stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נער השליחויות
עלילה

מיקי מאוס נוהג בעגלה רעועה הרתומה לחמור שעמוסה בשלל כלי נגינה, כשלצידו רץ הכלב שלו פלוטו. הם עוצרים כשהם מגיעים לביתה של מיני מאוס, ומתבוננים בה בזמן שהיא מכבסת ותולה בגדים. היא שרה את "In the Shade of the Old Apple Tree"(אנ'), וההתלהבות שלה כל כך מדבקת שאפילו הכביסה פוצחת בריקוד. מיקי מתחבא בשובבות בתוך זוג גדול של בלומרס התלויים על החבל, מתגרה בה בכך שהוא מצטרף לשירתה ופורט בזנבה. כשהיא קולטת את הטריק שלו, היא מפילה אותו לתוך האמבט, שנשבר מיד כשמיקי מתרסק עליו.
דבר זה מפסיק את מטלות הכביסה של מיני, וזוג העכברים פורצים במחול ריקוד הג'אז, צ'ארלסטון, בעוד פלוטו נאבק בזפת השפוכה על הכביש שהוא נדבק בה. נרגש מהריקוד, מיקי חובט בקן צרעות שעל הענף, ונוחת על זנבו של החמור. אחוז פאניקה, החמור בועט בעגלה עד שהיא נשברת לרסיסים, וכלי הנגינה נוחתים בכל רחבי החצר.
לא נרתעת מהאסון הזה, מיני מבקשת ממיקי לנגן עבורה בפסנתר, והם פורצים לדואט נמרץ של "כוכבים ופסים לנצח". כל חיות החווה מנגנות יחד, והכל עליז עד שפלוטו חוקר את עבודתם של צוות פועלי הכביש הסמוך, ומרים מקל דלוק של דינמיט. פלוטו מחזיר את מקל הדינמיט למיקי ומיני העסוקים בלהט הניגון, והפיצוץ מעיף את העכברים לשמיים. ואפילו זה לא מצליח להרגיע את רוחם, והם מסיימים את המופע עד תומו.
דמויות ומדבבים

מיקי מאוס – וולט דיסני
מיני מאוס – מרסלייט גארנר
פלוטו – פינטו קולביג
הפקה

הרצף של מחול הצ'ארלסטון הונפש על ידי דיק לנדי, מומחה הריקוד של הסטודיו.
פיט רגל-עץ ערוך הופעת קמאו כאחד מצוות פועלי הכביש.
לפני שפלוטו מגיע לאזור העבודה בכביש הוא חוצה מספר שלטים, הכתובים במספר שפות, המזהירים את עוברי הדרך מהסכנה. בשלט הראשון כתוב באנגלית "סכנה פיצוץ" (DANGER BLASTING), בשני בצרפתית כתוב "מוות" (MORT), בשלישי כתוב בגרמנית "סכנה! דינמיט" (Achtung! DYNAMITE), ברביעי בספרדית כתוב "סכנה TNT"‏ (!PELIGRO! TNT) ובאחרון כתוב בשפה העברית "צָרָהם" (שככל הנראה הכוונה היא למילה 'צרה'). וכשפלוטו מתקרב לשלט האחרון הצב, שקודם היה בתוך שריונו ונראה כמעין כיפה על השלט, פוצח בריקוד חסידי לקול נעימת כליזמר.
ביקורת

בספרו "הסרטים של מיקי: סרטי הקולנוע של מיקי מאוס", הייס גרוב כותב: "סרט קצר זה משמח כמו שהוא משעמם. אחרי שלוש שנים של שבלונות של שיר-ריקוד, זה כבר החל להימאס. יתר על כן, סרטים מצוירים כמו 'בעיות תחבורה' ו'ציד האיילים' הוכיחו שמיקי יכול להסתדר טוב מאוד בלעדיהם... קו העלילה של פלוטו, קצר ככל שיהיה, הוא ההיבט המעניין ביותר בסרט, מכיוון שהוא מכיל את התפתחות הרעיון של הגמר הגדול. ואכן, פלוטו יגרום שוב להרס בסרטים שלאחר מכן, כמו 'מיקי צועד החוצה' (1931), 'מיקי מקוצץ' (1931) ו'נער המכולת' (1932). בסרטים אלו שגרת השיר-ריקוד תפנה את מקומה לסופי גמר מלאי צחקיקים בנויים היטב, מהם זה ב'נער השליחויות' הוא רק גרסה ראשונית".
הערות שוליים

1 2 3  Kaufman, J.B.; Gerstein, David (2018). Walt Disney's Mickey Mouse: The Ultimate History. Cologne: Taschen. p. 66. ISBN 978-3-8365-5284-4.
1 2  Grob, Gijs (2018). "The Delivery Boy". Mickey's Movies: The Theatrical Films of Mickey Mouse. Theme Park Press. ISBN 978-1683901235.
סצנה

סצנת הפתיחה של ההצגה "איש ואישה אחת" בתיאטרון חיפה
סצנה היא רצף בהתרחשות עלילה, המצומצם לזמן אחד ולמקום אחד. זהו אחד מן המרכיבים הבסיסיים של כל יצירה עלילתית נרטיבית, כגון סרט קולנוע, סרט טלוויזיה או מחזה.
כך, למשל, בסרט "קזבלנקה", סצנת הסיום אורכת כשש וחצי דקות ומתרחשת בשדה התעופה (אמנם יש שוט אחד שבו ההתרחשות עוברת לאחת הדמויות העושה דרכה ברכב לשדה התעופה, אך הדבר אינו פוגם באחדות המקום ואחדות הזמן של הסצנה).
ההצגה "12 המושבעים" כוללת בתוכה סצנה אחת בלבד, משום שהעלילה כולה מתרחשת ברצף זמן אחד, ללא קטיעות או קפיצות בזמן, ובמקום אחד – חדר הדיונים של המושבעים, ללא מעבר לחלל אחר.
בקולנוע ובטלוויזיה, מספר סצנות עוקבות, המהוות יחד יחידה עלילתית אחת, מכונות "סיקוונס". בתיאטרון, רצף כזה מכונה "מערכה".
בקולנוע

בתהליך עשיית סרטי קולנוע ווידאו, מקובל לחשוב על סצנה כעל פעולה המתרחשת במקום אחד במשך זמן רציף. בשל היכולת לערוך עבודות חזותיות מוקלטות, סצנה קולנועית, בדרך כלל, הרבה יותר קצרה מסצנה שבמחזה. סצנות בעלות תוכן מסוים, המופיעות לעיתים תכופות בסרטי קולנוע רבים ושונים, זכו לכינויים, כגון סצנת אהבה, סצנת סקס, סצנת עירום, סצנת חלום, סצנת פעולה, סצנת מרדף מכוניות, סצנת התרסקות וכדומה. לסרט קולנוע, בדרך כלל, יש סצנת פתיחה וסגירת סיום.
סצנה היא חלק מסרט, כמו גם מערכה, רצף ורקע. בעוד המונחים, המתייחסים להמשכיות של הצפייה, הם תוצאה ישירה של תפעול המצלמה או עבודת העריכה, המונח "סצנה" מתייחס להמשכיות של הפעולה עצמה, והקשרה בזמן ובמקום.
המונח עשוי להתייחס לקטע מתוך הסרט, שנלקח מהתסריט, מהסרט הערוך והמוגמר, או שהוא עשוי להתרחש רק בתוך מוחו של הצופה, המנסה להבין את ההיגיון של רצף הפעולות המוצגות בפניו. לדוגמה, ישנן סצנות הכוללות פעולות המתרחשות במקביל, שאף מצולמות בלוקיישנים שונים, אך הן מתחברות יחדיו, במוחו של הצופה, באמצעות שימוש באמצעי תקשורת, כמו למשל מכשיר טלפון, שיחת וידאו, וכו'.
לעומת זאת, תסריטים של סרטי קולנוע הוליוודיים קלאסיים היו מחולקים למערכות, אך השימוש בחלוקה זו בעידן הטכנולוגיה הדיגיטלית הוא מועט. הסצנה חשובה על מנת לשמור על אחדות הפעולה של הסרט: בעוד שדרמה בימתית  מחולקת בדרך כלל למערכות, חלוקת סרט לסצנות נעשתה בדרך כלל בתסריט.
ראו גם

שוט (קולנוע)
סיקוונס
סצנה שאחרי הכתוביות
ג'ק קינג

| --- | --- |

 לידה:  4 בנובמבר 1895 ברמינגהאם, אלבמה, ארצות הברית
 פטירה:  4 באוקטובר 1958 (בגיל 62) לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית
 שם לידה:  ג'יימס פאטון קינג
 תקופת הפעילות:  1920–1948 (כ־28 שנים)
 תחום יצירה:  הנפשה, בימוי סרטים קצרים
ג'יימס פאטון "ג'ק" קינג (באנגלית: James Patton "Jack" King;‏ 4 בנובמבר 1895 – 4 באוקטובר 1958) היה אנימטור ובמאי סרטים קצרים אמריקאי הידוע בעיקר בזכות עבודתו בוולט דיסני הפקות.
לפי הערכתו של המחבר ג'ף לנבורג לגביו, קינג היה חלוץ מוקדם של ההנפשה. סרטיו היו מועמדים שלוש פעמים לפרס אוסקר לסרט המונפש הקצר הטוב ביותר. הוא החל את הקריירה שלו בעידן הסרט האילם. הוא בילה את רוב הקריירה שלו בעבודה בוולט דיסני הפקות (שנודע מאוחר יותר בתור אולפני ההנפשה של וולט דיסני). הוא ביים סרטים מוערכים רבים.
לקריאה נוספת

