stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיים חבשוש
הערות שוליים

↑  שם המשפחה "נקרא בפי היהודים בחית חרוקה, ובפי הערבים בחית פתוחה" (ספונות, ב-[תשי"ח], עמ' רמז; כתבים [הרב יוסף קאפח], ב, עמ' 698).
↑  ע"פ מכתב הרב עמרם קרח אל ש"ד גויטיין, מיום כ"ג באלול תרצ"ח
↑  The Fergusonian Impact. By Charles Albert Ferguson, Joshua A. Fishman. Published by Walter de Gruyter, 1986. p. 214.
↑  ראובן אהרוני, יהודי עדן, תל אביב, 1991.
1 2  Scott, Hugh (1942). "Review: Travels in the Yemen Seventy Years Ago". The Geographical Journal. 99 (5/6): 172.
↑  Linguistic Observations on a Native Yemenite by Wolf Leslau. The Jewish Quarterly Review, New Series, Vol. 36, No. 3 (Jan., 1946), Published by: University of Pennsylvania Press. p. 261.
↑  שלמה דב גויטיין, התימנים: היסטוריה, סדרי חברה, חיי רוח (מבחר מחקרים), עורך: מנחם בן ששון, 1983, עמ' 170.
↑  Scott, Hugh (1942). "Review: Travels in the Yemen Seventy Years Ago". The Geographical Journal. 99 (5/6): 173.
↑  The Road to Redemption: The Jews of the Yemen, 1900-1950. By Tudor Parfitt. Published by BRILL, 1996. p. 46.
↑  בת-ציון עראקי-קלורמן, משיחיות ומשיחים: יהודי תימן במאה ה-19, תל אביב, 1995.
↑  חיים חבשוש, מסעות חבשוש, ירושלים, 1983, עמ' 353.
↑  סעדה נקראה בזמנו של חבשוש "ואדי טילמס".
↑  יהודה ניני, תימן וציון: הרקע המדיני, החברתי והרוחני לעליות הראשונות מתימן 1800-1914, הוצאת יד בן צבי, 1982.
↑  הרב עמרם קורח, סערת תימן, ירושלים, 1988, עמ' 53–55 .
↑  שלמה דב גויטיין, התימנים: היסטוריה, סדרי חברה וחיי רוח, מכון בן צבי: ירושלים, 1983, עמ' 162.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262381905171  BnF: cb13320520h (data)  GND: 1089716354  ICCU: IEIV227085  ISNI: 0000 0000 8363 7082  LCCN: n84190369  NKC: jo20211105556  NTA: 133688275  RERO: 02-A000082697  SELIBR: 190953  SUDOC: 035027827  VIAF: 112144814500855444611   WorldCat (עם VIAF): 112144814500855444611
תושב

.
תושב הוא אדם המתגורר במקום מסוים: במדינה, ברשות מקומית, בשכונה וכדומה. היותו של אדם תושב מקנה לו זכויות ומטילה עליו חובות. להבדיל מאזרחות, שהיא מעמד פורמלי, על-פי רישום מתאים, תושבות היא מאפיין פחות פורמלי, הנקבע לא רק לפי רישום, אלא בעיקר לפי המציאות בשטח – המקום שבו האדם מתגורר.
תושבות חברתית, היא הכרה של רשויות המדינה באדם כתושב לצורך זכויות חברתיות מסוימות, אף אם איננו מוכר כתושב על ידי משרד הפנים.
התושבות החברתית (Social Residency) נקראת לעיתים גם "תושבות סוציאלית". המדובר במעמד אשר מכוחו זכאי הפרט לזכויות חברתיות בלבד (כגון שרותי בריאות ורווחה), זאת בשונה מאזרחות (Citizenship) או תושבות קבע (Residency) המקנות למחזיק בהן גם זכויות פוליטיות (הזכות להמשיך להתגורר במקום).
בישראל > תושב

באחדים מחוקי מדינת ישראל ניתנות זכויות ומוטלות חובות על מי שהוא תושב. לעיתים אין הגדרה ברורה של המושג, ומשימה זו נותרה לבתי המשפט, ולעיתים נקבעים בחוק עקרונות לקביעת היותו של אדם תושב (או לקביעה המשלימה, מתי אינו תושב). מבחן מקובל לקביעת תושבות הוא מבחן "מרכז החיים", שבמסגרתו נבחנת השאלה מהו מרכז חייו של האדם הטוען לתושבות.
להלן חוקים אחדים העוסקים בסוגיית התושבות (זו מופיעה בעוד חיקוקים רבים).
בישראל > תושב > פקודת מס הכנסה

