stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'וזף ג'נקינס רוברטס
כהונתו הראשונה

במהלך התקופה הראשונה שלו בתפקיד ניסה רוברטס להשיג הכרה דיפלומטית של ארצות הברית ומדינות אירופה בליבריה. ב-1848 הוא נסע לאירופה כדי לפגוש את המלכה ויקטוריה וראשי מדינות אחרים. בריטניה הייתה המדינה הראשונה אשר הכירה בליבריה, כאשר צרפת הכירה בליבריה לאחר מכן. בשנים שלאחר מכן הכירו בליבריה גם הערים הגרמניות: המבורג, ברמן, ולובק, כמו כן, הכירו בליבריה גם פורטוגל, ברזיל, סרדיניה, והאימפריה האוסטרית. הוא לא הצליח להשיג הכרה מארצות הברית במהלך כהונתו, חוסר ההכרה בליבריה מצד ארצות הברית נמשך עד לשנת 1862. במהלך כהונתו כנשיא הוא הרחיב את גבולותיה של ליבריה לכיוון החוף ואף ניסה לשלב את הילידים שבמונרוביה לתוך הרפובליקה. רוברטס נבחר שלוש פעמים ברציפות ושירת כנשיא במשך שמונה שנים עד שהפסיד בבחירות ב-1856 לסגנו סטפן אלן בנסון (Stephen Allen Benson). רוברטס תואר כמנהיג מוכשר בעל כישורים דיפלומטיים. המנהיגות שלו שימשה כאמצעי אשר הביא לליבריה את עצמאותה וריבונותה.
כהונתו השנייה

לאחר תקופת הנשיאות רוברטס שימש כאלוף בצבא ליבריה בנוסף לייצוגו הדיפלומטי בצרפת, ובריטניה. בנוסף הוא גם היה מעורב בייסוד אוניברסיטת ליבריה, שהיה לה לנשיא הראשון בשנת 1862. הוא נסע בתדירות רבה לארצות הברית כדי לגייס כספים לאוניברסיטה. עד למותו היה לו פרופסורה בתורת המשפט ובחוק הבינלאומי. בשנת 1871 הנשיא אדוארד ג'יימס רוי (Edward James Roye) הודח על ידי גורמים הנאמנים למפלגה הרפובליקנית על בסיס זה שהוא תכנן לבטל את הבחירות שהיו בפתח. רוברטס שהיה אחד המנהיגים של המפלגה הרפובליקנית, זכה בבחירות שבאו בעקבות כך וחזר לכהן כנשיא בשנת 1872 16 שנה לאחר שהפסיד בבחירות. הוא כיהן בתפקיד עד לשנת 1876. רוברטס מת ב-24 בפברואר 1876, פחות מחודשיים לאחר שכהונתו השנייה כנשיא הסתיימה. בצוואתו הוריש 10,000$ ואת שאר רכושו לטובת מערכת החינוך בליבריה.
מורשת

נמל התעופה הראשי של ליבריה, נמל התעופה הבינלאומי רוברטס, העיירה רוברטספורט, ורחוב רוברטס שבמונרוביה נקראים על שמו ולכבודו של "ג'וזף ג'נקינס רוברטס". פניו גם עיטרו את שטר העשר דולר הליברי שהונפק בשנת 1997 ואת השטר הישן של החמש דולר שהופץ בין השנים 1989 ל-1991. 

יום הולדתו, 15 במרץ, היה יום חג לאומי בליבריה עד לשנת 1980.
דאגרוטייפ שנעשה בין השנים 1840 ל-1860
ליטוגרפיה של ביתו של ג'וזף רוברטס במונרוביה
פיגוע הירי בירושלים (2016)

| חלק מגל הטרור הפלסטיני (2015–2016) |
| --- | --- |
 תאריך:  9 באוקטובר 2016
 מקום:  3 זירות בירושלים:   תחנת הרכבת הקלה גבעת התחמושת,   צומת קלרמון,   שכונת שייח ג'ראח
 מטרה:  יהודים
 קואורדינטות:  31°47′57″N 35°13′56″E﻿ / ﻿31.799049°N 35.232096°E﻿ / 31.799049; 35.232096 (גבעת התחמושת) 31°47′51″N 35°13′51″E﻿ / ﻿31.797583°N 35.230769°E﻿ / 31.797583; 35.230769 (צומת קלרמון) 31°47′32″N 35°13′44″E﻿ / ﻿31.7923°N 35.229016°E﻿ / 31.7923; 35.229016 (שייח ג'ראח)
 סוג:  פיגוע ירי
 נשק:  רובה סער M16
 הרוגים:  2
 פצועים:  5
 he
 
פיגוע הירי בירושלים היה פיגוע ירי שביצע מחבל פלסטיני ב-9 באוקטובר 2016 בשלוש זירות בירושלים. בפיגוע נרצחו אזרחית ושוטר יס"מ, ו-5 אנשים נפצעו. המחבל, פלסטיני משכונת סילואן שבמזרח ירושלים, נורה למוות.
הפיגוע

