stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חתיכה בהפתעה
עלילה

הסרט מתחיל בסצנה ממצרים העתיקה בה כלה מנסה לברוח מחתונה באמצעות עגילים אותה מעבירה למשרתה ולמעשה הן מחליפות גוף והכלה המיועדת בגופה אך מדובר במשרתת שעתידה להינשא.
משם מממשיכים לסצנה של היום, ג'סיקה ספנסר היא הנערה החתיכה והפופולרית ביותר בתיכון, אפריל היא חברתה הטובה של ג'סיקה והן מעודדות בנבחרת של בית ספר התיכון בו הן לומדות, יום אחד ג'סיקה עושה צחוק בבית ספר מנערה שמנה ומנערה מדת הוויקה, לאחר מכן היא וחברותיה הולכות לקניון, שם הם נכנסות לחנות אפריקאית, ג'סיקה מגלה בחנות שהעגיל שמוצא חן בעיניה אינו למכירה אז היא מחליטה לגנוב אותו.
זמן קצר אחרי זה אוליב, פושע בן שלושים, שודד תחנת דלק, ג'סיקה וחברותיה עוצרות שם עם מכוניתן והן חושבות שהוא עובד במקום, על מנת שלא יחשדו בו בעבירה הוא מתחיל לשרת אותם, לג'סיקה נופל בטעות אחד העגילים על הקרקע מחוץ למכונית ואוליב לוקח אותו, באותו ערב הוא שם את העגיל של ג'סיקה בביתו בעוד היא עונדת את העגיל השני שנותר לה, בוקר ג'סיקה ואוליב קמים בבוקר בגוף האחד של השני, דבר זה מדאיג בעיקר את ג'סיקה היות שהיא עמודת לקראת תחרות מעודדת וגם נשף סיום התיכון בא וקרב.
לאחר שג'סיקה מצליחה לשכנע את חברותיה להאמין לה שהיא אכן היא רק בגוף אחר הם עוזרות לה לברר אודות המקרה של חילופי הגוף, אחת מהם מוצא תמונה של העגיל במרשתת, כשהם חוזרות לחנות שהיו בה, המוכר בחנות מסביר לה איך העגיל עובד ואומר להם שהם חייבות למצוא את העגיל השני ואם לא השינוי יהיה לתמיד.
בזמן זה ג'סיקה גרה בסודיות אצל אפריל ומועסקת בגופו של אוליב בשתי עבודות, היא עובדת כגנן בביתה ובמסגרת זו הוריה מספרים לה על הבעיות בחיי הנישואים שלהם והיא עוזרת להם לחדש את חיי האהבה שלהם, היא גם מועסקת בעבודות תחזוקה בבית ספרה, במסגרת עבודתה היא נכנסת למלתחות של הבנים שם היא מרגלת אחר החבר שלה ביל והחבר של אפריל ג'ייק.
במקביל אוליב מנצל את גופה של ג'סיקה כדי להרוויח כסף מגברים כולל מבילי הנותן לו כסף וגם נותן לו את מכוניתו במחשבה שהוא ג'סיקה, ביום נשף הסיום, אחת מחברותיה של ג'סיקה רואה במהדורת החדשות בטלוויזיה את אוליב שודד גבר, היא הולכת לזירת הפשע ושם היא מוצאת כרטיס ביקור של המועדון בו אוליב עובד בריקוד על עמוד, היא מיידעת את ג'סיקה במידע שמצאה וחבורת הבנות הולכת למועדון זה, הם מוצאות את אוליב, ג'סיקה לוקחת ממנו את העגיל ושמה אותו עליה ביחד עם העגיל שהיה אצלה, כששני העגילים על אותו בן אדם, הגוף של שניהם מתחלף וחוזר למצב המקורי, הסרט מסתיים בטקס סיום בית הספר.
בית הכנסת הישן אוהל יעקב (מינכן)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת שנחרב 
 על שם:  יעקב 
 כתובת:  העיר העתיקה של מינכן 
 מיקום:  העיר העתיקה של מינכן 
 מדינה:  גרמניה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1892
 תאריך פתיחה רשמי:  1892 
 תאריך פירוק:  נובמבר 1938 
 אדריכל:  אוגוסט אקסטר 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות נאו רומנסקית 
 מידות
 אורך:  16 מ' 
 גובה:  19 מ' 
 קואורדינטות:  48°08′21″N 11°35′00″E﻿ / ﻿48.1392°N 11.5833°E﻿ / 48.1392; 11.5833
  (למפת מינכן מוגדלת) בית הכנסת הישן אוהל יעקב(למפת מינכן רגילה) בית הכנסת הישן אוהל יעקב
 
