stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אגד
היסטוריה > מקואופרטיב לחברה בע"מ

כדי להתאים את מבנה אגד לעולם של שוק תחרותי וחופשי, ובכך גם על מכרזי שרות, הוחלט לבצע מהלך שבו אגד תהפוך מקואופרטיב לחברה בע"מ. כדי שהמהלך ייצא לפועל, נדרשה הסכמה של 75% מבעלי המניות. לאחר תהליך של הצגת המהלך לבעלי המניות, זכה ההליך לאישור ברוב של 91%. בשנת 2019 הפך אגד מקואופרטיב לחברה בערבון מוגבל, ושם הקואופרטיב שונה ל"אגד חברה לתחבורה בע"מ".
שתי חברות רכב החלו להתמודד על רכישת נתח מחברת אגד בשנת 2021: קרסו מוטורס יחד עם קרן אלומה וקבוצת מגדל; וקבוצת כלמוביל יחד עם קרן פורטיסימו קפיטל. שתי הקבוצות עלו לשלב הסופי ברכישה בתחילת 2022. על אף שהציגו את ההצעות הגבוהות ביותר, אף אחת מהקבוצות לא עמדה בתנאי המימון.
בעלי מניות אגד העלו תלונות נגד יו"ר אגד על שינויים בתנאי הרכישה "בניגוד מוחלט לאינטרס של אגד" לטענתם: זכות הכרעה בדירקטוריון, ביטול סעיף אי-תחרות באגד, ובשנתיים הראשונות קבלת זכאות לקבל 100% מהדיבידנד (במקום 20% למשקיע ו-80% שיושקעו חזרה באגד), העלאת אחוז הבעלות מ-50% ל-60%, ואפשרות הנפקה בבורסה באישור של 51% מבעלי המניות. באוקטובר 2022 הושלמה רכישת 60% ממניות אגד בידי שותפות של קרן קיסטון וקרן המורים והגננות תמורת כ-2.961 מיליארד ש"ח. קרן קיסטון מחזיקה בכ-48% מהשותפות והשיגה מימון בהובלת בנק לאומי ובנק מזרחי, וקרן המורים והגננות מחזיקה בכ-12% מהשותפות.
היסטוריה > היסטוריה של פיגועים

אוטובוסי אגד ונוסעיהם היו פעמים לא מעטות קורבנות של מעשי טרור, ובהם:
ההתקפה על אוטובוס 2094 – 30 בנובמבר 1947: התקפה על אוטובוס שנסע מנתניה לירושלים, שבה נהרגו חמישה מנוסעי האוטובוס.
טבח מעלה עקרבים – 17 במרץ 1954: פיגוע ירי בו נרצחו 11 נוסעים של אוטובוס אגד במעלה עקרבים.
פיגוע כביש החוף – 11 במרץ 1978: מחבלים השתלטו על אוטובוס אגד, ובסופו של קרב בין המחבלים למשטרה נרצחו 35 מנוסעי האוטובוס.
הפיגוע בקו 405 – 6 ביולי 1989: מחבל דרדר את אוטובוס אגד בקו 405 לתהום ליד קריית יערים. 16 הרוגים.
בשנות ה-90 של המאה ה-20 היו כמה פיגועים באוטבוסי אגד בירושלים וכן במקומות נוספים במדינה.
הפיגוע בקו 37 – 5 במרץ 2003: פיגוע התאבדות בידי מחבל מהחמאס בשדרות מוריה בשכונת אחוזה בחיפה. בפיגוע נרצחו 17 אנשים.
האינתיפאדה השנייה: אמצעי טרור מרכזי באינתיפאדה השנייה היה פיגועי התאבדות באוטובוסים, שהביאו למאות הרוגים.
חברות בנות

כיום לאגד מספר חברות בנות:
אגד תעבורה – הוקמה בשנת 2006 בשיתוף עם "קבוצת תעבורה" (50% לכל אחת) כדי להתחרות במכרזים על קווי שירות שמפרסמת הממשלה. החברה נרכשה על ידי אלקטרה-אפיקים בראשית 2021. אגד תעבורה פעלה בעיקר באזור הדרום, באלעד, בנתניה ובאזור ירושלים.
אגד הסעים תיור ונופש (עד 2016 – אגד תיור ונופש) - עוסקת בכל מגוון נושאי התיירות, כולל הסעות, אירוח והדרכה.
דרך אגד עוסקת בתחבורה ציבורית בעוטף ירושלים, התחילה את הפעילות בשנת 2024.
אגד החזקות – עוסקת באיתור ופיתוח מקורות מניבים נוספים מלבד עסקי הליבה של אגד כמו בעלות על נכסי נדל"ן והשתתפות במכרזי תחבורה ציבורית, רכבות קלות, נתיבים מהירים ועוד.
אגד אירופה – אגד החלה לפעול באירופה בשנת 2007 וכיום פועלת בהולנד ובפולין במספר ערים. צי הרכבים שלה כולל בין היתר אוטובוסים חשמליים ובעתיד יכלול גם אוטובוסים המונעים בגז.
קווים מיוחדים > קווי מהדרין

