stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליאס ח'ורי
עבודתו הספרותית

הרומנים של ח'ורי מצטיינים בגישתם המורכבת לנושאים פוליטיים כמו גם לשאלות יסוד בדבר ההתנהגות האנושית. שיטתו האֶפִּית נוטה לערב מונולוג פנימי, שלעיתים מגיע לשיא בפרץ של תודעה. בעבודותיו האחרונות הוא פנה להשתמש באלמנטים מן השפה הערבית המדוברת, אף על-פי שהרומנים נותרו בעיקרם כתובים בשפה הספרותית. שימוש בניב המדובר מוסיף לאמינות ולנגישות של סיפוריו. בעוד שימוש בשפה המדוברת נפוץ יחסית בדיאלוגים בספרות הערבית המודרנית, ח'ורי משתמש בה גם בעלילה המרכזית, צעד חריג אולם מזוהה מאוד עם שיטתו של ח'ורי.
ספרו "באב אל-שמס" הוא רומן אֶפִּי המביא את סיפורם של פליטים פלסטינים בלבנון אחרי "הנכבה" ב-1948. לאליאס ח'ורי חשוב להחיות את הזיכרון ובתוך כך ללמד את ההיסטוריה של עמו שידע בעשרות השנים האחרונות לא מעט משברים, פירוד וצער.
כמו "באב אל ואד / לנצח זכור נא את שמותינו", גם לצד השני במלחמת השחרור יש זיכרון.. "באב אלשמס" עוסק בנכבה. ב–1948, שעבור דרי מחנה פליטים לבנוני היא שואה. נראה אתכם משכנעים אותם שהם טועים.
הבמאי המצרי יוסרי נסראללה עיבד את הספר לסרט שהשתתף בפסטיבל קאן (2004) והוקרן גם במסגרת פסטיבל ירושלים.
בריאיון לעיתון הישראלי "ידיעות אחרונות", שהתקיים לאחר הדפסתו של התרגום העברי ל"באב אל-שמס", אמר ח'ורי:
בעבודתי על הספר גיליתי שה"אחר" הוא הראי של ה"אני" ומאחר ובמשך חצי מאה כתבתי על החוויה הפלסטינית, בלתי אפשרי לקרוא אותה בלי הראי של ה"אחר" הישראלי. לכן, כאשר כתבתי את הרומן השתדלתי לעקור לא רק את הסטריאוטיפ הפלסטיני, אלא גם את הסטריאוטיפ הישראלי כפי שהוא מוצג בספרות הערבית..
הישראלי אינו רק השוטר או הכובש. הוא ה"אחר" שגם לו יש חוויה אנושית ועלינו ללמוד על חוויה זו.
עבודותיו של ח'ורי תורגמו לאנגלית, צרפתית, גרמנית, עברית, איטלקית ושוודית.
מעורבות פוליטית

מוסף התרבות ב"א-נהאר" בעריכתו של חורי הפך ל"שופר האופוזיציה" שנותן ביטוי להיבטים השנויים במחלוקת לגבי בנייתה המחודשת של ביירות בהנהגתו של איש העסקים והפוליטיקאי רפיק אל-חרירי בתקופה שלאחר מלחמת האזרחים. הריסתם של שרידי המורשת הארכאולוגית באזור ה"בּוּרג'" וכמו כן הריסתו של הרובע היהודי בשדרת "עודאי אבו ג'מיל" עוררו תרעומת מיוחדת.
במרץ 2001 חתם ח'ורי יחד עם מחמוד דרוויש ושנים-עשר אינטלקטואלים נוספים על גילוי-דעת המבטא התנגדות לקיומו של כנס הכחשת השואה שנערך בביירות. הצהרה זו זכתה לשבחים מפי שגריר ישראל בצרפת בעיתון הצרפתי "לה-מונד". ח'ורי זעם על תגובתו של השגריר וביקר את שיטת הדיכוי בה נקטה ישראל כלפי האינתיפאדה ושאיפת העצמאות הפלסטינית.
ח'ורי, יחד עם סמיר קאסיר, אינטלקטואלים ופעילים פוליטיים נוספים יסד את "תנועת השמאל הדמוקרטית".
בקיץ 2009 התראיין ח'ורי לגיליון החמישי של כתב העת לשירה וביקורת דקה, והפתיע בהכריזו על זהותו כ"יהודית". ח'ורי הבהיר כי לא התכוון לזהות יהודית-לאומית, כי אם לזהות יהודית מתוך עמדה ביקורתית של תפיסת האדם בחולשותיו ועל הפגיעות שבו. הריאיון עם המשורר והעורך ערן צלגוב אף תורגם לערבית וראה אור במצרים במוסף הספרות של עיתון אח'באר אל-יום (أخبار اليوم) בגיליון הראשון של יולי 2009.
ספריו שתורגמו לעברית

