stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נחמן תמיר
ספריו

נחמן תמיר (עורך), ששת הימים: ילקוט, תל אביב: תרבות וחינוך, תשכ"ז. (קובץ)
זאב רבינוביץ (עורך), פינסק: ספר עדות וזיכרון לקהילת פינסק-קארלין, כרך ב: פינסק: ספר עדות; העורך נחמן תמיר (מירסקי), תל אביב – חיפה: ארגון יוצאי פינסק-קארלין במדינת ישראל, תשכ"ז 1966. (ספר יזכור)
אנשים פשוטים הם; ערך נחמן תמיר; עיצב אליהו ורדימון; כתב יהונתן גפן, תל אביב: המרכז לתרבות ולחינוך בשיתוף עם הוצאת יפת, תש"ל. (אלבום, "לקראת שנת החמישים של ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל")
נחמן תמיר (עורך), 40 שנה לבאר טוביה: י"א אדר תר"ץ – י"א אדר ב’ תש"ל, תל אביב: יו"ל על ידי ועד המושב (דפוס א’ מוזס), תש"ל.
יעקב שרת ונחמן תמיר (עורכים), אנשי העלייה השנייה: פרקי זכרונות, 6 כרכים, תל אביב: המרכז לתרבות ולחינוך של הסתדרות העובדים בשיתוף עם תרבות וחינוך), תשל"א–תשל"ד. (תמיר ערך את כרכים ב–ו)
נחמן תמיר (עורך), שלום אהרוני: תרנ"ו–תשל"ב 1895–1972: קובץ לזכרו, תל אביב: יתד, [תשל"ג?].
שלמה טנאי ונחמן תמיר (עורכים), ימי המלחמה: פרקי תשרי תשל"ד, תל אביב: ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל – הוועד הפועל-המרכז לתרבות ולחינוך בשיתוף חברת העובדים ומפעלי תרבות וחינוך, תשל"ד 1973. (מלחמת יום הכיפורים)
דברים על בצלאל שחר ולזכרו: ח’ חשן תרס"ה (1907) – ג’ סיון תשל"ה (1975); ליקט וערך: נחמן תמיר, תל אביב: [חמו"ל], תשל"ה.
בצלאל שחר, תמורות בחינוך מבוגרים בישראל; ערך נחמן תמיר, תל אביב: עם עובד – תרבות וחינוך, תשל"ו. (קיצור עבודת הדוקטור של שחר, במלאת שנה לפטירתו)
בצלאל: דברים על בצלאל שחר ולזכרו; ליקט וערך נחמן תמיר, תל אביב: יו"ל בסיוע המרכז לתרבות ולחינוך של הו"הפ של ההסתדרות, בית הספר לפעילי ההסתדרות בת"א ואיגוד יוצאי קוברין בישראל, תשל"ו. (דברים משלו ולזכרו)
נחמן תמיר (עורך), לעת יובל: 50 שנה לבאר טוביה, באר טוביה: באר טוביה, תש"מ.
ברוך רבינוב: א’ כסלו תר"ע 14.11.1909 – י’ תמוז תשל"ט 5.7.1979; ריכז וערך נחמן תמיר, תל אביב: הוצאת המשפחה, [תש"ם?]. (דברים לזכרו)
נחמן תמיר (עורך); חברי המערכת: ישראל גלילי, ישעיהו אברך, גולדה: קובץ לזכרה, תל אביב: עם עובד – תרבות וחינוך, תשמ"א 1981.
עזרא המנחם (עורך), הישראלי כיהודי: מתוך דברים בכנסי עיון לזכר סגן ישי רון, 3 כרכים, גבעתיים: הקרן לזכר סגן ישי רון, תשל"ד–תשמ"ג 1982. (תמיר ערך את כרך ג)
נחמן תמיר (עורך), רטנה: סיפורה של קהילה יהודית שהושמדה, תל אביב: ארגון יוצאי רטנה בישראל, 1983. (ספר יזכור)
נחמן תמיר (עורך), יהודי פולין בטרם שואה / די פוילישע יידין פארן אומקום, עיצוב שמואל ברנדט, תל אביב: הפדרציה העולמית של יהודי פולין, 1983. (אלבום תמונות בלווית מבואות ודברי הסבר בעברית, יידיש ואנגלית)
אליעזר לידובסקי, לעת גבורות: מסר מדור לדור; ערך נחמן תמיר, [ירושלים?]: ברית ראשונים, תש"ן. (מימי השואה)
הערות שוליים

