stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גירוסקופ
סוגי גירוסקופים נוספים

מלבד הגירוסקופ המכני שתואר מעלה ישנם סוגי גירוסקופים נוספים:
FOG – גירוסקופ סיב אופטי, חיישן זה משתמש באפקט סניאק כדי למדוד סיבוב על ידי מדידת הפרש הפאזה בין שתי קרני אור הנעות בכיוונים מנוגדים על גבי סיב אופטי מלופף.
RLG – גירוסקופ טבעת לייזר, חיישן זה משתמש גם הוא באפקט סניאק כדי למדוד סיבוב על ידי מדידת הפרש הפאזה בין שתי קרני אור הסובבות בכוונים מנוגדים בתוך טבעת לייזר.
CVG מטכנולוגית MEMS – חיישן גירוסקופ מסוג מכונה מיקרואלקטרית הפועל ברעיון הדומה למטוטלת פוקו המשתמש באלמנט רוטט מיקרומכני. חיישן זה מודד מהירות זוויתית ולכן יכול לחוות תופעה הנקראת סחיפה אם משתמשים בו לצורך חישוב סיבוב במרחב כתוצאה משגיאות חישוביות ורעשים באינטגרציה.
HRG – גירוסקופ על בסיס עקרון של גלים אקוסטיים.
יישומים

בפלטפורמות נעות:
מטוס, צוללת, טיל וחללית – מדידת המהירות הזוויתית של המערכת לצורך ניווט והנחיה.
טנק – לשמירת את קנה התותח בקו קבוע יחסית לאופק בזמן שהטנק נוסע ובכך לאפשר ירי גם כאשר הטנק נוסע.
רכינוע ("segway") – מאפשר מדידת הזווית ואיזון הנהג.
מד אופק – בשילוב עם מד תאוצה, משמש את הטייס לזיהוי מישור הטיסה.
מייצבי תמונה במצלמות מודרניות – זיהוי רעידות של המצלמה והסטת העדשה או החיישן על מנת לפצות על הרעד, וכך למנוע את הטשטוש שייווצר בזמני חשיפה ארוכים.
טלפונים חכמים ובמחשבי לוח – משמש לקביעת אוריינטציית המכשיר במרחב בעיקר במשחקים וביישומי מציאות מדומה ומציאות רבודה.
בקרי משחק – חיישן זה משמש כרכיב מרכזי בבקרי משחק מבוססי תנועה ואף בכמה בקרים קלאסיים (החל מבקר ה-PlayStation 3), כך לדוגמה תוסף ה-MotionPlus לקונסולת המשחקים Wii של חברת נינטנדו, משתמש בחיישן גירוסקופ כדי להוסיף לשלט הרגיל של ה-Wii מד סיבוב, תכונה זו מאפשרת לזהות את התנועות המבוצעות בזמן אמת ולהמירן לפעולה במשחק ב-Wii. במוצרים זעירים כאלו משתמשים לרוב בגירוסקופ MEMS בשל היותם קטנים וזולים.
פעלולני אופנועים משתמשים בבסיסי הגירוסקופ על מנת, בין השאר, להרים גלגל ולהסתובב על ציר הגלגל האחר.
ראו גם

מערכת ניווט אינרציאלית
גירוסקופ סיב אופטי
מכניקה של גוף קשיח
סביבון
אופניים
רכינוע
יו-יו
גלגל תנע (Reaction wheel)
לקריאה נוספת

Gray, Andrew, "A treatise on gyrostatics and rotational motion, theory and applications", Dover Publications, New York (1959)
Deimel, Richard F., "Mechanics of the gyroscope: The dynamics of rotation", Dover Publications, New York (1950)
Arnold, R.N., Maunder, L., "Gyrodynamics and its engineering applications", Academic Press, London (1961).
Anthony Lawrence, Modern Inertial Technology, 2dn Edition
הערות שוליים

↑  סְבִיבוֹן במילון פיזיקה: מכניקה (תשל"ג), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Anthony Lawrence, Modern Inertial Technology, 2dn Edition, עמ' 95-120
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545702305171  BnF: cb11982033z (data)  GND: 4158614-1  LCCN: sh85058127  NDL: 00574969  NKC: ph216724 
פעלולן אופניים משתמש בבסיסי התאוריה הגירוסקופית.
זאב נחום בורנשטיין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  ה'תק"פ
 פטירה:  י"ב באלול ה'תרמ"ה (בגיל 65 בערך)
 חיבוריו:  "אגודת אזוב"
 צאצאים:  אברהם בורנשטיין 
 
רבי זאב נחום בורנשטיין (לעיתים: בּאָרנשטיין; ~ה'תק"פ, 1820 - י"ט באלול ה'תרמ"ה, 30 באוגוסט 1885) היה רב וראש ישיבה פולני, רבה של ביאלא פודולסק ורבם של רבים מגדולי יהדות פולין בדור שלאחריו. מחבר הספר אגודת אזוב.
ביוגרפיה

