stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וירג'ין אוסטרליה
הסכמי שותפות קוד

לחברה הסכמי שותפות קוד עם החברות הבאות:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Airlines PNG (פפואה גינאה החדשה)  דלתא איירליינס (SkyTeam)  איתיחאד איירווייז |  הוויאן איירליינס  סינגפור איירליינס (סטאר אלייאנס)  Skywest Airlines (אוסטרליה) |  וירג'ין אמריקה  וירג'ין אטלנטיק  וירג'ין סמואה |
צי המטוסים

צי המטוסים של החברה נכון לינואר 2021:
| כלי טיס | בצי | בהזמנה | נוסעים> J | נוסעים> W | נוסעים> Y | נוסעים> סה"כ | הערות |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בואינג 737-700 | 2 | — | 8 | — | 120 | 128 |  |  |
| בואינג 737-800 | 58 | — | 8 | — | 168 | 176 |  |  |
| בואינג 737-10MAX | — | 25 | 8 | — | 196 | 204 | יתקבלו החל משנת 2023 |  |
| סה"כ | 59 | 25 |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  https://passportnews.co.il/%D7%9E%D7%A9%D7%91%D7%A8-%D7%94%D7%AA%D7%A2%D7%95%D7%A4%D7%94-%D7%91%D7%A2%D7%99%D7%A6%D7%95%D7%9E%D7%95-%D7%95%D7%99%D7%A8%D7%92%D7%99%D7%9F-%D7%90%D7%95%D7%A1%D7%98%D7%A8%D7%9C%D7%99%D7%94-%D7%A0/
↑  פרטי צי המטוסים של וירג'ין אוסטרליה, באתר airfleets.net (באנגלית)
זלוטי

| --- | --- |
שטר של 200 זלוטי
שטר של 200 זלוטי
 משתמשים:  פולין פולין
 סמל:  zł
 ISO 4217:  PLN
 לשון רבים:  złote או złotych
 גרוֹש (grosz):  groszy/grosz
 יחידות משנה
 1/100:  גרוֹש (grosz) gr
 מטבעות ושטרות
 שטרות בשימוש:  10zł, 20zł, 50zł, 100zł, 200zł, 500 zł
 מטבעות בשימוש:  1gr, 2gr, 5gr, 10gr, 20gr, 50gr   1zł, 2zł, 5zł
 בנק מרכזי
 בנק מרכזי:  הבנק הלאומי של פולין
 www.nbp.pl
 → מארק פולני 
זלוטי (בפולנית: ‏złotyקובץ:Pl-złoty.ogg‏Ⓘ‏ (נהגה זְווֹטֵה),  ברבים: złote או złotych, בתרגום לעברית: "זהוב") הוא ההילך החוקי של פולין, החל מ-1924, ביוזמת ולדיסלב גרבסקי ראש ממשלת פולין ושר האוצר שלה. הזלוטי מתחלק ל-100 גרוֹש (grosz, ברבים groszy).
כתוצאה מתהליך של היפר-אינפלציה בפולין בתחילת שנות ה-90, ערכו של המטבע צנח בצורה קיצונית. לכן, ב-1 בינואר 1995 הומר הזלוטי הישן (שסימונו לפי תקן ISO 4217 הוא PLZ) לזלוטי החדש (שסימונו הוא PLN), ביחס המרה של 10,000 זלוטי ישן = 1 זלוטי חדש.
נכון לשנת 2008, נמצאים בשימוש מטבעות של 1, 2, 5, 10, 20 ו-50 גרושי, ושל 1, 2 ו-5 זלוטי. כמו כן, נמצאים בשימוש שטרות של 10, 20, 50, 100 ו-200 זלוטי.
אומנם החל משנת 2004 פולין חברה באיחוד האירופי, אך היא אינה מהווה חלק מ"גוש האירו", ועל כן מטבע האירו עדיין לא החליף את הזלוטי כהילך חוקי במדינה. פולין התחייבה בפני האיחוד לאמץ את האירו כאשר תעמוד בתנאים הכלכליים הנדרשים על פי אמנת ליסבון וקריטריוני קופנהגן, אולם הדבר יחייב תיקון לחוקה הפולנית. בשנת 2011 הודיע שר האוצר הפולני כי אין בכוונת ממשלת פולין להחליף את הזלוטי בעתיד הנראה לעין.
ורסטה

וֶרְסְטָה (רבים: ורסטאות) היא יחידת מידה לאורך, שהייתה בשימוש באימפריה הרוסית.  היא מוגדרת כאורכם של 500 סאז'נים, שהם 1,066.8 מטר. השימוש בוורסטה כיחידת מידת מרחק הופסק בשנת 1918 עם מעבר לשיטה מטרית.
ראו גם

יחידות מידה לא-תקניות#השיטה הרוסית
ערך זה הוא קצרמרבנושא האימפריה הרוסית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חוקת רומניה 1866

