stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תסמונת מרפן
טיפול

מאחר שבתסמונת נפגעות כמה ממערכות הגוף ואין בנמצא טיפול כולל לשורש המחלה, זאת אומרת לרקמת החיבור עצמה, חולה בתסמונת מרפן יכול להיות מטופל אצל מספר רופאים בעלי התמחויות שונות. רופא משפחה או רופא ילדים ינהל את הטיפול בחולה וישלח את החולה לייעוצים אצל קרדיולוג, רופא עיניים או רופאים אחרים על פי הצורך. לעיתים יהיה גם צורך בהתייעצות עם גנטיקאי.
אין תרופה מיוחדת לתסמונת. על מנת לפתח תרופה על החוקרים לזהות את השינויים בגן הספציפי שאחראי לתסמונת ולטפל בה לפני הלידה. עם זאת, מגוון של טיפולים יכולים להפחית את עוצמת הסימפטומים. המומחה יקבע עבור כל חולה בנפרד תוכנית טיפולים על פי צרכיו. הגישה בה ינקוט הרופא תלויה במערכות הגוף שנפגעו עקב התסמונת.
בעיות בשלד – החולה יעבור הערכה שנתית על מנת לאתר כל שינוי בשלד. הדבר חשוב במיוחד אצל מתבגרים שקצב הגדילה שלהם מהיר. עיוותים רציניים עלולים לשבש את פעולת הלב והריאות. במקרים מסוימים יהיה צורך בחגורה אורתופדית או בניתוח.
עיניים – בדיקות עיניים תקופתיות מוקדם ככל שניתן הן המפתח לגילוי מוקדם ולטיפול בבעיות שעלולות להתעורר. ברוב המקרים משקפיים או עדשות מגע יכולים לטפל בבעיה, אם כי יש צורך גם בניתוח במקרים רבים.
לב וכלי דם – בדיקות תקופתיות ואק"ג יאפשרו להעריך את מצב הלב. ככל שמאתרים בעיות מוקדם יותר, כן יש יותר סיכוי למנוע סיבוכים מסכני חיים. בעיות במסתמי הלב מטופלות בדרך כלל בטיפול תרופתי. במקרים מסוימים יש צורך בביצוע ניתוח החלפה של המסתם הפגוע. את הניתוח יש לבצע לפני שאבי העורקים מגיע להתרחבות כזו שיש סכנה של היווצרות קרע שמעמיד בסכנה מיידית את החולה.
המערכת העצבית – על אף שאין דרך למנוע את התרחבות הדורה וקריעתה, טיפול תרופתי יכול להקטין את הכאבים הכרוכים בהתפתחות זו.
ריאות – חשוב במיוחד למנוע עישון אצל אנשים עם תסמונת מרפן, מאחר שהם כבר בסיכון גבוה ללקות בריאותיהם. יש לפנות לרופא עקב כל בעיה של נשימה בשינה.
תוחלת חיים

למרות העובדה שאין עדיין ריפוי למחלה, יש שיפור מתמיד באיכות החיים של החולים בתסמונת. אבחון מוקדם וטכנולוגיות רפואיות חדשניות משפרות את איכות חייהם ותורמות להארכת תוחלת החיים. כאשר מקפידים על ביצוע בדיקות תקופתיות לאיתור מוקדם של בעיות רפואיות וטיפול בהן על פי הצורך, יש לחולה בתסמונת מרפן תוחלת חיים דומה לתוחלת החיים הממוצעת.
היסטוריה

המונח תסמונת מרפן הונהג ב-1931 על ידי הרופא ההולנדי הנריקוס יאקובוס וובה
לכבוד רופא הילדים הצרפתי אנטואן מרפן, פרופסור באוניברסיטת פריז, שתיאר ב-1896 מקרה של ילדה בת חמש עם "דוליקוסטנומליה" - גפיים ארוכות ודקות .
תאורים קליניים שונים קשורים לתסמונת:
1896: Dolicostenomely (Marfan) - דוליקוסטנומליה (מרפן)
1902: Arachnodyctyly (Emile Charles Achard).-ארכנודקטיליה (אמיל-שארל-אשאר). אשאר תיאר מקרה שנחשב גם היום תסמונת מרפן ממש.
1912: Salle noted the associated ocular and cardiac anomalies.
סאל ציין את הצירוף של פגמים בלב ובעיניים.
1915: Lens luxation (Börger).
ברגר תיאר פריקה של העדשה בעין.
1931: (Henricus Jacobus Marie Weve)
וובה שהנהיג את המונח תיאר עת האופי התורשתי הדומיננטי של התסמונת.
1943: Aortic aneurysma and-rupture (Baer et al; Etter and Glover).
בר, אטר וגלובר תיארו מקרה של מפרצת של אב העורקים וקרע שלו.
1962 קרסון וניל, וגריטסן.
1962: Delimitation against homocystinuria (Carson and Neill; Gerritsen et al)
ב-1968 יו בנטול (Hugh Bentall) ערך את ההתערבות הכירורגית הראשונה במקרה של תסמונת מרפן. הוא ביצע החלפתם של אב העורקים העולה ושל מסתם אאורטי, בעזרת צינור עם מסתמים מלאכותיים, והשתלה מחדש של עורקים כליליים
ב-1971 ב. הלפרן, פ.צ'אר, ג'.ל מרדוק, ו.ב. הורטון וו.א. מקיוזיק הציעו במקרים אלה טיפול בחוסמי בטא
התשתית הגנטית של תסמונת מרפן נתגלתה ב-1991 על ידי הצוות ה.ק.דיץ, ג'.ר.קטינג, ר.א.פייריץ ואחרים מדובר במוטציה בגן של הפיברילין
ראו גם