נולד לפייגל חיה ולרב אהרן משצ'קוצ'ין, מחסידי החוזה מלובלין, רבי שמחה בונים מפשיסחה ורבי דוד מללוב. אמו הייתה מצאצאי הש"ך. למד אצל רבי שלום צבי הכהן מזגיערש. נישא לדובריש בת הרב מרדכי צבי ואדל ארליך והתגורר בבנדין סמוך לחותנו, שם נולד לו בנו אברהם ב-1839. ב-1850 התמנה כרבה של אולקוש. ב-1856 התמנה כרבה של העיר ביאלא-פודולסק בה כיהן עד פטירתו.
היה מחסידי רבי מנחם מנדל מקוצק שהיה גם מחותנו. לאחר שבנו, רבי אברהם, - חתן האדמו"ר, החל לנהוג תחתיו באדמו"רות, קיבל אותו כרבו.
בניו

רבי אברהם בורנשטיין, מחבר "אבני נזר" ו"אגלי טל", והאדמו"ר הראשון מסוכטשוב.
רבי מאיר בורנשטיין, חתנו של אחיו הרב אברהם, (היה נשוי לבתו אסתר בריינדל). נפטר ד' אייר תרצ"ב (1932). נכדם היה הרב שבתי בורנשטיין מירושלים.
רבי משולם זלמן. בנו, יצחק מנחם בורנשטיין (מנדל שדליצר) היה גבאי אצל דודו, רבי אברהם מסוכטשוב.
בתו מרגלית. אשתו של רבי יצחק חיים הכהן רפפורט, רבה של אוסטרובה ורב בקראקא.
בתו מרים. אשת ר' יוסף זיסקינד.  חתנם היה רבי יעקב אורנר, רבה של נאשיילסק ומחבר "טהרת אזוב" על "אגודת אזוב" של סב אשתו.
בתו רחל.
מתלמידיו

הרב יואב יהושע ויינגרטן מקינצק, מחבר "חלקת יואב".
הרב מנחם מענדל קרייצער, מחבר "זכרון מנחם". נישא לחנה בתו של ר' משולם זלמן, בנו של ר' זאב נחום.
הרב צבי יחזקאל מיכלזון, רבה של פלונסק.
הרב יהונתן הלוי אייבשיץ מוורשה.
הרב זאב מוזס אב"ד קאליש.
הרב יהודה ליב, אב"ד סילמרזיץ.
יעקב יצחק מוזס.
הרב אפרים מרדכי צוויגנהפט, דיין ושו״ב בסוסנוביץ
לקריאה נוספת

ב. ראם, כארז וכאזוב: תולדות וקורות חיי... רבי זאב נחום בורנשטין, ירושלים ה'תשנ"ד. נדפס בסוף המהדורה החדשה של ספרו "אגודת אזוב".
בית חורון

| --- | --- |

חלקו המערבי של היישוב, 2019
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: יהודה ושומרון
מועצה אזורית: מטה בנימין
גובה ממוצע: ‎635 מטר
תאריך ייסוד: 1977
תנועה מיישבת: אמנה
סוג יישוב: יישוב קהילתי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 1,496 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 1,493 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת ירושלים מוגדלת) בית חורון(למפת ירושלים רגילה) בית חורון(למפת הרי ירושלים רגילה) בית חורון(למפת הרי ירושלים מוגדלת) בית חורון31°52′42″N 35°07′36″E﻿ / ﻿31.8782201074559°N 35.1265517520508°E﻿ / 31.8782201074559; 35.1265517520508  heמפת היישובים של מועצה אזורית מטה בנימין באדום - בית חורון בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10
http://www.bethoron.com/
בֵּית חוֹרוֹן הוא התנחלות ויישוב קהילתי, נמנה עם יישובי המועצה האזורית מטה בנימין. היישוב שוכן על שתי גבעות אליהן מוביל כביש 443 מזרחית לעיר מודיעין-מכבים-רעות.
שם

היישוב המודרני קרוי על שם היישוב המקראי בית חורון שהתקיים בקרבתו, והיה קרוי על שם האל הכנעני חורון.
היסטוריה > בתקופות קדומות

היישוב העתיק בית חורון, שמוזכר גם במקרא, התקיים בשני חלקים (עליון ותחתון), מתקופת הברונזה המאוחרת, לאורך תקופת המקרא, בית שני, והתקופה הביזנטית.
היסטוריה > היישוב המודרני

