stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרשות לזכויות ניצולי השואה
אוכלוסיית הזכאים להטבות ולסיוע

עם הקמתה, הופקדה הרשות על מתן תגמולים וטיפול רפואי בנכי מלחמה בנאצים וכן בניצולי שואה אשר עלו עד ליום 1.10.1953.
עם חקיקת חוק הטבות לניצולי שואה בשנת 2007, החלה מגמה של הרחבת מעגל הזכאים לסיוע ולהטבות ברשות.
במסגרת מגמה זו, הוכרו ניצולי שואה שעלו לאחר 1.10.1953 (2007), אלמנים ואלמנות של ניצולי שואה (2014), יוצאי מדינות מרוקו, עיראק ואלג'יריה (2015), וכן ניצולי שואה שמקבלים רנטה ממדינת חוץ (2018) - כזכאים לזכויות ברשות.
על פי נתוני הרשות, מספר הזכאים להטבות ולסיוע עומד כיום (2018) על כ-220,000 איש והתקציב המחולק על ידה לניצולים עומד על כ-5 מיליארד ש"ח לשנה.
להלן הקבוצות הזכאיות להטבה ולזכויות ברשות:
אוכלוסיית הזכאים להטבות ולסיוע > ניצולי שואה

אזרחי ישראל אשר עברו בעצמם או בהיותם עוברים בזמן מלחמת העולם השנייה, עילת נרדפות אישית כגון שהיה בגטו, במחנה ריכוז, אלימות מצד גורמים נאצים או בריחה מחמת הפחד.
אוכלוסיית הזכאים להטבות ולסיוע > לוחמי מלחמת העולם השנייה

אזרחי ישראל אשר נגרמו להם נזקי בריאות עקב שירות מלחמתי במסגרת בעלות הברית או במסגרת היחידות הלוחמות (כגון פרטיזנים) בתקופת מלחמת העולם השנייה.
אוכלוסיית הזכאים להטבות ולסיוע > יוצאי עיראק

יוצאי עיראק אשר חוו את מאורעות הפרהוד שאירעו בבגדאד ב-1941.
אוכלוסיית הזכאים להטבות ולסיוע > יוצאי מרוקו ואלג'ירה

יוצאי מדינות אשר סבלו מהגבלות שונות תחת שלטון צרפת של וישי.
ההטבות והסיוע הניתנים ברשות > קצבאות

ניצולי שואה ולוחמי מלחמת העולם השנייה עשויים להיות זכאים להשלמת כל הכנסותיהם לסכום של עד 10,600 ש"ח לחודש, ולמענקים נוספים, או למענק רבעוני - אם הם מקבלים רנטות וקצבאות ממדינת חו"ל (כגון הרנטה מגרמניה).
סוגה ושיעורה של הקצבה משתנה בהתאם לשיוך לאוכלוסיות, לדרגת הנכות של ניצול השואה, למועד העלייה לארץ ולמצב הכלכלי של מקבל ההטבה.
ההטבות והסיוע הניתנים ברשות > טיפול רפואי ונפשי

ניצולי שואה ולוחמי מלחמת העולם השנייה זכאים לטיפול רפואי בכל המחלות והנכויות שנגרמו בשל הרדיפות, בנוסף לכך הרשות מספקת טיפול נפשי לזכאים.
ההטבות והסיוע הניתנים ברשות > סיוע בסיעוד

הרשות מספקת 9 שעות סיעוד, וכן שירותי סיעוד קצר מועד באמצעות הקרן לרווחת ניצולי השואה.
ההטבות והסיוע הניתנים ברשות > פטור מתשלום עבור תרופות

הרשות מספקת תרופות מרשם הכלולות בסל הבריאות, בפטור מהשתתפות עצמית, באמצעות קופות החולים.
ועדות שני

על מנת לסייע לניצולי השואה להוכיח קשר בין נכויות שונות ובין רדיפות הנאצים, כינסה הרשות בשנים 2009-2010 שורה של ועדת של מומחים בתחומי הרפואה השונים בראשות פרופ' מרדכי שני.
בדו"ח שפרסמו הוועדות, הן המליצו להכיר במספר מחלות כקשורות לרדיפות הנאצים ובהן: יתר לחץ דם, סוכרת, מחלות לב, סוגי סרטן, אוסטאופורוזיס, דמנציה, מחלות עור, מחלות פרקים ועמוד השדרה.
הוועדות קבעו אמות מידה להכרה במחלות אלו בהתבסס על גיל הניצול בתום המלחמה, שיוכו למעגלי רדיפה ומועד פריצת המחלה לראשונה.
ממצאי הוועדות אומצו על ידי הרשות במלואם.
הפרויקט הלאומי למיצוי זכויות ניצולי שואה

