stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קורי סביאר
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995 | טומי בוי | ילד בפרסומת |  |
| 1995 | Memory Run | אנדרה בצעירותו |  |
| 1995 | Mrs. Munck | ילד |  |
| 1998 | Summer of the Monkeys | ג'יי ברי לי |  |
| 2002 | Edge of Madness | ג'ורג' ארון |  |
| 2002 | עימות עם העבר | ג'ב |  |
| 2003 | טרור בבית הספר | מיק אשטון |  |
| 2006 | Surf School | ג'ורדן |  |
| 2007 | Decoys 2: Alien Seduction | לוק קלהאן |  |
| 2007 | Metamorphosis | קית' |  |
| 2007 | House of Fears | קרטר |  |
| 2007 | Si j'étais toi | ג'סטין |  |
| 2007 | A Broken Life | באד |  |
| 2009 | The Jazzman | ג'ון קאדלי |  |
| 2009 | Wild About Harry | סאם |  |
| 2010 | A Flesh Offering | דאנקן |  |
| 2011 | Age of the Dragons | ישמעאל |  |
| 2011 | בני אלמוות | אפולו |  |
| 2011 | Conduct Unbecoming | קפטן ניק הוקס |  |
| 2011 | 5th & Alameda | דרק |  |
| 2011 | Dead Dreams | קארל לאלונדה | גם מפיק-שותף |
| 2012 | Osombie | צ'יפ |  |
| 2012 | Apartment 1303 3D | מארק טיילור |  |
| 2012 | Awaken | אלכס האן |  |
| 2012 | Path of Souls | ברנדון אקהרדט | גם מפיק בפועל |
| 2014 | The Dependables | מארק סטאסני |  |
| 2016 | The Northlander | סיגנוס |  |
| 2016 | Haley | איש | סרט קצר; גם במאי ומפיק |
| 2020 | The Corruption of Divine Providence | פיטר וולף |  |
| 2023 | Key to Love | ג'וש |  |
קח אותי

| --- | --- |

 סינגל בביצוע היהודים
 מתוך האלבום מציאות נפרדת
 יצא לאור:  1994
 תאריך הקלטה:  1994
 מקום הקלטה:  אולפני די. בי.
 סוגה:  רוק ישראלי, הארד רוק, בלדת רוק
 שפה:  עברית
 אורך:  5:26
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 כתיבה:  תום פטרובר
 לחן:  תום פטרובר
 עיבוד:  תום פטרובר, שמוליק בודגוב, רועי זו-ארץ
 גרסאות כיסוי:  "קח אותי" של נינט טייב (2003)
"קח אותי", הידוע גם במילות הפתיחה שלו: "מי אמר לָךְ", הוא שיר רוק ישראלי של להקת היהודים, שנכתב והולחן על ידי תום פטרובר. השיר יצא כסינגל בשנת 1994 (תחת השם "מי אמר לך") ונכלל באלבום הבכורה של הלהקה, מציאות נפרדת.
רקע

השיר נכתב על ידי תום פטרובר בעקבות סיפורים שאורית שחף סיפרה לו על ילדותה, כשגרו יחדיו בדירה שכורה בתל אביב. השיר התפרסם באלבום הבכורה של להקתם של השניים – היהודים – "מציאות נפרדת" (1995). לימים סיפרה שחף שהפתיח מתאר את ילדותה בבית הספר, שבו היא נחשבה בעיני חבריה ללימודים ילדה מוזרה ושתקנית. אף שרבים רואים בו שיר אהבה נכזבת, המשפט "אם אתה הולך אז קח אותי, אתה שומע זאת אני..." נכתב על אביה של אורית, שעזב את הבית כשהייתה בת 11.
גרסות כיסוי

בשנת 2003, בחצי הגמר של העונה הראשונה של "כוכב נולד", ביצעה הזוכה נינט טייב גרסת כיסוי לשיר. הופעת השיר בפריים טיים בערוץ 12 הקפיצה את הפופולריות של הלהקה והכניסה אותה לקונצנזוס למרות שבמשך שנים טענה הלהקה שתחנות הרדיו הפופולריות ממאנות להשמיע את שיריה.
בשנת 2020 הוציאה הגר יפת גרסת כיסוי לשיר.
בשנת 2021 ביצעה זהבה בן את השיר במסגרת השתתפותה בתוכנית "האח הגדול". עוד באותה שנה זכה השיר לגרסת כיסוי מפי חדווה עמרני.
קרדיטים

תום פטרובר - כתיבה, הלחנה ועיבוד
אורית שחף - שירה
שמוליק בודגוב - גיטרות ועיבוד
אבי יפרח - גיטרה בס
אשר פדי - תופים
ערן מיטלמן - קלידים
טכנאי הקלטות ומיקס: ראובן שפירא
הערות שוליים

