stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נת'ניאל בוזוליץ'
פילמוגרפיה > טלוויזיה וסדרות

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | קרוב רחוק | פול צ'למרס | פרק: "#1.3309" |
| 2003 | מלאכים בלבן | דיימון לויד | פרק: "Friends in Need" |
| 2005 | Studio Disney (אנ') | מנחה | שודר בערוץ דיסני |
| 2007 | The Mint | מנחה | שעשועון בערוץ 9 האוסטרלי |
| 2008–2009 | Out of the Blue | פול אודונל | 57 פרקים |
| 2010 | Cops L.A.C. | ג'הררידה | פרק: "A Veil of Tears" |
| 2011 | Crownies | ג'סי מייג'ור | פרק: "#1.15" |
| 2012–2014 | יומני הערפד | קול מייקלסון | תפקיד חוזר (עונות 3–4) תפקיד אורח (עונה 5); 10 פרקים |
| 2013–2018 | המקוריים | קול מייקלסון | תפקיד אורח (עונה 1) תפקיד חוזר (עונות 2–5); 24 פרקים |
| 2014–2015 | שקרניות קטנות | דין סטברוס | 4 פרקים |
| 2014 | על טבעי | דייוויד לסיטר | פרק: "Bloodlines" |
| 2015 | בונז | האנטר אליס | פרק: "The Teacher in the Books" |
| 2015 | Significant Mother | ג'ימי בארנס | תפקיד ראשי; 9 פרקים |
| 2022 | מורשות | קול מייקלסון | פרק: "Everything That Can Be Lost May Also Be Found" |
| TBA | Abbott Falls | ממפיס טיילור | סדרת טלוויזיה עתידית של נטפליקס |
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  Aussie influencer Natebuzz in Israel to fight social media battle, באתר The Times of Israel, ‏6 בנובמבר 2023 (באנגלית)
1 2 3 4    שיראל דילר, ‏הכוכב מהוליווד הגיע לסייע בהסברה: "העולם מאמין לשקרים כי הוא שכח שישראל היא מולדת היהודים", בעיתון מקור ראשון, 29 באוקטובר 2023
↑    שיראל דילר, ‏הכוכב מהוליווד הגיע לסייע בהסברה: "העולם מאמין לשקרים כי הוא שכח שישראל היא מולדת היהודים", בעיתון מקור ראשון, 29 באוקטובר 2023
↑  קובי מחט, הכוכב האוסטרלי שמסביר את ישראל בעולם: "חייב להראות את האמת", באתר חדשות 13, 28 באוקטובר 2023
↑  בהמשך להסברה הישראלית שלו: השחקן נת'ניאל בוזוליק נחת בארץ, באתר ‏מאקו‏, 27 באוקטובר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9811718230505606  VIAF: 4306160001838830300005   WorldCat (עם VIAF): 4306160001838830300005
אבישי כהן (כדורגלן)

אבישי כהן (נולד ב-19 ביוני 1995) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן הימני במכבי תל אביב מליגת העל הישראלית ובנבחרת ישראל.
קריירה

בצעירותו נחשב כהן לכישרון מבטיח, אך לא הצטרף למועדון כדורגל מקצועי עקב היותו שומר שבת. בגיל 15 הצטרף לקבוצת הנערים של בית"ר ירושלים שהצטרפה לארגון צו פיוס ולא שיחקה בשבת. בשנת 2012 ייצג את ישראל בגמר מסע נייק.
ב-21 באפריל 2014 ערך כהן את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של בית"ר ירושלים, כשנכנס כמחליף בהפסד 0–1 להפועל חיפה. בסך הכל ערך שתי הופעות בליגת העל בעונת 2013/2014, ובעונה שלאחר מכן ערך שלוש הופעות ליגה בנוסף לשתי הופעות בגביע הטוטו, ובמקביל המשיך לשחק בקבוצת הנוער. בעונת 2015/2016 צורף באופן קבוע לסגל הקבוצה הבוגרת, וערך 12 הופעות בליגת העל. בעונת 2016/2017 ערך שמונה הופעות ליגה.
ב-5 בספטמבר 2017 הושאל לבית"ר תל אביב רמלה מהליגה הלאומית, במדיה כבש את שער הבכורה שלו בקריירה בהפסד 1–2 לבית"ר כפר סבא בגביע המדינה. ב-2 בינואר 2018 חתם בהפועל קטמון ירושלים, במדיה ערך 14 הופעות בליגה הלאומית עד תום עונת 2017/2018.
בתחילת עונת 2018/2019 חזר לבית"ר ירושלים, אך שותף רק במשחק אחד בגביע הטוטו, וב-2 בינואר 2019 חתם לשנה וחצי בבני יהודה תל אביב. כעבור ארבעה ימים ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בניצחון 1–3 על הפועל באר שבע, ועד תום העונה שותף ב-14 משחקי ליגה וזכה עם הקבוצה בגביע המדינה.
בסיום עונת 2020/2021 ירד עם בני יהודה תל אביב לליגה הלאומית.
ב-30 ביוני 2022 חזר לבית"ר ירושלים. ב-23 באפריל 2023 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון בניצחון 1–2 נגד הפועל חדרה, שהיה גם מועמד לאחד משערי העונה. ב-3 במאי הבקיע בניצחון 1–3 נגד מכבי תל אביב במסגרת חצי גמר גביע המדינה בו זכתה בית"ר אחרי 14 עונות.
ב-4 בספטמבר 2023 חתם במכבי תל אביב והיה שותף לזכייה של הקבוצה באליפות. לאחר הגעתו של המאמן ז'ארקו לאזטיץ' לא נכלל כהן בתוכניות של הקבוצה לקראת העונה הבאה ולא שותף ב-20 המחזורים הראשונים של העונה.
קריירה > נבחרת לאומית

