stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ריבר פיניקס
הערות שוליים

↑  אבי אובליגנהרץ (לוס־אנג'לס), מת כוכב "אני והחבר'ה", חדשות, 1 בנובמבר 1993
↑  Levitt, Shelley; Benet, Lorenzo; Stambler, Lyndon; Dodd, Johnny; Stone, Joanna; Sider, Don (15 בנובמבר 1993). "River's End". People. 40 (20): 127–133. נבדק ב-19 באפריל 2022. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  קולנוע - נא להכיר: הדור הבא ריבר פניקס ומארתה פדימפטון - כישרונות טריים, צעירים. … , "העולם הזה", גיליון 2675 מ-7 בדצמבר 1988, עמוד 20
↑  תמר גלבץ, הרבה יותר מקרטיב "אני והחבר'ה", במאי: רוב ריינר, שחקנים: ריוור פניקס, וויל וויטון, קורי פלדמן, גירי אוקוניל, קייפר סאתרלנד, כל העיר, 7 באוגוסט 1987
↑  מאיר שניצר, משיח בא, משיח יודע לטלפן, חדשות, 24 בפברואר 1987
תמר גלבץ, קולנוע - "מפרץ מוסקיטו", במאי: פיטר וייר, תסריטאי: פול שרדר, על־פי ספרו של פול תרו, שחקנים: האריסון פורד, הלן מירן, ריבר פיניקס ואחרים, כל העיר, 6 במרץ 1987
↑  מאיר שניצר, שפן נוצרי, חדשות, 24 באוגוסט 1989
יעל ישראל, קולנוע - אינדי מפחד מדדי -  "אינדיאגה ג'ונס ומסע"הצלב האחרון" (ארה"ב, 1989), במאי: סטיבן שפילברג, שחקנים: האריסון פורד, שון קונרי, ריבר פיניקס, כל העיר, 25 באוגוסט 1989
↑  חגי לוי, סרטים חדשים - איידהו שלי, חדשות, 20 באוגוסט 1992
↑  רונית הבר, סרטים חדשים / "סניקרס" - מותחן קומי אידיאליסטי. רוברט רדפורד עומד בראש צוות "המתגנבים', כנופיה מלוהקת היטב, חדשות, 11 בפברואר 1993
↑  חגי לוי, מותו הפתאומי של ריבר פיניקס בגיל 23, בעיצומה של קריירה מבטיחה, הוא מזעזע, חדשות, 2 בנובמבר 1993
↑  אבי אובליגנהרץ (לוס־אנג־לס), השחקן ריבר פינקס מת מעירוב של סמים, חדשות, 14 בנובמבר 1993
↑  ג'פרי מקנאב, הגרדיאן, 20 שנה אחרי מותו ריבר פיניקס מוציא סרט חדש, באתר הארץ, 15 באוקטובר 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007446097005171  PLWABN: 9810664524205606  BIBSYS: 90814739  BNE: XX1110342  BnF: cb13935862q (data)  GND: 119254182  ISNI: 0000 0000 8356 2164  LCCN: n84167042  MusicBrainz: 4138674f-79fc-4ff1-96d1-80d7fb75c825  NDL: 00621292  NKC: mub2014824137  NLA: 35810499  NLG: 74672  NTA: 073391212  SNAC: w62d1thm  SUDOC: 070363498  VIAF: 10037367   WorldCat (עם VIAF): 10037367
תמיד נשאר אני

| --- | --- |
 שיר בביצוע עוזי חיטמן
 יצא לאור:  1983
 שפה:  עברית
 כתיבה:  דתיה בן-דור
 לחן:  דתיה בן-דור
 גרסאות כיסוי:  שרית חדד, משי קליינשטיין, עדן בן זקן, אבי מסיקה
"תמיד נשאר אני" (מוכר גם כ-"אני" וגם כ-"אני נשאר אני" וגם כ"אני תמיד נשאר אני") הוא שיר ילדים, שכתבה והלחינה דתיה בן דור, וביצע אותו לראשונה עוזי חיטמן.
רקע

"תמיד נשאר אני" הוא אחד משירי הילדים המוכרים בישראל. הוא נכלל בפסקול של סדרת הטלוויזיה "פרפר נחמד", והושמע בה רבות. במרוצת השנים זכה למספר גרסאות כיסוי, כשהמוכרות ביניהן הוקלטו על ידי שרית חדד ומשי קלינשטיין. בשנת 2004, יצר המוזיקאי אבי מסיקה בשיתוף עם הראפר דנידין, גרסת ראפ של השיר בשם "אבל אני". הזמר שיר דויטש, חבר להקת סולסטיס קויל, הוציא גרסת רוק מתקדם של השיר, שיצא לאור באלבום "אוסף שירי ילדים כרך א'" בשנת 2018.
השיר עוסק במורכבות והדינמיות של הזהות האישית. הוא מציג רצף של רגשות, מצבים והתנהגויות שמשתנים בין קצוות שונים, כמו עצב ושמחה, זיכרון ושכחה, גיבור ופחדן. כל בית מציג את הניגודים בחוויות היומיות של האדם, המדגישים את הגיוון והעומק שבאישיות האנושית. השיר משקף את הטבע האנושי שמשתנה בהתאם לנסיבות, תוך שמירה על עוגן של זהות פנימית שאינה משתנה.
הפזמון "אני תמיד נשאר אני" משמש כמסר מרכזי וחשוב. הוא מדגיש את החשיבות של קבלה עצמית ושל הבנת הזהות הפנימית של כל אדם, על-אף השינויים החיצוניים או התחושות הזמניות. המסר האופטימי והמעצים של השיר הוא שבין אם אנו גדולים או קטנים, חזקים או חלשים, תמיד נוכל למצוא נחמה בכך שאנחנו נשארים נאמנים לעצמנו, עם כל המורכבויות שבכך.
גרסתם של עדן בן זקן ואיתי גלו

