stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תיכון מקיף ט' ראשון לציון

| --- | --- |

 בית ספר תיכון
 על שם:  דוד אלעזר
 תקופת הפעילות:  1999–הווה (כ־26 שנים)
 שכבות לימוד:  ז'–י"ב
 בעלי תפקידים
 מנהל:  שרון צ'בוטרו
 באחריות:   עיריית ראשון לציון
 תלמידים
 :  1,380
 מיקום
 מיקום:  חטיבה עליונה: התזמורת 17  חטיבת ביניים: נגבה 33
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°58′10″N 34°46′26″E﻿ / ﻿31.969540981559°N 34.773967531631°E﻿ / 31.969540981559; 34.773967531631
  (למפת גוש דן מוגדלת) תיכון מקיף ט' ראשון לציון(למפת גוש דן רגילה) תיכון מקיף ט' ראשון לציון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תיכון מקיף ט' ראשון לציון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תיכון מקיף ט' ראשון לציון
 
תיכון מקיף ט' ראשון לציון מוכר גם כקרית החינוך ע"ש דוד אלעזר הוא בית ספר תיכון עירוני אשר הוקם בשנת 1999 במערב ראשון לציון, בשכונת נאות אשלים. בבית הספר פועלות כיתות ז'–י"ב ולומדים בו 1,380 תלמידים. בית ספר מקיף ט' חורט על דגלו את ערכי כבוד האדם, ערך הנתינה, המורשת היהודית וידע עולם, שייכות ומחויבות לערכי היסוד של מדינת ישראל, אכפתיות ומחויבות לאיכות הסביבה.
בבית הספר פועלות מספר מגמות ומסלולי לימוד ביניהם: מגמת החינוך הגופני, מגמת ספרדית, מגמת מחשבת ישראל, הנדסת תוכנה, ביוטכנולוגיה ופיזיקה.
מבנה

תיכון מקיף ט' מתחלק לשני מתחמים שונים:
החטיבה העליונה – בניין אשר נמצא ברח' התזמורת 17 ראשון לציון, בו לומדים תלמידי שכבות י'–י"ב. בין השאר המתחם כולל את בניין החטיבה עליונה.
חטיבת ביניים – בניין אשר נמצא ברחוב נגבה 33 ראשון לציון, ובו לומדים תלמידי שכבות ז'–ט'.
מגמות לימוד

בבית הספר נלמדים כל מקצועות החובה, אך במקצועות הבחירה ישנם מספר רב של מסלולים:
מגמת חינוך גופני – מגמה שש שנתית (מכיתה ז' עד כיתה י"ב). המגמה משלבת לימודים עיוניים ברמת בגרות ופעילות ספורטיבית מוגברת. תלמידי המגמה מגבירים לימודי אנטומיה, פיזיולוגיה, פסיכולוגיה של הספורט, תולדות החינוך הגופני-עיוני, ובמישור העיוני חדר כושר. בתום לימודיהם יקבלו בוגרי המגמה תעודת מדריך חדר כושר ובריאות, מדריך אימון אישי ומדריך רצועות מטעם מכון וינגייט.
מגמת ביוטכנולוגיה – מגמה על-אזורית שש שנתית של לימודי מדעיים ברמה גבוהה המורכבת מ-10 יחידות לימוד הכוללות בגרות מתוקשבת, עבודת מעבדה, ופרויקט מחקר במכון אקדמי.
מגמת הנדסת תוכנה – מגמת הנדסת תוכנה מכשירה את בוגריה לעסוק בעיצוב תוכנה ובתכנות מחשבים. תלמידי המגמה מגבירים מדעי המחשב ברמה של 5 יחידות לימוד ועבודת הגמר שלהם היא בנושא תכנות אפליקציות בסביבת אנדרואיד.
הערות שוליים

1 2  מגמות הלימוד, באתר תיכון מקיף ט' ראשון לציון
הבוגד

| --- | --- |

כריכת הספר החמישי בסדרה
 מידע כללי
 מאת:  מייקל סקוט
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  פנטזיה
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  25 במאי 2010 בארצות הברית 5 באוגוסט 2010 בממלכה המאוחדת
 מספר עמודים:  389 (באנגלית)
 סדרה
 סדרת ספרים:  הסודות של ניקולס פלמל בן האלמוות
 ספר קודם:  הידעוני
 הספר הבא:  האשפית
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003485729
הבוגד הוא ספר פנטזיה משנת 2011. הספר היה לרב-מכר לילדים ולנוער. הספר עוסק בעלילותיהם של התאומים ג'וש וסופי, ושל האלכימאי בן האלמוות ניקולס פלמל. זהו החמישי בסדרת הסודות של ניקולס פלמל בן האלמוות, שנכתבה על ידי מייקל סקוט. שם הספר בא משם הדמות מרס אולטור.
עלילה

