stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרדוף הנחלים
מורפולוגיה ופיזיולוגיה של הצמח > פרחים והפריה > מנגנון האבקה

הפרחים נפתחים בשעות הבוקר המאוחרות בין תשע לשתים עשרה ונשארים פתוחים לרווחה כל הלילה, מה שמצביע על האבקת יום. הפרחים הזקנים נושרים בשעות הבוקר. הפרח הצעיר בעל עטרה לבנבנה משתנה בפרח בוגר לצבע ורוד. שני מחקרים בדקו את מנגנון ההאבקה של פרחי ההרדוף באוכלוסיות טבעיות בספרד ובישראל, והעלו ממצאים דומים האבקה בהרדוף היא האבקה עצמית בעקבות ביקורי מאביקים מזדמנים. הכותרת הוורודה וגודלה מהווה פרסומת בולטת למשיכת מאביקים גדולים מרחוק. אך, פרחי ההרדוף הם חסרי צוף לחלוטין וצופנים ואף האבקה שלהם מעטה ואינה זמינה לאיסוף בשל מבני המאבקים, כך שחרק מאביק אינו זוכה לתגמול כלשהו מהפרחים. בסקרים שנערכו בשנים 1991 עד 1994 נמצא, שהפרחים זוכים לביקורי מאביקים מעטים מאוד. עם זאת, פרחים שכוסו על ידי החוקרים כדי למנוע ביקורי מאביקים לא חנטו פירות מה שמצביע על מנגנון אבקה עצמית, המצריכה ביקור חרקים. ממצאים אלה ואחרים מרמזים על מנגנון של האבקת רמייה אבל מאולצת (בעל כורחו), אולי בשל אובדן המאביק שלו וסיבות עלומות אחרות או שמא הוא רמאי מקדמת דנא אשר חיקה צמח אחר בסביבתו – צמח שאינו קיים כיום.
מורפולוגיה ופיזיולוגיה של הצמח > פירות והפצה

בתפרחות שופעות יש 5 עד 15 פרחים בראש הענף. רק כ-8% מהפרחים בממוצע לשיח חונטים פירות. אחוז חנטה לא נמוך בהשוואה לשיחים ולעצים אחרים, אשר מייצרים צוף בפרחיהם ומואבקים על יד חרקים. באוכלוסיית הבר של ההרדוף חונטות התפרחות 1 או 2 פירות לתפרחת. הפרי גלילי, מוארך, יבש, צבעו ירוק ואורכו 10 עד 18 ס"מ ובנוי משתי מפוחיות. הפרי מתפתח כלפי מעלה או כלפי מטה. הפירות מגיעים לבגרות כ-40 עד 45 ימים לאחר ההאבקה. כאשר המפוחית מתייבשת וצבעה הופך לחום היא נוטה למטה, הקשוות שלה משתזרות והיא נפתחת לאורכה ומשחררת זרעים רבים, בין 40 ל-300. זרעים אלה מכוסים שערות ארוכות, וציצת שערות ארוכות יותר בקצה הזרע משמשת כאמצעי יעיל להפצתם ברוח. אך, אחוז גדול יחסית מהזרעים צונח קרוב לצמח האם. האמצעי העיקרי לפיזור הוא באמצעות מים במהלך העונה הגשומה. הזרעים יכולים לצוף לפרקי זמן ארוכים ואף לנבוט תוך כדי ציפה; הנביטה קרובה ל-100%. שתילים יכולים גם לצוף, ולהישאר שקועים עד 5 חודשים ולהתבסס רק אם עומק המים נמוך מ-10 מ"מ. הישרדות הנבטים נמוכה; רובם מתים באתרים פתוחים, משום שהם זקוקים למקומות לחים ומוצלים. כ-46% מהשתילים מתים במהלך האביב והקיץ עקב ייבוש. הצפות כבדות הן גם גורם לתמותה של שתילים מבוססים.
ניתן למצוא פירות בכל עת של השנה בכל האזורים בעולם, והפצתם חלה בסוף הקיץ ובסתיו ומתרחשת בשיא העונה הגשומה.
מקור השם של הצמח

