stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חואן לואיס ויוס
ביוגרפיה

נולד בולנסיה כיהודי במשפחת אנוסים, אביו לואיס ויוס נולד בשנת 1453. אימו, בלנקינה מארק, נולדה ב-1473. הוריו היו סוחרי בדים. המשפחה הייתה חשובה ומשמעותית בין הסוחרים היהודים. רבים מקרוביו נרדפו על ידי האינקוויזיציה.
בעקבות המצב הרעוע, החששות והאיום מפני האינקוויזיציה, וכדי להציל ולשמור על בני משפחתם, החליטו הוריו להמיר את דתם ולהיות נוצרים קתולים.
אך עם זאת הם המשיכו לשמור על יהדותם בסתר. הם המשיכו ללכת לבית הכנסת, רב בית הכנסת היה בן דוד ראשון של לואיס, מיכאל ויוס (Miguel Vives).
בשנת 1482 האינקוויזיציה מצאה בבית הכנסת במהלך תפילה את מיכאל ואת בלנקינה, אמו של לואיס. המשפחה הואשמה על קיום יהדותם בסתר והחלו ההליכים המשפטיים נגדם. כאשר היה נער הוצאו להורג לעיניו חלק מבני משפחתו, סבתו וסבא רבה שלו וכן בני משפחה נוספים. הם הואשמו בשמירת יהדותם ולכן האינקוויזיציה שפטה אותם להורג. אך את אימו זיכו כיוון שהתנצרה ב-1491 – שנה לפני גזירת גירוש היהודים מספרד והיא נשארה בחיים. אך כעבור מספר שנים, ב-1508, עם התפשטות המגפה השחורה אמו נדבקה ונפטרה מהמחלה, חואן היה אז כבן 15 בלבד. (כעבור 21 שנה מפטירתה, ב 1529 הואשמה אימו כי היא הייתה נוהגת ללכת בחשאי לבית הכנסת ולכן הוצאה מהקבר ונשרפה על המוקד).
בשנת 1507, החל ללמוד באוניברסיטה המקומית של ולנסיה, שם למד כשנתיים, עד שנת 1509. ההליכים המשפטיים התמשכו, ואביו המודאג החליט לשלוח את בנו ללמוד מחוץ לספרד. וכך זמן קצר לאחר פטירת אימו, בשנת 1509, החליט לעזוב את ספרד ולעולם לא שב אליה. חואן הגיע לפריז ובשנת 1509 החל ללמוד באוניברסיטת הסורבון. לאחר כ 3 שנים, בשנת 1512 סיים את לימודיו עם תואר דוקטור.
ביוגרפיה > ההגעה לבלגיה

