stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דיסקוגרפיה של בילי אייליש
ביאורים

↑  הגרסה של השיר "Bad Guy" עם סטין ביבר הגיעה למקום ה-67 במצעד הסינגלים האיטלקי.
↑  "Happier Than Ever" הגיע למקום החמישי במצעד Hot Overseas.
↑  "Male Fantasy" הגיע למקום השני במצעד השירים מתחת להוט 100 ולמקום ה-20 במצעד שירי הרוק & האלטרנטיביים.
↑  "Male Fantasy" הגיע למקום ה-91 במצעד שירי הסטרימינג הבריטי.
↑  "What Was I Made For?" הגיע למקום השמיני במצעד Hot Overseas.
המקור הכהני

אנליזה של ארבעת ספרי התורה הראשונים לפי ארבעת המקורות
המקור הכהני (בקיצור: ס"כ; באנגלית: the Priestly source, או בקיצור P) לפי השערת התעודות, הוא אחד מארבעת מקורות התורה, ארבע תעודות ששילב עורך מאוחר כדי ליצור יחידה אחת. המקור הכהני מזוהה, בין השאר, באמצעות תיאור אהרן הכהן באור חיובי, ובאמצעות סגנון הכתיבה. על אף שהשערת התעודות שנויה כיום במחלוקת בחקר התורה, קיומו של המקור הכהני כתעודה מובחנת הוא אחת הנקודות הבודדות שיש על אודותיהן קונצנזוס מחקרי.
רקע

על פי השערת התעודות, חמשת חומשי התורה מורכבים מארבע תעודות, שאותן שילב עורך מאוחר כדי ליצור יחידה אחת. המקור הכהני הוא המפותח והארוך ביותר, והוא כולל את רוב ספר ויקרא ופרקים רבים בבראשית, שמות, ובמדבר. הוא מגלה עניין מיוחד בעבודת הקרבנות, בענייני טומאה וטהרה ובדקדוקי המצוות, ומתרחק מן התיאורים האנושיים של האל.
מקובל במחקר כי המקור הכהני נחלק לשני שכבות או רבדים: האחד נקרא בפשטות ס"כ, והשני "ספר הקדושה" או "תורת הקדושה" (סה"ק או תוה"ק, בלעז: H), על שום עיסוקו החוזר ונשנה בקדושת ישראל. חוקרי המקרא הראשונים סברו כי תורת הקדושה היא קובץ חוקים קדום שהסופרים הכהניים המאוחרים שיבצוהו בתוך ס"כ, אך החוקר הישראלי ישראל קנוהל ביסס את העמדה שלפיה ס"כ הוא הקדום ושתורת הקדושה מאוחרת לו. ראיותיו של קנוהל מקובלות כיום במחקר, והחוקרים משערים שתורת הקדושה נכתבה החל מתקופת חזקיהו ועד לתקופת עזרא הסופר.
רקע > מועד החיבור

קיימות סברות שונות באשר לזמנו ומוצאו של המקור הכהני.
רקע > מועד החיבור > גרסת ולהאוזן

להערכתו של אבי השערת התעודות יוליוס ולהאוזן, שהיא ההשערה הרווחת בקרב חוקרי התורה גם בימינו, מוצאו של המקור הכהני בתקופת גלות בבל או בימי בית שני, שכן הוא איננו מבטא את אופיה של דת ישראל בתקופת המקרא אלא את הפולחן הדתי שהנחילו הכהנים לעם ישראל לאחר הגלות.
לטענתו, את השלב הראשון בפולחן הישראלי מייצגים המקורות היהוויסטי והאלוהיסטי, שנכתבו לפני המאה ה-7 לפנה"ס. במקורות אלה נרמז על ריבוי מקורות פולחן: כך, למשל, לאחר סיפור חלום יעקב שבספר בראשית, פרק כ"ח יעקב מקדיש את בית אל: ”וַיִּקְרָא אֶת שֵׁם הַמָּקוֹם הַהוּא "בֵּית אֵל"... וַיִּדַּר יַעֲקֹב נֶדֶר לֵאמֹר:"... וְהָאֶבֶן הַזֹּאת אֲשֶׁר שַׂמְתִּי מַצֵּבָה, יִהְיֶה בֵּית אֱלֹהִים, וְכֹל אֲשֶׁר תִּתֶּן לִי עַשֵּׂר אֲעַשְּׂרֶנּו לָךְ".” (פסוקים י"ט–כ"ב). כך גם בספר החוקים שמופיע בספר שמות, פרק כ', המכונה בשם "ספר הברית" ושייך למקור האלוהיסטי, מופיע ציווי לבנות מזבח לאלוהים ללא הגבלת מיקום, בכל מקום שבו אלוהים "יזכיר את שמו": ”מִזְבַּח אֲדָמָה תַּעֲשֶׂה לִּי... בְּכָל הַמָּקוֹם אֲשֶׁר אַזְכִּיר אֶת שְׁמִי אָבוֹא אֵלֶיךָ וּבֵרַכְתִּיךָ.” (פסוק כ').
את השלב השני בפולחן הישראלי מייצגת האסכולה הדויטרונומיסטית, שהייתה אחראית לכתיבת ספר דברים. אסכולה זו מביאה לידי ביטוי את הרפורמות הדתיות שהנהיג המלך יאשיהו בסביבות שנת 622 לפנה"ס, לאחר שהלה מצא ספר תורה בבית המקדש, שמורה על ריכוז הפולחן במקום אחד, הוא בית המקדש שבירושלים. בתנ"ך, הכינוי "ספר התורה" מתייחס כמעט תמיד לספר דברים. ספר התורה שמצא יאשיהו מזוהה עם ספר דברים, שאף בו ניכרת הדרישה לריכוז הפולחן: ”הִשָּׁמֶר לְךָ פֶּן תַּעֲלֶה עֹלֹתֶיךָ בְּכָל מָקוֹם אֲשֶׁר תִּרְאֶה. כִּי אִם בַּמָּקוֹם אֲשֶׁר יִבְחַר ה' בְּאַחַד שְׁבָטֶיךָ, שָׁם תַּעֲלֶה עֹלֹתֶיךָ.” (ספר דברים, פרק י"ב, פסוקים י"ג–י"ד). לפיכך נהוג למקם את מועד כתיבת ספר דברים בימי יאשיהו.
את השלב השלישי בפולחן הישראלי מייצגת המציאות בימי בית שני. שבי ציון, ובהם כוהנים ולווים רבים, התרכזו באזור ירושלים, כמסופר בספרי עזרא ונחמיה. הדרישה לריכוז הפולחן הייתה אז מובנת מאליה. לכן, ולהאוזן ייחס את כתיבת המקור הכהני לכוהנים אלו. ראייה לכך היא בסיפור אוהל מועד, המוזכר, כמעט תמיד, במקור הכהני. מסיפורי נדודי בני ישראל במדבר נראה כי היה להם אך ורק מקום פולחן אחד, כנדרש בחוק ריכוז הפולחן, אך חוק זה אינו מוזכר בסיפורים אלה, כיוון שלעדת ולהאוזן הוא היה ידוע לכל בראשית ימי בית שני.
רקע > מועד החיבור > גרסת קויפמן

