stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הבחירות המקדימות במפלגת הליכוד
היסטוריה > מבחירות 1999 עד בחירות 2006

לאחר הכינוס ב-1997 חזרה מפלגת הליכוד לשיטה בה חברי מרכז הליכוד בוחרים את מועמדי המפלגה. בתקופה זו נשמעה ביקורת על כך ששיטה זו גרמה לכך שלעיתים קרובות אולצו השרים, חברי הכנסת והמועמדים עתידיים, לתת עדיפות לרצונם של חברי מרכז על פני כלל חברי המפלגה. במקרים קיצוניים הדבר הגיע לכדי חשד לשחיתות, כדוגמת פרשת המינויים הפוליטיים בה נחשפו מקרי שחיתות של מינויים של חברי מרכז ומקורבים כדי לזכות בתמיכה.
לקראת בחירות 2006, בד בבד עם הצבעת חברי מרכז הליכוד על זהותם של המועמדים למפלגה, אישר מרכז הליכוד בהצבעה גלויה את שינוי השיטה באופן שהשיב לחברי המפלגה את הזכות לבחור את מועמדי הרשימה.
היסטוריה > מבחירות 2009 ואילך

מאז הבחירות לכנסת ה-18 (בחירות 2009) חזר הליכוד לבחור את מועמדיו לכנסת בשיטת הפריימריז הרחבה בה כל מתפקדי הליכוד רשאים לבחור את הרשימה לכנסת.
לא בכל מערכת בחירות כלליות התקיימו בחירות מקדימות בליכוד. לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש בוטלו הפריימריז לרשימת ליכוד והמועמדים לכנסת נשארו באותו מיקום, עם השריון למועמדי כולנו בראשות יפעת שאשא-ביטון.
הליך הבחירה > הזכאים להתמודד > הרשימה הארצית

מרבית המתמודדים עושים זאת דרך הרשימה הארצית, בה כלל בעלי זכות ההצבעה בוחרים. ההצבעה נעשית על דף בו מסמנים 12 מועמדים נבחרים שמקבלים תמיכה זהה. ברשימה הארצית מתמודדים חברי הכנסת ומועמדים נוספים. התחרות ברשימה הארצית קשה ביחס לבחירה המחוזית. בפועל, חברי הכנסת שנבחרים במקומות נמוכים ברשימה הארצית מוצאים עצמם מחוץ לכנסת שכן תוספת מקומות למחוזות, למשוריינים ולהבטחות הייצוג דוחקים אותם לאחור גם כאשר הליכוד זוכה במספר מנדטים רב לעומת המספר שזכה בו בכנסת היוצאת.
הליך הבחירה > הזכאים להתמודד > נציגי המחוזות

על מנת לחבר את הליכוד עם המחוזות השונים ולהכניס חברים חדשים, הליכוד שומר מקומות ברשימתו עבור נציגי המחוזות. המחוז שבו מספר בעלי זכות הבחירה הרב ביותר מקבל את המקום הראשון השמור למחוזות, המחוז הבא במספר בעלי זכות ההצבעה מקבל את המקום הבא וכן הלאה. המקומות השמורים למחוזות פזורים לאורך הרשימה. בתחילה הבוחרים במחוזות היו צריכים להיות כלל חברי מרכז הליכוד, לאחר עתירה לבית הדין של הליכוד הכללים שונו והמצביעים למחוז הם חברי הליכוד בעלי זכות ההצבעה לרשימה הארצית. חברי המחוז יקבלו דף הצבעה של המחוז אליו הם משתייכים, בכל קלפי ברחבי הארץ שיבחרו, ובו יסמנו מועמד אחד.
הליך הבחירה > שיטת הבחירה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הליך הבחירה > הבטחת ייצוג

מפלגת הליכוד דואגת לכך שיהיו ברשימתה נשים, עולים, לא יהודי וחרדי. לשם כך בתוך הרשימה הארצית ישנם מקומות שמורים למגזרים אלו. אם המועמדים הצליחו להגיע למיקום גבוה יותר מהמיקום השמור המקום מתפנה עבור הרשימה הארצית. לעומת זאת, אם אחד מבני המגזר לא הגיע למיקום המועמד הקרוב ביותר שעומד בהגדרות הייצוג מוקפץ אל המקום השמור והמועמד שהיה בה זז לאחור במקומות השמורים לרשימה הארצית. מועמד לא יכול להתמודד עם אפשרות להבטחת ייצוג כפולה ועליו לבחור מראש את הבטחת הייצוג הרצויה לו.
הליך הבחירה > שריונים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הליך הבחירה > הפריימריז על ראשות המפלגה

מלבד הפריימריז על הרכב רשימת המועמדים לכהן כחברי כנסת מטעם המפלגה, נערכת גם מערכת בחירות מקדימות לראשות הפלגה בין המועמדים שהציעו עצמם להתמודדות על תפקיד זה.
קבוצות הצבעה בתוך מתפקדי הליכוד

