stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שור (קבוצת כוכבים)
הערות שוליים

↑  BBC News | SCI/TECH | Ice Age star map discovered, news.bbc.co.uk
↑  נונוס, דיוניסיאקה, 1.46–1.362 (ראו במקור עם תרגום ובתרגום לאנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007581403105171  GND: 4057531-7  LCCN: sh2014000881  VIAF: 109145003283761301120   WorldCat (עם VIAF): 109145003283761301120 
קבוצות הכוכבים שור ואוריון. ניתן לראות את רגל ימין של השור מושטת לאוריון, אך לא את חצי גופו התחתון (השקוע במים בחלק מהתיאורים)
רוז'ה פטר

| --- | --- |

 לידה:  17 בפברואר 1905 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  16 בפברואר 1977 (בגיל 71) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 שם לידה:  Politzer Rózsa 
 ענף מדעי:  מתמטיקה, לוגיקה, subject didactics, תורת הקבוצות 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אטווש לוראנד (1927) 
 מוסדות:  אוניברסיטת אטווש לוראנד (1955–1975)  Budapesti Tanítóképző Főiskola (1945–1955) 
 תלמידי דוקטורט:  Michael Makkai 
 פרסים והוקרה:  פרס הרפובליקה העממית ההונגרית (1970)  Manó Beke Prize (1953)  פרס קושוט (1951) 
 
רוז'ה פטר (במקור פוליצר, בהונגרית: Péter Rózsa; בודפשט, 17 בפברואר 1905 – בודפשט, 16 בפברואר 1977) הייתה מתמטיקאית יהודייה-הונגרייה, פרופסורית באוניברסיטה, חברה נספחת של האקדמיה ההונגרית למדעים (1973), זוכת פרס קושוט (הפרס הממלכתי ההונגרי הגבוה ביותר, מקביל לפרס ישראל) וזוכת פרס המדינה (1970) (פרס המדינה של הרפובליקה העממית ההונגרית היה פרס ממלכתי גבוה שהוקם על ידי המועצה הנשיאותית של הרפובליקה העממית ההונגרית בשנת 1963, אשר הוענק ליחידים או לקבוצות כהוקרה על הישגים מדעיים, כלכליים וטכניים יוצאי דופן בתחום).
ביוגרפיה

רוז'ה פוליצר נולדה במשפחה יהודית ובשנת 1927 קיבלה תואר במתמטיקה ובפיזיקה באוניברסיטת בודפשט (כיום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד-ELTE). לאחר שנתיים של אבטלה החלה ללמד בבית ספר חטיבת ביניים. משנת 1939 ועד תום מלחמת העולם השנייה לא הייתה יכולה ללמד בגלל מוצאה היהודי, תחילה פוטרה ולאחר מכן נכלאה בגטו בודפשט. לא ידוע יותר על קורותיה בשואה.
בין השנים 1947–1955 (עד שהמכללה נסגרה), היא הייתה המנהלת, המארגנת והראש של המחלקה למתמטיקה של המכללה להכשרת מורים בבודפשט (Budapesti Tanárképző Főiskola); בין 1955 לבין 1975, הייתה פרופסורית בפקולטה למדעי הטבע של ELTE. דוקטור (PHD) במדעי המתמטיקה (1952). חברה נספחת באקדמיה ההונגרית למדעים (1973).
חברה לכיתה וחברה לכל החיים, לאסלו קלמאר, הפנה את תשומת לבה לפונקציות רקורסיביות חלקיות, אשר מילאו תפקיד מהותי בהוכחת משפטי האי-שלמות של גדל (קורט גדל). כך היא החלה לעסוק בתורת הרקורסיה, כולל תורת הפונקציות הפרימיטיביות הרקורסיביות. היא כתבה את המונוגרפיה הראשונה על הפונקציות הרקורסיביות. הספרות המקצועית עדיין משתמשת בגרסה המפושטת שלה לדוגמה: של ג. סודן (1927) ווילהלם אקרמן (1928) עבור פונקציה רקורסיבית, אך לא פרימיטיבית (פונקציית אקרמן היא דוגמה פשוטה לפונקציה רקורסיבית שאיננה רקורסיבית פרימיטיבית).
הייתה לה גם קריירת הוראה משמעותית, שכללה 20 שנות הוראה בתיכון, הוראה במכללה, כתיבת ספרי לימוד והוראה באוניברסיטה. היא הכניסה לאוניברסיטה את הוראת תורת הקבוצות והלוגיקה ב-ELTE. פטר הכינה את שיעוריה בקפידה רבה; מטרתה הייתה גילוי המתמטיקה על ידי תלמידיה.
רבים מהמאמרים האינפורמטיביים שלה כתובים גם היטב ובקפידה, בעבודה זהירה. מכתביה אל הסופר מרצל בנדק הולידו את ספרה "משחק עם האינסוף", שמטרתו הייתה לקרב את עולם המחשבה והתגליות הגדולות של המתמטיקה לאינטלקטואלים במדעי הרוח. הספר זכה להצלחה רבה ותורגם לשפות רבות; המהדורה האנגלית שלו זמינה ברציפות.
פרסים והוקרה

