stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ליאנוזובו

ליאנוזובו (ברוסית: Лианозово) היא נפה של המחוז הצפון-מזרחי של העיר הפדרלית מוסקבה, שברוסיה. שטח הראיון הוא 5.79 קמ"ר ואוכלוסייתו מונה 86,035 תושבים (2020).
ליאנוזובו הוא ראיון טיפוסי, ממוצע מבחינת אוכלוסייה, ראיון שינה, כמעט ואין מפעלי ייצור ומפעלים גדולים. האזור העיקרי של הראיון תפוס על ידי מגזר המגורים - 470 דונם ואזור פארק היערות - 130 דונם. מבחינה אקולוגית, ליאזונובו הוא אזור בטוח יחסית בעיר, אזור התעשייה תופס 60 דונם.
המקום המועדף לבילוי של תושבי הראיון הוא פארק ליאנוזובסקי, שנוסד לפני שטריטוריית הראיון נכנסה לגבולות העיר. יש לו מעמד של פארק ממלכתי של תרבות ופנאי מאז 1934.
אתרים ראויים לציון

ליאנוזובסקי, פארק תרבות ומנוחה
תחנות מטרו אלטופייבו, ליאנוזובו
יחסי ספרד–שווייץ

| יחסי ספרד–שווייץ |
| --- | --- |
ספרד: שווייץ


ספרד: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
505,370: 41,277
אוכלוסייה
47,905,341: 8,933,409
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,580,695: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
32,996: 99,060
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה קונפדרטיבית

יחסי ספרד–שווייץ הם היחסים הדו-צדדיים והדיפלומטיים בין ממלכת ספרד לקונפדרציה השווייצרית.
היחסים בין שתי המדינות

היחסים בין המדינות מצוינים ואין מחלוקת בין המדינות, אלא להפך, קיים דיאלוג פוליטי בונה ושיתוף פעולה טוב בנושאים בעלי אינטרס הדדי.
במיוחד כתוצאה מההגירה הספרדית לשווייץ במהלך שנות ה-60 וה-70 והגירה חדשה החל משנת 2010, בסוף 2014, על פי מפקד הקונסוליות הכלליות של ספרד בשווייץ חיים 115,718 ספרדים (+ 4,096 בהשוואה לשנת 2013), ביניהם ישנם כ-34,500 אשר מסיבות אישיות ומשפחתיות הם נהנים למעשה מאזרחות כפולה. קהילה גדולה זו משתלבת בצורה מושלמת במדינה, ואף שהיא נמוכה משיעורה באוכלוסייה בשנות ה-70 (אז מנתה כ-200,000 איש), היא נמנית עם 7 או 8 המיעוטים הזרים הגדולים בקונפדרציה. על פי המפקד השווייצרי הרשמי, בסוף דצמבר 2014 היו 81,868 ספרדים בשווייץ (+3,711 לעומת 2013), מתוכם 26.5% נולדו בשווייץ. נתונים אלה אינם כוללים אנשים עם אזרחות כפולה. לעומת זאת, בסוף 2014 חיו בספרד 24,474 (+232 לעומת 2013) אזרחים שווייצרים, מהם 13,670 בעלי אזרחות כפולה.
בשנת 2009 נוסד גוף התייעצות פוליטי, שבמסגרתו התקיימו מדי שנה פגישות ברמת שר החוץ.
יחסים כלכליים

ספרד ושווייץ שותפות סחר משמעותיות:
מנקודת המבט הספרדית: שווייץ היא הלקוח העשירי בעולם (השמינית באירופה) והספק ה-25 בעולם (ה-11 באירופה).
מנקודת המבט השווייצרית, ספרד היא הלקוח העשירי בעולם (והחמישית באירופה) וקולטת 2.6% מכלל היצוא השווייצרי. מצד שני, ספרד היא הספקית העשירית בעולם של שווייץ (השמינית באירופה).
יחסים כלכליים > מאזן סחר

הסחר בין ספרד לשווייץ, כפי שנרשם במאזן הסחר, אשר נשאב מנתוני המכס, מכיוון שלא בנק ספרד ולא הבנק הלאומי של שווייץ מפרסמים נתוני תשלומי מאזן המחולקים לפי מדינות, ובאופן מסורתי הם משקפים חוסר איזון מול ספרד שמתממש בשיעור כיסוי של כ-60%.
לפי מקורות ספרד ואירופה, בשנים האחרונות מאזן הסחר הדו-צדדי התפתח בצורה חיובית מאוד עבור ספרד: ממדד כיסוי הגירעון הוא עבר לאיזון סחר עם עודף ובשנת 2014 שיעור הכיסוי הגיע ל-126%. המקורות השווייצרים מציבים שיעור זה על 100%.
נציגויות דיפלומטיות