Barrier, Michael (2003), "Warner Bros., 1933-1940", Hollywood Cartoons: American Animation in Its Golden Age, הוצאת אוניברסיטת אוקספורד, ISBN 978-0199839223
Lenburg, Jeff (2006), "King, Jack", Who's who in Animated Cartoons: An International Guide to Film and Television's Award-Winning and Legendary Animators, Hal Leonard Corporation, ISBN 978-1557836717
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  Lenburg (2006), pp. 179-180
↑  "Animator Profiles: JACK KING |".
1 2 3 4 5 6 7  Barrier (2003), Warner Bros., pp. unnumbered pages
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5062215  LCCN: no2014106070  NTA: 124563996  VIAF: 168892051   WorldCat (עם VIAF): 168892051
סיפור מקור

הטראומה הנפשית שברצח הוריו שימשה כסיפור המקור לדמותו של גיבור-העל באטמן.
בתרבות הפופולרית, סיפור מקור (באנגלית: Origin Story) הוא סיפור המעניק לקהל את הרקע שמגלה כיצד ומדוע דמות הפכה לפרוטגוניסט או לאנטגוניסט, ומוסיף לעניין ולמורכבות הכוללים של הסיפר. בתעשיית הקומיקס האמריקאית, סיפור המקור מציג גם את הדרך בה דמויות השיגו את כוחות העל שלהן ואת הנסיבות שבשמן הפכו לגיבורי או לנבלי-על.
על מנת לשמור על עדכניותן של דמויות והרלוונטיות שלהן, חברות קומיקס, קולנוע וטלוויזיה נוטות לשכתב לעיתים קרובות את מקורות הדמויות הוותיקות ביותר שלהן. זה נעשה באמצעות המשכיות רטרואקטיבית – הוספת פרטי מידע שאינם סותרים עובדות קודמות קיימות, אך משפיעים על הדמות ועולמה ויוצרים מעין אדפטציה חדשה עבורה. לדוגמה, חברת ההוצאה לאור מארוול קומיקס הציגה באירועי הקרוסאובר "החטא הקדמון" פרטים חדשים על עברן של דמויות באמצעות חיזיונות מבלי לבטל פרטים קודמים.
התייחסויות עיוניות

בספר "The Superhero Reader", שהועמד לפרס אייזנר, העורכים קבעו כי ”כמעט לכל גיבורי העל יש סיפור מקור: תיאור של האירועים הטרנספורמציים אשר מייחדים את הגיבור מן האנושות הרגילה... אם לא תנאי מוקדם לז'אנר גיבורי העל, המקור... הוא ללא ספק דימוי בולט ופופולרי שחוזר על עצמו בתדירות כה גבוהה כדי להציע רמזים לטבע המסורת העלילתית. לקרוא סיפורים על עולמות הרוסים, הורים שנרצחו, מוטציות גנטיות ומכשפים מעניקי כוח מסתוריים, זה להבין עד כמה ז'אנר גיבורי העל הוא על טרנספורמציה, על זהות, על הבדלים ועל המתח בין נוקשות פסיכולוגית לבין תחושת הגמישות והנזילות של טבע האדם”.
בספר "Enter the Superheroes: American Values, Culture, and the Canon of Superhero Literature", פרופסורים לספרות אנגלית ציינו כי ”גיבורי-על מאד מסתבכים כשזה מגיע להיסטוריה שלהם, אבל חלק אחד מסיפוריהם נשאר קבוע וחשוב לנצח. אפילו יותר מסיפורי "מוות", קרוסאוברים, אירועים ושינויים במראה, סיפורי מקור הם ליבת קיומם של גיבורי העל. סיפורי מקור לא רק משקפים את ההקשרים הסוציו-היסטוריים בהם נוצרו נוצרו, אלא גם משקפים הבנה תרבותית של מה שעושה את סיפורי גיבורי העל ייחודיים”.
התייחסות בתרבות פופולרית

בתרבות הפופולרית, עיסוק בסיפורי מקור, משולב בתוך הסיפר העיקרי, יכול להיות דוגמה למטא-בדיון או ארס פואטיקה.
בקומיקס "סליפר", מאת אד ברובייקר ושון פיליפס, המתרחש ביקום ויילדסטורם בעל הטון הריאליסטי, סיפורי המקור של הדמויות הוא נושא לשיחה ביניהן. בחוברת השישית, סיפור המקור של הדמות פיט בול נגמר במפתיע, זאת כאשר דמות אחרת, ביירון ג'ונס, קוטעת אותו בטענה שאיש לא שאל אותו מה הסיפור המקור שלו.
הפרק "Heroic Origins", בעונה הרביעית של סדרת הטלוויזיה "קומיוניטי", עוסק כולו בסיפור המקור של הקבוצה באופן המודע לעצמו, כולל המשכיות רטרואקטיבית ומוטיבים אחרים השאולים מקומיקס.
ראו גם

המשכיות (סיקוונס)
אתחול
פריקוול
מיתוס מוצא
הערות שוליים

↑  Charles Hatfield, Jeet Heer, Kent Worcester, The Superhero Reader, Jackson, Mississippi: University Press of Mississippi, 2013, עמ' 3, ISBN 9781617038068
↑  Alex Romagnoli, Gian S. Pagnucci, 6, Enter the Superheroes: American Values, Culture, and the Canon of Superhero Literature, Lanham, Maryland: Scarecrow Books, 2013, עמ' 109, ISBN 0-810-89171-9
↑  Sleeper #6, ‏DC Fandom
↑  Heroic Origins, ‏Community Fandom
שחרות

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: חבל אילות
גובה ממוצע: ‎537 מטר
תאריך ייסוד: 1985
תנועה מיישבת: המרכז החקלאי
סוג יישוב: יישוב קהילתי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 159 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 159 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת דרום הנגב מוגדלת) שחרות(למפת דרום הנגב רגילה) שחרות(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שחרות(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שחרות29°54′15″N 34°59′57″E﻿ / ﻿29.9042183217098°N 34.9991224186432°E﻿ / 29.9042183217098; 34.9991224186432  heמפת היישובים של מועצה אזורית חבל אילות באדום - שחרות בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

שַׁחֲרוּת הוא יישוב קהילתי בנגב השייך למועצה אזורית חבל אילות, כ-37 ק"מ צפונית לעיר אילת.
היסטוריה

היישוב הוקם בשנת 1985 על ידי הסוכנות היהודית ושמו כשם הר שחרות ונחל שחרות הנמצאים בסמוך לו. ביישוב מתגוררות כ-35 משפחות, כאשר האוכלוסייה במרביתה חילונית. למרות שהוא מוגדר כיישוב קהילתי, תושבי המקום ממעטים לנהל חיי קהילה ומסתייגים מעודף מבקרים.
מרבית הבתים ביישוב נבנים בצורה עצמאית על ידי בעלי הבית, בצורה התואמת את אורח החיים המיוחד של היישוב, בהתאם לנוף ולאקלים המדברי. בהשפעת המנטליות והפזורה הבדואית, חלק מהתושבים נוהגים לאגור חומרים שונים ורבים סביב הבתים, גם מתוך תפיסה שזאת משמעותה של קיימות. בחצרות הבתים ניתן למצוא בוסתנים קטנים ובהם גינת ירק וחיות משק.
ביישוב מספר סדנאות עבודה פרטיות של אמנים ובעלי מלאכה, כגון: נגרות, נפחות, מסגרות, קרמיקה, סבונים ועוד. תושבי היישוב עצמאיים בהתנהלותם ומתפרנסים איש על פי יכולתו וכישוריו. הלהקות Anna RF ו-A-WA הוקמו על ידי בני המקום.
היישוב ממוקם על שפת מצוק ההעתקים, 550 מטר מעל פני הים, ממערב לקיבוץ יטבתה.
תוואי שביל ישראל עבר בעבר בצמידות ליישוב אך מסלולו שונה לתוך נחל עשרון כדי להרחיקו מהיישוב שלא אוהב שמטיילים עוברים בתוכו.[דרוש מקור: להתנגדות שחרות למטיילים בשטחיו] בקרבת היישוב שכן בעבר חאן הנוודים שאירח את מטיילי השביל, אך נכון ל-2022 החאן נסגר בידי רשות מקרקעי ישראל.
בית המלון בשחרות, סִיקְס סֶנְסֶס, נבחר בשנת 2022 כאחד ממאה המלונות הטובים בעולם.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  ילקוט הפרסומים 3165 (עמ' 1498)
↑   משה גלעד, מלון סיקס סנסס שחרות נבחר כאחד ממאה המלונות הטובים בעולם, באתר הארץ, 19 באפריל 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588146405171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ספר הג'ונגל (סרט, 1967)

