stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפוטבול ליג
משחקי ההצלבה > מחלוקת

נוכח ההתרגשות הרבה שהם יוצרים, משחקי ההצלבה היו במוקד מחלוקת חריפה, בעיקר לאור הצורך לשחק פעמיים בשלב חצי הגמר ופעם אחת בלבד בשלב הגמר. בדרך כלל, עיקר התסכול הוא מנת חלקה של הקבוצה שסיימה במקום השלישי (או הרביעי, בליגה הרביעית), אשר בדרך כלל מרוחקת מספר רב של נקודות ממתחרותיה וקרובה יותר להעפלה אוטומטית לליגה הבכירה, ועתה גורלה עשוי להיחרץ על בסיס שלושה משחקים בלבד. משחק גמר פלייאוף הפוטבול ליג צ'מפיונשיפ הוא בדרך כלל הלוהט ביותר, וזכה לכינוי "משחק הכדורגל היקר בעולם" בהתחשב בסכומי העתק הזורמים לקבוצה המנצחת והעולה לפרמייר ליג.
משחקי ההצלבה > הזוכות בפלייאוף

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| עונה | ליגת הפוטבול | הליגה הראשונה | הליגה השנייה |
| 1986/1987 | צ'רלטון אתלטיק | סווינדון טאון | אלדרשוט |
| 1987/1988 | מידלסברו | וולסאל | סוונסי סיטי |
| 1988/1989 | קריסטל פאלאס | פורט וייל | לייטון אוריינט |
| 1989/1990 | סווינדון טאון | נוטס קאונטי | קיימברידג' יונייטד |
| 1990/1991 | נוטס קאונטי | טרנמייר רוברס | טורקי יונייטד |
| 1991/1992 | בלקברן רוברס | פיטרבורו יונייטד | בלקפול |
| 1992/1993 | סווינדון טאון | וסט ברומיץ' אלביון | יורק סיטי |
| 1993/1994 | לסטר סיטי | ברנלי | וייקומב וונדררס |
| 1994/1995 | בולטון וונדררס | האדרספילד טאון | צ'סטרפילד |
| 1995/1996 | לסטר סיטי | ברדפורד סיטי | פלימות' ארגייל |
| 1996/1997 | קריסטל פאלאס | קרו אלכסנדרה | נורת'האמפטון טאון |
| 1997/1998 | צ'רלטון אתלטיק | גרימסבי טאון | קולצ'סטר יונייטד |
| 1998/1999 | ווטפורד | מנצ'סטר סיטי | סקאנת'ורפ יונייטד |
| 1999/2000 | איפסוויץ' טאון | ג'ילינגהאם | פיטרבורו יונייטד |
| 2000/2001 | בולטון וונדררס | וולסאל | בלקפול |
| 2001/2002 | ברמינגהאם סיטי | סטוק סיטי | צ'לטנהאם טאון |
| 2002/2003 | וולבס | קארדיף סיטי | בורנמות' |
| 2003/2004 | קריסטל פאלאס | ברייטון אנד הוב אלביון | האדרספילד טאון |
| 2004/2005 | וסטהאם יונייטד | שפילד ונסדיי | סאות'נד יונייטד |
| 2005/2006 | ווטפורד | בארנסלי | צ'לטנהאם טאון |
| 2006/2007 | דרבי קאונטי | בלקפול | בריסטול רוברס |
| 2007/2008 | האל סיטי | דונקסטר רוברס | מחוז סטוקפורט |
| 2008/2009 | ברנלי | סקנת'ורפ יונייטד | ג'ילינגהאם |
| 2009/2010 | בלקפול | מילוול | דגנהאם & רדבריג |
| 2010/2011 | סוונסי סיטי | פיטרבורו יונייטד | סטיבנאייג |
| 2011/2012 | וסטהאם יונייטד | האדרספילד טאון | קרו אלכסנדרה |
| 2012/2013 | קריסטל פאלאס | יאוביל טאון | ברדפורד סיטי |
| 2013/2014 | קווינס פארק ריינג'רס | פליטווד טאון | רות'רהאם יונייטד |
| 2014/2015 | נוריץ' סיטי | פרסטון נורת' אנד | סאות'אנד יונייטד |
| 2015/2016 | הול סיטי | בארנסלי | איי.אף.סי. וימבלדון |
| 2016/2017 | האדרספילד טאון | מילוול | בלקפול |
| 2017/2018 | פולהאם | רות'רהאם יונייטד | קובנטרי סיטי |
| 2018/2019 | אסטון וילה | צ'רלטון את'לטיק | טרנמיר רוברס |
| 2019/2020 | פולהאם | וויקומב וונדררס | נורת'האמפטון טאון |
הערות שוליים

