stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פלגת התיעוד והצילום
היסטוריה > מבצע "צוק איתן"

ההפעלה המבצעית הראשונה של הפלגה לאחר הקמתה הרשמית בשנת 2012 הייתה ב-2014. מבצע צוק איתן מהווה אבן דרך משמעותית בעיצוב הפלגה וייעודה. במהלך המבצע, שהחל ב-8 ביולי והסתיים ב-26 באוגוסט 2014, חברו המתעדים המבצעיים לגדודי חי"ר ויחידות נוספות בעת הלחימה בגזרת עזה, במהלך שהוגדר כהצלחה גדולה. פלגת התיעוד והצילום עמדה בייעודה של שידור חומרים ויזואליים מתוך שטח האויב, אשר הגיעו במהירות גבוהה ובאיכות שלא נראיתה כדוגמתה, עד לשלב זה. חומרים אלו הגיעו למהדורות החדשות, העיתונים, וכלל הפלטפורמות בארץ ובעולם - דבר שהיווה תפקיד מפתח בחיזוק הלגיטימציה של צה"ל ובהפללתו של ארגון הטרור חמאס.
היסטוריה > פתיחת תפקיד התיעוד המבצעי לנשים

במחזור נובמבר 2018, גויסו לראשונה המתעדות המבצעיות, אשר משרתות יחד עם המתעדים. בסיומה של ההכשרה, שובצו תחילה בצוות מרכז, ועסקו בעיקר בפעילויות מבצעיות בגזרת איו"ש וברחבי פיקוד המרכז. משנת 2020, משובצות המתעדות בכלל הגזרות המבצעיות, דרום מרכז וצפון.
מפקדי פלגת התיעוד והצילום

| מפקד | שנות כהונה |
| --- | --- |
רס"ן בועז מלכיאלי: 2012-2014
רס"ן יותם בן-יצחק: 2014-2017
סרן שיר צברי: 2017-2018
רס״ן רפאל עמר: 2018-2021
סרן אור גינת: 2021 - 2023
סרן יואב ברוך: 2024 - הווה
הכשרה

המתעדים המבצעיים מתגייסים במחזורי הגיוס נובמבר (בנות ובנים) ואוגוסט (בנים בלבד). המתעדים עוברים הכשרה קרבית - רובאי 07 במשך 4 חודשים, יחד עם לוחמי ולוחמות חי"ר גבולות. לאחר מכן, מוכשרים המתעדים והמתעדות תחת יחידת הלוט״ר, במשך 4 חודשים נוספים.
מקום ואופן ההכשרה השתנה ממחזור למחזור:
מחזור אוגוסט 2012 התגייסו לגדודים השונים של חטיבת גולני (גדודים 12, 13 ו-51) ולאחר סיום ההכשרה עברו הכשרת צילום בדובר צה"ל ונכנסו לתפקיד.
מחזור אוגוסט 2013 התגייסו ליחידת אגוז ובמהלך ההכשרה הוצאו לפרק זמן של כחודשיים לעבור הכשרה קרבית ומקצועית בדובר צה"ל, לאחר ההכשרה בדובר צה"ל חזרו לאגוז לסיים את ההכשרה הקרבית ולעשות מסע כומתה שבסיומו קיבלו כומתה חומה.
מחזור נובמבר 2014 התגייסו לגדוד הסיור של גולני ועברו הכשרה מלאה של 8 חודשים במהלכה הוצאו לשבועות בודדים מדי חודש לעבור הכשרה מקצועית בדובר צה"ל. לאחר מסע הכומתה החיילים נכנסו ליחידה.
מחזורים נובמבר 2015–2017 התגייסו לחיל האיסוף הקרבי ועברו הכשרה מלאה של 7 חודשים במהלך האימון המתקדם הוצאו לשבועות בודדים מדי חודש לעבור הכשרה מקצועית בדובר צה"ל. לאחר מסע סיכת הלוחם נכנסו ליחידה.
החל ממחזור נובמבר 2018, בו גויסו לוחמות לשירות בפלגה בפעם הראשונה, ההכשרה הקרבית עברה לגדודי חי"ר גבולות. בנוסף, החל ממחזור אוגוסט 2019, הגיוס לפלגה הפך לגיוס דו-שנתי (בנוסף לנובמבר). לאחר טירונות 05, המתעדים והמתעדות עוברים להכשרה בלוט׳׳ר שמשלימה ל-07, ולאחר מכן קורס מקצועות הדוברות בדובר צה"ל.
שירות סדיר

לאחר סיום ההכשרה החיילים מוגדרים באופן רשמי כמתעדים מבצעיים. בשלב זה, מחולקים המתעדים ל-3 צוותי הפעלה בגזרות השונות - צוות צפון, צוות דרום וצוות מרכז.
עבודתם בשגרה של המתעדים והמתעדות כוללת חבירה לפעילויות מבצעיות של כוחות הביטחון בכלל הגזרות. כמו כן משימות צילום תקשורתיות, מבצעיות ולא מבצעיות כאחד.
בנוסף, בשעת חירום ובמלחמה, כל מתעד מבצעי מוחבר אופרטיבית לגדודי חי"ר ויחידות מיוחדות, ומתעד את פעילות הגדודים והיחידות בעת מלחמה.
גלריה

תמונה שצולמה על ידי מתעד מבצעי במבצע "בית וגן" במחנה הפליטים ג'נין
תמונה שצולמה על ידי מתעד מבצעי במבצע "בית וגן" במחנה הפליטים ג'נין
תמונה שצולמה על ידי מתעד מבצעי במבצע "בית וגן" במחנה הפליטים ג'נין
תמונה שצולמה על ידי מתעד מבצעי במהלך מבצע "שובר גלים"
תמונה שצולמה על ידי מתעד מבצעי במהלך מבצע "שובר גלים"
תמונה שצולמה על ידי מתעד מבצעי במהלך מבצע "שובר גלים"
תמונה שצולמה על ידי מתעד מבצעי במהלך מבצע "שובר גלים"
תמונה שצולמה על ידי מתעד מבצעי במהלך הריסת בית מחבל
תמונה שצולמה על ידי מתעד מבצעי במהלך מבצע "מגן וחץ"
תמונה שצולמה על ידי מתעד מבצעי במהלך מבצע "עלות השחר"
תמונה שצולמה על ידי מתעד מבצעי במלחמת חרבות ברזל
מתעד מבצעי מצלם על הגדר ברצועת עזה (צילום: דובר צה"ל)
מאירה ברנע-גולדברג

| --- | --- |

ברנע-גולדברג בספטמבר 2014
 לידה:  16 באוקטובר 1978 (בת 46)
 מדינה:  ישראל ישראל
 לאום:  יהודים
 שפות היצירה:  עברית
 תחום כתיבה:  ספרות מקור, פרוזה, רומנים משפחתיים, וספרות נוער
 נושאי כתיבה:  משפחה, יחסים בין אישיים
 יצירות בולטות:  סדרת כראמל לנוער ולילדים היא אחת מהיצירות הבולטות של מאירה.
 הושפעה מ:  רואלד דאל
 בן זוג:  חנן ברנע-גולדברג
 פרסים והוקרה:  פרס דבורה עומר, נשות ואנשי השנה של כלכליסט, אות האישה המובילה, תל אביב
 אתר הבית
מאירה ברנע־גולדברג (נולדה ב-16 באוקטובר 1978) היא סופרת, עורכת ספרותית ומבקרת ספרות ישראלית. ידועה בזכות כתיבת סדרת ספרי "כראמל".
ביוגרפיה

ברנע־גולדברג נולדה וגדלה בפתח תקווה.
במשך ארבע עשרה שנים עבדה ברשת "צומת ספרים" בתפקידים שונים. ביניהם מנהלת משאבי אנוש, מנהלת הדרכה ומנהלת שירות הלקוחות.
ביוגרפיה > כתיבה עיתונאית

ברנע-גולדברג כתבה טור באתר "Mako" בשם "סופר מאמי" בנושאים שונים הקשורים לאימהות ומשפחה. כמו כן, כתבה באותו האתר במשך כשנתיים טור בעילום שם, בשם "ילד מיוחד שלי", בו תיארה את חוויותיה מגידול ילד על הספקטרום האוטיסטי.
לאחר תקופה בה היא כתבה בעילום שם, החליטה ברנע-גולברג לחשוף את סיפורה האישי-משפחתי:
בהתחלה הייתי מבולבלת ורציתי לספר לעולם מה אני חושבת אבל מבלי להיחשף על מנת לא להיפגע, לקח לי תקופה ארוכה לספר לכל המשפחה על הבן שלי ורציתי שהם ישמעו זאת ממני ולא מטור באינטרנט, ואחר כך זה פשוט נשאר ככה.
ברנע-גולדברג כותבת מספר טורים קבועים בנושאים שונים: טור ספרותי העוסק בהמלצות על ספרי ילדים ונוער במאקו וטור בשם "סופר אמא" המתפרסם במקומונים של רשת שוקן.
ביוגרפיה > קריירה ספרותית

בשנת 2011 הוציאה ברנע-גולדברג את ספרה הראשון, "כמה רחוק את מוכנה ללכת". הספר עוסק באישה, בבעלה ובתהליך הארוך אותו הם עוברים עד להולדת בנם הבכור. בחייה האישיים ארך התהליך הזה חמש שנים, שכללו טיפולי הפריה כושלים ולבסוף פנייה לאימוץ. עם זאת, בסופו של דבר ברנע־גולדברג ילדה את אבישי לאחר הריון טבעי. ספר זה נמכר בלמעלה מ-12 אלף עותקים.
כשהייתה ברנע־גולדברג באמצע כתיבת ספרה השלישי "משפחה לדוגמה", היא התבשרה כי בנה אובחן על הספקטרום האוטיסטי. במהלך העבודה על הספר היא התאימה את העלילה לחייה האישיים. לטענתה האבחון של בנה שינה לחלוטין את התנהלותה, והביא בצדו שינויים חיוביים. בעקבות היכרותה עם עולם האוטיזם והתעמקותה בו, היא החלה לכתוב בנושא, ובהמשך גם החלה להנחות קבוצות תמיכה להורים המתמודדים עם ילד המאובחן על הספקטרום האוטיסטי. "להורים עוזר מאוד לפתוח את הנושאים הכי קשים בסביבה, שבה כולם מכירים את מה שעובר עליהם".
הספר "הילדה שניסתה" מבוסס על חוויות העבר של ברנע גולדברג בבית הספר היסודי כאשר הייתה נתונה לביקורת מצד מורה בבית הספר היסודי שהשפיעה על תפיסת הביטחון העצמי שלה.
ביוגרפיה > קריירה ספרותית > כראמל - ספרים, סדרת טלוויזיה ומרצ'נדייז

ספר הילדים והנוער שכתבה, "כראמל", נכנס בשנת 2016 למצעד הספרים המומלצים של משרד החינוך וזכה לשבחי הביקורת. ”התחושה בו מזכירה סיפורים עם ניחוח של פעם. וכמובן שיש שיעורים חשובים על חברות אמת, אומץ, אמונה בעצמך ואהבה”.
הספר "כראמל 2 - הנקמה" יצא לאור במרץ 2017. בנובמבר 2017 הספר נבחר לאחד המועמדים לעיטורי הצטיינות של "הפנקס" בקטגוריית ספר נוער מצטיין.
הספר "כראמל: ספר שלישי: נער החידות" יצא לאור במאי 2018, והספר "כראמל: ספר רביעי: האוצר הצהוב" יצא לאור באוקטובר 2019.
נכון לאוגוסט 2022, הסדרה מכרה 300,000 עותקים.
ביולי 2021 פורסם כי החלו הצילומים לסדרת טלוויזיה לנוער: "כראמל" המבוססת על סדרת ספרי כראמל. צילומי הסדרה, בכיכובם של יונתן בר אור (המגלם את רובי) ובובת החתול כראמל, בדיבובו של אמיר קריאף, החלו בקיץ 2021 והסדרה עלתה לשידור בינואר 2022 בכאן חינוכית. עונה שנייה עלתה לאוויר בפברואר 2023 ועונה שלישית עלתה בפברואר 2024. מאירה ובנה אבישי התארחו בהופעת אורח קצרה (עונה 1 פרק 11). בחנוכה 2022 עלתה בתיאטרון אורנה פורת הצגת כראמל, וב-2024 תעלה ההצגה השנייה, בה מגיעה הדמות ויש, המבוססת על בנה אבישי, ילד על הספקטרום.
באוגוסט 2022 התקיים פסטיבל כראמל הראשון בדיזנגוף סנטר אליו הגיעו 50,000 מבקרים וזכה להצלחה רבה. בדצמבר 2022 התקיימה השקה לספר השביעי בסדרה "סכנה בביצה" גם כן בדיזנגוף סנטר ואליה הגיעו 5,000 ילדים ובני נוער.
בסדרה הקלאסית של כראמל צפויים לצאת עשרה ספרים סך הכל ואליהם הצטרפה סדרת קומיקס כראמל מנוקדת המיועדת לראשית קריאה, המתארת מציאות מקבילה בה כראמל הוא למעשה חתול צעיר ושובב בן שמונה. במאי 2023 ראה אור ספר ילדים לפעוטות בשם "כראמל אתה לא יכול לעוף" ומשחקי קופסה של כראמל מבית פוקסמיינד.
הספר השמיני בסדרת כראמל יצא לאור בדצמבר 2023, והספר התשיעי של כראמל יצא לאור בדצמבר 2024.
ברנע-גולדברג עוסקת בהנחיית סדנאות כתיבה ועריכה ספרותית. בשנת 2022 נבחרה לאחת מנשות ואנשי השנה של כלכליסט. בפברואר 2023 נבחרה לקבל את אות האישה המובילה בעיר פתח תקווה. בין הסיבות לבחירתה צוין כי היא משלבת בספריה ילדים על הספקטרום האוטיסטי, במטרה לעודד ילדים לקבל את עצמם כפי שהם ולקבל את השונה.
ביוגרפיה > חיים אישיים

ברנע-גולדברג (לבית גולדברג) נשואה ואם לבן. מתגוררת בפתח תקווה.
פרסים

פרס שרת התרבות והספורט בתחום היצירה הספרותית העברית לילדים ולנוער על שם דבורה עומר, על סדרת ספרי כראמל, 2018. מנימוקי ועדת הפרס: ”"ישנן דרכים רבות לגשת אל נושאים המעסיקים בני אדם; כראמל בוחר באחת השגורות פחות בספרות הילדים והנוער הישראלית, דרך ההומור. מאירה ברנע-גולדברג בוראת עולם בעל חוקיות משלו ומשלחת את גיבוריה להתמודד עם מצבים, שעל אף האבסורדיות שלהם, כמו בחיים הם מצריכים אומץ לב, הבנה ורגישות (...). דמותו של החתול כראמל האדיש, המעצבן, האנוכי והעצלן אך בו בזמן גם החכם והאוהב היא דמות חד-פעמית בספרות הילדים הישראלית ובעלת איכויות של גיבוריה הגדולים של ספרות הילדים העולמית"” .
ספריה > כתיבה > ספרי מבוגרים

כמה רחוק את מוכנה ללכת (2011)
משפחה לדוגמה (2015)
מסעותי עם חמותי (2018)
ספריה > כתיבה > ספרי ילדים

כראמל (2014)
כראמל: ספר שני: הנקמה (2017)
כראמל: ספר שלישי: נער החידות (2018)
הילדה שניסתה (2019)
כראמל: ספר רביעי: האוצר הצהוב (2019)
רועי אמר (2020)
כראמל ואני ספר אישי (2020)
כראמל: ספר חמישי: היהלום האבוד (2020)
הילדה שרצתה (2021)
כראמל: ספר שישי: תעלומה כפולה (2021)
כראמל הקומיקס: ההתחלה / איורים נדב נחמני (2022)
על נמשים ולימונים (וגם על סבא מאיר) / איורים רמי טל (2022)
כראמל: ספר שביעי: סכנה בביצה / איורים רמי טל (2022)
כראמל אתה לא יכול לעוף / איורים רמי טל (2023)
כראמל הקומיקס 2: חתול בצרה / איורים נדב נחמני (2023)
כראמל: ספר שמיני: גברת בלום שולטת (2023)
כראמל: ספר תשיעי: בעקבות אבני האודם (2024)
כראמל הקומיקס 3: איך הגעתי למצב הזה? (2024)
כל ספריה יצאו לאור בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר.
ספריה > עריכה

מי רוצה כוח על?, מי רוצה כוח על? 2 - להציל את צלילה, מי רוצה כוח על? 3 - הבריחה של בכר מאת שירי צוק
סדרת מַדְרִיךְ לְגִבּוֹרוֹת עָל מאת אליאס וולנד
אנטול הגדול 1 ואנטול הגדול יוהווו! מאת דידיה אן
הנמנמן הקטן שלא ישן והנמנמן הקטן שלא רצה להתעורר והמשיך לישון מאת בולמן סבינה
פנדה פיי הקטן בדרך להרפתקה מאת הולה זסקיה
הערות שוליים

1 2  אורי קידר, שינתה עלילת סיפרה לאחר שבנה אובחן כאוטיסט, באתר mynet‏ פתח תקוה, 6 במאי 2015
↑  אהוד מקסימוב, סופרת (גם) ילדים, באתר https://meirabarnea.co.il/, ‏19/4/2019
↑  דנה בן שלומי,'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'‏חתול תעלול: את כראמל כבר הכרתם?, באתר ‏מאקו‏, 23 בספטמבר 2014
↑  "מאירה שולטת": סופרת הילדים הנערצת שמילאה את דיזנגוף סנטר, נבדק ב-2022-08-29
1 2  רעות עוזיאל,'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'‏5,000 איש הגיעו להשקה של הספר החדש בסדרת כראמל, באתר ‏מאקו‏, 20 בדצמבר 2022
↑  בידור - סדרת הספרים "כראמל" תעובד לסדרת נוער, באתר פרוגי, ‏2021-07-07
↑  Yaron Ten Brink, כראמל סופרסטאר: החתול האהוב בארץ משתלט על דיזנגוף סנטר, באתר כראמל סופרסטאר: החתול האהוב בארץ משתלט על דיזנגוף סנטר | טיים אאוט, ‏2022-07-11
↑  100 המשפיעים של כלכליסט | 2022 | מאירה ברנע-גולדברג, באתר 100-2020.webflow.io
↑  eyal, כבוד: אלו תושבות העיר שנבחרו לקבל את אות האישה המובילה לשנת 2023, באתר מלאבס פתח תקווה, ‏2023-02-21
↑  יהונתן גפן זכה בפרס מפעל חיים מטעם משרד התרבות, באתר ynet, 22 בינואר 2019
↑  משרד התרבות והספורט - פרס שרת התרבות והספורט בתחומי היצירה הספרותית, ‏2018
מאירה ברנע-גולדברג בפסטיבל כראמל בדיזנגוף סנטר, אוגוסט 2022.
כראמל לקוראים הצעירים
ארגונאוטיקה

| --- | --- |

 Book I  Book III  Book II  Book IV 
 מידע כללי
 מאת:  אפולוניוס מרודוס 
 שפת המקור:  יוונית עתיקה 
 סוגה:  שירה אפית 
 נושא:  Voyage of the Argonauts 
 
ארגונאוטיקה (ביוונית: Ἀργοναυτικά, בלטינית: Argonautica) פירושו "מסע הספינה ארגו". היא שירה אפית יוונית מסוגת סיפור הירואי, מן התקופה ההלניסטית, אשר נכתבה בידי אפולוניוס מרודוס, בן המאה ה-3 לפנה"ס. יצירת האורגונאוטיקה ביחד עם השירה ההומרית והֵסִיוֹדוֹס, היא אחת היצירות הבודדות ששרדו בשלמותם לאורך ההיסטוריה. האפוס הקצר (5,835 שורות), ביחס לשירה ההומרית, תחום בתוך ארבעה ספרים. מספרת על אודות מסע יאסון וגיבורי הפוליס ארגו, בחיפוש אחר גיזת הזהב ועל פרשת האהבה בין יאסון ומדיאה. ליצירה הייתה השפעה רבה על המשוררים אשר באו אחריה כגון קטולוס ואובידיוס. הסיפור המיתולוגי של ארגונאוטים מתקיים דור אחד בלבד לפני הסיפור המיתולוגי של הומרוס - היא מלחמת טרויה. בשנת 2017 יצא הספר בהוצאת מאגנס, בתרגום לעברית של אברהם ארואטי, שכתב גם מבוא והוסיף הערות ומפתח שמות.
תוכן היצירה > ספר ראשון

הספר הראשון נפתח בהודיה לאל אפולו אל ראשית מסעם של הארגונאוטים מיוון ובפנייה מובא הסבר מדוע דווקא בחרו במסע ולאן. לאחר מכן, מופיע קטלוג הגיבורים, דהיינו הסבר על מקורותיו של כל גיבור וגיבור אשר מתלווה אל יאסון בדרכו למצוא את גיזת הזהב הנמצאת בים פונטוס (הים השחור). הספר הראשון דן בעיקר בראשית מסעם בים וסיפוריו של הרקולס ופולימפוס המחפשים את האורגונוטים, אשר יצאו למסע בלעדיהם. הספר הראשון מסתיים בהגעתם של הגיבורים אל אדמתם של הבבריקים.
תוכן היצירה > ספר שני

האורגונוטים מצליחים להביס את הבבריקים וממשיכים במסעם בכיון אל יעדם בקולכיס (היא אזור גאורגיה של היום). במהלך המסע הם עוברים בארצם של האמזונות וגם נלחמים כנגד ההרפיות, אשר כמעט מוליכות את ספינת הגיבורים להתנגש בסלעים. לאורך מסעם בים השחור, האל אפולו מתגלה בעיניהם ומדריך אותם במסעו.
לאחר שמצליחים האורגונוטים לגשר את ציפורי האי ארס הם פוגשים את בני פריקסוס, אשר עוזרים להם להגיע אל ידעם לקוליכיס.
תוכן היצירה > ספר שלישי

בספר השלישי האורוגנוטים כבר נמצאים בקוליכיס. האלות הרה ואתנה מבקשות את עזרת של אפרודיטה, ובשל כך, אפרודיטה מורת על בנה ארוס, לירות חצי אהבה אל גופה של מדיאה. הארגונוטים אינם מצליחים למצוא את גיזת הזהב, ולכן שב יאסון אל ספינתו. אולם מדיאה חולמת בלילה על כלקיופה המבקשת ממנה לסייע ליאסון. מדיאה נסערת מכך ויצאת אל עבר מקדשה של הקטה, סבת של מדיאה.
יאסון במקביל עושה גם הוא את דרכו למקדש האלה. והשניים נפגשים. יאסון ומדיאה מתכננים כיצד להשיג את גיזת הזהב.
תוכן היצירה > ספר רביעי

יאסון חוטף את גיזת הזהב בסיועה של מדאה, ויחד עם כל הארגונאוטים הם עוזבים במהירות את קולכיס. איאטס שולח אחריהם את בנו אפסירטוס (אנ') בראש קבוצת רודפים. מדאה מציבה מארב לאחיה, ויאסון הורג אותו. יאסון ומדאה נדרשים על ידי זאוס להיטהר מטומאת הרצח באי של קירקה. דרך שיבתם של הארגונאוטים מקבילה למסלולו של אודיסאוס. הם עוברים בדרכם סכנות ובהן הסירנות, סקילה וכריבדיס, המוכרות מהאודיסיאה, ומגיעים לארץ הפאיאקים. מלכת האי, ארטה (אנ'), עורכת את טקס הנישואים של יאסון ומדאה. לאחר מכן נמשך המסע בים ולבסוף הם חוזרים לארצם.
אזכורים נוספים של המיתוס

המיתוס על יאסון ועל אהבת מדיאה היה מוכר בקרב יוונים, שנים רבות לפני ימיו של אפולוניוס. עוד ביצירה ההומרית וגם אצל היסודיוס מוזכר המיתוס על יאסון ומסעו ועל אהבתה של מדיאה, האיליאדה מזכירה לנו את סיפורו של אונאוס, בנם של יאסון והפסיפילה. (האיליאדה, שיר 7 שורות 468.) כמו כן, מסעות האורגונטים מוזכרים בהרחבה באודיסאה.
שם לא תימלט כל-ספינה מצי בני-האדם, כי תבוא:

אפס שברי אניות וגוויות בני-אנוש נטבעים.

יחדו ישאו הגלים וסערו באש האבדון.

אחת היא אניה מפליגה בימים שם עברה -

ארגו הנודעה לכל בשובה מפקד את איאטס:

היו הגלים משכילים גם אותה אל נוכח הצוקים,

ולולא שלחתה הרה בשלום, כי יקר יאסון ללבה.

(אודיסיאה, שיר 12 שורות 61 - 72)
בנוסף נזכרת האגדה גם אצל המשורר הסיודוס, המזכיר בתאוגוניה (טורים 1002 - 992) את מסעו של יאסון ונישואיו למדיאה.
המעשים עת בן אסון כלה, עמל והפרך,

עלילות הרבות שצוהו המלך פליאס,

מלך גדול, עז פנים, בן שחץ, עריץ וגס רוח.
בנוסף המחזאי אוריפידס הקדיש מחזה שלם על מערכת יחסיהם של מדיאה ויאסון, במחזה - "מדיאה".
תרגומי היצירה לעברית

אפולוניוס איש רודוס, ארגונאוטיקה. תרגם מיוונית, כתב מבוא והוסיף הערות ומפתח שמות: אברהם ארואטי. ירושלים, הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 2017.
לקריאה נוספת

אוריפידס, מדיאה. תרגם מיוונית אהרן שבתאי. הוצאת שוקן, 2009.
תולדות התקופה ההלניסטית, האוניברסיטה הפתוחה, יחידה 10 (כתבה: אביבה קציר, תשנ"א 1991), יצירתו של אפולוניוס מרודוס, ארגונאוטיקה, עמ' 119–126.
הערות שוליים

↑  '"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'יואב רינון,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'אין לנו צורך ביד חזקה ובכוח הזרוע, באתר הארץ, 1 במאי 2018
↑  תולדות התקופה ההלניסטית, האוניברסיטה הפתוחה, יחידה 10, עמ' 124.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007520682905171  PLWABN: 9810642162905606  BNE: XX1864409  BnF: cb12008316k (data)  GND: 4279882-6  LCCN: n80008540  NKC: aun2011633026  NLG: 61081  SUDOC: 027627322  VcBA: 492/10079  VIAF: 181826210   WorldCat (עם VIAF): 181826210
הייתי מתה

| --- | --- |

סמליל התוכנית
 סוגה:  מציאות תיעודית, קומדיה
 יוצרים:  עמי טיר עדי אשכנזי לי ירדני
 כותבים:  עדי אשכנזי עמי טיר
 בימוי:  עמי טיר עדי אשכנזי
 מנחים:  עדי אשכנזי
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  6
 הפקה
 מפיק:  לי ירדני אבירם בוכריס
 מפיקים בפועל:  אלון וידר עדי רוסמן
 חברת הפקה:  מאי טי וי תקשורת
 עורכים:  עמי טיר עדי אשכנזי נטע אדלר
 צלמים:  תום גת עודד הורוויץ דמיאן צצקין
 שידור
 רשת שידור:  כאן 11
 פורמט (תמונה):  16:9, HDTV
 תקופת שידור מקורית:  6 באוגוסט 2024 – 17 בספטמבר 2024 (43 ימים)
 קישורים חיצוניים
 האתר הרשמי
הייתי מתה היא תוכנית מציאות תיעודית קומית ישראלית בהגשתה של עדי אשכנזי, שבמסגרתה היא יוצאת למסע אחר תשובות על החיים ועל המוות. התוכנית שודרה החל מ-6 באוגוסט עד 17 בספטמבר 2024 בכאן 11 וכללה 6 פרקים.
התוכנית הייתה אמורה להיות משודרת החל מ-30 ביולי 2024, אך עלייתה לאוויר נדחתה בשבוע בעקבות ההתנקשות בפואד שוכר.
תוכן

במהלך טיול בהודו, עדי אשכנזי עברה חוויית סף מוות, שבעקבותיה היא יוצאת לחפש תשובות לשאלות קיומיות על החיים ועל המוות. היא עוזבת את שגרת חייה ועוברת למקום מנותק ומבודד על מנת לחקור את מה שחוותה.
היא נפגשת עם מדענים, פילוסופים, אנשי דת, מיסטיקנים ואנשים שחוו חוויית סף מוות. במסגרת התוכנית היא תעסוק בשאלות על האם יש החיים אחרי המוות, מהו האור הגדול שראתה, האם ניתן להגדיר את משמעות החיים ועוד.
סקירת התוכנית

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה> הפרק הראשון | שודרה לראשונה> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 6 | 6 | 6 באוגוסט 2024 | 17 בספטמבר 2024 |
סקירת התוכנית > פרקים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר פרק | שם הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל | נתוני צפייה | נתוני צפייה | מקור |
| מספר פרק | שם הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל | אחוזי צפייה | מספר צופים | מקור |
| 1 | כשהנשמה יוצאת | 6 באוגוסט 2024 | 4.4% | 95,000 |  |
| 2 | הפרוזדור | 13 באוגוסט 2024 | 3.1% | 69,000 |  |
| 3 | הופעת האור | 20 באוגוסט 2024 | 3% | 63,000 |  |
| 4 | אלוהים אחרים | 27 באוגוסט 2024 | 3.1% | 74,000 |  |
| 5 | גן עדן או גיהנום | 10 בספטמבר 2024 |  |  |  |
| 6 | החזרה לחיים | 17 בספטמבר 2024 | 2.3% | 53,000 |  |
↑  המדרוג נכתב על פי נתוני צפייה ראשוניים, כולל צפייה נדחית עד 2:00 בלילה
↑  במגזר היהודי
↑  באוכלוסייה הכללית
משתתפים

| משתתף/ת | משתתף/ת | פרקים> 1 | פרקים> 2 | פרקים> 3 | פרקים> 4 | פרקים> 5 | פרקים> 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אלון ענווה | חווה מוות קליני |  |  |  |  |  |  |
| ארז שלם | סטנדאפיסט |  |  |  |  |  |  |
| גאלה קוגן | שחקנית ומנחת סדנאות לשינוי תודעתי |  |  |  |  |  |  |
| טל עקרוני | מומחה לחקר חייזרים |  |  |  |  |  |  |
| נור ספיר | מטפלת ומתקשרת עם חוצנים |  |  |  |  |  |  |
| פרופ' ישי רוזן-צבי | חוקר תלמוד ומומחה לפילוסופיה יהודית |  |  |  |  |  |  |
| הרב אברהם מרדכי גוטליב | מורה לקבלה עצמית |  |  |  |  |  |  |
| האמיר מוחמד שריף | ראש העדה האחמדית |  |  |  |  |  |  |
| יצחק מזרחי | מומחה לסודות הקבלה |  |  |  |  |  |  |
| האב פיוטר זלסקו | המנהיג הרוחני של כנסיית בית אברהם |  |  |  |  |  |  |
| יונה קפח | קומיקאית ושחקנית |  |  |  |  |  |  |
| חיים פרשטיין | רקדן וכוריאוגרף |  |  |  |  |  |  |
| חן ואלון קורן | דתייה וחילוני |  |  |  |  |  |  |
| חגית הרמון | נזירה בודהיסטית לשעבר |  |  |  |  |  |  |
| מאיה אלחלל | מאמנת בריאות |  |  |  |  |  |  |
| רחל נועם | חוותה מוות קליני |  |  |  |  |  |  |
| דב אלבוים | סופר ומרצה |  |  |  |  |  |  |
| הרבנית מלכה פיוטרקובסקי | אשת הלכה |  |  |  |  |  |  |
| מעיין סבג | חוותה מוות קליני |  |  |  |  |  |  |
| פרופ' מיכל בר-אשר סיגל | חוקרת תלמוד |  |  |  |  |  |  |
| ג'רמי פוגל | פילוסוף ומשורר |  |  |  |  |  |  |
| פרופ' עילם גרוס | חוקר פיזיקה קוונטית |  |  |  |  |  |  |
| סיוון טמיר משגב | בעלת הוספיס בית ומלווה פליאטיבית |  |  |  |  |  |  |
| ד"ר נאדר בוטו | קרדיולוג ומטפל ברפואה אלטרנטיבית |  |  |  |  |  |  |
| הילה ברוך | חוותה מוות קליני |  |  |  |  |  |  |
| זוהר זהבה אביגדור | מתקשרת ומדיום |  |  |  |  |  |  |
| סיגל אור כהן | חוותה מוות קליני |  |  |  |  |  |  |
| ד"ר קרן בן יצחק | מומחית במדעי המוח ובפסיכולוגיה מחקרית |  |  |  |  |  |  |
הפקה

ב-19 ביולי 2023 פורסם שעדי אשכנזי תיקח חלק בתוכנית חדשה שתעסוק בנושאי חיים ומוות. בנוסף פורסם שעמי טיר יביים את הסדרה והיא תופק על ידי mytv.‏
ביקורת

עינב שיף מעיתון "ידיעות אחרונות" ציין את ”הפער בין הכישרון הקומי הנהדר של אשכנזי לשאלה עד לאן מותר לה למתוח את גבולות ההומור בסוגיה הרגישה”, וטען שהתקופה הביטחונית בה משודרת התוכנית מגדילה את הפער.
אלישיב רייכנר מעיתון "מקור ראשון" כתב ש”הבחירה בקומיקאית לחפור בסוגיית הנשמה והעולם שאחרי המוות מרחיבה את הקהל הפוטנציאלי” של התוכנית.
רועי אבן מאתר "mako" כתב ש”אשכנזי הופכת את ההיפראקטיביות שמזוהה איתה לנכס של ממש” וציין שהיא ”דואגת לשמור תמיד על רמה גבוהה של עניין”.
הערות שוליים

↑  שינויים בלוח השידורים: ניסיון החיסול בלבנון גורם לביטולים, באתר אייס, 30 ביולי 2024
↑  רייטינג: בלקספייס סגרה עונה, רשת 13 הפתיעה את המרוץ למיליון?, באתר אייס, 7 באוגוסט 2024
↑  רייטינג: משחקי השף עלתה, הפתיעה את המירוץ למיליון?, באתר אייס, 14 באוגוסט 2024
↑  רייטינג: המירוץ למיליון ומשחקי השף מזנקות, אבל מי ניצחה?, באתר אייס, 21 באוגוסט 2024
↑  רייטינג: המירוץ למיליון שברה שיא עונתי וניצחה את הערב, באתר אייס, 28 באוגוסט 2024
↑  רייטינג: המירוץ למיליון מביסה את משחקי השף, רביב דרוקר מתפוצץ, באתר אייס, 18 בספטמבר 2024
↑  ערן סויסה,'"`UNIQ--nowiki-00000010-QINU`"'הכוכבת האהובה מצטרפת לכאן 11, באתר ישראל היום, 19 ביולי 2023
↑  עינב שיף,'"`UNIQ--nowiki-00000012-QINU`"'סוף מבטחים, באתר ynet, 7 באוגוסט 2024
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"' אלישיב רייכנר,'"`UNIQ--nowiki-00000015-QINU`"'‏נשמות ובית דין של מעלה בפריים טיים, בעיתון מקור ראשון, 7 באוגוסט 2024
↑  רועי אבן,'"`UNIQ--nowiki-00000017-QINU`"'‏עדי אשכנזי הופכת את ההיפראקטיביות לנכס ב"הייתי מתה", באתר ‏מאקו‏, 7 באוגוסט 2024
הנריק ורגלנד

.
| --- | --- |

 לידה:  17 ביוני 1808 קריסטיאנסנד, נורווגיה 
 פטירה:  12 ביולי 1845 (בגיל 37) כריסטיאניה, האיחוד השוודי-נורווגי 
 שם לידה:  Henrik Arnold Wergeland 
 מדינה:  נורווגיה 
 מקום קבורה:  Vår Frelsers gravlund 
 מקום מגורים:  Grotten, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 שם עט:  Siful Sifadda 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אוסלו, בית הספר הקתדרלי באוסלו 
 שפות היצירה:  נורווגית, דנית 
 בן או בת זוג:  אמאלי בקנוולד (27 באפריל 1839–ערך בלתי־ידוע) 
 צאצאים:  Olaf Knudsen 
 
הנריק ארנולד ורגלנד (בנורווגית: Henrik Arnold Wergeland‏; 17 ביוני 1808 – 12 ביולי 1845) היה משורר, פרוזאיקן ומחנך נורווגי, הנחשב למשורר משפיע ביותר, למשורר הלאומי של נורווגיה ולאחד מסמלי החירות הנורווגית. ורגלנד גם ידוע בשל מאבקיו למען היהודים בנורווגיה.
ביוגרפיה > נעורים

הנריק ורגלנד נולד ב-17 ביוני 1808 בעיירה כריסטיאנסנד שבנורווגיה. אביו, ניקולאי ורגלנד, היה מחברי הוועדה שהכריזה על עצמאות נורווגיה בשנת 1814, ושם אמו היה אלטה דורותיאה טאולו (Alette Dorothea Thaulow). משפחתו של ורגלנד חיה באידאולוגיה של חופש רוחני. אחותו של ורגלנד הייתה הסופרת קמילה קולט. שלוש שנים לאחר הכרזת העצמאות עבד ורגלנד לתקופה מסוימת בוועדה, שהתכנסה באיידסבול (Eidsvoll).
בשנת 1825, בגיל 17, עבר ורגלנד ללמוד תאולוגיה, היסטוריה ובוטניקה באוניברסיטת כריסטיאנה (כיום אוסלו, בירת נורווגיה). ורגלנד נכנס במהרה לעשייה נמרצת בתחום התרבות בכריסטיאנה, שהיית אז רק עיר בורגנית קטנה בת כ-20,000 תושבים, ותוך שנתיים כבר הרים את תדמיתה הספרותית. ורגלנד עסק מעט גם בפילוסופיה של החינוך, כשמצד אחד תמך ברעיונותיו של רוסו, ומצד שני החזיק בדעות שמרניות, אשר קובצו בספר קטן שהוציא תחת השם "Henrikopædie. Kortfattede Love for Opdragelsen fra den spædeste Alder". את התואר בתאולוגיה סיים בשנת 1829, לאחר 4 שנות לימוד, היות שלמד אותו בפיזור-מה עקב פעילויותיו התרבותיות.
ביוגרפיה > תחילת היצירה

בשנת 1830 הוציא ורגלנד לאור את ספר השירה האפית, "Skabelsen, Mennesket og Messias", אותו החשיב ורגלנד לפסגת יצירתו. הספר נכתב כמין תגובה לספר "גן העדן האבוד" של ג'ון מילטון, כשמתוארת בו מלחמה בין האור לחושך, המסתיימת בכיוון האופטימי, שהיה השקפת-עולמו של ורגלנד. מעט לאחר מכן הוציא את ספר השירה "שירי סטלה" (Stella poems), העוסק באהבה ובהנאה מהחיים.
ביוגרפיה > צרפת והשנים האחרונות

בשנת 1831 עבר ורגלנד לגור בצרפת שם חי 15 שנים, עד מותו בשנת 1845. בתקופה זו עסק בעניינים שונים: כתיבת שירים (ביניהם על עניינים פוליטיים באירופה), עריכת עיתונים, ארכיונאות בשירות הממשלה ועמידה בראש המאבק למען זכותם של היהודים להתגורר בנורווגיה. בחסות מאבק זה כתב שני שירים: Jøden (ב-1842) ו-Jødinden (ב-1844). היהודים קיבלו זכות התיישבות ואזרחות מלאה בנורווגיה בשנת 1851, 6 שנים לאחר מותו של ורגלנד.
בשנת 1839 נישא ורגלנד לאמאלי בקנוולד (Amalie Bekkenvold). כמה שנים לאחר מכן לקה בשחפת ודלקת ריאות, מהן נפטר ב-12 ביולי 1845.