stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טקס פרסי אופיר לשנת 2009
הערות שוליים

1 2  מתן שירם, ‏טקס פרסי "אופיר", האוסקר הישראלי, יתקיים ב-26 בספטמבר, באתר גלובס, 8 בספטמבר 2009
↑  הדס ריבק‏, רייטינג שבועי: מיאו, חתולה, באתר וואלה, 29 בספטמבר 2009
↑  ענת זהר, הסרט "סיפור גדול" מועמד ל-13 פרסי אופיר, באתר nana10‏, 28 ביולי 2009
↑  * מקבלי פרס מפעל חיים ופרס הוקרה על הישגים מקצועיים בתחום הקולנוע, באתר www.israelfilmacademy.co.il
↑  לייב בלוג: טקס פרסי אופיר 2009 | סינמסקופ
↑  נטע אלכסנדר, עכבר העיר אונליין, הוכרזו המועמדויות לפרסי אופיר, באתר הארץ, 28 ביולי 2009
| פרס אופיר |
| --- | --- | --- |
| פרסי קולנוע | הסרט העלילתי הטוב ביותר • הסרט העלילתי הטוב ביותר מסלול פרינג' • הבימוי הטוב ביותר • התסריט הטוב ביותר • השחקן הראשי הטוב ביותר • השחקנית הראשית הטובה ביותר • שחקן המשנה הטוב ביותר • שחקנית המשנה הטובה ביותר • הצילום הטוב ביותר • העריכה הטובה ביותר • הליהוק הטוב ביותר • העיצוב האמנותי הטוב ביותר • עיצוב התלבושות הטוב ביותר • האיפור הטוב ביותר • המוזיקה המקורית הטובה ביותר • הפסקול הטוב ביותר • הסרט התיעודי הטוב ביותר • הסרט התיעודי הקצר הטוב ביותר • הסרט העלילתי הקצר הטוב ביותר • פרס על מפעל חיים • פרס על הישגים מקצועיים בקולנוע • פרס על מצוינות |  |
| טקסים | 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 |  |
| זוכים בעלי ערך | במאים • עורכים • מלהקים • מוזיקאים • מפעל חיים • סרטים • עיצוב אמנותי • עיצוב פסקול • עיצוב תלבושות • צלמי קולנוע • שחקנים בתפקיד ראשי • שחקנים בתפקיד משני • תסריטאים • הישגים מקצועיים |  |
חוק החיים

חוק החיים הוא אלבומה החמישי של הזמרת שרית חדד אשר יצא לאור בשנת 1998.
הפקה

האלבום הזה הביא את חדד לפריצה מוצלחת ביותר, בזכות הלהיט "הכל סגור", שכתבו זאב נחמה ותמיר קליסקי מלהקת אתניX. בנוסף לו, הצליחו מהאלבום גם השירים "לב זהב", "על המזח", "חוק החיים", "כמה חיפשתי", "טפטף הגשם" ו"קשה בלעדיך".
האלבום יצא בתקליטור, קלטת אודיו וקלטת וידאו והגיע למעמד פלטינה כפולה, 80,000 עותקים.
בשנת 2001 השיר מהאלבום שנקרא "לב זהב" היה השיר שהושמע באסון ורסאי שאירע באולמי "ורסאי" שבירושלים בזמן שרצפת האולם קרסה והביאה למותם של 23 ולפציעתם של מאות מאורחי האירוע. עקב כך החליטה חדד להפסיק לבצע את השיר בהופעותיה.
רשימת רצועות

| חוק החיים> מס' | חוק החיים> שם | חוק החיים> משך | חוק החיים>  | חוק החיים>  | חוק החיים>  | חוק החיים>  | חוק החיים>  | חוק החיים>  | חוק החיים>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | לב זהב  | 3:47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ירח שחור  | 4:03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | הכל סגור  | 3:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | על המזח  | 4:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | חוק החיים  | 3:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | להיות אמא  | 4:40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ממי ממי  | 3:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | כמה חיפשתי  | 4:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | טפטף הגשם  | 4:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | קשה בלעדייך  | 3:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | מגה מיקס בוא / נסיך שלי / ימים רבים / ניצוץ החיים / ערב סגריר / לאהוב  | 6:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 47:05 |  |  |  |  |  |  |  |
משתתפים באלבום

