stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
She's Leaving Home
מצעדים

| ארגון | שם | מיקום |
| --- | --- | --- |
| כאן 88 | מצעד שירי הביטלס של כאן 88 | 32 |
גרסאות כיסוי

אמנים ביצעו גרסאות כיסוי לשיר זה של הביטלס, בהם:
הארי נילסון באלבומו "Pandemonium Shadow Show" ‏(1967).
אסתר ואבי עופרים באלבומם "Up to Date"‏ (1968).
ריצ'י הייבנס באלבומו Richard P. Havens‏ 1983 (1969).
קתי מק'קורד באלבומה "Kathy McCord" ‏(1970).
אסֵוֹן (אנ') באלבומו "Both Sides Now" ‏(1971).
סייריטה רייט (אנ') באלבומה "Syreeta" ‏(1972).
בריאן פרי בפסקול הסרט "All This and World War II" ‏(1976).
אל ג'ארו (אנ') באלבומיו "All Fly Home" ‏(1978) ו-"Tenderness" ‏(1994).
סטיבן טיילר, הבי ג'יז, ג'יי מקינטוש וג'ון וילר בסרט "Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band" (ראו באנגלית, 1978).
מינה באלבומה "Kyrie ‏(1980).
בילי בראג וקארה טייווי באלבום שירי הביטלס "Sgt. Pepper Knew My Father" ‏(1988).
מק'קוי טיינר באלבום עיבודי הג'אז לשירי הביטלס "(I Got No Kick Against) Modern Jazz" ‏(1995).
קרל דוי (אנ') באלבומו "Together" ‏(2002).
בראד מלדאו באלבומו "Day is Done" ‏(2005).
קארי אנדרווד בגמר העונה השישית של "אמריקן איידול" (2007).
צ'יפ טריק (אנ') באלבומם "Sgt. Pepper Live" ‏(2009).
אנדי טימונס באלבומו "Andy Timmons Band Plays Sgt. Pepper" ‏(2011).
אל דימיולה באלבומו "All Your Life" ‏"2013).
הפליימינג ליפס (אנ') באלבומם "With a Little Help from My Fwends" ‏(2014).
הערות שוליים

↑  Turner, Steve (2010). A Hard Day's Write: The Stories Behind Every Beatles Song. New York: Harper Paperbacks. pp.125-127
↑  Rolling Stone, ‏100 Greatest Beatles Songs, באתר הרולינג סטון, 10 באפריל 2020
↑  Miles, Barry (1997). Paul McCartney: Many Years From Now. New York: Henry Holt & Company. p. 316
↑  Zoe Dare Hall ‏Spanish-house-built-illegally.html‏(She's Leaving Home (again כתבה מתאריך 17/5/08
↑  מצעד שירי הביטלס של כאן 88
| Sgt>  Pepper's Lonely Hearts Club Band |
| --- | --- | --- |
| שירי האלבום | ‏"Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band"‏ • ‏"With a Little Help from My Friends"‏ • ‏"Lucy in the Sky with Diamonds"‏ • ‏"Getting Better"‏ • ‏"Fixing a Hole"‏ • ‏"She's Leaving Home"‏ • ‏"Being for the Benefit of Mr. Kite!" ‏"Within You Without You"‏ • ‏"When I'm Sixty-Four"‏ • ‏"Lovely Rita"‏ • ‏"Good Morning Good Morning"‏ • ‏"Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band (Reprise)"‏ • ‏"A Day in the Life"‏ |  |
| ראו גם | דיסקוגרפיה של הביטלס • צוללת צהובה • ‏"Strawberry Fields Forever"‏ • ‏"Penny Lane"‏ • ‏"Only a Northern Song"‏ |  |
| הביטלס |
| --- | --- | --- |
ג'ון לנון • פול מקרטני • ג'ורג' האריסון • רינגו סטאר
פיט בסט • סטיוארט סאטקליף • לנון-מקרטני
| אלבומי אולפן | Please Please Me‏ (1963) • With the beatles‏ (1963) • A Hard Day's Night‏ (1964) • Beatles for Sale‏ (1964) • !Help‏ (1965) • Rubber Soul‏ (1965) • Revolver‏ (1966) • Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band‏ (1967) • Magical Mystery Tour‏ (1967) • The Beatles‏ (1968) • Yellow Submarine‏ (1969) • Abbey Road‏ (1969) • Let It Be‏ (1970) |  |
| סרטים | ‏A Hard Day's Night‏ (1964) • !Help‏ (1965) • Magical Mystery Tour ‏(1967) • Yellow Submarine ‏ (1968) • Let It Be ‏(1970) • The Beatles: Get Back ‏(2021) |  |
| הנהלה | אלן ויליאמס • בריאן אפשטיין • אלן קליין • אפל רקורדס |  |
| הפקה | ג'ורג' מרטין • ג'ף אמריק • פיל ספקטור • נורמן סמית' • אלן פרסונס • אולפני אבי רוד |  |
| ערכים נוספים | ערכים נוספים |  |
|  | The Quarrymen • ביטלמניה • ריצ'רד לסטר • תאוריית הקשר על מותו של פול מקרטני • מסע הקסם המסתורי • קלאוס פורמן • יוקו אונו • אנתולוגיה • רצח ג'ון לנון • LOVE • פיליפ נורמן • סיד ברנשטיין • החיפושית החמישית • הופעת הביטלס על הגג • פירוק הביטלס |  |
דיסקוגרפיה של הביטלס • שירי הביטלס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 7c61468a-308d-3cd3-92ae-cc0858744949
אדובי פלאש