כהן זומן לראשונה לנבחרת הבוגרת במאי 2023 במסגרת מוקדמות יורו 2024. ב-21 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה במשחקה האחרון של הנבחרת בקמפיין מול נבחרת אנדורה.
תארים

גביע המדינה: 2018/2019
גביע המדינה: 2022/2023
אליפות: 2023/2024
גביע הטוטו: 2024/2025
אלוף האלופים: 2024
הערות שוליים

↑  אבי סרנה, ‏אבישי כהן מבית"ר ייצג את ישראל בגמר מסע נייקי, באתר ONE‏, 6 ביוני 2012
↑  קובי פורטל ולירן דורף, אבישי כהן חתם בבית"ר תל אביב/רמלה, באתר דאבל פס, 5 בספטמבר 2017
↑  אבישי כהן חתם בקבוצה, באתר הרשמי של הפועל קטמון ירושלים, 2 בינואר 2019
↑  אלון בן דוד, ‏בית חדש: אבישי כהן חתם בבני יהודה לשנה וחצי, באתר ONE‏, 2 בינואר 2019
↑  אופיר סער‏, בית"ר ירושלים הודיעה על צירוף בר כהן, אבישי כהן וחגי גולדנברג, באתר וואלה, 30 ביוני 2022
↑  וואו איזה שער: המועמדים לשער העונה 22/23, באתר מנהלת הליגות לכדורגל, 28 במאי 2023
↑  אבישי כהן חתם במכבי, באתר מכבי תל אביב, ‏4 בספטמבר 2023
↑  [נדב צנציפר, אחרי עונה אחת: אבישי כהן בדרך חזרה לבית"ר ירושלים | פרסום ראשון, באתר ynet, 4 בספטמבר 2024
↑  יניב טוכמן‏, אבו פאני חזר, זימון בכורה לאבישי כהן: הסגל לבלארוס ואנדורה, באתר וואלה, 21 במאי 2023
↑  מערכת וואלה! ספורט‏, בקול ענות חלושה: ישראל ניצחה את אנדורה 0:2 בחוץ, באתר וואלה, 21 בנובמבר 2023
יחסי ישראל–מקסיקו

| יחסי ישראל–מקסיקו |
| --- | --- |
ישראל: מקסיקו
   לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה   

ישראל: מקסיקו
שטח (בקילומטר רבוע)
22,072: 1,964,375
אוכלוסייה
10,023,983: 131,407,294
תמ"ג (במיליוני דולרים)
509,901: 1,788,887
תמ"ג לנפש (בדולרים)
50,868: 13,613
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה פדרלית

יחסי ישראל–מקסיקו מתייחסים ליחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין מדינת ישראל לבין המדינות המקסיקניות המאוחדות.
לישראל יש שגרירות במקסיקו סיטי, ולמקסיקו יש שגרירות בתל אביב. שגריר מקסיקו בישראל (מספטמבר 2021) הוא מאוריסיו אסקנרו.
שגרירים > שגרירי מקסיקו בישראל

גוסטבו אורטן הרנן 1956 – 1958
חורחה דאסלה סגורה כיהן כשגריר מקסיקו בישראל משנת 1960 ועד ינואר 1963.
רפאל נייאטו, 1964 – 1966
לואיס וקמן-מוניוז 1967
בשנים 1971 – 1974 כיהנה רוסאריו קסטיאנוס, סופרת ומרצה לספרות כשגרירת מקסיקו בישראל. באפריל 1974 היא הוציאה ספר בעברית. באוגוסט 1974 היא התחשמלה למוות בזמן שהחליפה נורה בביתה בהרצליה פיתוח.
שגרירים > שגרירי ישראל במקסיקו

