stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חינוך מיוחד
רקע

בעבר מושג הלקות נתפס כאנומליה רפואית של הפרט בעל הלקות. על פי התפיסה זו תלמידים בעלי לקות קשים יותר להוראה ויש לספק להם שירותים נוספים על מנת להשוות, במידת האפשר, את תנאי הלימוד שלהם לאלה של תלמידים חסרי הלקות. כמו כן יש לחפש, בעזרתם, את הדרך הספציפית המתאימה להם ללימוד כדי לקדמם ולמנוע מהם הפרעה ללימוד התלמידים חסרי הלקות.
כיום, רווחת התפיסה שמושג הלקות נתפס כאי התאמה של גישת החברה ושל עיצוב הסביבה שבה אנו חיים לצורכיהם של אנשים בעלי יכולות נמוכות מהרגיל (על פי תפיסה זו, סביבה שהעיצוב שלה מתעלם, למשל משמאליים יכולה להפוך את השמאליים לבעלי לקות). מטרת מערך החינוך המיוחד היא לתת לתלמידים עם לקות העשרה אפשרות להשתלב בחינוך הרגיל וחלופה זמנית לחינוך הרגיל עד שעיצובו ועיצוב סביבתו יהפכו לנגישים יותר, למשל, עד שיורחבו משקופי דלתות בית הספר הממלכתי הרגיל ויאפשרו מעבר לתלמידים המשתמשים בכיסאות גלגלים.
בין השירותים הנוספים הניתנים לתלמידי החינוך המיוחד:
נוכחות מוגברת של אנשי מקצוע
התאמות במבחנים ועבודות (כולל הארכת זמן, מתן תשובות בעל פה)
טיפולים נפשיים
טיפולים תרופתיים
טיפולים התפתחותיים (לדוגמה: פיזיותרפיה, ריפוי בעיסוק)
סיוע צמוד
חינוך מיוחד ממלכתי

במדינות בהן קיים חינוך כללי ממלכתי קיים על פי רוב גם חינוך מיוחד ממלכתי לצד חינוך מיוחד פרטי. ישנן מדינות הממיינות את התלמידים למסגרות חינוך מיוחד על פי האבחון המופיע בתיק הרפואי שלהן ואחרות שמקיימות דיון בהשתתפות מומחים על צרכיו של כל תלמיד עם לקות כדי למיינו למסגרת החינוכית המתאימה לו ביותר (מדינת ישראל בעקבות מסקנות ועדת ראובן כהן רז) או אפילו דורשות את הסכמת הורי התלמיד למיון זה.
חינוך מיוחד בישראל

המטרה העיקרית של החינוך המיוחד בישראל היא לשלב ככל האפשר את האדם החריג בחברה.
ההנחה המקובלת היא שיש לשאוף להשאיר את הילד החריג בחברת ילדים רגילים בני גילו בסביבתו המוכרת ולסייע לו באמצעי חינוך שונים (כמו שעורי עזר וטיפול פרטני). שילוב זה תורם לילד החריג בכך שהוא ממריץ את תהליכי הלמידה שלו. הוא גם תורם לילד הרגיל משום שהוא מחנך אותו לפתיחות ולסובלנות כלפי השונה ומטפח בו הרגלי סיוע ועזרה הדדית.
דילמות ביישום החינוך המיוחד > נחיצות החינוך המיוחד

קיימות טענות מצד חלק מהעוסקים בחינוך, לפיהן החינוך המיוחד גוזל משאבים מהחינוך הרגיל. אותו מורה נוסף, לדוגמה, המלווה קבוצה קטנה של תלמידי חינוך מיוחד, יכול לעזור לכיתה שלמה של תלמידים "רגילים". הפגיעה הזו במשאבים משפיעה במיוחד על תלמידים חלשים בחינוך ה"רגיל", שאינם סובלים ממוגבלות כלשהי ולכן אינם נהנים מהמשאבים הנוספים של החינוך המיוחד. 

מצד שני, טוענים התומכים בחינוך מיוחד, לא רק שתלמידי החינוך המיוחד זקוקים למשאבים הללו יותר מתלמידים "רגילים", אפילו החלשים שבהם, אלא שהמשאבים הנוספים הללו, שמגיעים מתקציבים נפרדים המיועדים לחינוך המיוחד, יכולים לסייע לתלמידים הרגילים - ההנחה היא שאיש מקצוע הנמצא בבית הספר כדי לעזור לתלמידי חינוך מיוחד, לא ימנע את עצמו מלטפל בבעיות של תלמידים "רגילים" אם הוא נתקל בהן.
דילמות ביישום החינוך המיוחד > שילוב לעומת הפרדה

