stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נוער שוחר מדע

סדנת עריכה בוויקיפדיה לתלמידי נוער שוחר מדע, תוכנית אלפא, באוניברסיטת תל אביב 2015. ויקיפדיה העברית
נוער שוחר מדע היא מסגרת של פעילויות העשרה לבני נוער בתחומים אקדמיים בשיתוף עם האוניברסיטאות ומוסדות אקדמיים אחרים בישראל. הפרויקט כולל קורסים לנוער בנושאים מדעיים שונים. ביניהם: פיזיקה ואסטרונומיה, מתמטיקה וביולוגיה ועוד.
היסטוריה

פרויקט "נוער שוחר מדע" החל ביוזמת מכון ויצמן למדע בשנת 1964, כמחנה קיץ לנוער מחונן או מצטיין בלימודים מרחבי הארץ. משרד החינוך נרתם לתמוך ביוזמה ולממן את התשלום עבור מחנה הקיץ לחסרי אמצעים.
בשנת 1966 הצטרפו למיזם המרכז למחקר גרעיני שורק, שערך מחנה קיץ בן שבוע, ואוניברסיטת בר-אילן שערכה מחנה קיץ לנוער שוחר מדע דתי. במקביל החל בית ספר בסמ"ת והטכניון להפעיל חוג "נוער שוחר מדע" בשעות אחר הצהריים. תלמידי החוג שיגרו, באפריל 1968, טיל דו-שלבי. הטיל התרומם לגובה של שישה ק"מ וזאת לאחר שלושה ניסיונות כושלים. שנה אחר כך שיגרו את הטיל "בסמ"ת - 2", ובאוגוסט 1969, שיגרו בהצלחה הטיל "בסמת 3" לגובה של שלושים ק"מ.
בקיץ 1968, נשלחה לראשונה קבוצה של 6 בני נוער למפגש בינלאומי של נוער שוחר מדע בלונדון. בנוסף נערך לראשונה קורס למרכזי חוגי נוער שוחר מדע בטכניון.
עד שנת 1994 הייתה התמיכה בפעילות נוער שוחר מדע תחת אחריותו של המינהל הפדגוגי במשרד החינוך, ובשנת 1994 האחריות הועברה למינהל למדע ולטכנולוגיה במשרד החינוך.
בשנת 2014 נוער שוחר מדע הפך לאחד המפעילים של התוכנית נבחרות ישראל במדעים, ואחראי על המיונים לתוכנית זו עם אוניברסיטת תל אביב.
בשנת 2016 החלה הקריה למחקר גרעיני – נגב גם להפעיל חוג נוער שוחר מדע.
באוגוסט 2020, הודיע ממשלת ישראל כי לא תתקצב יותר את מסגרת "נוער שוחר מדע", בעקבות היעדר תקציב.
מוסדות המפעילים חוגי נוער שוחר מדע

נכון לשנת 2004 המוסדות המפעילים מסגרות נוער שוחר מדע הם: מכון ויצמן למדע, המרכז למחקר גרעיני - שורק, האוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת תל אביב, הטכניון, אוניברסיטת בר-אילן, אוניברסיטת בן-גוריון, מרכז ידע גליל עליון, מכון וולקני, מכללת אורנים, מכון לב, מכון וינגייט, המכון לחקר ימים ואגמים, המכללה האקדמית כנרת, אוניברסיטת אריאל, מכללת אורט בראודה, אגודת הגליל ומרכז מדעני העתיד.
בשנת 2001 השתתפו בפעילויות נוער שוחר מדע כ-59,503 תלמידים[דרוש מקור].
הערות שוליים

↑  50 צעירים - למחנה נוער שוחר מדע במכון ויצמן, מעריב, 1 ביולי 1965
↑  דוד מושיוב, מדענים בני 16 - בכור, דבר, 19 ביולי 1966
↑  נתפח מחנה נוער דתי שוחר מדע, למרחב, 1 באוגוסט 1966
↑  תלמידים ישגרו היום טיל לגובה של 6 קילומטרים, על המשמר, 18 באפריל 1968
↑  שוגר טיל שנבנה ע"י בי"ם מקצועי בטכניון, הצופה, 21 באפריל 1968
↑  מאיר הראובני, הטיל "בסמת 2" - לא משחק ילדים, למרחב, 15 באפריל 1969
מאיר הראובני, טילי בסמ"ת מפלסים דרך חדשה להוראת המדעים, למרחב, 18 באפריל 1969
↑  "בסמת 3" שוגר בהצלחה לגובה של שלושים ק"מ, למרחב, 18 באוגוסט 1969
↑  עמוס כרמלי, "בסמת "3 שוגר בהצלחה ראשו נפל בשטח סוריה, דבר, 18 באוגוסט 1969
↑  חזרה משלחת נוער שוחר מדע, על המשמר, 30 באוגוסט 1968
↑  רק עשרים מורים משתתפים בקורס למרכזי חוגי נוער למדע, למרחב, 24 ביוני 1968
↑  שלומית לן, ‏סודות האטום: המנכ"ל היוצא של הכור בדימונה בראיון נדיר, באתר גלובס, 11 בינואר 2019
↑  ליאור דטל, קריסת מערכת החינוך: נעצרו תוכניות לשנה הבאה ב-7 מיליארד שקל, באתר הארץ, 5 באוגוסט 2020
נחלה (חיפה)

