטר
מונרכיה חוקתית פדרלית: דמוקרטיה נשיאותית

יחסי איחוד האמירויות הערביות–אינדונזיה (בערבית: العلاقات الإماراتية الإندونيسية, באינדונזית: Hubungan Indonesia dengan Uni Emirat Arab) הם היחסים הדיפלומטים הרשמיים בין איחוד האמירויות הערביות ובין רפובליקת אינדונזיה.
היסטוריה

אינדונזיה הייתה אחת מהמדינות שהכירו בעצמאותה של איחוד האמירויות הערביות. היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין המדינות כוננו בשנת 1976. הנשיא סוהארטו ביקר באיחוד האמירויות הערביות באוקטובר 1977, כשנה לאחר מכן, הוקמה השגרירות האינדונזית באבו דאבי.
נשיא איחוד האמירויות הערביות, זאיד בן סולטאן אאל נהיאן, ביקר באינדונזיה במאי 1990. השגרירות של איחוד האמירויות הערביות הוקמה ב-10 ביוני 1991, מה שגרם לחיזוק הקשרים והיחסים בין המדינות.
יחסים כלכליים

בשנת 2016, שווי הסחורה שיוצאה מאינדונזיה לאיחוד האמירויות הערביות הגיעה לסך 1.85 מיליארד דולר אמריקאי והיא כללה תכשיטים, זהב, סבון, שמן דקלים, מחשבים, חמאת קוקוס, מכוניות, בגדים, נייר טואלט ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מאיחוד האמירויות הערביות לאינדונזיה הגיעה לסך 1.35 מיליארד דולר אמריקאי והיא כללה גזי נפט, נפט מזוקק, אלומיניום גולמי, נייר ממוחזר, זהב, פירות טרופים ועוד.
בשנת 2014, שווי הסחורה שיוצאה מאינדונזיה לאיחוד האמירויות הערביות הגיעה לסך 2.59 מיליארד דולר אמריקאי והיא כללה גומי, בגדים, מחשבים, מזגנים, בטריות, מכוניות, שמן דקלים, מוצרי טקסטיל, חלקי ברזל, סבון ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מאיחוד האמירויות הערביות לאינדונזיה הגיעה לסך 1.69 מיליארד דולר אמריקאי והיא כללה גזי נפט, נפט מזוקק, פירות טרופים, בקבוקי זכוכית, נייר ממוחזר ואלומיניום.
ייצוג

איחוד האמירויות הערביות מיוצגת באינדונזיה על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בג'קרטה, בירת אינדונזיה.
אינדונזיה מיוצגת באיחוד האמירויות הערביות על ידי קונסוליה כללית בדובאי ושגרירות שהיא מחזיקה באבו דאבי, בירת איחוד האמירויות הערביות.
חותרניים

