המצור על ירושלים (70)
הערות שוליים

↑  ראו תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000130-QINU`"'מסכת ערכין,'"`UNIQ--nowiki-00000130-QINU`"'דף י"א, עמוד ב'; ראו גם שלמה צייטלין,'"`UNIQ--nowiki-00000131-QINU`"'A Note on the Chronology of the Destruction of the Second Temple, Jewish Quarterly Review, הוצאת אוניברסיטת פנסילבניה, גיליון 37, כרך 2, אוקטובר 1946, עמ' 165–167, in JSTOR
↑  המאור הגדול, מסכת עבודה זרה דף ט' עמוד ב'.
↑  ספר הישר סימן תצ"ב וספר התרומה סימן קל"ה
↑  תוספות,'"`UNIQ--nowiki-00000135-QINU`"'מסכת עבודה זרה,'"`UNIQ--nowiki-00000135-QINU`"'דף ט', עמוד ב'.
↑  משנה תורה לרמב"ם,'"`UNIQ--nowiki-00000137-QINU`"'ספר זרעים,'"`UNIQ--nowiki-00000137-QINU`"'הלכות שמיטה ויובל, פרק י', הלכה ד'.
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000139-QINU`"'מסכת עבודה זרה,'"`UNIQ--nowiki-00000139-QINU`"'דף ט', עמוד ב'.
↑  פסקי הרא"ש, עבודה זרה, פרק א', סימן ז'.
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-0000013C-QINU`"'מסכת ערכין,'"`UNIQ--nowiki-0000013C-QINU`"'דף י"א, עמוד ב'.
↑  מר שושני, מחברת 1CH78, דף ראשון. אברהם אריה עקביא, הלוח ושמושו בכרונולוגיא, עמוד ס"א. יוסף יצחק איידלר, הלכות קידוש החודש על-פי הרמב"ם, עמוד 383.
↑  איכה רבה, פרשה א', פסקה ל"א
↑  בנימין קלמנזון, על מה אבדה הארץ, עתניאל: הוצאת גילוי, ה'תשס"ט, עמ' 98
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000141-QINU`"'מסכת גיטין,'"`UNIQ--nowiki-00000141-QINU`"'דף נ"ו, עמוד ב'
↑  ראו תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000143-QINU`"'מסכת גיטין,'"`UNIQ--nowiki-00000143-QINU`"'דף נ"ה, עמוד ב'–דף נ"ח, עמוד א'
↑  אריה כשר, אליעזר ויצטום, הורדוס, מלך רודף ורדוף, 2007; מבוא, עמ' 26.
↑  נגד אפיון, מאמר ראשון, פרק ח
↑  נגד אפיון, מאמר ראשון, פרק ט.
↑  נגד אפיון, מאמר ראשון, פרק י
↑  מגן ברושי, מהימנותו של יוסף בן מתתיהו: נתוני ריאליה במלחמת היהודים ומקורותיהם, בתוך: היסטוריון של ארץ־ישראל, עמ' 23–25
↑  מלחמת היהודים (תרגום שמחוני), ספר א, פתיחה, פסקה ה
↑  תרגום ליזה אולמן למלחמת היהודים ברומאים, מבוא מאת יונתן פרייס, עמ' 29, 35
↑  אוסביוס, היסטוריה כנסייתית, ספרים III–I. (תרגום אנגלי באתר New Advent)
↑  אוסביוס, היסטוריה כנסייתית, ספר III, פרק 9, פסקה 2. (תרגום אנגלי באתר New Advent)
↑  Studies in Hellenistic Judaism. By Feldman, Louis H עמוד 238 ליד הערה 6
↑  Reuven Firestone, Holy War in Judaism: The Fall and Rise of a Controversial Idea, Oxford University Press, 2012. עמ' 38;‏ Yael Zerubavel, Recovered Roots: Collective Memory and the Making of Israeli National Tradition, University of Chicago Press, 1997. עמ' 62.;‏ להרחבה: Vered Noam, Lost Historical Traditions: between Josephus and the Rabbis, בתוך: Sybils, Scriptures, and Scrolls: John Collins at Seventy, הוצאת בריל, 2017
↑  מלחמת היהודים, ספר ז, סעיפים 123–157
↑  תרגום ליזה אולמן למלחמת היהודים ברומאים, מבוא מאת יונתן פרייס, עמ' 24, הערה 41
↑  ראו בהרחבה אצל: מיכאל בן ארי, "המרד הגדול, מצעד האיוולת או סוד הקיום", בהוצאת "מורשת הר הבית".
↑  לדוגמה – Cohen, Shaye J. D., "Masada: Literary Tradition, Archaeological Remains, and the Credibility of Josephus”, The Journal of Jewish Studies, vol. 33, New York, 1982, pp. 385–405
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531583505171  GND: 4162739-8  LCCN: sh85069908 
דגם ירושלים בשלהי בית שני, במבט מדרום


דגם של בית המקדש השני (בניין הורדוס) במבט ממזרח. כיום מופיע במוזיאון ישראל.
מטבע מחצית השקל מימי המרד הגדול שנת 68. הכיתוב: מצד אחד (ימין) – "ירושלים הקדושה". מצד שני – במרכז, האותיות "שב" שפירושם "שנה 2" (למרד), ומסביב, "חצי השקל"
אספסיאנוס. מנהל דיכוי המרד בשלביו הראשונים
שחזור של לגיון רומאי בהתקפה. פולין 2014
שחזור של לגיון רומאי. ג'רש, ירדן, 2010
המצור על ירושלים והחרבתה בידי הרומאים תחת פיקודו של טיטוס, בעיניו של דייוויד רוברטס, שמן על בד, 1850.