בטרם מינוי שגריר ישראלי במקסיקו, מונה אדולפו פאסטליכט בשנת 1951 לקונסול כבוד של ישראל במקסיקו. בענייני הקשרים עם מקסיקו טיפל במשרד החוץ משה טוב.
בנובמבר 1953 מונה לראשונה שגריר ישראלי במקסיקו. בשנים הראשונות, שגריר ישראל במקסיקו כיהן גם כציר לא תושב בגואטמלה, הונדורס, ניקרגואה, אל סלוודור, קוסטה ריקה, הרפובליקה הדומיניקנית וקובה.
יוסף קיסרי נובמבר 1953 – 1956
דוד שאלתיאל 1956 – 1959
מרדכי שניאורסון 1960 – 1963
יצחק הרכבי 1963
שמחה פרת 1963 – 1964
שמשון ארד 1964 – 1967
אברהם דרום 1968 – 1970
שלמה ארגוב 1971 – 1974
חנן עינור 1974 – 1977
שאול רוזוליו 1978 – 1980
ישראל גור-אריה 1981 – 1983
משה ארד 1983 – 1986
דב שמורק 1988
משה מלמד 1996
דוד דדון 2005
יוסף ליבנה 2006 – 2011
רודיקה רדיאן-גורדון 2009 – 2015
יונתן פלד 2015 – 2019
צבי טל 2019 – הווה
ביקורים > ביקורים במעמד גבוה מישראל למקסיקו

שר החוץ יגאל אלון (1976)
1977 נשיא המדינה פרופ' אפריים קציר ביקר אצל נשיא מקסיקו לופז פורטיו
שר החוץ משה ארנס (1990)
שר החוץ שמעון פרס (1994)
נשיא המדינה משה קצב (2002)
נשיא המדינה שמעון פרס (2013)
ראש הממשלה בנימין נתניהו (2017)
ביקורים > ביקורים במעמד גבוה ממקסיקו לישראל

נשיא מקסיקו, לואיס אצ'ווריה אלברס, ביקר בישראל באוגוסט 1975, כחלק ממסע שערך באזור לצורך קבלת תמיכה בבחירתו למזכ"ל האו"ם במקום קורט ולדהיים. אצ'ווריה עלה להר הבית, הלך בויה דולורוזה, ביקר במכון ויצמן למדע ובחבל לכיש, וטס במסוק למצדה ומשם לרמת הגולן. הוא ביקר את שר החוץ יגאל אלון בגנוסר וערך עמו שיט על הכנרת.
שר החוץ אמיליו אוסקר רבסה (1975)
נשיא המדינה ארנסטו סדייו (2000)
שר החוץ רוסריו גרין (2000)
סגנית שר החוץ לורדס ארנדה (2009)
נשיא המדינה אנריקה פניה נייטו (2016)
מזכירת יחסי החוץ קלאודיה רואיז מאסיו (2016)
גלריה

ראש הממשלה לוי אשכול והנשיא מיגל אלמאן ולדס
אביגדור ליברמן וסגנית שר החוץ המקסיקני לורדס ארנדה, בדיאלוג הרביעי של שיתוף הפעולה המדיני בין מקסיקו וישראל, 2009
טקס זיכרון צבאי של חיל הים הישראלי וחיל הים המקסיקני בנמל חיפה בשנת 2004
ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו נפגש עם נשיא מקסיקו אנריקה פניה ניטו בירושלים
ראו גם

יהדות מקסיקו
שגרירות ישראל במקסיקו
לקריאה נוספת

משה יגר, ראשיתו של שירות החוץ 1948–1967, הוצאת כרמל, 2021, עמ' 147–149.
דן עזריה

דן עזריה (נולד ב-29 באוגוסט 1995) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר בהפועל חדרה.
קריירה

עזריה גדל ברמת גן והחל לשחק כדורגל בקבוצות הילדים של הפועל רמת גן, ממנה עבר למחלקת הנוער של הכח עמידר רמת גן. בגיל 17 חזר להפועל רמת גן ושיחק שנה וחצי בקבוצת הנוער של המועדון, עד שעבר בינואר 2014 להפועל קריית אונו מליגה ב'. ב-7 בפברואר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 0–3 על מכבי השרון נתניה, אך בתחילה שיחק בעיקר בקבוצת הנוער של המועדון. בעונת 2014/2015 הפך לשחק הרכב קבוע בקבוצה הבוגרת וכבש שמונה שערי ליגה, ובעונה שלאחר מכן כבש חמישה שערים. בקיץ 2016 חתם בסקציה נס ציונה מליגה א' דרום, במדיה ערך 25 הופעות בליגה וכבש שני שערים.
באוגוסט 2017 חתם בהפועל כפר סבא מהליגה הלאומית, ובעונת 2017/2018 ערך 34 הופעות ליגה. בעונת 2018/2019 שותף ב-16 משחקי ליגה, ובמחזור האחרון בישל את שער העלייה של כפר סבא לליגת העל, אותו כבש עומר פדידה בניצחון 2–3 על הפועל עפולה. ב-25 באוגוסט 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 0–1 להפועל חיפה, ובסך הכול ערך 25 הופעות בליגת העל בעונת 2019/2020, וכבש שני שערים בגביע הטוטו.
ב-12 באוקטובר 2020 חתם בהפועל תל אביב. ב-9 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו, כשנכנס כמחליף בניצחון 0–1 על הפועל חדרה. ב-27 ביולי 2021 חתם בהפועל כפר סבא, אליה חזר לקדנציה שנייה.
ב-3 בפברואר 2022 חתם בבית"ר ירושלים.
ב-27 בנובמבר 2024 חתם בהפועל חדרה.
תארים