היישוב הוקם ביום 1 בדצמבר 1977 במחנה צבא ירדני שעבר לרשות צה"ל. ההקמה היה ביוזמתו של אריאל שרון, לאחר שהתמנה לשר החקלאות בממשלת בגין במהפך של הבחירות לכנסת התשיעית במאי 1977. הדבר התאפשר על בסיס צו תפיסה של אדמות "לצרכים צבאיים". הגרעין המייסד מנה 15 משפחות שגרו בקרוואנים ו"אשקוביות" על שטח של כ־7 דונם. בשנת 1980 איתרה פליאה אלבק, מנהלת המחלקה האזרחית בפרקליטות המדינה, על גבעה סמוך למחנה כ־500 מטר מדרום לכפר בית עור אל־פוקא, קרקעות שניתן להכריז עליהן אדמות מדינה. לאחר שהממשלה אישרה את הקצאת הקרקע החלה הקמת יישוב הקבע במקום בסוף 1981. מחנה הצבא הירדני משמש מאז כבסיס ההדרכה החילי של משמר הגבול.
בשנת 2016, הודיע המינהל האזרחי שחמישים יחידות דיור הוקמו ביישוב באופן לא חוקי על ידי החטיבה להתיישבות.
ב־25 בינואר 2016 חדרו ליישוב שני מחבלים מהכפר בית עור א־תחתא ומחנה הפליטים קלנדיה הסמוכים, ופתחו במסע דקירות, בו נרצחה שלומית קריגמן, ואשה נוספת נפצעה באורח בינוני. שני המחבלים נורו ונהרגו.
אופי היישוב

בית חורון הוא יישוב מעורב, שבו גרים דתיים וחילונים. ב־2014 הוא מנה כ־350 משפחות, רובן ב־200 מבני קבע והשאר ביחידות להשכרה או בקרוונים. רובם המכריע של התושבים עובד מחוץ ליישוב.
מבני הציבור כוללים בית כנסת, מקווה, מועדון נוער, סניף תנועת הנוער בני עקיבא, ספריה ו"בית קהילה" – מבנה תרבות ומזכירות.
היישוב מחולק לארבע שכונות:
שכונת "הדס" – פרויקט בתי אגודה ששופצו לקוטג'ים דו משפחתיים;
שכונת "אתרוג" – מגורים זמניים במבני קרוון;
שכונת "תמר" – גבעת יישוב הקבע;
שכונת "ערבה" – בתי קבע;
"קדמת מודיעין" – בתי דירות חדשים, הממוקמים בדרום מערב היישוב.
תיירות

ביישוב מספר אתרי תיירות. בכניסה ליישוב חניון לרווחת הציבור שלידו אנדרטה לזכר שמונה נופלים בקרב בבינת ג'בייל במלחמת לבנון השנייה. ליד האנדרטה הוקמו שולחנות ויש צל. בנוסף הוקם בשנת 2015 מרכז מבקרים בשם ״הכוורת״. ב״כוורת״ מתקיימים סיורים מודרכים לקבוצות על דבורת הדבש והליך הכנת הדבש.
רדיית דבש ב״כוורת״
טיפול בחלת דבש ב״כוורת״
תיירות > מצפורים

ביישוב מצפור ע"ש מתת רוזנפלד (אדלר) שנרצחה בפיגוע בצומת גוש עציון, הצופה אל נוף השפלה ומישור החוף וביום בהיר ניתן לראות ממנו את הים התיכון. נקודת תצפית נוספת היא "מצפה אוהד" ע"ש אוהד קלאוזנר שנהרג בקרב בינת ג'בייל במלחמת לבנון השנייה. רוזנפלד וקלאוזנר גדלו בבית חורון. צמוד למצפור מתת הוקם על ידי אחד התושבים מצפור קטן נוסף שמשקיף על שיי'ח זיתון, ההר שבאופק.
אתרים סמוכים

