stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ביומה
סיווגים

קשה לחלק את העולם למספר אזורים אקולוגיים, בגלל המגוון בקנה מידה קטן שקיים בכל מקום על פני כדור הארץ ובגלל המעבר ההדרגתי מביומה אחת לשנייה. לכן יש לשרטט את גבולותיהן באופן שרירותי ולאפיין אותן לפי התנאים הממוצעים השולטים בהם. בשנת 1947, הבוטנאית והקלימטולוגית האמריקאית Leslie Holdridge סיווגה את האקלים על סמך ההשפעות הביולוגיות של הטמפרטורה והגשם על הצמחייה בהנחה ששני הגורמים האביוטיים הללו הם המשמעותיים ביותר והמשפיעים ביותר על סוגי הצמחייה המצויים בבית גידול. הולדרידג' משתמש בארבעת הצירים כדי להגדיר את "מחוזות הלחות", הנראים בבירור בתרשים שלו. בעוד שתוכנית זו מתעלמת במידה רבה מחשיפה לאדמה ולשמש, הולדרידג' סבר כי הטמפרטורה והגשם הם הגורמים החשובים ביותר. הביומות מתחלקות לביומות יבשתיות ולביומות מים. האחרונות כוללות סביבת מים מלוחים ומים מתוקים. הביומות מושפעות בעיקר משני גורמים א-ביוטיים: כמות המשקעים וטמפרטורות, כך שבאזורים מרוחקים זה מזה עשויה להתפתח אותה הצמחייה ואותם בעלי חיים.
ביומות יבשתיות > אזורים ביוגאוגרפיים (יבשתיים)

יערות רחבי עלים טרופיים וסובטרופיים (טרופיים וסובטרופיים, לחים למחצה)
יערות מחטניים טרופיים וסובטרופיים (טרופיים וסובטרופיים, לחות למחצה)
יערות רחבי עלים ממוזגים (ממוזגים, לחים)
יערות עצים מחטניים באזור ממוזגים (ממוזג, לח עד חצי לח)
יערות בוריאליים / טייגה (אקלים סוב-ארקטי, לח)
שטחי עשב טרופיים וסובטרופיים, משטחי עשב טרופיים, משטחי עשב סובטרופייםשטחי עשב טרופיים וסובטרופיים, סוואנות ואדמות שיחים (טרופיות וסובטרופיות)
שטחי דשא מתונים, שטחי דשא מתונים, סוואנות, אדמות ושיחים (ממוזגות, צחיחות למחצה)
שטחי דשא וסוואנות מוצפות (מים ממוזגים עד טרופיים, מים מתוקים או מליחים מוצפים)
שטחי דשא ושיחים הרריים (אקלים אלפיני)
טונדרה (ארקטי)
יערות ים תיכוניים, חורשות וחורש ים-תיכוני (חמים ממוזגים, לחים למחצה עד צחיח למחצה עם גשמים בחורף)
מדבריות שטחי שיחים קסרופיליים (ממוזגות עד טרופיות, צחיחות)
מנגרובים (סובטרופי וטרופי, מים מלוחים מוצפים)
ביומות יבשתיות > אזורים ביוגאוגרפיים (מים מתוקים)

NA: Nearctic
PA: Palearctic
AT: Afrotropic
IM: Indomalaya
AA: Australasia
NT: Neotropic
OC: Oceania
AN: Antarctic
מאפיינים של ביומות שונות > ביומות של אוקיינוסים

