stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יצחק לעזער
ספריו

אשיב לאיש - תשובות לשאלות שנשאל
אשי ישראל - שיחותיו השבועיות לתלמידיו בארץ
עומר לאיש - על ספירת העומר
לחמי לאשי - על התורה
בתוך הנחל - רשימות דרשותיו בשבת
שיחות איש - שיחותיו לתלמידיו
אשיר עזך - על שיר השירים
ישא ברכה - על מסכת ברכות
ספור הנסיעה לאומן בשנת התשל"ז -סיפור הנסיעה לקיבוץ בראש השנה.
אשוב לאיש - על חודש אלול
קרן השור - על החנוכה
מעשה איש - על ספורי מעשיות
שמחה לאיש - על המועדים
לחמי לאשי - על נביאים וכתובים
ספרים שחיבר על רבו המוהרא"ש:
שיחות מוהרא"ש - שיחות בנושאי החיים
חיי מוהרא"ש - ביוגרפיה
תוך הנחל - דרשות שנאמרו בסעודות שבת
הערות שוליים

↑  ברסלב שלי, באתר breslevsheli.co.il
↑  הכתרת הרב לעזער
↑  יוסף גרינבוים, בית המשפט הכריע: נכסי מוהרא"ש שיק זצ"ל ינוהלו בידי בנו רבי משה, 28 בינואר 2016, באתר חרדים10
↑  הספר חיי מוהרא"ש לקריאה והורדה באתר היברובוקס, באתר היברו בוקס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307911005171  LCCN: nr91040452  VIAF: 268461119   WorldCat (עם VIAF): 268461119
Word2vec

Word2vec היא שיטה לשיכון מילים (Word embeddings) המבוססת על זוג מודלים מבוססי רשתות נוירונים המאומנות לשחזר הקשרים לשוניים של מילים. Word2vec לוקח כקלט קורפוס גדול של טקסט ומייצר מרחב וקטורי, בדרך כלל של כמה מאות ממדים, כאשר לכל מילה ייחודית בקורפוס מוקצה וקטור במרחב. וקטורי המילים ממוקמים במרחב הווקטורי כך שמילים החולקות הקשרים משותפים בקורפוס ממוקמות קרוב זו לזו במרחב.
Word2vec נוצר ופורסם בשנת 2013 על ידי צוות חוקרים שהובל על ידי תומאש מיקולוב מגוגל ונכתב עליו פטנט. לאחר מכן נותח והוסבר האלגוריתם גם על ידי חוקרים אחרים. לשיכוני מילים (embedding vectors) שנוצרו באמצעות אלגוריתם Word2vec יש יתרונות רבים בהשוואה לאלגוריתמים קודמים כמו ניתוח סמנטי סמוי (latent semantic analysis (אנ')).
CBOW ו-skip-grams

Word2vec יכולה להשתמש באחת מבין שתי ארכיטקטורות של מודלים כדי לייצר ייצוג מבוזר של מילים: bag of words רציף (continuous bag-of-words (אנ'), CBOW) או skip gram רציף (אנ'). בארכיטקטורת CBOW, המודל חוזה את המילה הנוכחית מתוך "חלון" של מילות-הקשר הנמצאות מסביבה. סדר המילים בהקשר אינו משפיע על החיזוי (הנחת bag-of-words). בארכיטקטורת skip-gram הרציפה, המודל משתמש במילה הנוכחית כדי לחזות את החלון שמסביבה של מילות הקשר. ארכיטקטורת skip-gram ממשקלת בחיזוי מילות הקשר קרובות כיותר משמעותיות מאשר מילות הקשר רחוקות יותר. על פי הערת המחברים, CBOW מהיר יותר בעוד ש-skip-gram עושה עבודה טובה יותר למילים נדירות.
פרמטריזציה

תוצאות של אימון word2vec יכולות להיות רגישות לפי קביעת הפרמטרים. להלן כמה פרמטרים חשובים באימוני word2vec.
פרמטריזציה > אלגוריתם האימון

ניתן לאמן מודל Word2vec בעזרת softmax (אנ') היררכי או דגימה שלילית. כדי להתקרב לסבירות הלוגריתמית המותנית (conditional log-likelihood) שהמודל מבקש למקסם, שיטת הסופטמקס ההיררכית משתמשת בקוד האפמן כדי לצמצם את החישוב. לעומת זאת, שיטת הדגימה השלילית מתקרבת לבעיית המקסום על ידי צמצום פונקציית הנראות של מקרים שליליים שנדגמו. לטענת המחברים, softmax היררכי עובד טוב יותר למילים נדירות בעוד שדגימה שלילית עובדת טוב יותר למילים תכופות ויותר טובה עם וקטורים בממדים נמוכים. ככל שמתארך משך האימון, הסופטמקס ההיררכי מפסיק להיות שימושי.
פרמטריזציה > דגימת משנה

מילים בתדירות גבוהה מספקות לעיתים קרובות אינפורמציה מועטה בלבד. ייתכן שמילים עם תדירות גבוהה מסף מסוים, יידגמו באופן חלקי בלבד כדי לקצר את משך האימון.
פרמטריזציה > ממדיות