ערך זה עוסק במשפחה של חרקי מים. אם התכוונתם למשפחה Pelecanoididae בסדרת היסעוראים של מחלקת העופות, ראו .
| חותרניים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: פשפשאים
תת־סדרה:: פשפשים
משפחה:: חותרניים
שם מדעי
 Corixidae ‏לייך, 1815
חותרניים (שם מדעי: Corixidae) היא משפחה של פשפשי מים אשר מאכלסים ברכות ונחלים בעלי זרימה איטית. ידועים כ-500 מינים ב-33 סוגים שונים הנפוצים בכל העולם, בישראל כ-20 מינים. מבחינה חיצונית הם מזכירים לעיתים את השטגביים אך בניגוד אליהם שוחים קרוב לקרקע כשגבם פונה מעלה.
לחותרניים יש באופן כללי גוף שטוח באורך של עד 13 מילימטרים, יש להם 4 רגלים אחוריות ארוכות ושתים קדמיות קצרות. הרגלים האחוריות מכוסות בשערות והן מעוצבות בצורת משוטים, מכאן בא השם חותרניים. בקצה שתי הרגלים האמצעיות קבועות ציפורנים שבעזרתן הם נאחזים בקרקע, ובעזרת הרגלים הקדמיות אשר מעוצבות ככפית הם מחפשים חלקיקי רקב צמחי ואצות על הקרקעית אשר מהווים את מזונם העיקרי של רוב סוגי החותרניים, אולם חלק ממיני החותרניים הם טורפים וניזונים גם מזחלי יתושים. כדי לנשום, עולים החותרניים לפני המים, שם הם קולטים בועת אוויר לתוך חלל הנמצא מתחת לכנפיהם.
בזמן החיזור משפשף הזכר את רגליו הקדמיות ומשמיע קולות צרצור חזקים. אחד ממיני החותרנית ידוע כאחד החרקים הרעשנים ביותר בטבע, למרות גודלו, נמדד משמיע קולות בעוצמה של 99.2 דציבלים ששקולים בערך לרעש שמייצרת רכבת תחתית. את הביצים מדביקות הנקבות לצמחים, מקלות או סלעים השקועים תחת המים.
במקסיקו אחדים מהמינים משמשים כמזון לבני אדם ולחיות מחמד.
סוגים המצויים בישראל

תת-משפחה Corixinae
סוג חותרן Corixa
סוג Hesperocorixa
סוג תלומית Sigara
תת-משפחה Micronectinae
סוג חותרנית Micronecta
הערות שוליים

↑  אנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל, כרך 3 – "חרקים", בעריכת יהושע קוגלר, הוצאת משרד הביטחון , עמ' 124
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565387005171  NKC: ph874612
חור בלבנה (שיר)

| --- | --- |
עטיפת הסינגל בגרסת תקליטור
עטיפת הסינגל בגרסת תקליטור
 סינגל בביצוע "רוקפור"
 מתוך האלבום "האיש שראה הכל"
 יצא לאור:  מרץ 1995
 תאריך הקלטה:  1994
 סוגה:  רוק ‏•‏‏ רוק ישראלי
 שפה:  עברית
 אורך:  6:28
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 כתיבה:  ברוך בן יצחק ‏•‏‏ אלי לולאי ‏•‏‏ דני רכט
 לחן:  אלי לולאי ‏•‏‏ ברוך בן יצחק
 גרסאות כיסוי:  אושיק לוי ‏•‏‏ ארקדי דוכין ונופר סלמאן ‏•‏‏ בוסה ‏•‏‏ עדי-קשת כהן ‏•‏‏ ארנון נאור ‏•‏‏ דודו טסה ורוקפור ‏•‏‏ נינט טייב ורוקפור
חור בלבנה הוא שיר של להקת "רוקפור", שיצא לאור כסינגל מתוך אלבומם השני, "האיש שראה הכל". אלי לולאי וברוך בן יצחק הלחינו את השיר, ואת המילים כתבו שניהם בשיתוף דני רכט.
השיר דורג במקום ה־78 ברשימת "500 השירים הישראלים הגדולים בכל הזמנים" שהתפרסמה ב"ידיעות אחרונות" ב־2009. השיר נכלל גם ברשימת "1001 השירים הישראליים האהובים בכל הזמנים" שהרכיבו מוזיקאים ואנשי תעשייה בכירים ב־2015 לכבוד יום העצמאות.
רקע, השראה ויצירה