דילמה נוספת הקשורה לחינוך מיוחד היא ההתלבטות בין שילוב תלמידי חינוך מיוחד בכיתות "רגילות" לבין חלוקה ברורה בין בתי ספר "רגילים" ובתי ספר לחינוך מיוחד. החשיפה של הילד המיוחד ל'עולם האמיתי' חשובה מאוד הן בשביל התלמידים המשולבים והן בשביל התלמידים המשלבים בשביל שידעו לקבל את האחר והשונה. ישנו שיתוף בין מערכות החינוך הרגילות לבין המיוחדות לכדי קידום הילדים משני הצדדים.
מגמת השילוב מקובלת ברוב המדינות המתקדמות.
אחת מהטענות המרכזיות של תומכי השילוב היא שתלמיד שילמד בכיתה "רגילה" לא יתפוס את עצמו כ"שונה", מה שעלול לגרום לו לפתח דימוי עצמי שלילי, אלא כאחד משאר התלמידים. בנוסף, קיים חשש שבסביבות של חינוך מיוחד רמת הלימוד תהיה נמוכה יותר, בעוד שתלמיד המשולב עם תלמידים "רגילים" יישאר קרוב ככל האפשר לרמתם. לבסוף, חוויית הלימוד לצד תלמיד השונה מהם יכולה לתרום רבות לחינוכם של הילדים האחרים הלומדים לצד תלמיד החינוך המיוחד.
מתנגדי השילוב, לעומת זאת, טוענים בין השאר כי בכיתה "רגילה" תלמיד החינוך המיוחד עלול להרגיש חלש יותר ולאבד ביטחון עצמי, בעוד שכאשר ילמד לצד תלמידים הדומים לו יוכל לחוות יותר חוויות חיוביות. טיעון נוסף הוא שיותר קל לארגן טיפולים ותמיכה נוספת לתלמידי חינוך מיוחד כאשר אלו מרוכזים בבתי ספר מיוחדים להם. בבתי ספר "רגילים", לעומת זאת, תלמידי החינוך המיוחד שלא יצליחו להשתלב כראוי עלולים לפגוע בחבריהם לספסל הלימודים בכך שידרשו את מירב תשומת לבם של המורים ושאר הסגל החינוכי, ויורידו את רמת הלימודים.
ישנם הטוענים שכל ההבטחות בדבר טיפול יחידני והשקעה מיוחדת בילדים בעלי צרכים מיוחדים אינם עומדים במבחן המציאות ומאידך ילדים שנכנסים עם בעיות מסוימות יוצאים עם בעיות רגשיות התנהגותיות נוספות בעקבות הימצאותם עם ילדים בעלי בעיות אחרות.
מדינת ישראל מיישמת מדיניות המעודדת שילוב של ילדים עם צרכים מיוחדים בחינוך הרגיל מתוך הבנה שהשילוב מוריד לחצים ומרגיע את התלמיד המיוחד במסגרת החינוך הרגיל. בנוסף לכך, קיימת מערכת החינוך מודעת לכך שהשילוב של התלמיד בעל הצרכים המיוחדים בכיתה רגילה מרגיע את המשפחה של אותו התלמיד ומעודד אותם לקחת חלק במאמצי השילוב.
בנוסף לכך במדינת ישראל יש אפשרות לכל הורה שרוצה להכניס את ילדו למסגרת החינוך הרגיל זכאות לכך. בית הספר מחויב לדווח להורה ולעדכנו בכל המתרחש בתהליך הלמידה של הילד ובהתקדמות שלו בתום השנה. לעיתים החברה דוחה את הילד הלקוי ורואה בו כחריג ושונה, היא נמנעת מחברתו ודבר זה גורם לו לפגיעה קשה בדימוי העצמי, מעבר לפן האישי של התלמיד הלקוי יש את החברה שגם אצלה עניין זה מעורר דברים שליליים כמו חוסר סבלנות ואי קבלת השונה.
ביקורת על החינוך המיוחד

הביקורת על החינוך המיוחד מכירה בכך שלכל ילד סגנון וקצב למידה שונים ושכל ילד הוא ייחודי, לא רק מסוגל ללמוד אלא גם להצליח.
הביקורת על החינוך המיוחד טוענת שבכך שמתייגים את הילדים האלה עם תוויות פסאודו-מדעיות מזיקות (כגון ADHD/ADD, OCD, ODD ואחרות, על פי המדריך הפסיכיאטרי האבחוני DSM) וכך מתייגים אותם כ"חולי נפש", ומונעים באופן שיטתי את התפתחותה של מערכת החינוך הנוכחית. הביקורת על החינוך המיוחד גם טוענת שיש לספק לילדים אלה פתרונות, לא תוויות, סמים ותרופות.
הביקורת על החינוך המיוחד ממליצה לממשלה לקחת את הילדים האלה המתויגים בצורה כוזבת עם ליקויי למידה מעורפלים ולשים אותם בצדק בחזרה בקטגוריה החינוכית.
במהלך השנים האחרונות ניתן היה לראות כי פותחו תוכניות ודגמים שונים שהמשותף לכולם היה העיקרון הנגזר מההגדרה המילונית למושג "שילוב" - שזהו צירוף של שני דברים יחד ולא של הטמעת המיעוט ברוב.
ישנם דגמים שונים המציגים אפשרויות שונות לשיתוף פעולה מקצועי בין אנשי החינוך המיוחד לבין אנשי החינוך הרגיל.
ראו גם