| --- | --- |


צילום מסך, Adobe Flash CS6
 מפתח:  אדובי מערכות (בעבר מקרומדיה)
 מחזור חיים:  31 בדצמבר 1996 – 31 בדצמבר 2020 (24 שנים)
 גרסה אחרונה:  32.0.0.465 (8  בדצמבר 2020)
 מערכת הפעלה:  חלונות, Mac OS X, לינוקס
 נכתבה בשפות:  ActionScript,  JavaScript,  HTML / CSS
 סוג רישיון:  קנייני
 קטגוריה:  עורך תוכן מולטימדי
 http://www.adobe.com/products/flash.html
פלאש (Flash) (כיום בשמה המלא אדובי פלאש, באנגלית: Adobe Flash), הייתה תוכנת מולטימדיה שפותחה על ידי חברת אדובי מערכות. שמותיה הקודמים היו שוקווייב פלאש (Shockwave Flash) ומקרומדיה פלאש (Macromedia Flash).
היוצרת המקורית של התוכנה, חברת מקרומדיה, נרכשה על ידי אדובי בתהליך שהסתיים ב־3 בדצמבר 2005, ואז שונה שם התוכנה. פלאש כולל נגן (של קוד המקור) ותוכנה המשמשים להצגה ויצירה של סרטוני פלאש. שימושיה רבים, וכיום העיקריים שבהם הם יצירת אנימציות, יישומי אינטרנט, משחקי דפדפן ואפליקציות ויזואליות אחרות.
התוכנה מבוססת על גרפיקה וקטורית, התורמת להקטנת משקל הקובץ הסופי, אך תומכת גם בשימוש במפת סיביות. ניתן לצרף לסרטוני הפלאש קובצי וידאו וקול, ולהשתמש במצלמת רשת ומיקרופון המחוברים למחשב. פיתוח אפליקציות בפלאש נעשה תוך שימוש בשפת ActionScript.
ערכה לפיתוח תוכנה (SDK) של אדובי, המתבססת על פלאש ומשמשת אף היא ליצירת קובצי SWF המקושרים למסדי נתונים, נקראת אדובי פלקס והיא מופצת ברישיון קוד פתוח.
ביולי 2017 הודיעה חברת אדובי כי תחדל לתמוך בנגן שלה המריץ את קובצי ה־SWF בשנת 2020. ועד אז, תוציא רק עדכוני אבטחה ולא תוסיף עוד פיצ׳רים חדשים, עבור קובצי SWF, לטובת פיתוח ב־HTML5.
היסטוריה

בסוף שנות ה־80, חברת MacroMind (שמאוחר יותר שינתה את שמה ל־Macromedia) פיתחה תוכנה למעצבים גרפיים בשם דיירקטור. התוכנה פעילה עד היום. לדיירקטור יש שפת תכנות בשם לינגו. כשנולד צורך לכלי הפקה גרפי לרשת האינטרנט נוצרה בעיה, כי סרטי דיירקטור (בפורמט *.dcr) הם קבצים גדולים מידי במונחי הורדה (זאת בנוסף לעובדה כי דיירקטור מתבססת יותר על גרפיקת פיקסלים – bitmap).
בהתחלה, חשבו במקרומדיה לקחת את פורמט ה־Shockwave של דיירקטור, ועל סמך המנוע הזה, ליצור גרסה רזה שתתאים לרשת. אולם בסוף מקרומדיה רכשה תוכנת אנימציה פשוטה, שהתבססה על גרפיקה וקטורית בשם "FutureSplash" והוציאה אותה לשוק בשם המוכר – Flash.
היסטוריה > נגן הפלאש

