stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מלחמת האזרחים האוגנדית
תוצאות > הפרות זכויות אדם

אף ששורותיו של צבא השחרור הלאומי כללו בני אצ'ולי ולנגו רבים, שהיו בעצמם קורבנות של טיהוריו של אידי אמין בצפון אוגנדה, ביצע צבא השחרור הלאומי פשעים רבים נגד אזרחים כנקמה על מעשי אמין. פשעים אלה כללו גירוש של 750 אלף איש מאזור מחוז לוורו למחנות פליטים בשליטת הצבא. אזרחים מחוץ למחנות אלה נחשבו לתומכי גרילה והיו נתונים למעשי התעללות מתמשכים. הצלב האדום מעריך כי משטרו של אובוטה היה אחראי למותם של למעלה מ-300 אלף אזרחים ברחבי אוגנדה עד ליולי 1985. צבא ההתנגדות הלאומי ביצע גם הוא מעשי זוועה, שכללו מוקשים נגד אזרחים ושימוש צבאי בילדים ובנערים.
ראו גם

מלחמת הסבך הרודזי
מלאכת מעבד

| --- | --- |
 תלמוד בבלי:  מסכת שבת, דף ע"ה, עמוד ב'
 משנה תורה:  ספר זמנים, הלכות שבת, פרק י"א (ה-ו)
 שולחן ערוך:  אורח חיים, סימן שכ"א, סעיף ב' (מעבד במאכלים)
 
גם צחצוח נעלי עור נחשב כמלאכת מעבד
מְלֶאכֶת הַמְּעַבֵּד היא אחת מהל"ט מלאכות, שנעשו במשכן לצורך הכנת כיסויי עורות האילים המאודמים ועורות התחשים, ומוזכרת במשנה במסכת שבת ”הַמּוֹלְחוֹ וְהַמְעַבֵּד אֶת עוֹרוֹ”.
הגדרת המלאכה

מלאכה זו, היא ביצוע כל הפעולות הקשורות בעור לשם הכשרתו לשימוש האדם, כגון מליחת העור, דריסת העור ברגלים עד שיתקשה, או ריכוך העור ביד ומשיכתו ויישורו כדרך הרצענין,[דרוש מקור], מכיוון שכל אלו הם פעולות של עיבוד העור.
מסיבה זו, אסור למשוח נעל בשמן, אם השמן משפר את טיב עור הנעל, וכל שכן אם כוונתו במשיחת השמן שיהיה שחור חכמים גזרו גם שאסור לצחצח את הנעלים על ידי שמן גם אם אין בו משום עיבוד. עוד הוסיפו חכמים ואמרו, שאם כוונתו היא לצחצח את העור, אסור לבצע פעולה זו בכל כלי שהוא גם בלא שמן, ולמשל בבגד או במברשת והגאון רבי אברהם ישעיה קרליץ בעל החזון איש, היה אוסר לבצע פעולות צחצוח בנעל, גם ביד, אבל להסיר את האבק בנחת מותר.
עיבוד מדרבנן

מהתורה אין עיבוד באוכלין אך חכמים גזרו, שכל דבר שהמלח מועיל לו לשנות טבעו, לרככו, להקשותו, או להפיג את מרירותו, כגון צנון בצל ושום וכיוצא בהם, דברים חריפים שכשהם שוהים במלח הם מזיעים ויוצאת מרירותם, וכן פולין ועדשים שנתבשלו בקליפתם שהמלח מרכך את קושי שבהם מצד קליפתן, וכן מלפפונים חיים שהמלח מועיל, וכן כל דבר שרגילים לכבוש אסור למלוח. הראשונים נחלקו באיסור זה, לפי רש"י גזירה זו היא אכן משום שפעולות אלו דומות לעיבוד, אבל לפי שיטת רמב"ם הסיבה היא מכיוון שכבישת ירקות היא פעולה הדומה לבישול.
ההיתר היחיד לאכול צנון במלח, הוא אם טובל כל חתיכה במלח ואוכל תיכף. וכן אם שופך לפני או לאחר מליחתן שמן או חומץ, שמבטל את כוח המלח מותר. אפילו דברים שאין המלח מועיל להם לשנות טבעם, כגון ביצים ובשר מבושל מותר למלוח רק סמוך לסעודה לאותה סעודה, אבל לסעודה אחרת אסור, ובעת הדוחק יש להקל לסעודה אחרת, כשחושש שיסריחו.
הערות שוליים

