stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חומר פסיכואקטיבי
שימושים > שימוש רפואי > התרופות הפסיכיאטריות

תרופות מרשם פסיכוטרופיות או פסיכיאטריות נועדו לטפל בהפרעות נפשיות למנוע את החמרתן או חזרת התסמינים שלהם. הן כוללות תרופות אנטיפסיכוטיות, נוגדות דיכאון, מייצבות מצב רוח, תרופות נוגדות חרדה ולהרגעה, לשינה ותרופות ממריצות
תרופות אלו אינן סמים כלל ועיקר, השפעתם הטיפולית היא בדרך כלל איטית, אינם גורמים להנאה, לתלות פיזית או נפשית, לכמיהה מופרזת ולתסמונות גמילה. במספר מהן הפסקה פתאומית גורמת לתופעות לוואי חולפות של גמילה אך לא לתסמונת גמילה.
תרופות פסיכוטרופיות ללא מרשם רופא הכוללות תמציות ולריאן, פסיפלורה, ג'ינסנג, גינקו בילובה וכו'.
מתוך התרופות הפסיכוטרופיות או הפסיכיאטריות רק לבנזודיאזפינים - שהן תרופות נוגדות חרדה ולשינה, (חלקן גם אנטיאפילפטיות), לתרופות לשינה מקבוצת ה-Z ולכמה תרופות ממריצות מקבוצת האמפטמינים יש גם פוטנציאל של אפקטים נפשיים מידיים ושל התמכרות והן מבוקשות על ידי צרכני סמים.
חומרים פסיכואקטיביים אחרים - הם התרופות נוגדות פרכוסים, המשמשות בנוירולוגיה (באפילפסיה) וברפואת הכאב, וכמה מהן בפסיכיאטריה כמייצבות מצב רוח, תרופות אנטיפרקינסוניות, הורמונים מסוימים ונגזרותיהם, (למשל סטרואידים אנבוליים, הורמונים זכריים, מלטונין) וכו'.
שימושים > שימוש רפואי > היסטוריה והתפתחות של השימוש הרפואי

חמרים פסיכואקטיביים מסוימים שימשו לצורך טיפול מאות שנים ברפואה של פעם, לפני עידן המדע המודרני. בגלל הסיכון להתמכרות ולהרעלה הוצאו חלק מהם ממסגרת הרפואה הקונבנציונלית המדעית.
קיימים חומרים פסיכואקטיביים רבים שהם תרופות המשמשות בטיפול ברפואה המודרנית. כמו תרופות רבות של הרפואה הקונבנציונלית, הם נשאבו בהתחלה מן הרפואה המסורתית הקדומה או העממית בצורת חומרים שהופקו מן הטבע - למשל, התרופות משככות כאבים שהופקו מן הפרג - כולל תמציות אופיום, מורפין, פפברין, קודאין. הליתיום המשמש בפסיכיאטריה הוא יסוד של הטבע. החומצה הוולפרואית הידועה כתכשיר נגד אפילפסיה וכמייצב מצב רוח ותרופה למיגרנה מקורה בחומר שבצמח הוולריאן.
שימושים > שימושים לא רפואיים

חומרים פסיכואקטיביים בעלי תכונות של סמים מכונים סמים פסיכואקטיביים. חומרים אלו משמשים את בני האדם למטרות לא רפואיות כמו הרגשת תחושת הנאה ועונג, לשינוי מכוון של ההכרה והתודעה, עלייה בחשק וכו' - מטרות שמרביתן נקראות רקריאציונליות (Recreational), מיעוטן הן לצורך הגברת הדמיון היצירתי או התפוקה, הרחקת העייפות או הירדמות. השימוש בסמים נעשה מתוך סקרנות ובנסיבות חברתיות - כולל מסיבות, בלחץ חברתי, עקב מגע עם סוחרי סמים, או על רקע תרבות של מרד נעורים במוסכמות. ישנם סמים פסיכואקטיביים ששימשו או משמשים פעילות רוחניות או דתיות, למשל בהשגת מצבי טראנס או אקסטזה.
הכינוי סמים (באנגלית - Drugs of abuse, Substances of abuse, בצרפתית - Stupéfiants), שקיבל בתקופה המודרנית לרוב קונוטציה שלילית, משמש לציין חומרים פסיכואקטיביים שנעשה בהם שימוש בדרך כלל מחוץ למסגרת הרפואה, כ"סמי רחוב" ממקור צמחי או סינתטי לצורך השגת הנאה, העלאה מהירה במצב הרוח ובחשק, שינויי תודעה,(Recreational drug use), ערנות מוגברת כו' ולחלקם פוטנציאל לשימוש מזיק (Substances of abuse), תלות נפשית או פיזית, תופעות הרעלה כגון שכרות או מצב הלוצינטורי) ולכן נקראים גם "סמים משכרים" או "ממכרים".
מכיוון שהם נמכרים לרוב בשוק השחור על ידי סוחרי סמים (Drug pushers) הם נקראים גם "סמי רחוב".
בהקשר זה, כתב העת "Journal of Psychoactive Drugs" מסן פרנסיסקו למשל, שהוקם בשנת 1967 בשם "Journal of Psychedelic Drugs" ("עיתון לסמים פסיכדלים") ושינה את שמו לזה הנוכחי בשנת 1981, עוסק בסמים הפסיכואקטיבים, בסמים הגורמים לחוויות נפשיות מיוחדות במינם - מבחינת תודעה, תפיסה, מצב רוח - ובמה שנקראת "תרבות הסמים".
שימושים > שימושים לא רפואיים > חומרים רעילים