↑  "קחו אותם", מוסף 7 לילות של ידיעות אחרונות, 1 באוקטובר 2021, עמ' 11. ראו קטעים מהכתבה:  ציוץ של רז שכניק ברשת החברתית אקס (טוויטר), 1 באוקטובר 2021.
↑  היהודים חוזרים להשתלט על הרוק הישראלי באתר פרוגי.
קומודורו ריבדביה

| --- | --- |
סמל קומודורו ריבדביהסמל קומודורו ריבדביה

פוטומונטאז' של קומודורו ריבדביה.
 מדינה:  ארגנטינה ארגנטינה
 פרובינציה:  צ'ובוט צ'ובוט
 חבל ארץ:  פטגוניה
 תאריך ייסוד:  1901
 שטח:  548.2 קמ"ר
 גובה:  61 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  201,228 (2022)
 קואורדינטות:  45°51′53″S 67°28′51″W﻿ / ﻿45.864722°S 67.480833°W﻿ / -45.864722; -67.480833
 אזור זמן:  UTC -3
 www.comodoro.gov.ar
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארגנטינה מוגדלת) בואנוס איירס קורדובה בארילוצ'ה רוסאריו טוקומאן מאר דל פלאטה סלטה סנטה פה סן חואן אושואיה איגואסו אקונקגווה ברזיל פרגוואי בוליביה צ'ילה איי פוקלנד אורוגוואי האוקיינוס האטלנטי האוקיינוס השקט קומודורו ריבדביה(למפת ארגנטינה רגילה) בואנוס איירס קורדובה בארילוצ'ה רוסאריו טוקומאן מאר דל פלאטה סלטה סנטה פה סן חואן אושואיה איגואסו אקונקגווה ברזיל פרגוואי בוליביה צ'ילה איי פוקלנד אורוגוואי האוקיינוס האטלנטי האוקיינוס השקט קומודורו ריבדביה(למפת צ'ובוט רגילה) ראוסון טרלאו פוארטו מדרין אסקל ריו נגרו האוקיינוס האטלנטי  סנטה קרוס צ'ילהקומודורו ריבדביה(למפת צ'ובוט מוגדלת) ראוסון טרלאו פוארטו מדרין אסקל ריו נגרו האוקיינוס האטלנטי  סנטה קרוס צ'ילהקומודורו ריבדביה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
קומודורו ריבדביה (בספרדית: Comodoro Rivadavia, לעיתם מקוצר ל"קומודורו") היא העיר הגדולה ביותר בפרובינציית צ'ובוט בארגנטינה. העיר ממוקמת במפרץ סן חורחה (אנ'), בחוף האוקיינוס האטלנטי, והיא העיר המרכזית ביותר באזור זה. העיר נחשבת לבירת הנפט הלאומית של ארגנטינה.
היסטוריה

הדחיפות למציאת נתיבים קצרים כדי להוביל סחורה אל ומהעיירה סרמיינטו יצרה צורך ביצירת נמל באזור מפרץ סן חורחה. הצורך הביא בסופו של דבר לייסודה של העיר. לקראת סוף המאה ה-19 החלו חיפושים אחר מקום מתאים לבניית הנמל, בעזרת בני שבטים מקומיים. הקורבטה "לה ארחנטינה" בפיקוד קומודור מרטין ריבדביה, הגיעה לאזור במהלך משימת גישוש ועצרה במעגן. תחילה נקראה העיר על שם המלח הספרדי פרנסיסקו אוורדו טיי אי פרדס, אך השם שונה ב-1901 לקומודורו ריבדביה כהוקרה למרטין רבדביה, המלח המהולל ונכדו של ברנרדינו ריבדביה, נשיאה הראשון של ארגנטינה.
ב-1903 הגיעו 600 משפחות מהגרים בורים לאזור לאחר ההפסד במלחמת הבורים השנייה. ניתנו להם אדמות לחוות מסביב לעיר, אך היה מחסור מים שאילץ אותם להביא מים בעגלות חמורים. ב-1907 הם החלו לקדוח על מנת למצוא מים, אך במקום זאת מצאו נפט. למרות שרוב הנפט היה באדמותיהם, עקב החוק הארגנטינאי שקבע שהנפט יועבר לבעלות המדינה הם לא היו יכולים ליהנות מרווחי הנפט באופן ישיר ועברו לאזור סרמיינטו כדי להקים חוות שם. גילוי הנפט גרם לגדילה בקצב מסחרר של קומודורו ריבדביה, וליצירת תעשייה גדולה שהעיר התפתחה סביבה. ב-1910 נבנתה מסילת רכבת לסרמיינטו, שהביאה לפיתוח העיר. יצירת חברת YPF, חברת הנפט הראשונה בעולם בבעלות ממשלתית, הובילה להתפתחות נוספת של העיר, אשר בנוסף הואצה בסוף שנות ה-50 לאחר שהממשל עודד חברות זרות לבוא לאזור.
במשך תקופת הזמן הקצרה בין 1943 ל-1955, קומודורו ריבדביה הייתה בירת טריטוריית קומודורו ריבדביה, אשר הייתה חלק מצ'ובוט.
למרות שהיום קומודורו ריבדביה לא מתבססת בעיקר על התעשייה הזו, היא עדיין קרויה "בירת הנפט הלאומית".
כלכלה

