stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עלי סלימאן
קריירה

הוא למד בסל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין והוא בוגר שנתון 2000 של בית הספר. איתו בכיתה למדו בין השאר יובל סגל, דורית בר-אור ונתי אורנן. בתום לימודיו הצטרף לתיאטרון קומדיה דל'ארטה בלונדון. אחר-כך לימד משחק בנגב.
סלימאן שיחק בסרטים וסדרות של יוצרים ישראלים, פלסטינים, אירופאים ואמריקאים שונים.
בשנת 2005 הוא כיכב בסרטו של האני אבו אסעד "גן עדן עכשיו", שזכה בפרס גלובוס הזהב לסרט הזר הטוב ביותר. ב-2007 הופיע בסרטו של פיטר ברג, "הממלכה" לצידו של ג'יימי פוקס.  בשנת 2008 שיחק בסרטו של ערן ריקליס "עץ לימון", שם הוא גילם דמות של עורך-דין; בסרט של רידלי סקוט "גוף השקרים" הוא גילם את דמותו של עומר צדיקי.
סלימאן שיחק ביחד עם יואב בר-לב בהצגה "אח-אח-בום-טראח". ההצגה, שנכתבה על ידי יואב בר-לב ונורמן עיסא, עלתה על במת התיאטרון הערבי-עברי בשנים 2003–2008. היא הועלתה בפסטיבל חיפה להצגות ילדים 2003, שם זכתה בפרס ראשון לבימוי (עיסא), ולתפאורה ותאורה (זיו וולושין). כמו כן זכתה ההצגה ב"ציון לשבח למחזה ולמשחק". ההצגה רצה עד 2008 בעשרים פסטיבלים להצגות ילדים ברחבי תבל. היא הועלתה בין השאר ביפן, קוריאה, אוזבקיסטן, ספרד, גרמניה, אוסטריה, ואוסטרליה. זהו סיפור דמיוני על שני אחים (או חברים) שאינם יכולים לחיות זה במחיצת זה, אך גם לא מסוגלים להיפרד. זהו משל, כשהנמשל הוא יצחק וישמעאל, אף שהם אינם מוזכרים במפורש בהצגה, אך אשר היוו השראה למחזה.
ב-2009 שיחק סלימאן במחזה "ראשים מוחלפים" (עיבוד של נעה דר, שגם ביימה את "היואדאנה" של המחזאי ההודי הנודע גיריש קרנאד) שעלה על במת "הזירה הבין תחומית".
בשנת 2014, סלימאן שיחק בהצגה "רוח ים" בתיאטרון חיפה; עיבוד של אופירה הניג וח'ליפה נאטור לספר "יחסי הסודיים עם קרלה ברוני" מאת עלאא חליחל, בבימויה של הניג עצמה.
ב-שנת 2017 גילם את אבו עומאר במיני-סדרה הבריטית "המדינה", מבית ערוץ 4 ונשיונל ג'יאוגרפיק, לצדם של היאם עבאס וכרים קאסם.
בשנת 2021 שיחק בסרט הדרמה השנוי במחלוקת "אמירה", של הבמאי המצרי מוחמד דיאב (אנ'), שהיה אמור לייצג את ירדן בטקס פרסי האוסקר, אך לאחר שארגוני אסירים פלסטינים מחו נגד אופיו של הסרט, ירדן החליטה לא לשלוח אותו לאוסקר.
בשנת 2022 שיחק בסרט "השחייניות". בשנת 2024 שיחק בסרט הדרמה האמריקאי "המרוץ לניצחון של ארתור" (אנ') לצדו של מארק וולברג.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| TBA | The Way of the Wind | קליאופאס | סרט אמריקאי | טרנס מאליק |
| 2025 | Yunan | שפרד | סרט גרמני | אמיר פח'ר אלדין |
| 2024 | המרוץ לניצחון של ארתור (אנ') | צ'יק | סרט אמריקאי | סיימון סלאן ג'ונס |
| 2022 | השחייניות | עזאת מרדיני |  | סאלי אל-חוסייני |
| 2021 | אמירה | נוואר | סרט ירדני-מצרי | מוחמד דיאב (אנ') |
| 2021 | פארחה | אבו ואליד |  |  |
| 2020 | 200 מטר | מוסטפא |  | אמין נאייפה |
| 2019 | זה בטח גן עדן | בחור במסעדה |  | אליה סולימאן |
| 2019 | מבצע שלאגר | עלי אבו נאצר |  | האראלד זיכריץ |
| 2015 | נדיה - שם זמני | נימר |  | טובה אשר |
| 2016 | האיידול | סעיד |  | האני אבו אסעד |
| 2016 | הרמוניה | דאוד |  | אורי סיון |
| 2014 | לעוף הביתה | השייח' | סרט בלגי-גרמני | דומיניק דרהאודר |
| 2014 | ערבים רוקדים | סאלח |  | ערן ריקליס |
| 2013 | השורד האחרון | מוחמד גולאב, אפגני המציל חייל אמריקאי | סרט אמריקאי | פיטר ברג |
| 2013 | להישאר בחיים | קצין סורי |  | ערן ריקליס |
| 2013 | תחת אותה השמש | ניזאר, איש עסקים |  | סאמח זועבי |
| 2013 | מקום אחר | סאלח | סרט קצר (45 דקות) | מיכל זילברמן |
| 2012 | הירושה | מרוואן | קופרודוקציה ישראלית-צרפתית | היאם עבאס |
| 2012 | המתקפה | אמין ג'עפרי | קופרודוקציה ישראלית-לבנונית | זיאד דואיירי |
| 2012 | Cruel Summer | המלך | סרט קצר (25 דקות) | אלכסנדר מור, קניה וסט |
| 2011 | Do Not Forget Me Istanbul | פאיז | סרט אנתולוגיה; הפקה יוונית-טורקית | האני אבו אסעד ואחרים |
| 2009 | הזמן שנותר: כרוניקה של נוכח נפקד | חליל, החבר של אליזה |  | אליה סולימאן |
| 2008 | אל מור ואל רומאן (Pomegranates and Myrrh) | קאיס |  | נג'ווה נג'אר |
| 2008 | גוף השקרים | עומאר סולימאן | סרט אמריקאי | רידלי סקוט |
| 2008 | The Prince of Venice | ואליד | סרט קצר (20 דקות) | Yaa Boaa Aning |
| 2008 | עץ לימון | עו"ד זיאד דאוד |  | ערן ריקליס |
| 2007 | הממלכה | סרג'ט היית'ם | סרט אמריקאי | פיטר ברג |
| 2005 | גחלים לוחשות | ג'אדי |  | עלי נאסר |
| 2005 | גן עדן עכשיו | חאלד |  | האני אבו אסעד |
| 2004 | הכלה הסורית | שוטר סורי 2 |  | ערן ריקליס |
| 2003 | המנגליסטים | חייל |  | יוסי מדמוני ודוד אופק |
| 1996 | Chronicle of a Disappearance |  |  | אליה סלימאן |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2025 | Prime Target | ד"ר אקרם ניזאר | 6 פרקים |
| 2025 | בית דוד | שאול | סדרה עתידית של אמזון פריים וידאו |
| 2018 | ג'ק ראיין | מוסא בין סולימאן | סדרת טלוויזיה אמריקאית |
| 2018 | המגדלים הגבוהים | גנרל קאמיש | סדרת טלוויזיה אמריקאית |
| 2017 | המדינה | אבו עומאר | מיני-סדרה בריטית |
| 2016 | המדרשה | סעיד עדנאן |  |
| 2015 | משפחה טובה | ראשיד |  |
| 2011 | הומלנד | וורזאר זפיר | סדרת טלוויזיה אמריקאית |
| 2011 | ההבטחה | מוחמד אבו חסן | מיני-סדרה בריטית |
| 2009 | מסודרים | סאלח זביידי |  |
| 2000 | פאזל | לקוח |  |
הערות שוליים

↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000000-QINU`"'Yama Rahimi (28 באוקטובר 2008). "Ali Suliman". 1001 FILMS. Yama Rahimi. I usually get in trouble when I travel to an Arab country because I have an Israeli passport. So for them I'm not a Palestinian but an Israeli. I can't travel to certain Arab countries because they haven't recognized Israel despite being a Palestinian which is the most complicated thing. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000002-QINU`"'"Interview with actor Ali Suliman". sanadfilmfund.com. אורכב מ-המקור ב-2021-04-10. נבדק ב-2019-01-05.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007424294305171  BNE: XX1791879  BnF: cb15092557j (data)  GND: 138229902  ISNI: 0000 0001 1944 9228  LCCN: no2006037691  NTA: 291429033  SUDOC: 130907170  VIAF: 88277665   WorldCat (עם VIAF): 88277665
אי האשליות (סרט)

| --- | --- |

 מבוסס על:  "אי האשליות" מאת ג'ין לויט
 בימוי:  ג'ף וודלו 
 הופק בידי:  ג'ייסון בלאם מארק טוברוף
 תסריט:  ג'ף וודלו כריס רואץ' ג'יליאן ג'ייקובס
 עריכה:  שון אלברטסון
 שחקנים ראשיים:  מייקל פניה מגי קיו לוסי הייל אוסטין סטוול פורשיה דאבלדיי ג'ימי או. יאנג ראיין הנסן מייקל רוקר
 מוזיקה:  מת'יו מרגסון
 צילום:  טובי אוליבר
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  סרטי קולומביה בלאמהאוס הפקות
 חברה מפיצה:  סרטי סוני
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  14 בפברואר 2020
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  אימה על-טבעי פנטזיה
 תקציב:  7 מיליון דולרים
 הכנסות:  48.5 מיליון דולרים
 www.fantasyisland.movie
 דף הסרט ב־IMDb
 