ספרד מחזיקה בשווייץ שגרירות בברן, וקונסוליות בז'נבה ובציריך. מאידך, שווייץ מחזיקה בספרד שגרירות במדריד ו-7 קונסוליות בברצלונה, בילבאו, לאס פאלמאס דה גראן קנריה, מאלגה, פלמה דה מיורקה וולנסיה.
ירוסלבאס ראקוויצ'יוס

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  1904 
 פטירה:  1978 (בגיל 74 בערך) 
 מדינה:  ליטא 
 מידע חסיד אומות העולם
 פרסים והוקרה:  חסיד אומות העולם (15 ביולי 1976) 
 קישורים חיצוניים
 יד ושם:  ירוסלבאס ראקוויצ'יוס
 
ירוסלבאס ראקוויצ'יוס (בליטאית: Jaroslavas Rakevičius;‏ 1904 – 1978) היה חסיד אומות העולם אשר הציל כעשרים משפחות יהודיות במהלך שואת יהודי ליטא על ידי גרמניה הנאצית.
בין האנשים שניצלו היה גם הילד אהרן ברק, לימים נשיא בית המשפט העליון של ישראל.
חלק מהניצולים הוברחו מתוך גטו קובנה על ידי ירוסלבאס ראקוויצ'יוס ובניו, שליוו את היהודים דרך ביערות עד לביתם בכפר קיידז'אי (Keidžiai), במרחק כמאה קילומטרים מקובנה. בעזרת שכניהם הסתירו בני משפחת ראקוויצ'יוס את היהודים על לשחרור האזור בידי הצבא האדום.
ב-15 ביולי 1976 הכיר "יד ושם" בירוסלבאס ראקוויצ'יוס כחסיד אומות העולם.
יריד ההבלים (סרט, 1915)

| --- | --- |
 מבוסס על:  יריד ההבלים מאת ויליאם מייקפיס תאקרי
 בימוי:  יוג'ין נולנד צ'ארלס בראבין
 הופק בידי:  Edison Company ג'ורג' קליין
 תסריט:  צ'ארלס סאמנר ויליאמס יוג'ין נולנד
 שחקנים ראשיים:  גברת פיסק
 צילום:  אוטו בראוטיגן
 מדינה:  ארצות הברית
 חברת הפקה:  אולפני אדיסון 
 חברה מפיצה:  Kleine-Edison Feature Service
 הקרנת בכורה:  6 באוקטובר 1915
 משך הקרנה:  7 סלילים
 שפת הסרט:  סרט אילם (כתוביות באנגלית)
 סוגה:  סרט אילם, סרט דרמה, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 דף הסרט ב־IMDb
 
יריד ההבלים (באנגלית: Vanity Fair) הוא סרט דרמה אילם משנת 1915, בבימוים של יוג'ין נולנד וצ'ארלס בראבין, ובכיכובה של גברת פיסק (Mrs. Fiske). את הסרט הפיקה חברת אדיסון. גברת פיסק כיכבה בשנת 1899 בברודוויי במחזה "בקי שארפ" המבוסס על הרומן "יריד ההבלים" מאת ויליאם מייקפיס תאקרי. זהו סרטה השני של גברת פיסק, אחרי שכיכבה ב-1913 בסרט "טס לבית דרברוויל" בהפקת אדולף צוקור. למרות הפופולריות של "יריד ההבלים", גברת פיסק לא שיחקה יותר בסרטים.
גרסה קודמת של הרומן נוצרה בשנת 1911 בכיכובה של הלן גרדנר. ב-1922 הופקה גרסה בריטית של הרומן. ב-1923 נוצר הסרט "יריד ההבלים" בהפקת סרטי גולדווין.
עותק של הסרט נשמר באוסף ספריית הקונגרס.
צוות השחקנים

גברת פיסק – בקי שארפ
שירלי מייסון – בקי בילדותה
ייל בנר – רייקדל שארפ
הלן פולטון – אמיליה סדלי
ויליאם ואדסוורת' – ג'וזף סדלי
ריצ'רד טאקר – ג'ורג' אוסבורן
רוברט בראוור – מר אוסבורן
פרנק מקגלין סניור – קפטן ויליאם דובין
ביגלו קופר – רודון קרולי
ג'ורג' א. רייט – לורד סטיין
מוריס סטיוארט – ג'ורג' סדלי אוסבורן
הלן סטריקלנד – ליידי סטיין
פיליפ קווין ־ נפוליאון
ג'ון סטרג'ן – מייג'ור או'דאוד
ארתור רואו – פיט קרולי
הערות שוליים

↑  The AFI Catalog of Feature Films:Vanity Fair
↑  Vanity Fair at silentera.com
↑  The Library of Congress American Silent Feature Film Survival Catalog:Vanity Fair
יחסי ספרד–תוניסיה

| יחסי ספרד–תוניסיה |
| --- | --- |
ספרד: תוניסיה


ספרד: תוניסיה
שטח (בקילומטר רבוע)
505,370: 163,610
אוכלוסייה
47,905,341: 12,295,083
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,580,695: 48,530
תמ"ג לנפש (בדולרים)
32,996: 3,947
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה דמוקרטית

