stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Snes9x
האמולטור ברטרוארץ'

רטרוארץ' מכיל כמה וכמה גרסאות שונות של האמולטור אשר ניתן להריץ בתוך רטרוארץ' כ"ליבות אמולציה" הקרויות 2002, 2005, 2005 פלוס, 2010, וכן את הגרסה העדכנית ביותר של האמולטור. למעט הגרסה החדשה ביותר, שאר הגרסאות הן היסבים שונים של גרסאות קודמות של האמולטור אשר נועדו למחשבים אשר לא יכולים להריץ את הגרסה החדשה ביותר של Snes9x או של ליבות אמולציה אחרת של הקונסולה שיש ברטרוארץ'.
הערות שוליים

↑  Snes9x, מתוך הדף הרשמי של האמולטור באתר GitHub
↑  Nintendo - SNES / Famicom (Snes9x), מתוך docs.libretro.com
↑  Nintendo - SNES / Famicom (Snes9x 2010), מתוך אתר docs.libretro.com
↑  Nintendo - SNES / Famicom (Snes9x 2005), מתוך אתר docs.libretro.com
↑  Nintendo - SNES / Famicom (Snes9x 2005 Plus), מתוך אתר docs.libretro.com
↑  Nintendo - SNES / Famicom (Snes9x 2002), מתוך אתר docs.libretro.com
ערך זה הוא קצרמרבנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
צומת הטייסים

| --- | --- |

צומת הטייסים, מבט מזרחה, 2019
 מיקום:  בני עטרות
 כבישים בצומת:    כביש 40   כביש 461
 אתרים סמוכים:  יהוד, בני עטרות, נמל התעופה בן-גוריון
 קואורדינטות:  32°01′30″N 34°54′28″E﻿ / ﻿32.024926800631°N 34.907793992549°E﻿ / 32.024926800631; 34.907793992549
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) צומת הטייסים(למפת גוש דן רגילה) צומת הטייסים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צומת הטייסים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צומת הטייסים  he צומת הטייסיםhe צומת הטייסיםמפת __ יהוד-מונוסון (in English: Yehud-Monosson) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ סביון (יישוב) (in English: Savyon), __ מועצה אזורית דרום השרון (in English: Drom HaSharon Regional Council) ממזרח:__ מועצה אזורית חבל מודיעין (in English: Hevel Modi'in Regional Council) מדרום: __ נמל התעופה בן-גוריון (in English: Ben Gurion Airport) ממערב: __ מחנה דורי (in English: Tel HaShomer Base), __ קריית אונו (in English: Kiryat Ono), __ אור יהודה (in English: Or Yehuda) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
עמודי מערכת תאורת גישה של מסלול נחיתה 03/21 בקרבת הצומת
צומת הטייסים הוא צומת חשוב במרכז ישראל, בו נפגשים כביש 40, כביש 461 וכביש יציאה מבני עטרות. הוא ממוקם ליד נמל התעופה בן-גוריון. הצומת נמצא על הדרך ההיסטורית מיפו ללוד שעברה ליד וילהלמה (בני עטרות של היום).
קצה המסלול 03/21 של נמל התעופה נמצא כ-700 מטר מהצומת, לכן ניתן לראות בקרבת הצומת, משני צדי הכביש 461, את עמודי מערכת תאורת גישה (אנ').
תוכניות פיתוח עתידיות > תוכנית בניית מחלף

בשנת 2004‏ אישרה הוועדה לתשתיות לאומיות את הארכתו של הכביש 461 לכיוון מזרח, עד למחלף גבעת כ"ח העתידי שם הוא יתחבר לכביש 6. במסגרת הפרויקט מתוכננת בניית מחלף הטייסים במקומו של הצומת.
במסגרת הקמת קו הסגול של רכבת הקלה מתוכנן להבנות בקרבת הצומת דיפו שישמש את קרונות הרכבת בנוסף לכך גם קיימת תוכנית להקמת מרכז תחבורתי משולב במחלף הטייסים הכולל חניון "חנה וסע", מסוף תחבורה ציבורית וחיבור לתחנה הסופית של קו הסגול של רכבת הקלה העתידי.
הערות שוליים

↑  על פי אישור תוכנית מתאר תת"ל 3/3, מיום 27 ביוני 2004
↑  מחלף גבעת כ"ח וכביש 46 באתר חברת חוצה ישראל
↑  הקו הסגול באתר חברת נת"ע
↑  מרכז תחבורתי משולב במחלף הטייסים באתר חברת חוצה ישראל
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: צומת בדק | מחלפים וצמתים בכביש 40 | הבא: צומת בארות יצחק |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: צומת עם רחוב אלטלף | מחלפים וצמתים בכביש 461 | הבא: אין |
ערך זה הוא קצרמרבנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן גזע