פקודת מס הכנסה מתייחסת למושג "תושב" בשתי משמעויות:
תושב ישראל, החייב במס הכנסה בישראל, ונהנה מהקלות מס מסוימות כגון מרבית נקודות הזיכוי.
תושב יישוב מסוים, הנהנה מהקלות מס לתושבי יישוב זה.
במשך שנים רבות הופיע המושג "תושב" בפקודה ללא הגדרה, ושאלת משמעותו, בשני ההקשרים, נדונה בבתי המשפט. נקודת מוצא בדיונים אלה הייתה מבחן "מרכז החיים". בתיקון מס' 132 לפקודת מס הכנסה, שנכנס לתוקף בינואר 2003, ניתנה הגדרה מפורשת למושג "תושב ישראל", שבסיסה "לגבי יחיד – מי שמרכז חייו בישראל". בהגדרה נקבע:
(1) לשם קביעת מקום מרכז חייו של יחיד, יובאו בחשבון מכלול קשריו המשפחתיים, הכלכליים והחברתיים, ובהם בין השאר:
(2) חזקה היא שמרכז חייו של יחיד בשנת המס הוא בישראל –
(3) החזקה שבפסקה (2) ניתנת לסתירה הן על ידי היחיד והן על ידי פקיד השומה.
הגדרתו של תושב ביישוב מסוים ניתנת בסעיף 11 לפקודה והיא "תושב, ביישוב מסוים – יחיד שמרכז חייו באותו יישוב". לשם קבלת הקלת מס הניתנת לתושבי אותו יישוב, על הנישום להביא אישור לכך מהרשות המקומית.
ישראל לעניין זה, היא המדינה שבגבולות הקו הירוק, בתוספת מזרח ירושלים ורמת הגולן. מי שמתגורר בשטחי יש"ע קרוי בפקודה "תושב אזור" (להבדיל מ"תושב ישראל"), אך סעיף 3א לפקודה משווה את זכויותיו של אזרח ישראל שהוא תושב האזור לאלה של תושב ישראל.
בישראל > תושב > חוק הביטוח הלאומי וחוק ביטוח בריאות ממלכתי

בחוק הביטוח הלאומי ניתנות זכויות רבות לתושב בלבד. החוק אינו כולל הגדרה של תושב, אך בתיקון מס' 60 לחוק, שנכנס לתוקף בינואר 2003, במסגרת חוק ההסדרים, נוסף לו סעיף 2א, שכותרתו "מי שאינו תושב לעניין החוק". הסעיף מונה סוגים אחדים של אנשים הנמצאים בישראל אך אינם נחשבים לתושבים לעניין חוק זה, ובהם שוהה שלא כדין ובעלי אשרות מסוימות. הרשימה שבסעיף זה אינה מלאה, כלומר מי שמתקיים בו תנאי מאלה המופיעים בסעיף, אינו תושב, אך מי שאף תנאי אינו מתקיים בו, אין לדעת האם הוא תושב אם לאו.
חוק ביטוח בריאות ממלכתי נסמך על חוק הביטוח הלאומי בהגדרתו של תושב, ומגדיר
"תושב" – מי שהוא תושב לעניין חוק הביטוח הלאומי לרבות תושב ישראל באזור כהגדרתו בסעיף 378 לחוק הביטוח.
הסמכות להחיל מעמד "תושבות חברתית" על מי שאינם מוכרים כתושבים, נתונה בידי שרי הרווחה והבריאות, מתוקף חוק הביטוח הלאומי וחוק ביטוח בריאות ממלכתי.
סעיף 378(ב)(1) בחוק הביטוח הלאומי קובע:
"השר, לאחר התייעצות עם המועצה ובאישור ועדת העבודה והרווחה, רשאי לקבוע זכויות וחובות לפי חוק זה, כולן או מקצתן, בשטח שיקבע, לגבי אלה:
סעיף 56(א)(1)(ד) בחוק ביטוח בריאות ממלכתי קובע:
"שר הבריאות רשאי לקבוע הסדרים מיוחדים –
בישראל > תושב > חוק הביטוח הלאומי וחוק ביטוח בריאות ממלכתי > מעמדם של תושבי יהודה ושומרון

חוק הביטוח הלאומי מתייחס לתושבים היהודים ביהודה ובשומרון בהגדרה "תושב ישראל באזור" ומגדיר בסעיף 378 לחוק:
"תושב ישראל באזור" – מי שאילו מקום מגוריו היה בישראל היה בגדר תושב ישראל והוא אזרח ישראלי, מי שזכאי לעלות לישראל לפי חוק השבות, או מי שבידו אשרה ורישיון לישיבת קבע או אשרה ורישיון לישיבת ארעי בסוג א/5, לפי חוק הכניסה לישראל, שניתן לו סל קליטה מהמשרד לקליטת העלייה, והכל אם מתקיים בו אחד מאלה:
בישראל > תושב > חוק עובדים זרים

חוק עובדים זרים עוסק בעובדים זרים בישראל שאינם תושבי ישראל. הגדרתו של עובד זר בחוק זה היא "עובד שאינו אזרח ישראל, או תושב בה". החוק אינו מגדיר מהו תושב.
בישראל > תושב > חוק הרשויות המקומיות (בחירות)