בית הכנסת אוהל יעקב היה בית הכנסת של הקהילה האורתודוקסית במינכן בגרמניה. הוא שכן ברחוב הרצוג-רודולף שטראסה. בפרעות נובמבר 1938, הועלה המבנה באש על ידי הנאצים.
המבנה תוכנן על ידי אוגוסט הקסטר, בסגנון נאו-רומנסקי עם חזית ומידות צנועות יחסית לבית הכנסת המרכזי במינכן ברחוב הרצוג-מקס שטראסה (16 מטר אורך על 19 מטר גובה). אולם התפילה הכיל 150 מקומות ישיבה.
היסטוריה

אגודת אוהל יעקב הוקמה על ידי הקהילה החרדית במינכן, שהתפצלה מיתר הקהילה לאחר שזו החלה לאמץ סממני דת ליברליים כגון סידור תפילה מחודש שיצא בשנת 1876, ושילוב שירת מקהלות ועוגב בתפילה. למרות הפילוג, מפאת החוק הבווארי שלא אפשר הפרדת קהילות רשמית, פעלה הקהילה כתת-קהילה במסגרת הקהילה המרכזית בעיר ולא כקהילה עצמאית. בשנת 1887 בנתה הקהילה המרכזית בית כנסת חדש, והאורתודוקסים ביקשו לשכור את בית הכנסת הקודם שהתפנה, אך בין אם מסיבות כלכליות או מתוך חוסר רצון להעמיק את הפילוג, הבקשה נדחתה והמבנה נמכר.
לבסוף נבנה בית הכנסת ברחוב הרצוג-רודולף במימון מקורות פרטיים. בשנת 1891 הונחה בו אבן הפינה ושנה מאוחר יותר הבניין נחנך רשמית. בשנת 1924 הקימה הקהילה בית ספר ששימש כבית ספר דתי ציבורי, שנרכש בשנת 1933 על ידי הקהילה הכללית. בשלהי המאה ה-19 כיהן כרב הקהילה האורתודקסית במינכן הרב שלמה פישר. לאחריו כיהן הרב ד"ר חנוך ארנטרוי שימש כרב הקהילה האורתודוקסית ובית הכנסת במשך כארבעים שנה, עד למותו בראשית שנת 1927.
ב-ליל 9 בנובמבר ב-1938, השתתפה צמרת השלטון הנאצי בארוחה חגיגית בבית העירייה במינכן, לציון 15 שנה לפוטש מרתף הבירה. בין הסועדים נמנו חיילי פלוגות הסער שהשתתפו בפוטש, ושישה מהם סעדו ליד שולחנו של היטלר. לקראת השעה 10:30 בערב הם קמו ויצאו להשתולל בעיר. "פלוגת המחץ אדולף היטלר" (Stosstrupp) יצאה לבית הכנסת
ושרפה אותו על כליו, ספרי התורה ותשמישי הקדושה שבו, ועימו נשרפו גם בית המדרש והספרייה. השר גבלס הבחין בלהבות שאחזו באוהל יעקב וניסה להזעיק מכבי אש (ייתכן מתוך חשש של פגיעה ברכוש לא יהודי) ללא הצלחה. ככל הנראה רק סיבה אחת יכלה להביא לכך שבקשת השר לא בוצעה: המציתים פעלו בהוראה אישית מפורשת או מרומזת שקיבלו כמה שעות קודם לכן מהיטלר. עלויות פינוי ההריסות הוטלו על הקהילה היהודית, ובית הספר נסגר. כיום יש במקום שלט הנצחה בבית מס' 1 ברחוב.
ב-9 בנובמבר 2006, 68 שנים בדיוק לאחר שריפת בית הכנסת, נחנך בית הכנסת המרכזי החדש במינכן, הנושא את אותו שם.
גלריה

לוח זמנים ופירוט סדר הסליחות של יום כיפור
פנים בית הכנסת
בית הכנסת החרב
לוחית זיכרון
הערות שוליים

↑  על פי יומנו
↑  תום שגב, שיעור היסטוריה, באתר הארץ, 30 באוקטובר 2008
↑  ראו הרחבה לגבי משמעות התאריך 9 בנובמבר בגרמניה
↑  AP, ‏68 שנה לליל הבדולח: נחנך בית הכנסת במינכן, באתר ynet, 9 בנובמבר 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007600134305171  GND: 103472682X  VIAF: 124145304381978570652   WorldCat (עם VIAF): 124145304381978570652 
לאחר ההריסה בנובמבר 1938
ברוך בן יצחק

ערך זה עוסק בתלמיד חכם צרפתי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
 לידה:  1140 
 פטירה:  1211 (בגיל 71 בערך) 
 כינוי:  בעל התרומה
 תאריך עלייה:  ראשית המאה ה־13 (עליית בעלי התוספות)
 תקופת הפעילות:  ?–1211 
 השתייכות:  בעלי התוספות
 תחומי עיסוק:  פסיקת הלכה
 רבותיו:  ר"י הזקן
 בני דורו:  ר"ש משאנץ
 חיבוריו:  ספר התרומה
 