| --- | --- |

רחוב מיכאל מבט לכיוון דרום
 מידע
 עיר:  חיפה 
 תאריך ייסוד:  שנות ה־20 של המאה ה־20 
 קואורדינטות:  32°48′18″N 35°00′15″E﻿ / ﻿32.8049056°N 35.0042222°E﻿ / 32.8049056; 35.0042222
  (למפת חיפה מוגדלת) נחלה(למפת חיפה רגילה) נחלה(למפת הגליל המערבי רגילה) נחלה(למפת הגליל המערבי מוגדלת) נחלה
 
נחלה הייתה שכונה בחיפה שהוקמה בשנות ה-20 של המאה ה-20 באזור המזרחי של הדר הכרמל של היום, על מדרגת ההר שבין העיר התחתית ומרכז הכרמל. ועד השכונה נכלל בוועד הדר הכרמל. שטח השכונה ההיסטורי נמצא היום מדרום לרחוב הרצל, באזור הרחובות מיכאל, בר-כוכבא ותחילת רחוב ארלוזורוב (בעבר רחוב העלייה), הנכללים עתה בשכונת גאולה, השייכת לתת רובע "הדר מזרח".
הערות שוליים

↑  שמעון שטרן, "הדר הכרמל – מרכז החיים היהודיים בחיפה", חיפה בהתפתחותה, 1918–1948, בעמ' 42.
↑  אהרונוביץ, עמ' 68
↑  רחובות שכונת גאולה, במדריך רחובות חיפה באתר עיריית חיפה
↑  חיים אהרונוביץ, הדר הכרמל - מסכת עמל ויצירה של דור המיסדים. בהוצאת "ועד הדר הכרמל בחיפה", 1958, עמ' 23
↑  אהרונוביץ, עמ' 33
↑  אהרונוביץ, עמ' 38, 34
↑  אהרונוביץ, עמ' 60
↑  מודעת פרסום לסלילת דרכים בהדר הכרמל, דבר, 11 ביוני 1925
↑  אהרונוביץ, עמ' 72
↑  אהרונוביץ, עמ' 89-87
↑  ד' כהן, בבניין העברי בחיפה, דבר, 21 בספטמבר 1932
↑  אהרונוביץ עמ' 130
↑  תמיר גורן, שיתוף בצל עימות - ערבים ויהודים בשלטון המקומי בחיפה בתקופת המנדט הבריטי, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2008, עמ' 342
↑  אהרונוביץ עמ' 254
בתים במרכז רחוב מיכאל
משאבים לימודיים פתוחים

משאבים לימודיים פתוחים (OER - Open Educational Resources) מוגדרים כחומרי לימוד פתוחים וכסביבות למידה הפועלות בקוד פתוח ברשת, משאבים אלו שוחררו לרשות הציבור ברישיון של קניין רוחני, המאפשר להשתמש בהם באופן חופשי ובחינם, לשנות ולהפיץ אותם (באמצעות מודלי רישוי כמו של Creative Commons). ארגונים בינלאומיים שואפים לקדם הקמה ושימוש במשאבים לימודיים פתוחים כאמצעי למימוש הזכות לידע, המוגדרת כזכות בסיסית, וכאחד האמצעים להפצת ידע וחינוך ברחבי העולם.
מקור המושג

המגמה להנגשת תוכן לימודי איכותי, פתוח וחופשי דר האינטרנט החלה כבר לפני מעל עשר שנים בארצות הברית, כאשר MIT הודיעה בשנת 2001 שהיא תשחרר לרשות הרבים קורסים שלה על גבי האינטרנט לגישה חופשית של הציבור כחלק מתוכנית ה-OpenCourseWare. בעקבות זאת UNESCO הקימה פורום בשנת 2002 שדן בהשלכות של OpenCourseWare על השכלה גבוהה במדינות מתפתחות, וטבעה את המושג OER.
קוד פתוח

