stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סיבוכיות קוד
מדדי סיבוכיות קוד

ישנם מספר מדדים שמשמשים להערכת סיבוכיות קוד, כשכל מדד תוקף את בעיית ההערכה מזווית אחרת. הסיבה היא שאין ממש הגדרה ברורה למושג מורכבות הקוד, ולכן עצם ההערכה של סיבוכיות הקוד, או מורכבותו, תלויה קודם כל במה נתפס כ"מורכב".
המדדים היותר נפוצים הם:
שורות קוד - המדד הזה בודק את סיבוכיות הקוד מההיבט הפשוט של גודל הקוד. לעיתים, עצם בדיקת אורך הקוד נותנת מושג סביר לגבי מורכבותו. למשל, לפי תקני קוד המקובלים בתעשייה, נהוג שאורך שגרת קוד בודדת לא יעלה על כ-200 שורות קוד.
סיבוכיות ציקלומטית (Cyclomatic Complexity) - זהו למעשה המדד הראשון לסיבוכיות קוד, שבו משתמשים החל מפרסומו ב-1976, ועד היום. למדד הזה קוראים, לפעמים, סיבוכיות מקקייב (McCabe's Complexity) או ערך הסיבוכיות הציקלומטית (Cyclomatic Complexity Number - CCN). הערך מייצג את מספר מסלולי הבקרה הנפרדים בקוד (code branching). בדרך כלל, יתכוונו לסיבוכיות ציקלומטית כשמדברים על סיבוכיות קוד באופן כללי. ישנו קשר ישיר בין ערך הסיבוכיות הציקלומטית של הקוד, לבין מספר תסריטי בדיקה הנפרדים הנדרשים לבדוק את הקוד, מה שמוסיף לערכו של המדד הזה, ומשתמשים בו על מנת לבדוק היתכנות בדיקה (testability) של הקוד. ככל שערכי הCCN גבוהים יותר, כך נדרשים יותר תסריטי בדיקה ייחודיים על מנת לבדוק את כל מסלולי הבקרה האפשריים של התוכנה הנבדקת. על בסיס וכהרחבה לסיבוכיות ציקלומטית, פותחה בישראל נוסחה לחישוב סיבוכיות סנכרון המעריכה את הסיבוכיות הנוספת של תוכנות מקביליות הנגרמת על ידי פקודות סנכרון בקוד.
מדד קישוריות (Coupling Measure) - המדד הזה נותן ערך מספרי לקישורים הדדים בין מודולי תוכנה שונים. ככל שמודולים קשורים יותר אחד לשני (פונים אחד לשני ומשתמשים בנתונים אחד של השני) כך הערך הזה יהיה גבוה יותר. בתכנות מונחה עצמים, ערך גבוה של מדד הקישוריות מסמן ניתוח מערכת לוקה בחסר, שהביא להפרדה של מודולים שקשורים ברמה הלוגית.
הערות שוליים

↑  Evaluating Software Complexity Measures, E.J.Weyuker, IEEE Transactions on Software Engineering, 14(9), 1988 IEEE
↑  Joint Strike Fighter Air Vehicle C++ Coding Standards for the System Development and Demonstration Program." Document Number 2RDU00001 Rev C., December 2005. PDF
↑  A Complexity Measure, T.McCabe, IEEE Transactions on Software Engineering, 2(4), 1976 IEEE
סמנטה קרבלה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  10 במאי 1990 (בת 34) טירנה, אלבניה 
 מוקד פעילות:  אלבניה 
 תקופת הפעילות:  מ-2004 
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 פרופיל ב-IMDb
 
סמנתה קרבלה (באלבנית: Samanta Karavella; נולדה ב-9 ביולי 1990), ידועה גם בשמה הפרטי בלבד, היא זמרת ופזמונאית אלבנית.
ביוגרפיה

