stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אברהם רזניק (רב)
ביוגרפיה

נולד בהעיירה דרויא במחוז ויטבסק שבבלארוס לאביו רבי מאיר שאול. גדל בעיירה ווארניץ הסמוכה לפולאצק. בהיותו בן עשר הובא לישיבתו של הרב אברהם צדוק באגין בעיר מולדתו דרויא, ולמד בישיבות נוספות. בגיל 16 הוסמך לרבנות. שימש ברבנות בקוקנד ובאשגבאט ברוסיה (כיום באוזבקיסטן ובטורקמניסטן, בהתאמה), ועם פרוץ המהפכה הבולשביקית נאסר, שוחרר לאחר שאשתו סייעה בידו ונמלט למוסקבה. משם היגר בשנת תרפ"ד לארצות הברית. בארצות הברית סבל מחרפת רעב בשל המשבר הכלכלי שפקד את ארצות הברית וחוסר יכולתו למצוא משרה רבנית שתתאים לו. בהמשך כיהן ברבנות בניו יורק, בקווינס, בלוול (מסצ'וסטס), ובסוף ימיו ברוצ'סטר עד פטירתו הפתאומית.
הרב רזניק פרסם מאמרים רבים בכתבי העת הרבניים בתקופתו, תחת שם העט "הרב א"נ עזריקם", ו"הרב עזריקם ספרא". רוב מאמריו כונסו בספריו השונים.
משפחתו

בתו מנישואיו הראשונים היא רחל בתיה שחר, מחברת הספר בעיות ופתרונן: מרשימותיה של מחנכת, ואמו של עמנואל שחר, מייסד חיל ההנדסה הישראלי.
ספריו

טללי אורות - ביאור על ספר תהילים, חלק א, ברדיצ'ב תרס"ז; חלקים א-ב, דעווא תר"פ; ח"ג בכתב יד.
למען אחי ורעי - הצעה להרמת קרן התורה, וילנא תרע"ב.
דלותי ולי יהושיע - נאום לראש השנה, ניו יורק תרפ"ה.
הגיונות והשתפכות הנפש - פירוש על תפילת "אבינו מלכנו", ניו יורק תרפ"ד.
הנותן אמרי שפר - חלק הפילטונים, דעווא תרפ"ט; חלק המשלים, דעווא תרצ"ב.
אבני שהם חידושים על התלמוד הבבלי, שלושה חלקים. בילגורייא תרצ"ט: לסריקה של חלק א (קטוע). נדפסו מחדש בולטימור תש"ע.
אבני מילואים - חידושים על התורה, חלקו נדפס בספר "אבני שהם".
דרך אמונה - בענייני אמונה, שתי מהדורות בכתב יד.
בנוסף כתב מאמרים רבים, שירים, אגרות, רשימות ודרשות שנותרו בכתב יד.
מלאני ג'וי

| --- | --- |

מלאני ג'וי
 לידה:  2 בספטמבר 1966 (בת 58)
 מדינה:  ארצות הברית
 ידועה בשל:  טביעת המושג "קרניזם", פעילות למען עידוד טבעונות.
 השכלה:  אוניברסיטת הרווארד אוניברסיטת סייברוק
 מקצוע:  פרופסורית ופעילת זכויות בעלי חיים
 מעסיק:  אוניברסיטת מסצ'וסטס בוסטון 
 תואר:  פרופסור לפסיכולוגיה וסוציולוגיה
 פרסים והוקרה:  פרס אהימסה (2013) 
 www.melaniejoy.org
 
מלאני ג'וי (באנגלית: Melanie Joy; נולדה ב-2 בספטמבר 1966) היא פסיכולוגית חברתית אמריקאית ופעילה טבעונית, בולטת בעיקר כמי שטבעה את המושג "קרניזם". היא פרופסור לפסיכולוגיה וסוציולוגיה באוניברסיטת מסצ'וסטס בבוסטון, נשיאת עמותת "Beyond Carnism", קבוצת תמיכה ללא כוונת רווח אשר ייסדה בשנת 2010.
ב-1989 חלתה ג'וי בעקבות אכילת המבורגר נגוע בחיידק קמפילובקטר. לדבריה, זו הייתה אחת החוויות הגרועות ביותר בחייה, וגם אחת הטובות ביותר, משום שהייתה זו נקודת מפנה. בעקבות המחלה, ג'וי הפסיקה לאכול בשר ועברה בהדרגה לטבעונות. שינויי התזונה הביאו לשינוי במודעות ובתפיסה: "לא ראיתי דברים אחרים, ראיתי את אותם דברים באופן שונה", היא אומרת. מאז עסקה במחקר הפסיכולוגיה של אכילת בשר. ממצאיה סוכמו לראשונה בעבודת הדוקטורט שלה, שבה טבעה את המונח "קרניזם", וזכו לתהודה בספרה "Why We Love Dogs, Eat Pigs and Wear Cows" (אנ') ("מדוע אנו אוהבים כלבים, אוכלים חזירים ונועלים פרות"), שיצא לאור ב-2010. המהדורה העברית של ספר זה יצאה לאור במרץ 2017 בשם "הפרה שבחדר - הפסיכולוגיה של אכילת בשר". ספר זה תורגם לשפות רבות.
ב-2013 קיבלה ג'וי בבית הנבחרים הבריטי את אות האהימסה, על עבודתה לקידום אי-אלימות.
משנת 2022 מגישה ג'וי פודקאסט בשם "Just Beings" יחד עם אוונה לינץ', העוסק בהיבטים פסיכולוגיים של הרגלים מזיקים ואי-צדק. על פי ג'וי, מטרת הפודקאסט היא "שינוי צורת החשיבה שלנו כדי ליצור עולם טוב יותר עבור בני האדם, בעלי החיים וכדור הארץ - ובו בזמן לשפר את חיינו האישיים ומערכות היחסים שלנו."
ספריה