העיר מתבססת על מספר ענפים כלכליים, בהם תעשיית טקסטיל, מספנה, מלט וכמובן תעשיית הנפט הענפה של העיר, אשר התפתחה מאוד מאז גילוי הנפט הראשון ב-1907, והעיר ואזורה נחשבים למובילים במדינה בהפקת נפט, עם הפקה יומית של כ-46,000 מ"ק נפט גולמי, שמהווים 46% מכלל ייצור הנפט הגולמי במדינה. הודות לתעשיית הנפט, התפתחה פעילות מסחרית גדולה בעיר, שהביאה אליה אנשים מרחבי ארגנטינה ומחוצה לה, ועזרה לפיתוח עסקים שונים.
קיים צינור המוביל גז טבעי מקומודורו ריבדביה לבירת המדינה בואנוס איירס.
כלכלה > תיירות

כפר הנופש והפרבר רדה טיז'יז' ממוקם כ-12 ק"מ מדרום לעיר. הוא הוקם ב-1948 ומהווה כיום מרכז חשוב של תיירות בארגנטינה.
חינוך

בעיר נמצאת האוניברסיטה הלאומית של פטגוניה סן חואן בוסקו, שהוקמה ב-1980.
תחבורה

נמל התעופה הבינלאומי חנרל אנריקה מוסקוני ממוקם במרחק של 11 ק"מ מהעיר ומשרת אותה.
ערים תאומות

צ'ילה קויאיקה, צ'ילה
קומודור (דרגה)

קומודור (באנגלית: commodore) היא דרגת קצונה בציי מלחמה, שמקומה בסולם הדרגות בין קפטן לסגן אדמירל. בכמה ציים הדרגה המקבילה לה היא "אדמירל שייטת" (Flotilleadmiral בדנמרק, Lippueamiraali בפינלנד, Flottillenadmiral בגרמניה ו-Flottiljamiral בשוודיה) או "אדמירל משנה" (Contre-amiral בצרפת). דרגת קומודור מקבילה ל- OF-6 בקוד הדרגות הצבאיות של נאט"ו. ישנם ציים, בהם קומודור נחשב לקצין דגל.
היסטוריה

דרגת קומודור נגזרת מהתואר הצרפתי "קומנדור" (commandeur), שהיה אחד מתוארי האבירות הגבוהים שניתנו בצרפת; במסדרי אבירות צבאיים נשא את התואר מי שהיה אחראי על "קומנדה" (commenda), כלומר על אחת מנחלותיו של המסדר.
הצי המלכותי ההולנדי החל להשתמש בתואר commandeur מסוף המאה ה-16 למגוון תפקידים זמניים, עד שהתואר נקבע כדרגה קבועה בשנת 1955. חיל האוויר המלכותי ההולנדי אימץ את התואר commodore כדרגה מקבילה.
דרגת קומודור נוצרה בתחילה כתואר זמני שניתן לקפטנים, שניתן להם פיקוד על כמה אוניות. בציים אחדים קומודור הוא קפטן בכיר; בציים אחרים, לעומת זאת, קומודור נחשב לקצין דגל, כלומר רשאי להניף על אונייתו דגל המסמן את דרגתו, כמו אדמירל (להבדיל מקפטן רגיל, שאינו זכאי לכך). בצי המלכותי הבריטי הוכנסה דרגה זו כדי לחסוך במספר האדמירלים – עניין יקר, בהתחשב בגודלו של הצי הבריטי בזמן המלחמות הנפוליוניות.
תואר קומודור בציים בעולם > הצי הבריטי

דרגת קומודור הונהגה בצי הבריטי מאמצע המאה ה-17, החל מימיו של מלך אנגליה, ויליאם השלישי. כאמור, היה צורך במפקדים בכירים, שיפקדו על שייטות, לא היה רצון למנות אדמירלים חדשים. קפטנים שמונו לפיקוד על שייטות נקראו קומודור, אך לא הייתה זו דרגה ממשית בסולם הדרגות. קפטנים שהחזיקו בתואר קומודור נחשבו עדיין בדרגת קפטן, וקידומם המשיך ככל קפטן אחר (קידום שהיה מבוסס בעיקר על ותק). ב-1748 נקבע, שקפטן בתפקיד קומודור יהיה שווה ערך לדרגת בריגדיר גנרל בצבא היבשה. ואולם, עם סיום תפקידו היה הקומודור חוזר לדרגת קפטן, ומאידך היו קפטנים שקודמו לדרגת אדמירל משנה (rear admiral) ללא ששימשו בתפקיד קומודור.
תפקיד הקומודור חולק לשתי רמות. קומודור במעמד הנמוך היה קפטן האוניה שלו, ובנוסף פיקד על שייטת של אוניות; לקומודור במעמד הגבוה היה קפטן שפיקד על האונייה שבה הפליג, והוא יכול היה להתרכז בענייני השייטת (מה שאיפשר, כמובן, שייטת גדולה יותר) – בדומה לאדמירל. ב-1783 הותר לקומודורים מן המעמד הגבוה ללבוש מדים של אדמירל משנה, הבחנה שנותרה עד איחוד שני סוגי הקומודורים בצי הבריטי בשנת 1958.
עם הזמן הפך תפקיד הקומודור לתפקיד שאינו קשור דווקא לפיקוד על אוניות בים; קומודורים פיקדו גם על נמלים ועל בסיסים ימיים. בשנת 1996 הפכה דרגת קומודור לדרגה עצמאית בצי הבריטי.
תואר קומודור בציים בעולם > צי ארצות הברית

