stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מנדל לפין
לקריאה נוספת

עמנואל אטקס, ר' ישראל מסלנט וראשיתה של תנועת המוסר, ירושלים: מאגנס, תשמ"ד.
שי אפסאי, "התרומה הנשכחת של בנג׳מין פרנקלין לתנועת המוסר/תשכחו מפרנקלין: בנג'מין פרנקלין ותנועת המוסר", "מי היה בנג'מין פרנקלין?/איש החלום האמריקני", סגולה: מגזין ישראלי להיסטוריה 116 (שבט תש״ף, 2020), עמ' 44–53.
נתן מיכאל גלבר, "מנדל לפין-סטנובר והצעותיו לתיקון אורח חיים של יהודי פולין בפני הסיים הגדול (1788–1792)", בתוך: ספר יובל לכבוד הרב ד"ר אברהם ווייס, ניו יורק: ועד ספרי היובל, תשכ"ד, עמ' רעא–שה.
ניסן וקסמן, "ספר שנתעלם מן העין (על "חשבון הנפש" ומחברו)", שנה בשנה (תשכ"ט), עמ' 303–315.
שמואל ורסס, "בעקבותיו של החיבור 'מחכימת פתי' האבוד", קריית ספר נה,ב (תש"ם), עמ' 379–397. (על גלגולי הידיעות הקשורות בחיבור "מחכימת פתי" מאת לפין, על טיב הקשרים בין פרל ללפין, ועל קונטרס הערות לחיבור הנדון בכתב-ידו של פרל (מגנזי פרל שבבית הספרים), עם ההדרת הטקסט.)
הלל לוין, "בין חסידות להשכלה: על פולמוס אנטי-חסידי מוסווה [בספרו של לפין "חשבון הנפש"]", בתוך: ע. אטקס, י. שלמון, פרקים בתולדות החברה היהודית בימי-הביניים ובעת החדשה: מוקדשים לפרופסור יעקב כ"ץ במלאת לו שבעים וחמש שנה על ידי תלמידיו וחבריו, ירושלים: מאגנס, תש"ם, עמ' 182–191.
קונטרס בואו חשבון, במעלת הספר המופלא בתורת החינוך התורתי "חשבון הנפש", שנדפס בשנת תר"ה בעצת אור ישראל וקדושו מרן הגרי"ס [=הגאון רבי ישראל מסלנט] זצוק"ל, ירושלים: המוסד לעידוד לימוד התורה, תשנ"ח
נפתלי מנדל שור, על תולדותיו, נוגה הירח, שנה ראשונה, חוברת ד-ה (1872), עמ' 27, בהערה.
גרשם באדר, מדינה וחכמיה, עמ' 141.
יוסף קלוזנר, היסטוריה של הספרות העברית החדשה, כרך א, ירושלים: אחיאסף, תשי"ב 1952, עמ' 224–253.
דוד שחר, "השפעתו של בנימין פרנקלין על תפיסת תיקון המידות בספר חשבון הנפש לר’ מנחם מנדל לעפין", ציון מט, ב (תשמ"ד), עמ' 185–192.
Shai Afsai, "Frankly Forgotten: Benjamin Franklin’s Contribution to Musar," Segula: The Jewish History Magazine 50 (2019), pp. 54-63.
Shai Afsai, "Benjamin Franklin’s Influence on Mussar Thought and Practice: a Chronicle of Misapprehension," Review of Rabbinic Judaism 22, 2 (2019), 228-276.
Shai Afsai, "The Sage, the Prince & the Rabbi," Philalethes 64, 3 (2011), 101-109,128.
Roland Gruschka, "Mendel Lefin’s Yiddish Bible translations: innovation and conflicting principles of translation under the influence of Moses Mendelssohn", Iggud 3 (2007), 15-22.
Riety van Luit, "Hasidim, Mitnaggeddim and the state in M.N. Lefin’s "Essai d’un plan de réforme"", Zutot 1 (2001), 188-195.
Nancy Sinkoff, Out of the Shtetl: Making Jews Modern in the Polish Borderlands (Brown Judaic Studies, 2020), 50-167.
Nancy Sinkoff, "Strategy and ruse in the Haskalah of Mendel Lefin of Satanow," in New Perspectives on the Haskalah (2001), 86-102.
Nancy Sinkoff, Tradition and transition: Mendel Lefin of Satanow and the beginnings of the Jewish Enlightenment in Eastern Europe, 1749-1826, Columbia University, 1996.
הערות שוליים