באב אלשמס, בתרגום משה חכם, עורך: אנטון שמאס, הוצאת אנדלוס, 2002
יאלו, בתרגום מלי ברוך, עורכת: יעל לרר, הוצאת אנדלוס, 2005
פנים לבנות (الياس خوري – الوجوه البيضاء), בתרגום יהודה שנהב-שהרבני, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, סדרת כבשה שחורה, 2014
מסעו של גנדי הקטן (الياس خوري – رحلة غاندي الصغير), בתרגום יהודה שנהב-שהרבני, תל אביב: הוצאת חרגול, 2016
פקעת של סודות (مجمع الاسرار), בתרגום יהודה שנהב-שהרבני, סדרת מכתוב, הוצאת מכון ון-ליר ועולם חדש, 2017
ילדי הגטו - שמי אדם (أولاد الغيتو- إسمي آدم), בתרגום יהודה שנהב-שהרבני, סדרת מכתוב, הוצאת מכון ון-ליר ועולם חדש, 2018
סטלה מאריס (نجمة البحر, أولاد الغيتو ٢) בתרגום יהודה שנהב-שהרבני, סדרת מכתוב, מכון ון-ליר וידיעות ספרים, 2019
יהודה שנהב-שהרבני. סיפור שמתחיל בגבות של ערבי: תרגום בדיאלוג עם אליאס ח'ורי. סדרת משא, אוניברסיטת בר-אילן, 2021.
כאילו היא ישנה (كأنها نائمة), בתרגום יהודה שנהב-שהרבני, סדרת מכתוב, מכון ון ליר ופרדס הוצאה לאור, 2023.
אדם בדמותי (رجل يشبهني), בתרגום יהודה שנהב-שהרבני, סדרת מכתוב, מכון ון ליר ופרדס הוצאה לאור, 2024.
הערות שוליים

↑   שירין פלאח סעב, הסופר הלבנוני אליאס ח'ורי מת בביירות בגיל 76, באתר הארץ, 15 בספטמבר 2024
↑   אברהם בורג, "ילדי הגטו" של אליאס ח'ורי: לישראלים אין מונופול על פסיכולוגיית הגטו, באתר הארץ, 11 במאי 2018
↑   שירין פלאח סעב, אליאס ח'ורי על אהבה בימי הנכבה, באתר הארץ, 15 ביוני 2023
↑   בני ציפר, "סיפור שמתחיל בגבות של ערבי": מסה מרתקת על שפות, יצירה, תרבויות וחברות, באתר הארץ, 2 ביוני 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297310405171  PLWABN: 9810557924705606  BIBSYS: 4100107  BNE: XX4579997  BnF: cb12066240x (data)  CiNii: DA12982819  GND: 121091260  ICCU: LO1V205994  ISNI: 0000 0001 0871 8904  LCCN: n84199873  NKC: xx0321866  NTA: 079076491  RERO: 02-A009623947  SELIBR: 66988  SUDOC: 028928105  VcBA: 495/207117  VIAF: 14792508   WorldCat (עם VIAF): 14792508
שמואל שניאורסון (ניקולייב)

הרב שמואל שניאורסון (תרמ"ח, 1888 – י' בכסלו תש"ד, 7 בדצמבר 1943) היה רב העיר ניקולייב באוקראינה.
תולדות חייו

נולד בעיירה פודוברנקה לזלדה רחל (בת שניאור זלמן חייקין) ורבי ברוך שניאור נכד האדמו"ר רבי מנחם מנדל שניאורסון, ה"צמח צדק" ונקרא על שם דודו רבי שמואל שניאורסון מחב"ד-לובביץ'.
בשנת ה'תרס"ט החל לשמש כמלמד תורה תחת רבנות אחיו וכמלמד של בן אחיו מנחם מנדל. בשנת תר"ע עבר להתגורר בניקולייב, ושם נישא בא' באלול תרע"א למרים גיטל ינובסקי אחותה של גיסתו חנה (אנ'), ומונה לרב בית כנסת ולעוזר חתנו ברבנות. בשנת ה'תרע"ז מונה לרב העיר ניקולייב מטעם השלטון לצד חתנו שכיהן כרב מטעם הקהילות.
בשנת תר"פ הפסיק לכהן כרב ובשנת תרפ"ד נבחר על ידי הקהילה היהודית לרב העיר תפקיד אותו מילא עד לשנת ת"ש. לאחר פטירת חתנו בשנת תרצ"ג מילא את מקום חמיו כרבה היחידי של העיר.
במשך רבנותו נאבק לשימור חיי הדת, במיוחד אפיית מצות כשרות לפסח. במקומות שונים נדפסה חליפת מכתבים בינו לבין אחיו רבי לוי יצחק, בו הם מתארים אחד לשני את תלאותיהם בנידון ומבקשים עצות זה מזה. מכתבים נוספים לבן אחיו - רבי מנחם מנדל שניאורסון, לימים הרבי מחב"ד, נדפסו במקומות שונים.
בשנת תרצ"ט (1939) נאסר אחיו רבי לוי יצחק בשל פעולותיו להפצת יהדות, שהיו אסורות על פי חוקי ברית המועצות. ובשנת תש"א (1941) נאסר הוא על ידי השלטונות, אף הוא בעוון הפצת היהדות. ביום ד' תמוז תש"א נפסק דינו לשלוש שנות גלות בטומסק שבסיביר. בחודש אדר א' תש"ג (1943) שוחרר ממאסרו עקב תשישות ואי ספיקת לב. עקב מלחמת העולם השנייה התגורר בנו בעיר טורקמנאבאט (Charjou) שבטורקמניסטן ולשם ברח רבי שמואל אך לא נרפא מתשישותו ונפטר ביום י' בכסלו תש"ד (1943) ונטמן בבית העלמין היהודי בעיר.
משפחתו