בהתאם להחלטת ממשלה מס' 3661 ממרץ 2018 מובילה הרשות פרויקט נרחב למיצוי זכויות. הפרויקט נועד למצות זכויות בקרב כ-220,000 מקבלי ההטבות והסיוע ברשות וכן בקרב כ-100,000 אזרחי ישראל אשר עשויים להיות זכאים לקבלת הטבות מהרשות.
במסגרת הפרויקט נערכות מאות אלפי פניות יזומות ועשרות אלפי ביקורים בכתובות בהן נמצאים הניצולים והאזרחים אשר אותו כבעלי זכאות אפשרית, לשם בירור זכאויות ומימושן.
העברת הרשות ממשרד האוצר למשרד לשוויון חברתי

עם הקמתה, התנהלה הרשות במסגרת משרד האוצר וזאת בדומה לרשות הגרמנית אשר אמונה על תשלום פיצויים לניצולי שואה מכוח חוק הפיצויים הגרמני (BEG) אשר פעלה במסגרת משרד האוצר הגרמני. כמו כן, שר האוצר הוא הגורם הממונה על ביצוע דברי החקיקה המנחים את הרשות ועל קביעת התקנות לפיהן, כמו גם על מתן החלטות מנהליות מיטיבות, מינויים שונים, קביעת שיעורי התגמולים בצו ועוד.
בהסכם שנערך ונחתם ביום כ"ו בניסן התש"ף, 20 באפריל 2020 בין סיעת הליכוד לבין סיעת כחול לבן, סוכם על העברת הרשות לזכויות ניצולי השואה למשרד אשר יהיה באחריות שר אשר יהיה מסיעת כחול לבן.
בהתאם לכך, החליטה הממשלה ביום 14.6.2020 להעביר את שטח פעולת הרשות למשרד לשוויון חברתי. החלטה זו הובאה כהודעה לאישור הכנסת ביום 16.6.2020 בשעה 22:30 בלילה, ואושרה ברוב של 7 תומכים למול נמנע אחד, מבין כלל החברים שהיו אותה שעה במשכן. על העברת הרשות למשרד לשוויון חברתי, ובהתייחס להיעדרה של כל עבודת הכנה ראויה, נמתחה ביקורת בישיבת ועדת הכספים מיוני 2020.
בהמשך לכך, הגיב ח"כ אלעזר שטרן כי תלונה הוגשה על ידו לוועדת האתיקה, בגין האופן בו הועברה הרשות.
ראו גם

ועדת דורנר
הערות שוליים

↑  תלונת נכי מלחמה על משרד האוצר, הארץ, אוסף העיתונות, באתר הספרייה הלאומית, ‏4 בדצמבר 1958
חיים חנני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  3 בספטמבר 1912 כ"ב באלול ה'תרע"ב סלופצה, רפובליקת פולין 
 פטירה:  6 באפריל 1991  (בגיל 78) כ"ג בניסן ה'תשנ"א
 ענף מדעי:  מתמטיקה
 מקום מגורים:  פולין, ישראל
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי שדה יהושע (כפר סמיר) 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מנחה לדוקטורט:  אברהם הלוי פרנקל 
 מוסדות:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 תלמידי דוקטורט:  מיכאל אדלשטיין 
 תרומות עיקריות
 מחקרים בתחום קומבינטוריקה.
 
חיים (היינריך) חנני (3 בספטמבר 1912 – 6 באפריל 1991‏) היה פרופסור למתמטיקה בפקולטה למתמטיקה ומשנה לנשיא בטכניון, ולאחר מכן רקטור אוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
ביוגרפיה