| --- | --- |

כרזת הסרט העברית משנת 1969
 מבוסס על:  ספר הג'ונגל 
 בימוי:  וולפגנג ריית'רמן 
 הופק בידי:  וולט דיסני
 תסריט:  ספר: רודיארד קיפלינג תסריט: לארי קלמונס רלף רייט קן אנדרסון ואנס גרי ביל פיט
 עריכה:  טום אקוסטה, Norman Carlisle 
 מדבבים:  ברוס ריית'רמן פיל האריס סבסטיאן קאבוט ג'ורג' סנדרס סטרלינג הולוויי לואי פרימה
 מוזיקה:  ג'ורג' בראנס רוברט שרמן ריצ'רד שרמן
 אנימטור:  מילט קאהל, Fred Hellmich, אריק קליוורת, John Ewing, Dick N. Lucas, דן מקמנוס, Walt Stanchfield, Hal King, פרנק תומאס, אריק לארסון, אולי ג'ונסטון, ג'ון לונסברי, Dale Oliver 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  חברת וולט דיסני
 חברה מפיצה:  בואנה ויסטה
 שיטת הפצה:  הפצה לאולמות הקולנוע, הוצאה ביתית, וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית18 באוקטובר 1967 ישראל14 בספטמבר 1969 ישראל1 ביולי 1988 (גרסה מדובבת לעברית)
 משך הקרנה:  78 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט קולנוע מונפש
 מקום התרחשות:  הודו, Lost city 
 תקציב:  4,000,000‏$
 הכנסות:  205,843,612‏$
 הכנסות באתר מוג'ו:   junglebook
 סרט הבא:  ספר הג'ונגל 2 (2003)
 תרגום לעברית:  ירושלים סגל (הפצה מקורית) ישראל אובל (הפצה חוזרת ב-1988)
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
הכרזה העברית לסרט משנת 1983
ספר הג'ונגל (באנגלית: The Jungle Book) הוא סרט קולנוע מונפש של חברת וולט דיסני, שיצא לאקרנים במהלך שנת 1967. הסרט מבוסס על ספרו של רודיארד קיפלינג "ספר הג'ונגל" והוא הסרט ה-19 של חברת וולט דיסני והאחרון שוולט דיסני עצמו היה אחראי להפקתו.
בישראל, בשנת ההוצאה המקורית, 1967, היה לסרט הראשון של דיסני שהופץ בידי חברת פורום פילם (שהיום מחזיקה את הזכויות להפצה של כל סרטי דיסני בישראל), ובשנת 1988 היה הסרט הראשון באורך מלא שדובב לעברית. הסרט זכה להצלחה והוחזר לקולנוע לאחר עשר שנים עם אותו הדיבוב העברי. בריאיון עם האחים שרמן (המלחינים) במהדורת היהלום הם ציינו כי מבין הדיבובים הכי מוצלחים לסרט היה החדש מביניהם (רוב הדיבובים דובבו בשנת ההפצה המקורית), הדיבוב העברי, וכי דני ליטני החליף כראוי את פיל האריס.
בשנת 2003 יצא סרט ההמשך "ספר הג'ונגל 2". בשנת 2016 נוצר סרט לייב אקשן בעל אותו שם המבוסס על הסרט.
עלילת הסרט

הפנתר השחור בגירה מוצא תינוק נטוש, ומוסר אותו למשפחת זאבים, שראשה הוא הזאב ראמה. הזאבים קוראים לילד "מוגלי", ומצא חן בעיניהם מאוד והוא - אותם. לילה אחד הטיגריס הבנגלי שירחן חוזר לחלק הג'ונגל שבו מתגורר מוגלי. באספת זאבים, בראשות מנהיגם אקילה, נקבע כי הילד לא יוכל ליהנות מחסות הלהקה, משאין בכוחה היכולת להתמודד מול הנמר. בגירה מציע לקחת את מוגלי לכפר של בני האדם, ומעריך שמוגלי בוודאי יסכים. המועצה שמחה על ההצעה, אך מוגלי אינו נוכח במעמד הדברים.
לעת ערב, לאחר שמוגלי ובגירה טיילו בג'ונגל כמה זמן, חושף בפניו בגירה כי אין מדובר בטיול רגיל, ושלמעשה הוא מוביל אותו לכפר של בני אדם. מוגלי שולל את הרעיון מכל וכל, חרף הפצרותיו של בגירה בדבר הסכנה. בדרך לכפר, מוגלי ובגירה ישנים על עץ התפוחים. לפתע מוגלי פוגש פנים אל פנים את קא הנחש, פיתון הודי, שהיפנט אותו כדי לאוכלו, קא גם מהפנט את בגירה ומוגלי מציל אותו.
למחרת מוגלי מצטרף למצעד הצבאי של הפיל קולונל האטי, במסדר הביקורת מגלה קולונל האטי שמוגלי הוא גור אדם. מאוחר יותר, מוגלי בורח מבגירה ופוגש את באלו, דוב שפתני, שמלמד את מוגלי את כל מה שהוא צריך לדעת כדי לחיות בג'ונגל. כשבאלו ומוגלי שוחים בנהר, עטה עליהם להקת קופי לנגור חוטפת את מוגלי לארמונו של מלכם, האורנג אוטן לואי. לואי רוצה לדעת כיצד עושים אש, אבל מוגלי עונה כי הוא לא יודע. לבסוף בגירה ובלו מצילים את מוגלי.
בלילה בגירה משוחח עם באלו על כך שמוגלי צריך להיות בכפר של בני האדם. אך בבוקר מוגלי בורח מבאלו לאחר ששמע את הבשורה המרה. לראשונה בסרט זה, מופיע האויב המושבע של מוגלי, שירחן הטיגריס, מופיע לראשונה בניסיון לצוד איילה, אך הטרף בורח בגלל המצעד של הפילים וקולונל האטי
בגירה קורא להאטי עם המחלקה שלו, שיעזור לו לחפש את מוגלי והוא מסכים. שירחן שומע את כל השיחה שמתנהלת, ובנוסף הוא שומע את תוכניותיו של האטי בשביל למצוא את מוגלי ולהציל אותו מפני שירחן.
לפתע פוגש מוגלי את קא, שמרדים אותו בשיר ערש. שירחן שומע את קא שר למוגלי ומגיע כדי למצוא את מוגלי, אך קא מסתיר אותו למעלה בעץ. שירחן שואל שאלות ומנסה לאתר את מוגלי על טבעותיו של קא אך קא מסתיר את מוגלי למעלה, כדי ששירחן לא ייקח את הטרף שלו כאשר מוגלי מתעורר, הוא בורח מקא שוב. בקרחת הג'ונגל ראו הנשרים דיזי, באזי, פילאס וזיגי גור אדם עצוב משוטט. הנשרים שרו למוגלי שיר, ובמהלכו שירחן הגיע ותקף את מוגלי בשאגה אדירה. בעזרת באלו הדב והנשרים שנחלצו לעזרה מיד, מוגלי ברח ממלתעות הטיגריס, לא לפני שקשר לזנבו ענף בוער. שירחן ניסה להשתחרר מאחיזתו של באלו בקרב סוער ומהיר, מוגלי הגיע למקום מבטחים בעוד שבאלו התעלף בגלל ששירחן פצע אותו  נדמה היה כי באלו נהרג בקרב, אך התברר שהוא רק התעלף. ליד נהר הגנגס מוגלי פוגש נערה יפה, מתאהב ומחליט ללכת בעקבותיה לכפר של בני האדם.
דמויות ומדבבים

