stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ניקלאס זולה
קריירת מועדונים > באיירן מינכן

ב-15 בינואר 2017 הודיעה באיירן מינכן על החתמתו של זולה לחמש שנים תמורת 20 מיליון יורו, ביחד עם חברו להופנהיים סבסטיאן רודי, שחתם לשלוש שנים. שני השחקנים החלו לשחק בקבוצה החל מעונת 2017/18. ב-4 באוגוסט 2017 זולה ערך את הופעת הבכורה הרשמית שלו בבאיירן מינכן, במשחק הסופר קאפ הגרמני מול בורוסיה דורטמונד, כאשר החליף את חאבי מרטינס. המשחק הסתיים בתיקו 2-2, והוכרע לטובתה של באיירן מינכן בבעיטות מ-11 מטרים. זולה הבקיע את הפנדל שלו, ורשם תואר ראשון עם הקבוצה במשחק זה. ב-18 באוגוסט 2017, במחזור הפתיחה של העונה, זולה הבקיע את השער הראשון בעונת 2017/2018 בבונדסליגה, שהיה גם שער הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 1–3 על באייר לברקוזן, כאשר נגח לרשתו של ברנד לנו כדור חופשי שהגביה לו סבסטיאן רודי שהגיע עמו מהופנהיים. זולה זכה בסיום אותה עונה באליפות עם באיירן מינכן, בעונה בה הבקיע שני שערים ועוד שלושה שערים עצמיים, והגיע עם הקבוצה לחצי גמר ליגת האלופות מול ריאל מדריד. במשחק הראשון בחצי הגמר, בו הפסידה באיירן 1–2, נכנס זולה כמחליף במקום ג'רום בואטנג שנפצע, ושיחק 90 דקות בגומלין שהסתיים בתוצאה 2-2, ובסיומו הודחה באיירן מהמפעל. זולה הציג יכולת גבוהה בשני המשחקים. זולה פתח בהרכב בגמר הגביע הגרמני בו הפסידה באיירן מינכן 1–3 לאיינטרכט פרנקפורט. בעונת 2018/19 זולה הפך לבלם הבכיר בבאיירן מינכן, לצידו של מאטס הומלס, וזכה עם הקבוצה בדאבל בגרמניה. עם זאת, בליגת האלופות נחלו זולה ובאיירן מינכן אכזבה, כשהודחו כבר בשמינית הגמר על ידי ליברפול. את עונת 2019/20 פתח זולה היטב, אך נפצע במחזור השמיני של הבונדסליגה וקרע את הרצועה הצולבת, דבר שגרם לו להחמיץ את יתר העונה, בה זכתה באיירן מינכן בדאבל נוסף. זולה ישב על הספסל בגמר הגביע הגרמני בו ניצחה באיירן 2–4 את באייר לברקוזן, אך לא שותף.
ב-8 באוגוסט 2020 ערך זולה את הופעת הבכורה הרשמית שלו מאז שהחלים מהפציעה הארוכה, כשנכנס כמחליף בגומלין שמינית גמר ליגת האלופות מול צ'לסי, שנערך חצי שנה לאחר המפגש הראשון ביניהן, בעקבות התפשטות מגפת הקורונה. זולה החליף במשחק זה את ג'רום בואטנג, ובאיירן ניצחה 1–4 והעפילה לרבע הגמר. זולה נכנס כמחליף גם ברבע הגמר, בו הביסה באיירן 2–8 את ברצלונה, ובחצי הגמר, בו ניצחה באיירן 0–3 את אולימפיק ליון. במשחק גמר ליגת האלופות 2020, בו ניצחה באיירן 0–1 את פריז סן ז'רמן, זולה נכנס כמחליף כבר בדקה ה-25 במקום בואטנג שנפצע, והציג יכולת טובה מאוד, בדרך לזכייה בטרבל.
קריירת מועדונים > בורוסיה דורטמונד

ב-7 בפברואר 2022 חתם זולה בברוסיה דורטמונד כשחקן חופשי בה החל לשחק החל מתחילת עונת 2022/2023.
קריירה בינלאומית

זולה שיחק בכל הנבחרות הצעירות של גרמניה, ובאוגוסט 2016 השתתף עם נבחרת גרמניה האולימפית באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו, וזכה עמה במדליית כסף, לאחר הפסד בגמר לנבחרת ברזיל האולימפית בבעיטות הכרעה. באותו חודש, ערך זולה את הופעת הבכורה בנבחרת גרמניה הבכירה, בניצחון 0–2 על נבחרת פינלנד, במשחק הפרידה של בסטיאן שוויינשטייגר מהנבחרת. זולה זומן לסגל הגרמני לגביע הקונפדרציות 2017, וזכה עם הנבחרת בתואר, לאחר ניצחון 0–1 בגמר על נבחרת צ'ילה. זולה נכנס כמחליף במשחק אחד ופתח בשני משחקים בשלב הבתים. בניצחון 1–4 בחצי הגמר מול נבחרת מקסיקו זולה לא שיחק. בגמר מול צ'ילה זולה החליף בדקה ה-90 את לאון גורצקה.
זולה זומן במאי 2018 לסגל המורחב של נבחרת גרמניה למונדיאל 2018 וביוני 2018 נכלל בסגל הסופי. זולה לא שיחק בשני המשחקים הראשונים של גרמניה, בהם הפסידה הנבחרת 0–1 לנבחרת מקסיקו וניצחה 1–2 את נבחרת שוודיה. זולה פתח בהרכב במשחק השלישי, בו הפסידה גרמניה 0–2 לנבחרת דרום קוריאה, והודחה במפתיע מהמונדיאל כבר בתום שלב הבתים.
נכלל בסגל נבחרת גרמניה לטורניר מונדיאל 2022.
תארים

באיירן מינכן:
אליפות הבונדסליגה (5): 2017/2018, 2018/2019, 2019/2020, 2020/2021, 2021/2022
הגביע הגרמני: 2018/19, 2019/2020
הסופר קאפ הגרמני: 2017, 2018, 2020, 2021
ליגת האלופות: 2019/2020
הסופר קאפ האירופי: 2020
אליפות העולם לקבוצות: 2020
נבחרת גרמניה:
אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016): מדליית כסף
גביע הקונפדרציות 2017
סולימאן השני

ערך זה עוסק בסולטאן עות'מאני. אם התכוונתם לאנשים אחרים ששמם סולימאן השני, ראו .
סולימאן השני
סולימאן השני (בטורקית: II. Süleyman; בטורקית עות'מאנית: سليمان ثانى, ‏
15 באפריל 1642 – 22 ביוני 1691) היה הסולטאן העשרים של האימפריה העות'מאנית, ושלט בה מ-8 בנובמבר 1687 ועד מותו.
ביוגרפיה

סולימאן השני היה אחיו של הסולטאן הקודם מהמט הרביעי והיה צעיר ממנו בשלושה וחצי חודשים בלבד. מאחר שעלה לשלטון בגיל 45 שנים, בילה את מרבית חייו בהסגר בקפס על מנת להבטיח שלא ינסה להדיח את הסולטאן השליט. כשבאו להודיעו על הדחת אחיו, סבר שקמו עליו להורגו, וסירב לעזוב את תחומי הארמון. תקופת שלטונו הייתה קצרה ובמהלכה נוהלו ענייני המדינה בידי הוזיר הגדול שבלם מתקפה אוסטרית בסרביה ודיכא מרד בבולגריה.
סגל כתבי הבית הלבן

צלמים ועיתונאים בחדר הסגלגל בשנת 2019
סגל כתבי הבית הלבן (באנגלית: White House press corps) הוא קבוצת העיתונאים, הכתבים וחברי התקשורת המוצבים בדרך כלל בבית הלבן בוושינגטון די. סי. כדי לסקר את פעילותו של נשיא ארצות הברית, אירועי הבית הלבן ותדריכי חדשות. משרדיהם ממוקמים של הבית הלבן.
היסטוריה

לסגל כתבי הבית הלבן היה תפקידים היסטוריים בבית הלבן עוד בתחילת המאה ה-20. קיימת אגדה אורבנית של הנשיא תאודור רוזוולט שמבחין בקבוצת כתבים בגשם שמחפשים מקורות לסיפוריהם ומזמין אותם לבית הלבן. מחקר היסטורי שלאחר מכן מתאר כיצד כתבים הצליחו להתחיל עם סיפורים קטנים בבית הלבן ולאחר מכן הגדילו את נוכחותם והשפעתם במשך שנים רבות.
תפקידים

דובר הבית הלבן, או סגנו, מקיים בדרך כלל תדרוך חדשותי בימי חול בחדר תדרוך העיתונאים של הבית הלבן, אותו מאיישים 49 כתבים. כל מושב מוקצה לארגון חדשות, כאשר הארגונים הבולטים ביותר תופסים את שתי השורות הראשונות. כתבים שאין להם מקום מושב רשאים לעמוד. לעיתים קרובות מתאספת קבוצה קטנה יותר של כתבים המכונה "צוות העיתונות" כדי לדווח לעמיתיהם על אירועים שבהם המקום יקשה על הסיקור הפתוח מבחינה לוגיסטית. יכולים להיות צוותים שונים המורכבים בכל יום נתון כדי לכלול צוות המכסה את הנשיא, סגן הנשיא, הגברת הראשונה וחברים בולטים אחרים בצוות.
כאשר נבחר נשיא ארצות הברית חדש, חלק מארגוני החדשות מחליפים את הכתבים שלהם, לרוב לכתב שהוקצה לסקר את הנשיא החדש במהלך הקמפיין הקודם. לדוגמה, לאחר הבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2020, פיטר דוסי, כתב הקמפיין הראשי של פוקס ניוז במהלך השנתיים בהן ג'ו ביידן ערך קמפיין לנשיאות, עבר להיות הכתב הראשי של הבית הלבן בערוץ החדשות בכבלים, במקום ג'ון רוברטס, שהיה הכתב הראשי בתקופת הנשיאות של דונלד טראמפ.
חדר העיתונאים של הבית הלבן

חדר תדרוך העיתונאים של הבית הלבן על שם ג'יימס ס. בריידי הוא אולם קטן באגף המערבי של הבית הלבן, בו מעניק דובר הבית הלבן תדרוכים לכלי התקשורת ונשיא ארצות הברית פונה לעיתים לתקשורת ולאומה. הוא ממוקם בין משרדי עיתונאי הבית הלבן למשרדו של דובר הבית הלבן.
תדרוך העיתונאים הראשון בבית הלבן נערך במרץ 1913 בחדר הסגלגל, בתקופת נשיאותו של הנשיא וודרו וילסון. מאז ועד לשנת 1969 הצהרות מהנשיא ומסיבות העיתונאים נערכו במקומות שונים, כולל חדר ההסכם ההודי (Indian Treaty Room), אודיטוריום מחלקת המדינה והחדר המזרחי בבית הלבן.
בשנת 1969, כדי להכיל את המספר ההולך וגדל של העיתונאים שנשלחו לדווח מהבית הלבן, הורה הנשיא ריצ'רד ניקסון על כיסוי בריכת השחייה המקורה, שהותקנה עבור הנשיא פרנקלין דלאנו רוזוולט שסבל משיתוק ילדים והיה מרותק לכיסא גלגלים, ומעליה הקים משרדי עיתונאים וטרקלין היכול לשמש כחדר תדרוך לעיתונאים. בשנת 2000 שונה שמו של החדר ל"חדר תדרוך העיתונאים ע"ש ג'יימס ס. בריידי" לכבודו של ג'יימס בריידי, דובר הבית הלבן לשעבר שנורה במהלך ניסיון התנקשות בנשיא רונלד רייגן בשנת 1981 ונותר משותק בפלג גופו השמאלי והיה מרותק לכיסא גלגלים לשארית חייו.
הערות שוליים

↑  History, White House Correspondents' Association (WHCA) (באנגלית)
↑  Tau, Byron (2016-11-16). "Q&A: What Is the Press Pool and What Does It Do?". Wall Street Journal. ISSN 0099-9660. נבדק ב-2023-08-25.
↑  The Rise and Fall of the Star White House Reporter, POLITICO, ‏29 באפריל 2022 (באנגלית)
1 2  Robert P. Watson, Life in the White House: A Social History of the First Family and the President's House, SUNY Press, 1 במאי 2004, ISBN 978-0-7914-6098-6
אוהלי השידור של כתבי הבית הלבן בקצה המערבי של המדשאה הצפונית של הבית הלבן, משם מועברים בדרך כלל שידורי מדיה חיים מהבית הלבן
מזכיר המדינה מייק פומפאו ומזכיר האוצר סטיבן מנושין מדברים עם עיתונאים בחדר התדריכים של ג'יימס ס. בריידי של הבית הלבן.
סינגולריות טכנולוגית

בגרף לוגריתמי זה, 15 רשימות נפרדות של אירועים מרכזיים בהיסטוריה האנושית מראות בבירור הצטמצמות מעריכית בפרק הזמן בין אירוע מרכזי אחד לקודמו. הרשימות הוכנו בין היתר על ידי קרל סייגן, אנציקלופדיה בריטניקה, המוזיאון האמריקאי להיסטוריה ואוניברסיטת אריזונה, והגרף על ידי קורצוויל
התפתחות יכולת החישוב עם הזמן, בהשוואה לכוח החישוב של המוח
סינגולריות (או ייחודיות) טכנולוגית היא מונח בתחום העתידנות המשער שבנקודת זמן עתידית ישיגו המחשבים יכולות אינטלקטואליות הגבוהות במידה משמעותית מאלו של בני האדם. בינה מלאכותית מתקדמת כזאת תשיג ידע, אם כהסקת מסקנות או שיחה עם בינה מלאכותית אחרת, שייושם בטכנולוגיה אשר תשנה את הציוויליזציה האנושית באופן קיצוני שאינו ניתן לחיזוי אמין בידי תבונה אנושית לפני נקודת הסינגולריות.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
השימוש הראשון במושג "סינגולריות" בהקשר זה נעשה בשנות ה-60 של המאה ה-20 על ידי המתמטיקאי הבריטי ארווינג ג'ון גוד, כדי לתאר התקדמות טכנולוגית. בשנות ה-80 של המאה ה-20 התפרסמה הסינגולריות ברבים בזכות סופר המדע הבדיוני האמריקאי ורנור וינג'י.
מועד התממשות הסינגולריות הטכנולוגית

ישנו ויכוח אם ומתי הסינגולריות תתרחש, וישנם עתידנים הטוענים שהיא תתרחש בעשור השלישי של המאה ה-21. אחרים, ובעיקר ריי קורצווייל, הציעו הרחבות לחוק מור מעבר לכוח חישוב של טרנזיסטורים, שבהם יש גידול מעריכי בהתפתחות הטכנולוגית במשך כל ההיסטוריה האנושית ואפילו בהתפתחות היקום. לפי קורצוויל, גידול זה יגיע לשיאו בהתקדמות טכנולוגית בלתי ניתנת לתיאור במאה ה-21. תבנית זו מוצגת בטבלה משמאל.
הבינה המלאכותית והסינגולריות הטכנולוגית

אחד התחומים היכולים להוביל לתופעת הסינגולריות הוא בינה מלאכותית, או בקיצור באנגלית AI. על פי חוקרים כמו ורנור וינג'י, לבינה מלאכותית אין מחסום ביולוגי ולכן היא מסוגלת לבצע שיפור עצמי ולבנות מכונה ברמה אינטלקטואלית גבוהה יותר, כך תהליך זה ימשיך לאין סוף.
ראו גם

טרנס הומניזם
עתידנות
עידן המכונות החושבות
ריי קורצווייל
מבחן טיורינג
העלאת תודעה
לקריאה נוספת

עידן המכונות החושבות, 575 עמ', תרגום בת שבע מנס, הוצאת כנרת, 2001.
הערות שוליים

↑  Hillel Kobrovski, ריי קורצווייל - צופה סינגולריות טכנולוגית עד שנת 2045 - היכנו ל אנושות גרסה 2, באתר Hillel Kobrovski, ‏2018-10-25
| בינה מלאכותית |
| --- | --- | --- |
| כללי | מבחן טיורינג • היסטוריה של הבינה המלאכותית • ציר הזמן של בינה מלאכותית • התקדמות הבינה המלאכותית • אוריינות AI • סוכן תבוני • AI-שלמות מערכת מומחה • אסדרת בינה מלאכותית (בישראל) • בינה מלאכותית צרה • בינה חישובית • הסברתיות בינה מלאכותית • הפרדוקס של מורבק • סוכן תבוני • אתיקה של בינה מלאכותית |  |
| תחומים | עיבוד שפה טבעית • ראייה ממוחשבת • בינה מלאכותית יוצרת • אומנות בינה מלאכותית • בינה מלאכותית כללית (AGI) |  |
| סוגי למידת מכונה | מערכת לומדת • למידה מונחית • למידה בלתי מונחית • למידה עמוקה • למידת חיזוק • סיווג בייסיאני נאיבי • רשת בייסיאנית |  |
| אלגוריתמי למידת מכונה קלאסית | פרספטרון • עץ החלטה • מכונת וקטורים תומכים • Bag of words • אלגוריתם k-מרכזים • אלגוריתם מיקסום התוחלת • הורדת ממד • אלגוריתם שכן קרוב • יער אקראי  • Q-learning •‏ T-SNE •‏ Tf–idf • חיזוק גרדיאנט |  |
| למידה עמוקה | רשת עצבית מלאכותית • רשת זרימה קדימה • רשת עצבית רקורסיבית • פונקציית אקטיבציה • טרנספורמר • Attention •‏ GAN |  |
| עיבוד שפה טבעית | מודל שפה • שיכון מילים (אנ') • בלשנות חישובית • תרגום מכונה • חילוץ מידע (אנ') • ניתוח סנטימנט • זיהוי חלקי דיבר (אנ') • מערכת זיהוי דיבור • זיהוי ישויות • כריית טקסט • תיוג תפקידים סמנטי • Word2vec • מודל שפה גדול • GPT •‏ BERT (אנ') • מודל Bag-of-words (אנ') • יצירת טקסט בשפה טבעית (אנ') • מילת עצירה • ניתוח מחרוזות • Stemming (אנ') • למטיזציה (אנ') |  |
| יישומים לבינה מלאכותית (אנ') | צ'אטבוט • זיהוי דובר • זיהוי עצמים • זיהוי תבניות • עוזר וירטואלי • זיהוי תווים אופטי • מחולל תמונות • הזיות |  |
| מערכות בינה מלאכותית | אלייזה • ChatGPT •‏ DALL-E •‏ Midjourney •‏ Gemini • קלוד •‏ Perplexity •‏ SearchGPT •‏ GitHub Copilot • דיפ־פייק • סירי • Google Assistant • אמזון אלכסה • מיקרוסופט קופיילוט |  |
| סוגיות בטיחות בינה מלאכותית (אנ') | סכנה קיומית מבינה מלאכותית כללית • בינה מלאכותית חזקה • יישור בינה מלאכותית (אנ') • בקרת יכולות בינה מלאכותית (אנ') • בינה מלאכותית ידידותית (אנ') • התכנסות אינסטרומנטלית (אנ') • סינגולריות טכנולוגית • השתלטות הבינה המלאכותית |  |
| ספריות בשימוש נרחב | TensorFlow •‏ PyTorch •‏ Torch •‏ Hugging Face •‏ Keras •‏ spaCy (אנ') •‏ Caffe |  |
לקטגוריית הבינה המלאכותית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012366173305171  LCCN: sh2017004997 
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נמל התעופה ואוגר

נמל התעופה ואוגר (בפרואזית: Vága Floghavn; בדנית: Vágar Lufthavn) הוא נמל התעופה היחיד באיי פארו ושוכן בעמק בדרומו של האי ואוגר. השדה משמש כנמל הבית של חברת התעופה המקומית אטלנטיק איירווייז.
היסטוריה

השדה נבנה על ידי הצבא הבריטי כמתקן צבאי במהלך מלחמת העולם השנייה, ולקראת תחילת התנועה האווירית אל איי פארו ומהם בשנות ה־60 המוקדמות, שופץ מסלול ההמראה באורך של 1,250 מטר וברוחב של 30 מטר. ב־1 ביולי 1963 החל השדה לפעול כשדה תעופה אזרחי, ומאז שנת 2002 ניתן להגיע ממנו בנסיעה אל בירת האיים בטורסהאבן דרך מנהרה שנחפרה מתחת למיצר הים שבין ואוגר לאי סטריימוי. ב־1 במאי 2007 הועבר ניהולו של השדה מידיה של רשות התעופה האזרחית הדנית לידיה של ממשלת איי פארו. בנמל עברו 219,329 נוסעים בשנת 2007, 208,254 בשנת 2006 ו־181,305 בשנת 2005, זאת לעומת 2,401 נוסעים בלבד בשנה המלאה הראשונה לפעולתו (1964).
חברות תעופה ויעדים

| חברה | יעדים |
| --- | --- |
אטלנטיק איירווייז: ברגן, בילונד-דנמרק, קופנהגן  עונתי: אולבורג, ברצלונה, שאמברי, חאניה, אדינבורו, גראן קנריה, ליסבון, נמל התעופה של פלמה דה מיורקה, פריז-שארל דה גול (מתחיל ב-1 ביולי 2019), רייקיאוויק
אטלנטיק איירווייז - שירות המסוקים: דימון, פרובה, הטארביק, קלאקסוויק, קירקיה, קולטור, מיקינס, סקובוי, סוינוי, טורסהאבן
סקנדינביאן איירליינס: קופנהגן
השדה כיום

חברת אטלנטיק איירווייז מפעילה טיסות למספר יעדים בסקנדינביה, איסלנד, גרינלנד ובאיים הבריטיים, וכן שירותי מסוק ליעדים שונים ברחבי האיים. בנוסף מפעילה חברת פליגפיילג איסלנדס (Flugfélag Íslands) האיסלנדית קו סדיר לשדה התעופה רייקיאוויק.
קו אוטובוס מחבר בין טורסהאבן לשדה כעשר פעמים ביום, וכן פועל שירות הסעית (שאטל) לאורך הקו. בשדה שלושה מגרשי חנייה - האחד לטווח קצר, השני לטווח ארוך והשלישי לעובדי השדה.
הערות שוליים

↑  האתר הרשמי - סטטיסטיקה
DC-3 דקוטה של חברת פארו איירווייז בנמל התעופה בשנת 1968
מפת נמל התעופה
נמל התעופה הנסיכה יוליאנה

נמל התעופה הנסיכה יוליאנה (Princess Juliana International Airport) הידוע גם בשם נמל התעופה הבינלאומי סינט מארטן (Sint Maarten International Airport) משרת את החלק ההולנדי של האי סן מרטן. הנמל קרוי על שמה של הנסיכה ההולנדית יוליאנה (לימים יוליאנה, מלכת הולנד) שביקרה באי ועברה דרך הנמל בשנת 1944.
מאפיינים

שדה התעופה הוקם על רצועת יבשה צרה בין לגונת מפרץ סימסון לבין הים הקריבי, ונפתח בשנת 1942 כמנחת צבאי. בשנת 1943 החל לשמש גם לצורכי תעופה אזרחית. בשנת 1964 בוצע בו שיפוץ נרחב, וחלק ממתקניו הועבר לבניין חדש אשר הורחב ושופץ שוב בשנים 1985 ו-2001.
נמל התעופה משמש כבסיס למספר חברות תעופה מקומיות באיים הצמודים ולמרות אורכו הקצר של המסלול והגישה הבעייתית אליו, נוחתים בנמל גם מטוסים רחבי גוף כגון מטוס האיירבוס A340. ב-2016 הוסבו טיסות חברת KLM ההולנדית ממטוס הבואינג 747 לאיירבוס A330 ובכך הופסקו טיסות ה-747 לשדה התעופה. בשנת 2007 עברו בנמל 1,647,824 נוסעים ב-103,650 טיסות.
נמל התעופה יוליאנה הוא אחד ממוקדי המשיכה הבולטים לחובבי תעופה ולצלמי מטוסים מרחבי תבל, וזאת מכיוון שקצה מסלול הנחיתה מתחיל סמוך מאוד לחוף הים ומאפשר קרבה יוצאת דופן למטוסים בהתקרבם לנחיתה, וזוויות תצפית ייחודיות המשלבות את מראות התיירים על חוף הים הקריבי עם מטוסי נוסעים רחבי גוף המנמיכים טוס. ב-13 ביולי 2017, נהרגה תיירת מניו זילנד שצפתה בהמראה של בואינג 737. המוות נגרם עקב ההדף הרב מעוצמת המנועים בהמראה, היא נהדפה לקרקע ונחבלה בראשה, פציעה אשר הביאה למותה.
בספטמבר 2017 רשויות התעופה הכריזו כי נמל התעופה נהרס ויצא מכלל שימוש בשל סערת הוריקן אירמה. הנמל נפתח מחדש ב-10 באוקטובר 2017.
גלריה

מטוס נוחת בנמל
הנמל ממטוס בגישה לנחיתה
שלט דמוי גלשן ועליו לוח זמנים של מטוסים נוחתים. ברקע נראה שלט המזהיר מפני הדף סילוני
בית הנתיבות ומגדל הפיקוח
מטוס KLM 747-400 בגישה לנחיתה מאמסטרדם
שלט אזהרה על סכנת הדף אוויר ממטוסים נוחתים וממריאים
ראו גם

נמל התעופה הבינלאומי סקיאתוס
הערות שוליים

↑  צפו: החוף המרהיב נפרד מה"אטרקציה" הבלתי נשכחת, באתר גלובס, 11 בנובמבר 2016
↑  הגרדיאן, שדה התעופה המפחיד בעולם גבה קורבן ראשון, באתר הארץ, 16 ביולי 2017
↑  Rebuilding of SXM Airport terminal building will commence soon., www.sxmairport.com (באנגלית)
סוגת

| --- | --- |
תיאור(לא חובה)
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 תקופת הפעילות:  1961–הווה (כ־63 שנים)
 מיקום המטה:  קריית גת 
 משרד ראשי:  קריית גת
 ענפי תעשייה:  שיווק 
  
 www.sugat.com
 
סוגת היא חברה ישראלית שמרכזה בקריית גת, המשווקת סוכר, קטניות ואורז. עד שנת 1979 עסקה גם בייצור סוכר.
היסטוריה

סוגת הקימה מפעל לייצור סוכר מסלק סוכר שנחנך בתחילת 1961 בקריית גת, בהתאם לתוכנית משנות ה-50 להקים בישראל שלושה מפעלים לייצור סוכר מסלק סוכר: בצפון הארץ, במרכזה ובדרומה. המפעל הוקם על ידי קבוצת משקיעים ציונים ממקסיקו על שטח של 320 דונם בקריית גת ויועד לעבד 180 אלף טון סלק סוכר בשנה לייצור 23 אלף טון סוכר. בצד המפעל הוקמו תחנת כוח של המפעל ומכון טיהור שפכים שטיהר את השופכין של המפעל שהועברו לאחר טיהור לשימוש חקלאי.
המפעל החל לפעול במאי 1961 ונחנך רשמית ביוני של אותה שנה. המפעל פעל במשך כ-90 ימים בשנה, בעונת קציר הסלק ונוהל בידי דב פטישי ומשה שמיר. המפעל פעל במהלך העונה באופן רציף, דבר שהביא לבקשות מצד גורמים דתיים לסגירת המפעל בשבת ולסירוב בטענה שהדבר לא אפשרי כלכלית. בשנה הראשונה עיבד המפעל 70,000 טון סלק סוכר ובשנה השנייה עיבד 89,000 טון סלק סוכר. המפעל, כמו המפעל לייצור סוכר בעפולה, פעל כמעט לכל אורך תקופת פעילותו בגרעון גדול ונהנה מסבסוד עמוק על ידי ממשלת ישראל, ששילמה לו על פי שיטת "קוסט פלוס". בשנת 1970 עלה טון של סוכר בייצור מקומי 900 ל"י, לעומת 400 ל"י לטון מיובא, ובעקבות זאת הוחלט לסגור את מפעל הייצור בעפולה ולרכז את כל ייצור הסוכר במפעל סוגת. התוכנית לא יצאה אל הפועל והמפעל בעפולה לא נסגר. בשנת 1978 החליטה הממשלה להפסיק את סבסוד הסוכר הישראלי החל משנת 1979 וסירבה להטיל מכס של 5% על סוכר מיובא. יגאל הורביץ אמר על ההחלטה, ש"נגמרה החגיגה". אף על פי שלפני הבחירות לרשויות המקומיות, הבטיח סגן השר יורם ארידור שסוגת לא ייסגר, החלטת הממשלה קויימה ובעקבות זאת נסגר מפעל הסוכר בעפולה וסוגת חדלה לייצר סוכר והתמקדה בפעילות אריזה, שאז כללה אורז וסוכר ובהמשך הורחב למגוון של קטניות.
בעקבות עלייה תלולה במחיר הסוכר, נחתם הסכם לחידוש ייצור הסוכר במפעל בשנת 1981, אולם במהרה ירדו מחירי הסוכר והמפעל לא ייצר עוד סוכר. יתרה מזאת, תחרות באריזת סוכר, במיוחד מצד "עלית", הביאה לסגירת פעילות האריזה והמפעל נמכר ליצחק פדרמן, שבהמשך השקיע ב"עלית". בשנת 1985 הוקם בשטח המפעל מפעל דשן גת.
בשנת 1986 נכנסה סוגת לתחום התה ולמגוון של מוצרי קטניות. בסוף שנות ה-80 נכנס לניהול המפעל דייוויד פרנקלין, שניהל את המפעל עד שנת 2011. בשנת 2006 החלה סוגת בהקמת מתקן לזיקוק סוכר גולמי שנפתח בשנת 2009.
במרץ 2014 חיברה חברת נתיבי הגז הטבעי לישראל את מרכז האנרגיה של מפעל סוגת למערכת ההולכה הארצית של הגז הטבעי. בכך, הייתה סוגת למפעל ה-14 המתחבר למערכת. בשנת 2017 סגרה סוגת את מפעל זיקוק הסוכר לאחר הפסדים כלכלים רבים, ופיטרה כ-60 מרביתם תושבי קריית גת. מאותה העת היא מייבאת סוכר ממדינות שונות באירופה כאשר רוב היבוא הוא מגרמניה.
בשנת 2019 נרכשה סוגת מחברת ED&F Man על ידי "מלח הארץ" שהייתה בבעלות של קרן ההשקעות "פורטיסימו קפיטל", והחברות התמזגו לחברה אחת.
בימינו כוללת קבוצת סוגת את המותגים "סוגת", "מלח הארץ", "עץ הזית" ו"טחינת אל ארז", ושליטה בחברת "תבליני פרג". מוצרי סוגת משווקים הן לשוק הקמעונאי והן לשוק התעשייתי והמקצועי – מוסדות ממשלתיים, מפעלי תעשייה גדולים, בתי חולים, מסגרות חינוכיות ובתי עסק מתחום המזון.
הערות שוליים

↑  תשי"ח - שנה חקלאית ברוכה, דבר, 19 בספטמבר 1958
↑  יצחק יעקבי, מפעל הסוכר בקרית גת יצעיד את האיזור, דבר, 18 בפברואר 1960
↑  החל בירור התביעה, דבר, 30 ביוני 1961
↑  הישגי הייצור בסוגת, דבר, 13 ביולי 1962
↑  נחנך מפעל הסוכר סוגת, מעריב, 14 ביוני 1961
↑  עזרא ינוב, הענק המתוק מוקם בקריית גת, מעריב, 27 במרץ 1961
↑  נושאים שונים בישיבת מזכירות מפא"י, דבר, 28 במאי 1961
↑  העבודה בסוגת תמשך בשבת, חרות, 22 באפריל 1962
↑  יבול הסלק קטן יותר, דבר, 19 ביולי 1961
↑  הסתיימה עונת הייצור בסוגת, דבר, 17 ביולי 1962
↑  פת: לא כדאי לפתוח מחדש את מפעלי הסוכר, דבר, 18 ביוני 1980
↑  מפעלי הסוכר בעפולה וקריית גת ימשיכו לייצר, דבר, 18 במאי 1978
↑  י. משולח, ועדת חלפון מציעה לסגור את ביהח"ר לסוכר בעפולה, דבר, 2 באוגוסט 1970
↑  תביעה לדון בוועדה המרכזת בעתיד מפעלי הסוכר, דבר, 3 בספטמבר 1978
↑  סוגת מבקש להטיל מכס של 5% על סוכר מיובא, דבר, 18 בספטמבר 1978
↑  דני צדקוני, החגיגה המרה של עובדי הסוכר, דבר, 25 במרץ 1979
↑  בגן השר ארידור הבטיח שסוגת לא ייסגר, דבר, 1 בנובמבר 1978
↑  עזרא ינוב, מפעל סוגת יפטר כ-100 עובדים ותיקים, מעריב, 10 ביולי 1979
↑  אייזיק סדומי, מחדשים גידול סלק הסוכר וייצור הסוכר, דבר, 5 בספטמבר 1980
↑  מיכל הולצמן, טונה זרה - אישיות לא רצויה, מעריב, 22 באוקטובר 1982
↑  מתנהל מו"מ למכירת סוגת, מעריב, 27 בדצמבר 1982
↑  עודד שורר, עלית הכסא היקר של פדרמן, מעריב, 9 במאי 1986
↑  מונופול אחד הם כבר שברו, מעריב, 24 באוקטובר 1986
↑  יעל פז מלמד, הקרב על השקית, מעריב, 24 באוקטובר 1986
↑  אילנית חיות, ‏אחרי 23 שנה: מנכ"ל סוגת דיוויד פרנקלין פורש מתפקידו, באתר גלובס, 26 בדצמבר 2011
↑  תני גולדשטיין, סוגת מחדשת את זיקוק הסוכר בקרית גת, באתר ynet, 1 בנובמבר 2006
↑  מאיה זיסר, בלעדי ל"כלכליסט": סוגת תייצא סוכר למרוקו, באתר כלכליסט, 17 בפברואר 2010
↑  הושלם פרויקט חיבור מפעל סוגת למערכת ההולכה הארצית, באתר חברת נתיבי הגז הטבעי לישראל, 4 במרץ 2014
↑  שני מוזס, ‏סוגת תסגור את בית הזיקוק לסוכר; מרבית העובדים יפוטרו, באתר גלובס, 2 ביולי 2017
↑  גולן חזני, עכשיו זה סופי: פורטיסימו חתמה על הסכם לרכישת סוגת ב-60 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 13 בספטמבר 2019
↑  אודותינו, באתר סוגת
מפעל סוגת – המפעל הראשון שהוקם באזור התעשייה קריית גת
סגמנטציה (מחשוב)