↑  ברית עולם.
↑  שם.
↑  נפסק כדברי רבא, בתלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ע"ה, עמוד ב'.
↑  שולחן ערוך סימן שכ"א.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק כ"ב, הלכה י'.
↑  משנה ברורה.
↑  שם.
| הלכות ואיסורי שבת |
| --- | --- | --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |  |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |  |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |  |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |  |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |  |
| מלאכות שבת | מלאכות שבת |  |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |  |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |  |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |  |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |  |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |  |
| הלכות עירובין | הלכות עירובין |  |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |  |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |  |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |  |
מודל הרוכסן לשכפול DNA

מודל הרוכסן הוא מודל תרמודינמי משמש קירוב פשטני של סליל DNA במהלך שכפול. המודל מקרב את ה-DNA למולקולה חד־ממדית שמבצעת מעבר פאזה, שמתוארת על ידי רוכסן שיכול להיפתח ולהיסגר. הפיתוח המלא ודיון בו פורסמו לראשונה על ידי צ'ארלס קיטל ב-1969.
ההקבלה בין מערכת מולקולת הרוכסן לבין שכפול ה-DNA. מימין נראה מזלג השכפול של ה-DNA ומשמאל נראה רוכסן באזור הפתיחה שלו.
הדמיון בין המערכות נובע מהמכניזם של תהליך פתיחת ה-DNA לצורך שכפולו, ובייחוד תהליך האתחול. תהליך האתחול מתרחש מסביב למקור השכפול (Origin of Replication), שהוא אזור מסוים בכרומוזום שבו מתחיל שכפול ה-DNA.
בהמשך התהליך נקשרים מספר חלבונים למקור השכפול וגורמים לו להיפתח בצורה חלקית (הפתיחה נעשית באמצעות הפרדת זוגות הנוקלאוטידים שמקשרים בין הגדילים). כך נוצרת בועת השכפול (Replication Bubble), שבשני הצדדים שלה נוצרים מזלגות השכפול (אזורי המעבר בין החלק הפתוח של ה-DNA לזה הסגור, נקראים כך משום צורתם), אחד בכל צד. המשך הפתיחה מבוצע על ידי ה-DNA הליקאז, אנזים שאחראי על הפרדת שני הגדילים.
המזלגות הנוצרים במהלך הפתיחה דומים לאזור הפתיחה של רוכסן: ה-DNA שעוד לא נפתח מקביל לחלק ברוכסן שבו השיניים סגורות ומשולבות, החלק הפתוח של ה-DNA מקביל לשני הקצוות הפתוחים של הרוכסן והחוליות מקבילות לנוקלאוטידים.
פיתוח תרמודינמי

מערכת הרוכסן היא מולקולה חד־ממדית בעלת 



N


{\textstyle N}

 זוגות של חוליות. כל זוג יכול להיות באחד משני מצבים: סגור או פתוח. נניח כי הרוכסן יכול להיפתח רק מכיוון אחד.
נגדיר את מספר החוליות הפתוחות,  p. כדי להבחין בין קצות הרוכסן, נניח כי החוליה  p=N לא יכולה להיפתח ולכן נאמר כי הרוכסן פתוח כאשר  p=N-1. בנוסף נניח כי למצב הפתוח של חוליה יש ניוון  G שנובע מדרגות החופש הרוטציוניות שלה.
פיתוח תרמודינמי > פונקציית החלוקה

נניח כי אם  p החוליות הראשונות פתוחות, האנרגיה הדרושה לפתוח את החוליה ה-  p+1 היא  \epsilon . אחרת, לפחות חלק מ-  p החוליות הראשונות סגורות ואז האנרגיה הדרושה לפתוח את החוליה ה-  p+1 היא אינסופית.
האנרגיה הדרושה עבור פתיחת  p החוליות הראשונות היא  p\epsilon  והניוון של  p החוליות הוא  G^{p}. התרומה של מצב זה לפונקציית החלוקה היא:
G^{p}\exp \left(-{\frac {p\epsilon }{\tau }}\right)
כאשר  \tau \equiv k_{B}T,  T הטמפרטורה ו-  k_{B} קבוע בולצמן.
מכך מתקבלת פונקציית החלוקה, כאשר נסכום על מספר החוליות הפתוחות כדי לקבל תרומות מכל המצבים:
ועל ידי שימוש בטור הגאומטרי והגדרת משתנה חסר יחידות  x\equiv G\exp \left(-{\frac {\epsilon }{\tau }}\right) נקבל
Z={\frac {1-G^{N}\exp \left(-{\frac {N\epsilon }{\tau }}\right)}{1-G\exp \left(-{\frac {\epsilon }{\tau }}\right)}}\equiv {\frac {1-x^{N}}{1-x}}
פיתוח תרמודינמי > מספר החוליות הפתוחות

