ט"ו בשבט (מועד)
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף י"ד, עמוד א'
↑  ראש השנה לאילנות בספר המסורת היהודית מאת הרב אליעזר מלמד
1 2 3  ספר פרי עץ הדר: והוא סדר ט"ו בשבט להרב בעל חמדת ימים ..., הובא לבית הדפוס על ידי ... כמה"ר בנימין איספינוזא, ונציה: דפוס בראגאדינא, יהי ש'מ'ו' ל'ע'ו'ל'ם' [תקכ"ב] 1762, באתר היברובוקס. למהדורה מוקדמת יותר ראו ספר פרי עץ הדר: והוא סדר ט"ו בשבט להרב בעל חמדת ימים ... הובא לבית הדפוס על ידי ... כמה"ר משה מבורך וע"י ... כה"ר יצחק הירירה, סלוניקי: דפוס בצלאל הלוי, ברוך אתה ב'צ'א'ת'ך' [תקי"ג], באתר הספרייה הלאומית.
↑  אגרות ראי"ה ח"ב, עמ' סא. לצפייה בHebrewBoBook.org
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף י"ד, עמוד א'
↑  "רוב תקופה" (תקופת החורף, הכוללת את החודשים טבת, שבט, אדר) "מבחוץ" (עוד לא הגיעה), כלומר מדובר בתחילת חודש שבט ולא אמצעו.
↑  חנטה = הבשלה - על פי שיר השירים ב', י"ג. וכן על פי בבלי, ראש השנה, י"ד ע"א. "ועולה השרף ונמצאו הפירות חונטים מעתה"
↑  כאשר יתחיל האביב, המצוין בלוח העברי בחודש ניסן, נוהגים לברך את ברכת האילנות הנאמרת פעם אחת בשנה.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף י"ד, עמוד א'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק ה', הלכה י"א.
↑  T-S AS 144.74
1 2  שולמית אליצור, עצים מאל"ף ועד תי"ו – מפיוטי ט"ו בשבט, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, ינואר 2021.
↑  מנחם זולאי, "ר' יהודה הלוי שאינו ר' יהודה הלוי", ארץ ישראל ד (תשט"ז), עמ' 138–144. (להורדה)
↑  שרגא אברמסון, חמשה ספרים נפתחים, עמוד 552.
↑  תשובת ריצב"א נדפסה בשו"ת מהר"ם מרוטנבורג (דפוס פראג), סימן ה ובמקומות נוספים (במקורות רבים יוחסה התשובה לרבינו גרשום, אך זו טעות. ראו דברי שמחה עמנואל, "תשובות מהר"ם מרוטנבורג דפוס פראג", תרביץ נז [ד] (תמוז תשמ"ח), עמ' 568) התשובה צוטטה גם בהגהות מיימוניות הלכות שופר פ"א אות א', ובמרדכי ראש השנה סימן תצא.
↑  בית יוסף, אורח חיים, סימן תקע"ב; שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקע"ב, סעיף ג'. ובספר שבט מוסר, קושטא תצ"ה, פ' ט"ז דף פ"ה נכתב שזה מבוסס על מה שמצאו כתוב בצוואת ר' אליעזר הגדול
↑  אברהם גרוסמן, חכמי צרפת הראשונים, הוצאת מאגנס תשס"א, עמ' 398.
↑  למשל מנהגים דבי מהר"ם, ניו יורק תפרח"י, עמוד 4.
↑  יוסף יוזפא בן משה קושמאן הלוי, נוהג כצאן יוסף, תל אביב תשכ"ט, עמוד קצ"ב; שו"ת רבי ידידיה טיאה וייל, סימן ה'; מדריך למנהג אשכנז המובהק, בני ברק תשע"ד, עמ' 25.
↑  רבי יצחק אייזיק מטירנא, ספר המנהגים, ורשה תרכ"ט, דף לב:.
