stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מצוות שבין אדם לחברו
עשרת הדיברות

בראשונים כתבו שעשרת הדיברות שנתנו למשה בסיני, חלוקים לב' סוגים, הלוח הראשון מימין, עוסק במצוות (או איסורים) שבין אדם למקום, ואילו הלוח שמשמאל עוסק במצוות (ואיסורים) שבין אדם לחברו.
זה תוכן הלוח הימני שעוסק בבין אדם למקום:
אנוכי ה' אלוקיך: יסוד האמונה המונותאיסטית.
לא יהיה לך אלהים אחרים על פני, לא תעשה לך פסל וכל תמונה: אלוהים שולל כל עצם דומם שנוצר לשבחו, וההסבר לכך שטיפוח פסלים ותמונות נחשב לעבודה זרה. הפירוט שבהמשך הדיבר, הוא בשביל שלא יהיה ספק בכוונתו של אלוהים.
לא תשא שם ה' לשווא: איסור להישבע באלוהים או להעלות על השפתיים את שמו לשווא.
זכור את יום השבת לקדשו: מצווה לזכור את היום השביעי יום המנוחה של אלוהים.
כבד את אביך ואת אמך: מצווה לכבד את ההורים  יש שכתבו שמצווה זו משתייכת לשתי הקבוצות: בין אדם לחברו ובין אדם למקום.
ואילו מצדו השמאלי של לוחות הברית עוסקות המצוות בדברים הנוגעים לחיי החברה (בין אדם לחברו):
לא תרצח: אחד מחוקי היסוד בכל חברה והוא שמירה על ערך החיים.
לא תנאף: דיבר שנועד לשמור על טוהר המשפחה, ומבטא את העיקרון של קדושת המשפחה וקדושת הנישואין.
לא תגנוב: לפי התלמוד הבבלי במסכת סנהדרין, זהו איסור לחטוף אדם מישראל.
לא תענה ברעך עד שקר: הזכות למשפט צודק והוגן.
לא תחמוד: לכבוש את היצר החפץ בדבריו של הזולת.
הערות שוליים

↑  ראו למשל ברכי יוסף אורח חיים סימן תר"ו סעיף קטן א
↑  כך למשל כתב ר' אלחנן וסרמן בביאורי אגדות על דרך הפשט שבסוף ספר קובץ הערות פרק ז' אות ז'.
↑  שו"ת שם אריה יו"ד סד.
↑  אהבת ציון סימן רטז, וראו קובץ שיעורים, כתובות, אות רמט ועוד.
↑  רבי יוסף ענגיל אתוון דאורייתא סימן יג.
↑  במשנה, מסכת יומא, פרק ח', משנה ט'
↑  ראו גם משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות תשובה, פרק ב', הלכה ט'
↑  הרמב"ן בפירושו על התורה פרשת יתרו.
ורונסקיאן

בתורת המשוואות הדיפרנציאליות הרגילות, ורונסקיאן (באנגלית: wronskian) היא פונקציה שמסייעת לפתרון מערכות של משוואות ומשוואות מסדר גבוה. היא קרויה על שם המתמטיקאי והפילוסוף הפולני יוזף מאריה הנה-ורונסקי (Józef Maria Hoene-Wroński) (1776-1853).
הגדרה פורמלית

