stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וגטיוס

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה-4
 פטירה:  אחרי 383
 מדינה:  האימפריה הרומית
 שפות היצירה:  לטינית
 תחום כתיבה:  תורה צבאית, רפואה וטרינרית
 יצירות בולטות:  Epitoma rei militaris,  Digesta Artis Mulomedicinae
כתב יד של הספר Mulomedicina מ-1250–1375 לערך
פּוּבְּלִיוּס פְלַבְיוּס וֶגֶטְיוּס רֶנָאטוּס (Publius Flavius Vegetius Renatus) היה סופר רומאי, שכתב בסוף המאה ה-4 לספירה או בתחילת המאה ה-5 חיבור בענייני צבא ששרד לימינו. מייחסים לו גם את כתיבת הספר בענייני וטרינריה: Mulomedicina ("הטיפול בסוסים ובפרדות").
חיבורו בענייני צבא נקרא Epitoma rei militaris ("תמצית התורה הצבאית") (אנ'), והוא הקדיש אותו לקיסר ששלט בימיו, שהיה לסברת החוקרים תאודוסיוס הראשון או ולנטיניאנוס השלישי. החיבור נחלק ל-4 ספרים. הספר הראשון עוסק בגיוסם ובאימונם של חיילים חדשים; הספר השני – במבנה ובארגון הלגיון הרומאי; הספר השלישי – באופן ההיערכות לקרב; הספר הרביעי – בלוחמת מצור ובלוחמה ימית. וגטיוס מציין כי מקורותיו היו כתביהם של קאטו (De re militari), קורנליוס קלסוס, פרונטינוס, פאטרנוס (אנ') והקונסטיטוציות של הקיסרים אוגוסטוס, טראיאנוס ואדריאנוס.
מייחסים לו את אמרת הכנף "הרוצה בשלום ייכון למלחמה" (בלטינית: si vis pacem para bellum או בדבריו המדויקים של וגטיוס Igitur qui desiderat pacem, praeparet bellum).
לקריאה נוספת

Vegetius, Epitoma Rei Militaris Libri IIII. Latin E-text in The Latin Library.
Vegetius, The Military Institutions of the Romans (De Re Militari). Translated from the Latin by Lieutenant John Clarke. 1767. Digitized copy in: Digital Attic. Books I-III.
Vegetius: Epitome of Military Science. Translated with notes and introduction by N.P.Milner. Liverpool, Liverpool University Press, 2011 (Second revised edition).
"וגטיוס - על עיקרי המלחמה בים". תרגם מלטינית מאיר שָׂשׂ. "תורן - דפים לבית צים", מס' 48 (יולי 1964) ומס' 49 (אוגוסט 1964). (תרגום החלק הרביעי מחיבורו של וגטיוס, העוסק בלוחמה בים) העתקה דיגיטלית בפרויקט בן-יהודה.
הערות שוליים

↑  Epitoma rei militaris, הקדמה לספר 3. בלטינית.
| אמנות המלחמה |
| --- | --- | --- |
| אמנות המלחמה | טקטיקה • אופרטיבה צבאית • אסטרטגיה • דוקטרינה צבאית • תורת לחימה • הונאה |  |
| מושגי יסוד | לחימה • קרב • מערכה • מלחמה • מלחמה כוללת • מלחמת מנע • לוחמת חלל • לוחמה אווירית • לוחמה ימית • לוחמת תמרון • לוחמת שחיקה • לוחמה אסימטרית • מלחמה בטרור • מלחמת אזרחים • צבא |  |
| הוגים וספרים | סון דזה / אמנות המלחמה • וגטיוס / מדעי הצבא • קרל פון קלאוזביץ / על המלחמה • אלפרד פון שליפן • בזיל הנרי לידל הארט / אסטרטגיה של גישה עקיפה • מרטין ון קרפלד |  |
| טקטיקה ומערכים צבאיים | טקטיקה ומערכים צבאיים |  |
| מערכים צבאיים |  מערך ריבוע • פלנקס • טסטודו • אימפי |  |
| טקטיקה | מכה מקדימה • מלחמת בזק • מתקפת נגד • אדמה חרוכה • קרב בלימה • מצור • הסגר • תנועת מלקחיים • כיתור • איגוף • איגוף אנכי • מארב • תקיפה אווירית • הפצצה טקטית • דיכוי הגנה אווירית • הפצצה אסטרטגית • לוחמה בשטח בנוי • לוחמת מנהרות • לוחמת שריון • לוחמה הררית • לוחמה מדברית • לוחמה אמפיבית • לוחמה נגד צוללות • לוחמה ביולוגית • לוחמה כימית • לוחמת רשת ("סייבר") • לוחמה אלקטרונית • לוחמה פסיכולוגית • לוחמה משפטית • לוחמה כלכלית • לוחמה לא קונבנציונלית • הפרד ומשול • מבצעים מיוחדים • גרילה • טרור • מפת מבצע |  |
| טקטיקות של | פרשים • חי"ר • שריון • ארטילריה • לחימה אווירית • לחימה ימית |  |
| אסטרטגיה לאורך ההיסטוריה | אסטרטגיה לאורך ההיסטוריה |  |
| בעת העתיקה | הטקטיקה והאסטרטגיה היוונית • הטקטיקה והאסטרטגיה ההלניסטית • הטקטיקה והאסטרטגיה הרומית |  |
| בימי הביניים | הטקטיקה והאסטרטגיה המוסלמית • הטקטיקה והאסטרטגיה האירופאית בימי הביניים • הטקטיקה והאסטרטגיה המונגולית |  |
| בעת החדשה | הטקטיקה והאסטרטגיה האמריקאית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה גרמנית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה סובייטת בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה האירופית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה במאה ה-20 |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269408305171  PLWABN: 9810581185505606  BIBSYS: 90135306  BNE: XX955363  BnF: cb11887810j (data)  CANTIC: a20106099  CiNii: DA02134143  GND: 11880409X  ICCU: CFIV050815  ISNI: 0000 0001 1777 1731  LCCN: n84238406  NKC: ola2004262601  NLA: 35578956  NLG: 223048  NLK: KAC200903671  NSK: 000282803  NTA: 070484554  RERO: 02-A000171189  SELIBR: 200344  SUDOC: 026674114  Trove: 1002259  VcBA: 495/43323  VIAF: 100197902   WorldCat (עם VIAF): 100197902 
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
השירות הלאומי לחקירות פליליות

