stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שרון (סדרת טלוויזיה)
קבלה ביקורתית

סמדר שילוני מאתר ynet ביקר את אופי הסיקור של הסדרה וטען כי היא "שטחית כמו קריאה בוויקיפדיה" ואף ציין כדוגמה את העובדה כי הפרשיות המשפטיות בהם היה מעורב אריק בסוף כהונתו ואשר היוו לטענתו את "מקורות החיים הפוליטיים" של אריק, סוקרו בפחות משתי דקות וללא כל פירוט. כמו כן הוסיף שילוני: כי "'שרון' מסתפק בסקירת ציר הזמן של שרון, ראיונות עם קולגות, חברים קרובים ובני משפחה, וכל זה תוך דילוגים לא קוהרנטים בין התקופות השונות בחייו, דילוגים שאין להם דפוס קבוע והם בעיקר מבלבלים את הצופה. למרבה הצער, אפילו הראיונות עם בנו גלעד לא מספקים נקודת מבט חדשה ואינטימית על האיש".
נדב מנוחין מאתר וואלה תיאר את יצירתו של לוי זיני כניסיון לפתור את החידה; כיצד שרון, איש הימין ותומך ההתנחלויות חווה דווקא בשיא כוחו הפוליטי התנגשות עם אנשי הימין הפוליטי בישראל ופעל לקדם את תוכנית ההתנתקות מרצועת עזה. את הסדרה הוא מתאר כסיקור סלחני אך לא נטול ביקורת וככזו המדגישה את התהליכים שליוו את אריק ברגעיו המכריעים.
עם זאת, ביקר מנוחין את יוצרי הסדרה על עובדת היות מבנה הפרקים והחלוקה שלהם מבולגן ובלתי קוהרנטי יחד עם חזרות מיותרות וכן חוסר של סיקור דרכו הפוליטית בין השנים 1982 ל-2000 והתעלמות מוחלטת ממורשתו של אריק כיום.
גדי סולומון מישראל היום מתאר באופן דומה את הסדרה ככזו הבאה לענות על שאלת מהפכו של שרון מאיש ימין לאדריכל ההתנתקות והצטרף גם הוא לביקורת על חוסר הסדר במבנה הפרקים.
אלישיב רייכנר ממקור ראשון ביקר את ההפקה על כך שלא אתגרו את גלעד שרון בנוגע לאמירתו כי הוא זה שהציג את תוכנית ההתנתקות לראשונה. בנוסף, ביקר רייכנר את הסדרה על כך שלא הציגה את פיטורי השרים אביגדור ליברמן ובני אלון מהממשלה על ידי שרון ואת קמפיין 'יש פתרון לכל מתיישב' אשר כוון למפוני גוש קטיף והצטרף לביקורת על חוסר הסיקור של הפרשיות הפוליטיות בהם היה מעורב שרון.
בעיתון "זו הדרך" האשים זוהר אלון את יוצרי הסדרה בחוסר אובייקטיביות ובקידום תפיסת דמותו של שרון כגיבור ומנהיג נערץ תוך התעלמות מהימים בהם היה בעל ברית של הימין הקיצוני או ממטרתה של תוכנית ההתנתקות שהיא "הנצחת הכיבוש הישראלי בגדה המערבית".
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | נדמה שהשאלה הגדולה שעליה מנסה הדוקו הזה לענות היא מה גרם לשרון שהיה אבי ההתנחלויות, איש ארץ ישראל השלמה, בן בית בקרב אנשי ימין ואימת הערבים, להפוך את עמדותיו וליזום את אחד המהלכים השנויים במחלוקת עד עצם היום הזה. במילים אחרות, כפי שמגדיר זאת זיני, האם מדינת ישראל ניצחה את ארץ ישראל או ארץ ישראל ניצחה את מדינת ישראל? על השאלה הזאת הוא עונה בפרק האחרון. | “ |

|  – גדי סולומון, מי היה אריק שרון: הדוקו שמנסה לתת תשובות, באתר ישראל היום, 18 בפברואר 2021 |  – גדי סולומון, מי היה אריק שרון: הדוקו שמנסה לתת תשובות, באתר ישראל היום, 18 בפברואר 2021 |  |
את הסדרה תיאר אלון כדוגמה למגמת שכתוב ההיסטוריה בחברה הישראלית אשר במסגרתה "מורמים מנהיגי הימין לדורותיהם לדרגה מיתית ומוצגים כדמויות המאחדות את הציבור הישראלי.. מעל לכל מחלוקת פוליטית" וציין כי זהו אות לגסיסת מחנה השמאל הציוני אשר מאמץ את מנהיגי הימין ההיסטוריים.
פרקים

| מספר הפרק | שם הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל |
| --- | --- | --- |
| 1 | קטסטרופה | 17 בפברואר 2021 |
| 2 | הגנרל לבש חליפה | 24 בפברואר 2021 |
| 3 | חמורו של משיח | 3 במרץ 2021 |
ראו גם

