stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 1984/1985 בליגה הלאומית
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי חיפה | 30 | 20 | 5 | 5 | 57 | 20 | 37 | 65 | העפלה לגביע האינטרטוטו |
| 2 | בית"ר ירושלים | 30 | 17 | 9 | 4 | 52 | 27 | 25 | 60 | העפלה לגביע האינטרטוטו |
| 3 | שמשון תל אביב | 30 | 13 | 10 | 7 | 29 | 20 | 9 | 49 |  |
| 4 | מכבי פתח תקווה | 30 | 13 | 9 | 8 | 45 | 31 | 14 | 48 |  |
| 5 | הפועל חיפה | 30 | 11 | 11 | 8 | 30 | 26 | 4 | 44 |  |
| 6 | הפועל פתח תקווה | 30 | 11 | 10 | 9 | 30 | 27 | 3 | 43 |  |
| 7 | מכבי תל אביב | 30 | 9 | 15 | 6 | 34 | 23 | 11 | 42 |  |
| 8 | מכבי נתניה | 30 | 9 | 11 | 10 | 53 | 40 | 13 | 38 |  |
| 9 | הפועל תל אביב | 30 | 9 | 11 | 10 | 31 | 32 | 1- | 38 |  |
| 10 | מכבי יבנה | 30 | 8 | 12 | 10 | 34 | 38 | 4- | 36 |  |
| 11 | הפועל כפר סבא | 30 | 6 | 15 | 9 | 26 | 33 | 7- | 33 |  |
| 12 | מכבי יפו | 30 | 8 | 9 | 13 | 30 | 40 | 10- | 33 |  |
| 13 | הפועל באר שבע | 30 | 6 | 14 | 10 | 26 | 30 | 4- | 32 |  |
| 14 | בית"ר תל אביב | 30 | 7 | 10 | 13 | 28 | 43 | 15- | 31 | ירדו ליגה |
| 15 | הפועל לוד | 30 | 5 | 8 | 17 | 15 | 55 | 40- | 23 | ירדו ליגה |
| 16 | הכח מכבי רמת גן | 30 | 2 | 13 | 15 | 17 | 52 | 35- | 19 | ירדו ליגה |
| עונות בליגה העליונה בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגת ארץ ישראל | 1929/1930 • 1930/1931 • 1931/1932 • 1932/1933 • 1933/1934 • 1934/1935 • 1935/1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1940/1941 • 1941/1942 • 1942/1943 • 1943/1944 • 1944/1945 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| ליגה א' והליגה הלאומית | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| ליגת העל | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
עונת 1984/1985 בסרייה א'

| --- | --- |
תמונה קבוצתית של הלאס ורונה, אלופת הליגה
תמונה קבוצתית של הלאס ורונה, אלופת הליגה
 תקופת התחרות:  16 בספטמבר 1984 – 19 במאי 1985 (246 ימים)
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:  הלאס ורונה
 מספר משחקים:  240
 מספר שערים:  504 (2.1 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  צרפת מישל פלאטיני (18 שערים)
 → 1983/19841985/1986 ←
עונת 1984/1985 בסרייה א' הייתה העונה ה-83 של התחרות שאורגנה על ידי התאחדות הכדורגל האיטלקית ונוהלה על ידי "ליגת הכדורגל" (Lega Calcio). המשחקים החלו ב-16 בספטמבר 1984 והסתיימו ב-19 במאי 1985.
בליגה השתתפו 16 קבוצות. התחרות התקיימה בשיטת ליגה עם משחקי בית ומשחקי חוץ. עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו.
אטאלנטה, קומו וקרמונזה היו הקבוצות שעלו מהליגה השנייה.
הלאס ורונה זכתה באליפות בפעם הראשונה בתולדות המועדון.
בסיום העונה לסרייה ב' ירדו אסקולי, לאציו וקרמונזה. במקום הקבוצות שירדו לסרייה א' העפילו פיזה, לצ'ה ובארי.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | הלאס ורונה  | 30 | 15 | 13 | 2 | 42 | 19 | 23 | 43 | זכייה בליגה   העפלה לגביע אירופה לאלופות |
| 2. | טורינו | 30 | 14 | 11 | 5 | 36 | 22 | 14 | 39 | העפלה לגביע אופ"א |
| 3. | אינטר | 30 | 13 | 12 | 5 | 42 | 28 | 14 | 38 | העפלה לגביע אופ"א |
| 4. | סמפדוריה | 30 | 12 | 13 | 5 | 36 | 21 | 15 | 37 | זכייה בגביע איטליה  העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע |
| 5. | יובנטוס | 30 | 11 | 14 | 5 | 48 | 33 | 15 | 36 | העפלה לגביע אירופה לאלופות |
| 6. | מילאן | 30 | 12 | 12 | 6 | 31 | 25 | 6 | 36 |  |
| 7. | רומא | 30 | 10 | 14 | 6 | 33 | 25 | 8 | 34 |  |
| 8. | נאפולי | 30 | 10 | 13 | 7 | 34 | 29 | 5 | 33 |  |
| 9. | פיורנטינה | 30 | 8 | 13 | 9 | 33 | 31 | 2 | 29 |  |
| 10. | אטאלנטה | 30 | 5 | 18 | 7 | 20 | 32 | 12- | 28 |  |
| 11. | אודינזה | 30 | 10 | 5 | 15 | 43 | 46 | 3- | 25 |  |
| 12. | אבלינו | 30 | 7 | 11 | 12 | 27 | 33 | 6- | 25 |  |
| 13. | קומו | 30 | 6 | 13 | 11 | 17 | 27 | 10- | 25 |  |
| 14. | אסקולי | 30 | 4 | 14 | 12 | 24 | 40 | 16- | 22 | ירדה ליגה |
| 15. | קרמונזה | 30 | 4 | 7 | 19 | 22 | 48 | 26- | 15 | ירדה ליגה |
| 16. | לאציו | 30 | 2 | 11 | 17 | 16 | 45 | 29- | 15 | ירדה ליגה |
כדורגלנים מצטיינים