איכות שיכוני המילים עולה עם ממדיות גבוהה יותר. אך לאחר שתגיע לנקודה מסוימת, הרווח השולי יקטן. בדרך כלל, ממדי הווקטורים מוגדרים כ־100 ל -1,000.
פרמטריזציה > חלון ההקשר

גודל חלון ההקשר קובע כמה מילים לפני ואחרי מילה נתונה ייכללו כמילות הקשר של המילה הנתונה. על פי הערת המחברים, הערך המומלץ הוא 10 עבור skip-gram ו-5 עבור CBOW.
הרחבות

הוצעה הרחבה של word2vec לבניית שיכוני ממסמכים שלמים (ולא ממילים בודדות). הרחבה זו נקראת paragraph2vec או doc2vec ויושמה בכלי C, Python ו- Java / Scala (ראה להלן), כאשר גרסאות ה- Java וה- Python תומכות גם בהקשר לשיכון של מסמך על מסמכים חדשים שטרם נראו.
וקטורי מילים לביואינפורמטיקה: BioVectors

אסגארי ומופרד הציעו להרחיב את וקטורי המילים עבור n-gram גם עבור רצפים ביולוגיים (למשל DNA, RNA וחלבונים ) ליישומי ביואינפורמטיקה . הם כינו את הווקטורים הללו ביו-וקטורים (BioVec) כאשר הם מתייחסים לרצפים ביולוגיים באופן כללי. וקטורים של חלבונים כונו ProtVec (רצפי חומצות אמינו) ווקטורי גנים כונו GeneVec, ניתן להשתמש בייצוג זה באופן נרחב ביישומים של למידת מכונה בפרוטאומיקה וגנומיקה. מהתוצאות עולה כי ביו-וקטורים יכולים לאפיין רצפים ביולוגיים מבחינת פרשנויות ביוכימיות וביו-פיזיות של התבניות הבסיסיות. גרסה דומה, dna2vec, הראתה כי יש קשר בין ציון הדמיון של Needleman -Wunsch לבין הדמיון הקוסיני (cosine similarity) של וקטורי המילים dna2vec.
מימושים

C
#C
פייתון (TensorFlow)
פייתון (Gensim)
Java / Scala
הערות שוליים

↑  Řehůřek, Radim. Word2vec and friends (Youtube video). נבדק ב-2015-08-14.
1 2 3  "Google Code Archive - Long-term storage for Google Code Project Hosting". code.google.com. נבדק ב-2016-06-13.
↑  "Parameter (hs & negative)". Google Groups. נבדק ב-2016-06-13.
↑  "Visualizing Data using t-SNE" (PDF). Journal of Machine Learning Research, 2008. Vol. 9, pg. 2595. נבדק ב-2017-03-18.
↑  "Doc2Vec tutorial using Gensim". נבדק ב-2015-08-02.
↑  "Doc2vec for IMDB sentiment analysis". נבדק ב-2016-02-18.
↑  "Doc2Vec and Paragraph Vectors for Classification". אורכב מ-המקור ב-2015-12-31. נבדק ב-2016-01-13.
↑  Asgari, Ehsaneddin; Mofrad, Mohammad R.K. (2015). "Continuous Distributed Representation of Biological Sequences for Deep Proteomics and Genomics". PLOS ONE. 10 (11): e0141287. arXiv:1503.05140. Bibcode:2015PLoSO..1041287A. doi:10.1371/journal.pone.0141287. PMC 4640716. PMID 26555596.
ביאורים

