stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
החי במפרץ אילת
החי במפרץ אילת > דגי גרם במפרץ אילת > משפחת כחליים

כחלי שונה-קווים (Caesio varilineata)
כחלי סהרוני (Caesio lunaris)
כחלי צהוב-כחול (Caesio caerulaurea)
כחלי סואצי (Caesio suevica)
כחלי מסורטט (Caesio striata)
החי במפרץ אילת > דגי גרם במפרץ אילת > משפחת לוטייניים

לוטיין שחורן (Macolor niger)
לוטיין הפסים (Lutjanus kasmira)
לוטיין הכתם (Lutjanus fulviflamma)
לוטיין נחושתי (Lutjanus bohar)
החי במפרץ אילת > דגי גרם במפרץ אילת > משפחת שוריים

שורי ערפילי (Lethrinus nebulosus)
שורי גבנוני (Lethrinus mahsena)
גדול-עין כסוף (Monotaxis grandoculis)
החי במפרץ אילת > דגי גרם במפרץ אילת > משפחת גממיתיים

יצרוד ציורי (Diagramma punctata)
יצרוד לבן-חגור (Plectorhinchus albovittatus)
יצרוד צהוב (Plectorhinchus gaterinus)
יצרוד ורוד (Plectorhinchus flavomaculatus)
יצרוד אדום-קו (Plectorhinchus schotaf)
החי במפרץ אילת > דגי גרם במפרץ אילת > משפחת גבניתיים

גבנית נחושתית (Kyphosus vaigiensis)
גבנית אוכמנית (Kyphosus cinerascens)
החי במפרץ אילת > דגי גרם במפרץ אילת > משפחת צניניתיים

דבשתן ריסני (Alectis ciliaris)
צנינון הכתם (Atule mate)
צנינית שש-קווית (Caranx sexfasciatus)
החי במפרץ אילת > דגי גרם במפרץ אילת > משפחת צלחתניים

צלחתן ארובתי (Platax orbicularis)
צלחתן סנפירי (Platax teira)
החי במפרץ אילת > דגי גרם במפרץ אילת > משפחת דקריים

וריולה סיסית (Variola louti)
דקר הפסים (Epinephelus fasciatus)
דקר ברוד (Epinephelus areolatus)
דקר המתגים (Epinephelus tauvina)
בוריתן שש-פסי (Grammistes sexlineatus)
מסורנון (Diploprion drachi)
דקר מוכתם (Plectropomus pessuliferus marisrubri)
דלשן לבן-קו (Anyperodon leucogrammicus)
דקרן אדום-פה (Aethaloperca rogaa)
דקרן כחול (Cephalopholis argus)
דקרן חום (Cephalopholis hemistiktos)
דקרן אדום (Cephalopholis miniata)
החי במפרץ אילת > דגי גרם במפרץ אילת > משפחת שוניתיים

שוניתית מירי (Neopomacentrus miryae)
ספירן יורדן (Teixeirichthys jordani)
שוניתית צהובת-זנב (Neopomacentrus xanthurus)
דפדוף פסים (Abudefduf vaigiensis)
דפדוף שש-פסי (Abudefduf sexfaciatus)
דפדופונית חגורה (Plectroglyphidodon leucozonus)
שושנון אילתי (Amphiprion bicinctus)
דפדוף הכתם (Abudefduf sordidus)
דפדופונית הפנינים (Plectroglyphidodon lacrymatus)
דפדופית צהובת-צד (Amblyglyphidodon flavilatus)
דפדופית אפורה (Amblyglyphidodon leucogaster)
דפדופון הטבעות (Chrysiptera annulata)
דפדופון משחיר (Neoglyphidodon melas)
שוניתן גפור (Pomacentrus sulfureus)
שוניתן לבן-זנב (Pomacentrus trichourus)
שוניתן בהיר-זנב (Pomacentrus albicaudatus)
ריפנית שחורת כתם (Pristotis cyanostigma)
דפדופון העין (Chrysiptera unimaculata)
כרומית שלוש הנקודות (Chromis trialpha)
שוניתן עינוני (Pomacentrus trilineatus)
כרומית אפורה (Chromis ternatensis)
כרומית כחלית (Chromis weberi)
כרומית דו-גונית (Chromis dimidiata)
כרומית רבת-קרניים (Chromis pelloura)
כרומית צהובת-זנב (Chromis pembae)
כרומית ירקרקת (Chromis viridis)
אלמוגית שחורה (Dascyllus trimaculatus)
אלמוגית הפסים (Dascyllus aruanus)
אלמוגית השוליים (Dascyllus marginatus)
החי במפרץ אילת > דגי גרם במפרץ אילת > משפחת מוליתיים