שאינם קשורים בדרך כלל לטיפולים רפואיים בעבר ובהווה- רעלים המשמשים למשל במלחמה כימית, מתכות כבדות, ממסים תעשייתיים, ממסים נדיפים, קוטלי חרקים, חומרי ניקוי ביתיים ורבים אחרים.
שימושים > טיפול תרופתי עצמי

חומרים פסיכואקטיביים משמשים לעיתים קרובות גם לניסיונות "טיפול תרופתי עצמי" (Self medication) של אנשים שלקו בחרדה, דיכאון, פוביה חברתית, או הפרעת דחק פוסט טראומתית, ואף מצבים פסיכוטיים, ללא התייעצות עם רופאים.
ברוב המקרים האלה השימוש המזיק בסמים משכרים או ממריצים עלול להחמיר את ההפרעות הנפשיות.
חלק מהסמים הופכים למסוכנים בעקבות אינטראקציה מסובכת בין 3 גורמים: אישיותו, נטיותיו האישיות והמצב הנפשי של המשתמש, הסביבה של השימוש, וסוג החומר.
חלק מהסמים הנ"ל נכללים בישראל בפקודת הסמים המסוכנים.
כמה מהחומרים או הסמים הפסיכואקטיביים המוגדרים ככאלה ב"פקודת הסמים מסוכנים" נמכרים באופן חוקי, תוך פיקוח, בבתי מרקחת, ובשימוש חוקי בידי רופאים כתרופות משככות כאבים ובמטרות רפואיות אחרות בענפי רפואה שונים, בעיקר רפואת הכאב והרפואה הפליאטיבית (למשל תמצית אופיום, מורפין, פטידין, קודאין, פפברין,כו'), מתילפדנידט (ריטלין) וכמה נגזרות של אמפטמין - בשימוש בהפרעות שינה מסוימות (נרקולפסיה) ובהפרעת קשב וריכוז, "קנאביס רפואי" הנרשם לפי הוראות מפורטות בהתוויות רפואיות מסוימות.
היבטים חוקיים

צריכה של חלק מהסמים הפסיכואקטיביים נחשבת לעבירה פלילית במרבית מדינות העולם, בשל הסכנות הרבות, הבריאותיות והפסיכולוגיות, הטמונות בצריכתם והשלכות חברתיות כמו יציאה ממעגל הלימודים והעבודה ועבריינות. עם זאת, ישנם סמים פסיכואקטיביים מקובלים חברתית בקנה מידה רחב והם חוקיים בארצות רבות. דוגמאות בולטות הן אלכוהול (הנמצא במשקאות חריפים) וטבק – ששימושם ושיווקם מוגבל על ידי חוקים שונים בגלל סכנות רבות לבריאות המשתמשים והציבור, וחומרים שצריכתם המבוקרת פחות מסוכנת לבריאות הנפשית והגופנית כמו הקפאין (הנמצא בקפה, בתה ובקוקה-קולה).
היבטים חוקיים > חומרים פסיכואקטיביים בחוק הישראלי

רוב החומרים הפסיכואקטיביים העלולים לגרום להתמכרות רשומים בישראל בפקודת הסמים המסוכנים, אשר מתעדכנת מזמן לזמן עם הופעת חומרים חדשים.
על פי החוק במדינת ישראל חל איסור על גידול, הפקה, יבוא, יצוא, החזקה או שימוש בסם מסוכן. עם זאת, יש תרופות בעלות תופעת לוואי של התמכרות המופיעות אף הן בפקודה ומותרות לשימוש תחת הגבלות מסוימות (כמו מורפיום). כמו כן, יש חומרים שעליהם אין כל איסור, כגון צריכה של קפה או גת בלעיסה. בנוסף, חומרים אחרים כמו טבק ואלכוהול נמצאים תחת בקרה, כך שאסור למכור אותם לקטינים.
מיון החומרים הפסיכואקטיביים

