stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Second Contact
הערות שוליים

↑   "Second Contact", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑  Daniel Fienberg, 'Star Trek: Lower Decks': TV Review, August 6, 2020, The Hollywood Reporter
↑  Keith R.A. DeCandido, About 60% of a Good Episode — Star Trek: Lower Decks: “Second Contact”, August 6, 2020, TOR
↑  Ryan Britt, The first episode of the new animated comedy series is confident and imperfect. Just like the rest of Star Trek., August 6, 2020, Den of Geek
↑  Anthony Pascale, Review: ‘Star Trek: Lower Decks’ Goes For The Laughs, And Finds The Heart In “Second Contact”, August 6, 2020, TrekMovie.com
↑  Scott Collura, Star Trek: Lower Decks Series Premiere Review – "Second Contact", August 6, 2020, IGN
↑  Scott Snowden, 'Star Trek: Lower Decks' warps into the animated comedy frontier with 'Second Contact', August 9, 2020, Space.com
| מסע בין כוכבים: סיפונים תחתונים |
| --- | --- | --- |
| יוצרי הסדרה | מייק מקמהן • על-פי "מסע בין כוכבים: הדור הבא" מאת ג'ין רודנברי |  |
| שחקנים ראשיים | טואוני ניוסם • ג'ק קווייד • נואל וולס(אנ') • יוג'ין קורדרו(אנ') |  |
| דמויות ראשיות | בקט מארינר • בראד בוימלר • ד'וואנה טנדי • סאם רות'רפרד |  |
| שחקנים משניים | דוון לואיס(אנ') • ג'רי אוקונל • פרד טטצ'יורה(אנ') • גיליאן ויגמן(אנ') • פול שיר(אנ') |  |
| דמויות משנה | קרול פרימן • ג'ק ראנסום • שאקסס • ט'אנה • אנדי בילאפס |  |
| גזעי חייזרים | גאלארדאניים • קלינגונים • בורג • פקלדים |  |
| פרקים בולטים | Second Contact • No Small Parts • wej Duj |  |
| ראו גם | זיכיון מסע בין כוכבים |  |
קרובה

קרובה (נקרא גם קרובץ) היא מערכת פיוטים המיועדת להאמר על ידי שליח הציבור בחזרת הש"ץ על תפילת העמידה. במשך הדורות, נחשבה הקרובה בדרך כלל כסוג הפיוט הנכבד ביותר. בתקופת הפיוט הקלאסי (המאה ה-6–המאה ה-8) התמקדו מרבית הפייטנים, ובראשם יניי ורבי אלעזר בירבי קליר, בכתיבת קרובות, ומנחם זולאי כינה אותה בשל כך "תקופת הקרובה".
פיוטי הקרובה מתחלקים לסוגי משנה, בהתאם לשאלת מספר הברכות בתפילת העמידה (תפילת שמונה עשרה או תפילת שבע) וכן לשאלת אמירת קדושה בחזרת הש"ץ.
מקור המונח

המונח "קרובה" מופיע במדרש ויקרא רבה המזכיר את "ר' אלכסנדרי קרובה", והמונח "קרובה" מפורש כאדם המחבר קרובות. וכן במדרש שיר השירים רבה נאמר: "דהוה ר' אלעזר בר ר' שמעון קראוי ותנויי וקריבוי ופייטויי". רבי דוד אבודרהם כותב שמקור המונח באמירה לחזן בא וקרב לתפילה.
אצל האשכנזים נקראת הקרובה לעיתים "קרובץ". יש שכתבו שהמילה נוצרה כראשי תיבות של "קול רנה וישועה באהלי צדיקים". אך אחרים סבורים שמדובר בשיבוש של המילה 'קרובות' ובדיעבד ניתנו לה ראשי התיבות: קול רינה וישועה באהלי צדיקים, וכך הם דברי אליהו בחור בספרו התשב"י:
האשכנזים קוראים לפיוטים שאומרים בשבתות וימים טובים קרובץ, ולא מצאו טעם לזה, רק שאומרים שהוא ראשי תיבות ק'ול ר'נה ו'ישועה ב'אהלי צ'דיקים, ולזה הטעם אין טעם ולא אוכל להאריך. 