בהינתן קבוצה של  \ n פונקציות,  \ f_{1},\dots ,f_{n}, הוורונסקיאן שלהן מוגדר בתור הדטרמיננטה הבאה:
W(f_{1},\ldots ,f_{n})={\begin{vmatrix}f_{1}&f_{2}&\cdots &f_{n}\\f_{1}'&f_{2}'&\cdots &f_{n}'\\\vdots &\vdots &\ddots &\vdots \\f_{1}^{(n-1)}&f_{2}^{(n-1)}&\cdots &f_{n}^{(n-1)}\end{vmatrix}}
כלומר, זוהי הדטרמיננטה שמתקבלת מכך שמציבים את הפונקציות בשורה הראשונה, את הנגזרת הראשונה שלהן בשורה השנייה וכן הלאה, עד הנגזרת ה- \ n-1. נשים לב שהוורונסקיאן הוא פונקציה: עבור כל  \ x הוא מחזיר את הדטרמיננטה כאשר הפונקציות ונגזרותיהן מחושבות בנקודה  \ x.
עבור מערכת של משוואות דיפרנציאליות ליניאריות מסדר ראשון נהוג להגדיר את הוורונסקיאן בצורה מעט שונה. כל פתרון של המערכת הוא פונקציה וקטורית, ולכן כל עמודה של הוורונסקיאן מכילה את הרכיבים של פונקציה אחת, במקום את הנגזרות שלה. הגדרה זו שקולה להגדרה המקורית במובן זה שאם מתרגמים משוואה ליניארית ממעלה  \ n למערכת של  \ n משוואות ליניאריות ממעלה ראשונה, הוורונסקיאן של הפתרונות יהיה זהה.
עבור ורונסקיאן של מערכת משוואות  \ {\vec {Y'}}=A{\vec {Y}} כאשר  \ A=(a_{ij}) היא מטריצה מסדר  \ n\times n מתקיימת זהות אבל: אם  \ W(x) הוא הוורונסקיאן של קבוצת פתרונות של המערכת בנקודה  \ x אז מתקיים  \ W(x)=W(x_{0})e^{\int _{x_{0}}^{x}\sum _{i=1}^{n}a_{ii}(t)dt} מזהות זו ברור כי הוורונסקיאן מתאפס בכל נקודה או שאינו מתאפס כלל (שכן האקספוננט אינו יכול להתאפס, ולכן אם  \ W(x)=0 אז בהכרח גם  \ W(x_{0})=0).
שימושים

הוורונסקיאן משמש לבדיקת תלות ליניארית של פונקציות: אם הוורונסקיאן של קבוצת פונקציות שונה מאפס בקטע כלשהו, אז הפונקציות בלתי תלויות ליניארית בקטע זה. ההפך אינו בהכרח נכון – ייתכן שהוורונסקיאן יתאפס מבלי שהפונקציות יהיו תלויות ליניארית. המתמטיקאי מקסים בוחר (Maxime Bôcher) הבחין בכך שאם הפונקציות הן אנליטיות, אז התאפסות הוורונסקיאן מורה על כך שהפונקציות תלויות ליניארית. עם זאת, כאשר כל הפונקציות הן פתרונות של משוואה דיפרנציאלית ליניארית כלשהי, התאפסות הוורונסקיאן גוררת את תלות הפונקציות. לכן ניתן להשתמש בוורונסקיאן כדי לבדוק תלות ליניארית בין פתרונות של אותה משוואה דיפרנציאלית.
הוורונסקיאן משמש גם לצורך מספר אלגוריתמים של פתרון משוואות דיפרנציאליות אי-הומוגניות, כמו בתהליך וריאציית הפרמטר למשוואה מסדר ראשון או במציאת פונקציית גרין למשוואה מסדר שני.
ראו גם

זהות אבל
הערות שוליים

↑  Bender, Carl M.; Orszag, Steven A. (1999) [1978], Advanced Mathematical Methods for Scientists and Engineers: Asymptotic Methods and Perturbation Theory, New York: Springer, p. 9, ISBN 978-0-387-98931-0
↑  Engdahl, Susannah; Parker, Adam (באפריל 2011). "Peano on Wronskians: A Translation". Convergence. Mathematical Association of America. Section "On the Wronskian Determinant". doi:10.4169/loci003642. נבדק ב-2020-10-08. The most famous theorem is attributed to Bocher, and states that if the Wronskian of  n analytic functions is zero, then the functions are linearly dependent. {{cite journal}}:  (עזרה)
אלישיב (מושב)

| --- | --- |
מושב אלישיב
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: עמק חפר
גובה ממוצע: ‎16 מטר
תאריך ייסוד: 1933
תנועה מיישבת: התאחדות האיכרים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 684 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 674 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת נתניה מוגדלת) אלישיב(למפת נתניה רגילה) אלישיב(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אלישיב(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אלישיב32°22′50″N 34°54′34″E﻿ / ﻿32.3805579074047°N 34.9095497446547°E﻿ / 32.3805579074047; 34.9095497446547  heמפת היישובים של מועצה אזורית עמק חפר באדום - אלישיב בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

אֶלְיָשִׁיב הוא יישוב בעמק חפר, אשר הוקם על ידי קבוצת עולים מתימן ב-14 בנובמבר 1933. אלישיב היה המושב הראשון של יוצאי תימן בארץ ישראל.
הקמת היישוב

