stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אור יהודה

פארק נווה סביון בעיר
אור יהודה בלילה
שרידי כפר עאנה האחרונים
גינה ואחד מבתי השכונה החדשה שהוקמה על ידי חברת אפריקה ישראל להשקעות, ספטמבר 2007
אנדרטה לנופלים במערכות ישראל באור יהודה
הלוגו של המרכז למורשת ליהדות לוב
המרכז למורשת יהדות לוב
מכבי אור יהודה במשחק נגד סקציה נס ציונה
אנדרטת עולי הגרדום באור יהודה
שמות תשעת עולי הגרדום
אוֹר יהוּדָה היא עיר במחוז תל אביב בישראל. העיר ממוקמת במגזר המזרחי ביותר של גוש דן. היא מרוחקת כשבעה קילומטרים מתל אביב-יפו וסמוכה לנמל התעופה בן-גוריון.
אור יהודה גובלת במערב בכביש 4 ובשטחים פתוחים שעליהם מוקמת שכונת פארק איילון; במזרח ביהוד-מונוסון; בצפון בכביש 461, צומת השומר וצומת סביון ובדרום בכביש 412 ובשטחים פתוחים.
מקור השם

אור יהודה נקראת על שמו של רבי יהודה בן שלמה חי אלקלעי. מסורת אחרת גורסת כי אור יהודה היה שמו של בית הספר של העולים המתיישבים שהגיעו מטורקיה והמדינה מיסדה את השם מאוחר יותר. לפי מסורת נוספת העיר נקראת בשל מיקומה בשטח ההיסטורי של שבט יהודה, אחד משבטי ישראל (אף על פי שזה לא מסתדר עם מיקומה הגאוגרפי).
היסטוריה

העיר שוכנת במקום בו היה היישוב אונו הנזכר במקרא ובמשנה. לפני קום המדינה שכן במקום היישוב סאקיה שנהרס ב-1948 במלחמת העצמאות. במלחמת העצמאות נכבשו הכפרים סאקיה וכפר עאנה (ואל-ח'ירייה) במבצע 'חמץ'.
בשנת 1949 התיישבו ראשוני העולים יוצאי לוב וטורקיה בתוך חורבות הבתים הערביים הנטושים של שני הכפרים. במקום לא היו תשתיות מים וביוב, והמתיישבים הראשונים סבלו סבל רב. הם השקיעו במקום כסף רב ועבודה רבה: הבתים שופצו, הסמטאות נוקו והתושבים טיפחו גינות פרטיות סביב בתיהם.
בשנים 1950–1953 הוקמו המעברות של סקיה וכפר עאנה ואליהן הגיעו עולים מעיראק במבצע עזרא ונחמיה. המעברות כללו אוהלים ("בדונים") וצריפונים. מספר התושבים במעברות גדל עד ל-16,000 תושבים.
| שם המעברה | מספר המשפחות במעברה | מספר תושבי המעברה |
| --- | --- | --- |
| סקייה א' | 810 | 3,744 |
| סקייה ב' | 725 | 3,069 |
| כפר עאנה א' | 560 | 2,592 |
| כפר עאנה ב' | 525 | 2,526 |
באותה תקופה השלטונות עדיין לא הכירו במעברות כישוב קבע וראו בהן מקום זמני לקליטת העולים, כשהערים השכנות תל אביב ורמת גן סירבו לקלוט את המעברות בשטח שיפוטן. בהמשך נעשה ניסיון לפנות את המעברות ולהעביר את התושבים לערי פיתוח בצפון ודרום הארץ, ולייעד את שטח המעברות לחקלאות. רבים מתושבי המעברות התנגדו לפינוי והחלו בפעילות להכרה באור יהודה כיישוב קבע.
היסטוריה > יישוב קבע