סמוך לשעה 10:10 הגיע המחבל בנסיעה ברכבו מכיוון צומת הגבעה הצרפתית לאזור גבעת התחמושת, והחל לירות לכיוון אנשים שעמדו בתחנת הרכבת הקלה אשר מול בניין המטה הארצי של משטרת ישראל. כתוצאה מהירי נפצעה באורח אנוש אישה בת 60, שנפטרה מאוחר יותר מפצעיה. לאחר מכן המשיך המחבל בנסיעה לכיוון שכונת שייח' ג'ראח, וירה באישה שנהגה ברכבה סמוך לצומת קלרמון. לבסוף עצר המחבל את רכבו בצד הכביש בסמוך לשכונת שייח' ג'ראח, וכאשר הבחין בצוות לוחמי יס"מ רכובים על אופנועים, הוא החל לירות לכיוונם. מהירי נפצע באורח אנוש שוטר יס"מ בן 29, שנפטר מאוחר יותר מפצעיו, ושוטר נוסף נפצע באורח בינוני. צוות לוחמי מג"ב שהיה בסמוך לזירה ירה למוות במחבל. מאוחר יותר ביום הפיגוע הותרו לפרסום שמות הנרצחים: לבנה מליחי, בת 60 תושבת העיר ירושלים, ורס"ם יוסף קירמה, בן 29, שוטר יס"מ במשטרת ישראל.
חקירת הפיגוע

על חקירת הפיגוע הוטל תחילה צו איסור פרסום. מחקירת הפיגוע עלה כי הזמן הכולל של פיגועי הירי בשלוש הזירות היה כארבע דקות, וכי חייל צה"ל שנשא רובה סער מדגם תבור נמלט מהזירה מבלי להגיב לאירוע. לעבר המחבל נורו בין 25 ל-30 כדורים עד לחיסולו. ארבעה ימים לאחר הפיגוע הותר לפרסום שמו של המחבל.
המחבל

המחבל, מוסבאח אבו סביח (בערבית: مصباح ابو صبيح), היה בן 39 תושב שכונת סילואן שבמזרח ירושלים, בעל תעודת זהות כחולה, נשוי ואב לשלושה ילדים. הוא היה פעיל ארגון הטרור חמאס. בשל פעילותו כנגד מדינת ישראל, היה כלוא בעבר בישראל בגין הסתה והורחק מירושלים. בבוקר הפיגוע אמור היה אבו סביח להתייצב בבית סוהר איילון על-מנת לרצות תקופת מאסר בת 4 חודשים בגין תקיפת שוטר.
תגובות לפיגוע

בנימין נתניהו, ראש ממשלת ישראל, אמר לאחר הפיגוע: "הייתה פעולה מהירה מאוד, נחושה מאוד של שוטרי משטרת ישראל שדלקו אחר המחבל וחיסלו אותו". גלעד ארדן, השר לביטחון פנים, אמר: "מדובר באירוע חמור ביותר. בכל הערכות המצב לא היו התרעות לאירוע ממוקד כזה. אמרנו שבעקבות העלייה בהסתה יהיו החלטות של מפגעים בודדים".
ארגון הטרור חמאס בירך על פיגוע הירי וטען כי "זוהי תגובה טבעית על פשעי הכיבוש" והוסיף כי "חמאס מתאבל על בנו השהיד". מתנועת פת"ח נמסר כי "הפיגוע הוא תוצאה של המדיניות הישראלית בירושלים ובהר הבית". בתו של המחבל אמרה: "אנחנו מאושרים מאוד וגאים באבינו. אבא שלי אדם גדול. הקשר שלנו, כאב ובתו, היה מצוין", ואחותו הוסיפה: "תברכו אותנו, אל תנחמו אותנו. אחי מת מות קדושים. אנו מודים לאללה על מות הקדושים של אחי".
בעקבות הפיגוע

בעקבות הפיגוע, נתלו על ביתו של המחבל דגלי חמאס, ורבים באו לחגוג יחד עם משפחתו. סניף פת"ח במזרח ירושלים הכריז על שביתה כללית כאות הזדהות עם המחבל, ועסקים רבים בבעלות פלסטינית נסגרו. ברחוב הראשי סלאח א-דין ובשכונות נוספות במזרח ירושלים התפתחו עימותים בין פלסטינים לבין כוחות הביטחון. במזרח ירושלים ובמקומות נוספים, בין היתר ברצועת עזה, חולקו ממתקים ברחובות כאות שמחה על רצח שני הישראלים.
הערות שוליים

