stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרכזי צעירים בישראל
פעילות

המטרה העיקרית של "מרכזי צעירים" היא לתת מענה כולל מוסדר ומקיף לצורכי הצעירים (בגילי 18-40) ביישובים בהם הם חיים. רבים מהצעירים עומדים בתקופה זו בחייהם בפני צמתים וקבלת החלטות אשר ישפיעו באופן ישיר על אופי החיים שלהם, על איכותם ועל התנהלותם. החלטות אלו כרוכות בגיבוש הזהות האישית, המקצועית, הכלכלית והמשפחתית.
מחקרים מראים כי רבים מהצעירים חסרים את הכלים ואת המיומנויות הדרושים להתמודדות מיטבית עם תקופה זו וכי חסר מענה מקיף לסוגיות אלו. מטרתו של מיזם "מרכזי הצעירים" הוא לתת מענה מערכתי וממוסד עבורם. בד בבד מרכזי הצעירים רואים בצעירים ובצעירות, משאב חברתי אשר כדאי לפתחו, לקדמו ולהביא לשגשוגו, לצורך שיפור החברה והקהילה. צוות "מרכז הצעירים" כולל מנהל וצוות מקצועי האמון על מספר תחומי ליבה, ביניהם: הנגשת השכלה גבוהה, תעסוקה לצעירים, עצמאות כלכלית, מעורבות חברתית ותרבות ופנאי. בחלק מהמרכזים ישנם אנשי צוות נוספים הפועלים עם צעירים בסיכון וצעירים עולים תחום הפנאי והתרבות ועוד - בהתאם לצורכי הצעירים בעיר.
מרכזי הצעירים בנויים בצורה מבוזרת, כך שכל מרכז צעירים פועל באופן אוטונומי. לרוב מבוסס המרכז על שיתופי פעולה בין הרשות המקומית, ג'וינט ישראל (עד 2014) וקרנות שונות (כגון "קרן גנדיר"). בכדי להקל על איתור מרכז הצעירים הרלוונטי ועל יצירת הקשר, הושק בשנת 2012 אתר אינטרנט ששיפר את היכולת של צעירים ליצור קשר עם מרכז הצעירים הרלוונטי עבורם.
חלק מפעילויות המרכזים כוללות עידוד מעורבות חברתית ומנהיגות במגוון תחומים כגון איכות הסביבה, זוגיות, ניהול כלכלי, חינוך, רשתות חברתיות, מעמד האישה ועוד, תוך עבודה משותפת עם גרעיני התיישבות שונים, לרבות פיתוח תוכניות מנהיגות, מתן מלגות לסטודנטים פעילים ומסגרות התנדבותיות.
ברוב המרכזים ניתן גם למצוא הכוונה לחיילים, שירות לאומי ואזרחי לאחר תום השירות, קליטת עלייה, יזמות חברתית, ייעוץ והכוונה בקריירה ובלימודים וכן הכשרות מקצועיות ופיתוח קריירה.
המרכזים מציעים גם אירועי תרבות שונים, המשלבים את כלל אוכלוסיות היישוב.
בשנת 2019 הוקמה עמותת צעירי ישראל - רשת מרכזי הצעירים, על מנת לשמש התאגדות מקצועית עבור מנהלי המרכזים, וכן כרשת של ידע וקשרים עבור חברי המרכז ואוכלוסיית היעד. במקביל, העמותה עוסקת בייצוג מגזר הצעירים בנקודות ההשפעה על סדר היום הציבורי, וכן ביצירת מדיניות ואסטרטגיה עבורם.
היסטוריה

פעילות מרכזי צעירים נועדה להדגיש את חשיבות נושא הצעירים בישראל בסדר היום הלאומי והמוניציפלי, ולתת מענה כולל ומוסדר לצרכיהם ביישובים בהם הם גרים.
התוכנית נוצרה לאחר שבמהלך איתור צרכים חברתיים שהתקיים ב-2005 על ידי מסד קליטה (אגף שילוב עולים בג'וינט ישראל), זוהתה יוזמה מקומית בבאר שבע, בה הקים סגן ראש העיר, רוביק דנילוביץ תוכנית בשם "סטארט-אפ" לצעירי העיר, שסיימו שירות צבאי. לאחר בירור צרכים מעמיק פותח מודל לצעירים עולים, ובהמשך מודל כלל-ארצי לצעירים, זאת במטרה להעניק מענה מותאם לאוכלוסייה על מנת לקדם את המשק ולשפר את איכות החיים של כלל תושבי ישראל.
המיזם משותף למספר משרדי ממשלה (כגון היחידה להכוונת חיילים משוחררים במשרד הביטחון) וקרנות הפועלות לטובת צעירים בישראל. מרכזי הצעירים הפכו לגוף מוכר לאחר שנקבעו מספר החלטות ממשלה לגביהם באזור הנגב והגליל ובשאר הארץ. החל משנת 2014, ג'וינט ישראל אינו פעיל יותר במיזם ומרבית התקצוב למרכזים מגיע מהיישובים עצמם. בשנת 2016, הוקם חל"צ בשם התאחדות מרכזי הצעירים בישראל.
הערות שוליים

