stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הכנסת העשרים ושלוש
חברי הכנסת > חילופי גברי

| תאריך | חבר הכנסת היוצא | חבר הכנסת הנכנס | סיעה | סיבה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 ביוני 2020 | מאיר פרוש | יצחק פינדרוס | יהדות התורה | הפסקת חברות במסגרת החוק הנורווגי |
| 19 ביוני 2020 | חילי טרופר | יוראי להב-הרצנו | כחול לבן/יש עתיד – תל"ם | הפסקת חברות במסגרת החוק הנורווגי |
| 19 ביוני 2020 | אלון שוסטר | מיכל קוטלר-וונש | כחול לבן | הפסקת חברות במסגרת החוק הנורווגי |
| 19 ביוני 2020 | אסף זמיר | עינב קאבלה | כחול לבן | הפסקת חברות במסגרת החוק הנורווגי |
| 19 ביוני 2020 | מיכאל ביטון | תהלה פרידמן | כחול לבן | הפסקת חברות במסגרת החוק הנורווגי |
| 21 ביוני 2020 | יזהר שי | הילה שי-וזאן | כחול לבן | הפסקת חברות במסגרת החוק הנורווגי |
| 21 ביוני 2020 | אריה דרעי | אוריאל בוסו | ש"ס | הפסקת חברות במסגרת החוק הנורווגי |
| 24 ביוני 2020 | יעקב ליצמן | אליהו חסיד | יהדות התורה | הפסקת חברות במסגרת החוק הנורווגי |
| 24 ביוני 2020 | אורי מקלב | אליהו ברוכי | יהדות התורה | הפסקת חברות במסגרת החוק הנורווגי |
| 1 ביולי 2020 | יואב בן צור | יוסי טייב | ש"ס | הפסקת חברות במסגרת החוק הנורווגי |
| 5 ביולי 2020 | ציפי חוטובלי | אריאל קלנר | הליכוד | מונתה לשגרירת ישראל בבריטניה |
| 5 ביולי 2020 | גלעד ארדן | אוסנת מארק | הליכוד | מונה לשגריר ישראל באו"ם |
| 30 ביולי 2020 | אמיר אוחנה | עמית הלוי | הליכוד | הפסקת חברות במסגרת החוק הנורווגי |
| 15 בספטמבר 2020 | אליהו ברוכי | יעקב ליצמן | יהדות התורה | חידוש חברות במסגרת החוק הנורווגי |
| 6 באוקטובר 2020 | הילה שי-וזאן | אסף זמיר | כחול לבן | חידוש חברות במסגרת החוק הנורווגי |
| 6 באוקטובר 2020 | אורית פרקש-הכהן | הילה שי-וזאן | כחול לבן | הפסקת חברות במסגרת החוק הנורווגי |
| 14 באוקטובר 2020 | אליהו חסיד | אליהו ברוכי | יהדות התורה | התפטר |
| 11 בדצמבר 2020 | גדעון סער | ניסים ואטורי | הליכוד | התפטרו (עקב מעבר לתקווה חדשה) |
| 24 בדצמבר 2020 | מיכל שיר | שבח שטרן | הליכוד | התפטרו (עקב מעבר לתקווה חדשה) |
| 25 בדצמבר 2020 | שרן השכל | איוב קרא | הליכוד | התפטרו (עקב מעבר לתקווה חדשה) |
| 27 בדצמבר 2020 | זאב אלקין | מטי יוגב | הליכוד | התפטרו (עקב מעבר לתקווה חדשה) |
| 29 בדצמבר 2020 | עופר שלח | יעל רון בן משה | יש עתיד – תל"ם/כחול לבן | התפטר (עקב מעבר למפלגת תנופה) |
| 5 בינואר 2021 | אבי ניסנקורן | ולדימיר בליאק | כחול לבן/יש עתיד – תל"ם | התפטרו (עקב מעבר למפלגת הישראלים) |
| 5 בינואר 2021 | עינב קאבלה | משה טור-פז | כחול לבן/יש עתיד – תל"ם | התפטרו (עקב מעבר למפלגת הישראלים) |
| 8 בינואר 2021 | מירב כהן | רות וסרמן-לנדה | כחול לבן | התפטרה (עקב מעבר למפלגת יש עתיד) |
| 12 בינואר 2021 | רות וסרמן-לנדה | יזהר שי | כחול לבן | חידוש חברות במסגרת החוק הנורווגי |
| 29 בינואר 2021 | עמיר פרץ | אילן גילאון | העבודה/ מרצ | התפטר (עקב פרישת מפלגתו מהקואליציה) |
| 31 בינואר 2021 | רם שפע | רות וסרמן-לנדה | כחול לבן | התפטר (עקב מעבר למפלגת העבודה) |
| 2 בפברואר 2021 | הילה שי-וזאן | ענת כנפו | כחול לבן/יש עתיד – תל"ם | התפטרה (עקב מעבר לתקווה חדשה) |
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת

הכנסת העשרים ושלוש נבחרה רק כחמישה וחצי חודשים לאחר הבחירות לכנסת העשרים ושתיים. לפיכך, רבות מהסיעות בחרו לשמור על סדר רשימת חבריהן לכנסת, וגם באחרות לא חלו שינויים מפליגים.
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > חברי כנסת חדשים

בכנסת העשרים ושלוש כיהנו 19 חברי כנסת שלא כיהנו בכנסות קודמות:
כחול לבן (6): תהלה פרידמן, (עינב קאבלה), מיכל קוטלר-וונש, (הילה שי-וזאן), יעל רון בן משה, רות וסרמן-לנדה
הליכוד (4): עמית הלוי, ניסים ואטורי, שבח שטרן, מטי יוגב
יש עתיד – תל"ם (4): אנדריי קוז'ינוב, ולדימיר בליאק, משה טור-פז, ענת כנפו
ש"ס (2): אוריאל בוסו, יוסי טייב
יהדות התורה (2): (אליהו חסיד), אליהו ברוכי
הרשימה המשותפת (1): סונדוס סאלח
רע"מ (1): אימאן ח'טיב-יאסין
בנוסף חזרו לכהן בכנסת זו 9 חברי כנסת שכיהנו בעבר אך לא בכנסת העשרים ושתיים:
הליכוד (7): פטין מולא, מאי גולן, טלי פלוסקוב, עוזי דיין, אריאל קלנר, אוסנת מארק, איוב קרא
יש עתיד – תל"ם (1): עידן רול
יהדות התורה (1): יצחק פינדרוס
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > נשים

בכנסת זו כיהנו 38 נשים כחברות כנסת. השיא של מספר חברות הכנסת שכיהנו במקביל היה 33, בין החלת החוק הנורווגי וכניסת מיכל קוטלר-וונש, תהלה פרידמן, עינב קאבלה והילה שי-וזאן, לבין התפטרות אורית פרקש-הכהן, גם כחלק מהחוק הנורווגי לאחר מינוייה לשרת התיירות.
הליכוד (13): מירי רגב, גילה גמליאל, (ציפי חוטובלי), אתי עטייה, קרן ברק, יפעת שאשא-ביטון, (שרן השכל), (מיכל שיר), קטי שטרית, מאי גולן, טלי פלוסקוב, אוסנת מארק, מטי יוגב
כחול לבן (11): מיקי חיימוביץ', (אורית פרקש-הכהן), (מירב כהן), עומר ינקלביץ', פנינה תמנו-שטה, מיכל קוטלר-וונש, (עינב קאבלה), תהלה פרידמן, (הילה שי-וזאן), יעל רון בן משה, רות וסרמן-לנדה
יש עתיד – תל"ם (5): אורנה ברביבאי, קארין אלהרר, ר'דיר מריח, אורלי פרומן, ענת כנפו
הרשימה המשותפת (3): עאידה תומא סלימאן, היבה יזבק, סונדוס סאלח
רע"מ (1): אימאן ח'טיב-יאסין
העבודה (1): מרב מיכאלי
גשר (1): אורלי לוי-אבקסיס
מרצ (1): תמר זנדברג
ישראל ביתנו (1): יוליה מלינובסקי
ימינה (1): איילת שקד
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > יהודים דתיים וחרדים

בכנסת זו כיהנו 44 חברי כנסת דתיים וחרדים:
ש"ס (11): (אריה דרעי), יצחק כהן, משולם נהרי, יעקב מרגי, (יואב בן צור), מיכאל מלכיאלי, משה ארבל, ינון אזולאי, משה אבוטבול, אוריאל בוסו, יוסי טייב
הליכוד (10): יולי אדלשטיין, (זאב אלקין), (ציפי חוטובלי), שלמה קרעי, קטי שטרית, אריאל קלנר, עמית הלוי, אסנת מארק, ניסים ואטורי, שבח שטרן
יהדות התורה (10): יעקב ליצמן, משה גפני, מאיר פרוש, אורי מקלב, יעקב טסלר, יעקב אשר, ישראל אייכלר, יצחק פינדרוס, אליהו חסיד, אליהו ברוכי
כחול לבן (6): (חילי טרופר), (אורית פרקש-הכהן), עומר ינקלביץ', מיכל קוטלר-וונש, תהלה פרידמן, (הילה שי-וזאן)
יש עתיד – תל"ם (2): אלעזר שטרן, משה טור-פז
ימינה (2): נפתלי בנט, מתן כהנא
האיחוד הלאומי (2): בצלאל סמוטריץ', אופיר סופר
הבית היהודי (1): רפי פרץ
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > לא-יהודים

בכנסת זו כיהנו 18 חברי כנסת לא יהודים, בהם 5 נשים:
הרשימה המשותפת (10): איימן עודה, מטאנס שחאדה, אחמד טיבי, עאידה תומא סלימאן, היבה יזבק, אוסאמה סעדי, יוסף ג'בארין, ג'אבר עסאקלה, סאמי אבו שחאדה, סונדוס סאלח
רע"מ (4): מנסור עבאס, וליד טאהא, סעיד אלחרומי, אימאן ח'טיב-יאסין
הליכוד (2): פטין מולא, איוב קרא
יש עתיד – תל"ם (1): ר'דיר מריח
ישראל ביתנו (1): חמד עמאר
מבחינה השתייכות עדתית/דתית של חברי כנסת אלו:
ערבים מוסלמים (11):[דרוש מקור] איימן עודה, אחמד טיבי, מנסור עבאס, וליד טאהא, היבה יזבק, אוסאמה סעדי, יוסף ג'בארין, סעיד אלחרומי (בדואי), סאמי אבו שחאדה, סונדוס סאלח, אימאן ח'טיב-יאסין
דרוזים (5): ג'אבר עסאקלה, ר'דיר מריח, חמד עמאר, פטין מולא, איוב קרא
ערבים נוצרים (2): מטאנס שחאדה, עאידה תומא סלימאן (אתאיסטית ממשפחה נוצרית-ערבית)
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > להט"בים

בכנסת זו כיהנו 6 להט"בים:
יש עתיד – תל"ם (2): עידן רול, יוראי להב-הרצנו
הליכוד (1): (אמיר אוחנה)
כחול לבן (1): איתן גינזבורג
העבודה (1): איציק שמולי
מרצ (1): ניצן הורוביץ
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > יוצאי מערכת הביטחון

בכנסת זו כיהנו 11 חברי כנסת בדרגות אלוף-משנה ומעלה בצה"ל:
הליכוד (3): מירי רגב (תת-אלוף), יואב גלנט (אלוף), עוזי דיין (אלוף)
יש עתיד – תל"ם (3): משה יעלון (רב-אלוף), אורנה ברביבאי (אלוף), אלעזר שטרן (אלוף)
כחול לבן (2): בני גנץ (רב-אלוף), גבי אשכנזי (רב-אלוף)
הבית היהודי (1): רפי פרץ (תת-אלוף)
ימינה (1): מתן כהנא (אלוף-משנה)
מרצ (1): יאיר גולן (אלוף)
4 חברי כנסת נוספים מילאו תפקידים בכירים בזרועות הביטחון:
יש עתיד – תל"ם (3): רם בן ברק (משנה לראש המוסד); מיקי לוי ויואב סגלוביץ (ניצבים במשטרת ישראל)
הליכוד (1): אבי דיכטר (ראש השב"כ)
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > ראשי רשויות מקומיות לשעבר

בכנסת זו כיהנו 11 חברים שכיהנו כראשי עיריות ומועצות בעבר:
כחול לבן (3): (מיכאל ביטון) (ירוחם), (אלון שוסטר) (שער הנגב), איתן גינזבורג (רעננה)
הליכוד (2): ניר ברקת (ירושלים), טלי פלוסקוב (ערד)
יהדות התורה (2): יעקב אשר (בני ברק), יצחק פינדרוס (ביתר עילית)
יש עתיד – תל"ם (1): מאיר כהן (דימונה)
ש"ס (1): משה אבוטבול (בית שמש)
רע"מ (1): סעיד אלחרומי (שגב שלום)
העבודה (1): (עמיר פרץ) (שדרות)
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > דוקטורים ופרופסורים

בכנסת זו כיהנו 10 בעלי תואר דוקטור. בכנסת זו לא כיהנו פרופסורים:
הרשימה המשותפת (5): מטאנס שחאדה (מדעי המדינה), אחמד טיבי (רפואה), עופר כסיף (פילוסופיה פוליטית), יוסף ג'בארין (משפטים), היבה יזבק (סוציולוגיה ואנתרופולוגיה)
הליכוד (3): יובל שטייניץ (פילוסופיה), שלמה קרעי (הנדסת תעשייה וניהול), יפעת שאשא-ביטון (חינוך)
רע"מ (1): מנסור עבאס (רפואת שיניים)
דרך ארץ (1): יועז הנדל (היסטוריה)
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > תושבי יהודה ושומרון

בכנסת זו כיהנו 7 תושבי יהודה ושומרון:
הליכוד (3): דודי אמסלם, שבח שטרן, עוזי דיין, אוסנת מארק
יש עתיד (2): ענת כנפו, משה טור-פז
ישראל ביתנו (1): אביגדור ליברמן
האיחוד הלאומי (1): בצלאל סמוטריץ'
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > קרובי משפחה

אחמד טיבי וגיסו אוסאמה סעדי כיהנו כחברי הכנסת מטעם מפלגת תע"ל החברה ברשימה המשותפת, בדומה לכנסות קודמות
פילוגים בסיעות הכנסת

הערה: הרשימה להלן לא כוללת את התפלגות יהדות התורה והתפלגות תע"ל מהרשימה המשותפת, שהם פיצולים טכניים שנעשו לשם הגדלת מספר החברים בוועדת הבחירות המרכזית.
ב-23 במרץ 2020 התפלגה סיעת גשר מרשימת העבודה-גשר-מרצ.
ב-29 במרץ 2020 התפלגה סיעות תל"ם ויש עתיד מרשימת כחול לבן, והתאחדו לסיעה אחת בשם יש עתיד – תל"ם.
ב-29 במרץ 2020 אושרה בקשתם של יועז הנדל וצבי האוזר להקמת סיעת דרך ארץ מתוך מפלגת תל"ם (שברשימת יש עתיד – תל"ם דאז). הסיעה חתמה עם כחול לבן על הסכם ולפיו "יפעלו בכנסת ובממשלה כסיעה אחת לכל דבר ועניין, בהנהגתו של גנץ".
ב-6 באפריל 2020 התפלגה סיעת העבודה–מרצ לשתי סיעות נפרדות: העבודה ומרצ.
ב־14 ביולי 2020 התפלגה סיעת הבית היהודי מסיעת ימינה.
ב-20 בינואר 2021 התפלגה סיעת האיחוד הלאומי מסיעת ימינה.
ב-28 בינואר 2021 התפלגה סיעת רע"מ מסיעת הרשימה המשותפת.
פעולות עיקריות > בחירת יושב ראש הכנסת

שלושה ימים לפני השבעת הכנסת העשרים ושלוש, הגישו הסיעות כחול לבן, הרשימה המשותפת, ישראל ביתנו והעבודה–מרצ, שמנו יחדיו 61 חברי כנסת, בקשה ליו"ר הכנסת דאז, יולי אדלשטיין לקיים דיון בנושא בחירת יו"ר כנסת חדש. יום לפני השבעת הכנסת הודיע אדלשטיין שלא יקבע בסדר היום הצבעה על בחירת היו"ר כל עוד קיים סיכוי להקמת ממשלת אחדות. הנימוק המשפטי היה הסתמכות על סעיף 2(ב) לתקנון הכנסת, בו נקבע כי יש לקיים את בחירת יו"ר הכנסת עד "המועד שבו כונסה הכנסת לצורך כינון הממשלה", ומועד זה טרם נקבע. בנוסף אדלשטיין נימק את החלטתו ברמה הערכית, בכך ש"מהלכים פוליטיים חפוזים, כמו בחירת יו"ר כנסת קבוע והעברת חקיקה שנויה במחלוקת, מטרתם לסתום את הגולל על האפשרות לאחדות שאותה העם רוצה".
בעקבות זאת עתרו לבג"ץ מספר עמותות ומפלגות, בדרישה לחייב את אדלשטיין לקיים את הדיון. בג"ץ פסק פה אחד שעל אדלשטיין לכנס את מליאת הכנסת לבחירת יושב ראש בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ-25 במרץ 2020. ב-25 במרץ הודיע אדלשטיין על התפטרותו מתפקידו כיו"ר הכנסת, ונעל את ישיבת המליאה ללא דיון במינוי יושב ראש חדש. בעקבות זאת פסק בג"ץ באותו יום שעמיר פרץ, ותיק חברי הכנסת, ינהל למחרת את ישיבת מליאת הכנסת לשם בחירת יו"ר קבוע.
למחרת, התגלעו חילוקי דעות בין חברי סיעת כחול לבן בנוגע לזהות יושב-ראש הכנסת החדש. עד אז, היה צפוי שמועמד מפלגת כחול לבן לתפקיד הוא מאיר כהן, ממפלגת יש עתיד. ביום ההצבעה הגיש לוועדה המסדרת אבי ניסנקורן, חבר כחול לבן, מטעם מפלגת חוסן לישראל, את מועמדותו של ראש מפלגתו וראש סיעת כחול לבן, בני גנץ, ליושב ראש הכנסת.
בעקבות הגשת מועמדותו של גנץ לתפקיד לא הוגשה מועמדותו של כהן, ובני גנץ נותר מועמד יחיד ונבחר ברוב של 73 תומכים מול 18 מתנגדים. במועמדותו של גנץ תמכו חברי מפלגתו חוסן לישראל, חלק מחברי מפלגת תל"ם (יועז הנדל, צבי האוזר ואנדריי קוז'ינוב), ואורלי לוי-אבקסיס וכן חברי סיעות גוש הימין: הליכוד, ימינה, ש"ס ויהדות התורה. התנגדו חברי הרשימה המשותפת ומפלגת מרצ. מפלגת יש עתיד החרימה את ההצבעה, וביחד עם מספר חברים במפלגת תל"ם הגישה לוועדה המסדרת בקשה לפיצול סיעת כחול-לבן.
ב-17 במאי 2020 (כ"ג באייר תש"ף), יום השבעת הממשלה ה-35, נבחר יריב לוין ליו"ר הכנסת החדש לאחר התפטרותו של בני גנץ שמונה לרה"מ החלופי ולשר הביטחון בממשלה החדשה.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת

להלן רשימת פעילויות חקיקה בולטות של הכנסת העשרים ושלוש.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חוקי יסוד וחוקים בתחום המשטר

חוק-יסוד: הממשלה (תיקון מס' 8 והוראת שעה) - יצירת מודל "ממשלת החילופים", ביטל את המגבלה על מספר השרים וסגני השרים והקדים את מועד הבחירות לכנסת ה-24 ל-3 שנים מיום כינון הממשלה ה-35.
חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 49) ו-חוק הכנסת (תיקון מס' 47) - החלת "החוק הנורווגי" באופן קבוע.
חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 50 - הוראת שעה) - דחיית את המועד האחרון לקבלת חוק התקציב לאחר הקמת הממשלה ה-35 ב-120 יום.
חוק לביטול העדכון של שכר חברי הכנסת בשנת 2021 (הוראת שעה) - ביטול את העלאת שכר חברי הכנסת ב-2021.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > קורונה

חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) - מעניק לממשלת ישראל כלים שונים למאבק בהתפרצות נגיף הקורונה בישראל, במקום תקנות שעת חירום ששימשו לכך קודם לכן.
חוק הסמכת שירות הביטחון הכללי לסייע במאמץ הלאומי לצמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) - מסמיך את השב"כ להפעיל כלי מעקב נגד אזרחים ישראלים במסגרת המאמצים להגביל את התפשטות הקורונה.
חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 2) - מתיר לממשלה להכריז על "מצב חירום מיוחד" בו היא יכולה להגביל הפגנות ותפילות.
חוק למתן שירותים חיוניים מרחוק (נגיף הקורונה החדש - הוראת שעה) - קובע כי גופים ממשלתיים יוכלו לתת שירותים חיוניים מסוימים מרחוק, אשר בימי שגרה לא ניתנים מרחוק, למשך תקופת מצב החירום.
חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 3) - מתיר לממשלה להכריז על "אזור תיירות מיוחד", שפירושו אזור תיירותי שיישאר פתוח באופן מלא בזמן שחלות הגבלות על כלל ענף התיירות. הנכנסים לאזורים אלה מחויבים להציג בדיקת קורונה שלילית.
חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 5) - מעלה את הקנסות למקומות שמפרים את הנחיות הקורונה מ-5,000 ל-10,000 ש"ח, מתיר הטלת צו סגירה מנהלי על מוסד חינוכי שמקיים פעילות בניגוד להנחיות ומאריך את משך צו הסגירה והכפלת הקנס על הפרה חוזרת של ההנחיות.
חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 6) - מתיר לממשלה להגביל את הכניסה והיציאה מישראל, ולחייב אדם הנכנס לישראל (כולל במעברים היבשתיים) לבצע בדיקת קורונה.
חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 7) - מתיר החלת בידוד בפיקוח הטכנולוגי לנכנסים לישראל במקום חובת השהות במלוניות.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה חברתית לצורך התמודדות עם השפעת מגפת הקורונה על הכלכלה

חוק מענק לעידוד תעסוקה (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) - קובע מענק למעסיקים שיעסיקו עובדים שאיבדו את עבודתם במהלך המשבר.
חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) - קובע כלים וכללים למתן תמיכה כלכלית לאזרחים שנפגעו כלכלית במהלך המשבר.
חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש – מענק חד-פעמי) (הוראת שעה ותיקוני חקיקה) - קובע את המודל להקצאת המענקים החד–פעמיים לשם תמיכה כלכלית לכלל האזרחים במהלך המשבר.
חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (תיקון) - מגמיש את התנאים לקבלת סיוע כלכלי עם תחילת הסגר השני.
חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה) (תיקון מס' 15 - הוראת שעה - נגיף הקורונה החדש) - קובע תוספת תשלום למקבלי מענק עבודה.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 218 - הוראת שעה) (מענק חד-פעמי חלף הגדלת קצבאות הנכות לשנת 2020) - קובע מענק חד פעמי לנכים.
חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (תיקון מס' 3) - מסדיר את נושא התשלום לעובדים ששוהים בבידוד.
חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (תיקון מס' 4) - מאריך את התקופה של הגמשת התנאים לקבלת סיוע כלכלי לעסקים ומתן מענק חד פעמי לעסקים ולמעסיקים שנפגעו במהלך המשבר.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 223 - הוראת שעה) - קובע תשלום מיוחד ליולדות ללא עבודה בתקופת המשבר.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 224 והוראת שעה) - נותן פטור למעסיקים מתשלום דמי ביטוח לאומי ודמי ביטוח בריאות בעד עובדים השוהים בחל"ת.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > בנקאות

חוק שיקים ללא כיסוי (תיקון מס' 14) - אוסר על הבנקים להחזיר שיק ללא התראה מראש. זאת על מנת לתת ללקוח מרווח זמן להפקדת הכסף החסר בחשבון.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > צבא וביטחון

חוק אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם (תיקון) - מעניק אות מערכה לציון השתתפות במערכה ברצועת הביטחון בדרום לבנון גם לאנשי צד"ל.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > מערכת המשפט

חוק ההוצאה לפועל (הקפאת הגבלת רישיונות נהיגה) (נגיף הקורונה החדש - הוראת שעה) - מבטל את ההגבלה על חידוש, החזקה או קבלת רישיונות נהיגה לחייבים. החוק נקבע כהוראת שעה עד פברואר 2021. בכנסת העשרים וארבע, החוק הפך להוראת קבע
חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון מס' 19) - שולל אפוטרופסות מהורה שרצח או ניסה לרצוח בן משפחה או שאנס או ביצע מעשה סדום באחד מילדיו. השלילה תהיה זמנית לאחר הגשת כתב אישום, עד לזיכוי או עד למתן פסק דין חלוט, כשאז השלילה תעשה קבועה.
חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי (תיקון מס' 4 – הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) - מקל על חייבים ועל עסקים שהגיעו למצב של חדלות פירעון בעקבות השפעות מגפת הקורונה על הכלכלה, על ידי יצירת מסלול מיוחד שמתאים למאפיינים של חייבים אלה.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > עבודה

חוק שכר שווה לעובדת ולעובד (תיקון מס' 6) - קובע כי מעסיק המעסיק מעל 518 עובדים יהיה מחויב לפרסם דו"ח אודות פערי השכר במקום העבודה.
חוק עבודת נשים (תיקון מס' 62) - מאריך את התקופה בה אסור לפטר אישה ששהתה במקלט לנשים מוכות מ-90 ל-150 ימים.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > דיור

חוק המקרקעין (תיקון מס' 34) - מתיר התקנת פאנלים סולאריים על גג בניין משותף גם אם רק 66% מהדיירים הסכימו לכך.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > תקשורת

חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 74) - מחייב את חברת בזק לפרוס תשתיות תקשורת מתקדמות (סיבים אופטיים וכדומה) באזורים שתבחר ופטירתה מחובת האוניברלסיות, דהיינו, מפריסת התשתיות בכל הארץ.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > צרכנות

חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 61) - קובע הקמת מאגר שיכלול מספרי טלפון של צרכנים המעוניינים להגביל שיחות טלפון שיווקיות אליהם מאת עוסקים.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > מדיניות רגולציה

חוק הארכת תקופות (הוראת שעה - נגיף הקורונה החדש) (אישורים רגולטוריים) (תיקון) - נותן הארכה אוטומטית לאישורים רגולטריים רבים, על מנת להקל על אזרחים ועסקים שונים.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > בעלי חיים

חוק לתיקון פקודת הכלבת (מס' 6) - קובע כי כלב שחוסן נגד כלבת במהלך השנתיים שקדמו למקרה של נשיכה, לא יחויב להיכנס באופן אוטומטי להסגר זמני במכלאה עירונית. לבעליו תינתן האפשרות להחזיק את הכלב בבידוד ביתי לצורך תצפית ומעקב.
פעולות עיקריות > אישור הסכמי שלום

15 באוקטובר 2020 - אישור הסכם איחוד האמירויות הערביות–ישראל, ברוב של 80 ח"כים בעד מול 13 ח"כים נגד .
10 בנובמבר 2020 - אישור הסכם בחריין–ישראל, ברוב של 62 ח"כים בעד מול 14 ח"כים נגד.
פעולות עיקריות > התפזרות הכנסת

סעיף 36א לחוק יסוד: הכנסת קבע את המועד האחרון לאישור חוק התקציב, ואם התקציב לא אושר עד למועד זה רואים את הכנסת כאילו החליטה על התפזרותה. ב"פשרת האוזר" תוקן חוק יסוד: הכנסת ונקבע בו שתקציב המדינה לשנת 2020 צריך לקבל את אישור הכנסת עד ל-22 בדצמבר 2020. עד למועד זה הממשלה לא הגישה הצעת תקציב לאישור הכנסת, וכשלו הניסיונות לדחות שוב את המועד האחרון לאישור תקציב המדינה, ולפיכך הכנסת התפזרה ב-23 בדצמבר, והבחירות לכנסת העשרים וארבע נקבעו לתאריך 23 במרץ 2021.
ביאורים

↑  העבודה וגשר רצו בבחירות הקודמות ברשימה מאוחדת העבודה-גשר וזכו ב-6 מנדטים ומרצ רצה ברשימת המחנה הדמוקרטי וזכו ב-5 מנדטים. לקראת הבחירות המפלגות העבודה, גשר ומרצ רצו ביחד.
1 2  ב-29 במרץ 2020, במסגרת פיצול סיעת כחול לבן, ח"כ פנינה תמנו-שטה עברה ממפלגת "יש עתיד" ל"חוסן לישראל" עקב תמיכתה בהצטרפות לממשלה ה-35. מנגד, ח"כ ר'דיר מריח עברה ממפלגת "חוסן לישראל" ל"יש עתיד" עקב התנגדותה להצטרפות לממשלה ה-35.
↑  נכנס עקב התפטרותה של יעל גרמן טרם השבעת הכנסת.
↑  תקופת הקפאת ההגבלה על רישיונות הנהיגה לחייבים הוארכה עד יולי 2021. ב-7 בפברואר 2022, הגבלה זו בוטלה באופן קבוע.
השואה באמנות

השואה הייתה אירוע תקדימי שהשפיע ישירות על חייהם של עשרות מיליוני בני אדם, ובשל היותה אחד האסונות הגדולים ביותר בהיסטוריה האנושית, הן מבחינת היקפה והן מבחינת מידת האכזריות של הפשעים שנעשו במסגרתה, היא נושא ליצירותיהם של אמנים רבים ברחבי העולם. רבים מהאמנים הם יהודים וישראלים, חלק מהם ניצולי השואה. ראשיתה של האמנות לנוכח השואה בעצומה של מלחמת העולם השנייה.
האנדרטה לזכר מרד גטו ורשה, בוורשה, מעשה ידי נתן רפופורט
פסל מרדכי אנילביץ' ביד מרדכי
אנדרטת השואה והתקומה בתל אביב, מעשה ידי יגאל תומרקין
[
אמנות פלאסטית > אמנות פלאסטית בישראל

מקומה של השואה באמנות הישראלית עד שנות ה-80 היה מצומצם. למרות עיסוקם של אמנים שונים בזיכרון השואה, כגון עבודותיהם של יגאל תומרקין, חיים מאור ואחרים, לא נתפש אף גוף עבודה של אותם אמנים כבעל עניין מרכזי בייצוג השואה. לעיתים, כמו ניסו אמנים להמעיט בחשיבות ייצוג השואה בעבודותיהם. משה קופפרמן, לדוגמה, ניסה במשך שנים רבות להציג את עבודתו בראש ובראשונה בהקשר של שפת האמנות וגישות פורמליסטיות אחרות. יוצאים מן הכלל הן פסלים ואנדרטאות אשר הוזמנו למרחב הציבורי על ידי הממסד העירוני או הממשלתי בישראל.
השינוי בעמדת האמנים הישראלים בייצוג השואה החל במהלך שנות השמונים. הסמן הבולט לתופעה, ובמידה רבה גם המוביל שלה, היה הצייר משה גרשוני. בעבודותיו האקספרסיביות כגון המיצב "אטימה אדומה: תיאטרון" (1980) בביאנלה של ונציה וציורים רבים שעשה במהלך שנות ה-80 וה-90, הופיעו ייצוגים של השואה בצורה הולכת ומתחדדת. בין דימויים אלו ניתן למנות אזכורים של שמות יהודיים, של פסוקי תפילות, סימנים כגון צלב קרס, מגיני דוד ועוד, אשר הוטמעו בתוך מסגרות אקספרסיביות. בעבודותיו של גרשוני בוטאה השואה מתוך יחס של השגבה טרנסגרסיה גם יחד. מן הצד האחד מופיעים הדימויים כסימני זיכרון וכינון זהות, כמו בעבודה "הנני" (1988) בה מופיעים על גבי צלחת קרמיקה הכיתוב "הנני" כשהוא מלווה במגן דוד צהוב ובטביעת האצבע של האמן. בעבודה "היום השישי" מופיעים ספלי קפה מעוטרים בצלב קרס ובצלחות ששוליהן הוזהבו ולצידן צלחת שלישית ובה כיתוב הפסוק "יום השישי. ויכולו השמיים והארץ וכל צבאם!" הלקוח מספר בראשית. בעבודות אחרות כגון "גוסטאב מאהלר" (1980) מופיע שמו של המלחין היהודי-גרמני מאהלר בתוך מעיין פרופיל ייצוגי שלו ובשוליו נרשמה הכתובת "הי, חייל, מה שמעת". בכך מערבבת ביצירה בין איקונוגרפיה הומואירוטית שפיתח גרשוני לבין ייצוג השואה. ייצוג מובהק יותר הופיע בקבוצת תחריטים משנת 1994 הנקראת "שש השנים הראשונות", אשר בכל אחד מחלקיה מופיעים תאריכים הקשורים למשפחתו של גרשוני ולמלחמת העולם השנייה, לצד כתובות כגון "איפה כל היהודים?".
במהלך שנות התשעים הציגו אמנים ישראלים שונים גישות שונות, לעיתים ביקורתיות לייצוג השואה. במקרים רבים ניכרת בעבודותיהם השפעת העיסוק בשואה באמנות הבינלאומית. האמנית פני יסעור, לדוגמה, הציגה בתערוכה "מפות מנטאליות - אולמות ייצור" (1993) ובעיקר בבודה "מפת הרכבות של גרמניה, 1938" (1996), אשר הוצגה במסגרת תערוכת ה"דוקומנטה" בעיר קאסל. בעבודות אלו הופיעו מפות של רכבות וסממנים אחרים המאזכרים את השואה כחלק מניסיון לייצוג זיכרון ותיאור היחס שבין הזיכרון הפרטי והציבורי בעקבות השואה.


גישה מנוגדת הציג האמן רועי רוזן בתערוכה "חיה ומות כאווה בראון" (1997) שהקים במוזיאון ישראל. בתערוכה "איפשר" רוזן לצופים לחוות ולהשתתף בחייה של פלגשו של אדולף היטלר. בפרויקט אחר הציג את דמותה הפיקטיבית של "ז'וסטין פרנק", אמנית יהודיה פרובוקטיבית אשר "פעלה" באירופה שלפני מלחמת העולם השנייה. עבודות ביקורתיות אלו עסקו ביחס התרבות לשואה, לא פחות מאשר לשואה עצמה.
אמנות פלאסטית > אנדרטאות ציבוריות בעולם

1945 - מצבת זיכרון לילדים, משמר העמק מאת זאב בן-צבי.
1948 - האנדרטה לזכר מרד גטו ורשה, בוורשה, פולין, מאת נתן רפופורט.
אנדרטה לזכר הנספים במחנה הריכוז בוכנוואלד, בבית הקברות פר לשז.
אנדרטה לזכרו של מרדכי אנילביץ', מנהיג מרד גטו ורשה, בעיירת הולדתו, וישקוב.
אנדרטת "הלוחם היהודי במלחמת העולם השנייה" של גרשון קניספל בחיפה, ישראל.
1951 - פסל מרדכי אנילביץ' בקיבוץ יד מרדכי, ישראל, מאת נתן רפופורט.
1971-1975 - אנדרטה לשואה ולתקומה, כיכר רבין, תל אביב, מאת יגאל תומרקין.
1977 - אנדרטת מגילת האש ביער הקדושים, מאת נתן רפופורט.
1984 - אנדרטת השואה (סן פרנסיסקו) מאת ג'ורג סיגל
1995 - "הספרייה הריקה", כיכר בבל, ברלין, מאת מיכה אולמן.
2005 - אנדרטה לזכר יהודי אירופה שנרצחו, ברלין, בתכנון פיטר אייזנמן.
יצירות ספרותיות > ספרים

האי ברחוב הציפורים, מאת אורי אורלב, מתאר את חייו של ילד בגטו בפולין בזמן השואה.
ילדה במלונה, מאת שרה נשמית, מבוסס על שלושה סיפורים אמיתיים על כלבים שהצילו חיי ילדים יהודים בשואה.
עיין ערך אהבה, מאת דויד גרוסמן, היה אחד הספרים הראשונים שעסקו בהשפעות השואה על ילדי הדור השני לשואה ועל אורח החיים בישראל. הוא פתח דרך לספרים רבים אשר השתמשו בכתיבה כתרפיה אישית ולאומית ועסקו בנושא. הפרק הראשון של ספר זה עובד לנובלה "מומיק".
מכלול יצירותיהם של פרימו לוי וק. צטניק
בנגאזי-ברגן־בלזן, רומן מאת יוסי סוכרי המספר את סיפורה של שואת יהדות לוב.
יצירות ספרותיות > שירה

העיירה בוערת, מאת מרדכי גבירטיג, נכתב בשנת 1938 בעקבות פוגרום פשיטיק. השיר, העוסק בשריפתה של עיירה יהודית, הפך להמנון יהודי בזמן השואה. גבירטיג עצמו נרצח בגטו קרקוב. מלות השיר
שירו הנודע ביותר של פאול צלאן, "פוגת מוות", נכתב בהשראת טראומת השואה.
שירו המפורסם של דן פגיס, "כתוב בעיפרון בקרום החתום", נכתב על רקע קרונות השילוח למחנות ההשמדה.
המשורר יבגני יבטושנקו חיבר פואמה מפורסמת בשם "באבי יאר" על אודות הטבח שביצעו הנאצים במקום זה.
עוף העפר, מאת דליה קמינר, הוא לקט שירים בנושא השואה אשר יצא לאור בשנת 1990. את השירים חיברה המשוררת בעקבות השתתפות במסעות לפולין כמחנכת בבית הספר התיכון בן צבי.
יצירות ספרותיות > מחזות

טרילוגיית "טריפטיך הגטו" נכתבה על ידי המחזאי יהושע סובול ומתרחשת כולה בגטו וילנה, ונכללים בה המחזות "גטו", "אדם" ו"במרתף".