stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סיבוב כדור הארץ
שינויים > מדידה

הניטור העיקרי של סיבוב כדור הארץ מתבצע באמצעות אינטרפרומטר המתואם עם מערכות GPS, SLR וטכניקות לווייניות גאודזיות נוספות. אלה, מספקים נקודת ייחוס מדויקת ומוחלטת עבור קביעת הזמן האוניברסלי, הנקיפה והנוטציה. הערך המוחלט של סיבוב כדור הארץ, כולל הזמן האוניברסלי והנוטציה, ניתן למדידה מתוך תצפיות חלל גאודטיות, כגון האינטרפרומטר ומערכת ניווט הלייזר הירחית, שנגזרותיהן (המכונות יתרת אורך היממה וקצבי הנוטציה) ניתנות לקבלה מתוך תצפיות לווייניות.
שינויים > תצפיות עתיקות

ישנן תצפיות של ליקויי חמה וירח אשר תועדו על ידי אסטרונומים בבליים וסינים החל מהמאה ה-8 לפנה"ס, כמו גם מהתקופה המוסלמית בימי הביניים. ניתן להשתמש בתצפיות אלה על מנת לקבוע שינויים בסיבוב כדור הארץ במהלך 27 המאות האחרונות באופן הבא: באמצעות מדידות עכשוויות של גרמי השמיים אפשר לחשב בדיוק גבוהה את הזמן האבסולוטי של הליקויים בעבר הרחוק. אם אורך היממה היה קבוע, היה ניתן להסיק מזמן זה את המקום והשעה ביממה בה התרחשו הליקויים. אולם כיון שאורך היממה מתקצר הליקויים התרחשו בפועל בזמן ובמקום שונה מהתחזית של חישוב כזה. שינוי באורך היממה העומד על מספר מילי-שניות במאה שנים מתבטא בשינוי של מספר מאיות השנייה לאורך אלפי שנים. שינוי זה בתורו גורם להזזה של היממה במספר שניות כל שנה. מה שמתבטא בהזזה של מספר שעות במשך אלפי שנים. הזזה זו גורמת גם להזזה במקום של אלפי קילומטרים. ההזזה בזמן ובמקום תואמת את המדידות העתיקות. התאמה זו מספקת אישוש נוסף לטענה שכדור הארץ הסתובב מהר יותר בעבר, ואף מאפשרת להעריך את קצב הסיבוב שלו לאורך השנים.
שינויים > השתנות ציקלית

בכל 25–30 שנים, סיבוב כדור הארץ מאט באופן זמני במילי-שניות בודדות ליממה, והדבר קורה למשך כחמש שנים. 2017 הייתה השנה הרביעית ברציפות בה סיבוב כדור הארץ הואט. הסיבה להשתנות זו טרם התבררה.
מקור התנועה הסיבובית

הסיבוב הראשוני של כדור הארץ, מיד לאחר היווצרותו, היה שריד של התנע הזוויתי של הענן המולקולרי שהתלכד ליצירת מערכת השמש. הענן הקדמון היה מורכב ממימן ומהליום שנוצרו במפץ הגדול, וכן מיסודות כבדים יותר שנוצרו בנוקליאוסינתזה ונפלטו בסופרנובות. מכיוון שהאבק הבין-כוכבי הוא הטרוגני, כל אסימטריה שנוצרה בתהליך הצטברות החומר שינתה את התנע הזוויתי של כוכב הלכת בסופו של דבר.
על פי השערת ההתנגשות הענקית, הירח נוצר משברים שנוצרו בעת התנגשות בין כדור הארץ לבין גוף המכונה תיאה לפני כ-4.5 מיליארד שנים. עקב התנגשות זו קצב הסיבוב הראשוני המדובר השתנה באחת כתוצאה מההתנגשות. ככל הנראה, אורך היממה לאחר הפגיעה היה חמש שעות, ולא היה תלוי במהירות הסיבוב של כדור הארץ ובהטייתו לפני הפגיעה. לאחר מכן, השפעות כוח גאות גרמו להאטה בקצב הסיבוב.
השפעות