Strategic Action for Animals ("פעולה אסטרטגית למען בעלי החיים"), 2008
Why We Love Dogs, Eat Pigs, and Wear Cows,‏ 2011. בתרגום עברי: הפרה שבחדר: הפסיכולוגיה של אכילת בשר, מהדורה מותאמת לישראל, תרגום: דבי אילון, עורכות: נגה אלבלך ודבי אילון, קו אדום, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2017
Beyond Beliefs ("מעבר לאמונות"), ספר בנושא מערכות יחסים בין טבעונים ללא-טבעונים, 2018
Powerarchy (הלחם של "כוח והיררכיה"), 2019
Getting Relationships Right ("יצירת מערכות יחסים טובות"), 2020
הערות שוליים

↑  הפרה שבחדר – הקיבוץ המאוחד
↑  Ahimsa Day 2013: Ahimsa: Conscious Compassion, Institute of Jainology
↑  Evanna Lynch Launches New Podcast with Dr. Melanie Joy, MuggleNet, ‏26 באוגוסט 2022 (באנגלית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007441308305171  PLWABN: 9810542601705606  GND: 1036237826  ISNI: 0000 0000 5050 1031  LCCN: n2008010045  NKC: xx0300281  NLK: KAC201102141  VIAF: 6859387   WorldCat (עם VIAF): 6859387
עוגת יום הולדת

עוגת יום הולדת עם נרות ובמרכזה הכתובת "מזל טוב"
עוגת יום הולדת היא עוגה שמוגשת ונאכלת כחלק מחגיגת יום ההולדת במקומות שונים ברחבי העולם.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הגשה ומנהגים

נהוג לעטר את העוגה בנרות שמספרם כגילו של חוגג יום ההולדת, כגילו ועוד נר נוסף לציון השנה הבאה או "למזל", או בנרות בצורת ספרה או ספרות המרכיבות את הגיל. בחלק מהתרבויות, נהוג שחוגג יום ההולדת מכבה את הנרות ומביע משאלה.
נהוג להגיש את העוגה תוך שירת השיר "יום הולדת שמח". יש המעניקים את פרוסת העוגה הראשונה למי שחוגג את יום ההולדת.
סוגים

העוגה יכולה להיות מכל סוג שהוא. לעיתים היא מעוטרת באופן המסמל את האירוע או את האישיות, העיסוק או התחביבים של חתן או כלת יום ההולדת. עוגת יום ההולדת הפופולרית ביותר לילדים היא עוגת שוקולד חלב (מכונה גם "כושית") מעוטרת באבקת סוכר ובסוכריות קונפטי.
לעיתים, יש גם עוגות יום הולדת לאירועים מיוחדים לציון מועדים של ארגונים או מוסדות שונים.
נרות על עוגת יום הולדת, בצורת אותיות היוצרות את המילים "יום הולדת שמח" באנגלית
עוגת יום הולדת שנאפתה לכבוד יום הולדת 20 של ויקיפדיה העברית
מגדל האריה (טריפולי)

| --- | --- |

מגדל האריה (2015)
 מידע כללי
 סוג:  מבצר
 שימוש:  בעבר: מבצר צבאי  כיום: אירועים ציבוריים
 מיקום:  טריפולי
 מדינה:  לבנון לבנון
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  המאה ה-15
 תאריך פתיחה רשמי:  המאה ה-15
 חומרי בנייה:  אבן
 יוצר:  הסולטאן אל-אשרף סיף אל-דין קאיתבאי
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות ממלוכית
 מידות
 אורך:  30 מטר
 רוחב:  30 מטר
 גובה:  12 מטר
 שטח:  1,000 מ"ר
 גובה מעל פני הים:  0 מטר
 קומות:  3
 
 קואורדינטות:  34°26′59″N 35°49′50″E﻿ / ﻿34.4498°N 35.8305°E﻿ / 34.4498; 35.8305
  (למפת לבנון מוגדלת) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןמגדל האריה(למפת לבנון רגילה) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןמגדל האריה  he
 