חומרים פסיכואקטיביים מחולקים לקבוצות שונות בהתאם להשפעותיהם הפרמקולוגיות. תרופות וקבוצות פסיכואקטיביות בשימוש נפוץ הם:
אנקסיוליטים: תרופות המשמות להפחתת חרדה כמו בנזודיאזפינים וברביטורטים.
אמפתוגנים-אנטקטוגנים: פנתילאמינים כמו MDMA ,MDA.
סמים מעוררים: חומרים שממריצים את פעילות המוח אך לא משפיעים על תפיסת המציאות. דוגמאות: אמפטמינים, קפאין, קוקאין, ניקוטין.
סמים מדכאים: הכוללים תרופות הרגעה, תרופות לשינה, ואופיואידים. קבוצה זו מונה את כל סמי ההרגעה, מעודדי השינה, מפחיתי החרדה, וחומרי ההרדמה, שלפעמים גורמים לשינויים תפיסתיים ולפעמים מעוררים תחושות אופוריה.
הלוצינוגניים: הכוללים פסיכדליים, סמים דיסוציאטיביים, ודליריאנטים. קבוצה זו מונה את כל החומרים הגורמים לשינויים חריגים בתפיסת המציאות, המרחב והזמן, וברגש. דוגמאות: פסילוציבין, LSD, סלוויה דיווינורום, ומסקלין.
דיאגרמת ון הבאה שעוצבה על ידי דרק סניידר מפורום המוקדש לסמים הפסיכדלים בגוגל (2003),
ניסתה לארגן בצורה אסתטית ולתת סקירה כללית אם כי שרירותית למדי, של החומרים הפסיכואקטיביים הנפוצים ביותר על ידי מיונם לקבוצות ותת-קבוצות המצטלבות לפי סיווגם הפרמקולוגי שלהם ודרך פעולתם. פריטים בתוך כל תת-קבוצה היו צריכים להיות קרובים לאלה עם דרך הפעולה הדומה ביותר, וממוקמים בכלליות לפי המקרא מתחת לדיאגרמה. הצטלבויות ראשיות מיוצגות על ידי ערבובי צבעים.
אחת הטעויות העיקריות בדיאגרמה זו היא בערבוביה בין סמים פסיכואקטיביים ובין תרופות שאין להן בכלל פעולה של סמים, כמו התרופות האנטיפסיכוטיות, הקרויות בצורה מוטעית "סמים אנטיפסיכוטיים" טעות אחרת היא קשורה לשילוב של התרופות נוגדות דיכאון ומייצבות מצב רוח שפוזרו בין "סמים מדכאים", "סמים אנטיפסיכוטיים" ו"סמים ממריצים". התרופות נוגדות דיכאון למשל אינן סמים ממריצים ואינן אנטי-פסיכוטיות. חסרים בדיאגרמה תרופות הורמונליות, תרופות אנטיאפילפטיות שאינן ברביטורטים ובנזודיאזפינים, תכשירים סטרואידים, תרופות אנטיפרקינסוניות וכו'.
אמפטמינים
קאתינון (חגיגת, קאת)
מתילפנידאט
קוקאין
בופרופיון
דיאתילפרופיון
פלואוקסטין
פלובקסמין
פרוקסטין
סרטרלין
מפרוטילין
מירטאזפין
טראזודון
אפדרין
פסאדואפדרין
קפאין
תאופילין
תאוברומין
קלוזפין
ריספרידון
אולנזפין
קווטיאפין
סולפיריד
זיפרסידון
הלופרידול
פלופנזין
תיורידזין
כלורפרומזין
פימוזיד
פרפנזין
CBD
ניקוטין
אגוז בטל
מוסקרין
אטומוקסטין
אלכוהול
אתר
ברביטורטים
כלורופורם
כלורל הידרט
מתקוולון
GHB
אלפראזולם
דיאזפם
פלוניטראזפם
טמאזפם
לוראזפם
אופיום
קודאין
מורפין
הרואין
אוקסיקודון
הידרוקודון
מתאדון
פנטניל
קנאביס
THC
MDMA
MDA
MDEA
מסקלין
DOM
LSD
פסילוסיבין
AMT
DMT
איבוגאין
נייטרוס
קטאמין
DXM
טילטאמין
PCP
סלבינורין A
חומצה איבוטנית
מוסקימול
דימנהידרינט
דיפנהידראמין
סקופולמין
אטרופין
מיון החומרים הפסיכואקטיביים > מקרא > קבוצות ראשוניות

כחול: ממריצים, בכלליות הפונטציה עולה לכיוון הפינה השמאלית עליונה.
אדום: מדכאים, כלומר "מרגיעים" או סדטיבים, בכלליות הפוטנציה עולה לכיוון הפינה הימנית תחתונה.
ירוק: הלוצינוגנים, פסיכדליים יותר לקראת צד שמאל, "דיסוציאטיבים" לקראת צד ימין, פחות צפויים לכיוון הפינה הימנית תחתונה, ובכלליות הפוטנציה עולה לכיוון מטה.
ורוד: אנטיפסיכוטיים, מרגיעים יותר לכיוון ימין.
מיון החומרים הפסיכואקטיביים > מקרא > קבוצות שניוניות