בשנת 1512 סיים את לימודיו בפריז ועבר לאוניברסיטת לוון בבלגיה שם המשיך את לימודיו ובשנת 1519 התמנה לפרופסור במדעי הרוח. הוא עבר לגור בעיר ברוז', שם גרו כמה סוחרים בני עירו מוולנסיה שבספרד. בברוז' נשא לאישה את מרגריטה ואלדורה בשנת 1524. (נראה שהמשפט של אביו התקיים ב-1522 והסתיים כעבור שנתיים. לואיס קיבל את הידיעה שאביו הואשם ביהדות ונשרף בשנת 1526).
הוא קיבל הצעה ללמד בארץ הולדתו - ספרד באוניברסיטת אלקלה שבקסטיליה, לואיס סירב להצעה מכיוון שחשש שהאינקוויזיציה עדיין שולטת שם, ואם יחזור לספרד הם ירדפו אותו וכן שלא היו לו מספיק אמצעים כספיים כדי לממן את נסיעתו חזרה לספרד.
בקיץ של שנת 1523 נבחר לעבודה בקורפוס קריסטי קולג' שבאוניברסיטת קיימברידג'. שם התיידד עם המלכה קתרין מאראגון ועם ידיד נוסף - תומאס מור. כעבור תקופה קצרה הפסיק את עבודתו כיוון שהתגעגע לימים בהם היה באוניברסיטת לוון, שם היה לו את מה שאהב יותר מכל, דיונים מרגשים בקרב הומניסטים אירופאים מפורסמים.
בזכות ידידותו עם המלכה קתרין מאראגון, ב-28 באפריל 1525, נפתחה לו אפשרות לקבל רישיון לייצא יין וצמר לאנגליה, ולייבא לבלגיה חיטה. אשרת הייבוא והייצוא שיפרה את מצבו הכלכלי.
מחודש מאי 1526 עד אפריל 1527 התגורר שוב בברוז', בבלגיה. שם שמע בצער רב את הבשורה שנגזרה על חברו וידידו הטוב, תומאס מור, שהואשם בבגידה במולדת ונגזר עליו גזר דין מוות. זאת כיוון שהתנגד לגירושין של המלך הנרי השמיני מידידתם המלכה קתרין מאראגון. ולא קיבל את חוק העליונות של המלך.
לאחר זמן, הוא זומן לאנגליה ללמד לטינית את הנסיכה, הוא היה מורה של הנסיכה מרי טוידור הראשונה, בתו הבכורה של הנרי השמיני, מלך אנגליה וכן שימש כמרצה באוניברסיטת אוקספורד. הוא חילק את זמנו בין ברוז' לאנגליה לשם נסע כשש פעמים.
בעת מושבו בברוז' הוא יזם וארגן את אמנת "העזרה וההקלה לעניים" ובכך הפך לאדם הראשון באירופה שארגן לעניים שירותי עזרה ורווחה מאורגנים. בזכות דרכו ואמונתו נהפך ליוזם של ארגון השירותים החברתיים באירופה ולכן הוא חלוץ של התערבות המדינה כגוף וארגון לטובת העניים.
קתרינה, נסיכת אראגון הייתה אשתו הראשונה של הנרי השמיני מלך אנגליה, המלך הנרי רצה יורש עצר זכר שיוכל להחליף אותו על כס המלכות, אך לצערם כל ארבעת הבנים מתו במהלך הלידה או זמן קצר אחריה. הנרי התאהב במשרתת של ביתם מרי, והחל את מהלכיו להתגרש מקתרינה. האפיפיור סירב לאשר את הגירושין והוויכוח הזה היווה את הרקע להתפתחות הקרע בין הנרי השמיני והכנסייה הקתולית וליצירת הכנסייה האנגליקנית. כדי לעזור למלכה קתרין מאראגון, ידידתו הוותיקה, לואיס כתב מכתב שיועד לקיסר קרל החמישי וכן לאפיפיור קלמנט השביעי, שניהם אויביו של מלך אנגליה הנרי השמיני. המכתבים שלו נתפסו על ידי הקרדינל וולסי.
לואיס עמד לצידה של המלכה ותמך בה נגד הגירושין, לאחר שהפסיד במאבקו היה מרותק לביתו במעצר בית במשך שישה שבועות כעונש על עזרתו למלכה. לאחר שחרורו ברח מאנגליה וחזר לבלגיה.
הוא חזר לעירו, ברוז', שם התיישב והקדיש את שנות חייו האחרונות לכתיבת יצירות, מאמרים, רעיונות וספרים הקשורים לחינוך, גוף ונפש וכן התנגד לפילוסופים בני דורו וגם לאריסטו. הוא הפך לפילוסוף רפורמיסט חינוכי אירופאי ובעל מוסר אוניברסלי. למד את ספריו של אריסטו בשפת המקור שלהם והתאים אותם ללימוד בשפה הלטינית. טקסטים מימי הביניים הוחלפו בחדשים עם אוצר מילים התואם לזמנו של לואיס. הספר שלו ללימוד לטינית פורסם 65 פעמים בין השנים 1538-1649. הוא הציע לסורבון לעשות רפורמה חינוכית, לשפר את החינוך הפילוסופי שלהם ולספק חינוך באיכות גבוהה.
ביוגרפיה > הגותו

לואיס נחשב לחוקר הראשון המנתח את הנפש ישירות ונחשב אחד ממקורותיה הקדומים של הפסיכואנליזה.
ביוגרפיה > פטירתו

כבר בשנת 1529 בריאותו החלה להתדרדר, הוא סבל מכאבי ראש, כיב קיבה ודלקת מפרקים שהלכה והרעה את מצבו.
לואיס נפטר ב-6 במאי 1540 בברוז' עיר מגוריו בעקבות אבן בכיס המרה. הוא נקבר בקתדרלה דונאנציאנוס הקדוש שבברוז', שהייתה הכנסייה הגדולה ביותר בעיר. במהלך המהפיכה הצרפתית בעת פירוק ההגמוניה של ברוז', הקתדרלה נהרסה בשנת 1799.
ביוגרפיה > הנצחה

דיוקנו של חואן לואיס מופיע בספריה הלאומית של ספרד.
בברוז' מופיע שמו ודמותו במצבת אבן במקום תיירותי ומפורסם בעיר העתיקה.
רשת האוניברסיטאות ויוס (XVU) נקראת על שמו.
חרלד וננבורג

חרלד מרווין וננבורג (בהולנדית: Gerald Mervin Vanenburg; נולד ב-5 במרץ 1964 באוטרכט) הוא כדורגלן ומאמן עבר הולנדי ששיחק בעמדת הקשר הימני.
בחלקה הראשון והמשמעותי של קריירת המשחק שלו, שיחק וננבורג בשתיים מהקבוצות הבכירות בהולנד, אייאקס אמסטרדם ופ.ס.וו. איינדהובן, ובמדיהן זכה בשמונה אליפויות, חמישה גביעים, וזכייה אחת בגביע אירופה לאלופות עם פ.ס.וו. ב-1988. בהמשך הקריירה שיחק גם בליגות הבכירות ביפן, בצרפת ובגרמניה.
וננבורג ערך 42 הופעות בינלאומיות עם נבחרת הולנד, והיה לשחקן הרכב בזכייתה של הנבחרת ביורו 1988. הוא ייצג את הולנד גם בטורניר מונדיאל 1990. לאחר פרישתו פנה לקריירת אימון קצרה בהולנד ובגרמניה.
קריירת משחק > נבחרת הולנד