ימי בגין
ביאורים

↑  ראו את פרשת האי היווני ופרשת סיריל קרן
הערות שוליים

1 2   שרון - סדרה חדשה | פרק 1: קטסטרופה, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 52:15)
↑  סמדר שילוני, הצפייה בדוקו החדש על אריק שרון שטחית כמו קריאה בוויקיפדיה, באתר ynet, 18 בפברואר 2021
↑  נדב מנוחין‏, בין האינתיפאדה וההתנתקות אולי שרון השתנה. אבל מה השנים האלה עשו לנו?, באתר וואלה, 18 בפברואר 2021
↑  גדי סולומון, מי היה אריק שרון: הדוקו שמנסה לתת תשובות, באתר ישראל היום, 18 בפברואר 2021
↑    אלישיב רייכנר, ‏"שרון": פרק חד צדדי על עקירה חד צדדית, בעיתון מקור ראשון, 4 במרץ 2021
↑  זוהר אלון, אריאל שרון כגיבור על, זו הדרך 12, 25 במרס 2021, עמ' 9
↑  הסדרה התיעודית חדשה של תאגיד השידור: אריאל שרון כגיבור-על | המפלגה הקומוניסטית הישראלית, באתר maki.org.il
| תוכניות תאגיד השידור הישראלי  |
| --- | --- | --- |
| חדשות ואקטואליה | חדשות הערב • חדשות הלילה • חדשות שישי • חדשות השבת • ערב ערב • העולם היום • שרון ואורי • מהצד השני עם גיא זהר • משחקי הכיס • עצם העניין • הכול פוליטי • שבע עם איילה חסון • הזמן הירוק |  |
| תוכניות תחקירים | זמן אמת • שטח הפקר • האזרח גואטה • דו"ח רולניק |  |
| דוקו ותעודה | וואי וואי וואי • יוצאים מהכלל • המהפכה הגאה • לבנון • אויבים • שרון • שופטים בשר ודם • לוחמים • הבלתי חשובים • המנדט • בשם האב • מדורות השבטים • חילוניות • 3 שירים |  |
| מציאות תיעודית | טיול אחרי צבא • בואו לאכול איתי • רילוקיישן • סליחה על השאלה • 80 וארבע • מתחילים מאפס • עוד ניפגש • סיפורים מהכורסה • יומני היקר • פרויקט משפחות • היהודי החדש • עולם קטן |  |
| שעשועונים | המרדף • האחוזון העליון |  |
| תרבות וראיונות | סוכן תרבות • פגישה עם רוני קובן • חדר 101 • קארפול קריוקי • פשוט בבית • ארון השירים היהודי • שאלה תשובה • מה שתגידו |  |
| סאטירה, בידור ואירוח | עד כאן! • הלילה עם לוסי וגורי • זהו זה! • ערב עם שי שטרן • ערוץ אפס |  |
| עלילתיות | קופה ראשית • היהודים באים • שב"ס • שטוקהולם • אבא משתדל • מתיר עגונות • טהרן • מנאייכ • שעת נעילה • חזרות • אחד על אחד • מותק בול באמצע • המפקדת • החנות שיש בה הכל • עלומים • שישו ושמחו • קרתגו • שישה אפסים • סובייצקה • הצבי • תיק נעדר • האיש שרצה לדעת הכל • האמת |  |
| סדרות רשת (כאן דיגיטל) | סוף הדרך • הטרמפיסטים • עלייתו ונפילתו של שם טוב האבי • פגום • משפחת פנסטה |  |
| רדיו והסכתים | חיות כיס • שיר אחד • אגן הים התיכון • המעבדה • לך תזכור |  |
שיר הגנרל קים איל-סונג

| --- | --- |

 סינגל
 מדינה:  קוריאה הצפונית 
 יצא לאור:  1946 
 סוגה:  שיר מהפכני, שיר תעמולה 
 שפה:  North Korean standard language 
 כתיבה:  Lee Chan 
 לחן:  קים וון-ג'יון 
 
