stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמואל בן משה
לקריאה נוספת

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא יש לכתוב את הספרים לפי המקובל, כנ"ל לגבי פרסומים ב"במחנה".
ברק – רמת הגולן מלחמת יום הכיפורים – אוק' 1979 צל"ש רמטכ"ל עמ' 251
צה"ל בחילו – אנציקלופדיה לצבא ולביטחון רביבים הוצאה לאור – מהדורת ספרית מעריב חיל השלישות עיטור לשליש עמ' 98–99
אנשי חיל – סיפורו של חיל השלישות. הוצא לאור על ידי ענף תורה במקשל"ר עמ' 46–47.
אני נשבע – אביגדור קהלני – שיחות אישיות עם לוחמים על מלחמת יום הכיפורים עמ' 253–255.
על בלימה – סיפורה של חטיבה 188 במלחמת יום הכיפורים – ספריית מעריב 2009 – אבירם ברקאי.
שריון – ביטאון עמותת השריון גיליון מס' 10 דצמבר 2000. משפחת חטיבת 188 במלחמת יום הכיפורים תא"ל (מיל') שמואל בן משה עמ' 22–24.
עיתון מעריב – סופשבוע 19.11.82 – אסון צור הראשון.
במחנה – עיתון חיילי ישראל גיליון מס 40–41 23 באוגוסט 1995 – ספר השיאים של צה"ל עמ' 84–85.
במחנה – עיתון חיילי ישראל גיליון מס' 31 14.05.198 – שליש ספסל הלימודים.
במחנה – עיתון חיילי ישראל גיליון מס' 4 24 בספטמבר 1975 – הצל"שים – סיפורי הקרב של הלוחמים שקיבלו צלש"ים מהרמטכ"ל על מעשיהם במלחמה ולאחריה.
במחנה - עיתון חיילי ישראל, גיליון מיוחד ליום חיל השלישות - מפגשים מהסוג השלישותי - עמ' 22–23.
במחנה - עיתון חיילי ישראל, גיליון אוקטובר 2013 - 40 עיטורים וצל"שים נבחרים - במלחמת יום הכיפורים הצליח תא"ל (מיל') שמואל בן משה לשקם את חטיבה 188 המפורקת, על יוזמה ודבקות במשימה הוענק לו צל"ש הרמטכ"ל. עמ' 42–43.
מפי הגבורה - המכללה הבין זרועית לפיקוד ולמטה - פרויקט "מפי הגבורה" לציון 40 שנה למלחמת יום הכיפורים - הראיון בספר מספר סיפור אישי ואת זווית המרואיין.
דיוקן - הקרב שלא נגמר - 40 שנה למלחמת יום הכיפורים, גיליון מיוחד - עמ' 32–36.
במחנה - עיתון חיילי ישראל, גיליון יוני 2013 - צומת גיבור - הגיבורים של מלחמת יום הכיפורים - עמ' 54–55
חי על הגבול – רפי נוי – שמוליק קצין וג'נטלמן עמוד 193 עד עמוד 195.
50 שנים לחטיבה 188 – תא"ל במי' שמואל בן משה קשל"ח 188 במלחמת יום הכיפורים
פורום המעסיקים – "במסגרת שבוע מנהלים מעוררי השראה" שמואל בן משה.
זוכרים – מפקדים למען ביטחון ישראל 28 באפריל 2020 – שמואל בן משה.
ערב עיון לזכרו של מח"ט 188 אל"ם יצחק בן שוהם ז"ל – 27.10.20 – שמואל בן משה.
הספד לזכרה של אתי בן שהם – 27 בפברואר 2020 – שמואל בן משה.
הערות שוליים

↑  שמואל בן משה, באתר הגבורה
↑  מיכל הולצמן, קניונתניה, מעריב, 28 בפברואר 1989
↑  אבי שאולי, ‏107 אלף שקל בחודש למנכ"ל אלרוב נדל"ן הנכנס רון גלר, באתר גלובס, 20 במאי 2009
↑  יוסי ניסן, ‏אלפרד אקירוב יחדל לכהן כמנכ"ל אלרוב ישראל; מחליפו יהיה שמואל בן משה בשכר שנתי של 1.5 מיליון שקל, באתר גלובס, 26 במאי 2009
שמואל בן משה, קשל"פ צפון (עומד מימין), בטקס פרידה מרב-אלוף רפאל איתן (במרכז התמונה) ברמת הגולן, בגבעה שבה לחם איתן במלחמת יום הכיפורים (1983)
שמואל בן משה, קשל"פ צפון (בצד ימין בתמונה), במסדר סיום תפקידו של האלוף אביגדור בן-גל (שני מימין) כאלוף פיקוד הצפון (1981)
תעודת סל בחסר

תעודת סל בחסר היא תעודת סל העוקבת אחרי מדד בסיס כלשהו באופן הפוך. כלומר ערך התעודה עולה כאשר המדד יורד, ויורד כאשר המדד עולה. התעודה נותנת אפשרות קלה ונוחה למשקיעים, לבצע מכירה בחסר (שורט). זאת בניגוד לביצוע מכירה בחסר באופן ישיר, שהיא פעולה מורכבת הדורשת העמדת ביטחונות, ואינה תמיד אפשרית למשקיע הפרטי.
מבנה ומנגנון פעולה