↑  אלון חכמון,נועם אמיר,אורית בראון אגמי, ‏יוסי קירמה ולבנה מליחי נרצחו בפיגוע הירי בירושלים, באתר מעריב אונליין, 9 באוקטובר 2016
1 2  דניאל סיריוטי ויורי ילון, פורסם שם המחבל שרצח שני בני אדם בי-ם, באתר ישראל היום, 13 באוקטובר 2016
↑  יעל פרידסון, הותר לפרסום שם המחבל בפיגוע הירי בירושלים, באתר ynet, 13 באוקטובר 2016
↑  מורן אזולאי, נתניהו על הפיגוע בירושלים: "פעולה מהירה ונחושה מאוד של השוטרים", באתר ynet, 9 באוקטובר 2016
↑  ynet, השר גלעד ארדן בזירת הפיגוע: "לא היו התרעות לאירוע ממוקד", באתר ynet, 9 באוקטובר 2016
↑  פואד סלאמה, אמרי סדן, אבי יששכרוף ויהושע בריינר‏, המחבל מי-ם היה אמור להתייצב היום בכלא; חמאס: "מתאבלים על השהיד", באתר וואלה, 9 באוקטובר 2016
1 2  ליעד אוסמו, בתו של המחבל מירושלים: "אנו מאושרים, אבא שלי אדם גדול", באתר ynet, 9 באוקטובר 2016
כוכב לכת דמוי ארץ

ערך זה עוסק בכוכב לכת הדומה לכדור הארץ בתנאי הסביבה שלו. אם התכוונתם לכוכב לכת המתאפיין בפני שטח מוצקים, ראו .
כוכב־לכת דמוי ארץ (נקרא גם תאום ארצי, אנלוג ארצי, באנגלית: Earth analog, Twin Earth, Earth-like planet) הוא מין כוכב לכת מחוץ למערכת השמש בו תנאי סביבה הדומים לאלו שעל כדור הארץ. החשיבות במציאת כוכבי לכת כאלו נובעת משני טעמים. הראשון הוא האפשרות לקיומם של יצורים חיים מורכבים מחוץ לכדור הארץ. השני הוא פתרון להתיישבות עתידית כאשר כדור הארץ יפסיק להיות מתאים למחיה עבור בני אדם ויצורים חיים אחרים. משערים כי ככל שכוכב לכת יהיה דומה יותר לכדור הארץ, כך גדל הסיכוי למצוא בו חיים מורכבים הדומים לאלו שעל כדור הארץ.[דרוש מקור]
ההשערה בדבר קיומו של תאום ארצי נוגעת בתחומי המדע, הפילוסופיה, המדע הבדיוני והתרבות הפופולרית, כאשר שאלה זו הייתה בעיקרה פילוסופית טרם המחקר המדעי החל לחפש אחר פלנטות חוץ־שמשיות. נכון להיום, בעידן המחקר המדעי בנושא, נמצאו מספר אקזופלנטות (כוכבי לכת חוץ־שמשיים) הדומות לכדור הארץ, אולם לא נמצאו עליהן חיים, והן רחוקות מדי להתיישבות באמצעים הטכנולוגיים שיש לבני האדם היום. ישנן תאוריות הטוענות שבעבר חלק מכוכבי הלכת היו מתאימים למחיה או שניתן להפוך אותם לכאלו - תהליך הנקרא בשם "הארצה".[דרושה הבהרה] בנוסף, נעשו ניסיונות בתחום התאורטי להעריך את קיומן של פלנטות דמויות ארץ כמו נוסחת דרייק, נוסחה שמטרתה להעריך את מספר הציוויליזציות המנסות ליצור קשר עם בני האדם, תאוריות מרובות יקומים, התומכות בקיומן של פלנטות דמויות ארץ ביקומים מקבילים וגישות פילוסופיות כמו "עקרון הממוצעות", הגורס כי חיים מורכבים אינם דבר נדיר ביקום והיפותזת "כדור הארץ הנדיר" הגורסת שיצורים חיים פשוטים (מיקרואורגניזמים) הם דבר נפוץ אולם יצורים מורכבים כמו בני אדם הם דבר נדיר ביותר.
נכון ליולי 2024 אושר קיומן של 6,800 אקזופלנטות ב־4,909 מערכות פלנטריות ובהן 996 מערכות מרובות כוכבי לכת, כאשר ישנו ניסיון למצוא מתוכם כוכבי לכת הדומים לכדור הארץ.
רקע היסטורי

