תאוריית הערכים האנושיים הבסיסיים
מחקרים > דתיות וערכים

אחד המחקרים הראשונים בפסיכולוגיה חברתית ובפסיכולוגיה בין תרבותית באמצעות התאוריה פורסם בשנת 1995 ובדק את הקשר בין רמת הדתיות לערכים אצל ארבע קבוצות של בני דתות שונות ממדינות שונות: נדגמו 635 יהודים מישראל, 478 רומים-קתולים מספרד, 217 קלוויניסטים מהולנד, ו-400 נוצרים אורתודוקסים מיוון. המדגמים בכל מדינה כללו 48% מורים בבתי-ספר יסודיים ותיכונים, 30% תלמידי אוניברסיטה, וכ-22% אנשים אחרים, כולם עם לפחות 12 שנות לימוד. הנבדקים ענו בשפתם על סקר הערכים של שוורץ, שכלל אז 56 ערכים שונים. לאחר שהשלימו את הסקר, הם ענו על רשימת שאלות דמוגרפיות, ובכללן שאלה "עד כמה דתי, אם בכלל, אתה מחשיב את עצמך?" בסולם של 8 רמות, מ"לא דתי בכלל" (0) ועד "דתי מאוד" (7). ליתר ביטחון נבדקו התוצאות בשאלה זו כנגד שאלות דומות אחרות, למשל אצל היהודים הישראלים המתאם בין תוצאות שאלה זו לבין שלוש שאלות אחרות על עוצמת האמונה הדתית, שמירה על ההלכה, והזדהות כחילוני, מסורתי, דתי או חרדי, היה בכל המקרים גדול מ-0.75.
ההיפותזות של החוקרים לגבי הקשר בין דתיות, ערכים וסדר העדיפויות ביניהם, על פי מחקרים פסיכולוגיים קודמים בשיטות אחרות, אושרו ברובן: המתאם בין הערכים לדתיות, מן הגבוה ביותר לנמוך ביותר, היה 1) מסורת, 2) קונפורמיות, 3.5) ביטחון ונדיבות, 6) כוח, השגיות ואוניברסליזם, 8) הכוונה עצמית, 9) גרייה, 10) נהנתנות. סדר זה היה דומה ביהודים הישראלים, בהולנדים הקלוויניסטים ובספרדים הקתולים, ובהבדלים קלים גם אצל היוונים האורתודוקסים. מתאם ספירמן בין סדר הערכים בכל הנבדקים לבין כל אחת מן הקבוצות היה 0.98 לספרדים הקתולים, 0.97 ליהודים הישראלים, 0.96 לפרוטסטנטים ההולנדים ו-0.94 לאורתודוקסים היוונים. במחקר שני באותו מאמר, נבדק הקשר בין רמת הדתיות לערכים במדגם של 1,807 אנשים ממערב-גרמניה, חלקם קתולים וחלקם פרוטסטנטים. מדגם זה סייע לחוקרים לבדוק כיצד תושפע תבנית הקשר בין דתיות וערכים מהבדלים של חינוך, הכנסה, גיל, וכו' בתוך אותה אוכלוסייה.
מאמר מטא אנליזה באמצעות השיטה שפורסם בשנת 2004 אסף בסך הכול 8,551 משתתפים מ-15 מדינות, כולל כל הנבדקים מן המאמר מ-1995 ונבדקים ממחקרים נוספים: איטלקים קתולים, פורטוגזים קתולים, צ'כים קתולים, פולנים קתולים, הונגרים קתולים, אמריקאים נוצרים, מקסיקנים נוצרים, טורקים מוסלמים, יהודים מישראל, שווייצרים קתולים, ובלגים קתולים. תוצאות מאמר זה היו כלליות ומובהקות סטטיסטית משל כל קודמיו, אבל דומות בכללן: ככל שאנשים הם דתיים יותר, הם דוגלים בערכי שמרנות, בייחוד מסורת, לאחריה קונפורמיות, ולאחריה ביטחון, ומתנגדים לערכי פתיחות-לשינוי ואוטונומיות, כמו גרייה והכוונה עצמית. הם מעדיפים רמה צנועה של התעלות-מעל-לעצמי: נדיבות אך לא אוניברסליזם, וסולדים מנהנתנות, ובמידה פחותה מערכי שיפור-עצמי אחרים: הישגיות וכוח. רבים מן האפקטים היו קבועים וזהים בין הדתות השונות, והעוצמה של אחרים התפלגה באופן התואם את הפיתוח הסוציו-אקונומי של המדינות המדוברות. איור 1 במאמר מציג את גרף המתאם של כל אחד מן הערכים עם דתיות אצל היהודים, המוסלמים והקתולים, כאשר הקווים של שלוש הדתות מראים תבנית דומה מאוד, ולעיתים קרובות אף חופפים כמעט לגמרי. אף שהחשיבות של ערכי המסורת והקונפורמיות אצל דתיים הייתה צפויה, החוקרים ציינו את היציבות של תוצאות כל הערכים על פני דתות, זרמים דתיים ומדינות שונות, אפילו בתרבויות בעלות רמת חילון גבוהה ואצל משתתפים צעירים.
מאמר שלישי משנת 2018 בדק את תרומת הדתיות לאידאולוגיה, ב-16 מדינות: אוסטרליה, ברזיל, צ'ילה, גרמניה, יוון, ישראל, איטליה, יפן, פולין, סלובקיה, ספרד, טורקיה, אוקראינה, בריטניה וארצות הברית. מספר המשתתפים שנדגמו בכל מדינה היה בין 285 ל-995, ובסך הכול 8,825 משתתפים בגיל ממוצע של 40 וסטיית תקן של 14.74 שנה. כל משתתף ענה על שאלון דיוקן הערכים PVQ, ובנוסף דירג את עצמו בשתי שאלות לגבי האידאולוגיה הפוליטית שלו: מיקומו משמאל לימין בסולם של 1 עד 10, ומיקומו מליברל ועד שמרן בסולם של 1 עד 7. כמו כן כל משתתף ענה על השאלה "עד כמה דתי, אם בכלל, אתה מחשיב את עצמך?" בסולם של 8 רמות, מ"לא דתי בכלל" (0) ועד "דתי מאוד" (7).