stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2015 בארצות הברית
נפטרו

1 בינואר – מריו קואומו, פוליטיקאי ומושל ניו יורק, אביו של המושל אנדרו קואומו (נולד ב-1932)
27 בינואר – צ'ארלס טאונס, פיזיקאי אמריקאי זוכה פרס נובל לפיזיקה (נולד ב-1915)
11 בפברואר – בוב סיימון, עיתונאי וכתב טלוויזיה יהודי-אמריקאי (נולד ב-1941)
16 בפברואר – לסלי גור, זמרת אמריקאית אשר הייתה אחת מזמרות פופ הנוער המוכרות ביותר בשנות ה-60 (נולדה ב-1946)
27 בפברואר – לנרד נימוי, שחקן, במאי קולנוע וצלם יהודי-אמריקאי (נולד ב-1931)
8 במרץ – סאם סיימון, במאי, מפיק, וסופר אמריקאי (נולד ב-1955)
12 במרץ – מייקל גרייבס, אדריכל ומעצב תעשייתי אמריקאי, אחד הבולטים בסגנון הפוסטמודרניזם והאדריכלות הפופוליסטית (נולד ב-1934)
14 באפריל – פרסי סלדג', זמר נשמה ורית'ם אנד בלוז אמריקאי (נולד ב-1940)
30 באפריל – בן אי קינג, זמר נשמה ורית'ם אנד בלוז אמריקאי (נולד ב-1938)
6 במאי – ג'ים רייט, יושב ראש בית הנבחרים של ארצות הברית לשעבר מהמפלגה הדמוקרטית (נולד ב-1922)
12 במאי – פיטר גיי, היסטוריון, מחנך וסופר אמריקאי (נולד ב-1923)
14 במאי – בי בי קינג, זמר, כותב שירים, וגיטריסט בלוז אמריקאי (נולד ב-1925)
23 במאי – ג'ון פורבס נאש, מתמטיקאי חתן פרס נובל לכלכלה אמריקאי (נולד ב-1928)
23 במאי – אנני מיירה, שחקנית וקומיאית (נולדה ב-1929)
29 במאי – הנרי קאר, אתלט עבר אמריקאי, אלוף אולימפי, שיאן עולם בריצת 200 מטר ושחקן פוטבול מקצועני (נולד ב-1942)
29 במאי – דוריס הארט, טניסאית אמריקאית אשר דורגה במקום הראשון בעולם בשנת 1951 (נולדה ב-1925)
30 במאי – בו ביידן, משפטן, התובע הכללי של מדינת דלאוור ובנו של סגן הנשיא ג'ו ביידן (נולד ב-1969)
2 ביוני – אירווין רוז, ביולוג יהודי אמריקאי, שזכה בפרס נובל לכימיה לשנת 2004 (נולד ב-1926)
21 ביוני – אורנט קולמן, סקסופוניסט ומלחין אמריקאי (נולד ב-1930)
21 ביוני – גונתר שולר, מוזיקאי ג'אז ומוזיקה קלאסית (נולד ב-1922)
22 ביוני – ג'יימס הורנר, מלחין אמריקאי של מוזיקת סרטים (נולד ב-1953)
21 ביולי – תיאודור ביקל, שחקן קולנוע ותיאטרון, זמר עם ומוזיקאי יהודי אמריקאי (נולד ב-1924)
26 ביולי – בובי קריסטינה בראון, זמרת ושחקנית אמריקנית (נולדה ב-1993)
30 באוגוסט – אוליבר סאקס, נוירולוג וסופר מדע בריטי-אמריקאי יהודי (נולד ב-1933)
22 בספטמבר – יוגי ברה, מגדולי שחקני הבייסבול בכל הזמנים (נולד ב-1925)
2 בדצמבר – סנדי ברגר, איש ממשל יהודי אמריקאי, שימש היועץ לביטחון לאומי לנשיא ביל קלינטון (נולד ב-1945)
אמות המים של קיסריה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אמת מים רומית 
 מדינה:  ישראל 
 
 קואורדינטות:  32°30′48″N 34°53′49″E﻿ / ﻿32.513269°N 34.896831°E﻿ / 32.513269; 34.896831
 he
 
אמת המים לקיסריה
אמת המים לקיסריה בחוף קיסריה
אמת מים בבית חנניה
אמות המים של קיסריה היא מערכת של אמות מים שהובילה מים לעיר קיסריה בעת העתיקה. אמות המים של קיסריה תיפקדו בזמן קיומה של העיר – מאז ייסודה בימי הורדוס ועד המאה ה-13, כאשר נהרסה בימי הסולטאן הממלוכי ביברס. אף על פי שקיסריה הוקמה על פני שכבת מי תהום גבוהים, המאפשרת אספקת מים באמצעות בארות, בוני העיר דאגו לאספקת מים זורמים לעיר, כמקובל בערים הגדולות של התקופה הרומית. המערכת הורכבה מכמה חלקים שונים.
אמת המים הגבוהה > תעלה א'