רוב המצביעים בבחירות המקדימות אינם משוייכים לקבוצה. עם זאת קיימות מספר קבוצות המאוגדות סביב מטרה משותפת.
ועדי עובדים – ועדי עובדים במקומות עבודה שונים עודדו את העובדים להתפקד לליכוד על מנת להשיג הישגים פוליטיים לטובת העובדים. הוועד הידוע ביותר בשיטת פעולה זו הוא ועד העובדים של התעשייה האווירית אשר יושב הראש שלו, חיים כץ, מתמודד בהצלחה בבחירות המקדימות מאז 2003.
הליכוד שלי – קבוצת מתפקדים תושבי יהודה ושומרון ותומכי ההתיישבות שם, בראשות ראש מועצה אזורית שומרון יוסי דגן. נכון לבחירות 2022 קבוצה זו מנתה את מספר החברים הגדול ביותר: כ-9,000, והיא הצליחה להכניס ל-15 המקומות הראשונים את כל 12 הח"כים שפעלה לקידומם.
פורום מלוכדים (בעבר: המטה הלאומי בליכוד) – קבוצה נוספת שמטרתה להשפיע על חברי הכנסת והשרים של המפלגה לפעול לחיזוק ההתיישבות ביהודה ושומרון.
הליכודניקים החדשים – קבוצה פוליטית המגדירה את עצמה כקבוצה ליברלית הפועלת כסיעה פנים-מפלגתית בליכוד.
הליכודניקים החדשים – הקבוצה הדמוקרטית – קבוצה שהתפצלה מהליכודניקים החדשים, ומקדמת אג׳נדה ליברלית-דמוקרטית.
נתיב בליכוד – קבוצה העוסקת בחקיקה לאומית-ליברלית.
הליברלים בליכוד – קבוצה העוסקת בקידום מדיניות כלכלית חברתית הנשענת על עקרונות הליברליזם הקלאסי
גאווה בליכוד – קבוצה העוסקת בקידום נושאים הקשורים לקהילת הלהט"ב.
קבלה לעם – קבוצה המקדמת חיים על פי חכמת הקבלה ופעילה בעיקר באזור פתח תקווה.
התעשייה האווירית, רשות שדות התעופה וההסתדרות, הנמלים, אגד, נהגי המוניות וכו'
סניפי המפלגה
ראו גם

הבחירות לראשות הליכוד (2019)
הבחירות המקדימות בליכוד (2022)
הערות שוליים

↑  עופר קניג, הליכוד הכריע נגד ביטול הפריימריז, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, ‏15 ביוני 2015
↑  קבוצת המתפקדים הגדולה בליכוד - קבוצת ההתיישבות של יוסי דגן, באתר ערוץ 7, 16 ביולי 2022
↑  ההישג של קבוצת ההתיישבות "הליכוד שלי" בפריימריז בליכוד, באתר ערוץ 7, 11 באוגוסט 2022
1 2 3  טל שלו‏, לא רק הליכודניקים החדשים: מפת הכוח של מתפקדי הליכוד, באתר וואלה, 21 באוגוסט 2017
הדסה ילדים

אין תמונה חופשית
הדסה ילדים הוא בית החולים לילדים של המרכז הרפואי הדסה.
מחלקות בית החולים נמצאות בבתי החולים הדסה עין כרם והדסה הר הצופים, ומאושפזים בו בכל רגע נתון כ-300 ילדים. 
בבית החולים כ-100 רופאים וצוות של אחיות ומומחים מהתחומים הפארארפואיים.
בהדסה ילדים שלוש מחלקות אשפוז, יחידה לטיפול נמרץ היחידה מסוגה באזור ירושלים, מחלקה להמטואונקולוגיה ילדים, מחלקה לרפואה דחופה, מחלקה כירורגית, מחלקה לטיפול נמרץ בפגים וילודים. הוא כולל את המרכז למחלות כרוניות המהווה מרכז ארצי ורופאים מומחים לילדים המכסים את כל תחומי הרפואה.
מנהל הדסה ילדים הוא פרופ' איתן כרם. מחלקות הילדים בהר הצופים מנוהלות על ידי פרופ' יעקב ברקון ובעין כרם על ידי פרופ' שמעון רייף. פרופ' רפאל יודסין מנהל את המחלקה הכירורגית.
בהדסה ילדים פועלים מספר גופים הנותנים תמיכה קוגניטיבית, רגשית וחברתית המסייעים לילדים להתמודד עם משבר המחלה והאשפוז. בית הספר הניסויי לילדים מאושפזים הוא בית-ספר ניסויי ורב תרבותי הנותן מענה לחולים בגילאי 3-21 המאושפזים במחלקות הילדים. עמותת "חיים" מסייעת לילדים המטופלים במחלקה האונקולוגית בבית החולים "הדסה לילדים".
הינדר

| --- | --- |

 מקום הקמה:  אוקלהומה סיטי 
 תקופת הפעילות:  מ-2001
 סוגה:  פוסט-גראנג' הארד רוק
 חברת תקליטים:  יוניברסל ריפבליק רקורדס 
 פרסים והוקרה:  היכל התהילה המוזיקלי של אוקלהומה (2007) 
 hindermusic.com
 חברים
 אוסטין ווינקלר ג'ואי גראבי קודי האנסון מארק קינג מייק רודן
 
