stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חנוכייה
גלריית חנוכיות

מנורה מכסף, עבודת פיליגרן, גרמניה המאה ה-20
חנוכייה עשויה מאבן וברזל, יצירת האמן אסף קדרון
חנוכייה מודרנית מזכוכית
חנוכייה דולקת בכותל המערבי
חנוכייה שתכנן האמן מוריס אשקלון, סביבות 1948
חנוכייה רוסית, סוף המאה ה-19
חנוכייה על אדן חלון, 2022
חנוכייה ממרוקו או מלוב, שלהי המאה ה-18
פסל חנוכייה בהר הרצל
חנוכייה בקרקוב
חנוכייה מעוצבת עם דמויות חסידים
חנוכייה מהמאה ה-19, מוצגת במוזיאון היהודי בניו-יורק, עם מוטיבים מקהילות צפון אפריקה - כגון חמסה, קשתות ועוד
חנוכייה בחצר בית הכנסת הגדול של רומא
רכב נושא חנוכייה של צעירי חב"ד, בבחינת פרסום נס החנוכה
חנוכייה ציבורית שהוצבה על ידי בית חב"ד בטורונטו
חנוכיה מחוץ לארמון בעיר קרלסרוהה, גרמניה
חנוכייה מצופה כסף
מנהג חלק מיהודי חלב בסוריה, להדליק שני שמשים
חנוכיית גאווה
מאגר המים שעל גבעת התיתורה במודיעין, הופך בחנוכה לחנוכייה ענקית. צולם בנר שמיני של חנוכה
המניין הגאה במרכז הגאה בשבת השנייה של חגיגות חג החנוכה ה'תש"ע לצד חנוכייה דולקת
חנוכית ענק בפארק הלאומי רמת גן, 2021
חנוכיית ענק שהוצבה כאות הזדהות ובמחווה לחטופים, כולל שלט Bring Them Home NOW. טיילת יפו, 2023
החנוכיה האירנית של האמן אלי גרוס העשויה משברי טילים שנורו על ישראל במהלך מלחמת חרבות ברזל
ראו גם

נס פך השמן
המנורה
לקריאה נוספת

אורה יפה (עיצוב), אדריכלות במנורת החנוכה: השתקפות צורות ארכיטקטוניות במנורת החנוכה מתוך אוסף מנורות חנוכה במוזיאון ישראל, מוזיאון ישראל, 1979. (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  למשל ב-תשובה זו משנת 1798 מאת רבי אברהם מיוחס. ראו עוד על כך אצל אורה שורצולד, "שקיעי ספרדית יהודית בעברית החדשה", פעמים 56, עמ' 33–49 באתר יד יצחק בן-צבי
↑  כך גם במסורת יהדות תימן נקראת בערבית "מסרג'ה" (=מנורה), הרב יצחק רצאבי מעודד להמשיך להשתמש בשמה המקורי (שולחן ערוך המקוצר, חלק ג' עמוד רסו, קובץ דברי חפץ, חלק ה' עמוד רד).
↑  הלכות חנוכה, "ובעניין הנרות שידליקו בהן, כל אחד יעשה אותן כפי כחו וכל המהדר אותם ביותר הרי זה משובח. ומי שידו משגת לעשות אותם מכסף יעשה אותם. ... לפחות מי שאין בידו לעשות כל השמונה נרות כסף יעשה אחד מהם כסף, ויהיה אותה שמחדש בכל לילה זכר לנס, וכל זה אם אינו מעכב, מראה בה חביבות המצוה וחפצו והשמחה שיש לו בה - שהוא עיקר העבודה כנ"ל."
↑  ספר חסד לאברהם, מעיין ב, נהר נ"ח. והם: זהב, כסף, נחושת קלל, נחושת אדומה, ברזל, בדיל, עופרת, זכוכית, עץ, עצם, חרס מצופה אבר, חרס לא מצופה, קליפת רימון, קליפת אגוז, קליפת אלון.
↑  הלכה יא - החנוכיה והשמש | פרק יב - הדלקת נרות חנוכה | פניני הלכה - הרב אליעזר מלמד שליט"א, באתר פניני הלכה
↑  ולכתחילה לא בעיגול, כך בהלכה לפי הרמ"א על שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תרע"א, סעיף ד', על פי פסיקת מהרי"ל מחשש איסור "מדורה", אולם אם ישנו מרחק ניכר בין הנרות, גם חנוכייה עגולה כשרה (רמ"א שם, בשם תרומת הדשן.)
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות בית הבחירה פרק ג הלכה י בציור שהרמב"ם צייר שם.
↑  חנוכיות לובית, מי מכיר ? מי יודע ?, נבדק ב-2024-01-03
↑  מבני קהילת-,ארם צובא,-%2C שהגיעו מספרד לאחר חנוכיה עם שני שמשים - למה היא באה? - תגובה בפורום אוצר החכמה על מנהג יהדות חלב להדליק שני שמשים במקום אחד
↑  https://halakhaoftheday.org/2019/12/17/hanukka-the-tradition-of-aleppo-jews/
↑  https://haluzhaivri.org.il/page/42236/0
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550743805171  BnF: cb13320508n (data)  GND: 1149162139  LCCN: sh85058778  SUDOC: 034998322 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
הדלקת נרות חנוכה, קהיר, 1942
חנוכיה מתימן במבנה הקדום
חנוכייה מכסף
זכויות להט"ב בטיבט