בשנים 2000–2011 הפעילה אגד קווים מיוחדים בשם המסחרי "קווים ייעודיים" המכונים "קווי מהדרין", לשירות הציבור החרדי אשר נסעו במסלולים עירוניים ובינעירוניים. בקווים הייתה נהוגה הפרדה מגדרית במקומות הישיבה, כאשר הנשים יושבות באחורי האוטובוס.
בינואר 2011 אימץ בג"ץ את מסקנות הוועדה שהקים משרד התחבורה, וקבע כי הפרדה כפויה בין נשים לגברים ב"קווי המהדרין" אינה חוקית, וכי הטרדת נוסעות בעניין, כמו גם לגבי לבושן, עשויה להיות עבירה פלילית, אולם התיר את המשך ההסדר של העלאת נוסעים ונוסעות מהדלת האחורית כדי לאפשר הפרדה מרצון. כמו כן נפסק כי הנהגים יחויבו לוודא את אכיפת ההחלטה, וכי אגד תחויב לפרסם את ביטול הסדר המהדרין בעיתונות הכללית ובעיתונות של המגזר החרדי, ולהציב שילוט בכלל הקווים המודיע כי: "כל נוסע רשאי לשבת בכל מקום שיבחר (למעט המקומות המסומנים לאנשים עם מוגבלויות), הטרדת נוסע בעניין זה עלולה להיות עבירה פלילית".
קווים מיוחדים > קווי לילה

בשנת 2007 החלה אגד להפעיל קווי לילה במטרופולינים ירושלים וחיפה, ומתל אביב למספר ערים בגוש דן.
קווים מיוחדים > תיקתק

בפברואר 2019 הוכרז על שיתוף פעולה בין אגד לבין חברת Via, לפיו אגד תפעיל צי מיניבוסים שמשתמש בטכנולוגיה שפיתחה Via. השירות בשם תיקתק החל לפעול במרץ 2020, בחיפה. בספטמבר 2020 החל השירות לפעול גם בירושלים. בינואר 2023 הפסיק השירות מלפעול בירושלים ובמרץ 2023 הפסיק לפעול בחיפה.
קווים מיוחדים > קווים בינלאומיים

בשנת 1982 החלה אגד להפעיל את קו 100, במקביל לקו של החברה המצרית "איסט דלתא", אשר נסע מתל אביב לקהיר, בירת מצרים, באמצעות אוטובוס מרצדס 303 מיוחד בו הותקן תא שירותים. הקו דעך בהדרגה בגלל חוסר רווחיות, עד שסיים את פעילותו בשנת 1996.
קווים מיוחדים > גלריה

אוטובוסים ששימשו את אגד בעשור הראשון של המאה ה-21
קו תיור מיוחד של אגד שפעל בעבר בירושלים.
מרצדס-בנץ O303 שהיה בשירות אגד תיור.
אוטובוס מפרקי של אגד מתוצרת מאן בהרכבת הארגז, בירושלים.
אוטובוס בינעירוני חשמלי של אגד מתוצרת גולדן דרגון הסינית שנת 2023
ראו גם

המקשר
אגד תעבורה
שחר (קואופרטיב)
מוזיאון הרכב ההיסטורי
ימים נשברים

ימים נשברים הוא אלבומה האחד עשר של הזמרת-יוצרת הישראלית עפרה חזה. האלבום יצא לאור בספטמבר 1986, על ידי חברת התקליטים הד ארצי. מתוך האלבום יצאו לרדיו כתקליטי שדרים:: "ימים נשברים", "בוא ונגן אותי", "הכאב הזה", "כל הקלפים" / "ליידי" ו-"להמשיך לצעוד".
במרוצת השנים, זכה האלבום למעמד זהב, על סך מכירות של למעלה מ-30,000 עותקים בסך הכל. כמו כן, זהו אלבומה הראשון של חזה שהועלה על תקליטור במקביל ליציאתו לשוק.
רקע הפקה

