stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הצגת פוסטרים

פוסטרים במבואה בכנס האירופאי לביולוגיה חישובית בבזל (2012)
הצגת פוסטרים היא חלק אפשרי אך לא מחייב, מאירועי כנס מדעי. בהצגת פוסטרים חוקרים רבים מציגים את תמצית ממצאי מחקרם, באותו אולם, בו זמנית, בעזרת כרזות המודפסות בעותק אחד גדול ושאר באי הכנס משוטטים בין כרזות אלה. כל אחד מהחוקרים המציג את ממצאיו (או את ממצאי קבוצת החוקרים לה הוא שייך) ניצב ליד כרזתו ועונה לשאר באי הכנס על שאלותיהם לגבי מחקרו.
מלבד הצגת הפוסטרים, כנסים מדעיים מכילים גם הרצאות הניתנות על ידי מדענים. כדי להציג פוסטר בכנס מדעי, כמו גם כדי להרצות בו, יש על פי רוב לשלוח מראש את תקציר החומר המוצג אל מארגני הכנס ולקבל את אישורם. בחלק מהכנסים יש צורך גם בשליחת הסבר בדבר הקשר בין החומר המוצג, לבין נושא הכנס, או לחשיבות החומר המוצג לנושא הכנס. החומר המוצג בפוסטרים, כמו גם החומר המוצג בהרצאות, הוא על פי רוב חומר שעבר ביקורת עמיתים ופורסם זה עתה במאמרים מדעיים או שעומד להתפרסם במאמר כזה בקרוב. אולם, בניגוד למאמרים, ההרצאות והפוסטרים עצמם אינם עוברים, על פי רוב, ביקורת עמיתים.
בראשית המאה העשרים ואחת, הצגת פוסטר בכינוס מדעי נחשבת לאמצעי השלישי בחשיבותו להפצת מידע מחקרי בין מדענים, כאשר מתן הרצאה בכינוס מדעי נחשב לאמצעי השני בחשיבותו, ופרסום מאמר מדעי נחשב לאמצעי החשוב ביותר. על כן, במקרה בו מדענים מאותה מעבדה מציגים בכנס גם הרצאה וגם פוסטר או מספר פוסטרים, ראש המעבדה יעביר את ההרצאה, שתכיל סיכום של ממצאי מספר מאמרים, וכל אחד מהפוסטרים יוצג על ידי סטודנט אחר שלו, שיסביר על תרומתו שלו למחקר הקבוצתי - על הדרך להשגת ממצאיו שלו ועל משמעותם.
אמצעים אחרים להעברת מידע מדעי בין מדענים, מלבד הפוסטר, ההרצאה והמאמר המדעי הם כתיבת פרק בספר מקצועי או באנציקלופדיה וכתיבת תזה.
הלשכה לעניינים סודיים

| --- | --- |


 מידע כללי
 תחום שיפוט:  רוסיה הצארית רוסיה הצארית
 תאריך הקמה:  1654
 תאריך פירוק:  1676
 סוכנות מחליפה:  הלשכה החשאית
 ראש:  1) דמנטי בשמאקוב (1656-1657, 1659-1664 ו-1676) 2) פיודור מיכאילוב (1664-1672) 3) דנילה פוליאנסקי (1672-1675) 4) פיודור רטישצ'ב (1658)
 מטה מרכזי:  הקרמלין במוסקבה
 
הלשכה לעניינים סודיים הייתה אחת מגופי רוסיה הצארית, שנוצרה כדי לפקח על הממשלה, ווידוא יישומן המדויק של גזירות המלוכה ועל ניהול החקירות החשובות ביותר של פשעים נגד המדינה.
תחת גוף זה נחתם לראשונה חוזה להקמת שירות הדואר הממשלתי. הלשכה נחשבת לסוכנות הריגול הראשונה בהיסטוריה של רוסיה.
היסטוריה

הלשכה הוקמה בשנת 1654 על ידי אלכסיי מיכאילוביץ' והייתה מצד אחד, המשרד האישי של הצאר, מצד שני, מוסד שאליו הועברו תיקים ממגופים אחרים בפקודת הצאר. פריקאז הארמון הגדול שהיה אחראי לאבטחת ארמונות הצאר היה כפוף לו. הגוף בוטל לאחר מותו של אלכסיי מיכאילוביץ'. הגוף נהנה מעצמאות רבה ולא היה כפוף לביקורת של הדומה הבויארית.
פעמים רבות שסוכני הלשכה נשלחו עם שגרירים למדינות שונות ולקונגרסים של השגרירות, כמו גם יחד עם הוויוודים. הם היו אמורים לעקוב אחר פעולות השגרירים והמושלים ולדווח על הכל לריבון. לכן, השגרירים תמיד ניסו לשחד פקידים כאלה.
הגוף ערך חקירות בענייני המדינה החשובים ביותר, למשל בנושא זיוף מטבעות, המקרה של הפטריארך ניקון וכדומה וכן עסקה בציד ציפורים, בזים ונצים עם צוות מיוחד שעסק בתפיסתם והכשרתם, כמו גם ציד יונים, בהם היו יותר מ-100,000 קני יונים להזנת עופות דורסים, לתועלתו של הצאר.
הלשכה בוטלה בשנת 1676, בראשית שלטונו של פיודור אלכסייביץ'. לאחר מכן, יורשיו היו פריקאז פראובראז'נסקי והלשכה החשאית.
הערות שוליים