באתר מעלה בית חורון נערכו שני קרבות היסטוריים מפורסמים, בין כוחות יהודיים לכוחות זרים, אחד בתקופה ההלניסטית (בעת מרד החשמונאים) ואחד בתקופה הרומית (במרד הגדול), שניהם נסתיימו בניצחון הכוחות היהודיים.
בשכנות לבית חורון נמצאים הכפרים בית עור אל־פוקא ובית עור א־תחתא, המשמרים את שם היישובים הקדומים ששכנו במקום, בית חורון העליונה (שנמצאה בפסגת ההר) ובית חורון התחתונה (שלמרגלותיו), וכן גם הכפר א־טירה.
בואדי ג'רידון שלמרגלות היישוב נמצאת חורבת בית סילה בה שרידי כנסייה ביזנטית עם רצפת פסיפס, וכן שרידי בית בד.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  אהרן אמיר, "חורון בארץ־העברים", בתוך: ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 17
↑  John Gray, The Canaanite God Horon, Journal of Near Eastern Studies 8, 1949, עמ' 27–34‏, JSTOR 542437
↑  Eugenio Alliata (2000-12-19). "Bethoron (Bayt Ur)". Studium Biblicum Franciscanum. Archived from the original
↑  2 התנחלויות עומדות לעלות על הקרקע, דבר, 29 בנובמבר 1977
↑  עוד 2 גרעיני גוש אמונים למחנות צה"ל, דבר, 31 באוקטובר 1977
↑  יישוב שלם על 7 וחצי דונם, מעריב, 2 במרץ 1979
↑  המלצות ועדת שרון להוספת קרקע ל־7 ישובים ביו"ש - לאישור הממשלה, דבר, 25 במאי 1980
↑  החלה הקמת ישוב הקבע בבית־חורון, דבר, 2 בדצמבר 1981
↑  יהונתן ליס, מג"ב חנך בסיס אימונים לפיזור הפרות סדר לקראת הפינוי, באתר הארץ, 2 בפברואר 2005
↑   יותם ברגר, המינהל האזרחי: 50 יחידות דיור הוקמו בהתנחלות בית חורון בניגוד לחוק, באתר הארץ, 23 בנובמבר 2016
↑  שבתי בנדט ומשה שטיינמץ‏, מתה מפצעיה הצעירה שנדקרה בפיגוע בבית חורון: "הייתה מלאת שמחה", באתר וואלה, 26 בינואר 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465876305171 
מצפור מתת בבית חורון
הנקה

ערך זה עוסק בדרך הזנה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 שיוך:  האכלת תינוקות, lactation 
 תיאור ב:  המילון האנציקלופדי ברוקהאוס ואפרון 
 מזהים
 קוד MeSH:  F01.145.407.199 
 מזהה MeSH:  D001942 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0006147 
 
תהליך האכלה של חלב אם לתינוק
הנקה היא תהליך האכלה של חלב אם לתינוק, בין אם היא נעשית ישירות מהשד ובין אם היא נעשית לאחר שאיבה. חלב האם מספק לתינוק את כל הקלוריות, שומנים, חלבונים, פחמימות, ויטמינים ומינרלים הנדרשים. הנקה היא אחת הדרכים האפקטיביות ביותר להבטיח את הישרדותו ובריאותו של הילד.
לפי ארגון הבריאות העולמי מומלץ להניק את התינוק באופן בלעדי במשך שישה חודשים, ללא מתן מזון או נוזלים אחרים, גם לא מים. את התינוק יש להיניק לפי דרישה, מתי שהוא רוצה, ביום ובלילה. מגיל 6 חודשים מומלץ להוסיף מזונות אחרים ולהמשיך להיניק עד גיל שנתיים או יותר. חלב אם הוא המזון האידיאלי לתינוקות. הוא בטוח, נקי, ומכיל נוגדנים המסייעים בהגנה מפני מחלות ילדות נפוצות. ילדים שינקו מקבלים ציונים גבוהים יותר במבחני אינטליגנציה, ויש להם סיכון נמוך יותר לסבול מהשמנה וסוכרת. לאמהות שהניקו יש סיכון מופחת לחלות בסרטן השד וסרטן השחלות. למרות המלצות אלה, רוב התינוקות מתחת גיל 6 חודשים אינם מוזנים באופן בלעדי מהנקה.
הפרשת חלב ביונקים

הנקה בקרב בעלי חיים נקראת הפרשת חלב(אנ'). הפרשת חלב היא דרך ההזנה המאפיינת אמהות במחלקת היונקים, מייחדת את היונקים מיתר בעלי החיים ומהווה את אחד הגורמים החשובים ביותר בהתפתחות התנהגותם במהלך האבולוציה של מחלקה זו. פעולת היניקה של הולדות היא אינסטינקטיבית – לכל ולד יכולת מולדת לינוק חלב מבלוטות מיוחדות בגוף אמו. מערכת העיכול של יונק בן יומו מותאמת לתזונה נוזלית ואינה יכולה לעכל חומרים מוצקים ועל כן, חלב האם עשיר במרכיבי מזון חיוניים, ומספק את כל צרכיו התזונתיים של הולד.
פעולת ההנקה יוצרת קרבה בין האם לצאצאיה והיא למעשה הנדבך הראשוני במערכת ההתנהגות של יונקים ובהתפתחות חיים משותפים בקבוצה, כמו אצל דובים, פילים, קופים, בני אדם ועוד.
הרכב חלב האם