הייחודיות של משאבים לימודיים פתוחים טמונה בכך שמעבר להיותם פתוחים וזמינים לכל, אפשרויות העריכה והיצירה שלהם פתוחות, והכלים בהם משתמשים ליצירת התכנים והעלאתם לאתר, מבוססים קוד פתוח. מספר הגדרות ל-OERs כוללות עובדה זו כחלק מההגדרה. למשל, ה-OECD מגדירים OERs בין השאר כמשאבים לימודיים דיגיטליים המוצעים בחינם ובאופן פתוח והכוללים לא רק תכנים לימודיים אלא גם כלי תוכנה לטובת פיתוח, צריכה והפצה של תכנים לימודיים פתוחים. דוגמאות ליוזמות מסוג זה אנו יכולים לראות ויקיפדיה שמשתמשת במדיה-ויקי, בטטואבה שהודיעו שהתכנה בה הם משתמשים תשוחרר לציבור כתכנת קוד פתוח ברגע שתתייצב, לאקדמיית קהן (Khan Academy) שהתכנה שמשמשת לתרגול היא קוד פתוח וכן ל-edX, שיאפשרו לאוניברסיטאות להשתמש בתוכנה מאחורי הפלטפורמה שלהם כדי להעלות קורסים פתוחים להמונים בעצמם או על גבי האתר ש edX מפעילים.
קיימת הסכמה רחבה על כך שהמאגרים הפתוחים תורמים להשכלה הגבוהה מכיוון שהמאגרים הפתוחים הם מרחבים נוחים לפעולה של קהילות מומחים וירטואליות, בהן אנשים פועלים באופן שיתופי לשם איסוף ידע אקדמי ולשם יצירת ידע חדש בתחום נתון. בנוסף מרחבים אלה מאפשרים לסטודנטים להשתתף באופן פעיל ביצירת ידע, ולקבל משוב ותגובות ממומחים החברים באותה קהילת מומחים. הסטודנטים יכולים להתנסות בפרקטיקות מקצועיות ומחקריות המקובלות בתחום, כגון כתיבת מאמר, בניית נוסחה או מודל ולשתף אותם במרחב הפתוח של אותה קהילת מומחים.
יש הטוענים שצורת למידה זו, בעזרת המשאבים הפתוחים מבשרת את השלב הבא לגבי למידה נתמכת טכנולוגיה, מכיוון שמעבר לגישה הפתוחה לקורסים, ולתכנים לימודיים, סביבות של קוד פתוח מאפשרות יצירה משותפת של ידע חדש על ידי קהילות לומדים.
מניעים

מדוע אם כן כל כך הרבה אנשים וארגונים מעלים תכנים לימודיים אלו בחינם לשימוש הכלל? על פי מחקר שנערך על ידי ה-OECD נראה כי ניתן לחלק מניעים אלו לשלוש קטגוריות עיקריות, שמובן שבהרבה מקרים המניעים עשויים להיות שילובים של שניים או יותר ממניעים הבאים:
תרומה לקהילה – מניעים אלטרואיסטים - "לעשות טוב", תרומה לקהילה.
קבלת קרדיט או אלמנט הפופולריות בתוך הקהילה או מה שנקרא בסלנג באנגלית "egoboo".
יתרונות מסחריים – למשל מורה פרטי שמעלה שיעורים לענן כאמצעי להשגת תלמידים פרטיים, או חברה מסחרית המספקת לומדות מקוונות בתשלום, שחלק מתכניה ניתנים בחינם כדי לגרום ללקוחות לקנות מנוי עבור רוב התכנים שבתשלום. תחת מניע זה ניתן למנות גם מרצה או מורה מן השורה אשר מעלה תכנים לימודיים לטובת כיתתה כמטרה עיקרית, והמטרה המשנית, אם בכלל, זה לשתף בתכנים אלו את שאר ציבור התלמידים.
אתגרים

