רב חסדא
הערות שוליים

↑  רש"י למסכת חולין, דף מד עמוד ב
↑  ראו #רבותיו#שאלת נוכחותו בישיבת טבריה.
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף קי"ג, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"ד, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ו', עמוד ב'; מסכת עירובין, דף ס"ב, עמוד ב'; מסכת קידושין, דף מ"ד, עמוד ב'; מסכת עירובין, דף ס"ב, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף כ"ט, עמוד ב'-ל ע"א.
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף י"א, עמוד ב': "אמר ליה רב חנן בר רב חסדא לרב חסדא: מאי קבועין הן? אמר לו, הכי אמר אבוה דאימך...". כלומר, כך אמר סבך, אבי אימך, וזו שמועה הלכתית שנאמרה שם בשם רב חנן בר רבא. רב חנן בר רבא היה חתנו של רב - מסכת חולין, צה ע"ב ועוד, "רב הוה אזיל לבי רב חנן בר רבא חתניה".
↑  תלמוד בבלי, מסכת מועד קטן, דף ט', עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ק"מ, עמוד ב'; מסכת פסחים, דף קי"ג, עמוד א'; מסכת גיטין, דף מ"ה, עמוד א', מסכת בבא קמא, דף צ"ב, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מועד קטן, דף כ"ח, עמוד א'; בתרגום.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בכורות, דף מ"ה, עמוד א', תלמוד בבלי, מסכת נדה, דף מ"ט, עמוד ב', תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף ל"ג, עמוד א' רש"י והגהות הב"ח שם, וסוכה לה ב
↑  מסכת ברכות דף ל"ח ע"ב - "דרש רב חסדא משום רבינו ומנו רב". (דרש רב חסדא בשם רבו, ומיהו? רב!).
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ק"ז, עמוד א', מסכת נדה, דף מ"ט, עמוד ב', מסכת ברכות, דף מ"ג, עמוד א' ועוד. וראו: רש"י ביצה כה ע"ב ד"ה מדברי רבינו. הרב אהרן היימן, "תולדות תנאים ואמוראים" כרך ב, הערך" רב חסדא. יואל פלורסהיים, "לתולדות חייו של רב חסדא", סיני, ע"א, עמ' קכב.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף י', עמוד ב', בתרגום ובהסבר על פי רש"י.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ז', עמוד א' ומסכת ערכין, דף כ"ב, עמוד א'; ועל-פי פירוש רש"י בערכין. ורש"י במנחות אף כתב "שהיה מנדה אותו".
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף י', עמוד ב', מסכת עירובין, דף כ"א, עמוד ב' ועוד רבות.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קי"ט, עמוד ב' (בראשית א, כט-לא; ישעיהו ו, ז).
↑  רב שילא: תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ע"ה, עמוד ב'. רב ירמיה בר אבא: מסכת זבחים, דף כ"ה, עמוד א', קט ע"ב, ועוד. זעירי: מסכת עבודה זרה, דף ל"א, עמוד א', מט ע"ב, ועוד. רב יצחק: מסכת סוכה, דף מ"ד, עמוד ב', מסכת ברכות, דף כ"ז, עמוד א', ירושלמי בבא בתרא פ"ג ה"א. רב קטינא: תלמוד בבלי, מסכת ערכין, דף ל"ב, עמוד א'. רב חמא בר גוריא: מסכת גיטין, דף פ"ו, עמוד ב', ילקוט שמעוני דברי הימים-א רמז תתרעח. רב חנן בר רבא: תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ס"ג, עמוד א'.
↑  ראו: רבי יוחנן בתלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף קי"ז, עמוד א', מסכת בבא בתרא, דף ק"כ, עמוד ב', ועוד; רבי אמי במסכת יבמות, דף כ"א, עמוד ב'. וכן ראו: הרב אהרן היימן, תולדות תנאים ואמוראים, כרך ב.
↑  יואל פלורסהיים, "לתולדות חייו של רב חסדא", סיני, עא, עמ' קכה, קכח-קכט. הרב רפאל הלפרין, "אטלס עץ חיים", כרך ג, עמ' 104.
↑  ראו: יואל פלורסהיים, "לתולדות חייו של רב חסדא", סיני, ע"א, עמ' קכה-קלא.