↑  רם זך, תעלומת השער הראשון בפוטבול ליג, באתר בלוג "סטנגה" על כדורגל בריטי וקריקט עולמי, ‏08.09.2022
↑  בעקבות אי סדרים כספיים, נבצר מסווינדון להעפיל לליגה הבכירה, ומקומה הוענק לקבוצה שהפסידה מולה בגמר, סנדרלנד.
| כדורגל באנגליה אנגליה |
| --- | --- | --- |
| ניהול | התאחדות הכדורגל האנגלית • קבוצות • אצטדיונים • רשימת תחרויות |  |
| תחרויות ליגה | פרמייר ליג • הפוטבול ליג (צ'מפיונשיפ • הראשונה • השנייה) • מערכת הליגות הלאומית (נשיונל ליג • ליג דרום • ליג צפון)  • הפרמייר ליג הצפונית • הליגה הדרומית • הליגה האיסטמיאנית • מבנה הליגות |  |
| תחרויות גביע | גביע ה-FA • גביע הפוטבול ליג • מגן הקהילה • פרס הפוטבול ליג • פרס ה-FA • גביע ליגת קונפרנס • אגרטל ה-FA • הגביע הבין-ליגתי של ה-FA |  |
| נבחרות | הנבחרת הלאומית • הנבחרת הצעירה • נבחרת הנשים |  |
| כדורגל נשים | הסופר ליג • הצ'מפיונשיפ לנשים (בעבר: פרמייר ליג הנשים) • גביע ה-FA לנשים • גביע הליגה לנשים • מגן הקהילה לנשים • גביע הליגה הלאומית לנשים |  |
| פרסים | היכל התהילה של הכדורגל האנגלי • שחקן העונה בפרמייר ליג • כדורגלן השנה (התאחדות שחקני הכדורגל) • כדורגלן השנה (התאחדות עיתונאי הכדורגל) • הכדורגלן הצעיר של השנה • כפפת הזהב בפרמייר ליג • מאמן העונה • שער העונה  • מאמן החודש • שחקן החודש • שער החודש • הצלת החודש |  |
| עונות במפעל הראשון בחשיבותו בכדורגל האנגלי |
| --- | --- | --- |
| הפוטבול ליג | 1888/1889 • 1899/1890 • 1890/1891 • 1891/1892 • 1892/1893 • 1893/1894 • 1894/1895 • 1895/1896 •  1896/1897 • 1897/1898 • 1898/1899 • 1899/1900 • 1900/1901 • 1901/1902 • 1902/1903 • 1903/1904 • 1904/1905 • 1905/1906 •  1906/1907 • 1907/1908 • 1908/1909 • 1909/1910 • 1910/1911 • 1911/1912 • 1912/1913 • 1913/1914 • 1914/1915 • 1919/1920 • 1920/1921 • 1921/1922 • 1922/1923 • 1923/1924 • 1924/1925 • 1925/1926 •  1926/1927 • 1927/1928 • 1928/1929 • 1929/1930 • 1930/1931 • 1931/1932 • 1932/1933 • 1933/1934 • 1934/1935 • 1935/1936 •  1936/1937 •  1937/1938 •  1938/1939 •  1939/1940 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 • 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 |  |
| הפרמייר ליג | 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
ויליאם מקגרגור, מייסד הפוטבול ליג
חברת החזקות

בניין המשרדים של חברת ההחזקות Interbank
חברת החזקות או חברת גג (באנגלית: Holding company) היא חברה העוסקת בבעלות על חברות אחרות, שהן החברות המוחזקות שלה. בשל החזקתה בחברות רבות, בדרך כלל, מהווה חברת החזקות גוף כלכלי הנשלט בידי בעלי הון. במילים אחרות, חברת החזקות (או חברת גג) היא חברה שנוצרה על מנת לרכוש ולהיות בעלת המניות של חברות אחרות, ובעקבות כך לשלוט בהן.
אחת מחברת האחזקות הגדולה והידועה בעולם היא ברקשייר האת׳ווי, חברת האחזקות של וורן באפט. ישנן חברות החזקות המתמחות בענף מסוים, כגון חברת אלפאבית בתחום הטכנולוגיה (חברת הבת העיקרית שלה היא גוגל), ובישראל, חברת אלרון בתחום הטכנולוגיה העילית.
הערות שוליים

↑  כך לפי האקדמיה ללשון העברית, אך נפוצה גם הצורה חברת אחזקות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562967905171  BnF: cb119502113 (data)  GND: 4160456-8  LCCN: sh85061444  NARA: 10663595  NDL: 00567877 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חולד מזרח-תיכוני

| חולד מזרח-תיכוני |
| --- | --- |
 חולד מזרח-תיכוני
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: דמויי עכבר
משפחה:: חולדיים
סוג:: חולד
מין:: חולד מזרח-תיכוני
שם מדעי
 Spalax ehrenbergi ‏נרינג, 1898