↑  בועז הוס, כזוהר הרקיע: פרקים בתולדות התקבלות הזוהר ובהבניית ערכו הסמלי, מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, ירושלים, ה'תשס"ח, פרק שביעי, עמוד 321, והערה 166 שם.
↑  יעקב גרשון וייס, בואו חשבון, ירושלים תשנ"ח, להלן 'לקריאה נוספת'.
↑  תשכחו מפרנקלין שי אפסאי, גיליון 116 סגולה (כתב עת)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264433205171  PLWABN: 9810630561705606  BnF: cb14598406j (data)  GND: 173447538  ISNI: 0000 0001 1744 6269  LCCN: n88294746  NTA: 24400580X  SELIBR: 257282  SUDOC: 128793031  VIAF: 13880770   WorldCat (עם VIAF): 13880770
מעמדות (יהדות)

על פי המתואר במשנה, רוב ישראל התחלקו למעמדות, כלומר קבוצת יהודים שייצגו את כלל העם בבית המקדש ושימשו כנציגיהם במעמד הקרבת קרבן התמיד.
המקור במשנה

המקור הראשון במשנה למעמדות מוזכר בעקבות המאמר הקובע כי "בשלשה פרקים בשנה כוהנים נושאים את כפיהם", כשאחד מהפרקים הם המעמדות שבהם הייתה נשיאת כפיים, בעקבות כך מבהירה המשנה מה הן המעמדות:
אלו הן מעמדות, לפי שנאמר, "צו את בני ישראל ואמרת אלהם את קרבני לחמי", וכי היאך קרבנו של אדם קרב, והוא אינו עומד על גביו, התקינו נביאים הראשונים, עשרים וארבע משמרות. על כל משמר ומשמר היה מעמד בירושלים של כהנים, של לוים ושל ישראלים. הגיע זמן המשמר לעלות, כהנים ולוים עולים לירושלים, וישראל שבאותו משמר מתכנסין לעריהן וקוראין במעשה בראשית
המקור במשנה > כנגד משמרות כהונה

חלוקת הכהנים ל-24 קבוצות עבודה, על פי בתי אבות, נזכרת לראשונה בתנ"ך בספר דברי הימים. שם נזכרות גם חלוקות של הלויים ל-24 קבוצות.
המשנה מסבירה כי היו עשרים וארבע המשמרות של הכהנים שהיו בירושלים (מקובל מפי רב כי משה רבנו תיקן לעם ישראל שמונה משמרות, שמואל הנביא הרחיבן לשש עשרה, ודוד המלך העמידן על עשרים וארבע). תפקידם של הכהנים, היה להיות "שלוחי דרחמנא" (=שלוחי ה') ולהקריב את הקרבנות.
על פי הפסוק תוקן על ידי חכמי ישראל, כי המשמרות (של הכהנים) עצמם יהיו כלולים בעשרים וארבעה מעמדות, שבהם כלולים היו משלוש הקבוצות - כהנים, לויים, ו"ישראלים" - יהודים שאינם כלולים באחת משתי קבוצות אלו. במעמדות באו השליחים לייצג את העם, הכהנים ייצגו זאת בעבודה, הלויים בדוכנם, וה"ישראלים" ייצגו את ה"ישראלים" שבעם, שבשליחותם מוקרב קרבן התמיד, (על פי ההלכה שמקריב הקרבן צריך לשהות שם בשעת ההקרבה).
חלק ה"ישראלים" שבמעמד התפצל לשניים: חלקם שהתגוררו ירושלים לעמוד בפועל ליד קרבן התמיד כדי לקיים את ההלכה שמקריב הקרבן צריך לעמוד על גביו בשעת ההקרבה, וחלק אחר מכל היהודים שהתגוררו מחוצה לה, התכנס בבית הכנסת - במקומם ולא בירושלים, שם קבעו את היום ליום תפילה ותענית, ואף קראו בתורה בפרשת בראשית כפי הסדר המפורט במשנה.
סדר מעמדות

סדר המעמדות, או סדר המערכה הוא מערכת ליטורגית מימי הביניים, המורכבת מקטעים של מקרא וספרות חז"ל. הוא מופיע בהרבה סידורים, במגוון נוסחאות ומבחר הקטעים שבו.
הערות שוליים

↑  ספר במדבר, פרק כ"ח, פסוק ב'.
↑  ספר דברי הימים א', פרק כ"ד
↑  ספר דברי הימים א', פרק כ"ה ופרק כ"ו
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ז, עמוד א'.
↑  משנה, מסכת תענית, פרק ד', משנה ג'.
↑  ראו לדוגמה בסדר עבודת ישראל עמ' 495 ואילך.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588123605171
מכונת הזמן: משינה בהופעה 1995

מכונת הזמן: משינה בהופעה 1995 הוא אלבום הופעה של להקת הפופ רוק הישראלית משינה, שיצא בספטמבר 1995 ומכיל אוסף שלם של להיטי הלהקה. מכיוון שמשינה עברה מ-NMC להד ארצי במהלך שנות פעילותה, זהו למעשה האלבום הראשון המכיל אסופת להיטים מכל אלבומי הלהקה עד אז.
רשימת השירים באלבום