סעיף 11 לחוק הרשויות המקומיות (בחירות) מקנה לתושבי רשות מקומית את הזכות להצביע בבחירות לרשות מקומית זו. גם הזכות להיבחר למועצה של הרשות המקומית נתונה רק לתושבי רשות מקומית זו.
בישראל > תושב > תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית)

בתקנות שעת חירום (יהודה והשומרון – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), שהותקנו לאחר מלחמת ששת הימים לשם הסדרת המצב המשפטי שנוצר כתוצאה משליטת ישראל בשטחים שכבשה במלחמה זו, נקבע לעניין 17 חיקוקים המנויים בתקנות שהמושג "תושב ישראל" כולל גם אדם שמקום מגוריו הוא בשטחים שבשליטת ישראל והוא אזרח ישראלי או שהוא זכאי לעלות לישראל לפי חוק השבות, ואשר אילו מקום מגוריו היה בישראל היה נחשב לתושב ישראל.
בישראל > תושב קבע

המושג "תושב קבע" מופיע בחוקים אחדים. בחוקים אחרים מופיע מונח פחות תובעני, "תושב".
תושב קבע הוא אדם שכתובתו הקבועה נמצאת בישראל, והוא רשום במרשם האוכלוסין של משרד הפנים. תושב קבע חייב בכל החובות שהמדינה מטילה, כולל גיוס לצה"ל, והוא זכאי לכל הזכויות שהמדינה מעניקה (כולל ביטוח בריאות, חופש עיסוק והצבעה בבחירות לרשות המקומית), למעט שתי זכויות: זכות הצבעה לכנסת (ובכלל זה זכות ההיבחרות לכנסת) וקבלת דרכון ישראלי. תושב קבע נושא תעודת זהות ישראלית, כלומר תנועתו ברחבי המדינה אינה מוגבלת, והוא יכול לקבל כל שירות מרשויות המדינה. חובת תשלום מסים, והזכויות המוקנות בחוק הביטוח הלאומי ובחוק ביטוח בריאות ממלכתי ניתנות גם למי שהוא בגדר תושב, גם אם אינו תושב קבע.
המעמד של תושב קבע אינו תלוי במעמד האזרחות. תושב קבע יכול להיות אזרח ישראלי, יכול שלא להיות אזרח ישראלי ולהיות אזרח זר בלבד או אף חסר אזרחות. אזרח ישראלי יכול תמיד להיכנס לישראל ולקבל מעמד של תושב קבע ללא כל הגבלה (יש אפשרות שידרשו ממנו לשלם תשלום לביטוח הלאומי או להמתין זמן-מה לפני שיקבל את מלוא זכויות הביטוח). לעומת זאת תושב קבע שרוצה לקבל אזרחות ישראלית צריך להגיש בקשת התאזרחות, שעשויה להידחות.
תושב קבע זכאי למעמד זה כל עוד הוא אכן גר בישראל (בגבולות הקו הירוק כולל מזרח ירושלים ורמת הגולן). אם הוא עובר להתגורר מחוץ לשטח ישראל, הוא עלול לאבד את מעמדו כתושב קבע והזכויות הנובעות ממעמד זה יישללו ממנו. בעיה מיוחדת נוצרה במזרח ירושלים – תושבי אזור זה נחשבים תושבי קבע בישראל מאז יוני 1967, אם כי רובם אינם אזרחים ישראלים. עקב מצוקת הדיור בירושלים עוברים רבים מהם להתגורר בכפרים ובעיירות הסמוכים לירושלים באזור יהודה והשומרון, מחוץ לשטח השיפוט של עיריית ירושלים, ומסתכנים באובדן מעמדם וזכויותיהם בישראל.
החוק הישראלי מאפשר לתושב קבע שמלאו לו 17 שנה להצביע בבחירות המוניציפליות. ישראלים רבים שהיגרו אל מחוץ לישראל מקפידים לשמור על כתובתם בישראל כדי שיוכלו להגיע לארץ ולהצביע ביום הבחירות לכנסת.
ראו גם

תושב ארעי
הערות שוליים

↑  חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 132), התשס"ב-2002, ס"ח 1863, כ"ו באב התשס"ב, 4.8.2002
1 2   חוק ביטוח בריאות ממלכתי, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
1 2   חוק הביטוח הלאומי, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
כריס צ'אן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 בפברואר 1982 (בת 43) שארלוטסוויל, וירג'יניה
 שם לידה:  כריסטיאן וסטון צ'אנדלר
 מדינה:  ארצות הברית
 כינויים נוספים:  כריס צ'אן
 ידועה בשל:  יצירת ובקומיקס המבוסס על דמות בשם "סוניצ'ו" אותה כריסטין המציאה קיום יחסי מין אסורים עם אמה המבוגרת
 תקופת הפעילות:  2007–2024 (כ־17 שנים)
 מקצוע:  אושיית רשת
 