את מספר החוליות הפתוחות הממוצע עבור טמפרטורה  \tau  מקבלים על ידי מיצוע תרמודינמי. הממוצע של פונקציה תרמודינמית  O הוא
<O>={\frac {\sum _{i}o_{i}z_{i}}{\sum _{i}{z_{i}}}}
כאשר  z_{i} ההסתברות למצב ה- i.
לכן מספר החוליות הפתוחות הממוצע יהיה:
<n>={\frac {\sum _{p=i}^{N-1}{px^{p}}}{\sum _{p=i}^{N-1}x^{p}}}=x\left({d \over dx}\ln Z\right)={\frac {Nx^{N}}{x^{N}-1}}-{\frac {x}{x-1}}
פיתוח תרמודינמי > אנטרופיה

האנטרופיה  S מחושבת על ידי:
{\frac {S}{k_{B}}}\equiv \sigma =-\left({\frac {\partial F}{\partial \tau }}\right)_{V,N}
כאשר  F=-\tau \ln Z, האנרגיה החופשית של הלמהולץ. לכן האנטרופיה של המערכת:
\sigma =\tau {\frac {\partial }{\partial \tau }}\ln Z+\ln Z=x\ln \left({\frac {G}{x}}\right)\left({\frac {d}{dx}}\ln Z\right)+\ln Z
נזהה את  <n>=x\left({d \over dx}\ln Z\right) ונקבל
\sigma =<n>\ln \left({\frac {G}{x}}\right)+\ln \left({\frac {1-x^{N}}{1-x}}\right)
מעבר פאזה

נשים לב כי אם נשרטט את הגרף של מספר החוליות הפתוחות הממוצע כפונקציה של  x, נקבל תופעה מעניינת.
אפשר לראות עלייה חדה באזור  x\equiv x_{c}=1. זה אזור שבו כאשר מעלים את הטמפטורה מעט (כשמגדילים את  x מגדילים את  \tau  בלבד כי  G, \epsilon  קבועים), נפתחות הרבה מאוד חוליות ברוכסן וקצב הפתיחה גדל גם הוא. באזור זה מתרחש מעבר פאזה בין המצב של הרוכסן הסגור לבין המצב של שני קצוות הרוכסן הפתוחים.
מעבר פאזה > אזורי  x שונים

x=1
כדי למדל את ההתנהגות באזור זה תחילה נפתח לטור את מספר החוליות הפתוחות הממוצע. נשים לב כי המכנה של  <n> מתאפס באזור הזה ולכן ניעזר בפיתוח לטור.
מפיתוח טיילור לפי  x סביב  x=1 עד סדר ראשון נקבל
<n>={\frac {Nx^{N}}{x^{N}-1}}-{\frac {x}{x-1}}\approx {1 \over 2}\left(N-1\right)+{1 \over 12}\left(N^{2}-1\right)\left(x-1\right)+\ldots
כעת נניח כי  N\gg 1 ונחלק ב- N:
{<n> \over N}{\xrightarrow[{N\gg 1}]{}}{1 \over 2}+{N \over 12}\left(x-1\right)+\ldots
נגדיר  x-1\equiv \xi  משום שיהיה נוח בהמשך להתייחס לאזור מעבר הפאזה כ-  \xi \ll 1. השיפוע באזור זה יהיה
{1 \over N}{d<n> \over d\xi }\cong {N \over 12}+\ldots
כלומר סך הכל קיבלנו שעבור  N\longrightarrow \infty  ו-  \xi \ll 1 השיפוע אינסופי בנקודת המעבר וגם מספר החוליות הפתוחות הוא  <n>\cong {1 \over 2}N.
x\gg 1
עבור  x\gg 1, נוכל לראות שמתקיים:
<n>={\frac {N}{1-\left({\frac {1}{x}}\right)^{N}}}-{\frac {x}{x-1}}\cong N\left(1+\left({\frac {1}{x}}\right)^{N}\right)-\left(1+y\right)\approx N-{\frac {x}{x-1}}=\left(N-1\right)-{\frac {1}{x-1}}=\left(N-1\right)-{1 \over \xi }
כאשר מזניחים את האיבר  \left({\frac {1}{x}}\right)^{N}\ll 1. כלומר  <n> שואף מלמטה לחסמו העליון  N-1.
x\ll 1
עבור  x\ll 1, נקבל כי האיבר  x^{N}\ll 1 זניח ולכן:
<n>={\frac {Nx^{N}}{x^{N}-1}}+{\frac {x}{1-x}}\approx {\frac {x}{1-x}}
ללא תלות ב- N.
מעבר פאזה > טמפרטורת המעבר