↑  ראו דפי העד שמילא: אביו ישראל איסר מירסקי, אמו מלכה מירסקי, אחותו הגדולה בלומה זנדווייס ו-בנה הפעוט, ואחיו הצעירים סוניה מירסקי ו-מרדכי יעקב (ישה), במאגר המרכזי של שמות קרבנות השואה, אתר יד ושם.
↑  מינויים בוועה"פ של ההסתדרות, דבר, 13 בספטמבר 1974.
↑  ביקורת: י. ח. בילצקי, ילקוט "ששת הימים", דבר, 22 במרץ 1968.
↑  סקירה: יוסף פרידלנדר, ספר עדות וזיכרון: יד לקהילת פינסק, מעריב, 11 באוגוסט 1967.
↑  ביקורת: דב בן-מאיר, רעננות בפרסומים הסתדרותיים, דבר, 21 בנובמבר 1969.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268737505171  PLWABN: 9810646443905606  BnF: cb14591586m (data)  CiNii: DA0140774X  ISNI: 0000 0000 8174 0270  LCCN: n81095989  NTA: 326472010  VIAF: 108975421   WorldCat (עם VIAF): 108975421
ננסי קולן

| --- | --- |

 לידה:  10 בספטמבר 1973 (בת 51) Asten, הולנד 
 מוקד פעילות:  ממלכת ארצות השפלה 
 תקופת הפעילות:  מ-1989 
 בן או בת זוג:  William Rutten 
 www.nance.nl
 פרופיל ב-IMDb
 
ננסי אנה פרנסינה קוֹלֶן (בהולנדית: Nancy Anna Francina Coolen; נולדה ב-10 בספטמבר 1973) היא מנחת טלוויזיה וזמרת הולנדית.
ביוגרפיה

קולן נולדה באסטן שבדרום הולנד, בגיל חמש עשרה היא התגלתה במועדון לילה על ידי מפיק, לאחר מכן הוא ייסד את להקת "Twenty 4 Seven", בה שימשה כסולנית. הלהקה הוציאה מספר סינגלים שזכו להצלחה ברחבי אירופה, ב-1996 החליטה לעזוב את הלהקה עבור קריירת סולו.
קולן הוציאה שני שירים שהפכו ללהיטים בהולנד, ובאותו זמן גם החלה לעבוד כמנחה בטלוויזיה. בין היתר הגישה תוכנית בערוץ המוזיקה ההולנדי "TMF Nederland", לאחר מכן גם הגישה את תוכנית חידון האהבה "Liefde is..." ב-RTL 5.
ב-1999 החלה להנחות את השעשועון "Rappatongo", אשר לאחר 200 פרקים ירד מהמסך.
מ-2000 ועד 2005 הנחתה את השעשועון "Lingo", ואחרי כן עברה לעבוד בערוץ SBS 6.
ב-2004 הנחתה את "Nationaal Songfestival", פסטיבל המוזיקה הלאומי של הולנד שהזוכה בו נשלח לייצג את הולנד באירוויזיון. באירוויזיון 2005 הייתה דוברת הניקוד של הולנד.
בנוסף הגישה קולן גם מספר תוכניות מציאות וביניהם "רוקדים על הקרח".
הערות שוליים

↑  Eurovision News, Participants News, Eurovision Participants, Fans, Eurovision Nance will host Nationaal Songfestival again - ESCToday.com, Eurovision News, Polls and Information by ESCToday, ‏28 באוקטובר 2004 (באנגלית)
↑  Nance Coolen weg bij SBS 6, NU, ‏19 בינואר 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 666b0d0d-6ac0-416d-87a3-e599c023258e 
ערך זה הוא קצרמרבנושא הולנדים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נורת'האמפטון טאון

מועדון הכדורגל נורת'המפטון טאון (באנגלית: Northampton Town Football Club) הוא מועדון כדורגל מהעיר נורת'האמפטון המשמשת כבירת מחוז נורת'האמפטונשייר שבאנגליה. הקבוצה מחזיקה בשיא של הזמן הקצר ביותר לעלות לליגה האנגלית הראשונה מהליגה הרביעית, ובחזרה אליה, כשעשתה זאת בפרק זמן של תשע שנים.
היסטוריה > השנים הראשונות (1897–1960)

הקבוצה הוקמה בשנת 1897 ולקראת עונת 1899/1900 הצטרפה לליגת מידלנד, המהווה כיום את הדרג התשיעי במבנה הליגות של הכדורגל האנגלי. לאחר שסיימה את עונת 1900/1901 במקום השלישי, הקבוצה קודמה לליגת העל הדרומית. בעונה זו השתתפה לראשונה בגביע האנגלי, אך הודחה כבר בסיבוב הראשון. בעונת 1909\1910, תחת אימונו של הרברט צ'פמן, הקבוצה השתתפה במגן הקהילה וסיימה כסגנית למנצ'סטר יונייטד, הזוכה. בעונת 1919/1920, העונה הראשונה לאחר מלחמת העולם הראשונה, הקבוצה ספגה שיא מועדון של 103 שערים וסיימה במקום ה-19. למרות זאת, כשהוקם מחוז הדרום של הליגה השלישית בשנת 1921, הקבוצה נבחרה לשחק בו. בשנת 1933 הקבוצה הביסה את נבחרת הולנד בכדורגל במשחק ידידות בתוצאה 0–4. בשנת 1958 נוצרה הליגה הרביעית של הפוטבול ליג, ונורת'האמפטון החלה לשחק בה. בשנת 1959 מונה שחקן העבר של המועדון ושל ארסנל, דייב בואן לתפקיד מאמן-שחקן.
היסטוריה > העלייה והנפילה (1960–1970)

