בית המקדש
הערות שוליים

↑  בית המקדש, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת".
1 2  ספר שמואל א', פרק ד'
↑  תוספתא מסכת חגיגה פרק ב הלכה ט; תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף פ"ח, עמוד ב'.; משנה, מסכת פאה, פרק ב', משנה ו'. 
 ד"ר י.ל. קצנלסון, ‏הלל ובית מדרשו, באתר "דעת", בפרק הסנהדראות בירושלים. לדעתו של קצנלסון בית הדין שישב בלשכת הגזית, ומכונה בספרות חז"ל 'סנהדרין', זהה עם הסנהדרין הנזכרת בכתבי יוסף בן מתתיהו שעסקה בעניינים מדיניים. לדעתו של ביכלר, אמנם בית הדין היה גם כן של 71 דיינים, אך הוא עסק בענייני דת ואמונה בלבד, והיה מוסד נפרד מהסנהדרין הנזכרת בכתבי יוסף.
↑  ספר המצוות לרמב"ם, מצות עשה כ. ספר החינוך, מצווה צה. הלכות בית הבחירה פרק א הלכה א.
↑  הקדמת ספר המצוות לרמב"ם, השורש השלישי
↑  ראו 'תורה שלמה' לפרשת תרומה, אות פ"ו*
↑  ספר מלכים א', פרק ח', פסוק כ"ז.
↑  ראו פירוט במניין המצוות במשנה תורה לרמב"ם, בפתיחה לספרי 'עבודה' 'קרבנות' 'טהרה', ובמידה ידועה גם בספר 'זרעים'.
↑  ספר ישעיהו, פרק ב', פסוק ב'.; ספר ישעיהו, פרק נ"ו, פסוק ז'; ספר ישעיהו, פרק ס', פסוק ז'; ספר יחזקאל, פרק ל"ז, פסוקים כ"ה–כ"ח; ספר זכריה, פרק י"ד, פסוק ט"ז
↑  ספר שמות, פרק כ"ה, פסוק כ"ב. ראו גם ספר שמות, פרק ל"ג, פסוק ז' וברש"י.
↑  ספר שמות, פרק מ'.
↑  ספר שמות, פרק כ"ו.
↑  ספר שמות, פרק כ"ו, פסוק ל"ג. ורש"י שם
↑  ספר שמות, פרק כ"ז.
↑  משנה, מסכת זבחים, פרק י"ד, משנה ו'.
↑  ספר דברים, פרק י"ב, פסוקים ה'–כ"א, ספר דברים, פרק י"ד, פסוקים כ"ג–כ"ה ועוד
1 2  תלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף קי"ח, עמוד ב'.
↑  ספר יהושע, פרק י"ח, פסוק א'.
↑  ספר מלכים א', פרק ו', פסוק א'.
1 2  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ט', עמוד א'.
↑  פירוט המקומות: ספר שמואל א', פרק ו', פסוק י"ד, ספר שמואל א', פרק ז', פסוק א', ספר שמואל ב', פרק ו'.
↑  ספר שמואל א', פרק כ"א
↑  ספר מלכים א', פרק ג', פסוק ד'
↑  ספר מלכים א', פרק ח', פסוק א'.
↑  ספר שמואל ב', פרק ו' ופרק ז'
↑  ספר דברי הימים א', פרק כ"א, פסוק י"ח
↑  ספר דברי הימים א', פרק כ"ב, פסוק א'
↑  ספר בראשית, פרק כ"ב, פסוק ב'. לאחר העקידה (פסוק י"ד) כינה אברהם את שם המקום "ה' יראה", בהתאמה ל"יראה כל זכורך את פני ה' אלהיך במקום אשר יבחר", ספר דברים, פרק ט"ז, פסוק ט"ז.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות בית הבחירה, פרק ב', הלכה ב'
↑  ספר שמואל ב', פרק ו', פסוק ה'. ספר דברי הימים א', פרק כ"ב, פסוק ח': "כי דמים רבים שפכת".
↑  ספר דברי הימים א', פרק כ"ב-פרק כ"ט
↑  מדרש ילקוט שמעוני פרשת שופטים רמז תתקי.
↑  ספר דברים פרק יב פסוק ה.