↑  Козловский, Иван Павлович, «Первые почты и первые почтмейстеры в Московском государстве. Том I», Варшава, 1913 год.
1 2  МЭСБЕ
↑  "ТАЙНЫХ ДЕЛ ПРИКАЗ". Большая российская энциклопедия.
| קהילת המודיעין הרוסית |
| --- | --- | --- |
| יחידות מודיעין בצבא ובמשרד ההגנה | המודיעין הצבאי (ספצנאז) • מודיעין ימי (הקומנדו הימי) • מודיעין האוויר |  |
| ממשלת רוסיה | הביון החיצוני • הביטחון הפדרלי • משרד הפנים • מאבק באלכוהול הלא חוקי • פספ"ם |  |
| נשיא הפדרציה הרוסית | מועצת הביטחון • האבטחה הפדרלית (התקשורת המיוחדת) • ביטחון הנשיא • ועדת החקירות |  |
| ארגונים לשעבר באימפריה הרוסית, ברית המועצות ורוסיה | הלשכה לעניינים סודיים • הלשכה החשאית • הלשכה המיוחדת • הז'נדרמריה • אוכרנה • ג.פ.או. • או.ג.פ.או. • ביטחון המדינה • המודיעין הצבאי הסובייטי • פאפס"י • סוכנות הביטחון הפדרלית • שירות הביטחון הבין-רפובליקני • משרד הביטחון • פס"ק • משטרת הסמים הפדרלית |  |
העולם מראשיתו ועד ימינו

| --- | --- |

שער גיליון של האנציקלופדיה "העולם מראשיתו ועד ימינו"
 מידע כללי
 מאת:  מחברים שונים 
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  אנציקלופדיה 
 הוצאה
 הוצאה:  מסדה 
 תאריך הוצאה:  1965 
 
כריכת הגרסה האיטלקית
האנציקלופדיה "העולם מראשיתו ועד ימינו"
האנציקלופדיה "העולם מראשיתו ועד ימינו"
העולם מראשיתו ועד ימינו הוא שמה של אנציקלופדיה מצוירת לנוער שיצאה לאור בישראל בהוצאת מסדה בשנת 1965.
בדומה לאנציקלופדיה עולם התרבות, העולם מראשיתו ועד ימינו היא תרגום של האנציקלופדיה האיטלקית CAPIRE של הוצאת האחים פאברי האיטלקית בעריכת ג'ובאני פאברי בשנים 1963–1977.
פורמט

במקור האיטלקי נמכרה האנציקלופדיה CAPIRE כחוברות שנאגדו לאנציקלופדיה אחת, כאשר כריכות החוברות נאגדו לאנציקלופדיה היסטורית בשלושה כרכים והחוברות עצמן לשנים עשר כרכים בנושאי תרבות. בישראל נמכרה האנציקלופדיה CAPIRE תחילה כחוברות בשם עולם התרבות שנאגדו לשני כותרים שונים של אנציקלופדיה הכריכות שעסקו היסטוריה כאנציקלופדיה בשם "העולם מראשיתו ועד ימינו" וגוף החוברות שנושאם תרבות כאנציקלופדיה בשם "עולם התרבות".
חלוקה היסטורית ומבנה

העולם מראשיתו ועד ימינו מחולקת לשלושה כרכים המסודרים לפי סדר היסטורי כרונולגי. הכרך הראשון עוסק בתקופה שבין היווצרות היקום למאה השלישית לספירה. הכרך השני במאה השלישית עד המאה ה-16 והשלישי מהמאה ה-16 עד המאה ה-20. החלוקה היא בעצם לפי התקופות ההיסטוריות הידועות: העת העתיקה, ימי הביניים והעת החדשה. כל פרק בחוברת עוסק בפרק זמן בהיסטוריה ובאירועים שקרו במהלכו ברחבי כדור הארץ לפי היבשת בה קרו. בשני הכרכים הראשונים היו פרקים שהוקדשו בלעדית לתרבות, עם קדום או תופעה תרבותית בודדת, למשל לתופעת האבירות וכדומה. בגרסה האיטלקית המקורית מנתה האנציקלופדיה ארבעה כרכים.
ראו גם

אנציקלופדיה תרבות
עולם התרבות
הנער מדרום תל אביב

| --- | --- |

 מידע כללי
 פַּסל:  אוהד מרומי 
 תאריך יצירה:  2001 
 טכניקה וחומרים:  קל-קר, קלקר, שיער, חרוזי פלסטיק
 ממדים בס"מ
 רוחב:  150 ס״מ 
 גובה:  600 ס״מ 
 נתונים על היצירה
 מספר יצירה:  B08.0926
 מיקום:  מוזיאון ישראל ירושלים
 
