stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 1977/1978 בליגה הלאומית
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי נתניה | 26 | 15 | 8 | 3 | 50 | 21 | 29 | 38 | העפלה לגביע האינטרטוטו |
| 2 | בית"ר ירושלים | 26 | 12 | 9 | 5 | 32 | 14 | 18 | 33 |  |
| 3 | מכבי תל אביב | 26 | 12 | 8 | 6 | 44 | 29 | 15 | 32 | העפלה לגביע האינטרטוטו |
| 4 | הפועל יהוד | 26 | 9 | 11 | 6 | 20 | 17 | 3 | 29 |  |
| 5 | הפועל באר שבע | 26 | 9 | 8 | 9 | 43 | 32 | 11 | 26 |  |
| 6 | הפועל ירושלים | 26 | 9 | 8 | 9 | 27 | 22 | 5 | 26 |  |
| 7 | שמשון תל אביב | 26 | 8 | 10 | 8 | 23 | 25 | 2- | 26 |  |
| 8 | בית"ר תל אביב | 26 | 7 | 12 | 7 | 23 | 26 | 3- | 26 |  |
| 9 | הפועל תל אביב | 26 | 8 | 10 | 8 | 26 | 30 | 4- | 26 |  |
| 10 | מכבי יפו | 26 | 6 | 12 | 8 | 31 | 38 | 7- | 24 |  |
| 11 | הפועל חדרה | 26 | 9 | 6 | 11 | 32 | 41 | 9- | 24 |  |
| 12 | הפועל חיפה | 26 | 8 | 7 | 11 | 19 | 29 | 10- | 23 |  |
| 13 | הכח מכבי רמת גן | 26 | 4 | 11 | 11 | 19 | 32 | 13- | 19 | ירדו ליגה |
| 14 | הפועל עכו | 26 | 2 | 8 | 16 | 15 | 48 | 33- | 12 | ירדו ליגה |
| עונות בליגה העליונה בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגת ארץ ישראל | 1929/1930 • 1930/1931 • 1931/1932 • 1932/1933 • 1933/1934 • 1934/1935 • 1935/1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1940/1941 • 1941/1942 • 1942/1943 • 1943/1944 • 1944/1945 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| ליגה א' והליגה הלאומית | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| ליגת העל | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
ספריית גרשם שלום

חדר קריאה באוסף גרשם שלום (2011)
ספריית גרשם שלום או אוסף גרשם שלום היא ספריית עיון בתחום הקבלה, החסידות והמיסטיקה היהודית. הספרייה מבוססת על אוסף של חוקר הקבלה גרשם שלום והיא עברה לאחר פטירתו לרשות בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי, כיום הספרייה הלאומית, שם היא מוצגת באולם קריאה, המוקדש לה בלבד.
תכולתה של הספרייה

שלום אסף בימי חייו כ-25,000 ספרים ודברי דפוס אחרים, הקשורים הן ליהדות (כגון תורת הסוד היהודית, ספרי מחקר, היסטוריה יהודית על כל תקופותיה, ביבליוגרפיה, הגות ופילוסופיה, מקרא, תלמוד, משנה, מדרש, המגילות הגנוזות וספרות אנטישמית), והן הקשורים לדתות אחרות (כגון ספרים על הנצרות, דתות המזרח הרחוק, גנוסיס, מאגיה, כפירה, תורת הדתות ופילוסופיה כללית). כמחצית מסך הספרים היוותה ספרייתו בתורת הסוד היהודית.
הספרייה היא אחת מהספריות הנודעות ביותר בעולם בנושא תורת הסוד היהודית, וכוללת בתוכה את חלק הארי של הכתבים שנדפסו בתחום זה ושרדו במשך השנים, לרבות מאמרים, גזרי עיתונים, צילומים, חוברות, כתבי עת וספרים, על כל מהדורותיהם. שלום אסף דברי דפוס בלבד וספרייתו כוללת אך מעט כתבי יד, שנדרשו לו לצורך עבודתו. את מי שהגיע אליו עם כתבי יד נהג שלום להפנות לבית הספרים הלאומי. לעומת זאת הספרייה כוללת כ-500 צילומים של כתבי יד קבליים שנעשו על יד שלום או תלמידיו.
למרות גודלה של ספרייתו, לא למספר ספרים גדול ככל האפשר חתר שלום. הגדרתה של ספרייה הייתה לדעתו "ריכוזם השלם של ספרים בתחום מסוים". לפיכך, אף על פי שהקפיד מאוד לאסוף כל ספר השייך לספרייתו בתורת הסוד, כולל מהדורות שאינן מתועדות ואף צילומים מאוחרים, הוא נהג למיין ולהוציא מחוץ לספרייתו, מדי שנה, ספרים שסבר כי אינם שייכים לה.
היסטוריה > התחלה