וננבורג ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת הולנד ב-14 באפריל 1982, כשהיה בן 18 בלבד, במשחק ידידות ביתי מול יוון. וננבורג פתח בהרכב נבחרתו שניצחה בסיום 1:0. תחת המאמן ריס רייברס היה וננבורג לשחקן משמעותי במוקדמות יורו 1984, בו סיימה הולנד במקום השני בבית וכשלה להעפיל רק עקב ניצחונה של ספרד 12:1 על מלטה במחזור הסיום.
מינויו של רינוס מיכלס למאמן הנבחרת ב-1984, ושל לאו ביינהאקר שנה אחריו, גרר הפסקה של כשנתיים וחצי בקריירה הבינלאומית של וננבורג. הוא שב לסגל רק במרץ 1986, עם מינויו של מיכלס למאמן בפעם השנייה, והיה שותף להפעלתה של הולנד ממוקדמות יורו 1988. הוא אף זומן על ידי מיכלס לטורניר יורו 1988 עצמו שנערך בגרמניה המערבית. וננבורג פתח בהרכב הולנד בכל חמשת משחקיה בטורניר, כולל בניצחון 2:0 על ברית המועצות בגמר הטורניר, ובכך היה לחלק משמעותי מזכייתה הראשונה בתולדותיה של הולנד באליפות אירופה. עבור וננבורג הייתה הזכייה המשך ישיר לזכייה שלו בטרבל עם פ.ס.וו. איינדהובן חודשים ספורים קודם לכן.
לקראת טורניר מונדיאל 1990 באיטליה זומן וננבורג על ידי מאמנו הראשון בבוגרים, לאו בינהאקר, לסגל הולנד לטורניר. וננבורג פתח בהרכב במשחקה הראשון של הולנד בטורניר מול מצרים, אך הוחלף במחצית ולא שותף עוד בטורניר, ממנו הודחה הולנד בשלב שמינית הגמר.
משחקו האחרון של וננבורג במדי הולנד נערך ב-14 באוקטובר 1992, עשר שנים וחצי בדיוק מאז הופעת הבכורה שלו, בשוויון 2:2 הביתי מול פולין במסגרת מוקדמות מונדיאל 1994. בסך הכול ערך וננבורג 42 הופעות בינלאומיות, בהן כבש שער אחד.
קריירת אימון

מיד עם פרישתו ממשחק חזר וננבורג לפ.ס.וו. איינדהובן בה שיחק בעברו, והתמנה לתפקיד מאמן קבוצת הנוער.
באפריל 2004 החליף וננבורג את פאלקו גץ כמאמן מינכן 1860, במדיה פרש ממשחק פעיל. הקבוצה הייתה במקום האחרון בבונדסליגה, והייתה על סף ירידה לבונדסליגה השנייה. וננבורג הוביל את הקבוצה בחמשת מחזורי הסיום, ונפרד ממנה בסיום העונה במאזן של שתי תוצאות תיקו ושלושה הפסדים. לאחר חודשיים במינכן, חזר וננבורג לתפקידו כמאמן הנוער של איינדהובן לשנה אחת נוספת.
לקראת עונת 2006/2007 התמנה וננבורג לתפקיד מאמן הלמונד ספורט מהליגה ההולנדית השנייה. הוא הוביל את הקבוצה למשך מספר חודשים בלבד, עד שפוטר מתפקידו ב-17 בפברואר 2007, בעקבות רצף תוצאות חלשות של הקבוצה. וננבורג נותר מחוץ למגרשים כשנה, עד שבינואר 2008 התמנה וננבורג לתפקיד מאמן מועדון הכדורגל איינדהובן מליגת המשנה. לאחר כשלושה חודשים בלבד, בהם הציגה הקבוצה יכולת חלשה והתקשתה לייצר נקודות, פוטר וננבורג מתפקידו.
בעונת 2008/2009 שימש וננבורג כעוזר מאמן בקבוצת וילם II מהליגה הבכירה.
תארים

אליפות הולנד (3): 1981/1982, 1982/1983, 1984/1985
הגביע ההולנדי (2): 1982/1983, 1985/1986
גביע אירופה לאלופות: 1987/1988
אליפות הולנד (5): 1986/1987, 1987/1988, 1988/1989, 1990/1991, 1991/1992
הגביע ההולנדי (3): 1987/1988, 1988/1989, 1989/1990
מגן יוהאן קרויף: 1992
אליפות אירופה: 1988
נעל הזהב ההולנדית (2): 1988, 1989
סטטיסטיקות > מועדונים