| --- | --- |

המחוז האוטונומי הטיבטי (אדום), סין (לבן), שטחים שנתבעים על ידי סין כחלק מהמחוז הטיבטי אבל נשלטים על ידי הודו (אדום מקווקו)
 מעמד בחוק:  חוקי בסין מאז 1997, חוקי בהודו מאז 2018
 טרנסג'נדריות:  ישנה הכרה בשינוי מגדר בסין ובהודו, בנסיבות שונות
 שירות צבאי:  לסביות, הומוסקסואלים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים מוצהרים לא רשאים לשרת בצבא הודו, לא ידועים נתונים אם להט"ב מוצהרים רשאים לשרת בצבא סין
 הגנה מפני אפליה:  הגנה מוחלטת מפני אפליה בהודו על רקע נטייה מינית או זהות מגדרית מעוגנת בחוקה, לא קיימת הגנה בסין
 זכויות משפחה
 הכרה בזוגיות חד־מינית:  ישנה הכרה מוגבלת בהסכם אפוטרופסות עבור זוגות חד-מיניים מאז 2017 בסין ובקוהביטציה לא רשומה בהודו מאז 2022
 אימוץ:  אין הכרה באימוץ משותף על ידי זוגות חד-מיניים (בשטחי סין והודו)
 
 הצבעה על הצהרת האו"ם:  לא מדינה חברה באו"ם
לסביות, הומוסקסואלים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים (להט"ב) בטיבט מתמודדים עם אתגרים משפטיים וחברתיים שתושבים הטרוסקסואלים אינם חווים. האדמות המרכיבות את הרמה הטיבטית (אנ') מחולקות כיום בין הריבונות של הרפובליקה העממית של סין והרפובליקה של הודו, עם שטחים של המחוז האוטונומי הטיבטי שנתבעים על ידי סין אבל נשלטים בפועל על ידי הודו. בסין, פעילות הומוסקסואלית בין מבוגרים בהסכמה הפכה לחוקית בשנת 1997 ובהודו מאז 2018  בעקבות פסק הדין נאוטג' סינג ג'והר נגד ממשלת הודו (אנ') על ידי בית המשפט העליון של הודו.
היסטוריה

ארנסט שייפר (אנ'), חוקר טבע, זואולוג וחבר נאצי בשורות האס אס שחיפושיו הזואולוגיים בטיבט שימשו ככיסוי לתפקידו בשירות החשאי הגרמני, פירט בסיום המשלחת הגרמנית לטיבט בשנים 1938–1939 את מגוון התנוחות המיניות בהן קיימו מנהיגים טיבטיים מבוגרים יחסי מין עם נערים צעירים. לדבריו, הומוסקסואליות שיחקה תפקיד משמעותי בפוליטיקה המקומית. שייפר, בניגוד לשאר חברי המשלחת, התמקד במחקרו בפן התרבותי של הטיבטים, ובחן בקפידה את דתם וטקסיה השונים, כגון קבורת השמיים, ואף הביא עמו מספר גולגולות אנושיות חזרה לגרמניה. כמו כן שמר תיעודים מפורטים של מנהגי המקומיים בהקשר ליחסי מין, אשר ברוב התרבויות המודרניות נשאו עמם איסורים דתיים או חברתיים כלשהם, ובחן את היחס שהציגו כלפי נישואים, אונס, ביוץ, לידה, אוננות והומוסקסואליות.
תנאי מחיה

לא קיימות קבוצות תמיכה טיבטיות ידועות כלשהן עבור קידום זכויות להט"ב. אולם, סינים האנים שחיים בטיבט נודעו לאורך השנים כמי שהקימו מבנים קהילתיים כמו ברים הומוסקסואלים בהם הבר "לאנס טיאן קונג" בבירת טיבט, להסה, עבור יצירת מקומות מפגש לאזרחי להט"ב טיבטיים.
על פי מספר ראיונות שביצע כתב מאתר להט"ב אסיאתי שבסיסו בסינגפור, בני נוער טיבטים ידועים כאדישים בעיקר כלפי סוגיות הומוסקסואליות, אך התרבות הטיבטית אינה מאפשרת גילויי חיבה פומביים, בין זוגות מאותו המין (או מהמין השני כאחד). עם זאת, מבקרים טוענים שזה הוא אינו רגש ספציפי שמונע מהומופוביה בחברה הטיבטית, אלא, התנגדות לכל תצוגה פומבית של חיבה או מיניות שמיוחסת בדרך כלל בשלילה, בין היתר בשל האדרת אורך החיים הצליבטי של הבודהיזם הטיבטי.
טנזין מריקו (אנ'), נזיר בודהיסטי לשעבר מדרמסאלה, מוגדר לעיתים קרובות בתקשורת הבינלאומית כ-"אישה הטרנסג'נדרית הראשונה הידועה בקהילה הטיבטית" לאחר שעבר הליך לשינוי מגדר במהלך השנים ממין זכר לנקבה. כיום, מריקו ידועה בפעילותה החברתית בתנועה לעצמאות טיבט (אנ') וכדוברת שמוזמנת לפגישות של ארגונים חברתיים ומנהיגי דת טיבטיים בהם הדלאי למה ה-14, טנזין גיאטסו.
ראו גם