שילוב בחינוך
כיתה קטנה
גן למעוכבי התפתחות
מוגבלות שכלית התפתחותית
הכלה והשתלבות בחינוך
סאלי ביין
לקריאה נוספת

שמעון זקס, מרים לוין, נורית וייסקופף, חנן רונן, סוגיות בחינוך מיוחד, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2015.
ארליך, ד., היימן, ט. (2015), סוגיות בחינוך המיוחד, ת"א: האוניברסיטה הפתוחה, ג(7–10), עמודים 295–308.
רייטר, ש. (1990) דרכי עבודה בחינוך המיוחד. סוגיות בחינוך המיוחד, ת"א: האוניברסיטה הפתוחה,11, עמודים 13–14.
ד"ר אריה קיזל (תשע"א). "ממדי הפילוסופיה הדיאלוגית בעבודה חינוכית עם בעלי קשיי תקשורת". בתוך: משה רחימי (עורך). וחי אחיך עמך: היחס לאנשים בעלי צרכים ייחודיים ושילובם בחברה. אלקנה: מכללת אורות ישראל.
ליזר, י. (2001). החינוך המיוחד נושק לעתיד: נושאים לעיון ולדיון ביקורתי. סוגיות בחינוך המיוחד ובשיקום, 1 (15-14)
בארקלי, ר.א (2003). לשלוט ב-ADHD. עמודים 35–49. הוצאת גלילה תל אביב
גרינספאן, ס, ד. וידר, ס. (2008). טיפול באוטיזם. עמודים 19–26. הוצאת ספרים "אמציה", חיפה
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  יואב בן-דב, אילנה שמיר וזהבה כנען (2004). אביב חדש: האנציקלופדיה הישראלית לנוער. הוצאת אנציקלופדיה אביב בע"מ.
↑  "SPECIAL EDUCATION" -- a Noble Cause Sacrificed to standardization
↑  "SPECIAL EDUCATION" -- a Noble Cause Run Amok
↑  THE OTHER 'R's
↑  Learning styles בוויקיפדיה האנגלית
↑  Individual differences psychology בוויקיפדיה האנגלית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562831705171  BNE: XX525071  BnF: cb12652174t (data)  GND: 4077513-6  HDS: 010411  LCCN: sh85046212  NDL: 01085582  NKC: ph116230
טכנולוגיה מסייעת לשילוב לימודי

מכשיר דיגיטלי להקלטת הרצאות. יעול עבור מי שלקותו אינה מאפשרת לו כתיבה יעילה באופן כללי או כתיבה יעילה בזמן הקשבה. זאת בתנאי שאופי החומר הנלמד הוא בעיקרו פונטי ושתפיסתו של התלמיד היא פונטית
מכשיר שידור FM המשדר ממיקרופון המצוי על צווארונו של המרצה אל אוזניותיו של תלמיד כבד שמיעה
זיהוי תווים אופטי - פענוח תמונה כמסמך כתוב לקראת מניפולציות אור קוליות לשיפור נגישות התמליל
מקלדת המאפשרת חיבור תמליל במהירות תוך שימוש ביד שמאל בלבד
המלחין יוסף טל מגדיל חומר הקריאה בעזרת טלוויזיה במעגל סגור, כך שיתאם את יכולת הראייה שלו
טכנולוגיה מסייעת היא תחום ידע בטכנולוגיה, העוסק בקבוצת מכשירים לשיפור התפקוד של אנשים עם מוגבלות ובידע הנלווה למכשירים אלה. למידה והשתתפות בתוכניות אקדמיות היא תחום חשוב מפעולות היומיום וקיימת טכנולוגיה מסייעת ענפה לשילוב בלימודים למרות לקויות.
לקויות ניתן למיין באופן גס ללקויות חישה (בעיקר לקות ראייה ולקות שמיעה) ללקויות תנועה (לקות בניידות, בתמרון חפצים ובהפקת דיבור), ללקויות קוגניטיביות (למשל לקויות למידה, אוטיזם, פיגור שכלי, תופעות לוואי קוגניטיביות של תרופות לצריכה כרונית) וללקויות נפשיות. את פעילויות הלמידה ניתן למיין באופן גס לפעילויות קלט (למשל הקשבה בהרצאה או קריאת ספר), לפעילויות עיבוד (למשל חזרה על החומר) ולפעילויות פלט (למשל מבחן). תלמידים עם מצבי לקות שונים, עם כישורים שונים וסוגי תפיסה שונים ידרשו מכשור שונה עבור שלבי הלימוד בהם הם מתקשים.
טכנולוגיות סיוע בכתיבה עבור תלמידים עם דיסגרפיה