תעודות הסל בחסר נסחרות בבורסה במסחר רציף בדומה למסחר כל נייר ערך אחר. מחיר התעודה נקבע על פי הביקוש וההיצע. מנפיק התעודה משמש כעושה שוק, ודואג שתמיד יהיו היצעים וביקושים, המשקפים את המחיר הנאות של התעודה. מנפיק התעודה, שהוא גוף מקצועי בעל יכולת לבצע מכירה בחסר אמיתית, דואג להתכסות, בכך שמאחורי הקלעים הוא אכן מבצע מכירה בחסר של המניות המרכיבות את המדד אחריו הוא עוקב. הסכום שהושקע על ידי רוכש התעודה משמש כביטחונות עבור ביצוע המכירה בחסר.
הכספים המשמשים כביטחונות, והכספים שמתקבלים מהמכירה בחסר, נושאים עמלה. מצד שני, ביצוע המכירה בחסר כרוך בתשלום ריבית לגורמים שהלוו את המניות. ריבית זו, חיובית או שלילית נכנסת לחישוב הערך ההוגן של התעודה. ביצוע מכירה בחסר כרוך גם בתשלום דיבידנד למלווי המניה, וגם תשלום זה נכנס לחישוב. גורם נוסף הנכנס לחישוב ערך התעודה הוא דמי הניהול הנגבים על ידי מנפיק התעודה.
חישוב ערך התעודה ומינוף

חישובי הריבית והדיבידנד שתוארו לעיל, מהווים גורם זניח בחישוב ערך התעודה. החלק העיקרי המשפיע הוא המדד שאחריו עוקבים. נתבונן בחישוב של תעודה אידיאלית, המתייחסת למדד הבסיס בלבד. לכל תעודה נקבע ערך שנקרא "מקדם". המקדם הוא שער מדד שאליו מתייחסת התעודה. התעודה עוקבת אחרי ההפרש בין המקדם לבין השער הנוכחי של המדד.
ניקח כדוגמה תעודה העוקבת בחסר אחר ת"א 25. נניח שהמקדם שנקבע לתעודה הוא שער של 2000. יוצא שכאשר המדד הוא בערך של 1300, שער התעודה צריך להיות 700. אם המדד יורד ל 1200 (ירידה של 7.6%), הרי שהערך של התעודה יעלה ל 800 (עליה של 14.2%). ניתן לראות אפוא, שלתעודות בחסר יש מינוף. המינוף תלוי במרחק בין שער הנוכחי של מדד הבסיס לבין המקדם. ככל שהמקדם רחוק יותר, כך המינוף קטן יותר. אם למשל, בדוגמה שלנו, המקדם יקבע ל 5000, הרי שבמדד 1300 ערך התעודה יהיה 3700. במקרה של ירידת המדד ל 1200, ערך התעודה יעלה ל 3800 (עליה של 2.7% בלבד).
אם כן, ניתן לראות שחשיבותו של המקדם רבה מאוד. בניגוד לתעודות סל רגילות (לונג), תעודות סל בעלות מקדם שונה, מתנהגות שונה לחלוטין, למרות שהן עוקבות אחרי אותו המדד. בבורסה בת"א המקדם מהווה חלק מהשם הרשמי של תעודת הסל, וכך מקל על המשקיעים לחשב בקלות את המינוף של התעודה.
חישוב המינוף מתבצע על פי הנוסחה הבאה:
x={\frac {t}{M-t}}
x - מינוף
t - השער הנוכחי של מדד הבסיס
M - המקדם
פדיון כפוי

בניגוד לתעודות סל מורכבות, אשר מבוססות על מנגנון שונה מאשר המנגנון שתואר לעיל, ולכן יכולות לתת מינוף קבוע, הרי שלתעודות בחסר יש מינוף משתנה. ככל שמדד הבסיס עולה, וערך התעודה יורד, הרי שהמינוף עולה ואיתו הסיכון. ניקח שוב את הדוגמה של תעודת סל בחסר, העוקבת אחרי ת"א 25 ובעלת מקדם 2000. נניח כי המדד הגיע ל 1500, ועולה ל 1600 (עליה של 6.66%). תעודת הסל תרד מ 500 ל 400 (ירידה של 20%). המשקיע בתעודה מוצא עצמו חשוף יותר ויותר, ויכול אף לאבד את כל כספו אם המדד יגיע ל 2000.
על מנת להגן על המשקיעים, קיים בבורסה בת"א מנגנון של פדיון כפוי. ברגע שמדד הבסיס מגיע לערך מסוים, הרי שהתעודה חדלה מלהתקיים, ומנפיק התעודה משלם את ערכה הריאלי. בבורסה בת"א הפדיון הכפוי מתבצע כאשר המינוף מגיע לערך 4. בדוגמה שלנו, כאשר ערך מדד הבסיס יגיע ל 1600. בנקודה זו ניתן לראות שערך התעודה יהיה 400 והמינוף הוא פי 4.
תהליך הפדיון הכפוי מתבצע בתוך ארבעה ימי עסקים, באופן הבא:
יום א' - התנאי לפדיון כפוי מתקיים, והחברה מודיעה על ביצוע פדיון כזה.
יום ב' - מתקיים יום המסחר האחרון בתעודה.
יום ג' - החברה מודיעה על מחיר הפדיון.
יום ד' - הפדיון מתבצע, התשלום מועבר והתעודה חדלה מלהתקיים.
סחירות ועשיית שוק