הינדר (באנגלית: Hinder) היא להקת הארד רוק שנוסדה בשנת 2001 באוקלהומה סיטי שבארצות הברית על ידי המתופף קודי האנסון הגיטריסט, ג'ואי גראבי והזמר אוסטין ווינקלר.
היסטוריה

הלהקה התחילה את דרכה כלהקת קאברים באוקלהומה סיטי. השיר הראשון שנכתב על ידי הלהקה היה Lips of an Angel (שפתיים של מלאך) שהגיע למקום השלישי בבילבורד הוט 100.
ב-2005 חתמה הלהקה בחברת הקלטות והתחילה את העבודה על אלבומה הראשון  Extreme Behavior (התנהגות קיצונית). האלבום הוכתר על ידי כמה ממגזיני המוזיקה הנחשבים באמריקה שבראשם Almusic כאלבום הרוק הגרוע של השנה. אבל בניגוד לכל הציפיות האלבום נמכר במיליונים והכניס את הלהקה למיינסטרים האמריקאי.
הסינגל הראשון שיצא מהאלבום הוא Get Stoned (תהיה מסומם) השיר לא הצליח רבות ולא הושמע הרבה ברדיו. אבל אז יצא הסינגל Lips of an Angel (שכאמור הגיע למקום השלישי) שהכניס את הלהקה לתודעה האמריקאית. הסינגל זכה להשמעות רבות ברחבי העולם והגיע למקומות הראשונים בטבלאות רבות מסביב לעולם כולל בקנדה ואוסטרליה. הסינגל מכר יותר מ 4 מיליון עותקים באמריקה. בהמשך הוציאה הלהקה עוד 3 שירים:
How Long(כמה ארוך) Better Than Me (יותר טוב ממני) אשר גם זכה להשמעה רבה ברחבי העולם וHomecoming Queen (מלכת הנשף).
האלבום מכר יותר מ 3 מיליון עותקים באמריקה מה שנתן לו מעמד של פלטינה משולשת. הוא הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים האוסטרלי.
בשנת 2008 יצא האלבום השני של הלהקה שנקרא Take It to The Limit (קח את זה לקצה).
הסינגל המוביל מהאלבום הוא Use Me (השתמש בי). הסינגל יצא כ 3 חודשים לפני האלבום והגיע למקום שלישי במצעד השירים של המיינסטרים של בילבורד. אחריו יצא הסינגל Without You (בלעדייך) שמזכיר בסגנונו את Better Than Me וLips of an Angel.
האלבום הגיע למקום רביעי במצעד האלבומים האמריקאים כאשר הוא מכר יותר מ81 אלף עותקים בשבוע הראשון ליציאתו. האלבום מכר יותר מ-500 אלף עותקים בארצות הברית וקיבל מעמד של זהב.
עם יציאת האלבום יצאה הלהקה לסיבוב הופעות עם הלהקות Rev Theory וTrapt כמופעים פותחים.
בקיץ 2009 יצאה הלהקה לסיבוב הופעות נוסף אשר נקרא הפעם Dark Horse Tour שבו ניקלבק שימשה כלהקה המרכזית. בסיבוב הזה יצאו גם הלהקות Saving abel ופאפא רוץ'.
היכל המשפט חיפה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית משפט 
 מיקום:  חיפה 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2003
 תאריך פתיחה רשמי:  2003 
 אדריכל:  מיכאל חיוטין, ברכה חיוטין 
 קואורדינטות:  32°48′53″N 35°00′05″E﻿ / ﻿32.8146°N 35.001369°E﻿ / 32.8146; 35.001369
  (למפת חיפה מוגדלת) היכל המשפט חיפה(למפת חיפה רגילה) היכל המשפט חיפה(למפת הגליל המערבי רגילה) היכל המשפט חיפה(למפת הגליל המערבי מוגדלת) היכל המשפט חיפה
 
