stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לידאר
יישומים > גאולוגיה

מפות גובה דיגיטליות באבחנה גבוהה המופקות באמצעות לידאר המותקן על גבי כלי טיס הביאו להתקדמויות משמעותיות בגאומורפולוגיה (הענף של המדע הגאולוגי המתעניין במקור ובאבולוציה של טופוגרפיית המשטח הארצי). היכולות של הלידאר לזהות תכונות טופוגרפיות סבירות כמו טרסות וגדות נהר, תופעות גלים קרחיות, למדוד את גובה משטח האדמה מתחת לגידולים, לפתור נגזרות מרחביות טובות יותר של הגבהה ולזהות שינויי גובה בין סקרים חוזרים, אפשרו מחקרים חדשים על התהליכים הפיזיים והכימיים שיוצרים את הנוף. בשנת 2005, הר טור רונד (Tour Ronde) בהרי האלפים הפך להר האלפי הראשון שבו נעשה שימוש בלידאר למעקב אחר ההופעה המתמשכת של מפולת סלעים חזקה על מרפסות סלע גדולות הנגרמת כנראה על ידי שינויי האקלים והירידה של הקרחונים בגובה רב.
לידאר משמש גם בגאולוגיה מבנית וגאופיזיקה כשילוב בין לידאר מוטס ומערכת ניווט לוויינית לשם איתור וחקירת העתקים ולמדידת הרמה. פלט השניים יכול ליצור מודלי גובה מדויקים מאוד לפני השטח - מודלים שיכולים אפילו למדוד את הגובה של הקרקע בין עצים. מערכות לידאר מוטסות משקיפות לקרחונים ויש להן יכולת לזהות מגמות עדינות של צמיחה או ירידה. מערכת מבוססת לידאר של נאס"א בשם ICESat כוללת תת-מערכת לידאר למטרה זו. מערכת ה-NASA Airborne Topographic Mapper נמצאת בשימוש נרחב גם למעקב אחר קרחונים ולביצוע ניתוח שינויים בחוף. השילוב משמש גם את מדעני הקרקע בעת חקירת יצירת הקרקע.
יישומים > אטמוספירה

בהתחלה, על סמך לייזר אודם, בנו לידאר ליישומים מטאורולוגיים מיד לאחר התגלית של הלייזר והצגת היישומים הראשונים של טכנולוגיית הלייזר. טכנולוגיית הלידאר התרחבה במידה רבה מאז ומערכות לידאר משמשות לביצוע מגוון מדידות הכוללות פרופילים של עננים, מדידת רוחות, חקר אירוסולים ומדידת מרכיבים אטמוספיריים שונים. מרכיבים אטמוספיריים יכולים לספק מידע שימושי הכולל לחץ משטח (על ידי מדידת הספיגה של חמצן או חנקן), פליטות גזי חממה (פחמן דו-חמצני ומתאן), פוטוסינתזה, שריפות (פחמן חד-חמצני) ולחות (אדי מים). לידארים אטמוספיריים יכולים להיות מותקנים על גבי הקרקע, מטוס או על לוויינים, תלוי בסוג המדידה.
טכנולוגיית הלידאר לחישה מרחוק באטמוספירה פועלת בשתי דרכים:
מדידת החזרת האור מהאטמוספירה
מדידת החזרת האור ממשטח הקרקע (כאשר הלידאר נמצא באוויר) או משטח קשה אחר.
החזרת האור מהאטמוספירה מאפשרת מדידה ישירה של עננים ואירוסולים. מדידות אחרות שנגזרות ממדיה זו, כגון רוחות או גרגירי קרח צירוס, דורשות בחירה זהירה של אורך הגל ו/או הקוטביות הנמדדת. לידאר דופלר ולידאר ריילי דופלר משמשים למדידת טמפרטורה ומהירות הרוח לאורך הקרן, על ידי מדידת תדירות האור המתקבלת מההחזרה. הרחבה דופלרית של גזים בתנועה מאפשרת לקבוע מאפיינים על פי השינוי בתדירות הגל האלקטרומגנטי. לידארים סורקים, כמו ה-HARLIE (הסוקר החרוטי של נאס"א) משמשים למדידת מהירות הרוח האטמוספירית. משימת הרוח ADM-Aeolus של המשרד לחלל האירופי תכלול מערכת לידאר דופלר על מנת לספק מדידות גלובליות של פרופילי הרוח האנכיים. מערכת לידאר דופלר שימשה באולימפיאדת בייג'ינג (2008) למדידת שדות הרוח במהלך מרוצי הסירות.
השתקפות הקרקע של לידאר מתוך מטוס מספקת מדידה של החזר פני האדמה (בהנחה שהחדירה האטמוספירית ידועה היטב). בדרך כלל נעשה שימוש בהשתקפות הקרקע למדידות ספיגה של האטמוספירה, וכך ניתן לגלות אלו גזים ובאיזה ריכוז מרכיבים את האטמוספירה.
יישומים > אכיפת החוק

