stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קארין סנדל
קריירה בספורט

סנדל נולדה בראשון לציון. החלה לשחק כדורגל בקבוצה מקומית במתנ"ס בקריית טבעון. לאחר מכן עברה לשחק עבור מכבי חיפה עד שזו התפרקה, ואחר כך עברה לקבוצת מכבי חולון בה שיחקה לסירוגין עד 2014 וזכתה עמה ב-6 אליפויות ו-8 גביעים, וכן הופיעה ב-11 משחקים בגביע אופ"א. את משחק הבכורה שלה בנבחרת ישראל שיחקה במוקדמות גביע העולם 2007 נגד מולדובה.
ב-2008 הצטרפה סנדל לקבוצת סטיארנן (Stjarnan) באיסלנד, ושיחקה במסגרתה ב-16 משחקים טרם שבה למכבי חולון בישראל.
ב-2009 עברה סנדל לארצות הברית ונרשמה לאוניברסיטת אוהיו, שם שיחקה עבור קבוצת Ohio State Buckeyes. שנתיים לאחר מכן נרשמה לאוניברסיטת קרוליינה הצפונית ושיחקה שם עבור קבוצת UNC Greensboro Spartans. במהלך תקופה זו הייתה עדיין סנדל רשומה במכבי חולון ושיחקה עבורה במספר משחקים בכל עונה.
ב-2013 עברה סנדל פעם נוספת לאיסלנד, ושיחקה שם עבור קבוצת הנשים של פלקיר (Fylkir). לאחר מכן שבה סנדל למכבי חולון.
בראשית עונת 2014–2015 עברה סנדל ממכבי חולון למ.ס. רמת השרון שם שיחקה במשך שלוש שנים. משם עברה לשחק בקבוצת מ.ס. קריית גת ובעונת 2019/2020 חזרה לרמת השרון.
סנדל הופיעה לראשונה בנבחרת ישראל בשנת 2006, ובהמשך כיהנה כקפטנית הנבחרת. נכון לדצמבר 2023 מחזיקה בשיא ההופעות בנבחרת בכל הזמנים עם 70 הופעות בין לאומיות.
בספטמבר 2024 בזמן מחצית המשחק של קבוצתה הפועל תל אביב כנגד מכבי חדרה, עזבה את המגרש יחד עם 3 שחקניות נוספות בכדי להשתתף בחתונה והותירה את קבוצתה עם 9 שחקניות בלבד. בתום המשחק קבוצתה הפסידה 0-6.
תפקידים ציבוריים

בפברואר 2019 נבחרה ליושבת ראש ארגון שחקני הכדורגל בישראל. בספטמבר 2021 נבחרה לכהן כחברה בהנהלת ארגון השחקנים העולמי FIFPRO.
סנדל הייתה פרשנית בצוות הפרשנים של כאן 11 במשחקי מונדיאל 2022 שהתקיים בקטר ובמשחקי יורו 2024 שהתקיים בגרמניה.
בטלוויזיה

החל מ-10 באוקטובר 2019 השתתפה בעונה השביעית של סדרת הדוקו-ריאליטי "גולסטאר", יחד עם אחותה שירן.
פרסים והוקרה

ביוני 2023 זכתה בפרס "שער שוויון" לספורטאים פעילים המעורבים בחברה.
חיים אישיים

סנדל היא ביסקסואלית.
אחותה הגדולה היא השחקנית והמנחה שירן סנדל, והשחקנית שירה לוי היא בת דודתה.
סנדל הייתה במערכת יחסים עם ישראל אוגלבו, זוכה העונה התשיעית של "האח הגדול".
ביולי 2023 התחתנה סנדל עם בת זוגה הכדורסלנית הדר רפאל, אך לאחר כעשרה חודשים נודע כי השתיים נפרדו.
הערות שוליים

↑  שלוש שחקניות הפועל ת"א נטשו משחק בהפסקה, באתר ONE‏, 5 בספטמבר 2024
↑  ליאור ברטל, ‏ארגון שחקני הכדורגל בחרו בקארין סנדל ליושבת הראש, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 28 בפברואר 2019
↑  ליאור ברטל, ‏קארין סנדל נבחרה להנהלת ארגון שחקני ושחקניות הכדורגל העולמי, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 7 בספטמבר 2021
↑  לינוי אשרם, דן איינבינדר וקארין סנדל זכו בפרס "שער שוויון", באתר ynet, 25 ביוני 2023
↑  "בחרתי לאהוב אדם בזכות הנשמה שלו ולא המגדר", באתר ‏מאקו‏, 30 בדצמבר 2018
↑  מיקי לוין, ‏עשרה חודשים לאחר שנישאה בחתונה נוצצת: כוכבת "גולסטאר" מתגרשת, באתר מעריב אונליין, 26 במאי 2024
התאחדות האיכרים בישראל