מקור המים היציב הקרוב ביותר לקיסריה מבחינה טופוגרפית הוא עינות שוני – קבוצת מעיינות מצפון לבנימינה. תפוקת המים בשנות ה-30 של המאה ה-20 הייתה 405 מ"ק לשעה. אנשי הסקר שחפרו במקום לא מצאו עקבות אמה אלא רק שרידי סכרים ועמודים, אשר נעלמו תוך כדי עבודה חקלאית אינטנסיבית. האמה מופיעה באופן ברור על-יד המחצבה שבקצהו הדרומי של הכרמל. ראשיתה של האמה הגבוהה הייתה תעלה בודדת שהובילה את מי עינות שוני לעיר, אך לא נותרו ממנה שרידים ברורים בקטע שבין עינות שוני למחצבות בנימינה, ורק השיקולים הטופוגרפיים וההידרולוגיים מצביעים על עינות שוני כעל המקור הראשוני של המערכת.
תחילת המערכת בתעלה הנישאת על חומת אבן רצופה. במקום שבו גדל הפרש הגובה שבין פני הקרקע והתעלה, מתחלפת החומה בסדרת קשתות, שמעליהן מקשט את האמה כרכוב, הבולט מקו הבנייה. המבנה בנוי אבני כורכר מסותתות. דפנות התעלה עשויות בטון על בסיס סיד, והתעלה מטויחת מבחוץ ומבפנים. האמה פונה מערבה, עד שהיא מגיעה אל רכס הכורכר המקביל לחוף. האמה חצתה את הרכס דרך נִקבה שכיום היא סתומה. בקטע המקביל לשפת הים תעלה א' מכוסה, על מנת למנוע חדירה של חול לתוכה. הכיסוי נעשה בחלקו על ידי לוחות אבן ארוכים המונחים על קירות התעלה, ובחלקו על ידי זוגות של אבנים שהונחו בצורת גמלון מעל התעלה. הכיסוי הונח מעל לטיח המושלם על קירות התעלה, ומכאן שהכיסוי לא היה חלק מקורי של המבנה אלא תוספת מאוחרת. כיום, האמה לא מגיעה עד העיר אלא נעצרת 900 מטרים מצפון לה. היא נקטעה בשל מפרצון ימי שנוצר לאחר בנייתה; קשה לקבוע מתי התרחב המפרץ עד כדי הרס האמה. בצדו הדרומי של המפרץ מופיעה האמה שוב, ומגיעה עד לחומת העיר, סמוך למגדלים העגולים שבצפונה. האמה שבתוך העיר טרם נתגלתה. תעלה א' נבנתה כנראה על ידי הורדוס בעת ייסוד העיר. גובהה 115 ס"מ ורוחבה 70 ס"מ; שיפוע התעלה הוא מזערי, והסתכם ב-16 ס"מ לק"מ.
התעלה נישאת על מבנה קשתות. רק במקום שבו עליה לחצות את רכס הכורכר, בכפר ג'סר א-זרקא, היא עוברת בנִקבה חצובה בעלת פירים אנכיים. יש להניח שחלק זה של המפעל נבנה על ידי הורדוס, מייסד העיר, או זמן קצר לאחר זמנו.
בליל 17/8/2023 בחוף הים שליד קיסריה, קרסה הדופן המערבית של אחת הקשתות. מרשות העתיקות נמסר כי הם התריעו על מצבה הרעוע של האמה ואי תחזוקה הולמת.
אמת המים הגבוהה > תעלה ג'

במסגרת המאמצים להתגבר על השקיעה באזור הביצתי נעשה גם שינוי בתעלה ב'. בתוך התעלה הונחו שלושה צינורות חרס, והמים זרמו רק בהם. שינוי זה מצוי רק בקטע שבין מחצבת בנימינה לסוף המעקף. המשך הזרימה היה כנראה בתעלה. שלב אחרון בתולדות תעלה ב' היה סתימתה ובניית מסד ותעלה קטנה על פניה, היא תעלה ג'. את שרידיה של תעלה זאת אפשר לראות בקרבת קיסריה וגם באזור בית חנניה, ואפשר להבחין במסד אשר נבנה מעל למעטפת הטין שעל גבי הצינורות. מפעל זה סיפק לקיסריה כמות מים קטנה יחסית, אך במפלס גבוה ב-2.5 מטר מעל למפלסה של תעלה ב'. ניתן להניח ששינוי זה נעשה בתקופה הצלבנית, בזמן שקיסריה הייתה עיר קטנה אך מפלסה היה גבוה ממפלסה בתקופות הקודמות.
אמת המים הנמוכה