בנו היחיד מנחם מנדל שניאורסון.
אחיו רבי לוי יצחק שניאורסון אביו של רבי מנחם מנדל שניאורסון
אחיו שלום שלמה שניאורסון ובתו המשוררת זלדה.
לקריאה נוספת

נפתלי צבי גוטליב, "תולדות לוי יצחק", בהוצאת קה"ת. כרך ב' עמודים 9–24
קובץ הוספות והשלמות לספרי "תולדות לוי יצחק", בהוצאת קה"ת, אב תשע"ט (קובץ העוסק כולו ברב שמואל ומובא בו תיק החקירות שלו)
הערות שוליים

↑  ‏דבורה לאה אלטשולר‏ (Q29348543)
↑  ‏יהודה לייב מנוחין‏ (Q88731308) - יש דעות שהוא היה צאצא של לוי יצחק מברדיטשוב. אך לא ידוע כיצד | בנו יצחק אייזיק מנוחין התחתן גם עם משפחת שניאורסון מופיע ב-עץ משפחת שניאורסון ענף זלמנסון
↑  קיצור תולדות חב"ד עמוד 97 ועמוד 142
↑  מכונה 'לייב רבש"ס'
↑  ‏לוי יצחק שניאורסון (פודוברנקה)‏ (Q83736572) - בנו הראשון של ברוך שלום.
↑  ‏מרדכי שניאורסון‏ (Q108597132)
↑  בעלה משולם רייך
↑  בעלה דן לנדא
↑  נפטרה בכסלו תרי"ב (קיצור תולדות חב"ד עמודים 142‏–143 | צילום קבר זלטא)
↑  ‏מנחם מנדל שניאורסון מרעפקא‏ (Q93431272)
↑  ‏ברוך שניאור שניאורסון‏ (Q83736519)
↑  לעץ משפחת אשתו
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מאיר שלמה ינובסקי | רבני העיר ניקולייב | הבא: שלום גוטליב |
מודדים את העולם

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  דניאל קלמן
 שפת המקור:  גרמנית
 סוגה:  רומן
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  2005
 מספר עמודים:  239
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת עליית הגג
 תאריך:  2009
 תרגום:  יפתח הלרמן-כרמל, עדינה שטרן
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002697304
מודדים את העולם (בגרמנית: Die Vermessung der Welt) הוא ספרו של הסופר הגרמני דניאל קלמן (אנ') (בגרמנית: Daniel Kehlmann). הספר מסוגת רומן יצא לאור בגרמניה, בגרמנית בשנת 2005. הספר תורגם למספר שפות בהן אנגלית (2006) ועברית (2009).
על הספר

הרומן מספר את סיפור חייהם של שני חוקרים גרמנים מפורסמים בני המאה ה-19: קרל פרידריך גאוס ואלכסנדר פון הומבולדט. שני החוקרים מדדו את העולם, איש איש בדרכו ובשיטותיו. גאוס עסק במתמטיקה, באסטרונומיה, בתורת הכבידה, עבד בעיקר בביתו אבל גם צפה בכוכבים וגם עסק במיפוי ובמדידות וחקר את תופעת המגנטיות בגרמניה ובצרפת. הומבולדט ערך מסעות חקר רבים באפריקה, בדרום אמריקה וברוסיה ועסק בגאוגרפיה, חקר את זרמי הים, עסק בבוטניקה ובזואולוגיה. חקר ומדד אף הוא את המגנטיות של כדור הארץ. השניים נפגשו בברלין בכנס מדעי בשנת 1828.
הספר כולל נספח ובו תיאור קצר של הדמויות ההיסטוריות המופיעות בספר. הספר הפך להיות רב מכר עולמי ובגרמניה בלבד נמכרו ממנו 1.4 מיליון עותקים.
הדרך לכתיבת הספר

בראיון שנערך בהתכתבות אלקטרונית סיפר דניאל קלמן שהרעיון לספר עלה במחשבתו כאשר חי במקסיקו משך מספר חודשים במהלך שנת 2002. הוא קרא את כתבי הומבולדט והופתע לגלות בהם מקרים משעשעים שעלו בכתבי המסעות שלו בדרום אמריקה, בלי שהומבולדט עצמו שם לב לכך. קלמן התרשם שההתנהגות של הומבולדט הייתה התנהגות גרמנית טיפוסית וחשב שיש בכך פוטנציאל לרומן קומי שיתבסס על הדמות ההיסטורית של הומבולדט.
לאחר מכן דניאל קלמן גילה שגאוס, שבמובנים רבים היה ההפך המוחלט של הומבולדט, התארח בביתו של הומבולדט בברלין כאשר הוזמן לכינוס מדעי בשנת 1828. כאשר קלמן גילה את עובדת הפגישה בין השניים, הוא החל לחשוב על מבנה הרומן שבמרכזו שני אנשים, שניהם מודדים את העולם אבל נבדלים זה מזה בכל מובן אחר. דניאל קלמן רצה לכתוב רומן היסטורי לאנשים כמוהו, אנשים השונאים בדרך כלל רומנים היסטוריים. הוא חשב על רומן החומק כדבריו, מהמלכודות הבנאליות של סוגת הרומן ההיסטורי.
סרט

