stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סופרים ושמות עט שלהם
גרמניה

| --- | --- |
שם רשמי: שם עט
אריך פאול רמרק (Erich Paul Remark): אריך מריה רמרק (Erich Maria Remarque)
קורט וילהלם מארק (Kurt Wilhelm Marek): ק. וו. צראם (C. W. Ceram)
קורט טוכולסקי (Kurt Tucholsky): קספר האוזר, פטר פנתר, איגנאץ ורובל, תיאובלד טיגר
רודולף וילהלם פרידריך דיטצן (Rudolf Wilhelm Friedrich Ditzen): הנס פאלאדה (Hans Fallada)
דנמרק

| --- | --- |
שם רשמי: שם עט
קארן בליקסן (Karen von Blixen-Finecke): איזק דינסן (Isak Dinesen)
סרן קירקגור (Søren Kierkegaard): כל אחד משמות העט מייצג השקפת עולם שונה בדיאלוגים: ויקטור ארמיטה (Victor Eremita), א' (A), השופט ויליאם, יוהנס דה סילנטיו (Johannes de silentio), קונסטנטין קונסטנטיוס (Constantin Constantius), איש צעיר, ויגיליוס האופניינזיס (Vigilius Haufniensis), ניקולאוס נוטה-בנה (Nicolaus Notabene), הילאריוס בוקבינדר (Hilarius Bookbinder), יוהנס קלימאקוס (Johannes Climacus), אינטר & אינטר (Inter et Inter), ה"ה (H.H), אנטי-קלימאקוס (Anti-Climacus)
ארץ ישראל

| --- | --- |
שם רשמי: שם עט
אב"א (אברהם בן אייזיק) שאול גייסנוביץ': אב"א אחימאיר
אלכסנדר זיסקינד רבינוביץ': אז"ר
משה גרילק: ח. אליאב
יהושע ליכטר: איש ברוריה
יליזבטה ז'ירקובה-ביחובסקי: אלישבע
שלמה זלמן אריאל: ז. אריאל, ז. בהרב
יאיר וינשטוק: מ. ארבל
פנחס רוטנברג: פנחס בן-עמי
בנימין הרשב: ה. בנימין (ביידיש); גבי דניאל (בעברית)
שמואל לייב גורדון (של"ג): שמואל בן-ציון
יהושע רדלר-פלדמן (התלמי): ר' בנימין
יוסף חיים ברנר: בר יוחאי, ב. צלאל, י.ח.ב.
ענת ויינשטיין-ברקוביץ: ענת גת
אליעזר דהן: ד. אליר
אברהם מאיר הברמן: הימן הירושלמי
חנה אייכנשטיין: חנה בת שחר
אוריאל שלח (היילפרין): יונתן רטוש
הלל עומר: ע. הלל
אסתר יוסלביץ' סלפיאן: אירה יאן
יזהר סמילנסקי: ס. יזהר
יצחק בן ישראל: יצחק יצחק
אברהם אליהו מוקוטובסקי: אליהו כי טוב
שרגא גפני: אבנר כרמלי, און שריג, איתן דרור, יגאל גולן, איתן נותב, יצחק אחיטוב
אלתר לוין: אסף הלוי (אסף הלוי איש ירושלים)
חזי (יחזקאל) לופבן: עידו סתר
שמואל יוסף עגנון: ש"י עגנון
סבינה מסג: עדולה
ישראל ויסלר: פוצ'ו
יחיאל די-נור (פיינר): ק. צטניק
רחל בלובשטיין סלע: רחל
קדיש יהודה סילמן: שמות עט שונים, ובהם: ליבבתיני, מקסימי, מרניני, אשנב, בן שמון, רבי קלונימוס, רס"י, בן אש, שמשון השני, הדוד, ד.י. אברבנאל
שמואל קרויזר: שמואל חגי, שמואל בר חי' ירושלמי
לייב שמעוני: ל. חיין ואבא גוטעס
שולמית אפפל: אלינעם שלו
מזרח אירופה (סופרי יידיש ועברית)