למנפיק התעודה יש את האחריות העיקרית לשמירת הערך של התעודה. מנפיק התעודה צריך למהר ולהתכסות על ידי ביצוע מכירה בחסר בפועל, של המניות המרכיבות את מדד הבסיס. בניגוד לתעודות סל רגילות, מנפיק התעודה יכול להיכשל במשימה זו, למשל אם מלאי המניות שניתן להלוות אזל. במקרים כאלו עלול הערך של התעודה לצאת משליטה, ולהפסיק לשקף את הערך האמיתי. במקרה כזה יכולה הבורסה להודיע על פדיון כפוי של התעודה.
ראו גם

תעודת סל
Call It Love

"Call It Love" הוא סינגל של התקליטן הגרמני, פליקס ין, והמוזיקאי האמריקאי, ריי דלטון (אנ'). השיר יצא ב-16 בספטמבר 2022 בהוצאת חברת התקליטים וירג'ין רקורדס. השיר נכתב על ידי ריי דלטון, פליקס ין, Junkx, דניאל דימן, דאג לונדברג ו-Decco והופק על ידי פליקס ין, Junkx, דאג לונדברג ו-Decco.
נכון ליולי 2023, השיר הושמע למעלה מ-149 מיליון פעמים בספוטיפיי, ולמעלה מ-17 מיליון פעמים ביוטיוב.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022–2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022–2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022–2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022–2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 19 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 18 |  |
|  גרמניה | מצעד הטרנדים הגרמני | 3 |  |
|  גרמניה | מצעד האיירפליי הגרמני | 3 |  |
|  גרמניה | מצעד הדאנס הגרמני | 4 |  |
|  גרמניה | מצעד השירים הדיגיטליים | 13 |  |
|  גרמניה | מצעד הסטרימינג | 46 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 17 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | - |  |
|  גרמניה | מצעד האיירפליי | 45 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטריה (IFPI Austria) | פלטינה | 30,000 |
| גרמניה (BVMI) | זהב | 200,000 |
| פולין (ZPAV) | פלטינה | 50,000 |
הערות שוליים

↑  Call It Love, 2022-09-16, ארכיון מ-2023-07-07, נבדק ב-2023-07-09
↑  Felix Jaehn & Ray Dalton - Call It Love (Official Video), ארכיון מ-2023-05-11, נבדק ב-2023-07-09
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 7e8f9cb7-0b53-4ff9-bd3b-a8f0d83a9ac7
תעודת ייחוס ארי

כריכת תעודת ייחוס ארי (Ahnenpaß), עליה מוטבע סמל עיט הרייך וצלב קרס
תוכן המסמך: רישום מדוקדק של הדורות הקודמים, כולל תאריך לידה ותאריך פטירה, מקום מגורים ומקצוע. לצד כל רישום ניתן לראות את חתימתו של פקיד הרישום המקומי אשר אישר את התיעוד, ולידה מתנוסס חותם עם סמל עיט הרייך
תעודת ייחוס ארי (בגרמנית: Ahnenpass, מילולית: "דרכון אבות") הייתה מסמך דמוי־דרכון אשר תיעד את אילן היוחסין הארי של האזרחים בגרמניה הנאצית והייתה חלק מתעודת ארי.
עבור אנשים לא ארים, שהיו מישלינג ובהמשך זכו למעמד של כבוד מסוים, חולקו תעודות דם גרמני.
היסטוריה > רקע

חקר היוחסין לא היה בגדר חובה כשם שהייתה זו משימה ראשונה במעלה להתחקות אחר העותקים המקוריים של תעודות הלידה ותעודות הפטירה. רבים שנהו אחר האידאולוגיה הנאצית החלו לחקור את אילן היוחסין שלהם עוד בטרם נדרש הדבר על-פי חוק (זמן קצר לאחר עליית הנאצים לשלטון).
היסטוריה > חוק לשיקום שירות המדינה המקצועי