מישל פלאטיני (צרפת צרפת) שחקנה של יובנטוס, כבש 18 שערים וזכה בתואר מלך השערים הפעם השלישית ברציפות.
סרגיוס הראשון מקונסטנטינופול

סרגיוס הראשון כיהן כפטריארך של קונסטנטינופול בין השנים 610–638 לספירה, בעקבות כך גם נקרא סרגיוס הראשון מקונסטנטינופול. ככל הנראה נולד בסוריה בשנת 580.
חייו

בתחילת דרכו היה כומר זוטר בבית חולים בנמל פיראוס שבקונסטנטינופול. הוא ראה בתאודור מסייקון פטרון שלו. תאודור מסייקון שנודע כקדוש שעושה ניסים רפואיים תאם את תפקידו של סרגיוס בבית החולים בפיראוס וייתכן ונתן לו השראה בתפקידו. בשנת 610, התמנה להיות הפטריארך של קונסטנטינופול. באותה תקופה הפטריארך של קונסטנטינופול היה איש הדת החזק ביותר באימפריה הרומית המזרחית (ביזנטית), במיוחד משום קרבתו לקיסר האימפריה.
זמן קצר לאחר מכן, עקב נפילתו המפתיעה מהשלטון של הקיסר פוקאס, הכתיר סרגיוס את הרקליוס לשליט האימפריה הרומית. משך שליטתם המקבילה של הרקליוס באימפריה ושל סרגיוס בכנסייה מאופיין בשיתוף פעולה מלא בין השניים. סרגיוס היה תומך נלהב של הרקליוס ולהפך. ביציאתו לקרבות בגבולות האימפריה כנגד הפרסים, השאיר הרקליוס את סרגיוס כאחראי על קונסטנטינופול. האהדה של הרקליוס לסרגיוס התקיימה, אף על פי שסרגיוס ניסה למנוע את נישואיו של הרקליוס לאחיניתו מרטינה, והתנגדותו להעברת הבירה של האימפריה מקונסטנטינופול לקרתגו. סירובו לנישואים נובע מכך שמהלך כזה נגד את כל המוסכמות הנוצריות-דתיות באותן שנים. בסופו של דבר הפטריארך סרגיוס הסכים לנישואים ואף ערך את הטקס בעצמו. הסיבה לסירובו של סרגיוס למעבר לקרתגו, ככל הנראה נבעה מחשש שלו לאיבוד חלק מכוחו והשפעתו באימפריה. בסופו של דבר בירת האימפריה לא עברה לקרתגו, לא בתקופת סרגיוס ולא בשום שלב אחר. בירת האימפריה נשארה קונסטנטינופול עד סופה וכיבושה על ידי הטורקים ב-1453. סרגיוס הראשון היה מעורב בצורה נרחבת בכלכלה ובמצב הפיננסי של הכנסייה. שליטתו באוצר של הכנסייה היה כה חזק ומשמעותי שהוא איפשר להראקליוס להשתמש בו לצורך לחימה כנגד הפלישות הפרסית לאימפריה.
כחלק מהלחימה הנמשכת בפרסים יצא הראקליוס לתקוף את עורף האימפריה הפרסית. בעקבות כך, הוא השאיר את סרגיוס כאחראי על האימפריה עד חזרתו מהקרבות. במקביל ליציאתו, בשנת 626, הפרסים ובני-בריתם האווארים החלו לצור על העיר קונסטנטינופול. תחת פיקודו של סרגיוס על העיר, המצור הפרסי כשל, והעיר לא נפלה לידי הפרסים. במהלך המצור עודד סרגיוס את הנצורים לשיר מזמורים לכבוד הבתולה מריה - אמו של ישו - דבר שנסך אמונה ואומץ בלב האזרחים. זו גם אחת הסיבות שניתנה להצלחה שבעמידה שכנגד המצור. הסברה הזו, שבזכות אמונה באל צד אחד זכה לניצחון או לחלופין, חוסר אמונה הוביל להפסד, היה מאוד רווח באותם ימים ברחבי האימפריה. לאחר המצור וחזרתו של הראקליוס מנצח הביתה נערכו חגיגיות וטקסים דתיים בניהולו של סרגיוס. בחגיגות הוצג הצלב של ירושלים שהראקליוס החזיר לאחר שהפרסים בזזו אותו בפלישתם לירושלים. ככל הנראה הצלב היה משוחזר אך זה לא מנע מכל העיר לחגוג. יש חשיבות גדולה מאוד למורשתו המדינית של סרגיוס במיוחד בהשתלבות הכנסייה בהובלת האימפריה והחברה הכללית. לאחר התפטרותו ופטירתו של הראקליוס המוסד האימפריאלי הקטין את שליטתו בחיי האזרחים והשאיר את זה לידי המערכת הדתית. היו מקרים שבהם בישופים אפילו החזיקו בתפקידים אזרחיים.
סרגיוס מת בקונסטנטינופול בדצמבר 638 לספירה.
תפיסתו התאולוגית