דיוקנו של קים איל-סונג
שיר הגנרל קים איל-סונג (בקוריאנית: 김일성장군의 노래) הוא שיר לכת פופולרי בקוריאה הצפונית, שהולחן על ידי קים וון-ג'יון בשנת 1946. השיר משבח את קים איל-סונג, מייסד קוריאה הצפונית ו"הנשיא הנצחי" שלה, שנפטר ב-1994, ומהווה חלק מפולחן אישיות נרחב גם בעשור השני של המאה ה-21.
השיר, שעושה שימוש נרחב בכלי הקשה ובכלי נשיפה על מנת להעצים את "האווירה המהפכנית" שלו, הוא למעשה יצירת האמנות המוקדמת ביותר המתייחסת ישירות לקים איל-סונג, ולפיכך נחשב כמסמן את תחילת פולחן האישיות של "המנהיג הנצחי".
בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20, קים ג'ונג-איל, השליט השני של קוריאה הצפונית ובנו של קים איל-סונג, החל לעודד את השימוש הפומבי בשיר במגוון אירועים והזדמנויות שונות. כך, השיר החל להיות מושמע באירועים ובמפגשים ציבוריים בקוריאה הצפונית, לצד ההמנון הלאומי, כהמנון דה פקטו נוסף של המדינה, כאשר מרבית הצפון קוריאנים מכירים את מילות השיר בעל-פה.
לטענת מקורות צפון קוריאנים, הלוויינים קוואנגמיונגסונג 1 ו-קוואנגמיונגסונג 2, ששוגרו בשנים 1998 ו-2009, משדרים בין היתר גם את מילות השיר.
שני התווים הראשונים של השיר משמשים כאות מרווח ברדיו הממשלתי הצפון-קוריאני, והשיר מהווה נעימת הפתיחה של שידורי הטלוויזיה הממלכתית של קוריאה הצפונית מדי יום.
כמו כן, הנוסח המלא של השיר חקוק על גבי שער הניצחון של פיונגיאנג.
ראו גם

פולחן האישיות הצפון קוריאני
הערות שוליים

↑  Jane Portal (2005). Art Under Control in North Korea. Reaktion Books. p. 93. ISBN 978-1-86189-236-2.
↑  Jae-Cheon Lim (24 במרץ 2015). Leader Symbols and Personality Cult in North Korea: The Leader State. Routledge. p. 29. ISBN 978-1-317-56741-7. נבדק ב-25 באפריל 2015. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Eddie Burdick (2010). Three Days in the Hermit Kingdom: An American Visits North Korea. McFarland. p. 248. ISBN 978-0-7864-5653-6.
↑  Brian Harvey; Henk H. F. Smid; Theo Pirard (2011). Emerging Space Powers: The New Space Programs of Asia, the Middle East and South-America. Springer Science & Business Media. p. 443. ISBN 978-1-4419-0874-2.
↑  "Defiant N Korea launches rocket". BBC News. 5 באפריל 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "KCTV startup". YouTube. נבדק ב-28 במאי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Justin Corfield (2014). Historical Dictionary of Pyongyang. Anthem Press. p. 9. ISBN 978-1-78308-341-1.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: e2b7e417-1f8f-4d8a-810e-882ab5d72806
תוכנית סחל"ב

לוגו תוכנית סחל"ב
תוכנית סחל"ב (סטודנטים חוברים לבתי הספר ולגנים) היא תוכנית מעורבות ארצית במסגרתה מלמדים סטודנטים לתואר ראשון בבתי ספר יסודי או בגני ילדים.
התוכנית הוקמה ב-2003 על מנת ליישם את חוק עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך. היא מיועדת לסטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה הלומדים תוכנית לימודים מלאה לתואר ראשון. נכון ל-2019 התכנית פועלת ב-200 בתי ספר.
האגף לחינוך יסודי במשרד החינוך אחראי על התכנית והיא מופעלת על ידי זכיין שנבחר אחת למספר שנים. המפעיל הנוכחי הוא חברת "מרמנת". המשתתפים בסחל"ב זכאים למלגה תמורת התחייבותם להשתלב בפעילות חינוכית בבית ספר יסודי או גן ילדים בהיקף של 4 שעות שבועיות ואינם מועסקים באופן ישיר על ידי משרד החינוך.
ראו גם

פר"ח
תוכנית היל"ה
תוכנית קרב למעורבות בחינוך
הערות שוליים

↑  הערכת תוכנית סחל"ב (עמ' 5), הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (ראמ"ה)
שמורת נחל כפירה

| --- | --- |

נחל כפירה העובר בתחומי השמורה
 מידע כללי
 על שם:  נחל כפירה 
 תאריך הקמה:  2014 
 נתונים ומידות
 שטח:  9,354 דונם
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  מועצה אזורית מטה בנימין 
 קואורדינטות:  31°49′49″N 35°04′52″E﻿ / ﻿31.830142469408°N 35.081133563708°E﻿ / 31.830142469408; 35.081133563708
  (למפת הרי ירושלים מוגדלת) שמורת נחל כפירה(למפת הרי ירושלים רגילה) שמורת נחל כפירה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמורת נחל כפירה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמורת נחל כפירה
 