סופי וג'וש נפרדים. סופי נשארת עם פרנל וניקולס וג'וש הולך בעקבות ג'ון די וורג'יניה דייר - לדי יש תוכנית חדשה לחסל את הקדמונים והיא לחזור לעבר בעזרת חרבות הכח לדנו טליס כשהקדמונים היו חלשים יותר ולחסל את כל הקדמונים ביחד אך קודם כל הם בורחים לאלקטרז ששם נמצאים בילי הנער ומקיאבלי. די רוצה להעיר את הלוטן (דרקון ים ששואב הילות) ולשלוח אותו לעורר מהומה בעיר. בינתיים סופי נמצאת בבית של דודה אגנס ומגלה שהיא סוגוגללא המשגיחה.
שם נמצאים פרומתאוס, ניטן, ניקולס ופרנל שגוססים. פרנל מעניקה לפלמל עוד יום אחד מחייה בעזרת סופי וסוגוגללא (דודה אגנס). סוגוגללא היא אשתו של אברהם הרב מג והיא נמנית עם "האנשים הראשונים" שנוצרו מהילתו של פרומתאוס, תפקידה של סוגוגללא הוא לשמור על כל דורות משפחת ניומן (צד האמא) ביחד עם אחיה המלך גילגמש (צד האבא) כדי שבסופו של דבר סופי וג'וש ייולדו. מרס קם מקברו שבקטקומבות בפריז ונשלח על ידי מכשפת עין דור להרוג את די, שתוכניתו ההרסנית הולכת להרוס את העולם, לפני זה הוא צריך ללכת לביתה של סוגוגללא ובדרך הוא פוגש את אודין ואת הל הקדמונים שגם בדרך להרוג את די.
כולם נאספים בבית של סוגוגללא והיא מוסרת להם לוחות אזמרגד מבעלה אברהם הרב מג. הלוחות הם בעצם מכתבים מאברהם שיש בהם הוראות כדי שהמין האנושי ישרוד. כל לוח אומר לכל אחד מהם בדיוק מה לעשות: פרנל, ניקולס, ניטן ופרומותאוס נשלחים להגן על העיר מפני הלוטן שדי הולך לשסות בעיר, אודין מרס והל הולכים לאלקטרז כדי להרוג את די וסופי נשארת עם סוגוגללא כדי ללמוד את קסם האדמה. לבכירי הקדמונים יש תוכנית שתשנה את העבר, האי דנו טליס יינצל וכתוצאה מכך המין האנושי ייכחד, ולכן שלח מרתיו (מוות) האיש המסתורי את בני החבורה: סקתך הצללית, פלמדס, שייקספיר, סן ז'רמן וז'אן ד'ארק לעזור בהפלת דנו טליס. סופי רואה את ג'וש דרך לוח האיזמרגד ומשגרת את עצמה אליו לאלקטרז. די יוצר שער דרך ארבע חרבות הכח לדנו טליס בעבר. בסוף הספר בדנו טליס מגלים סופי וג'וש שהם הבנים של איזיס ואוסיריס דגולי הקדמונים שהם האדונים המסתוריים של דוקטור ג'ון די.
פטריק קוליסון

| --- | --- |

 לידה:  9 בספטמבר 1988 (בן 36) לימריק, אירלנד 
 מדינה:  אירלנד 
 מקום מגורים:  סן פרנסיסקו 
 השכלה:  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (2010)  Castletroy College 
 בן או בת זוג:  Silvana Konermann (אפריל 2022–?) 
 patrickcollison.com
 
פטריק קוליסון (באנגלית: Patrick Collison; נולד ב-9 בספטמבר 1988) הוא יזם ומיליארדר אירי, מייסד ומנכ"ל סטרייפ, שאותה הקים עם אחיו הצעיר, ג'ון, ב-2010. הוא זכה בתערוכת המדען הצעיר והטכנולוגיה ה-41 ב-2005 בגיל שש עשרה. בשנת 2020, הוא הקים את Fast Grants כדי להאיץ את המדע הקשור ל-COVID-19 עם טיילר קאון. ב 2016 הפך למיליארדר, והיה למיליארדר הצעיר בעולם. ביולי 2024 הוערך הונו בכ-7.2 מיליארד דולר על ידי פורבס.
ראשית חייו