והנני נותן לך טעם איך נפל בינינו זה השיבוש, הנה ידוע כי אנחנו האשכנזים באנו מגזע הצרפתים וכו' והנה הפיוטים נקראו קרובות בתי"ו, לפי שמקריבין אותן אל התפלה וכו', ולפי שהצרפתים אינם מבדילים במבטא בין הצד"י ובין התי"ו הרפוי, וכאשר שמענו שאומרים קרובות חשבנו שאומרים קרובץ, וקדמונינו לא מצאו טעם למה נקרא כן, אלא שהוא ראשי תיבות כדלעיל, ואחר כך מצאתי בספר האשר"י בפרק אין עומדין וז"ל, ורבי אליעזר הקלירי שעשה קרבוץ וכו', ואני אומר אולי לפי שגם הוא היה אשכנזי היה רגיל לקראם
קרבוץ, ועוד הרי הוא קרא אותם קרבוץ ולא קרובץ, ובזה בטילין דברי הראשי תיבות דלעיל, ועוד אפילו הוי"ו הראשונה לא תיתכן במלה בהיות הבית דגושה ודו"ק
היווצרות הקרובה

ערש היווצרותו של הפיוט היא ארץ ישראל בסוף תקופת האמוראים. בתקופה זו החלו להכתב פיוטים – כלומר נוסחי תפילה הכתובים בצורת שירה – שנועדו לגוון ולהחליף את הנוסח הקבוע של התפילה בציבור שנאמר מפי שליח הציבור. בשל מעמדה המרכזי של תפילת העמידה, אין ספק שהסוג הפייטני החשוב ביותר היה ה"קרובה", פיוט שנועד להחליף את נוסח הקבע של חזרת הש"ץ.

כמי שנועדה להוות תחליף לתפילה הקבועה, הקרובה (כמו גם שאר סוגי הפיוט בני התקופה: יוצר, מערבית, פיוטי ברכת המזון ועוד) נבנתה כך ששמרה על מסגרת התפילה, כלומר פתיחת הברכות בשם ומלכות ונוסחי חתימות הברכות, ועבור שאר הנוסח הקבוע עיצבה תחליף פיוטי. בנוסף לכך, שמר הנוסח המפויט גם על הפסוקים הקבועים שנאמרו מפי הציבור, כפסוקי הקדושה ופסוקי שירת הים בברכות קריאת שמע. נקודות אלה, המכונות בפי החוקרים "תחנות ליטורגיות", קבעו למעשה את מבני הפיוטים, שהיו אמורים להעביר אליהן. כלומר, הועמד בקרובה קטע אחד כנגד כל קטע מקביל בתפילה המקורית, ובדרך כלל מספר הקטעים בפיוט זהה למספר התחנות הליטורגיות בקטע שאותו הוא בא לפייט.
סוגי הקרובות