חוקת 1866 (ברומנית: Constituția din 1866) נחשבת לחוקה הראשונה שחוקקו לעצמם הרומנים. החוקה, המבוססת על חוקת בלגיה (1831), שנחשבה באותה תקופה לחוקה מתקדמת מאוד, נועדה להתאים את חוקי רומניה לשינוי השלטוני, שנוצר בעקבות הדחת אלכסנדרו יואן קוזה והבאתו של הנסיך הגרמני, שיתפרסם לימים כקרול הראשון, מלך רומניה, מייסד בית המלוכה הרומני. חוקת 1866 החליפה את המעמד המתפתח של הסכמת פריז.
השינויים העיקריים בחוקה

החוקה החדשה הפכה את הנסיכויות הרומניות למונרכיה העוברת בירושה.
החוקה קבעה שהממשל יהיה ייצוגי ואחראי.
החוקה קבעה את הפרדת הרשויות.
נקבע מערכת בחירות המבוססת על זכות בחירה לרומנים בעלי רכוש.
שינויים בחוקת 1866

חוקת 1866 הוחלפה על ידי חוקת רומניה 1923, אך במהלך שנות קיומה הוכנסו בה כמה שינויים.
ב-1879 הוכנס שינוי בסעיף 7, הסעיף שהתנה את קבלת האזרחות הרומנית בהשתייכות  לדת הנוצרית.
ב-1884 הוכנס שינוי קל במבנה השיטה האלקטורלית.
ב-1917 בוטל הסעיף שהכריז על בעלות הרכוש כמקודשת ובלתי ניתנת לפגיעה, שונו הסעיפים 57 ו-67, כדי לאפשר שינוי השיטה האלקטורלית וביצוע הרפורמה האגררית על ידי מתן קרקעות לחיילים.
ורוקיני

הווֵרוּקיני (בלטינית: Verucini) היו שבט גאלי ששכן בפנים הארץ של דרום מזרח פרובאנס בתקופת הברזל.
שם

הוורוקיני תועד אך ורק על ידי פליניוס הזקן כ-Verucini במאה ה-1 לספירה.
השם האתני Verucini הוא צורה לטינית של Uerucinoi הגאלית. הוא נובע מהשורש ueru - (גדול), וקשור לשמות האישיים Ueru-cloetius, Ueru-clonis, Ueruccius ו-Ueruco.
גאוגרפיה

פליניוס מתאר את הטריטוריה של הוורוקיני כממוקמת ליד שבט הסואלטרי (סן טרופה). נראה שהם חיו בין הנהרות ארז'אנס (אנ') וורדון (אנ'), ליד דראגיניאן המודרנית, סאלרן ואופס (Draguignan, Salernes, Aups). ה"דאוס מארס ורקיניוס" מעיד במעבר אדון (אנ'). זו הייתה כנראה האלוהות המגינה של הוורוקיני, ואולי גם על הנוסעים לאזור הררי זה.
ביבליוגרפיה

Barruol, Guy (1969). Les Peuples préromains du Sud-Est de la Gaule: étude de géographie historique. E. de Boccard. OCLC 3279201.
Delamarre, Xavier (2003). Dictionnaire de la langue gauloise: Une approche linguistique du vieux-celtique continental. Errance. ISBN 9782877723695.
Falileyev, Alexander (2010). Dictionary of Continental Celtic Place-names: A Celtic Companion to the Barrington Atlas of the Greek and Roman World. CMCS. ISBN 978-0955718236.
הערות שוליים

↑  Pliny. Naturalis Historia, 3:34.
↑  Falileyev 2010, s.v. Verucini.
↑  Delamarre 2003, p. 317.
↑  Barruol 1969, p. 212.
↑  Tournie, Irène (2001). "Religion et acculturation des peuples alpins dans l'Antiquité". Dialogues d'histoire ancienne. 27 (2): 171–188. doi:10.3406/dha.2001.2519.
ויליאם דובסון

| --- | --- |

 לידה:  24 בפברואר 1610 לונדון, ממלכת אנגליה 
 פטירה:  28 באוקטובר 1646 (בגיל 36) אוקספורד, ממלכת אנגליה 
 מקום קבורה:  סנט מרטין בשדות 
 יצירות ידועות:  Prince of Wales 
 
ויליאם דובסון (באנגלית: William Dobson‏; 4 במרץ 1611 (הוטבל) – 28 באוקטובר 1646 (נקבר)) היה צייר פורטרטים ואחד הציירים האנגלים הראשונים, שזכה לשבחו של בן זמנו ג'ון אוברי כ"צייר המצוין ביותר שהיה באנגליה".
ביוגרפיה

