stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זכוכית משוריינת
מאפיינים > אופן הפעולה

כדי להבין טוב יותר את הצורך בזכוכית משוריינת חד-כיוונית, ניתן לדמיין מכונית מצוידת בזכוכיות משוריינות חד-כיווניות. אם אדם מחוץ למכונית יִירֶה כדור על המכונית, הכדור יפגע בזכוכית השבירה קודם, והזכוכית תתנפץ סביב נקודת הפגיעה ותספוג את רוב האנרגיה ברדיוס גדול, והחומר הגמיש יספוג את שאר האנרגיה של הכדור ויעצור אותו. לעומת זאת, כדור שנורה מתוך המכונית יוכל בקלות לעבור דרך הזכוכית מכיוון שהכוח שהכדור מפעיל ממוקד בנקודה אחת, דבר שגורם לחומר הגמיש להתגמש וכתוצאה מכך, הזכוכית תישבר בכיוון הירייה. כתוצאה מכך החומר הגמיש יימתח כלפי חוץ עד למצב של ניקובו על ידי הכדור.
שימושים

חלונות מזכוכית משוריינת מותקנים ברכבי שרד ממוגנים שבהם נוסעים אח"מים (אישיות חשובה מאוד) כגון נשיאים, ראשי ממשלות ושרים. מטרת הזכוכית המשוריינת היא למנוע התנקשות באמצעות ירי באח"ם.
חלונות מזכוכית משוריינת מותקנים על אוטובוסים ממוגני ירי. אוטובוסים כאלה נפוצים ביהודה ושומרון, שם הדרכים חשופות לטרור.
חלונות מזכוכית משוריינת מותקנים על כלי צמ"ה (ציוד מכני הנדסי) ממוגנים של הצבא, מאחר שבכלים אלה נדרש המפעיל לראות גבוהה על מנת לתפעל את הכלי כהלכה.
רכב קרבי משוריין, רכבי שטח וכלי צמ"ה של צה"ל ממוגנים בין השאר בזכוכית משוריינת על הרכיבים האופטיים והחלונות. בפרט, החלונות המותקנים על דחפור משוריין מדגם D9R של צה"ל משלבים בין ראות גבוהה לבין חסינות לנשק קל ועמידות כנגד נשק כבד, וכן יכולת לעמוד בפגיעות רקטות נגד טנקים.
חלונות מזכוכית משוריינת מותקנים בעמדות פילבוקס של צה"ל ובצריחונים של רק"מ ישראלי כמו הנגמחון וה"קונכייה" ("אקווריום") באכזרית.
ראו גם

אלומיניום שקוף
הערות שוליים

↑  Scarred but Unbroken! - OSG, OSG, ‏5 במרץ 2024. בדף ניתן לראות דחפור D9 משוריין שספג שתי פגיעות של רקטות נ"ט בחלון הקדמי ובלם אותן ללא פגיעה במפעילים.
טאצ'דאון

שחקן בליגת המכללות משיג טאצ'דאון על ידי חציית קו ה"אנד זון" של היריבה
שופט (מימין) מרים את שתי ידיו באוויר, סימון המקובל להבקעת טאצ'דאון
טַאצְ'דָאוּן (באנגלית: Touchdown ובקיצור TD) הוא ניקוד במשחק הפוטבול. קבוצה יכולה להשיג טאצ'דאון על ידי הנעת הכדור לעבר אזור המטרה של יריבתה (אזור המכונה אנד זון) וזאת באמצעות מסירה, ריצה, החזרת בעיטה או השתלטות על איבוד כדור.
כדי להבקיע טאצ'דאון, על הקבוצה להעביר את כדור הפוטבול לאנד זון של יריבתה. טאצ'דאון נקבע ברגע שחלק מהכדור חוצה את קו השער (קו האנד זון הקדמי) והוא נמצא בשליטת השחקן. גם נגיעה של הכדור באחד העמודים המסמנים את קצהו של קו השער נחשבת כחציית הקו ולפיכך טאצ'דאון. בשונה ממשחק הרוגבי, בו על מנת להבקיע "טריי", הכדור חייב לגעת בקרקע, בפוטבול אין חובה לכך ומספיק שהכדור יחצה את מישור קו השער.
טאצ'דאונים מושגים בדרך כלל על ידי קבוצת ההתקפה באמצעות ריצה עם הכדור או מסירתו. עם זאת, ההגנה גם יכולה להבקיע, וזאת על ידי השתלטות על איבוד כדור וחציית קו השער או על ידי חטיפת כדור והחזרתו לאנד זון של היריבה. דרך נוספת להבקיע טאצ'דאון היא על ידי החזרת בעיטת פתיחה או בעיטת הרחקה לאנד זון, וכן על ידי השתלטות על הכדור והחזרתו לאנד זון לאחר בעיטת שדה לא מוצלחת או שנחסמה.
טאצ'דאון שווה שש נקודות ניקוד. לאחר השגת טאצ'דאון הקבוצה המבקיעה מקבלת הזדמנות להשיג נקודה נוספת באמצעות בעיטה או שתי נקודות באמצעות ניסיון הבקעה בריצה או במסירה.
על פי חוקי ליגת ה-NFL יכול השופט להעניק טאצ'דאון לקבוצה במקרה שהוא נמנע ממנה בעקבות מעשה לא הוגן מוחשי.
טוסי צ'יזה