ב-3 במרץ 2024 הוציאו הזמרת הישראלית עדן בן זקן והתקליטן איתי גלו. הוא פורסם תחת חברות התקליטים שרית הפקות והליקון ארומה מיוזיק כסינגל השלישי והאחרון מאלבומה השמיני של בן זקן, "דם שלי".
גרסתם של עדן בן זקן ואיתי גלו > רקע

זהו עיבוד דאנס לשיר המקורי, שנעשה שינוי קטן למילותיו. ביום צאת השיר פרסמו בן זקן, גלו ורון ביטון פוסט משותף בחשבונות האינסטגרם שלהם. בן זקן וגלו שיתפו פעולה בעברם ביצירת השיר "מועבט", שהפך ללהיט ברחבי ישראל, שהגיע למקום הראשון במצעד השבועי של מדיה פורסט, המבוסס על נתוני איירפליי שבועיים.
"תמיד נשאר אני" הושמע רבות בתחנות הרדיו בישראל. הוא הגיע למקום השביעי במדיה פורסט TL
גרסתם של עדן בן זקן ואיתי גלו > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט TL | 7 |  |
הערות שוליים

↑  אני תמיד נשאר אני (שיר דויטש), באתר Bandcamp, ‏דצמבר 2020
↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑   תמיד נשאר אני, ברשת החברתית אינסטגרם
| עדן בן זקן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | מלכת השושנים • תאמין לי • לזאת שניצחה • חיים שלי • מועבט • עם או בלי לאהוב • 7 • דם שלי |  |
| אלבומים אחרים | Live קיסריה 2022 • הרמיקסים • מופע העשור (Live) • תדע שאני פה |  |
| ערכים קשורים | NMC • ארומה מיוזיק • "אקס פקטור ישראל" |  |
| עדן בן זקן – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| מלכת השושנים | "מנגינה" • "מלכת השושנים" • "שיכורים מאהבה" • "פיסה מזכרוני" • "אלבינה" |  |
| תאמין לי | "תאמין לי" • "כל העיר שלנו" • "תזיזו" • "אף אחד" • "אין לי אותך" • "הייתי חוזרת" |  |
| לזאת שניצחה | "לזאת שניצחה" • "רציתי" • "כולם באילת" • "צועקת" |  |
| חיים שלי | "תל אביב בלילה" • "בא לי לחבק אותך" • "חיים שלי" • "מקסיקו" • "מילה של גבר" • "יאסו" • "תגיד לי Je t'aime" • "חצי מדינה" • "תרקדו" |  |
| מועבט | "אגרוף" • "כשתבוא" • "קוקוריקו" • "אהבה של אמא (חיים שלי)" • "אנא מג'נונה" • "חיים מאושרים" • "מתגעגעת אותך" • "הגענו הבנות" • "מועבט" • "ברחובות של תל אביב" • "איך אתה הולך" |  |
| עם או בלי לאהוב | "עם או בלי לאהוב" • "סירי" • "מה איתי" • "ניסיתי" • "אלף כוכבים" • "עשית לי טוב" • "WTF" • "הבת שלך" • "שוב תגיד לי בואי" • "דינרו" • "פילטרים יפים" • "כמה שנים" • "מה קרה?" • "ממתק" • "בסוף כל יום" |  |
| 7 | "חמסה" • "משחק קלפים" • "ילדת רחוב" • "עמנואלה" • "כינורות" • "ראשון בבוקר" • "להיות שלך" • "ריגוש זמני" • "מילה טובה" |  |
| דם שלי | "דם שלי" • "היית אחותי" • "תמיד נשאר אני" • "חיפשתי אותו בנרות" |  |
| סינגלים אחרים | "הללויה" • "Fresh" • "שונה מהנוף" • "Bonsoir" • "הזמן שלנו" • "והיא שעמדה" • יש בי אהבה" • "קטן עלינו" • "מקלט בטוח" • "תהמר עליי" • "מי אני בלעדיך" • "מלאכים" • "עם בליוובל" • "100 קילומטר" • "מסיבת הרווקות" • "נשבעת אמונים" • "עוד טיפה" • "אדם אדם" ‏•‏‏ "לאיפה שתלך" |  |
| השתתפות בסינגלים | "מקסיקאנה" • "Godmother" |  |
| שירים אחרים | "הפשע המושלם" • "אולי תִּפָּתַח הדלת" |  |
KFC