אי האשליות (באנגלית: Fantasy Island) הוא סרט אימה על-טבעי-פנטסטי אמריקאי, המבוים על ידי הבמאי ג'ף וודלו עם תסריט מאת ג'יליאן ג'ייקובס, כריס רואץ' ו-וודלו עצמו, המבוסס על סדרת הטלוויזיה של ABC משנת 1977 "אי החלומות" שנוצרה על ידי היוצר ג'ין לויט. בסרט מככבים מייקל פניה, מגי קיו, לוסי הייל, אוסטין סטוול, פורשיה דאבלדיי, ג'ימי או. יאנג, ראיין הנסן, ומייקל רוקר, והוא מופק על ידי המפיק ג'ייסון בלאם באמצעות "בלאמהאוס הפקות".
הסרט עלה לאקרנים בבכורה עולמית ב-14 בפברואר 2020, תחת הפצתם של "סרטי סוני".
צוות השחקנים

מייקל פניה - מר רורק
מגי קיו - גוון
לוסי הייל - מלאני
אוסטין סטוול - פטריק
ג'ימי או. יאנג - ברקס
ראיין הנסן - ג'יידי
מייקל רוקר - דיימון
אוון אווגורה - ניק
מייק ווגל - לוטננט סאליבן
אנדרו ליס - וויל
הפקה

ביולי 2018, הוכרז כי "בלאמהאוס הפקות" ו"סרטי סוני" עובדות על פיתוח עיבוד קולנועי לסדרת הטלוויזיה "אי החלומות", שתואר כתערובת של "וסטוורלד" ו"בקתת הפחד". הבמאי ג'ף וודלו נבחר לביים ולכתוב יחד עם תסריטאים נוספים את התסריט.
הפקה > ליהוק

באוקטובר 2018, מייקל פניה, ג'ימי או. יאנג, דייב בטיסטה ולוסי הייל הצטרפו לצוות השחקנים. בנובמבר 2018, במהלך ראיון, חשף וודלו כי מגי קיו, פורשיה דאבלדיי וראיין הנסן הצטרפו לצוות השחקנים וחשף כי בטיסטה כבר לא יוכל להופיע בסרט.
בינואר 2019, מייקל רוקר, שרלוט מקיני, פריזה פיץ-הנלי ואוסטין סטוול הצטרפו לצוות השחקנים. מאוחר יותר אישר ריאן הנסן כי הסרט לא יכלול את דמותו של טאטו מסדרת הטלוויזיה.
הפקה > צילומים

צילומי הסרט החלו בינואר 2019 בפיג'י. חלק מהצילומים המחודשים התקיימו ביולי 2019.
הפצה

הסרט עלה לאקרנים ב-14 בפברואר 2020. במקור, תאריך עלייתו לאקרנים נועד ל-28 בפברואר 2020 לפני שהוא הוקדם בשבועיים. בארצות הברית ובקנדה, ייצא הסרט לצד "פוטו אהבה" ו"סוניק – הסרט".
הערות שוליים

1 2  Miska, Brad (December 1, 2018). "Sony and Blumhouse's 'Fantasy Island' is a Horror Film; Set for Release in 2020!". Bloody Disgusting. Retrieved January 15, 2019.
↑  McNary, Dave (December 1, 2018). "Michael Pena's 'Fantasy Island' Movie Lands 2020 Release". Variety. Retrieved January 15, 2019.
↑  'Fantasy Island' Movie in the Works at Blumhouse
↑  Michael Pena to Star as Mr. Roarke in 'Fantasy Island'
↑  Jimmy O. Yang Joins Blumhouse's 'Fantasy Island' (Exclusive)
↑  Dave Bautista in Talks to Join Michael Pena in 'Fantasy Island' Movie (Exclusive)
↑  Lucy Hale in Talks to Join ‘Fantasy Island’ for Blumhouse and Sony (Exclusive)
↑  The Mutuals Interviews - Jeff Wadlow. YouTube.
↑  ‘Fantasy Island’ Welcomes Michael Rooker, Charlotte McKinney, Parisa Fitz-Henley & Austin Stowell
↑  Topel, Fred (July 30, 2019). "Blumhouse's 'Fantasy Island' Movie is All About Creating Modern Fantasies (Exclusive)". Slashfilm. Retrieved July 30, 2019.
↑  "Fantasy freaking Island. Here we go". Instagram. January 14, 2019.
↑  Squires, John (August 22, 2019). "Blumhouse's 'Fantasy Island' Horror Movie Gets a New Release Date". Bloody Disgusting. Retrieved August 22, 2019.
↑  D'Alessandro, Anthony (August 22, 2019). "Blumhouse-Sony's 'Fantasy Island' Moves Up Two Weeks – Update". Deadline Hollywood. Retrieved August 22, 2019.
מכון ויצמן למדע

| --- | --- |


תצלום אוויר של מכון ויצמן
 מכון
 על שם:  חיים ויצמן 
 תקופת הפעילות:  1949–הווה (כ־76 שנים)
 מייסדים:  חיים ויצמן 
 בעלי תפקידים
 נשיא:  אלון חן
 סגן נשיא:  זיו רייך
 מנהל:  חיים ויצמן (1934–1952) 
 צוות:  952
 סגל אקדמי בכיר:  433
 תלמידים
 :  1,215
 סטודנטים לתואר שני:  474
 סטודנטים לתואר שלישי:  725
 סטודנטים מתוקצבים:  390
 מיקום
 מיקום:   רחובות
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°54′27″N 34°48′33″E﻿ / ﻿31.9075°N 34.809166666667°E﻿ / 31.9075; 34.809166666667
 weizmann.ac.il
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) מכון ויצמן למדע(למפת גוש דן רגילה) מכון ויצמן למדע(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מכון ויצמן למדע(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מכון ויצמן למדע  he מכון ויצמן למדעhe מכון ויצמן למדעמפת  __ רחובות [‌למפה דינמית של השפלה וסביבותיה‌]מצפון וממזרח: __ מועצה אזורית גזר מדרום: __ קריית עקרון, __ מועצה אזורית ברנר ממערב: __ מועצה אזורית גן רווה ממערב ומצפון: __ נס ציונה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מכון ויצמן למדע הוא מכון מחקר ישראלי העוסק בתחומי מדעי הטבע והמתמטיקה, ונמצא ברחובות. המכון משמש גם כאוניברסיטה ציבורית בשם בית הספר למחקר (בעבר "מדרשת פיינברג") ללימודים אקדמיים לתואר שני ושלישי (דוקטורט).
בשנת 2024 דורג המכון בדירוג שאנגחאי כאוניברסיטה מספר 69 בעולם. איכות המחקר במכון דורגה במדד ליידן במקום 10 בעולם.
היסטוריה

מכון ויצמן הוא המוסד השלישי להשכלה גבוהה שהוקם בישראל (לאחר הקמת הטכניון בחיפה והאוניברסיטה העברית בירושלים). המכון, שנקרא עם ייסודו בשנת 1934 מכון דניאל זיף (שהיה מוכר בשם "זיו"), נוסד על ידי ד"ר חיים ויצמן, מדען פורה וראש התנועה הציונית במשך כשלושה עשורים. בשנים הראשונות לפעילותו התמקד המחקר במכון בצרכיו המיידיים של היישוב היהודי המתפתח. נבחן הפוטנציאל לפיתוח ענף החקלאות בארץ, ונמצאו שימושים חדשים למיני צמחים מקומיים. רבים מהמחקרים נעשו בשיתוף פעולה עם תחנת הניסיונות החקלאית. בהמשך, ולאורך השנים, הורחבה פעילות המכון לתחומי מחקר נוספים.
המימון למכון המחקר הגיע מידידיו של ויצמן, הלורד ישראל משה זיו וליידי רבקה זיו, מבעלי רשת החנויות "מרקס אנד ספנסר", ונקרא על שם בנם, דניאל זיו, שנפטר בגיל צעיר.
המכון הוקם ברחובות, בסמוך לתחנת הניסיונות החקלאית של הסוכנות היהודית בראשה עמד יצחק אלעזרי וולקני (וילקנסקי). המנהל המדעי הראשון של המכון היה ד"ר (לימים פרופסור) ארנסט דוד ברגמן שעבד עם ויצמן באנגליה. ויצמן היה מעורב רבות באיתורם והשמתם של 11 מדענים ומדעניות שעבדו במכון בשנותיו הראשונות, מרביתם יוצאי המרכזים המדעיים של מרכז אירופה שלא הצליחו למצוא עבודה במוסדות מחקר לאחר עליית הנאצים לשלטון בגרמניה. ויצמן ושותפיו פעלו לגיוס הכספים והאמצעים הדרושים לפעילותו של המכון. לקראת יום הולדתו ה-70 של ויצמן, בשנת 1944, הקימו חבריו, פעילים ציוניים מארצות הברית בראשותו של מאיר וייסגל, את הוועד האמריקאי למען מכון ויצמן לשם גיוס כספים שיאפשרו הרחבה משמעותית של המכון. ב-3 ביוני 1946 הניח ויצמן את אבן הפינה למכון החדש, והחלו עבודות הבנייה. הבניין, שאמור היה להכיל את מחלקות המכון השונות, תוכנן על ידי האדריכלים אריה אלחנני, ישראל דיקר ואוריאל שילר.
במהלך מלחמת העצמאות פעלה במכון יחידה של חיל המדע בניהולו של ברגמן וחרף התנגדותו של ויצמן. רבים מראשי יחידה זאת, הכוללים את האחים אפרים ואהרן קציר, ישראל דוסטרובסקי ועמוס דה-שליט, היו מאוחר יותר המדענים המובילים של מכון ויצמן ונשיאיו.
ב-2 בנובמבר 1949 הוסב שמו של מכון זיו ל"מכון ויצמן למדע", בהסכמתם ובברכתם של בני משפחת זיו. באותו יום נחנך הבניין הראשון של המכון (כיום בניין זיסקינד). מכון זיו בראשותו של ברגמן, הפך לאחת מחמש המחלקות של המכון החדש. תפקידי ראשי המחלקות הנוספות של המכון החדש הוצעו למדענים בעלי שם מרחבי העולם, אולם רק אחד מהם, חיים לייב פקריס הסכים לתפקיד ועלה לשם כך ארצה, והקים את הויצק (WEIZAC-Weizmann Automatic Calculator) שהיה למחשב הראשון בארץ. בראש המחלקות האחרות הועמדו, תחילה כמינוי זמני, מדענים אשר חונכו בישראל: ישראל דוסטרובסקי בראשות המחלקה לאיזוטופים, אהרן קציר בראשות המחלקה לפולימרים, ואפרים קציר (לימים נשיאה הרביעי של מדינת ישראל) בראשות המחלקה לביופיזיקה. מאיר וייסגל, פעיל ציוני, יד ימינו של ויצמן ומפיק הוליוודי בעברו, הפך למנהל של המכון, ולימים הוגדר תפקידו כיושב ראש חבר הנאמנים של המכון.
בשנת 1958 הותקן במכון מאיץ חלקיקים מסוג מחולל ואן-דה-גראף. בשנת 1965 הותקן מאיץ חלקיקים מתקדם יותר, מסוג טאנדם ואן-דה-גראף. בשנים 1976–2010 פעל במכון המאיץ ע"ש קופלר, במגדל שהפך לסימן היכר אדריכלי של המכון.
האתר הוכר כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.
מבנה המכון ותקציבו

המכון מנוהל על ידי מועצה בינלאומית שבראשה עומד יושב ראש נבחר, וכן על ידי מועצת מנהלים. מועצת המנהלים בוחרת את נשיא המכון שממנה את סגן הנשיא, וכן סגן נשיא לפיתוח משאבים, סגן נשיא למינהל ולכספים, וסגן נשיא ליישומים טכנולוגיים. לצדם פועלים הדיקנים, וכן ראש המועצה המדעית של המכון הכוללת את כל מדעני המכון, ויושב ראש מועצת הפרופסורים, המחליטה על קבלתם של מדענים למכון ועל קידומם.
מכון ויצמן כולל חמש פקולטות: לביולוגיה, לביוכימיה, לכימיה, לפיזיקה ולמתמטיקה ומדעי המחשב. הפקולטות נחלקות ל-17 מחלקות מדעיות. לאלה נוסף בית הספר למחקר (לשעבר מדרשת פיינברג), שהוא הגוף האוניברסיטאי של המכון, המכשיר תלמידי מחקר לתארים מתקדמים בלבד. בתחילת דרכו לא הייתה למכון הסמכה להעניק תואר אקדמי לכן תלמידים כמו אברהם בלאוגרונד עשו מחקר במכון אך תואר אקדמי קיבלו מאוניברסיטה אחרת. כמו כן, במכון ישנה מחלקה להוראת המדעים ויחידה לארכאולוגיה מדעית.
תקציב התפעול השנתי של המכון עמד בשנים 2022 - 2023 על כ-2.1 מיליארד שקלים. 43% מהתקציב מקורו מתגמולים שהתקבלו ממסחור הידע (להלן), 25% מקורו בתקציב המדינה, 19% ממענקי מחקר, 12% מתרומות, ו-1% ממקורות שונים.
על מסחור הידע מופקדת חברת "ידע", חברה פרטית של המכון, העוסקת בקידום יישומים תעשייתיים על בסיס המצאותיהם של מדעני המכון. החברה הוקמה בשנת 1959 ומאז הייתה מעורבת ברישום של כ-1,400 משפחות פטנטים. מאז שנת 1973 חתמה "ידע" על 169 הסכמים עם חברות ישראליות לניצול הפטנטים השונים, והקימה 42 חברות (21 מתוכן הוקמו משנת 2000 ואילך).
שיעור תקציב המכון שמקורו בתקציב המדינה הוא הנמוך ביותר (בהפרש ניכר) משאר האוניברסיטאות בישראל, ועומד על 25%.
נכון ל-2017 היה שווי תיק ההשקעות של המכון כ-9.5 מיליארד שקל.
מלבד קמפוס המכון המשתרע על פני כ-1,000 דונם, בבעלות המכון גם יותר מ-100 דירות ברחובות המשמשות למגורי מדענים וסטודנטים. בתחילת שנות ה-60 בנה המכון גם שיכון המיועד לחברי הסגל הטכני והמינהלי ומשפחותיהם (נהרס ב-2024).
בית הספר למחקר (לשעבר "מדרשת פיינברג")

מסגרת הלימודים של המכון לתארים מתקדמים היא בית הספר למחקר (בעבר "מדרשת פיינברג"), כאשר עבודת המחקר של התלמידים נעשית במחלקות השונות של המכון. שפת ההוראה הרשמית במכון היא אנגלית, ולומדים בו מספר גבוה יחסית[דרושה הבהרה] של תלמידים זרים. עם זאת, כאשר כל התלמידים וגם המרצה שולטים בשפה העברית, ניתן לערוך קורס בשפה זו.
נכון לשנת 2024 לומדים בבית הספר למחקר 1760 סטודנטים מתואר שני ועד פוסט דוקטורט, מתוכם 998 גברים ו-762 נשים. 606 סטודנטים לתואר שני, 55 מתוכם בינלאומיים, 770 סטודנטים לתואר שלישי (דוקטורט) מתוכם 148 בינלאומיים. 384 פוסט-דוקטורנטים פעילים במכון, מתוכם 299 בינלאומיים.
משנת 1958 ועד 2024 הכשיר המכון 3340 בוגרי תואר שני, 5174 בוגרי דוקטורט, ו-4620 בוגרי פוסט-דוקטורט. 81% מהבוגרים הם ישראלים, ו-19% בינלאומיים.
חינוך מדעי

מכון ויצמן פעיל גם בתחום החינוך המדעי לילדים, בני נוער ומבוגרים. "המחלקה להוראת המדעים" שבמכון עוסקת בחקר ההוראה ובפיתוח תוכניות לימודים בתחומי המדעים, ופיתוח מקצועי למורים בתחומי המדעים. המחלקה מפעילה 3 מרכזי מורים ארציים – המרכז הארצי למורי הכימיה, המרכז הארצי למדע וטכנולוגיה בחטיבות הביניים והמרכז הארצי למורי הפיזיקה.
בנוסף, מגיעים למכון ציבור רחב של ילדים, בני נוער, מבוגרים וכן מורי מדעים, לפעילויות בתחום החינוך המדעי, עליהן אמון מכון דוידסון לחינוך מדעי, הזרוע החינוכית של מכון ויצמן למדע. המכון ממשיך את פועלה של היחידה לפעולות נוער שפעלה במכון ויצמן משך עשרות שנים בניהולו של ד"ר משה רשפון. התוכניות של מכון דוידסון עוסקות בפיתוח מקצועי למורים, העשרת הידע המדעי של תלמידים בבתי-הספר, טיפוח מצטיינים, קידום מדע בקרב אוכלוסיות חלשות, פיתוח יישומים טכנולוגיים מתקדמים ופעילויות אינטראקטיביות מתוקשבות למורים ולתלמידים, ובקירוב צעירים ומבוגרים כאחד לנושאי המדע השונים. במסגרת מכון דוידסון מתקיימות פעילויות רבות, בהן מיזם החונכות הלאומי פר"ח שמקורו במכון ויצמן למדע, גן המדע על שם קלור, ליל המדענים והמדעניות האירופי, שבוע החלל, יום דרווין ועוד.
בשטח המכון פועל קמפוס של קרן שוורץ/רייסמן לחינוך מדעי, המכונה "קמפוס ארנון". בקמפוס לומדים תלמידי תיכון את מקצועות הפיזיקה והכימיה ברמה של 5 יח"ל, בלימודים שכוללים מעבדות ולמידה התנסותית. הקמפוס החל את פעילותו ב-2013, ובשנת הלימודים תשפ"ד למדו בו 1688 תלמידים מכיתות י'-י"ב מ-17 בתי ספר בערים רחובות, נס ציונה ובית הספר הערבי התיכון להנדסה ומדעים "אורט לוד". צוות ההוראה כולל כ-40 מורים בעלי תארים מתקדמים בתחומי הפיזיקה והכימיה.
הישגים ופיתוחים

רובו של פרק זה אינו כולל מקורות או הערות שוליים, וככל הנראה, הקיימים אינם מספקים. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים. (16 בפברואר 2025)
לאורך השנים התרחשו במהלך מחקרים במכון תגליות פורצות דרך, שהביאו לפיתוח מגוון טכנולוגיות וישומים. כאמור, המכון מקבל תמלוגים מפטנטים ומישומים שפותחו במסגרתו באמצעות חברת "ידע חברה למחקר ופיתוח", המנהלת את הקניין הרוחני של המכון.
בשנת 2021 הוקמה היחידה למחקר טרום-יישומי "בינה", הכפופה למשרד סגנית הנשיא לחדשנות וישומים, פרופסור אירית שגיא. היחידה מגשרת בין המחקר הבסיסי שמתקיים בקמפוס המכון ובין הפעילות המסחרית המבוצעת דרך חברת ידע, מסייעת בפיתוח רעיונות ראשוניים, עוזרת בתכנון ניסויים מדעיים ומקשרת בין מדענים ליועצים ומומחים מהתעשייה לטובת הבשלת הרעיון המסחרי.
מראשיתו ועד שנת 2024, הוקמו כ-120 חברות הזנק המבוססות על מחקרים וטכנולוגיות שיצאו ממכון ויצמן. בשנת 2022 נמכרו בעולם מוצרים שמבוססים על מחקרים ממכון ויצמן בהיקף של למעלה מ-23 מיליארד דולר.
הישגים ופיתוחים > יישומים בולטים בתחומי המתמטיקה ומדעי המחשב

"ויצק", מחשב שנבנה במכון ויצמן והחל לפעול בשנת 1955, הוא המחשב הראשון בישראל. לאחר ויצק נבנו במכון שלושה מחשבי "גולם".
באפריל 2004 הגיע לסיומו מיזם במסגרתו פותח המחשב הביולוגי הראשון בעולם, על ידי פרופסור אהוד שפירא.
מערכות הצפנה ופיענוח שפותחו על ידי מדעני המכון, מיוצרות בישראל ומשמשות, בין היתר, להצפנה ופיענוח של שידורי טלוויזיה.
הישגים ופיתוחים > יישומים בולטים בתחום הפיזיקה

ב-1983 פיתח האסטרופיזיקאי מרדכי מילגרום את MOND – דינמיקה ניוטונית מתוקנת – החלופה העמידה ביותר לתאוריות החומר האפל. ל-MOND הצלחה אמפירית גדולה בהסברת עקומות סיבוב של גלקסיות.
מערכות לייזר מתקדמות לחיתוך עדין ומדויק של יהלומים.
ב-2022 הושק המחשב הקוונטי הראשון בישראל ושמו "WeizQC" (פרפרזה על השם "ויצק"), פרי עבודתו של פרופסור רועי עוזרי.
הישגים ופיתוחים > יישומים בולטים בתחום הרפואה

יישומים רפואיים וטכנולוגיות מתקדמות שנולדו כתוצאה ממחקר בסיסי של מדעני מכון ויצמן למדע:
כרומטוגרפיית זיקה – שיטה להפרדת חומרים ביולוגיים, המשמשת כלי מרכזי בתעשיית הביוטכנולוגיה.
פולימרים חיים – טכניקה העומדת בבסיס תעשיית הפולימרים.
גילוי מבנה הריבוזום, המחקר והבנת עקרונות פעילותו, זיכו את פרופ' עדה יונת מהמכון בפרס נובל לכימיה.
מספר תרופות שפותחו במכון נמצאות בשימוש בארצות ברחבי העולם. התרופות הנמכרות ביותר שמבוססות על מחקרי המכון הן: קופקסון, רביף (נקראת גם אוונקס), הומירה, ארביטוקס, וקטיביקס, אנברל, רמיקייד.
שיטה מקורית להשתלת לשד עצם מתורם לא תואם, המיושמת במספר בתי חולים בישראל ומחוצה לה, וכך גם שיטה מתקדמת, ולא חודרנית, להבחנה בין גידולים סרטניים לבין גידולים שפירים, באמצעות תהודה מגנטית.
הישגים ופיתוחים > יישומים בתחומי החקלאות