חרף הצלחתו של אלבום הבכורה של הלהקה, "רשת פרפרים", חברי הלהקה היו מאוד לא מרוצים. הם ראו אותו כ"חלבי", לא מספיק "קוּלי". הגיטריסט אמיר צורף, שהרגיש שהעבודה אינה מספיק טובה, עזב. החברים שנשארו שאפו לעשות משהו "אמיתי" ו"נכון". מבחינת סאונד, הם נשאו את עיניהם לסאונד כדוגמת הסאונד של הלהקות "הסטון רוזס", "Happy Mondays" (אנ') ולהקת "לאב", וגם של להקות ישראליות כמו "כרמלה גרוס ואגנר". בחיפוש אחר מחליף לצורף, המפיק דני רכט הפגיש אותם עם הבסיסט מרק לזר, שהצטרף ללהקה. בן יצחק עבר לעמדת הגיטרה המובילה. בן יצחק ולזר התחילו לחפש את הסאונד המתאים, ולאחר עבודה התחילו "לקבל את הצבע".
ב־1994 חברי הלהקה כבר גרו בתל אביב. ברקע התרחש הגל הראשון של פיגועי ההתאבדות בישראל. במיוחד השפיע הפיגוע בקו 5, שלולאי שמע את הפיצוץ שלו וביקר באתר התרחשותו זמן קצר אחר כך – ”הפחד הזה חלחל, והיום, בהסתכלות לאחור, אני רואה את זה בטקסטים”, סיפר. אירועים נוספים שהתרחשו היו כישלון הפעולה לשחרור נחשון וקסמן ורצח רבין – כל אלה גרמו לאווירת מועקה דחוסה בישראל, והיו גורמים שהשפיעו גם הם על היצירה.
רקע, השראה ויצירה > תהליך היצירה

רגע אישי נתן ללולאי השראה. חמותו חלתה במחלה סופנית, דבר שגרם לאווירה קשה בבית. הוא ישב עם הגיטרה תוך שהוא חושב על "משהו צרפתי": "L'été indien" (אנ') של ז'ו דסאן, ובהשראתו הוא ניגן עד שהגיע לגרעין הראשוני של לחן השיר. ”יצא לי מן... שארל אזנבור כזה”, סיפר. הוא הרגיש ש"יש פה משהו" ונתן את החומר לבן ברוך וללזר, שהתלהבו שניהם. ”הייתה לי צמרמורת בכל הגוף [...] הייתי... וואו! ואמרתי לו: "תקשיב, זה החומר הכי טוב שכתבתם ever"”, סיפר לזר. בן יצחק ניסה לפתח את הלחן הראשוני שנתן לו לולאי. לבסוף, במהלך חזרה, הוא הגיע לפתיחה המוכרת של השיר. הם המשיכו לעבוד על הלחן, עיצבו גם את הפזמון, אך עדיין נותרו ללא מילים. הם שאפו למצוא משהו שיש בו "כמיהה". בן יצחק הציע ”לא יכול לשכוח את הרגע בו רציתי”, ומשם זה התפתח, בכתיבה אינטואיטיבית, למעין סיפור מסע חיים של אדם.
בסוף 1994 החומרים לאלבום כבר היו מגובשים. הם הגיעו לטכנאי הקול גדי פוגטש, שעבד באולפני טריטון. הוא הציע להם להקליט בחינם בשעות הלא פעילות של האולפן. הם עברו לאולפן B, הקטן מבין שני האולפנים שב"טריטון", כדי לקבל צליל יותר "קשוח" ו"אנלוגי". שירים ומוזיקאים מסוימים שימשו להם דוגמה לסאונד הרצוי, בהם "How Does It Feel to Feel" של להקת "The Creation" (אנ') ו־"A House Is Not a Motel" (אנ') של "לאב" וחומרים של ג'ימי הנדריקס. החומרים שהקליטו מצאו חן בעיני חיים שמש, סמנכ"ל "הד ארצי", וכך האלבום יצא לאור בחברה.
רקע, השראה ויצירה > תהליך היצירה > שלב המיקס

לולאי סיפר על שלב המיקס של השיר: ”מקססנו אותו בעמידה ליד הקונסולה, כשכל אחד אחראי על שלושה–ארבעה ערוצים, מקססנו ידנית, לא באוטו מיישן כמו שעושים היום. ואז היינו מורידים בבת אחת את כל הפיידרים ומדווחים תנועה או אומרים כל מיני סיפורים כי חשבנו שככה יתייחסו לזה ברדיו. אם אי פעם ישמיעו אז יפיידו את זה כי הסוף כל כך עצבני ומתפרץ”.
רקע, השראה ויצירה > רשמים והשראה