עם גידול העיר בתקופה הביזנטית היה צורך לפתח מקור מים נוסף, מפני שאמת המים הגבוהה ניצלה את כל מקורות המים שהיו מרוחקים מקיסריה מרחק סביר ונמצאו ברום מתאים. כ-5 ק"מ מצפון לקיסריה יש מקור מים עשיר – שפע המעיינות הנובעים בביצות כבארה, ליד קיבוץ מעגן מיכאל של ימינו, מניבים ביחד אלפי מ"ק מים לשעה; ואולם חסרונו של מקור מים זה הוא שמפלס המעיינות נמוך ב-2–3 מטר מן המפלס הנמוך ביותר שאליו צריך היה להביא את המים בקיסריה. מעיינות אלה נמצאים בגובה 3.5–4 מטר מעל פני הים, וכדי להביא את המים לעיר היה צורך להרים את פני המים לגובה של 6 מטר מעל פני הים. הדבר נעשה באמצעות בניית שני סכרים, אשר הפכו את כל שטח הביצה לבריכת הרמה.
כדי להרים את מפלס המעיינות לגובה המתאים נבנו שני סכרים מאבני גזית גדולות. סכר אחד, שאורכו 200 מטר, חסם את מוצא נחל תנינים לים דרך רכס הכורכר שמדרום למעגן מיכאל; הסכר השני, שאורכו 900 מטר, חצה את מישור החוף מדרום לתחנת הרכבת בזכרון יעקב של ימינו. כך נוצר שטח סגור, שגבולותיו הם הר כרמל במזרח, החוליות שליד בית חנניה בדרום, רכס הכורכר במערב והסכר בצפון. שפיעת המעיינות יצרה כאן אגם, שמפלסו התאים להובלת המים לקיסריה. המים זרמו תחילה בתעלה חצובה בצדו המערבי של רכס הכורכר, ובהמשך זרמו בתעלה בנויה ומכוסה בקמרון. ממערב לג'סר א-זרקא עוברת האמה הנמוכה מתחת לאמה הגבוהה, ומכאן ואילך מקביל מהלכה לאמה הגבוהה, ממזרח לה. לתעלה אין כל שיפוע בשל חתך הרוחב שלה. 1.8 ק"מ מערבית לכפר ג'סר א-זרקא עוברת האמה הנמוכה מתחת לאחת הקשתות של האמה הגבוהה. עם הרס מפעל המים והצטברות סחף באגם, התפתחו במקום ביצות כבארה.
ספיקת אספקת המים לעיר

לפי החישובים, ספיקתה של האמה הגבוהה בתעלה א' הגיעה ל-930 מ"ק בשעה; בתעלה ב' – ל-1,630 מ"ק בשעה; בתעלה ג' – ל-214 מ"ק בשעה; ובשלושת צינורות החרס – ל-150 מ"ק בשעה. באמה הנמוכה הייתה ספיקה של 2,560 מ"ק בשעה. השיפוע לאורך תחתית התעלות באמה הגבוהה, בקטע שבין המחצבה בבנימינה לקיסריה, היה 13–16 ס"מ לכל ק"מ. באמה הנמוכה אין כלל שיפוע. מן האמות יצאו קווי צינורות חרס: מן האמה הנמוכה יצא קו צינור חרס אל מרגלות תל תנינים, ומן האמה הגבוהה יצא קו צינורות חרס אחד מערבה, אל תל א-תדוירה, כ-2 ק"מ מצפון לקיסריה הצלבנית, וקו צינורות חרס שני מזרחה, אל "המבנה הנוצרי", כ-1,200 מטר מצפון לקיסריה הצלבנית. קו זה חוצה את האמה הנמוכה.
גלריית תמונות

כתובות בנייה של הלגיון השישי פראטה מאמת המים הגבוהה בקיסריה, אשר מתוארכת לתקופת הקיסר אדריאנוס (שנת 130 לספירה). הכתובת נמצאה 20 מטר מהכניסה לבית חנניה, כיום הכתובת נמצאת במוזיאון רוקפלר.
שתי כתובות בנייה של הלגיון העשירי פרטנסיס מאמת המים הגבוהה בקיסריה. הכתובת נמצאת בכניסה לבית חנניה, ומתוארכת לתקופת הקיסר אדריאנוס (שנת 130 לספירה).
כתובת בנייה של הלגיון השישי פראטה שנמצאה באמת המים בקיסריה ומתוארכת לתקופת הקיסריה אדריאנוס (שנת 130 לספירה)
כתובת תיקונים מחוקה מאמת המים בקיסריה המיוחסת ללגיון העשרים ושניים דיאוטראיאנה, הכתובת מתוארכת לזמן מרד בר כוכבא (132–136)
כתובת תיקונים של הלגיון השני טראיאנה מאמת המים בקיסריה, הכתובת מתוארכת לזמן מרד בר כוכבא (132–136)
כתובת תיקונים של הלגיון העשירי פרטנסיס מאמת המים בקיסריה, הכתובת מתוארכת לזמן מרד בר כוכבא (132–136)
כתובות בנייה של הלגיון העשירי פרטנסיס מאמת המים הגבוהה בקיסריה. הכתובת נמצאה 20 מטר מהכניסה לבית חנניה, ומתוארכת לתקופת הקיסר אדריאנוס (שנת 130 לספירה), כיום הכתובת נמצאת במוזיאון ישראל.
כתובת תיקונים באמת המים העליונה של קיסריה, שמתוארכת לתקופה הביזנטית (שנת 385)
ראו גם

