stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חצבת
החצבת בישראל > היסטוריה > עד אמצע שנות ה-60

עד שנות ה-60 של המאה ה-20 נחשבה החצבת למחלה נפוצה שכל ילד יידבק בה במהלך הילדות ובעקבות זאת הוא יהיה מחוסן נגדה במהלך כל חייו. בשנת 1953 הוחל ביפו בייצור תרופה לחיסון זמני נגד מחלות ילדים, כולל חצבת, בהתבסס על גאמא-גלובולין[דרושה הבהרה]. התרופה סיפקה חיסון זמני למשך כחודשיים.
מידי כמה שנים פקדה מגפת חצבת את ישראל, כאשר בגר דור חדש של ילדים שטרם נחשפו למחלה. גל כזה הגיע בסוף 1954 ושוב בשנת 1959. גל נוסף של המחלה הגיע בתחילת שנת 1964. גל זה נודע במיוחד במקרי תמותה רבים בכפרים דרוזיים מבודדים בגליל ובמיוחד בכיסרא. על פי הודעה של משרד הבריאות בתחילת 1964, היו בישראל כ-40 מקרי מוות מסיבוכי חצבת בכל שנת שיא של המחלה, כאשר "שנת שיא" חוזרת כל שנתיים-שלוש.
החצבת בישראל > היסטוריה > הכנסת החיסון

בתחילת 1962 החל משרד הבריאות בניסיונות בחיסון נגד חצבת, אך בשנים 1963–1964 קבע משרד הבריאות שטרם בשלו התנאים לחיסון כללי נגד חצבת, ויש לחסן ילדים רק ביישובי עולים. לטענת משרד הבריאות, המחלה בישראל אינה כה קשה כמו בארצות נחשלות בהן אין טיפול מספק במחלה. עם זאת, במרכז רפואי קפלן התקיים ניסוי רפואי בחיסון במסגרת ניסוי עולמי להדברת המחלה. בסוף 1965 נכנס החיסון לשיווק המוני בבתי המרקחת והומלץ לחסן את כל הילדים, זאת לאחר הצלחתו המוכחת במדינות המערב כאשר כבר בשנה זאת נרשמה ירידה חדה בתחלואה והתמותה בקרב אזרחים במדינות הללו.
בתחילת 1967 הוחל בחיסון חינם של ילדים בגילאי תשעה חודשים עד שנתיים. הורים שרצו לחסן ילדים יותר מבוגרים יכלו לרכוש את מנת החיסון באופן פרטי. בעקבות הכנסת החיסון, בשנים 1971–1973 לא היה אף מקרה מוות מחצבת בקרב האוכלוסייה היהודית בישראל. עם זאת, המחלה המשיכה להתקיים בקרב אוכלוסיות שלא חוסנו ובקרב חלק קטן מהמחוסנים, שכן יעילות החיסון אז נאמדה ב-98%. בשנת 1975 התפרצה בישראל מגפת חצבת בקרב ילדים מעל גיל 9 ועד מבוגרים צעירים שלא חוסנו בילדותם. בשנת 1984 עברו למתן החיסון נגד חצבת בחיסון כפול שכלל גם מנת חיסון נגד חזרת.
בתחילת 1990 פרצה מגפת חצבת בקרב קהילת העבריים מדימונה שגרמה למוות של ילדה מסיבוכי המחלה, לראשונה מאז הכנסת החיסון הרחב נגד חצבת לישראל. באותה שנה הוחלט על חיסון כל הילדים בכיתה א' בבתי ספר ציבוריים, דבר שיאפשר להגיע לאחוז חיסון גבוה בהרבה מאצל תינוקות, מכיוון שלא כל ההורים הגיעו לחסן את התינוקות שלהם.
החצבת בישראל > היסטוריה > במאה ה-21

בשנים 2007–2008 חלה עלייה חדה במספר מקרי החצבת בישראל לעומת השנים שקדמו להן. לפי נתוני משרד הבריאות, בין 1 באוגוסט 2007 ל-18 במרץ 2008 התגלו 902 מקרים, מתוכם 746 באזור ירושלים (לעומת 115 מקרים באזור ירושלים בכל שנת 2006). במשרד הבריאות ציינו שפלגים מסוימים בציבור החרדי מסרבים מסיבות אידאולוגיות להתחסן בפני המחלה
.
בשנת 2015 התגלו מספר מקרים של חצבת באזור מרכז הארץ. משרד הבריאות איתר מעל 1,000 איש אשר נחשפו למחלה וכ-680 חוסנו. אחוז המתחסנים לחצבת בישראל ב-2017 עמד על 97%.
החצבת בישראל > היסטוריה > במאה ה-21 > ב-2018