עיבודים מאת חברי "משינה".
רשימת השירים באלבום > דיסק 1

פתיחה
להתראות נעורים שלום אהבה (יובל בנאי)
מילים ועוד מילים (יובל בנאי)
אין מקום אחר (יובל בנאי/שלומי ברכה)
רכבות (יובל בנאי)
עכשיו את בוכה (יובל בנאי)
אז למה לי פוליטיקה עכשיו (שלומי ברכה)
אחכה לך בשדות (יובל בנאי ושלומי ברכה/שלומי ברכה)
מכונית (שלומי ברכה)
הכול עוד אפשרי (מייקל בנסון ויובל בנאי/משינה)
בנות הים (יובל בנאי)
ברחובות שלנו (יובל בנאי/משינה וראובן שפירא)
גברת שרה השכנה (יובל בנאי)
את באה לבקר (יובל בנאי/שלומי ברכה)
הכול התחיל בנאצר (שלומי ברכה)
אהובתי (יובל בנאי ואורלי זילברשץ/משינה וראובן שפירא)
רשימת השירים באלבום > דיסק 2

אנה (אורלי זילברשץ/איגי דיין ויובל בנאי)
בן המלך (יובל בנאי)
נגעה בשמיים (יובל בנאי)
דני (שלומי ברכה)
אנחנו שניים (יובל בנאי/משינה)
הכוכבים דולקים על אש קטנה (שלומי ברכה)
היא התווכחה איתו שעות (שלומי ברכה)
שלח לי מלאך (יובל בנאי/משינה)
בלדה לסוכן כפול (שלומי ברכה)
ריקוד המכונה (שלומי ברכה)
את לא כמו כולם (יובל בנאי)
עתיד מתוק (יובל בנאי ושלומי ברכה/שלומי ברכה)
שלג צח (שלומי ברכה)
העמותה לחקר התמותה (שלומי ברכה)
בדרך אל הים (שלומי ברכה)
אופטיקאי מדופלם (שלומי ברכה)
רכבת לילה (אהוד בנאי/שלומי ברכה)
תחזור תחזור (יובל בנאי)
חברי הלהקה בהופעה

שירה, גיטרה אקוסטית, מילים: יובל בנאי
גיטרה, מילים: שלומי ברכה
בס: מייקל בנסון
תופים, כלי הקשה: איגי דיין
קלידים, סקסופון: אבנר חודורוב
מפרץ ארגוליס

| --- | --- |

מפרץ ארגוליס, כפי שנראה ממצודת פלמידי, נאפפליו.
 מידע כללי
 מיקום:  מזרח פלופונסוס, יוון
 מפריד:  בין חצי האי ארגוליס, לבין לקוניה
 סוג:  מפרץ 
 מידות
 אורך:  50 ק"מ
 רוחב ממוצע:  30
 מידע נוסף
 נהר מזין:  Erasinos, Vrasiatis, Ramantani, Xovrios, Lerna, Tanos, Inachos, Sellas stream, Dafnonas 
 מדינות באגן הניקוז:  יוון 
 קואורדינטות:  37°20′17″N 22°56′04″E﻿ / ﻿37.338055555556°N 22.934444444444°E﻿ / 37.338055555556; 22.934444444444
  (למפת יוון מוגדלת) אתונה סלוניקי הרקליון פטרס לאריסה יואנינה קומוטיני מיטילנה פלופונסוס רודוס כרתים טורקיה אלבניה בולגריה מקדוניה הצפונית  הים האגאי הים היוני הים התיכוןמפרץ ארגוליס(למפת יוון רגילה) אתונה סלוניקי הרקליון פטרס לאריסה יואנינה קומוטיני מיטילנה פלופונסוס רודוס כרתים טורקיה אלבניה בולגריה מקדוניה הצפונית  הים האגאי הים היוני הים התיכוןמפרץ ארגוליס 
 
מבט אל מפרץ ארגוליס כפי שנראה מנמל נַאפְפְּלִיוֹ, המצודה ברקע ממוקמת על אחד מאיי המפרץ
מפרץ ארגוליס, או  מפרץ נַאפְפְּלִיוֹ (ביוונית: Αργολικός Κόλπος) הוא שמו של מפרץ בדרום־מזרח פלופונסוס שביוון, המפריד בין השלוחה המערבית ביותר של הפלופונסוס לשלוחה הלאקונית של חצי האי.
גאוגרפיה