| --- | --- |
שם רשמי: שם עט
אברהם בר גוטלובר: אבג; מהללאל
אפרים דיינרד: אדיר (פעל גם בארץ ישראל ובארצות הברית)
אברהם דב לֶבֶּנזון: אד"ם הכהן
אלכסנדר זיסקינד מימון: א"ז ברמ"מ ז"ל (ראשי התיבות של שמו ושם אביו: אלכסנדר זיסקינד בן רבי משה מימון ז"ל)
אשר צבי גינצברג: אחד העם
מנחם גולדברג: מנחם בורישו
יהודה לייב קצנלסון: בוקי בן יגלי
אברהם ליב שלקוביץ: בן אביגדור
מרדכי רבינוביץ': בן עמי או "ריש גלותא"
נחום שטיף: בעל דמיון
ישראל איסידור אלישיב: בעל-מחשבות
פנחס כהנוביץ: דער נִסְתֶּר
שניאור זלקינד: זלמן שניאור
לייוויק הלפרן: ה. לייוויק
יהושע-שלמה בלומגאַרטן: יהואַש
מרק דניאל מאירוביץ': מ. דניאל
מיכה יוסף לבנזון: מיכ"ל
זכריה חנא ברגנר: מלך ראוויטש (רביץ')
מלכה לאופולד-רפפורט: מלכה לי
מנחם לייב בראהינסקי: מני לייב
מרדכי בּירטיג: מרדכי גבירטיג
מרדכי יאבורובסקי: מרדכי ליפסון
חנן לייב ספוז'ניק: לייב מורגנטוי
אריה ליב זלצמן: לייב מלאך
שלום יעקב אברמוביץ': מנדלי מוכר ספרים
עמנואל (ינון) נוֹבוֹגְרֵבֶּלְסְקִי: עמנואל הרוסי
גרשון אינבינדר: חבֵר פַּבֶר
יצחק לייבוש פרץ: י"ל פרץ

יאנוש קורצאק: הנריק גולדשמיט
מרדכי הלל קרושניץ: צינשורק, בן יעקב, מרדכי בן הלל, מ.ק., ק. הלל (פעל גם בארץ ישראל)
שמחה אלתר גוטמן: ש. בן ציון
שלום נחומוביץ' רבינוביץ': שלום עליכם
שמואל טשארני: שמואל ניגר (פעל גם בארצות הברית)
שלמה זיינביל (זינוול) רפפורט: ש. אנ-סקי
שלום שפירא: ש. שלום
נחום-מאיר שייקביץ': שמ"ר
ישראל יוסף זוין: תשר"ק
ספרד

| --- | --- |
שם רשמי: שם עט
אנטוני קיירול (Antoni Cayrol): ז'ורדי פרה-סרדה (Jordi Pere Cerdà)
סוריה

| --- | --- |
שם רשמי: שם עט
עלי אחמד סעיד אסבר (علي أحمد سعيد إسبر): אדוניס (أدونيس)
פולין

| --- | --- |
שם רשמי: שם עט
הנריק גולדשמיט (Henryk Goldszmit): יאנוש קורצ'אק (Janusz Korczak)
פורטוגל

| --- | --- |
שם רשמי: שם עט
פרננדו פסואה (Fernando Pessoa): יותר מ-70 שמות עט, שהיו עבורו דמויות של ממש ('הטרונימים'); שלוש המרכזיות: אלברטו קאיירו, ריקארדו רייש, אלווארו דה קמפוס
פינלנד

| --- | --- |
שם רשמי: שם עט
ארמס אינר לאופולד לנבום (Armas Einar Leopold Lönnbohm): אינו לינו (Eino Leino)
צ'ילה

| --- | --- |
שם רשמי: שם עט
ריקרדו אליעזר נפתלי רייס בסואלטו (Ricardo Eliezer Neftalí Reyes Basoalto): פבלו נרודה (Pablo Neruda)
צרפת

| --- | --- |
שם רשמי: שם עט
אז'ן אבצין (Eugène Avtsine): קלוד אבלין (Claude Aveline)
רומן גארי (Romain Gary): אמיל אז'אר (Émile Ajar)
פייר-ז'ול הצל (Pierre-Jules Hetzel): פ' ז' סטאל (P.J. Stahl)
פרנסואה-מארי ארואה (François-Marie Arouet ): וולטר (Voltaire)
ז'אן-בטיסט פוקלן (Jean-Baptiste Poquelin): מולייר (Molière)
אמיל הרצוג (Émile Salomon Wilhelm Herzog): אנדרה מורואה (Andre Maurois)
אמאנטין-לוסיל-אוֹרוֹר דוּפאן (Amandine Aurore Lucile Dupin): ז'ורז' סאנד (George Sand)
מארי אנרי בייל (Marie-Henri Beyle): סטנדל (Stendhal)
מארי-ז'וזף סי (Marie-Joseph Sue): אז'ן סי (Eugène Sue)
ז'ק אנטול פרנסואה תיבו (Jacques Anatole François Thibault): אנטול פראנס (Anatol France)
סידוני-גבריאל קולט (Sidonie-Gabrielle Colette): קולט (Colette)
רומניה

| --- | --- |
שם רשמי: שם עט
זליקו פרוים אדרקו (Zelicu Froim Adercu): פליקס אדרקה (Felix Aderca)
אלכסנדרו זיסו סלטמן (Alexandru Zissu Saltman): אלכסנדרו מירודן (Alexandru Mirodan)
יוסיף הכטר (Iosif Hechter): מיכאיל סבסטיאן ( Mihail Sebastian )
אלכסנדרו בינדר ( Alexandru Binder): סשה פאנה (Saşa Pană)
בנימין וקסלר (Benjamin Wexler): ברבו פונדויאנו (Barbu Fundoianu)
רוסיה וברית המועצות