| --- | --- |
סמליל הארגון
 נתונים כלליים
 סוג:  אגודה עות'מאנית
 מייסדים:  התאחדות המושבות ביהודה ושומרון
 תקופת הפעילות:  1922–הווה (כ־102 שנים) 
 משרד ראשי:  קרמניצקי 14, תל אביב
 יו"ר:  דובי אמיתי 
 מנכ"ל:  ישי פולק
  
 www.ikarim.org.il
 
סמליל קודם של ההתאחדות
סמליל נוסף של ההתאחדות
לוגו התאחדות האיכרים הישן
התאחדות האיכרים היא ארגון ארץ ישראלי של בעלי משקים פרטיים. מיסודה של התאחדות המושבות ביהודה ושומרון שהוקמה בשנת 1920, הורחבה בשנת 1927. שמה נקבע בראשית שנות העשרים כ"התאחדות האיכרים בארץ ישראל". לאחר קום מדינת ישראל, הוסב שמה ל"התאחדות האיכרים בישראל".
בהתאגדות מאוגדים משקים פרטיים שבמושבות וביישובים חקלאיים אחרים; והיא פועלת גם להקמת משקים חדשים. התאחדות האיכרים ייסדה את בית הספר התיכון החקלאי פרדס חנה.
אחד ממוסדות התאחדות האיכרים הייתה קופת חולים עממית (שהתאחדה ב-1974 עם קופת חולים מאוחדת).
ביטאון התאחדות האיכרים היה כתב העת "בוסתנאי".
רשימת נשיאי התאחדות

1920 - 1940 : משה סמילנסקי
1940 - 1943 : צבי בוטקובסקי
1957 - 1974 :  צבי איזקסון
1974 - 1977 : אהרון פרנק
1977 - 1991 : אליהו איזקסון
1991 - 2007 : פסח גרופר
2007 עד היום – דובי אמיתי
הערות שוליים

↑  דיווח על הקמת ההסתדרות החקלאית, חבצלת, 7 ביוני 1909
↑  קתדרה, עמ' 160-162
↑  קתדרה, עמ' 157
↑  התאחדות האיכרים, דואר היום, 22 במאי 1920
↑  בן עמ"י, האיכרים, התאוששו!, דואר היום, 6 בספטמבר 1923
↑  אליהו איזקסון, חידוש ההתישבות המשפחתית מושבתית, מעריב, 26 באוגוסט 1979
↑  התאחדות האכרים מטפלת בהקמת 11 יישובים, דבר, 5 באוגוסט 1980
↑  שלמה רייזמן, יוזמתה של התאחדות האכרים, מעריב, 29 בינואר 1980
↑  ממשלת הליכוד מלכדת את החקלאים, דבר, 23 באוקטובר 1980

התאחדות האכרים בישראל, מעריב, 8 במרץ 1984
↑  מכתב התאחדות החקלאים לחקלאים, 31.10.2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312850505171  LCCN: n84110593  VIAF: 132573881   WorldCat (עם VIAF): 132573881 
הביתן של "התאחדות האכרים" ב"גני התערוכה" בתל אביב, מאי 1935
יוז'ף קרשי

| --- | --- |

 לידה:  20 באפריל 1844 פשט, ממלכת הונגריה 
 פטירה:  23 ביוני 1906 (בגיל 62) בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 שם לידה:  Heiduschka József 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב שלגוטאריאני, בודפשט, הונגריה 
 צאצאים:  קורנל קרשי 
 
יוז'ף קרשי מסנטו, (במקור עד 1869 היידושקה – Hajduska, בהונגרית: Szántói Kőrösy József; פשט, 20 באפריל 1844 – בודפשט, 23 ביוני 1906) היה סטטיסטיקאי הונגרי-יהודי, חבר מן המניין באקדמיה ההונגרית למדעים. הוא היה אחד הסטטיסטיקאים ההונגרים המשפיעים ביותר במחצית השנייה של המאה ה-19, והחידושים התאורטיים והמתודולוגיים שלו ונוהלי החישוב של המדד שהציג העניקו לו מוניטין בינלאומי. כסטטיסטיקאי מעשי הוא עסק בדמוגרפיה, ובנושאים הכלכליים והחברתיים של בודפשט, ועשה רבות לשיפור המצב הבריאותי-הציבורי של בירת הונגריה. משנת 1870 ועד מותו היה המנהל הראשון של מה שהפך לימים ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה של הונגריה.
בשנת 1869 שינה את שם משפחתו ליוז'ף קרשי. בשנת 1897, לאחר שקיבל את תואר האצולה הוא נקרא בשם עם הקדומת האריסטוקרטית מִ"סאנטו". בנו קורנל קרשי (1879–1948) שהיה רופא, פיזיולוג, ואביו של המהנדס הכימי פרנציס קרשי (1906–1997) שעלה לשיראל בשנת 1956 במהלך המרד ההונגרי והלך לעולמו בבאר שבע.
ביוגרפיה