שמורת נחל כפירה היא שמורת טבע באזור פרוזדור ירושלים הכוללת את נחל כפירה היורד מירושלים לכיוון עמק איילון והשפלה. הנחל העובר בשמורה מהווה אחד מהיובלים של נחל איילון. באזור שמורה נמצאים המעיינות עין כפירה ועין נטף. השמורה נמצאים במפה מספר 9 של הוועדה לשבילי ישראל, ושטחה עומד על כ-9,354 דונם. האתר הוכרז כשמורה בדצמבר 2014. במאי 2020 הוצע להרחיב את השמורה בכ-560 דונמים נוספים. רוב שטח השמורה מוגדר כשטח אש של צה"ל.
בנובמבר 2016 פגעה בשמורה שרפה, ועברו כמספר שנים עד שהשתקמה. מבין בעלי החיים הנמצאים בשמורה ניתן למנות צבאים, צבועים, תנים, חזירי בר ושועלים. בשמורה נמצאים גם מספר אתרי עתיקות, ובהם חורבות הכפר הערבי נטאף, חורבת חורש (יישוב מהתקופה הרומית והביזנטית) וח'ירבת מג'נונה (יישוב מהתקופה הביזנטית והערבית הקדומה).
הערות שוליים

↑  אתר טיולי, עין כפירה ובית תול - הרי ירושלים ואזור בית שמש | טיולי, באתר טיולי
↑  שמורת כפירה – iNature, באתר inature.info
↑  גם לצבוע נמאס: זה מה שקורה בהרי יהודה בזמן שאתם ישנים, באתר וואלה, 14 בינואר 2020
↑  שמורת טבע יער הכפירה – רשות הטבע והגנים, באתר www.parks.org.il
|  שמורות טבע בישראל |
| --- | --- | --- |
| הגולן | אירוס הביצות נוב • אלי על • בריכת בראון • גמלא • הר אביטל • הר חרמון • הר חרמונית • הר פרס • הר שיפון • יער אודם • יער יהודיה • נחל גילבון • נחל משושים • נחל הבניאס • מג'רסה • סוסיתא |  |
| צפון | אבוקה • אלון • אלונה • אלוני אבא • אלוני בית קשת • נחל בית העמק • בריכת פסוטה • אלוני ברעם • אלוני יצחק • בוריקה • גאון הירדן •  החולה • הר ארבל • הר חורשן • הר יונה • הר מירון • הר שכניה • חוטם הכרמל • חוף דור-הבונים • חורבת קרתא • חורשת טל • חי-בר כרמל • מערת פער •  נחל בזק • נחל בצת • נחל דישון • נחל הקיבוצים • נחל כזיב • נחל מערות • נחל עמוד • נחל ראש פינה • נחל שניר • נחל שרך • נחל תבור • נחל תות • נחל עיון • עין אפק • עין ארובות • עין נוטרה • עין נימפית • עין תאו • פארק הכרמל • ראש הנקרה • רמות מנשה • תל דן • תל אנפה • תל סהרון • תל שמרון |  |
| מרכז | ביצת זיתא • בני ציון (חרוצים) • בריכת דורה • בריכת יער • גבעת האירוסים • גדור • געש • האירוסים • הדסים • המסרק • חולות ניצנים • מבוא אשדוד • חורבת מדרס • חורבת סעדים • מערת אבשלום • מערת התאומים • נאות קדומים • נחל דולב • נחל כפירה • נחל פולג • נחל קטלב • נחל שורק • נחל התנינים • עינות גיבתון • שער פולג |  |
| יהודה | אלוני שמואל • אל כנוב • הר הטייסים • ואדי מכוך • נחל אוג • נחל בזק עילי • נחל פרת • עינות צוקים • קנה וסמר |  |
| השומרון | הר כביר • יער אום צפא • יער ריחן • נבי רביח • נחל פצאל • נחל קנה • עינות זרקא • רכס טמון • ביצת ואדי מלחה • בור הציפורים • נחל שילה עילי |  |
| הנגב | בקעת תמנע • בתרונות רוחמה • גבעות להב • הבשור • המכתש הגדול • המכתש הקטן • הר הנגב • הר חירן • הר עמשא • הרי אילת • חולות משאבים • חולות סמר • חוף האלמוגים • חי-בר יטבתה • מכתשים בנגב • מצוק הצינים • נחל גרר • נחל ערוגות • נחל עשוש • נחל צין • עין גדי • ערבת עברונה • פארק הלס • פורה |  |
| שמורות ימיות | איי חוף ראש הנקרה • ים ראש הנקרה-אכזיב • שקמונה • ים ראש הכרמל • ים דור-הבונים • ים שקמה • איי חוף דור-מעגן מיכאל • ים גדור • ים האלמוגים • חוף האלמוגים • הים הדרומי • הפרעת פלמחים |  |
תאו אסייתי

| תאו אסייתי |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: בסכנת הכחדה סכנת הכחדה (EN) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכפילי פרסה
משפחה:: פריים
תת־משפחה:: פרים
שבט:: בקר
סוג:: תאו
מין:: תאו אסייתי
שם מדעי
 Bubalus arnee ‏(סופר), 1792
תחום תפוצה