↑  מרכזי צעירים בישראל, באתר כל זכות
↑  מרכזי צעירים והכוונה - מה יש להם להציע?, באתר Study.co.il
↑  צעירים, באתר הרשות לפיתוח הגליל
↑  ערכת הפעלה למרכזי צעירים, פורסם על ידי ארגון הג'וינט - האגף לשילוב עולים, 2009
↑  החלטת ממשלה לגבי מרכזי צעירים בנגב ובגליל
↑  החלטת ממשלה לגבי מרכזי צעירים שאינם בנגב ובגליל
↑  התאחדות מרכזי הצעירים בישראל בע"מ (חל"צ) | גיידסטאר - אתר העמותות של ישראל, באתר www.guidestar.org.il
מרכז כיוונים – מרכז הצעירים של אשדוד, רובע הקריה ("הסיטי")
מערכת יחסים פתוחה

מערכת יחסים פתוחה היא מערכת יחסים אינטימית שאינה מונוגמית מבחינה מינית. המונח נבדל מפוליאמוריה בכך שהוא מתייחס בדרך כלל למערכת יחסים בה יש קשר רגשי ואינטימי ראשוני בין שני בני זוג, נותנים את הסכמתם לאפשרות בה הם ישאירו את האפשרות לקיום של קשרים אינטימים מיניים או רגשיים עם אנשים אחרים.
מערכות יחסים פתוחות כוללות כל סוג של קשר רומנטי (זוגות לא נשואים, זוגות נישואים, וכו') אשר "פתוח". מערכת יחסים "פתוחה" מתקיימת בפועל כאשר לכל הפחות לאחד/אחת מבני הזוג ניתנה ההסכמה לקחת חלק במערכת יחסים רומנטית או מינית עם אנשים אחרים מחוץ לאותה מערכת היחסים. הדבר מנוגד למערכת היחסים ה"סגורה" המסורתית, בה שני הצדדים מסכימים על כך שהם יהיו זה עם זו באופן בלעדי. הקונספט של מערכות יחסים פתוחות הפך פופולרי לראשונה באזורים שונים ברחבי העולם במהלך שנות ה-70 של המאה ה-20.
סוגים

ישנם מספר סוגים שונים של מערכות יחסים פתוחות. להלן מספר דוגמאות:
מערכות יחסים עם פרטנרים מרובים - מתקיימות בין שלושה אנשים או יותר אשר בהם לא מתקיימים קשר מיני בין כל הצדדים המעורבים.
מערכות יחסים היברידיות - מתקיימות כאשר אחד מבני הזוג אינו מונוגמי והשני מונוגמי.
סווינגינג - מערכות יחסים מהסוג הזה מתקיימות כאשר רווקים או בני זוג בזוגיות מחויבת עוסקים בפעילויות מיניות עם אנשים אחרים כפעילות פנאי או פעילות חברתית.
המונח יחסים פתוחים משמש לעיתים לסירוגין עם המונח פוליאמוריה, אך ראוי לציין ששני המנוחים אינם זהים. האלמנט המשותף העיקרי לשני הקונספטים הוא המחסור בבלעדיות באותם הקשרים הרומנטיים או המיניים.
סוגים > סווינגינג

סווינגינג הוא סוג של מערכת יחסים פתוחה שבה בני הזוג בקשר מחויב עוסקים במקביל גם בפעילויות מיניות עם אנשים אחרים. אנשים העוסקים בסווינגינג עשויים להתייחס לכך כפעילות פנאי או פעילות חברתית המוסיפה גיוון או ריגוש לחיי המין שלהם או נועדה לספק מענה לסקרנותם. אנשים העוסקים בסווינגינג אשר לוקחים חלק ביחסי מין מזדמנים נוטים לטעון שיחסי מין בין סווינגרים לרוב מבוצעים באופן מכוון ולא מבוצעים בסתר ולכן לא דומים במהותם למעשי בגידה. ישנם אף זוגות הרואים בסווינגינג כדרך אפשרית לחיזוק מערכת היחסים ביניהם.
סוגים > נישואים פתוחים

נישואים פתוחים, אשר מכונים לעיתים גם "יחסים לא מונוגמים בהסכמה" או "CNM", הם סוג של נישואים בהם הצדדים המעורבים מסכימים באופן חד משמעי לכך שהבעל/האישה שלהם יהיו מעורבים בקשרים רומנטיים ו/או מיניים עם אנשים אחרים.
סוגים > פוליאמוריה