מיקום הרומאים בציור: מצפון-מזרח לעיר, דבר התואם את שלב הקמת המחנות של טיטוס, כשבציור נראה המחנה המאוחד באֵזור הר הצופים. ההצתות בעיר יכולות להיות קשורות לקרבות הפנימיים בין המורדים. ניתן להבחין בציור בשלוש החומות המקיפות את העיר, וברקע – במגדלים שממערב לעיר העליונה, סביב לארמון הורדוס. המקדש משמאל, ונחל קדרון לפניו.
הגיחה של המורדים היהודים על מחנה הלגיון העשירי בהר הזיתים
גיחת המורדים ממגדלי הנשים
שיחזור מכונת מלחמה ששימשה את הרומאים במערך המצור
תוכנית המתקפה המקורית של טיטוס
דגם של מנוף רומאי המוצב בעיר העתיקה במרכז דוידסון ליד הכותל הדרומי
הבקעת החומה השלישית במערב העיר על ידי הצבא הרומי
הצבא הרומי פורץ את החומה השנייה
מצודת אנטוניה. מבט ממזרח-דרום. מתוך דגם ירושלים בתקופת בית המקדש השני המצוי במוזיאון ישראל, ועל פי תיאוריו של יוסף בן מתתיהו. המצודה הייתה נקודת מפתח לכיבוש הר הבית וירושלים כולה
חיילים רומיים במבנה "טסטודו" במהלך מצור. תבליט מתוך עמוד טראיאנוס
הקמת שני זוגות הסוללות כדי לאפשר את כיבוש העיר
מיטוט זוג הסוללות באמצעות המנהרות שחפר יוחנן
הריסת זוג הסוללות שמול העיר העליונה
קו הדייק מסביב לעיר. מיקום משוער
הדמיה של חומת מצור רומית עשויה עץ, עם מגדלי מצור. להערכת רוני רייך טבעת המצור הייתה מורכבת ממגדלי שמירה עשויים עץ, אך ללא חומה בין המגדלים
ארבע הסוללות שהוקמו לעבר אנטוניה בפקודת טיטוס
כלי המצור, בהם השתמש הצבא הרומי להבקעת חומות
לגיונרים רומאים בקרב חזיתי. קטע מתבליט על ארון קבורה
חמש הסוללות שהוקמו לעבר הר הבית
כינוס מפקדי הצבא עם הקיסר, לשם התייעצות ותכנון הלחימה. קטע מתוך עמוד טראיאנוס
הקמת סוללות ממערב לעיר העליונה
חלק משער טיטוס ברומא, המציג את תהלוכת הניצחון של טיטוס. בתבליט נראים מוצגים חיילים רומיים נושאים את אוצרות בית המקדש שנבזזו לאחר הניצחון על יהודי יהודה וירושלים. צורתה המפורסמת של המנורה מתבססת על תבליט זה
שער טיטוס. שער ניצחון שהקדיש הקיסר דומיטיאנוס לאחיו טיטוס בשנת 82 לספירה, כ-12 שנה לאחר ניצחונו את היהודים. טיטוס עצמו הקים גם מבנה הנצחה לכיבוש זה: את שער טיטוס בקירקוס מקסימוס, אך זה לא שרד
הקולוסיאום
כתובת הקדשה שהציב הקיסר אספסיאנוס לכבוד הקמת הקולוסיאום משלל המלחמה
שרידי מקדש השלום, 2016
מטבע יהודה השבויה של אספסיאנוס
מטבע יהודה השבויה של טיטוס
איור של ירושלים החרבה, ובמרכזה בית המקדש עולה בלהבות. חתוך עץ מאת וולגמוט, מתוך ספרו של הרטמן שדל, 1493
התאבלות על חורבן בית המקדש בתשעה באב, (נירנברג, 1724)
אמה על אמה בשחור זכר לחורבן, בשילוב חרוזים שנכתבו על ידי הרב יצחק נסים
תיאור תקיפת בית המקדש, בריחת יהודי ירושלים והובלתם בשבי על ידי טיטוס בלוח האחרוי של ארון פרקנס
פרוטומה המזוהה עם יוספוס פלאביוס. יוספוס היה המקור העיקרי לכל מאורעות המרד, ואף על פי שנחשב לרוב מהימן בנתונים גאוגרפיים, כרונולוגיים ואף מספריים, נתון הוא למחלוקת אודות תיאוריו את המורדים והרומאים, והיחס אליהם. הוא נחשד כנוטה לאהדה וחנופה לטובת הצד הרומאי, ויש שאף מציינים אותו בהוקעה כבוגד
היסטוריה של עם ישראל