הצמחייה בביומות הימיות מחולקת לשלושה סוגים על פי זיקתם לקרני השמש:
צמחייה אוהדת שמש המכונה euphotic
צמחייה אוהדת תאורת בין-ערביים המכונה disphotic
צמחייה הצומחת בחשיכה המכונה aphotic
ביומות האוקיינוסי כוללות מספר סוגים:
אזורי האוקיינוס הפתוחים העיליים מכונה pelagic zone, עשירים בסוגי צמחייה שונים, בייחוד אצות המצויות באזורים העיליים של המים ובעלי חיים בעלי חוליות רבים (דגים ויונקים), בעלי טמפרטורה נמוכה המשתנה בהתאם לזרמי מים קרים או חמים אל מי האוקיינוס,
אזורי האוקיינוס העמוקים מכונה - abyssal zone, מצויים מתחת לאזורי האוקיינוס העיליים, בעלי טמפרטורות בסביבות 3oC עשירים בחמצן, עשירם בחיידקים המפיקים אנרגיה על ידי כמוסינתזה (chemosynthesis) המצויים בעיקר באזורי אוורור עשירים במימן גופריתי H2S, חסרי חוליות רבים ודגים שונים.
אזורי האוקיינוס התחתיים המצויים מתחת למרחבי האוקיינוס העמוקים מכונה - benthic zone, בעלי קרקעית חולית או סלעית, טמפרטורות נמוכות מאד, ללא קרני שמש, עשירים במגוון רב של יצורים: חיידקים, עובשים, ספוגי ים, כוכבי ים, שושנות ים, תולעים ודגים.
אזורי המפגש בין מי האוקיינוסים לבין שולי הקרקע של החופים. ביומות אלה מתאפיינות בשינויים תדירים של הרכב הצמחייה ובעלי החיים, בגלל האופי המשתנה בתדירויות גבוהות (גלים מתנפצים אל הקרקע, תופעות של גאות ושפל)
שוניות אלמוגים Coral reefs
שוניות אלמוגים מצויות במים לא עמוקים, באזורים גאוגרפיים המפרידים בין אוקיינוסים. השוניות מאוכלסות בעיקר על ידי אלמוגים שהם סימביונטים בין אצות לבעלי חיים רב תאיים. האלמוגים ניזונים מתוצרי הפוטוסינתזה של אורגניזם חד-תאי השייך לדינופלגלטים (Dinoflagellate) השייך למשפחת האצות, מסוג ((Symbiodinium)) ושלוחות פוליפים של בעל חיים רב תאי ימי השייך למשפחת ה-Anthozoa. בעזרת שלוחות אלה האלמוגים אוספים האוספים את הפלנקטון האוקייני.
אזורי שפך נהר המכונה Estuary, בהם מתערבבים מים מתוקים מן נהרות עם מי הים המלוחים. האזורים האלה נתונים לשינויים בהתאם לכמויות המים המתוקים הנשפכים אל המים המלוחים.
ביומות מדבריות.
ביומות מדבריות מתחלקות לביומות קרות וחמות. כל האזור הארקטי והאנטארקטיקה נחשבים לביומות קרות, המכוסות שלג, ובעלות טמפרטורות מאוד נמוכות.
ביומות חמות הן ביומות בעלות טמפרטורות מאוד גבוהות ביום וקרות בלילה. צמחייה דלילה, חוסר רטיבות באוויר, חוסר גשם, רוחות. מרבית הביומות החמות מצויות בצפון אפריקה ובמזרח התיכון.
הביומות החמות מצטיינות ברמת משקעים נמוכה. הצמחים מאבדים כמויות יותר גדולות של מים מכמויות המים שהם מקבלים מהגשמים. לפיכך פיתחו מנגנונים המאפשרים להם לשמר את המים ברקמות, כגון, שורשים עמוקים, מיעוט עלים וגבעולים אוגרי מים. באזורים החמים מאוד לא צומחת צמחייה רב-שנתית. הצמחייה החד-שנתית פורחת ומאפשרת רבייה תקופה קצרה בשנה. הצמחים מפתחים זרעים המסוגלים להיכנס לתרדמת (dormancy) משך תקופה ארוכה. גם בעלי חיים, יונקים וזוחלים מסגלים לעצמם יכולות של תרדמת קיץ על מנת לאפשר תנאי וויסות חום גוף בתנאים קשים.
ביומות אנתרופוגניות

בני אדם שינו דפוסים גלובליים של מגוון ביולוגי ותהליכים של מערכת אקולוגית. כתוצאה מכך, צורות צמחייה שנחזו על ידי מערכות ביומה קונבנציונליות כבר לא ניתנות לצפייה על פני חלק גדול משטח האדמה של כדור הארץ, מכיוון שהן הוחלפו בשטחי חקלאות וגידול בעלי חיים, עיור, וייעור ושימושים שונים אחרים בקרקע כגון, כריית מכרות, שאיבת נפט וגאז.. ביומות אנתרופוגניות (Anthropogenic biomes) מאפשרות הסתכלות שונה על הביוספרה היבשתית המבוססת על דפוסים גלובליים של אינטראקציה אנושית ישירה ומתמשכת עם מערכות אקולוגיות, ביומות אנתרופוגניות מציעות דרך לזהות את הקשר הבלתי הפיך של מערכות אנושיות ואקולוגיות בקנה מידה עולמי ולנהל את הביוספרה והביומות האנתרופוגניות של כדור הארץ. הביומות האנתרופוגניות מתחלקות לחמש קבוצות עיקריות:
יישובים צפופים
אדמות חקלאיות
שטחים לגידולי בעלי חיים
שטחים מיוערים
שטחים מקורים
ביומות אנדוליטיות

הביומה האנדוליטית המורכבת כולו מיצורים מיקרוסקופיים המתקיימים בנקבוביות סלעים וסדקים, בעומק פני השטח לאורך קילומטרים, התגלתה רק לאחרונה, ואינה משתלבת ברוב תוכניות הסיווג.
השפעות שינויי אקלים על ביומות