ראינו כבר כי המעבר מתקיים בנקודה  x_{c}=1, כלומר הטמפרטורה הקריטית של מעבר הפאזה היא הפתרון למשוואה
G\exp \left(-{\epsilon  \over \tau _{c}}\right)=1
עבור  G=1, למשוואה זו יש פתרון רק בטמפרטורה אינסופית. לכן נקבל כי התנאי לקיום מעבר פאזה בטמפרטורה סופית הוא:
G=\exp \left({\epsilon  \over \tau _{c}}\right)>1
והטמפרטורה בה מתקיים מעבר הפאזה,  \tau _{c}, היא:
\tau _{c}={\epsilon  \over \ln G}
תוצאה זו מערערת על ההגדרה של המודל כחד־ממדי, משום שניתן לטעון כי הניוון  G נובע מדרגות החופש הרוטציוניות של החוליה, שאינן קיימות במודל חד־ממדי אמיתי. בכל זאת, ישנם מודלים חד־ממדיים דומים בהם משמש הניוון חלק חשוב ממעבר הפאזה. זה נובע מכך שהקיום של קונפיגורציות אסורות במערכת (כלומר, אנרגיה אינסופית) הוא תנאי הכרחי אך לא מספיק למעבר פאזה במערכת חד־ממדית כמו זו. דרישה נוספת יכולה להיות, למשל, שהניוון של מצב מעורר של יחידה מבנית (באנגלית- Structural Unit) חייב להיות גדול מהניוון של מצב היסוד.
ניתן להראות גם כי באזור מעבר הפאזה מתקיים
\xi =\ln G\cdot {\frac {\tau -\tau _{c}}{\tau _{c}}}
מעבר פאזה > קיבול החום

הגדרת קיבול החום היא  C=k_{B}\tau \left({\frac {d\sigma }{d\tau }}\right). באזור מעבר הפאזה האנטרופיה היא  \sigma \approx <n>\cdot \ln \left({\frac {G}{x_{c}}}\right)=<n>\ln G, ולכן קיבול החום באזור זה:
C\approx k_{B}\tau _{c}\ln G\cdot \left({\frac {d<n>}{d\tau }}\right)\approx k_{B}\ln ^{2}G\cdot \left({\frac {d<n>}{d\xi }}\right)
ותחת ההנחה  N\xi \ll 1 מתקבל הביטוי
C\cong Nk_{B}\ln ^{2}G\cdot \left({1 \over 12}N+\ldots \right)
כלומר קיבול החום לחוליה שואף לאינסוף כאשר  N\longrightarrow \infty  וזה מעבר פאזה מסדר ראשון.
מעבר פאזה > פתיחת כל החוליות ברוכסן

תופעה מעניינת היא קיום של מעבר פאזה כאשר כל החוליות ברוכסן פתוחות, כלומר  p=N-1. הסיכוי למצב כזה:
P\left(p=N-1\right)={x^{N-1} \over Z}=x^{N-1}{\frac {1-x}{1-x^{N}}}
אנחנו קרובים לנקודת המעבר, לכן  \xi \ll 1 ומתקיים  N\xi \ll 1 ומקבלים:
P\left(p=N-1\right)=\xi +{1 \over N}\approx {1 \over N}
כלומר רוכסן אחד מכל  N יהיה פתוח לגמרי בנקודת מעבר הפאזה. מעל נקודה זו, עבור  x^{N}\gg 1 הסיכוי לרוכסן פתוח לחלוטין הוא
P\left(p=N-1\right)\cong 1-{1 \over x}
ראו גם

שכפול DNA
ביופיזיקה
מעברי פאזה
הערות שוליים

↑  J. H. Gibbs and E. A. Dimarzio, Statistical Mechanics of Helix‐Coil Transitions in Biological Macromolecules, The Journal of Chemical Physics 30, 1959, עמ' 271
↑  C. Kittel, Phase Transition of a Molecular Zipper, American Journal of Physics 37, 1969, עמ' 917
↑  Seeing is understanding as well as believing, 3dna, תמונות שמסבירות את דרגות החופש הרוטציוניות של ה-DNA
↑  J. F. Nagle הראה במאמרו כי האנלוגיה החד־ממדית של מודל "Slater KDP" מבצעת מעבר פאזה מסדר ראשון. פונקציית החלוקה של הרוכסן זהה לזו מהמאמר של Nagle.
1 2  J. F. Nagle, Proof of the First Order Phase Transition
in the Slater KDP Model, American Journal of Physics 36, 1968, עמ' 1114
הסבר על מערכת הרוכסן:1) זוג חוליות סגורות