אנטואן מרפן
תסמונת בילס
הערות שוליים

↑  A technique for complete replacement of the ascending aortaBentall H, De Bono A,[Thorax, 1968;23:338–9
↑  Halpern BL, Char F, Murdoch JL, Horton WB, McKusick VA, A prospectus on the prevention of aortic rupture in the Marfan syndrome with data on survivorship without treatment, Johns Hopkins Med J, 1971;129:123–129
↑  Marfan syndrome caused by a recurrent de novo missense mutation in the fibrillin gene Nature, 1991;352:337-339,
Dietz HC, Cutting GR, Pyeritz RE, et al
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4168872-7 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
כללי הקיטלוג האנגלו-אמריקאים

עטיפת המהדורה השנייה המורחבת של AACR2
כללי הקיטלוג האנגלו-אמריקאים ‏(Anglo-American Cataloguing Rules ‏ - AACR) פורסמו לראשונה ב-1967. AACR2 פירושו כללי הקיטלוג האנגלו-אמריקאים, מהדורה שנייה. הם מפורסמים על ידי איגוד הספריות האמריקאי (American Library Association), איגוד הספריות הקנדי (Canadian Library Association) והמוסד המוסמך של ספרנים ומידענים (Chartered Institute of Library and Information Professionals) באנגליה. העורך הוא מייקל גורמן (Michael Gorman), ספרן שנולד בבריטניה ומתגורר באזור שיקגו. AACR2 מתוכננת לשימוש בבניית קטלוגים ורשימות אחרות בספריות כלליות מכל הגדלים. הכללים מכסים תיאור ומתן נקודות גישה לכל חומרי הספרייה הנאספים היום בספריות.
למרות שהכללים נקראים אנגלו-אמריקאים הרי המהדורה הראשונה שפורסמה ב-1967 הייתה יותר אמריקאית. במהדורה השנייה מ-1978 איחדו את שתי מערכות החוקים, אימצו את הכתיב הבריטי cataloguing, וסידרו אותם יחד עם התקן הבינלאומי לתיאור פריטי מידע (International Standard Bibliographic Description).
ל-AACR2 יש כמה מהדורות מודפסות וכן גרסה מקוונת. גורמן ערך כמה שיפורים של AACR2 כולל מהדורה תמציתית.  לגרסה המקוונת ניתן להגיע רק דרך RDA Toolkit. כמו כן יש גם גרסאות מתורגמות בכמה שפות.
העקרונות של AACR2 כוללים קיטלוג של פריט הנמצא ביד ולא סברות על מידע הנמצא במקורות חיצוניים. כאשר יש מידע סותר מעדיפים מקור עיקרי של מידע.
במשך השנים היו עדכונים מדי פעם ל- AACR2. ב-1988 הוא עבר שינוי משמעותי (מהדורה שנייה משופרת) וכן ב-2002 למהדורה השנייה. גרסת 2002 כללה שינויים מהותיים לחלקים בהם מדובר על חומר לא ספרי. הותחל בלוח זמנים לעדכונים שנתיים ב-2003 אבל הפסיקו אותו ב-2005.
AACR2 הוחלפה בשיטת תיאור משאב וגישה (RDA)‏ (Resource Description and Access) ששוחררה ב- 2010. בישראל עברו הספריות לשיטה החדשה ב- 2014 אוסף חוקים חדש זה מעודכן על ידי דרישות פונקציונליות לרשומות ביבליוגרפיות (FRBR) והוא מהווה שלד גמיש ומתאים יותר לשימוש בסביבה דיגיטלית. בסתיו 2010 ביצעו כמה ספריות ומוסדות בעולם דובר האנגלית, ביניהן הספריות הלאומיות האמריקאיות ספריית הקונגרס, הספרייה הלאומית לרפואה וספריית החקלאות הלאומית, בדיקה רשמית ל-RDA והתוצאות פורסמו ביוני 2011.
הערות שוליים