התקן הראשון לגזע הכלב מסטיף נפוליטני נכתב בשנת 1946.
תקן גזע הוא תיאור של התכונות הרצויות בגזע כלשהו. התיאור יכול לכלול פרטים על המראה החיצוני, הקריטריונים הגנטיים או היכולות הפיזיות והביצועים של הגזע. התקן עשוי גם לציין פגמים שיפסלו את בעל החיים מרישום או רבייה. לפעמים הדוגמה האידיאלית של הגזע מכונה "סוג גזע".
תוכן של תקן גזע

תקני גזע מתארים את המאפיינים החיצוניים של בעל החיים, כמו מראה, תנועה ואופי. הפורמט המדויק של התקן משתנה, שכן תקני גזע אינם מסמכים מדעיים והם מתעדכנים בהתאם לצרכים של הארגון שקובע אותם. בדרך כלל, תקן גזע כולל היסטוריה של הגזע, תיאור כללי שלו, ופרטים על המבנה וההתנהגות האידיאליים. חריגות מסוימות מהתקן נחשבות לפגמים. חריגות גדולות או מספר רב של פגמים עשויים להוביל לכך שהחיה לא תתאים לרבייה, למרות שהם לא בהכרח משפיעים על התאמתה לשימושים אחרים. חיה שמתאימה היטב לתקן הגזע נחשבת לבעלת מבנה טוב.
דוגמאות לשימוש

באגודה האמריקאית לעופות, תקני הגזע לעופות כמו ברווזים ואווזים מחולקים לפי משקל, וגזעי תרנגולות מחולקים לפי גודל. התרנגולות מחולקות גם לזנים המתמחים בהטלת ביצים, גידול לבשר ונוי. בתחום הבקר, תקני הגזע עוזרים להשוות בין הגזעים ולבחור את הטובים ביותר לגידול.
יש תקן גזע לכלבים, חתולים, סוסים, תרנגולות וגזעים נוספים. התקן משמש כבסיס להשוואה ושיפוט של בעלי חיים בתחרויות יופי ומבנה.
הערות שוליים

↑  Valerie Porter, Lawrence Alderson, Stephen J. G. Hall, D. Phillip Sponenberg, Mason's World Encyclopedia of Livestock Breeds and Breeding, 2 Volume Pack, CABI, 2016-03-09, ISBN 978-1-84593-466-8. (באנגלית)
↑  Storey's Illustrated Guide to Poultry Breeds Complete
↑  Cow (Cattle) breed comparisons, web.archive.org, ‏2011-12-25
↑  Breed standards | The Kennel Club, www.thekennelclub.org.uk
פרופורציות הגוף והראש מתוארות באיור סטנדרטי של גזע כלבי בוקסר.
לאה פריד

אין תמונה חופשית
לאה פריד (נולדה ב-1953) היא סופרת חרדית, מנחת הורים, יועצת, מייסדת ומנהלת ביתא – בית הסופר החרדי, עורכת סדנאות לכתיבה יוצרת. מחלוצות הספרות החרדית. יחד עם אחותה הסופרת שרה קיסנר הוציאו קלטות לילדים רבות לציבור החרדי.
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. אין מידע ביוגרפי.
נולדה להורים ניצולי שואה. אביה עלה לארץ לאחר מלחמת העצמאות, ושימש כמורה לילדים במעברה לעולי צפון אפריקה. 
בתחילת דרכה ועד היום היא כתבה בזרקור סיפורים קצרים וסיפורים בהמשכים. בהמשך כתבה גם בעיתונים חרדים אחרים כמו המודיע, בשעה טובה, משפחה. בין השנים 2009 ל-2014 ערכה את המוסף לנשים "לבית" של עיתון המבשר. ומינואר 2015 עורכת את עיתון הילדים החרדי זרקור.
בשנת 2011 יסדה יחד עם כמה סופרות חרדיות את איגוד הסופרים החרדי בשם "בית הסופר החרדי". האיגוד פועל להטבת תנאי הסופרים ובמקביל לקידום ופיתוח הספרות החרדית.
פריד מפורסמת גם בזכות קלטות לילדים אותן הוציאה יחד עם אחותה, הסופרת שרה קיסנר, וכן הופעות הומור לנשים שערכו יחד.
פריד היא אם לשמונה ילדים. מלבד ילדיה הביולוגיים גידלה לאורך השנים שלושה ילדי אומנה. בתה היא הסופרת החרדית רות רוזנשטיין.
ספריה (רשימה חלקית)

