ארץ ישראל בעת העתיקה
הערות שוליים

1 2  בר-יוסף, עופר וגרפינקל, יוסף, הפריהסטוריה של ארץ ישראל: תרבות האדם לפני המצאת הכתב, ירושלים: אריאל, 2008, עמ' 28
↑  בר-יוסף, עופר וגרפינקל, יוסף, הפריהסטוריה של ארץ ישראל: תרבות האדם לפני המצאת הכתב, ירושלים: אריאל, 2008, עמ' 70
↑  Herzlinger, G. et al. (2021). Revisiting the Acheulian Large Cutting Tools of ‘Ubeidiya, Israel. Journal of Paleolithic Archaeology, 4(4), 1-29.
↑  Barash, A., et al. (2022). The earliest Pleistocene record of a large-bodied hominin from the Levant supports two out-of-Africa dispersal events. Scientific reports, 12.
↑  בר-יוסף, עופר וגרפינקל, יוסף, הפריהסטוריה של ארץ ישראל: תרבות האדם לפני המצאת הכתב, ירושלים: אריאל, 2008, עמ' 72
↑  בר-יוסף, עופר וגרפינקל, יוסף, הפריהסטוריה של ארץ ישראל: תרבות האדם לפני המצאת הכתב, ירושלים: אריאל, 2008, עמ' 77
↑  Hershkovitz et al. (2021). A Middle Pleistocene Homo from Nesher Ramla, Israel
. Science
↑  דני נדל, עצמות ורוח - מנהגי קבורה פרהיסטוריות בישראל, המוזיאון לפרהיסטוריה על שם משה שטקליס, חיפה, 1992, עמודים 16-15
↑  דני נדל, עצמות ורוח - מנהגי קבורה פרהיסטוריות בישראל, המוזיאון לפרהיסטוריה על שם משה שטקליס, חיפה, 1992, עמודים 20-19
↑  עופר בר יוסף, מבוא לארכאולוגיה של ארץ ישראל בתקופת המקרא, יחידה 2, האוניברסיטה הפתוחה, 1989, עמודים 66-58
↑  דני נדל, עצמות ורוח - מנהגי קבורה פרהיסטוריות בישראל, המוזיאון לפרהיסטוריה ע"ש משה שטקליס, חיפה, 1992, עמודים 28-25
↑  Goring-Morris, A. N., & Belfer-Cohen, A. (2011). Neolithization processes in the Levant. Current Anthropology, 52(S4), S195-S208
↑  דני נדל, עצמות ורוח - מנהגי קבורה פרהיסטוריות בישראל, המוזיאון לפרהיסטוריה ע"ש שטקליס, חיפה, 1992, עמודים 38-35
↑  עופר בר יוסף, מבוא לארכאולוגיה בתקופת המקרא יחידה 2, האוניברסיטה הפתוחה, עמוד 90
↑  דני נדל, עצמות ורוח, עמוד 42
↑  עופר בר יוסף ויוסף גרפינקל, הפרהיסטוריה של ארץ ישראל: תרבות האדם לפני המצאת הכתב, ירושלים, הוצאת אריאל בשיתוף מוזיאון התרבות הירמוכית ע"ש יהודה רות, 2008, עמוד 130
↑  עופר בר יוסף ויוסף גרפינקל, הפריהיסטוריה של ארץ ישראל: תרבות האדם לפני המצאת הכתב הוצאת ספרים אריאל, ירושלים ומוזיאון התרבות הירמוכית בקיבוץ שער הגולן, 2008, עמוד 161
↑  עופר בר יוסף, מבוא לארכאולוגיה של ארץ ישראל בתקופת המקרא, יחידה 2, האוניברסיטה הפתוחה, עמוד 100
↑  דני נדל, עצמות ורוח, עמוד 52
↑  נתן שור, תולדות ארץ ישראל, עמוד 20
↑  Rowan, Y. M., & Golden, J. (2009). The Chalcolithic period of the Southern Levant: a synthetic review. Journal of World Prehistory, 22(1), 1-92
↑  דוד אוסישקין, "מקדש הכלקוליתי בעין גדי: במלאת חמישים שנה לחפירתו", קדמוניות 144, 2012, עמודים 78-71
↑  Gopher, A., Tsuk, T., Shalev, S., & Gophna, R. (1990). Earliest gold artifacts in the Levant. Current Anthropology, 436-443
↑  The Campaigns of Pepi I in Canaan(הקישור אינו פעיל, 24.12.2021)
↑  מבוא לארכאולוגיה של ארץ-ישראל, האוניברסיטה הפתוחה, תשע"ט 2019, כרך א, פרק רביעי: תקופת הברונזה הביניימית (כתב: צבי גרינהוט), עמ' 322.