קובצי הפלאש ניתנים להרצה על גבי נגן הפלאש, שבעבר היה מצוי רק בדפדפנים של מחשבים שולחניים. בסוף זמנה עשתה מקרומידה מאמצים לחדור לשוק המוצרים הנישאים (טלפונים סלולרים, מחשבי כף יד וכו'). היא תכננה וכשלה לעשות זאת בעל ידי הטמעת נגן פלאש המיועד אך ורק למכשירים בעלי מעבד חלש Flash Lite. נגן זה צורך פחות משאבי מערכת מהנגנים שיועדו למחשבים השולחניים. ניתן למצוא את הנגן גם על ממירים לטלוויזיה, מכשירי הקלטה וכו'. בניגוד לנגן הפלאש השולחני, נגן הפלאש למכשירים שונים אינו מחולק בחינם – יצרני החומרה חייבים לשלם לאדובי סכום (בדרך כלל דולרים ספורים) לכל נגן המוטמע במכשיר שלהם.
היסטוריה > סוגי קבצים

FLA – קובצי המקור של התוכנה, שאותם ניתן לערוך באמצעות תוכנת Adobe Flash.
AS – מכילים את קוד המקור של שפת התכנות ActionScript, שבשימוש בתוכנות פלאש. במיזמים קטנים נהוג להטמיע את קוד ה־as בתוך קובץ ה־fla, שם ניתן לשייך מקטעי קוד ישירות לאובייקטים ספציפיים דרך ממשק התוכנה. בפרויקטים מורכבים יותר נהוג להשתמש בקובצי as נפרדים, כאשר כל קובץ מתייחס למחלקה (class) נפרדת (או חבילה (package) נפרדת, החל מגרסה 3 של ActionScript).
SWF – קבצים המכילים תוכנות פלאש מהודרות, ואינם מיועדים לעריכה. עם זאת, קיימים כלים בשוק, המאפשרים לקרוא ולערוך קובצי SWF באמצעות טכניקות של הנדסה לאחור.
FLV – קובצי וידאו, המשתמשים בקידוד וידאו שבשימוש בתוכנות הפלאש.
MDFL – קובצי תלת־ממד, שבשימוש בתוכנות הפלאש.
היסטוריה > היסטוריית גרסאות התוכנה

1996 – Macromedia Flash 1
1997 – Macromedia Flash 2
1998 – Macromedia Flash 3
1999 – Macromedia Flash 4
2000 – Macromedia Flash 5
2002 – Macromedia Flash MX
2003 – Macromedia Flash MX 2004
2005 – Macromedia Flash 8
2007 – Adobe Flash CS3 Professional
2008 – Adobe Flash CS4 Professional
2010 – Adobe Flash Professional CS5
2011 – Adobe Flash Professional CS5.5
2012 – Adobe Flash Professional CS6
2013 – Adobe Flash Professional CC
2014 – Adobe Flash Professional CC 2014
היסטוריה > המאבק בין אדובי לאפל

כשחברת אפל החלה להפיץ את מכשיר האייפון, התעוררה השאלה האם האייפון יתמוך בפלאש, אולם חברת אפל הבהירה כי היא לא תאפשר הוספת אפליקציות פלאש לחנות האפליקציות שלה, בטענה שאפליקציית הפלאש מפרה את תנאי החוזה של אפל מול מפתחי האפליקציות, האוסרים על אפליקציות המסוגלות להריץ קוד צד שלישי.
כאשר אדובי הכריזו על גרסת CS5 של פלאש, הם הודיעו כי גרסה זו תאפשר ייצוא של קבצים ישירות לפורמט של אפליקציות למערכת ההפעלה של האייפון, ואף הביאו דוגמאות לאפליקציות שנוצרו בגרסת הבטא של פלאש CS5 והתקבלו לחנות האפליקציות של אפל.
עם יציאת מכשיר האייפד וההכרזה על גרסה 4.0 של מערכת ההפעלה, הקשיחה אפל את תנאי ההסכם עם המפתחים ואסרה על פיתוח אפליקציות באמצעות תוכנות משנה, כגון פלאש.
כיום, ישנן גם גרסאות ניסיוניות של פלאש למכשירי האייפד והאייפון של אפל, אם כי רבים ממשתמשי מכשירים אלה דיווחו שהם נתקלו בקשיים רבים כשניסו להריץ על מכשיריהם את התוכנה; עם קשיים אלה נמנים מהירות לקויה של דפדפן האינטרנט ואף קריסה מוחלטת שלו בעת ניסיון לצפות בתכני פלאש.
היסטוריה > סיום תמיכה

אדובי הודיעה שתפסיק לתמוך ולהפיץ עדכונים ובהן עדכוני אבטחה בסוף 2020. כתוצאה מכך ב-1 בינואר 2020 הופיעה הודעה לנכנסים לדפדפן כרום שהדפדפן יפסיק לתמוך באדובי פלאש ב־31 בדצמבר 2020 (כלומר לפני תחילת 2021). הסיבה לכך היא הודעתה של אדובי שתפסיק להוציא עדכוני אבטחה לפלאש בסוף 2020.
ראו גם