הפקה בפועל וניהול מוזיקלי: אבי גואטה
עיבודים: שי ראובני
קלידים, תיכנות תופים וכלי הקשה: שי ראובני
גיטרות: אבי סינגולדה
גיטרה מזרחית: יהודה קיסר
גיטרה בס: שמוליק נוף
בוזוקי: אריס נחום
חליל: אלברט אליאס, אמיר שחסר
כינור: ילמז טשצ'שמה
אקורדיון: בוריס אלייב
קאנון: אברהם סלמן
קלרינט: מיכאל יזרעאלוב
דרבוקות: שרית חדד
קולות רקע: יהודה תמיר
הוקלט באולפני "א.ג. הפקות" 1997-1998
מיקסים: יהודה תמיר
נתוני מכירות

| מקום | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ישראל (IFPI) | פלטינה 2× | 80,000 |
טקס פרסי אופיר לשנת 2008

| --- | --- |
 תאריך:  23 בספטמבר 2008
 מיקום:  האודיטוריום, חיפה, ישראל ישראל
 מנחים:  שי גולדשטיין
 רשת שידור:  ערוץ 10
 רייטינג:  5.6%
 המועמדים והזוכים הבולטים
 סרט עלילתי:  ואלס עם באשיר
 הבמאי הטוב ביותר:  ארי פולמן
 מספר המועמדויות הרב:  14 - "איים אבודים"
 →2007 2009← פרס אופיר
 
טקס פרסי האקדמיה לקולנוע ה-19 על שם השחקן ואיש הקולנוע הישראלי שייקה אופיר, המכונה גם "האוסקר הישראלי", התקיים ב-23 בספטמבר 2008 באודיטוריום חיפה. הפרסים מוענקים מטעם האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה. הזוכה בפרס אופיר בקטגוריה הסרט הטוב ביותר יישלח כנציג ישראל בתחרות על פרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר.
את רשימת המועמדים הוביל הסרט "איים אבודים" עם 14 מועמדויות, אחריו הסרט "שבעה" עם 13 מועמדויות.
פרס על מפעל חיים הוענק ליואל זילברג.
מועמדים

מקור:
| הסרט הטוב ביותר | הבמאי הטוב ביותר |
| --- | --- |
  "ואלס עם באשיר" – מפיקים: ארי פולמן, יעל נחליאלי "איים אבודים" – מפיקים: מוש דנון, דודי זילבר, משה אדרי, לאון אדרי  "אצבע אלוהים" – מפיק: שוקי פרידמן  "כמו אבא שלך" – מפיק: דוד מנדיל  "שבעה" – מפיקים: אילון רצ'קובסקי, יוסי עוזרד, יוחנן קרדו, גיא יקואל:   ארי פולמן – "ואלס עם באשיר" רשף לוי – "איים אבודים"  מרקו כרמל – "כמו אבא שלך"  ערן ריקליס – "עץ לימון"  רונית אלקבץ, שלומי אלקבץ – "שבעה"
השחקן הטוב ביותר: השחקנית הטובה ביותר
  מיכאל מושונוב – "איים אבודים" משה איבגי – "אצבע אלוהים"  משה איבגי – "חסר מנוחה"  שרדי ג'בארין – "סוף שבוע בתל אביב"  אלברט אילוז – "שבעה":   היאם עבאס – "עץ לימון" אורלי זילברשץ – "איים אבודים"  יעל אבקסיס – "כמו אבא שלך"  רונית אלקבץ – "שבעה"  חנה אזולאי-הספרי – "שבעה"
שחקן המשנה הטוב ביותר: שחקנית המשנה הטובה ביותר
  שמיל בן ארי – "איים אבודים" אושרי כהן – "איים אבודים"  אלון אבוטבול – "אצבע אלוהים"  שלמה וישינסקי – "סוף שבוע בתל אביב"  משה איבגי – "שבעה":   אוולין הגואל – "שבעה" יובל שרף – "איים אבודים"  זהבית פסי – "אצבע אלוהים"  חנה מרון – "סוף שבוע בגליל"  רוזינה קמבוס – "סוף שבוע בתל אביב"
התסריט המקורי הטוב ביותר: העריכה הטובה ביותר
  ארי פולמן – "ואלס עם באשיר" רשף ורגב לוי – "איים אבודים"  יגאל בורשטיין – "אצבע אלוהים"  מרקו כרמל – "כמו אבא שלך"  עידו דרור, יונתן דרור – "סוף שבוע בתל אביב"  רונית אלקבץ, שלומי אלקבץ – "שבעה":   נילי פלר – "ואלס עם באשיר" יצחק צחייק – "איים אבודים"  ערה לפיד – "אצבע אלוהים"  טובה אשר – "עץ לימון"  ג'ואל אלכסיס – "שבעה"
הסרט התיעודי הטוב ביותר: עיצוב התלבושות הטוב ביותר
  "ילדי השמש"- בימוי: רן טל, הפקה: אמיר הראל, איילת קייט "בית אהבה"- בימוי: אילת ברגור, הפקה: עדנה קוברסקי, אלינור קוברסקי  "החיפושית"- בימוי והפקה: ישי אוריין  "חלום של אידיוט"- בימוי: דני סירקין, עידו בהט, הפקה: דנה עדן, דני סירקין  "מוסר השילומים" – בימוי: אורלי וילנאי-פדרבוש, גיא מרוז, הפקה: אורי דיקשטיין  "תעלומת אריס סאן"- בימוי: דליה מבורך, דני דותן, הפקה: דליה מבורך, דני דותן, סיגל ראש:   רונה דורון – "איים אבודים" רונה דורון – "אצבע אלוהים"  ענבל שוקי – "הבוגד הקטן"  רונה דורון – "עץ לימון"  לאורה שיים – "שבעה"
הפסקול הטוב ביותר: המוזיקה המקורית הטובה ביותר
  אביב אלדמע – "ואלס עם באשיר" גיל תורן, תולי חן, רונן נגל, ישראל דוד – "איים אבודים"  אלי ירקוני – "סוף שבוע בתל אביב"  אשי מילוא, גיל תורן – "עץ לימון"  איתי אלוהב, אביב אלדמע – "שבעה":   אסף אמדורסקי – "איים אבודים" ישראל ברייט – "אצבע אלוהים"  יוני רכטר – "ברוריה"  מישה סגל – "סוף שבוע בתל אביב"  חביב שחאדה חנא – "עץ לימון"
העיצוב האמנותי הטוב ביותר: הצילום הטוב ביותר
  דוד פולונסקי – "ואלס עם באשיר" יואל הרצברג – "איים אבודים"  קולי סנדר – "סוף שבוע בתל אביב"  מיגל מרקין – "עץ לימון"  בני ארביטמן – "שבעה":   ירון שרף – "שבעה" עופר הררי – "איים אבודים"  ולנטין בלונוגוב – "אצבע אלוהים"  יוני גודמן – "ואלס עם באשיר"  גיורא ביח – "כמו אבא שלך"
הערות שוליים