שוטרים משתמשים ברובי לידאר כדי לקבוע מהירות של כלי רכב לצורך אכיפת מגבלות המהירות. בנוסף, הוא משמש כדי לסייע בחקירות מקום הפשע. נערכות סריקות של המקום כדי לרשום פרטים מדויקים של מיקומם של עצמים, דם ומידע חשוב אחר לצורך בדיקה מאוחרת. סריקות אלו יכולות גם לשמש לקביעת מסלול הקליע במקרים של יריות.
יישומים > צבא

כמה יישומים צבאיים ידועים למערכות לידאר אך הם מסווגים (כמו מדידת המהירות באמצעות לידאר של טיל השיוט הגרעיני AGM-129 ACM). מערכות באבחנה גבוהה מספקות מספיק פרטים כדי לזהות מטרות כמו טנקים. דוגמאות ליישומים צבאיים של לידאר כוללות את מערכת הגילוי של מוקשים באמצעות לייזר בשיטת ALMDS (Airborne Laser Mine Detection System) של חברת Areté Associates לצורך לחימה נגד-מוקשים.
יישומים > פיזיקה ואסטרונומיה

רשת עולמית של מצפים משתמשת בלידארים כדי למדוד את המרחק למחזירי אור המונחים על פני הירח, וזאת מאפשרת מדידה בדיוק של מילימטר את מיקומו של הירח. בנוסף, מערכת לידאר שהותקנה על גבי לוויין של נאס"א ייצרה סקר טופוגרפי גלובלי מדויק ביותר של מאדים.
יישומים > רובוטים

טכנולוגיית לידאר משמשת ברובוטיקה לשם תפיסת הסביבה וסיווג עצמים. היכולת של טכנולוגיית הלידאר לספק מפות גובה תלת־ממדיות של הקרקע, מרחק בדיוק גבוה לקרקע ומהירות גישה יכולה לאפשר תנועה בטוחה של רכבים רובוטיים ומאוישים בדיוק גבוה.
טכנולוגיות חלופיות

התפתחויות טכנולוגיות אחרונות מאפשרות מיפוי תלת־ממדי גם באור רגיל או תת-אדום. המידע המרחבי מתקבל על ידי צילום היעד מספר פעמים באמצעות מצלמה רגילה שלרוב היא מצלמה דיגיטלית מכוילת היטב. גם ההתפתחויות האחרונות בטכנולוגיית המכ"ם האופטי קוהרנטי מהוות מתחרה לטכנולוגיות הלידאר.
ראו גם

מכ"ם
לייזר
לקריאה נוספת

Heritage, G., & Large, A. (Eds.), Laser scanning for the environmental sciences, John Wiley & Sons, 2009, ISBN 1-4051-5717-8
הערות שוליים

↑  Odessa American, New Radar System, 28 Feb 1961
↑  Macomber, Frank., Space Experts Seek Harness for Powerful LASER Light, Bakersfield Californian, Copley News Service, June 3, 1963, עמ' No. p. 5
↑  Laser Measures Distance, Lincoln Journal Star, 29 March 1963, עמ' No. p. 6
↑  James Ring, The Laser in Astronomy, New Scientist, June 20, 1963, עמ' pp. 672–673
↑  Photonic Radar, Technion – Israel Institute of Technology, 27 May 2016.
↑  Goyer, G., The Laser and its Application to Meteorology, Bulletin of the American Meteorological Society, September 1963, עמ' 564–575
↑  Rohrbach, Felix, An Introduction to LiDAR, felix.rohrba.ch., (February 4, 2015)
↑  FMCW LiDAR vs. ToF LiDAR
↑  Gebru, Alem; Jansson, Samuel; Ignell, Rickard; Kirkeby, Carsten; Brydegaard,, "Multispectral polarimetric modulation spectroscopy for species and sex determination of Malaria disease vectors". Conference on Lasers and Electro-Optics (2017), Optical Society of America, (2017-05-14)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548410905171  BNE: XX4945456  BnF: cb11981097z (data)  GND: 4167607-5  LCCN: sh85095164  NKC: ph280234  SUDOC: 027859347 
המרחק מהחיישן לאובייקט וחזרה מסומן בצהוב
סריקת לידאר באמצעות כטב"ם

