stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפריה חוץ-גופית
בעיות אתיות > שיקולי דת

ביהדות, נושא ההפריה החוץ-גופית מעלה סוגיות הלכתיות סבוכות, ויש מחלוקת בין פוסקי הלכה בשאלה אם מותר להשתמש בהליך זה, ובאילו מגבלות. בין השאר עולה בעיה של הוצאת זרע לבטלה, וכן שאלות בנושא זהות ההורים המדויקת (במיוחד כאשר היולדת אינה האם הביולוגית), ממזרות, והאם התהליך הוא בגדר פרייה ורבייה. באופן כללי ניתן לומר כי מרבית הפוסקים נוטים להתיר הפריה חוץ-גופית, במיוחד כאשר מדובר בזוג נשוי שאינו נזקק לזרע, לביצית או לפונדקאות של צד שלישי.
הכנסייה הקתולית מתנגדת להפריה חוץ-גופית באופן גורף, ורואה בעקרות קריאה מצד האל לאמץ ילדים. מלבד זאת, הכנסייה הקתולית רואה בעוברים בני-אדם לכל דבר, ומתנגדת להשמדתם.
מגבלות חוקיות

מדינות רבות הטילו מגבלות חוקיות על הפריה חוץ-גופית בתחומים שונים, בהם מספר הביציות המופרות, מספר העוברים המועברים לרחם, האפשרות להשתמש בתרומת ביציות או תאי זרע, והאפשרות להקפיא ביציות ועוברים. בישראל היה נהוג לאשר רק לנשים נשואות לקבל תרומת ביצית, אולם ביוני 2011 פסק בית המשפט המחוזי בירושלים כי בית חולים חייב לאפשר הליכי הפריה חוץ-גופית באישה שאיננה נשואה, מזרע של גבר שנשוי לאישה אחרת, מבלי ליידע את אשתו של הגבר הנשוי או לבקש את התייחסותה. עוברים שנוצרו מזרע ומביצית של זוג שהתגרש אפשר להשתיל רק בהסכמת הבעל. אין להקפיא ביציות למשך יותר מעשר שנים.
ישראל תומכת בילודה באמצעות הפריית מבחנה שכן גם בני זוג שאינם נשואים רשאים לקבל טיפול בהפריית מבחנה, ובתנאי שיחתמו על הסכם מיוחד שתוכנו מוכתב על ידי משרד הבריאות, וכולל בעיקר הסכמות מראש מה ייעשה בחומר הגנטי המשותף במקרה שאחד הצדדים משנה את דעתו ואינו מעוניין עוד להמשיך בתהליך, או נפטר.
ראו גם

הפריה
היריון
פונדקאות
הורות
תרומת זרע
תרומת ביציות
בנק זרע
לקריאה נוספת

שרית מגן, ילד משלָךְ - מאחורי הפרגוד של טיפולי ההפריה בישראל, כנרת זמורה ביתן, 2017.
יהל שלום ויעל השילוני-דולב, עמדותיהן של מטופלות בדבר המעמד המוסרי והשימוש הראוי בעוברים מוקפאים, משפט רפואי וביו אתיקה, כרך 3 עמוד 175, 2010
מורן גיל, נרי לאופר, "כיצד הפכה ישראל למעצמת הפריה חוץ-גופית: ארבעים שנים ללידתה של תינוקת המבחנה הראשונה – לואיז בראון", הרפואה, נובמבר 2018
הערות שוליים

↑  אתי הרמתי, ילדת המבחנה הראשונה בעולם, במדור "היום לפני במדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 25 ביולי 2016
↑  אם תינוקת המבחנה הרתה בשיטה המקובלת - טוען ארגון בארה"ב, מעריב, 6 בנובמבר 1978
↑  מיטל יסעור וליאת רותם, רומי נוימרק, ילדת המבחנה הראשונה: "יום מרגש", באתר ynet, 4 באוקטובר 2010
↑  דוד זוהר, מוסלמית מהגליל ילדה תינוקת מבחנה, מעריב, 14 ביוני 1985
↑  איה אדר ממעגן מיכאל ילדה בן ושתי בנות מהפריית מבחנה, מעריב, 8 בינואר 1986
↑  יוסף שנקר, ההיבטים המוסריים בהפריה אחרי מות בן הזוג, באתר "דעת"
יוסי גרין, הולדה לאחר מיתה באמצעות הפריה חוץ-גופית והשלכותיה על דיני יבום וחליצה, מאזני משפט ב, 2002-2001
יוסי גרין, "ואתם פרו ורבו" (בראשית א', כ"ח), גם לאחר מיתה? הרהורים על ההולדה לאחר מיתה בדין העברי, מאזני משפט ג, 2004-2003
אחיה ראב"ד, תקדים: נפטר מסרטן, אשה שלא הכיר תלד מזרעו, באתר ynet, 6 בדצמבר 2009
↑  תקנות בריאות העם (הפריה חוץ גופית), התשמ``ז-1987, תקנה 8(ב)(1) ותקנה 11.
↑  גלעד גרוסמן‏, ביהמ"ש אישר לאישה להרות מזרעו של גבר הנשוי לאחרת - וואלה חדשות, באתר וואלה, 14 ביוני 2011
↑  שם, תקנה 8(ב)(3).
↑  שם, תקנה 9
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529120505171  BnF: cb11961020z (data)  LCCN: sh85047906  NKC: ph122880 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
עובר בעל שישה תאים (גיל שלושה ימים) לפני ההעברה לרחם.
בלסטוציסט בן חמישה ימים, לפני ההעברה לרחם
בת מצווה