פרס קושוט (1951)
פרס מנו בקה (1953)
פרס המדינה של הרפובליקה העממית ההונגרית (1970) - לפיתוח יצירתי נוסף של התיאוריה של פונקציות רקורסיביות, כמו גם על הישגיה בפופולריזציה של המתמטיקה.
ספריה

Rekursive Funktionen. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1951. 206 pp.
Recursive functions. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1967
Rekursive Funktionen in der Komputer-Theorie. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1976
Recursive functions in computer theory. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1981
יצירות מדע שימושי

משחק עם האינסוף, מתמטיקה לזרים. הוצאת ספרים דנטה, בודפשט, 1945. מהדורות נוספות: ביבליוטקה, 1957, גונדולה, 1963, הוצאת ספרי לימוד, 1969, 1974. Typotex, 1999, 2004
רוז'ה פטר: Playing with Infinity: Mathematics for Everyman. Translated by Z. P. Dienes, Simon and Schuster, 1962; Dover Books edition, 1977
עולם המספרים. (ספריית החינוך החדשה) בודפשט, 1948
מתמטיקה בתיכון לכיתות ט' ו-י'. בודפשט, 1949, 1950 (עם טיבור גלאי)
משחק עם האינסוף. מתמטיקה לחיצוניים ;מהדורה תשיעית מתוקנת; Typotex, בודפשט, 2015 (מדענים הונגרים)
ואטנאיוקוטל

| --- | --- |

 מידע כללי
 מיקום:  איסלנד
 אורך:  143 ק"מ 
 שטח:  7,900 קמ"ר
 סוג קרחון:  כיפת קרח
 קואורדינטות:  64°24′N 16°48′W﻿ / ﻿64.400°N 16.800°W﻿ / 64.400; -16.800
  (למפת איסלנד מוגדלת) רייקיאוויק אקוריירי קפלאוויק אקרנס איסאפיירד'ור סאוד'אורקרוקור איילססטאד'יר סלפוסואטנאיוקוטל(למפת איסלנד רגילה) רייקיאוויק אקוריירי קפלאוויק אקרנס איסאפיירד'ור סאוד'אורקרוקור איילססטאד'יר סלפוסואטנאיוקוטל
 
וַאטְנַאיוֹקוּטל (באיסלנדית: Vatnajökull, בתרגום מילולי: "קרחון האגמים"), לעיתים נקרא קרחון ואטנה, היא כיפת הקרח הגדולה ביותר באיסלנד בשטחה ובנפחה, והשנייה בגודלה באירופה אחרי כיפת הקרח של האי סברני בארכיפלג נוביה זמליה ברוסיה. הקרחון נמצא בדרום-מזרח האי, שטחו כ-7,900 קמ"ר והוא מכסה כ-8% משטח המדינה.
מפלי דטיפוס, השניים בעוצמתם באירופה, נובעים ממימיו.
מתחת לכיפת הקרח ישנם מספר הרי געש פעילים, שהתפרצותם יצרה בעבר "כיסים" גדולים של מים מתחת לקרח. ההתפרצות האחרונה התרחשה בשנת 2011 ויצרה עמוד עשן שהתנשא לגובה של 17 קילומטרים.
בתאריך 7 ביוני 2008 הוכרז הפארק הלאומי ואטנאיוקול המהווה אתר מורשת עולמי.
בתרבות הפופולרית שימש ואטנאיוקוטל כזירת צילום למספר סרטי קולנוע, ביניהם רצח בעיניים, הסרט ה-14 בסדרת ג'יימס בונד. כמו כן שימש האתר לצילום קטעים מהעונה השנייה בסדרת הטלוויזיה משחקי הכס.
דונה דה לורי

| --- | --- |
דונה דה לורי בהופעה ב-1993
דונה דה לורי בהופעה ב-1993
 לידה:  10 בספטמבר 1964 (בת 60) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 שם לידה:  Donna Eve De Lory 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 חברת תקליטים:  CD Baby 
 www.donnadelory.com
 פרופיל ב-IMDb
 