מגדל האריה (באנגלית: Lion Tower; בערבית: برج السبع; בלטינית: Burj es-Sabaa) (קרוי גם Barsbay Tower) הוא מבצר צבאי שנבנה במהלך התקופה הממלוכית בעיר טריפולי שבלבנון והוא הגדול והמרשים מבין שבעה מגדלים שהוקמו באותה תקופה כדי להגן על העיר והנמל.
ההיסטוריה של המגדל

הערכת היסטוריונים היא שהמגדל נבנה במאה ה-15 בתקופת הסולטאן הממלוכי אל-אשרף סיף אל-דין קאיתבאי. המגדל שנבנה ברובע אל-מינה היה אחד ממערך של שבעה מגדלי שמירה שבנה הסולטאן כדי להגן על טריפולי והיה הגדול והמרשים מביניהם. המגדלים נבנו כדי להגן על העיר והנמל מפני צבא האימפריה העות'מאנית.
מבנה המגדל

המגדל נבנה בצידו המזרחי של נמל טריפולי כדי לשמור על הנמל ונקרא מגדל האריה בגלל טבלית אריות שקישט את הפתח הראשי שלו. קירות המגדל נבנו מאבנים מסותתות ולחיזוק בקירות השתמשו הבונים בעמודי שיש רומיים שהונחו אופקית.
השער הראשי של המגדל נבנו בסגנון אבלק המשלב אבנים לבנות ולבנים שחורות, סגנון המאפיין את האדריכלות הממלוכית.
המגדל נבנה בצורת מלבן כשגובה קירותיו כ-12 מטר. קומת הקרקע נבנתה כחלל אחד פתוח וגבוה המחולק פנימית על ידי שישה עמודים התומכים את הקומות העליונות בעזרת קמרונות. בקירות חלל זה ניתן עדיין לראות שרידים של גילופי נשק ושריון. כמו כן ניתן נבנו בקירות קומת הקרקע מספר חרכי ירי ששימשו להגנת המקום.
מעל חלל קומת הקרקע נבנו עוד שתי קומות כשגרם מדרגות פנימי הוליך אליהן (חלקו נהרס).
בצמוד למגדל עבר בעת החדשה מסילת רכבת ובצמוד לו הוקמו מספר מבנים שהיו חלק מתחנת רכבת (לא בשימוש כיום).
לקריאה נוספת

Jidejian, N., Tripoli through the Ages, Beyrouth, 1980, Dar el Machreq.
Meinecke, M., «Zur mamlukischen Heraldik», ב- Mitteilungen des Deutschen Archäologischen Institutes, Le Caire, XXVIII/2, 1972, p. 213-87.
Nordiguian, L., Voisin, J.-C., Châteaux et Eglises du Moyen-Âge au Liban, Éditions Terre du Liban, 1999.
Sauvaget, J., «Notes sur les défenses de la marine de Tripoli», ב- Bulletin du Musée de Beyrouth II (1938), עמ'. 1-25.
Carter, Terry; Lara Dunston; Amelia Thomas (2008). Syria & Lebanon (3 ed.). Lonely Planet. ISBN 978-1-74104-609-0.
הערות שוליים

↑  תבליט האריות עצמו נהרס ונשאר רק המקום בו היה ממוקם
↑  השימוש באבלק נפוץ בארץ ישראל, ובמיוחד בירושלים, כמו בספריית ח'אלדיה, אל-מדרסה א-תנכיזיה, מדרסת אשרפיה ועוד
יהודי שינדלר

מבנה בית החרושת של שינדלר במחנה ברינליץ בצ'כיה כיום
המפעל לייצור אמייל של אוסקר שינדלר בקרקוב, 2006
בתרגום מילולי מגרמנית יהודי שינדלר, (בגרמנית: Schindlerjuden) היו קבוצה של כ-1,200 יהודים שניצלו על ידי אוסקר שינדלר במהלך השואה. הם שרדו את שנות המשטר הנאצי בעיקר באמצעות התערבותו של שינדלר, שמצא להם מעמד מוגן כעובדי תעשייה במפעל כלי האמייל שלו בקרקוב, ואחרי 1944 במפעל החימוש שלו בצ'כיה הכבושה שנקראה אז הפרוטקטורט של בוהמיה ומוראביה. שם ניצלו יהודים אלה מלהישלח למחנות ההשמדה ושרדו רובם ככולם את תקופת מלחמת העולם השנייה. שינדלר הוציא את הונו האישי כתעשיין כדי להציל את "יהודי שינדלר".
סיפורם תואר בספר "רשימת שינדלר" מאת תומאס קנילי (אנ'), ובעיבוד הקולנועי של סטיבן ספילברג לרומן, בשם רשימת שינדלר. פולדק פפרברג (אנ'), אחד הניצולים, שכנע את תומאס קנילי לכתוב את הרומן, ואת סטיבן ספילברג להפיק את הסרט.
על פי ההערכות היו למעלה מ-8,500 צאצאים של "יהודי שינדלר" שחיו ברחבי ארצות הברית, ישראל ומדינות אחרות בשנת 2012.
תולדות הרשימה