זכויות להט"ב
זכויות להט"ב באסיה
זכויות להט"ב בהודו
זכויות להט"ב בסין
הערות שוליים

1 2  לבנדה, 2002; האלמנט המסוכן: חברת אננארבה וכת האס אס; המשלחת לטיבט; עמוד 194; "שייפר ניהל קריירה מדעית ונראה כי לא התעניין רק בפוטנציאל הצבאי שהיה גלום במסעו לטיבט, מאחר שתיעד ברישומיו הקפדניים את ההיבטים הדתיים והתרבותיים של הטיבטים, החל בפסטיבלים הצבעוניים שקיימו וכלה בגישתם כלפי נישואים, אונס, ביוץ, לידה, הומוסקסואליות, ואפילו אוננות. לדוגמה, בכל הנוגע להומוסקסואליות בטיבט, הלך שייפר כה רחוק עד שתיעד את התנוחות המיניות השונות שקיימו מנהיגים מבוגרים עם ילדים צעירים, והמשיך לתאר כיצד שיחקה ההומוסקסואליות תפקיד חשוב בפוליטיקה הגבוהה בטיבט".
↑  gay in lhasa, www.fridae.asia (באנגלית)
↑  The monk who traded his robes for skirts, India Today (באנגלית)
↑  Tsering D. Gurung, The Former Buddhist Monk Who Is Now A Tibetan Queer Icon, BuzzFeed, ‏2017-07-24 (ב־Indian English)
↑  Tibetan transgender LGBT icon Tenzin Mariko on walking with your head held high, Tumblr (באנגלית)
בועז קונפורטי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 באפריל 1974 (בן 50)
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1999
 עיסוק:  שחקן, מדבב
 מקום לימודים:  בית צבי
 בת זוג:  ליאת הר לב
 מספר צאצאים:  2
 פרופיל ב-IMDb
 
בועז קונפורטי (נולד ב-30 באפריל 1974) הוא שחקן ומדבב ישראלי.
ביוגרפיה

קונפורטי למד משחק בבית צבי.
בשנת 1999 הופיע לראשונה בתפקיד אורח בעונה הראשונה של סדרת הנוער "החבר'ה הטובים" ששודרה בערוץ הילדים, גילם את יוני.
בשנת 2007 התארח בעונה הראשונה של "האי" ששודרה בערוץ הילדים, שיחק את חבר של דוד.
בשנת 2008 התארח בעונה הראשונה של "רמזור" ששודרה בערוץ 2, בתפקיד אוהד מלמד. באותה השנה הופיע בסדרת הטלוויזיה "אולי הפעם" ששודרה ב־Yes, בתור בחור בדייט עם עידית. בנוסף באותה השנה גם בסדרת הטלוויזיה "המקום" שיחק את בועז.
בשנת 2009 התארח בעונה השנייה של הסדרה הקומית "החברים של נאור" ששודרה בערוץ עשר בתפקיד עזרא. באותה השנה גם התארח במספר פרקים בודדים בעונה החמישית של סדרת הטלוויזיה "ראש גדול" ששודרה בערוץ הילדים של חברת yes, גילם את אילן בורלא.
בשנת 2010 הופיע בסדרת הטלוויזיה "עבודה ערבית" ששודרה בערוץ 2, בתור רב פקד אפי גאגא. באותה השנה גם שיחק בסדרת הדרמה "עד החתונה" ששודרה בערוץ 2, שיחק את המפקד של אייל. כמו כן באותה השנה גם השתתף בסדרת הטלוויזיה "גירושים נפלאים" ששודרה ב yes, שיחק את דוידי. בנוסף באותה השנה גם שיחק בסדרת הטלוויזיה "מגדלים באוויר" בתור ד"ר סידוף.
בשנת 2011 שיחק במספר פרקים בודדים בעונה השנייה של סדרת הדרמה של HOT "עספור" גילם את בן.
בשנת 2012 הופיע בסדרת הדרמה של yes "סרוגים" בתור אבינועם דינור. באותה השנה גם שיחק בסדרת הדרמה של ערוץ 2 "חטופים" גילם את אורן. בנוסף באותה השנה השתתף בסדרת הטלוויזיה "עניין של זמן" ששודרה בערוץ 2 שיחק בתפקיד יפתח. כמו כן באותה השנה גם הופיע בסדרת הטלוויזיה "אופוריה" בתפקיד הומו.
בשנת 2013 התארח בעונה השמינית של הסדרה הקומית של ערוץ הילדים "הפיג'מות" גילם את חיליק. באותה השנה גם הופיע בסדרת הטלוויזיה של yes "בלו נטלי" גילם את דמותו של דודו עמר. באותה השנה גם התארח בעונה השנייה של הסדרה הקומית של ערוץ 2 "סברי מרנן" שיחק את יואב. באותה השנה גם התארח בסדרה הקומית של ערוץ עשר "חברות" גילם את יניב.
בשנת 2014 הופיע בתפקיד אורח בסדרת הנוער "השמיניה – הדור הבא" ששודרה בערוץ הילדים, בתפקיד מאבטח. באותה השנה גם הופיע במספר פרקים בסדרת הדרמה קומית "זגורי אימפריה" שיחק את בן חיים.
בשנת 2015 הופיע בסדרת הטלוויזיה "החממה" ששודרה בערוץ ניקלודיאון של חברת yes גילם שוטר.
בשנים 2015–2022 השתתף בסדרת הדרמה "פאודה" ששודרה ב yes במשך 3 עונות גילם את דמותו של אביחי.
בשנת 2016 שיחק בסדרת הטלוויזיה "בני ערובה" ששודרה בערוץ 10 שיחק את פלדמן. באותה השנה גם הופיע בסרט "היער שהיה" בתור בועז.
בשנת 2017 שיחק בסדרת הנוער "שכונה" ששודרה ב־HOT גילם את דב. באותה השנה הופיע בסרט "דרייבר".
בשנת 2020 השתתף בסדרת הטלוויזיה "ילדי בית העץ" גילם את בועז.
בשנת 2021 שיחק בסדרת הטלוויזיה "אזהרת מסע" ששודרה ב־HOT שיחק את שאול גרנט.
בשנת 2022 השתתף בסדרת הנוער של כאן חינוכית "מקיף מילאנו" אייל.
בשנת 2023 הופיע בסדרת הנוער "סקיי" שיחק את ראובן פישמן. באותה השנה שיחק בסרט "המזח" גילם את אלוף אלברט מנדלר.
לקונפורטי הייתה גם קריית דיבוב קצרה והוא דיבב גם את הסרטים והסדרות: "צעצוע של סיפור 3" דיבב את קן (2010), "צעצוע של סיפור בקיצור: חופשה בהוואי" דיבב את קן (2011), "לשבור את הקרח" דיבב מלך (2013), "לשבור את הקרח 2" דיבב את המלך אגנאר (2019).
חיים אישיים