פטריק נולד למהנדס האלקטרוניקה דניס ולמיקרוביולוגית לילי ב-1988, והוא ואחיו גדלו בכפר הקטן דרומינר במחוז טיפררי. הבכור מבין שלושה בנים, הוא למד את קורס המחשבים הראשון שלו כשהיה בן שמונה, באוניברסיטת לימריק, והחל ללמוד תכנות מחשבים בגיל עשר.
קריירה > מדען צעיר

קוליסון נכנס לתערוכת המדע והטכנולוגיה לצעירים ה-40 עם הפרויקט שלו בנושא בינה מלאכותית (כינוי 'אייזק' על שם אייזק ניוטון, אותו העריץ פטריק), וסיים כסגן אלוף אישי. הוא נכנס שוב בשנה שלאחר מכן, וזכה במקום הראשון בגיל שש עשרה ב-14 בינואר 2005. הפרויקט שלו כלל יצירת Croma, שפת תכנות מסוג LISP.
הפרס שלו בסך 7,500 אירו וגביע של ווטרפורד קריסטל הוענק לו על ידי הנשיאה מרי מקאליז. אחיו הצעיר טומי השתתף בפרויקט שלו בנושא בלוגים בתערוכת המדען הצעיר והטכנולוגיה בשנת 2010.
קריירה > Auctomatic

הוא למד במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, אך בסופו של דבר נשר ב-2009 כדי להתרכז בעסק שהקים. בשנת 2007, הוא הקים בלימריק את חברת התוכנה 'Shuppa' (משחק על המילה האירית siopa, שפירושה 'חנות') עם אחיו ג'ון קוליסון. Enterprise Ireland לא הקצתה מימון לחברה, מה שגרם למעבר לקליפורניה לאחר ש- Y Combinator שבעמק הסיליקון גילו עניין, שם הם התמזגו עם שני בוגרי אוקספורד, Harjeet ו-Kulveer Taggar, והחברה הפכה ל-Auctomatic.
ביום שישי הטוב של מרץ 2008, קוליסון, בן תשע-עשרה, ואחיו, בן שבע-עשרה, מכרו את Automatic לחברת Live Current Media הקנדית, והפכו למיליונרים. במאי 2008 הוא הפך למנהל ההנדסה בבסיס החדש של החברה בוונקובר. קוליסון מייחס את הצלחת החברה שלו לזכייתו בתערוכת המדען הצעיר והטכנולוגיה.
קריירה > Stripe

בשנת 2010, פטריק ייסד את Stripe, אשר בשנת 2011 קיבלה השקעה של 2 מיליון דולר כולל ממייסדי PayPal אילון מאסק ופיטר ת'יל, ומחברות הון סיכון Sequoia Capital,  אנדריסן הורוביץ ו־SV Angel.
בנובמבר 2016, האחים קוליסון הפכו למיליארדרים הצעירים בעולם, בפוטנציה בשווי של לפחות 1.1 מיליארד דולר, לאחר שהשקעה ב-Stripe של CapitalG וג'נרל Catalyst Partners העריכה את החברה ב-9.2 מיליארד דולר.
בשנת 2018, סטרייפ, בהנחיית האחים קוליסון, תרמה מיליון דולר לקליפורניה YIMBY, ארגון לובי לפיתוח דיור.
בספטמבר 2019 פורסם כי סטרייפ גייסה 250 מיליון דולר נוספים לפי שווי של 35 מיליארד דולר. יחד, האחים מחזיקים בגרעין שליטה בסטרייפ.
חיים אישיים

באפריל 2022 התחתן קוליסון עם הביוכימאית השווייצרית-אמריקאית, סילבנה קונרמן, שאיתה ייסד את מכון ארק. קוליסון פגש את קונרמן במהלך תחרות המדען הצעיר של האיחוד האירופי ב-2004.
הערות שוליים