| --- | --- |
צ'יזה, 2019
צ'יזה, 2019
 לידה:  1 בינואר 2002 (בן 22) קינשאסה, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו 
 שם לידה:  טוסין "טוסי" צ'יזה
 מוקד פעילות:  שוודיה שוודיה
 תקופת הפעילות:  מ-2018
 סוגה:  פופ, נשמה
 שפה מועדפת:  קונגו, שוודית, אנגלית 
 חברת תקליטים:  Universal Music AB
 tusseofc.wixsite.com/home
 פרופיל ב-IMDb
 
טוסין "טוסי" צ'יזה (נולד ב-1 בינואר 2002) הוא זמר קונגולזי–שוודי. בשנת 2019, צ'יזה זכה באיידול השוודי. צ'יזה היה לאדם הצעיר ביותר שזכה בתחרות. ב-22 בנובמבר 2019, צ'יזה הוציא גרסת כיסוי לסינגל "How Will I Know" של ויטני יוסטון. בשנת 2021, צ'יזה זכה במלודיפסטיבלן 2021, עם השיר "Voices" ונבחר לייצג את שוודיה באירוויזיון 2021.‏ השיר הגיע למקום השמיני במצעד הסיגנלים השוודי.
קריירה

צ'יזה נולד ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו, וב-2015, עבר לבדו לשוודיה כפליט. ב-2018, צ'יזה השתתף בתוכנית הטלוויזיה השוודית "Talang", שם הודח בשלב חצי הגמר. לאחר שזכה באיידול השוודי, צ'יזה הוציא שלושה סינגלים. ב-13 במרץ 2021, צ'יזה זכה בקדם השוודי לאירוויזיון 2021, "המלודיפסטיבלן", ונבחר לייצג את שוודיה באירוויזיון עם השיר "Voices". ב-18 במאי 2021, צ'יזה ביצע את השיר בחצי הגמר של התחרות. בתום ההצבעות, הגיע למקום השביעי עם 142 נקודות. ב-22 במאי, בגמר התחרות, הגיע צ'יזה למקום ה-14 עם 109 נקודות.
דיסקוגרפיה

| שם | שנה | מיקומי שיא> שוודיה |
| --- | --- | --- |
| "How Will I Know" | 2019 | — |
| "Rain" | 2019 | 63 |
| "Innan du går" | 2020 | — |
| "Jag tror på sommaren" | 2020 | — |
| "Crash" | 2020 | — |
| "Voices" | 2021 | 8 |
הערות שוליים

↑  "Freddie och Tusse till "Idol"-final". Sydsvenskan. נבדק ב-30 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Semifinalen av "Idol" 2019 – minut för minut". Aftonbladet. נבדק ב-30 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "LISTA: De tävlar i Melodifestivalen 2021". Aftonbladet. נבדק ב-4 בדצמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  TT, Björn Berglund / (20 בפברואר 2021). "Perrelli och Tusse till final i Melodifestivalen". נבדק ב-4 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Tusse triumphs at Melodifestivalen with 'Voices'
↑  6 saker du inte visste om Tusse Chiza i Idol
↑  Tusse missade finalen när Talang-juryn röstade på en hund
↑  Here are the ten qualifiers of the first semi at Eurovision 2021!
↑  Eurovision 2021 Results: Voting & Points
↑  DISCOGRAPHY TUSSE
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0005 0247 4557  MusicBrainz: faa8a6d1-ef58-4266-94a1-7e4d942c3029  VIAF: 1956163707036529422392   WorldCat (עם VIAF): 1956163707036529422392
חדר

ערך זה עוסק בחלל מובחן בתוך מבנה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
חדר שינה בהוסטל יפני
באדריכלות, חדר הוא כל מרחב או חלל מובחן בתוך מבנה. חדרים מהווים חלוקה פנימית בתוך המבנה.
מבנה

לרוב החדר מופרד מחללים אחרים באמצעות קירות פנימיים, מבואות או דלתות; בנוסף הוא מופרד מאזורים חיצוניים באמצעות קירות חיצוניים ודלתות.
בידוד אקוסטי מאפשר שמירה על השקט בתוך חדר מסוים או מחוץ לו.
היסטוריה