גביע המדינה: 2022/2023
הערות שוליים

↑  אודי כהן, דן עזריה, טום שלח וניקיטה חייקין חתמו בכפר סבא, באתר צומת השרון, 15 באוגוסט 2017
↑  מאור רחמני, ‏הצטרפו לרשימה: שחקני הפועל הוצאו לחל"ת, באתר ONE‏, 12 באוקטובר 2020
↑  תומר חבז, ‏הפועל כפ"ס מתחזקת: דן עזריה חתם בקבוצה, באתר ONE‏, 27 ביולי 2021
↑  תומר לוי, ‏דן עזריה הצטרף לבית"ר, ארי יונסן לא יגיע, באתר ערוץ הספורט, 3 בפברואר 2022
↑  רענן ברנובסקי, ‏‏דן עזריה הרשים באימונים וחתם בהפועל חדרה עד תום העונה, באתר ספורט1, 27 בנובמבר 2024
גרינלנדית

| --- | --- |

 מדינות:  גרינלנד
 אזורים:  אמריקה הצפונית
 דוברים:  60,000 (2007)
 שפת אם:  56,200 (2007)
 כתב:  אלפבית לטיני
 משפחה:  אסקימו-אלאוט אינואיט גרינלנדית
 לאום:  גרינלנד גרינלנד
 מוסד:  המועצה לשפה הגרינלנדית
 קוד שפה:  kl 
 קוד ISO 639-1:  kl 
 קוד ISO 639-2:  kal 
 קוד ISO 639-3:  kal 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
גרינלנדית (Kalaallisut -‏ IPA: ‏[kaˈlaːɬːisut] - שפת הכלשׂיט) היא השפה המדוברת והרשמית בגרינלנד. עד שנת 2009, כאשר קיבלה גרינלנד אוטונומיה מוגברת, חלקה הגרינלנדית את מקומה כשפתה הרשמית של גרינלנד יחד עם דנית, עם השליטה העצמית לא הוכרה יותר הדנית כשפה רשמית בגרינלנד.
סיווג

הגרינלנדית משתייכת לקבוצת השפות האינואיטיות אשר במשפחת השפות האסקימו-אלאוטיות.
אף על פי שאינה שייכת בשום צורה למשפחת השפות הגרמאניות, הושפעה הגרינלנדית משנות הכיבוש הנורווגי ומשנות הכיבוש הדני הממושכות, ולאוצר המילים שלה נכנסו מילים משפות אלה, תחת עיבוד והטיה אסקימו-אלאוטי.
לשפה מספר ניבים:
כַּלׇשִׂיסוּט (גרינלנדית מערבית), הוכר בחודש יוני 2009 על ידי ממשלת הטריטוריה הגרינלנדית כשפה הרשמית של גרינלנד, על מנת לחזק את כוחו מול השפה הדנית. מחולק ל-4 תת-ניבים:
תת-ניב המדובר סביב העיר אופרנאוויק, בעל קווי דמיון מסוימים לגרינלנדית מזרחית, אולי בגלל הגירה קודמת ממזרח גרינלנד
תת-ניב שני מדובר באזור של אומאנק ומפרץ דיסקו
תת-הניב המרכזי עליו מבוססת השפה התקנית אשר מדובר בסיסימיוט בצפון, מאניצוק במרכז ונוק בדרום
תת-הניב הדרומי מדובר סביב נארסאק וקאקורטוק
טוּנוּמִיסוּט (גרינלנדית מזרחית) מדובר בטונו (מזרח גרינלנד)
אך שפת האִינוּכְּטוּן המדוברת בצפון גרינלנד נחשבת לניב של אינוקטיטוט.
בעבר היה בשימוש גם פידג'ין גרינלנדית מערבית.
הגיית השפה וכתיבתה > תנועות