לעומתו, טען החוקר הישראלי רב ההשפעה יחזקאל קויפמן שיש להקדים את תארוך מקור זה לתקופת הבית הראשון. דעה זאת מגובה כיום בניתוח לשוני, והאוחזים בה מסבירים את אי התאמתם של חוקי המקור הכהני לידוע לנו על דת ישראל בתקופת הבית הראשון בכך שבעת כתיבתו של מקור זה הוא ייצג חוג מצומצם של כהנים. דעה זאת קנתה לה מהלכים במיוחד בקרב חוקרים מהאוניברסיטה העברית ותלמידיהם, והיא מקובלת כיום על כל החוקרים מאסכולת השערת התעודות המחודשת.
רקע היסטורי

בפרק זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים.
הדת בממלכת יהודה שלפני גלות בבל הייתה מרוכזת סביב הקרבת קורבנות בבית המקדש בירושלים. לדעת חלק מהחוקרים, הפולחן נוהל בידי הכהנים בני צדוק שנעזרו בלויים. בני צדוק היו הכהנים בירושלים, אך במרכזי פולחן אחרים שלטו קבוצות אחרות. במקדש בית אל, שהיה מרכז פולחני של ממלכת ישראל, הייתה קבוצת כוהנים שעסקה בפולחן "עגל הזהב" שהיה נהוג בממלכת הצפון. עדות לפולחן העגלים בממלכת הצפון מצויה בנבואות הושע שנאבק בפולחן הסינקריטיסטי של יהוה שרווח בימיו. הוא מחה נגד עירוב פולחן הבעל עם הפולחן ליהוה ויצא נגד פולחן העגלים. הוא כינה את העיר בית אל בכינוי הלעגני "עֶגְלוֹת בֵּית אָוֶן", המשקף את העמדה שלפיה פולחן העגלים עושה את בית אל לעיר של אָוֶן, מעשי תועבה ורשע.
חוקרים המאחרים את ס"כ לתקופה הבתר־גלותית משערים כי לאחר חורבן בית המקדש הראשון בשנת 586 לפנה"ס בידי נבוזראדן שר צבאו של נבוכדנאצר מלך בבל, אשר כבש את ירושלים, הוגלו רוב ההכהנים בני צדוק, והמקדש בבית אל הפך למרכז פולחן ליהודאים. קבוצת הכוהנים שהתגבשה אז ייחסה עצמה ל"בני אהרן". לאחר שהכהנים בני צדוק חזרו מגלות בבל סביב שנת 538 לפנה"ס הם ייסדו שוב את הפולחן בירושלים והחל מאבק בין שתי הקבוצות. לבסוף בני צדוק חזרו לשלוט בכהונה, אך אימצו את דמות אהרון כראשון הכוהנים, כפשרה וניסיון שילוב עם בני אהרן. סיפור קורח בספר בבמדבר, שחלק על דרך הנהגתם של משה ואהרן, ולבסוף נבלע באדמה, מסמל את העתיד לקרות למורד בכהונה לפי המקור הכהני.
לפי אותם חוקרים, לאחר שיבת ציון, הכוהנים בני צדוק פעלו בחסות השלטון הפרסי בארץ ישראל והם אלו שעמדו בראש הקהילה היהודית במחוז יהוד מדינתא. כבעלי העניין של הדת הם הכניסו לתורה הן את החוקים והתקדימים ההיסטוריים שמטפחים את מעמדם, סמכותם ורווחתם והן את האמונה באל הטרנסצנדנטלי שמסוגל לברוא עולם שלם במאמר בלבד - אמונה לה נחשפו בגלות בבל, שם הם באו במגע עם הדת הזורואסטרית, לדברי אותם חוקרים, שלימדה אותם לא רק על קיומו של הממד הרוחני אלא גם על הריחוק והנשגבות של האל שלא נהג להתערב בענייני דיומא.
רקע היסטורי > ההשערה להשפעה הזורואסטרית על המקור הכהני