| --- | --- |

אחד מסניפי הרשת בבלפסט, צפון אירלנד שבממלכה המאוחדת, 2010
אחד מסניפי הרשת בבלפסט, צפון אירלנד שבממלכה המאוחדת, 2010
 נתונים כלליים
 סוג:  רשת מסעדות
 מייסדים:  הרלנד סנדרס 
 תקופת הפעילות:  1952–הווה (כ־73 שנים)
 חברת אם:  Yum! Brands 
 קואורדינטות:  38°11′53″N 85°41′45″W﻿ / ﻿38.198055555556°N 85.695722222222°W﻿ / 38.198055555556; -85.695722222222 
 משרד ראשי:  לואיוויל, קנטקי, ארצות הברית ארצות הברית
 ענפי תעשייה:  מגזר המזון המהיר, מזון מהיר 
 מוצרים עיקריים:  מזון מהיר
 הכנסות:  23 מיליארדׁׁׂ דולר (2013)
 מנכ"ל:  Sabir Sami 
  
 www.kfc.com
 he
 
הלוגו הקודם של הרשת
KFC (קיי-אף-סי; בעבר ראשי תיבות שפירושן Kentucky Fried Chicken - עוף מטוגן נוסח קנטקי) היא רשת מסעדות מזון מהיר אמריקאית פופולרית המתמקדת בהגשת מנות בשר עוף מטוגן. מטה הרשת שוכן בעיר לואיוויל שבקנטקי. לה סניפים בכל רחבי העולם, כולל בישראל (בשנית מאז 2020).
היסטוריה

הרשת הוקמה על ידי הקולונל הרלנד סנדרס בשנת 1939. סנדרס החל במכירת מוצרי העוף בתחנת דלק שהייתה ברשותו בעיר קורבין שבמדינת קנטקי ולאחר מכן הרחיב את המכירה למסעדה ולמוטל שרכש בצידו השני של אותו רחוב. בשנת 1952 פתח יחד עם פטה הרמן את הסניף הראשון של "KFC". בשנת 1964 מכר סנדרס את הזיכיון על המותג תמורת שני מיליון דולר לקבוצת אנשי עסקים בראשות ג'ון י. בראון. עד לשנת 1970 הרשת גדלה לאלפי סניפים ב-48 מדינות. מאז, נמכר הזיכיון שלוש פעמים נוספות. בעבר KFC הייתה שייכת לתאגיד פפסיקו, יחד עם פיצה האט, טאקו בל ורשתות מזון מהיר אחרות, ומ-1997 נמצאות רשתות אלו בבעלות התאגיד יאם! ברנדס (Yum! Brands), שהתפצל בשנת 1997 מפפסיקו והפך לחברה עצמאית. כיום סניפים רבים של החברה חולקים שטח עם סניפי טאקו בל.
בשנת 1991 החליטה החברה לקצר את השם מ-Kentucky Fried Chicken ל-KFC משלוש סיבות:
לטשטש את משמעות המילה Chicken (בשר עוף) מכיוון שהרשת התכוונה להציע מאכלים שלא מכילים עוף.
להימנע מהקשר עם המילה "Fried" (מטוגן) שיוצרת אסוציאציה של אוכל לא-בריא.
שם קצר וקליט ויותר.
ב-2006 החליטו להשתמש בשני השמות (המקוצר והארוך) ושילבו אותם בפרסומות של הרשת.
"המתכון הסודי" של הקולונל, הכולל 11 עשבי תיבול, נחשב אחד מהסודות השמורים ביותר בשוק. KFC מוכרת גם סלטים, עוף צלוי, תפוחי אדמה המוגשים בדרכים שונות (מטוגן או מחית), ביסקוויטים וכריכים.
בדצמבר 2013 היו לרשת 18,875 מסעדות ב-118 מדינות וטריטוריות ברחבי העולם.
בפברואר 2025 הודיעה KFC כי המטה התאגידי שלה צפוי לעזוב את קנטקי ולעבור למדינת טקסס. המושל של מדינת קנטקי אנדי בשיר, אמר כי הוא מאוכזב מההחלטה והביע תקווה שהחברה תשקול מחדש את העברת עובדיה מחוץ לקנטקי.
KFC בישראל