שמות נוספים
 תאו בר הודי  תאו פרא הודי  תאו מים פראי

תאו אסייתי או תאו הודי (שם מדעי: Bubalus arnee) הוא מין בקר גדול החי באסיה, המין השני בגודלו במשפחת הפריים אחרי הגאור, והיונק היבשתי החמישי בגודלו באסיה אחרי הפיל האסייתי, הקרנף ההודי, קרנף ג'אווה והגאור. תאו המים, הוא חית משק שבויתה מהתאו האסייתי, ומשמש כיום למשא, לבשר, ולחלב.
תיאור

התאו האסייתי הוא בעל חיים ענקי וחזק, והוא גדול אף יותר מהביזון, גובהו בכתפיים 1.5–1.9 מטרים (4.9–6.2 רגל), אורך ראשו וגופו 2.4–3.0 מטרים (7.9–9.8 רגל), אורך זנבו 1.06 מטר, ומשקלו 700–1,000 ק"ג, זכרים בוגרים יכולים להגיע למשקל של 1.2 טונות (1,200 קילוגרם). גם לזכרים וגם לנקבות זוג קרניים גדולות בצורת סהר היכולות להגיע לאורך של שני מטרים[דרושה הבהרה], אם כי לזכרים קרניים גדולות ועבות יותר מלנקבות. הפרווה דלילה וצבעה נע בין אפור-חום לשחור עם כתמים לבנים בצורת V על הרגליים, ופס לבן בתחתית הצוואר. האוזניים קטנות, הזנב ארוך יחסית ומסתיים בציצת שיער, הפרסות ארוכות ורחבות ומתאימות במיוחד להליכה באדמה בוצית.
הגזע המבוית (תאו המים ההודי) דומה מאוד לתאו הפראי, אולם הוא קטן יותר, בדרך כלל פרוותו בהירה יותר, והוא חסר רצועה לבנה על הצוואר. רבייה בין הגזע המבוית והגזע הפראי היא מאוד נפוצה ודבר זה הוא גורם נוסף להתמעטות האוכלוסייה הפראית.
תפוצה ובית גידול

מוצאו של התאו האסייתי הוא בדרום אסיה וכיום תפוצתו של הגזע המבוית נרחבת וכוללת את צפון אפריקה, המזרח התיכון, ואף אוסטרליה, מרכז אמריקה, וברזיל. אולם תאו אסייתי פראי נותר רק בחלקים מצומצמים במדינות: בהוטן, נפאל, קמבודיה, והודו, ונכחד בפקיסטן, בנגלדש, וייטנאם, ולאוס, ייתכן כי קיים גם במיאנמר, מרבית האוכלוסייה (3,100 כ-91%) נמצאת בהודו, בעיקר במדינת אסאם. באוסטרליה, בוליביה, וארגנטינה חיים תאואים מבויתים שהתפראו, ואלו המקומות היחידים שבהם הם אינם מצויים בסכנת הכחדה ומותר על פי חוק לצוד אותם.
אף על פי שהתאו הוא בעל חיים יבשתי הוא תלוי מאוד במקווי מים, ומבלה את רוב זמנו בהתבוססות בנהרות, אגמים, ביצות ובוץ. משום כך הם שוכנים בעיקר במקומות לחים כמו יערות, שטחי מרעה וביצות. התאואים חיים בדרך כלל באזורי שפלה, אולם בנפאל הם נמצאים גם בגובה 2,800 מטר מעל פני הים.
מאפיינים ותזונה

התאואים הם בעלי חיים הפעילים ביום ובלילה. הנקבות והעגלים חיים בעדרים של 3–30 פרטים, ומסיירים מדי יום בשטח של 170–1000 דונם, הכולל אזורי האכלה, אזורי מנוחה ומאגרי מים המשמשים לשתייה והתבוססות. הנקבות מובילות את העדר גם כאשר יש זכרים בוגרים, הזכרים הצעירים והמתבגרים חיים בקבוצות של 10 פרטים, כשלעיתים רחוקות נמצאים לצידם זכרים בוגרים. תקופת ההיריון של נקבת התאו היא הארוכה ביותר בכל משפחת הפריים, ונמשכת 300–340 ימים. ההיריון מסתיים בהמלטת עגל אחד ולעיתים רחוקות שניים, הנמצא עם אמו שישה עד תשעה חודשים, ומגיע לבגרות בגיל שנה וחצי לנקבות, ושלוש שנים לזכרים.
תזונתם כוללת בעיקר עשבים ודשאים, אולם הם גם אוכלים פירות, גומא, שיחים, ענפים וקליפות של עצים, מדי פעם הם נכנסים לשטחים חקלאיים ואוכלים גידולים כמו: קנה סוכר, אורז, יוטה וכדומה, ולפעמים גורמים לנזקים ניכרים.
איומים ושימור