"הנער מדרום תל אביב" (2001) הוא פסל מאת האמן הישראלי אוהד מרומי.
הפסל נוצר כחלק ממיצב שהוקם במסגרת התערוכה "הלנה" בביתן הלנה רובינשטיין לאמנות בת זמננו. במסגרת המיצב "מעבר גבול" בנה מרומי מעין מתקן מעבר דמוי מעבר גבול שבסופו הוצבה דמות הנער. הנער הצנום מעוצב כדמות פסל פרימיטיבית שהוגדלה לממדי ענק. מרומי בחר להדגיש את הקשר של הדמות אל מסורות פיסול אפריקאיות-קולוניאליסטית, על ידי שימוש בחרוזי הפלסטיק הצבעוניים, על ידי העירום ואיבר המין המודגש.
ב"הלנה" הציג מרומי פסל נוסף בדמות הנער, כחלק מתצוגה של "חדר אתנוגרפי". הפסל, שגובהו 103 ס"מ, עשוי אף הוא מעיסת נייר אך מכיל פריטי לבוש שונים המדגישים את ההיבטים האתנוגרפיים של הדמות.
בראיון במגזין "סטודיו" תיאר מרומי את עשיית הפסל: "עשיתי אותו בעיסת נייר בריסטול שחור. את שואלת למה כושי? אני לא בטוח שאני יודע לדבר עליו. אני כן יודע שחיפשתי סוג של הרחקה מעצמי, מין 'זרות' ממבט ראשון, והייתה חשובה לי מאוד גם יצירת ההזדהות של הצופה".
במאמרו "אטלס מדרום תל אביב" (2001) תיאר חיים דעואל לוסקי את המעבר בתצוגה ה"מובילה את הצופה במסלול הליכה מוגדר היטב לעבר פנים, שאינו אלא שיקוף של הריק שבחוץ. שם הוא מועמד, בעל כורחו, מול אברו הענק של גיבור מיתולוגי כהה עור, המזכיר באורח אירוני עולם אחר, שנשען בעבר על כתפיו של אטלס גדול וחזק. אבל לעומת האטלס ההוא, הגיבור המקומי אינו ענק חסר כל רתיעה אלא נער מקומי שחור, סובייקט עלום. גם אם הענק השחור הזה מתפקד באופן אנונימי מדי לטעמי, אני קורא את ההפניה לרחובות הדרומיים של העיר העברית הראשונה, ואת הדכדוך וחוסר התקווה המוקרנים מעמידתו הלא יציבה".
בשנת 2007 נרכש הפסל בכספי תרומה עבור מוזיאון ישראל. בשנת 2008 הוצג הפסל בתערוכת "זמן אמת - אמנות בישראל 1988-2008" במוזיאון ישראל, שנערכה במסגרת פרויקט "60 שנות אמנות בישראל". עם פתיחת הקמפוס המחודש של המוזיאון, בשנת 2010, הוצב הפסל במקום מרכזי באולם הכניסה הישן של המוזיאון.
הערות שוליים

↑  ראו: עומר, מרדכי (עורך), המוזיאון מציג את עצמו, אמנות ישראלית מאוסף המוזיאון, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב-יפו, 2011, עמ' 273.
↑  ברייטברג-סמל, שרה, "כושי עירום", סטודיו, מס' 129, דצמבר 2001, עמ' 31.
↑  לוסקי, חיים דעואל, "אטלס מדרום תל אביב", סטודיו" מס' 129, דצמבר 2001.
↑  " הנער מדרום תל אביב", אתר תערוכת "זמן אמת", אתר מוזיאון ישראל
הלשכה לחקירת תאונות אוויריות (מונגוליה)

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מדינה:  מונגוליה 
 מטה מרכזי:  נמל התעופה הבין-לאומי בויאנט אוכאה 
 
הלשכה לחקירת תאונות אוויריות (במונגולית: Нислэг техникийн осол, зөрчлийг шинжлэн шалгах алба) היא סוכנות של ממשלת מונגוליה, האחראית לניהול תאונות אוויריות ואסונות תעופה ותקריות אוויר בשטחי הרפובליקה של מונגוליה. זהו גוף ממשלתי בכיר לפיקוח בתחום התעופה האזרחית.
משרדה הראשי נמצא בנמל התעופה הבינלאומי ג'ינגיס חאן באולן בטור.
סמכויות ותפקידים

הלשכה מופקדת על ניהול כלל חקירות בטיחות של תאונות ותקריות אוויריות של כל סוגי כלי הטיס, במדינה, החל ממטוסי משא וכלה במסוקים. הלשכה מהווה גוף עצמאי, המשמשת כסמכות מקצועית מייעצת עליונה לנושא בטיחות הטיסה, בכל סוגי התעופה האזרחית במדינה ופועלת בשיתוף פעולה עם הארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית וגופים מקבילים לו בעולם, בייחוד ועדת התעופה הבין-מדינתית של חבר המדינות, הסוכנות הפדרלית לתחבורה אווירית הרוסית, NTSB האמריקאי ואחרים.
הלשכה מעסיקה פקחים בתחומים שונים לרבות פקחי מבצעים, פקחי הנדסה ופקחים בתחום הקלטות טיסה.
ראו גם