↑  אגרת רב שרירא גאון; תוספות על יבמות פג ע"ב, ד"ה אמרי.
↑  "סבי דסורא" - תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף י"ז, עמוד ב'. "חסידי דבבל" - מסכת תענית, דף כ"ג, עמוד ב'. מסר בשמו: מסכת ביצה, דף י"ז, עמוד א'. משא ומתן תלמודי: מסכת  פסחים, דף ע"ג, עמוד א', מסכת בבא קמא, דף ע"ד, עמוד ב', צז ע"א, ירושלמי שבת פרק א הלכה א, ועוד. מחלוקות ביניהם: תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ט"ז, עמוד א', מסכת ברכות, דף ל', עמוד ב', מסכת שבת, דף קט"ו, עמוד ב', מסכת בבא קמא, דף קי"ט, עמוד א', מסכת תמיד, דף ל"א, עמוד ב', ועוד.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ס"ז, עמוד א' (ויקרא יא, כט).
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ו', עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ל"ג, עמוד א'.
↑  פירוש רבנו חננאל שם; וכוונתו למאמרו של רבה בתלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ה', עמוד ב' "אמר רבה, שמע מינה: לא קאי איניש אדעתיה דרביה עד ארבעין שנין", ובלשון רש"י שם: "לא קאי איניש אדעתיה דרביה - לדעת סוף דעתו ותבונתו, עד ארבעים שנה". ובדומה לזה כתב המהרש"א בבבא מציעא (חידושי אגדות): "משום דאמרינן פרק חלק 'כל המהרהר אחר רבו כאלו מהרהר אחר שכינה', ומצינו בשכינה, שהיו ישראל נזופין ארבעים שנה במדבר על שהרהרו אחר השכינה, ומזה יתבי ארבעים תעניתים, יום לשנה".
↑  תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף ס"ב, עמוד ב'.
↑  ספר יחזקאל, פרק כ"א, פסוק ל"א.
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ז', עמוד א' (לאיסור "עטרות חתנים" או "כלילא" ראו גם תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף מ"ט, עמוד א'-ב).
↑  ירושלמי, סוטה פרק ט הלכה טו.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף פ"ב, עמוד א'.
1 2  תלמוד בבלי, מסכת מועד קטן, דף כ"ה, עמוד א'.
↑  רבה בר רב הונא: תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף י', עמוד א', פב ע"א, מסכת חולין, דף ק"ב, עמוד ב', מסכת שבועות, דף מ"ח, עמוד ב', מסכת מנחות, דף ל"ו, עמוד א', ירושלמי ברכות פרק ב הלכה א. רב נחמן: תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף מ"ג, עמוד ב', מסכת סנהדרין, דף ח', עמוד א'. רב ששת: תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ל', עמוד א', לג ע"א, מסכת עירובין, דף ס"ז, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף כ"ז, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף ס"ז, עמוד א'. על פי תרגום הרב עדין שטיינזלץ.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבועות, דף מ"ח, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף פ"ו, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ק"ה, עמוד ב'.
↑  רב המנונא: תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ק"נ, עמוד א', מסכת ברכות, דף מ"א, עמוד ב', מסכת עירובין, דף כ"ה, עמוד א', ירושלמי הוריות פרק ג הלכה ב. רב נתן בר אושעיא: תלמוד בבלי, מסכת מכות, דף ג', עמוד א', מסכת יבמות, דף פ"ט, עמוד א', מסכת חולין, דף קל"ח, עמוד א'. רב יצחק בר אבדימי: תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף נ"ו, עמוד ב', צו ע"ב. עולא: תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף נ"ח, עמוד ב', מסכת תענית, דף ד', עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף צ"ז, עמוד א'; תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף פ"ב, עמוד א'; תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"א, עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ק"נ, עמוד א'; ובתלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ"ב, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף כ"ט, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"א, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ערובין, דף מ"ג, עמוד א'.
↑  רש"י: "מה טעמו של דבר, ואם יש להשיב [=להקשות] כלום". תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף כ"ט, עמוד א' (לפי גרסת מסורת הש"ס).