↑  Anglo-American cataloguing rules;, London,: Library Association, 1967
↑  Henry Madden Library Archives, California State University, Fresno, Michael Gorman papers, 1957-2007 (עמ' 2), Henry Madden Library
↑  Anglo-American cataloguing rules, 2d ed, London: Library Association, 1978
↑  Gorman, Michael, 1941-, The concise AACR2, 1988 revision, Chicago: American Library Association, 1989
↑  RDA Toolkit, access.rdatoolkit.org
↑  אדלר, אלחנן, 
קדר, רחל, 7, אומנות הקיטלוג, ירושלים: הספרייה הלאומית, 2013, עמ' 7-6
↑  Anglo-American cataloguing rules, 2nd ed., 1988 revision, Ottawa: Canadian Library Association, 1988
↑  Adler, Elhanan
 Goldsmith, Marina, RDA in Israel, Cataloging and Classification Quarterly (6-7)52, 2014
↑  "Report and Recommendations of the U.S. RDA Test Coordinating Committee on the implementation of RDA—Resource Description & Access". ארכיון מ-2011-07-11. נבדק ב-15 ביוני 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007289828605171  GND: 4142464-5  NKC: ph114060  VIAF: 174616920   WorldCat (עם VIAF): 174616920
שמורת החולה

| --- | --- |

ג'מוסים בשמורת החולה, דצמבר 2004
 מידע כללי
 סוג:  שמורת טבע
 תאריך הכרזה:  26 בנובמבר 1964
 כניסה בתשלום:  בתשלום
 נתונים ומידות
 שטח:  3.1 קמ"ר
 גובה ממוצע:  60 מטר מעל פני הים
 מאפיינים עיקריים:  שרידי אגם וביצות
 צומח:  צמחי מים נדירים: אירוס ענף, גומא הפפירוס   נימפאה לבנה.
 בעלי חיים:  אזור התפוצה היחידי של עגולשון שחור-גחון.
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  עמק החולה
 קואורדינטות:  33°04′39″N 35°35′55″E﻿ / ﻿33.0775°N 35.598611111111°E﻿ / 33.0775; 35.598611111111
  (למפת אצבע הגליל מוגדלת) שמורת החולה(למפת אצבע הגליל רגילה) שמורת החולה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמורת החולה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמורת החולה מפת אגמון החולה ושמורת החולה
 
שְׁמוּרַת חוּלָה היא שמורת טבע בדרום עמק החולה, אשר הוקמה במהלך ייבוש החולה ובעקבותיו, על מנת לשמר ולשחזר את הסביבה הייחודית של אגם החולה והביצות שיובשו. השמורה נמצאת מצפון ליסוד המעלה, באזור שבו היה בעבר חלקו הצפון-מערבי של האגם. זוהי שמורת הטבע הראשונה שהוכרזה בישראל, והמאבק הציבורי להקמתה הביא לייסוד החברה להגנת הטבע. השמורה מוכרת כ"אתר ראמסאר" בהתאם לאמנת ראמסאר לשימור ולפיתוח בר-קיימא של בתי גידול לחים.
היסטוריה