הרשת נכנסה לישראל לראשונה באמצע שנות ה-70 של המאה ה-20, עם סניף ראשון בשכונת נווה אמירים בהרצליה. בהמשך נפתחו סניפים נוספים, אך בשנת 1980 הפעילות בישראל נקלעה לקשיים כספיים ונפסקה. בשנת 1988 נפתח מחדש סניף בתל אביב, אך הוא נסגר והרשת יצאה מישראל. כעבור חמש שנים חזרה הרשת לארץ וב-24 באוקטובר 1993 נפתח סניף בקניון הזהב בראשון לציון. הסניף השני נפתח בסוף אותה שנה בתחנה המרכזית החדשה בתל אביב. בשנת 2002 נקנתה הרשת על ידי דור אנרגיה וארבעה מתוך ששת סניפיה באותה עת נסגרו.
כשנה לאחר מכן, ב-2003, נקנה הזיכיון של הרשת על ידי איש העסקים אודי שמאי והיא הושקה מחדש, ובשיאה מנתה שמונה סניפים.
בשנת 2009 הפכה הרשת לכשרה, ובהמשך החלה לשקוע. הסניף האחרון של הרשת, בקניון איילון שברמת גן, נסגר ביוני 2012 ובזאת הופסקה פעילות הרשת בישראל.
בשנת 2019 פורסם כי החברה החלה לגייס כוח אדם כדי להקים מטה בישראל ולחזור לפעילות במדינה בפעם הרביעית. מאז שנת 2020 נפתחו שישה סניפים, תחילה ביישובים במגזר הערבי, ובהמשך במגזר הכללי:
ב-3 בפברואר 2020 נפתח, לראשונה מאז הפסקת פעילות הרשת ב-2012, סניף חדש בנצרת. בהמשך נפתחו סניפים בדלית אל-כרמל, בירכא ובדצמבר של אותה שנה נפתח גם בבאקה אל-גרבייה, בבאר שבע ועוד. באוגוסט 2021 נפתח סניף ברמלה, בפברואר 2022 נפתח הסניף השמיני בחיפה, וביולי של אותה השנה נפתח הסניף התשיעי בפתח תקווה. באוקטובר נפתח סניף במתחם G ראשון לציון, ובפברואר 2023 נפתח סניף במתחם בילו סנטר בקריית עקרון. ביוני נפתח סניף במתחם G בכפר סבא ובאותו החודש נפתח סניף ראשון בתל אביב.
הערות שוליים

↑  מדובר בתואר כבוד מטעם מדינת קנטאקי, ולא בדרגה הצבאית
↑  אחרי 95 שנים: KFC עוזבת את המקום בו הכל התחיל, באתר ynet, 20 בפברואר 2025
↑  הילה ויסברג‏, הרשתות הזרות שגירשנו מכאן, באתר וואלה, 22 באפריל 2015
↑  ISRAEL: KFC fails to realise potential, operations close, 9 April 2002
↑  אילנית חיות, ‏מדוע רשתות המזון המהיר מחו"ל נכשלות פעם אחר פעם בישראל?, באתר גלובס, 4 בספטמבר 2013
↑  מירב קריסטל, רק בישראל: קנטאקי פרייד צ'יקן בדרך לכשרות, באתר ynet, 8 במרץ 2009
↑  שני מוזס, ‏רשת KFC חוזרת בפעם הרביעית: החלה לגייס עובדים בישראל, באתר גלובס, 19 בפברואר 2019
↑  נווית זומר, KFC חוזרת: כך מנסה רשת המזון המהיר מארצות הברית למנוע עוד כישלון, באתר ynet, 23 ביולי 2019
↑  ריטה גולדשטיין, ‏זה רשמי: רשת KFC חוזרת לארץ, באתר ‏מאקו‏, 1 בדצמבר 2019
↑  שני מוזס, ‏הקאמבק של KFC בישראל יוצא לדרך: סניף ראשון נפתח בנצרת, באתר גלובס, 3 בפברואר 2020
↑  לירן אוהלי, רשת KFC מכריזה על שני סניפים חדשים, באתר ישראל היום, ‏1 ביוני 2020
↑  לירן אוהלי, קורונה מי? KFC ממשיכה להתרחב, באתר ישראל היום, 31 באוגוסט 2020
↑  דנה גוטרזון, ‏כמו באמריקה: כך נראה הסניף החדש של KFC בבאר שבע, באתר ‏מאקו‏, 23 במרץ 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007604730905171  ISNI: 0000 0001 0352 8837  LCCN: n88079677  VIAF: 154723534   WorldCat (עם VIAF): 154723534
גדי אריאלי

גדי אריאלי (נולד ב-6 באוגוסט 1956) הוא מנכ"ל משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה לשעבר. קודם לכן שימש כמנכ"ל מכון היצוא.
ביוגרפיה

נולד וגדל בחדרה. למד בבית ספר יסודי קפלן בעיר ובתיכון אורט יד ליבוביץ נתניה. ב-1975 התגייס לצה"ל ושירת בחיל הים. לאחר הצבא עבד בגידולים חקלאיים במשך שלוש שנים.
בשנים 1998–2005 שימש סמנכ"ל פיתוח עסקי וסמנכ"ל לוגיסטיקה, חברת Kenvelo europe.
בנוסף הקים רשת בתי אופנה, ולאחר זמן קצר כמנהל פרויקטים בחברת ההסעות "מרגלית", עבר לתפקיד סמנכ"ל ולאחר מכן מנכ”ל רשת האופנה "Kenvelo" שהחזיקה בחנויות באירופה ובישראל, וסגרה את פעילותה בישראל ב-2006.
בשנים 2006–2017 שימש מנכ"ל מפלגת הליכוד.
בשנת 2016 מונה על ידי ראש הממשלה ושר הכלכלה דאז בנימין נתניהו למנכ"ל מכון היצוא ושימש בתפקיד עד אפריל 2022.
בבחירות המקומיות ב-2018 התמודד מטעם הליכוד לראשות עיריית חדרה אך הפסיד לצביקה גנדלמן.
בשנים 2018–2023 שימש כחבר מועצת העיר חדרה.
בינואר 2023 מונה למנכ"ל משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה על ידי השר אופיר אקוניס.
הוא בעל תואר ראשון להנדסה ועיצוב בטכנולוגיה עם התמחות בהנדסת טקסטיל מבית הספר הגבוה "שנקר".
ביוגרפיה > חיים אישיים