↑  "מנהג חודש שבט, רי"א, חמשה עשר אומרים תחינה אפי'[לו] בשחרית, והוא יומא דמפגרי ביה רבנן המלמדים, ובפרט למקרי דרדקי, והוא יום משתה ושמחה למלמדי'[ם] והתלמידים. ונוהגין לתת לתלמידי'[ם] יין שרף ולשמוח עמם" (מנהגים דק"ק וורמיישא לרבי יוזפא שמש, מהדורת יצחק זימר, מכון ירושלים, תשמ"ח, חלק ראשון, עמ' רמט-רנ).
↑  בית יוסף, אורח חיים, סימן קל"א; שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קל"א, סעיף ו'.
↑  המחזור נדפס מחדש בסביונטה ה'שי"ז: מחזור לכל השנה כמנהג האשכנזים, דיני ומנהגי תחנון עמוד כח באתר היברובוקס
↑  יצחק טסלר, אבותינו לא הכירו את סדר ט"ו בשבט, באתר ynet, 21 בינואר 2019
↑  מדוע אוכלים פירות יבשים בט"ו בשבט?, באתר Chabad.org.
↑  מאיר נזרי, קהילות: תאפילאלת/סג'למאסא: כרך שני - מעגל השנה, עמ' 140, אוניברסיטת בר-אילן, 2016.
↑  ספר חסד לאברהם (מעיין ז, נהר ז') באתר היברובוקס
↑  (חודש שבט, מאמר ב, ב).
↑  מסכת שביעית פרק ד' הלכה ט"ו
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ט"ו, עמוד א'.
↑  בראשית רבה, פרשה ט"ו, פסקה ז'.
↑  טוב הארץ מאת הרב אורי שרקי.
↑  להרחבה ראו: יוסף ויכלדר, לאכול מפריה, המבשר, מוסף תורני, ט' שבט תשע"ד.
↑  בני יששכר מאמרי חודש שבט - מאמר ב', ב', באתר ויקיטקסט
1 2 3 4 5  חגים ונוסטלגיה: סדר ט"ו בשבט - הגדה.
מאת: ד"ר יואל רפל, חוקר יהדות וארץ ישראל.
מרכז אלי ויזל ללימודי היהדות, אוניברסיטת בוסטון, [https://www.facebook.com/nostal/photos/ Facebook נוסטלגיה אונליין – שימור התרבות הישראלית
25 בינואר 2013 ·]
↑  ט"ו בשבט, באתר פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי (באנגלית)
↑   אלעד בר-נוי, מסודרים: הצצה לקהילה היהודית שנוהגת לקיים סדר בט"ו בשבט, באתר הארץ, 25 בינואר 2016
↑  אגרות ראי"ה ח"ב, עמ' סא. לצפייה בHebrewBoBook.org
↑  מי שהציע את רעיון התהלוכה היה מורה הגימנסיה העברית נפתלי הרץ טור-סיני: מוזכר על ידי יצחק יעקבי בפרק שכתב "עבודתי בגימנסיה" כחלק מן הספר אותו ערך ח. מרחביה, "הגמנסיה העברית בירושלים - ספר היובל: תרס"ט - תשי"ט", ירושלים תשכ"ב, עמ' 29
↑  מתוך מכתבו של פישל סלומון אל חותנו ע"פ ספר "תקופת חיבת ציון" של שמואל יבנאלי חלק ב' עמ' 155. המכתב מצוטט גם באתר אחוזת דוברובין
↑  המאמר הודפס ב-"הארץ" שהוציא יעבץ, חוברת ב' ירושלים תרנ"א.
↑  גאולה בת-יהודה, יודע העיתים - רבי זאב יעבץ, עמ' 27, הוצאת מוסד הרב קוק, ירושלים תשס"ו.
↑  זאב יעבץ וט"ו בשבט: מתוך ספרו של אסף ידידיה - לגדל תרבות עבריה: חייו ומשנתו של זאב יעבץ (ירושלים: מוסד ביאליק, תשע"ו), ע"פ יעבץ, על דבר החינוך, עמ' 60.