אגם החולה והביצות סביבו היו סביבה טבעית ייחודית בארץ ישראל ובמזרח התיכון כולו, במגוון הרחב של מיני צמחים ובעלי חיים המייצגים אזורי אקלים שונים בעולם. עם תחילת התכנון והביצוע של ייבוש האגם והביצות, בראשית שנות ה-50 של המאה ה-20, נרתמו חובבי טבע ואנשי מדע מתחומים שונים למאמץ משותף, על מנת להשאיר חלק מהסביבה הטבעית כפי שהייתה, למטרות מחקר והדגמה. היוזמה עוררה מאבק ציבורי רחב שנמשך שנים אחדות, ואשר במהלכו נוסדה החברה להגנת הטבע ב-1954. לאחר התכתבויות, דיונים וויכוחים רבים של הגופים המתכננים והמבצעים, החליטה הוועדה המחוזית של מחוז הצפון, ב-6 ביוני 1956, להקצות כ-4,300 דונם משטח האגם המיובש לשמורת טבע. ב-26 בנובמבר 1964, לאחר אישור "חוק הגנים הלאומיים ושמורות הטבע" בכנסת, הייתה שמורת החולה לשמורת הטבע הראשונה שהוכרזה על פיו. עד 1968 נוהלה השמורה על ידי קרן קיימת לישראל, ובשנה זו הועברה האחריות עליה לרשות שמורות הטבע.
בשונה משמורות טבע אחרות, שמורת החולה אינה משמרת את המצב הטבעי שהיה במקום בעת הקמתה, אלא נוצרה באמצעות בניית סוללות עפר לסכירת המים ויצירת אגם מלאכותי, לאחר שמי האגם המקורי נוקזו. על פי התוכנית הייתה השמורה אמורה לכלול אגם בשטח של כ-2,000 דונם, שטחי ביצה ואחו המייצגים את מגוון חברות הצומח הטיפוסיות לאזור, וכן את נחל עינן עד למעיינות המזינים אותו, אשר תוכננו לשמש מקור מים לשמורה. אולם עם הורדת מפלס מי אגם החולה ב-1958 הסתבר שהסוללות שהוקמו חלחלו ולא שמרו על מפלס המים, כך שבמקום אגם בשטח 2,000 דונם ובעומק 2–3 מטרים, נותר אגם בשטח מאות אחדות של דונמים ובעומק 60 ס"מ בלבד. שאיבת מרבית המים מעיינות עינן, לצורך אספקה ליישובי הגליל העליון, הפחיתה באופן משמעותי את כמות המים המוקצית לשמורה, ובמקום מי מעיין נקיים הוזנה השמורה בעיקר במים שהוזרמו אליה מבריכות דגים, מזוהמים בכימיקלים ותערובות מזון מלאכותיות המפחיתות את כמות החמצן המומס במים ופגעו אנושות ביצורים בעלי זימים כגון רכיכות ודגים. חלק ניכר מהשטחים שיועדו להיות ביצה נותרו יבשים רוב השנה וכוסו בעיקר בסבך קנה מצוי, שהצל ומנע התפתחות מגוון של חברות צומח אחרות הזקוקות לאור. רק לאחר מלחמת ששת הימים הובאו לשמורה ג'מוסים מבקעת בית צידה, לצורך רעייה וריסון ההתפשטות של חברת הקנה. בעקבות כל אלו נעלמו בשנים הראשונות רבים מהנופים, הצמחים ובעלי החיים המיוחדים לאזור וחלה הידרדרות מהירה במצב הסביבה הטבעית.
שיקום השמורה

ב-1971 הוחלט לנסות לראשונה ולשקם את השמורה, בעיקר על ידי חידוש הסוללות ובניית מאגר שיקוע לשיפור איכות המים. השיקום הצליח חלקית, אך איכות המים נותרה ירודה מאחר שעיקר מקורות המים הוזרמו מבריכות הדגים ומינים פולשים כגון שפמנונים היו מערבלים את הקרקע הבוצית ופוגעים בצלילות המים וכמות אור השמש החודרת. ב-1999 יובש האגם המרכזי בניסיון לצמצם את אוכלוסיית השפמנונים והצמחים הפולשים ולנסות להחזיר מיני צומח מקומיים כגון גומא פפירוס ונופרים. ניסיון זה פגע בבית הגידול וסדק את סוללות העפר שפגמו ביכולת האטימה של הסוללות וגרמו לירידת מפלס המים. בנוסף הצמחים שנשתלו נשאו מינים פולשים של חלזונות, בעיקר מצפון אמריקה שדחקו מינים מקומיים והנופרים עצמם לא שרדו לאחר שנאכלו במהרה על ידי הנוטריות שפלשו לאגם בעבר. בעקבות כך נעשה ניסיון שיקום נוסף ב-2004 שמטרתו אבטחת איכות וכמות המים והחל מ-2005 החלו להזרים מים נקיים מהירדן שאכן שיפרו את איכות המים וגרמו להתאוששות קלה במגוון החי ששרד. ב-2011 התגלתה במקום אוכלוסייה של עגולשון שחור-גחון, ייתכן בעקבות תוצאות השיקום.
בשנת 2007 הנפיק דואר ישראל סדרה בת שלושה בולים של שמורת החולה, ועליהם כמה מבעלי החיים הייחודיים לשמורה.
גלריה

דרום עמק החולה במבט מהרי נפתלי. בחזית התמונה מאגר עינן, ומעבר לו שמורת החולה.
שקנאים בשמורת החולה, נובמבר 2002
צבי ביצה בשמורה, דצמבר 2004
אגמון החולה בחורף 2004
שמורת החולה אוגוסט 2016
ראו גם