דיסגרפיה היא שם כולל להפרעות כתיבה על רקע קוגניטיבי. לאנשים עם סוגים שונים של דיסגרפיה יתאימו טיפולים והתאמות שונות. לחלק מאנשים אלה יהיו ההתאמות גם מתחום הטכנולוגיה המסייעת. אולם שני אנשים עם דיסגרפיה עשויים להשתמש בטכנולוגיה מסייעת שונה לחלוטין.
ישנם תלמידים עם דיסגרפיה שיתקשו לתפקד בעת כתיבה בכתב יד. כתב היד המשובש שלהם יגרום לשיבושי קריאה של עבודותיהם דבר המוביל לרמת תסכול, בעת הקריאה. כתיבתם של ילדים עם דיסגרפיה על בסיס גרפו-מוטורי מתאפיינת בקושי בעיצוב אותיות מבחינה גודל וצורה, אותיות לא גמורות, בכתיבת טקסט שאינו קריא, שגיאות כתיב חריגות, וקושי רב בהעתקת הטקסט.
נמצא כי השימוש במעבד תמלילים כטכנולוגית סיוע לשם שיפור תפקודם האקדמי של תלמידים עם לקויות בכתיבה, המשולבים בכיתה הכוללת והכתיבה באמצעות מחשב מסייעת לשיפור התוצרים האקדמיים, לעיצוב הכתיבה ואף מעודדת את התלמידים לכתוב סיכומי שיעור. מעבד התמלילים מאפשר לתלמידים גם לארגן את החומרים שלהם באופן יעיל יותר. ניתן גם לכוונן את מעבד התמלילים כך שיתאים דווקא לסוג דיסגרפיה מסוים (כמו להפוך את השימוש בפונקציית תיקון השגיאות אוטומטי לנוח יותר) או להוסיף לו תוספים קנויים (כמו משוב קולי).
טכנולוגיות סיוע בקריאה לדיסלקטים ולבעלי לקות ריכוז > תוכנות הקראה

תלמידים עם לקות בקריאה יכולים להשתמש בתוכנות הקראה ברוב השפות כולל עברית. תוכנת הקראה נקראת גם text to speech, reading software או קורא מסך. הקראת הטקסט יכולה לכלול אותיות, מילים, משפטים, קטעים או טקסט מלא, לפי בחירת המשתמש. התוכנה מקריאה את הטקסט באנגלית ובמקביל, ניתן לעקוב אחר קצב הקריאה באמצעות סמן העוקב אחר המילים הנקראות. המשתמש יכול לבחור את קצב ומהירות ההקראה של הטקסט ואף את קול הדובר (בחירה בין קול של אישה, גבר או ילד).
היכולת להקשיב לטקסט ובו זמנית גם לעקוב אחר ייצוגו החזותי, משחררת את הלומד עם לקות הלמידה מפעילות קשה ומפרכת של פענוח המילה/משפט/טקסט. תוכנת ההקראה מאפשרת לתלמיד/סטודנט לקרוא את הטקסט על המסך מולו ובמקביל לשמוע על את הטקסט לזרז את קצב הקריאה על ידי עקיפת הקשיים בפענוח או בקריאה בלתי מדויקת ועל ידי כך לשפר את ההבנה שלו, קצב הקריאה ואת שטף הקריאה.
שימוש בתוכנת ההקראה מאפשר לתלמיד או הסטודנט עצמאות בלימודיו, התוכנות הן נגישות, ידידותיות וקלות לשימוש, הדבר משחרר את התלמיד או הסטודנט מתלות באדם שיקריא טקסטים או בחינות. המשתמש יכול לחזור להתחלה, להתקדם קדימה, להגביר את קצב הקריאה או להאט אותו. תחום תוכנות ההקראה העבריות לוקה בחסר ביחס לתחום זה בשפות לועזיות רבות. זאת משום שהשפה העברית נכתבת מימין לשמאל ועם מעט אותיות ניקוד ומשום שהשוק של דוברי העברית הוא שוק קטן יחסית (בעיות דומות ניתן למצוא בשוק טכנולוגיית הברייל העברית הממוחשבת).
ארגון זמן

טכנולוגיות סיוע בתחום הארגון מועילה גם לציבור חסר הלקות ולכן אינה תמיד נחשבת לטכנולוגיה מסייעת. אולם, תלמידים בוגרים עם הפרעת קשב וקשיי התארגנות, כמו גם אנשים מהקשת האוטיסטית המפחדים מהפתעות, זקוקים לטכנולוגיה זו הרבה יותר ממה שזקוק לה הציבור הרחב. עבור האחרונים, ידיעת סדר היום בפרטי פרטים זמן רב מראש, עשויה להיות קריטית ליצירת רוגע נפשי וריכוז יעיל.
מחשבי כף יד הם כלי ארגוני יעיל ביותר. ניתן לסנכרן אותם עם יומנים ממוחשבים, כגון אאוטלוק או יומן של גוגל. תוכנות וחומרות אלה תוכננו לרוב עבור הקהל הרחב, אך תלמידים עם לקויות המקשות על ההתארגנות יהיו תלויים בתוכנות אלה יותר מאנשים חסרי לקות. תלמידים עם בעיות ארגון עשויים להגיע למבחנים בשעה לא נכונה, ללמוד לקראת מבחנים חומר לא נכון וכיוצא בזה.
בין התוכנות והחומרות ניתן למנות את Microsoft Outlook ואת ה-אייפון.
מחשבים ניידים
טכנולוגיה מסייעת משלבת תהליכים וכלים לתלמידי החינוך המיוחד שנותנים מענה על הביות ועל הצרכים החינוכיים שלהם..
יתרונות של מחשבים ניידים במסגרת טכנולוגיות מסייעות בחינוך מיוחד::
· המאיית במעבד תמלילים לתלמידים עם דיסלקסיה ;
· הקלדה במקלדת לתלמידים עם דיסגרפיה מוטורית מסייעת במובנות הקריאה והכתיבה ובהפחתה של טעויות כתיב;
· הכתב הברור על המסך עוזר לשיפור הקריאה השוטפת;
· המחשב מצריך מתלמידים פחות הפניה של קשב ועיבוד.
· מקל על תלמידים להפעיל את המאמץ המוטורי הדרוש לכתיבה.
· מצמצם את ההשקעה הבית ספרית בתלמידים עם אינטליגנציה תקינה.
חסרונות של טכנולוגיה מסייעת בחינוך מיוחד
· לא תמיד המאיית מזהה החלפה של הומופונים (למשל צב לעומת צו)
· השימוש הוא תלוי-גיל. למשל נמצא כי מגיל 13 יש שיפור גדול בציונים .
טכנולוגיות סיוע לאנשים חרשים או כבדי שמיעה