קרשי היה נצר למשפחת סוחרים יהודית ענייה במחוז בֶּקֵש (מחוז בדרום מזרח הונגריה במישור ההונגרי הגדול. בשלב מוקדם איבד את אחד מהוריו וכ"חצי יתום" הגיע לדודו מצד אמו, להנריק פולק, שהיה רופא בפשט. לאחר סיום לימודיו בתיכון נרשם לאוניברסיטת פשט, לימים אוניברסיטת אטווש לוראנד. בשל קשיים כלכליים הפסיק במהרה את לימודיו ומצא עבודה ב"חברת הביטוח הכללית ההונגרית הראשונה". עם זאת, בזמנו הפנוי המשיך להאזין להרצאות בסטטיסטיקה ובכלכלה של שאנדור קונק ושל דיולה קאוץ באוניברסיטת בודפשט. משנת 1867 הוא ערך את הטור הכלכלי של העיתון פשטי נפלו ומשנת 1870 את המדור הכלכלי של כתב העת "רפורמה". לאחר מסע לימודים במכונים סטטיסטיים בצרפת, בגרמניה ובאוסטריה, מונה למנהל הראשון של "המשרד לסטטיסטיקה של בודפשט", שהוקם באותו עת בשנת 1870 והפך לימים ל"לישכה המרכזית ההונגרית לסטטיסטיקה". הוא ניהל את הלישכה עד מותו. משנת 1883 ועד מותו לימד דמוגרפיה באוניברסיטת בודפשט. בשנת 1896, כהוקרה על הישגיו האקדמיים, הוענק לו תואר אצולה על ידי פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה ומלך הונגריה.
פעילותו

יחד עם אלק פנייש וקארוי קלטי הוא היה אחד הסטטיסטיקאים ההונגריים החשובים של המאה ה-19, והישגיו המעשיים והתאורטיים הניכרים זכו להכרה ולהוקרה הן בהונגריה והן מחוצה לה. ההוכחה למוניטין הבינלאומי שלו עד עצם היום הזה, היא שהאנציקלופדיה הדמוגרפית, שפורסמה בניו יורק בשנת 2003 ( Encyclopedia of population) מכילה ערך ביוגרפי הונגרי יחיד והוא על יוז'ף קרשי. הסיבה לכך היא שקרשי הציג את הניתוחים שלו בהונגריה גם בהקשר בינלאומי, לעומת מקביליו הלאומיים שעסקו גם הם בטבלאות סטטיסטיות, והן שהוא בדרך כלל פרסם את מאמריו גם מחוץ להונגריה באנגלית, בגרמנית או בצרפתית.
במהלך הקריירה המדעית שלו התעניין בעיקר בניתוח סטטיסטי מתמטי של המצב הדמוגרפי, החברתי והכלכלי של האוכלוסייה בבירת הונגריה. הוא למד בהרחבה את נתוני התמותה, הלידה ותמותת התינוקות בבודפשט, את ההכנסות, רמת החיים, תנאי הדיור, שירותי הבריאות, החינוך ומצב ההשכלה של האוכלוסייה. ניתוחיו ומסקנותיו הושפעו מההשקפה כי הבנה מעמיקה של תהליכי תנועות האוכלוסייה וריבוי האוכלוסייה חיוניות לעיצוב מודע של רווחת הציבור, לקביעת המדיניות החברתית הממלכתית, ולא רק מאפשרות אלא גם מנחות את המאבק באתגרי התקופה. את הנתונים על אוכלוסייה, מסחר, בריאות הציבור, פשיעה וכו', הוא פרסם מנותחים במשך עשרות שנים כסדרות נתונים שבועיות.
יש כמה חידושים בתחום המתודולוגיה הסטטיסטית שלו. הוא היה הראשון בעולם שערך ניתוחים סטטיסטיים מטרופוליניים השוואתיים, והשווה בין מדדי בודפשט לאלה של ערים גדולות אחרות בעולם. היעדר הסטנדרטים הסטטיסטיים הבינלאומיים גרם לו לעיתים קרובות לקשיים בלתי ניתנים לפתרון בעבודתו. כחבר במספר לשכות סטטיסטיות אירופאיות ואמריקאיות, הוא תרם באופן פעיל לפיתוח תקן בינלאומי למפקדי אוכלוסין ולסקרים. הוא הקדים את תקופתו כשהציע לבצע מפקד אוכלוסין עולמי, אך התוכנית לא יצאה לפועל כמעט במשך מאה שנה. הוא הציג מספר שיטות חישוביות לניתוח דמוגרפי וערך את טבלאות הילודה והתמותה הראשונות.
הוא היה סופר פורה ביותר, רק הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לבדה פרסמה מאה ושבעים מעבודותיו, אך חלק גדול מעבודותיו פורסמו על ידי מוציאים לאור הונגרים וזרים. בנוסף לכתבי העת "פשטי נפלו" וה"רפורמה" פורסם על ידו בקביעות שנתון סטטיסטי.
פעילותו > פרסים והוקרה