בת מצווה היא נערה יהודייה שהגיעה לגיל שבו היא מחויבת בקיום מצוות. על פי ההלכה, כל נערה נעשית בת מצווה בהגיעה לגיל 12 שנים. הכינוי בת מצווה משמש גם לחגיגה הנערכת לכבוד האירוע.
היסטוריה

עוד בראשית המאה ה-19, בימיה המוקדמים של היהדות הרפורמית החלו להיערך טקסי קונפירמציה לבנים ולבנות בהן נבחנה ידיעתם על הדת, בדומה לנהוג אצל הנוצרים. היא התפשטה בחוגים הליברליים יותר ביהדות גרמניה, ועד אמצע המאה החלה להיות נפוצה גם בקרב הבורגנות האורתודוקסית. הרב יעקב אטלינגר מאלטונה נאלץ מכח תקנות הקהילה להשתתף באירוע כזה ב-1867, ופרסם את הדרשה שהכין לשם כך מאוחר יותר. הוא הדגיש כי חויב במעשה מכח חוק, וכי היהדות אינה מכירה בכך שעקרונות הדת יאומצו בהצהרה פומבית שכזו, מאחר שהיא מחייבת מלידה. עם זאת, כחלק מניסיונו לבלום את הרפורמה, תמך במעין הליך מקביל שנועד להיערך אך ורק מחוץ לבית הכנסת.
לא תמיד נתקל רעיון הקונפירמציה בהתנגדות, בעיקר בנוגע לנערות: הרב הראשי של הקונסיסטוריה המרכזית של יהודי צרפת, שלמה זלמן אולמן, התיר זאת לבני שני המינים ב-1843. ב-1844 נערכה קונפירמציה לצעירים יהודים לראשונה בוורונה שבאיטליה. בשנות ה-80 הסכים הרב צבי הרמן אדלר להחלה גורפת של הטקס, לאחר שהפך נפוץ יותר ויותר בבתי-הכנסת, אך סירב לקרוא לו 'קונפירמציה'. ב-1901 התיר זאת הרב אליהו בכור חזן באלכסנדריה, לבנים ולבנות, בהשראת הנעשה באיטליה. פוסקים אחרים הורו לכתחילה על קיום אירוע שמרני יותר.
בתחילת המאה העשרים, היחס למסיבת בת מצווה היה מסויג, כיוון שלעיתים היה זה ניסיון חיקוי של סממנים השאובים מטקס הקונפירמציה, ואכן היו רבנים, כמו הרב אהרן וולקין, שאסרו את המנהג משום חוקות הגויים, או שהתייחסו אליו בחשדנות, כמו רבי משה פיינשטיין, שבתשובה משנות ה-50 אסר קיום אירוע בבית הכנסת כיוון שהוא "דברי רשות והבל בעלמא...אין זה שום עניין וסמך להחשיב זה דבר מצווה וסעודת מצווה". גם בעדה החרדית הביעו התנגדות עזה לחגיגת בת המצווה עקב מקורה בחוגים רפורמיים. ב-1977 עוד התייחס אליו הרב יהודה דוד בלייך כאחת "הבעיות הנוכחיות בהלכה", וציין כי רק מיעוט בקרב האורתודוקסים חוגג אותו וכי התפשט אליהם מקרב הקונסרבטיבים.
אמנם מנגד, כבר בתחילת המאה העשרים החלו רבנים לעודד עריכת מסיבת בת מצווה לבת, בדומה למסיבה שנהוג לעשות לבן, כאשר הדבר נעשה מתוך מטרה לחזק את שמירת המצוות בקרב בנות ישראל. בשתי תשובות מקיפות בעניין שניתנו על ידי הרב יחיאל יעקב וינברג בשו"ת שרידי אש (ח"ב, צ"א; וח"ג צ"ג) הוא כותב:
ויש הרוצים לאסור משום ובחוקותיהם לא תלכו, ולענ"ד תלוי בזה, שבאם נאמר שהקונפירמציאן של העכו"ם הוא לשם עבודה זרה, יש לאסור משום (כך)... וגם הרפורמיים מעמנו אינם עושים כן כדי להידמות להם, אלא לשם חגיגת משפחה ושמחתה... ואלה מאחינו שהנהיגו זה מחדש חגיגת בת מצווה אומרים, שהם עושים כן כדי לחזק בלב הבת, שהגיעה למצוות... ולמעשה הדבר תלוי בכוונת הרוצים לחדש מנהג זה של חגיגת הבת מצווה, אם הם מתכוונים לשם מצווה או חלילה לשם חיקוי המינים... והואיל וכבוד תורתו כתב שרוב בני הקהלה רוצים דוקא להנהיג מנהג זה של חגיגת בת מצווה לבנות, אין לכבוד תורתו לצאת במחלוקת נגדם, רק לדאוג לכך שמנהג זה ישמש באמת חיזוק וחוסן להשלטת רוח תורה ומצות בלב בנות ישראל.
בשנות ה-60 קבע הרב הראשי לישראל יצחק נסים, בתשובה לשאלת נערה שסבה התנגד לכך, כי "ראוי ורצוי לערוך חגיגה לכבוד מאורע זה בחייה. את החגיגה יש לערוך בבית, בחברת קרובים וידידים ובהשתתפות של רב. הרב ישא דברים לכבוד המאורע הזה, וידבר במעלת החובה לשמור את המצוות ובשכר של מקיימיהן. הבת, ראוי שתלבש בגד חדש ותברך עליו ברכת "שהחיינו". מן הנכון שתכין הרצאה קצרה על המאורע ועל ערך היום. האם (צ"ל: האב) יאמר: "ברוך שפטרני מענשה של זאת". הרב עובדיה יוסף, בתשובות הלכתיות משנות ה-70, גם כתב שבתקופה זו יש לערוך סעודת מצווה.
קביעת גילה של בת מצווה