סיבוב כדור הארץ גורם לכך שבמערכת הייחוס של פני כדור הארץ (זאת אומרת מנקודת המבט של אדם העומד על כדור הארץ), כל גרמי השמיים נעים ממזרח למערב. תנועה זאת של השמש מחוללת את מחזור היממה שמשפיע באופן קריטי כמעט על כל התהליכים על פני כדור הארץ לרבות החיים והאקלים עליו. גם לתנועת הירח במערכת ייחוס זאת יש השפעה מסוימת המתבטאת בגאות ושפל. לתנועת יתר גרמי השמיים אין השפעה מוחשית אך היא משפיעה על הדרך שבה אנו צופים בהם. בני האדם שמו לב לתנועה זאת לפני שנים רבות וניתוח התנועה של כוכבי הלכת התבסס גם על הבנת תנועה זאת.
כל ההשפעות האלה קשורת לתנועה (הסיבובית) היחסית של כדור הארץ ויתר גרמי השמיים, והיו זהות גם אם כדור הארץ לא היה מסתובב סביב צירו ובמקום זה יתר גרמי השמיים היו מסותבבים סביבו. אולם יש גם השפעות עדינות יותר לעצם העובדה שכדור הארץ הוא זה שמסתובב ולא שאר העולם. באופן יותר מדויק, יש השפעות לכך שמערכת הייחוס של כדור הארץ אינה אינרציאלית.
השפעות > כוחות פיזיקאליים

במערכת הייחוס של פני כדור הארץ, השפעות אלה מתבטאות בכוח ד'אלמבר. ניתן לחלק כוח זה לשני חלקים:
הכוח הצנטריפוגלי
כוח קוריוליס
הכוח הצנטריפוגלי מתבטא בשינוי קל בתאוצת הכובד. שינוי זה מקטין את תאוצת הכובד על קו המשווה בכ-3 פרומיל אך לא משנה אותה בקטבים. הבדל זה גרם להתרחבות כדור הארץ באזור קו המשווה מה שמוביל לפחיסותו. פחיסות זאת מגדילה עוד יותר את ההבדל בין תאוצת הכובד בקו המשווה לבין תאוצת הכובד בקטבים כך שהוא עומד על כאחוז אחד. פחיסות כדור הארץ והכוח הצנטריפוגלי הם הגורמים העיקריים להבדלים בתאוצת הכובד במקומות שוניים על פני כדור הארץ (בגובה פני הים). פחיסות כדור הארץ היא גם הגורם לנקיפת ציר כדור הארץ.
כוח קוריוליס פועל רק על גופים נעים. הכוח נהיה משמעותי רק במהיריות גבוהות או במערכות מורכבות. ההשפעה המשמעותית ביותר של כוח קוריוליס היא תפקידו בצורת סופות טרופיות. אך לכוח זה השפעות רבות נוספת הן על מזג האוויר והן על תנועת פגזי ארטילריה, כלי טיס וחלליות.
כאשר מנתחים את השפעת סיבוב כדור הארץ על חלליות, בדרך כלל נוח יותר לעשות זאת במערכת ייחוס אינרציאלית ולא במערכת הייחוס של כדור הארץ. כך שבמקום להתייחס לכוחות ד'אלמבר מתייחסים באופן ישיר לסיבוב כדור הארץ. כך למשל מסבירים את בחירת המקום והכיוון של שיגור לוויינים: כשמשגרים לווין מעדיפים לשגר אותו בקרבת קו המשווה ולכיוון מזרח כך שמהירות הסיבוב של כדור הארץ מתחברת למהירות שיגור הלווין וחוסכת מאנרגיית השיגור. לפי עיקרון השקילות, ניתן להסביר חיסכון זה גם במערכת הייחוס של כדור הארץ באמצעות כוחות ד'אלמבר.
השפעות > השפעות ביולוגיות

סיבוב כדור הארץ על צירו יוצר מחזוריות של יום ולילה בת 24 שעות, שמשפיעה על רוב האורגניזמים החיים. ההשפעה מתרחשת דרך מנגוננים רבים כולל שינויים במטבוליזם, בפיזיולוגה ובהתנהגות של היצורים החיים .
ברוב היצורים החיים התפתחו מקצבים צירקדיאניים - סוג של שעונים ביולוגיים פנימיים המסונכרנים עם מחזור היום והלילה. מנגנון כזה התפתח בקרב חיידקים, פטריות, צמחים ובעלי חיים. האורגניזמים לא רק מגיבים מגיבים לזריחת השמש, אלא צופים את עלות השחר ומתאימים את הביולוגיה שלהם בהתאם. בבעלי חיים מקצבים אלה מווסתים פעילויות פיזיולוגיות והתנהגותיות רבות כולל: מחזורי שינה-ערות, הפרשת הורמונים (כמו מלטונין וקורטיזול), טמפרטורת הגוף (ביונקים), לחץ דם, רמת תאבון. בצמחים התפתחו מערכות תגובה למחזור האור והחושך: ויסות קצב הפוטוסינתזה, תנועת עלי הצמח בעקבות השמש (הליוטרופיזם), פתיחה וסגירה של עלים ופרחים בזמנים מסוימים.
חלוקת היממה ליום ולילה יוצרת הבדלים בתאורה ובטמפרטורה וכך נוצרות נישות אקולוגיות שונות במקצת באותו אזור גאוגרפי. הדבר יוצר התמחות בקרב בעלי חיים - חיות יום (דיורנליות) הפעילות בשעות האור, חיות לילה (נוקטורנליות) הפעילות בשעות החושך, וחיות בין-ערביים (קרפוסקולריות) הפעילות בזמן הדמדומים.
סיבוב כדור הארץ משפיע על תזמון נדידות עונתיות של בעלי חיים רבים, כולל ציפורים נודדות, דגים נודדים ופרפרים נודדים. בנוסף סיבוב כדור הארץ משפיע על התנהגות רבייתית- פריחה של צמחים רבים מתרחשת בזמנים מסויימים של היום, הטלת ביצים וחיזור אצל בעלי חיים רבים מתוזמנים לפי שעות היום.
סיבוב כדור הארץ בתרבות