סוג הקרובה מתפצל לסוגי משנה, השונים זה מזה בעיצוב ובמבנה, על פי צורכי התפילה שלשמה נכתבו. הקרובה הפשוטה היא קרובה הכוללת חטיבה אחת (טור בודד, מחרוזת או כמה מחרוזות, אך חטיבת פיוט אחת) לכל אחת מברכות תפילת העמידה, ועל כן הקרובות הפשוטות מתחלקות על פי מספר הברכות בתפילת העמידה:
שבעתא היא קרובה המיועדת לתפילת שבע שלא אמרו בה קדושה במנהג הארץ-ישראלי הקדום (שבו אמרו קדושה רק בשבתות וימים מיוחדים, ובדרך כלל רק בתפילת שחרית). בשבעתא מוקדש קטע קצר לכל אחת מהברכות, אך לפעמים קיימת גם הרחבה לחלק מהברכות.
קרובת י"ח היא קרובה לימות חול, בהם מתפללים תפילת שמונה עשרה. מבנהָ דומה לזה השבעתא, אבל בן שמונה עשר קטעים ולא שבעה. גם כאן, לעיתים נוספים פיוטי הרחבה (למשל, בתשעה באב נוספו קינות בברכת ירושלים).
קרובת י"ד: סוג משנה של קרובת י"ח, לתשעה באב. בקרובות לתשעה באב, נוספו בברכת בונה ירושלים קינות לתשעה באב, שהאריכו מאוד את הקרובה. לכן, לעיתים ויתרו הפייטנים על כתיבת חטיבות פיוט לברכות העמידה שאחרי בונה ירושלים, וקרובת י"ח הפכו במקרה זה לקרובות י"ד. בדומה לזה נכתבו בתקופה מאוחרת "קרובות שש" לתענית ציבור, שנקטעות לאחר הסליחות בברכת סליחה.
שינוי מהותי יותר במבנה הקרובה מתרחש אם בחזרת הש"ץ נאמרת קדושה בברכת קדושת השם. במקרים כאלה נוספים פיוטים רבים בברכה זו, לכבוד אמירת הקדושה. גם כאן יש להבדיל בין קרובות לשבתות ולחגים ובין קרובות לימות החול:
קדושתא: לתפילות שבתות וחגים שבהן נאמרת קדושה. הקדושתא היא קרובה בעלת מבנה מורכב, המכילה מספר רב של פיוטים לשלוש הברכות הראשונות של חזרת הש"ץ, עד הקדושה. בדרך כלל הקדושתא נקטעת לאחר הקדושה, ובניגוד לכל שאר הקרובות אינה ממשיכה עד לסיום תפילת העמידה.
קדושתת י"ח: סוג המשלב מאפייני של קרובות י"ח ומאפיינים של קדושתא, לימות חול שמוסיפים בהם קדושה עקב חגיגיותם, כמו חנוכה, ראש חודש וחול המועד. בקדושתות י"ח המבנה דומה לקדושתא בתחילת התפילה עד הקדושה, אם כי קצר יותר, ולאחר הקדושה המבנה הופך דומה לזה של קרובת י"ח של חול.
קרובות במנהגי התפילה כיום

בתקופת הזוהר של הקרובה נאמרו קרובות בהזדמנויות רבות: בחלק מן הקהילות אמרו קדושתאות ושבעתות מדי שבת וחג, וקרובות י"ח נאמרו לעיתים אפילו בימות חול רגילים. לעומת זאת, במחזורי התפילה הממוסדים הנהוגים היום, שמקורם בעיקר באירופה, הקרובות תופסות מקום מועט הרבה יותר. במחזורי אשכנז ישנן קדושתאות לרוב תפילות הימים הנוראים, ולתפילת שחרית במרבית הימים הטובים, בארבע פרשיות ובשבת הגדול. ברם במרבית הקהילות נאמרות בפועל רק חלק מן הקרובות לימים הנוראים, ושאר כל הקרובות מדולגות. בנוסח איטליה ישנן קדושתאות לתפילות יום הכיפורים בלבד, ובנוסח הספרדים נאמרים ביום זה רק שרידי קדושתאות.
שבעתות וקרובות י"ח נדירות אף יותר. בנוסח אשכנז ישנן שבעתות רק לתפילת טל ותפילת גשם, ולפרשות "שקלים" ו"החודש" (כשהאחרונות מושמטות ברוב הקהילות). בנוסח הספרדים נאמרות שבעתות בתפילות טל וגשם, אך במנותק ממקומן המקורי בחזרת הש"ץ. קרובות י"ח לסוגיהן ניתן למצוא בנוסח איטליה לכל תעניות הציבור, בנוסח אשכנז בפורים (ובמנהג אשכנז המערבי בלבד, גם בתשעה באב). בנוסח הספרדים ישנן קרובות י"ח חלקיות (קרובות חמש) בתשעה באב, בעשרה בטבת ובשבעה עשר בתמוז, שוב במנותק ממקומן המקורי.
הטמעות בנוסחי הקבע

החוקרים משערים שחלקים מנוסחי הקבע של התפילה הם במקורם קטעי קרובות, שלימים התקבעו והפכו לחלק מן הנוסח הקבוע. מנחם זולאי שיער שתפילת "ישמח משה במתנת חלקו" הפותחת את ברכת קדושת היום בתפילת שחרית של שבת, היא חלק של קדושתא או שבעתא, באמצעו של אל"ף בי"ת עולה, אחרי קטעים של שלוש אותיות כל אחד בשלש הברכות הראשונות של העמידה.
הערות שוליים