ציאן (כחול בהיר): חפיפה של ממריצים (כחול) והלוצינוגנים פסיכדליים (ירוק) - בעיקר פסיכדליים עם תכונות ממריצות.
צהוב : חפיפה של מדכאים (אדום) והלוצינוגנים דיסוציאטיביים (ירוק) - בעיקר סמים דיסוציאטיביים בעלי השפעה מרגיעה.
לבנדר: חפיפה של ממריצים (כחול) ואנטיפסיכוטיים (ורוד) - נוגדי דיכאון מודרניים שאינם מרגיעים, אך אינם ממריצים.
סלמון: חפיפה של מדכאים-סדטיבים (אדום) ואנטיפסיכוטיים (ורוד) - נוגדי דיכאון ישנים בעלי תכונות מרגיעות ונוגדות החרדה.
מיון החומרים הפסיכואקטיביים > מקרא > קבוצות שלישוניות

מג'נטה (סגול): חפיפה של ממריצים (כחול), מדכאים-מרגיעים (אדום) ואנטיפסיכוטיים (ורוד) - דוגמה: לניקוטין השפעות המשתייכות לשלוש הקבוצות - הערה: לא ידוע על אפקט אנטיפסיכוטי של הניקוטין.
לבן: חפיפה של ממריצים (כחול), מדכאים-מרגיעים (אדום) והלוצינוגנים (ירוק) - דוגמה:ל-THC השפעות המשתייכות לשלוש הקבוצות.
כחול שמיים: חפיפה של ממריצים (כחול), הלוצינוגנים פסיכדליים (ירוק) ואנטיפסיכוטיים (ורוד) - אמפאטוגנים. הערה: במציאות לאמפטמינים אין השפעה אנטיפסיכוטית.
אפרסק: חפיפה של מדכאים (אדום), הלוצינוגנים דיסוציאטיביים (ירוק) ואנטיפסיכוטיים (ורוד) הערה: במציאות קיימת סתירה מובהקת בין המונח "הלוצינוגני" ו"אנטיפסיכוטי". קיומה של קבוצה כזאת היא בספק.
מיון החומרים הפסיכואקטיביים > מקרא > קבוצה רביעונית

ורוד בהיר: חפיפה של כל ארבע הקבוצות (ממריצים, מדכאים, הלוצינוגנים ואנטיפסיכוטיים) - לקנאביס, המכיל גם THC וגם CBD יש השפעות מכל הקבוצות, כשהעיקרית היא פסיכדלית, משום ש-THC הוא המרכיב הפעיל העיקרי. הערה: אפקט אנטיפסיכוטי בקנאביס מיוחס ל־CBD ואילו ה-THC הוא חומר שרוב פעילותו פסיכדלית רכה.
הפרעות נפשיות הקשורות לחומרים פסיכואקטיביים

ההפרעות הנפשיות העיקריות הקשורות לשימוש בסמים פסיכואקטיביים הן בעיקר ההתמכרות לסמים, השימוש לרעה - בכמויות גדולות וקבועות של סם, הפרעות ממושכות בתפיסה הנגרמות על ידי סמים הלוצינוגנים, ותסמונות גמילה.
תרופות פסיכו-אקטיביות עלולים לגרום כתופעות לוואי או כמנת יתר למצבים בלבוליים, פסיכוטיים, דמנטיביים (קיהיון), אמנסטיים, הפרעות במצב הרוח, חרדה, הפרעות שינה. כך גם חומרים רעילים לא רפואיים. קיימות התנהגויות של שימוש לרעה גם במקרה של תרופות שאינן פסיכואקטיביות ושאינן גורמות לתלות כמו משלשלים, תרופות משככות כאבים מסוימות כמו פרצטמול או אספירין, תרופות נוגדות חומצה בקיבה, ויטמינים, הורמונים, תרופות צמחיות או עממיות, משתנים וכו'.
דרך פעולתם של חומרים פסיכואקטיביים