החוק, שנחקק ב-7 באפריל 1933 בעקבות עליית הנאצים לשלטון, נקרא חוק לשיקום שירות המדינה המקצועי. על פי חוק זה נדרשה כל הפקידות הציבורית להיות ממוצא ארי. החוק קבע לראשונה את המושג "לא ארי". העדר הגדרה ברורה למושג חייב הוספת תקנה בעניין זה. התקנה הראשונה לביצוע החוק פורסמה ארבעה ימים לאחר פרסומו, ב-11 באפריל 1933 ובסעיף 2 שלה, שכונה לאחר מכן "סעיף האריות" (Arierparagraph (אנ')) נכתב:
לא-אריים הם אלה אשר מוצאם מהורים או מסבים שאינם אריים (ובפרט כאשר מוצאם מיהודים). די בכך שהורה אחד או אף סב אחד יהיה לא-ארי. עובדה זו נכונה במיוחד כאשר אחד ההורים או אחד הסבים השתייך לדת היהודית.
המקור בגרמנית
„Als nicht arisch gilt, wer von nicht arischen, insbesondere jüdischen Eltern oder Großeltern abstammt. Es genügt, wenn ein Elternteil oder ein Großelternteil nicht arisch ist. Dies ist insbesondere dann anzunehmen, wenn ein Elternteil oder ein Großelternteil der jüdischen Religion angehört hat.“
בהמשך, נחקקה סדרה של חוקים אשר הרחיבו את רשימת המקצועות האסורים ליהודים: עריכת דין, הוראה, רפואה – ולבסוף נדרשה תעודת הייחוס הארי אפילו לשם קבלה לבית ספר תיכון. על פי רוב, התחקו אחר אילן היוחסין ארבעה דורות אחורה.
בניגוד לסברה הפופולרית, התעודה לא תועדה ברשומה ציבורית כלשהי; נושא המסמך הציג אותו במקרים שבהם נדרש להציגו, ולאחר מכן קיבל אותו בחזרה. באופן רשמי התייחס המונח "ארי" בהקשר זה לשבטים ההודו-גרמאניים, אולם המטרה המרכזית הייתה למעשה להדיר את היהודים ובני קבוצות אתניות אחרות, כגון סלאבים, שחורים ואחרים, מכל עמדה בכירה בחברה הגרמנית.
הדרישה למוצא ארי הופיעה בהבדלים מסוימים בחוקים השונים שנחקקו בתקופת השלטון הנאצי. לדוגמה: בחוקים מסוימים נדרשה עדות ל-100% מהשושלת עד שנת 1800, בעוד שלשם קבלה למשרות בכירות ב-אס אס נדרשה עדות לשושלת ארית "טהורה" החל מ-1750.
דרישות אלה הביאו לעלייה במחקר הגנאלוגי בגרמניה בימי הרייך השלישי.
ראו גם

חוקי נירנברג
תורת הגזע
הגזע הארי
טוהר הדם
אאוגניקה
גנאלוגיה
תעודת ארי
לקריאה נוספת

Der Ahnenpaß des Ehepaares, Verlag für Standesamtswesen, Berlin 1939. (בגרמנית)
Erich Ehrenreich, The Nazi Ancestral Proof: Genealogy, Racial Science, and the Final Solution, Bloomington, in: Indiana University Press, 2007. ISBN 978-0-253-34945-3. (באנגלית)
Cornelia Essner, Die „Nürnberger Gesetze“ oder Die Verwaltung des Rassenwahns 1933–1945, Schöningh, Paderborn 2002, ISBN 3-506-72260-3. (בגרמנית)
Volkmar Weiss: Vorgeschichte und Folgen des arischen Ahnenpasses: Zur Geschichte der Genealogie im 20. Jahrhundert. Neustadt an der Orla: Arnshaugk, 2013, ISBN 978-3-944064-11-6
. (בגרמנית)
הערות שוליים

↑  בימי שואה ופקודה, יחידות 5-6, האוניברסיטה הפתוחה, עמ' 28, מסת"ב 9789650610807. (בעברית)
שקע (גאולוגיה)

הקלדרה בהר הגעש פינטובו
בולען בים המלח
"חור כחול" – בולען ששקע מתחת למים בבליז
אגם תורנטון בקרקעית קרקס קרחוני במדינת וושינגטון
מכתש קרחוני ברובניימי שבפינלנד
מכתש רוח
שקע הוא מונח בגאולוגיה – סוג של צורת נוף השקועה מתחת לסביבתה. שקעים יכולים להיווצר במנגנונים שונים, וניתן להתייחס אליהם במגוון מונחים המפורטים להלן על-פי הגורם להיווצרותם:
געשיות, סחיפה, העתק, קימוט, טקטוניקת הלוחות, ופגיעת מטאוריט.
געשיות

קלדרה – השקע נוצר שעה שהקרקע מתמוטטת לתוך תא מאגמה שהתרוקן.
מכתש שקיעה – שקע בקוטר שבין 8 מטרים ל-1,200 מטרים ועומק בין 6 מטרים ל-200 מטרים. השקע נוצר בשל התמוטטות טריזית של סלעים שתחתם זורמת מאגמה.
מאר – שקע בקוטר שבין 60 מטרים ל-2,000 מטרים ועומק בין 10 מטרים ל-200 מטרים. השקע נוצר בהתפרצות פריאטית – התפרצות שמקורה געשי והיא בעלת עוצמה רבה, ומתרחשת כאשר מי תהום באים במגע עם לבה או מאגמה לוהטת והופכים לקיטור דחוס. הג'ובות של רמת הגולן הן סוג של מאר.
צוהר (Skylight) – חור שנפער בגג של צינור לבה כתוצאה מהתרוקנות הצינור (אם הדופן דקה מדי), מסחיפה, מבליה או בגלל דרדרת מקומית.
סחיפה