בגרינלנדית קיימות שלוש תנועות בסיסיות /u i a/ ,שלוש תנועות ארוכות /uː iː aː/ ודיפתונג אחד /ai/ שקיים רק בסוף מילה (הדיפתונג /au/ שהיה קיים בגרינלנדית עתיקה הפך ל-/:a/ בגרינלנדית מודרנית).
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
התנועות
| הסימון הגרפי | תעתיק IPA | הערך הפונטי |
| ‏Aa | [a] | נהגית כהגיית פתח |
| ‏Aa | [ɑ] | נהגה כהגיית פתח אחורית מעט לפני עיצורים ענבליים |
| ‏Aa\aa | [aː] | נהגית כהגיית פתח ארוכה |
| ‏Aa\aa | [ɑː] | נהגה כהגיית פתח אחורית מעט וארוכה לפני עיצורים ענבליים |
| Ee | [e~ə] | נהגית כהגיית צירי או כהגיית שווא. מופיע במילים שאולות ובניב כלשיסוט לפני עיצורים ענבליים |
| Ee\ee | [eː~əː] | נהגית כהגיית צירי ארוכה או כהגיית שווא ארוכה, מופיע במילים שאולות ובניב כלשיסוט לפני עיצורים ענבליים |
| ‏Ii | [i] | נהגית כהגיית חיריק |
| ‏Ii | [y] | נהגית כחיריק מעוגלת לפני עיצורים שפתיים |
| ‏Ii\ii | [iː] | נהגית כהגיית חיריק ארוכה |
| ‏Ii\ii | [yː] | נהגית כחיריק מעוגלת וארוכה לפני עיצורים שפתיים |
| Oo | [o] | נהגית כהגיית חולם, מופיע במילים שאולות ובניב כלשיסוט לפני עיצורים ענבליים |
| Oo\oo | [oː] | נהגית כהגיית חולם ארוכה, מופיע במילים שאולות ובניב כלשיסוט לפני עיצורים ענבליים |
| ‏Uu | [u] | נהגית כהגיית שורוק |
| ‏Uu | [ʉ] | נהגית כהגיית שורוק מרכזית בין שני עיצורים מכתשיים |
| ‏Uu\uu | [uː] | נהגית כהגיית שורוק ארוכה |
| ‏Uu\uu | [ʉː] | נהגית כהגיית שורוק מרכזית ארוכה בין שני עיצורים מכתשיים |
| (Yy) | [y] | נהגית כהגיית חיריק מעוגלת, מופיע במילים שאולות מדנית בלבד |
| (Ææ) | [ɛ] | נהגית כהגיית צירי פתוחה מעט, מופיע במילים שאולות מדנית בלבד |
| (Øø) | [ø] | נהגית כמו Ö בגרמנית וכמו הצליל IR במילים Verb, First, Bird באנגלית. מופיע במילים שאולות מדנית בלבד |
| (Åå) | [ɔ] | נהגית כתנועה בין חולם ~ קמץ תימנית, מופיע במילים שאולות מדנית בלבד |

בניב כלשיסוט לפני עיצורים ענבליים ([q] או [ʁ]), התנועה [i] נהגית [e] או [ə] ונכתבת ⟨e⟩, התנועה [u] נהגית [o] ונכתבת ⟨o⟩, והתנועה [a] נהגית [ɑ]
דקדוק

גרינלנדית היא שפה סינתטית (להבדיל משפה אנליטית). היחסים התחביריים במשפט והמשמעות אינם נקבעים על ידי שימוש במיליות ובסדר המילים, אלא על ידי הטיות של מילים וחיבור מורפמות. מילות הקישור בשפה זו, צורות הזמנים וצורות היחס בה מופיעות בעיקר על ידי הוספת סיומות.
הערות שוליים

↑  עברית אינה שפה סינתטית, אך קיימות בה צורות סינתטיות מעטות שאינן קיימות באנגלית. למשל, "אחי" הוא "האח שלי"; "ימינה" הוא "לצד ימין".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4158219-6  NKC: ph562350 
תפוצת ניבים גרינלנדיים, כלשיסוט בכחול, טונומיסוט באדום ואינוכטון בצהוב
טווחי אלופוני תנועות בניב כלשיסוט
סינים

מדינות עם מספר משמעותי של תושבים ממוצא סיני.
  סין היבשתית, הונג קונג, טאיוואן ומקאו  1,000,000 +  100,000 +  10,000 +  1,000 +
סינים הוא שם כללי לאנשים וקבוצות אתניות המזוהות עם סין, התרבות הסינית או היסטוריה של סין. כיום ישנן 3 מדינות בעלות צביון סיני אזרחי והן הרפובליקה העממית של סין, טאיוואן וסינגפור. בדרך כלל אלו המוגדרים כסינים מוגדרים כך בגלל מוצא אתני, לאום, אזרחות או זיקה אחרת לאזור גאוגרפי זה.
בני האן הם הקבוצה האתנית הסינית הגדולה ביותר, המונה כ-92% מאוכלוסיית הרפובליקה העממית של סין, כ-95% מאוכלוסיית טאיוואן ו-74% מאוכלוסיית סינגפור, בהתאמה. בנוסף, הם הקבוצה האתנית הגדולה בעולם, המונה כ-18% מאוכלוסיית העולם.
מחוץ לסין, המונחים "האן" ו"סינים" משמשים לרוב לחליפין, אם המושג האן מופיע כלל, אך בסין ישנם 55 מיעוטים אתניים המוכרים רשמית על ידי ממשלת סין שגם מזהים עצמם כחלק מהלאום הסיני.
הערות שוליים