1 2 3    Michael  Cogley; Matthew Field, ‏How two brothers from rural Ireland built a $115bn payments giant, The Telegraph, 23 February 2021
1 2 3 4 5  John Costello (7 בינואר 2009). "Million dollar boy who changed the face of the web". Evening Herald. ארכיון מ-29 בספטמבר 2010. נבדק ב-24 בינואר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Maths project wins Young Scientist". RTÉ. 9 בינואר 2004. ארכיון מ-22 בפברואר 2011. נבדק ב-24 בינואר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Saturday Night with Miriam". Saturday Night with Miriam. 18 ביולי 2009. אורכב מ-המקור ב-1 באוגוסט 2009. נבדק ב-24 בינואר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Emma O'Kelly (14 בינואר 2005). "Young Scientist of the Year is chosen in Dublin". RTÉ News: Nine O'Clock. נבדק ב-24 בינואר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)(הקישור אינו פעיל, June 2017)
↑  O'Brien, Ciara (2018-01-18). "Young Scientists: where creativity and charm collide". The Irish Times (באנגלית אמריקאית). ארכיון מ-26 במרץ 2018. נבדק ב-2018-03-26. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Tommy Collison. "Young Scientist Report on Blogging". ארכיון מ-25 בינואר 2010. נבדק ב-8 בפברואר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2 3 4  "Limerick brothers sell company for millions". RTÉ. 27 במרץ 2008. ארכיון מ-24 בפברואר 2011. נבדק ב-24 בינואר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Teenagers become web millionaires". BBC. 27 במרץ 2008. ארכיון מ-17 באוקטובר 2010. נבדק ב-24 בינואר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Stealth Payment Startup Stripe Backed By PayPal Founders". ארכיון מ-12 בפברואר 2017. נבדק ב-8 בפברואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Mac, Ryan. "Stripe Investment Makes Cofounder The World's Youngest Self-Made Billionaire". Forbes. ארכיון מ-13 באפריל 2019. נבדק ב-2 באוגוסט 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "How Two 20-Somethings From Ireland Built a $9.2 Billion Company". Bloomberg.com. 2017-08-01. ארכיון מ-29 במאי 2019. נבדק ב-2017-10-11. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Torres, Blanca (2018-05-03). "Are tech CEOs finally tackling the Bay Area housing crisis? Stripe jumps into the fight". San Francisco Business Times. ארכיון מ-27 באוקטובר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Metcalf, Tom; Verhage, Julie. "Stripe Brothers Become Richest Self-Made Irish Billionaires". Bloomberg. ארכיון מ-20 בספטמבר 2019. נבדק ב-21 בספטמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Rudegeair, Peter (26 בספטמבר 2018). "Payments Fintech Stripe Valued at $20 Billion in Latest Funding Round". ארכיון מ-3 בפברואר 2020. נבדק ב-3 בפברואר 2020 – via www.wsj.com. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Tighe, Mark (26 ביוני 2022). "Billionaire Patrick Collison marries woman who beat him to top science prize when they were both teenagers". Irish Independent. ארכיון מ-29 בינואר 2023. נבדק ב-29 בינואר 2023. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Butler, Roisin (29 ביוני 2022). "Inside Stripe CEO Patrick Collison's family life as he weds childhood sweetheart". Irish Mirror. ארכיון מ-20 בנובמבר 2022. נבדק ב-20 בנובמבר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
מרשאן אנרי

| --- | --- |
 לידה:  1792 נאנסי, צרפת 
 פטירה:  21 באוגוסט 1852 (בגיל 60 בערך) פריז, צרפת 
 מדינה:  צרפת 
 מקום קבורה:  פר לשז 
 תפקיד:  רבה הראשי של צרפת (1846–21 באוגוסט 1852)  הרב הראשי לפריז 
 השקפה דתית:  יהדות 
 פרסים והוקרה:  אביר בלגיון הכבוד (1850)  אביר בלגיון הכבוד 
 
קברו של אנרי בבית הקברות פר לשז
מרשאן אנרי (בצרפתית: Marchand Ennery, נולד בנאנסי 1792; נפטר בפריז ב-21 באוגוסט 1852) היה רב צרפתי; אחיו של יונאס אנרי.
למד תלמוד אצל ברוך גוגנהיים ובבית הספר לרבנות של הרץ שאור, במיינץ.
הוא נסע לפריז, הפך למורה במשפחתו של בן דת עשיר, ובשנת 1819 מונה למנהל בית הספר היהודי החדש בננסי. בשלב זה פרסם את הלקסיקון העברי-צרפתי שלו, הראשון מסוגו שהופיע בצרפת.
ב-1829 הפך לרב הראשי של פריז; ב-1846 הרב הראשי של הקונסיסטוריה המרכזית; בשנת 1850 מפקד לגיון הכבוד.
את מקומו ירש סלומון אולמן כרב ראשי.
עיטורים