שמות הרדוף הנחלים בשפות השונות מקורם ממאפייני איבריו, מרעילותו, מדמיונו לצמח אחר, מבית גידולו, או משאילתו משפה אחרת. השם המדעי Nerium נגזר מ-Neros ביוונית, שפירושו לחות או מים, והוא מעיד על סביבתו הטבעית של ההרדוף במקומות לחים. שם המין Oleander מקורו בשם הרומי, ורומז על דמיון הצמח ועליו לזית (Olea). לפי גרסה אחרת, שם המין נגזר מהצירוף של שתי מילים: ol, שפירושו "להרוג", ו-andros, שמשמעו "אדם", זאת על שום רעילותו הרבה של הצמח. עד היום באזור הווזוב באיטליה ההרדוף נקרא "fiore di morto", כלומר "פרח המוות".
השם העברי הרדוף אינו נזכר בתנ"ך ומופיע לראשונה בתקופת המשנה והתלמוד, בהם הוא נזכר גם בשמות דומים: הרדופני, הירדוף, ארדוף, ארדפנה. שמות אלו, כמו גם השם הערבי דִפְלַא, הם שיבושים של השם היווני הקדום רודודפנה (Rhododaphne), שפירושו "ורד הדפנה", כינוי שדבק בצמח משום שפרחיו דומים לפרחי ורד ועליו לעלים של ער אציל ("עץ הדפנה"). מהחיבור בין ורד ודפנה נגזרים שמותיו בכמה שפות אירופיות, כגון צרפתית (Laurier rose), גרמנית (Rosenlorbeer), באנגליה הוא נקרא גם "ורד העמקים" (Rose bay) ועוד. השם הספרדי Adelfa הוא שיבוש מהשם הערבי א-דפלה.
יש המשערים כי הוורד (או בתרגומים אחרים "שושנה"), הנזכר בספר בן סירא כצמח הגדל ביריחו: "כארז התרוממתי בלבנון וכברוש בהרי החרמון. כתמר התרוממתי בעין גדי וכשתילי ורד ביריחו", הוא צמח ההרדוף הגדל בר על גדות הירדן בבקעת יריחו. חוקר ארץ ישראל האנגלי הנרי בייקר טריסטראם העלה סברה, בספרו "Natural History of the Bible", כי הכוונה לצמח הרודודנדרון, אולם אפשרות זו נפסלה משום שהרודודנדרון כלל אינו צומח בארץ.
מהדמיון בין הרדוף לוורד נגזר כינוי נוסף שלו: בפי הערבים בישראל הוא מכונה "ורד החמור" (וַרְד אל-חִמַאר, ورد الحمار). משום מרירותו ורעילותו ניתן בערבית שם נוסף "רעל החמורים" (סַם אל-חִמַאר, سم الحمار), באיטלקית "קוטל החמורים" (Amazza l'assino), בפרסית "רעל החמורים" ובלטינית "הורג החמורים" וביוונית "דפנה מרירה" (picrodaphne).
השם הנפוץ בהודו ובמקומות אחרים להרדוף הנחלים הוא Nerium indicum (הרדוף הודי, Karavira), הנחשב, עד לא מזמן, כאחד המינים של ההרדוף. היום ידוע שמדובר בהרדוף הנחלים.
השם "הרדוף" ניתן לצמח Nerium oleander במילון "ילקוט הצמחים" (הערה 206) משנת 1930 על סמך השם "הירדוף" ו"הרדפוני" במסכת פסחים, דף ל"ט, עמוד א' ואושרר במילון "צמחי ארץ ישראל – שמות המשפחות והסוגים" משנת 1946 בסעיף 610. בשנת 2003 השם "הַרְדּוּף הַנְּחָלִים" ושם המשפחה "הַרְדּוּפִיִּים" נוספו למילון זה באופן רשמי על ידי ועדה, שכוננה האקדמיה ללשון העברית בשנת 1993, ואושרו בילקוט הרשומות 5281.
מוצא

הרדוף הנחלים הוא צמח ים-תיכוני בעוד שאר המינים ממשפחת ההרדופיים הם צמחים טרופיים וסובטרופיים. הוא נחשב למין ים תיכוני קדום, שריד מתקופת המיוקן שבה הצמחייה הטרופית הייתה נפוצה באזור הים התיכון.
מפתיעה העובדה כי ההרדוף נפוץ בטבע במעונות לחים, אולם לעיתים קרובות הוא נשתל ואף משגשג במקומות יבשים יותר, וכצמח תרבות הוא נחשב כצמח חסכוני במי השקיה. התשובה לתופעה זו קשורה באבותיו של ההרדוף. כל קרוביו של ההרדוף הם צמחים של האזורים הטרופיים ושוליהם באפריקה ובדרום אסיה. חלקם, אלו שהיו בעלי התאמה ליובש עונתי קיצוני, נבררו בתהליכי מיון כאשר האקלים התייבש כדוגמת האדניון נפוח (obesum Adenium) ממשפחת ההרדופיים. זהו שיח קטן בעל בסיס מעובה האוגר מים, צמח הנפוץ במעונות יבשים מדרום אפריקה ומדגסקר ועד לדרום חצי האי ערב. נראה כי בתקופה מסוימת תפוצתו הייתה נרחבת עוד יותר והגיעה עד לאגן הים התיכון, מאוחר יותר השתנו תנאי האקלים באזור זה והאדניון התמיין להרדוף. וזה האחרון ירש את העמידות ליובש מהאדניון היובשני, וכל זאת למרות שהוא גדל ונפוץ במיוחד במעונות לחים ותכונת העמידות ליובש אינה באה לביטוי מלא בטבע. הצמחים כה קרובים עד כי ניתן להרכיב אותם – בארץ מרכיבים את האדניון הרגיש ללחות ולקור על ההרדוף העמיד יותר לתנאים המקומיים.
תפוצה בעולם