מוליתן צהוב-פס (Mulloidichtys flavolineatus)
בינתן נובר (Parupeneus macronemus)
אופון פורסקל (Parupeneus forsskali)
בינתן עגול פה (Parupeneus cyclostomus)
מוליתן צהוב-סנפיר (Mulloidichtys vanicolensis)
בינתן מאדים (Parupeneus rubescens )
בינתן שבע קוצי (Parupeneus heptacanthus)
אופון רקקי (Upeneus vittatus)
אופון חום-פס (Upeneus moluccensis)
אופון דוד-דרום (Upeneus davidaromi)
החי במפרץ אילת > דגי גרם במפרץ אילת > משפחת שפתוניים

עב-שפה מפוספס (Hemigymnus fasciatus)
עב-שפה שחור-סנפיר (Hemigymnus melapterus)
יפעתן לבן-זנב (Halichoeres marginatus)
יפעתן משובץ (Halichoeres hortulans)
אזורן זעיר קשקשים (Hologymnosus annulatus)
יפעתן עמום (Halichoeres nebulosus)
אחי-נקאי (Larabicus quadrilineatus)
נקאי אילתי (Labroides dimidiatus )
הדורית חצויה (Bodianus anthioides)
הדורית הנקודות (Bodianus axillaris)
שפתנית שש-פסית (Pseudochilinus hexataenia)
שפתנית זוטית (Pseudochilinus evanides)
הדורית תלת-פסית (Bodianus opercularis)
טווסון ארגמני (Thalassoma purpureum)
טווסון אילתי (Thalassoma rueppellii)
טווסון סהרוני (Thalassoma lunare)
שלפן רבגוני (Epibulus insidiator)
יולית ים-סוף (Coris aygula)
יולית ירקרקת (Coris variegata)
חדפון תכול (Gomphosus coeruleus)
יולית הכתם (Coris caudimacula)
מרגנון צהוב-גרון (Anampses twistii)
מרגנון צהוב זנב (Anampses meleagrides)
מרגנון הקווים (Anampses lineatus)
תפארן ארוך ראש (Oxycheilinus mentalis)
תפארן קו-לחי (Oxycheilinus digramma)
תפארן קו-לחי (Oxycheilinus digramma)
תפאר ענק (Cheilinus undulatus)
תפאר ערבי (Cheilinus abudjubbe)
תפארן אדום (Oxycheilinus arenatus)
תפאר הסהרון (Cheilinus lunulatus)
יולית אדומה (Coris gaimard)
הדורנית תמן-פסית (Paracheilinus octotaenia)
פיונית חדת זנב (Cirrhilabrus blatteus)
שפתן אריך (Cheilio inermis)
פיונית החוט (Cirrhilabrus rubriventralis)
תערון דק-זנב (Novaculichthys taeniurus)
להבי טווסי (Iniistius pavo)
להבי נקוד (Xyrichthys pentadactylus)
שפתניב מגושם (Choerodon robustus)
החי במפרץ אילת > דגי גרם במפרץ אילת > משפחת פרפרוניים

פרפרון החוט (Chaetodon auriga) (אנדמי)
פרפרון שחור-שת (Chaetodon austriacu) (אנדמי)
פרפרון לבן מצח (Chaetodon fasciatu) (אנדמי)
פרפרון שחור-אוכף (Chaetodon lineolatus)
פרפרון האודם (Chaetodon paucifasciatus) (אנדמי)
פרפרון אפור-לחי (Chaetodon semilarvatus) (אנדמי)
פרפרון שחור-גב (Chaetodon melannotus)
פרפרון שחור-זנב (Chaetodon trifascialis)
פרפרון חום-לחי (Chaetodon larvatus) (אנדמי)
שרביטית להקנית (Heniochus diphreutes)
שרביטית השונית (Heniochus intermedius) (אנדמי)
פרפרון העומק (Chaetodon jayakari)
החי במפרץ אילת > דגי גרם במפרץ אילת > משפחת קרנוניים

קרנונית אילתית (Ecsenius gravieri)
מטען עדין (Plagiotremus townsendi)
ארסנית כחולה (Meiacanthus nigrolineatus)
קרנונית לבנת-זנב (Ecsenius frontalis)
קרנונית אהרן (Ecsenius aroni)
קרנן נקוד (Istiblennius edentulus)
קרנן חופי (Istiblennius rivulatus)
זנקן הסלעים (Alticus kirkii magnusi)
קרנונית ים-סוף (Ecsenius dentex)
קרנונית הפזיות (Ecsenius midas)
מטען כחול-פסים (Plagiotremus rhinorhynchos)
מטען נושך (Plagiotremus tapeinosoma)
חקיין נקאי (Aspidontus taeniatus)
מחושן שפמתן (Antennablennius hypenetes)
נתרן הכיפה (Petroscirtes mitratus)
קרנון מפוספס (Salarias fasciatus)
צפירנון מקרין (Hirculops-cornifer )
שחורית חופית (Atrosalarias fuscus fuscus)
קישוטית האלמוגים (Exallias brevis)
חקיין צר-פס (Aspidontus dussumieri)
נתרן אנקולי (Petroscirtes ancylodon)
אריכן סיפני (Xiphasia setifer)
קרנון-אניצים פסוס (Cirripectes castaneus)
קרנון חכלילי (Mimoblennius cirrosus)
החי במפרץ אילת > דגי גרם במפרץ אילת > משפחת תלתוניתיים