2) הקצה הסגור של הרוכסן

3) חוליות פתוחות
גרף של צפיפות אופטית של פולימר דמוי-dG:dC, DNA, כפונקציה של הטמפרטורה. בטמפרטורה נמוכה המערכת היא סליל כפול, בטמפרטורה גבוהה הסליל הכפול נפרד לשניים. הצפיפות האופטית היא כלי למדידת מצב המערכת.
מספר החוליות הממוצע כפונקציה של המשתנה חסר היחידות  x\equiv G\exp \left(-{\frac {\epsilon }{\tau }}\right), עבור רוכסן עם  N=1000 חוליות.
מלכת הפלקט

| --- | --- |

מלכת הפלקט בהופעה בשנת 2007
 מוקד פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1997
 סוגה:  רוק אלטרנטיבי
 חברת תקליטים:  אן אם סי התו השמיני
 חברים
 ברק גביזון אמיתי אשר רועי דותן טל מילר
 חברים לשעבר
 יוני מרון פיטר רוט
מלכת הפלקט היא להקת רוק ישראלית שהוקמה בשנת 1998.
הסולן והיוצר העיקרי בלהקה הוא ברק גביזון אשר שר, מנגן בגיטרה וכותב ומלחין את מרבית השירים. ההרכב הראשון של הלהקה כלל את יוני מרון (גיטרה), שעבד לפני כן כמפיק בפועל עם זקני צפת, אמיתי אשר (גיטרה בס ושירה), שהיה לפני כן סולן להקת "אמיתי והנוגעים בדבר" שהוציאה אלבום אחד ופיטר רוט, שניגן גיטרה במוניקה סקס והזבובים, אך במלכת הפלקט ניגן בתופים.
הלהקה הופיעה באופן קבוע במועדון "הבארבי" בתל אביב ובשנת 1999 הוציאה בחברת אן אם סי את אלבומה הראשון שנשא את שם הלהקה. האלבום זכה לביקורות טובות בעיתונות, אשר השוו את צליל הגיטרות הייחודי של הלהקה לזה של סוניק יות', אך לאחר יציאת האלבום הלהקה קיימה מספר מועט של הופעות ולאחר מספר חודשים היה נראה שהיא הפסיקה את פעילותה. מבין חברי הלהקה פיטר רוט המשיך לקריירה המצליחה ביותר כנגן גיטרה, מפיק וזמר סולו.
בשנת 2005 ברק גביזון השתתף כזמר ונגן גיטרה באלבום הבכורה של מטרופולין, פרויקט מוזיקלי של עופר מאירי, שזכה להצלחה מסחרית רבה.
בשנת 2007 הלהקה הוציאה בחברת התו השמיני את האלבום השני "אח יפני". ההרכב הלהקה באלבום הזה כלל את גביזון ואשר, וכן את רועי דותן (בס וגיטרה) וטל מילר (תופים); באחד מהשירים ניגנו גם יוני מרון ויובל ליאון. למרות הפסקה של שמונה שנים ושינויים בהרכב, סגנון הנגינה נשאר ללא שינויים משמעותיים וצליל הגיטרות הייחודי הוא עדיין המאפיין הבולט שלו אם כי נוספו לו גם קלידים. כמו כן בסוף האלבום הופיעו לראשונה חמישה שירים שבוצעו בשפה האנגלית.
מבין שירי האלבום הצליח רק שיר אחד, "מיליון פעם", שהפך לשיר היחיד של הלהקה אשר הושמע בתדירות גבוהה ברדיו. לכן, מלכת הפלקט היא דוגמה ללהקה של להיט אחד.
דיסקוגרפיה

מלכת הפלקט - 1999 (אן אם סי)
אח יפני - 2007 (התו השמיני)
מי רצח את אגנתה פאלסקוג

מי רצח את אגנתה פאלסקוג? הוא אלבום הבכורה של להקת נושאי המגבעת. האלבום כולל גרסאות מחודשות לשירים ישנים של הלהקה שיצאו קודם לכן בקלטות (כגון "Live in בית שמש" ו"מתנה לחג") וגם שירים חדשים. אלבום זה הוא האלבום היחיד של נושאי המגבעת שיצא בזמן פעילותה. מעט אחרי הוצאת האלבום התפרקה הלהקה.
שם האלבום מתייחס לאנייטה פלטסקוג מלהקת אבבא, אך שמה שובש.
הפקה והקלטה