בעונת 1960/1961 סיימה הקבוצה במקום השלישי וקודמה לליגה השלישית המאוחדת, כשכוכב העלייה העיקרי, ומלך השערים היה החלוץ לורי בראון. לקראת העונה הבאה חתם בקבוצה החלוץ קליף הולטון אשר שיחק בארסנל במשך 11 שנים. עד סוף העונה כבש הולטון 36 שערים - שיא המועדון עד היום, אך למרות מספר השערים הגבוה, הקבוצה ספגה שערים רבים וסיימה במקום השמיני בלבד. בעונה הבאה הקבוצה זכתה באליפות הליגה השלישית, וקודמה, לראשונה בתולדותיה לליגה השנייה. את עונת 1964/1965 נורת'האמפטון גמרה כסגנית של ניוקאסל יונייטד וקודמה, בפעם היחידה עד כה, לליגה הראשונה. מנקודה זו החלה ההידרדרות של הקבוצה. בעונת 1965/1966, הקבוצה ירדה חזרה לליגה השנייה, לאחר שסיימה במקום ה-21 בליגה הראשונה, ומאז לא שבה אליה. בעונה הבאה הקבוצה המשיכה להידרדר כשסיימה במקום ה-21 בליגה השנייה וירדה חזרה לליגה השלישית. לאחר עונה זו התפטר במאמן דייב בואן והוחלף על יד טוני מרקי. עונת 1967/1968 הייתה העונה היחידה בה הקבוצה לא יורדת ליגה עד אשר שבה לליגה הרביעית. בעונת 1969/1970, הקבוצה סיימה במקום ה-21, בפעם השלישית מתוך ארבע העונות האחרונות, ונשרה לליגה הרביעית. וכך הקבוצה שבה לליגה הרביעית לאחר 9 שנות היעדרות בלבד, וארבע שנים לאחר שהייתה בליגה הראשונה.
היסטוריה > ההתנדנדות (1970–הווה)

בעונת 1969/1970 שב באומן לקדנציה שנייה כמאמן המועדון. באותה שנה הקבוצה הגיעה לסיבוב החמישי של הגביע האנגלי (שיאה בטורניר), והוגרלה לשחק נגד מנצ'סטר יונייטד מהליגה הראשונה. המשחק הסתיים בתוצאה 2–8 כאשר חלוץ יונייטד, ג'ורג' בסט כובש שישה מן השערים לזכות קבוצתו. 1971/1972 הקבוצה סיימה במקום ה-23 מתוך 24, אך נשארה בליגה הרביעית בזכות העובדה שבאותם הימים לא היו יחסי קידום וירידה עם הליגות שמחוץ לפוטבול ליג, וכך נשארה הקבוצה בליגה הרביעית. בסוף העונה רון פלוורס מונה למאמן הקבוצה. בעונת 1975/1976 תחת המאמן ושחקן העבר, ביל דודג'ין הקבוצה קודמה לליגה השלישית לאחר שסיימה כסגנית ללינקולן סיטי. במהלך עונה זו, נורת'האמפטון לא הפסידה באף משחק בית, וכל שחקני ההרכב שלה, כולל השוער הבקיעו לפחות שער אחד. הקבוצה בילתה בליגה השלישית עונה אחת בלבד, בטרם ירדה שוב מהמקום ה-22 בעקבות זאת דודג'ין פוטר מהמועדון. לאחר עשר עונות בליגה הרביעית, הקבוצה זכתה באליפות הליגה ובקידום בסוף עונת 1987/1988. בסוף עונת 1989/1990 שבה הקבוצה לליגה הרביעית מהמקום ה-22. בשנת 1992, כאשר נוסדה הפרמייר ליג, נורת'האמפטון עברה לשחק בליגה השלישית, שהפכה לדרג הרביעי בעקבות היווצרות הליגה החדשה. בשנה שלאחר מכן מונה ג'ון בארנוול למאמן הקבוצה לעונה אחת. בעונת 1996/1997 הקבוצה סיימה במקום הרביעי, ולאחר שזכתה במשחקי הפלייאוף על הקידום, עברה לשחק בליגה השנייה. בעונה הבאה סיימה במקום הרביעי גם כן, אך הפעם כשלה בפלייאוף ולא העפילה לצ'מפיונשיפ. בעונת 1998/1999 הקבוצה סיימה במקום ה-22 וירדה לליגה השלישית, אך שבה לליגה השנייה לאחר שסיימה במקום השלישי. בעונת 2002/2003 הקבוצה חזרה לעונה האחרונה של הליגה השלישית, שבסיומה הועברו קבוצותיה, וביניהן נורת'האמפטון, לליגה החדשה: הפוטבול ליג השנייה. בעונה זו סיימה במקום השישי והפסידה בפלייאוף הקידום. בעונתה הראשונה בפוטבול ליג השנייה, סיימה נורת'האמפטון במקום השביעי, וגם הפעם הפסידה בפלייאוף. בעונת 2005/2006 הקבוצה סיימה במקום השני והעפילה לראשונה בתולדותיה אל הפוטבול ליג הראשונה, בה שרדה שלוש עונות עד אשר ירדה לפוטבול ליג השנייה בסוף עונת 2008/2009. בסוף עונת 2015/2016 זכתה הקבוצה באליפות הפוטבול ליג הראשונה שלה ובכך העפילה לפוטבול ליג הראשונה, בה היא שיחקה שנתיים עד שבסיום עונת 2017–2018 נשרה חזרה לליגת הפוטבול ליג השנייה. שנתיים מאוחר יותר חזרה הקבוצה לפוטבול ליג הראשונה אחרי ניצחון על אקסטר סיטי בגמר הפלייאוף על העלייה לפוטבול ליג הראשונה.
אצטדיון