המפרץ מהווה שלוחה של ים מירטון, וגובל בחצי האי הארגולי בצפון ובמזרח, ים מירטון (השלוחה המערבית של הים האגאי) בדרום מזרח ובדרום, לאקוניה בדרום מערב וארקאדיה במערב.
המפרץ ואייו מאוחדים לפעמים עם המפרץ הסרוני תחת השם המפרץ הארגו-סרוני, והאיים שבתוך כל מפרץ ובין שני המפרצים מכונים האיים הארגו-סרונים. האי העיקרי במפרץ הוא האי ספצס.
ישנם קווי מעבורות שעוברים דרך המפרץ דרך הערים נַאפְפְּלִיוֹ, ולאונידיו, ודרך האיים ספטסס והידרה.
הערים ששוכנות על חופי המפרץ הן:
נַאפְפְּלִיוֹ
לאונידיו
מיקלוש באואר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  20 בינואר 1921 בודפשט, ממלכת הונגריה 
 פטירה:  12 ביוני 2008 (בגיל 87) בודפשט, הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 השכלה:  אוניברסיטת אטווש לוראנד (1943) 
 
מיקלוש באואר (בהונגרית: Bauer Miklós; בודפשט, 20 בינואר 1921 – בודפשט, 12 ביוני 2008) היה עורך דין יהודי-הונגרי, וקצין חקירות לשעבר של "הרשות להגנה של המדינה" (המשטרה החשאית ההונגרית – ÁVH) בדרגת לוטננט קולונל. הוא אביו של טמאש באואר שהיה חבר האספה הלאומית של הונגריה (פרלמנט).
קורות חיים

מיקלוש באואר נולד במשפחה יהודית כבנו של הבעלים המשותף של סיטונאי תיקים וחוטים (באואר וראץ).
פעילותו

במהלך מלחמת העולם השנייה, היה שותף פעיל בהתנגדות האנטי-גרמנית ווהאנטיפשיטית בהונגריה נגד מפלגת צלב החץ תחת השם הבדוי "אבא בם". בתום המלחמה, כמו אשתו וגיסו סנדי ג'רג', הצטרף למפלגה הקומוניסטית ההונגרית. בינואר 1945 הפך לקצין ÁVO ולאחר מכן בשמה החדש ÁVH (כמו יהודים רבים אחרים ששרדו את השואה וביקשו לתפוס ולהעמיד לדין את הפשיסטים ההונגרים ואת משתפי הפעולה ההונגרים עם הנאצים). גאבור פטר, (מקודם: בנימין אייזנברג) מפקד ומנהיג הארגון החשיב את באואר לאחד מ"כוח העבודה הטובים ביותר". כ"צחוק המיוחד של הגורל", גם באואר נעצר על ידי ה-ÁVH במהלך ההכנות לתביעה הציונית נגד פטר גאבור ב-1953. הוא היה אסיר בשדרת אנדראשי 60 (בית הטרור) במשך 10 חודשים. משפט הראווה מעולם לא הגיעה להכרעת הדין עקב מותו של סטלין והרפיה מסוימת מהטרור הממלכתי. האישומים בוטלו, ובאואר הצליח לחזור - וחזר - ל-ÁVH.
במהלך החקירות בשדרת אנדראשי 60, על פי דיווחי האסירים, הוא העדיף להשתמש בחיתוך ציפורניים כאמצעי לסחוט את ההודאה הרצויה, ומכאן כינויו: "באואר ציפורניים". הוא השתתף בחקירת שר המשפטים לשעבר, אישטוואן ריס הסוציאל-דמוקרט (שפשעו היה שהתפטר ב-1947 במחאה על הבחירות). לאחר חודשיים של חקירות (בין היתר של באואר), ריס מת ב-1950. באואר (לכאורה) הודה כי הוכה למוות. ככפיף של ולדימיר פרקש (מקודם: לוי), הוא מילא תפקיד גם בחקירות של משפט לאסלו רייק. לדבריו, הוא לקח חלק בעריכת דו"חות סיכומים מסוימים, אך לא פגש את לאסלו רייק באותה עת, וגם לא חקר אותו או כל נאשם אחר. במשפט, אחרי 1956, טוהרו ריס, רייק ואחרים מכל אשמה ושמם שוקם.
באואר עלה לדרגת סגן אלוף (קודם ב-1950). מאוחר יותר, ב-1962, האשים אותו ג'רג' מרושאן (מהמנהיגים הקומוניסטיים הקיצוניים ביותר בהונגריה אז) בביצוע עינויים באסירים פוליטיים, אך לפי ההיסטוריון קריסטיאן אונגווארי (Ungváry Krisztián), האשמותיו היו מופרכות לחלוטין ושימשו רק למטרות פוליטיות של אותה העת. גאון השפות מיקלוש באואר היה אחראי על הערכה וכתיבת סיכומים בתוך המשטרה החשאית ההונגרית – ÁVH. הוא לא שימש מעולם כאדם שעסק בעינויים ובמכות. גם תחומי האחריות שלו היו שונים לגמרי. על סמך דיווחיו למנהיגות המפלגה והמדינה הן לפטר גאבור, הן למתיאש ראקושי והן לארנה גרה קיבלו אלה החלטות רציניות. אולם, במקרה של אישטוואן ריס, נראה שהוא כן היה מעורב בחקירתו תחת עינויים.
פעילותו > אחרי המרד ההונגרי