השימוש המתועד הראשון בחדרים היה לפחות החל משנת 2200 לפני הספירה, על ידי המינואים – בחפירות באקרוטירי שבסנטוריני, יוון, נמצאו שרידים המעידים על חלוקה פנימית של חדרים בתוך מבנים.
בתקופות מוקדמות שימשו החדרים בעיקר להגדרת מתחמים לשימושים מיוחדים ברחבי הבית, כגון חדר שירותים, חדר אמבטיה, מטבח ועוד. כיום קיימים במבנים גם סוגי חדרים אחרים, כגון חדרי שינה, סלון, חדר אוכל, חדר עבודה, משרד ועוד.
בארמונות ובבתי עשירים נבנים לעיתים חדרים רחבי ידיים כגון חדר נשפים, אולם קולנוע פרטי, אולם ספורט מקורה, ואף בריכת שחיה מקורה.
בלשון

חדר כמקום מגורים. חדר ככיתת לימוד [בעולם הדתי]. חדר בריחה. חדר וירטואלי באינטרנט ובתוכנות וידאו ציבוריות. במלכים א' פרק כ', מתואר כמקום בריחה: "וַיָּבֹא אֶל-הָעִיר חֶדֶר בְּחָדֶר".
חדרים בישראל

בישראל, נקבעו בתקנות התכנון והבנייה מידות מינימליות של חללים בדירת מגורים, לרבות חדרים, כמו גם מגבלות וחובות אחרות הקשורות בבניית חדר, כגון חלונות, וכדומה.
ראו גם

חדר איימס
חדר אוכל
הערות שוליים

↑  תקנות התכנון והבניה, באתר "אדריכלות ובניה בישראל"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546680605171  GND: 4190829-6  LCCN: sh90000997  NARA: 10645805 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אדריכלות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ציור המתאר מבנה של חדר
ציור של אנשים הנמצאים בחדר משנת 1826
חדרו של דוד בן-גוריון בצריף בן-גוריון, צריף המגורים בקיבוץ שדה בוקר, אשר שימש את דוד בן-גוריון ואת אשתו פולה בשנים 1953–1973.
חטיפה (כדורסל)

כריס פול, היה החוטף המוביל ב-NBA בשש עונות שונות.
בכדורסל מתרחשת חטיפה כאשר שחקן הגנה גורם בפעולתו, באופן חוקי, למעבר הכדור לקבוצתו שלו. חטיפה תיזקף לזכות שחקן ההגנה כאשר גרם לאיבוד הכדור באמצעות הדיפת הכדור אל עבר שחקן מקבוצתו, או כאשר לקח את הכדור בעצמו והשתלט עליו. חטיפה יכולה להתבצע בעת מסירה בין שחקני ההתקפה, או בעת כדרור של שחקן התקפה. אם החוטף ביצע עבירה בעת החטיפה, תישרק לחובתו עבירה והחטיפה תיחשב כלא הייתה. בכל התקפה בה נרשמת חטיפה לזכות שחקן הגנה, יירשם במקביל איבוד כדור לחובת שחקן ההתקפה שגרם לאיבוד הכדור. במקרים בהם נחטף הכדור בעת ניסיון זריקה של שחקן ההתקפה, תירשם לזכות השחקן המגן חסימה, ולא חטיפה.
חטיפת כדור בדרך כלל דורשת דריכות גבוהה, זריזות ויכולת תגובה מהירה. היתרון המשמעותי שבחטיפות כדור הוא ההתקפות המתפרצות שהן מייצרות פעמים רבות. עם זאת, ניסיונות חטיפה יכולים גם לפגוע בהגנת הקבוצה, והם סוג של הימור, מאחר שניסיון חטיפה כושל עלול להוציא את שחקן ההגנה מעמדת הגנה יציבה ובכך לפנות את שחקן ההתקפה לזריקה פנויה או חדירה לסל.
ליגת ה-NBA וליגת ה-ABA החלו לתעד חטיפות רק החל מעונת 1973/1974. שיאן החטיפות ב-NBA הוא ג'ון סטוקטון, שרשם לאורך הקריירה 3,265 חטיפות בסך הכול, כולם במדי יוטה ג'אז. ממוצע החטיפות למשחק הגבוה ביותר שייך לקלע אלווין רוברטסון, שחטף 2.71 פעמים בממוצע למשחק לאורך הקריירה. לרוב, שחקנים נמוכים מעמדות הרכז והקלע מצטיינים בחטיפות בזכות זריזותם, אך גם שחקנים בעמדות אחרות עשויים להצטיין כחוטפים. לאורך השנים הובילו את טבלת החוטפים העונתית של ה-NBA מספר שחקנים בעמדות הפורוורד, דוגמת ריק בארי (1975), סקוטי פיפן (1995), ג'רלד וולאס (2006) וקוואי לאונרד (2015). הסנטר האקים אולאג'ואן, שחטף לאורך הקריירה 2,162 פעמים, מדורג במקום השמיני בטבלת החוטפים ב-NBA, והפאוור פורוורד קארל מלון (2,085) מדורג עשירי. שני שחקני NBA בלבד תועדו כשחטפו 11 פעמים במשחק בודד - לארי קינון (26 בדצמבר 1976) וקנדל גיל (3 באפריל 1999).
שיאי חטיפות ב-NBA