אלבום זה שונה מקודמיו בכך שאת רוב שירי האלבום כתבה והלחינה חזה, דבר שייצר התעניינות רבה מצד המבקרים והמעריצים, בנוסף, זהו האלבום הראשון שיצא לחזה מזה שנה (שירי מולדת ב') ושנה וחצי מאז צאת אלבום אולפן בעל שירים מקוריים (אדמה), שהרי קהל מעריציה היה רגיל ליציאת אלבום חדש בערך כל חצי שנה עד אותה עת.
ההפסקה הארוכה יחסית נבעה מההיעדרויות הממושכות של חזה מהארץ, בעיקר על מנת להקליט אלבום שלם בצרפתית, וכן על מנת לקדם את האלבום "שירי תימן", שיצא בבריטניה.
את ההפקה המוזיקלית והעיבודים עשה יזהר אשדות. האלבום ממשיך את הקו של אלבומה הקודם של חזה, אדמה, בכך שהוא לא מכיל רק את שירי הפופ שאפיינו את חזה בתחילת שנות השמונים אלא שירים יותר אינטימיים, וכמו כן, גם באלבום זה בצלאל אלוני לא תרם אף שיר לאלבום אלא היה שותף להפקת האלבום לצד אשדות. במקביל, האלבום מציג קו אחר שחורג מאופי שאר אלבומיה הקודמים של חזה בכך שהוא מכיל נגיעות של רוק קל ומוזיקה אלקטרונית. את המגמה החלה עוד בהפקת הרמיקס לסינגל "גלבי", אף הוא בהפקת אשדות, ובאלבום הלהיטים "אלבום הזהב", שיצא כמה חודשים לפני כן, כשהקליטה מחדש חלק מלהיטיה הגדולים בעיבוד מחודש של אריק רודיך.
עוד בטרם הפקת האלבום, בשנת 1984, הפיק אשדות לחזה את הרמיקס לשיר "גלבי" מאלבומה שירי תימן ובאותה תקופה החל להיות מושמע רבות בבריטניה. כמו כן, חזה התנסתה בכתיבה עוד בטרם החלה לכתוב בעצמה. במשך שלוש השנים שקדמו לצאת האלבום, כתבה חזה טור שבועי בעיתון "מעריב" שנקרא "אקורד נוסף".
הצלחה

השירים שבלטו מתוך האלבום היו "ימים נשברים", "הכאב הזה", "בוא ונגן אותי", "להמשיך לצעוד" ו"כל הקלפים" / "ליידי", אך בשנה זו לא הצליחה חזה להגיע לתואר זמרת השנה. העיבודים והמעבר מהז'אנר הארץ ישראלי ופופ קל אל הרוקיסטי מעט היוו את ההצלחה העולמית של חזה בחו"ל.
בעקבות האלבום יצאה היא לסיבוב הופעות יחסית קצר שנקרא "עפרה חזה על הבמה" בבימויו של צדי צרפתי, שרובו התקיים בתל אביב עקב האפקטים הרבים שנראו לראשונה בארץ. המופע הופסק עקב התחלת ההופעות והראיונות בחו"ל ותחילת העבודה על האלבום הבינלאומי הראשון שלבסוף נגנז, Temptation Eyes ("עיניים מפתות").
הצלחת האלבום עודדה את חזה להמשיך לכתוב שירים, ובשנת 1988 תוכנן אלבום נוסף בעל אותו מתכונת, אך הוא נגנז ובמקומו יצא האלבום Shaday. לאחר כשנה מצאת האלבום, יצא האלבום "שירי מולדת ג'" שאחד משיריו, "בלילה" של רחל המשוררת הולחן על ידי חזה.
לאחר גניזת האלבום Temptation Eyes והצלחתו של "אם ננעלו" באירופה, החלה חזה לעבוד במרץ על האלבום הבינלאומי החדש שלה Shaday, ששני שירים מתוכו הם גרסאות באנגלית לשירים מאלבום זה: "My Aching Heart" ("הכאב הזה") ו"Take Me to Paradise" ("בוא ונגן אותי").
בשנת 2007 השיר "הכאב הזה" חזר למצעדים ברדיו לאחר שנעשה גרסת כיסוי לשיר על ידי נינט טייב ועברי לידר לרגל 7 שנים למותה של חזה, שמאוחר יותר הפך לשיר הנושא של הסדרה "מרחק נגיעה". בשנת 2010 ביצע אחיינה של חזה, אלון אור, גרסת כיסוי לשיר "להמשיך לצעוד" לרגל 10 שנים למותה של חזה.
רשימת רצועות

"ימים נשברים" (עפרה חזה)
"בוא ונגן אותי" (עפרה חזה)
"כל הקלפים" (עפרה חזה)
"ליידי" (עפרה חזה)
"להמשיך לצעוד" (עפרה חזה)
"הכאב הזה" (עפרה חזה - יזהר אשדות)
"בחושך" (עפרה חזה)
"פגישה בשש" (עפרה חזה)
"שקיעה" (עפרה חזה)
הערות שוליים