אביר של לגיון הכבוד (1850)
פרסומים

Dictionnaire hébreu-français (מהדורה ראשונה: 1827), קולבו, 1981
Dictionnaire de la Bible hébraïque, קולבו, 1996,מסת"ב 2-85332-178-9
Lexique hébreu-français, דורלאכר, פריז, 1949
בִּיבּלִיוֹגְרָפִיָה

Histoire des Juifs en France, בניהולו של ברנהרד בלומנקרנץ, פרטי, 1972
Dictionnaire biographique des rabbins et autres ministres du culte israelite; France et Algérie, du Grand Sanhédrin (1807) à la loi de Séparation (1905) - Berg International Éditeurs, פריז, 2007, הודעה E37, עמודים 283–285.
הערות שוליים

↑  איזידור זינגר, ‏"מרשאן אנרי", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260983105171  BnF: cb12515669b (data)  GND: 100612253  ISNI: 0000 0001 0957 0091  RERO: 02-A003559947  SUDOC: 034396950  VIAF: 17573000   WorldCat (עם VIAF): 17573000
תיירות בת קיימא

תיירות בת קיימא או תיירות מקיימת (באנגלית: Sustainable Tourism) מתייחסת לפרקטיקות של קיימות בענף התיירות, וזו שאיפה שכל צורות התיירות יהיו בנות קיימא. תיירות בת קיימא לפי הגדרת ארגון התיירות העולמי (UNWTO) היא "תיירות המתחשבת באופן מלא בהשפעותיה הכלכליות, החברתיות והסביבתיות בהווה ובעתיד, ומתייחסת לצורכי המבקרים, התעשייה, הסביבה והקהילות המארחות. עקרונות הקיימות מתייחסים להיבטים הסביבתיים, הכלכליים והחברתיים-תרבותיים של פיתוח התיירות, ויש ליצור איזון מתאים בין שלושת הממדים הללו כדי להבטיח את קיימותה של התיירות לטווח הארוך."
לפי עמותת תיירות אקולוגית ובת קיימא ישראל, "תיירות בת קיימא הנה תיירות המשתמשת באופן מושכל ואחראי במשאביה הטבעיים (בע"ח, צמחייה, גופי מים) והתרבותיים (אנשים, שרידים ארכאולוגיים), כך שהפוטנציאל הכלכלי של המשאבים נשמרים לאורך זמן ולדורות הבאים."
התיירות הנה פעילות כלכלית חשובה עבור מדינות רבות, אך בעלת השפעה שלילית ישירה ועקיפה על הסביבה הטבעית והתרבותית: הרס נוף, זיהום מים, אוויר וקרקע, ניצול עובדים, מסחור תרבויות ועוד. ככל שהשפעות אלו ממשיכות, ענף התיירות מסתכן בהרס-עצמי, שכן אותם משאבים טבעיים ותרבותיים שנפגעים הם אלו שמושכים את התיירים מלכתחילה. לכן, על מנת להבטיח תועלות כלכליות-תרבותיות-אקולוגיות ארוכות טווח מתיירות, יש לפתחה באופן בר קיימא.
בשנים האחרונות הנושא הפך לבעל חשיבות והתייחסות על ידי ממשלות וחברות בינלאומיות, כולל סקרים שמראים כי הנושא חשוב מאוד לכלל התיירים.
תיירות בת קיימא כחלק מהותי מפיתוח בר קיימא

המונח "תיירות בת קיימא" קיים מסוף שנות השמונים, והוגדר באג'נדה 21 מועידת ריו בשנת 92', כ"תיירות שמתאימה לצרכים של התיירים ואזורי האירוח בהווה תוך כדי שמירה והעצמה של הזדמנויות לעתיד".
חשיבות התיירות לפיתוח בר-קיימא הוכר לאחר מכן בוועידת האו"ם בריו דה ז'ניירו בשנת 2012, ונכלל במסמך התוצאה של Rio+20, 'העתיד שאנו רוצים': "אנו מדגישים שתיירות מעוצבת ומנוהלת יכולה לתרום תרומה משמעותית לשלושת הממדים של פיתוח בר-קיימא [...] אנו קוראים לתמיכה משופרת בפעילות תיירותית בת קיימא ובניית יכולות רלוונטיות במדינות מתפתחות כדי לתרום להשגת פיתוח בר קיימא".
בנסיבות אלה ענף התיירות עצמו נקרא בשנים הקרובות להיות אחד המנועים הבסיסיים ותחום היישום העדיפי של בשנת 2015 הוכרזו 17 היעדים לפיתוח בר-קיימא של האו"ם (SDGs). ענף התיירות מופיע באופן בולט במסמך "שינוי העולם שלנו: סדר היום לפיתוח בר-קיימא 2030" והוא נכלל כיעד ב-3 מתוך 17 היעדים: יעד 8.9, יעד 12 ויעד 14.7.
האספה הכללית של האו"ם הכריזה על שנת 2017 כשנה הבינלאומית לתיירות בת קיימא, כמיקוד בפוטנציאל התיירות לקידום אג'נדה 2030 לפיתוח בר-קיימא לפי 17 היעדים לפיתוח בר-קיימא של האו"ם. השנה הבינלאומית שאפה להעלות את המודעות לתרומתה של תיירות בת קיימא לפיתוח ולגייס את כל בעלי העניין בהפיכת המגזר לזרז לשינוי חיובי.
קריטריונים וסטנדרטים