חיים חנני נולד בשנת 1912 בסלופצה שבפולין, בן למיכאל ושרה. למד באוניברסיטאות ורשה ווינה. בשנת 1935 עלה לארץ ישראל, המשיך בלימודיו באוניברסיטה העברית וקיבל תואר דוקטור במתמטיקה ב-1938 – הראשון באוניברסיטה העברית, על עבודה בהדרכתו של פרופ' אברהם הלוי פרנקל שעסקה בבעיית ארבעת הצבעים. בשנים 1936–1941 עבד בספריית שוקן בירושלים. בשנים 1941–1943 עבד כמורה בקריית מוצקין. בשנים 1943–1944 עבד כפקיד במזכירות הכספית של האוניברסיטה העברית.
כבוגר בית"ר פולין הצטרף חנני לאצ"ל עם עלייתו לארץ, ותרם את דירתו בירושלים להפעלת המשדר שהאצ"ל החל להפעיל באמצע שנות השלושים.
בשנת 1937 נעצר על ידי הבריטים והושלך לכלא, אך שוחרר כעבור זמן קצר. ב-1944 נעצר שנית על ידי הבריטים כחשוד בהשתייכות לאצ"ל, נכלא במחנה המעצר בלטרון והוגלה עם לוחמי אצ"ל ולח"י אחרים לאריתראה ולקניה, שם היה עד אחרי הקמת המדינה. על פעילותו של חנני בתקופת המעצר סיפר איש הלח"י, ישראל אלדד, בספרו "מעשר ראשון":
ואין הוא מבטל שעה אחת. לומד ומלמד. ובעיקר מלמד. רבים במחנה המתכוננים לבחינות בגרות ויותר מכל מקצוע אחר זקוקה המתמטיקה להדרכה. וחנני מלמד בקבוצות וביחידים את כל מי שיפנה אליו וכל כמה שעות ביום שתדרשנה לכך. מהקורסים הנמוכים ביותר ועד לגבוהים. ובאורך רוח וקורת רוח, כמעט מהיום הראשון לבואו ועד לימים האחרונים, ימי גלותו באפריקה.
חנני חזר לישראל ב-1949, נישא והתגורר בקרית מוצקין, שם נולדו ילדיו. הוא הצטרף לסגל האקדמי של הטכניון ב-1952 וחזר להיות מתמטיקאי פעיל. הוא היה דיקן הפקולטה למתמטיקה בשנים 1961–1962, ומונה לפרופסור מן המניין למתמטיקה ב-1962. באותה תקופה שיתף פעולה עם פאול ארדש, ופרסם כמה ממאמריו הידועים.
בראשית שנות ה-60 של המאה ה-20 שימש חנני חבר הוועדה האקטוארית המייעצת להסתדרות לעניין ההערכות האקטואריות של קרנות הפנסיה המרכזיות של ההסתדרות.
חנני כיהן כמשנה לנשיא הטכניון לעניינים אקדמיים (מנל"א), בין השנים 1962 ל-1965. בתקופתו הוקמה "המחלקה ללימודים כלליים", היא המחלקה ללימודים הומניסטיים ואמנויות, בה סטודנטים בטכניון הלומדים מדעים מדויקים והנדסה, יכולים ללמוד במספר קורסים ממדעי הרוח, החברה, האמנות, המוזיקה ולהשתתף בלימודים ובהפקות של תיאטרון הטכניון, המקהלה והתזמורת. בין המורים שהביא לטכניון היה ד"ר ישראל אלדד, מראשי הלח"י.
בשנים 1964 עד 1967 כיהן כיועץ לשר החינוך לענייני ההשכלה הגבוהה. ב-1969, עם הקמת אוניברסיטת הנגב בבאר שבע (לימים אוניברסיטת בן-גוריון), מונה חנני להיות הרקטור הראשון שלה, תפקיד שבו כיהן עד 1973. ב-1972 מונה לחבר בוועדה לאנרגיה אטומית. ב-1979 הוענק לו תואר דוקטור לשם כבוד מטעם האוניברסיטה. מ-1980 עד מותו ב-1991 היה פרופסור אמריטוס בטכניון.
תחום עיסוקו המתמטי של חנני היה קומבינטוריקה. עבודת הדוקטור שלו עסקה בבעיית ארבעת הצבעים. עבודותיו הידועות היו בתורה של תבניות קומבינטריות (Theory of block designs).
חיים חנני נפטר ב-6 באפריל 1991 ונקבר בחיפה.
ביוגרפיה > משפחתו

בשנת 1937, הכיר דרך חברו, אליהו מרידור, את אסתר לבית משפחת וירז'בולובסקי, אשר עבדה בארגון הג'וינט. לזוג חנני נולדו שלושה ילדים: ניצה (מיס, לאחר נישואיה), אברהם, שהיה מנהל תחנת קול המוזיקה ומיכאל, פרופ' לניתוח מערכות מידע. נכדו (בנו של אברהם) הוא המלחין אבנר חנני.
צינור הדם לאילת

בריאיון בשנת 1963 נשאל חנני על ההשפעה של הוספת שיעורי חובה במדעי הרוח והחברה לתוכנית הלימודים כדי שהסטודנטים לא יהיו, כפי שניסח שנה קודם לכן דוד גינצבורג, "סרגלי חישוב מהלכים". המראיין שאל את חנני איך יגיבו הסטונדטים למשימה לתכנון צינור דם מאילת לחיפה. חנני טען כי רוב הסטודנטים הם "אנאלפביתים הומנים ופוליטיים" ו-90% מהם כלל לא יחשבו על ההשלכות המוסריות של המשימה.
שנים אחרי הראיון הוא התגלגל לסיפור אודות סטודנטים או מועמדים שנדרשו לתכנן צינור דם לאילת. על פי הסיפור ב-1961 כונסו כמאה מועמדים לקבלה לטכניון למבחן כניסה על ידי חנני, בתפקידו כמשנה נשיא הטכניון לנושאים אקדמיים (למעשה חנני נכנס לתפקיד רק ב-1962), ועל ידי פרופ' חיים יעקב פינקל הממונה על בחינות הכניסה לטכניון. במבחן הכניסה הוצגה שאלה אחת בלבד: לאיזו אינפורמציה טכנית אתה זקוק, כדי לתכנן צינור להעברת דם מאשדוד לאילת? המועמדים שאלו שאלות טכניות רבות כגון שאלות על אורך הקו, הטופוגרפיה, האם יש זרמים חשמליים בקרקע שיגרמו להקרשת הדם. איש מן המועמדים לא העלה שאלות מוסריות הנגזרות מהמטלה הנ"ל, כגון לאיזו מטרה צריך להעביר דם או מהיכן יילקח הדם. על פי הסיפור, כשהציג חנני את תוצאות הניסוי לסנאט הטכניון הפרופסורים הזדעזעו והסנאט אישר את תוכניתו של חנני להנהיג לימודים הומאניים בטכניון. הסיפור מופיע במקומות רבים אולם אין מקור מוסמך המתאר שניסוי זה התקיים.
ב-12 בספטמבר 2023 פתח חבר הכנסת שמחה רוטמן בסיפור זה את דבריו בדיון בבג"ץ עילת הסבירות (עתירות כנגד תיקון מספר 3 לחוק יסוד: השפיטה). רוטמן ביקש לטעון שעצם החיפוש של תשתית חוקית לפסילת חוקי יסוד אינו ראוי, בנימוק ש"עצם קיום הדיון הזה מעיד שבית המשפט לא מכבד את שיקול הדעת של הציבור".
לקריאה נוספת