Microsoft Silverlight
HTML5
יישום רשת
יישום אינטרנט עשיר
הערות שוליים

↑  אדובי פורש את הפלאש בדצמבר 2020, באתר ironymusic.com
| אדובי קריאייטיב סויט וקריאייטיב קלאוד |
| --- | --- | --- |
| מוצרים | אקרובט • איירו • ברידג' • דימנשן • פוטושופ • אילוסטרייטור • אינדיזיין • אינקופי • פרמייר פרו • אודישן • אפטר אפקטס • דרימוויבר • מדיה אנקודר • אנימייט (פלאש לשעבר) • פרילוד • XD • פוטושופ לייטרום • קרקטר אנימייטור • ספארק |  |
| שירותי ענן | Behance • פונטס • סטוק |  |
| תוכנות בעבר | ביזנס קטליסט • גו לייב • דיבייס סנטרל • אדג' • אנקור • פיירוורקס • אימייג' רדי • סטוק פוטוס • מיוז • און לוקיישן • אדובי סאונדבות' • סטורי • אולטרה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810612739105606  NKC: ph135669
אולפני טוויקנהאם

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1913–הווה (כ־111 שנים) 
 מיקום המטה:  טוויקנהם 
  
 www.twickenhamstudios.com
 
אולפני טוויקנהאם (באנגלית: Twickenham Studios) הוא אולפן קולנוע וטלוויזיה ברובע ריצ'מונד שעל התמזה בלונדון. המבנה נוסד ב-1913 על אתר שהיה זירת החלקה על הקרח. בשעתו היה זה אולפן ההסרטה הגדול בבריטניה.
היסטוריה > עד מלחמת העולם השנייה

האולפנים נוסדו על ידי חברת London Film Company בשנת 1913. החברה פשטה רגל ב-1920 ומכרה את האולפן להפקות עצמאיות. בשנות השלושים רכש את האולפנים למפיק יוליוס האגן, שהשתמש בו יום ולילה (עם צוותים שונים) לשם הפקת סרטי מקור בריטיים בכמות גדולה. ב-1933 לאחר שסרטו של אלכסנדר קורדה, "חייו הפרטיים של הנרי השמיני" היה מועמד לפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר, החליט האגן לנסות ולהפיק סרטים איכותיים יותר שיצליחו באמריקה. הוא שיפץ את האולפנים והחל לעסוק גם בהפצה. אולם, האולפנים הגדולים של הוליווד בלמו את ההפצה העצמאית של האולפן הבריטי והסרטים אף לא זכו בהצלחה בבריטניה. ב-1937 פשט האגן רגל. בתקופת מלחמת העולם השנייה שימשו האולפנים למספר הפקות מקור עצמאיות, בהם "כוכבים מציצים מרום" של קרול ריד.
היסטוריה > שנות השישים

בשנות השישים, ימי לונדון החוגגת, צולמו באולפנים כמה מהסרטים הבריטיים הבולטים של התקופה, בהם "Repulsion", סרטו הראשון באנגלית של רומן פולנסקי, "אלפי" ו"הג'וב האיטלקי" בכיכובו של מייקל קיין. כן צולמו באולפנים שני הסרטים הראשונים של הביטלס: "לילה של יום מפרך" ו"Help!" וכן הסרטון שצולם לקידום הסינגל "Hey Jude". בינואר 1969 התחילו חברי הביטלס להשתמש באולפנים כאתר חזרות לפרויקט Get Back, במסגרתו צולם הסרט Let It Be שתיעד את ההקלטות. בהמשך עברו החזרות והצילומים לאולפני אפל רקורדס. חלקו הראשון של הסרט התיעודי The Beatles: Get Back מאת פיטר ג'קסון מ-2021 כולל צילומים מהחזרות באולפני טוויקנהאם.
מבחר סרטים נוספים שצולמו או הופקו באולפני טוויקנהאם

מונטי פייתון והגביע הקדוש (מונטי פייתון, 1975)
זאב אמריקאי בלונדון (ג'ון לנדיס, 1981)
בלייד ראנר (רידלי סקוט, 1982)
דג ושמו וונדה (מונטי פייתון, 1988)
האחרים (אלחנדרו אמנבר, 2001)
ניקולס ניקלבי (דאגלס מקגרת', 2002)
נערות לוח השנה (נייג'ל קול, 2003)
חיוך של מונה ליזה (מייק ניואל, 2003)
המין היפה (ריצ'רד אייר, 2004)
וימבלדון - אהבה בלבן (ריצ'רד לונקריין, 2004)
ציידי המחשבות (רני הארליין, 2004)
מסביב לעולם בשמונים יום (פרנק קורצ'י, 2004)
האויב שבפנים: אפוקליפסה (אלכסנדר וויט, 2004)
משחקי בילוש (Sleuth) (קנת בראנה, 2007)
אליזבת: תור הזהב (שחר קפור, 2007)
האחד והיחיד (ריצ'רד לונקריין, 2009)
קיק אס (מת'יו ווהן, 2010)
החוב (ג'ון מאדן, 2011)
מלון מריגולד האקזוטי (ג'ון מאדן, 2011)
סוס מלחמה (סרט) (סטיבן ספילברג, 2011)
אשת הברזל (סרט) (פילידה הויל, 2011)
השבוע שלי עם מרילין (סיימון קרטיס), 2011)
מלחמת העולם Z (מארק פורסטר, 2013)
הפקות טלוויזיה נבחרות