מכונית אוטונומית עם חמישה התקני לידאר על גגה
איתר-פישה

אִיתֶר-פִּישַה (תעתיק פונטי: i-te-er-pi/pi4-ša) - היה מלך איסין, בשנים 1834-1831 לפנה"ס לערך (על פי הכרונולוגיה התיכונה). על פי ספרם של וסרמן ובלוך הוא שלט בין השנים 1824-1827 לפנה"ס.
ביוגרפיה

איתר-פישה היה יורשו של זמביא, אך לא ידוע לנו בן של מי הוא היה. לפי רשימת המלכים השומרית איתר-פישה שלט במשך 4 שנים, לפי רשימת מלכי אור ואיסין הוא שלט בשמך 3 שנים.
ניהל מלחמה עם ראש שבט אמורי ימותבל כודור-מבוך שהצליח לכבוש ולהשתלט על לרסה וכאזאלו. ברוב שנות מלכותו הוא שלט גם בעיר הקדושה ניפור, עובדה זו משתקפת בתעודות אשר נמצאו בעיר, רק בשנת שלטונו הראשונה, בחלק מן הזמן, שלט בניפור ורד-סין מלך לרסה.
ראו גם

רשימת המלכים השומרית
לקריאה נוספת

נתן וסרמן ויגאל בלוך, האמורים: מסופוטמיה בראשית באלף השני לפנה"ס, כרמל, 2019
הערות שוליים

1 2  וסרמן ובלוך, עמ' 130
1 2  Friberg, J. (2007). The Beginning and the End of the Sumerian King List. In: Friberg, J. (eds) A Remarkable Collection of Babylonian Mathematical Texts. Sources and Studies in the History of Mathematics and Physical Sciences. Springer, New York, NY. https://doi-org.ezproxy.bgu.ac.il/10.1007/978-0-387-48977-3_9
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סטניסלב קוסיאור

סטניסלב קוסיאור (בפולנית: Stanisław Kosior;‏ (6 בנובמבר (18 בנובמבר) 1889 - 26 בפברואר 1939), היה מהפכן רוסי, מנהיג המפלגה הקומוניסטית באוקראינה בשנות ה-30. נחשב לאחד האחראים הראשים להולודומור, נהרג במהלך הטיהורים הגדולים.
סטניסלב קוסיואר נולד בעיירה ונגרוב (אז בתחומי האימפריה הרוסית, כיום בפולין) למשפחת פועלים. למשפחה היו 5 בנים ולפחות ארבעה מהם היו פעילים מהפכניים. לאחר מספר שנים המשפחה עברה להתגורר בעיירה בקרבת רוסטוב על דון. בשנת 1902 קוסיאור סיים את לימודיו בבית הספר המקצועי והחל לעבוד במפעל המקומי.  במהלך מהפכת 1905 הוא השתתף בשביתות ובשנת 1907 הצטרף למפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית הרוסית. בשנת 1910 ארגן קבוצת כדורגל שלמעשה הייתה כיסוי לפגישות מהפכנים. נעצר מספר פעמים לתקופות קצרות ובשנת 1911 הוגלה לאזור דנייפרופטרובסק. ירד למחתרת והמשיך בפעילות מפלגתית בשטח אוקראינה ובשנת 1915 עבר למוסקבה. בהיותו במוסקבה נעצר ונשלח למחוז אירקוטסק.
לאחר מהפכת פברואר חזר לסנקט פטרבורג והיה פעיל במנגנון המפלגתי.
לאחר מהפכת אוקטובר