אריאלי נשוי ואב לשלושה. מתגורר בחדרה.
הערות שוליים

↑   אורה קורן, מנכ"ל הליכוד גדי אריאלי ימונה למנכ"ל מכון היצוא, באתר TheMarker‏, 30 באוקטובר 2016
↑  יובל אזולאי, מנכ"ל מכון היצוא, מינוי פוליטי של נתניהו, יסיים את תפקידו באפריל, באתר כלכליסט, 13 במרץ 2022
↑  השר אקוניס החליט: גדי אריאלי יהיה מנכ"ל המשרד במקום אוסנת מארק, באתר ערוץ 7, 12 בינואר 2023
הומאוסטאזיס

בביולוגיה, הוֹמֵאוֹסְטָזִיס או מַצַּב אִזּוּן או מצב יציב (מיוונית: ὅμοιος – אומויוס – דומה/זהה; στᾰ́σῐς – סטסיס – עומד/מצב) הוא מצב שבו התנאים הפיזיקליים והכימיים השוררים בתוך האורגניזם נשמרים ברמה יציבה שמתאימה לפעילותו המיטבית, שומר על הומאוסטזיס, כלומר על תנאים פנימיים יציבים, באמצעות תהליכי ויסות ביוכימיים–מטבוליים, שמכונים תהליכים הומאוסטטיים. שמירה על יציבות אין פירושה שמירה על ערך מדויק, אלא שמירה על רמה יציבה בתוך טווח של ערכים שמתאים לפעילות מיטבית של האורגניזם, ומכונה טווח הומאוסטטי. דוגמאות לשמירה על הומאוסטזיס כוללות את ויסות חום הגוף, ויסות כמות המים בגוף, וויסות רמת הסוכר בדם. המונח נטבע על ידי וולטר קנון ב-1926.
למונח ניתנה גם משמעות בתחום הפסיכולוגיה, כאשר זיגמונד פרויד טען כי האדם שואף להגיע לאיזון נפשי ובכך, להגיע בעצם ל"הומאוסטזיס פנימי".
העיקרון

עמידות הסביבה הפנימית היא תנאי לעצם קיומנו כיצור חי. בכל התאים החיים שוררים תנאים שונים במידה מסוימת מאלה ששוררים בסביבתם. ביצורים חד-תאיים, ההבדל בין פנים התא לסביבה מתבטא בריכוזים של חומרים מומסים כגון מלחים, חומצות אמינו, סוכרים ומומסים אחרים, שהם שונים בתוך התא מהריכוזים שלהם מחוץ לתא. ביצורים רב-תאיים, התאים הבודדים לא באים במגע עם הסביבה החיצונית. ריכוזי החומרים נשמרים בהם הודות לפעילות של מנגנונים פיזיולוגים של הגוף השלם. מדובר בעיקר בטווח ריכוזים של מומסים, הנשמר בתוך גבולות הנורמה, וכן בשמירה על הנפח הכללי של נוזלי הגוף. לדוגמה, ריכוז הגלוקוז בצום בדמו של אדם בריא יכול לנוע בין 70 מ"ג לכל 100 סמ"ק דם, לבין 100 מ"ג לכל 100 סמ"ק. ריכוז של יונים כגון נתרן, אשלגן, סידן נשמרים בגבולות צרים יותר. אצל עופות ויונקים, וחלק מהדגים, ההומאוסטזיס מתבטא גם בשמירה על חום גוף קבוע בתוך גבולות צרים מאוד. יצורים המקיימים חום גוף קבוע נקראים 'מבקרי חום' ובלעז פויקילותרמיים. טמפרטורת גוף תקינה של אדם בריא יכולה לנוע רק בעשיריות של מעלה סביב מעלת החום הקבועה של גופו (אצל גברים בדרך כלל 37 מעלות צלזיוס במזג אוויר ממוצע), וסטייה של מעלה שלמה, ל-38 מעלות היא כבר עדות למחלה; בעוד שטמפרטורת האוויר סביבו יכולה להתנודד בין ערכים הרבה מתחת ל-0 ועד 40 מעלות ויותר. האדם משמר את חום גופו באמצעים מלאכותיים, ובכך יכול לנוד בין אזורים שבהם יצורים אחרים אינם יכולים לנדוד באותן תקופות. טמפרטורת גוף קבועה אינה חלק ממצב האיזון הגופני – ההומאוסטזיס, ברוב קבוצות היצורים החיים, הצמחים והפטריות.
השמירה על סביבה פנימית יציבה מתאפשרת הודות לפעולתם של מנגנוני משוב ביולוגים בגופם של יצורים חיים. כאשר חלה סטייה מהערך התקין, למשל, עלייה בריכוז מלחים בדם מעל למצב התקין, פועלים מנגנונים שונים להחזרת הריכוז לערכו התקין המנגנונים הם, ככלל, משני סוגים: פיזיולוגיים והתנהגותיים. מנגנון פיזיולוגי לדוגמה הוא מערכת תגובה הורמונלית המביאה לצמצום ניכר של כמות השתן הנוצרת בכליות – דבר המגדיל את כמות המים המוחזרים מהכליות לדם ובכך מקטינים את ריכוז המלח בדם. מנגנון התנהגותי מופעל על ידי תאי חישה רגישים בכלי הדם, המגרים את מנגנון הצמא במוח וגורמים לבעל החיים הצמא לשתות. זו רק דוגמה אחת. ירידה של ריכוז הגלוקוז בדם יכולה לעורר מספר תגובות שונות: מערך הורמונלי הגורם להפיכה של הרב סוכר גליקוגן שאגור בכבד, לגלוקוז; תהליך דומה מתרחש בשרירים, וכן, גירוי למערכת העצבים מעורר תחושת רעב ודחף לאכילה. כדי לקיים את פעילות כל מנגנוני ההומאוסטזיס יש צורך באנרגיה, וזו מופקת מהמזון, בתהליכי נשימת התאים. התיאום בין מערכות הגוף הפועלות להחזרת הסטייה לערכם התקינים מווסתות בעיקר על ידי מערכת העצבים המרכזית ומערכת הבלוטות.
הומאוסטזיס ברמת האברון, התא והגוף השלם