חולד מזרח-תיכוני (שם מדעי: Spalax ehrenbergi) הוא מין של חולד ממשפחת החולדיים, החי במזרח התיכון וייתכן שמצוי גם בישראל. למרות זאת הוא אינו חלק מהמינים של "חולד ארץ ישראלי".
אורכו של החולד 13 עד 20 סנטימטרים ומשקלו 100 עד 200 גרם בממוצע. כמו מרבית החולדים הוא חצי עיוור והוא בעל ראש רחב וחזק ולסתות גדולות בעלות 4 חותכות ארוכות. צבע הפרווה חום-אפרפר, הרגליים קצרות והזנב כמעט שלא נראה. החולד יכול לחיות מעל 20 שנים. החולד מנווט במחילות באמצעות השדה המגנטי של כדור הארץ והחולדים נוטים לבנות את חלל השינה ואת מאגר המזון בצידו הדרומי של הקן. בניסוי בו גודלו חולדים בסביבה של שדה מגנטי מלאכותי הפוך בכיוונו לזה של כדור הארץ העדיפו החולדים לבנות חללים אלו בצידו הצפוני של הקן.
בטבע החולד מצוי במזרח התיכון במצרים, עיראק, טורקיה ולאורך הלבנט הכולל את סוריה, לבנון, ירדן וכנראה גם בישראל. עם זאת ייתכן שמדובר במינים של חולדים ארץ ישראלים שנחשבו בעבר כתת-מינים של מין זה.
החולד חיים מתחת לקרקע בסביבות של מישורים, שדות לחים וחורש ים-תיכוני והוא יכול להתחפר עד לעומק של 80 מטרים מתחת הקרקע, בסביבה דלת חמצן. החולדים מתרבים במהירות ועלולים לגרום לפגיעה בבית גידולם עקב אכילתם ההרסנית והרגלי החפירה ההורסים שורשי צמחים רבים.
ראו גם

חולד ארץ ישראלי
הערות שוליים

↑  TALI KIMCHI , JOSEPH TERKEL, MAGNETIC COMPASS ORIENTATION IN THE BLIND MOLE RAT – SPALAX EHRENBERGI, The Journal of Experimental Biology 204, 2001, עמ' 751
חוסן (מדעי המחשב)

במדעי המחשב, חוסן או חסינות (באנגלית: robustness) היא היכולת של מערכת מחשוב להתמודד עם שגיאות בזמן ריצה, או היכולת של אלגוריתם להמשיך לפעול למרות בעיות בקלט, בחישובים, וכו'. ככל שקשה יותר לגרום לתקלה מסוג כלשהו, שהמחשב לא מצליח להתאושש ממנה או להתמודד איתה בצורה בטוחה, כך התוכנה חסינה יותר.
טכניקות פורמליות כדוגמת fuzz testing משמשות לבדיקת חסינות, מאחר שסוג כזה של בדיקות תוכנה כולל קלטים חריגים או בלתי צפויים. כמו כן, טכניקה בשם fault injection משמשת לבדיקות חסינות. קיימים מוצרים מסחריים שונים המבצעים בדיקות חסינות של מערכות תוכנה. חסינות מהווה שיקול באנליזת הערכת כשלים (failure assessment).
זוג סדור

זוג סדור הוא זוג של שני איברים (לא בהכרח שונים זה מזה) שקיים  סדר ביניהם:  אחד האיברים הוא הראשון והאיבר האחר הוא השני (אחרון).  סימונו של הזוג הסדור בו  a הוא האיבר הראשון ו- b הוא האיבר השני הוא  (a,b). כאמור ייתכן ש  a=b.
מההגדרה נובע כי שני זוגות סדורים שווים אם ורק אם האיברים הראשונים שלהם זהים וגם האיברים השניים שלהם זהים. כלומר  (a,b)=(c,d) אם ורק אם  a=c וגם  b=d. בכתיבה פורמלית: (a,b)=(c,d)\iff a=c\land b=d
זאת לעומת ההגדרה של שוויון בין קבוצות (בתורת הקבוצות), שבו הסדר אינו חשוב, וכך  \{a,b\}=\{b,a\}. בכתיבה פורמלית: \{a,b\}=\{c,d\}\iff (a=c\land b=d)\lor (a=d\land b=c)
מכפלה קרטזית של שתי קבוצות  A ו- B  היא קבוצת כל הזוגות הסדורים  (a,b), כך ש- a\in A ו- b\in B.
כאשר הזוג הסדור משמש לציון נקודה במישור, האיבר הראשון (השמאלי) בזוג נקרא גם אבסציסה (Abscissa) והשני (הימני) נקרא גם אוֹרְדִינָטָה (Ordinate).
זוג סדור כקבוצה