↑  יצירת ייצוג מבוסס וקטורים למילים
| בינה מלאכותית |
| --- | --- | --- |
| כללי | מבחן טיורינג • היסטוריה של הבינה המלאכותית • ציר הזמן של בינה מלאכותית • התקדמות הבינה המלאכותית • אוריינות AI • סוכן תבוני • AI-שלמות מערכת מומחה • אסדרת בינה מלאכותית (בישראל) • בינה מלאכותית צרה • בינה חישובית • הסברתיות בינה מלאכותית • הפרדוקס של מורבק • סוכן תבוני • אתיקה של בינה מלאכותית |  |
| תחומים | עיבוד שפה טבעית • ראייה ממוחשבת • בינה מלאכותית יוצרת • אומנות בינה מלאכותית • בינה מלאכותית כללית (AGI) |  |
| סוגי למידת מכונה | מערכת לומדת • למידה מונחית • למידה בלתי מונחית • למידה עמוקה • למידת חיזוק • סיווג בייסיאני נאיבי • רשת בייסיאנית |  |
| אלגוריתמי למידת מכונה קלאסית | פרספטרון • עץ החלטה • מכונת וקטורים תומכים • Bag of words • אלגוריתם k-מרכזים • אלגוריתם מיקסום התוחלת • הורדת ממד • אלגוריתם שכן קרוב • יער אקראי  • Q-learning •‏ T-SNE •‏ Tf–idf • חיזוק גרדיאנט |  |
| למידה עמוקה | רשת עצבית מלאכותית • רשת זרימה קדימה • רשת עצבית רקורסיבית • פונקציית אקטיבציה • טרנספורמר • Attention •‏ GAN |  |
| עיבוד שפה טבעית | מודל שפה • שיכון מילים • בלשנות חישובית • תרגום מכונה • חילוץ מידע (אנ') • ניתוח סנטימנט • זיהוי חלקי דיבר (אנ') • מערכת זיהוי דיבור • זיהוי ישויות • כריית טקסט • תיוג תפקידים סמנטי • Word2vec • מודל שפה גדול • GPT •‏ BERT (אנ') • מודל Bag-of-words (אנ') • יצירת טקסט בשפה טבעית (אנ') • מילת עצירה • ניתוח מחרוזות • Stemming (אנ') • למטיזציה (אנ') |  |
| יישומים לבינה מלאכותית (אנ') | צ'אטבוט • זיהוי דובר • זיהוי עצמים • זיהוי תבניות • עוזר וירטואלי • זיהוי תווים אופטי • מחולל תמונות • הזיות |  |
| מערכות בינה מלאכותית | אלייזה • ChatGPT •‏ DALL-E •‏ Midjourney •‏ Gemini • קלוד •‏ Perplexity •‏ SearchGPT •‏ GitHub Copilot • דיפ־פייק • סירי • Google Assistant • אמזון אלכסה • מיקרוסופט קופיילוט |  |
| סוגיות בטיחות בינה מלאכותית (אנ') | סכנה קיומית מבינה מלאכותית כללית • בינה מלאכותית חזקה • יישור בינה מלאכותית (אנ') • בקרת יכולות בינה מלאכותית (אנ') • בינה מלאכותית ידידותית (אנ') • התכנסות אינסטרומנטלית (אנ') • סינגולריות טכנולוגית • השתלטות הבינה המלאכותית • המכתב הפתוח על בינה מלאכותית (2015) |  |
| ספריות בשימוש נרחב | TensorFlow •‏ PyTorch •‏ Torch •‏ Hugging Face •‏ Keras •‏ spaCy (אנ') •‏ Caffe |  |
לקטגוריית הבינה המלאכותית
ישראל פנקס

| --- | --- |

ישראל פנקס
 לידה:  28 בינואר 1935 (בן 89) סופיה, ממלכת בולגריה 
 מדינה:  בולגריה, ישראל 
 שפות היצירה:  עברית
 סוגה:  שירה, תרגום
 תקופת הפעילות:  מ-1950
 פרסים והוקרה:  פרס היצירה לסופרים עבריים (1976 ו-2011)  פרס ישראל לשירה (2005)
 
ישראל פנקס (נולד ב-28 בינואר 1935) הוא משורר עברי, חתן פרס ישראל לשירה תשס"ה (2005).
ביוגרפיה

ישראל (אנטון) פנקס נולד בסופיה, בולגריה, בשנת 1935, לדורה ולד"ר דניאל פנקס. אביו שהיה בן למשפחת מוזיקאים, נפטר כשפנקס היה בן 6. ב-1944, בעיצומה של מלחמת העולם השנייה, עלה לארץ ישראל עם אמו, ואת שלוש שנותיו הראשונות עשה בכפר הנוער בן שמן, שבו שהה גם אחיו. מ-1947 מתגורר בתל אביב. בשנת 1948 נהרג אחיו במלחמת העצמאות.
בין השנים 1954–1956 שירת בצה"ל, בין היתר ככתב צבאי. אחרי שחרורו עבד בתרגום ובעריכה בהוצאות הספרים "ספריית פועלים" ו"עם עובד". בנוסף תרגם מחזות לתיאטרון "האהל", ושימש כעורך לילה בסוכנות הידיעות "יונייטד פרס".
במקביל לעבודתו הספרותית היה פנקס מנהלן של שתי גלריות אמנות בתל אביב, השתלם בלונדון ובפריז ושימש כיועץ מומחה לאמנות המאה ה-20 באירופה ובארצות הברית. מ-1985 התגורר לצורך זה, לסירוגין, בפריז, בניו יורק ובתל אביב.
פנקס נשוי ואב לשתי בנות.
יצירתו