↑  מבוא לארכאולוגיה של ארץ-ישראל, האוניברסיטה הפתוחה, תש"ף 2019, כרך ב, פרק שישי: תקופת הברונזה המאוחרת (כתב: שלמה בונימוביץ), עמ' 39.
↑  מבוא לארכאולוגיה של ארץ-ישראל, האוניברסיטה הפתוחה, תש"ף 2019, כרך ב, פרק שישי: תקופת הברונזה המאוחרת (כתב: שלמה בונימוביץ), עמ' 47.
↑  אסף יסעור-לנדאו, "תקופת הברונזה התיכונה", בתוך: אברהם פאוסט, חיה כץ (עורכים), מבוא לארכאולוגיה של ארץ-ישראל, האוניברסיטה הפתוחה, כרך א, פרק חמישי, עמ' 341, 368.
↑  אסף יסעור-לנדאו, "תקופת הברונזה התיכונה", בתוך: אברהם פאוסט, חיה כץ (עורכים), מבוא לארכאולוגיה של ארץ-ישראל, האוניברסיטה הפתוחה, כרך א, פרק חמישי, עמ' 413.
↑  אסף יסעור-לנדאו, "תקופת הברונזה התיכונה", בתוך: אברהם פאוסט, חיה כץ (עורכים), מבוא לארכאולוגיה של ארץ-ישראל, האוניברסיטה הפתוחה, כרך א, פרק חמישי, עמ' 340.
↑  עמיחי מזר, עמיחי מזר עושה סדר בארכיאולוגיה והיסטוריה של בני ישראל, 20:53-10:14
↑  עמיחי מזר, עמיחי מזר עושה סדר בארכיאולוגיה והיסטוריה של בני ישראל, דקות 14:20-10:14
↑  בוסתנאי עודד, תולדות עם ישראל בימי בית ראשון, כרך א: הממלכה המאוחדת, האוניברסיטה הפתוחה, עמ' 128.
↑  ספר שמואל א', פרק ל', פסוקים כ"ו–כ"ח
חתך השכבות הארכאולוגיות במערת טבון שבנחל מערות. שכבות G,F,E שייכות לתקופה הפלאוליתית התחתונה ושכבות D,C,B - לתקופה הפלאוליתית התיכונה
חודים מסותתים מצור מטיפוס "אל-ואד", אופייניים לתקופה הפלאוליתית העליונה בארץ ישראל.
שרידים אפיפלאוליתיים מהתרבות הנאטופית בטרסת מערת הנחל: קיר תמך, מכתשי סלע והעתק של קבורה
מבנים מעוגלים שנמצאו באתר גשר מהתקופה הנאוליתית קדם קרמית א'
דגם של המגדל העגול ביריחו – חתך המציג את מקום קבורתם של 12 השלדים שנמצאו במגדל במורד המדרגות. התקופה הנאוליתית הקדם-קרמית א', המוזיאון לפרהיסטוריה ע"ש משה שטקליס
גולגולת אדם מכויירת מביסמון אתר ארכאולוגי בעמק החולה. התקופה הנאוליתית הקדם קרמית ב' - העתק, המוזיאון לפרהיסטוריה ע"ש משה שטקליס
פסלון אשה מחימר שנמצא בכפר הירמוכי, שער הגולן
אזור הסהר הפורה כולל את ארץ ישראל בעת העתיקה
מחבצה קטנה מהתקופה הכלקוליתית, תרבות באר שבע, מוזיאון הכט חיפה
מערת מגורים משוחזרת מהתקופה הכלקוליטית, מרכז ג'ו אלון, הנגב
מטמון נחל משמר – שרביט היעלים, במוזיאון הכט (העתק)
כלי חרס מתקופת הברונזה הביניימית. קובעת מאחור, נר שמן בעל ארבע פינות בחזית משמאל, קומקום מימין. מוזיאון הכט
המזרח התיכון וסביבתו בסביבות שנת 1400 לפנה"ס
ארון קבורה אנתרופואיד (דמוי אדם) מדיר אל-בלח, מתקופת הברונזה המאוחרת מאות 13-14 לפנה"ס, מוזיאון הכט חיפה