מגפת הקורונה באירופה
מקרים של הדבקות לפי מדינה > הממלכה המאוחדת

ב-11 במרץ דווח כי שרת הבריאות הזוטרה של בריטניה, נדין דוריז, נדבקה בנגיף הקורונה ושהתה בבידוד ביתי.
ב-20 במרץ הודיע ראש ממשלת בריטניה בוריס ג'ונסון על סגירת בתי הקפה, המסעדות, הברים, בתי הקולנוע, התיאטראות, המועדונים ומכוני הכושר בכל רחבי הממלכה.
ב-25 במרץ דיווח בית המלוכה בבריטניה כי יורש העצר הנסיך צ'ארלס נדבק בנגיף הקורונה.
ב-27 במרץ דווח כי ראש ממשלת בריטניה, בוריס ג'ונסון, נדבק ואובחן כחולה בנגיף הקורונה, וכי הוא נכנס לבידוד בדאונינג 10. מספר שעות לאחר מכן, דווח כי גם שר הבריאות הבריטי, מאט הנקוק, נדבק בנגיף הקורונה.
בראשית אפריל התפטרה הממונה על מערכת הבריאות בסקוטלנד, לאחר שתועדה פעמיים מפירה את הנחיות הבריאות.
ב-13 באפריל דווח כי ראש הממשלה, בוריס ג'ונסון החלים מנגיף הקורונה לאחר ששוחרר מטיפול נמרץ בבית החולים.
ב-28 באפריל, ציינו דקת דומייה לזכר אנשי הרפואה שעמדו בחזית המאבק בקורונה אך נדבקו בנגיף ומתו בסופו של דבר. שר הבריאות הבריטי מאט הנקוק אמר שלפחות 82 מאנשי שירות הבריאות הלאומי (NHS) מתו מסיבוכי הנגיף, בנוסף ל-16 עובדים בשירותי הרווחה. הרכבת התחתית של לונדון והאוטובוסים בבירה עצרו מלכת.
בניגוד לצרפת ולמדינות רבות אחרות באירופה, בבריטניה לא פורסמה בסוף אפריל "אסטרטגיית יציאה" מהסגר. ג'ונסון אמר כי לא יהיה מוכן להסתכן בהקלות מוקדמות מדי שעלולות להביא גל שני של התפרצות. המדינה, הוא אמר בנאום ראשון מאז שאושפז בבית חולים ושוחרר, נמצאת ב"סיכון הגבוה ביותר" בשלב זה, אף שהיא יוצאת כעת מ"השלב הראשון של המשבר".
ב-29 ביוני, הוטל הסגר המקומי הראשון אחרי ההקלות. הוא הוטל בעיר לסטר. לפי שר הבריאות, עשרה אחוזים מהחולים בממלכה אותרו בלסטר.
אחרי חודש, ג'ונסון הציג תוכנית שקבעה את גובה ההחמרות באזורים השונים לפי רמת התחלואה. התוכנית הממשלתית נכנסה לתוקף באנגליה. בשאר מדינות הממלכה היו תקנות אחרות, לעיתים נוקשות אף יותר. בשתי הערים הגדולות ביותר בסקוטלנד, גלאזגו ואדינבורו, הברים נסגרו לתקופה של 16 ימים כדי למתן את התפשטות הנגיף.
בסוף אוקטובר, הוחלט על סגר באנגליה. ג'ונסון הנחה את האזרחים להישאר בבתיהם מ-5 בנובמבר ועד תחילת דצמבר, אך בתי הספר והאוניברסיטאות יישארו פתוחים. בסקוטלנד לא הוטל סגר ארצי והוחלט לקבוע מגבלות אזוריות המבוססות על שלבים (0 עד 4). השלבים שהיו באותה העת בין 1 ל-3.
לקראת אמצע דצמבר, באנגליה הייתה ירידה כללית בשיעור ההדבקות, אך נרשמה עלייה בלונדון (שעלתה בהמשך לרמה הגבוהה ביותר במגבלות) ואולי גם החלה עלייה גם במזרח אנגליה. שיעור ההדבקה עלה בווילס אך נשאר יציב בסקוטלנד, וצפון אירלנד המשיכה לחוות ירידה.