סיבוב כדור הארץ על צירו, מוזכר תדיר ביצירות מודרניות והפך להיות נקודה ברורה מאליה, למרות שבעבר נחשב לנקודת השקפה לא שגרתית ולא מקובלת.
שירים מודרניים רבים מתייחסים לסיבוב כדור הארץ על צירו כדי להביע רעיונות שונים  - כסמל להמשכיות החיים או הטבע למרות שינוי אישי גדול, ביטוי לכך שהזמן חולף וכי לא ניתן לעצור את הזמן, כדי לתאר שינוי פנימי חזק או כדי לתאר התפעמות מהטבע או אחדות אנושית או של כל תושבי הכדור יחד. דוגמאות לכך הן בשיר "טי שרט" של להקת ג'יין בורדו,  אני חיה לי מיום ליום שכתב חנוך לוין ושרה ריטה, Fireflies של  Owl City, "If the Earth is Spinning" של פריס הילטון ויצירות רבות נוספות.
בספר מסביב לעולם בשמונים יום מ-1872 מתאר ז'ול ורן, את מסעם של הג'נטלמן הבריטי פֿילְיַאס פֿוֹג ומשרתו הצרפתי, זַ'אן פַּספַּרטוּ. העובדה כי הם מקיפים את העולם לכיוון מזרח, יחד עם עובדת סיבוב כדור הארץ על צירו, מתגלה בסופו של הסיפור כפרט חשוב מאד.
ראו גם

התפתחות מערכת השמש
היסטוריה של כדור הארץ
מודל הארץ ככדור
מטוטלת פוקו
כוח קוריוליס
נטיית ציר הסיבוב
גאודזיה
חוק סנל

שבירה של קרן אור בעת מעבר בין שני תווכים בעלי מקדם שבירה שונה
חוֹק סְנֶל הוא חוק פיזיקלי העוסק בשבירה של קרניים במעבר בין שני תווכים בעלי מקדם שבירה שונה, כלומר תווכים בהם מהירות האור שונה. החוק קרוי על שם המתמטיקאי ההולנדי וילברורד סנל שגילה אותו בשנת 1621. אולם סנל לא היה הראשון שגילה את החוק: ההיסטוריון רושדי רשד טען, שניסוח של החוק אפשר למצוא בכתביו של איבן סאל משנת 984 לספירה. בנוסף לכך ידוע שתומאס הריוט, בן זמנו של סנל מאוקספורד, גילה את החוק ב-1602 אולם, כמו סנל מעולם לא פרסם את ממצאיו. דקארט, בזמן שהותו בליידן, ניסח את החוק לראשונה על ידי שימוש בפונקציית הסינוס (ראו להלן), והוא מופיע בספרו "מאמר על המתודה" משנת 1637. מאוחר יותר האשים הויגנס (שקרא את מחברותיו של סנה) את דקארט בפלגיאט. בצרפת נקרא חוק סנל עד עצם היום הזה "חוק דקארט" או "חוק סנל-דקארט".
החוק קובע כי:  \;n_{2}\sin {\theta _{2}}=n_{1}\sin {\theta _{1}}\;
\;n_{1}\; – מקדם השבירה של התווך הראשון.

 \;n_{2}\; – מקדם השבירה של התווך השני.

 \;\theta _{1}\; – זווית הפגיעה.