בדצמבר 1990 חתמה הלהקה על חוזה הקלטות עם חברת הד ארצי, לאחר חודשים רבים של משא ומתן. כמפיק מוזיקלי של האלבום נבחר שלומי ברכה. הקלטת האלבום החלה בינואר 1991.
האלבום יצאה לחנויות ב-27 ביוני 1991. את יציאת האלבום הקדימו ארבעה תקליטי שדרים: "הבא בתור הוא סוס", "לייב אין בית שמש" (שהופיע גם בקלטת הראשונה של הלהקה) והוקלט בגרסה חדשה, "איש, קופה ומשאית" ו״אני טקסט פוליטי?" (גם הוא בגרסה חדשה). את יציאת "מי רצח את אגנטה פלסקוג", לוו בהמשך עוד ארבעה תקליטי שדרים ("זיפים", "בום וטראח", "מתנה לחג" ו״פיקציה"), וגם סיבוב הופעות ארצי, כשהופעה ראשונה הייתה בפסטיבל ערד, ב-24 ביולי 1991.
האלבום זכה לביקורות נלהבות. לפי עיתונאי המוזיקה עמית שהם:
אין תקליט שאי־אפשר לעשות טוב יותר, אבל יש תקליטים שמתקרבים לזה. אם לוקחים בחשבון את המדינה, את ההיסטוריה, את מגבלות הסצינה, אפשר, בתור התחלה, לקבוע, בצניעות, ש״מי רצח את אגנתה פאלסקוג", הוא, לכל הפחות, תקליט הפופ הכי חשוב שנעשה עד היום בישראל
השירים

רוב שירי האלבום נכתבו על ידי אהד פישוף, "בום וטראח" ו"פיקציה" נכתבו על ידי אדם הורוביץ ו"אני טקסט פוליטי?" נכתב על ידי אהד פישוף במשותף עם רותי אשורי. ההלחנה נעשתה על ידי כל הלהקה. האלבום הופק על ידי שלומי ברכה.
כן, כן (02:00) (אהד פישוף)
הבא בתור הוא סוס (04:28) (אהד פישוף)
ניסיון (02:35) (אהד פישוף)
נגד כיוון הזיפים (02:54) (אהד פישוף)
בום וטראח (3:14) (אדם הורוביץ)
מתנה לחג (03:56) (אהד פישוף)
Live in בית שמש (03:41) (אהד פישוף)
אשת יחסי הציבור של נושאי המגבעת (02:45) (אהד פישוף)
איש, קופה ומשאית (02:53) (אהד פישוף)
אני טקסט פוליטי? (04:14) (אהד פישוף, רותי אשורי)
זבובים (03:57) (אהד פישוף)
מכיל סימפולים מהסרט השוודי המדובב לאנגלית The Island of the Bloody Plantation
פיקציה (03:54) (אדם הורוביץ)
מי רצח את אגנתה פאלסקוג (02:08) (אהד פישוף)
שותפים באלבום > נגנים

אהד פישוף - קלידים ושירה
תמיר אלברט - גיטרה ושירה
אדם הורוביץ - גיטרה בס ושירה
רם אוריון - גיטרה
אלון כהן – תופים וקולות
שותפים באלבום > עיצוב עטיפה

על עטיפת התקליט, בה נראים חברי הלהקה מביטים מעלה תוך כדי שהם יוצאים מצורה גרפית המזכירה כוכב, היו אחראים: פלי סלע, גרפיקה, ויורם בוזגלו, צילום.
הערות שוליים

↑  שחר בן ברק, לא מורידים את המגבעת, מעריב, 28 בנובמבר 1990
↑  עמית שהם, תנו לשמש לעלות, חדשות, 17 בדצמבר 1990
1 2  עמית שהם, אנגטה פלסקוג חיה ומתה בהד ארצי, חדשות, 27 ביוני 1991
↑  עמית שהם, פסטיבל ערד / עמית שהם גידי גוב השחית את הנוער, חדשות, 25 ביולי 1991
↑  The Island of the Bloody Plantation, באתר IMDb
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 773e1cd7-b508-3665-94d9-19f3e39910af
מייקל אמרסון

| --- | --- |

מייקל אמרסון בקומיק-קון, סן דייגו, 2013
 לידה:  7 בספטמבר 1954 (בן 70) סידר רפידס, איווה, ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1986 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת דרייק 
 בן או בת זוג:  קרי פרסטון (1998–?) 
 פרסים והוקרה:  פרס אמי לשחקן המשנה הטוב ביותר בסדרת דרמה (2009)  פרס אמי להופעת אורח הטובה ביותר של שחקן בסדרת דרמה (2001) 
 http://michaelemerson.tv/
 פרופיל ב-IMDb
 
מייקל אמרסון (באנגלית: Michael Emerson; נולד ב-7 בספטמבר 1954) הוא שחקן אמריקאי זוכה פרס אמי. הוא ידוע בעיקר בזכות תפקידו בסדרת הטלוויזיה "אבודים" בתור בנג'מין ליינוס. הוא זכה בשני פרסי אמי בפריים טיים, אחד בפרס שחקן אורח בסדרת דרמה על גילום ויליאם היינקס ב-"הפרקליטים", והשני בפרס שחקן משנה בסדרת דרמה על תפקידו ב-"אבודים", שעליה קיבל גם שלוש מועמדויות נוספות לאמי.
ביוגרפיה