מוערך כי הפילוסוף הפיתגוראי פילולאוס שיער בשנת 400 לפני הספירה את קיומו של "כדור־ארץ נגדי" כחלק מהמודל שלו ליקום.[דרוש מקור] על פי היפותזה שלו, במרכז היקום מצויה מעין "אש מרכזית" שסובבים אותה שלושה גופים בשלושה מסלולים: "אנטי כדור־הארץ" בזמן מחזור של 24 שעות, אחר כך כדור הארץ בזמן מחזור של 24 שעות, ולבסוף השמש בזמן מחזור של שנה אחת. כדור הארץ והנגדי שלו תמיד נמצאים בצדדים מנוגדים של האש המרכזית, ולכן הם נסתרים זה מזה. עם עליית הפופולריות של תאוריות גיאוצנטריות הטוענות שכדור הארץ נמצא במרכז היקום, קפא הניסיון לשער את קיומו של כוכב השווה לכדור הארץ בחשיבותו.[דרוש מקור]
במאה ה־16 הציע קופרניקוס, אסטרונום פולני, את המודל ההליוצנטרי לפיו כדור הארץ סובב סביב השמש ולא להפך, מה שחולל שינוי בתפיסה של כדור הארץ - הוא אינו מיוחד ואינו מרכז היקום, לכן עשויים להיות רבים כמוהו. בשנים 1858–1920, אנשים רבים ובהם מדענים האמינו כי כוכב הלכת מאדים דומה מאוד לכדור הארץ במסלולו סביב השמש, בעונות על פניו ובנטיית ציר הסיבוב שלו, אך יבש יותר ובעל אטמוספירה סמיכה יותר. אנשים שיערו שקיימת עליו ציוויליזציה שאף הקימה ערוצי נחל עליו, אולם כאשר השתכללו הטלסקופים התגלה שלא קיימת במאדים ציויליזציה וערוצי הנחל היו אשליה אופטית.[דרוש מקור] בדומה למאדים, עד שנות ה־60 של המאה ה־20 אנשים רבים וביניהם מדענים האמינו שנוגה דומה לכדור הארץ, אך מדברי או לח עם עננים ואוקיינוסים, חם יותר ובעל אטמוספירה סמיכה יותר.[דרוש מקור] בשנות ה־60 התברר שהטמפרטורה על פני השטח שלו היא כ־482°C והאטמוספירה שלו צפופה פי 92 מזו של כדור הארץ.[דרוש מקור]
כיום, לא נצפה כוכב לכת במערכת השמש הדומה לכדור הארץ, אבל יש המשערים[דרושה הבהרה] שניתן לבצע בחלק מהם תהליך הארצה - תהליך שבו באופן מלאכותי הופכים כוכב לכת לדומה לכדור הארץ.[דרוש מקור] עיקר המחקר בנושא מחפש אחר כוכבי לכת חוץ־שמשיים (אקזופלנטות), כאשר חישוב מנובמבר 2013 מעריך שכ־22% ממערכות השמש בגלקסיה הן בעלות פלנטה הנמצאת באזור החיים, ומספר הפלנטות האלו מוערך בכ־40 מיליארד. החישוב בוצע לפי תצפיותיו של טלסקופ החלל קפלר, כלי שבאמצעותו התגלו 913 אקזופלנטות.
טלסקופ החלל WFIRST, אשר יהיה מצויד בקורונגרף (אנ') מתקדם לצילום כוכבי לכת, מתוכנן להיות משוגר במחצית שנות ה־20 של המאה ה־21.
התנאים הנדרשים

מידת ההידמות של כוכב לכת לכדור הארץ תלויה במשתנים רבים, אך ישנה הסכמה כללית שכוכב לכת זה יהיה כוכב לכת ארצי (כלומר כוכב לכת בעל פני שטח מוצקים), וישנם כמה מחקרים העוסקים במציאת כוכבי לכת מסוג זה.[דרושה הבהרה] משתנים נוספים שניתן להתחשב בהם הם גודל כוכב הלכת, הכבידה על פניו, גודל וסוג השמש אותה מקיף (תאום שמשי), מרחק המסלול ממנה ויציבותו, נטיית ציר הסיבוב של כוכב לכת ומהירות סיבובו, גאוגרפיה פיזית - אוקיינוסים, אוויר ומזג אוויר, שדה מגנטי והימצאות חיים מורכבים הדומים לחיים על כדור הארץ. אם בכוכב לכת ישנם חיים מורכבים הדומים לאלו שעל כדור הארץ, ניתן להסיק שקיימים בו רבים מן המאפיינים האחרים. בנוסף יש לזכור שכדור הארץ בעברו הקדום היה בעל מאפיינים שונים מהיום, למשל הרכב האטמוספירה: חמצן היה נדיר באטמוספירה עד הופעת יצורים המבצעים פוטוסינתזה, מה שיצר אטמוספירה עשירה בחמצן (זהו גם אחד העקרונות שבבסיס תהליך ההארצה). גורם נוסף המקשה על מציאת תאום ארצי הוא הימצאותו של לווין טבעי כמו הירח של כדור הארץ שגורם לתופעות כמו גאות ושפל.
התנאים הנדרשים > גודל