Alan Hartman, Combinatorial designs - a tribute to Haim Hanani, Discrete Mathematics vol 77, 1989.
הערות שוליים

↑  תאריכי הלידה והפטירה לפי המצבה שעל קברו
↑  "גמלאות", כתב עת לבעיות הביטוח הפנסיוני, מרץ 1962
↑  חיים חנני באתר חברה קדישא חיפה
↑  עמוס אילון, "סנדלרים העוסקים באטום"?, הארץ, 30 ביולי 1963;
מאיר הראובני, הסינט של הטכנין דן... וגינה, למרחב, 6 בספטמבר 1963
↑  צינור הדם לאילת – הסיפור המלא - משה פינקל ויעקב אלעזר בריאיון לזאב גלילי, 25 בפברואר 2005;
↑  בנצי רובין, ‏מול הפרעות מצד השופטים | רוטמן: "העם הוא הריבון", באתר "סרוגים", 12 בספטמבר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007601748805171  BnF: cb172261896 (data)  dblp: 86/3022  GND: 172124301  ISNI: 0000 0000 7388 0249  LCCN: n88243826  MGP: 209749  VIAF: 261747659   WorldCat (עם VIAF): 261747659
ורסיטי

ורסיטי הוא קיצור מקובל למונח "צוותי אוניברסיטה". המשמעות שונה בהתאם לאזור, אך בדרך כלל קשורה לפעילות ספורטיבית.
ורסיטי בבריטניה

בבריטניה, קבוצת אוניברסיטאות או מועדון אוניברסיטאי מתייחס לקבוצות המשתתפות במשחקי אוניברסיטאות בספורט או בתחרויות אחרות בין אוניברסיטאות יריבות. המונח התייחס במקור אך ורק לצוותים בחסות האוניברסיטה, ומתוארך לשנות ה-40 של המאה ה-19.
בשפה הסקוטית העכשווית המונח ורסיטי לרוב ניתן להחלפה עם האוניברסיטה בהקשרים שאינם קשורים לפעילות ספורטיבית.
ורסיטי בצפון אמריקה

בארצות הברית ובקנדה, קבוצות אוניברסיטאות הן קבוצות האתלטיקה העיקריות המייצגות מכללה, אוניברסיטה, תיכון או בית ספר תיכון אחר. קבוצות כאלה מתחרות מול קבוצות דומות במוסדות חינוך תואמים. קבוצות של קבוצות ספורט של אוניברסיטאות מאורגנות לרוב בכנסים אתלטיים, שהם קבוצות של קבוצות שמשחקות אחת את השנייה באופן קבוע במהלך עונת אתלטיקה נתונה. כהכרה ברמת הביצועים הגבוהה שלהם, ספורטאים בקבוצות אוניברסיטאות מקבלים לעיתים קרובות מכתבי אוניברסיטה. הם מנוגדים לספורט המועדונים של המוסד.
ההבדל העיקרי בין אוניברסיטת ספורט למועדונים הוא המקור לכספים שהוקצו. צוותי ורסיטי מקבלים תמיכה כספית, ציוד ומתקנים מתקציבי מחלקת האתלטיקה במכללות ובאוניברסיטאות. אוניברסיטאות מקצות לעיתים קרובות תקציבי ספורט מועדונים באמצעות מחלקות לחיי סטודנטים בדומה למועדונים אחרים בקמפוס. מכיוון שספורט מועדוני עולה יותר ממועדונים אחרים, על ספורטאי סטודנטים במועדון לשלם על מנת לשחק ולעסוק גם במאמצי גיוס תרומות לקבוצות כדי לשלם עבור זמן המתקנים, ציוד והוצאות קבוצתיות אחרות. ברמות שונות של ספורט מכללות, ספורטאי סטודנטים באוניברסיטאות זכאים למלגות על בסיס כישורי אתלט בלבד או באופן חלקי.
ניתן להשוות בין ורסיטי לרמת ה- ג'וניור ורסיטי (JV), אשר בדרך כלל מיועדת לשכבות פחות מנוסות, וגם עם ענפי ספורט פנים (IM), שעבורם הקבוצות נמצאות באותו בית ספר (פירוש המילה intramural). "בין הקירות". שחקני JV ו- IM יוכלו אולי לעלות לרמת אוניברסיטה על ידי ביצועים טובים.
ורסיטי בהולנד

בהולנד, ורסיטי הוא מרוץ החתירה הוותיק והיוקרתי ביותר. הוא נערך לראשונה בשנת 1878, והתחיל כמקבילה הולנדית למרוץ הסירות אוקספורד-קיימברידג'.
ורסיטי בדרום אפריקה

בדרום אפריקה ובחלק ממדינות חבר העמים נוספים לרוב משתמשים במקום המילה אוניברסיטה, בהקשרים שאינם קשורים לפעילות ספורטיבית.
הערות שוליים

↑  Definition of varsity | Dictionary.com, www.dictionary.com (באנגלית)
↑  Varsity vs. Junior Varsity, NAIA, ‏2013-09-20 (באנגלית)
↑  Staff Writer, Expo highlights tech student innovators, ITWeb, ‏2014-09-25 (באנגלית)
ורסואה

| --- | --- |
סמל ורסואהסמל ורסואה
העיר החדשה והנמל, מבט מן האוויר
העיר החדשה והנמל, מבט מן האוויר
 מדינה:  שווייץ שווייץ
 קנטון:  ז'נבה
 ראש העיר:  Jolanka Tchamkerten
 שפה רשמית:  צרפתית
 שטח:  10.51 קמ"ר
 גובה:  385 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  13,422 (31 בדצמבר 2018)
  ‑ צפיפות:  1,300 נפש לקמ"ר (2014)
 קואורדינטות:  46°17′0″N 6°10′0″E﻿ / ﻿46.28333°N 6.16667°E﻿ / 46.28333; 6.16667
 www.versoix.ch
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת שווייץ מוגדלת) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.ורסואה(למפת שווייץ רגילה) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.ורסואה(למפת ז'נבה רגילה) ז'נבה ורנייה מרן קולונז'-בלריבורסואה(למפת ז'נבה מוגדלת) ז'נבה ורנייה מרן קולונז'-בלריבורסואה   (למפת ז'נבה מוגדלת) ז'נבה ורנייה מרן ורסואה קולונז'-בלריבקנטון ז'נבה(למפת ז'נבה רגילה) ז'נבה ורנייה מרן ורסואה קולונז'-בלריבקנטון ז'נבה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
ורסואה (צרפתית: Versoix) היא עיר בקנטון ז'נבה שבשווייץ, מצפון לעיר ז'נבה, על גדות אגם ז'נבה.
גאוגרפיה

שטח העיר הוא 10.51 קמ"ר, מתוכם 32.2% הם שטחים בנויים או לתשתיות, 29% שטחים חקלאיים, 37.9% יערות ו-0.9% שטח לא בשימוש. העיר נמצאת על גדות אגם ז'נבה, בגבולו הצפוני של קנטון ז'נבה, צמוד לקנטון וו. בשטח העיר עובר ונשפך לאגם נהר קטן ששמו כשם העיר, ומקורו בהרי היורה. יערות מכסים אחוז ניכר משטח העיר, והם מקושרים ליערות הגדולים של רכס הרי היורה וקנטון וו, זאת כתוצאה של מדיניות טיפוח ושימור ארוכת שנים.
גאוגרפיה > תחבורה

בשטח העיר עוברת אוטוסטראדה המקשרת את העיר לז'נבה מדרום ולקנטון וו ולוזאן מצפון. בעיר שתי תחנות רכבת המחברות אותה למערכת הרכבות השווייצרית ומשרתות אותה לכיוונים הנ"ל, ובנוסף שני קווי אוטובוס מקשרים את העיר לז'נבה. על גדות האגם נמצאים כמה נמלים ומעגנים, וקווי שיט של "החברה להפלגה על אגם ז'נבה" מקשרים את העיר לערי החוף החשובות בשווייץ ובצרפת.
היסטוריה

העיר הוקמה לראשונה בשנת 1257. העיר החליפה ידיים מספר פעמים והיוותה מוקד לסכסוכים בין שליטים מקומיים שונים .
בתחילת המאה ה-18 נערכות תוכניות לבניית העיר החדשה, מצפון לקיימת, כדי להציב אלטרנטיבה צרפתית שתתחרה בז'נבה. לקראת סוף המאה, לאחר סחבת ארוכה ומותם של היוזמים, ננטשות התוכניות והבניה נפסקת. בשנת 1815, עם קריסת שלטונו של נפוליאון באזור, ובמסגרת ההצטרפות של ז'נבה לקונפדרציה ההלווטית - שווייץ, סופחה העיר יחד עם חמש ערים סמוכות לרפובליקת ז'נבה. סיפוח זה נבע מדרישת שווייץ לגבול משותף של קנטון ז'נבה עם קנטון וו הסמוך.
החל מאמצע המאה ה-20 חוותה העיר התפתחות מואצת - העיר החדשה המתוכננת, כולל הנמל, נבנתה מצפון לעיר הישנה, תוך שילוב עקרונות התכנון המודרניסטי עם התוכנית מן המאה ה-18. מספר תושבי העיר עלה בחדות ובשנת 2000 עבר את ה-10,000.
דמוגרפיה

