stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תא דניאל
התגובה בתא

באנודה, פס האבץ מחומצן על ידי החצי תגובה הבאה:
Zn(s) → Zn2+(aq) + 2e
בקתודה, יוני הנחושת מחוזרים על פי חצי התגובה הבאה:
(Cu2+(aq) + 2e− → Cu(s
באנודה משתחררים אלקטרונים מתגובת החימצון של האבץ. בקתודה, יש צורך באלקטרונים לצורך תגובת החיזור. כתוצאה מכך, האלקטרונים נעים בין האנודה לקתודה ומבצעים את התגובה הבאה:
(Zn(s) + Cu2+(aq) → Zn2+(aq) + Cu(s
תיאור חזותי של התא
שיאן

| --- | --- |

פוטומונטז' של שיאן
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
 מחוז:  שאאנשי
 שטח:  10,107 קמ"ר
 גובה:  405 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בתת-המחוז העירוני:  12,183,280 (2020)
  ‑ במטרופולין:  11,133,823 (2020)
  ‑ צפיפות:  1,205 נפש לקמ"ר (2020)
 קואורדינטות:  34°16′N 108°56′E﻿ / ﻿34.267°N 108.933°E﻿ / 34.267; 108.933
 אזור זמן:  UTC +8
 http://www.xa.gov.cn
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הרפובליקה העממית של סין מוגדלת) בייג'ינג שאנגחאי צ'ונגצ'ינג שנג'ן הונג קונג צ'נגדו שניאנג חרבין אורומצ'י שינינג רוסיה מונגוליה קזחסטן קיר. ט. פק. הודו נפאל ב. בנ. מיאנמר תאי. לא. וי. הפ. ד.ק צ.ק יפןשיאן(למפת הרפובליקה העממית של סין רגילה) בייג'ינג שאנגחאי צ'ונגצ'ינג שנג'ן הונג קונג צ'נגדו שניאנג חרבין אורומצ'י שינינג רוסיה מונגוליה קזחסטן קיר. ט. פק. הודו נפאל ב. בנ. מיאנמר תאי. לא. וי. הפ. ד.ק צ.ק יפןשיאן    מיקומה של שיאן במחוז שאאנשי tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
שיאן, חדש מול ישן: העיר המודרנית מאחורי חומות העיר
שִׂיאָן (בסינית: ‏西安קובץ:Zh-Xi'an.ogg‏Ⓘ‏; בפין-יין: Xī'ān; מילולית: "השלווה המערבית"; נקראה בעבר גם צָ'אנְג-אָן (בסינית מפושטת: 长安; בסינית מסורתית: 長安; בפין-יין: Cháng'ān; ‏האזנהקובץ:Zh-Changan.ogg‏Ⓘ‏; מילולית: "השלווה הנצחית")) היא תת-מחוז עירוני, עיר הבירה והעיר המאוכלסת ביותר במחוז שאאנשי שבמרכז הרפובליקה העממית של סין. על פי מפקד האוכלוסין משנת 2020 אוכלוסיית תת-המחוז העירוני מנתה כ-12.18 מיליון תושבים, מתוכם כ-11.13 מיליון בשטח האורבני, בשטח כולל של 10,107 קמ"ר. שיאן היא אחת הערים ההיסטוריות החשובות בסין, ושימשה כבירתה תחת שושלות רבות.
היסטוריה