| --- | --- |


מטה השירות, בברין שבאוסלו
 מידע כללי
 מדינה:  נורווגיה 
 סוכנות אם:  National Police Directorate 
 תאריך הקמה:  1959 
 מטה מרכזי:  אוסלו 
 www.politi.no/kripos/
 קואורדינטות:  59°54′33″N 10°49′01″E﻿ / ﻿59.90905556°N 10.81694444°E﻿ / 59.90905556; 10.81694444
 he
 
השירות הלאומי לחקירות פליליות (בנורווגית: Kriminalpolitisentralen), המכונה "קריפוס", היא סוכנות מיוחדת של שירות המשטרה הנורווגית שהוקמה בברין, אוסלו בשנת 1959, כיחידה לאומית שנועדה להיאבק בפשע מאורגן וחמור. היא פועלת הן כיחידה מסייעת למחוזות המשטרה, תוך התמקדות מיוחדת בחקירה טכנית וטקטית והן כגוף עצמאי למאבק בפשע מאורגן. הוא משמש כמרכז לשיתופי פעולה בינלאומיים במשטרה, כולל הענקת סיוע לאינטרפול וליורופול. הוא כפוף להנהלת המשטרה הלאומית. הגוף מייצג ארבעה אחוז מכלל כוח המשטרה הנורווגית, ומונה כמעט 500 עובדים.
היסטוריה

ב-1 בינואר 2005 נקרא שמו של הארגון Nye Kripos ובשמה הרשמי Den nasjonale enhet for bekjempelse av organert and other alvorlig kriminalitet (DNEFBAOAAK). שר המשפטים אמר אז שהשימוש הנפוץ של השם סקוטלנד יארד כסקוטלנד יארד החדש, הופך זאת לטבעי לשנות את השם קריפוס - ל"קריפוס החדשה". עם זאת, בשנת 2006, Nye Kripos הוחלף בחזרה לקריפוס.
הערות שוליים

↑  National Police Directorate (2010). "The Police in Norway" (PDF). p. 15. אורכב מ-המקור (PDF) ב-17 באוגוסט 2012. נבדק ב-17 באוגוסט 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Nye gamle Kripos. God som gammel etter et år som ny. Her er organisasjonen ingen husker det egentlige navnet på.
↑  Nye gamle Kripos. God som gammel etter et år som ny. Her er organisasjonen ingen husker det egentlige navnet på.
↑  Nye Kripos blir bare Kripos
ויסגינס (מחוז משנה)

ויסגינס (בליטאית: Visagino savivaldybė) הוא אחד מ-60 מחוזות משנה של ליטא. בחלוקה המנהלית של ליטא הוא מחוז-משנה של מחוז אוטנה.
מחוז-משנה ויסגינס הוא אחד ממחוזות המשנה הקטנים ביותר בליטא, שטחו הכולל הוא 58 קמ"ר בלבד, ואוכלוסייתו מנתה בשנת 2012, למעלה מ-20,000 תושבים, רובם המוחלט בשטח העירוני. העיר היחידה במחוז המשנה היא העיר ויסגינס, המשמשת כמרכז המנהלי שלו. עם הקמת מחוז-המשנה (רשמית ב-1994 ומעשית ב-1995) כלל מחוז המשנה רק את שטחי העיר ויסגינס, ומאוחר יותר צורפו לתחומו חלק משטחי מחוז-משנה איגנלינה.
הצפנה מבוססת סריג

