stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
האסכולה החנפית

ערך זה עוסק באסכולה אסלאמית סונית. אם התכוונתם למונח המתייחס למונותאיסט מן התקופה הקדם-אסלאמית שאינו יהודי או נוצרי, ראו .
| --- | --- |

 שורשים, סיווג והנהגה
 דת:  אסלאם 
 זרם:  אסלאם סוני 
 מקור השם:  אל נעמאן בן ת'אבת אבו חניפה 
 מייסד:  אל נעמאן בן ת'אבת אבו חניפה 
 ארגונים ופעילות
 
 העולם המוסלמי; תפוצת האסכולה החנפית מסומנת בירוק בהיר
 
האסכולה החנפית (בערבית: المذهب الحنفي) היא אחת מארבע האסכולות הפרשניות של השריעה באסלאם הסוני. האסכולה קרויה על שמו של האימאם הגדול אל נעמאן בן ת'אבת אבו חניפה שחי בכופה שבעיראק בשנים 767-699. אבו חניפה היה סוחר בדים במקצועו ולכן שם דגש בפסיקתו על הגינות במסחר ושימוש בשיקול דעת (ראי) ובהיקש (אל-קיאס). גישת ההיקש עמדה בסתירה לפרושים שמרניים יותר של האסלאם, הרואים במסורת הקוראנית והחדית'ית את המקורות היחידים לפירוש האסלאם. אסכולה זו נחשבת ליברלית ומקלה.
לאחר מותו של אבו חניפה ירשו את מקומו כפוסקים העליונים של האסכולה החנפית האמאם אבו יוסוף (798-731) והאמאם א-שיבאני (749-805) שהעלה את עיקרי הפסיקה החנפית על הכתב. האסכולה החנפית אומצה על ידי רוב הסונים במצרים, בסהר הפורה, בטורקיה, בבלקן ובמרכז ומזרח אסיה. האסכולה החנפית מהווה את בסיסה של המג'לה הטורקית מ-1869, קובץ החקיקה שהסדיר את המשפט הפרטי ברחבי האימפריה העות'מאנית.
האסכולה מצויה לרוב בקרב המוסלמים הסונים בפקיסטן ובמצרים הצפונית (שם הייתה השפעתם של העות'מאנים החזקה ביותר). מצרים הצפונית מעורבת בחנפים ושאפעים, ואילו תושבי מצרים העליונה וסודאן הם מאליכים. החנפים רבים גם בטורקיה, בלבנט (סוריה, לבנון) ועיראק הם חנפים ושאפעים. הכורדים בטורקיה, סוריה ועיראק הם שאפעים. בוסניה-הרצגובינה, אלבניה, תת היבשת ההודית, הבלקנים (בולגריה ורומניה לדוגמה), אסיה המרכזית (אוזבקיסטן, טורקמניסטן וכו'), המוסלמים בסין, ברוסיה ובאוקראינה (טטרים וטורקים), הם כולם חנפים. חוקת אפגניסטן מאפשרת לשופטים האפגאנים להשתמש בהלכה החנפית היכן שיש לקונה בחוק הקיים.
האסכולה החנפית היא הגדולה מבין ארבע האסכולות; בערך 30% מהעולם המוסלמי הם חנפים.
אסכולה זו נחשבת לליברלית ביותר. לדוגמה, תחת החנפים, המדינה אינה רשאית להעניש על קללות, למרות שהיא נחשבת כפשע באסכולות האחרות.
דוגמה חשובה אחרת היא בנושא האלכוהול. האסכולה החנפית מגדירה יין אסור ("ח'מר") רק כיין שנעשה מענבים, ופרשנות זו אינה כוללת משקאות אלכוהוליים אחרים (בירה וכדומה) שמוגדרים כ"ע'יר מוסכירה" (غير مسكرة - לא-משכרים, תעתיק מדויק: ע'יר מסכרה). לפיכך, על פי הפרשנות של החנפים, רק השתייה של יין ענבים (בכל כמות שהיא) ראויה להיענש על פי השריעה ב־80 מלקות. אולם, גם שאר המשקאות אינם מותרים לשתייה; החנפים אומרים כי אותו העונש ראוי למי ששותה משקה אחר לשוכרה. טענה זו מבוססת על הסיפור על עלי, שבעת שהיה המושל של תימן, הגיש אלכוהול לאורחיו, אך הוא הלקה רק את אלה שהשתכרו. כשנשאל מדוע, הוא אמר ש"העונש הוא על השכרות, ולא על השתייה".
אין לראות את קיומן של ארבע אסכולות באסלאם כקרע, או כקיומן של ארבע דתות נפרדות. אדם יכול אף לנהוג על פי אסכולה אחת בנושא מסוים ולאחוז בדעה של אסכולה אחרת בנושא אחר (לדוגמה השייח המצרי אימאם אל-קראפי היה אימאם באסכולות המאלכית והשאפעית).
האשה