התפוצה של הרדוף הנחלים, הצומח בר, משתרעת בכל אגן הים התיכון עד למערב ההימלאיה. תפוצתו משתרעת בארצות מערב הים התיכון (ספרד פורטוגל וצרפת), בארצות צפון אפריקה (מרוקו, אלג'יריה תוניס, לוב, מלבד מצרים) עם חדירה משמעותית עד ניז'ר, בארצות דרום אירופה (איטליה יוון, אלבניה, סלובניה), בטורקיה ובמזרח הים התיכון (סוריה לבנון, ישראל וירדן). תפוצתו ממשיכה מזרחה ודרומה לעיראק, אירן, אפגניסטן, פקיסטן, הודו, נפאל, מיאנמר. מלבד זאת, תפוצתו מגיעה לחופי מפרץ עומאן של חצי האי ערב (עומאן, ערב הסעודית, האמירויות). התפוצה כוללת את האיים בים התיכון: קפריסין, כרתים, סרדיניה, סיציליה, מלטה, קורסיקה, האיים הבלאריים והאיים במזרח הים האגאי.
הרדוף הנחלים, הגדל בתרבות כצמח נוי, נפוץ באזורים של אפריקה (סהרה המערבית, אתיופיה, אריתריאה, קניה, קמרון, זימבבואה, דרום אפריקה, זנזיבר), בתת-היבשת ההודית ובמזרח אסיה (בנגלדש, אינדונזיה, קוריאה, סין, יפן). הרדוף הנחלים אוקלם גם ביבשות אחרות בארצות הברית (אלבמה, ארקנסו) שבצפון אמריקה ובמרכז ובדרום אמריקה (ברזיל, מקסיקו, קמרון, צ'ילי, במרכז ומזרח מקסיקו), במזרח אוסטרליה, בפולינזיה הצרפתית, בניו זילנד ובמדגסקר. וכן הוא ניטע באיי מיקרונזיה (האיים הקנריים, האיים האַזוֹרִיים והאיים מדיירה). הרדוף הנחלים מדווח כצמח פולש בעייתי, הדוחק צמחים מקומיים: בדרום אפריקה, הוואי (ארצות הברית), אוסטרליה, ניו זילנד וניו (Niue). הוא גם מדווח כפולשני בשני פארקים לאומיים בארצות הברית: הפארק הלאומי עמק המוות בקליפורניה והפארק הלאומי לייק מיד (Lake Mead National Park) בנבאדה, ואף בפלורידה אך ללא פרטים נוספים. הוא דווח כפולש פוטנציאלי בקובה.
תפוצה בארץ ישראל

הרדוף הנחלים, הגדל בר, נפוץ בכל החבל הים תיכוני של ישראל, במיוחד בתחום הסמוך למדבר, במרבית חלקה הצפוני (למעט צפון רמת הגולן והחרמון), לאורך מישור החוף עד אשקלון, ובחבל ההר עד לדרום הרי יהודה, להוציא את מדרונותיהם המזרחיים של הרי שומרון (מצוי בנחל ייטב (ואדי עוג'ה)) והרי יהודה. אם כי, תפוצתו חודרת דרומה למדבר יהודה.
פרוט גלילות הארץ: עמק עכו (מצוי), חוף הכרמל (נדיר מאוד); הגליל העליון (מצוי) הגליל התחתון (נדיר), הכרמל (מצוי), שומרון (נדיר מאוד), הרי יהודה (נדיר מאוד); בקעת החולה (מצוי), בקעת כנרות (נפוץ); מדבר שומרון (נדיר מאוד), ערבות הירדן (נדיר מאוד), מדבר יהודה (נדיר מאוד), בקעת ים המלח, הערבה; החרמון, הגולן (מצוי), הגלעד, עמון (נדיר מאוד), מואב (נדיר מאוד), אדום (מצוי); עמק יזרעאל (מצוי), הגלבוע (נדיר מאוד).
הרדוף הנחלים גדל לאורך נחלי איתן ואכזב, וגם כצמח בר בצידי דרכים וכבישים, שם הוא נהנה ממי גשם הניגרים עליהם ומרווים את שוליהם. הוא יוצר עומדים צפופים במיוחד בנחלי הגולן והגליל. בנחלים אחדים מופיע הרדוף הנחלים כצמח גדות עיקרי. מסיבה לא ברורה הוא שולט בגדות נחלים אחדים בגליל ובכרמל (למשל בנחל בצת), אך חסר באחרים (למשל בנחל כזיב). במדבר בארץ הוא נדיר ובולטת היעדרותו מנאת המדבר עין גדי ומעין בוקק כי הוא נחשב צמח יליד של חבל ים המלח על שני צדדיו. הרדוף הנחלים הוא צמח בולט בנופי הצומח של מעיינות המדבר בירדן, הנובעים לאורך שברים גאולוגיים קיימים באופן רציף וממושך בבקעת ים המלח. הוא מצוי בנחלים ובוואדיות היורדים מאדום לעמק הערבה בצד הירדני ודרומה משם אף בערב הסעודית. במשתלת שמורת עין גדי קיימים שתילים של הרדוף הנחלים שגודלו מהזרעים שנאספו באוכלוסיית בר בצד הירדני של ים המלח. המקור היחיד שבו נזכר ההרדוף בנחל בוקק הוא ספרו של טריסטרם (1865, Tristram), אך לא נמצא להרדוף תיעוד מעין בוקק באוספים הבוטניים, ומסיירים שביקרו באתר לא לפניו ולא אחריו. אולם בממצא הארכאולוגי מנווה עין בוקק מהתקופה הרומית-ביזנטית זוהה בוודאות הרדוף הנחלים בין שרידי עצה של מבנה עתיק והסבירות שהשרידים העתיקים של הרדוף שייכים לצמח שגדל בנווה עין בוקק היא גבוהה מאוד.
בית גידול