 \;\theta _{2}\; – זווית השבירה.
עובדה מעניינת היא שהזויות נמדדות מהאנך לקו מפגש התווכים. לדוגמה, שימוש בחוק סנל מראה שאם קרן אור חודרת בזווית של 50 מעלות מהאנך למשטח, מהאוויר (שמקובל להניח בחישובים שמקדם השבירה שלו הוא 1) לתוך זכוכית (עם מקדם שבירה של 1.5) הרי שבתוך הזכוכית היא תתקדם בזווית של כ-30 מעלות לאנך. תופעה דומה ניתן לראות כשמביטים בכפית שנמצאת בכוס מים, ולמרות שידוע שצורתה ישרה, נראה שחלקה השקוע במים עקום ביחס לזה שבולט לאוויר.
כאשר קרן עוברת בין חומר עם מקדם שבירה גבוה לחומר עם מקדם שבירה נמוך, עשוי להיווצר מצב שבו סינוס זווית היציאה גדול מ-1. במקרה כזה לא תתרחש שבירה, אלא קרן האור תוחזר במלואה. תופעה כזאת נקראת החזרה גמורה. זווית הפגיעה שהחל ממנה הקרן תוחזר בהחזרה גמורה מכונה "זווית קריטית".
חוק סנל שימושי מאוד, והוא עוזר לגלות זוויות רלוונטיות לחישובים ולפיתוחי מכשירים אופטיים המבוססים על עדשות.
חזיתות גל ממקור נקודתי במעבר לתווך בעל מקדם שבירה גבוה יותר בו מהירות האור נמוכה יותר.
ראו גם

נוסחת לוטשי העדשות
עקרון פרמה
החזרה גמורה
חוקי פרנל
חלון סנל
הערות שוליים

↑  Snell’s law/Law of refraction, www.tau.ac.il
אמי רוסום

| --- | --- |

רוסום, 2010
 לידה:  12 בספטמבר 1986 (בת 38) ניו יורק, ניו יורק, ארצות הברית 
 שם לידה:  Emmanuelle Grey Rossum 
 סוגה מועדפת:  מוזיקת פופ 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-1993 
 עיסוק:  שחקנית, זמרת-יוצרת
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קולומביה  אוניברסיטת סטנפורד  Spence School 
 בן או בת זוג:  ג'סטין סיגל (2008–2010)  סאם אסמאעיל (2017–?) 
 צאצאים:  Samantha Esmail 
 מספר צאצאים:  2 
 http://www.emmyrossum.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
עמנואל גריי "אמי" רוסום (באנגלית: Emmanuelle Grey "Emmy" Rossum; נולדה ב-12 בספטמבר 1986) היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה וזמרת-יוצרת אמריקאית-יהודייה. היא ידועה בעיקר בזכות כיכובה בסרטו של ג'ואל שומאכר "פנטום האופרה" בתפקיד הראשי של כריסטין דָאֵי, בסרט האסונות "היום שאחרי מחר", בתור בולמה בעיבוד לסרט הלייב-אקשן ההוליוודי "דרגון בול: אבולוציה" (אנ'), ובתור פיונה גאלגר בסדרת הדרמה-הקומית "חסרי בושה".
ביוגרפיה

רוסום נולדה, גדלה והתנחכה בניו יורק, ניו יורק שבארצות הברית. בת יחידה לאב נוצרי-פרוטסטנטי ממוצא אנגלי והולנדי שעסק בבנקאות, ולאם יהודייה ממוצא אשכנזי ורוסי, שגידלה אותה לבדה ועסקה כצלמת חברות מקצועיות. הוריה נפרדו כשאמה הייתה בהריון עמה. רוסום מגדירה עצמה גם כיהודייה, וסיפרה כי אמה אף הטמיעה בה את השקפות העולם לשוויון וצדק, בזכות כך. נקראת על שם סבה של אמה, עמנואל (Emanuel), אם כי באחת משתי הגרסאות הנשיות השכיחות של השם (נהגה גם כ"עמנואל")  - Emmanuelle.
כשהייתה בת 7 מנהל המקהלה בבית ספרה גילה שיש לה הנגנה (אינטונציה) מושלמת, שהובילה למבחן בד באופרה המטרופוליטנית היוקרתית שבמרכז לינקולן. כאשר שרה "יום הולדת שמח" ב-12 סולמות שונים היא התקבלה על ידי המנהלת הלנה דוריה כחברה במקהלת הילדים של האופרה. במהלך מסלול חניכה של 5 שנים, רוסום שרה במקהלה שליוותה זמרי אופרה גדולים כמו פלאסידו דומינגו ולוצ'יאנו פאבארוטי. עבור 5 דולר ללילה, רוסום שרה ב-5 שפות שונות ב-20 אופרות שונות דוגמת לה בוהם, טורנדוט, מצגת בקרנגי הול של The Damnation of Faust וחלום ליל קיץ. היא הודרכה בין השאר על ידי פרנקו זפירלי באופרה כרמן. בגיל 12 רוסום החלה להתעניין במשחק, דבר שהוביל לכך שהשיגה סוכן בצעירותה ונבחנה באודישנים רבים.
רוסום התחנכה בבית ספר ספנס שבמנהטן, זהו בית ספר פרטי לבנות-בלבד, אך ממנו נשרה בטרם עת לאחר מספר שנים. היא קיבלה את תעודת גמר בית הספר התיכון שלה בגיל 15, דרך קורסים מורחבים אונליין שניתן לקבל מהתוכנית לצעירים מחוננים באוניברסיטת סטנפורד. לאחר מכן למדה באוניברסיטת קולומביה שבניו יורק, שם למדה תולדות האמנות, צרפתית ופילוסופיה, והיא בוגרת שנת 2008.
קריירה