↑  ימים נשברים, באתר מוסיקה נטו'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'(ארכיון)
↑  ימים נשברים (אלבום) – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  Chansons Contre la Guerre - Ofra Haza / עפרה חזה, באתר www.antiwarsongs.org
| עפרה חזה – שירים |
| --- | --- | --- |
| בשיר השירים בשעשועים | "שיר השירים בשעשועים" • "בלדה למלך" • "היפה בנשים" |  |
| על אהבות שלנו | "שיר הפרחה" • "כמו ציפור" • "פלאש גורדון" • "הגשם" • "על אהבות שלנו" • "שיר אהבה לחייל" |  |
| בוא נדבר | "אין זמן לתעות" • "סימנים של אוהבים" • "כשנהיה בני 73" • "תפילה" |  |
| פיתויים | "כל יום מתחילה שנה" • "מלכת הקסמים" • "מכתב אהבה" • "גבריאל" |  |
| חי | "סוף קיץ" • "עכשיו" • "אחרי החגים" • "אמן למילים" • "חי" |  |
| שירי מולדת | "יד ענוגה" / "נעמה" |  |
| בית חם | "יד ביד" / "במנגינת הלב" • "בית חם" • "עזור לי" • "בן פרבר" • "אתך הלילה" / "אתה הבטחת" |  |
| אדמה | "רוח צפונית רוח דרומית" • "גורל אחד" • "מישהו הולך תמיד איתי" • "אדמה" • "רחמים" / "עוד מחכה לאחד" |  |
| שירי מולדת ב' | "אל נא תאמר לי שלום" / "בכרם תימן (אל תפחדי תמר)" • "שבעת המינים" • "הנערים הספנים" |  |
| ימים נשברים | "ימים נשברים" • "בוא ונגן אותי" • "הכאב הזה" • "כל הקלפים" / "ליידי" • "להמשיך לצעוד" |  |
| Shaday | "Galbi" • "Im Nin'alu" • "Galbi" • "Shaday" • "Eshal" |  |
| Desert Wind | "Wish Me Luck" • "I Want to Fly" • "Ya Ba Ye" • "Fata Morgana" |  |
| Kirya | "Daw Da Hiya" • "Innocent – A Requiem for Refugees" |  |
| כל הנשמה | "ליד באר מולדתי" • "כל הנשמה" • "לאורך הים" • "זה יבוא פתאום" • "מיליון" • "רוח האדם" |  |
| Ofra Haza | "Show Me" • "Give Me a Sign" |  |
| סינגלים אחרים | "שבת המלכה" • "הליכה לקיסריה" • "אם אשכחך ירושלים" • "שלאגר" • "Aime Moi" • "שיר המאה" • "שביל תפוח הזהב" • "ארבעים" • "השנה אינשאללה" • "Ya Hilwi" •‏ "Today I'll Pray" •‏ "Elo Hi" • "קופסת הצבעים" • "Mata Hari" • "Love Song" •‏ "ירושלים של זהב" • "The Queen of Tel Aviv" • "לתת" • "כאן לעולם" |  |
| שירים אחרים | "Deliver Us" • "שחרחורת" • "מוכר הפרחים" • "זמר נוגה" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 1a39182e-8618-4bc9-b3de-dd45fa2d23da
רנה פרידור

| --- | --- |

 לידה:  4 בספטמבר 1940 (בת 84) תל אביב, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
רִנה פרידור (נולדה ב-4 בספטמבר 1940) היא מייסדת תוכנית החממות הטכנולוגיות של לשכת המדען הראשי במשרד התעשייה והמסחר, ומנהלת התוכנית בין השנים 1990–2008. סגנית המדען הראשי הראשון ומחלוצות תחום ההון סיכון בישראל.
ביוגרפיה

פרידור נולדה בתל אביב, בת שנייה לחיים ויטל ושרה טרבס, שעלו לישראל מטורקיה. אביה הקים בית מסחר סיטונאי לסדקית בדרום תל אביב.
פרידור למדה בתיכון עירוני ה' והתגייסה לצה"ל במסגרת גרעין התיישבות של הנח"ל. ב-1964 נישאה לאדיר פרבר (פרידור) שהכירה בתנועת הנוער "הצופים". בשנת 1966 סיימה את לימודיה וקיבלה תואר ראשון במשפטים מהאוניברסיטה העברית בירושלים. במשך לימודיה עבדה כמדריכת גדנ"ע. לאחר לימודיה החלה לעבוד כעורכת דין.
בשנת 1968, בעקבות מכרז ממשלתי, התמנתה לעוזרת ליועץ המדעי של משרד המסחר והתעשייה. בעקבות המלצות ועדת קצ'לסקי, בראשותו של פרופ' אפרים קצ'לסקי (קציר), נוסדו לשכות מדענים ראשיים במשרדי הממשלה השונים. חיים בר-לב שר המסחר והתעשייה, מינה בשנת 1974 את תת-אלוף במילואים פרופסור יצחק יעקב (יצה) למדען הראשי הראשון במשרד המסחר והתעשייה. פרידור שימשה עוזרת של יצה, והוא מינה אותה לסגנית המדען הראשי בשנת 1975.
בשנת 1976 יצאה פרידור עם משפחתה, במסגרת שבתון של בעלה, לשלוש שנות שהות בטרוי שבניו יורק, שם ניהלה את בית הספר של הקהילה היהודית המקומית.
עם חזרתה לישראל בשנת 1979 חברה ליצחק יעקב בשנית, הפעם בחברת וורלדטק (Worldtech), שעסקה בגיוס השקעות ממשקיעים אזרחי ארצות הברית עבור פרויקטים של מחקר ופיתוח בישראל. החברה הייתה קרן הון סיכון שגייסה הון עבור סטרטאפים (עוד בטרם נטבעו מושגים אלו). רנה ניהלה את האופרציה בצד הישראלי, בעוד יצה גר בניו-יורק וניהל את החברה ואת האופרציה בצד האמריקאי. העסק היה מבוסס על מסלול של מקלט מס עבור המשקיעים בישראל. החברה גייסה הון ראשוני עבור מספר חברות שהפכו להיות ענקיות בינלאומיות כגון קומברס (אפרת), Lanet, Teledata, עוש"פ, Tecnomatix ואחרות. החברה נסגרה בשנת 1989 בעקבות שינויים בחוק האמריקאי שבעקבותיהם השקעות מחוץ לארצות הברית לא הוכרו לצורכי מס.
ביוגרפיה > הקמה וניהול של תוכנית החממות הטכנולוגיות