גודל הפלנטה עשוי להיות מרכיב חשוב מכיוון שלכוכב לכת הדומה יותר לכדור הארץ יש יותר סיכוי להיות ארצי ובעל אטמוספירה מתאימה. אם כוכב הלכת קטן בהרבה מכדור הארץ, הסיכוי שתהיה לו אטמוספירה סמיכה מספיק קטן, כמו בירח ובמאדים. לעומת זאת אם כוכב הלכת גדול בהרבה מכדור הארץ גדל הסיכוי שהוא יהיה ענק גזים - בעל ליבה מוצקה קטנה ושכבת גזים גדולה וסמיכה כמו צדק ונפטון. כוכבי הלכת החוץ־שמשיים הראשונים שהתגלו היו גדולים בהרבה מכדור הארץ וקרובים מאוד לכוכב האם שלהם, ולהם ניתן השם "צדקים חמים". הסיבה לכך היא שגילויים אלו נעשים בעיקר באמצעות מדידת שינוי מחזורי בבהירות של כוכב (כמו בטלסקופ החלל קפלר) או באמצעות מדידה ספקטרוסקופית לזיהוי תנודות מחזוריות של כוכב על פי אפקט דופלר (כמו בספקטרוגרף HARPS). ככל שכוכב הלכת גדול יותר, מאסיבי יותר וקרוב יותר לכוכב האם שלו, כך השפעותיו על הכוכב נעשות משמעותיות יותר וקלות יותר למדידה.
להלן טבלה המשווה גדלים של כוכבי־לכת עם כדור הארץ, בסדר יורד:
| שם כוכב הלכת | מסת ארץ (Me) | רדיוס ארץ (Re) | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| קפלר־22b |  | ‏2.38 | גדול בהרבה, נמצא באזור הישיב של אנלוג שמשי. |
| גליזה 667 Cc | 4.27 |  | גדול בהרבה, נמצא באזור הישיב. |
| 55 בסרטן e | 8.38 | 2.08 | גדול בהרבה |
| קפלר־9d |  | 1.64 | גדול יותר |
| COROT-7b | 5.02 | 1.679 | גדול יותר |
| קפלר־10b | 4.5 | 1.416 | גדול יותר |
| קפלר־20 f |  | 1.03 | גדול מעט |
| טאו בלווייתן b-f | 2-6.6 |  | ראו הערה |
| גליזה 581g | 3.1≥ |  | קיומו לא אושר עדיין |
| גליזה 1132b | 1.6 |  | גדול יותר. באפריל 2017 אושר לראשונה קיומה של אטמוספירה לכוכב לכת זה |
| אלפא קנטאורי B b | 1.127 |  | הדומה ביותר בגודלו לכדור הארץ, אבל חם בהרבה. ישנה מחלוקת לגבי קיומו (ראו הערות). |
| כדור הארץ | 1 | 1 |  |
| נוגה | 0.82 | 0.95 | קטן מעט וחם בהרבה |
| קפלר־20 e |  | 0.867 | קטן יותר |
| קפלר־42 b |  | 0.78 | קטן יותר |
| קפלר־42 c |  | 0.73 | קטן יותר |
| קפלר־42 d |  | 0.57 | קטן בהרבה |
| מאדים | 0.12 | 0.53 | קטן בהרבה |
| גנימד | 0.02 | 0.41 | קטן בהרבה |
| טיטאן | 0.02 | 0.4 | קטן בהרבה |
המסקנה הנובעת מהטבלה היא שגודלו של כוכב לכת אינו מספק די מידע על מנת להעריך את אופי כוכב הלכת ולכן יש להתחשב בנתונים אחרים. יש להתייחס גם לטמפרטורה, משתנה המושפע מגודל הכוכב (או כוכבים במערכת מרובת כוכבים) במרכז המערכת וסוגו, והמרחק של כוכב הלכת הסובב סביבו. לדוגמה, ניתן לראות שכוכבי לכת כמו נוגה ואלפא קנטאורי Bb דומים מאוד בגודלם לכדור הארץ, אך הם חמים בהרבה וקרובים מאוד לשמש שלהם. משתנה נוסף מושפע גודל הוא הכבידה על פני כוכב הלכת: כוכב לכת בעל מסה גדולה ורדיוס קטן עשוי להיות בעל כבידה עוצמתית יותר מכדור הארץ, וכוכב לכת בעל מסה קטנה ורדיוס גדול עשוי להיות בעל כבידה חלשה יותר מכדור הארץ. לסיכום, גודל כוכב הלכת הוא אמצעי סינון ראשוני למציאת תאום ארצי, בעיקר משום שלא ניתן למדוד מסה של כוכבי לכת חוץ שמשיים באופן מדויק ולכוכבי לכת בגודל של כדור הארץ יש יותר סיכוי להיות ארציים ולא גזיים.
| התפלגות היסודות בכדור הארץ> יסוד | התפלגות היסודות בכדור הארץ> שיעורו בקרום כדור הארץ |
| --- | --- |
חמצן: 46.71%
צורן: 27.69%
אלומיניום: 8.07%
ברזל: 5.05%
סידן: 3.65%
נתרן: 2.75%
אשלגן: 2.58%
מגנזיום: 2.08%
יסודות אחרים: 1.42%
התנאים הנדרשים > גאולוגיה