יוצאי תימן בישראל נאבקו על זכותם להתיישבות חקלאית עצמאית. בשנים שקדמו להקמת אלישיב רווחה אצלם ההרגשה, שהם שכירים המנוצלים בידי אחרים. תחושה זו הייתה מנת חלקם של המאוכזבים והמתוסכלים מיחסה של ההסתדרות הכללית, שלפי הרגשתם נהגו פקידיה בסחבת רבה בטיפול בבקשתם להתיישב. והם פנו להקים מוסדות עצמאיים: "התאחדות התימנים בארץ ישראל" ב-1923, וארגון "שבזי" להתיישבות תימנית בארץ ישראל, שהוקם בפתח תקווה ב-1932.
ב-26 באוקטובר 1933 הודיעה המחלקה להתיישבות של ההנהלה הציונית להנהלת הקק"ל שהגיעה להסכם עם התאחדות התימנים, על מסירת 900 דונם בקרקעות בעמק חפר בתשלום, הנודע גם בשמו הערבי ואדי חוארת. כחמישים איש נרשמו.
קבוצה של עשרים חברי הקבוצה עלתה לקרקע ב-14 בנובמבר 1933. בלילה הראשון הם לנו תחת כיפת השמיים. למחרת הוקם על הגבעה צריף. עשרה חברים נבחרו להישאר במקום, והועסקו על ידי הסוכנות, על מנת שיכשירו את הקרקע ויעבדו חלק מהאדמות באופן משותף לפני הגעתן של המשפחות.
המושב כיום

כיום מרבית חברי המושב עוסקים במקצועות חופשיים ולא בחקלאות. חלק מהתושבים עובדים כשכירים במפעלים בעמק חפר. בשנת 2006 הוקמה הרחבה לבנים ממשיכים במושב שנבנית עד היום. החל משנת 2008 פועל במקום מרכז אופק הכולל בית ספר וגני ילדים מזרם חינוך ולדורף.
לקריאה נוספת

יוסף דנין, אלישיב: זכרונות, אפיקים, תשס"ג 2003.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007489666905171  LCCN: n2005052359  VIAF: 149135242   WorldCat (עם VIAF): 149135242 
מושב אלישיב בשנת 1937
כניסה למושב מכביש 4 צולם בשנת 2010
מתקפת הטרור על ניר יצחק

| חלק מטבח שבעה באוקטובר, מלחמת חרבות ברזל |
| --- | --- |

 תאריך:  7 באוקטובר 2023
 תאריך עברי:  כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד
 מקום:  קיבוץ ניר יצחק
 מטרה:  אזרחים יהודים
 קואורדינטות:  31°14′10″N 34°21′30″E﻿ / ﻿31.236111111111°N 34.358333333333°E﻿ / 31.236111111111; 34.358333333333
 סוג:  פיגוע ירי
 נשק:  רובי סער, רקטות נ"ט, רימוני יד, מטעני חבלה
 הרוגים:  7
 חטופים:  4 (מתוכם 3 נרצחו וגופותיהם נחטפו; 4 נוספים נחטפו שאינם תושבי הקיבוץ, מתוכם 2 שוחררו במבצע חילוץ)
 פצועים:  רבים, טרם ידוע מספר מדויק
 מבצע:  חמאס חמאס
 מספר מפגעים:  חוליית מחבלים מעזה
 מניע:  טרור אסלאמי
  (למפת מערב הנגב מוגדלת) ניר יצחק(למפת מערב הנגב רגילה) ניר יצחק(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ניר יצחק(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ניר יצחק he
 
מתקפת הטרור על ניר יצחק בוצעה על ידי ארגון הטרור חמאס בבוקר 7 באוקטובר 2023, בקיבוץ ניר יצחק הסמוך לדרום רצועת עזה, כחלק מטבח שבעה באוקטובר. במתקפת הטרור נרצחו 7 מתושבי הקיבוץ ו-4 נחטפו לעזה. שלושה מתוך ארבעת החטופים נרצחו וגופותיהם מוחזקות בעזה. אחת מהחטופות נחטפה יחד עם עוד 4 בני משפחה שהתארחו אצלה.
רקע

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 301 חיילים, 55 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי.
מתקפת הטרור והחטיפה