ראשיתה של הספרייה בשנת 1915, השנה בה רכש שלום את ספר הזוהר וכן מונוגרפיה על החסידות מאת אהרן מרקוס. נראה כי כבר אז שאף שלום ליצור ספרייה כוללת בתחום זה, שתהווה חלק מהמפעל הציוני הגדול לתחייה רוחנית של העם היהודי בארץ ישראל.
בשנים שלאחר מלחמת העולם הראשונה, בפרט לאחר עזיבתו את בית הוריו, הכיר ביבליופילים יהודים מפורסמים בעלי ספריות ידועות, כגון זלמן שוקן (שהיה מאוחר יותר גם פטרונו), מרטין בובר ושמואל יוסף עגנון, וייתכן ששימשו לו מודל לשאיפותיו בבניית ספרייה זו. אם כי, אין ספק שמשיכתו למדע הביבליוגרפיה ואהבתו לספרים היוו אף הן מניעים לשאיפה זו.
במהלך לימודיו באוניברסיטאות שונות ביקר שלום באופן קבוע בספריותיהן ובספריות נודעות אחרות באירופה. אחת מהן, הספרייה העירונית של פרנקפורט, הייתה בעלת אוסף הספרים העבריים הגדול ביותר באירופה. הוא ביקר בפרנקפורט לפני עלייתו לישראל ושהה בה כארבעה חודשים, במהלכם ביקר בספרייה בכל יום למשך מספר שעות. לאחר שנתחבב על מנהל המחלקה העברית והיודאיסטית של הספרייה, פרופסור אהרן פריימאן, אשר חשב כי מן הראוי לעודד את החוקר הצעיר בתחום שטרם נחקר באקדמיה, הוא הורשה לעיין בפריטים נדירים של הספרייה, לרבות כתבי היד בנושא קבלה שהיו בה. שלום הספיק לעיין באוסף הכתבים הרחב של הספרייה, קודם לאובדנו במלחמת העולם השנייה במהלך שרפה גדולה. בתקופה זו הוא נחשף לספרות הסוד ויכול היה לראשונה לעמוד על היקפה.
עד לעלייתו לישראל, בשנת 1923, אסף שלום 1,767 ספרים, מהם 503 היו בתחום הקבלה. חלק מהאוסף נרכש, לבקשתו, על ידי אמו, ונשלח אליו, למקומות בהם למד והתגורר, ומאוחר יותר, משעלה לישראל, נשלח גם לשם. משהחל לעבוד בבית הספרים הלאומי המשיך במחקר ביבליוגרפי בתחום זה ואף פרסם שלושה חיבורים ביבליוגרפיים חשובים בנושא: הראשון, משנת תרפ"ח, ביבליוגרפיה מוערת של ספרות חסידי ברסלב; השני, משנת 1927, רשימה ביבליוגרפית של כל החיבורים בתורת הסוד היהודית, שהיו ידועים לו עד אותו הזמן; והשלישי, בשנת תר"ץ, קטלוג של כתבי היד בקבלה שבבית הספרים.
היסטוריה > הרחבת הספרייה

הידע הביבליוגרפי הרב שצבר שלום בביקוריו התכופים בספריות אירופה לפני עלייתו לישראל, והן בעת עבודתו בבית הספרים, סייעו לו בבניית ספרייתו הנרחבת. בנוסף, נהג שלום לרכוש ספרי ביבליוגרפיה וקטלוגים שפרסמו סוחרי ספרים עבריים, כדי לאתר ספרי קבלה שונים שהיה מעוניין בהם. עדות להיקף ידיעתו הרחב במצאי ספרי הקבלה הוא הקונטרס "עלו לשלום", שפרסם בשנת תרצ"ו, הכולל רשימה של 80 חיבורים עבריים ו-31 חיבורים לועזיים בלבד, בנושא קבלה וחסידות. ספרים אלו היו דרושים לשלום להשלמת ספרייתו, על אף שכמה מהם, ככל הנראה, מעולם לא נדפסו (ונכתבו בטעות באחת מרשימות הספרים הקדומות) וחלק אחר היה בעל חשיבות מועטה (עובדה שלא סייעה למנוע את הקפיצה במחירם, מיד לאחר פרסום הקונטרס).
הרחבתה של הספרייה התאפשרה גם הודות לפרסום וההכרה הבינלאומית לה זכו הן שלום, כחוקר, והן ספרייתו, שהייתה ייחודית בתוכנה ובהיקפה. לפיכך, נהגו חוקרים רבים מהארץ ומהעולם לשלוח לשלום העתקים של עבודותיהם. במקביל, נהגו סוחרי ספרים גדולים לשלוח לו קטלוגים הכוללים ספרי קבלה נדירים ולא פעם אף נהגו להתייעץ עמו באשר לספרים אלה. שלום יכול היה לרכוש לספרייתו ספרים בנושאי קבלה, בשל סיוע כספי שקיבל מבית הספרים הלאומי לשם כך, מתוקף הסכמתו להעביר את ספרייתו לרשות בית הספרים לאחר מותו.
היסטוריה > בביתו