על מנת שכוכב לכת יוכל להיות דמוי כדור הארץ עליו להיות בעל קרקע, ולהכיל את אותם סוגי הקרקע ואותם היסודות. הרכב הקרקע הדומה ביותר לכדור הארץ נמצא בגופים הארציים שבמערכת השמש כמו מאדים וטיטאן, אך עם הבדלים אחרים כמו טמפרטורה וכמות מים. יש להתחשב בכך שמרבית סוגי הקרקע שנוצרו בכדור הארץ הם תוצאות של קשרי גומלין עם מים (סלע משקע, חרסית) והאטמוספירה, פעילות געשית (בזלת), פעולות האדם ותוצרי לוואי של יצורים חיים (פחם, אבן גיר). כוכב לכת דמוי ארץ יהיה צריך, ככל הנראה, לעבור את אותם התהליכים הגאולוגיים שעבר כדור הארץ על מנת להיות דומה לו, ואולי להכיל מים, אטמוספירה, יצורים חיים ופעילות געשית.
מן הטבלה בצד שמאל (התפלגות היסודות בקרום כדור הארץ) עולה שכוכב לכת דמוי ארץ צריך להכיל כמויות גדולות של חמצן וצורן (סיליקון), בעיקר בצורתם הנפוצה על כדור הארץ - תרכובות סיליקטיות. גם לאלומיניום יש חלק ביצירת סיליקטים בשם סילימניטים. משערים כי רוב הברזל בכדור הארץ אינו נמצא בקרום שלו אלא בגלעין שלו, ביחד עם ניקל ומעט קובלט, תכונה חשובה מכיוון שגלעין כדור הארץ, על פי תאוריית הדינמו, יוצר את השדה המגנטי של כדור הארץ. שדה מגנטי זה מקטין את השפעתן של סופות שמש מגנטיות והיעדרו יסכן את החיים על פני כדור הארץ, לכן יש לשקול את קיומה של מגנטוספירה (שדה אלקטרומגנטי) על כוכב לכת מועמד.
התנאים הנדרשים > טמפרטורה

ישנם גורמים שונים המשפיעים על הטמפרטורה של כוכב לכת, כשהעיקריים הם סוג השמש (או שמשות) במערכת וגודלה, מרחק כוכב הלכת ממנה והימצאות אטמוספירה על כוכב הלכת (מה שיוצר אפקט חממה). כוכב לכת ללא אטמוספירה הנמצא בשדה קרינה של כוכב יתחמם לטמפרטורה הנקראת "טמפרטורת שיווי המשקל הפלנטרית", הטמפרטורה בה הקרינה שמקבל כוכב הלכת מכוכב האם שלו והקרינה שהוא פולט שוות.
T_{p}=T_{\odot }(1-A)^{1/4}{\sqrt {\frac {R_{\odot }}{2d}}}
T_{p} - טמפרטורת שיווי המשקל הפלנטרית של כוכב לכת
T_{\odot } - טמפרטורת הקרינה של כוכב האם
A - האלבדו של כוכב הלכת (ערך בין  0-100\% הקובע את אחוזי הקרינה שגוף או משטח מחזיר)
R_{\odot } - רדיוס כוכב האם
d - המרחק בין כוכב הלכת לכוכב האם שלו
עבור נוסחה זו מתקבל שטמפרטורת שיווי המשקל של כדור הארץ היא 225K ‏(‎-18°C), טמפרטורה נמוכה מזו שבפועל. הסיבה לכך היא אפקט החממה שנוצר על ידי האטמוספירה בה הנוסחה אינה מתחשבת. אם כן, ניתן להסיק שהטמפרטורה המשוערת על כוכב לכת עשויה להיות גבוהה יותר מזו הניתנת לחישוב, ודוגמה קיצונית לכך היא נוגה, עם טמפרטורת שיווי משקל של 307K ‏(34°C) ולעומת זאת טמפרטורה בפועל של 737K‏ (464°C), כשהסיבה לכך היא האטמוספירה הסמיכה שלו והרכבה (הלחץ האטמוספירי בנוגה גבוה פי 92 מזה שבכדור הארץ, ושיעור הפחמן הדו־חמצני (גז חממה יעיל במיוחד) באטמוספירה שלו הוא 96.5% לעומת 0.038% בכדור הארץ).
הטמפרטורה המתאימה לכוכב לכת על מנת שיהיה דומה לכדור הארץ היא הטמפרטורה בה יימצאו מים במצב צבירה נוזלי - טמפרטורה חמה מדי ומים יתאדו מן הקרקע, וטמפרטורה קרה מדי תגרום למים לקפוא.
התנאים הנדרשים > אטמוספירה

אטמוספירה מתאימה היא מרכיב מהותי בהידמותו של כוכב לכת לכדור הארץ. האטמוספירה של כדור הארץ מכילה גזים חיוניים לחיים, יוצרת שינויים מטאורולוגיים, מסננת את קרינת השמש ויוצרת אפקט חממה. כוכב לכת דמוי ארץ, אם כן, צריך להכיל מאפייני אטמוספירה דומים לכדור הארץ כמו לחץ אטמוספירי והרכב כימי. לא קיימים אמצעי מדידה שיכולים למדוד את מאפייני האטמוספירה של אקזופלנטה, אך ניתן להעריך באופן גס את הסיכוי להימצאות אטמוספירה על כוכב לכת.
ראשית יש לבחון את גודל כוכב הלכת, שכן לכוכבי לכת בגודל של כדור הארץ יש יותר סיכוי להיות דומים לו. אם כוכב לכת יהיה קטן מדי כוח המשיכה שלו לא יוכל להחזיק אטמוספירה צפופה מספיק, ואם הוא יהיה גדול בהרבה (סדר גודל של נפטון או צדק) יהיה לו כוח משיכה גדול יותר ולכן גם אטמוספירה סמיכה מדי. מאחר שהגזים המרכיבים את אטמוספירת כדור הארץ הם חיוניים לכלל היצורים החיים על פניו, הכרחי שכוכב לכת יכיל את אותו ההרכב כדי להיות בר־התיישבות. תופעות של מזג אוויר הן גם חלק חשוב עבור החי על פני כדור הארץ, וללא אפקט חממה טמפרטורת כדור הארץ הייתה נמוכה בהרבה. חיוניותם של המרכיבים הללו נכונה עבור יצורים חיים על פני כדור הארץ, אך יש להתחשב גם באפשרות של קיום חיים שונים מן המוכר הזקוקים לאטמוספירה אחרת או להיעדרה.
התנאים הנדרשים > מים