בשנת 1955 הכריזה ממשלת ישראל על אור יהודה כישוב קבע. המבנים הראשונים החד-קומתיים נבנו ברחוב "הראשונים" ולאחר מכן ברחוב "ההגנה" ואוכלסו על ידי ותיקי המעברות. בשנת 1962, בלחץ ראש המועצה המקומית מרדכי בן פורת הכריזה הממשלה על אור יהודה כשטח תכנון עיר, לפי כך זכאית אור יהודה לתכנן את בנייתה בעצמה. בעקבות הכרזתה החלה בנייה מואצת של שיכונים ודירות. במקביל החלו לפרק את הצריפונים שהתפנו במגמת חיסול המעברות. בגלל מגבלות תקציב הן של הרשויות והן של התושבים נבנו 80% מהדירות כדירות ציבוריות בבעלות המדינה. דירות אלו אופיינו כדירות קטנות (למשפחות מרובות ילדים), ברמת בנייה נמוכה והעדר תשתיות סביבתיות, והשכונות היו לשיכוני עוני ומצוקה. בהמשך נבנו בניני ציבור, מתנ"ס מרכזי, מרפאות, בית מועצה, בתי ספר כולל תיכונים.
גם בשנות ה-70 קלטו באור יהודה אלפי משפחות עולים מברית המועצות, בעיקר מגאורגיה ומבוכרה. רמת הבנייה השתפרה, ונבנה גם אזור תעסוקה חדש ונרחב. במקביל לקליטת עלייה, דאגה המועצה למתן דירות לבני הדור השני, ובתקופה זו כיהנו כראשי מועצה יחזקאל קזז ומנשה יצחקי, בזה אחר זה.
בשנות ה-80, עת כיהן בתפקיד ראש המועצה, עו"ד יצחק בוכובזה, עברה אור יהודה את פרויקט שיקום שכונות שיזם ראש ממשלת ישראל מנחם בגין. במסגרת פרויקט זה הובילה המועצה המקומית מהלך שבו רכשו אלפי משפחות את דירותיהם מעמידר, ובמקביל הפסיקה המועצה את הבנייה של דירות על ידי משרד השיכון. תחת זאת הורחבו אלפי דירות על ידי הדיירים במסגרת תוכנית של המועצה, ומאות דירות הרוסות בשכונות שוקמו לטובת זוגות צעירים. על התהליכים הללו ועל השיפור בתחום החינוך זכתה אור יהודה בפרסים חשובים ויוקרתיים, כולל פרס חינוך לרשות המקומית על צמצום הנשירה לממדים אפסיים, וכן "פרס קפלן" שהיה מיועד לפיתוחים ולהישגים כלכליים. בשנת 1988, בתקופת כהונתו של עו"ד יצחק בוכובזה, הוכרזה אור יהודה כעיר, תוך שהיא משתדרגת גם ברמתה הסוציו-אקונומית.
סמל עיריית אור יהודה

סמלה הישן של העיר עוצב בשנת 1998 על ידי המעצב הגרפי לביא צרפתי ובו שמש המסמלת את האור שבעיר ובשמה, הבתים הגבוהים וצמודי הקרקע המאפיינים את אור יהודה, וכן את תעשיית ה-low-tech (גלגל שיניים) וה-high tech (גלגל משונן) בעיר. בתחתית הסמל הישן ומשמאלו מופיעים עצים ושטחים ירוקים.
סמל העיר הנוסף הושק בשנת 2017 והוא מורכב מצורות גאומטריות המרכיבות את המילה "אור" שהוא חלק משמה של העיר. הסלוגן הנבחר הוא "המרכז של המרכז", שמבליט את מיקום העיר – במרכז בקעת אונו, מרכז גוש דן, ובמרכזה של מדינת ישראל.
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים באור יהודה 40,841 תושבים, מתוכם 39,228 תושבי ישראל (מקום 57 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  שינוי בגודל האוכלוסייה ‎+1.7% בשנה‏.  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 84.3%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 9,687 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
תחבורה

ממסוף האוטובוסים אור יהודה יוצאים אוטובוסים לפתח תקווה, יהוד-מונוסון, קריית אונו, רמת גן, תל השומר, תל אביב, בני ברק וראשון לציון.
כיום הגישה לאור יהודה ממערב ומצפון נעשית בכביש אחד מרכזי שהוא כביש 461 ובאמצעות מחלף מסובים המאפשר גישה לאור יהודה מהכבישים האחרים. הגישה לעיר ממזרח ומדרום נעשית באמצעות הצומת עם כביש הגישה לאזור התעשייה יהלום הנמתח מכביש 412.
בימים אלו מקודמות תוכניות תחבורתיות רבות עבור תושבי העיר, ביניהן הרכבת הקלה, פרויקט "מהיר לעיר" לנתיבי תחבורה ציבוריים וכן המטרו שיכלול שתי תחנות בתוך העיר (ברחוב יגאל אלון וב-OPARK, פארק התעסוקה החדש של העיר).
תרבות, חינוך, ספורט ובילוי

לאור יהודה עיר תאומה אחת: רובע שרלוטנבורג-וילמרסדורף (שרלוטנבורג הייתה בעברה עיר עצמאית) בעיר ברלין (ההסכם נחתם לראשונה ב־1966 וחודש ב-2017).
תרבות, חינוך, ספורט ובילוי > תרבות ובילוי

בעיר היכל תרבות המשמש לתיאטרון, קונצרטים ומופעים המכיל 450 מקומות. ההיכל מארח מופעי תיאטרון, מופעי סטנדאפ, מופעים מוזיקליים, אירועים לתלמידים ולמשפחות. מדי שנה מתקיימים בעיר ירידים על ידי התושבים, העירייה וארגונים שונים. באור יהודה שוכנים המרכז למורשת יהדות בבל והמרכז למורשת יהדות לוב, ובתוכם פועלים מוזיאונים מיוחדים המשמרים היסטוריה על יהדות תושבי העיר.
"נפגשים" מרכזים קהילתיים (המתנ"ס) מפעיל בין השאר את תחומי המוזיקה והמחול שמגיעים להישגים ברמה הבינלאומית עם אירוח תחרויות של קבוצות מחו"ל. בתחום המוזיקה, מתקיימת מדי שנה באור יהודה תחרות "המלחין הצעיר" שמאפשרת לתלמידים צעירים לקיים סדנאות קומפוזיציה בהשתתפות מלחינים בעלי שם עולמי.
תרבות, חינוך, ספורט ובילוי > חינוך