ערך זה עוסק בכתב עת לנשים בארץ ישראל. אם התכוונתם לנזיד מהמטבח ההולנדי, ראו .
|  מידע כללי |
| --- | --- |
 שפת המקור:  עברית 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1926 
 
האשה: לחייה ולענייניה של אשה בארץ ישראל היה ירחון וכתב עת ראשון לנשים שיצא לאור בארץ ישראל בשנים 1926–1929.
העורכת הראשונה שלו, חנה טהון (1886–1954), ציינה שהירחון שאף ליצירת טיפוס חדש של האישה הארץ-ישראלית אשר רואה את פעילותה בביתה כחלק מהבניין הלאומי-הציבורי.
צמיחתו של הירחון מקבילה למתרחש בעולם המערבי באותה תקופה. היא קשורה לתהליך רכישת ההשכלה של נשים, היותן חלק מכוח העבודה היצרני ופוטנציאל צרכני הולך וגדל. הם שיקפו את היחס לאישה כעקרת בית מצד אחד – מדורים של עצות לניהול הבית, ומצד שני הכרה באוטונומיה של נשים שזכותן ללמוד, לרכוש השכלה ולפרנס את עצמן. 
בראשית היישוב העברי בארץ ישראל החלו נשים להיאבק למען שוויון זכויות. במסגרת התאגדותן למען נשים הקימו ארגון ארצי "התאחדות נשים עבריות למען זכויות בארץ ישראל" (1919) ואת עיקר רעיונותיהן ביטאו באמצעות "האשה".
מרבית הכותבות ב"האשה", בטווח הגילאים הרחב שבין עשרים לשישים שנה, עלו לארץ בעליות השנייה והשלישית, ובייחוד בשנות העשרים של המאה הקודמת. רובן נולדו באירופה - בגרמניה, וברוסיה ובארצות הברית. הן באו מבתים בורגניים. בספרי הזיכרונות שכתבו ובמסמכים אוטוביוגרפיים מעידות לפחות חלקן על מצב כלכלי שפיר במשפחות המוצא ועל בתים פטריארכליים, שבהם הונהגה חלוקת עבודה מסורתית. רוב האבות עסקו במקצועות חופשיים, ורוב האמהות היו עקרות בית. הבנות עודדו לרכוש השכלה. רובן נשלחו ללמוד לתארים גבוהים, לעיתים בערים אחרות מאלה שמהן באו, וכך הרחיבו את אופקיהן. תחומי עיסוקן נשאו אופי ציבורי: נשות חינוך, עובדות סוציאליות, משפטניות, פעילות בארגוני נשים ועוד.
רוב הכותבות בעיתונים לא היו עיתונאיות אלא כתבו מתוך אידאולוגיה. הן הכירו זו את זו והיו ביניהן קשרים טובים עוד לפני הקמת העיתון. "האשה" ביקש לבחון את מעמדן של נשים בתוך המרחב הביתי ולהציגו כמשתלב בבניין האומה. לכן, העיתון עסק בעיקרו בצורך של האישה בת החוגים האזרחיים לפעול במסגרת הלאומית, ומצד שני, לא להזניח את משפחתה הפרטית ואת משק ביתה, שהיוו את הבסיס לאומה. רוב כתיבתן עסקה ביחס לתפקיד האישה כאם הדורות הבאים ומכאן מחויבותה לחינוך ולבריאות הדור הבא.
הערות שוליים

↑  עוז אלמוג, "חלוצה, צברית, עקרת-בית, יאפית: שינויים בדמות האשה הישראלית ובמעמדה החברתי", בקורת ופרשנות 34, תש"ס, עמ' 19–64
↑  נורית גוברין, "נשים בעיתונות העברית - ההתחלות" בתוך קריאת הדורות - ספרות עברית במעגליה, כרך ג', 2008, הוצאת כרמל, ירושלים. עמ' 271–291
↑  טליה דיסקין, "לא עיתון נשים רגיל: דגם האישה האזרחית בעקבות הירחון הארצישראלי 'האשה' וסוכנותיו 1926 - 1929" ישראל 18–19, 2011, עמ' 65–98
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008707562905171
ד'תתפ"ח