↑  Harding, Harry (1993). "The Concept of "greater China": Themes, Variations and Reservations". The China Quarterly. 136 (136): 660–86. doi:10.1017/S030574100003229X. JSTOR 655587.
↑  CIA Factbook: "Han Chinese 91.6%" out of a reported population of 1,379 billion (July 2017 est.)
↑  中華民國國情簡介 [ROC Vital Information]. Executive Yuan (בChinese (Taiwan)). 2016. אורכב מ-המקור ב-18 בפברואר 2017. נבדק ב-2016-08-23. 臺灣住民以漢人為最大族群，約占總人口97% {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Executive Yuan, R.O.C. (2014). The Republic of China Yearbook 2014 (PDF). p. 36. ISBN 978-986-04-2302-0. נבדק ב-2016-06-11.
↑  Population By-Census 2016, p. 47.
↑  Statistics Singapore:
↑  Zhang, Feng; Su, Bing; Zhang, Ya-ping; Jin, Li (22 בפברואר 2007). "Genetic Studies of Human Diversity in East Asia". Philosophical Transactions of the Royal Society B: Biological Sciences. 362 (1482): 987–996. doi:10.1098/rstb.2007.2028. PMC 2435565. PMID 17317646. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Zhao, Yong-Bin; Zhang, Ye; Zhang, Quan-Chao; Li, Hong-Jie; Cui, Ying-Qiu; Xu, Zhi; Jin, Li; Zhou, Hui; Zhu, Hong (2015). "Ancient DNA Reveals That the Genetic Structure of the Northern Han Chinese Was Shaped Prior to three-thousand Years Ago". PLOS One. 10 (5): e0125676. Bibcode:2015PLoSO..1025676Z. doi:10.1371/journal.pone.0125676. PMC 4418768. PMID 25938511.
↑  "Han". Merriam-Webster's Collegiate Dictionary (Tenth ed.). Merriam-Webster. 1993.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00573898  NKC: ph128070
משה דנקנר

אין תמונה חופשית
משה דנקנר (8 במרץ 1898 – 17 ביוני 1984) היה מראשוני תעשיית היהלומים בארץ ישראל.
ביוגרפיה

בנם של מאיר מתתיהו דנקנר ושושנה לבית צלליכין. בשנות ה-30 היה יבואן של קמח וסוכר. במהלך מלחמת העולם השנייה פתח, יחד עם אחיו עובד בן עמי, בית חרושת לליטוש יהלומים בנתניה בשם "אלמז'", שבו העסיק כ-100 פועלים. משה דנקנר היה בין הראשונים שקיבלו סייט ישירות מסינדיקט היהלומים "דה בירס" בלונדון, בזכות הקשרים שפיתחו הוא ואחיו עובד בן עמי עם הארי אופנהיימר, בעליו של התאגיד.
לדנקנר היו 11 ילדים – שישה מאשתו הראשונה רחל, וחמישה מאשתו השנייה, אינס. ילדיה של אינס ירשו את עסקי היהלומים של אביהם, בעוד ילדיה של רחל ירשו את הקרקעות ושאר הנכסים שהיו בבעלותו. נכסים אלו היוו בסיס להקמת דנקנר השקעות ב-1957 כאשר רכשו ממדינת ישראל את מפעל תעשיות מלח לישראל בעתלית.
שניים מנכדיו הם נוחי דנקנר ודני דנקנר.
הערות שוליים

↑  אתר "Billiongraves"
↑  יש צורך בפוליטיקה מסחרית, כמו בשעת חירום באנגליה על מנת לדאוג למלאי המזונות שלא יופחת, הַבֹּקֶר, 19 בספטמבר 1939
↑  סייט (Sight) פירושו זכות לרכוש יהלומים גולמיים במחיר מופחת ישירות מהמפיק. ניתן לרשימה מצומצמת של יהלומנים.
↑  התאחדות תעשייני היהלומים, יקירי תעשייה 1994, משה דנקנר ז"ל
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אלון אליקים

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1962 (בן 63 בערך) ירושלים
 לאום:  ישראל ישראל
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
 התמחות:  רפואת ילדים
 תואר:  ד"ר; פרופ' באנדוקרינולוגיה בילדים
 תפקידים:  מנהל אגף הילדים בבית חולים מאיר
 
אלון אליקים (נולד בשנת 1962) הוא פרופ' לרפואת ילדים ומנהל את אגף הילדים בבית חולים מאיר. בעברו אתלט ישראלי, אלוף ושיאן ישראל, אלוף ושיאן המכביה בריצת 400 מטר ושותף לשיא ישראלי בריצת שליחים 4x400 מטר.
ביוגרפיה

אליקים נולד וגדל בירושלים. אביו הוא הקרדיולוג פרופ' מרסל אליקים. למד תיכון בגימנסיה רחביה בירושלים. מגיל צעיר התאמן ועסק בספורט הריצה למרחקים, בקבוצות אס"א ירושלים, הפועל ימק"א ירושלים והפועל ירושלים. אחד ממאמניו הראשונים היה אברהם אריאל. ב-1990 בוגר הפקולטה לרפואה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב בבאר שבע.
ביוגרפיה > קריירה ברפואה