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף כ', עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף ו', עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ז', עמוד א', על פי פירוש רש"י.
↑  פורטל הדף היומי: http://daf-yomi.com/forums/Message.aspx?id=38305, באתר daf-yomi.com
↑  רבא: תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף כ"ט, עמוד א' (גרסת מסורת הש"ס), מסכת יומא, דף ע"ה, עמוד ב', מסכת עירובין, דף ק"ג, עמוד ב', תלמוד ירושלמי, מסכת שבת,  פרק ז', הלכה א'. רמי בר חמא: תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף כ"ט, עמוד א' (כנ"ל), מסכת מנחות, דף נ"ח, עמוד א', פד ע"א, פז ע"ב, מסכת עירובין, דף ח', עמוד ב'. רב חנן בר רב חסדא: מסכת שבת, דף מ"ח, עמוד א', מסכת עבודה זרה, דף י"א, עמוד ב', מסכת חולין, דף ס"ג, עמוד א'. רב נחמן בריה דרב חסדא: מסכת שבת, דף קמ"ז, עמוד א'. רב תחליפא בר רב חסדא: מסכת גיטין, דף ל"א, עמוד ב'. רב אידי בר אבין: מסכת פסחים, דף ק"א, עמוד ב', מסכת עירובין, דף נ"ט, עמוד ב'. רבי זירא: מסכת ברכות, דף מ"ט, עמוד ב', מסכת ביצה, דף ל"ג, עמוד ב', תלמוד ירושלמי, מסכת שביעית,  פרק י', הלכה א'. רפרם בר פפא: תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף נ"ט, עמוד א'. רב שיזבי: מסכת שבת, דף קל"ו, עמוד ב', מסכת עירובין, דף פ', עמוד ב'. רב חייא בריה דרבה: מסכת סנהדרין, דף ס"ט, עמוד ב', מסכת עבודה זרה, דף מ"ט, עמוד ב'. רבה בר שילא: מסכת שבת, דף ל"ג, עמוד א'. רב נחמן בר יצחק: מסכת עבודה זרה, דף ס"ג, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"ד, עמוד א'; תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף י"ב, עמוד ב'.
↑  ראו מאמרו של הרב היימן אודותיו כאן
↑  ראו לעיל בפרק "תלמידיו".
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ס"א, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף קי"ז, עמוד א'. לפי גרסתינו מדובר היה ב"רב מרי בריה דרב פנחס דרב חסדא", כלומר בנכדו של רב חסדא, ולא בשני בניו.
↑  הרב אהרן הימן, "רב חסדא", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, חלק ג, עמודים 1059, באתר היברובוקס.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ז', עמוד ב'; תוספות, מסכת בבא בתרא, דף קמ"א, עמוד א', ד"ה לדידי.
↑  רש"י, מסכת כתובות, דף פ"ט, עמוד ב', ד"ה מר ינוקא.
↑  תוספות, מסכת בבא בתרא, דף ז', עמוד ב', ד"ה מר ינוקא.
↑  כן נכתב גם ב"אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים" (בעריכת ד"ר מרדכי מרגליות), ערך מר ינוקא ומר קשישא (כרך ב).
↑  ראו תוספות בבא קמא דף קמא ע"א ד"ה לדידי; הרב אהרן היימן, "תולדות תנאים ואמוראים", ערך רב חסדא (כרך ב) וערך מר ינוקא ומר קשישא (כרך ג).
↑  "תולדות ישראל" כרך ז עמ' 137.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קמ"א, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף י', עמוד א'.
↑  ספר שמות, פרק י"ח, פסוק י"ג.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ל"ט, עמוד ב'.
↑  פירוש הרשב"ם בתלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ל"ד, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ל"ג, עמוד א', לפי פירוש הרשב"ם.
↑  מובא בתוספות, מסכת בבא בתרא, דף ל"ג, עמוד א', ד"ה ה"ג.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ל"ג, עמוד ב'.
↑  אגרת רב שרירא גאון.
↑  אחדים ממאמריו יובאו כאן (חלקם מתורגמים מארמית, ולעיתים בתוספת מילות ביאור
↑  י' פלורסהיים, "לתולדות חייו של רב חסדא", סיני עא עמוד קכט.