| עונה | קבוצה | ליגה | בליגה> הופעות | בליגה> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1980/1981 | אייאקס אמסטרדם | הולנדליגת העל ההולנדית | 11 | 3 |
| 1981/1982 | אייאקס אמסטרדם | הולנדליגת העל ההולנדית | 32 | 13 |
| 1982/1983 | אייאקס אמסטרדם | הולנדליגת העל ההולנדית | 33 | 17 |
| 1983/1984 | אייאקס אמסטרדם | הולנדליגת העל ההולנדית | 34 | 7 |
| 1984/1985 | אייאקס אמסטרדם | הולנדליגת העל ההולנדית | 29 | 12 |
| 1985/1986 | אייאקס אמסטרדם | הולנדליגת העל ההולנדית | 34 | 12 |
| 1986/1987 | פ.ס.וו. איינדהובן | הולנדליגת העל ההולנדית | 34 | 9 |
| 1987/1988 | פ.ס.וו. איינדהובן | הולנדליגת העל ההולנדית | 34 | 1 |
| 1988/1989 | פ.ס.וו. איינדהובן | הולנדליגת העל ההולנדית | 34 | 10 |
| 1989/1990 | פ.ס.וו. איינדהובן | הולנדליגת העל ההולנדית | 21 | 6 |
| 1990/1991 | פ.ס.וו. איינדהובן | הולנדליגת העל ההולנדית | 29 | 11 |
| 1991/1992 | פ.ס.וו. איינדהובן | הולנדליגת העל ההולנדית | 19 | 7 |
| 1992/1993 | פ.ס.וו. איינדהובן | הולנדליגת העל ההולנדית | 28 | 4 |
| 1993 | ימאהה מוטורס | יפןהליגה היפנית השנייה | 0 | 0 |
| 1994 | ג'ובילו איוואטה | יפןליגת העל היפנית | 43 | 8 |
| 1995 | ג'ובילו איוואטה | יפןליגת העל היפנית | 21 | 1 |
| 1996 | ג'ובילו איוואטה | יפןליגת העל היפנית | 22 | 5 |
| 1996/1997 | אוטרכט | הולנדליגת העל ההולנדית | 9 | 2 |
| 1997/1998 | קאן | צרפתליגת העל הצרפתית | 26 | 6 |
| 1998/1999 | מינכן 1860 | גרמניהבונדסליגה | 27 | 2 |
| 1999/2000 | מינכן 1860 | גרמניהבונדסליגה | 15 | 0 |
| סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | 535 | 136 |
סטטיסטיקות > נבחרת לאומית

| נבחרת הולנד> שנה | נבחרת הולנד> הופעות | נבחרת הולנד> שערים |
| --- | --- | --- |
| 1982 | 4 | 0 |
| 1983 | 5 | 1 |
1984: 0
1985: 0
| 1986 | 4 | 0 |
| 1987 | 7 | 0 |
| 1988 | 10 | 0 |
| 1989 | 4 | 0 |
| 1990 | 6 | 0 |
| 1991 | 1 | 0 |
| 1992 | 1 | 0 |
| סך הכול | 42 | 1 |
חוק אמדל

חוק אמדל, הקרוי על שמו של ארכיטקט המחשבים ג'ין אמדל, משמש למציאת חסם עליון לשיפור הצפוי במערכת מחשב, כאשר חלקה ממוקבל וחלקה נותר סדרתי. החוק משמש לרוב במחשוב מקבילי לחיזוי ההאצה (Speedup) התאורטית המקסימלית המתקבלת מהרצת המערכת על מספר מעבדים במקביל.
חוק אמדל המוכלל הוא:
כאשר
P_{k}\  הוא אחוז ההוראות שניתן לשפר (או להאט),
S_{k}\  הוא מכפיל האצה (כאשר 1 הוא ללא האצה או האטה),
k\  מייצג תווית עבור כל אחוז והאצה,
n\  הוא מספר האצות/האטות השונות המתקבלות משינוי המערכת.
לקריאה נוספת

Gene Amdahl, "Validity of the Single Processor Approach to Achieving Large-Scale Computing Capabilities", AFIPS Conference Proceedings, (30), pp. 483-485, 1967.
טאבו (ראפר)

| --- | --- |

 לידה:  14 ביולי 1975 (בן 49) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 שם במה:  Taboo 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1995 
 מקום לימודים:  Rosemead High School 
 סוגה:  מוזיקת היפ הופ, מוזיקת פופ 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה 
 taboo.blackeyedpeas.com
 פרופיל ב-IMDb
 
טאבו, 2005
ג'יימי לואיס גומז (באנגלית: Jaime Luis Gómez; נולד ב-14 ביולי 1975), או בכינויו טאבו (Taboo), הוא ראפר, שחקן קולנוע ודי ג'יי אמריקאי, אחד מסולניה של להקת בלאק אייד פיז. הוא שר בסגנון היפ הופ ופופ אמריקני.
ביוגרפיה

נולד בלוס אנג'לס, קליפורניה להורים ממוצא אמריקני-מקסיקני. יש לו גם שורשים אינדיאניים מצד אמו. לגומז ילד מאשתו דיזון שנישאה לו בשנת 2008.
במהלך הקריירה שלו שיתף פעולה עם אמנים רבים, כגון will.i.am, פרגי, חואנס ועוד.
בשנת 2009 שיחק בסרט "סטריט פייטר - האגדה של צ'ון לי" את דמותו של וגה, שמבוסס על סדרת משחקי הקרבות סטריט פייטר.
בשנת 2023 דיבב את דמותו של וואקאק בסדרת ההנפשה "שומרי הרוחות" מבית נטפליקס.
ז'ולייט חסין

| --- | --- |

פרופ' ז'ולייט חסין, 2010
 לידה:  9 במאי 1948 מרוקו 
 פטירה:  3 באוגוסט 2010 (בגיל 62) ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת פריז-סורבון 
 מעסיק:  אוניברסיטת בר-אילן 
 תפקיד:  פרופסורית 
 