רישום חטיפות ב-NBA החל בעונת 1973/1974. הנתונים מעודכנים לסוף עונת 2020/2021. השחקנים הפעילים מודגשים.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ממוצע חטיפות למשחק בקריירה: 1. אלווין רוברטסון - 2.71  2. מייקל ריי ריצ'רדסון - 2.63  3. מייקל ג'ורדן - 2.35  4. מוקי בליילוק - 2.33  5. פאט ליבר - 2.22  6. סליק ווטס - 2.20  7. ג'ון סטוקטון - 2.17  8. אלן אייברסון - 2.17  9. כריס פול - 2.14  10. מוריס צ'יקס - 2.10 |  חטיפות בקריירה: 1. ג'ון סטוקטון - 3,265  2. ג'ייסון קיד - 2,684  3. מייקל ג'ורדן - 2,514  4. גארי פייטון - 2,445  5. כריס פול - 2,332  6. מוריס צ'יקס - 2,310  7. סקוטי פיפן - 2,307  8. קלייד דרקסלר - 2,207  9. האקים אולאג'ואן - 2,162  10. אלווין רוברטסון - 2,112 |  חטיפות בעונה: 1. אלווין רוברטסון - 301 (1985/1986)  2. דון ביוז - 281 (1976/1977)  3. מייקל ריי ריצ'רדסון - 265 (1979/1980)  4. ג'ון סטוקטון - 263 (1988/1989)  5. סליק ווטס - 261 (1975/1976)  6. אלווין רוברטסון - 260 (1986/1987)  7. מייקל ג'ורדן - 259 (1987/1988)  8. אלווין רוברטסון - 246 (1990/1991)  9. ג'ון סטוקטון - 244 (1991/1992)  10. מייקל ריי ריצ'רדסון - 243 (1984/1985)  10. אלווין רוברטסון - 243 (1987/1988) |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  מדריך הסטטיסטיקות של פיב"א, באתר הרשמי של הארגון
↑  מדריך הסטטיסטיקות של ליגת המכללות האמריקאית
↑  טבלת המובילים בממוצע חטיפות למשחק ב-NBA, באתר basketball-reference.com
↑  מובילי טבלת החטיפות לאורך הקריירה ב-NBA, באתר basketball-reference.com
↑  מובילי טבלת החטיפות בעונה אחת ב-NBA, באתר basketball-reference.com
טרוור הווארד

| --- | --- |

טרוור הווארד
 לידה:  29 בספטמבר 1913 קליפטונוויל, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  7 בינואר 1988 (בגיל 74) ארקלי, ברנט 
 שם לידה:  Trevor Wallace Howard-Smith 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד, הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1934 
 מקום לימודים:  מכללת קליפטון  האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה 
 בן או בת זוג:  Helen Cherry (1944–1988) 
 פרסים והוקרה:  פרס האמי לשחקן ראשי במיני סדרה או סרט (1963)  פרס באפט"א לשחקן הטוב ביותר (1959) 
 פרופיל ב-IMDb
 
טרוור הווארד (באנגלית: Trevor Howard;‏ 29 בספטמבר 1913 - 7 בינואר 1988) היה שחקן קולנוע ותיאטרון בריטי.
ביוגרפיה

הווארד נולד בקליפטונוויל שבמחוז קנט באנגליה. אביו, ארתור, היה סוכן ביטוח בלוידס של לונדון. הוא החל לללמוד במכללת קליפטון, ועזב כדי ללמוד באקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה, והחל לשחק בתיאטרון הבריטי בתפקידים קטנים. ב-1936 כיכב בהצגה הלונדונית "צרפתית ללא דמעות".
במלחמת העולם השנייה שירת מספר שנים בחיל הקשר המלכותי של הצבא הבריטי, בדרגת לוטננט שני, עד ששוחרר ב-1943. נפוצו מספר סיפורי גבורה על תקופת שירותו, בפרט בקרבות מול השלטון הנאצי בנורווגיה ובפלישת בעלות הברית לסיציליה, אך מסמכים רשמיים מעידים כי שוחרר בשל חוסר יציבות נפשית.
ביוגרפיה > קריירה קולנועית