דונה דה לורי (באנגלית: Donna De Lory; נולדה ב-10 בספטמבר 1964) היא זמרת, רקדנית ופזמונאית אמריקאית. בתור בת למשפחה מוזיקלית, דה לורי מופיעה מגיל צעיר. היא השתתפה באלבומים של מוזיקאים כדוגמת קארלי סימון, ריי פארקר ג'וניור (אנ'), קים קארנס, סנטנה, מרטיקה (אנ'), לורה ברניגן, בלינדה קרלייל, סלינה, בט מידלר, בארי מנילו, מילן פארמר, אלישה (אנ') ומדונה. דה לורי ליוותה את מדונה כזמרת ורקדנית בכל הופעה שאירעה בסיבוב ההופעות "Who's That Girl World Tour" בשנת 1987, ועד לסיבוב ההופעות "Confessions Tour" בשנת 2006. ההופעה שלה עם מדונה בלייב ארת' 2007 בלונדון הייתה שיתוף הפעולה המקצועי האחרון שלהן עד כה.
ביוגרפיה וקריירה

דונה דה לורי נולדה בקלבסאס, קליפורניה למפיקה והמוזיקאית אל דה לורי ומרי הלין סונצ'יני.
דה לורי זכתה להצלחה כזמרת הרקע של מדונה. ב-1985, גרדנר קול, בן זוגה לשעבר של דה לורי, כתב את השיר "Open Your Heart" שמדונה הקליטה מאוחר יותר. באותה תקופה ההנהלה של מדונה חיפשה חומרים לאלבום True Blue שלה, וקול הציג שלושה שירים, כולל "Open Your Heart". המנהל של מדונה שמע את השיר וחשב שזה יהיה להיט עבור מדונה, אז הוא ביקש מקול להקליט מחדש את השיר בקול נשי. דה לורי הקליטה את השיר, וקול הגיש את ההקלטה למפיק של מדונה פטריק לאונרד. מדונה האזינה להקלטה והחליטה להקליט את השיר. לאונרד אהב את קולה של דה לורי ושכר אותה בתור זמרת רקע בפרויקטים עתידיים שהפיק. כשמדונה חיפשה זמרי רקע לסיבוב ההופעות שלה "Who's That Girl World Tour" ב-1987, דה לורי ביקשה מלאונרד לקחת אותה לאודישנים. בהמשך לכך, התקבלה לתפקיד והייתה שותפה עד לסיבוב ההופעות "Confessions Tour" בשנת 2006.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

1992: Donna DeLory
2000: Bliss
2002: Songs 95
2003: In the Glow
2004: The Lover & the Beloved
2006: Sky Is Open
2009: Sanctuary
2013: The Unchanging
2015: Elixir: Songs of the Radiance Sutras
2018: Here in Heaven
2021: Gone Beyond
פילמוגרפיה > סרטי קולנוע

1991: "במיטה עם מדונה"
2001: "נשות הלילה"
2005: "אני הולכת לספר לכם סוד"
הערות שוליים

1 2  Donna De Lory, Today In Madonna History (באנגלית)
↑  Variety Staff, Who’s That Girl, Variety, ‏1987-01-01 (באנגלית אמריקאית)
1 2 3  Donna De Lory – Page 2, Today In Madonna History (באנגלית)
↑  Live Earth, Today In Madonna History (באנגלית)
↑  (PDF). 12 December 2007
↑  Home, Donna De Lory (באנגלית אמריקאית)
↑  Donna De Lory, web.archive.org, ‏2013-12-28
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 134846664  ISNI: 0000 0000 5684 3868  LCCN: n97854841  MusicBrainz: 3515a9df-7986-4c5f-8e42-d27a082077f6  NTA: 102567778  VIAF: 79813715   WorldCat (עם VIAF): 79813715
ישיבת בני עקיבא נחלים

| --- | --- |


מבנה בית המדרש של ישיבת בני עקיבא נחלים
 ישיבה
 מוטו:  "בגלל הרוח"
 השתייכות:  מרכז ישיבות בני עקיבא
 תקופת הפעילות:  1955–הווה (כ־69 שנים)
 מייסדים:  הרב יוסף בא-גד
 מגמות:  פיזיקה, ביולוגיה, מחשבים, תקשוב, ארץ (בנוסף יש אפשרות להרחיב מחוץ לבית הספר מגמות כמו כימיה ופיזיקה)
 מספר כיתות:  21
 בעלי תפקידים
 מנהל:  הרב אריאל ליבוביץ (תיכון) הרב אסף ברגר (חטיבת ביניים)
 ראש הישיבה:  הרב שמואל לורנץ
 תלמידים
 :  כ-500
 שונות
 ספרים:  ספרי הרב בא-גד
 מיקום
 מיקום:  מושב נחלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°03′45″N 34°54′52″E﻿ / ﻿32.062416666667°N 34.914527777778°E﻿ / 32.062416666667; 34.914527777778
 https://nechalim.tik-tak.net/
 he
 
ישיבת בני עקיבא "נחל יצחק" נחלים היא ישיבה תיכונית שנוסדה בשנת 1955 במושב נחלים הסמוך לפתח תקווה. הישיבה נוסדה על ידי הרב יוסף בא-גד, והיא קרויה על שם הרב יצחק קוסובסקי. בשיאה, היו בישיבה למעלה מ-1,200 תלמידים.
תולדות הישיבה > הקמת הישיבה