בעיר אור יהודה לומדים קרוב ל-6,000 תלמידים, למעלה מ-3,000 בחינוך היסודי ולמעלה מ-2,000 בחינוך העל-יסודי. בעיר מספר מתנ"סים וספריות קטנות בשכונות השונות.
באור יהודה נמצאים מוסדות החינוך הבאים:
שלושה בתי ספר תיכוניים: יובלים (ממלכתי), יעדים (תיכון דתי לבנים) ואור חנה (תיכון דתי לבנות)
חטיבת ביניים אחת, במסגרת קריית חינוך "יובלים"
שישה בתי ספר יסודיים
בית ספר אחד של חינוך מיוחד
מספר גני ילדים
שתי שלוחות של מוסדות להשכלה גבוהה: קמפוס המרכז ללימודים אקדמיים שנסגר ב-2019, והקריה האקדמית אונו, השוכנת בשלושה בניינים ומרכזי לימוד
רשת של גני חב"ד
ישיבת גבוהה של תומכי תמימים חב"ד שממוקמת באזור המרכז המסחרי החדש (על רחוב יהדות קנדה).
ישיבה קטנה של תומכי תמימים חב"ד שממוקמת באזור המרכז המסחרי החדש.
ישיבת ברכת יצחק השוכנת במתחם גדול ברחוב הסוכנות היהודית
מכינת ארז של אחריי
תרבות, חינוך, ספורט ובילוי > תנועות נוער

בעיר פועלות תנועות הנוער המכבי הצעיר, כנפיים של קרמבו, הצופים, המש״צים ובני עקיבא ובהן משתתפים מעל 1000 חניכים ובוגרים. מחלקת הנוער מפעילה ארבעה מועדונים לנוער: בייס, השחר, דוקטור ומועדון המטרו-לנוער דתי. בנוסף, פועל בעיר גרעין נח"ל של בוגרי המכבי הצעיר במסגרת פרק המשימה הלאומית במועדונים השונים בעיר.
תרבות, חינוך, ספורט ובילוי > ספורט > מועדוני הספורט של העיר > כדורגל

מועדון כדורגל עירוני אור יהודה (בעבר הפועל אור יהודה)
מכבי עירוני אור יהודה
תרבות, חינוך, ספורט ובילוי > ספורט > כדורסל

ע.ל.ה אור יהודה
אנדרטה לזכר עולי הגרדום

במרכז אור יהודה הוקמה בשנת 1966 אנדרטה לזכר יוסף בצרי ושלום צלאח שנתלו בבגדד ב-21 בינואר 1952 בגלל פעילות ציונית.
האנדרטה הוקמה על ידי "הוועד הציבורי להנצחתם של נידוני עיראק" ושמה הרשמי נקבע "אנדרטת השניים - ע"ש חברי ההגנה עו"ד יוסף בצרי ושלום צאלח הי"ד". לצורך הקמת האנדרטה נערכה בשנת 1964 תחרות על ידי המועצה המקומית וחבר שופטים ובה זכתה הצעתו של שמשון מרחב.
בליל 5 בנובמבר 1968 נעצרו תשעה יהודים מבצרה והואשמו בריגול לטובת מדינת ישראל. ב-4 בינואר 1969 החל משפטם, שחלקים ממנו שודרו בטלוויזיה העיראקית. בליל 26 בינואר 1969 נגזר דינם למוות ועוד באותו לילה הם נתלו בפומבי. שמונה נתלו בכיכר המרכזית בבגדד ואחד - בכיכר המרכזית בבצרה. יום תלייתם הוכרז בעיראק כיום חג ושבתון. לאחר תלייתם הוקדשה האנדרטה גם לזכרם.
לקריאה נוספת