בשנת 1879 הוא היה חבר נספח של האקדמיה ההונגרית למדעים, בשנת 1903 הוא נבחר כחבר מן המניין, ומשנת 1886 עד 1892 היה דובר הוועדה לכלכלה לאומית. משנת 1867 לקח חלק בעבודתה של "המועצה הסטטיסטית הלאומית", היה חבר ב"מועצת האיגוד התרבותי של צפון סרביה", יו"ר "האגודה הכלכלית ההונגרית", חבר "האגודה הרפואית המלכותית בבודפשט", ומשנת 1897 חבר כבוד של "האגודה הגאוגרפית ההונגרית".
גופים מדעיים בינלאומיים רבים צירפו אותו כחבר בארגוניהם כמו:
המכון הסטטיסטי הבינלאומי (International Statistical Institute),
החברה הסטטיסטית של פריז (Société de statistique de Paris),
האגודה המלכותית הבריטית לסטטיסטיקה (Royal Statistical Society) ,
האיגוד הכלכלי הבריטי (British Economic Association),
האגודה הסטטיסטית של מנצ'סטר (Manchester Statistical Society),
הוועדה המרכזית לסטטיסטיקה של בריסל (Commission centrale de statistique),
האגודה הסטטיסטית השווייצרית (Société suisse de statistique),
האיגוד האמריקני לסטטיסטיקה (American Statistical Association),
הוועדה הסטטיסטית של רוסיה ניז'ני נובגורוד
חברת Société de Médecine Publique et d'hygiène professionnelle de Paris,
אגודת ההיגיינה האיטלקית (Società italiana di igiene),
האגודה הרוסית לבריאות הציבור (Русское общество охранения народного здравия)
וחברת היגיינה המחוזית קוויבק בקנדה (Société d’hygiène de la province de Quebec)
בשנת 1901 הוא נבחר כחבר הכתב של החברה המלכותית של לונדון.
כהוקרה על עבודתו הוענקו לו התארים והאותות הבאים:
אביר מסדר פרנץ יוזף
אצולה בשנת 1896
דוקטור לשם כבוד של אוניברסיטת קלוז'
מסדר מיכאל הבווארי
מסדר פרדריק של וירטמברג
מסדר אלברט של סקסוניה
מסדר אנה הרוסי
מסדר ליאופולד הבלגי
לגיון הכבוד הצרפתי
פור לה מריט הגרמני
לקריאה נוספת

חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái VII. (Köberich–Loysch). Budapest: Hornyánszky. 1900
לקסיקון ביוגרפי הונגרי Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967. 1006. o
הלקסיקון ההונגרי הגדול Magyar nagylexikon XI. (Kir–Lem). Főszerk. Bárány Lászlóné. Budapest: Magyar Nagylexikon. 2000. 457. o. ISBN 963-9257-04-4
חברי האקדמיה ההונגרית למדעים A Magyar Tudományos Akadémia tagjai 1825–2002 II. (I–P). Budapest: MTA Társadalomkutató Központ. 2003. 743–744
לקסיקון ביוגרפי הונגרי חדש Új magyar életrajzi lexikon III. (H–K). Főszerk. Markó László. Budapest: Magyar Könyvklub. 2002. 1191. o. ISBN 963-547-414-8
ישיבת זיכרון ליוז'ף קרשי Marosi Ernő et al.: Kőrösy József-emlékülés. in: Területi Statisztika IX. 2006. 4. sz. 327–365
ראו גם

נאום בהלווייתו Thirring Gusztáv l. t. beszéde Kőrösy József rt. temetésén a Kerepesi-út melletti sírkertben 1906. június 25. in: Akadémiai Értesítő XVII. 1906. 497–498
לזכרו של יוז'ף קרשי Thirring Gusztáv: Kőrösy József emlékezete. in: Földrajzi Közlemények 1908
נאום לזכרו Laky Dezső: Emlékbeszéd
השפעתו של קרשי על התפתחות הסטטיסטיקה Saile Tivadar Antal: Kőrösy József hatása a statisztika fejlődésére. Budapest, Magyar Tudományos Akadémia, 1927
Cseh-Szombathy László: A budapesti szegényügy és statisztikája Kőrösy József szemléletében a XX. század elején. in: Statisztikai Szemle 1969.
Saád József: Kőrösy József. in: Magyar Szemle IV. 1995. 3. sz. 287–303.
Kőrösy József (1844–1906) műveinek válogatott bibliográfiája. Szerk. Szalay Márta. Budapest, Központi Statisztikai Hivatal, 2006, 77 p.
לוח זיכרון ברחוב שנושא את שמו ברובע 11 בבודפשט
אוראל לוי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1996 (בן 28 בערך) אשדוד, ישראל
 עמדה:  רכז
 גובה:  2.17 מטר
 