ישנם מספר גורמים אשר עדיין מהווים אתגר וגורמים לעיכוב באימוץ תכנים לימודיים אלו על ידי תלמידים, סטודנטים, מורים או מרצים -
מעכב השפתי והתרבותי- רוב ה-OERs בעולם הם בשפה האנגלית.
היכולת למצוא בקלות את המשאב הנכון עם האיכות המתאימה - זאת מכיוון שתכנים אלו מפוזרים בין הרבה אתרים והוכנו באמצעות מספר רב של אנשים או ארגונים. עבור ילדים, לעיתים קרובות, תכנים לימודיים אילו לא באים עם השימושיות לה זקוקים ילדים - כמו אינטראקטיביות ואנימציה.
חוסר מודעות בקרב אנשי אקדמיה לגבי זכויות יוצרים - בעת פרסום והפצה של טקסטים במדיה, האקדמיה נשארה בחוסר מודעות לזכויות היוצרים, אף על פי שהרבה אנשי אקדמיה רוצים לשתף את עבודתם, אך מהססים איך יעשו את זה, בלי לאבד את כל זכויותיהם. בשנת 2002-2003 נעשה סקר באנגליה בפרויקט "רומיאו" בקרב 54 חוקרים, מטרת הסקר הייתה לבדוק איזה סוג של זכויות הם רוצים לשמור. מסקנות הסקר מראות שההגנה המוצעת לעבודת חקר הנה על ידי חוק זכויות יוצרים, הדבר נדרש על ידי רוב אנשי אקדמיה, ואז פותחו מספר רישיונות תוכן, לספק דרך מבוקרת לשמירת זכויות יוצרים. כמו כן ממצאים ראשונים של סקר שנעשה בארגון לשיתוף פעולה ופיתוח כללי "באנגלית OECD" על משאבים לימודיים פתוחים, הראה מודעות נמוכה בהתייחס לחשיבות של זכויות יוצרים אצל מורים ואנשי מחקר שמפיקים משאבים פתוחים, וכמה יוזמות ממוסדות כדי להכיל חוסר זה. לפי  דוח "רומיאו" וממצאי הסקר הוסקו מסקנות שצריך לחזק את ההנחה "שצריך להעלות את המודעות לזכויות יוצרים, אשר נחשב לאתגר חשוב עבור תנועת משאבים לימודיים פתוחים.
הבטחת איכות המשאב הפתוח - ככל שיותר יוזמות ומשאבים דיגיטליים זמינים, עולה בעיית שיפוט האיכות של תוכן המשאב, וגישות שונות משמשות כדי לשכנע את המשתמש שהחומר הכתוב ההוא באיכות טובה:
ישנם ספקים שמשתמשים במוניטין של המוסד הממותג, והספקים האלה משתמשים במבדקי איכות פנימיים לפני שחרור החומר למשאב פתוח.
לפי גישה אחרת, המשאב עובר ביקורת עמיתים וגישה זו היא הכי נפוצה באקדמיה להבטיח איכות המשאב.
גישה שלישית שואפת לתת למשתמש לקבוע אם החומר הכתוב הוא באיכות טובה או לא. עושים זאת באמצעות האפשרות לרשום בהערות צד שיכול המשתמש לרשום, או על ידי תיאור כיצד הוא השתמש במשאב הזה ואפשרות נוספת לייצוג מס' ההורדות שהיו למשאב הזה באתר, ולפי הגישה הזו המשתמש הוא השופט.
כיצד לקיים יוזמות של "OER" ארוכות טווח? - עצם העובדה שהרבה יוזמות של משאבים לימודיים פתוחים חלו בשנים האחרונות, נוצרה תחרות על מימון, ולכן חשוב לשקול ברצינות איך ניתן לשמר את היוזמות לטווח ארוך. לשם התחרות הגוברת בין ארגונים מוסדיים המבססים את היוזמות, יוזמות אלו קוראות להם לפתח מותג חזק, ולקהילות משתמשים - לשפר איכות המשאבים המוצעים. חשוב לציין ש"שוק" הקהילה למשאב חשוב מכמה סיבות:
מאפשר למשתמש ליצור קשרים חזקים עם האתר.
המוסד יכול לקבל מידע על מה עובד ומה לא.
מאפשר דיפוזיה (הפצה) מהירה.
קהילות חזקות משפיעות על התנהגות משתמשים לחזור ולהשתמש באתר.
דוגמאות למיזמי משאבים לימודיים פתוחים (OER)

יוזמות של משאבים פתוחים שואפים לספק גישה פתוחה באיכות גבוהה. כמות היוזמות גדלה מאוד בשנים האחרונות ונכון ל-2016, קיימים יותר מ-3,000 קורסים זמינים ופתוחים ולמעלה מ-300 אוניברסיטאות ברחבי העולם מפתחות יוזמות אלה. בין מיזמי המשאבים הלימודיים הפתוחים ניתן למנות:
ויקיפדיה - ומיזמים נוספים תחת קרן ויקימדיה כמו ויקימילון.
OER Commons - ספריה או מאגר מקוון של משאבים לימודיים פתוחים.
טטואבה - מיזם שנועד ליצור מילון משפטים רב לשוני. המשפטים, התרגומים למשפטים וקובצי האודיו עבור משפטים מועלים באמצעות מיקור המונים.
Connexions - מאגר דינאמי של משאבים לימודיים, בעיקר ספרים, שמפותחים בפילוסופית קוד פתוח.
Curriki - מאגר בו מורים משתפים בתוכניות לימודים, שיטות עבודה מומלצות ומשאבים לימודיים אחרים.
edX - edX הוא ארגון ללא מטרת רווח שהוקם על ידי MIT והרווארד שמטרתו לספק בחינם קורסי MOOC.
LerGO - לרגו הוא ארגון ללא מטרת רווח שמטרתו לספק בחינם שיעורים אינטראקטיביים מקוונים לילדים אשר מועלים על ידי הקהילה באמצעות מיקור המונים. כך גם Educate  ו-CommonSense .
Khan Academy  אקדמיית קהאן הוא ארגון אמריקאי ללא כוונת רווח שנוסד בשנת 2006 על ידי סלמן קהאן במטרה לספק לכל אדם אפשרות לצפות בשיעורים מוקלטים.
דוגמאות למיזמי משאבים לימודיים פתוחים (OER) > MOOC