כאמור, הדיבוב העברי לסרט הופק בשנת 1988, והיה להפקת הדיבוב הראשונה בישראל לסרט מונפש באורך מלא.
את הדיבוב העברי הפיקה, תרגמה וביימה שפרירה זכאי.
| דמות | תיאור הדמות | מדבבים בגרסה האנגלית | מדבבים בגרסה העברית |
| --- | --- | --- | --- |
| מוגלי | ילד שגדל בג'ונגל בחברתם של זאבים. הגיבור של הסרט. | ברוס ריית'רמן | טל בלכרוביץ' |
| באלו | דוב שפתני וחברו הטוב ביותר של מוגלי. | פיל האריס | דני ליטני |
| בגירה | נמר שחור שמוצא את מוגלי בג'ונגל ומביא אותו לזאבים ואף מציע לו ללכת לכפר בני האדם. | סבסטיאן קאבוט | חיים טופול |
| שירחן | טיגריס בנגלי ששונא את מוגלי ורוצה לטרוף אותו ופוחד אך-ורק מאש. מופיעלראשונה לקראת סוף הסרט בניסיון לצוד, שומע כי מוגלי הלך לאיבוד ונחוש להורגו, לבסוף מובס כאשר בורח בפאניקה מאש שקשורה לזנבו, לאחר קרב סוער בינו למוגלי בעזרת באלו והנשרים | ג'ורג' סנדרס | יוסף ידין (מתי רז בקטעי שירה) |
| קא | פיתון הודי בעל היפנוזה שרוצה לטרוף את מוגלי. | סטרלינג הולוויי | אילי גורליצקי |
| המלך לואי והקופים | מוצאים את מוגלי ולוקחים אותו לארמון של מלכם. | לואיס פרימה | עמי מנדלמן |
| קולונל האטי | פיל הודי שפוגש את מוגלי במסדר הצבאי שלו. | ג'. פאט אומאלי | אריה מוסקונה |
| וויניפרד האטי | בת-זוגו של האטי. | ורנה פלטון | שפרירה זכאי |
| ג'וניור האטי | הבן של האטי. התיידד עם מוגלי. | קלינט הווארד | טל טולדנו |
| "הנערה" (שמה הוצג כך בסרט המקורי. בסרט השני נתנו לה את השם "שאנטי") | ילדה מכפר בני האדם שבסוף הסרט מוגלי מתאהב בה והולך אתה לכפר. | דארלין קאר | שלומית אהרון |
| ראמה | זאב מצוי ואביו המאמץ של מוגלי. | בן רייט | יובל דור |
| אקילה | מנהיג להקת הזאבים. | ג'ון אבוט | דב רייזר |
| דיזי, באזי, פלאפס וזיגי | נשרים שמוצאים את מוגלי ועוזרים לו להתעמת עם שירחן (ביחד עם באלו). | ג'. פאט אומאלי, דיגבי וולף, צ'אד סטיוארט ולורד טים האדסון | שמעון כהן, דב רייזר, יובל דור ועמי מנדלמן |
שירים