קרבלה נולדה ב-9 ביולי 1990 למשפחה ממוצא אלבני בבירה טירנה, אז חלק מהרפובליקה הסוציאליסטית העממית של אלבניה. בגיל 13 עשתה מבחן בד לתחרות הכישרונות Ethet e së premtes mbrëma.‏ שלוש שנים אחר כך ערכה הופעת קמע בסרט Gjoleka.‏ בשנת 2004 השתתפה בפסטיבלי אי קנגס, הקדם האלבני לאירוויזיון 2005. היא הגיעה לשלב הגמר, ולא דורגה בין שלושת המקומות הראשונים. היא השתתפה בתחרות גם בשנים 2007–2009 ו-2012 עם השירים "Ylli im polar",‏ "Pse u harrua dashuria",‏ "Po me prite ti" ו-"Zgjomë një tjetër ëndërr", איתו הגיעה למקום הרביעי.
בשנת 2013 זכתה בעונתה העשירית של התחרות Top Fest עם השיר "Loti i fundit".‏ ביולי 2014 פרסמה את הסינגל "Ti s'e din se", שקיבל מועמדות לפרס בטקס נטט אה קליפיט שקיפטאר 2015 באולצין שבמונטנגרו. בדצמבר 2017 התחרתה ב-Kënga Magjike עם "Humbur".‏ היא דורגה במקום הרביעי, וקיבלה את פרס הבלדה הטובה ביותר. בינואר 2019 פרסמה את הסינגל "Vonë", שיתוף פעולה עם המוזיקאי הקוסובני-אלבני אלינל. במרוצת שנת 2020 יצאו "Pse" ו-"NKN", שהגיעו בשיאם למקום ה-19 וה-34 בהתאמה במצעד הפזמונים השבועי באלבניה. שירה הבא, "Emnin tem", שיצא במאי 2021, דורג במקום השביעי במצעד. הרמיקס הרשמי של "Mala" הושמע רבות בתחנות הרדיו בחבר המדינות, ויצא לאור גם באזור הזה תחת השלוחה הרוסית של חברת התקליטים וורנר מיוזיק גרופ.
בשנת 2023 נמנתה במצבת המשתתפים של פסטיבלי אי קנגס 2024 עם השיר "N'Majë".‏ עם זאת, היא פרשה מאוחר יותר מהתחרות.
סוכנות הבילוש של דירק ג'נטלי

ערך זה עוסק בספר. אם התכוונתם לעיבוד הטלוויזיוני, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  דאגלס אדמס
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  רומן 
 נושא:  מוזיקה, מסע בזמן 
 מקום התרחשות:  קיימברידג' 
 הוצאה
 הוצאה:  .William Heinemann Ltd
 תאריך הוצאה:  1987
 מספר עמודים:  306 (206 במהדורה העברית)
 הוצאה בעברית
 תרגום:  דפנה ארנולד־עמית
 סדרה
 הספר הבא:  שעת התה הארוכה והאפלה של הנפש 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001088828
 
סוכנות הבילוש של דירק ג'נטלי (באנגלית: Dirk Gently's Holistic Detective Agency) הוא רומן מאת דאגלס אדמס. בגרסתו האנגלית הוא הוגדר כספר בלשות, רוחות רפאים, אימה, מסע בזמן, רומנטי, מוזיקלי, קומי, אפי. כספרים רבים שכתב דאגלס אדמס, כך גם עלילת "דירק ג'נטלי" מתריסה למעשה כלפי כל הסבר פשטני שהוא.
לספר זה נכתב ספר המשך, שעת התה הארוכה והאפלה של הנפש (1988), שבו פותר דירק ג'נטלי תעלומה בלשית נוספת, ובספר סלמון הספק, אשר יצא לאור לאחר מותו של אדמס, מופיע קטע מסיפור נוסף.
ב-5 בינואר 1992 הופק בסדרה הדוקומנטרית "The South Bank Show", פרק המוקדש לדגלאס אדמס, ובו השתתפו דמויותיהם של דירק ג'נטלי, ריצ'רד מקדאף, המזכירה של דירק והנזיר החשמלי, וכן גם הופיעו מספר דמויות מתוך סדרת הטלוויזיה המבוססת על מדריך הטרמפיסט לגלקסיה.
בשנת 2016 הופיע עיבוד טלוויזיוני של הספר שיצר מקס לנדיס בהפקת BBC America, בכיכובם של סמואל ברנט ואלייג'ה ווד.
עלילה