↑  על-פי ר' אחיקם קשת, "קובץ יסודות וחקירות", מהדורת ה'תשס"ח, עמ' 815, 839.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ערובין, דף ס"ז, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קי"ז, עמוד ב', מסכת זבחים, דף י"ח, עמוד ב', מסכת עירובין, דף נ"א, עמוד א'. על פי הרב זאב יעבץ, תולדות ישראל, כרך ז עמ' 138.
↑  במדבר יא, לג.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ק"ה, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ט"ו, עמוד א'; מסכת יומא, דף י"ד, עמוד א', נא ע"ב; מסכת ביצה, דף כ"ח, עמוד א'; מסכת נדרים, דף פ"ט, עמוד א'; ועוד.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף פ"א, עמוד א' (בתרגום). המשנה שם בדף עג ע"ב.
↑  כגון: תלמוד בבלי, מסכת נדרים, דף נ"ט, עמוד א',תלמוד בבלי, מסכת מעילה, דף י"ב, עמוד א', תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ל"ג, עמוד ב', תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף נ"ט, עמוד ב'. המובאה שלהלן היא מן תלמוד בבלי, מסכת שבועות, דף י', עמוד ב' (בתרגום).
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ', עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף מ"ט, עמוד א'; מסכת זבחים, דף מ"ג, עמוד ב'; מסכת חולין, דף צ', עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף נ"ב, עמוד ב'; וראו עוד מסכת שבת, דף ק"כ, עמוד א' ומסכת חולין, דף ק"ל, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף פ"ב, עמוד א' (בתרגום). שיטה זו של רב חסדא מובאת גם בנושאים אחרים, ראו יומא כג ע"א, נדה לז ע"ב.
↑  תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף נ"ד, עמוד ב'; דברים לא, יט.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מועד קטן, דף י"ז, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ל"ב, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף ל"ט, עמוד א'-ב, בתרגום.
↑  ספר דברים, פרק כ"ו, פסוק ט"ו.
↑  פירוש רש"י: "לכוף קשרי אצבעותיהם - שפושטין אצבעותיהם כשמברכין, ולאחר שגמרו - סוגרין אגרוף שלהם כשאר בני אדם. 'קשרי אצבע' הם החוליות שכופפים ופושטין בהם".
↑  תלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף כ"ב, עמוד ב'.
↑  ספר יחזקאל, פרק מ"ד, פסוק ט'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף פ"ג, עמוד ב'-פד ע"א; ראו שם.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף כ"ח, עמוד ב' ופירוש רש"י.
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף מ"ח, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ק"ב, עמוד ב'.
↑  ספר תהילים, פרק פ"ז, פסוק ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ח', עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ג', עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ח', עמוד א'. ברש"י: שני פתחים רוחב יכנס לפנים, שלא ישב סמוך לפתח דנראה עליו כמשוי עיכוב בית הכנסת ויהא מזומן סמוך לפתח לצאת.
1 2  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן צ'.
↑  שו"ע סימן צ', בבאר הגולה צוין כמקור, טור בשם מהר"ם מרוטנבורג.
↑  נפסק בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן צ', סעיף כ', ובבאר הגולה הביא המקור "ירושלמי וארחות חיים".
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות תפילה וברכת כהנים, פרק ח', הלכה ב'. שולחן ערוך, אורח חיים, סימן צ', סעיף כ'.
↑  משנה ברורה, סימן צ', סעיף קטן ס"א, בשם הב"ח והמגן אברהם, ומסיים "וכן נהגו כהיום בכל מקום".
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ"ט, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף ל"ו, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ערובין, דף כ"א, עמוד א'.
↑  ספר שמות, פרק ט"ז, פסוק כ"א.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קי"ז, עמוד ב'. ספר שמות, פרק ט"ז, פסוק ה'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ה', עמוד א'. מגילת איכה, פרק ג', פסוק מ'; ספר תהילים, פרק צ"ד, פסוק י"ב; ספר משלי, פרק ג', פסוק י"ב.