"מוקים", הם מגמה חדשה המסקרנת ביותר בהשכלה הגבוהה בשנים האחרונות. קורסים אלו מציעים הוראה איכותית המבוססת על חומרי לימוד פתוחים ועל שיתוף פעולה בין סטודנטים בתהליך הלמידה בקצב אישי ובחינם, בכל זמן ובכל מקום. "המוקים" מתבססים על טכנולוגיות המאפשרות לסטודנטים ללמוד באופן עצמאי תוך שיתוף פעולה עם אחרים מרחבי העולם ,ובשנתיים האחרונות יותר ויותר אוניברסיטאות מובילות (הארוורד, פרינסטון, ייל, סטנפורד, MIT, דיוק ואחרות) מציעות קורסים מסוג זה, המועברים על ידי המרצים הטובים בעולם. המיזמים המובילים זוכים לפופולריות רבה ומציגים ממוצע נרשמים של עשרות אלפים לכל קורס. עם זאת, חשוב לציין שאחוזי הנשירה מהקורסים הוא גבוה במיוחד (הנתונים מראים שרק כ-7% מהסטודנטים הנרשמים מסיימים את הקורס). בוגרי ה"מוקים" יקבלו אישור ותעודה על השתתפות בקורס, אך לא יקבלו נקודות זכות לקראת תואר אקדמי. הפרויקט מושק במסגרת מיזם אירופאי של ארגון האוניברסיטאות האירופאיות ללמידה מרחוק  (EADTU).
דוגמאות למיזמי משאבים לימודיים פתוחים (OER) > קורסרה

הנה מיזם המציע נכון ל-2014 כ-750 קורסים, מאת 111 אוניברסיטאות מובילות מהעולם (ארצות הברית, בריטניה, אוסטרליה, ישראל והונג קונג וכו'). פעילותו הרשמית התחילה בשנת 2012 על ידי שני פרופסורים למדעי המחשב מאוניברסיטת סטנפורד, אחת מהן היא דפנה קולר ישראלית, המיזם מציע למידת קורסים באוניברסיטאות מובילות בעולם דרך האינטרנט במקצועות שונים בהם מדעי המחשב, מתמטיקה, פיזיקה, כימיה ועוד. בדצמבר 2012 החל המיזם להפעיל תוכנית מעסיקים המקשרת בוגרי קורסים לחברות עסקיות. העומדים במשימות של הקורס מקבלים אישור על השתתפותם בקורס, אך הקורס אינו מקנה שום נקודות זכות אקדמאיות.
דוגמאות למיזמי משאבים לימודיים פתוחים (OER) > edX

פעילות המיזם התחילה ב-2012 בהשתתפות אוניברסיטת הרווארד ו-MIT, ללא מטרת רווח, מציעים קורסים לקהל הרחב, בנוסף המיזם משמש כמרכז החוקר את ההשפעה של הטכנולוגיה על תהליכי הוראה ולמידה. המטרה השאפתנית של המיזם להגיע למיליארד סטודנטים, נכון לקיץ 2014 המיזם מציע כ-64 קורסים ולמסיימים ניתנת תעודת סיום לקורס.
דוגמאות למיזמי משאבים לימודיים פתוחים (OER) > מיזמים נוספים בעולם

בריטניה יזמה גם קורסים על ידי האוניברסיטה הפתוחה כמו "OpenLearn initiative uk", כדי שהחומרים שלהם יהיו זמינים לשימוש חופשי, לכל אדם, ברחבי עולם, המטרה של היוזמה לבנות קהילות של לומדים ואנשי חינוך, תוך שימוש במגוון של כלים ואסטרטגיות. היוזמה הזו משלימה "MIT" על ידי מתן לא רק אוסף של חומר כמובן בחינם, אבל גם סט של כלים ולמידה שיתופיות. הוא מאורגן בשתי דרכים: "LearningSpace" שמציע 5400 שעות לימוד של חומרים, ו-"LabSpace" שבו תוכן שניתן להוריד. בסין 750 קורסים נעשו זמינים על ידי 222 חברי אוניברסיטה. ביפן יותר מ-400 קורסים נעשו זמינים על ידי 19 אוניברסיטאות. בצרפת 800 משאבים חינוכיים נעשו זמינים ב-11 אוניברסיטאות.
דוגמאות למיזמי משאבים לימודיים פתוחים (OER) > OER בישראל