כריסטין וסטון צ'אנדלר (באנגלית: Christine Weston Chandler; נולדה כזכר בשם כריסטיאן וסטון צ'אנדלר ב-24 בפברואר 1982) המוכרת בשם "כריס צ'אן" (באנגלית: Chris Chan) היא אושיית רשת אמריקאית. בעברה, כריסטין התפרסמה בזכות יצירת וֶבְּקומיקס העוסק בדמות בדיונית בשם "סוניצ'ו" שהיא מעין שילוב בין סוניק הקיפוד לפוקימון פיקאצ'ו. בהתבגרותה, כריסטין הייתה קורבן להטרדות ברשת האינטרנט, כאשר חלק מהגולשים חשפו מידע עליה ברשתות ללא הסכמתה. כריסטין נחשבה לאחת הקורבנות הבולטים של בריונות ברשת וטרולינג, ובעקבות כך נעשה שימוש בסיפורה במחקרים שונים הקשורים לאלימות ברשת האינטרנט. בשל המידע הרב הידוע על חייה, כריסטין מכונה "האדם הכי מתועד בהיסטוריה". תיעוד זה כולל את ה-CWCki, אתר אינטרנט דמוי ויקיפדיה ובו מקוטלגים כל האירועים, האנשים והיצירות הקשורות לכריסטין ולחייה.
בשנת 2021, כריסטין הורשעה בבית המשפט באשמת קיום יחסי מין עם אמה המבוגרת. כריסטין שוחררה מהכלא בשנת 2023.
ביוגרפיה

כריסטין נולדה בשם כריסטופר וסטון צ'אנדלר ב-24 בפברואר 1984 בשארלוטסוויל, וירג'יניה להורים רוברט וברברה צ'אנדלר.
כריסטין נולדה כזכר בשם כריסטיאן ואובחנה כאוטיסטית בילדותה. כריסטין התפרסמה בתור היוצרת של הדמות "סוניצ'ו", הכלאה בין סוניק הקיפוד לפוקימון פיקאצ'ו אותה כריסטין המציאה בשנת 2000 עבור מטלה בבית הספר, לאחר מכן בשנת 2004, הדמות הופיעה בובקומיקס פרי עטה של כריסטין. בשנת 2007, כריסטין זכתה לפרסומה הראשון לאחר שפרסמה את הובקומיקס של סוניצ'ו במערכת הפורומים באתר "Something Awful (אנ')". בעקבות הפרסום, כריסטין הפכה ליעד של מתקפת טרולים ובריוני רשת שחשפו מידע אישי עליה ברשת האינטרנט. הבריונים אף הגדילו ויצרו עבורה ערך באתר "Encyclopedia Dramatica (אנ')" שמאגד בתוכו ערכים פרודיים. לאחר מכן, נפתח אתר דמוי ויקיפדיה ייעודי בשם "CWCki" המוקדש כולו לכריסטין ופועלה. בשנת 2013, נפתחה מערכת פורומים ייעודית באתר "CWCki", שלאחר מכן שינתה את שמה לשם "Kiwi Farms" בשנת 2014.
במשך כשנתיים, כריסטין נחשפה להקנטות וגניבת פרטיה ברשת האינטרנט. בהמשך, כריסטין יצאה מהארון כאישה טרנסג'נדרית, ובשנת 2021, נשפטה לאחר שנחשף כי קיימה יחסי מין עם אמה המבוגרת, שסובלת מדמנציה. למרות זאת, כריסטין שוחררה מכלאה בשנת 2023 לאחר שעורך דינה הגיש בקשה לשחרור על-תנאי מפאת האוטיזם של כריסטין. שנה לאחר מאסרה, נשער שכריסטין ברחה מהכלא בסיועו של חואקין גוסמן ("אל צ'אפו"), אך שמועות אלו התבררו כשקריות.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Steven Asarch, Kieran Press-Reynolds, The online history of creator Chris Chan, who was charged with incest after leaked audio was posted online about mom, Business Insider
↑  Mara Leighton, Chris Chan, an internet personality and common troll target who was charged with incest, has reportedly been released from custody, Business Insider
↑  Kevin Veale, Introduction: The Breadth of Harassment Culture and Contextualising Gamergate, Cham: Springer International Publishing, 2020, עמ' 1–33, ISBN 978-3-030-60410-3
↑  What People Miss When They Use 'Autistic' As An Insult, Kotaku, ‏2017-04-20
1 2 3  Margaret Pless, Kiwi Farms, the Web’s Biggest Community of Stalkers, Intelligencer, ‏2016-07-19
↑  Mara Leighton, Palmer Haasch, Charlotte Colombo, Kenneth Niemeyer, A timeline of Chris Chan's incest charge and dismissal, which came after years of online trolling that documented the creator's relationship with her mother, Business Insider
↑  "Website refuses to help police over Christchurch terror attack". Newshub. נבדק ב-2024-08-25.
↑  Deepti Bhatta, Chris Chan's Mom, Barbara Chandler, Is Reportedly Residing In a Care Facility!, bentfilmfest.org, ‏2024-08-18
↑  Mara Leighton, Palmer Haasch, Charlotte Colombo, Kenneth Niemeyer, A timeline of Chris Chan's incest charge and dismissal, which came after years of online trolling that documented the creator's relationship with her mother, Business Insider
↑  BrieAnna J. Frank, Fact check: Satirical claim vlogger Chris Chan, Joaquín 'El Chapo' Guzmán escaped custody, USA TODAY
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0005 0310 6094  MusicBrainz: d730fbb1-def9-458e-b146-2a6cd10b29c8 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "כריס צ'אן".
מחולל מספרים פסאודו-אקראיים