ב-1998 סיים אלייקים התמחות ברפואת ילדים במרכז רפואי מאיר בכפר סבא. ב-2000 מומחה בכיר באנדוקרינולוגיה בילדים. השתלם באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס ובאוניברסיטת קונטיקט.
בשנת 1997 מונה מנהל מרכז ספורט ובריאות לילדים ולנוער בבית החולים מאיר. מרכז המתמחה בטיפול במחלות ילדים, בשימת דגש על פעילות גופנית ומניעת השמנה. באותה שנה מונה לתפקיד רופא מלווה של הסגל האולימפי הישראלי. בשנת 2012 הצטרף למשלחת ישראל לאולימפיאדת לונדון (2012) כרופא המשלחת.
ב-2006 מונה לסגן מנהל מחלקת ילדים. ב-2007 מונה לפרופסור לרפואת ילדים ומרצה בפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר באוניברסיטת תל אביב, במכון וינגייט ובסמינר הקיבוצים.
ביוגרפיה > קריירה בספורט > 1979

באליפות ישראל שנערכה באצטדיון רמת גן, בתחילת יולי 1979 זכה אליקים בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף בריצת 400 מטר בתוצאה של 49.92 שניות, אחרי עוז כץ מהפועל חיפה ביאליק (49.22 שניות) ולפני עופר טרומר מהפועל עמק חפר (50.96 שניות) ומדליית ארד בריצת 200 מטר בתוצאה של 23.01 שניות, אחרי מאיר קופלר ממכבי תל אביב (22.45 שניות) ואבי בן יצחק מאס"א תל אביב (22.64 שניות).
ביוגרפיה > קריירה בספורט > 1980, שיאן ישראל

באליפות ישראל באתלטיקה לנוער שנערכה בתל אביב בתחילת יוני 1980 זכה אליקים במדליית זהב בריצת 400 מטר בשיא ישראלי חדש של 48.55 שניות, שיפור לשיאו של עמוס גרודז'ינובסקי (49.03 שניות) ולשיאו של מני רוזנברג (48.89 שניות) המחכה לאישור. שלושה שבועות לאחר מכן, באליפות ישראל שנערכה בהדר יוסף בסוף יוני הוא זכה בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף בריצת 400 מטר בשיא נוער חדש של 48.53 שניות, אחרי מני רוזנברג, ששיפר את שיאו הישראלי בתוצאה של 48.39 שניות ולפני נועם לנקר מהפועל חיפה/קריית ביאליק (50.92 שניות) ומדליית ארד בריצת 200 מטר בתוצאה של 22.2 שניות, אחרי מני רוזנברג (21.5 שניות) ומאיר קופלר (22.0 שניות).
ביוגרפיה > קריירה בספורט > 1981, אלוף ושיאן המכביה ה-11

באליפות ישראל שנערכה בתחילת יולי 1981 זכה אליקים במדליית זהב בריצת 400 מטר בתוצאה של 48.75 שניות, לפני נועם לנקר (49.26 שניות) ודרור אבן עזרא (49.27 שניות), שניהם מהפועל קריית ביאליק.
שבוע לאחר מכן, בתחרות האתלטיקה של המכביה ה-11, שנערכה באצטדיון שבהדר יוסף ביולי 1981, זכה אלייקים בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בריצת 400 מטר בשיא מכביה חדש של 48.64 שניות, לפני דוד פרים (48.72 שניות) וריצ'רד בלום (49.05 שניות), שניהם מארצות הברית. מדליית כסף - בריצת שליחים 4x400 מטר ביחד עם בוריס קריצשטיין, מני רוזנברג ונועם לנקר בשיא ישראלי חדש של 3:14.76 דקות.
ביוגרפיה > קריירה בספורט > 1982

בתחרות שנערכה באמסטרדם שבהולנד ב-29 באוגוסט 1982 זכה אליקים במדליית ארד בריצת שליחים 4x400 מטר ביחד עם יואב מקל, עוז כץ ומרק הנדלסמן בשיא ישראלי חדש של 3:12.41 דקות.
ביוגרפיה > קריירה בספורט > 1983

בתחרות האתלטיקה של כינוס הפועל ה-12 שנערכה בהדר יוסף במאי 1983 ניצח אליקים את המקצה השני (חלש) בריצת 400 מטר בתוצאה של 48.77 שניות.
באליפות ישראל שנערכה בתל אביב ב-17 ביולי 1983 זכה אליקים בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בריצת 100 מטר לפני אוסי זלוצובר מאס"א תל אביב ומדליית כסף בריצת 400 מטר בתוצאה של 48.48 שניות, אחרי מארק הנדסלמן (47.80 שניות) ולפני עוז כץ (49.46 שניות). נוסף לכך הוא קבע בריצת שליחים 4x400 מטר ביחד עם שמואל איס, עוז כץ ומרק הנדלסמן שיא ישראלי חדש של 3:10.74 דקות.
ביוגרפיה > קריירה בספורט > 1984

באליפות ישראל שנערכה בתחילת יולי 1984 זכה אליקים במדליית כסף בריצת 400 מטר בתוצאה של 48.49 שניות, אחרי יואב מקל שקבע שיא ישראלי חדש של 48.13 שניות ולפני שמואל איס (49.10 שניות).
ביוגרפיה > קריירה בספורט > 1985

באליפות ישראל שנערכה בתחילת יולי 1985 זכה אליקים בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף, בריצת 400 מטר, אחרי מרק הנדלסמן (48.36 שניות) ולפני יהודה מורלי ומדליית ארד, בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 57.31 שניות, אחרי יהודה מורלי (55.29 שניות) וצפריר נלקין (56.02 שניות).
ביוגרפיה > קריירה בספורט > 1987

בתחרות שנערכה בתל אביב ב-24 ביוני 1987 קבע אליקים בריצת 400 מטר משוכות שיא אישי חדש של 52.7 שניות. חודש לאחר מכן, בתחרות שנערכה בתל אביב ב-25 ביולי, הוא קבע בריצת 400 מטר בשיא ישראלי חדש של 47.79 שניות.
ביוגרפיה > קריירה בספורט > ריכוז מדליות אישיות

| אליפויות ישראל> שנה | אליפויות ישראל> ריצת 100 מטר | אליפויות ישראל> ריצת 200 מטר | אליפויות ישראל> ריצת 400 מטר | אליפויות ישראל> ריצת 400 מטר משוכות | אליפויות ישראל>  | אליפויות ישראל>  | אליפויות ישראל>  | אליפויות ישראל>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1979 |  |    23.01 שניות |    49.92 שניות |  |  |  |  |  |
| 1980 |  |    23.01 שניות |    22.2 שניות |  |  |  |  |  |
| 1981 |  |  |    48.75 שניות |  |  |  |  |  |
1982: 
| 1983 |  |  |    48.48 שניות |  |  |  |  |  |
| 1984 |  |  |    48.49 שניות |  |  |  |  |  |
| 1985 |  |  |    |    57.31 שניות |  |  |  |  |
חיים אישיים

אליקים מתגורר בכפר סבא, נשוי ואב לשלושה ילדים.
הערות שוליים

↑  אלכס פרלסמן, 2.10 בדרך למוסקבה, מעריב, 6 ביולי 1979
↑  אלכס פרלסמן, קרבות ושיאים אישיים - לסיום האליפות, מעריב, 8 ביולי 1979
↑  דוד אייגר, אלון אלייקים בן ה-18 הפתיע בשיא בוגרים חדש ב-400 מטר - 48.55 שניות, מעריב, 8 ביוני 1980
↑  יעקב דץ, בתחרויות היום הראשון באליפות ישראל בא"ק, דבר, 29 ביוני 1980
↑  אלכס פרלסמן, עוז וענת "גנבו את ההצגה", מעריב, 30 ביוני 1980
↑  היום השני באליפות ישראל, מעריב, 30 ביוני 1980
↑  יעקב פתאל, שיא ישראלי ב-110 מטר משוכות (15.77 ש') נקבע בסיום אליפות ישראל בא"ק, דבר, 6 ביולי 1981
↑  יעקב פתאל, אלייקים הפתיע בריצת 400 מ' (48.64 שנ') וזכה במדלית זהב, דבר, 15 ביולי 1981
↑  ג. שרון, התהפוכות בא"ק היהודית בעולם התבטאו בטבלת המדליות במכביה, דבר, 19 ביולי 1981
↑  יעקב פתאל, מדליית זהב שלישית למאירי. מונשיין - "מלך האתלטים", דבר, 16 ביולי 1981
↑  דוד אייגר, "המלכה" הצדיעה לכוכביה - בנעילה, מעריב, 8 במאי 1983
↑  זיו פידרר, רוני מעוז שבר את השיא העתיק ב-1500 מ' 3:43.07 דקות, דבר, 18 ביולי 1983
↑  אלכס פרלסמן, דלית בונין חלפה מעל כל המשוכות, מעריב, 9 ביולי 1984
↑  אלכס פרלסמן, הוויתור של לברן השתלם, מעריב, 8 ביולי 1985
↑  אלכס פרלסמן, יואב שרון - הישראלי המהיר, מעריב, 7 ביולי 1985
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007416424905171  VIAF: 104156674880633580094   WorldCat (עם VIAF): 104156674880633580094
צנתור לב

צנתור לב או צנתור כלי דם כליליים הוא הליך קרדיולוגי פולשני נפוץ המשמש לאבחון ולטיפול בבעיות כלי דם לבביים (כליליים). מטרת הצנתור האבחנתי היא למצוא ולמפות את התהליך הטרשתי, והצנתור הטיפולי משמש גם לפתיחת חסימה בכלי הדם הכליליים.
אנשים רבים סובלים מתסמונת כלילית חדה העלולה לגרום להתקף לב. אחת הדרכים לאבחן חסימות בעורקים הכליליים או לטפל בחסימה ובהיצרות עורקי הלב היא צנתור לב.