בועז נשוי לשחקנית ליאת הר לב. שניהם גילמו יחד את ברבי ובן זוגה קן בדיבוב העברי של "צעצוע של סיפור 3". לזוג בן ובת והם מתגוררים ברמת השרון.
הערות שוליים

↑  מיקי לוין, ‏הקומיקאית ליאת הר לב ובעלה השחקן בועז קונפורטי מתגרשים? | TMI, באתר מעריב אונליין, 21 באוגוסט 2023
↑  יפעת הללי אברהם, ‏ישועות רכות: ליאת הר לב ילדה בן ראשון, באתר ‏מאקו‏, 15 בפברואר 2016
הבורסה האוסטרלית לניירות ערך

| --- | --- |


 סימול:  ASX
 תאריך ייסוד:  1 באפריל 1987 
 עיר:  סידני, אוסטרליה
 מדינה:  אוסטרליה 
 מטבע:  דולר אוסטרלי (AUD או A$)
 חברות רשומות:  2,118 ‏(אוקטובר 2024)
 מדדים:  S&P/ASX 20  S&P/ASX 50 S&P/ASX 100  S&P/ASX 200 S&P/ASX 300
 www.asx.com.au
 
הבורסה האוסטרלית לניירות ערך (באנגלית: Australian Securities Exchange, סימול בורסה: ASX) היא הבורסה העיקרית לניירות ערך באוסטרליה. ASX נוצרה בשנת 2006 כמיזוג של "Australian Stock Exchange" ו-"Sydney Futures Exchange". הבורסה מתופעלת על ידי חברת "ASX Limited" ‏(ASX: ASX).
הבורסה צמחה להיות מ-10 המובילות בעולם ומחזור ההשקעות שלה בסדר גודל של הבורסות לניירות ערך בניו יורק, לונדון ופרנקפורט.
באוקטובר 2024 היו בה 2,118 חברות רשומות, עם שווי שוק של AUD2,974,668.
הערות שוליים

↑  ASX, Historical market statistics
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 10195804-3  ISNI: 0000 0001 2162 0557  LCCN: no2008127013  NLA: 56449554  Trove: 1676341  VIAF: 134084711   WorldCat (עם VIAF): 134084711 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אוסטרליה ובנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ניקטופוביה