יחסי ספרד–תוניסיה הם היחסים הבילטרליים והדיפלומטיים בין ספרד ותוניסיה.
יחסים דיפלומטיים

תוניסיה היא שותפה פוליטית ומסחרית מובילה עבור ספרד, וקיימת הרמוניה דיפלומטית בין שתי המדינות. קיימת נכונות ברורה מצד שתי המדינות לשפר ולהעמיק את היחסים הדו-צדדיים בשלב חדש זה של מעבר דמוקרטי. הנשיא חוסה לואיס רודריגס ספאטרו היה ראש הממשלה הראשון שביקר ב-2 במרץ 2011 בתוניסיה הדמוקרטית והביע את תמיכתם והזדהותם של ממשלתו ושל העם הספרדי בתהליך הדמוקרטי שלאחר המהפכה.
במרץ 2012 ביקר בתוניסיה שר החוץ ושיתוף הפעולה, חוסה מנואל גרסיה מרגלו. ביוני 2014 הוא ערך ביקור חדש ובאפריל 2015 ערך ביקור נוסף. הרמוניה פוליטית טובה מבוססת על סדרי עדיפויות משותפים ותפיסות על סדר יום שונים: יציבות וביטחון בים התיכון. חוזה הידידות, השכנות הטובה ושיתוף הפעולה (שנחתם בשנת 1995 ואושר ב-1996), היה הראשון עליו חתמה תוניסיה עם מדינה באיחוד האירופי. הדימוי הטוב ממנו נהנית ספרד בתוניסיה נובע מסיבות היסטוריות ("האנדלוסים", שכן המורים שהתיישבו בספרד מקורם בצפון אפריקה, ובכלל זה תוניסיה), של קרבה גאוגרפית, אינטרסים חופפים, כמו גם חילופי תיירים.
יחסים כלכליים

הסחר בין שתי המדינות, אף על פי שהראה צמיחה בארבע השנים האחרונות, רחוק מאלה של המתחרים האירופיים העיקריים של ספרד, שהם צרפת, איטליה וגרמניה. בשנת 2013 היצוא הספרדי לתוניסיה עמד על 905 מיליון אירו, עם ירידה של 9% בהשוואה לשנה שקדמה לה. היבוא ירד ב-2.6% ל-560 מיליון אירו. שיעור הכיסוי היה 162%.
בשנת 2014 ספרד הייתה הספקית השביעית, עם נתח שוק של 4.1%; והלקוחה חמישית, עם נתח של 3.5%. בכל הנוגע לחילופי תוניסיה עם האיחוד האירופי, היא מדורגת במקום הרביעי ביחס למדינות האחרות בשתי הקטגוריות.
בשנת 2014 היצוא הספרדי לתוניסיה עמד על 911.7 מיליון אירו, עם עלייה קלה של 0.7% בהשוואה לשנה הקודמת. היבוא, לעומת זאת, ירד ב-27.5% והגיע לשווי של 405.7 מיליון אירו. שיעור הכיסוי היה 224.7%.
בצד הייצוא בולטים הדברים הבאים: דלקים ונפט (23%); מכוניות ורכיבי רכב (8%); דגנים, במיוחד חיטה (5.5%); בדי בגדים (4.4%); ציוד חשמלי (4%); מוצרי פלדה ותוצרתם (3.9%).
בין הייבוא היו: דלקים וחומרי סיכה (18.4%); בגדי נשים (15.8%); רכיכות קפואים וסרטנים (9%); בגדי גברים (7.6%); אופנת חדר אמבטיה אינטימית (7.2%); ציוד חשמלי (4%).
שיתוף פעולה

בנובמבר 2013 נסגר המשרד לשיתוף פעולה טכני. מאותו מועד מתבצע מעקב אחר תוכנית שיתוף הפעולה בתוניסיה על ידי ראש שיתוף הפעולה הספרדי בשגרירות ספרד בתוניסיה.
המסגרת העיקרית בה פועל שיתוף הפעולה הספרדי בתוניסיה היא זו המהווה את תוכנית מסאר, תוכנית ליווי לתהליכי ממשל דמוקרטיים בעולם הערבי. מאז מהפכת 2011 התמקדו המאמצים בתוניסיה בתמיכה ביוזמות החברה האזרחית ובחיזוק הממשל הדמוקרטי.
נציגויות דיפלומטיות

תוניסיה מחזיקה בספרד שגרירות במדריד ושתי קונסוליות בברצלונה ובפלמה דה מיורקה.
ספרד מחזיקה בתוניסיה שגרירות בתוניס.
יריד רחוב קסטרו

| --- | --- |

לוגו היריד, לכבוד 35 שנים פעילות, 2008
 סוג:  אירוע חוזר, יריד, פסטיבל 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מיקום:  הקסטרו 
 מועדים
 תאריכי פעילות:  1974–הווה (כ־50 שנה)
 www.castrostreetfair.org
 