אחרי המרד ההונגרי ב-1956, הוא שוחרר מה-ÁVH ועבד ב"חברת קומפלקס סחר חוץ" (Complex Foreign Trade Company) כיועץ משפטי ואחר כך שימש כבורר.
פעילותו > אחרי חילופי המשטר

באואר פרש מחברת קומפלקס סחר החוץ ואחרי שינוי המשטר הקים משרד עורכי דין בשם ארשי ושות'. מטעם משרד זה, עורך הדין טיבור ביהרי ייצג את טיבור ויידה בתביעה הקשורה לעברו של הלה ב-ÁVH. בראיון בשנת 2000, הכחיש מיקלוש באואר במידה רבה את האמור לעיל וראה את עצמו "אדם ישר" ש"ברור שעשה הרבה טעויות, אבל עשה הרבה יותר טוב מאשר רע, ומרגיש שמאזן מעשיו חיובי בעליל".
ספרות

רוברט גאבור: הסוציאל-דמוקרטיה האמיתית: מלחמה בפשיזם ובקומוניזם, 1944–1948, בודפשט, 1999, הוצאת סוף המאה, מסת"ב 963-9211-20-6
לקריאה נוספת

זיכרון של טמאש באואר על אביו, בפרלמנט ההונגרי – 26 בספטמבר 2000
טמאש באואר – "האומה ההונגרית", 16 באוגוסט 2008
הערות שוליים

1 2  Politika és a jóízlés, Élet és Irodalom, XLIV. évfolyam, 14. szám, 2000. április 7.
↑  Gábor Róbert, 243. oldal
↑  Mi történt Bauer Miklóssal? Kiderült, hogy meghalt – Magyar Nemzet Online, 2008. augusztus 17.
מפרץ באקאר

| --- | --- |
מבט מהמזרח על המפרץ
מבט מהמזרח על המפרץ
 מידע כללי
 על שם:  באקאר 
 מיקום:  מפרץ רייקה 
 סוג:  מפרץ 
 מידע נוסף
 מדינות באגן הניקוז:  קרואטיה 
 קואורדינטות:  45°17′30″N 14°33′38″E﻿ / ﻿45.29167°N 14.56056°E﻿ / 45.29167; 14.56056
 מפת מפרץ קוורנר, מפרץ באקאר נמצא בפינתו הצפון מזרחית
 
מפרץ באקאר (באנגלית: Bay of Bakar) הוא מפרץ בקרואטיה על חוף האדריאטי, בתוך מפרץ קוורנר. יש שתי ערים במרכז המפרץ, באקאר וקראלג'יויקה (אנ'). מחוץ למפרץ זה, נמצאים אזורי תעשייה ואזורי סחר חופשי של קוקולג'אנקו (אנ').
המפרץ מכיל את מסוף מטעני הצובר השייך לנמל רייקה, המטפל במטען בתפזורת של פחם ועפרת ברזל. הקיבולת השנתית שלו היא כ-4 מיליון טון, כולל ספינות קייפסייז. מתוכננת הרחבה של מתקני הנמל באמצעות בנייה של מסוף מכוניות במפרץ.
המפרץ משתרע על כ-4.5 קמ"ר - אורכו 4.5 ק"מ ורוחבו קילומטר אחד. בחלקו הצפון מערבי נשפכים נחלים של מים מתוקים.
הערות שוליים

↑  "Terminals". Luka Rijeka d.d. אורכב מ-המקור ב-2011-10-03. נבדק ב-23 באוגוסט 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Tamara Opačak-Klobučar (2 בינואר 2011). "Gradi se "riječki suhi dok" za 250 milijuna € u Dugom Selu" [A Rijeka dry dock worth 250 million euro under construction in Dugo Selo]. Večernji list (בקרואטית). נבדק ב-27 באוגוסט 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 316639088   WorldCat (עם VIAF): 316639088 
ערך זה הוא קצרמרבנושא קרואטיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מבט פנורמי של המפרץ ושל העיר.
מסע ומתן

מסע ומתן הוא שם אלבומו השלישי של מוש בן ארי משנת 2006. חלק משירי האלבום נכתבו והוקלטו ראשונית במהלך מסע שערך בן ארי לאוסטרליה לאחר יציאת אלבומו הקודם, "דרך".
תגובות

האלבום כולל מחווה ללד זפלין ("פלאפל") כמו גם גרסת כיסוי לשיר "ילד מזדקן" של להקת כוורת. שלושה שירים הפכו להיטים: "ממריאים" ו"מסע ומתן" שהגיעו לראש מצעד הפזמונים של רשת ג', ו"אנצל".
עם זאת, ביקורות עיתונות המוזיקה לאלבום היו מעורבות. בעיקר נמתחה ביקורת על המלל.
רשימת השירים