במשך תקופת חייו וכהונתו של סרגיוס היו ויכוחים רבים לגבי הטבע של ישו ואיזה ישות הוא היה. האם הוא יותר אנושי או יותר אלוהי. כתוצאה מכך סרגיוס קידם את הרעיון התאולוגי המרכזי שלו (אותו פיתח יחד עם קירוס – לימים הפטריארך של אלכסנדריה וטיאודור מפארן) בו נקבע כי לישו הייתה אנרגיה אחת – מונואנרגיזם (Monoenergism). את העיקרון הזה הוא קבע בשנת 633. העיקרון בא כדי להילחם ברעיון כי לישו היו מספר טבעים. בעקבות קרבתו לקיסר הראקליוס הצליח סרגיוס לקדם את רעיון המונואנרגיזם ברחבי האימפריה. חשוב לזכור כי חוסר הנחות והבעיות התאולוגיות שהיו בכנסייה באותו זמן היו בעיות שהגיעו מתוכה ומקרב מאמיניה. ממה שידוע, לעליית האסלאם באזור הסהר הפורה וחצי האי ערב לא הייתה השפעה באותו שלב על תפיסות תאולוגיות נוצריות.
לפיתוח הרעיון של המונואנרגיזם היו הרבה קבוצות שהתנגדו ובראשן הכלקאדונים. נוסף על-כך קשה מאוד לדעת עד כמה התפיסה התאולוגית - הזו של סרגיוס - את ישו, הייתה רווחת בקרב העם. הדרך היחידה להעריך את הצלחתה של השיטה התאולוגית שפיתח סרגיוס, היא משך הזמן שהיא הייתה דעת הקיסר. כאמור, השיטה הזו החזיקה שנתיים בלבד לאחר מותו ב-638, כלומר עד 640. שתי הסיבות המרכזיות לכך הן שממשיך דרכו לא תמך בשיטה הזו וחברו הטוב הקיסר הראקליוס שתמך בשיטה פרש מכס הקיסרות. הערכות לגבי סיבת פרישתו של הראקליוס מכס הקיסרות מתמקדות בעיקר בכך שבעיקר מאס בלחימה ולא כתוצאה ממשבר דתי. לאחר שהצליח למוטט את האימפריה הפרסית המוסלמים יצאו למסעות כיבוש והראקליוס לא רצה להיות זה שנלחם בהם.
הערות שוליים