השירות לביטחון הטיסות של משרד ההגנה (רוסיה)
הוועדה הממלכתית לפיקוח על ביטחון טיסות כלי טיס
הלשכה הלאומית לחקירת תקריות ותאונות אוויריות (אוקראינה)
האגף לחקירת תאונות אוויריות (בריטניה)
הלשכה הפדרלית לחקירת תאונות אוויריות (גרמניה)
המשרד לחקר וניתוח ביטחון התעופה האזרחית (צרפת)
הלשכה לחקירת תאונות ותקריות תחבורה (לטביה)
המרכז לחקירת ומניעת תאונות אוויריות (ברזיל)
העולם מצחיק

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  שמי זרחין
 הופק בידי:  טליה קלינהנדלר, משה ולאון אדרי
 תסריט:  שמי זרחין
 עריכה:  עינת גלזר-זרחין 
 שחקנים ראשיים:  אסי לוי אלי פיניש דני שטג
 מוזיקה:  יונתן בר גיורא
 מדינה:  ישראל 
 חברה מפיצה:  קרן הקולנוע הישראלי  רשת  Yes הטלוויזיה בלוויין
 הקרנת בכורה:  14 ביוני 2012
 משך הקרנה:  122 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט דרמה 
 תקציב:  3,659,995 ש"ח
 הכנסות:  6,934,000 ש"ח
 דף הסרט ב־IMDb
 
העולם מצחיק הוא סרט קולנוע ישראלי מסוגת דרמה קומית בבימויו של שמי זרחין, שיצא לאקרנים בשנת 2012. הסרט היה מועמד ל-15 קטגוריות בפרסי אופיר, יותר מכל סרט ישראלי אחר, אך זכה בפועל רק בפרס אחד - ליהוק (אורית אזולאי).
הכנסות הסרט נאמדו ב-6,934,000 ש"ח.
תקציר העלילה

בסדנת כתיבה בעיר טבריה, צפי (נעמה שטרית) מספרת סיפור בדיוני קצר שחיברה. היא מתפרנסת כמנקת בתים, ובין השאר מנקה את בתיהם של שלושה אחים וכך נחשפת לסיפוריהם האישיים:
ירדנה (אסי לוי) - האחות הבכורה - היא סוכנת נסיעות המגלה שהיא בהיריון, אף על פי שלא קיימה יחסי מין עם אף אחד זה שנים. משום שהיא איננה יודעת מי האבא, היא שוקלת לעשות הפלה. בד בבד, היא מתקשה להתמודד עם היותה אם שכולה שאיבדה את בתה החיילת.
גולן (אלי פיניש) - האח הצעיר - הוא שדרן רדיו המנסה לאחד את שלישיית "הגשש החיוור" כדי להציל את אהובתו חולת הסרטן נטשה (אולה שור סלקטר) שמסרבת להמשיך בטיפולי כימותרפיה.
מירון (דני שטג) - האח האמצעי - בן 42 המגדל לבדו את בניו חיליק (אור בן מלך) בן ה-17, ונסי (משה אשכנזי) בן ה-19, המתעורר אחרי תשע שנים של תרדמת אך עדיין מתנהג כבן 10.
בנוסף לסיפורים המרכזיים מתלווים לסרט גם סיפורים דמיוניים, אותם ממציאים חברי סדנת הכתיבה של רוני (יחזקאל לזרוב). בין סיפורים אלו אפשר למצוא דמויות מגוונות וצבעוניות כמו:
רחמים (זאב רווח) רס"ר בעיני עצמו אשר אוהב שמצדיעים לו. היה חייל צה"ל במלחמת יום הכיפורים, אך לחם לצד הסורים במשך שבוע ימים.
מועלם (שלומי קוריאט), רוצח שכיר המועסק על ידי שתי משפחות פשע יריבות. יום אחד הוא נשכר לחסל את עצמו.
בינו (ישראל קטורזה) שמש בית משפט אשר לכבוד הבר מצווה של בנו קונה כבשה על מנת לשחוט אותה, אך מוצא עצמו נקשר אליה.
שחקנים ודמויות