↑  שולמית אליצור, ‏"לגלגולי החידתיות בפיוט המזרחי: מראשיתו עד המאה הי"ב", פעמים 59 (אביב תשנ"ד), עמ' 21.
↑  ויקרא רבה יט ב
↑  שיר השירים רבה, פרשה ג', פסקה ו'
1 2  דר' יהודה ליב לנדא, פיוט, בתוך אנציקלופדיה אוצר ישראל (איזנשטין, יהודה דוד, עורך), כרך ח', תשי"ב, עמ' 221, באתר היברובוקס
↑  בית יוסף, אורח חיים, סימן סח
↑  רבי אליהו בחור, ספר התשבי, ערך קרובץ.
↑  לדוגמה, המערבית הקלאסית, שאמורה להחליף את ברכות קריאת שמע של ערבית, כוללת ששה קטעים, שנים כנגד שתי הברכות שלפני קריאת שמע, שנים כנגד הפסוקים "מי כמכה" ו"ה' ימלך" שבברכת הגאולה, ושנים כנגד שתי הברכות האחרונות.
↑  ראו עזרא פליישר, שירת הקודש העברית בימי הביניים, ירושלים 1975, עמ' 76, שטוען שאכן מדובר בסוג משנה, ולא בקרובות שלא הגיעו אלינו בשלמותן.
↑  דוגמה לקרובה כזו היא "וארץ שפל רומי", הנהוגה בנוסח הספרדים, אך הועברה ממקומה המקורי בתוך חזרת הש"ץ.
↑  ישמח משה במתנת חלקו כי עבד נאמן קראת לו / כליל תפארת בראשו נתת לו בעמדו לפניך על הר סיני / לוחות אבנים הוריד בידו וכתוב בהן שמירת שבת.  ראו ישמח משה – ברכה או פיוט, באתר הפיוט והתפילה.
עלילת הדם בשיראז

עלילת הדם בשיראז הייתה עלילת דם שהתחוללה בשיראז שבאיראן בשנת 1910 ואורגנה בידי משפחת קוואם המומרת. בעקבות גילויו של ספר קוראן מושחת בגטו היהודי וכביכול היעלמותה של ילדה מוסלמית, הואשמו לשווא יהודי שיראז בחטיפתה והריגתה לצורכי פולחן. ב-30 באוקטובר 1910 הותקף הרובע היהודי של שיראז. 12 יהודים נרצחו בפרעות, 50 נפצעו, והרובע נשדד בידי המון הפורעים. האירוע תועד על ידי נציג כל ישראל חברים בשיראז.
רקע

מבחינה היסטורית, באיראן חייתה אוכלוסייה יהודית משמעותית למשך 2,500 שנים. מעת לעת, מסיבות שונות התבצעו התקפות מסוימות אם כי בתדירות די נדירה, נגד האוכלוסייה היהודית. החל מהמאה ה-17 התבצעו מספר רציחות, פוגרומים, גירושים וכפיה להמרת דת על יהודים באיראן ובמחוז שיראז. ההיסטוריון האיראני ג'משיד סדאקט, טען כי לאורך המאה ה-19 התבצעו התקפות קבע נגד יהודים, דבר שהושם לו סוף בעקבות לחץ אירופאי. האחרון שבין ההתקפות התרחש בשנת 1910.
בתחילת אוקטובר 1910, בעת ניקוי בורות ביוב בבית יהודי בשיראז, טענו המנקים כי מצאו ספר ישן, כשכמה דפים שנותרו ממנו הוכרו כחלק מהקוראן. לפי האסלאם, דין משחית ספר הקוראן הוא מוות, בין אם המשחית מוסלמי או לא. לאחר מכן, ביום הראשון של חג הסוכות, כמה יהודים שחזרו הביתה מבית הכנסת נתקלו באישה רעולת פנים עומדת בפתח ביתם עם חבילה. כשהבחינה בהם, מיהרה אותה אישה להשליך את החבילה לבור השפכים, שמוקם בסמוך לדלת הכניסה של כלל בתי היהודים, וברחה. יושבי השכונה מייד משכו את אותה החבילה, ומצאו שמדובר בעותק של הקוראן. לאחר שהודע על האירוע ועל החשש מפרובוקציות נוספות, פנה נציג כל ישראל חברים בשיראז למירזה איברהים, המולא הראשי של העיר שיראז, שהבטיח להתעלם מפרובוקציות עתידיות והבטיח להגיש עזרה במקרה הצורך.
האשמות לביצוע רצח למטרות פולחן

למחרת בערב, נכנסו כמה אנשים לבתיהם של שני הרבנים הראשיים של שיראז, מלווים בסוחר מהשוק שטען כי אחת מילדיו, ילדה בת ארבע, נעלמה בשעות אחר הצהריים ברובע היהודי, בו היא נרצחה על מנת להשיג את דמה. הרבנים נשבעו כי לא ידעו שילד להורים מוסלמים תעה אל תוך הרובע היהודי ומחו נגד ההאשמה. האנשים נסוגו לאחר שאיימו לשרוף ולהחריב את הרובע היהודי אם הילדה לא תימצא עד למחרת בצהריים. עוד באותו היום, נמצאה גופת ילד במרחק של קילומטר מהעיר, במרחק מאה מטרים מבית הקברות היהודי. היו שחשבו כי מדובר בגופת אותה הילדה המוסלמית וכי היא נהרגה על ידי היהודים. בהמשך נמצא כי הגופה המדוברת הייתה שייכת לילד יהודי שנקבר שמונה ימים קודם לכן והוצא מקברו.
תקיפת הרובע

למחרת בבוקר, קהל התאסף מול ארמון הממשלה וביקש נקמה על רצח היהודים את הילדה. המושל הזמני הורה לחיילים לתקוף את "ההמון", והקהל נע לכיוון הרובע היהודי, הגיע בו זמנית עם החיילים. האחרונים בניגוד להוראות שניתנו להם, היו הראשונים לתקוף את הרובע היהודי, דבר שנתן ליתר האספסוף אות לבזוז את הרובע. חיילים, סיידים ועוברי אורח ואפילו נשים וילדים, הצטרפו לביזה שנמשכה 6–7 שעות, ולא פסחו אפילו על בית יהודי אחד מבין 260 הבתים ברובע היהודי.
האספסוף לא הגביל עצמו לבזיזה בלבד אלא גם תקפו את היהודים. רוב היהודים ברחו עם תחילת הפרעות. המעטים שנותרו באזור נפגעו או נרצחו במהלך קרבות הרחוב.
סופו של אירוע

תקיפת הרובע והבזיזה הביאה את הרובע לחורבן. מאמצי הסיוע והשיקום אורגנו על ידי ארגון כל ישראל חברים, בסיוע הקונסול הבריטי. גם מוסלמים מקומיים סייעו דרך חלוקת מזון וסיוע כספי.
ראו גם

עלילת דם
יהדות איראן
הערות שוליים

↑  David Littman, "Jews under Muslim Rule: The Case of Persia," Wiener Library Bulletin, 32, n.s. 49/50 (1979). p.1-12.
↑  David Littman, "Jews under Muslim Rule: The Case of Persia," Wiener Library Bulletin, 32, n.s. 49/50 (1979). p.12.
1 2  David Littman, "Jews under Muslim Rule: The Case of Persia," Wiener Library Bulletin, 32, n.s. 49/50 (1979). p.13.
↑  David Littman, "Jews under Muslim Rule: The Case of Persia," Wiener Library Bulletin, 32, n.s. 49/50 (1979). Pp.12-14.
↑  David Littman, "Jews under Muslim Rule: The Case of Persia," Wiener Library Bulletin, 32, n.s. 49/50 (1979). p.14.
פורטולאנו