הילד מחורשת האורנים- אפי הילד החולני מצליח לגבש את ערכו בכפר נופש ולסייע לילד ממשפחה נחשלת לגבש תפיסת עולם בונה.
החורף של שירי - פורסם בהמשכים בזרקור-התמודדותה של שירי בנטישתה על ידי חברתה הטובה. יצא במספר מהדורות.
גלגל חוזר בעולם
אל הדגל(1990) ובו סיפורה של משפחה שיצאה לחזק התיישבות תורנית בצפון.
חיצים ביד גיבור (1990)-סיפורים קצרים מחיהם של בני הנעורים. 2 כרכים.
בין לבין (1995)-סיפורים קצרים.
טובות הארבע מן האחת (1983)-ספר החבורה הראשון במגזר החרדי.
הצד השני של הכתה (1984)
חשבתם פעם על... (1994)
המסע הארוך של נאן (2006) - פורסם בהמשכים בזרקור. קורותיה של ילדה יהודייה הנשלחת להגנתה מגרמניה על ידי פראנץ אביה הגוי לאימו אמיליה הרוזנת השווייצרית ביום שלאחר ליל הבדולח בזמן מלחמת העולם השנייה.
נאן - לא תם המסע (2009) - פורסם בהמשכים בזרקור.
בתום המלחמה נאן מאתרת קרובה יהודיה מצד אימה ועולה איתה לארץ ישראל. הספר עוקב אחר התאקלמותה של נאן בארץ ישראל תחת שלטון המנדט הבריטי ואת חייה במשפחת אמנה בתל אביב. בספר זה נאן פוגשת את אביה מחדש לאחר שעלה לארץ בספינת מעפילים.
תקוותה הגדולה של נאן (2017)-פורסם בהמשכים בזרקור. הספר מגולל את קורותיה של נאן כאם וכאישה נשואה, העלילה כוללת גם את ביתה תקווה, הסיפור מתרחש בשנות השישים בארץ ישראל. זהו הספר השלישי שנכתב על קורותיה של נאן.
סיפורי הקלטות שאהבנו
אפשר לקרוא לך אמא (1992) הספר הראשון בספרות החרדית שדן ביתמות ואלמנות ובקושי בנישואין שניים עם ילדים בוגרים. תורגם לשפות נוספות. באנגלית CAN I CALL YOU IMA
אבא חוזר (2008) חייה של משפחה חילונית בה האב דורון חוזר בתשובה והילדים נקרעים בין האם ואורחותיה לאורחותיו החדשים של האב.
במשעול (2009) הספר עוסק בצורה עלילתית במערכת יחסים סבוכה בין כלה וחמות. הספר מעניק כלים להתמודדות במערכות יחסים שונות.
סיפור משפחתי (2006). דבי, גיבורת הסיפור אוספת את שברי חייה לאחר שגדלה בבית הרוס.
לא הלכתי רחוק (2011) קורתיהם של בני זוג חרדים המנסים למצוא את ביטויים האישי לאחר שהם חשים שהמסגרת בה גדלו אינה מתאימה עבורם, הספר עוסק גם בצורך בשייכות חברתית ומציע פתרונות.
הייתי פעם ילד (2014). בשיתוף עם הסופרת שרי וולך. כשוולך כותבת עלילה מחיי היומיום של משפחה חרדית ופריד מוסיפה קטעי הנחיה מקצועיים.
קלטות

הופקו בשיתוף עם אחותה שרה קיסנר.
אחותי הגדולה
הבלון האדום
הבנאים הקטנים בביצוע ווקאלי לימי ספירת העומר.
הכל בגלל כדור אחד
הלו מי שם? 2 חלקים
המשאית של נתי
יום הולדת לשושי
ילד חדש בגן
למי מחכים הילדים
מעגלים 2 חלקים-הומחז והוקרן ברחבי הארץ.
מעשה באופניים
נקודות זורחות
סודו של מוטי
סודן של אמהות
על מה לא רבים
קבלת שבת
רוצים לעבור דירה
שושי עוזרת לאמא
שלום אבא בבית
שלום לך אפרוח
הערות שוליים