ישנם שני סוגים של התקני טכנולוגיה מסייעת: מכשירי טכנולוגיה מתקדמת (high-tech) והתקני low-tech. תלמידים בעלי לקויות שמיעה זקוקים לשני סוגי התקנים אלה על מנת להיעזר בהם כתלמידים בכיתה וכאזרחים בחברה. לדוגמה: "The I-computer" הוא מכשיר הממיר את הנאמר במחשב לכתב או לשפת סימנים בזמן אמת, וכך הופך את התקשורת עבור חרשים וכבדי שמיעה לאפשרית ופשוטה. כמו כן, קיימים מספר אמצעים טכנולוגיים המאפשרים גישה לרדיו, טלוויזיה ואף קיימת טלוויזיה מיוחדת המאפשרת קידוד לאנשים בעלי מוגבלויות שמיעה.
דרך אחרת לחלק את הטכנולוגיות המסייעות של ציבור זה היא טכנולוגיה שאינה דורשת אדם צמוד (כמו מגברים) וטכנולוגיה שכן דורשת אדם כזה (כמו מרקע עליו מופיע מתרגם סימולטני לשפת הסימנים או כתוביות של כתבן סימולטני). הסוג השני של הטכנולוגיות, המסייעות לחירשים ולכבדי שמיעה, הופך תחום זה של טכנולוגיה מסייעת לאחד היקרים ביותר בתחום הטכנולוגיה המסייעת כולו.
מעבר לטכנולוגיה מסייעת, אנשים ששפת אמם היא שפת הסימנים צריכים חומר לימוד ולומדות בשפת אמם. בתחום המתמטיקה ניתן למצוא כיום תוכנה, שנועדה לתלמידים חירשים המשתמשים בשפת הסימנים, ללימוד העקרונות לפתרון בעיות מילוליות במתמטיקה. תוכנה זו מספקת לתלמידים תרגום של הבעיה לשפת הסימנים, רמז באנימציה והסבר כיצד לפתור את הבעיה בשפת הסימנים.
טכנולוגית סיוע ללקויי ראייה

עבור אנשים עם לקות ראייה ישנן טכנולוגית רבות לסיוע בפעילויות חיים רבות, כגון קריאת ספרות, קריאת תוויות של מוצרים ותרופות וניווט למרות קושי בראייה. להלן מספר אפשרויות לעזרים נלווים למחשב:
מכשירי טלוויזיה במעגל סגור להגדלת טקסט ולשינוי צבעי המסמך. חלק מהמכשירים האלה ניידים ואחרים שולחניים. השולחניים מתחברים כיום לצג של מחשב שולחני. יתרונה של הטלוויזיה במעגל סגור על הסורק הממוחשב הוא מהירות עבודתה. בעזרת טלוויזיה במעגל סגור, הפלט הנגיש מופיע על המסך כהרף עין ולא לאחר דקות אחדות של סריקה ועיבוד. חסרונה הוא במחירה (יש לה לרוב סבסוד ממשלתי) ואי יכולתה לתרגם את התמליל לכתב ברייל או לפלט קולי.
OCR מתרגם תמונה סרוקה לתמליל, לקראת מניפולציות שונות על התמליל לסידור נגישות שלו ללקויי הראייה.
עיבוד התמליל - הגדלה או שינוי צבעים (קל ומהיר יותר לעשות זאת בעזרת טלוויזיה במעגל סגור).
קורא מסך - קורא מסך מתרגם את הטקסט הכתוב לפלט קולי. קיים מגוון של קוראי מסך המקריאים את הכתוב על הצג גם בשפה העברית.
העברה לברייל והצגה בצג ברייל או במדפסת ברייל. ישנן מספר פעולות מקדימות שיש לעשות טרם השימוש בפונקציה: פישוט הטקסט למשפטים ברורים וקצרים, שימוש בגרפיקה לבנה ונקייה, רקע ללא תבנית ושימוש בגופנים גדולים.
מחשב כף יד - מחשבי כף יד עם מקלדת ברייל, כמו של GW micro, היו מקובלים בעבר באוכלוסיית העיוורים האמריקנית. מחשבי כף יד לאוכלוסייה קוראת הברייל קדמו לאלו של האוכלוסייה הכללית והעובדה שהמקלדת שלהם דרשה פחות מעשרה קלידים עזרה מאוד במזעורם. כיום ניתן לכוונן כל אייפון לתמיכה בעיוורים מוחלטים בלא תוספת תוכנה או חומרה.
טכנולוגיות הקראה ניידות - מכשירים הסורקים מידע כתוב בשילוב הקראה קולית: OUNCE של Tecnalia Robot הספרדית (לא קיים בעברית) - פיתחה מכשיר הסורק ומקריא מסכים שמהווים חלק מהשגרה היומית שלנו, כגון מסכי מיקרוגל, מדיח כלים, פרסומות או מסופי תחבורה. כיום הפיתוח בנושא זה מתמקד בהפיכת טלפונים ניידים עם מצלמות למכשירי סריקה וקריאה ניידים וניתן להתאים iPhone לפעולה כזו, אם כי לא ברור עד כמה קל לעיוור מוחלט לתפעל סידור כזה.
קריאת שעון - בעבר היו שעונים מיוחדים שניתן היה למשש את מחוגיהם או שהיו מקריאים את השעה בקול על ידי לחיצת כפתור. כיום הטלפון הסלולרי (ממשפחת הסמרטפונים) ממלא תפקיד זה, כך שאין צורך במוצר המיוצר במיוחד עבור אוכלוסייה קטנה.
מכשירים סלולריים – מכשירים מיוחדים המותאמים לצרכים של לקויי ראייה, פונט מוגדל, מקשים המסומנים על ידי מישוש והפעלה קולית של המכשיר. חברת נוקיה החלוצה בפיתוח טכנולוגיות עזר נוספות לסלולרי בהן - הקראה של טקסטים ומידע, כגון שטרות על ידי סריקה בעזרת המכשיר.
טכנולוגיות סיוע לאנשים עם הפרעות בתקשורת

לומדות: לרוב לא נהוג לקשר לומדות לטכנולוגיה מסייעת, אך כאן הן כן מחליפות הליך שאנשים חסרי לקות עושים בלא טכנולוגיה. אוטיסטים רבים מסתקרנים ונהנים מעבודה במחשב, דבר זה יכול להועיל בטיפול בתחומים רבים כמו זיהוי רגשות, אינטראקציה חברתית ותקשורת. להלן מספר דוגמאות לטכנולוגיות אלו:
אביזרי למידה ממוחשבים הכוללים תוכנות DVD העוזרות לאוטיסטים להתבונן בפנים של בני אדם וללמוד על רגשות; ישנה תוכנה של ילד וירטואלי הדומה מאוד לילד אמיתי, דמות זו מתקשרת על ידי דיבור ותנועה כדי לבחון ולעבוד על אינטראקציה חברתית.
בובות ורובוטים המסוגלים להראות הבעת פנים וקשר עין על-מנת ללמד אוטיסטים לתקשר וללמוד כישורי חיים (זוהי דרך פחות מאיימת ללמידה מאשר מול אדם), וישנו מכשיר נייד "עוזר דיגיטלי אישי" העוזר בהתארגנות, קביעת לו"ז וביצוע משימות יומיומיות.
ישנן גם טכנולוגיות דיבור חדשות שמהוות קידום עצום מבחינת הדיוק, האיכות וכושר ההסתגלות ויכולות לעזור באבחון ולענות על צרכים רבים של האוטיסטים.
תקשורת תומכת וחלופית (תת"ח, Augmentative & Alternative Communication - AAC), היא סדרה של שיטות ואסטרטגיות, אשר באות לעזור לאנשים המתקשים בתקשורת מילולית וכתובה. תקשורת זו כוללת טווח רחב של שיטות התומכות בסוגים רבים של בעיות תקשורת, מבעיות דיבור קלות ועד חוסר יכולת לתקשר בכלל. התחום הזה רלוונטי רק לאוטיסטים שבעיית השפה שלהם קשה יותר מבעיית התקשורת הבלתי שפתית שלהם, כך שהם מחפשים דרכי תקשורת חליפיות. באופן כללי ניתן לחלק את טכניקת AAC לשתי קטגוריות עיקריות: עם עזרים וללא עזרים. הטכניקות ללא עזרים משתמשות רק באדם עצמו, וכוללות שפת סימנים, ג'סטות, הבעות פנים, פנטומימה, הצבעה, נעיצת עיניים וכו'. הסוג השני הוא טכניקות הנעזרות בעזרים חיצוניים, הנעים מעזרים פשוטים, כגון לוחות תקשורת שונים, ועד למכשירים אלקטרוניים מתוחכמים, כגון מכשירי פלט קוליים. תכנות כתיבה בסמלים מאפשרות לתרגם את התקשורת המילולית לתקשורת חלופית.
יומנים ממוחשבים - לאוטיסטים רבים יש פחד מהפתעות ויומנים ממוחשבים ומפורטים, שמתעדכנים אוטומטית ממקורות רבים, יכולים לשפר את איכות חייהם ולסייע להם לקיים סדר יום תקין כמתבקש מתלמיד.
מסך נגיעה - לאוטיסטים רבים יש קושי בקואורדינציית ידיים ובקשר יד-עין. לחלקם קשה להחזיק עכבר או לתפעל משטח נגיעה.
טכנולוגיות סיוע עבור מגבלות תנועה