↑  J. Haldon, State, Army and Society in Byzantium, pg. 174-176
↑  Gernit J. Reinink & Bernard H. Stolte, (610-641) The Reign of Heraclius (עמ' 18, 29), ‏2002
↑  J. Herrin, Byzantium, the Surprising Life of a Medieval Empire, עמ' 84-85
↑  A. Cameron, Changing Cultures in Early Byzantium, עמ' XII - 21
↑  Alexander P. Kazhdan, The Oxford Dictionary of Byzantium, כרך 3, 1991, עמ' XII - 21
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012324476105171  GND: 118613367  VcBA: 495/346918  VIAF: 47554901   WorldCat (עם VIAF): 47554901
עונת 1985/1986 בבונדסליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  9 באוגוסט 1985 – 26 באפריל 1986 (261 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  באיירן מינכן
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  992 (3.24 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  5,626,418 (18,387 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (22) שטפן קונץ (בוכום)
 → 1984/19851986/1987 ←
 
עונת 1985/1986 הייתה העונה ה-23 של הבונדסליגה, שהיא הליגה הגרמנית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-9 באוגוסט 1985 והסתיימה ב-26 באפריל 1986.
הנובר 96, נירנברג ופ.צ. זארבריקן עלו מהליגה השנייה.
באיירן מינכן זכתה בתואר האליפות בפעם השנייה ברציפות ובפעם השמינית בתולדות המועדון.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות. במידה ובסוף העונה מספר קבוצות היו מגיעות לאותו מספר נקודות, הקבוצה עם הפרש השערים הטוב יותר הייתה מקבלת יתרון.
הליגה כללה 18 קבוצות. קבוצות שסיימו במקומות ה-17-18 ירדו בסוף העונה לבונדסליגה השנייה, ושתי קבוצות עלו במקומן. הקבוצה שהגיעה למקום ה-16 השתתפה במשחקי מבחן מול הקבוצה שסיימה במקום השלישי בהבונדסליגה השנייה, כאשר המנצחת במפגש הכפול הייתה משחקת בעונה הבאה בבונדסליגה והמפסידה בבונדסליגה השנייה.
פ.צ. זארבריקן והנובר 96 ירדו לבונדסליגה השנייה. בורוסיה דורטמונד שיחקה בצמד משחקי מבחן (מפגש כפול) נגד פורטונה קלן. אחרי זה מפגש כפול לא הניב יתרון לאף קבוצה הוחלט על המשחק השלישי. במשחק זה בורוסיה דורטמונד ניצחה 8:0 ונותרה בליגה הבכירה.
כדורגלנים מצטיינים

שטפן קונץ (בוכום) שכבש 22 שערים זכה בתואר מלך השערים של הליגה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | באיירן מינכן (אלופה) | 34 | 21 | 7 | 6 | 82 | 31 | 51 | 49 | העפלה לגביע אירופה לאלופות |
| 2. | ורדר ברמן | 34 | 20 | 9 | 5 | 83 | 41 | 42 | 49 | העפלה לגביע אופ"א |
| 3. | באייר אורדינגן | 34 | 19 | 7 | 8 | 63 | 60 | 3 | 45 | העפלה לגביע אופ"א |
| 4. | בורוסיה מנשנגלדבך | 34 | 15 | 12 | 7 | 65 | 51 | 14 | 42 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5. | שטוטגרט | 34 | 17 | 7 | 10 | 69 | 45 | 24 | 41 | זכייה בגביע הגרמני העפלה לגביע מחזיקות הגביע |
| 6. | באייר לברקוזן | 34 | 15 | 10 | 9 | 63 | 51 | 12 | 40 | העפלה לגביע אופ"א |
| 7. | המבורג | 34 | 17 | 5 | 12 | 52 | 35 | 17 | 39 |  |
| 8. | וולדהוף מנהיים | 34 | 11 | 11 | 12 | 41 | 44 | 3- | 33 |  |
| 9. | בוכום | 34 | 14 | 4 | 16 | 55 | 57 | 2- | 32 |  |
| 10. | שאלקה 04 | 34 | 11 | 8 | 15 | 53 | 58 | 5- | 30 |  |
| 11. | פ.צ. קייזרסלאוטרן | 34 | 10 | 10 | 14 | 49 | 54 | 5- | 30 |  |
| 12. | נירנברג | 34 | 12 | 5 | 17 | 51 | 54 | 3- | 29 |  |
| 13. | פ.צ. קלן | 34 | 9 | 11 | 14 | 46 | 59 | 13- | 29 |  |
| 14. | פורטונה דיסלדורף | 34 | 11 | 7 | 16 | 54 | 78 | 24- | 29 |  |
| 15. | איינטרכט פרנקפורט | 34 | 7 | 14 | 13 | 35 | 49 | 14- | 28 |  |
| 16. | בורוסיה דורטמונד | 34 | 10 | 8 | 16 | 49 | 65 | 16- | 28 | משחקי מבחן |
| 17. | פ.צ. זארבריקן | 34 | 6 | 9 | 19 | 39 | 68 | 29- | 21 | ירדו ליגה |
| 18. | הנובר 96 | 34 | 5 | 8 | 21 | 43 | 92 | 49- | 18 | ירדו ליגה |
סרגיי פסיאקוב