אגמון חולה
הערות שוליים

↑  הוחל בניצול הכבול מביצות החולה, הארץ, 12 בספטמבר 1954
↑  סדרת בולי שמורת החולה באתר התאחדות בולאי ישראל
|  שמורות טבע בישראל |
| --- | --- | --- |
| הגולן | אירוס הביצות נוב • אלי על • בריכת בראון • גמלא • הר אביטל • הר חרמון • הר חרמונית • הר פרס • הר שיפון • יער אודם • יער יהודיה • נחל גילבון • נחל משושים • נחל הבניאס • מג'רסה • סוסיתא |  |
| צפון | אבוקה • אלון • אלונה • אלוני אבא • אלוני בית קשת • נחל בית העמק • בריכת פסוטה • אלוני ברעם • אלוני יצחק • בוריקה • גאון הירדן •  החולה • הר ארבל • הר חורשן • הר יונה • הר מירון • הר שכניה • חוטם הכרמל • חוף דור-הבונים • חורבת קרתא • חורשת טל • חי-בר כרמל • מערת פער •  נחל בזק • נחל בצת • נחל דישון • נחל הקיבוצים • נחל כזיב • נחל מערות • נחל עמוד • נחל ראש פינה • נחל שניר • נחל שרך • נחל תבור • נחל תות • נחל עיון • עין אפק • עין ארובות • עין נוטרה • עין נימפית • עין תאו • פארק הכרמל • ראש הנקרה • רמות מנשה • תל דן • תל אנפה • תל סהרון • תל שמרון |  |
| מרכז | ביצת זיתא • בני ציון (חרוצים) • בריכת דורה • בריכת יער • גבעת האירוסים • גדור • געש • האירוסים • הדסים • המסרק • חולות ניצנים • מבוא אשדוד • חורבת מדרס • חורבת סעדים • מערת אבשלום • מערת התאומים • נאות קדומים • נחל דולב • נחל כפירה • נחל פולג • נחל קטלב • נחל שורק • נחל התנינים • עינות גיבתון • שער פולג |  |
| יהודה | אלוני שמואל • אל כנוב • הר הטייסים • ואדי מכוך • נחל אוג • נחל בזק עילי • נחל פרת • עינות צוקים • קנה וסמר |  |
| השומרון | הר כביר • יער אום צפא • יער ריחן • נבי רביח • נחל פצאל • נחל קנה • עינות זרקא • רכס טמון • ביצת ואדי מלחה • בור הציפורים • נחל שילה עילי |  |
| הנגב | בקעת תמנע • בתרונות רוחמה • גבעות להב • הבשור • המכתש הגדול • המכתש הקטן • הר הנגב • הר חירן • הר עמשא • הרי אילת • חולות משאבים • חולות סמר • חוף האלמוגים • חי-בר יטבתה • מכתשים בנגב • מצוק הצינים • נחל גרר • נחל ערוגות • נחל עשוש • נחל צין • עין גדי • ערבת עברונה • פארק הלס • פורה |  |
| שמורות ימיות | איי חוף ראש הנקרה • ים ראש הנקרה-אכזיב • שקמונה • ים ראש הכרמל • ים דור-הבונים • ים שקמה • איי חוף דור-מעגן מיכאל • ים גדור • ים האלמוגים • חוף האלמוגים • הים הדרומי • הפרעת פלמחים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 315131348   WorldCat (עם VIAF): 315131348
חג ההודיה

| --- | --- |

חג ההודיה הראשון, 1621
 מדינה:  ארצות הברית, סנט לוסיה, נורפוק, ליבריה, קנדה, ברזיל 
 סוג:  חגים פדרליים בארצות הברית 
 סיבה:  חג אזרחי עם שורשים נוצריים, בו מכירים תודה בפרט על יבולי הסתיו ומכירים תודה בכלל לאלוהים, באמריקה הצפונית בלבד
 מאכלים:  בשר הודו, קדרת שעועית ירוקה, פאי דלעת, מחית תפוחי אדמה, רוטב בשר, מלית, רוטב חמוציות 
 מועד
 תאריך:  יום חמישי הרביעי של חודש נובמבר (ארצות הברית)  יום שני השני של חודש אוקטובר (קנדה)
 
חג ההודיה (באנגלית: Thanksgiving Day) הוא חג אזרחי הנחוג בארצות הברית ובקנדה לזכר ראשוני המתיישבים האירופאיים בצפון אמריקה והצלחתם ליישב את היבשת בעזרתם של האמריקאים הילידים. החג מבטא אסירות תודה על יבולי הסתיו והכרת תודה כללית לאלוהים.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מקור המנהג לערוך סעודת חג החל כבר בשנה הראשונה של ההתיישבות החדשה בארצות הברית. המתיישבים הראשונים נתקלו בקשיי התאקלמות רבים; הם לא הצליחו לגדל חיטה ומצבם הכלכלי והבריאותי התדרדר מאוד. רק לאחר שקיבלו עזרה מאמריקאים ילידים החלה התאוששות. בין הילידים שעזרו למתיישבים החדשים ידועים מססואיט וסקוואנטו.
המתיישבים ידעו על חג האסיף היהודי הקדום סוכות, שבו נהגו היהודים לשמוח בתוצרת החקלאית שאספו ולהודות לאלוהים על כך, והחליטו לעשות כדוגמתם ולערוך סעודה חגיגית כהודיה לאל. הסעודה, שהתקיימה ב-8 בספטמבר, כללה את יבולי השנה האופייניים למושבות הראשונות: תירס, דלעת, בטטות ותפוחי אדמה.
היסטוריה > בארצות הברית