הרדוף הנחלים צומח היטב בעיקר בנחלים שלחותם נשמרת כל השנה, ושמימיהם אינם מזוהמים או מלוחים. הרדוף הנחלים מעדיף שמש מלאה, מגלה סבילות לעוצמת קרינת שמש נמוכה ואור וצל חלקי, אך לא לצל מלא. הטמפרטורה הממוצעת המועדפת על ההרדוף היא 10 עד 35 וכמות גשמים שלא תפחת מ-125 מ"מ בשנה. באזורים עם טמפרטורות קרות יותר, הרדוף הנחלים מגלה עמידות לקרה עד 6- מעלות צלזיוס. הוא מעדיף קרקעות בינוניות עד כבדות מנוקזות היטב עם רמת חומציות (Ph) של 5.5 עד 7.8. למרות שהוא מגלה סבילות לקרקעות עניות, הוא משגשג בקרקעות פוריות. הוא מגלה סבילות לקרקע מלוחה וליובש.
הרדוף הנחלים קוטלג ביחידת הצומח ההידרופילי (בתי גידול לחים מאוד) ובאגד צמחים הקרוי על שמו. האגד כולל חברות צמחים הגדלות בגדות נחלי איתן ואכזב שבהרים ולרגליהם. האגד של גדות נחלי איתן בישראל הם: חברת שיח אברהם מצוי, חברת פטל קדוש, וחברת הרדוף הנחלים. במקומות שונים נלווים אליהם ערבה מחודדת, מילה סורית ואשל הירדן. ההרדוף הגדל בנחלי איתן ובמעיינות, שלא כמו באחרים, אינו מושפע במידה רבה מגורמי קרקע, מטופוגרפיה ומאקלים, כי אם מטיב המים, מכמותם וממשטר זרימתם. מאידך, לתשתית הנחל (גורמי הקרקע), ישנה חשיבות לשגשוגו בבית גידול לח שבנחלי אכזב שבהרים הבנויים מסלעי משקע. בתשתית זו של הנחלים כמות החרסית המחזיקה מים ויסודות מזינים היא גבוה ביותר. ועל כן, במקומות שאפיק הנחל מכוסה, קרקע, טרשים, גושי סלע גדולים או חלוקי אבן, נשמרת רטיבות תת-קרקעית גם בחודשי היובש. ובנוסף בעונת הקיץ בנחלים אלו כנראה זורמים מים מתחת לפני הקרקע, בין חלוקי הנחל מנביעות המצויות במעלה הנחל (למשל בנחל אורן שבכרמל). במקומות שאין בהם זרימת מים תת-קרקעית גדלים עצי אלון ועצי חורש אחרים במקום הרדוף הנחלים ושיח אברהם.
כמו כן, הרדוף הנחלים גדל על תשתית חרסיתית של גדות הלגונות של בית ציידה, במקום התרחבות הנחלים באזור השפך לכנרת. סביב כנרת באזור גבעות הבזלת על תשתית חלוקי נחל מתפתחת חברה של שיחים נמוכים, עם שיח אברהם מצוי כמרכיב העיקרי. ואילו במקומות שבהם מכוסה החצץ הבזלתי בקרקע סחף, נוספים לשיח אברהם מינים רבים, ובעיקר הרדוף הנחלים, ערבה מחודדת ואשל הירדן. העלייה במפלס המים של הכנרת מעת לעת גורמת להצפתם של הגזעים ולרקבונם, ולנזקים לצמחי הרדוף הנחלים.
להרדוף הנחלים מספר יתרונות בתחרות עם צמחים אחרים: כושר התחדשות מהיר לאחר שריפות; נזקים מועטים יחסית עקב גמישות ענפיו בעת שיטפונות; עמידות רבה לתנאי יובש וקרה; רעילות העלים מונעת רעיית עדרי צאן ובקר; הפצת זרעים יעילה מאוד בבית גידול בלתי יציב ומשתנה לאורך שנים, משום שזרעיו מצוידים בציצית המתאימה לנשיאה ברוח למרחקים גדולים.
להרדוף הנחלים מספר מגבלות להתפשטותו: האבקה, וחניטת פירות נמוכות יחסית; הנבטים, אומנם רבים, אך הם נזקקים לסביבה מוצלת ולחה כדי לשרוד; העדפתו לעונת גשמים לסירוגין והצפות קצרות זמן וקיץ חם כיאה לצמח עם מזג ים-תיכוני.
לעיתים תכסית הצומח המקומי לאורך גדות נחלים נהרסת מסיבות שונות. התערבות זו של האדם יוצרת חלון הזדמנות לחדירת צמחים פולשים ודחיקת צמחים מקומיים אשר גורמת לירידה במגוון המינים ובעושר הביולוגי בכלל. שמירה על המבנה של כיסוי הצומח המקורי או שיקומו, למשל של עבקנה שכיח או פטל קדוש, היא הדרך היעילה ביותר למניעת חדירה והתבססות של צמחים פולשים. מינים מקומיים אלה ובכללם הרדוף הנחלים יוצרים כיסוי צומח, בלתי חדיר לצמחים פולשים, ומתאים גם לצורכיהם של מיני בעלי חיים מקומיים.
הצמח בשימוש האדם