אוראל לוי (נולד ב-1996 באשדוד) הוא כדורסלן ישראלי בגובה 2.17 מ' המשחק בעמדת הסנטר בהפועל אשדוד מהליגה הארצית דרום  בכדורסל.
אוראל היה הישראלי הגבוה ביותר, כשנכון לשנת 2022 המחזיק בשיא הוא אחיו גלעד שגובהו 2.20 מ'. לשניים שני אחים נוספים גבוהים ומשחקים כדורסל: יוגב, השני בגילו אחרי אוראל, שגובהו 2.10 מ', ונבו הצעיר בן ה-16 ב-2022 שגובהו 2.02 מ', כשאביהם איתי בגובה 1.93 מ' ואימם נילי בגובה 1.90 מ'. בכך משפחת לוי מאשדוד היא המשפחה הגבוהה בישראל ומהגבוהות ביותר בעולם.
חיים מוקדמים

לוי גדל באשדוד במשפחה דתית לאומית ואף למד בישיבת בני עקיבא "נווה הרצוג" בניר גלים. אביו בן למשפחה מיהדות תימן ואילו אמו היא בת להורים מיהדות אלג'יריה. הוא החל לשחק כדורסל בכיתה ב' ושיחק במסגרת בית"ר אשדוד. בגיל 14 החליט לפרוש מהקבוצה בשל רצונו להתקדם ברמת הכדורסל ובשל סירוב האגודה לשחררו נאלץ לשבת שנה מחוץ לאימוני כדורסל מקצועיים, הוא עבר בגיל 15 להתאמן באקדמיית הכדורסל שבמכון וינגייט תחת פיקוחם של יעקב ג'ינו ונתי כהן (שהביא אותו לתוכנית) שדואגים לפיתוח שחקנים גבוהים.
בשל בעיה מולדת בכף רגלו כמעט ונאלץ לפרוש מכדורסל מקצועני בגיל 18, אך סירב להצעת רופאיו ועבר ניתוח שחיפה חלקית על הבעיה שממנה סבל שם. לוי שירת בצה"ל כמש"ק דת על תקן ספורטאי מצטיין שאפשר לו לשלב קריירה ספורטיבית עם מילוי חובת השירות.
קריירה מקצוענית

לוי החל את הקריירה המקצוענית שלו בעונת 2014/2015 כשהוחתם במאי 2015 במדי אליצור יבנה מהליגה הלאומית בכדורסל שבה שיחק גם במסגרת הנוער. הוא הוחתם לשחק בקבוצה גם בעונת 2015/2016 אך הקבוצה לא עמדה ביעדיה באותה העונה ונשרה לליגה הארצית בכדורסל.
בעונת 2016/2017 עבר לשחק במדי מכבי בת-ים שגם היא מהליגה הארצית, איתה הגיע לגמר הפלייאוף של הליגה אך הפסיד 2:1 בסדרה לקבוצתו לשעבר, אליצור יבנה, בתום העונה שעלתה וחזרה לליגה הלאומית.
הערות שוליים

1 2  הגובה כן קובע: הסנטר הבא של ישראל כבר כאן, באתר nrg‏, 10 באוקטובר 2017
↑  אלינור פוקס, ‏מסתכל על כולנו מלמעלה, באתר ‏מאקו‏, 12 בספטמבר 2015
↑  בן מיטלמן, ‏מנפצים את התקרה | הכירו את המשפחה הכי גבוהה בישראל, באתר ‏מאקו‏, 21 באוגוסט 2022
↑  "מכוון גבוה: הוא רק בן 16.5 וכבר 2.14 מ', בינתיים... - אשדוד נט". נבדק ב-2017-09-10.
↑  "נוגע בשמיים - יבנה נט". יבנה נט. נבדק ב-2017-09-10.
↑  "הישראלי הגבוה בארץ חתם ביבנה - יבנה נט". יבנה נט. נבדק ב-2017-09-10.
↑  ספסל- הבית של הכדורסל הישראלי - אינפורמציה, סטטיסטיקה וחדשות יומיות על כל השחקנים, הקבוצות והליגות, באתר www.safsal.co.il
↑  ספסל- הבית של הכדורסל הישראלי - אינפורמציה, סטטיסטיקה וחדשות יומיות על כל השחקנים, הקבוצות והליגות, באתר www.safsal.co.il
לזאת שניצחה

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
לזאת שניצחה הוא אלבומה השלישי של הזמרת עדן בן זקן. האלבום יצא לחנויות ב-7 בספטמבר 2017 בחברת התקליטים ארומה מיוזיק. מהאלבום יצאו ארבעה סינגלים: "לזאת שניצחה", "רציתי", "כולם באילת" ו-"צועקת". ארבעת הסינגלים זכו להצלחה רבה ברחבי ישראל, ואף הצליחו להיכנס למצעד של גלגלצ, ולהיות מושמעים ברדיו פעמים רבות.
ב-26 בנובמבר 2017, הוענק לאלבום תואר "פלטינה" על מכירות של 30,000 עותקים בסך הכל.
סינגלים וקליפים