שיריו הראשונים החלו להתפרסם בעיתונות הספרותית החל משנת 1951. ב-1961 הופיע ספר שיריו הראשון, "ארבעה עשר שירים" (הוצאת עכשיו) ולאחריו פורסמו הספרים: "ארוחת ערב בפרארה ושירים אחרים" (ידיד למחבר, 1965); "אל קו המשוה" (הקיבוץ המאוחד, 1975); "בתוך הבית" (הקיבוץ המאוחד, 1978); "הרצאה על הזמן" (הקיבוץ המאוחד, 1991); "גנאלוגיה" (אבן חושן, 1997); "בים העתיק שלנו" (אבן חושן, 1999); "אנטנות וחיישנים, 99 פרגמנטים" (אבן חושן, 2008); ו"היסח הדעת הכרחי לשיווי המשקל בעולם: שני שירים", (אבן חושן, 2010; קובץ מיוחד לציון יום הולדתו ה-75 של פנקס). כן פורסם מבחר משיריו בצרפתית, בספרו Discours sur le temps: choix de poémes ‏(l'Escampette, 1997). שיריו תורגמו לשפות רבות וזכו לעיבודים מוזיקליים של מלחינים ישראלים.
בדברי השופטים שהעניקו לו את פרס ישראל בשנת 2005 נכתב, בין היתר:
"במפת השירה הנכתבת כיום נראית שירתו של ישראל פנקס כמובלעת נדירה. מראשיתה, בשנות החמישים, הכניסה שירתו טון שלא היה דומה לו בעברית: מצד אחד דיאלוג עשיר ומורכב שקיימה עם תרבות אגן הים התיכון, ומצד אחר – לשון מהגרים טעונת זכרי משפחה. זו שירה הרוחשת תנועה מתמדת של פרספקטיבות, גיאוגרפיות ותרבותיות, שתכליתה לבחון מנין יהיה המבט חד יותר והמבקשת כל הזמן לאמת את הפרספקטיבה האחרונה..."
לשונה של שירה זו זהירה ומאופקת. לעיתים קרובות נוקט המשורר בגוף ראשון רבים ("אנחנו") ונמנע מן השימוש ב"אני", שיכול להישמע כתובענות או כבקשה לתשומת לב. זהו "אנחנו" שקט, מתבונן, לא קולקטיבי, המאפשר ריבוי קולות ונקודות ראות. לאורך כל שירתו נע פנקס בין מגוון הקולות, מתקרב ומתרחק מהכללי לפרטי ובוחן בכל פעם פרספקטיבות חדשות.
ספריו > שירה

ארבעה עשר שירים (עכשיו, 1961)
ישראל פנקס : מבחר שירים ודברים על יצירתו מאת דן צלקה (מחברות לשירה, 1962)
ארוחת ערב בפרארה ושירים אחרים (ידיד למחבר, 1965)
אל קו המשוה : פואמות (מפעלים אוניברסיטאיים להוצאה לאור, 1975)
בתוך הבית (הקיבוץ המאוחד, 1978)
הרצאה על הזמן - 1979–1989 (הקיבוץ המאוחד, 1991)
גנאלוגיה : שירים ופואמות (אבן חושן, 1997)
בים העתיק שלנו (אבן חושן, 1999)
אנטנות וחיישנים : 99 פרגמנטים (אבן חושן, 2008)
האם את עדיין רואה אותי : עשרים וארבעה שירים (אבן חושן, 2015)
הייתי באיזה מקום בחלום: מבחר (הקיבוץ המאוחד, 2021)
ספריו > תרגום

כוכים ביפו, שלמה קאלו (ספרית פועלים, 1954)
ספריו > ממאמריו בעיתונות, ספרים וקטלוגי תערוכות

"אברהם אופק", למרחב, 21 במרץ 1969
"דליה רביקוביץ: להשאיר עקבות". הארץ, 23 בינואר 1987, עמ' ב' 6
"קוסמולוגיה בזעיר אנפין" (על יוסף הירש), הארץ, 18 באוקטובר 1996
"במרחק שתיים או שלוש תקוות". הארץ, 15 בדצמבר 2000, עמ' ב' 14 (דברים שנאמרו בערב לרגל יציאת ספרו של פנקס "בים העתיק שלנו", במכון ון-ליר בירושלים ב-19 בנובמבר 2000)
"שירה נכתבת", קשת החדשה מס' 4, קיץ 2003
"הרהורים של אדם לא פוליטי", פרק בספר "המצב עכשיו" בעריכת גדעון סאמט, הוצאת כנרת זמורה-ביתן, 2003
"ארץ הצהריים", קטלוג התערוכה של לאה ניקל, עבודות על נייר, גלריה זומר, אוקטובר-נובמבר 2006
"יאן ראוכוורגר: הצייר השקט", קטלוג התערוכה הרטרוספקטיבית של יאן ראוכוורגר, מוזיאון תל אביב, מאי 2008
לקריאה נוספת

הלית ישורון, איך עשית את זה? – ראיונות 'חדרים', הוצאת הקיבוץ המאוחד/ספרי סימן קריאה, 2016, עמ' 131–148, ראיון עם ישראל פנקס מנובמבר-דצמבר 1986.
דן צלקה (עורך), ישראל פנקס : מבחר שירים ודברים על יצירתו, תל אביב: הוצאת מחברות לשירה, 1962
ישראל אלירז, פנקס קטן על ישראל פנקס, סדרת טנד, הוצאת כרמל, 2015
הערות שוליים

1 2  ישראל פנקס באתר פרס ישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007292672405171  BnF: cb131819453 (data)  GND: 13976884X  ISNI: 0000 0001 1044 6303  LCCN: n92047284  MusicBrainz: 69dd1f68-d718-4ce2-97de-27d44f054bd9  NSK: 000294380  NTA: 312989415  SNAC: w6hm70qr  SUDOC: 071619755  VIAF: 22281761   WorldCat (עם VIAF): 22281761 
ישראל פנקס
פרנק דיקסון

