stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אריק גירדווד
ביוגרפיה > קריירה צבאית > לאחר המלחמה

לאחר סיום המלחמה עסקו חיילי הדיוויזיה בפעולות שיקום התשתיות באירופה עד פירוק הדיוויזיה ביולי 1919.
לאחר פירוק הדיוויזיה ה-74 חזר גירדווד לאנגליה ומונה למפקד בריגדת הרגלים התשיעית (אנ') ובהמשך אותה שנה מונה למפקד הדיוויזיה השלישית.
ב-1924 מונה גירדווד למפקד הצבא הבריטי בעיראק (במסגרת המנדט הבריטי על מסופוטמיה) וב-1926 מונה למפקד הצבאי במחוז בומביי שבהודו.
ב-1927 מונה למפקדה של האקדמיה הצבאית המלכותית בסנדהרסט.
ב-1931 מונה למפקד הצבאי של גזרת צפון אירלנד (אנ') וב-1935 פרש מהצבא.
ביוגרפיה > אחריתו

ב-1955 התמנה לנשיא העמותה האזרחית "לגיון אנשי הגבול" (אנ') (סוג של הגנה אזרחית) תפקיד אותו מילא עד פטירתו ב-1963 בעיר טוצ'סטר (אנ') שבנורת'האמפטונשייר (אנגליה).
אותות

אביר מפקד (KBE) במסדר האימפריה הבריטית
עמית (CB) במסדר האמבט
עמית (CMG) במסדר מיכאל הקדוש וג'ורג' הקדוש
משפחתו

ב-1907 נישא גירדווד לפלורה מטיסון (Flora Mathieson) וב-1910 נולד לזוג בן. בהמשך התגרש וב-1919 נישא בשנית להילדה מטיסון (Hilda Mathieson).
לקריאה נוספת

פילדמרשל ארצ'יבלד פרסיוול ויוול, מסעי המלחמה בארץ ישראל (תרגום: עמיהוד ארבל), הוצאת מערכות, 1951; הדפסה חוזרת בהוצאת אריאל, 2007
ג'ון ד' גריינג'ר, הלחימה על ארץ ישראל - 1917 (תרגום: יגאל אייל), הוצאת מודן והוצאת 'מערכות', 2006
שרי רהט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1977 (בת 47 בערך) רעננה, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השתייכות:   חיל האוויר הישראלי
 תקופת הפעילות:  1995–2004 (כ־9 שנים)
 דרגה:    סרן
 פעולות ומבצעים
   מלחמת לבנון השנייה
 
שרי רהט (נולדה ב-1977) היא נווטת הקרב הראשונה בחיל האוויר הישראלי. סיימה קורס טיס בשנת 1998 והייתה האישה הראשונה לעשות זאת מאז שנות ה-50 של המאה ה-20.
ביוגרפיה

שרי רהט נולדה וגדלה ברעננה. אביה הוא מהנדס ואמה עוסקת בתחום האופנה. לרהט שני אחים. רהט עסקה מגיל צעיר בהתעמלות קרקע ומכשירים ובקפיצה למים. היא בוגרת המגמה הביולוגית של בית-הספר "תיכון אוסטרובסקי" ברעננה.
רקע

אף על פי שנשים שירתו כטייסות במהלך מלחמת העצמאות ב-1948 וכמה שנים לאחר מכן, צבא ההגנה לישראל שלל עד 1995 מנשים את האפשרות להיות טייסות.
ב-8 בנובמבר 1995 הוגשה עתירתה של אליס מילר לבג"ץ על ידי האגודה לזכויות האזרח ושדולת הנשים. בג"ץ קיבל את העתירה והורה לצה"ל להשוות את זכויותיהן של נשים לאלו של גברים.
בעקבות העתירה נפתחו בפני נשים הכשרות שונות שהיו עד אז סגורות בפניהן, בהן קורס טיס, קורסים שונים בחיל התותחנים, מערך הנ"מ בחיל האוויר הישראלי ומשמר הגבול. התיקון לחוק שירות ביטחון, מינואר 2000, השלים את פסיקת בג"ץ בעגנו את זכותה של חיילת להתנדב למקצועות לחימה, שנקבעו על ידי שר הביטחון. בשנת 2000 נוסף לחוק שירות ביטחון סעיף 16א, שאותו יזמה ח"כ נעמי חזן בעקבות פרשת אליס מילר, והוא קובע את העיקרון לפיו לכל אישה יש זכות שווה לזכותו של גבר למלא תפקיד כלשהו בשירות הצבאי, אלא אם כן הדבר מתחייב ממהותו ומאופיו של התפקיד.
שירותה הצבאי