מדעני המכון פיתחו זנים שונים של גידולים חקלאיים משופרים: חיטה עשירה בחלבון ועתירת יבולים, מלונים שמקדימים להבשיל, מלפפוני דלילה עמידים כנגד מחלות.
שיטה לגידול זרעי מכלוא שאינם מעבירים מחלות מדור לדור. שימוש בזרעים אלה מאפשר להגן על צמחי מאכל מפני מזיקים שונים.
בשנות ה־80 הצליחו במעבדתו של פרופ' מרדכי אברון לגרום לזן של האצה החד-תאית דונליאלה לייצר מולקולת בטא-קרוטן ברמות גבוהות. בטא-קרוטן משמשת למניעת מחלות עיניים, עור, לחץ דם גבוה וכבסיס לוויטמין A. בשיתוף פעולה עם החברה היפנית "ניקן סוהונשה" הופק מהאצה תוסף תזונה במפעל שהוקם באילת.
הישגים ופיתוחים > שיתופי פעולה עם פארק המדע

מדעני המכון יזמו הקמת חממות טכנולוגיות, במטרה לאפשר לכוח האדם המדעי והטכנולוגי שהגיע בשנות ה-90' ממדינות חבר העמים לממש רעיונות מדעיים וטכנולוגיים חדשניים, ולסייע ליזמים ולממציאים בצעדיהם הראשונים. אחת החממות הראשונות הוקמה בפארק המדע קריית ויצמן הסמוך למכון, ובראש הדירקטוריון שלה כיהנה פרופ' רות ארנון. כמו כן, מדענים רבים מהמכון מילאו, ועדיין ממלאים תפקידים שונים בשירות הציבור.
קיימות

ב־1989 הוקם בקמפוס המגדל הסולארי הראשון בישראל (מכונה כיום "מגדל השמש").
בשנת 2006 החלה היוזמה לחקר קיימות ואנרגיה (SAERI) שהוקמה כדי לתמוך בתגליות מדעיות בתחום האנרגיה החלופית ומאוחר יותר בתחומים נוספים של מחקר סביבה וקיימות. מהיוזמה התפתח המכון לסביבה וקיימות שמטרתו לכנס את המחקרים ותחומי המומחיות הקיימים במכון בנושא קיימות תחת מטריה אחת, על מנת לשתף משאבים ולייצר שיתופי פעולה בין-תחומיים. בין התחומים הללו ביטחון תזונתי, חקר אקלים, מגוון ביולוגי, אנרגיה מתחדשת, מחקר ימי, סביבה ובריאות, וחומרים ברי קיימא.
סגל המכון

נכון לשנת 2024, מועסקים במכון ויצמן 2,544 עובדים, מתוכם 275 ראשי קבוצות מחקר (חוקרים בכירים ופרופסורים), 211 מדעני סגל, ו-2058 עובדי מנהלה[דרוש מקור].
מדי שנה מבקרים ועובדים במכון כ-500 מדענים אורחים. במכון מתקיימים מדי שנה כ-50 כנסים מדעיים בינלאומיים.
סגל המכון > נשיאי מכון ויצמן למדע

| למניין | תמונה | שם | שנות כהונה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | חיים ויצמן | 1949–1952 | בשנים 1934–1949 עמד בראש מכון דניאל זיף;  במשך רוב כהונתו כנשיא מכון ויצמן, כיהן במקביל גם כנשיא מדינת ישראל |
| 2 |  | אבא אבן | 1959–1967 | לימים שר החוץ |
| 3 |  | מאיר וייסגל | 1967–1970 | פעיל ציוני |
| 4 |  | אלברט סייבין | 1970–1972 | רופא יהודי-אמריקאי, מפתח החיסון הפומי לשיתוק ילדים |
| 5 |  | ישראל דוסטרובסקי | 1973–1975 | פיזיקאי, ממייסדי חיל המדע |
| 6 |  | מיכאל סלע | 1975–1985 | ביוכימאי, ממציא תרופת הקופקסון |
| 7 |  | אריה דבורצקי | 1985–1988 | מתמטיקאי, ממייסדי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים |
| 8 |  | חיים הררי | 1988–2001 | פיזיקאי, חתן פרס ישראל |
| 9 |  | אילן חת | 2001–2006 | מיקרוביולוג, חתן פרס ישראל |
| 10 |  | דניאל זייפמן | 2006–2019 | פיזיקאי |
| 11 |  | אלון חן | 2019–מכהן | נוירוביולוג |