עלילתו המפותלת של הסיפור מתחילה בהיכרות עם מספר סיטואציות, לא קשורות לכאורה. הקשרים ביניהן מתגלים בהדרגה, אם כי לעיתים רחוקות באופן מובהק. הסדר הכרונולוגי של ההתרחשויות המתוארות להלן אינו בולט לעין עד אמצע העלילה או אף יותר.
מגדל אפל ושחור שקוע בתוך נהר בוץ, וסביבו אין נפש חיה. לו הייתה כזו, הייתה מבחינה באור אדום אשר מהבהב במעמקי המגדל, מלווה בצליל שעוצמתו כעוצמת האור, ואף הייתה מבחינה לאחר מכן באור קטן היוצא מהמגדל ונע בגובה פני הקרקע, וחוזר חזרה. אף הייתה שמה לב לכך שהאור האדום החל לנצנץ קרוב לראשו של המגדל, כשעוצמתו ועוצמת הצליל גוברים והולכים עד לשיא עוצמתם, ונעלמים לפתע. יש להניח שגם הייתה מבחינה בכך שזמן לא רב לאחר שאור נוסף נראה משוטט ליד המגדל, מחריד פיצוץ עז את כל האזור.
נזיר חשמלי, בכוכב מרוחק, נע בין סדרה של אמונות מגוחכות. משימתו היחידה היא להאמין בדברים (ובכך לחסוך מבעליו את הצורך להאמין בהם), אך תקלה מכנית גרמה למערכת האמונה של נזיר חשמלי זה, להאמין בדברים באופן אקראי אף אם הם אינם הגיוניים לחלוטין. מאחר שבעליו מגיעים למסקנה שעדיף לקנות נזיר חדש מאשר לתקן את הנוכחי, הוא נשלח רכוב על סוסו אל המדבר, וכעבור זמן מה מבשילה בו אמונה שאי שם במורד הגבעה עליה הוא ממתין רכוב על סוסו, מחכה לו דלת המובילה אל עולם מסתורי ורחוק.
ריצ'רד מקדאף מבקר בקולג' שבו למד בעקבות הזמנה לארוחת ערב חגיגית, אשר קיבל מפרופסור רג', שחנך אותו עשר שנים קודם לכן. ומגלה, בהגיעו לקולג' כי התנהגותו של הפרופסור מוזרה יותר מבדרך כלל. במהלך הארוחה, המוקדשת למשורר קולרידג' מדברים שניהם על עבודתו של ריצ'רד, ועל סטודנט מוזר אשר נקרא סְבְלַאד שְצְ'יֶילי, וריצ'רד נזכר כי הפרופסור נהג לספר על קורותיו בעבר, כשהוא משוטט סביב נקודה מסוימת ונמנע מלהגיע אליה בפועל.
פרופסור רג' מנסה לשעשע ילדה משועממת, ולאחר שהילדה מציגה כד ישן שמצאה על חוף ים ביוון, הוא אינו מתאפק ועושה תעלול קסמים בו מלחיה שהוא העלים קודם לכן, מופיעה לפתע בתוך הכד.
כאשר ריצ'רד ורג' נמצאים בביתו של הפרופסור, שומעים שניהם שומעים רעשים משונים מהקומה העליונה ומגלים כי בחדר האמבטיה ממתין סוס.
גורדון וויי, נוסע במכונית המרצדס הגדולה שלו ליד קיימברידג', עוצר בתחנת דלק ומדבר עם המתדלק, לאחר שהמשיך לנסוע, בעודו משאיר הודעה במזכירה האלקטרונית של אחותו, הוא מבחין שתא המטען אינו סגור כהלכה. לאחר שעצר את רכבו והלך לבדוק את תא המטען, הופתע למצוא שם דמות אשר ירתה בחזהו משני הקנים של רובה ציד.
מייקל וונטון-ויקס, בחור צעיר ומפונק אשר לאחר מותו של אביו נאלץ להתרגל לכך שאימו אינה נותנת לו את מה שהוא רוצה, אינו מוכן לוותר על כך שהיא נישלה אותו מהצעצועים האהובים עליו, כולל פאת'ום - עיתון אשר נהג להוציא מדי פעם, ומוכן לעשות הכול לשם כך.
את מציאת ההקשרים בין הדברים, לוקח על עצמו בלש פרטי המכונה דירק ג'נטלי, לאחר שהבחין בידידו ריצ'רד, המטפס בגמלוניות על קיר בית.
עלילת הרומן מתרחשת בשני מישורי זמן שונים. במישור הראשון נעה חללית ממוחשבת ומשוכללת סביב כדור הארץ, במשך ארבעה מיליון שנים, ומערכת המחשוב שלה מתרגמת את כל תנודות החיים למוזיקה מופלאה, ושולחת מדי פעם קטעי מידע אל עבר כדור הארץ. המוזיקה של יוהאן סבסטיאן באך אינה קיימת, את הפואמה קובלא ח'אן כתב קולרידג' ללא הפרעות בהשראת רוח רפאים עתיקה, ובשירו "שירת יורד הים העתיק" מוזכר מטאוריט. במישור השני, הקרוב יותר למציאות הנוכחית, דירק ג'נטלי הוא זה אשר הפריע לקולרידג' במהלך כתיבת "קובלה חאן", החל לדבר על אלבטרוס ובכך נתן לקולרידג' את הרעיון לשלב אלבטרוס בשירו, ואת ההשראה ליצירותיו של באך נתן רג' בעזרת "רמאות קטנה".
אזכורים והרחבות

המוטיב המרכזי בסוכנות הבילוש של דירק ג'נטלי הוא הקישור ההדדי הבסיסי בין כל הדברים. פרטים רבים היכולים להיראות מיותרים, מתגלים כחלק אינטגרלי מהעלילה. ניתן לקשר לרומן זה את תורת הכאוס, כפי שהיא מוצגת באופן מופשט, וכן גם מכניקה קוונטית והפרדוקס של איינשטיין-פודולסקי-רוזן.
ברומן מופיעה ספה התקועה באופן בלתי הפיך בחדר המדרגות המוביל לדירתו של ריצ'רד. לפי הסימולציות שלו, לא היה לה כל אפשרות להגיע לשם מלכתחילה. דבר זה מבוסס ככל הנראה על תקרית שארעה כשדאגלס אדמס למד בקולג' סיינט-ג'ונז של אוניברסיטת קיימברידג'. במהלך שיפוץ מערכת המדרגות הונחו רהיטים בחדרים המשקיפים על הנחל בחצר השלישית. כשהושלמה מערכת המדרגות, התגלה כי לא ניתן יהיה להוציא את הספות מהחדרים כן שהן נשארו שם למשך מספר עשורים.
הסיפור כולל אזכורים משני פרקים של דוקטור הו אשר נכתבו על ידי דאגלס אדמס: "עיר המוות" ו"שאדה".
הערות שוליים