טלטאביז
מקמאפיה
מראה שחורה
אז בהר מור

אז בהר מור הוא פיוט מסוג "מחיה" (לברכת מחיה המתים) בקדושתא לשחרית של יום הכיפורים, שנכתבה בידי רבי שלמה אבן גבירול. על פי מסורת קדומה של הפייטנים בקדושתאות לימים נוראים, הוקדשו שלושת החלקים הראשונים בקדושתא לשלושת האבות, ולכן המחיה, שהוא החלק השני, הוקדש ליצחק ועוסק בעקדת יצחק.

במנהגי אשכנז הפיוט משמש, שלא כתפקידו המקורי, כסליחה מסוג "עקדה". הפיוט נאמר באחד מימי עשרת ימי תשובה לפי המנהגים השונים.
בתוכנו של הפיוט בולטת שותפותו והסכמתו של יצחק למעשה העקידה: "עֲמָד נָא אָבִי וּקְשֹׁר הַטֶּבַח. פֶּן אָגוּר מִפְּנֵי הָאֶבַח. צַמְּדֵנִי פֶּן אֲחַלֵּל הַזֶּבַח". הדברים מבוססים על דברי חז"ל, לפיהם אברהם רמז ליצחק על המצווה להקריבו לקרבן ויצחק נענה לכך ברצון: "פתח יצחק ואמר 'רבונו של עולם, כשאמר לי אבא: 'אלהים יראה לו השה לעולה בני', לא עכבתי על דבריך ונעקדתי ברצון לבי על גבי המזבח ופשטתי את צוארי תחת הסכין, ולא תזכור לי זאת ולא תרחם על בני".
כפיוטי עקידה רבים, גם בפיוט זה בקשת רחמים על עם ישראל בשכר עקידת יצחק, בדומה לחתימת ברכת זכרונות: "ועקידת יצחק לזרעו היום ברחמים תזכור".
באקרוסטיכון אלפבית עברי ולאחריו שם המחבר (שלמה בר יהודה גבירול). סיום רוב הבתים בשיבוץ חלק מפסוק במקרא המסתיים במילה קודש. השיבוץ אינו חלק מהאקרוסטיכון.
מילות הפיוט

אָז בְּהַר מוֹר דָּץ יוֹנַת אֵלֶם. בְּקַחְתּוֹ אֵיתָן עוֹלָה שָׁלֵם. גֵּאֶה בְּחָנוֹ קַח נָא זֶה הָעֶלֶם. תְּרוּמָה לַיְיָ קֹדֶשׁ:

דַּת הַטֶּנֶא לְפָנַי לְהַנִּיחֵהוּ. הן קַח נָא אֶת בִּנְךָ לְאֶשְׁכָּר סְפָחֵהוּ. וַאֲנִי בְּחַרְתִּיו קוּם מְשָׁחֵהוּ. שֶׁמֶן מִשְׁחַת קֹדֶשׁ:

זָךְ בְּשָׁמְעוֹ לִבּוֹ לֹא דָאַב. חֵפֶץ צוּרוֹ חָשַׁק וְתָאַב. טָפְלוּ שְׁנֵיהֶם הַבֵּן וְהָאָב. וְהִשְׁתַּחֲווּ לַיְיָ בְּהַדְרַת קֹדֶשׁ:

יִעֵד עֵצִים וְלִשְׁפֹּת עָרַךְ. כָּמַהּ וְתָמַהּ יָחִיד וָרַךְ. לִהֵג אַיֵּה הַשֶּׂה הַנֶּעֱרָךְ. לְהַקְדִּישׁוֹ בְּמִקְדַּשׁ קֹדֶשׁ:

מָרוֹם יִרְאֶה לוֹ הַשֶּׂה וְהוּא יָשִׁיב. נֶפֶשׁ אֵם עֲקֶרֶת שְֹמֵחָה לְהָשִׁיב. סוֹקֵר סְפוּנוֹת בְּנִי שַׁוְעָךְ יַקְשִׁיב. יִשְׁלַח עֶזְרְךָ מִקֹּדֶשׁ:

עֲמָד נָא אָבִי וּקְשֹׁר הַטֶּבַח. פֶּן אָגוּר מִפְּנֵי הָאֶבַח. צַמְּדֵנִי פֶּן אֲחַלֵּל הַזֶּבַח. וּלְהַבְדִּיל בֵּין הַקֹּדֶשׁ:

קָפַץ לִבְכּוֹת כֹּפֶר אֶשְׁכּוֹל. רְאוֹתוֹ אָבִיו נִשְׁכָּל שָׁכוֹל. שָׁלַח יָדוֹ לַעֲשֹוֹת אֶת כֹּל. מְלֶאכֶת עֲבוֹדַת הַקֹּדֶשׁ:

תַּרְשִׁישִׁים צָעֲקוּ בִּשְׁמֵי מְרוֹמִי. שְׁחֹט יוֹנַת אֵלֶם הֲיוּכַל יֶחֱזֶה מִי. לָז לְלָז יֶהְגוּ אַל תִּתְּנוּ דֳמִי. שְֹאוּ יְדֵיכֶם קֹדֶשׁ:

מָרוֹם כְּהִבִּיט עוֹקֵד וְנֶעֱקָד. הַשֶּׂה עָקוּד וְהָאֵשׁ תּוּקַד. בָּחוּן טְהָר לֵב זָכַר וּפָקַד. וְנִשְׁמַע קוֹלוֹ בְּבֹאוֹ אֶל הַקֹּדֶשׁ:

רָחַשׁ מֵלִיץ בְּקַחְתּוֹ מִשְׁלַחַת. יְחִידְךָ פְּדָעֵהוּ מֵרֶדֶת שַׁחַת. הִנֵּה כְּתוּבָה לְפָנַי פַּתֵּחַ מְפֻתַּחַת. פִּתּוּחֵי חוֹתָם קֹדֶשׁ:

וַאֲנִי יָדַעְתִּי דַּרְכְּךָ בְּשֶׁפֶר. דּוּץ רוּץ וְקַח אַיִל תַּחַת עֹפֶר. הֲכִינוֹתִי כֹפֶר לְאֶשְׁכּוֹל הַכֹּפֶר. וְהָיָה הוּא וּתְמוּרָתוֹ יִהְיֶה קֹדֶשֹ:

גָּמוּל נִמְלַט מֵאֶבַח הַנִּשְׁחָז. בְּפָשְׁטוֹ צַוָּארוֹ דָּמוֹ לֹא נִפְחַז. יְמִינוֹ אָחַז בְּיוֹבֵל הַנֶּאֱחָז. לְהַקְדִישׁוֹ לַיְיָ קֹדֶשׁ:

רַחוּם תִּתֵּן שָׁלוֹם לְאַחֲרִיתוֹ. וּזְכֹר הַיּוֹם לְגִזְעוֹ בְּרִיתוֹ. לְיֶתֶר הַפְּלֵיטָה וּשְׁאָר שְׁאֵרִיתוֹ. תִּהְיֶה פְלֵיטָה וְהָיָה קֹדֶשׁ:
הערות שוליים

↑  הוא נאמר לפי מנהג פולין בסליחות לצום גדליה, ובמנהגי ליטא ופרנקפורט ביום החמישי מעשרת ימי תשובה, ובימים שונים לפי מנהגים אחרים.
↑  פתיחתא לאיכה רבה.
↑  ספר יחזקאל, פרק מ"ה, פסוק א'.
↑  ספר שמות, פרק ל', פסוק כ"ה.
↑  ספר תהלים, פרק כ"ט, פסוק ב'.
↑  ספר תהלים, פרק כ', פסוק ג'.
↑  ספר ויקרא, פרק י', פסוק י'.
↑  ספר שמות, פרק ל"ו, פסוק א'.
↑  ספר תהלים, פרק קל"ד, פסוק ב'.
↑  ספר שמות, פרק כ"ח, פסוק ל"ה.
↑  ספר שמות, פרק כ"ח, פסוק י"א.
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ז, פסוק י'.
↑  ספר עובדיה, פרק א', פסוק י"ז.
אז'ן רוז'ה

שער ספרו של רוז'ה "ארץ הקודש" (מהדורה ראשונה, 1646)
יהודי בארץ ישראל בציור מספרו של רוז'ה (1646)
אזֶ'ן (אבגניוס) רוֹזֶ'ה (Eugène Roger; ‏? – פריז, צרפת, 1646) היה נזיר פרנציסקני צרפתי שחי בארץ ישראל בשנים 1629–1634 וכתב על יישוביה ואנשיה ועל האירועים בה בתקופה זו.
קורות חייו ומעשיו