פרנק מארי דיקסון (באנגלית: Frank Murray Dixon;‏ 25 ביולי 1892 –  11 באוקטובר 1965) היה פוליטיקאי אמריקאי מאלבמה, איש המפלגה הדמוקרטית, שכיהן כמושל אלבמה ה-40 בשנים 1939–1943. הוא נודע בעיקר בשל תהליך הארגון מחדש של ממשלת המינדה שהוא חולל ובשל הרפורמה באופן חישוב מיסי הרכוש.
ראשית חייו

פרנק דיקסון נולד באוקלנד, קליפורניה כבנם של הכומר פרנק דיקסון ולאורה דיקסון. את רוב תקופת ילדותו בילה דיקסון בווירג'יניה והתחנך בבתי ספר בווירג'יניה ובוושינגטון הבירה. הוא סיים את לימודיו בבית הספר המכין פיליפס אקסטר (כיום אקדמיית פיליפס אקסטר (אנ')), ולאחר מכן למד באוניברסיטת קולומביה. ב-1916 הוא קיבל תואר במשפטים מאוניברסיטת וירג'יניה. את הקריירה המשפטית שלו החל דיקסון בברמינגהאם, אלבמה במשרד עורכי הדין של קפטן פרנסיס וייט. זמן קצר לאחר מכן הוא נשא לאישה את ג'ולייט פרי, ולזוג נולדו בן ובת.
הקריירה המשפטית של דיקסון נקטעה עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה. הוא התגייס בהתנדבות לחיל האוויר המלכותי הקנדי. כקצין בדרגת לוטננט משנה הוא הוצב בגף הטיס הצרפתי כסייר אוויר וכמקלען. ביולי 1918 הוא נפצע כאשר מטוסו הופל מעל סואסון, צרפת, ובשל כך נאלצו הרופאים לקטוע את רגלו. ממשלת צרפת העניקה לדיקסון את צלב המלחמה עם עלי דקל. כמו כן, הוענק לו תואר אביר לגיון הכבוד והוא קודם לדרגת מייג'ור.
בשובו לברמינגהאם פתח דיקסון משרד עורכי דין בשם "באוורס ודיקסון", והיה לעורך דין מצליח שעסק בעיקר בדיני תאגידים. בנקודת זמן זו הוא היה גם למפקד בליגיון האמריקאי (אנ') והיה מעורב בפעילויות למען ותיקי המלחמה. ב-1934 עשה דיקסון את ניסיונו הראשון להיבחר כמושל אלבמה, אך נוצח בבחירות המקדימות של המפלגה הדמוקרטית על ידי ביב גרייבס. ב-1938 הוא ניצח בקלות את גרייבס ונבחר כמושל אלבמה ה-40.
מושל אלבמה

לפני שהושבע כמושל, בילה דיקסון זמן רב בהכנות לתפקיד. הוא נפגש עם ביב גרייבס, עם מומחים למנהל ציבורי, ועם הנשיא פרנקלין דלאנו רוזוולט כדי לקבל עצות וידע בנוגע לתוכניותיו לשינוי ממשלת אלבמה. כמושל, שאף דיקסון לייעל את ממשלת המדינה. הוא ביטל 27 סוכנויות ממשלתיות במדינה באמצעות מיזוג תפקידיהן בתוך מחלקות הממשל. הסוכנויות שמלכתחילה נוהלו על ידי ועדות, הושמו תחת ניהולו של בעל תפקיד שדיווח ישירות למושל. באופן זה הפך דיקסון את משרת המושל לריכוזית. הוא סיים את העסקתם של כל העובדי המדינה שהתקבלו לעבודה לאחר מועד השבעתו. הוא גם נתן הוראה שתופסק עבודתו של כל עובד שלא היו לו תפקידים מסוימים. הוא קידם את פרישתם של מורים מהמערכת ואת חקיקתו של חוק עבודת המורים. הוא גם הקים את מערכת השירות הציבורי המדינתית שנדרשה להעסיק עובדים בהתבסס על כישוריהם.
דיקסון בילה זמן רב בביצוע רפורמה בשיטת הערכת הנכסים לצורכי מס רכוש. הוא האמין שמועצות ההערכה למס הרכוש שמונו על ידי המחוזות העריכו את שווי הרכוש בכוונה בהערכת חסר. מצב זה הוביל בתורו לתמיכה בלתי מדויקת של המחוזות בבתי הספר ובשירותים המוניציפליים. באמצעות הרפורמה שלו דחף דיקסון הצעת חוק שדרשה שמועצות ההערכה יוחלפו במועצות של שלושה אנשים שמונו על ידי המושל.
הצטרפותה של ארצות הברית למלחמת העולם השנייה לקראת תום כהונתו של דיקסון כמושל, הובילה לכך שהישגיו רק התרבו. הוא פיקח על הארגון מחדש לטובת המלחמה של הרציפים בנמל מוביל, וכתוצאה מכך חלה עלייה של 400 אחוזים בהיקף תעבורת הסחורות. כלכלת אלבמה שגשגה כאשר תעשיית בניית ותיקון הספינות פרחה במהלך המלחמה. במהלך המלחמה פיקח דיקסון על אירועים הקשורים אליה. חיילים בריטים התאמנו בארצות הברית כחלק מהסכם השאל-החכר. לעיתים, הלכו חיילים אלו לעולמם באלבמה. בשל מדיניות הצבא הבריטי שחייליו יטמנו בבתי קברות בארץ בה הם מתו, הקצה דיקסון אזורי קבורה מיוחדים לטייסים בריטים שמתו באלבמה בבית הקברות אוקווד אנקס שבמונטגומרי. בבית הקברות הוקצה להם שטח קבורה שעליו התנוסס דגל הממלכה המאוחדת. הקברים תוחזקו על ידי נשות מונטגומרי שהיו חברות במועדני הגנים המאוחדים. ב-11 בנובמבר 1941 ארגן דיקסון מצעד גדול לכבוד יום שביתת הנשק. במצעד השתתפו 7,000 איש, כולל חיילים מכל זרועות הכוחות המזוינים של ארצות הברית, תזמורות צבאיות, 3,000 קדטים של הגיס האווירי של צבא ארצות הברית וכמה מאות קדטים של חיל האוויר המלכותי הבריטי. העיתון Montgomery Advertiser העיר שאף על פי שאלפים עמדו לאורך מסלול המצעד, רוב הצופים לא הריעו ונותרו שקטים עד שהקדטים הבריטים עברו על פניהם. בנקודת זמן זו, הקהל אכן הריע. דיקסון גם ארגן ופיקח על מפגן גדול של האגודה למען החייל האמריקאית (USO) במונטגומרי.
שנותיו האחרונות