הישיבה הוקמה בשנת 1955 ושכנה בבית פרלמוטר שהוקדש לצורך כך על ידי חיה פרלמוטר. הקמת הישיבה הייתה חלק מהרחבת רשת ישיבות בני עקיבא שנעשתה על ידי הרב נריה.
המחזור הראשון של הישיבה הורכב מתלמידים מישיבת כפר-הרא"ה, שנשלחו לשם על ידי הרב נריה. האחראי לניהול הארגוני-לוגיסטי היה יוסף בא-גד והאחראי על החינוך היה הרב אריה ליפשיץ.
תולדות הישיבה > הקמת הישיבה > ניהול הישיבה

עם השנים הפך הרב יוסף בא-גד לראש הישיבה, ושימש בתפקיד זה עד לשנת 2004. על אף היותה של הישיבה ישיבת בני עקיבא, ובעלת גוון דתי לאומי, שילב בא-גד בישיבה ר"מים יוצאי הישיבות החרדיות, אולם בהמשך עזבו רוב המורים מהזרם החרדי והוחלפו על ידי מורים מהזרם הדתי לאומי.
בשנות ה-70 עמד הרב יהודה פליקס במשך כארבע שנים בראשות הישיבה. בראשית המאה ה-21 עברה הישיבה משבר כלכלי בעקבות חשד לשחיתות ומעילה בכספי העמותה על ידי הרב בא-גד. משבר זה הביא בסופו של דבר לפיטורי הרב בא-גד וסגירת העמותה. מרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא החליף את העמותה, ובמשך תקופה של כשנה שימש הרב יעקב צ'רבוניץ כראש ישיבה. לאחר מכן מונה הרב שמואל לורנץ, אז ר"מ בישיבת עותניאל, לראשות הישיבה. עם בואו החל הרב לורנץ ברענון סגל ההוראה הוותיק. נכון לשנת 2011 מלמדים בישיבה כ-15 ר"מים צעירים, בעיקר בכיתות הנמוכות, ביניהם "חצר"מים" אברכים המלווים את התלמידים, ואינם ר"מים המלמדים במשרה מלאה. בעבר נמסר בה שיעור קבוע מאת הרב יגאל לרר - אב"ד פתח תקווה ור"מ בישיבת מרכז הרב.
פעילויות בישיבה

בישיבה מגוון פעילויות חינוכיות, לעידוד לימוד תורה, הרחבת אופקים וחינוך גופני.
סמוך ליום ירושלים, מתקיים בישיבה מסע רגלי מן הישיבה לירושלים שאורך כשלושה ימים.
פעילות נוספת המתקיימת בישיבה מדי שנה היא מרוץ לזכרו של יליד המושב רב-סרן דניאל גומז, טייס מסוק בחיל האוויר שנהרג במלחמת לבנון השנייה.
בשנת תשע"ו הפיקה הישיבה כנס שהוקדש למחשבת ישראל. החל משנה זו, הכנס מתקיים מדי שנה.
הישיבה הוציאה ספרים רבים, ביניהם: ש"ס בבלי וירושלמי, רמב"ם, חת"ס (חומש, תהילים וסידור) ועוד.
פנימייה

בישיבה פועלת פנימייה, ובה חמישה מבנים. המדריכים מתגוררים בשטח הישיבה, כמו רוב צוות ההוראה.
פרויקט M-21

בשנת הלימודים ה'תשע"ט נפתחה בישיבה כיתה רב-גילאית, בה לומדים כ-30 תלמידים מכיתות י'-יב'.
ייחודה של הכיתה - כל תלמיד אינו חייב להיכנס לשיעור בכיתת האם, ויש לו אפשרות ללמוד את אותו החומר בכיתת ה-M-21[דרושה הבהרה], לבדו. כך יכולים התלמידים אשר בעלי יכולת לימוד עצמאי להספיק יותר מהר, ויותר טוב את החומר הלימוד ובכך להקדיש זמן לנושאים מעבר למערכת השעות הרגילה.
נכון לתשפ"ב פועלים בישיבה שתי כיתות: כיתת חטיבה לכיתות ז-ט (לפעמים) וכיתת תיכון לכיתות י-יב.
ראו גם