ד'תתפ"ח (4888)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 1127 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 באוגוסט 1128. שנה מסוג השא, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג השא, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
היסטוריה של עם ישראל
דיור בר-השגה

לדיור בר-השגה מקובלות בעולם שתי הגדרות: הגדרה מבוססת מחיר שוק - מתמקדת בצד ההיצע מנקודת המבט של השלטון ובה מחירו של דיור בר השגה נמוך ממחיר השוק כתוצאה מהתערבות ציבורית מכוונת. הגדרה מבוססת הכנסה - מתמקדת בצד הביקוש מנקודת מבטו של משק הבית ובה דיור בר-השגה הוא דיור אשר עלותו אינה באה על חשבון צרכים חיוניים אחרים. מקובל לקבוע כי כאשר הוצאות הדיור של משק הבית עולות על שלושים אחוז מהכנסתו הפנויה, הדיור אינו נחשב "בר-השגה" (affordable), שכן הוא בא על חשבון צרכים אחרים, כמו טיפול רפואי או תזונה.
כנגזרת מהזכות לדיור עולה הזכות לדיור בר-השגה ולכן פועלות מדינות רבות, בכפוף למשאביהן, להבטיח זכות זו בדרכים שונות למשקי בית בעלי הכנסה בינונית ונמוכה. בעוד שבעבר נהוג היה לשכן משפחות מעוטות הכנסה בדיור ציבורי שהושכר בעלות מסובסדת, כיום נוקטות מדינות רבות בדרכים נוספות, כגון סיוע בשכר דירה, פיקוח על מחירי שכירות, ומדיניות תכנונית הקובעת כי חלק מהבנייה החדשה יימכר או יושכר למשקי בית זכאים במחיר מסובסד.
בישראל

בתוכנית המתאר הארצית 35 (תמ"א 35) שפורסמה בשנת 2005, קבעה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה, כי על מוסדות התכנון לבחון את הצורך בדיור בר-השגה בתוכנית מקומית להרחבה ניכרת ובתוכניות לחידוש ושימור עירוני. במסמכי המדיניות של תמ"א 35 נכתב כי "תוכניות לפיתוח אזורי מגורים חדשים, יחייבו הגשה של נספח פרוגרמתי מפורט המציג לאישור מוסדות התכנון את תמהיל הדיור ואת מערך השירותים החברתיים המוצע בתוכניות. בדרך זו יוכלו מוסדות התכנון להבטיח קיומן של דירות לזוגות צעירים, למשפחות חד-הוריות ואף לקשישים לצד מגורים למשפחות מבוססות יותר של "אמצע הדרך", ואף לאפשר את אספקת מלוא השירותים החברתיים הדרושים לפיתוחם ולקידומם. בהוראות התוכנית נקבע כי יש לבחון את הצורך ב"דיור בהישג יד" בכל תוכנית להרחבה ניכרת ולקבוע את כמות יחידות הדיור הנדרשות ואת תמהיל גודלי הדירות המוצעות...". כמו כן נכתב כי "יש לפעול בכל מקום שהדבר אפשרי לעירוב חברתי בין הקבוצות בתחומי הדיור והשירותים. מטרה זו עלולה להתנגש בשאיפה של קבוצות סטטוס גבוה לבידול על רקע חברתי-כלכלי. לפיכך, יש למצוא את התמהיל הדמוגרפי אשר יאפשר שילוב במרחב של קבוצות סוציו-אקונומיות שונות".
בשנת 2009 תוקן חוק מינהל מקרקעי ישראל ונקבע כי בין תפקידיו של המינהל להקצות קרקע לטובת דיור בר-השגה ודיור ציבורי.
ב-14 ביולי 2011 החלה מחאת הנדל"ן שהציתה דיון ציבורי במצוקת הדיור ובמחסור בדיור בר-השגה. בעקבות המחאה מינתה הממשלה ועדה לשינוי חברתי כלכלי, ועדת טרכטנברג, כדי שזו תגיש המלצות לממשלה, לרבות בתחום מצוקת הדיור.
ב-3 באוגוסט 2011 אישרה הכנסת את חוק הליכי תכנון ובניה להאצת הבניה למגורים (הוראת שעה), המאפשר הקמת ועדות לדיור לאומי (וד"לים) לצורך דיון מהיר בתוכניות בנייה למגורים. בסעיף 3 נקבע כי בסמכות ועדה לדיור לאומי לקבוע כי קרקע בתוכנית תיועד לדיור בר-השגה בהשכרה, ולקבוע את מחירו, ואת הזכאים לו.
בשנים שלאחר המחאות של 2011, ניסו שרי אוצר בישראל לקדם רפורמות בתחום הדיור. שר האוצר יאיר לפיד הציע פטור ממע"מ לרוכשי דירות בתנאים מסוימים - שלא התקבל, ושר האוצר משה כחלון הפעיל את מיזם מחיר למשתכן, לצד מהלכים למיסוי דירות להשקעה. על אף התוכניות השונות, נכון לתחילת 2020 מחירי הדיור נמצאים בעלייה קבועה, אם כי עליה זו התמתנה במידה מסוימת בתקופת כחלון.
ב- 5 בפברואר 2018 אישרה הכנסת את 'חוק דיור בהשג יד' אותו יזם חבר הכנסת ממפלגת כולנו רועי פולקמן החוק מאפשר לוועדות תכנון מקומיות ועצמאיות להקצות ליזמים תוספות בניה, מעבר לשטחים המאושרים במגרש. זאת, בתנאי שהדירות שיבנו בתוספת הבניה יוקצו לשכירות בטווח ארוך ורבע מהן במחיר מוזל ממחיר השוק.
בישראל > המלצות ועדת טרכטנברג