בתלמוד הבבלי מובאת מחלוקת תנאים האם הבת מתחייבת במצוות בגיל שלוש עשרה והבן בגיל שתים עשרה, או שהבת בגיל שתים עשרה והבן בגיל שלוש עשרה:
בת אחת עשרה שנה ויום אחד - נדריה נבדקין, בת שתים עשרה שנה ויום אחד - נדריה קיימין... בן שתים עשרה שנה ויום אחד - נדריו נבדקין, בן שלוש עשרה שנה ויום אחד - נדריו קיימין... אלו דברי רבי, רבי שמעון בן אלעזר אומר: דברים האמורים בתינוקת (ילדה) - בתינוק (ילד) אמורים, דברים האמורים בתינוק - בתינוקת אמורים
בהמשך הגמרא שם מובא טעמו של רבי: ”אמר רב חסדא: מאי טעמא דרבי (מה טעמו של רבי)? דכתיב: "ויבן ה' אלוהים את הצלע" - מלמד שנתן הקדוש ברוך הוא בינה יתירה באשה יותר מבאיש”. כלומר, הבת מגיעה לתבונה שלמה קודם לבן.
להלכה נפסק כדעת רבי, שהבת מתחייבת במצוות מגיל שתים עשרה והבן מגיל שלוש עשרה, וכבדברי הרמב"ם: "בת שתים עשרה שנה ויום אחד... ובן שלוש עשרה שנה ויום אחד... הרי הן כגדולים לכל המצוות".
על פי ההלכה, יהודייה שהגיעה לגיל 12 חזקתה שיש לה סימני נערות ונחשבת לבעלת דעת ומחויבת בכל מצוות התורה שבהן חייבות נשים. גיל קבלת המצוות של הנערה נמוך בשנה אחת מהגיל שבו מגיע נער לעול מצוות ("בר מצווה"). הסבר נפוץ לכך הוא שהנערה מתבגרת, בראש ובראשונה מבחינה פיזיולוגית, מוקדם יותר מהנער ולכן היא חוגגת קודם. הרא"ש מסביר את המדרש בבראשית רבה במילים: "נתן הקב"ה בינה יתרה באישה יותר מבאיש. פירוש: הקדים בה בינה יותר מבאיש", כלומר ההתפתחות השכלית של האישה קודמת לזו של הגבר.
באופן נוסף באר הרב זלמן סורוצקין שני כוחות עיקריים באדם: מוח לחשוב מחשבות - בזה עולה על פי רוב האיש על האשה. רגש שבלב - בזה עולה האשה על האיש. האמונה תלויה בלב וברגשותיו לכן האשה מתחייבת במצוות קודם לאיש.
בגלל סדר העיבורים במחזור המטוני, לעולם לא תהיה בת מצווה באדר א'.
אופי האירוע > ביהדות האורתודוקסית-מודרנית

בזרם האורתודוקסיה-המודרנית ישנם בתי כנסת בהם הונהג שאבי בת המצווה עולה לתורה ובת המצווה עצמה נושאת דרשה לאחר התפילה. בקבוצות ליברליות אחרות נהוג לערוך טקס הכולל עלייה לתורה בנוכחות נשים בלבד.
אופי האירוע > ביהדות הקונסרבטיבית