קיסריה
נחל תנינים
לקריאה נוספת

יוסף פורת, 'אמת המים לתל תנינים (אמה E) מהתקופה הביזנטית', עתיקות 60 (תשס"ט-2008), עמ' 13–24
יוסף פורת, 'המנהרה של אמת המים הגבוהה לקיסריה ברכס הכורכר (ג’יסר א-זרקא)', עתיקות ל’, 1996, עמ' 23–43
יוסף פורת, 'אספקת מים לקיסריה בצינורות חרס', עתיקות י (תשן), 1990, עמ' 101–110
יוסף פורת, 'טחנת קמח קדומה על הסכר הצפוני של ’מאגר נחל תנינים’', עתיקות 56 (תשס"ז-2007), עמ' 151–166
יוסף פורת, 'המנהרה של אמת המים הגבוהה לקיסריה ברכס הכורכר (ג’סר א-זרקא)', נקרות צורים 19 (תשנ"ד-1993), עמ' 49–56
יהודה פלג, 'מערכת הספקת המים של קיסריה', אמות המים הקדומות בארץ-ישראל, (1989), עמ' 115–122
י' עולמי ו-י' פלג, 'אמות המים של קיסריה', קדמוניות ח, תשל"ה, (31–32), עמ' 83–86
ש' אביצור, 'טחנות הקמח של קיסריה', קרדום 18 (1981), עמ' 121–124
Y. Olami, Y. Peleg, The Water supply of Caesarea Maritima, Israel Exploration Journal 27 (1977), pp. 127–137
J.P Oleson, A Roman Water Mill on the Crocodilon River near Caesarea, ZDPV 100 (1985), pp. 137–152, pls. 9-14
A. Negev, The High Level Aqueduct of Caesarea, Israel Exploration Journal 14 (1964), pp. 237–249
Porath Y, The Water Supply to Caesarea Maritima: A Reassessment, In Amit D., Hirschfeld Y and Patrich J. (eds.), The Aqueducts of Israel' (JRA Suppl. Ser. 46). 2002 Portsmouth, pp. 104–129
Nir Y. 1985. The Destruction of the Roman High Level Aqueduct and the Herodian Harbour of Caesarea, In Raban A. (ed.), Harbour Archaeology. Proceedings of 1st International Workshop on Ancient Mediterranean Harbours, Caesarea Maritima (BAR IS 257). Oxford, pp. 185–194
לקריאה נוספת > כתובות מאמת המים

ז. וילנאי, כתובת חדשה בסביבות קיסריה, דבר, 24 בפברואר 1928
ע. ברושי, כתובת חדשה בסביבות קיסריה, דבר, 1 באפריל 1931
ב. ליפשיץ, לגיונות רומיים בארץ־ישראל, ידיעות החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה כ"ג, תשי"ט, עמ' 53–67
D. Barag, An inscription from the High Level aqueduct of Caesarea - reconsidered, Israel Exploration Journal 14, 1964, pp. 250–252
Z. Vilnay, Another Roman Inscription from the Neighbourhood of Caesarea, PEFQst, (1928) pp. 108–109, Pl VI
Z. Vilnay, A New Inscription from the Neighborhood of Caesarea, PEFQst, (1928) pp. 45–47
A. Negev, A New Inscription from the High Level Aqueduct at Caesarea, Israel Exploration Journal 22, 1972, pp. 52–3
H. Hamburger, A New inscription from the Caesarea aqueduct, Israel Exploration Journal 9, 1959, pp. 188–190
הערות שוליים