חברי הלהקה ציינו שהסרט "חור בלבנה" מוזכר תכופות בהקשר לשיר, אך לא אישרו שתוכן הסרט שימש לשיר כהשראה. הם אף בידלו באופן מפורש את השיר מן הסרט. ”אצלנו זה היה מן חור שנפער [...] תחושת האבדון, תחושת הפחד הזאת [בהקשר לפיגועים], [...] חנק”.
לולאי סיפר:
זה שיר כבד, הוא מתחיל ככה, הוא בדרך למטה מהתחלה. חיפשנו שילוב של כאב חזק וייאוש מול תקווה ואמונה והצלה שתגיע, מאיפה יגיע מישהו להציל אותי מהקצה שהגעתי אליו. ככה אנשים היו אומרים לנו כשבאים אחרי ההופעות. לפני שבוע פגשתי מישהו בכיסא גלגלים שנראה לי פצוע ממלחמה, והוא דיבר אתי על "חור בלבנה" ועל "כל כיוון" ועל מה שהם עשו לו ואיך שהם החזיקו אותו. וזה הכי משמעותי מבחינתי".
חברי הלהקה ציינו שהשיר אהוב במיוחד על הקהל בהופעות.
ביקורת וקבלה

נינט טייב כתבה על השיר: ”אם אני צריכה לבחור שיר אחד מתוך האלבום (וזה קשה) הרי זה "חור בלבנה". לא משנה כמה פעמים אקשיב לשיר הזה, כל פעם מחדש אצטמרר. שיר אלמותי הוא החותם הכי מרגש להשאיר על פני האדמה, ולרוקפור יש בשפע”. באתר וואלה! השיר תואר כ"קלאסיקה", וכ”אחד השירים היפים ביותר” מתוך ”אלבום המופת”. אושיק לוי סיפר: ”כבר כשפגשתי את השיר הזה חשבתי שהוא מגניב לאללה. אהבתי את הקיצוניות שיש בשיר”. ארז רוסו תיאר את השיר כ"פייבוריט" שלו מהאלבום.
תומר כהן ממגזין "קולומבוס" ציטט את השיר וכתב שהוא גרם לו להתאהב במוזיקה ישראלית.
השיר נכלל ברשימת "1001 השירים הישראליים האהובים בכל הזמנים" שהרכיבו מוזיקאים ואנשי תעשייה בכירים ב־2015 לכבוד יום העצמאות.
גרסאות כיסוי

אושיק לוי הקליט לשיר גרסת כיסוי לאלבום גרסאות הכיסוי שהוציא ב־2010 "קול וחומר". עדי-קשת כהן הקליטה את השיר עבור כאן 88 לרגל 25 שנים לצאת האלבום. השיר יצא בשיתוף עם תוכנית "סינתיסייזר סשנז" (למוזיקאי אינדי) שבה השתתפה. להקת "בוסה" הקליטה את השיר לאלבומה. דודו טסה ביצע את השיר עם הלהקה בהופעה, וכך עשתה גם נינט טייב. ארנון נאור ("Sun Tailor") הקליט את השיר ב־2013 במסגרת "פרויקט קאברים של רוקפור", שבו אמני אינדי־רוק ישראלים ביצעו גרסאות כיסוי לשירי האלבום "האיש שראה הכל".
גרסאות כיסוי > ארקדי דוכין ונופר סלמאן