חגיגת בת מצווה בבית הכנסת בדומה למתכונת של בר המצווה החלה בזרמים הקונסרבטיבי והרקונסטרוקטיבי בארצות הברית בשנות ה-20 של המאה ה-20. הראשונה שחגגה כך, בשנת 1922, הייתה ג'ודית קפלן, בתו של הרב מרדכי קפלן, מייסד הזרם הרקונסטרוקטיבי. קפלן קראה את הברכות בניגון, וקראה את פרשת השבוע בעברית ובאנגלית מתוך ספר תורה מודפס ובלי לעמוד על במת בית הכנסת. אך מגבלות אלה הוסרו במהירות ועלייה לתורה של בנות מצווה (ובנות בכלל) הפכה למנהג נפוץ בזרמים אלה.
חגיגת בת המצווה כיום כוללת בדרך כלל קריאת המפטיר וההפטרה ונשיאת דרשה. בחלק מהקהילות מקובל בנוסף להניח תפילין ביום חול. מקובל גם שבנות ובני המשפחה עולים גם הם לתורה בעליות הנוספות שבאותו היום.
אופי האירוע > ביהדות הרפורמית

טקס הבר-מצווה הרפורמי כולל עלייה לתורה ובו הנערות (לרוב בבית כנסת רפורמי) מחויבות בהגיען לגיל 13, לעלות לתורה, בדיוק כמו הנערים הרפורמים.
בשנות ה-30 של המאה ה-20, כאשר טקס בר-המצווה חדר מחדש לקהילות הרפורמיות, החלו לערוך שם גם טקסי בת-מצווה. טקס בת-המצווה הראשון בבית כנסת רפורמי התקיים ככל הנראה בשיקגו ב-1930, וב-1960 כבר נערכו טקסי בת ובר מצווה כמעט בכל הקהילות הרפורמיות.
חגיגת בת המצווה כיום כוללת בדרך כלל קריאת המפטיר וההפטרה ונשיאת דרשה. בחלק מהקהילות מקובל בנוסף להניח תפילין ביום חול. מקובל גם שבנות ובני המשפחה עולים גם הם לתורה בעליות הנוספות שבאותו היום.
בהמשך למסורת הקונפירמציה, קהילות רפורמיות נוהגות לערוך מפגשי הכנה קבוצתיים וחווייתיים, בהם עוסקים בני ובנות המצווה במשמעות הטקס ומרכיביו השונים, בזהותם היהודית והישראלית, ובמושגים של אחריות חברתית, בגרות והקשר עם העם היהודי ומסורתו. התפילה מונהגת על-ידי רב או רבה רפורמית, ולעיתים גם על ידי חזן או חזנית, ומלווה בהדרכה ובהסברים על התפילות ומערך הטקס.
אופי האירוע > בציבור החילוני והמסורתי

בקרב חילונים ומסורתיים בישראל ובקהילות יהודיות ברחבי העולם רבים חוגגים בת מצווה במסיבה ללא סממנים דתיים. מסיבות כאלו נערכות בבית, במסעדה או באולם אירועים. הן כוללות סעודה, מוזיקת רקע או מוזיקה לריקודים ולעיתים נאום של כלת השמחה ושל הוריה. יש המוסיפים לאירוע הופעות בידור, הקרנת סרט אודות הנערה החוגגת, ספר אורחים ועוד.
ראו גם

בר מצווה
בארק מצווה
לקריאה נוספת

אתר הקול החמישי - האוצר לבת המצווה. מעלת הבת, תפילה לכלת הבת המצווה ועוד, ירושלים תשע"ח.
אברהם (רמי) ריינר, היחס לטקסי בת-מצווה : עיון משווה בפסיקה מודרנית, נטועים י' (תשסג), 55-77
זאב אלף, מנחם באטלר, How Bat Mitzvah Became Orthodox.‏Symposium on Masorah, מאי 2016
אהרון בק, בת מצוות : ספר הלכה לילדה ולנערה, המכון התורני אור עציון, 2011
אורנה פילץ, את ואני : אמא ובת מצווה, כנרת, זמורה-ביתן, דביר, 2013
Bat Mitzvah, האגודה היהודית להוצאה לאור, עמ' 106–134
דניאל אופנהיימר, Bat Mitzva, ISBN 978-987-29457-6-3
הערות שוליים