במשך השנים, גופים רבים פיתחו סטנדרטים שמתייחסים לפרקטיקות של קיימות בענף התיירות. כעת, קריטריוני המועצה העולמית לתיירות מקיימת (GSTC) משמשים כסטנדרטים העולמיים לקיימות בענף התיירות. הקריטריונים משקפים המטרה להשיג הסכמה עולמית בנושא תיירות בת קיימא.
בתמיכת ארגון התיירות העולמי (UNWTO) וגופים נוספים של האו"ם, קריטריוני ה-GSTC פורסמו לראשונה בשנת 2008, לאחר תהליך ממושך שלקח בחשבון את ההנחיות והסטנדרטים הרבים לתיירות בת קיימא שהיו קיימים באותו זמן. בתהליך הפיתוח, התקיים שיתוף ציבור והתייעצות באופן נרחב ברחבי העולם בכמה שפות. הקריטריונים משמשים לחינוך והעלאת מודעות, קביעת מדיניות עבור עסקים וסוכנויות ממשלתיות, ובעיקר כבסיס להתעדה והסמכה. קריטריוני ה-GSTC הם תוצאה של מאמץ בינלאומי לפתח שפה משותפת בנושא קיימות בתיירות. הקריטריונים מחולקים לארבעה חלקים: (1) ניהול בר קיימא; (2) השפעות סוציו-אקונומיות; (3) השפעות תרבותיות; (4) השפעות סביבתיות (כולל צריכת משאבים, הפחתת זיהום ושימור המגוון הביולוגי והנופים).
הקריטריונים הם המינימום שעסקים, ממשלות, ויעדי תיירות צריכים להשיג כדי להגיע למצב של קיימות חברתית, סביבתית, תרבותית וכלכלית. מכיוון שיעדי התיירות שונים ולכל אחד תרבות, סביבה, מנהגים וחוקים משלהם, הקריטריונים נועדו להתאים לתנאים המקומיים וניתן להוסיף קריטריונים נוספים שרלוונטיים למיקום ולפעילות הספציפיים (לוקליזציה).
ישנם עשרות סטנדרטים נוספים ברחבי העולם, שהמרכזיים בהם מוכרים על ידי ה-GSTC כגון הסטנדרטים לתיירות בת קיימא של קוסטה ריקה, צ'ילה, מלטה, סיישל, מצרים, אוסטריה, שמכילים את ארבעת החלקים של ניהול בר קיימא, השפעות סוציו-אקונומיות, השפעות תרבותיות, והשפעות סביבתיות.
הערות שוליים