רשימת בוגרי הישיבה
הערות שוליים

1 2  דוד חרמץ, מקור ראשון, ‏נכס או נטל? הבית שעלול למוטט את ישיבת נחלים, באתר "סרוגים", 1 בינואר 2012
↑  דוד חרמץ, נכס או נטל, באתר News1 מחלקה ראשונה, 31 בדצמבר 2011
↑  רבקי גולדפינגר, סדר חדש, באתר ערוץ 7, 22 ביוני 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311516305171  LCCN: nr90024588  VIAF: 123600567   WorldCat (עם VIAF): 123600567
פטר ארדש (כלכלן)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 ביולי 1910 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  3 באוגוסט 1990 (בגיל 80) בודפשט, הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 
פטר ארדש (במקור אייזלר, בהונגרית: Erdős Péter;‏ בודפשט, 26 ביולי 1910  – בודפשט, 3 באוגוסט 1990) היה כלכלן יהודי-הונגרי, חבר האקדמיה ההונגרית למדעים (נספח: 1973, מן המניין: 1979), זוכה פרס המדינה (1980) (פרס המדינה של הרפובליקה העממית ההונגרית היה פרס ממלכתי גבוה שהוקם על ידי המועצה הנשיאותית של הרפובליקה העממית ההונגרית בשנת 1963, אשר הוענק ליחידים או לקבוצות כהוקרה על הישגים מדעיים, כלכליים וטכניים יוצאי דופן בתחום), ארדש היה פרופסור באוניברסיטה.
ביוגרפיה

פטר אייזלר נולד במשפחה יהודית כבנם של מיקשה ארדש (אייזלר), פקיד דואר וטלגרף ראשי, ושל קרולינה דויטש. בשל חוקי ההפליה וההגבלות על לימודי יהודים בממלכת הונגריה (נומרוס קלאוזוס) שנחקקו בשנת 1920, הוא למד הנדסת חשמל באוניברסיטת ברנו ובאוניברסיטת וינה. הוא השתלב בעבודת תנועות השמאל עוד בצעירותו ונעצר מספר פעמים בשנות השלושים ובשנת 1942 נידון לשש שנות מאסר. הוא עבד כמהנדס בין 1945 לבין 1948, ואז הפך לכלכלן. הוא מונה כמורה באוניברסיטה לכלכלה, לימד את ההיסטוריה של תיאוריות כלכליות. הוא ניהל את "המכון למדעי הכלכלה" הקודם (Közgazdaságtudományi Intézet) עד 1952, עד פירוקו ואז נאסרה עליו ההוראה והעבודה המדעית. הוא טוהר ושוקם רק כאשר אימרה נאג' הקים את המכון לכלכלה של היום. הוא היה מנהל אגף משנת 1954 ועד פרישתו ב-1984. ארדש חידש את החשיבה הכלכלית ובמקביל הניח את הבסיס לתהליך הרפורמה הכלכלית. ארדש היה חבר בוועדת המערכת של כתבי העת Acta Oeconomica וה-Economic Review.
עבודותיו החשובות יותר

תולדות התיאוריות הכלכליות (הערה ראשונה, 1950, 1951)
תוספות לתיאוריה של כסף הון מודרני, תנודות מחזוריות ומשברים כלכליים (בודפשט, 1966, מהדורה מתוקנת ומורחבת: 1974, באנגלית 1971)
שכר, רווח, מיסוי. שיעורים בנושאים שנויים במחלוקת בכלכלה הפוליטית של הקפיטליזם (בודפשט 1982)
Prices and profits in the US economy of the Seventies (מחירים ורווחים בכלכלה האמריקאית של שנות השבעים (עם פרנץ מולנאר, בודפשט, 1979))
Wages, profit, taxation. Studies on controversial issues of the political economy of capitalism (שכר, רווח, מיסוי. מחקרים בנושאים שנויים במחלוקת של הכלכלה הפוליטית של הקפיטליזם (בודפשט, 1982))
אינפלציה ומשברים בכלכלה האמריקאית של שנות השבעים (בדפשט, 1982, באנגלית, 1990).
פרסים

פרס המדינה של הרפובליקה העממית ההונגרית (1980) - על הישגיו בחקר הסוגיות הכלכליות התאורטיות של הקפיטליזם המודרני.
לקריאה נוספת

לקסיקון ביוגרפי הונגרי 1900–1990. עורכת ראשית: אגנש קניירש. בודפשט, 2001, Arcanum.
הערות שוליים

↑  "Erdős Péter születési bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári születési akv. 1874/1910. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-10-10.
↑  "Erdős Miksa és Deutsch Lina házasságkötési bejegyzése a nagykanizsai polgári házassági akv. 96/1909. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-10-10.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007462054305171  BIBSYS: 90191771  BnF: cb127959037 (data)  CiNii: DA04334198  GND: 1122561458  ISNI: 0000 0001 0997 6171  LCCN: n82131978  NKC: vse2013745347  NSK: 000170541  NTA: 069922985  RERO: 02-A006042418  SUDOC: 238718077  VIAF: 91400043   WorldCat (עם VIAF): 91400043
המנון ברצלונה (כדורגל)

| --- | --- |
 שיר
 מדינה:  ספרד 
 יצא לאור:  1974 
 שפה:  קטלאנית 
 כתיבה:  Josep Maria Espinàs, Jaume Picas 
 לחן:  Manuel Valls i Gorina 
 