לאחר ששיחק בהצגה "קצין הגיוס" ב-1943, החל הווארד לשחק בסרטים. תפקידו הראשון היה בסרט "הדרך קדימה" (1944).
ב-1945 גילם הווארד את דמות הרופא בסרט "פגישה מקרית", וזכה להכרה בעקבותיו. בהמשך שיחק במספר מותחנים בריטיים, וב-1947 הוזמן על ידי לורנס אוליבייה לגלם את דמותו של פטרוצ'יו בסרט השייקספירי "אילוף הסוררת". ב-1949 גילם את תפקידו של הבלש קאלאויי בסרטו הקלאסי של קרול ריד "האדם השלישי". אחד מתפקידיו המהוללים היה כקצין המיוסר סקובי בסרטו של ג'ורג' פארל "לב העניין", על פי הרומן הנודע של גרהם גרין. סרטים נוספים בהם כיכב היו "המרד על הבאונטי", "ירוק לסכנה", "מנואלה", "הפרג אינו פרח", "בית הבובות", "הצייד אחר השמש", "המפתח" ועוד.
ב-1958 זכה בפרס באפט"א לשחקן הטוב ביותר בתפקיד ראשי על משחקו בסרט "המפתח", וב-1960 היה מועמד לפרס האוסקר על משחקו בסרט "בנים ואוהבים". ב-1963 שיחק בסרט "אדם בתווך" בכיכובו של רוברט מיצ'ם וזכה בפרס אמי על גילום ראש ממשלת בריטניה, בנג'מין דיזראלי, בסרט "The Invincible Mr Disraeli". ב- 1964 שיחק בסרט "אבא אווז" לצידם של קארי גרנט ולסלי קארון. ב-1965, שיחק בסרט "מוריטורי" לצידם של יול ברינר ומרלון ברנדו וב"מבצע חץ מקשת". הווארד גילם בסרטים רבים את דמות הקצין הבריטי, למשל בסרטים "פון ראיין אקספרס", "הדו-קרב הארוך", "הסתערות חיל הפרשים", "זאבי הים" (1980) ועוד.
ב-1970, שיחק בסרט "בתו של ריאן" בכיכובה של שרה מיילס.
בערוב ימיו שיחק במספר תפקידי משנה, בסרטים "האפיפיורית יוהנה", "סופרמן" (1978), "גנדי" (1982), ותפקידו האחרון היה בשנה בה נפטר, בסרט "The Dawning"‏ (1988).
ביוגרפיה > חייו האישיים

כשחזר לתיאטרון ב-1943, שיחק בהצגה "The Recruiting Officer", שם הכיר את השחקנית הלן שרי. הם נישאו ב-8 בספטמבר 1944 ונותרו נשואים עד מותו של הווארד. הווארד ניהל, עם השנים, פרשיות אהבים קצרצרות עם נשים רבות. ב-1950 עמדו נישואיו פעם אחת ויחידה בסכנה של ממש עקב רומן עם הצרפתייה אנוק איימה (שהייתה בת 18 אז, ונשואה לבעלה הראשון אדוארד צימרמן) ששיחקה לצדו, באחד מתפקידיה הראשונים, בסרטו של רונאלד נים "הסלאמאנדר המוזהב".
הווארד התמודד כל חייו עם בעיית שתיית משקאות חריפים מרובה. הוא נפטר בינואר 1988 משחמת הכבד.
טליה ישי

| --- | --- |

טליה ישי, 2019
 לידה:  1994 (בת 30 בערך) ירושלים
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2008
 מקום לימודים:  הצוללת הצהובה 
 סוגה:  רוק
 כלי נגינה:  גיטרה, גיטרת בס
 שיתופי פעולה בולטים:  הזאבות דנה ברגר ריקי גל יפעת נץ
 
טליה ישי (נולדה ב-1994) היא מוזיקאית, זמרת ויוצרת ישראלית.
ביוגרפיה

טליה ישי נולדה בירושלים. היא בוגרת מגמת המוזיקה של "הצוללת הצהובה" בירושלים.
קריירה מוזיקלית