לשינויי אקלים אנתרופוגניים יש פוטנציאל לשנות במידה רבה את התפלגות הביומות של כדור הארץ. ביומות ברחבי העולם יכולות להשתנות כל כך עד שהן עלולות להיות להפוך לביומות חדשות לחלוטין. מודלים כלליים של תדרים היו מרכיב יסוד בגילוי ההשפעה שיכולה להיות לשינוי האקלים על הביומות בעולם. על פי תחזיות מדעיות 54%-22% משטח הקרקע העולמי יחוו אקלים התואם לביומות אחרות על פני כדור הארץ. 3.6% משטח הקרקע יחוו אקלים חדש לחלוטין או יוצא דופן. הטמפרטורות הממוצעות עלו יותר מפי שניים מהעלייה הרגילה הן בביומה הארקטית והן בביומה ההררית,, עובדה המובילה למסקנה שהביומות הארקטיות וההרריות הן כיום הפגיעות ביותר לשינויי האקלים הנוכחיים. שינויים אלה מבוססים על העובדה שסביבות קרות יותר נוטות להחזיר יותר קרני אור השמש, כתוצאה מהשלג והקרח המכסים את הקרקע. מכיוון שהטמפרטורות הממוצעות השנתיות עולות, הקרח והשלג נמסים. המסקנה המתקבלת מנתונים אלה היא כי חשוב לפקח על ערך האלבדו (הערך המבטא את מידת ההחזריות של קרני שמש ממשטח) ולפקח על ביומות יבשתיות הממלאות תפקיד מכריע בוויסות האקלים הגלובלי על פי תחזיות מדעיות, ביומות יבשתיות בדרום אמריקה צפויות לעבור את אותן מגמות טמפרטורה כמו ביומות ארקטיות והרריות. לפי תחזיות אלה, כשהטמפרטורה הממוצעת השנתית שלהן תמשיך לעלות, הלחות שנמצאת כיום בביומות היער תתייבש.
עיט

ערך זה עוסק בעוף טרף. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| עיט |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: עופות
סדרה:: דורסי יום
משפחה:: נציים
עיט (ביוונית Αετός ובאנגלית: Eagle; בספרות העברית לדורותיה כונה בעבר "נשר") הוא שם למספר סוגים של עופות דורסים במשפחת הנציים אשר אינם קבוצה מונופילטית., אם כי ישנה גם תת-משפחה המכונה  עיטים.
ישנם מעל ל־60 מיני עיטים אשר רובם מרוכזים בעולם הישן - אירואסיה ואפריקה, כשמספר קטן יותר של מינים חיים באמריקה הצפונית, המרכזית והדרומית וכמה מינים חיים גם בגינאה החדשה ואוקיאניה.
שמו של העיט

יש להבדיל בין הנשר (באנגלית: Vulture), שהוא אוכל נבלות, לבין העיט שהוא טורף, אף שלעיתים ניזון גם מנבלות (באנגלית: Eagle). הבלבול בין שני אלו עתיק יומין, וכבר בעלי התוספות, ממפרשי התלמוד הבבלי, העירו, שהזיהוי של נשר עם "אייגלא" (מצרפתית - Aigle) הוא שגוי, שהרי בתלמוד נאמר שלנשר אין "אצבע יתירה" (אצבע אחורית) בעוד ל"אייגלא" יש אצבע כזו.
תיאור

העיטים נפרדים משאר עופות הטרף בגודלם, בגובהם ובראשם ומקורם הכבדים יחסית. אף לעיטים הקטנים יחסית, כעיט הגמדי או העיט הקטן בעלי הגוף הקטן יחסית למינים הגדולים, יש מוטת כנפיים רחבה יותר ומעופם מהיר. רוב מיני העיטים גדולים יותר משאר העופות הדורסים, למעט מהנשרים. משקלו של עיט הנחשים הדרום ניקוברי הוא רק חצי קילוגרם בעוד ששל עיטם שטלר מגיע עד לתשעה ק"ג. העיטים בונים את קיניהם ברום העצים או בצוקים גבוהים. מינים רבים מטילים שתי ביצים, אך לרוב הגוזל החזק יותר הורג את אחיו לאחר בקיעתו, מבלי שההורים עושים מאומה. לרוב הנקבות גדולות וחזקות יותר מהזכרים.
טקסונומיה

יש קבוצה המכונה עיטים (Aquilinae), בתוכה רוב מיני העיטים האמיתיים, אך גם כמה מינים שלא שייכים לקבוצה מכונים עיטים:
מתת־משפחת ההרפיות:
סוג ומין יחיד: עיט גואני מצויץ (Morphnus guianensis) – מבין העיטים טרופיים
סוג ומין יחיד: הרפיה דרום אמריקנית (Harpia harpyja) – מבין העיטים טרופיים
סוג ומין יחיד: הרפיה ניו גינאית (Harpyopsis novaeguinea) – מבין העיטים טרופיים
מתת־משפחת עיטי־נחשים:
סוג ומין יחיד: חיוויאי מוקיון (בטלאור) (Terathopius ecaudatus)
סוג: חיוויאי (Circaetus)
סוג: עיט נחשים אסייתי (Spilornis)
סוג ומין יחיד: עיט פיליפיני (Pithecophaga jefferyi) – מבין העיטים טרופיים
סוג ומין יחיד: עיט נחשים מדגסקרי (Eutriorchis astur)
מתת־משפחת העקבים:
סוג: עקב כהה (Geranoaetus)
סוג: עיט מצויץ (Harpyhaliaetus) – מבין העיטים טרופיים
מתת־משפחת העיטים:
סוג: עיט נצי (Spizaetus)
סוג: עיט נצי טרופי (Nisaetus)
סוג ומין יחיד: עיט גדול ציצית (Lophaetus occipitalis)
סוג ומין יחיד: עיט לוחם (Polemaetus bellicosus)
סוג: עיט קטן (Hieraaetus)
סוג ומין יחיד: עיט האסטי (Harpagornis moorei) – נכחד
סוג ומין יחיד: עיט כתר (Stephanoaetus coronatus) – שייך לעיטים טרופיים
סוג ומין יחיד: עיט־נצי אדום־בטן (Lophotriorchis kienerii)
סוג ומין יחיד: עיט נחשים אפריקאי (Dryotriorchis spectabilis)
סוג: עיט (Aquila)
סוג: עיט מנוקד (Clanga)
סוג ומין יחיד: עיט מלאי שחור (Ictinaetus malayensis)
מתת־משפחת עיטים ימיים:
סוג: עיטם (Haliaeetus)
סוג: נץ דגים (Ichthyophaga)
העיט בתרבות