הצמח מכיל אלקלואידים המשפיעים קשות על הלב ומשמשים ברפואה כמאיצי לב. ברפואה המודרנית הצליחו לבודד את המרכיב הפעיל ברעל – גליקוציד הקרוי אולנדרין – ועושים בו שימוש דווקא להסדרת פעילות הלב.
באפריקה משמשים העלים לתרופה נגד מחלת הנפילה, אצל יהודי תימן השרו את הפרחים בשמן לטפל בכאבי רגלים, וקטורת עלים נגד כאב ראש. הרמב"ם מציין את ההרדוף המבושל בשמן זית להכנת פתילות לטיפול בטחורים. בצפון אפריקה מכירים בו כמעודד הפלות, מפעיל את שריר הרחם כדי לגרום להוצאת ולדות מתים. עלים כתושים משמשים להרגעת גירויים בעור, בתמיסה משמשים כתרופה לנשירת שיער ולטיפול בעגבת. מיצוי בגרגור משמש לחיזוק השיניים והחניכיים וכטיפות אף. מיצוי מהפרחים משמש להורדת חום.
למרות צבעו הלבן שימש הרדוף הנחלים ב"קבלה מעשית" דווקא כחומר במרקחת המיועדת להפרדה בין בני זוג בעיקר בכתבי יד מצפון אפריקה.
בעת האחרונה נתגלו בצמח חומרים המעכבים חלוקת תאים, יש בכך הסבר לאפשרויות ריפוי של גידולי עור, יבלות ואף גידולים סרטניים. [דרוש מקור: למשפט]
בקליפה הטחונה השתמשו להשמדת מכרסמים מזיקים ואף להרעלת בני אדם. הצמח רעיל לבעלי-חיים שונים, סימני הרעלה עשויים להופיע בתוך שעות ספורות וידועים מקרי מוות מקץ יום. מכונה באיטליה, למשל, "קוטל חמורים", בסעודיה משתמשים בו להרעלת דגים, באפריקה למשיחת ראשי חיצים ובצרפת להרחקת טפילים מעור הבהמה.
הערבים בישראל נוהגים להשתמש בו לקרוי גגות הבתים, להרחקת מזיקים מהתקרה. ואף נוהגים לשים מענפיו בין שקי החיטה לשומרה מפני מזיקים. ישנן ידיעות שמזון אשר בושל על אש של ענפי הרדוף הורעל, ואף מים שנאספו לשתייה ממקור השכן להרדוף גרמו לכאבי מעיים ולסיבוכים בלב ובנשימה.
ההרדוף כצמח נוי תרבותי

עמידותו הרבה לתנאי מזג אוויר קשים: ביובש, בקרה, בשרב, ולסוגי קרקע גיריים ובמליחות, יכולתו להתפתח באור מלא וכן בחצי-צל, עמידותו לזיהום אוויר ומכוניות, פרחיו היפים וצורות התרבותו, בעזרת ייחורים בחורף ובאביב ובעזרת זרעים בסתיו, הפכה אותו לצמח נוי אידיאלי, ועל כן נפוץ ביותר בכל ארצות תבל. כמו כן, הרדוף הנחלים משמש כגדר חיה נפוצה מאוד באזורים אורבניים, להפרדה בין המדרכות לבין החצרות. הוא נשתל בצידי דרכים, לאורך כבישים, בשטחי הפרדה בין שני כיווני הנסיעה, באיי תנועה, בשדרות ובגינות נוי ציבוריות, אבל בגלל רעילותו הוא לא נשתל בגני ילדים ובבתי ספר.
הגיזום להשגת פריחה תעשה בסוף הקיץ ולא באביב. בגיזום זה חותכים את השליש העליון של הגבעולים, שנתנו פרחים ומסירים את הגבעולים הצומחים לרוחב, ופרחים קמולים. במהלך השנה גיזום נועד להסרת ענפים יבשים וענפים סוררים ולעיצוב מראה השיח.
שיחי הרדוף כבית גידול