בדצמבר 1990, בשיאה של עליית יהודי ברית המועצות, התקבלה החלטה במשרד התעשייה והמסחר בשיתוף משרד האוצר, להשתמש במודל החממות הטכנולוגיות, שהיה נהוג במספר מקומות בעולם, לצורך קליטת מדענים מקרב העולים החדשים. למשימה זו גויסה פרידור. תקציב הפרויקט בשנת פעילותו הראשונה היה מיליון שקל.
תוכנית החממות הטכנולוגיות יצאה לדרך בסוף שנת 1990. פרידור התמנתה למנהלת התוכנית וקיבלה על עצמה לעצב תוכנית שמטרותיה המרכזיות הן לתמוך במחקר ובפיתוח ישראלי ולקלוט יזמים עולים מארצות חבר המדינות. פרידור עיצבה מודל חדש וייחודי של "חממות טכנולוגיות" המוכר כיום בעולם בתור "המודל הישראלי", במסגרתו הוחלט להתמקד בתמיכה בפיתוח טכנולוגיה חדשנית, בשלב סיכון גבוה שבו משקיעים פרטיים אינם מוכנים לרוב להשקיע. בשלב זה, המדינה לוקחת את רוב הסיכון. במודל זה, 90% מכספי ההשקעה מגיעים לפרויקטים עצמם (בשונה מן המודל האמריקאי, שם החלק הגדול של ההשקעה מגיע לחממה עצמה לצורכי תפעול). מחמש חממות שהוקמו בשלב הראשון, צמחה התוכנית תחת ניהולה של פרידור ל-28 חממות בתוך שלוש שנים בלבד. בכל שנה נקלטו בחממות בין 80 ל-100 פרויקטים חדשים ובסך הכול, בשנות כהונתה של פרידור, החלו את דרכן בתוכנית כ-2,000 חברות. מספר רב מהן זכו להצלחה בינלאומית, והיוו גורם משמעותי בהתפתחות תעשיית ההייטק וההון סיכון בישראל בשנות ה-90 ובעשור הראשון של המאה ה-21.
בשנת 2008 הודיעה פרידור על פרישתה מתפקידה כמנהלת תוכנית החממות לאחר 18 שנים והוחלפה על ידי יוסי סמולר. באותה שנה נבחרה לאחת מ-50 הנשים המשפיעות בישראל, ברשימה שפרסם העיתון "גלובס". בנוסף, פרידור מעורבת בהנחיה, בתחרויות ובשיפוט התוכנית "יזמים צעירים" בישראל.
ביוגרפיה > פעילות נוספת

במקביל לתפקידה במנהלת החממות ולאחר פרישתה מהתפקיד, עסקה רנה פרידור במספר פעילויות על בסיס התנדבות.
ב-1992 התמנתה לכהן כחברת דירקטוריון בארגון "יזמים צעירים". במסגרת פעילותה בדירקטוריון הארגון, הייתה פעילה בהתנהלות השוטפת ואף יזמה שיתוף פעולה בין הארגון לבין מנהלת החממות הטגנולוגיות במשרד התעשייה והמסחר. בשנת 2015 התמנתה לתפקיד יו״ר הדירקטוריון של ארגון "יזמים צעירים" וכיהנה בתפקיד עד פרישתה מהארגון בשנת 2020. בשנה זו, קיבלה מטעם ארגון היזמים הצעירים האירופי Junior Achievement - Young Enterprise Europe, שהארגון הישראלי משתייך אליו, את פרס ה-Leadership Award.
בשנת 1998 הצטרפה כחברת הקורטוריון (חבר הנאמנים) והתמנתה לחברת הוועד המנהל של הטכניון, תפקיד אותו מילאה עד 2013. ב-2014 התמנתה לחברת ועדת הביקורת של הטכניון וכיהנה בתפקיד עד 2024. פרידור ממשיכה לכהן כחברה בקורטוריון.
בנוסף, פרידור חברה בחבר הנאמנים של המכללה האקדמית תל-חי ורשת החינוך אורט ישראל.
הערות שוליים

↑  עורכי־דין חדשים, על המשמר, 1 במרץ 1966
↑  ועדת קצ'לסקי
↑  "התגלגלתי למשרד המדען הראשי במקרה. חיפשו שם בכלל מהנדס או כלכלן", באתר גלובס, 26 באוקטובר 2006
↑  המודל הישראלי
↑  גיא גרימלנד,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'סיכום שנה בתוכנית החממות הטכנולוגיות: 167 חברות חממה גייסו כ-250 מיליון דולר ב-2008, באתר הארץ, 23 במרץ 2009
↑  אשת השנה
מנחם עמנואל הרטום

| --- | --- |

 לידה:  29 באוגוסט 1916 טורינו, איטליה 
 פטירה:  19 ביולי 1992 (בגיל 75) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  איטליה, ממלכת איטליה, ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 השקפה דתית:  יהדות 
 