דובסון נולד בלונדון, בנו של עורך דין שנקרא גם ויליאם דובסון. הוא התחנך אצל ויליאם פיק וכנראה מאוחר יותר הצטרף לאולפן של פרנסיס קלין. לדובסון הייתה גישה לאוסף המלכותי והוא העתיק יצירות של טיציאן ואנתוני ואן דייק, צייר החצר של המלך צ'ארלס הראשון באנגליה. הצבע והמרקם של עבודתו של דובסון הושפעו מהאמנות הוונציאנית, אך לסגנונו של ואן דייק הייתה השפעה נראית לעין על דובסון.
הסיפור שוואן דייק עצמו גילה את דובסון כשהבחין באחת מתמונותיו של האמן הצעיר בחלון הראווה של לונדון אינו נתמך בעדויות כלשהן. לא ידוע כיצד דובסון זכה להכיר את המלך, שאותו צייר בעצמו, וכן את בניו וחברי החצר.
מעט ידוע על הקריירה של דובסון בשנות ה-30 של המאה ה-17, אך כשוואן דייק נפטר בשנת 1641, נוצרה בפניו ההזדמנות לזכות בעבודות מלכותיות מהמלך צ'ארלס. אומרים שהוא הפך לצייר המלך. עם זאת, הטענה מגיעה רק ממקור ישן אחד שטרם אומת. במהלך מלחמת האזרחים באנגליה התבסס דובסון במרכז המלוכני של אוקספורד וצייר פרשים חשובים רבים. דיוקנו של צ'ארלס השני לעתיד כנסיך מוויילס בגיל שתים-עשרה הוא קומפוזיציה בארוקית בולטת, ואולי יצירתו המשובחת ביותר. הוא גם צייר לפחות את ראשו של הדוכס מיורק, וכן דיוקנאות של מלוכנים מובילים כמו צ'ארלס לוקאס וג'ון ביירון, הנסיך רופרט מהריין והנסיך מוריס.
יצירה

כשישים מיצירותיו של דובסון שרדו, בעיקר דיוקנאות באורך חצי גוף משנת 1642 ואילך. שכבות הצבע העבה שאפיינה של עבודתו המוקדמת פינתה את מקומה ללשכבות דקות אולי עקב מחסור בחומרים בזמן המלחמה. לאחר שנפלה אוקספורד בידי הפרלמנטרים, ביוני 1646, חזר דובסון ללונדון. הוא היה בלי חסות מלכותית. הוא נכלא לזמן קצר בגלל חוב ומת בעוני בגיל שלושים וחמש.
ישנן דוגמאות לעבודותיו של דובסון בגלריה הלאומית, בגלריה הלאומית של סקוטלנד, במוזיאון טייט בריטניה, בגלריית הדיוקנאות הלאומית בלונדון, במוזיאון הימי הלאומי, בבית המלכה בגריניץ', בגלריה לאמנות ווקר בליברפול, בגלריה לאמנות פרנס בהאל, מכון קורטולד לאמנות, גלריית תמונות דוליץ' בלונדון, בכמה בתים כפריים באנגלית ובגלריה לאמנות ציבורית דנידין בניו זילנד.
יום השנה להולדתו ב-2011 עמד בסימן תערוכות, "שביל דובסון" המציג את ציוריו באתר אינטרנט ופרופיל בתוכנית טלוויזיה של בי-בי-סי מאת יאנושצ'ק, "הגאון האבוד של האמנות הבריטית: ויליאם דובסון".
חיים אישיים

הוא התחתן פעמיים, תחילה לאליזבת ששמה לא ידוע, וכך גם תאריך נישואיהם. היא נקברה בסנט מרטין בשדה ב־26 בספטמבר 1634. ב־18 בדצמבר 1637 התחתן עם יהודית סנדר.
גלריה

צ'ארלס השני כנסיך ויילס
אברהם ואן דר דורט
ריצ'רד נוויל - חייל
אדוארד הייד
ריצ'רד פאנשאו
אדוארד דרינג
ניקולאס אודארט ?
תומאס איילסבורי
הערות שוליים

↑  Dobson, William (bap. 1611, d. 1646), portrait painter, Oxford Dictionary of National Biography (באנגלית)
1 2  William Dobson 1611-46 - National Portrait Gallery, www.npg.org.uk
↑  R. F. Jones, William Dobson: The King's Painter, Tyger's Head Books, 2016 p.16
↑  William Dobson 1611–1646, William Dobson 1611-1646 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012364274105171  PLWABN: 9810633715205606  BNE: XX5576212  BnF: cb119728360 (data)  GND: 138965315  ISNI: 0000 0000 6630 7970  LCCN: n86048182  NTA: 070441928  RKD: 23396  SNAC: w6451zth  SUDOC: 15917385X  ULAN: 500023117  VcBA: 495/153975  VIAF: 6410027   WorldCat (עם VIAF): 6410027 
וילאם דובסון, דיוקן אשה, אולי אשתו השנייה יהודית
ורד סלונים-נבו

| --- | --- |

עוסקת בחקר משפחות החיות בעוני ומשפחות של מהגרים
 לידה:  22 בספטמבר 1953 (בת 71) ירושלים
 ענף מדעי:  עבודה סוציאלית
 עיסוק:  בחקר משפחות החיות בעוני ומשפחות של מהגרים
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס
 מוסדות:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב (2 בינואר 1989)  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 
 