↑   "פרק המוקדש לדגלאס אדמס מתוך The South Bank Show", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑  City of Death - חייזר מנסה לשנות את ההיסטוריה, במחיר של השמדת האנושות.
↑  Shada - פרופסור בקולג' מתגלה כמסתורי יותר ממה שנדמה לעין.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 4a80ce9c-1498-4e84-9b54-d39850dd95cb 
עטיפת הגרסה האנגלית
חדר המפות (הבית הלבן)

חדר המפות 2005
תרשים קומת הקרקע של הבית הלבן. חדר המפות מסומן בתכלת.
חדר המפות (באנגלית: Map Room) הוא אחד מחדרי ההסבה של הבית הלבן, משכנו של נשיא ארצות הברית המצוי בוושינגטון שבארצות הברית.
במהלך מלחמת העולם השנייה שימש החדר כחדר המצב של נשיא ארצות הברית. כיום משמש למטרה זו חדר המצב המצוי באגף המערבי של הבית הלבן.
כיום משמש החדר כחדר פגישות פרטי עבור הנשיא או הגברת הראשונה של ארצות הברית.
החדר מעוטר ברהיטים בסגנון צ'יפנדייל. ארונות החדר יוצרו בפילדלפיה בשנת 1770. הכורסה בחדר יוצרה על ידי תומאס אפלק מפילדלפיה בין 1760 ו- 1770.
האח, העשוי אבן חול, נבנה לאחר השיפוץ שנעשה בתקופת הארי טרומן. מעל האח תלויה מפת המצב האחרונה ששימשה את פרנקלין רוזוולט ב-3 באפריל 1945. לצד האח מצויה שידה שיוצרה בשנת 1765 ועליה תיבת התרופת של דולי מדיסון אשר היא[דרושה הבהרה] ברחה עימה זמן קצר לפני שחיילים בריטיים העלו את הבית הלבן באש במלחמת 1812.
בחדר מוצגת מפה משנת 1755 של המודדים ג'שואה פרי ופיטר ג'פרסון (אביו של תומאס ג'פרסון). המפה מוצגת על ארון בו מוחזקות מפות של כל העולם מתנת החברה הגאוגרפית הלאומית.
סוכנות הביון והביטחון של סרביה

| --- | --- |
סמל
 מידע כללי
 מדינה:  סרביה 
 תחום שיפוט:  סרביה 
 משרד אחראי:  נשיא סרביה
 תאריך הקמה:  27 ביולי 2002
 מנהל:  ברטיסלב גאצ'יץ'
 מטה מרכזי:  כיכר המלכה אן, בלגרד, סרביה
 תקציב:  39 מיליון דולר
 www.bia.gov.rs
 
סוכנות הביון והביטחון של סרביה (בסרבית: Безбедносно-информативна агенција, בראשי תיבות БИА) הוא ארגון הביון העיקרי במדינה, המופקד גם על ביטחון הפנים, מאבק בפשע מאורגן ובטרור. הסוכנות הוקמה ביולי 2002 על בסיס חוק המודיעין והביטחון שהתקבל שנה קודם לכן על ידי הפרלמנט הסרבי.
מטה הארגון נמצא ברחוב המלכה אן בבלגרד הבירה. ראש הארגון הנוכחי הוא ברטיסלב גאצ'יץ' (מאז מאי 2017).
תפקידים

סוכנות הביון הסרבית אחראית למלחמה בטרור, איסוף מודיעין ומאבק, בפשיעה המאורגנת. בשנים הראשונות לקיומה עסקה בעיקר באיתור ולכידת פושעי מלחמה יוגוסלביים. הסוכנות מחויבת למסור פעמיים בשנה דו"חות על פעילויותיה לפרלמנט הסרבי, האספה הלאומית (Народна скупштина).
היסטוריה

הסוכנות היא יורשת לשירות ביטחון המדינה היוגוסלבי (Служба државне безбедности) שפורק בשנת 2001, לאחר כ-60 שנות קיום..
הסוכנות הוקמה ב-27 ביולי 2002 והחלה לפעול ב-1 באוגוסט אותה שנה.
ביולי 2011 לכדו אנשי הסוכנות את גוראן האדזיץ', פושע המלחמה האחרון שהיה מבוקש על ידי בית הדין הפלילי הבינלאומי ליוגוסלביה לשעבר בהאג. גוראן היה מבוקש בגין השתתפותו ברצח העם הבוסני במלחמת בוסניה.
ראשי הסוכנות

| שם | תקופת כהונה |
| --- | --- |
אנדריאה סאביץ': 1 באוגוסט 2002 - 24 בינואר 2003
מישה מילישביץ': 25 בינואר 2003 - 6 במרץ 2004
ראדה בולאטוביץ': 6 במרץ 2004 - 17 ביולי 2008
סשה ווקאדינוביץ': 17 ביולי 2008 - 3 באוגוסט 2012
נבוישה רודיץ': 3 באוגוסט 2012 - 3 בספטמבר 2013
דרגאן מרקוביץ': 3 בספטמבר - 25 באוקטובר 2013
אלכסנדר ג'ורג'ביץ': 25 באוקטובר 2013 - 23 במאי 2017
ברטיסלב גאצ'יץ': 24 במאי 2017 - מכהן
ראו גם