היכל המשפט חיפה הוא מקום משכנם של בתי המשפט של חיפה.
המבנה

ההיכל שוכן בקריית הממשלה שברחוב פלי"ם בעיר התחתית בחיפה, בגבול שכונת ואדי סאליב. הוא משכן את בית המשפט המחוזי, בית משפט השלום, בית המשפט למשפחה ובית הדין לעבודה, ששכנו לפני כן באתרים נפרדים בעיר.
שטח ההיכל, הבנוי מבטון, אלומיניום וזכוכית, הוא 90 אלף מטרים מרובעים (כמחציתם שטחי חנייה) וככזה הוא היכל המשפט הגדול בישראל. הוא מכיל בסך הכול 73 אולמות משפט ו-100 לשכות שופטים, וכן שטחי מזכירויות ושטחי עזר.
צורתו הכללית של ההיכל היא כשל אונייה, כאזכור להיות חיפה עיר נמל. הוא כולל שני אגפים עיקריים: האגף השיפוטי, שהוא האגף הדרומי, והאגף המנהלי מצפון. בין שני האגפים מצויה מבואה, המשתרעת לכל אורך הבניין ולמלוא גובהו. חלל המבואה נחצה על ידי מספר גשרי מתכת המקשרים בין שני אגפי ההיכל.
ההיכל תוכנן על ידי האדריכלים ברכה ומיכאל חיוטין, שתוכניתם להיכל נבחרה בשנת 1994. בתי המשפט החלו לפעול בו בסתיו 2003. עלות הקמת ההיכל הגיעה ל-400 מיליון שקלים, למרות שהתקציב היה קצת מעל 500 מיליון.
בשנת 2006 זכו שני האדריכלים בפרס רכטר לאדריכלות על תוכניתם להקמת ההיכל.
על ההיכל נמתחה ביקורת, שלפיה תכנונו הוא גרנדיוזי, במיוחד על רקע בתי שכונת ואדי סאליב הצמודה אליו, ושתנאי הנגישות בו לבעלי מוגבלויות הם לקויים.
גלריה

הכניסה המערבית להיכל
מבואת ההיכל
ההיכל על רקע בתי ואדי סאליב
הערות שוליים

↑  אסתר זנדברג, פרס רכטר לאדריכלים ברכה ומיכאל חיוטין, באתר הארץ, 13 במרץ 2007
↑  אסתר זנדברג, ביקורת על הענקת פרס רכטר למתכנני היכל המשפט בחיפה, באתר הארץ, 13 במאי 2007
הוועדה לאנרגיה אטומית

| --- | --- |

ראש הסוכנות לאנרגיה אטומית הנוכחי משה אדרי
 מידע כללי
 מדינה:  מדינת ישראל
 משרד אחראי:  משרד ראש הממשלה
 תאריך הקמה:  1952 
 מנהל:  משה אדרי
 מטה מרכזי:  המרכז למחקר גרעיני שורק
 אתר רשמי
 
סמל הוועדה לאנרגיה אטומית
ראש הוועדה לאנרגיה אטומית משה אדרי בפגישת עבודה עם ראש הסוכנות לאנרגיה האטומית
הוועדה לאנרגיה אטומית (בראשי תיבות: וא"א) היא יחידת סמך במשרד ראש הממשלה המופקדת על הפעילות הממלכתית בתחום הגרעין במדינת ישראל. פעילות הוועדה לאנרגיה אטומית מתקיימת בשני מרכזים: המרכז למחקר גרעיני–שורק (ממ"ג) והקריה למחקר גרעיני – נגב (קמ"ג).
היסטוריה

הוועדה לאנרגיה אטומית הוקמה ב־13 ביוני 1952 על ידי ראש הממשלה דוד בן-גוריון בראשות פרופ' ארנסט דוד ברגמן. עם חבריה נמנו ד"ר ישראל דוסטרובסקי ממכון ויצמן למדע, רא"ל (מיל') יעקב דורי, מנהל אגף המדע במשרד ראש הממשלה, ד"ר ש' כהן, פרופ' שמואל סמבורסקי מהאוניברסיטה העברית בירושלים, פרופ' יואל רקח מהאוניברסיטה העברית בירושלים, ופרופ' פרנץ אולנדורף מהטכניון.
בשנת 1966 לקח על עצמו ראש הממשלה לוי אשכול את התפקיד, מידי דוד ארנסט ברגמן. בראש מליאת הוועדה עומד ראש הממשלה, שהוא יו"ר הוועדה לאנרגיה אטומית, והוא הממנה את חברי הוועדה. בתחילת שנות ה-80 מנחם בגין מינה את יובל נאמן ליו"ר הוועדה.
בפברואר 2011 עודכן מבנה הוועדה לאנרגיה אטומית, אושררה אחריותו של ראש הממשלה בנושא הגרעין, לרבות היותו הממונה הישיר על הוועדה לאנרגיה אטומית, עודכנו תפקידי הוועדה והוסדרו הממשקים בין הוועדה לבין משרדי ממשלה אחרים.
בתחילה ישבה הוועדה במבנים ארעיים ליד רחובות. בשנת 1958 הוחל בהקמת המרכז למחקר גרעיני שורק (ממ"ג). בסוף שנת 1959 הוחל בהקמת הקריה למחקר גרעיני – נגב (קמ"ג).
משרדי הוועדה שכנו בעבר ברחוב חיים לבנון ברמת אביב, וכעת שוכנים בסמוך לממ"ג.
במדינת ישראל אין חוק ספציפי שמסדיר את פעילותה של הוועדה לאנרגיה אטומית. בג"ץ דחה עתירה לחייב לחוקק חוק כזה, בנימוק שאין זה בסמכותו.
תחומי אחריות ותפקידים