ב-1997 ערכה רוסום בכורה טלוויזיונית בהופעת אורח בסדרה "חוק וסדר" כאליסון מרטין. בעקבותיו קיבלה תפקיד חוזר באופרת הסבון "As the World Turns" בתור אביגיל ויליאמס המקורית בשנת 1999. בהמשך הופיעה בעוד מספר תפקידים קטנים ב-2 סרטים ומיני-סדרות. רוסום הועמדה לפרס האמן הצעיר ב-1999 עבור משחקה בסרט הטלוויזיה "גאון". בעקבות מועמדות זו קיבלה את התפקיד של אודרי הפבורן הצעירה בסרט הטלוויזיה The Audrey Hepburn Story של רשת ABC בשנת 2000.
בשנת 2000 ערכה רוסום הופעת בכורה קולנועית, בסרט "תופס השירים" ("Songcatcher") בו היא שיחקה את היתומה האפאלצ'יאנית דלאדיס סלוקומב. הסרט, שהוקרן לראשונה בפסטיבל הסרטים סאנדנס, זכה בפרס מיוחד מטעם חבר השופטים על הופעה יוצאת מן הכלל של אנסמבל השחקנים. על הופעתה הייתה רוסום מועמדת לפרס הרוח העצמאית עבור הופעת הבכורה הטובה ביותר. בנוסף, שרה רוסום דואט עם דולי פרטון בפסקול הסרט.
בסרט נולה (2003) שיחקה רוסום את הדמות הראשית, כותבת שירים שאפתנית בשם נולה. בסרט הגדול הראשון שלה, "מיסטיק ריבר" של הבמאי קלינט איסטווד, רוסום כיכבה כקייטי מרקום, בתם מרת-הגורל של בעל עסק קטן בשם ג'ימי מרקום שגולם על ידי שון פן. בתור קייטי, המבקרים שיבחו את רוסום ואמרו שהיא "הקרינה הילה של תמימות, שגרמה למותה הטרגי של דמותה להיות נזכר ושובר לב." ב-2004 כיכבה בסרט האסונות "היום שאחרי מחר", לצד השחקנים ג'ייק ג'ינלהול ודניס קווייד.
קריירה > "פנטום האופרה"

אחרי צילומי הסרט "היום שאחרי מחר" חזרה רוסום לניו יורק, שם נבחנה, באיפור ותלבושת מלאים, לתפקיד הנחשק של כריסטין דאה בגרסה הקולנועית למחזמר המצליח של אנדרו לויד ובר, "פנטום האופרה" שיצא לאקרנים ב-2004. רוסום הייתה האחרונה להיבחן וכמעט החמיצה את הבחינה בגלל מחויבות משפחתית. רוסום, שהייתה אז בת 16, נבחנה אישית בפני ובר בביתו בניו יורק, והופתעה לשמוע שהועדפה על פני שחקניות ותיקות וידועות יותר. יופיה השברירי, קולה העדין וכישורי המשחק שלה הוכיחו את יכולתה לשחק את זמרת האופרה הצעירה שנהפכה למושא אהבתם של הפנטום (בגילומו של השחקן הסקוטי ג'רארד באטלר) וראול הוויקונט דה שאני (בגילומו של זמר ברודוויי, פטריק וילסון). על תפקיד ב"פנטום האופרה" ככריסטין הייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב בקטגוריית "שחקנית הקומדיה/מחזמר הטובה ביותר", אך רוסום לא-זכתה בו.
כדי להתכונן לתפקיד כריסטין דאה, רקדנית בלט שהפכה לזמרת אופרה מצליחה, לקחה רוסום שיעורי בלט במשך מספר חודשים ולקחה שיעורי פיתוח קול מאחר שלא שרה מאז שעזבה את מקהלת האופרה המטרופוליטנית. בגישתה למשחק, רוסום טוענת שהיא שואבת הרבה מניסיונה האישי וחוויות שחוותה. על כן היא ביקרה באתרים שונים בפריז כדי להעלות "זכרונות עבר" שיעניקו להופעתה איכות רגשית מציאותית; היא עמדה על הגג של האופרה גרנייה, שם כריסטין וראול שרים "All I Ask of You"; היא ביקרה באגם התת-קרקעי שמתחת לאופרה; היא למדה את ציורי הבלרינות של אדגר דגה במוזיאון דורסיי כדי להטמיע את תנוחת הרקדניות; היא אף נכחה בסיאנס ב"אגודה הרוחנית של בריטניה הגדולה", שם מדיום סיפרה לה על סבתה המנוחה. יתרה מכך, רוסום, שלא ראתה את הגרסה הבימתית של המחזמר לפני צילומי הסרט, קיבלה הוראה מוובר והבמאי האמריקאי-יהודי ג'ואל שומאכר לא לצפות בו עד אחרי צילומי הסרט, כדי  להעניק פרשנות אישית ולא מושפעת לדמות.
הסרט התקבל בביקורות מעורבות, אך הייתה הסכמה רחבה שהסרט היה מרהיב במראהו, אך חסרו לו עומק רגשי ומתח משכנעים של רומנטיות או סכנה, שהשחקנים לא היו מתאימים ווקאלית לתפקידים המורכבים שנדרשו לשיר בסרט חשוב זה. בקופות בארצות הברית, הסרט לא כיסה את הוצאותיו שעמדו על 60–70 מיליון דולר, אך ההכנסות בקופות ברחבי עולם כיסו זאת סך ההכנסות מהסרט הסתכמו ב-154 מיליון דולר. מבקרים וצופים רבים הסכימו שקולה של רוסום לא היה מספיק בשל בשביל התפקיד של כריסטין שהלחין ובר (מספר שורות בסרט היא מדברת ולא שרה אותן) ושהיא לא סופרן ברמה של שרה ברייטמן ורבקה קיין שגילמו את כריסטין במחזמר הבימתי. למרות זאת, רוסום זכתה לשבחים על יופייה התמים ועל הקסם שהעניקה לדמות, הן בקרב המבקרים והן בקרב הציבור הרחב.
קריירה > אחרי "פנטום האופרה"

ב-2006 הופיעה רוסום בסרט האסונות "פוסידון" בבימויו של וולפגנג פיטרסן, בתפקיד ג'ניפר רמזי, בתו של קורט ראסל. הסרט התקבל בביקורות מעורבות והיה כישלון קופתי בארצות הברית. רוסום הביעה רצון לבחור סרטים קטנים ואינטימיים יותר כמיזמים עתידיים בהם תשתתף.
רוסום הופיעה כיוליה במחזה רומיאו ויוליה של שייקספיר בפסטיבל התיאטרון של ויליאמסטאון ב-2006.
בשנים 2019–2011 רוסום שיחקה בתפקיד ראשי בסדרה "חסרי בושה" ברשת שואוטיים, בה גילמה את פיונה גאלגר במשך תשע עונותיה הראשונות.
ב-2013, היא שיחקה בסרט "יצורים יפהפיים", עיבוד קולנועי לספר מאת מרגרט סטוהל וקאמי גרסיה באותו שם. היא גילמה את רידלי, נערה מלחשת, בת דודתה של לינה, הדמות הראשית בסיפור הרומנטי-גותי.
קריירה > בימוי

בשנים 2017–2018 רוסום ביימה פרק בעונתה השביעית ופרק בעונתה השמינית בסדרה "חסרי בושה" ברשת Showtime, בה היא גם כיכבה במשך תשע עונות עד 2019.
ב-2017 ביימה פרק מעונתה השנייה של הסדרה "ממלכת החיות" ברשת TNT.
ב-2019 ביימה את הפרק השישי בסדרה האנתולוגית "אהבה מודרנית" של פריים וידאו.
קריירה > מוזיקה

אחרי תפקידה ב"פנטום האופרה", קיבלה רוסום מספר הצעות להקליט אלבומים של מוזיקה קלאסית אך היא סירבה מכיוון שרצתה להקליט אלבום של מוזיקה עכשווית. על המוזיקה שלה היא אומרת: "זו מוזיקת פופ, אך לא פופ מסטיק של בריטני ספירס. אני רוצה שתהייה לזה הרגשה של דייוויד גריי או אני לנוקס. אני מבלה עד 12 שעות ביום באולפן ההקלטות." היא מציינת זמרות כגון דולי פרטון, מדונה, שר וברברה סטרייסנד כמקור השפעה. האלבום שהוציאה נקרא "Inside Out" ומספר קטעי שירים מתוך האלבום זמינים באתר שלה ב-MySpace. היא אמרה ששיריה יגיעו ל-iTunes ב-26 ביוני 2007. רוסום אמרה ש"קיבלתי השראה ליצור את האלבום הזה כי אני כה מתוסכלת מלהאזין לרדיו בימים אלה. יש כה מעט כנות רגשית." שיריה משקפים את עולמה הפנימי, לעיתים קרבות על מערכות יחסים" ועל "להיפגע, לרצות את בן הזוג האחר בחזרה, לא לרצות להיות הראשון לחזור".
ב-2007 רוסום שחררה שלושה שירי חג מולד במיני-אלבום "Carol of the Bells".
חיים אישיים

בשנים 2008–2010 הייתה נשואה למפיק המוזיקלי האמריקאי־יהודי ג'סטין סיגל. מאז 2013 היא בזוגיות עם הקולנוען האמריקאי־מצרי־מוסלמי סאם אסמאעיל(אנ'). באוגוסט 2015 רוסום ואסמאעיל התארסו, ובמאי 2017 הם נישאו בבית כנסת רפורמי בניו יורק, ולהם בת שנולדה ב-2021, ובן שנולד ב-2023.
רוסום סובלת מצליאק, מחלה אוטואימונית שנובעת מרגישות למאכלים המכילים גלוטן ובפרט אלה העשויים מחיטה. בנוסף, בילדותה סיפרה כי אובחנה עם הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות (ADHD) ושטופלה באותה עת באמצעות ריטלין.
לאחרונה, בעקבות עמיתה לסרט "פוסידון", השחקן האמריקאי ג'וש לוקאס, היא נהפכה לשגרירה של ארגון YouthAIDS הנלחם באיידס בקרב צעירים, ולמען מודעות למחלה. רוסום אקטיביסטית במספר ארגונים נוספים: למען נישואי להט"בים, למען מאבק בסרטן השד, למען הסביבה ולמען החיות.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | לוכדת השירים | דילדיס | מועמדת פרס אינדפנדנט ספיריט להופעת הפריצה הטובה ביותר (אנ') (2001) |
| 2000 | It Had to Be You | ילדה צעירה |  |
| 2001 | רפסודיה אמריקאית | שיילה (בגיל 15) |  |
| 2001 | Happy Now? | ניקי טרנט / ג'ני תומאס |  |
| 2002 | Passionada | ויקי אמונט |  |
| 2003 | נולה | נולה |  |
| 2003 | מיסטיק ריבר | קייטי מארקאם |  |
| 2004 | היום שאחרי מחר | לורה צ'פמן |  |
| 2004 | פנטום האופרה | כריסטין דאיי |  |
| 2006 | פוסידון | ג'ניפר ראמזי |  |
| 2009 | דרגון בול: אבולוציה | בולמה |  |
| 2009 | להעז | אלכסה ווקר |  |
| 2011 | Inside | כריסטינה פראסו |  |
| 2013 | יצורים יפהפיים | רידלי דוקיין |  |
| 2014 | לפני שאעלם | מגי |  |
| 2014 | Comet | קימברלי | גם מפיקה בפועל |
| 2014 | כמו שאת | בק |  |
| 2018 | מחווה טיפשית וחסרת טעם | קתרין ווקר |  |
| 2019 | מרדף קר | קים דאש |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | חוק וסדר | אליסון מרטין | פרק: "Ritual" |
| 1998 | גרייס וגלוריה | לואני | סרט טלוויזיה של CBS |
| 1998 | כשהעולם מסתובב | אביגייל ויליאמס | פרק: "#1.10649" |
| 1998 | רצון משלהם | שרה הצעירה | מיני-סדרה |
| 1998 | Only Love | לילי | סרט טלוויזיה של CBS |
| 1999 | מרחרחים | קרוליין בילס | 2 פרקים |
| 1999 | גאון | קלייר אדיסון | סרט טלוויזיה של ערוץ דיסני |
| 2000 | סיפורה של אודרי הפבורן | אודרי הפבורן הצעירה | סרט טלוויזיה של ABC |
| 2001 | הפרקליטים | אליסון אליסון | 2 פרקים |
| 2019-2011 | חסרי בושה | פיונה גאלגר | תפקיד ראשי; (9 עונות); 110 פרקים גם במאית בשני פרקים |
| 2017 | ממלכת החיות |   | במאית הפרק: "Broken Boards" |
| 2019 | מר רובוט | קרול סינגר | פרק: "401 Unauthorized"; ללא קרדיט |
| 2019 | אהבה מודרנית |   | במאית הפרק: "So He Looked Like Dad. It Was Just Dinner, Right?" |
| 2022 | אנג'לין | אנג'לין | מיני-סדרה; גם מפיקה בפועל |
| 2023 | החדר הצפוף | סנדי סאליבן | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
הערות שוליים