הצפנה מבוססת סריג (באנגלית: Lattice Based Cryptography) כוללת פונקציות קריפטוגרפיות (עם ביטחון מוכח) וקריפטואנליזה של פונקציות קריפטוגרפיות המבוססות על מבנה מתמטי שנקרא סריג. הצפנת מפתח ציבורי מבוססת סריג נשענת על הקושי שבפתרון בעיית הסריג. קריפטואנליזה של פונקציות אילו מבוססת על טכניקות רדוקציית סריג.
הצפנת סריג עדיין בראשית דרכה ונעשית אטרקטיבית לאחרונה בשל החיפוש אחר מערכות הצפנה עמידות כנגד קריפטואנליזה פוסט-קוונטית, כאשר מחשבים קוונטיים יהיו מעשיים. ב-1996 גילה Ajtai תכונה חשובה של סריגים שמעניינת מהיבט קריפטוגרפי. מאז נעשים מאמצים לפתח מערכות הצפנה מבוססות סריג שתהיינה גם בטוחות לפי המבנה המקורי שהוצע וגם שתהיינה יעילות מבחינה מעשית כמו ממצאיו של Micciancio שחסרונן העיקרי שהן חסרות דלת מלכודת ולא ניתן להשתמש בהן עם מפתח הצפנה (הן שימושיות כפונקציה חד-כיוונית חסרת מפתח). ממצאים אחרים שיכולים להוביל לפיתוח מעשי של סכימות בטוחות מבוססות סריג הן של Micciancio ו-Vadhan שבהן אפשר לשתף סריג אחד על ידי משתמשים רבים והמפתח הציבורי של כל אחד יהיה מוכב מווקטור יחיד (המפתח הפרטי הוא הנקודה בסריג הקרובה ביותר לווקטור הציבורי) וכן הצפנת רגב.
היסטוריה ורקע