אויביו של התאו האסייתי בטבע הם בעיקר טיגריסים ותנינים (פרטים גדולים של תנין הים ותנין הביצות) ולפעמים גם דובים שחורים אך התאו הוא יצור אגרסיבי שלא יהסס לתקוף את אויביו בקבוצה גדולה וכבר היו מקרים בהם נהרגו טיגריסים תוקפים.
אף על פי שתפוצתו של התאו המבוית נרחבת ואוכלוסייתו משגשגת, יש אפשרות ממשית שהתאו האסייתי ייכחד בעתיד הקרוב. אוכלוסיית העולם הכוללת היא פחות מ-4,000 פרטים, מתוכם כ-2,500 בוגרים, ומצבו נע בין סכנת הכחדה ל-סכנת הכחדה חמורה; יתר מכך, יש גם אפשרות ממשית שתאו אסייתי פראי טהור גזע אינו קיים עוד בשל רבייה עם התאו המבוית. הערכה מדויקת של מספרם בעייתית בשל הקושי להבחין בין תאואים פראים לתאואים מבויתים או כאלה שהפכו לפראיים. מספרם של התאואים הפראים פחת מאוד כתוצאה מציד (בתאילנד, בקמבודיה ובמיאנמר), אובדן בית גידול והפיכת קרקע לשימוש חקלאי מתרחב. איומים נוספים כוללים מחלות וטפילים המועברים על ידי בעלי חיים, ותחרות על מזון ומים עם התאו הפראי והמבוית. תוחלת חייו של התאו האסייתי בטבע 12–25 שנים.
ראו גם

תאו אפריקני
תאו היער
תאו המים
תאו הפיליפינים
אנואה השפלה
אנואה ההרים
סאולה
הערות שוליים

↑  תאו אסייתי באתר הרשימה האדומה של IUCN
עדר תאואים אסייתים בפארק הלאומי קזירנגה, הודו.
תאו אסייתי זכר.
זכרים מתנגחים.
תין הינאן

מלכת תין הינאן, צבעי שמן, 125x150cm, תמונתו של זיאני
תִין הִינַאן (בברברית: ⵜⵏⵂⵏⵏ, בערבית: تينهنان) היא מלכה טוארגית אגדית למחצה, שחיה במאה ה-4 לספירה. הטוארגים מחשיבים אותה לאם כלל השבטים שלהם. פירוש שמה הוא "ההיא של האוהלים", אך מתורגם כ"אם השבט" או "מלכת המחנה". הטוארגים קוראים לה תָמֵנוּקַאלְט שפירושה הוא "מנהיגה" או "מלכה".
לפי האגדה, היא הגיעה לאהגר יחד עם המשרתת שלה תָכָמַאת על גמל לבן מן השטח השייך כעת אלג'יריה  והפכה למלכה במקום. היא רצחה את מאהביה שבאו אליה. ילדיהן הם הטוארגים: השבט האצילי אִיהָגָּרֶנִים צאצאיהם של תין הינאן והשבט הואסלי אִימְעָ'דִים צאצאיהם של תכמאת.
קברה

ב-1925 מתחם הקבורה שלה נפתח על ידי הצבא הצרפתי ברשותו של ביירון חון דה פרורוק ולאחר מכן נחקר שוב ב-1933. בעקבות החפירות נמצא שלד אישה באפיריון עץ השוכבת על גבה עם הפנים המופנים כלפי מזרח עם תכשיטי זהב, כסף ופנינים. כמו כן במתחם נמצא פסל בסגנון שמזכיר את צלמיות "ונוס" מהתרבות האוריניאקית, גביע זכוכית (שאבד במהלך מלחמת העולם השנייה), וקישוט עלה זהב עליו הוטבע מטבע של קונסטנטינוס שהונפקה בין 308 ל-324.
השלד הועבר למוזיאון בארדו באלג'יר. ב-1968 פורסמו ממצאים חקר השלד. גובה האישה היה בין 1.72 ל 1.76 ס"מ מקבוצה אתנית של הים התיכון שלא הולידה ילדים, כמו כן הייתה צולעת על סמך מבנה מותניים ועצם העצה.
דגם קברה של תין הינאן
שיר בעברית

| --- | --- |

 סינגל
 יצא לאור:  דצמבר 2021
 כתיבה:  ג'ימבו ג'יי
 לחן:  ג'ימבו ג'יי, שי בן שושן
 הפקה:  האקדמיה ללשון העברית
שיר בעברית הוא שיר שהפיקה האקדמיה ללשון העברית לכבוד יום העברית שחל בכ"א בטבת תשפ"ב (23 בדצמבר 2021). השיר נכתב על ידי עומר הברון (ג'ימבו ג'יי), שגם הלחין אותו יחד עם שי בן שושן. ביצעה את השיר להקת שלוה עם שילוב קטעי ספוקן וורד של המחבר.
על השיר