↑  Michael Hilton, Bar Mitzvah, a History, U. of Nebraska Press, 2014. עמ' 88-89.
1 2 3  J. David Bleich, Contemporary Halakhic Problems, Volume 1, KTAV Publishing House, Inc., 1977. עמ' 77-78.
↑  שו"ת אגרות משה חלק או"ח א' סימן קד
↑  אוצרות ירושלים, קכ"ט, עמודים ת"ס-תס"ג.
↑  תשובה משנת תשכ"ג שנמצא בארכיון של יד הרב נסים, מצוטט במאמרו של ד"ר אהרן ארנד, חגיגת בת מצווה בפסקי הרב יצחק נסים
↑  תשובותיו צוטטו ב-אתר דעת
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שביתת עשור, פרק ב', הלכה י"א.
↑  קול תודה, מכתב לבת המצווה, אוצר ההודיה לבת המצווה, קרית אתא תשע"ח, עמ' עמודים 9–19
↑  יעקב מתלון, לוחות ושברי לוחות, עמוד 108.
↑  תמר ביטון, ‏סיבת עילויה - טקס בת מצווה כמחולל שינוי בקהילה, באתר קולך
↑  שרה פרידלנד בן ארזה, ‏תפילה בלי עזרת גברים, באתר קולך
↑  מיכאל מאיר, בין מסורת לקידמה, תולדות תנועת הרפורמה ביהדות, הוצאת מרכז שז"ר, 1990.
| מצוות ומנהגים יהודיים |
| --- | --- | --- |
| ערכים כלליים | הלכה • עשרת הדיברות • תרי"ג מצוות • שבע מצוות דרבנן • שבע מצוות בני נח • רשימות: מצוות הנהוגות בזמן הזה • מצוות שאינן נוהגות בזמן הזה |  |
| סדר היום | נטילת ידיים • ציצית • תפילין • קריאת שמע • תפילה • תלמוד תורה • ברכת המזון |  |
| הלוח העברי | קידוש החודש • עיבור השנה • שבת • ראש חודש • חגי ישראל ומועדיו • שמיטה • שנת היובל |  |
| מצוות שבין אדם לחברו | ואהבת לרעך כמוך • צדקה • גמילות חסדים • לשון הרע • והדרת פני זקן • אונאת דברים • משפט עברי |  |
| מצוות התלויות בארץ | מצוות יישוב ארץ ישראל • מתנות כהונה • מתנות עניים • איסור ערלה • שמיטה • שנת היובל |  |
| איסור והיתר | כשרות • בשר בחלב • שחיטה • טרפה • איסור אכילת חלב • יין נסך • חמץ |  |
| תשמיש קדושה ותשמיש מצווה | ספר תורה • תפילין • מזוזה • סידור • ציצית • שופר • לולב • מצה • כיפה |  |
| בית המקדש | מצוות בניין בית המקדש • כהן • קורבן • עלייה לרגל • טומאה וטהרה • רשימת מצוות בית המקדש |  |
| משפחה | ברית מילה (או הטפת דם ברית) • פדיון הבן • זבד הבת • בת מצווה • בר מצווה • חופה וקידושין • טהרת המשפחה • מעמד האישה ביהדות • צניעות  • כיבוד אב ואם |  |
| מוות | אבלות • אנינות • הלוויה • קריעה • קדיש • קבורה • סעודת הבראה • שבעה • יום השנה • אזכרה • נר נשמה • הזכרת נשמות • חברה קדישא |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284774305171  GND: 1078646589  NKC: ph879646 
ציורו של הצייר האוסטרי Jehudo Epstein המתאר את ההכנות לחגיגת בת המצווה (1912)
חגיגת קונפירמציה לנערות באלכסנדריה, המחצית הראשונה של המאה ה-20.
בת שקוראת בתורה, לרגל בת המצווה שלה בכותל הדרומי, כחלק מטקס קונסרבטיבי
באין משפחה

| --- | --- |

עטיפת הספר, הוצאת אמנות, תל אביב 1966
 מידע כללי
 מאת:  הקטור מלו
 שפת המקור:  צרפתית
 תורגם לשפות:  אנגלית, ספרדית, איטלקית, רוסית, יפנית, עברית, פורטוגזית, בולגרית, הולנדית ורבות אחרות
 סוגה:  ספר נוער
 נושא:  יתמות 
 מקום התרחשות:  פו, ליון, ואלנס, דיז'ון, בולון-סור-מר, לונדון, ארל, קרסי, אביניון, בורדו, פריז, צרפת, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 הוצאה
 הוצאה:  Édouard Dentu 
 מקום הוצאה:  פריז 
 תאריך הוצאה:  1878
 מספר עמודים:  769 (מהדורה ראשונה)
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת אמנות (מהדורה ראשונה)
 תאריך:  1923 (מהדורה ראשונה)
 תרגום:  יהושע חנא רבניצקי (מהדורה ראשונה)
 מהדורות נוספות
 תאריך מהדורות נוספות:  ראה תרגומים לעברית
 מספר כרכים:  2 (מהדורה ראשונה)
 
באין משפחה (בתרגומים אחרים: בלי משפחה/רמי - ילד של אף אחד, בצרפתית: Sans Famille) הוא ספר ילדים מאת הסופר הצרפתי הֶקטוֹר מָלוֹ שנכתב בשנת 1878.
הספר מגולל בגוף ראשון את סיפור חייו של ילד אסופי הנודד ברחבי צרפת (בעיקר, אם כי גם באנגליה ובשווייץ) בשם רֶמי. סיפור חייו של רמי הוא גם סיפורם הנורא של חיי העניים במאה התשע-עשרה, ועם זאת הספר שזור אהבה, תקווה ואמונה ברוחו של האדם.
הקטור מלו (1830 – 1907) הוא סופר צרפתי נודע, שכתב מעל שבעים ספרים, אך אף ספר לא הביא לו תהילה כמו 'ילד של אף אחד' (1878), שכלל לא יועד לקהל של ילדים ונוער. הספר תורגם לשפות רבות, שוב ושוב, ועובד לקולנוע ולטלוויזיה יותר מעשר פעמים מאז 1913 ועד היום, בצרפת, באיטליה, ברוסיה, בגרמניה וביפן.
הדמויות