עם הזמן התפשט מנהג ארוחת ההודיה לשאר המושבות, עד שב-1863 החליט הנשיא לינקולן להפוך את היום לחג לאומי. לינקולן קורא אותו יום להודיה, תהילה, תשובה ותפילה.
בארצות הברית נחוג חג ההודיה ביום חמישי הרביעי של חודש נובמבר, על פי מועד שנקבע בארצות הברית בשנת 1941 בהחלטה מיוחדת של הקונגרס ובחתימתו של הנשיא פרנקלין רוזוולט.
היסטוריה > בקנדה

החל משנת 1879 חג ההודיה מצוין גם בקנדה באופן קבוע. זה יום חג פדרלי לעובדים הפדרליים בקנדה, וכן יום חג כללי לפי החוק ברוב הפרובינציות והטריטוריות (להוציא ניופאונדלנד ולברדור, נובה סקוטיה ואי הנסיך אדוארד).
לאורך השנים חלו שינויים במועדי החג, ובשנת 1957 נקבע רשמית כי בקנדה יתקיים חג ההודיה ביום שני השני של חודש אוקטובר. התאריך נקבע לזמן זה הואיל וזהו זמן סיום הבשלת היבולים והקציר בקנדה, שעקב שעות האור הארוכות בקיץ מבשילים בה היבולים מוקדם יחסית למדינות דרומיות יותר, וגם עקב הקרבה לתאריך גילוי אמריקה על ידי קולומבוס (12 באוקטובר 1492).
מנהגי החג

סעודת החג מהווה את מוקד החג. זוהי ארוחת ערב גדולה, שמתחילה בשעות אחר הצהריים. אוכלים בה בעיקר תרנגול הודו צלוי, ולכן מכונה החג גם "יום תרנגול ההודו". מעריכים כי כ-45 מיליון תרנגולי הודו נאכלים בארצות הברית ביום זה, אם כי יש הסוברים שהערכות אלה מוגזמות.
המאכלים האופייניים לחג מבוססים על רכיבי מזון שהתגלו לאדם הלבן עם גילוי אמריקה ולא היו ידועים בעולם הישן, כגון חמוציות, תירס, פקעות מאכל, וכן יבולי סתיו ויבולים כתומים המזכירים את צבעי הסתיו, כגון דלעת, בטטה, גזר, אפרסקים וכיוצא באלה. זאת אף על פי שהמאכלים הללו (בהם תרנגול ההודו) לא נאכלו בסעודה הראשונה.
מנהגי החג > חנינת תרנגול הודו

במסגרת חג זה מתרחשת בנוסף חנינה נשיאותית המכונה "חנינת תרנגול ההודו" בה מעניק נשיא ארצות הברית "חנינה" לתרנגול הודו לרגל החג, ובכך מציל אותו ממוות.
מקורה של המסורת במנהגם של אנשי התאחדות ההודו ומועצת הלול והביצים בארצות הברית להעניק מדי שנה תרנגול חי לנשיא, לצורך הגשתו בארוחת חג ההודיה. תחילתו של מנהג זה בימי כהונתו של הנשיא הארי טרומן.
הנשיא הראשון שידוע ששחרר את התרנגול שהוענק לו היה ג'ון קנדי, שעשה זאת באופן ספונטני ולא רשמי כשאמר "בואו פשוט נשמור אותו". הנשיא שהחל את מסורת החנינה הנשיאותית היה ג'ורג' בוש האב. "הוא לא יסיים על שולחן ארוחת הערב של אף אחד, לא הבחור הזה", אמר בוש על התרנגול שהוענק לו ב-1989. מאז העניקו כל נשיאי ארצות הברית חנינות רשמיות לתרנגולים שניתנו להם. החנינה ניתנת בטקס הנערך בגן הוורדים של הבית הלבן, במהלכו נוהגים הנשיאים להשמיע הערות מבודחות.
בטקס החנינה משתתפים בכל שנה שני תרנגולים, למקרה שאחד מהם לא יוכל "למלא את חובותיו", ושניהם זוכים לחנינה. בעבר נשלחו התרנגולים המשוחררים לחווה בווירג'יניה, ולאחר מכן לדיסנילנד או לדיסניוורלד, שם שימשו אורחי כבוד בתהלוכת חג ההודיה. התרנגולים המיועדים לחנינה מאומנים לעמוד ברעשים חזקים ובהבזקי מצלמות כדי שיוכלו להשתתף בטקס. מאחר שהם מגודלים באותם תנאים כמו התרנגולים המיועדים לשחיטה, בדרך כלל הם אינם מאריכים ימים לאחר שחרורם.
יהודים בחג ההודיה