מחולל מספרים פְּסֵאוֹדוֹ-אקראיים (באנגלית: Pseudorandom number generator; בראשי תיבות: PRNG) הוא אלגוריתם במחשב המייצר סדרת מספרים או אלמנטים המדמים בקירוב תכונות של רצף אקראי שנוצר באמצעות מחולל מספרים אקראיים אמיתי. לאמיתו של דבר, רצף פסאודו-אקראי אינו אקראי היות שהוא נוצר בשיטה דטרמיניסטית מתוך קבוצה קטנה יחסית של אלמנטים הנקראת גרעין (seed) או מצב התחלתי (initial state) ובהינתן מידע זה ניתן לשחזור מדויק, מסיבה זו מכונה "פסאודו" דהיינו "מדומה". באמצעות אלגוריתמים המיועדים לכך, ניתן לייצר רצפים פסאודו אקראיים, הקרובים מאוד באיכותם לרצפים שנוצרו באמצעות מחולל אמיתי, באופן שקשה מאוד מבחינה סטטיסטית חישובית להבדיל ביניהם. מחוללים פסאודו אקראיים משחקים תפקיד חשוב בסימולציה לצורך מדעי, הימורים, משחקי מחשב וקריפטוגרפיה.
בין משפחות האלגוריתמים הנפוצים כיום נמנים גרסאות של Linear Congruential Generators בקיצור LCG המחולל הנפוץ ביותר המבוסס על אריתמטיקה מודולרית. משפחת מחוללי Lagged Fibonacci generator בקיצור LFG המבוסס על סדרת פיבונאצ'י וכן Linear Feedback Shift Generator בקיצור LFS שהוא אוגר הזזה-החזרה המיושם בחומרה בדרך כלל ונפוץ בגרסאות מסוימות של צופני זרם. כמו כן קיימים מחוללים אקראיים חדשים כמו Blum Blum Shub (בקיצור BBS) המבוסס על אריתמטיקה מודולרית וכן Fortuna, Mersene Twister ו-Multiply-with-carry של ג'ורג' מרסגליה הידוע גם בשל פיתוח סוללת Diehard (שמרן) - אוסף של מבחנים סטטיסטיים שונים לבדיקת אקראיות.
אלגוריתם פסאודו אקראי מקבל כקלט קבוצה קטנה של מספרים אקראיים הנקראת גרעין התחלתי ומפיק פלט של סדרת מספרים פסאודו אקראיים בהתפלגות אחידה באורך הרצוי. תפקיד המחולל הוא למעשה "למתוח" את הקלט לאורך הרצוי תוך שמירה על רמת אקראיותו במידת האפשר. הגרעין ההתחלתי צריך להיות ממקור אקראי ולא ערך קבוע, שאם לא כן תוצאת המחולל תחזור על עצמה בדיוק. מקור אקראי יכול להיות כל אמצעי פיזי בדוק שניתן להפיק ממנו מספרים אקראיים כמו מחולל אקראי או בדרך קלה יותר, ניצול אנטרופיה זולה הזמינה בכל מערכת הפעלה כגון: מספר מילי שניות שחלפו מאז הפעלת המחשב, נתוני ניהול זיכרון, אפיקי קלט/פלט, יומני תיעוד, הקשות מקלדת, קואורדינטות העכבר או כל אירוע אקראי אחר. לחיזוק האקראיות לעיתים מעבירים את הפלט של הפונקציה בפונקציית גיבוב או פונקציות הצפנה.
את הפלט האקראי יש לבדוק בזהירות באמצעות מבחנים סטטיסטיים ידועים, בהתאם לרמת האקראיות הנדרשת. רוברט קוביו פרסם פעם מאמר שכותרתו "יצירת מספרים אקראיים חשובה מדי מכדי להותירה בידי הגורל". וכמו שהתבדח פעם ג'ון פון נוימן: "עצם המחשבה להשתמש בשיטות אריתמטיות ליצירת מספרים אקראיים היא בגדר חטא". דונלד קנות' כתב בספרו (The Art of Computer Programming) "אין לייצר מספרים אקראיים באמצעות אלגוריתם שנבחר באקראי".
מחזוריות