העיטם לבן־הראש משמש סמלה של ארצות הברית. העיט ההרלדי מופיע בסמליהם ודגליהם של מדינות רבות, כגון: מצרים, גרמניה, ירדן, רוסיה, אוסטריה, לוב, סוריה, עיראק, ארצות הברית, פולין, אלבניה ועוד.
העיט בתרבות > ריקוד עיט

יש מספר ריקודי עם שבהם הרקדנים מחקים את התנועות של העיט. למשל ריקוד קווקזי לזגינקה.
העיט בתרבות > ציטוטים מהמקרא

השם עיט מופיע במקרא כמה פעמים, כנראה לא כשם של עוף מסוים, אלא כשם־קיבוצי של עופות דורסים:
”וַיֵּרֶד הָעַיִט עַל הַפְּגָרִים וַיַּשֵּׁב אֹתָם אַבְרָם.” (בראשית, ט"ו, י"א)
”נָתִיב לֹא יְדָעוֹ עָיִט וְלֹא שְׁזָפַתּוּ עֵין אַיָּה.” (איוב, כ"ח, ז')
”יֵעָזְבוּ יַחְדָּו לְעֵיט הָרִים וּלְבֶהֱמַת הָאָרֶץ וְקָץ עָלָיו הָעַיִט וְכָל בֶּהֱמַת הָאָרֶץ עָלָיו תֶּחֱרָף.” (ישעיה, י"ח, ו')
”קֹרֵא מִמִּזְרָח עַיִט מֵאֶרֶץ מֶרְחָק אִישׁ עֲצָתִי, אַף דִּבַּרְתִּי אַף אֲבִיאֶנָּה יָצַרְתִּי אַף אֶעֱשֶׂנָּה.” (ישעיה, מ"ו, י"א)
”עַל הָרֵי יִשְׂרָאֵל תִּפּוֹל אַתָּה וְכָל אֲגַפֶּיךָ וְעַמִּים אֲשֶׁר אִתָּךְ, לְעֵיט צִפּוֹר כָּל כָּנָף וְחַיַּת הַשָּׁדֶה נְתַתִּיךָ לְאָכְלָה.” (יחזקאל, ל"ט, ד')
”הַעַיִט צָבוּעַ נַחֲלָתִי לִי הַעַיִט סָבִיב עָלֶיהָ, לְכוּ אִסְפוּ כָּל חַיַּת הַשָּׁדֶה הֵתָיוּ לְאָכְלָה.” (ירמיה, י"ב, ט')
לקריאה נוספת

נורית גוברין. "'עיט ואלהים יחדיו'. המקרא כנושא לספרות'. בתוך: 'ספר מיכאל. בין הזמן הזה לימים ההם. מחווה למיכאל בהט", עורך: אבי שגיא. הוצאת רכס והוצאת כתר, תשס"ז/2007, עמ' 31–51.
הערות שוליים

↑  הערה על השם עיט באתר מונחי האקדמיה ללשון העברית: https://terms.hebrew-academy.org.il/munnah?kodErekhIvrit=16417. ראו גם: ד' טלשיר, "גלגולי המשמעות של הנשר והעיט (והדיה)", בתוך: שמות חיים, עמ' 47-64.
↑  עיט באתר בריטניקה
↑  נשר ועיט, באתר "השפה העברית"
↑  בתוספות במסכת חולין ס"ג, א' דיבור המתחיל 'נץ'
↑  ד' טלשיר, "גלגולי המשמעות של הנשר והעיט (והדיה)", בתוך: שמות חיים, עמ' 52.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567951605171  BNE: XX529874  GND: 4141431-7  LCCN: sh85040377  NARA: 10645076  NDL: 00574162  NKC: ph549197 
עיטם קולני.
עיט לוחם, הגדול שבעיטי אפריקה.
עיט קופים פיליפיני, הגדול שבעיטים.
עיטם לבן־ראש – הציפור הלאומית של ארצות הברית.
עיט דו־ראשי כסמלה של האימפריה הביזנטית. הראש הפונה שמאלה מסמל את רומא, והראש הפונה ימינה מסמל את קונסטנטינופול – תבליט מהפטריארכיה של קונסטנטינופול, איסטנבול.
ז'וז'ה פרגה

