stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית חשמונאי (יישוב)
היסטוריה

היישוב קרוי על שמו של שמעון התרסי, בן לשושלת החשמונאים, שבאמצעות בריתות ומהלכים מדיניים הצליח להקים ממלכה עצמאית לאחר המרד. בין הישגיו הצבאיים נמנה כיבוש גזר הסמוכה לבית חשמונאי.
עד יוני 1948 שכן במקום הכפר הערבי אל-בריה שתושביו נטשו את המקום במהלך מלחמת העצמאות. משנת 1949 ועד הקמת בית חשמונאי, עובדו השדות על ידי חקלאים ממושב עזריה ומקיבוץ גזר.
היישוב הוקם בשנת 1970 על ידי הסוכנות היהודית ביוזמת יו"ר המועצה האזורית גזר משה דוקטורי, כדי לשמש מקום מגורים למורים אשר לימדו בבית הספר האזורי "איילון" הסמוך. בראשיתו מנה היישוב כ-15 משפחות, בעיקר מורים. בשנת 1987 הפך היישוב למרכז כפרי ליישובי המועצה האזורית גזר ועם השנים הפך ליישוב קהילתי.
היישוב גדל בארבעה שלבים. בשנת 2004 החל פרויקט הרחבה גדול ביישוב, שזכה לשם "כרמים", וכלל בניית כ-350 בתים, מה שהביא להכפלת מספר התושבים ביישוב. בשכונה הוותיקה הרחובות נקראים על שמם של החשמונאים, ובשכונת כרמים, לפי מושגים הקשורים לגפנים כגון בציר ענב וכרם, כיוון שהיו ממוקמים במקום השכונה כרמים לפני הקמתה.
המוסדות ביישוב

בשטח היישוב נמצאים משרדי המועצה האזורית, קריית חינוך, מרכז מסחרי, ספרייה אזורית גזר, בריכת שחייה וגנים ציבורים.
ביישוב שלושה בתי ספר השייכים לחינוך הממלכתי והמשרתים את כלל תושבי המועצה האזורית גזר:
בית הספר "שדות איילון", בית ספר יסודי (כיתות א'-ו'). בעבר היו קיימים שני בתי ספר, "שדות" (א'-ג') ו"איילון" (כיתות ד'-ו'). בתי הספר התאחדו לבית ספר מאוחד ששמו "שדות איילון". לפני הקמתו של בית הספר "שדות" ולפני פתיחת תיכון הרצוג שימש בית הספר "איילון" כבית הספר המרכזי של המועצה האזורית גזר, וכלל את שכבות הגיל מכיתה א' עד ט'. בית הספר היה מחולק אז לבית ספר יסודי (לכיתות א'-ו') וחטיבת ביניים (כיתות ז'-ט').
בית ספר "דרור", דמוקרטי-מונטוסורי (כיתות א'-ו'), הוקם ב-2022 על השטח שבעבר היה שייך לבית ספר "עתידים" (אשר עבר לכרמי יוסף).
בית הספר התיכון ע"ש הרצוג הוא בית ספר שש-שנתי לכיתות ז' עד י"ב, שהוקם ב-1987. לכל שכבה 6-9 כיתות. בית הספר שייך לרשת החינוך של מכון ברנקו וייס.
שלושת בתי הספר נמצאים במתחם המכונה "קריית חינוך בית חשמונאי", בו פועל גם חדר הכושר בית ספרי ומתקיימים בו חוגי העשרה וספורט. במקום הוקם גם מבנה "אשכולות פיס", בו נערכים מופעים, הרצאות וחוגים אחר הצהריים ובערב לתושבי המועצה.
מרכז נוסף בקריית החינוך הוא מרכז ההדרכה, בו שני חדרים מאובזרים, אשר מיועדים למדריכים מתנועות הנוער השונות, ובהם יושבת גם רכזת ההדרכה האזורית.
מתחם בריכת השחייה נושק לקריית בתי הספר. בניית הבריכה החלה בשנת 1978 והסתיימה בשנת 1981. אולם מזה כשני עשורים המקום נטוש ואינו מתוחזק.
בשנת 2002 הוקם בבית חשמונאי שבט הצופים "שבט להב", המשמש כתנועת הנוער לילדי בית חשמונאי. נכון לשנת 2021 השבט מונה כ-500 חניכים בכיתות ג'-י"ב.
חורשת הנופלים

חורשת הנופלים מנציחה את בני היישוב אשר נפלו בכל מערכות ישראל. האתר נמצא ממערב לכביש הכניסה ליישוב. האתר הוקם ביוזמת ועד המושב ובסיוע היחידה להנצחת החייל במשרד הביטחון בשנת 2007 על ידי ראובן ג'יאמבשו.
פארק בית חשמונאי