↑  תלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף קי"ג, עמוד ב'; ספר בראשית, פרק ז', פסוק כ"ב.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קי"ט, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף י"ד, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ו', עמוד ב'; ראו ספר שופטים, פרק י"ט.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף ג', עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ק"מ, עמוד ב' ורש"י שם ד"ה נקיט מרגניתא. ראו בסוף הקטע מדברי רב חסדא, שבתמונה בערך זה.
↑  חידושי הריטב"א, מסכת שבת, דף קמ עמוד ב. הציטוט הוא מהפירוש בתלמוד שטיינזלץ שם.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף נ"ט, עמוד א' ספר עמוס, פרק ז', פסוק ז'
↑  תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף י"ח, עמוד ב'.
↑  ספר תהילים, פרק ק"א, פסוק ה'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף ה', עמוד א'. יש אומרים שמדובר באמרה של מר עוקבא (ראו בתלמוד שם).
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף ג', עמוד ב'; ספר דברים, פרק כ"ג, פסוק ט"ו.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ל"ג, עמוד א'; ספר משלי, פרק כ"ב, פסוק י"ד.
↑  תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף ס"ה, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קס"א, עמוד ב', מסכת גיטין, דף ל"ו, עמוד א'.
↑  אגרת רב שרירא גאון; תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף נ"ו, עמוד א'. בסדר הדורות, נכתב שהסיבה לאי-מסירת המפתח הייתה מפני שעל פי התלמוד הבבלי (מסכת יומא, דף ע"ה, עמוד ב') היה רב חסדא מוצא בדרך נס עופות שליו לאכילה.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף צ"ב, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף צ"ב, עמוד א'. הרב אהרן היימן, ב"תולדות תנאים ואמוראים", הבין שהיה זה בתקופת עשירותו של רב חסדא. אבל מדבריו של ד"ר יהושע הורוויץ, באנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, משתמע שלהבנתו אירע הדבר בתקופת עוניו של רב חסדא.
1 2  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ק"מ, עמוד ב'.
↑  המקורות מובאים לעיל בפרק מדרשותיו במוסר ובאגדה.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מועד קטן, דף כ"ח, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ע"ה, עמוד ב'.
↑  ספר חבקוק, פרק ג', פסוק ט"ז.
↑  פירוש רש"י על הפסוק.
↑  על פי אגרת רב שרירא גאון,
| --- | --- |
ערך טוב: 
| אמוראי בבל |
| --- | --- | --- |
| הדור הראשון (עד 250) | אבא בר אחא בר סלא מכפרי • אבוה דשמואל • איו • אליעזר זעירא • רב אסי • גניבא • רב יחזקאל • רב יצחק בר אבדימי • רב כהנא • מר עוקבא • קרנא • רב • רב שילא • שמואל |  |
| הדור השני (עד 280) | רבי אבא בר אחא • אבימי • רבי אבין נגרא • רב אחא ברדלא • אשיאן בר נדבך • רב ברונא • רב גידל • רב הונא • רב המנונא • רב המנונא סבא • רב חייא בר אשי • רבי חייא בר גמדא • רבי חייא בר יוסף • רב חיננא בר שלמיא • רב חלקיה בר טובי • רב חנא בר ביזנא • רב חנא בר חנילאי • רב חמא בר גוריא • רב חנן בר אמי • רב חנן בר רבא • רב חננאל • רב חסדא • רבי טבלא • רבי יהודה בר חביבא • רב יהודה • רב יוסף בר אבא • רב יחיאל • ייבא חמוה דאשיין בר נדבך • רב יצחק בר אבדימי • רב יצחק בר שמואל בר מרתא • רב ירמיה בר אבא • רב כהנא • רב מתנה • רב עינא • רב עמרם חסידא • רב עמרם • רב ענן • רב קטינא • רב חנא בגדתאה • רבה בר אבוה • רבה בר ירמיה • רמי בר יחזקאל • רבי שמעון חסידא • רב תחליפא בר אבדימי |  |