בעיר גרים, נכון ל-2015, 13,439 תושבים, בצפיפות של 1,279 לקמ"ר. להלן גרף המתאר את התפתחות האוכלוסייה:
תרבות ואירועים

תזמורת העיר, הכוללת כ-40 נגנים, מקיימת בעיר גם בית ספר למוזיקה, בהנהגת מוזיקאים מקצועיים.
מדי שנה מארגנת העירייה פסטיבל בירה בעזרתו נאסף כסף שמועבר לתמיכה בתרבות ובטובת הילד. בעיר שוכנים מאז המאה ה-19 שני יצרני שוקולד, ומאז 2005 מתקיים כל שנה פסטיבל שוקולד, המאגד יצרני שוקולד קטנים מכל האזור לתצוגת פסלי שוקולד.
העיר הישנה במבט מהאגם
קו החוף
חומצה אקרילית

| --- | --- |

 
 שם סיסטמטי:  Prop-2-enoic acid
 שמות נוספים:  Acrylic acid  acroleic acid  ethylenecarboxylic acid  ethylacetic acid  propene acid  vinylformic acid
 כתיב כימי:  C₃H₄O₂ 
 מסה מולרית:  72.06 גרם/מול
 מראה:  נוזל חסר צבע
 מספר CAS:  79-10-7
 צפיפות:  1.051 גרם/סמ"ק
 מצב צבירה:  נוזל
 מסיסות:  מסיס במים
 טמפרטורת היתוך:  14 °C   287.15 K
 טמפרטורת רתיחה:  141 °C   414.15 K
 חומציות:  4.35 ‏pKa
 נקודת הבזק:  68 °C   341.15 K
 נקודת התלקחות:  429 °C   702.15 K
 אנתלפיית התהוות סטנדרטית:  −384.09 קילוג'ול למול
 LD50:  75±1 חלקים למיליון, 5,300±1 milligram per cubic metre, 144±1 מיליגרם לקילוגרם, 22±1 מיליגרם לקילוגרם, 2,400±1 מיליגרם לקילוגרם, 33.5±0.1 מיליגרם לקילוגרם, 1,590±1 מיליגרם לקילוגרם, 0.28±0.001 מיליגרם לקילוגרם, 830±1 מיליגרם לקילוגרם, 1,250±1 מיליגרם לקילוגרם, 250±1 מיליגרם לקילוגרם
 
חומצה אקרילית היא חומצה קרבוקסילית בעלת המבנה CH2=CH-COOH. חומצה אקרילית היא נוזל שקוף בעל ריח אופייני, מסיס במים, בכהלים ובאתר. זוהי החומצה הקרבוקסילית הבלתי רוויה (מכילה קשר כפול) הפשוטה ביותר: קבוצת ויניל הקשורה לקבוצה קרבוקסילית.
חומצה אקרילית מיוצרת בתהליך חמצון של פרופן:  CH_{2}=CH-CH_{3}+1.5O_{2}\Rightarrow CH_{2}=CH-COOH+H_{2}O.
משתמשים בחומצה אקרילית ובאסטרים שלה כמונומרים בתעשיית הפלסטיק.
חומצה אקרילית היא חומר מגרה ומאכל לעור ולדרכי הנשימה. מגע בעין עלול לגרום פגיעה חמורה, LD50 של חומצה אקרילית: 340 מ"ג לק"ג (נמדד בחולדות בבליעה).
חוקת קנטקי

חוקת קנטקי (באנגלית: Kentucky Constitution) היא המסמך המשפטי המחייב והגבוה ביותר בחוק של קהיליית קנטקי. החוקה אושרה בבית המחוקקים המדינתי בשנת 1792. במרוצת השנים עברה החוקה מספר תיקונים, כשהמוכרים ביניהם אירעו ב-1799 ו-1850.
כינון החוקה

הכינוס החוקתי הראשון בו כוננו את החוקה נקרא על ידי הקולונל בנג'מין לוגן ב-27 בדצמבר 1784, בדנוויל, בירת מחוז קנטקי שבוירג'יניה. במהלך שמונה השנים הבאות נערכו עשרה כנסים חוקתיים, כשכל אחד מקדם יחלק שונה בחוקה. היא אושרה ב-1 ביוני 1792 בקונגרס של ארצות הברית, ביום כניסתה של קנטקי למדינות ארצות הברית. לחוקת המדינה כמה נקודות דמיון לחוקת ארצות הברית; חוקת קנטקי מרכזת שלושה ענפי ממשל, חקיקה, רשות מבצעת ורשות שופטת, ואספה כללית מדינתית הכוללת שני דרגים – הבית התחתון, בית הנבחרים של קנטקי, והבית העליון, הסנאט של קנטקי. היא מכילה את כתב הזכויות לאזרחיה, ואת שיטת הבחירות לתפקיד מושל המדינה והסנאטורים המייצגים אותה בסנאט של ארצות הברית.
חוקת 1799