ב-2018 אירעה התפרצות חריגה של מחלת החצבת בישראל, כ-3,500 בני אדם אובחנו כחולים במחלה בעיקר בירושלים, בית שמש, צפת, בני ברק וביתר עילית. דווחו 35 מקרים של דלקת ריאות ו-2 מקרים של דלקת המוח. פעוטה משכונת מאה שערים בירושלים ממשפחה המשויכת לפלג נטורי קרתא מתה כתוצאה מכך, מקרה מוות ראשון בישראל לאחר כ-15 שנה. בדצמבר 2018 נפטרה קשישה בת 82 שסבלה ממחלה המטולוגית קשה לאחר שנדבקה במקביל בחצבת. באוגוסט 2019 נפטרה דיילת בת 43 לאחר שנדבקה בחצבת במהלך טיסה ומצבה הידרדר במשך מספר חודשים. למעלה מ-30,000 חוסנו.
בשנים 2018–2019 הייתה ישראל במקום השביעי בעולם בשיעור התחלואה בחצבת.
באוקטובר 2023 זוהו מספר מקרים של חצבת בהתפרצות שהחלה בגן בתל אביב. בהתפרצות חלו סה"כ 10 בני אדם – כולם קל, לפני שההתפרצות דעכה.
חצבת והריון

אישה בהריון החולה בחצבת עלולה להעביר את המחלה לעובר, מה שעלול לגרום לו נזק ואף להיות קטלני עבורו. חצבת בהריון עלולה לגרום להפלה, ללידה מוקדמת או ללידת תינוק במשקל נמוך.
עם זאת, אין לתת את החיסון נגד חצבת במהלך ההריון - כך שיש לדאוג שאישה המעוניינת להיכנס להיריון תהיה כבר מחוסנת.
חוק העונשין

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  4 באוגוסט 1977
 תאריך חקיקה עברי:  כ' באב תשל"ז
 גוף מחוקק:  הכנסת התשיעית
 שטחים שעליהם חל החוק:  ישראל 
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 864, עמ' 224.
 משרד ממונה:  משרד המשפטים
 מספר תיקונים:  146
 נוסח מלא:  חוק העונשין
 
חוק העונשין, התשל"ז–1977, הוא לבו של המשפט הפלילי במדינת ישראל. ביותר מ-500 סעיפיו מפרט החוק תחילה את עקרונות המשפט הפלילי, ולאחר מכן הוא מונה סדרה ארוכה של עבירות פליליות ועונשים עליהן. בנושאים ספציפיים שונים נקבעו עבירות ועונשים גם בחוקים אחרים.
היסטוריה חקיקתית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הקודקס הראשון שהגדיר את המשפט הפלילי בארץ ישראל היה קודקס פלילי עות'מאני שהושפע מתערובת של החוק המוסלמי והקודקס הצרפתי.
ב-1936 ביטלו הבריטים את הקודקס הפלילי העות'מאני, והכניסו לתוקף את פקודת החוק הפלילי, 1936, שהייתה מבוססת על הקוד הפלילי של קווינסלנד, שחיבר סמואל גריפית', והפכה, בשינויים, לקוד הפלילי במושבות רבות של האימפריה הבריטית. ב־1904 נחקק  הקוד הכקוד הפלילי של צפון ניגריה, וב־1916 הוחל על כל ניגריה. ב־1925 שימש הקוד כיסוד לטיוטת הקוד הפלילי לדוגמה למושבות המזרח־אפריקניות, שנחקקה כקוד הפלילי בקפריסין ב־1928. לאחר 6 טיוטות, ושינויים שונים, נחקקה הפקודה בארץ ישראל ב־1936.
עם הקמת מדינת ישראל נשאר ככלל על כנו המשפט שהיה קיים ערב הקמת המדינה ועל כן פקודת החוק הפלילי המנדטורית נותרה בתוקף. במהלך השנים מאז הקמת המדינה נעשו תיקונים לא מעטים, בעיקר על ידי חקיקת חוקים חדשים שקבעו עבירות בתחומים מסוימים במקום העבירות שבפקודה וכן החלפת פרק הענישה שבפקודה בחוק חדש של דרכי ענישה.
בשנת 1977 שולבו החוקים השונים עם נוסח עברי של פקודת החוק הפלילי תוך קודיפיקציה של דיני העונשין, והתגבשו ליצירת חוק העונשין, התשל"ז–1977, שהוא נוסח חדש ונוסח משולב של החקיקה שקדמה לו.
חוק העונשין ממשיך לעבור שינויים רבים, הן מפאת היקפו והן מפאת רגישות הנושאים שהוא עוסק בהם. רוב התיקונים הם בעבירות הספציפיות. עם זאת מדי פעם מתוקן החלק הכללי של החוק באופן מהותי המשפיע על כלל דיני העונשין. התיקון המרכזי ביותר שנעשה בחוק היה תיקון 39 שנחקק בכנסת ב-1994 ונכנס לתוקף בשנת 1995, שבו הוחלף החלק הכללי של החוק (סעיפים 1–34) בחלק כללי חדש. אחת התכליות העיקריות של תיקון 39 הייתה בהעברת המשפט הישראלי לשיטה הדאונטולוגית וצמצום הנוכחות של התפיסה התועלתנית שרווחה ערב התיקון, כחלק מההשפעה האנגלית על מערכת המשפט בישראל. בקביעת נוסח החוק השתתפו גם מומחים מן האקדמיה, ובהם שניאור זלמן פלר ומרדכי קרמניצר.
תיקון מהותי נוסף שנעשה בחוק העונשין בשנת 2012 הוא תיקון 113 שבמסגרתו נקבעו עקרונות הענישה והדרך שבה על בית המשפט הגוזר עונש ללכת, במטרה להבנות את שיקול הדעת בענישה.
תיקונים נוספים:
בתיקון 146 לחוק, שכונה "חוק הפרוטקשן", נוספו לחוק סעיף 428א וסעיף 428ב, שעניינם העבירה של גביית דמי חסות.
פרקי החוק

