stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2018 בספרות
נפטרו

22 בינואר – אורסולה לה גווין, סופרת אמריקאית אשר כתבה בעיקר מדע בדיוני ופנטזיה (נולדה ב-1929)
31 בינואר – חיים גורי, סופר ומשורר ישראלי (נולד ב-1923)
17 במאי – ריצ'רד פייפס, היסטוריון וסופר יהודי אמריקאי (נולד ב-1923)
22 במאי – פיליפ רות, סופר יהודי-אמריקאי (נולד ב-1933)
8 ביוני – אנתוני בורדיין, שף, סופר ואישיות טלוויזיונית אמריקאי-יהודי (נולד ב-1956)
27 ביולי – ולדימיר ווינוביץ', סופר ומחזאי רוסי (נולד ב-1932)
11 באוגוסט – וידיאדר סורג'פרסאד נייפול, סופר, יליד טרינידד וטובגו, ממוצא הודי, שחי בהמשך באנגליה (נולד ב-1932)
15 באוקטובר – ארטו פאסילינה, סופר פיני ועיתונאי (נולד ב-1942)
6 בדצמבר – ז'וזף ז'ופו, סופר, תסריטאי ושחקן צרפתי-יהודי (נולד ב-1931)
28 בדצמבר – עמוס עוז, סופר ישראלי, זוכה פרס ישראל ופרס גתה (נולד ב-1939)
30 בדצמבר – אדגר הילסנראט, סופר יהודי-גרמני ניצול השואה (נולד ב-1926)
פרסים

פרס מאן בוקר: אנה ברנס, "Milkman"
פרס נובל לספרות: אולגה טוקרצ'וק
הערות שוליים

↑  Flood, Alison; Armitstead, Claire (2018-10-16). "Anna Burns wins Man Booker prize for 'incredibly original' Milkman". The Guardian (באנגלית בריטית). נבדק ב-2025-01-08.
↑  Henley, Jon; Flood, Alison (2018-05-04). "Nobel prize in literature 2018 cancelled after sexual assault scandal". The Guardian (באנגלית בריטית). נבדק ב-2025-01-08.
| שנים בספרות |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1901 • 1902 • 1903 • 1904 • 1905 • 1906 • 1907 • 1908 • 1909 • 1910 • 1911 • 1912 • 1913 • 1914 • 1915 • 1916 • 1917 • 1918 • 1919 • 1920 • 1921 • 1922 • 1923 • 1924 • 1925 • 1926 • 1927 • 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 |  |
עמוס עוז
אנטוניו פיגאפטה

| --- | --- |

 לידה:  1492? ויצ'נצה, הרפובליקה של ונציה 
 פטירה:  1531 (בגיל 39 בערך) ויצ'נצה, הרפובליקה של ונציה 
 מדינה:  הרפובליקה של ונציה 
 מקום מגורים:  ויצ'נצה 
 תקופת הפעילות:  מ-1500 
 פרסים והוקרה:  המסדר הריבוני הצבאי של מלטה 
 
אנטוניו פיגאפטה (באיטלקית: Antonio Pigafetta;‏ 1491 בקירוב –1531 בקירוב) היה איטלקי משכיל, הרפתקן ממשפחה עשירה ברפובליקה של ונציה. הצטרף למגלה הארצות הפורטוגזי פרדיננד מגלן שיצא בצו קרלוס הראשון מלך ספרד (הוא הקיסר קרל החמישי), למסע בחיפוש דרך ימית לאיי התבלין ובסופו של דבר הקיף את העולם. במהלך המסע, הוא שימש כעוזרו של מגלן וניהל יומן מסע מדויק אשר מאוחר יותר סייע לו לתרגם את שפת הסבואנו. כתביו הם העדות הכתובה הראשונה בנוגע לשפה זו.
פיגאפטה היה אחד מתוך 18 אנשים שהצליחו לחזור בשנת 1522 לספרד, שלוש שנים אחרי שהחל המסע עם כ-270 איש. מסע זה הוא הראשון שהשלים את הקפת כדור הארץ. לאחר מותו של מגלן במהלך המסע ב-1521, שירת תחת פיקודו של חואן סבסטיאן אלקנו. יומן המסע של פיגאפטה הוא אחד מהמקורות החשובים ביותר להבנת מסעו של מגלן ואלקנו.
בזכות יומנו של פיגאפטה הונצחה דמותו של מגלן כמגלה ארצות. כשחזר פיגאפטה לספרד הואשם מגלן במצבם הנורא של אנשי הספינה ששרדו, ונטען שגילה טיפשות ולא היה מנהיג ראוי. אלקנו לעומתו זכה לאהדה ושבחים על חזרת הספינה לספרד והוכרז כאדם הראשון שהקיף את העולם. כעבור שנים זכה היומן, שבו שיבח פיגאפטה את מגלן והתייחס אליו כאל מעין קדוש, לפופולריות רבה, ובזכותו נחשב מגלן לאדם הראשון שהקיף את העולם. אלקנו בסופו של דבר נשכח.[דרוש מקור]
כפי הנראה הדמויות סבסטיאן ואנטוניו במחזה הסערה מאת ויליאם שייקספיר נכתבו בהשראת סיפור המסע של פיגאפטה. לפחות אחת מספינות המלחמה של חיל הים האיטלקי נקראה על שמו בשנת 1931.
מפה של בורניאו צויירה על ידי פיגאפטה
ביתו של פיגאפטה בויצ'נצה
הערות שוליים