1 2 3  ethnic, Emmy Rossum, Ethnicity of Celebs | EthniCelebs.com, ‏2010-01-21 (באנגלית אמריקאית)
1 2 3 4  Joffe, Jessica. “Emmy Rossum: Hollywood’s newest It Girl.” Glamour: September 2006. p 326-7, 392
↑  Children's Chorus, באתר The Metropolitan Opera
↑  BIOGRAPHY
1 2  ביוגרפיה של אמי רוסום, באתר CelebrityWonder (באנגלית)
↑  Nate Bloom,‏ Celebrity Jews, באתר jweekly.com,‏ 11 ביוני 2004
↑  Wilson Morales,‏ Andrew Lloyd Webber's The Phantom Of The Opera: An Interview with Emmy Rossum, באתר blackfilm.com, דצמבר 2004
↑  Robert Simonson,‏ Austin Lysy and Emmy Rossum Are Romeo and Juliet at Williamstown, Aug. 2-13, באתר Playbill.com,‏ 2 באוגוסט 2006
↑
↑  "Surprise! Emmy Rossum Welcomes Baby Girl with Husband Sam Esmail — and Shares Photos from Pregnancy!". People. נבדק ב-26 במאי 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Emmy Rossum announces birth of son". CNN (באנגלית). 6 באפריל 2023. נבדק ב-2023-05-10. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  אתר Celiac.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007444592505171  PLWABN: 9812451356705606  BIBSYS: 4088936  BNE: XX1737064  BnF: cb150361842 (data)  CANTIC: a11003996  CiNii: DA15803122  GND: 1024540413  ISNI: 0000 0001 0950 5636  LCCN: no2001056876  MusicBrainz: bc598b29-d213-4c1b-8157-0fd8b1b0d534  NKC: pna2011621609  NLK: KAC2020P0241  NTA: 390025550  SNAC: w6ps1fb6  SUDOC: 160772885  VIAF: 5211577   WorldCat (עם VIAF): 5211577 
רוסום, 2011
אמי רוסום ובעלה סאם אסמאעיל(אנ') בפסטיבל הסרטים בטורונטו, 2018
יחידת אגוז

ערך זה עוסק ביחידה הפועלת מאז שנת 1995. אם התכוונתם לסיירת שפעלה בפיקוד הצפון עד שנת 1974, ראו .
| --- | --- |

סמל יחידת אגוז
 אֶרְדּוֹף אוֹיְבַי וְאַשִּׂיגֵם וְלֹא אָשׁוּב עַד כַּלּוֹתָם
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צבא הגנה לישראל
 סוג:  יחידת קומנדו
 בסיס האם:  בסיס בצפון הארץ
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  ינואר 1995 – הווה (כ־30 שנה)
 מקים היחידה:  ארז צוקרמן
 מלחמות:    המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה    מבצע צוק איתן  מבצע שומר החומות  מבצע עלות השחר  מבצע בית וגן  טבח שבעה באוקטובר  מלחמת חרבות ברזל
 נתוני היחידה
 ייעוד:  לוחמה זעירה בדגש על לוחמה בסבך בזירה הצפונית ולוחמה בטרור
 ציוד עיקרי:  נשק קל: רובה שירות M4A1 פלאט-טופ, אקדחים, מקלעים, רובי צלפים ואמצעים מיוחדים נוספים
 פיקוד
 יחידת אם:   חטיבת עוז
 דרגת המפקד:    סגן-אלוף
 מפקד נוכחי:  סא"ל ע'
 מפקדים:  רשימה בהמשך
 עיטורים
   צל"ש הרמטכ"ל (×2)   צל"ש אלוף (×2)
סיכת לוחם יחידת אגוז
לוחמי "אגוז" באימון הסוואה – נדרש מאמץ מצד המתבונן בתמונה על מנת להבחין בהם על רקע תוואי השטח הסלעי
יחידת אגוז (נקראת גם: יחידה 621) היא יחידת קומנדו של זרוע היבשה בצה"ל, יחידה מובחרת והתנדבותית הפועלת תחת חטיבת עוז (חטיבה 89) המאגדת את יחידות הקומנדו של חיל הרגלים.
היחידה מתמחה בלחימה בשטח סבוך, בשדאות, הסוואה וכן בלוחמה זעירה (לוחמת גרילה) – לחימת טווח קצר שבה איכותו ומקצועיותו של הלוחם מהוות את המרכיב העיקרי להצלחתה. היחידה פועלת בכל זמן, בכל זירה ובכל גזרה תוך התמקדות בגזרת הצפון.
ליחידה גם פלגת אמל"ח ייחודית - פלגת הפיתוח של היחידה, האחראית למצוא פתרונות יצירתיים וחידושים טכנולוגים לבעיות שצצות בשטח, ומתן הגנה נגד דרכי פגיעה חדשות שמסוגל האויב.
לאחר שחרורם מהשירות הסדיר, משרתים לוחמי היחידה במילואים בחטיבת יפתח.
אתר ההנצחה של היחידה, על גלגוליה השונים, נמצא בנבי חזורי שבצפון רמת הגולן.
בגלגולה הראשון הוקמה ב-1956 בשם סיירת אגוז כסיירת פיקודית של פיקוד הצפון, ופעלה עד סיום מלחמת יום כיפור ב-1974.