הוועדה לאנרגיה אטומית אחראית על הפעילות הגרעינית של מדינת ישראל, המתבצעת, כאמור, בשני מרכזים – המרכז למחקר גרעיני בנחל שורק והקריה למחקר גרעיני ליד דימונה.
ייעוץ לממשלה בכל הקשור לקידום המחקר והפיתוח הגרעיני.
המלצות על מדיניות וסדר עדיפויות בתחום המחקר והפיתוח הגרעיני.
ביצוע מדיניות הממשלה בתחום זה.
יצוג מדינת ישראל בקשריה עם מוסדות לאומיים ובין-לאומיים בתחום הגרעין.
ראשי הוועדה לאנרגיה אטומית

עם הקמת הוועדה לאנרגיה אטומית הועמד בראשה הפרופ' דוד ארנסט ברגמן, שכיהן בתפקידו עד שנת 1966. מאז הנוהג הוא שבראש הוועדה עומד ראש הממשלה, ראש הוועדה לאנרגיה אטומית מתמנה על ידי הממשלה, הוא כפוף לראש הממשלה ומדווח לו באופן ישיר.
להלן רשימת מנכ"לי הוועדה מאז שנת 1966:
| תמונה | שם | שנים |
| --- | --- | --- |
|  | פרופ' ישראל דוסטרובסקי | 1966–1971 |
|  | שלהבת פריאר | 1971–1976 |
|  | עוזי עילם | 1976–1986 |
|  | דוד פלג (ממלא מקום) | 1986–1987 |
|  | ד"ר יונה אטינגר | 1987–1992 |
|  | גדעון פרנק | 1993–2007 |
|  | ד"ר שאול חורב | 2007–2015 |
|  | זאב שניר | 2015–2022 |
|  | משה אדרי | 2022–מכהן |
ראו גם

אנרגיה גרעינית בישראל
הערות שוליים

↑  עידן יוסף, קידום גרעיני (1952), באתר News1 מחלקה ראשונה, 13 ביוני 2015
↑  כיהן לאחר מכן כממלא מקום יו"ר הוועדה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263102605171  ISNI: 0000 0001 2230 3545  LCCN: n82088492  VIAF: 153628365   WorldCat (עם VIAF): 153628365 
הקריה למחקר גרעיני – נגב (קמ"ג)
היכל המשפט תל אביב

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית משפט 
 כתובת:  רחוב ויצמן 1, תל אביב-יפו
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1959–2014 (כ־55 שנים)
 עלות:  575 מיליון ש"ח
 אדריכל:  רכטר-זרחי-פרי, אמנון רכטר
 קואורדינטות:  32°04′39″N 34°47′16″E﻿ / ﻿32.0775°N 34.7878°E﻿ / 32.0775; 34.7878
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) היכל המשפט תל אביב(למפת תל אביב רגילה) היכל המשפט תל אביב(למפת גוש דן רגילה) היכל המשפט תל אביב(למפת גוש דן מוגדלת) היכל המשפט תל אביב  he היכל המשפט תל אביבhe היכל המשפט תל אביבמפת  מרכז __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
היכל המשפט בתל אביב, השוכן ברחוב ויצמן 1, הוא המבנה המשמש את בית המשפט המחוזי בתל אביב ואת בית משפט השלום הגדול והחשוב במחוז תל אביב.
המבנה הישן (2014-1966)