חומרים פסיכואקטיביים פועלים על מערכת העצבים בדרכים שונות, שכולן קשורות לפעילותם של מוליכים עצביים בתוכה. במסגרת תהליך ההולכה העצבית, המוליכים העצביים הם המולקולות שמעבירות את האותות העצביים בין תאי עצב בצורה של אות כימי.
רבים מהחומרים נקשרים לאותם קולטנים שאליהם נקשרים המוליכים העצביים, ובכך משפיעים על עוצמת ההולכה העצבית. אגוניסט הוא חומר שנקשר לקולטן ומשפיע בצורה דומה למוליך העצבי, ולכן מעצים את ההפעלה של אותו מסלול עצבי, ואילו אנטגוניסט הוא חומר שנקשר לקולטן אך אינו מפעיל אותו, ולכן מחליש את הפעילות העצבית באותו מסלול.
חומרים אחרים משפיעים על הכמויות של מוליכים עצביים בתוך המוח. חלקם פועלים על אנזימים שמעורבים בסינתזה או פירוק של מוליכים עצביים, ובכך מגדילים או מקטינים את הכמות של אותו מוליך עצבי ואת הפעילות שלו. מנגנון פעולה נוסף הוא עיכוב תהליך הספיגה החוזרת של מוליכים עצביים, דבר המגדיל את העוצמה ומשך ההשפעה שלהם.
השפעתם של החומרים הפסיכואקטיביים נגזרת מהמסלולים העצביים שעליהם הם פועלים. לשם הדגמה, אם מוליך עצבי מסוים פועל במעגל במוח שמעודד תהליכים של קשב, החומרים שמגבירים את פעולתו (למשל אגוניסטים לקולטנים של אותו מוליך עצבי או מעכבי ספיגה חוזרת שלו) יגרמו לקשב מוגבר ואילו החומרים שמתנגדים לפעילותו (אנטגוניסטים לדוגמה) יפחיתו את הפניית הקשב.
רוב המוליכים העצביים פועלים במספר מסלולים נפרדים במוח אשר משפיעים על היבטים רבים של תפיסה והתנהגות. מסיבה זו, חומר פסיכואקטיבי אחד יכול להשפיע על מגוון של תחומים, מפעילות מוטורית ועד למצב הרוח. עם זאת, ישנם חומרים המשפיעים רק על סוג אחד או על מספר סוגים מתוך מגוון הקולטנים של אותו מוליך עצבי, ולכן הם פועלים באופן ספציפי יותר רק על חלק מהמסלולים העצביים הקשורים אליו. לצד זאת, ישנם גם חומרים המשפיעים על מספר מוליכים עצביים במקביל. כל המאפיינים האלה מנוצלים לצורך פיתוח של תרופות שונות אשר מותאמות להשפיע בעיקר על מסלולים עצביים מסוימים, אם כי בכולן קיימות גם תופעות לוואי.
דרך פעולתם של חומרים פסיכואקטיביים > דוגמאות

הפועלים באמצעות סרוטונין (מוליך עצבי)
הפועלים באמצעות GABA (מוליך עצבי)
הפועלים באמצעות דופמין (מוליך עצבי) ונוראדרנלין (מוליך עצבי)
באמצעות קולטני אופיואידים
באמצעות נוראדרנלין, סרוטונין ולפעמים דופמין - מונואמין אוקסידאז (MAO, אנזים המפרק מונואמינים)
באמצעות קולטני NMDA
באמצעות קולטני קנבינואידים
באמצעות אצטילכולין (מוליך עצבי)
אצטילכולין אסטראז (אנזים המפרק אצטילכולין)
THC-החומר הפעיל בקנאביס באמצעות אדנוזין (מוליך עצבי)
ראו גם

סמים פסיכואקטיביים
לקריאה נוספת

, .Bertram G.Katzung Basic & Clinical Pharmacology 6th edition ,a Lange medical book Appelton & Lange, Prentice Hall International Inc, London 1995. Leo Hollister ch "רות לסמים ולאלכוהול --מדריך רפואי לאיתור, אבחון והתערבות ראשונית", הוצאת דיונון, אוניברסיטת תל אביב 2000
Jerome H.Jaffe Substance -Related Disorders Ch.11.1 Introduction and overview
in Kaplan & Sadock's Comprehensive Textbook of Psychiatry 7th edition, Lippincott Williams & Williams 2000
Pocket Guide to the ICD-10 Classification of Mental and Behavioural Disorders World Health Organization,Geneva Churchill Livingstone 1998
הערות שוליים

↑  The Concise Oxford Dictionar, Clarendon Press, Oxford 1995
↑  ראו World Health Organization 2004
↑  ראה נושא ספרם של ד. אלישע, ס. מרצ'בסקי, 2000
1 2 3  מוניץ, ח' (עורך). (2016). פרקים נבחרים בפסיכיאטריה מהדורה שישית. תל אביב: דיונון.
↑  Torres, C., & Papini, M. R. (2016). Emotional self-medication and addiction. In Neuropathology of drug addictions and substance misuse (pp. 71-81).
↑  Jerome H.Jaffe 2000
↑  Michael Stone Healing the Mind - A History of Psychiatry from Antiquity to the Present Pimlico 1998 p.189-191
↑  Leo Hollister עמוד 479
↑  Francesco Saverio Bersani, Ornella Corazza, Pierluigi Simonato, Anna Mylokosta, Drops of madness? Recreational misuse of tropicamide collyrium; early warning alerts from Russia and Italy, General Hospital Psychiatry 35, 2013-9, עמ' 571–573 doi: 10.1016/j.genhosppsych.2013.04.013
↑  מ-2011 הוא בעל תואר שני בהנדסת מערכות מידע בלוחמה בבית הספר של הצי ללימודים מתקדמים במונטריי, קליפורניה
↑  דרק סניידר בשיחות בפורום על סמים פסיכדלים בגוגל,2003
↑  Https://www.youtube.com/watch?v=oI5U53CARCg
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546283705171  BNE: XX526619  BnF: cb119326803 (data)  GND: 4047729-0  LCCN: sh85108528  LNB: 000084533  NDL: 00566700 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
טרמינל 3 (שיר)