↑  ניר חסון, הדופן המערבית של אמת המים בחוף הקשתות בקיסריה קרסה. רשות העתיקות: התרענו מראש, הארץ, 20 אוגוסט 2023, עמ' 8
↑  בנימין איזאק, ישראל רול, 'יהודה בשנים הראשונות לשלטון הדריינוס', נופים 13–14, (1994) עמ' 45–55; B. Isaac-I. Roll, Judaea in the Early Years of Hadrian's Reign, Latomus, XXXVIII, 1979, 54-66
↑  H. Hamburger, A new inscription from the Caesarea aqueduct, Israel Exploration Journal 9, 1959, pp. 188-190
↑  י' עולמי וי' פלג, "אמות המים של קיסריה", קדמוניות ח, תשל"ה, (31–32) תשל"ה, עמ' 83–86; בר"ג, "בשולי כתובת של הלגיון העשירי מאמת-המים העליונה של קיסרי", ידיעות בחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה ל (תשכו), 1966, עמ' 142–144 ; Y. Olami, Y. Peleg, The Water supply of Caesarea Maritima, Israel Exploration Journal 27, (1977), pp. 127-137 ; D. Barag, An inscription from the High Level aqueduct of Caesarea - reconsidered, Israel Exploration Journal 14, 1964, pp. 250-252
↑  Z. Vilnay, A New Inscription from the Neighborhood of Caesarea, PEFQst, (1928) pp. 45-47
↑  ע. ברושי, 'כתובת חדשה בסביבות קיסריה', דבר, 1 באפריל 1931; ב. ליפשיץ, 'לגיונות רומיים בארץ־ישראל', ידיעות כ"ג, תשי"ט, עמ' 53–67 (=מרד בר כוכבא, אהרון אופנהיימר (עורך), 1980, עמ' 95–110).
↑  ז. וילנאי, 'כתובת חדשה בסביבות קיסריה', דבר, 24 בפברואר 1928 ; Z. Vilnay, 'Another Roman Inscription from the Neighbourhood of Caesarea', PEFQst, (1928) pp. 108-109, Pl VI
↑  אברהם נגב, 'כתובות חדשות מאמת-המים העליונה של קיסריה',  ידיעות ל (תשכ"ו-1966), עמ' 136–141; A. Negev,The High Level Aqueduct of Caesarea, Israel Exploration Journal14, (1964), pp. 237-249
↑  בנימין איזאק, ישראל רול, 'יהודה בשנים הראשונות לשלטון הדריינוס', נופים 13–14 (1994), עמ' 45–55; B. Isaac-I. Roll, Judaea in the Early Years of Hadrian's Reign, Latomus, XXXVIII, 1979, 54-66
↑  אברהם נגב, 'כתובות חדשות מאמת-המים העליונה של קיסריה', ידיעות ל (תשכ"ו-1966), עמ' 136–141; A. Negev,The High Level Aqueduct of Caesarea, Israel Exploration Journal14, (1964), pp. 237-249 ; A. Negev, A New Inscription from the High Level Aqueduct at Caesarea, Israel Exploration Journal 22, 1972, pp. 52-3
↑  Y. Olami, Y. Peleg, The Water supply of Caesarea Maritima, Israel Exploration Journal 27, (1977), pp. 127-137 ; D. Barag, An inscription from the High Level aqueduct of Caesarea - reconsidered, Israel Exploration Journal 14, 1964, pp. 252
אמת המים הגבוהה לקיסריה
קטע מהאמה הנמוכה
מראה בתוך האמה הנמוכה
שרידי תעלת המים על האמה הגבוהה
חלקה הדרומי של האמה הגבוהה בעת שקיעה
סכר נחל תנינים והבריכה לידו, בעבר כל האזור מזכרון יעקב ועד לסכר היה מוצף במים
טיפול פמיניסטי

טיפול פמיניסטי או פסיכותרפיה בגישה פמיניסטית היא גישת טיפול נפשי, אשר שוזרת את הרעיונות של הפמיניזם לתוך המרחב הטיפולי. זוהי גישה שאינה עומדת בסתירה לגישות טיפוליות אחרות, אלא מרחיבה אותן באמצעות התמקדות בהקשר החברתי-פוליטי והשפעותיו על ההתפתחות ועל מה שנחשב התנהגות "נורמלית" או "בעייתית".
טיפול פמיניסטי אינו שיטה טיפולית, אלא תפיסה פילוסופית אידאולוגית טיפולית, שמקורה בגל השני של הפמיניזם. גישת טיפול זו מבוססת על חקירה של נקודות מבט וחוויות שאינן נגישות לתרבות הדומיננטית. טיפול פמיניסטי שואף לחשיפה והקשבה לקולות שותקים ומושתקים, אלה שהודרו לשוליים החברתיים, מתוך אמונה כי בקולות השותקים מצוי ידע עמוק. הטיפול רואה את המקור לקשיי המטופלת (או המטופל) כתוצאה של אינטראקציה בין גורמים פנימיים (תוך נפשיים) וחיצוניים (השפעת התרבות והחברה). הטיפול מתמקד באופן בו הזהות האישית ומערכות היחסים מושפעים ממשתנים כמו מגדר, גזע, מעמד, דת תרבות, ויחסי כוחות.
הגישה הטיפולית