ב-26 בספטמבר 2011 מסרה הוועדה לשינוי חברתי כלכלי, ועדת טרכטנברג, את מסקנותיה, לרבות בתחום הדיור. הוועדה קבעה כי "לכל אדם צורך בסיסי בקיומו של דיור נאות בהישג ידו לו ולמשפחתו הקרובה, כחלק מתנאי מחיה הכרחיים". הוועדה ציינה כי "לעליית מחירים חדה, ולהיעדרו של תמהיל דיור התואם את צורכי האוכלוסייה השונים, השלכות קשות מבחינה חברתית וכלכלית. המציאות שבה זוג צעיר בישראל העובד למחייתו ונאלץ להקצות נתח נכבד מהכנסתו השוטפת להבטחת מגוריו עומדת בשורשה של המחאה החברתית ובבסיס התחושה הקשה של מצוקה כלכלית ואי צדק". הוועדה קבעה כי "צורך זה מעמיד בפני הממשלה את האתגר המרכזי של הבטחת היצע דיור בהישג יד (שכירות או בעלות) בהיקף ובמגוון מספק לצורכי האוכלוסייה הגדלים והשונים". הוועדה קבעה יעדי מדיניות ובהם: "הבטחת התנאים לקיומו של תמהיל דירות מגוון ובהישג יד, בין היתר, באמצעות הבטחת היצע נרחב של דירות בגדלים שונים ובמגוון סוגים (דירות למכירה ודירות להשכרה בטווחי זמן שונים), באופן שייתן מענה לצורכי האוכלוסייה המגוונים ולקבוצות ההכנסה השונות, ויפחית את נטל הוצאות הדיור מסך ההוצאות של משקי הבית".
הוועדה המליצה כי רשות מקרקעי ישראל ומשרד הבינוי והשיכון ישווקו מדי שנה 40 אלף יחידות דיור כאשר לפחות 20% מהן לדיור בר-השגה, תוך מתן עדיפות למסלול של שכירות על פני בעלות. כמו כן המליצה הוועדה כי רשות מקרקעי ישראל תשלים שיווקן של 5,000 יח"ד לשכירות ארוכת טווח במחיר מפוקח ושל
5,000 יח"ד נוספות למכירה במתכונת של מכרז בשיטת 'מחיר למשתכן' תוך מתן הנחה של עד 50% משיעור שומת הקרקע ומודל מכרזי שבו מתחרה הקבלן על המחיר הנמוך ביותר לרוכש הדירה וזאת עד לסוף שנת 2012.
בנוסף, המליצה הוועדה לתקן את חוק התכנון והבנייה החדש שנדון בכנסת במסגרת הרפורמה בתכנון, ולהוסיף בו חיוב לכלול בתוכניות מתאר יעוד קרקע של דיור בר-השגה שיכלול דיור להשכרה ארוכת טווח (הוועדה לא ציינה במפורש מה צריך להיות מחיר ההשכרה) וכן הוראות לחיוב בניית דירות קטנות, עד 85 מ"ר. הוועדה אף המליצה לחוקק חוק נוסף שבו יכללו כל ההיבטים הקניינים ואמצעי הפיקוח והבקרה על יחידות הדיור בר-השגה, כדי שאלו יישארו כדיור בר-השגה לאורך זמן.
לבסוף, המליצה הוועדה להגדיל את תקציב הסיוע בשכר דירה לזכאים כאשר היקף הגידול יעמוד על סך של 160 מלש"ח, מתוכו 40 לטובת סיוע בשכר דירה
לקשישים הזכאים לדיור ציבורי.
ב-9 באוקטובר 2011 אישרה הממשלה את דוח ועדת טרכטנברג.
דיור בר-השגה במדינות OECD אחרות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. יש להרחיב על הנאמר, כרגע הערך הוא דיור בר-השגה בישראל + פסקה קטנה על העולם.
במדינות שונות מתערבת המדינה בדרכים מגוונות להבטחת דיור בר-השגה. באנגליה ובאירלנד המדיניות הממשלתית ממליצה כי 20% מהדירות החדשות בכל האזורים יהיו דיור בר-השגה. בצרפת קובע חוק משנת 2000, כי בכל מקום במדינה לפחות 20% מהדירות יהיו דיור בר-השגה. רשות מקומית שאינה עומדת ביעד נדרשת לשלם פיצויים. באזורים שונים של ניו-יורק מחייבים כי פרויקטים גדולים יכללו לפחות 30% דיור בר-השגה. בלונדון הדרישה עומדת על 35%-50% דיור בר-השגה בכל בנייה חדשה. בחבל הבסקים בספרד נקבע כי באזורים העוברים הליכי עיור יכללו דיור בר-השגה בהיקף של 75%. בהולנד 30% מהדירות הן מאגר של דיור ציבורי מוזל.
ראו גם