להטוטנים ביריד ב-1975
יריד רחוב קסטרו (באנגלית: Castro Street Fair) הוא יריד ופסטיבל רחוב להט"בי, שמתקיים, בדרך כלל, ביום הראשון של אוקטובר, בשכונת הקסטרו, סן פרנסיסקו, קליפורניה, ארצות הברית. היריד כולל בידורים בשידור חי, די ג'יים, דוכני אוכל, דוכנים קהילתיים, וכן סמטת אומנים. עקב לחץ קהילתי, היריד אורגן מחדש, והוא משתתף באיסוף תרומות, דרך דוכני האוכל, עם ארגוני צדקה מקומיים.
יריד רחוב קסטרו הוקם על ידי הארווי מילק, והקבוצה שהוביל, עמותת עמק קסטרו, ב-1974. באותה שנה, היו למעלה מ-5,000 מבקרים. הפופולריות של האירוע צמחה במהירות, וב-1977 היו כ-70,000 מבקרים. זרם המבקרים סייע לקדם את ענף התיירות ההולך וגדל של שכונת הקסטרו.
יריד רחוב קסטרו הוא אחד מירידי הרחוב הרבים שמתקיימים בסן פרנסיסקו, קליפורניה. יריד רחוב קסטרו הוא אחד מהאירועים השנתיים הגדולים ביותר בסן פרנסיסקו, לצד מצעד הגאווה בסן פרנסיסקו (אנ'), פסטיבל רחוב פולסום, השבת הוורודה (אנ'), ופסטיבל רחוב יוניון.
בשל מגפת הקורונה בארצות הברית, יריד זה, לצד אירועים להט"בים רבים אחרים שהושפעו מהמגפה, בוטלו ב-2020. היריד חזר לפעילות ב-2021.
הערות שוליים

↑  Shilts, Randy (1988). The Mayor of Castro Street: The Life and Times of Harvey Milk. Macmillan. pp. 89–90. ISBN 978-0-312-01900-6. ארכיון מ-2020-02-15. נבדק ב-2008-07-14.
↑  Boyd, Nan Alamilla (2011-09-01). "San Francisco's Castro district: from gay liberation to tourist destination". Journal of Tourism and Cultural Change. 9 (3): 237–248. doi:10.1080/14766825.2011.620122. ISSN 1476-6825.
יצחק בן מלכי צדק

| --- | --- |
 לידה:  1090 ד'תת"ל סיפונטו, איטליה 
 פטירה:  1160 (בגיל 70 בערך) ד'תתק"י 
 תקופת הפעילות:  ?–1160 
 
רבי יצחק בן מלכי צדק מסימפונט (בראשי תיבות נפוצים: ריבמ"ץ; תת"ל (1070)-תתק"י (1150) בערך) היה פרשן של המשנה, שחי באזור סיפונטו (Siponto) בחבל פוליה שבדרום איטליה. מכונה לעיתים "הרב היווני" משום שדרום איטליה הייתה בזמנו חלק מהקיסרות הביזנטית.
פירושו למשנה

לידינו הגיע פירושו לסדר זרעים בלבד, אך בידי כמה מהראשונים היה גם פירושו על סדר טהרות. פירושו ברור וקצר, והוא מתרגם לעיתים מילים קשות במשנה לאיטלקית, ליוונית או לערבית. הוא הרבה לפרש את המשנה על פי התלמוד הירושלמי, אך ייתכן שדבר זה נובע מהעובדה שפירושיו (שבידנו) הם על מסכתות שאין עליהם תלמוד בבלי. פירושו הובא פעמים רבות אצל רבי שמשון משאנץ, אך בדרך כלל ללא הזכרת שמו. פירושו לסדר זרעים נדפס בש"ס וילנא. מהדורה מדויקת על פי שני כתבי יד בצירוף הערות יצאה לאור בשנת תשל"ה בידי הרב ניסן זק"ש, בהוצאת מכון התלמוד הישראלי השלם.
משפחתו

לריבמ"ץ היו שני בנים (לפחות), רבי שילה ורבי יהודה, אך לא ידועים פרטים עליהם. תשובת הרב שמואל מאוטרנטו לר' שילה מובאת בספר העטור, אות שי"ן.
הערות שוליים

↑  מבוא לתורה שבעל פה, יחידות 3–4, עמ' 80.
1 2  אברהם מאיר וייס, שמות חכמים, בני ברק, ה'תשס"ט, עמ' קלה
↑  על פי הביוגרפיה של פרויקט השו"ת על הערך ריבמ"ץ.
| פרשני המשנה |
| --- | --- | --- |
| פרשנות ימי הביניים | המאסף • פירוש ריבמ"ץ לסדר זרעים • פירוש המשנה לרמב"ם • פירוש ר"ש • פירוש הרא"ש |  |
| פרשנות העת החדשה | פירוש רע"ב • תוספות יום טוב • עיקר תוספות יום טוב • מלאכת שלמה • תפארת ישראל • קב ונקי • כף נחת |  |
| פרשנות מודרנית | חנוך אלבק • פינחס קהתי • משנת ארץ ישראל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313137005171  GND: 1037468317  ISNI: 0000 0001 1992 2863  LCCN: nr94021457  VIAF: 68811881   WorldCat (עם VIAF): 68811881
לואי הרביעי, מלך צרפת