"טרמינל 3" הוא סינגל של הזמר הישראלי דודו אהרון, אשר יצא לאור ב-3 במרץ 2015, כסינגל השישי מתוך אלבום האולפן השביעי שלו הנושא את אותו השם, על ידי חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט. השיר נכתב על ידי אהרון עצמו ביחד עם אבי אוחיון, הולחן על ידי השניים יחד עם אסף צרויה והופק על ידי יעקב למאי.
השיר הגיע למקום הראשון במצעד השבועי של מדיה פורסט, והיה לאחד מהלהיטים העבריים הבולטים ביותר לשנת 2015.
הצלחה

במצעד השבועי של מדיה פורסט, הגיע השיר למקום הראשון, עם 127 השמעות בתחנות הרדיו בישראל שנצברו באותו השבוע. במצעדים השבועיים של גלגלצ ורדיו אמצע הדרך, הגיע למקום הרביעי, וברשת ג' הגיע למקום התשיעי.
במצעד סיכום שנת 2015 של מדיה פורסט, הגיע השיר אל המקום השני, כש"מסתובב" של אביב גפן ומתי כספי מנע ממנו להגיע לצמרת המצעד. בטקס פרסי אקו"ם, הוכרז כי השיר הוא המושמע ביותר לשנת 2015. בסיכום השנה של יוטיוב ישראל, היה הווידאו קליפ של השיר ביוטיוב לנצפה ביותר לשנת 2015. במצעד השנתי של גלגלצ ווואלה! NEWS, הגיע השיר למקום הרביעי.
גרסות כיסוי

בנובמבר 2015 ביצע הזמר הדרום אמריקאי מייק סטנלי גרסה בשפה הספרדית לשיר.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|  ישראל | אחד אחד | 4 |  |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 4 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 9 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 2 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 4 |  |
|  ישראל | אקו"ם | 1 |  |
הערות שוליים

↑  המצעד השבועי, שבוע 11, 2015, באתר מדיה פורסט ישראל
↑  חפשו את המצעד השבועי 18.06.2015
↑  המצעד השבועי 19.3.2015
↑  עמי פרידמן, אייל גולן הוא הזמר המושמע ביותר ברדיו, באתר ynet, 7 בספטמבר 2015
↑  אבי שושן, מה ששמעתם: המזרחית כבר לא מקופחת, באתר ynet, 3 בינואר 2016
↑  דפנה ארד, יגאל בשן בטקס פרסי אקו"ם: "פרס מפעל חיים עושה לי חשק לפתוח עוד מפעל", באתר הארץ, 5 באפריל 2016
↑  עומר כביר, הכי אהבתם: אלה הסרטונים הנצפים ביותר ביוטיוב השנה, באתר כלכליסט, 9 בדצמבר 2015
↑  כבר שמעתם את "טרמינל 3" בספרדית?, באתר ‏מאקו‏, 8 בנובמבר 2015
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, ‏8-14 במרץ 2015
| דודו אהרון |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אהבה ראשונה • הכל זה מלמעלה • מילים פשוטות • אין כמו אהבה • גיבור • ימים טובים • טרמינל 3 • השמחה שלנו |  |
| אלבומי הופעה | הכל זה מלמעלה - בהיכל התרבות • בקיסריה |  |
| אלבומי אוסף | 20 הלהיטים הגדולים שלי |  |
| ערכים קשורים | הרווק |  |
| דודו אהרון - שירים |
| --- | --- | --- |
| אהבה ראשונה | "היחידה שלי" • "מרגיש כמו מלך" • "אהבה ראשונה" |  |
| הכל זה מלמעלה | "לא דומה" • "נוצה ברוח" • "הכל זה מלמעלה" |  |
| מילים פשוטות | "הלב יודע" • "לא מוותר" • "תגידו לה" • "כסף ואלכוהול" • "מילים פשוטות" • "אהבה ללא גבולות" • "בחור רגיש" |  |
| אין כמו אהבה | "לא יפרידו בנינו" • "את אשתי" • "Beautiful" • "אמא יקרה" • "כמה אושר" • "רומנטי או סימפתי" • "בואי נדבר" • "אין כמו אהבה" • "ביני לבינך" |  |
| גיבור | "תהיי איתי" • "הנה היא נכנסת" • "אל תסגרי לי ת'דלת" • "דובדבן" • "כשאלך" |  |
| ימים טובים | "אבא סלח לי" • "תהיי שלו" • "האוטו שלי, היופי שלך" • "לילה מסובך" • "ביום שניפגש" • "ימים טובים" |  |
| טרמינל 3 | "נתתי לך ללכת" • "משהו קורה פה" • "עוברת מולי" • "משהו טוב" • "ואם היינו יחד" • "טרמינל 3" • "תביני" • "הגורל הזה" |  |
| השמחה שלנו | "שם טבעת עליה" • "ירוק ודבש" • "מזל מאזניים" • "השיר שלך" • "מעליות" • "חגיגה בישראל" • "כל הבנות" • "הכל בגלל הגעגוע" • "חושב עליה" • "רק אהבה מדברת" • "הכי יפה" • "הלב שלך בממתינה" • "חתונה של השמחות" • "הלב שלי על מאתיים" • "24 שעות" • "השמחה שלנו" • "התרחקנו" |  |
| שירים אחרים | "ממכרת" • "קצפת עם תות" • "בייבי" • "אלוקים ישמור עלינו" • "אהבה ממבט ראשון" • "מבול" • "הכוכבים בוכים בלילה" • "סליחה" • "בחלומות שלנו" • "לכה דודי" • "לא אחד של אחרות" • "למה זה נגמר" • "היא האישה שלך" • "חלון לים" |  |
יחידת נחשון (חיל המודיעין)