הסרט מודדים את העולם (Die Vermessung der Welt) מתוכנן לצאת לאקרנים באוקטובר 2012, ומתבסס על הספר. במאי - דטלב בק.
לקריאה נוספת

דניאל קלמן, מודדים את העולם, הוצאת עליית הגג ומשכל, תרגום מגרמנית: יפתח הלרמן-כרמל ועדינה שטרן, 239 עמודים. ספטמבר 2009.
הערות שוליים

↑  הסרט במאגר הנתונים הקולנועי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7598282-1  MusicBrainz work: 7cb1f322-13fb-483e-9eca-a2a73cb7cfd7
אגמי פליטביצה

מפלים ושלכת בפליטביצה
אגמי פליטביצה (קרואטית Plitvička jezera) הוא פארק לאומי בשטח של 296.85 קמ"ר בקרואטיה ואטרקציה תיירותית ידועה במדינה. מאז שנת 1979 מוכרז הפארק כאתר מורשת עולמית.
גאוגרפיה

האגמים שוכנים ברמת פליטביצה, בין הר ליצ'קה פליישביצה (Lička Plješevica), הר מלה קפלה (Mala Kapela) והר מדוודג'ק (Medveđak). שישה-עשר האגמים העיקריים מחולקים לשתי קבוצות, עילית ותחתית, לאורך נתיב זרימה בן 8 ק"מ המשתרע בגבהים שבין 636 מטר ל-480 מטר. סך שטחם של האגמים הוא כ-2 קמ"ר, ומהתחתון שבהם זורם נחל קורנה (Korana) לכיוון צפון.
אגמי פליטביצה שוכנים באזור סלעי בעלי אופי קרסטי, בעיקר אבן גיר ודולומיט. הם נפרדים זה מזה על ידי סכרים של סלעי משקע שנוצרו כתוצאה מפעולת אצות, חיידקים וטחב והנערמים זה על גבי זה בקצב של כסנטימטר בשנה. האגמים ידועים בצבעיהם האופייניים הנעים בין טורקיז, ירוק, כחול ואפור בהתאם להרכב המים בכל אגם ושבירת אור השמש.
| שם האגם | שמו בקרואטית | גובה | שטח (הקטאר) | עומק (מטר) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| פרושצ'אנסקו | Prošćansko | 636 | 68 | 37 |
| ציגינובץ | Ciginovac | 625 | 8 | 11 |
| אוקרוגליאק | Okrugljak | 613 | 4 | 15 |
| בטינובץ | Batinovac | 610 | 2 | 6 |
| וליקו יזרו | Veliko jezero | 607 | 2 | 8 |
| מאלו יזרו | Malo jezero | 605 | 2 | 10 |
| ויר | Vir | 599 | 1 | 5 |
| גלובץ | Galovac | 585 | 13 | 25 |
| מילינובו | Milinovo | 576 | - | - |
| גראדינסקו | Gradinsko jezero | 553 | 8 | 10 |
| בוק | Buk | 545 | - | - |
| קוזיאק | Kozjak | 535 | 82 | 47 |
| מילאנובץ | Milanovac | 523 | 3 | 19 |
| גוואנובץ | Gavanovac | 519 | 1 | 10 |
| קלוג'רובץ | Kaluđerovac | 505 | 2 | 13 |
| נובקוביצ'ה ברוד | Novakovića brod | 503 | 0,4 | 5 |
עוד ידוע הפארק במפלים הרבים שבו, ובעיקר במפל הגדול (Veliki slap) שמימיו נופלים מגובה של 78 מטר ובמפל גלובץ (Galovački buk) שגובהו 25 מטר. ליד כל מפל שלט ובו שם המפל וגבהו.
החי והצומח

הפארק הלאומי מיוער בצפיפות, בעיקר בעצי אשור התופסים כ-73% מהשטח המיוער ובעצי אשוח המכסים 22% משטחו, ובשל החורש הסבוך אין בפארק תופעה של סחיפת קרקע. סך הכל נצפו בפארק הלאומי 1,146 מיני צמחים, רבים מהם אנדמיים למקום, והוא משלב צמחייה ים-תיכונית ואלפינית.
עולם החי כולל 126 מיני עופות, ביניהם העיט ודורסי לילה שונים. על היונקים נמנים הדוב החום, השונר, הזאב, השועל, חתול הבר, הבואש, החמוס, הלוטרה מצויה, הדלק והגירית. עוד חיים באזור חזירי בר ואיילי הכרמל.
היסטוריה