חלק מקדמי
פרק א': הוראות יסוד
פרק ב': תחולת דיני העונשין לפי זמן עשיית העבירה
פרק ג': תחולת דיני העונשין לפי מקום עשיית העבירה
חלק א': כללי
פרק ד': העבירה הפלילית ואחריות לה
פרק ה': עבירות נגזרות
פרק ה'1: סייגים לאחריות פלילית
פרק ה'2: הוראות שונות
פרק ו': דרכי ענישה
פרק ו'1: הוראות להתאמת דיני העונשין
חלק ב': עבירות
פרק ז': ביטחון המדינה, יחסי חוץ וסודות רשמיים
עם העבירות בפרק זה נמנות העבירות של הסתה להשתמטות משירות צבאי, הפצת תעמולה תבוסנית, סיוע לאויב במלחמה, פגיעה בריבונות המדינה או בשלמותה.
פרק ח': פגיעות בסדרי המשטר והחברה
עם העבירות בפרק זה נמנות העבירות של איום ברצח, המרדה, מתן הטבות כפיתוי להמרת דת, קבלת הטבות תמורת המרת דת, הסתה לגזענות, הסתה לאלימות, התקהלות אסורה, סרסרות למעשי זנות, פגיעות ברגשי דת ומסורת, ריבוי נישואין.
פרק ט': פגיעות בסדרי השלטון והמשפט
עם העבירות בפרק זה נמנות העבירות של אי מניעת פשע, הטרדת עד, העלבת עובד ציבור, הפרעה לשוטר בשעת מילוי תפקידו, מרמה והפרת אמונים, עדות שקר, שיבוש מהלכי משפט.
פרק י': פגיעות בגוף
עם העבירות בפרק זה נמנות העבירות של אינוס, בעילה אסורה בהסכמה, מעשה מגונה, מעשה מגונה בפומבי, עבירות מין במשפחה, כליאת שווא, המתה בקלות דעת, שידול או סיוע להתאבדות, גרימת מוות ברשלנות, רצח וניסיון לרצח, תקיפה.
פרק י"א: פגיעות ברכוש
עם העבירות בפרק זה נמנות העבירות של גנבה, גנבת רכב, גביית דמי חסות, הסגת גבול, הצתה (פשע), זיוף מסמכים, סחיטה בכוח, סחיטה באיומים, שוד וניסיון שוד.
פרק י"ב: זיוף כספים ובולים
פרק י"ג: עבירות קלות
פרק י"ד: עבירות הכנה וקשר
עם העבירות בפרק זה נמנית העבירה של קשירת קשר לביצוע פשע.
פרק ט"ו: הוראות שונות
הצגת העבירות בחלקו השני של החוק אינה בדרך של איסור עשייה, אלא בדרך של קביעת עונש למעשים (כנרמז בשם הערך) – חוק העונשין הוא חוק קאזואיסטי. כך, למשל, החוק אינו אומר "אסור לרצוח" אלא קובע "העושה אחת מאלה יאשם ברצח ודינו – מאסר עולם ועונש זה בלבד". בחוקים אחרים המטילים עונשים ניתן למצוא שילוב של שתי הגישות. בחוק למניעת הטרדה מינית, למשל, קובע סעיף 4 לחוק למניעת הטרדה מינית "לא יטריד אדם מינית את זולתו ולא יתנכל לו", ובסעיף שלאחריו נקבע העונש למי שאינו מציית לאיסור זה: "המטריד מינית אדם כאמור בסעיף 3(א)(3) עד (6), דינו – מאסר שנתיים".
העונשים הקבועים במרבית סעיפי חוק העונשין הם עונשי מקסימום. המשמעות היא שבית המשפט המרשיע את העבריין רשאי להטיל כל עונש שהוא, ובלבד שאינו חמור מהעונש שנקבע בחוק. בעבירות מסוימות, כגון אונס, רצח ועוד, ישנם עונשי מינימום.
לקריאה נוספת

יורם שחר, מקורותיה של פקודת החוק הפלילי, 1936, עיוני משפט ז, 1977, עמ' 113-75
אלי לדרמן, שי לביא וקרן שפירא-אטינגר (עורכים), מגמות בפלילים, קובץ מאמרים, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2010
ש"ז פלר יסודות בדיני עונשין כרכים א–ג (1984–1992).
יורם רבין ויניב ואקי דיני עונשין כרכים א–ג (מהדורה שלישית, 2014).
גבריאל הלוי תורת דיני העונשין כרכים א–ד (2009–2010).
גיל עשת, הטמעת תיקון 39 לחוק העונשין בפסיקה בישראל 1995–2005 (הוצאת נבו, 2011).
בועז סנג'רו, ביקורת דיני העונשין הישראליים, הוצאת נבו, 2019.
הערות שוליים