↑  ספר מלכים א', פרק ו', פסוק א'
↑  מאמר ראשון פרק יז.
↑  ספר מלכים א', פרק ו', פסוקים ל"ז–ל"ח
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ב ופרק כ"ב
↑  מלכים א', י"ד, כ"ו
↑  מלכים א', ט"ו, י"ח
↑  מלכים ב', י"ב, י"ט
↑  מלכים ב', י"ד, י"ד
↑  מלכים ב', ט"ז, ח'
↑  מלכים ב', י"ח, ט"ו–ט"ז
↑  מלכים ב', כ"ד, י"ג
↑  ספר מלכים ב', פרק כ"ה, פסוקים י"ג–י"ז
↑  ספר מלכים א', פרק י"ב, פסוקים כ"ו–כ"ז
↑  ספר מלכים א', פרק כ"ב, פסוק מ"ד, ועוד רבים
↑  ספר ויקרא, פרק י"ז, ספר דברים, פרק י"ב
1 2  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ט', עמוד ב'
↑  המלבי"ם דברי הימים א פרק ג, פסוק יט הביא את המחלוקת: הרד"ק סובר שזרובבל היה בנו של פדיה, נכדו של שאלתיאל ונינו של יהויכין. הראב"ע סובר שהיה בנו של פדיה ונכדו של יהויכין. ושאלתיאל היה אחיו של פדיה ומת ללא בנים וייבם פדיה את אשתו ונולד מכך זרובבל. לכן ייוחס לדודו.
↑  ראו גם ספר חגי, פרק ב', פסוק ג'.
↑  משנה, מסכת מדות, פרק ב', משנה ה', פרק ג', משנה א', ופרק ד', משנה א'-ב.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף נ"ב, עמוד ב'.
↑  ספר דברי הימים ב', פרק ד', פסוקים ז'–ח'.
1 2  משנה, מסכת יומא, פרק ה', משנה ב'
↑  ספר חגי, פרק ב', פסוק ט'.
1 2  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ד', עמוד א'. תיאור מקביל אצל יוסף בן מתתיהו, מלחמות היהודים עם הרומאים, ספר א פרק כא,א.
↑  משנה, מסכת מנחות, פרק י"ג, משנה ט', על פי מלכים ב', כ"ג, ט'. מקדש יב אינו מוזכר כלל במקורות חז"ל.
↑  מקבים-א א,נד
↑  מקבים א פרק ד. משנה, מסכת מדות, פרק א', משנה ו'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף כ"ח, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף כ"ה, עמוד ב'. להרחבה בעניין זה, אודות המקורות ההיסטוריים וההיבטים ההלכתיים והטכניים של ההדלקה, ראו בסידור המקדש, מאת הרב ישראל אריאל, פרקים כו-כח.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ט', עמוד א'. תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ט', עמוד א'. תלמוד בבלי, מסכת ערכין, דף י"ב, עמוד ב'. תלמוד בבלי, מסכת נזיר, דף ל"ב, עמוד ב'. ההבדל נעוץ בעיקר בחישוב שונה של תקופת שלטון הפרסים בראשית ימי הבית השני: כמאתים שנה, לתיארוך המקובל, לעומת כארבעים שנה בלבד לשיטת חז"ל.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ערכין, דף י"א, עמוד ב'. תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ט, עמוד א'.
↑  מר שושני, מחברת 1CH78, דף ראשון. אברהם אריה עקביא, הלוח ושמושו בכרונולוגיא, עמוד ס"א. יוסף יצחק איידלר, הלכות קידוש החודש על-פי הרמב"ם, עמוד 383.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף י"ד, עמוד א'-ב. מחלוקת ר' מאיר ור' יהודה.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף נ"ד, עמוד ב', תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף ה', עמוד ב'
↑  ספר שמות, פרק כ"ה, פסוק כ"ב
↑  במשכן - ספר שמות, פרק כ"ו, פסוק ל"א. בבית שני - תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ג', עמוד א'. בבית ראשון היה שילוב של קיר אבנים ופרוכת, ראו ספר דברי הימים ב', פרק ג', פסוק י"ד
↑  משנה, מסכת כלים, פרק א', משנה ט'.
↑  מידותיהם מפורטות במקרא, ספר שמות, פרק כ"ה. באיגרת אריסטיאס אות נב-נח מתוארת ההקפדה בימי בית שני על שמירת המידות בדייקנות.