סריגים נחקרו על ידי מתמטיקאים במשך עשורים והם שימושיים במספר סוגיות כמו תכנון ליניארי ופירוק לגורמים. העניין בסריגים עלה בשל מאפיין שימושי במיוחד לתחום הקריפטוגרפיה שהתגלה על ידי Ajtai ב-1996 קרי רדוקציה מהמקרה הגרוע למקרה הממוצע. הוא הוכיח שווריאציות מסוימות של בעיית התרמיל קשות לפתרון במקרה הממוצע לפחות כמו המקרה הגרוע של בעיות הסריג. עניין נוסף עלה בעקבות גילוי אלגוריתם LLL על ידי Lenstra, Lenstra ו-Lovasz ב-1982.
למשל פתרון בעיית SVP (הווקטור הקצר ביותר) עד קירוב פולינומי. בהנחה שלא קיים אלגוריתם פולינומי יעיל לחישוב SVP עד פקטור של  g=d^{c} כאשר  d הוא הממד של הסריג ו- c הוא קבוע בלתי תלוי, אפשר לבנות על בסיסה פונקציה חד-כיוונית קריפטוגרפית דומה לתרמיל (knapsack) שכמעט תמיד בטוח קשה אם המפתח נבחר באקראי. הצפנת סריג היא היחידה שקיימת הוכחה לגביה שהיא בטוחה כמו המקרה הגרוע אך זאת רק מנקודת ראות תאורטית, בעוד שמעשית החיסרון העיקרי של מערכת כזו הוא מפתח ההצפנה העצום.
בהשראת הרעיון של Ajtai פיתחו ב-1996 עודד גולדרייך, שי הלוי ושפי גולדווסר מערכת הצפנה מבוססת סריג (נקראת בקיצור GGH) עם יחס מקרה ממוצע/מקרה גרוע דומה, דהיינו פענוח אתגר אקראי נתון קשה לפחות כמקרה הגרוע של וריאציית SVP הנקראת uSVP (קיצור של unique SVP). הבעיה נעשית קלה ככל שפקטור הקירוב גדל, השאלה היא מהו הגורם  g הקטן ביותר כך שאפשר יהיה לבנות פונקציה קריפטוגרפית הנחשבת קשה לפתרון לפחות כמו מציאת קירוב  g לבעיית הסריג. Phong Nguyen פרסם והוכיח ב-1999 פגמים ב-GGH של גולדרייך, גולדווסר והלוי והציע דרכים לתיקון הבעיות שגילה. מסקנותיו הם שהאלגוריתם אינו יעיל מעשית. כדי שמערכת GGH תקרא בטוחה סדר גודל של מפתח ההצפנה צריך להיות ריבועי ביחס לפרמטר הביטחון  d, מעשית זה יכול להגיע לאלפי סיביות. בימינו הממצאים הטובים ביותר הם פונקציית גיבוב חסינת התנגשויות של Micciancio המבוססת על אי-קירוב בטווח  g\approx d^{2.5} וכן הצפנת רגב המבוססת על אי קירוב של בעיית uSVP בטווח  g\approx d^{1.5}.
הבעיות שיש בהן עניין מנקודת ראות תאורטית הן בעיית הווקטור הקצר ביותר (בקיצור SVP) והכללה שלה שנקראת בעיית הווקטור הקרוב ביותר (CVP). מצד אחד הודות לאלגוריתם LLL ניתן לבצע קירוב יעיל בפתרון הבעיות האמורות עד כדי פקטור מעריכי מסדר גודל  2^{n{\text{loglog}}^{2}/{\text{log }}n} כאשר  n הוא ממד הסריג ועם אקראיות אפשר להגיע לסדר גודל של  2^{n{\text{loglog}}n/{\text{log}}n}. מצד שני, עבור קבוע כלשהו  c>0 ידוע שלא קיים אלגוריתם יעיל שיכול לבצע קירוב עד כדי  2^{c/{\text{loglog}}n} אלא אם P=NP. הממצאים הללו אומתו אחר מחקרים שנעשו בתחום זה על ידי רבים.
ב-1996 הציע Jeffrey Hoffstein אלגוריתם הצפנה אסימטרי פרקטי שנקרא NTRU שיכול להגיע עם מפתח הצפנה קטן (בסדר גודל של כמה מאות סיביות) על ידי שימוש במחלקה מיוחדת של סריגים שמאפשרת ייצוג קומפקטי. האלגוריתם מבוסס על חוג פולינומי שנקרא קונבולוציה  R=\mathbb {Z} [X]/(X^{N}-1) הפונקציה היא חישוב כפל וחיבור בפולינומיים מודולו  X^{N}-1. הקשר לסריג הוא הקונבולוציה המודולרית, אפשר לראות שקיים הומומורפיזם בין הפולינומים בחוג R ומטריצה מעגלית בגודל  N\times N עם מקדמים שלמים. הוכחת בטיחות האלגוריתם אינה לפי סיבוכיות המקרה הגרוע כמו במקרה של סריגים, ולמעשה קיימות מספר חולשות באלגוריתם שמאפשרות התקפת מוצפן-נבחר בגרסה המקורית.
סריג

סריגים בתורת המספרים שנקראים גם "הגאומטריה של המספרים" (הרמן מינקובסקי), ניתנים להגדרה בכמה דרכים. בניסוח לא רשמי סריג הוא אוסף סדור של נקודות במרחב  n-ממדי. בניסוח אחר, קבוצת כל הקומבינציות הליניאריות השלמות של וקטורים בלתי תלויים ליניארית מעל  \mathbb {R} ^{n}, כלומר אם  b_{1},...,b_{d} הם קבוצת וקטורים בלתי תלויים ליניארית אזי  \textstyle L=\{\sum _{i=1}^{d}n_{i}b_{i}|n_{i}\in \mathbb {Z} \} ייקרא סריג והווקטורים  [b_{1},...,b_{d}] נקראים בסיס הסריג.
בניסוח פורמלי אם נתונים  x,y\in \mathbb {R} ^{n}, שני וקטורים  (x_{1},...,x_{n}) ו- (y_{1},...,y_{n}) מעל המספרים הממשיים ויהי  \left\langle x,y\right\rangle  מכפלה אוקלידית של  x עם  y כך שמתקיים  \textstyle \left\langle x,y\right\rangle =\sum _{i=1}^{n}x_{i}y_{i} וכן יהי  ||x|| הנורמה האוקלידית של  x כאשר  ||x||=\left\langle x,x\right\rangle ^{1/2}. קבוצת הווקטורים  \{b_{1},...,b_{d}\} נקראת בלתי תלויה ליניארית מעל  \mathbb {R}  אם ורק אם תמיד מתקיים  \mu _{1}b_{1}+\cdots +\mu _{d}b_{d}=0. סריג היא תת-קבוצה  L\subseteq \mathbb {R} ^{n} כך שמתקיים  x-y\in L כל עוד  (x,y)\in L^{2} וכן קיים מספר ממשי  \rho >0 כך ש- x\in L ו- ||x||\leq \rho  ו- x=0. לפי הגדרות אלו  \mathbb {Z} ^{n} הוא סריג כש- \rho =1/2. וכן כל תת-קבוצה של סריג היא סריג. בשל הדמיון למרחב הווקטורי תורת הסריגים מקבילה בכמה מובנים לאלגברה ליניארית. בסיס הסריג אינו ייחודי, כלומר עבור סריג  L מסדר  \geq 2 ישנם אין סוף בסיסים עם ממד זהה.
סריג > בעיית הווקטור הקצר ביותר

