תחת חורבות פולין
הערות שוליים

↑  כתב היד מתוארך לנובמבר 1939 בפריז (איציק מאַנגער, טונקל-גאָלד: לידער / Itzik Manger, Dunkelgold: Gedichte: Jiddisch und deutsch; herausgegeben, aus dem Jiddischen übersetzt und mit einem Nachwort versehen von Efrat Gal-Ed; mit Umschrift des Jiddischen, Dritte, durchgesehene und erweiterte Aufl., Berlin: Jüdischer Verlag im Suhrkamp Verlag, 2016, p. 336). בספר "וואָלקענס איבערן דאַך" (1942) מתארך מאנגר את השיר "אלג'יר 1940"; אולם בכתב יד של השיר הוא מציין "פריז נוב.[במבר] 1939" (הספרייה הלאומית, ארכיון מאנגר, 2:27). לדברי אפרת גל־עד, ייתכן שמאנגר חשב שהציון "אלג'יר", שאליה נטלטל בניסיונו להגיע לישראל, נשמע דרמטי יותר.
↑  Efrat Gal-Ed, Niemandssprache. Itzik Manger – ein europäischer Dichter, Berlin: Jüdischer Verlag im Suhrkamp Verlag, 2016, pp. 414-415.
↑  אלכסנדר שפיגלבלאט, פינות כחולות: איציק מאנגר – חיים, שיר ובלדה; תרגם מיידיש: יהודה גור-אריה, ירושלים: כרמל, תשס"ט 2009, עמ' 128 (בספרו המקורי: בלאע ווינקלען: איציק מאנגער – לעבן, ליד און באלאדע, תל אביב: פארלאג י"ל פרץ, 2002, עמ' 217).
↑  שפיגלבלאט, פינות כחולות (2009), עמ' 129.
↑  י"ח בילצקי, "דמעת השואה", איציק מאנגר: פרקי מסה, תל אביב: ישראל בוך, תשל"ו 1976, עמ' 363–364.
↑  לדיון נרחב במוטיב הציפור של מאנגר ראו:
Sigrid Jørgensen, “Itzik Manger und seine Vögel,” in: Walter Röll und Simon Neuberg (Hrsg.), Jiddische Philologie. Festschrift für Erika Timm, Tübingen: Max Niemeyer, 1999, pp. 273-284.
↑  שלמה נש, "איציק מאנגר, פויגלמן ושאלת האנטי-גיבור", בתוך: אבנר הולצמן (עורך), ממרכזים למרכז: ספר נורית גוברין, תל אביב מכון כץ לחקר הספרות העברית – בית הספר למדעי היהדות ע"ש חיים רוזנברג – אוניברסיטת תל אביב, תשס"ה 2005, עמ' 474.
↑  נש, "איציק מאנגר" (2005), עמ' 476.
↑  בילצקי, איציק מאנגר (1976), עמ' 364.
↑  יעקב בסר, שיחת החודש | "יהודית הנדל: המשורר היהודי האחרון", עיתון 77 219 (אייר תשנ"ח, מאי 1998), עמ' 29.
↑  יהודית הנדל, הכוח האחר, תל אביב: הקיבוץ המאוחד – ספרי סימן קריאה, תשמ"ה 1984, עמ' 73–76.
↑  א' מנגר, "תחת מפֹּלת של פולין"; עברית: אברהם שלונסקי, בתוך שלונסקי (עורך), שירי הימים: ילקוט משירת העולם על מלחמת-העולם, עין חרוד: הקיבוץ המאוחד, תש"ו 1945, עמ' 36–37. התרגום התפרסם בהמשך ב"על המשמר" ב-9 ביוני 1961 (כך על פי שמואל לחובר, "איציק מאנגר בעברית", יד לקורא יא).
↑  איציק מאנגר, "על חָרבותיה של פולין", משירי טוָּס הזהב; בתרגומו של יעקב אורלנד, ירושלים: כרמל, תשנ"ו 1995, עמ' 43–44.
↑  "מתחת לחרבות", בתוך: יהודית הנדל, ליד כפרים שקטים: 12 ימים בפולין, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשמ"ז 1987, עמ' 29; נדפס שוב אצל שמואל גרוספלד, נצנוצים באפלה, תל אביב: י' גולן, 1996, עמ' 13.
↑  "אונטער די חורבֿות פֿון פּוילן / בין חָרבותיה של פולין"; עברית: מאיר נוי, בתוך: סיני לייכטר (עורך), אנטאָלאָגיע פֿון יידישע פֿאָלקסלידער / אנתולוגיה לשירי-עם ביידיש, כרך ז: כרך איציק מנגר, ירושלים: פרסומי הר-הצופים באמצעות הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשס"ד 2004, עמ' 15.
↑  תמר ועמוס רודנר, זמר'ל: שירים שלא נשכח ביידיש ובעברית, תל אביב: הקיבוץ המאוחד; בית שלום עליכם; קרן איציק וגניה מאנגר ליד קרן יהושע רבינוביץ לאומנויות, תל אביב, 2012 (ראו התרגום (וגרסת דפוס) באתר "סיפורי גבעת ברנר").
↑  "The Ruins of Poland", in: Joseph Leftwich (ed. and trans.), An Anthology of Modern Yiddish Literature, The Hague: Mouton (International P.E.N. books. Anthologies), 1974, pp. 282-283.
↑  "Under the Ruins of Poland"; trans. Miriam Waddington, in: Howard Schwartz and Anthony Rudolf (eds.), Voices Within the Ark: The Modern Jewish Poets, New York: Avon, 1980, pp. 310-311.
↑  "Under the Ruins of Poland"; תרגמה: מרים ברייטמן, בתוך: סיני לייכטר (עורך), אנטאָלאָגיע פֿון יידישע פֿאָלקסלידער / אנתולוגיה לשירי-עם ביידיש, כרך ז (2004), עמ' 16.
↑  "Unter den Ruinen," in: איציק מאַנגער, טונקל-גאָלד: לידער / Itzik Manger, Dunkelgold: Gedichte: Jiddisch und deutsch; herausgegeben, aus dem Jiddischen übersetzt und mit einem Nachwort versehen von Efrat Gal-Ed; mit Umschrift des Jiddischen, Dritte, durchgesehene und erweiterte Aufl., Berlin: Jüdischer Verlag im Suhrkamp Verlag, 2016, p. 265 (מהדורה ראשונה: 2004).
↑  "Sous es ruines de Pologne," in: Pierre Haïat, Le livre de la Shoah, Paris: Parole et silence, 2008, pp. 45-46.
↑  גיל אלדמע עיבד את השיר גם למקהלת רינת בשנות ה-60. לדברי חגי חיטרון, "עיבודים לשירים עבריים ויהודיים שעשה גיל אלדמע לשימושה של מקהלת "רינת" ושל חבורת הזמר "רננים", שנולדה ממנה, נתפסו מרגע הישמעם כמרוממים את החומר המוטיווי שביסודם לדרגה של יצירה קלאסית. בין השאר זכור במסגרת זו השיר "תחת חורבות פולין" של איציק מאנגר, שממש גרם צמרמורת לכל שומעיו כאשר מקהלת רינת שרה אותו בשפת המקור, ביידיש, בקונצרט בשנות ה-60." (חגי חיטרון, עיבוד עשיר בלבוש צנוע, באתר הארץ, 19 בפברואר 2004).
↑  המקהלה הישראלית ע"ש גארי ברתיני – הדים מסיור קונצרטים באיטליה, "תרבות אנד דה סיטי".