הרשימה המקורית של יהודי שינדלר שהועברו למפעל של שינדלר במחנה ברינליץ, בחבל הסודטים הכבושה, הוכנה על ידי מייטק פמפר, יצחק שטרן ואוסקר שינדלר בספטמבר ובאוקטובר 1944. הרשימה הזו כנראה כבר לא קיימת.
רשימה נוספת עם 1,000 שמות, שערך פמפר עם הגעתם של האסירים ב-21 באוקטובר 1944 למפעל ברינליץ, הוצגה על ידו לארכיוני ארולזן – מרכז בין-לאומי אודות רדיפות הנאצים ב-1958.
שתי רשימות של 1,098 אסירים שנערכו על ידי הנהלת המחנה בברינליץ ב-18 באפריל 1945 קיימות, והן שמורות ביד ושם, שם אוסקר ואמילי שינדלר הוכרו כחסידי אומות העולם. הרשימה הראשונה מכילה 297 אסירות (נשים) ואילו הרשימה השנייה מכילה 801 אסירים (גברים). יש כמה עותקים שמורים והעתקי פחם של הרשימה מאפריל 1945, כאשר חלקם נמצאים במוזיאונים בעוד שאחרים נמצאים בידיים פרטיות, בעיקר של משפחות אסירים לשעבר. באפריל 2009 התגלה עותק של הרשימה המקורית, המתעדת 801 שמות. הרשימה נתרמה על ידי מחבר הספר רשימת שינדלר, תומאס קנילי, לספריית המדינה של ניו סאות' ויילס בסידני.
יהודי שינדלר המוכרים יותר

(הרשימה המקורית ציינה בגרמנית גם את שנת ומקום לידתם של העובדים, אזרחותם ואת מקצועם).
אברהם בנקייר (אנ') (1895–1956), איש עסקים ומנהל המפעל של שינדלר
יוסף באו (1920–2002), אמן, משורר וסופר
משה בייסקי (1921–2007), שופט בית המשפט העליון בישראל
הילדה ברגר (גר') (1914–2011), לוחמת רזיסטנס ומזכירתו של שינדלר
אלכסנדר ביברשטיין (1889–1979), רופא וסופר
מאיר בוסאק (1912–1992), היסטוריון, סופר ומשורר
ירזי גרוס (גר') (1929–2014), מוזיקאי ונואם ציבורי
חיים הילפשטיין (1876–1950), רופא וסופר
לאורה הילמן (אנ'),(1923-2020) סופרת ודוקטור במוזיאון
ריסארד הורוביץ (אנ') (נולד ב-1939), צלם
הלן יונאס-רוזנצוויג עוזרת של אמון גת, נושא תיעודי
לאון לייסון (אנ') (1929–2013) מורה וסופר
מיאטק פמפר (אנ'), (1920–2011) סטנוגרף וסופר
פולדק פפרברג (אנ'), (1913–2001) בעל עסק שהיווה השראה לתיבה של שינדלר, מגולם על ידי יהונתן סגל ברשימת שינדלר
לאו רוזנר (אנ'), (1918–2008) מוזיקאי
יצחק שטרן (1901–1969), מנהל החשבונות של שינדלר, בגילומו של בן קינגסלי ברשימת שינדלר
בנו לוי (1920–2009) נשיא הקרן הקיימת לישראל (קק"ל) קנדה
תרגום לעברית של המקצועות מהרשימה

ברשימה המקורית מופיעים קיצורים אחדים ליד המקצוע המצוין כמו:
התוספת-in המצורף שהיא הגרסה הנשית של המקצוע (למשל Ärztin - רופאה).
"Ang" פירושו "angelernt", כלומר "מאומן או מתלמד". חצי מוסמך, אך לא השלים התמחות רשמית.
הערות שוליים

↑  Smith, Larry (28 במרץ 2012). "Survivor of the Holocaust tells how Schindler saved her life". Tribune 242 (באנגלית). ארכיון מ-30 באוקטובר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑    Mietek Pemper (Obituary), The Telegraph, 15 June 2011
↑  "Oskar Schindler's collaborator, Mietek Pemper, has died". Agence France-Presse. The Gazette (Montreal). 2011-06-15.
↑  Martin, Douglas (18 ביוני 2011). "Mietek Pemper, 91, Camp Inmate Who Compiled Schindler's List". New York Times. אורכב מ-המקור ב-2011-06-21. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Oskar and Emilie Schindler | www.yadvashem.org". www.yadvashem.org (באנגלית). ארכיון מ-2017-12-04.
↑  "Schindler's entire List". www.oskarschindler.com. ארכיון מ-2018-10-30.
↑  "Hallan la lista de Schindler" [Finding Schindler's List] (בספרדית). La Jornada. 8 באפריל 2009. ארכיון מ-7 במאי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
Whataboutism