מאז הקמתו של המועדון, בשנת 1897, ובמשך 97 השנים הבאות, עד 1994, הקבוצה שיחקה באצטדיון "קאונטי קריקט גראונד" (באנגלית: "County Cricket Ground"; תרגום חופשי: "מגרש הקריקט המחוזי"), בצוותא עם מועדון הקריקט של העיר: נורת'האמפטונשייר קאונטי קריקט קלאב. באצטדיון היה יציע אחד מקורה עם מקומות ישיבה מאחור, ויציעי עמידה בחזית. היציע המקורה נהרס בשנת 1985 לאחר שנמצא כלא בטוח בעקבות אסון ברדפורד סיטי. כמות הצופים הגבוהה ביותר שנכחה באצטדיון הייתה ב-23 באפריל 1966, כאשר נורת'האמפטון טאון פגשה את פולהאם במסגרת משחק ליגה בליגה הראשונה כאשר צפו במשחק 24,523 צופים. כמות הצופים הנמוכה ביותר שנמדדה באצטדיון הייתה בעונת 1984/1985 כשהקבוצה פגשה את צ'סטר סיטי במשחק בליגה הרביעית. המשחק האחרון של קבוצת הכדורגל באצטדיון היה בהפסד הליגה למנספילד טאון ביום שלישי, 12 באוקטובר 1994. האצטדיון מכיל 6,500 מקומות.
בשנת 1994, המועדון עבר לשחק באצטדיון סיקספילדס (באנגלית: "Sixfields Stadium"; תרגום חופשי: "אצטדיון שישה שדות"), הוא משחק כיום. האצטדיון מכיל 7,724 מקומות ישיבה. זהו אצטדיון כלל-מושבי מודרני עם גישה לנכים. היציע המערבי מכיל 4,000 מקומות ישיבה בעוד היציע המזרחי מכיל 3,000. היציע הצפוני ידוע בשם "דייב בואן" על שם המאמן שהעלה את הקבוצה לליגה הראשונה מהליגה הרביעית.
תארים

הליגה האנגלית השנייה:
סגנית: 1964/1965
הליגה האנגלית השלישית:
אלופה: 1962/1962
הליגה האנגלית השלישית מחוז דרום:
אלופה: 1986/1987
סגנית: 1975/1976
הפוטבול ליג השנייה:
אלופה: 2015/2016
סגנית: 2005/2006
ליגת העל הדרומית:
אלופה: 1908/1909
סגנית: 1910/1911
מגן הקהילה:
סגנית: 1909
נחשון בן עמינדב

| --- | --- |

 לידה:  מצרים
 אב:  עמינדב 
 צאצאים:  שלמון, אלימלך 
 
לונטה המתארת את נחשון בן עמינדב. הקפלה הסיסטינית
נַחְשׁוֹן בֶּן עַמִּינָדָב היה נשיא שבט יהודה על פי ספר במדבר. בנו של עמינדב. הוא אביו של שלמון, אחיה של אלישבע (שהייתה נשואה לאהרן הכהן) וסבו של בעז בעלה של רות המואביה, הנין של נכדו היה דוד המלך.
על פי מסורת חז"ל, ביציאת מצרים, היה נחשון בן עמינדב הראשון שקפץ לים סוף, בטרם נקרע הים לשניים, ובכך הוכיח את אמונתו באלוהים והפך לסמל לראשוניות ולחלוציות בהיסטוריה היהודית.
במקרא