בצי ארצות הברית לא הייתה קיימת דרגת אדמירל עד 1862, בשל אי רצונו של הקונגרס לאשר קיום דרגה זו, כחלק מהמדיניות האנטי-מיליטריסטית ששררה בו. בשל כך, קיבל תפקיד הקומודור חשיבות רבה. כמו בצי הבריטי, תואר קומודור לא היה דרגה, אלא תפקיד זמני שניתן לקפיטנים. בתחילת ימיה של ארצות הברית, ניתן התפקיד גם לקצינים זוטרים יחסית; רק בשלב מאוחר יותר, לקראת אמצע המאה ה-18, נקבעו מסגרות ברורות להענקת התואר, אם כי הכללים לא היו ברורים עדיין לגמרי, והיו קצינים שנשאו את התואר לכל אורך הקריירה שלהם (ולא רק למשך מילוי התפקיד שעבורו זכו בתואר), דבר שהוסיף לחוסר הבהירות.
במלחמת האזרחים גדל הצי והיה צורך במינוי קצינים בכירים רבים. בשל כך שונה הנוהג הקיים, ותפקיד הקומודור הפך לדרגה קבועה. ב-16 ביולי 1862, מונו שמונה עשר קצינים לתפקיד קומודור בצי הצפון. התפקיד ניתן גם לקציני מטה שהיו אחראים על תפקידים המכונים כיום תומכי לחימה, כמו רפואה, אפסנאות, הנדסה, ועוד.
ב-1889 החליט אגף כוח אדם בצי ארצות הברית להפוך את דרגת הקומודור לאדמירל משנה (rear admiral), כדי שיזכו בכבוד המתאים מצד ציים זרים. דרגה זו הייתה מקבילה לדרגת מייג'ור גנרל של הצבא, אם כי קומודורים זוטרים יותר זכו בשכר המקביל לזה של בריגדיר גנרל, כדי לחסוך בהוצאות. ואולם, במלחמת העולם השנייה, עם גידולו העצום של צי ארצות הברית, הוחזרה הדרגה, ועד סוף המלחמה מונו כ-100 קצינים לדרגה זו (שהייתה דרגת אדמירל בעל כוכב אחד). רק קצינים בודדים שהיו בעלי דרגת קומודור קודמו לתפקיד אדמירל משנה, וכולם עזבו את הצי עד 1950.
כיום אין בצי ארצות הברית דרגת קומודור, אך התואר קיים עדיין כתפקיד, בעיקר לקפטנים ותיקים המפקדים על שייטות של משחתות, סיירות, או של יחידות אמפיביות; כך גם ניתן תואר זה למפקדי קבוצות ספינות של משמר החופים, שייטות של צוללות, ויחידות אוויריות.
תואר קומודור בציים בעולם > הצי הגרמני

בצי הגרמני של מלחמת העולם הראשונה הייתה נהוגה דרגת קומודור (באיות הגרמני: Kommodore). היה זה תואר שניתן לקצינים שפיקדו על יותר מכלי שיט אחד. התואר ניתן לא רק לקפטנים, אלא למעשה לכל קצין מדרגת סגן (Lieutenant) עד קפטן; הדבר היה אופייני בעיקר למפקדי צוללות, שפיקדו על כוחות משימה של צוללות. בצי הגרמני של מלחמת העולם השנייה כבר הייתה דרגת קומודור דרגה רשמית בצי הגרמני, שניתנה לקפטנים בכירים. מחד, הם נחשבו כקפטנים, ומאידך כבר לבשו מדים של אדמירל.
בצי הגרמני היום לא קיימת דרגת קומודור; התואר ניתן, כבצי ארצות הברית, לקפטן בכיר המפקד על יחידות כלי שיט.
שימושים נוספים לתואר > דרגת קומודור בחילות אוויר

בחיל האוויר של ארגנטינה נהוגה דרגת קומודור (בספרדית: Comodoro), כדרגה מקבילה לדרגת קולונל; הדרגה שלפני קומודור היא תת-קומודור (vice commodore, או Vicecomodoro), המקבילה לדרגת סגן-אלוף. בחילות אוויר רבים נהוגה דרגת קומודור אוויר (Air Commodore). דרגה זו נהוגה בבריטניה, הודו, אוסטרליה, ניו זילנד, יוון, תאילנד, זימבבואה, פקיסטן וניגריה, והיא מקבילה לדרגת בריגדיר גנרל.
שימושים נוספים לתואר > שימוש אחר