המבנה שוכן בין רחוב ויצמן ממזרח לכיכר מוזיאון תל אביב ממערב; ובין שדרות שאול המלך מדרום לרחוב ברקוביץ' מצפון. מעבר לרחוב ברקוביץ' ניצב מגדל המוזיאון והיכל המשפט מחובר אליו באמצעות גשר להולכי רגל. הבניין תוכנן על ידי האדריכלים זאב רכטר, משה זרחי ויעקב רכטר בשנים 1959–1960. בנייתו הסתיימה בשנת 1966. עד לאותו מועד שכן בית משפט השלום בתל אביב ברחוב יהודה הלוי 14. סגנונו של היכל המשפט ברוטליסטי והוא משלב משטחי בטון חשופים, גם במעטפת החיצונית וגם בחללו הפנימי של הבניין. בקירות הבטון החשופים בתוך הבניין משולבים תבליטים של דוגמאות גאומטריות ושל פסוקים הקשורים בדין ובמשפט.
היכל המשפט בנוי משני מבנים נפרדים הניצבים על קומת מסד משותפת שלה שני שערים הניצבים זה מול זה. שער שלישי נמצא בקומת המרתף ופונה אל צדו הצפוני של הבניין. מרכזה של קומת המסד נמצא בין שני המבנים הנפרדים ומשתרעת בו מבואה גבוהה ורחבת ידיים.
במבנה הצפוני שניצב על קומת המסד שש קומות והוא משמש את בית המשפט המחוזי. עד שנת 2008 לא פעל במחוז מרכז בית משפט מחוזי, ובית המשפט המחוזי בתל אביב שירת את שני המחוזות. בשנת 2008 הוקם בית המשפט המחוזי מרכז בפתח תקווה, שעבר לימים ללוד.
המבנה הדרומי רבוע ובו ארבע קומות. מבנה זה משמש את בית משפט השלום ובמרכזו חצר פנימית גדולה.
בית משפט השלום לנוער ובית משפט השלום לתעבורה שכנו ברחוב שוקן בדרום העיר והועברו לבת ים, בית המשפט לענייני משפחה נמצא ברמת גן ובשנים האחרונות הועבר חלק מהאגף האזרחי של בית המשפט לבית אסיה הסמוך.
המבנה החדש (החל מ-2014)

בשל מצוקת המקום בהיכל המשפט והפיכתו של הבניין המיושן במידה רבה לבלתי מתאים לייעודו החלה המדינה בשנת 2011 בבנייתו של מבנה חדש שממנו יפעלו בתי המשפט המחוזי והשלום בתל אביב ברחוב ברקוביץ'. היכל המשפט החדש נחנך בסוף 2014. יש בו 22 קומות מעל הקרקע ושש קומות תת-קרקעיות. בבניין יש 52 אולמות דיונים ו–78 לשכות שופטים. בקומות התחתונות פועל בית משפט השלום. ההוצאה לפועל, שבעבר פעלה גם היא בהיכל המשפט בתל אביב ברחוב ויצמן עברה בשנת 2017 לרחוב המסגר בתל אביב. היכל המשפט הקודם עובר שיפוץ מקיף וישמש את הנהלת בתי המשפט.
ההשקעה במבנה בית המשפט מסתכמת ב-575 מיליון ש"ח, שכוללים את עלות הבנייה והתחזוקה של הבניין לתקופה של 20 שנה. שיטת המימון של ההקמה היא PFI - פרויקט זכייני שבו המדינה היא שנושאת בהחזר ההשקעה - את המגדל בנתה חברת סולל בונה והמדינה תשכור אותו ל-20 שנה. בתום התקופה הנכס יועבר לידי המדינה. המדינה נתנה לחברה מענק הקמה 175 מיליון ש"ח, ובמשך 20 שנה תעביר לחברה תשלומים שנתיים של 20 מיליון ש"ח הכוללים את השלמת עלות הבנייה ותחזוקה שוטפת.
הערות שוליים

↑  במבנה ששימש את בית המשפט לנוער ותעבורה ברחוב שוקן שוכן כיום בית משפט השלום - מחוז תל אביב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009878087505171
היקף

היקף של צורה סגורה דו-ממדית הוא אורך העקומה שסוגרת אותה. באופן כללי, עבור קבוצה כלשהי במישור, אם השפה שלה ניתנת לתיאור כמסילה סגורה ופשוטה, ההיקף של הקבוצה יהיה אורך המסילה. היקף מסומן בדרך כלל באות P.
כשקוטר המעגל שווה 1, היקפו שווה  \pi .
המקרה הפשוט ביותר בו עוסקת הגאומטריה הוא המצולע בו ההיקף הוא סכום אורכי הצלעות המרכיבות אותו. במקרים מורכבים יותר, כמו במעגל או אליפסה, היקף הצורה מחושב על ידי חישוב ההיקפים של סדרת מצולעים שהולכת ומתקרבת לצורה הרצויה, כאשר היקף הצורה הוא הגבול של סדרת ההיקפים של המצולעים.
אי-שוויון איזופרימטרי קובע שעבור כל הצורות הגאומטריות הסגורות בעלות שטח קבוע, ההיקף המינימלי מתקבל אצל המעגל, שם מעגל בעל רדיוס  r ושטח  \pi \cdot r^{2} הוא בעל היקף  2\pi \cdot r (כאשר  \pi  הוא הקבוע המתמטי פאי). אין צורה בעלת היקף מקסימלי עבור שטח נתון. למשל לכל שטח נתון ניתן לבנות מלבן שהיקפו 
גדול כרצוננו (על ידי הקטנת הרוחב והגדלת האורך). קיימות אפילו צורות סגורות בעלות היקף אינסופי ושטח סופי, לדוגמה הפרקטל פתית השלג של קוך (להרחבה ראו פרדוקס קו החוף).
נוסחאות