↑  פקודת החוק הפלילי, 1936, באתר "נבו"
↑  הקוד הפלילי של קוויסלנד 1899 (ארכיון)
1 2  יורם שחר, מקורותיה של פקודת החוק הפלילי, 1936, עיוני משפט ז, 1977, עמ' 113-75
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
בן שמעוני

| --- | --- |

 לידה:  14 במאי 1992 י"א באייר תשנ"ב
 נרצח:  7 באוקטובר 2023 (בגיל 31) כ"ב בתשרי תשפ"ד צומת עלומים
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום קבורה:  בית העלמין במודיעין
 ידוע בשל:  הצלת 13 אזרחים מהמסיבה ברעים טבח שבעה באוקטובר
 פרסים והוקרה:  אות נשיא המדינה לגבורה אזרחית
בן בנימין שמעוני (י"א באייר תשנ"ב, 14 במאי 1992 – כ"ב בתשרי תשפ"ד, 7 באוקטובר 2023) היה יזם ואיש מסעדנות ישראלי, שנרצח בטבח שבעה באוקטובר 2023. על אף שהצליח להימלט מהטבח בפסטיבל נובה, הוא בחר לחזור שלוש פעמים לתוך התופת כדי להציל חברים ואנשים זרים, עד שנפגע בעצמו מהירי. תחת אש כבדה, הצליח בן להציל עוד 13 אנשים נוספים. בסיבוב השלישי, נפגע ממארב מחבלים בצומת עלומים ונרצח עם חברתו לעבודה גאיה חליפה, ובנוסף נחטפו מרכבו אופיר צרפתי ורומי גונן. אופיר נרצח בשבי החמאס וגופתו הושבה לקבורה בארץ לאחר 54 יום ורומי גונן שוחררה בהסכם חמאס–ישראל בינואר 2025.
רקע

בן בנימין שמעוני נולד לרפי ופנינה שמעוני לאחר 12 שנים של מאמצים. לבן שני אחים תאומים – אבינועם, וחי – שעקב סיבוך בלידה נותר בעל צרכים מיוחדים. הוא גדל ביישוב דוגית שבחבל עזה ובעקבות תוכנית ההתנתקות בשנת 2005, משפחתו עברה למושב בוסתן הגליל. באותה תקופה הוריו נפרדו, ובן עבר להתגורר עם אביו, ובהמשך הצטרף אליהם אחיו אבינועם. לאחר סיום לימודיו התגייס לצה"ל ושירת כלוחם חוד בחיל האיסוף הקרבי באזור עוטף עזה. לאחר שחרורו, השתלב בתחום המסעדנות. הוא ואביו עברו למודיעין ופתחו עסק משותף. בהמשך חזר לגור יחד עם אימו ואחיו חי באשקלון ובשלב מאוחר יותר הצטרפה גם בת זוגו ג'סיקה אלטר. בינתיים הצטרף כשותף במספר עסקים בירושלים. בשנת 2023 החל לעבוד כסו-שף במסעדת "פיטמאסטר" בפתח תקווה. הוא היה בעל קשר עמוק למשפחתו, במיוחד לאחיו הצעיר חי, בעל הצרכים המיוחדים.
פועלו והקרבתו

