stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איימי מנסון
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 |  | The Bill | מרטין מקנזי | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2007 | המשפחה שלי | My Family |  | בפרק "Breaking Up Ain't Hard To Do" |
| 2007 |  | Nearly Famous | מלאני | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2008 | רופאים | Doctors | קלי מור | בפרק "Jack the Lad" |
| 2008 | טורצ'ווד | Torchwood | אליס גאפי | בפרקים "Fragments" ו-"Exit Wounds" |
| 2008 | חדר מיון | Casualty | אבי אוונס | סדרת טלוויזיה (9 פרקים) |
| 2009 | רומנטיקנים נואשים | Desperate Romantics | ליזי סידל | מיני-סדרה |
| 2010 | כמעט אנושיים | Being Human | דייזי | סדרת טלוויזיה (6 פרקים) |
| 2010 | מיס מארפל | Agatha Christie's Marple | ג'ינג'ר קוריגן | בפרק "The Pale Horse" |
| 2011 | מנודים | Outcasts | פלר מורגן | סדרת טלוויזיה |
| 2011 | עברייני על | Misfits | ליאה | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2011 | ג'יימס הריוט הצעיר | Young James Herriot | אמה "וירלי" טייסון | מיני-סדרה |
| 2011 |  | The Field of Blood | קארן בורנט | סדרת טלוויזיה |
| 2014–2015 | אטלנטיס | Atlantis | מדיאה | סדרת טלוויזיה |
| 2015–2016 | עד עצם היום הזה | Once Upon a Time | מרידה | סדרת טלוויזיה |
| 2017 | נסיכה לבנה | The White Princess | קאתי גורדון | מיני-סדרה |
| 2021–הווה | נשות הלעולם לא | The Nevers | מלאדי | סדרת טלוויזיה |
| 2023 |  | The Chemistry of Death | הלן מ'קלאוד | 4 פרקים |
| 2024 | ריבוס (אנ') | Rebus | רונה מונקריף | תפקיד ראשי; 6 פרקים |
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | ראש דלעת: סכסוך דמים | Pumpkinhead: Blood Feud | ג'ודי הטפילד |
| 2007 | קוף הדמים | Blood Monkey | איימי ארמסטרונג |
| 2013 |  | Estranged | ינואר |
| 2013 |  | Not Another Happy Ending | דארסי |
| 2017 | לעולם לא מאוחר | Edie | פיונה |
| 2019 | דום: הכחדה | Doom: Annihilation | ג'ורן דארק |
| 2021 | ספנסר | Spencer | אן בולין |
| 2021 |  | She Will | לויס |
תיאטרון

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | שש נפשות מחפשות מחבר | Six Characters in Search of an Author | הבת החורגת | הוצג בתיאטרון ליסאום ובתיאטרון סיטיזנס |
הערות שוליים

↑  "Amy Manson". TV.com. CBS Interactive.
↑  "Once Upon a Time: Merida from Brave will join the show in season 5". Digital Spy.
↑  "'Once Upon A Time' Introduces Merida From 'Brave' And The Dark Swan At Comic-Con [Video]". The Inquisitr News.
↑  "Merida from Brave will be on the next season of Once Upon A Time". avclub.com.
1 2  Ramaswamy, Chitra (10 בפברואר 2008). "Theatrical Six appeal". The Scotsman. נבדק ב-2009-07-06. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  Beacom, Brian (24 במרץ 2008). "I'd never been to the Citz...now I'm star of the show". Evening Times. נבדק ב-2009-07-06. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Afternoon play from Finlay". Stornoway Gazette. 10 באוגוסט 2009. אורכב מ-המקור ב-2009-08-17. נבדק ב-2009-08-11. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Desperate Romantics" press pack: Introduction BBC Press Office. 2009-06-25.
↑  BBC - Press Office - Network TV Programme Information BBC Week 2 2010 Retrieved 2009-12-22.
↑  Hendry, Steve (17 בינואר 2010). "Rising star Amy Manson on her bloody good horror roles". Daily Record. ארכיון מ-20 בינואר 2010. נבדק ב-2010-02-23. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  BBC - Press Office - Meet the Outcasts in a major new BBC One drama series Retrieved 2010-05-13.
↑  "BBC One - Young James Herriot - Emma 'Whirly' Tyson". BBC.
↑  New Cast Members Begin Shooting ‘Raw’ Season Five For RTֹ The Irish Film & Television Network. Retrieved 2012-08-24.
↑  The Stage / News / Dundee Rep's Peer Gynt sweeps Critics Awards for Theatre in Scotland
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1248239164  ISNI: 0000 0001 3382 1196  LCCN: no2015031258  VIAF: 315534114   WorldCat (עם VIAF): 315534114
עלינא אשבל

עלינא אשבל (נולדה ב-1948) היא בובנאית ובמאית תיאטרון ישראלית, ממייסדי תיאטרון הקרון.
ביוגרפיה