סחיפה – תהליכי הסרה המתרחשים בפני השטח באמצעות זרמי מים, משבי רוח, תנועת קרחונים או לבה.
סחיפה באמצעות מים
עמק – כשהוא נוצר על ידי סחיפה של מים. צורת העמק כשל האות הלטינית V.
מכתש סחיפה – שקע שנוצר מזרימה של מי משקעים על שכבות הסלע. בעולם כולו קיימים שבעה מכתשים כאלה, הנמצאים בנגב ובסיני, הגדול שבהם – מכתש רמון – אורכו כ-40 ק"מ, רוחבו המרבי כ-9 ק"מ ועומקו היחסי כ-400 מטר.
בולען – בשם זה קוראים לשתי תופעות דומות:
הבולענים הנוצרים באזור ים המלח עקב ירידת המפלס והחלפת מי תהום מלוחים במי תהום מלוחים פחות. הדבר גורם להמסת שכבות מלח תת-קרקעיות, ובעקבותיה – לקריסה פתאומית של פני הקרקע. עומקו של הבולען הגדול מסוג זה מגיע ל-11 מטר והיקפו 25 מטר.
דולינה (מסלאבית: "עמק") – תופעה אופיינית לנוף הקרסטי בו חללים נוצרים בתהליך איטי כתוצאה מהמסת שכבות של אבן גיר מתחת לפני הסלע, יצירת חלל ובסופו של דבר התמוטטות התקרה. התופעה מוכרת ברחבי העולם (למשל מערת פער בישראל) וקיבלה שמות שונים. הבולענים באזור חצי האי יוקטן מכונים סנוטה והיו קדושים למאיה, שנהגו להשליך חפצים יקרי-ערך ולהקריב קורבנות אדם ששלדיהם נמצאו בסנוטה. חלק מהבולענים מצוי כיום מתחת לפני הים בצורת "חורים כחולים".
שקע תרמוקרסטי - נוצר באזור של קפאת עד בשל התחממות עולמית בצירוף לבירוא יערות. הטמפרטורות הגבוהות יותר בקיץ בצירוף לחשיפת פני השטח גורמים להתמוססות הקרח שמתחת לשכבת הקרקע העליונה והיא נסחפת בשיטפונות. שכבת הקרח נחשפת לשמש ישירה מה שמגביר את קצב ההתמוססות.
מכתשות (plunge pool) הן שקעים בקרקעית הנהר הנוצרות בדרך כלל למרגלות מפלים. המכתשת מאורכת בדרך כלל, ובתוכה נוצרות מערבולות. מכיוון שהסחיפה העיקרית היא באמצע המערבולת ולא בחלקה העליון, בדרך כלל רחבה המכתשת בחלקה הפנימי יותר מבשפתה. לעיתים, מתרחבות שתי מכתשות סמוכות בחלקן הפנימי יותר מבעליון, ומתחברות. במקום זה, נותר לאחר זמן גשרון אבן על פני האפיק.
אמבטות (rock-cut basin) הן שקעים הנוצרים ממערבולות רוחב באמצע האפיק, צורתן בדרך כלל מעוגלת יותר מזו של המכתשות, הן רדודות יותר, ושפתן רחבה יותר מקרקעיתן. גודלן של אמבטות בנהרות גדולים עשוי להגיע עד ל-50 מטר.
סחיפה באמצעות קרחונים
עמק קרחוני – לעמק שנוצר עקב סחיפת קרחונים יש את צורת האות הלטינית U.
קרקס קרחוני (Cirque) – עמק קרחוני בצורת אמפיתיאטרון שנוצר מפעילות קרחונים ונחשף לאחר נסיגתם.
שקע קרחוני (Kettle) – שקע רדוד שנוצר כאשר סביב קטע סטטי גדול של גוש קרח שנשבר מקרחון שוקעים משקעים שנישאים על ידי מים שנמסו מקרחון. לאחר שהקרח נמס לגמרי נותר שקע שעומקו עד 10 מטרים וקוטרו עד כ-2 ק"מ.
מכתש קרחוני (Giants Kettle) – שקע עמוק צר שצורת סלילית. סוג של אמבטה, אבל שנוצר מהמים הסוערים שמקורם בהפשרת קרחון.
סחיפה באמצעות רוח
מכתש רוח – שקע מדברי שמקורו בפעולת סחיפה באמצעות רוח. שקעים גדולים כאלה נפערו למשל במדבר סהרה, בינות לדיונות אורכיות. קיימת סברה כי השקעים שבתוכם נקווים המים בנאות המדבר נוצרו כשהרוח הסירה את החול עד למפלס מי התהום.
העתק