האגמים היו למוקד משיכה תיירותי במאה ה-19, וכבר בשנת 1893 זכו לוועדה אשר הייתה ממונה על שימורם. ב-1896 הוקם המלון הראשון במקום. ב-1949 הלאימה המפלגה הקומוניסטית של יוגוסלביה את האזור והפכה אותו לפארק לאומי. ב-1979 זכה האזור להכלל ברשימת אתרי המורשת העולמית של אונסק"ו. האגמים הפכו במהרה לאחת מהאטרקציות הפופולריות ביותר במדינה, אך ב-1991 ארעה במקום תקרית אגמי פליטביצה שהייתה המאבק החמוש הראשון במלחמת העצמאות של קרואטיה. האזור הוחזק על ידי הרפובליקה הסרבית של קראינה עד אוגוסט 1995, מועד שבו שוחרר על ידי צבא קרואטיה במבצע סערה (Operacija Oluja). המלחמה גרמה לנזק בפארק ובמספר מבנים סביבו אשר שימשו מחנות צבאיים, ובעקבותיה הכריז אונסק"ו על האגמים כאתר בסיכון. ממשלת קרואטיה השקיעה מאמצים רבים בפינוי המוקשים מהפארק וב-1998 הסיר אונסק"ו את הפארק מקטגוריית האתרים בסיכון.
גלריה

המפל הגדול
ברווזים ודגים סמוך לנתיב המבקרים שמעל למים
מפה של הפארק
הערות שוליים

↑  האתר הרשמי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007532568005171  GND: 4651915-4  LCCN: sh99002956  NKC: ge138861  SUDOC: 109181484  VIAF: 241403415   WorldCat (עם VIAF): 241403415 
סימון אחד המפלים בפארק
אגמי פליטביצה - חתך
אוטובוס המבקרים בפארק
יסמין סאקס פרידמן

יסמין סאקס-פרידמן (נולדה ב־12 ביוני 1973, י"ב בסיון ה'תשל"ג) היא חברת הכנסת מטעם יש עתיד.
קורות חיים

יסמין פרידמן נולדה בבאר שבע. שירתה בצה"ל ביחידה 108. היא פועלת לקידום זכויות בעלי חיים, ומובילת מאבקים למען דיור ציבורי. עם הקמת "יש עתיד" הצטרפה לפעילות המפלגתית ובהמשך מונתה למנהלת מחוז באר שבע בתנועת "יש עתיד".
בבחירות לרשויות המקומיות ב-2013 היא נבחרה לחברת מועצת העיר באר שבע מטעם סיעת "אור" בראשות משה ינאי שזכתה בשני מנדטים. לקראת הבחירות ב-2018 היא פרשה מסיעת "אור" והקימה את סיעת "קהילה" שזכתה במנדט אחד בבחירות אלו. במועצת העירייה כיהנה כיושבת ראש הוועדה העירונית לאיכות הסביבה ובעלי חיים. בראש רשימת "יש עתיד" הייתה לראשת הסיעה הראשונה במועצת העיר באר שבע.
בבחירות לכנסת העשרים וארבע הוצבה במקום ה־19 של רשימת יש עתיד, שזכתה ב-17 מנדטים. עם זאת, לאחר כניסתה של יש עתיד לממשלת ישראל השלושים ושש והפסקת חברותה של השרה אורנה ברביבאי במסגרת החוק הנורווגי, היא הושבעה כחברת הכנסת העשרים וארבע. בבחירות לכנסת העשרים וחמש הוצבה במקום ה-20 ברשימה, ונבחרה שנית לכנסת.
חיים אישיים

פרידמן, נשואה ואם לבן, ומתגוררת בבאר שבע. מנהלת אורח חיים טבעוני. היא בוגרת תואר ראשון במינהל ציבורי באוניברסיטה הפתוחה, ובוגרת מכון מנדל למנהיגות בנגב.
הערות שוליים