כל תא עטוף בממברנה ביולוגית (קרום התא) המאפשרת לו הכנסה והוצאה מבוקרת של חומרים אליו כך שיבדל מסביבתו ויכיל תמיד את התנאים ההכרחיים לפעילות החיים. בתאים אאוקריוטים ישנן גם ממברנות פנימיות (למשל רטיקולום אנדופלסמי ומערכת גולגי שתפקידם לנקז חלבונים, שומנים וסטרולים מן התא החוצה, ולשמור על רמות סידן מתאימות), השומרות בקביעות על תנאים ייחודיים באברוני התא שונים. במיטוכונדריה, למשל, נדרשת רמת חומציות שונה מזו שבציטופלסמה של התא.
ויסות חום הגוף

לא כל היצורים החיים מסוגלים לווסת את טמפרטורת הגוף בעצמם. בשונה מן היצורים הפויקילותרמים או האקטותרמים, היצורים ההומיאותרמים או האנדותרמים מסוגלים לווסת את טמפרטורת הגוף בעצמם. לכן, היצורים שאינם מסוגלים לווסת את טמפרטורת הגוף שלהם בעצמם מושפעים מן הסביבה וכדי למנוע מצב של התחממות יתר או קיפאון יש להם התאמות התנהגותיות העוזרות להם בכך.
ויסות חום הגוף הוא דוגמה ליציבות הסביבה הפנימית שחלה רק על יונקים ועופות. המשתנה המווּסת הוא הטמפרטורה של הדם, וחיישנים לכך ממוקמים בחלקים שונים של הגוף מוסרים מידע אל מרכז בקרת הטמפרטורה במוח – ההיפותלמוס אשר מעבד את המידע ונותן הוראות בהתאם. יצורים שונים פיתחו מנגנונים שונים להתמודדות עם העלאת וירידת חום הגוף. כך למשל יצורים המתקיימים בטמפרטורות נמוכות במיוחד יכולים להפריש חלבון נוגד קיפאון שיעזור להם להתמודד עם סביבתם הקרה. ייתכן שחלבון זה מסייע גם ליונקים לשמור על חום גופם בסביבה קרה. או למשל הגמל שגופו יכול לנוע בטווח טמפרטורות נרחב (36–42 מעלות צלזיוס) בלא שייגרם נזק לגופו.
התגובות לשינויים בטמפרטורה הן תגובות פיזיולוגיות אוטומטיות או התנהגויות רצוניות, כגון ישיבה שפופה בחביקת ברכיים להקטנת שטח הפנים החשוף לטמפרטורה נמוכה, הפעלת תנור חימום כאשר קר או הפחתת פעילות (המייצרת חום) בתנאי עומס חום.
ישנם כמה מנגנונים הפועלים תמידית על מנת לשמור על טמפרטורת גוף קבועה, ביניהם גם כאלו הפועלים במקרים יותר קיצוניים. המנגנונים הפיזיקליים הפועלים לשם ויסות חום הגוף הם: קרינה, הולכה, הסעה ואידוי. כמו כן, קיימים מנגנונים פיזיולוגיים הפועלים לשם ויסות חום הגוף:
במצב של חום:
הרחבת כלי הדם ההיקפיים (ואזודיליטציה פריפרית) ובכך הגדלת זרימת הדם אליהם – הדבר גורם ליותר דם הנושא עימו את חום הגוף להגיע לפני השטח ולכן, יותר אנרגיית חום נפלטת מהגוף אל הסביבה.
הזעה – הפרשת נוזל אל פני העור וניצול אנרגיית החום של הגוף להענקת אנרגיית תנועה למולקולות הנוזל ועל ידי כך לאדות אותו.
האטת קצב חילוף חומרים (תהליך ארוך טווח) – הפרשת הורמון הנקרא תירוקסין הגורם לשינוי קצב הנשימה התאית לטווח ארוך ובכך עוזר לאורגניזם להתמודד עם עונה מסוימת.
במצב של קור:
הצרת כלי הדם ההיקפיים (ואזוקונסטריקציה פריפרית) ובכך הקטנת זרימת הדם אליהם – הדבר גורם לפחות דם הנושא עימו את חום הגוף להגיע לפני השטח ולכן, פחות אנרגיית חום נפלטת אל הסביבה (יכול לגרום לאף או ידיים קרות).
רעד שרירים – הרעדת השרירים במטרה להעלות את קצב נשימה התאית שמספקת לשרירים את האנרגיה הדרושה לתנועתם. במהלך תהליך הנשימה התאית נוצרת גם אנרגיית חום ולכן, ככל שקצב התהליך גובר, יותר אנרגיית חום נוצרת וטמפרטורת הגוף עולה.
ויסות רמת הסוכר בדם