| --- | --- |
שם רשמי: שם עט
גריגורי שלבוביץ' צ'חרטישווילי (Григорий Шалвович Чхартишвили ): בוריס אקונין (Борис Акунин)
זאב ז'בוטינסקי: אלטלנה
ארקדי פטרוביץ' גוליקוב (Аркадий Петрович Голиков): ארקדי גאידר (Аркадий Гайдар)
אלכסיי מקסימוֹביץ' פֶּשְקוֹב (Алексей Максимович Пешков): מקסים גורקי (Максим Горький)
דניאיל איבנוביץ' יובאצ'וב (Даниил Иванович Ювачёв): דניאיל חארמס (Даниил Хармс)
אלעזר גינזבורג: לזר יוסיפוביץ' לגין (Лазарь Иосифович Лагин)
יהודה לייב שוורצמן: לב שסטוב
איליה (יחיאל לייב) ארנולדוביץ' פַיינְזילברג: איליה אילף
יבגני פטרוביץ' קָטָאיֶיב: יבגני פֶּטְרוֹב
ניקולאי ואסילייביץ' קורנייצ'וקוב: קורניי צ'וקובסקי
אַנָּה אנדרייבנה גורנקו: אנה אחמטובה
אדוארד דזיובין: אדוארד בגריצקי
דוד קאופמן: דוד סמויילוב
הערות שוליים

↑  וכן בשמות העט: סטנלי וינצ'סטר (Stanley Winchester), הילרי פורד (Hilary Ford), ויליאם גודפריי (William Godfrey), ויליאם ויין (William Vine), פיטר גראף (Peter Graaf), פיטר ניקולס (Peter Nichols) ואנתוני ריי (Anthony Rye).
עקעק תכול

| עקעק תכול |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: עורביים
סוג:: עקעק תכול
מינים
 Cyanopica cyanus  Cyanopica cooki
שם מדעי
 Cyanopica ‏בונפרטה, 1850

עקעק תכול (שם מדעי: Cyanopica) הוא סוג של ציפורי שיר ממשפחת העורביים השייכים לקבוצת העקעקים, בה העקעק הזנבתן החי בישראל. בסוג זה 2 מינים החיים בין אירופה לצפון אסיה ואינם חיים בישראל.
בצורתם שני מינים אלה בעלי גוף בינוני, מקור ישר וחד בצבע שחור וכנפיים בעלות גוון תכול שנתן להם את שמם. הם חיים בקבוצות קטנות ביערות מחטניים ונשירים, לעיתים באזורים קרים. לתזונתם הם מתבססים על בלוטים, נבטים ובעלי חיים קטנים.
מינים

| שם | שם מדעי | תמונה | אורך | תפוצה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עקעק תכול מצוי | Cyanopica cyanus |  | אורך: 33-37 ס"מ | יערות סיביר, מונגוליה, יפן, קוריאה וסין |
| עקעק איברי | Cyanopica cooki |  | אורך: 31-35 ס"מ | חצי האי האיברי |
עקעק תכול מצוי

| עקעק תכול מצוי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: עורביים
סוג:: עקעק תכול
מין:: עקעק תכול מצוי
שם מדעי
 Cyanopica cyanus ‏פאלאס, 1776
תחום תפוצה


עקעק תכול מצוי (שם מדעי: Cyanopica cyanus) הוא מין של ציפור שיר ממשפחת העורביים אשר חיה בצפונה של אסיה. הוא מצוי במרבית סין, צפון קוריאה, דרום קוריאה, יפן וצפונה של מונגוליה ודרום סיביר. במראהו הוא מזכיר מעט עקעק זנבתן אך שייך לסוג שונה, עקעק תכול, בו מין נוסף - עקעק איברי.
עקעק זה מגיע לאורך 31 - 35 ס"מ עם זנב ארוך וכחול באורך 16 - 20 ס"מ. הראש והמקור שחורים, הגרון החזה והעורף לבנים והגוף והכנפיים חומים בהירים-אפורים.
העקעק חי ביערות מחטניים ומצוי גם ביערות נשירים ובפארקים עירוניים. הוא פועל במשך היום בקבוצות המונות לעיתים עד 70 פרטים ומחפש מזון לפני החורף האכזרי. הוא ניזון בעיקר מצנוברים, בלוטים, פירות רכים וגם מחסרי חוליות המצויות בין הענפים והצמחים. חלק מהעקעקים גם ניזונים משאריות מזון של אנשים.
עקעקים אלה מקננים באביב בין ענפי עצים בקן כדורי ובו הנקבה מטילה 6 - 8 ביצים הבוקעים לאחר 15 יום. שני ההורים מטפלים בגוזלים עד לבגרותם.
הערות שוליים