כיום אמנם רוב ה-OERs הם בשפה האנגלית, אך קיימת מגמה עולמית של הצטרפות לתנועה כשיותר ויותר מדינות מעלות OERs בשפות שונות על גבי האינטרנט לשימוש הכלל. כך גם ישראל שותפה לתנועה זו, אם כי עדיין רק בתחילת דרכה. דוגמאות ליוזמות OER בישראל ניתן לראות מארגונים כמו ויקיפדיה ישראל, לרגו - למד בעצמך, אקדמיית קאהן ישראל וכן יוזמת פ.א.ר (פתיחת אוצרות רוח) של האוניברסיטה הפתוחה. דרך פ.א.ר, מאפשרת האוניברסיטה הפתוחה גישה חופשית לספרי לימוד ולחומרי הוראה שפותחו על-ידה, במגוון קורסים ובמגוון תחומי דעת. בנוסף, כבר קיימים בישראל מספר קטן של יוזמות של אינדיבידואלים אשר משתמשים בפלטפורמות הענן החופשיות הפתוחות וחינמיות להנגיש תכנים לימודיים לתלמידים (לרוב באמצעות YouTube). יוזמות אלה מגיעות הן מצד מורים מקצועיים והן מאנשים שאינם מורים מקצועיים.
ראו גם

MOOC - קורס פתוח מקוון מרובה משתתפים
ויקיפדיה
למידה מקוונת
הערות שוליים

↑  http://search.oecd.org/officialdocuments/displaydocumentpdf/?cote=EDU/WKP(2012)13&docLanguage=En
↑  http://www.unesco.org/new/en/communication-and-information/access-to-knowledge/open-educational-resources/
↑  Center for educational research and innovation (2007). "Giving knowledge for free: The emergence of open educational resources" (PDF). OECD.
↑  http://www.nytimes.com/2001/04/04/us/auditing-classes-at-mit-on-the-web-and-free.html
↑  http://ocw.mit.edu
↑  http://ocw.mit.edu/about/next-decade/timeline/
↑  http://wiki.creativecommons.org/What_is_OER
1 2  Brown J.S.  Adler, R.P, Open education: the long tail, and learning 2.0, Educause Review January/February, 2008, עמ' 17-32
↑  Hylén,J., Open Educational Resources: Opportunities and Challenges, OECD’s Centre for Educational Research and Innovation, 2006
↑  https://www.coursera.org/
↑  http://library.oum.edu.my/oumlib/sites/default/files/file_attachments/odl-resources/386010/oer-opportunities.pdf
↑  http://library.oum.edu.my/oumlib/sites/default/files/file_attachments/odl-resources/386010/oer-opportunities.pdf
↑  http://library.oum.edu.my/oumlib/sites/default/files/file_attachments/odl-resources/386010/oer-opportunities.pdf
↑  http://www.oercommons.org
↑  http://www.tatoeba.org Tatoeba
↑  http://cnx.org
↑  http://www.curriki.org
↑  https://www.edx.org
↑  http://www.lergo.org/index.html#!/public/about/faq?lergoLanguage=he
↑  http://muele.mak.ac.ug/file.php/1/Student_Reading_Resource/oer_briefing_paper.pdf
↑  http://www.oecd-ilibrary.org/docserver/download/5k990rjhvtlv.pdf?expires=1373188107&id=id&accname=guest&checksum=1462549E9D02D170F310480746408460
↑  פאר - חומרים וספרי לימוד פתוחים לציבור
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000347787
משפט הערך הממוצע של קושי

המחשה גאומטרית של משפט הערך הממוצע של קושי: קיים משיק למסילה  (f(t),g(t)) שמקביל לישר המחבר את  (f(a),g(a)) עם  (f(b),g(b)).
בחשבון אינפיניטסימלי, משפט הערך הממוצע של קושי הוא הכללה של משפט הערך הממוצע של לגראנז' עבור זוג פונקציות. למשפט מספר שימושים מועילים, דוגמת הוכחת כלל לופיטל.
ניסוח פורמלי

תהיינה  \ f ו- \ g פונקציות רציפות בקטע  \left[a,b\right] וגזירות בקטע  \left(a,b\right). נניח שהנגזרת של  g'(x)\neq 0 לכל  x\in \left(a,b\right). אזי קיימת נקודה  c\in (a,b) כך שמתקיים  {\frac {f'(c)}{g'(c)}}={\frac {f(b)-f(a)}{g(b)-g(a)}}.
הערה: מכך שהנגזרת אינה מתאפסת בקטע  \left(a,b\right) ומקונטרה פוזיטיב למשפט רול מתקבל  g(b)\neq g(a) ולכן אין חלוקה באפס.
משפט הערך הממוצע של לגראנז' הוא מקרה פרטי של משפט הערך הממוצע של קושי, עבור  \ g(t)=t.
הוכחה