עיגול:  2\pi r=\pi d ( r שווה לרדיוס העיגול ו- d שווה לקוטר העיגול)
משולש:  a+b+c\, ( a,b,c הם שלוש צלעות המשולש, בלי סדר)
מלבן:  2(l+w) ( l ו- w הם אורך ורוחב המלבן בהתאמה)
דפוס - מונחים
בלנקט

בלנקט – גליל ריק בדפוס האופסט, עליו מונחת שמיכת גומי, ומשמש להעברת הגרפיקה, מהלוח למצע ההדפסה, (מכאן המשמעות של הדפסה לא ישירה באופסט, אין מגע ישיר בין הלוח לנייר המודפס).
אנילוקס

אנילוקס – גלילי האנילוקס מצופים קרמיקה (בעבר היה נהוג לצפות במתכת, לרוב כרום) ומשמשים להעברת הצבע לגלופה המדפיסה, בדפוס הפלקסוגרפיה. ייחודו של גליל האנילוקס הוא יכולתו להעביר כמות מדויקת של צבע לגלופה. בגליל האנילוקס יש שקעים, וכאשר הגליל טובל בחלקו התחתון באמבט הצבע, השקעים מתמלאים בצבע בהתאמה לגודלם ועומקם המשתנים.
גליל/צילינדר

גליל (דפוס)/צילינדר (דפוס) – צורתו גלילית ולרוב עשוי מתכת או גומי בהתאם לתפקידו במכונת ההדפסה. המונח גליל מתייחס בהתאם להקשרו בשיטת ההדפסה המדוברת, אך בבסיס ישנם סוגים שונים של גלילים במכונות ההדפסה, חלקם גלילי לחץ חלקם גלילי העברה שמעבירים צבע או מים.
דמות

דמות (דפוס) – המונח דמות נגזר מהמושג הדמיה, כלומר: הדמיה של המקור, כמו בכתב ראי.
ד"ר בלייד

ד"ר בלייד – פס מתכת המשמש כמגב, ותפקידו להוריד שיירי צבע שלא נכנסו לשקעים בגליל האנילוקס. לרוב "ד"ר בלייד" עשוי ממתכת הרכה יותר מגליל האנילוקס, כדי למנוע שחיקה של הגליל.
הדפסה ישירה

הדפסה ישירה – הדפסה שבה ישנו מגע ישיר בין המשטח המדפיס למשטח המודפס. (לדוגמה: חותמת גומי, דפוס בלט, פלקסו)
הדפסה עקיפה

הדפסה עקיפה – הדפסה שבה אין מגע ישיר בין המשטח המדפיס למשטח המודפס, וקיים משטח נוסף (בלנקט) המקשר בין המשטח המדפיס למשטח המודפס.
חרט

חרט – כלי הדומה בצורתו החיצונית לעט כתיבה, מעין כפיס עץ שבקצהו חוד מתכת, שעשוי לרוב מפלדה, ובעזרתו חורטים על לוח דפוס המיועד לכך (לדוגמה: סטנסיל).
מקור

מקור (דפוס) – המושג מקור מתייחס למקור הדפסה. כלומר, מקור הוא העיצוב הנבחר בצורתו המקורית כקובץ מחשב, משטח האבן המצויר\כתוב (ליתוגרפיה).
לוח (לוחות הדפסה)

לוח הדפסה – המושג לוח בעולם הדפוס מתייחס במקור ללוח האלומיניום הדק מצופה האמולסיה בדפוס האופסט. מושג זה השתרש ולעיתים מתייחס למשטח עליו מוקרן\נצרב המקור.
גלופה

גלופה – המושג גלופה נגזר מהמונח גילוף. בגלופה יש תבליט או תבנית, בניגוד ללוח הדפוס, נוצרת הגלופה באמצעים מכניים, כגון: סכינים, כלי גילוף וכדומה.
פרוצס

פרוצס – מושג זה נגזר מהמילה האנגלית process, כלומר תהליך. בדפוס משתמשים בשתי שיטות עיקריות: פנטון[דרושה הבהרה] ופרוצס (הידוע גם בכינוי CMYK) המורכבת מארבעה צבעים: ציאן (Cyan), מג'נטה (Magenta), צהוב (Yellow), שחור (blacK).בשיטה זו, מודפסים על הדף ארבעת הצבעים, שהצירופים שלהם יוצרים מגוון צבעים, בשיטה של צבעים חיסוריים (אנ').
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
היכל הספורט בית מכבי