ב-2016 עברה להתגורר בתל אביב, שם ניגנה בהרכבים רבים, ובהם ההרכב של נועה שמר, לצד ירון אמיתי ובועז כהן. בנוסף, ניגנה עם יפעת נץ בהרכב "התהפכו היוצרות" וכן במופע ההתרמה "מתות קדושות" לצד ריקי גל, דנה ברגר ועוד.
ב-2017, הצטרפה ללהקת "הזאבות", שאיתם יצאה לטור ברחבי אירופה בשנת 2018.
ישי נתפסה בעברה כ-"טום בוי" ולא פעם סנגרה על היותה אשה בתחום הנחשב יותר "גברי".
בנובמבר 2018, אמרה בראיון לעיתון "הארץ" על להקתה "הזאבות" ש-"העובדה שאנחנו ארבע נשים היא לא גימיק ולא קטע, והלוואי שנגיע ליום שבו אף אחד לא יתייחס לזה ככה".
בשנת 2018, החלה ישי רשמית בקריירת סולו עם המפיק המוזיקלי טוקה אילון, אותו פגשה כשלוש שנים לפני כן. את הסינגל הראשון שלה, "פשוט", הלחינה כבר בשנת 2008 כאשר אביה, עופר ישי, הביא לה דף שעליו מילים שכתב.
בספטמבר 2020, הוציאה את אלבום הבכורה שלה, "יום רביעי".
דיסקוגרפיה

פשוט (2018)
הנסיך הקטן (2020)
פנאי (2020)
יום רביעי (2020)
הערות שוליים

1 2 3  כרמית ספיר ויץ, ‏הגיטריסטית והיוצרת טליה ישי משחררת את "פשוט", סינגל ראשון מתוך פרויקט סולו, באתר מעריב אונליין, 10 בדצמבר 2018
↑   בן שלו, נשבר להן הכוס מגברים מטרידים: MeToo# הגיעה גם למוזיקה הישראלית, באתר הארץ, 7 בנובמבר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009464278805171  MusicBrainz: 618d1d3c-9b55-484a-a929-1e4cf4db03ad  VIAF: 45161451318864100717   WorldCat (עם VIAF): 45161451318864100717 
ישי (מימין) וסולנית להקת הזאבות, יפעת בלסיאנו, בפסטיבל אינדינגב, 2018
טוסיליזומב

|  נתונים כימיים |
| --- | --- |
 כתיב כימי:  C6428H9976N1720O2018S42 
 מסה מולרית:  145.0 kDa
 בטיחות
 מעמד חוקי:  תרופת מרשם
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון C 
 מזהים
 קוד ATC:  L04AC07 
 מספר CAS:  375823-41-9
 
אקטמרה (Actemra) הוא שמו המסחרי של הנוגדן החד שבטי Tocilizumab המשמש כתרופה לטיפול בדלקת מפרקים שגרונית. בחודש יוני 2020 היא הראתה תוצאות ראשוניות חיוביות בהפחתת סיבוכים של מחלת נגיף קורונה 2019.
לוגו אקטמרה
שימוש בתרופה

דלקת מפרקים שגרונית היא מחלה דלקתית כרונית חשוכת מרפא. המחלה מביאה לפגיעה במפרקים, למוגבלות פיזית, ויכולה אף לגרום לנכות ולאובדן כושר עבודה. מטרת הטיפול במחלה היא להשיג תקופה ארוכה ככל הניתן של הפוגה מהמחלה, כאשר בזמן זה, החולה מסוגל לשמור על תפקודו היומיומי ונהנה מאיכות חיים טובה. אקטמרה משיגה באופן עקבי אחוזי הפוגה גבוהים בכל אוכלוסיות החולים, ללא קשר למשך המחלה, לחומרתה ולמספר הטיפולים הקודמים בהם נכשל המטופל. הטיפול באקטמרה ניתן אחת לארבעה שבועות בעזרת עירוי למשך שעה.
אקטמרה אושרה לרישום ביפן באפריל 2008 לשם טיפול בדלקת מפרקים שגרונית. בתחילת ינואר 2009 אקטמרה אושרה לרישום בשווייץ, וב-20 בינואר 2009 אקטמרה אושרה לרישום באירופה על ידי EMEA, אישור שמכסה רישום ב-27 מדינות באירופה. אקטמרה מאושרת בישראל על ידי משרד הבריאות מאז 2010. ב-30 באוגוסט 2017 אושרה אקטמרה גם בארצות הברית, לטיפול בתופעות לוואי של קימריה (,Kymriah (tisagenlecleucel טיפול ה CAR-T הראשון שאושר.
התוויה רפואית

התרופה ניתנת לטיפול במבוגרים החולים בדלקת מפרקים שגרונית בדרגת חומרה בינונית עד קשה, אשר לא הגיבו בצורה מספקת לטיפול קודם ב-DMARDs ו/או נוגדי TNF. אקטמרה יכולה להינתן כטיפול יחיד או בשילוב עם מתוטרקסט ו/או DMARDs אחרים.
שימושים נוספים לתרופה הם לטיפול בטמפורל ארטריטיס (Temporal arteritis) זאת בנוסף או בנפרד מהטיפול המקובל בקורטיקוסטרואידים.
מנגנון פעולה