בתקופת המדבר, שימש נחשון כנשיא שבט יהודה, והקריב ראשון מבין הנשיאים את קורבנות הנשיאים, ביום חנוכת המשכן, א' בניסן בשנה השנייה ליציאת מצרים. (ב'תמ"ט).
על פי המסופר בסוף מגילת רות, מצאצאיו של נחשון, היו דוד המלך ואחריו כל שושלת המלוכה:
וְאֵלֶּה תּוֹלְדוֹת פָּרֶץ, פֶּרֶץ הוֹלִיד אֶת חֶצְרוֹן. וְחֶצְרוֹן הוֹלִיד אֶת רָם, וְרָם הוֹלִיד אֶת עַמִּינָדָב. וְעַמִּינָדָב הוֹלִיד אֶת נַחְשׁוֹן, וְנַחְשׁוֹן הוֹלִיד אֶת שַׂלְמָה. וְשַׂלְמוֹן הוֹלִיד אֶת בֹּעַז, וּבֹעַז הוֹלִיד אֶת עוֹבֵד. וְעֹבֵד הוֹלִיד אֶת יִשָׁי, וְיִשַׁי הוֹלִיד אֶת דָּוִד.
במדרש

מעשהו של נחשון בקריעת ים סוף מובא בגמרא במסכת סוטה:
היה רבי מאיר אומר, כשעמדו ישראל על הים, היו שבטים מנצחים זה עם זה. זה אומר: אני יורד תחילה לים וזה אומר: אני יורד תחילה לים. מתוך שהיו עומדים וצווחים - קפץ שבטו של בנימין וירד לים תחילה. אמר לו רבי יהודה: לא כך היה מעשה, אלא זה אומר אין אני יורד תחילה לים וזה אומר אין אני יורד תחילה לים. מתוך שהיו עומדין ונוטלין עצה אלו באלו קפץ נחשון בן עמינדב וירד לים תחילה"
במעשה ניסים על הגדה של פסח נכתב שנחשון בן עמינדב זכה לקפוץ למים תחילה ושהים יבקע, בזכות גבורת הנפש של סבתו, תמר.
דמותו

במהלך הדורות הפך נחשון לסמל המייצג ראשוניות והעזה.
על-שם נחשון נטבע המושג "קפיצה נחשונית", כתיאור לקפיצה נועזת, "מבצע נחשון" (המבצע לפריצת הדרך לירושלים הנצורה במלחמת העצמאות), קיבוץ נחשון, שמות של יחידות צבאיות בצה"ל ובשב"ס, שמה של המכינה הקדם-צבאית המעורבת הראשונה "נחשון", צוות נחשון - צוות העשייה בתנועת בני עקיבא ועוד.
במסורת המחשבה היהודית-דתית, נחשון מסמל גם את ההשתדלות הטבעית שעל האדם לעשות, כדרך לקבל סיוע מהקב"ה, במקום לשבת בחיבוק ידיים ולצפות לנס, שכן לפי המדרש, קפץ נחשון בן עמינדב לים סוף עוד לפני שנבקע, ורק לאחר שהגיע לעומק בו הגיעו המים לצווארו, נבקע הים ובני ישראל עברו בו.
כיום, שכבת י' בתנועת הנוער העובד והלומד במעגל המחדשים וכיתות ה' בתנועת הצופים העבריים מקבלים את התואר 'הנחשונים' על שם נחשון בן עמינדב. בנוסף, קיים ארגון נוער הנקרא "בתי הנוער נחשונים" הקרוי על שמו, ששם במרכזו הכשרת בני נוער להיות המובילים והחלוצים במקום מגוריהם. פורום הצופים היהודים הבינלאומי הקים את "אחוות נחשון" אשר מכירה באינדיבידואלים ברחבי העולם אשר תרמו תרומה משמעותית לפעילות בינלאומית של תנועת הצופים היהודים. במשך השנים, רק 11 בוגרי תנועת הצופים (ורק אחד מישראל) זכו לקבל את אות אחוות נחשון. על שמו גם נקראת לשכת בונים חופשיים בלשכה הגדולה ירושלים.
הערות שוליים