ד"ר מנחם עמנואל הרטום (29 באוגוסט 1916, ל' באב תרע"ו – 20 ביולי 1992, י"ט בתמוז תשנ"ב) היה רב, מחנך, עורך ומתרגם.
ביוגרפיה

נולד בטורינו שבאיטליה בשנת 1916. אביו, מורו ורבו היה הרב הפרופ' אליה שמואל הרטום. כבר מילדותו הצטיין בלימודיו וביכולתו הלשונית, ובין מוריו נמנה גם דודו, הרב פרופ' משה דוד קאסוטו. בשנת 1937, בהיותו בן 21 שנים בלבד, סיים בהצטיינות את לימודי הדוקטורט בספרות ושפות שמיות באוניברסיטת רומא ובאותה שנה קיבל גם את התואר רב (חכם השלם) בבית המדרש לרבנים ברומא. עבודת הדוקטורט שלו הייתה על ר' עובדיה מברטנורא.
בין השנים 1937-1938 שימש כרבה הראשי של העיר פרוג'ה, אך החלת חוקי הגזע באיטליה קטעו את פעילותו והוא החליט להגשים את חלום המשפחה ולעלות לארץ ישראל.
בשנת 1939 עלה לארץ. התיישב במגדיאל בשנת 1942 והתפרנס מחקלאות, וכן היה מורה בתיכון. בשנת 1945 קיבל משרה לפי כישוריו כעורך התרגומים בממשלת המנדט בירושלים, עמדה שניצל לצורך פעילות ריגול לטובת ההגנה. בשנת 1942 נישא ללאה אלנה לבית רוסי. לזוג נולדו חמישה ילדים.
עם קום המדינה שרת כחייל בצה"ל. אחיו ראובן הרטום נהרג בקרב על מוצא. בשנים הראשונות לקום המדינה עבד במועצה למען השבת ובמשרד האספקה והקיצוב. משנת 1951–1973 היה דובר ואחראי הפרסומים בנציבות שירות המדינה. בשנות השישים היה חבר הוועדה למונחי המינהל הציבורי של האקדמיה ללשון העברית. בשנות השמונים היה אחראי על תקנות השירות בבית החולים שערי צדק בירושלים.
בין השנים 1956–1958 היה בשליחות הסוכנות היהודית מנהל מחלקת החינוך והתרבות באיטליה וכן מפקח על בתי הספר היהודיים. כיהן כרב ראשי של קהילת ונציה בין השנים 1973 - 1977 וגם לימד עברית מודרנית באוניברסיטת ונציה ובבית המדרש לרבנים שברומא. בין השנים 1985–1987 כיהן כרב ראשי של קהילת טורינו.
נפטר בירושלים בשנת 1992.
עבודתו הספרותית

עיסוקו המרכזי של הרב הרטום, אשר ליווה אותו לאורך חייו, היה בתחום הכתיבה, העריכה והתרגום. את יצירתו האחרונה, "מחזור איטליאני השלם", סיים ממש לפני פטירתו. יצירותיו שהושלמו, אך טרם יצאו לאור, הן: פנקסים של ארבעה מוהלים ממשפחת ויואנטי מוונציה, וכן תרגום מעברית של "עיונים בספר בראשית" מאת נחמה ליבוביץ.
בשנת 1947 ייסד עלון בשם "תורת חיים" וערך אותו בהתנדבות במשך כ-40 שנה. העלון נועד לליבון בעיות השעה והיה במה להשקפות עולם שונות בנושאים אקטואליים במדינת ישראל ובגולה, לאור היהדות.
בשנת 1972 הוציא מילון איטלקי - עברי ועברי - איטלקי.
ערך את כתבי שד"ל.
תרגם מאיטלקית יצירות ספרותיות קלאסיות כמו דקמרון, גדולי האומנות וגדולי המוזיקה.
תרגום לאיטלקית של ספרו של הרב חיים דוד הלוי "קיצור שולחן ערוך מקור חיים".
תרגום וביאור לספר המצוות לרמב"ם
תרגום ופירוש של המחזור האיטלקי לפי הקהילות האיטלקיות השונות. הספר בשלמותו ראה אור רק לאחר פטירתו והוא פרי מחקר מעמיק של המנהגים האיטלקיים השונים ודיוק בנוסח התפילה המקורי, תוך תרגום לשפה מודרנית, לטובת העוברים לפני התיבה וציבור המתפללים. הרב הרטום הוסיף סימנים מיוחדים לקריאה נכונה. קדם לכך קונטרס בשם "המנהג האיטלקי בירושלים" (ירושלים 1976) אשר מכיל תיאור של המייחד את נוסח התפילה והמנהגים של בית הכנסת האיטלקי בירושלים, אשר מרביתם הונהגו על ידי הרב הרטום ואביו.
חיבר מספר פיוטים, בין היתר חיבר יוצר ליום העצמאות.
מנהגי משפחת הרטום : כולל הגדה של פסח / נערך על ידי הרב הד"ר מנחם עמנואל הרטום. יצא לאור על ידי ילדיו בתשפ"ה.
ראו גם