סרגיי אלכסנדרוביץ' פסיאקוב (ברוסית: Серге́й Алекса́ндрович Песьяко́в; נולד ב-16 בדצמבר 1988 באיוואנובו שברוסיה) הוא כדורגלן רוסי המשחק בעמדת השוער.
בשנים 2009–2017 הוא היה רשום ב"ספרטק מוסקבה", אך רוב התקופה הוא היה בהשאלה לקבוצות רוביות אחרות. הוא חזר לשחק בספרטק בעונת 2013/14, אך בשל פציעה בסוף העונה החולף על ידי אנטון מיטריושקין. בעונת 2014/15 הוא שיחק עבור ספרטק רק במשחק בודד ולא הצליח לחזור לעמדת השוער הראשון.
תארים

רוסיה ספרטק מוסקבה
אליפות רוסיה - 2016/17
רוסיה ספרטק-2 מוסקבה
מקום ראשון בליגה הרוסית השנייה: 2014/15 (אזור מערב)
עונת 1984/1985 בליגת העל ההולנדית

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  2 בספטמבר 1984 – הווה (40 שנה) 
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  אייאקס (14)
 מספר משחקים:  306 
 → עונת 1983/1984עונת 1985/1986 ←
 
עונת 1984/1985 הייתה העונה ה-29 של ליגת העל ההולנדית בכדורגל, שהיא הליגה ההולנדית הבכירה. בסיום אותה עונה זכתה אייאקס באליפות הליגה. זוולה, נאק ברדה ופולנדם ירדו לליגת המשנה.
מבנה

על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 18 קבוצות, (15 ששיחקו בעונה שעברה, אליהן הצטרפו נאק ברדה, מ.ו.ו מאסטריכט ופ.צ. טוונטה שעלו מליגת המשנה) ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 17 משחקים כל אחד - 34 מחזורים בסה"כ. בסיומם הראשונה זכתה באליפות והקבוצות במקומות 16, 17 ו-18 ירדו לליגת המשנה.
מבנה > טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אייאקס  | 34 | 24 | 6 | 4 | 93 | 46 | 47 | 54 | העפלה לגביע אירופה לאלופות |
| 2. | פ.ס.וו. איינדהובן  | 34 | 17 | 14 | 3 | 84 | 33 | 51 | 48 | העפלה לגביע אופ"א |
| 3. | פיינורד  | 34 | 21 | 6 | 7 | 87 | 51 | 36 | 48 | העפלה לגביע אופ"א |
| 4. | ספרטה רוטרדם  | 34 | 17 | 8 | 9 | 62 | 52 | 10 | 42 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5. | פ.צ חרונינגן  | 34 | 15 | 11 | 8 | 57 | 43 | 14 | 41 |  |
| 6. | דן בוס  | 34 | 10 | 16 | 8 | 45 | 32 | 13 | 36 |  |
| 7. | פורטונה סיטארד  | 34 | 14 | 6 | 14 | 49 | 48 | 1 | 34 |  |
| 8. | פ.צ. טוונטה  | 34 | 12 | 10 | 12 | 60 | 64 | 4- | 34 | העפלה לגביע האינטרטוטו |
| 9. | הארלם  | 34 | 12 | 9 | 13 | 51 | 57 | 6- | 33 |  |
| 10. | פ.צ. אוטרכט  | 34 | 13 | 6 | 15 | 47 | 42 | 5 | 32 | מחזיקת הגביע ההולנדי ותשחק בעונה הבאה בגביע אירופה למחזיקות גביע |
| 11. | רודה  | 34 | 11 | 10 | 13 | 51 | 59 | 8- | 32 |  |
| 12. | אקסלסיור רוטרדם  | 34 | 9 | 12 | 13 | 47 | 51 | 4- | 30 |  |
| 13. | א.ז 67  | 34 | 8 | 14 | 12 | 59 | 70 | 11- | 30 |  |
| 14. | מ.ו.ו מאסטריכט  | 34 | 10 | 9 | 15 | 39 | 55 | 16- | 29 |  |
| 15. | גו אהד איגלס  | 34 | 11 | 6 | 17 | 46 | 59 | 13- | 28 |  |
| 16. | פולנדם  | 34 | 9 | 7 | 18 | 37 | 67 | 30- | 25 | ירידה לליגת המשנה |
| 17. | נאק ברדה  | 34 | 7 | 5 | 22 | 35 | 68 | 33- | 19 | ירידה לליגת המשנה |
| 18. | זוולה  | 34 | 4 | 9 | 21 | 34 | 86 | 52- | 17 | ירידה לליגת המשנה |
| עונות בליגת העל ההולנדית |
| --- | --- | --- |
| ליגת העל ההולנדית | 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
סיגירייה

סיגירייה (בסינהלית: සීගිරිය; מילולית: "סלע האריה"; באנגלית: Sigiriya) היא עיר עתיקה במרכז סרי לנקה, שנבנתה סביב פקק געשי המתנשא לגובה של כ-200 מטרים. לפי הכרוניקה הסרי לנקית המסורתית, הקולאוואמסה, המלך קשיאפה הראשון, ששלט בסרי לנקה בין 477 ל-495, בחר באתר כבירתו, והקים בראש הפקק הגעשי את ארמונו. הארמון והבירה כולה ננטשו לאחר מותו של המלך, אך האתר שימש כמנזר בודהיסטי עד המאה ה-14. ב-1982 הוכרזה סיגירייה כאתר מורשת עולמית על ידי אונסק"ו.
היסטוריה

ממצאים ארכאולוגיים מעידים על התיישבות באזור סיגירייה מאז התקופה המזוליתית. לפי ממצאים מאוחרים יותר, החל מהמאה השלישית לפני הספירה, התגוררו נזירים בודהיסטים במערות באזור.
בשנת 477 רצח הנסיך קשיאפה את אביו, המלך דטוסנה, ותפס את כס השלטון בממלכת אנוראדהאפורה. אחיו, יורש העצר החוקי מוגאלאנה, נמלט לדרום הודו. קשיאפה, שחשש ממתקפת נגד, החליט להעתיק את עיר הבירה מאנוראדהאפורה למקום בטוח יותר, ובחר בסיגירייה. במהלך תקופת שלטונו, שנמשכה 18 שנים, הקים קשיאפה בעיר החדשה מבצר, ארמונות וגנים. בשנת 495 שב מוגאלאנה לסרי לנקה, בראש צבא שהקים בעת שגלה בהודו. צבאו של קשיאפה הובס, והוא התאבד בטרם הגיע אליו מוגאלאנה. לאחר שתפס את כס המלוכה, השיב מוגאלאנה את עיר הבירה לאנוראדהאפורה.
לאחר נטישתה, נותר בסיגירייה מנזר בודהיסטי, שהמשיך להתקיים עד המאה ה-13 או ה-14. אין תיעוד לנעשה במקום במאתיים השנים הבאות. במאה ה-16 ובמאה ה-17 שימשה סיגירייה כמוצב של ממלכת קאנדי.
ב-1831 "גילה" את המקום קצין בריטי שעבר בסמוך בדרכו לפולונארווה. חפירות ארכאולוגיות החלו בשנות ה-90 של המאה ה-19, אך התעצמו רק במחצית השנייה של המאה ה-20. ב-1982 הוכרזה סיגירייה כאתר מורשת עולמית.
אתרים בסיגירייה > הגנים

למרגלות הסלע, מצדו המערבי, נמצאים גני המים. גנים מטופחים אלה מעוצבים בשיטת הצ'ארבאג, לפיה חוצים את הגן שבילים וגופי מים המחלקים אותו לחלקים קטנים יותר. בהתאם לכך, יש בגן בריכות נוי אליהן מוזרמות מים בנחלים מלאכותיים, וכן מזרקות שעדיין פעילות. בחלק מהבריכות איים קטנים שעליהם בנויים מבנים ששימשו כארמונות. הגן בנוי באופן סימטרי, כשהציר המרכזי בהם מוביל ממערב למזרח.
ממזרח לגני המים, במורדותיו המערביים של הסלע, נמצא גן הסלעים. גן זה כולל מספר סלעי ענק, שביניהם מתפתלים שבילים. על מרבית הסלעים הוקמו בעבר גם מבנים, אך הם לא שרדו.
גן נוסף שנמצא במורדות המערביים של הסלע הוא הגן המדורג. בגן המדורג סדרה של טראסות ובהן שבילים המובילים מגן הסלעים למדרגות שבבסיס הסלע. השבילים הם למעשה גרמי מדרגות עשויים אבן גיר.
אתרים בסיגירייה > קיר המראות

קיר המראות, המצוי בצדו המערבי של הסלע, בסמוך לשביל המטפס לפסגתו, זכה לכינוי זה משום שהיה כה מבריק עד כי המלך יכול היה לראות בו את בבואתו בעת שחלף על פניו. על הקיר נכתבו במשך מאות שנים כתובות גרפיטי הכוללות שירה, התבטאויות אירוניות או התרשמויות מהמקום. כיום, כתיבת כתובות כאלה אסורה, כדי להגן על הכתובות העתיקות.
אתרים בסיגירייה > הפרסקאות