גראבן – גוש סלע השוקע בין שני העתקים והמייצר עמק שמשני צדדיו יש מדרונות. גראבן נוצר לעיתים קרובות לצד הורסט. הורסט וגראבן הם מבני שברים המעידים על כוחות מתיחה ועל התפשטות קרום כדור הארץ.
קימוט

קער (סינקלינה) – עמק שנוצר עקב קימוט שכבות סלע, לרוב בין קמרים (אנטיקלינות).
טקטוניקת הלוחות

עמק ביקוע – עמק צר וארוך הנוצר לאורך בקע, דוגמת בקעת הירדן המצויה במרכז הבקע הסורי-אפריקני.
אגן מבני – שקע נרחב, קער בו הצטברו סלעי משקע מאוחרים ליצירת הקער. פעילות טקטונית עשויה ליצור אגן מבני גם לאחר תהליכי השקעה קודמים.
שקע אוקייני – שקע תת-ימי ארוך, צר ועמוק הנוצר באזור הפחתה, דוגמת שקע מריאנה, ושקע קוריל-קמצ'טקה.
תעלה אוקיינית – שקע תת-ימי ארוך וצר, אגן בגב קשת איים, דוגמת שקע אוקינאווה.
פגיעת מטאוריט

מכתש פגיעה – גומה הנוצרת בקרום כדור הארץ כתוצאה מפגיעה של מטאוריט.
תמיר קליסקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 ביוני 1962 (בן 62) 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 סוגה:  סינת'-פופ • גל חדש • פופ רוק • דאנס • מזרחית • פולק
 
תמיר קליסקי (נולד ב-16 ביוני 1962 בתל אביב), הוא מלחין, מוזיקאי ומפיק מוזיקלי ישראלי. קלידן להקת "אתניX".
ביוגרפיה

בצבא שרת בחטיבת הנח"ל והשתתף במלחמת לבנון הראשונה, לאחר שרותו הצבאי למד ברימון בית ספר למוסיקה. בקיץ 1986 הצטרף ללהקת "מוסקבה", להקת רוק שיצרה בעיקר שירי מחאה והוקמה שנה קודם. באותה שנה גם הוציא שני תקליטי שדרים: "צא מזה" ו"בניין קלפים" בהם התנסה לצד כתיבה והלחנה, גם בשירה. להקת "מוסקבה" פעלה כשנתיים והתפרקה. ב-1987 ניגן קלידים בהקלטות האלבום הראשון של זאב טנא, שם פגש בטכנאי ההקלטות יועד נבו, אחר כך שיתפו השניים פעולה כשהפיקו את אלבום הבכורה של להקת "מנגו".
בסוף 1988 קליסקי ונבו יחד עם זאב נחמה, איתו היה קליסקי חבר בלהקת "מוסקבה", הקימו את להקת אתניX. הלהקה חתמה על חוזה הקלטות עם חברת התקליטים "הליקון" ותקליט השדרים הראשון שלה, "אין לאן ללכת", יצא לאור בספטמבר 1989. אחריו יצאו "מושיטה" בדצמבר 1989, ו"ציפור מדבר", שיצא לאור במרץ 1990 וזכה להצלחה. אלבומם הראשון, "אתניX", ראה אור ביוני 1990,אחריו צאתו עזב יועד נבו את הלהקה, וקליסקי נהיה יוצר מרכזי.
שלושת האלבומים שיצרו קליסקי ונחמה לאייל גולן, "בלעדייך", "חייל של אהבה" ו"הסתכלי אלי", הנפיקו להיטי זהב רבים אשר יחד עם "התמונות שבאלבום" שיצרו לחיים משה, זיכו אותם בשלושה פרסי אקו"ם ליצירה מקורית.
קליסקי הלחין ועיבד מאות שירים באתניקס, התמחה כמפיק מוזיקלי של אלבומים לזמרים רבים, ביניהם שירים שהלחין עבור הזמר אייל גולן כמו "צאי אל החלון", "יפה שלי" או האלבום "בת הקוסם", אלבומה השני של שרון חזיז, או "בושם צרפתי" שירה של שרית חדד, ושירים לזמרים נוספים כמו חיים משה, ריטה, ואחרים.
בשנת 2008 יצא לרדיו השיר "מאושרת" בביצוע זהבה בן למילים של שירי שמר ולחן, עיבוד והפקה מוזיקלית של אלעד אלחרר ותמיר קליסקי.בנוסף, גם עיבד והפיק את ההופעה של עידן יניב.
בשנת 2009, הפיק קליסקי את ההופעה של שלומי סרנגה, "מונו".
בשנת 2010 החל לעבוד עם אתי ביטון אותה הוא מנהל מוזיקלית. קליסקי גם היה שותף עם אהרון קמיקרוב בהפקת שיר הבכורה שלה, "פתגם סיני" שראה אור בשנת 2011.
בקיץ 2011 שימש קליסקי כמפיק ומנהל מוזיקלי של תוכנית הטלוויזיה "היכל התהילה" של ערוץ 24.
באוגוסט 2016 פורסם במוסף "7 לילות" של "ידיעות אחרונות" כתבה בה נטען כי קליסקי מגבש תביעה נגד זאב נחמה, מנהל הלהקה מיקי דה פז, וחברת הליקון־כנען, המייצגת את אתניקס, בטענה לאי־סדרים כספיים בלהקה שמנעו ממנו הכנסות בסך מאות אלפי שקלים. קליסקי מצידו טען שהוא לא דיבר עם העיתון והידיעה הגיעה מהם. מיד אחר כך הלהקה הגישה הלהקה תביעה בסך שני מיליון שקלים נגד קליסקי, בטענה שפגע אנושות בתדמיתה והוא הודח מהלהקה. הוא מצידו הגיש לבית־המשפט המחוזי בתל אביב בקשה להוציא צו מניעה זמני שיאסור להשעותו מההרכב. בינואר 2017 דחה השופט את העתירה לצעדים זמניים, וקבע כי הלהקה תמשיך לפעול בלעדיו תוך העברת חלקו מההופעות לחברת "שולטן". ביולי 2017 יצא לאור האלבום "בטוח" של אתניקס, לראשונה ללא מעורבות של קליסקי.
בקיץ 2017 קליסקי ייסד להקה חדשה בשם "אקזיט".
באוקטובר 2022, נחמה ושאר חברי "אתניקס" ערכו סולחה עם קליסקי. הוא חזר ללהקה והיא הוציאה לאור סינגל חדש.
שני בניו מפיקים בסצנת ההיפ הופ, בין היתר לראפר טראוויס סקוט. אחיו הוא דרור קליסקי, ששימש בין השאר גם מפיק להקת אתניX.
דיסקוגרפיה > אלבומים של להקת אתניקס בהשתתפותו