במהלך דיונים על חוזה ברסט-ליטובסק הוא התנגד לחתימה על ההסכם.
קוסיאור היה בין מנהיגי הקומוניסטים באוקראינה החל משנת 1918. במרץ 1918 הוא היה קומיסר העם לענייני האוצר בממשל המקומי. לאחר שהצבא הגרמני השתלט על השטח הוא ירד למחתרת. ממאי 1919 ועד לדצמבר 1920 קוסיאור היה מזכיר המפלגה הקומוניסטית באוקראינה. לאחר סיום הכהונה הוא עבר לתפקיד במנגנון המפלגתי בסיביר. בשנים 1925–1928 פעל במוסקבה.
בשנת 1928 חזר לקייב והיה מנהיג המפלגה הקומוניסטית במשך 10 שנים. במציאות הסובייטית זה היה התפקיד הבכיר באוקראינה. בשנת 1930 הוא נכלל בפוליטביורו.
בהיותו מזכיר המפלגה הוא פעל לקידום הקמת הקולחוזים באוקראינה ויישום מדיניות חיסול מעמד הקולאקים. לאחר יישום מדיניותו בתחום הכלכלי התרחש באוקראינה הולודומור שבמהלכו נפטרו מרעב מיליוני אנשים. בשנת 1935 הוענק לקוסיאור עיטור לנין על תרומתו לקידום החקלאות הסובייטית. במהלך הטיהורים הגדולים קוסיאור היה חבר ב"שלישייה" שאישרה עשרות אלפי הוצאות להורג. במאי 1937 הוא דיווח על מציאת אויבי עם רבים במנגנון המפלגתי בקייב. בתקופת כהונתו כראש המפלגה נקראו על שמו עיירה ותחנת רדיו מרכזית של קייב.
בינואר 1938 קוסיאור הועבר למוסקבה וקודם לסגן הראשון של יושר ראש מועצות הקומיסרים העממיים (סגן ראש הממשלה). ב-3 במאי 1938 הוא פוטר מכל תפקידיו, הואשם בחברות בארגון צבאי פולני ונעצר. בהתאם לעדויות של אשתו, עינויים לא גרמו לכך שקוסיאור יחתום על הודאה בבגידה במדינה. עובדי נ.ק.וו.ד אנסו לנגד עיניו את בתו בת ה-16 כצעד לחץ נוסף. קוסיאור חתם על ההודאה הנדרשת אך בתו התאבדה.
ב-26 בפברואר 1939 הוא נשפט להוצאה להורג שבוצעה באותו יום. ב-14 במרץ 1956 הוא זוכה מכל אשמה.
ב-13 בינואר 2010 בית המשפט בקייב הכריז שקוסיאור היה בין מארגני הולודומור באוקראינה.
מרגיט וסי

| --- | --- |

 לידה:  27 באפריל 1885 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 התאבדה:  11 ביולי 1961 (בגיל 76) אליקנטה, ספרד 
 מדינה:  הונגריה 
 בן או בת זוג:  פרנץ מולנר (19 במאי 1906–1910) 
 צאצאים:  מרתה שארקזי 
 
מַרְגִיט וֵסִי (בהונגרית: Vészi Margit‏; 27 באפריל 1885, בודפשט – 11 ביולי 1961, אליקנטה) הייתה עיתונאית, ציירת, גרפיקאית, הונגריה-יהודיה בתו של יוז'ף וסי, רעייתו של הסופר ההונגרי-יהודי פרנץ מולנר.
ביוגרפיה

מרגיט וסי הייתה ציירת ותלמידתו של שאנדור ביהרי, צייר הונגרי-יהודי. היא הציגה בכמה תערוכות בעולם (ובאחת משותפת בבודפשט) את ציוריה ואת עבודותיה הגרפיות (1911). אז עברה, כאביה, לתחום העיתונאות. היא עבדה תחילה ב"פסטר לויד" ואחר כך עבור העיתון אשט (ערב-Est). בין השנים 1912 לבין 1914 הופיעו כתבותיה גם במגזין "אמנות". במלחמת העולם הראשונה (1918-1914) הייתה כתבת צבאית. ב 19 במאי 1906 נישאה בבודפשט לסופר פרנץ מולנר. הנישואין התדרדרו במהרה. מולנר התעלל למעשה באשתו (כנראה), ולא פעם אחת. הם התגרשו בשנת 1910. לאחר הגירושים עבדה ברומא, ובארצות הברית, שם פעלה בהוליווד. היא תרגמה את הרומן של פייר לוטי אשת החרציות להונגרית (בודפשט, 1919). הוריה היו כאמור יוז'ף וסי ופרנצישקה קמניפי. בתה היא מרתה מולנר (מרתה שארקזי אחרי נישואיה לסופר ההונגרי-יהודי ג'ורג' שארקזי).
בגיל שבעים ושש שמה קץ לחייה בחדר מלון באליקנטה, בספרד.
עבודותיה

Az égő Európa (riportok, Budapest, 1915)
Útközben (visszaemlékezések, Budapest, 1918)
Éjféli mise (elbeszélések, Budapest, 1923)
אירופה הבוערת (דיווחים, בודפשט, 1915)
בדרך (זיכרונות, בודפשט, 1918)
מיסה של חצות (סיפורים קצרים, בודפשט, 1923)
ראו גם