אליה שמואל הרטום
הערות שוליים

↑  הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, סדר תפלות כמנהג בני רומה: כפי הנהוג בירושלים עיה"ק (ירושלים, תשע"ד), עמ' שסג (עמ' 375 של הקובץ).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257825205171  PLWABN: 9811250723005606  BnF: cb128954798 (data)  GND: 123143845  ICCU: CFIV068308  ISNI: 0000 0001 0879 0906  LCCN: n82012241  NTA: 227259327  RERO: 02-A002941482  SUDOC: 069490627  VcBA: 495/320187  VIAF: 23476181   WorldCat (עם VIAF): 23476181
אפיטקסיית קרן מולקולרית

אפיטקסיית קרן מולקולרית (באנגלית: Molecular-beam epitaxy), המוכרת בראשי התיבות MBE, היא שיטת אפיטקסיה לגידול שכבות דקות חד-גבישיות (אנ') של יסודות או תרכובות ישירות מהיסודות או מהתרכובות שלהם, המנודפים בוואקום אולטרה-גבוה - UHV (10-11 טור) על מצע גבישי מחומם. שליטה הדוקה בשטפים של היסודות המזינים את הגידול בשיטת ה-MBE מאפשרת דיוק בעובי השכבה המגודלת ברמת של שכבה אטומית בודדת. העבודה ב-UHV מאפשרת יישום שיטות שונות של ניטור ובקרה של הקרניים המולקולריות ושל הגביש הגדל תוך כדי האפיטקסיה.
עקרון הפעולה של MBE

גביש המצע עליו רוצים לגדל מונח על מחזיק בתא עם וקואום אולטרה גבוה (ראו איור 1). בין השאר מוקף התא במעטפת (shroud) מלאה בחנקן נוזלי, הפועלת כמשאבת ספיחה. המצע מחומם לטמפרטורה רצויה באמצעות גופי החימום שמאחוריו. ממולו יש תנורים קטנים שבתוכם כוריות (crucibles) הממולאות ביסודות הרצויים. חימום כל תא כזה גורם להתאיידות היסוד המצוי בתוכו. לכל תא יש פתח קטן יחסית, שממנו יוצאים היסודות שהתנדפו, ולכן הם פועלים כתאי אפוזיה (תאי נודסן (אנ') Knudsen). לפני כל תא, וקרוב יחסית אליו, מצוי חָסַם (shutter), אותו ניתן להניע כך שימצא מול התא ויחסום את פתחו, או שימצא בעמדה שונה כך שהפתח פתוח. כשהחסם נמצא ממול לפתח התא (מצב סגור) החומר שמנודף מהתא פוגע בו ושוקע עליו (כך בתא הצהוב שבחלק השמאלי של תא הגידול באיור). כאשר החסם במצב פתוח, כלומר איננו מול פתח תא האפוזיה, האטומים או המולקולות שיוצאים מן התא יכולים להגיע למצע, ולהצטרף לגביש הגדל. זה המצב בתאים שבצבע ירוק, אדום וכחול באיור. היסודות יוצאים מכל תא במהירויות קוויות גבוהות, בהתאם לטמפרטורה הגבוהה של התא. מפני שבתנאי UHV האווירה בתא אינה מכילה כמעט אטומים אחרים, המהלך החופשי הממוצע של היסודות היוצאים מתא האפוזיה ארוך מאוד. הם לא יתנגשו למעשה בשום דבר עד שיפגעו במצע או בדופן המערכת. כל תא פולט, אם כן, קרן של אטומים או מולקולות, ומכאן שמה של השיטה.
קרן האטומים או המולקולות פוגעת במצע (או המצעים) המצויים על מחזיק מסתובב, ונספחים לפני השטח שלו. האפיטקסיה מושגת הודות לחימום המצע. כך מאפשרים לאטומים "לטייל" על פני השטח, כדי שימצאו לעצמם את המקום המועדף (אנרגטית), "להתיישב" בו, ולהצטרף לגביש.
במהלך הגידול פותחים וסוגרים את החסמים של התאים בהתאם לחומרים אותם רוצים לגדל. אם למשל התא הירוק באיור 1 מיצג תא המכיל בתוכו ארסן, האדום - תא המכיל גליום, הכחול - תא המכיל אלומיניום, והצהוב - תא המכיל אינדיום, אז במצב המתואר באיור 1, שבו חסם האינדיום סגור ואילו חסמי הארסן, האלומיניום והגליום פתוחים, מגודלת סגסוגת של אלומיניום גליום ארסניד (אנ') (AlGaAs). אם סוגרים כעת את החסם של תא האלומיניום, ומשאירים את החסמים של הארסן והגליום פתוחים, תגדל שכבה של גליום ארסניד (GaAs). ברגע שייפתח החסם של תא האינדיום תתחיל לגדול הסגסוגת אינדיום גליום ארסניד (אנ') (InGaAs).
עקרון הפעולה של MBE > קצב הגידול