↑  משנה, מסכת מנחות, פרק י"א, משנה ז'.
↑  ספר מלכים א', פרק ו', פסוק ב'. בספר דברי הימים ב', פרק ג', פסוק ד' כתוב שגובה האולם היה מאה ועשרים אמה. הפרשנים שם חלוקים בדעותיהם: יש אומרים ששלושים האמה האמורות במלכים מתייחסות לקומה התחתונה בלבד, ויש אומרים שהאולם היה גבוה מן ההיכל.
↑  ספר מלכים א', פרק ו', פסוק כ"א
↑  ספר דברי הימים ב', פרק ג', פסוק י"ד. תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ד', עמוד א'.
↑  על פי פשט הפסוקים (ספר דברי הימים ב', פרק ד', פסוק א'; ספר מלכים א', פרק ח', פסוק ס"ד, ועוד) היה זה מזבח נחושת, כפי שהיה המזבח שבמשכן עשוי מנחושת. אמנם חז"ל (שם ועוד) מפרשים באופן עקבי שהכוונה למזבח אבנים שנבנה תחת מזבח הנחושת, כפי ציווי התורה (ספר דברים, פרק כ"ז, פסוקים ה'–ו').
↑  ספר דברי הימים ב', פרק ד', פסוק א'. לדעת התנא רבי יוסי (משנה, מסכת מדות, פרק ג', משנה א') מידת עשרים האמה מתייחסת לגגו של המזבח, ובתוספת חלקיו התחתונים (יסוד המזבח והסובב) היה אורכו ורוחבו עשרים ושמונה אמה.
↑  ספר מלכים א', פרק ו', פסוקים כ"ג–כ"ח
↑  ספר דברי הימים ב', פרק ד', פסוק ו', פסוק ח' ופסוק י"ד. על פי מדרש ילקוט שמעוני מלכים רמז קפה, ריבוי הכלים מבטא את השפע הרוחני והחומרי בימי שלמה.
↑  ספר מלכים א', פרק ז'
↑  רש"י, מסכת זבחים, דף ל"ג, עמוד א', ד"ה הכל בכתב
↑  ראו רש"י ורמב"ן שמות, כ"ה, ט'. משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות בית הבחירה, פרק א', הלכה י"א.
↑  במאמרו "בית המקדש השני", שהתפרסם לראשונה ב"ספר ירושלים" בעריכתו, הוצאת מוסד ביאליק, 1956, וראה אור שנית ב"אריאל" 64-65 (טבת תשמ"ט), ראו שם עמוד 167. וראו גם דבריו של אבי יונה בעניין באנציקלופדיה העברית, ערך בית המקדש.
↑  ברוח דבריו, התיאור להלן מבוסס על מסכת מידות.
↑  משנה, מסכת מדות, פרק ב', משנה א'
↑  מלחמות היהודים עם הרומאים, פרק כא,א: "הורדוס... הרחיב את החצר [סביב המקדש] פי שניים".
↑  משנה, מסכת מדות, פרק ד', משנה ו'
↑  דעת חכמים במשנה, מסכת יומא, פרק ה', משנה א'. ולדעת ר' יוסי שם הייתה פרוכת אחת בלבד, כמו במשכן.
↑  משנה, מסכת מדות, פרק ה', משנה א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף ס"ב, עמוד א'
↑  משנה, מסכת מדות, פרק ג', משנה א'. על סיבת ההרחבה דיון בתלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף ס"א, עמוד ב'.
↑  ראו תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף כ"ו, עמוד א': "אמרו עליו על רבן יוחנן בן זכאי, שהיה יושב בצילו של היכל ודורש כל היום כולו".
↑  משנה, מסכת מדות, פרק ב', משנה ה'
↑  משנה, מסכת סוכה, פרק ה', משנה ב'. תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף מ"א, עמוד א'
1 2  משנה, מסכת כלים, פרק א', משנה ח'
↑  ספר שמות, פרק כ"ח, פסוק מ'
↑  הבגדים מתוארים בפירוט במקרא, ספר שמות, פרק כ"ח, בספר קדמוניות היהודים ספר ג, ז, ב, ובאופן חלקי באיגרת אריסטיאס אות פו, צו-צט.