Whataboutism (בתעתיק לעברית: וואטאבאוטיזם) או whataboutery (מאנגלית: what about...‎: מה לגבי...) הוא כשל לוגי המנסה לדחות את טענת היריב על ידי האשמת היריב בטיעון שאין קשר בינו לבין הנושא המדובר, כדי לחמוק מהביקורת המקורית.
המונח "whataboutery" היה כבר בשימוש בבריטניה ובאירלנד מאז תקופת הסכסוך בצפון אירלנד. מילונים מתארכים את ההופעה הראשונה של הגרסה whataboutism לשנת 1990,[דרוש מקור] אך יש היסטוריונים הטוענים כי במהלך המלחמה הקרה, גורמים במערב התייחסו לתעמולה הסובייטית באמצעות המונח.[דרוש מקור] השימוש בטיעון נקשר עם התעמולה הסובייטית והפוסט-סובייטית.
למעשה, מושג זה הוא גרסה של כשל לוגי הנקרא "Tu quoque" (אנ') ("טוּ קווֹקוֶה" – בעברית: "גם אתה") שמטרתו ביטול טענת היריב בטענה שמעשיו סותרים את טענותיו. אחד המקרים הידועים של שימוש בטענה זו אירע בזמן משפטו בצרפת של הפושע הנאצי קלאוס ברבי בגין פשעי מלחמה. עורך דינו ניסה לטעון שגם במהלך מלחמת העצמאות של אלג'יריה ביצעו קצינים צרפתיים פשעי מלחמה, ולכן אין לצרפת זכות מוסרית לשפוט את ברבי. בית המשפט דחה טענה זו והרשיע את ברבי.
הערות שוליים

↑  "whataboutism", Cambridge Dictionary
1 2  Zimmer, Ben (9 ביוני 2017). "The Roots of the 'What About?' Ploy". The Wall Street Journal. נבדק ב-22 ביולי 2017. "Whataboutism" is another name for the logical fallacy of "tu quoque" (Latin for "you also"), in which an accusation is met with a counter-accusation, pivoting away from the original criticism. The strategy has been a hallmark of Soviet and post-Soviet propaganda, and some commentators have accused President Donald Trump of mimicking Mr. Putin's use of the technique. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "whataboutery", Oxford Living Dictionaries, Oxford University Press, 2017, נבדק ב-26 ביולי 2017 {{citation}}:  (עזרה)
↑  Richards, Molly (2017-09-13). "Whataboutery and whataboutism – what's it all about?". OxfordWords blog (באנגלית בריטית). נבדק ב-2017-09-26.
נוסח שומרון

נוסח השומרונים לתורה ("נוסח שומרון") הוא הנוסח של חמישה חומשי תורה לפי מסורת הדת השומרונית. נוסח שומרון לתורה נבדל מנוסח המסורה שבידי היהודים באלפי פרטים, בצורת הכתב השומרוני שבו הוא כתוב וכן בהגיית הכתוב. מרבית ההבדלים נוגעים לדרך המסירה, לצורות לשון ולכתיב מלא וחסר ומקצתם נוגעים לעניינים אידאולוגיים-דתיים.
אף כי הנוסח הנמצא היום בהר גריזים חובר בימי הביניים, תגליות ים המלח חושפות את קרבתו היתרה לנוסחים עתיקים. נוסח השומרונים לתורה כתוב בלשון האופיינית לתקופת בית שני, וניסוחו פשוט וקוהרנטי יותר ביחס לנוסח המסורה הן בצורה והן בתוכן. עם זאת במקרים רבים עולה קושי להכריע איזו מבין הגרסאות היא הקדומה יותר.
בניגוד ליהודים ולנוצרים, השומרונים אינם מכירים בקדושתם של ספרי הנביאים, או בסמכותה של התושב"ע. מכיוון שכך, 'נוסח שומרון' – המכיל את התורה בלבד – הוא הכתב הקנוני הבלעדי של השומרונים.
הבדלים בין נוסח השומרונים לבין נוסח המסורה

לפי המניין המקובל במחקר, שונה נוסח השומרונים מנוסח המסורה בכ-6,000 פרטים, מהם כאלפיים פרטים התואמים את גרסת תרגום השבעים. קרבה הדוקה נמצאה גם לטקסטים שנמצאו במגילות מדבר יהודה. כמו כן מאות הבדלים נוספים, שאינם משתקפים בנוסח הכתוב, עולים ממסורת הקריאה של השומרונים בתורתם.
לאור הקרבה בין נוסח השומרונים לתרגומים ולמגילות מדבר יהודה מבחינים בין רכיבים קדומים בנוסח השומרוני, שהוכנסו בנוסח לפני שהגיע לידי השומרונים (קדם-שומרוניים), לבין מאפייני הדת והלשון השומרונית כפי שהם ידועים ממקורות מאוחרים יותר.
הבדלים בין נוסח השומרונים לבין נוסח המסורה > הבדלים הרמוניסטיים