עמוד השער של החיבור "ספר התרומה", ורשה - ירושלים
ספר התרומה כפי שנדפס בשנת 1523 בוונציה בדפוס דניאל בומברג. לחצו על התמונה לדפדוף בספר מעמוד 5
רבי ברוך בן רבי יצחק (1140 לערך - 1211) היה תלמיד חכם ופוסק, מבעלי התוספות. מכונה תדיר בעל התרומה על שם ספרו המפורסם. בשו"תי הרשב"ץ והרשב"ש, מתואר בעל ספר התרומה ככהן, וכמו כן בחידושי הרמב"ן. ויש מטילים ספק בייחוסו ככהן.
ביוגרפיה

הרב ברוך חי ופעל בצרפת והיה תלמידו המובהק של ר"י הזקן. הוא מזכיר בספרו רבים מחכמי צרפת אך רק ארבעה מחכמי אשכנז בדברי משא ומתן שלהם עם חכמי צרפת. ספרו הולך אחר בית המדרש הצרפתי, ובניגוד לחכמי אשכנז אינו עוסק כלל במנהגי הקהילות. חכמים שבאו אחריו העידו על פעילותו בפריז ביחד עם רבי יהודה בן רבי יצחק שירליאון. לקראת פטירתו עלה לארץ ישראל בתקופת עליית בעלי התוספות, בה גם נפטר ונקבר.
כפי שגילה שמחה עמנואל, למרות היותו תלמיד חכם צרפתי, ייחסו לו חכמים מאוחרים את השם "רבי ברוך מגרמייזא", ככל הנראה בשל בלבול עם רבי ברוך אביו של המהר"ם מרוטנבורג. רבי ברוך אינו מוזכר בהתכתבויות הלכתיות בין חכמי הלכה גרמנים, ושמו לא עולה בהקשר של פסיקת הלכה בוורמיזא, ולעומת זאת הוא מוזכר רבות בהתכתבויות עם חכמים צרפתים. בן דורו הגרמני רבי אלעזר מוורמס, המרבה לצטט את ספר התרומה בספרו, ספר "הרוקח", אף כינה אותו "רבי ברוך ב"ר יצחק מצרפת".
חברו היה ר"ש משאנץ.
ככל הנראה, חכם נוסף בשם זהה, רבי ברוך בן יצחק, היה תלמידו של ר"י הזקן, והוא מכונה על שם עירו רבי ברוך מרגנשבורג..
חיבוריו

עיקר פרסומו של רבי ברוך היה בשל "ספר התרומה" המכיל פסקי הלכה בלשון קצרה במגוון נושאים: שחיטה, טרפות, איסור והיתר, חלה, נידה, גיטין, חליצה, עבודה זרה, יין נסך, ספר תורה, תפילין ושבת. הספר כולל גם פרק מיוחד על "הלכות ארץ ישראל", בהתאם לרוח התקופה בה העלייה לארץ ישראל הייתה עניין אקטואלי. בסוף הספר צירף המחבר מפתחות המכילים את תמצית הפרקים. את חיבורו זה סיים לכתוב סמוך לשנת 1202 וכעבור כמה שנים (כנראה ב-1208) כבר היה בדרכו לארץ ישראל.
ספר התרומה נחשב לאחד מספרי הפסיקה החשובים, ופוסקים רבים מבססים עליו את פסקיהם. קיימים 17 כתבי יד שלמים של הספר ו 63 כתבי יד חלקיים והוא נדפס במהדורות רבות. בתשס"ח הודפסו הלכות ארץ ישראל מתוך ספר התרומה במהדורה חדשה ומתוקנת על פי כתבי יד על ידי הרב יואל פרידמן ממכון התורה והארץ. הספר כולו יצא במהדורה חדשה בשני כרכים על ידי הרב דוד אברהם ממכון ירושלים. בתש"ע הודפס חציו השני של הספר מהלכות עבודה זרה ואילך על-פי חלק מכתבי היד, חלק זה יצא מחדש במהדורה מתוקנת בשנת תשפ"ב. חלקו הראשון של הספר במהדורה זו הודפס בתשפ"א.
הטור מביא את דבריו לעיתים, והבית יוסף מביא את דבריו רבות, ואף לעיתים פוסק כמותו בשולחן ערוך.
בנוסף כתב הרב ברוך תוספות על התלמוד. התוספות המודפסות על מסכת זבחים הם שלו והוא גם מוזכר בהם כמה פעמים. התוספות על מסכת נידה הם תוספות טוך המיוסדות על תוספות שלו ומהר"ם מרוטנבורג מזכיר את התוספות שלו על מסכת נזיר, אך אלו לא הגיעו לידינו. יש השערות שהוא כתב תוספות על מסכתות נוספות, בין השאר על מסכתות קידושין, חולין ושבת, אך אין ראיות חותכות בעניין.
לקריאה נוספת