טיפול פמיניסטי מניח כי התפתחות האדם ועיצוב זהותו, קשורים באופן בלתי נפרד להקשר החברתי-תרבותי בו הוא חי, וכי מציאות חברתית מגדרית-דכאנית מופנמת אצל נשים וגברים ונתפסת כקולות העצמי. מציאות של דיכוי, החלשה ואפליה הופכת למבנים נפשיים על ידי תהליכי הפנמה והזדהות עם הדיכוי. ההנחה היא כי יחסי כח חברתיים מייצרים מגוון בעיות וקשיים אצל נשים (ולא רק), אשר בהצטלבות עם קטגוריות נוספות (מוצא, לאום, דת, נטייה מינית, מצב בריאותי ועוד) מאפשרות להבין רבות ממצוקותיהן של הפונות לטיפול. בשונה מתיאוריות טיפול מסורתיות, אשר מפרשות מצוקות כנובעות מקשיים תוך נפשיים, הטיפול הפמיניסטי (ברוח האידאולוגיה הפמיניסטית), רואה את הקשיים גם כמקור של מציאות חברתית-תרבותית-פוליטית שמייצרת ומשמרת את הבעיות.
הגישה הטיפולית > עקרונות מרכזיים בטיפול > האישי הוא הפוליטי

הטיפול הפמיניסטי מניח כי "האישי הוא הפוליטי". זהו עקרון יסוד בכל התערבות פמיניסטית, על פיו חוויתן של נשים, אשר בעבר נחוו והובנו כנובעות מלקות אישית או קושי פרטי, הן למעשה בעיות כלליות (או כלל נשיות), אשר נשים רבות סובלות מהן ומתמודדות איתן. מקורן של בעיות אלה הוא ביחסי כוחות חברתיים, בכח הגמוני פוליטי שמייצר או משמר את הבעיות. תפיסת הבעיה כאישית (על ידי נשים) משמרת את בדידותן, האשמתן את עצמן, ולקיחת אחריות אישית על פתרונה, במקום תפיסת הבעיה כבעיה חברתית אשר פתרונה טמון ותלוי בשינוי חברתי פוליטי ביחסי הכח החברתיים. הטיפול הפמיניסטי יעסוק בבירור וניתוח של האופנים בהם ציפיות חברתיות-תרבותיות ויחסי כוחות מעצבים את החוויה האישית.
הגישה הטיפולית > עקרונות מרכזיים בטיפול > יחסים שוויוניים בקשר הטיפולי

המבנה החברתי הרווח הוא היררכי, כאשר אנשים בעמדות מיעוט, במיקומי שוליים ונחיתות ביחס לתרבות הדומיננטית לרוב מופלים וחווים דיכוי. טיפול פמיניסטי רואה ביחסים היררכיים ופטריארכליים חלק מהפתולוגיה החברתית. על כן, אחד מערכי הפמיניזם הוא מערכות יחסים שוויוניות, בחברה ככלל וכך גם בחדר הטיפול. מתוך השקפה הזו השאיפה שהיחסים בחדר הטיפול לא ישחזרו יחסי כוחות היררכיים פוגעניים, אלא יהוו מודל אפשרי ליחסים שאינם מבוססים על מבנה היררכי ושאינם מייצרים דיכוי. יחסים טיפוליים אינם שוויוניים במהותם וטיפול פמיניסטי אינו מתיימר להיות נייטרלי. עם זאת טיפול פמיניסטי מכיר בכך, טוען לצורך במודעות מלאה למצבים של היעדר שוויון ושואף לשיח פתוח במקומות בהם בא לידי ביטוי היעדר השוויון. כמו כן מבוסס על אמונה בהימצאותם של שני סובייקטים בחדר, ושואף לאפשר למטופלות להביא את חוויתן ואמיתותיהן כפי שהן. ישנן טכניקות מגוונות לצורך ביסוס יחסים שוויוניים בטיפול, ביניהן דה-מיסטיפיקציה של תהליך הטיפול ושיתוף המטופלת בתהליך, דה-מיסטיפיקציה של המטפלת בעזרת חשיפת אישיותה והקפדה על שקיפות בעבודתה, הכרה במטופלת כשותפה מלאה בטיפול וכמומחית לחייה, והכרה בכוחה היחסי של המטפלת ומודעות מלאה שלה לשימוש העודף שהיא עלולה לעשות בכוח זה.
הגישה הטיפולית > עקרונות מרכזיים בטיפול > העצמה