| --- | --- |

 לידה:  25 באפריל 1931 בודפשט, ממלכת הונגריה 
 פטירה:  4 באפריל 2024 (בגיל 92) 
 שם לידה:  Kecskeméti Zsuzsanna 
 ענף מדעי:  סוציולוגיה, הדרה חברתית, ריבוד חברתי, עוני 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קורווינוס בבודפשט (1953) 
 מוסדות:  אוניברסיטת אטווש לוראנד  הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה של הונגריה 
 פרסים והוקרה:  פרס ג׳רג׳ לוקאץ׳ (2017)  פרס יובל עשרים לרפובליקה (23 באוקטובר 2009)  אזרחות כבוד של בודפשט (2009)  פרס פול דמני (2008)  אימרה נוג' (2007)  צלב המפקדים של מסדר ההצטיינות של הרפובליקה ההונגרית (2002)  פרס „מולדתי” (2001)  קרל פולני (1998)  פרס סצ'ני (1995) 
 מספר צאצאים:  2 
 
ז'וז'ה פרגה (בלידתה ז'וז'אנה קצ'קמטי, בהונגרית: Ferge Zsuzsa;‏ 25 באפריל 1931 – 4 באפריל 2024) הייתה סוציולוגית יהודייה-הונגרייה זוכת פרס סצ'ני, פרופסורית באוניברסיטה, חברה מלאה באקדמיה ההונגרית למדעים. היא הייתה חוקרת מרכזית בנושא ההיבטים הסוציולוגיים של העוני, ההדרה והריבוד החברתי. מאז 2006 ועד למותה שימשה כראש משרד התוכניות למניעת עוני בילדים של האקדמיה ההונגרית למדעים.
ביוגרפיה

פרגה נולדה בבודפשט לעיתונאי ג'רג' קצ'קמטי ולאגוטה קלר. סבה היה ארמין קצ'קמטי, רב והיסטוריון ספרות ממאקו. סיימה את לימודיה התיכוניים בשנת 1949 והתקבלה ל"אוניברסיטה לכלכלה של קרל מרקס" (כיום "אוניברסיטת קורבינוס של בודפשט"), שם סיימה תואר בכלכלה בשנת 1953. בשנת 1950, עוד בטרם סיימה את לימודיה, הפכה לעובדת המחלקה לכלכלה של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה של הונגריה (KSH). בשנת 1959 מונתה לראש מחלקת "מחקר הריבוד". בשל התעניינותה בסוציולוגיה, נאלצה לעזוב את ה-KSH. במקום זאת הצטרפה בשנת 1969 למכון המחקר הסוציולוגי של האקדמיה ההונגרית למדעים, שם שימשה תחילה ראש מחלקת המחקר לריבוד ואחר כך ראש המחלקה למדיניות חברתית. בנוסף, עבדה כפרופסור חבר באוניברסיטת אטווש לוראנד. בשנת 1988 מונתה לפרופסור מן המנין באוניברסיטה. במקביל, הפכה לראש המחלקה למדיניות חברתית של המכון והמרכז הסוציולוגי לסוציולוגיה ומדיניות חברתית של אוניברסיטת אטווש לוראנד. היא מילאה תפקידים אלה עד 1996. בשנת 1994 הייתה חברה מייסדת של בית הספר לדוקטורט לסוציולוגיה באוניברסיטת אטווש לוראנד ובין השנים 1995–2000 הובילה את תוכנית המשנה להכשרה לדוקטורט במדיניות חברתית. היא הפכה לפרופסור אמריטוס בשנת 2001 והייתה לראש המרכז לחקר העוני. היא הייתה פרופסורית אורחת, מרצה אורחת וחוקרת אורחת בכמה אוניברסיטאות זרות (בעיקר אמריקאיות, בריטיות, צרפתיות ואוסטריות). פרגה קיבלה תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת אדינבורו (מדעי החברה).
ביוגרפיה > פעילותה המדעית

תחומי מחקר וחינוך עיקריים שלה היו: מבנה חברתי, ריבוד, אי-שוויון חברתי, אינטגרציה חברתית, היסטוריה ותפעול המדיניות החברתית. פרגה הייתה המחברת או המחברת המשותפת של יותר משלוש מאות פרסומים מדעיים. גם עבודתה העיתונאית הייתה משמעותית והיא פרסמה מאמרים רבים על מדיניות חברתית בכמה יומונים ושבועונים.
היא פרסמה את עבודותיה בעיקר בהונגרית, אך כמה מפרסומיה פורסמו גם באנגלית.
ביוגרפיה > משפחתה