| --- | --- |

 סינגל בביצוע ארקדי דוכין ונופר סלמאן
 מתוך האלבום צו השעה – צו שלישי
 יצא לאור:  22 בדצמבר 2020
 שפה:  עברית
 אורך:  3:14
 חברת תקליטים:  הליקון
 כתיבה:  אלי לולאי ‏•‏‏ ברוך בן יצחק ‏•‏‏ דני רכט
 לחן:  אלי לולאי ‏•‏‏ ברוך בן יצחק
 עיבוד:  ארקדי דוכין
השיר בביצוע ארקדי דוכין ונופר סלמאן ובעיבודו של דוכין נכלל בחלק השלישי של פרויקט "צו השעה", שיצא ב־22 בדצמבר 2022. יוצרי השירים נתבקשו לכתוב על השירים שנבחרו. ברוך בן יצחק כתב:
בתהליך יצירת האלבום "האיש שראה הכל", כתבנו עשרות שירים. הרבה מהם מצאו את דרכם לסל המיחזור. כבר באקורדים הראשונים של "חור בלבנה" הרגשנו שיש לנו התחלה של משהו מעניין, שנבנה לכדי לחן שלם יחסית מהר. המילים והלחן נולדו מתוך האווירה המאוד קודרת ששררה בארץ באותה תקופה. במשך 25 שנה מכתיבתו ועד היום, קיבלנו מאנשים רבים תגובות מגוונות לגבי השפעתו של השיר עליהם. המשותף לכולם הוא התקווה, התמיכה והכוח שהשיר העניק להם. בתקופה זו של סכנה ושל חוסר וודאות, הכמיהה לאותו מלאך רלוונטית ונכונה מתמיד.
גרסאות כיסוי > משתתפים

ארקדי דוכין – זמרה, בס, קלידים
נופר סלמאן – זמרה
עופר מאירי – קלידים
יהל דורון – גיטרות
גרסאות כיסוי > משתתפים > הפקה

עופר מאירי – מיקס
ארקדי דוכין – עיבוד, מאסטרינג
ביאורים

↑  לזר התגלה כמועיל גם מבחינה חברתית וסייע לגיבוש הלהקה. ”הוא זה שעשה סדר, וחיבר אותנו עוד פעם”, סיפר בן ברוך.
↑  (Mix automation).
↑  (Fade (audio engineering)).
הערות שוליים