במשך השנים, גדלה והתרחבה ספרייתו ומילאה כל חלל פנוי בביתו של שלום, למעט מדף אחד ריק שנהג להשאיר "לזכר החורבן". את ספריו סידר על המדפים באופן הבא: על גבי המדפים שהיו תלויים על הקיר שמאחורי שולחן עבודתו סודרו, החל מהצד השמאלי התחתון, ספרי הקבלה לפי סדר חלוקה היסטורי-כרונולוגי, ובהתאם לתקופות השונות בתורת הסוד היהודית. במדפים שבמרכז הקיר היו ספריו של שלום עצמו, ודפים רבים מלאי הערות, שכתב בזמן עבודתו (רבים מדפים אלה נכרכו בתוך הספרים עליהם נכתבו ההערות). על המדפים שעל הקירות האחרים בחדר העבודה סודרו ספרי חסידות וביבליוגרפיה. בחדר האורחים היו ספרים במדעי הרוח הכלליים, לרבות מדע הדתות, הנצרות, גנוסיס, דתות המזרח הרחוק, מאגיה וכישוף. ספרים נוספים סודרו על גבי מדפים בשאר חלקי הבית, לרבות חדר השינה. חלק גדול מהספרים בספרייה מכיל את הערותיו של שלום, שנהג גם להמשיך ולעדכן את מחקריו שלו עצמו, כל אימת שהגיע אליו מידע חדש בנושאי מחקרו.
היסטוריה > לאחר מותו

כאמור, כבר בימי חייו, תכנן שלום להעביר את ספרייתו לבית הספרים והשאיר פרטים מדויקים המתארים כיצד יש לנהוג בה לאחר מותו. שלום נפטר ביום 21 בפברואר 1982, ובהתאם להנחיותיו, הועבר האוסף לספרייה הלאומית, בשנת 1987, וסודר בשני אולמות קריאה המוקדשים לו בלבד. האוסף כולו מזוהה בשם אוסף גרשם שלום ובעבר היה בעל קטלוג חיפוש משלו. לאחר סיום העברת הספרים נערכה תערוכה בבית הספרים, בה הוצגו לקהל פריטים שונים מהאוסף וציוני דרך משמעותיים בחייו של שלום.
בשנת תשנ"ט (1999) פורסם קטלוג של ספריית גרשם שלום בתורת הסוד היהודית. הקטלוג כולל את כל דברי הדפוס שאסף שלום בימי חייו וכן את כל מה שנוסף לספרייתו לאחר מותו, והוא מסודר במקביל לאופן שבו מיין שלום את ספריו בספרייתו בביתו. סך כל הכותרים הרשומים בקטלוג הוא 12,270, והם מחולקים לפי הנושאים הבאים: מחקריו של גרשם שלום; ספרים בתורת הסוד העברית בעת העתיקה; ראשיתה של תורת הסוד באירופה; ספר הזוהר ודורו; הקבלה במאות ה-14 וה-15; הקבלה אצל דור גירוש ספרד; הקבלה בספרות הנוצרית; הקבלה במאה ה-16 בצפת ובמזרח וקבלת האר"י; התפשטות קבלת האר"י מסוף המאה ה-16 עד אמצע המאה ה-17; השבתאות ושלוחותיה; קבלה ומוסר במאות ה-17 וה-18; ראשית החסידות, המתנגדים והפולמוס; חסידות חב"ד; חסידות ברסלב; החסידות משנת תקע"ה עד שנת תשנ"ה; חיבורי הקבלה בדורות האחרונים, מהמאה ה-18 עד המאה ה-20; שונות, לרבות אלכימיה וקבלה, גלגול, גולם, דיבוק, כישוף, מנהגים ופולקלור, מגן דוד, משיחיות, סגולות רפואיות, גורלות וחלומות, קמיעות, שמות, שימושים, תנ"ך, פירושים, דרושים על המקרא, תרגומי המקרא ותפילות.
הספרייה ממשיכה, כאמור, לרכוש ספרים חדשים בתחום תורת הסוד, שיצאו לאור לאחר מותו של שלום, ולעיתים אף דפוסי קבלה נדירים. בנוסף, מצורפים לספרייה אוספים של חוקרים אחרים העוסקים בקבלה ומיסטיקה. עד עתה צורפו שני אוספים:
אוסף מתוך ספריה של חוקרת הקבלה והחסידות, פרופ' רבקה ש"ץ אופנהיימר, אשר הייתה תלמידה של שלום וערכה שלושה מספרי הרצאותיו באוניברסיטה העברית.
ספרייתו של ישעיה תשבי, חוקר הקבלה ותלמידו הראשון של שלום. הספרייה שולבה באוסף שלום בשנת 2010.
עם מעברה של הספרייה הלאומית למבנה חדש בשנת 2023, עברה גם ספריית גרשום שלום, והוקצה לה אולם משלה.
חשיבותה של הספרייה