ערך זה עוסק בטייסת המזל"טים של חיל המודיעין. אם התכוונתם ליחידה לליווי אסירים וכוח התערבות של שירות בתי הסוהר, ראו .
| --- | --- |

סיכת כנפיים של מטיס כטב"מ ביחידת נחשון
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:  צה"ל צה"ל
 סוג:  טייסת כטב"ם
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1976–2000 (כ־24 שנים)
 מלחמות:    מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים   מלחמת לבנון
 נתוני היחידה
 ציוד עיקרי:  סורק,  זהבן,  סרצ'ר 1 (חוגלה),  סרצ'ר 2 (כוכב לבן) 
 פיקוד
 יחידת אם:  חיל המודיעין חיל המודיעין
סמל פלגת סורק של יחידת נחשון
יחידת נחשון הייתה טייסת המזל"טים של חיל המודיעין שהוקמה ב-1976 ונסגרה בשנת 2000 עד סגירתה הפעילה היחידה כטב"מים מסוג "סורק", "זהבן", סרצ'ר-1 וסרצ'ר-2.
היסטוריה

בשנת 1969 הגה שבתאי בריל, קצין בחיל המודיעין (היום סגן-אלוף במיל'), רעיון לצייד טיסנים במצלמות לצרכים צבאיים. הוא ורס"ן שלמה ברק מחיל האוויר שכנעו את רמ"ח איסוף, אברהם ארנן, להקצות 1000 דולר לניסוי ובנו בעזרת היחידה הטכנולוגית באמ"ן את האב טיפוס הראשון. הניסוי הראשון נערך בכפר סירקין והוכתר כהצלחה.
גיחת הצילום המבצעית הראשונה של האב טיפוס הייתה מעבר לתעלת סואץ ביולי 1969 באמצע מלחמת ההתשה. המזל"ט צילם 50 תמונות טובות. בעקבות הטיסה המבצעית המוצלחת הוחלט על ידי ראמ"ן ורמ"ח איסוף להקים צוות פיתוח מיוחד לקידום הנושא. אחרי מלחמת יום הכיפורים חברת תדיראן מערכות התחילה בפיתוח מקצועי של מזל"טים. תדיראן פיתחה את המזל"ט מסטיף (( Mastiff Mini RPV (Remote Piloted Vehicle). הטיסה הראשונה הייתה ב-1975. ב-1976 הוקמה יחידת נחשון תחת פיקודו של עמוס תמיר והכטב"ם נכנס לשירות בצה"ל תחת שם סורק-1. בשנת 1977 פותח הדור השני, שנכנס לשירות מבצעי ב-1979 תחת השם סורק-2. בשנת 1982 פותח הדור השלישי, שנכנס לשירות מבצעי תחת השם סורק-3. באותה השנה נכנס לשירות ביחידת נחשון גם מזל"ט ה"זהבן" (פותח ויוצר במפעל מזל"ט - מיזם משותף של תדיראן מערכות והתעשייה האווירית).
במלחמת שלום הגליל מזל"טים של היחידה ביצעו עשרות גיחות מעל לבנון, המשימה הידועה ביותר היא השתתפות במבצע ערצב 19.
באותה תקופה גם חיל האוויר התחיל להפעיל מזל"טים בטייסת 200 כמו בחיל המודיעין, בעוד שעד סביבות 1978-9, חיל האוויר הפעיל בעיקר מב"טים בלבד.
בשנת 1994 נכנס לשירות ביחידה מטוס הסרצ'ר-1 של התעשייה האווירית, שהוחלף בהמשך על ידי גרסה מתקדמת יותר, הסרצ'ר-2.
יחידת נחשון נסגרה בשנת 2000, כל כלי הטיס של היחידה וחלק ממפעילי הכטב"מ הועברו לטייסת 200 ולבית הספר לכטב"מ.
ראו גם