| הדור השלישי (עד 310) | רבי אבא • אבא אומנא • רבי אבא בר פפא • אבימי בר פפי • רב אחא בר אדא • רב אחא בר יעקב • רב אחא בר עויא • רב איקא בר אבין • רב דימי • רב דימי בר יוסף • רב הונא בר חייא • רב המנונא • רבי זירא • רבי חייא בר אמי • חייא בר רב • רבי חלבו • רב חנא בר ביזנא • רב חסדא • רב יוסף • רב יוסף בר חמא • רב יעקב מנהר פקוד • רבי יצחק בר אבא • רב יצחק בר אשיאן • רבי יצחק • רב נחמן • רב סחורה • רבא בר מחסיא • רבה בר רב שילא • רבה בר בר חנה • רבה בר נחמני • רבה בר רב הונא • רבין בר רב אדא • רבין בריה דרב נחמן • רבנאי • רמי בר אבא • רב שיזבי • רב שמואל בר יהודה • רב שמואל בר רב יצחק • רב ששת |  |
| הדור הרביעי (עד 340) | אבא בר מרתא • אביי • אבימי בן רחבה • רבי אבין • רב אחא בר רב הונא • רב אחא בר יוסף • רב אחדבוי בר אמי • רב אחא בר יעקב • רב אידי בר אבין • רב ביבי • רב דימי • רב הונא (הכהן) • רב הונא בר חיננא • רב הונא בר יהודה • רב הונא בריה דרב איקא • רב זביד מנהרדעא • רב זביד • רב חייא בר אבין • רבי חייא בר אמי • רב יהודה אחוה דרב סלא חסידא • רב ייבא סבא • רב יצחק בריה דרב יהודה • רב כהנא מפום נהרא • מר בריה דרבנא • רב מרי בר רחל • רב סחורה • רב סעורם • רב ספרא • רב עוקבא בר חמא • עיפא • רבא • רבה בר עולא • רבה בר רב חנן • רחבה דפומבדיתא • רב רחומי הראשון • רמי בר חמא • רפרם בר פפא • רב שימי מחוזנאה |  |
| הדור החמישי (עד 380) | אבימי מהגרוניא • רב אדא בר אבא • רב אחא בר רב איקא • אמימר • רב שימי בר אשי • רב ביבי בר אביי • רב דימי מנהרדעא • רב הונא בריה דרב נתן • רב הונא בריה דרב יהושע • רב חמא • יהודה בר מרימר • רב יוסף בר אמי • מר ינוקא ומר קשישא בני רב חסדא • רב משרשיא • רב נחמן בר יצחק • רב פנחס • רב פפא • רב פפי • רב בר שבא • מר שמואל מר • רב שמעיה בר זעירא |  |
| הדור השישי (עד 430) | רב אהרן • רב אחא בר אביי • רב אחא בריה דרב אויא • רב אחא מדפתי • רב אידי בר אבין • רב אשי • רב גמדא • רב הונא בר מנוח • מר זוטרא • רב חביבי מחוזנאה • רב יימר • רב כהנא • מרימר • רב נחמיה בריה דרב יוסף • רב נחמן בר רב הונא • רבא בריה דרבה • רבינא • רמי בר אבא • רפרם |  |
| הדור השביעי (עד 465) | רב אבהו • רב אחא בריה דרבא • אמימר בר מר ינוקא • רב חנינא מסורא • יהודה בר מרימר • רב יוסף בריה דרבא • מר בר רב אשי • רב סמא בריה דרבא • רב רחומי השני • רפרם |  |
| הדור השמיני (עד 500) | רב אחאי • רבה יוסי • רבה תוספאה • רבינא האחרון • רב רחומי השלישי • רב שמואל בריה דרב אבהו |  |
| זמנם לא ידוע | רב אבדימי בר חמא בר חסא • אבימי בר נאזי |  |
| לרשימת אמוראי ארץ ישראל | לרשימת אמוראי ארץ ישראל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529158405171  ISNI: 0000 0000 5096 5071  LCCN: nr92005877  VIAF: 24460728   WorldCat (עם VIAF): 24460728 
רבים ממאמריו של רב חסדא הובאו בתלמוד הירושלמי, ואמוראי ארץ ישראל דנו בהם יותר מבדבריו של כל אמורא בבלי אחר. עמוד לדוגמה מן התלמוד הירושלמי במסכת בבא בתרא, שבו מובאים שלושה ממאמריו ההלכתיים של רב חסדא.
קובץ הדרכות של רב חסדא בענייני חיסכון, תזונה ודרך-ארץ, בתלמוד הבבלי, מסכת שבת, דף קמ ע"ב