↑  האיש שראה הכל, באתר Discogs, בדיקה אחרונה ב־9 בנובמבר 2022
1 2  נתוני היצירה, באתר אקו"ם, בדיקה אחרונה ב־9 בנובמבר 2022
↑  "חור בלבנה" בביצוע אושיק לוי, באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב־9 בנובמבר 2022
↑  "חור בלבנה" בביצוע ארקדי דוכין ונופר סלמאן, באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב־9 בנובמבר 2022
1 2  ברוך בן יצחק, "חור בלבנה" – ארקדי דוכין | נופר סלמאן, באתר צו השעה, 2020, בדיקה אחרונה ב־15 בנובמבר 2022
↑  "חור בלבנה" בביצוע בוסה, באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב־9 בנובמבר 2022
↑  אור ברנע, מי הבוסה?, באתר ynet, 6 במאי 2009
1 2  "חור בלבנה" בביצוע עדי-קשת כהן, באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב־9 בנובמבר 2022
1 2 3  על השיר "חור בלבנה, באתר tarbutil.cet.ac.il, בדיקה אחרונה ב־14 בנובמבר 2022
↑  "חור בלבנה" בביצוע ארנון נאור, באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב־14 בנובמבר 2022
1 2  "חור בלבנה" בביצוע דודו טסה ו"רוקפור", באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב־9 בנובמבר 2022
1 2  "חור בלבנה" בביצוע נינט טייב ו"רוקפור" (צילום לא מקצועי של צופה בהופעה), באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב־15 בנובמבר 2022
1 2  יואב קוטנר, רוקפור! בהופעה!!! הלילה!!!!, באתר kutnermusic.com, ‏22 בפברואר 2011, בדיקה אחרונה ב־14 בנובמבר 2022
↑  שי סגל נועם ברדין, ‏1001 השירים הישראלים האהובים בכל הזמנים, באתר ‏מאקו‏, 22 באפריל 2015
↑  מאקו מיוזיק, ‏1001 השירים הישראלים האהובים בכל הזמנים – המיקסטייפ המלא, באתר יוטיוב, 22 באפריל 2015, בדיקה אחרונה ב־1 בנובמבר 2022
1 2 3 4 5 6 7  ניר גורלי, שיר אחד | חור בלבנה | רוקפור, באתר כאן, בדיקה אחרונה ב־15 בנובמבר 2022
1 2 3 4  האנשים שראו הכל: חברי "רוקפור" חוזרים לאלבום המופת, באתר מעריב אונליין, 21 בספטמבר 2016
↑  בכורה: אושיק לוי עושה רוקפור, באתר וואלה, 23 באוגוסט 2010
↑  בכורה: רוקפור - "חור בלבנה" (אקוסטי), באתר וואלה, 17 בינואר 2011
↑  ניצוץ של יהלום: אמנים כותבים על "האיש שראה הכל" של רוקפור, באתר וואלה, 3 בינואר 2016
↑  תומר כהן, תומר והאיש שראה הכל…, באתר columbusmusicmagazine.com, ‏12 בינואר 2014, בדיקה אחרונה ב־14 בנובמבר 2022
↑  שי סגל נועם ברדין, ‏1001 השירים הישראלים האהובים בכל הזמנים, באתר ‏מאקו‏, 22 באפריל 2015
↑  מאקו מיוזיק, ‏1001 השירים הישראלים האהובים בכל הזמנים – המיקסטייפ המלא, באתר יוטיוב, 22 באפריל 2015
↑  יואב קוטנר, אושיק לוי זה מכבר, באתר kutnermusic.com, ‏21 באוקטובר 2011, בדיקה אחרונה ב־14 בנובמבר 2022
↑  מיקי נירון, קראוון | It Sends Me Home | תוכנית 1 בפברואר 2021, באתר רדיו הקצה, 1 בפברואר 2021, בדיקה אחרונה ב־14 בנובמבר 2022
↑  בוסה (2008), באתר סטריאו ומונו, בדיקה אחרונה ב־14 בנובמבר 2022
יוסיף פאדנהכט

פרופסור יוֹסִיף מָקְסִימוֹב פָאדֶנְהֶכְט (בבולגרית: Йосиф Максимов Фаденхехт;‏ 24 בנובמבר 1873, ארזורום, האימפריה העות'מאנית – 27 באוקטובר 1953, סופיה, הרפובליקה העממית הבולגרית) היה משפטן ופוליטיקאי בולגרי ממוצא יהודי, חבר מפלגת האיחוד הדמוקרטי אשר ב-1918 כיהן כשר המשפטים של הממלכה בממשלתו השנייה של אלכסנדר מלינוב.
קורות חייו

יוסיף פאדנהכט נולד למאיר קיש, בן למשפחה יהודית אשכנזית שהיגרה מהעיירה ברודי לקרקוב. מאיר קיש יצא מקרקוב ללימודי רפואה בווינה ושם נישא לברטה גילגוד. הזוג התנצר ושינה את שם המשפחה לפאדנהכט. בהמשך, שרת מאיר כרופא בצבא העות'מאני והוצב בארזורום, שם נולד יוסיף. מאוחר יותר, היגרה המשפחה לפלובדיב ובה עסק מאיר ברפואה.
יוסיף רכש השכלה יסודית בפלובדיב ובהמשך עבר לסופיה. הוא למד משפטים ופילוסופיה באוניברסיטת לייפציג ובאוניברסיטת וינה, התמחה בבולוניה שבאיטליה ורכש דוקטורט במשפט אזרחי באוניברסיטת סופיה. ב-1911 הצטרף פאדנהכט לחיים הפוליטיים ונמנה עם מייסדי מפלגת האיחוד הדמוקרטי.
הוא כיהן כחבר הפרלמנט הבולגרי מ-1913 ועד 1926. בין יוני לאוקטובר 1918 כיהן פאדנהכט כשר המשפטים בממשלתו של אלכסנדר מלינוב והיה הפוליטיקאי הראשון ממוצא יהודי אשר כיהן בתפקיד שר בממשלות בולגריה המודרנית. בין 1931 ל-1939 כיהן כיושב ראש התאחדות עורכי הדין בבולגריה. בתו, אנה סרצ'אג'ייבה קיבלה את עיטור חסיד אומות העולם על השתתפותה בהצלת משפחת קָארְיוֹ מסקופיה במהלך מלחמת העולם השנייה. נכדו הוא השחקן הבולגרי הנודע יוסיף סרצ'אג'ייב (אנ'). יוסיף פאדנהכט הלך לעולמו ב-1953 בסופיה והוא בן 80 שנים.
הערות שוליים