| --- | --- |
אולם בית מכבי במהלך משחק כדורסל בין מכבי ראשון לציון למכבי תל אביב ב-23 במרץ 2009
אולם בית מכבי במהלך משחק כדורסל בין מכבי ראשון לציון למכבי תל אביב ב-23 במרץ 2009
 כתובת:  רחוב גולדה מאיר 21
 מיקום:  ישראל ראשון לציון, ישראל
 קואורדינטות:  31°58′10″N 34°47′11″E﻿ / ﻿31.9694°N 34.7865°E﻿ / 31.9694; 34.7865
 תקופת הפעילות:  2008–הווה (כ־16 שנים)
 בעלים:  עיריית ראשון לציון
 משטח:  פרקט
 אדריכל:  פינצי רוה לונדון
 קבוצות:  מכבי ראשון לציון (כדורסל) מכבי ראשון לציון (כדוריד)
 מושבים:  2,500 (כדורסל) 1,500 (כדוריד)
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גוש דן מוגדלת) היכל הספורט בית מכבי(למפת גוש דן רגילה) היכל הספורט בית מכבי(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום היכל הספורט בית מכבי(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום היכל הספורט בית מכבי  he היכל הספורט בית מכביhe היכל הספורט בית מכבימפת  __ ראשון לציון (in English: Rishon LeZion)  __ בית דגן (in English: Beit Dagan) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ חולון (in English: Holon), __ בת ים (in English: Bat Yam) ממזרח: __ מועצה אזורית שדות דן (in English: Sdot Dan Regional Council) מדרום: __ באר יעקב (in English: Be'er Ya'akov), __ נס ציונה (in English: Ness Ziona), __ מועצה אזורית גן רווה (in English: Gan Raveh Regional Council) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) תחום בתוך שטח העיר: __ שפד"ן (in English: Shafdan) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
היכל הספורט בית מכבי הוא היכל הספורט העירוני של העיר ראשון לציון, שנפתח בשנת 2008. ההיכל נמצא ברחוב גולדה מאיר, בסמוך לתחנה המרכזית החדשה של ראשון לציון.
היסטוריה

ההיכל נבנה בשנת 2008 במטרה ליצור "בית" לקבוצות מכבי ראשון לציון בכדוריד ובכדורסל ומכאן שמו - בית מכבי. האולם נחנך ב-5 באוקטובר 2008 כשקבוצת הכדורסל מכבי ראשון לציון הפסידה במשחק אימון לאחת הקבוצות הבכירות באירופה, אולימפיאקוס פיראוס.
האולם משמש לאירועים רבים נוספים, הן של האגודה והן של העירייה. כמו כן, אירח האולם את משחקי רבע הגמר, חצי הגמר והגמר של גביע המדינה בכדורסל נשים לעונת 2009. המתחם מכיל חדרי כושר, חדרי הלבשה ומלתחות ואת משרדי ההנהלה של הקבוצות.
ב-2011 נחשפה תוכנית להקים לצידו של האולם, היכל ספורט חדש עם כ-5,000 מקומות ישיבה והפיכת האולם הקיים לאולם משני של היכל הספורט. האולם החדש נועד לעלות כ-150 מיליון שקל. בהמשך הוחלט על ידי עיריית ראשון לציון לקדם הקמת היכל ספורט שכזה במיקום שונה בעיר הקרוב לאצטדיון הכדורגל העירוני.
לקראת עונת 2012/13 החליט הוועד המנהל של קבוצת הכדורסל של הפועל תל אביב להעביר את משחקיה לבית מכבי באופן זמני עד שנבנה להפועל תל אביב היכל קבוצת שלמה בתל אביב. לאחר עונת 2012/13 הפועל תל אביב הפסיקה את התקשרותה עם האולם, וחזרה לשחק באולם הדר יוסף.
האולם אירח את גמרי גביע ווינר בכדורסל ב-2013 ו-2018 ואירח חלק ממשחקי טורניר גביע וינר גם ב-2014.
מאז שנפתח ב-2008 שימש האולם גם לאירוח משחקי נבחרת ישראל בכדוריד ואף אירח משחקים של נבחרת ישראל בכדורסל נשים עד לחנוכת היכל קבוצת שלמה במתחם הדרייב אין בתל אביב בשנת 2014.
בקיץ 2016 שופץ הפרקט.
גלריה

בית מכבי במהלך משחק בין מכבי ראשון לציון לבין הפועל גלבוע גליל
בית מכבי מבחוץ בערב משחק
בית מכבי בזמן משחק כדורסל בין מכבי ראשון לציון לבין עירוני רמת גן
בית מכבי מבחוץ
תמונה רחבה של אולם "בית מכבי" שבראשון לציון, בעת משחק בין מכבי ראשון לציון לבין מכבי תל אביב, 26.12.2016.
הערות שוליים

ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורסל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
היקש עצל

היקש עצל הוא כשל לוגי מסוג שגיאות דגימה, השייך לקבוצת כשלי היקש בו טיעון היקשי אינו מתקבל על אף שהממצאים מורים כי יש לקבלו.