סֶגְמֶנְטַצְיָה (בעברית: הַקְטָעָה) - הוא מונח בראייה ממוחשבת שמתייחס לתהליך של חלוקת תמונה דיגיטלית למקטעים (סגמנטים) כאוספים של פיקסלים הנמצאים זה ליד זה בתמונה. מטרת התהליך היא לפשט או לשנות את הייצוג של התמונה לאוסף של אובייקטים בעלי משמעות שניתן להתייחס אליהם לאחר מכן על ידי אלגוריתמים אחרים לראייה ממוחשבת או לעיבוד תמונה, כגון מציאת גבולות או קווים.
התוצאה של התהליך היא אוסף של מקטעים זרים המכסים את התמונה כולה.
ההפרדה נעשית על סמך תכונות של פיקסלים כגון צבע, בהירות, מרקם וכדומה.
סגמנטציה באמצעות הפעלת סף

האופן הפשוט ביותר בו ניתן לבצע סגמנציה לתמונת רמות אפור (תמונת שחור לבן, בעלת ערוץ צבע יחד) הוא הפעלת סף.
בוחרים ערך רמת אפור, מגדירים כל פיקסל מעל ערך זה לסגמנט אחד, וכל פיקסל מתחת לערך זה לסגמנט אחר.
סגמנטציה באמצעות אִשכול

באמצעות אלגוריתמים לאִשְׁכּוּל (או ניתוח אשכולות) ניתן לחלק תמונה לסגמנטים (חלקים) אחידים יחסית, הנבדלים ביניהם.
סגמנטציה באמצעות אִשכול > שיטות

אִשכול kmeans: בדרך כלל בשימוש עם מרחק אוקלידי. מגיע למינימום לוקאלי.
אִשכול EM: משתמש ב-maximum likelihood, והוא קיבוץ רך (באנגלית: Soft Clustering) שבו כל פיקסל משויך לאשכול מסוים בהסתברות כלשהי בין 0 ל-1 (כאשר סכום ההסתברויות הנ"ל שווה ל-1).
לקריאה נוספת

Digital Image Processing by R.C. Gonzalez and R.E. Woods
הערות שוליים

↑  הַקְטָעָה במילון טכנולוגיית המידע: ראיית מחשב (תשע"א), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  R.C. Gonzalez and R.E. Woods, 10, Digital Image Processing, Second Edition, Prentice Hall, 2002
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי המחשב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נסומיים

| נסומיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: דמויי עכבר
על־משפחה:: עכברים
משפחה:: נסומיים
שם מדעי
 Nesomyidae ‏מייג'ור, 1897

עכבר מדגסקרי ענק (Hypogeomys antimena)
Saccostomus campestris
נסומיים (Nesomyidae) היא משפחה של דמויי עכבר מסדרת המכרסמים הנפוצה באפריקה ובאי מדגסקר.
מכרסמים אלה מגיעים לגודל קטן עד בינוני, כשהגדולים ביותר גדולים מעט מחולדה. הם צמחוניים בעיקרם, אך חלקם אוכלי חרקים. חלקם מטפסים על עצים ואחרים שוכני קרקע. הם מתרבים מהר והריון הנקבות קצר מ-6 שבועות.
מיון

במשפחה זו שהיא קרובתם הרחוקה של האוגריים, ישנם 6 תת-משפחות, 21 סוגים ו-68 מינים
תת-משפחת Cricetomyinae
Beamys
Cricetomys - בה המין חולדה אוגרת גמביאנית
Saccostomus
תת-משפחת Delanymyinae
סוג ומין יחיד עכבר דלאני (Delanymys brooksi)
תת-משפחת Dendromurinae
Dendromus
סוג ומין יחיד Dendroprionomys rousseloti
סוג ומין יחיד Malacothrix typica
סוג ומין יחיד Megadendromus nikolausi
סוג ומין יחיד Prionomys batesi
Steatomys
תת-משפחת Mystromyinae
סוג ומין יחיד חולדה לבנת זנב (Mystromys albicaudatus)
תת-משפחת עכברי מדגסקר (Nesomyinae)
Brachytarsomys
Brachyuromys
Eliurus
סוג ומין יחיד Gymnuromys roberti
Hypogeomys
Macrotarsomys
סוג ומין יחיד Monticolomys koopmani
Nesomys
Voalavo
תת-משפחת Petromyscinae
Petromyscus