התואר קומודור ניתן גם לקפטנים בכירים בחברות ספנות מסחריות, כמו גם לבעלי תפקידים בכירים במועדוני יאכטות ואגודות שיט.
בסיינטולוגיה ניתן התואר "קומודור" לל. רון האברד, מייסד הכת, כראש "ארגון הים" (Sea Organization) של הסיינטולוגיה.
איל הספנות קורנליוס ואנדרבילט כונה "הקומודור".
שימושים נוספים לתואר > שימוש בתרבות פופולרית

בטרילוגיית הסרטים "שודדי הקאריביים", אחת הדמויות המרכזיות, ג'ק נורינגטון, נושא בתואר קומודור, עד שהוא מאבד אותו לאחר בריחתו של ג'ק ספארו.
דרגתו של ג'יימס בונד היא קומאנדר קומאנדר=סגן-אלוף או (לפטננט)-קומאנדר=רב-סרן- ולא קומודור=תת-אלוף.
דרגת קומודור בצי הבריטי
דרגת קומודור בצי ארצות הברית
דרגת קומודור בצי הגרמני במלחמת העולם השנייה
דרגת קומודור אוויר בחיל האוויר הבריטי
צלב רותוול

| --- | --- |

צלב רותוול באפסיס כנסיית רותוול
 מידע כללי
 תאריך יצירה:  המאה ה-8 ממלכת נורת'מבריה ממלכת נורת'מבריה
 טכניקה וחומרים:  אבן ממסותת, גילופי תבליט וכתובות באלפבית לטיני ורוני
 ממדים בס"מ
 גובה:  550
 נתונים על היצירה
 מיקום:  דמפרייס וגאלווי שבסקוטלנד (ממלכה המאוחדת)
 קואורדינטות:  55°00′01″N 3°24′27″W﻿ / ﻿55.0004°N 3.4075°W﻿ / 55.0004; -3.4075 
צלב רוּתְוֶול (באנגלית: Ruthwell Cross) הוא הצלב הגבוה הגדול ביותר שנוצר באנגליה במהלך התקופה האנגלו-סקסונית ושרד עד ימינו. הצלב מהווה את אחד המונומנטים המרשימים ביותר שנוצרו על ידי התרבות האנגלו-סקסונית ובנייתו מתוארכת למאה ה-8. הצלב מתהדר לאורך פאותיו השונות בתבליטים פרי גילוף מתוחכם של דמויות ועיטורים רבים. בנוסף, הוא נושא כתובת של קטע שירה (חלקים מהפואמה החלום של הצלב) המהווה את אחד הטקסטים הקדומים ביותר שנכתבו באנגלית עתיקה. עדות לחשיבתו של צלב רותוול אנו מוצאים בדבריו של חבר האקדמיה ומסדר האימפריה הבריטיים ההיסטוריון ניקולאוס פווסנר, אשר טען כי יחד עם צלב בווקאסל שבקאמבריה, מבחינה אמנותית צלב רותוול הוא "ההישג הגדול ביותר של תקופתו בכל אירופה".
היסטוריה

מיקומו המקורי של הצלב לא ידוע בוודאות, אך ככל הנראה הוא נבנה בכפר רותוול סמוך למיקומו הנוכחי, קילומטרים ספורים משפך נהר הפירת' שלחופי הים האירי. בימי בנייתו האזור היה נתון לשליטת הממלכה האנגלית נורת'מבריה, אך לאורך רוב אלף ומאתיים השנים האחרונות המקום היה בשליטה סקוטית. מהמאה ה-15 הצלב שכן בחצר כנסיית רותוול, אך ניתן להניח כי הוא עמד שם לפחות משנת 1200, עת הקמת הכנסייה.
עם הצטרפותה של הכנסייה הסקוטית אל חיק הפרסביטריאניזם, גל של איקונוקלאזם שטף את הארץ. בתוך כך, בשנת 1642 פורק צלב רותוול ככל הנראה עקב זיהויו כבעל מאפיינים אליליים. חלקי הצלב שימשו במהלך רוב מאתיים השנים הבאות כלבנים ברצפת הכנסייה. בשנים 1801 עד 1803 עברה כנסיית רותוול שיפוץ מקיף, ובמסגרת הליך זה הוצאו חלקי הצלב מרצפתה והושלכו אל חצרה. בשנת 1818 כומר מקומי בשם הנרי דאנקן אסף את חלקי הצלב והחל להרכיב אותם מחדש בסמוך לשער הכנסייה. מאחר שחלק מהחלקים לרבות ראש הצלב היו חסרים, בהוראת הכומר הם שוחזרו על ידי בנאי תושב האזור. שנים אחדות לאחר מכן, בשנת 1823, צלב רותוול הוצב במתכונתו החדשה. כחמישים שנה מאוחר יותר, בשנת 1887, הועבר הצלב אל פנים הכנסייה והוצב באפסיס ייעודי לו על מנת להגן עליו מפגעי הטבע. במקום זה הצלב שוכן עד היום.
מבנה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
קטע מתבליט המתאר את מרים רוחצת את רגליו של ישו, כאשר בשוליים מופיעים כיתובים בלטינית. קטע זה המהווה דוגמה לתבליט מקורי ששרד.
קטע ריק המצוי בין תבליט מרים הבתולה וגבריאל לבין התבליט המתאר את ישו מרפא עיוור. קטע זה מהווה דוגמה לקטע מקורי שנשחק ודהה.
קטע ריק החוצה את לשניים את התבליט המתאר את מרים ומרתה או אלישבע. קטע זה מהווה דוגמה לחיפוי אבן מודרני ריק שהתווסף במאה ה-19 על מנת להשלים תבליט מקורי חסר.
קטע מהחלק התיכון שבפאה הדרומית של ראש הצלב. קטע זה מהווה דוגמה לתבליט מודרני שהתווסף במאה ה-19 על מנת להשלים תבליט מקורי חסר.
תבליטים > הבסיס