מנישואיה לשאנדור פרגה, הייתה אם לשניים: שאנדור ואנה.
פרסים, הוקרה

STOZ (1984)
פרס סצ'ני (1995) – עבור עבודות מחקר מצטיינות בנושאים ריבוד חברתי, עוני, אבטלה, מדיניות חברתית ומדיניות תעסוקה
Pro Urbe Budapest (1996)
פרס קרל פולאני (1998)
פרס מולדתי (2001)
הצלב האמצעי של מסדר הכבוד של הרפובליקה של הונגריה (2002)
פרס פרימה (2005)
אזרחית כבוד של אויבודה
עיטור אימרה נאג' (2007)
מדליית ההנצחה של פאל דמיני (2008)
אזרחית כבוד של בודפשט (2009)
פרס עשרים שנות הרפובליקה (2009)
פרס אזרח אירופה (2010)
פרס ג'רג' לוקאץ' (2017)
פרסומים עיקריים (מבחר מצומצם)

Statistical social surveys in Hungary. Stratification and time-budget studies; A. Margaret Mód: Different investigations of stratification in Hungary / Susan Ferge: Timebudget studies in the statistical work of Hungary; Hungarian Central Statistical Office, Bp., 1966
A society in the making. Hungarian social and societal policy 1945–75; Sharpe, New York–Plains, 1979
Dynamics of deprivation; szerk. Ferge Zsuzsa, S. M. Miller; Gower, Aldershot–Brookfield, 1987 (Studies in social policy and welfare)
Social policy in a changing Europe; szerk. Ferge Zsuzsa, Jon Eivind Kolberg; Campus –Westview, Frankfurt–Boulder, 1992 (Public policy and social welfare)
Social Costs of Transition (1996)
הערות שוליים

↑  Díszpolgárok = kerületünk.ujbuda.hu (Hozzáférés: 2019. április 29.)
↑  Ferge Zsuzsa és Böjte Csaba kapta az Európai Parlament által nemrég alapított Európai Polgár Díjat az idén
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007457469305171  PLWABN: 9810540108405606  BIBSYS: 90635667  BnF: cb12885047b (data)  CiNii: DA01291328  GND: 121953637  ISNI: 0000 0001 2135 0489  LCCN: n80097576  NKC: uk2012678119  NLA: 35900306  NSK: 000293847  NTA: 068173628  RERO: 02-A003237959  SUDOC: 083703284  VIAF: 59213330   WorldCat (עם VIAF): 59213330
מיכאל גריילסאמר

| --- | --- |

גריילסאמר בהופעה בצוללת 2020
 לידה:  30 במאי 1981 (בן 43) ירושלים, ישראל
 שם לידה:  מיכאל גריילסאמר
 מוקד פעילות:  ישראל 
 סוגה:  רגאיי, פולק, רוק, מוזיקה קלטית, פופ, ומוזיקת עולם
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  כינור
 בן או בת זוג:  שמרית דרור גריילסאמר 
 האתר הרשמי
 
מיכאל גריילסאמר (נולד ב-30 במאי 1981) הוא זמר, כנר ויוצר ישראלי.
חיים אישיים

מיכאל גריילסאמר נולד בירושלים לפרופ' אילן ולמרים גריילסאמר אשר עלו מצרפת ומבלגיה, מרצים באוניברסיטה. כשהיה בן 5 החליט גריילסאמר כי הוא מעוניין ללמוד לנגן בכינור. בילדותו נחשב לילד פלא, ובטרם גילה את הרוק והרגאיי, למד מוזיקה קלאסית בישראל ומחוץ לה. גריילסאמר למד בתיכון הרטמן בירושלים. הוא בן למשפחה מסורתית בת חמישה ילדים העוסקים כולם במוזיקה. אחיו הגדול, דוד גריילסאמר, הוא מנצח ופסנתרן בעל שם עולמי. בגיל 16 קנה מיכאל את הגיטרה הראשונה שלו, והחל לכתוב שירים פרי עטו. בגיל 18 התגייס לצה"ל שם שירת במפקדת התיאום והקישור בעזה. בשנת 2007 התחתן עם היוצרת והזמרת שמרית דרור גריילסאמר, איתה נולדו לו שלושה ילדים. בשנת 2012 אימץ אורח חיים טבעוני בעקבות חוויה מטלטלת של לידת בנו: "משהו בחווית הלידה ממקום כל כך קרוב, כל כך ראשוני, לא איפשר לי לאכול אוכל מהחי. אותו ולד חי שהחזקתי בידיי הזכיר לי כמה צריך לכבד את כל מי שחי על כדור הארץ".
קריירה מוזיקלית