משא ומתן
בין הצלילים
ממריאים
לו רק
אנצל
נקבל
יום חדש
ארץ ישראל
גל
חלום
פלאפל
ילד מזדקן
סוף כל יום
סינגלים

| משא ומתן |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: אוגוסט 2006 | מצעדים שבועיים: מקום ראשון ברשת ג'  מקום 3 בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 17 ברשת ג' מקום 10 בגלגלצ |  |
|  | אורך: 5:04 | מצעדים שבועיים: מקום ראשון ברשת ג'  מקום 3 בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 17 ברשת ג' מקום 10 בגלגלצ |  |
|  | פזמונאי: מוש בן ארי | מצעדים שבועיים: מקום ראשון ברשת ג'  מקום 3 בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 17 ברשת ג' מקום 10 בגלגלצ |  |
|  | מלחין: מוש בן ארי | מצעדים שבועיים: מקום ראשון ברשת ג'  מקום 3 בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 17 ברשת ג' מקום 10 בגלגלצ |  |
|  |  | מצעדים שבועיים: מקום ראשון ברשת ג'  מקום 3 בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 17 ברשת ג' מקום 10 בגלגלצ |  |
| ממריאים |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: אוקטובר 2006 | מצעדים שבועיים: מקום ראשון ברשת ג' מקום 6 בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 8 ברשת ג' מקום 40 בגלגלצ |  |
|  | אורך: 3:55 | מצעדים שבועיים: מקום ראשון ברשת ג' מקום 6 בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 8 ברשת ג' מקום 40 בגלגלצ |  |
|  | פזמונאי: מוש בן ארי | מצעדים שבועיים: מקום ראשון ברשת ג' מקום 6 בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 8 ברשת ג' מקום 40 בגלגלצ |  |
|  | מלחין: מוש בן ארי | מצעדים שבועיים: מקום ראשון ברשת ג' מקום 6 בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 8 ברשת ג' מקום 40 בגלגלצ |  |
|  |  | מצעדים שבועיים: מקום ראשון ברשת ג' מקום 6 בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 8 ברשת ג' מקום 40 בגלגלצ |  |
| אנצל |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: דצמבר 2006 | מצעדים שבועיים: מקום שני ברשת ג' מקום ראשון בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 30 ברשת ג' מקום 22 בגלגלצ |  |
|  | אורך: 4:32 | מצעדים שבועיים: מקום שני ברשת ג' מקום ראשון בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 30 ברשת ג' מקום 22 בגלגלצ |  |
|  | פזמונאי: מוש בן ארי | מצעדים שבועיים: מקום שני ברשת ג' מקום ראשון בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 30 ברשת ג' מקום 22 בגלגלצ |  |
|  | מלחין: מוש בן ארי | מצעדים שבועיים: מקום שני ברשת ג' מקום ראשון בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 30 ברשת ג' מקום 22 בגלגלצ |  |
|  |  | מצעדים שבועיים: מקום שני ברשת ג' מקום ראשון בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 30 ברשת ג' מקום 22 בגלגלצ |  |
| בין הצלילים |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: ינואר 2007 | מקום 2 ברשת ג' |  |
|  | אורך: 4:21 | מקום 2 ברשת ג' |  |
|  | פזמונאי: מוש בן ארי | מקום 2 ברשת ג' |  |
|  | מלחין: פילוני | מקום 2 ברשת ג' |  |
|  |  | מקום 2 ברשת ג' |  |
| חלום |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: אפריל 2007 | מקום 12 ברשת ג' |  |
|  | אורך: 3:29 | מקום 12 ברשת ג' |  |
|  | פזמונאי: מוש בן ארי | מקום 12 ברשת ג' |  |
|  | מלחין: מוש בן ארי | מקום 12 ברשת ג' |  |
|  |  | מקום 12 ברשת ג' |  |
מפלגת הנוער הגדולה של יפן

| --- | --- |
 
 מדינה:  יפן 
 מטה הארגון:  טוקיו 
 מייסדים:  קינגורו האשימוטו
 תקופת הפעילות:  17 באוקטובר 1937 – 1945 (כ־7 שנים) 
 
מפלגת הנוער הגדולה של יפן (ביפנית: 大日本青年党) הייתה תנועת נוער, שפעלה להטמיע את הלאומנות היפנית לבני נוער באימפריה היפנית. התנועה לקחה השראה מהנוער ההיטלראי, תנועת הנוער בגרמניה הנאצית, בעלת בריתה של האימפריה היפנית בימי מלחמת העולם השנייה. התנועה פעלה מ-1937, אך פורקה ב-1945 עם כניעת האימפריה היפנית בסופה של המלחמה.
עצרת של התנועה, 1940
היסטוריה