אחת ההשערות במחקר המקרא היא כי ישנם מוטיבים בשכבות מאוחרות של המקור הכהני שמקורם בהשפעה זורואסטרית על הדת הישראלית. לפי איתמר כסלו, השפעה מעין זו היא אש התמיד (ויקרא ו), שנכנסה לפולחן הישראלי בהשפעת מקדשי האש הזורואסטריים. לפי שיטה זאת, הסיפור על ירידת האש מאת ה' על המזבח בחנוכת המשכן (שם י) וההנחיה לא לכבות אותה (שם ו) הן בהשפעת הרעיון הזורואסטרי של אש בעלת מעמד אלהי שאין לכבותה. רעיון זה הוביל גם לשכבות סיפוריות המזהירות מפני שימוש באש ממקור אחר בפולחן: הסיפור על הקרבת אש זרה שהביא למותם של נדב ואביהוא (שם י), והקרבת האש הזרה שהביאה למות 250 מקריבי הקטורת מעדת קורח (בתרגום השבעים שם הגרסה היא "ואת האש הזָרָה זְרֵה הלאה"), בניגוד להצלה מהמגפה בידי אהרון באמצעות האש שלקח דווקא מהמזבח (במדבר יז). כמו כן, הוא הוביל להכנסת האש מהמזבח לקודש הקודשים בפולחן יום הכיפורים (ויקרא טז). כל המקרים האלה הם תוספות מאוחרות לרבדים קדומים יותר של המקור הכהני.
תוכן ומאפיינים > סיפורים נוספים

בהתבסס על ביטויים חוזרים אלה, ניתן להגדיר סיפורים נוספים בתורה המשויכים אף הם למקור הכהני.
תוכן ומאפיינים > סיפורים נוספים > סיפור הבריאה הראשון