אשבל, בוגרת החוג לתולדות האמנות באוניברסיטה העברית, הקימה ב-1978 עם סמדר תירוש ורחל ברקמן את תיאטרון בו-בדים וההצגה "משפכים".
ב-1981 חברה למייקל שוסטר, הדס עפרת ומריו קוטליאר בהקמת תיאטרון הקרון, והייתה ממעצבי התיאטרון בעשור הראשון לקיומו. בין היתר סייעה בהפקת פסטיבל תיאטרון הבובות הבינלאומי הראשון בירושלים בשנת 1984.
לימדה ומלמדת חוגים, קורסים והשתלמויות במוסדות שונים ברחבי הארץ, ביניהם מוזיאון ישראל, מוזיאון תל אביב, בית הספר לתיאטרון חזותי, סמינר הקיבוצים ובית 9.
ב-1994 נבחרה אשבל להחליף את הדס עפרת בתפקיד יו"ר אונימ"ה-ישראל. היא שימשה בתפקיד במשך 5 שנים ובשנת 1999 החליף אותה אילן סביר.
בשנת 2000 השיקה את מיזם "מטריית החלומות" עם עדנה פינצ'ובר מנהלת בית הספר לילדים מאושפזים בבית החולים הדסה עין כרם, במסגרתו היא יוצרת הצגות אינטימיות לילדים המאושפזים בבית החולים. כל יצירה מיועדת לילד אחד בלבד, ומשלבת בין אמנות תיאטרון הבובות וצרכי הילדים המאושפזים. ב־2012 התרחב המזים גם לבית החולים שערי צדק ומאז לוקחים בו חלק כל בתי החולים הגדולים בישראל.
הצגות שיצרה

קשרים, סיפור מצמר - תיאטרון בובות המשולב עם אומנות הטקסטיל (מוזיאון ישראל, 1981)
נדודים - סיפור והדגמות של 4 מסורות של תיאטרוני בובות נודדים (מוזיאון ישראל, 1982)
הרפתקה בירושלים (מוזיאון תל אביב, 1983)
בילים... פילים - על יחסים בין פיל ופילה, ביל ובלהה (תיאטרון הקרון, 1986-1993)
משחקי מלחמה - 13 תמונות מלחמה בעולם עשוי פח (בית הספר לתיאטרון חזותי, 1988-1990)
הזמיר - עיבוד לתיאטרון בובות לאגדת זמירו של קיסר סין (תיאטרון הקרון, 1992-2021)
ילדה בתוך עציץ - מופע על פי שירי שלומית כהן-אסיף (הקרון, 1999-2015)
המלך שלמה והדוכיפת (הקרון, 2001)
קו, נקודה! (2011)
הקרקס של לולו - רצף קטעים לולייניים בביצוע בובות (הקרון, 2014)
גברת כלום - עיבוד חדשני של רינת שטרנברג לאגדת הדייג ודג הזהב (הקרון, 2014)
מעבר לים - מופע לילדים המבוסס על שירי ביאליק (הקרון, 2019)
אדונית התבלינים - במסגרת פסטיבל הקרון הבינלאומי ה-31, 2022
חיים אישיים

אשבל מתגוררת בשכונת בקעה בירושלים. מתרגלת טאי צ'י וצ'י קונג ומוסמכת להוראת צ'י קונג בשיטת שנג ז'ן גונג.
הערות שוליים

↑  עלינא אשבל | תיאטרון הקרון, באתר traintheater.co.il
↑  הקרון עוצר בתחנה, באתר כל העיר, ‏2 בינואר 2015
↑  אורה עריף, הבובות ינסו להגיע לרגשות האפלים של הצופים, באתר מעריב, ‏27 ביולי 1984
↑  מופע סלבריטיז ענק נגד אלימות כלפי נשים, באתר וואלה, 15 בינואר 2001
↑  קורס תיאטרון רחוב בית 9, באתר www.tostudy.co.il
↑  המיזם שמנסה לרפא ילדים באמצעות מטרייה, באתר mynetjerusalem, ‏2020-02-09
↑  קשרים, סיפור מצמרר, באתר דבר, ‏26 באוגוסט 1981
↑  אירועי השבוע במוזיאון ישראל ירושלים, באתר מעריב, ‏6 באוגוסט 1982
↑  אירועי השבוע מוזיאון תל אביב, באתר דבר, ‏21 באוקטובר 1983
↑  בזכות מתתיהו, באתר חדשות, ‏25 בדצמבר 1986
↑  שוש אביגל, ⁨בובת לא רק לילדים, באתר חדשות, ‏9 באוגוסט 1988
↑  ⁨הוצאות, באתר ⁨חדשות, ‏27 במרץ 1992
↑  Oshrat Avihsira Farzam, פסטיבל הקרון הבינלאומי ה-30, באתר Goodmoments-רגעים, ‏2021-08-24 (באנגלית)
↑  ילדה בתוך עציץ | תיאטרון הקרון, באתר traintheater.co.il
↑  במה - גיליון 163, באתר www.bamah.info
↑  כרמית ספיר-ויץ, לצאת מהריבוע: על פסטיבל תיאטרון הבובות, באתר nrg‏, 15 באוגוסט 2011
↑  הקרקס של לולו | תיאטרון הקרון, באתר traintheater.co.il
↑   נגה שביט-רז, כשרינת שטרנברג מתפרעת עם הבובות, באתר הארץ, 27 ביולי 2014
↑  תיאטרון הקרון מציג:, באתר www.herzliyamuseum.co.il
↑  the Train Theater, traintheater.co.il
↑  עלינא אשבל | שנג זן גונג הבינלאומי-ישראל
עמוד האש (יציאת מצרים)

עמוד האש, איור מאת פיליפ דה ור
ערך זה עוסק בסיפור מהתנך. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
עמוד האש בתנ"ך הוא אחד מהנסים שנעשו לעם ישראל על ידי אלוהים במהלך יציאת מצרים. על פי הכתוב בחומש שמות עמוד האש הפיץ אור ואפשר לעם ישראל לנוע בלילה במהלך יציאת מצרים. עמוד האש מקביל לעמוד הענן שהתגלה ביום, ושניהם יחד היוו (מעבר לתועלת המעשית שבהם) תזכורת לנוכחותו התמידית והמיטיבה של אלוהים בקרב בני ישראל.
מופעים בתנ"ך

ספר שמות, פרק י"ג, פסוקים כ"א–כ"ב - ”וַה' הֹלֵךְ לִפְנֵיהֶם יוֹמָם בְּעַמּוּד עָנָן לַנְחֹתָם הַדֶּרֶךְ וְלַיְלָה בְּעַמּוּד אֵשׁ לְהָאִיר לָהֶם לָלֶכֶת יוֹמָם וָלָיְלָה. לֹא יָמִישׁ עַמּוּד הֶעָנָן יוֹמָם וְעַמּוּד הָאֵשׁ לָיְלָה לִפְנֵי הָעָם.”
ספר שמות, פרק י"ד, פסוק כ"ד - ”וַיְהִי בְּאַשְׁמֹרֶת הַבֹּקֶר וַיַּשְׁקֵף ה' אֶל מַחֲנֵה מִצְרַיִם בְּעַמּוּד אֵשׁ וְעָנָן וַיָּהָם אֵת מַחֲנֵה מִצְרָיִם.”
ספר במדבר, פרק י"ד, פסוק י"ד - ”וְאָמְרוּ אֶל יוֹשֵׁב הָאָרֶץ הַזֹּאת שָׁמְעוּ כִּי אַתָּה ה' בְּקֶרֶב הָעָם הַזֶּה אֲשֶׁר עַיִן בְּעַיִן נִרְאָה אַתָּה ה' וַעֲנָנְךָ עֹמֵד עֲלֵהֶם וּבְעַמֻּד עָנָן אַתָּה הֹלֵךְ לִפְנֵיהֶם יוֹמָם וּבְעַמּוּד אֵשׁ לָיְלָה.”
ספר דברים, פרק א', פסוק ל"ג - ”הַהֹלֵךְ לִפְנֵיכֶם בַּדֶּרֶךְ לָתוּר לָכֶם מָקוֹם לַחֲנֹתְכֶם בָּאֵשׁ לַיְלָה לַרְאֹתְכֶם בַּדֶּרֶךְ אֲשֶׁר תֵּלְכוּ בָהּ וּבֶעָנָן יוֹמָם.”
ספר נחמיה, פרק ט', פסוק י"ב - ”וּבְעַמּוּד עָנָן הִנְחִיתָם יוֹמָם וּבְעַמּוּד אֵשׁ לַיְלָה לְהָאִיר לָהֶם אֶת הַדֶּרֶךְ אֲשֶׁר יֵלְכוּ בָהּ.”
ספר נחמיה, פרק ט', פסוק י"ט - ”וְאַתָּה בְּרַחֲמֶיךָ הָרַבִּים לֹא עֲזַבְתָּם בַּמִּדְבָּר אֶת עַמּוּד הֶעָנָן לֹא סָר מֵעֲלֵיהֶם בְּיוֹמָם לְהַנְחֹתָם בְּהַדֶּרֶךְ וְאֶת עַמּוּד הָאֵשׁ בְּלַיְלָה לְהָאִיר לָהֶם וְאֶת הַדֶּרֶךְ אֲשֶׁר יֵלְכוּ בָהּ.”
סגולות עמוד האש

בתלמוד בבלי, מסכת שבת, דף כ"ג, עמוד ב' מופיע תיאור של תיאום הפעילות בין עמוד האש לעמוד הענן: "'לא ימיש עמוד הענן יומם ועמוד האש לילה' - מלמד שעמוד ענן משלים לעמוד האש ועמוד האש משלים לעמוד הענן", ומפרש רש"י: "עמוד הענן של יום משלים אורו לעמוד האש, שהיה עמוד האש בא קודם שישקע עמוד הענן".
על הפסוק ”מִי זֹאת עֹלָה מִן הַמִּדְבָּר כְּתִימֲרוֹת עָשָׁן” (מגילת שיר השירים, פרק ג', פסוק ו') כתב רש"י: "כשהייתי מהלכת במדבר והיה עמוד האש והענן הולכים לפני והורגים נחשים ועקרבים ושורפין הקוצים והברקנים לעשות הדרך מישור".
כשרדפו המצרים אחרי בני ישראל, המס עמוד האש את קרקע הים והפכה לטיט רותח שהטביע את מרכבות המצרים (בעל הטורים, שמות, פרק י"ד, פסוק כ"ד).
עמוד האש מוזכר גם כאחד מסימני ההשגחה המיוחדת של ה' על עמו, מה שמנגיד אותו לאירועי הגלות.
ראו גם

עמוד הענן
הערות שוליים

↑  מלבי"ם תהילים סח, פסוק ג
| ספר שמות |
| --- | --- | --- |
| פרשת שמות | גזירות פרעה • שעבוד מצרים • משה בתיבה • בתיה בת פרעה • בריחת משה למדין • הסנה הבוער • צפורה במלון • משה בארמון פרעה |  |
| פרשת וארא | עשר מכות מצרים • מכת דם • מכת צפרדע • מכת כינים • מכת ערוב • מכת דבר • מכת שחין • מכת ברד |  |
| פרשת בא | מכת ארבה • מכת חושך • פסח מצרים • מכת בכורות • יציאת מצרים • קידוש בכורות • תפילין |  |
| פרשת בשלח | עמוד הענן ועמוד האש • קריעת ים סוף • שירת הים • שירת מרים • מרה • אילם • מן • פרשת המן • תחום שבת • מסה ומריבה • רפידים • מלחמת עמלק |  |
| פרשת יתרו | יתרו וצפורה • עצת יתרו • שלושת ימי ההגבלה • מעמד הר סיני • עשרת הדיברות • לא תעשון אתי |  |
| פרשת משפטים | עבד עברי • אמה עברייה • חובל • נזקי בהמה (קרן, שן ורגל) • נזקי בור • נזקי אש • גנבה והבא במחתרת • דיני שומרים • מפתה • כל אלמנה ויתום לא תענון • טרפה • אחרי רבים להטות • ברית האגנות • לוחות הברית |  |
| פרשת תרומה | בניית המשכן • ארון הברית • הכפורת • הכרובים • השולחן • המנורה • יריעות המשכן • קרשי המשכן • האדנים • הפרוכת • מזבח הנחושת • קלעי חצר המשכן. |  |
| פרשת תצוה | הדלקת הנרות במקדש • בגדי כהונה • קורבן התמיד • שבעת ימי המילואים • חנוכת המשכן • מזבח הזהב |  |
| פרשת כי תשא | מחצית השקל • כיור הנחושת • קטורת הסמים • שמן המשחה • חטא העגל • שבירת הלוחות • שלש עשרה מידות הרחמים • קרינת פני משה |  |
| פרשת ויקהל | יריעות המשכן • קרשי המשכן • הארון • השולחן • המנורה • מזבח הזהב • מזבח הנחושת • כיור  • קלעי החצר |  |
| פרשת פקודי | סיכום הקמת המשכן • חנוכת המשכן |  |
| דמויות בספר | שפרה ופועה • עמרם • יוכבד • משה • אהרן • מרים הנביאה • פרעה • בתיה • יתרו • צפורה • נחשון בן עמינדב • יהושע בן נון • בצלאל בן אורי • אהליאב בן אחיסמך |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
המכון המרכזי לקטלוג אחיד

| --- | --- |
 מדינה:  איטליה 
 מטה הארגון:  רומא 
 מייסדים:  Angela Vinay 
 תקופת הפעילות:  1975–הווה (כ־50 שנה) 
 www.iccu.sbn.it
 
המכון המרכזי לקטלוג אחיד (‏ICCU באיטלקית: Istituto Centrale per il Catalogo Unico) הוא מכון הפועל כרשות ממשלתית של ממשלת איטליה שמטרתו ליצור ולתחזק קטלוג ביבליוגרפי אחיד ומאוחד לכל הספריות באיטליה. הקטלוג המרכזי (Centro nazionale per il catalogo unico) החל להיות מיושם בכל הספריות במדינה בשנת 1951. המכון קם ב-1975 תחת המשרד למורשת ופעילות תרבותית (Ministero per i Beni e le Attività Culturali - MiBAC) וממוקם פיזית בספרייה הלאומית המרכזית של רומא. המכון מציע מערך שירותים ביבליוגרפים לבאי הספרייה ולמשתמשים חיצוניים - Servizio bibliotecario nazionale,  SBN.
המפלגה הלאומנית-דמוקרטית (רומניה)

| --- | --- |

 מדינה:  רומניה 
 מנהיגים:  ניקולאיה יורגה 
 תקופת הפעילות:  1910–הווה (כ־115 שנים) 
 מיקום במפה הפוליטית:  ימין 
 
המפלגה הלאומנית-דמוקרטית (ברומנית: Partidul Naționalist-Democrat) הייתה מפלגה אנטישמית ברומניה, שנוסדה ב-23 באפריל 1910 על ידי ניקולאה יורגה ואלכסנדרו קונסטנטין קוזה ופנתה לקהל בוחרים מבין הבורגנים הזעירים והאינטלקטואלים הדמוקרטים. המפלגה תמכה במלוכה והתנגדה בחריפות לאמנציפציה של היהודים והפיכתם לאזרחים רומנים. כתב העת Neamul Românesc (העם הרומני) שימש כביטאון המפלגה.
בבחירות הכלליות, שנערכו ברומניה ב-1919, זכתה המפלגה ב-27 מקומות בפרלמנט הרומני וב-9 מקומות בסנאט הרומני. לפני הבחירות שנערכו ב-1920 התפצלה המפלגה לפי שני מנהיגיה, הסיעה של יורגה זכתה ב-10 מושבים בפרלמנט ושניים בסנאט והסיעה של קוזה זכתה רק בשני מושבים בפרלמנט - לפני הבחירות של 1922 הסיעות התאחדו מחדש, אך זכו רק ב-5 מושבים בפרלמנט ושניים בסנאט. היריבות בין שני ראשי המפלגה הביאה להתפלגות ובעת הפיצול פלג המפלגה של יורגה שמר על השם וויתר על המטרות האנטישמיות, שהיו במצע היסוד של המפלגה. קוזה הקים את ליגת ההגנה הלאומית-נוצרית.
המפלגה ניהלה מגעים למטרות איחוד עם מפלגות אחרות, אך הן לא הבשילו, כי המפלגות האחרות היו מעוניינות רק להוסיף לרשימתן את שמו של ניקולאה יורגה, שזכה לפופולריות רבה, אך לא את מפלגתו. מ-1934 נפסק ייצוג המפלגה בבית הנבחרים של רומניה.
סרט הייפרלינק

סרט הייפרלינק (אנגלית: Hyperlink cinema) הוא סוגה קולנועית המאופיינת במבנים נרטיביים מורכבים, או מרוביי קווי עלילה עם דמויות רבות תחת נושא מאחד אחד.
היסטוריה

המונח נטבע על ידי הסופרת אליסה קוורט, בביקורת שעסקה בסרט Happy Endings(אנ') עבור כתב העת Film Comment בשנת 2005. מבקר הקולנוע רוג'ר אברט הפך את המונח לפופולרי כשסקר את הסרט סוריאנה ב-2005. הסרטים בסוגה אינם היפרמדיה ואין בהם היפר-קישורים ממשיים, והשימוש במונח נועד לציין ליניאריות מרובה במובן מטפורי.
קוורט מחשיבה כיתובים הפועלים כהערות שוליים ומסך מפוצל כמרכיבי סרט הייפרלינק ומציינת את השפעת ה-World Wide Web וריבוי משימות. משחק עם הזמן וההיסטוריה האישית של הדמויות, טוויסטים בעלילה, קווי עלילה שזורים בין מספר דמויות, קפיצה בין ההתחלה לסוף (פלשבק והבזק פלשפורוורד) גם הם אלמנטים של הסוגה. אברט תיאר סרטי הייפרלינק כסרטים שבהם הדמויות או הפעילות נעות בסיפורים נפרדים, אך הקשר או ההשפעה בין אותם סיפורים מתגלים אט אט בפני הקהל; למשל בסרטיו של הבמאי המקסיקני אלחנדרו גונזלס אינאריטו אהבה נושכת (2000), 21 גרם (2003) ובבל (2006).
קוורט גורסת שהבמאי רוברט אלטמן יצר את המבנה לסוגה והוכיח את התועלת שלו לשילוב סיפורים שלובים בסרטיו נאשוויל (1975) תמונות קצרות (1993). עם זאת, קדמו לו סרטים, כולל קנצ'נז'ונגה של סאטיאג'יט ריי (1962), זיכרונות (סרט) של פדריקו פליני (1973),שהשתמשו במבנה נרטיבי המבוסס על מספר דמויות.
קוורט מציינת גם את סדרת הטלוויזיה 24 וסרטו של אלן רודולף ברוכים הבאים ללוס אנג'לס (1976) כאבות טיפוס. התרסקות (2004) היא דוגמה לז'אנר, כמו גם טראפיק של סטיבן סודרברג (2000), עיר האלוהים של פרננדו מאיירלס (2002), סוריאנה של סטיבן גאגן (2005) ותשע נשמות של רודריגו גרסיה (2005).
ניתוח

ניתן להשוות את הנרטיב ומבנה הסיפור של הקולנוע ההיפר-קישור לניתוח המרחבי של מדעי החברה. כפי שתוארו על ידי אדוארד סויה וקוסטיס האדג'ימיכליס. ניתוח מרחבי בוחן את "החוויה האופקית" של חיי האדם, הממד המרחבי של התנהגות אינדיבידואלית ויחסים חברתיים, בניגוד ל"חוויה אנכית" של היסטוריה, מסורת וביוגרפיה". המבקר האנגלי ג'ון ברגר מציין עבור הרומן כי "כמעט לא ניתן עוד לספר סיפור ישר המתפתח ברצף בזמן" שכן "אנחנו מודעים מדי למה שחוצה ללא הרף את קו הסיפור לרוחב".
ניתוח אקדמי של קולנוע היפר-קישור הופיע בכתב העת Critical Studies in Media Communication', והתייחס לסרטים כאל Global Network Films. המחקר גרס כי הסרטים הם נרטיבים ברשת הממפים את חברת הרשת ואת הקשרים החדשים שחווים אזרחים בעידן הגלובליזציה.
אלברטו טוסקאנו וג'ף קינקל טענו שקולנוע היפרלינק מהווה צורה עכשווית של לז'אנר הסיפורת מהמאה ה-18 וה-19, "Novel of circulation"(אנ'), שנכתבה מנקודת מבט דמיונית של חפצים כשהם נעים בין בעלים וסביבות חברתיות. בסרטים אלה, הם טוענים, "הקישור הנרטיבי הוא היחס של הדמויות לתוצר הבחירה של הסרט, בין אם זה רובים, קוקאין, שמן או נסיכת הנילוס".
דוגמאות > סרטים

תמונות קצרות (1993)
ספרות זולה (1994)
מגנוליה (סרט) (1999)
טראפיק (2000)
עג'מי (סרט) (2009)
ענן אטלס (2012)
הצמה (סרט) (2023)
דוגמאות > משחקי וידאו

Until Dawn (2015)
Detroit: Become Human (2018)
דוגמאות > במאים הקשורים לסרטיי הייפרלינק

פול תומאס אנדרסון
סטיאג'יט ריי
אלחנדרו גונסלס איניאריטו
קוונטין טרנטינו
גארי מרשל
רוברט אלטמן
האחיות וצ'אוסקי
סטיבן סודרברג
ריצ'רד לינקלייטר
ריצ'רד קרטיס
פול האגיס
ראו גם

סרט אנתולוגיה
עלילה לא ליניארית
אנסמבל (משחק)
הערות שוליים

↑  Ebert, Roger (2006). Roger Ebert's Movie Yearbook 2007. Andrews McMeel Publishing. p. 100. מסת"ב 0-7407-6157-9
↑  "Kanchenjungha". AMC. אורכב מ-המקור ב-2015-12-11.
↑  "20 Great Examples of Hyperlink Cinema Every Film Buff Must Watch". Taste of Cinema. 4 בספטמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Quart, Alissa (יולי–אוג' 2005). "Networked". Film Comment. 41 (4): 48–5. אורכב מ-המקור ב-3 בפברואר 2014. נבדק ב-28 בינואר 2014. {{cite journal}}:  (עזרה)Quart, Alissa (July–August 2005). "Networked". Film Comment. 41 (4): 48–5. Archived from the original on February 3, 2014. Retrieved January 28, 2014.
↑  Willmore, Alison (23 בפברואר 2009). ""Crossing Over" and Hyperlink Cinema". IFC. אורכב מ-המקור ב-10 באפריל 2017. נבדק ב-12 ביולי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Soja, Edward W.; Hadjimichalis, Costis (1979). "Between Geographical Materialism and Spatial Fetishism: Some Observations on the Development of Marxist Spatial Analysis". Antipode. 17 (2–3): 59–67. doi:10.1111/j.1467-8330.1985.tb00334.x.
↑  Narine, Neil (2010). "Global Trauma and the Cinematic Network Society". Critical Studies in Media Communication. 27 (3): 209–234. doi:10.1080/15295030903583556.
1 2  Toscano, Alberto; Kinkle, Jeff (2015). Cartographies of the Absolute. Zero Books. p. 192.
↑  "Tips on how to save, or lose, all eight characters in Until Dawn". VentureBeat (באנגלית אמריקאית). 31 באוגוסט 2015. נבדק ב-4 בנובמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Detroit: Become Human Story and Ending Explained - Here's What Happened". NDTV Gadgets 360 (באנגלית). 28 במאי 2018. נבדק ב-31 באוקטובר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
דאווה הוטסה

דאווה הוטסה (נולד ב-9 במרץ 1996) הוא כדורגלן אתיופי המשחק בעמדת החלוץ בהדיה חוסנה מליגת העל האתיופית ובנבחרת אתיופיה.
קריירה בינלאומית

באוגוסט 2014, המאמן ההודי, מריאנו בארטו זימן את הוטסה לנבחרת אתיופיה לקראת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2015. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במדים הלאומיים ב-11 באוקטובר בהפסד 2–0 לנבחרת מאלי. שערו הראשון במדי הנבחרת הגיע ב-7 בדצמבר 2017 בהפסד 4–1 לנבחרת בורונדי.
7 ביוני

7 ביוני הוא היום ה-158 בשנה (159 בשנה מעוברת), בשבוע ה-23 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 207 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

1099 – החל המצור הצלבני על ירושלים, שנמשך 5 שבועות עד לכיבושה
1494 – ספרד ופורטוגל חותמות על חוזה טורדסיאס, המחלק את "העולם החדש" ביניהן
1654 –  לואי ה-14 מוכתר למלך צרפת
1692 – 3,000 הרוגים ברעידת אדמה בג'מייקה. פורט רויאל נחרבת
1832 – נכנס לתוקפו חוק הרפורמה של 1832, שמטרתו לבטל את העיוותים בייצוג הבוחרים בבחירות לפרלמנט הבריטי
1863 – מקסיקו סיטי נכבשת על ידי חיילים צרפתים
1905 – נורווגיה מכריזה על ביטול האיחוד עם שוודיה והופכת למדינה עצמאית
1914 – כלי שיט ראשון עובר דרך תעלת פנמה
1929 – קריית הוותיקן זוכה למעמד של מדינה עצמאית לאחר חתימת ההסכמים הלטרניים עם איטליה הפשיסטית
1942 – מלחמת העולם השנייה: מסתיים קרב מידוויי
1948 – נשיא צ'כוסלובקיה, אדווארד בנש, מעדיף להתפטר ולא לחתום על חוקה שהופכת את מדינתו לקומוניסטית
1948 – מלחמת העצמאות: קיבוץ ניצנים נופל בידי המצרים בקרב על ניצנים
1948 – 43 איש נרצחים בפרעות אוג'דה וג'ראדה, מהומות נגד היהודים במרוקו
1967 – מלחמת ששת הימים: הצנחנים כובשים את ירושלים העתיקה ומניפים את דגל ישראל על הר הבית
1973 – קנצלר גרמניה וילי ברנדט מבקר בישראל, ביקור ראשון מסוגו
1981 – מבצע אופרה: חיל האוויר הישראלי מפציץ את הכור הגרעיני אוסירק בעיראק
2017 – מתקפת טרור משולבת בטהראן בפרלמנט האיראני ובמאוזוליאום של רוחאללה ח'ומייני, 12 בני אדם נהרגו ו-39 נפצעו
נולדו

1502 – ז'ואו השלישי, מלך פורטוגל (נפטר ב-1557)
1660 – ג'ורג' הראשון, מלך בריטניה (נפטר ב-1727)
1848 – פול גוגן, צייר צרפתי (נפטר ב-1903)
1868 – צ'ארלס רני מקינטוש, ארכיטקט, מעצב ומאייר (נפטר ב-1928)
1884 – לדיסלב פרוקש, שחמטאי צ'כי (נפטר ב-1966)
1896 – אימרה נוג', מדינאי הונגרי (נפטר ב-1958)
1897 – דוד תדהר, חוקר חלוצי היישוב, עורך אנציקלופדיה לחלוצי היישוב ובוניו (נפטר ב-1970)
1907 – מאשה קאלקו, משוררת יהודייה-גרמנייה (נפטרה ב-1975)
1908 – עלי דייויס, מנכ"ל ההסתדרות המדיצינית הדסה ומנהל בית החולים הדסה, פרופסור לרפואה באוניברסיטה העברית, רופא וחוקר (נפטר ב-1997)
1909 – וירג'יניה אפגאר, רופאה אמריקאית, פיתחה את מבחן אפגאר למדידת בריאותם של תינוקות לאחר לידה (נפטרה ב-1974)
1909 – ג'סיקה טנדי, שחקנית בריטית (נפטרה ב-1994)
1917 – דין מרטין, שחקן קולנוע אמריקאי (נפטר ב-1995)
1920 – יוסי ידין, שחקן תיאטרון וקולנוע ומדבב ישראלי (נפטר ב-2001)
1921 – ברנרד לאון, רופא קרדיולוג יהודי-אמריקאי ממוצא ליטאי (נפטר ב-2021)
1923 – עוזי אורנן, בלשן, פרופסור ללשון ולעיבוד שפות טבעיות באוניברסיטה העברית ובטכניון וחבר באקדמיה ללשון העברית (נפטר ב-2022)
1928 – ג'יימס אייבורי, במאי קולנוע אמריקאי
1929 – אנטוניו קרבחאל, כדורגלן ומאמן מקסיקני (נפטר ב-2023)
1929 – ג'ון טרנר, ראש ממשלת קנדה הזמני ב-1984 (נפטר ב-2020)
1936 – אלונה איינשטיין, צלמת ישראלית שפעלה בשנות השישים והשבעים (נפטרה ב-2006)
1940 – רונלד פיקאפ, שחקן אנגלי (נפטר ב-2021)
1940 – טום ג'ונס, זמר ולשי
1940 – דן ורדי, תת-אלוף בצה"ל
1941 – אורה אחימאיר, סופרת ישראלית
1942 – מועמר קדאפי, שליט לוב
1945 – וולפגנג שיסל, פוליטיקאי אוסטרי
1952 – ליאם ניסן, שחקן קולנוע אירי
1952 – אורהאן פאמוק, סופר טורקי, חתן פרס נובל לספרות
1954 – ישראל רבינוביץ, פסל וצייר ישראלי
1954 – שלמה שש, קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, טייס קרב בחיל האוויר הישראלי, מפקד בסיס רמון ומפקד היחידה לשיתוף פעולה
1958 – פרינס, מוזיקאי אמריקאי (נפטר ב-2016)
1963 – דניאל סידס, שדרן רדיו, איש טלוויזיה, יועץ מוזיקה ו-DJ
1965 – דמיאן הירסט, פסל אנגלי
1965 – מיק פולי, מתאבק עבר אמריקאי
1970 – קאפו, כדורגלן ברזילאי
1971 – אילן גנני, שחקן, כותב ומדבב ישראלי
1972 – עודד מנסטר, שחקן, מורה למשחק ומפיק ישראלי
1974 – בר גרילס, הרפתקן בריטי, סופר ומנחה טלוויזיה
1975 – אלן אייברסון, כדורסלן אמריקני
1981 – אמה שאה, זמרת, מלחינה, פסנתרנית, גיטריסטית, שחקנית, תסריטאית, רקדנית ובמאית כוויתית-איראנית
1981 – אנה קורניקובה, שחקנית טניס רוסייה
1982 – אניה בוקשטיין, שחקנית, זמרת, דוגמנית ומדבבת ישראלית
1983 – הדס מורנו, שחקנית ומנחה ישראלית
1985 – סטיבן קרוויסווייק, רוכב אופני כביש הולנדי
1990 – אורלי מולר, שחיינית מים פתוחים צרפתייה
1990 – איגי אזליה, ראפרית ודוגמנית אוסטרלית
1991 – אמילי רטאייקאוסקי, דוגמנית ושחקנית אמריקאית ממוצא יהודי
1993 – ג'ורג' עזרא, מוזיקאי, זמר וכותב שירים אנגלי
נפטרו

1329 – רוברט הראשון, מלך סקוטלנד (נולד ב-1274)
1492 – קז'ימייז' הרביעי, מלך פולין, דוכס ליטא (נולד ב-1427)
1840 – פרידריך וילהלם השלישי, מלך פרוסיה (נולד ב-1770)
1937 – ג'ין הארלו, שחקנית קולנוע אמריקאית (נולדה ב-1911)
1951 – פאול בלובל, פושע מלחמה נאצי, האחראי לטבח בבאבי יאר (נולד ב-1894)
1954 – אלן טיורינג, מתמטיקאי, מחלוצי מדעי המחשב (נולד ב-1912)
1967 – דורותי פארקר, סופרת אמריקאית (נולדה ב-1893)
1970 – א.מ. פורסטר, סופר בריטי (נולד ב-1879)
1980 – הנרי מילר, סופר אמריקאי (נולד ב-1891)
1993 – דראז'ן פטרוביץ', כדורסלן קרואטי (נולד ב-1964)
2009 – מרדכי גומפל, פסל ואמן פסיפסים ישראלי (נולד ב-1912)
2010 – מרדכי אליהו, הראשון לציון – הרב הראשי הספרדי (נולד ב-1929)
2011 – חורחה סמפרון, סופר מחזאי ופוליטיקאי ספרדי (נולד ב-1923)
2011 – חיים ישראלי, בכיר במשרד הביטחון, יועצם הקרוב של מרבית שרי הביטחון בישראל (נולד ב-1927)
2015 – כריסטופר לי, שחקן בריטי (נולד ב-1922)
2016 – סטפן קשי, כדורגלן ומאמן ניגרי (נולד ב-1962)
2021 – עלי אכבר מוחתשמיפור, איש דת שיעי, מפעילי המהפכה האיראנית ושר הפנים של הרפובליקה האסלאמית של איראן (נולד ב-1947)
2022 – קרל, דוכס וירטמברג (נולד ב-1936)
2024 – ויליאם אנדרס, טייס חיל האוויר האמריקני, אסטרונאוט ומנהל בכיר בנאס"א (נולד ב-1933)
2024 – דליה יאירי, עיתונאית ואשת תקשורת, סופרת ומשוררת ישראלית (נולדה ב-1936)
חגים ואירועים החלים ביום זה

האימפריה הרומית – היום הראשון של הווסטליה (penus vestae) לכבוד וסטה, אלת הבית והמשפחה
נורווגיה – יום פירוק האיחוד (עם שוודיה)
6 ביוני – 8 ביוני
יוני
לוח אירועים שנתי
הסופר הבריטי א.מ. פורסטר