אמרסון נולד בסידר רפידס, איווה, וגדל בעיירה הסמוכה טולדו, איווה. לאחר שהשלים את לימודיו ב-1976 באוניברסיטת דרייק שנמצאת בדה מוין, איווה – היכן שלמד משחק ואומנות – הוא עבר לעיר ניו יורק. היות שלא הצליח למצוא עבודת משחק, עסק במסחר ועבד באיור באופן עצמאי.
ב-1986 עבר עם אשתו הראשונה לג'קסונוויל, פלורידה. שם, בין השנים 1986 ל-1993 הופיע בהפקות מקומיות ועבד בתור מורה ובמאי.
קריירה

אמרסון השתתף בתוכנית הכשרה מיוחדת של פסטיבל השייקספירי אלבמה, שיחק במספר הצגות באוף ברודוויי והשתתף במספר סרטים, בהם "המסור" ו"האגדה של זורו". בטלוויזיה שיחק בתפקידי אורח בסדרות שונות, לרוב בתפקידי נבל: "הפרקליטים", "חוק וסדר: כוונה פלילית", "תיקים באפלה", "ללא עקבות", "חוק וסדר: מדור מיוחד" ו"אבודים".
החל משנת 2011 משחק אמרסון בסדרה "מבוקש" של רשת CBS.
בשנת 2012 ו-2013 אמרסון דיבב את הג'וקר בסרט (שיצא ב - 2 חלקים) "באטמן: האביר האפל חוזר".
בשנת 2017 אמרסון שיחק ב-7 מהפרקים של העונה השביעית של הסדרה "החץ" כקיידן ג'יימס, הנבל הראשי של אותה עונה.
בשנת 2019 החל לשחק את התפקיד של ד"ר ללאנד טאונסנד בסדרת הטלוויזיה העל-טבעית "פני הרוע" ברשת CBS.
בשנת 2024 שיחק בסדרה "Fallout" מבית אמזון פריים וידאו, המבוססת על סדרת משחקי הווידאו באותו השם.
פרסים

פרס אמי לשנת 2001 לשחקן אורח בסדרת דרמה, על תפקידו בסדרה "הפרקליטים".
פרס סטורן לשנת 2007 על תפקידו בסדרה "אבודים".
פרס אמי לשחקן המשנה הטוב ביותר בסדרת דרמה הוענק לאמרסון בשנת 2009 על תפקידו ב"אבודים".
מדיניות הפנים של ממשל ג'ורג' ווקר בוש

| ג'ורג' ווקר בוש, נשיא ארצות הברית ה-43 (20 בינואר 2001 עד 20 בינואר 2009)> מדיניות הממשל |
| --- | --- |
מדיניות החוץ: מדיניות הפנים
חברי הממשל בתחום מדיניות הפנים
 סגן הנשיא: דיק צ'ייני (2001–2009)
 מזכיר הפנים: גייל נורטון (2001–2006) דירק קמפת'ורן (2006–2009)
 מזכיר האוצר: פול אוניל (2001–2002) ג'ון ויליאם סנו (2002–2006) הנרי פולסון (2006–2009)
 התובע הכללי: ג'ון אשקרופט (2001–2005) אלברטו גונזאלס (2005–2007) מייקל מוקייסי (2007–2009)
 מזכיר ביטחון המולדת: טום רידג' (2001–2005) מייקל צ'רטוף (2005–2009)
 ראש סגל הבית הלבן: אנדרו קארד (2001–2006) ג'וש בולטן (2006–2009)
הקבינט של ג'ורג' ווקר בוש
במהלך כהונתו של ג'ורג' ווקר בוש כנשיא, מדיניות הפנים של הממשל האמריקני ידעה התרחשויות ערות, הגם שבדרך כלל האפילו עליהן ענייני מדיניות החוץ.
המהלכים המרכזיים במדיניות הפנים של ממשל ג'ורג' בוש היו הורדות מיסים דרסטיות, ורפורמות שונות במערכות החינוך, הבריאות והרווחה. בוש התמודד עם מספר משברים שהקרינו על מדיניות הפנים, בהם פיגועי 11 בספטמבר, הוריקן קתרינה והמשבר הכלכלי העולמי בשנת 2008. בוש מינה שני שופטים לבית המשפט העליון של ארצות הברית. תחת בוש כיהנו שלושה מזכירי אוצר: פול אוניל (2001–2002), ג'ון ויליאם סנו (2002–2006) והנרי פולסון (2006–2009), כאשר לצדם כיהנו שני מזכירי פנים: גייל נורטון (2001–2006) ודירק קמפת'ורן (2006–2009).
חינוך, בריאות ורווחה