ביום שבת, 7 באוקטובר 2023, בשעה שש בבוקר, פתח ארגון הטרור חמאס במתקפת פתע על ישראל, שכללה ירי מסיבי של טילים ורקטות על ישראל, לצד חדירת אלפי מחבלים. המתקפה, אשר התפשטה במהרה לכמה מוקדים, כללה את עוטף עזה, קיבוצים כמו רעים ונירים, מושבים באזורים הסמוכים, וערים כמו שדרות, אופקים ונתיבות. באותה שבת, בן החליט להישאר בבית לחג השני של סוכות. החלטה זו הצילה את אימו ואחיו חי מלנסוע לחגוג אצל חברתה בכפר עזה, טובה גורן, שנרצחה בביתה בטבח בכפר עזה ביחד עם ביתה ארן.
באותו בוקר, בן שמעוני, שהיה בן 31, השתתף בפסטיבל ה"נובה", שנערך בסמוך לקיבוץ רעים. כאשר פרצה המתקפה, מתחם הפסטיבל הפך לשדה קטל, עם פיצוצים וירי מסיבי מצד המחבלים על המשתתפים. בן, שהיה נהג מנוסה, והכיר את האזור היטב מהשירות הצבאי שלו באזור עוטף עזה, פעל במהרה ובקור רוח. ברגעים הקריטיים שבהם נשמעה אזעקת צבע אדום, הוא התקשר לאימו והורה לה להעיר את המשפחה ולהכניסם לממ"ד, מתוך דאגה לשלומם. בהמשך, כשהבחין במצב הכאוטי ופקק התנועה ביציאה מהפסטיבל, החליט לפנות דרך שדות חקלאיים.
במהלך הנסיעה הראשונה אסף אל רכבו 4 נוסעים זרים: ג'וד קוטלר, עמית שליט, משי לינדנר וטל גוזגל. הוא רצה לחלץ אותם לבית אביו בבאר שבע, אך האב היה בעומר. כדי לא להאריך את הדרך, בן החליט להוריד אותם בבית שלא הכיר בכניסה לבאר שבע. הם הפצירו בו שיישאר איתם, אך בן, שהיה נחוש להציל את חבריו, התעקש לחזור לאזור המסיבה. הוא חזר והצליח לחלץ עוד 8 אנשים נוספים שלא הכיר לאזור נתיבות. לאחר מכן חזר שוב לאזור המסיבה ומצא את תום ומיכל, על אף שהפצירו בו לא להגיע. הוא נסע למקום האחרון ששלחו לו, אך הם כבר דילגו למסתור הבא שלהם, והסוללה של הפלאפון אזלה. הם הצליחו להימלט בבטחה, למרות פציעתה של מיכל. במהלך היום, בין נסיעה לנסיעה, בן המשיך ליצור קשר עם חבריו ובני משפחתו כדי לוודא את שלומם, כשהם כולם ביקשו ממנו לא לחזור לאזור הסכנה.
במהלך המסיבה והבוקר בן היה בקשר עם חברתו לעבודה ב"פיטמאסטר", גאיה חליפה, שנמצאה יחד עם חברתה רומי גונן באזור חניון רעים. גאיה שלחה לו את המיקום שלהן, אך מיד אחרי כן כתבה לו "אל תבוא, יש יריות שוב". אך בן לא ויתר ונסע בכל זאת לאסוף את גאיה ורומי. הוא איתר אותן והעלה אותן לרכבו, כשבהמשך הצטרפו אליהם בני הזוג תומר ושובל, שברגע האחרון עברו לרכב של שוטר חמוש. לאחר מכן, בן הבחין באופיר צרפתי שנשאר בשטח, מכיוון שלא נותר לו מקום ברכב לאחר שדאג לחבריו ובת זוגו, והחליט לחלצו. הרבעיה המשיכו בנסיעה בשטח וקצת לפני צומת עלומים נאלצו לעלות לכביש 232 לכיוון אשקלון, אך בדרך הבחין בן בדמויות חשודות שצעדו על הכביש. בשיחה עם חברתו ג'סיקה, אמר לה שהוא חושב שהם מחבלים. בשעה 10:12 בבוקר, כשהם הגיעו לצומת עלומים, הם נתקלו במחבלים שפתחו לעברם בירי מסיבי. בן וגאיה, שישבו במושב הקדמי, נרצחו במקום. הוא הוגדר במשך ימים כנעדר, עד שגופתו אותרה. אופיר ורומי שישבו מאחור, נפצעו ונחטפו לעזה. אופיר הגיע לבית החולים שיפא, שם נרצח. רומי הייתה בשבי שנה ו-3 חודשים, עד שב-19 בינואר 2025, שוחררה בפעימה הראשונה של ההסכם חמאס–ישראל.
הנצחה

בן הובא למנוחות בבית העלמין במודיעין. על מצבתו נכתב: "מסר נפשו למען חבריו והציל נפשות רבות". סיפור גבורתו של בן זכה להוקרה רבה בישראל ומחוצה לה ונלמד במוסדות החינוך. כמחווה לזכרו אחיו אבינועם בשיתוף מועדון סיאט&קופרה ישראל ציינו מסע של מעל 130 רכבי "קופרה", הרכב בו חילץ בן את המשתתפים, יצאו מבית המשפחה באשקלון, אל. הרכב של בן שמוצג ב"קיר המכוניות" השרופות באתר ההנצחה בתקומה. גרפיטי ענק של פניו צויר בקריית המלאכה שברחוב העמל בתל אביב.
רכבו של בן מוצג באתר הנצחה בתקומה, שם תוכלו לשמוע את סיפורו מאביו שנמצא שם כל יום.
הזמר והיוצר גלעד שגב החליט בתחילת המלחמה לכתוב על בן שיר "מי-האדם" רק בעקבות סיפור גבורתו ללא היכרות מוקדמת, בהמשך הלחין את השיר מתוך פרויקט 'גיבורים' שהשיק ומופיע איתו בארץ ובעולם. בנוסף להקת "סינרגיה" השיקה גרסה נוספת לשיר "מי האדם", שנכתב לזכרו, ובו המשפט: ""ומי האדם שיחזור אל הגיהנום רגע אחרי שנמלט משם", משפט זה חרוט על קברו. בספר "אנחנו בדרך" מאת נחום אבניאל מובא סיפורו של בן שמעוני.
בן שמעוני מונצח במסעדת "פיטמאסטר", לצד חברתו לעבודה גאיה חליפה, אשר נרצחה גם היא במסיבה.כל סרוויס בכל הרשת מתחיל בסיפורם.
משפחתו קיבלה בשמו את אות נשיא המדינה לגבורה אזרחית.
רכב הקופרה של בן שמעוני בקיר המכוניות
רכב הקופרה של בן שמעוני בקיר המכוניות
רכב הקופרה של בן שמעוני בקיר המכוניות
רכב הקופרה של בן שמעוני בקיר המכוניות
הערות שוליים