פורטולאנו משנת 1541
פורטולאנו (מלטינית "מדריך נמל"), הם טקסטים ותרשימים שתיארו פריסה של נמלים בחלקים נרחבים ממשטח כדור הארץ. היוו לדעת היסטוריוני הקרטוגרפיה את "המפות הראשונות".
בראשית המאה הארבע עשרה, תקופה בה רוב הימאים לא ידעו קרוא וכתוב, הידע על מתווה הימים, הנמלים, הסכנות שארבו בדרך ותנאי הפלגה הועבר באופן מסורתי על ידי הספנים בין אלו לאלו בעל פה. אולם, החל מראשית אותה המאה עדים אנו למפות של הים התיכון, המוסרות פרטים מהסוג המצוי ברישומים עתיקים.
במדריכים העתיקים הללו גוללו הספנים של אותה העת את ידיעותיהם מניסיונם אודות אותם מתווי ימים, סכנות, תנאי הפלגה וכיוצא באלו. בעוד שמדריכים עתיקים אלו היו טקסטים פיגורטיביים, המדריכים החדשים היו המפות.
הפורטולאנוס, שכונו גם "מדריכים שימושיים", היו ניידים ואיפשרו שינויים תוך כדי התנסות בהפלגות ובאותם מסעות.
2023 במוזיקה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2023  במוזיקה |  |
< · 2021 · 2022 — 2023 — 2024 · 2025 · >
כל ערכי השנים במוזיקה במאה ה-20 · כל ערכי השנים במוזיקה במאה ה-21 · פורטל המוזיקה
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2023 ונוגעים לעולם המוזיקה.
להקות שהתאחדו

הבאגלז
בלר
קריד
אן סינק
להקות שהתפרקו

אנטי-פלאג
פאניק! אט דה דיסקו
קיס
להקות בהפסקה זמנית

The Mamas
Walk the Moon
נפטרו

10 בינואר – אנגליה ג'ף בק, גיטריסט רוק (נולד ב-1944)
12 בינואר – ארצות הברית ליסה מארי פרסלי, זמרת-יוצרת (נולדה ב-1968)
15 בינואר – גאורגיה וחטנג קיקבידזה, זמר (נולד ב-1938)
18 בינואר – ארצות הברית דייוויד קרוסבי, זמר-יוצר רוק ופולק (נולד ב-1941)
28 בינואר – ארצות הברית טום ורליין, זמר ומוזיקאי (נולד ב-1949)
8 בפברואר – ארצות הברית ברט בכרך, פסנתרן ומלחין (נולד ב-1928)
2 במרץ – ארצות הברית ויין שורטר, סקסופוניסט ומלחין ג'אז (נולד ב-1933)
27 במרץ – ישראלאתיופיה אמהוי צגה-מרים גברו, פסנתרנית ומלחינה (נולדה ב-1923)
2 באפריל – ארצות הברית סימור שטיין, מנהל מוזיקלי (נולד ב-1942)
16 באפריל – ארצות הברית אחמד ג'מאל, פסנתרן ג'אז (נולד ב-1930)
19 באפריל – ישראל יהונתן גפן, משורר ופזמונאי (נולד ב-1947)
דרום קוריאה מונבין, זמר (נולד ב-1998)
20 באפריל – ישראל משה שטרן, חזן (נולד ב-1935)
25 באפריל – ארצות הברית הארי בלפונטה, מוזיקאי (נולד ב-1927)
1 במאי – קנדה גורדון לייטפוט, זמר פולק ופזמונאי (נולד ב-1938)
5 במאי – גרמניהארצות הברית כריס סטראכוויץ, מפיק מוזיקלי (נולד ב-1931)
6 במאי – גרמניהישראלארצות הברית מנחם פרסלר, פסנתרן (נולד ב-1923)
19 במאי – אנגליה אנדי רורק, מוזיקאי (נולד ב-1964)
24 במאי – ארצות הברית טינה טרנר, זמרת (נולדה ב-1939)
27 במאי – ישראל מרדכי רכטמן, מוזיקאי, נגן בסון, מעבד, מנצח ומורה למוזיקה (נולד ב-1926)
2 ביוני – ישראל מנשה לב-רן, מנהל מוזיקלי ומנצח תזמורת (נולד ב-1946)
5 ביוני – ברזילארצות הברית אסטרוד ז'ילברטו, זמרת ג'אז (נולדה ב-1940)
12 ביולי – ארצות הברית אנדרה ואטס, פסנתרן ופרופסור למוזיקה (נולד ב-1946)
16 ביולי – אנגליה ג'יין בירקין, זמרת (נולדה ב-1946)
21 ביולי – ארצות הברית טוני בנט, זמר (נולד ב-1926)
26 ביולי – אירלנד שינייד או'קונור, זמרת (נולדה ב-1966)
8 באוגוסט – ארצות הברית סיקסטו רודריגז, זמר-יוצר פולק (נולד ב-1942)
9 באוגוסט – קנדה רובי רוברטסון, מוזיקאי, זמר-יוצר, מלחין וכותב מילים (נולד ב-1943)
16 באוגוסט – איטליה רנאטה סקוטו, זמרת אופרה (נולדה ב-1934)
22 באוגוסט – איטליה טוטו קוטוניו, זמר, מלחין וכותב (נולד ב-1943)
1 בספטמבר – ארצות הברית ג'ימי באפט, מוזיקאי, זמר רוק, פופ וכותב שירים (נולד ב-1946)
4 בספטמבר – ארצות הברית סטיב הארוול, מוזיקאי (נולד ב-1967)
6 בספטמבר – ארצות הברית ריצ'רד דייוויס, בסיסט ג'אז (נולד ב-1930)
11 בספטמבר – ישראל דדי גראוכר, זמר חסידי (נולד ב-1961)
12 בספטמבר – אנגליה רוג'ר ויטאקר, זמר, פזמונאי ומוזיקאי (נולד ב-1936)
22 בספטמבר – אוסטריה פטר הורטון, זמר, כותב, מלחין וגיטריסט (נולד ב-1941)
16 באוקטובר – רוסיה גנאדי גלדקוב, מוזיקאי (נולד ב-1935)
17 באוקטובר – ארצות הברית קרלה בליי, מוזיקאית ג'אז חופשי, מלחינה, פסנתרנית, מעבדת מוזיקלית ומובילת הרכבי ביג בנד (נולדה ב-1936)
26 באוקטובר – ארצות הברית גואה גיל, מוזיקאי, תקליטן ורמיקסר (נולד ב-1951)
2 בנובמבר – רוסיה יורי טמירקאנוב, מנצח (נולד ב-1938)
18 בנובמבר – ארצות הברית דייוויד דל טרדיצ'י, מלחין (נולד ב-1937)
פרסים מוזיקליים > טקס פרסי גראמי ה-65

הקלטת השנה: "About Damn Time" – ליזו
אלבום השנה: Harry's House – הארי סטיילס
שיר השנה: "Just Like That" – בוני רייט
תגלית השנה: סמארה ג'וי
פרסים מוזיקליים > האירוויזיון ה-67

מקום 1: לורן – "Tattoo" שוודיה
מקום 2: קרייה – "Cha Cha Cha" פינלנד
מקום 3: נועה קירל – "Unicorn" ישראל
מקום 4: מרקו מנגוני – "Due vite" איטליה
מקום 5: אלסנדרה – "Queen of Kings" נורווגיה
2024 במוזיקה

| --- | --- |
 : ערך זה עוסק בשנה הנוכחית הנתונים עשויים להשתנות במהירות, ועל כן ייתכן שהם חלקיים, לא מדויקים או לא מעודכנים.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2024  במוזיקה |  |
< · 2022 · 2023 — 2024 — 2025 · 2026 · >
כל ערכי השנים במוזיקה במאה ה-20 · כל ערכי השנים במוזיקה במאה ה-21 · פורטל המוזיקה
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2024 ונוגעים לעולם המוזיקה.
להקות שהוקמו

TWS
אייליט
להקות שהתאחדו

2NE1
קרדיאקס
נו דאוט
סקס פיסטולס
סלייר
אואזיס
לינקין פארק
אר.אי.אם.
להקות שהתפרקו