הידיעות המעטות על אודות רוז'ה שאובות מתוך ספרו היחיד – "ארץ הקודש, או, הארץ המובטחת" מ-1646. מקום הולדתו ושנת הולדתו אינם ידועים. רוז'ה היה רופא ורוקח בהכשרתו, ובתוך המסדר הפרנציסקני השתייך למחלק הריקולטים (Récollets) (אנ') שאנשיו התמסרו לשליחות מיסיונרית. בהקדמה לספרו כתב שביקר "במקומות רבים באפריקה, מצרים, ערב, סוריה, בחלקים של יוון, באיי הים התיכון".
ב-1629 הגיע לארץ ישראל כדי להצטרף בה לחבורת הנזירים הריקולטים במסגרת משמורת ארץ הקודש. שהייתו ארכה כחמש שנים, שמתוכן התגורר כשנה בבית לחם וכ-20 חודשים בנצרת.
רוז'ה היה רופאו של שליט דרום לבנון וצפון ארץ ישראל, הדרוזי פח'ר א-דין אל-מעני השני. כתוצאה ממפלתו של שליט זה ב-1634 נאלץ רוז'ה לעזוב את הלבנט וככל הנראה המשיך לפעול בשליחות מסדרו בארצות המגרב.
ספרו של רוז'ה, שהוקדש לארץ ישראל ולאירועים באזור בשנות ביקורו, ראה אור בפריז ב-1646. מהדורה נוספת פורסמה ב-1664. הספר ערוך לפי נושאים, ולא כספר מסע. הספר נחלק לשניים: החלק הראשון מתאר את הארץ ואתריה, את מחוזותיה ואת סדרי הממשל בה. רוב פרקיו יוחדו לנחלות שבטי ישראל המקראיים. הפרקים הראשונים בחלק השני עוסקים בתושבי הארץ המוסלמים וכן בדת האסלאם. פרקים לא מעטים מוקדשים לדרוזים, ובעיקר לקורות פח'ר א-דין השני, והם משמשים כאחד המקורות העיקריים לתולדות שלטונו. שאר פרקי הספר נסבו על היהודים, על העדות הנוצריות השונות וכן על המרונים בהר הלבנון. רוז'ה הקצה פרק לפרשת צאגא כרסטוס, הטוען לכתר קיסרות אתיופיה שהציג עצמו כבנו של הקיסר יעקב הראשון. רוז'ה פגש בו בנצרת, והדברים שסיפר על אודותיו משמשים בסיס למידע על אדם זה.
רוז'ה מביא בספרו ידיעות משמעותיות על ארץ ישראל, יישוביה ותושביה במחצית הראשונה של המאה ה-17 ועל האירועים הסוערים בעת שהותו באזורנו. החוקרים מרבים להסתמך עליהן. הוא לא העתיק מכִּתבי אחרים, אלא מסר מידע מתצפיותיו שלו, אם כי התייחס ל"גאוגרפיה הקדושה" ולא רק למציאות. רוז'ה לא הסתפק בתיאור מקומות מרכזיים ומוכרים, אלא חדר גם ליישובים נידחים, ביקר בכפרים ערביים ושהה בקרב היהודים. קטעים מספרו שעניינם היהודים בארץ ישראל תורגמו לעברית וניתנו במאמרו מ-1941 של יצחק בן צבי, 'ליִשובינו בארץ ישראל במאה הי"ז ' וכן בספרו של מיכאל איש-שלום מ-1968, 'מסעי נוצרים לארץ ישראל'. יצחק בן צבי הדגיש שרוז'ה ”הצליח לגלות שבלים בודדות מישובי ישראל בארץ, שנעלמו מעיני אחרים. הוא מזכיר לפחות שנים-עשר מקומות-יִשוב אשר לא ידענו עליהם ממקורות אחרים”.
לקריאה נוספת

י' בן-צבי, "לישובינו בארץ ישראל במאה הי"ז ", ציון ז', חוברת ג', 1941–1942, עמ' 156–171
מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ-ישראל, עם עובד ודביר, תשכ"ח–1968 עמ' 28, 330–344
נתן שור, ספר העלייה לרגל לארץ ישראל, אריאל 98–99, מארס 1994–אדר תשמ"ד, עמ' 136–137
Bernard Heyberger, "Eugène Roger", in: François Pouillon (éd.), Dictionnaire des orientalistes de langue française, Paris: IlSMM Karthala, 2008, pp. 834–835 (בצרפתית)
הערות שוליים