ספריית שלום היא הספרייה היחידה בעולם המחזיקה באוסף כמעט שלם של ספרים ומחקרים בקבלה, חסידות ושבתאות, תורת הסוד היהודית ומיסטיקה כללית.
יתירה מזאת, הספרייה מהווה את הצלע השלישית של שלושה גופים בספרייה הלאומית, המרכזים במקום אחד כמעט את כל החיבורים, שהודפסו ונכתבו בתחום תורת הסוד היהודית ושרדו עד היום, שכן לצדה קיימים בספרייה הלאומית המחלקה לכתבי יד וארכיונים, הכוללת אוסף של כתבי יד בקבלה, וכן המכון לתצלומי כתבי יד עבריים, הכולל, בין השאר, צילומים של כתבי יד בקבלה.
שלום סייע גם בהקמה ובניהול של שני גופים אלה ואף בהגדלת האוספים שבהם. בתקופה שבה ניהל את המחלקה ליודאיקה בבית הספרים הלאומי, בשנים 1923–1927, הוא דאג לקלוט את כתבי היד בקבלה שהגיעו לספרייה, לזהותם ולמיינם. גם לאחר שהפסיק לעבוד בבית הספרים והחל להרצות באוניברסיטה העברית, המשיך להיות מעורב ברכישתם ובמיונם של כתבי היד בקבלה שהגיעו לבית הספרים, וכאמור, אף פרסם קטלוג של כתבי היד בקבלה שבבית הספרים, עד לשנת תר"צ. אשר למכון לתצלומי כתבי יד עבריים, הוא הוקם בשנת 1950, ביוזמתו של ראש ממשלת ישראל דוד בן-גוריון, ובסיועם של שלום ושמחה אסף, במטרה לרכז צילומים של כל כתבי היד העבריים הקיימים בעולם. מעורבותו של שלום במכון לא פסקה לאחר שסייע בהקמתו, והוא המשיך להיות חבר בוועדת המכון עד סוף ימיו.
זאת ועוד, שלום סבר כבר מגיל צעיר שחשוב ליצור ולקיים ספריית סוד כוללת, והחל כבר אז לאסוף חיבורים בנושא. התעסקותו רבת השנים סייעה לו להגשים את שאיפתו כמעט במלואה, ומנעה את אובדנם של ספרים, שאלמלא היו בספרייתו ייתכן שהיו אובדים בתקופת השואה באירופה, או ערב הקמתה של מדינת ישראל, בארצות ערב.
יתר על כן, ריכוזם של החיבורים המודפסים בתורת הסוד היהודית, על מהדורותיהם השונות (לצידם של כתבי היד בקבלה במחלקה לכתבי יד ובמכון לתצלומי כתבי יד עבריים), מאפשר לחוקרי הקבלה גישה נוחה אליהם, בניגוד לעבר, וכן מסייע למחקר מדויק, כולל ומשווה. שלום הוא מהאחראים המרכזיים לכך, ומיזם זה נחשב אחד מהישגיו המרכזיים, לצד הישגיו המחקריים.
בנוסף, מאחר שמפעלו המחקרי של שלום נחשב בעל ערך וחשיבות ואף השפיע על פני חקר היהדות כיום, מיוחסת משמעות לקביעותיו השונות בתחום, גם אם נעשו מחוץ לחיבוריו, למשל להחלטתו אילו ספרים יהיו חלק מהאוסף ואילו ספרים ייוותרו בחוץ, לדרך מיונו לתקופות השונות בתורת הסוד ולתיחום שקבע לגבי תקופות אלו, וכן להערות הרבות שכתב בתוך החיבורים.
את הספרייה פוקדים מדי שנה, לצד רבנים, מקובלים וסקרנים, עשרות חוקרי קבלה ויהדות מרחבי העולם, שנעזרים באוסף הכתבים שבה לשם השלמת מחקריהם. המפגש החי באולם הקריאה בין החוקרים למיניהם נותן ערך מוסף לביקוריהם בספרייה.
מנהלי הספרייה

ד"ר אסתר ליבס - מקיץ 1987 (מועד פתיחת הספרייה) עד ינואר 2011.
ד"ר צבי לשם - מיולי 2011 עד מרץ 2024.
אביה יקותיאל.
ראו גם

הנצחתו של גרשם שלום
משנתו של גרשם שלום
נושאים במחלוקת במשנתו של גרשם שלום
ביבליוגרפיה של גרשם שלום
פרס גרשם שלום
לקריאה נוספת