באוקטובר 1937 הקים הלוטננט קולונל ופעיל הימין הלאמוני, קינגורו האשימוטו (אנ') וזאת מספר חודשים לאחר פרישתו הכפויה שבאה בעקבות מערובתו בניסיון ההפיכה הצבאית שאירע בפברואר 1936.
האשימוטו עיצב את הארגון במודל שהיה דומה להנוער ההיטלראי שפעל בגרמניה הנאצית. העצרת הראשונה של התנועה נערכה במקדש מייג'י, שבמרכז הבירה טוקיו ולקחו בה חלק כ-600 פעילים.
המטרה המוצהרת של המפלגה הייתה ללמד צעירים יפנים כישורי הישרדות בסיסיים, עזרה ראשונה, כישורי חיים, שיעורי תרבות, מסורות ואימוני נשק בסיסיים. עם זאת, כוונתו העיקרית של האשימוטו הייתה ליצור מערך צעירים אידיאליסטים שיתמכו בסיעת הדרך הקיסרית ובדוקטרינות הלאומיות והמיליטריסטיות שלה.
במהלך העצרת השלישית של התנועה, שנערכה בנובמבר 1939 בטוקיו ואף כללה כ-2,000 חרים הביע האשימוטו את תמיכתו בההסכם המשולש שנחתם בין גרמניה הנאצית, איטליה הפשיסטית והאימפריה היפנית. בעצרת הוא הציב את מטרתו שעד סוף 1940 יהיו חברים בתנועה כ-100,000 בני נוער.
חרף מגמת הגדילה של התנועה בעקבות הגיוס הצבאי המוגבר שהחל עם פרוץ מלחמת סין–יפן השנייה ולאחר מכן גם במערכה באסיה ובאוקיינוס השקט מרבית בני הגיל שהיו בתנועה גויסו לצבא היפני. אף על פי שהיא בעצמה אינה חלק ממפלגה פוליטית, מפלגת הנוער הגדולה של יפן הייתה תחת אחריות הארגון הפשיסטי "טאיסיי יוקוסאנקאי" שהוקם על ידי ראש ממשלת יפן, פומימרו קונואה באוקטובר 1940.
כיוון שלא היה מסוגל להשיג את יעדיו ביפן ותנועתו הושבתה על ידי הממשלה, נסע האשימוטו למדינת הבובות היפנית במנצ'וריה, "מנצ'וקוו" בסוף 1940, שם ניסה ליצור ארגון נוער מקומי נוסף שיהיה דומה למפלגת הנוער היפנית הגדולה, האישמיוטו כיוון את מרבית מאמציו לגייס לתנועה את אוכלוסיית המתיישבים היפנית במקום. בסוף מלחמת העולם השנייה נסגרה תנועת הנוער על ידי המפקד העליון של כוחות הברית.
ראו גם

איחוד הנוער הקומוניסטי (רומניה)
הנוער הגרמני החופשי
הערות שוליים

↑  ″Tucker, Encyclopedia of World War II: A Political, Social, and Military History. pp 666
↑  Abend. My Life in China 1926-1941. pp.274
↑  Sims. Japanese Political History Since the Meiji Renovation, 1868-2000, pp. 218
↑  Ando, Surrender, Occupation, and Private Property in International Law. pp. 170.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 259014441   WorldCat (עם VIAF): 259014441
מכונת ההומואים

"מכונת ההומואים" או "מכונת הפירות" (באנגלית: Fruit machine) הוא מונח למכשיר שפותח בקנדה על ידי פרנק רוברט ווייק, שהיה אמור להיות מסוגל לזהות גברים הומוסקסואליים (המכונים במילת הגנאי "Fruit"). המכשיר בדק את קוטר אישוני העיניים, זיעה ודופק לתגובה ארוטית כביכול, לאחר שהנבדקים צפו בפורנוגרפיה.
המכונה עבדה בקנדה בשנות ה-50 וה-60 של המאה ה-20 במהלך מסע לחיסול כל הגברים ההומואים משירות המדינה, המשטרה הרכובה המלכותית של קנדה והצבא. כתוצאה מהמכשיר, מספר לא מבוטל של עובדים איבדו את מקום עבודתם. אף על פי שהמימון לפרויקט "מכונת הפירות" הופסק בסוף שנות ה-60, החקירות נמשכו, ו-RCMP אספה תיקים על למעלה מ-9,000 הומואים "חשודים".
הכיסא שבו עליו עשו את הבדיקה דומה לכיסא שרופאי שיניים משתמשים בו. הייתה לו גלגלת עם מצלמה שהסתכלה לעבר האישונים, ומולה הונחה קופסה שחורה שהציגה תמונות שונות. התמונות הכילו גם תמונות גשמיות וגם תמונות מפורשות מינית של גברים ונשים. בעבר, נקבע כי האישונים יתרחבו ביחס לכמות העניין בתמונה לפי הטכניקה המכונה 'מבחן תגובת האישון'.
תחילה הובילו אנשים להאמין שמטרת המכונה היא לדרג את לחץ הדם. לאחר שהידיעה על מטרתה האמיתית נפוצה בקרב הציבור, הייתה היענות יותר נמוכה של אנשים שהתנדבו למענה.
פרמטרי בדיקה לקויים