פוליאמוריה היא קיום של יותר ממערכת יחסים אינטימית אחת בו-זמנית כאשר כל אחד מהאנשים המעורבים מודע לכך ונותן/ת לכך את הסכמתו/ה. בעוד ש"מערכת יחסים פתוחה" משמשת לעיתים כמילה נרדפת ל"פוליאמוריה" או "קשר פוליאמורי", המונחים אינם זהים. המילה "פתוחה" במונח "מערכת יחסים פתוחה" מתייחס להיבט המיני של מערכת היחסים, בעוד שב"פוליאמוריה" אלמנט זה מתייחס לאפשרות לקיום קשרים אינטימיים עם אנשים אחרים (שעשויים להיות מיניים או לא להיות מיניים) במסגרת מערכות יחסים ארוכות טווח נוספות אותם מקיים/ת בן/בת הזוג.
המונחים "פוליאמוריה" ו"חברים עם הטבות" (Friends with benefits) הם מונחים חדשים יחסית, אשר הפכו נפוצים יותר במהלך המאה ה-21 לתיאור מערכות היחסים הללו, על אף שמערכות היחסים מהסוג הזה תמיד היו קיימות.
שכיחות

יש הסבורים שמערכות יחסים פתוחות מתרחשות בתדירות גבוהה יותר בדמוגרפיה מסוימת, כמו בקרב האוכלוסייה הצעירה בארצות הברית למשל, ובמיוחד בקרב האוכלוסייה המשכילה ממעמד הביניים בקולג'ים ולא בקרב אמריקאים לא משכילים ממעמד הפועלים, או בקרב אנשים ממיעוטים אתנים. על פי סקר שנערך בשנת 2012 כ-4% מהנשאלים דיווחו שהם נמצאים במערכת יחסים פתוחה. כמו כן, נמצא שגברים ואוכלוסיית להט"ב נוטים יותר לדווח על כך שהם נמצאים במערכות יחסים פתוחות, כאשר כ-33% מהגברים ההומוסקסואלים, כ-23% מהגברים הביסקסואלים, כ-5% מהלסביות ו-כ-22% מהנשים הביסקסואליות דיווחו על כך שהם נמצאים במערכות יחסים פתוחות.
מחקר משנת 1974 הראה שסטודנטים גברים אשר מתגוררים באותה יחידת הדיור נוטים להיות יותר מעורבים במערכות יחסים פתוחות מאשר סטודנטיות, ויותר מעוניינים לקחת חלק במערכות יחסים פתוחות מנשים, אפילו אם הם עדיין לא לוקחים חלק במערכות יחסים פתוחות. בסקר שנערך על ידי המגזין האמריקני FS Magazine, מבין 1,006 הגברים שהשתתפו בסקר כ-41% ציינו שהם נמצאים במערכת יחסים פתוחה, או היו במערכת יחסים פתוחה בעבר. מבין הגברים שנמצאים במערכת יחסים פתוחה, כ-75% סבורים שמערכות יחסים פתוחות הן נהדרות.
לרוב כאשר זוגות נמצאים במערכות יחסים פתוחות לשני בני הזוג העיקריים יש עבודה ו/או קריירה יציבה. הן הגברים והן הנשים במערכות היחסים הפתוחות נוטים לעיתים רבות יותר להיות במשרות ניהוליות. לרוב אותם הזוגות בחרו במודע שלא להיות הורים, או שילדיהם כבר גדלו.
תגמול מול סיכון > סיבות לכניסה למערכת יחסים פתוחה

מערכת יחסים פתוחה עשויה להיווצר מסיבות שונות כמו:
כאשר אדם מחבב אדם אחר אבל לא מעוניין לסיים את מערכת היחסים הישנה.
בשל לחץ או כפייה מצד בן/בת הזוג אשר דורש/ת שתהיה לכם מערכת יחסים פתוחה.
כאשר אנשים מטבעם אינם מונוגמיים (כלומר נטייה זו היא כנראה מולדת).
כאשר אחד מבני הזוג מבין/ה שהם אינם מסוגלים למלא את הצרכים של בן/בת הזוג.
בשל הבדלים מהותיים בליבידו של בני הזוג.
כאשר אחד מבני הזוג או שניהם מעוניינים ביותר חופש, זקוקים ליותר יחס, מעוניינים במגוון אינטלקטואלי רב יותר, מעוניינים במגוון של פרטנרים מיניים.
בשל צורך באתגר - ישנם אנשים שסבורים שמערכת היחסים שלהם לא מספקת אלא אם כן יש להם תחושת אתגר גדולה גדולה יותר בחייהם. מערכות יחסים פתוחות עשויות ליצור תחושות של קנאה, היקשרות או רכושנות בקרב המעורבים, והרגשות הללו עלולות להוות אתגר מהותי אשר עלול להקשות על כך שמערכת יחסים תמשיך להתקיים. הרגשות הללו יכולות גם להוביל למודעות עצמית גדולה יותר, אשר עשויה להיות מספקת עבור אנשים המעורבים במערכות יחסים פתוחות. ישנם מחקרים שמצאו שאנשים שנמצאים במערכות יחסים פתוחות מדווחים על פחות קנאה בהשוואה לאנשים שנמצאים במערכות יחסים מונוגמיות.
ההנאה מ"האנרגיה של מערכת יחסים חדשה", שלב המוכר גם כ"שלב ירח הדבש" - מצב תודעתי אותו חווים בתחילת מערכות יחסים מיניות ורומנטיות, הכרוך בדרך כלל בכך שחווים רגשות רגשיים ומיניים עזים יותר.
היכולת לפגוש אנשים חדשים עם השקפת עולם דומה, איתם ניתן להתחבר הן מבחינה אינטלקטואלית והן מבחינה רגשית
על מנת להיות במערכת יחסים אשר מיועדת לספק צרכים מסוימים, ושאינה מבוססת בראש ובראשונה על כך ששני בני הזוג אוהבים זה את זו, אלא לרוב על גורמים כלכליים או חברתיים.
כאשר בני הזוג חיים בחלקים נפרדים של העולם למשך תקופות מסוימות או כל העת.
כאשר בני הזוג סבורים שהסקס יותר מהנה וישנה תדירות גבוהה יותר של יחסי מין מאשר במערכת יחסים מונוגמית.
תגמול מול סיכון > סיבות להימנעות ממערכת יחסים פתוחה