בסרט משתתפים כחמישים שחקנים ובהם:
| שם השחקן/ית | שם הדמות | אודות הדמות |
| --- | --- | --- |
| אסי לוי | ירדנה | אחותם הבכורה של גולן ומירון. אם שכולה המגלה שהיא בהיריון מבלי שהיא יודעת מי האבא. |
| אלי פיניש | גולן | אחיהם הצעיר של ירדנה ומירון וארוסה של נטשה. שדרן רדיו המנסה לאחד את שלישיית "הגשש החיוור". |
| דני שטג | מירון | אחיהם של ירדנה וגולן, אביהם של חיליק ונסי. |
| נעמה שטרית | צפי | בת עשירים המנקה בתים לפרנסתה. בין השאר היא מנקה את בתיהם של ירדנה, גולן ומירון. משתתפת בסדנת הכתיבה של רוני. |
| אור בן מלך | חיליק | בנו של מירון ואחיו הצעיר של נסי |
| משה אשכנזי | נסי | בנו של מירון ואחיו הבכור של חיליק. בן ה-19, המתעורר אחרי תשע שנים של תרדמת אך עדיין מתנהג כבן 10. |
בהשתתפות
| אולה שור-סלקטר | נטשה | ארוסתו של גולן. חולת סרטן שמסרבת להמשיך בטיפולי כימותרפיה. |
| יחזקאל לזרוב | רוני | מדריך סדנה לכתיבה. שכן של ירדנה. |
| שלומי קוריאט | ניסים | משתתף בסדנת הכתיבה של רוני. בן-זוגה של נעמי. |
| רותם זיסמן כהן | נעמי | משתתפת בסדנת הכתיבה של רוני. בת-זוגו של ניסים. |
| ליאור רז | ברק | הבוס של ירדנה |
| אבי גרייניק | אברם | משתתף בסדנת הכתיבה של רוני |
| אברהם סלקטר | אליהו | משתתף בסדנת הכתיבה של רוני |
| דוד שאול | יקיר | משתתף בסדנת הכתיבה של רוני. טכנאי רדיו שעובד יחד עם גולן. |
| דורית ליליאן | מונה |  |
| רינה קוורטין | נינה |  |
| ענבל גלאם | ברוריה |  |
| מיטל גל | סיוון |  |
| גל לב | רחמים | דמות בדיונית בסיפור הקצר של צפי |
| מאיה גסנר | רוחמה |  |
| עדו ברטל | הקצין אודי | חבר של איריס (בתה המנוחה של ירדנה וכרמל) |
| סיניה בן דור | נורית | פסיכולוגית ילדים המטפלת בנסי |
| ענת זמשטייגמן |  | יו"ר ועדת הפלות |
| מורן טחן | יפית | בליינד דייט של מירון |
בתפקידי אורח
| זאב רווח | רחמים | דמות בדיונית בסיפור הקצר של צפי |
| לבנה פינקלשטיין | ציפורה | דמות בדיונית בסיפור הקצר של צפי |
| משה איבגי | פרופ' פסטל | הרופא המטפל של נסי |
| דרור קרן | ד"ר שמואל | הרופא המטפל של נטשה |
| אלון נוימן | ד"ר דודי | הרופא המטפל של ירדנה |
| ישראל קטורזה | בינו | דמות בדיונית בסיפור הקצר של אברם |
| רותם אבוהב | מרגלית | דמות בדיונית בסיפור הקצר של אברם |
| יוסי מרשק | כרמל | בעלה של ירדנה, אביה של איריס |
| שרית וינו אלעד | מיכאלה | מנחת תוכנית בוקר |
| מיכה סלקטר | חגי | מהפנט המטפל בירדנה |
| עירית קפלן | שרונה | בליינד דייט של מירון |
| שייקה לוי | שייקה לוי | בתפקיד עצמו |
הערות שוליים

1 2 3  מתן שירם, ‏דרוש קהל: אכזבה מהכנסות הסרטים הישראליים ב-2012, באתר גלובס, 8 בפברואר 2013
↑  nrg תרבות, "העולם מצחיק" מוביל את המועמדויות לפרס אופיר 2012, באתר nrg‏, 14 באוגוסט 2012
↑  פרסי אופיר 2012: ניצחון גדול ל"למלא את החלל", באתר nana10‏, 21 בספטמבר 2012
↑  אמיר בוגן, 50 שחקנים לוהקו לסרטו החדש של שמי זרחין, באתר ynet, 15 במאי 2011
↑  ספי קצב, ‏העולם מצחיק: כוכבי הבידור מתאחדים בסרט חדש, באתר ‏מאקו‏, 15 במאי 2011
↑  נמרוד דביר, צוחקים ביחד: נחשף הליהוק ל"העולם מצחיק" של שמי זרחין, באתר nrg‏, 16 במאי 2011
↑  נירית אנדרמן, 50 שחקנים לוהקו לסרטו החדש של שמי זרחין, באתר הארץ, 16 במאי 2011
המשוואה הקינטית של לנדאו

בתאוריה הקינטית של הגזים, המשוואה הקינטית של לנדאו היא משוואת טרנספורט, המתארת חלקיקים טעונים בגבול הדליל המבצעים התנגשויות קולון בפלזמה (מצב צבירה).
המשוואה פורסמה על ידי לב לנדאו ב-1936 כתיקון למשוואת בולצמן עבור אינטראקציית קולון. בשילוב עם משוואת ולסוב, המשוואה נותנת את האבולוציה בזמן של המערכת, ולכן מהווה מודל קינטי חשוב בתורת הפלזמה.
סקירה > הגדרה

עבור פונקציית התפלגות של חלקיק אחד,  f(v,t), המשוואה נתונה על-ידי:
{\frac {\partial f}{\partial t}}=B{\frac {\partial }{\partial v_{i}}}(\int _{\mathbb {R^{3}} }dw{\frac {(u^{2}\delta _{ij}-u_{i}u_{j})}{u^{3}}}({\frac {\partial }{\partial v_{j}}}-{\frac {\partial }{\partial w_{j}}})f(v)f(w))
u=v-w
צד ימין של המשוואה ידוע כ-Landau collision integral (בהקבלה לBoltzmann collision integral).
הקבוע  B מתקבל על-ידי אינטגרציה על הפוטנציאל התוך-מולקולרי  U(r):
B={\frac {1}{8\pi }}\int _{0}^{\infty }drr^{3}{\hat {U}}(r)^{2}
{\hat {U}}(|k|)=\int _{\mathbb {R^{3}} }dxU(|x|)e^{ikx}
יש לשים לב כי עבור הרבה פוטנציאלים תוך-מולקולריים (דוגמה נפוצה היא כאשר  U(r)\propto {\frac {1}{r^{n}}}) הביטוי עבור  B מתבדר. לנדאו מתמודד עם בעיה זו על-ידי קטיעת האינטגרל עבור זוויות קטנות וגדולות.
סקירה > שימושים

המשוואה בנמצאת בשימוש למידול של פלזמה במכניקה סטטיסטית ופיזיקת חלקיקים. לכן, נעשה בה שימוש נרחב במחקר של פלזמה בכורים תרמו-גרעיניים.
המשוואה ותכונותיה נחקרו לעומק על-ידי אלכסנדר בובילב.
פיתוחים

הפיתוח הראשון של משוואה נתון במאמר המקורי של לנדאו כאשר הרעיון הוא כדלקמן:
נתבונן בגז הומוגני במרחב המורכב ממסות נקודתיות המתוארת על-ידי  f(v,t). נבחר פוטנציאל  {\hat {U_{ij}}}=U_{ij}exp({\frac {-r_{ij}}{r_{D}}}) כך ש- U_{ij} פוטנציאל קולון,  U_{ij}={\frac {e_{i}e_{j}}{|x_{i}-x_{j}|}}, ו- r_{D} הוא רדיוס דביי. נציב את הפוטנציאל  {\hat {U_{ij}}} בתוך איבר ההתנגשות במשוואת בולצמן ונפתור עבור האיבר האסימפטוטי הראשי בגבול  r_{D}\rightarrow \infty .
הפיתוח הפורמלי הראשון מתוך היררכיית BBGKY פורסם לראשונה ב-1946 על-ידי ניקולאי בוגוליובוב.
משוואת פוקר-פלאנק-לנדאו

ב-1957, המשוואה פותחה בנפרד על-ידי מרשל רוזנבלות. נפתור את משוואת פוקר פלאנק תחת חוק ריבוע ההפכים לקבלת:
{\frac {1}{4\pi L}}{\frac {\partial f_{i}}{\partial t}}={\frac {\partial }{\partial v_{\alpha }}}(-f_{i}{\frac {\partial h_{i}}{\partial v_{\alpha }}}+{\frac {1}{2}}{\frac {\partial }{\partial v_{\beta }}}(f_{i}{\frac {\partial ^{2}g_{i}}{\partial v_{\alpha }\partial v_{\beta }}}))
כאשר  h_{i},g_{i} ידועים כפוטנציאלי רוזנבלות:
h_{i}=\sum _{j=1}^{n}K_{ij}\int dw{\frac {f_{i}(w,t)}{|v-w|}}
g_{i}=\sum _{j=1}^{n}K_{ij}{\frac {m_{j}}{m_{i}}}\int dw{\frac {f_{i}(w,t)}{|v-w|}}
for  K_{ij}={\frac {e_{i}^{2}e_{j}^{2}}{m_{i}m_{j}}},i=1,2,...,n
צורת פוקר-פלאנק של המשוואה נמצאת בשימוש בעיקר לטובת נוחות בחישובים נומריים.
גרסה יחסותית

תיקון יחסותי של המשוואה פורסמה על-ידי גרש בודקר וספרטק בלייב ב-1956.
עבור חלקיקים יחסותיים בעלי תנע  p=(p^{1},p^{2},p^{3})\in \mathbb {R} ^{3} ואנרגיה  p^{0}={\sqrt {1+|p|^{2}}}, המשוואה מקיימת:
{\frac {\partial f}{\partial t}}={\frac {\partial }{\partial p_{i}}}\int _{\mathbb {R} ^{3}}dq\Phi ^{ij}(p,\ q)[h(q){\frac {\partial }{\partial p_{j}}}g(p)-{\frac {\partial }{\partial q_{j}}}h(q)g(p)]
כאשר הקרנל נתון על-ידי  \Phi ^{ij}=\mathrm {A} (p,q)S^{ij}(p,q) כך שמתקיים:
\mathrm {A} ={\frac {\left(\rho _{-}+1\right)^{2}}{p^{0}q^{0}}}\left(\rho _{+}\rho _{-}\right)^{-{\frac {-3}{2}}}
S^{ij}=\rho _{+}\rho _{-}\delta _{ij}-\left(p_{i}-q_{i}\right)\left(p_{j}-q_{j}\right)+\rho _{-}\left(p_{i}q_{j}+p_{j}q_{i}\right)
\rho _{\pm }=p^{0}q^{0}-pq\pm 1
גרסה יחסותית למשוואה נחוצה שכן חלקיקים בפלזמה חמה מסוגלים להגיע למהירות הקרובות למהירות האור.
ראו גם