ויסות רמת הסוכר בדם קיים אצל כל בעלי החיים, ולכן אפילו בזמני צום ארוכים רמת הסוכר אינה יורדת במידה משמעותית. יונקים מווסתים את רמת הסוכר בדמם על ידי שימוש באינסולין ובהורמון גלוקגון. האינסולין מיוצר בתאי בטא בלבלב, והוא מוביל גלוקוז לתאי הגוף. אם ישנו עודף של גלוקוז בדם, האינסולין מורה לתאים להחזיק יותר גלוקוז לשימוש שלהם. כאשר בתוך התא יש עודף גלוקוז, הוא יוצר ממולקולות גלוקוז רבות רב סוכר הנקרא גליקוגן. הגליקוגן אינו נמס היטב במים ולכן אינו מפריע לחילוף החומרים בתא, לעומת הגלוקוז, שמסיס במים. אם מסיבה כלשהי האינסולין אינו מבצע את פעילותו, או שהתאים מאבדים את רגישותם אליו, מתפתחת סוכרת. הגלוקגון מיוצר בתאי אלפא של הלבלב ומעודד את התאים לפרק את הגליקוגן חזרה למולקולות גלוקוז מהן יוכל התא להפיק אנרגיה בתהליכי הנשימה בתא – אירובית או אנאירובית.
משק המים

כדי לשמור על כמות קבועה של מים בגוף, על מערכות הגוף לקיים ללא הפסקה את האיזון בין כמות המים היוצאים מהגוף לכמות המים הנכנסים לגוף. כאשר שותים מים ניתן פעמים רבות להרגיש הזעה שמטרתה להשיב את האיזון. גם לכליות תפקיד מרכזי בשליטה על כמות המים היוצאים מהגוף, על ידי שליטה בכמות השתן. ברחבי הגוף מפוזרים קולטנים תחושתיים הרגישים ללחץ הדם ולשיעור המומסים בתוכו; הקולטנים מהווים חלק ממערכות הורמונליות ועצביות המפעילות את הכליות ומשפיעות על כמות השתן הנוצר בהן. מצד שני, מנגנון צמא יכול לעודד התנהגות המובילה לשתיית מים.
הומאוסטזיס חלבוני

רוב האנזימים בתא החי הם חלבונים (מיעוטם RNA פעיל). יש חלבונים שמתבלים עם הזמן או שמיוצרים באופן פגום ויש לתקנם או לפרקם. עודף של חלבונים לא תקינים יכול לגרום לפעילות אנזימטית לא רצויה ולצברי חלבונים פגומים בחלל התא ובממברנה. צבירים אלה נקראים אגרגטים והם יכולים להזיק במיוחד לתאי העצב שהפעילות הממברנלית שלהם דורשת סדר מבני בממברנה וששלוחותיהם יכולות להיסתם מצבירים אלה.
הומאוסטזיס חלבוני הוא השמירה על כמות קטנה של חלבונים לא תקינים בתא. שמירה על הומאוסטזיס חלבוני מחייבת בקרה על ייצור חלבונים שמתקנים או מפרקים חלבונים פגומים. אי עמידה בהומאוסטזיס חלבוני מובילה להתפרצות מחלות. גורמים המקשים על עמידה בהומאוסטזיס חלבוני הם גנים מוטנטים שגורמים לייצור חלבונים פגומים רבים, בעיה בייצור חלבונים שמתקנים או מפרקים חלבונים פגומים (מחלת הנטינגטון, הזדקנות) או פראונים שהם חלבונים פגומים שהגיעו לגוף החי דרך המזון או בחלל תא הביצית (או תא האם ביצורים חד תאיים) וגורמים לחלבונים תקינים בתא לשנות את המבנה שלהם ולהפוך גם הם לפראונים (מחלת קורו, הפרה המשוגעת, מחלת קרויצפלד-יעקב, טרשת נפוצה).
ויסות חושי