דיור ציבורי
דיור ציבורי בישראל
הזכות לדיור
חוק הדיור הציבורי
מדיניות דיור
שיכון
לקריאה נוספת

הגר, מחקר ופיתוח מדיניות דיור הוגן, הפקולטה למשפטים, אוניברסיטת תל אביב, לקראת מערך כולל של דיור בהישג יד בישראל, נייר מדיניות, טל רוזנפלד, סבסטיאן ולרשטיין, נתנאל רייכר, 2014
גיל גן-מור, דיור בר-השגה בישראל, מקרקעין ט(5) ,99 (ספטמבר 2010)
סטיבן זכר וגלן יאגו, לקראת דיור בר-השגה בישראל, המעבדה לחידושים פיננסים - מכון מילקן, 2015
הערות שוליים

↑  הגר, מחקר ופיתוח מדיניות דיור הוגן, הפקולטה למשפטים, אוניברסיטת תל אביב, לקראת מערך כולל של דיור בהישג יד בישראל, נייר מדיניות, טל רוזנפלד, סבסטיאן ולרשטיין, נתנאל רייכר, 2014
↑  פרופ' רחל אלתרמן וד"ר אמילי סילברמן, דו"ח רקע לסדנת מומחים בנושא כלים של תכנון סטטוטורי ומדיניות מקומית להרחבת ההיצע של דיור בהישג יד, 8 בדצמבר 2009
↑  סעיפים 12 ו-14 לתמ"א 35
↑  מסמך המדיניות של תמ"א 35, עמ' 164, 168
↑  סעיף 2א לחוק רשות מקרקעי ישראל
↑  גיל גן-מור, חוק הוד"לים - הכישלון, ההישג ומה הלאה, בבלוג הקואליציה לדיור בר-השגה
↑   נמרוד בוסו, מצע הדיור של לפיד: מע"מ 0% בפנים; קרקע לעשרות אלפי יחידות דיור תועבר ללא עלות לקבלנים, באתר TheMarker‏, 22 בפברואר 2015
↑  נמרוד בוסו, כחלון הימר בענק על הדיור - והביא תוצאות חלקיות, באתר כלכליסט, 26 בדצמבר 2018
↑  סיכום עשור - שוות פי 2, באתר WinWin
↑  http://fs.knesset.gov.il//20/law/20_ls2_487771.pdf
↑  המלצות הדיור של ועדת טרכטנברג
↑  רחל אלתרמן, אמילי סילברמן, חיים פיאלקוף, דיור בר-השגה: כלים של תכנון סטטוטורי ומדיניות מקומית (מחקר במימון משרד הפנים, מאי 2011). להורדת הספר: http://alterman.technion.ac.il/heb/index.php
ד'תתצ"א

ד'תתצ"א (4891)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-6 בספטמבר 1130 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 1131. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
היסטוריה של עם ישראל
ד'תתפ"ט