ניקטופוביה (מיוונית: הלחם המילים ניקס - אלת הלילה במיתולוגיה היוונית ופוביה) היא פחד לא רציונלי מהחושך. פחד זה שונה משאר הפוביות, בכך שהסובל מניקטופוביה אינו פוחד ישירות מגורם הפוביה (במקרה זה, החושך). עם זאת, זהו אחד הפחדים הנפוצים ביותר, בעיקר בקרב ילדים, אך נפוץ במידה מסוימת גם בקרב מבוגרים.
לא ידוע מהו מקור הפחד, ומשערים כי הוא שריד מתקופת הפרהיסטוריה בה החושך היווה חיסרון בהתמודדות נגד טורפים. תמיכה בסברה זו היא העובדה שהסובלים מניקטופוביה פוחדים שיצור (בעל חיים או אצל ילדים מפלצת) יתקוף אותם בחושך. פחד זה מתבטא בשני סוגי מצבים, בהם תסמיניו שונים: כאשר הסובל מהניקטופוביה נמצא לבדו במקום חשוך, הוא עלול לחוש הרגשת רתיעה גדולה, המלווה בהזעה, שיתוק, ובמקרים קיצוניים גם צעקות. כל צליל הנשמע מרחוק מפתיע ומרתיע. המצב השני, כאשר האדם הולך לישון במקום חשוך.
דרכי התמודדות

אחת מדרכי ההתמודדות הנפוצות ביותר היא שימוש במנורת לילה בעת השינה, כדי להעלים את החושך. עצות התמודדות לאדם החש לכוד בחושך הן עצימת עיניו, דבר המשמש להרגעות, והגדרת מצבו, על מנת לפוגג את הפחד האי רציונלי. מומלצת גם שריקה, המפוגגת את אשליית השקט, המשמש גם הוא גורם לפחד[דרושה הבהרה].
מנורת לילה היא אחד האמצעים השימושיים להפגת הפחד מפני החושך
גוזנאק

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 סוג:  חברת מניות
 תקופת הפעילות:  1818–הווה (כ־207 שנים)
 חברת אם:  משרד האוצר
 חברות בנות:  מטבעת מוסקבה  מטבעת סנקט פטרבורג 
 מיקום המטה:  מוסקבה 
 משרד ראשי:  רחוב מיטנאיה 17, מוסקבה
 בעלות:  ממשלת רוסיה (100%)
 ענפי תעשייה:  מחקר, פיתוח עסקי, הדפסת שטרות
 מוצרים עיקריים:  מטבע, בול דואר, מדליה, שטר, אותות ועיטורים צבאיים
 הכנסות:  38,799,700,000 רובל רוסי (נכון ל־2017) 
 מנכ"ל:  ארקדי טראצ'וק
  
 http://www.goznak.ru
 
שטר של אלף רובל ממחזור 2000/2004
חברת המניות המשותפת "גוׂזְנַאק" (ראשי תיבות ברוסית של Государственный знак, בתרגום מילולי: חותם ממלכתי) היא חברת מניות משותפת בבעלות ממשלת רוסיה, האחראית על מחקר ופיתוח, כמו גם ייצור של מוצרים מאובטחים, לרבות שטרות, מטבעות, בולים, מזהה כרטיסי ביקור, מסמכים מאובטחים, חותמים ממשלתיים, אותות, עיטורים ומדליות, כמו גם מתן שירותי טכנולוגיות מידע מאובטחים. החברה משלבת שבעה מפעלים ומכון מו"פ המעורב בשלבים שונים של פיתוח, מחקר וייצור מטבעות ושטרות כסף.
גוזנאק משלבת מתקני הדפסת נייר, אשר מייצרים שטרות, איגרות חוב ממשלתיות, המחאות, מכתבי אשראי, ספרי חסכונות הבנק (сберегательная книжка), כרטיסי לוטו, בולים, פנקסי דרכונים, תעודות לידה, רישיונות נישואים, כמו גם פרסומים בעלי ערך אמנותי גבוה וערך מיוחד ונייר ברמה גבוהה.
גוזנאק אחראית לניהול המטבעות, אשר מייצרות מטבעות, עיטורים, מדליות הנצחה, כרטיסי אשראי, כרטיסי בנק וכרטיסי טלפון. היא מייצרת לא רק כסף רוסי, אלא גם מטבעות ושטרות של מדינות זרות, כמו לבנון, תימן, גואטמלה, רואנדה, אנגולה ועוד.
היסטוריה