לפני שהתנדבה לקורס הטיס, שירתה רהט כמדריכת כושר צבאי (מד"סניקית). היא התנדבה לקורס הטיס בדצמבר 1996, במחזור השני שנפתח בפני נשים, בעקבות אחת מחברותיה.
בדצמבר 1998 הייתה האישה הראשונה שסיימה את הקורס בתפקיד נווטת קרב. היא הוצבה כנווטת F16 בטייסת 109. כעבור כשנתיים השתתפה בתקיפה הראשונה שלה בלבנון. בשנת 2004 היא סיימה את שירותה והשתחררה, אך המשיכה לשרת שרות מילואים פעיל. ב-2006, במהלך מלחמת לבנון השנייה, תקפה יעדים רבים בלבנון, זאת בעודה בהיריון. לאחר הלידה שבה לשרות מילואים פעיל בבסיס רמת דוד.
חיים אישיים

לאחר השחרור מצה"ל הפכה רהט לתזונאית קלינית ונישאה לבן זוגה, רופא ילדים. לזוג שלושה ילדים. כיום רהט־רוזנבלום היא יזמית בעלת חברת הסטארט־אפ ביוטאקס.
ראו גם

יעל רום
תמר אריאל
אליס מילר
רוני צוקרמן
שירות נשים בצה"ל
הערות שוליים

1 2 3  ליעד ברקת, ‏70% עירונים, 13% קיבוצניקים, 11% חובשי כיפות סרוגות, באתר חיל האוויר הישראלי, 1 בדצמבר 1998
1 2  אביב מלחי‏, סג"מ רוני, טייסת קרב, באתר וואלה, 28 ביוני 2001
↑  Mitch Ginsburg, Female IAF pilots cleared to fly while pregnant, The Times of Israel, ‏9 January 2014
↑  רוני צוקרמן – טייסת הקרב הראשונה, באתר Paradive
1 2 3  פליקס פריש, נווטת הקרב הראשונה חוזרת לטוס אחרי לידה, באתר nrg‏, 17 בספטמבר 2007
↑  יפעת גליק, "המוסף לחג", אני אנווט, באתר ynet, 6 במאי 2008
↑    קורין אלבז־אלוש, נגעו בשמיים, באתר "ידיעות אחרונות", 9 בנובמבר 2020
טארו

.
| טארו |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: צמחים וסקולריים
סדרה:: כף צפרדע
משפחה:: לופיים
סוג:: קולקס
מין:: טארו
שם מדעי
 Colocasia esculenta ‏שוט ואנדליכר, 1832

טארו (שם מדעי: Colocasia esculenta) הוא פקעת עמילנית אכילה של השיח המוכר בעברית כ"קולקס".
ישנם מספר מינים המכונים טארו. הנפוצים שבהם נושאים את השמות המדעיים: "Colocasia esculenta"‏ ו-"Colocasia antiquorum".
מאפיינים

פקעת הטארו בעלת קליפה שעירה וסיבית בגוון חום-אפור. פנים הפקעת נע בין לבן, ללבן בעל נימים סגלגלים והיא עשירה בעמילן.
כתלות בזן ובתנאי הגידול, גודל הפקעות נע בין גודל של כדור גולף לגודל של מלון גדול.
שימושים

| --- | --- |
 ערך תזונתי ל-100 גרם
 מים:  63.8 ג'
 קלוריות:  142 קק"ל
 חלבונים:  0.52 ג'
 פחמימות:  34.6 ג'
 שומן:  0.11 ֿ ג'
 ויטמינים:  ‏
  ‑ ויטמין A:  4 מק"ג
  ‑ ויטמין B1:  0.107 מ"ג
  ‑ ויטמין B2:  0.028 מ"ג
  ‑ ויטמין B3:  0.51 מ"ג
  ‑ ויטמין B5:  0.336 מ"ג
  ‑ ויטמין B6:  0.331 מ"ג
  ‑ ויטמין B9:  19 מק"ג
  ‑ ויטמין C:  5 מ"ג
  ‑ ויטמין E:  2.93 מ"ג
  ‑ ויטמין K:  1.2 מק"ג
 ברזל:  0.72 מ"ג
 סידן:  18 מ"ג
 מגנזיום:  30 מ"ג
 מנגן:  0.449 מ"ג
 זרחן:  76 מ"ג
 אשלגן:  484 מ"ג
 נתרן:  15 מ"ג
 נחושת:  0.201 מ"ג
 אבץ:  0.27 מ"ג
 בטא-קרוטן:  39 מק"ג
 סיבים תזונתיים:  5.1 ג'
 מקור: משרד החקלאות האמריקני
שימושים > מאכל