ד'תתפ"ט (4889)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 1128 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 1129. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
דיופיי דה לום (A 759)

| --- | --- |
Dupuy de Lôme (A759)
Dupuy de Lôme (A759)
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  ספינת ביון
 צי:  צרפת צרפת
 דגל הצי:  צרפת
 אוניות בסדרה:  1
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  Royal Niestern Sander  בעיר "Delfzijl" (אנ') -ממלכת ארצות השפלה
 תחילת הבנייה:  דצמבר 2002
 הושקה:  27 במרץ 2004
 תקופת הפעילות:  אפריל 2006 – הווה (כ־18 שנים)
 מידות
 הֶדְחֶק:  3100 טון
 תפוסה:  4,761 
 מעמס:  3,100 טון (ריק), 3,600 טון - עומס מלא
 אורך:  101.75 מטר
 רוחב:  15.85 מטר
 שוקע:  4.9 מטר
 נתונים טכניים
 מהירות:  16 קשר (29.6 קמ"ש)
 גודל הצוות:  33 מלחים (מהם 8 קצינים) + 33 טכנאים
 מספר נוסעים:  38 מומחים (בהתאם למשימה)
 טווח שיוט:  6,300 ק"מ (3,400 מיל ימי)
 הנעה:  2 מנועי דיזל מסוג "MaK 9M25" המפיקים 8,075 כ"ס
 צורת הנעה:  מנוע דיזל + הנעת עזר חשמלית - 2 אלטרנטורים קטרפילר המפיקים 360 קילוואט
 אמצעי לחימה
 חימוש:  2 מכונות ירייה 12.7 מילימטר (12.7x99 מ"מ נאט"ו) מסוג M2 בראונינג
 אמצעי גילוי ול"א:  2 מערכות רדאר "DRBN38A"  ARBR-21 radar detector  גונימטר עבור יירוט תקשורת לוויינית (goniometer for satellite communication interception)  גונימטר עבור יירוט תקשורת עלית (goniometer for Elite communication interception)  גונימטר עבור תקשורת ימית (goniometer for Egide Naval communication interception)
 
דיופיי דה לום (A 759) (בצרפתית: Dupuy de Lôme (A759)) היא אוניית ביון של הצי הצרפתי אשר חלק ממשימותיה הוא איסוף אותות ותקשורת מעבר לקווי האויב
"דיופיי דה לום"

האונייה "דיופיי דה לום (A 759)" מבצעית במשך 350 יום בשנה מתוכם יכולה לשוט 240 יום. צוותה מורכב מ-2 צוותים: 33 מלחים, 33 טכנאים ועוד 38 מומחים בהתאם למשימות.
ה- "דיופיי דה לום (A 759)" קרויה על שם מהנדס האוניות הצרפתי מהמאה ה-19 "Henri Dupuy de Lôme" (אנ')
ה- "דיופיי דה לום (A 759)" היא חלק מפרויקט (MINREM (Moyen Interarmées Naval de Recherche' Electro Magnétique, "משאבים ימיים משותפים למחקר אלקטרומגנטי".
"דיופיי דה לום" > מערכות המודיעין המותקנות באונייה

מעט מאוד פרטים ידועים על ציוד המודיעין המוצב על גבי אונייה זו. אולם מומחי מודיעין-ימי סבורים כי האונייה נושאת אתה כמה ממערכות המכ"ם המתקדמות ביותר הקיימות כיום.
בין המערכות האלה נמצאת מערכת המסוגלת להבחין ולהתריע מראש על תנועות צבאיות באמצעות קליטת קרינה, מערכות קליטה ושידור מכם לוויינים ואליהם, ולפחות שתי מערכות לאיתור מכ"מים. מערכות אלה מסוגלות לקבוע את מיקומן המדויק של מערכות מכ"ם, קליטת וניתוח הקרניים ומידע שהן שולחות, או קולטות. כמו כן מותקנות על אוניית הביון מערכות לקליטת המתרחש במרכזי תקשורת ומפקדות של האויב, ותעבורה של איי-מיילים גלויים, או מקודדים-חשאיים, ושיחות במכשירי טלפון סלולריים
"דיופיי דה לום" > סימני זיהוי ה-"דיופיי דה לום (A 759)"

סוג הזיהוי של ה-"דיופיי דה לום (A 759)": מספר IMO 9282156
סדרה של תשע ספרות הנשלחים בצורה דיגיטלית על ערוץ תדר רדיו על מנת לזהות ייחודיות של תחנות הספינה  ("Maritime Mobile Service Identity" (אנ')): 228716000.
ממשימותיה בעולם