העצמה היא אחת מהמטרות המרכזיות בטיפול פמיניסטי. משמעותה רחבה, והיא מכוונת לשחרור מדיכוי שהופנם וחיזוק היכולת להתמודד עם חסמים במציאות החיצונית והחברתית. מאחר שהן המטופלת והן המטפלת חיות ומושפעות מחברה פטריארכלית, תהליך הטיפול כולל גילוי עמוק, עדין ומתמשך של האופנים בהן הנחות חברתיות, פטריארכליות ויחסי כוחות השפיעו על האדם המגיע לטיפול. למשל יישאלו שאלות שעוסקות ביחסי הכוחות בסיטואציה מסוימת, בדיקה מתי הנחה פטריארכלית מובנת מאליה או נראית כמו אמת מוחלטת, ולפעמים אלה יהיו שאלות שיעסקו למשל במהי המשמעות של המילה "מטופלת" בתוך יחסי הכוחות שבחדר הטיפול.
תהליכי העצמה פמיניסטיים מקודמים על ידי הבנה מגדרית-פוליטית-חברתית של ההתנסות האישית של המטופלת, באמצעות התבוננות על הקשר שבין האישי לפוליטי, הבנת מערכות הכוח ביחסים בינאישיים, העלאת מודעות ליחסים לא שוויוניים ועידוד לשינוי מצבים מגבילי כוח, הסרת חסמים פנימיים וקידומם של משאבים אישיים ותחושת שליטה ויכולת של המטופלת. מטפלות פמיניסטיות יעשו שימוש זהיר בתוויות ואבחנות, והדגש יהיה בהקשר בו נוצרה ההתנהגות ה"בעייתית" ולא בפתולוגיה אישית (כך למשל מטופלות שמאובחנות עם "הפרעת אישיות גבולית" הן פעמים רבות נפגעות טראומה ממושכת ותקיפה מינית בילדות).
הגישה הטיפולית > לא לנשים בלבד

טיפול פמיניסטי התפתח במהלך השנים למודל אינטגרטיבי פוסט-מודרני, ששם דגש על הבנת קשיי האדם המגיע לטיפול בהקשר של מגדר, מיקום חברתי, תרבות, מוצא אתני, יחסי כוחות, מעמד.העמדה הפמיניסטית כי תהליכי סוציאליזציה משתיקים, מצמצמים ומחלישים עבור נשים, נכונה ורלוונטית גם לגברים ולאוכלוסיות רבות נוספות. כך טיפול פמיניסטי יכול לסייע גם לגברים הפונים לטיפול, להעלאת מודעות על האופנים בהם סוציאליזציה לתפקידי מגדר משפיעה עליהם, מקבעת, מצמצמת ומשתיקה חלקים בעצמם. על כן טיפול זה אינו מיועד לנשים בלבד, כפי שנהוג לחשוב, אלא זוהי פרקטיקת התערבות שיכולה להתאים עבור אנשים בכל זהות מגדרית ומינית, וכן לזוגות, ילדים ומשפחות.
בישראל

המרכז הוותיק בישראל המציע פסיכותרפיה פמיניסטית לנשים, הוא מרכז ייעוץ לאישה, שהוקם בשנת 1988, ומציע טיפול בגישות טיפול מגוונות (כמו טיפול פסיכודינאמי, קוגניטיבי, התייחסותי ועוד) תוך דגש על עקרונות טיפול פמיניסטיים. בשנת 2009, הקימה פרופסור ג'ולי צוויקל את מרכז אישה ב-שלה, לחקר וקידום בריאות האישה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. במסגרת המרכז ניתן טיפול רגשי הרגיש לסוגיות של מגדר ורב תרבותיות. מרכז טיפולי נוסף המציע מגוון טיפולים וכן הדרכה והכשרה למטפלים הוא חוכמת נשים בהנהלת ד"ר ענת גור.
מטפלות ומטפלים בגישה פמיניסטיים מגיעים מדיסיפלינות וגישות טיפול שונות – עבודה סוציאלית, פסיכולוגיה, טיפול באומנויות ועוד.
מגבלות וביקורת

טיפול בגישה פמיניסטית רואה במצוקות וקשיי האדם אינטראקציה שבין גורמים תוך נפשיים וגורמים חיצוניים, אחת הביקורות על גישה זו היא הנטייה להדגיש את המקורות החיצוניים לבעיה ולעיתים לצמצם או להתעלם מגורמים פסיכולוגיים או ביולוגיים (למשל ADHD, אוטיזם, סכיזופרניה ועוד). רוב המטפלות הפמיניסטיות יסכימו כי גם היבטים אלה צריכים לקבל מקום בטיפול, אך יראו גם בהם בעיות ואבחנות המושפעות מההקשר החברתי-תרבותי. כך למשל יסבירו, שגם מגבלה פיזית הופכת להיות בעיה מאחר שהסביבה אינה מספקת תנאים ראויים ומותאמים לאנשים עם מגבלה פיזית, וכן האופן בו החברה והתרבות תופשת מגבלה פיזית למול שלמות הגוף. כמו כן, יש שטוענים, כי הדגש על ההקשר החברתי-תרבותי ביצירת והתהוותן של בעיות איתן מגיעים מטופלים לטיפול, עלול לגרום לאי לקיחת אחריות של האדם על חלקו בהתהוות הבעיה ועל תהליכי שינוי עצמיים. ביקורת נוספת על גישה טיפולית זו, מתייחסת לכך שהגישות הפמיניסטיות התפתחו בעיקר ביחס לקבוצות מוחלשות, וכי חסרה התייחסות לאנשים מקבוצות חברתיות פריווילגיות.
לקריאה נוספת