סיפור הבריאה הראשון שבספר בראשית, פרק א', חולק את המאפיינים של המקור הכהני, כגון מצוות הפריה והרבייה וכן השימוש ב"אלוהים" כשם האל. נוסף על כך, ישנן מספר נקודות דמיון בין סיפור זה לבין סיפור הברית בין אלוהים לנח, שהוגדר כבר כחלק מהמקור הכהני:
אוכל – אלוהים אומר לבני האדם מה יתאפשר להם לאכול. בסיפור הבריאה הראשון מדובר אך ורק במזון מן הצומח: ”וַיֹּאמֶר אֱלֹהִים: "הִנֵּה נָתַתִּי לָכֶם אֶת כָּל עֵשֶׂב זֹרֵעַ זֶרַע אֲשֶׁר עַל פְּנֵי כָל הָאָרֶץ, וְאֶת כָּל הָעֵץ אֲשֶׁר בּוֹ פְרִי עֵץ זֹרֵעַ זָרַע, לָכֶם יִהְיֶה לְאָכְלָה".” (פסוק כ"ט). לעומת זאת, בברית בין אלוהים לנח מותר לבני האדם לאכול מן החי, אך ציווי זה נכתב במילים דומות: ”כָּל רֶמֶשׂ אֲשֶׁר הוּא חַי - לָכֶם יִהְיֶה לְאָכְלָה, כְּיֶרֶק עֵשֶׂב נָתַתִּי לָכֶם אֶת כֹּל.” (פסוק ג').
הביטוי "בצלם אלוהים" – ביטוי זה מוזכר לראשונה בסיפור הבריאה הראשון: ”וַיִּבְרָא אֱלֹהִים אֶת הָאָדָם בְּצַלְמוֹ, בְּצֶלֶם אֱלֹהִים בָּרָא אֹתוֹ.” (פסוק כ"ז). הוא מוזכר פעם נוספת בברית בין נח לאלוהים: ”שֹׁפֵךְ דַּם הָאָדָם בָּאָדָם - דָּמוֹ יִשָּׁפֵךְ, כִּי בְּצֶלֶם אֱלֹהִים עָשָׂה אֶת הָאָדָם.” (פסוק ו').
שליטה על החיות – בבוראו את האדם מצווה עליו אלוהים לשלוט בחיות: ”וּרְדוּ בִּדְגַת הַיָּם וּבְעוֹף הַשָּׁמַיִם וּבְכָל חַיָּה הָרֹמֶשֶׂת עַל הָאָרֶץ.” (פסוק כ"ח). אלוהים מצווה זאת גם על נח וצאצאיו, בהזכירו את אותן החיות: ”וּמוֹרַאֲכֶם וְחִתְּכֶם יִהְיֶה עַל כָּל חַיַּת הָאָרֶץ וְעַל כָּל עוֹף הַשָּׁמָיִם, בְּכֹל אֲשֶׁר תִּרְמֹשׂ הָאֲדָמָה וּבְכָל דְּגֵי הַיָּם.” (פסוק ב').
סיפור זה אף קשור קשר הדוק לחוקי התורה הכהניים שבאים בהמשך התורה. תכליתו של סיפור בריאה זה היא מתן הסבר למנוחה ביום השבת. החלקים החוקתיים בתורה העוסקים ביום השבת כתובים במילים דומות מאוד לאלה שבסיפור הבריאה הראשון, ושניהם כוללים ביטויים חוזרים, כגון "לקדש", "לעשות מלאכה" ו"לשבות ביום השביעי". כך כתוב בסיפור הבריאה הראשון: ”וַיְכַל אֱלֹהִים בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי מְלַאכְתּוֹ אֲשֶׁר עָשָׂה, וַיִּשְׁבֹּת בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי מִכָּל מְלַאכְתּוֹ אֲשֶׁר עָשָׂה. וַיְבָרֶךְ אֱלֹהִים אֶת יוֹם הַשְּׁבִיעִי וַיְקַדֵּשׁ אֹתוֹ, כִּי בוֹ שָׁבַת מִכָּל מְלַאכְתּוֹ אֲשֶׁר בָּרָא אֱלֹהִים לַעֲשׂוֹת.” (ספר בראשית, פרק ב', פסוקים ב'–ג'). כך כתוב בחלקים העוסקים במצוות השבת: ”וּשְׁמַרְתֶּם אֶת הַשַּׁבָּת כִּי קֹדֶשׁ הִוא לָכֶם... כִּי כָּל הָעֹשֶׂה בָהּ מְלָאכָה וְנִכְרְתָה הַנֶּפֶשׁ הַהִוא מִקֶּרֶב עַמֶּיהָ. שֵׁשֶׁת יָמִים יֵעָשֶׂה מְלָאכָה וּבַיּוֹם הַשְּׁבִיעִי שַׁבַּת שַׁבָּתוֹן קֹדֶשׁ לה', כָּל הָעֹשֶׂה מְלָאכָה בְּיוֹם הַשַּׁבָּת מוֹת יוּמָת... כִּי שֵׁשֶׁת יָמִים עָשָׂה ה' אֶת הַשָּׁמַיִם וְאֶת הָאָרֶץ וּבַיּוֹם הַשְּׁבִיעִי שָׁבַת וַיִּנָּפַשׁ.” (ספר שמות, פרק ל"א, פסוקים י"ד–י"ז).
תוכן ומאפיינים > סיפורים נוספים > רשימות גנאלוגיות

הרשימה הגנאלוגית שבספר בראשית, פרק ה' פותחת במילים ”זֶה סֵפֶר תּוֹלְדֹת אָדָם בְּיוֹם בְּרֹא אֱלֹהִים אָדָם בִּדְמוּת אֱלֹהִים עָשָׂה אֹתוֹ.” (ספר בראשית, פרק ה', פסוק א'). אף סיפור הבריאה הראשון מסתיים במילה "תולדות": ”אֵלֶּה תוֹלְדוֹת הַשָּׁמַיִם וְהָאָרֶץ בְּהִבָּרְאָם.” (ספר בראשית, פרק ב', פסוק ד'). נוסף על כך, גם סיפור הבריאה הראשון כולל את המילים "בצלם" או "בדמות אלוהים". לפיכך, נוטים לייחס את הרשימות הגנאלוגיות מאדם לנח שבפרק ה' ומשם בן נח לאברהם שבספר בראשית, פרק י"א למקור הכהני גם כן. שתי הרשימות הללו פועלות בתבנית קבועה: ”וַיְחִי X (מספר שנים) וַיּוֹלֶד אֶת Y. וַיְחִי X אַחֲרֵי הוֹלִידוֹ אֶת Y (מספר שנים) וַיּוֹלֶד בָּנִים וּבָנוֹת. וַיִּהְיוּ כָּל יְמֵי X (מספר שנים) וַיָּמֹת.”.
תוכן ומאפיינים > סיפורים נוספים > נדודי יעקב לפדן ארם