ורד סלונים-נבו (נולדה ב-22 בספטמבר 1953) היא פרופסורית ישראלית לעבודה סוציאלית באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. היא עוסקת בחקר משפחות החיות בעוני ומשפחות של מהגרים והיא מטפלת זה שנים רבות ביחידים, בזוגות ובמשפחות.
נולדה בירושלים. למדה עבודה סוציאלית (BSW ו- MSW) באוניברסיטה העברית בירושלים, ותואר דוקטור באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס ( UCLA.) בשנת 2004 קיבלה את תואר יקיר באר שבע מהעיר באר שבע על עבודתה. בשנת 2006 מונתה סלונים-נבו על ידי שר הרווחה הישראלי אריאל שרון, לבדיקת תפקודם של עובדים סוציאליים המספקים דיווחי משמורת על ילדים בדיוני גירושין, והקימה את "ועדת סלונים-נבו". חברה באקדמיה לשוויון, ארגון הפועל למען דמוקרטיזציה של המרחב האקדמי בישראל.
קריירה אקדמית

ורד סלונים-נבו מתמקדת בעבודתה בקשר בין תיאוריה לפרקטיקה במקצועות הסוציאליים. כחוקרת וכקלינאית, היא מקדישה את מאמציה לפרויקטים בעלי השפעה ישירה על רווחת לקוחות העבודה הסוציאלית, והיא משלבת בין מחקר תאורטי ומעשי. תחומי המחקר המגוונים שלה הם: נוער בסיכון ומניעת איידס; הגירה ופליטים; פוליגמיה; הערכת טיפול; שיטות מחקר והתערבויות המתאימות למקצוע העבודה הסוציאלית; ילדים ומשפחות החיים בעוני; טיפול בסליחה ובסלחנות; וגורמים פסיכולוגיים הקשוריםלמחלות כרוניות.
בשנים האחרונות סלונים-נבו וחוקרים אחרים התמקדו במחקרם בגורמים הפסיכו-חברתיים המשפיעים על הרווחה הרפואית והרגשית של חולי קרוהן. הוראה, המבוססת על ניסיון קליני, היא מרכיב מרכזי בעבודה סלונים-נבו.
סלונים-נבו כתבה שני ספרים על ביצוע התערבויות בעבודה סוציאלית המבוססים על חוויותיה הקליניות והמחקריות ומשמשים סטודנטים ואנשי מקצוע. המאמרים המדעיים של סלונים-נבו דנים בדילמות המרכזיות של המקצוע: השמה מחוץ לבית של ילדים שעברו התעללות, תרגול מבוסס ראיות או הוכחות, הערכת טיפול ושילוב התערבויות מגוונות לרווחתם ובריאותם של יחידים ומשפחות. האוכלוסיות אותם היא חוקרת עומדות במרכז פעילויות המקצוע: משפחות החיים בעוני, פליטים וילדים בסיכון.
קריירה אקדמית > מתבגרים בסיכון ומניעת איידס

סלונים-נבו ואחרים בחנו את הגורמים הקשורים למעורבות בהתנהגויות בסיכון גבוה בקרב מתבגרים בסיכון - בארצות הברית, בישראל ובאפריקה. המחקר העיוני הוביל לפיתוח התערבויות למניעת הידבקות ב- HIV ולהערכת יעילותן.
קריירה אקדמית > הגירה

סלונים-נבו וחוקרים נוספים בחנו את הסתגלותם של עולים חדשים ומהגרים מתבגרים והורים מברית המועצות לשעבר בישראל ובגרמניה. אחד הממצאים העיקריים היה ההשפעה של יחסי משפחה על ההסתגלות: יחסים פתוחים ותומכים השפיעו מאוד על ההסתגלות.
קריירה אקדמית > פוליגמיה בחברה הבדואית-ערבית

סלונים-נבו ואחרים בחנו את ההשפעה של מבנה משפחתי זה, פוליגמיה בקרב הבדואים בישראל, על מצבים פסיכו-חברתיים של ילדים, נשים ובעלים החיים במשפחות פוליגמיות, בסדרת מחקרים כמותיים ואיכותיים. הם מצאו, כי יחסי משפחה הם גורם מפתח, יחד עם מעמד כלכלי, המסביר את מצבם של ילדים, נשים ובעלים.
קריירה אקדמית > הערכת טיפול