שמחה עמנואל, "'ואיש על מקומו מבואר שמו' - לתולדותיו של רבי ברוך בן יצחק", תרביץ סט [ג] (ניסן תש"ס), עמ' 423–440. (קובץ להורדה)
הרב אליעזר בלומנטל, "פסקים אבודים מספר התרומה", ירושתנו ה (תשע"א), עמ' טו–כג.
יואל פרידמן, ספר התרומה לרבנו ברוך ב"ר יצחק – מגמות, מבנה ונוסח, עבודה לשם קבלת תואר דוקטור, האוניברסיטה העברית בירושלים, סיון תשע"ג.
ריאיון מקדם

ריאיון מקדם (באנגלית: Feedforward Interview) הוא כלי לפיתוח אנשים וידע שנמצא בשימוש בתחומי התנהגות ארגונית חיובית, ניהול ההון האנושי, חינוך, אימון מנהלים, ומחקרי שוק. במסגרתו המראיין, שיכול להיות מנהל, מנהל משאבי אנוש, איש שיווק, מאמן, או כל אדם הרוצה לסייע בהקשבה לזולתו, מבקש מהמרואיין לספר סיפור על חוויה מיטבית. הוא נועד לעודד שיחזור תנאים שהובילו לרווחה אישית ולביצועי שיא). בריאיון, המרואיין מספר סיפור על שבו היה במיטבו, והתמלא באנרגיה מעצם הדבר שעשה, ואז חוקר באופן שיטתי את התנאים שאפשרו לסיפור המיטבי להתרחש. בסוף, המרואיין מאותגר לבחון את המידה בה התנאים הנחוצים לפריחתו קיימים בהווה ואת האפשרויות שלו לשחזר את התנאים המיטיבים ולהרחיב את נוכחותם.
רקע

הריאיון המקדם פותח על ידי פרופ' אברהם קלוגר וד"ר דינה ניר בבית הספר למנהל עסקים באוניברסיטה העברית בירושלים כדי להציע חלופה למתן משוב (פידבק) ולהערכת עובדים. הצורך בחלופה למערכות משוב (ציונים, הערכות) עולה מממצאי ניתוח-על (מטא-אנליזה) שהראה כי ב-38% מ-607 ניסויים שנערכו במשך כ-90 שנה המשוב גרם לירידה בביצועים בהשוואה לקבוצות ביקורת ובעקבות ביקורות רבות על הנזקים של מערכות להערכת עובדים, ביקורות שהולכות ומצטברות. הריאיון המקדם מושתת על התיאוריה והכלים של חקר מוקיר. הוא הוצג לראשונה ביולי 2006 באתונה בכנס של ה-International Congresses of Applied Psychology. בתחילה הוא כונה קָדוֹם, אך בשל הקושי להבין את המשמעות בשמיעה ראשונה השם הוחלף. הריאיון המקדם נחקר לראשונה על ידי ד"ר אייל רכטר במסגרת עבודת הדוקטורט שלו שהוגשה ב-2010.
מטרות

זיהוי עוצמות של המרואיין.
הבנת התנאים המאפשרים הצלחה.
בניית ושיפור יחסי מראיין-מרואיין.
שיפור ביצועי עובדים.
שלבי ושאלות הריאיון המקדם

| שלב | שאלה | דגשים למראיין |
| --- | --- | --- |
| פתיחה | אני משער.ת שבעבודתך יש גם חוויות שליליות וגם חיוביות. היום, אם אפשר, אני רוצה לשמוע על חוויה חיוביות? אפשר? | אם המרואיין אינו פתוח להמשך קיום הראיון יש להניח שקיימת בעיה ולכן יש לעבור ל'ריאיון מקדם לבעיה'. |
| סיפור | ספר.י לי בבקשה סיפור על מקרה בעבודה בו היית במיטבך, והתמלאת באנרגיה, שמחה והתלהבות מעצם הדבר שעשית עוד לפני שידעת את התוצאות. | וודא.י שאת.ה שומע סיפור; האם היית שמח.ה לחוות סיפור כזה שנית?; אם לא, ספר.י סיפור חדש; אם כן, שקף.פי את הסיפור, ובדוק. בדקי אם פספסת משהו, תקן.ני (אם צריך) |
| שיא | מה היה רגע השיא בסיפור? מה חשבת אז? כיצד הרגשת אז (כולל פיזית)? | האם היית רוצה לחוות רגשות אלה שנית? אם לא, ספר.י סיפור חדש |
| תנאים | מה היו התנאים בך, בזולתך, בארגון, במיקום, או בתזמון שאפשרו לסיפור להתרחש? | שקף, ושאל "ומה עוד?" המטרה כאן היא להציף כמה שיותר תנאים. |
| שאלה מקדמת | באיזו מידה ההתנהלות שלך היום מקרבת, או מרחיקה, אותך מהתנאים שאפשרו לך ליהנות מעצם העשייה? כיצד תוכל/י להרחיב את נוכחותם של התנאים הקיימים? |  |
שלבי ושאלות הריאיון המקדם > פירוט והסבר השלבים

