רפאל גוטמן
הערות שוליים

דף התצלום בארכיון תמונות יד ושם
↑  דף התצלום בארכיון תמונות יד ושם
1 2  ‏רפאל גוטמן באתר MyHeritage.
1 2  רפאל גוטמן: דף עד שמילא אחיינו משה פזנר (פבזנר), במאגר המרכזי של שמות קרבנות השואה, אתר יד ושם.
↑  שענע דעמאנסטראציע פון אידישע לעהרער: פאר זייערען א פערדינסטפולען חבר: דער באנקעט לכבוד ה' רפאל גוטמאן, היינט, 26 בנובמבר 1929 (חגיגת יובל ה-25 לעשייתו החינוכית).
↑  אלחנן אינדלמן (עורך), אודים: לקט דברי סופרים עברים שנספו בשואת אירופה בשנות ת"ש–תש"ה, כרך ב, ניו יורק: הוצאת עוגן שליד ההסתדרות העברית באמריקה; ירושלים: מ. ניומן, תשכ"ה, עמ' 258. בקובץ שם מופיע מאמרו של גוטמן "לשאלת בית־הספר המעורב".
↑  על פועלו במלאווה ראו: Jewish Mlawa, Chapter 9: Altars of Learning (מתוך: דוד שטוקפיש (עורך), מלאבה היהודית: קורותיה, התפתחותה, כליונה: (ספר זכרון לקהילת מלאבה), תל אביב: יוצאי מלאבה בישראל ובתפוצות, תשמ"ד 1984).
↑  אלכסנדר גוטרמן, קהילת ורשה בין שתי מלחמות העולם: אוטונומיה לאומית בכבלי החוק והמציאות 1917–1939, תל אביב: המרכז לחקר תולדות היהודים בפולין ומורשתם, המכון לחקר התפוצות – אוניברסיטת תל אביב, תשנ"ז 1997, עמ' 249. על היקפה ופעולתה של מחלקת החינוך ראו: וורשה: הדו"ח של מחלקת החנוך שליד הקהלה, הצפירה, 25 באוקטובר 1927; פעולת מחלקת-החנוך שליד הקהלה בוורשה בשנת 27–1926: (מתוך הדו"ח של מנהל המחלקה רפאל גוטמן), הצפירה, 28 באוקטובר 1927.
1 2  אוריאל אופק, ספרות הילדים העברית 1900–1948, תל אביב: דביר, תשמ"ח 1988, עמ' 238.
↑  וורשה: הקורסים הפדגוגיים, הצפירה, טור אחרון, 9 בנובמבר 1920.
↑  גוטרמן, קהילת ורשה (תל אביב 1997), עמ' 88.
↑  ה' רפאל גוטמאן בעקומען א דיפלאם פון בילדונגס-מיניסטעריום, היינט, 2 בפברואר 1928. על פי הדיווח, הייתה זו הדיפלומה הראשונה שקיבל מורה ליהדות בחינוך התיכוני כאות הערכה לפועלו הפדגוגי-מדעי.
↑  בכיתות הראשונות למדו "לשון: קריאה מתוך ״ראשית דעת״ של קרינסקי או מתוך ״ספרי״ של ר. גוטמן... חומש: ספורי החומש של גוטמן" (אברהם לוינסון, התנועה העברית בגולה, ורשה – לונדון: האכסקוטיבה של הברית העברית העולמית, תרצ"ה, עמ' 345).
↑  "לבבי" הוא עברות השם גוטמן, שפירושו 'אדם טוב'. אחיו של גוטמן, שמאי, שעלה לארץ ישראל, עברת כך את שמו.
↑  קום קרא, היינט, 10 באוגוסט 1934; קום קרא, היינט, 16 בינואר 1935; קום קרא, היינט, 4 בספטמבר 1935.
↑  הרופא הוורשאי ד"ר מרדכי לנסקי כתב בזיכרונותיו: "כאשר העיר ורשה נכבשה ע"י הגרמנים, בא קצין גרמני אל ועד הקהילה ברחוב גז'יבובסקה 26. הקצין הגרמני לא מצא שם איש מחברי הועד ולא מן הפקידים האחראים, פרט לפידגוג העברי רפאל גוטמן, שמלא תפקיד מנהל מחלקת החנוך. הקצין הגרמני פנה אל רפאל גוטמן והודיע לו, כי הוא נתמנה לראש ועד הקהילה. רפאל גוטמן היסס. באותו רגע נכנס אינג' [אדם] צ'רניאקוב, ורפאל גוטמן המליץ עליו כעל מועמד המתאים ביותר. צ'רניאקוב הביע את הסכמתו. כעבור זמן קצר ברח רפאל גוטמן לרוסיה. על המאורע הזה ספר לי הסופר העברי אברהם פראנק, שגר קרוב אל בנין הקהילה ואשר היה ביחסים ידידותיים עם רפאל גוטמן." (מ' לנסקי, חיי היהודים בגיטו ורשה: זכרונות של רופא, ירושלים: ספרית השואה, תשכ"א, עמ' 65).
↑  דינה גוטמן: דף עד שמילא אחיינו של רפאל גוטמן, משה פזנר (פבזנר), במאגר המרכזי של שמות קרבנות השואה, אתר יד ושם.
↑  יונה גוטמן: דף עד שמילא אחיינו של רפאל גוטמן, משה פזנר (פבזנר), במאגר המרכזי של שמות קרבנות השואה, אתר יד ושם.