בסמוך לשיאן נמצאו שרידי כפר נאוליתי מהאלף השישי לפני הספירה. לשיאן יש היסטוריה של למעלה מ-3,100 שנה ברציפות. זו מהערים המשפיעות והחשובות ביותר בהיסטוריה האנושית. שיאן הייתה אחת מערי הבירה העתיקות של סין, כשהאחרות היו בין השאר בייג'ינג, לוו-יאנג, קאיפנג, האנגג'ואו, ונאנג'ינג. שיאן הייתה עיר הבירה של 13 שושלות לרבות שושלת ג'ואו המערבית, שושלת צ'ין, שושלת האן המערבית, שושלת סווי ושושלת טאנג וזאת במשך 1062 שנים. בתקופת שושלת האן ושושלת טאנג שיאן הייתה התחנה הראשונה בדרך המשי כמו גם המרכז הפוליטי הכלכלי והתרבותי, בתקופתה העיר הייתה העיר המאוכלסת ביותר בעולם ואחת החשובות בעולם, ומבנה העיר הועתק גם לערים חשובות כגון קיוטו בירת הייאן ואדו ביפן. כבירה נכבשה העיר רק על ידי הטיבטים לזמן קצר ב-763, וחואנג צָ'או במרד של 879, אך במשך המילניום הראשון לספירה עמדה לרוב בתפארתה בהיותה מהערים החשובות והגדולות בעולם. מעיר זאת נפוץ הבודהיזם בסין לאחר שבמאה ה-7 תורגמו בה מאות ספרי דת שהובאו מהודו. עיר זאת הפיצה גם את הקונפוציאניזם, דאואיזם וליגליזם שהיו זרמי מחשבה משפיעים בסין.
מנפילת שושלת טאנג במאה ה-10, הלכה ושקעה העיר, אם כי בראשית שושלת מינג, בסוף המאה ה-14, נבנתה מחדש והוקפה בחומה חדשה, וגם ניתן לה שמה הנוכחי. בשנת 1556 הייתה במוקד רעידת האדמה הקטלנית בהיסטוריה, כשכמעט הושמדו כליל כל יישובי המחוז והמחוזות הסמוכים. העיר שבה לספרי ההיסטוריה במאה ה-20 בבריחתה של צה-שי הקיסרית האלמנה לשם במהלך מרד הבוקסרים ובתקרית שיאן בה נחטף מנהיג סין צ'יאנג קאישק והפך לשבוי במדינתו.
גילוי צבא הטרקוטה בקרבת העיר בתחילת שנות ה-70, גרם לעיר לשוב לחשיבות העבר שלה בשמשה סמל של אחדות עבר מיתולוגית העוזרת לגבש את סין העכשווית כהמשך ישיר של סין הקדמונית. תקציבים שהופנו לעיר הפכו אותה במהירות למרכז תעשייה, אומנות, חינוך ותיירות, והעיירה המאובקת של שנות השבעים הפכה למרכז מטרופוליני של כ-8.5 מיליון איש. זו עיר שהתעשרה במהירות והפכה למרכז תעשייתי המייצר בעיקר רכיבים בקבלנות משנה. עם זאת, כעיר תיירות מהחשובות בעולם, מגיעים אליה כ-60 מיליון תיירים (מרביתם תיירות פנים), דבר התורם רבות לעושרה של העיר.
העיר מוקפת בנהר ג'ין, נהר ווי, נהר צ'אן ונהר ג'ינג. שיאן ידועה בעיקר בשל הממצאים של צבא הטרקוטה שנמצאו בסביבתה.
חומות שיאן

חומות העיר נמצאות במרכז העיר, החומה המזרחית אורכה 11.9 ק"מ, החומה המערבית קטנה רק במעט מהמזרחית; בחומות ארבעה שערים. המזרחי - שער אניון, הדרומי - שער יונגן, המערבי - שער אנדינג ובמזרח שער צ'אנגלי.
לפני 1,400 שנה קבעה שושלת טאנג את בירתה בשיאן, באותה תקופה אורך החומות היה 35 ק"מ, חומות כה כבירות היו נדירות אז ושיאן הייתה אחת מארבע ערי הבירה העתיקות הגדולות בעולם. העיר וחומותיה הפכו חורבות במלחמה במאה העשירית.
החומות נבנו מחדש על החומות שהיו בתקופת שושלת טאנג. בתקופת שושלת מינג (1374-1378) החומות הורחבו והוגבהו. זו אחת הערים היחידות בסין בהן נשתמרו החומות בצורה כה יפה. החומה הנוכחית נבנתה במאה ה-14 בראשית שושלת מינג שגם נתנה לעיר לראשונה את השם שיאן. החומות שרדו את רעידת האדמה הגדולה מהמאה ה-16.
גובה החומות כ-12 מטרים, החומות רחבות מאוד בבסיסן, למעלה רוחבן 18 מטרים. בחלקן החומות מוקפות בתעלת מים, בכל שער יש מגדל שמירה, בכל שער היה גשר תלוי נייד שהיה מועלה בעת קרב. על החומות ניתן לטייל רגלית, לשכור אופניים או לסייר ברכב חשמלי לאורך החומה.
חלוקה מנהלית

תת-המחוז העירוני שיאן מחולק ל-11 מועצות ושתי נפות:
מועצת שִׂינְצֶ'נְג (新城区/Xīnchéng Qū)
מועצת בֶּיילִין (碑林区/Bēilín Qū)
מועצת לְיֵינְחוּ (莲湖区/Liánhú Qū)
מועצת בָּאצְ'יָאוֹ (灞桥区/Bàqiáo Qū)
מועצת וֶיי-יָאנְג (未央区/Wèiyāng Qū)
מועצת יֵנְטָה (雁塔区/Yàntă Qū)
מועצת יֵן-לְיָאנְג (阎良区/Yánliáng Qū)
מועצת לִינְטוֹנְג (临潼区/Líntóng Qū)
מועצת צָ'אנְג-אָן (长安区/Cháng'ān Qū)
מועצת גָאוֹלִינְג (高陵区/Gāolíng Qū)
מועצת חוּ-יִי (鄠邑区/Hùyì Qū)
נפת לָאן-טְיֵין (蓝田县/Lántián Xiàn)
נפת ג'וֹאוּגְ'ה (周至县/Zhōuzhì Xiàn)
ערים תאומות