↑  עקעק תכול מצוי באתר הרשימה האדומה של IUCN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00575623
עש הקיסר

| עש הקיסר |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: פרפראים
תת־סדרה:: Glossata
משפחה:: שבתאיים
סוג:: Attacus
מין:: עש הקיסר
שם מדעי
 Attacus caesar ‏Maassen, 1873

עש הקיסר (שם מדעי: Attacus caesar) הוא מין של עש השייך למשפחת השבתאיים מסדרת הפרפראים. הוא נפוץ בבתי הגידול בדרום הפיליפינים.
העש, שתואר לראשונה ב-1873, הוא העש השני בגודלו בעולם, ומוטת כנפיהן של הנקבות יכולה להגיע ל-255 מילימטרים.
הזחלים חיים על סוגים שונים של שיחים ועצים, ויכולים לנצל מגוון של צמחי מזון. הפרפרים הבוגרים אינם ניזונים, אלא שורדים משומן שאגרו בתקופתם כזחלים.
הערות שוליים

↑  Attacus caesar South Philippines wwb.co.uk
↑  Alvin Silverstein, Virginia B. Silverstein - Metamorphosis: Nature's Magical Transformations. Courier Corporation. 2013
↑  "Chapter 32: Largest Lepidopteran Wing Span | The University of Florida Book of Insect Records | Department of Entomology & Nematology | UF/IFAS". entnemdept.ifas.ufl.edu.
ערך זה הוא קצרמרבנושא בעלי חיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עקור (כפר)

| --- | --- |

 טריטוריה:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 גובה:  475 מטרים
 קואורדינטות:  31°45′30″N 35°04′56″E﻿ / ﻿31.75822222°N 35.08227778°E﻿ / 31.75822222; 35.08227778 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הרי ירושלים מוגדלת) עקור(למפת הרי ירושלים רגילה) עקור(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עקור(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עקור  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
עַקּוּר (בערבית عقور) היה כפר ערבי בהרי ירושלים ששכן מעל נקודת המפגש של נחל רפאים ונחל שורק, כ-15 ק"מ מערבית לירושלים. הכפר היה שייך לנפת ירושלים במחוז ירושלים. במלחמת העצמאות, ב-13 ביולי 1948, במסגרת מבצע דני, הכפר נכבש על ידי חטיבת הראל והתרוקן מתושביו.
גלריה

עַקּוּר, סקר מנדט, 1:20,000
עַקּוּר, 1945, 1:20,000
שרידי בתים בעַקּוּר, 2023
היער הנטוע על שרידי בתי עַקּוּר, 2023
הערות שוליים

↑  Benny Morris, The Birth of the Palestinian Refugee Problem Revisited, Cambridge University Press, 2004, ISBN 978-0-521-00967-6. (באנגלית)
עקומת נייקוויסט

עקומת נייקוויסט של הפונקציה:  G(s)={\frac {1}{s^{2}+s+1}}
בתורת הבקרה, עקומת נייקוויסט היא שיטה להערכת היציבות של מערכות משוב, הנקראת על שמו של הארי נייקוויסט.
עקומת נייקוויסט מציג את תגובת התדר של המערכת בחוג פתוח (כלומר ללא המשוב) בקואורדינטות קוטביות במישור המרוכב: המרחק מראשית הצירים הוא גודל ההגבר, והפרש המופע שווה לזווית שיוצר הוקטור המחבר בין הנקודה לראשית הצירים עם הכיוון החיובי של ציר ה-x. שרטוט הנקודות השונות המתאימות להגברים והפרשי מופע עבור תדרים שונים יוצר עקומה. ההתקדמות לאורך העקומה מהאינסוף עד לראשית מתאימה לעלייה בתדרים מאפס לאינסוף. זאת, בניגוד לעקומת בודה המציגה את תגובת התדר בשתי עקומות – אחת לגודל ההגבר כתלות בתדר והאחרת להפרש המופע כתלות בתדר.
קריטריון היציבות

את העקומה ממשיכים באופן סימטרי לשיקוף מראשית הצירים חזרה לאינסוף. את מספר הפעמים שמקיפה העקומה, עם כיוון התקדמותה, את הנקודה 1- מסמנים N. קריטריון היציבות של נייקוויסט, המבוסס על עקרון הארגומנט באנליזה מרוכבת, קובע:
כאשר:
z מספר הקטבים הבלתי יציבים בחוג הסגור (כלומר, של המערכת עם המשוב)
p מספר הקטבים הבלתי יציבים בחוג הפתוח (ללא המשוב)
אם המערכת המקורית בחוג פתוח היא יציבה, על עקומת נייקוויסט לא להקיף את הנקודה 1- כלל (כמו באיור), או להקיף את הנקודה מספר שווה של פעמים עם כיוון השעון ונגד כיוון השעון. אם המערכת בחוג פתוח איננה יציבה, על עקומת נייקוויסט להקיף את הנקודה 1- נגד כיוון השעון פעם אחת לכל קוטב בלתי יציב של המערכת בחוג פתוח.
במקרה שבו קיימים קטבים על הציר המדומה, עקומת נייקוויסט תעבור דרך הנקודה 1- ולא ניתן להשתמש באותו הקריטריון על מנת לקבוע את יציבות המערכת בחוג סגור. במקרה כזה נדרש פתרון מורכב יותר באנליזה מרוכבת.
ראו גם