בזמן המלחמה באוקראינה והפלישה הרוסית לחצי האי קרים בשנים 2015-2014, נכנסה ה-"דיופיי דה לום" כמה פעמים לים השחור כשהיא עוקבת אחר תנועת הכוחות הרוסיים בחצי האי ובמזרח אוקראינה.
במחצית השנייה של נובמבר 2018 צרפת הציבה את ה-"דיופיי דה לום" מול חופי סוריה והיא החלה לפעול בתיאום עם נושאת המטוסים האמריקנית  הארי טרומן (CVN-75)
אוניית הביון מלווה על ידי פריגטת טילים מונחים צרפתית מדגם "לאפייט" ("La Fayette-class frigate" (אנ')).
תמונות

"דיופיי דה לום (A 759)"
"דיופיי דה לום (A 759)"
"דיופיי דה לום (A 759)"
"דיופיי דה לום (A 759)"
"דיופיי דה לום (A 759)"
ראו גם

ספינת ביון
הערות שוליים

↑  "הֶדְחֵק" הוא משקל נפח המים שהיא דוחקת כאשר היא טעונה במלואה ומכלי הדלק שלה מלאים. ההדחק שווה למשקל האונייה כולה, מאחר שגוף צף דוחק מים שמשקלם שווה למשקלו
↑  "דיופיי דה לום (A 759)" - מפרט טכני web.archive.org/web
↑  "דיופיי דה לום (A 759)" defense.gouv.fr/marine/equipements/batiments-de-soutien/batiments-specialises/d-experimentations/dupuy-de-lome-a-759
↑  "דיופיי דה לום (A 759)" web.archive.org/web
↑  צרפת הציבה את אוניית המודיעין 'דיופיי דה לום' Dupuy de Lome מול סוריה. מוצבת באזורים בהם עומדת להתרחש/מתרחשת התנגשות צבאית  תיק דבקה, 24 בנובמבר 2018
↑  מספר IMO 9282156 של ה-"דיופיי דה לום (A 759)" marinetraffic.com/ais/details/ships/imo:9282156
↑  סדרה של תשע ספרות שנשלחו בצורה דיגיטלית על ערוץ תדר רדיו על מנת לזהות ייחודיות תחנות הספינה  - 228716000 marinetraffic.com/ais/details/ships/mmsi:228716000
↑  "דיופיי דה לום" בים השחור news.usni.org/2015/06/22/destroyer-uss-laboon-french-surveillance-ship-enter-black-sea
↑  צרפת הציבה את אוניית המודיעין 'דיופיי דה לום' Dupuy de Lome מול סוריה. מוצבת באזורים בהם עומדת להתרחש/מתרחשת התנגשות צבאית  תיק דבקה, 24 בנובמבר 2018
ד'תתפ"ג

ד'תתפ"ג (4883)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 1122 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 1123. שנה מסוג בחה, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה.
אירועים

רבי אברהם בר חייא מחבר את ספר העיבור - החיבור המפורט הראשון על הלוח העברי.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
היסטוריה של עם ישראל
האש והעצים

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ש"י עגנון
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  אוסף סיפורים קצרים 
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת שוקן
 תאריך הוצאה:  1962
 מספר עמודים:  273
 
האש והעצים הוא קובץ הסיפורים השמיני מאת ש"י עגנון שיצא לאור בשנת 1962 בהוצאת שוקן. זהו הקובץ האחרון שיצא עוד בחייו של עגנון. בסוף הקובץ הכניס עגנון קטע "התנצלות" שבו הוא מתייחס לכל אחד מחלקי הספר ומספר כמה פרטים אודותיו, או מבהיר את תוכנו הכללי. כמו כן, הוא מתנצל בפני הקוראים על כך שהוא מביא לדפוס ספר שלא נשלם:
באמת היססתי תחילה לפרסם ספר שלא נשלם. דומה הייתי בעיני כמי שמזמין אורחים לסעודה גדולה ואינו מביא לפניהם אלא דברים הבאים לפני הסעודה. באה דמות דיוקנם של אותם שבאו בספר. אמרתי לי אם אין כאן כל מאורעותיהם הזכרת נשמותיהם ודאי יש כאן. וטוב ויפה שניתן להם שם ושארית בכתב עברי ובלשון הקודש.
שמו של הקובץ לקוח מתיאור עקידת יצחק בספר בראשית. השם ניתן על ידי הרב המקובל אפרים אברט, חברו של עגנון שהסופר שמע ממנו חלק מהסיפורים.
הסיפורים