תלתונית ים-סופית (Norfolkia brachylepis)
תלתון אילתי (Enneapterygius abeli)
תלתנית שטייניץ (Helcogramma steinitzi)
החי במפרץ אילת > דגי גרם במפרץ אילת > משפחת קברנוניים

רבצן אדמוני (Pleurosicya mossambica)
דו-גון לבן-עורף (Lotilia graciliosa)
אזורית ים-סופית (Trimma avidori)
שקופית מרחפת (Bryaninops natans)
שקופית תיל (Bryaninops yongei)
קברנונית משוישת (Gobiodon rivulatus)
קברנונית לימונית (Gobiodon citrinus)
סיקוסית צהובה (Paragobiodon xanthosomus)
ספון חום (Bathygobius fuscus)
ספון משחיר (Bathygobius cyclopterus)
סיקוסית דו-גונית (Paragobiodon echinocephalus)
כריתנית פס-עין (Gnatholepis anjerensis)
חולית ערבית (Ptereleotris arabica)
חולית כחולה (Ptereleotris evides)
חוורן זוגי (Valenciennea puellaris)
חולון נקדותיים (Amblygobius albimaculatus)
חולן נאה (Amblygobius hectori)
גלילן עינוני (Vanderhorstia martensi)
גלילן מעוטר (Vanderhorstia ornatissima)
גלילן הדמעות (Vanderhorstia ambanoro)
סרטנון עינוני (Cryptocentrus caeruleopunctatus)
סרטנון אופרקולרי (Vanderhostia opercularis)
סרטנונית שטייניץ (Amblyeleotris steinitzi)
סרטנונית אזורה (Amblyeleotris sungami)
סרטנונית שכוחה (Amblyeleotris neglecta)
החי במפרץ אילת > סרטנים במפרץ אילת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
החי במפרץ אילת > ספוגיים במפרץ אילת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
החי במפרץ אילת > אלמוגים במפרץ אילת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
החי במפרץ אילת > רכיכות במפרץ אילת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
החי במפרץ אילת > קווצי-עור במפרץ אילת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
החי במפרץ אילת > אצטלניים במפרץ אילת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
החי במפרץ אילת > צמחי-ים במפרץ אילת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
החי במפרץ אילת > מיתרני פה במפרץ אילת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
החי במפרץ אילת > נבוביים במפרץ אילת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
שושנה כוכבנית (Anthopleura stellula)
ראו גם