עקומת ניקולס
קריטריון ראוט-הורוביץ
עכבה חשמלית
לקריאה נוספת

מרסל סידי, קורס בקרה א', מכון טכנולוגי חולון, 2000
סרט להט"בי

סרט להט"בי הוא סרט שנוצר על ידי יוצרים ויוצרות להט"ביים או עוסק בנושאים בעלי עניין בקרב הקהילה הלהט"בית (כגון: יציאה מהארון, מופעי דראג, איידס, הומופוביה) או מציג דמויות להט"ביות כדמויות ראשיות או מרכזיות בסרט, וכולל לעיתים רומן או מערכת יחסים בין בני-זוג מאותו המין כחלק משמעותי בעלילה.
ישנם סרטים קאמפיים או מוזיקליים (או אף סרטים מז'אנרים אחרים), שאינם עוסקים בצורה ישירה בנושאים להט"ביים, ושאינם מציגים בצורה מפורשת דמויות להט"ביות, אך עדיין נתפסים כסרטים להט"ביים, שכן יש להם השפעה חיובית על דעת הקהל באשר למאבקה של הקהילה הגאה לשוויון זכויות.
קיימים גם סרטים שאינם להט"ביים, אולם עשויים להיות בעלי סאבטקסט להט"בי (בין אם לאורך הסרט כולו, ובין אם רק בחלקו).
דוגמאות לסרטים בולטים > סרטים עם דמויות להט"ביות > לסביות

אדומה אש
גו פיש
הילדים בסדר
פאקינג אמאל
גברים בצד
המועדפת
חדר ברומא
שאהבה נפשי
יחידה במינה
יצורים שמימיים
כחול הוא הצבע החם ביותר
לאהוב אותה
קשורות
הסודות
החינוך הרע של קמרון פוסט
את שאהבה נפשי
השעות
דיוקן של נערה עולה באש
קרול (סרט)
קליק
אמונייט (סרט)
לאהוב את אנאבל
רמז לסקנדל
מרסי (סרט)
אנטארקטיקה
תגידי את זה לדבורים
ברש
פרה אדומה (סרט)
אבודות והוזות
אם הקירות האלה היו יכולים לדבר 2
רחוב הפחד
דוגמאות לסרטים בולטים > סרטים עם דמויות להט"ביות > הומואים

אלים ומפלצות
אמריקן ביוטי
אנטארקטיקה
בעל בעל לב
שונה מהאחרים
בר 51
הבועה
הזמן שנשאר
הכי טוב שיש
המחזמר הגאה הגדול
הסיפור של יוסי
הספר הירוק
הר ברוקבק
זרים על שפת האגם
חיי עם ליברצ'ה
יוסי וג'אגר
ילד מחוק
כלוב הציפורים
ללכת על המים
לעוף מהתרגשות
לצאת
משחק החיקוי
סינגל מן
עוד סרט גאה
עקומים
קרא לי בשמך
קרייזי
באהבה, סיימון
Shubh Mangal Zyada Saavdhan קומדיה הודית
דוגמאות לסרטים בולטים > סרטים עם דמויות להט"ביות > ביסקסואלים

הכישרון של מר ריפלי
הר ברוקבק
ואת אמא שלך גם
חדר ברומא
טיפות על אבנים לוהטות
מופע הקולנוע של רוקי
קברט
שורטבאס
שמלת קיץ
Bi the Way
דוגמאות לסרטים בולטים > סרטים עם דמויות להט"ביות > טרנסג'נדרים

בנים אינם בוכים
הדוויג והשארית העצבנית
הכל אודות אמא
ויקטור ויקטוריה
הרפתקאותיה של פריסילה, מלכת המדבר
חינוך רע
טראנסאמריקה
גלן או גלנדה
אישה פנטסטית
מופע הקולנוע של רוקי
אמא, לא הרגתי את הבת שלך
משחק הדמעות
דוגמאות לסרטים בולטים > סרטים המבוססים על אישים/אירועים אמיתיים

אלים ומפלצות
בנים אינם בוכים
חיי עם ליברצ'ה
מונסטר
גאווה
מילק
On Suffocation
לאהוב אותה
Standing on the Line
Daddy & Papa - תיעודי
אוריינטד - תיעודי ישראלי
דוגמאות לסרטים בולטים > סרטים העוסקים בזנות