בצל הסבך, שיוצר ההרדוף בגדילתו, נצפים בו, על אף רעילותו של הצמח, מיני עופות כבולבול צהוב שת, דרור הבית, תור העיר (צוצלת) וקיכלי השחרור, שהם עופות המתבססים סביב מגורי האדם.
ההרדוף משמש בית גידול עשיר ביותר למינים רבים של פרוקי-רגליים: נמלים; עכבישים – סטביש, גבנן ועוד; כנימות; פנדור ההרדוף; מושית קטנה; צרעות טפיליות זעירות; זבובים – בוהקן ירוק וזבוב השחמט; זחלים של זבוב רחפנית הפסים; צרעה מזרחית; דבורה הליקטית השולים; דבורת העץ; זחלים מקסימים של רפרף ההרדוף; חגב גובי מצרי.
זני הרדוף תרבותיים הם לעיתים בעלי פריחה סגולה או לבנה. זן "האחות אגנס" הוא בעל עלים בצבע ירוק עז, פריחה לבנה ורעל מופחת. הזן התרבותי luteum plenum הוא בעל פריחה צהובה בהירה.
זנים של הרדוף תרבותי בישראל

הרשימה הבאה נסמכת על רשימת צמחי הנוי בישראל לשנת תשע"ו 2016 של משרד החקלאות ופתוח הכפר.
הרדוף הנחלים 'לבן' ('Nerium oleander 'Album)
הרדוף הנחלים 'ארגמן-כהה' ('Nerium oleander 'Atropurpureum)
הרדוף הנחלים 'מלא-פרחים' ('Nerium oleander 'Carneum-floreplenum)
הרדוף הנחלים 'ננסי' ('Nerium oleander 'Nanum')
הרדוף הנחלים 'פטיט סלמון' ('Nerium oleander 'Petite Salmon)
הרדוף הנחלים 'מגוון' ('Nerium oleander 'Variegatum)
הרדוף הנחלים 'מגוון אילת' ('Nerium oleander 'Variegatum Eilat)
הרדוף הנחלים 'טיפוס הבר' ('Nerium oleander 'Wild Type)
רשימה חלקית של זני הרדוף תרבותי נוספים (לא ברור מהיכן הרשימה):
הרדוף הנחלים 'לבלוב התפוח (apple blossom)
הרדוף הנחלים 'בארנהיל אדום' (red barnhill)
הרדוף הנחלים 'קאליפסו'
הרדוף הנחלים 'קארדינל'
הרדוף הנחלים 'קרנבל'
הרדוף הנחלים 'קזבלנקה'
הרדוף הנחלים 'דובדבן בשל' (cherry ripe)
הרדוף הנחלים 'וילמיטון סגול'
הרדוף הנחלים 'וארייגאטה'
הרדוף הנחלים 'שוגרלאנד'
הרדוף הנחלים 'גמדי אדום'
הרדוף הנחלים 'האי קאפרי'
גלריית תמונות

פירות הרדוף הנחלים
הרדוף כצמח נוי
שיח הרדוף הנחלים עם פנדור ההרדוף
פרי הרדוף מצוי פתוח ופשפשי פנדור
זרע יחיד של הרדוף הנחלים
פרי הרדוף הנחלים וזרעיו
הערות שוליים