לקסיקון יהודי הונגרי
לקריאה נוספת

Mátyás, Sárközi (2019). "Sárközi Mátyás: Margit" (בהונגרית). Kortárs Kiadó. ISBN 978-963-435-049-1. אורכב מ-המקור ב-2019-10-25.{{cite web}}:  תחזוקה - ציטוט: date and year (link)
Sárközi Mátyás. "„Margit nyerte meg Amerikának a háborút" – Sárközi Mátyás utoljára a felmenőkről" (בהונגרית).
הערות שוליים

↑  A házasságkötés bejegyezve a Bp. V. ker. állami házassági akv. 199/1906. folyószáma alatt.
↑  A bpesti. kir. tszék 42990/1910. sz. jogerős ítélete.
↑  Unokájának, Sárközi Mátyásnak közlése alapján.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 7931 8097  VIAF: 121455325   WorldCat (עם VIAF): 121455325
הטרמינל (נמל חיפה)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  אולם הופעות וכנסים
 כתובת:  האנגר 15
 מיקום:   חיפה
 מדינה:  ישראל ישראל
 בעלים:  עיריית חיפה
 מידות
 גובה פנימי:  10 מטר
 שטח:  3,000 מ"ר 
 מידע טכני
 קיבולת:  עד 2,000 אנשים
 קואורדינטות:  32°49′04″N 35°00′52″E﻿ / ﻿32.8178976°N 35.0143923°E﻿ / 32.8178976; 35.0143923
 https://www.haifaport.co.il/hangar15/
 he
 
הטרמינל הוא מתחם הופעות שנפתח ביוני 2024 בשטח האנגר 15 בנמל חיפה. המתחם המקורה שיארח עד כ-2,000 אורחים יהיה הגדול מסוגו בצפון הארץ.
היסטוריה

הטרמינל שוכן בשטחי האנגר 15 ההיסטורי בנמל חיפה שהוקם בשנות ה-50 של המאה ה-20 ובו השתמשו במהלך השנים לטובת צורכי הנמל השונים בהם לאחסנת סחורות ועמילות מכס.
במסגרת פרויקט חזית הים של הנמל להתחדשות אזורי תעשייה, שופץ המקום מיסודו והוקמה בו במה עם מערכות סאונד ותאורה מתקדמות.
היועץ האורבני רן וולף, שכיהן כסמנכ"ל חברת הניהול של נמל תל אביב ואחראי גם לשיפוץ נמל יפו פעל עם אסף בן דוד, ממקימי פסטיבל אינדינגב והמנהל האומנותי שלו על שיפוץ המקום, והפקת האירועים.
קבוצת האומנות "ברוקן פינגאז" מובילה פרויקט אומנות ברחבי ההאנגר וצבעה את קדמתו.
בצידי המתחם יפעל מתחם ברים ומזון מהיר לטובת באי ההופעות. אולם ההופעות צפוי לארח עד 2,000 איש בדומה למתחמי הופעות ענקיים בישראל בהם האנגר 11, קו רקיע בפארק אריאל שרון ואמפי קיסריה. בעקבות תפוסת האולם הגדולה, הוא יהיה בין המתחמים המקורים הגדולים ביותר בצפון הארץ, לצד אמפי שוני המכיל כ-1,350 איש, ואמפי גלבוע שמכיל כ-5,000 מקומות אך אינו מקורה.
המתחם הושק ב-1 ביוני 2024 בהופעה של רביד פלוטניק ולאחריו הופיעו רמי פורטיס, נגה ארז, אביתר בנאי ואמנים נוספים.
ב-25 ו-26 בספטמבר 2024 היה אמור להתקיים במתחם אירוע תמיכה בפסטיבל אינדינגב, שבוטל בעקבות מלחמת חרבות ברזל, שכולל ההופעות של אמנים שונים. אולם הוא בוטל עקב התרחבות המערכה בצפון.
הערות שוליים

↑  אופטימיות זהירה, באתר כלבו – חיפה והצפון, 19 באוגוסט 2017
↑  נמל חיפה, חזית הים - רן וולף, באתר רן וולף, ‏17 בנובמבר 2020
↑  בשל המלחמה: פסטיבל אינדינגב ינדוד צפונה ויתקיים בחיפה, באתר כלבו – חיפה והצפון, 10 בספטמבר 2024
חיפה, את אינדינגב עכשיו: מתחם הופעות ששווה נסיעה מתל אביב, באתר "Time Out ישראל", 20 במאי 2024
↑  ynet, עקב הגבלות ההתקהלות בחיפה: אירוע התמיכה בפסטיבל אינדינגב בוטל, באתר ynet, 23 בספטמבר 2024
איזה דיכאון: גם אירוע התמיכה באינדינגב בוטל בשל המצב הבטחוני, באתר "Time Out ישראל", 23 בספטמבר 2024
שנות ה-70 של המאה ה-7