יוון אתונה, יוון
יוון קלמטה, יוון
פרו קוסקו, פרו
רומניה יאשי, רומניה
גרמניה דורטמונד, גרמניה
אוקראינה דניפרו, אוקראינה
סקוטלנד אדינבורו, סקוטלנד
איראן אספהאן, איראן
טורקיה איסטנבול, טורקיה
ערב הסעודית ג'דה, ערב הסעודית
דרום אפריקה יוהנסבורג, דרום אפריקה
ארצות הברית קנזס סיטי, מיזורי, ארצות הברית
נפאל קטמנדו, נפאל
יפן קיוטו, יפן
פקיסטן לאהור, פקיסטן
צרפת פו, צרפת
קנדה קוויבק סיטי, קוויבק, קנדה
קזחסטן טראז, קזחסטן
הערות שוליים

↑  China: Shaanxi (Prefectures, Cities, Districts and Counties) - Population Statistics, Charts and Map, www.citypopulation.de
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557324505171  BNE: XX461130  GND: 4225216-7  LCCN: n80118482  MusicBrainz: 1da8f762-c8b0-44fb-8c05-dd248c7c9beb  NDL: 00638499  NKC: xx0035311  VIAF: 244617556   WorldCat (עם VIAF): 244617556
רונן שוויג

רונן שוויג (22 באפריל 1969 – 24 באוגוסט 2023) היה כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי, והיה מזוהה בעיקר עם בית"ר ירושלים והפועל ירושלים.
קריירה

שוויג גדל במחלקת הנוער של בית"ר ירושלים, ולאחר סיים את גיל הנוער עבר לעונה אחת לבית"ר תל אביב. ב-1987 חזר לקבוצת האם בית"ר ירושלים והחל להיות שותף בקבוצה הבוגרת. בעונת 1988/1989 היה אחד המצטיינים בגמר הגביע בו ניצחה בית"ר וזכתה בגביע לעונה זו. בעונת 1990/1991 היה אחד הבולטים בקבוצה תחת זאב זלצר, ואף זומן לסגל נבחרת ישראל אך היא ירדה לליגת המשנה הארצית, והזימון בוטל עקב פריצת מלחמת המפרץ וביטול המשחקים הבינלאומיים. לאחר מכן היה שותף בעליית הליגה של הקבוצה חזרה לליגה הבכירה ב-1991/1992, וגם שותף להישג (כמעט) חסר תקדים של הקבוצה כשבעונה הראשונה שהיא עלתה מליגת המשנה גם לקחה אליפות ב-1992/1993.
לאחר מכן מעמדו דעך בקבוצה וב-1994 עבר לבית"ר תל אביב, הפועל ירושלים והפועל לוד. בשנת 2000 הגיע לעירוני קריית גת וסייע לה לעלות לליגת העל. בעונת 2000/2001 חזר להפועל ירושלים ובעונת 2002/2003 ניסה לסייע גם לה לעלות חזרה לליגת העל. בסוף העונה החמיצה הקבוצה את העלייה לליגת העל במחזור האחרון, בו היה שותף שוויג, לאחר שהקבוצה נזקקה לניצחון במשחק חוץ מול הפועל רעננה, אך סיימה בתיקו 0-0 שהשאיר אותה בליגת המשנה. זכורה במיוחד בעיטה של שוויג שעברה מספר סנטימטרים ממסגרת השער בדקות האחרונות. המשחק היה אחד האירועים המאכזבים של עונת שיא בעיני האוהדים, ואף זכה בפי אוהדי הקבוצה לכינוי "טראומת רעננה".
לאחר הפרישה

לאחר פרישתו מכדורגל המשיך לעסוק בתחום הכדורגל, פתח חוגי כדורגל לילדים ונוער באזור ירושלים, ומאז 2011 כתב טורי דעה בתחום הספורט הירושלמי במקומונים. לשוויג שלוש בנות, ובשנת 2017, בגיל 48, הפך לסבא.
ב-24 באוגוסט 2023, בגיל 54, הלך שוויג לעולמו לאחר שנלחם במשך שנתיים במחלה קשה.
תארים

אליפות (1): 1992/1993
גביע המדינה (1): 1988/1989
הערות שוליים

↑  מהליגה הארצית לכיכר ציון – סיפורה של סנסציה: חוזרים לאליפות 1992/93, סיפור האליפות של בית"ר בעונת 1992/1993 שם מוזכר שוויג
↑  לא ייאמן: בגיל 48, רונן שוויג הפך לסבא. בריאות ואושר, באתר "כל העיר", מקומון ירושלים, 13 ביולי 2017
↑  שחקן העבר, רונן שווויג, הלך לעולמו, באתר ערוץ הספורט, 24 באוגוסט 2023
שתיים בלילה בהופעה (Live)

"שתיים בלילה בהופעה (Live)" הוא אלבום ההופעה הראשון של הזמרת הישראלית עדי אולמנסקי. את האלבום הוציאה לאור ב-10 במאי 2022 חברת התקליטים Digistage לפלטפורמות הסטרימינג השונות, כמו ספוטיפיי ואפל מיוזיק.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | איך לאהוב אותי (Live)  | 3:35 |
| 2. | בא לי (Live)  | 2:45 |
| 3. | מה איתי (Live)  | 2:46 |
| 4. | נמוך (Live)  | 3:18 |
| 5. | צריכה שתגיד לי (Live)  | 2:46 |
| 6. | פרח במדבר (Live)  | 3:11 |
| משך כולל: | משך כולל: | 18:21 |
הערות שוליים

↑  שתיים בלילה בהופעה (Live), דיסקוגס
רפאל חיים בנימין פרץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1810 קושטא
 פטירה:  1880 (בגיל 70 בערך)
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית
 מקום פעילות:  קושטא, דרדנלים, גליפולי
 בני דורו:  רבי יוסף אלפאנדארי
 חיבוריו:  זכרנו לחיים
 אב:  רבי אברהם פרץ
 
רבי רפאל חיים בנימין פרץ היה רב בקושטא ובצ'לנקה, אב בית דין במגדלים (דרנדלים) ובגליפולי ומחבר ספר זכרנו לחיים.
ביוגרפיה

נולד בשנת ה'תק"ע (1810) לרבי אברהם פרץ שהיה דיין בקושטא ומחבר ספר אבני שהם ממנו למד תורה בצעירותו. למד בישיבה בקושטא מפי ראש הישיבה רבי משה פריסקו ונעשה לדיין בעיר. כיהן כרב בדרדנלים, בשנת התרכ"ז עבר לשמש כרבה של גליפולי, אז גם פרסם את ספרו הראשון, זכרנו לחיים חלק א', שם גם התכתבויות עם הרב אברהם פאלאג'י.
הסכים לספר של רבי שלמה חאלילייו, שו"ת "אמר שלמה" בשנת התרכ"ד. רבי חיים חזקיהו מדיני מזכיר אותו, ופעם אף כותב עליו: ”והן עתה נדפס ספר זכרנו לחיים לאחד המיוחד מרבני דורנו מר ניהו הרב מהר"ח פרץ מר בריה דהרב אבני שהם ז"ל” שלח שאלה בנושא הקדשות לגדול הדור בזמנו, רבי חיים פאלאג'י, שמכנה אותו בתשובתו:
אחד מאיר עיני חכמים, מבחר עצמים, העיר הגדולה של חכמים קושטא רבתי פלפלא חריפא שדעתו יפה, דין הוא הדר מע' החה"ש והכו' עצום ורב כמוה"ר רפאל חיים פרץ נר"ו יאיר אורו
רבי יוסף אלפאנדרי, מדייני קושטא ומחבר שו"ת פורת יוסף מתארו כחברו אוהבו "סיני ועוקר הרים".
נפטר בשנת ה'תר"ם (1880) לערך.
ספרו

זכרנו לחיים, ג' חלקים, את שני החלקים הראשונים (שאלוניקי תרכ"ז; אזמיר תרל"ב) הוציא בחייו, ובהם פסקי דינים בארבעת חלקי הטור על סדר הא' ב'. חלק ג' נותר בכתב יד ומצוי בגנזי מכון ירושלים.
לקריאה נוספת

ש' ואנונו, אנציקלופדיה לחכמי טורקיה, עמוד 503
הערות שוליים

↑  ככל הנראה השם בנימין נוסף לו באיחור
↑  מכתב לחזקיהו שבת דף כה עמוד ב'
↑  שו"ת מכתב מחזקיהו אור לי סימן י'
↑  אזמיר תרכ"ח
↑  שו"ת פורת יוסף, יו"ד סימן א'
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים ובנושא האימפריה העות'מאנית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שער ספר זכרנו לחיים חלק ב'
שוונג (אתר אינטרנט)

לוגו האתר
שוונג (באנגלית: Shvoong) היה אתר אינטרנט שפרסם תקצירים וביקורות במגוון נושאים, ב-34 שפות שונות ומתפרסם ב-160 מדינות. התוכן באתר לא עולה כסף, והמשתמשים מקבלים תמורה כספית בעבור תרומת התוכן. אתר שוונג מחלק 10% מרווחיו החודשיים עם קהילת הכותבים שלו, כעמלות המבוססות על הפופולריות של התוכן.
האתר כלל תכנים קצרים בלבד-תקצירים וביקורות במגוון נושאים, ביניהם: עסקים, מדע, מדעי הרוח, חדשות, אמנויות, ביקורות מוצרים, בידור ותיירות. השימוש באתר ובתכניו היה חינם, והמשתמשים יכלו לקרוא וגם להוסיף תכנים משלהם, עם אפשרות להרוויח עמלות.
רוב התכנים המפורסמים בשוונג נוצרו על ידי משתמשי האתר, אבל חלק מן התכנים בשוונג סופקו על ידי גופים אקדמיים שונים וספקי תוכן מרחבי העולם. כל תוכן (תקציר או ביקורת) הוצג לצד קישורים רלוונטיים וציטוט מקורות המאמר.
רמת התכנים של שוונג הייתה מושא לביקורת, מכיוון שלא היה לאתר צוות עורכי ומבקרי תכנים, וכל תהליך הבקרה, הדירוג וסינון התכנים, נעשה על ידי קהילת המשתמשים עצמה.
בעלי חברת שוונג הם אבי שקד, מבעלי חברת 888 אחזקות ומי שבעבר רץ לכנסת כמועמד במפלגת העבודה, ואבנר אברהמי, עיתונאי ב"הארץ". מנכ"ל החברה ואחד ממקימיה הוא אייל ריבלין.
רפאל זליגמן (1947)

| --- | --- |

רפאל זליגמן ב-2010
 לידה:  13 באוקטובר 1947 (בן 76) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  גרמניה, ישראל 
 שפות היצירה:  גרמנית 
 חתימה:   
 
רפאל זֶלִיגְמן (Rafael Seligmann; נולד ב-13 באוקטובר 1947 בתל אביב) הוא סופר, עיתונאי, והיסטוריון ישראלי-גרמני.
ביוגרפיה

זליגמן נולד בתל אביב ובשנת 1957, עבר עם הוריו, שהיו יהודים גרמנים, בחזרה למינכן שבגרמניה המערבית. הוא למד היסטוריה ומדעי המדינה במינכן ובתל אביב. בשנת 1982 קיבל תואר דוקטור במדעי המדינה, על עבודה בנושא "מדיניות הביטחון הישראלית". הוא משמש כמרצה באוניברסיטת מינכן.
זליגמן כותב משנת 1978 מאמרים, טורים ופרשנות בעיתונות, כתב בין היתר עבור העיתונים "דר שפיגל", "בילד", "די ולט", "Die Tageszeitung" וה-"Frankfurter Allgemeine Zeitung".
ספר הפרוזה הראשון שלו, "המכירה הפומבית של רובינשטיין" (1989), נחשב לרומן הראשון בן-זמננו שנכתב בגרמנית על ידי יהודי מאז סוף מלחמת העולם השנייה. הספר עוסק בחוויה של להיות יהודי צעיר בגרמניה בת-זמננו.
מספריו > עיון

Israels Sicherheitspolitik. Zwischen Selbstbehauptung und Präventivschlag – Eine Fallstudie über Grundlagen und Motive ["מדיניות הביטחון הישראלית"], München 1982, ISBN 3-7637-5331-1
Mit beschränkter Hoffnung. Juden, Deutsche, Israelis ["עם תקווה מוגבלת: יהודים, גרמנים, ישראלים"] (Sachbuch), Hoffmann und Campe, Hamburg 1991, ISBN 3-426-80017-9
Drehbuch zum Film Schalom Deutschland, 1995–1997
Hitler. Die Deutschen und ihr Führer, Ullstein, München 2004, ISBN 3-550-07589-8
Die Kohle-Saga. Der Tatsachenroman aus dem Revier, Hoffmann und Campe, Hamburg 2006,  ISBN 3-455-50030-7
Revier im Wandel. Die Kohle-Saga geht weiter, Hoffmann und Campe, Hamburg 2008, ISBN 978-3-455-50048-6
מערכת היחסים היהודית-גרמנית: ספירת מלאי ופרספקטיבות, 1995
מספריו > פרוזה

Rubinsteins Versteigerung: Roman ["המכירה הפומבית של רובינשטיין"], Wunder, München 1988, ISBN 3-423-11381-2
Die jiddische Mamme: Roman ["האמא היהודייה"], Eichborn, Frankfurt a.M. 1990, ISBN 3-423-12172-6
Der Musterjude: Roman ["היהודי לדוגמה"], Claassen, Hildesheim 1997, ISBN 3-423-12646-9
Schalom meine Liebe: Roman ["שלום אהבתי"], dtv, München 1998, ISBN 3-423-20173-8
Der Milchmann: Roman ["החולב"], dtv, München 1999, ISBN 3-423-24177-2
הערות שוליים

↑  Leslie Morris, Jack Zipes, "Unlikely history: the changing German-Jewish symbiosis, 1945-2000".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267990405171  BIBSYS: 90596385  BnF: cb121407878 (data)  CiNii: DA04758285  GND: 115833692  ISNI: 0000 0001 0876 3326  LCCN: n83150665  LNB: 000067684  NKC: xx0032658  NLK: KAC200810936  NTA: 069898561  RERO: 02-A003819978  SUDOC: 060252421  VIAF: 19713808   WorldCat (עם VIAF): 19713808 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ריצ'רד האולי

| --- | --- |

 לידה:  17 בינואר 1967 (בן 57) שפילד, אנגליה, הממלכה המאוחדת 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1989 
 מקום לימודים:  Firth Park Academy 
 זרם:  רוק
 סוגה:  אינדי
 סוג קול:  אלטרנטיב
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה 
 חברת תקליטים:  Setanta, Mute, Parlophone
 שיתופי פעולה בולטים:  פאלפ, מאניק סטריט פריצ'רס
 פרסים והוקרה:  MOJO Awards 
 www.richardhawley.co.uk
 פרופיל ב-IMDb
 
ריצ'רד האולי (באנגלית: Richard Willis Hawley; נולד ב-17 בינואר 1967 בשפילד) הוא זמר, מוזיקאי ומחבר שירים בריטי.
קריירה

האולי החל כגיטריסט בלהקת Treebound Story ובלהקת הבריטפופ Longpigs. מאוחר יותר ליווה את להקת פאלפ בסיבובי הופעות שלה. סולן פאלפ, ג'רוויס קוקר, חבר טוב של האולי, עודד אותו להמשיך בקריירת הסולו שלו.
אלבומו הראשון Richard Hawley יצא בשנת 2000 כמיני אלבום ושנה לאחר מכן כאלבום רגיל עם רצועות נוספות.
האולי הופיע לראשונה במצעד הבריטי בשנת 2002 עם הסינגל Baby, You're My Light מתוך אלבומו השני (#81). אלבומו השלישי Lowedges, שיצא ב-2003, זכה לשבחי המבקרים והביא אותו לתודעתו של קהל רחב יותר.
אלבומו החמישי, Lady's Bridge, שיצא ב-2007, הוביל להצלחה המסחרית הגדולה ביותר של האולי עד אז: הסינגל Tonight the Streets Are Ours הגיע למקום ה-40 במצעד הסינגלים, והאלבום עצמו הגיע למקום ה-6 במצעד האלבומים. האלבום היה חלק מפסקול סרטו של אמן הרחוב הבריטי בנקסי "יציאה דרך חנות המתנות".
truelove's Gutte, אלבומו השישי, יצא בספטמבר 2009. באלבום נעשה שימוש בכלי נגינה נדירים. מלבד פאלפ הוא שיתף פעולה גם עם להקת המאניק סטריט פריצ'רס בסינגל שלהם Rewind the Film מ-2013.
מוזיקה

עבור השירים האיטיים והמלודיים שלו, משתמש האולי בכלי נגינה וצלילים המבוססים על תקופות קודמות של מוזיקת פופ. ה-Suddeutsche Zeitung אפיינה את המוזיקה כ"לפעמים ברוקנ'רול המקרטש בדלילות, לפעמים בג'אז, לפעמים בדו-וופ, מתוזמר בכוח העדין של אולמות מוזיקה אנגליים ישנים". רעש רוקבילי רך של אורביסון. ושירים שהושפעו מלי הייזלווד וג'וני קאש".
דיסקוגרפיה

Richard Hawley 2000
Late Night Final 2001
Lowedges 2003
Coles Corner 2005
Lady's Bridge 2007
Truelove's Gutter 2009
Standing at the Sky's Edge 2012
Hollow Meadows 2015
Further 2019
הערות שוליים

↑  Chart Log UK

1994-2010

H & Claire – Hysterix
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX1329600  BnF: cb14105375t (data)  GND: 135442249  ISNI: 0000 0000 8017 3876  LCCN: no2003035972  MusicBrainz: 006f0783-c5a0-458b-a9da-f8551f7ebe77  NKC: xx0176760  SUDOC: 133512754  VIAF: 5139017   WorldCat (עם VIAF): 5139017
תא דנדריטי
תאי לאנגרהאנס

תאי לאנגרהאנס (Langerhans), קרויים על שמו של פאול לנגרהנס) הם תאים הנמצאים בשכבת ה- stratum spinosum באפידרמיס. אלו הם מקרופאגים ממקור מח העצם, והם אינם מחוברים לקרטינוציטים באמצעות דזמוזומים. לאחר זיהוי אנטיגן, תאים אלו נודדים לעבר קשר לימפה קרוב, ומציגים את האנטיגן ללימפוציטים אשר יוצרים תאי פלסמה ותאי זיכרון. בחשיפה שנייה לאותו החומר, התגובה הדלקתית תופיע באופן מהר יותר. תאי לנגרהאנס מכילים גרנולות הקרויות Birbeck granules (נראות כמחבט פינג פונג במיקרוסקופיה אלקטרונית). תפקיד גרנולות אלו אינו ברור, ייתכן כי הן התקפלויות של הממברנה עצמה (אינווגניציות). 
תבחיני רגישות שונים מתבצעים בתיווך של תאי לאנגרהאנס, ולכן הם גם אחראים לתופעות אלרגיות שונות כגון contact allergic dermatitis.
תאי לאנגרהאנס באפידרמיס
שועל דרום-אמריקני

| שועל דרום-אמריקני |
| --- | --- |
 שועל קולפאו
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי כלב
משפחה:: כלביים
סוג:: שועל דרום-אמריקני
שם מדעי
 Lycalopex ‏בורמייסטר, 1854

שועל דרום-אמריקני (שם מדעי: Lycalopex, בעבר-Pseudalopex) סוג של דמויי-שועל במשפחת הכלביים. המינים השייכים לסוג זה חיים ביבשת אמריקה הדרומית.
מינים

הסוג הכולל את המינים:
שועל הפמפס (Lycalopex gymnocercus)
שועל ארגנטינאי אפור (Lycalopex griseus)
שועל ארגנטינאי לבן (Lycalopex vetulus)
שועל דרווין (Lycalopex fulvipes)
שועל ערבות פרואני (Lycalopex sechurae)
שועל קולפאו (Lycalopex culpaeus)
רמקו פספיר

רֶמְקוֹ פָּסְפִיר (בהולנדית: Remko Pasveer; נולד ב-8 בנובמבר 1983 באנסחדה שבהולנד) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בעמדת השוער בקבוצת אייאקס מליגת העל ההולנדית.
קריירת מועדונים > טוונטה

פספיר גדל במחלקות הנוער של ספורטקלוב אנסחדה וטוונטה. בשנת 2003 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של טוונטה, ובסך הכל ערך 14 הופעות ליגה במדי המועדון במסגרת ליגת העל ההולנדית.
קריירת מועדונים > הראקלס אלמלו וההשאלה לגו אהד איגלס

ב-1 ביולי 2006 חתם פספיר בהראקלס אלמלו מליגת העל ההולנדית, והחל לשמש כשוער שני במועדון. בעונות 2008/2009 ו-2009/2010 הושאל לגו אהד איגלס מליגת המשנה ההולנדית, במדיה ערך 74 הופעות ליגה. לאחר תקופת ההשאלה חזר להראקלס אלמלו, והחל לשמש כשוער ראשון במועדון. בסך הכל ערך 137 הופעות ליגה במדי המועדון.
קריירת מועדונים > פ.ס.וו. איינדהובן

ב-26 ביוני 2014 חתם פספיר בפ.ס.וו. איינדהובן מליגת העל ההולנדית. ב-21 באוגוסט 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–1 על שחטיור סליהורסק במסגרת מוקדמות הליגה האירופית לעונת 2014/2015. ב-25 באפריל 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה במדי המועדון, בניצחון 2–3 על אקסלסיור רוטרדם במסגרת המחזור ה-32 לעונת 2014/2015, לאחר שפ.ס.וו. איינדהובן הבטיחה את זכייתה באליפות הולנד. ב-1 בנובמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בהפסד 1–2 לבאיירן מינכן במסגרת שלב הבתים לעונת 2016/2017. במשך כל תקופתו במועדון שימש כשוער שני לירון זוט, וערך חמש הופעות ליגה בלבד במדי המועדון.
קריירת מועדונים > ויטסה ארנהם

ב-5 ביולי 2017 חתם פספיר בוויטסה ארנהם מליגת העל ההולנדית. ב-5 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד לפיינורד במסגרת מגן יוהאן קרויף. ב-12 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה, בניצחון 1–4 על נאק ברדה במסגרת המחזור הראשון לעונת 2017/2018. הוא שיחק במועדון במשך ארבע עונות, בהן ערך 96 הופעות ליגה.
קריירת מועדונים > אייאקס

ב-23 באפריל 2021 חתם פספיר על חוזה לשתי עונות באייאקס מליגת העל ההולנדית, החל מ-1 ביולי. ב-7 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 0–4 לפ.ס.וו. איינדהובן במסגרת מגן יוהאן קרויף. בשל הרחקתו של אנדרה אוננה ופציעתו של מארטן סטקלנבורג, המשיך לשמש כשוער ראשון. ב-11 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה, בניצחון 0–2 על זוולה במסגרת המחזור הרביעי לעונת 2021/2022. בעונתו הראשונה במועדון ערך 20 הופעות ליגה, והוסיף שש הופעות בליגת האלופות.
קריירה בינלאומית

פספיר זכה עם נבחרת הולנד עד גיל 21 בטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2006.
ב-22 בספטמבר 2022 ערך פספיר את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הולנד, בניצחון 2-0 על נבחרת פולין במסגרת ליגת האומות 2022/2023.
נכלל בסגל נבחרת הולנד בטורניר מונדיאל 2022.
תארים

אליפות הולנד (2): 2014/2015, 2015/2016
מגן יוהאן קרויף (2): 2016, 2017
אליפות הולנד (1): 2021/2022
אליפות אירופה עד גיל 21 (1): 2006
הערות שוליים