↑  רוזה ארונוביץ': דף עד שמילא אחיינו של רפאל גוטמן, משה פזנר (פבזנר); רוזה ארונוביץ': דף עד שמילא אחיינה, ישעיהו ארונוביץ', במאגר המרכזי של שמות קרבנות השואה, אתר יד ושם.
↑  זיגמונט ארונוביץ': דף עד שמילא אחיינו של רפאל גוטמן, משה פזנר (פבזנר); זיגמונט ארונוביץ': דף עד שמילא אחיינו, ישעיהו ארונוביץ', במאגר המרכזי של שמות קרבנות השואה, אתר יד ושם.
↑  'Gutman, Nathan,' in: International Who's Who in Music and Musicians' Directory, vol. 10, 1985, p. 350.
↑  Foreign Countries: Australia: Personalia, American Jewish Year Book 2003, p. 569;‏ גוטמן, נתן, באתר "It's an Honour" של ממשלת אוסטרליה.
↑  דוד תדהר (עורך), "שמאי לבבי (גוטמן)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יב (1962), עמ' 4087; רחוב צומת לבבי באתר עיריית רמת גן; שמאי לבבי, דבר, 8 באוקטובר 1956; שמאי לבבי – למנוחות, חרות, 9 באוקטובר 1956; ראובן לב, יזכור | אחרי מיטתו של שמאי לבבי ז"ל, חרות, 7 בנובמבר 1956.
↑  מ. קיפניס, פּאָרטרעטען פון דער סעריע: "היינט"-פיגורען: (צום 30-יעהריגען יובל): משה חייקין, איש קאָסאָווא, היינט, 14 במרץ 1939; מלך ראוויטש (רעדאקטאָר), דאָס אמאָליקע יידישע ווארשע, מונטריאול: פארבאנד פון ווארשעווער יידן אין מאנטרעאל, תשכ"ו 1966, עמ' 621–622; חיים פינקעלשטיין, היינט: א צייטונג ביי יידן, תרס"ח–תרצ"ט 1908–1939, תל אביב: פארלאג י"ל פרץ, תשל"ח 1978, עמ' 260; משה ויוכבד חייקין, ברכת מזל טוב לבנו נתן לנישואיו עם אירנה הרמן, היינט, 5 בינואר 1936.
↑  ביקורת: י. ה–ן, משֻלחן הספרים: רפאל גוטמאן: ספרי, הצפירה, 10 בינואר 1918.
1 2  ספרי: יצא במהדורה חדשה בהוצאת המחבר ונתאשר מטעם הממשלה, הצפירה, 18 באפריל 1927.
↑  ביקורת על ארבעת החלקים הראשונים: ר., בין ספרי למוד: ספרי, ארבעה חלקים מאת רפאל גוטמן, הצפירה, 9 בספטמבר 1927.
↑  ביקורת עם הופעת החוברת השנייה: ד"ר א. ש. קאמנצקי, ספרי-למוד חדשים, הצפירה, טור 2, 10 בספטמבר 1920. ועם הופעת החוברת השלישית: י. אהרנסון, בספרות-החנוך העברית: שאלות אריתמתיקה, הצפירה, טורים 1–3, 8 ביולי 1921.
↑  שאלות אריתמטיקה, הצפירה, 22 ביוני 1921.
↑  יצא לאור במהדורה שניה ספר למוד: "השפה", הצפירה, 8 באפריל 1920; הוצאת "מרכז" וורשה: יצא לאור במהדורה רביעית מחודשה "השפה", הצפירה, 28 באוקטובר 1921; השפה, היינט, 24 באפריל 1924.
↑  על הספר: יצאה לאור במהדורה שניה, מתוקנה: מטודיקה עברית, היינט, 4 בנובמבר 1930; יצאה לאור: מטודיקה עברית, של רפאל גוטמן, מהדורה שניה מתוקנה, היינט, 17 ביולי 1932. ביקורת: יקיר ווארשאווסקי, די ערשטע מעטאָדיק פאר העברעאיש און אידישע למודים, היינט, 18 באפריל 1930 (ביידיש).
↑  מתוך הביקורות על הספר: ספורי החֻמש, היינט, 27 באוקטובר 1931.
↑  יצאו במהדורה 12 בצבעים: ספורי החֻמש למתחילים, היינט, 23 באוגוסט 1929.
↑  זלמן רייזען, גוטמאַן רפאל, בספרו: לעקסיקאָן פון דער ייִדישער ליטעראַטור, פּרעסע און פילאָלאָגיע, מהדורה 2, כרך א, וילנה: ווילנער פערלאג פון ב. קלעצקין, תרפ"ט 1928, עמודה 550, בארכיון האינטרנט.
↑  יצא לאור הספר "מטודיקה של אריתמטיקה", היינט, 29 בדצמבר 1921.
↑  ספרי למוד וחנוך של רפאל גוטמאן, היינט, 9 בספטמבר 1930.
↑  יצאה לאור: גאומטריה נסיונית, היינט, 7 בנובמבר 1922.
1 2  אופק, ספרות הילדים העברית 1900–1948, כרך ב, תל אביב: דביר, תשמ"ח 1988, עמ' 710.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304633405171  PLWABN: 9810594559205606  ISNI: 0000 0001 1078 7730  VIAF: 97196427   WorldCat (עם VIAF): 97196427