השיר של בארסה (בקטלאנית: Cant del Barça) הוא ההמנון הרשמי של מועדון הכדורגל ברצלונה. הוא נכתב ב-1974 כדי לחגוג את יום השנה ה-75 למועדון. המילים נכתבו על ידי ז'אומה פיקאס וג'וזפ מאריה אספינאס ואת הלחן הלחין מנואל ואייס.
הפזמון זכה להופעת בכורה רשמית ב-27 בנובמבר 1974 בקאמפ נואו לפני משחק בין ברצלונה לגרמניה המזרחית על ידי מקהלה בת 3,500 איש שנוצחה על ידי אוריול מרטורל. ב-28 בנובמבר 1998, במהלך חגיגות המאה למועדון, הוא בוצע על ידי הזמר והיוצר הקטלוני ז'ואן מנואל סראט בתום פסטיבל בקאמפ נואו. מאז 2008/09 השיר מודפס על חולצות העתק רשמיות של ברצלונה.
מילים

| קטלאנית | עברית |
| --- | --- |
Tot el camp  és un clam .som la gent blau-grana Tant se val d’on venim si del sud o del nord ,ara estem d’acord, estem d’acord .una bandera ens agermana. Blau-grana al vent un crit valent tenim un nom :el sap tothom: !Barça, Barça, Barça Jugadors Seguidors .tots units fem força. ,Són molts anys plens d’afanys són molts gols que hem cridat ,i s’ha demostrat, s’ha demostrat .que mai ningú no ens podrà tòrcer Blau-grana al vent un crit valent tenim un nom :el sap tothom !Barça, Barça, Barça: כל האצטדיון, קורא יחדיו, אנחנו אנשי הכחול אדום, לא משנה מאיפה באנו, בין אם מהדרום או מהצפון, הרי שאנו מסכימים, אנו מסכימים, דגל אחד מאחד אותנו. כחול אדום מתנופף ברוח, צעקה עזה ואמיצה, יש לנו שם, אותו יודעים כולם: בארסה, בארסה, בארסה! שחקנים, אוהדים, כולנו ביחד יוצרים כוח, עברנו שנים רבות מלאות הקרבה, הרענו על שערים רבים, וזה מוכיח, וזה מוכיח, שאיש לעולם לא יוכל לכופף אותנו. כחול אדום מתנופף ברוח, צעקה עזה ואמיצה, יש לנו שם, אותו יודעים כולם: בארסה, בארסה, בארסה!
הערות שוליים

↑  טוט אל קאמפ, באתר בארסה מאניה, ‏15 ביולי 2011
דרור שדה

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  25 בפברואר 1932 גבעת השלושה, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  14 באוקטובר 1993 (בגיל 61) 
 ענף מדעי:  פיזיקה
 מקום מגורים:  ישראל
 פרסים והוקרה:  תחרות שנתית באסטרונומיה וחקר החלל לבני נוער לזכרו של דרור שדה
 תרומות עיקריות
 הוכחת חוק חיבור מהירויות
 
דרור שדה (25 בפברואר 1932 – 14 באוקטובר 1993) היה פיזיקאי ישראלי בעל שם בינלאומי. שימש כפרופסור באוניברסיטת תל אביב בפקולטה למדעים מדויקים, בבית הספר לפיזיקה ולאסטרונומיה. עמד בראש סוכנות החלל הישראלית.
ביוגרפיה > קריירה אקדמית

שדה נולד בקיבוץ גבעת השלושה, בגיל חמש עברה משפחתו לחיפה, והוא סיים את לימודי התיכון בגימנסיה על-שם ביאליק בחיפה בשנת 1949. לאחר-מכן למד שנה בסמינר למורים. ב-1950 החל בלימודי פיזיקה, מתמטיקה וכימיה באוניברסיטה העברית. בשנת 1955 סיים את לימודיו לתואר מוסמך, והתקבל לעבודה בוועדה לאנרגיה אטומית, שם חקר אנרגיה גרעינית.
ב-1957 נשלח שדה ללימודי דוקטורט בסורבון, פריז, ושלוש שנים לאחר מכן, ב-1960, קיבל את תואר הדוקטור. הוא חזר לישראל והמשיך לעסוק במחקרו בנושא אנרגיה גרעינית במרכז למחקר גרעיני שורק.
ב-1965 נסע אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס ועבד שם במחקר והוראה שחזר הצטרף שדה לסגל האקדמי של אוניברסיטת תל אביב ועזר לייסד את בית הספר לפיזיקה ולאסטרונומיה באוניברסיטה. לאחר מכן עזר שדה להקים את מצפה הכוכבים של האוניברסיטה, והיה בין מנהליו הראשונים. שדה הקים מחלקה לפיזיקה רפואית בבית הספר לפיזיקה ולאסטרונומיה, בה עבד עד יום מותו, תוך שהוא מפרסם מאמרים חדשים ומדריך סטודנטים בעבודות המאסטר והדוקטורט שלהם.
ביוגרפיה > הישגיו ותפקידיו