השיר מציג את דובריה המגוונים של העברית: "את שעשית עלייה / מכל קצוות תבל / מהחי"ת הגרונית של אחי /
אל היידיש ששרה מלעיל", ומוסיף מילים זרות שבשימוש דובריה: "דוגרי" מערבית ו-Voilà מצרפתית. השיר מתאפיין בהומור, בהציגו שיחת כלבים המזכירה את טהרני השפה, ובהציגו "שף תימני שמוסיף גבינה בולגרית לסלט ואומר / Voilà – עכשיו הוא יווני!" שאלת סיווגם של עצמים כזכר או נקבה מוצגת באמצעות המילה "גרב", שהיא דוגמה לעצם שהוא זכר ונקבה.
להקת שלוה שמבצעת את השיר משלבת צעירים בעלי מוגבלויות, הסולניות בשיר הן ענאל כליפה ודינה סמטה, שתיהן לקויות ראייה. השיר פורסם בקליפ שצולם בתיאטרון החאן הירושלמי, בשדרות בן ציון בתל אביב ובמושב אודים.
יצירת השיר

בדצמבר 2021 פנתה האקדמיה ללשון העברית אל הברון בבקשה שיחבר שיר לכבוד העברית, שישקף את הססגוניות של השפה העברית העכשווית. הברון כתב לפני כן מספר שירים שעוסקים בשפה, בהם השיר "עשיתי" על הפועל עשה שמחליף בשפה המדוברת שלל פעלים אחרים. האקדמיה חיברה בין הברון ללהקת שלוה, ויחד עם מנהל הלהקה שי בן-שושן נרקמה גרסה סופית של השיר.
הערות שוליים

↑  יעקב בר-און, ‏"שיר בעברית": ג'ימבו ג'יי והאקדמיה ללשון בשיתוף פעולה לרגל יום העברית, באתר מעריב אונליין, 20 בדצמבר 2021
שלמה הופמן (מוזיקולוג)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 באפריל 1909 
 פטירה:  1989 (בגיל 79 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון 
 
שלמה הופמן (Hofman;‏ 24 באפריל 1909 – 27 במרץ 1998) היה מוזיקולוג, מלחין ומורה ישראלי.
ביוגרפיה > ראשית דרכו והשכלה

שלמה הופמן נולד בעיר ורשה שבפולין, בן לשמואל ורבקה. בשנים 1933-34 למד הלחנה, ניצוח והוראה בסמינר למורים ובקונסרבטוריון הממלכתי בעירו. בשנת 1933 נישא לצילה פַּייזמן, והיה אב לתלמה ואורה. ב-1934 עלה לארץ ישראל. הופמן המשיך את לימודי ההלחנה והניצוח בקונסרבטואר בפריז בשנים 1937-38. בשנת 1949 קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת סורבון בפריז. הוא עיבד את הדיסרטציה, שעסקה בפרנסואה קופרן, לספר L’œuvre de clavecin de François Couperin le grand: étude stylistique, שהתפרסם בשנת 1961.
ביוגרפיה > קריירה מוזיקלית

שלמה הופמן היה מרצה למוזיקולוגיה באקדמיה למוזיקה בתל אביב ובאוניברסיטה העברית בירושלים. כחוקר מוזיקה יהודית ומזרחית עסק בין היתר במוזיקה של השומרונים והקראים. כן חיבר את "מקראי מוסיקה", ילקוט בארבע שפות (עברית, צרפתית, ספרדית ואנגלית) המביא תשע-מאות פסוקי תנ"ך שיש להם קשר למוזיקה, בין אם כלי נגינה, זמרה או צליל, אם פסוק אחד ואם אחדים. הטקסט העברי מנוקד ומלווה בטעמי המקרא. כן כולל הספר שלוש-מאות פסוקים מן המשנה. בספר אחר, "המוסיקה בתלמוד", כלל הופמן פסוקים מן התלמוד הבבלי והתלמוד הירושלמי ובאותה מתכונת חיבר גם את "המוסיקה במדרש". האקדמיה ללשון העברית הוציאה את ספרו "המילון למונחי מוסיקה בחמש שפות" (עברית, איטלקית, אנגלית, צרפתית, גרמנית).
ביוגרפיה > יצירתו