1 2  "אות-נשיא-המדינה-לגבורה-אזרח/ אלו מקבלי "אות נשיא המדינה לגבורה אזרחית", שיוענק לראשונה בטקס מרגש לאחר שמחת תורה - בית הנשיא, באתר בית הנשיא, ‏9 באוקטובר 2024
1 2  פלד ארבלי, ‏הנשיא הרצוג הכריז על מקבלי "אות הגבורה האזרחית" הראשון, באתר מעריב אונליין, 9 באוקטובר 2024
1 2  "ביקשתי שישוב הביתה. אבל הוא אמר שהוא חייב לחזור לחלץ", באתר גלובס, 14 בדצמבר 2023
1 2   עדי חשמונאי, 100 חטופים, 431 ימים אמו של אופיר צרפתי שגופתו הוחזרה מהשבי: משפחה צריכה שיהיה לה קבר לפקוד ולבכות עליו, באתר הארץ, 10 בדצמבר 2024
↑  שובל צרפתי‏, אחי הגיע פצוע לבית החולים שיפא. מנהל המוסד דאג שיסיים שם את חייו, באתר וואלה, 2 ביולי 2024
↑  כתבי חדשות 12, ‏רומי גונן, דורון שטיינברכר ואמילי דמארי שבו לישראל | התהליך שצפוי להן עם חזרתן, באתר ‏מאקו‏, 19 בינואר 2025
↑  יחידת הוראה לזכרו של בן בנימין שמעוני ז”ל
↑  לדוגמה, בבית הספר "The Toronto Heschel School" בטורונטו, שבקנדה
↑  חן מור אטיאס, "שהמוות שלו לא יהיה לשווא": משפחתו של בן שמעוני שחילץ מבלים מהנובה ונרצח על אות הגבורה שקיבל, באתר כאן דרום, ‏8 בנובמבר 2024
↑  אסי חיים, חומות של תקווה: מסע אל ארץ הגרפיטי בדרום תל אביב, באתר ynet, 27 בנובמבר 2023
↑  בן בנימין שמעוני, באתר laad.btl.gov.il
↑  מעריב אונליין, ‏"מי האדם": סינרגיה בשיר בהשראת סיפור הגבורה של בן בנימין שמעוני ז"ל, באתר מעריב אונליין, 22 בנובמבר 2023
↑   "רכב השטח היה הנשק שלו" - קטע מדהים על מסע החילוץ של בן שמעוני ז"ל, סרטון בערוץ "סלע מאיר - ספריית שיבולת", באתר יוטיוב (אורך: 00:57)
↑   "אני חוזר להציל עוד אנשים": זוגתו ואחיו של בן שמעוני ז"ל על הגיבור שהציל רבים מהמסיבה, סרטון בערוץ "סלע מאיר – ספריית שיבולת", באתר יוטיוב (אורך: 37:40)
↑  תיקי גולן, בחוץ נותר רק שולחן עם תמונת זיכרון: אבל במסעדות שאיבדו עובדים וחברים, באתר ynet, 18 באוקטובר 2023
פינת זיכרון לבן שמעוני וגאיה חליפה במסעדת "פיטמאסטר"
הגרפיטי ברחוב העמל: בן שמעוני, עווד דראושה, ענר שפירא ועמית מן
הבחירות לנשיאות הודו 2017

הבחירות לנשיאות הודו נערכו בהודו ביום שני, 17 ביולי 2017, שמונה ימים לפני פקיעת כהונתו של נשיא הודו המכהן פרנב מוקהרג'י. הנשיא המכהן זכאי להתמודד מחדש, משום שאין מגבלה על מספר הקדנציות של נשיא הודו, אך הוא הודיע בינואר 2017 כי לא יתמודד בבחירות אלה. ספירת הקולות הסתיימה ביום חמישי, 20 ביולי 2017 והמנצח בבחירות ראם נאת' קובינד הושבע ונכנס לתפקיד ב-25 ביולי.
המועמדים בבחירות

ראם נאת' קובינד, מושל ביהר, הוכרז כמועמד לנשיא הודו על ידי נשיא מפלגת העם ההודית, עמית שאה, ב-19 ביוני 2017. קווינד אינו מנהיג ואינו פוליטיקאי מן המפלגה. קווינד הגיש את מועמדותו לבחירות ב-23 ביוני 2017.
מאירה קומר, לשעבר יושבת ראש של הלוק סבהה (הבית התחתון של הפרלמנט בהודו), הוכרזה על ידי הקונגרס הלאומי ההודי כמועמדת האופוזיציה לנשיא הודו, לאחר פגישה שהתקיימה ב-22 ביוני 2017.
תהליך הבחירה

נשיא הודו נבחר על ידי חבר אלקטורים (אנ') שכולל את חברי שני בתי הפרלמנט ההודי, את חברי האסיפות המחוקקות של 29 המדינות ושל טריטוריות האיחוד דלהי ופודוצ'רי.
בבחירות בשנת 2017, חבר האלקטורים כלל את 776 חברי שני בתי הפרלמנט ההודי ו-4,120 חברי האסיפות המחוקקות. סך כל הקולות של האלקטורים הוא 1,098,882 קולות. נקודת האמצע היא 549,442 קולות.
כדי להירשם לבחירות כל מועמד חייב שיציעו אותו לפחות 50 אלקטורים ויתמכו בו 50 אלקטורים נוספים.
הבחירות הן בחירות בשיטה היחסית לפי שיטת הקול היחיד הנייד.
אופן ההצבעה הוא הצבעה חשאית. אופן בחירתו של הנשיא מוסדר בסעיף 55 של החוקה.
תוצאות