↑  ספר במדבר, פרק ב', פסוק ג'
↑  ספר שמות, פרק ו', פסוק כ'
↑  מגילת רות, פרק ד', פסוקים י"ח–כ"ב
↑  המדרש מופיע בשינוי נוסח גם במכילתא על בשלח פרשה ה
↑  דף על הדף, בבא מציעא, דף נ"ט, עמוד א
↑  International Forum of Jewish Scouts | The Nachshon Fellowship (בצרפתית)
↑  לשכת נחשון בלשכה הגדולה ירושלים
| ספר שמות |
| --- | --- | --- |
| פרשת שמות | גזירות פרעה • שעבוד מצרים • משה בתיבה • בתיה בת פרעה • בריחת משה למדין • הסנה הבוער • צפורה במלון • משה בארמון פרעה |  |
| פרשת וארא | עשר מכות מצרים • מכת דם • מכת צפרדע • מכת כינים • מכת ערוב • מכת דבר • מכת שחין • מכת ברד |  |
| פרשת בא | מכת ארבה • מכת חושך • פסח מצרים • מכת בכורות • יציאת מצרים • קידוש בכורות • תפילין |  |
| פרשת בשלח | עמוד הענן ועמוד האש • קריעת ים סוף • שירת הים • שירת מרים • מרה • אילם • מן • פרשת המן • תחום שבת • מסה ומריבה • רפידים • מלחמת עמלק |  |
| פרשת יתרו | יתרו וצפורה • עצת יתרו • שלושת ימי ההגבלה • מעמד הר סיני • עשרת הדיברות • לא תעשון אתי |  |
| פרשת משפטים | עבד עברי • אמה עברייה • חובל • נזקי בהמה (קרן, שן ורגל) • נזקי בור • נזקי אש • גנבה והבא במחתרת • דיני שומרים • מפתה • כל אלמנה ויתום לא תענון • טרפה • אחרי רבים להטות • ברית האגנות • לוחות הברית |  |
| פרשת תרומה | בניית המשכן • ארון הברית • הכפורת • הכרובים • השולחן • המנורה • יריעות המשכן • קרשי המשכן • האדנים • הפרוכת • מזבח הנחושת • קלעי חצר המשכן. |  |
| פרשת תצוה | הדלקת הנרות במקדש • בגדי כהונה • קורבן התמיד • שבעת ימי המילואים • חנוכת המשכן • מזבח הזהב |  |
| פרשת כי תשא | מחצית השקל • כיור הנחושת • קטורת הסמים • שמן המשחה • חטא העגל • שבירת הלוחות • שלש עשרה מידות הרחמים • קרינת פני משה |  |
| פרשת ויקהל | יריעות המשכן • קרשי המשכן • הארון • השולחן • המנורה • מזבח הזהב • מזבח הנחושת • כיור  • קלעי החצר |  |
| פרשת פקודי | סיכום הקמת המשכן • חנוכת המשכן |  |
| דמויות בספר | שפרה ופועה • עמרם • יוכבד • משה • אהרן • מרים הנביאה • פרעה • בתיה • יתרו • צפורה • נחשון בן עמינדב • יהושע בן נון • בצלאל בן אורי • אהליאב בן אחיסמך |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007513529805171  GND: 1223989321  VIAF: 2160907056312691472   WorldCat (עם VIAF): 2160907056312691472
ניקולה דרינצ'יץ'

ניקולה דרינצ'יץ' (במונטנגרית: Никола Дринчић; נולד ב-7 בספטמבר 1984; בלגרד שביוגוסלביה, כיום סרביה) הוא כדורגלן סרבי-מונטנגרי אשר משחק בקבוצת וויבודינה נובי סאד בעמדת הקשר המרכזי והאחורי. לזכותו של דרינצ'יץ' 33 הופעות במדי בנבחרת מונטנגרו.
קריירת משחק

דרינצ'יץ' גדל במחלקת הנוער של פרטיזן בלגרד אך לא זכה להזדמנויות משחק רבות. לאחר עונה מוצלחת בבודוצ'ונסט בנאטסקי דבור עבר דרניצ'יץ' בקיץ 2006 לגזיאנטפספור הטורקית. ב-2007 עבר לאמקאר פרם, במדיה רשם 81 הופעות. בקיץ 2010 עבר לספרטק מוסקבה אך לא הרבה לשחק ובינואר 2011 עבר לקרסנודאר. בספטמבר 2013 חזר דרינצ'יץ' לקבוצת נעוריו פרטיזן בלגרד והוביל אותה לשתי אליפויות רצופות. במאי 2015 הוא חתם ל-3 עונות במכבי חיפה אך שוחרר ממנה באמצע העונה. ב-25 בפברואר 2016 הודיע דרינצ'יץ על פרישה ממשחק פעיל, אך ביולי 2016 הצטרף לראד בלגרד. ב-6 באוגוסט 2018 חתם ברדינצ'קי ניש. ביולי 2019 חתם בוויבודינה נובי סאד.
בנבחרת מונטנגרו

דרינצ'יץ' שיחק בצעירותו בנבחרת סרביה עד גיל 21 ורשם במדיה 11 הופעות, כולל השתתפות באליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2007. בעקבות הפרדות נבחרת סרביה מנבחרת מונטנגרו הייתה לדרינצ'יץ' אפשרות לשחק או בסרביה או במונטנגרו ובסופו של דבר החליט לשחק במונטנגרו מכיוון שקיווה שבה ישותף יותר בסגל. בספטמבר 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי מונטנגרו במשחק נגד שוודיה.
סגנון משחק

דרינצ'יץ' הוא קשר 50:50, כלומר קשר מרכזי וקשר אחורי שתורם גם להתקפה. הוא ידוע בבעיטות החופשיות המדויקות שלו.
הערות שוליים

↑  באתר מכבי חיפה
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
משפט ויגנר-אקרט

משפט ויגנר-אקרט הוא משפט שחשיבותו העיקרית היא השימוש בו במכניקת הקוונטים. לפי המשפט, ניתן לכתוב את אלמנטי המטריצה של אופרטור טנזורי אי פריק  T_{q}^{(k)} בין מצבים של תנע זוויתי כמכפלה של גורמים באופן הבא
כאשר  \ \tau  מסמל את המספרים הקוונטיים שאינם קשורים לתנע הזוויתי. הגורם  \langle \tau 'j'||T^{(k)}||\tau j\rangle  נקרא "אלמנט המטריצה המצומצם", חישובו בדרך כלל מסובך אך ניתן להראות כי הוא איננו תלוי ב-  \ m' וב-  \ q. המקדמים  \langle kjqm|j'm'\rangle  הם מקדמים ידועים הנקראים מקדמי קלבש-גורדן.
דוגמה לשימוש במשפט