הרמוניזציה היא תופעה של שינויים, תוספות או השמטות בטקסט מתוך מטרה להתאים בין שני כתובים מקבילים שיש ביניהם זיקה מסוימת.
דוגמה להרמוניזציה היא תוספות גדולות הכוללות חזרות מתוך ספר דברים בספרים המוקדמים לו – שמות או במדבר וכן תוספות לטקסט שמטרתן ליצור אחידות. כך למשל, עורך הנוסח השומרוני השווה את פרטיו של הנאום המסכם של משה בספר דברים לטקסטים המקבילים בספרים שמות ובמדבר. אם פרט מסוים לא הופיע בספרים המוקדמים באותו ניסוח שבו הופיע בספר דברים הוא הוכפל באופן המציג את ספר דברים כמצטט סיפורים קודמים. הרחבות נוספות בנוסח השומרוני נעשו באמצעות תוספות לטקסט במקומות שבהם נתפסו כהכרחיות. תוספות מעין אלו נוספו למשל במקומות שבהם חסר פירוט של ביצוע הצווים האלוהים שניתנו למשה.
ההרמוניזציה מתבטאת גם בהתאמות במילים בודדות ובצירופים. כך בסיפור תיבת נח בנוסח השומרונים: "מכל הבהמה הטהורה תיקח לך שבעה שבעה זכר ונקבה" כנגד "אִישׁ וְאִשְׁתּוֹ" בנוסח המסורה (הרמוניזציה זו מצויה גם בתרגום השבעים ובתרגומים נוספים). ההעדפה לצירוף "זכר ונקבה" בפסוק זה באה לשם ההאחדה עם המשך הסיפור, שבו חוזר צירוף זה ולא "איש ואשתו".
הבדלים בין נוסח השומרונים לבין נוסח המסורה > סידור "הגיוני" של הכתוב

הבדלים מן הסוג הזה נוגעים לקשיים הגיוניים מן ההיבט הספרותי שקיימים בנוסח המסורה ונעדרים מנוסח השומרונים. כך למשל מתוארת נוכחות העם במעמד הר סיני בנוסח המסורה: "וְכָל-הָעָם רֹאִים אֶת-הַקּוֹלֹת וְאֶת-הַלַּפִּידִם, וְאֵת קוֹל הַשֹּׁפָר, וְאֶת-הָהָר, עָשֵׁן". לעומת זאת מציג נוסח השומרונים את הכתוב בהתאם הסמנטי הראוי ביחס לחושי האדם: "וְכָל הָעָם שֹׁמֵעַ אֶת הַקּוֹלוֹת וְאֶת קוֹל הַשּׁוֹפָר וְרֹאִים אֶת הַלַּפִּידִים וְאֶת הַר הֶעָשָׁן".
ואולם הבדלים מעין אלה מייצגים לא פעם מסורת כתיבה קדומה מנוסח המסורה, והם יכולים להעיד על טעויות סופרים שמקורן בהעתקות של נוסח המסורה. לדוגמה, תחת הפסוק "וְאֶת-הָעָם--הֶעֱבִיר אֹתוֹ, לֶעָרִים" גורס נוסח השומרונים בחילופי אותיות דומות, רי"ש ודל"ת, "וְאֶת הָעָם הֶעֱבִיד אוֹתוֹ לַעֲבָדִים". שינוי האותיות בפסוק הוביל לשינוי במשמעות הפסוק כולו. שינוי זה מופיע גם בתרגום השבעים, ומסיבה זו חלק מהחוקרים הניחו שהטעות חלה דווקא בנוסח המסורה. כמו כן הפסוקים הקודמים של אותו הפרק בספר בראשית מלמדים שהרפורמה של יוסף לא כללה את העברת העם לערים, אלא הפיכה של העם לעבדים. אמנם חוקרים אחרים טענו שהביטוי "העביד לעבדים" לא מצוי בשום מקום, והוא המשובש. כמו כן, חוקרים אחרים הצביעו על השימוש של מחברי התרגום השומרוני בתרגום השבעים, וייתכן שמשם זה חדר גם לנוסח השומרוני.
הבדלים בין נוסח השומרונים לבין נוסח המסורה > הבדלים פרשניים-רעיוניים