בנג'מין, ג'. (2005). כבלי האהבה. ישראל: דביר
גור, ע. (2015). גוף זר הפרעות אכילה, פגיעות מיניות בילדות וטיפול מותאם. תל אביב, ישראל: הקיבוץ המאוחד
הרמן, ל. ג'. (2018). טראומה והחלמה. תל אביב, ישראל: עם עובד
קרומר נבו, מ. וקומם, מ. (2012). הצטלבות מיקומי שוליים: מסגרת מושגית לפרקטיקה של עבודה סוציאלית פמיניסטית עם נערות. חברה ורווחה, רבעון לעבודה סוציאלית, לב (3), 347-374
American Psychological Association, Girls and Women Guidelines Group. (2018). APA guidelines for psychological practice with girls and women. Retrieved from
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8  Brown, Laura S. (2018). Feminist therapy, 2nd ed. Washington, DC, US: American Psychological Association
1 2 3 4 5  באומגולד לנד ג', מילגרום ה', וישוגורד ד' (2007). מבוא לתרפיה פמיניסטית, פסיכו-אקטואליה, רבעון הסתדרות הפסיכולוגים בישראל, ינואר, עמ' 48-53
↑  בטיפולנט, טיפול פמיניסטי
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  Remer, P. (2012). Feminist Therapy. In J. Frew & M. D. spiegler, Contemporary psychotherapies for a diverse world (pp. 373-414). New York: Taylor & Francis.
1 2 3  זיו, א. (2002). פוליטיקה של אלימות נגד נשים. חברה ורווחה: רבעון לעבודה סוציאלית. 4, 417-432.
↑  Freud, S. (1896). The Aetiology of Hysteria. In Standard Edition, 3,trans. J. Strachey, Hogarth Press, London 1962, p. 203
↑  Freud, S. (1925/1959). An Autobiographical Study. In S. Freud, Standard Edition (Vol. 20) (p. 34). Trans. J. Strachey. London: Hogarth Press, 1959
1 2  הרמן, ל. ג'. (2018). טראומה והחלמה. תל אביב, ישראל: עם עובד.
↑  Worell, J., & Johnson, N.G. (1997). Shaping the future of feminist psychology: Education, research, and practice. Washington, DC: American Psychological Association.
↑  American Psychological Association. (2007). Guidelines for psychological practice with girls and woman. American psychologist, 62, 949-979
↑  Conlin, S.(2017). "Feminist Therapy: A Brief Integrative Review of Theory, Empirical Support, and Call for New Directions." Women's Studies International Forum.
1 2 3 4 5  פלד, ע. וקרומר-נבו, מ. (2012). עבודה סוציאלית פמיניסטית. עבודה סוציאלית בישראל, 479-505.
↑  Worell, J. & Jhonson, D. (2001). Therapy with woman: feminist frameworks. In R. K. Unger (Ed), Handbook of the psychology of woman and gender (pp. 317-329).
↑  מרכז ייעוץ לאישה
↑  המרכז לחקר וקידום האישה, אישה ב-שלה
↑  חכמת נשים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529128605171  GND: 4153985-0  LCCN: sh85047760  NKC: ph120160
הכוח הנתעב הזה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ק. ס. לואיס 
 שפת המקור:  אנגלית 
 סוגה:  רומן 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1945 
 
הכוח הנתעב הזה: אגדה מודרנית למבוגרים הוא רומן משנת 1945 מאת ק.ס. לואיס, הספר האחרון בטרילוגיית המדע הבדיוני התאולוגי של לואיס - טרילוגיית החלל. אירועי הרומן הזה עוקבים אחר אלה של מחוץ לכוכב השקט ו- Perelandra (שנקראים גם מסע לוונוס) ושוב מציגים את הפילולוג אלווין רנסום. אולם בניגוד לאירועים העיקריים של שני הרומנים הללו, הסיפור מתרחש על פני כדור הארץ ולא במקום אחר במערכת השמש. הסיפור כולל מכון מדעי לכאורה, NICE, המקדם תפיסה מעוותת של מדענות דורסנית ומהווה חזית לכוחות על-טבעיים מרושעים.
הרומן הושפע מאוד מכתיבתו של חברו של לואיס ועמיתו האינקלינג צ'ארלס וויליאמס, והוא בעל סגנון דיסטופי בולט. בהקדמה קובע לואיס שנקודת הרומן זהה לזו של ספר העיון שלו "ביטול האדם" משנת 1943, שטוענת שקיים משפט הטבע וערכים אובייקטיביים שחינוך צריך ללמד ילדים להכיר.
שם הרומן לקוח משיר שכתב דייוויד לינדסאי בשנת 1555, "Ane Dialog betuix Experience and ane Courteour", הידוע גם בשם המונארך. צמד המילים המדובר, "The shadow of that hyddeous strength, sax myle and more it is of length", מתייחס לסיפור מגדל בבל