ראשית נשים לב כי אם  \ g(b)=g(a) אז על פי משפט רול קיימת נקודה  \ x\in (a,b) כך ש- \ g'(x)=0, וזאת בסתירה להנחה. לכן בהכרח  \ g(b)\neq g(a).
כעת נגדיר פונקציה חדשה:  \ F(x)=(f(x)-f(a))-{\frac {f(b)-f(a)}{g(b)-g(a)}}(g(x)-g(a))פונקציה זו נבנית מהפונקציות  \ f,g באמצעות פעולות אלמנטריות של חיבור, חיסור, וכפל, ולכן, כמו  \ f,g, היא רציפה בקטע  \ [a,b] וגזירה בקטע  \ (a,b).
אם נציב, נקבל את השוויון   \ F(a)=F(b)=0. לכן F מקיימת את תנאי משפט רול, ומכאן שקיימת נקודה  \ c\in (a,b) כך ש- \ F'(c)=0.
אבל  \ F'(x)=f'(x)-{\frac {f(b)-f(a)}{g(b)-g(a)}}g'(x). ולכן:  \ f'(c)={\frac {f(b)-f(a)}{g(b)-g(a)}}g'(c).
על פי הנתון,  \ g'(c)\neq 0 ולכן ניתן לחלק, ולקבל  \ {\frac {f'(c)}{g'(c)}}={\frac {f(b)-f(a)}{g(b)-g(a)}}, כמבוקש.
| חשבון אינפיניטסימלי |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | חשבון אינפיניטסימלי • סדרה • סדרה מתכנסת • גבול • סדרת קושי • טור • אינפיניטסימל • שדה המספרים הממשיים • ערך מוחלט • אי-שוויון המשולש • אי-שוויון קושי-שוורץ |  |
| פונקציות | פונקציה • גרף פונקציה • פונקציה ליניארית • פונקציה מונוטונית • נקודת קיצון •נקודת פיתול •נקודת אוכף • פונקציה קעורה • פונקציה קמורה • פונקציה רציפה • פונקציה רציפה במידה שווה • נקודת אי רציפות • נגזרת • טור טיילור • סדרת פונקציות • התכנסות נקודתית • התכנסות במידה שווה |  |
| משפטים | משפט בולצאנו-ויירשטראס • משפטי ויירשטראס • משפט קנטור • משפט ערך הביניים • משפט פרמה • משפט רול • משפט הערך הממוצע של לגראנז' • משפט הערך הממוצע של קושי • משפט דארבו • כלל השרשרת • כלל הסנדוויץ' • כלל לופיטל • משפט שטולץ • אריתמטיקה של גבולות |  |
| האינטגרל | אינטגרל • אינטגרל לא אמיתי • אינטגרל רב-ממדי • המשפט היסודי של החשבון הדיפרנציאלי והאינטגרלי • אינטגרציה בחלקים • שיטות אינטגרציה |  |
| אנליזה מתקדמת | פונקציה מרוכבת • אנליזה וקטורית • שיטת ניוטון-רפסון • משוואה דיפרנציאלית • טופולוגיה • תורת המידה |  |
אנליזה מתמטית • אנליזה וקטורית • טופולוגיה • אנליזה מרוכבת • אנליזה פונקציונלית • תורת המידה
מרק שכטמן

| --- | --- |

 לידה:  1928 קייב, ברה"מ 
 פטירה:  2019 (בגיל 91 בערך) 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה הטכנית של מוסקבה לתקשורת ואינפורמטיקה 
 תחום יצירה:  ציור, ספרות 
 הושפע על ידי:  מנואיל שכטמן 
 אתר רשמי
 
מרק שכטמן (1928 – 2019) היה צייר וסופר ישראלי באר שבעי יליד ברית המועצות. בנו של הצייר מנואיל שכטמן.
ביוגרפיה

נולד בקייב, אוקראינה. למד באוניברסיטה טכנית במוסקבה ופקולטה לאסתטיקה טכנית בקייב והשלים תואר שני בהנדסת מכונות. את יסודות הציור למד אצל אביו - הצייר היהודי הנודע מנואיל שכטמן ובהמשך למד באופן עצמאי. בשנת 1980 עלה לישראל.
שכטמן חבר אגודת הציירים והפסלים בישראל.
עבודתו