ז'ולייט חסין (באנגלית: Juliette Hassine;‏ 9 במאי 1948 - 3 באוגוסט 2010) הייתה פרופסור לספרות, חוקרת ומבקרת ספרות ישראלית. כלת פרס האקדמיה הצרפתית.
ביוגרפיה

פרופסור ז'ולייט חסין  נולדה בעיר מקנס אשר במרוקו, נצר למשפחה מיוחסת – מצאצאי רבי דוד חסין, גדול פייטני ומשוררי יהדות מרוקו.
עלתה עם משפחתה בגיל 14 לישראל בשנת 1962. היא קיבלה תואר ראשון בספרות צרפתית וכללית באוניברסיטת בר-אילן, ותואר שני ודוקטור קיבלה באוניברסיטת סורבון בפריז. עבודת הדוקטורט עסקה ב"השפעת השירה והאסתטיקה של בודלר על יצירתו של פרוסט".
חסין הייתה מומחית בעלת שם עולמי ליצירותיו של מרסל פרוסט, והיא נטלה חלק חשוב במילון אנציקלופדי על פרוסט שיצא לאור ב-2005 בפריז. היא פרסמה מסות, מחקרים וספרים העוסקים רובם בחקר האסתטיקה של פרוסט ותהליכי כתיבתו. כמו כן כתבה מאמרים רבים וכן ארבעה ספרים בהוצאות מדעיות בצרפת, במסגרת המכון המדעי לחקר כתבי היד של פרוסט, בו הייתה חברה.
מלבד זאת כתבה ספרים ומאמרים רבים בעברית על הזיקה בין פרוסט לדוד שחר, על ש"י עגנון ועל דליה רביקוביץ
בריאיון לכתב העת "פסיפס" ב-1989 אמרה, כי "הספרות הצרפתית והכללית מעוררות בי אמוציות אינטלקטואליות אסתטיות, בשעה שהעיסוק בספרות העברית, המחייב אותי למעורבות עמוקה, מעשיר את רובד הדמיון והרגשות. מבחינתי, היום תחום אחד משלים את השני".
פרופסור ז'ולייט חסין כיהנה כפרופסור לספרות משווה באוניברסיטת בר-אילן .
נפטרה ב-3 באוגוסט 2010.
פרסומים נבחרים

Essai sur Proust et Baudelaire, Nizet, Paris 1979
שירה ומיתוס ביצירתה של דליה רביקוביץ, עקד, 1989
אמנות ויהדות ביצירתו של פרוסט, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1994
סוליקה הצדקת הרוגת המלכות (אורכב 31.05.2020 בארכיון Wayback Machine), מוסד ביאליק, 2012 - ספר על סול חגואל
אותות ופרסים

פרס האקדמיה הצרפתית, 2004‏
הערות שוליים

↑  אורי דרומי, חיפשה את הנקודה - פרופ' ז'ולייט חסין, מומחית לפרוסט, 1948-2010, באתר הארץ, 13 באוגוסט 2010
↑  אוניברסיטת בר-אילן, פרסים והוקרה לסגל האקדמי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294141205171  PLWABN: 9810570353005606  BIBSYS: 90594620  BnF: cb11906984n (data)  ISNI: 0000 0000 8127 1988  LCCN: nr90028378  NTA: 06787598X  SUDOC: 026915812  VIAF: 49226741   WorldCat (עם VIAF): 49226741
חומות דרינגטון

חומות דרינגטון (באנגלית: Durrington Walls) הן מונומנט הנג' היסטורי הנמצא בסמוך לוודהנג' שבמישור סולסברי. קוטר המונומנט הוא כ-500 מטרים. החומות (ביחד עם אתרים אחרים באייווברי, מארדן והר פליסנט) הן חלק מקבוצת מונומנטים של "סופר-הנג'", ומשמעות הדבר היא שקוטרם גדול מ-300 מטרים. האתר הוא חלק מאתר המורשת העולמית סטונהנג', אייווברי ואתרים נלווים של ארגון אונסק"ו.
היסטוריה