טארו הוא אחד ממזונות הבסיס באזורים רבים באסיה ובאפריקה. עם זאת, בצורתן הטרייה, הפקעות רעילות ומכילות קריסטלים מחודדים של אוקסלט הסידן. לאחר בישול או טיפול מתאים הפקעות בטוחות למאכל.
הפקעות נמכרות טריות, מבושלות, קפואות, מיובשות, משומרות בצורות שונות, ובצורת אבקה.
לאחר בישולו הטארו הוא בעל טעם מתקתק עדין וארומה אגוזית קלה, ומשמש למנות עיקריות, חטיפים וקינוחים. מרקמו, כשהוא מבושל, מזכיר תפוח אדמה דביק.
שימושים > צמח נוי

הצמח עצמו רב שנתי, צבעו ירוק (יש מינים בעלי גוון סגול), עליו גדולים ומרשימים ובעלי צורה של לב, ויכול להגיע לגובה של כ-2 מטרים. של כך, הצמח משמש אף כצמח נוי ולעיתים מכונה ״אוזן הפיל״ ומזכיר את צמח האלוקסיה במראהו.
ראו גם

אלוקסיה
קולקס
הערות שוליים

↑  טארו באתר הרשימה האדומה של IUCN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560946205171  LCCN: sh85132678  NDL: 001105257  NKC: ph718694 
פקעות הטארו למכירה בשוק בטיוואן
יהושע יהושע

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  אבי כהן
 הופק בידי:  דורון ערן
 תסריט:  יצחק גינסברג
 עריכה:  לינה קדיש
 שחקנים ראשיים:  אברי גלעד, מתי סרי, אוסי הלל, אלישבע מיכאלי, דוד מונשיין
 מוזיקה:  עדי רנרט, אלון אולארצ'יק, צ'ייקובסקי, מנדלסון, מוצארט, אופנבאך
 צילום:  יואב קוש
 מדינה:  ישראל
 חברת הפקה:  חלום הפקות
 הקרנת בכורה:  1988
 משך הקרנה:  87 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  קומדיה, פנטזיה, נונסנס, סקס
 דף הסרט ב־IMDb
יהושֻע יהושֻע הוא סרט פולחן קומי ישראלי משנת 1988 בבימויו של אבי כהן ובכיכובו של אברי גלעד. התסריט של יצחק גינסברג הציג עלילה הזויה ופרועה בעלת דיאלוגים ייחודיים, סצנות סקס מונפשות (אנימציה: טלי ואן דר ואודן), וקריינות של אברי גלעד, הגיבור הראשי, שמוסיף תיאורים ספרותיים זולים לעלילת חייו. הסרט זכה לאהדת הקהל ולהצלחה קופתית יחסית – צפו בו בקולנוע כמאה אלף צופים.
שיר הנושא

הסרט נפתח בשיר "יהושע יהושע" על רקע הנפשה של בננות והצגת הקרדיטים. השיר נכתב על ידי יצחק גינסברג, הולחן על ידי עדי רנרט ובוצע על ידי אלון אולארצ'יק וגני תמיר.
שחקנים

אברי גלעד - יהושע יהושע/המספר
אוסי הלל - יעל
מתי סרי - בועז סלע
דווי כהן - צחי
מיכה אלמוג - אחיה הקטן של יעל
דוד מונשיין - סמי כהן מ"כהן ובניו"
אלישבע מיכאלי - גברת פפרשטוק, בעלת הבית של יהושע
מארי גאסמן לביא
מלכה רונן
מני סביר
ירדן רוס
דדי חתם
דוד כהן
דניאלה אוסטרוביץ'
רונית מקובר
כנרת טריפון
חגית אבנון
מאיר לונדון
מייק גודני
דורון מייגרס
ענת דולב - מנחה בטלוויזיה
נחמי דרימר
יעל דן - מנחה בטלוויזיה
חנה היימס
תמי הסה
גילי השש
הערות שוליים

↑  ירון פריד, לא סרט בורקס, סרט במבה, חדשות, 25 בנובמבר 1986
↑  אבי כהן, "ציפורי לילה מתגעגעות", גל"צ, 4 בספטמבר 2011
↑  יהושע יהושע, במאגר היצירות של אקו"ם
יסוד טרנס-אורני

יסוד טרנס-אורני (אנגלית: Transuranium element) הוא יסוד שמספרו האטומי גדול ממספרו האטומי של אורניום (92). כל היסודות הטרנס-אורניים נוצרו באופן מלאכותי, מלבד הנפטוניום והפלוטוניום, שנמצאים בכמויות זעירות בעפרת אורניום; שאר היסודות הם תוצאה של "הפצצת" אטומים בחלקיקים שונים על ידי שימוש במאיצי חלקיקים. רובם בעלי זמן מחצית חיים קצר משמעותית מגילו של כדור הארץ, וגם אם היו קיימים בעת היווצרותו, דעכו זה מכבר.
חוסר היציבות של היסודות שמעבר לאורניום נובע מהמרחק הרב שבין הנוקליאונים בגרעין של אטום בגודל כזה. כדי שגרעין יהיה יציב, צריך הכוח הגרעיני (היוצר משיכה בין פרוטונים) להתגבר על הכוח החשמלי (היוצר דחייה בין פרוטונים). מכיוון שהכוח הגרעיני בין שני פרוטונים דועך מהר מאוד ככל שהמרחק ביניהם גדל (מהר בהרבה מדעיכת הכוח החשמלי ביניהם), הוא אינו מצליח להתגבר על הדחייה החשמלית שבין הפרוטונים בגרעינים גדולים מדי - כלומר, בגרעיני היסודות הטרנס-אורניים.
יסודות טרנס-אורניים

| מספר אטומי (z) | שם | שנת גילוי/יצירה | מגלים/יוצרים | מוסד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 93 | נפטוניום | 1940 | אדווין מקמילן פיליפ אייבלסון | אוניברסיטת קליפורניה בברקלי |
| 94 | פלוטוניום | 1941–1940 | גלן סיבורג ואחרים | אוניברסיטת קליפורניה בברקלי |
| 95 | אמריציום | 1944 | גלן סיבורג אלברט גיורסו ואחרים | פרויקט מנהטן |
| 96 | קוריום | 1944 | גלן סיבורג אלברט גיורסו ואחרים | פרויקט מנהטן |
| 97 | ברקליום | 1949 | גלן סיבורג אלברט גיורסו סטנלי ג'רלד תומפסון | אוניברסיטת קליפורניה בברקלי |
| 98 | קליפורניום | 1950 | גלן סיבורג אלברט גיורסו סטנלי ג'רלד תומפסון קנת סטריט | אוניברסיטת קליפורניה בברקלי |
| 99 | איינשטייניום | 1952 | אלברט גיורסו ואחרים | המעבדה הלאומית לוס אלמוס המעבדה הלאומית לורנס ברקלי |
| 100 | פרמיום | 1952 | אלברט גיורסו ואחרים | המעבדה הלאומית לוס אלמוס המעבדה הלאומית לורנס ברקלי |
| 101 | מנדלביום | 1955 | אלברט גיורסו סטנלי ג'רלד תומפסון גלן סיבורג | המעבדה הלאומית לורנס ברקלי |
| 102 | נובליום | 1958 | אלברט גיורסו תורביורן סיקלאנד גלן סיבורג | המעבדה הלאומית לורנס ברקלי |
| 103 | לורנציום | 1961 | אלברט גיורסו תורביורן סיקלאנד ואחרים | המעבדה הלאומית לורנס ברקלי |
| 104 | רתרפורדיום | 1968 | אלברט גיורסו מאטי נורימה ואחרים | המעבדה הלאומית לורנס ברקלי |
| 105 | דובניום | 1970 | אלברט גיורסו מאטי נורימה ואחרים | המעבדה הלאומית לורנס ברקלי |
| 106 | סיבורגיום | 1974 | אלברט גיורסו מאטי נורימה גלן סיבורג ואחרים | המעבדה הלאומית לורנס ברקלי |
| 107 | בוהריום | 1981 | גוטפריד מינצנברג  פטר ארמברוסטר ואחרים | מרכז הלמהולץ למחקר יונים כבדים, דרמשטאדט (גרמניה) |
| 108 | האסיום | 1984 | גוטפריד מינצנברג  פטר ארמברוסטר ואחרים | מרכז הלמהולץ למחקר יונים כבדים, דרמשטאדט (גרמניה) |
| 109 | מייטנריום | 1982 | גוטפריד מינצנברג  פטר ארמברוסטר ואחרים | מרכז הלמהולץ למחקר יונים כבדים, דרמשטאדט (גרמניה) |
| 110 | דרמשטטיום | 1994 | זיגורד הופמן ואחרים | מרכז הלמהולץ למחקר יונים כבדים, דרמשטאדט (גרמניה) |
| 111 | רנטגניום | 1994 | זיגורד הופמן ואחרים | מרכז הלמהולץ למחקר יונים כבדים, דרמשטאדט (גרמניה) |
| 112 | קופרניקיום | 1996 | זיגורד הופמן ואחרים | מרכז הלמהולץ למחקר יונים כבדים, דרמשטאדט (גרמניה) |
| 113 | ניהוניום | 2004 | קוסוקה מוריטה | RIKEN, טוקיו (יפן) |
| 114 | פלרוביום | 1999 | יורי אוגאנסיאן ואחרים | המכון המאוחד למחקר גרעיני, דובנה (רוסיה) |
| 115 | מוסקוביום | 2004 | יורי אוגאנסיאן ואחרים | המכון המאוחד למחקר גרעיני, דובנה (רוסיה) |
| 116 | ליברמוריום | 2000 | יורי אוגאנסיאן ואחרים | המכון המאוחד למחקר גרעיני, דובנה (רוסיה) |
| 117 | טנסין | 2010 | יורי אוגאנסיאן ואחרים | המכון המאוחד למחקר גרעיני, דובנה (רוסיה) |
| 118 | אוגאנסון | 2002 | יורי אוגאנסיאן ואחרים | המכון המאוחד למחקר גרעיני, דובנה (רוסיה) |
היסוד הבא בתור, שטרם יוצר, הוא אונונניום.
ראו גם

יסוד על-כבד
יציבות האטום
הטבלה המחזורית
אי של יציבות
הערות שוליים

↑  G.T. Seaborg and M.L. Pearlman, J. Am. Chem. Soc. 70 1948, p. 1571
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546103905171  GND: 4185938-8  LCCN: sh85137089  NARA: 10643603  NDL: 00573753 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ילדת פרא

| --- | --- |
 בימוי:  ניק מור 
 הופק בידי:  טים ביבן, אריק פלנר 
 תסריט:  Lucy Dahl 
 שחקנים ראשיים:  אמה רוברטס Daisy Donovan ג'ונו טמפל קימברלי ניקסון האלי אייזנברג Sophie Wu ניק פרוסט ג'ורג'יה קינג שלבי יאנג נטשה ריצ'רדסון אלכס פטיפר Johnny Pacar לינזי קוקר שירלי הנדרסון איידן קווין סלינה קאדל בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מוזיקה:  Michael Price 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת, ארצות הברית, צרפת 
 חברת הפקה:  סרטי יוניברסל, רלטיביטי מדיה, StudioCanal, Working Title Films 
 חברה מפיצה:  סרטי יוניברסל, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  18 בדצמבר 2008 
 משך הקרנה:  98 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  קומדיה רומנטית, דרמה קומית, סרט נעורים 
 הכנסות באתר מוג'ו:   wildchild
 דף הסרט ב־IMDb
 
ילדת פרא הוא סרט אמריקאי מ-2008.
עלילה

פופו מור היא נערה מפונקת ומרדנית הגרה במאליבו, לאחר שאביה לא מרוצה מהתנהגותה הוא מחליט לשלוח אותה לפנימייה באנגליה, היא מתקבלת בחום על ידי מנהלת הפנימייה גברת קינגסלי אך מתקבלת בחוסר אהדה על ידי הרייט בנטלי, מלכת הכיתה ומנהיגת הבנות.
פופי לא מרוצה מכך שחדרי השינה הם משותפים לכמה בנות יחד. פופי מתחברת עם מספר בנות, הן הולכות לעיר והן לוקחות את ופי למספרה ומשחזרות את צבע שיערה הברונטי הטבעי. במהלך ריקוד בבית הספר פרדי, החבר של הרייט ובנה של גברת קינגסלי, דוחה את הרייט על מנת לרקוד עם פופי, ומציע לה לצאת עימו. פופי גם מגלה את כשרונה בלקרוס והנבחרת ביחד עמה עולה לגמר. פופי ופרדי נוסעים מאוחר יותר לנסיעה כפרית. הרייט רושמת מיילים בשמה של פופי על מנת לסכסך בינה לבין הבנות האחרות.
משמר (לימוד)

בעגה הישיבתית, מִשְׁמֶר (עיוות של: מִשְמָר) הוא כינוי ללימוד תורה במשך לילה שלם, משעות הערב המאוחרות ועד לתפילת ותיקין. את המשמר נהוג לערוך בדרך כלל בליל שישי, כיוון שבימים שישי ושבת הבאים לאחר מכן אין מסגרת קבועה ואפשר להשלים את שנת הלילה, וכדי למלא את הנפש במטעני רוחניות לקראת השבת, היום המקודש בשבוע. בנוסף, נהוג לערוך משמר מדי שנה בליל חג השבועות, כהתפתחות של מנהג תיקון ליל שבועות. יש העורכים משמר דומה גם בליל הושענא רבה (כהתפתחות של תיקון ליל הושענא רבה)[דרוש מקור][מפני ש...].
המושג מקובל בעיקר בציבור החרדי ובחלק מישיבות הציונות הדתית.
כמו כן, המושג השתרש גם בקרב מספר מכינות קדם צבאיות חילוניות וכלליות, אשר משתמשות בו כאשר מבצעות לימוד אל תוך הלילה, אשר לאו דווקא מתמקד בלימודי תורה אלא בלימודים כלליים.
המשמר בתרבות החרדית

למשמר צדדים נוספים מעבר לצד הדתי גרידא, והוא נעשה נוהג חברתי מקובל. מנהגים תרבותיים הקשורים במשמר השתרש בקרב הציבור החרדי, וחנויות רבות מציעות מבחר מאכלי שבת במיוחד לליל שישי. רבים יאכלו בתחילת הערב טשולנט בחברת ידידים ולאחר מכן יתחילו את המשמר.
בנימין שרשבסקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1857 בריסק דליטא (כיום בבלארוס)
 פטירה:  1916 (בגיל 59 בערך)
 עיסוק:  רופא וסופר
 שפות היצירה:  עברית
 תחום כתיבה:  מדע פופולרי
 נושאי כתיבה:  כימיה, גוף האדם
 הושפע מ:  יחיאל מיכל פינס
 
ד"ר בנימין שרשבסקי (גם שרשוסקי; 1857, בריסק דליטא, כיום בבלארוס – 1916) היה רופא וסופר, מחלוצי היישוב העברי בארץ ישראל.
חידוש מונחים מדעיים בעברית

שרשבסקי כתב ספרי מדע פופולרי, בהם חידש מונחים מדעיים עבריים. בספרו "מסכת ניתוח" על גוף האדם הוא כלל מונחים כאלה.
הדוגמה הבולטת ביותר לתרומתו למינוח העברי המדעי הייתה בשישה יסודות כימיים שקיבלו את שמותיהם ב–1886, בשל שיתוף פעולה פורה בינו לבין הרב יחיאל מיכל פינס. השניים, שנפגשו בירושלים, פרסמו ב–1886 ספר מבוא קצרצר לכימיה בשם "משנת עולם קטן: ברייתא דמרכבה" שכתב שרשבסקי. בהקדמה לספר, כתב פינס לשרשבסקי: "המילות המלאכותיות שנבראו בספרך זה ברוח השפה העברית נבראו, כי לכל המילות המלאכותיות הבאות בחברתך יינתן משפט אזרח וישתמשו בהן כל סופרי החוכמה מהיום והלאה".
אחד מהחידושים של שרשבסקי ופינס הוא השימוש במשקל העברי קַטְלָן כחלופה עברית לסיומת הלועזית gen, המופיעה בשמות רבים של היסודות. gen היא מוספית הגזורה מהפועל היווני המורה על הולדה, אך בטבלת היסודות משמעותה היא "יצירה". המילה oxygen, למשל, שאותה חידש הכימאי הצרפתי אנטואן לבואזיה ב–1777, פירושה "יוצר חומצה" ומקורה במילה היוונית לחומצה, "אוקסוס". את המילה הזאת תרגמו שרשבסקי ופינס למילה "חַמְצָן". את hydrogen, שחידש לבואזיה ב–1783 בעזרת המילה היוונית למים, "הידרו", הם תרגמו ל"מֵימָן". carbon, מילה שחידשו הצרפתים קלוד לואי ברטולה (אנ') וגספאר מונז' ב–1786, ושמקורה במילה הלטינית לפחם, קַרְבּוֹ, תורגמה על ידיהם ל"פַּחְמָן".
את calcium, שחידש הבריטי האמפרי דייווי ב–1808 מהמילה הלטינית לגיר, קָלִיקְס, לא תרגמו שרשבסקי ופינס ל"גִּירָן", אלא למילה "שִׂידָן" (כיום נהוג לכתוב: "סִידָן"). מקורה במילה "שִׂיד" (כיום "סיד"), שכן גיר וסיד שניהם תרכובות של סידן. את phosphorus, היסוד שגילה הכימאי הגרמני הניג בראנד (אנ') ב–1669 והעניק לו את שמו היווני של הכוכב ונוס (נוגה), שמשמעותו "נושא אור", הם תרגמו ל"זַרְחָן". את היסוד שגילה ב–1772 דניאל רתרפורד הסקוטי, המכונה בגרמנית Stickstoff ("חומר חונק"), הם תרגמו למילה "חַנְקָן".
ספרים שכתב

משנת עולם קטן: בריתא דמרכבה (PRINCIPIEN DER CHEMIE), ירושלם: אברהם משה לונץ, תרמ"ו (1885–1886)
משנת עולם קטן: מסכת נתוח, ירושלם: אברהם משה לונץ, תרמ"ו (1885 – 1886), וגם: ווארשא: תרנ"ד, (1893–1894). הופיע גם במסגרת השנתון העברי הוורשאי "האסיף" עם מונחים עבריים חדשים.
מכניק: ענינו תנועת הגופים, אדעסא: אבא דוכנא, תרנ"ג (1892–1893)
חקות עולם, התוכן: חלק א. תנועה. -- חלק ב. קול וחום ואור וחשמל. -- חלק ג. חומר. -- חלק ד. צמח וחי, אדעסא: 1901
ששה סדרי מדע, אודיסה: חבר, תרע"א (1910–1911)
הערות שוליים

↑  נתן מיכאל גלבר, ברסט-ליטובסק, האנציקלופדיה העברית ט', תשי"ח, עמ' 903
↑  אברהם לוינסון, שלוש תקופות בבריסק - דליטא, באתר פרויקט בן יהודה
1 2  יוסף קלוזנר, האסיף, האנציקלופדיה העברית ד', תשי"ב, עמ' 950
↑   אילון גלעד, ההברקה הגדולה שיצרה את שמות היסודות בעברית, באתר הארץ, 1 במאי 2019
↑  בנימין שרשבסקי (1857–1916) (תוצאות חיפוש בקטלוג הספרייה הלאומית), באתר הספרייה הלאומית
Speak

Speak (בעברית: דברי) הוא אלבום הבכורה של הזמרת האמריקאית לינדזי לוהן. האלבום יצא לאור ב-7 בדצמבר 2004 על ידי חברות התקליטים יוניברסל וקזבלנקה רקורדס. מתוך האלבום יצאו שלושה סינגלים.
האלבום הגיע למקום הרביעי במצעד הבילבורד 200.
רשימת רצועות

| Speak> מס' | Speak> שם | Speak> משך | Speak>  | Speak>  | Speak>  | Speak>  | Speak>  | Speak>  | Speak>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | First  | 3:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Nobody 'Til You  | 3:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Symptoms of You  | 2:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Speak  | 3:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Over  | 3:36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Something I Never Had  | 3:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Anything but Me  | 3:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Disconnected  | 3:34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | To Know Your Name  | 3:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Very Last Moment in Time  | 3:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Rumors  | 3:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 41:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| Speak — מהדורה בינלאומית> מס' | Speak — מהדורה בינלאומית> שם | Speak — מהדורה בינלאומית> משך | Speak — מהדורה בינלאומית>  | Speak — מהדורה בינלאומית>  | Speak — מהדורה בינלאומית>  | Speak — מהדורה בינלאומית>  | Speak — מהדורה בינלאומית>  | Speak — מהדורה בינלאומית>  | Speak — מהדורה בינלאומית>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. | Magnet  | 3:14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Rumors  | 3:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 40:18 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2004-05)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2004-05)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2004-05)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 36 |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 57 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 4 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 53 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 9 |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה | 1,000,000 |
| יפן (RIAJ) | פלטינה | 250,000 |
הערות שוליים

↑  ג'ון שנקס, קארה דיוגוארדי, אנדראס קרלסון, קריסטיאן לונדין, ג'ימי הארי, קורי רוני, פיטר וייד קאוש, טומי מוטולה
1 2  Speak, discogs (באנגלית)
↑  Lindsay Lohan, Billboard
↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית)
↑  一般社団法人 日本レコード協会, www.riaj.or.jp
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 532cdd29-ae0b-3aae-becb-17ed1e3d979c
A Little More Personal (Raw)

A Little More Personal (Raw) (בעברית: קצת יותר אישי (גולמי)) הוא אלבום האולפן השני של הזמרת האמריקאית לינדזי לוהן. האלבום יצא לאור ב-5 בדצמבר 2005 על ידי חברת התקליטים קזבלנקה רקורדס.
האלבום הגיע למקום ה-20 במצעד הבילבורד 200.
רשימת רצועות

| A Little More Personal (Raw)> מס' | A Little More Personal (Raw)> שם | A Little More Personal (Raw)> משך | A Little More Personal (Raw)>  | A Little More Personal (Raw)>  | A Little More Personal (Raw)>  | A Little More Personal (Raw)>  | A Little More Personal (Raw)>  | A Little More Personal (Raw)>  | A Little More Personal (Raw)>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Confessions of a Broken Heart (Daughter to Father)  | 3:41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Black Hole  | 4:02 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | I Live for the Day  | 3:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | I Want You to Want Me  | 3:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | My Innocence  | 4:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | A Little More Personal  | 2:59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | If It's Alright  | 4:06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | If You Were Me  | 2:54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Fastlane  | 3:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Edge of Seventeen  | 4:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Who Loves You  | 3:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | A Beautiful Life (La Bella Vita)  | 3:26 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 43:21 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2005-06)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2005-06)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2005-06)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 88 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 20 |
|  ארצות הברית | מצעד האלבומים הדיגיטליים | 20 |
|  יפן | אוריקון | 44 |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | זהב | 500,000 |
הערות שוליים

↑  בן מודי, גרג וולס, בוטץ' ווקר, קארה דיוגוארדי
1 2  A Little More Personal (Raw), discogs (באנגלית)
↑  Lindsay Lohan, Billboard
↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 5dfcae79-704a-37dc-a0e6-96cb51afc848
איה קרמרמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 באוקטובר 1976 (בת 48)
 מדינה:  ישראל ישראל
 
איה קרמרמן (נולדה ב-21 באוקטובר 1976) היא מנחת טלוויזיה ודוגמנית עבר.
ביוגרפיה

קרמרמן היא בתם של רחל קרמרמן-מרידור (בתו של יעקב מרידור) ויוסף קרמרמן שהיה חבר הכנסת במשך שלוש קדנציות. אחותה של מלייקה קרמרמן ואחייניתה של מעצבת האופנה מיקה בשן, אשתו של הזמר יגאל בשן.
למדה בבית ספר לאומנויות בתל אביב ובגיל 14 עברה ללמוד בבית ספר לאומנויות בצפון קרוליינה, ארצות הברית, במגמת בלט.
בהיותה בגיל 18 החלה בקריירת הדוגמנות, והתפרסמה בעיקר כאשר החלה לשמש כתבת בתוכנית "ערב טוב עם גיא פינס" יחד עם שירלי גליק.
בשנת 2011 הגישה למשך מספר שבועות תוכנית בוקר בערוץ 10, לאחר אימוץ אורחות החיים החרדיים.
בשנת 2015 השתתפה בעונת ה-VIP של תוכנית הריאליטי "מאסטר שף", והגיעה בגמר התוכנית למקום השלישי.
בשנת 2016 הגישה לצדה של פאולה רוזנברג את העונה הראשונה של התוכנית "בייק אוף ישראל" בשידורי קשת של ערוץ 2.
בשנת 2019 הוציאה לאור את ספר הבישול "מתרגשת. המתכונים. הבית. האוכל".
בעלת טור קבוע במוסף "אתנחתא" של עיתון בשבע ומגישה בערוץ 20.
חיים אישיים

נשואה לאיש האסטרטגיה של ערוץ 14 זיו לנגר, בעברו בעל חברת קידום מכירות ומנכ"ל סוכנות הדוגמנות "לוק". לבני הזוג שישה ילדים והם מתגוררים בירושלים.
ב-2010 חזרה בתשובה יחד עם בעלה, הצטרפה לחסידות ברסלב, והפסיקה להופיע בטלוויזיה. בתקופה זו עסקה בהרצאות על תורתו של רבי נחמן מברסלב ופעלה להחזרת נשים בתשובה.
הערות שוליים

↑  "אני הולכת לטלוויזיה בשביל קידוש השם. יש לי תיקון לעשות", באתר ישראל היום
↑  איה קרמרמן, "פרידה מהדוד יגאל", פורסם ב-ה' בטבת תשע"ט 13/12/18, באתר ערוץ 7
↑  לי-אור אברבך, ‏איה קרמרמן פורשת מתוכנית הבוקר של ערוץ 10, באתר גלובס, 6 באפריל 2011
↑  ספיר פרץ, ‏השיחה: משיקים מורשת טלוויזיונית, באתר גלובס, 1 בספטמבר 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007398978705171  VIAF: 20155646257418212835   WorldCat (עם VIAF): 20155646257418212835