שמואל הר נוי
קורות חיים > תפקידים במגזר הציבורי

עם שחרורו מצה"ל, התקבל כעמית בית הספר למנהיגות חינוכית - מכון מנדל. במסגרת לימודיו התמקד בתחום מדיניות חינוך, ניהול מוסדות ומערכות חינוך .
לקראת סיום לימודיו בבית הספר למנהיגות חינוכית, נבחר לסגן נציב שירות המדינה לארגון, מינהל ותקינה (אמו"ת). במסגרת זו היה ממונה על ארגון משרדי הממשלה, והיה שותף לתהליכים ליישום דו"ח ועדת קוברסקי לרפורמה בשירות המדינה.
בפברואר 1997 נבחר למנהל "מדערום" - מפעל חינוכי לקידום החינוך המדעי והטכנולוגי של ילדי דרום הארץ. המפעל משותף למשרד החינוך וקרן רש"י, ובמסגרתו נעשתה פעילות חינוכית ענפה בקרב עשרות אלפי ילדים ובני נוער, הן במערכת החינוך הפורמלית והן במערכת החינוך הבלתי פורמלית.
מיולי 2002 עד דצמבר 2004 כיהן כמנכ"ל "כל ישראל חברים" - ארגון חינוכי, שבמרכזו, רשת בתי הספר של "אליאנס - כל ישראל חברים". במסגרת תפקידו זה הרחיב את הפעילות החינוכית לבתי ספר במרכז ולבתי ספר בשכונות מוחלשות. במקביל, שמש גם כיו"ר אפ"י אליאנס פיתוח ישראל בע"מ – חברה עסקית (מיסודה של כי"ח) למתן שרותי ניהול ושרותי ייעוץ בתחום החינוך והחברה למגזר הציבורי ולמגזר השלישי וכסיו"ר חברת מקוה ישראל.
מאוגוסט 2003 עד ינואר 2005 היה חבר ומרכז משותף של ועדת דברת לקידום החינוך בישראל. עם סיום פעילות הוועדה, מונה לתפקיד ראש מטה היישום במשרד החינוך של רפורמת דו"ח דברת במשרד החינוך. במסגרת המטה הוקמו צוותי יישום, הוכנה התשתית הראשונית להקמת הרשות הארצית למדידה והערכה והוחל ביישום מודל חלקי של הרפורמה בעשרות בתי ספר.
בשנת 2006–2007 היה ראש המטה בפועל של משרד החינוך- עסק בתכנון, בקרה ותיאום של כל אגפי המשרד ויחידותיו, והוביל התוכנית לקידום מערכת החינוך בצפון לאחר מלחמת לבנון השנייה.
ממרץ 2007 עד דצמבר 2009 כיהן כמנכ"ל הספרייה הלאומית. בתקופה זו היה שותף להתחדשותה של הספרייה הלאומית ולשינוי יסודי בפעילותה ובמעמדה, בהתאם לדו"ח "הוועדה לשינוי מעמד הספרייה הלאומית", בראשות פרופ' יצחק זמיר, שמסקנותיה פורסמו בשנת 2004:
חקיקת חוק הספרייה הלאומית - התשס"ח-2007 (החוק התקבל בכנסת ביום ט"ז בכסלו התשס"ח - 26 בנובמבר 2007). בעקבות קבלת "חוק הספרייה הלאומית", הוגדרה הספרייה רשמית כ"ספרייה לאומית" (עד קבלת החוק היא הייתה ספרייה לאומית רק דה פקטו). החוק קובע, כי מטרותיה של הספרייה הלאומית הן: איסוף, שימור, טיפוח והנחלה של אוצרות הידע, המורשת והתרבות בכלל ובזיקה לארץ ישראל, למדינת ישראל ולעם היהודי בפרט.
שינוי מעמדה של הספרייה - ב-23 ביולי 2008 שינתה הספרייה הלאומית את מעמדה לחברה לתועלת הציבור. בשלב ראשון הייתה חברה-בת של האוניברסיטה העברית והחל מ-1 בינואר 2011 נמצאת בבעלות משותפת של מדינת ישראל והאוניברסיטה העברית. התהליך היה כרוך בביצוע שינויים ארגוניים, גיוס וגיבוש ההנהלה ושילוב "בין דורי" של כ"א, ובחתימת הסכמים להעברת העובדים לחברה ובהסכם, המסדיר את מערכת היחסים בין האוניברסיטה העברית והספרייה הלאומית בתחומים השונים.
תקצוב הספרייה במסגרת תקציב המדינה, איזון תקציבי לאחר סגירת גירעונות, גיוס מקורות תקציביים ממשרדי ממשלה ותרומות.
ביצוע שינויים ארגוניים, גיוס וגיבוש הנהלה ושילוב "בין דורי" של כח אדם.
פיתוח שיתופי פעולה עם מוסדות בישראל ומחוצה לה.
שיפור תשתיות והטמעת מערכות טכנולוגיות חדשות, התחלת פרויקטים לדיגיטציה של נכסי תרבות, דוגמת ארכיון המוזיקה ועיתונות יהודית היסטורית (בשיתוף אוניברסיטת תל אביב).
משנת 2008 גיבוש טיוטת תוכנית אב לספרייה הלאומית שתהווה בסיס להתחדשותה של הספרייה הלאומית בשנים הקרובות ולהעברתה למשכן חדש. כתיבת תוכנית אב להתחדשות הספרייה הלאומית. מטרת תוכנית האב היא להתאים את הספרייה הלאומית למאה עשרים ואחת. להרחיב את האיסוף, להשקיע בדיגיטציה ובאוספים דיגיטליים. לפתוח את הספרייה לציבור, להנגיש את אוצרות הספרייה ברשת האינטרנט ולהקים משכן חדש.
קידום המהלכים המשפטיים למימוש צוואתו של הסופר מקס ברוד ובכך להביא להפקדה של כתבי קפקא וארכיון מקס ברוד בספרייה הלאומית. מהלך שהסתיים באוגוסט 2016 בפסק דין של בית המשפט העליון שפסק שארכיון מקס ברוד וכתבי קפקא יועברו לספרייה הלאומית