בני האדם הראשונים אכלסו את אזור החומות באמצע התקופה הנאוליתית. ידוע כי בתוך ההנג' עמדו לכל הפחות שתי טבעות עץ קונצנטריות (בעלות מרכז משותף); המעגל הדרומי של ארבע טבעות שהוחלף על ידי חמישה מעגלים בשלהי התקופה הנאוליתית, והמעגל הצפוני שהיה מורכב משתי טבעות עץ עם שדרה המובילה לתוכו.
נטען כי עמודי העץ תמכו בגג, וכי שני המעגלים ייצגו מבנים גדולים שעמדו בתוך ההנג' באמצע האלף השלישי לפנה"ס. ייתכן גם כי המבנה היה חסר גג. מעל פני הקרקע נותרו רק העמודים, כך שלא סביר שניתן יהיה לגלות מה היה המבנה העל-קרקעי. לאחר החפירות ארכאולוגיות שנערכו לאחרונה נטען כי מעגלי העץ נבנו לפני גדות ההנג', שהתברר לגביהן כי הן נמצאות מעל שרידים של יישוב נאוליתי קדום יותר. העדויות הללו כוללות, בין השאר, את מה שנחשב לאחת מהרצפות העתיקות ביותר באנגליה.
החל מקיץ 2004 התגלו באתר מספר אחים בסבכות בצורות שונות, וכן בקתות המפוזרות על פני השטח ועמודים המסודרים בצורת גדר כלונסאות. החוקרים שגילו את הממצאים הללו שיערו כי בחומות דרינגטון היה בעבר כפר עתיק. בין הרצפות שבמרכז החומות ובין אלו שבאזור מסביבן התגלו הבדלים קלים. החוקרים משערים כי הרצפות שבמרכז החומות שימשו למטרה טקסית כלשהי, ואלו שבקצה ההנג' שימשו למטרות ביתיות יותר.
לפי בדיקות תיארוך פחמן שנערכו התברר כי ההתיישבות הראשונה הוקמה בערך בשנת 2600 לפנה"ס, כך שהיא הוקמה במקביל לשלב הראשון של סטונהנג', הנמצא במרחק של כשלושה ק"מ. אחת ההשערות הראשונות הייתה שהתיישבות זו הייתה מקום המגורים של האנשים שבנו את סטונהנג' . מעגל של חפירים וגדות אדמה בחומות דרינגטון סוגרים על הטבעות הקונצנטריות של בולי העץ. הארכאולוג המנהל את החפירות, מייק פארקר פירסון, אמר כי העדויות "מצביעות על כך ששני המונומנטים השלימו זה את זה" וכי "סטונהנג' היה בסך הכל מתחם גדול יותר".
מחקר ארכאולוגי שהתפרסם ב-2020 חשף טבעת של כ-20 בורות שקוטרה כ-2 קילומטרים סביב האתר של חומות דרינגטון. קוטר הבורות כ-10 מטרים ועומקם כ-5 מטרים. משערים כי שימשו כגבול לגישה לאתר המקודש.
החלק העיקרי של חומות דרינגטון נמצא בבעלות קרן הנאמנות הלאומית למקומות בעלי עניין היסטורי או יופי טבעי, והוא חלק מאחוזת הנוף סטונהנג' כך שהגישה אל המונומנט היא בחינם.
גם בסטונהנג' וגם בחומות דרינגטון יש נתיב גישה לנהר אייבון, כך שסביר להניח כי היה ביניהם מעבר רגלי נוח.
הערות שוליים

↑  בדיקות תיארוך פחמן מדויקות יותר מצביעות על כך שבניית סטונהנג' החלה בין 2600 ל-2400 לפנה"ס, הערכה המקדימה את תחילת הבנייה בכ-600 שנים בהשוואה לבדיקות קודמות.
↑  שרידים של כפר עתיק נמצאו ליד סטונהנג', ניו יורק טיימס, 30 בינואר 2007
↑  Stonehenge: Neolithic monument found near sacred site
| דגל בריטניה סמל אונסק"ו אתרי מורשת עולמית בממלכה המאוחדת |
| --- | --- | --- |
|  אנגליה | ארמון בלנהיים • קתדרלת קנטרברי, כנסיית סנט מרטין ומנזר סנט אוגוסטין • באת' • נוף המכרות בקורנוול ובמערב דבון • מפעלי עמק דרוונט •  הטירה והקתדרלה בדרהאם • גבולות האימפריה הרומית: חומת אדריאנוס • עמק איירונברידג' • דורסט וחוף דבון המזרחי • גני קיו • סולטייר • סטונהנג', אייווברי ואתרים נלווים • הפארק המלכותי סטאדלי ומנזר פאונטיינז • מצודת לונדון • ארמון וסטמינסטר, מנזר וסטמינסטר וכנסיית סנט מרגרט • גריניץ' הימית • אזור האגמים האנגלי • מצפה הכוכבים ג'ודרל בנק • ערי הספא הגדולות של אירופה (יחד עם שש מדינות): באת' |  |
|  סקוטלנד | אדינבורו העתיקה והחדשה • לב אורקני הנאוליתית: סקארה ברי, טבעת ברודגאר, מיס האו והאבנים הניצבות בסטנס • ניו לנארק • סנט קילדה • גבולות האימפריה הרומית: חומת אנטונינוס • גשר פורת' • פלואו קאנטרי |  |
|  ויילס | טירות וחומות המלך אדוארד בגוויניד' (טירת בומריס, טירת הרלך, טירת קרנארבון וטירת קונווי) • הנוף התעשייתי בבלנאבון • אמת פונטקיסילטה • נוף הלווחה של צפון-מערב ויילס |  |
|  צפון אירלנד | סוללת הענק • יישובי הכנסייה המוראבית (עם עוד שלוש מדינות): גרייסהיל |  |
| טריטוריות מעבר לים | העיר ההיסטורית בסנט ג'ורג'ס והביצורים הסמוכים בברמודה • האי הנדרסון בפיטקרן • איי גוף ואינאקססיבל בטריסטן דה קונה • מערת גורהם בגיברלטר |  |
| אתרי מורשת עולמית לשעבר | ליברפול |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 248161158   WorldCat (עם VIAF): 248161158
זמן מסך