"פתיחה"—המראיין מברר אם אפשר לדבר על חוויות חיוביות (בעבודה). בירור זה משדר למרואיין שהמראיין מכיר בסבל, אך מבקש להתמקד בחיובי.
"הסיפור"—המרואיין מתבקש לספר סיפור ספציפי על חוויה בעבודה בה הרגיש במיטבו, עוד טרם ידע את תוצאותיה. סיפור זה, נועד לחשוף סיפור שכדאי ללמוד ממנו ומעורר אצל המרואיין רגשות חיוביים. רגשות אלו, מהווים בסיס להמשך הלמידה של המרואיין על עצמו. למידתו, נובעת מהשיקוף העצמי החיובי שלו בסיפור.
"רגע השיא"—המרואיין מתבקש לתאר את רגע השיא של החוויה ואת מחשבותיו ורגשותיו באותם רגעים, זאת בכדי לעורר זיכרון אפיזודי המעניק לעובד תחושה בה הצליח בעבר, מה שגורם לחוויה להרגיש אמיתית. תיאור הרגשות נועד לבדוק את איכות הסיפור כדי להבטיח שהסיפור הוא על אירוע עם תוצאה אינטגרטיבית ("עסקת מנצח-מנצח") למראיין, המרואיין והארגון. זאת כיוון שרגשות חיוביים כגון גאווה, שמחה, התרוממות רוח וחום, בניגוד לרגשות מעורבים, מעידים שהצרכים של רוב (או אפילו כל) המעורבים קיבלו מענה. בנוסף, שלב זה מגביר את הרגשות החיוביים של המרואיין מעל לרמה שחווה בשלב הקודם ומייצר הדבקה רגשית שבה גם הרגשות החיוביים של המראיין מתעצמים ובהתאמה גם הרגשות החיוביים של המרואיין ואלו מגבירים את הקשר שנוצר ביניהם.
"התנאים המאפשרים"—המרואיין מתבקש לבחון את התנאים שאפשרו את ההצלחה בסיפורו. התנאים המאפשרים כוללים תנאים פנימיים וחיצוניים. תנאים פנימיים עשויים לכלול נאמנות המרואיין לערכיו, כישרונות ייחודיים, ומצב רוח הולם. תנאים חיצוניים עשויים לכלול תמיכה מהארגון, זמן הולם, וצוות מגובש. זיהוי התנאים המאפשרים מעלה מודעות של המרואיין לעוצמותיו, תחושת מסוגלות, מיקוד במטרות קידום, ויוצר הכרת תודה למראיין. בנוסף, זיהוי התנאים המאפשרים עשוי לעורר באופן ספונטני מודעות לפערים בין התנאים בסיפור והיעדרם בהווה, דבר שיכול לעודד פיתוח דרכים חדשות לפיתוח אישי ולביצועים טובים יותר.
"השאלה המקדמת"—המראיין מאתגר את המרואיין ללמוד מהסיפור שלו איזה תנאים הוא יכול להרחיב או לייצר מחדש כדי ליצור עוד אירועים שבו הוא חווה רווחה אישית ומפגין ביצועי שיא.
שימושים

הריאיון המקדם הוא רב תכליתי ויכול לשמש ל:
פיתוח וטיפוח עובדים לפני תהליך הערכת עובדים או משוב (Feedforward before feedback).
חלופה להערכת עובדים או משוב.
ריאיון קבלה/מיון לעבודה.
ריאיון השמה לתפקיד חדש.
אימון אישי.
פיתוח מנהלים.
סקר לקוחות.
תיאוריה