בשנת 1921 המתמטיקאי היהודי-פולני קזימיר קורטובסקי מצא דרך להגדיר זוג סדור על ידי שימוש ביחסים הבסיסיים של תורת הקבוצות בלבד:
הקבוצה הסדורה, המוגדרת בנוסחתו של קורטובסקי, מכילה שני איברים, כמו הזוג הסדור, אלא ששני איברי הקבוצה הסדורה הם בעצמם קבוצות; נקרא להם איבר-קבוצה-א' ואיבר-קבוצה-ב'. איבר-קבוצה-א' מכיל רק את  a, האיבר הראשון של הזוג הסדור  (a,b), ואילו איבר-קבוצה-ב' מכיל בעצמו שני איברים: את  a ואת  b, כלומר את האיבר הראשון של הזוג הסדור ואת האיבר השני שלו.
הקבוצה המוגדרת על פי נוסחת קורטובסקי שונה מהקבוצה המתאימה לזוג סדור בסדר מהופך  (b,a) (למעט אם  a=b כמובן), כי עכשיו  b תופיע הן באיבר-קבוצה-א' והן באיבר-קבוצה-ב' בעוד  a תופיע הפעם רק באיבר-קבוצה-ב', ולכן הקבוצה שהוגדרה על פי  (a,b) לא תהיה זהה לקבוצה שהוגדרה על ידי  (b,a).
n-יה סדורה – סדר מספרים קבוע

הכללה של זוג סדור למקרה הכללי של מספר כלשהו של רכיבים נקראת n-יה סדורה (הנהגית בעברית במלרע: "אֶנְיָה סדורה", על דרך שלישייה, רביעייה, חמישייה... שימו לב שהאות  n היא האות האנגלית הקטנה N, ולא האות העברית ח).
ראו גם

תורת הקבוצות - מונחים
ורבה (מחוז רובנו)

ורבה (באוקראינית: Верба, בפולנית: Werba) הוא כפר בנפת דובנו במחוז רובנו (Рівненської області) בחבל ווהלין שבמערב אוקראינה, 18 קילומטר דרומית-מערבית לעיר דובנו.
היסטוריה

הכפר ורבה (באוקראינית: עץ ערבה), נזכר לראשונה בכתובים בכתב זיכיון שנתן קז'ימייז' הרביעי, מלך פולין בשנת 1442 לאחד האצילים. בשנת 1518 העניק זיגמונד הראשון, מלך פולין לכפר מעמד של עיר. בשנת 1549 התגוררו בוורבה 1,282 תושבים והיו בו כנסייה וסניף דואר. בחלוקת פולין השנייה בשנת 1793 נכלל ורבה בתחום האימפריה הרוסית.
במלחמת העולם הראשונה נמצא ורבה בקו החזית ובשנת 1915 נכבש על ידי הצבא הגרמני והצבא האוסטרי. לקראת סיום המלחמה ובעקבות המהפכה הרוסית נכלל ורבה בתחום הרפובליקה העממית של אוקראינה קצרת הימים.
בתום מלחמת העולם הראשונה שרר באוקראינה תוהו ובוהו מכיוון שצבא הרפובליקה העממית של אוקראינה, הבולשביקים, הלבנים, הצבא הפולני וקבוצות אנרכיסטיות נלחמו כולם אלה באלה על אדמתה כדי לשלוט בה.
בשנת 1921, כתוצאה מהמלחמה הפולנית-סובייטית, נחתם הסכם ריגה וחלקה המערבי של אוקראינה, כמו גם חלק גדול מהווהלין כשוורבה בתוכו, סופח לרפובליקה העצמאית של פולין שהוקמה בשנת 1919. ברפובליקה הפולנית התקיים משטר קפיטליסטי, שבו נהגו יזמה פרטית ומסחר חופשי, בניגוד למשטר שנהג באותה עת ביתר חלקי אוקראינה הסובייטית.
בפרוץ מלחמת העולם השנייה, בעת שהוורמאכט פלש לפולין, נכנס הצבא האדום למזרח פולין עד נהר הבוג המערבי, בהתאם להסכם ריבנטרופ–מולוטוב בין ברית המועצות וגרמניה. חבל ווהלין סופח לברית המועצות וורבה היה תחת שלטון סובייטי. הסובייטים הנהיגו בווהלין את משטרם הכלכלי, האוסר מסחר חופשי ואת משטר הדיכוי של הנקו"ד.
עם ראשית פלישת הנאצים לברית המועצות ביוני 1941, במבצע ברברוסה, נכבש ווהלין על ידי הוורמאכט. באזור הכולל את ורבה ואת הערים לוצק וברודי שבסביבתה התחולל ב- 29 ביוני 1941 אחד מקרבות הטנקים הגדולים בהיסטוריה שבו הכריעו הנאצים את הצבא האדום. לאחר התבוסה נתון היה ורבה במשך שלוש שנים תחת שלטון הדיכוי והרצח הנאצי.
עם התהפכות גלגל המלחמה שבו הסובייטים וכבשו את ווהלין בשנת 1944. ורבה נכלל בתחומי ברית המועצות עד התפרקותה בשנת 1991 וכינון הרפובליקה העצמאית של אוקראינה.
בכפר שני מפעלים לציוד חקלאי, מוסדות חינוך, בית חולים ותחנת רכבת. דרך המלך קייב-לבוב, החוצה את אוקראינה ממרכזה למערבה, עברה בעבר בכפר. בשנת 2010 הושלמה סלילת כביש עוקף ודרך המלך עוברת מצפון וממערב לכפר.
יהודים