בתנ"ך יש כפילות בסיבה שבגינה עזב לחרן בספר בראשית, פרק כ"ז ובפרק כ"ח. במקור היהוויסטי, רבקה מצווה על בנה יעקב לעזוב לחרן פן יהרגו עשו אחיו, עקב כעסו הרב על שאחיו גנב ממנו את ברכותיו של אביו: ”וַיֻּגַּד לְרִבְקָה אֶת דִּבְרֵי עֵשָׂו בְּנָהּ הַגָּדֹל, וַתִּשְׁלַח וַתִּקְרָא לְיַעֲקֹב בְּנָהּ הַקָּטָן, וַתֹּאמֶר אֵלָיו: "הִנֵּה עֵשָׂו אָחִיךָ מִתְנַחֵם לְךָ לְהָרְגֶךָ. וְעַתָּה בְנִי שְׁמַע בְּקֹלִי, וְקוּם בְּרַח לְךָ אֶל לָבָן אָחִי, חָרָנָה".” (פרק כ"ז, פסוקים מ"ב–מ"ג). לעומת זאת, במקור הכהני דווקא יצחק הוא זה המצווה על בנו יעקב ללכת לחרן, פן יעקב ינהג כאחיו עשו וייקח לו אישה מבנות הכנעני: ”וַיִּקְרָא יִצְחָק אֶל יַעֲקֹב וַיְבָרֶךְ אֹתוֹ, וַיְצַוֵּהוּ וַיֹּאמֶר לוֹ: "לֹא תִקַּח אִשָּׁה מִבְּנוֹת כְּנָעַן. קוּם לֵךְ פַּדֶּנָה אֲרָם בֵּיתָה בְתוּאֵל אֲבִי אִמֶּךָ, וְקַח לְךָ מִשָּׁם אִשָּׁה מִבְּנוֹת לָבָן אֲחִי אִמֶּךָ".” (פרק כ"ח, פסוקים א'–ב'). הכפילות בסיבה זו מעוררת תמיהה, שכן זה עתה יעקב "גנב" מאביו יצחק את הברכות שהלה ייעד לעשו, ולא ניכר כי יצחק כועס על יעקב עקב גניבת הברכות.
נוסף על כך, בסיפור מופיעים מספר ביטויים, הזהים לביטויים שהוזכרו בקטעים השייכים למקור הכהני. בסיפור נעשה שימוש בשם "אל שדי" לתיאור האל, ויעקב מצווה לפרות ולרבות: ”וְאֵל שַׁדַּי יְבָרֵךְ אֹתְךָ וְיַפְרְךָ וְיַרְבֶּךָ.” (פסוק ג'). בסיפור מוזכרת ההבטחה כי יעקב וזרעו אחריו יירשו את הארץ: ”וְיִתֶּן לְךָ אֶת בִּרְכַּת אַבְרָהָם, לְךָ וּלְזַרְעֲךָ אִתָּךְ, לְרִשְׁתְּךָ אֶת אֶרֶץ מְגֻרֶיךָ אֲשֶׁר נָתַן אֱלֹהִים לְאַבְרָהָם.” (פסוק ד'). חרן אף מקבלת את השם החלופי פדן ארם: ”קוּם לֵךְ פַּדֶּנָה אֲרָם בֵּיתָה בְתוּאֵל אֲבִי אִמֶּךָ.” (פסוק ב'). כך גם בהתגלותו של אלוהים ליעקב שבאה מאוחר יותר: ”וַיֵּרָא אֱלֹהִים אֶל יַעֲקֹב עוֹד, בְּבֹאוֹ מִפַּדַּן אֲרָם.” (פרק ל"ה, פסוק ט').
תוכן ומאפיינים > סיפורים נוספים > רכישת מערת המכפלה

סיפור רכישת מערת המכפלה שבספר בראשית, פרק כ"ג קשור אף הוא למקור הכהני, כיוון שנעשה בו שימוש בביטויים הנמצאים בקטעים אחרים בתורה, המיוחסים אף הם למקור הכהני. כך, למשל, הביטויים ”אֲחֻזַּת עוֹלָם” ו”מִקְנַת כֶּסֶף”, הנזכרים בפרק י"ז, מופיעים שוב במילים דומות כ”אֲחֻזַּת קֶבֶר” וכ”מִקְנָה”. גילה של שרה במותה מופיע במדויק: ”וַיִּהְיוּ חַיֵּי שָׂרָה מֵאָה שָׁנָה וְעֶשְׂרִים שָׁנָה וְשֶׁבַע שָׁנִים שְׁנֵי חַיֵּי שָׂרָה.” (פרק כ"ג, פסוק א'). זאת, בדומה לכתוב ברשימות הגנאלוגיות. נוסף על כך, תושבי הארץ שמהם קונה אברהם את מערת המכפלה הם חתים, לרבות עפרון החתי. גם בסיפור נדודי יעקב לפדן ארם מוזכרים תושבי הארץ כחתים: ”וַתֹּאמֶר רִבְקָה אֶל יִצְחָק: "קַצְתִּי בְחַיַּי מִפְּנֵי בְּנוֹת חֵת. אִם לֹקֵחַ יַעֲקֹב אִשָּׁה מִבְּנוֹת חֵת כָּאֵלֶּה מִבְּנוֹת הָאָרֶץ לָמָּה לִּי חַיִּים?"” (פרק כ"ז, פסוק מ"ו).
ראו גם

השערת התעודות
המקור היהוויסטי
המקור האלוהיסטי
המקור הדויטרונומיסטי
תיארוך ספרי התנ"ך
הערות שוליים