החלב שמייצרות נשים לאחר לידה נקרא חלב אם. בחלב אם זוהו למעלה ממאתיים מרכיבים, וכן נוגדנים העוזרים לתינוק בשנות חייו הראשונות, שבהן המערכת החיסונית שלו אינה בשלה.
הרכב חלב האם משתנה בהתאם לצורכי התינוק. כך למשל ככל שתקופת ההנקה ממושכת יותר והתינוק בוגר יותר - החלב שומני יותר, והתינוק מקבל יותר קלוריות. בשעות הערב, כהכנה לשנת הלילה, החלב שומני יותר גם כן. בקיץ החלב דליל יותר כדי לענות על צורכי הנוזלים של התינוק.
למצבה התזונתי של האם יש השפעה מעטה בלבד על הרכב החלב, אלא אם כן היא נמצאת במצב של תת-תזונה חמור במיוחד. בכל שאר המקרים התינוק מקבל את כל מרכיבי המזון להם הוא זקוק, גם אם תזונתה של האם לקויה או לא מאוזנת מספיק. עם זאת, בשל העובדה שייצור חלב האם הוא חלק ממערכת הדם (ולא מערכת העיכול) החומרים הנוכחים בדם האם בזמן ההנקה, כגון אלכוהול, תרופות שונות וניקוטין, עוברים אל התינוק דרך החלב, ויכולים להשפיע על מצבו הבריאותי. לפיכך מומלץ לאם המיניקה להימנע ככל האפשר מצריכת אלכוהול ומעישון, וליטול אך ורק תרופות המותרות בהנקה. למרות שהרכב החלב אינו תלוי בתזונה מאוזנת של האם, מומלץ מאוד עבור אמהות כן להקפיד על תזונה מאוזנת. ייצור החלב מתבסס על המרכיבים התזונתיים המזינים שהאם אוכלת. לכן, אם לא תאכל די הצורך, עלול להיווצר חסך תזונתי שיכול לפגוע בתפקוד הכללי ובהנקה.
תפוקת החלב

תהליך ייצור החלב מתחיל אצל האם בתקופת ההריון, כתוצאה מהפרשת ההורמון פרולקטין. ייצור החלב אינו מושפע מסוג הלידה (וגינלית או קיסרית) שכן ההורמונים האחראים על ייצור החלב משתחררים עם היפרדות השיליה.
החלב ממשיך להיווצר כל עוד התינוק או הפעוט ממשיך לינוק, על ידי מנגנון המשוב החיובי שאחראי לייצור מוגבר זה. למעשה כמות החלב המיוצרת תלויה בכמות החלב שהתינוק צורך. כאשר מתמעטות מספר ההנקות, ייצור והפרשת ההורמון פרולקטין פוחתים, ולכן ייצור החלב אצל האם נחלש בהתאם. לכן מומלץ לאם המעוניינת להצליח בהנקה, להניק את תינוקה במשך השבועות הראשונים לחייו, בלי תוספות של תרכובת מזון לתינוקות כדי לא לפגוע ולהחליש את ייצור החלב. סיבה נוספת להימנע ממתן תמ"ל היא חשש שהתינוק, שאינו מאומן עדיין ביניקה, יפתח "העדפת בקבוק" או "בלבול פיטמה", בשל הקלות היחסית שבה זורם המזון מהבקבוק, לעומת המאמץ שהתינוק צריך להשקיע ביניקה.
כל עוד האם ממשיכה להניק לפי דרישת התינוק, ימשיך גופה לייצר בדיוק את כמות החלב הדרושה לו. למעשה, בשבועות הראשונים לאחר הלידה הגוף מייצר כמות חלב גדולה מהדרוש, ולכן נשים רבות חוות תחושת גודש או "נזילות". שבועות אחדים לאחר הלידה הגוף "לומד" לייצר את כמות החלב הדרושה לתינוק, וייצור החלב מתאזן. כך, ממצב של עודף חלב עובר הגוף לייצר את כמות החלב הדרושה לתינוק. נשים רבות טועות לחשוב בשלב זה כי העדר גודש או הפסקת הנזילות מלמדות על כך שאינן מייצרות מספיק חלב. זוהי טעות נפוצה שאין לה בסיס.
בחודשים הראשונים לחייו של התינוק נעשות "קפיצות גדילה": יום או יומיים בהם התינוק דורש לינוק מספר רב של פעמים ביום, וזאת במטרה להגביר את ייצור חלב האם כדי להתאימו לצרכיו התזונתיים הגדלים של התינוק. יש חשיבות מרבית להמשיך ולהניק לפי דרישה גם במהלך "קפיצות גדילה" אלו, על מנת שגופה של האם ילמד לזהות את הדרישה לחלב נוסף ויגביר את ייצור החלב. מקובל לומר שקפיצות הגדילה מתרחשות בגילאים 3 שבועות, 6 שבועות, 3 חודשים ו-6 חודשים, אך ברור שלא כל התינוקות חווים את קפיצת הגדילה בדיוק במועדים אלו.
שלבי ההנקה > ימים ראשונים

משרד הבריאות ממליץ להתחיל בהנקה מיד לאחר הלידה. הנקה בשעה שלאחר הלידה כאשר התינוק עירני וחושיו מחודדים בעקבות הלידה עשויה לתרום רבות להצלחת ההנקה.
החלב הראשון של הימים הראשונים לאחר הלידה נקרא קולוסטרום. זהו נוזל מרוכז ושומני מאוד בצבע צהבהב, שונה מאוד במרקמו מהחלב שמגיע כעבור כמה ימים. מסיבה זו מקובל להגיד שאין חלב בימים הראשונים. כמות הקולוסטרום מועטה יחסית לחלב (בהתאם לקיבולת הקיבה הנמוכה של יילוד) ובכל הנקה, גם אם זו אורכת זמן רב, התינוק יצליח לינוק רק טיפות אחדות של הנוזל הזה. חשיבותו של הקולוסטרום רבה ביותר בהיותו מכיל כמות עצומה של נוגדנים וחומרים ביולוגיים שעוזרים להכין את מערכת העיכול של התינוק ליניקה ואכילה.
שלבי ההנקה > 6 חודשים ראשונים

ארגון הבריאות העולמי (WHO), ארגון רופאי הילדים האמריקאי (AAP), ומשרד הבריאות הישראלי ממליצים להניק הנקה מלאה (ללא כל תוספות כגון דייסות, תה ומים) במשך ששת חודשי חייו הראשונים של התינוק. זאת משום שהמערכות בגוף התינוק אינן בשלות להתמודד עם מזונות אחרים לפני גיל זה. בנוסף, תוספות מזון גורמות לכך שהתינוק יינק פחות, ולכן ייצור החלב יפחת.
במחקרים נמצא כי הנקה בלעדית עד גיל 6 חודשים מורידה את השכיחות לדלקות של מערכות הנשימה העליונות והנקה ממושכת נקשרת בסבירות נמוכה יותר למחלות שונות לתינוק ולאם. התגלה שאפילו הסיכוי להופעת סוכרת בגילאים מבוגרים קטן יותר אצל תינוקות שהונקו בחלב אם לפחות כחודש וחצי לאחר לידתם לעומת אלו שלא ינקו כלל. עלתה טענה שתינוקות שיונקים חלב אם רושמים לזכותם עד שמונה נקודות יותר במנת המשכל שלהם מאלה שצורכים תמ"ל, אבל מאוחר יותר הוצגה ביקורת על מחקר זה בטענה שהוא לא הצליח לבודד את משתנה ההנקה לעומת משתנים משפיעים אחרים (כמו קשיים בהנקה, מתח של האם וכדומה), ואף שהיתרון שנרשם לכאורה לטובת הילדים שנכללו במחקר, נמחק כשהילדים נבחנו שוב בגיל 5.
על פי סקירת קוקרן, תינוקות שניזונו באופן בלעדי מהנקה בששת החודשים הראשונים לחייהם לקו פחות בזיהומים במערכת העיכול מתינוקות שניזונו באופן בלעדי מהנקה רק ב-3-4 החודשים הראשונים. עם זאת, לא נמצאה ירידה בשכיחות של זיהומים אחרים, אלרגיות, השמנה, עששת ובעיות התנהגותיות או קוגניטיביות בקרב קבוצת התינוקות שניזונה באופן בלעדי מהנקה בחצי שנה הראשונה לחיים בהשוואה לקבוצה השנייה.
סקירה של קוקרן מצאה כי נשים שהניקו באופן בלעדי במשך חצי השנה הראשונה לחיים איבדו משקל לאחר הלידה במהירות רבה יותר בהשוואה לנשים שהניקו באופן בלעדי רק 3-4 חודשים.
שלבי ההנקה > לאחר 6 חודשים

מגיל חצי שנה מומלץ להתחיל לתת לתינוק בהדרגה גם מזונות נוספים, ובמקביל להתחיל לתת לו גם מים לשתייה, מאחר שכמות הנוזלים שהוא מקבל פוחתת כאשר פוחת מספר ההנקות. ארגון הבריאות העולמי ממליץ להמשיך ולהניק את התינוק, במקביל להגשת מזונות מתפריט המשפחה, לפחות עד גיל שנתיים. מחקרים שנעשו גילו שחלב אם לתינוק בן שנתיים מכיל נוגדנים נגד מחלות ולכן הנקה בגיל מאוחר חשובה לא פחות.
נמצא קשר בין נשים המניקות מעל 12 חודשים וירידה בתחלואה של סרטן השד וסרטן השחלות. כמו כן, נמצא קשר בין הנקה לירידה בתחלואה של סוכרת מסוג 2. הנקה בלעדית או עיקרית נמצאה קשורה להארכת תקופת האל-וסת. ונמצא קשר חיובי בין תקופת הנקה קצרה וסיכון מוגבר לדיכאון לאחר לידה.
שלבי ההנקה > קשיים בהנקה

בימים הראשונים כמעט כל הנשים חוות קשיים בהנקה. חלקן מצליחות להתגבר על אותם קשיים וחלקן לא. קשיים אלה מועצמים על ידי הלחצים החברתיים הקשורים להנקה, כמו גם לתהליכים שהנשים עוברות בימים האלה ללא קשר להנקה. אותם קשיים כוללים נוכחות של לשון קשורה, חיבור לא נכון של התינוק לשד, תפוקת חלב נמוכה, עייפות ותשישות, כאבים ופציעות בשד, דלקות וסתימות בצינוריות החלב. לגוף האשה לוקח כמה ימים כדי להבין כמה חלב הוא צריך לייצר ולכן בימים הראשונים יש ימים שאין מספיק, או יש יותר מדי, ואז יש גודש וכאבים. יש תינוקות שסובלים מריפלוקס, או ריפלוקס סמוי. במקרים אלו התינוק לא גדל למרות ההנקה. נשים רבות נעזרות ביועצות הנקה שבודקות את האופן שבו התינוק יונק, ויוצרות עם האם תוכנית הנקה שתעזור לה להמשיך להניק הנקה מלאה. לפעמים נשים נעזרות במשאבה כדי לשאוב חלב, ואת החלב השאוב נותנים לתינוק. השאיבה מגבירה את ייצור החלב, והתינוק מקבל חלב אם. אם התינוק לא גדל, וההנקה לא מספיקה לו (ניתן לגלות זאת בביקורים בתחנות טיפת חלב) לפעמים האחיות ממליצות להוסיף תוספת של תמ"ל בנוסף על ההנקה. כך התינוק ממשיך לינוק, אך מקבל תוספת של חומרים מזינים. שיטה זאת עלולה לטמון בחובה גם בעיות כיוון שהתינוק יינק פחות, ואז גם גוף האשה ייצר פחות. רוב הנשים עוברות באיזה שהוא שלב להאכלה מבקבוק, עם חלב שאוב או תמ"ל, לקראת החזרה לעבודה, או כניסה של הילד למסגרת.
תנוחות הנקה

מציאת תנוחה נוחה להנקה מאפשרת הנקה קלה ונעימה. לכל אישה מתאימה תנוחה אחרת, בזוויות אחרות. תנוחה שנוחה לאם ונוחה לתינוק, ושבה התינוק יונק בקלות ובנינוחות, היא התנוחה המתאימה ביותר להנקה. ישנן כמה תנוחות הנקה, שנועדו להבטיח את הנוחות המרבית לאם ולתינוק:
בתנוחה הקלאסית התינוק שוכב לרוחב האם מלפנים בקו אופקי (או מעט אלכסוני), והיא תומכת בראשו ביד אחת, ובגופו ביד השנייה. יעילות תנוחה זו תלויה באחיזה נכונה של התינוק "בטן לבטן", כך שפיו ייגש ללא מאמץ אל הפטמה.
בתנוחת הפוטבול שוכב התינוק תחת זרוע האם, כך שראשו ניצב מתחת לשד ואילו רגליו מבצבצות מאחוריה (כאחיזת כדור פוטבול). יש תינוקות המתקשים לינוק בתנוחה הקלאסית ומצליחים לינוק רק באופן זה. זוהי גם התנוחה המומלצת להנקת תאומים בו זמנית, שכן באופן זה הם אינם מפריעים זה לזה. יש אמהות לתאומים המניקות תאום אחד בתנוחה הקלאסית ואת התאום השני בתנוחת הפוטבול, כך שהאחרון משעין את ראשו על רגלי הראשון.
בתנוחת השכיבה שוכבת האם על צדה במיטה והתינוק שוכב אף הוא על צדו כשפניו אליה ופיו נצמד לשד ("בטן לבטן"). יד האם הקרובה אל התינוק מקיפה את ראשו וגבו ותומכת בו שלא יתגלגל. מיניקות רבות מוצאות את התנוחה הזאת כנוחה ביותר לגב, וכן כמפחיתה עייפות.
בתנוחה האינסטינקטיבית האם נמצאת במצב של חצי שכיבה, והתינוק עליה במנח אורכי, כשבטנו על בטנה, והוא מגשש את דרכו אל השד.
בתנוחה הקלאסית ובתנוחת ה"פוטבול" ניתן להיעזר בכרית הנקה (בצורת חצי סהר או פרסה ארוכה) התומכת בתינוק ומקלה על האם להחזיקו. בהנקת תאומים כמעט שאי אפשר להניק בלעדיה, שכן האם זקוקה לשתי ידיים פנויות כדי לקרב כל אחד מהתאומים אל השד.
הנקת "טנדם"

