stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חלב אתונות
היסטוריה

השימוש בחלב אתון על ידי בני אדם למטרות תזונה וקוסמטיקה היה פופולרי מאז ימי מצרים העתיקה.
היפוקרטס (460 לפנה"ס – 370 לפנה"ס), "אבי הרפואה המערבית", היה הראשון שכתב על הסגולות הרפואיות של חלב אתון.
בתקופה הרומית הוכר חלב אתון כתרופה עממית נפוצה. פליניוס הזקן (23–79) בעבודתו האנציקלופדית, Naturalis Historia, כתב בהרחבה על היתרונות הבריאותיים של חלב זה, אך רק בתקופת הרנסאנס נבדקו לראשונה אספקטים מדעיים בנוגע לחלב אתון.
בתקופה מאוחרת יותר ציין ז'ורז'-לואי לקלר דה בופון (1707–1788), חוקר טבע צרפתי, את היתרונות של חלב אתון בספרו Histoire naturelle.
פולין בונפרטה (1780–1825), האחות של נפוליאון, דיווחה גם היא כי השתמשה בחלב אתון לטובת בריאות העור שלה.
במאה ה-19, ד"ר פארוט מבית החולים des Enfants Assistès בצרפת, הפיץ את הנוהג של הבאת תינוקות חסרי-אם היישר לפטמת האתון על מנת שיינקו ממנה (Bullettin de l'Académie de médicine, 1882).
לאחר מכן, עד המאה ה-20, נמכר חלב אתון למטרות שונות. באיטליה, בלגיה, גרמניה ושווייץ מפיקים חלב אתון בחוות גידול.
הפקה

המין האסיני של חמורים נחשב למין פוליסטרי עונתי, אך לקו הרוחב בו ממוקמת חוות הגידול יכולה להיות השפעה ניכרת על מחזור ההתרבות של האתונות. הריון ממוצע של נקבה לרוב נמשך כ-12 חודשים.
ייצור של חלב אתונות שונה מאוד מזה של חלב בעלי חיים אחרים שהוא קונבנציונלי יותר, במיוחד מבחינת אספקת החלב שהיא הרבה יותר מוגבלת אצל אתונות. יש לכך מספר סיבות: לבלוטת החלב של האתונות יש קיבולת נמוכה יחסית (2.5 ליטר מקסימום) ויש להשאיר חלק מתוצרת החלב של האם לעיר הנולד, ומאחר והחליבה עשויה להתבצע שעתיים או שלוש לאחר הפרדת האם מהעיר הנולד. לאחר ההמלטה יש לחלוב את האתונות כ-20–90 דקות, שלוש פעמים ביום. נקבה ממוצעת נותנת בין 0.5 ל-1.3 ליטר חלב ביום למשך 6–7 חודשים. השונות בייצור חלב האתונות נובעת מהדרך בה מתנהלת החליבה אך מגורמים שונים נוספים, כמו למשל התנובה של הפרטים, תזונה, גנטיקה, ניהול רבייה ועוד.
באופן כללי, חוות אתונות (לרבייה) שמטרתה היא ייצור חלב היא לרוב חווה קטנה, עם כמה עשרות פרטים ורק במקרים נדירים ישנן חוות גדולות יותר.
באירופה ובאופן ספציפי באמיליה-רומאניה שבאיטליה, יש רק חוות אתונות אחת גדולה מאוד ובה כ-800 פרטים.
הרכב > הרכב גולמי