↑  ענת רונקו, עכבר העיר אונליין, ואלס עם באשיר ושבעה יתמודדו על פרס אופיר, באתר הארץ, 29 ביולי 2008
↑  הדס ריבק‏, רייטינג יומי: צופים אבודים, באתר וואלה, 24 בספטמבר 2008
↑  רשימת הזוכים בפרס אופיר 2008 (ארכיון)
↑  המועמדים לפרס אופיר 2008 | סינמסקופ
↑  נירית אנדרמן, עכבר העיר אונליין, הבמאי יואל זילברג יקבל פרס אופיר למפעל חיים, באתר הארץ, 27 באוגוסט 2008
↑  נרקיס טפלר‏, ואלס עם באשיר לקח את פרסי אופיר, באתר וואלה, 23 בספטמבר 2008
↑  המועמדים לפרס אופיר 2008 | סינמסקופ
↑  היוצרים הזוכים, באתר www.israelfilmacademy.co.il
| פרס אופיר |
| --- | --- | --- |
| פרסי קולנוע | הסרט העלילתי הטוב ביותר • הסרט העלילתי הטוב ביותר מסלול פרינג' • הבימוי הטוב ביותר • התסריט הטוב ביותר • השחקן הראשי הטוב ביותר • השחקנית הראשית הטובה ביותר • שחקן המשנה הטוב ביותר • שחקנית המשנה הטובה ביותר • הצילום הטוב ביותר • העריכה הטובה ביותר • הליהוק הטוב ביותר • העיצוב האמנותי הטוב ביותר • עיצוב התלבושות הטוב ביותר • האיפור הטוב ביותר • המוזיקה המקורית הטובה ביותר • הפסקול הטוב ביותר • הסרט התיעודי הטוב ביותר • הסרט התיעודי הקצר הטוב ביותר • הסרט העלילתי הקצר הטוב ביותר • פרס על מפעל חיים • פרס על הישגים מקצועיים בקולנוע • פרס על מצוינות |  |
| טקסים | 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 |  |
| זוכים בעלי ערך | במאים • עורכים • מלהקים • מוזיקאים • מפעל חיים • סרטים • עיצוב אמנותי • עיצוב פסקול • עיצוב תלבושות • צלמי קולנוע • שחקנים בתפקיד ראשי • שחקנים בתפקיד משני • תסריטאים • הישגים מקצועיים |  |
קינות לתשעה באב

אמירת קינות לתשעה באב בכותל המערבי
אמירת קינות בבית כנסת במיניאפוליס, ראשית שנות ה-50
קינות לתשעה באב הן קינות הנאמרות בליל תשעה באב וביומו. תוכנן הוא תיאור צרות רבות שהתרחשו במהלך הדורות לעם היהודי, החל מחורבן בית המקדש הראשון, חורבן בית שני, ואירועים היסטוריים נוספים. הקינות נאמרות בהמשך לקריאת מגילת איכה, המתארת את חורבן בית המקדש הראשון.
סדר הקינות תלוי במנהגים שונים. במשך הדורות הוסיפו עדות וקהילות שונות קינות על אירועים היסטוריים מאוחרים כמו מסעות הצלב, שרפת התלמוד וגזרות קנ"א, ובחלק מהקהילות אף נאמרות קינות על אירועים שאירעו בעת החדשה, כמו השואה.
גיבוש מנהג אמירת הקינות