גוזנאק הוקמה לראשונה בצו של קיסר רוסיה מ-21 באוגוסט (2 בספטמבר) 1818 בסנקט פטרבורג כמשלחת להכנת ניירות ממלכתיים (Экспедиция заготовления государственных бумаг) שהייתה כפופה למשרד האוצר של רוסיה. אחד ממייסדיה היה אוגוסטין בטאנקור (1758—1824). אחד ממנהליה הראשונים היה הסנאטור אלכסנדר חובאנסקי שניהל את המשלחת במשך 32 שנים והמשלחת הפכה לאחת המובילות בתחומה באירופה.
ב-1861 מונה פיודור וינברג לראש המשלחת וזה ניהל אותה במשך 28 שנים. תחתיו המשלחת עברה רפורמה משמעותית שהתבטאה בהכנסת טכנולוגיות ושיטות עבודה חדשות. ב-1878 החל שימוש בחשמל לצורכי העבודה ולשירות המשלחת הועמד ממציא מכונת החישוב, וילהולד תאופיל אודנר, שממציא מכונה למספור אוטומטי של שטרות.
ב-1889 מתמנה רוברט לנץ לראש המשלחת. הוא מנהל אותה עד 1899. אחריו מונה הנסיך בוריס גוליצין לראשות המשלחת. גוליצין היה מאבות תורת הסייסמולוגיה ברוסיה הוא עמד בראש המשלחת משנת 1899 עד 1905. תקופה זו מכונה תור הכסף של החברה כאשר היא הופכת לגוף טכנולוגי מתקדם שביצע שימוש במיטב הטכנולוגיה להדפסת שטרות כסף וניירות ממשלתיים והייתה לגוף הטיפוגרפי המתקדם ברוסיה.
לאחר מהפכת אוקטובר המשלחת אורגנה מחדש למפעל לייצור ניירות מדינה (Управление фабрик заготовления государственных бумаг), גוזנאק בקיצור. המפעל החדש אושרר בצו ממשלתי של הסובנרקום מ-6 ביוני 1919 והמשרדים הועברו מסנקט פטרבורג למוסקבה. הוכפפו אליה מפעלי נייר במוסקבה, פטרוגרד, פנזה, פרם ורוסטוב על הדון. בתקופה הסובייטית שמו הרשמי של גוזנאק היה המינהל הראשי לייצור מדליות, מטבעות ועיטורים ממלכתיים (רוסית: Главное управление производством государственных знаков, монет и орденов) והיה כפוף למשרד האוצר הסובייטי.
בתקופת מלחמת העולם השנייה מטבעת לנינגרד הועברה לאחריות גוזנאק והוקמה מטבעת מוסקבה. בתקופת המלחמה הקרה היה הגוף אחראי להדפסת שטרות הכסף של מרבית מדינות הגוש הסובייטי.
מאז 1991 זו חברה בבעלות ממשלתית. מאוגוסט 2005 הוא פועל מכוח צו נשיאותי של נשיא רוסיה. במרץ 2008 הוענק לחברה מעמד של גוף אסטרטגי, המשמעות היא שהממשלה תחזיק ב-51% ממניות החברה במקרה של מכירת מניות גוזנאק למיזמים פרטיים.
ביוני 2014 הנשיא ולדימיר פוטין חתם על צו להפיכת גוזנאק מתאגיד פדרלי ממשלתי לחברת מניות פתוחה כאשר 100% מהמניות מצויים בבעלות פדרלית.
מבנה

גוזנאק משלבת שבעה מפעלים ומכון מו"פ:
מטבעת מוסקבה
מפעל הדפוס של פרם
מפעל הדפוס של סנקט פטרבורג
מטבעת סנקט פטרבורג
מפעל הדפוס של מוסקבה
מכון המחקר של גוזנאק (מוסקבה)
מפעל נייר בקרסנוקאמסק
הערות שוליים

↑  ראו באתר הרשמי
דייוויד פרידמן (כלכלן)

| --- | --- |

 לידה:  12 בפברואר 1945 (בן 79) ניו יורק, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  כלכלה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הרווארד  אוניברסיטת שיקגו 
 מנחה לדוקטורט:  רונלד קוז, רוברט היינליין, פרידריך האייק, מילטון פרידמן 
 מוסדות:  אוניברסיטת קולומביה (1971–1973)  בית הספר למשפט קורנל (1993–1994)  אוניברסיטת טוליין (1983–1986)  אוניברסיטת פנסילבניה (1973–1976)  בית הספר למשפט אוניברסיטת סנטה קלרה (ספטמבר 1995–מאי 2017)  אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס  וירג'יניה טק  ליברטי  אוניברסיטת סנטה קלרה 
 תלמידי דוקטורט:  פטר ליסון 
 צאצאים:  פטרי פרידמן 
 daviddfriedman.com
 
דייוויד דירקטור פרידמן (באנגלית: David Director Friedman; נולד ב-12 בפברואר 1945) הוא כלכלן, פיזיקאי, משפטן ותאורטיקן ליברטריאני יהודי-אמריקאי הנחשב לאחד מהוגי הדעות המובילים בזרם האנרכו-קפיטליזם. ידוע בכתיבתו על נושאים במיקרו-כלכלה, בהם ספרו הנודע "מנגנון החופש" ומספר ספרים נוספים העוסקים בתאוריית המחירים ובשידוך בין כלכלה ומשפט. תפיסתו האנרכו-קפיטליסטית נשענת על תועלתנות ופרגמטיות, בניגוד להוגים אחרים, כמו מארי רות'בארד, שנתמכו בגישת הזכויות הטבעיות.
ביוגרפיה