נתונים שפורסמו על ההרכב הגולמי של חלב אתון מאשרים שאכן יש דמיון רב יחסית בינו לבין חלב אם מבחינת פרמטרים שונים, כמו למשל: רמות הלקטוז, החלבון ומרכיבים נוספים בהשוואה לחלב פרות, כבשים ועיזים.
מחקר שנעשה על ידי חוקרים מאוניברסיטת degli Studi del Molise באיטליה ופורסם בעיתון Animal Research דיווח כי תכולת הפרוטאין הממוצעת שבחלב היא 1.72 גרם ל-100 גרם של חלב, והוא מאופיין בקזאין (חלבון חלב) נמוך ובתכולה של פרוטאין מי חלב. נתונים אלו מראים שלחלב אתון יש תכונות הקרובות לחלב אם.
החלב מכיל גם כמות גבוהה פי 60 של ויטמין C מזה שבחלב פרה, כמו גם ויטמין A, D ו-E והוא מקור עשיר לסידן וזרחן.
בנוסף, חלב האתון מכיל אימונוגלובולין - פרוטאין המתפקד כנוגדן ומחזק את המערכת החיסונית, מה שהופך את החלב לאטרקטיבי עבור אנשים עם תפקוד חיסוני חלש, כמו למשל חולי סרטן שעוברים טיפולי כימותרפיה.
למרות תכולת הלקטוז הגבוהה יחסית שיש בחלב אתון, אחוז השומן הממוצע נמוך יותר למטרה זו, וכאשר משתמשים בחלב זה לתזונה של תינוקות, לרוב מוסיפים לחלב האתון שמן צמחי (4 מ"ל 100 מ"ל 1 חלב) כדי להתאים לרמות שיש בחלב האם.
| הרכב | חלב אתון | חלב סוסה | חלב אם | חלב פרה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| pH | 7.0 – 7.2 | 7.18 | 7.0 – 7.5 | 6.6 – 6.8 |
| ג' פרוטאין / 100 ג' | 1.5 – 1.8 | 1.5 – 2.8 | 0.9 – 1.7 | 3.1 – 3.8 |
| ג' שומן / 100 ג' | 0.3 – 1.8 | 0.5 – 2.0 | 3.5 – 4.0 | 3.5 – 3.9 |
| ג' לקטוז / 100 ג' | 5.8 – 7.4 | 5.8 – 7.0 | 6.3 – 7.0 | 4.4 – 4.9 |
| סה"כ מוצקים / 100 ג' | 8.8-11.7 | 9.3-11.6 | 11.7-12.9 | 12.5-13.0 |
| קזאין ניטרוגן / 100 ג' | 0.64-1.03 | 0.94-1.2 | 0.32-0.42 | 2.46-2.80 |
| פרוטאינים במי גבינה / 100 ג' | 0.49-0.80 | 0.74-0.91 | 0.68-0.83 | 0.55-0.70 |
| חנקן לא-חלבוני / 100 ג' | 0.18-0.41 | 0.17-0.35 | 0.26-0.32 | 0.1-0.19 |
| ניטרוגן קזאיני באחוזים | 47.28 | 50 | 26.06 | 77.23 |
| פרוטאין מי גבינה באחוזים | 36.96 | 38.79 | 53.52 | 17.54 |
| חנקן לא-חלבוני באחוזים | 15.76 | 11.21 | 20.42 | 5.23 |
יחס הקזאין לחלבון מי גבינה בחלב אתון היה נמוך בהשוואה לערך זה בחלב פרה.
החנקן הלא-חלבוני (NPN) המהווה בממוצע 16% מכלל החנקן בחלב אתון, הוא הרבה יותר קרוב לערכים שדווחו בחלב אם (20%) אך גבוה יותר מזה שבחלב של מעלי גירה מבויתים (5%).
פרופיל חומצות האמינו של חלבוני חלב האתון מראה אחוז דומה מאוד של חומצות אמינו חיוניות (36.7 e 38.2 גרם חומצת אמינו / 100 גרם חלבון) מאשר בחלבוני חלב אם (40.7 גרם חומצת אמינו / 100 גרם חלבון), על פי Guo et al.
הרכב > רכיבים פונקציונליים וביו-אקטיביים

בין החלבונים התפקודיים בחלב אתון, ישנן מולקולות הפעילות בהגנה אנטי-מיקרוביאלית, כמו למשל ליזוזימים ולקטופרין.
תכולת הלקטופרין בחלב אתון היא ממוצעת, בערך באמצע בין הערכים הנמוכים שלו בחלב פרה והערכים הגבוהים יותר בחלב אם.
הלקטופרין מעכב את הצמיחה של חיידקים תלויי-ברזל במערכת העיכול וגורם לריסון של אורגניזמים מסוימים, כמו למשל קוליפרמים ושמרים, שדורשים ברזל. הליזוזום בחלב אתון קיים בכמות גדולה, ונע בין טווח של 1.0 מיליגרם/מיליליטר ל 4 מיליגרם/מילילטר, בהתאם לשיטת המדידה הנבחרת (כימית או מיקרוביולוגית). חומר זה קיים גם בבני אדם (0.12 מ"ג/מ"ל), אך קיים בכמויות זעירות בלבד בחלב פרה ובחלב עיזים.
הליזוזומים בחלב אתון יציבים ועמידים מאוד בפני חומצות ופרוטאיזים ועשויים למלא תפקיד משמעותי בתגובה החיסונית של המעי.
מהפרשת חלב האתון, שומני או לא, ניתן לקבוע גם גורמי גדילה והורמונים. הפרשות חלב האתון מכילות לפטין דמוי-אדם ברמות הקרובות לזה הנמצא בחלב-אם. (3.35-5.32 נג/מ"ל חלב). הפפטידים הביו-אקטיביים כמו למשל אינסולין, גרלין וטריאוטותירונין נמצאו גם בחלב אתון קפוא. מולקולות אלו, ומולקולות רבות אחרות שנמצאו בחלב אם, מקבלות תשומת לב הולכת וגדלה מנקודת מבט תזונתית, מאחר שהן ממלאות תפקיד פוטנציאלי הקשור ישירות בוויסות צריכת מזון, חילוף חומרים ומצבם הפיזי של תינוקות.
שימוש תזונתי > חלב היפואלרגני טבעי לתינוקות עם CMPA