איידהו שלי
ילדים טובים
עור מסתורי
קאובוי של חצות
גן
לפני שאשכח
דוגמאות לסרטים בולטים > סרטים העוסקים באיידס

הלב הנורמלי
העדים
חיי עם ליברצ'ה
חסד מופלא
להרוג את חולה 0
נגוע
פילדלפיה
דוגמאות לסרטים בולטים > סדרות טלוויזיה

אליטה
אלן (סדרת טלוויזיה)
אמא ואבאז
ג'נטלמן ג'ק
הכי גאים שיש
המרוץ לדראג של רו פול
ויל וגרייס
כתום זה השחור החדש
משפחה מודרנית
סטרייט ולעניין
פוזה (סדרת טלוויזיה)
תמיד אותו חלום
Glee
Looking
בוהמה ברלינאית
ראו גם

הקולנוע הקווירי החדש
רשימה של סרטי להט"ב לפי עלילה (באנגלית)
רשימה של סרטי להט"ב לפי שנה (באנגלית)
ספריית שוקן

| --- | --- |
שלט הספרייה
שלט הספרייה
 מיקום:  בלפור 6 ירושלים, ישראל ישראל
 תאריך ייסוד:  1935 
 קואורדינטות:  31°46′25″N 35°13′01″E﻿ / ﻿31.77351944°N 35.21702778°E﻿ / 31.77351944; 35.21702778
  (למפת ירושלים מוגדלת) ספריית שוקן(למפת ירושלים רגילה) ספריית שוקן(למפת הרי ירושלים רגילה) ספריית שוקן(למפת הרי ירושלים מוגדלת) ספריית שוקן
 
אולם העיון בספרייה
המדרגות בספרייה
ספריית שוקן היא ספריית מחקר במדעי היהדות השוכנת במבנה ברחוב בלפור 6 בירושלים, בין השכונות רחביה וטלביה.
היסטוריה

הספרייה תוכננה על ידי האדריכל אריך מנדלסון בשנת 1935 במטרה לשמש משכן לספריו של זלמן שוקן, וכמכון מחקר לחקר היהדות. בשנת 1933 לאחר עליית הנאצים לשלטון בגרמניה, החליט שוקן למלט את ספריו ולהעביר את מקום משכנם מברלין לירושלים. בין השנים 1939-1934, הצליח שוקן להעביר את ספרייתו כמעט בשלמותה לירושלים. שוקן ביקש שהספרייה תתפוס את מקומה "בחיים הנושמים של ירושלים". היסטוריונים ופילוסופים צעירים קיבלו מלגות כדי לעיין בטקסטים העתיקים. עקיבא ארנסט סימון, שמואל הוגו ברגמן, גרשם שלום ושוקן עצמו נשאו הרצאות בפני הציבור. שלום נהג לבקר בספרייה באופן קבוע כדי ללמוד מכתבי היד הנדירים בנושאי הקבלה.
בשל הכוונה שמכון המחקר יהיה פתוח לציבור הופרד בניין הספרייה מבית זלמן שוקן הסמוך. מנדלסון תכנן את מבנה הספרייה בסגנון הבינלאומי. המבנה כולל שני גושים בצורת T. יש בו מרפסת מעוגלת האופיינית לסגנון הבינלאומי בכלל ולמבנים שתכנן מנדלסון בפרט (מוטיב ה"אונייה"). מנדלסון גם בחר ועיצב כל אחד ואחד מרהיטי המכון. השולחנות, הכיסאות וארונות הספרים עשויים עץ לימון מארץ ישראל.
לאחר מותו של שוקן בשנת 1959 מכרו ילדיו חלק ניכר מאוצרות ספרייתו, ואת יתרת הספרייה והבניין שבו שכנה העניקו לבית המדרש לרבנים באמריקה של התנועה הקונסרבטיבית, המנהל מאז את המבנה. המבנה מתוחזק בהתאם לתוכנית שימור המבנים בירושלים.
המרפסת המעוגלת בקומת הספרייה
פרט בעיצוב האדריכל - מודד לחות
פרט בעיצוב האדריכל - מתלה במסדרון
פרט בעיצוב האדריכל - מתקן למטריות במסדרון, עם ניקוז
חזית המבנה
אוסף הספרייה