↑  ארכיון ניר ברוך. בשל ההתנצרות, יוסיף כמעט ולא מוזכר בספרים בעברית העוסקים בתולדות יהודי בולגריה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303797605171  PLWABN: 9810703651905606  GND: 132674033  ISNI: 0000 0000 6686 9535  LCCN: no2007023180  VIAF: 35623456   WorldCat (עם VIAF): 35623456
טלסקופ החלל קפלר

| --- | --- |

טלסקופ החלל קפלר
 מידע כללי
 סוכנות חלל:  נאס"א
 מפעיל:  נאס"א, Laboratory for Atmospheric and Space Physics 
 יצרן:  Ball Aerospace & Technologies
 תאריך שיגור:  7 במרץ 2009  03:49:57 UTC
 תאריך הוצאה משירות:  30 באוקטובר 2018
 משגר:  דלתא 2
 אתר שיגור:  מתחם שיגור 17B בנמל החלל קייפ קנוורל 
 http://www.nasa.gov/kepler
 משימה
 סוג משימה:  טלסקופ חלל
 לוויין של:  השמש
 מסלול:  מסלול הליוצנטרי 
 נטייה:  0.44765 מעלה 
 זמן הקפה:  372.5 יום
 משך המשימה הכולל:  7 במרץ 2009 – 30 באוקטובר 2018 (9 שנים) 
 משך המשימה:  תכנון מקורי: 3.5 שנים,   משך בפועל: 9  שנים, 7  חודשים ו־24  ימים
 מידע טכני
 משקל:  1,039 ק"ג
 אורכי גל:  400-865 ננומטר
 אורך:  4.7 מ' 
 קוטר:  2.7 מ' 
 קישורים חיצוניים
 מספר קטלוג לוויינים:  34380
 מאגר המידע הלאומי:  2009-011A
 
טלסקופ החלל קפלר היה טלסקופ המיועד לחיפוש כוכבי לכת חוץ-שמשיים דמויי ארץ.
באמצעותו נערכות תצפיות על יותר מ-100,000 כוכבים במטרה לגלות ליקויים מחזוריים של הכוכבים על ידי כוכבי לכת שמקיפים אותם. המשימה היא חלק מפרויקט דיסקברי של נאס"א הכולל משימות ייעודיות בעלות נמוכה, ונקראת על שמו של יוהאנס קפלר, אסטרונום גרמני בן המאה ה-17.
הטלסקופ, המורכב על גשושית, שוגר ב-6 במרץ 2009 בשעה 22:50 שעון ארצות הברית, 7 במרץ  03:49:57 UTC, על ידי משגר דלתא 2 מבסיס חיל האוויר האמריקני בקייפ קנברל הסמוך למרכז החלל קנדי שבפלורידה. קפלר פעל במשך 9.6 שנים, ועד לרגע הפסקת המשימה באוקטובר 2018 הצליח לגלות מספר רב של כוכבי לכת חוץ שמשיים, ולצפות ב-530,506 כוכבים.