הפארק נמצא בין היישוב לבין כביש 424, ממזרח לכביש הכניסה ליישוב. הפארק הוא המשך הטיילת שמתחילה ממשמר איילון וממנו היא ממשיכה לעבר עזריה ויד רמב"ם. בפארק ניתן למצוא את כיכר ליווד שהיא למעשה לב הפארק ומוקדשת לעיר ליווד אשר בקנזס, ארצות הברית, העיר התאומה של מועצה אזורית גזר. במרכז כיכר ליווד עומד פסל אשר נבנה על יד הפסל ינון דה גרוט בדמותו של שמעון התרסי, אשר נחשב ל"חשמונאי האחרון" ועל שמו נקרא היישוב בית חשמונאי.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  בית חשמונאי, באתר מועצה אזורית גזר
↑  תיכון ברנקו וייס ע"ש הרצוג, באתר מועצה אזורית גזר
↑  חורשת הנופלים בית חשמונאי, באתר יזכור
↑  פארק בית חשמונאי, באתר מועצה אזורית גזר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007498967705171 
בית ספר הרצוג
מילון אבן-שושן

"מילון חדש", 1958
"המילון החדש" בשלושה כרכים וכרך מילואים
מהדורת 2003 של המילון, בשמה החדש
תחילת הערך "מרובע", מתוך "המילון החדש"
מילון אֶבֶן־שׁוֹשָׁן הוא השם שבו נודע מילון עברי, פרי יצירתו של אברהם אבן־שושן. שמו של המילון, כפי שהופיע על־גבי כריכתו, השתנה במשך השנים:
מילון חדש: בשם זה נקראה המהדורה הראשונה של המילון, שיצאה לאור בשנים 1947–1952.
המילון החדש: בשם זה נקראה מהדורה מורחבת של המילון, שיצאה לאור בשנים 1966–1970.
מילון אבן־שושן: שם זה, שליווה את המילון באופן לא רשמי במשך שנים רבות, הפך לשמו הרשמי במהדורה מעודכנת של המילון שיצאה לאור בשנת 2003, עשרים שנה לאחר פטירתו של אברהם אבן־שושן.
מראשית ימיו ועד היום זכה המילון להצלחה רבה בקרב דוברי העברית, הצלחה שהתבטאה גם בהפצת עותקים פיראטיים שלו.
אופי המילון

בכל מהדורותיו, המילון נדפס בניקוד מלא, והחל מהמהדורה שנקראה "המילון החדש" נכלל בו גם האיות בכתיב מלא של מילים שאיותן בצורה זו שונה מאיותן המנוקד (עקב השתנות כללי הכתיב המלא במהלך השנים, הכתיב המלא במילון אינו משקף בהכרח את כללי הכתיב המלא שהאקדמיה ללשון העברית נוהגת לפיהם כיום). רבות מההגדרות מלוות בציטוטים מהספרות העברית, החל מהתנ"ך וכלה בספרות ימינו, להמחשת השימוש במילים.
המילון כולל כ־70,000 מילים (לשם השוואה, במילונו של אליעזר בן-יהודה הופיעו 23,000 מילים ובמילונו של גור 33,000 מילים).
אופי המילון > סידור הערכים לפי השורש של המילה

השיטה של מילון אבן־שושן היא שיש לדעת מה השורש של פועל כדי למצוא אותו.
יתרון השיטה הוא שהמילון מסודר לפי ה"ליבה" של המילה – השורש שממנו מתפתחות שאר המילים מאותה המשפחה והחסרון הוא שנדרשת הכרה של השורש של המילה אותה מחפשים, ולכן לא תמיד החיפוש פשוט.
הוצאת מילון חדש 1947–1952