לואי הרביעי, מלך צרפת, היודע גם כלואי שמעבר לים (אוטרמר) (בצרפתית: Louis IV d'Outremer ‏; ספטמבר 920 או 921 – 10 בספטמבר 954), היה בן לשושלת הקארולינגים, ומלכה של פרנקיה המערבית מ-936 עד מותו.
חייו

לואי נולד בעיר לאן שבצפון צרפת לשארל השלישי "התם" מלך פרנקיה המערבית, מאשתו אדוויג, בתו של אדוארד הזקן מלך אנגליה. היה בן שלוש שנים בלבד כאשר אמו לקחה אותו לאנגליה, אחרי שאביו נכלא ב-923, ומכאן כינויו "מעבר לים". ב-936, אחרי מותו של ראול מלך פרנקיה המערבית, נקרא על ידי האצילים לחזור לצרפת ולרשת את הכתר.
סמכותו של המלך לואי הרביעי הייתה מוגבלת לעיר לאן וסביבותיה ולמספר מקומות אחרים בצפון צרפת, אך לא הייתה לו כל סמכות מדרום לנהר לואר. למרות שלואי הרביעי הוכר כמלך על ידי האצילים הפיאודליים, רוזן פריז איג הגדול שלט בעיר ובסביבותיה ובמחוז בורגונדיה.
ב-939 נאבק באוטו הראשון, מלך גרמניה וקיסר האימפריה הרומית הקדושה, על השליטה במחוז לורן, אך לבסוף נשא לאישה את גרברג, אחותו של הקיסר, שילדה לו שני בנים ובת. המלך לואי הרביעי נפל מסוסו ומת ב-954. הוא נקבר בכנסיית סן רמי שבעיר ריימס. בנו בכורו לותר ירש את כתר ממלכת פרנקיה המערבית.
ילדיו

לותר, מלך צרפת (941- 986)
מתילדה (943 - ?)
שארל, דוכס לורן (954 - 986)
לואי הרביעי מלך צרפת
יריד ההבלים (סרט, 1932)

| --- | --- |

 מבוסס על:  יריד ההבלים מאת ויליאם מייקפיס תאקרי
 בימוי:  צ'סטר מ. פרנקלין 
 הופק בידי:  מ. ה. הופמן
 תסריט:  פרדריק יו הרברט 
 עריכה:  מילדרד ג'ונסטון
 שחקנים ראשיים:  מירנה לוי קונוויי טיארל ברברה קנט אנתוני בושל
 צילום:  טום גאליגן הארי ניומן
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Chester M. Franklin Productions
 חברה מפיצה:  Allied Pictures
 הקרנת בכורה:  15 במרץ 1932
 משך הקרנה:  78 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 דף הסרט ב־IMDb
 
יריד ההבלים (באנגלית: Vanity Fair) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 1932 בבימויו של צ'סטר מ. פרנקלין, ובכיכובם של מירנה לוי, קונווי טיארל ואנתוני בושל. הסרט הוא עיבוד מודרני לרומן "יריד ההבלים" מאת ויליאם מייקפיס תאקרי. תקופת הרג'נסי שבספר, הוחלפה במאה העשרים בבריטניה. שלוש שנים אחר כך עובד הספר שוב לקולנוע לסרט בשם "בקי שארפ", שהיה הראשון שצולם בטכניקת הטכניקולור בשלושה פסים.
תקציר עלילה

צעירה שאפתנית וחסרת רחמים מקדמת את עצמה ומעמדה בחברה מתפקיד אומנת אל עבר החברה הגבוהה.
מידע נוסף

הסרט נחשב בטעות לסרט הראשון שבו כיכבה מירנה לוי. כבר ב-1928 כיכבה לוי בסרט "Turn Back the Hours", ב-1929 כיכבה בסרט "Hardboiled Rose", וב-1930 כיכבה בסרט "The Jazz Cinderella".
צוות השחקנים

מירנה לוי – בקי שארפ
קונוויי טיארל – רודון קרולי
ברברה קנט – אמיליה סדלי
וולטר ביירון – ג'ורג' אוסבורן
אנתוני בושל – דובין
בילי ביוון – ג'וזף סדלי
מונטגיו לאב – המרקיז מסטיין
הרברט בונסטון – מר סדלי
מרי פורבס – גברת סדלי
ליונל בלמור – סר פיט קרולי
יחסי ספרד–שוודיה

| יחסי ספרד–שוודיה |
| --- | --- |
ספרד: שוודיה


ספרד: שוודיה
שטח (בקילומטר רבוע)
505,370: 450,295
אוכלוסייה
47,905,341: 10,619,488
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,580,695: 593,268
תמ"ג לנפש (בדולרים)
32,996: 55,866
משטר
מונרכיה חוקתית