חלב אתון משמש כחומר היפואלרגני טבעי, כי הוא נסבל על ידי כ-90% מהתינוקות עם אלרגיות למזון, למשל, אלרגיה לחלבון חלב פרה (CMPA), אלרגיית מזון נפוצה בילדות עם שכיחות של כ-3% במהלך 3 שנות החיים הראשונות. עם זאת סיבלות של תינוקות לחלב אתון חייבת להיות קודם כל מוערכת סובייקטיבית, תחת השגחה רפואית ולאחר ביצוע של בדיקות אלרגיה ספציפיות.
השימוש בחלב אתון אצל תינוקות מתחת לגיל שישה חודשים לא מומלץ מאחר שהיו לכך בעבר הקשרים למקרי מוות בעריסה, הורדת החסינות של התינוק עקב זיהומים וירידה ביכולות של התינוק לקלוט קולוסטרום.
חלב אתון דומה לחלב אם מבחינת תכולות הלקטוז, החלבונים, המינרלים ותכולת חומצת האמינו השומנית אומגה 3 שבו.
במונחים של אנרגיה, למרות תכולת הלקטוז הגבוהה בחלב אתון, ממוצע תכולת השומן הוא נמוך. בשימוש בתזונת תינוקות, לרוב מוסיפים לחלב אתון שמן ממקור צמחי (4 מ"ל/פר 100 מ"ל חלב) כדי לחקות את האנרגיה הגבוהה יותר שיש בחלב-אם. חלב אתון מכיל מרכיבים שמחזקים את מערכת החיסון, (במיוחד ליזוזומים ולקטופרין) שמסייעים בהגנה מפני מחלות וזיהומים אצל תינוקות. בנוסף לכך, הטעם והמראה של חלב אתון נמצא כאטרקטיבי בעיני ילדים.
שימוש תזונתי > חלב אתון מותסס

חלב אתון וסוסה יכול להיחשב כמצע מתאים לייצור משקאות פרוביוטיים.
שימוש תזונתי > חלב אתון מותסס > קומיס (משקה)

השימוש בחלב אתון/סוסה מותסס הוא מסורת עתיקה במרכז אסיה, וישנם משקאות המיוצרים ממנו כמו למשל קומיס או איירג, חלב סוסות מותסס פופולרי מאוד באסיה ורוסיה; אבל יש גם גרסאות מסורתיות העשויות מחלב אתון.
במונגוליה, שם הקומיס הוא המשקה הלאומי, יש אמירה שטוענת כי "קומיס מרפא 40 מחלות".
שימוש קוסמטי > היסטוריה

נאמר שקלאופטרה, מלכת מצרים העתיקה, התרחצה באמבטיות חלב אתונות כדי לשמר את יופיו וצעירותו של עורה. האגדה מספרת כי נדרשו לא פחות מ־700 אתונות כדי לספק את כמות החלב שנדרשה לאמבטיה היומית שלה.
זה היה גם המקרה של פופיאה סבינה (30–65), אשתו השנייה של הקיסר הרומי נירון קיסר, שמופיע בתיאורו של פליניוס הזקן של סגולות חלב אתון לעור:
המשורר הרומאי אובידיוס (43 לפנה"ס – 18 לספירה) מרמז בשירו Medicamina Faciei Femineae(אנ') על מסכות יופי שנעשו תוך שימוש בחלב אתון.
על פי הדיווחים, גם פולין בונפרטה (1780–1825), אחותו של נפוליאון, השתמשה בחלב אתון לטיפול בעור שלה.
שימוש קוסמטי > חלב אתון בשימוש בתעשיית הקוסמטיקה

בשנים האחרונות ענף הקוסמטיקה מתמקד בעיקר במוצרים המיוצרים עם רכיבים טבעיים והוא מכוון לצריכה בת-קיימא. בגלל מקורו הטבעי, רכיבי חלב זה מתאימים בתחומים רבים לצורכי הקוסמטולוגיה. מחקר שנעשה לאחרונה על קרם המכיל חלב אתון הראה יתרונות שונים לעור. תוצאות אלו קשורות ליעילות של מרכיבים שונים בחלב אתון, כמו למשל: פרוטאינים, מינרלים, ויטמינים, חומצות שומן חיוניות, אנזימים ביו-אקטיביים וקו-אנזימים שמספקים לעור הזנה מאוזנת ולחות מספקת. תכולת ויטמין C גבוהה בו במיוחד (כמעט פי 4 מתכולתו בחלב פרה). חלב אתון מכיל יותר לקטופרין מחלב פרה ומגוון ניכר של ליזוזימים (1–4 מ"ג/מ"ל, עם תלות בשיטת המדידה הנבחרת (כימית או מיקרוביולוגית). מסיבות אלו יש לחלב הזה פוטנציאל, כאשר נעשה ממנו מוצר בתרכובות נכונות, להפחית בעיות עוריות שונות כמו למשל: אקזמה, אקנה, פסוריאזיס והרפס, ויש לו מאפיינים המרגיעים סימפטומים. חלק מהחוקרים העריכו ראשונית האם השימוש בקרם פנים המיוצר מחלב אתון השפיע על התפיסה של היבטים חושיים מסוימים. התוצאות הראו כי מטופלים בעלי עור יבש שטופלו בקרם זה העריכו אותו בשל ההיבטים התחושתיים הבאים: פיזור, מראה כללי, רכות, לחות ויעילות כללית. השיפוט הכללי הביא גם לתוצאות גבוהות במבדקים שנעשו לגבי קרם פנים המבוסס על חלב אתון.
כיום, עדיין משתמשים בחלב אתון בייצור סבונים וקרמים.
סוגים

חלב אתון גולמי
חלב אתון מפוסטר בתהליך פיסטור ארוך או מהיר (HTST)
סוגים > חלב אתון ליפוזידי (קפוא מיובש)

מוצר זה מיועד לשמירה על האיכות הביולוגית הגבוהה ביותר של חלב אתון, כך שהוא שומר על תכונותיו התזונתיות, התפקודיות והקוסמטיות. זה אפשרי מכיוון שבתהליך הייבוש וההקפאה החלב נשמר תחת ואקום בטמפרטורות נמוכות. במהלך תהליך זה המים מוסרים על ידי סובלימציה. התוצאה היא בערך עשרה אחוזים מהחומר המוצק מה שמכונה חלב אתון ליפוזידי (lyophilized) (או מיובש בהקפאה).המוצר הוא בצורת אבקה הקלה לשיחזור. יש לארוז את המוצר ללא חמצן. העמידות של המוצר גבוהה, הוא יכול אף להישמר לשנתיים.
לסיכום, הטיפול בליופיליזציה (ייבוש בהקפאה) של חלב אתון הראה שהצבע הטבעי, הטעמים, החומרים המזינים והחומרים הביואקטיביים בחלב אתון נשמרו טריים. במקום זאת, בשיטת הייבוש בריסוס, דרך נוספת לייבוש מוצרים, מחממים את החלב ואז ויטמינים וחומרים ביו-אקטיביים חשובים אחרים יכולים ללכת לאיבוד. בנוסף תהליך של ייבוש בהקפאה אינו דורש שימוש בחומרים משמרים כימיים וניתן לצרוך אותו בקלות ולחדש אותו בקלות. עם זאת, לשיטה זו יש עלויות גבוהות שנהוגות רק על ידי מספר מצומצם של חברות.
קל למצוא את המוצר הזה באיטליה, שם נמכר לראשונה באופן מסחרי, אך יכול להיות קשה למצוא אותו מחוץ לאירופה.
ראו גם

חמור הבית
חלב
יהודה חיות

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  10 באפריל 1946 ירושלים, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  22 בדצמבר 2022 (בגיל 76) חיפה, ישראל
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי שדה יהושע (כפר סמיר) 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת וושינגטון 
 מוסדות:  אוניברסיטת רוד איילנד 
 
יהודה חיות (10 באפריל 1946 – 22 בדצמבר 2022) היה גאוגרף ישראלי, שכיהן כפרופסור באוניברסיטת חיפה, מומחה בתכנון מערכות תחבורה ימית ונמלים. כיהן גם כנשיא אוניברסיטת חיפה ויושב ראש ועד ראשי האוניברסיטאות.
ביוגרפיה

חיות נולד בירושלים, בן אליעזר ומרגלית. גדל בקרית-חיים.
יהודה שירת בצה"ל בסדיר ובמילואים בחטיבת הצנחנים, והשתתף בקרב על ירושלים במלחמת ששת הימים.
בעל תואר ראשון בגאוגרפיה והיסטוריה כללית מאוניברסיטת חיפה, תואר שני בהצטיינות בגאוגרפיה מהאוניברסיטה העברית בירושלים עם התמחות בתכנון עירוני ואזורי, ותואר שלישי באוניברסיטת וושינגטון בארצות הברית בה התמחה בתכנון מערכות תחבורה ימית ונמלים.
ב-1978 מונה למרצה באוניברסיטת חיפה, ב-1983 למרצה בכיר, ב-1988 לפרופסור חבר, ובשנת 1994 לפרופסור מן המניין. כיהן כראש מכון וידרא לחקר הספנות והתעופה ועמית מחקר בכיר, ראש פרויקט תשתיות לאומיות, במוסד שמואל נאמן למחקר מדיניות לאומית. כמו כן שימש ראש מינהל תכנון ואסטרטגיה בחברת צים ונשיא אגודת ידידי המרכז הרפואי רמב"ם.
ב-1992 מונה לסגן נשיא למינהל באוניברסיטת חיפה, מאוקטובר 1993 שימש נשיא בפועל, ומפברואר 1995 עד 2004 כיהן כנשיא האוניברסיטה. בשנים 1997 ו-2003 כיהן כיושב ראש ועד ראשי האוניברסיטאות.
ב-2018 קיבל את אות יקיר העיר חיפה.
נפטר ב-22 בדצמבר 2022 והובא לקבורה בחיפה, בבית הקברות שדה יהושע.
הותיר אחריו בן, בת ונכדים.
הערות שוליים

↑  אות יקיר העיר חיפה לשנת תשע"ח, באתר עיריית חיפה
↑  יהודה חיות באתר GRAVEZ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007435697005171  BIBSYS: 90272126  CiNii: DA0391122X  GND: 170517098  ISNI: 0000 0000 8277 7251  LCCN: n83175172  NLA: 35208347  NLK: KAC2018J9960  RERO: 02-A003355919  VIAF: 91775021   WorldCat (עם VIAF): 91775021
יגאל מאיר

| --- | --- |

יגאל מאיר בפורטוגל 2004
 לידה:  1957 (בן 68 בערך) חיפה, ישראל 
 ענף מדעי:  חומר מעובה, ביופיזיקה
 מקום מגורים:  עומר, ישראל
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 מנחה לדוקטורט:  אמנון אהרוני ויוסף אמרי
 מוסדות:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב (1 באוקטובר 1994) 
 תלמידי דוקטורט:  אלעד שופן, יוני דובי, אמיר ארז, רועי לוי, יעקב כליאורין
 פרסים והוקרה:  פרס נשיא האוניברסיטה מטעם נשיאת אוניברסיטת בן-גוריון בשנת 2008 עמית האגודה האמריקאית לפיזיקה
 physweb.bgu.ac.il/~ymeir
 תרומות עיקריות
 נוסחת מאיר ווינגרין, מתן הסבר תאורטי לאנומלית ה-0.7 במכניקת הקוונטים
 
יגאל מאיר (נולד ב-1957), פיזיקאי ישראלי המכהן כפרופסור במחלקה לפיזיקה ומופקד על הקתדרה למדע וטכנולוגיה קוונטית ע"ש גרהאם בק באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. חוקר בתחום המצב המוצק. מחקריו עוסקים מערכות אלקטרונים בקשר קורלציה חזק, פיזיקה מזוסקופית, ננואלקטרוניקה, מערכות לא מסודרות, אפקט הול הקוונטי ומערכות ביולוגיות.
קורות חיים

יגאל מאיר נולד בחיפה ולמד בבית הספר הריאלי. אחרי לימודי תואר ראשון שני ושלישי באוניברסיטת תל אביב יצא מאיר לפוסט-דוקטורט ב-MIT בין השנים 1989 עד 1991 ובאוניברסיטת סנטה ברברה בארצות הברית בין השנים 1991 עד 1994. בנוסף, הוא עבר השתלמויות מקצועיות שונות במכון ויצמן בשנים הללו.
בשנת 1994 מאיר חזר לישראל והחל לעבוד בתור חבר סגל באוניברסיטת בן-גוריון. עמד בראש מרכז המצוינות של הקרן הלאומית למדע הראשון באוניברסיטה, ומרכז ה-DIP הראשון בארץ. הוא היה ממקימי מרכז אילזה כץ לננו טכנולוגיה ועמד בראשו בשנים 2003-2005. בשנים 2011-2014 שירת כנשיא האגודה הישראלית לפיזיקה.
מחקר

בתחילת קריירתו המדעית, מאיר התרכז בתחום הולכת נקודות קוונטיות, והסביר את תנודות קולון על זרם חשמלי נמדד בעזרת נוסחה. ביחד עם שותפו נד ווינגרין הוא פיתח את נוסחת מאיר-ווינגרין, עבור זרם חשמלי במערכות ממוזערות. כיום, נוסחה זו מופיעה בספרי יסוד בנושא ומשמשת לבסיס לחישוב זרמים במערכות ננוסקופיות. מאמר מדעי זה זכה לאלפי ציטוטים[דרוש מקור].
מאיר תרם למחקר בתחום הולכה במערכות לא מסודרות, במיוחד למעברי פזה. אחת מתרומותיו החשובות היותר לתחום הייתה הצעת פתרון לבעיית "אנומלית ה-0.7". אנומליה זו התגלתה במדידות של הזרם החשמלי ב"צווארי בקבוק קוונטים" כבר בשנות השמונים, אך נשארה חידה בלתי פתורה במשך כ-20 שנה. מאיר הסביר את התופעה בסדרת מאמרים, בהם ייחס את התופעה לדחייה בין האלקטרונים הנעים לאלקטרון שנלכד ב"צוואר הבקבוק"."צוואר בקבוק קוואנטי" הוא היחידה הבסיסית ביותר של התקנים מיניאטוריים בהם עוברים אלקטרונים. זהו מעבר צר בין שני מאגרים של אלקטרונים. ככל שהמעבר רחב יותר גדלה גם תנועת האלקטרונים דרכו, ולפיכך גם מוליכותו. הניסויים אשר נערכו בנושא, אימתו את ההשערה כי השינוי במוליכות החשמלית, עם הרחבת "צוואר הבקבוק", לא יהיה אחיד אלא יתאפיין במדרגות, כאשר המוליכות נשארת זהה ובתנועת אלקטרונים מסוימת המוליכות גדלה. גודל כל מדרגה כזו אחיד וידוע מראש. ההשערה מתבססת על תורת הקוואנטים שלפיה זרם האלקטרונים בעל תכונות הדומות לגל. למרות זאת, הניסויים הראו חריגה אחת מההשערות. בנוסף למדרגות המצופות נצפתה בניסויים מדרגה נוספת, בלתי מוסברת, שנקראה על שם גודלה "אנומלית ה-0.7". פרופ' מאיר ונד ווינגרין הציעו פתרון המסביר את התופעה. אלקטרון נלכד בצוואר הבקבוק ויוצר את ההפרעה. במחקרם, הם חישבו איך תנועת החלקיקים והכוחות החשמלים ביניהם גורמים לאלקטרון להילכד בצוואר הבקבוק.
בשנים האחרונות, פרופ' מאיר הרחיב את תחום עבודתו גם לביופיזיקה.
מאיר פרסם יותר מ-120 מאמרים, ורבים מהם מצוטטים באופן תדיר במחקרים ברחבי העולם.
זכה בפרס נשיאת אוניברסיטת בן-גוריון למחקר מצטיין לרגל 60 שנים למדינת ישראל בשנת 2008. עמית האגודה האמריקאית לפיזיקה. בשנת 2011 מאיר נכנס לרשימת מדעני הפיזיקה המשפיעים בעולם, רשימה אותה פרסם מגזין Physical Review של האגודה האמריקאית לפיזיקה[דרוש מקור]. מאיר מונה כמדען אורח באוניברסיטת פרינסטון בארצות הברית, הוא עמית האגודה האמריקאית לפיזיקה.
הערות שוליים