מרבית יהודי ארצות הברית נוהגים לחגוג את חג ההודיה, שכן מבחינתם הוא אינו חג בעל אופי נוצרי אדוק כפי שהיה כשהחלה דרכו. חלק מהרבנים האורתודוקסים מאשרים ליהודים לחגוג את חג ההודיה, אולם ישנם גם רבנים רבים שמתנגדים לכך, משום "חוקות הגויים". כשנשאל על כך הרב משה פיינשטיין, הוא השיב שאין בעיה הלכתית לציין את חג ההודיה (אם כי ראוי להחמיר), אך יש לאסור את סעודות החג משום חוקות הגויים. לעומתם, היהדות הרפורמית תומכת באופן גורף בחגיגת חג ההודיה.
ראו גם

חג ההודיה בארצות הברית (אנ')
אמנת המייפלאואר
מושבת פלימות'
סאנקסגיביקה
הערות שוליים

↑  פרופסור רוברט אמונס, ספר 'תודה', עמוד 114
↑  "Transcript for Abraham Lincoln Thanksgiving Proclamation 1863" (PDF). National Archives.
↑  How many turkeys are eaten on Thanksgiving?,‏ 25 בנובמבר 2010
↑  Thanksgiving at the End of November
↑  אגרות משה חלק ה סימן כ
↑  What's Jewish about Thanksgiving?
| חגים בארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| חגים פדרליים | חג המולד • יום קולומבוס • יום העצמאות • יום העבודה • יום מרטין לותר קינג • יום הזיכרון • ראש השנה האזרחית • חג ההודיה • יום החיילים המשוחררים • יום הולדתו של וושינגטון (יום הנשיאים) • יום הולדתו של ג'פרסון |  |
| חגים לאומיים במדינות ארצות הברית (והמדינות בהן הם נחגגים) | יום אינדיאנה (אינדיאנה) • יום אלבמה (אלבמה) • יום אלסקה (אלסקה) • יום ג'ורג'יה (ג'ורג'יה) • יום ג'פרסון דייוויס (אלבמה, פלורידה) • יום הדגל (פלורידה, פנסילבניה) • יום הולדתו של לינקולן (קליפורניה, קונטיקט, אילינוי, מונטנה, ניו ג'רזי, ניו יורק, אינדיאנה, וירג'יניה המערבית) • יום המשפחה (נבדה) • יום הארווי מילק (קליפורניה) • יום וירג'יניה המערבית (וירג'יניה המערבית) • יום טרומן (מיזורי) • ערב חג המולד (קנטקי, קרוליינה הצפונית) • יום מיזורי (מיזורי) • יום מרילנד (מרילנד) • יום נבדה (נבדה) • יום סיווארד (אלסקה) • יום קמהמה (הוואי) • יום קרב בנינגטון (ורמונט) • יום רוזה פארקס (קליפורניה) • יום רונלד רייגן (קליפורניה) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531873905171  GND: 4699215-7  LCCN: sh85134499  NARA: 10675546  NKC: ph640305 
סרט אנימציה קומי משנת 1945 בהשראת סיפור הצליינים הראשונים
תפריט מסורתי לחג ההודיה (משמאל לימין): בשר הודו צלוי עם רוטב, מלית, מחית תפוחי אדמה, מחית לפת שוודית, בצלים מוקרמים, רוטב חמוציות, לחמניות חמאה, מקלות סלרי, פאי דלעת, לחם דלעת
ארוחת ערב אמריקאית מסורתית לחג ההודיה
הנשיא דונלד טראמפ בטקס החנינה השנתי לתרנגול הודו, 2019
קטלוג ציבורי מקוון

קטלוג ציבורי מקוון (בראשי תיבות בעברית: קצ"מ, ובאנגלית: OPAC) הוא קטלוג ספרייה ממוחשב מקוון. צוות הספרייה וציבור הקוראים יכולים לגשת למידע באמצעות המחשבים בספרייה או בגישה מרחוק, באמצעות האינטרנט.
הקטלוג הממוחשב החליף את הכרטיסיות בספריות רבות החל משנות ה-70, והיה בעל ממשק משתמש טקסטואלי - דבר שהצריך ידיעה של פקודות חיפוש ייעודיות. מאז אמצע שנות ה-90, בתהליך הדרגתי, הותאם ממשק המשתמש של הקטלוגים המקוונים ל"מראה אינטרנטי", והפך נגיש דרך דפדפן אינטרנט.
בישראל קיים קטלוג ציבורי מקוון בספרייה הלאומית, בספריות אוניברסיטאיות, וכן בספריות ציבוריות.
ראו גם