הפסקול הוא בסגנון ג'אז וקול ג'אז, ונכתב על ידי האחים רוברט וריצ'רד שרמן, מלבד השיר The Bare Necessities שנכתב על ידי ט. גילקיסון. השיר האחרון הוא השיר הפופולרי ביותר מהסרט, והוא אהוב מאוד עד היום. באלו הדוב הוא ששר את השיר למוגלי, מעודד אותו לא לדאוג ולהתמקד בצרכים הפשוטים שהטבע מעניק. השיר אופטימי וקליט. שם השיר הוא משחק מילים שלא תורגם לעברית - מילולית, פירושו הוא "הצרכים הכי חיוניים", אך הוא נשמע גם כמו "הצרכים של הדוב". הפזמון "Look for the bare Necessitie, the simple, bare Necessities" תורגם ל"חפש תמיד רק את הטוב שבאמת נחוץ לדוב".
השיר "The Bare Necessities" היה מועמד לפרס אוסקר בקטגוריית השיר הטוב ביותר. היה גם פתיח הסדרה "גורי הג'ונגל".
המצעד של קולונל האטי (קולונל האטי והפילים)
מה שטוב לדוב (באלו ומוגלי)
רוצה להיות כמוהו (באלו, המלך לואי והקופים)
תן אמון (קא)
חברים (הנשרים; שירחן שר שורה אחת בסוף השיר)
כאן ביתי (הנערה)
ספין-אוף

בשנת 1996 יצאה סדרת בת המהווה פריקוול לסרט בשם "גורי הג'ונגל" המספרת על חלק מדמויות הסרט כשהיו קטנים.
גם בסדרה "עולם סחרחר" נלקחו דמויות מהסרט אך לא התיימרה להיות ספין אוף שלו.
גרסאות ה-DVD והבלו ריי

הגרסה הראשונה יצאה לשוק בשנת 1999. גרסה זו, ביחס מסך של 4:3 ודיבוב עברי במונו (ערוץ אחד), יובאה במיוחד מאנגליה ושווקה במהדורה מוגבלת. בגרסה העברית נעשה שימוש במיקס הקולנועי המקורי שנעשה בשנת 1988
הגרסה השנייה, במהדורה מיוחדת לכבוד 40 שנה להקרנת הסרט, יצאה לשוק בשנת 2007. גרסה זו הכילה שני תקליטורים וכללה שחזור ויזואלי (מסך רחב ביחס של 16:9, אולם, גרסה זו חתכה את חלקיה העליונים והתחתונים של התמונה), סאונד דיגיטלי חדש (דולבי דיגיטל, 5.1 ערוצים), תרגום עברי ותוספות רבות (כגון שירים שהוצאו בעריכה ומשחק).
בשנת 2013 יצאה באירופה מהדורת בלו ריי ו-DVD במסגרת "מהדורת היהלום" של דיסני לסרט. המהדורה כוללת את כל התוספות שנכללו במהדורת ה-DVD הקודמת, כולל תוספות חדשות וכוללת 7.1 ערוצי סאונד באנגלית ושחזור מלא של הצבעים המקוריים של הסרט. גם במהדורה הזו, שוליה העליונים והתחתונים של התמונה קוצצו כדי ליצור תמונת "מסך רחב". המהדורה הזו זמינה בארץ רק בגרסת הDVD, ולא בבלו ריי, ואינה כוללת את מרבית התוספות שנכללו במהדורה המקורית.
ראו גם

ספר הג'ונגל 2
ספר הג'ונגל (מחזמר)
ספר הג'ונגל - ספר
ירח של נייר

| --- | --- |
כרזת הסרט ירח של נייר
כרזת הסרט ירח של נייר
 מבוסס על:  רומן בשם אדי פריי שנכתב בשנת 1971 על ידי ג'ו דייוויד בראון
 בימוי:  פיטר בוגדנוביץ' 
 הופק בידי:  פרנק מרשל ופיטר בוגדנוביץ'
 תסריט:  אלווין סרג'נט 
 עריכה:  ורנה פילדס 
 שחקנים ראשיים:  ראיין אוניל טייטום אוניל מדלין קאן ג'ון הילרמן
 מוזיקה:  ריצ'רד פורטמן 
 צילום:  לאסלו קובאץ' 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  The Directors Company 
 חברה מפיצה:  סרטי פרמאונט
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  9 במאי 1973
 משך הקרנה:  102 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט קומדיה, סרט דרמה, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 מקום התרחשות:  קנזס, מיזורי, סנט ג'וזף 
 תקציב:  2,500,000‏$
 הכנסות:  30,900,000‏$
 פרסים:  פרס סולקלומפן לסרט הזר הטוב ביותר  פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר (טייטום אוניל)  מועצת ביקורת הקולנוע האמריקנית: עשרת הסרטים הטובים ביותר 
 דף הסרט ב־IMDb
 