לאחר תום כהונתו כמושל ב-1943, שב דיקסון לעיסוקו בעריכת דין ופתח בברינגהאם משרד בשם "באוורס, דיקסון, דאן ומקדואל". הוא ביצע פעולות שדלנות עבור מטרות שמרניות בבית המחוקקים של אלבמה. הוא בילה זמן רב בשדלנות לטובת חוק הזכות לעבוד. ב-1948 הוא שימש באופן זמני כיושב הראש של ועידת מפלגת זכויות המדינות שהעמידה את סטרום ת'ורמונד ואת פילדינג רייט כמועמדיהם לנשיאות על פניהם של ג'ון פיצג'רלד קנדי ולינדון ג'ונסון.
פרנק דיקסון נפטר בברמינגהאם ב-11 באוקטובר 1965. הוא נטמן בבית הקברות אוק היל שבעיר.
בעשא

בַּעְשָׁא בֶן אֲחִיָּה, היה המלך השלישי על ממלכת ישראל משבט יששכר. לפי הכרונולוגיה המסורתית מלך בשנים 906 עד 883 לפנה"ס.
במהלך המצור ששם נדב, מלך ישראל, על העיר הפלשתית גבתון, הרג אותו בעשא, ומלך במקומו.
שתי הקבלות לשמו נמצאו בעמון: אחת באוסטרקון מנהלי מחשבון בו אחד השמות הנזכרים הוא "בעש[א]", והשני הוא בשם מלך עמוני במאה ה-9 לפנה"ס המוזכר בכתובות שלמנאסר השלישי.
הערות שוליים

1 2  שמואל אחיטוב, הכתב והמכתב, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 363
↑  Kirk Grayson, Assyrian Rulers of the Early First Millennium BC (858–754 BC), University of Toronto, 1966, עמ' 26
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1172124027  VIAF: 27148874742149622462   WorldCat (עם VIAF): 27148874742149622462
פתחו את השער

| --- | --- |

מעטפת הספר בהוצאתו הראשונה, 1945
 מידע כללי
 מאת:  קדיה מולודובסקי
 איורים:  תרצה טנאי
 סוגה:  ספר שירים לילדים
 הוצאה
 הוצאה:  הקיבוץ המאוחד
 תאריך הוצאה:  1945
"פתחו את השער: שירי ילדים" – הוא אחד מספרי הילדים הידועים של המשוררת היהודייה קדיה מולודובסקי, שחיברה אותם במקור ביידיש. הספר מהווה לקט משיריה הידועים ביותר של המשוררת, שתורגמו לעברית על ידי נתן אלתרמן, לאה גולדברג, פניה ברגשטין, אברהם לוינסון, ויצא לראשונה בשנת 1945 בהוצאת הקיבוץ המאוחד. איורי הספר נעשו על ידי תרצה.
הספר זכה להצלחה רבה, יצא במהדורות שונות ואיורים שונים, והוא אחד מספרי הילדים הפופולריים.
כותר הספר נלקח משמו של השיר הראשון בלקט. בנוסף, כולל הספר את שירי הילדים: "הילדה איילת", "מעשה בחבית" "גלגוליו של מעיל", ועוד.
על הספר