"הילד מהכניסה השלישית" - רומן אוטוביוגרפי מאת יצחק בוכובזה המתאר את התפתחותה של אור יהודה, כמי שנולד במעברה וכיהן כראש המועצה והעירייה של אור יהודה כחצי יובל שנים.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
1 2 3 4 5  הנתונים לפי טבלת רשויות מקומיות של למ"ס עבור 
סוף 2022
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  מפת האזור עם סימון הכפרים כפר ענה, סאקיה, ח'ריה, 1949, באתר אוסף המפות ע"ש ערן לאור, הספרייה הלאומית
↑  מפה עם סימון מעברת סקיה ממערב לכפר ענה, סימון אור יהודה, ומצפון לה סימון מעברה נוספת, באתר אוסף המפות ע"ש ערן לאור, הספרייה הלאומית
↑  למרות התנגדותו: שוב רחוב על שם גדעון סער באור יהודה, באתר וואלה, 3 בפברואר 2015
↑  פרופיל אור יהודה באתר הלמ"ס
↑  אנדרטת השניים : עם הסרת הלוט מעל האנדרטה ע"ש חברי ההגנה עו"ד יוסף בצרי ושלום צאלח הי"ד, אור יהודה תשכ"ו 1966 (נמצא בספריה הלאומית)
| בקעת אונו |
| --- | --- | --- |
| עיריות | קריית אונו • יהוד-מונוסון • גני תקווה • אור יהודה (רמת פנקס) • רמת גן (תל השומר, רמת אפעל וכפר אז"ר) |  |
| מועצות מקומיות | סביון (גני יהודה) |  |
| ועדי רובע עירוני | נוה מונוסון |  |
| מועצה אזורית דרום השרון | מגשימים • כפר מעש • גת רימון |  |
| דגל ישראל מחוז תל אביב |
| --- | --- | --- |
| נפות | נפת תל אביב חופפת את שטח המחוז |  |
| ערים | אור יהודה • בני ברק • בת ים • גבעתיים • הרצליה • חולון • קריית אונו • רמת גן • רמת השרון • תל אביב-יפו |  |
| מועצות מקומיות | אזור • כפר שמריהו |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566955605171  GND: 7522574-8  LCCN: n82148889  VIAF: 152471356   WorldCat (עם VIAF): 152471356 
...
אצטדיון הכדורגל על שם משה נעמן
תצלום אוויר של היישוב
תומר גלאם

תומר גלאם (נולד ב־15 בדצמבר 1975) הוא ראש עיריית אשקלון. מכהן כסגן יו"ר השלטון המקומי ויו"ר איגוד ערים לאיכות הסביבה נפת אשקלון.
ביוגרפיה

גלאם נולד, גדל והתחנך בשכונת רמת אשכול באשקלון, במשפחה בת 12 נפשות יוצאת לוב. הוא למד בבית הספר היסודי "כצנלסון" ואת שנות התיכון עשה בבית הספר "אורט אפרידר".
בצבא הוא שירת בבסיס ג'וליס כמסגר.
לאחר שחרורו מצה"ל, עבד בחברת החשמל, שם התחיל בעבודה של הובלת ציוד מכני כבד ובפריקת פחם בתחנת הכוח רוטנברג. בתחנת הכוח רוטנברג הוא התמודד לוועד העובדים ונבחר. בעקבות זאת, עבר לעבוד במחלקת הגבייה של החברה.
גלאם נבחר למועצת העיר אשקלון מטעם מפלגת "אחדות ישראל". לאחר הבחירות ב־2013 הוא החל לכהן כסגנו וממלא-מקומו של ראש העירייה, איתמר שמעוני. ב־21 באפריל 2017 בעקבות השעייתו של שמעוני, נבחר על ידי מועצת העירייה לשמש כראש עיריית אשקלון-בפועל עד תום הקדנציה. בכך, גלאם היה ראש העירייה הראשון שנבחר לתפקיד מטעם מפלגת "כולנו".
ב־30 באוקטובר 2018, בבחירות המוניציפליות התמודד גלאם מול שמעוני וניצח בפער קטן כשזכה ל־40.3% מהקולות (25,111), לעומת 39.7% לשמעוני (24,737), ושאר הקולות התחלקו בין 3 מועמדים נוספים.
ביוגרפיה > ראש עיריית אשקלון