לפי התיאוריות העומדות בבסיס הריאיון המקדם, המנגנונים התיאורטים המופעלים על ידו כוללים:
עירור זיכרון אירועי על ידי הזמנת סיפור חיובי המבוסס על עוצמות וחוזקות.
גישת עסקת מנצח-מנצח בה הסיפור האידיאלי היטיב הן עם המרואיין והן עם סביבתו.
הקשבה פעילה).
הפעלה של פער בין רצוי למצוי כאשר מקור המידע הוא המרואיין. המרואיין מספר על הרצוי ומזהה בעצמו את המצב המצוי.
רפלקציה עצמית.
התמקדות בעתיד.
מנגנונים תאורטיים אלה משפיעים באופן ישיר ומיידי על:
רגשות חיוביים
ביטחון פסיכולוגי.
יצירה או שיפור ביחסי מראיין-מרואיין.
סיפוק צרכים אינטרינזיים (שייכות, מסוגלות ואוטונומיה).
ואלו מצידם משפרים:
רווחה נפשית
תקשורת
ביצועים בעבודה
תיאוריה > השוואה תאורטית בין המשוב לריאיון המקדם

|  | המצב הרצוי מוגדר על ידי | המצב המצוי מוגדר על ידי | המצב הרצוי | מיקוד הזמן | מודל השיחה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| משוב | נותן המשוב (הממונה, המורה). למשל, ציון 100. | נותן המשוב (הממונה, המורה). למשל, ציון 70. | ביצועים | עבר | חוסרים ("מה לא בסדר וכיצד לתקן?") |
| ריאיון מקדם | המרואיין (העובד, התלמיד). למשל, הריאיון חושף שיתוף פעולה. | המרואיין (העובד, התלמיד). למשל, המרואיין נוכח לדעת שאינו משתף פעולה. | תנאים המאפשרים ביצועים | עתיד | עוצמות ("מה עובד מצוין וכיצד להרחיב?") |
עדויות מחקריות

בניסוי שדה עם הקצאה אקראית בחברה קנדית, נמצא כי עובדים שרואיינו על ידי המנהל שלהם בריאיון המקדם הציגו מדדי ביצוע גבוהים יותר מעובדים שהוערכו בהערכת ביצועים מסורתית. מחקר איכותני בקרב עובדים בחברה רב-לאומית בישראל הראה כי מחצית מהעובדים ציינו שהריאיון המקדם העצים אותם, העלה את המוטיבציה שלהם ושיפר את ביצועיהם. בנוסף, עלה כי בין התגובות הבולטות שלהם לריאיון היו הזדמנות לזמן איכות עם המנהל, מיקוד בעוצמות, ולמידה מניסיון העבר. במחקר בקרב מורים עלה כי הריאיון המקדם העלה מודעות כיצד ליצור הוראה מהנה והמאמנים דיווחו על עליה בלקיחת אחריות של המורים. בניסוי שדה ללא הקצאה אקראית בקרב עובדים בבריטניה נמצא שבעוד הריאיון המקדם העלה חוללות עצמית, ביטחון ביכולת והשגת מטרות, משוב הוריד אותם.
מגבלות וביקורת

היעילות של הריאיון המקדם מוגבלת על ידי גורמים מצביים, אישיותיים וארגוניים. במצבים בהם יש הרבה רגשות שליליים (בארגון בזמן משבר), אנשים לא יכולים ולא רוצים להיזכר בחוויות חיוביות. במצבים כאלה ניתן לשקול ריאיון מקדם לבעיה בו המרואיין נשאל מה הדבר שהכי מטריד אותו, מה הוא שורש הדבר המטריד, ומה הוא ההפך האידיאלי של שורש הדבר המטריד. לאחר מכן, המראיין מבקש לשמוע סיפור באמצעות ריאיון מקדם שמותאם לבקש סיפור שבו ההפך האידיאלי התקיים.
יש מספר תכונות אישיות שיכולות להקטין או לבטל את התועלות של הריאיון המקדם. אנשים בדיכאון מתקשים להעלות זכרונות אפיזודיים ולכן יעילות הריאיון תרד עבורם. הריאיון המקדם אינו משפר את ההרגשה של אנשים המתאפיינים בסגנון היקשרות נמנע ובאופן כללי הקשבה לאנשים המתאפיינים בסגנון היקשרות נמנע אינה משפרת להם את הביטחון הפסיכולוגי. לבסוף, ממחקרי הקשבה אפשר לשער כי מראיינים עם נטיות נרקיסיסטיות יתקשו לבצע את הריאיון.
בארגונים בהם אין לתהליך תמיכה מחבר הנהלה בכיר המחויב לשימוש בריאיון המקדם לרווחת העובדים התועלת של הריאיון תהיה מוגבלת והשימוש בו בארגון לא יתרחב ואף לא יישמר.
עציון גבר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מיקום
 קואורדינטות:  29°32′50″N 34°58′49″E﻿ / ﻿29.547222222222°N 34.980277777778°E﻿ / 29.547222222222; 34.980277777778
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אילת מוגדלת) הר יהושפט הר צפחות אילות חבל אילות מצרים ירדןעציון גבר(למפת אילת רגילה) הר יהושפט הר צפחות א. חבל אילות מצרים ירדןעציון גבר  he עציון גברhe עציון גברמפת  __ אילת (in English: Eilat) [‌דרום הנגב‌]מצפון: __ מועצה אזורית חבל אילות (in English: Hevel Eilot Regional Council) ממזרח: עקבה (in English: Trace) מדרום: מפרץ אילת (in English: Gulf of Aqaba) ממערב: חצי אי (in English: Peninsula) סיני (in English: Sinai) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
עֶצְיוֹן גֶּבֶר (בכתיב מקראי נכתב גם עֶצְיֹן גֶּבֶר) היא עיר קדומה ששכנה בארץ אֱדום, בראש מפרץ אילת, סמוך לאילת ועקבה של ימינו. היא נזכרת מספר פעמים בתנ"ך, כתחנה במסלול מסעי בני ישראל במדבר לאחר יציאת מצרים, ובהמשך כעיר נמל ששימשה למסחר עם ארצות שונות לאורך חופי ים סוף בתקופת המלכים.
אזכורים במקרא

עציון גבר נזכרת כאחד המקומות שבני ישראל חנו בהם במסעיהם במדבר לאחר יציאת מצרים (במדבר, ל"ג, ל"ה–ל"ו; דברים, ב', ח').
שלמה המלך הקים בעציון גבר צי אניות (אֳנִי בלשון המקרא) (מלכים א', ט', כ"ו; ספר דברי הימים ב', פרק ח', פסוק י"ז), אשר בסיוע אנשי חירם מלך צור יצא לאופיר שעל שפת ים סוף, לרכוש שם זהב.
יהושפט מלך יהודה הקים אף הוא צי וביקש לסחור עם אופיר אך תוכניתו לא יצאה לפועל, כנראה בעקבות סערה:
יְהוֹשָׁפָט עָשָׂה אֳנִיּוֹת תַּרְשִׁישׁ לָלֶכֶת אוֹפִירָה לַזָּהָב, וְלֹא הָלָךְ, כִּי נִשְׁבְּרוּ אֳנִיּוֹת בְּעֶצְיוֹן גָּבֶר.
על פי דברי הימים ב', כ', ל"ו–ל"ז, הדבר אירע כעונש על התחברותו עם אחזיה מלך ישראל.
זיהוי ארכאולוגי

נלסון גליק ופריץ פרנק זיהו את עציון גבר כשם נרדף לאילת, והם מיקמו את שניהם בתל אל ח'ליפה (אנ'), כ-2.5 קילומטרים ממזרח לאילת וכארבעה קילומטרים מצפון לעקבה, בתחומי ירדן. בחפירות שנערכו במקום בשנים 1937–1940 בראשות הארכאולוג נלסון גליק מטעם המכון הסמיתסוני, נחשפו חמש שכבות ישוב, מהמאה ה-10 ועד המאה ה-4 לפני הספירה, בתוכם מבנה גדול ששימש כנראה לעיבוד נחושת, על פי השערתו. לדעת גליק המקום שימש גם כנקודת משמר לדרכי המסחר באזור, והחפירות מלמדות כי בתקופה מקבילה לממלכת יהודה היה באתר יישוב מבוצר ומשגשג, דבר המעיד על פעילות מסחרית ענפה שעברה דרכו.
החוקר בנו רותנברג זיהה את עציון גבר באי פרעה שמדרום לאילת. מערכת המבנים בשכבה הקדומה ביותר בתל אל-חלייפה (תקופה IV) כוללת מתחם רבוע, מוקף חומת סוגרים, ומבנה מרכזי מטיפוס 'בית ארבעת מרחבים'. מחקר מחודש של ממצאי החפירה שנעשה בידי מ' פרטיקו לא העלה כל ראיות ברורות לתאריכה של שכבה זו. השילוב של חומת סוגרים, בית ארבעת מרחבים וכלי חרס נגביים בעבודת יד מזכיר את אתרי מרכז הנגב מהמאה ה-10 לפנה"ס, אף שתכנונו של המתחם בתל אל-חלייפה עולה בטיבו על כל אחד מהאתרים הללו. לאור הביקורת שנמתחה על פרשנותו של גליק, הועמד זיהויו של תל אל-חלייפה עם עציון גבר בסימן שאלה. לפיכך, ייתכן שעציון גבר לא הייתה אלא מצודה מלכותית ובה מבנה מנהלה מרכזי, שממנו נוהל הסחר בתחומי ים סוף.
חוקרים אחרים זיהו את עציון גבר עם אי האלמוגים השוכן במימי מפרץ אילת, דרומית-מערבית לטאבה. זיהוי אפשרי נוסף הוא העיר עקבה עצמה, שייתכן שמבניה שוכנים על גבי העיר הקדומה.[דרוש מקור]
תרבות בת ימינו