שנות ה-70 של המאה ה-7 היו העשור השמיני של המאה ה-7, החלו ב-1 בינואר 670 והסתיימו ב-31 בדצמבר 679.
אירועים בולטים בעולם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > מלחמות

670 – כיבוש קאבול.
672 – כיבוש רודוס על ידי המוסלמים.
673 – כילדריך השני מספח את נויסטריה לממלכתו.
674 – המוסלמים חוצים את אמו דריה ונכנסים לבוכרה.
674 – מתחיל המצור הערבי הראשון על קונסטנטינופול.
677 – המוסלמים כובשים את סמרקנד וטרמז.
677 – המוסלמים מתחילים מצור על קונסטנטינופול.
678 – בעקבות הפסד בקרב ימי, המוסלמים מסירים את המצור על קונסטנטינופול.
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > אירועים פוליטיים משמעותיים

670 – נוסדה העיר קירואן (היום בתוניסיה)
675 – לאחר פטירת כילדריך השני, ממלכתו חולקה מחדש לנויסטריה ואוסטרזיה.
2 בנובמבר 676 – דונוס נעשה לאפיפיור
676 – תיאודריך השלישי מאחד נויסטריה ואוסטרזיה תחת שליטתו.
כלכלה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אסונות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
התנקשויות, חיסולים, וניסיונות התנקשות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
מדע וטכנולוגיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
672 – שימוש ראשוני באש יוונית (דבר אשר הגן בים וביבשה על ביזנטיון מהכיבוש הערבי.)
תרבות פופולרית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אישים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אמיר כוכבי

אמיר כוכבי (נולד ב-10 במאי 1980) הוא ראש עיריית הוד השרון.
ביוגרפיה

כוכבי הוא בנם של נפתלי ויונה כוכבי ומצאצאי רבי אלימלך מליז'נסק. סבו, שלמה כוכבי, כיהן כחבר מועצת העיר ראשון לציון. בנעוריו למד בתיכון הדרים שבהוד השרון. כוכבי הוא סרן במילואים. תפקידו האחרון היה סגן מפקד פלוגת הניסוי של פרויקט המרכבה סימן 4.
לכוכבי תואר ראשון בפוליטיקה וממשל ומזרח תיכון מאוניברסיטת בן-גוריון ותואר שני בממשל ומינהל ציבורי עם התמחות בשלטון המקומי מהמרכז הבינתחומי הרצליה. טרם כניסתו לפוליטיקה המוניציפלית, עבד כוכבי בכנסת לצד רוני בר-און.
בשנת 2008 הקים כוכבי את סיעת קצב – תנועה עירונית חברתית במסגרתה נבחר למועצת העיר בשתי מערכות בחירות. בין 2008–2018 כיהן כיו"ר הסיעה, כסגן ראש העירייה וכחבר מועצת העיר. בבחירות 2013 התאחד עם סיעת מרצ בעיר והסיעות רצו יחדיו ברשימת "קצב-מרצ". בבחירות 2018 התאחדה הסיעה המשותפת עם סניף יש עתיד בעיר ורצו יחדיו ברשימת "קצב-מרצ-יש עתיד".
בבחירות לרשויות המקומיות באוקטובר 2018 קיבל בסיבוב הראשון תמיכה של 29.5% מהקולות, ועלה לסיבוב שני מול חברת-הכנסת לשעבר יפעת קריב, שזכתה ב־18.9% תמיכה. לקראת הסיבוב השני הסירה מפלגת העבודה את תמיכתה בקריב, עקב מתקפה שלה על כוכבי על רקע היותו איש שמאל. בסיבוב השני נבחר כוכבי לראשות העירייה ברוב של 69.7% תמיכה, מול 30.3% לקריב. בפברואר 2021 הצטרף כוכבי למפלגת יש עתיד.
ביוגרפיה > כראש עיריית הוד השרון