↑  איגרת אריסטיאס צה
↑  לסיכום תפקידי הלויים ראו ספר דברי הימים א', פרק כ"ג, פסוקים כ"ח–ל"ב
↑  משנה, מסכת זבחים, פרק ג', משנה א'
↑  משנה, מסכת שקלים, פרק ה', משנה א'
↑  הציווי על הקרבתו מופיע ספר במדבר, פרק כ', פסוקים ג'–ד'., ומתואר בספרי המקרא אודות הבית הראשון, בספר מלכים ב', פרק ט"ז, פסוק ט"ו, ספר דברי הימים א', פרק ט"ז, פסוק מ', וספר דברי הימים ב', פרק י"ב, פסוק ג', ספר דברי הימים ב', פרק י"ג, פסוק י"א, ספר דברי הימים ב', פרק ל"א, פסוק ג'. הקרבתו בבית שני מתוארת בספר עזרא, פרק ג', פסוק ג', קדמוניות היהודים ספר י,א, ובמשנה, מסכת תמיד, פרק ג'-פרק ד'.
↑  ספר נחמיה, פרק י', פסוקים ל"ג–ל"ד. (ושם: "שלישית השקל", וראו דעת מקרא שם), קדמוניות ספר יד ז,ב וספר יח ט,א (ושם על הובלת מחצית השקל מן הגולה בשיירות מאובטחות), משנה, מסכת שקלים, פרק ג', משנה ד' ופרק ד', משנה א'.
↑  משנה, מסכת תמיד, פרק ב'.
↑  משנה, מסכת תמיד, פרק ז', משנה ג'.
↑  משנה, מסכת תמיד, פרק ג' ומשנה, מסכת תמיד, פרק ו'. לדעת הרמב"ם, משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות תמידים ומוספין, פרק ג', הלכות י'–ב', הייתה הדלקה גם בבוקר.
↑  משנה, מסכת תמיד, פרק ז', משנה ב'
↑  משנה, מסכת תענית, פרק ד'
↑  משנה, מסכת ערכין, פרק ה', משנה ו'
↑  בתקופה הפרסית – ספר עזרא, פרק ז', פסוקים ט'–י'. בתקופה היוונית - מקבים-א ז,לג. בתקופה הרומית - יוסף בן מתתיהו, מלחמות היהודים עם הרומאים, ספר ב פרק י,ד. נוהג זה הופסק עם תחילת המרד הגדול, והדבר נתן את האות למרד (שם ספר ב פרק יז,ב, ולכך מתקשר גם סיפור קמצא ובר קמצא בתלמוד הבבלי, תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף נ"ז, עמוד א'. אפשר שנוהג זה היה קיים גם בתקופות מסוימות בימי הבית הראשון, וזוהי "עולת המלך" המוזכרת בספר מלכים ב', פרק ט"ז, פסוק ט"ו, בימי המלך אחז.
↑  משנה, מסכת תמיד, פרק א', משנה א'. שמירה זו נועדה בעיקרה למטרות הלכתיות, לכבוד המקדש ולהרחקת טמאים. לשמירה במובן הצבאי, כפי שנתקיימה בבית שני בתקופה היוונית, ראו איגרת אריסטיאס אות ק-קד.
↑  משנה, מסכת ברכות, פרק א', משנה א', ועוד.
↑  משנה, מסכת פסחים, פרק ו', משנה א'
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ד, פסוקים ה'–ט'
↑  משנה, מסכת ראש השנה, פרק ב', משנה ה'
↑  משנה, מסכת ראש השנה, פרק א', משנה ג'
↑  משנה, מסכת ראש השנה, פרק ד', משנה ד'
↑  ספר דברים, פרק ט"ז, פסוק ט"ז. ראו גם איגרת אריסטיאס אות פח: "כי הרבה רבבות מקנה מובאים בימי החגים", ושם תיאור מפורט על מערכת הניקוז שנדרשה במקדש עקב כך.
↑  ספר דברים, פרק ט"ז, פסוק י"ד
↑  ספר ויקרא, פרק ט"ז ופרק כ"ג, במדבר פרקים כ"ח-כ"ט. הקרבתם מצוינת בקצרה בספר דברי הימים ב', פרק ב', פסוק ג', פרק ל"א, פסוק ג', ספר עזרא, פרק ג', פסוק ד', ובפירוט רב בקדמוניות היהודים ספר ג פרק י.