המידע המוקדם ביותר על קהילה יהודית בוורבה הוא מן המאות ה-17 וה-18. בראשית המאה ה-20 התגוררו בוורבה כ-2,000 יהודים והם היוו את רוב תושבי העיירה. בתקופת השלטון הפולני התנהלה בוורבה פעילות ציונית ערה ופעל בה סניף של תנועת "החלוץ". בתחום העיירה הקימה התנועה את מה שנקרא בלשונה "קיבוץ". היה זה משק שנשכר מאיכר מקומי ובו עבדו חברי "החלוץ" הצעירים בעבודות חקלאיות, כדי להכשיר עצמם לעבודת האדמה כאשר יעלו לארץ ישראל. אחזקת הקיבוץ ומימונו נעשו באמצעות תרומות של יהודי העיירה.
כל הפעילות הזאת נפסקה עם סיפוח ווהלין לברית המועצות בפרוץ מלחמת העולם השנייה. לא זו בלבד שנפסקה הפעילות הציונית, אלא שגם הוטלו הגבלות על קיום טקסי הדת היהודיים ועל החיים היהודיים והרע מכול – קיפוח החיים והשמדת כל יהודי העיירה שאירעו בעקבות כניסת הנאצים לעיירה ביוני 1941, זמן קצר לאחר פתיחת מבצע ברברוסה.
יהודים > בשואה

לפני השואה התגוררו בוורבה כ-2,000 יהודים והם היוו את רוב רובה של אוכלוסיית העיירה. עם כניסת הגרמנים לוורבה נכלאו יהודי העיירה בגטו והיו נתונים למשטר של דיכוי, הרעבה ועבודות כפייה. במשך התקופה עד יוני 1942 היו בוורבה רציחות של בודדים וקבוצות כעונש על עבירות כביכול, כגון אי-ציות לגרמנים והברחת מזון. ב-6 ביוני 1942 החל החיסול הכולל של יהודי העיירה בבורות הריגה. החיסול נמשך חמישה חודשים, במספר פעמים, שמדי פעם לא נכללו בו יהודים נושאי אישורי במפעלים ששירתו את הנאצים. על מהלך החיסול שמע אחד התושבים שלא נכלל בין המובלים להורג, מאחר שנשא לו אישור עבודה, והוא סיפר לימים:
אחרוני יהודי העיירה הומתו ב-5 בנובמבר 1942. בזאת בא הקץ לקהילת ורבה לאחר כשלוש מאות שנות קיום יהודי בה.
לקריאה נוספת

מרדכי פלץ, שובר שתיקה: מסע הישרדות, הוצאת יד ושם 2009. סיפורו של פליט בגטו ורבה.
הערות שוליים

↑  מרדכי פלץ, שובר שתיקה: מסע הישרדות, הוצאת יד ושם 2009, עמ' 52
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009864987105171 
פנקס החבר של חברת סניף "החלוץ" בוורבה, משנת 1933
לוח זיכרון להרוגי העיירה בבית כנסת אהל רבי יוסף בעפולה
חולד דמאראלנד

| חולד דמאראלנד |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: Hystricognatha
משפחה:: מכרתניים
סוג:: Fukomys
מין:: חולד דמאראלנד
שם מדעי
 Fukomys damarensis ‏ויליאם אוגילבי, 1838

חולד דמאראלנד או מכרתן דמאראלנד (שם מדעי: Fukomys damarensis) הוא מין של מכרתן, מכרסם מתחפר, שמצוי באפריקה הדרומית. בנוסף למכרתן העירום חסר-הפרווה והקטן ממנו, שני המינים מהווים את שני מיני היונקים היחידים החיים במבנה של חברתיות מלאה, המורכב מ"מלכה", "מלך" ו"פועלים". למרות שהחולד קרוי על שם דמאראלנד, מדינת עבר ששטחה כיום מהווה חלק מנמיביה, תחום תפוצתו רחב ומתפרש על פני רוב אפריקה הדרומית, לרבות בוסטואנה, נמיביה, דרום אפריקה, זמביה וזימבבואה. בתי הגידול המועדפים על החולד הם סוואנות או ערבות חוליות.
בדומה לשאר מיני המכרתניים, מבנה גופו של החולד גלילי, גפיו קצרות ועבות, כפות הרגליים גדולות והראש חרוטי. מין זה אינו שונה בגודלו משאר מיני המכרתניים: אורכו נע בין 14 ל-20 ס"מ; זנבו קצר, ואורכו 2 עד 3 ס"מ; ומשקלו נע בין 100 ל-280 גרם. לחולד אין אוזניים חיצוניות, העיניים קטנות ומכוסות בעפעפיים עבים; צבע הקשתית כחול. הפרווה עבה, וצבעה משתנה משחור לחום, הצבע הנפוץ ביותר. על פרוות הראש יש כתם לבן; כתמים לבנים נוספים מופיעים לעיתים על חלקים שונים בפרוותו של החולד. לנקבה יש שש פטמות.
הקריוטיפ של החולד מורכב מ-74 או 78 כרומוזומים, כאשר כל סוג כרומוזום מורכב מזוג הומולוגי (2n).
החולדים צמחוניים (צרכנים ראשוניים), וניזונים בעיקר מפקעות ובצלים של מיני צמחים שונים, בעיקר נץ חלב, Acanthosicyos, Ledebouria ו-Talinum. הטורפים העיקריים של מין זה הם נחשים.
התנהגות