משוואת בולצמן
משוואת ולסוב
הערות שוליים

1 2  Landau, L.D. (1936). "Kinetic equation for the case of coulomb interaction". Phys. Zs. Sov. Union. 10: 154–164.
↑  Bobylev, Alexander (2015). "On some properties of the landau kinetic equation". Journal of Statistical Physics. 161.
↑  Robert M. Strain, Maja Tasković (2019). "Entropy dissipation estimates for the relativistic Landau equation, and applications". Journal of Functional Analysis.
↑  Landau kinetic equation. Encyclopedia of Mathematics. URL: http://encyclopediaofmath.org/index.php?title=Landau_kinetic_equation&oldid=47573
↑  J. Killeen, K.D. Marx, "Methods in computational physics", 9, Acad. Press (1970)
↑  J. Killeen, A.A. Mirin, M.E. Rensink, "Methods in computational physics", 16, Acad. Press (1976)
↑  Alexander Bobylev. ResearchGate. URL: https://www.researchgate.net/profile/Alexander-Bobylev
↑  Bogolyubov, N.N. (1946). Problems of a Dynamical Theory in Statistical Physics. USSR: State Technical Press.
↑  Rosenbluth, M.N. (1957). "Fokker-Planck equation for an inverse-square force". Phys. Rev. 107: 1–6.
↑  S. T. Belyaev and G. I. Budker. Relativistic kinetic equation. Dokl. Akad. Nauk SSSR (N.S.), 107:807–810, 1956.
הלשכה לשליטה בסמים (הודו)

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מדינה:  הודו 
 סוכנות אם:  משרד הפנים (הודו) 
 תאריך הקמה:  1986 
 עובדים:  1,000 
 narcoticsindia.nic.in
 
הלשכה שליטה בסמים (באנגלית: Narcotics Control Bureau) היא סוכנות אכיפת חוק והמודיעין ממשלתית של הודו האחראית ללחימה בסמים ושימוש לרעה של חומרים לא חוקיים. יושב ראש הלשכה הוא חבר במועצה למודיעין כלכלי.
בראש הלשכה עומד המנהל הכללי שהוא שוטר בשירות משטרת הודו (IPS) או שירות המיסים ההודי (IRS). הלשכה כפופה למשרד הפנים ההודי.
היסטוריה

הלשכה לשליטה בסמים נוצרה ב-17 במרץ 1986 כדי לאפשר את יישומו המלא של חוק הסמים הנרקוטיים והחומרים הפסיכוטרופיים שאומץ בשנת 1985. הלשכה נועדה להילחם בהפרות חוק זה באמצעות החוק למניעת סחר בלתי חוקי בסמים נרקוטיים וחומרים פסיכוטרופיים שאומץ בשנת 1988. החוק נועד לייסע לממשלת הודו למלא את התחייבויותיה באמנה בנוגע לסמים נרקוטיים וחומרים פסיכוטרופיים ואמנת האו"ם למאבק בסחר לא חוקי בסמים נרקוטיים וחומרים פסיכוטרופיים.
על מנת לייסד את הסוכנות גויסו קצינים משירות המיסים ההודי, שירות המשטרה ואנשי הכוחות המזוינים.
הערות שוליים

↑  Narcotics Control Bureau
↑  Narcotics Control Bureau - Ministry of Finance
ערך זה הוא קצרמרבנושא הודו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
העולם כמרקחה

"העולם כמרקחה" הוא ביטוי בעברית. נהוג לספר שמקורו בכותרת ראשית שראתה אור בעיתון דבר במחצית הראשונה של המאה ה־20. על פי הגרסה המקובלת, שאינה אחידה, נתן את הכותרת עורך שלא הצליח להחליט איזה מהאירועים הדרמטיים שקרו באותו יום חשוב יותר. ככל הידוע זו אגדה אורבנית, והעיתון לא הדפיס את הביטוי ככותרת הראשית מעולם.
פירוש הביטוי

מרקחה היא ”תערובת רותחת של סַממָנים”, כלומר תבלינים, ולפי האקדמיה ללשון העברית המילה היא חלק מביטוי. הביטוי ”הָיָה כַּמֶּרְקָחָה” פירושו ”הייתה בו מהומה והתרגשות”, על יסוד מילון ההווה. במילון אבניאון הצירוף ”הַעולָם כַּמֶּרקָחָה” מוגדר כך: ”הארץ גועשת ורועשת. אירועים דרמטיים מתרחשים במקומות שונים בעולם”. שם, וכן באתר הזירה הלשונית, מצוין כי מקור הביטוי בפסוק ”יַרְתִּ֣יחַ כַּסִּ֣יר מְצוּלָ֑ה יָ֗֝ם יָשִׂ֥ים כַּמֶּרְקָחָֽה” (איוב מא כג).
השימוש בביטוי וההסברים למקורו