פרידמן הוא בנם של הכלכלנים מילטון פרידמן ורוז פרידמן. ב-1965 סיים תואר ראשון בכימיה ופיזיקה באוניברסיטת הרווארד ולאחר מכן השלים מאסטר ודוקטורט בפיזיקה תאורטית באוניברסיטת שיקגו ב-1971. בשלבים מאוחרים יותר בעבודתו חלה תפנית, והוא עבר לעסוק בכלכלה ובמשפטים על אף שמעולם לא לקח קורסים בנושאים אלו.
באמצע העשור השני של המאה ה-21, משמש פרידמן כפרופסור למשפטים באוניברסיטת סנטה קלרה בקליפורניה והוא עורך-שותף בכתב העת הליברטריאני "ליברטי" (Liberty).
בספרו "מנגנון החופש" (The Machinery of Freedom) משנת 1973 משרטט פרידמן מודל לקיומה של חברה אנרכו-קפיטליסטית בה כל הטובין והשירותים כולל החוק עצמו מסופקים על ידי השוק החופשי. גישה זו מתבדלת מגישתו של רות'בארד; פרידמן אינו מתעסק ביצירת קוד אתי שיוסכם על ידי כל הפרטים בחברה וכך הסדר החברתי יתפתח למסגרת אנרכו-קפיטליסטית. פרידמן תומך בשיטה הדרגתית כדי להגיע למצב הסופי של אנרכו-קפיטליזם, בו המדינה תפריט בהדרגה את השירותים שהיא מספקת. הוא מתנגד למהפיכה אנרכו-קפיטליסטית אלימה.
הוא תומך בגישה תועלתנית לאנרכו-קפיטליזם; לטענתו שיקולי רווח-הפסד נותנים יתרון למדינה בה אין ממשל מרכזי לעומת מדינה שבה קיים ממשל מרכזי.
פרידמן חבר באגודה לאנכרוניזם יצירתי. הוא חובב מדע בדיוני ואף כתב שני ספרים בסוגה זו, הארלד וסאלאמנדר. תומך במדיניות חוץ בדלנית ולא מתערבת בנושאים כלכליים וצבאיים של מדינות אחרות.
פרידמן הצהיר על עצמו כאתאיסט. בנו, פטרי פרידמן, עוסק אף הוא בליברטריאניזם ובאנרכיזם שוק, בעיקר מכיוון עתודות ים.
ראו גם

מארי רות'בארד
אסכולת שיקגו (כלכלה)
לקריאה נוספת

דייוויד פרידמן, תאוריית המחירים: טקסט ביניימי, 1986 (לא תורגם לאנגלית)
1996. Hidden Order: The Economics of Everyday Life.
2000. Law’s Order: What Economics Has to Do with Law and Why It Matters. Princeton Univ. Press.
2005. "The Case for Privacy" in Contemporary Debates in Applied Ethics. Wiley-Blackwell.
אומדן עמיתים

היררכית שיטות הערכה
אומדן עמיתים הוא אחת מהשיטות להערכת ביצוע בין עמיתים. בשיטה זו כל חבר בקבוצה מעריך על בסיס טבלת מדדי הערכה וסולם ציונים את כל אחד מחבריו לקבוצה (לעיתים אף כולל עצמו). המרכיב הבסיסי של שיטה זו הוא הערכה המבוססת על היכרות אישית של המעריך עם העובד המוערך, בניגוד למשל למנהל שלא תמיד מכיר לעומק את העובד אותו הוא מעריך. מרכיב קריטי להצלחת שיטה זו הוא ממדי ההערכה – עליהם להיות ממדים שבעזרתם העובד יהיה מסוגל לאמוד את שאר חברי הקבוצה.
תוצר שיטה זו הוא שיחת הערכה של הממונה עם העובד. השיחה נועדה לתת משוב לעובד על רמת התפקוד שלו, על אפשרויות ההתפתחות שלו בארגון, על הנקודות שהעובד צריך להשתפר בהם ומכוונת אותו ליעדים ודרכי פעולה הרצויים והמתאימים לארגון.
תנאי קדם לביצוע

קיימים מספר עקרונות יסוד המקנים מהימנות ותוקף לשיטה:
על המוערכים להכיר זה את זה במידה המאפשרת הערכה מהימנה ותקפה באותם ממדים בהם מתבקשים להעריך. בפועל, מתורגמת הדרישה לוותק מינימלי של 3 חודשים בתפקיד כתנאי סף להשתתפות באומדן עמיתים.
ממדי ההערכה ייקבעו לפי ניתוח העיסוק (שיטה המשמשת לקבלת מידע בנוגע למטלות והפעילויות המבוצעות בכל תפקיד בארגון, העוזרת לקבוע מהם הכישורים האישיים הנדרשים לביצוע העיסוק ובאילו תנאים מבוצע העיסוק). ניתוח העיסוק מביא לידי ביטוי קריטריונים בעבודה השוטפת של העמיתים וע"י כך עוזר בהבטחת תקפותן של ההערכות.
גודל קבוצת ההערכה יכיל לפחות 6 מעריכים כך שיתקבלו הערכות מרובות, הנותנות תמונה מלאה על פרופיל המוערך.
יש להשתמש בהערכת עמיתים יחד עם שיטות הערכה נוספות (כגון הערכת 360) ולא ככלי בלעדי להערכה. בצורה זו, ינוטרלו חלק מנקודות התורפה של השיטה ובעיקר ההשערה כי היא מהווה כלי "לחיסול חשבונות" בין העמיתים.
יתרונות

בשיטה זו מתקבלת הערכה על כל אחד ואחד מחברי קבוצת ההערכה. ניתן גם לשלב את הממונים והכפופים באותה טבלה, כך שכל עובד יכול להעריך את הממונה עליו כמו גם את עמיתיו.
אנונימיות מתקבלת בשיטה על ידי ביצוע ההערכה בעילום שם.
ההערכה ניתנת על גבי מספר ממדים היוצרים פרופיל מקיף של תפקוד המוערך.
ההערכה המתקבלת היא הערכה מתוך הקבוצה ולכן מאפשרת מבט פנימי על רמת תרומות כל אחד מחברי הקבוצה. על ידי כך ניתן למנוע את התופעה של "טרמפיסטים" (חברי קבוצה שאינם תורמים או תורמים מעט לעבודה הקבוצתית ונותנים לשאר חברי הקבוצה לשאת בנטל) הנהנים מהערכה שהקבוצה כולה מקבלת.
חסרונות

הדירוג בשיטה זו הוא אבסולוטי ואינו נקבע ביחס לאחרים. כאשר העובד נדרש לדרג את עמיתו, אין הוא מסתמך על דירוג שביצע לעובד אחר.
ככל שטווח הדירוג האפשרי גדול יותר כך תגדל השונות של תוצאות הדירוג.
לעיתים המעריך אינו יכול להעריך את העובד לפי כל הממדים הנתונים ולכן ייתכנו הערכות חסרות העשויות לפגוע בעיקרון המהימנות. דבר שיפגע בפרופיל הכללי של המוערך.
המדרג יכול להיות מושפע בעת ביצוע הדירוג מאפקטים שונים (אפקט הקבוצה, אפקט המדרג ואפקט ההילה) המשפיעים על דירוגו ובכך על מהימנות התוצאות.
ביצוע האומדן עשוי ליצור נקודות חיכוך ומשבר בין העובדים אשר אינם מרגישים בנוח עם דירוג עמיתיהם ולא מעוניינים לתת יד בקבלת החלטות הקשורות לעתיד עמיתיהם.
אפקטים העלולים להשפיע על הדירוג

קיימים מספר אפקטים המשפיעים על הדירוג ובכך משליכים על מהימנות האומדן:
אפקט הקבוצה (Group effect) – השפעת הקבוצה על ביצוע היחיד בה. אחת הדרכים להפחתת האפקט היא הקצאה רנדומלית של חברי הקבוצה היוצרת קבוצות הטרוגניות ללא קשרים חברתיים בין חברי הקבוצה. אולם, להקצאה זו תיתכן השפעה שלילית על מידת המעורבות והביצוע של היחיד במשימת הקבוצה. אפקט הקבוצה גדל ככל שחברי הקבוצה מבלים יותר זמן אחד עם השני וככל שהקבוצה יותר גדולה.
אפקט המדרג (Rater effect) – אופי המדרג עלול להשפיע על הפרופיל הסופי המתקבל של המדורג. אדם קשוח או רחמן ידרג את עמיתיו בצורה קיצונית ביחס לשאר המדרגים ובכך עלול לגרום לסטיית ממוצע הערך הנמדד.
אפקט ההילה (Halo effect) – המדרג עלול להשליך תכונות חיוביות או שליליות שלא בהכרח מתארות נכונה את המוערך הנובעות מרושם ראשוני, מראה חיצוני, דעות, תיאורים של אחרים וכיוצא בזה. בעקבות כך ההערכה המתקבלת לא בהכרח משקפת את המוערך ופוגעת במהימנות השיטה.
השוואה מול שיטות הערכה שונות

קיימות שתי שיטות הערכה נוספות תחת תחום "הערכת עמיתים" והן דירוג עמיתים ומינוי עמיתים. במחקרו של לאב שיטות אלו נמצאו מהימנות יותר באופן מובהק משיטת אומדן עמיתים. הסבר אפשרי לכך הוא ששיטות אלו מבוססות על השוואה בין עמיתים לעומת שיטת אומדן עמיתים המבוססת על דירוג אבסולוטי. עם זאת נמצא כי כל השיטות מנבאות נכונה את פרופיל המוערך והמתאם ביניהן גבוה.
במאמר של צ'יק נמצא כי הערכת עמיתים יכולה להיות שיטה תקפה ומהימנה אם משתמשים בסקלה מוגדרת מראש בקרב קבוצת אנשים המכירים זה את זה בצורה טובה ואינם נמצאים בסיטואציה תחרותית. מחקרים נוספים מראים כי הדירוג המתקבל בהערכת עמיתים תלוי רבות בסיטואציה שלשמה מבוצעת ההערכה והתוצאות שיבואו בעקבותיה.
הערכה עצמית

עד לפני מספר שנים החוקרים סברו כי בהינתן האפשרות להערכה עצמית, המעריך ינפח את הישגיו ובכך ינסה להטות לטובה את הפרופיל המתקבל. תוצאות המחקר של קאופמן, פולר ופלדר סתרו סברה זו והראו כי רוב המעריכים במחקרם לא ניפחו את הישגיהם ואף המעיטו בדירוגם העצמי.
קיים מתאם נמוך בין הערכה עצמית להערכת עמיתים. המחקר של זאנג, ג'ונסטון וקיליק מראים כי בשילוב הערכה עצמית לשיטת הערכת עמיתים המהימנות גדלה אך במעט ביחס לשיטת הערכת עמיתים ללא הערכה עצמית.