כבר עם היבחרו לתפקיד העלה גלאם לסדר היום, בנובמבר 2018, את נושא חוסר המיגון של העיר מירי מרצועת עזה ודרש מהממשלה לספק תקציב לפתרון הבעיה. במיוחד הדגיש כי קיימים פערי מיגון ניכרים בין השכונות החדשות לוותיקות בעיר. בשכונות החדשות יש חדרי ממ"ד במרבית הבתים, ואילו תושבי השכונות הישנות נאלצים לפנות למקלטים הציבוריים. במהלך מבצע שומר החומות אשקלון הייתה העיר המטווחת בישראל, גלאם טען "המדינה התעלמה מהבקשות שלי למיגון תושבי אשקלון". "בעיר יש כ-38 אלף תושבים להם אין מרחב מוגן זמין שאליו אפשר להגיע בזמן התרעה. כדי לתת מענה לתושבים האלה יש למגן כ-10,000 יחידות דיור". בפברואר 2022 העביר ראש הממשלה נפתלי בנט החלטת ממשלה להקצות סכום של כ-320 מיליון שקל עבור טיפול בפערי המיגון באשקלון. אך הממשלה נפלה לפני אישור התקציב בוועדת הכספים, ועקב התנגדות של נציגי הליכוד בוועדת ההסכמות לאשר אותו, נוכח תקופת הבחירות, הוא לא אושר. התקציב אושר לבסוף ביולי 2023.
במהלך כהונתו הגיעה העיר אשקלון להישגים בחינוך כשזכתה לראשונה בתולדות העיר בפרס החינוך הארצי לשנת תש״ף. כמו כן, במהלך כהונתו הגיעה אשקלון למקום הראשון בישראל באחוזי הזכאות לבגרות חברתית לשנת תשפ״א עם 81% (לעומת ממוצע ארצי של 30%). עוד בעת כהונתו, אשקלון נהנית מהגירה חיובית הגדולה בארץ והיא נמצאת במקום הראשון בישראל בביקוש למגורים בפעם השישית ברציפות בשנה החולפת (על פי נתוני הלמ״ס). פרויקט בולט נוסף הוא הקמת המרכז הרב תכליתי שהוקם בעיר לבוגרים עם צרכים מיוחדים ופועל בהצלחה תוך שהוא מספק מענה קהילתי, תעסוקתי וחברתי לעשרות תושבים מיוחדים.
לקראת הבחירות לרשויות המקומיות בישראל ב-2023 הודיע גלאם כי יתמודד על ראשות העיר מטעם "הליכוד". הוא אף קיבל תקציב בחירות של 2.5 מיליון מטעם המפלגה.
במהלך מלחמת חרבות ברזל דרש גלאם להכליל את אשקלון במסגרת יישובי העוטף הזכאים לתקציב מיוחד, אשקלון לא נכללת ביישובי העוטף מאחר שהיא נמצאת כ-10 ק"מ מגבול עזה ואילו התקנות כוללות יישובים בטווח של עד 7 ק"מ מעזה. בפגישה עם שר הביטחון יואב גלנט אמר כי מאז תחילת ימי הלחימה נורו לעבר העיר אשקלון רבע מסך כל הרקטות שנורו לעבר מדינת ישראל. ביום העשירי למלחמה אמר כי למרות הודעה של רשות חירום לאומית שאשקלון קיבלה 100 מיליון ש"ח לפינויים, העירייה לא קיבלה. ב-24 באוקטובר 2023 הסכימה ועדת הכספים, בעקבות דרישתו של גלאם, להגדיר את אשקלון כיישוב ספר במשך שנה כך שתושביו יקבלו 100% פיצוי על נזק עקיף שנגרם להם. בנוסף הוסכם שתושבי אשקלון הזכאים, שיוגדרו לפי הגדרת פיקוד העורף כמחוסרי מיגון ברמות שונות, יקבלו מענק לפינוי מהעיר, אך יהיו אחראים על הפינוי בעצמם.
ביוגרפיה > חיים אישיים

גלאם נשוי לטלי ואב לשלושה.
הערות שוליים

↑   הדר חורש, האיש שהיה מטעין פחם ונהפך לראש עיר רוצה להפוך את אשקלון לתל אביב, באתר TheMarker‏, 29 במרץ 2019
↑  מורן אזולאי ומתן צורי, ראש עיר חדש באשקלון: המועמד של כחלון ניצח את המועמד של נתניהו, באתר ynet, 20 באפריל 2017
↑   אלמוג בן זכרי, הבחירות באשקלון: תומר גלאם ניצח את ראש העיר איתמר שמעוני בפער של מאות קולות, באתר הארץ, 1 בנובמבר 2018
↑   אלמוג בן זכרי, ההסלמה חשפה את פערי המיגון בדרום, ובאשקלון דורשים מהממשלה להתערב, באתר הארץ, 13 בנובמבר 2018
↑   אור קשתי, תושבי השכונות החלשות באשקלון מרגישים שהם חיים ברולטה רוסית, באתר הארץ, 12 במאי 2021
↑   אלמוג בן זכרי, 18 שנים אחרי הקסאם הראשון, אשקלון לא ממוגנת. "הפקירו אותנו", אומרים התושבים, באתר הארץ, 19 במאי 2021
↑   עדי כהן, 320 מיליון ש' היו אמורים להגן על אשקלון - אך אף ממ"ד לא נבנה, באתר TheMarker‏, 7 באוגוסט 2022
 נתי יפת, קשיים ביורוקרטיים מעכבים את המיגון באשקלון: "המצב הזה מקצר חיים", באתר הארץ, 8 באוגוסט 2022
 בר פלג, גם בסבב הלחימה הזה, תושבי אשקלון נשארים בלא מיגון ובפחד, באתר הארץ, 11 במאי 2023
↑   הדר חורש, נתניהו מבטיח 600 מיליון שקל לאשקלון - אך מדובר בהצגה חדשה של תקציב ישן, באתר TheMarker‏, 26 ביולי 2023
↑  דוד לוי, היסטוריה מקומית: אשקלון זכתה בפרס חינוך ארצי, באתר כאן דרום, ‏10 ביוני 2021
↑  מנהל אתר אשקלונים, אשקלון במקום הראשון בזכאות לתעודת בגרות חברתית:, באתר אשקלונים, ‏30.7.18
↑  אריק מירובסקי, ‏אשקלון חזרה להוביל ברכישת הדירות החדשות. וכמה נמכרו בבת ים ובתל אביב, באתר גלובס, 14 באוקטובר 2021
↑  החלה בנייתו של המרכז הרב תכליתי, באתר כאן דרום, ‏20 ביוני 2018
↑  עם תמיכה של 2.5 מיליון ש"ח מהליכוד תומר גלאם משיק את קמפיין הבחירות, באתר כאן דרום, ‏10 באוגוסט 2023
1 2  רה"ע גלאם לשר הביטחון: "להכליל את אשקלון בעוטף עזה", באתר כאן דרום, ‏15 באוקטובר 2023
↑  ריקי כרמי, "המסדרון זה הממ"ד שלנו": תושבי העוטף שלא זכאים למיגון, באתר ynet, 27 בנובמבר 2019
↑  "קיבינימט! תכניסו את אשקלון לעוטף": צפו ברה"ע אשקלון מתפוצץ על שר האוצר, באתר כאן דרום, ‏16 באוקטובר 2023
↑  צבי זרחיה, אושר: תקופת ההקלות לאשקלון תוארך משלושה חודשים לשנה, באתר כלכליסט, 24 באוקטובר 2023
ישי כהן, ‏ראש עיריית אשקלון ל'כיכר השבת': "אנחנו נאבקים מול ממשלת ישראל, אנשים יצטרכו לתת את הדין", באתר כיכר השבת, 26 באוקטובר 2023
↑  הדר קנה, מתווה הפינוי החדש של עיריית אשקלון: מענקים לפינוי עצמי למחוסרי מיגון, באתר TheMarker‏, 26 באוקטובר 2023
גונסאלו ראמוס