ספירת הקולות הסתיימה ביום חמישי, 20 ביולי 2017 וראם נאת' קובינד הוכרז כמנצח, והושבע לתפקיד ב-25 ביולי 2017.
ראו גם

פוליטיקה של הודו
נשיא הודו
הערות שוליים

↑  "Election Commission issues notification for President's election". The Hindu.
↑  http://eci.nic.in/eci_main/President_VP_Elec2012/Presidential_Elections-FAQ.pdf
↑  "Prez polls: BJP picks Bihar governor Ram Nath Kovind".
↑  "രാംനാഥ് കോവിന്ദ് എൻഡിഎയുടെ സ്ഥാനാർഥി; എതിർപ്പുമായി പ്രതിപക്ഷം".
↑  "Raj Bhavan for man who shunned TV".
↑  "BJP appoints Dalit governor eyeing backward votes as Owaisi hints at jumping into Bihar fray to woo Muslims".
↑  Ram Nath Kovind files nomination
↑  "Election of The President". Press Information Bureau. נבדק ב-28 באפריל 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Pratyogita Darpan. Upkar Prakashan. pp. 167–. ISBN 9788174828156. נבדק ב-28 באפריל 2016. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "With 65% votes, Ram Nath Kovind is the next President of India - Rediff.com India News". www.rediff.com. נבדק ב-2017-07-20.
↑  "Ram Nath Kovind elected Indias 14th President, to take oath on July 25". נבדק ב-2017-07-20.
דרגות כבאות והצלה לישראל

תג כתף של כבאות והצלה לישראל
כבאות והצלה לישראל היא ארגון היררכי שבו יש מפקדים ופקודים. כל מתגייס חדש מתחיל את שירותו בדרגה מסוימת ומטפס בסולם הדרגות בהתאם לכישוריו ובהתאם לקורסים וההכשרות שעבר.
דרגות שירותי כבאות והצלה, בדומה לדרגות ארגונים אחרים, מתחלקות לדרגות לכבאים-לוחמים ולדרגות קצינים.
דרגות הכבאים-לוחמי האש

דרגות הכבאים נענדות על צווארון החולצה.
| דרגה | לוחם אש/כבאי | כבאי ראשון | רב־כבאי (רב"כ) | סמל כבאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
סמל הדרגה:
דרגות נגדים

דרגות רב-סמל כבאי עד רב-נגד כולל, הן רקומות ונענדות על הכתף.
| דרגה | רב־סמל כבאי (רס"ל) | רב־סמל ראשון כבאי (רס"ר) | רב־סמל בכיר כבאי (רס"ב כבאי) |
| --- | --- | --- | --- |
סמל הדרגה:
דרגות הקצונה

דרגות הקצונה קיימות בשתי גרסאות: מתכת ורקומות ונענדות על הכתף.
במערך הכבאות, מסלולי הקצונה מתחלקים ל-2:
קצונה מבצעית - לתפקידי שטח
קצונת מטה - לתפקידי מטה
| דרגה | סמל הדרגה | תפקיד |
| --- | --- | --- |
| להב משנה (להב/מ) |  | מבצעי: סגן מפקד משמרת מטה: קצין משל"ט / קצין מניעת דליקות |
| להב |  | מבצעי: סגן מפקד משמרת מטה: קצין משל"ט / קצין מניעת דליקות |
| רשף |  | מבצעי: סגן מפקד משמרת מטה: סגן מפקד משל"ט / קצין מניעת דליקות |
| רב רשף |  | מבצעי: מפקד משמרת מטה: מפקד משל"ט / ראש מדור / דובר מחוזי / קצין מבצעים תחנתי |
| סגן טפסר |  | מבצעי: סגן מפקד תחנה אזורית מטה: ראש ענף |
| טפסר משנה |  | מבצעי: מפקד תחנה אזורית מטה: ראש אגף / קצין מבצעים מחוזי |
| תת־טפסר |  | סגן מפקד מחוז |
| טפסר |  | מפקד מחוז / סגן נציב כבאות והצלה לישראל |
| רב־טפסר |  | נציב כבאות והצלה לישראל |
פס אדום בדרגה מסמן מתנדב.
משמעות שמות הדרגות