לפני שיצא האלבום לאור, יצאו ממנו שלושה סינגלים. לכל סינגל יצא וידאו קליפ מלא, וב-6 בספטמבר 2017, העלתה בן זקן את כל שירי האלבום לערוץ היוטיוב שלה.
"לזאת שניצחה" - יצא לאור ב-12 בפברואר 2017, כסינגל הראשון והפותח מן האלבום. בן זקן הודיעה כי הוא יפתח את האלבום החדש שעתיד לצאת בהמשך השנה. הווידאו קליפ הנלווה שיצא לסינגל זכה להצלחה רבה, ונכון למרץ 2019, מונה הצפיות שלו עומד על למעלה כ-24.3 מיליון צפיות, מה שהופך אותו לווידאו קליפ השלישי הנצפה ביותר של בן זקן. בווידאו קליפ ניתן לראות את בן זקן קמה לצלצול הטלפון, נוסעת מהבית ולבסוף חוזרת ומגלה שהחבר שלה בגד בה עם מישהי אחרת. השיר הגיע למקום ה-16 במצעד השנתי של גלגלצ לשנת תשע"ז.
"רציתי" - יצא לאחר שהוציאה את "לזאת שניצחה", הודיעה בן זקן כי הסינגל השני מהאלבום יקרא בשם "רציתי". לאחר מכן, ב-13 ביוני 2017, יצא הסינגל לאור. באותו תאריך יצא לאור גם הווידאו קליפ אשר צולם בבר עם קאובויים, בסגנון של המערב הפרוע. הווידאו קליפ צבר למעלה כ-20.6 מיליון צפיות נכון למרץ 2019 והפך לאחד מהנצפים ביותר של בן זקן. יומיים לפני שהוציאה את הווידאו קליפ התבשרה בן זקן כי היא הערוץ הנשי הנצפה ביותר בישראל. השיר הגיע למקום ה-9 במצעד השנתי של גלגלצ לשנת תשע"ז, במצעד של כאן גימל הגיע השיר למקום ה-2.
"כולם באילת" - יצא כשהוציאה בן זקן את שני הסינגלים "לזאת שניצחה", ו-"רציתי", הודיעה כי הסינגל השלישי מן האלבום עתיד לצאת. לאחר מכן פרסמה בן זקן בפייסבוק את הווידאו קליפ, ואז הוא הועלה לערוץ היוטיוב שלה. רבים השוו את הווידאו קליפ של השיר לווידאו קליפ של שרית חדד, עם שירה "לא תודה". שניהם צולמו בבית מלון, ובשניהם ניתן לראות אנשים אשר מכניסים פתקים ודברים מתחת לדלתות המלון.
"צועקת" - יצא ב-12 בספטמבר 2017, הוציאה עדן בן זקן את הסינגל הרביעי והאחרון "צועקת", מתוך האלבום. השיר הגיע אל המקום ה-3 במצעד של רדיו אמצע הדרך, וה-10 במצעד השבועי של גלגלצ. במצעד סוף השנה של גלגלצ, הגיע השיר אל המקום ה-25. האודיו של השיר ביוטיוב זכה להצלחה נאה, כאשר צבר למעלה מ-2.4 מיליון צפיות.
רשימת רצועות