יחידת רוכב שמיים
יחידה 5252
הערות שוליים

↑  מטוסי חיל האוויר, דני שלום. עמ' 124, . בספרייה מקוונת של מכון פישר למחקר
↑  מאיר פינקל, בניין הכוח למבצע "ערצב 19("1973-1982)
↑  המזל"טים של חיל-המודיעין יעברו לחיל-האוויר, באתר חיל האוויר הישראלי, 13 בספטמבר 2000
יאקוב קנוסן

| --- | --- |

קנוסן, 1913
 לידה:  14 בספטמבר 1858 רודינג, דנמרק 
 פטירה:  21 בינואר 1917 (בגיל 58) בירגרו, דנמרק 
 מדינה:  ממלכת דנמרק 
 לאום:  דני
 שפות היצירה:  דנית
 יצירות בולטות:  To Slægter ("שתי משפחות") Rodfæstet ("מושרש")
 
יאקוב כריסטיאן לינדברג קנוסן (לעיתים: קנודסן; בדנית: Jakob Christian Lindberg Knudsen ; ‏14 בספטמבר 1858, רודינג (אנ') - ‏21 בינואר 1917, בירגרו (אנ')) היה תאולוג וסופר דני.
בשנים 1875–1881 הוא למד באוניברסיטת קופנהגן. לאחר סיום הלימודים הוא עבד כמורה ואחר כך היה כומר בכפר.
בשנת 1899 קונוסן כתב שאת ספרו הראשון Den gamle præst (The Old Priest). בשנת 1901 הוא עבר להילרוד והקדיש את חייו לכתיבה.
בשנים 1913 ו-1916 הוא היה מועמד לקבלת פרס נובל לספרות אך בסופו של דבר לא זכה בו.
כתביו

Den først' af de catilinarisk' Taaler af Marcus Tullius Cicero øwersaat epaa Jysk af Jakob, 1887.
Cromwells Datter, 1891.
Christelige Foredrag, 1893.
Et Gjensyn, 1898.
Den gamle præst, 1899.
En forlovelse, 1900.
Adelbrand og Malfred, 1900.
Gjæring – Afklaring, 1902.
Sind, 1903.
En Gammel Slægt, 1904.
For Livets Skyld, 1905.
Inger, 1906.
Fremskridt, 1907.
Livsfilosofi, 1908.
Varulven, 1908.
Lærer Urup, 1909.
To Slægter, 1910.
Rodfæstet, 1911.
Angst, 1912.
En Ungdom, 1913.
Mod, 1914.
Jyder. Sytten Fortællinger, 1915.
Den Gang, 1916.
יושינורי שירקאווה

| --- | --- |

גנרל יושינורי שירקאווה
 לידה:  24 בינואר 1869 איו, האימפריה היפנית יפן
 פטירה:  26 במאי 1932 (בגיל 63) שאנגחאי, הרפובליקה הסינית טאיוואן
 מקום קבורה:  בית הקברות אאוימה 
 מדינה:  יפן 
 השכלה:  מכללת המטה של הצבא היפני 
 השתייכות:  הצבא הקיסרי היפני הצבא היפני הקיסרי
 תקופת הפעילות:  1890–1932 (כ־42 שנים)
 דרגה:  גנרל
 תפקידים בשירות
 מפקד הדיוויזיה ה-13 מפקד הדיוויזיה ה-11 מפקד הדיוויזיה ה-1 מפקד צבא קוואנטונג
 פעולות ומבצעים
 מלחמת סין–יפן הראשונה מלחמת רוסיה–יפן מלחמת העולם הראשונה מלחמת סין–יפן השנייה
 עיטורים
 מסדר דיית הזהב מסדר השמש העולה
 
יושינורי שירקאווה נואם דקות ספורות לפני הרצח
זהו שם יפני; שם המשפחה הוא .
יושינורי שירקאווה (ביפנית: 白川 義則;‏ 24 בינואר 1869 - 26 במאי 1932) היה גנרל יפני, שלקח חלק פעיל בתחילת מלחמת סין–יפן השנייה. נרצח בידי פעיל עצמאות קוריאני.