עובד מדינה (סדרת טלוויזיה)
הערות שוליים

↑  "ZAKON O BUDŽETU REPUBLIKE SRBIJE ZA 2017. GODINU". paragraf.rs. Službeni glasnik RS. אורכב מ-המקור ב-2017-12-01. נבדק ב-2017-11-30.
↑  http://www.bia.gov.rs/eng/istorijat/vremeplov-006.html
↑  סרביה עצרה את גוראן האדז'יץ', פושע המלחמה האחרון המבוקש על ידי האג, באתר הארץ, 20 ביולי 2011
זלין (מחוז)

מחוז זלין או מחוז זלינסקי (בצ'כית: Zlínský kraj) הוא אחד מ-13 מחוזות של הרפובליקה הצ'כית, הממוקם בחלק המרכזי-מזרחי של מוראביה ההיסטורית. המחוז נקרא על שם בירתו, העיר זלין.
מחוזות משנה

מחוז זלין, מחולק לארבעה מחוזות משנה (אוקרס, Okres):
מחוז משנה קרומייז'יז' (אנ')
מחוז משנה אוהרסקה הראדישטיה (אנ')
מחוז משנה וסטין (אנ')
מחוז משנה זלין (אנ')
סיבוכיות סנכרון

סיבוכיות סנכרון הוא מושג מתחום הנדסת תוכנה המתייחס לסוג של סיבוכיות קוד, אשר מודד את השפעת השימוש באמצעי סנכרון על הקושי לבדוק את המוצר הסופי בתחום התוכנה המקבילית.
הנוסחה פותחה לראשונה במחלקה למדעי המחשב של האוניברסיטה הפתוחה בישראל. הרעיון הכללי הוא להרחיב את הסיבוכיות הציקלומטית של מקקייב למערכות מקביליות המשתמשות באמצעי סנכרון בקוד.
דוגמאות לאמצעי סנכרון בקוד הן, למשל, נעילות הדדיות, שימוש בזיכרון משותף, תקשורת בין תהליכים וכדומה.
אופן פעולה

הנוסחה פותחה בהתבסס על הנוסחאות הקיימות לחישוב סיבוכיות ציקלומטית של גרף המייצג מסלול בקרה של התוכנה הנבדקת. הסיבוכיות הציקלומטית היא מספר המייצג את סיבוכיות הגרף כתלות במספר הקשתות והצמתים בו, ואם לתרגם את זה לעולם התוכנה - כתלות במספר מבני הבקרה (מבנים מסוג if...then, while וכדומה). סיבוכיות סנכרון באה להרחיב את המודל למצב בו יש יותר ממסלול בקרה אחד בתוכנה (כל מסלול כזה נקרא interleaving), והמסלולים מצטלבים בנקודות מוגדרות (נקודות סנכרון - synchronization points). המדד מבוסס על כך שנקודות הסנכרון האלה הן מוגדרות מראש ובעלי מאפיינים ידועים. דוגמאות לנקודות סנכרון הן למשל השהיה (פקודת sleep), נעילה הדדית (mutex), או גישה לזיכרון משותף (shared memory, volatile variable).
אופן פעולה > מאפייני נקודת סנכרון

לנקודות סנכרון מוגדרים שני מאפיינים:
פוטנציאל שחלוף (interleaving potential) - מאפיין זה אחיד לכל מופעי סוג נקודת הסנכרון בתוכנה הספציפית, אך יכול להשתנות ממערכת אחת לאחרת כתלות בגורמים מערכתיים (תזמון תהליכים, תמיכה בעדיפויות ריצה, וכדומה). המאפיין מתאר את התנהגות המערכת בנקודת הסנכרון: האם המערכת בהכרח תבצע העברת בקרה לתהליך אחר (context switching), ואם כן - מה מספר המתחרים המינימלי שיכול להיות. עבור מערכת שלא מאפשרת תוכנות מקביליות, המאפיין הזה יהיה 1.
פוטנציאל תחרותיות (competition potential) - מאפיין זה משתנה ממופע למופע של נקודת סנכרון בקוד. המאפיין הזה מתאר את מספר התהליכים התלויים בנקודת הסנכרון. למשל, במקרה של נעילה הדדית, המאפיין יתאר את מספר התהליכים המשתמשים במנעול המדובר. הערכים יכולים להשתנות עבור מופעי נקודת סנכרון שונים בתוך הקוד, כתלות בלוגיקה של התוכנה. בתוכנה שאינה מקבילית, המאפיין הזה יהיה 1.
זליק אקסלרוד

| --- | --- |

 לידה:  30 בדצמבר 1904 מלדזייצ'נה, פלך וילנה, האימפריה הרוסית 
 הוצאה להורג:  26 ביוני 1941 (בגיל 36) מינסק, ברה"מ 
 מדינה:  ברית המועצות 
 תקופת הפעילות:  מ-1922 
 