↑  [https://www.vi.nl/nieuws/pasveer-krijg-bij-psv-eerlijke-kans-op-basisplaats
Pasveer: 'Krijg bij PSV eerlijke kans op basisplaats'] באתר Voetbal International, ‏ 26 ביוני 2014 (בהולנדית)
↑  PSV-doelman Pasveer (33) tekent voor drie jaar bij Vitesse באתר NU, ‏ 5 ביולי 2017 (בהולנדית)
↑  Ajax signs Remko Pasveer באתר הרשמי של אייאקס, 23 באפריל 2021 (באנגלית)
↑  VAN GAAL MAAKT 26-KOPPIGE WK-SELECTIE BEKEND באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל ההולנדית המלכותית, 11 בנובמבר 2022 (בהולנדית)
| נבחרת הולנד – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 פספיר •  2 טימבר •  3 דה ליכט •  4 ואן דייק •  5 אקה •  6 דה פריי •  7 ברחוויין •  8 חאקפו •  9 ל. דה יונג •  10 ממפיס •   11 ברחהאוס •  12 לאנג • 13 ביילו •  14 קלאסן • 15 דה רון • 16 מלסיה • 17 בלינד • 18 יאנסן • 19 וחהורסט • 20 קופמיינרס • 21 פ. דה יונג • 22 דומפריס • 23 נופרט • 24 טיילור • 25 סימונס • 26 פרימפונג • מאמן: ואן חאל |  1 פספיר •  2 טימבר •  3 דה ליכט •  4 ואן דייק •  5 אקה •  6 דה פריי •  7 ברחוויין •  8 חאקפו •  9 ל. דה יונג •  10 ממפיס •   11 ברחהאוס •  12 לאנג • 13 ביילו •  14 קלאסן • 15 דה רון • 16 מלסיה • 17 בלינד • 18 יאנסן • 19 וחהורסט • 20 קופמיינרס • 21 פ. דה יונג • 22 דומפריס • 23 נופרט • 24 טיילור • 25 סימונס • 26 פרימפונג • מאמן: ואן חאל | הולנד |
שלמה אשכנזי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1904 
 פטירה:  1992 (בגיל 88 בערך) 
 מדינה:  ישראל, צרפת 
 מקום קבורה:  בית הקברות נחלת יצחק 
 השכלה:  Faculté des sciences de Toulouse (1970) 
 פרסים והוקרה:  Félix-Esclangon Award (1986) 
 
שלמה פנחס אשכנזי (ו' בכסלו תרס"ה, 14 בנובמבר 1904 – י"ד באדר ב' תשנ"ב, 19 במרץ 1992) היה חוקר יהדות ופולקלור יהודי, פעיל "הפועל המזרחי". איש דפוס במקצועו.
ספריו

די רעכט פון דער פרוי אלס וויַיב און מענטש ביַי יידן און נישט-יידן, ורשה: יידיש בוך, 1930. (ביידיש)
נשים למדניות: סקירה היסטורית, תל אביב: תבונה, תש"ב.
נשי ישראל בגבורתן , תל אביב: יהושע צ'צ'יק; בסיוע מוסד הרב קוק, תש"ו 1946.
מהדורה מורחבת: גיבורות בישראל, תל אביב: יבנה, תשכ"ב 1961.
האשה באספקלרית היהדות , 3 כרכים, תל אביב: יזרעאל, תשי"ג 1953–תשט"ז 1955:
חלק א: תשי"ג 1953;
חלק ב: תשי"ד 1953 (מהדורה ב: תל אביב: ציון, תש"מ 1979);
חלק ג: תשט"ז 1955.
דורות בישראל , 2 כרכים, תל אביב: דון, תשל"ה–תשל"ז (מהדורה ב מתוקנת: תשמ"ז 1987):
חלק א: דור דור וחכמיו", תשל"ה;
חלק ב: "דור דור ומנהגיו: אורחות זמנים ועיונים בישראל", תשל"ז.
אבני חן: סוגיות בהליכות בית ישראל, תל אביב: סיני, תש"ן 1989. (על אורחות חיים יהודיים)
פנינים ואבני חפץ על התורה ; נערך על ידי אליעזר ברנע (ברלין), 2 כרכים, קריית אונו: ספרי תבונה, תשנ"ג–תשנ"ד (ראה אור לאחר מותו):
חלק א: "בראשית", תשנ"ג;
חלק ב: "שמות", תשנ"ד.
לקריאה נוספת

משה קרונה, 'ימים ידברו – על ר' שלמה אשכנזי', גוילין (למחשבה דתית לאומית) ד (תמוז תשנ"א, 1991), 81–87. (על תולדות חייו ופועלו של אשכנזי, בעיקר בימיו בוורשה) (המאמר סרוק באתר רמבי"ש )
משה גונן, 'ר' שלמה אשכנזי ז"ל', ידע-עם (במה לפולקלור יהודי) כו,59–60 (1995), 270.