סלונים-נבו הוציאה ספר לימוד המשמש סטודנטים לעבודה סוציאלית וחוקרים מזה שנים רבות. בהמשך, היא ערכה מחקר שבדק האם פעולת ההערכה עצמה משפיעה על תוצאות ההתערבות. המחקר מציע, כי ביצוע הערכה של התערבות משפר את תוצאותיה.
קריירה אקדמית > שיטות מחקר והתערבות המתאימות לעבודה סוציאלית

יחד עם יצחק נבו, דנה סלונים-נבו באחת השאלות המרכזיות במקצוע העבודה הסוציאלית: האם עלינו ללמד ולתרגל תרגול מבוסס ראיות, או אולי לקדם פרקטיקה מושכלת ראיות? הם כתבו מאמר תאורטי, שהציע את האחרון.
קריירה אקדמית > ילדים ומשפחות החיים בעוני

סלונים-נבו יחד עם חוקרים אחרים פרסמו מאמרים המנסים להציע הוראות לעבודה עם ילדים ומשפחות החיים בעוני ובשוליות - התערבויות המקדמות את חוזקות המשפחות הללו ומונעות השמה מחוץ לבית במקרה של התעללות והזנחת ילדים.
קריירה אקדמית > פליטים ומבקשי מקלט

סלונים-נבו ואחרים בוחנים את מצבם הפסיכו-סוציאלי של מבקשי המקלט מדרפור בישראל. תוצאות כמותיות ואיכותניות מראות כי קבוצה בעייתית זו בישראל סובלת מהפרעת דחק פוסט טראומטית (PTSD), חרדה, דאגות קיצוניות לגבי עתידם. הם זקוקים לטיפול משפטי, חברתי וקליני.
עבודה קהילתית

יחד עם אחרים, ורד מיישמת את הממצאים והתפיסות שלה בעבודה בקהילה. היא בין מייסדי "באר-שובע" - ארגון חוץ ממשלתי למען המגזר השלישי הפועל בנגב מאז 1999.
לארגון יש השפעה ישירה על חייהם של מאות אנשים בדרום ישראל. הוא נותן שירות לאזרחים רבים החיים בעוני ומספקים מטבח מרק שנפתח מדי יום, ארוחות על גלגלים, סיוע משפטי, קבוצת נשים, פרויקט מתנדבים ומרכז נוער.
בשנת 2015, יחד עם ד"ר מיה לביא-אג'איו בשיתוף סטודנטים למען פליטים באוניברסיטת בן-גוריון בישראל, היא בנתה קורס בן 8 שבועות עבור פליטים ממתקן המעצר הפתוח של חולות.
ספרים

"טיפול קצר מועד"- הוצ' אונ' ת"א
"הערכת טיפול מערכים חד-מחקריים ושיטות נוספות" – הוצ' אונ' בן-גוריון.
פרסומים

Nevo, I., & Slonim-Nevo, V. (2011). The myth of evidence-based practice: Towards Evidence-Informed Practice. The British Journal of Social Work, 14, 1176-1197
Rubinstein, L., Mirsky, J., Shraga, Y., & Slonim-Nevo, V. (2011). Trajectories of adjustment and maladjustment among Russian immigrant adolescents at risk. Sociological Papers, 16, 58-77
Lander, I. Slonim-Nevo, V. (2013). Motivational interviewing: Principles, research, and application. Mifgash: Journal of Social-Educational Work, 38, 95-119
Gorodzeisky, A., Sarid, O., Mirsky, J., & Slonim-Nevo, V. (2014). Immigrant families: Mothers' and fathers' proficiency in a host-country language and psychological well-being of daughters and sons. Journal of Cross-Cultural Psychology, 45, 713-727
Slonim-Nevo, V. & Dorchin-Regev, S. (in press). Risk factors associated with culture shock among asylum seekers from Darfur. Journal of Refugee Studies
Slonim-Nevo, V., Dorchin-Regev, S., & Millo, Y. (2015). The well-being of asylum seekers and refugees from Darfur in Israel. Refuge: Canada's Journal on Refugees, 31, (2), 25-38
Greenberg DPI, Schwartz DC, Vardi HC, Friger MC, Sarid OC, Slonim-Nevo VC. Odes SPI. (2015). Health-related utility weights in a cohort of real-world Crohn’s disease patients. Journal of Crohn’s and Colitis. jjv167
פרסומים > מחקר

Refugees from Darfur, Sudan, Mindfulness and diseases
Forgiveness
לקריאה נוספת

שימוש בסמים ואלכוהול בקרב בני נוער - ורד סלונים-נבו וריצ'רד ישראלוביץ'
הערות שוליים