בעיתונות העברית אפשר למצוא שימושים בביטוי מתקופות שונות. למשל, ב־18 במאי 1936, למוחרת פטירתו של נחום סוקולוב, פורסם בהארץ מאמר שכתב שאחת הפסקאות בו נפתחה כך:
העולם כמרקחה. עד החודש שעבר הוציאה אנגליה על הפגנות אניותיה בים התיכון 7―8 מיליון לי"ש. החשבון כבר הוגש לפרלמנט, ומשלם המסים עצביו כבר רגוזים כמעט, כמובן, במדה שאנגלי מסוגל להיות עצבני[...]
בדוגמה אחרת, עשור קודם לכן ניתנה ביומון דואר היום הכותרת ”כל הבלקן כמרקחה” לידיעה שעסקה בברית שכרתו איטליה ואלבניה.
לאורך השנים נדרשו כותבים שונים לכותרת "העולם כמרקחה" כאילו ניתנה באמת, אבל ייחסו אותה לעורכים ולאירועים שונים. לפי תיאורו של העיתונאי זאב גלילי, שניסה להתחקות אחר מקור הביטוי, מסופר שעורך לילה בעיתון התחבט בשאלה מהי הכותרת הראויה ביום שכלל מהפכה בדרום אמריקה, התפרצות הר געש באיטליה ושיטפונות בסין, ולבסוף בחר כותרת כוללת. בביקורת טלוויזיה בדבר הזכיר טדי פרויס כי הכותרת הראשית ”כל העולם כמרקחה” ניתנה בשנות ה־30 מעל כותרות ספציפיות שתיארו "אנתולוגיה" של אסונות, והייתה פרי עטה של מערכת הלילה של העיתון. עשרות שנים לאחר מכן נקב חמי שלו בשמו של זלמן שזר, שהיה העורך הראשי של דבר אחרי ברל כצנלסון, כמי שבחר את הכותרת. לדבריו הידיעות שמהן נדרש שזר לבחור היו פלישתו של היטלר לאוסטריה, תקריות אש חמורות ביישוב היהודי בארץ ישראל ורעידת אדמה חזקה שהתחוללה במזרח אסיה.
ואילו גדעון סאמט נקב בשמו של עורך זוטר יותר שנתן את הכותרת כביכול:
עורך־לילה בעיתון "דבר" ז"ל, הסופר דויד זכאי, נבוך אי־פעם אל מול גלי מידע שוצפים מחזיתות מלחמת העולם השנייה. כירחמיאל מובהק של אז חיבר להן כותרת משותפת, שנהפכה לאייקון מהימים והסגנון ההם: "העולם כמרקחה".
גלילי חיפש את הכותרת בארכיון דבר, אך מצא רק כמה כותרות לא ראשיות למאמרים. הוא הזכיר מאמר מאת רות בונדי משנות ה־70 שבו המחברת לא רק תיארה את הכותרת כאילו ניתנה ”בימי ברל”, אלא גם קוננה על כך שבאותם ימים ”[...] קוראי עתון הפועלים, ככותביו, עדיין ידעו עברית. כיום אי־אפשר להשתמש במילה מרקחה, הבריות יחשבו שמדובר או בריבות או בתרופות”.
עד היום כלי תקשורת מרבים להשתמש בפרפרזות על הביטוי, בכותרות ובכלל. באתר ביקורת התקשורת העין השביעית כונתה "העולם כמרקחה" ”קלישאת הכותרות הישראלית האולטימטיבית”. לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש נטען באתר כי הכותרת הראשית ”כולם נגד כולם”, שניתנה במעריב לידיעה שעסקה בהאשמות במערכת הפוליטית, היא חסרת פשר ומזכירה את "האגדה" על הכותרת "העולם כמרקחה".
הערות שוליים

↑  על המילה מֶרְקָחָה, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  על המילה הָיָה כַּמֶּרְקָחָה, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  העולם כמרקחה, באתר מילון אבניאון
1 2  רוביק רוזנטל, שאל את רוביק, באתר הזירה הלשונית
↑  נחום סוקולוב, לאומיות ונפט (השגות על דברי הימים), דבר, 18 במאי 1936
↑  {{{1}}}, כל הבלקן כמרקחה, דואר היום, 16 בדצמבר 1926
1 2 3 4  זאב גלילי, "העולם כמרקחה" – מקור הביטוי, משמעותו וגלגוליו, באתר היגיון בשיגעון, ‏18 באפריל 2013
↑  טדי פרויס, "כל העולם כמרקחה", דבר, 1 בינואר 1976
↑   חמי שלו, בחיפוש אחר חשוד, התקשורת איבדה כיוון, באתר הארץ, 18 באפריל 2013
↑  רות בונדי, גאולת הכותרת, דבר, באתר אוסף העיתונות וכתבי העת של הספרייה הלאומית, ‏16 באפריל 1976
↑  שוקי טאוסיג, ימצא בנו פרטנר, באתר העין השביעית, 17 ביוני 2013
↑  אורן פרסיקו, העולם כמרקחה, באתר העין השביעית, 11 בפברואר 2020