רמי (Rémi) - ילד אסופי שנמכר למאלף חיות נודד. ילד נבון, סקרן, אמיץ-לב ונאמן. בן שמונה בתחילת הסיפור, בן שלוש עשרה בסופו.
אמא ברברן (Maman Barberin) - האיכרה הטובה שגידלה את רמי כבנה.
ז'רום ברברן (Jérôme Barberin) - בעלה, האיש שמצא את רמי התינוק אך כעת כבר אינו רוצה בו, משום שאינו מסוגל לפרנס אותו.
ויטאליס (Vitalis) - מאלף חיות נודד ואציל נפש המסתיר סוד והופך דמות אב לרמי.
קפי (Capi) - פודל לבן, חכם מאוד, ראש להקת החיות וידיד נאמן לרמי.
זרבינו ודולצ'ה (Zerbino, Dolce) שני הכלבים הנוספים בלהקה.
טוב-לב (Joli-coeur) - קוף חכם אך בעל מזג סוער.
גברת מיליגן (Madame Milligan) - גברת אנגלייה עשירה, אלמנה שנודדת עם בנה החולה והמשותק בנהרות צרפת ומצליחה להחזיקו בחיים בכוח אהבתה וטיפולה המסור.
ארתור (Arthur) - בנה החולה של גברת מיליגן, צעיר בשנה מרמי. הופך לחברו הראשון של רמי.
גרופולי (Garofoli) - אדון המעביד ילדים בפרך ומתעלל בהם, מפלצת שהתעללות בילדים גורמת לו עונג.
מתיא (Mattia) - ילד איטלקי שאמו מוכרת אותו לגרופולי כי היא זקוקה לכסף, מוזיקאי מחונן שמצטרף לרמי במסעו והופך לאחיו. בן גילו של רמי.
פייר אקאן (Pierre Acquin) - גנן מכפר ליד פריז, אלמן ואב לארבעה ילדים המאמץ את רמי לבנו.
אטיינט (Étiennette) - בתו הבכורה של אקאן, בת 14, שמאז מות אמה הפכה לאחיה ולאחותה אם, מטפלת ומנהלת משק בית.
אלקסי (Alexis) - בנו הבכור של אקאן
בנז'מן (Benjamin) - בנו הצעיר של אקאן
ליז (Lise) - בת הזקונים של אקאן, בת חמש-שש, אילמת אך נבונה מאוד. בינה לבין רמי נוצר קשר מיוחד.
דודה קטרין (Catherine) - אחותו של פייר אקאן, אישה מעשית ועניינית ששכלה את רוב ילדיה.
הדוד גספר (Gaspard) - אחיו של פייר אקאן, כורה מהעיר וארס
המורה (Magister) - משנע זקן במכרה בווארס
אספינאסו (Espinassous) - מעצב שער ומורה למוזיקה מן העיר נאנט, המנסה לשכנע את מתיא להישאר אצלו ולרכוש השכלה.
דריסקול (Driscoll) - גנב בריטי הטוען שהוא אביו של רמי
גברת דריסקול - אשתו השיכורה
אלן ונד (Allen, Ned) - שני בניהם, המתעללים ברמי ללא הרף.
אנני (Annie) - בתם הבכורה של הדריסקולים, כנראה בת גילו של רמי, שמתעללת בו ומפגינה את סלידתה כלפיו כל הזמן.
קייט (Kate) - בתם הקטנה של הדריסקולים, כבת שלוש, המרשה לרמי ללטף אותה בתמורה לתפוזים.
ג'יימס מיליגן (James Milligan) - אחיו של בעלה המנוח של גברת מיליגן, אדם לא נעים המתעניין ברמי.
בוב (Bob) - חבר של מתיא מהימים שבהם עבד בקרקס.
הערכה

סיפור חייו של רמי הוא גם סיפורם הנורא של חיי העניים במאה התשע-עשרה, חיים שהם מאבק תמידי ויומיומי – האנשים שנפגעו בעבודה ואינם יכולים אפילו לחלום על פיצוי או קצבה, ועל כן נידונו לעוני מחפיר; כורי הפחם העובדים במעמקי האדמה, חשופים לסכנת מוות בכל רגע נתון רק בשביל להניח אוכל על שולחן ילדיהם בערב; וכן פסיפס עשיר של אמני רחוב, ליצנים, מוזיקאים, גנבים, פועלים ואנשי חוק אטומים... אבל יותר מכול הילדים – הילדים שנמכרים ונקנים כאילו היו סחורה, הילדים העובדים מצאת החמה עד שקיעתה, שאינם יודעים מהי נשיקה של אמא, החיים מהצלפות אכזריות, שאינם זוכים ללמוד קרוא וכתוב; הילדים שבשבילם המילים 'למות ברעב' הן סכנה ממשית וברורה, ושמייחלים למוות שיגאל אותם מהחיים: אלה הם הילדים שאין להם ילדוּת... ועם זאת הספר שזור אהבה ותקווה. חלומם הגדול של הילדים האלה הוא שיופיע בחייהם אדם שיאהב אותם ושהם יוכלו להעניק לו אהבה בתמורה; מחווה קטנה של חסד עשויה לשנות את חייהם לעד ולהעניק להם קרן אור ואהבה, שהם יידעו להעריך עד סוף ימיהם.
הערכה > התייחסויות בתרבות העברית

