stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עדי חתימה כרתי או עדי מסירה כרתי
רקע > שיטת הר"ן

שיטת הר"ן היא כי מחלוקת רבי מאיר ורבי אלעזר אינה בדיני העדים, שכן שניהם - גם רבי אלעזר - סבורים כי שטר ממוני צריך להיות בליווי חתימת עדים, שהרי נאמר במקרא "למען יעמדו ימים רבים", כלומר על השטר להיות שטר כזה שהראייה שנראית מתוך השטר עצמו היא ראייה כזו העתידה להחזיק זמן רב, ולא כזו הנזקקת לראיות נוספות, ולכן על העדים להיות חתומים בשטר עצמו, ושניהם - גם רבי מאיר - סוברים כי השטר צריך להמסר ליד הלווה, ושניהם סוברים כי עדי החתימה נחשבים גם כעדי מסירה, ולכן חילוקי הדעות היחידים הם רק מה יוצר את החבות על פי השטר.
למחלוקת זו, מסביר הר"ן, ישנו חילוק הלכתי יחיד: מה יהיה בשני שטרות שווים עם תאריך שווה שכל אחד מהם נמצא בידו של אדם אחר, במקרה כזה, נמצא שלפי רבי מאיר, החתימה היא עיקר השטר, נמצא שחלות השטר היא לפי מה שנראה מנוסח השטר עליו חתמו העדים, ומכיוון שמנוסח השטר אין מוכח מי משניהם קנה את הקרקע, קנו שניהם בשווה, אך לפי רבי אלעזר שהמסירה היא חלות השטר, אם כן מכיוון שבעת המסירה ניכר היה למי מסר את השטר, נקנה הקרקע למי שהשטר הראשון נמסר לו.
השלכות הלכתיות > גט

אחת מההשלכות ההלכתיות של מחלוקת הלכתית ויסודית זו בהלכות שטרות, היא בהלכות גט, ולמעשה על שם ההלכה בגט נקבע שמה של המחלוקת "עדי חתימה או מסירה כרתי" מלשון "ספר כריתות" - כינויו של הגט במקרא.
בפרשת גט כתוב:
כִּי יִקַּח אִישׁ אִשָּׁה וּבְעָלָהּ, וְהָיָה אִם לֹא תִמְצָא חֵן בְּעֵינָיו - כִּי מָצָא בָהּ עֶרְוַת דָּבָר, וְכָתַב לָהּ סֵפֶר כְּרִיתֻת וְנָתַן בְּיָדָהּ וְשִׁלְּחָהּ מִבֵּיתוֹ.
חכמי התנאים התחבטו בפירוש המילה "וכתב". בעוד שרבי מאיר סבור שהכוונה היא על חתימת הגט, הדרושה כשאר השטרות, מסרב רבי אלעזר בפירוש זה, שכן לשיטתו אין כל הכרח שבשטר תהיה חתימת עדים, ולכן מפרש רבי אלעזר שהכוונה במילה "וכתב" הוא על כתיבת הגט, ומלמדת התורה שכתיבת הגט צריכה ליעשות "לה" - לשם האשה, ולכן אדם שמצא באשפה גט שנכתב לשם אשה אחרת או שנכתב כדי להתלמד, אינו יכול לגרש את אשתו עם גט כזה, בניגוד לרבי מאיר שכמובן חלוק על דרשה זו מעיקרה.
השלכות הלכתיות > אותיות נקנות במסירה

לפי דבריהם של כמה מהראשונים, המחלוקת האם אותיות נקנות במסירה או לא, תלויה בעצם במחלוקת זו של רבי מאיר ורבי אלעזר, והדיעה האומרת כי אותיות הנקנות במסירה סבורה כרבי אלעזר; בהתאם לכך פוסקים כמה מהראשונים, כי לפי שיטתם - שההלכה נפסקת כרבי אלעזר רק בגט ולא בשאר שטרות - אין אותיות נקנות במסירה.
לפי הסברו של רבי חיים מבריסק, מחלוקתם של רבי מאיר ורבי אלעזר היא האם מכיוון שחלות השטר נגרמת על ידי העדים, על חתימת העדים להיות בשטר עצמו, שהרי עדותם היא אשר עושה את תוקף השטר, ומכיוון שכך גם חלק זה צריך שיהיה כתוב בשטר, או שמא די בכך שהעדות תהיה על פה. זו היא גם המחלוקת האם ניתן להקנות שטר על ידי מסירתו לקונה אחר, או שמא לא ניתן להקנות שטר כך שהוא יהיה של אדם שלישי, ללא שדבר זה עצמו יהיה כתוב בשטר, לפי שיטת רבי מאיר שכל מה שגורם לחלות השטר צריך שיהיה כתוב בשטר, לא די בכך שהמסירה ואחיזת הלוק בשטר מוכיחה על בעלותו על השטר, כדי שהוא יהיה מושלם, אלא גם מכירה זו צריכה להכתב בשטר.
מסירה אל מול חתימה במשפט הישראלי

השטר במשפט הישראלי הוא מכשיר משפטי שונה מאוד מהשטר במשפט העברי. בניגוד לשטר במשפט העברי, שהוא למעשה תיעוד של התחייבות קניינית בין שני צדדים ישירים, השטר במשפט הישראלי הוא הוראה של אדם לצד ג' לתת סכום כסף לאדם אחר. סעיף 30 לפקודת השטרות קובע כי סיחור השטר הוא בדרך של מסירה, או בלשון הסעיף "משהועבר שטר מאדם לאדם בדרך העושה את הנעבר לאוחז השטר – השטר מסוחר".
העברת קניין בקניינים שונים שלשמה נועד השטר במשפט העברי מתבצעת באופן שונה במשפט הישראלי. למעשה המקום היחיד בו יש דרישת כתב לשם העברת קניין, הוא עסקה במקרקעין, שלפי סעיף 8 לחוק המקרקעין דורשת הסכם כתוב. קניינים אחרים יכולים לעבור גם על בסיס עסקה בעל פה, על פי הסכמות שהשתכללו לפי חוק החוזים או חוק המכר. גם החתימה על הסכם כתוב להעברת מקרקעין אין בה די, והסכם זה נשלט על ידי הדרישה ל"גמירות דעת" ו"מסוימות", כך שלעיתים גם הסכם כתוב אינו מספיק, ולבסוף, העסקה אינה משתכללת לא עם חתימת ההסכם ולא עם מסירתו, וגם לא עם החתימה על שטרי המכר הנלווים להסכם ומסירתם, אלא, על פי סעיף 7 לחוק המקרקעין, רק ברישום העסקה בלשכת רישום המקרקעין.
לקריאה נוספת

רבי נפתלי טרופ, חידושי הגרנ"ט סימן ס"ו על מסכת גיטין עמ' י'
רבי ברוך בער לייבוביץ', ברכת שמואל על מסכת גיטין, סימן י"ד וסימן ט"ו
הערות שוליים

↑  צדקיהו כלא אותו מכיוון שניבא על חורבן בית המקדש וגלות בבל - ספר ירמיה, פרק ל"ב, פסוק א'
↑  או בן דודו - ראה רש"י שם שמסופק בדבר.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף כ"ח, עמוד ב'
↑  כמו שהוסבר בקטע הקודם.
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף פ"ד, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף כ"ד, עמוד א'.
↑  מובא בדברי התוספות רי"ד בסוגיא.
↑  בחידושי הגר"ח על הש"ס מהדורת תשס"ח בסימן על אותיות נקנות במסירה והסבר על מחלוקת רבי אלעזר ורבי מאיר.
פה דה טרואה

אלזה ויל, פייר ולדימירוב ואליזבטה גרדט ב-Paquita pas de trois, סנקט פטרבורג, 1909
בבלט, פָּה דֶה טְרוּאָה (בצרפתית: Pas de trois – צעד [ריקוד] לשלושה) הוא ריקוד המיועד לשלושה רקדנים.
חלקי הפה דה טרואה

הפה דה טרואה מורכב בדרך כלל מחמישה חלקים:
Entrée (הקדמה) - כניסת הרקדנים לבמה וריקוד פתיחה משותף.
וריאציה ראשונה - קטע סולו לרקדן הראשון.
וריאציה שנייה - קטע סולו לרקדן השני.
וריאציה שלישית - קטע סולו לרקדן השלישי.
Coda (חתימה) - החלק החותם של המערך, מבוצע על ידי שלושת הרקדנים. בדרך כלל מורכב מלחן במקצב מהיר ובעל אופי מרהיב ווירטואוזי.
מריוס פטיפה

רוב ריקודי הפה דה טרואה ברפרטואר הבלט הקלאסי הם חלקים מיצירות של הכוריאוגרף הגדול מריוס פטיפה. אף שפטיפה יצר פה דה טרואה רבים במהלך הקריירה שלו ברוסיה, קרוב ל-150 יצירות, רק שלושה מהם נשמרו:
Pas de trois des Odalisques מהבלט המפורסם שהקים לתחייה "Le Corsaire" (לחן: אדולף אדם וצ'זרה פוני, ריקוד לשלוש רקדניות).
Paquita Pas de trois מהבלט שחידש בשנת 1881 "Paquita" (לחן: לודוויג מינקוס ואדוארד דלדווז, ריקוד לשתי רקדניות ורקדן).
הפה דה טרואה לגרסה שלו לאגם הברבורים משנת 1895 (לחן: פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי, ריקוד לשתי רקדניות ורקדן).
בדרך כלל, בחלק ה-Entrée ביצירותיו של פטיפה, הרקדן שיופיע בווריאציה הראשונה ירקוד רק בכשלושה רבעים מהפתיח, לטובת מנוחה והכנה לסולו שלפניו.
ראו גם

פה דה דה
פאל קסלר

| --- | --- |

 לידה:  24 בפברואר 1923 אוראדיה, ממלכת רומניה 
 פטירה:  6 באפריל 2016 (בגיל 93) בודפשט, הונגריה 
 תפקידים:  רופא, כירורג, רופא מרדים 
 
פאל קסלר (בהונגרית: Keszler Pál;‏ נאג'ווארד, 24 בפברואר 1923 – בודפשט, 6 באפריל 2016) היה דוקטר לרפואה יהודי-הונגרי, רופא כירורג לב-חזה, כירורג כלי דם, פרופסור באוניברסיטה חבר באגודות מדעיות שונות במולדתו ומחוצה לה.
ביוגרפיה

פאל קסלר נולד במשפחה יהודית ממעמד הביניים. אביו, הרמן קסלר (1890–1981), היה מנתח אף-אוזן-גרון, ואמו, פלורה טרק (1903–1983) הייתה אחות. כשהיה בן תשע, עבר עם הוריו לבוקרשט, משם חזר לעיר הולדתו לאחר תכתיב וינה. הוא סיים שם את בית הספר התיכון היהודי. קסלר החל את לימודי הרפואה הגבוהים שלו באוניברסיטת בויאי בקלוז' (ולאחר מכן בטרגו מורש מ-1946). הוא עבר להונגריה ב-1947 וסיים את לימודיו בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת פאזמאן פטר בבודפשט ב-1949 (שמה כיום אוניברסיטת אטווש לוראנד) בנוסף לשפת אמו, הונגרית, דיבר גם רומנית, אנגלית, גרמנית וצרפתית.
קריירה

הוא החל את הקריירה שלו בהדרכתו של אימרה ליטמן, מנתח לב בעל מוניטין אירופאי, במחלקה הכירורגית של בית החולים סנט יאנוש. משם, בסתיו 1949 הוא הועבר למרפאה הכירורגית האוניברסיטאית מס' 3 ליד פרופסור בוריס פטרובסקי. בתחילת 1952 הועבר למרפאה להכשרה כירורגית ברחוב Városmajor בניהולו של ליטמן. שנתיים לאחר מכן הועלה לתפקיד מנהל המחלקה ומרצה בכיר באוניברסיטה. לאחר המרד ההונגרי ב-1956 חזר לקליניקה הכירורגית ברשותו של פאל רובאני (במקור רוזנצווייג). לאחר שעבר את הבחינות ככירורג מומחה מונה לרופא ראשי ולמנהל המחלקת לניתוחי ריאות. בין השנים 1960 לבין 1981 עמד בראש המחלקה לכירורגיית בית החזה (לימים טראומטולוגיה) של בית החולים יאנוש ומ-1981 ועד לפרישתו לגמלאות ב-1989, עמד בראש המחלקה הכירורגית של בית החולים בייצ'י-ז'ילינסקי. הוא המשיך לעבוד שם כיועץ עד 1991. משנת 1992 סייע לזמן קצר לעבודת "המכון הלאומי לטראומה".
בשנת 1955 קיבל את תואר דוקטורנט במדעי הרפואה (לתואר PHD) ובשנת 1973 קיבל את הדוקטורט (PHD) בנוסף לתוארו כדוקטור לרפואה (MD).
פעילותו, מחקריו ופרסומיו

בשנות החמישים הוא מילא תפקיד משמעותי בהצגת תוצאות הנרקוזה המודרנית (הרדמה) בהונגריה. בשנת 1951, הוא היה הראשון בהונגריה שביצע הרדמה באמצעות אינטובציה (צנרור קנה) אנדוטרכיאלית.[דרוש מקור] יוצרו 50 יחידות של מכונת ההרדמה שתכנן ובנה יחד עם פרנץ קטונה. הוא ערך מחקרים בתחום ניתוחי החזה מאז שנות ה-60. במהלך תקופת הנהלתו ומנהיגותו החל בבית החולים בייצ'י-ז'ילינסקי הטיפול בכירורגיית כלי דם ובכירורגיה פלסטית.
הוא היה נואם קבוע בקונגרסים מקצועיים לאומיים ובינלאומיים ובכנסים נודדים. יותר ממאה ושבעים פרסומים ושישה פרקי ספרים שלו פורסמו בכתבי עת בהונגריה ובשפות זרות על המשמעות הכירורגית של אבחון תפקוד נשימתי, אמפיזמה בולוסית, ברונכופלסטיקה וניתוחים מתקינים לעיוותים בבית החזה. הוא השתתף בכתיבת התיאוריה הכירורגית הגדולה של ליטמן, שפורסמה במספר מהדורות ושפות. מאמריו האינפורמטיביים פורסמו בכתב העת "טבע וחברה" (Természet és Társadalom), "עולם הטבע" (Természet Világa) וב"חיים ומדע" (Élet és Tudomány). זיכרונותיו הם מקורות חשובים להיסטוריה הרפואית ההונגרית לאחר מלחמת העולם השנייה.
קסלר היה חבר בוועדת המערכת של כתב העת: European Journal of Cardio-thoracic Surgery and International Trends in General Thoracic Surgery .
חברות באגודות

פאל קסלר:
היה ממייסדי האיגוד האירופי לניתוחי לב-חזה והאגודה הבינלאומית למנתחי חזה (European Association of Cardio-thoracic Surgery és az International Society of Thoracic Surgeons)
נבחר כחבר על ידי הקולג' האמריקני לרופאי חזה ומנתחים בטורונטו (American College of Chest Physicians and Surgeons)
נבחר ככחבר באגודה שמושבה בפריז של החברה הצרפתית לכירורגיה של בית החזה והלב וכלי הדם ( Société française de chirurgie thoracique et cardio-vasculaire ).
השתתף בפעילויות ההנהלה של אגודת המנתחים ההונגרית של האגודה ההונגרית של רופאי ריאות.
בין השנים 1975–1979, ולאחר מכן בין השנים 1987–1991, עמד בראש המחלקה לניתוחי חזה באגודת מנתחי החזה ההונגרית (קודמתה של האגודה ההונגרית למנתחי חזה, שנוסדה ב-1999), אשר בחרה בו לחבר כבוד קבוע ב-1994
היה חבר בוועדה המדעית לכירורגיה קלינית של האקדמיה ההונגרית למדעים.
פרסים, הוקרה, הנצחה

הוא זכה פעמיים בפרס מרקוסובסקי, שייסד השבועון הרפואי.
ב-1974 מונה לפרופסור באוניברסיטה.
ב-1977 הוענק לו מדליית הזיכרון של זמלווייס של אוניברסיטת זמלווייס למדעי הרפואה
מדליית הזיכרון של יאנוש בלשה של אגודת המנתחים ההונגרית ב-1987.
לאחר שקיבל את האחרון, הוא נשא את הרצאת הזיכרון שלו שכותרתה התנסויות בניתוחי דיאפרגמה.
בשנת 2003, לרגל יום הולדתו השמונים, ארגנו תלמידיו כנס מדעי לכבודו בבית החולים בייצ'י ז'ילינסקי. ב-22 בפברואר 2018 נחנך לוח זיכרון לכבודו באותו מקום.
עבודותיו העיקריות

מצב נוכחי של הרדמה היפרברית. שבועון רפואי, 12. 1950. 370–376.
אוורור מכני מתמשך בטיפול באי ספיקת נשימה לאחר ניתוח. שבועון רפואי, 1960. מס' 38. 1336–1340. ( עם אנטל נאדאשי, אוטו סקיי ויוז'ף הייד)
תפקוד נשימתי בפרקטיקה הקלינית. בודפשט, 1967, רפואה. (עם אימרה הוטאש)
ניתוח כירורגי. עורך: אימרה ליטמן. בודפשט, 1977, רפואה. (עם לאסלו ברדה, אישטוואן בסניאק, גזה לאקנר וגינה מנינגר)
ניתוחי בית החזה בפרקטיקה כירורגית כללית. בודפשט, 1993, רפואה.
עיוותים מולדים בדופן החזה. פתולוגיה וכירורגיה. בודפשט, 1996, הוצאה לאור אקדמית.
התפתחות ניתוחי חזה בהונגריה לאחר מלחמת העולם השנייה
חוויותיי מההתפתחות המקבילה של הרדמה ביתית, ניתוחי לב וריאות בתקופה שלאחר המלחמה. שבועון רפואי, מס' 20, 2012. 791–796.
לקריאה נוספת

Adatlapja a Magyar Tudományos Akadémia köztestületi oldalán (נתונים באתר האקדמיה ההונגרית למדעים)
Keszler Pál: Az orvosprofesszor, aki egykor zsidlicista volt. Zsidlic, 1995. 11. sz. 75–79. o. (פאל קסלר: הפרופסור שהיה פעם תלמיד בגימנסיה היהודית בקולוז'וואר. The History of The Jewish High School of Kolozsvár)
Magyar ki kicsoda 1990. Több mint 6000 élő magyar személy életrajza. Főszerk.: Hermann Péter. Budapest, 1990, TEXOFT–Láng. 302. o. (מיהו מי. 1990. ביוגרפיות)
Mészáros Zsolt: Prof. Dr. Keszler Pál 80 éves. Medicina Thoracalis, 2003. 2. sz. 24–25. o. (ז'ולט מסארוש: פרופסור ד"ר פאל קסלר בן 80)
Oszvald György: [Emléktábla az újító professzor tiszteletére http://www.10kerkult.hu/kobanya-mindennapok/10-egeszsegugy/10777-emlektabla-az-ujito-professzor-tiszteletere.html.] 10kerkult.hu, 2018. február 27. (לוח לזכרו של הפרופסור המחדש)
A Pázmány Péter Tudományegyetem Orvostudományi Karán végzett orvostanhallgatók jegyzéke 1921–1951. Szerk.: Molnár László. Budapest, 2006, Semmelweis. (A Semmelweis Egyetem Levéltárának kiadványai 3. Promóciós könyvek III.) (רשימת בוגרי הפקולטה לרפואה של אוניברסיטת פאזמאן פטר)
Rózsa György – Rózsa Dávid: Legvégül a tópart. (Ön)életrajz két kézre. Budapest, 2015, MTA Könyvtár és Információs Központ – KSH Könyvtár.
ראו גם

ההיסטוריה של בית החולים בייצ'י-ז'ילינסקי
אתר האינטרנט של האגודה ההונגרית למנתחי חזה
לוח הזיכרון של פאל קסלר בבית החולים על שם אנדרה בייצ'י-ז'ילינסקי
סמואל דלמברט

| --- | --- |

סמואל דלמברט, 2014
 לידה:  10 במאי 1981 (בן 43) פורט או פרינס שבהאיטי
 עמדה:  סנטר
 גובה:  2.11 מטר
 מספר:  1 
 מכללה:  אוניברסיטת סיטון הול
 דראפט:  בחירה מספר 26, 2001 פילדלפיה 76'
 קבוצות כשחקן
 2001 - 2010   2010 - 2011   2011 - 2012   2012 - 2013   2013 - 2014   2014 - 2015   2015   2015 - 2017:  פילדלפיה 76'   סקרמנטו קינגס   יוסטון רוקטס   מילווקי באקס   דאלאס מאבריקס   ניו יורק ניקס   דאלאס מאבריקס   שנשי דראגונס
 הישגים כשחקן
 זוכה פרס גביע האזרחות (2010)
 
סמואל דלמברט (באנגלית: Samuel Dalembert; נולד ב-10 במאי 1981) הוא כדורסלן קנדי יליד האיטי המשחק בעמדת הסנטר.
ביוגרפיה

דלמברט נולד בעיר פורט או פרינס שבהאיטי וכשהיה בן 14 עבר להתגורר במונטריאול שבקנדה. במונטריאול, הוא החל לשחק כדורסל ולאחר מכן שיחק בקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת סיטון הול בניו ג'רזי. בשנת 2001 נרשם לדראפט ה-NBA ונבחר במקום ה-26 על ידי פילדלפיה 76'. דלמברט שיחק בפילדלפיה עד לשנת 2010 ובשנה זו הועבר בטרייד לסקרמנטו קינגס תמורת אנדרס נוצ'יוני וספנסר האווס.
בשנת 2007 דלמברט קיבל אזרחות קנדית ומאז הוא יכול לשחק במדי נבחרת קנדה בכדורסל.
פעילות הומניטרית

דלמברט הקים קרן על שמו בשנת 2007 והיא פועלת בשיתוף יוניצ"ף כדי לתרום מזון לילדים בהאיטי ולהקים בית ספר ומתקן אימונים בהאיטי שייקראו "אקדמיית דלמברט". לאחר רעידת האדמה שהתרחשה בהאיטי ב-2010, תרם דלמברט מאה אלף דולר למולדתו. הוא גם נסע להאיטי על מנת לסייע במאמצי השיקום והמשיך להיות מעורב בגיוס תרומות למען נפגעי האסון. בזכות פעילות זו, זכה דלמברט בפרס האזרחות על שם וולטר קנדי לשנת 2010.
עונת 2015/2016 בליגת כדורגל נשים שנייה

| --- | --- |
ליגת כדורגל נשים שנייה
 תקופת התחרות:  3 בנובמבר 2015 – 5 במאי 2016 (185 ימים)
 מספר משחקים:  37
 מספר שערים:  205 (5.54 בממוצע למשחק)
 מלכת השערים:  הדר שם טוב (מכבי כפר סבא)   שקד אלימלך (מכבי כפר סבא) – 16 שערים
 → 2014/20152016/2017 ←
עונת 2015/2016 בליגת נשים שנייה הייתה העונה ה-7 בליגת המשנה בכדורגל נשים בישראל, תחת אחריות הההתאחדות לכדורגל בישראל. העונה הסדירה נפתחה ב-3 בנובמבר 2015 והסתיימה ב-5 במאי 2016. גם לעונה זו נרשמו 5 קבוצות בלבד.
מכבי צור שלום ביאליק שנשרה מליגת נשים ראשונה לאחר עונה אחת הצטרפה לקבוצות ששיחקו בליגה בעונה הקודמת.
בעונה זו התקיימו ארבעה סיבובים בני 5 מחזורים כל אחד - 20 מחזורים בסך הכל. כל קבוצה שיחקה 16 משחקים במהלך העונה.
בנות נתניה סיימה ראשונה ועלתה לליגת נשים ראשונה לראשונה בתולדותיה.
טבלת הליגה הסדירה בסיום העונה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | בנות נתניה | 16 | 15 | 0 | 1 | 76 | 6 | 70 | 45 | העפילה לליגה הראשונה |
| 2 | מכבי כפר סבא | 16 | 10 | 1 | 5 | 59 | 25 | 34 | 31 |  |
| 3 | מכבי צור שלום ביאליק | 16 | 6 | 3 | 7 | 35 | 37 | 2- | 21 |  |
| 4 | הפועל באר שבע | 16 | 6 | 2 | 8 | 34 | 55 | 21- | 20 |  |
| 5 | בנות אילת | 16 | 0 | 0 | 16 | 10 | 91 | 81- | 0 |  |
מלכת השערים

| מקום | שם | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ישראל הדר שם טוב | מכבי כפר סבא | 16 |
| 1 | ישראל שקד אלימלך | מכבי כפר סבא | 16 |
| 3 | ישראל אורטל שובל | מכבי כפר סבא | 14 |
| 3 | ישראל רינת תמם | בנות נתניה | 14 |
| 5 | ישראל דנה ניסנבוים | בנות נתניה | 11 |
ראו גם

גביע המדינה בכדורגל נשים 2015/2016
פארק הפוטומק המזרחי

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך הקמה:  1834 
 בעלות:  שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית 
 נתונים ומידות
 שטח:  394.4 הקטאר
 גובה ממוצע:  10 רגל 
 מיקום
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מיקום:  וושינגטון די. סי. 
 קואורדינטות:  38°52′12″N 77°01′34″W﻿ / ﻿38.87°N 77.026°W﻿ / 38.87; -77.026
  (למפת מחוז קולומביה מוגדלת) וירג'יניה מרילנדפארק הפוטומק המזרחי(למפת מחוז קולומביה רגילה) וירג'יניה מרילנדפארק הפוטומק המזרחי
 
פארק הפוטומק המזרחי בשנת 1935
פארק הפוטומק המזרחי (באנגלית: East Potomac Park) הוא פארק ציבור הממוקם בעיר וושינגטון, בירת ארצות הברית. על אף שמו, הפארק נמצא דרומית לאנדרטת ג'פרסון ולפארק הפוטומק המערבי, וממוקם בין תעלת וושינגטון לבין נהר הפוטומק.
פארק הפוטומק המזרחי מסומן כ"אזור II" במפה זו
בפארק ממוקמים מתקני ספורט ובהם מגרשי גולף וטניס, מסלולי הליכה וכן ממוקמת בו מרינה. ברחבי הפארק נטועים עצי הסאקורה (דובדבן יפני), בדומה לעצי פארק הפוטומק המערבי, והעצים שבסמוך לאנדרטת וושינגטון, הפורחים ומהווים בסיס לפסטיבל הלאומי של פריחת הדובדבן.
ראו גם

פארק הפוטומק המערבי
עונת 2015/2016 בליגת כדורגל נשים ראשונה

| --- | --- |

 תקופת התחרות:  10 בנובמבר 2015 – 26 במאי 2016 (199 ימים)
 מספר משתתפות:  9
 הזוכה:  מ.כ. רמת השרון
 מספר משחקים:  102
 מספר שערים:  653 (6.4 בממוצע למשחק)
 מלכת השערים:  קנדה קמרון טיפני (מ.כ. רמת השרון) - 35 שערים
 → 2014/20152016/2017 ←
עונת 2015/2016 בליגת כדורגל נשים ראשונה הייתה העונה ה-18 של ליגות כדורגל הנשים בישראל תחת אחריות הההתאחדות לכדורגל בישראל. העונה נפתחה ב-10 בנובמבר 2015 והסתיימה ב-26 במאי 2016.
הקבוצה שסיימה ראשונה בליגת הנשים השנייה בעונת 2014/2015 והצטרפה לליגת נשים ראשונה לקראת עונה זו הייתה מכבי באר שבע.
הליגה הסדירה כללה 9 קבוצות ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 9 מחזורים כל אחד (לכל קבוצה 8 משחקים בסיבוב) - 18 מחזורים בסך הכל (16 משחקים לקבוצה). לאחר מכן פוצלה הליגה לפלייאוף עליון שבו 5 קבוצות ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 5 מחזורים כל אחד (4 משחקים לקבוצה בסיבוב) ופלייאוף תחתון שבו 4 קבוצות ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 3 מחזורים כל אחד, שכוללים תוספת של 10 ו-6 מחזורים לעונה הסדירה בהתאמה ובסה"כ 28 ו-24 מחזורים בהתאמה (24 משחקים לקבוצה בפלייאוף העליון ו-22 בתחתון). לפי תקנון האליפות האקדמיה לכדורגל בנות לא יכלה לרדת ליגה.
בעונה זו ניתן לכל קבוצה לצרף 3 שחקניות זרות. בנוסף, חייבו כל קבוצה לרשום בטופס המשחק לפחות שתי שחקניות ישראליות מתחת לגיל 20 ולשתף אותן במשחק לפחות 45 דקות (במצטבר).
אס"א תל אביב, אלופת העונה הקודמת, לא הצליחה להגן על תוארה.
מ.כ. רמת השרון זכתה בתואר בפעם הראשונה בתולדותיה.
מכבי באר שבע סיימה אחרונה וירדה חזרה לליגה השנייה לאחר עונה אחת בלבד.
טבלת הליגה בסיום העונה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
פלייאוף עליון
| 1 | מ.כ. רמת השרון | 24 | 18 | 4 | 2 | 112 | 17 | 95 | 58 | העפילה לשלב המוקדמות של ליגת האלופות בכדורגל נשים |
| 2 | מ.ס. קריית גת | 24 | 16 | 2 | 6 | 105 | 31 | 74 | 50 |  |
| 3 | מכבי כישרונות חדרה | 24 | 16 | 1 | 7 | 84 | 26 | 58 | 49 |  |
| 4 | אס"א תל אביב | 24 | 12 | 4 | 8 | 84 | 45 | 39 | 40 |  |
| 5 | הפועל עירוני פתח תקווה | 24 | 9 | 5 | 10 | 73 | 49 | 24 | 32 |  |
פלייאוף תחתון
| 6 | האקדמיה לכדורגל בנות | 22 | 11 | 2 | 9 | 78 | 28 | 50 | 35 |  |
| 7 | מכבי חולון | 22 | 7 | 2 | 13 | 67 | 49 | 18 | 23 |  |
| 8 | בנות סכנין | 22 | 3 | 2 | 17 | 46 | 105 | 59- | 11 |  |
| 9 | מכבי באר שבע | 22 | 1 | 0 | 21 | 11 | 310 | 299- | 3 | ירדה ליגה |
מלכת השערים

| מקום | שם | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | קנדה קמרון טיפני | מ.כ. רמת השרון | 35 |
| 2 | ישראל עדן אביטל | אס"א תל אביב | 27 |
| 3 | ישראל אדווה טוויל | מ.כ. רמת השרון | 25 |
| 4 | ישראל שירה אלינב | האקדמיה לכדורגל בנות | 22 |
| 5 | ישראל ערבה שחף | מ.כ. רמת השרון | 21 |
ראו גם

גביע המדינה בכדורגל נשים 2015/2016
הערות שוליים

↑  החלטת ההנהלה לשינוי התקנון
| עונות בליגה העליונה בכדורגל נשים |
| --- | --- | --- |
| ליגת נשים | 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 |  |
| ליגת נשים ראשונה | 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 |  |
| ליגת העל לנשים | 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 |  |
עדי טוך

| --- | --- |

 לידה:  1979 (בת 45 בערך) ירושלים, ישראל 
 מקום לימודים:  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים (2004)  בית הספר לאמנות, ארכיטקטורה ועיצוב, לונדון (2009) 
 תחום יצירה:  צורפות 
 www.aditoch.com
 
עדי טוך (נולדה ב-1979) היא אמנית המתגוררת ופועלת בלונדון, שבאנגליה.
ביוגרפיה

נולדה בבירושלים. היא בוגרת בצלאל המחלקה לצורפות 2004 ותואר שני בהצטיינות מבית הספר קאס בלונדון 2009. מרצה באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל.
עבודתיה מוצגות ונמכרות דרך גלריות, בירידי אומנות, לאספנים פרטיים ולאוספים ציבוריים של מוזיאונים ומוסדות. בין האוספים הציבוריים נמנים המוזיאון היהודי בניו יורק, מוזיאון פיצוויליאם בקיימברידג', ארגון גולדסמיט לונדון, ומועצת האומניות האנגלית - קראפטס קונסיל.
בשנים האחרונות זכתה במספר פרסים ביניהם פרס זהב לקראפט ועיצוב מטעם גילדת הצורפים 2013 ופרס יוקרתי מטעם ארגון גולדסמיט לעיצוב הטוב ביותר ביריד גולדסמיט השנתי 2012.
מיוצגת על ידי גלריית קונטמפוררי אפלייד ארטס בלונדון - גלריה שפועלת משנת 1948 ומייצגת אמנים תושבי בריטניה שמצטיינים בתחומי עיצוב וקראפט שונים.
תערוכות נבחרות כוללות תערוכה מיוחדת שנאצרה על ידי מועצת האומניות האנגלית לכבוד אולימפיאדת לונדון (2012), תערוכת כלי כסף עכשוויים במוזיאון ויקטוריה ואלברט במשך לונדון דיזיין פסטיבל 2010, וזו השנה השלישית שבה עבודותיה מוצגות ביריד קולקט בגלריית סאטצ'י בלונדון.
היא מרצה כיום בבית הספר קאס בלונדון ומגיעה ללמד בבצלאל כמרצה אורחת.
לימודים

2000–2004 – תואר ראשון, המחלקה לצורפות, בצלאל.
2007–2009 – תואר שני בהצטיינות, אמנות עיצוב ותרבות ויזואלית, התמחות במתכת, בית הספר לאמנות סיר ג'ון קאס, לונדון.
הוראה

2009–2011 – רזידנסי בבית הספר לאמנות סיר ג'ון קאס, לונדון
2012, 2013 – מרצה אורחת, המחלקה לצורפות בצלאל
2012, 2013 – מרצה במחלקה לצורפות, בית הספר לאמנות סיר ג'ון קאס, לונדון
פרסים נבחרים

2004 – פרס הצטיינות, בצלאל
2004 – פרס רומי שפירו ליודאיקה
2009 – British Silver Week Award
2010 – British Silver Week Award
2010 – Goldsmiths' Craft & Design Commended Award
2012 – Goldsmiths' Fair Best New Design Award
2013 – Goldsmiths' Craft & Design Gold Award
2013 – Makower Trust Silver Commission, National Museum Wales
תערוכות נבחרות

2007 – Object Rotterdam, represented by Lilly Zeligman Contemporary Art Gallery, Netherlands
2008 – Talente, Munich, Germany
2009 – Silver with a Pinch of Salt - Goldsmith’s Hall, London
2009 – New Designers 2009, London
2009, 2010 – British Silver Week
2010 – Schmuck Munich at the foundry with Dialogue Collective
2010 – Contemporary Silver at the V&A, London Design Festival
2010–2012 – Silbertriennale, Germany, including Inhorgenta Munich
2011 – Silverstruck, Ruthin Craft Centre & National Museum Wales
2011 – COLLECT 2011, Saatchi Gallery London, represented by The Scottish Gallery
2011 – Thinking Horizontally - Thinking out the box, The Scottish Gallery
2011 – Focus show during London Design Festival, Contemporary Applied Arts Gallery
2011 – Present Collectables, Contemporary Applied Arts Gallery
2012 – COLLECT 2012, Saatchi Gallery London, represented by Contemporary Applied Arts
2012 – Crafts Council showcase for the British Business Embassy during the Olympic Games, Lancaster House, London
2012 – Focus show during London Design Festival, Contemporary Applied Arts Gallery
2012 – Goldsmiths' Fair, London
2013 – COLLECT 2013, Saatchi Gallery London, represented by Contemporary Applied Arts
2013 – יריד עיצוב טרי תל אביב
2013 – The Mighty Metalsmith, Kath Libbert Gallery, Saltaire
2013 – Goldsmiths' Fair, London