זוגות רבים שוקלים בשלב זו או אחר את האפשרות של מערכת יחסים פתוחה, אך לרוב בוחרים שלא לעשות זאת. כאשר אדם בוחר להעלות את האפשרות הזו בפני בן/בת הזוג המונוגמית שלו/ה, בן/בת הזוג המונוגמי/ת עשוי/ה בתגובה לנסות לשכנע או לכפות עליו/ה להמשיך להיות מונגומי/ת או לחלופין שמערכת היחסים תסתיים לאלתר. בקרב זוגות רבים שבוחרים לנסות מערכת יחסים פתוחה ישנו גם חשש לכך שבן/בת הזוג עלול/ה בעקבות כך להקדיש מעט תשומת לבן/בת הזוג במערכת היחסים העיקרית.
לעיתים רבות ישנה קנאה בין בני זוג במערכות יחסים מונוגמיות, וכאשר מוסיפים אדם נוסף או יותר למערכת היחסים הדבר עלול לגרום לכך שתחושות הקנאה רק יתעצמו. מחקרים בנושא העלו שהקנאה נשארת בעיה קיימת גם במערכות יחסים פתוחות משום שהמעורבות בפועל של צד שלישי נתפסת כטריגר. במחקר שבוצע ב-1971 נמצא שכ-80% מהזוגות שלקחו חלק בנישואים פתוחים חוו קנאה בשלב זה או אחר.
לעיתים רבות מיוחסים למערכות יחסים לא מונוגמיות בהסכמה סטריאוטיפים שליליים כמו שהם פחות מספקים מבחינה מינית, שישנו סיכון רב יותר לחלות במחלות מין, ושהם פחות מוסריים. הסטריאוטיפים הללו מתעצמים לרוב גם בשל האמונה הרווחת שמערכות היחסים המונוגמיות הן מערכת היחסים הטבעית והמקובלות בחברה.
לחץ תרבותי עשוי גם לגרום לאנשים להימנע ממערכות יחסים פתוחות. בנוסף לכך, ישנו סטריאוטיפ חברתי נפוץ לאנשים שמעורבים במערכות יחסים פתוחות לפיו הם נוטים להיות פחות מחויבים לבני/בנות זוגם/ן ו/או פחות בוגרים מהאנשים שמעדיפים להיות במערכות יחסים מונוגמיות. בתרבות הפופולרית לרוב מוצג המסר שהרצון לכך שיהיה/תהיה יותר מבן/בת זוג אחד/ת פירושו שלא מנהלים מערכת יחסים "אמיתית". בעוד שבמדינות רבות בעולם המערבי היה מקובל באמצע המאה העשרים לצאת עם מחזרים/ות מסוימים/ות פעם או פעמיים לפני שמחליטים על התחלת מערכת יחסים מונוגמית בלעדית, במדינות רבות לאורך השנים המעבר למערכת יחסים מונוגמית בלעדית לא כל כך מהיר כבעבר, ובמדינות רבות צעירים וצעירות רבים בוחרים בפועל להיות במערכות יחסים פתוחות לפני שהם בוחרים במערכת יחסים מונוגמית בלעדית.
בנוסף לכך עשויים להתגלות קשיים רבים הכרוכים בלוגיסטיקה סביב מערכות היחסים הפתוחות - במיוחד אם בני הזוג גרים יחד, צריכים לחלוק את אותם המשאבים הכספיים, יש להם רכוש משותף, ו/או אם הם הורים לילדים.
תגמול מול סיכון > סיבות להימנעות ממערכת יחסים פתוחה > הסיכון להידבק במחלות מין