ב-7 באוקטובר 2023, בסביבות השעה 7:00 בבוקר, נכנסו עשרות מחבלי חמאס לשטח הקיבוץ והחלו לעבור בין בתי הקיבוץ במטרה לרצוח את תושביו. המחבלים זרעו הרס רב ובזזו ציוד מהבתים אליהם פרצו, אך לא הצליחו לחדור לממ"דים מלבד בשני בתים. לאחר שהמחבלים עזבו את המקום עם כל מי שהצליחו לחטוף, הגיעו לניר יצחק הבוזזים שהרסו ובזזו.
תושבי הקיבוץ היו סגורים בממ"דים במשך למעלה מ-14 שעות, ללא גישה למים, מזון ושירותים, כאשר בזמן הזה מחבלים ירו ללא הפסקה, בתוך הבתים ומחוצה להם. רכבים של מספר משפחות נגנבו וכפי הנראה שימשו להעברת החטופים לרצועת עזה.
כיתת הכוננות של הקיבוץ נאבקה בעשרות המחבלים שחדרו אליו בניסיון להגן על התושבים. לוחמי יחידת הלוט"ר שהגיעו לקיבוץ נלחמו והרגו את רוב המחבלים, והניסו או שבו את השאר.
בנוסף השתתף בקרבות טנק שהגיע סמוך לגדר הקיבוץ ומנע פגיעה גדולה הרבה יותר.
בקרבות נהרגו 6 מחברי כיתת הכוננות (בהם רבש"ץ הקיבוץ). 3 חברים מכיתת הכוננות, טל חיימי ואורן גולדין, וכן ליאור רודאיף, נרצחו וגופותיהם מוחזקות בעזה.
עוד אחד מבני הקיבוץ, אופיר מלמן, נהרג בקרב על מוצב סופה.
חטופה אחת בת הקיבוץ, וארבעה אורחים ששהו אצלה נחטפו לעזה, שלוש מבנות המשפחה שוחררו ב-28 בנובמבר, אחרי מעל חודש וחצי, במסגרת עסקת שחרור החטופים ישראל–חמאס. ב-12 בפברואר 2024, חולצו שני בני המשפחה הנותרים ממבנה ברפיח, על ידי הימ"מ והשב"כ, במבצע יד זהב.
לאחר המתקפה

לאחר מכן, פונו תושבי הקיבוץ למלון קיסר שבאילת. תושבי הקיבוץ שהו במלון קיסר במשך כחודשיים עד למעבר למלון יו ספלאש רזורט שבקיבוץ אילות בדצמבר 2023.
בין החטופות ששוחררו הייתה מיאה ליימברג בת ה-17. בעת שנחטפה היא לקחה איתה את כלבת השיצו שלה מתחת לפיג'מה, כי האמינה שלא תשרוד לבדה, והמחבלים הבחינו בכלבה רק כשהיו בעזה. ליימברג שמרה אותה איתה בכל תקופת השבי בחדר בדירת משפחה ששם הוחזקה, וביום השחרור יצאה ממכונית החמאס מוקפת מחבלים כשהכלבה בזרועותיה.
לאחר המתקפה > חילוץ החטופים מרפיח

ב-12 בפברואר 2024 חולצו פרננדו סימון מרמן ולואיס הר, אשר נחטפו מניר יצחק, אליו הגיעו לביקור משפחתי, על ידי שב"כ וימ"מ לאחר פשיטה על מבנה ברפיח.
גלריית תמונות

רכב שספג יריות במהלך מתקפת הטרור בניר יצחק
רכב שספג יריות במהלך מתקפת הטרור בניר יצחק
לוחמי גדוד 630 מבצעים סריקות בניר יצחק לצד אוטובוס שספג יריות
דלת מרפסת בניר יצחק שספגה יריות במהלך מתקפת הטרור
אמל"ח שנתפס על ידי לוחמי צה"ל במהלך מתקפת הטרור בניר יצחק
הערות שוליים