גונסאלו מתיאס ראמוס (בפורטוגזית: Gonçalo Matias Ramos; נולד ב-20 ביוני 2001 באולהו שבפורטוגל) הוא כדורגלן פורטוגזי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת פריז סן-ז'רמן מליג 1 ובנבחרת פורטוגל.
קריירת מועדונים

ראמוס גדל במחלקת הנוער של בנפיקה ליסבון מליגת העל הפורטוגלית. ב-21 ביולי 2020 ערך ראמוס את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשהבקיע צמד שערים לאחר שנכנס כמחליף בדקה ה-85 בניצחון 4-0 על דפורטיבו אבס במסגרת המחזור ה-33 בליגה לעונת 2019/2020.
ב-7 באוגוסט 2023 הושאל לפריז סן-ז'רמן לעונה אחת עם אופציית רכישה.
ב-24 בספטמבר 2023 הבקיע לראשונה ב-ליג 1, צמד שערים בניצחון 4-0 על אולימפיק מרסיי במסגרת המחזור ה-5 לעונת 2023/2024 בליג 1.
ב-22 בנובמבר הודיעה הקבוצה על רכישתו בהתאם להסכם ההשאלה וראמוס חתם על חוזה עד 2028.
קריירה בינלאומית

ראמוס היה חלק מסגל נבחרת פורטוגל עד גיל 21 בטורניר אליפות אירופה עד גיל 21, בו הפסידה נבחרתו בגמר.
נכלל בסגל נבחרת פורטוגל לטורניר מונדיאל 2022, על-אף שלא ערך הופעות במדי הנבחרת עד למועד הזימון.
ב-17 בנובמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פורטוגל, בניצחון 4-0 על נבחרת ניגריה במשחק ידידות לקראת מונדיאל 2022. במשחק זה הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת.
ב-6 בדצמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו במונדיאל, במשחק שמינית הגמר של פורטוגל מול נבחרת שווייץ שהסתיים בניצחון 6–1 לטובת פורטוגל. באותו משחק כבש שלושער ובישל שער אחד.
נכלל בסגל נבחרת פורטוגל לטורניר יורו 2024.
תארים

בנפיקה ליסבון
אליפות פורטוגל: 2022/2023
פריז סן-ז'רמן
אליפות צרפת: 2023/2024
הסופר קאפ הצרפתי: 2023
הערות שוליים