אלף (תוכנה)
הערות שוליים

↑  הקטלוג של הספרייה הלאומית
↑  לדוגמה, הקטלוג של אוניברסיטת חיפה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284860605171  BnF: cb12048997w (data)  GND: 4207300-5  LCCN: sh85020914 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פלישה (סרט, 2022)

| --- | --- |

 בימוי:  מייקל פירס
 תסריט:  מייקל פירס   ג'ו ברטון
 שחקנים ראשיים:  ריז אחמד ג'נינה גבנקר אוקטביה ספנסר רורי קוקריין 
 מדינה:  ארצות הברית   הממלכה המאוחדת
 חברת הפקה:  Automatik Entertainment Film4
 חברה מפיצה:  אולפני אמזון
 הקרנת בכורה:  3 בדצמבר 2021
 משך הקרנה:  108 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 דף הסרט ב־IMDb
 
פלישה (באנגלית: Encounter) הוא סרט מתח מדע בדיוני בריטי משנת 2021, בבימויו של מייקל פירס מתוך תסריט מאת פירס וג'ו ברטון. מככבים בו ריז אחמד, אוקטביה ספנסר, ג'נינה גבנקר, רורי קוקריין ולוסיאן-ריבר צ'אוהאן.
תקציר עלילת הסרט

שני אחים יוצאים למסע עם אביהם על מנת להגן מפני פלישת חייזרים.
שחקנים

ריז אחמד - מאליק חאן
אוקטביה ספנסר - האטי הייז
רורי קוקריין - שפרד ווסט
ג'נינה גבנקר - פיאה חאן
לוסיאן-ריבר צ'אוהאן - ג'יי חאן
שיין מקריי - לאנס דאן
מישה קולינס - דילן
הפקה

באוקטובר 2018 הוכרז כי מייקל פירס יביים את הסרט מתסריט שכתב בעצמו עם ג'ו ברטון, כאשר Film4 הפקות וחברת Raw אמורים היו להפיק. ביולי 2020, ריז אחמד ואוקטביה ספנסר הצטרפו לצוות השחקנים של הסרט, כאשר אולפני אמזון הוכרזו כחברה מפיצה. בספטמבר 2020 הצטרפה ג'נינה גבנקאר לצוות השחקנים של הסרט. באוקטובר 2020 רורי קוקריין לוהק. בנובמבר 2020 הצטרף לוסיאן-ריבר צ'אוהאן לצוות השחקנים של הסרט, כאשר הצילומים הראשיים החלו באוקטובר 2020. ההפקה תוכננה להתחיל עוד קודם לכן אך נדחתה בעקבות מגפת הקורונה.
הערות שוליים

↑  Grater, Tom (25 באוקטובר 2018). "'Beast' director Michael Pearce boards 'Invasion' for Raw, Film4 (exclusive)". Screen International. נבדק ב-29 בנובמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Grater, Tom (29 ביולי 2020). "Riz Ahmed, Octavia Spencer & Amazon Board Sci-Fi Thriller 'Invasion' From Raw, Film4, Rising UK Director Michael Pearce". Deadline Hollywood. נבדק ב-29 בנובמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  D'Alessandro, Anthony (18 בספטמבר 2020). "Janina Gavankar Starring In & Writing Femme Monster Movie For 108 Media; 'The Way Back' Actress Also Joins Amazon's 'Invasion'". Deadline Hollywood. נבדק ב-29 בנובמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  D'Alessandro, Anthony (2 באוקטובר 2020). "'Argo' Star Rory Cochrane Joins Amazon Thriller 'Invasion' With Riz Ahmed & Octavia Spencer". Deadline Hollywood. נבדק ב-29 בנובמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  N'Duka, Amanda (23 בנובמבר 2020). "Lucian-River Chauhan Joins Riz Ahmed & Octavia Spencer In Amazon Thriller 'Invasion'". Deadline Hollywood. נבדק ב-29 בנובמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Shattuck, Kathryn (10 בנובמבר 2020). "Riz Ahmed Finds the Beat Between Qawwali and House Music". The New York Times. נבדק ב-29 בנובמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
8 בדצמבר

8 בדצמבר הוא היום ה-342 בשנה בלוח הגרגוריאני (343 בשנה מעוברת). עד לסיום השנה נשארו עוד 23 ימים.