ציוריו של מרק שכטמן כוללים ציורי נוף, דיוקן, בעלי חיים, טבע דומם והווי חיים שונים. הוא משתמש בטכניקות ציור של צבעי מים, פסטל, שמן, גרפיקה ותחריט.
תערוכות יחיד: מתנ"ס שדרות, ספרייה עירונית באר שבע, עיריית לנגסונד (נורווגיה), בסיס חיל האוויר - נבטים, חברת UPS, מכללה אקדמית ע"ש סמי שמעון ועוד.
תערוכות קבוצתיות: תיאטרון לאומי "הבימה", תערוכה "3000 שנה לירושלים"- בודפשט (הונגריה), מכון לאונקולוגיה - באר-שבע, בית האמנים ע"ש שאגאל, בית אומנים - באר-שבע, בית ציוני אמריקה - תל אביב, תיאטרון ירושלים, ספרייה עירונית - באר-שבע, יד לבנים - באר-שבע, עיריית באר שבע, מכללה אקדמית - באר-שבע ועוד.
מספר יצירות של מרק נמצאות באוספים פרטיים בישראל ומחוצה לה. אחדות מתמונותיו אצל מלך נורווגיה, אצל הרב הראשי של בירת נורווגיה - אוסלו וכן בלשכת יושב ראש הפרלמנט הנורווגי.
במסגרת הפרויקט של משרד החינוך "יום אומן" צייר ביחד עם התלמידים ציורי קיר בכ-40 בתי ספר ברחבי הנגב ולימד רישום וציור. לימד רישום וציור בקרב ילדים ומבוגרים במספר מרכזים קהילתיים כגון: מתנ"ס לווין, עמותת "עמך", בסיס צבאי מחנה נתן ועוד. יזם והשתתף בפרויקטים אמנותיים אחדים: אחרי הפיגוע בדולפינריום תל אביב ביצע ציורי קיר בבית הספר "שבח מופת" ביחד עם תלמידי בית הספר, וכן ציורי קיר בבית הספר במחנה נתן.
מרק שכטמן פרסם מספר סיפורים, מאמרים וזיכרונות בעיתונים, כתבי עת בישראל, רוסיה וארצות הברית וכן באינטרנט.
גלריה

גמל
אביב בגליל
מתחנך
נערה בדואית
אלה
הערות שוליים

↑  שרון דינר, ברדיו את שרה, באתר באר שבע נט, 30 בינואר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007517282405171  ULAN: 500479240  VIAF: 308267987   WorldCat (עם VIAF): 308267987
משפט הפיקוד העליון

משפט הפיקוד העליון, ובשמו הרשמי: ארצות הברית נגד וילהלם פון לב ואח' (באנגלית: The United States of America vs. Wilhelm von Leeb, et al.) היה האחרון מבין שנים-עשר משפטי נירנברג הנוספים אשר נערכו בבית דין צבאי אמריקאי, בהיכל הצדק בנירנברג, גרמניה, עם תום מלחמת העולם השנייה.
הנאשמים במשפט זה היו כולם גנרלים רמי-דרג בוורמאכט (אחד מהם היה אדמירל לשעבר). חלק מן הנאשמים היו חברים בפיקוד העליון של הוורמאכט, בכוחות המזוינים של גרמניה הנאצית. הם הואשמו בכך שהשתתפו, או תכננו, או איפשרו ביצוע פשעי מלחמה רבים במדינות שנכבשו בידי הכוחות הגרמניים בתקופת מלחמת העולם השנייה.
שופטי בית הדין הצבאי היו ג'ון סי. יאנג מקולורדו, וינפריד ב. הייל מטנסי, וג'אסטין וו. הרדינג מאלסקה. התובע הראשי היה בריגדיר גנרל טלפורד טיילור. כתב האישום הוגש לבית הדין ב-28 בנובמבר 1947, והמשפט נמשך מ-30 בדצמבר 1947 ועד 28 באוקטובר 1948. מתוך 14 הנאשמים, שניים זוכו מכל אשמה; יוהנס בלסקוביץ התאבד במהלך המשפט; ויתרת הנאשמים נידונו לתקופות מאסר שבין שלוש שנים למאסר עולם.
האישומים

כתב האישום הכיל ארבעה סעיפי אישום על פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות:
ביצוע פשע נגד השלום בפתיחת מלחמה נגד אומות אחרות והפרת אמנות בינלאומיות.
פשעי מלחמה בגין אחריותם לרצח, לטיפול לא נאות, ולפשעים אחרים נגד שבויי מלחמה וחיילי אויב.
פשעים נגד האנושות בהשתתפות ובפיקוד על רצח, הגליה, לקיחת בני ערובה ומעשים דומים לאזרחי המדינות הכבושות.
השתתפות וארגון המסגרות והביצוע של תוכנית משותפת וקשירת קשר לבצע את הפשעים שלעיל.
כל הנאשמים הואשמו בכל סעיפי כתב האישום, וכולם הכחישו את האישומים.
סעיף 4 לכתב האישום, האישום בדבר קשירת קשר, נמחק על ידי בית הדין כיוון שנמצא שהוא חופף לאישומים האחרים. בית הדין זיכה את הנאשמים מסעיף 1 לכתב האישום וקבע כי הנאשמים לא היו קובעי מדיניות, וכי ההכנות למלחמה ונטילת חלק במלחמה על בסיס פקודות ממונים אינם בגדר פשע תחת הכללים של החוק הבינלאומי הרלוונטי באותה עת.