תחת קירוב הדיפול החשמלי ובצימוד L-S, ההסתברות ליחידת זמן של מעבר קרינתי (פליטת פוטון) בין שני מצבים חד אלקטרוניים  \ |\tau JM\rangle ,|\tau 'J'M'\rangle  של אטום מתכונתית לריבוע אלמנט המטריצה
כאשר  \ \tau  מייצג את המספרים הקוונטים שאינם קשורים לתנע הזוויתי. מכיוון שכל אופרטור וקטורי, ובפרט האופרטור  \ r, ניתן לכתיבה כטנזור אי פריק מדרגה 1, נוכל להשתמש במשפט כדי לקבל שאלמנט המטריצה יחסי למקדמי קלבש גורדן
מתוך תכונות מקדמי קלבש גורדן, ניתן להסיק את כללי הברירה הבאים למעבר בתנאי דיפול חשמלי: מעבר מותר הוא מעבר שהמצבים ההתחלתי והסופי שלו מקיימים את התנאים
כמו כן, המעבר ממצב עם  \ J=0 למצב עם  \ J'=0 הוא מעבר אסור.
משפט ההטלה של לנדה (Landé projection Theorem)

משפט לנדה הוא מקרה פרטי של משפט ויגנר אקרט, עבור אופרטור טנזוריאלי מהמעלה הראשונה:  T_{q}^{(1)}, כלומר אופרטור וקטורי
 V_{i}
במקרה זה מתקיים:
משפט ועסקים

| --- | --- |
חלק מכרכי כתב-העת "משפט ועסקים"
 סוגה:  כתב עת משפטי
 מו"ל:  בית ספר רדזינר למשפטים של אוניברסיטת רייכמן
 תאריכי הופעה:  2004–הווה (כ־20 שנה)
 שפה:  עברית 
 מדינה:  ישראל 
 
משפט ועסקים הוא כתב עת משפטי שיוצא לאור על ידי בית ספר רדזינר למשפטים של אוניברסיטת רייכמן. כתב העת נערך על ידי סטודנטים מצטיינים למשפטים בהדרכתו של עורך ראשי, שהוא איש הסגל האקדמי.
כתב העת נוסד בשנת 2004, ומפרסם מדי שנה שני כרכים: הכרך הראשון מאגד מאמרים בנושאים חופשיים מענפי המשפט המגוונים, והכרך השני מאגד מאמרים משפטיים בתחום מסוים, שנבחרו מבין כל המאמרים שהוצגו בכנס השנתי של כתב-העת. למרות שמו, כתב העת אינו מתמקד רק בנושאים עסקיים.
בכתב העת ראו אור מאמריהם של בכירי המשפטנים בישראל, בהם: נשיא בית המשפט העליון (בדימוס) פרופ' אהרן ברק, חבר הכנסת ושר החינוך לשעבר פרופ' אמנון רובינשטיין, פרופ' אוריאל פרוקצ'יה, מבקרת המדינה ושופטת בית המשפט העליון (בדימוס) מרים בן-פורת, שופט בית המשפט העליון יורם דנציגר, נשיא בית המשפט העליון (בדימוס) מאיר שמגר, פרופ' יצחק זמיר ואחרים.
באתר כתב העת מתפרסמות מעת לעת רשימות קצרות בנושאים אקטואליים.
כנסים שנתיים

מאז היווסדו, נוהג כתב העת לקיים מדי שנה כנס העוסק בנושא משפטי נבחר, ובעקבותיו מפרסם כרך מאמרים. כאמור, כרך זה מצטרף לכרך הכללי המתפרסם בנושאים משפטיים מגוונים.
חלק מהנושאים בהם עסקו הכנסים:
2017 - ביוש (שיימינג).
2012 - אילה פרוקצ'יה - שופטת בחברה רווית מתחים - בין חירות לאחריות.
2011 - משפט, אתיקה וצבא.
2010 - משפט ואדם בסימן גבורות לפרופ' אמנון רובינשטיין.
2009 - משפט ופסיכולוגיה.
2008 - שישים שנות משפט בישראל.
2007 - מיזוגים ורכישות.
2006 - משפט ורפואה.
2005 - הקודקס האזרחי החדש.
2004 - אתגרי הרגולציה במשק הישראלי.
סקירת אירועים אקדמיים

בשנים 2012 - 2013 מערכת כתב העת נכחה בכנסים מקצועיים משפטיים ובאירועים אקדמיים והעלתה את רשימותיה מהכנס לאתר כתב העת לטובת עדכון הציבור. לדוגמה: כנס בנושא רגולציה בצל מחאות ומשברים על שני חלקיו, כנס בנושא הגישה הכלכלית למשפט בעריכת פרופ' אוריאל פרוקצ'יה, סקירה של הכנס השנתי של האגודה למשפט וכלכלה ואחרים.
משפחת מידלטון