↑    פנינה גפן, ‏הסופרות החרדיות שכותבות בגלוי, ומשרטטות את גבולות הצנזורה המגזרית, בעיתון מקור ראשון, 2 באוקטובר 2022.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261465905171  LCCN: nr91015585  VIAF: 54003041   WorldCat (עם VIAF): 54003041
טירת במברג

| --- | --- |

 מידע על המבנה
 סוג:  בית מגורים שהוסב למוזיאון 
 מיקום:  במברג, נורת'מברלנד, אנגליה
 תקופת הבנייה:  ? – המאה ה-11
 בעלות נוכחית:  משפחת ארמסטרונג
 פתוח לציבור:  פתוח, כניסה בתשלום
 קרבות:  מלחמת האזרחים האנגלית
 קואורדינטות:  55°36′34″N 1°42′40″W﻿ / ﻿55.609361111111°N 1.7110027777778°W﻿ / 55.609361111111; -1.7110027777778
  (למפת אנגליה מוגדלת) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי טירת במברג(למפת אנגליה רגילה) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי טירת במברג
 
טירת במברג (באנגלית: Bamburgh Castle) היא טירה בעיירה במברג, נורת'מברלנד, בצפון-מזרח אנגליה.
הטירה נבנתה על גבעת בזלת בגובה כ-46 מטרים צמודה לחוף, היא נבנתה ראשית כמבצר קלטי בריטוני בשם דין גויארדי (Din Guyardi) לפני שנכבשה ב-547 על ידי המלך האנגלו-סקסוני אידה והייתה למרכז השלטון של ממלכת ברניקיה. הטירה הורחבה ונבנתה בתצורתה הנוכחית ב-1095 מעט לאחר הכיבוש הנורמני של אנגליה, היא שימשה מעוז ומרכז שלטוני חשוב עד שחשיבותה דעכה לקראת סוף ימי הביניים המאוחרים. אחרי שנים של הזנחה, נרכשה הטירה על ידי משפחת פורסטר בתחילת המאה ה-17 והיא שימשה בין היתר כבית ספר ובית חולים, לפני שנרכשה על ידי הברון ארמסטרונג ושופצה באופן נרחב בסוף המאה ה-19 ומאז נותרה בידי משפחת ארמסטרונג.
היסטוריה

האתר נכבש במקור על ידי מבצר בריטוני קלטי הידוע בשם דין גווארי (Din Guarie) או גויארדי (Din Guyardi), ששימש כבירת ממלכת ברניקיה בסביבות 420 עד 547 לספירה. בשנת 547, המלך האנגלו-סקסוני אידה, מלך ברניקיה, כבש את המבצר כחלק מביסוס השליטה האנגלו-סקסונית באזור. מבצר העץ שהיווה את המעוז המקורי של טירת במברג הוקם בתקופה זו. תחת השלטון האנגלו-סקסוני, הפכה במברג למרכז שלטוני משמעותי, השם "במברג" נגזר משמה של בבה (Bebba), אשתו של המלך את'לדפרית', ששלט בסביבות שנת 600. במהלך תקופה זו, הטירה שימשה כארמון מלכותי והייתה המקום בו הוכתרו מלכים רבים של ממלכת נורת'מבריה.
במברג הפכה לטירה נורמנית מלכותית בשנת 1095 כאשר נכבשה על ידי הנורמנים ועברה כך לידי הכתר האנגלו-נורמני. כוחות סקוטים ניסו לכבוש את הטירה ללא הצלחה בשנים 1138, 1328 ו-1333. במהלך מלחמות השושנים נכבשה הטירה על ידי כוחות בית יורק ב-1462 ואז על ידי כוח צרפתי וסקוטי שלחם לצד בית לנקסטר ב-1463, עד שנכבשה שוב על ידי כוחות בית יורק בשנת 1464. למעט תקופה קצרה בה הייתה ברשותו של רוזן הנטינגדון, בנו של מלך סקוטלנד, היא נותרה מבצר מלכותי חשוב עד לאיחוד הכתר האנגלי והסקוטי ב-1603.
טירת במברג נותרה נטושה והרוס כאשר נרכשה על ידי לורד קרוו בשנת 1704, לאחר מותו הושארה לארגוני צדקה שונים. הטירה הפכה לביתו של ד"ר שארפ בשנת 1757, כאשר הוא השתמש בחלקי הטירה לבית ספר שפתח, מרפאה, לאסם ואף למגדלור. הטירה כולה שוחזרה בצורה משמעותית בשנות ה-90 של המאה ה-19 כאשר היא נרכשה על ידי לורד ארמסטרונג.
תמונות

חומות הטירה מדרום-מערב
הטירה מכיוון חוף הים מצפון
העיירה במברג והטירה ברקע
מבט אווירי של הטירה
הערות שוליים

↑  Miriam Bibby & Elizabeth Craig-Johnson, Bamburgh Castle, Northumberland, Historic UK
↑  The Castle, Bamburgh Castle
↑  Bamburgh Castle, Bamburgh, Northumberland, Historic England
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294688005171  LCCN: nb2018005568  SUDOC: 127382372  VIAF: 127148570700024311846   WorldCat (עם VIAF): 127148570700024311846
אלון אופיר (כדורגלן)

אלון אופיר (נולד ב-28 באוקטובר 1973) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר.
ביוגרפיה

אופיר החל קריירת הבוגרים שלו בהפועל אשדוד ב-1991. לאחר עונה עבר להפועל תל אביב ושם היה שחקן הרכב, וב-1995 שיחק בהופעת הבכורה של הקבוצה במפעלים האירופיים, כאשר שותף בצמד המשחקים נגד זימברו קישינב ממולדובה במסגרת גביע אופ"א. ב-1996 עזב את הקבוצה ושחק במספר קבוצות בליגה הראשונה, ובניהן מכבי פתח תקווה, מכבי תל אביב, מכבי הרצליה, הפועל ראשון לציון, בית"ר ירושלים, מועדון ספורט אשדוד, ובליגה השנייה במדי הפועל חיפה. ב-2003 הצטרף למכבי עירוני קריית גת וב-2004 להכח עמידר רמת גן לשתי עונות, לפני שפרש.
לאופיר 11 הופעות ושני שערים בנבחרת הצעירה.
אחיו של אופיר הם כדורגלני העבר יוסי אופיר ויניב אופיר.
תארים

גביע הטוטו: 1998/1999
הערות שוליים

↑  יהודה נחשון, ילד גדול, מעריב, 10 במרץ 1991
↑  גולן בר יוסף, אלון אופיר חתם בבית"ר ירושלים, באתר ynet, 7 בפברואר 2001
↑  יובל פייס, אלון אופיר ושי הס סיכמו במ.ס אשדוד, באתר ynet, 2 בינואר 2002
טובה (עיר)

| --- | --- |

 מדינה:  סנגל סנגל
 מחוז:  דיורבל
 גובה:  35 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  529,176 (2007)
 קואורדינטות:  14°52′00″N 15°53′00″W﻿ / ﻿14.866666666667°N 15.883333333333°W﻿ / 14.866666666667; -15.883333333333 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת סנגל מוגדלת) דקר סן-לואי טמבאקונדה קאולק קולדה זיגינשור גמביה גינאה ביסאו גינאה מאלי מאוריטניה האוקיינוס האטלנטי טובה(למפת סנגל רגילה) דקר סן-לואי טמבאקונדה קאולק קולדה זיגינשור גמביה גינאה ביסאו גינאה מאלי מאוריטניה האוקיינוס האטלנטי טובה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
טובה (בצרפתית: Touba) היא העיר השנייה בגודלה בסנגל אחרי דקר, עיר הבירה. היא מונה יותר מ-850,000 תושבים (נכון ל-2013) ונמצאת במרכז סנגל כחלק ממחוז דיורבל. טובה היא העיר הקדושה של המסדר המורידי (אנ') ומהווה מוקד עלייה לרגל מיליונים. במקום קבור מנהיגה הרוחני, שייח' אמדו במבה. חשיבותה הדתית של העיר באה לידי ביטוי באתרים מרכזיים, חקיקה, הנהגה ועוד.
מקור השם

השייח' אמדו במבה נתן את השם טובה למקום שהוא הגילוי הארצי של העץ הקוסמי ברקיע השביעי (ṭūbā בערבית), בנקודת המפגש בין האדם לאלוהיו. רק הנביא מוחמד עבר את הנקודה הזו, ועבור שאר המאמינים, במיוחד בזרמים הסופיים המיסטיים, העץ מסמל את הקרבה והגישה לאלוהים, לגן עדן ולנצחיות. לפי האגדה, העיר יוסדה במקום בו במבה חווה הארה, בו המלאך גבריאל נגלה אליו ואמר לו כי מתחת לעץ שהוא יושב יוקם מרכז רוחני אוניברסלי. בנוסף, הבטיח לו כי יום אחד כל העולם יחזור בתשובה במקדש זה. כיום, בנקודה הזו עומד המסגד.
היסטוריה

השייח אמדו במבה ייסד את העיר טובה בשנת 1887 אך היא נותרה מקום קטן ומבודד יחסית עד למותו של אמדו במבה בשנת 1927. מאז חל גידול ופיתוח משמעותיים בעיר ובאוכלוסייה - מ-5,000 בתחילה ועד קרוב למיליון בעשור השני של המאה ה-21.
בשנת 1963 נחנך המסגד הגדול של טובה, אחד הגדולים באפריקה, שנבנה סביב קברו של אמדו במבה. בקרב הסופים נהוג לעלות לקבר קדושים ובעקבות כך הפכה טובה למרכז הדתי המקודש של המסדר המורידי.
השלטונות הצרפתים היו שותפים בהקמת העיר טובה. לאחר עליות ומורדות בקשר הצרפתי-מורידי, הצרפתים הבינו את הכוח הטמון בקשר איכותי וחיובי עם המורידים, ובמבה בראשם. בעקבות כך, זכו המורידים ביחס מועדף מהשלטונות ובמונופול על גידול הבוטנים במדינה. עניין שהסב להם כוח כלכלי רב.
גם לאחר עצמאות סנגל, לאופולד סדאר סנגור, נשיאה ראשון של סנגל, המשיך בקשר המיוחד עם האוכלוסייה המורידית. במשך ארבעים שנים, הוא תמך בהם ונתן להם זכויות מיוחדות, ובתמורה גייס אותם לאינטרסים שלו. כמו תמיכה פוליטית בעת בחירות.
גאוגרפיה

טובה ממוקמת במרכז המדינה במחוז דיורבל, 184 ק"מ מזרחית מהבירה דקר. טובה היא עיר מישורית כמו האזור כולו, וגובהה הוא כ-46 מעל פני הים. הזמן המקומי הוא 0+GMT, שעתיים אחורה מישראל. העיר נבנתה סביב המסגד הגדול ולכן כל הכבישים מובילים למסגד הגדול וכל בתי המגורים ממוקמים מסביבו.
אקלים

מזג האוויר בעיר הוא מדברי למחצה בעקבות קרבתו למדבר סהרה, מכיוון שטובה נמצאת במיקום שכמעט מפגיש בין שני סוגי אקלים שונים. דרומית לעיר מזג האוויר טרופי רטוב ויבש כאופייני לאזורים הקרובים לקו המשווה. מצפונה מזג האוויר משתייך לרצועת הסאהל, אזור מדברי-למחצה חם וצחיח (BSh) השוכן מדרום למדבר סהרה. סביבת טובה היא סוואנה טרופית והטמפרטורה השנתית הממוצעת היא בסביבות 26.8 מעלות צלזיוס, אך משתנה מעט בכל חודש. החודשים הגשומים בעיר הם בין יוני לאוקטובר כשהמשקעים הגדולים ביותר הם בין יולי לספטמבר. כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 490 מ"מ.
|  | January | February | March | April | May | June | July | August | September | October | November | December |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avg. Temp (ºC) | 23.4 | 24.5 | 26.7 | 27.8 | 29 | 29.4 | 28.2 | 27.3 | 27.2 | 27.8 | 26.6 | 23.6 |
| Min. Temp (ºC) | 14.3 | 14.8 | 17 | 18.2 | 19.9 | 22.7 | 22.7 | 22.4 | 22 | 20.8 | 17.9 | 15 |
| Max. Temp (ºC) | 32.5 | 34.2 | 36.4 | 37.5 | 38.1 | 36.7 | 33.7 | 32.3 | 32.5 | 34.9 | 35.4 | 32.3 |
| Precipitation / Rainfall (mm) | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 30 | 105 | 177 | 139 | 35 | 1 | 1 |
כמות המשקעים השנתית בטובה בחלוקה לחודשי השנה
קטגוריה:דפים עם גרפים מושבתים באופן זמני – 
ההרחבה Graph להצגת תרשימים שיחת תבנית:גרף#שימו לב: הגרפים לא מוצגים בוויקיפדיה!!!.
דמוגרפיה

קיימים חילוקי דעות לגבי מספר התושבים בעיר בעקבות הקושי להגדיר את גבולותיה. לפי הערכה אחת, מספר התושבים בעיר בשנת 2013 היה יותר מ-850,000. לפי הערכה אחרת מ-2018 העיר כוללת כ-880,000 אלף תושבים.
הצפיפות בעיר היא 12,500 תושבים לק"מ. מהרישומים בעיר בין השנים 2002–2013 הצמיחה הדמוגרפית (קצב גידול האוכלוסין) בעיר היא החזקה ביותר בסנגל עם ממוצע שנתי של 5.95%, אך עם השנים הצמיחה יורדת. רובה המוחלט של תושבי העיר הם מוסלמים בעיקר מהזרם הסופי האסלאמי.
אתרים חשובים בעיר > המסגד המרכזי

המסגד הגדול של טובה (אנ') הוא הגדול והמפואר במערב אפריקה (100X80 מטר), ומהווה אתר עלייה לרגל. בניית המסגד החלה על ידי בנו של במבה, הח'ליף הראשון מאמאדו מוסטאפה, כרצון אביו ובזמן הנהגתו של הח'ליף השני, מאמאדו פאלילו, נחנך המסגד הגדול של טובה בשנת 1963.
מתחתיו שוכן קברו של השייח' אמדו במבה, המנהיג הרוחני הגדול של המסדר המורידי. הוא מורם מעט מהרחבה הגדולה המקיפה אותו ויש לו 3 כיפות ו-5 צריחים כאשר הגבוה ביותר מתנשא לגובה של 87 מטר. הצריח הגבוה קרוי לאמפ פאל (Lamp Fall) על שם שיח' איברהימה פאל, תלמידו המסור ביותר של במבה, ומנהיגם הרוחני של הקבוצה באיי פאל. הוא מסמל את העץ טובה, ומהווה אחד המבנים הגבוהים במדינה. הבנייה המאונכת והמאוזנת של המסגד מסמלת את דרך האסלאם עלי אדמות, והעלייה לגן עדן, הארעיות והנצחיות. כמו כן, היא מציבה את טובה במרכז, בהתאם למבנה העיר כולה (והכבישים מסביבה) שכולם מובילים למסגד המרכזי.
אתרים חשובים בעיר > בית הקברות

בית הקברות הצמוד למסגד המרכזי הוא האתר השני בחשיבותו הרוחנית בעיר. לפי האמונה, קבורה באדמת טובה מבטיחה כניסה לגן עדן. רבים מהמאמינים מייחסים את העץ טובה הקוסמי לבית הקברות יותר מאשר למסגד. בליבו ניצב עץ באובב שמתחתיו יש את קברה של אשתו הראשונה של במבה. רבים חורטים על העץ את שמותיהם ושמות בני משפחתם כדי להבטיח שיעלו לגן עדן. בבית הקברות קבור גם מנהיג הבאיי פאל, שיח' איברהימה פאל.
אתרים חשובים בעיר > רחבת התפילה

התפילה מתקיימת ברחבה זו בפסטיבלים וחגים גדולים, כאשר יש צורך לקיים את תפילת הבוקר בחוץ. הוא משמש להתקהלויות חברתיות ודתיות כאחד.
אתרים חשובים בעיר > מעיין הרחמים

על פי האמונה, אלוהים יצר את הנביעה הזו לכבוד במבה.
מעבר לכך, בעיר מסגדים רבים כמו גם מרכזי לימוד אסלאמיים, ביניהם אוניברסיטה וספרייה עם כתביו של במבה וחכמים מורידיים נוספים.
חקיקה

טובה מתפקדת כאוטונומיה תחת ממשלת סנגל ובתחומה נאכפים הגבלות, הטבות וחוקים מיוחדים. ההגבלות כוללות: איסור שתיית ומכירת אלכוהול, איסור עישון טבק, איסור השמעה ונגינה של מוזיקה, איסור יצירת/יזימת מסיבות וחגיגות, איסור הקמת בתי קולנוע, איסור פרסום שאינו בעל צביון דתי ואיסור השתתפות במשחקים או בכל פעילות חילונית אחרת. ההגבלות נובעות, לטענת המורידים, מקדושתה של העיר. האל שומר על העיר מכל שחיתות והפרעה של העולם החילוני.
ההטבות כוללות: אי גביית מיסים מכל סוג. שנית, כל אדם יכול לקבל קרקע באזור טובה בחינם, כל עוד הוא מתחייב לעמוד בדרישותיו של המסדר המורידי. בנוסף לכך, מים גם הם ניתנים בחינם.
הטאריקה המורידית, המוסד האדמיניסטרטיבי בטובה, שמר על עיר המקלט מפני האינטרסים של הצרפתים הקולוניאליסטים שכיבדו את מקומה בחברה, ובהמשך גם מפני האינטרסים של ממשלת סנגל. הטאריקה המורידית שולטת בכל מוסדות העיר - חינוך, בריאות, אספקת מים, מדיניות ציבורית, שוק כלכלי וקרקעות.
בטובה לא קיימים בסיסים צבאיים, בית משפט, משטרה או בית סוהר.
מעמד פוליטי

המעמד הפוליטי של טובה מורכב ומיוחד מאוד. בראשיתה הוגדרה כ"תחום פרטי" ולא הייתה כפופה לשלטונות הקולוניאליים. באותה תקופה ההחלטות בנוגע לעתיד טובה ואזרחיה היו נתונים להחלטתו של סריין ממאדו מוסטפא, בנו של אמאדו במבה. לאחר חידוש החוזה נקבע כי טובה היא תחום פרטי של קולקטיב ולא של אדם פרטי. הגדרתה כעצמאית לחלוטין אפשרה את המשכיות ההגבלות המורידיות, אך חייבה את מוסדות העיר באחריות עצמאית על כל העניינים האדמיניסטרטיביים כמו טיהור וניהול מים, אספקת חשמל, שירותי דואר וטלפון.
בשנת 1976 טובה קיבלה הכרה רשמית ממשלת סנגל על היותה ישות עצמאית במדינה. מתוקף כך, לראשונה נכללה העיר ברשימות רשמיות של הממשלה כ"קהילה פרוורית אוטונומית".
מאז קבלת האוטונומיה העיר דואגת לרוב התשתיות שלה אך בתחומים מסוימים נסמכת על המדינה. למשל, תשתיות המים מחוברות לתשתיות המדינה, סידור אבטחה בעת חג העלייה לעיר, המגאל הגדול (אנ').
כלכלה

בעוד שהכלכלה הסנגלית נמצאת בירידה מאז העצמאות, המגמה בעיר המורידית הפוכה, כלומר בעלייה.
כלכלה > בוטנים

לאמדו במבה ולמורידים ניתן מונופול על תחום גידול הבוטנים עוד בימים בהם צרפת שלטה במדינה. עד היום הרבה מהכפרים באזור טובה עוסקים בגידול יבול זה.
כלכלה > שירותי תחבורה

בעקבות הצורך בשינוע הייצוא החקלאי של אזור העיר אל שאר סנגל נוצרה מערכת תחבורה נרחבת בטובה. טובה הפכה לעיר מרכזית בשינוע תוצרת חקלאית מפנים מדינת סנגל. נוסף על כך, שירותי התחבורה חשובים בעת חג המגאל השנתי שכולל עלייה לרגל של כ־4 מיליון אנשים במהלך 3 עד 5 ימים, ונדרש לו ארגון הסעות מסודר.
לכח הכלכלי של טובה יש גם השפעה פוליטית. לפני בחירות ניתן לראות מועמדים מבקרים בטובה כדי לקבל הכרה.
תעבורה

טובה מחוברת בכבישי אספלט באיכות יחסית טובה, ובמרחק נסיעה של מס' שעות מהערים המרכזיות בצפון סנגל כמו דקר וסנט לואי. הכביש המהיר A1 בין דקר לטייס (Thies) עובר תהליכי הרחבה עד לטובה, דבר שיצמצם את זמן הנסיעה בין הערים. יש תחבורה ציבורית לרחבי סנגל באוטובוסים וטרנזיטים (sept places). התחנה המרכזית החדשה ממוקמת בדרום מערב העיר, אך יש תחנות קטנות ליעדים נוספים ברחבי העיר. בשנת 1931, בתמיכה מורידית, נעשה חיבור של קו רכבות לדיורבל, עיירה לא רחוקה מטובה (שגם חשובה למסדר המורידי), אך כיום היא אינה פעילה.
פשיעה

הגדילה המהירה של העיר השפיעה מאוד על רמת הפשיעה שבה. מנהיגי העיר הם כוהני דת אשר התקשו לנהל בניית תשתיות נכונות לעיר (קווי טלפון, כבישים, אספקת מים). בנוסף, כדי להימנע ממאפיינים חילוניים נאסרה הכניסה של המשטרה הסנגלית לאזור העיר. הללו הובילו לפריחת השוק השחור ולפשע, שהמנהיגות המורידית לא מסוגלת להשתלט עליו. יש לזכור כי החקיקה בעיר שונה ולכן גם מה שנתפס כעבירה על החוק לא תמיד חופף בדיוק. הפשע כולל אלכוהול, סמים וסחר באיברים. כמו כן, רווח גם קישוט הבית במוצרי יוקרה חילונים, אשר מהווה עבירה על החוק של העיר. בטובה לא קיים גוף משטרתי אשר עוסק בהגנת החוק.