מיכאל גריילסאמר החל את הקריירה המוזיקלית שלו בשנת 2002 בלהקת "קטיפה שחורה", להקה ישראלית המנגנת מוזיקה קלטית. הלהקה זכתה להצלחה גדולה בארץ. גריילסאמר היה כנר הלהקה במשך ארבע שנים, והיווה חלק מרכזי בהצלחת הלהקה. בשנת 2006 הוזמן להקליט באלבומו של מוש בן ארי, "מסע ומתן" (בין השאר בשיר "אנצל") ולקח חלק בהצלחת האלבום. גריילסאמר החל ללוות את בן ארי בכינור בהופעותיו בישראל ומחוצה לה, וניגן בדיסק "Live" שיצא לאחר מכן. בשנת 2008 שיתף פעולה עם הזמרת עלמה זהר, וניגן במספר שירים באלבומה "דברי" (בין השאר בשירים "עם הגב" ו"אגו טריפ"), שזכה להצלחה גדולה.
בשנת 2008 יצא לקריירה מוזיקלית עצמאית, והחל לעבוד עם המפיק המוזיקלי אסי איילון (שהפיק בין השאר אלבומים של עלמה זהר, התקווה 6 ומוש בן ארי) על אלבומו הראשון. בשנת 2009 יצא אלבומו הראשון, הנקרא "מתעורר". האלבום, שמשלב סגנונות מגוונים כגון רגאיי, רוק, פופ ופולק, זכה להצלחה עצומה. הסינגל הראשון שיצא מהדיסק, "אשתי היקרה - לא נרדם", אותו כתב והלחין, הגיע למקום השני במצעד גלגלצ, הושמע אלפי פעמים ברשתות הרדיו השונות ונצפה על ידי יותר מרבע מיליון איש ב"יוטיוב". הסינגל השני "יאללה בואי" (במקור של להקת "Louise Attaque" הצרפתית) זכה אף הוא להצלחה.
ב-1 בספטמבר 2009 חתם גריילסאמר על חוזה עם חברת התקליטים הצרפתית "נאיב", שבה חתומים בין השאר קרלה ברוני ומריאן פיית'פול. האלבום, הנקרא "Je me réveille", יצא בצרפת במרץ 2010. באלבום זה, חלק מהשירים מ"מתעורר" זכו לגרסאות בצרפתית והשאר נשארו בגרסתם המקורית. בשנת 2009 מיכאל הופיע כמופע חימום של הזמרת האמריקאית מייסי גריי. באותה שנה הופיע במסגרת "פסטיבל התמר" כהופעת חימום ללהקת הוויילרס, להקתו המקורית של בוב מארלי. בשנת 2010 ביצע מספר שירים בקונצרט מחווה לסרג' גינסבורג שנערך באופרה בתל אביב בהשתתפות בנו של גינסבורג, לולו, הזמרת הצרפתייה "אליזה" ואחרים. באותה שנה התארח בהופעתם של צמד הזמרים האפריקאיים "אמאדו ומרים" בזאפה תל אביב.
בנובמבר 2011 יצא אלבום משותף למיכאל ולאשתו, שמרית דרור גריילסאמר, "בפריז". האלבום זכה לשבחים בתקשורת הישראלית, ושיריו הושמעו ברשתות הרדיו השונות. במיוחד זכו להצלחה השירים "טו דו דו" ו"תרקדי". שני הקליפים לשירים צולמו ונערכו על ידי וניה הימן, יוצר ובמאי ישראלי. בנוסף, גריילסאמר שיתף פעולה באלבום עם הפזמונאי הידוע יעקב רוטבליט, שכתב את מילות השיר "לאן שאלך" שבאלבום. באותה שנה גריילסאמר חימם את זיגי מארלי בבארבי תל אביב. גריילסאמר מפורסם בהופעותיו האנרגטיות והסוחפות ובלבושו האקסנטרי.
גריילסאמר הופיע בחו"ל פעמים רבות, ועשה מספר סיבובי הופעות בינלאומיים. בין השאר הופיע באירופה במדינות כדוגמת צרפת ואנגליה, באיים הקריביים (ברבדוס) ובהודו (דלהי, ג'אייפור, צ'אנדיגאר וקאנפור). הופעות אלו זכו לתשומת לב רבה ולשבחים מצד התקשורת המקומית. גריילסאמר שהה באוטווה, קנדה בינואר ובפברואר 2013 כחלק מתוכנית האומנים הבינלאומית של "קרן שוסטרמן", שם הופיע ונתן כיתות אומן באוניברסיטת "'קרלטון".
באוגוסט 2015 הפיק גריילסאמר מופע מחווה לשיריו של ר׳ שלמה קרליבך בבית אבי חי בשם "קרליבך ברגאיי", בו שילב בין שיריו המוכרים של קרליבך לצד שירים שמעולם לא הוקלטו לאלבום.
ביוני 2016 יצא גריילסאמר בקמפיין גיוס המונים באתר הדסטארט עבור הפקת אלבומו הבא.
מקורות השפעה מוזיקליים

מיכאל גריילסאמר דובר צרפתית כשפת אם, וגדל בין שתי התרבויות, הישראלית והצרפתית. הוא נותן ביטוי בשיריו לשתי התרבויות ונע בין השפה העברית, הצרפתית והאנגלית. בנוסף, הושפע מאוד מעברו במוזיקה הקלאסית ומרבה לשלב בשיריו את כינורו, הנחשב לסימן ההיכר שלו. גריילסאמר למד בבתי ספר דתיים, והשפעת הדת והאמונה ניכרת בשיריו (כדוגמת "מי זה מי זה" ו"הלכתי לחווה לחפש תשובה", שנכתב בהיותו בן 17).
דיסקוגרפיה > אלבומי סולו