אמיר כוכבי היה מראשוני ראשי הערים שפעלו להפחתת השימוש בכלים חד פעמיים מזהמים, כאשר יזם את המעבר של הגנים והצהרונים בהוד השרון לשימוש בכלים רב פעמיים. הוביל את שימור הריאה הירוקה במתחם "בית הנערה" בעיר והסתייגות שהגישה העירייה בתקופתו כנגד תוכנית הבניה במתחם התקבלה.
כוכבי הודיע על התנגדותו לתוכנית המתאר הארצית נוף הירקון (תמ"א 48/1), שצפויה הייתה להוסיף 20 אלף יחידות דיור להוד השרון, כל עוד לא תכלול אזורי תעסוקה והתחייבות להקמת תשתיות תחבורה במקביל לבנייה למגורים דבר שתרם להחלטת המועצה הארצית לתכנון ובנייה באוגוסט 2020 לבטלה. במקביל עצר כוכבי את קידום תוכנית המתאר העירונית והביא לאישורה של תוכנית מתאר חדשה הכולל פיתוח וחיזוק התשתיות העירוניות.
עם כניסתו לתפקיד, החליט כוכבי כי עיריית הוד השרון תוותר על ההעלאה האוטומטית בתשלומי הארנונה של התושבים. לאחר אישור משרדי הפנים והאוצר למהלך, הוד השרון הייתה העיר היחידה בישראל בה לא הועלו תשלומי הארנונה ב־2019 וב־2020, בסך כולל של למעלה מ־8 מיליון ש"ח. בנוסף הודיע כוכבי על ביטול אגרת השמירה העירונית בסך כולל של כ-6 מיליון ש"ח בשנה.
בתקופת הקורונה הוביל כוכבי מדיניות של ייזום שירותים עירוניים לתושבות ולתושבים, בהם שמרטפיות לילדי צוותי הרפואה והחינוך המיוחד ושורה של מענים מהירים לצורכי התושבים, בהם סגירת הגינות הציבוריות טרם החלטת הממשלה בנושא, הקמת "ערוץ הבידוד", הראשון בארץ עם תכנים ייעודיים לקבוצות האוכלוסייה השונות ועוד.
כוכבי פעל לשינוי התוואי הרכבת הקלה המתוכנן, על מנת שמיקום התחנות יהיה בסמיכות למרכזי מגורים ותעסוקה. במקביל קידם תוכניות להרחבת אזורי המסחר והתעסוקה בעיר בהם הרחבת אזור התעשייה נווה נאמן והקמת מתחם התעסוקה הר/2/1400/א, בשטח של כ-175 דונם, הכולל כ-130,000 מ"ר של שטחי תעסוקה המיועדים לשימושי תעשייה עתירת ידע. לאחר השיטפונות בשנת 2020 קידם כוכבי תוכנית לשדרוג מערכי הניקוז העירוניים על מנת לאפשר התמודדות מיטבית עם אירועי קיצון.
ב-22 בפברואר 2021 הצטרף כוכבי למפלגת "יש עתיד".
אמיר כוכבי הוא אחד מראשי הערים המזוהים עם המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים ושבע, הוא השתתף ונאם בהפגנות השבועיות בהוד השרון ובנוסף לכך נאם באחת ההפגנות המרכזיות בצומת קפלן בתל אביב. כמו הוא גם פעל נגד תוכנית שר האוצר להקים "קרן ארנונה".
בתקופתו כראש העירייה, זכתה הוד השרון בשורה של פרסים ותארים, בהם "העיר החופשית בישראל" במדד החופש העירוני של ארגון ישראל חופשית, פרס החינוך המחוזי והארצי לשנת תשפ"ג, ציון לשבח על שקיפות והנגשת מעמותת "שבי"ל" (שקיפות בינלאומית) ועוד.
בבחירות לרשויות המקומיות שנערכו בפברואר 2024, נבחר כוכבי מחדש לתפקיד, לאחר שקיבל 56.7% מהמצביעים, מול נדב דואני, שזכה ל-18.4% מהקולות ומול ערן פרלמן, שהשיג 24.9% מהקולות. רשימתו של כוכבי, "קצב- יש עתיד", קיבלה בבחירות אלו שישה מושבים במועצת העיר.
חיים אישיים