כדור הארץ מכיל מים בכמות גדולה - כ־75% מהשטח שלו מכוסה במים (הידרוספירה), הם מהווים עד 7% מהאטמוספירה (לחות) והיצורים החיים על פני כדור הארץ מורכבים מהם וזקוקים להם כדי להתקיים. על כוכב לכת דמוי ארץ להכיל מים במצב צבירה נוזלי כדי לקיים חיים המבוססים על פחמן ומים כמו בכדור הארץ. טווח המרחקים בין כוכב הלכת לכוכב האם שלו בו מים יימצאו במצב צבירה נוזלי נקרא "האזור הישיב" (Habitable Zone). ההשערה היא שהסיכוי של כוכב לכת להיות מתאים להתיישבות או להכיל חיים גדל אם כוכב הלכת נמצא בטווח זה.
העקרונות המנחים בהגדרת אזור זה הם:
מים מצויים במצב צבירה נוזלי בטמפרטורות  273K-373K‏
( 0^{\circ }C-100^{\circ }C), בלחץ של אטמוספירה אחת.
חישוב טווח האזור הישיב באמצעות חוק סטפן־בולצמן (Stefan-Boltzmann). אם מתייחסים לשטף הקרינה כקרינת גוף שחור מתקבל:
L=4\pi r^{2}\sigma T^{4}
כאשר -
L - עוצמת ההארה של הכוכב (כמה קרינה ליחידת שטח הוא פולט)
4\pi r^{2} - שטח מעטפת של כדור (כוכב לכת הוא כדור בקירוב)
\sigma  - קבוע סטפן־בולצמן  5.67\times 10^{-8}
T^{4} - הטמפרטורה האפקטיבית של כוכב הלכת, ובמקרה של האזור הישיב  273K-373K
אם נבודד את הביטוי  r^{2} נגיע לביטוי הבא:
r^{2}={L \over {4\pi \sigma T^{2}}}
אם נציב את מרחק כדור הארץ מהשמש  r_{\odot } ועוצמת ההארה של השמש  L_{\odot }, ונחלק את שני הביטויים נקבל:
{{r^{2}} \over {r_{\odot }^{2}}}={{L \over {4\pi \sigma T^{2}}} \over {L_{\odot } \over {4\pi \sigma T^{2}}}}
{{r^{2}} \over {r_{\odot }^{2}}}={{L} \over {L_{\odot }}}
{r \over r_{\odot }}={\sqrt {{L} \over {L_{\odot }}}}
עבור השמש וכדור הארץ מתקבל אזור ישיב בטווח של 0.7–1.5 יחידות אסטרונומיות, ובעזרת נתון זה אפשר להעריך מהו טווח האזור הישיב סביב כוכב אחר.
ההגדרה הנוכחית של האזור הישיב נתונה לביקורת מכיוון שהיא מתעלמת מנתונים משמעותיים של כוכב הלכת ומהאפשרות לקיום חיים השונים מאלו שבכדור הארץ. חישוב האזור אינו מתייחס לאלבדו של כוכב הלכת, כלומר הוא מתייחס לכוכב הלכת כגוף שחור (שאינו מחזיר קרינה שפוגעת בו), כשבפועל כוכבי לכת מחזירים חלק מן הקרינה. בנוסף, אין התייחסות לקיומה של אטמוספירה, מאפיין חשוב שמשפיע על מידת אפקט החממה בכוכב הלכת. אי דיוק נוסף הוא התרחקות הטבעת של האזור הישיב עם העלייה בגיל הכוכב, תופעה שמתרחשת כתוצאה מעליה בבהירות הכוכב לקראת יציאתו מן הסדרה הראשית. הגדרת האזור הישיב נובעת מהנחה כי חיים מתקיימים בסביבה מימית, אולם יש המשערים שחיים יכולים להתפתח על בסיס מולקולות אחרות מהמולקולות האורגניות על פני כדור הארץ (מימן, פחמן וחמצן).
לאור הבעיות המתוארות בפסקה הקודמת נעשו ניסיונות להגדיר מחדש את האזור הישיב, כולל הכנסת מושג חדש - האזור הישיב המורחב. על ידי העיקרון לפיו טבעת האזור הישיב מתרחקת ומתרחבת עם הזמן כתוצאה מעליה בבהירות הכוכב, מגדירים אזור ישיב רחב יותר המתפרס על פני זמן ממושך יותר ולא בנקודה יחידה בזמן.
התנאים הנדרשים > כוכב דמוי שמש