הדיוק והמנגנון הפונקציונלי של המכונה היו מוטלים בספק. מבחן תגובת האישונים התבסס על מספר הנחות פגומות:
ההנחה שגירויים חזותיים יתנו תגובה לא רצונית הניתנת למדידה מדעית.
ההנחה שהומוסקסואלים והטרוסקסואלים יגיבו לגירויים אלו באופן שונה.
ההנחה שקיימים רק שני סוגים של נטייה מינית.
בעיה נוספת למכונה הייתה בעיה פיזיולוגית. החוקרים לא לקחו בחשבון את הגודל המשתנה של האישונים ואת המרחקים השונים בין העיניים.
בעיות אחרות שהיו קיימות למכונה היו שתמונות העיניים של הנבדקים היו צריכות להילקח מזווית מסוימת, שכן המצלמה הייתה חוסמת את תצוגת הנבדקים לתמונות, אם הייתה מונחת ישירות מלפנים. כמו כן, כמות האור המגיעה מהתמונות השתנתה עם כל שקופית וגרמה לאישוני הנבדקים להתרחב באופן שלא היה קשור להתעניינותם באותה תמונה. לבסוף, גם הרחבת האישונים הייתה קשה מאוד למדידה, מאחר שלרוב, השינוי היה קטן ממילימטר אחד.
הרעיון התבסס על מחקר שנערך על ידי פרופסור אמריקאי, שמדד את גודל אישוני הנבדקים בזמן שהם עברו במעברים של חנויות מכולת.
בתרבות

המחזה מ-1998, The Fruit Machine, של בריאן דריידר (אנ'), הציג את המכונה כסיפור מקביל על הומופוביה עכשווית.
ניסיון לא מוצלח עם המכונה בחקירתו של הדיפלומט הקנדי, ג'ון ווטקינס, הוצג בסרט הטלוויזיה מ-2002, Agent of Influence.[דרוש מקור]
ברומן מ-2005, Cold Matter Matter, של אלכס ברט, השתמש ב מכונה כמכשיר עלילתי.[דרוש מקור]
הסרט התיעודי של שרה פודי מ-2018, The Fruit Machine, תיאר את השפעות המכשיר על האנשים שנפגעו ממנו.
ראו גם

פוליגרף
בהלת הלבנדר
מבחן ההומוסקסואליות של מועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ
גיידאר
לקריאה נוספת

Gary Kinsman et al.,Whose National Security?: Canadian State Surveillance and the Creation of Enemies, (Between the Lines, Canada, 2000) ISBN 1-896357-25-3,chapter 10.
John Sawatsky. Men in the Shadows: The RCMP Security Service. (Doubleday Canada, 1980) ISBN 0-385-14682-5, chapters 10 and 11.
CBC Radio 1 The Current, 9 May 2005
Gary Kinsman, "'Character Weakness' and 'Fruit Machines': Towards an Analysis of the Anti-Homosexual Security Campaign in the Canadian Civil Service," Labour/Le Travail, 35 (Spring 1995).
הערות שוליים

↑  "Carleton called on to apologize for gay 'testing'". Ottawa Sun. 8 באפריל 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Kinsman, Gary William; Buse, Dieter K.; Steedman, Mercedes (2000). "10". Whose National Security?: Canadian State Surveillance and the Creation of Enemies. Canada: Between the Lines. ISBN 1-896357-25-3.
1 2 3 4  The RCMP Security Service. (Doubleday Canada, 1980) ISBN 0-385-14682-5, chapters 10 and 11.
↑  The Current, CBC Radio, 9 May 2005
↑  "Opposite eras attract in gay history story". Vancouver Sun. 23 באוקטובר 1998. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "The Fruit Machine: Why every Canadian should learn about this country's 'gay purge'". CBC Arts, May 30, 2018.
מעוף החלום של דלתא

מעוף החלום של דלתא (באנגלית: Delta Dreamflight) היה שמו של מתקן שפעל בארץ המחר בממלכת הקסם שבדיסניוורלד בין ה-23 ביוני 1989 ועד ה-1 בינואר 1996. המתקן מומן על ידי חברת התעופה דלתא. מעוף החלום של דלתא החליף מתקן שקדם לו בשם "אם רק יכולת לעוף" שהיה במימון חברת התעופה איסטרן.