↑  הרדוף הנחלים באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  Nerium oleander, POWO plants of the World Online. Published on the Internet
↑  Nerium oleander, WFO: World Flora Online. Published on the Internet, ‏24-11-2023
1 2  עורכים: מיכה לבנה ודוד הלר, החי והצומח של ארץ-ישראל: אנציקלופדיה שימושית מאויירת, כרך כרך 11 – צמחים בעלי פרחים ב', רעננה: ישראל. משרד הבטחון - ההוצאה לאור, 1996, עמ' 26
↑  אבנעם דנין, צמחים ובעלי חיים בתהליכי אבולוציה משותפת, באתר צמחיית ישראל ברשת
1 2  אמוץ דפני וסאלח עקל ח'טיב, ההרדוף יפה, וההרדוף מר, באתר צמח השדה, ‏11-5-2020
↑  אברהם פאהן, אנטומיה של הצמח, רעננה: הקיבוץ המאוחד, 1987, עמ' 177
↑  Anita Roth-Nebelsick, Foteini Hassiotou, Erik J. Veneklaas, Stomatal Crypts Have Small Effects on Transpiration: A Numerical Model Analysis, Plant Physiology Volume 151, Issue 4, December 2009, עמ' 2018–2027 doi: https://doi.org/10.1104/pp.109.146969
↑  FOTEINI HASSIOTOU, JOHN R. EVANS, MARTHA LUDWIG& ERIK J. VENEKLAAS, Stomatal crypts may facilitate diffusion of CO2 to adaxial mesophyll cells in thick sclerophylls, Plant, Cell and Environmen 32, 2009, עמ' 1596–1611 doi: https://doi.org/10.1111/j.1365-3040.2009.02024.x
1 2  הרדוף הנחלים, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
1 2 3 4  אבישי שמידע, יריב עברי, ודן כהן, סודו של ההרדוף, ארץ וטבע ינואר-פברואר, 1995
1 2  JAVIER HERRERA, The reproductive biology of a riparian Mediterranean shrub, Nerium oleander L.(Apocynaceae), Botanical journal of the Linnean Society 106, 1991, עמ' 147-172
↑  HERRERA, J. (1991). The reproductive biology of a riparian Mediterranean shrub, Nerium oleander L.(Apocynaceae). Botanical journal of the Linnean Society, 106(2), 147-172.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף נ"ח, עמוד ב'
↑  בן סירא כ"ד, י"ג–י"ד
↑  מילון ילקוט הצמחים, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏1930
↑  צמחי ארץ ישראל (תש"ו), באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏1946
↑  אורי פרגמן–ספיר, זמן ההרדופים, בשביל הארץ
1 2  הרדוף הנחלים, באתר The IUCN Red List of Threatened Species
↑  נעמי פינברון דותן, אבנעם דנין, המגדיר לצמחי בר הארץ ישראל, באתר צמחיית ישראל רשת, ‏1998
↑  אבינעם דנין, נאות מדבר עם עצים סודניים; צומח דמוי סוואנה מלווה בשיחי מדבר, הצומח בישראל ובשכנותיה, ישראל: צמחיית ישראל ברשת, עודכן: 17-06-14
1 2  א'. בלכר, מ' בלכר, צמחיית נווה עין בוקק — סקר שדה וסקירה היסטורית, באתר מו"פ מדבר וים המלח, ‏2020
↑  ד"ר ז'אן-מארק דופור-דרור, הצמחים הפולשים בישראל, ישראל: דן פרי, 2019, עמ' 52-54
↑  רשימת צמחי הנוי בישראל, באתר משרד החקלאות ופיתוח הכפר, ‏2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553816905171  BnF: cb15052400g (data)  GND: 4172547-5  LCCN: sh93009542 
עלה, פקעית ופרי של הרדוף הנחלים
תפרחות של הרדוף הנחלים
פרח הרדוף הנחלים
זרעים של הרדוף הנחלים
הרדוף הנחלים על בול יום העצמאות  ה-13 משנת 1961, בעיצובו של צבי נרקיס
הרדוף כצמח נוי
הגרינים בעיר הגדולה הסרט: חופשה בחלל

| --- | --- |
 מבוסס על:  "הגרינים בעיר הגדולה" מאת האחים הוטון
 בימוי:  אנה אובריאן
 הופק בידי:  האחים הוטון
 עריכה:  דייב גייס
 מדבבים:  ראו כאן
 מדבבים בעברית:  ראו כאן
 מוזיקה:  יואכים הורסלי
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Disney Television Animation
 חברה מפיצה:  ערוץ דיסני
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 6 ביוני 2024 ישראל 30 באוגוסט 2024
 משך הקרנה:  כ-82 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית (הסרט דובב לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 סוגה:  הנפשה, קומדיה, מוזיקלי
 דף הסרט ב־IMDb
 
הגרינים בעיר הגדולה הסרט: חופשה בחלל (באנגלית: Big City Greens the Movie: Spacecation) הוא סרט הנפשה מוזיקלי אמריקאי, שמבוסס על סדרת הטלוויזיה "הגרינים בעיר הגדולה" של ערוץ דיסני. הסרט נוצר והופק על ידי האחים הוטון, בוים על ידי אנה אובריאן ונכתב על ידי לייסי דייר, ג'וליה לייטון, מייק ינק, ושיין וכריס יוטון.
הסרט הוכרז לראשונה בינואר 2022, אף על פי שתסריטו נכתב שנה קודם לכן. השירים המקוריים שמופיעים בסרט נכתבו בזמן הסגר שהיה בעקבות מגפת הקורונה. שירותי ההנפשה של הסרט סופקו על ידי Rough Draft Korea ו-Sugarcube, בעוד המלחין המוזיקלי של הסדרה יואכים הורסלי הלחין את הפסקול שלו.
הסרט שודר ב-6 ביוני 2024 בערוץ דיסני בארצות הברית, ולמחרת בשירות הסטרימינג דיסני+. הסרט שודר בערוץ דיסני ישראל בדיבוב עברי ב-30 באוגוסט של אותה השנה. אורך הסרט הוא 82 דקות. הסרט הוסר מה-VOD של ערוץ דיסני ישראל ב-29 בספטמבר של אותה השנה.
תקציר העלילה