מלאכי בית אריה, גרשם שלום - הספר והספרייה, הארץ (3.4.1983), עמ' 14 - 15.
בר-לבב אבריאל, קטלוג ספריית גרשם שלום - תרומה חשובה לחקר הקבלה, מדעי היהדות (האגוד העולמי למדעי היהדות) 39, תשנ"ט-1999, עמ' 201 - 209.
דוד אסף, [ביקורת על] יוסף דן ואסתר ליבס (עורכים), שמואל ראם (עורך משנה), "ספריית גרשם שלום בתורת הסוד היהודית: קטלוג, א-ב" (תשנ"ט), ציון ס"ה, תש"ס, עמ' 249 - 254.
נועם זדוף ויונתן מאיר, "'דברי שלום' או 'חיי מוהר"ש': חיבור סאטירי מגנזי יוסף וייס", ספר זיכרון לגרשם שלום במלאת עשרים וחמש שנים לפטירתו (עורך: יוסף דן), כרך א', ירושלים: החוג למחשבת ישראל, מכון למדעי היהדות ע"ש מנדל, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשס"ז, עמ' 373 - 374 (פרק ה': ספריו וספרייתו).
יוסף דן, ספריית גרשם שלום בתורת הסוד היהודית, בתוך: על גרשם שלום, תריסר מאמרים, ירושלים, מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, תש"ע-2010, עמ' 18 - 34.
פדמלון קלבי

| פדמלון קלבי> מצב שימור |
| --- | --- |
 מצב שימור: בסכנת הכחדה סכנת הכחדה (EN) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: קנגוראים
תת־סדרה:: דמויי-קנגורו
משפחה:: קנגוריים
סוג:: פדמלון
מין:: פדמלון קלבי
שם מדעי
 Thylogale calabyi ‏פלנרי, 1992
תחום תפוצה


פדמלון קלבי (שם מדעי: Thylogale calabyi; קרוי גם וולבי אלפיני) הוא מין של כיסאי נדיר ולא מוכר בסוג פדמלון שאנדמי לאזורים ההרריים באי גינאה החדשה. פדמלון זה מין חדש יחסית: הוא תואר מדעית רק בשנת 1992 על ידי הזואולוג האוסטרלי טים פלנרי (אנ'), וקרוי על שמו של הממולוג האוסטרלי ג'ון קלבי, שחקר רבות את משפחת הקנגוריים. לתקופה קצרה, פדמלון קלבי נחשב כתת-מין של פדמלון כהה, עד שקיבל מעמד של מין נפרד.
מידע כללי

פדמלון קלבי הוא יונק כיס קומפקטי ועגלגל, עם ראש גדול וקצר ואוזניים גדולות. זנבו קצר ועבה, גפיו הקדמיות קטנטנות וגפיו האחוריות מפותחות וחזקות. הפרווה שלו עבה, צפופה וצמרירית, ונועדה להגן עליו מפני טמפרטורות קפואות בבית גידולו ההררי. צבעו חום אפרורי כהה בחלק העליון, עם גוון חיוור ובהיר יותר בחלק התחתון. יש לו פס בהיר על הירכיים. גופו בנוי בצורה מקושתת המאפשרת לו לצלול במהירות בסבך השיחים ולהיעלם. משקלו נע בין 3 ל-6 קילוגרם, כשהזכרים שוקלים בדרך כלל כפול מהנקבות.
פדמלון קלבי אנדמי לפפואה, בה הוא מוגבל לשלושה הרים מבודדים ומרוחקים זה מזה: הר אלברט אדוארד, הר וילהלם והר גילווה (השניים האחרונים הם ההרים הגבוהים ביותר באוקיאניה). ההימצאות שלו בהרים המבודדים הללו המפוזרים ברכס אואן סטנלי וברכס ביסמרק, עשויה להצביע על כך שטווח התפוצה ההיסטורי שלו ברכסים הללו היה רחב לאין שיעור מהטווח הנוכחי.
פדמלון קלבי חי ברום רכסי ההרים בגובה של 2,800 מטר מעל פני הים ומעלה באזור אקולוגי ייחודי המכונה טונדרה אלפינית, שדומה במובנים רבים לטונדרה ארקטית: הטמפרטורות נמוכות בו בצורה קיצונית עם רוחות עזות, הוא נטול עצים, והצמחייה העיקרית שבו כוללת כרי דשא ושיחים נמוכים לצד טחבים וחזזיות. אף על פי שפדמלון קלבי חי באופן כללי מעל קו העצים, באזורים מסוימים הוא נמצא גם באזור התת-אלפיני בקצה העליון של יערות הגשם הממוזגים שבהם נפוצה תופעת הקרומהולץ.
אין מידע זמין אודות האקולוגיה של המין; סביר להניח, שפדמלון קלבי הוא יונק יחידאי החי מרבית הזמן בגפו להוציא את עונת הרבייה. בהתבסס על אורח החיים האופייני לפדמלונים האחרים, ככל הנראה גם מין זה הוא פעיל לילה או פעיל דמדומים הניזון מעשבים, עלים ועשבי תיבול. הנקבה ממליטה גור אחד בדרך כלל לאחר תקופת היריון קצרה, והגור שוהה בכיס כ-6 חודשים. לא ידוע על טורפים טבעיים של המין מלבד האדם.
מצב שימור

פדמלון קלבי מסווג על ידי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור סכנת הכחדה (EN), היות ששטח התפוצה הכולל שלו קטן מ-500 קילומטרים רבועים ומוגבל כולו לכרי דשא תת-אלפינים, כאשר כל האוכלוסייה מרוכזת בחמישה מוקדים הסובלים מירידה באיכות בית הגידול שנגרמת על ידי חזירים פראיים, ומציד על ידי האדם וכלבי בית למזון. שינויי האקלים שמובילים לטמפרטורות קפואות מן הרגיל, הופכים לאיום משמעותי יותר ויותר, ומשפיעים לרעה על איכות בית הגידול ועל יכולת השרידות של הפדמלון.
אין מידע עדכני אודות האוכלוסייה הכוללת של המין, ואף אין מידע על האוכלוסיות המבודדות בהר גילווה והר אלברט אדוארד שבהם הפדמלון דווח כנפוץ בעבר על ידי טים פלנרי. האוכלוסייה על הר וילהלם נכחדה ככל הנראה. פדמלון קלבי אינו נמצא עדיין בשום אזור ממשלתי מוגן, ונדרשת תוכנית שימור מקיפה להצלת המין וכן חקיקת חוקי ציד מחמירים בסביבת המחיה המצומצמת שלו.
הערות שוליים

↑  פדמלון קלבי באתר הרשימה האדומה של IUCN
| קנגוריים |
| --- | --- | --- |
| וולביים ארנביים מפוספסים | וולביים ארנביים מפוספסים |  |
| וולבי ארנבי מפוספס | וולבי ארנבי מפוספס (סוג ומין יחיד) |   |
| קנגורים | קנגורים |   |
| קנגורו | קנגורו אפור מזרחי • קנגורו אפור מערבי • קנגורו אדום • וולארו האנטילופה • וולארו מצוי • וולארו שחור • וולבי אגיל • וולבי שחור-פס • וולבי טמר • וולבי סבך מערבי • וולבי פרמה • וולבי זנב-שוט • וולבי אדום-צוואר |   |
| קנגורו אילני | קנגורו אילני אפרורי • קנגורו אילני לומהולץ • קנגורו אילני בנט • קנגורו אילני דובי • קנגורו אילני הואון • קנגורו אילני דוריה • קנגורו אילני סרי • קנגורו אילני גודפלו • קנגורו אילני עטוי-זהב • קנגורו אילני שפלתי • קנגורו אילני הוזר • קנגורו אילני וונדיוואי • איפולה • דינגיסו • טנקיל |   |
| וולבי הצבי | וולבי צבי שחור • וולבי צבי לבן-פס • וולבי צבי אפור • וולבי צבי חום |   |
| וולבי יערוני | וולבי יערוני מקלאי • וולבי יערוני זוטר |   |
| וולבי ארנבי | וולבי ארנבי ממושקף • וולבי ארנבי אדמוני |   |
| וולבי זנב-מסמר | וולבי זנב-מסמר מרוסן • וולבי זנב-מסמר צפוני |   |
| וולבי הסלע | וולבי סלע קצר-אוזן • וולבי סלע וילקינס • וולבי סלע פרוסרפיני • וולבי סלע רוטשילד • וולבי סלע צהוב-רגל • וולבי סלע אלייד • וולבי סלע כף-יורק • וולבי סלע גודמן • וולבי סלע הרברט • וולבי סלע חדגוני • וולבי סלע שחור-צד • וולבי סלע מאריבה • וולבי סלע זנב-מברשת • וולבי סלע סגול-צוואר • וולבי סלע שרמן • מונג'ון • נברלק |   |
| פדמלון | פדמלון טסמני • פדמלון בראון • פדמלון כהה • פדמלון קלבי • פדמלון ההרים • פדמלון אדום-רגל • פדמלון אדום-צוואר |   |
| וולבי ביצות | וולבי ביצות (סוג ומין יחיד) |   |
| קווקה | קווקה (סוג ומין יחיד) |   |
סרסוטה

סרסוטה (באנגלית: Sarasota) היא עיר בדרומו של מפרץ סרסוטה בחוף הדרום-מערבי של מדינת פלורידה שבארצות הברית ומשמשת כבירת מחוז סרסוטה. נכון לשנת 2016, בעיר כ־56,600 תושבים.
אתרי העיר

מוזיאון האמנות הלאומי של פלורידה ובשמו הקודם מוזיאון האמנות של ג'והן ומייבל רינגלינג.
תחבורה

את העיר משרת נמל התעופה הבינלאומי סרסוטה-ברדנטון.
ערים תאומות

קנדה המילטון, קנדה
צרפת פרפיניאן, צרפת
ישראל תל מונד, ישראל
רוסיה ולדימיר, רוסיה
איטליה טרוויזו, איטליה
הרפובליקה העממית של סין שיאמן, הרפובליקה העממית של סין
מקסיקו מרידה, מקסיקו
מוזיאון האמנות הלאומי של פלורידה
עונת 1977/1978 בליגה הארצית

עונת 1977/1978 בליגה הארצית הייתה העונה השנייה של הליגה הארצית כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.
הליגה כללה 14 קבוצות. את העונה סיימה בני יהודה תל אביב במקום הראשון והעפילה לעונת 1978/1979 בליגה לאומית, לצד הפועל פתח תקווה, הפועל כפר סבא והפועל ראשון לציון שסיימו אחריה בהתאמה.
הפועל בית שמש ומכבי שעריים ירדו לליגה השלישית.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | בני יהודה תל אביב | 26 | 20 | 3 | 3 | 61 | 20 | 41 | 43 | עלו ליגה |
| 2 | מכבי פתח תקווה | 26 | 16 | 4 | 6 | 35 | 24 | 11 | 36 | עלו ליגה |
| 3 | הפועל כפר סבא | 26 | 14 | 7 | 5 | 39 | 22 | 17 | 35 | עלו ליגה |
| 4 | הפועל ראשון לציון | 26 | 12 | 9 | 5 | 31 | 19 | 12 | 33 | עלו ליגה |
| 5 | הפועל פתח תקווה | 26 | 11 | 8 | 7 | 37 | 27 | 10 | 30 |  |
| 6 | מכבי חיפה | 26 | 9 | 7 | 10 | 32 | 31 | 1 | 25 |  |
| 7 | מכבי רמת עמידר | 26 | 7 | 9 | 10 | 23 | 23 | 0 | 23 |  |
| 8 | הפועל חולון | 26 | 7 | 9 | 10 | 23 | 28 | 5- | 23 |  |
| 9 | הפועל נתניה | 26 | 9 | 5 | 12 | 32 | 43 | 11- | 23 |  |
| 10 | הפועל טירת כרמל | 26 | 3 | 13 | 10 | 22 | 33 | 11- | 19 |  |
| 11 | הפועל אשדוד | 26 | 6 | 7 | 13 | 18 | 29 | 11- | 19 |  |
| 12 | הפועל רמת גן | 26 | 8 | 3 | 15 | 22 | 38 | 16- | 19 |  |
| 13 | הפועל בית שמש | 26 | 5 | 9 | 12 | 14 | 33 | 19- | 19 | ירדו ליגה |
| 14 | מכבי שעריים | 26 | 6 | 5 | 15 | 29 | 48 | 19- | 17 | ירדו ליגה |
פדמלון כהה

| פדמלון כהה |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: קנגוראים
תת־סדרה:: דמויי-קנגורו
משפחה:: קנגוריים
סוג:: פדמלון
מין:: פדמלון כהה
שם מדעי
 Thylogale brunii ‏שרבר, 1778
תחום תפוצה


פדמלון כהה (שם מדעי: Thylogale brunii; קרוי גם וולבי כהה) הוא מין של וולבי בינוני בסוג פדמלון, המצוי בדרום גינאה החדשה ובמספר איים מקבוצת איי מאלוקו. הוא תואר מדעית בשנת 1778 על ידי חוקר הטבע הגרמני יוהאן כריסטיאן דניאל פון שרבר (Johann Christian Daniel von Schreber). פירוש שמו המדעי של הפדמלון הכהה הוא "סמור הכיס של ברוין", על שמו של הצייר והסופר ההולנדי קורנליס דה ברוין אשר היה האירופאי הראשון שתיאר חיצונית את המין, ואף פרסם איור שלו בכרך השני של מסעותיו בשנת 1711. יחסית לקרוביו הגוצים, הפדמלון הכהה חולק קווי דמיון רבים יותר עם סוגי וולבים אחרים, בפרט עם בני הסוג וולבי הצבי. כמו כן, הפדמלון הכהה הוא המין הגדול ביותר בסוגו.
אנטומיה ומראה