↑  Baden, Joel S (2009). J, E, and the redaction of the Pentateuch. Mohr Siebeck
↑  Magne Sæbø, Hebrew Bible/Old Testament The History of Its Interpretation, Volume III: From Modernism to Post-Modernism. Vandenhoeck & Ruprecht, 2013. עמ' 311.
↑  ברוך יעקב שורץ, תורת הקדושה: עיונים בחוקה הכוהנית שבתורה, ירושלים: מאגנס, תשנ"ט, עמ' 17–24
↑  אלכסנדר רופא, מבוא לחיבור התורה, ירושלים (אקדמון) התשנ"ד, 141 עמ'.
↑  ישראל קנוהל, מקדש הדממה; עיון ברובדי היצירה הכוהנית שבתורה, יצא לאור בסדרת ספרים לחקר המקרא מיסודו של ס"ש פרי", הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, דצמבר 1992. ISBN 9652237949
↑  David Glatt-Gilad, Deuteronomy: The First Torah, באתר "The Torah.com" (באנגלית)
↑  רופא, עמ' 60
↑  A. Hurvitz, "The Evidence of Language in Dating the Priestly Code", Revue Biblique, 81 (1974), pp.24-56; אך השוו: B. Levine, "Late Language in the Priestly Source: Some Literary and Historical Observations", Proceedings of the Eighth World Congress of Jewish Studies, Jerusalem, 1983, pp. 69-82.
↑   גליה סמו, עגל הזהב ופולחן העגלים, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
↑  כך מובן מן הכתוב בבמדבר טז', לב ובבמדבר כו', י'. אך הגמרא במסכת סנהדרין, דף קי' עמוד א', מביאה שתי דעות נוספות: האחת - קורח לא נענש כלל! והשנייה - קורח גם נשרף באש (יחד עם 250 הנשיאים) וגם נבלע באדמה (יחד עם בני ראובן).
↑  איתמר כסלו, The Cultic Fire in the Priestly Source, Yahwism under the Achaemenid Empire, 2024-01-01
↑  אבי הורביץ, לשונו של המקור הכהני ורקעה ההיסטורי, דברי הקונגרס העולמי למדעי היהדות, (תשמ"א / 1981), עמודים 83-94
↑  משה ויינפלד, על השבת והמילה בס"כ, תרביץ, גיליון ל"ז, תשכ"ח
↑  מנחם בן ישר, ציווי התרומה למשכן וחטא העגל, מה קדם למה?, בדף השבועי של אוניברסיטת בר-אילן
↑  רחל אליאור, חג השבועות הנעלם
↑  רופא, עמ' 43-35
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555734705171  GND: 4047240-1  LCCN: sh85096406  VIAF: 192734965   WorldCat (עם VIAF): 192734965 
אוסטרקון מהאי יב במצרים העליונה, הנושא ככל הנראה תעודת משלוח צבאית מטעם האימפריה הפרסית, ובו שמות חיילים יהודאיים. מתוארך לשנת 475 לפנה"ס.
אלוהים, אתה שם? זאת אני, מרגרט (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  "אלוהים, אתה שם? זאת אני, מרגרט" מאת ג'ודי בלום
 בימוי:  קלי פרמון קרייג
 הופק בידי:  ג'יימס ל. ברוקס ג'ולי אנסל ריצ'רד סקאי קלי פרמון קרייג ג'ודי בלום איימי לוריין ברוקס אלדריק לאולי פורטר
 תסריט:  קלי פרמון קרייג
 עריכה:  אוונה פלהרטי ניק מור
 שחקנים ראשיים:  אבי ריידר פורסטון רייצ'ל מקאדמס בני ספדי קתי בייטס
 מוזיקה:  הנס צימר
 צילום:  טים אייבס
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Gracie Films
 חברה מפיצה:  Lionsgate
 הקרנת בכורה:  28 באפריל 2023
 משך הקרנה:  105 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  דרמה קומית, סרט נעורים, סרט התבגרות, סרט דרמה 
 תקציב:  30 מיליון דולר
 www.itsmemargaret.movie
 דף הסרט ב־IMDb
 
אלוהים, אתה שם? זאת אני, מרגרט (באנגלית: Are You There God? It's Me, Margaret) הוא סרט דרמת נעורים-קומית אמריקאי, שנכתב ובוים על ידי קלי פרמון קרייג, על בסיס רומן באותו השם מאת ג'ודי בלום שיצא לאור בשנת 1970. בסרט מככבות אבי ריידר פורטסון בדמותה של מרגרט סיימון, ורייצ'ל מקאדמס בדמות אמה של מרגרט, ברברה.
הסרט עלה לאקרנים בארצות הברית ב-28 באפריל 2023.
תקציר העלילה

מרגרט סיימון בת ה-12 ומשפחתה עוברים מניו יורק לפרברי ניו ג'רזי. מכיוון שאמה נוצרית קתולית בעוד שאביה יהודי, מחליטה מרגרט לצאת למסע לגילוי זהותה הדתית על רקע התבגרותה המינית.
צוות השחקנים

אבי ריידר פורטסון – מרגרט סיימון
רייצ'ל מקאדמס – ברברה סיימון
בני ספדי – הרב סיימון
קתי בייטס – סילביה סיימון
הפקה > פיתוח

לאחר שדחתה מספר הצעות לעבד את ספרה ב-49 השנים שחלפו מאז פרסומו לראשונה, מכרה לבסוף הסופרת ג'ודי בלום את זכויות עיבוד הסרט לג'יימס ל. ברוקס וקלי פרמון קרייג, שעבדו יחד על הסרט "The Edge of Seventeen", ונמסר כי פרמון קרייג תהיה אמונה על כתיבת ובימוי הסרט. במכרז שנערך על זכויות ההפצה, זכתה חברת "Lionsgate".
בנוסף, על הלחנת הסרט הופקד המלחין הנס צימר.
הפקה > ליהוק

בפברואר 2021, נמסר על ליהוקה של אבי ריידר פורטסון לגילום דמותה של מרגרט, ושל רייצ'ל מקאדמס לגילום אמה של מרגרט. במרץ 2021, נמסר על ליהוקה של קתי בייטס; ובאפריל 2021, על ליהוקו של בני ספדי.
הפקה > צילומים

צילומי הסרט החלו ב-1 באפריל 2021, בשרלוט, צפון קרוליינה. בשלהי מאי, עברו הצילומים להתקיים גם בקונקורד, צפון קרוליינה, וביוני 2021 נמסר על סיומם.
הפצה

הסרט עתיד לעלות לאקרנים ב-28 באפריל 2023, תחת הפצתה של "Lionsgate". במקור, הסרט התעתד לעלות לאקרנים ב-16 בספטמבר 2022.
פרסים ומועמדויות

| פרס | תאריך הטקס | קטגוריה | מועמד(ים) | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרסי אגודת מבקרי הקולנוע של סן דייגו | 19 בדצמבר 2023 | הסרט הטוב ביותר | אלוהים, אתה שם? זאת אני, מרגרט | זכייה |  |
| פרסי אגודת מבקרי הקולנוע של סן דייגו | 19 בדצמבר 2023 | הבמאי הטוב ביותר | קלי פרמון קרייג | מועמדות |  |
| פרסי אגודת מבקרי הקולנוע של סן דייגו | 19 בדצמבר 2023 | השחקנית הטובה ביותר | אבי ריידר פורטסון | מועמדות |  |
| פרסי אגודת מבקרי הקולנוע של סן דייגו | 19 בדצמבר 2023 | שחקנית המשנה הטובה ביותר | רייצ'ל מקאדמס | זכייה |  |
| פרסי אגודת מבקרי הקולנוע של סן דייגו | 19 בדצמבר 2023 | התסריט המעובד הטוב ביותר | קלי פרמון קרייג וג'ודי בלום | זכייה |  |
| פרסי אגודת מבקרי הקולנוע של סן דייגו | 19 בדצמבר 2023 | ההופעה הקומית הטובה ביותר | אבי ריידר פורטסון | מועמדות |  |
| פרסי אגודת מבקרי הקולנוע של סן דייגו | 19 בדצמבר 2023 | השימוש הטוב ביותר במוזיקה | אלוהים, אתה שם? זאת אני, מרגרט | מועמדות |  |
| פרסי אגודת מבקרי הקולנוע של סן דייגו | 19 בדצמבר 2023 | הופעת הנוער הטובה ביותר (לשחקן מתחת לגיל 18) | אבי ריידר פורטסון | זכייה |  |
| פרסי אגודת מבקרי הקולנוע של סן דייגו | 19 בדצמבר 2023 | שחקן פורץ דרך | אבי ריידר פורטסון | זכייה |  |
| פרסי איגוד מבקרי הקולנוע האמריקאי | 14 בינואר 2024 | השחקן/שחקנית הצעיר/ה הטוב/ה ביותר | אבי ריידר פורטסון | מועמדות |  |
| פרסי איגוד מבקרי הקולנוע האמריקאי | 14 בינואר 2024 | התסריט המעובד הטוב ביותר | קלי פרמון קרייג | מועמדות |  |
| פרס בחירת הקהל | 18 בפברואר 2024 | סרט הקומדיה של השנה | אלוהים, אתה שם? זאת אני, מרגרט | מועמדות |  |
| פרס גילדת הכותבים של אמריקה | 14 באפריל 2024 | התסריט המעובד הטוב ביותר | קלי פרמון קרייג | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  "Are YouTthere God? It's Me, Margaret - One Paper" (.DOC - Click "One Paper"). Lionsgate Publicity. Retrieved February 23, 2023.
1 2  Jr, Mike Fleming (March 2, 2020). "Lionsgate Wins Movie Auction For Seminal Judy Blume Novel 'Are You There, God? It's Me, Margaret'". Deadline Hollywood. Retrieved February 23, 2023.
↑  Fleming, Mike Jr. (February 5, 2020). "Hot Book Package: James L. Brooks, Kelly Fremon Craig On Judy Blume's 'After You There God? It's Me, Margaret'". Deadline Hollywood. Retrieved February 23, 2023.
↑  "Are You There God? It's Me, Margaret (2023)". Soundtrack.net. Retrieved February 23, 2023.
↑  Rankin, Seija (February 19, 2021). "Rachel McAdams and Abby Ryder Fortson join the Are You There God? It's Me, Margaret movie". People Magazine. Retrieved February 23, 2023.
↑  N'Duka, Amanda (March 2, 2021). "Kathy Bates Joins 'Are You There God? It's Me, Margaret' Adaptation At Lionsgate". Deadline Hollywood. Retrieved February 23, 2023.
↑  Sneider, Jeff (April 7, 2021). "Exclusive: Benny Safdie Joins Rachel McAdams in 'Are You There God? It's Me, Margaret' Movie". Collider. Retrieved February 23, 2023.
↑  Hipes, Patrick (February 19, 2021). "'Are You There God? It's Me, Margaret' Movie Finds Its Margaret In 'Ant-Man's Abby Ryder Fortson; Rachel McAdams Also Set". Deadline Hollywood. Retrieved February 23, 2023.
↑  Plemmons, Mark (May 28, 2021). "Friday Five: Big stars in Concord?". Independent Tribune. Retrieved February 23, 2023.
↑  Valluzzo, Andrea (December 28, 2022). "Fairfield actress to star in new Rachel McAdams movie". CT Insider. Retrieved February 23, 2023.
↑  D'Alessandro, Anthony (June 15, 2022). "'Dirty Dancing' Sequel Sets 2024 Release; 'Are You There God? It's Me, Margaret' Heads To Pre-Summer 2023". Deadline. Retrieved February 23, 2023.
↑  D'Alessandro, Anthony (January 31, 2022). "Lionsgate Dates Feature Adaptation Of Judy Blume's 'Are You There God? It's Me, Margaret' For Fall". Deadline Hollywood. Retrieved February 23, 2023.
↑  San Diego Film Critics, 2023 San Diego Film Critics Society Award Winners, San Diego Film Critics Society, ‏2023-12-19 (באנגלית אמריקאית)
↑  Critics Choice Awards 2024: All the Winners, TIME, ‏2024-01-15 (באנגלית)
↑  Taylor Swift, 'Barbie' and 'Grey's Anatomy' Score at 2024 People's Choice Awards: See the Full List of Winners, Peoplemag (באנגלית)
↑  2024 Writers Guild Awards: ‘The Holdovers,’ ‘American Fiction,’ ‘Succession’ Among Winners, The Hollywood Reporter, ‏2024-04-15 (באנגלית אמריקאית)
מעשייה אמריקאית

| --- | --- |
כרזת הסרט הרשמית
כרזת הסרט הרשמית
 מבוסס על:  Erasure מאת פרסיבל אוורט
 בימוי:  קורד ג'פרסון 
 הופק בידי:  בן לקלייר ניקוס קרמיגיוס קורד ג'פרסון ג'רמיין ג'ונסון
 תסריט:  קורד ג'פרסון 
 עריכה:  הילדה ראסולה 
 שחקנים ראשיים:  ג'פרי רייט טרייסי אליס רוס ג'ון אורטיז אריקה אלכסנדר לזלי אגאמס אדם ברודי איסה ריי סטרלינג קיי בראון
 מוזיקה:  לורה קרפמן
 צילום:  כריסטינה דאנלפ
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  אולפני אמזון
 הקרנת בכורה:  8 בספטמבר 2023 (TIFF) ארצות הברית 15 בדצמבר 2023
 משך הקרנה:  117 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 הכנסות:  8.1 מיליון דולר
 דף הסרט ב־IMDb
 
מעשייה אמריקאית (באנגלית: American Fiction) הוא סרט דרמה קומית אמריקאי משנת 2023 שנכתב וביים על ידי קורד ג'פרסון, בבכורה הקולנועית שלו בבימוי. הסרט מבוסס על הרומן Erasure (אנ') משנת 2001 מאת פרסיבל אוורט, הסרט עוקב אחר סופר-פרופסור מתוסכל שכותב ספר "שחור" סטריאוטיפי בצורה יוצאת דופן כסאטירה, רק כדי שהספר יתפרסם ויזכה להצלחה ושבחים. מככבים בו ג'פרי רייט, טרייסי אליס רוס, איסה ריי, סטרלינג קיי בראון, ג'ון אורטיז, אריקה אלכסנדר, לזלי אגאמס, אדם ברודי וקית' דייוויד.
"מעשייה אמריקאית" הוקרן בבכורה בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בטורונטו ב-8 בספטמבר 2023, שם זכה בפרס בחירת הקהל. הוא קיבל הפצת מוגבלת על ידי אולפני אמזון ב-15 בדצמבר 2023, עם הרחבה ב-22 בדצמבר 2023. הוא זכה לביקורות חיוביות מהמבקרים, כשהופעתו של רייט זכתה להערכה רחבה.
הוא נבחר לאחד מעשרת הסרטים המובילים של 2023 על ידי מכון הסרטים האמריקאי וקיבל שבחים רבים, כולל חמש מועמדויות בטקס פרסי האוסקר ה-96, כולל הסרט הטוב ביותר, השחקן הטוב ביותר לרייט, שחקן המשנה הטוב ביותר לבראון והתסריט המעובד הטוב ביותר, שתי מועמדויות בטקס פרסי גלובוס הזהב ה-81, כולל הסרט הטוב ביותר - מוזיקלי או קומדיה, וזכה בפרס התסריט המעובד הטוב ביותר בטקס פרס איגוד מבקרי הקולנוע האמריקאי.