אוסף שוקן הוא אוסף הספרים היהודי הפרטי החשוב ביותר ששרד את מלחמת העולם השנייה בשלמות. בין התחומים הנמצאים באוסף: שירה עברית, קבלה וחסידות, ספרות המוסר, ספרי תפילה, דקדוק ולשון, ספרות יידיש הקדומה, כתבי עת עבריים, תלמוד, הלכה ושו"ת, פרשנות המקרא והמדרש. האוסף הכיל כתבי יד רבים בתחומי שונים של יהדות, אלפי ספרים נדירים וישנים (ביניהם אינקונבולים) וספרי מחקר שונים.
אוסף שוקן כולל גם כתבי יד ברסלביים רבים וזאת בשל זיקתו המיוחדת של שוקן לתורתו של רבי נחמן מברסלב ולאנשי חסידות זו.
שוקן שאף ליצור מפעל תרבותי שנועד לשמש למחקר ולהתחדשות במדעי היהדות. הוא רכש אלפי פריטים שהיו חלק מהגניזה שנתגלתה בבית הכנסת בן עזרא בקהיר. האוסף עשה את דרכו מבגדד ומומביי לשטוטגרט, ושוקן שילם עבורו סכום עתק בלי להתמקח. חוקרים שבדקו עבורו את האוסף, בהם מתנדבים כביאליק ועגנון, גילו כי הוא מכיל יצירות בלתי ידועות של אבן עזרא, יהודה הלוי ואת הדיוואן היחיד השלם של אבן גבירול. אוסף הגניזה, שקיבל את השם 'שוקן 37', עורר התרגשות רבה. פרופ' שמואל גליק כתב על האוסף: "בשנת 1921 לערך, החל ש"ז שוקן לאסוף כתבי יד עבריים, שכללו מקורות קבליים, סידורים מחזורים, הגדות של פסח, פירושים לתנ"ך וספרות הלכתית ועוד; עיקר התעניינותו הייתה באיסוף כתבי יד ודפוסים ראשונים של שירת ימי הביניים וספרות הקבלה שלא כאספנים אחרים, לא אסף שוקן ספרים לראווה, אף לא הונע על ידי יצר האספנות, אלא הודרך על ידי כבוד עמוק לצרור הספרים שבשקו של היהודי הנודד; הוא ראה בספרים אלו את מולדתו המיטלטלת - המאחדת והמייחדת - של העם היהודי בגולה. אוסף זה הלך וגדל עם השנים והיה לאוסף הספרים הפרטי החשוב ביותר במדעי היהדות" .
לקריאה נוספת

אמנון רמון, "דוקטור מול דוקטור גר" שכונת רחביה בירושלים, הוצאת יד בן צבי, ירושלים 2006
דוד קרויאנקר, ירושלים - מבט ארכיטקטוני, כתר הוצאה לאור, 1996.
הערות שוליים

↑  אנתוני דוד, ספר המעשים, חיי זלמן שוקן, שוקן, 2006
↑  על פי תוכנית 2097 לשימור מבנים בירושלים
↑  שמואל גליק, שלמה זלמן שוקן והשפעתו על התרבות היהודת, הרצאה לרגל ציון מלאות 75 שנים לייסוד ספריית שוקן
29 במרס 2012. מכון שוקן למחקר היהדות
ערבית תוניסאית-יהודית

| --- | --- |

העמוד הראשון של הרוזן ממונטה כריסטו בערבית יהודית-תוניסאית
 מדינות:  תוניסיה 
 אזורים:  Tunis Governorate, Monastir Governorate, סוסה, מחוז מדנין 
 כתב:  אלפבית ערבי 
 קוד ISO 639-3:  ajt 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
ערבית תוניסאית-יהודית היא ניב של ערבית תוניסאית שהיה מדובר בעיקר על ידי הקהילה היהודית בתוניסיה. הניב הזה הוא חלק מקבוצת השפות היהודיות-ערביות, שהן אוסף של ניבים ערביים ששימשו את הקהילות היהודיות ברחבי העולם הערבי.
היסטוריה

הקהילה היהודית בתוניסיה התקיימה עוד לפני הכיבוש הרומי בצפון אפריקה. לאחר הכיבוש הערבי של צפון אפריקה, החלה הקהילה היהודית בתוניסיה לאמץ את הערבית כשפת יומיום, והניב שהתפתח בקרב היהודים היה מבוסס על הדיאלקט הפרה-הילאלי של הערבית התוניסאית. בניגוד לניבים הערביים של השבטים הבדואים, כמו שבטי בנו הילאל ובנו סוליים, ניב זה שמר על מאפיינים ייחודיים שהתפתחו כתוצאה ממעט מאוד מגעים עם קהילות חיצוניות, פרט להשפעות משפות יהודיות כמו לדינו. הדבר הוביל לפיתוח תכונות פונולוגיות ולכסיקליות ייחודיות לערבית התוניסאית-יהודית, כמו גם לשמירה קרובה יותר על מקורות אטימולוגיים.
הסופר המפורסם ביותר בערבית-יהודית הוא רב ניסים גאון (990–1062). אישיות רבנית משפיעה בתקופתו, ניסים מקאירואן כתב אוסף של סיפורי אנשים שנועדו לעידוד מוסרי, לבקשת חותנו על אובדן בנו. נסים כתב "ליקוט מהודר בנושא הקלה לאחר מצוקה" תחילה בסגנון ערבי-יהודי מוגבה בעקבות מוסכמות הקידוד והאיות של סעדיה גאון ובהמשך תרגם את היצירה לעברית.
בתחילת המאה ה-20, ערבית תוניסאית-יהודית הייתה אחת השפות העיקריות בקרב יהודי תוניסיה, עם אלפי דוברים. באותה תקופה, הוקמו בתי דפוס ראשונים שהפיקו עיתונים וספרים בערבית תוניסאית-יהודית. עם זאת, מאז הקמת מדינת ישראל בשנת 1948, חלה ירידה משמעותית בשימוש בשפה זו. רוב יהודי תוניסיה היגרו לישראל או לצרפת, שם עברו לדבר עברית או צרפתית כשפת אם.
הערות שוליים