זֶליק אקסלרוד (ביידיש: זעליק אַקסעלראָד; 1904–1941) היה משורר יידי. אחיו של הצייר המפורסם מאיר אקסלרוד.
ביוגרפיה

זליק אקסלרוד נולד בעיירה מולודצ'נו, רוסיה (כיום חלק מבלארוס). כשהיה בן 11 גורשה משפחתו מהעיר על ידי הצבא הרוסי בזמן מלחמת העולם הראשונה, והגיעה לטמבוב.
אקסלרוד החל לפרסם את חיבוריו בשנות ה-20. בשנים 1922–1925 הוא למד במכון לספרות ואמנות במוסקבה, ולאחר סיום לימודיו השתקע בעיר מינסק, שם התגוררה משפחתו. הוא עבד בכתב העת היידי "שטערן" – תחילה כמזכיר ומאוחר יותר בתור עורך. יחד עם איזי חריק היה יושב ראש אגף הסופרים היהודים באגודת הסופרים הבלארוסית.
ב-1937 מונה לעורך הראשי של "שטערן", והיה האחרון שנשא בתפקיד זה לפני סגירתו.
ב-1939 הוא נסע לביאליסטוק כדי לסייע לסופרי יידיש שברחו מפולין, שם פגש את פֶּרל ווייסנברג, בתו של יצחק מאיר וייסנברג, והם נישאו.
במאי 1941 נעצר אקסלרוד על ידי השלטונות הסובייטיים יחד עם אלי קגן והירש בריוזקין. הוא הוצא להורג במינסק זמן קצר לאחר מכן.
סולם מדידה

סולם מדידה הוא מאפיין של משתנה המגדיר את יחידות המידה שבהן נמדד אותו משתנה.
לכל סולם ישנם מאפיינים שונים והוא מגדיר כיצד הערכים של המשתנה קשורים לתכונה הנמדדת.
סוגי סולמות

קיימים ארבעה סולמות מדידה. הסולמות מסודרים בסדר היררכי, כך שסולם מרמה גבוהה יותר מקיים את כל התכונות של הרמות שמתחתיו.
סדר הסולמות: סולם שמי, סולם סדר, סולם רווח, סולם מנה.
| שם הסולם | מאפיין | פעולות מותרות | מדדים שימושיים | דוגמה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שמי (nominal, נומינלי) | הערכים המספריים בסולם השמי הם שמות שנועדו להבחנה בין קבוצות שונות של המשתנה. משום שערכים אלו משמשים כתווית בלבד אין להם משמעות כמותית או מספרית. כלומר, לא מתקיים יחס סדר ביניהם (ערך אחד אינו גדול או קטן מהשני). | השוואה | שכיחות ושכיחות יחסית | גזע, מין (1 = זכר, 2 = נקבה). |
| סדר (ordinal, אורדינאלי) | הערכים המספריים בסולם סדר נועדו לציון ערכי משתנה שהם בעלי סדר גודל שונה אחד מהשני, כאשר אין משמעות כמותית לפער ביניהם. לרוב הדירוג נעשה כך שערכים גבוהים מציינים מיקום גבוה יותר בתכונה הנמדדת מאשר הערכים הנמוכים. בין הערכים האלו מתקיים יחס סדר, כך שניתן לדעת שערך מסוים גדול או קטן מערך אחר. עם זאת לא מוגדרת עליהם מטריקה (מרחק). כלומר, לא ניתן לדעת בכמה ערך מסוים גדול או קטן מהאחר. | בחינת סדר | חציון, שברונים | דרגה (1 = מנהל, 2 = ראש מחלקה, 3 = פועל), תוצאות תחרות (1 = מקום ראשון, 2 = מקום שני, 3 = מקום שלישי). |
| רווח (interval, אינטרוולי) | בין הערכים של סולם רווח קיימים מרווחים שווים המציינים הבדלים שווים בתכונה הנמדדת של המשתנה. כלומר, הערכים מקיימים ביניהם סדר, כך שערכים גבוהים מציינים מיקום גבוה יותר מהערכים הנמוכים. משום שהרווח בין הערכים מוגדר, ניתן לדעת עבור ערך מסוים בכמה יחידות מדידה הוא גבוה או נמוך מערך אחר. עם זאת, לא קיימת נקודת אפס אבסולוטית בסולם רווח. | חיבור וחיסור | רוב המדדים הסטטיסטיים | טמפרטורה, קואורדינטות מיקום, תאריך. |
| מנה (ratio, יחס) | בדומה לסולם רווח, הערכים בסולם מנה מציינים הבדלים שווים בתכונה הנמדדת והם בעלי רווח מוגדר. בנוסף, בסולם מנה קיים ציון של אפס מוחלט (אבסולוטי), שפירושו היעדר מוחלט של התכונה הנמדדת. בעקבות זאת ניתן לדעת פי כמה ערך אחד גדול או קטן מערך אחר של המשתנה. | חיבור, חיסור, כפל וחילוק | כל המדדים הסטטיסטיים | מסה, גובה האדם. |
הסולמות בטבלה מסודרים מהרמה הנמוכה לגבוהה
משתנים הנמדדים בסולם נומינלי או אורדינלי נקראים בשם משתנים איכותיים או קטגוריים, ומשתנים הנמדדים בסולם רווח או מנה נקראים משתנים כמותיים.
ניתוח סטטיסטי על פי סולם מדידה