↑  חזקי שוהם, 'מן העיר — ומן הכפר?' על היווצרות הנטיעות הטקסיות בט"ו בשבט, בתוך: מאיר חזן (עורך) ישראל: כתב עת לחקר הציונות ומדינת ישראל - היסטוריה, תרבות, חברה, חוברת 22, אביב תשע"ד, 2014, עמ' 21–44, המכון לחקר הציונות וישראל ע"ש חיים ויצמן, אוניברסיטת תל אביב
↑  ח"ל זוטא, המשה עשר בשבט, השקפה, 5 בפברואר 1904.
↑  בארי צימרמן, ט"ו בשבט בזמן האחרון, בתוך: זמן יהודי חדש: תרבות יהודית בעידן חילוני-מבט אנציקלופדי-כרך רביעי, עמ' 380,כתר הוצאה לאור למדא, 2007.
↑  ⁨נרו בשבט בירושלם.⁩ | ⁨הארץ⁩ | 30 ינואר 1919 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  מילות השיר "כך הולכים השותלים" והאזנה לו, באתר זמרשת.
↑  ארזה-הרצל, אוסישקין ושדרת הנשיאים, עריכה איציק שוויקי, מיכאל גינזבורג, מצגת של המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל מחוז ירושלים.
↑  הרברט סמואל בירושלים, 19 בפברואר 1920, עיתון הצפירה. במאגר עיתונות עברית היסטורית באתר הספרייה הלאומית.
↑  פרופ' אריאל פלדשטיין, "ויטע ברוש ויקרא המקום ארזה" - הגדת ט״ו בשבט סביבתית־ציונית' (עמ' 32), בהוצאת מרכז הרצל, הספרייה הלאומית ומיזם 929
↑  עץ המדינה בדגניה, באתר www.kkl.org.il
↑  צמח השדה, עץ המדינה בקיבוץ דגניה שקרס
↑  ט"ו בשבט תש"ט, נטיעת יער המגינים על ידי קרן קיימת וצה"ל, באתר ארכיון הסרטים הישראלי - סינמטק ירושלים
↑  ישיבת הפתיחה של האסיפה המכוננת (עמ' 13), באתר הכנסת, סעיף ז. נעילה
↑  יום כינון הכנסת, באתר הכנסת. ראו גם ט"ו בשבט | יום הולדת לכנסת באתר הארכיון הציוני המרכזי.
↑  מאה שנים של ט"ו בשבט, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 20.1.2019
1 2  דר' ג'רמי בנשטיין, הגדת ט״ו בשבט סביבתית־ציונית, טבע בריבוע (עמ' 6), בהוצאת מרכז הרצל, הספרייה הלאומית ומרכז 929.
↑  "ט"ו בשבט", באתר פורטל השירותים והמידע הממשלתי. (הקישור אינו פעיל, ט"ז בשבט ה'תשפ"א)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553516405171  LCCN: sh85138361 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
ט"ו בשבט בבית הספר היהודי בווילנה, 2006
שולחן ט"ו בשבט עם מגשי פירות טריים ויבשים
סדר ט"ו בשבט: שער "ספר פרי עץ הדר", מהדורת ונציה 1762
מלידה, מנהג יהודי הודו
שקית נייר לפירות ט"ו בשבט, מתנת ועד הצירים לילדי ירושלים לכבוד תהלוכת הנטיעות בט"ו בשבט תר"פ (1920), שאורגנה על ידי סניף המורים בירושלים
ילדי תל אביב אוספים כספי תרומות לקרן הקיימת לישראל, ט"ו בשבט, 1925
נוסח מגילת "עץ המדינה" שניטע בט"ו בשבט תש"ח, לקראת סיום המנדט הבריטי בארץ ישראל
השקת פרויקט ייעור ביטחוני בט"ו בשבט תשע"א