בתרבות העברית נזכר הספר, במיוחד בתרגום הארכאי שלו, כבעל ערך נוסטלגי רב וכח לגשר בין דורות.
כשהקראתי ליער בני את באין משפחה הבלתי נשכח, בתרגום י.ח. רבניצקי, הוצאת אמנות 1925; אפילו ליחהּ של השפה לא נס עדיין ... נוכח פרידתו הכפויה של הגיבור רֶמי מאמו המאמצת והליכתו עם קרקס-הכיס הנודד של מסייה ויטאליס אל עתיד קודר ונעלם כבר בתחילת העלילה - מצאתי את יער מתייפח במיטתו, לאחר שכבר החלפנו איחולי לילה-טוב. 

ניסיתי להיזכר איך אני הגבתי בזמנו, ולא היה מנוס ממסקנה שעל אף ההשתלשלות המדכאת של העלילה, הגדושה במצוקותיו של ילד יתום שהיה בערך בגילי, האמנתי שחלקו שפר לאין ערוך מחלקי, ולוּ רק מעצם שהותו ב"חוץ-לארץ"; מטייל לו עם הלהקה ברחבי צרפת! יתמותו, בדידותו, חיי הנדודים המעורערים שלו, לא היו שקולים כלל כנגד העובדה הנחרצת הזאת. מצידי, חוץ-לארץ כשלעצמו פיצה על הכול.
אבל המורה למלאכה נטה לי חסד ויצא לבו אלי, רק מפני שתפס אותי פעם, בהפסקה, מתחבא בקצה בית הספר עם "באין משפחה" של הקטור מלו - שהיה הספר האהוב עליו בילדותו שלו. הוא הניח על ראשי את ידו הזקנה, שריח דבק מגע ואפטר-שייב זול נדפו ממנה, ואמר רק: "הקטור מלו....יפה. יפה..." - ופנה והלך ממני.
תרגומים לעברית

באין משפחה, תרגם יהושע חנא רבניצקי, הוצאת אמנות פרנקפורט על המיין, 2 כרכים, 346 ו-423 עמודים, תרפ"ג 1923. הדפסה חוזרת 1966, תל אביב.
בלי משפחה, תרגם י.א. הנדלזלץ, ורשה, תרפ"ד
בלי משפחה, תרגמו אברהם א. עקביא ויעקב עדיני, הוצאת יזרעאל תל אביב, 402 עמודים, 1964. הדפסות חוזרות בשנים 1969 ו-1977.
תרגום מיכה פרנקל, הוצאת מ. מזרחי תל אביב, 457 עמודים, 1993.
תרגום אליעזר כרמי, הוצאת רביבים תל אביב, עיבוד לילדים, תש"ם 1980, 32 עמודים.
רמי - ילד של אף אחד, תרגום מריאנה קאן, הוצאת אריה ניר, תש"ף, 2019, 536 עמודים.
בטלוויזיה, בקולנוע, וברדיו

הסדרה עובדה לכמה סרטי קולנוע וסדרות טלוויזיה, להלן חלק מהם:
Sans famille (France, 1934)
Senza famiglia (Italy, 1946) IMDb
Le Théâtre de la jeunesse: Sans famille (made for TV, France 1965) IMDb
Ie Naki Ko (Japan 1977-78) - 43-episode anime TV series by Tokyo Movie Shinsha IMDb
Sans famille (France 1981) - IMDb - סדרת טלוויזיה בת 3 פרקים בכיכובה של פטולה קלארק - הוקרנה בישראל בערוץ 1
Без семьи (Bez semyi, Soviet Union, 1984) IMDb
Sans famille/Das Findelkind (F/D/CZ, 2000) IMDb
רמי - ילד של אף אחד (2018(
בישראל הוכנה סדרת תסכיתי רדיו המבוססת על הסדרה אשר שודרה במסגרת תוכנית הרדיו חתול בשק.
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010175413005171  PLWABN: 9810809006005606  BNE: XX2079159  LCCN: n2021082635  NLA: 35050384  SUDOC: 152561420  VIAF: 186540937   WorldCat (עם VIAF): 186540937
משפט השאריות

באנליזה מרוכבת, משפט השאריות הוא משפט חשוב המאפשר לחשב אינטגרלים על מסלול סגור של פונקציות הולומורפיות באמצעות הכרת התנהגותן בנקודות הסינגולריות שלהן. משפט זה הוא הכללה של משפט האינטגרל של קושי־גורסה ונוסחת האינטגרל של קושי, ובנוסף לחשיבותו בתחום האנליזה המרוכבת, הוא גם מאפשר חישוב נוח של אינטגרלים ממשיים שלעיתים לא ניתן לחשב בדרך אחרת.
ניסוח פורמלי