אם הגרעין התחלתי קבוע, המחולל ייצר רצף זהה שוב ושוב. היות שהרצף מיוצר מתוך קבוצה מוגבלת של מספרים, בסופו של דבר יחזור על עצמו, דהיינו בשלב כלשהו סדרת המספרים שהמחולל מייצר תחזור שוב לנקודת ההתחלה. תופעה זו תתרחש במעגל אין סופי. האורך המקסימלי של הרצף לפני שהוא מתחיל לחזור על עצמו נקרא "מחזור" (period). אורך המחזור אותו מודדים בסיביות, נקבע על ידי מספר פרמטרים, בראשם המצב התחלתי. בבחירה מושכלת של פרמטרים, אפשר לייצר רצף אקראי סביר לכל צורך מעשי ובכל אורך רצוי. הוכח כי אם המצב ההתחלתי של המחולל מכיל  \ n סיביות אזי המחזור המרבי לא יעלה על  \ 2^{n} סיביות. באמצעות אלגוריתמים מסוימים אפשר לחשב מחזוריות מחולל אקראי מבלי לעבור על פני כל המספרים במחזור. LFSR בדרך כלל מתוכנן לייצר רצף אקראי מקסימלי, באורך של  \ 2^{n}-1 סיביות בדיוק.  שילוב של שיטות שונות מניב בדרך כלל מחזוריות מסדר הגודל של  \ 2^{n/2} (ראו פרדוקס יום ההולדת ושיטת רו של פולארד).
מהיבט של תורת האינפורמציה קיימת שאלה פתוחה מבחינה תאורטית ומעשית, האם ניתן לייצר רצף פסאודו אקראי מתוך גרעין התחלתי אקראי אמיתי, באיכות כזו שלא ניתן להבחין בינו ובין רצף אקראי שנוצר על ידי מחולל אמיתי תוך שימוש בעצמת חישוב מוגבלת, אם לא ידוע הגרעין ההתחלתי והאלגוריתם ששימש ליצירת המספרים. כמעט כל מערכת קריפטוגרפית כוללת שימוש בדרך זו או אחרת במחולל פסאודו אקראי. בטיחות מרבית האלגוריתמים והפרוטוקולים הקריפטוגרפיים נשענת על ההנחה שלא ניתן מעשית להבחין בין תוצאה של מחולל פסאודו אקראי ומחולל אקראי אמיתי. הדוגמה המתבקשת היא צופן זרם, צופן זרם ביסודו כולל מחולל פסאודו אקראי מובנה המייצר סדרת מספרים אקראיים המהווים מפתח הצפנה אותו מחברים ב-XOR עם המסר הקריא ליצירת טקסט מוצפן.
פיתוח מחולל פסאודו אקראי המתאים ליישום קריפטוגרפי הוא משימה קשה. מבחינה מעשית, פלט מחוללים פסאודו אקראיים נפוצים סובל מפגמים רבים שמתגלים במבחנים סטטיסטיים. ביניהם מחזוריות קצרה מן הצפוי של מצב התחלתי מסוים או קורלציה. מצב התחלתי הגורם למחזוריות הרצף להיות קצרה מהצפוי נקרא 'חלש' במובן שבהינתן מצב התחלתי הזה פלט המחולל אינו בעל התפלגות אחידה ועל כן אקראיותו לקויה. לעיתים עולה במבחנים סטטיסטיים שהמחולל אינו מפיק פלט הדומה בתכונותיו לפלט אקראי אמיתי. לדוגמה אלגוריתם RANDU, שזכה לתפוצה רחבה בעיקר בשנות השישים של המאה ה–20, במערכות הפעלה של מחשבים מרכזיים. האלגוריתם יישם את רעיון מחולל LCG עם פרמטרים שנבחרו באופן לקוי, עקב כך מעריכים שנגרם לא אחת נזק למחקרים שהסתמכו על המחולל.
היסטוריה

אחת השיטות המוקדמות ליצירת מספרים פסאודו אקראיים באמצעות מחשב, הייתה של ג'ון פון נוימן ב-1946. השיטה הייתה מאוד פשוטה והיא נקראה "אמצע הריבוע", כדלהלן; מעלים מספר כלשהו בריבוע ונוטלים חלק מספרותיו האמצעיות כחלק מרצף אקראי, איתו משתמשים לאחר מכן כגרעין לחישוב הבא וחוזר חלילה. לדוגמה אם מעלים בריבוע את המספר 1111 מתקבל 1234321 אם מוסיפים אפס בהתחלה אפשר לשלוף את ארבע הספרות האמצעיות "2343" כמספר אקראי. אם מעלים את 2343 בריבוע, מוסיפים אפס מתקבל מספר שארבע ספרותיו האמצעיות הם 4896 וכן הלאה. פון נוימן השתמש במספר בן 10 ספרות.
הבעיה עם שיטה זו היא שמספרים התחלתיים מסוימים נוטים להפיק מחזוריות קצרה מדי. פון נוימן היה מודע לכך אולם הסתפק בשיטה זו לצרכיו. הוא היה מודאג יותר בשל החשש שתיקונים מתמטיים כלשהם עלולים יותר להסתיר את הבעיה מאשר לתקנה. פון נוימן נמנע משימוש במחולל מבוסס חומרה בשל העובדה שכדי לבדוק אקראיות היה צורך באחסון מספרים רבים בזיכרון והמחשבים שהוא השתמש בהם אז כמו ENIVAC היו מוגבלים מאוד בזיכרון מה שהיה עלול לגרום להאטה חמורה בביצועים. השיטה שאימץ למרות היותה לקויה היוותה מעין פשרה סבירה. כמובן שכיום השיטות הידועות ליצירת מספרים אקראיים מהירות ויעילות מהשיטה של פון נוימן.
מחוללים פסאודו אקראיים > Linear congruential generator