קדיה מולודובסקי שימשה כגננת עברית ברוסיה עד שנת 1935, אז היגרה לניו יורק. את שיריה היא כתבה ביידיש על ועבור ילדי הגן ברוסיה, שחיו בתנאי מצוקה.
אחד משיריה (גלגוליו של מעיל) מספר על מעיל גדל מידות שנתפר על ידי חייט עני לבנו הבכור, גדליהו גוץ, ואשר עבר בירושה לכל האחים והאחיות לפי סדר לידתם במהלך השנים, עד אשר התבלה לחלוטין ונעלם עת לבש אותו צעיר הבנים השובב, פרץ. השיר מדבר אמנם על תנאים של עוני וחוסר יכולת לספק בגדים חדשים לילדים, אך נכתב בהומור ומשדר שמחת חיים.
שיר אחר מספר על הילדה איילת, שעל אף גילה הצעיר מוטלים עליה תפקידים רבים של עזרה להוריה בבית, אך כבר במטלה הראשונה שהיא עוסקת בה, היא משחקת עם הכפתורים שהיא אמורה לתפור ומפליגה בדמיונה איתם למחוזות רחוקים. בשיר "מעשה בחבית" מתחבאה ילדה קטנה בתוך חבית מזעמו של אביה, אותה היא הופכת לארמון חלומותיה.
הספר מכיל שירים נוספים שחושפים ילדות ללא צעצועים, ללא פינוק של הורים, העסוקים בתלאות החיים, ועם זאת, אלו שירים מלאי דמיון והומור כי "קדיה יודעת להלביש מחלצות אהבה בתוך פרבר עוני".
על הספר > תרגומי השירים לעברית

תרגומי השירים הראשונים של קדיה מולודובסקי הופיעו בארץ בשנת 1934 בעיתון דבר. פנינה היילפרין, רבקה דוידית ושמשון מלצר היו בין המתרגמים. שמות הגיבורים של השירים עוברתו מהמקור היידי לשמות: יקטן, "יגיל והמעיל" וכדומה, כדי לקרב אותם לילדי הארץ.
בשנת 1945 הוציא הקיבוץ המאוחד, ביוזמתו של הפעיל התרבותי, זאב יוסיפון (יוסקוביץ), את הספר "פתחו את השער" המכיל את מבחר שיריה של קדיה מולודובסקי בתרגומם של טובי המשוררים בארץ: נתן אלתרמן, לאה גולדברג, פניה ברגשטיין ואברהם לוינסון. הספר עוטר באיוריה המיוחדים של תרצה טנאי וכלל גם את מאמרו של יעקב פיכמן על המשוררת ושיריה.
בין השירים שנכללו בספר: "פתחו את השער" ו"נעליים" בתרגומה של פניה ברגשטיין; "הילדה איילת", "סנדליים", "גלגוליו של מעיל", "המכתב", "הקטטה" ועוד, בתרגומו של נתן אלתרמן; "מעשה בחבית", "מעשה בגיגית" ועוד - בתרגומה של לאה גולדברג; "כף אורז", "אצל איש עני ואביון" בתרגומו של אברהם לוינסון.
בראיון שנתנה קדיה מולודובסקי, שיבחה המשוררת את הוצאת הספר הנאה, וסיפרה ש"היום המאושר ביותר בחיי היה כשקיבלתי מארץ ישראל את ספר שיריי 'פתחו את השער' "
הבית הפותח את השיר: "פתחו את השער" לקדיה מולודובסקי, במקור ביידיש ובתרגומה לעברית של פניה ברגשטין:
| --- | --- |
 ”עפֿנט דעם טויער, עפֿנט אים ברייט,  עס וועט דאָ דורכגיין אַ גאָלדענע קייט:  דער טאַטע,  די מאַמע,  דער ברודער,  די שוועסטער,  חתן–כּלה אין מיטן  אויף אַ גאָלדענעם שליטן.”:  ”פִּתְחוּ אֶת הַשַּׁעַר, פִּתְחוּהוּ רָחָב,  עָבוֹר תַּעֲבֹר פֹּה שַׁרְשֶׁרֶת זָהָב:  אַבָּא  וְאִמָּא,  וְאָח  וְאָחוֹת  וְחָתָן וְכַלָּה  בְּמִרְכֶּבֶת קַלָּה.”
על הספר > ייחודו של הספר

הוצאת ספר של שירי ילדים המתורגמים מיידיש, כשההווי שלהם מבוסס על מציאות גלותית, הייתה פעולה יוצאת דופן בישראל של שנות הארבעים. התרבות הארץ ישראלית, ובמיוחד זו הקיבוצית, טרחה להדגיש את קווי האפיון של ילדות חופשית ומשוחררת בארץ ישראל. אין בספר כל זיקה לציונות והשמות לקוחים מאוצר השמות שנהגו לתת בגולה: גדליהו, לייזר, ביילה, וכדומה. ואכן, בתרגומים הראשונים של השירים נהגו לשנות את השמות לכאלו שיש להם נופך עברי.
הוצאת הספר מהווה "דוגמה מעניינת לתהליך מתן תו ההכשר לדגם הדומסטי הגלותי והכנסתו לתרבות הארץ ישראלית, כל שכן לתרבות הקיבוצית, שקודם לכן השקיעה מאמצים רבים לקעקע את דגם הבית והילדות הגלותי", מסבירה מיכל חכם. במסגרת תחילת עידן הפיוס עם הגולה, לא מסתירים השירים את ההווי הגלותי של חיים ללא צעצועים, בגדים שעוברים בירושה מאח לאחותו, או שמות גלותיים. ככל שחולפות השנים חוזרים התרגומים להיות נאמנים למקור שכתבה קדיה מולודובסקי.
על הספר > מהדורות והפקות נוספות של הספר