כל מגע מיני מחוץ למערכת יחסים מונוגמית מעצים את הסיכון לכך שאחד מהמעורבים ידבק במחלת מין ולאחר מכן ידביק במחלת המין את כל יתר האנשים במערכת היחסים הפתוחה.
גם כאשר לא משתמשים בקונדומים, כאשר מבצעים בדיקות תדירות להימצאות של מחלות מין, וכאשר מקבלים את כל החיסונים האפשריים לא ניתן להעלים באופן מוחלט את הסיכון לחלות במחלות מין, אך ניתן באופן תאורטי להפחית את הסיכון הסטטיסטי הגבוהה בהרבה לחלות במחלות מין המיוחס לאנשים הנמצאים במערכות יחסים לא מונוגמיות.
מערכות יחסים פתוחות שזכו להצלחה

אחד הגורמים המשמעותיים ביותר שתורמים להצלחה של זוגיות הוא הפיכת מערכת היחסים כך שתתאים לצרכים של כל הצדדים המעורבים. באופן כללי מערכות יחסים פתוחות משתנות ממקרה למקרה, וכמו כן בכל רגע נתון הן יכולות להשתנות באופן מהותי עקב הנסיבות באותו הזמן. מערכת היחסים הפתוחה משקפת לרוב את הערכים, המטרות, הרצונות, הצרכים והפילוסופיות של הצדדים המעורבים.
מערכות היחסים הפתוחות שכן זוכות להצלחה הן לרוב אלו שלוקח זמן רב יותר לבסס אותן כאשר הצדדים המעורבים מקדשים זמן רב יותר על מנת להבין טוב יותר מה בדיוק הצדדים המעורבים מעוניין להשיג בקיומה של מערכת היחסים הפתוחה, וכתוצאה מהשיחות הללו הצדדים המעורבים מסוגים להקדיש זמן רב יותר לחשוב על כך, לעבד את רגשותיהם, להתמודד עם קונפליקטים אפשריים, ובמקרים של אנשים שעוברים מזוגיות מונוגמית למערכת יחסים פתוחה - למצוא דרכים להתמודד עם השינוי.
חשוב במיוחד להיות קשוב לצד האחר במערכת היחסים הפתוחה ולהיות מוכן למשא ומתן לגבי אלמנטים שונים בכל הנוגע לצרכים ולרצונות שלהם במסגרת מערכת היחסים הפתוחה, הנוגעים לרוב לכנות, לאמון ההדדי, לגבולות האדומים של הצד השני, ולניהול זמן.
כלים נוספים שבני הזוג משתמשים בהם בתהליך המשא ומתן כוללים מתן אפשרות לבני הזוג להטיל וטו על מערכות יחסים חדשות, ההחלטה על כך שבני/בנות הזוג יהיו אלו שיקבעו מבעוד מועד עם איזה אנשים בדיוק הם/הן מסכימים/ות לכך, או לחלופין התניה בכך שתהיה גם אינטראקציה עם בני/בנות הזוג. הקפדה על כך מסייעת לעיתים רבות להפיג את החששות של בני/ות הזוג העיקריים במערכת היחסים הפתוחה. לעיתים רבות גם יש בני/בנות זוג הדוחים את מתן האפשרות שהם/הן יהיו אלו שיוכלו להטיל וטו על מערכות יחסים חדשות מכיוון שהם/ן מאמינים שהדבר יגביל את בן/בת הזוג שלהם מלחוות מערכת יחסים חדשה ויגביל את החופש שלהם/ן.
מערכות יחסים פתוחות שזכו להצלחה > הגדרת גבולות

הגדרת הגבולות במערכות יחסים פתוחות יכולה לכלול גבולות פיזיים (אסור לגעת בלי אישור), מיניים, ורגשיים (אסור לדון ברגשות ספציפיים). הגדרת הגבולות מסייעת לקבוע את הכללים לגבי מה מקובל ומה לא מקובל בין כל המעורבים במערכת היחסים הפתוחה. הם גם מסייעים לכל המעורבים להרגיש בטוחים יותר.
דוגמאות להגדרת גבולות במערכת יחסים פתוחה יכולה לכלול:
מי בדיוק רשאי ניתן לצרף למערכת היחסים הפתוחים. (לדוגמה, המיקום הגאוגרפי שלהם, ובין אם מדובר באנשים בקהילה מסוימת, קולגות, חברים, וכו').
מה בדיוק הגבולות הפיזיים שיחולו על אותה מערכת היחסים (מותר/אסור להתנשק, מותר/אסור לקחת חלק בדייטים, ו/או הגבלות שונות על פעילויות מיניות).
איפה בדיוק יתקיימו יחסי המין עם אותה מערכת היחסים.
ישנם זוגות שאף יוצרים חוזה פיזי בו מוגדרים בדיוק הגבולות במערכת היחסים הפתוחה. יצירת החוזה עשויה לסייע לא רק בתהליך ניהול המשא ומתן, אלא גם על מנת שילקחו בחשבון כל הצרכים, הרצונות, הגבולות, הציפיות ומה בדיוק מצופה מהצדדים המעורבים.
מערכות יחסים פתוחות שזכו להצלחה > ניהול זמן