כדי לשרוד, אורגניזם חייב לזהות בסביבתו גורמים רבים שאליהם עליו להתאים תגובה נכונה. לדוגמה, עליו להבדיל בין מזון ובין גורמים בלתי אכילים או בין עמית לבין טורף. הוא חייב לזהות את הגורמים האלה, למרות שחלק גדול מהם אינו משתנה במהותו, אך נתוני הקלט שמגיעים אליו אודות גורמים חיצוניים משתנים. לדוגמה, טורף עשוי להיראות שונה כאשר הוא עומד באור שמש מלא, באור זריחה ובאור הירח. עם זאת, האורגניזם חייב תמיד לזהות אותו כטורף תוך זמן קצר מאוד. לשם כך מצויד האורגניזם במנגנונים לשמירה על מה שמוגדר כ"ויסות חושי". חלק מהמנגנונים האלה מצויים באברי החוש והאחרים במערכת העצבים האוטונומית ובמערכת העצבים המרכזית. פגיעה בכוונון של מנגנונים אלה גורמת ללקות.
המנגנונים המוכרים ביותר לוויסות חושי הם אלה המווסתים את גירוי הראייה בחשיפה לכמויות אור שונות. עינם של החולייתנים מכילה קשתית המתכווצת ומתרחבת וכך מאפשרת כמות אור קבועה הנכנסת לעין למרות עוצמות תאורה משתנות בסביבה החיצונית. כאשר האור בסביבה החיצונית קלוש ביותר, למשל בלילות, באזור חסר תאורה מלאכותית, הקשתית פתוחה לחלוטין ומנגנון ויסות שני בעין מתחיל לעבוד. התאים שקולטים אור ביום, המדוכים, אינם רגישים דיים לאור הקלוש של הלילה ובמקומם מתחילים לפעול תאי ראיית לילה-הקנים.
חשיבותו של מנגנון ויסות חושי לרגישות לאור מודגמת היטב בעזרת תופעת הסנוור. פעילותם של בני אדם וחיות בחשכת הלילה תשובש קשות אם לפתע פניהם יוארו באור מלאכותי חזק. דוגמה אחרת לחשיבות המנגנון היא קשתית שקופה בשל לבקנות. מצב זה יוצר לקות ראייה בשל כניסה של עודף אור לעין.
ויסות לחץ הדם בגוף האדם

לחץ הדם הוא הלחץ שנוצר על ידי נוזל הדם על הדפנות של כלי הדם. הלחץ נשאר קבוע במצב תקין אך יכול לעלות באופן זמני עם עליית קצב הלב, ואו לעלות באופן קבוע באדם עם פגיעה באלסטיות של דפנות כלי הדם. במצב תקין, לחץ הדם מווסת על ידי מרכז עצבי הנמצא במוח המוארך בעקבות הפיקוח על קצב הלב. מאחר שלחץ הדם הוא פונקציה של נפח הדם במערכת הדם, הדחפים העצביים המתקבלים מקולטנים הנמצאים באבי העורקים גורמים להגברת הזרימה ולוויסות של לחץ הדם. נוסף לכך קיימת גם מערכת הורמונלית הידועה בשם רנין-אנגיוטנסין-אלדוסטרון (RAAS) (אנ') האחראית על וויסות לחץ הדם.
ויסות רמת ה-pH בדם בגוף האדם

שמירה על דרגת pH קבועה בדם היא דוגמה נוספת של הומאוסטזיס. במצב נורמלי ה-pH בדם הוא בסביבות 7.4. האיזון של ה-pH נעשה בעזרת בופרים שהן תמיסות השומרות על pH קבוע. תמיסת הבופר העיקרית בנוזלי הגוף היא הבופר הפחמתי אשר נוצר כתוצאה מתגובה בין פחמן דו-חמצני למים והמתפרק ליון הביקרבונט.
הומאוסטזיס בצמחים

בדומה לבעלי חיים, צמחים קולטים גירויים חיצוניים הגורמים לשינויים המאפשרים לצמח לשמור על סביבה פנימית יציבה. התהליכים הקשורים בבקרה של צמיחה, בהתייחס לגודל הצמח, היחס בין חלקי הצמח השונים, מבוקרים על ידי הורמונים, ועל כן ניתן לראותם כמערכות הומאוסטאטיות של עולם הצומח, כגון, וויסות כמויות המים בצמח, וויסות פוטנציאל חמצון-חיזור-redox (אנ') בתהליך הפוטוסינתזה
הערות שוליים

↑  הומיאוסטזיס, בלקסיקון הפסיכולוגי "בטיפולנט"
↑  Carol A. Van Hulle, Nicole L. Schmidt and H. Hill Goldsmith, Is Sensory Over-Responsivity Distinguishable from Childhood Behavior Problems? A Phenotypic and Genetic Analysis, Journal of child psychology and psychiatry, and allied disciplines 53.1 (2012): 64–72 (באנגלית)
↑  Water Transport in Plants: Xylem | Organismal Biology, organismalbio.biosci.gatech.edu
↑  Strategies to maintain redox homeostasis during photosynthesis under changing conditions, academic.oup.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565424405171  BnF: cb11940417h (data)  GND: 4160575-5  LCCN: sh85061731  NDL: 00566927  NKC: ph120789