↑  A lista de convocados de Portugal para o Mundial 2022 באתר MaiseFutbol, ‏ 10 בנובמבר 2022 (בפורטוגזית)
↑  Convocados para o Euro 2024 באתר הרשמי של פדרציית הכדורגל הפורטוגלית, 21 במאי 2024 (בפורטוגזית)
| נבחרת פורטוגל – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 פטריסיו •  2 דאלו •  3 פפה •  4 דיאש •  5 גריירו •  6 פלהיניה •  7 רונאלדו •  8 פרננדש •  9 אנד. סילבה •  10 סילבה •   11 פליקס •  12 סה • 13 דנילו •  14 ויליאם • 15 ליאו • 16 ויטיניה • 17 מריו • 18 נבש • 19 מנדש • 20 קנסלו • 21 הורטה • 22 קושטה • 23 נונס • 24 אנט. סילבה • 25 אוטביו • 26 ראמוס • מאמן: סנטוש |  1 פטריסיו •  2 דאלו •  3 פפה •  4 דיאש •  5 גריירו •  6 פלהיניה •  7 רונאלדו •  8 פרננדש •  9 אנד. סילבה •  10 סילבה •   11 פליקס •  12 סה • 13 דנילו •  14 ויליאם • 15 ליאו • 16 ויטיניה • 17 מריו • 18 נבש • 19 מנדש • 20 קנסלו • 21 הורטה • 22 קושטה • 23 נונס • 24 אנט. סילבה • 25 אוטביו • 26 ראמוס • מאמן: סנטוש | פורטוגל |
| נבחרת פורטוגל – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 פטריסיו •  2 סמדו •  3 פפה •  4 דיאש •  5 דאלו •  6 פלהיניה •  7 רונאלדו •  8 פרננדש •  9 ראמוס •  10 ב. סילבה •   11 פליקס •  12 סה • 13 דנילו •  14 אינסיו • 15 ז'. נבש • 16 נונס • 17 ליאו • 18 ר. נבש • 19 מנדש • 20 קנסלו • 21 ז'וטה • 22 קושטה • 23 ויטיניה • 24 א. סילבה • 25 נטו • 26 קונסייסאו • מאמן: מרטינס |  1 פטריסיו •  2 סמדו •  3 פפה •  4 דיאש •  5 דאלו •  6 פלהיניה •  7 רונאלדו •  8 פרננדש •  9 ראמוס •  10 ב. סילבה •   11 פליקס •  12 סה • 13 דנילו •  14 אינסיו • 15 ז'. נבש • 16 נונס • 17 ליאו • 18 ר. נבש • 19 מנדש • 20 קנסלו • 21 ז'וטה • 22 קושטה • 23 ויטיניה • 24 א. סילבה • 25 נטו • 26 קונסייסאו • מאמן: מרטינס | פורטוגל |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1274809215  VIAF: 7740167082554458570008   WorldCat (עם VIAF): 7740167082554458570008
בקר הבית

.
געיית הפרה
פרה שווייצרית
פרה מזן הולשטיין
פרה מזן גרמני
פרת אאובראק
פרה ברמת הגולן
שלט רחוב במדריד: רחוב השור
פר ספרדי נלחם במטדור במלחמת שוורים בספרד
פרות רועות בכרמל
פרות רועות בכרמל
בְּקר הבית (שם מדעי: Bos taurus) הוא חיית משק ממשפחת הבָּקָר. נְקֵבת בקר הבית נקראת פרה, והזכר מאותו מין נקרא פר או שור (ברבים: שְוָורים).
לפי ממצאים ארכאוזואולוגיים, בקר הבית בוית לראשונה מבקר הבר במהלך התקופה הנאוליתית של הסהר הפורה, ככל הנראה לפני יותר מ-10,000 שנים. בהודו, צפון אפריקה ואירופה הבקר המבוית הופיע כמה אלפי שנים לאחר מכן. לפי המחקר הגנטי, במקומות אלה מוצא בקר הבית מבקר הבר המקומי, מייבוא של בקר בית מהמזרח התיכון, או מהכלאה של פרי בר מקומיים עם פרות בית מיובאות. מספר הפרות בעולם כיום מוערך בכ-1.5 מיליארד, ברחבי העולם. בני האדם עושים שימוש בבקר למטרות שונות בין היתר: מקור חלב לשתייה ויצור מוצרי מזון שונים, בשר למאכל ועורן המשמש כחומר גלם ליצירת מוצרים שונים. בנוסף לכן משתמש האדם בשוורים לחרישה וכבהמת משא לגרירת משאות. לפרות משמעות דתית בתרבויות שונות. חלק מהפרות, בעיקר אלו המיועדות לחליבה, שוכנות במבנה הקרוי רפת והשאר ממשיכות את חייהן במרעה, באחו או בחוצות העיר.
אטימולוגיה ומילים נרדפות

במקרא נקרא הבקר פעמים אחדות אֶלֶף, אך רק בצורת הרבים, אֲלָפִים. פר צעיר נקרא "עגל", ופרה צעירה – "עֶגְלָה". קולם של כל אלו נקרא "געִייה".
המילונים העבריים של העת החדשה מציעים הגדרות שונות של השור. על פי מילון בן יהודה השור הוא "הזכר מן הבקר, המשמש לעבודת השדה, למאכל האדם ולזבח לאלוהים". מילון השפה העברית של גור הוא המילון הראשון המציע משמעות מיוחדת למילה זו. הוא מגדיר את השור כ"זכר במין הבקר" אבל מציע משמעות משנית, אותה הוא מיחס לעברית המאוחרת, "שור מסֹרס העומד לעבודה" ואילו לבקר שאינו מסורס, משתמשים יותר בשם פר.
אנטומיה

לפרה יש גוף ארוך, חזה צר ומותניים רחבות, רגליה ארוכות ודקות, עורה דק ומקומט באזור הצוואר. צבע עורה עשוי להיות חום, שחור, לבן, או משולב בגוני שחור-לבן או חום-לבן. לפרה יש עטינים שופעים ובהם ורידים בולטים.
גם לפרות וגם לפרים יש קרניים, אם כי בגידול תעשייתי נהוג על פי רוב לגדוע אותן.
משקלה האופייני של פרה הוא בין 400 ל-500 ק"ג, ומשקלו האופייני של פר נע בין 700 ק"ג ליותר מ-1000 ק"ג (כטונה). עם זאת, המשקל המרבי תלוי בזן, והפרים הגדולים ביותר שתועדו שקלו למעלה מ-1,500 ק"ג.
אורך גוף הפר/ה הוא 190–250 ס"מ (כ-2–2.5 מטר). גובה הפר/ה בכתפיים הוא 120–180 ס"מ (כגובה אדם בוגר).
אנטומיה > מערכת העיכול