↑   מלחמה בישראל: כל שמות ההרוגים וקורבנות הטבח שפורסמו, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2023
↑  [https://www.kan.org.il/lobby/kidnapped/ ישראל במלחמה
רשימת שמות החטופים לעזה], באתר כאן, ‏נתונים מתעדכנים
↑  ※ ישראל במלחמה - תמונת מצב, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי (טבח ה-7 באוקטובר, שקף 4) מעודכן ל-20 באוקטובר 2024
↑  ※ 100 ימי לחימה: 779 אזרחים נרצחו, 52,571 נפגעו, באתר ערוץ 7, 13 בינואר 2024
↑  ※ ישראל במלחמה - תמונת מצב, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי מעודכן ל-20 באוקטובר 2024
↑  ※ עמית סגל, ‏הבקשה של פיקוד הדרום בלילה שלפני הטבח - והסירוב, באתר ‏מאקו‏, 26 בפברואר 2024
↑  ※ אלון חכמון, ‏הותרו לפרסום שמותיהם של 55 שוטרים שנרצחו במתקפת הטרור, באתר מעריב אונליין, 18 באוקטובר 2023
↑  ※ ראיון של ראש השב"כ רונן בר לדני קושמרו, חדשות 12 – makoVOD (וידאו)
↑  איליה יגורוב, "הגיבורים מנעו פה טבח": בקיבוץ ניר יצחק לא שוכחים את לוחמי כיתת הכוננות שהצילו את חייהם, באתר ישראל היום, 29 בדצמבר 2023
↑  אילנה קוריאל, "הטנק לבד לא יכול לנצח, אלה הלוחמים": חברי ניר יצחק הריעו לצוות שמנע טבח, באתר ynet, 24 באפריל 2024
↑  קיבוץ ניר יצחק הודיע: טל חיימי שהוגדר כחטוף - נרצח ב-7 באוקטובר, באתר מעריב אונליין, 13 בדצמבר 2023
↑  אלדה נתנאל, ליאור רודאיף תושב ניר יצחק עדיין בשבי, באתר יישובניק נט
↑  מתן צורי, משפחה שלמה, 4 מחברי כיתת הכוננות: בניר יצחק מייחלים לאות חיים מהנעדרים, באתר ynet, 11 באוקטובר 2023
↑  מתן צורי, לירן תמרי, איתמר אייכנר, תמונה ראשונה בארץ, ושיחה למשפחה: מיאה וגבריאלה שוחררו עם הכלבה בלה, באתר ynet, 28 בנובמבר 2023
↑  יואב זיתון, עינב חלבי, התעוזה, ההתרגשות והתיעודים הדרמטיים: אחרי 129 ימים בשבי - לואיס ופרננדו בישראל, באתר ynet, 12 בפברואר 2024
↑  בלה שבה הביתה: מיאה והכלבה מרגשות את העולם, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 6 בדצמבר 2023
↑  החטופים לואיס הר ופרננדו מרמן חולצו בחיים - במבצע חילוץ של צה"ל, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 12 בפברואר 2024
וינה

ערך זה עוסק בבירת אוסטריה. אם התכוונתם לעיר בוייטנאם, ראו .
המוזיאון לתולדות האמנות
בית קפה וינאי
הפרלמנט האוסטרי
בניין האופרה הממלכתי
קתדרלת סטפנוס הקדוש
בניין התיאטרון בשנת 1900
המדרחוב בווינה
שניצל וינאי
"בית הדקלים", בסמוך למוזיאון לתולדות האומנות, משמש כגן זואולוגי לפרפרים
קתדרלת סטפנוס הקדוש מול בנין מסחרי בן זמננו
ווטיפקירכה - כנסייה נאו-גותית
חשמלית העוברת בעיר
אצטדיון ארנסט האפל (Ernst Happel Stadium) בו התקיים משחק הגמר של אליפות אירופה בכדורגל ב-2008
מרכז טי-מוביל
מבט על רובע המשרדים שבווינה
ארמון שנברון
וינר ריזנראד
טירנוזאורוס וטריצרטופס בתצוגה במוזיאון להיסטוריה של הטבע
עגלון מוביל כרכרת סוסים
וינה (בגרמנית: Wien, נהגה וין, [viːn] ‏האזנהקובץ:Wien1.ogg‏Ⓘ‏ בווארית: Wean, נהגה במקורב וֶן) היא בירת אוסטריה ואחת מבין תשע מדינות הפדרציה האוסטרית. וינה ממוקמת על נהר הדנובה במרכז אירופה, קרוב לצ'כיה, הונגריה וסלובקיה. חיים בה כ-1.91 מיליון בני אדם והיא העיר הגדולה ביותר, וכן המרכז הפוליטי, התרבותי והכלכלי של אוסטריה.
העיר נחשבת בפני עצמה כאחת ממדינות אוסטריה, ואף על פי שהיא הקטנה ביותר בשטחה מביניהן, אוכלוסייתה היא הגדולה ביותר. כחמישית מאוכלוסיית אוסטריה מתגוררת בעיר. העיר הבאה אחריה בגודל, גראץ, קטנה ממנה פי 7. זוהי העיר דוברת הגרמנית השלישית בגודלה בעולם, אחרי ברלין והמבורג (שתיהן בגרמניה).
וינה היא מהמתוירות שבערי אירופה. המרכז ההיסטורי של וינה הוכרז על ידי אונסק"ו בשנת 2001 כאתר מורשת עולמית, וחלקים עתיקים גדולים של העיר ההיסטורית נשתמרו בצורה טובה מאוד. וינה ידועה בכל העולם בבתי-הקפה הרבים שלה ובתרבות בתי הקפה המשויכת להם.
בווינה ממוקמים משרדים של מספר ארגונים בינלאומיים, בהם ארגון האומות המאוחדות, ארגון המדינות המייצאות נפט, ארגון האו"ם לפיתוח תעשייתי (UNIDO), הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית והארגון לביטחון ושיתוף פעולה באירופה. ב-1980 נאספה בווינה אספה דיפלומטית שהובילה בסופו של דבר לכתיבת מוסכמות לחוזים של האו"ם למכירה בינלאומית של מוצרים. כמו כן נמצא בווינה מושב הארגון לחוקי המסחר הבינלאומי של האו"ם.
היסטוריה

וינה נוסדה במקור כעיר קלטית בסביבות 500 לפנה"ס. ב-15 לפנה"ס הייתה לעיר גבול ובה הוקם מחנה צבאי בשם Vindobona (פירוש מילולי, ככל הנראה: "רוח טובה"), ששמר על האימפריה הרומית מהשבטים הגרמניים. בימי הביניים הייתה לבית לשושלת בבנברג ולאחר מכן לשושלת הבסבורג ולאחר מכן לבירת האימפריה הרומית הקדושה. הפלישות של העות'מאניים במאות ה-16 וה-17 לאירופה נעצרו בווינה. בשנת 1526, בזמן שלטונו של הסולטאן סולימאן המפואר, עמדה וינה בפני סכנה מוחשית בעקבות המצור שהוטל על העיר ופעם נוספת בשנת 1683.
בשנים 1806–1867 הייתה וינה בירתה של האימפריה האוסטרית והחל משנת 1867 ועד ל-1918 הייתה בירתה של האימפריה האוסטרו הונגרית. ב-1815 נערך בווינה קונגרס וינה, בו שורטטו מחדש הגבולות הלאומיים באירופה לאחר תבוסתו של נפוליאון בונפרטה בקרב ווטרלו. בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 שימשה וינה כמרכז תרבותי ומדעי חשוב ביבשת אירופה.
לאחר תבוסת גרמניה בתום מלחמת העולם השנייה, וחתימת חוזה סן-ז'רמן, חולקה אוסטריה ל-4 אזורים שעליהם שלטו בעלות הברית. בשנת 1955 פינו הכוחות הזרים את אדמתה לאחר שהשלטון התחייב להישאר נייטרלי בנושא השטחים האירופאים. בזמן המלחמה הקרה שימשה וינה כשטח נייטרלי בין מזרח למערב אירופה. לאור ההכרה הבינלאומית בה כאזור נייטרלי, שימשה וינה במשך שנות המלחמה הקרה כ"שטח מעבר" בו עברו מהגרים מברית המועצות, בהם יהודים רבים שעלו לישראל.
היסטוריה > אירועים חשובים