החי בים התיכון
החי בכנרת
הערות שוליים

↑  סרטן בסכנת הכחדה שנראה באילת - שוב נעלם, באתר ynet, 16 ביוני 2020
↑  נעה פישר, נזקי הסופה במרץ באילת: אחוז גדול מאלמוגי השונית נפגע, באתר ynet, 31 במאי 2020
↑  אילנה קוריאל, מגפה חיסלה את כל קיפודי הים השחורים במפרץ אילת, גם בים התיכון הם נפגעו, באתר ynet, 24 במאי 2023
↑  חוף קצא'א נפתח לציבור ויוכרז בחלקו כשמורת טבע, באתר www.parks.org.il
↑   צפריר רינת, יוזמה: שמורה תגן על עשב הים באילת, באתר הארץ, 8 בינואר 2016
↑  מפה, באתר www.parks.org.il
↑  ארז ארליכמן, לראשונה תועד לוויתן כחול באילת, באתר ynet, 29 במאי 2018.
↑  יובל בגנו, ‏אורח לא צפוי: לוויתן כחול באורך 20 מטר נצפה במפרץ אילת - צפו, באתר מעריב אונליין, 29 במאי 2018.
↑  ניר דבורי, ‏צפו: לוויתן בביקור נדיר באילת, באתר ‏מאקו‏, 29 במאי 2018.
↑  Fautin, D. G. (2016). Catalog to families, genera, and species of orders Actiniaria and Corallimorpharia (Cnidaria: Anthozoa). Zootaxa, 4145(1), 1-449.
| החי בארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| קבוצות טקסנומיות | יונקים • זוחלים (נחשים ארסיים) • עופות • דו-חיים • חרקים (פרפרים, דבורים, נמלים) • רכיכות לא ימיות • עקרבים |  |
| קבוצות לא טקסנומיות | החי בים התיכון • החי במפרץ אילת • החי בכנרת • חולייתנים בעלי דם קר של מים מתוקים • בעלי חיים שנכחדו • בעלי חיים אנדמיים • בעלי חיים פולשים • בעלי חיים בתנ"ך |  |
| אירועים ותופעות | חזירי הבר בחיפה • היעלים במצפה רמון • הכרישים בחדרה • אסון העטלפים בחדרה • רותי (צבועה) • חומיבבה (נמרה) |  |
| מוסדות ומפגש עם האדם | חקר החי • צפרות • רשות הטבע והגנים • חי-בר • החברה להגנת הטבע • אגודת חובבי הפרפרים בישראל • בית החולים לחיות בר • למען חיות הבר • המרכז הארצי להצלת צבי ים • חוות בולוטין • עמותת ע.ט.ל.ף • עמותת כרישים בישראל |  |
יחידת הצוללים של סיירת החוף מפנה מפגע ימי במפרץ אילת
פארק המצפה התת-ימי הפועל להעלאת המודעות בקרב הציבור ופועל למען שימור החי במפרץ
עבשן קטלני
דולפינן אנקולי
תחש המשכן
צב ים קרני בשונית אלמוגים
פטישן כד-חרטום
זנבתן
כריש טיגריסי
כריש לווייתני
מחבטן הספירים
מנטה קצרת סנפיר
זהרון הדור
עקרבן מדובלל
אבנון מגושם
תמסחן ראשתן
משפחת גנונים
ניבן מנומר
עכנון צר-פסים
ניבן פניני
ריסנפיר חד-ראש
סיכן הכוכבים
שחמי מפרשן מחקה ניבן פניני
פלטקס ארבתי
פתיונאי כתם
צבעון פרידמן
פיקסון ים-סופי
פיחון אדום-שן
קיסר הכתם
קיסר הדור
דקוץ עדין
נפוחית המשקפיים
קיפודג רב-קוצי
קופסינון נקוד
סוסון ים גדול
זרבובית מהודרת
חלילון חלק
פגסוס דרקוני בחול
קרנפון ססגוני
נתחן סגול
בתרן סוהל
תוכינון חלוד
תוכינון ירוק-קווים
כחלי צהוב-כחול
להקה של לוטיין הפסים
דקרן אדום
וריולה סיסית
שושנון אילתי
דפדוף הפסים
שוניתן גפור
קבוצה של אלמוגית הפסים
בינתן נובר
בינתן שבע קוצי
עב-שפה מפוספס
נקאי
טווסון סהרוני
יולית ים-סוף
תפאר ענק
פרפרון האודם
פרפרון שחור-זנב
אבינעם דנין

| --- | --- |
אבינעם דנין, 2002
אבינעם דנין, 2002
 לידה:  13 בינואר 1939 חיפה, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  12 בדצמבר 2015 (בגיל 76) ירושלים 
 ענף מדעי:  ביולוגיה, בוטניקה
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום קבורה:  קריית ענבים 
 מנחה לדוקטורט:  גדעון אורשן 
 פרסים והוקרה:  פרס מפעל חיים מטעם האגודה הישראלית לאקולוגיה ומדעי הסביבה (2014) 
 תרומות עיקריות
 חקר צמחים בישראל
 
אבינעם דנין (13 בינואר 1939, כ"ב בטבת ה'תרצ"ט – 12 בדצמבר 2015, ל' בכסלו ה'תשע"ו) היה פרופ' במכון למדעי החיים באוניברסיטה העברית, ובוטנאי ואקולוג ישראלי.
ביוגרפיה

אבינעם דנין נולד בחיפה לשרה וחירם דנין, בנם של רחל ויחזקאל דנין (סוכובולסקי), גואל קרקעות ורוכש אדמות ידוע, שעבד בשירות הקרן הקיימת לישראל, ואחרי הקמת המדינה עבד בשירות מינהל מקרקעי ישראל. דודו היה עזרא דנין, מזרחן ואיש הש"י, ובעל אדמות ופרדסים באזור חדרה.
לאחר שהשלים את שירותו הצבאי, פנה דנין ללימודי ביולוגיה ובוטניקה באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1964 השלים את עבודת המוסמך בנושא "הצומח במישור ימין" בהנחייתו של גדעון אורשן. בשנת 1970 השלים את עבודת הדוקטור בנושא "מונוגרפיה פיטוסוציולוגית-אקולוגית של הנגב הצפוני" בהנחייתם של מיכאל זהרי וגדעון אורשן. בשנים 1973–2007 היה חבר הסגל של מחלקה לאבולוציה, סיסטמטיקה ואקולוגיה באוניברסיטה העברית. בשנת 1988 התמנה לפרופסור חבר. בשנת 2007 פרש לגמלאות, אך המשיך לעסוק במחקר באופן אינטנסיבי, בתיאור ועדכון הפלורה של ארץ-ישראל.
מילא תפקידים רבים בשנות הוראתו באוניברסיטה העברית, ובהם:
חבר בוועדת השמות הממשלתית, שמות צמחים, שליד משרד ראש הממשלה,
חבר ועדת השמות שליד האקדמיה ללשון העברית.
מומחה אזורי של הארגון הבינלאומי OPTIMA לצמחיית ישראל, ירדן וסיני.
חבר הוועדה המדעית שליד רשות שמורות הטבע.
אבינעם דנין סייר רבות בארץ ישראל, בחצי האי סיני ובארצות הסמוכות. במהלך שנות עבודתו גילה עשרות מינים ותת-מינים חדשים למדע בישראל, בסיני, בירדן, בטורקיה וביוון, בייחוד בסוג אזובית ובסוגים נוספים במשפחת השפתניים. כמה מינים אף נקראו על שמו (למשל כלך דנין). כן הגדיל במאות מינים את רשימות הצמחים של ישראל, סיני וירדן. נמנה עם הבוטנאים שזיהו את האפשרויות העצומות הגלומות ברשת האינטרנט ובעולם המחשבים בכלל לקידום ושיכלול ענף המדע שלהם. הוא ייסד את "צמחיית ישראל ברשת", מאגר מידע ענק על צמחי ישראל והמזרח התיכון.
היה שותף לכתיבת הכרכים בנושאי בוטניקה וצמחיית ארץ ישראל באנציקלופדיה "החי והצומח של ארץ ישראל" (1983) בעריכת עזריה אלון.
בשנת 1991 הוציא לאור, ביחד עם שותפתו למחלקה פרופ' נעמי פיינברון-דותן, את המגדיר לצמחי בר בארץ-ישראל, שתיאר באופן סיסטמטי את מכלול מיני הצמחים שתוארו בארץ-ישראל. בשנת 1998 ערך לבדו את המהדורה השנייה של המגדיר, משום שפרופ' פיינברון-דותן נפטרה מאז צאת המהדורה הראשונה.
בשנת 2014 זכה בפרס מפעל חיים מטעם האגודה הישראלית לאקולוגיה ומדעי הסביבה.
אבינעם דנין הניח אחריו אישה, דרורה, וארבעה ילדים: איריס, מורית, ברק ושירה, ו-9 נכדים. איריס היא בתו מאשתו הראשונה, שרה בית הלחמי. הוא נפטר ב-12 בדצמבר 2015.
גילוייו בחקר תכריכי טורינו

תכריכי טורינו הם יריעת פשתן הנמצאת בקתדרלת יוחנן המטביל בעיר טורינו שבאיטליה. על תכריכים אלו מופיעה דמותו של אדם הסובל מפגיעות גופניות שונות, רובן ככולן עלולות להיגרם על ידי צליבה. בשנת 1995 הצטרף דנין לקבוצת מחקר אמריקאית שמושבה בדורהם שבצפון קרולינה וחקר בתמונות שברשותם מציאות של דמויות צמחים שנראות ליד דמות גופו של האדם שנעטף בתכריכי טורינו. ממצאיו העיקריים הם גילוי דמויות של עכובית הגלגל, זוגן השיח ולוטם שעיר. התבוננות במפת התפוצה הכוללת של שלושת המינים מראה שהמקום היחיד בעולם, שבו היו יכולים בני-אדם להניח על גופו של נפטר פרטים טריים של שלשת המינים הנזכרים, הוא בין ירושלים לחברון. שמונה מהמינים שזוהו פורחים בחודשים מרץ-אפריל. דמויות קוצים של שיזף מצוי ושל אשחר ארץ-ישראלי נמצאו בקרבת ראשו של הנפטר וקנה של עבקנה שכיח או של קנה מצוי הונח ליד רגליו. בנוסף, גילה כ-300 תפרחות של קחוון או בבונג דו-גוני שהונחו ללא גבעולים על ראשו של הנפטר. דנין וידא את ממצאי מחקריו בתמונות על ידי בדיקה ישירה של הבד העשוי פשתן בכנס חוקרים בטורינו שנערך בשנת 2000. הוא הציג את ממצאיו בכינוסים בינלאומיים ב-1998, 1999, 2000, 2002, 2007, 2008. כתב מאמרים בעברית ובאנגלית וספר באנגלית על הנושא. הספר תורגם לאיטלקית, ספרדית ופורטוגזית. מחקריו נכללים בתערוכות מתמידות שהוקמו במתחם נוטרדאם בירושלים, באוניברסיטה ברומא, בקליפורניה ובמקסיקו.
גילוייו בחקר תכריכי טורינו > פרסומים בעברית

1997. דנין, א. פרחים בתכריכים. ארץ וטבע 66-64 : (6)12
2000. דנין, א. וברוך, א. שרידי צמחים מלמדים על מוצאם של "תכריכי טורינו". מכון ויצמן למדע, ביולטין מס' 8, ארכאולוגיה ומדעי הטבע: 38-31.
2000. דנין, א. וברוך, א. שרידי צמחים ב"תכריכי טורינו". מדע 2000 27: 7-4.
מספריו

אטלס כרטא - החי והצומח של ארץ ישראל, עם אבי ארבל בשיתוף עם נדב לוי, 1998.
המגדיר לצמחי בר בארץ-ישראל, עם נעמי פיינברון-דותן, 1991, 1998.
מדריך לטיולי פרחים, עם אריה יצחקי, 1985.
הצומח בהר חברון ובמדבר יהודה, 1971.
הצומח במדבר יהודה, עין גדי, 1972.
הצומח בנגב, מצפון לנחל פארן, ערך מיכה לבנה, עריכה גרפית - אתי גרינמן, שרטוט מפות ודיאגרמות - תמר סופר, תשל"ז 1977.
צמחי ישראל בתמונות, עם עזי פליטמן, קלרה חן ואבישי שמידע, הוצאת מסדה, 1983.
הערות שוליים

↑   עופר אדרת, הבוטנאי שגילה למה הכותל דומע, באתר הארץ, 18 בדצמבר 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260288805171  PLWABN: 9810622925605606  BIBSYS: 5102347  BnF: cb135221954 (data)  Botanist: Danin  CANTIC: a11348410  CiNii: DA09819922  ISNI: 0000 0001 0867 4120  LCCN: n83179755  NTA: 074014447  RERO: 02-A003153995  SUDOC: 050268171  VIAF: 7546283   WorldCat (עם VIAF): 7546283
הרכבת התחתית של הונג קונג

| --- | --- |


 מידע כללי
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין
 עיר:  הונג קונג 
 מפעיל:  תאגיד MTR 
 מידע על ההקמה
 פתיחת המערכת:  1 באוקטובר 1979 
 מידע על המערכת
 אורך המערכת:  110.9 ק"מ
 מספר נוסעים בשנה:  1,767,100,000 (נכון ל־2017) 
 מספר הקווים:  11
 מספר התחנות:  163
 www.mtr.com.hk
 תרשים המערכת
  
 
רכבת בקו טונג צ'ונג
הרכבת התחתית של הונג קונג (באנגלית: Mass Transit Railway - "רכבת הסעת המונים" או בקיצור: MTR; בסינית: 港鐵) היא מערכת הסעת המונים מסוג רכבת תחתית הפועלת בהונג קונג. מערכת זו החלה לפעול בשנת 1979 וכיום כוללת 221.6 ק"מ של מסילות ברזל ו-150 תחנות (מהן 68 תחנות רכבת קלה). הרכבת מנוהלת על ידי איגוד MTR ‏(MTR Corporation Limited).
בשנת 2007 קיבל איגוד MTR מאת איגוד הרכבת קנטון-קאולון את הניהול ברכבת קאולון-קנטון. בעקבות קבלת ניהול בקו עילי זה שינתה הרכבת התחתית של הונג קונג את שמה בסינית מ-地鐵有限公司 (רכבות תחתיות בע"מ) ל-香港鐵路有限公司 (רכבות הונג קונג בע"מ) - כאשר השם האנגלי נותר ללא שינוי.
ברכבת התחתית של הונג קונג נוסעים כ-4 מיליון נוסעים מדי שבוע בממוצע.
היסטוריה > הצעת הקמת הרכבת

במהלך שנות ה-60 של המאה ה-20 בחנה ממשלת הונג קונג את הצורך בהקמת מערכת הסעת המונים בעיר. חברת הייעוץ הבריטית פרימן, פוקס, וילבור, סמית' ושות' (Freeman, Fox, Wilbur Smith & Associates) נשכרה על מנת לבחון את התועלת בהקמת מערכת זו ואת מערכת התחבורה בהונג קונג לאור צפי שבשנת 1986 יתגוררו בהונג קונג כ-7 מיליון תושבים. ב-1 בספטמבר 1967 הגישה החברה את הצעתה למערכת הסעת המונים ובמסגרתה הציעה להקים מערכת הכוללת 64 ק"מ של מסילות, כאשר ארבעה קווים יוקמו בשישה שלבי פיתוח שיסתיימו בין דצמבר 1973 (מועד סיום בניית השלב הראשון) ודצמבר 1984 (מועד סיום בניית מערכת הרכבת). הקווים שהוצעו במסגרת ההצעה היו קו קוון טונג, (מהשוק המערבי למא יאו טונג) קו צואן ואן (מאדמירליטי לצואן ואן), קו האי (מקנדי טאון לצ'אי ואן) וקו שאטין (מצים שא צוי לוו ליו האנג).
התוכנית הוגשה למועצה המחוקקת של הונג קונג ב-14 בפברואר 1968. בעקבות מדגם אוכלוסין שנערך בשנת 1966 הגישו היועצים ב-22 במרץ 1968 דוח משלים וכן דוח מתוקן הוגש למועצה ביוני 1968 (וזאת לאור העובדה שבעקבות המדגם צפי האוכלוסייה בהונג קונג לשנת 1986 ירד לפחות מ-6 מיליון תושבים, וכן המדגם העיד על שינויים בפריסת האוכלוסייה הצפויה - שינויים שהביא להקטנת המערכת המתוכננת, כך לדוגמה מספר המסילות המוצע בין תחנת אדמירליטי לתחנת מונג קוק הוקטן מ-4 קווים לשני קווים בלבד).
סקר סופי הוגש בשנת 1970, ובעקבותיו תוכננה המערכת ובה ארבעה קווים: קו קוון טונג, קו צואן ואן, קו האי וקו מזרח קאולון.
בשנת 1972 הורתה ממשלת הונג קונג על הקמת "מערכת ראשונית" ובה 20 ק"מ (המהווה את קו קוון טונג של ימינו). משא ומתן נערך עם ארבע חברות בנייה בשנת 1973 ונערך מכרז ביניהן. נחתם הסכם עם חברה יפנית להקמת הקו הראשון מתוך כוונה שהעבודות יחלו בראשית 1974 אולם בשל משבר הנפט שאירע בשלהי 1973 הושהה ההסכם.
היסטוריה > המערכת המוצעת המתוקנת

בראשית 1975 הוקמה סוכנות ממשלתית בשם "רשות מערכת הסעת ההמונים הזמנית" (Mass Transport Provisional Authority) שתפקידה לפתח על הקמת הפרויקט. בשלב זה הוחלט על בניית מערכת מצומצמת שאורכה 15.6 ק"מ, והתוכנית להציע את הפרויקט לחברה אחת במכרז אחד נזנחה, ובמקומה הוצע הפרויקט במסגרת 20 מכרזים הנדסיים ו-10 מכרזים למערכות חשמל ומערכות מכניות. בנוסף, נוסדה איגוד רכבת הסעת ההמונים של הונג קונג (Hong Kong Mass Transit Railway Corporation) בבעלות מלאה של ממשלת הונג קונג - חברה אשר תנהל את הפרויקט לאחר הקמתו.
בניית השלב הראשון של הפרויקט (קיום חלק מקו קוון טונג וקו צואן ואן) החלה בנובמבר 1975. חלקו הצפוני של הקו הושלם ב-30 בספטמבר 1979 ונפתח לציבור ב-1 באוקטובר באותה שנה. במסגרת קו זה נסעו הרכבות בין תחנת שק קיפ מאי לתחנת קוון טונג.
הקו שבין תחנת צים שא צוי ושק קיפ מאי נפתח לציבור בדצמבר 1979.
בשנת 1980 הושלמה הארכת הקו מתחת לנמל ויקטוריה ונפתחה תחנת צ'ארטר (Chater Station) (כיום: תחנת סנטרל). בנוסף בשנה זו הוגדל אורך הרכבות לשלושה קרונות בשל מספר הנוסעים הרב.
היסטוריה > הארכת הקווים

בשנת 1977 אישרה ממשלת הונג קונג את הקמת קו צואן ואן (שנקרא אז "הארכת צואן ואן" - Tsuen Wan Extension) והעבודות החלו בנובמבר 1978. במסגרת פרויקט זה נבנה קו נוסף שאורכו 10.5 ק"מ בין תחנת הנסיך אדוארד לבין תחנת צואן ואן. קו זה החל לפעול ב-10 במאי 1982 ועלות הקמתו הכוללת היה באותה עת 4.1 מיליארד דולר הונג קונגי (526 מיליון דולר אמריקאי). עם הקמת הקו צורפו אליו תחנות צ'ארטר וארגייל (ושמם שונה לסנטרל ומונג קוק בהתאמה), ותחנת ווטרלו (כיום תחנת יאו מא טיי) הפכה לתחנה הסופית של קו קוון טונג. שינוי זה בוצע לאור הערכת המתכננים שקו צואן וואן יהיה קו עמוס יותר מקו קוון טונג (הערכה שהוכחה כנכונה).
מאז שנפתח לציבור בשנת 1982, כמעט שלא נעשו שינויים בקו צואן ואן.
בדצמבר 1980 ניתן אישור הממשלה להקמת קו האי (Island Line). עבודות הבנייה החלו באוקטובר 1981 וב-31 במרץ 1985 נפתח הקו לציבור, כשהוא נע בין תחנת אדמירליטי ותחנת צ'אי ואן. תחנת אדמירליטי ותחנת סנטרל שימוש שתחנה המאפשרת לנוסעים לעבור לקו צואן ואן. בנוסף, בשל מספר הנוסעים הגדל הוארכו הרכבות ל-8 קרוניות נוסעים.
ב-23 במאי 1986 נפתחה לציבור הארכה של קו האי, והוא הגיע לתחנת שואנג ואן.
בשנת 1984 אישרה ממשלת הונג קונג את הקמת מנהרת הנמל המזרחית - מנהרה אשר נועדה לשמש הן את הרכבות והן מכוניות, ובעקבות בניית המנהרה הוארך קו קוון טונג החל מה-5 באוגוסט 1989 עד תחנת קוורי ביי שהפכה לתחנת מעבר לנוסעים בין קו קוון טונג לקו האי.
היסטוריה > קו שדה התעופה

קו הרכבת המהירה לשדה התעופה (The Airport Express) וכן קו טונג צ'ונג החלו את פעולתם בשנת 1998. ההחלטה על הקמת הקווים התקבלה באוקטובר 1989 עת שהוחלט על הקמת שדה תעופה בינלאומי חדש בצ'ק לאפ קוק ובאי לנטאו במטרה להחליף את שדה התעופה קאי טאק העמוס. עבודות הקמת הקו החלו בנובמבר 1994, וחלק מהמימון להקמת הקווים מקורו בתקציב שדה התעופה המוקם.
קו טונג צ'ונג נחנך ב-21 ביוני 1998 והחל לפעול למחרת. קו הרכבת המהירה לשדה התעופה החל לפעול ב-6 ביולי 1998 - במועד בו החל לפעול נמל התעופה הבינלאומי של הונג קונג החדש. בשנת 1999 נסעו בקו שדה התעופה 32% מהנוסעים שעברו דרך שדה התעופה. נכון לשנת 2006 נסעו בקו שדה התעופה 23% מהנוסעים העוברים דרך שדה התעופה.
הרחבת מערכת הרכבת התחתית מאז שנת 2000 > קו צואנג קוואן או

ב-18 באוגוסט 1998 אושרה בניית קו צואנג קוואן או ועבודות הבנייה החלו ב-24 באפריל 1999. הקו נפתח לציבור בשנת 2002, כאשר קו זה קישר בין תחנת פו לאם לבין תחנת נורת' פוינט על מנת לקשר את מרכז העיר עם פרויקטי בנייה חדשים שנבנו באותה עת. הקו עובר דרך מנהרת הנמל המזרחית. עלויות בניית הקו מומנו בחלקם על ידי ממשלת הונג קונג ובחלקם על ידי יזמים שבנו שכונות לאורכו של הקו.
הרחבת מערכת הרכבת התחתית מאז שנת 2000 > קו הרכבת המערבי

בשל פרויקטי בנייה במערב הונג קונג בחנה ממשלת הונג קונג את הרחבת מערכת הרכבת התחתית מערבה. בחינה זו נעשתה במסגרת בניית קו טונג צ'ונג, וקו טונג צ'ונג כלל תחנת מעבר לקו עתידי צפוי זה, וכן בניית שתי מסילות ברזל לקו טונג צ'ונג אשר יכללו רכבת מהירה שלא תופרע על ידי קו הרכבת המערבי הצפוי. בתחילה כונה קו זה בשם "שלב 2 של קו שדה התעופה" (Airport Railway Phase 2) ועבודות הבנייה החלו במקביל לקו טונג צ'ונג. בניית קו זה נעשתה בשלבים, כאשר חלק מהקו החל לפעול ב-16 באוגוסט 2009.
הרחבת מערכת הרכבת התחתית מאז שנת 2000 > קו דיסנילנד הונג קונג

קו אתר הנופש דיסנילד (Disneyland Resort Line), אשר בעת הקמתו נקרא בשם "קו רכבת מפרץ פני'ז" (Penny's Bay Rail Link) מקשר את אתר הנופש דיסנילנד הונג קונג למערכת הרכבת התחתית. קו זה נפתח לציבור ב-1 באוגוסט 2005 עם הקמת אתר הנופש (שנפתח לאחר מכן, ב-12 בספטמבר), ומקשר בין האתר עצמו לבין תחנת סאני ביי של קו טונג צ'ונג. אורכו של קו זה 3.5 ק"מ ולו מסילה אחת עליה נעה רכבת אוטומטית לחלוטין, הנעה בין שתי התחנות של הקו מידי ארבע עשרה דקות, ללא נהג.
הרחבת מערכת הרכבת התחתית מאז שנת 2000 > הארכת קו שדה התעופה

ב-20 בדצמבר 2005 נפתח אתר התערוכות אסיה-וורלד-אקספו ולצידו הוקמה תחנת אסיה-וורלד-אקספו המאריכה את קו שדה התעופה ומקשרת את אתר התערוכות לשדה התעופה הבינלאומי של הונג קונג. בנוסף, במסגרת הארכה זו של הקו הוגדל מספר קרונות קו רכבת שדה התעופה משבעה קרונות לשמונה קרונות על מנת לעמוד במספר הנוסעים הגדל.
הרחבת מערכת הרכבת התחתית מאז שנת 2000 > הפרטת מערכת הרכבות

ב-5 באוקטובר 2000 הופרטה מערכת הרכבות של הונג קונג, וחברת MTR הפכה לחברה בערבות מוגבל הנסחרת בבורסה של הונג קונג.