↑  תאריך הלידה המדויק של פיגאפטה אינו ידוע לפי הערכות הוא כנראה בין התאריכים 1480 עד 1491. היסטוריונים מעריכים שהגיוני יותר שיצא למסע בגיל 30 מאשר בגיל 40.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007506192505171  PLWABN: 9810592042905606  BIBSYS: 90527546  BNE: XX889523  BnF: cb12002909h (data)  CANTIC: a20118284  GND: 119316498  ICCU: PUVV357331  ISNI: 0000 0001 2096 717X  LCCN: n50036742  NKC: jn19981001980  NLA: 35422951  NLG: 87077  NTA: 069567379  RERO: 02-A003694097  SELIBR: 262394  SUDOC: 028134060  Trove: 947270  VcBA: 495/238875  VIAF: 100176226   WorldCat (עם VIAF): 100176226
פרס סטלייט

| --- | --- |
 מיקום הטקס:  לוס אנג'לס
 מדינה:  ארצות הברית
 הגוף המעניק:  האקדמיה הבינלאומית לעיתונות
 תקופת הפרס:  1996–הווה (כ־29 שנים)
 http://www.pressacademy.com/
 
פרסי סטלייט (באנגלית: Satellite Awards) הם פרסים שנתיים הניתנים על ידי האקדמיה הבין-לאומית לעיתונות (IPA). במקור היה שם הפרסים Golden Satellite Awards. מאז שנת 1997 מתקיים טקס הענקת הפרסים במלון אינטרקונטיננטל במתחם Century City שבלוס אנג'לס.
בשנת 2011, צומצם מספר הקטגוריות בהן הוענקו פרסים מ-22 ל-19; הצמצום נעשה כאשר הוחלט על מיזוג בין קטגוריות סרטי הדרמה והקומדיה הטובים ביותר לקטגוריה 'הסרט הטוב ביותר'. כמו כן מיזוג בקטגוריות השחקן הטוב ביותר בסרט דרמה וקומדיה לקטגוריה 'השחקן הטוב ביותר' ומיזוג בקטגוריות שחקן המשנה הטוב ביותר בסרט קומדיה ודרמה לקטגוריה 'שחקן המשנה הטוב ביותר'.
קטגוריות הפרס > קולנוע

הסרט הטוב ביותר
הסרט המונפש או מדיה מעורבת הטוב ביותר
השחקן הטוב ביותר (נוצר לאחר מיזוג בקטגוריות הדרמה, מוזיקלי וקומדיה*)
השחקנית הטובה ביותר (נוצר לאחר מיזוג בקטגוריות הדרמה, מוזיקלי וקומדיה*)
עיצוב והפקה
הרכב השחקנים הטוב ביותר (2004-הווה)
הצלם הטוב ביותר
עיצוב תלבושות
הבמאי הטוב ביותר
סרט הדוקומנטרי הטוב ביותר
העריכה הטובה ביותר
הסרט הזר הטוב ביותר
הפסקול המקורי הטוב ביותר
השיר המקורי הטוב ביותר
התסריט הטוב ביותר - מעובד
התסריט הטוב ביותר - מקורי
הסאונד הטוב ביותר (1999-הווה)
שחקן המשנה הטוב ביותר (נוצר לאחר מיזוג בקטגוריות הדרמה, מוזיקלי וקומדיה*)
שחקנית המשנה הטובה ביותר (נוצר לאחר מיזוג בקטגוריות הדרמה, מוזיקלי וקומדיה*)
אפקטים חזותיים
קטגוריות הפרס > טלוויזיה

השחקן הטוב ביותר - סדרת דרמה
השחקן הטוב ביותר - סדרת קומדיה או מוזיקלי
השחקן הטוב ביותר - מיני-סדרה או סרט טלוויזיה
השחקנית הטובה ביותר - סדרת דרמה
השחקנית הטובה ביותר - סדרת קומדיה או מוזיקלי
השחקנית הטובה ביותר - מיני-סדרה או סרט טלוויזיה
הרכב השחקנים הטוב ביותר (2005-הווה)
סדרת הטלוויזיה הטובה ביותר - דרמה
סדרת הטלוויזיה הטובה ביותר - מוזיקלי או קומדיה
מיני-סדרה או סרט הטלוויזיה הטוב ביותר (1996–1998, 2011-הווה)
מיני-סדרה הטובה ביותר (1999–2010, משולב עם סרט)
סרט הטלוויזיה הטוב ביותר (1999–2010, משולב עם מיני-סדרה)
שחקן המשנה הטוב ביותר (2001-הווה)
שחקנית המשנה הטובה ביותר (2001-הווה)
ראו גם

פרס אוסקר
פרס גלובוס הזהב
פרס אמי
פרס באפט"א לקולנוע
פסטיבל הקולנוע בקאן
פרס האקדמיה האירופית לקולנוע
אלכסנדר גרנאט

| --- | --- |
אלכסנדר גרנאט לפני 1918
אלכסנדר גרנאט לפני 1918
 לידה:  13 ביוני 1861 מוגילב, האימפריה הרוסית האימפריה הרוסית
 פטירה:  7 בספטמבר 1933 (בגיל 72) מוסקבה, ברית המועצות ברית המועצות
 שם לידה:  וולף גרנאט
 מדינה:  האימפריה הרוסית   ברית המועצות
 מקום קבורה:  בית העלמין דונסקויה החדש
 פעילות בולטת:  ניהול הוצאת ספרים
 השכלה:  מהנדס מכונות
 תקופת הפעילות:  1892–1933 (כ־41 שנים)
 עיסוק:  הוצאה לאור אנציקלופדיות
 בת זוג:  דינה גינזבורג
 צאצאים:  סופיה   נאדז'דה (נועמיה)   מיכאיל
 מספר צאצאים:  3
אלכסנדר (וולף) גרנאט (1( 13) ביוני, 1861, מוגילב, האימפריה הרוסית - 7 בספטמבר 1933, מוסקבה, ברית המועצות ) - מו"ל יהודי רוסי, מייסד (יחד עם אחיו הצעיר איגנאטי) הוצאת הספרים "גרנאט".
נולד במשפחתו של הסוחר מאודסה נאום (נחים) בן קיבוב גרנאט. דודו, קבלן הבנייה שמחה (סמיון קירילוביץ') גרנאט (1831 - 1916), היה סוחר של הגילדות הראשונה והשנייה בסנט פטרבורג .
בוגר בית הספר הפוליטכני בריגה, בהשכלתו מהנדס מכונות.
פרסומת למילון האנציקלופדי של ההוצאה "גרנאט", 1898
האחים גרנאט לא היו רק מוציאים לאור, אלא גם העורכים של הספרים שפרסמו. בפרסום "המילון האנציקלופדי של גרנאט", הם היוו חלק חשוב ביצירת אנציקלופדיות האימפריה הרוסית, ולאחר מכן, גם הסובייטיות . ב-1908 בין אלו שעבדו עם ההוצאה היה ולדימיר לנין.
משפחתו

היה נשוי לדינה גינזבורג. ילדים: סופיה, נאדז'דה (נועמיה, 1893) ומיכאיל (הוצא להורג בירייה ב-1931).
אחיין (בן אחותו) - היה מהפכן ואיש משק, הכלכלן יורי לארין. האחיין דרך סבא - הארכאולוג והאתנוגרף מיכאיל רבינוביץ' (1916 - 2000), חתן פרס המדינה של הפדרציה הרוסית (1993).
כדים עם אפרם של אלכסנדר גרנאט ורעייתו נקברו במוסקבה, בקולומבריום מס' 2 של בניין הקרמטוריום דונסקוי לשעבר בבית בית העלמין דונסקויה החדש.
הערות שוליים

↑  לפי הלוח היוליאני
↑  Сергей Владимирович Белов, Артур Павлович Толстяков. Русские издатели конца XIX-начала XX века. Наука, Ленингр. отд-ние, 1976, 168 с.; стр. 151—153(ברוסית)
↑  "Гранат Михаил Александрович (1896)" (ברוסית). נבדק ב-2018-11-17.
↑  М. Г. Рабинович. Записки советского интеллектуала https://web.archive.org/web/20131224083729/http://magazines.russ.ru/km/2005/3/fr27-pr.html(ברוסית)
↑  Урны в колумбарии Донского крематория https://web.archive.org/web/20160923052214/http://alya-aleksej.narod.ru/olderfiles/2/Donskoi_r1_010.jpg(ברוסית)
ספרות