↑  Bassiouney, R. (2009).
1 2  Leddy-Cecere, T. A. (2010).
↑  Aslanov, C. (2016).
↑  Nissim ben Jacob ben Nissim Ibn Shahin, www.jewishvirtuallibrary.org
↑  Schippers, A (2012). "Stories about women in the collections of Nissim ibn Shāhīn, Petrus Alphonsi, and Yosef ibn Zabāra, and their relation to medieval European narratives - Frankfurter Judaistische Beiträge" (PDF). pure.uva.nl.
↑  Tobi, Yosef Yuval (2007). "L'ouverture de la littérature judéo-arabe tunisienne à la littérature arabo-musulmane - in "Entre orient et occident" p 255-275". www.cairn.info.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007466120005171
עקעקים

| עקעקים |
| --- | --- |
   עקעק תכול מצוי (Cyanopica cyana) ביפן
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
משפחה:: עורביים
Cissa chinensis
עקעקים הוא שמם של מספר סוגים של ציפורי שיר ממשפחת העורביים הכוללים ארבעה סוגים: עקעק (Pica), עקעק כחול (Urocissa), עקעק ירוק (Cissa) ועקעק תכול (Cyanopica). על פי מחקרים גנטיים, העקעקים אינם יוצרים קבוצה מונופילטית, ונראה שמראם הדומה התפתח באופן בלתי תלוי.
מין נוסף הדומה לעקעקים הוא העקעק האוסטרלי, אשר אינו שייך למשפחת העורביים, ונקרא כך על ידי המתיישבים הלבנים באוסטרליה בשל דמיונו לעקעק הזנבתן, הנפוץ ביבשת אירופה.
ב-2023 דווח כי חוקר ציפורים ראה קינים של עופות מים בהולנד שהכילו חלקים ממגבי שמשה של מכוניות, משקפי שמש, פרחים מפלסטיק, ועוד.
הוא הופתע כשבחן קן מוזר שהתגלה באנטוורפן, בלגיה ב-2021. זה היה קן של עקעק זנבתן (Pica pica), ומחלקו העליון בלטו קוצים ארוכים וחדים של דוקרנים.
סוגים

משפחת עורביים (Corvidae)
סוג עקעק (Pica )
מין עקעק זנבתן (Pica pica)
מין עקעק קוריאני (Pica sericea)
מין עקעק צהוב-מקור (Pica nuttalli)
מין עקעק שחור-מקור (Pica hudsonia)
סוג עקעק כחול (Urocissa )
מין עקעק כחול טאיוואני (Urocissa caerulea)
מין עקעק כחול אדום-מקור (Urocissa erythrorhyncha)
מין עקעק כחול צהוב-מקור (Urocissa flavirostris)
מין עקעק לבן-כנף (Urocissa whiteheadi)
מין עקעק-כחול סרי לנקה (Urocissa ornata)
סוג עקעק ירוק (Cissa )
מין עקעק ירוק מצוי (Cissa chinensis)
מין עקעק ירוק הינדו-סיני (Cissa hypoleuca)
מין עקעק ירוק ג'אווה (Cissa thalassina)
מין עקעק ירוק בורניאי (Cissa jefferyi)
סוג עקעק תכול (Cyanopica )
מין עקעק תכול מצוי (Cyanopica cyanus)
מין עקעק איברי (Cyanopica cooki)
הערות שוליים

↑  Bird nests made from anti-bird spikes, Het Natuurhistorisch Nieuws, ‏11 July 2023
↑  ד"ר יונת אשחר, עקעקים ועורבים נצפו כשהם בונים את קיניהם מדוקרנים נגד ציפורים, אותם הורידו מגגות סמוכים, באתר מכון דוידסון, ‏16 באוגוסט 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543552705171  LCCN: sh85079812  NARA: 10647164  NKC: ph536702 
ערך זה הוא קצרמרבנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.