הנקת טנדם, היא הנקה של שני תינוקות במקביל, כשהאם המיניקה נכנסת להיריון נוסף. במחקר ישראלי, שנערך בבית החולים דנה לילדים באיכילוב, ופורסם בכתב העת Lacation Journal of Human, נמצא כי אף-על-פי שהרכב חלב האם משתנה, הוא נותר באיכות גבוהה. הרכב השומן בחלב במהלך ההריון הוא נמוך יותר מאשר החלב שנמצא שבועיים לאחר הלידה, ולעומת זאת הרכב החלבון גבוה יותר. בניגוד לדעה הרווחת, נמצא, שבאופן כללי, איכות החלב אינה נפגעת בהנקה ממושכת.
תמיכה מקצועית בהנקה

עד לסוף המאה העשרים נשים לא קיבלו מידע מהימן בנוגע להנקה, והנורמה החברתית הייתה, בעידודם של הרופאים, שאין צורך להניק את התינוק יותר מחודשים ספורים, ואפילו עדיף להזין את התינוק בתרכובות מלאכותיות. רופאים גם לא ידעו כיצד לייעץ לנשים שנתקלו בקשיים בהנקה, והן גם לא יכלו לקבל ייעוץ מהנשים המבוגרות בסביבתן, משום שגם הן לא הניקו. ב-1956 קמה קבוצת אמהות בארצות הברית שהקימו את ארגון ליגת לה לצ'ה שמטרתה לקדם נשים מניקות. ארגון זה, כמו גם ארגונים אחרים החלו לקדם את נושא ההנקה בחברה המערבית.
בעקבות מחקרים בנושא, גברה המודעות לחשיבות ההנקה, ורופאים, מיילדות ואחיות עוברים השתלמויות בנושא. בארץ פועלות מדריכות ויועצות הנקה שעוברות הכשרה מקצועית, ונותנות ייעוץ ותמיכה בהנקה בתשלום או בהתנדבות. תמיכה זו, בתקופה רגישה מאוד בחייה של האשה, יכולה לעזור גם מבחינה פיזיולוגית וגם מבחינה רגשית. הייעוץ גם עולה על בעיות פיזיולוגיות שמנעו את ההנקה, כמו לשון קשורה.
על פי סקירה של קוקרן, נשים מניקות למשך זמן רב יותר כשמוצעת להן עזרה ותמיכה בנושאי הנקה. תמיכה אפקטיבית כזו תכלול הדרכת הנקה לפני ולאחר הלידה הכוללת מפגשים פנים מול פנים ותמיכה נגישה במקרה הצורך.
בשנת 2018 פרסם משרד הבריאות תוכנית לעידוד ההנקה בישראל.
תזונת האם בזמן הנקה

הדרישות התזונתיות בזמן ההנקה גבוהות בהרבה מאשר אלו של ההיריון. בארבעה עד שישה חודשים ראשונים לאחר הלידה, תינוקות מכפילים את משקל הלידה שנצבר במהלך 9 חודשים של הריון. כמות האנרגיה הדרושה להפרשת החלב בארבעת החודשים הראשונים שוות ערך לאנרגיה הכוללת של 9 חודשי הריון. עם זאת, חלק מן האנרגיה וחומרי ההזנה מאוחסנים במהלך ההיריון וזמינים לתמיכה בשלב ייצור החלב. הנקה היא תהליך אנאבולי המתווך על ידי הורמונים, לצורך ניתוב מחדש של חומרי הזנה לרקמות אימהיות מיוחדות (רקמות בלוטת החלב) והעברתם לתינוק.
כל האימהות יכולות לייצר חלב בכמויות מתאימות ובאיכות מתאימה, אלא אם כן הן סובלות מתת-תזונה קשה. גוף האם תמיד מתעדף את הצרכים של התינוק. כתוצאה מכך רוב החומרים המזינים כגון ברזל, אבץ, חומצה פולית, סידן ונחושת ממשיכים להיות מופרשים בחלב האם בכמויות נאותות וקבועות, על חשבון המאגרים של האם. אנרגיה, חלבונים וחומרים מזינים בחלב האם מקורם בדיאטה כמו גם מאגרי הגוף האימהי. נשים אשר לא צורכות מספיק חומרים מזינים ממקורות תזונתיים עלולות להיות בסיכון לחסרים בחלק מהמינרלים והוויטמינים הממלאים תפקידים חשובים בגוף. חסרים כאלו יכולים להימנע מראש אם האם משפרת את התזונה שלה או לוקחת תוספי מזון.
גיל, משקל לאחר הלידה, רמת פעילות ומטבוליזם אינדיבידואלי של כל אישה, ישפיעו על כמות המזון שהאישה צריכה לצרוך כדי להשיג מעמד תזונתי אופטימלי ואספקת חלב נאותה. למשך ההנקה ועוצמת ההנקה יש גם השפעה משמעותית על הדרישות התזונתיות האימהיות, אך הם נלקחים בחשבון רק לעיתים נדירות.