ילד משתמש בטאבלט
השימוש בטלפון החכם מהווה כיום חלק ניכר מזמן המסך הכולל של אנשים רבים
זמן מסך (באנגלית: Screen time) הוא משך הזמן שמוקדש לשימוש במכשיר עם מסך, כגון טלפון חכם, מחשב, טלוויזיה או קונסולת משחקים.
נושא הקשר שבין זמן מסך ובריאות הנפש נמצא במחקר. מחקרים מראים כי זמן מסך מהותי משפיע באופן ישיר על התפתחות ילדים, ועל בריאותם הנפשית והפיזית. ההשפעות הבריאותיות החיוביות או השליליות קשורים הן בכמות זמן המסך עצמו והן בתוכן שנצרך. קיימות ממשלות שקבעו תקנות לגבי זמן המסך הרצוי, על מנת למנוע נזק.
בעוד שבעבר עיקר זמן המסך היה מול טלוויזיות ומחשבים, מסוף העשור הראשון של המאה ה-21 גבר באופן מהותי השימוש בטלפונים חכמים. נכון ל-2016 זמן המסך הממוצע למבוגרים בארצות הברית היה 9.5 שעות ביום.
בעקבות השימוש המוגבר באינטרנט, התרבו גם מקרים בהם אנשים צופים בשני מסכים בו זמנית. לדוגמה, 27 אחוז מהאמריקאים משתמשים לעיתים קרובות בטלפונים חכמים בעת שהם צופים בטלוויזיה.
שכיחות זמן המסך בקרב ילדים ובני נוער

בעשורים הראשונים של המאה ה-21 חלו התפתחויות טכנולוגיות אשר מובילות לצפייה במשך שעות רבות במסכים השונים כגון: טלפונים חכמים, מחשבים, קונסולות משחקים, טלוויזיה ועוד. סקר שנעשה בקרב ילדים בגילאי בית ספר יסודי בדק את השינויים בצריכת זמן מסך משנת 2002 לשנת 2010. נמצא, כי זמן הצפייה בטלוויזיה עלה בממוצע ב-24 דקות ליום אצל בנים וב-18 דקות ליום אצל בנות. כמו כן, זמן השימוש במחשב עלה בכ-110 דקות ביום אצל בנים ובכ-95 דקות ביום אצל בנות. ממצאי הסקר הצביעו על כך ששיעור זמן הישיבה היומי מול המסכים השונים גדל בשנים האחרונות.
סקירה שיטתית נוספת בדקה את זמן המסך בקרב ילדים בגיל שנתיים. זמן הצפייה הממוצע בטלוויזיה נע בין 37 דקות ועד 331 דקות ביום. כן נמצא כי 35% מהפעוטות ו-28% מהתינוקות השתמשו בטלפון נייד יום לפני מועד הבדיקה. בנוסף, דווח כי 93% מהמדגם צפה בטלוויזיה ו-57% נחשפו למסך מחשב בעבר. מסקנות אלו תומכות בכך שילדים נחשפים למסכים כבר מגיל שנתיים, חשיפה זו עשויה להשפיע על מצבם הבריאותי של הילדים לטווח הקצר והארוך.
השפעות בריאותיות של זמן מסך בקרב ילדים ובני נוער

לאור השימוש הגובר והעלייה באמצעים טכנולוגיים שונים, חוששים מומחים במקצועות הבריאות מהשפעות זמן המסך על הרווחה הגופנית, הנפשית והחברתית בקרב ילדים ובני נוער. האקדמיה האמריקאית לרפואת ילדים ממליצה להגביל את זמן המסך בקרב ילדים ובני נוער. ארגון הבריאות העולמי החליט לכלול הפרעות משחקים (gaming disorder) בסיווג הבינלאומי של מחלות.
השפעות בריאותיות של זמן מסך בקרב ילדים ובני נוער > השפעות זמן המסך על עודף משקל והשמנת יתר