ניהול זמן באופן אפקטיבי יכול לתרום רבות להצלחה של מערכות יחסים פתוחות. למרות העובדה שלרוב האדם מקדיש את רוב זמנו/ה ומרצו/ה למערכת היחסים העיקרית, חשוב גם לחתור לפשרה לגבי כמות הזמן שתוקדש למערכת היחסים החדשה. למרות שהרצון להעניק כמות בלתי מוגבלת של אהבה, אנרגיה ורגש לאדם נוסף, כמות הזמן העומדת לרשות הדבר תמיד תהיה מוגבלת. במקרים רבים גם בני/בנות הזוג במערכת היחסים העיקרית מחליטים בשלב מסוים שאם הם/הן לא יכולים לחלוק את זמנם באופן שווה עם האדם הנוסף במערכת היחסים הפתוח, הם מעדיפים בסופו של דבר לסיים את מערכת היחסים.
ראו גם

מערכת יחסים מזדמנת(אנ')
נישואים פתוחים
הערות שוליים

↑  Our bodies, ourselves: a new edition for a new era. Simon and Schuster. 19 באפריל 2005. pp. 165–. ISBN 978-0-7432-5611-7. נבדק ב-25 בנובמבר 2011. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Doheny, Kathleen. "The Truth About Open Marriage". Web MD. נבדק ב-8 ביוני 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Taormino, Tristan (1 במאי 2008). Opening up: a guide to creating and sustaining open relationships. Cleis Press. pp. 13–. ISBN 978-1-57344-295-4. נבדק ב-20 בנובמבר 2011. {{cite book}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7712461-3
מרשל האץ'

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 בדצמבר 1932 (בן 91) פרת', אוסטרליה 
 ענף מדעי:  ביוכימיה של הצומח, פיזיולוגיה של הצמח 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת סידני  בית ספר ניואינגטון 
 מוסדות:  אוניברסיטת קווינסלנד 
 פרסים והוקרה:  Charles F. Kettering Award (1980)  עמית האקדמיה האוסטרלית למדעים (1975)  חבר מסדר אוסטרליה (26 בינואר 1981)  Lemberg Medal (1974)  מדליית קלארק (1973)  הפרס הבין-לאומי לביולוגיה (1991)  פרס המחקר של מקס פלנק (1993)  עמית החברה המלכותית 
 
דוקטור מרשל דוידסון האץ' (אנגלית: Marshall Davidson Hatch‏, נולד ב-24 בדצמבר 1932) הוא ביוכימאי אוסטרלי, פיזיולוג צמחים ומדען המחקר הראשי במחלקת תעשיית הצמחים בארגון המחקר המדעי והתעשייתי של חבר העמים הבריטי בקנברה. הוא גם זכה בפרס קלארק, היה חבר באקדמיה האוסטרלית למדעים וחבר בחברה המלכותית.
חייו

האץ' למד במכללת ניואנגטון (1947-1950) ולמד ביוכימיה באוניברסיטת סידני עם פרדריק רוברט ווטלי. הוא השלים את התואר הראשון שלו במדעים בהצטיינות ב-1954. מ-1955 עד 1959 הוא חקר צמחים בארגון המחקר מדעי והתעשייתי של חבר העמים הבריטי בסידני. הוא קיבל את הדוקטורט שלו ב-1959 מאוניברסיטת סידני וקיבל חברות בתוכנית פולברייט ב-1961 ובעזרתה הוא עבד עם פול קארל סטאמפ במחלקת הביוכימיה באוניברסיטת קליפורניה בדייוויס.
מ-1961 עד 1966 האץ' עבד כקצין מחקר במרכז מחקר הצמחים ע"ש דייוויד נורת' בחברה לזיקוק סוכר בע"מ בבריסבן עם ק. ט. גלאסזיו. הוא למד בוטניקה באוניברסיטת קווינסלנד ב-1967 וחזר לחברה לזיקוק סוכר בע"מ מ-1968 עד 1969 והיה המנהל של מרכז מחקר הצמחים ע"ש דייוויד נורת'. מ-1970 הוא היה מדען המחקר הראשי במחלקת תעשיית הצמחים בארגון המחקר המדעי והתעשייתי של חבר העמים הבריטי בקנברה.
האץ' גילה את נתיב קיבוע פחמן במסלול C4 עם צ'ארלס רוג'ר סלאק והנתיב נקרא גם נתיב האץ'-סלאק של פוטוסינתזה. הוא פרסם יותר מ-200 מאמרים בכתבי עת מדעיים וספרים בתחום הפוטוסינתזה ותחומים אחרים של ביוכימיה בצמחים. לכבוד תרומותיו למדעי הצמחים הוא קיבל את הפרס הבינלאומי לביולוגיה ב-1991 ונהיה חבר במסדר אוסטרליה.
נבחרת לוהנסק בכדורגל

נבחרת הכדורגל של הרפובליקה העממית של לוהנסק היא נבחרת הכדורגל המייצגת את הרפובליקה העממית של לוהנסק הלא מוכרת, שממוקמת במזרח אוקראינה. הנבחרת אינה חברה באופ"א או בפיפ"א, ולכן אינה מורשית להשתתף בגביע העולם בכדורגל או באליפות אירופה בכדורגל. במקום זאת, עד נובמבר 2022 היא הייתה חלק מקוניפ"א והתחרתה בתחרויות שלה.
היסטוריה

איגוד הכדורגל של לוהנסק נוסד ב-4 באוקטובר 2014. הנבחרת השתתפה במוקדמות גביע העולם בכדורגל של קוניפ"א 2018 אך לא הצליחה להעפיל אל גביע העולם. סאשה דורקופ, המזכיר הכללי של CONIFA, הצהיר שהוא לא מסכים עם נבחרת לוהנסק מבחינה פוליטית - תוך השוואה שלילית עם הצ'אגוסים - אבל ש"זה לא העניין" והנבחרת הורשתה להתחרות. קוניפ"א ספגה ביקורת על תמיכה ב"בדלנות הנתמכת על ידי רוסיה". הנבחרת הייתה אמורה לקחת חלק בגביע אירופה בכדורגל של קוניפ"א 2019, אך פרשה מהתחרות עוד לפני שהיא התחילה.
מרכז תרבות העמים לנוער

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מרכז תרבות 
 כתובת:  עמק רפאים 12א, ירושלים 
 מיקום:  ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1960
 תאריך פתיחה רשמי:  1960 
 אדריכל:  מיכאל נדלר, שולמית נדלר 
 סגנון אדריכלי:  הסגנון הבינלאומי
 קואורדינטות:  31°45′59″N 35°13′18″E﻿ / ﻿31.76625°N 35.221611111111°E﻿ / 31.76625; 35.221611111111
 www.m-tarbut.org.il
  (למפת ירושלים מוגדלת) מרכז תרבות העמים לנוער(למפת ירושלים רגילה) מרכז תרבות העמים לנוער(למפת הרי ירושלים רגילה) מרכז תרבות העמים לנוער(למפת הרי ירושלים מוגדלת) מרכז תרבות העמים לנוער
 
בית יהודית ממעוף הציפור
מרכז תרבות העמים לנוער (כיום מכונה גם בית יהודית) הוא מבנה המצוי בעמק רפאים, במושבה הגרמנית של ירושלים.
המרכז הוקם בתרומת האגודה האמריקאית "ילדים לארץ ישראל" ונועד לשמש מקום מפגש עם תרבויות שנות מכל העולם. המרכז נחנך באפריל 1960 ותופעל על ידי עליית הנוער. בשנתיים הראשונות לפעילותו התקיימו במקום בין השאר תערוכות על מקסיקו, גואטמלה, פרס, חבש, שוודיה והולנד. אולם הפעילות של תרבות עמים הייתה דלה יחסית ועל כן נוצר שיתוף פעולה עם מחלקת התרבות של עיריית ירושלים שקיימה במקום פעילויות מגוונות לנוער, כמו תחרויות שחמט. כמן כן התקיימו במבנה פעילויות של משרד החינוך. בשנת 2001 עבר המבנה לניהול המינהל הקהילתי גינות העיר, ושמו הוסב ל"בית יהודית". בשנת 2008 עבר המבנה שיפוץ נרחב, ובחצר האחורית הוקם "גן שכטר" לפעילות לילדים. בשנת 2010 קויימו במבנה פעילויות בשבת, לראשונה במתנ"ס עירוני.
כתובת המרכז היא רחוב עמק רפאים 12 א.
אדריכלות

המבנה הוא מבנה בן ארבע קומות, שנבנה על פי תוכניות של האדריכלים מיכאל ושולמית נדלר. המבנה נבנה בסגנון מודרני, תוך ניגוד קיצוני לסגנון הטמפלרי של המושבה הגרמנית של המבנים סביבו. המבנה בנוי בסגנון הבינלאומי שהיה נפוץ בבתי תל אביב ובבנייה של שנות ה-60 של המאה ה-20 בירושלים ונעשה בו שימוש בעיקר במבני גבעת רם בקמפוס האוניברסיטה העברית. צורתו מלבנית ו"חתוך" מחזיתו חלון מוארך. המבנה מצופה אבן לבנה חלקה. ייחודו של המבנה - בקומותיו השלישית והרביעית הבנויות בסגנון אקווריום מזכוכית.
המבנה מופיע ברשימת המבנים לשימור של עיריית ירושלים.
לקריאה נוספת

דוד קרויאנקר, ירושלים, מבט ארכיטקטוני, מכון ירושלים לחקר ישראל, הוצאת כתר, 1996.
הערות שוליים

↑  מרכז תרבות העמים לנוער נחנך בירושלים, דבר, 20 באפריל 1960
↑  מכסיקו בעיני המצלמה, דבר, 24 באוגוסט 1961
↑  ילדי גואטומלה מציירים, מעריב, 14 באפריל 1961
↑  מוצגי התערוכה השוודית עמדו להשלח ל... לביירות, מעריב, 13 ביוני 1961
↑  עוזי בנזימן, הולנד ותרבותה - בתערוכה שתיפתח היום בירושלים, מעריב, 28 במאי 1962
↑  ירושלים, סיום אליפות השחמט, מעריב, 15 במרץ 1962
↑  בית יהודית, אתר מינהל קהילתי גינות העיר
↑  חדש בירושלים: מתנ"ס שפתוח לפעילות בשבת, באתר הארץ, 28 בינואר 2011
↑  ישיבת שימור אתרים מס' 99, מסמך "סדר יום" עמ' 26-27, באתר עיריית ירושלים, 18 ביוני 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265200605171  LCCN: n77016547  VIAF: 137750658   WorldCat (עם VIAF): 137750658
נחל שונם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה מוצא הנהר:  400 מ' 
 שפך:  נחל חרוד 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת עמק בית שאן מוגדלת) נחל שונם(למפת עמק בית שאן רגילה) נחל שונם(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל שונם(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל שונם
 
נַחַל שׁוּנֵם הוא נחל אכזב בגליל התחתון, שראשיתו בשיפוליה הדרומיים של גבעת המורה, ברום של כ-400 מטרים מעל פני הים, וסופו בחיבור לנחל חרוד שבעמק יזרעאל.
שמו של הנחל נגזר משמה של העיר המקראית והתלמודית שׁוּנֵם, המזוהה עם התל הצמוד לכפר הסמוך ממערב סולם.
אפיקו של הנחל הוא בכיוון דרום, ולפני חיבורו לנחל חרוד הוא חוצה תחת גשר את שרידיה של מסילת רכבת העמק העותמאנית.
מערכת חלונות

אלמנטים אופייניים של חלון. מסגרת החלון מוגדרת על ידי מנהל החלונות או על ידי הלקוח. תוכן החלון הוא המשימה של הלקוח.
בתחום המחשוב, מערכת חלונות (באנגלית: windowing system) היא תוכנה המנהלת בנפרד חלקים שונים של מסכי תצוגה. זהו סוג של ממשק משתמש גרפי (GUI) המיישם את פרדיגמת WIMP (חלונות, אייקונים, תפריטים, מצביע) עבור ממשק משתמש.
לכל יישום פעיל מוקצה שטח ממסך התצוגה, שלרוב ניתן לשנות את גודלו ובדרך כלל הוא מלבני, כדי להציג את ממשק המשתמש הגרפי שלו למשתמש; חלונות אלו עשויים לחפוף, בניגוד לממשק ריצוף שבו הם אינם רשאים לחפוף. בדרך כלל קיימת מסגרת סביב החלון. התכנות הן של מסגרת החלון והן של ווידג'טים זמינים בתוך החלון, שהם אלמנטים גרפיים לאינטראקציה ישירה של המשתמש, כגון מחוונים, לחצנים וכו', מוקל ומפושט באמצעות שימוש בערכות כלים של ווידג'טים.
פרטים טכניים

המרכיב העיקרי של כל מערכת חלונות נקרא בדרך כלל שרת התצוגה, אם כי כינויים חלופיים כגון שרת חלונות או קומפוזיטור נמצאים גם הם בשימוש. כל יישום שרץ ומציג את הממשק הגרפי שלו בחלון, הוא לקוח של שרת התצוגה. שרת התצוגה והלקוחות שלו מתקשרים זה עם זה באמצעות פרוטוקול תקשורת, הנקרא בדרך כלל פרוטוקול שרת התצוגה, שרת התצוגה הוא המתווך בין היישומים למשתמש. הוא מקבל את כל הקלט מליבת מערכת ההפעלה, שבתורה מקבלת קלט מכל התקני הקלט המחוברים, כגון מקלדת, מכשירי הצבעה או מסך מגע, ומשדר אותו ליישום הנכון. שרת התצוגה אחראי גם על הפלט של היישומים לצג המחשב. השמע בדרך כלל לא מנוהל על ידי שרת התצוגה, אבל עוצמת הקול מטופלת בדרך כלל באמצעות יישומונים של ממשק המשתמש ושרת התצוגה הוא זה שמחליט אילו יישומים נמצאים בראש סדר העדיפויות בהגדרות השמע. מערכת חלונות מאפשרת למשתמש במחשב לעבוד עם מספר תוכנות בו זמנית.
שרת תצוגה

שרת תצוגה או שרת חלון הוא תוכנית שהמשימה העיקרית שלה היא לתאם את הקלט והפלט של היישומים אל שאר מערכת ההפעלה והחומרה. שרת התצוגה מתקשר עם היישומים באמצעות פרוטוקול שרת התצוגה, פרוטוקול תקשורת.
שרת התצוגה הוא מרכיב מפתח בכל ממשק משתמש גרפי, ובמיוחד במערכת החלונות.