אמירת קינות בתשעה באב אינה נזכרת בספרות חז"ל. במסכת סופרים נאמר לראשונה שיש לקרוא בתשעה באב את מגילת איכה (המכונה "ספר קינות"), אך עדיין לא נזכרת אמירת פיוטי קינה בפני עצמם. ככל הנראה, נוצרו הקינות לתשעה באב בארץ ישראל כחלק מהתפתחות הפיוט בכלל והקרובות בפרט. הקרובות שנכתבו בארץ ישראל הקיפו את כל ברכות העמידה, אך בתשעה באב (ואולי גם בשאר התעניות) הן הורחבו בברכת בונה ירושלים בפיוטים רבים נוספים. פיוטי הרחבה אלה הם הקינות לתשעה באב. הקינה הקדומה ביותר המצויה בידינו היא אז בחטאינו חרב מקדש, שנכתבה כנראה בתקופה הקדם-קלאסית של הפיוט (המאה החמישית בקירוב), ולאחריה מצויות קינות מהתקופה הקלאסית, כגון הקינה "הילילו הה", המיוחסת ליניי. עשרות רבות של קינות חיבר רבי אלעזר בירבי קליר, פייטן שחי בארץ ישראל באמצע התקופה הקלאסית (בראשית המאה השביעית) וחיבר פיוטים רבים למועדים שונים.
בבבל של תקופת הגאונים לא נהגו לומר בתשעה באב קינות, שהיו מנהג ארץ-ישראלי ולמעשה הסתעפות של הקרובות הארץ-ישראליות. בסידורי הגאונים נאמר שיש לומר בתשעה באב סליחות בברכת סלח לנו כבכל שאר התעניות, ופייטני בבל כרב סעדיה גאון ורב האי גאון כתבו סליחות לתשעה באב. גם בנוסח הספרדים הקדום נהגו כנראה לומר סליחות לפי מנהג בבל. אולם, ברבות השנים נתקבל בכל הקהילות המנהג הארץ-ישראלי לומר קינות בתשעה באב ולא לומר סליחות.
תוכן הקינות וסגנונן

קינותיו של רבי אלעזר בירבי קליר מתאפיינות בקשר הדוק לצורה ולתוכן של מגילת איכה:
כתיבה באקרוסטיכון על סדר הא-ב, בדומה למגילה איכה שמרבית פרקיה בעלי מאפיין זה.
סגנון דומה למגילה, כדוגמת פתיחה של כל שורה במילה מקבילה ממגילת איכה בפיוט איכה אצת באפך.
תוכן דומה סביב חורבן בית המקדש.
פיוטיו של הקליר נחשבים לבעלי ערך מיוחד והיו רבים שהקפידו במיוחד לומר את קינותיו, דוגמת האר"י.[דרוש מקור][מפני ש...]
בימי הביניים, לצד קינות על החורבן שנכתבו כבעבר, נכתבו גם קינות על אירועים שאירעו בתקופות מאוחרות יותר, ובפרט סביב החורבן הקשה שנגרם לקהילות יהודיות במסעי הצלב. בקינות אלה הנושא איננו החורבן שהיה בעבר, אלא הצרות הבאות עליהם בגלות כעת. את המקום של בית המקדש בקינות החורבן, תופסת התורה ולומדיה, ובקינות רבות אובדן תלמידי חכמים ותורתם הופך למרכזי. קינות רבות נכתבו על אירועים ספציפיים שאירעו בקהילות, וחלקן נכנס לסדר הקינות.
בימי הביניים בספרד, נתחברו קינות רבות בעקבות גירוש ספרד והאינקוויזיציה, ואף בעקבות פרעות מוקדמות יותר שסבלו היהודים בשנת ה'קנ"א (גזירות קנ"א). אחת הקינות המפורסמות שחוברו בתקופה זו היא הקינה "יהודה וישראל דעו מר לי מאוד" שבנוסחה המקורי המחבר מקונן על אבדנן של קהילות מפוארות.
הקינות מסודרות בנוסחי הקינות על פי סדר היסטורי כללי, כך שהקורא עובר חוויה המתפתחת מהרגשת צער עמוק עד כדי ייאוש, לגעגועים ותקווה לבניין מחודש בסופו של דבר, בדומה למגילת איכה המאריכה בסיפור הצרות והחורבנות, אך מסיימת באמירה "השיבנו ה' אליך ונשובה, חדש ימינו כקדם".[דרוש מקור]
סדר הקינות כמנהגי האשכנזים