"מתעורר" - "NAIVE 2009 "Je me réveille
"בפריז" (2011) מיכאל ושמרית גריילסאמר 2B Vibes/Lev Group 2011
דיסקוגרפיה > אלבום להקה

"Nonprofit Band" בשנת 2013
דיסקוגרפיה > ככנר עם אמנים אחרים

"מסע ומתן" - כנר באלבומו של מוש בן ארי
"חתונה לבנה" - אלבום מחווה לחתונה לבנה של שלום חנוך.
"דברי" - עלמה זהר
"Live" - מוש בן ארי
"עבודה עברית 2" - מחווה ל-60 שנות יצירה מקורית
"צומת עלעול" - אלבומו האחרון של יענקל'ה רוטבליט
"שירים מהבית" - אלבום הבכורה של שמרית דרור גריילסאמר
דיסקוגרפיה > טלוויזיה

לייב מהצוללת הצהובה (2010) הערוץ הראשון.
24 שעות ירושלים (2014) 24h Jerusalem ערוץ Arte.
חיות במה בהופעה (2015) ערוץ חינוכית 23.
שקופים (2021) הוט 3.
דיסקוגרפיה > פסקולים לסרטים

החול והם (DISPLACED, LES ENFANTS TERRIBLES DE l'EXODUS (2008
מרחב מוגן (2009) זוכה פרס אופיר
(2011) Le deuxième cinéma
דיסקוגרפיה > כחלק מאוסף

ארומה "בין הטיפות" 2010 (עם השיר "אשתי היקרה")
ארומה "בטן גב" 2010 (עם השיר "יאללה בואי")
באלבסטה 2012 (עם השיר "טו דו דו")
הערות שוליים

↑  מיכאל גריילסאמר, על המעבר לטבעונות, בעמוד הרשמי של האמן.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007590683605171  ISNI: 0000 0000 8765 7857  LCCN: n2018044186  MusicBrainz: b1c53014-ef36-46a8-913c-f1e393f5677b  VIAF: 127221278   WorldCat (עם VIAF): 127221278
עפרוני ענק

| עפרוני ענק |
| --- | --- |
 עפרוני ענק
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: עפרוניים
סוג:: עפרוני מלנוקוריפה
מין:: עפרוני ענק
שם מדעי
 Melanocorypha calandra ‏לינאוס, 1766
תחום תפוצה


עפרוני ענק על גדר
עפרוני ענק (שם מדעי: Melanocorypha calandra) הוא מין של עוף ממשפחת העפרוניים שבסדרת ציפורי שיר. שם הסוג מורכב משתי מילים: melano - שחור ו-Corypha שפירושו כובע, חלק עליון או צעיף, המתייחס לכתמים השחורים בחזהו. מקור שם המין: calandra - איש יפה, כנראה מתייחס לשירה היפה של הזכרים) הוא מין ציפור ממשפחת העפרוניים והמין הגדול מבין העפרונים בישראל. אולם את שמו הוא קיבל בזכות שני הכתמים הכהים שעל צווארו, הנקראים ענק במשמעות תכשיט. אותו המקרה הוא עם יונת הענק שחורפת בישראל בכמויות גדולות. גם היא הגדולה מבין היונים בארץ, וגם היא זכתה בשמה בזכות דגם התכשיט שעל צווארה.
תיאור המין

העפרוני גדול מאוד ביחס לשאר מיני העפרוניים. מקורו גדול וחזק, והראש כולו נראה גדול וכבד. בצידי החזה בולט כתם שחור. תת-הכנף השחרחרה בולטת בתעופה, וכן שפת הזרימה הלבנה הרחבה. נוצות הזנב החיצוניות לבנות. הוא דומה לעפרוני פסגות, אך דגם הראש שלו מודגש פחות, והוא גדול וכבד ממנו.
שירתו חקיינית בצורה יוצאת דופן. השירה הולכת וגוברת מחודש פברואר - עת הוא מבסס לעצמו נחלה לקראת עונת הקינון. השירה העזה והיפה מתחילה עוד בטרם מפציע השחר והיא מורכבת מ"מיקס" חיקויים של הציפורים הנמצאות בשכנות עם עפרוני הענק, למשל - גיבתון עפרוני וסלעית לבנת-כנף (בספר המדבר). לעיתים קרובות השירה מושמעת מהאוויר, כאשר עפרוני הענק מרחף במקומו, בגובה של כמה מטרים ושר. גם בערב, לפני שעפרוני הענק מסתתר על הקרקע לקראת השינה, הוא מקפיד לנצל את שעות האור האחרונות למטרות שירה מהאוויר. בתאורה הזו, קשה לאתר אותו - זעיר באוויר מצד אחד, ומצד שני קולני.
מבנה גופו

מבנה גופו גדול ומשתנה עם הזמן. פרט בעל מקור עבה וחזק. אורכו עד 8 ס"מ. בצידי החזה כתמים. לפרט הגבה בהירה והכנפיים שלהן כהות עם שפת זרימה לבנה. אורך גוף: 17.5 - 20 ס"מ. מוטת כנפיים: 38 ס"מ. משקל: 50 - 58 גרם.