רוב בסיסו של צלב רותוול, הכולל את 125 הסנטימטרים התחתונים שלו, נראה כיום אבן גסה. עם זאת, אפשר להבחין בו בעדויות לתבליטים קדומים שהיו מגולפים על פני פאותיו הצפונית והדרומית.
לידת ישו: חלק מהחוקרים העריכו כי בפאה הצפונית מופיעים שרידי תבליט המתאר את לידת ישו.
צליבת ישו: באופן דומה לתבליט לידת ישו, בפאה הדרומית חוקרים זיהו שרידים תבליט המתאר את צליבתו של ישו, על רקע השמש והירח.
באופן זה נראה כי בסיס צלב רותוול היווה גם ייצוג גרפי של בסיס הנצרות על שני האירועים המכוננים שלה – הולדתו של ישו וצליבתו.
תבליטים > השפה העליונה

יוחנן המטביל: על פני הפאה הצפונית, בין התבליט המתאר את ישו עומד על גבי חיות לראש הצלב, מגולף תבליט בו נראה אדם מחזיק בהמה בידו השמאלית ובידו הימנית מצביע לעברה. הדמות זוהתה לימים בתור יוחנן המטביל והבהמה כשה האלוהים. סביב התבליט, אשר כולל שברים רבים לצד חלקים פגומים, שרדו שני קטעי טקסט קצרים בלטינית אשר פירושם הוא "אנו סוגדים" ו"ולא עִם". משמעותם של מילים אלו, אשר היו בעבר כנראה חלק ממשפט אחד, לא ידועה.
מרים ואלישבע או מרתה: על פני הפאה הדרומית, בין תבליט ישו ומרים המגדלית לראש הצלב, מגולף תבליט המתאר שתי דמויות מתחבקות. התבליט מקוטע בחיפוי אבן מודרני פרי עבודות השחזור של המאה ה-19, אשר השלימו בו חלק חסר. לכן תחתית רגלי הדמויות נמצאת כעשרה סנטימטר מתחת לשאר גופן. בקרב החוקרים נסבה מחלוקת באשר לזהותן של שתי דמויות אלו. בשולי התבליט מופיעה כתובת ייחודית בצלב רותוול, היות שהיא כתובה במשולב הן בכתב לטיני והן בכתב רוני. את הכתובת אפשר לפרש כ"מרתה ומרים הנשים הראויות" אך גם בתור "מרתה ומרים, אמו של האל". הפירוש השני מחייב כי מרים המוזכרת בכתובת היא מרים אמו של ישו. המצדדים בפירוש זה טוענים שהדמויות המתחבקות בתבליט הן אלישבע, אמו של יוחנן המטביל, וקרובת משפחתה מרים, אמו של ישו. החוקרים המחזיקים בגישה זאת טוענים כי התבליט מהווה המחשה של פסוקים מראשית הבשורה על-פי לוקאס:
וְהִנֵּה אֱלִישֶׁבַע קְרוֹבָתֵךְ אֲשֶׁר קָרְאוּ־לָהּ עֲקָרָה גַּם־הִיא הָרָה לָלֶדֶת בֵּן בְּזִקְנָתָהּ... וַתָּקָם מִרְיָם בַּיָּמִים הָהֵם וַתְּמַהֵר לָלֶכֶת... וַתָּבֹא בֵּית זְכַרְיָה וַתְּבָרֶךְ אֶת־אֱלִישָׁבַע
וְאִשָּׁה אַחַת וּשְׁמָהּ מָרְתָא... וְלָהּ אָחוֹת וּשְׁמָהּ מִרְיָם אֲשֶׁר יָשְׁבָה לְרַגְלֵי יֵשׁוּעַ לִשְׁמֹעַ אֶל־דְּבָרוֹ
תבליטים > הראש