השיטה הסטטיסטית המתאימה לתיאור נתונים מסוימים תלויה בסולם המדידה שלהם. ככל שסולם המדידה גבוה יותר ניתן להפעיל עליו מניפולציות מתמטיות מורכבות יותר. רוב השיטות הסטטיסטיות מתאימות לשימוש בסולם רווח ומעלה, משום שרובן מערבות הפרשים בין ציונים או סכומים של ציונים.
הפעלת מניפולציה מתמטית על משתנה בסולם שמי תפיק ממצאים חסרי משמעות. לדוגמה, לא ניתן לומר שזכר זה יותר מנקבה (ניסיון ליצור סדר על סולם שמי).
גם סולם בינארי, כזה שיש בו רק שני ערכים - "לא" ו"כן" (המיוצגים על ידי 0, 1 בהתאמה) - משתלב בקריטריונים דלעיל. בדרך כלל זהו סולם שמי, למשל בדוגמה: 1 = אצביע לדני, 0 = לא אצביע לדני. גם אל תוצאות של בדיקת היריון, שהן 0 = לא בהיריון או 1 = כן בהיריון, ניתן להתייחס כאל סולם שמי, וכן ניתן להתייחס אל מקורן, המשקף ריכוז של חלבון מסוים בשתן של הנבדקת, כלומר תצוגה שטחית לסולם ריכוז חלבון שהוא סולם מנתי (מעל ריכוז מסוים התצוגה היא 1 ומתחתיו היא 0). כאמור, ניתן לחבר או לחסר ערכי משתנה מסולם רווח, אך אין משמעות להכפלה או חילוק של ערכים הנמדדים בסולם מסוג זה.
הצגה בסקאלה לוגריתמית, למשל סולם pH לחומציות וסולם ריכטר לעוצמת רעידות אדמה, אינה משתלבת כמות שהיא בקטגוריות דלעיל, אולם כל ערך המוצג בסקאלה לוגריתמית ניתן לתרגום מיידי לסולם אינטרוואלי או מנתי רגיל לשם עריכת הפעולה הנדרשת.
ניתוח סטטיסטי על פי סולם מדידה > סולם סמי-רווח

בניתוח הסטטיסטי במדעי החברה נוטים לעיתים להתייחס אל סולם שהוא מסוג סדר, אך בעל מספר רמות מעל סף מסוים, כאל סולם רווח. לעיתים נהוג לכנות סולם זה בשם סולם ליקרט (Likert scale).
לדוגמה התייחסות אל שאלון רגש מסוים, אשר תשובותיו נותנות מספר שלם בין 1 ל-7, כאל בנוי ממשתנה מסוג רווח. הדבר שגוי, ועלול להוביל להסקות סטטיסטיות שגויות.
ראו גם

סקאלה
מדידה
מדידה והערכה
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  מנוחה בירנבוים, חלופות בהערכת הישגים, רעננה: רמות, 1997
1 2 3 4  יוסי לוי, סקירה על סולמות מדידה, באתר "נסיכת המדעים".
↑  Liddell, T. M., & Kruschke, J. K. (2018), Analyzing ordinal data with metric models: What could possibly go wrong?, Journal of Experimental Social Psychology, 79, 328-348.
סיבוכיות תקשורת