↑  ספר ויקרא, פרק ט"ז
↑  משנה, מסכת יומא, פרק א', משנה ח', פרק ו', משנה ב', פרק ז', משנה ב'.
↑  משנה, מסכת סוכה, פרק ד', משנה ט'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ט"ז, עמוד א'
↑  משנה, מסכת סוכה, פרק ה'
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף נ"א, עמוד ב'
↑  משנה, מסכת סוכה, פרק ד', משנה ה'
↑  ספר דברים, פרק ל"א, פסוקים י'–י"ג. משנה, מסכת סוטה, פרק ז', משנה ח'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר קרבנות, הלכות חגיגה, פרק ג', הלכה ו'
↑  ספר שמות, פרק י"ב, פסוק ו'
↑  ספר דברי הימים ב', פרק ל"ה, פסוק ז'. תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ס"ד, עמוד ב'. יוסף בן מתתיהו, מלחמות היהודים עם הרומאים, ספר ו פרק ט,ג.
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ג, פסוקים ט'–ט"ז
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ג, פסוקים י"ז–כ"א
↑  ספר במדבר, פרק כ"ח, פסוק כ"ו
↑  משנה, מסכת בכורים, פרק א', משנה י'
↑  ספר מלכים א', פרק ח', פסוק כ"ז
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ח', עמוד א'
↑  מהר"ל, נצח ישראל, פרק כב
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"א, עמוד ב'
↑  מהר"ל, נצח ישראל, פרק ד'
↑  כב, ח
↑  ספר ויקרא, פרק י"ז
↑  ראו ספר מלכים ב', פרק י"ט, פסוק א', ספר מלכים ב', פרק כ"ג, פסוק ב', ספר יואל, פרק ב', פסוקים ט"ו–י"ז, ספר דברי הימים ב', פרק ט"ו, פסוק י', ספר דברי הימים ב', פרק כ', פסוק ב', ספר עזרא, פרק י', פסוק א'. משנה, מסכת תענית, פרק ב', משנה ה'.
↑  ראו ספר שמואל א', פרק א', פסוק י"א תפילת חנה; יוסף בן מתתיהו, מלחמות היהודים עם הרומאים, ספר א ג,ב; בבלי תענית כ,א: "נקדימון נכנס לבית המקדש כשהוא עצוב, נתעטף ועמד בתפילה...".
↑  משנה, מסכת תמיד, פרק ה', משנה א'
↑  ספר מלכים א', פרק ח', פסוקים ל"ג–מ"ג
↑  ספר ישעיהו, פרק נ"ו, פסוק ז'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות בית הבחירה, פרק א', הלכה א'.
↑  רש"י על ספר מלכים א', פרק ח', פסוק מ"ג, רד"ק ומלבי"ם שם, ועוד.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ה', עמוד א'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות מעשה הקרבנות, פרק ג', הלכה ב'.
↑  להרחבה ראו במאמר היחס לגוי עובד אלילים בארץ ישראל ובבית המקדש, באתר ישיבת הר ברכה, ובמאמר גוי במקדש באתר מכון המקדש
↑  ספר זכריה, פרק ז', פסוקים ג'–ה', וספר זכריה, פרק ח', פסוק י"ט. תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף י"ח, עמוד ב'
↑  בחורבן הראשון היה זה בתשעה בתמוז. ספר ירמיהו, פרק נ"ב, פסוק ו'.
↑  ספר ירמיהו, פרק מ"ג, פסוק ה'. משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות תעניות, פרק ה', הלכה ב': "שבו נהרג גדליה בן אחיקם ונכבית גחלת ישראל הנשארה וסיבב להתם גלותן".
↑  משנה, מסכת תענית, פרק ד', משנה ו'-ז
↑  טור אורח חיים סימן תקנא ובית יוסף שם.
1 2  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ס', עמוד ב'
↑  מכאן מקור הדין בשולחן ערוך (אורח חיים סימן תקס סעיף א) להשאיר מול פתח הבית שטח של אמה מרובעת ללא סיוד, כזכר לחורבן.