ירח של נייר (באנגלית: Paper Moon) הוא סרט דרמה קומית משנת 1973 בבימויו של פיטר בוגדנוביץ'. עלילת הסרט מתרחשת בקנזס ומיזורי בתקופת השפל הגדול, ועוסקת בעלילותיהם של צמד הנוכלים מוזס פְּרֵיי ואָדי לוגינס, המגולמים בידי ראיין אוניל ובתו טייטום. תסריט הסרט מבוסס על רומן בשם אדי פריי שנכתב בשנת 1971 על ידי ג'ו דייוויד בראון.
תקציר עלילת הסרט

סצנת הפתיחה מפגישה בין הנוכל מוזס פְּרֵיי (ראיין אוניל) לבין הילדה בת התשע אָדי לוגינס (טייטום אוניל) בהלווייתה של אמה. משתתפי ההלוויה חושדים כי מוזס הוא אביה של אדי, ועל אף הכחשתו הוא מסכים להסיע אותה לבית דודתה אשר בסנט ג'וזף, מיזורי. בדרכם עוצר מוזס במשרדו של מר רובינסון (נובל וילינגהם), אשר אחיו דרס בשוגג את אמה של אדי וגרם למותה. מוזס מאיים על מר רובינסון שיתבע את אחיו, ומשכנע אותו לשלם פיצוי על סך מאתיים דולר. אדי שומעת את השיחה, ולאחר שמוזס מוציא חצי מהסכום על תיקון רכבו, היא דורשת ממנו את כל הסכום שקיבל. מוזס ואדי מסכמים ביניהם שהחוב יוחזר לאחר שתעזור לו לגייס מחדש את הסכום המגיע לה.
במהלך נסיעתם המשותפת נחשפת שיטת "עבודתו" של מוזס: הוא מבקר בבתים של אלמנות טריות, ומספר להן כי מכר לבעלן המנוח תנ"ך יוקרתי בטרם נפטרו והספיקו לשלם. מוזס מוכר להן את התנ"ך שהוזמן, לכאורה, עם הקדשה אישית אותה טבע בעצמו על תנ"ך פשוט וזול. כאשר אדי מתחילה לשתף פעולה עם המזימה ומציגה עצמה בפני האלמנות כבתו של מוזס, היא מתגלה כנוכלת בעלת ביטחון רב ועוזרת למוזס למכור את ספרי התנ"ך בהצלחה יתרה.
באחד הלילות, נשבה מוזס בקסמה של רקדנית ארוטית בשם טריקסי דילייט (מדלין קאן), ומזמין אותה ואת המשרתת הצעירה שלה, אימוג'ן (פי. ג'יי. ג'ונסון), להצטרף אליהם במסעם. לאחר שאדי מגלה כי מוזס בזבז את כספם בקניית מכונית חדשה על מנת להרשים את טריקסי, היא מגבשת מזימה אשר מפרידה בין מוזס לבת זוגו הטרייה: היא מזמינה פקיד בבית המלון בו הם שוהים לחדרה של טריקסי, ומיד לאחר מכן שולחת לשם גם את מוזס שמוצא את השניים מקיימים יחסי מין. מוזס הנרגז עוזב את טריקסי ואימוג'ן, ויחד עם אדי ממשיכים השניים בדרכם.
במהלך שהותם בבית מלון בקנזס, גונבים מוזס ואדי בקבוקי ויסקי ממבריח משקאות חריפים בשם ג'ס הארדין (ג'ון הילרמן), ומוכרים לו אותם בחזרה. לרוע מזלם, אחיו של הארדין, גם הוא בגילומו של הילרמן, הוא השריף המקומי אשר עוצר אותם במהרה. בערמתה הרבה, מצליחה אדי להחביא את כספם ולחלץ אותם מבית המאסר, ממנו בורחים השניים למדינת מיזורי. השריף הארדין ועמיתיו מוצאים את מוזס בסופו של דבר, אך מאחר שאינם רשאים לעצור אותו מחוץ לתחום שיפוטם, הם מכים ושודדים אותו. בסיקוונס האחרון של הסרט מסיע מוזס את אדי לבית דודתה וממשיך בדרכו לבד, אך אדי בורחת מהבית, חוזרת בריצה לרכבו התקוע של מוזס ומצטרפת אליו בטענה ש"הוא עדיין חייב לה מאתיים דולר".