| לזאת שניצחה> מס' | לזאת שניצחה> שם | לזאת שניצחה> מילים | לזאת שניצחה> לחן | לזאת שניצחה> משך | לזאת שניצחה>  | לזאת שניצחה>  | לזאת שניצחה>  | לזאת שניצחה>  | לזאת שניצחה>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | בוא ניסע לים  | אבי אוחיון | אבי אוחיון, מתן דרור | 4:35 |  |  |  |  |  |
| 2. | קח לי את הלב  | אופיר כהן | אופיר כהן | 3:55 |  |  |  |  |  |
| 3. | געגועים  | דודו אהרון, נאור סינואני | דודו אהרון, נאור סינואני | 4:41 |  |  |  |  |  |
| 4. | מאורסת (בשיתוף דיג'יי ויוו)   | אופיר כהן, אבירם טוויזר | אופיר כהן, אבירם טוויזר | 3:38 |  |  |  |  |  |
| 5. | ילדה קטנה  | פאר טסי, עדן חסון | פאר טסי, עדן חסון | 4:11 |  |  |  |  |  |
| 6. | לטוס לשם  | ינון יהל | ינון יהל | 3:31 |  |  |  |  |  |
| 7. | ברית עולם  | עדן בן זקן, פן חזות, דולב רם | פן חזות, דולב רם | 3:49 |  |  |  |  |  |
| 8. | אל תתקשר אליי  | פן חזות, דולב רם | פן חזות, דולב רם | 3:45 |  |  |  |  |  |
| 9. | צועקת  | אלי קשת | אלי קשת | 3:49 |  |  |  |  |  |
| 10. | משטרה  | צליל קליפי | צליל קליפי | 2:55 |  |  |  |  |  |
| 11. | כולם באילת  | פן חזות, דולב רם | פן חזות, דולב רם | 3:19 |  |  |  |  |  |
| 12. | רציתי  | פן חזות, דולב רם | פן חזות, דולב רם | 3:25 |  |  |  |  |  |
| 13. | לזאת שניצחה  | יעקב למאי, דולב רם, פן חזות | יעקב למאי, דולב רם, פן חזות | 3:59 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 47:12 |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  לזאת שניצחה, יוסי חרסונסקי
↑  עדן בן זקן , לזאת שניצחה, באתר יוסי חרסונסקי, ‏נלקח ב-14 באפריל 2020
↑  Times, מערכת Tlv (2017-11-26). "זאת שניצחה - | תל אביב tlv-times". | תל אביב tlv-times. נבדק ב-2018-09-22.
↑  ערוץ הילדים, באתר www.kidstv.co.il
↑  עדן בן זקן - הערוץ הרשמי (2017-02-12), עדן בן זקן - לזאת שניצחה, נבדק ב-2017-09-08
↑  עדן בן זקן - הערוץ הרשמי, באתר YouTube
↑  וואלה! תרבות‏, המצעד הישראלי השנתי של גלגלצ ו-וואלה! NEWS, באתר וואלה, 19 בספטמבר 2017
↑  מלכת הצפיות: עדן בן זקן עקפה את שרית חדד, באתר nrg‏, 8 בספטמבר 2017
↑  המצעד השנתי
↑  עדן בן זקן - כולם באילת, באתר ‏מאקו‏, 2 באוגוסט 2017
↑  עדן בן זקן - צועקת | רדיו קליק לים התיכון, באתר www.yamfm.co.il
↑  רדיו 90FM - ארכיון המצעדים, באתר www.90fm.co.il (ארכיון)
↑  https://glz.co.il/גלגלצ/כתבות/המצעד-השבועי-28092017, באתר glz.co.il
↑  עמי פרידמן ודלית רצ'שטר, אתם בחרתם: "שני משוגעים" של עומר אדם הוא שיר השנה, באתר ynet, 6 בספטמבר 2018
↑  עדן בן זקן - הערוץ הרשמי (2017-09-05), עדן בן זקן - צועקת, נבדק ב-2018-09-11
| עדן בן זקן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | מלכת השושנים • תאמין לי • לזאת שניצחה • חיים שלי • מועבט • עם או בלי לאהוב • 7 • דם שלי |  |
| אלבומים אחרים | Live קיסריה 2022 • הרמיקסים • מופע העשור (Live) • תדע שאני פה |  |
| ערכים קשורים | NMC • ארומה מיוזיק • "אקס פקטור ישראל" |  |
| עדן בן זקן – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| מלכת השושנים | "מנגינה" • "מלכת השושנים" • "שיכורים מאהבה" • "פיסה מזכרוני" • "אלבינה" |  |
| תאמין לי | "תאמין לי" • "כל העיר שלנו" • "תזיזו" • "אף אחד" • "אין לי אותך" • "הייתי חוזרת" |  |
| לזאת שניצחה | "לזאת שניצחה" • "רציתי" • "כולם באילת" • "צועקת" |  |
| חיים שלי | "תל אביב בלילה" • "בא לי לחבק אותך" • "חיים שלי" • "מקסיקו" • "מילה של גבר" • "יאסו" • "תגיד לי Je t'aime" • "חצי מדינה" • "תרקדו" |  |
| מועבט | "אגרוף" • "כשתבוא" • "קוקוריקו" • "אהבה של אמא (חיים שלי)" • "אנא מג'נונה" • "חיים מאושרים" • "מתגעגעת אותך" • "הגענו הבנות" • "מועבט" • "ברחובות של תל אביב" • "איך אתה הולך" |  |
| עם או בלי לאהוב | "עם או בלי לאהוב" • "סירי" • "מה איתי" • "ניסיתי" • "אלף כוכבים" • "עשית לי טוב" • "WTF" • "הבת שלך" • "שוב תגיד לי בואי" • "דינרו" • "פילטרים יפים" • "כמה שנים" • "מה קרה?" • "ממתק" • "בסוף כל יום" |  |
| 7 | "חמסה" • "משחק קלפים" • "ילדת רחוב" • "עמנואלה" • "כינורות" • "ראשון בבוקר" • "להיות שלך" • "ריגוש זמני" • "מילה טובה" |  |
| דם שלי | "דם שלי" • "היית אחותי" • "תמיד נשאר אני" • "חיפשתי אותו בנרות" |  |
| סינגלים אחרים | "הללויה" • "Fresh" • "שונה מהנוף" • "Bonsoir" • "הזמן שלנו" • "והיא שעמדה" • יש בי אהבה" • "קטן עלינו" • "מקלט בטוח" • "תהמר עליי" • "מי אני בלעדיך" • "מלאכים" • "100 קילומטר" • "מסיבת הרווקות" • "נשבעת אמונים" • "עוד טיפה" |  |
| השתתפות בסינגלים | "מקסיקאנה" • "Godmother" |  |
| שירים אחרים | "הפשע המושלם" ‏•‏‏ "אולי תִּפָּתַח הדלת" |  |
דיולה בנצור