המונח סיבוכיות תקשורת היא מונח במדעי המחשב: סיבוכיות שבה המדד הוא כמות המידע המועברת בתקשורת בין שני צדדים. המונח הוצג על ידי יאו בשנת 1979.
סיבוכיות התקשורת בוחנת את המצב הבא: ישנם שני משתתפים אליס ובוב, אליס מקבלת מחרוזת של n-ביטים x ובוב מקבל מחרוזת ביטים אחרת y באותו האורך. מטרתם היא שאחד מהמשתתפים (נניח בוב) יחשב פונקציה מסוימת (f(x,y תוך כדי קיום תקשורת מינמלית בין המשתתפים. יש לציין שבהגדרה זו אין התחשבות במספר הצעדים החישוביים או בזיכרון הדרוש לכל אחד מהמשתתפים. 
סיבוכיות תקשורת נועדה לכמת את כמות המידע שנדרש להעביר על מנת לבצע חישוב מבוזר שכזה.
כמובן, אליס ובוב יכולים לחשב את (f(x,y על ידי כך שאליס תשלח את כל n הביטים שהיא קיבלה לבוב, שלאחר קבלתם יוכל לחשב באופן מקומי את הפונקציה (f(x,y ללא עזרה נוספת מאליס. המטרה בחקר סיבוכיות תקשורת היא למצוא שיטות מתקדמות לחישוב f שדורשות העברה של פחות מ-n ביטים, או להוכיח שכמות מסוימת של ביטים הכרחית לחישוב f.
הבעיה, והכללותיה למצבים בהם יותר משני משתתפים באה לידי ביטוי בהקשרים רבים: בעיצוב מעגלי VLSI למשל, רוצים למזער את האנרגיה שהמעגל צורך על ידי הפחתת מספר האותות המועברים בין רכיבים שונים. תחומים נוספים בהם באה הבעיה לידי ביטוי הם למשל מבני נתונים ואופטימיזציה של רשתות תקשורת.
חסמים תחתונים על סיבוכיות התקשורת משמשים, בין היתר, להוכחת חסמים תחתונים למבני נתונים, אלגוריתמי זרימה, מעגלי VLSI ועוד.
לקריאה נוספת

Kushilevitz, E. and N. Nisan. Communication complexity. Cambridge University Press, 1997.
Brassard, G. Quantum communication complexity: a survey. http://arxiv.org/abs/quant-ph/0101005
Dietzfelbinger, M., J. Hromkovic, J., and G. Schnitger, "A comparison of two lower-bound methods for communication complexity", Theoret. Comput. Sci. 168, 1996. 39-51.
Raz, Ran. "Circuit and Communication Complexity." In Computational Complexity Theory. Steven Rudich and Avi Wigderson, eds. American Mathematical Society Institute for Advanced Study, 2004. 129-137.
A. C. Yao, "Some Complexity Questions Related to Distributed Computing", Proc. of 11th STOC, pp. 209–213, 1979. 14
I. Newman, Private vs. Common Random Bits in Communication Complexity, Information Processing Letters 39, 1991, pp. 67–71.
הערות שוליים

↑  Yao, A. C. (1979), "Some Complexity Questions Related to Distributed Computing", Proc. of 11th STOC, 14: 209–213
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי המחשב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
זה ברשת

זה ברשת הייתה תוכנית רדיו יומית העוסקת בנושאי ספורט.
התוכנית שודרה בימים ראשון עד חמישי בין השעות 17:30-18:00 ברשת ב' של קול ישראל משנת 2008. המנחה הראשי של התוכנית היה יואב אביב. המנחים המשניים היו ליאן וילדאו ושרון פרי. צוות הפרשנים בתוכנית כלל את אבי פרץ, אבי סגל, אלי סהר, חנן קריסטל, עמיר פלג ואחרים. בעבר נמנה אבי כהן עם צוות הפרשנים.  מדי יום חמישי שודרה בתוכנית פינת "הפורום" שבה דן צוות המנחים והפרשנים בנושאים שונים הקשורים לענף הכדורגל.
סטושי קון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 באוקטובר 1963 קושירו, הוקאידו, יפן
 פטירה:  24 באוגוסט 2010 (בגיל 46) טוקיו, יפן
 מדינה:  יפן
 תקופת הפעילות:  1984–2010 (כ־26 שנים)
 עיסוק:  אנימטור, במאי קולנוע, תסריטאי, אמן מאנגה
 מקום לימודים:  Musashino Art University
 פרסים והוקרה:  פרס וינזור מקיי (2019)  2003 Sitges Film Festival (2003) 
 http://konstone.s-kon.net/
 פרופיל ב-IMDb
 
סטושי קון (ביפנית: 今敏 ;‏ 12 באוקטובר 1963 – 24 באוגוסט 2010) היה במאי, אנימטור, תסריטאי ואמן מאנגה מהעיר קושירו, הוקאידו ביפן וכן חבר באגודת יוצרי האנימציה היפנית. הוא בוגר המחלקה לעיצוב גרפי של האוניברסיטה לאומנות מסשינו.
ביוגרפיה > נעוריו

סטושי קון נולד ב-12 באוקטובר 1963. בעקבות עבודת אביו עברה משפחתו לסאפורו, שם קון למד והתחנך מכיתה ד' ועד כיתה ח'. קון היה בן כיתה וחברו של אמן המאנגה שיהו טוקיזאווה. כשהיה בתיכון שאף קון להיות אנימטור. בין יצירות האנימה האהובות עליו היו חלוצי החלל, Future Boy Conan, Mobile Suit Gundam וגם Domu: A Child's Dream של קטסוהירו אוטומו. קון סיים את לימודיו במחלקה לעיצוב גרפי באוניברסיטה לאומנות מסשינו ב-1982. במהלך לימודיו צפה בסרטים זרים רבים והתעניין בספריו של יסוטקה טסושי.