2015 - הטוב קורה (הליקון)
2012 - אהבת חינם (הליקון)
2011 - געגועים (שולטן)
2005 - אמריקה (שולטן)
2002 - 13 (שולטן)
2001 - בדרך שלך (שולטן)
2000 - מקסימום אתניX - האוסף השני (הליקון)
2000 - המופע המשותף - הופעה חיה עם אייל גולן (שולטן)
1999 - מוריס (שולטן)
1998 - ברוכים הבאים לישראל (הליקון)
1996 - פופ (הליקון)
1995 - האוסף של אתניX - האוסף הראשון (הליקון)
1994 - אתה (הליקון)
1993 - אדם ונחש (הליקון)
1992 - יללת תן (הליקון)
1991 - מסאלה (הליקון)
1990 - אתניX (הליקון)
דיסקוגרפיה > אלבומים שיצר לאחרים יחד עם זאב נחמה

2001 - חושב עליך איזקיס (שולטן)
2000 - רוק מחנה יהודה להקת הגמלים (שולטן)
2000 - הקיסר האחרון יהודה קיסר (שולטן)
1999 - הסתכלי אלי אייל גולן (שולטן ובן צור)
1998 - חייל של אהבה אייל גולן (שולטן ובן צור)
1997 - בלעדייך אייל גולן (שולטן ובן צור)
1995 - בת הקוסם שרון חזיז (הד-ארצי)
דיסקוגרפיה > אלבומים בהם השתתף כמוזיקאי

2007 - זמן אמת אריאל הורוביץ (התו השמיני)
1992 - נשמה יהורם גאון-בנוסח יהודי (נענע דיסק)
1991 - מפתח הלב רפי פרסקי (NMC)
1989 - כמה פעמים ספרת עד עשר רפי פרסקי (NMC)
1989 - מנגו מנגו (הליקון)
1987 - טנא והזאב זאב טנא (הליקון)
הערות שוליים