קצב הגידול של השכבה תלוי בראש ובראשונה בשטף האטומים מכל סוג המגיעים לפני השטח. זה מצדו תלוי בטמפרטורה של תא האפוזיה. השטף הזה, ϕ, נמדד על ידי מדיד (אנ') הוקואום, שלצורך העניין קרויה הקריאה שלו הפעם beam equivalent pressure (BEP), ומסומנת ϕBEP. ב-MBE, כמו באפיטקסיה בשיטות אחרות, מגדלים בעודף של אספקת אטומי האל-מתכת. אטומים אלו יותר נדיפים (בדרך כלל) מאטומי המתכת, כך שעודף שלהם מונע פירוק של המצע או השכבה הגדלה, והם אינם נוטים להצטבר על פני השטח, כטיפות או גבישונים, כפי שקורה כשאטומי המתכת הם בעודף. יש לכך השפעה על ההתנהגות של קצב הגידול, שכן במצב זה ϕBEP-Metal הוא הגודל הקובע את הקצב: rg = C ϕBEP-Metal, היכן ש-rg הוא קצב הגידול של השכבה, ו-C הוא קבוע המתקבל ממדידות ניסיוניות, והמכיל בתוכו את כמות האטומים של המתכת הנדונה בחלק תא היחידה המרכיב חד-שכבה (monolayer – ML) במוצק הגדל, את מקדם ההידבקות של האטום הנידון (החלק היחסי מהשטף המגיע, הנשאר על פני השטח ולא מתנדף חזרה, שתלוי בטמפרטורה ובמצע), ואת הגאומטריה של תא הגידול. הקצב אינו תלוי בזמן, ולכן עובי השכבה מתקבל בפשטות מהכפלת הביטוי עבור rg במשך הגידול.
הרכיבים של מערכת הגידול

לב מערכת הגידול הוא תא הגידול (הריאקטור), שבו מתבצעת האפיטקסיה. הריאקטור הוא תא וקואום, המצויד במשאבות חזקות מאוד ובמשאבה פנימית, המעטפת הממולאת חנקן נוזלי (הקריו-פנל), שמביאים יחדיו את הלחץ בתא לרמה של Torr‏ 10-11. יש בו, כמוראה באיור 1, את המניפולטור, המחזיק את פלטת המצעים, מחמם ומסובב אותה (להשגת אחידות השכבה הַגְּדֵלָה). יש בנוסף אמצעים להכנסת הפלטה מתא מעבר ותא הכנות לתא הגידול, אך אלו לא מוראים באיור 1 אלא בתמונת המערכת (תמונה 1).
בריאקטור פתחים שעליהם מורכבים תאי האפוזיה, ולתוכם מטעינים (מראש) את החומרים. בתנאי ההפעלה היסודות המתכתיים (מטור III (אנ') בטבלה המחזורית, עבור מוליכים למחצה III-V) הם בדרך כלל נוזליים. (אפשר להשתמש במקורות מטלו-אורגניים, כמו ב-MOVPE, ואז השיטה נקראת MOMBE.) היסודות האל-מתכתיים (מטור V (אנ'), במקרה של גידולי III-V) הם בדרך כלל מוצקים שממריאים (עוברים סובלימציה) בחימום. (אפשר להשתמש גם במקורות גזיים, כמו ארסין (אנ'), AsH3, או פוספין, PH3, ואז השיטה קרויה GS‑MBE – gas source MBE.) בגידולי ניטרידים (אנ') או תחמוצות, האניונים הם תמיד גזיים.
העובדה שהאפיטקסיה ב-MBE מתרחשת ב-UHV מאפשרת שימוש במגוון של אמצעי אִבְחוּן (דיאגנוסטיקה) פנימיים (in situ) כמוראה באיור 1. ראשית, יש את האמצעים ל מדידת לחץ (אנ') (ionization gauges) ולמדידה מדויקת של טמפרטורות המצעים במהלך הגידול (פִּירוֹמֶטֶר (אנ'), לא מוראה באיור 1). בנוסף יש גם תותח אלקטרונים ומסך פלואורסצנטי למדידות RHEED ‏(reflection high energy electron diffraction) לבחינת האיכות הגבישית של פני השטח, מד לחץ למדידה של שטף החלקיקים בקרניים המולקולריות (BFM – beam flux monitoring), ספקטרומטר מסות למדידת הסוג והכמות של הגזים השיוריים במערכת, ה-RGA (אנ'), ולפעמים עוד מכשירים נוספים המאפשרים, למשל, אפיון כימי של פני השטח של השכבה האפיטקסיאלית, כמו ספקטרוסקופיית אלקטרוני אוז'ה (AES).