↑  סגל מרצים, באתר חוגי לימוד
↑  יקיר העיר, באתר עיריית באר שבע
↑  מדיניות משרד הרווחה: דו"ח סלונים נבו: ליקויים מהותיים בהתנהלות פקידי סעד לסדרי דין ובתי משפט לענייני משפחה, באתר מדיניות משרד הרווחה
↑  רווחה ופסיכיאטריה - ועדת סלונים נבו - עבודתן של פקידות הסעד לסדרי דין, באתר www.sites.google.com
↑  Be'er-Sova | באר-שובע / Nutritional Security | למען ביטחון תזונתי, באתר Beer Sova / באר-שובע
↑  רמות - טיפול קצר מועד - ורד סלונים-נבו, באתר www.ramotbooks.co.il
↑  הערכת טיפול מערכים חד-מחקריים ושיטות נוספות/ ורד סלונים-נבו, באתר תולעת ספרים
↑  Vered Slonim-Nevo, Maya Lavie-Ajayi, Refugees and asylum seekers from Darfur: The escape and life in Israel, International Social Work 60, 2017-05-01, עמ' 568–587 doi: 10.1177/0020872816681655
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306987405171  BnF: cb16070097n (data)  GND: 1147063931  ISNI: 0000 0001 0961 5763  LCCN: nr2003032909  NTA: 314184287  ORCID: 0000-0003-3220-9039  RERO: 02-A011701536  VIAF: 27010489   WorldCat (עם VIAF): 27010489
ועדה קרואה

בישראל, ועדה קרואה (או, בשמה הרשמי, ועדה למילוי תפקידי ראש העירייה והמועצה) היא ועדה שממנה שר הפנים כדי למלא את תפקידם של ראש העירייה ומועצת העירייה, או את תפקידה של המועצה בלבד, בהתקיים נסיבות שונות המנויות בפקודת העיריות, שמעידות על תפקוד לקוי של העירייה. פקודת המועצות המקומיות מחילה את ההוראות שבפקודת העיריות והנוגעות לעניין זה, גם על מועצות מקומיות ועל מועצות אזוריות.
העילות להקמת ועדה קרואה

סעיף 143 לפקודת העיריות מונה מספר עילות, שבגינן רשאי שר הפנים להורות על עריכת בחירות לראש העירייה, למועצתה, או לשניהם, וכן למנות ועדה קרואה במקום ראש העירייה והמועצה או במקום המועצה בלבד:
מספר החברים במועצה פחת אל מתחת למספר המינימלי.
המועצה או ראש העירייה אינם ממלאים כראוי, לדעת השר, את התפקידים שהוטלו עליהם (ובכלל זה תפקידים שהוטלו על המועצה כוועדה מקומית לתכנון ולבנייה מכוח חוק התכנון והבנייה).
ועדת חקירה שמינה השר מצאה כי ראש העירייה או המועצה אינם עשויים למלא את תפקידיהם כראוי.
בשנת 2004, במסגרת חוק ההסדרים, נוסף סעיף 143א לפקודת העיריות, הקובע עילות נוספות למינוי ועדה קרואה. לפי הוראות סעיף זה, הוסמכו שר הפנים ושר האוצר לקבוע, באישור ועדת הכספים של הכנסת, שיעורים של גירעון שוטף, גירעון מצטבר, גביית ארנונה וגביית תשלומי אספקת מים, שאם הם מתקיימים בעירייה מסוימת, חייב שר הפנים למנות ועדה קרואה במקום ראש העירייה והמועצה. כן הוסמכו השרים לקבוע שיעורים שבהתקיימם לא יהיה חייב שר הפנים למנות ועדה קרואה, אך הוא יהיה רשאי לעשות כן, לפי שיקול דעתו. כל השיעורים נקבעו בתקנות העיריות.
במסגרת חוק ההסדרים של 2004 תוקן גם סעיף 206, העוסק בתקציב העירייה. לפי התיקון, אם לא אישרה המועצה את תקציב העירייה בתוך 3 חודשים מיום אישור תקציב המדינה, שר הפנים חייב למנות ועדה למילוי תפקידי ראש העירייה והמועצה, או ועדה למילוי תפקידי המועצה בלבד. השר רשאי להאריך תקופה זו ב-3 חודשים נוספים.
כהונתה של ועדה קרואה

פקודת העיריות אינה קובעת את תנאי הכשירות של החברים בוועדה הקרואה, והיא מסמיכה את השר למנות, בהתייעצות עם שר המשפטים, כל אדם, למעט חברי המועצה או עובדי מדינה.
חברי הוועדה נכנסים לנעליהם של ראש העירייה והמועצה, והם רשאים לבצע כל פעולה שבסמכות ראש העירייה והמועצה על פי דין.
הוועדה מכהנת עד למועד הבחירות, אך לא פחות משלוש שנים, אלא אם כן ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת אישרה את הצעתו של שר הפנים לקבוע מועד אחר. בכל מקרה, שר הפנים אינו רשאי למנות ועדה קרואה בשנה שלפני הבחירות.
השימוש בוועדות קרואות