1 2  רונן טל, ניסוי ותעייה: תמיר קליסקי ויועד נבו, חדשות, 18 במאי 1989
↑  יוסי חרסונסקי, מוסקבה מגיעה לכנסת, מעריב, 14 באפריל 1986
↑
↑  רונן טל, בידור - תקליטים בעבודה, חדשות, 13 בנובמבר 1988
↑  גיורא פרבר, תקליט שדרים - קצה חוט - "אין לאן ללכת" - אתניקס, חדשות, 28 בספטמבר 1989
↑  שמעון פרנס, מזכיר את אהוד בנאי, חדשות, 21 בדצמבר 1989
↑  רותם איתן, "ציפור מדבר" תקליט שדרים שלישי לאתניקס, חדשות, 1 במרץ 1990
↑  רותם איתן, תקליט ישראלי - אתניקס - "אתניקס" - הליקון, חדשות, 7 ביוני 1990
↑  בן שלו, "אתניקס": להקת הפופ הישראלית הראשונה, באתר הארץ, 25 ביוני 2010
↑  אסף נבו, ‏"אייל גולן היה בינגו של פעם בחיים", באתר ‏מאקו‏, 1 בפברואר 2011
↑  אסף נבו, ‏שלומי סרנגה - "שר את חיי", באתר ‏מאקו‏, 14 במאי 2009
↑  אסף נבו, ‏אתי ביטון באלבום הבכורה "פתגם סיני", באתר ‏מאקו‏, 15 בפברואר 2012
↑  עכבר העיר, הריאליטי "היכל התהילה" של ערוץ 24 יוצא לדרך, באתר הארץ, 11 במאי 2011
↑  רז שכניק, להקה במשבר: הסכסוך באתניקס מגיע לשלב התביעה, באתר ynet, 10 באוגוסט 2016
↑  אילן לוקאץ', ‏"סכין בגב? הרגיש כמו סכין בלב", באתר ‏מאקו‏, 15 בספטמבר 2017
↑  איתי שטרן, "אתניקס" תובעת את תמיר קליסקי, ממייסדי הלהקה, ומשעה אותו מחזרות ומהופעות, באתר הארץ, 15 בספטמבר 2016
רז שכניק, "אחרי הגירושים זאב נחמה טוען: קליסקי מאיים עליי ועל הלהקה", באתר ynet, 15 בספטמבר 2016
↑  רז שכניק וליטל דוברוביצקי, "הסכסוך באתניקס עולה אוקטבה", באתר ynet, 11 באוקטובר 2016
↑   בן שלו, אז איך החדש של "אתניקס"?, באתר הארץ, 3 באוגוסט 2017
↑  רז שכניק, אחרי אתניקס: הלהקה החדשה של תמיר קליסקי, באתר ynet, 31 באוגוסט 2017
↑  יונתן ריגר, ‏"כנראה הסכין לא הגיע עד הלב": הפיוס המפתיע של אתניקס, אחרי הקרב המשפטי - לעיני המצלמות, באתר ‏מאקו‏, 28 באוקטובר 2022
↑  קיץ ברבנר, ‏לאחר הסולחה: השיר הראשון של "אתניקס" עם זאב נחמה ותמיר קליסקי, באתר מעריב אונליין, 30 באוקטובר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313025705171  ISNI: 0000 0000 7067 7827  MusicBrainz: dc3bc672-09c6-4cd3-a4a6-e735c656869c  VIAF: 97306189   WorldCat (עם VIAF): 97306189
תשעה חודשים

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  Neuf mois 
 בימוי:  כריס קולומבוס 
 הופק בידי:  כריס קולומבוס מייקל ברנטן מארק רדקליף
 תסריט:  פטריק בראודה כריס קולומבוס
 עריכה:  ראג'ה גוסנל 
 שחקנים ראשיים:  יו גרנט ג'וליאן מור טום ארנולד ג'ואן קיוזאק רובין ויליאמס ג'ף גולדבלום
 מוזיקה:  הנס צימר 
 צילום:  דונלד מקאלפיין 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  1492 Pictures
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 14 ביולי 1995
 משך הקרנה:  103 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  קומדיה רומנטית 
 הכנסות:  $138,510,230
 הכנסות באתר מוג'ו:   ninemonths
 דף הסרט ב־IMDb
 
תשעה חודשים (במקור: Nine Months) הוא סרט קולנוע אמריקאי שיצא בשנת 1995 מז'אנר קומדיה רומנטית. הסרט בוים, נכתב והופק על ידי כריס קולומבוס ומככבים בו יו גרנט, ג'וליאן מור, טום ארנולד, ג'ואן קיוזאק, ג'ף גולדבלום, ורובין ויליאמס. זוהי גרסה מחודשת לסרט הצרפתי Neuf mois שיצא שנה אחת קודם לכן.
עבור כוכב הסרט, יו גרנט, הפך "תשעה חודשים" להיסטוריה שכן זהו הסרט האמריקאי הראשון שהוא לוקח בו תפקיד ראשי, שכן עד יציאת הסרט שיחק גרנט רק בסרטים בריטיים.
עלילה

לפסיכולוג הילדים סמואל פוקנר (בגילומו של יו גרנט) יש מערכת יחסים רומנטית ואידיאלית (לפי מה שהוא חושב) עם המורה לבלט רבקה טיילור (ג'וליאן מור). אבל כל עולמו מתהפך כשהוא שומע שטיילור נכנסה להיריון. חששותיו מילדים נובעים מהסיפורים שהוא שומע במקום עבודתו, מההתנהגות הפרועה של הבנות של זוג חבריו מרטי (טום ארנולד) ואשתו גייל (ג'ואן קיוזאק) וכן מהעצות שהוא מקבל מחברו הטוב ביותר, הצייר שון פלטשר (ג'ף גולדבלום).
המתח בין בני הזוג, ובעיקר הפחדים וההתנהגות חסרת האחריות של פוקנר מובילים את טיילור לעזוב את הבית אחרי כמה חודשים. רק אחרי שהוא רואה קלטת וידאו עם צילומי אולטרסאונד של העובר הוא מחליט לקחת אחריות על חייו להחזיר את טיילור הביתה לפני שיהיה מאוחר מדי.
רובין ויליאמס (בתפקיד אורח קטן) מגלם את ד"ר קוסביץ, מיילד רוסי נוירוטי והיסטרי שמעולם לא יילד אישה לפני כן והתמחה רק בעכברים וקופים, מוסיף לסרט מימד קומי.