IL-6 הוא ציטוקין שמצוי בשפע בסינוביום המפרקי המודלק. הוא גורם לגיוס ואקטיבציה של תאים דלקתיים במפרק וכתגובה התאים האלה מייצרים עוד IL-6. כך נוצרת שרשרת פתוגנית של תגובה חוזרת. תגובה זו מתרחשת בעקבות קישורו של IL-6 לקולטנים sIL-R6 ו-mIL-6R.
אקטמרה היא נוגדן מונוקלונלי שנקשר לקולטנים אלה, ובכך מונע מהציטוקין IL-6 את העברת הסיגנלים התאיים, מוביל להפחתה בדלקת ובנזק שנגרם למפרק. בנוסף, מפחית תופעות נוספות של המחלה כדוגמת אנמיה.
תופעות לוואי

במחקרים קליניים שנעשו עם אקטמרה, נמצא כי לתרופה פרופיל בטיחותי טוב. דווח על מספר מקרים של חולים שסבלו מאלרגיה במערכת הנשימה, כאבי ראש ויתר לחץ דם. אצל חלק מהחולים התגלתה עלייה באנזימי הכבד. העלייה באנזימי הכבד הייתה מתונה והפיכה ללא גרימת נזק לכבד ולפעילותו.
הערות שוליים

↑  Emily C. Somers, Gregory A. Eschenauer, Jonathan P. Troost, Jonathan L. Golob, Tocilizumab for treatment of mechanically ventilated patients with COVID-19, medRxiv, 2020-06-03, עמ' 2020.05.29.20117358 doi: 10.1101/2020.05.29.20117358
↑  Article > Roche links with UK gov for ground-breaking PAH trial, www.pharmatimes.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16764118r (data)  SUDOC: 178144762 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
טקס פרסי האקדמיה הבריטית לקולנוע ה-55

| --- | --- |
 תאריך:  24 בפברואר 2002 
 מיקום:  אודיאון בכיכר לסטר, לונדון
 מנחים:  סטיבן פריי
 המועמדים והזוכים הבולטים
 הסרט הטוב ביותר:  שר הטבעות: אחוות הטבעת
 →54 56←
 
טקס פרסי האקדמיה הבריטית לקולנוע ה-55 שמעניקה האקדמיה הבריטית לאמנויות הקולנוע והטלוויזיה, נערך ב-24 בפברואר 2002 הוענקו לסרטים הטובים ביותר של שנת 2001.
הסרט "שר הטבעות: אחוות הטבעת" זכה בפרס הסרט הטוב ביותר, הבמאי הטוב ביותר לפיטר ג'קסון, פרס האיפור ועיצוב השיער, ופרס האפקטים החזותיים. ראסל קרואו זכה בפרס השחקן הטוב ביותר על הסרט "נפלאות התבונה", שזיכה את ג'ניפר קונלי בפרס שחקנית המשנה הטובה ביותר. ג'ודי דנץ' זכתה בפרס השחקנית הטובה ביותר על הופעתה בסרט "איריס וג'ון", וג'ים ברודבנט זכה בפרס שחקן המשנה על תפקידו בסרט "מולין רוז'". הסרט "פארק גוספורד" בבימויו של רוברט אלטמן נבחר לסרט הבריטי המצטיין של שנת 2001.
הערות שוליים

↑  "Bafta nominations revealed". Mail Online.
↑  "Stars ready for Baftas". Mail Online.
| פרס באפט"א לקולנוע |
| --- | --- | --- |
| פרסים עכשוויים | שחקן • שחקנית • סרט אנימציה • סרט בריטי • ליהוק • צילום • עיצוב תלבושות • בכורה לתסריטאי, במאי או מפיק בריטי מצטיין • במאי • סרט תיעודי • עריכה • הסרט הטוב ביותר • סרט שאינו בשפה האנגלית • איפור ועיצוב שיער • מוזיקה • עיצוב הפקה • כוכב עולה • תסריט מעובד • תסריט מקורי • סרט אנימציה קצר • סרט קצר • סאונד • שחקן משנה • שחקנית משנה • אפקטים חזותיים |  |
| פרסים מיוחדים | פרס עמית באפט"א • תרומה מצטיינת לקולנוע • פרס מיוחד |  |
| פרסי עבר | פרס השחקן המבטיח • התסריט • התסריט הבריטי • השחקן הבריטי • השחקן הזר הטוב ביותר • השחקנית הבריטית • השחקנית הזרה |  |
| טקסים | 1947 • 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020/21 • 2021 • 2022 • 2023 |  |
פיטר ג'קסון, זוכה פרס הבמאי הטוב ביותר
ראסל קרואו, זוכה פרס השחקן הטוב ביותר
ג'ודי דנץ', זוכת פרס השחקנית הטובה ביותר
ג'ים ברודבנט, זוכה פרס שחקן המשנה הטוב ביותר
ג'ניפר קונלי, זוכת פרס שחקנית המשנה הטובה ביותר
ז'אן-פייר ז'נה, זוכה-שותף בפרס התסריט המקורי הטוב ביותר
טד אליוט, זוכה-שותף בפרס התסריט המעובד הטוב ביותר
יגרמייסטר

