stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חריט ואן דר פיין

| --- | --- |

 לידה:  26 בנובמבר 1902 אמסטרדם, הולנד 
 פטירה:  10 ביוני 1944 (בגיל 41) אוברווין, הולנד 
 מקום קבורה:  Dutch Honorary Cemetery Bloemendaal 
 פרסים והוקרה:  חסיד אומות העולם (3 בספטמבר 2002)  צלב ההתנגדות ההולנדי 
 בן או בת זוג:  Louise van der Veen 
 צאצאים:  Gerrit-Jan Wolffensperger, Gerda van der Veen 
 
חריט ואן דר פיין (בהולנדית: Gerrit van der Veen;‏ 26 בנובמבר 1902, אמסטרדם – 10 ביוני 1944, Overveen) היה פסל הולנדי. היה חבר במחתרת ההולנדית נגד הכיבוש הגרמני בהולנד במהלך מלחמת העולם השנייה.
ההיסטוריון רוברט-יאן ואן פלט כתב:
בשנת 1940, לאחר הכיבוש הגרמני, ואן דר פיין היה אחד הבודדים שסירבו לחתום על מה שמכונה "Arierverklaring". בשנים שלאחר מכן הוא ניסה לעזור ליהודים בדרכים שונות. יחד עם המוזיקאי יאן ואן גילזה והאמן (הומוסקסואלי בגלוי), היסטוריון האמנות והמבקר וילם ארונדאוס, הקים ואן דר פיין את ארגון המחתרת De Vrije Kunstenaar (האמן החופשי). ואן דר פיין ושאר האמנים פרסמו עלון שקרא להתנגדות נגד הכיבוש. כשהגרמנים הורו להוציא תעודות זהות (Persoonsbewijzen) שהבדילו בין יהודים ללא יהודים, ואן דר פיין הנפיק כ-80,000 תעודות זהות מזויפות.
הוא נעצר ב-12 במאי 1944, יחד עם המו"ל טיין ואן קלוסטר ואהובתו, הרקדנית סוזי ואן הול. הוא הוצא להורג ליד אוברווין.
בשנת 1945 הוצאו שרידיו ונקברו מחדש בבית הקברות Erebegraafplaats Bloemendaal. ב-9 במרץ 2002 הוכרז חסיד אומות העולם על ידי יד ושם.
לכבוד פעילותו במחתרת ההולנדית במהלך המלחמה נקרא רחוב על שמו באמסטרדם. במאי 1946 הוענק לו צלב ההתנגדות ההולנדי, אחד מ-95 האנשים שזכו לכבוד זה בין השנים 1946–1952.
גלריית יצירותיו

וילם איינתובן (1933)
אנדרטה לכבוד היינריך, דוכס מקלנבורג-שוורין
הפסל האחרון של ואן דר פיין, "אחדות הארץ" (1940), באוטרכט
אנדרטה לכבוד אמה, נסיכת ולדק ופירמונט בבארן
טניה ריביץ'

| --- | --- |

 לידה:  28 ביוני 1968 (בת 56) טרבולז'ה, סלובניה 
 סוגה מועדפת:  מוזיקת פופ 
 מדינה:  סלובניה, הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה 
 תקופת הפעילות:  מ-1992 
 מקום לימודים:  First Grammar School, Celje 
 בן או בת זוג:  ברנקו דיוריץ' 
 צאצאים:  Zala Đurić 
 פרופיל ב-IMDb
 
טניה ריביץ' (בסלובנית: Tanja Ribič; נולדה ב-28 ביוני 1968) היא שחקנית וזמרת סלובנית.
ביוגרפיה

ריביץ' נולדה בעיר טרבולז'ה שבסלובניה, היא בוגרת האקדמיה לתיאטרון, רדיו, קולנוע וטלוויזיה של ליובליאנה (אנ'), ב-1992 החלה לשמש כחברה בתיאטרון העירוני של ליובליאנה.
ב-2000 נישאה לשחקן ולמוזיקאי ברנקו דוריץ'.
משחק

ב-1991 גילמה דיילת אוויר בסרט "Srcna dama".
ב-2001 שיחקה בסרט המלחמה "Ničija zemlja" שעסק במלחמת בוסניה, הסרט זכה בפרס האוסקר לסרט הזר הטוב ביותר.
ב-2003 שיחקה בסרט "Kajmak in marmelada", קומדיה העוסקת במערכת יחסים בין בחורה סלובנית לבחור בוסני.
בין 2004–2007 שיחקה רופאה בסדרת הקומדייה הקרואטית "Naša mala klinika", תפקיד איתו היא ידועה במדינות הבלקן.
מוזיקה

היא ייצגה את סלובניה באירוויזיון 1997 עם השיר "Zbudi se" והיא סיימה את התחרות במקום העשירי.
היא הוציאה שני אלבומים כזמרת ומספר סינגלים.
חן למפרט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 בינואר 1957 (בן 67) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 שפות היצירה:  עברית 
 
חן למפרט (נולד ב-19 בינואר 1957) הוא פילוסוף וחוקר-תרבות ישראלי, פרופסור בבית הספר למדעי ההתנהגות במכללה האקדמית תל אביב-יפו, אשר משלב בעבודתו תאוריה ופרקטיקה חברתית-חינוכית.
למפרט עוסק מזה שנים רבות בעבודה עם ילדים ובני-נוער במצוקה, מלמד באקדמיה ובסמינרים למורים, וספריו מתפרסמים ברחבי-העולם. ייחודה של תפישתו החברתית בהיקפה הנושאי הרחב (מבודהיזם-קדום ועד מרקסיזם; ממיסטיקה וחקר-הדת, ועד לאקטיביזם חברתי רדיקלי); ובאופן המיוחד שבו הוא מציג את הרלוונטיות של תאוריה-ביקורתית בעידן הפוסט-מודרני. עבודת הדוקטורט שלו הוגשה בשנת 1996 בנושא: "הפילוסופים של המיסטי".
חידושו הפילוסופי העיקרי מופיע ב"תאוריה של חמלה-רדיקאלית", אשר הופיעה בגרסתה המלאה בספרו "Tradition of Compassion: from Religious Duty to Social-Activism", אשר התפרסם באנגליה ב-2006. גרסה מקוצרת הופיעה לאחרונה גם בעברית.
ביוגרפיה

חן למפרט נולד בגבעתיים להורים יוצאי-קיבוץ. אביו, נמרוד למפרט, היה לאחת מדמויות המפתח בפרשת כפר קאסם בשנות ה-50, כאשר כקצין במשמר הגבול סירב לתת הוראה לפתוח באש על אזרחים ומנע הרג של חפים מפשע. עדותו במשפט בעקבות הפרשה היוותה את אחד היסודות להגדרה המשפטית של "פקודה בלתי חוקית בעליל". דודתו היא הפסיכולוגית האבולוציונית פרופ' עדה למפרט.
לאחר סיום לימודיו התיכוניים ושירותו הצבאי, החל לעבוד כמדריך-חבורות-רחוב בדרום תל אביב, ולאחר מכן במגוון של תפקידי ריכוז, הנחיה וניהול עם ילדים, בני-נוער ונפגעי-סמים, בשכונות-מצוקה ועיירות-פיתוח. במקביל, סיים את לימודיו האקדמיים בפילוסופיה השוואתית ובחקר-תרבויות באוניברסיטת תל אביב. למפרט הפך למרצה מבוקש באקדמיה, ומפרסם ספרים חשובים, אך העדיף את העבודה החברתית-חינוכית, על פני קריירה אקדמית. כיום הוא מכהן כפרופסור בבית הספר למדעי ההתנהגות במכללה האקדמית תל אביב יפו.
בשנת 1999 הקים, יחד עם גדי אבידן, את "הרשת החברתית של תוכנית-קרב", אותה הם ניהלו במשך כ-20 שנה. הרשת פועלת למאבק במצוקתם של ילדים באמצעות "חונכות-גנרטיבית" – מודל ייחודי של יצירת שינוי באמצעות הקשר מבוגר-ילד, שפיתחו למפרט ואבידן, ושנסמך על התאוריה החברתית והאפיסטמולוגיה שמציע למפרט בכתביו. החונכות הגנרטיבית נלמדת ומיושמת במקומות שונים בארץ ובעולם, ונדמה שמדובר במודל אפקטיבי ליצירת שינוי חינוכי-חברתי.
ספריו

חן למפרט, חינוך אמפתי כביקורת הנאו-קפיטליזם, רסלינג, תל אביב, 2008.
גדי אבידן, חן למפרט, גיש עמית, הקול השותק : מבט אחר על ילדים בבית הספר, הוצאת הקיבוץ המאוחד, בני ברק, 2005.
חן למפרט, ילדים חסרי ערך, הוצאת מופת, 2013
חן למפרט, שפה של אמפתיה, הוצאת הספרים של אוניברסיטת תל אביב, 2022.
Khen Lampert, Traditions of compassion : from religious duty to social activism, Houndmills, Basingstoke, Palgrave Macmillan, Hampshire ; New York, 2006, ISBN 978-1403985279
Khen Lampert, Compassionate education : prolegomena for radical schooling, University Press of America ,Lanham, MD, 2003, ; ISBN 978-0761826415
Khen Lampert, Meritocratic Education and Social Worthlessness, Palgrave-Macmillan, UK, December 24, 2012,; ISBN 1137324880
הערות שוליים

↑  ראיון ב"חוצה ישראל", מרץ 2008
↑  "חינוך אמפתי כבקורת הניאוקפיטליזם", עמ' 105 - 226
↑  www.karev.org.il
↑  Katzenstein, J.C.,"Compassion Democratized: A Study in Secular Faith", in Mitleid, Mohr siebeck, Religion in philosophy and Theology 28, pp 67-98
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007290095205171  PLWABN: 9810554891205606  BnF: cb15023879g (data)  CiNii: DA15400658  ISNI: 0000 0001 1491 0521  LCCN: n2004102338  NTA: 292187513  VIAF: 44582068   WorldCat (עם VIAF): 44582068
טיקיטאס

"טיקיטאס" הוא סינגל של הזמרת הישראלית נועה קירל. השיר יצא לאור ב-19 באוקטובר 2017, בשיתוף זמר ההיפ הופ סטפן לגר. השיר יצא בחסותו של רוברטו מיוזיק.
קירל הופיעה עם שיר זה ועם "יש בי אהבה", בטקס פרסי הטלוויזיה הישראלית שהתקיים בשנת 2018.
רקע

במקור, השיר נכתב על ידי דורון מדלי עבור הזמרת אלני פוריירה ונקרא "Τι Κοιτάς", לאחר כשנה מדלי החליט להוציא גרסה נוספת בשפה העברית, שיצא לכבוד ליין מסיבות הגייז "אריסה" בביצועה של קירל ביחד עם סטפן לגר. את השיר הפיקו אלכס לאון, ליאור אברמוב וניב שטובי, והוא הולחן על ידי מדלי.
על פי רשת, הגרסה העברית שנכתבה במיוחד לקירל ולגר נוצרה לכבוד חגיגות 7 שנים לליין מסיבות הגייז "אריסה".
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה שיצא לשיר בוים על ידי עומר טובי, והוא הועלה לערוץ היוטיוב הרשמי של נועה קירל באותו תאריך שבו יצא כסינגל. הכוריאוגרפיה שבקליפ נעשתה על ידי מור חממי, והוא צולם במרכז לזרוס וקנטור בחולון.
בקליפ ניתן לראות את קירל ואת לגר במגרש כדורסל, רוקדים לצלילי השיר עם עשרות רקדנים, ובסצנות שונות את קירל שוכבת בתוך מעגל המגרש ונחשים מקיפים אותה.
מונה הצפיות של הקליפ נכון למרץ 2023, עומד על 35 מיליון צפיות, דבר אשר הופך את הקליפ החמישי של קירל הנצפה ביותר שלה, והשלישי של לגר.
הופעות חיות

קירל הופיעה עם השיר בטקס פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2017. בדצמבר 2020 הופיעה קירל עם השיר בתוכנית מחר שבת ברשת 13, וביצעה אותו ללא פלייבק. במסגרת מופע פריסטייל פסטיגל, ביצעה קירל את השיר בגרסה מחודשת יחד עם שירה לוי, ריף נאמן, עדי חבשוש ויהונתן מרגי.
קירל הופיעה עם השיר בטקס הדלקת המשואות ה'תש"ף, ללא לגר.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | מדיה פורסט TV | 2 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 8 |  |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 28 |  |
הערות שוליים

↑  ""כדברא", "פאודה" ו"אלישע" הן הזוכות בפרסי האקדמיה לטלוויזיה". פרוגי. 2018-03-09. נבדק ב-2018-03-23.
↑  "Ελένη Φουρέιρα - Τι Κοιτάς feat. MIKE - Official Lyric Video". youtube. 2016-07-01. נבדק ב-2018-03-23.
↑  נועה קירל וסטפן עם אריסה- טיקיטאס, באתר ‏מאקו‏, 19 באוקטובר 2017
↑  מילים לשיר טיקיטאס - נועה קירל, סטפן לגר ואריסה, באתר שירונט
↑  "מוסיקה - אריסה מציגים: נועה קירל וסטפן בלהיט החדש "טיקיטאס" | רשת 13". רשת 13. נבדק ב-2018-03-23.
↑  נועה קירל - הערוץ הרשמי, באתר YouTube
↑  נועה קיריל "יש בי אהבה" פרסי הטלוויזיה 2017, באתר יוטיוב
↑  נועה קירל במחר שבת: יש בי אהבה, טיקיטאס ואצל הדודה והדוד, באתר יוטיוב
↑  הווירוס של טקס הדלקת המשואות, באתר ישראל היום
| נועה קירל |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים |  |
| פסקולים | כפולה |  |
| סינגלים | "מדברים" • "קילר" • "יש בי אהבה" • "רק אתה" • "חצי משוגע" • "תן לי סימן" • "מקום לשינוי" • "אצל הדודה והדוד" • "טיקיטאס" • "מגיבור לאויב" • "בא לי אותך" • "Drum" • "חצוף" • "פאוץ'" • "SLT" • "אם אתה גבר" • "מיליון דולר" • "אמבולנס" • "יהלומים – Bling Bling" • "טרילילי טרללה" • "Please Don't Suck" • ‏"Bad Little Thing" • "רעשים" • "Thought About That" • "פעמון" • "Dale Promo" • "שלושה בנות" • "שחרר אותי" • "פנתרה" • "מאמי" • "Gone" • ‏"Unicorn" • "פרובוקטיבית" • "Deja Vu" • "בנות כמוני לא בוכות" • "משקפיים" • "Doctor" • "אני" • "שיהיה לך טוב" • "Ba Da Bing" |  |
| השתתפות בסינגלים | "סינדרלה" • "לרקוד עם דמעות בעיניים" • "מאושרים" • "Lucky" • "גושפנקא" |  |
| שירים נוספים | "מחול מטורף" |  |
| פילמוגרפיה | "כמעט מפורסמת" • "ליפסטאר" • "כפולה" • "גוט טאלנט ישראל" • "שלטון הצללים" • "בית ספר למוסיקה" • "פלמ"ח" • "אוהב אותך צ'ארלי" |  |
| חברות תקליטים | NMC • אטלנטיק |  |
| ערכים קשורים | ישראל באירוויזיון 2023 • אירוויזיון 2023 |  |
טפילה

ערך זה עוסק בעיר בירדן. אם התכוונתם למחוז, ראו .
| --- | --- |

טפילה, ירדן
 מדינה:  ירדן ירדן
 מחוז:  מחוז טפילה
 שטח:  18.518 קמ"ר
 גובה:  940 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  38,428 (2009)
  ‑ במטרופולין:  110,000
 קואורדינטות:  30°50′24″N 35°36′0″E﻿ / ﻿30.84000°N 35.60000°E﻿ / 30.84000; 35.60000
 אזור זמן:  UTC +2
 http://www.tafila.jo
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ירדן מוגדלת) עמאן אירביד סלט ג'רש זרקא כרכ מידבא מעאן עקבה סוריה לבנון ע י ר א ק  ערב הסעודית  ישראלטפילה(למפת ירדן רגילה) עמאן אירביד סלט ג'רש זרקא כרכ מידבא מעאן עקבה סוריה לבנון ע י ר א ק  ערב הסעודית  ישראלטפילה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
טַפִילַה (בערבית: الطفيلة) היא עיר השוכנת במערב ירדן. העיר, הנמצאת בגובה של כ-940 מטרים מעל פני הים, ידועה במטעי הזיתים והתאנים הרבים סביבה, והיא בירת נפת טפילה. ישנם יותר מ-360 מעיינות ונביעות בסביבת טפילה, כולל בשמורת דנה (צַ'אנַא ضانا) והמעיינות החמים בעַפְרַה.
טפילה מזוהה עם "תופל" האדומית ששימשה כבירת ממלכת אדום. טפילה סופחה מאוחר יותר על ידי הממלכה הנבטית. לאחר הפלישה הרומית, היא נשלטה על ידי שבט ע'סאן, אשר קיים שלטון מקומי תחת האימפריה הביזנטית . טפילה עברה במאה ה-7 לשלטון מוסלמי, שהופסק לתקופה קצרה על ידי השלטון הצלבני .
בתחילת המאה ה-20 היו בטפילה כ-700 בתים בהם התגוררו כ-9000 נפשות, כולם בדואים. בשנות ה-30 של המאה ה-20 היא תוארה ככוללת שני רחובות ושני שווקים וקטנה משהייתה בתחילת המאה ה-20.
"האוניברסיטה הטכנית טפילה" (TTU) הוקמה כמכללה בשנת 1985 והפכה לאוניברסיטה בשנת 2005. בסביבת העיר נמצאים מכרות זרחה (פוספטים) וצמנט הנמנים עם מקורות ההכנסה הגדולים של ממלכת ירדן.
מוצאם של רוב תושבי הכפר הפלסטיני עבוין הוא מטפילה.
הערות שוליים

↑  יצחק בן-צבי, בעבר הירדן, העולם, 2 ביולי 1936
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562601505171  LCCN: n89126198  VIAF: 150217202   WorldCat (עם VIAF): 150217202
טפיג'רה

| טפיג'רה |
| --- | --- |

תקופה
קרטיקון תחתון, 112 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
קבוצה:: זאורופסידה
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: פטרוזאוריה
תת־סדרה:: פטרודקטיליים
משפחה:: טפג'ריים
סוג:: טפיג'רה
מין:: Tapejara wellnhoferi
שם מדעי
 Tapejara ‏קלנר, 1989

טפיג'רה (שם מדעי: Tapejara; פירוש השם מטופי עתיקה: "ישות עתיקה") הוא סוג של זוחל קדום מסדרת הפטרוזאוריה שחי בקרטיקון תחתון, לפני 112 מיליון שנה. מאובניו התגלו ב"תצורות סנטנה" (Santana Formation) בברזיל. ידוע על מין אחד מסוג זה - Tapejara wellnhoferi, אך כמה מינים ששויכו אליו בעבר סווגו מחדש לסוג טופנדקטילוס.
מאפיינים

הטפיג'רה היה אחד מהמוזרים שבפטרוזאורים, בעל ראש נישא עם כרבולת עשוית עצם גדולה יחסית בגובה 30 ס"מ, שככל הנראה הייתה צבעונית ומפוארת, לצורכי תצוגה. שאר הגולגולת הייתה קטנה, חסרת שיניים ובעלת פתחי עיניים ולסת גדולים. אורכו הגיע ל-80 ס"מ ומוטת כנפיו עשויות העור הגיע לשלושה מטרים. על אף גודלו, הגיע משקלו של הטפיג'רה רק ל-5 ק"ג, עקב עצמותיו החלולות.
הטפיג'רה חי בתקופת הקרטיקון הקדום וחי בלהקות. עקב מבנה הגולגולת שלו ייתכן שבנוסף לדגים ויצורים קטנים היה ניזון גם מפירות או מזרעי צמחים.
בתרבות

פטרוזאור זה מופיע בסדרה ללכת עם דינוזאורים ובמשחקי המחשב עולם היורה: המשחק וJurassic World Evolution 2.
איור
טימפני

| --- | --- |

 סיווג:  ממברנופוניים
 קבוצה:  כלי הקשה
 מנעד
 
טימפני (באנגלית: Timpani; בעברית: תונפן או תוף דוּד), הוא תוף גדול בקוטר של כמטר הניתן לכוונון מיידי באמצעות רגלית או ידית, כך שניתן להפיק ממנו מספר צלילים ומנעדו מגיע לכדי אוקטבה עד אוקטבה וחצי. ההקשה על הטימפני נעשית באמצעות מקלות קשיחים אשר קצם דמוי כדור. התוף משמיע צליל יחסית עמום ולכן משמש רקע טוב לתזמורות כלי נשיפה. הטימפני משמש גם ככלי הקשה בתזמורות סימפוניות. הטימפניסט, נגן הטימפני, נותן את ה"טון"[דרושה הבהרה] של כל ההרכב המוזיקלי.
בתזמורת של המאה השבע־עשרה עד המאה התשע־עשרה, הטימפני היה כלי ההקשה העיקרי בתזמורת ובמקרים מסוימים אף היחיד. במוזיקה המודרנית פחת שימושו של הטימפני בתזמורת כלי נשיפה.
בתזמורת סימפונית מקובל שיש 2–5 טימפני.
שמו של הטימפני נגזר מהמילה היוונית τύμπανον שמשמעותה מעין תוף.
חלוקה מקרית של קבוצה

בתורת ההסתברות חלוקה מקרית של קבוצה היא משתנה מקרי המקבל את ערכיו בקבוצת החלוקות של קבוצה. חלוקות מקריות משמשות ביישומים בגנטיקה.
דוגמה

לדוגמה, נגדיר חלוקה מקרית  \Pi _{3} של  N_{3}=\{1,2,3\} באמצעות מתן ההסתברות של כל אחת מחמש ההחלוקות של  N_{3} להתקבל:
 \Pr \left(\Pi _{3}=\{\{1\},\{2\},\{3\}\}\right)={\frac {1}{2}},
 \Pr \left(\Pi _{3}=\{\{1,2\},\{3\}\}\right)={\frac {1}{6}},
 \Pr \left(\Pi _{3}=\{\{1,2,3\}\}\right)={\frac {1}{3}},
 \Pr \left(\Pi _{3}=\{\{1,3\},\{2\}\}\right)=\Pr \left(\Pi _{3}=\{\{1\},\{2,3\}\}\right)=0.
חלוקה מקרית של המספרים הטבעיים

סדרה אינסופית של חלוקות מקריות  \Pi _{1},\Pi _{2},... כך ש- \Pi _{i} חלוקה מקרית של  N_{i} לכל  i=1,2,..., תקרא חלוקה מקרית של  \mathbb {N}  (קבוצת כל המספרים הטבעיים) אם לכל שני מספרים טבעיים  m<n מתקיים שהצמצום של  \Pi _{n} ל- N_{m} נותן את  \Pi _{m}.
חלוקה מקרית של המספרים הטבעיים > דוגמה לצמצום

נניח ש- \Pi _{2} מתקבלת מהצמצום של  \Pi _{3} מהדוגמה למעלה ל- N_{2}=\{1,2\}.
נחשב את  \Pi _{2}:
ממחיקת המספר 3 מכל אחת מהחלוקות  \{\{1\},\{2\},\{3\}\},\{\{1,3\},\{2\}\},\{\{1\},\{2,3\}\} מקבלים את החלוקה  \{\{1\},\{2\}\} ולכן
\Pr(\Pi _{2}=\{\{1\},\{2\}\})=\Pr(\Pi _{3}=\{\{1\},\{2\},\{3\}\})+\Pr(\Pi _{3}=\{\{1,3\},\{2\}\})+\Pr(\Pi _{3}=\{\{1\},\{2,3\}\})={\frac {1}{2}}
באופן דומה מקבלים ש-
\Pr(\Pi _{2}=\{\{1,2\}\})=\Pr(\Pi _{3}=\{\{1,2\},\{3\}\})+\Pr(\Pi _{3}=\{\{1,2,3\}\})={\frac {1}{2}}
חלוקה מקרית חילופית של  \{1,...,n\}

חלוקה מקרית חילופית  \Pi _{n} של  N_{n}=\{1,...,n\} היא חלוקה מקרית של  N_{n} כך שלכל חלוקה  A של  N_{n} ולכל תמורה  \theta  על  N_{n} מתקיים  \Pr \left(\Pi _{n}=A\right)=\Pr \left(\Pi _{n}=\theta (A)\right).
כלומר, ההסתברות לקבלת חלוקה נשמרת תחת תמורות.
חלוקה מקרית חילופית של  \{1,...,n\} > דוגמה

החלוקה המקרית בדוגמה למעלה איננה חילופית. כדי לראות זאת נבחר את התמורה  \theta (1)=3,\theta (2)=2,\theta (3)=1 ואת החלוקה  A=\{\{1,2\},\{3\}\}. מצד אחד
 \Pr \left(\Pi _{n}=A\right)={\frac {1}{6}} ומהצד השני  \theta (A)=\{\{\theta (1),\theta (2)\},\{\theta (3)\}\}=\{\{3,2\},\{1\}\}=\{\{1\},\{2,3\}\} ו-  \Pr \left(\Pi _{n}=\theta (A)\right)=0. ראינו ש-  \Pr \left(\Pi _{n}=A\right)\neq \Pr \left(\Pi _{n}=\theta (A)\right) ולכן החלוקה המקרית אינה חילופית.
אם לעומת זאת נגדיר את  \Pi _{3} באופן הבא:
 \Pr \left(\Pi _{3}=\{\{1\},\{2\},\{3\}\}\right)={\frac {1}{2}},
 \Pr \left(\Pi _{3}=\{\{1,2\},\{3\}\}\right)=\Pr \left(\Pi _{3}=\{\{1,3\},\{2\}\}\right)=\Pr \left(\Pi _{3}=\{\{1\},\{2,3\}\}\right)={\frac {1}{18}},
 \Pr \left(\Pi _{3}=\{\{1,2,3\}\}\right)={\frac {1}{3}},
נקבל חלוקה מקרית חילופית.
חלוקה מקרית חילופית של המספרים הטבעיים

אם סדרה אינסופית של חלוקות מקריות  \Pi _{1},\Pi _{2},... כך ש- \Pi _{i} חלוקה מקרית חילופית של  N_{i} לכל  i=1,2,..., היא גם חלוקה מקרית של  \mathbb {N}  אז היא חלוקה מקרית חילופית של  \mathbb {N} .
בניית חלוקה מקרית חילופית של המספרים הטבעיים באמצעות תהליך "המסעדה הסינית"

בתהליך המסעדה הסינית הלקוחות הממוספרים  i=1,2,... נכנסים למסעדה בזה אחר זה. הלקוח ה- n שנכנס בוחר אם להתיישב ליד שולחן שכבר יושבים לידו בהסתברות שהיא בגודל יחסי למספר האנשים היושבים ליד השולחן או יושב ליד שולחן ריק מאנשים בהסתברות  {\frac {1}{n}}. בתהליך זה ניתן להראות שהחלוקה של  n הלקוחות הראשונים לשולחנות היא חלוקה מקרית חילופית של  N_{n}, והסדרה האינסופית של החלוקות המקריות החילופיות עבור  n=1,2,... היא חלוקה מקרית חילופית של  \mathbb {N} .
הערות שוליים

1 2 3 4  Pitman, Jim (1995). "Exchangeable and Partially Exchangeable Random Partitions". Probability Theory and Related Fields. 102 (2): 145–150. doi:10.1007/BF01213386.
טפילה (מחוז)

| --- | --- |

 מדינה:  ירדן ירדן
 נפות במחוז:  3
 בירת המחוז:  טפילה
 שטח:  2,114 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  81,000 (2005)
  ‑ צפיפות:  38.3 נפש לקמ"ר (2005)
 קואורדינטות:  30°50′09″N 35°36′44″E﻿ / ﻿30.835833°N 35.612222°E﻿ / 30.835833; 35.612222 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה       נפות מחוז טפילה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחוז טפילה (ערבית: محافظة الطفيلة) הוא אחד משנים עשר המחוזות של ירדן. הוא ממוקם במערב המדינה ובירתו היא העיר טפילה. בחלקו המערבי המחוז גובל בישראל.
המחוז מחולק לשלוש נפות ובו 32 ערים וכפרים. שטחו 2,114 קמ"ר, והוא המחוז הכי פחות מאוכלס במדינה עם אוכלוסייה המונה 82,000 נפש.
בשטח המחוז שוכן האתר של העיר העתיקה בצרה, ששימשה בעת העתיקה עיר חשוב וכנראה בירת ממלכת אדום.
נפות

המחוז מורכב משלוש נפות:
נפת טפילה
נפת בוסיירא
נפת אל-חסא
ראו גם

חוות הרוח טפילה
טרונדהיימיט

טרודהיימיט בנורווגיה
טרונדהיימיט הוא סלע יסוד פלוטוני בהיר.
זהו סוג של טונליט, שבהם הפלגיוקלז הוא בעיקר מסוג אוליגוקלז .
טרונדהיימיטים שמופיעים בקרום קרקעית האוקיינוס או באופיוליטים נקראים בדרך כלל פלגיוגרניטים.
טרונדהיימיט נפוץ בפיסות קרום מתקופת הארכאיקון והוא מופיע בדרך כלל עם טונליט וגרנודיוריט (TTG – Tonalite-trondhjemite-granodiorite) בשכבת אורתוגנייס.  גם דייקים טרונדהיימיטים הם בדרך כלל חלק ממכלול דייקים של אופיוליט, כלומר קטע קרום אוקייאני  שהתרומם ומצוי ביבשה.
סוג הסלע תואר לראשונה על ידי ו"מ גולדשמיט (VM Goldschmidt) ב-1916. שמו של סוג הסלע נגזר מהעיר טרונדהיים שבנורווגיה.
לקריאה נוספת

Best, Myron G. (2002) Igneous and Metamorphic Petrology, Blackwell Publishing, ed 2nd.ISBN 1-4051-0588-7
הערות שוליים

↑  Jackson 1997, "plagiogranite".
1 2  Philpotts & Ague 2009, pp. 367, 372.
↑  Philpotts & Ague 2009, p. 398.
↑  Jackson 1997, "trondjhemite".
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טרני (נפה)

נפת טרני (באיטלקית: Provincia di Terni) היא נפה במחוז אומבריה שבאיטליה. היא משתרעת על שטח של 2,122 קמ"ר, ובשנת 2006 התגוררו בה 184,325 נפש. בירתה של הנפה היא העיר טרני.
הנפה גובלת בנפת פרוג'ה במחוז אומבריה בצפון, בנפת ריאטי ובנפת ויטרבו במחוז לאציו במזרח ובדרום ובמערב, ובנפת סיינה במחוז טוסקנה בצפון-מערב.
ערי הנפה

מספר ערי הנפה הוא 33. להלן רשימת הערים הגדולות בנפה, לפי מספר התושבים, לשנת 2005:
| דירוג | שם העיר | מספר התושבים |
| --- | --- | --- |
| 1 | טרני | 108,989 |
| 2 | אורבייטו | 20,841 |
| 3 | נארני (אנ')‏ | 20,212 |
טימליים

| טימליים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: טימליים
שם מדעי
 Timaliidae ‏ויגורס והורספילד, 1827

טימליים או בבלרים (שם מדעי: Timaliidae) הם משפחה של ציפורי שיר. הם חיים בטבע בתת-היבשת ההודית ובדרום-מזרח אסיה ודומים לקיכליים או לסבכיים. משפחה זו קרובה לזנבניים ולעיתים משייכים את כל משפחת הזנבניים לתת-משפחה של טימליים.
הטימליים הם בינוניים בגודלם וחיים רוב זמנם על הקרקע. הם בעלי רגליים חזקות, מקור צר וחזק והם אינם צבעונים במיוחד. הם מעופפים די חלשים ולכן יעדיפו להימצא על הקרקע או בסבכי שיחים. הם חיים בחבורות שאצל חלקם בנויות כמו היררכיות. מזונם העיקרי הוא חרקים, אך גם פירות יער ואצל המינים הגדולים גם חולייתנים קטנים, הם בונים את הקן בצמחייה הצפופה על הקרקע.
מיון

למשפחה זו מסווגים עוד קבוצות שחלקם נחשבות למשפחות אחרות כמו: לבני-עין (Zosteropidae), זנבניים (Leiothrichidae) ובברי אדמה (Pellorneidae).
משפחה טימליים (Timaliidae)
סוג ומין יחיד בבלר אדום בטן (Dumetia hyperythra)
Macronus
Micromacronus
Pomatorhinus
סוג ומין יחיד בבלר שחור ראש (Rhopocichla atriceps)
Spelaeornis
Sphenocichla
Stachyridopsis
Stachyris
סוג ומין יחיד בבלר אדמוני ראש (Timalia pileata)
יוסף פישר (חבר הכנסת)

יוסף פישר (11 בפברואר 1920 – 14 בדצמבר 1992) היה חבר הכנסת הרביעית והחמישית מטעם מפא"י והשישית מטעם מפלגת העבודה (1959–1969).
חייו

פישר נולד בשנת 1920 בבודפשט בירת הונגריה. עלה לארץ ישראל בשנת 1935.
בסמוך לעלייתו ארצה הצטרף לשורות ארגון "ההגנה" ושירת מטעמו בתפקידים שונים: כמגויס לצבא הבריטי (1938–1940), נוטר בחניתה ובמפרץ חיפה (1940–1943), חניך בקורס מפקדים ברמת יוחנן (1941) וכמפקד מחנה אימונים בכפר אז"ר (1947).
בשנים 1947–1949 היה פישר מנהל עבודה בחברת "מגן צטווד". לאחר מכן הקים בית מלאכה עצמאי והחל בפעילות ציבורית בהתאחדות בעלי מלאכה ותעשייה זעירה. לימים נבחר ליו"ר המרכז הארצי של ההתאחדות החל בפעילות מפלגתית באחדות העבודה.
בשנת 1952 הצטרף למפא"י, מטעמה נבחר לכנסת הרביעית.פישר כיהן כאמור בשלוש קדנציות בכנסת במסגרת מפא"י (עד 1968) ובשנתו האחרונה בכנסת מטעם מפלגת העבודה שנוסדה מחיבור של מפא"י, אחדות העבודה ורפ"י ב-1968.
בשנות כהונתו היה פישר חבר בוועדת הכנסת, ועדת הכספים, ועדת הכלכלה וועדת השירותים הציבוריים.
פישר נפטר בגיל 72, כתוצאה מפגיעת קטנוע.
טריה הלונן

טריה קרינה הלונן (בפינית: Tarja Kaarina Halonen, ‏האזנהקובץ:Fi-Tarja Halonen.ogg‏Ⓘ‏; נולדה ב-24 בדצמבר 1943) היא הנשיאה ה-11 של פינלנד והאישה הראשונה בתפקיד זה במדינה. שימשה כנשיאה בשנים 2000 עד 2012. תפקידה האחרון לפני בחירתה לנשיאה היה שרת החוץ מטעם המפלגה הסוציאל-דמוקרטית (SDP). בינואר 2006 נבחרה הלונן לקדנציה נוספת.
לפני הנשיאות > לפני החיים הפוליטיים

טריה הלונן נולדה ברובע קליו בהלסינקי. אביה היה רתך ואמה הייתה מעצבת חלונות ראווה. הוריה התגרשו וכשהלונן הייתה בת שנתיים אימה נישאה מחדש לטורה הרמן פורס, לו הייתה השפעה רבה על דרכה של בתו החורגת טריה הלונן. היא למדה משפטים באוניברסיטת הלסינקי וסיימה תואר שני ב-1968. לאחר מכן הלונן שירתה כרכזת הארגונית והחברתית של אוניברסיטת הלסינקי בשנים 1969–1970.
לפני הנשיאות > החיים הפוליטיים

טריה הלונן הצטרפה אל המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של פינלנד ב-1971. ב-1974 החלה לעבוד כמזכירתו הפרלמנטרית של ראש הממשלה קלאוי סורסאן. ב-1979 נבחרה בעצמה לפרלמנט ושם כיהנה עד לבחירתה לנשיאה בשנת 2000. במקביל בין השנים 1975–1996 הלונן הייתה חברה במועצת העיר הלסינקי. תפקידה הראשון של הלונן בפרלמנט היה ראש הוועדה החברתית (1984–1987). ב-1987 מונתה הלונן לשרה לעניינים חברתיים ולשרת הבריאות, ב-1989 היא מונתה לשרה לשיתוף פעולה נורדי ובשנת 1990 קיבלה הלונן גם את תיק המשפטים. החל מ-1995 ועד בחירתה לנשיאה ב-2000 שירתה הלונן כשרת החוץ.
הקמפיין לנשיאות > שנת 2000

לקראת בחירות 2000 הודיע הנשיא המכהן מרטי אהיסארי שנבחר מטעם המפלגה הסוציאל-דמוקרטית שלא יתמודד לקדנציה נוספת. המפלגה חיפשה מועמד במקומו ומטבע הדברים המועמד הטבעי היה יושב ראש המפלגה, פאבו ליפונן. אלא שהלונן הודיעה כבר לפני הבחירות שהיא מעוניינת בתפקיד ובבדיקה שערכה המפלגה הסוציאל-דמוקרטית נמצא שהלונן (שהייתה שרת החוץ) פופולרית יותר מליפונן. בנוסף העובדה שבבחירות 1994 אליזבת ראהן הייתה קרובה לניצחון (הפסידה בהפרש זעום למרטי אהיסארי) הראתה שהציבור הפיני מוכן לאישה במשרה הגבוהה היותר. הלונן נבחרה לשמש כמועמדת המפלגה הסוציאל-דמוקרטית לנשיאות.
בתחילה הלונן מוקמה רק במקום הרביעי בסקרים. אולם הודות להתנהלות תקשורתית נבונה כוחה התעצם בסקרים ככל שהבחירות הלכו והתקרבו. בסיבוב הראשון ניצחה הלונן אולם היא נכשלה בהשגת הרוב הדרוש של 50 אחוז מהקולות כדי להיבחר (היא זכתה ב-40 אחוז). שני המועמדים הראשונים מהסיבוב הראשון (טריה הלונן וראש הממשלה המכהן אסקו אהו) המשיכו לסיבוב השני שם ניצחה הלונן ברוב דחוק (51.6 אחוז לעומת 48.4 לאהו) והייתה לנשיאה ה-11 של פינלנד.