לאור הצלחתו של הספר הוציא הקיבוץ המאוחד במהלך השנים מהדורות רבות של הספר. החל מהמהדורה ה-17, תשנ"ה, החל לצאת הספר באיוריו הצבעוניים של מושיק לין. בנוסף, יצאו עשרות גרסאות מוקלטות של שירי הספר.
קיימת גם הצגה לילדים בני 3–8 המבוססת על הספר.
הערות שוליים

1 2  עינת אמיתי, יומן מסע לחקר 100 שנות תרבות לילדים בקיבוץ
1 2  א. כנרתי, "היה הייתה גננת; שיחה עם המשוררת קדיה מולודובסקי", מעריב, 11 במרץ 1949
1 2  שרה גלוזמן, "פתחו את השער", דבר, 14 ביוני 1946
↑  פנינה היילפרין היא רעייתו של יחיאל היילפרין ואמם של יונתן רטוש ועוזי אורנן
1 2  מיכל חכם, "הבית שבגולה והגולה שבבית", גלויות ישראליות: מולדת וגלות בשיח הישראלי, בעריכת עופר שיף, מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות, אוניברסיטת בן-גורין בנגב, 2015, עמ' 83 - 121
↑  ראו למעלה בקישורים חיצוניים את פרסום הספר בספרייה הלאומית
שלום בן יבש

שַׁלּוּם בֶּן יָבֵשׁ הוא דמות מקראית, ומלך על ממלכת ישראל. זמן מלכותו מתוארך בכרונולוגיה המקראית והמסורתית בשנת 747 לפנה"ס.
שלום בן יבש, איש הגלעד, מלך על ישראל לאחר שרצח את זכריהו בן ירבעם: "וַיִּקְשֹׁר עָלָיו שַׁלֻּם בֶּן יָבֵשׁ וַיַּכֵּהוּ קָבָלְ עָם וַיְמִיתֵהוּ וַיִּמְלֹךְ תַּחְתָּיו". הביטוי "קָבָלְ־עָם" הוא יחידאי במקרא. בתרגום הארמית כתוב "קָדָם עַמָא", כלומר: נגד העם, לעיני העם. ייתכן שהכוונה למקום ציבורי, אולי בשעת התכנסות העם או נציגיו. ייתכן שזו תוספת של עורך ספר מלכים, שרצה להדגיש כי הנבואה שניתנה ליהוא ("בני רביעים ישבו לך על כיסא ישראל") התגשמה לעיני העם. בתרגום השבעים, לעומת זאת, כתוב "יבלעם", כלומר שם של מקום, וחוקרים רבים סבורים כי גרסה זו עדיפה.
השם 'בן יבש' יכול להעיד על עיר מוצאו ולאו דווקא על שמו של אביו, מכאן ייתכן שמוצאו היה מיבש גלעד, בנחלת שבט מנשה.
ממלכותו של שלום בן יבש מתחילה תקופה של אי-יציבות בממלכת ישראל, בניגוד ליציבות השלטון בימי בית יהוא.
שלום החזיק במלוכה חודש ימים בלבד, ונרצח בידי מנחם בן-גדי: "שַׁלּוּם בֶּן-יָבֵשׁ מָלַךְ בִּשְׁנַת שְׁלֹשִׁים וָתֵשַׁע שָׁנָה לְעֻזִּיָּה מֶלֶךְ יְהוּדָה וַיִּמְלֹךְ יֶרַח-יָמִים בְּשֹׁמְרוֹן. וַיַּעַל מְנַחֵם בֶּן-גָּדִי מִתִּרְצָה וַיָּבֹא שֹׁמְרוֹן וַיַּךְ אֶת-שַׁלּוּם בֶּן-יָבֵישׁ בְּשֹׁמְרוֹן וַיְמִיתֵהוּ וַיִּמְלֹךְ תַּחְתָּיו".
הערות שוליים

↑  ספר מלכים ב', פרק ט"ו, פסוק י'.
1 2  בוסתנאי עודד, תולדות עם ישראל בימי בית ראשון, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ב, יחידה 6, עמ' 383.
↑  ספר מלכים ב', פרק ט"ו, פסוק י"ב; פרק י', פסוק ל'.
1 2  בוסתנאי עודד, תולדות עם ישראל בימי בית ראשון, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ב, יחידה 6, עמ' 384.
↑  ספר מלכים ב', פרק ט"ו, פסוקים י"ג–י"ד.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007513513505171
ג'וזף ג'ונסטון (מושל אלבמה)

ג'וזף פורני ג'ונסטון (באנגלית: Joseph Forney Johnston;‏ 23 במרץ 1843 –  8 באוגוסט 1913) היה איש עסקים ופוליטיקאי אמריקאי מאלבמה, איש המפלגה הדמוקרטית, שכיהן כמושל אלבמה ה-30 בשנים 1896–1900. בהמשך, מ-1907 ועד מותו הוא כיהן כחבר הסנאט של ארצות הברית.