כבר החל מהמחצית השנייה של שנת 2001, בחודשים שקדמו לפיגועי 11 בספטמבר, החל בוש לקדם את הרפורמה המרכזית שלו בתחום החינוך (No Child Left Behind Act), שהייתה פרי הבטחתו בבחירות שנערכו כשנה קודם לכן. מטרת הרפורמה הייתה לצמצם את פערי החינוך בין עניים לעשירים ולהגדיל את ההשקעה הלאומית בחינוך. במסגרת הרפורמה הורחב המימון של מערכת החינוך, ובתי ספר שבהם למדו ילדים להורים שנמצאים בעשירוני ההכנסה הנמוכים, אמורים היו לזכות בתקציב ציבורי גבוה יותר. היוזמה זכתה לתמיכה דו-מפלגתית רחבה, ועברה בקונגרס ברוב גדול, וזאת במקביל להתעצמותה של הלחימה באפגניסטן. החוק נכנס לתוקפו בינואר 2002. רבים טענו כי הרפורמה שיזם בוש הייתה מוצלחת במיוחד, כיוון שהייתה מגמה של שיפור בנתוני הביצועים של התלמידים במתמטיקה ובקריאה כפי שהשתקפו במבחני ההערכה הארציים. המבקרים טענו שהתמקדות בהצלחה כמותית ובמבחנים, באה על חשבון מרכיבים חיוניים אחרים הנדרשים לחינוך. החוק נשאר בתוקף לאורך כל תקופת כהונתו של בוש כנשיא וכך גם לאורך רוב תקופת כהונתו של הנשיא ברק אובמה. במהלך שנת 2012 העניק אובמה למדינות שונות פטור מיישום החוק, ולבסוף, בדצמבר 2015, בוטל החוק והוחלף ברפורמה חדשה הנקראת "Every Student Succeeds Act". במקום החוק נוסחו תקנות חדשות שאפשרו לבתי הספר בין השאר, גמישות רבה יותר בקביעת יעדיהם הלימודיים.
בוש החל לקדם במקביל גם רפורמה מקיפה בשוק הבריאות שהייתה רצופה במאבקים ונפרסה על פני חודשים רבים. החוק עבר בקונגרס ברוב קטן ונכנס לתוקפו ב-8 בדצמבר 2003. הרפורמה היוותה את השינוי הגדול ביותר מזה 38 שנים בתוכנית המדיקר, וכללה הגדלה של החברות הפרטיות בשוק הביטוח, וסיוע לאוכלוסיות חלשות בתשלום עבור תרופות.
עם ראשית כהונתו השנייה, ולאחר שהבטיח זאת במערכת הבחירות של שנת 2004, החל בוש לקרוא לרפורמה דומה גם בתחום הביטוח הלאומי, רפורמה שתכלול הפרטה חלקית של המערכת. הצעתו של בוש נתקלה בהתנגדות חריפה בקונגרס. בניסיון להשיג תמיכה יצא בוש למסע שכנוע ארוך ברחבי ארצות, אך סקרים העידו שהתמיכה הציבורית בתוכנית נמוכה. לבסוף החליטה ההנהגה הרפובליקנית בקונגרס לא להעלות את ההצעה לדיון, לאחר שהיה נראה שהיא לא תזכה לרוב. בעקבות הירידה בפופולריות של בוש עקב הטיפול בהוריקן קתרינה, וכן זכייתם של הדמוקרטים בקונגרס ברוב בבחירות האמצע של שנת 2006, ירד לחלוטין הסיכוי להעביר את הרפורמה.
מדע, אנרגיה וסביבה

אחת הסוגיות שעמדו על הפרק כבר מראשית כהונתו של בוש היה הייתה מימון פדרלי של המחקר בתאי גזע עובריים אנושיים. מחקרים כאלו היו מוגבלים בארצות הברית בהתאם לחוק שעבר בנושא בשנת 1995, בוש תמך בהמשך המדיניות הקיימת בנושא, והתנגד למחקרים מעין אלו. התנגדותו של בוש לעניין הביאה אותו ב-19 ביולי 2006 להשתמש לראשונה בכהונתו בהטלת וטו נשיאותי, על מנת למנוע חקיקה של הקונגרס שנועדה לערוך ליברליזציה בנושא.
בוש הרבה לטעון שארצות הברית "מכורה לנפט" זר, ועל כן עליה להפוך לעצמאית אנרגטית על ידי הרחבת ייצור הנפט המקומי של ארצות הברית. לצורך כך פעל בוש בשלהי כהונתו להסרת האיסור על קידוחי נפט במים הטריטוריאליים של ארצות הברית וקרא לקונגרס להשלים את המהלך. בעניין זה טען בוש כי "הדבר היחיד שעומד בין העם האמריקאי ועתודות נפט עצומות הוא פעולה של הקונגרס האמריקאי (התרת קידוחי נפט)".