הפדמלון הכהה הוא כיסאי בינוני עם מבנה גוף מוצק ועגלגל וזנב קצר ועבה. ראשו גדול וחרוטי, והחרטום המחודד שלו ארוך יותר משל פדמלונים אחרים וגורם לבלבול בינו לבין וולבי צבי אפור. עיניו ואפו גדולים ושחורים, ואוזניו גדולות, רחבות ומחודדות בקצוותיהן. גפיו הקדמיות קצרות אמנם מהגפיים האחוריות הגדולות והמפותחות, אך בכל זאת הן ארוכות משמעותית משל המינים האחרים בסוגו. הפדמלון הכהה גדול יחסית: משקל הזכר עד 11 קילוגרם, ומשקל הנקבה 5–9 קילוגרם. אורך ראשו וגופו עד 67 סנטימטרים, וזנבו באורך של כחצי מטר בממוצע.
הפרווה של הפדמלון הכהה צפופה, עבה וחלקה, והיא אינה צמרירית כיתר הפדמלונים. צבע הפרווה הבסיסי הוא אפור כהה או כסוף עם נטייה עקבית לאפור-שוקולדי כהה בפלג הגוף האחורי, בגב, בצוואר ובמותניים לעומת הצלעות שבהירות יותר; במקרים רבים הגוף עשוי להיות כהה כולו. הגוון הכהה עשוי להיות גם בצבע אפור-סגלגל כהה, שחור-כחלחל, ועוד. בניגוד מוחלט לצבע הכהה בחלק העליון, החזה, הבטן והגרון בצבע לבן בוהק או צהבהב-קרמי. הזרועות והרגליים בצבע אפור בהיר יחסית, וכפות הידיים והרגליים שחורות. על הירכיים האפורות, ישנו פס לבן דהוי, ומעליו פס שחור עמום.
ראשו של הפדמלון בצבע אפור כהה, והמצח והחרטום שחרחרים. על הלחיים יש פס לבן בוהק, ומעליו יש לעיתים גם פס שחרחר דהוי בדומה לצבי. האוזניים שחרחרות בצידן החיצוני וורודות בצידן הפנימי. סביב העיניים יש טבעות ורודות, והשפתיים גם הן ורודות בדרך כלל.
הזנב עשוי להיות אפרפר כולו, או שחרחר בצידו העליון ולבנבן בצידו התחתון; קצהו הדליל בשיער עשוי להיות ורוד.
תפוצה ואקולוגיה

הפדמלון הכהה אנדמי לגינאה החדשה, בה הוא מצוי בעיקר בשפלות הדרומיות של האי (הן בשטח פפואה והן בשטח אינדונזיה). הוא מצוי גם באיי ארו ובחלק מאיי קאי הנמצאים בקצה הדרום-מזרחי של איי מאלוקו בים אראפורה ליד חופי גינאה האינדונזים. בעבר, הייתה אוכלוסייה נוספת בחצי האי זנב-ציפור במזרח פפואה (רצועת החוף ליד פורט מורסבי), אולם היא נכחדה כליל כתוצאה מציד.
בית הגידול של הפדמלון כולל את סוואנות טרנס-פליי הגשומות והטרופיות בדרום האי, יערות גשם טרופיים, פסיפס של יער וסוואנה, ויערות משניים שבהם יש הפרעה אנושית נרחבת (כריתת עצים וכדומה). באזורים מסוימים, הוא מוגבל ליערות גדותיים הצומחים בצידי הנהרות. סביבת המחיה שלו נמצאת כמעט בגובה פני הים, והוא אינו מצוי באזורים הרריים.
מעט ידוע על אורח החיים של הפדמלון הכהה. זהו כיסאי פעיל לילה אשר נוהג לבלות את מרבית שעות היום כשהוא ספון בצמחייה הצפופה. בשעות הערב הוא יוצא לתור אחר מזון בקרחות ובשולי היער, בדרך כלל עשבים, עלים ועשבי תיבול. הנקבה ממליטה גור אחד או תאומים לאחר תקופת היריון של 30 יום, והם שוהים בכיס כ-6 וחצי חודשים ומגיעים לבגרות עד גיל 15 חודשים. תוחלת החיים המרבית של הפדמלון הכהה בשבי היא עד 10 שנים.
מצב שימור

הפדמלון הכהה מסווג על ידי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור פגיע (VU), מאחר שעל פי ההערכה אוכלוסייתו חוותה צמצום בשיעור של 30% במהלך העשורים האחרונים של המאה ה-20. האיום העיקרי המרחף על המין הוא ציד למזון על ידי ילידי גינאה החדשה, אשר הקטין בצורה משמעותית את האוכלוסייה, וגרם להכחדתו של הפדמלון מהחלק הדרום-מזרחי של טווח התפוצה. נכון לשנת 2020, מין זה אינו נמצא עדיין באזור מוגן רשמי. ארגון IUCN ממליץ לווסת את הציד שלו ולנטר את האוכלוסיות בקביעות.