↑  ציוץ של יסמין סאקס פרידמן
↑  אריק בנדר, ‏היסטוריה בכנסת: הח"כית החירשת הראשונה הצהירה אמונים, באתר מעריב אונליין, 16 ביוני 2021
↑  הודעה בדבר תוצאות הבחירות למועצת הרשות המקומית באר שבע, ילקוט הפרסומים 6694, 14 בנובמבר 2013, עמ' 1281-1282
↑  נועה גבאי, חברי מועצת העיר מסכמים מסע בחירות ויציאה לדרך חדשה, באתר באר שבע נט, ‏1 בנובמבר 2018
↑  נינה פוקס, מורן אזולאי, סגנית מלכת היופי, ראש העיר אילת והדרוזי הראשון מגרעין נח"ל | הח"כים החדשים, באתר ynet, 14 ביוני 2021
↑  יעקב לוי, אולי בכנסת? חברת המועצה יסמין סקס פרידמן שובצה ברשימת "יש עתיד", באתר mynet‏ באר שבע, 3 בפברואר 2021
| חברי הכנסת המכהנים בכנסת העשרים וחמש |
| --- | --- | --- |
(חברי הכנסת ששמותיהם מודגשים מכהנים גם כשרים או כסגני שרים בממשלת ישראל השלושים ושבע)
| סיעות הקואליציה של ממשלת ישראל השלושים ושבע (68 חברי הכנסת)  | סיעות הקואליציה של ממשלת ישראל השלושים ושבע (68 חברי הכנסת)  |  |
| הליכוד (32) | נתניהו • לוין • אוחנה • ברקת • דיכטר • ישראל כ"ץ • קרעי • ביטן • אדלשטיין • רביבו • דיסטל-אטבריאן • ואטורי • דנינו • גוטליב • מילביצקי • ביסמוט • סעדה • דלל • גמליאל • אופיר כץ • גולן • אילוז • קלנר • עטייה • הלוי • מלקו • שקלים • שטרית • פסל • גואטה • בוארון • עבד |  |
| ש"ס (11) | דרעי • מלכיאלי • ארבל • אזולאי • אבוטבול • בוסו • טייב • בצלאל • מישרקי • מלול • מושיאשוילי |  |
| הציונות הדתית (7) | סופר • סטרוק • רוטמן • וולדיגר • טל • סולומון • סוכות |  |
| יהדות התורה (7) | גפני • טסלר • אשר • אייכלר • פינדרוס • רוט • ברוכי |  |
| עוצמה יהודית (6) | בן גביר • וסרלאוף • אלמוג כהן • פוגל • סון הר-מלך • קרויזר |  |
| הימין הממלכתי (4) | סער • אלקין • השכל • בוסקילה |  |
| נעם (1) | מעוז |  |
| סיעות האופוזיציה (52 חברי הכנסת) | סיעות האופוזיציה (52 חברי הכנסת) |  |
| יש עתיד (24) | לפיד • מאיר כהן • אלהרר • מירב כהן • שטרן • מיקי לוי • בן ארי • בן ברק • סגלוביץ • טופורובסקי • שיר • רול • להב-הרצנו • בליאק • רון כץ • צרפתי הרכבי • מזרסקי • סאקס פרידמן • דבורה ביטון • טור-פז • דוידסון • שירי • מירון • ירון לוי |  |
| המחנה הממלכתי (8) | גנץ • איזנקוט • תמנו • טרופר • מיכאל ביטון • כהנא • פרקש-הכהן • שוסטר |  |
| ישראל ביתנו (6) | ליברמן • פורר • סובה • ניר • מלינובסקי • עמאר |  |
| רע"מ (5) | עבאס • טאהא • אל-הואשלה • ח'טיב-יאסין • חוג'יראת |  |
| חד"ש-תע"ל (5) | עודה • טיבי • תומא סלימאן • כסיף • עטאונה |  |
| העבודה (4) | מיכאלי • לזימי • קריב • רייטן |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא חברי הכנסת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
היארדבירדס

| --- | --- |

היארדבירדס
 מקום הקמה:  לונדון 
 מוקד פעילות:  לונדון, אנגליה
 תקופת הפעילות:  1962–1968 1992 ואילך
 סוגה:  בלוז רוק רית'ם אנד בלוז רוק פסיכדלי
 חברת תקליטים:  קולומביה קפיטול רקורדס אפיק
 פרסים והוקרה:  היכל התהילה של הרוק אנד רול (1992) 
 www.theyardbirds.com
 פרופיל ב-IMDb
 חברים
 אנדי מיטשל כריס דרג'ה בן קינג דייוויד סמאל ג'ים מקארתי
 
היארדבירדס (באנגלית: The Yardbirds; בתרגום לעברית: ציפורי החצר) הייתה להקת רית'ם אנד בלוז ורוק בריטית, שנודעה בעיקר בזכות הגיטריסטים שלה, שהתפרסמו כאשפי גיטרה לאחר שעזבו אותה: אריק קלפטון, ג'ף בק וג'ימי פייג'.
היארדבירדס דורגה במקום ה-89 בקטגוריית "האומנים הגדולים בכל הזמנים" במגזין הרולינג סטון.
היסטוריה > השנים הראשונות ואריק קלפטון

הלהקה התחילה את דרכה בלונדון בשנת 1960 תחת השם Metropolitan Blues Quartet, אך כמה שנים מאוחר יותר שינתה אותו ליארדבירדס. בהתחלה הלהקה ניגנה רית'ם אנד בלוז וחברי הראשונים היו קית' רלף (זמר), פול סמית (בס), ג'ים מקארתי (תופים), כריס דרג'ה (גיטרה) ופול טופהם (גיטרה).
בשנת 1962 עזב טופהם את הלהקה בעקבות לחץ משפחתי והוחלף על ידי הגיטריסט אריק קלפטון. הלהקה החלה להתפרסם ואף הפכה להיות להקת הבית במועדון Crawdaddy לאחר להקת הרולינג סטונז.
האלבום הראשון של הלהקה היה אלבום הופעה חיה שיצא בשנת 1964 ונקרא Five Live Yardbirds. שנה אחרי האלבום הראשון יצא האלבום השני של הלהקה שנקרא For Your Love שכלל בתוכו אלמנטים של מוזיקת רוק ורוק פסיכדלי. האלבום זכה להצלחה ענקית וכלל בתוכו את הלהיט הנודע For Your Love. לאחר צאת האלבום החלו ויכוחים בין חברי הלהקה על סגנון המוזיקה של הלהקה. בעקבות הוויכוחים עזב קלפטון את הלהקה ולימים הקים את להקת קצפת.
מקומו של קלפטון בלהקה הוצע לגיטריסט אולפן צעיר בשם ג'ימי פייג'. פייג' סירב להצטרף ללהקה אך המליץ על גיטריסט אחר בשם ג'ף בק.
היסטוריה > ג'ף בק וג'ימי פייג'

ללא קלפטון עברה הלהקה להקליט להיטים קליטים יותר והגיעה לשלושת הגדולים במצעד הבריטי עם שלושה להיטים שחיבר עבורם גרהאם גולדמן ולהיט רביעי שחברי הלהקה חיברו בעצמם.
ביחד עם בק הוציאה הלהקה את אלבומה Roger the Engineer בשנת 1966. מעט לאחר צאת האלבום החליט סמית לפרוש מהלהקה, ואת מקומו של סמית על הבס הסכים למלא ג'ימי פייג' שמאס בנגינת אולפן. פייג' נשאר נגן הבס זמן מועט מאוד כיוון שחברי הלהקה הבינו שמקומו של פייג' על הגיטרה לצד בק, וכך החליפו דרג'ה ופייג' תפקידים.
בהרכב הזה הוציאה הלהקה את הסינגל Happenings Ten Years Time Ago ואף הופיעה בסרט "יצרים", שביים מיכלאנג'לו אנטוניוני, עם השיר The Train Kept A Rolling.
בסוף שנת 1966 החליט בק לפרוש מהלהקה.
היסטוריה > פירוק הלהקה

האלבום הרשמי האחרון של הלהקה יצא בשנת 1967 ונקרא Little Game. שנה לאחר צאת האלבום החלו מחלוקות פנימיות בין חברי הלהקה בנוגע לכיוון המוזיקלי אליו תפנה הלהקה, שלבסוף הביאו לפירוקה.
לאחר פירוק הלהקה החליטו רלף ומקארתי על הקמת להקה חדשה בשם רנסאנס (Renaissance), ואילו פייג' החליט גם הוא להקים להקה חדשה שנקראה ציפורי החצר החדשים (New Yardbirds), שבמהרה שינתה את שמה ללד זפלין (Led Zeppelin) והפכה תוך שנים ספורות לאחת מלהקות הרוק המצליחות בעולם.
היסטוריה > הקמתה מחדש

בשנת 1992, האמרגן פיטר ברטון יצר קשר עם ג'ים מקארטי לבדוק אם יהיה מעוניין להקים את הלהקה מחדש. מקארטי היה מעוניין, אך רק אם כריס דז'ה יסכים, אך באותה עת סבר כי לא סביר שדרז'ה ירצה לצאת לסיבובי הופעות שוב. לאחר מכן יצר ברטון קשר עם דרג'ה, שהסכים לנסות. הופעת הבכורה שלהם הייתה בלונדון, יחד עם The Animals, שגם הוקמה מחדש באותה עת. ההופעה הייתה הצלחה גדולה. ההרכב כלל את ג'ון עידן בבס ושירה. ברטון המשיך לנהל את הלהקה במשך למעלה מעשור, ועדיין עובד איתה מדי פעם.
בשנת 2003 יצא ללהקה אלבום חדש, בשם Yardbirds,  בהרכב הכולל את כריס דז'ה, ג'ים מקארטי והחברים החדשים ג'יפי מאיו (גיטרה מובילה, קולות גיבוי), ג'ון עידן (בס, שירה ) ואלן גלן (מפוחית, קולות רקע). אלבום שהורכב מתערובת של חומרים חדשים, שכתב בעיקר מקארטי, והקלטות חוזרות של כמה מלהיטיהם הגדולים ביותר, עם הופעות אורח של ג'ו סאטריאני, סטיב ואי, סלאש, בריאן מיי, סטיב לוקאתר, ג'ף "סקאנק" בקסטר, ג'ון רז'ניק, מרטין דיצ'ום וסיימון מקארטי. כמו כן, ג'ף בק התאחד עם חבריו ללהקה לשעבר בשיר "My Blind Life". אחר כך המשיכה הלקה להופיע ברחבי העולם בהרכבים משתנים.
באוקטובר 2011 הייתה הלהקה אומרה להגיע לישראל, להופעה אחת במועדון הבארבי, אך היא בוטלה עקב קשיים טכניים.
חברי הלהקה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| --- | --- |
 חברי ההרכב הנוכחי אנדי מיטשל - שירה ומפוחית (2009 - היום)  כריס דרג'ה - גיטרת קצב וקולות רקע (1963 - 1968, 1992 - היום)  בן קינג - גיטרה (2005 - היום)  דייוויד סמאל - גיטרה בס (2009 - היום)  ג'ים מקארתי - תופים וקולות רקע (1963 - 1968, 1992 - היום):  חברים לשעבר קית' רלף - שירה ומפוחית (1963 - 1968)  פול סמוול-סמית - גיטרה בס וקולות רקע (1963 - 1966)  אנתוני "טופ" טופהם - גיטרה (1963)  אריק קלפטון - גיטרה (1963 - 1965)  ג'ף בק - גיטרה ושירה (1965 - 1966)  ג'ימי פייג' - גיטרה וגיטרה בס (1965 - 1968)  אלן גלן - מפוחית וכלי הקשה (1996 - 2003)
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