ראשית התעניינותו של אברהם אבן־שושן במילונאות עברית מעשית החלה בשנות עבודתו הראשונות בהוראה:
...נתבּקשתי בראשית שנות השלושים, ואז אני מורה צעיר, על ידי המפקח ד"ר אליעזר ריגר להשתתף בצוות העוזרים בִּקביעת אוצר מילות היסוד לפי שכיחותן... עיסוקי השקוד במשך שבועות מספר במניין המילים בטקסט מסוים שניתן לי ורישומם ובתוספת סקרנותי שלי – האומנם רשומות כל המילים שנתקלתי בהן ביחד המילונים העבריים המצויים, ובייחוד במילון השימושי הגדול שמלך אז בכיפה "המילון העברי" של יהודה גור – העמידוני כבר אז על העובדה כי הלשון החדשה החיה, הדבורה והספרותית המודרנית, מתועדת במילון העברי אך במעט, ואשר ניתן נוסח בלשון משכילית למדנית ללא הסבר פשוט... אותה פגישה ארעית, שדוגמתה ראיתי גם בבתי־ספר אחרים, עוררה ממש קנאה בלבי בגויים. בשובי בתום השנה הביתה הצטיידתי בכמה מילוני נוער אנגלים משובחים, והמחשבה לא הרפתה ממני: כלום אין מן הדין שיהא גם לנו מילון מעין אלה לשימוש התלמידים והנוער? אך מי יעז להרים משא כבד זה של חיבור מילון חדש לנוער?
בתחילה, מטרתו המקורית הייתה חיבור מילון המותאם בעיקרו לתלמידים בבית הספר ולנוער, אך ככל ששקע יותר ויותר במלאכת המילון באיסוף החומר הלשוני ובעיצוב שיטת הגדרותיו, הגיע אבן־שושן להחלטה כי מתכונת זו של המילון, מבנהו ושיטתו מתאימים לכל קורא עברית, וכך צמח רעיון המילון החדש.
החל משנת 1943 החל אבן־שושן בעבודה מאומצת על המילון עבור הוצאת קריית ספר. ראשית המלאכה – איסוף מילים שאינן מצויות במילונים הקיימים. במשך כשלוש שנים (1942 עד 1945) שקד על מלאכת איסוף המילים. בריכוז כַּרְטֶסֶת המילים הוא עבר על מרבית הסִפרות והשירה העברית, האזין לחידושי השפה ברדיו ובעיתונות הכתובה, בשירה ובספרות העברית, בספרות המדע ובמשק המדינה. הוא רתם לעבודה בני משפחה, חברים ומורים והטיל עליהם לציין כל מילה או צירוף מילים בספרות הכתובה שנראו להם כחידוש. לימים גייס גם את בנו יובל למלאכה, ואת אחיו, שלמה, שהיה מתרגם בעיסוקו, ושאסף עבור המילון מילים מהספרות ומהעיתונות בעיקר. כרטסת המילים הלכה ותפחה. במקביל, הקים אבן־שושן כרטסת מילים לועזיות שכיחות בלשוננו. בשלב הבא, כשהוא מצויד במבחר מילים רחב דיו, החל במלאכת כתיבת המילון לגופה, רישום הערכים וניסוח הגדרות ברורות לכל ערך וערך. בשלב ניסוח ההגדרות למילים נעזר אבן־שושן בצוותי יועצים מקצועיים המומחים כל אחד בתחומו, כגון מיכאל בן־חנן בתחום הספורט ופרופ' נתן רוטנשטרייך בפילוסופיה. במקביל החליט לעטר את המילון בציורים, בין השאר, מעולם החי והצומח, מתוך תפיסה שמראה עיניים, נוסף להסבר מילולי, עשוי לתרום למשתמש.
הכרך הראשון (אותיות א'–ז') של "מילון חדש" יצא בסוף שנת 1947 והוא תוכנן לצאת בארבעה כרכים. העבודה על המילון נמשכה בימי ההפגזות על ירושלים במלחמת העצמאות אך נפסקה עם ההכרזה על הגיוס הכללי כך שהכרך השני יצא רק בשנת 1949. הכרך השלישי (אותיות מ'–ס') יצא במחצית הראשונה של 1950 והכרך הרביעי בתחילת 1951. הכרך החמישי והאחרון יצא בתחילת שנת 1952. לכבוד גמר הוצאת המילון יצא המילון כולו בכרך אחד עבור העיתון דבר אשר חילק 1500 עותקים בהגרלה בין מנוייו.
עדכון במהלך השנים