↑  Making Tourism More Sustainable - A Guide for Policy Makers (English version), World Tourism Organization (UNWTO), 2005, עמ' 11-12, ISBN 978-92-844-0821-4. (באנגלית)
↑  עמותת תיירות אקולוגית ובת קיימא ישראל, הגדרות
↑  נכון לשנת 2019, העמותה "תיירות אקולוגית ובת קיימא ישראל" אינה פעילה.
↑  Ariel, Roi, Common Pool Resource Management and Benefit Distribution in Community Based Tourism: Two Case Studies from Smangus and Cinsbu-Xinguang, Atayal Indigenous Communities in Taiwan, Thesis submitted to National Chengchi University, Taipei, for M.A. degree, 2018 doi: DOI:10.6814/THE.NCCU.IMES.005.2018.F06
↑  Booking.com reveals key findings from its 2019 sustainable travel report, Booking.com (באנגלית)
↑  כ-70% מהתיירים מעדיפים תיירות אקולוגית אך לא מזהים אותה, באתר Booking.com
↑  Agenda 21 for the Travel and Tourism Industry (English version), World Tourism Organization (UNWTO), 1997, ISBN 978-92-844-0371-4
↑  The Future We Want, Outcome document of the United Nations Conference on Sustainable Development.
↑  United Nations Conference on Sustainable Development, Rio+20 .:. Sustainable Development Knowledge Platform, sustainabledevelopment.un.org
↑  משרד התיירות, תיירות ירוקה - כלי להערכה עצמית
↑  Anna Spenceley, Amos Bien, Ecotourism standards: international accreditation and local certification and indicators, International Handbook on Ecotourism, עמ' 404–418 doi: 10.4337/9780857939975.00038
↑  Global Sustainable Tourism Council - GSTC (באנגלית אמריקאית)
↑  עמותת תיירות אקולוגית ובת קיימא ישראל, יוזמת הקריטריונים העולמיים לתיירות בת קיימא, באתר www.ecotourism.org.il
↑  GSTC-Recognized Standards for Hotels (באנגלית אמריקאית)
| קיימות |
| --- | --- | --- |
| מושגי מפתח | איכות הסביבה • אקולוגיה • סביבתנות • טביעת רגל אקולוגית • מאזן אקולוגי • צדק בין-דורי |  |
| איומים | משבר האקלים • התחממות עולמית • הידלדלות שכבת האוזון • הכחדה המונית |  |
| אסטרטגיות סביבתיות | חשיבה סביבתית • קיימות מקומית • חינוך סביבתי • אקו-אנרכיזם • אקולוגיה עמוקה • עירוניות חדשה |  |
| פסולת | הפחתה במקור • קומפוסט (התכלות) • שימוש חוזר • מיחזור (מיחזור בישראל) • מדרג הפסולת • שטח הפסולת של האוקיינוס השקט  • שטח הפסולת של האוקיינוס ההודי  • שטח הפסולת הצפון אטלנטי |  |
| תשתיות ובנייה | תחבורה בת קיימא • בנייה ירוקה • תכנון רגיש למים • בנייה באדמה • בנייה תואמת אקלים |  |
| גינון וחקלאות | גינה קהילתית • גינון יובשני • חקלאות אורגנית • גידול ביו-אינטנסיבי • מזון מקומי • גינון גרילה • פרמקלצ'ר • יער מאכל • חקלאות עירונית • חקלאות בת קיימא • חומרים מזינים |  |
| אנרגיה | אנרגיה חלופית • אנרגיה ירוקה • אנרגיה מתחדשת • אנרגיה סולארית • אנרגיית רוח • אנרגיה הידרואלקטרית • RDF |  |
| כלכלה | תרבות הצריכה • מזון מהיר • שיווק ערכי • שיווק ירוק • גרינווש • פיתוח בר-קיימא • תיירות בת קיימא • השקעה אחראית • כלכלה אקולוגית • התיישנות מתוכננת |  |
| ארגונים בישראל | החברה להגנת הטבע • המשרד להגנת הסביבה • אדם טבע ודין • אקו-ויקי • חיים וסביבה • מגמה ירוקה • המרד בהכחדה • צלול |  |
| מיזמים נבחרים | אג'נדה 21 • יום ללא קניות • תערוכת קלינטק • תחבורה היום ומחר • פרויקט עדן • ביוספירה 2 • BedZED • יום איכות הסביבה העולמי • שמיטה ישראלית |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007561075105171  GND: 4199751-7  LCCN: sh92003403  NKC: ph865623
פריץ הוטרמנס

| --- | --- |

 לידה:  22 בינואר 1903 גדנסק, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  1 במרץ 1966 (בגיל 63) ברן, שווייץ 
 ענף מדעי:  פיזיקה, גאוכימיה, פיזיקה גרעינית, אסטרוכימיה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת גטינגן  האוניברסיטה הטכנית של ברלין 
 מנחה לדוקטורט:  ג'יימס פרנק 
 מוסדות:  המכון לפיזיקה ולטכנולוגיה בחרקוב (1935–1937)  Physikalisch-Technische Bundesanstalt  אוניברסיטת ברן  האוניברסיטה הטכנית של ברלין 
 