יהי  D תחום פשוט קשר ויהיו  a_{1},...,a_{n} אוסף סופי של נקודות ב- D. יהא  D^{*}=D-\left\{a_{1},...,a_{n}\right\}
ותהי  f פונקציה הולומורפית ב- D^{*}. תהא  \gamma  מסילה סגורה ב- D^{*} כך שכל הנקודות  a_{1},...,a_{n} מוקפות על ידה.
השארית של הפונקציה  f בנקודה  a_{k} היא המקדם של החזקה  (z-a_{k})^{-1} בטור לורן של הפונקציה סביב הנקודה  a_{k}. נסמן אותה  \operatorname {Res} (f,a_{k}).
כמו כן נסמן ב- \operatorname {I} (\gamma ,a_{k}) את מספר הפעמים שבו המסילה  \gamma  מקיפה את הנקודה  a_{k} (האינדקס של המסילה).
אז מתקיים:
 \oint _{\gamma }f(z)\,dz=2\pi i\sum _{i=1}^{n}\operatorname {I} (\gamma ,a_{i})\cdot \operatorname {Res} (f,a_{i})
כלומר, האינטגרל על המסילה שווה ל- 2\pi i כפול סכום השאריות של נקודות הסינגולריות בתחום שמקיפה המסילה, כאשר כל שארית נלקחת כמספר הפעמים שמוקפת הנקודה הסינגולרית שלה.
חישוב שאריות > קוטב פשוט

בקוטב פשוט (קוטב מסדר 1)  z_{0}, השארית של  f נתונה על ידי  \mathop {\operatorname {Res} } _{z=z_{0}}f(z)=\lim _{z\to z_{0}}(z-z_{0})f(z).
אם הגבול הזה לא קיים, זוהי נקודת סינגולריות עיקרית. אם הגבול קיים ושווה 0 אז  f אנליטית בנקודה או שזוהי נקודת סינגולריות סליקה. אם הגבול קיים אך אינסופי אז הנקודה היא קוטב מסדר גבוה מ־1.
אם ניתן לכתוב את הפונקציה  f כמנה של שתי פונקציות,  f(z)={\frac {p(z)}{q(z)}}, כאשר  p ו־ q הן פונקציות הולומורפיות בסביבה של  z_{0}, ו־ q(z_{0})=0 ו־ q'(z_{0})\neq 0, ניתן להראות באמצעות כלל לופיטל שמתקיים:
הוכחה:
חישוב שאריות > קוטב מסדר n

באופן כללי יותר, אם  z_{0} הוא קוטב מסדר  n, אזי ניתן למצוא את השארית של  f(z) סביב הנקודה  z=z_{0} על ידי הנוסחה:
דוגמה

נרצה לחשב את האינטגרל הבא:  \oint _{|z|=2}{\frac {ze^{\frac {1}{z-1}}}{(1-z)^{2}}}dz
נשים לב כי בתוך המעגל  \left\{z:\left|z\right|=2\right\} נקודת הסינגולריות היחידה של  f(z)={\frac {ze^{\frac {1}{z-1}}}{(1-z)^{2}}} היא  z=1.
לכן, לפי משפט השאריות:  \oint _{|z|=2}{\frac {ze^{\frac {1}{z-1}}}{(1-z)^{2}}}dz=\oint _{|z|=2}{f(z)}dz=2\pi iRes(f,1)
נשתמש בפיתוח הפונקציה לטור לורן על מנת לחשב את השארית.
ידוע לנו:  e^{z}=\sum _{n=0}^{\infty }{\frac {z^{n}}{n!}}. לכן:  e^{\frac {1}{z-1}}=\sum _{n=0}^{\infty }{\frac {{(z-1)}^{-n}}{n!}}
נחזור לפונקציה המקורית שלנו:
f(z)={\frac {ze^{\frac {1}{z-1}}}{(1-z)^{2}}}={\frac {(z-1+1)}{(z-1)^{2}}}\sum _{n=0}^{\infty }{\frac {{(z-1)}^{-n}}{n!}}={\frac {(z-1)}{(z-1)^{2}}}\sum _{n=0}^{\infty }{\frac {{(z-1)}^{-n}}{n!}}+{\frac {1}{(z-1)^{2}}}\sum _{n=0}^{\infty }{\frac {{(z-1)}^{-n}}{n!}}=
=\sum _{n=0}^{\infty }{\frac {{(z-1)}^{-n-1}}{n!}}+\sum _{n=0}^{\infty }{\frac {{(z-1)}^{-n-2}}{n!}}
כמו שנכתב לעיל, השארית היא המקדם של האיבר  (z-1)^{-1} בטור לורן ולכן נקבל ש:  Res(f,1)=1.
לכן מתקיים ש:  \oint _{|z|=2}{\frac {ze^{\frac {1}{z-1}}}{(1-z)^{2}}}dz=\oint _{|z|=2}{f(z)dz}=2\pi i