| --- | --- |

 לידה:  28 בינואר 1844 נירג'האזה, הונגריה 
 פטירה:  16 ביולי 1920 (בגיל 76) Benczúrfalva, הונגריה 
 מקום לימודים:  האקדמיה לאמנות יפה, מינכן (1865) 
 תחום יצירה:  אמנות, ציור 
 זרם באמנות:  האומנות האקדמית 
 הושפע על ידי:  קארל פון פילוטי 
 בן או בת זוג:  Caroline Max 
 צאצאים:  Olga Vastagh, Ida Dolányi Benczúr, דיולה בנצור 
 
דיולה בנצור (בהונגרית: Benczúr Gyula;‏ נירג'האזה, 28 בינואר 1844 – דולאן (היום בנצורפאלבה), 16 ביולי 1920) היה צייר הונגרי, חבר כבוד באקדמיה ההונגרית למדעים.
ביוגרפיה

דיולה בנצור נולד כאמור בנירג'האזה כבנם של וילמוש בנצור (1811–1873) ושל פאולינה לאסגאלנר (1815–1885). משפחתו עברה לקאשה ב-1846. כשהיה בתיכון התחיל לצייר בבית הספר הפרטי לציור של פרנץ קלימקוביץ' ושל בלה קלימקוביץ' בקאשה. מ-1861 היה תלמידו של הרמן אנשיץ באקדמיה לאמנויות יפות במינכן, ובין 1865 לבין 1869 היה תלמידו של קארל פון פילוטי. בשנת 1869 יצא למסע לימודים באיטליה, וב-1874 בצרפת.
בשנת 1873 התחתן עם אחותה של חברתו האמנית, עם קרולינה מקס. נולדו להם ארבעה ילדים. לאחר מות אשתו (1890), הוא התחתן בשנית ב-1892, אשתו השנייה הייתה Piroska Ürmössy Boldizsár, מורה במכללת המורים הממלכתית של בודפשט.
מאמצע שנות ה-70, הוא בילה את הקיצים שלו באמבך שליד אגם שטארנברג (האגם החמישי בגודלו בגרמניה), שם נבנה בית הקיץ שלו ב-1885 על בסיס תוכניותיו של אחיו הצעיר, האדריכל בלה בנצור.
מ-1876 עד 1883 לימד באקדמיה של מינכן. עם שובו הביתה, הקים את בית הספר ההונגרי הראשון לאמנות, בית הספר מאסטר בנצור, אותו ניהל עד מותו. כבר בחייו היה צייר מוכר ומוערך. ב-1906 הפך לחבר לנצח בבית העליון של הפרלמנט ההונגרי וב-1910 הפך לחבר כבוד באקדמיה ההונגרית למדעים.
קריירה האמנותית

בנצור הוא דמות יוצאת דופן של הציור ההיסטורי האקדמי ההונגרי מהמאה ה-19. השלב המוקדם של הקריירה שלו מאופיין בציורי פורטרטים בסגנון בידרמאייר (גיזלה), דיוקנאות חיים רומנטיים (טרגדית הדיג בבלטון) ותמונות של נושאים היסטוריים שהושפעו מציורו של קארל פון פילוטי (לכידתו של פרנץ ראקוצי השני). הוא השיג את הצלחתו הראשונה עם תמונתו של לאסלו הוניאדי "הפרידה" ב-1866. בשנת 1875 זכה בתחרות הציור ההיסטורי עם ציורו "ההטבלה של וייק". לודוויג השני, מלך בוואריה הזמין אותו לצייר תמונות רבות של נושאים היסטוריים. לאחר שחזר הביתה, הוא צייר עירום, דיוקנאות ותמונות עם נושאים מיתולוגיים. תקופת היצירה האחרונה שלו מאופיינת בחיבורים היסטוריים מונומנטליים. יצירתו "הכיבוש בחזרה של טירת בודה", שצוירה למילניום ב-1896, היא אחת היצירות המשמעותיות ביותר בז'אנר.
בשנת 1900, הוא זכה בפרס הראשון בתערוכה העולמית בפריז עם דיוקנו של שלאו לרינץ שלאו, הקרדינל של נאג'ווארד, שצויר שם, שעדיין ניתן לראות אותו בארמון הבישוף בעיר. ציורו מחווה למילניום, שהושלם ב-1907, עורר תשומת לב רבה ברחבי אירופה. בשנים האחרונות לחייו הוא עבד על סדרה של שמונה תמונות עם נושאים היסטוריים שתוכננו לטירת בודה, מהן הצליח להשלים שניים. הוא זכה בפרסי אמנות רבים במהלך הקריירה שלו. יצירותיו זכו במדליות זהב בפריז (1878, 1900), ברלין (1886, 1910), וינה (1877, 1888) ומינכן (1888).