Shortest Vector Problem היא בעיית הסריג המפורסמת ביותר. בהינתן סריג  {\mathcal {L}} המיוצג על ידי בסיס  B, בעיית SVP היא למצוא את הווקטור הקצר ביותר ב- {\mathcal {L}} שאינו אפס. הבעיה יכולה להיות ביחס לכל נורמה המסומנת ב- N אך הנורמה האוקלידית הכי נפוצה. גרסה אחרת של הבעיה היא לחשב רק את אורכו המסומן ב- \lambda ({\mathcal {L}}) של הווקטור הקצר ביותר מבלי בהכרח למצוא את הווקטור עצמו הבעיה מסומנת על ידי  {\text{SVP}}_{\gamma }. כאשר  \gamma =2^{n/2} הבעיה ניתנת לפתרון בזמן פולינומי אולם כאשר  \gamma =1 האלגוריתם הטוב ביותר הידוע לפתרון בעיה זו הוא בסיבוכיות של  2^{O(n)}.
בעיית SVP נחקרה על ידי מתמטיקאים עשרות שנים בשל הקרבה שלה לבעיות שונות בתורת המספרים והיא משוערת כבעיית NP-קשה. המשפט הראשון של מינקובסקי הוא משפט מפתח בתורת הסריגים שאומר שאורכו המקסימלי של כל וקטור הקצר ביותר שאינו אפס בכל סריג מממד  n הוא  \gamma _{n}{\text{det}}(L)^{-1} כאשר  \gamma _{n} הוא קבוע אבסולוטי שתלוי רק בממד  n ו- {\text{det}}(L) הוא הדטרמיננטה של הסריג. הגבול העליון של מינקובסקי צמוד למדי אך ישנם סריגים שבהם קיים וקטור קצר הרבה יותר. מינקובסקי לא סיפק אלגוריתם שמוצא וקטור כזה. אלגוריתם שמוצא וקטור קצר ביותר בסריג דו-ממדי היה ידוע כבר לגאוס במאה ה-19 אולם למקרה הכללי לא היה פתרון (קירוב של פתרון) עד תחילת שנות השמונים של המאה הקודמת עם המצאת LLL. האלגוריתם LLL יכול לבצע קירוב עד פקטור של  g=O((2/{\sqrt {3}})^{n}) כאשר  n הוא ממד הסריג. אלגוריתם אחר עם פקטור קירוב טוב יותר שהוא תת-מעריכי בזמן פולינומי הוא של שנור שנקרא Block Korkine-Zolotarev. לא קיים אלגוריתם פולינומי יעיל המחשב את אורך הווקטור הקצר ביותר בסריג (שלא לדבר על מציאת וקטור כזה) והיא משוערת כבעיה NP-קשה בטווח קירוב פחות מפקטור של  {\sqrt {2}}.
סריג > בעיית GapCVP

בעיית ההכרעה של CVP הנקראת GapCVP היא כדלקמן: נתון סריג  {\mathcal {L}}(B) עם בסיס  B\in Z^{m\times n} וקטור  t\in Z^{m} ו- r\in Q הפלט צריך להיות 1 אם  {\text{dist}}(t,{\mathcal {L}}(B))\leq r או 0 אם  {\text{dist}}(t,{\mathcal {L}}(B))>r.
בעיית ההכרעה  {\text{CVP}}_{\gamma } היא בהינתן סריג דומה להחזיר 1 אם  {\text{dist}}(t,{\mathcal {L}}(B))\leq r או 0 אם  {\text{dist}}(t,{\mathcal {L}}(B))>\gamma \cdot r.
בעיית GapCVP היא NP-שלמה ברדוקציה מבעיית התרמיל.
ראו גם

GGH
NTRU
הצפנת תרמיל
הערות שוליים

↑  M. Ajtai and C. Dwork. A public-key cryptosystem with worst-case/average-case equivalence. In Proc. 29th ACM Symp. on Theory of Computing (STOC), pages 284-293. ACM, 1997.
↑  Ajtai, Mikls (1996). "Generating Hard Instances of Lattice Problems". Proceedings of the Twenty-Eighth Annual ACM Symposium on Theory of Computing. pp. 99–108
↑  Oded Goldreich, Shafi Goldwasser, and Shai Halevi. Public-key cryptosystems from lattice reduction problems. In CRYPTO ’97: Proceedings of the 17th Annual International Cryptology Conference on Advances in Cryptology, pages 112–131, London, UK, 1997. Springer-Verlag.
↑  Phong Q. Nguyen. Cryptanalysis of the Goldreich–Goldwasser–Halevi Cryptosystem from Crypto ’97. In CRYPTO ’99: Proceedings of the 19th Annual International Cryptology Conference on Advances in Cryptology, pages 288–304, London, UK, 1999. Springer-Verlag.
דוגמה לסריג מעל  \mathbb {R} ^{2} ושני בסיסים, האדומים נקראים בסיסים "רעים" ואילו הכחולים נקראים בסיסים "טובים".
הר אלפרד (אנטארקטיקה)