פריץ הוטרמנס (באנגלית: Fritz Houtermans; ‏ 22 בינואר 1903 – 1 במרץ 1966) היה פיזיקאי אטום וגרעין ממוצא יהודי-הולנדי-אוסטרי-גרמני, קומוניסט שגם ישב בכלא וגם עבד בפרויקט הגרעין של הרייך השלישי. סיפור חייו כולל ארבע מערכות נישואין לשלוש נשים, מאסר בכלא הרוסי ובכלא הגרמני, אוסף של מחקרים משותפים עם גדולי הפיזיקאים בדורו ואזהרה היסטורית שהייתה טריגר חשוב לקידום פרויקט מנהטן.
ביוגרפיה

הוטרמנס נולד ב-22 בינואר 1903 בעיר סופוט (אז חלק מפרוסיה) לאביו, בנקאי הולנדי, ולאמו, וינאית ממוצא יהודי. הוא גדל והתחנך בווינה, וב-1921 התחיל את לימודיו בפיזיקה ניסויית באוניברסיטת גטינגן. ב-1927 השלים את הדוקטורט שלו בהדרכתו של זוכה פרס נובל ג'יימס פרנק ובהמשך, ב-1932, השלים את לימודיו אצל זוכה נוסף של הפרס, גוסטב הרץ.
בצעירותו נשלח על ידי אמו לטיפול פסיכואנליטי אצל זיגמונד פרויד, אולם הטיפול הסתיים במהירות אחרי שהתברר שהנער השובב ממציא את חלומותיו.
בשנות לימודיו הכיר הוטרמנס כמה מגדולי הפיזיקאים של המאה ה-20, ובהם אנריקו פרמי, ג'ורג' גאמוב, ורנר הייזנברג ווולפגנג פאולי, ועם חלקם גם פרסם מאמרים משותפים. באותן שנים התחרה עם רוברט אופנהיימר על אהבתה של הפיזיקאית הגרמנייה שרלוט ריפנשטאל, שלמדה גם היא בגטינגן. תחילה נטתה שרלוט לאופנהיימר ואף הצטרפה אליו לארצות הברית, אולם בהמשך חזרה לגרמניה ונישאה פעמיים להוטרמנס. היא הייתה אשתו הראשונה והשלישית, ואם שני ילדיו (מהנישואים הראשונים) ג'ובאנה ויאן.
עם עלייתם של הנאצים לשלטון ב-1933, היגר הוטרמנס לאנגליה - שם עבד במעבדה במידלסקס, משם עבר לאחר שנתיים לברית המועצות לאוניברסיטת לנינגראד וממנה לתפקיד ניהולה של המעבדה לחומרים רדיואקטיביים במכון הטכני-פיזיקלי האוקראיני באוניברסיטת חרקוב. ב-1937 זומן לחקירה על קשריו עם "רשת ריגול אנטי סובייטית" ונעצר בעת שהחל לתכנן את עזיבתו, אך לא לפני שהספיק למלט את שרלוט ואת שני ילדיהם, בעזרתו של ידידה לשעבר, רוברט אופנהיימר, לארצות הברית.
ברחבי העולם הופעל לחץ על הרוסים לשחררו, כולל מכיוונה של אלינור רוזוולט ומכיוונם של כמה מחתני פרס נובל, אך ללא הועיל. בתקופת מאסרו חלק תא עם ההיסטוריון הרוסי קונסטנטין שטפה, והשניים הפכו לידידים, ואף כתבו מאוחר יותר ספר בשמות בדויים.
לאחר חתימת הסכם ריבנטרופ-מולוטוב הועבר לידי הגרמנים וישב חצי שנה נוספת במאסר, ובמקביל התגרש משרלוט. בהמשך נישא בשנית לד"ר אילזה ברץ ובמהלך המלחמה נולדו לו שלושה ילדים נוספים ממנה. לאחר המלחמה, ב-1951, שבה שרלוט לגרמניה והוטרמנס התגרש מברץ ושב לשרלוט, אולם אחרי שנה הם נפרדו סופית, וב-1955 נישא הוטרמנס בפעם הרביעית ללורה מולר, ממנה נולד בנו הצעיר והזוג אימץ בת נוספת.
באמצעות אסיר שהשתחרר העביר הוטרמנס מסר לפיזיקאי מקס פון לאואה על שובו לגרמניה, והאחרון הפעיל את הלחץ הנדרש כדי לשחרר אותו ולאפשר לו לחזור לעבודה מדעית, וגם סייע לו להשתלב בעבודתו החדשה במסגרת פרויקט האטום הנאצי.
לאחר המלחמה נותר הוטרמנס בגרמניה עד מותו מסרטן ריאות ב-1 מרץ 1966.