כמו ברוב מנהגי אשכנז הקשורים בפיוט, מנהג אשכנז מתחלק לשני ענפי משנה, וישנו סדר קינות נפרד למנהג אשכנז המזרחי וסדר קינות נפרד למנהג אשכנז המערבי.
ההבדל בין שני המנהגים מתבטא לא רק בסדר הקינות, אלא גם באופן אמירתן: בקהילות הנוהגות כמנהג המזרחי אומרים הקינות ביחד ובלחש, חוץ מהאחרונה 'אלי ציון' שמנגנים או אומרים לסירוגין קהל וחזן. אבל בקהילות הנוהגות כמנהג המערבי (ובקצת קהילות שהושפעו מהן) נהוג שהחזן אומר הקינות הראשונות, ואז היחידים מחלקים השאר ביניהם, והכל בקול רם ובניגון.
סדר הקינות כמנהגי האשכנזים > קינות ליל תשעה באב

אחרי הקדיש (אותו אומרים בכמה מהקהילות בלי 'תתקבל') של תפילת ערבית מתיישבים על הקרקע וקוראים מגילת איכה. ואחר כך מתחילים הקינות.
לפי המנהג המזרחי:
זכור ה' מה היה לנו (נוסח מפויט)
במוצאי שבת: איך מפי בן ובת / קינה המסבירה שאין אומרים 'ויהי נעם' בגלל האבל.
אוי נא לנו ... על ארמון כי נטש / רבי אלעזר הקליר. קינה על החורבן והצרות שליווהו.
בליל זה יבכיון / יש שייחסוה לר' אלעזר הקליר. קינה על חמשת הדברים שאירעו בתשעה באב, כמבואר בתלמוד.
שומרון קול תתן / ר' שלמה אבן גבירול. דו-שיח בין גלות יהודה וגלות שומרון, על-פי נבואת יחזקאל (פרק כג).
אז בחטאינו חרב מקדש / יש שייחסוה לר' אלעזר הקליר. קינת האבות והשבטים, השמים והארץ והמזלות.
לפי המנהג המערבי:
זכור ה' מה היה לנו (לשון הפסוקים של פרק ה' בהוספת אוי ואוי מה היה לנו)
על אלה ועל אלה אי בוכיה. תיסתר לאלם / רבי אלעזר הקליר. קינה המתארת את חורבן הבית בפרטיו.
בליל זה יבכיון/ יש שייחסוה לר' אלעזר הקליר. קינה על חמשת הדברים שאירעו בתשעה באב, כמבואר בתלמוד.
אז בחטאינו חרב מקדש / יש שייחסוה לר' אלעזר הקליר. קינת האבות והשבטים, השמים והארץ והמזלות.
אומרים קדושה דסידרא של בית האבל ואחריה 'קדיש תתקבל בלא תתקבל'.
סדר הקינות כמנהג הספרדים ועדות המזרח > קינות ליום תשעה באב

קיימים שני מנהגים ביחס ליתר הקינות המובאות לקמן (שני מנהגים אלו מחולקים גם בהרבה פרטים בנוסח התפילה ביום זה). למנהג ספרד המקורי אומרים אותן מיד לאחר חזרת הש"ץ ולאחריהן אומרים את הקינות הקשורות לפתיחת ההיכל וקוראים את קריאת התורה וההפטרה ושאר התפילה ובסיומה קוראים מגילת איכה. לפי מנהג אחר, הקיים בעיקר בארץ ישראל (מנהג בית-אל), מיד לאחר חזרת הש"ץ מוציאים ספר תורה ואומרים את הקינות של פתיחת ההיכל. יתר הקינות נאמרות רק בסוף התפילה ולפניהן מקדימים את קריאת שירת האזינו ומגילת איכה, ויש הנוהגים להקדים לפניה גם את הקינה "למי אבכה" הנאמרת בתפילת ערבית. המנהג בתקופות קדומות היה לומר את הקינות דלקמן כחלק מחזרת הש"ץ אך בשל חשש להפסק שונה מיקומן לאחד משני המקומות בהם הן נאמרות כיום. לפי כל המנהגים הקדיש המיוחד הוא בסוף הקינות.
סדר הקינות כמנהג הספרדים ועדות המזרח > קינות ליום תשעה באב > בפתיחת ההיכל ובהוצאת הספר

אקום במר נפשי / יעקב
ספר אמרי שפר
אל תדום בת עיני / ר' אברהם הלוי (בפתיחת ההיכל)
על היכלי אבכה / ר' יהודה בן-שמואל אבן-עבאס (בפתיחת ההיכל)
ספדי והלילי תורת יקותיאל (בפתיחת ההיכל)
קומי וספדי תורה (בהוצאת ספר תורה)
במקום אשרי העם (באחיזת ספר תורה)
במקום ישמחו השמים (בהולכת ספר תורה)
אחרי התפילה קוראים איכה, ויש שגם קוראים איוב.
סדר הקינות כמנהג הספרדים ועדות המזרח > למנחה של תשעה באב