בין הישגיו כפיזיקאי הוכחת חוק חיבור מהירויות בפיזיקה יישומית. במרץ 1972 הודיע שדה כי גילה את גלי הכבידה, גילוי שיאשש את תורת היחסות, אך לאחר בדיקה נוספת התברר כי הגילוי היה גילוי סרק.
אחת מעבודותיו המדעיות המפורסמות ביותר של דרור שדה מציעה דרך חדשה לאישוש תורת היחסות הפרטית של אלברט איינשטיין. עבודה זו התפרסמה רבות ברחבי ישראל ובעולם כולו, ואף צוטטה באחד מספרי הפיזיקה הידועים ביותר בעולם, הספר "מכניקה" של אוניברסיטת ברקלי שבארצות הברית.
שדה ניהל בשנים 1975–1977 את מצפה הכוכבים על שם וייז במצפה רמון ונמנה עם צוות העורכים והיועצים המדעיים של האנציקלופדיה "בריטניקה לנוער". עד ליום פטירתו שימש דרור שדה כפיזיקאי ואסטרונום באוניברסיטת תל אביב, כשבמקביל הוא גם שימש כמנהל סוכנות החלל הישראלית, וכיועץ במחלקה לחקר החלל במעבדות הצי האמריקני בוושינגטון.
לשדה היו תרומות חשובות נוספות בתחום האסטרופיזיקה והפיזיקה הרפואית. בתחום האסטרופיזיקה הוא התמחה בחקר פולסרים ומקורות קרינה אלקטרומגנטית אסטרונומיים. עבודותיו בניתוח האות המחזורי המתקבל מן הפולסרים הביאו אותו למסקנה שניתן ליישם את השיטות המשוכללות של האנליזה האסטרונומית לחקר מערכות מחזוריות בגוף האדם. שיטות אלו, אותן פיתח ושכלל, אפשרו לו לחקור את פעילות הלב ולהציע שיטה לאיתור מוקדם של פעילות לב לא תקינה.
ביוגרפיה > מחלתו ופטירתו

במהלך עבודתו בוועדה לאנרגיה אטומית בשנים 1956–1957, ארעה תאונה בה נחשפו שדה ושותפיו למעבדה לקרינה רדיואקטיבית גבוהה מאוד, ככל הנראה עקב סדק ב"נציץ" - חומר האוטם את החומר הרדיואקטיבי ומגן מפני דליפות. הקרינה הגיעה לביתו של שדה ולכל דבר שנגע בו. אשתו חיה ובנו לא נפגעו מהקרינה. הוא חלה בסרטן מסוג מזוטוליומה, סרטן קרום הריאה. עוד שלושה אנשים נפטרו מסרטן בעקבות התאונה, סטודנט שמת חודש לאחר התאונה, מנהלו של שדה יהודה וולפסון ועמוס דה-שליט.
ארבעה חודשים לפני מותו, כששכב בבית החולים, התבקש שדה לספר על אותה תאונה, והוא סיפר שכשעבד במעבדה הרדיואקטיבית במכון ויצמן למדע הוא טיפל במקור רדיואקטיבי פולט קרני אלפא. במשך תקופה ארוכה לא היה פיקוח על הקרינה עד שיום אחד נעשתה בדיקה על שולחן עבודה במעבדה והתגלתה קרינת אלפא גבוהה בהרבה מן המותר, אך בבדיקות שנעשו בגופו לא התגלתה קרינה בשתן או בצואה. שדה הודה כי לא נעשה ניסיון לבדוק רקמות אחרות בגופו, מה שיכול היה להוביל לגילוי מחלתו מוקדם יותר (בהנחה שהקרינה היא מקור המחלה). ב-14 באוקטובר 1993, כשהיה בן 61, נפטר דרור שדה מסרטן.
כאות הערכה לתרומתו הרבה בתחומים המדעיים בישראל עורכת אוניברסיטת תל אביב מדי שנה, החל משנת 1994, אולימפיאדה לאסטרונומיה וחקר החלל לזכרו של דרור שדה, המיועדת לנוער בגילאי תיכון.
ספריו

חורים שחורים וננסים לבנים - פרקים באסטרונומיה מודרנית, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1980
הערות שוליים