↑  ספר תהלים, פרק קל"ז, פסוקים ה'–ו'
↑  תלמוד בבלי, מסכת מועד קטן, דף כ"ו, עמוד א'
↑  משנה, מסכת סוכה, פרק ג', משנה י"ב
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף מ"ד, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף קט"ו, עמוד א'
↑  ספר ישעיהו, פרק ב', פסוקים ב'–ד'. מקורות נוספים, מני רבים: ספר ישעיהו, פרק נ"ו, פסוק ז', ספר ישעיהו, פרק ס', פסוק ז', ספר יחזקאל, פרק ל"ז, פסוקים כ"ה–כ"ח, ספר זכריה, פרק י"ד, פסוק ט"ז.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ט', עמוד ב'. ראו גם פירוש רש"י ליחזקאל מג,יא וספר הכוזרי לרבי יהודה הלוי, מאמר שני, אות כד.
↑  בספר חגי, פרק ב', פסוק ט' נאמר: "גדול יהיה כבוד הבית הזה האחרון מן הראשון". פסוק זה היה מושא לפולמוס יהודי-נוצרי, באשר משתמע ממנו שהבית השני ("הזה" - בימי חגי, ראשית ימי הבית השני) הוא ה"אחרון" ואין בלתו. התשובה המקובלת בפרשנים, ש"אחרון", ברוב הופעותיו במקרא, הוא: המאוחר יחסית, לאו דווקא המאוחר ביותר (דוגמאות: ספר דברים, פרק כ"ט, פסוק כ"א: "ואמר הדור האחרון, בניכם אשר יקומו מאחריכם". ספר בראשית, פרק ל"ג, פסוק ב'. ספר שמות, פרק ד', פסוקים ח'–ט'). ראו שו"ת הרשב"א ח"ד סימן קפז; הסבר אחר באברבנאל, ספר משמיע ישועה, פרק יג. תפיסה יהודית-משיחית קישרה את הפסוק לחלופין לבניין המקדש שלא בידי אדם, אלא בידי מלך המשיח – ח"י חמיאל, "שכר ועונש, עולם הבא והכמיהה לימות המשיח בתרגום שיר השירים", בית מקרא, כרך מ', חוברת ג' (קמ"ב), תשנ"ה, עמ' 285 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה).
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות בית הבחירה, פרק א', הלכה ד'
↑  ראו סיכום בעיות הפרשנות והתויית דרכים לפתרונן ב'דעת מקרא' ליחזקאל, עמ' שיז-שכד.
↑  בראשית רבה, פרשה ס"ד, פסקה י' (מתורגם לעברית): בימי יהושע בן חנניה גזרה מלכות הרשעה שיבנה בית המקדש... הלכו הכותים הללו ואמרו: "ידע המלך, שהעיר הזאת מרדה בך"... אמר להם: "מה אעשה - והרי כבר גזרתי?" אמרו לו: "שלח ואמור להם או שישנו את מקומו של הבית, או שיוסיפו עליו חמש אמות - ומאליהם יחזרו בהם".
↑  1987 The History of the Jews [2001ed] Weidenfeld & Nicolson (later editions titled A History of the Jews)
↑  כתבי הרצל, תיאודור הרצל, כרך 7, נאומים ומאמרים ציוניים 1895–1899, ירושלים תשכ"א, עמ' 7.
↑  תיאודור הרצל, אלטנוילנד, ספר חמישי, פרק א.
↑  אלטנוילנד, בתרגומה של מרים קראוס, הוצאת בבל, 1997, עמ' 267.
↑  ynet, סקר: 64% מהישראלים רוצים בית מקדש , באתר ynet, 29 ביולי 2009
↑  אחיה ראב"ד, השייח סלאח: נתניהו רוצה להקים את בית המקדש, באתר ynet, 17 ביוני 2009.
ד"ר יוחאי סלע, ראאד סלאח והאסלאם הפאשיסטי, אתר מגזין המזרח-התיכון
↑  מתוך דברי עימאד אל פלוג'י, שר פלסטיני: "מי שחושב שהאינתיפאדה פרצה בגלל ביקורו הנתעב של שרון במסגד אל-אקצה טועה... האינתיפאדה תוכננה מראש". ד"ר קנת לוין, אהוד ברק והתמוטטות פנטזיית אוסלו, News1. שר ברש"פ: האינתיפאדה תוכננה כששב ערפאת מקמפ-דייוויד באתר המכון לחקר תקשורת המזרח התיכון.
↑  Pa Minister: Intifada Was Planned From The Day Arafat Returned From Camp David, UJC
↑  עדות נוספת לאחריות הישירה של ערפאת לפרוץ האינתיפאדה השנייה ב"בלוג הפורום האסטרטגי" באתר המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה.
↑   סוהא ערפאת מודה: בעלי תיכנן את אינתיפאדת אל-אקצא, באתר nana10‏, 28 בדצמבר 2012
↑  אתר ההרס הארכאולוגי בהר הבית
↑  במאמרו "בית המקדש השני", אריאל 64–65 (טבת תשמ"ט), עמוד 167.
↑  אודות הפרויקט, באתר פרויקט סינון העפר מהר הבית
↑  ספר מלכים ב', פרק כ"ג, וראו במאמר: למהות הרגמים במערב ירושלים מאת יהודה אליצור.
↑  עוזי ברוך, נחשפה חומת ירושלים מימי הממלכה המאוחדת, באתר ערוץ 7, 22 בפברואר 2010,
↑  ספר מלכים א', פרק ג', פסוק א'
↑  אביגדור הורוביץ, מקדש שלמה, "ירושלים, התקופות הקדומות, הוצאת יד בן צבי, 2000, בעריכת עמיחי מזר ושלמה אחיטוב
↑  האם נמצאו עקבותיו של דוד המלך בעמק האלה?, באתר מוזיאון ארצות המקרא בירושלים
1 2  Earliest Evidence of Biblical Cult Discovered, Seeker
↑  ניר חסון, דגם של בית המקדש מימי בית ראשון יוצג לראשונה לציבור, באתר הארץ, 31 באוגוסט 2016
1 2  אסף שטול-טראורינג, כלי הפולחן שעשויים לחשוף פרטים על ממלכת דוד, באתר הארץ, 9 במאי 2012
↑   ניר חסון, חפירות חדשות בתל צפית עשויות להצביע על ממדיה הצנועים של מלכות דוד ושלמה, באתר הארץ, 4 באוגוסט 2015
↑  לפירוט השיקולים לכאן ולכאן מן ההיבט הארכאולוגי ראו "האם נפרדו דרכי הארכאולוגיה מן התנ"ך?".
↑  מאיר בן דב, חפירות הר הבית, הוצאת כתר 1982, עמ' 42, 64
↑  משנה, מסכת פרה, פרק ג', משנה ג'
↑  בן דב, עמ' 91
↑  בן דב, עמ' 140
↑  בן דב, עמ' 113
↑  בן דב, עמ' 137
↑  משנה, מסכת תמיד, פרק א', משנה א'
↑  בן דב, עמ' 143
↑  משנה, מסכת מדות, פרק א', משנה ג'
↑  הכרזה זו מוזכרת גם במשנה, מסכת סוכה, פרק ה', משנה ה'.
↑  מלחמת היהודים ה,ה,ב; שם ו,ב,ד.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ל"ח, עמוד א'
↑  משנה, מסכת שקלים, פרק ו', משנה ג', משנה, מסכת מדות, פרק א', משנה ד' ופרק ב', משנה ג'.
↑  יוסי זילברמן, ‏פריט נדיר מבית המקדש השני התגלה בירושלים, באתר ‏מאקו‏, 25 בדצמבר 2011.
↑  הנושא נחקר על ידי ד"ר עיבל לשם-רמתי, בספרה: אייזק ניוטון ובית המקדש. חדשות המדע, ד"ר עיבל לשם רמתי, באתר ynet, 27 ביולי 2004
↑  רונה טאוזינגר, המגילה הגנוזה, ישראל היום,26.2.2021
| בתי מקדש בהיסטוריה היהודית |
| --- | --- | --- |
| משכנות | משכן משה • משכן גלגל • משכן שילה • משכן נוב • משכן גבעון |  |
| בתי מקדש | בית המקדש הראשון • בית המקדש השני ומקדש הורדוס |  |
| מקדשים חיצוניים | הבמות • מקדשי ממלכת ישראל: תל דן ובית אל • מקדש חוניו • מקדש יב • מקדש השומרונים בהר גריזים |  |
| אחרים | מצוות בניין בית המקדש • מבנה בית המקדש • בית המקדש השלישי • בית המקדש של יוליאנוס |  |
| חלקי בית המקדש השני |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
     : 
|     צפון החיל הסורג עזרת נשים לשכת העצים לשכת הנזירים לשכת השמנים לשכת המצורעים שער ניקנור העזרה המזבח כבש הכיור בית המטבחיים הדביר האולם ההיכל 1 2 2 3 לשכת הגזית בית המוקד 4 4 5 6 7 א ב ג ד ה ו ז ח ט י י  |     צפון החיל הסורג עזרת נשים לשכת העצים לשכת הנזירים לשכת השמנים לשכת המצורעים שער ניקנור העזרה המזבח כבש הכיור בית המטבחיים הדביר האולם ההיכל 1 2 2 3 לשכת הגזית בית המוקד 4 4 5 6 7 א ב ג ד ה ו ז ח ט י י  |     צפון החיל הסורג עזרת נשים לשכת העצים לשכת הנזירים לשכת השמנים לשכת המצורעים שער ניקנור העזרה המזבח כבש הכיור בית המטבחיים הדביר האולם ההיכל 1 2 2 3 לשכת הגזית בית המוקד 4 4 5 6 7 א ב ג ד ה ו ז ח ט י י  |  |  |
     : 
מקרא
|  1. לשכת הפרווה   2. בית החליפות   3. לשכת פרהדרין   4. בין האולם ולמזבח   5. תאים   6. מסיבה   7. אחורי בית הכפורת |  1. לשכת הפרווה   2. בית החליפות   3. לשכת פרהדרין   4. בין האולם ולמזבח   5. תאים   6. מסיבה   7. אחורי בית הכפורת |  |  |  |
| שערי המקדש | שערי המקדש |  |  |  |
|  א. שער עזרת נשים   ב. שער העליון   ג. שער הדלק   ד. שער הבכורות   ה. שער המים  ו. שער יכניה / הניצוץ   ז. שער הקרבן   ח. שער הנשים   ט. שער השיר / המוקד   י. שער בלי שם |  א. שער עזרת נשים   ב. שער העליון   ג. שער הדלק   ד. שער הבכורות   ה. שער המים  ו. שער יכניה / הניצוץ   ז. שער הקרבן   ח. שער הנשים   ט. שער השיר / המוקד   י. שער בלי שם |  |  |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4199822-4  LNB: 000176749  NKC: ko20191033469  VIAF: 249028635   WorldCat (עם VIAF): 249028635 
דגם בית המקדש באש התורה בירושלים
”...וְאִם לֹא יֵעָלֶה הֶעָנָן וְלֹא יִסְעוּ עַד יוֹם הֵעָלֹתוֹ. כִּי עֲנַן ה' עַל הַמִּשְׁכָּן יוֹמָם וְאֵשׁ תִּהְיֶה לַיְלָה...” (שמות, מ', ל"ז–ל"ח)
מלכת שבא עומדת בפני מקדש שלמה. ציור של סלומון דה בריי מהמאה ה-17
דגם של בית המקדש השני במוזיאון ישראל.
דגם להמחשת מיקום כלי המקדש
מודל של בית המקדש השני כפי ששופץ על ידי הורדוס
כהן גדול בבגדי הכהונה
אילוסטרציה של מזבח העולה, 1890
שלמה חונך את בית המקדש הראשון
חתן יהודי שובר כוס ברגלו, לזכר החורבן.
שוטר מג"ב  שומר על גשר המוגרבים, דרכו  יכולים יהודים להיכנס להר הבית.
חדר מגורים של משפחה אמידה מתקופת בית שני בפרוור ההרודיאני.
הכתובת לבית התקיעה להכ[ריז] שנמצאה בחפירות של בנימין מזר ומאיר בן דב בצידו הדרומי של הר הבית. הערכה היא שהכתובת היא מתקופת בית המקדש השני
מדרגות שהובילו לשערי חולדה, נחשפו בחפירות אריכאולוגיות
קשת רובינסון
קשת וילסון
הכתובת בסורג
תרשים בית המקדש לפי אייזק ניוטון