בפזמון החוזר בשירו של נתן אלתרמן "ספני שלמה המלך", מתוך "ספר התבה המזמרת" (הוצאת מחברות לספרות תשכ"ו), שרים הספנים שוב ושוב על עציון גבר (גם גֶּבֶר וגם גָּבֶר), נמל הבית שלהם. השיר הולחן על ידי נעמי שמר והתפרסם בביצועה של אילנה רובינא.
הערות שוליים

↑  29°32′46″N 34°58′53″E﻿ / ﻿29.546095°N 34.981319°E﻿ / 29.546095; 34.981319
↑  תל אל־חלייפה: עציון גבר: אילת, הארץ, 10 בספטמבר 1961; המשך
↑  הספרייה הוירטואלית של מטח - ימי הממלכה המאוחדת : תמונה ארכיאולוגית - היישובים בנגב, באתר www.lib.cet.ac.il
↑  צבי אילן, אנציקלופדיה מקראית, דבר, 18 במאי 1972
↑  שמואל אחיטוב, עציון גבר, אנציקלופדיה מקראית, כרך ו', עמודים 332-333
↑  מילות השיר "ספני שלמה המלך" באתר שירונט
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| קודמת: עברונה | נדודי בני ישראל במדבר | הבאה: קדש |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007561151805171
רותם קלר

רותם קלר (נולד ב-9 בנובמבר 2002) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן השמאלי.
קריירה

קלר התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של הפועל חדרה וכעבור שנתיים הצטרף לזו של מכבי נתניה. ב-15 ביוני 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 3-1 לבני יהודה. עונה לאחר מכן היה חלק מהסגל של הקבוצה הבוגרת ורשם 18 הופעות במדיה.
ב-25 בינואר 2022 הושאל לדיושג'ר מליגת העל ההונגרית עד לסיום העונה.
ב-1 בפברואר 2023 חתם בהפועל חדרה.
ב-6 באוגוסט 2023 הצטרף לבני סכנין.
רותם קלר הוא הבן של רון קלר, מאמן בית"ר טוברוק נערים א' (נכון ל-2024) ומאמן הפועל חדרה בשעבר.
תארים

גביע הטוטו: 2022/2023
הערות שוליים

↑  מוטי פשכצקי, ‏דיושגיור הגישה לנתניה הצעה על רותם קלר, באתר ערוץ הספורט, 25 בינואר 2022
↑  רענן ברנובסקי‏, בילנקי חתם רשמית במכבי נתניה, קלר הושאל לחדרה, ברקו שוחרר, באתר וואלה, 31 בינואר 2023
↑  יונתן גינזבורג, ‏רון קלר מונה למאמן נערים א' בבית"ר טוברוק, באתר ONE‏, 12 ביוני 2023
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "רותם קלר".
ניטור עצמי

ניטור עצמי או בקרה עצמית (באנגלית: Self-Monitoring) מתייחס למוטיבציה של אדם וליכולתו להציג את עצמו בהתאם לציפיות החברה. אנשים שמאופיינים ברמות גבוהות של ניטור עצמי ערניים תמיד לרמזים מהסביבה שלהם בנוגע להתנהגות נאותה בכל מצב חברתי ומשנים את התנהגותם בהתאם לכך. הם עושים זאת כדי לשלוט ברושם שהם מותירים על אחרים והם דואגים להתמזג בסביבה שהם נמצאים בה עד כמה שאפשר. לדוגמה, פוליטיקאי אשר מטרתו להיבחר בבחירות צריך לדבר לרצון של הציבור, לכן יתאים את התנהגותו לסביבה החיצונית שאליה יגיע, הן מבחינה חיצונית – כגון לבוש, והן מבחינת הדעות אשר יביע באותו המקום.
לעומת זאת, אדם בעל רמה נמוכה של ניטור עצמי יתנהג באופן זהה בסביבות שונות, בין אם מדובר על הופעתו החיצונית ובין אם מדובר על הבעת דעות ועמדות. רפרטואר ההצגה העצמית שלהם מוגבל יותר ולכן הם עקביים מאוד בהתנהגותם והם יתבססו יותר על עולמם הפנימי, על אימפולסיביות וספונטניות, באשר בעלי ניטור עצמי גבוה יכוונו את מעשיהם לפי התגובות הרצויות מהסביבה החברתית. לפיכך, ניטור עצמי קשור לרגישותו של אדם למוניטין שלו ולדעותיהם של אחרים.
אנשים הסובלים מהפרעות מוחצנות (למשל, פסיכופתיה, הפרעת אישיות אנטיסוציאלית) נוטים פחות לניטור עצמי. באופן כללי, התנהגותם של אנשים עם פסיכופתיה משקפת נטייה חסרת פחד, חסרת אחריות הנובעת מחוסר בניטור עצמי ועומק רגשי.