כוכב לכת דמוי ארץ צריך להימצא במערכת של כוכב (כדור פלזמה הפולט קרינה כמו השמש) שדומה לשמש בתכונותיו כדי להיות מתאים, וחיפוש אחר כוכבים כאלו עשוי לעזור במציאת כוכבי לכת דמויי ארץ. יש להתייחס למערכת כולה כדי לקבוע אם כוכב לכת מתאים להיות דמוי ארץ. המאפיינים שמשפיעים על מידת ההתאמה הם:
התנאים הנדרשים > כוכב דמוי שמש > גיל

גילאי הכוכב וכוכב הלכת שלו חייבים להיות לפחות 3 מיליארד שנים כדי לקיים חיים מורכבים. אמנם מוערך שיצורים חד־תאיים החלו להתפתח על כדור הארץ 0.8 מיליארד שנים לאחר שנוצר, אולם יצורים רב־תאיים הופיעו רק 3–4 מיליארד שנים לאחר מכן. הכוכב צריך להיות בסדרה הראשית, כלומר להתיך מימן להליום ולהיות בשלב הראשי של חייו (ראו ערך: מחזור חייו של כוכב). בנוסף, הכוכב צריך להישאר בסדרה הראשית לפחות 3 מיליארד שנים, כלומר בטווח זמן זה הוא אינו עובר לשלב הבא שלו, אלא ממשיך להתיך מימן.
התנאים הנדרשים > כוכב דמוי שמש > יציבות

כוכב לכת דמוי ארץ דורש את קיומם של תנאים דומים לאורך זמן, ללא שינויים קיצוניים שיגרמו לו להיות בלתי ישיב. האזור הישיב, טווח המרחקים סביב הכוכב בו יכולים להימצא מים במצב צבירה נוזלי, צריך להיות ברוחב מתאים לאורך זמן ולא להשתנות בתכיפות. מסלולו של כוכב הלכת סביב הכוכב צריך להיות יציב ולא אקסצנטרי מדי, אחרת יחווה הכוכב כמויות משתנות של קרינה ועשוי לחלוף על פני האזור הישיב שלו מספר פעמים בהקפה. במערכת מרובת כוכבים, הסבירות שלכוכב לכת יהיה מסלול קבוע היא נמוכה, שכן הוא יושפע מהכבידה של הכוכבים שבמערכת ויסטה ממסלולו. גם כוכבי לכת גדולים בעלי מספר מסות צדק עלולים להסיט את מסלולם של כוכבי לכת קטנים יותר, לכן קיומם עשוי לפגוע ביציבות המסלול.
התנאים הנדרשים > כוכב דמוי שמש > מתכתיות

מתכתיות היא מדד לכמות היסודות הכבדים יותר מהליום המצויים בכוכב. לפי המתכתיות ניתן לשער מהו גיל הכוכב, כשמתכתיות גבוהה מעידה על כוכב מדור צעיר יותר. המתכתיות היא מרכיב חשוב בכוכב דמוי שמש מכיוון שכוכבי לכת מורכבים ברובם מיסודות כבדים מהליום, וכוכב צריך להיות בעל מתכתיות של לפחות 0.4 מזו של השמש ( 1.69\%) על מנת שיוכל ליצור כוכבי לכת. מתכתיות גבוהה יותר מגדילה את הסיכוי להיווצרות כוכבי לכת גדולים יותר הדומים יותר לצדק, כך שאם כוכב לכת כזה יימצא באזור הישיב קיימת אפשרות שאחד הירחים שלו יהיה כוכב לכת דמוי ארץ. בנוסף, בשמש כמות ליתיום פחותה מכוכבים דמויי שמש אחרים, ונמצא קשר בין כמות ליתיום נמוכה בכוכבים להימצאות מערכת פלנטרית סביב הכוכב. באמצעות קשר זה ניתן למקד את החיפוש עבור כוכבים להם רמת ליתיום נמוכה ביחס לאחרים.
התנאים הנדרשים > כוכב דמוי שמש > סוג הכוכב

הגבלת גיל המינימום ל־3 מיליארד שנים מגבילה את אפשרויות הסיווג ספרקטלי לכוכבים מסוג F, G, K ו־M, מכיוון שכוכבים חמים יותר הם בעלי תוחלת חיים קצרה יותר (השמש משויכת לסיווג G2). באשר לכוכבים מסוג F, הדאגה העיקרית היא קרינה על־סגולה חזקה שעלולה להזיק ליצורים חיים, אולם קיימת השערה שקרינה על־סגולה חזקה יותר תיצור שכבת אוזון עבה יותר שתגן עליהם. כוכבים מסוג M קרים בהרבה מן השמש, אך הם מעוררים עניין כי הם מהווים כ־76% מכוכבי הסדרה הראשית ולכן עשויים להימצא בקלות. למרות השכיחות של כוכבי M ותוחלת החיים הארוכה במיוחד שלהם, האזור הישיב שלהם צר והם בעלי נטייה להתפרצויות אנרגיה בלתי צפויות.