לאחר השרפה בכרמל (2010) בשנת 2010 הוחלט להעצים את מעמד הכבאי ולכנותו "לוחם אש" (מאנגלית: Firefighter).
דרגות הקצונה ייחודיות בשמן:
"להב" - כמייצג של להבה קטנה.
"רשף" - כמייצג של להבה בינונית.
"טַפְסָר" - מקור השם הוא בתנ"ך בו היא נזכרת פעמיים בלבד, אחת בספר ירמיהו ופעם נוספת בספר נחום ומשמעה קצין או פקיד בדרג גבוה. בהשאלה, מופיעה המילה בפיוטים ובהגדה של פסח ככינוי למלאך, שרי השמיים.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.  חסרה ההיסטוריה שגרמה לשינוי עיצוב הדרגות.
הדרגות במערך הכבאות נקבעו בתקנות בשנת 1976 ועברו מספר שינויים בשנים 1992-1993. בנובמבר 2016 אישר השר לביטחון פנים גלעד ארדן את דרגת תת-טפסר בכיר בין טפסר לטפסר בכיר.
בשנת 2018 כינויי הדרגות עברו שינוי נוסף והפכו להיות בתבנית המקובלת בצה"ל ובמשטרה.
בטבלת שינויים בכינויי הדרגות ב-2018:
| דרגה עד 2018 | דרגה אחרי 2018 |
| --- | --- |
להב משנה
להב
רשף משנה: רשף
רשף: רב רשף
טפסר משנה: סגן טפסר
טפסר: טפסר משנה
תת-טפסר בכיר: תת-טפסר
טפסר בכיר: טפסר
רב-טפסר
באוקטובר 2024 שונתה תצורת סימני הדרגות של הפיקוד הבכיר (דרגות: תת-טפסר, טפסר, רב-טפסר) והותאמה לסימני הדרגות של משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר: ענפים מוצלבים ובמרכזם קסדת כבאי הוחלפו בענפי זית כסופים.
ראו גם

דרגות כוחות הביטחון וההצלה בישראל
דרגות צה"ל
דרגות משטרת ישראל
דרגות שירות בתי הסוהר
הערות שוליים

↑   ערך מילוני בנושא טפסר,  בוויקימילון
↑    יעקב עציון, ‏מפקד, מלאך או שׂר: מאין הגיע הטפסר?, בעיתון מקור ראשון, 23 באוגוסט 2021
↑  תקנות הרשות הארצית לכבאות והצלה (הדרגות והתקן של יחידות הכבאים), תשל"ו-1976. שינוי לפי שנים.
↑  איציק וולף, תת טפסר בכיר - מקביל לתנצ, באתר News1 מחלקה ראשונה, 6 בנובמבר 2016
↑  תקנות הרשות הארצית לכבאות והצלה (הדרגות והתקן של יחידות הכבאים), תשל"ו-1976 תקנות הרשות הארצית לכבאות והצלה (הדרגות והתקן של יחידות הכבאים), תשל״ו–1976, תקנות בדבר ארגון ותקן של יחידות כבאים
↑  מפקד מחוז צפון, טפסר יאיר אלקיים עונד סימני דרגות טפסר בתצורתם החדשה
דוגמה ל-3 דרגות כתף של נגדים בכבאות בגרסת מתכת
דוגמה ל-3 דרגות מתנדבים: רס"ל כבאי וקציני להב ורשף
צוער כבאות
דרגות קצונה ישנות, מראשית הארגון בשנות ה-70'
דרגות כבאים וקצינים שהיו נהוגות מ-1992 עד 2016
דרגות קצינים שהיו נהוגות מ-1992 עד 2016
דרגות נגדים שהיו נהוגות מ-1992 עד 2016
דוגמאות לדרגות כבאות הישנות: מימין למעלה עם כיוון השעון דרגת שרוול של רס"ל, שנות ה-60', רס"ב כבאי לצווארון, שנות ה-90', דרגת שעון רס"ר כבאי, שנות ה-80', רב-רשף משנות ה-70', רב-טפסר מראשית הארגון
הדס ממן שטינדל

| --- | --- |
 ענף מדעי:  הנדסת הסביבה 
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל  אוניברסיטת דיוק 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב  בית הספר להנדסה מכנית 
 בן זוג:  דן שטינדל
 מספר צאצאים:  3
 תרומות עיקריות
 מחקרים בתחום איכות המים
 
הדס ממן שטינדל היא כימאית ומהנדסת סביבתית ישראלית, פרופסור בבית הספר להנדסת מכונות, בפקולטה להנדסה, אוניברסיטת תל אביב וראש התכנית להנדסת סביבה ומעבדת WE, סגנית נשיא משותף של IUVA לאירופה, המזרח התיכון ואפריקה ויו"ר כוח המשימה יעדי פיתוח בר קיימא של האו"ם של IUVA. מנהלת מעבדה באוניברסיטת תל אביב, המתמחה בטיהור מי שתייה. מחקריה עוסקים בדרכים לייעול ושיפור תהליך המיחזור וההתפלה של מי השתייה והשפכים בשיטה המבוססת על החדרת צורונים ראקטיביים למים על מנת לפרק את המזהמים.
קורות חיים

ממן שטינדל נולדה בצפת להורים יוצאי מרוקו, יעל, מורה ומנהלת ויעקב ממן, פרופסור אמריטוס להנדסה סביבתית בטכניון חיפה שהתמחה בזיהום אוויר, וגדלה עם שתי אחיותיה בצפת, קריית שמונה ובנצרת עילית, המשפחה התגוררה גם בחו"ל עקב נסיעות העבודה של אביה כפרופסור בטכניון. היא גרה בישראל, באירופה ובארצות הברית. לממן שטינדל תואר ראשון בהנדסה כימית ותואר שני בהנדסת סביבה מאת הטכניון בחיפה. את הדוקטורט קיבלה באוניברסיטת דיוק בקרוליינה הצפונית, ארצות הברית.
ממן נשואה לדן שטינדל ואם לשלושה, בת ושני בנים.