תכנון העיר אשדוד
ביאורים

↑  הרבעים א', ב', ג', ד', ה', ו', ז', ח', ט', י', י"א, י"ב, י"ג, ט"ו, ט"ז ו-י"ז. נכון לינואר 2025, רובע י"ד נמצא בשלב התכנון, ובנייתו אושרה בוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה של מחוז הדרום בנובמבר 2022.
↑  הרבעים הקריה ("הסיטי"), המרינה, פארק לכיש והרובע המיוחד ("קריית פרס")
↑  ”ראש העיר של תל־אביב, מר ישראל רוקח, ראה בהצעה זו אתגר וגזילה של זכות "טבעית" של עיר זו לזכות בנמל עמוק מים משלה. רעיון של "סוכריר" סייע לא מעט ליחסו המסתייג והשלילי של מר רוקח כלפי אגף התכנון ופעילותו.” (אשדוד – רעיון והגשמתו, עמ' 3)
↑  אחיו של אביה השמשוני.
↑  ואדי סוכריר (בערבית: وادي صقرير) נקרא על שם הכפר הערבי הסמוך, ערב סוכריר.
↑  כגוף הממונה על הנמלים בישראל.
↑  שנציגיו היו היינץ ראו וציון השמשוני.
↑  משימתו העיקרית של טרון הייתה לבחון כיצד יש לנצל ביעילות את כספי השילומים שהגיעו לישראל ממערב גרמניה כפיצוי על השואה.
↑  שעליו האחריות לשיכון העולים לישראל
↑  חברת החשמל דרשה מעובדיה באשדוד לקבוע בה את מגוריהם.
↑  אשדוד א', לימים אשכול א' הייתה תחנה בת 3 יחידות שלכל אחת כוח ייצור של 50 מגה-ואט.
↑  השם אשדוד-ים נבחר לעיירה ב-27 באוקטובר 1956 על ידי ראש הממשלה דוד בן-גוריון, בהחלטת ועדת השמות הממשלתית. באוקטובר 1957 החליטה הוועדה כי שמה של העיר העתידית יהיה אשדוד.
↑  הוא פרש מנסיבות אישיות תוך חצי שנה, ותפקידו מולא על ידי אפרים לנגסנר
↑  שהיה לאחד ממתכנניה הראשיים בהמשך.
1 2   ערך מילוני בנושא סטטוטורי,  בוויקימילון
↑  ”תכניות שתכנית זו משנה או מבטלת: תכנית זו באה במקום תכנית המתאר לאשדוד ד/313.” (אשדוד 2035 – סעיף 1.6.5 במסמך "תכנית מתארית – הוראות")
1 2  המשתרע מרובע א' עד ד' בדרום.
↑  רובע ד'
↑  צפונית לשדרות בן-גוריון
↑  בני 2–3 נתיבים לכל כיוון.
↑  ממתכנני הנמל ויקיר העיר אשדוד.
↑  פרנקל גורס גם כי מבחינה אדריכלית, השיכונים הציבוריים שנבנו עם קום העיר לא היו "אטרקטיביים מבחינה אסתטית", ומנגד גם הבנייה הפרטית הייתה "המונית" ו"ראוותנית".
↑  ברחובות רוגוזין, שבי ציון והמסחר
↑  תלמידו של גינסברג.
↑  התחנה המרכזית החדשה של "אגד" נחנכה באוקטובר 1994, והמעבר לבית העירייה החדש הושלם בסוף דצמבר 1995.
↑  עד אותה עת, נבנו רק מבני מגורים ובתי ספר, בעוד בניית מרכז העסקים בלב הרובע נדחתה.
↑  לפי עיריית אשדוד, השטח לא פותח קודם לכן בעקבות מגבלות של מפעל "אלתא מערכות" (השוכן במזרח רובע ג').
↑  ”על פי תפיסת התכנון הנוכחית ריבוי השחקנים הפועלים בפיתוח העיר הוא מציאות רצויה אשר תתרום לאורך שנים להתפתחות של עיר מורכבת, רבת פנים ואפשרויות. תכנית המתאר נדרשת ליצור תשתית אשר תאפשר התפתחות חופשית ומורכבת מסוג זה בדרך ברת קיימא, תוך סנכרון בין פיתוח מגורים ותעסוקה ובין פיתוח מערכות התחבורה הציבורית הפרטית, תשתיות ההנדסיות, מערך השירותים העירוניים ומרחב ציבורי עירוני איכותי - וזאת במסגרת ייכללי משחק" השומרים על חופש ומעודדים יוזמה, מתוך תרומה לטובת הכלל, מעורבות ובקרה ציבורית.” (הוראות התוכנית אשדוד 2035, רקע ועקרונות תכנון)
↑ רשימת השכונות המתוכננות במסגרת הסכם הגג של עיריית אשדוד עם ממשלת ישראל, נוסף על רובע פארק לכיש
"בית בראשונים", רובע א', רחוב הראשונים
"בית במרחבים", רובע ב', פארק בן-גוריון
"בית בשדרה", רובע ב', בין שדרות ז'בוטינסקי, בן-גוריון והנשיא ויצמן
"בית במרכז", רובע הקריה מע"ר (דרום)
"בית בחלוצים", קריית חלוצים (אזור התעשייה הקלה)
"בית ליד השקמים", הכניסה הדרומית לעיר (עוטף את שדרות משה סנה)
"בית ליד הדיונה", רובע י"ד–ט"ז
"בית בסיטי", רובע הקריה ("הסיטי"), דרומית לכיכר אילן רמון
"בית ואופק", רובע י"ג
"בית בלב הרובע", רובע ט"ו, בין שדרות גורדון, שדרות רוטשילד ורחוב חנה רובינא
"בית וגן", רובע ו', ליד שדרות בני ברית
↑  נפתח בדצמבר 2022
↑  תחום של 100 מטרים שיימדד מקו החוף לכיוון היבשה וכן התחום שיימדד מקו החוף לכיוון הים.
↑  שיינקמן תכנן מבנים לאורך השדרה במסגרת התחדשות עירונית ובעיר באופן כללי, ובפרט את תוכנית המתאר לרובע הקריה מע"ר (דרום) באוקטובר 2024,
↑  רובע ד'
↑  פורסם במקור בעלון האיגוד לתכנון סביבתי מס' 10 ביולי 1969 (עמ' 4–11)
↑  פורסם במקור בעלון האיגוד לתכנון סביבתי מס' 10 ביולי 1969 (עמ' 13–15)