ערך זה עוסק בהר ברכס דאגלס שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  אלפרד הגדול 
 גובה:  2,250 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  רכס דאגלס 
 קואורדינטות:  70°18′41″S 69°14′01″W﻿ / ﻿70.31133°S 69.23369°W﻿ / -70.31133; -69.23369
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמההר אלפרד(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמההר אלפרד(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהר אלפרד(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהר אלפרד
 
הר אלפרד (באנגלית: Mount Alfred) הוא הר מכוסה קרח ברכס דאגלס שבצפון האי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.
גובהו של ההר 2,250 מטרים מעל פני הים.
ההר ממוקם במרחק 10 קילומטרים ממפרץ ג'ורג' השישי; ו-15 קילומטרים מדרום להר אטלסטן.
היסטוריה > גילוי ומיפוי ההר

ההר התגלה ב-23 בנובמבר 1935, על ידי לינקולן אלזוורת', בטיסה הטראנס-אנטארקטית שערך מן האי דנדי אל מדף הקרח רוס.
ההר מופה באופן חלקי על ידי וולפגנג לואיס גוטפריד יוארג (Wolfgang Louis Gottfried Joerg) בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי אלזוורת'.
מדרונותיו המזרחיים של ההר נסקרו באופן חלקי, בשנת 1936 על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם בהנהגת ג'ון רידוך ריימיל.
ההר נסקר מחדש על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד בשנים 1948 ו- 1949.
צידו המערבי של ההר מופה בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת החקר האנטארקטית רון בשנים 1947–1948; המיפוי בוצע על ידי דרק סירל (Derek J.H. Searle) מסקר שטחי חסות איי פוקלנד בשנת 1960.
היסטוריה > מקור השם

שמו של ההר ניתן לו על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד.
ההר נקרא על שמו של אלפרד הגדול, המלך הסכסוני של אנגליה; וזאת בדומה לשמות הרים סמוכים רבים הנקראים על שמות מלכי אנגליה.
ראו גם

הר אתלסטאן
הר אתלוולף
הר אתלרד
הר אדרד
הר אגברט
רכס אתלברט
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  לפי מקור אחר, וכן לפי מקור זה, גובהו של ההר כ-2,000 מטרים מעל פני הים
↑  מידע גאוגרפי
↑  מידע על מקור השם
הסופר קאפ הרוסי בכדורגל

| --- | --- |


 ענף:  כדורגל
 תאריך ייסוד:  2003
 ארגון מפעיל:  התאחדות הכדורגל הרוסית
 מספר מתמודדים:  2
 מדינות משתתפות:  רוסיה רוסיה
 יבשת:  אירופה
 זוכה:  זניט סנקט פטרבורג (זכייה תשיעית)
 הכי הרבה זכיות:  זניט (9 זכיות)
 http://rfpl.org/rfpl/supercup/
 
תרשים גביע הסופרקאפ, 2018.
הסופר קאפ הרוסי (ברוסית: Суперкубок России по футболу) הוא משחק כדורגל, הנערך ברוסיה אחת לשנה. השם הרשמי מאז 2016, על פי הספונסר הוא "אולימפבט הסופרקאפ הרוסי" (Олимпбет Суперкубка России). הספונסר הרשמי בשנים 2014–2016 הייתה חברת וואווי הסינית.
שיאנית הזכיות היא זניט עם 9 זכיות, חמישה מהם רצופות.
פורמט

שני המועדונים המשתתפים במשחק הם מחזיקי תואר אליפות ליגת העל הרוסית בכדורגל והגביע הרוסי בכדורגל. אם אותה קבוצה זכתה גם באליפות הליגה וגם בגביע הרוסי באותה עונה, הקבוצה שתשחק מולה בסופר קאפ תהיה זו שסיימה כסגנית אלופת הליגה. המשחק נערך בפתיחתה של העונה ברוסיה, בתחילת חודש מרץ או בחודש יולי.
הגביע מחולק מאז שנת 2003. עד לשנת 2008, כל הקבוצות שזכו בו היו אלופות הליגה, אך ב-2009 זכתה צסק"א מוסקבה שהייתה מחזיקת הגביע אחרי שניצחה את רובין קאזאן שהייתה האלופה. ב-2011 נפגשו במשחק הסופר קאפ האלופה זניט סנקט פטרבורג מול צסק"א מוסקבה שהייתה סגניתה, מאחר שזניט זכתה גם בגביע. ב-2018 השתתפו בו האלופה לוקומוטיב וסגניתה צסק"א, בעקבות התפרקות זוכת הגביע טוסנו.
שמות המשחק

2004, 2006 — פרלמנט — הסופר קאפ הרוסי בכדורגל
2008 — טרנסטלקום הסופר קאפ הרוסי בכדורגל
2009—2010 — חברת TTK הסופר קאפ הרוסי בכדורגל
2016—ואילך — אולימפ הסופר אפ הרוסי בכדורגל
סטטיסטיקה > זכיות והופעות במשחק לפי קבוצה

| קבוצה | זכיות | שנה | השתתפות | שנה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| זניט סנקט פטרבורג | 9 | 2008, 2011, 2015, 2016, 2020, 2021, 2022, 2023, 2024 | 3 | 2012, 2013, 2019 |
| צסק"א מוסקבה | 7 | 2004, 2006, 2007, 2009, 2013, 2014, 2018 | 4 | 2003, 2010, 2011, 2016, 2023 |
| לוקומוטיב מוסקבה | 3 | 2003, 2005, 2019 | 6 | 2008, 2015, 2017, 2018, 2020, 2021 |
| רובין קאזאן | 2 | 2010, 2012 | 1 | 2009 |
| ספרטק מוסקבה | 1 | 2017 | 4 | 2004, 2006, 2007, 2022 |
| קרסנודאר | - | - | 1 | 2024 |
| טרק גרוזני | - | - | 1 | 2005 |
| רוסטוב | - | - | 1 | 2014 |
סטטיסטיקה > מלכי השערים

| שערים | שחקן | שנים | קבוצה |
| --- | --- | --- | --- |
| ‏3 | איראן סרדר אזמון | ‏2019 (2), 2021 (1) | זניט |
| ‏3 | ברזיל ז'ו | 2006 (1), 2007 (2) | צסק"א |
| ‏2 | רוסיה מקסים גלושנקוב | ‏2024 (2) | זניט |
| ‏2 | ברזיל ונדל | ‏2022 (1), 2024 (1) | זניט |
| ‏2 | רוסיה סרגיי איגנשביץ' | ‏2007 (1), 2013 (1) | צסק"א |
| ‏2 | יפן קייסוקה הונדה | ‏2013 (2) | צסק"א |
| ‏2 | רוסיה אלכסיי מירנצ'וק | ‏2019 (2) | לוקומוטיב |
סטטיסטיקה > אצטדיונים

סטטיסטיקת האצטדיונים שאירחו את משחקי הטורניר.
| אצטדיון | מספר | שנים |
| --- | --- | --- |
| אצטדיון לוקומוטיב, מוסקבה | 5 | 2003, 2004, 2005, 2017, 2016 |
| אצטדיון לוז'ניקי, מוסקבה | 5 | 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 |
| אצטדיון קובאן, קרסנודאר | 2 | 2011, 2014 |
| אצטדיון ניז'ני נובגורוד, ניז'ני נובגורוד | ‏1 | 2018 |
| אצטדיון מטאלורג, סמרה | ‏1 | 2012 |
| VTB ארנה, מוסקבה | ‏1 | 2019 |
| VEB ארנה, מוסקבה | ‏1 | 2020 |
| אצטדיון קלינינגרד, קלינינגרד | ‏1 | 2021 |
| וולגוגרד ארנה, וולגוגרד | ‏1 | 2024 |
| קאזאן ארנה, קאזאן | ‏1 | 2023 |
| אולימפ-2, רוסטוב על הדון | ‏1 | 2013 |
| גזפרום ארנה, סנקט פטרבורג | ‏1 | 2022 |
| אצטדיון פטרובסקי, סנקט פטרבורג | ‏1 | 2015 |
סופר קאפ נשים

טורניר הסופר קאפ הרוסי בכדורגל נשים (ברוסית: Суперкубок России по женскому футболу) נערך ברוסיה גם הוא אחת לשנה, מאז 2021. השם הרשמי, על פי הספונסר הוא "ליגה סטאבוק הסופרקאפ הרוסי" (Лига Ставок Суперкубка России).
ראו גם

הסופר קאפ הסובייטי
הערות שוליים

↑  גמר הטורניר נערך חודשיים וחצי לאחר הסופר קאפ ורשמית צסק"א השתתפה עדיין רק כסגנית האלופה
↑  זניט גם זכתה בשלב הראשון של אליפות 2011
↑  מחזיקת הגביע הרוסי טוסנו פורקה בשל קשיים פיננסיים ועל פי חוקי הטורניר את מקומו של המועדון ממחוז לנינגרד תפסה צסק"א, סגנית האלופה.
↑  בשל מגבלות שהוטלו בעקבות התפרצות נגיף הקורונה ברוסיה לא התאפשרה הכנסת קהל מעבר ל-10% מתכולת האצטדיון
| כדורגל ברוסיה רוסיה |
| --- | --- | --- |
| ניהול | איגוד כדורגל רוסי • הפרמייר ליג הרוסי בכדורגל • ליגת הכדורגל הלאומית • התאחדות ליגת הכדורגל המקצוענית • קבוצות • אצטדיונים • תחרויות • מבנה מערך הליגות |  |
| תחרויות ליגה | ליגת העל • הליגה הראשונה • הליגה השנייה • הליגה החובבנית • הליגה האזורית |  |
| תחרויות ליגה נוספות | ליגת הנוער • ליגת הצעירים • ליגת הנשים • ליגת הנערות בכדורגל |  |
| תחרויות גביע | הגביע הלאומי • הסופר קאפ •  הגביע בכדורגל נשים |  |
| נבחרות | הנבחרת הלאומית (היסטוריה) • הנבחרת הצעירה • עד גיל 19 • עד גיל 17 • נבחרת רוסיה בכדורגל נשים |  |
| תחרויות עבר | אליפות האימפריה הרוסית בכדורגל • אליפות רוסיה הסובייטית בכדורגל • גביע רוסיה הסובייטית בכדורגל • גביע הליגה הרוסית • גביע ליגת הכדורגל המקצוענית • גביע ליגת הכדורגל הלאומית |  |
| משחקי דרבי מרכזיים | דרבי ערי הבירה (זניט-ספרטק • זניט-צסק"א • זניט-לוקומוטיב) • זניט-קרסנודאר • הדרבי של מוסקבה (הדרבי הוותיק • ספרטק-צסק"א • לוקומוטיב-ספרטק) • דרבי המזרח הרחוק • הדרבי של סנקט פטרבורג • הדרבי של קרסנודאר • הדרבי של רוסטוב |  |
| רוסיה במפעלים האירופיים | אלניה • אנז'י • דינמו • זניט • טורפדו • לוקומוטיב • ספרטק • צסק"א • רובין • קרסנודאר • רוטור • רוסטוב |  |
| ראו גם | כדורגל נשים ברוסיה |  |
הסכם הפירנאים

| --- | --- |

לואי הארבעה עשר מצרפת ופליפה הרביעי מספרד במפגש באי הפסיונים, יוני 1660
 חותמים:   ממלכת צרפת  האימפריה הספרדית
 מקום יצירה:  אי הפסיון 
 תאריך יצירה:  7 בנובמבר 1659 
 תאריך כניסה לתוקף:  7 בנובמבר 1659
 
הסכם הפירנאים (בצרפתית: Traité des Pyrénées; בספרדית: Tratado de los Pirineos; בקטלאנית: Tractat dels Pirineus) נחתם ב-7 בנובמבר 1659 באי הפסיונים (אנ'), וסיים את מלחמת צרפת–ספרד שהחלה ב-1635.
המשא ומתן התנהל באי הפסיונים, השוכן באמצע נהר בידסואה על הגבול בין שתי המדינות, שנותר מאז קוֹנדוֹמִינִיוֹן (אנ') צרפתי-ספרדי. הוא נחתם על ידי לואי הארבעה עשר, מלך צרפת ופליפה הרביעי, מלך ספרד, כמו גם השרים הראשיים שלהם, הקרדינל מאזארן ודון לואיס מנדז דה הרו.
רקע

צרפת נכנסה למלחמת שלושים השנים לאחר ניצחונות ספרד ההבסבורגית במרד ההולנדי בשנות ה-20 של המאה ה-17 ובקרב נורדלינגן נגד שוודיה בשנת 1634. ב-1640 החלה צרפת להתערב בפוליטיקה הספרדית, וסייעה למרד בקטלוניה, בעוד ספרד הגיבה על ידי סיוע למרד פרונד בצרפת בשנת 1648. במהלך המשא ומתן לשלום וסטפאליה בשנת 1648, השיגה צרפת את השליטה על טריטוריית סאנדגאו (Sundgau (אנ')) וניתקה את הגישה הספרדית להולנד דרך אוסטריה, מה שהוביל ללוחמה גלויה בין הצרפתים לספרדים.
הברית האנגלו-צרפתית ניצחה בקרב על הדיונות (אנ') ב-14 ביוני 1658, אך בשנה שלאחר מכן המלחמה נעצרה כאשר המערכה הצרפתית לכיבוש מילאנו הובסה. השלום הוסדר באמצעות הסכם הפירנאים בנובמבר 1659.