הוועדה הקרואה הראשונה הוקמה ב-1955, בירושלים. השימוש בוועדות קרואות גבר לאחר הוספת העילות החדשות ב-2004. במשך חמישים השנים שקדמו לה הוקמו 37 ועדות קרואות, ומאז אותה שנה הוקמו עוד 26.
ניתן לזהות שתי מגמות לגבי אופיין של הרשויות שבהן ממונות ועדות קרואות. בעבר מונו ועדות קרואות בערים גדולות, כגון ירושלים (1955), אשקלון (1956), נתניה (1959) והרצליה (1967). חרף הגידול במספרן של הוועדות הקרואות מאז 2004, רובן מונו במועצות מקומיות ואזוריות, והעיר הגדולה ביותר שהוקמה בה ועדה קרואה בשנים אלה היא לוד. מגמה שנייה היא ריבוי השימוש בוועדות קרואות במגזר הערבי. עד 2004, 81% מהוועדות הקרואות הוקמו ביישובים יהודיים, והוועדה הקרואה הראשונה ביישוב ערבי הוקמה רק ב-1987, בכאבול. מאז 2004, 69% מהוועדות הקרואות הוקמו ביישובי מיעוטים.
בשנת 2020, מונתה ועדה ממונה בעיר טבריה, לאחר שראש העיר שנבחר רון קובי נכשל ליצור קואליציה ולהעביר את תקציב העירייה.
ביקורת על השימוש בוועדות קרואות

מינוי ועדה קרואה נתפס כצעד דרסטי, משום שהוא מהווה פגיעה בעצמאות השלטון המקומי, שנבחר על ידי התושבים באופן דמוקרטי. על כן, מינוי הוועדה נתפס לאורך השנים כצעד אחרון, לאחר שמוצו כל האפשרויות האחרות. עם זאת, מאז נוספו העילות החדשות למינוי ועדות קרואות בשנת 2004, שאינן תלויות בשיקול הדעת של שר הפנים, הדרך למינויין התקצרה.
אחת הטענות שמועלות נגד מינוי ועדות קרואות, היא שהמינוי מציב את שר הפנים בניגוד עניינים מובנה. השלטון המרכזי אחראי לאספקת חלק מתקציב הרשויות המקומיות, ולפיכך נוצר מצב לפיו הממשלה יכולה לקצץ בתקציבים שהיא מעבירה לרשות מקומית מסוימת, ולגרום למשבר כלכלי בה, שיחייב את החלפת ראש הרשות. מאז קיצוץ מענקי האיזון בראשית שנות האלפיים, נשמעו טענות כנגד הממשלה, על כך שבשל הקיצוץ מנעה הממשלה מהרשויות החלשות להגיע לאיזון תקציבי.
טענה נוספת היא שאף שהוועדה הקרואה ממונה על מנת לנהל את העירייה באופן יעיל יותר, לעיתים חבריה אינם אנשי מקצוע, ובעבר אירעו מקרים, כמו בלוד, שבה מצבה של העיר הורע עוד יותר בזמן כהונתה של הוועדה הקרואה.
טענה שנשמעה מצד ראשי רשויות במגזר הערבי ובמגזר הדרוזי היא ששרי הפנים נוטים למנות ועדות קרואות המורכבות מיהודים, לעיתים בעלי עבר צבאי או זיקה פוליטית לשר, מבלי לתת את הדעת לרגישות הכרוכה בכך.
מקרים נוספים בהם ממנה שר הפנים ועדה למילוי תפקידי המועצה > מועצה ממונה ראשונה

מקרה נוסף בו הרשות המקומית מנוהלת בידי ועדה שממנה שר הפנים הוא בתקופה שלאחר כינונה. מאחר שבתקופה זו דרוש זמן התארגנות והיערכות עד שיוכלו תושביה של הרשות לנהלה בעצמם, ממנה שר הפנים מועצה לתקופת הביניים. תקופת כהונתה של מועצה כזו מוגבלת באמצעות הוראות סעיף 3 לחוק הרשויות המקומיות (בחירות), שקובע כי הבחירות הראשונות ייערכו בתוך ארבע שנים וחודשיים מיום כינונה של הרשות. מועד זה ניתן לדחייה עד חמש שנים לאחר התייעצות עם ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, ובמקרים מיוחדים ניתן לדחותו בשנה נוספת, באישורה של הוועדה.
מקרים נוספים בהם ממנה שר הפנים ועדה למילוי תפקידי המועצה > ביטול בחירות