הבדלים פרשניים-רעיוניים נוגעים ליישוב קשיים תאולוגיים ואחרים בטקסט. הבדלים רבים מסוג זה אינם ייחודיים לתורת השומרונים, ולרבים מהם יש מקבילות בתרגומי התנ"ך ובמדרשי חז"ל.
מן ההבדלים הפרשניים-רעיוניים בנוסח השומרונים הוא יישוב הקושי שבפסוק: "וַיְכַל אֱלֹהִים בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי מְלַאכְתּוֹ אֲשֶׁר עָשָׂה". כיוון שאי אפשר להניח שאלוהים עבד בשבת, תוקן הפסוק ובמקומו נכתב: "ויכל אלוהים ביום הששי" (זוהי הגרסה גם בתרגום השבעים ובפשיטתא). השפעת המדרש ניכרת למשל בגרסת השומרונים לבראשית לד 1: "ותצא דינה להראות בבנות הארץ" במקום גרסת נוסח המסורה: "וַתֵּצֵא דִינָה... לִרְאוֹת, בִּבְנוֹת הָאָרֶץ". וכך לפי המדרש: "לא יצאה אלא להראות עצמה ויפיה" (מדרש אגדה, עמ' 86; מדרש שכל טוב א', עמ' 189); "ותצא דינה בת לאה לראות וליראות" (מדרש תנחומא לפסוק).
הבדלים בין נוסח השומרונים לבין נוסח המסורה > הבדלים אידאולוגיים-דתיים

השינוי האידאולוגי המרכזי בנוסח השומרונים נוגע למקום הפולחן המרכזי, הוא הר גריזים שמדרום לעיר שכם (הרגריזים; מילה אחת בכתיב השומרוני). השומרונים מאמינים ששכם הוא המקום שבחר אלוהים ועל הר גריזים צוו בני ישראל להקים את המזבח, ולא על הר עיבל כפי שמצוין בנוסח המסורה. בחירת הר גריזים כמקום פולחן מרכזי היא מיסודות אמונת השומרונים והיא מודגשת פעמים רבות בנוסח השומרונים, בין היתר באמצעות חילופי נוסח. כך למשל, בכל מקום שבו נוסח המסורה מציין "במקום אשר יבחר" בלשון עתיד (כלומר ירושלים לא מזוהה בו כמקום המקודש) נמצא בנוסח השומרונים: "במקום אשר בחר", בלשון עבר, כרמיזה על כך שאלוהים כבר בחר בשכם ואין בכוונתו לבחור בירושלים. אמונה זו הובילה גם לשינוי בדיבר העשירי מבין עשרת הדיברות בתורת השומרונים. השומרונים הוסיפו לעשרת הדיברות שבספר שמות (כ) מיד אחר הדיבר "לא תחמד", הדיבר התשיעי בתורתם, את הצו לבנות "מזבח לה' אלוהים" בהר גריזים.
והיה כי יביאך ה' אלהיך אל ארץ הכנעני, אשר אתה בא שמה לרשתה, והקמת לך אבנים גדלות, ושדת אתם בשיד, וכתבת על האבנים את כל דברי התורה הזאת. והיה בעברכם את הירדן, תקימו את האבנים האלה אשר אנכי מצוה אתכם היום בהר גריזים, ובנית שם מזבח לה' אלהיך, מזבח אבנים. לא תניף עליהם ברזל. אבנים שלמות תבנה את מזבח ה' אלהיך, והעלית עליו עלות לה' אלהיך, וזבחת שלמים, ואכלת שם ושמחת לפני ה' אלהיך. ההר ההוא בעבר הירדן, אחרי דרך מבוא השמש, בארץ הכנעני, הישב בערבה מול הגלגל אצל אלון מורא מול שכם.
הבדלים בין נוסח השומרונים לבין נוסח המסורה > הבדלים לשוניים

נוסח השומרונים עבר התאמה ללשון השומרונים בזמן התגבשותו, ועל כן הוא חולק קווי דמיון עם לשון בית שני, כפי שהיא נתונה במקורות חז"ל, וכפי שהיא משתקפת במגילות מדבר יהודה. בין התופעות הלשוניות המאוחרות בנוסח השומרונים נמנות התופעות האלה: התמלאות הכתיב, ערעור האותיות הגרוניות אהח"ע, החלפת מילים נדירות בצורות שגורות יותר והתאמות דקדוקיות.
הבדלים בין נוסח השומרונים לבין נוסח המסורה > הבדלים לשוניים > התמלאות הכתיב

נוסח שומרון, ככתיבים מאוחרים נוספים, מתאפיין בשיטת הכתיב המלא, כגון "ריאשון", "ראישונה"; "מיתו"= מֵתוֹ ועוד.
הבדלים בין נוסח השומרונים לבין נוסח המסורה > הבדלים לשוניים > ערעור האותיות הגרוניות

שינויים רבים בין נוסח שומרונים לנוסח המסורה מצויים באותיות הגרוניות, כך מרובים חילופי "אל" ו"על", "והאלוהים אנח לידו" במקום "אִנָּה", "האפכה" במקום "הַהֲפֵכָה" ועוד. השינויים הרבים באותיות הגרוניות שבנוסחת התורה השומרונית נובעים מערעור הגיית העיצורים הגרוניים בקרב השומרונים. תהליך זה של ערעור הגרוניות תחילתו כבר בתקופת המקרא והוא ניכר ביותר במגילות מדבר יהודה ובלשון חז"ל.
הבדלים בין נוסח השומרונים לבין נוסח המסורה > הבדלים לשוניים > החלפת מילים נדירות בצורות שגורות יותר