1964 - Five Live Yardbirds
1965 - For Your Love
1965 - Having a Rave Up
1966 - Roger the Engineer
1966 - Over Under Sideways Down
1967 - Little Games
1971 - Live Yardbirds! Featuring Jimmy Page
2003 - Birdland
דיסקוגרפיה > סינגלים נבחרים

1964 - I wish you would
1964 - Good morning little school girl
1965 - For your love
1965 - Heart full of soul
1965 - Evil hearted you / Still I’m sad
1965 - I’m a man
1966 - Shape of things / You’re a better man than I
1966 - Over under sideways down
1966 - Happenings ten years time ago
1967 - Little games
1967 - Ha ha said the clown
1967 - Ten little Indians
1968 - Goodnight sweet Josephine
הערות שוליים

↑  שלושה עקשנים גדולים, באתר הארץ, 12 באפריל 2001
↑  100 Greatest Artists: The Yardbirds, ברולינג סטון
↑  אלעד בילו, עכבר העיר, בחזרה לשורשים: היארדבירדס מגיעים לארץ, באתר הארץ, 4 ביולי 2011
↑  עכבר העיר, הופעת היארדבירדס בוטלה עקב קשיים טכניים, באתר הארץ, 24 באוקטובר 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009848970105171  BIBSYS: 6079465  BnF: cb13907583q (data)  GND: 5064612-6  ISNI: 0000 0001 1941 6784  LCCN: n84152905  MusicBrainz: 191de76f-a224-445d-b041-54df16d65bf7  NKC: ko2003158297  NLA: 35799204  SUDOC: 080489842  Trove: 1092631  VIAF: 302637298   WorldCat (עם VIAF): 302637298 
היארדבירדס במופע ב-2006
בוח'תר

| --- | --- |

מראה כללי
 מדינה:  טג'יקיסטן טג'יקיסטן
 מחוז:  ח'תלון
 שפה רשמית:  טג'יקית 
 שטח:  26 קמ"ר
 גובה:  430 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  126,700 (1 בינואר 2022)
 קואורדינטות:  37°50′11″N 68°46′49″E﻿ / ﻿37.836388888889°N 68.780277777778°E﻿ / 37.836388888889; 68.780277777778 
 אזור זמן:  UTC +5
 http://www.bokhtar.tj
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת טג'יקיסטן מוגדלת) דושנבה ח'וג'נד חורוג סין קירגיזסטן אוזבקיסטן אפגניסטן פקיסטןבוח'תר(למפת טג'יקיסטן רגילה) דושנבה ח'וג'נד חורוג סין קירגיזסטן אוזבקיסטן אפגניסטן פקיסטןבוח'תר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
נמל התעופה הבינלאומי בוח'תר
בוח'תָר (בטג'יקית וברוסית: Бохтар; בפרסית: باختر, תעתיק: באח'תר; עד שנת 2018 נקראה קורגונטפה (בטג'יקית: Қурғонтеппа; בפרסית: قرغان‌تپه, תעתיק: קרע'אנתפה; ברוסית: Курган-Тюбе - קוּרְגָן-טְיוּבֶּה)) היא בירת מחוז ח'תלון בדרום-מערב טג'יקיסטן והעיר השלישית בגודלה במדינה (אחרי דושנבה וח'וג'נד). על פי אומדן רשמי מתאריך 1 בינואר 2022 אוכלוסיית העיר מונה כ-126,700 בני אדם והיא מרוחקת כ-80 ק"מ דרומית לבירה דושנבה. העיר הייתה בתחומי אמירות בוכרה וסופחה לרוסיה הסובייטית בשנת 1920.
אקלים

| אקלים בבוח'תר> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בבוח'תר> ינואר.22.1.-24.1.36.1 | אקלים בבוח'תר> פברואר.27.9.-22.6.39.6 | אקלים בבוח'תר> מרץ.33.4.-12.7.61.0 | אקלים בבוח'תר> אפריל.36.7.-1.8.39.6 | אקלים בבוח'תר> מאי.41.3.4.0.24.1 | אקלים בבוח'תר> יוני.43.6.9.1.3.2 | אקלים בבוח'תר> יולי.46.0.11.0.0.3 | אקלים בבוח'תר> אוגוסט.42.8.9.4.0.1 | אקלים בבוח'תר> ספטמבר.38.6.3.5.0.8 | אקלים בבוח'תר> אוקטובר.36.1.-4.2.8.8 | אקלים בבוח'תר> נובמבר.30.5.-10.9.19.3 | אקלים בבוח'תר> דצמבר.24.3.-20.0.29.8 | אקלים בבוח'תר> שנה.46.-24.1.262.7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: