stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טבע עירוני בישראל
התפתחות התחום

שמירה וטיפוח של טבע בעיר, קשורים קשר ישיר לגישות התכנון העירוני והארצי לאורך תולדות המדינה, במקביל להתפתחות ערכי שמירת הטבע. ניתן לחלק התפתחות זו לשלושה שלבים מרכזיים:
תחילת המאה ה-20 עד שנות ה-60: תקופת היישוב וקום המדינה מתאפיינות כתקופת כיבוש הארץ הן במובן הטריטוריאלי והן במובן של הטבעת חותמת ההתיישבות היהודית בנוף הארץ. כיבוש השממה היווה ערך ויעד חברתי ולאומי. כך, יושמה אותה גישת תכנון לקיבוצים ולמושבים ללא קשר למאפיינים הפיזיוגרפיים של האזורים בהם הם הוקמו. לדוגמה, אחת התוצאות הייתה הידמות נופית כמעט מוחלטת בין קיבוצים בצפון הירוק לאלו שבמישור החוף או בספר המדבר. תוכנית המתאר הראשונה למדינת ישראל היא תוכנית אריה שרון משנת 1951, תוכנית זו הציגה גישה פיזורית-הירארכית, תוך יצירת מוקדים עירוניים המזינים עיירות ויישובים קטנים סביבה. גישה זו נבעה ממודלים כלכליים חברתיים אשר פותחו באותה תקופה באירופה והן מהגישה הציונית באותה תקופה השואפת לתפיסת כמה שיותר שטח על ידי מערך היישובים. התוצאה הייתה הכללת שטחים טבעיים וחקלאיים נרחבים בתוך המערך היישובי.
שנות ה-60 עד תחילת שנות ה-90: תחילת השינוי בתפישה התרחש בשנות ה-60, במקביל לתהליכים דומים שהונעו באירופה ובאמריקה על ידי אנשי תכנון כדוגמת אדריכל הנוף איאן מקהארג. זאת תוך עריכת כנסים ראשונים בנושא שמירת הטבע בעיר ומחוצה לה ותחילת שילוב אלמנטים בפארקים שמטרתם תרומה למערכת האקולוגית המקומית בעיר. בארץ, הוקמה החברה להגנת הטבע בשנת 1953, מינהל מקרקעי ישראל הוכפף למשרד החקלאות ב-1960 והוכרזה לראשונה שמורת טבע בהר מירון בשנת 1965. הרוח שהובילה את השינוי מתבטאת היטב בנאום של יזהר סמילנסקי בכנסת בשנת 1962: ”עד שאנו נותנים דעתנו, כבר לקח מישהו ונטה ו"פיתח" אזור מסוים, פתח והשמד, הכה ופצוע, ללא מתום... כלום צריך להוסיף כי אי אפשר לאדם בלי שיישאר לו מרחב בלתי מתוקן בידי אדם, שאי- אפשר להתקיים במקום שהכול כבר אורגן ותוכנן עד גמירתו, עד מחיקת כל צלם דמות הווייתו הראשונה, הטבעית, האורגנית, של מסד הארץ?...” תקופה זו מאופיינת בהרחבת שטחי החקלאות האינטנסיבית, בהתרחבות שטחי התשתיות ובפיתוח תעשייתי באזורי המרכז והשוליים. התפתחויות אלו לא רק שנגסו בשטחים הפתוחים, אלא גם גרמו לקיטוע שלהם ולפגיעה אקולוגית כתוצאה מזיהומי מים וקרקע.
שנות ה-90 עד היום: המדיניות של ישראל הצעירה וקולטת העלייה המשיכה להתאפיין בפיתוח ששם את תפיסת השטח וההתפשטות במקום הראשון. זאת בייחוד לנוכח גל העלייה מברית המועצות לשעבר בשנות ה-90, אשר דרשה פתרונות בזק לאכלוס של כ-1.6 מיליון איש.
בשנת 1995 הייתה ישראל למדינה בעלת שיעור גידול האוכלוסייה והצפיפות הגדולים ביותר בעולם המערבי. בעקבות כך יוזמת הממשלה את 'ישראל 2020', תוכנית רעיונית שברוחה פותחה תוכנית מתאר ארצית 35. תמ"א 35, עיקרה בראייה כוללת של ניהול השטחים הפתוחים בישראל. התערבותה בעיר עיקרה בציפוף, האטת ה'זחילה העירונית' וראיית השטחים הפתוחים במכלול מטרופוליני.
מתוך כך, מבינה מדינת ישראל כי 'הפיכת הערים למקומות שנעים לחיות בהם, עשויה לצמצם את הזליגה לשטחים הפתוחים העתירים בערכי טבע וסביבה'. ישראל השותפה לאמנת המגוון הביולוגי, ואשר השתתפה בוועידת קופנהגן וועידת סינגפור - צעדים חשובים בהבנת אופן הניתוח, ההבנה והניהול של אתרי טבע עירוניים טרם ניסחה מסמך תכנוני מחייב בתחום, אם כי, עיריות החלו לפעול לקידום הטבע העירוני, ביניהן: ירושלים, נתניה, רמת-גן, תל אביב-יפו וחיפה.
מאפיינים > מידת הטבעיות של האתר

גישות שונות מבטאות פערים בתפישה באשר למה הוא 'טבע' בעיר:
מצד אחד, מוגדר אתר 'טבע עירוני' כאתר בעיר, אשר מיני צומח וחי התפתחו והשתקעו בו באופן טבעי במשך שנים, עקב תנאים ותכונות ייחודיות כגון לחות, טמפרטורה, סוג קרקע ומסלע ייחודי ולא יוכלו להתקיים בתנאים אחרים. אתר כזה בדרך כלל יתאפיין בדמיון למערכות טבעיות מחוץ לעיר וינוהל תוך הגבלת התערבות ותנועת אדם באזורים רגישים בו. לדוגמה, שמורת האירוסים בנתניה היא בית גידול של חולות מיוצבים, בית גידול זה מאפיין את שטחי החולות מחוץ לעיר, לאורך מישור החוף. תכונותיו הייחודיות של האתר מאפשרות שגשוג של אירוס הארגמן, מין אנדמי לישראל, אשר נמצא בסכנת הכחדה ותלוי בקיום התנאים הפיזיים באתר זה.
מצד שני, גישה המתייחסת לאתר בעיר שבו מתקיימות אוכלוסיות סתגלניות של מיני צמחים ובעלי חיים, שלרוב אחוז ניכר מהן אינו מקומי ויוכלו להסתגל בקלות יחסית גם לאתר אחר השונה בתכונותיו הפיזיות. אתר כזה יכול להיות שונה לחלוטין ממערכות טבעיות אחרות בתוך העיר או מחוצה לה, כחלק משטח פתוח מגונן המושפע ממינים אחרים בסביבתו וינוהל תוך "עיצוב שירותי הסביבה העירוניים למען בני האדם...".
לדוגמה, יער חדרה הוא ברובו יער אקליפטוסים נטע אדם. המין השולט ביער הוא אקליפטוס המקור, מין סתגלן וחזק אשר מוצאו באוסטרליה והובא לישראל על ידי קק"ל וניתן למצאו באזורים שונים גאוגרפית ואקלימית בארץ. יחד עם זאת, יער חדרה נתפס בתודעת הציבור כאזור 'טבעי', מהווה בפועל אתר משיכה כמוקד פנאי ונופש ומתפקד כאתר טבעי.
קיימים בעולם מדדים (לדוגמה מדד סינגפור), המאפשרים סיווג של כל אתר בין שני הקצוות הללו, ובכך מסייעים לעיריות וגופי תכנון בקבלת החלטות באשר לאופן ניהול האתרים.
מאפיינים > שירותי המערכת האקולוגית

מערכות אקולוגיות מספקות שירותים חיוניים לרווחת האדם. החל במחצית השנייה של המאה ה-20 השתמש ושינה האדם מערכות אלו במהירות ובאינטנסיביות יותר מאשר בכל תקופה אחרת בהיסטוריה האנושית והעמיד עצמו בתחרות מולן. המושג 'שירותי מערכת אקולוגית' הוא מושג באקולוגיה הבא לבסס ולהסביר את חשיבות המערכת האקולוגית לאדם תוך חלוקה לשלושה שירותים מרכזיים- שירותי אספקה, שירותי ויסות ושירותי תרבות.
לאתרי טבע עירוני ושמורות טבע תפקיד חשוב בשיקום, שימור וטיפוח שירותי המערכת האקולוגית:
לדוגמה, העיר חיפה אשר בנויה על רכס הכרמל, מחורצת על ידי מספר נחלים הנכנסים אל העיר כ'אצבעות ירוקות'. נחלים אלו (נחל גיבורים, נחל שיח, נחל לוטם, נחל עמיק ועוד), נשמרו כשטחים פתוחים לאורך השנים עקב הקושי הטופוגרפי לפתחם. בזכות עובדה זו, העיר נהנית מנוף טבעי פתוח, אזורי טיול רבים, מראה ייחודי במינו בישראל, ויסות אקלימי ועוד.
מאפיינים > מגוון מינים בעיר וה'גראדיאנט העירוני-כפרי'

התערבות האדם בסביבה משפיעה על תנאיה כל העת, תנאים חדשים אלו מביאים להתהוות תהליכים חדשים בתחומים רבים, ביניהן מגוון המינים. הרס בתי גידול או קיטועם על יד פיתוח, מביא להפחתת יכולת ההישרדות של מינים מקומיים הזקוקים לתנאי אקלים וסביבה ספציפיים ולשגשוג של מינים זרים או פולשים אשר גם להם חלק בדיכוי מינים מקומיים.
ה'גראדיאנט העירוני-כפרי' הוא מושג המנסה להסביר את הקשר בין מגוון המינים למיקום על ציר העיר-כפר. בהכללה, קיימת ירידה במגוון הביולוגי ככל שמתקרבים למרכז העיר, אך לעיתים נראה יחס הפוך. הסיבות לכך מגוונות, חלקן: 1. במרכזי ערים רבות קיים שימוש במיני צמחייה גנניים, לרוב מגוונים מאוד, המסתגלים ואף משגשגים בתנאי העיר. 2. בשכונות ותיקות, בהם התבססו מינים המשגשגים בסביבה אנושית לאורך שנים, נראה עלייה במגוון המינים ביחס לאזורים חדשים.
תרומתם של אתרי טבע עירוני לנושא המגוון הביולוגי מתבלטת בעיקר באתרים בהם קיימים מינים נדירים או כאלו בסכנת הכחדה, בניהול נכון ושמירה על השטחים הפתוחים בשולי הערים (לדוגמה משפוכת בנייה) ובתכנון המאפשר פיצוי מסוים על קיטוע בתי גידול (ככל שתא שטח מנותק יותר מסביבתו הטבעית, כך ערכו פוחת עם הזמן) במעבר מינים בין קצוות העיר, לדוגמה על ידי מסדרונות אקולוגיים.
דוגמאות לאתרי טבע עירוני > בריכות חורף

בריכות חורף הן בית גידול עונתי הולך ונעלם, אופייני למישור החוף, המחדד את אופיים הדינמי של אתרי טבע עירוני. בריכות החורף יכולות להתקיים בעיר כחלק מאתר שהוא "משאר טבע" (מערכות טבעיות שהתקיימו במקום, טרם הפיתוח העירוני ושרדו) או כבריכות מלאכותיות. חשיבותן של בריכות אלו בצמחייה ובעלי חיים ייחודיים, המתקיימים הן בעונה היבשה והן בעונה הרטובה.
קיימים מספר תנאים חשובים להישרדות מינים אלו בעיר (חלקם בסכנת הכחדה, לדוגמה- טריטון הפסים):
שמירת הבריכה מזיהום, על ידי טיפול במי הנגר המגיעים אליה (לדוגמה, על ידי אזור חיץ בין הבריכה לגורם המזהם – חקלאות, כבישים וכו').
שמירה על קרקעית הבריכה (בה נשמרים זרעים וביצי בעלי חיים) מפני הרס בתקופות היבשות.
שמירה על קיום מים בבריכה לתקופת זמן מספקת להשלמת מחזורי החיים של הצמחים ובעלי חיים.
שמירה על מעבר בטוח ומותאם לבעלי חיים בין בריכות סמוכות.
ניתן לראות בריכות חורף בערי מישור החוף כגון- תל אביב (בריכות הכפר הירוק), הרצליה (בריכת 'באסה'), נתניה (בריכת 'דורה'), חדרה (בריכת יער), אשקלון (בריכת שפיר) ועוד. אולם, בריכות מעטות זוכות למעמד חוקי המאפשר הגנה עליהן וטיפוחן.
בריכת דורה היא בריכת חורף בנתניה אשר לה מעמד של שטח לשימור, זוהי הבריכה השנייה בגודלה במישור החוף וייחודה במגוון המינים המתאפשר תודות לקיום ארוך יחסית של מים בה (עד אמצע-סוף הקיץ). הבריכה מהווה מוקד עירוני ואזורי כאתר פנאי ונופש, תוך שהיא מציעה הנאה מיופייה ומבעלי החיים הרבים בה, בעיקר בעונות הרטובות. סביב לבריכה הוקם פארק אינטנסיבי 'פארק השלולית', המהווה חיץ פתוח בין הבריכה לאזור המגורים המפותח. יחד עם זאת, גם בריכת דורה עומדת בפני לחצי פיתוח רבים, הבנייה האינטנסיבית סביב אזור הבריכה דרשה בניית נקזים על מנת למנוע הצפות באזור הבנוי. נקזים אלו השפיעו משמעותית על כמות המים בבריכה והביאו לירידה באורך תקופת החזקת המים בה. כתוצאה מכך הולכים ונעלמים המינים הייחודיים לבריכה.
אתרים היסטוריים, בתי קברות ופרדסים נטושים
בירושלים ישנם שני אתרי טבע שנוצרו כתוצאה מתהליך היסטורי. התחנה לחקר ציפורי ירושלים, שנמצאת בין הכנסת לבין בית הקברות שיח' באדר, היא אתר שאליו מגיעות עשרות אלפי ציפורי שיר נודדות מדי שנה. עמק הצבאים הוא אתר ששימש במשך 30 שנה כפרדסים, עד שבשנות ה-80 אלו נעשו פחות כלכליים, בעוד העיר גדלה סביב העמק נכלאו בו כ-30 צבאים, ולאחר מאבק ציבורי הוא כיום משמש כפארק ציבורי.
דוגמאות לאתרי טבע עירוני > חורש ים-תיכוני

חורש ים-תיכוני הוא אחת מתצורות הצומח הטבעיות הנפוצות בישראל מהצפון ועד לדרום הרי יהודה. כבר משנת 5,000 לפנה"ס לא ניתן להפריד בין הצומח הטבעי להתערבות האדם בו, אך זו הפכה ליותר ויותר משמעותית עם השנים. השפעת האדם, במובנים רבים, מסייעת לשגשוג החורש הים-תיכוני, בממשק נכון בין הצומח לרעייה ולגיזום. עם זאת, ביעור שטחי חורש יכולה להביא למדבור באזורי הארץ הדרומיים ולסחף קרקע והרס פני השטח באזורים הרריים. ככל שתצורות החורש פתוחות יותר (יער-פארק, גריגה ובתה עשבונית), כך מגוון המינים בהן גדול יותר.
בעיר, אנו יכולים למצוא גבול עירוני הנושק לחורש, חורשה בתוך העיר או אפילו מס' פרטים בודדים. ניהול נכון של שטחים באלו בעיר משמעו הנגשת שולי האתר לקהל על ידי הרמת גובה העלווה, אך הותרת חלק מרכזי סבוך, כאזורי מסתור וקינון. מאחר שעמידות צומח החורש הים-תיכוני גבוהה, תוך יכולת ניהול מים נכונה של הצמחים ועמידות בתנאי עקה, שטחי חורש בעיר יהיו שטחים הצורכים מעט מאוד התערבות ויהיו קלים וזולים לאחזקה.
בישראל, נמצא אתרים כאלו בעיקר באזורים הרריים כמו הרי יהודה, הגליל והכרמל. כמו גם באזור השרון, בו התקיים יער השרון (יער-פארק של עצי אלון התבור) עד תחילת המאה ה-20, אז נכרת ברובו על ידי הטורקים לצורך הנעת רכבת הקיטור.
דוגמה לכך היא 'שמורת אלון', הידועה גם בשם חירבת צ'רקס, שמורת אלונים בשטחי מועצה מקומית פרדס חנה-כרכור. בשטחי השמורה עצי אלון תבור עתיקים, שרידי יער השרון. השמורה מהווה מוקד טבע עירוני ברמה מקומית וארצית, בהיותה חלק משביל ישראל וכמייצגת של נוף וטבע שנכחדו.
דוגמה נוספת לחורש ים-תיכוני כטבע עירוני היא הגן האקולוגי בטכניון, חיפה. קריית הטכניון נבנתה על שטחי החורש הקדום בכרמל, השריד היחידי בשטחי קריית הטכניון לחורש זה מתקיים בגן האקולוגי. הגן הוקם על ידי פרופסור זאב נאוה שהגדיר את יעודו של הגן: "גן זה צריך לשלב "את היפה עם המועיל – את חמדת הנוף הטבעי ששורר עדיין בקמפוס עם נטיעות חדשות לתועלת ההוראה והמחקר של הסטודנטים, כך שמיופיו של הגן תהנה כל קהילת הטכניון...להפוך את הגן האקולוגי למרכז להוראה, להדרכה והדגמה, למרכז של ידע אקולוגי מעשי על שימור, שיקום ושיפור הנוף בעזרת צמחים היכולים לעמוד בתנאים קשים של קרקע, מים והדורשים מינימום של החזקה".
דוגמאות לאתרי טבע עירוני > חולות מישור החוף

חולות מישור החוף הם מערכת אקולוגית ייחודית, הנמצאת בסכנת הכחדה. בתחילת המאה ה-20, נמצאו בישראל 360,000 דונם, עקב הפיתוח האינטנסיבי שנעשה והתוכניות להמשך פיתוח, צפויים להיוותר 58,000 דונם טבעיים בלבד ועוד 41,000 דונם מופרים.
חשיבות חולות אלו נובעת בעיקרה מהיותם שטח חלחול מים מרכזי לאקוויפר החוף ובית למינים רבים, ביניהם מינים אנדמיים (24% מסך המינים האנדמיים בישראל) ומינים בסכנת הכחדה.
אחת התופעות הקשות ביותר במערכת זו היא התייצבות החולות עקב התפתחות לא רצויה של צמחייה והקמת שוברי גלים בחופים, המונעים הסעת חול מהים לחוף. ההתייצבות משנה את אופי החולות ופוגעת ביכולת ההישרדות של מינים מקומיים. על כן, על מנת לשקם ולשמר את חולות מישור החוף, על הערים להגביל ולהסדיר את תנועת הולכי הרגל בהם, לקיים ממשק אקטיבי להסרת הצומח ולהימנע ממיקום מזחים ושוברי גלים בסמוך לבתי גידול רגישים.
דוגמאות לאתרי טבע עירוני > מעזבות וגינות נטושות

בערים רבות ישנם מגרשים ריקים בלב העיר, בהם מצטברת פסולת עשירת חנקן. שטחים ריקים אלו מהווים דשן מצוין לצמחי מעזבות המשגשגים בקרקעות מסוג זה ופורחים בשיא תפארתם בחורף ובאביב. בין צמחי המעזבות הבולטים והנפוצים במגרשים ריקים בתוך הערים נמנים חמציץ נטוי, חרצית עטורה, חלמית, סרפד ופרג אגסני. שטחים אלה מהווים בית גידול פורה לפרוקי-רגליים רבים - כגון חיפושיות, פרפרים, נמלים, דבורים ועכבישים - וניתן למצוא בהם גם שבלולי יבשה, הן פליטי תרבות כגון שבלול הגינה והן מינים מקומיים כמו שבלול השדה או דרחול השיח. בשל מצוקת הנדל"ן בערים הגדולות (ביקוש רב לנדל"ן ומחסור בשטחי בנייה ריקים), שטחי מעזבות אלו נעלמים בהדרגה לטובת בניית בנייני דירות.
בעלי חיים בערים

להלן רשימה חלקית של בעלי חיים הנפוצים בערי ישראל (לא כולל חיות מחמד):
יונקים: כלב הבית, חתול הבית, עכבר הבית, חולדה מצויה, חולדת החוף, חולד, קיפוד מצוי קיפוד חולות מצוי עטלפים (לדוגמה עטלף פירות מצוי, עטלפון לבן-שוליים, ואשף מצוי), נמייה מצויה, תן זהוב, שועל מצוי, חזיר בר, יעל נובי, צבוע מפוספס, זאב מצוי, גירית מצויה.
עופות: דרור הבית, יונת הבית, צוצלת (תור העיר), עורב אפור, צופית בוהקת ("יונק הדבש"), עורבני דוכיפת מצויה, ירגזי מצוי, בולבול צהוב-שת, שלדג גמדי, סיקסק, סנונית, סיס חומות, זרזיר מצוי, נחליאלי לבן (העוף בערים רק בתקופת הסתיו והחורף), דררה מצויה (מין פולש), מיינה מצויה (מין פולש) תוכי נזירי, נקר סורי, אנפית הבקר, אדום החזה, עלווית חורף, אנפת לילה מצויה,שחרור ירקון.
זוחלים: לטאות (לדוגמה שממית הבתים, מניפנית, וחרדון מצוי), צב יבשה מצוי, נחשים (לדוגמה זעמנים וצפעים), זיקית מבוהקת.
רכיכות: שבלול הגינה, אאובניה זרה, חרוטית הגינה, רומינה ערופה, דרחול השיח, חשופית צהובה.
חרקים: זבוב הבית, שחמטן מצוי, טיפולה, נמלה קמפונית, נמלת הקציר, דבורת הדבש, צרעה מזרחית ("דבור"), זנבזיף מצרי ("דג הכסף"), צבתן, רפרף ההרדוף, פרפרים, רפרף משורטט, לבנין הכרוב, נמפית החורשף, פרחית נעמי, מושית השבע (פרת משה רבנו), אדמון מצויר, ברחשים, תיקן אמריקני, תיקן גרמני, עכביש ויתושים.
ראו גם

שמורות טבע בישראל
טבע עירוני בירושלים
תופעת חזירי הבר בחיפה
תופעת היעלים במצפה רמון
תופעת הכרישים בחדרה
אסון העטלפים בחדרה
לקריאה נוספת

שימור חולות מישור החוף, המשרד להגנת הסביבה, 2003
שירותי המערכת האקולוגית, המכון למשאבים עולמיים, 2010
איריס האן, עמיר בלבן, מדריך לתכנון וניהול תשתיות טבע עירוני, מכון דש"א, 2010 (ארכיון)
לקראת עירוניות בת קיימא, החברה להגנת הטבע, 2013
טבע בעיר ירושלים - מדיניות אקולוגית כלל עירונית, עיריית ירושלים והחברה להגנת הטבע, 2013
מדיניות ארצית לטבע עירוני, המשרד להגנת הסביבה, החברה להגנת הטבע, פברואר 2017
הערות שוליים

↑  סיגל בר-ניר ויעל מוריה, כיבוש השממה ושימור הטבע כשני היבטים בתרבות ישראל, מתוך מראה מקום: ארבע גישות באדריכלות נוף בישראל - קטלוג תערוכה, הגלריה האוניברסיטאית לאמנות ע"ש גניה שרייבר, אוניברסיטת תל אביב
↑  החברה להגנת הטבע 'לקראת עירוניות בת-קיימא'
↑  עמית מנדלסון, לרה פארן, חמוטל בירן, ענת ברקאי-נבו, טבע עירוני ברמת גן(הקישור אינו פעיל, 11.9.2021), בהוצאת המשרד להגנת הסביבה ועיריית רמת גן, באתר החברה להגנת הטבע
↑  ניר מעוז, סקר תשתיות טבע עירוני תל אביב - יפו 2012(הקישור אינו פעיל, 11.9.2021), הוכן עבור: היחידה לתכנון אסטרטגי עיריית תל אביב-יפו
1 2 3  ענבל בריקנר בראון, אקולוגיה עירונית, מושגי יסוד, הגדרות ותפיסות שונות בסוגיות ניהול טבע עירוני(הקישור אינו פעיל, 11.9.2021), מכון דש"א, ינואר 2008
↑  שרותי המערכת האקולוגית(הקישור אינו פעיל, 11.9.2021) מתוך אתר המארג - התוכנית הלאומית להערכת מצב הטבע בישראל
↑  'בריכות חורף בישראל' החברה להגנת הטבע
↑  שיחת קטגוריה:ישראל אתרי טבע עירוני, עמית מנדלסון
↑  'החורש הים-תיכוני אבי פרובולוצקי
↑  'מדריך לניהול ותכנון תשתיות טבע עירוני' מכון דש"א
↑  אתר הגן האקולוגי בטכניון
↑  שימור חולות מישור החוף(הקישור אינו פעיל, 11.9.2021), החברה להגנת הטבע, 2003
בריכת דורה, נתניה, מבט מלמעלה (נובמבר 2020)
זוג יאורית מצרית עם אפרוחים בשלולית החורף בנתניה, פברואר 2021
בריכת נאמן שבתל אביב-יפו, 2015.
חולות ראשון לציון
חמציצים פורחים במעזבה מסוג חצר נטושה בלב שכונת מגורים בראשון לציון.
אליפות העולם בכדורסל נשים 1986

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  8 באוגוסט 1986
 תאריך סיום:  17 באוגוסט 1986
 מספר משתתפות:  12
 מארחת:  ברית המועצות ברית המועצות
 ערים מארחות:  מוסקבה, וילנה, מינסק
 זוכה:  ארצות הבריתארצות הברית
 מספר משחקים:  42
 מלך הסלים:  קובה לאונור בורל  187, 26.7 למשחק
 
בול שהונפק לכבוד המאורע
אליפות העולם בכדורסל נשים 1986 היא אליפות העולם בכדורסל נשים העשירית שאורגנה על ידי פיב"א ונערכה  בברית המועצות בין 8 באוגוסט ל-17 באוגוסט 1986.
ברית המועצות שזכתה ב-6 אליפויות תוך ניצחון ב-40 משחקים רצופים באליפויות העולם הפסידה במשחק הגמר לארצות הברית. זה סימן את סוף תקופה שליטה מוחלטת של נבחרת ברית המועצות במשחקים שנמשכה משנת 1959.
לארצות הברית זה היה התואר שרביעי (לאחר הפסקה של כ-30 שנים).
הנבחרות המשתתפות

| מרחב | מקומות | נבחרות | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| המדינה המארחת | 1 | ברית המועצות ברית המועצות | אלופת העולם |
| דרום אמריקה | 1 | ברזיל ברזיל | אלופת דרום אמריקה |
| אירופה | 3 | בולגריה בולגריה  הונגריה הונגריה  צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | מקום שני באליפות אירופה מקום שלישי באליפות אירופה מקום רביעי באליפות אירופה |
| צפון אמריקה | 2 | ארצות הברית ארצות הברית  קנדה קנדה | אלופה אולימפית  הזמנה |
| אסיה | 3 | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית הרפובליקה העממית של סין סין טאיוואן טאיוואן | מקום שני באליפות אסיה   אלופת אסיה  מקום שלישי באליפות אסיה |
| אוקיאניה | 1 | אוסטרליה אוסטרליה |  |
| מרכז אמריקה וקריביים | 1 | קובה קובה |  |
שיטת המשחקים

תחילה התקיים השלב המוקדם בשני בתים בו נקבעו הקבוצות שעלו למשחקים למקומות 1-4, 5-8 ו-9-12. בהמשך המשחקים נערכו בשיטת פלייאוף.
שלבי הגמר > משחקים עבור המקומות 1-4

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | הגמר | הגמר |  |

|  | 15 באוגוסט - מוסקבה | 15 באוגוסט - מוסקבה |  |  |  |  |  |
|  |   קנדה קנדה |  59 |   |  |  |  |  |
|  |  ארצות הברית ארצות הברית |  82 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 17 באוגוסט - מוסקבה | 17 באוגוסט - מוסקבה |  |
|  |   |   |   |   |  ארצות הברית ארצות הברית |  108 |  |
|  |   |   |   |   |  ברית המועצות ברית המועצות |  88 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | המשחק על המקום השלישי | המשחק על המקום השלישי |  |
|  | 15 באוגוסט - מוסקבה | 15 באוגוסט - מוסקבה |   |  | 16 באוגוסט - מוסקבה | 16 באוגוסט - מוסקבה |  |
|  |  ברית המועצות ברית המועצות |  78 |   |  |  קנדה קנדה |  64 |  |
|  |  צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה |  67 |   |  |  צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה |  59 |  |
משחק הגמר
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 17 באוגוסט 1986 | ארצות הברית ארצות הברית | 108 - 88  (43-56, 45-52) | ברית המועצות ברית המועצות | מוסקבה,קומפלקס הספורט אולימפיסקי |
|  | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: |  |
|  | נק': ילנה צ'אוסובה - 29 |  | נק': שריל מילר - 23 |  |
משחק על המקום השלישי
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 16 באוגוסט 1986 | קנדה קנדה | 64 - 59   (31-33, 28-31) | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | מוסקבה,קומפלקס הספורט אולימפיסקי |
|  | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: |  |
|  | נק': בברלי סמית' - 19 |  | נק': איוואנה קוטיקובה - 15 |  |
שלבי הגמר > משחקים עבור המקומות 5-8

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | שלב ראשון | שלב ראשון |  |  | משחק על המקום החמישי | משחק על המקום החמישי |  |

|  | 15 באוגוסט - מוסקבה | 15 באוגוסט - מוסקבה |  |  |  |  |  |
|  |  בולגריה בולגריה |   73 |   |  |  |  |  |
|  |  הרפובליקה העממית של סין סין  |  88 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 17 באוגוסט - מוסקבה | 17 באוגוסט - מוסקבה |  |
|  |   |   |   |   |  הרפובליקה העממית של סין  סין  |  102 |  |
|  |   |   |   |   |  קובה קובה |  86 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | המשחק על המקום השביעי | המשחק על המקום השביעי |  |
|  | 15 באוגוסט - מוסקבה | 15 באוגוסט - מוסקבה |   |  | 16 באוגוסט - מוסקבה | 16 באוגוסט - מוסקבה |  |
|  |  קובה קובה  |  74 |   |  |  בולגריה בולגריה |  79  |  |
|  |  הונגריה הונגריה |  72 |   |  |  הונגריה הונגריה |  75 |  |
דירוג סופי

| מיקום | נבחרת |
| --- | --- |
1: ארצות הברית ארצות הברית 
2: ברית המועצות ברית המועצות  
3: קנדה קנדה 
4: צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה
5: הרפובליקה העממית של סין סין
6: קובה קובה
7: בולגריה בולגריה
8: הונגריה הונגריה
9: אוסטרליה אוסטרליה
10: קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית
11: ברזיל ברזיל
12: טיוואן טיוואן
תומר הדדי

| --- | --- |

 לידה:  24 ביולי 1983 (בן 41) 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  ניו סקול, בית ספר מאנס למוזיקה, תיכון "מור מטרו ווסט" רעננה 
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 www.tomeradaddi.com
 פרופיל ב-IMDb
 
תומר הדדי (נולד ב-24 ביולי 1983) הוא מלחין, פסנתרן, מעבד, מנצח ומנהל מוזיקלי ישראלי.
בין השירים שהלחין

"שלג בשרב" בביצוע שירי מימון
"מילים" בביצוע הראל סקעת (באירוויזיון 2010)
"אהבה למרחקים ארוכים" בביצוע גלי עטרי
"אין עוד מלבדו" בביצוע שלומי שבת
״כנף גדולה״ בביצוע ריטה
"ירושלים שבלב" בביצוע אברהם פריד
"אם תרצי" בביצוע ליאור נרקיס
"ילד" בביצוע ליאור נרקיס
"קולות" בביצוע יעקב שוואקי ושלומי שבת
"כל דבר מזכיר" בביצוע חגית יאסו
"ישראלית" בביצוע אילנית
"ארץ החידות" בביצוע אילנית
"כביריה" בביצוע אילנית
"גווני הכחול" בביצוע אילנית
"חג שמח אהבת חיי" בביצוע בועז שרעבי ומאיה אברהם
"למרות הכל" בביצוע יזהר כהן
"לנצח מחדש" בביצוע אורי פיינמן
"קצת אהבה" בביצוע אורי פיינמן
"סיפור של הלב" בביצוע גד אלבז
"לשמור על התקווה" בביצוע גד אלבז
"לשמור עליך (אמא)" בביצוע מישל כהן
"אפילו רק הלילה" בביצוע לירון רמתי
״זה לזה״ בביצוע אברהם פריד
״רק האהבה״ בביצוע צחי הלוי (מתוך המחזמר ״הזמיר״)
"הריני מקבל" בביצוע בני פרידמן
"שרידי העצב" בביצוע האירוסים בית אלפא
"ירושלים״ בביצוע עומר אדם
פרסים

פרס אקו"ם לשנת 2013. מנימוקי השופטים: פרס ע"ש אמיתי נאמן לעידוד פרסום היצירה למלחין תומר הדדי: "היכולת לחבר בין דורות וסוגים שונים של מוזיקה אינה מובנת מאליה. בשנת 2012 בעידן הטכנולוגי והדיגיטלי מצליח תומר הדדי להביא לחנים יפיפיים, קליטים מאוד, מבלי לאבד גרם של איכות ולחבר את הישראליות האהובה הישנה והמעט אבודה עם דור האייפון והאייפד. העושר המוזיקלי והעולם הנפרס בפני המאזין יוצרים מעבר לעונג השמיעה גם חוויה מזככת ומעוררת תקווה. הדרך הרכה בה יושבת המלודיה על ההרמוניה והמבנים המתפתחים של השירים עשויים ביד אמן."
פרס ע"ש מרסל בזנסיון למלחין - אירוויזיון 2010 (עבור השיר "מילים" בביצוע הראל סקעת).
פרס ע"ש בוהסלב מרטינו ליצירה תזמורתית 2010 בבית ספר הגבוה למוזיקה "מאנס" ניו-יורק.
פרס ע"ש פליקס זלצר 2011 בבית ספר הגבוה למוזיקה "מאנס" ניו-יורק.
הערות שוליים

↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, ‏29 במרץ-4 באפריל 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302488105171  ISNI: 0000 0004 0275 5749  MusicBrainz: 0b7a99c5-185a-414e-8b94-0a72edd3a82c  VIAF: 298309667   WorldCat (עם VIAF): 298309667
אורן סופר

| --- | --- |

 לידה:  2 במרץ 1971 רמת גן, ישראל 
 פטירה:  15 בדצמבר 2020 (בגיל 49) 
 ענף מדעי:  תקשורת 
 מקום לימודים:  תיכון עירוני י"ד  אוניברסיטת תל אביב  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  האוניברסיטה הפתוחה 
 מספר צאצאים:  2 
 
פרופ' אורן סופר בכניסה לבניין האקדמיה, האוניברסיטה הפתוחה, רעננה
אורן סופר (2 במרץ 1971 - 15 בדצמבר 2020) היה איש אקדמיה בתחומי מדע המדינה וחקר התקשורת, פרופסור לתקשורת במחלקה לסוציולוגיה, מדע המדינה ותקשורת באוניברסיטה הפתוחה, ולימד במשך השנים באוניברסיטאות אחרות בישראל ומחוצה לה.
ביוגרפיה

אורן סופר נולד ברמת-גן וגדל בתל אביב. הוריו, קליר ויחזקאל היו ילידי בגדד. למשפחה שני ילדים נוספים, אחיו ואחותו. אביו ניהל עסק משפחתי, שבו עבדו אמו ואחיו. למד בבית ספר יסודי בשכונת צהלה ואחר כך בתיכון עירוני י"ד. שירת בצבא בחיל המודיעין.
עם סיום שירותו הצבאי, למד לתואר ראשון במדע המדינה באוניברסיטת תל אביב (סיים בשנת 1995, בהצטיינות יתרה). בהמשך למד לתואר שני במדע המדינה במסלול תקשורת פוליטית באוניברסיטה זו (סיים בשנת 1998, בהצטיינות יתרה). את עבודת המ.א. שלו, שבחנה את הטיפול העיתונאי בפרשת ילדי תימן, כתב בהדרכתו של פרופ' מיכאל קרן. סופר למד לתואר ראשון נוסף במשפטים, שאותו סיים בשנת 2001 ואף סיים התמחות בעריכת-דין. במקביל ללימודי המשפטים, למד לתואר שלישי במדע המדינה באוניברסיטה העברית. את עבודת הדוקטור, שבמסגרתה ניתח את התפתחות השיח בעיתון "הצפירה", שראה אור בפולין בשנים 1862–1906, כתב בהנחייתו של פרופ' ירון אזרחי. את תואר הדוקטור קיבל בשנת 2002.
בהמשך, שהה בין השנים 2002–2005 במסגרת פוסט-דוקטורט באוניברסיטאות בישראל (אוניברסיטת בן-גוריון, האוניברסיטה העברית) ובקנדה (אוניברסיטת טורונטו). כמו כן, כיהן כמרצה-אורח בארצות הברית (אוניברסיטת ראטגרס) ובבריטניה (אוניברסיטת מנצ'סטר). בהמשך, סופר כיהן כמרצה אורח בכיר בארצות הברית (אוניברסיטת MIT) וכפרופסור אורח באוניברסיטת בר-אילן.
את דרכו באוניברסיטה הפתוחה החל סופר כמנחה בקורס 'מבוא למחשבה מדינית' ובהמשך כמרכז הוראה בקורסים בתחום מדע המדינה. בשנת 2007, התמנה לחבר סגל בכיר בתחום התקשורת בדרגת מרצה. במהלך שנות פעילותו עלה בסולם הדרגות האקדמי, עד שמונה בשנת 2018 לפרופסור מן המניין.
סופר נשא בתפקידים אקדמיים ניהוליים רבים, ביניהם ראש המחלקה לסוציולוגיה, מדע המדינה ותקשורת ודיקן הפיתוח וטכנולוגיית למידה.
סופר הלך לעולמו לאחר מחלה קשה.
הותיר אחריו בת ובן.