בבחירות למושלות קנטקי 1795 לא הורשו אזרחי המדינה להצביע. לאחר הבחירות כתבו מספר סופרים ומשוררים שירי מחאה על החוקה הראשונה של המדינה. הם מחו על אופן בחירת המושל והסנאטורים המייצגים את המדינה בסנאט של ארצות הברית. רבים מתושבי המדינה תיארו את החוקה כבעלת נרטיב אנטי-דמוקרטי, ואף הציגו למחוקקים את פערי רמת החיים בינם לבין תפקידי האליטה, דוגמת שופטים, מושלים ואנשי צבא. בניגוד להחלטות הקודמות של בית המחוקקים, התקבלה הקריאה הטרומית לשינוי החוקה פה אחד. לאחר הניסיון הכושל לאשרר את החוקה עם מספר שינויים בה, החליט ג'יימס גררד, מושלה השני של קנטקי, לכונן חוקה חדשה. כדי לכונן חוקה חדשה, דרוש רוב של שני משאלים עוקבים באספה הכללית, או רוב של שני שלישים הן בבית המחוקקים והן בסנאט המדינתי.
החוקה נכתבה ואושרה בסנאט ובבית הנבחרים של המדינה ב-22 ביולי 1799. בחוקה זו שונתה שיטת מערכת הבחירות; מעתה ואילך נבחרו הסנאטורים, נציגי בית הנבחרים והמושל בבחירות ישירות. החוקה החדשה הגבילה את כהונת המושל קדנציה אחת בלבד.
חוקת 1850

משנת 1828 החלו להישמע קולות לשינוי החוקה באספה הכללית המדינתית. היות שחוקתה הקודמת של המדינה היוותה מכשול לכינוס האספה, נדרשו עשרים שנים ליצור ועדה חדשה, שהואמנה על תיקון החוקה. הוועדה התכנסה בפרנקפורט ב-1 באוקטובר 1849. הנציגים הביעו את חמתם על כוח המושל, שידו הייתה על העליונה במינוי תפקידי ממשל רבים. בחוקה החדשה הטילו הנציגים מגבלות לכהונתם של השופטים ופקידי הממשל, ותהליך היבחרותם הפך לבחירות עממיות. זכויות העבדים נפגעו בחוקה החדשה, וההגנה על רכושם הונמך בהרבה. בנוסף, נאסר על מתנגדי העבדות להתמודד לתפקיד המושל או לבית הנבחרים המדינתי.
חוקת 1891

בעקבת מלחמת האזרחים האמריקנית תוקנה החוקה שלוש פעמים. הקריאה לכינון חוקה חדשה הציגה את הפערים בין האמנה המדינתית של קנטקי, לחוקת ארצות הברית. ברמה הפדרלית, סיפקה החוקה הגנה על רכוש העבדים, בניגוד לחוקה האמריקנית. הכינוס לכינון החוקה החדשה התרחש ב-8 בספטמבר 1890. החוקה העלתה את מעמד האזרחים, והקנתה להם השפעה בחוקתה העתידית שלק קנטקי. מעתה ואילך אשרור עתידי שלה, דרש משאל עם של האזרחים. החוקה החדשה הגבילה את שכר פקידי המדינה ל-5,000 דולרים. אולם בשנת 1949, בתיקון לחוקה, הועלה שכר זה ל-12,000 דולרים.
תיקונים נוספים

מספר תיקונים לחוקת קנטקי נחקקו בשנת 1992. ראשית, הוסרה הקצבת הכהונה של המושל. בהתאם לתיקון כיהן פול פאטון שתי קדנציות רצופות, והיה מושל קנטקי השני שעושה זאת (אחרי ג'יימס גררד). בנוסף, חוזק כוחו של סגן המושל. בעבר מונה הסגן למחליף בפועל של המושל כשהיה מחוץ לגבולות קנטקי. כיום, אם המושל אינו כשיר למלא את תפקידו, סגנו מחליף אותו בפועל עד ליום מותו.
בשנת 2004 עבר חוק האוסר ללהט"בים להתמודד לאספה הכללית המדינתית. קנטקי הפכה למדינה הרביעית בארצות הברית שמגבילה את זכויות הקהילה הלהט"בית. חוק זה הוסר בשנת 2015, עם הגשת העתירה של בית המשפט העליון של ארצות הברית בפסק דין אוברגפל נגד הודג'ס.
הערות שוליים