צדו המערבי של הסלע מכוסה פרסקאות, המשתרעים לרוחב של 140 מטרים ולגובה של 40 מטרים. הארכאולוג ג'ון סטיל, שערך חפירות בסיגירייה בראשית המאה ה-20, תיאר זאת כך: "כל פני הגבעה התבררו כגלריית תמונות ענקית, אולי הגדולה ביותר בעולם". אף שהפרסקאות צוירו בתקופת ממלכת אנוראדהאפורה, הסגנון שלהם שונה מהנהוג באותה תקופה, בכך ששולי הדמויות המופיעות בהם כהים יותר, ובכך הוענק לדמויות נפח רב יותר. הפרסקאות כוללים דמויות של כ-500 נשים, שזהותן אינה ידועה. כל הדמויות פונות לכיוון קאנדי, המקודשת לסינהלים. בעבר היה מספר רב יותר של דמויות, אך חלקן נמחק בתקופה שבה היה במקום מנזר בודהיסטי, בטענה שהן מפריעות למדיטציה.
אתרים בסיגירייה > שער האריה

במעלה השביל שהוביל למבצר בראש הסלע, הוקם שער כניסה מפואר, שנחצב בצורת אריה, והוא שהעניק למקום את שמו. השביל עבר בין טפריו של האריה, וגרם מדרגות הוביל לתוך פיו. כיום נותרו מהשער רק כפות רגליו הקדמיות של האריה.
אתרים בסיגירייה > פסגת הסלע

פסגת הסלע משתרעת על פני שטח של כ-16 דונם. מהמבנים שהיו עליה, ובהם המבצר, נותרו היסודות בלבד. בנוסף, נמצאת במקום בריכה לאגירת מי שתייה, באורך 27 מטרים וברוחב 21 מטרים.
אתרים בסיגירייה > מערת כיפת הקוברה

מערת כיפת הקוברה נמצאת במורדותיו הדרומיים של הסלע, והיא נקראת כך על שום צורתה, המזכירה צוואר של נחש קוברה. בעבר היו קירות המערה מעוטרים באיורים של פרחים ובעלי חיים.
בריכה בגני המים
פרסקאות בסיגירייה
שער האריה
עונת 1984/1985 בפוטבול ליג

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  25 באוגוסט 1984 – 28 במאי 1985 (277 ימים)
 מספר משתתפות:  22
 הזוכה:  אברטון
 מספר משחקים:  462
 מספר שערים:  1288 (2.79 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (24) קרי דיקסון (צ'לסי)   גארי לינקר (לסטר סיטי)
 → 1983/19841985/1986 ←
 
עונת 1984/1985 הייתה העונה ה-86 של הפוטבול ליג שהיא הייתה הליגה האנגלית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-25 באוגוסט 1984 והסתיימה ב-28 במאי 1985. בעונה זו התחרויות התקיימו בליגה הבכירה, בליגת משנה,  בדיוויזיון השלישי ובדיוויזיון הרביעי.
הליגה הבכירה כללה 22 קבוצות. צ'לסי, שפילד וונסדי וניוקאסל יונייטד היו הקבוצות שעלו מליגת משנה.
עבור הניצחון הוענקו שלוש נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו. במידה וכמה קבוצות זכו באותו מספר נקודות, הקבוצה עם יתרון הפרש שערים דורגה במקום גבוה יותר.
אברטון זכתה באליפות בפעם השמיני בתולדות המועדון.
בסוף העונה לליגת משנה ירדו נוריץ' סיטי, סנדרלנד וסטוק סיטי. במקומן לליגה הבכירה עלו אוקספורד יונייטד (בפעם הראשונה בתולדות המועדון), בירמינגהאם סיטי ומנצ'סטר סיטי.
משחק הגמר של גביע אירופה לאלופות 1985 נערך באצטדיון הייזל, בריסל. התחרות הסתיימה בניצחון של יובנטוס בפעם הראשונה בתולדות המועדון. לפני המשחק התרחש אסון הייזל שבה נהרגו 39 אוהדים ונפצעו יותר מ-600 אוהדים נוספים. כתוצאה מאסון זה, מועדונים אנגלים נדונו להשייה של חמש שנים מתחרויות אירופיות וליברפול ל-3 שנים נוספות. בכך נקטעה סדרה מוצלחת של הופעת אנגלים בתחרויות אירופיות שהחלה בשנת 1977.
כדורגלנים מצטיינים