שיטת Linear congruential היא השיטה הוותיקה והפופולרית ביותר כיום. היא הוצעה לראשונה על ידי דריק הנרי להמר ב-1949. הרעיון מאחורי משפחה זו של אלגוריתמים (הנקראת בקיצור LCG) פשוט בתכלית ובדרך כלל קל ליישום. המחולל מוגדר על ידי נוסחת הנסיגה:  \ X_{n+1}=(aX_{n}+c){\mbox{ mod }}m כאשר  \ X_{n} הוא האיבר ה- \ n בסדרת המספרים הפסאודו-אקראית המופקת. הפרמטר  \ m מכונה מודולוס,  \ a נקרא "כופל" ו- \ c נקרא "מקדם" (במקרה של  \ c=0 מתקבל אלגוריתם פארק-מילר שנמצא בשימוש נרחב, בין היתר, במערכות ההפעלה של מקינטוש).  \ X_{0} נקרא "מצב התחלתי" או גרעין התחלתי ובדרך כלל צריך להיות ממקור אקראי כלשהו. השפעת הפרמטרים  \ a,m,c על פלט המחולל מכרעת.
LCG אינו מתאים לצורך קריפטוגרפי,מחקרים מראים שניתן לנחש את המשך הרצף מתוך קטע קצר יחסית גם ללא ידיעת הפרמטרים. הסוגים השונים של משפחה זו נבדלים בעיקר בערכי הפרמטרים. מחזוריות המחולל תלויה בראש ובראשונה בפרמטר  \ m. למשל גרסת המחולל של פארק-מילר עם המודולוס  \ m=2^{31}-1 (שהוא מספר מרסן ראשוני) והפרמטרים  \ a=16807,  \ c=0 מגיעה למחזוריות בסדר גודל של  \ m-1.
להלן קוד C++ של המחולל הפסאודו אקראי המובנה בסביבת הפיתוח של מיקרוסופט ויז'ואל סטודיו, המבוסס על LCG עם הפרמטרים  \ m=2^{32},a=214013,c=2531011:
return (((holdrand = holdrand * 214013L + 2531011L) >> 16) & 0x7fff);
הערך 0x7FFF משמש לצמצום מודולרי. המחולל מפיק מספר פסאודו אקראי בגודל 15 סיביות.
מחוללים פסאודו אקראיים > Lagged Fibonacci generator

מחולל מסוג זה מבוסס על הכללה של סדרת פיבונאצ'י. האלמנט הבא ברצף הפסאודו אקראי הוא תוצאה של פעולה בינארית כלשהי (כמו חיבור או כפל) על שני אלמנטים קודמים לא בהכרח עוקבים (מודולו מספר מסוים). התאוריה מאחורי מחולל זה די מורכבת וגם הוא רגיש מאוד לשינויים במצב ההתחלתי. בחירה לא מושכלת של פרמטרים עלולה להוביל לתוצאות גרועות. מחולל זה יכול להגיע למחזוריות בסדר גודל של  \ (2^{k}-1)\cdot 2^{m-1} כאשר  \ k מציין את אינדקס ההפרש המקסימלי במחולל ו-  \ 2^{m} המודולוס.
מחוללים פסאודו אקראיים > Mersenne twister

אלגוריתם Mersenne twister הומצא ב-1997 על ידי מקוטו מטסומוטו וטאקוג'י נישימורה. הרעיון של האלגוריתם מבוסס על גרסה מפותלת של אוגר הזזה (בדומה ל-LFSR) מעל השדה הבינארי  \ F_{2}. האלגוריתם מייצר רצף פסאודו אקראי באיכות גבוהה והוא בעל מחזוריות גבוהה ביותר, בסדר גודל של  \ 2^{19937}-1 (שהוא מספר צירופים עצום, הרבה מעבר למספר החישובים שניתן לעשות בכל שנות קיומו של היקום). האלגוריתם מהיר ויעיל מכל מחולל אקראי אחר והפך לאחד האלגוריתמים המועדפים כיום לצורכי סימולציה סטטיסטית מדעית. חסרונו הוא מורכבותו ליישום והעובדה שאינו מתאים בגרסתו הבסיסית לקריפטוגרפיה.
מחוללים פסאודו אקראיים > Multiply-with-Carry