↑  "Constitutional Background". Kentucky Government: Informational Bulletin No. 137 (Revised). Frankfort, Kentucky: Kentucky Legislative Research Commission. February 2003.
↑  Kleber, John E., ed. (1992). "Constitutions". The Kentucky Encyclopedia
↑  Kleber, John E., ed. (1992). "Constitutions". The Kentucky Encyclopedia.
זיו בן צבי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  28 במאי 1992 (בן 32) בית אלפא, ישראל
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.88
 מספר:  6
 קבוצות כשחקן
 2010–2011   2011–2012   2012–2015   2015–2016   2016–2017   2017–2018   2018–2019   2019–2020   2020–2021   2021   2021– 2022   2022 - 2023   2024 -:  הפועל גלבוע גליל   הפועל יקנעם/מגידו   הפועל מגדל העמק   הפועל עפולה   הפועל גלבוע גליל   עירוני נהריה   מכבי קריית מוצקין   הפועל אילת   הפועל חיפה   עירוני נהריה   הפועל עפולה   הפועל מגדל העמק/יזרעאל   מכבי חיפה
 
זיו בן צבי (נולד ב-28 במאי 1992) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הרכז בקבוצת האחרונה מכבי חיפה.
קריירה

בן צבי נולד בקיבוץ בית אלפא. הוא החל את דרכו בכדורסל בקבוצת הבת של הפועל גלבוע גליל, הפועל גלבוע מעיינות, כששיחק בקבוצות הילדים והנוער. בנוסף בן צבי שיחק עונה בנוער של הפועל מרנין-קריית טבעון. בשנת 2010, עלה בן צבי לבוגרים של גלבוע גליל, אך לאחר ששותף בארבעה משחקים בלבד הוא עזב את הקבוצה.
בשנת 2011, בן צבי עבר לליגה הלאומית כשחתם בהפועל יקנעם/מגידו. עונה לאחר מכן הלך לליגה הארצית כשחתם בהפועל מגדל העמק ועלה איתה לליגה הלאומית. עונת 2013/2014 הייתה עונה הפריצה של בן צבי, כשהעמיד ממוצעים של 10.8 נקודות ו-8.1 אסיסטים.
בשנת 2015, חתם בן צבי בהפועל עפולה. בפברואר, במהלך ניצחון קבוצתו על הפועל בני כפר סבא, קלע בן צבי 25 נקודות ב-71 אחוזים מהשדה, יחד עם 5 חטיפות. בעפולה הוא העמיד ממוצעים של 10.8 נקודות, 5.6 אסיסטים, 3.0 ריבאונדים ו-2.5 חטיפות.
ב-1 ביולי 2016, חזר בן צבי לגלבוע גליל ולליגת העל. ב-29 משחקים בהם שותף, הוא העמיד ממוצעים של 3.4 נקודות, 2.4 אסיסטים ו-1.6 ריבאונדים ב-14.2 דקות.
ב-8 באוגוסט 2017, חתם בן צבי בעירוני נהריה. ב-29 משחקים בנהריה, העמיד בן צבי ממוצעים של 3.2 נקודות, 2.2 אסיסטים ו-1.5 ריבאונדים ב-11.0 דקות.
ב-8 באוגוסט 2018, חזר בן צבי לליגה הלאומית וחתם במכבי קריית מוצקין. במוצקין שיחק בן צבי ב-32 משחקים והעמיד ממוצעים של 11.5 נקודות, 6.6 אסיסטים ו-3.8 ריבאונדים והוביל את הקבוצה עד לחצי גמר הפלייאוף.
ב-21 ביולי 2019, חזר בן צבי לליגת העל וחתם לעונה בהפועל אילת. באילת שותף בן צבי ב-27 משחקים והעמיד ממוצעים של 5.0 נקודות, 4.6 אסיסטים ו-1.7 ריבאונדים ב-18.7 דקות.
ב-17 באוגוסט 2020, חתם בן צבי לשנתיים בהפועל חיפה. לאחר פתיחת העונה הוא שוחרר מחיפה וב-3 בינואר 2021 חזר לעירוני נהריה.
בעונת 2021/22 שיחק בהפועל עפולה מהליגה הלאומית במדייה העמיד 6 נק' ו-2.7 אסיסטים ב-22 משחקים.
בעונת 2022/23 שיחק בהפועל מגדל העמק/יזרעאל מהליגה הארצית.
ב-27 בינואר 2024 חתם בקבוצת מכבי חיפה עד לסיום העונה .
הערות שוליים

↑  חוזר הביתה: זיו בן צבי חתם בגלבוע/גליל, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל, ‏1 ביולי 2016
↑  אור שקדי‏, עירוני נהריה: זיו בן צבי ויריב עמירם חתמו לעונה, באתר וואלה, 8 באוגוסט 2017
↑  קרית מוצקין: זיו בן צבי מצטרף, באתר סלאומית, ‏8 באוגוסט 2018
↑  כפיר חודרה, ‏זיו בן צבי חתם בהפועל אילת עד תום העונה, באתר ONE‏, 21 ביולי 2019
↑  רועי כהן, ‏בן צבי חתם בהפועל חיפה, תום מעיין בב"ש, באתר ערוץ הספורט, 17 באוגוסט 2020
↑  זיו בן צבי חוזר לעירוני נהריה, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל, ‏3 בינואר 2021
זיו דשא

זיו דשא (נולד ב-22 באוגוסט 1968) הוא פוליטיקאי ישראלי ששימש ראש מועצת זכרון יעקב מאז יולי 2016 ועד מרץ 2024.