קרי דיקסון מצ'לסי וגארי לינקר מלסטר סיטי כבשו 24 שערים וזכו בתואר מלך השערים.
נוויל סאות'הול מאברטון זכה בפרס כדורגלן השנה של התאחדות עיתונאי הכדורגל האנגלית. זאת בפעם השנייה בקריירה.
פיטר ריד מאברטון זכה בפרס כדורגלן השנה שהוענק על ידי התאחדות שחקני הכדורגל.
טבלת הליגה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| 1 | אברטון | 42 | 28 | 6 | 8 | 88 | 43 | 45 | 90 | זכייה בליגה |
| 2 | ליברפול | 42 | 22 | 11 | 9 | 68 | 35 | 33 | 77 |  |
| 3 | טוטנהאם הוטספר | 42 | 23 | 8 | 11 | 78 | 51 | 27 | 77 |  |
| 4 | מנצ'סטר יונייטד | 42 | 22 | 10 | 10 | 77 | 47 | 30 | 76 | זכייה בגביע האנגלי |
| 5 | סאות'המפטון | 42 | 19 | 11 | 12 | 56 | 47 | 9 | 68 |  |
| 6 | צ'לסי | 42 | 18 | 12 | 12 | 63 | 48 | 15 | 66 |  |
| 7 | ארסנל | 42 | 19 | 9 | 14 | 61 | 49 | 12 | 66 |  |
| 8 | שפילד וונסדי | 42 | 17 | 14 | 11 | 58 | 45 | 13 | 65 |  |
| 9 | נוטינגהאם פורסט | 42 | 19 | 7 | 16 | 56 | 48 | 8 | 64 |  |
| 10 | אסטון וילה | 42 | 15 | 11 | 16 | 60 | 60 | 0 | 56 |  |
| 11 | ווטפורד | 42 | 14 | 13 | 15 | 81 | 71 | 10 | 55 |  |
| 12 | וסט ברומיץ' אלביון | 42 | 16 | 7 | 19 | 58 | 62 | 4- | 55 |  |
| 13 | לוטון טאון | 42 | 15 | 9 | 18 | 57 | 61 | 4- | 54 |  |
| 14 | ניוקאסל יונייטד | 42 | 13 | 13 | 16 | 55 | 70 | 15- | 52 |  |
| 15 | לסטר סיטי | 42 | 15 | 6 | 21 | 65 | 73 | 8- | 51 |  |
| 16 | וסטהאם יונייטד | 42 | 13 | 12 | 17 | 51 | 68 | 17- | 51 |  |
| 17 | איפסוויץ' טאון | 42 | 13 | 11 | 18 | 46 | 57 | 11- | 50 |  |
| 18 | קובנטרי סיטי | 42 | 15 | 5 | 22 | 47 | 64 | 17- | 50 |  |
| 19 | קווינס פארק ריינג'רס | 42 | 13 | 11 | 18 | 53 | 72 | 19- | 50 |  |
| 20 | נוריץ' סיטי | 42 | 13 | 10 | 19 | 46 | 64 | 18- | 49 | ירדה ליגה |
| 21 | סנדרלנד | 42 | 10 | 10 | 22 | 40 | 62 | 22- | 40 | ירדה ליגה |
| 22 | סטוק סיטי | 42 | 3 | 8 | 31 | 24 | 91 | 67- | 17 | ירדה ליגה |
סרגיי פרוקופייב (קוסמונאוט)

| --- | --- |

סרגיי פרוקופייב, 2017
 לידה:  19 בפברואר 1975  (בן 49) יקטרינבורג, ברית המועצות
 מידע כללי
 בשירות:  קוסמונאוט בשירות רוסקוסמוס
 לאום:  רוסי רוסיה
 השכלה:  Michurinsk State Agrarian University 
 עיסוק בעבר:  טייס קרב
 תקופת השירות:  2011–הווה (כ־13 שנים)
 זמן שהייה בחלל:  567 ימים, 17 שעות ו-50 דקות
 מספר פעילות חוץ-רכבית:  8
 זמן שהייה בפעילות חוץ-רכבית:  55 שעות ו-15 דקות
 משימות
 סויוז MS-09 סויוז MS-22
 / //
 עיטורים
  גיבור הפדרציה הרוסית
 
סרגיי פרוקופייב (ברוסית:Сергей Валерьевич Прокопьев ‏, נולד ב-19 בפברואר 1975 ביקטרינבורג) הוא קוסמונאוט רוסי. הוא השתתף בטיסות לתחנת החלל הבין-לאומית והיה חבר בכמה משלחות.