מילים נדירות וצורות חריגות מוחלפות בנוסח השומרונים במילה רגילה שגורה יותר משום שהכותב לא הבין את המילה הקדומה או לשם הבנת הקורא. כך המילה "סותה" בפסוק "כִּבֵּס בַּיַּיִן לְבֻשׁוֹ, וּבְדַם-עֲנָבִים סוּתֹה" המקבילה אל " לְבֻשׁוֹ", הוחלפה בנוסח השומרונים במילה "כסות" שהייתה רגילה במציאות בת זמנו של השומרוני.
הדבר אמור גם בצורות ארכאיות, כגון סיומות יחסה מיושנות וה"א ונו"ן מאריכות, כך "וחית הארץ" במקום "וְחַיְתוֹ אֶרֶץ" וכן "ישמעו" על פני "יִשְׁמְעוּן".
הבדלים בין נוסח השומרונים לבין נוסח המסורה > הבדלים לשוניים > התאמות דקדוקיות

צורות רבות בנוסח השומרון מותאמות לתפיסה פורמלית של דקדוק, למשל במקומות שאין התאמה במין או במספר בנוסח המסורה – מתאימם נוסח שומרון זה עם זה. לדוגמה, תחת הכתוב "וַיַּרְא מְנֻחָה כִּי טוֹב" בנוסח המסורה, גורס נוסח השומרונים "כי טובה", כיוון שמנוחה לשון נקבה.
תיארוך הנוסח > כתבי היד של התורה השומרונית

כתבי היד הקדומים ביותר של החומש השומרוני נכתבו בימי הביניים המוקדמים. כתב היד הקדום ביותר הוא מהמאה ה-12, וכתבי יד מאוחרים יותר הם מהמאות ה-15-14. בין כתבי היד המרובים של הנוסח השומרוני מצויים חילופי כתיב מרובים, שעניינם כתיב מלא וחסר, דקדוק, תורת ההגה ותורת הצורות. מעדויות עקיפות, כדוגמת התרגום הארמי של נוסח השומרונים, אפשר ללמוד שגם תוכנה של המסורת השומרונית לא היה אחיד, עד שהתגבש נוסח קבוע שהועתק בין כתבי היד.
כל כתבי היד של התורה השומרונית נחשבים בעיני השומרונים, כהעתק מן "המגילה הקדושה אשר בשכם". מגילה זו מכונה בפי השומרונים "ספר אבישע", שכן לפי מסורת השומרונים הוא נכתב על ידי אבישע בן פנחס בן אלעזר הכהן במאה ה-13 לפנה"ס, בתקופת יהושע. אולם לפי השערות החוקרים, מגילה זו מורכבת מכמה יריעות שהמוקדמות ביניהן נכתבו במאה ה-12 או במאה ה-13, ועליהן נוספו תוספות מאוחרות מן המאה ה-14.
כתבי היד של התורה השומרונית כתובים כולם בכתב השומרוני, שהתפתח מהכתב העברי הקדום, ולא בכתב הארמי המרובע המשמש בתורת היהודים. מניתוח פלאוגרפי של הכתב העברי שבידי השומרונים עולה כי המגילות שנשתמרו משקפות צורה של הכתב העברי שרווחה בתקופת החשמונאים. כאשר נתגלו המגילות במאה ה-17 כתובות בכתב העברי, נראו הן כמקוריות וקדומות לכתבי היד של נוסח המסורה שהיו כתובים בכתב המרובע.
הראשון שערער על קדמותו של הנוסח היה וילהלם גזניוס שהשווה בספרו מ-1815 בין נוסח השומרונים לנוסח המסורה ומצא שמונה סוגים של הבדלים בין הנוסחים. בעקבות מחקרו רווחה ההנחה במחקר שנוסח השומרונים הוא נוסח מתוקן וערוך, כלומר משני לנוסח מסורה המקורי. הנחה זו עוררה קשיים בעיקר בשל הדמיון בין נוסח השומרונים לתרגומים ולמדרשים.
מאה שנים מאוחר יותר קבע פאול קאלה ששני הנוסחים הנתונים, היהודי והשומרוני, התפתחו משני טיפוסי טקסט שהתקיימו בעת העתיקה. הטקסט שהשומרונים אימצו משמר מצד אחד גרסאות קדומות, הדומות לגרסאות תרגום השבעים, ספר היובלים, ספר חנוך א' והמובאות מן התורה שבברית החדשה, ומצד שני הוא פשוט מנוסח המסורה ובהיר ממנו משום השינויים שנעשו בו והתוספות שנוספו אליו.
השערה זו של קאלה, שנוסח השומרונים מורכב מנוסח קדום שרווח בימי בית שני ומתוספות מאוחרות יותר, הובהרה עם מציאת קטעי תורה 'קדם-שומרוניים' במגילות מדבר יהודה. טקסטים אלה תרמו למחקר בנוסח השומרוני וסייעו לקבוע את זמנו של נוסח השומרונים לתורה.