מקלדות מסך וירטואליות - לוחות מקשים על המסך כוללים לעיתים קרובות אפשרות הקלדה בסריקה, אשר באה לידי ביטוי כך שהמקשים הבודדים בלוח המקשים על המסך מודגשים, וכך בעל מגבלת ניידות יכול לבחור באמצעות מתג הממוקם ליד איבר בגוף שיש לו שליטה רצונית עליו.
מסנני לוח מקשים כוללים עזרי הקלדה, אשר מפחיתים את מספר ההקשות הדרוש. המסננים מאפשרים למשתמש לגשת בקלות לאותיות הנחוצות ולהימנע מבחירת מקשים לא רצויים בשוגג.
מסכי מגע הם התקנים המוצמדים לצג המחשב (או מוכללים בו), אשר מאפשרים בחירה ישירה או הפעלה ישירה של המחשב על ידי נגיעה במסך.
התקני קלט חלופיים מאפשרים למשתמש לשלוט במחשב באמצעים שונים:
לוחות מקשים חלופיים - לוחות מקשים עם מקלדות או מקשים גדולים או קטנים מהרגיל, תצורות מקשים חלופיות, וכן לוחות מקשים לשימוש ביד אחת. התקני הצבעה אלקטרוניים - מאפשרים לשלוט בסמן על המסך באמצעות אולטרא-סאונד, קרן תת-אדום, תנועות עיניים, אותות עצביים או גלים במוח.
מערכות נשיפה ושאיפה - מופעלות באמצעות הנשימה של המשתמש.
מוטות ומקלות - כלים שניתן ללחוץ באמצעותם על מקשים בלוח המקשים (על פי רוב הם מורכבים על הראש, מוחזקים בפה או קשורים לסנטר).
ג'ויסטיקים - מופעלים באמצעות היד, כף הרגל, הסנטר וכו' ומאפשרים לשלוט בסמן על המסך.
כדורי עקיבה - כדורים מתנייעים מעל בסיס שבאמצעותם ניתן להזיז את הסמן על המסך.
ראו גם

נגישות מידע ותקשורת
שילוב בחינוך
הספרייה המרכזית לעיוורים כבדי ראייה ומוגבלים
למידה משולבת מחשב
הערות שוליים

1 2  Hetzroni & Shrieber, 2004
↑  שרייבר ושוורץ, 2006
↑  דוגמה לתוכנת הקראה באנגלית: naturalreaders
↑  תרומתו של מחשב כף יד לשיפור יכולת התכנון וארגון הלמידה של סטודנטים עם לקויות למידה או הפרעת קשב, בטי שרייבר, תמי זייפרט, 2009
↑  Eden, Sigal, Shamir, Adina & Fershtman, Maayan, The effect of using laptops on the spelling skills of students with learning disabilities,, Educational Media International Vol. 48, No. 4, December, 2011, עמ' 249–259
↑  Safhi, 2009, p. 562
↑  Belcastro, 2004, p. 309
↑  Warger, 2002
↑  חצרוני, רובין וקונקול, 1999
בריאן מרפי (שחקן)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  25 בספטמבר 1932 ונטנור, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  2 בפברואר 2025 (בגיל 92) קנט, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Brian Trevor John Murphy 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1960 
 בן או בת זוג:  Linda Regan (1995–2 בפברואר 2025) 
 מספר צאצאים:  2 
 פרופיל ב-IMDb
 
בריאן טרוור ג'ון מרפי (באנגלית: Brian Trevor John Murphy; ‏25 בספטמבר 1932 – 2 בפברואר 2025) היה שחקן אנגלי. הוא נודע בעיקר מהופעותיו בתפקיד ג'ורג' רופר בסיטקום "Man About the House" ובספין אוף שלו "ג'ורג' ומילדרד".
ביוגרפיה

מרפי נולד בוונטנור באי וייט בבריטניה. הוא גויס לשרת בחיל האוויר המלכותי במפקדת נורת'ווד, שם הכיר את ריצ'רד בריירס לעתיד השחקן בסדרה "החיים הטובים". כשעזבו את חיל האוויר, הופיעו שנייהם בהפקות תיאטרון של Borough Polytechnic Institute (לעתיד אוניברסיטת לונדון סאות' בנק). מרפי היה חבר בסדנת התיאטרון של ג'ואן ליטלווד יחד עם יות'ה ג'ויס. בשנות השישים ובתחילת שנות השבעים של המאה העשרים החל לעבוד כשחקן, ושילב הופעות בתיאטרון ובתוכניות טלוויזיה כגון "הגומלים", " Z-Cars", "קאלאן" ו-"Dixon of Dock Green".
ביוגרפיה > טלוויזיה