כעבור עשרה ימים, היו יותר חולים מאושפזים בבתי החולים מאשר בשיא בגל הראשון. התמותה היומית לא הגיעה לשיא בעת ההיא. היו מקומות בממלכה שאנשים טופלו באמבולנסים מפאת חוסר מקום בטיפול נמרץ. למחרת נוספו מגבלות באזורים 78 אחוז מהתושבי אנגליה היו בסגר. ברוב אנגליה, בתי הספר היסודיים נשארו פתוחים.
כאשר החל משבר הקורונה היה "חסינות העדר" לרעיון המרכזי שעמד בתוכנית של הממשלה הבריטית למיגור המגפה: הממשלה הבריטית שקלה, מתוך הבנה שאי אפשר יהיה למגר את הנגיף בקרוב, לאפשר לרוב האוכלוסייה להידבק בנגיף הקורונה, וכך לפתח חסינות לו לקראת התפרצויות נוספות שלו שצפויות בעתיד. במסגרת התוכנית הזו, הכוונה היא להשקיע מאמץ מיוחד בהגנה על האוכלוסיות הפגיעות ביותר לנגיף, כגון קשישים ובעלי מחלות רקע, אבל להשאיר לגופם של שאר הבריטים, הצעירים יותר והבריאים, לנצח את הנגיף בעצמו.
בעקבות הערכות אלה, ובעקבות הביקורת שנמתחה על מדיניות זו, החליטה בריטניה לאמץ את אותן מגבלות שאומצו על ידי רוב מדינות העולם, בניסיון למגר את ההתפשטות חסרת התקדים של הנגיף.
ב-1 באפריל דווח בבריטניה כי מארגני אליפות ווימלבדון בטניס הודיעו על ביטולה, לראשונה תחרות זו מתבטלת מאז מלחמת העולם השנייה, לאור התפשטות נגיף הקורונה ותדחה ליוני 2021.
ביולי 2020 אוניברסיטת אוקספורד וחברת אסטרהזניקה הודיעו כי הגיעו לשלב השלישי בפיתוח חיסון לנגיף. החיסון שפותח לא רק מעלה את הנוגדנים בגוף שאמורים לנטרל את נגיף הקורונה במקרה הדבקה, אלא גם מעודד יצירת תאי T, שפועלים ישירות נגד הנגיף שחדר לגוף. החיסון שקרוי AZD1222, מבוסס על גרסה מוחלשת של נגיפים הגורמים לתסמיני הצטננות בשימפנזים, יחד עם החומר הגנטי של אחד מחלבוני נגיף ה-COVID-19 והוא נחשב לאחד החיסונים היעילים שנמצאים בפיתוח. החברה הודיעה בנובמבר על תוצאות הניסוי של החיסון. היעילות הרבה ביותר (90%) נמצאה כשהחיסון ניתן בחצי מנה ולאחר כחודש במנה מלאה, ובסך הכול היעילות הממוצעת הייתה של 70%. בהמשך הודיעו על ביצוע מחדש של הניסוי. ב-30 בדצמבר אושר החיסון.
ב-2 בדצמבר בריטניה הפכה למדינה המערבית הראשונה שאישרה חיסון, של חברת פייזר. פורסם סדר המתחסנים. כעבור שבוע, החלו לחסן. הוזמנו חיסונים מעוד 5 חברות (אנ') שהיו בשלבים של ניסוי קליני.
עד 23 בינואר 2021, כמעט שישה מיליון בני אדם קיבלו את אחת משתי המנות הראשונות. שר הבריאות מט הנקוק אמר כי שלושה רבעים מבני ה-80 ומעלה במדינה קיבלו את החיסון, וכך גם שלושה רבעים מדיירי בתי האבות, ובסך הכול ניתנו 5.9 מיליון מנות. גורמי הבריאות בבריטניה רצו לחסן 15 מיליון איש, כולל את כל בני ה-70 ומעלה, עד 15 בפברואר.