1147 - נבנית לראשונה כנסיית סטפנוס הקדוש בסגנון רומנסקי. במאה ה-14 נבנתה הכנסייה מחדש בסגנון גותי.
1469 - וינה מקבלת מעמד של דיוקסיה (בישופות) וכנסיית סטפנוס הקדוש הופכת לקתדרלה.
1511 - מסתיימת בניית קתדרלת סטפנוס הקדוש בסגנון גותי.
1683 - כוחות האימפריה העות'מאנית נהדפים בשערי וינה.
1781 - מוצרט עובר לעיר בימי הקיסר יוזף השני.
1792 - בטהובן עובר להתגורר בעיר וינה ומחבר בה כמה מיצירותיו החשובות ביותר.
1809 - נפוליאון כובש את העיר.
1815 - בעיר נערך קונגרס וינה בו מעצמות אירופה מחליטות על סדר פוליטי חדש.
1848 - פרנץ יוזף מתמנה לקיסר האימפריה האוסטרית.
1896 - בנימין זאב הרצל מפרסם את ספרו "מדינת היהודים".
1899 - הספר "פשר החלומות" של זיגמונד פרויד יוצא לאור.
1918 - ההכרזה על הקמת הרפובליקה של אוסטריה לפני בניין הפרלמנט.
1919 - מועמד סוציאל-דמוקרטי נבחר לראש העיר. בשנות העשרים כונתה העיר "וינה האדומה".
1934 - במהלך מלחמת האזרחים באוסטריה פורצת ברחובות העיר לחימה בין כוחות סוציאליסטים לכוחות לאומניים.
1938 - כוחות הצבא הגרמני נאצי נכנסים לעיר.
1945 - סיום מלחמת העולם השנייה: העיר בשליטת בעלות הברית, תחילת תקופת "ארבעה בג'יפ".
1955 - מוקמת הרפובליקה האוסטרית השנייה ובירתה וינה. אוסטריה זוכה לעצמאות מחודשת.
1995 - אוסטריה מצטרפת לאיחוד האירופי.
2002 - מטבע האירו הופך להיות המטבע הרשמי היחיד הנהוג במסחר בעיר.
2015 - אירוויזיון 2015 מתקיים בווינה לאחר ניצחונה של קונצ'יטה וורסט - נציגת אוסטריה באירוויזיון 2014 - עם שירה "Rise Like A Phoenix" ("אמריא כעוף-החול").
מבנה העיר

העיר מחולקת לעשרים ושלושה רבעים (Bezirke בגרמנית). מבחינת החוק הם אינם אזורים מנהליים כמו המחוזות שבשאר מדינות אוסטריה, ומשמשים רק לחלוקה של העיר. למרות זאת, מתקיימות בחירות מקומיות ברבעים אלו, המעניקות כוח פוליטי מועט לנבחרים.
העיר ההיסטורית וליבה של וינה, ה"אינרה שטאט" (Innere Stadt בגרמנית: העיר הפנימית) הייתה בעבר מוקפת חומה ושדות. החומה נהרסה ב-1857, בהוראת פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה ואיפשרה לעיר להתפתח, להתרחב ולהתמזג עם עיירות שכנות. במקום החומה, נבנה ה"רינגשטראסה" (Ringstraße בגרמנית: רחוב הטבעת), רחוב רחב המסמן כיום את תחומי מרכז העיר. לאורך הרחוב נבנו מבנים ציבוריים, מבנים פרטיים, אנדרטות ופארקים. בין המבנים נמנים בית העירייה (Rathaus בגרמנית), התיאטרון הלאומי בורגתיאטר (Burgtheater), האוניברסיטה, הפרלמנט האוסטרי, ההופבורג (Hofburg), ששימש בעבר כארמונו של הקיסר, ובניין האופרה של וינה, שנשרף ב-1945 ונבנה מחדש ב-1955.
קתדרלת סטפנוס הקדוש, הבנויה בעיקר בסגנון גותי שוכנת במרכז הרובע הראשון.
מחוץ לרינגשטראסה, נבנתה בעבר חומה נוספת, הלינינוואל (Linienwall), שנהרסה בסוף המאה ה-19 כדי לחבר את פרברי העיר עם העיר עצמה. התעשייה ברובה יושבת ברבעים הדרומיים והמזרחיים של העיר. הרובע הראשון אינו גובל בנהר הדנובה עצמו, אלא בתעלה שלו. הרבעים ה-2 עד ה-12 שוכנים בין התעלה והנהר, ורק השכונות החדשות ביותר גובלות בדנובה.
העיר וינה מפורסמת בזכות מספרם הרב של הפארקים בה. רבים מהפארקים כוללים אנדרטאות, כדוגמת "שטאדטפארק" (Stadtpark, בגרמנית: הפארק העירוני), ופארק בֶּלְוֶודֵרֵה (Belvedere Park) שבו נמצא ארמון בלוודר הבנוי בסגנון הבארוק, ובו נחתם ההסכם הלאומי של אוסטריה ב-1955. הפארק החשוב ביותר בעיר הוא פראטר (Prater), היושב על אי שנוצר בין נהר הדנובה והתעלה. ארמון שנברון (Schönbrunn), ארמון הקיץ המלכותי, כולל פארק מהמאה ה-18 ואת גן-החיות העתיק ביותר בעולם, שנוסד ב-1752.
המיקוד בווינה הוא בן 4 ספרות, בתבנית 1XXA. המספר 1 הוא קוד העיר וינה, XX הוא מספר הרובע (אם הרובע הוא חד-ספרתי, תתווסף הספרה 0) ו-A מיועד למספר סניף הדואר, ובדרך כלל אינו בשימוש ונרשם כ-0. לדוגמה: 1070 לנויבאו, 1010 למרכז העיר וכדומה. יוצאי דופן: 1300 לשדה התעופה הבינלאומי של וינה, 1400 לקומפלקס האומות המאוחדות, 1450 למרכז אוסטריה, ו-1500 לכוחות האו"ם האוסטריים.
מבנה העיר > מבנים ואתרים מרכזיים

קתדרלת סטפנוס הקדוש (Stephansdom) - מרכזה של וינה והקתדרלה החשובה ביותר באוסטריה. ה"שטפל"- צריח מחודד גותי המתנשא לגובה 136.7 מטר - הופך אותה לנקודת ציון עירונית בולטת הנראית למרחוק.
בית האופרה הלאומי של וינה - משכן האופרה הלאומית של אוסטריה, מבנה מפואר שנבנה במאה ה-19, נהרס כמעט לגמרי במלחמת העולם השנייה ושוחזר בשנות ה-50 של המאה ה-20.
המוזיאון לתולדות האמנות - המוזיאון כולל אוסף מרשים של יצירות אמנות בעיקר מהתקופה של המאות ה-15 עד ה-18 ביניהם יצירות רובנס, ופיטר ברויגל.
בורגתיאטר - בניין התיאטרון המרכזי בעיר. המבנה הנוכחי הוקם בשנת 1888. באולם התיאטרון הוצגו בין השאר מחזות שכתב הרצל.
רובע המוזיאונים בווינה - מרכז תרבות ואמנויות הכולל מספר מוזיאונים, בהם המוזיאון לאמנות מודרנית (מוּמוֹק) ומוזיאון לאופולד.
ווטיפקירכה - "כנסיית ההודיה לאלוהים". כנסייה נאו-גותית שנחנכה בשנת 1879 באתר בו ניצל הקיסר פרנץ יוזף מהתנקשות.
ארמון הופבורג (Hofburg) - ארמון קיסרי אוסטריה. מרכז האימפריה ההבסבורגית במשך מאות שנים. כולל את אחד מאוספי הנשק והשריון הגדולים באירופה, את בית הספר הספרדי לרכיבה, גנים מטופחים וכן מספר תצוגות מוזיאליות.
בית העירייה של וינה - בית העירייה. נבנה בסוף המאה ה-19 בסגנון התחייה הגותית. המבנה כולל מגדל שעון המתנשא לגובה 98 מטר.
ארמון בלוודר - מתחם ובו 2 ארמונות בסגנון בארוק ששימשו כארמונות קיץ.
המוזיאון להיסטוריה של הטבע (וינה) - מוזיאון טבע הכולל תצוגת מאובנים, דינוזאורים, קונכיות, מינרלים, מטאוריטים וכן דגמים ופוחלצים של בעלי חיים רבים.
מגדל הדנובה - מגדל ותורן תקשורת גבוה ממנו נשקפת תצפית פנורמית 360 מעלות של וינה.
Hausdermusik - מוזיאון המוזיקה. מכיל תצוגות אינטראקטיביות וכלי נגינה.
Mozarthaus - בית מוצרט בווינה. הבית בו התגורר המלחין בשנים 1784–1787.
Pasqualatihaus - בית בטהובן בווינה, שבו התגורר המלחין מספר שנים וחיבר את הסימפוניות הרביעית, החמישית, השביעית והשמינית. משמש כיום כמוזיאון המוקדש למלחין.
Freud Haus Museum - מוזיאון פרויד. הבית בו התגורר אבי הפסיכואנליזה זיגמונד פרויד במרבית שנותיו בווינה.
שלושה מבנים שעוצבו על ידי פרידנסרייך הונדרטוואסר: בית מגורים (בית הונדרטוואסר), מוזיאון ומפעל מחזור.
המדרחוב בשכונת שפיטלברג - קבוצת רחובות משוחזרת ומציגה בתים נאים מהמאות ה—18 וה-19. רובע של מסעדות, בתי קפה וחנויות בוטיק לאופנה.
בית הפרפרים - חממה טרופית המשמשת כגן זואולוגי לפרפרים.
נאשמרקט - שוק עירוני ותיירותי.