החולדים חיים כל חייהם במערכת של מנהרות תת-קרקעיות, אותן הם חופרים בעזרת שיניהם. קוטר המנהרות 65 עד 75 מ"מ, ואורכן עשוי להגיע לכקילומטר. החולדים כמעט ולא יוצאים לפני הקרקע, אך הם משאירים תלי-חפרפרת. כתוצאה מכך, בתוך המנהרות יש מיקרואקלים ייחודי, שבו יש אוויר חם ודחוס, ורמות נמוכות של חמצן. רוב ההרחבה של המאורה מתבצעת לאחר הגשם, מכיוון שקשה לחולד לחפור בקרקע יבשה. בגלל התנאים הצחיחים בהם הם חיים, החולדים נוטים להיות פעילים במיוחד לתקופות קצרות; במושבה טיפוסית, שלוש טונות של קרקע עשויים להיחפר תוך שבועיים.
המאורות מורכבות בעיקר ממנהרות נדידה, בהן החולדים מחפשים את מזונם. פקעות ובצלים נאכלים בדרך כלל בחלקם מיד לאחר מציאתם, אך פקעות קטנות יותר נגררות אל "מחסן המזון" במנהרות הנדידה. מנהרות הנדידה נמצאות בדרך כלל רק כ-5 עד 25 ס"מ מתחת לפני הקרקע, אך הן מקושרות לתעלות אחסון עמוקות יותר, לטרינה וקן מרכזי, שעשוי להיות באורך של כשניים וחצי מטרים. כל מערכת מאורות מורכבת ממושבה אחת, הכוללת כתריסר פרטים, אם כי מושבות עשויות לנוע בין 2 ל-20 פרטים.
המבנה החברתי אצל חולדי דמאראלנד הוא מבנה של חברתיות מלאה: מבנה זה מורכב מזוג מתרבה אחד ומצאצאיו הלא פוריים. ההיריון נמשך 78 עד 92 ימים. הצאצאים הלא פוריים, ה"פועלים", מבלים את רוב זמנם בתעלות הנדידה, מחפשים מזון ומתחזקים את התעלות. פרטים מבחוץ מגורשים בדרך כלל, אך מחקרי DNA מצביעים על כך שלפחות חלק מהפרטים הלא פוריים נולדו מחולדים שבאו מבחוץ. ההיררכיה במושבה ברורה: הזכר השליט, לאחריו הנקבה השליטה, הפועלים הזכרים ולבסוף הפעולות הנקבות.
הפועלים והפועלות אמנם לא מסוגלים ללדת, אך הם אינם מסורסים לחלוטין; במקרה של מות המלך או המלכה, מערכת הרבייה של הפועלים מתפתחת, כך שיוכלו לייסד מושבות משלהם. מערכות הרבייה של פועלות לא מפותחות, עם רחם קטן ושחלות זעירות, המכילות תאי נבט, כך שלא יכול להתבצע תהליך הביוץ. האשכים של הזכרים ה"פועלים" קטנים מאוד, ומכילים מעט תאי זרע, אם בכלל.
לאחר מות הנקבה השליטה, הפרטים השייכים למושבה מתפזרים למושבות אחרות. פרטים גדולים במיוחד עשויים להקים מושבות חדשות משלהם. ההתפזרות מתרחשת רק לאחר גשם, מה שמאפשר בנייה מהירה של מערכות תעלות חדשות. הפרטים שיצאו מהמושבה נעים על פני הקרקע, שם הם חשופים לטורפים שונים: מחקרים מראים על כך שרק כ-10% מהחולדים המתפזרים ממושבה מסוימת שורדים ומגיעים למושבות אחרות. חולד דמאראלנד רעשני פחות מהחולד העירום, ומשמיע רק צפצופים דמויי קריאות ציפור.
הערות שוליים

↑  חולד דמאראלנד באתר הרשימה האדומה של IUCN
חיים רבינוביץ (ראש ישיבה)

| --- | --- |

 לידה:  11 בפברואר 1860 Luokė, ליטא 
 פטירה:  30 באוקטובר 1930 (בגיל 70) טלז, ליטא 
 כינוי:  ר' חיים טֶלזֶר 
 תקופת הפעילות:  ? – 30 באוקטובר 1930 
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבה 
 