בסדרה "Man About the House" שיחק מרפי בתפקיד ג'ורג' רופר העצלן. את אשתו מילדרד גילמה יות'ה גויס. היא הייתה שתלטנית ושואפת לעלות בסולם החברתי בניגוד חריף לרצונו של ג'ורג' בחיים שקטים ורגועים. ההתאמה של הצמד הפכה את התוכנית ללהיט. גם היותם של השניים חברים טובים במשך שנים רבות תרם לכימיה ביניהם. בנוסף לתקופה שהשניים היו חברים בסדנת התיאטרון, הם הופיעו ב-1963 בסרט "Sparrows Can't Sing" יחד עם עמיתים אחרים מסדנת התיאטרון. ב-1976 עם סיום הסדרה "Man About The House", נוצרה סדרת ספין אוף עבור מרפי וג'ויס בשם "ג'ורג' ומילדרד". הסדרה רצה במשך חמש עונות עד ל-1979. מרפי שיחק באותו תפקיד גם בסרטי קולנוע שנעשו לפי הסדרות. ג'ויס נפטרה ב-1980.
בין השנים 2003 עד 2010 שיחק מרפי בתפקיד אלווין סמדלי בסדרה הקומית "בערוב ימי היין". ב-1985 הופיע במחזה "On Your Way, Riley" בתפקיד ארתור לוקן. עוד בטלוויזיה שיחק בסדרה "Lame Ducks" בדמות חוקר פרטי, הופיע בפרק בסדרה "The Bill" בתפקיד נווד שתוי הלבוש בדמות אלף. בסדרה הקומית "Pond Life" גילם את לן פונד, אביה של הגיבורה דולי פונד (בגילומה של שרה אן קנדי). בסדרה "רגל אחת בקבר" בכיכובו של ריצ'רד וילסון הופיע מרפי בתפקיד מר פוסקט. בסדרת הטלוויזיה לילדים "Wizadora" שיחק בדמות חנווני בשם סטן. ב-2010 השתתף מרפי בפרק "The Thieving Mistake" בסדרה "הנוכלים". הוא השתתף בתוכניות קומיות רבות בהן "המופע של קתרין טייט", "This is Jinsy" ו"בנידורם". מרפי הופיע בתפקיד מוריס בשלושת פרקי הקומדיה "The Booze Cruise" של רשת ITV. ב-2011 עד 2013 שיחק בתפקיד פרנק דובסון בסדרה הקומית "בית הקפה".
ביוגרפיה > רדיו

מאוקטובר 1987 עד יולי 1991 שיחק מרפי בתפקיד ארנסט בונד בסדרת הדרמה "Citizens" ברדיו 4 של ה-BBC.
חיים אישיים

ב-1957 התחתן מרפי עם קרול מ. גיבסון, ממנה התגרש. אשתו השנייה היא השחקנית לינדה ריגן. נכדו, המחזאי מרטין מרפי, כתב את המחזה "Manor" שהוצג בתיאטרון טריסטן בייטס בקובנט גרדן בשנת 2010.
מרפי נפטר ב-2 בפברואר 2025, בגיל 92 לאחר שחלה בסרטן.
תפקידים בתיאטרון

"סוויני טוד: הספר השטן מרחוב פליט" (כריסטופר בונד), תיאטרון רויאל סטרטפורד איסט, בתפקיד סוויני טוד, 1973
"On Your Way, Riley" מאת אלן פלייטר, בתיאטרון המלכה, בתפקיד ארתור לוקן (Old Mother Riley), פברואר - מרץ 1983
"When We Are Married" מאת ג'. ב. פריסטלי, בתיאטרון וייטהול, בתפקיד הרברט סופיט, 1986
"Roll On Friday" מאת רוג'ר הול, תיאטרון ווטפורד פאלאס, בתפקיד ג'ים, אוקטובר 1989
הערות שוליים

↑  Happy 85th Birthday #BrianMurphy
↑  "FreeBMD - Search". freebmd.org.uk. נבדק ב-22 בדצמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "On Your Way Riley". 2 בינואר 1985. נבדק ב-22 בדצמבר 2016 – via IMDb. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  'Allo 'Allo star dies BBC News. 4 August 2002. Retrieved 24 August 2010.
↑  "Tristan Bates Theatre". tristanbatestheatre.co.uk. נבדק ב-22 בדצמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Brian Murphy: Man About the House actor dies aged 92, www.bbc.com, ‏2025-02-04 (באנגלית בריטית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX1649748  ISNI: 0000 0000 7351 6383  LCCN: no2014142841  MusicBrainz: 9eb669aa-a0d3-4eeb-8f17-0179216f21f8  NTA: 331191725  VIAF: 103458514   WorldCat (עם VIAF): 103458514