יחסי ספרד–שוודיה הם היחסים הדו-צדדיים והדיפלומטיים בין שתי המדינות הללו. היחסים בין ספרד לשוודיה מוגדרים בעיקר על ידי חברותן באיחוד האירופי .
יחסים היסטוריים

להתעניינות השוודית בספרד יש היסטוריה עתיקה, בעיקר בזכות העובדה שהוויזיגותים, מהאזור של יטאלנד בשוודיה של ימינו, היו קשורים מאוד לשינוי החברתי והפוליטי בהיספניה, הממלכה הוויזיגותית. הם יצרו אולי את המדינה העתיקה ביותר באירופה. כבר בשנת 840 הגיעו הוויקינגים לחופי גליסיה ואחר כך לאנדלוסיה בחיפוש אחר הון ועסקים טובים.
במאות השש-עשרה והשבע-עשרה היה חשוב לשוודיה להשיג מלח לשימור מזון. בשנת 1651 נחתם הסכם סחר חופשי בין ספרד לשוודיה. באותן שנים הסחר מספרד היה מוגבל בעיקר למכירת מלח, יין ומזונות אחרים, בהשוואה לעץ, ברזל ונחושת משוודיה.
היחסים לא היו קרובים מאוד בגלל עוינותם של עמים נורדיים פרוטסטנטיים לעמים דרומיים וקתולים, והשוודים אף נגררו לעימות עם ספרד במלחמות הדת של המאה ה-17. במהלך המאה העשרים עוררה מלחמת האזרחים (1936–1939) דיון גדול ברמה הלאומית בשוודיה על היחס שעל הממשלה לנקוט. עם זאת, הוחלט לשמור על נייטרליות, מה שלא מנע מיותר מ-500 מתנדבים שוודים לנסוע לספרד כדי להיות חלק מהבריגדות הבינלאומיות. בשנים 1978 ו-1979 חלה נורמליזציה מלאה של היחסים הפוליטיים בין ספרד לשוודיה.
היחסים בין שתי המדינות

האירועים החשובים ביותר ברמה הדו צדדית היו ביקורים במדריד של שר החוץ קארין סודר וראש הממשלה אולסטן, זו הייתה הפעם הראשונה בתולדות שתי המדינות שבה שר חוץ וראש ממשלה שוודי נסעו רשמית לספרד. תוצאה של ביקור זה הייתה הזמנת המלך השוודי למלך ספרד לבקר רשמית במדינה זו בשנת 1979.
ספרד ושוודיה מקיימות דיאלוג על האתגרים העומדים בפני האיחוד. פיתוח השוק האירופי והסכמי סחר חופשי בין האיחוד האירופי למדינות כמו ארצות הברית הם אינטרסים משותפים בין שתי המדינות.
נכון לעכשיו, שוודיה וספרד מקיימות יחסים דו-צדדיים מצוינים. היחסים מאופיינים על ידי שיתופי פעולה בתוך האיחוד האירופי וחילופי סחר חשובים. ספרד היא היעד התיירותי העיקרי של השוודים. Regeringen och Regeringskansliet, Spanien, Regeringskansliet, ‏2015-01-07 (בשוודית)
יחסים כלכליים

במאה ה-21 הסחר קשור יותר למוצרי היי-טק וחדשנות ומגזרים כמו איכות הסביבה, טלקומוניקציה וטכנולוגיית מידע. גם בתחום האופנה קיימת תחרות רבה בין H&M לזארה ברחבי העולם.
המרכיב הכלכלי ביחסים הדו-צדדיים התחזק מאז הצטרפותה של שוודיה לאיחוד האירופי ב-1 בינואר 1995 והיה נדבך חיוני ביחסים הדו-צדדיים, בעיקר בגלל ההשקעות השוודיות המשמעותיות בספרד, הן לעסקים והן למגורים, וכן בשל שטף התיירים הגדול במשך עשרות שנים.
נציגויות דיפלומטיות

שוודיה מחזיקה בספרד שגרירות במדריד, קונסוליה כללית בברצלונה וקונסוליות כבוד בבילבאו, קרטחנה, חיחון, גרנדה, חרס דה לה פרונטרה, לה קורוניה, לאס פאלמאס דה גראן קנריה, מאלגה, פלמה דה מיורקה, סביליה, טורבייחה וולנסיה.
ספרד מחזיקה בשוודיה שגרירות בסטוקהולם, כמו גם מחלקה כלכלית וחברתית ומחלקת תיירות נוספת באותה עיר, ושתי קונסוליות כבוד במאלמה, הלסינגבורג וגטבורג.
כחל עב-מקור

| כחל עב-מקור |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: כחלאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: כחליים
סוג:: כחל עב-מקור
שם מדעי
 Eurystomus ‏וייו, 1816

כחל עב-מקור (שם מדעי:  Eurystomus) הוא סוג עופות ממשפחת הכחליים בעלי 4 מינים. עופות אלה חיים בטבע באפריקה שמדרום לסהרה, באי מדגסקר וביפן, דרום-מזרח אסיה, איי אינדונזיה ואוסטרליה. המין כחל צהוב-מקור נודד ברחבי אפריקה ובשנת 2019 נמצא לראשונה בישראל.
כחלים אלה דומים לבני הסוג כחל אך בעלי מקור רחב ובעלי ציצות דמויות "זקן" מתחת המקור. הכנפיים שלהם מעט ארוכות יותר אך הרגליים קצרות יותר והם מצויים רוב הזמן בין הענפים והצמחייה. בדומה לחנקניים הם מתצפתים מענף או עמוד על סביבתם ומחפשים טרף קטן כמו חרקים, עכבישים או חולייתנים קטנים ואז צוללים אליו. הם לא נוהגים לתפוס טרף מעופף.
תפוצתם היא בשטחים בהם צמחייה רבה כמו בסוואנה או חורשה ולעיתים גם ביערות פתוחים. הם יימנעו ממדבריות.
מינים

כחל כחול-גרון   (Eurystomus gularis)
כחל רחב-מקור (Eurystomus glaucurus)
Eurystomus orientalis
Eurystomus azureus
יחסי ספרד–תאילנד

| יחסי ספרד–תאילנד |
| --- | --- |
ספרד: תאילנד


ספרד: תאילנד
שטח (בקילומטר רבוע)
505,370: 513,120
אוכלוסייה
47,905,341: 71,655,872
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,580,695: 514,945
תמ"ג לנפש (בדולרים)
32,996: 7,186
משטר
מונרכיה חוקתית: מונרכיה (בפועל משטר צבאי)

יחסי ספרד–תאילנד הם יחסי החוץ בין ספרד ותאילנד.
יחסים היסטוריים ודיפלומטיים

המגעים הראשונים בין ספרד לממלכת סיאם היו במהלך המאה ה-16, כאשר טיו דה אגירה הוביל משלחת סחר מהפיליפינים. התוצאה העיקרית שלו הייתה, על פי כמה היסטוריונים, חתימה על חוזה שהכיר בספרדים בזכותם להתגורר, לנהל משא ומתן ולעסוק בדתם באיוטהאיה, אז בירת ממלכת סיאם.
בשנת 1870 שתי הממלכות כוננו את יחסיהן עם חתימת חוזה ידידות, מסחר וניווט. האדריכל היה אדולפו פקסטון, שהוביל משלחת דיפלומטית שנשלחה מסין. התוצאה העיקרית של האמנה הייתה הקמת קונסוליית ספרד בבנגקוק.
המגעים והאינטרסים המשותפים המשיכו להצטמצם, למרות ביקורו ההיסטורי בספרד של מלך תאילנד צ'ולונגקורן בשנת 1897 שם התקבל על ידי העוצרת מריה כריסטינה. בשנת 1925 נחתם חוזה חדש של ידידות, מסחר וניווט.
לאחר מלחמת האזרחים בספרד ומלחמת העולם השנייה נותקו היחסים הדיפלומטיים עד לחידושם בשנת 1950.
בשנת 1955 ביקר רשמית ראש ממשלת תאילנד, המרשל פיבול סונגגרן, בספרד. בשנת 1960, מלכי תאילנד, בהומיבול וסיריקיט, ערכו ביקור ממלכתי בספרד. שנה לאחר מכן שדרגה ספרד את נציגותה בבנגקוק למעמד השגרירות. בשנת 1962 הוסמך דון סנטיאגו רואיז טבנרה כשגריר ספרד הראשון בתאילנד.
המגעים הרשמיים הושקו מחדש עם החזרת הדמוקרטיה לספרד. השיאים היו ביקורים ממלכתיים של מלכי ספרד בתאילנד בשנים 1987 ו-2006. מאז, ספרד ותאילנד מקיימות יחסים טובים המבוססים על ידידות עמוקה בין שתי המלוכות.
יחסים כלכליים

באופן מסורתי מאזן הסחר הדו צדדי נטה לרעת ספרד. ההשפעה של המשבר הפיננסי הבינלאומי חפפה גידול במכירות ספרד בתאילנד, וצמחה ב-28.5% בשנת 2010 וב-24% ב-2011. בשנת 2012, צמיחה זו האטה ב-3.57% והביאה את שווי היצוא ל-415.6 מיליון אירו. נתונים אלה מאשרים את תאילנד כשוק היעד השני בספרד ב-ASEAN, אחרי סינגפור.
הגירעון במאזן הסחר בין ספרד לתאילנד הסתכם בשנת 2012 ב-439 מיליון אירו, נמוך ב-39.5% לעומת 2011. שיעור הכיסוי עלה ב-2012 ל-48.6%, מ-35.6% ב-2011. בשנת 2013 הכיסוי עם תאילנד היה 58.4%, והיווה שיפור של 10% בהשוואה לשנת 2012. באופן זה, הגירעון במאזן הסחר בין המדינות עמד על 334.3 בשנת 2013 מיליון אירו, 24% פחות מ-2012. בשנת 2014, הגירעון בבורסת הסחר בין שתי המדינות עלה שוב ב-34% לעומת השנה הקודמת, ועמד על 453 מיליון אירו. שיעור הכיסוי ירד לאחוז קרוב לשנת 2012, 48.3%.
ספרד ייצאה בשווי 424.3 מיליון אירו לתאילנד בשנת 2014, לעומת 469.3 מיליון דולר בשנת 2013. פריטי התעריף המיוצאים ביותר היו: חלקי רכב (12.42%); בגדי נשים (5.70%); מוצרי פלדה (5.28%); דגים קפואים (5.02%) והסעיף הכולל מוצרים שאינם כלולים בתחום אחר (4.90%).
ספרד, מצידה, ייבאה מתאילנד בשווי של 876.9 מיליון אירו בשנת 2014, ו-806.4 מיליון אירו בשנת 2013, שהיוו גידול של 8.7%. פריטי הייבוא הספרדיים העיקריים במהלך שנת 2014 היו: חומרי גלם וגומי (9.7%); מיזוג אוויר (8.8%); אופנועים ואופניים (7.7%); כימיה אורגנית (6.2%); בגדי נשים (5.5%) ורכיבי רכב (5%).
תיירות

בשנת 2014 תאילנד אירחה כ-116,000 תיירים ספרדים, מה שאומר ירידה קלה לעומת 123,490 תיירים בשנת 2013.
מספר התאילנדים שביקרו בספרד בשנת 2014 עמד על 22,905, לעומת 16,299 בשנת 2013.
שיתוף פעולה

תאילנד היא מדינה עם הכנסה בינונית שאינה בראש סדר העדיפויות של שיתוף הפעולה הספרדי, ולכן פעילויות שיתוף הפעולה הוגבלו לפרויקטים קטנים של גורמים מקומיים וקהילות אוטונומיות.
פרק מיוחד הוא הוראת השפה הספרדית. במרץ 2013 חתמה AECID על שלוש מזכרי הבנה עם האוניברסיטאות צ'ולאלונגקורן, רמהמהאנג ותממסאט. הודות להסכמות, במהלך שנת הלימודים 2013–2014 שולבו שלושה מרצים ספרדיים באוניברסיטאות התאילנדיות שהוזכרו.
נציגויות דיפלומטיות

תאילנד מחזיקה בספרד שגרירות במדריד  ושתי קונסוליות בברצלונה ובסנטה קרוס דה טנריפה.
ספרד מחזיקה בתאילנד שגרירות בבנגקוק.
כלכלת פולין
חקלאות

כ-12.7% מכוח העבודה הפולני מועסק בחקלאות, אולם הענף תורם לתוצר המקומי הגולמי כ-3.8%, מה שמרמז על יעילות ופרודוקטיביות נמוכים. בשונה מהסקטור התעשייתי, הסקטור החקלאי שייך ברובו לידיים פרטיות, בעיקר הודות לעשורים הרבים בהם הייתה פולין תחת שלטון קומוניסטי. רוב המשקים החקלאיים של הממשלה הוחכרו לחקלאים. חוסר באשראי מעכב את מכירתן של אדמות חקלאיות ממשלתיות. כרגע לפולין 2 מיליון משקים חקלאיים פרטיים, המשתרעים על כ-90% מהאדמות החקלאיות שמעובדות, ואלו מניבות כאחוז דומה של תוצר חקלאי. המשקים החקלאיים האלו קטנים יחסית- 80 דונם בממוצע, לרוב מחולקים. המשקים שגודלם מעל 150 דונם מהווים רק כ-9% ממספר המשקים החקלאיים, אולם מכסים כ-45% מן השטח המיועד לחקלאות. יותר ממחצית הבעלים של המשקים החקלאיים בפולין מייצרים תוצרת המספיקה לצרכים אישיים (או משפחתיים) בלבד, ומסתפקים בכמות מסחרית זעומה אם בכלל.
תחום הייצוא של פולין כולל ממתקים, ירקות ופירות מעובדים, בשר ומוצרי-חלב. יצרנים מקומיים מסתמכים לרוב על ייבוא כדי לענות על הדרישה הביתית הגבוהה בענפי החיטה, דגנים, שמן צמחי, משום שהייצור המקומי אינו מספיק. בכל אופן, פולין היא היצרנית הגדולה באירופה של תפוחי אדמה ולחם שיפון, ומהגדולות בעולם של סלק-סוכר. בנוסף, פולין היא יצרנית בולטת בתחומים: דגנים, חזירים ובקר. ניסיונות להגדיל את ייצור התבואה נכשלו בעקבות עונת הצמיחה הקצרה, אדמה רזה, וגודלם הקטן של המשקים החקלאיים.