לאחר שהרס את החופשה של משפחתו לפני שהתחילה, קריקט מנסה לתקן את עוולותיו על ידי התנדבות משפחתו למשימת חקלאות ניסיונית בחלל.
מדבבים

| שם הדמות | מדבב/ת באנגלית | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- | --- |
| קריקט גרין | כריס הוטון | יובל גרבש |
| טילי גרין | מרייב הרינגטון | מאיה מיטלפונקט |
| מריה מדיה | רייבן סימון | מאיה מיטלפונקט |
| ביל גרין | בוב ג'ולס | צביקה פורמן |
| סבתא גרין | ארטמיס פבדני | אפי בן ישראל |
| רמי | זינו רובינסון | דניאל מגון |
| גלוריה | אנה אקאנה | רונה בקרמן |
| גוונדלין זאפ | - - | רונה בקרמן |
| רשידה | לוריין טאוסינט | רונה בקרמן |
| השוטר קיז | אנדרו דיילי | אלי לולאי |
| ננסי גרין | ונדי מקלנדון-קובי | ענת ניב |
| רובוטי-חווה | ג'ק מקברייר | ערן מור |
| מדען בביג טק | ג'ו לו טרוליו | אורי זלצמן |
| אלכסנדר | ג'ון ארלי | יפורסם בהמשך |
| סקוט קלי | סקוט קלי | תומר שביט |
הפקה

הסרט הוכרז בינואר 2022, אף על פי שהתסריט נכתב כבר שנה קודם לכן. השירים המקוריים שמופיעים בסרט נכתבו בזמן הסגר שהיה בעקבות מגפת הקורונה. שירותי ההנפשה סופקו על ידי Rough Draft Korea ו-Sugarcube, בעוד המלחין המוזיקלי של הסדרה יואכים הורסלי הלחין את הפסקול של הסרט. הסרט פותח בצמוד לסדרה, ובשל כך יוצרי הסדרה "האחים הוטון" נאלצו להגדיל את הצוות שלהם, כשחלק מהצוות עבד על הסרט וחלק עבד על הסדרה.
התסריט לסרט נכתב שנה לפני שהכריזו על הסרט. היוצרים שקלו במקור ליצור סרט על חייו של צ'יפ וויסלר, ואז לאחר מכן החליטו שהסרט צריך להיות סיפור על חייהם של הגרינים כדי להימנע מהתרחקות קהל שלא מכיר עוד את הסדרה. בשביל הסרט, האחים הוטון רצו לעשות משהו שאי אפשר לעשות בסדרת טלוויזיה. שיין הוטון אמר שהם רוצים שזה ירגיש כמו אירוע גדול ומוזיקלי, וכריס הוטון הוסיף שהעלילה בסרט צריכה להיות כזאת שאפשר לספר אותה רק בסרט. בשל כך, היוצרים של הסדרה החליטו ליצור את הסרט על החלל, כי לדעתם "החלל תמיד היה ההתחלה של הסיפור בסדרה". הצוות שעבד על הסרט ביקרו בנאס"א לצורך מחקר.
האחים הוטון רצו להמשיך ולחקור את היחסים בין קריקט לאבא שלו, משהו שלדעתם הסרט יאפשר להם להיכנס יותר עמוק לרגשות שלהם ומשהו שלא היה ניתן לעשות בפרק אחד בסדרה. למרות ההיקף הרחב יותר של הסרט, הם רצו שהוא יהיה נורמלי, ולכן "רצו שהכול ירגיש מעט גדול יותר מהסדרה". הכותבים של הסדרה גם נתנו לדמויות של גלוריה וננסי אינטראקציה, דבר שהן כמעט ולא עושות בסדרה, על כדור הארץ, כדי להראות מה קורה על כדור הארץ במהלך אירועי הסרט, ובו בזמן לחקור דינמיקות של דמויות חדשות. האחים הוטון נאלצו לשנות את רגע השיא של הסרט לאחר שהקרינו בפני המנהלים שלהם, שכן הם חשו שהוא לא כזה טוב.
שירותי ההנפשה סופקו על ידי Rough Draft Korea ו-Sugarcube, ששניהם הנפישו בעבר את הסדרה, כאשר הנפשת ה-CG סופקה על ידי Lemon Sky Studios. ג'סטין מרטין שימש כמנהל האמנותי. האחים האוטון החליטו לשלב רכבים באנימציית CG, למרות שהסדרה כמעט ולא עושה שימוש באלמנטים של רקע ב-CG, כאמצעי לחסוך זמן עבור המאנימטורים. צוותי ההנפשה ב-Rough Draft Korea וב-Sugarcube היו צריכים להתרחב מעבר לאלה שעבדו על הסדרה עבור הסרט. בניגוד לסדרה, הסרט נעשה תוך שימוש בלייאאוט, כאשר מפיק העונה הראשונה, רוב רנזטי, שימש כבמאי התזמון.