לפרה, בדומה למעלי גירה נוספים, יש ארבע קיבות (הֶמסֵס – הקרוי גם כרס, קיבת הכוסות, קיבת העלעלים, והקיבה האמיתית – הנקראת גם קיבת המיצים).
הפרה בולעת את המזון כמעט מבלי ללעוס ומאחסנת אותו בקיבתה עד שהוא מותסס ומתפרק. ההתססה והפירוק מתבצעים על ידי מיקרואורגניזמים. למשל חיידקים קדומים המצויים בקיבת מעלי הגירה מפרקים את התאית. התאית היא מרכיב עיקרי בדשאים, עלים או גבעולים, וכשליש ממשקל הצומח העולמי הוא תאית. התאית היא מקור האנרגיה העיקרי אצל מעלי הגירה. (ביונקים אחרים ובכללם האדם אמנם יש חיידקים קדומים אך אין להם אפשרות להיעזר בהם ליצירת אנרגיה ולכן הם נאלצים להסתמך על מזון המכיל את אבות המזון אף על פי שכיחותו הנמוכה בטבע). הסימביוזה הזאת קיימת בכל מעלי הגירה, והיא חיונית להישרדות הפרה.
לאחר העיכול בחלק אחד של הקיבה, המזון חוזר ללעיסה מחדש, עד לעיכולו המלא. תהליך זה נקרא "העלאת גירה". לאחריו נבלע המזון שנית, ומגיע לעיכול נוסף בחלק אחר של הקיבה. בדרך זו של העלאת גירה, הפרה מסוגלת לאכול כמויות גדולות במהירות רבה, ולעכל את האוכל באופן סופי רק מאוחר יותר כשהיא נמצאת במקום נוח ומוגן.
פרה אוכלת כ-6 שעות וחצי ביממה.
אנטומיה > המלטות

פרה עשויה להמליט לראשונה בהגיעה לגיל 25 חודשים. מבכירה היא פרה מאז שהמליטה או הפילה ולד אחד ועד שתמליט או תפיל ולד שני. במשק הבקר והחלב יש חשיבות רבה להתייחסות וטיפול נכון במבכירות משום שהן מהוות את עתודת הוולדות והחלב של המשק. כיוון שגופן של מבכירות עומד בעומס רב הקשור לצמיחת הגוף עצמו, הגעה לבגרות מינית והריון ראשון, יש להקפיד על תזונה עשירה ואיכותית על מנת שהמבכירה תוכל להפוך לפרה בוגרת, בריאה ופורייה. תזונה החסרה באנרגיה או בחלבון לתקופות ממושכות, במהלך השנתיים וחצי הראשונות לחיי הפרה, עלולות להוביל לתוצאות שליליות של התפתחות העובר, בריאות העגלים שיוולדו, ייצור החלב והיכולת להרות שוב.
משך ההריון הוא כ־9 חודשים, שהם 277 יום. בין המלטה להמלטה יש מרווח של כ־14 חודשים בממוצע. על פי רוב, פרה מוזרעת לראשונה כ-80 יום לאחר ההמלטה. בתעשיית הבקר והחלב מופרדים העגלים מאמם תוך שעות מעת ההמלטה ונמנעת הנקתם, לצורך שמירה על תפוקת החלב של האם. העגל נמצא בכלוב רק עד גיל הגמילה מהחלב (60 יום). הימצאות העגל בהפרדה מאפשרת מעקב פרטני אחריו ומתן טיפול ומזון בצורה מבוקרת ומקצועית. נטען כי האם והעגל סובלים רגשית כתוצאה מההפרדה, וגעיותיהן של האמהות המחפשות את צאצאיהן נשמעות זמן רב אחרי ההפרדה. בשעות הראשונות לחייו, העגל מקבל קולוסטרום בזמן ובמינון קבועים (זהו החלב הראשון שעשיר בחלבונים שחיוניים למערכת החיסונית החסרה של העגל הנולד. ללא הנקה ראשונית, או לחלופין ללא מתן קולוסטרום, הוא רגיש וחשוף לכל תחלואה). השגר (הוולד) מקבל בחודשיים הראשונים לחייו, עת הוא פגיע מאוד מבחינה גופנית, תחליפי חלב (בדרך כלל מאבקת חלב) ולעיתים חלב פרה טרי, באופן מבוקר. לאחר מכן, העגלים מוזנים במספוא ובמזון מרוכז לפי קצב גידולם ויכולות הייצור שלהם. פרת בשר בטבע מסוגלת לחיות עד גיל 20, אם איננה נטרפת, חולה או נפצעת. בענף החלב היא נשחטת בממוצע בגיל 4 עד 7. במהלך חייה היא ממליטה בין ארבע לשש פעמים.