Multiply-with-Carry הוא אלגוריתם ליצירת מספרים פסאודו אקראיים עם מחזוריות משתנה, שהומצא על ידי ג'ורג' מרסגליה. האלגוריתם מכונה גם "Mother of all pseudorandom generators" והוא מבוסס אריתמטיקה מודולרית בדומה ל-LCG. בגרסה הבסיסית האלגוריתם כולל "בסיס"  \ b (בדרך כלל  \ b=2^{32} או  \ 2^{32}-1), פרמטר  \ a שנקרא "כופל", "גרעין" התחלתי אקראי הכולל קבוצה של  \ r ערכים  \ x_{0},x_{1},...x_{r-1} הנקראים "שאריות" ופרמטר  \ c הנמוך מ- \ a הנקרא "נשא". פלט האלגוריתם בכל שלב הוא הזוגות  \ x_{n},c_{n} המחושבים על ידי הנוסחה:
\ x_{n}=(ax_{n-r}+c_{n-1}){\mbox{ mod }}b
\ c_{n}=\left\lfloor {\frac {ax_{n-r}+c_{n-1}}{b}}\right\rfloor
כאשר  \ n\geq r והפלט הוא  \ x_{r},x_{r+1},x_{r+2},.... מחזוריות המחולל היא בעצם הסדר של  \ b בחבורה הכפלית מודולו  \ ab^{r}-1 (נהוג לבחור  \ ab^{r}-1 כך שהוא יהיה ראשוני). המחזוריות יכולה להגיע לסדר גודל עצום של  \ 2^{2000000}. קיימת בעיה אחת עם הגרסה הבסיסית של המחולל, שהסיבית הגבוהה ביותר שלו סובלת מהטיה קלה.
מחוללים פסאודו אקראיים קריפטוגרפיים

מחולל אקראי שמוגדר בטוח לצורך קריפטוגרפיה (בקיצור CSPRNG) שונה בכמה היבטים. ההבדל העיקרי הוא שהאלגוריתם צריך להיות מתוכנן כך שיעמוד בפני התקפות המנצלות חולשות באלגוריתם על מנת לנחש את המשך הרצף האקראי. דבר שצריך להיבחן היטב במשך זמן רב על ידי קריפטוגרפים מומחים. אפילו בדיקות מדוקדקות במשך שנים אינן מבטיחות כי האלגוריתם בטוח לחלוטין מבחינה קריפטוגרפית, התקפות חדשות שיתגלו בעתיד עלולות למצוא את האלגוריתם לא מוכן ולא בטוח לשימוש. באלגוריתם MD4 שנחשב במשך שנים לאלגוריתם בטוח, התגלו לא מזמן ליקויים ועקב כך אינו מומלץ כיום לשימוש למטרות קריפטוגרפיות.
בדרך כלל אלגוריתמים לייצור מספרים פסאודו אקראיים לצורך קריפטוגרפי מיושמים באמצעות פרימיטיבים קריפטוגרפיים ידועים בבטיחותם כמו צופן זרם או צופן סימטרי אחר כמו AES. מאחר שצופן סימטרי מטבעו מכיל את התכונה שהוא קשה לניחוש, כמעט כל צופן בטוח מתאים להכנת מחולל קריפטוגרפי. אחת השיטות היא להצפין ערך קבוע (בדרך כלל מחרוזת אפסים) באמצעות מפתח הצפנה הנגזר מגרעין התחלתי אקראי ולהשתמש בפלט הצופן או בחלקו כרצף אקראי. מחוללים פסאודו אקראיים קריפטוגרפיים בדרך כלל נבנים מ:
צופן זרם
צופן בלוקים הפועל במצב Counter Feedback או Output Feedback .
צופן אסימטרי.
דוגמה למחולל פסאודו אקראי קריפטוגרפי המבוסס על הצפנה אסימטרית הוא Blum Blum Shub (בקיצור BBS) שבטיחותו מוכחת, למרות שהיא מותנית בכך שהפרמטרים הפנימיים ישמרו בסוד. נוסחת האלגוריתם היא מהצורה:  \ x_{n+1}=x_{n}^{2}{\mbox{ mod }}m כאשר  \ m הוא מכפלה של שני מספרים ראשוניים גדולים. המחולל BBS נחשב לאיטי יחסית ואינו מתאים בכל המקרים, אך הוכח שבטיחותו שקולה לבעיית פירוק לגורמים. דהיינו ניחוש הסיבית הבאה שהאלגוריתם ייצר שקולה לפירוק  \ m לגורמים.
בין האלגוריתמים הייעודיים שעוצבו במיוחד לצורך קריפטוגרפי נמנה CryptoGenRandom של מיקרוסופט כחלק מתשתית API, המפיק גרעין התחלתי מתוך מספר נתוני מערכת ולאחר מכן מעביר את הפלט בפונקציית גיבוב MD4 וצופן RC4. וכן אלגוריתם Yarrow המובנה במערכת ההפעלה Mac OS X ו-Free BSD ואלגוריתם Fortuna.