לאחר כשש שנים, ב־1958, יצא לאור כרך מילואים למילון. מאחר שמלאכת המילונאי אינה נגמרת לעולם, מיד לאחר הבאת המהדורה הראשונה של המילון לדפוס המשיך אבן־שושן לאגור ולבאר מילים חדשות ולחפש מונחים חדשים למהדורה הבאה. כשניגש להתקנת המהדורה החדשה של המילון, עלה במחשבתו תחילה לעדכן את המילון רק בתחום אוצר המילים, בשיבוצו את כל הערכים שכונסו בכרך המילואים, ובהוספת שאר חידושי המילים והתצורות הלשוניות החדשות, שנצטברו במשך השנים ושנמצאו ראויים להיכלל במילון. אולם, ככל שירד יותר לעמקה של העבודה, נתחוור לו כי אין די בכך; אגב מלאכה הוציא מ"בית גנזיו" את דברי הביקורת המרובים, הענייניים והמשכילים, שהתפרסמו בעיתונות היומית והתקופתית של הימים ההם על המילון. כמו כן, יישם את מאות המשאלות וההצעות שהופנו אליו במשך השנים במכתבים ובשיחות שבעל פה. על אלה נוספו שיקוליו ועיוניו המקצועיים. כל אלה הביאוהו לידי מסקנה, כי ראוי לערוך את המילון כולו עריכה חדשה, עניינית ותוכניתית – לטובת הקוראים והמעיינים.
בשנים 1966 עד 1970 יצאה לאור מהדורה מורחבת של המילון, שנקראה "המילון החדש". גם למהדורה זו יצא לאור כרך מילואים, בשנת 1983.
בהקדמה לכרך הראשון של "המילון החדש" הציג אבן־שושן את השקפתו ביחס לעדכון המילון:
לאחר פטירתו של אברהם אבן־שושן יצאו לאור שלשה קובצי עדכונים והשלמות למילון, הראשון בעריכת ד"ר ראובן סיון, השני בעריכת ד"ר ראובן סיון ופרופ' רפאל ספן, והשלישי בעריכת פרופ' רפאל ספן (נפטר ב־17 בפברואר 1995). בשנת 1997 יצאה לאור מהדורה משולבת, שבה שולבו בגוף המילון כל התוספות שנכללו בכרך המילואים לדורותיו.
עדכון במהלך השנים > המהדורה העדכנית

בשנת 2003 יצאה לאור מהדורה חדשה מורחבת ומעודכנת של המילון, בעריכתו של פרופ' משה אזר, הנושאת את השם "מילון אבן־שושן" – מחודש ומעודכן לשנות האלפיים, ובה 7,000 ערכים חדשים. המהדורה משקפת את הגישה המודרנית לעברית המדוברת, ויש בה הכרה גלויה בהשפעת האנגלית. במהדורה הזאת גם מספר גדול במיוחד של מילים מן השפה המדוברת המשתנה במהירות על רקע השינויים בחיים הישראליים ובמבנה החברה והאוכלוסייה בישראל. הייתה זו הפעם הראשונה שבה הוזנו ערכי המילון למחשב, ונדפסו בדרך זו. במהדורה זו הושמטו האיורים שליוו את המילון במהדורות קודמות שלו, וסייעו להבנתן של מילים המייצגות עצמים מוחשיים. כן נוספו לו מילות סלנג רבות, שאבן־שושן נמנע מלהכניסן למילונו, שכלל מילות סלנג מעטות. נוספו מילים חדשות ומשמעויות חדשות למילים ישנות, והמילון נוקד מחדש, לפי כללי הניקוד החדשים של האקדמיה ללשון העברית. לחלק מהמילים שונה הניסוח של ההגדרה, בלא ששונתה משמעותן. דוגמה לכך היא הגדרתה של המילה "ביקיני": ניסוחו של אבן־שושן "כינוי לבגד־ים חושפני ביותר, 'המכסה טפח ומגלה טפחיים'" שונה לנוסח "כינוי לבגד־ים נשי חושפני העשוי בשני חלקים".
עדכון במהלך השנים > מהדורות מקוונות

בשנת 2009 יצאה לאור גרסה מקוונת של המילון, כתוסף לתוכנת "בבילון". מהדורת "מילון אבן־שושן מחודש ומותאם לשנות האלפים" של המילון כלולה במילוניה של חברת אפל וזמינה לשימוש במכשיריה (אייפון, אייפד, מק וכו'). משנת 2020 מוצגות הגדרות המילון גם באמצעות מנוע החיפוש גוגל, כאשר משתמשים באופרטור ":define". בתיבת החיפוש כותבים "define:xyz" או "מה זה xyz?" כאשר xyz היא המילה המבוקשת (דוגמה: ערך המילה 'עברית').
הוצאה לאור

המילון יצא מראשיתו בהוצאת קריית ספר. בשנת 1993 נתגלע סכסוך בין ההוצאה לבין יורשיו של אבן־שושן בגלל פיגור בתשלום תמלוגים על המילונים שנמכרו. בעקבות זאת, הודיעו היורשים על ביטול מכירת הזכויות של המילון להוצאה והביטול קיבל את אישור בית המשפט בשנת 1998. בשנת 1999 היורשים העבירו את הזכויות להוצאת המילון החדש.
הערות שוליים