הקובץ מכיל בתוכו כמה קובצי סיפורים קטנים יותר:
לפי הצער השכר - סיפור "על רבותינו הפייטנים הקדושים נוחי נפש, שקילוסו של הקדוש ברוך הוא וצערם של בניו עולה מפיוטיהם".
קורות בתינו - קובץ המכיל ארבעה סיפורים קצרים "מסורת סיפורים של משפחה אחת... שתחילתם בפולין וסופם בפולין ואמצעיתם ארץ ישראל ואיטליה ושאר ארצות וזמנם תשעה דורות". כוללים גם את הסיפור על "ר' משה מבקש" - "מסיפורי בית משפחתנו מצד אמי מורתי עליה השלום".
מעוז ומחסה - קובץ של ארבעה סיפורים על חכמי אשכנז הקדומים (בהם רש"י), "סיפורי אגדות ששמעתי משלומי אמוני ישראל".
סיפורים נאים של ר' ישראל בעל שם טוב - קובץ של אחד עשר סיפורים על הבעל שם טוב, תלמידיו ותלמידי תלמידיו.
ספר תכלית המעשים - קובץ של ארבעה סיפורים על "אחינו שבגליציה בזמן שהיו שרויים בצלה של מלכות אוסטריך...עד לאותו תשעה באב שנת תרע"ד שהתחילה בו המלחמה הגדולה..."
בני עירי - שני סיפורים- "עיני לאה" ו"מלאך המוות והשוחט" על בני עירו של עגנון.
עם עצמי - שני סיפורים- "האתרוג" ו"הסימן" הלקוחים מחייו של עגנון בירושלים.
עד עולם - סיפורו של הדוקטור עדיאל עמזה שחקר את תעלומות גומלידתא, ולצורך המחקר נכנס לבית המצורעים ו"לא הניח את עבודתו ולא זז ממקומו וישב שם עד עולם".
הערות שוליים

↑  חן מלול, הפוסט בפייסבוק שפתר את תעלומת ההקדשה מימי השואה, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 29.07.2018
| כתבי שמואל יוסף עגנון |
| --- | --- | --- |
| רומנים | הכנסת כלה • סיפור פשוט • אורח נטה ללון • תמול שלשום • שירה • בחנותו של מר לובלין |  |
| נובלות | בדמי ימיה • והיה העקוב למישור • עד הנה • שבועת אמונים • תהלה |  |
| סיפורים קצרים | אגדת הסופר • אחות • אצל חמדת • בארה של מרים או קטעים מחיי אנוש • בין שתי ערים • בשעה אחת • בתוך עירי • האדונית והרוכל • המלבוש • הסימן • הפרוטה • הרופא וגרושתו • השיר אשר הושר • התרנגול ותפילת בני אדם • לאחר הסעודה • מאויב לאוהב • מלאך המות והשוחט • מעשה העז • מעשה רבי גדיאל התינוק • עגונות • עד עולם • עובדיה בעל מום • עידו ועינם • פנים אחרות • פרנהיים • פת שלימה • שני תלמידי חכמים שהיו בעירנו |  |
| סיפורים | לפנים מן החומה • הנדח • בלבב ימים |  |
| קובצי סיפורים | אלו ואלו • פולין: סיפורי אגדות (מתוך "אלו ואלו") • על כפות המנעול • סמוך ונראה • פרקים של ספר המדינה (מתוך "סמוך ונראה") • ספר המעשים • עד הנה • האש והעצים • עיר ומלואה • לפנים מן החומה • פתחי דברים  • קורות בתינו • תכריך של סיפורים |  |
| מכתבים | אסתרליין יקירתי (עם אשתו) • ש"י עגנון – ש"ז שוקן: חילופי אגרות (תרע"ו – תשי"ט) (עם המוציא לאור) • מסוד חכמים |  |
| אנתולוגיות | ימים נוראים • אתם ראיתם  • ספר סופר וסיפור • סיפורי הבעש"ט |  |
| שונות | כלב חוצות • ספר האותיות (ספר ילדים) • מעצמי אל עצמי (קובץ מאמרים ונאומים) • יידישע ווערק (קובץ סיפורים ושירים ביידיש) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009960223205171
ד'תתצ"ב

ד'תתצ"ב (4892)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-24 בספטמבר 1131 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 11 בספטמבר 1132. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שישית לשמיטה.
נולדו

רבי אפרים בן יעקב מבון - מבעלי התוספות, פייטן, פרשן ופוסק.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל