stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ייצוג ידע
כלים ושיטות לייצוג ידע

ניתן לייצג מידע בדרכים שונות: למשל, מפת חשיבה היא כלי לתעוד וארגון תהליכי חשיבה בצורה גרפית.
אחד הכלים הנוספים בהם ניתן לייצג מידע הוא מידול - מודל (דגם בעברית) מסייע לייצג חוקי פעולה של מערכת אחרת, הוא מאפשר להציג עצמים, אירועים או רעיונות מורכבים ומופשטים בדרך פשוטה יותר או מוחשית. הוא תופס חלק מרכזי בהוראת המדעים באמצעות הצגת עצמים, אירועים או רעיונות מורכבים ומופשטים בדרך פשוטה יותר או מוחשית. מכאן, מידול מאפשר ייצוג מופשט וזמין של רעיון, חפץ, התחדשות, תהליך, אירוע או מערכת., כמו כן מידול מאפשר הצגה פשוטה של תופעה על היבט מסוים שלה, המסייעת לראות באופן פשוט, מוקטן או מוגדל תופעות שלא ניתן לצפות בהן באופן ישיר. על פי מחקרים מי שעוסק ביצירת מודלים, עוסק בעיבוד עמוק יותר של חומר (למשל בתחום המדעי). בתחום המדעי מודלים משמשים את אנשי המדע בעריכת מחקרים, לעלות השערות ובחינה שלהן, ניבוי תופעות, עריכה של חישובים, פתרון בעיות ועוד
הערות שוליים

↑  ייצוג המידע או הידע בדרכים מגוונות, באתר פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי (באנגלית)
1 2  משרד החינוך, האגף לתכנון ולפיתוח תוכניות לימודים (2009). מידענות - מתווה לפיתוח תהליכים מידעניים במהלך הלמידה של תחומי הדעת להתנהלות לומדים בסביבה עתירת מידע.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  ייצוג המידע או הידע בדרכים מגוונות, באתר פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי (באנגלית)
↑  יצירת ייצוגי מדיה דיגיטלית חזותית בסביבה מקוונת
↑  Arnsten, A. F. (2011). Catecholamine influences on dorsolateral prefrontal cortical networks. Biological psychiatry, 69(12), e89-e99
↑  Thiele, A., & Bellgrove, M. A. (2018). Neuromodulation of attention. Neuron, 97(4), 769-785
↑  שלמה קניאל, (2006). חינוך לחשיבה: חינוך קוגניטיבי לשליטה על התודעה. רעננה: רמות
↑  Ott, T., & Nieder, A. (2019). Dopamine and cognitive control in prefrontal cortex. Trends in cognitive sciences
1 2 3  דוד חן (1995). החינוך לקראת המאה העשרים ואחת: ספר יובל העשרים של בית-הספר לחינוך באוניברסיטת תל אביב. רעננה: רמות
1 2  רוטביין,, השפעת השימוש במודלים דידקטיים: מודלים והומיאוסטזיס בהדמיית מחשב, על תפיסת מושגים בתורשה והומיאוסטזיס, חיבור לשם קבלת תואר "דוקטור לפילוסופיה", אוניברסיטת תל-אביב.
1 2  Gilbert, J., and Boulter, C., Developing Models in Science Education Dordrech, Kluwer
1 2  Ingham, A.M., & Gilbert, J. K., he Use of Models by Students of Chemistry at Higher Education Level, International Journal of Science Education, 13(2), 193-202
↑  Gobert et al, Examining the Relationship Between Students’ Understanding of the Nature of Models and Conceptual Learning in Biology, Physics, and Chemistry
↑  Gilbert, S.W, Model building and a definition of science., Journal of Research in Science Teaching, 28(1), 73–79.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536917105171  BnF: cb11991261q (data)  GND: 4049534-6  LCCN: sh90004869
כופריים

.
| כפריים |
| --- | --- |
 שנית גדולה
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: הדסאים
משפחה:: כופריים
שם מדעי
 Lythraceae ‏סיינט-הילייר, 1805
כָּפְרִיִים (שם מדעי: Lythraceae) היא משפחת צמחים מסדרת ההדסאים עם תפוצה עולמית. המשפחה כוללת 28 סוגים ו-691 מינים, רובם נפוצים בעיקר באזורים הטרופיים של אפריקה ואמריקה ומיעוטם באזורים ממוזגים. המשפחה כוללת עשבים חד-שנתיים, או רב-שנתיים באזורים הממוזגים, ובאזורים הטרופיים גם בני שיח, שיחים נמוכים, שיחים או עצים. מינים רבים כמו, העצים לגרסטרמיה הודית (Lagerstroemia indica), לגרסטרמיה גדולת-עלים (Lagerstroemia speciosa) ומיני גַבנוֹן (קוּפֵאָה, Cuphea) מגודלים כצמחי נוי בארצות טרופיות חמות ואף בישראל. באזורים חמים וטרופיים רבים בעולם הישן מגודלים רימון מצוי (Punica granatum) וכופר לבן (Lawsonia inermis), המוכר גם בשם "חינה", כשם הצבען המופק ממנו והמשמש בין השאר בטקס החינה.
על פי רוב הגבעולים הצעירים רְבוּעִים (מרובעים).
שמה העברי של המשפחה קרוי על שם העץ כופר הנזכר בשיר השירים, שעליו וענפיו הצעירים שימשו להכנת התמרוק הידוע בארצות המזרח בשם חינה. שמה המדעי, Lythraceae, ניתן לה על שם הסוג שנית (Lythrum), שמקורו במילה היוונית: lythron שמשמעותה "דם".
מנקודת מבט מורפולוגית למשפחת הכופריים יש תכונות כלליות מאוד, ללא מאפיינים מובהקים שמייחדים אותה, כלומר, אין סינפומורפיה מורפולוגית (morphological synapomorphy) המגדירה את המשפחה. עם זאת, הסוגים השונים במשפחה מובחנים היטב זה מזה. הכללת המשפחות דואבנגה (Duabanga), רימון (Punica), סונראטיה (Sonneratia) וטראפה (trapa) במשפחת הכופריים מוסיפה מספר תכונות נוספות להגדרת המשפחה, שכאמור היא כללית מאוד. אך יחד עם זאת, הכללת המשפחות הללו מאפשרת הרחבת הידע, באמצעות מחקרים פילוגנטיים, על הקשר האבולוציוני בין הסוגים, וזיהוי השושלת ההיסטורית של כל המשפחה. ידע זה על הקשר האבולוציוני עלול ללכת לאיבוד אם הסוגים יישמרו כמשפחות נפרדות.
המינים הגדלים בישראל

משפחת הכופריים מוכרת בישראל בזכות עצי התרבות, כגון רימון מצוי וכופר לבן, ובעצי נוי כמו מינים של לגרסטרמיה (Lagerstroemia), כולל לגרסטרמיה ההודית המוכרת. בנוסף, המשפחה מיוצגת בשיחים כמו היימה ערבתית (Heimia salicifolia) וגלפיניה טרנסוואלית (Galpinia transvaalica), ובצמח הרב-שנתי שנית אירופאית (Lythrum virgatum). כמו כן, במשפחה כלולים גם מינים של גבנון, המכונים בישראל קפואה על פי שמם המדעי (Cuphea). מלבד מיני התרבות, בישראל גדלים בר תשעה מינים של שנית (Lythrum) ושני מינים נדירים של אמניה (Ammannia).
שנית (Lythrum) כוללת 40 מינים, מהם 9 מצויים בישראל ובסביבתה. תחום התפוצה הטבעי של הסוג שנית משתרע מחצי כדור הארץ הצפוני הממוזג ועד לאמריקה הסובטרופית. המוכר שבהם הוא שנית גדולה (Lythrum salicaria). ראו הרחבה בערך שנית (סוג).
אמניה (ammannia) כוללת 108 מינים מהם 2 מצויים בישראל וסביבתה. תחום התפוצה הטבעי של הסוג אמניה הוא באזורים הטרופיים והסובטרופיים של העולם הישן ובאמריקה.
אָמַנְיָה מִצְרִית (Ammannia baccifera) היא צמח חד-שנתי נדיר מאוד ובסכנת הכחדה, המופיע ברשימת הצמחים האדומים של ישראל. הוא גדל בבתי גידול לחים, בעיקר בשולי ביצות, בקרקעות קלות ולא מלוחות, לעיתים גם באזורים חוליים או במי תהום גבוהים. בית הגידול שבו הוא מצוי נמצא בסכנה בשל פיתוח שטחים וניקוז מים. הצמח מצוי בבקעת חולה ובבקעת כנרות; נדיר מאוד בגליל העליון, בגליל התחתון ובמישור החוף הדרומי.
אָמַנְיָה רַבַּת-פְּרָחִים (Ammannia prieuriana) – צמח חד-שנתי נדיר וגדל בבית גידול לח: בשולי ביצות, בקרקעות קלות ולא מלוחות. הוא נדיר מאוד בגליל התחתון ובשרון. תחום התפוצה הטבעי של אמניה רבת-פרחים הוא באזורים הטרופיים, מדרום אפריקה ועד ישראל. זהו צמח חד-שנתי שגדל בעיקר בבתי גידול טרופיים עונתיים יבשים.
תמונות

שנית גדולה
גבנון בן-אזוב
גבנון סמוק
לגרסטרמיה הודית
כופר לבן
הערות שוליים

↑  Lythraceae J.St.-Hil., POWO plants of the World Online. Published on the Internet, ‏18-8-2024
1 2  Lythraceae J.St.-Hil., WFO: World Flora Online. Published on the Internet, ‏6-2024
↑  Qin Haining; Shirley Graham, Michael G. Gilbert, Lythraceae, Flora of China
↑  Graham S.A., Lythraceae. In: Kubitzki K. (eds) Flowering Plants · Eudicots. The Families and Genera of Vascular Plants, vol 9., Berlin, Heidelberg: Springer, 2007
↑  .Lythrum L, POWO plants of the World Online. Published on the Internet, ‏22-8-2024
↑  Lythrum, WFO: World Flora Online. Published on the Internet, ‏6-2024
↑  Ammannia, POWO plants of the World Online. Published on the Internet, ‏22-08-2024
↑  Ammannia, WFO: World Flora Online. Published on the Internet, ‏6-2024
↑  Ammannia baccifera, POWO plants of the World Online. Published on the Internet
↑  אמניה מצרית, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
↑  אמניה מצרית, באתר פורטל הערכות הסיכון לטבע בישראל, ‏2011
↑  Ammannia prieuriana, POWO plants of the World Online. Published on the Internet, ‏22-8-2024
↑  Ammannia prieuriana, WFO: World Flora Online. Published on the Internet, ‏24-11-2023
↑  אמניה רבת-פרחים, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
כלציה

קומפלקס מתכת-EDTA
בכימיה, כֶֿלָציה (מהמילה היוונית χηλή, כֶֿלָה, שפירושה "טופר"; בעברית "תַּצְבִּית", מלשון "צבת") היא תהליך של קישור הפיך של ליגנד - הכֶֿלָאטור (מכונה גם כֶֿלָאנט, גורם כלציה, גורם קומפלקסציה), ליון מתכתי, ובכך יוצר קומפלקס מתכתי, הכלאט. המושג משמש בדרך כלל לקומפלקסים בהם יון המתכת קשור לשני אטומים או יותר של הכלאטור, למרות שהקשרים יכולים להיות כל שילוב שהוא של קשרי קואורדינציה וקשרים יוניים.
היסטוריה

הראשונים שהשתמשו במושג "כלאט" היו גילברט מורגן וה. ד. ל. דרו, בשנת 1920: "תואר השם כלאט, המופק מהצבת הגדול או כלה (יוונית) של הלובסטר או סרטנים אחרים, מוצע בעבור קבוצות דמויות מד-קוטר, המתפקדות כשתי יחידות קושרות ונאחזות באטום המרכזי, ליצירת טבעות הטרוציקליות."
כללי

היציבות המוגברת של קומפלקסי הכלאט, לעומת קומפלקסים מימיים, מכונה "אפקט הכלציה". גורם כלציה הוא ליגנד פולידנטטי, המתקשר ליותר מאתר קואורדינציה אחד על אטום המתכת. כיוון שיש לשבור את כל הקשרים לאטום המרכזי כדי לנתק ליגנד, נדרשת יותר אנרגיה על מנת להגדיל את מספר המולקולות הנפרדות. אם הקלאטור היה מוחלף על ידי מספר ליגנדים מונודנטטים (כמו מים או אמוניה), מספר המולקולות הכללי היה פוחת, לעומת העלייה במספר המולוקולות החופשיות כאשר כלאטור מחליף כמה ליגנדים מונודנטטיים. על כן, האפקט הוא אנטרופי, בכך שיותר אתרי קישור נתפסים על ידי פחות מולקולות. עלייה כללית במספר המולקולות החופשיות בתמיסה מובילה לגידול באנטרופיה.
דוגמאות

רוב קומפלקסי המתכת בטבע כוללים צורה כלשהי של טבעת קלאט, כמו טבעת היומית, או חלבון. על כן, קלאטי מתכת רלוונטיים לניוד של מתכות בקרקע, וספיגה והצטברות של מתכות בצמחים ובמיקרו-אורגניזמים. כלציה סלקטיבית של מתכות כבדות רלוונטית לביו-רמדיאציה, כמו סילוק צזיום-137 מפסולת רדיואקטיבית.
התרופות האנטיביוטיות ממשפחת הטטרציקלין הן כלטורים של יוני סידן 2+ ומגנזיום 2+.
שימושים

קלאטורים משמשים באנליזה כימית, ריכוך מים, חומרים משמרים, ורפואה (תרפיית כלציה), בה הם משמשים לקישור עם מתכות רעילות בגוף (כמו כספית, ארסן, ועופרת), על מנת ליצבם ולאפשר לגוף להפרישם בצורה בטוחה. בין הקלאטורים הטבעיים מצויות טבעות הפורפרין בהמוגלובין וכלורופיל, והסידרופורים המופרשים על ידי מיקרו-אורגניזמים, המבצעים כלציה ליוני ברזל +3. כלאטור סינתטי נפוץ הוא EDTA.
מתקיים מחקר לגבי השימוש בקלאטורים לסילוק אטומים של אקטינידים רדיואקטיביים מתוך הגוף, עקב מקרה יחיד בו טיפול זה הצליח בנפגע בודד שספג מנת קרינה עצומה. תוצאות טובות הושגו בניסויים על חיות מעבדה, אך עדיין לא התקיימו ניסויים בבני אדם.
הערות שוליים

↑  Morgan, Gilbert T.; Drew, Harry D. K. (1920). "CLXII.—Researches on residual affinity and co-ordination. Part II. Acetylacetones of selenium and tellurium". J. Chem. Soc., Trans. 117: 1456. doi:10.1039/CT9201701456.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  This pill may be a cure for radiation poisoning, ideas.ted.com (באנגלית אמריקאית)
| קשרים כימיים |
| --- | --- | --- |
| קשרים תוך מולקולרים (חזקים) | קשר מתכתי • קשר יוני • קשר קוולנטי (קשר סיגמא • קשר פאי • קשר דלתא • קשר כפול • קשר משולש) |  |
| קשרים בתרכובות אורגניות | קשר אתרי • קשר אסטרי • קשר פפטידי • קשר גליקוזידי • קשר פוספודיאסטרי • קשר דו גופריתי • קשר אנהידרידי |  |
| קשרים בין מולקולרים (חלשים) | קשר מימן • קשרי ואן דר ואלס • קשר קואורדינטיבי • אינטראקציות ארומטיות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4147607-4
לאקוניקוס

לאקוניקוס (ביוונית: Λακωνικός) היה ספרטני כנראה ממוצא מלכותי, ששימש כמלך ספרטה לזמן קצר לאחר רצח העריץ נאביס ב-192 לפנה"ס והיה למעשה למלך האחרון בספרטה.
ביוגרפיה

לאקוניקוס גדל בחברת בניו של נאביס, שבזמן זה שימש כשליט ספרטה מאז מותו של פלופס (בנו של ליקורגוס) ב-212 לפנה"ס. בשנת 192 לפנה"ס נרצח נאביס בידי קבוצה מבעלי בריתו האיטוליים בראשות אלקסמוס, עקב סרובו לקבל את עזרתם במלחמתו נגד הליגה האכאית אל אף שנכחו בעיר כדי לסייע. לאחר מכן טבחו הספרטנים באיטוליים, והמליכו במקומו את לאקוניקוס שהיה צאצא משושלת המלוכה (לא ידוע של איזו מבין שתי שושלות המלוכה של ספרטה). עם זאת הסטרטגוס (העומד בראש הליגה) של הליגה האכאית פילופוימן ניצל משבר זה כדי להיכנס לספרטה ולאלץ את העיר להצטרף לליגה שלו. בעקבות זאת המלוכה בספרטה בוטלה והיא נשלטה מאז בידי אוליגרכיה נאמנה לפילופוימן. אירוע זה מסמל את סופה של ספרטה כמדינה עצמאית. גורלו של לאקוניקוס לאחר הדחתו אינו ברור, וייתכן כי הוגלה או הוצא להורג.[דרוש מקור]
אלו הן מעט הפרטים הידועים על חייו של לאקוניקוס ואולי אף שמו האמיתי שגוי: מכיוון ששם זה אינו שם ספרטני אופייני, והמקור היחיד בו הוא מוזכר הוא ספרו של ההיסטוריון הרומי טיטוס ליוויוס, שהוא מקור זר לספרטה. כמו כן ייתכן כי הטעות נובעת מאי-הבנת כוונתו של ההיסטוריון היווני פוליביוס שליוויוס השתמש בו כמקור העיקרי לאירועי 192 לפנה"ס, בכך תרגם את שמו ל-"ילד לאקוני" במקום לשם "לאוניקוס" או "לאונידס". אם זאת יש חוקרים הסבורים ששם זה היה מקובל בתקופה זו בספרטה, כדוגמת אלפרד ברדפורד. אלפרד גם מוסיף וטוען כי ייתכן ולקוניקוס היה בנו של ליקורגוס, מלך ספרטה בשנים 219 ל-212 לפנה"ס בערך.[דרוש מקור]
הערות שוליים

↑  טיטוס ליוויוס, היסטוריה של הרומא (על פי טיטוס ליוויוס)
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חלופות לאשפוז פסיכיאטרי

חלופות לאשפוז פסיכיאטרי הן מסגרות ותוכניות בתחום בריאות הנפש שנועדו לענות לצרכיהם של אנשים הנמצאים במשבר נפשי חריף. ברחבי העולם התפתחו מגוון סוגים של חלופות לאשפוז פסיכיאטרי בעיקר משנות ה-1990. המשותף לכל המסגרות היא העובדה שהן קיימות מחוץ לכותלי בתי החולים הפסיכיאטריים, ונועדו לספק אפשרות נוספת שאינה כרוכה בחסרונות המזוהים עם אשפוז פסיכיאטרי (עלויות אשפוז גבוהות, פיתוח תלות רגשית בסביבת בית החולים [הוספטליזם] ועוד).
למושג 'חלופת אשפוז' יש משמעות נוספת בספרות המקצועית והמחקרית בתחום בריאות הנפש: בישראל קיימות מסגרות דיור בקהילה שנקראו "הוסטלים". הוסטלים אלה קיבלו מאפיינים רבים של מחלקה בבית חולים פסיכיאטרי. חוקרים מסוימים כינו מצב זה "טרנס-ממסוד" כלומר העברת מאפייני בית החולים מבית החולים עצמו לקהילה. הערך שלהלן עוסק במשמעות הראשונה (והנפוצה יותר) של המושג, כפי שתוארה לעיל.
היסטוריה

הצורך ביצירת חלופות לאשפוז פסיכיאטרי נבע מסיבות שחלקן קשורות למערכות הבריאות במדינות השונות, (הצורך לחסוך בעלויות האשפוז הגבוהות ולשמור אופציה זו למצבים בהם אשפוז באמת יכול לסייע, הורדת העומס מבתי חולים פסיכיאטריים, ומתן מענה טיפולי איכותי לאזורים שבהם בית החולים הקרוב הוא מרוחק יחסית. מבחינת מקבלי השירות חלופות האשפוז הפסיכיאטרי נועדו חלופות אלה לתת מענה טיפולי למי שהתאכזבו מהשירות שקיבלו בבתי חולים פסיכיאטרי או למי שסבורים שדרוש להם מענה מסוג שונה מזה שמציעה הפסיכיאטריה המסורתית (טיפול הכולל אשפוז, שימוש במינון גבוה של תרופות, קשירת מטופלים וכדומה). התפתחות חלופות אשפוז הייתה מבחינה היסטורית חלק מתהליך האל ממסוד, תהליך שהתרחש במדינות שונות בתקופות שונות, בעיקר במהלך המחצית השנייה של המאה ה20.
דוגמאות לחלופות אשפוז בעולם > סוטריה (Soteria)

משמעות המילולית של השם סוטריה היא 'גאולה' (מהשפה היוונית). מודל זה התפתח בארצות הברית ביוזמתו של הפסיכיאטר האמריקני המנוח לורן מושר, בסאן חוסה קליפורניה, ואומץ בשנת 1971 על ידי האיגוד האמריקני לבריאות הנפש (המכונה כיום בקיצור NIH). המודל נולד מתוך כמה נקודות מוצא
א. אכזבה מאיכות המענה שמספק המודל הרפואי למטופלים רבים: ממצאי מחקרים מצביעים על כך ששיעור ההחלמה (נסיגה של הסימפטומים) אצל אנשים שאובחנו עם סכיזופרניה, גבוהה משמעותית במדינות מתפתחות בהשוואה למדינות מפותחות. עוד עולה מהשוואה זו שקיים יחס הפוך בין השימוש בתרופות נוגדות פסיכוזה ובין נסיגה של הסימפטומים.
ב. סיכונים בריאותיים ממשיים הכרוכים בשימוש ממושך בתרופות נוגדות פסיכוזה.
ג. חיפוש אחרי שיטות טיפול נפשי אנושיות יותר מהשיטות הרפואיות שהיו נהוגות באותה תקופה בבתי חולים פסיכיאטריים, וכללו לובוטומיה, טיפול בעזרת אינסולין ועוד.
סוטריה, כמו מרכזי ההפוגה, נוצר כחלק מתהליך האל מיסוד, בו נסגרו בתי חולים פסיכיאטריים, ומטופליהם עברו לגור מחוץ לכותלי בית החולים.
מסגרת פיזית: מודל זה מתבסס על מרכז פיזי (בית) המהווה מרכז טיפולי בקהילה לאנשים במצבי משבר נפשי. הבית מהווה מקום מגורים למספר אנשים.
למי זה מיועד: בפיילוט של המודל, אותו הפעיל ד"ר לורן מושר בקליפורניה, היו כמעט כל המשתתפים אנשים שעברו משבר פסיכוטי ראשון. כמו כן מרבית המשתתפים בפיילוט היו אנשים שקיבלו או היו עתידים לקבל אבחנה של סכיזופרניה. בבית סוטריה בוורמונט הקריטריונים לקבלה לסוטריה הם:
שהאדם עבר לא יותר מאשפוז אחד בעקבות המצב הפסיכוטי.
קיים צורך קליני באשפוז פסיכיאטרי
קיים איבחון של סכיזופרניה שניתן על ידי שלושה קלינאים שונים.
בחירה של האדם במשבר להגיע לבית סוטריה במקום להגיע לאשפוז בבית חולים רגיל.
דוגמאות לחלופות אשפוז בעולם > סוטריה (Soteria) > עקרונות מרכזיים (בית סוטריה, ורמונט) > טיפול תרופתי

אין כפייה של טיפול תרופתי אך יכול להיות הסבר רציונלי לדייר כגון "סביר להניח שאם תיקח את התרופות עכשיו תרגיש יותר טוב ותוכל לסיים את הטיפול מוקדם יותר". המינונים נמוכים בהשוואה לטיפול תרופתי בבית חולים פסיכיאטרי.
למעט מקרים יוצאי דופן, ששת השבועות הראשונים הם ללא תרופות אנטי פסיכוטיות. התרופות ניתנות למשך התקופה בה יש תסמינים אקוטיים. זה יכול להיות מספר ימים או מעט יותר, ולאחר מכן הטיפול התרופתי מופסק. אין טיפול אחזקה תרופתי.
תרופות הרגעה שונות (בנזודיאזפינים בעיקר) ניתנות במינון נמוך למי שזקוקים לכך כדי להרדם ולישון.
חלופות אשפוז פסיכיאטרי בישראל > בית סוטריה – ירושלים

בספטמבר 2016 הוקם בירושלים בית הסוטריה הראשון בישראל על ידי עמותת סוטריה ישראל, בהובלת הפסיכיאטר פרופ' פסח ליכטנברג. מטרתו של הבית היא להציע מעטפת תמיכה ודיור זמני עבור אנשים בתקופה של משבר נפשי או בעיצומה של חוויה פסיכוטית, מתוך כוונה למנוע את הצורך באשפוז, לעבור את הגל המשברי ולסייע לאדם לחזור למעגלי החיים בקהילה באופן מיטבי. הבית מבוסס על השקפת עולם הוליסטית הרואה את האדם כשלם, והפילוסופיה שעומדת מאחוריו טוענת שמקום בטוח, תקשורת בין-אישית אותנטית, סקרנות והקשבה לא-שיפוטית, וכן הבנה ויחס אנושי מכבד הם כולם תנאים הכרחיים להתמודדות ולהחלמה מיטיבה. בספטמבר 2017 הכיר משרד הבריאות בבית סוטריה כ"בית מאזן" ומאז מספר קופות מסבסדות את שהות הדיירים בו - ביניהם קופת חולים מכבי ולאומית (ומשרד הביטחון). קופות חולים נוספות עתידות להצטרף בעתיד.
בירושלים קיימים שני בתים - בית גברים ובית נשים, בכל אחד מבתים אלו מתגוררים עד עשרה דיירים מגיל 18 ומעלה, החווים קשיים נפשיים מגוונים (לאו דווקא פסיכוזה). הדיירים זוכים לתמיכה מסביב לשעון של צוות מלווים וסיוע של בעלי מקצוע מיומנים. בהתבסס על גישה זו, השהייה בבית נשענת על חיי בית שיתופיים של הדיירים והצוות, באווירה רגועה, בהזנה של אוכל מזין ובריא, בהרבה אהבה ונגישות למגוון רחב של פעילות פנאי, יצירה והרפיה – כל אחד על פי רצונו ובחירתו. ניתנת האפשרות להסתייע בטיפול תרופתי, בפיקוח פסיכיאטר, למי שמעוניין בכך. כמו כן, מוצעת תמיכה למעגל המשפחתי-חברתי של הדייר וליווי בהמשך הדרך. בשנת 2020 נפתח בית מעורב מגדרית בכפר יונה.
חלופות אשפוז פסיכיאטרי בישראל > בתים מאזנים

בספטמבר 2017 הכיר משרד הבריאות בישראל במודל בשם "בית מאזן". מודל זה נועד להיות מופעל על ידי קופות החולים, ולהתבסס על מקום פיזי, בדומה לבית סוטריה. לדברי ראש שירותי בריאות הנפש, ד"ר טל ברגמן לוי, בכתבה ב"הארץ", אמורים בתים אלה להתבסס פחות על המודל הרפואי ויותר על יכולות של הכלה (הסתכלות טיפולית על בסיס המודל החברתי למוגבלות). ברגמן ציינה עוד שתהיה שונות בין בתים אלה, מבחינת המומחיות בטיפול בהפרעות נפשיות שונות, ולא רק במצבים פסיכוטיים (כפי שקורה במודל המקורי של סוטריה).
דוגמה לאחד המיזמים מסוג "בית מאזן" היא "בית של תקווה", שהחל לפעול בכרמיאל ב-2017. הבית פועל בגישת הדיאלוג הפתוח, שעיקרה ראייה מערכתית (חברתית וקהילתית) של המשבר הנפשי, הפחתת הצורך בטיפול תרופתי. וצימצום של אשפוזים. הבית מיועד לגברים ונשים מגיל 18 ומעלה, המצויים במשבר נפשי וזקוקים לאשפוז; יכולים להתקבל אליו אנשים שאינם במצב של סיכון מיידי ואינם סובלים ממחלות פיזיות מורכבות או התמכרויות. צוות הבית כולל כולל אחות ושני פסיכיאטרים, עו"ס קליני, תרפיסטים במגוון תחומים (ביבליותרפיה, דרמה תרפיה, גינון טיפולי, ריפוי בעיסוק, תקשורת מקרבת), דיקור סיני ויוגה. בבית מועסקים מדריכים מלווים 24 שעות ביממה. הבית הוא מסגרת פרטית בשלב זה, עד שקופות החולים יכירו בו ויוכלו לממנו.
חלופות אשפוז פסיכיאטרי בישראל > חירם

חירם הוקמה בקיץ 2001 בקיבוץ הרדוף בצפון הארץ, כמרכז שיקומי לאנשים במהלך משבר נפשי ולאחריו, ומנוהל במשותף על ידי קופת חולים מאוחדת ועמותת חירם. התהליך הטיפולי בבית משלב גישות רפואיות, פסיכולוגיות וסוציאליות, מתוך ראייה כוללת של המטופל וצרכיו, ואמונה בסיסית ביכולתו להחלים ולחזור לשגרה ולתפקוד. הבית מאפשר מסגרת למניעת אשפוז פסיכיאטרי, ומהווה חוליה משמעותית בסל שירותי בריאות הנפש שקופת חולים מאוחדת מספקת ללקוחותיה. בכך יוצרת הקופה רשת ביטחון של שירות בריאות כוללני. הצוות המטפל כולל פסיכיאטרים, פסיכולוגים, עובדים סוציאליים, תרפיסטים באמנות, מטפלים ברפואה משלימה, וצוות מדריכים מיומן ומנוסה, המלווה את המטופלים במשך 24 שעות ביממה. לצד הטיפול, סדר היום בבית כולל עבודה יצרנית חקלאית, סדנאות יצירה, קרמיקה וטקסטיל ופעילויות חברתיות.
חלופות אשפוז פסיכיאטרי בישראל > מרכז מרחבים - בנימינה

מרכז מרחבים הוקם בבנימינה בשנת 2007 על ידי הפסיכולוגים עמית וולק ויונתן רייפן, ומספק טיפול אינטנסיבי עבור משפחות במשבר על רקע נפשי של אחד מבני המשפחה. הטיפול במרכז מהווה בין השאר גם כחלופה לאשפוז, אך בשונה מרוב החלופות, משלב טיפול במרחבי החיים הטבעיים של המטופלים (כגון בית המשפחה) עם טיפול בקליניקה. תוך ליווי צמוד בהתמודדויות היומיומיות עם המשבר, נבנית יחד עם המשפחה סביבה תומכת המבוססת על כוחותיה וייחודה של המשפחה, מתוך אמונה שהמשבר יכול להוות גם הזדמנות לצמיחה ולחיזוק הקשרים בין בני המשפחה. הצוות המטפל הוא רב מקצועי, ולכל משפחה מותאמת תוכנית ייחודית, שלרב כוללת מפגשים עם אנשי צוות שונים במהלך השבוע. הטיפול הוא בגישה דינמית- מערכתית (SAT - Systemic Analytic Therapy), המשלבת בין עיסוק בתכנים תוך נפשיים (חלומות, מחשבות, רגשות וחוויות בהווה ובעבר), לבין מעורבות אקטיבית בתחומי החיים בהם יש צורך בתמיכה (כגון הדרכה לצוות בי"ס, תקשורת עם מערכות בריאות הנפש, שילוב בקהילה וכן הלאה).
ראו גם

אשפוז פסיכיאטרי
אל-מיסוד
בריאות נפש קהילתית
לקריאה נוספת > חלופות אשפוז בישראל

אוריה מויאל, פסיכוזה היא מצב אנושי, ומומלץ לטפל בה בבית, באתר הארץ, 14 ביולי 2016
פסח ליכטנברג, להוציא את הלוקים בנפשם מהמחלקה הסגורה, באתר הארץ, 9 בדצמבר 2013
עידו אפרתי, משרד הבריאות מקדם מסגרות טיפוליות בקהילה כחלופה לאשפוז פסיכיאטרי, באתר הארץ, 5 בספטמבר 2017
דניאל לואיס, להתמודד עם משבר פסיכוטי מחוץ למחלקה הסגורה, באתר הארץ, 19 בספטמבר 2016
שרון בסן, מודל סוטריה | בית במקום מוסד רפואי לחולים הפסיכיאטרים, באתר הארץ, 2 באוגוסט 2009
אריאל הורוביץ, איזון חוזר: הבשורה לבריאות הנפש בישראל, באתר מקור ראשון, ריאיון עם סיוון בר-און ואיתי קנדר מקבוצת 'דיאלוג פתוח ישראל' על חלופות אשפוז, 5 במרץ 2019
איתי קנדר, חלופות אשפוז: עבר הווה ועתיד, באתר פסיכולוגיה עברית, 15 במרץ 2019
איתי קנדר, ליצור דיאלוג עם הסובלים מבעיות נפשיות, באתר הארץ, 28 בינואר 2018
לקריאה נוספת > מרכזי הפוגה

Michelle Heyland, Courtney Emery, Mona Shat, The Living Room: Community Crisis respite Program: Offering People in crisis an alternative to Emrgency Departments. Global Journal of Community Psychology Practice. 4 (3) Oct 10, 2013
T. K. Greenfield, A randomized trial of a mental health consumer-managed alternative to civil commitment for acute psychiatric crisis, Am J Community Psychol. 2008 Sep; 42(1-2): 135–144.
Mead, S. (2003). Intentional Peer Support. Bristol, Vermont.
Ostrow, L., & Croft, B. (2014). Basic Characteristics of Peer Respites: Live & Learn, Inc. and Human Services Research Institute.
Mead, S. (2011). Sustaining Peer Support in Crisis Alternatives.
Mead, S., & Hilton, D. (2003). Crisis and connectio n. Psychiatric Rehabilitation Journal, 27(1), 87.
לקריאה נוספת > סוטריה

Loren R. Mosher, Voyce Hendrix, Deborah C. Fort, Soteria: Through Madness to Deliriance, Xlibris Corporation, 2004
Lichtenberg, P,(2011) The residential care alternative for the acutely psychotic patient., Psychiatric quarterly, 82(4), 329-341
לקריאה נוספת > דיאלוג פתוח

Seikkula, J., & Arnkil, T. E. (2006). Dialogical meetings in social networks. Karnac books.
Jaakko Seikkula, Birgitta Alakare & Jukka Aaltonen (2011): The Comprehensive Open-Dialogue Approach in Western Lapland: II. Long-term stability of acute psychosis outcomes in advanced community care, Psychosis, 3:3, 192–204
Holmesland, A. L., Seikkula, J., Nilsen, O., Hopfenbeck, M., & Arnkil, E. (2010). Open Dialogues in social networks: professional identity and transdisciplinary collaboration. International Journal of Integrated Care, 10, 331–338.