↑  בשער ספרו, שנכתב בצרפתית, אוית שמו הפרטי Eugène; תעתיק שמותיו מצרפתית נעשה לפי הגייתם בשפה זו; הכותבים על אודותיו בעברית אייתו את שמו בצורתו הלטינית – אבגניוס; בכתיב זה הוא מופיע גם בכתובים בגרמנית; החוקר נתן שור איית אוג'ין
↑  La Terre Saincte, ou, description topographique tres-particuliere des saints lieux, & de la terre de promission
↑  תאריך מותו של רוז'ה אינו ידוע בבירור גמור. האישור מטעם ראשי מחוז פריז של הפרנציסקנים לפרסום הספר ניתן באוקטובר 1645; בספר גופו מזכיר רוז'ה ששהה בסלא שבמגרב בינואר 1646, אך ההקדשה המחורזת בפתח המהדורה מצביעה על כך שרוז'ה היה בין המתים בעת הדפסת הספר
↑  השנים 1630, 1631, 1632, 1633 ו-1634 נזכרות בספרו
↑  בשער ספרו נרשם "האח אזֶ'ן רוז'ה ריקולקט, מיסיונר בברבריה"
(F[Frere] EVGENE ROGER Recollect, Missionnaire de Barbarie)
↑  ראו פרטיהם בפרק "לקריאה נוספת"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb12417171t (data)  GND: 133318370  ISNI: 0000 0000 6140 2194  LCCN: nr94028458  RERO: 02-A018841107  SUDOC: 076666646  VIAF: 12396790   WorldCat (עם VIAF): 12396790
איוואן אנטונוביץ'

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  3 באפריל 1937 (בן 87) Damašy, בלארוס 
 מקום לימודים:  Minsk State Linguistic University 
 מוסדות:  Academy of Sciences of the Byelorussian SSR  האקדמיה למדעי החברה שעל יד הוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות  מזכירות האומות המאוחדות  Belarusian State University of Culture and Arts  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 תחומי עניין:  פילוסופיה 
 עיסוק:  פילוסוף, דיפלומט, מרצה, פוליטיקאי, סוציולוג 
 מדינה:  ברית המועצות, בלארוס 
 פרסים והוקרה:  מדליית פרנסיסק סקארינה (1 באפריל 1997) מדען כבוד של רפובליקת בלארוס Diploma of the Supreme Soviet of the Byelorussian SSR עיטור אות הכבוד בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 
איוואן איוואנוביץ' אנטונוביץ' (בלארוסית: Іва́н Іва́навіч Антано́віч, ברוסית: Ива́н Ива́нович Антоно́вич; נולד ב-3 באפריל 1937 במחוז קורסק), פילוסוף, סוציולוג, מומחה ביחסים בינלאומיים וסוציולוגיה פוליטית, ומדינאי סובייטי ובלארוסי.
ב-1960 סיים את לימודי תואר שני באוניברסיטה הפדגוגית לשפות זרות של מינסק. ב-1973 סיים דוקטורט בפילוסופיה (Ph.D). ב-1977 הפך לפרופסור.
בשנים 1969–1974 עבד במחלקה לפיתוח סוציאלי של האו"ם בניו יורק, ערך את המגזין "סקירה בינ"ל של הפוליטיקה הפלילית". בשנים 1975 - 1987 לימד באוניברסיטה הממלכתית של בלארוס כעובד המפלגה הקומוניסטית. ב-1987–1990 כיהן כסגנו של הרקטור של האקדמיה למדעי החברה תחת המועצה המרכזית של המפלגה הקומוניסטית בברית המועצות. ב-1990-1991 - עבר במנגנון של המפלגה הקומוניסטית של רוסיה הסובייטית. ב-1992–1995 ניהל מכון המחקר "בלאינפורמפרוגנוז" תחת הנשיא של בלארוס. ב-1995–1996 - סגן שר החוץ של בלארוס, בשנת 1997 הוא מונה לשר החוץ במקום ולדזימיר סנקו וכיהן בתפקיד זה עד לשנת 1998.
החל משנת 2000 מתגורר במוסקבה.
תחומי מחקר

אנתרופולוגיה פילוסופית, היסטוריה של הסוציולוגיה מחוץ לרוסיה. במאמריו נתן דגש למחקר בעיות העתיד של הציוויליזציה האנושית.
אנטונוביץ' כתב יותר מ-300 מאמרים שהבולטים ביניהם: "אנתרופולוגיה פילוסופית מודרנית" (1970), "המחלה החברתית של הקפיטליזם" (1974), "הסוציולוגיה בארצות הברית - הבעיות ופתרונן" (1976), "התפתחות חברתית ובעיית הקידמה" (1977) ועוד.
אז-זערורה

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל ישראל
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר בלתי מוכר:  2,600
 קואורדינטות:  31°13′12″N 35°09′40″E﻿ / ﻿31.220111111111°N 35.161166666667°E﻿ / 31.220111111111; 35.161166666667 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צפון הנגב מוגדלת) אז-זערורה(למפת צפון הנגב רגילה) אז-זערורה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אז-זערורה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אז-זערורה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אַז-זַעַרוּרָה הוא כפר בדואי בלתי מוכר, שנמצא מזרחית לעיירה כְּסִייפִה, לצד כביש 80, ואוכלוסייתו מונה כ-2,600 נפש. הכפר נקרא על שם השיח אַז-זַעַרוּרָה, המשמש להכנת תרופות. בכפר בארות מים וסכרים עתיקים.