הופמן החל להלחין בסגנון ים תיכוני, אך ב-1970 השתתף בקורס בסמינר למוזיקה חדישה בדרמשטדט וסגנונו השתנה כליל. ביצירות שכתב לאחר שנה זו הוא עושה שימוש ברקמה דודקפונית חופשית (רביעייה לכלי קשת משנת 1974) ובאליאטוריקה ומיקרוטונאליות (חמישייה לכלי נשיפה משנת 1978). עם זאת, הופמן דחה מכל וכל את הסריאליזם כטכניקת הלחנה.
רשימת יצירות חלקית:
פואמה סימפונית (1945) שרקמתה מודאלית-פוליפונית בעיקרה, בהשראת שירי יהודה הלוי ומחקריו של אידלסון.
חמישייה לקלרינט ולכלי קשת (1947). נוסח סימפוני (1950)
"מוניש", מוזיקה לבלט (1949) על פי סיפור מאת י. ל. פרץ
שירים למילים מאת ביאליק, לקול ופסנתר
שירים למילים מאת שלונסקי לקול ותזמורת
מוזיקה למחזות
רביעייה לכלי קשת (1974)
חמישייה לכלי נשיפה (1978)
ארכיונו, הכולל יצירות, שמור בספרייה הלאומית בירושלים.
כתבים

"מקראי מוסיקה", המכון למוסיקה ישראלית
"המוסיקה בתלמוד"
"מוסיקה במדרש"
"יצירתו לצ'מבלו של פרנסואה קופרן הגדול" 1961, הוצאת פיקאר, פריז (בצרפתית)
"מילון למונחי מוסיקה", האקדמיה ללשון העברית
"בשבילי החינוך המוסיקלי"
"תו לתו, סולפג' עברי", סולפג' פולימודאלי, מבוסס על המלוס של השיר הישראלי
כתבים > תרגומים

"תווים בלי מוסיקה"/דריוס מיו
"ז'אן כריסטוף/רומן רולאן
פרסים ואותות הוקרה

פרס אנגל לשנת 1955
פרס מחקר מטעם האוניברסיטה העברית
פרס מחקר מטעם האקדמיה ללשון העברית
פרס מחקר מטעם המועצה הציבורית לאמנות ולתרבות של משרד החינוך
פרסי מחקר מטעם ממשלות צרפת וגרמניה
הערות שוליים

1 2 3  יהודה כהן, נעימי זמירות ישראל: מוסיקה ומוסיקאים בישראל, תל אביב: עם עובד, תש"ן 1990, עמ' 133-4.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286176105171  PLWABN: 9812667528905606  BIBSYS: 99046546  BnF: cb12290306j (data)  ISNI: 0000 0001 1794 7426  LCCN: n92027573  MusicBrainz: 9082a603-e22d-404d-8348-1ed3ce88e7b1  NTA: 13201422X  RERO: 02-A003377851  SELIBR: 340434  SUDOC: 03174477X  VIAF: 2535178   WorldCat (עם VIAF): 2535178
שפן עצים בניני

| שפן עצים בניני> מיון מדעי |
| --- | --- |
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: שפנאים
משפחה:: שפניים
סוג:: שפן עצים
מין:: שפן עצים בניני
שם מדעי
 Dendrohyrax interfluvialis ‏2021
תחום תפוצה


שפן עצים בֶּנִינִי (שם מדעי: Dendrohyrax interfluvialis) הוא מין של שפן שוכן עצים ממערב אפריקה (למשל בבנין, שזה מקור שם המין) הקרוב למין שפן עצים מערבי והופרד ממנו ב-2021 עקב בדיקות מבנה הגולגולת הקצרה יותר שלו, פרוותו הבהירה יותר ונביחותיו האופייניות אותן הוא משמיע בלילה.
שפן זה נראה מעט בטבע וידוע שהוא חי באזורי יערות טרופיים בין הנהרות ניז'ר לוולטה, מה שהעניק למין את שמו המדעי (מילולית: interfluvialis - בין שני נהרות).
מין זה מגיע לאורך של 50 עד 55 סנטימטרים והוא בעל פרווה ארוכה וגסה עם גוונים בהירים כשאחורי הגב לבנים. הוא בעל "מסיכה" כשל רקון בצבע בהיר ובעל אוזניים מעוגלות קטנות. השפן עוטה טפרים על כפות דמויות-פרסה והוא מטפס עצים מומחה. הוא ניזון מעלי עצים ופעיל במשך הלילה. השפנים מתקשרים באמצעות צווחות קולניות ויבבות, השונות מאלה של שפני עצים אחרים.
לא ברור מה מצב שימור, אך ייתכן שהוא ניצוד בידי מספר שבטים ואוכלוסייתו עלולה להיפגע מבירוא יערות.