| --- | --- |

 סוג:  סימן מסחר 
 אחוז אלכוהול:  35 אחוז נפח אלכוהול 
 יצרן:  Mast-Jägermeister SE 
 מוצא:  גרמניה 
 מועד הכנה ראשוני:  1935 
 צבע:  שחור 
 טעם:  עשבי תיבול וליקריש
 
אוטובוס עם פרסומת המשקה
יגרמייסטר (בגרמנית: Jägermeister או Jägermeiſter עם S ארוכה) הוא ליקר עשבי תיבול גרמני מריר מסוג דיז'סטיף (ליקר ל"עיכול" לאחר ארוחה).
משמעות המילה הגרמנית "Jägermeister" היא "אמן הציד". הלוגו שמצויר על בקבוק היגרמייסטר: ראש של אייל כשבין קרניו צלב זוהר, משמעותו מיוחסת לסיפורו של הוברטוס, קדוש נוצרי מהמאה השביעית שיצא לצוד, כיוון את נשקו לעבר אייל ואז ראה צלב בין קרניו.
בראש התווית של בקבוק היגרמייסטר, נמצא דקלום שנכתב על ידי אוטו פון ריזנטל (1848):
Das ist des Jägers Ehrenschild
daß er beschützt und hegt sein Wild
weidmännisch jagt, wie sich's gehört
den Schöpfer im Geschöpfe ehrt
בעברית:
החברה לייצור המשקה הוקמה ב-1878 על ידי וילהלם מאסט. פיתוח המשקה החל בשנת 1934. הוא הושק לשוק הגרמני ב-1935 ונעשה פופולרי.
הליקר מיוצר מכ-56 עשבי תיבול שונים וכן מפירות יער. המתכון המלא נשמר בסוד.
השימוש המקורי למשקה היה רפואי והוא שימש לטיפול ביתי בקשת רחבה של בעיות; שיעול, כאבי ראש וכאבי בטן.
על אף שכיום הוא מוגדר בעיקר כליקר, רבים עדיין רואים בו כתרופה ומשתמשים בו לטיפול בבעיות שונות.
שימוש נוסף עבור המשקה הוא להדברת מזיקים. מזיגת הליקר בקרבת הבית אמורה למשוך את הזבובים והצרעות, אל הריח המתוק של הליקר וריכוז האלכוהול הגבוה במשקה מתרכז בדמם וגורם למותם.
בתחילת שנות השבעים, החלו לשווק את המשקה ב-50 מדינות נוספות, וכיום הוא פופולרי בעולם.
טקס פרסי האקדמיה הבריטית לקולנוע ה-59

| --- | --- |
 תאריך:  19 בפברואר 2006 
 מיקום:  אודיאון בכיכר לסטר, לונדון
 מנחים:  סטיבן פריי
 המועמדים והזוכים הבולטים
 הסרט הטוב ביותר:  הר ברוקבק
 →58 60←
 
טקס פרסי האקדמיה הבריטית לקולנוע ה-59 שמעניקה האקדמיה הבריטית לאמנויות הקולנוע והטלוויזיה, נערך ב-19 בפברואר 2006 הוענקו לסרטים הטובים ביותר של שנת 2005.
הסרט "הר ברוקבק" זכה בפרס הסרט הטוב ביותר, זיכה את אנג לי בפרס הבמאי הטוב ביותר, את ג'ייק ג'ילנהול בפרס שחקן המשנה, וזכה בפרס התסריט המעובד הטוב ביותר. פיליפ סימור הופמן זכה בפרס השחקן הטוב ביותר על הסרט "טרומן קפוטה", וריס וית'רספון זכתה בפרס השחקנית על הופעתה בסרט "הולך בדרכי". הסרט "הגנן המסור" היה מועמד ל-10 פרסים וזכה בפרס אחד בלבד של קלייר סימפסון על העריכה הטובה ביותר. "וולאס וגרומיט והארנב הקטלני" בבימוים של ניק פארק וסטיב בוקס נבחר לסרט הבריטי המצטיין לשנת 2005.