בקהילות יוצאי מרוקו נהוג להוסיף לפני התפילה פזמונים מתוך ה'קינות הקטנות': ארץ הקדושה (ר' אברהם סלאמה); ארץ חפץ (ר' יצחק בר ששת); אמרה לך עיר הצדק (ר' אברהם אנקווה).
ותיכף אחר חזרת התפילה אומרים נחמות:
נחמו נחמו עמי... על חללי בת עמי
נחמו נחמו עמי... אשא נס
פסוקי נחמות
אחרי קדיש תתקבל אומרים מזמור קכ"ו.
סדר הקינות כמנהג התימנים

רוב הקינות שבתכלאל 'עץ חיים' המשמש כבסיס לנוסח ומנהגי ה'בלדי' בדורות האחרונים, לקוחות מסדר הספרדים המובא למעלה. רק אלו שאינן בכלל זה מופיעות כאן באותיות בולטות. בכמה קהילות נהגו לומר רק מעט קינות, ואלו מופיעות כאן באותיות מוטות.
סדר הקינות כמנהג התימנים > קינות ליל תשעה באב

לפני תפילת ערבית מתחיל הש"ץ לקונן מעומד:
על נהרות בבל חשכה / ר' יהודה הלוי
על נהרות בבל (תהילים קל"ז)
מזמור לאסף (תהילים ע"ט)
ומתפללים ערבית, ואחר כל התפילה יושב הש"ץ על הקרקע ומתחיל לקונן:
למי אבכה
מגילת איכה
זכור ה' מה היה לנו (נוסח מפויט)
בליל זה יבכיון. קינה על חמשת הדברים שאירעו בתשעה באב, כמבואר בתלמוד.
מדי שנה קינה בליל זה מזומנה
על זה היה דוה לבנו, ועל אלה חשכו עינינו. קינה על החורבן
זכור ה' ליהודה ואפרים. קינה על ההריגות שנעשו בישראל במשך הדורות.
אליכם עדה קדושה (מה נשתנה הלילה הזה מכל הלילות). קינה המשווה בין ליל פסח לליל תשעה באב.
על נהרות בבל (תהילים קל"ז)
אז בבית שבינו. קינה על עשרת הרוגי מלכות.
לכן אנשי לבב שמעו לי. סיומת הקינות והקדמה למניין.
ומונים שנות החורבן: 'כי בעונותינו ובעונות אבותינו אנו מונים לחרבן בית אלהינו ולפיזור עם ה' אלה מעל אדמת קדשנו היום לחרבן בית שני אשר בנה עזרא אדוננו __ שני יגונותינו ולחרבן בית ראשון ולפיזור אנשי גלותינו אנחנו הגולים פה (תימן) בארצות מונינו היום __ שנים על רוב עונותינו. על זאת נשכבה בבשתנו ותכסנו כלימתנו ולא נשכח מקדש תפארתנו אם תשכח ימיננו. לזאת נבכה ונקונן כל ימי שנותינו ולא נקח נחמה עד יבנה בית זבולנו ואל גבול ארצנו יחזירנו שובה יי את שביתנו'.
עד אנה בכיה בציון. הקדמה לנחמות
עורה נא ימינך רמה / ולזעומה קרא נחמה (ר' יחייא אלדאודי). נחמות
הש"ץ עומד ואומר קדיש מיוחד 'דעתיד לחדתא', 'יתכלי מננא'. אחר כך יש שמכבין כל הנרות חוץ מנר אחד, ואומרים עוד קינה זו:
על היכלי חבלי כנחש נושך (ר' ישראל נג'ארה)
סדר הקינות כמנהג התימנים > קינות ליום תשעה באב

אחרי תחנון וקדיש, מתיישבים כל הקהל על הארץ ומקונן הש"ץ קינות אלו::
וארץ שפל רומי /רבי שלמה בר יהודה, (רבי שלמה אבן גבירול או רבי שלמה הבבלי)
בחודש החמישי, אנו / רבי יהודה הלוי
ירדתי לתחתיות / רבי יוסף בן סלעי
בחודש החמישי, נתק / רבי יהודה הלוי
דוק וחוג / רבי דוד אבן בקודה
שכינה צועקת / רבי יוסף בנסולי. קינה המתארת עשרת מסעות השכינה כמבואר במסכת ראש השנה (לא.).
בת ציון שמעתי / (ב' ציון?) הלוי. קינה המתארת צער המקדש וכליו על השרפה וביטול העבודה.
דממו שרפים / רבי דוד אבן בקודה
בחודש החמישי, יעצו / רבי יהודה הלוי
בחודש החמישי, ירו / רבי יהודה הלוי
בחודש החמישי, הו הו / רבי יהודה הלוי
אך זה היום יום פקודת חובי. פתיחה
מזמור לאסף (תהילים ע"ט)
עד מתי ה' יום זה לעומתך. קינה על הריגת הצדיקים והחורבן.
איכה צאן ההרגה / רבי יהודה הלוי. קינה על צרות החורבן.
שאי קינה במגינה / שמואל. קינה על החורבן.
גרושים מבית תענוגיהם / רבי יצחק אבן גיאת. קינה על היציאה לגלות והטבח שהיו בעת החורבן.
איך נוי שדד ואחריו פסוקים. קינה על החורבן.
אש תוקד בקרבי / מיוחסת לר' יהודה הלוי או לראב"ע. קינה המנגידה את המצב העלוב של חורבן הבית ויציאה לגלות, לשמחה של יציאת מצרים ועבודת המשכן.
אלי עדתי והילילי. קריאה לכנסת ישראל לקונן.
שאו קינה בקול מרה / רבי יחייא צאלח
איך ידידות נפש. קינה על צרות הגלות וגירוש ספרד.
שכורת לא מיין / שלמה בן יצחק גירונדי. קריאה לכנסת ישראל שתצעק אל ה' על צרות החורבן ושתתפלל לנקמה.
יונה מה לך מקוננת
יום אכפי הכבדתי / רבי יהודה הלוי
אומללה יולדת השבעה.' קינה על מעשה חנה ושבעה בניה
איך נוי חטאתי השמימה / רבינו יחיאל. קינה על בן ובת רבי ישמעאל כהן גדול.
אבכה ועל שוד זבולי. קינה על הדברים שנאבדו מאז החורבן.
יתומים היינו בארץ נוכריה. קינה על תלאות הגלות
הרגת ביום אפך. קינה על צרות החורבן.
קול יללה אשמיעה. קינה על צרות הגלות.
אלה אזכרה / (יהודה?). קינה על עשרת הרוגי מלכות
על נהרות בבל חשכה / רבי יהודה הלוי.
יום חובי ענה בי
אמרה ציון / רבי אברהם אבן עזרא
אח ועבד הדימוני
ארץ צבי תפרש כפיה
זכור ה' מה היה
אהה ידועת מכאובות
אמרה ציון מצאוני עוני. דו-שיח בין כנסת ישראל לה' על הצרות.
לשכינה כי עלתה. קינה המפרטת הסיבות לקונן.
אללי לי אללי על רוע מעללי. קינה על שפלות ישראל מאז החורבן.
עד אנה בכיה בציון. פסוקי נחמה.
הש"ץ עומד ואומר קדיש מיוחד 'דעתיד לחדתא', 'יתכלי מננא', ואחר כך נגש להוצאת ספר תורה ומקונן:
עת היכלי אבכה./ ר' יהודה בן-שמואל אבן-עבאס
על שוד
ספר אמרי שפר
ספדי והלילי
קומי וספדי תורה
במקום אשרי העם
אחר כל התפילה יושבים על הקרקע והש"ץ מקונן:
למי אבכה
מגילת איכה
על נהרות בבל (תהלים קל"ז)
אז בבית שבינו. קינה על עשרת הרוגי מלכות.
תרומם שפלה... ברוך מנחם ציון ואבליה ובונה ברחמיו את ירושלים אמן
ספר איוב
סדר הקינות כמנהג התימנים > למנחה של תשעה באב

אחרי התחנון ולפני הקדיש מוסיף הש"ץ פיוטים אלו:
נחמו נחמו עמי... על חללי בת עמי. נחמות
אנא אב רחמן אל עליון. תפילה
נחמו נחמו עמי... אשא נס. נחמות
אחרי קדיש תתקבל אומרים מזמור קכ"ו.
סדר הקינות כמנהג האיטלקים

היום, אף אחת מקהילות איטליה אינה אומרת את כל הקינות הקיימות בנוסח איטליה. הרב הרטום מפרט במחזור שלו אילו קינות אומרים באילו קהילות. במנהג האיטלקי הישן, אמרו את כל הקינות בתוך חזרת הש"ץ, כמו שהוא מופיע במחזורים העתיקים. במחזור שד"ל כבר מצוין שיש קהילות שאומרות את הקינות לאחר חזרת הש"ץ, וכך נוהגים היום בכולן. ישנה תופעה ייחודית בנוסח איטליה (כמו גם בנוסח רומניא) לומר כמה פיוטי נחמה בסוף הקינות.
ברומא ובמילאנו, נוהגים כיום להוסיף קינות מהמחזור הספרדי.
סדר הקינות כמנהג האיטלקים > קינות ליל תשעה באב

במחזורים הישנים לא רשומות קינות לליל תשעה באב, מלבד מגילת איכה ושני המזמורים קל"ז וע"ט.
למי אבכה
עורה נא ימינך רמה / ר' יחייא אלדאודי. נחמות
היום עת בוא שמשי
סדר הקינות כמנהג האיטלקים > קינות ליום תשעה באב

בתוך חזרת הש"ץ, אומרים קרובת י"ד זכור איכה / רבי אלעזר הקליר
דוד זרעו
שבת סורו / רבי אלעזר הקליר. קינה על צער האבלות.
לנו שלות / שמואל
איכה אצת / רבי אלעזר הקליר. קינה על שהפסיק ה' לגמול חסד לישראל והענישם באכזריות.
לנו שחת / שמואל
אאדה עד חוג שמים / רבי אלעזר הקליר. קינה על החורבן.
ישראל למעת / רבי אלעזר הקליר.
ישראל שתילי ביתי / שמואל.
איכה תפארתי / רבי אלעזר הקליר. ציטוט הברכות והקללות שבפרשת בחוקותי, ואיך נתגשמו בעת החורבן.
אני לבטתי / רבי אלעזר הקליר.
איכה אשפתו / רבי אלעזר הקליר. המשך ציטוט הקללות שבפרשת בחוקותי, מהמקום שנסתיימה בו הקינה שלפניה, וצדוק הדין.
בדומיה בדד אשבה
איכה ישבה חבצלת השרון / רבי אלעזר הקליר. פירוט העבירות שגרמו לחורבן, וכל כ"ד משמרות הכהנים שהענישו.
לו אלה / רבי אלעזר הקליר.
אהלי אני עבטתי / רבי אלעזר הקליר.
מיריחו לכד / רבי אלעזר הקליר.
איכה אהובים נאמנים / רבי אלעזר הקליר. קינה על שהרשעים נצחו את ישראל.
זכור אשר עש / רבי אלעזר הקליר. קינה על אכזריות וחילול הקודש שביצע טיטוס בעת חורבן הבית השני.
מי יתן
אוי כי אסרתי / רבי אלעזר הקליר. קינה על ששלטו כמה מלכויות בישראל (בבל, פרס, יון, אדום, ישמעאל).
כשרה שכינה
אויל כהכניס / רבי אלעזר הקליר. קינה המתארת מסעות השכינה כעין המבואר במסכת ראש השנה (לא.).
אנה אלך / רבי אלעזר הקליר. קינה על הגלות.
ויקונן ירמיהו
איכה אילי קוננו / רבי אלעזר הקליר. קינה על הריגת יאשיהו המלך על ידי פרעה נכה בעוון דורו.
שתים נשים
אוי כי מחלוקת / רבי אלעזר הקליר. דו-שיח בין גלות יהודה וגלות שומרון, על-פי נבואת יחזקאל (פרק כג).
בת קול יצאה / רבי אלעזר הקליר.
במכת אהלה / רבי אלעזר הקליר. קינה על גלות יהודה ושומרון.
עוונינו ארוכים / רבי אלעזר הקליר. על שהעונות גרמו לכל צרות ישראל.
נשכבה בבשתנו
אם תאכלנה נשים / רבי אלעזר הקליר. קינה על הצער והסבל שעברו על ישראל בעת החורבן.
ורוח הקדש. מלבד לקשר, קטע זה מפרש למה באו כל צרות אלו.
אם תעירו תלנתיכם / רבי אלעזר הקליר. ה' מזכיר חטאות ישראל.
אז בחטאינו חרב מקדש / יש שייחסוה לר' אלעזר הקליר. קינת האבות והשבטים, השמים והארץ והמזלות.
הדרת מלכותך
בת ציון שמעתי / ב' ציון? הלוי. קינה המתארת צער המקדש וכליו על השרפה וביטול העבודה.
תסתר לאלם / רבי אלעזר הקליר. קינה המתארת את חורבן הבית בפרטיו.
למענך אלקי
אש תוקד בקרבי / מיוחסת לר' יהודה הלוי או לראב"ע. קינה המנגידה את המצב העלוב של חורבן הבית ויציאה לגלות, לשמחה של יציאת מצרים ועבודת המשכן.
אנכי אנכי אנחם (ויש גורסים אנכי אנכי איך אנחם). נחמות.
בימים ההם ובעת ההיא. חזון ותיאור ימות המשיח, חודש בחודש.
ויכון עולם על מלאתו. חזון ותיאור ימות המשיח, וחזרה לברכת דוד וירושלים.
סדר הקינות במנהגים אחרים

שני סדרים נוספים של קינות נדפסו והגיעו לידינו:
כמנהג רומניא, נדפס בתוך מהדורות שונות של מחזור רומניא.
כמנהג ארם צובא, נדפס רק פעמים בתוך מחזור ארם צובא.