↑  יגאל מאיר, האתר הרשמי של קבוצת החוקרים של יגאל מאיר (ארכיון)
↑  אנומליית 0.7
↑  כמה ממאמריו בגוגל סקולר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299013605171  ISNI: 0000 0004 0301 8353  ORCID: 0000-0003-1606-8969  SUDOC: 24162018X  VIAF: 299229978   WorldCat (עם VIAF): 299229978
9 באוגוסט

9 באוגוסט הוא היום ה-221 בשנה, (222 בשנה מעוברת) בשבוע ה-33 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 144 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

48 לפנה"ס – קרב פרסלוס: יוליוס קיסר מביס את יריבו פומפיוס
378 – קרב אדריאנופול: בניסיון כושל להדוף פלישה של הוויזיגותים הקיסר הרומי ואלנס נופל בקרב יחד עם 2/3 מצבאו
1173 – תחילת בנייתו של מגדל פיזה הנטוי בעיר פיזה, הבנייה הושלמה רק לאחר 200 שנים
1470 – סיקסטוס הרביעי אפיפיור ה-212 לאחר מות פאולוס השני
1483 – חנוכת הקפלה הסיסטינית כחלק ממכלול מבני הכנסייה הקתולית בקריית הוותיקן אשר ברומא
1930 – הופעת הבכורה של הדמות המונפשת בטי בופ בסרט "Dizzy Dishes"
1936 – באולימפיאדת ברלין, ג'סי אוונס זוכה, עם נבחרת השליחים, במדליית הזהב הרביעית
1945 – מלחמת העולם השנייה: ארצות הברית מטילה את פצצת הביקוע הגרעיני "איש שמן" על העיר היפנית נגסאקי
1945 – הצבא האדום מתחיל במבצע סערת אוגוסט נגד יפן
1965 – מלזיה וסינגפור מפסיקות את האיחוד ביניהן, ובתוקף כך מקבלת האחרונה עצמאות
1974 – נשיא ארצות הברית ריצ'רד ניקסון מתפטר
1995 – מטוס בואינג 737 של חברת אוויאטקה מתרסק על הר הגעש סן ויסנטה באל סלוודור, 65 איש נספים
2001 – 15 הרוגים וכ-130 פצועים בפיגוע התאבדות במסעדת סבארו בירושלים
2007 – טיסה 1121 של אייר מואוראה מתרסקת לתוך האוקיינוס השקט
2016 – ירדן ג'רבי זוכה במדליית ארד באולימפיאדת ריו
נולדו

1754 – פייר שארל ל'אנפן, אדריכל, מתכנן עירוני ומהנדס אזרחי אמריקאי יליד צרפת (נפטר ב-1825)
1776 – אמדאו אבוגדרו, כימאי איטלקי (נפטר ב-1856)
1869 – אנני מאלון, יזמית ונדבנית אפרו-אמריקאית (נפטרה ב-1957)
1874 – ריינלדו האן, מלחין, מנצח, מבקר מוזיקה ועיתונאי צרפתי (נפטר ב-1947)
1896 – ז'אן פיאז'ה, פסיכולוג שווייצרי (נפטר ב-1980)
1911 – ויליאם אלפרד פוֹלֶר, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לשנת 1983 על מחקריו התאורטיים והניסויים של התגובות הגרעיניות הנוגעות ליצירת היסודות הכימיים ביקום (נפטר ב-1995)
1914 – טובה ינסון, סופרת פינית, מחברת סדרת המומינים (נפטרה ב-2001)
1925 – דייוויד הופמן, חלוץ בתחום מדעי המחשב (נפטר ב-1999)
1928 – בוב קוזי, כדורסלן אמריקני
1928 – ג'ון פלאבל, פסיכולוג התפתחותי אמריקאי שהתמחה בהתפתחות קוגניטיבית של ילדים
1931 – מריו זגאלו, כדורגלן ומאמן כדורגל ברזילאי (נפטר ב-2024)
1933 – יושינובו אויאקאווה, שחיין אמריקאי
1934 – סינתיה האריס, שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית (נפטרה ב-2021)
1938 – אוטו ריהאגל, כדורגלן ומאמן כדורגל
1938 – רוד לייבר, טניסאי אוסטרלי
1939 – רומנו פרודי, ראש ממשלת איטליה
1943 – קן נורטון, מתאגרף (נפטר ב-2013)
1945 – אברהם פורז, חבר הכנסת, שר בממשלת ישראל וחבר מועצת עיריית תל אביב-יפו
1947 – רוי הודג'סון, כדורגלן ומאמן כדורגל אנגלי
1948 – אלעזר אבוחצירא, רב ומקובל (נפטר ב-2011)
1951 – ג. יפית, פרסומאית ואשת עסקים ישראלית (נפטרה ב-2021)
1954 – דני קרפל, עורך מוזיקה ושדרן רדיו ישראלי (נפטר ב-2016)
1955 – דוד אברהם ספקטור, רב ומחבר ספרים תורניים ישראלי (נפטר ב-2013)
1957 – מלאני גריפית', שחקנית קולנוע אמריקאית
1961 – שמי זרחין, תסריטאי, במאי קולנוע וסופר ישראלי
1963 – ויטני יוסטון, זמרת פופ אמריקאית (נפטרה ב-2012)
1965 – אלי אשד, סופר ועורך ישראלי
1967 – אביב לביא, עיתונאי ישראלי
1968 – אריק באנה, שחקן אוסטרלי
1969 – יוסי מרשק, שחקן תיאטרון ישראלי
1973 – פיליפו אינזאגי, כדורגלן איטלקי
1974 – דרק פישר, כדורסלן אמריקאי
1976 – ג'סיקה קאפשו, שחקנית אמריקאית
1979 – ליאת הר לב, שחקנית
1979 – סלים טועמה, כדורגלן ערבי-ישראלי נוצרי
1982 – טייסון גיי, אצן אמריקני
1987 − נוני באו, זמרת-יוצרת שוודית
1989 − טייני, מפיק מוזיקלי פוארטוריקני
1991 – קנדלה וטראנו, שחקנית ודוגמנית ארגנטינאית
1995 – עמית רהב, שחקן ישראלי
נפטרו

117 – טראיאנוס, קיסר רומי ששלט בשיאה של האימפריה (נולד ב-53)
378 – ואלנס, קיסר רומי ואוגוסטוס המזרח (נולד ב-328)
803 – אירנה האתונאית, קיסרית ביזנטית (נולדה ב-752)
833 – אל-מאמון, הח'ליף העבאסי השביעי (נולד ב-786)
1048 – דמסוס השני, אפיפיור (נולד ב-1000)
1516 – הירונימוס בוש, צייר הולנדי מסתורי (נולד ב-1450)
1919 – רוג'רו ליאונקוואלו, מלחין אופרות איטלקי (נולד ב-1857)
1931 – הרב ציון כהן יהונתן (נולד ב-1872)
1942 – אדית שטיין, פילוסופית גרמנייה-יהודייה, שהפכה לנזירה קתולית, נספתה באושוויץ, והוכרזה כקדושה נוצרית (נולדה ב-1891)
1962 – הרמן הסה, סופר (נולד ב-1877)
1969 – שרון טייט, שחקנית קולנוע אמריקאית (נרצחה) (נולדה ב-1943)
1969 – ססיל פאוול, פיזיקאי בריטי, זוכה פרס נובל לפיזיקה (נולד ב-1903)
1975 – דמיטרי שוסטקוביץ', מלחין רוסי (נולד ב-1906)
1983 – אליקום אוסטשינסקי, איש ראשון לציון, איש ציבור ואגרונום (נולד ב-1909)
1995 – ג'רי גרסיה, מוזיקאי וסולן הגרייטפול דד (נולד ב-1942)
2008 – ברני מק, קומיקאי ושחקן אמריקאי (נולד ב-1957)
2008 – מחמוד דרוויש, משורר פלסטיני, שנחשב למשורר הלאומי הפלסטיני (נולד ב-1941)
2014 – אנדריי באל, כדורגלן אוקראיני (נולד ב-1958)
2018 – צבי לביא, עיתונאי ישראלי (נולד ב-1937)
2021 – אברהם דב אוירבך, אב"ד בעיר טבריה (נולד ב-1935)
2021 – קן האצ'יסון, שחקן סקוטי (נולד ב-1948)
2021 – נפתלי תשבי, פרופסור למדעי המחשב באוניברסיטה העברית בירושלים (נולד ב-1952)
2022 – עמוס דגן, מראשוני תחום המכ"ם בחיל הים, קצין בדרגת סגן אלוף וממפתחי מכ"ם הדגון (נולד ב-1933)
2022 – למונט דוזייר, פזמונאי ומפיק מוזיקלי אמריקאי (נולד ב-1941)
2022 – ניקולס אוונס, עיתונאי, תסריטאי, מפיק טלוויזיה וקולנוע וסופר אנגלי (נולד ב-1950)
2023 – רובי רוברטסון, מוזיקאי, זמר-יוצר, מלחין, כותב מילים, מפיק, שחקן קולנוע וסופר קנדי ממוצא יהודי (נולד ב-1943)
2024 – לי ספטנר, פיזיקאי ישראלי-אמריקאי (נולד ב-1927)
חגים ואירועים החלים ביום זה

סינגפור – יום העצמאות
יום הילידים הבינלאומי
8 באוגוסט – 10 באוגוסט
אוגוסט
לוח אירועים שנתי
ויטני יוסטון
טראיאנוס
הירונימוס בוש
דמיטרי שוסטקוביץ'
טובי סופר

| --- | --- |

טובי סופר
 לידה:  1960 (בן 65 בערך) בני ברק, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 לאום:  יהודי
 עיסוק:  סופר, משורר
 שפות היצירה:  עברית
 תחום כתיבה:  ספרות, שירה
 
טוּבִי סוֹפֵר הוא משורר, סופר ועורך ישראלי, זוכה פרס אח"י לשירה לשנת 2020 מטעם האגודה לעידוד המחקר, הספרות והאמנות ומענק סיוע להוצאת ספר ביכורים מטעם קרן עמו"ס מטעם בית הנשיא.
ביוגרפיה

טובי סופר נולד בשנת 1960 בבני ברק להורים עולי עיראק. את שירותו הצבאי עשה בחיל המודיעין. הוא בוגר תואר B.A. בספרות עברית ובלימודים כלליים במדעי הרוח מטעם אוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1980, בהיותו חייל בשירות חובה, ראה אור ספר שיריו הראשון "להיות עץ" בסיועה של המשוררת דליה רביקוביץ. חודשים אחדים לאחר צאתו של הספר לאור, חדל סופר לכתוב שירים. הוא שב לכתיבת שירה בתום 27 שנים מאז ראה אור ספר שיריו הראשון. ב-1986 ראה אור ספרו "ספר (שירות) חובה" – מדריך למתגייס וסלנג צבאי.
בין השנים 1986 ל-2004 היה טובי סופר העורך הראשי של הוצאת הספרים "פואטיקה", שהוציאה לאור אנתולוגיות עבריות בנושאים שונים וספרי פילוסופיה ושירה. האנתולוגיות כללו יצירות של כותבים ישראליים מהשורה הראשונה (ביניהם יצחק בן נר, נורית זרחי, דויד גרוסמן, יעקב שבתאי, חנוך לוין, סביון ליברכט, לאה איני, רות אלמוג, יהודית הנדל ועוד). בין ספרי ההוצאה שתי האנתולוגיות המגדריות "עזרת נשים – סיפורים עבריים על אהבה, איבה ותקווה בין נשים" (שנערכה על ידי פרופ' חנה נוה מהחוג לספרות עברית באוניברסיטת תל אביב) ו"קריאת הגבר – פניה של הגבריות, סיפוריים עבריים". עוד מספרי ההוצאה: "בעקבות המחשבות – על היקום, על הטבע ועל האדם" מאת צבי ינאי, "הפילוסופיה הבלתי גמורה של העכברים" מאת של ברמן, "קוסמותאיזם – ישראל, ציונות, יהדות ואנושות – לקראת המאה ה-21" מאת מרדכי נסיהו, "שיחות עם החתול שלי" מאת הסופר האמריקני דייוויד פישר, "דניאלה יקרה" מאת דניאלה שמי ועוד.
טובי סופר הוא מחברו של ספר הילדים "עץ עם עיניים" (2004), המביא את סיפורו של אחרון עצי היער.
בשנת 2011 ראתה אור בעריכתו אנתולוגיית המחווה ליערות הכרמל "חורשות הַכְּבָשִׂים הירוקים". בין המשתתפים באנתולוגיה, א.ב. יהושע דליה רביקוביץ, יהודה עמיחי, נתן זך, זלדה, נתן יונתן ואחרים.
ספר שיריו השני "עם כל הכבוד לגשם" ראה אור בשנת 2014. ספר שיריו השלישי "רפסודה" ראה אור בשנת 2021. בשנים האחרונות מתפרסמים שיריו בעיתונות הכתובה, האלקטרונית והמקוונת, בכתבי עת, באנתולוגיות, בטלוויזיה, ברדיו ובבמות ספרותיות. אחדים משיריו הולחנו.
ספריו

להיות עץ: שירים, הוצאת אל"ף, תשמ"א, 1980
ספר (שירות) חובה – מדריך למתגייס וסלנג צבאי, איורים: ניסים, פואטיקה – הוצאה לאור, תשמ"ו, 1986. (אחת מתוך שש מהדורותיו של הספר הייתה של הוצאת ספריית מעריב)
עץ עם עיניים – סיפור לילדים על אחרון עצי היער, איורים: נתן הלפרן, פואטיקה הוצאה לאור, תשס"ד, 2004
עם כל הכבוד לגשם: שירים, פואטיקה הוצאה לאור, תשע"ד, 2014
רפסודה: שירים, צבעונים הוצאה לאור, תשפ"א, 2021
ספריו > ספרים בעריכתו (רשימה חלקית)

דניאלה יקרה – שאלות לעיתון ותשובות שהגיעו להן, דניאלה שמי. קריקטורות: דני קרמן, פואטיקה הוצאה לאור, תשמ"ז, 1987
המרחק עד לאביב הבא: שירים, יעל בן-ארי, פואטיקה הוצאה לאור, תשנ"ג, 1992
בעקבות המחשבות – על היקום, על הטבע ועל האדם, צבי ינאי, פואטיקה הוצאה לאור, תשנ"ד, 1994
שיחות עם החתול שלי, דייוויד פישר, מאנגלית: איתי רון. עריכת תרגום: טובי סופר, פואטיקה הוצאה לאור, תשנ"ח, 1998
הפילוסופיה הבלתי גמורה של העכברים – נקודת מבט שונה על העובדות, של ברמן, פואטיקה הוצאה לאור, תשנ"ט, 1999
בדרך, נתן דרור, רישומים: יוסף (יושקה) סלמון, פואטיקה הוצאה לאור, תשס"ב, 2002
מאתמול שלשום יש לי כרטיס נסיעה: שירים, ירחמיאל חזקוני, הביא לדפוס: אילן הררי, פואטיקה הוצאה לאור, תשס"ד, 2004
חורשות הַכְּבָשִׂים הירוקים – מחווה ליערות הכרמל, אנתולוגיה במלאת שנה לאסון הכרמל, פואטיקה הוצאה לאור, תשע"ב, 2011