רבי חיים שלום טוביה רבינוביץ מטֶלז (נודע בכינויו: ר' חיים טֶלזֶר, ביידיש: מטלז); י"ח בשבט ה'תר"כ, 11 בפברואר 1860, לוקניק - ח' בחשוון תרצ"א, 30 באוקטובר 1930, קובנה) היה רב וראש ישיבה ליטאי, רבה של מייסוד, ראש ישיבת כנסת בית יצחק בסלובודקה וראש ישיבת טלז. ממעצבי דמותה של הישיבה הליטאית.
ביוגרפיה

נולד לשמואל ולאה רבינוביץ בלוקניק, ונקרא על שם סב אמו, הרב שלום טוביה, רבה של שוונציאן בהיותו בגיל בר מצווה נשלח לשקודוויל (שקוד) ללמוד אצל רבי אליהו ברוך קמאי שכיהן אז כרב העיירה. בגיל 15 נסע לעיר קובנה והתקבל ללימודים ב"קלויז נבייזר" הנודע בעיר, והיה מקורב לרבה של העיר, רבי יצחק אלחנן ספקטור. נישא לחנה יודלביץ בת ר' שלמה וייסקופף מסלנט. לאחר נישואיו למד באיישישוק ותקופה קצרה בביאליסטוק לצדו של רבי מאיר שמחה הכהן.
בתרנ"ט התמנה כראש ישיבה בישיבת כנסת בית יצחק בסלובודקה לצדו של רבי אברהם אהרן בורשטיין, לאחר תקופה עזב את סלובודקה לטובת רבנות העיירה מייסוד (מיאשאד) על שמה נקרא בעולם הישיבות באותה תקופה: ר' חיים מיאשאדער, אך לאחר זמן קצר חזר למשרתו בסלובודקה בה כיהן כשש שנים. בשנת תר"ס נפטרה אשתו הראשונה והשאירה אחריה שתי בנות ובן. בתרס"ה לאחר עזיבתו של רבי שמעון שקופ את ישיבת טלז לטובת רבנות העיירה מאלטש, התמנה רבי חיים רבינוביץ במקומו לעמוד בראשות הישיבה תחת הנהלתו של רבי אליעזר גורדון. מתלמידיו בסלובודקה שעברו עמו לישיבת טלז, נמנה יחזקאל סרנא, לימים חתנו של רבי משה מרדכי אפשטיין ויורשו בראשות ישיבת "כנסת ישראל" בחברון, ומאוחר יותר בירושלים. כראש ישיבת טלז התפרסם רבי חיים רבינוביץ בעולם התורני, והוא מוכר על שמה בכינויו "ר' חיים טֶלְזֶר".
התפרסם בישיבות ליטא בדרך לימודו, הוא נהג להציב "חקירה", שאלת הגיון, ולפרק את צדדיה, ומתוך הדיון לבאר את הקטע התלמודי בו עסק. "חקירות" רבות שלו התפרסמו ונידונו בישיבות באירופה לפני מלחמת העולם השנייה. כל כתביו אבדו, ושלושת כרכי חידושיו על התלמוד הבבלי נדפסו לפי תדפיסי סטנסיל שהתפרסמו בשעת אמירתם בישיבת טלז, שנכתבו על ידי תלמידים וקיבלו את אישורו.
הוא נפטר בקובנה בח' בחשוון תרצ"א, 30 באוקטובר 1930, חודשים ספורים לאחר שלקה בהתקף לב, ממנו לא התאושש.
משפחתו

אשתו הראשונה הייתה חנה יודלביץ (נפטרה תר"ס)
בתם, פסל זליגמן נספתה בשואה עם בעלה וילדיה: חנה, לאה ובנימין
בתם חמה, נישאה לרב יצחק ביגון (בעגון; תרנ"ח-תש"ג), מחבר "שדה יצחק", שכיהן כרבה של זידיק משנת תרפ"ח. שניהם נספו בשואה עם בנותיהם חנה ולאה
בנו ברוך רבינוביץ נישא לפרומה מוסה בת משה ניומרק ועלה לארץ ישראל, נפטר בט"ז בסיוון ה'ת"ש בתל אביב. בנם שלמה נפל במלחמת העצמאות, 27 באוקטובר 1948, כ"ד בתשרי תש"ט בקרב על בית ג'יברין ונקבר בכפר ורבורג. בנים נוספים: נבות, פסח וישראל. פרומה רבינוביץ נפטרה בשבט תשמ"ד בחיפה
אשתו השנייה הייתה אסנת גפן, אחותו של הרב טוביה גפן
בנם יוסף רבינוביץ עלה לארץ ישראל, התגורר בכפר סבא ועסק בהוראה שנים רבות. נפטר בשנת תש"ך. הוא היה נשוי למרים, בנם היחיד חיים רבין גר בחיפה ונפטר בתשל"ט
בנם רבי עזריאל רבינוביץ כיהן תחתיו כראש ישיבת טלז. גם הוא נספה בשואה (כ' בתמוז ה'תש"א) עם אשתו חנה, בתם ובנם חיים, אשתו ובתם שרה שינקמן, בעלה ושתי בנותיו
לקריאה נוספת