הקשת: על פני הפאה הדרומית, בין התבליט המתאר את מרים עם מרתה או אלישבע לבין מרכז ראש הצלב, מגולף תבליט בוא נראית דמות של קָשת לבושה בגלימה המניפה את הקשת שלה כלפי מעלה. לצד זרועו הימנית נמצא עצם מלבני, אשר ככל הנראה מהווה תיק לחצים. משמעות התבליט איננה ידועה, אך ייתכן והוא מרמז על שורה מהשיר החלום של הצלב, אשר חרוט על צדדי הצלב בכתב רוני (ראו להלן בערך זה).
מתי והמלאך: על פני הפאה הצפונית, בין תבליט יוחנן המטביל לבין מרכז ראש הצלב, מגולף תבליט בן שתי דמויות. לפי החוקרים הדמות הימנית מבין השתיים היא ככל הנראה מתי, מחבר הבשורה על-פי מתי. בתבליט הוא נראה מחזיק בחפץ הנראה כספר, כאשר הוא מביט אל הדמות השמאלית בתבליט, ואולי שואב השראה ממנה. דמות זאת נראית כמלאך ואפשר להבחין בשרידים של כנפיים בצידיה. כיתוב סביב התבליט לא שרד, אך נראה כי בעבר הוא כלל חלקים מהבשורה על-פי מתי.
החלק התיכון: חלקו התיכון של צלב רותוול אבד ולא שרד. לפיכך, חלק זה הוא אחד מפירות עבודות השחזור שנעשו במאה ה-19 בהוראת הכומר הנרי דאנקן. בפאה הצפונית, במרכז חלקו התיכון של הצלב שוכן תבליט של שמש בעלת פני אדם. על זרועו הימנית של החלק התיכון מגולף תבליט של עגל ועל זרועו השמאלית תבליט של תרנגול. על פני הפאה הדרומית במרכז חלקו התיכון של הצלב מגולף משולש (ככל הנראה פירמידה). על זרועו הימנית של החלק התיכון מגולף תבליט של דרקון (מקביל לתרנגול שבפאה הצפונית) ועל זרועו השמאלית תבליט של דולפין (מקביל לעגל שבפאה הצפונית). משמעות האיורים השונים איננה ידועה, אך יש המעריכים כי אלו הם סמלים מאסוניים אשר גולפו בהשפעת דאנקן, אשר היה לדעת רבים חבר בבונים החופשיים.
יוחנן והנשר: על פני הפאה הדרומית, מעל לחלק התיכון של צלב רותוול, עומד קטע מקורי של הצלב. בקטע זה מגולפים דמות אדם ועוף ענק הנראה כעיט. האדם נראה יושב ומושיט את ידו השמאלית אל העוף. החוקרים פירשו את התבליט בתור יוחנן כותב הבשורה וסמלו – עיט. משמעות שרידי הכיתוב בלטינית הוא כנראה המשפט הפותח את הבשורה על-פי יוחנן, אותה יוחנן חיבר.
הכיתוב הרוני שבשולי התבליט המכסה את מרכז הפאה המערבית של צלב רותוול
העיט והענף: על פני הפאה הצפונית, מעל לחלק התיכון של צלב רותוול, עומד גם כן קטע מקורי של הצלב. בקטע זה מגולף עוף דורס אשר רגלו האחת אוחזת בענף עץ ורגלו השנייה מונפת מעלה. החוקרים לא הצליחו לפענח את פירושו של כיתוב עתיק בכתב רוני החקוק בשולי תבליט זה. העוף הדורס הוא כנראה עיט אשר מהווה את אחד מסמליו של ישו. סמיכותו של העיט לעץ, עשוי לסמל את ישו והצלב.
הכיתוב הרוני

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ראו גם

צלבי דארטמור
צלב גבוה
לקריאה נוספת

Cassidy, Brendan (ed.), The Ruthwell Cross, Princeton University Press (1992).
Conner, Patrick W. "The Ruthwell Monument Runic Poem in a Tenth-Century Context." Review of English Studies Advance Access. (2007): 1-27. Print.
Kelly, Richard J. (ed.), Stone, Skin and Silver, Litho Press / Sheed & Ward (1999). ISBN 978-1-871121-35-3
Hawkes, Jane & Mills, Susan (eds.), Northumbria's Golden Age, Sutton Publishing Ltd (1999).
Royal Commission on Ancient and Historical Monuments of Scotland, County of Dumfries, (1920).
Saxl, Fritz, "The Ruthwell Cross," Journal of the Warburg and Courtauld Institutes, Vol. 6, (1943), pp. 1–19, The Warburg Institute
Swanton, Muichael James, The Dream of the Rood, Old and Middle English Texts Series, 1970, Manchester University Press
קח אותי הביתה