שיעור עודף המשקל והשמנת יתר בקרב ילדים נמצא במגמת עלייה לאורך השנים. התפתחות מוקדמת של עודף משקל והשמנת יתר עשויה ללוות את האדם מגיל ילדות ועד חייו הבוגרים. ניתן לייחס למגמת עודף המשקל והשמנת היתר מחלות כרוניות שונות כגון לחץ דם, מחלות לב וסכרת. כמו גם ישנן השלכות על הבריאות הנפשית וירידה באיכות החיים. לכן עודף משקל והשמנה הפכו לבעיות מרכזיות בבריאות הציבור והנושא נחקר רבות בשנים האחרונות. מחקרים מראים כי ילדים ומתבגרים החשופים למסך לאורך שעות רבות עלולים לחוות עודף משקל והשמנה. זאת לאור חוסר בפעילות גופנית, הוצאת אנרגיה נמוכה, ישיבה לאורך זמן ונטייה לבחור אוכל עתיר קלוריות. בנוסף, מחקרים רבים הראו כי כאשר אנו אוכלים במקביל לצפייה בטלוויזיה הקשב שלנו מתמקד במסך ולא בצריכת המזון, דבר הגורם לעיכוב אותות פנימיים של שובע. כתוצאה מכך תחושת השובע נפגעת ואנו אוכלים כמות מזון גדולה יותר או לחלופין צורכים מזון לעיתים קרובות יותר. לאור כל הסיבות הללו, זמן מסך עשוי להיות אחד מגורמי הסיכון החשובים ביותר עבור עודף משקל והשמנה.
מטא-אנליזה בתחום סקרה 16 מחקרים שפורסמו עד שנת 2019 במטרה לבדוק את הקשר בין זמן מסך לבין עודף משקל והשמנת יתר בקרב ילדים מתחת לגיל 18. המסקנות העיקריות שעלו היו כי זמן מסך העולה על שעתיים ביממה עשוי להיות קשור לסיכון גדול יותר למשקל עודף והשמנת יתר זאת בהשוואה לזמן מסך הנמוך משעתיים ביממה. בנוסף, מרבית המחקרים דיווחו כי זמן המסך ממלא תפקיד חשוב בעודף משקל והשמנת יתר בילדות. מסקנת החוקרים הייתה שישנו קשר חיובי בין צריכת זמן מסך ובין עודף משקל והשמנה בקרב קבוצת הגיל שנבדקה. כלומר, הגדלת זמן המסך עלולה להוביל לעודף משקל והשמנת יתר וצמצום זמן המסך יכול למנוע עודף משקל והשמנה בקרב ילדים ובני נוער.
מחקר נוסף שנערך בנושא תמך בממצאי מחקרים קודמים וטען כי ילדים האוכלים תוך צפייה בתוכנית טלוויזיה צורכים כפליים קלוריות ביחס לילדים שאכלו ללא צפייה בתוכנית טלוויזיה. החוקרים תלו תופעה זו בפרסומות למזון המופיעות במשך ובין התוכניות, אשר גורמות לצריכת מזון מוגברת ובכך עלולות להוביל לעלייה במשקל.
השפעות בריאותיות של זמן מסך בקרב ילדים ובני נוער > השפעת זמן המסך על רווחה פסיכולוגית

במרבית המחקרים שנערכו בתחום ובהם נבדקו מאפייני רווחה פסיכולוגית בהקשר לזמן מסך נחשף כי הקשרים בין זמן מסך לבין רווחה פסיכולוגית אינם ליניאריים. מחקר בנושא ערך השוואה בין נבדקים שאינם חשופים למסך כלל, נבדקים שחשופים למסך עד כשעה ביממה ונבדקים שחשופים למסך יותר משעה אחת ביממה. ממצאי המחקר עולה כי לא קיים הבדל משמעותי בין קבוצת הנבדקים שאינה חשופה למסך כלל אל מול קבוצת הנבדקים החשופה עד כשעה ביממה לזמן מסך. לעומת זאת, הייתה ירידה הדרגתית ברווחה הפסיכולוגית בקרב קבוצת הנבדקים אשר הייתה חשופה לזמן מסך ארוך משעה אחת ביממה. ההשפעה של חשיפה ממושכת לזמן מסך הייתה משמעותית יותר בקרב בני נוער.
בקרב נבדקים בגילאי 14–17 נמצא כי נבדקים החשופים למסכים כ-7 שעות בכל יום נמצאים בסיכון גבוה פי 2 לרווחה פסיכולוגית נמוכה בהשוואה למשתתפים המבלים שעה אחת בלבד בכל יום. מן המחקרים עלה כי משתתפים בגילאי 14–17 החשופים למסכים כ-7 שעות בכל יום נמצאים בסיכון הגבוה פי 2.4 להיות מאובחנים אי פעם כסובלים מדיכאון ופי 2.3 להיות מאובחנים אי פעם כסובלים מחרדה, בהשוואה למשתתפים החשופים למסכים שעה אחת בלבד בכל יום. בקרב נבדקים בגילאי 2–5 עולה כי ילדים החשופים למסכים כ-7 שעות בכל יום נוטים לאבד את מזגם לעיתים קרובות יותר, לכעוס ולחוות חרדה בתדירות גבוהה יותר במהלך ביצוע משימות. ההשפעה הגדולה ביותר על ילדים הייתה חוסר היכולת לשליטה עצמית, הכוללת כושר התמדה, ישיבה שקטה, השלמת מטלות פשוטות והתעלמות מהסחות דעת שונות. לסיכום, ממצאים אלו מצביעים על קשר הפוך בין זמן מסך לבין רווחה פסיכולוגית בקרב ילדים ובני נוער. ניתן לראות כי ככול שזמן החשיפה למסך עולה מעבר לשעת חשיפה אחת ביום, ישנה ירידה הדרגתית ברווחה הפסיכולוגית, במיוחד בקרב בני נוער וילדים.