שלט האצולה למשפחת מידלטון
משפחת מידלטון היא משפחת אצולה בריטית הידועה בעיקר עקב נישואי בת המשפחה קתרין, נסיכת ויילס לויליאם, נסיך ויילס, הם צאצאי אליזבת קנוליס (1549–1605) שהייתה בת דודה מדרגה שנייה של אליזבת הראשונה מלכת אנגליה[דרוש מקור].
עושרם של בני מידלטון אשר נבע מחברה לאספקת ציוד לאירועים, פורסם בכלי התקשורת עקב השתתפותם בחתונת בתם המלכותית.
היסטורית בית מידלטון

בני משפחתה של קתרין, נסיכת ויילס הם: אביה מייקל מידלטון, אמה קרול מידלטון (נולדה בשם קרול גולדסמית'ס), אחיה ג'יימס מידלטון, ואחותה פיפה מידלטון.
היסטורית בית מידלטון > מקור השם

מקור שמם של בני מידלטון הוא ממקורות שונים בסקוטלנד ואנגליה, זמן התאריך המוקדם לשמם מגיע עוד משנת 1166. שושלתו של מייקל מידלטון מגיעה מלידס, לדורות של עורכי דין מחלק זה של אנגליה.
היסטורית בית מידלטון > בני משפחה היסטוריים ידועים

אבותיהם של בני משפחת מידלטון כוללים את סר תומאס לייטון (חי בשנים 1530–1610), שהיה מושל גרנזי בשנים 1570–1609,
ואשתו אליזבת קנוליס (1549–1605) שהייתה בת דודה של אליזבת הראשונה מלכת אנגליה.
אחד מצאצאי המשפחה בתקופה מאוחרת יותר הוא הכומר "תומאס דייוויס" (Thomas Davis 1766 - 1844) שהיה מחבר המזמורים של הכנסייה האנגליקנית; נכדתו, אוליביה כריסטיאנה לופטון, הייתה אחת הסבתות של מייקל מידלטון, אביה של קתרין.
היסטורית בית מידלטון > שיוך גנאלוגי

הגנאלוג הידוע ויליאם אדמס רייטווייזנר (William Addams Reitwiesner) גילה כי שושלת בית מידלטון מקושרת ללורד "סר תומאס פיירפאקס גילינג" (1475–1520) אשר היה אחד מאבותיה הקדומים של דיאנה הנסיכה מוויילס, דבר אשר עושה את קתרין, נסיכת ויילס וויליאם, נסיך ויילס בני דודים מדרגה חמש עשרה.
בת משפחה נוספת מצד סבתו של מייקל מידלטון היא אוליביה לופטון, בתם של פרנסס והרייט לופטון צאצאי אדוארד השלישי, מלך אנגליה. קרול מידלטון, אמה של קתרין, נסיכת ויילס, היא בת למשפחת גולדסמית, משפחה ממעמד הפועלים, אשר בניה עבדו במשך כמה דורות ככורים במכרות של סנדרלנד במחוז דורהאם.
משפחה וצרות אחרות

| --- | --- |

עטיפת ה-DVD של העונה הראשונה
 סוגה:  דרמה קומית 
 יוצרים:  שרה הופר
 כותבים:  שרה הופר (2011–2013) מארק ברת'רהוד (2012–2017) איימי רוברטס (2014–2017) לורן מקלכלן (2014–2017)
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת 
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  6
 מספר פרקים:  53
 הפקה
 חברת הפקה:  Tiger Aspect Productions
 הפצה:  Endemol UK
 מוזיקה:  ג'ונתן וייטהד 
 אורך פרק:  60 דקות 90 דקות פרקי ספיישל
 שידור
 רשת שידור:  Sky 1 Sky Living
 תקופת שידור מקורית:  24 באוגוסט 2011 – 30 ביוני 2017
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
משפחה וצרות אחרות (באנגלית: Mount Pleasant; מאונט פלזנט) היא סדרת דרמה קומית בריטית ששודרה בערוץ Sky 1 החל מ-24 באוגוסט 2011. ב-2012 הועברה הסדרה לערוץ Sky Living, וב-2015 הוחזרה לערוץ Sky 1. פרק הסיום של הסדרה היה פרק ספיישל של 90 דקות ששודר ב-30 ביוני 2017.
רקע

מקום ההתרחשות של הסדרה הוא מנצ'סטר והיא עוקבת אחר חיי היום-יום של הדמות הראשית ליסה וכן בעלה, אביה, השכנים וחבריה לעבודה. כל פרק באורך שעה מתרחש במקומות אחדים בהם הבית והרחוב שם ליסה גרה, מקום עבודתה, הפאב המקומי (The Dog and Dart) ועוד.