פסח קפלן, אביו, הרב ר' חיים רבינוביץ, בתוך: הרב יצחק לוין (עורך), אלה אזכרה: אוסף תולדות קדושי ת"ש-תש"ה, חלק חמישי, "המכון לחקר בעיות היהדות החרדית", ניו יורק תשכ"א, עמ' 116 ואילך.
יום טוב ליפמן ראקאוו, ארחות ישרים ח"א, לונדון תשנ"א, פרק יא: לתולדות ש"ב הגאון רבי חיים שלום טוביה רבינוביץ זצ"ל ר"מ ישיבת טעלז, עמ' רצט-שו. (עיקרו של המאמר נדפס בכתב העת "הנאמן" שיצא בטלז, 1930.
הערות שוליים

↑  לפי "אלה אזכרה" המצוטט להלן בפרק "לקריאה נוספת". אך לפי "ארחות ישרים" המופיע שם, תאריך הלידה היה ראש חודש שבט. .
↑  לפי הגדרתם של הרבנים: ברוך סורוצקין, מרדכי גיפטר וחיים שטיין, ראשי ישיבת טלז בארצות הברית. דברי פתיחה לחידושי רבי חיים מטעלז, ירושלים תשל"ח.
↑  האחרון מצוטט כמי שאמר עליו ש"בקיאותו רותחת".
↑  כותב השיעורים למסכת כתובות היה הרב ישראל מאיר קרנו, מחבר "אמרי ישראל" (נדפס ירושלים תשע"א).
↑  אמנם ראו גם
פה
↑  שערי ציון, שנה יא גיליון ד-ו, עמ' מט.
↑  ישראל כ., ר' יוסף רבינוביץ, הצופה, 23 בדצמבר 1959, עמ' 3
↑  ראו עליו: פסח קפלן, הרב ר' עזריאל רבינוביץ - טלז, בתוך: הרב יצחק לוין (עורך), אלה אזכרה: אוסף תולדות קדושי ת"ש-תש"ה, חלק חמישי, "המכון לחקר בעיות היהדות החרדית", ניו יורק תשכ"א, עמ' 116–122.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297553605171  LCCN: nr94006333  VIAF: 34336378   WorldCat (עם VIAF): 34336378
זוג משמיים

| --- | --- |

 מבוסס על:  If Only It Were True 
 בימוי:  מרק ווטרס 
 הופק בידי:  לורי מקדונלד, וולטר פארקס 
 תסריט:  לסלי דיקסון, פטר טולן 
 עריכה:  ברוס גרין 
 שחקנים ראשיים:  ריס וית'רספון רוזלינד צ'או Catherine Taber רון קנדה קריס דורסי Billy Beck ווילי גרסון Alyssa Shafer קרוליין אהרן ג'ון הת'ר מארק ראפלו איוואנה מיליצ'ביץ' דונאל לוג בן שנקמן דינה ספייבי Lucille Soong 
 מוזיקה:  רולף קנט 
 צילום:  דארין אוקאדה 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  דרימוורקס 
 חברה מפיצה:  דרימוורקס, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  16 בספטמבר 2005 
 משך הקרנה:  91 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  קומדיה רומנטית, סרט פנטזיה, סרט מבוסס יצירה ספרותית, סרט רוחות רפאים 
 הכנסות באתר מוג'ו:   justlikeheaven
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
זוג משמיים (באנגלית: Just Like Heaven) הוא סרט הרפתקאות קומדיה רומנטית-פנטזיה משנת 2005 בבימויו של מארק ווטרס ובכיכובם של ריס וית'רספון ומארק רופאלו. הסרט מבוסס על הרומן "If Only It Were True" מאת מארק לוי.
סטיבן שפילברג השיג את הזכויות להפקת הסרט מהספר.  הסרט יצא לאקרנים בארצות הברית ב-16 בספטמבר 2005. למרות ביקורות מעורבות של מבקרים, הוא הכניס 102.9 מיליון דולר בתקציב של 58 מיליון דולר.
עלילה

הסרט עוקב אחר אליזבת, רופאה חרוצה שנכנסת לתרדמת לאחר תאונת דרכים. שלושה חודשים לאחר מכן, דייוויד, אדריכל נוף שמתאבל על מות אשתו, שוכר את דירתה של אליזבת בסן פרנסיסקו. דייוויד מופתע לגלות שרוחה של אליזבת "חיה" בדירה והיא אינה מודעת למצבה. למרות העימותים הראשוניים ביניהם, השניים מתחילים לשתף פעולה כדי לגלות מי היא באמת, ולבסוף מבינים שיש להם קשר מיוחד. הם מתאהבים, ובסוף דייוויד מציל את חייה כשהיא מתעוררת מהתרדמת ונזכרת בו.