↑  ראו דוגמה למספר ערכים ותיאור מבנה הערכים במילון, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  מלון עברי חדש, דבר, 28 באוקטובר 1947
↑  אברהם חיים אלחנני, נכסי ברזל של ירושלים, דבר, 5 באוקטובר 1949
↑  יעקב כנעני, מילונו החדש של אבן־שושן, דבר, 23 ביוני 1950
↑  נ.צ. מיימון, "המלון החדש" לאור בקורת אחת, דבר, 12 במרץ 1951
↑  עם צאת המהדורה הגדולה של מלון אבן־שושן, דבר, 5 ביוני 1952
↑  לכבוד המלון החדש של א. אבן־שושן, דבר, 1 באפריל 1952
↑  ראובן מירקין, עם צאת כרך המילואים של "המילון החדש", לשוננו לעם לה, תשמ"ד, עמ' 26–32
↑  The Unabridged Even-Shoshan Dictionary, store.babylon-software.com(הקישור אינו פעיל)
↑  עדי אקוניס, חדש בבבילון: מילון אבן־שושן בקליק, באתר BubbleTech‏, 7.9.2009
↑  אופרטורים לחיפוש מתקדם ב־ Google, באתר www.google.co.il
מילון אבן־שושן החדש למכירה בשבוע הספר
התשובה לחיים, היקום וכל השאר

התשובה לשאלה הגדולה של החיים, היקום וכל השאר
התשובה לחיים, היקום וכל השאר (באנגלית: Answer to the Ultimate Question of Life, the Universe, and Everything) מופיעה בספר המדע הבדיוני "מדריך הטרמפיסט לגלקסיה" של דאגלס אדמס.
התשובה, 42, ניתנת על ידי המחשב הגדול ביותר שנבנה עד אותו הזמן, לאחר שבעה וחצי מיליוני שנים בהן עיבד את התשובה, והיא מובילה את גיבורי הספר לחפש את השאלה – כי בלי השאלה של החיים, היקום וכל השאר – שמובילה לתשובה זו, אין לתשובה משמעות.
תשובה זו ניתנה על ידי המחשב "הרהור עמוק", המחשב השני בגודלו בכל הזמנים, אחרי 7.5 מיליוני שנות חישוב, לקבוצה של חייזרים. החייזרים, לפי הספר, הם ייצוג תלת-ממדי של היצורים הפאן-ממדיים ההיפר-אינטליגנטיים שבנו את המחשב "הרהור עמוק", כדי שיענה על התשובה לשאלה הגדולה של החיים היקום וכל השאר. התשובה לשאלה הגדולה של החיים, היקום וכל השאר היא, על פי הספר, 42.
אזכורים בספרי הסדרה

"ארבעים ושתיים!" צווח לונקוואל, "נזקקת לשבעה וחצי מיליוני שנים כדי לספור עד ארבעים ושתיים?!"
"בדקתי זאת בקפדנות מרבית," אמר המחשב, "וזוהי לבטח התשובה הנכונה. אני חושב שהבעיה היא, אם אדבר בכנות, שלמעשה לא ידעתם כלל את השאלה".
מובן שכדי להבין את המובן של התשובה, צריך לדעת מה השאלה. הבעיה הייתה, שהחייזרים לא ידעו כלל מה השאלה. כדי למצוא את השאלה, המחשב "הרהור עמוק" עיצב מחשב חדש, המחשב הגדול ביותר בכל הזמנים, מחשב כל כך מתוחכם עד שלפעמים זוהה בטעות ככוכב לכת. השם של המחשב שאמור למצוא את השאלה, הוא כדור הארץ. יוצרי המחשב נותרו עליו על מנת לתחזק אותו, ולבשו צורה של עכברים. לרוע המזל כדור-הארץ הושמד רגע לפני שהתשובה נמצאה, ובלית ברירה מנהיגי החייזרים, החליטו להמציא את השאלה: "בכמה דרכים על אדם ללכת?" ("How many roads must a man walk down?") (הלקוחה מתוך שירו של בוב דילן "Blowin' in the Wind").
בספר השני בסדרה – "המסעדה שבסוף היקום", מנסה ארתור דנט למצוא את השאלה, אך מצליח למצוא רק גרסה מעוותת ומקורבת שלה. גרסה זו היא "מה תקבל אם תכפיל 6 ב-9?".
בסוף הספר השלישי – "החיים, היקום וכל השאר", פוגשות הדמויות הראשיות את פראק שאומר להם שיש תאוריה הגורסת כי אם מישהו ידע בו זמנית גם את השאלה וגם את התשובה, יקרוס היקום ויתחלף במשהו הרבה יותר מוזר ובלתי מובן. כמו כן יש תאוריה הגורסת כי כל זה כבר קרה.
בספר הרביעי בסדרה – "היו שלום ותודה על הדגים", פוגש ארתור את פנצ'רץ' והוא חושב שהיא מצאה את השאלה, אך בסופו של דבר מתברר לו שהיא מצאה את המסר האחרון של אלוהים לברואיו: המסר כתוב באותיות אש בגובה עשרה מטרים בהר קוונטולוס קוואזאגאר, סוורביופסטרי, כוכב הלכת פרליומטראן, שמש זארס, גזרה גלקטית QQ7, פעילות J גאמה. המסר עצמו קצר למדי – "אנו מתנצלים על התקלה" (במקור "We apologize for the inconvenience", אנו מתנצלים על אי הנוחות).
משמעות התשובה

מעריצים רבים חיפשו את הסיבה שבגללה בחר דאגלס אדמס דווקא במספר 42 כתשובה לחיים היקום וכל השאר. בין השאר עלו האפשרויות הבאות:
בבסיס בינארי המספר 42 מיוצג כ-101010
בבסיס 13, המכפלה של 6 ב-9 (ראו מעלה) שווה ל-42. (כשנשאל על כך אדמס, ענה "אני לא כותב בדיחות בבסיס 13.")
42 הוא מספר האותיות במשפט "Douglas Adams The Hitchhikers Guide to the Galaxy" (דאגלס אדמס, מדריך הטרמפיסט לגלקסיה)
42 הוא הכתובת של המועדון של סטברו והמקום שארתור נמצא בו בזמן שהעולם מושמד
42 הוא מספר השעות בו פעל שיקוי השיתוק על יוליה (במחזה "רומיאו ויוליה").
ב־2 בנובמבר 1993 סיפר דאגלס אדמס מדוע בחר דווקא במספר 42:
זו הייתה בדיחה. זה היה חייב להיות מספר, רגיל, קטן – ובחרתי בו. בסיס בינארי, בסיס 13, נזירים טיבטים – כל אלה הם שטויות. ישבתי ליד שולחן הכתיבה שלי, הבטתי לעבר הגינה וחשבתי "42 יתאים". הקלדתי את המספר. "סוף הסיפור".
בדיחות על התשובה

התשובה לחיים, היקום וכל השאר זכתה להיות נושא לבדיחות במספר תחומי דעת.
בדיחות על התשובה > בדיחת מתכנתים

הבדיחה באה להסביר מדוע המחשב החזיר את התשובה השגויה 42 במקום הערך הנכון למכפלה 6*9 = 54.
לפי הבדיחה, המחשב "הרהור עמוק" השתמש בתוכנית הבאה, הכתובה בשפת התכנות C.
#include <stdio.h>

#define SIX 1 + 5
#define NINE 8 + 1

int main()
{
 printf("What do you get if you multiply %d by %d?\n", SIX, NINE);
 printf("Answer: %d\n", SIX * NINE);
 return 0;
}
התוכנית מכילה באג בשל השימוש במקרו ללא סוגרים מתאימים, והוא הסיבה לערך השגוי, המתקבל כתוצאתו של הביטוי 1 + 5 * 8 + 1.
גם במערכת הפיתוח ויז'ואל סטודיו של מיקרוסופט יש התייחסות שבקריצה למספר זה. כדי להגיע לכך, יש לייצר פרויקט חדש מסוג Native DLL עם התכונה Export some symbols. הפונקציה שנוצרת על מנת להדגים החזרה של ערך מספרי מכילה את הקוד הבא:
// This is an example of an exported function.
TEST_API int fntest(void)
{
 return 42;
}
בדיחות על התשובה > מתמטיקאים

הבדיחה הבאה באה להסביר למה 42 אכן שווה להכל, בעזרת המשתנה "everything" ("הכל").
a=b/\times a
a^{2}=ab/-b^{2}
a^{2}-b^{2}=ab-b^{2}
(a+b)(a-b)=b(a-b)/:(a-b)
a+b=b/(a=b)
2a=a/:a
1=2/\times (everything-42)
everything-42=2everything-84/+84
everything+42=2everything/-everything
42=everything
במבט ראשון נראה שהחשבון כולו נכון, אבל כיוון ש- a=b,  (a-b)=0, ולכן בשורה 4 מתבצעת פעולה לא חוקית של חילוק באפס, והיא שגורמת לתוצאה האבסורדית  1=2 וממילא  42=everything. למעשה ניתן לבצע את אותו תהליך על כל מספר אחר ולהגיע למסקנה שהוא שווה everything.
הערות שוליים

↑  ספר ראשון פרק 24: "יצורים אלה, שאתה קורא להם עכברים, אתה מבין, אינם בדיוק כפי שהם נראים. זוהי רק העתקה לממדים שלנו של ישויות עצומות היפראינטליגנטיות ופאן-ממדיות. כל העסק הזה עם הגבינה והציוצים אינו אלא הצגה... חוששני שהם עשו עליכם ניסויים"

התשובה לשאלה הגדולה של החיים על צג מחשב
Yes (חברה)

| --- | --- |


מטה חברת yes, כפר סבא
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מייסדים:  איציק אלייקים, מיכל רפאלי כדורי, רוני ברנוב ויונה ויזנטל
 תקופת הפעילות:  1998, עלה לאוויר ב-10 ביולי 2000 – הווה
 חברת אם:  קבוצת בזק
 מיקום המטה:  כפר סבא 
 משרד ראשי:  ישראל כפר סבא, ישראל
 שליטה בחברה:  בזק (100%)
 ענפי תעשייה:  שירותי טלוויזיה, IPTV, טלוויזיה בלוויין, וידאו לפי דרישה, שירותי אינטרנט סיבים אופטיים
 מוצרים עיקריים:  טלוויזיה רב-ערוצית, וידאו על פי דרישה
 הכנסות:  317 מיליון ש"ח (נובמבר 2024)
 רווח:  12 מיליון ש"ח (נובמבר 2024)
 מנכ"ל:  אילן סיגל 
 עובדים:  1,000
  
 www.yes.co.il
 
yes הוא המותג שבו מוכרת חברת התקשורת יס שרותי טלוויזיה ותקשורת בע"מ (בעבר נקראה די.בי.אס. שרותי לווין (1998) בע"מ), המספקת שירותי טלוויזיה ואינטרנט בישראל. החברה היא חברה-בת בבעלות מלאה של "בזק".
החברה נוסדה בשנת 1998, לשם מתן שידורי טלוויזיה רב-ערוצית בישראל באמצעות לוויין תקשורת, החלה את שידוריה בשנת 2000, והחל מ-2019 גם שירותיה ניתנים גם דרך האינטרנט (IPTV). נכון לנובמבר 2024 לחברה יש כ-563 אלף מנויים, מתוכם 456 אלף מנויי IP (+yes ו־+STING) המהווים כ-82% מסך לקוחות החברה – מה שהופך את yes לחברת הטלוויזיה המשדרת על גבי האינטרנט הגדולה בישראל.
yes מציעה ללקוחותיה מעל ל-140 ערוצים ו-80 אלף תוכני VOD, לצד שיתופי פעולה עם ספקיות התוכן הבינלאומיות: נטפליקס, דיסני+ ודיסקברי+.
מנכ"ל החברה הוא אילן סיגל המשמש במקביל גם כמנכ"ל פלאפון תקשורת.
היסטוריה > הקמה

חברת די.בי.אס. שרותי לווין (1998) בע"מ הוקמה בשנת 1998 בעידוד שרת התקשורת לימור לבנת, שסברה כי חברת טלוויזיה נוספת תעורר תחרות בשוק הטלוויזיה הרב-ערוצית, אשר נשלט כמונופול על ידי חברות הכבלים מאז תחילת שנות ה-90 של המאה ה-20. החברת החלה לשדר בשנת 2000, באמצעות הלוויינים עמוס 2 ועמוס 3.
כניסת yes לשוק, עוררה את התחרות בשוק הטלוויזיה הרב-ערוצית. בתחילת הדרך חברות הכבלים הורידו את מחיריהן במטרה למשוך לקוחות, ולמנוע עזיבה של לקוחות קיימים. בשנה הראשונה לפעילות yes על חברות הכבלים נאסר להציע חבילות ערוצים גמישות בתשלום (טירינג) וכן שידורים דיגיטליים, בעוד yes הורשתה להציע שירותים אלו. עובדה זו העניקה יתרון ל-yes שהתמודדה בתחילת דרכה עם קשיים כספיים וטכניים ופיגור בחיבור מנויים.
בתחום התוכן, התחרות בין החברות התמצתה בעיקר בתוכניות ובתכנים מיוחדים תמורת תשלום נוסף. yes הציעה בשנים הראשונות את ערוצי חברות הכבלים (ערוץ 3 וערוץ 4) למעט תוכן ישראלי שהופק על ידי חברות הכבלים לערוצים אלו.
חברות הכבלים ניסו בתחילה להתמודד עם החדירה של yes לשוק באמצעות הצבת פיתויים בפני לקוחות עוזבים, ניסיונות להפוך את פרוצדורת המעבר למורכבת, וכן באמצעות רכישת תכנים שישודרו בלעדית בשידורי הכבלים. מצב זה הביא לכך שבשנותיה הראשונות הציגה yes שפע תכנים שנרכשו במחירים זולים בהרבה מספריות הטלוויזיה הבריטית והאוסטרלית. תוכנית זו נכשלה במידה רבה, גם משום שהוצאות הרכישה המופרזות הובילו את חברות הכבלים אל עברי פשיטת רגל, אך גם משום שסדרות רכש שנרכשו בממון רב שודרו בערוץ 3, שמתוקף חוק המועצה לשידורי כבלים ולווין, הועבר גם לצופי yes. סיבה משוערת נוספת הייתה שחברות הכבלים העריכו באופן שגוי את מידת החשיבות שיש לתכנים ספציפיים במערכת ההחלטות של לקוחותיהם, שככל הנראה הכריעו פעמים רבות גם על בסיס של שירות (או היעדרו), או שהסתגלו בקלות רבה ואף יצרו העדפה לתכנים שהציעה "yes".
שירותי סטרימינג ופעילות נוספת > +STING

ביולי 2017 נחשף ש-yes בשלבים אחרונים של פיתוח שירות Over the top (טלוויזיה על גבי האינטרנט) משלה, בשם STINGTV ולימים שונה שמו ל-+STING. השירות שהושק באוקטובר 2017, מבוסס אינטרנט, באמצעות מערכת הפעלה של אנדרואיד, Apple TV וטלוויזיות חכמות. וניתן להתחבר אליו באמצעות טלוויזיות חכמות וסטרימרים תומכים או הזמנת ממיר ייעודי. השירות מציע חבילות מצומצמות הכוללות את ערוצי הברודקאסט הישראליים, ערוצי סדרות, סרטים, וילדים של yes, ערוצי ספורט, מדע וטבע, וכ-45 אלף תכנים שונים ב-VOD.
שירותי סטרימינג ופעילות נוספת > +yes

ב-28 באוקטובר 2019 השיקה חברת yes לראשונה את שירות הסטרימינג שלה +yes (בעברית: יס פלוס) לסטרימרים התומכים ב-Apple TV. ב-31 במרץ 2020 השיקה את השירות ל-Android TV. השירות פותח בהתאם להחלטת החברה לבצע מעבר הדרגתי לאורך תקופה של 7 שנים לשידורים על גבי האינטרנט בלבד, עד לסיום החוזה עם "חלל תקשורת", ולוותר על השידורים בלוויין. לאור התחרות והמחיר של תחזוקת תשתית שידורים עצמאית. נכון לנובמבר 2024 yes+ הוא שירות הסטרימינג בעל התוכן הגדול בישראל, עם כ-80 אלף תכנים בספריית ה-VOD.
ב-15 ביולי 2020 חשפה yes פיתוח בשם yes+ Live שפותח בשיתוף עם חברת Synamedia, המאפשר לצופים לצפות בשידורים חיים בזמן אמת וללא שיהוי של כמה שניות (רלוונטי במיוחד לשידורי ספורט).
ב-19 בינואר 2022 השיקה yes את אפליקציית +yes במקום yesGo, מה שהפך את +yes למותג הראשי שבבעלות החברה, בנוסף ל-+sting. השירות זמין לצפייה באיכות 4K.
שירותי סטרימינג ופעילות נוספת > yes+FIBER

בסוף שנת 2022 השיקה yes את yes+FIBER – חבילת תקשורת משולבת הכוללת את שירות הטלוויזיה של החברה ואינטרנט סיבים על בסיס התשתית של בזק. החברה מציעה אינטרנט סיבים במהירויות של עד 1,000GB. נכון לאוגוסט 2024 לחברה יש 55 אלף לקוחות המנויים ל-yes+FIBER.
שירותי סטרימינג ופעילות נוספת > yes Studios

yes Studios היא הזרוע הבינלאומית של yes להפצה, מכירה, פיתוח והפקת תוכן, המתמחה ביצירה ישראלית מקורית ופונה לקהל העולמי. yes Studios מייצגת סדרות טלוויזיה מתוסרטות, פרויקטים תיעודיים ותכני ילדים נבחרים של yes ושל יוצרים ומפיקים ישראליים וכן מפתחת ומפיקה תוכן מקורי לשוק הבינלאומי. היא אחראית על שורה של עסקאות תוכן, שידור תוכן ישראלי בפלטפורמות גלובליות וכן אדפטציות של פורמטים ישראלים ברחבי העולם כגון: פאודה, "מלכת היופי של ירושלים", "כבודו", "שטיסל", "על הספקטרום", "בלאדי מורי", "עיר מקלט", "תאג"ד" ו"המנצח".
תמיכה ביצירה הישראלית

yes תומכת ביצירה הישראלית ומביאה לצופים הפקות מקור הזוכות גם להצלחה בינלאומית. בחודש מרץ 2023 דיווחה החברה שהשקיעה בעשור האחרון למעלה ממיליארד ש"ח ביצירה ישראלית.