Белов С. В. Братья Гранат. — М. : Книга, 1982. — 96 с.(ברוסית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007434868305171  PLWABN: 9810667967105606  ISNI: 0000 0000 2726 666X  LCCN: n86119829  VIAF: 58103889   WorldCat (עם VIAF): 58103889
2023 בספרות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2023  בספרות |  |
< · 2021 · 2022 – 2023 – 2024 · 2025 · >
כל ערכי השנים בספרות במאה ה-20 · כל ערכי השנים בספרות במאה ה-21 · פורטל הספרות
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2023 ונוגעים לתחום הספרות.
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ספרים חדשים נבחרים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ספרים חדשים נבחרים > סיפורת

סטיבן קינג – Holly (אנ')
ספרים חדשים נבחרים > ספרי ילדים ונוער

"פרסי ג'קסון וגביע האלים" מאת ריק ריירדן
"רובוטית על אי בודד" (אנ') מאת פיטר בראון.
ספרים חדשים נבחרים > אוטוביוגרפיות

"Spare" מאת הנסיך הארי, דוכס סאסקס
"האישה שבי" מאת בריטני ספירס
נפטרו

4 בינואר – פיי ולדון, סופרת ומחזאית אנגלייה (נולדה ב-1931)
12 בינואר – פול ג'ונסון, עיתונאי, היסטוריון, כותב נאומים וסופר אנגלי (נולד ב-1928)
3 במרץ – קנזאבורו אואה, סופר יפני חתן פרס נובל לספרות (נולד ב-1935)
6 ביוני – פרנסואז ז'ילו, ציירת וסופרת צרפתייה (נולדה ב-1921)
13 ביוני – קורמאק מקארתי, סופר אמריקאי (נולד ב-1933)
11 ביולי – מילן קונדרה, סופר צ'כי (נולד ב-1929)
11 בספטמבר – אווה פאהידי, סופרת ושחקנית יהודייה-הונגרייה, ניצולת שואת יהודי הונגריה (נולדה ב-1925)
13 באוקטובר – לואיז גליק, משוררת אמריקאית, המשוררת הלאומית בשירות ספריית הקונגרס, זוכת פרס פוליצר (נולדה ב-1943)
15 באוקטובר – סוזאן סאמרס, שחקנית, סופרת, זמרת ואשת עסקים אמריקאית (נולדה ב-1946)
16 בנובמבר – א"ס בייאט, סופרת ומשוררת אנגלייה (נולדה ב-1936)
21 בנובמבר – דייל ספנדר, מורה, סופרת, יועצת ואקדמאית פמיניסטית אוסטרלית (נולדה ב-1943)
פרסים

פרס מאן בוקר: פול לינץ' (אנ'), "Prophet Song"
פרס נובל לספרות: יון פוסה
סרטים וסדרות טלוויזיה חדשים/ות בולטים שמבוססים/ות על ספרים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
להלן כמה מההפקות הקולנועיות והטלוויזיוניות הבולטות ביותר שהוקרנו/שודרו לראשונה במהלך שנת 2023:
| שם | הספר עליו הסרט/סדרת הטלוויזיה מבוסס/ת | סוג | סוגה | תאריך הקרנת בכורה | חברה מפיצה / רשת שידור מקורית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שתי אהבות אמת | "שתי אהבות אמת" מאת טיילור ג'נקינס ריד | סרט | מלודרמה, סרט רומנטי | 7 באפריל 2023 | The Avenue |
| אסון יפהפה | "אסון יפהפה" מאת ג'יימי מקגווייר | סרט | דרמה רומנטית | 13 באפריל 2023 | סרטי וולטאג' |
| ברידג'רטון: סיפורה של המלכה שרלוט | סדרת ספרי "ברידג'רטון" מאת ג'וליה קווין | סדרת טלוויזיה | דרמה תקופתית, דרמה רומנטית | 4 במאי 2023 | נטפליקס |
| אזור העניין | "The Zone of Interest" מאת מרטין איימיס | סרט | דרמה היסטורית | 19 במאי 2023 | A24 |
| המלכה השישית | "גמביט המלכה" מאת אליזבת' פרמנטל | סרט | דרמה היסטורית | 21 במאי 2023 | פריים וידאו |
| כולנו זרים | "Strangers" מאת טאיצ'י יאמדה | סרט | סרט דרמה פנטסטית-רומנטית | 31 באוגוסט 2023 | Searchlight Pictures |
| אהבה ממבט ראשון | "ההסתברות הסטטיסטית לאהבה ממבט ראשון" מאת ג'ניפר אי. סמית' | סרט | קומדיה רומנטית | 15 בספטמבר 2023 | נטפליקס |
| משחקי הרעב: בלדה לנחשים וציפורי שיר | "בלדה לנחשים וציפורי שיר" מאת סוזן קולינס | סרט | פעולה, דרמה, הרפתקאות | 5 בנובמבר 2023 | Lionsgate |
| להשאיר את העולם מאחור | "Leave the World Behind" מאת רומן עלאם | סרט | מותחן פסיכולוגי | 8 בדצמבר 2023 | נטפליקס |
| מסכנים שכאלה | "Poor Things" מאת אלאסדיר גריי | סרט | פנטזיה, מדע בדיוני | 8 בדצמבר 2023 | סרצ'לייט פיקצ'רס, דיסני+ |
| רדופים בוונציה | "תעלומת הרצח במסיבה" מאת אגתה כריסטי | סרט | סרט בלשי | 11 בדצמבר 2023 | אולפני המאה ה-20 |
הערות שוליים

↑  פרס בוקר לספרות לשנת 2023 הוענק לסופר האירי פול לינץ', באתר ynet, 27 בנובמבר 2023
↑  Glynn, Paul (5 באוקטובר 2023). "Jon Fosse: 'Innovative' Norwegian author and playwright wins Nobel Literature Prize". BBC News. ארכיון מ-12 באוקטובר 2023. נבדק ב-12 באוקטובר 2023. {{cite news}}:  (עזרה)
| שנים בספרות |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1901 • 1902 • 1903 • 1904 • 1905 • 1906 • 1907 • 1908 • 1909 • 1910 • 1911 • 1912 • 1913 • 1914 • 1915 • 1916 • 1917 • 1918 • 1919 • 1920 • 1921 • 1922 • 1923 • 1924 • 1925 • 1926 • 1927 • 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 |  |
כוורת

ערך זה עוסק במקום מגוריהן של דבורים וצרעות. אם התכוונתם ללהקה ישראלית, ראו .
כוורת היא בית מושבה של הדבורית – נחיל דבורים שהקים לעצמו מושבת קבע. הכוורת יכולה להיות פתוחה ולאוויר, ורק צמודה לתקרת מערה או ענף של עץ, כמו במקרה של הדבורה הננסית, ויכולה להיות חלל סגור עם פתח קטן כמו בגזע עץ חלול או ארגז-העץ המוכר לנו שהוכן במיוחד לשם כך.
ניתן לסווג את הכוורות גם לשני סוגים המתייחסים בעיקרם וצורה שבה חיה הדבורית:
כוורת טבעית – שהיא נקודת התיישבות עבור הדבורית או הנחיל הצעיר שנבחרה על ידי הדבורית באופן חופשי וללא התערבות האדם.
כוורת מלאכותית – היא נקודה שהותאמה לצורכי האדם לרוב לצורכי חקלאות ומאפשרת התערבות בהתפתחות הדבורית. הכוורת המלאכותית מקלה על הטיפול בדבורית בכלל ובפרט על רדיית הדבש מהכוורת. כאמור, בכוורות מלאכותיות נעשה שימוש נרחב בדבוראות (גידול דבורים כפעילות חקלאית).
מבנה הכוורת

מבנה הכוורת מחולק לשניים: המעטפת (אם קיימת כזו) והחלות הפנימיות. בהגות היהודית, יש התייחסות בספר העיקרים למבנה הכוורת כפלאי הבריאה משום שהיא בצורה האידיאלית ביותר.
מבנה הכוורת > פנים הכוורת

החלות הפנימיות של הכוורת עשויות דונג שהוא חומר אותו מפרישה הדבורה. הדבורים בונות בעזרתו חלות דמויות קירות המשובצות בתאי משושים.
החלה, כפי שהיא נבנית על ידי הדבורים באופן טבעי, מקבלת את צורתה מצורת המעטפת ויכולה להיות מעוקלת והחיבורים בין חלות שונות נעשים מתוך התמודדות עם משקל החלות וזרמי האוויר הפנימיים בכוורת. בנוסף התאים אותם בונות הדבורים אינם תמיד נוחים לגישה עבור האדם ולא ניתן לרדות מהם דבש ובוודאי שלא לעשות שימוש חוזר בחלות.
לכן הבניה הטבעית של פנים הכוורת אינה נוחה לשימושו של האדם. היא אינה עומדת יציבה בכוורת המודרנית, וקשה להפיק ממנה דבש ולהחזיר אותה לשימוש חוזר. מקובל לרכוש מסגרות, ובהן מותחים חוטי פלדה דקים. עליהם מדביקים שעווית - דף דונג עבה ובו מוטבעים בסיסי התאים המשושים. את מסגרת החלה עם השעווית מכניסים לכוורת. על בסיס התאים שבשעווית הדבורים יבנו את התאים בעזרת הדונג שיפרישו מגופן.
הדבורים משתמשות החלות לכל פעילות הכוורת, הן משמשות הן לאכסנת הדבש, אבקני הפרחים וגידול הדבורים הצעירות (כל גלגול ההתפתחות של הדבורה קורה בתוך תא בודד).
הדבורים מפרידים בין תאים המיועדים לאכסנה של אוכל (דבש ופולן) לבין תאים בהם יגדלו דבורים צעירות לפי המיקום של התא בחלה, למשל תא בחלקה העליון של החלה ישמש לאחסון דבש, או המיקום של החלה בתוך הכוורת, החלות המרכזיות ישמשו לגידול הצאצאים. ההפרדה האזורית בין אחסון הדבש ליתר השימושים בתאים היא שאפשרה את הרדיה שלו ללא ערבוב עם רימות דבורים או אבקנים עוד לפני שפותחו השיטות המוכרות לנו כיום, כמו רשתות דבורים.
מבנה הכוורת > פנים הכוורת > מ"חלה" טבעית למסגרת מלאכותית

חלה בטבע – מחוספסת – אינה נוחה לתיבה ואינה לשימוש חוזר
חלה טבעית – מבנה מיוחד
מסגרת החלה מקרשים
מבנה הכוורת > פנים הכוורת > שעווית

דף עשוי דונג דבורים, בו מוטבעים בסיסי התאים המשושים.
תבנית השעווית
מבט על השעוונית מקרוב
דבורים בתהליך בניית התאים על תבניות השעוונית
מבנה הכוורת > מעטפת הכוורת

ראשית, נאמר שלא לכל כוורת יש מעטפת. לפעמים באופן ספונטאני דבורים יתיישבו בנקודה פתוחה לאוויר או במקרה של הדבורה הננסית מבחירה ובמקרה כזה לא תהייה לכוורת מעטפת כלל אלא רק דופן יחידה שעליה יתלו החלות.
באופן טבעי הדבורים מחפשות חלל מספיק גדול כדי להקים בו את המושבה מצד אחד ומצד שני כזה בעל פתח קטן שלא יאפשר לפולשים להיכנס אליו.
בטבע הדבורים בחורות לעצמן חללים בגזעי עצים, סדקים ומערות בסלע ושלל חללים טבעיים שונים. בקרבה לאדם הדבורים יכולות לבחור גם ארגז של תריס גלילה או רמקול ישן.
נחיל ממתין ש"המרגלות" יימצאו מקום להתנחל
התנחלות בגזע עץ
קן צרעה פלכית בין עלי גפן
כוורת מלאכותית

הכוורת המלאכותית מטרתה היא לשלוט במיקומה של מושבת הדבורים למשל לצורך האבקה, ולאפשר את רדיית הדבש ביתר קלות. בעבר היה שימוש בכוורות שונות כגון כוורות חרס וכוורות קנים. בישראל שיטת הצינורות הקלועים מקנים וקש הוכנסה רק בתקופה ההלניסטית מסורי ואנאטוליה. כוורות אלו נזכרות בתלמוד בשם 'כוורת-קנים'
נחילים בכדי חרס – בשימוש ערביי ארץ ישראל בתקופת המנדט
כוורת מלאכותית > הכוורת המודרנית

בדבוראות בת ימינו, כוורת דבורים היא תיבה מעץ שבתוכה מגדל הדבוראי מושבה של דבורים - דבורית. הדבורים מצויות בכוורת על מסגרות של חלות, שבסיסן הוא תבנית שעוונית, שבה הוטבעו בסיסי התאים. הדבורים בונים על הבסיס את התא. כאשר התא ייבנה על ידי הפועלות מדונג שהופרש מגופן הוא יאחסן ביצים ורימות דבורים, אבקת פרחים, צוף או דבש. הדבש נאגר בתאים המופרדים משאר הכוורת בטכניקות שונות כך שבתהליך רדיית דבש ניתן להוציא מהתאים את הדבש ולשמור על החלות הבנויות לשימוש חוזר. כיום נהוג גם להקים כוורות ביתיות בגינות ביתיות או על גגות של בנייני מגורים.
כוורת מלאכותית > מבנה הכוורת

הכוורת המודרנית היא תיבה העשויה עץ. הקומה הבסיסית כוללת רצפה ונקראת קומת המשפחה בה מאפשר הדבוראי למלכה להסתובב חופשי ושם יגדלו הדבורים את צאצאיהם. בין קומת המשפחה לשאר הקומות מונחת לרוב רשת פלדה המונעת מהמלכה בלבד לעבור אל יתר הקומות. באופן הזה נמנעת הטלה מחוץ לקומת התחתונה היא קומת המשפחה והקומות שמעליה משמשות לאחסון דבש בלבד. חשיבות ההפרדה היא בכך שאין צורך להוציא לרדיה חלות שבהן גם דבש וגם ולד מאחר שאת הולד יש להחזיר מיד לכורת שאם לא כן ימות וירקב בחלה. כמו כן מונעת הרשת מצב שבו בעת הרדיה תהיה המלכה בקומה הנרדית והכוורת תישאר ללא המלכה. על הקומה העליונה ביותר יש מאכלה (שוקת לתמיסת סוכר להאכלת הדבורים בעונות הקיץ והחורף) ומעליה וגג עץ מצופה פח. שני האחרונים מגינים על הכורת מפגעי מזג האוויר. על הגג נוהגים לשים עצם כבד על מנת למנוע את העפת הגג ברוחות. ליד הבסיס נוהגים להציב מנחת אשר יקל על הדברים לנחות בשובן עם מטען אבקת פרחים וצוף. כמו כן, הוא משמש לבקרה מפני כניסת חרקים לא רצויים. בישראל מרבית הכורות שבשימוש הן מסוג לאנגסטרות' וזאת הכורת הנפוצה ביותר בעולם, הנקראת על שם ממציא הכוורת, לורנזו לוריין לאנגסטרות'. הציוד המכני המיוצר לתהליך הרדיה מותאם לכוורות מסוג זה.
כוורת עם קומה ריקה שבינה ובין קומת הבסיס רשת למניעת מעבר המלכה
משטח נחיתה לדבורים הבאות העמוסות אבקת פרחים או צוף
חלה טיפוסית: למעלה תאי דבש חתומים, במרכז מימין תאי גלמים חתומים. הפועלות נעות על שאר חלקי החלה.
מספר כוורות בהר ברניקי
כוורות ליד נחל לכיש, אשדוד
ראו גם

דבורים
דבוראות
הפרעת התמוטטות המושבה
קן נמלים
אורגניזם-על
הערות שוליים

↑  בהקדמה לספרו
↑  דבורים ודבש לקראת ראש השנה, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏2012-09-09
↑  שמעון בודנהיימר,החי בארצות המקרא: כרך שני,מוסד ביאליק. ירושלים, תשט"ז 1956,עמוד: 317
↑  פולן דבורים מזון על, דורית יוסף.
↑  מחקר אמפירי הנוגע להשפעת מזון מלכות על כולסטרול באדם (קבוצת מדגם של 15 איש).
↑  הכימיה של הדבורים, באתר בית הספר לכימיה של אוניברסיטת בריסטול (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph606718 
כוורת דבורים
אלשיך הספרייה הצרפתית

אלשיך הספרייה הצרפתית - פסאז' הוד, 1958. צילום: דב קלמן
אלשיך הספרייה הצרפתית (בצרפתית: ALCHEH Librairie Française) הייתה רשת חנויות ישראלית לספרים בצרפתית. ה"ספרייה הצרפתית" הראשונה נפתחה בנחלת בנימין 62 בתל אביב בשנת 1939, והחנות האחרונה שנותרה, בנחלת בנימין 55, נסגרה בשנת 2016. החנות הגדולה והידועה ביותר, בבעלות בן ציון ג'רסי ויעקב כהן, הייתה ממוקמת בפסאז' הוד, בקרן הרחובות דיזנגוף ופרישמן בתל אביב, ופעלה בין השנים 1958–1984. 

הקוראים מצאו ב"אלשיך" מבחר גדול של ספרי פרוזה ושירה קלאסיים ומודרניים, ספרי עיון, אלבומי אמנות, אנציקלופדיות וספרי לימוד, וגם ירחוני אופנה ועיצוב, שבועונים ועיתונות יומית, שהגיעו מצרפת בדואר אוויר - עניין נדיר באותן שנים. 

החנות בפסאז' הוד הפכה למרכז תרבות צרפתי. התקיימו בה אירועים רבים, ובין השאר גם אירועי חתימות על ספרים. בין הסופרים המפורסמים שהשתתפו באירועים אלה היו ז'אן פול סרטר, סימון דה בובואר, אלי ויזל, אנדרה שוורץ בארט, אלבר כהן ועוד.

החנות בפסאז' הוד השתרעה על פני שלוש קומות ונודעה גם בשל תכנונה האדריכלי המיוחד. בשנת 1961 זכה המתכנן, האדריכל היינץ (חיים) פנחל, בפרס רוקח לאדריכלות מטעם עיריית תל אביב, על עיצוב הפנים של "הספרייה הצרפתית".
היסטוריה

החנות הראשונה נפתחה ברחוב נחלת בנימין 62 בתל אביב. ראשיתה בספריית השאלה בניהולו של אלבר אברהם אלשיך. אלבר, יחד עם אחיו איזק אלשיך, היו מנהלים ומחנכים בבית ספר יהודי-פרטי בסלוניקי שביוון, ושפת הלימוד בו הייתה צרפתית. בשל שינויים במדיניות ממשלת יוון נאלצו המנהלים לסגור את בית הספר בשנת 1936.
אלבר אלשיך החליט לעלות לארץ, ושלח לתל אביב את כל ספרי הספרייה המפוארת של בית הספר, שהיו הבסיס לספריית ההשאלה בתל אביב. אלשיך עלה לארץ בשנת 1938, ובשנת 1939 פתח את "הספרייה הצרפתית". בשנת 1950 נפטר אלבר אלשיך ממחלה ממארת, וכיוון שהיה ערירי הועברה ספריית ההשאלה לידי בן ציון ג'רסי ויעקב כהן, שניהם תלמידיו לשעבר של אלשיך, שהפכו את הספרייה לחנות ספרים.
בתחילת שנות החמישים התהדקו מאוד היחסים בין צרפת וישראל, ושתי המדינות פעלו לטיפוח הקשרים התרבותיים ביניהן. כתוצאה מכך נפתחו כיתות ללימוד השפה הצרפתית בכל רחבי הארץ, והציבור בישראל גילה עניין רב בספרות ובתרבות צרפת. על רקע זה התרחבה הפעילות של "אלשיך", ג'רסי וכהן יצרו קשרים הדוקים עם שגרירות צרפת בישראל ועם הוצאות ספרים ומערכות עיתונים בפריז, וייבאו ספרי קריאה, ספרי לימוד ועיתונים למכירה. שם החנות נשאר "אלשיך הספרייה הצרפתית", כמחווה למורים אלבר ואיזק אלשיך.
בהמשך נפתחו סניפים נוספים: בתל אביב - ברחוב דיזנגוף פינת פרישמן וברחוב נחלת בנימין 55, ברחוב נורדאו בחיפה, וברחוב יפו בירושלים. תקופת הפריחה של הרשת הייתה בשנות החמישים, השישים ועד סוף שנות השבעים.
בשנת 1984 נמכרה החנות בפסאז' הוד לאנשי עסקים, שפתחו במקום דוכן לממכר מזון. באותה שנה קנה בן ציון ג'רסי את חלקו של יעקב כהן בשותפות. בשנת 1985, לאחר פטירתו של בן ציון ג'רסי, עברו שאר חנויות הרשת לידי בנו חנן ג'רסי.
עם הזמן התרכזה הפעילות בחנות בנחלת בנימין 55, שעיקר התמחותה היה ספרים ועיתונים מקצועיים בתחומי אדריכלות, עיצוב אופנה וקולינריה. סניף זה היה האחרון שנותר, והוא נסגר סופית בשנת 2016.
הערות שוליים

1 2  בית ממכר עתיקות, באתר הארץ, 26 בפברואר 2009
↑  ת. לוריא, זכו בפרס רוקח לאדריכלות, באתר מעריב, ‏10 בספטמבר 1961
↑  אצלנו אין אפליות, באתר העולם הזה, ‏30 ביולי 1953, גיליון 823, עמוד 7
↑  בשלהי מאי, באתר מעריב, ‏10 ביוני 1985
"אלשיך" בפסאז' הוד - אירוע פתיחה, יוני 1958. מימין, בן ציון ג׳רסי, משמאל פייר ז'ילבר, שגריר צרפת בישראל
אפולוניוס הסופיסט

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־1 אלכסנדריה, האימפריה הרומית 
 פטירה:  המאה ה־1.5 
 שם לידה:  Ἀπολλώνιος 
 
אפולוניוס הסופיסט (ביוונית: Ἀπολλώνιος ὁ Σοφιστής) היה מדקדק שחי ככל הנראה לקראת סוף המאה ה-1 לספירה, אך ייתכן שלימד ברומא בזמנו של הקיסר טיבריוס.
הוא נולד באלכסנדריה, בנו של מדקדק אחר, ארכיביוס מאלכסנדריה (אנ') (או שייתכן והיה אביו של ארכיביוס).
הוא היה מחברו של מילון הומרי (Λέξεις Ὁμηρικαί), החיבור היחיד מסוג זה הקיים כיום. מקורותיו הראשיים היו אריסטרכוס מסמותראקה ומילון המונחים ההומרי של אפיון (למרות שמספר מקורות מצטטים את אפיון כתלמידו של אפולוניוס). הטקסט ששרד מתוך המילון הזה הוא תקציר. בגרסה המקורית, אפולוניוס כפי הנראה מסר לפחות ציטוט אחד בכל ערך.
המילון נערך בפעם הראשונה על ידי וילואזון (אנ')‏ (1773) וגם על ידי אוגוסט עמנואל בקר (אנ')‏ (1833).
הערות שוליים

1 2  Apollonius (the Sophist), המהדורה האחת-עשרה של אנציקלופדיה בריטניקה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 94010219  BNE: XX1194353  BnF: cb105632116 (data)  GND: 118649841  ICCU: UFIV058235  ISNI: 0000 0004 3075 3935  NLG: 169600  NTA: 069826749  RERO: 02-A012354741  SELIBR: 174840  SUDOC: 139887253  VcBA: 495/26675  VIAF: 266713061   WorldCat (עם VIAF): 266713061 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.