כוכבי נשוי למיטל מועלם. השניים הורים לשתי בנות.
הערות שוליים

↑  אמיר כוכבי – לרשות העיר הוד השרון, באתר www.kochavi.co.il
1 2  נבחרת המנהיגות הצעירה של גלובס - גרסת הקורונה, באתר גלובס, 27 בדצמבר 2020
↑  המועמד השמיני: אמיר כוכבי הכריז על ריצה לראשות עיריית הוד השרון
↑  טל שניידר, ‏למה מפלגת העבודה מתנערת ממועמדת לראשות עיריית הוד השרון?, באתר גלובס, 9 בנובמבר 2018
↑  אריאל ימיני, 69 כוכבי,31 קריב: אמיר כוכבי נבחר כראש עיריית הוד השרון – "הגיע הזמן, מתחילים", באתר mynet‏ הוד השרון, 13 בנובמבר 2018
↑  ראש עיריית הוד השרון, אמיר כוכבי, הודיע על תמיכתו ביש עתיד, באתר ערוץ 7, 22 בפברואר 2021
↑  פייסבוק
↑  שלומית צור, הוד השרון: 18 דירות נוספו לתוכנית, פארק "בית הנערה" ניצל מבנייה, באתר כלכליסט, 3 במאי 2021
↑   גילי מלניצקי, אחרי פתח תקוה והרצליה – הוד השרון מאיימת לטרפד תוכנית ענקית בשטחה, באתר TheMarker‏, 2 בינואר 2020
↑  אריק מירובסקי, ‏20 אלף דירות יחכו: המועצה הארצית ביטלה תוכנית בנייה ענקית בהוד השרון, באתר גלובס, 17 באוגוסט 2020
↑  אושרה תכנית המתאר של הוד השרון, באתר מיקומי
↑  פייסבוק
↑  אשר אטדגי, אגרת שמירה הוד השרון, באתר Mynet, ‏21.10.2020
↑  ראש עיריית הוד השרון נגד תוואי המטרו: "עלול לגרום נזק לבתים בעיר", באתר mynethodhasharon, ‏2020-07-29
↑  אזור התעשייה נווה נאמן ישודרג ויהפוך לפארק תעשייה ותעסוקה מעורב שימושים בבנייה ירוקה, באתר www.hod-hasharon.muni.il, ‏2022-08-09
↑  נווית זומר, החורף רק התחיל – וישראל שוב הוצפה: "תכנון יהיר, אי-אפשר לכופף את הטבע", באתר ynet, 25 בדצמבר 2021
↑  אריק בנדר, ‏ראש עיריית הוד"ש: "כדי לצאת מהמשבר צריך ממשלה שפויה בראשות יאיר לפיד", באתר מעריב אונליין, 22 בפברואר 2021
↑  ערוץ 7, ראש עיריית הוד השרון אמיר כוכבי נפגש עם יו"ר מפלגת יש עתיד, יאיר לפיד. בסיום הפגישה הודיע כוכבי על תמיכתו במפלגת יש עתיד, באתר ערוץ 7, 22 בפברואר 2021
↑  https://www.facebook.com/yoazy, גם חוק הארנונה הוא חלק מההפיכה המשטרית של ממשלת נתניהו, באתר www.zman.co.il, ‏2023-05-15
↑  נינה פוקס, מהפך במדד "הערים החופשיות": זה הדירוג המלא, באתר ynet, 6 בדצמבר 2022
↑  בפעם הראשונה אי פעם: הוד השרון – זוכת פרס החינוך הארצי, באתר www.hod-hasharon.muni.il, ‏2023-05-23
↑  יעל אייל, ציון לשבח על שקיפות והנגשת מידע לאתר עיריית הוד השרון, באתר Hod Hashsaron news, ‏14 במרץ 2023
אמיר כוכבי נואם בהפגנה נגד הרפורמה המשפטית
עפרה חזה לילדים

עפרה חזה לילדים הוא אלבומה הרביעי של הזמרת-יוצרת הישראלית עפרה חזה. האלבום יצא לאור בשנת 1982, על ידי חברת התקליטים הד ארצי. האלבום כולל שירי ילדים מוכרים אותם הקליטה חזה עבורו.
האלבום מכיל בתוכו שירי ילדים המחולקים לשבעה נושאים; שירי משחק, שירים לאבא ואמא, שירי לילה טוב, שירי יצירה, שירי טיול, שירי עונות ושירי שבת.
רקע

בין חידושי האלבום ניתן למנות את החידושים ל-"שניים סינים", "פזמון ליקינטון", "מי יבנה בית", "דונם פה ודונם שם", "זמר זמר לך", "שנים עשר ירחים", "לכה דודי", "אמא יקרה לי", "מלאו אסמינו בר", "נומי נומי" וכדומה.
את האלבום הוציאה חזה בשנת 1982, בסמוך להוצאת אלבומה השלישי, פיתויים.
בשנת 1993 הועלה האלבום ע"ג דיסק בסדרה "קלסיקה ישראלית" של "הד ארצי". האלבום היה הראשון של חזה שיצא במסגרת סדרה זו, כשעד שנת 1998 הופצו בדיסקים באותה הסדרה רוב אלבומיה של חזה ב"הד ארצי"- "אדמה", אלבום הלהיטים הכפול "אלבום הזהב", "פיתויים" ו"שירי מולדת ג''.