1 2 3  ארנון מגן, שלבים בדרך מחקרו של פרופ' דרור שדה, דבר, 26 במרץ 1972
1 2 3 4  פרופ' חגי נצר, פרופ' מאיר מידב, פרופ' דרור שדה - ביוגרפיה, באתר ביה"ס לפיזיקה ולאסטרונומיה ע"ש ריימונד ובברלי סאקלר, ‏5/1/2014
↑  מדען ישראלי הוכיח לראשונה שכוח־המשיכה פועל בגלים, על המשמר, 17 במרץ 1972
↑  יצחק בצלאל, הסיכוי היחסי לאיינשטיינים ישראלים, למרחב, 24 במאי 1963
↑  אבי גאנור, לוויין ישראלי, אולי גם אסטרונאוט, חדשות, 1 באוגוסט 1985
↑  פולסאר משפיע על הירח ?, על המשמר, 15 בינואר 1973
↑  יגאל לביב, מכשיר חדש לחיזוי התקף לב, חדשות, 13 בנובמבר 1984
1 2  חן קוטס-בר, הדליפה המסתורית, באתר nrg‏, 17 בפברואר 2006
↑  עקיבא אלדר, תכירו ילדים, זה הקו הירוק, באתר הארץ, 4 בדצמבר 2006
↑  אולימפיאדה לאסטרונומיה וחקר החלל, באתר אוניברסיטת תל אביב לנוער
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007518629005171  BnF: cb15742626q (data)  ISNI: 0000 0004 2436 7552  LCCN: n89120113  VIAF: 45890957   WorldCat (עם VIAF): 45890957
צ'זנה (כדורגל)

אסוצ'יאציונה קלאצ'יו צ'זנה (באיטלקית: Associazione Calcio Cesena), הידוע בשם המקוצר צ'זנה, הוא מועדון כדורגל איטלקי מהעיר צ'זנה. המועדון הוקם בשנת 1940 ועלה לראשונה לסרייה א' בשנת 1973. מאז, המועדון שיחק בסרייה א' במשך 11 עונות, כאשר ההישג הגבוה שלו היה בשנת 1976, כאשר סיים במקום השישי.
היסטוריה

המועדון הוקם בשנת 1940. המועדון העפיל לסרייה ב' בשנת 1968 ובשנת 1973 העפיל לסרייה א'. בעונת הבכורה שלה בסרייה א', המועדון הצליח לסיים במקום ה-11, השיג שהשיג גם בעונתו השנייה בסרייה א'. בעונת 1975/1976, צ'זנה סיימה במקום השישי והבטיחה לעצמה מקום במסגרת גביע אופ"א בעונת 1976/1977. בסיבוב הראשון בגביע אופ"א הפסידה לקבוצת פ.צ. מגדבורג ממזרח גרמניה והודחה מהטורניר. בעונה הבאה ירדה צ'זנה בחזרה לסרייה ב'.
ההעפלה השנייה לסרייה א' הייתה בשנת 1981, אז סיים המועדון במקום העשירי. כעבור שנתיים, ירד המועדון ליגה שוב ונשאר בסרייה ב' במשך ארבע שנים. לאחר שניצחו בפלייאוף, המועדון העפיל שוב לסרייה א' בעונת 1987/1988 ונשאר בסרייה למשך ארבע שנים נוספות.
הקבוצה ירדה שוב ליגה בשנת 1991. בשנת 1994 עמדה בפני צ'זנה ההזדמנות לחזור לסרייה א'. עם שחקנים מוכשרים כמו אלסנדרו תאודוראני, אמיליאנו סאלווטי, לואיג'י פיאנגרלי ועוד, הפעם הקבוצה הייתה מחוזקת מתמיד. אך הם סיימו את העונה עם מספר נקודות זהה ביחד לפדובה והפסידו בפלייאוף על מנת לעלות חזרה לסרייה א'. הפסד זה השפיע על הקבוצה, שספגה ירידת ליגה נוספת, הפעם לליגה השלישית, בשנת 1997, בה נשארו ארבע שנים.
בעונת 2005/2006, בסרייה ב', צ'זנה הייתה מועמדת לעלייה לסרייה א', הקבוצה סיימה במקום השישי ולכן שיחקה את משחקי פלייאוף העלייה, אך לא עלתה ליגה.
בעונת 2009/2010 חזרה צ'זנה לליגה האיטלקית הראשונה אחרי 19 שנים של היעדרות. הקבוצה שרדה עונה אחת ובתום העונה השנייה ירדה חזרה לסרייה ב'. בעונת 2013/2014 חזרה צ'זנה לסרייה א' אך כעבור עונה אחת נשרה חזרה לסרייה ב'.
שחקנים מפורסמים

איטליה מאסימו אמברוזיני
איטליה אלסנדרו ביאנקי
איטליה אנטוניו קנדרבה
איטליה עמנואלה ג'אקריני
איטליה וינצ'נצו יאקווינטה
יפן יוטו נגטומו
אלג'יריה עבד אל-קאדר גזאל
ארגנטינה חרמן דניס
סן מרינו מאסימו בוניני
רומניה אדריאן מוטו