מקרה נוסף שבו שר הפנים ממנה ועדה למילוי תפקידי המועצה מצוי בסעיף 73א לחוק הרשויות המקומיות (בחירות), ואולם הנסיבות במקרה זה שונות באופיין מיתר המקרים, ואין מדובר בוועדה קרואה קלאסית. לפי הסעיף, במקרה בו פסק בית משפט כי הבחירות ברשות המקומית בטלות, בחירות חדשות יתקיימו בתוך 120 ימים. על מנת לא לתת יתרון לראש העיר שנבחר שלא כדין, החוק קובע כי עד לאחר הבחירות תנוהל הרשות המקומית בידי ועדה שמינה שר הפנים. מטבע הדברים, תקופת כהונתה מוגבלת.
כך, למשל, אירע בנהריה בשנת 2005, לאחר שבית המשפט קבע כי הבחירות שהתקיימו בעיר ב-2003 בטלות, מאחר שראש העיר הנבחר, רון פרומר, חתם על הסכמים בלתי חוקיים ערב הבחירות, שהיה בהם כדי להשפיע על תוצאותיהן. עד הבחירות החדשות, בהן נבחר ז'קי סבג, מונה לשמש כראש העיר, ראש עיריית כפר סבא לשעבר, יצחק ולד.
ועד נחשל

תרחיש דומה נוסף שניתן לקיימו על פי צו המועצות האזוריות הוא מינוי ועד מחליף לוועד מקומי שלא עמד בפרמטרים המופיעים לעיל (פיחות במספר החברים מתחת לרף המינימלי, אי מילוי התפקיד כראוי או החלטת ועדה כי הוועד אינו יכול להמשיך ולשמש בתפקידו כראוי). מינוי ועד נחשל דורש ממליאת המועצה לקבל החלטה זו בהתבסס על המידע המובא בפניה. בעשור האחרון הוכרז ועד נחשל ביישוב אחד בארץ שערי תקווה.
הערות שוליים

↑  תקנות העיריות (כללים למינוי ועדה למילוי תפקידי ראש הרשות המקומית והמועצה), התשס"ד-2004
↑  עד שנת 2009 קבע החוק שתקופת הכהונה לא תהיה פחות משנתיים. בשנת 2009 שונה החוק ונקבעה תקופת כהונה מינימלית של שלוש שנים, כדי לאפשר טיפול מעמיק יותר של גורמי המקצוע הממונים על ידי השר. ראו הצעות רשומות חוק הממשלה, עמ' 390-391 ופקודת העיריות, סעיף 146(א), תיקון 117
↑  אלישיב רייכנר, "עיר המודחת", 13.11.2007, אתר כיפה
↑  פרוטוקול מס' 5 מישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה, ב' בסיוון ה'תשס"ו (29 במאי 2006) באתר הכנסת.
↑  עלי חיידר, השלטון המקומי הערבי: משבר כרוני הזועק להתערבות מיידית, TheMarker,‏ 1 בנובמבר 2007, מובא באתר עמותת סיכוי.
↑  יוסף חסן, תנו להם ראש עיר דרוזי, באתר הארץ, 15 באוקטובר 2007
חוקת רומניה (1991)

הנוסח הנוכחי של חוקת רומניה, כפי שפורסם ברשומות של רומניה מ-31 באוקטובר 2003, לאחר אישור התיקונים במשאל עם ב-18 באוקטובר. 
 חוקת רומניה, נוסח 2003 באנגלית, בויקיטקסט
חוקת רומניה (ברומנית: Constituția României) היא החוקה השביעית שחוקקה בהיסטוריה של רומניה המודרנית. החוקה נחקקה ב-21 בנובמבר 1991 ונכנסה לתוקף ב-8 בדצמבר 1991, בעקבות משאל עם והחליפה בכך את חוקת רומניה של 1965, החוקה הקומוניסטית האחרונה. חוקת רומניה (1991) הוחלפה בעצמה על ידי חוקת רומניה של 2003.
חוקת רומניה מ-1991 הייתה החוקה הדמוקרטית הראשונה, שחוקקה ברומניה לאחר המהפכה הרומנית (1989) ונפילת משטרו של ניקולאה צ'אושסקו.
מבנה

החוקה של 1991, כפי שעודכנה ב-2003, מכילה 156 פרקים, המחולקים ל-8 כותרות:
כותרת I – עקרונות כלליים
כותרת II – זכויות, חירויות וחובות יסוד
כותרת III – רשויות ציבוריות
כותרת IV – כלכלה ומימון הציבור
כותרת V – בית משפט לחוקה
כותרת VI – אינטגרציה אירו-אטלנטית
כותרת VII – תיקון החוקה
כותרת VIII – הוראות סיום ומעבר
ראו גם > חוקות לשעבר

התקנון האורגני (1831)
החוקה הראשונה של רומניה (1866)
החוקה השנייה של רומניה (1923)
החוקה השלישית של רומניה (1938)
החוקה הרביעית של רומניה (1948)
החוקה החמישית של רומניה (1952)
החוקה השישית של רומניה (1965)
הערות שוליים

↑  Constituția României (1991) (ברומנית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.