קח אותי הביתה הוא אלבומה השני של הזמרת גלי עטרי, שיצא בשנת 1981.
בשנת 1980 יצאה גלי עטרי לדרך חדשה בתור זמרת סולנית, לאחר פרישתה מלהקת "חלב ודבש". יחד עם המלחין והמעבד המוזיקלי ירוסלב יעקובוביץ' לקראת סוף 1980 הקליטה את השיר "טירוף במה" (מילים ולחן יצחק קלפטר), שהתפרסם מאוחר יותר בביצועו של אריק איינשטיין.
ראשית שנות ה-80 הייתה תקופת פריחה לרוק הישראלי היותר אמריקאי ותוקפני. גם עטרי הצטרפה לגל הרוק החדש.
בשנת 1981 עטרי וירוסלב יעקובוביץ' הקליטו יחד אלבום רוק בשם "קח אותי הביתה", שהניב להיטים רבים, בהם: "דואט פרידה" עם הזמר מני בגר, "לא יודעת", "עד שנשיב", "שלך עד אתמול". בתקליט זה נשמעה עטרי שונה מקטלוגה המוכר עד אז כ"זמרת לכל המשפחה", והשינוי הפתיע רבים. התקשורת כינתה שינוי זה בשם "הגל החדש של גלי". כמו כן לצורך קידום יחסי הציבור של האלבום, שינתה עטרי גם את תדמיתה החיצונית.
האלבום נמכר בכ-13,000 עותקים ובעקבות הצלחתו יצאה עטרי למופע משותף עם מני בגר.
בשנה זו זכתה עטרי בשם האלבום "קח אותי הביתה" בתואר "הפקת השנה".
למרות ההצלחה היחסית של האלבום, גלי עטרי שינתה את סגנונה המוזיקלי באלבומים הבאים.
רשימת רצועות

| קח אותי הביתה> מס' | קח אותי הביתה> שם | קח אותי הביתה> מילים | קח אותי הביתה> משך | קח אותי הביתה>  | קח אותי הביתה>  | קח אותי הביתה>  | קח אותי הביתה>  | קח אותי הביתה>  | קח אותי הביתה>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | לא יודעת  | עלי מוהר | 2:18 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | דואט פרידה (דואט עם מני בגר)   | רחל שפירא | 4:28 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | קסם קטלני  | עלי מוהר | 3:13 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | מאובנת  | עלי מוהר | 3:36 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ניסיון נוסף  | רחל שפירא | 4:22 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | קח אותי הביתה  | גלי עטרי | 3:56 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | שלך עד אתמול  | עלי מוהר | 4:25 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | למה לך  | שוש עטרי | 3:38 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | פני בובה  | שוש עטרי | 3:32 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | עד שנשיב  | רחל שפירא | 5:30 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 38:58 |  |  |  |  |  |  |
כל הלחנים: ירוסלב יעקובוביץ'.
בתקליט: שירים 1–5 - צד א', שירים 6–10 - צד ב'.
משתתפים באלבום

עיבודים והפקה מוזיקלית: ירוסלב יעקובוביץ'.
משתתפים באלבום > נגנים

תופים: מאיר ישראל, מלבד ב-"למה לך" - ז'אן פול זימבריס.
גיטרה: חיים קריו, מלבד ב-"למה לך" - שלמה מזרחי.
גיטרה בס: אלון נדל, מלבד ב-"למה לך" - איתן גדרון.
קלידים: אלונה טוראל, מלבד ב-"למה לך" - רמי לוין (פסנתר חשמלי).
ירוסלב יעקובוביץ': סקסופון ליריקון וסינטיסייזר "Prophet-5" (ע"פ תכנון של דריו מלכי).
קולות: גלי עטרי.
משתתפים באלבום > קרדיטים

מפיק: אבי פרץ.
עוזרת הפקה: אתי אנטה.
הוקלט באולפני "טריטון", קיץ 1981.
טכנאי הקלטה: פרנקי גליקסמן.
טכנאי מיקס: פרנקי גליקסמן (פרט לשירים: "לא יודעת" ו-"קח אותי הביתה" - יעקב מורנו).
צילום: אבי גנור.
עיצוב העטיפה: מנחם רגב.
עיצוב שיער: גילי גמליאל.
איפור: עדה לזורגן.
קולופוניום

קולופוניום המיוצר לשימוש כנרים, המשמש כאן להלחמה
קוֹלוֹפוֹנְיוּם הוא צורה מוצקה של שרף המתקבלת מאורנים ומכמה צמחים אחרים, בעיקר מחטניים, המיוצר על ידי חימום שרף נוזלי טרי כדי לאדות את רכיבי הטרפן הנוזליים הנדיפים. הוא שקוף למחצה וצבעו משתנה מצהוב לשחור. בטמפרטורת החדר הקולופוניום שביר, אך הוא ניתך בטמפרטורת כיריים. הוא מורכב בעיקר מחומצות שרף (אנ') שונות, במיוחד חומצה אביאטית (אנ'). המונח קולופוניום מגיע מהביטוי בלטינית: "colophonia resina", שפירושו "שרף מקולופון (אנ')" (ביוונית עתיקה: Κολοφωνία ῥητίνηē), עיר איונית עתיקה.