צ'רי בולט
פליטווד מק
MC5
ויקי מיקי
להקות בהפסקה זמנית

Black Midi
בויג'יניוס
טניישס די
נפטרו

4 בינואר – בריטניהארצות הברית דייוויד סול, שחקן וזמר (נולד ב-1943)
7 בינואר – ישראל דן בירון, במאי, עיתונאי, מוזיקאי, איש בידור, רדיו וטלוויזיה (נולד ב-1939)
23 בינואר – ארצות הברית מלאני, זמרת-יוצרת (נולדה ב-1947)
30 בינואר – ארצות הברית צ'יטה ריברה, שחקנית, זמרת ורקדנית (נולדה ב-1933)
5 בפברואר – ארצות הברית טובי קית', זמר מוזיקת קאנטרי, פזמונאי, מפיק תקליטים, שחקן ואיש עסקים (נולד ב-1961)
6 בפברואר – יפן סייג'י אוזאווה, מנצח הידוע בעבודתו כמנהל מוזיקלי של התזמורת הסימפונית של טורונטו, התזמורת הסימפונית של סן פרנסיסקו והתזמורת הסימפונית של בוסטון (נולד ב-1935)
12 בפברואר – ישראל ליאור פרחי, זמר ישראלי (נולד ב-1970)
19 בפברואר – ישראל יוסי ואלד, מוזיקאי, מנצח ומלחין (נולד ב-1935)
4 במרץ – ישראל אמנון ויינשטיין, בונה כינורות (נולד ב-1939)
9 במרץ – ישראל יונתן זק, פסנתרן ומורה, חבר בשלישיית יובל ופרופסור בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה שבאוניברסיטת תל אביב (נולד ב-1932)
11 במרץ – ארצות הברית אריק כרמן, זמר-יוצר ורב-נגן (נולד ב-1949)
13 במרץ – גרמניה אריברט ריימן, מלחין, פסנתרן ומלווה (נולד ב-1936)
17 במרץ – בריטניה סטיב הארלי, זמר-יוצר וסולן להקת הרוק קוקני רייבל (נולד ב-1951)
20 במרץ – איראן פראמרז אסלאני, זמר, גיטריסט, מלחין, פזמונאי ומפיק מוזיקלי (נולד ב-1945)
23 במרץ – איטליה מאוריציו פוליני, פסנתרן ומנצח (נולד ב-1942)
24 במרץ – הונגריה פטר אטווש, מלחין, מנצח ומורה אקדמי (נולד ב-1944)
25 במרץ – אלג'יריה מוריס אל מדיוני, פסנתרן, מלחין ומתורגמן של מוזיקה אנדלוסית, ראיית, ספרדית וערבית (נולד ב-1928)
15 באפריל – ישראל נעמי פולני, זמרת, רקדנית, שחקנית, מפיקה מוזיקלית, כוריאוגרפית ובמאית (נולדה ב-1927)
16 באפריל – ישראל ג'קי אלקיים, זמר ומוזיקאי, יוצר ומלחין (נולד ב-1953)
7 במאי – ארצות הברית סטיב אלביני, מוזיקאי וטכנאי קול (נולד ב-1962)
14 במאי – ישראל עמליה רוזן, עורכת מוזיקלית ומלחינה (נולדה ב-1928)
18 במאי – ישראל ג'ימי לויד, זמר ג'אז יליד טרינידד (נולד ב-1925)
29 במאי – ישראל דן תורן, זמר רוק ושחקן קולנוע (נולד ב-1960)
11 ביוני – צרפת פרנסואז ארדי, זמרת-יוצרת ושחקנית (נולדה ב-1944)
6 בספטמבר – ברזיל סרז'יו מנדז, מוזיקאי (נולד ב-1941)
9 בספטמבר – איטליה קטרינה ולנטה, זמרת, גיטריסטית, רקדנית ושחקנית (נולדה ב-1931)
15 בספטמבר – ארצות הברית טיטו ג'קסון, מוזיקאי, זמר וכותב שירים (נולד ב-1953)
21 בספטמבר – ארצות הברית בני גולסון, סקסופוניסט טנור ומלחין ג'אז (נולד ב-1929)
28 בספטמבר – ארצות הברית קריס קריסטופרסון, זמר, כותב שירים ושחקן קולנוע (נולד ב-1936)
1 באוקטובר – רוסיה ויאצ'סלב דוברינין, מלחין וזמר אסטרדה (נולד ב-1946)
הערות שוליים

↑  Michaela Zee,Ellise Shafer, Oasis Reunion: Liam and Noel Gallagher Announce First Concerts in Over 15 Years, Variety, ‏2024-08-27
| מוזיקה לפי שנים |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1901 • 1902 • 1903 • 1904 • 1905 • 1906 • 1907 • 1908 • 1909 • 1910 • 1911 • 1912 • 1913 • 1914 • 1915 • 1916 • 1917 • 1918 • 1919 • 1920 • 1921 • 1922 • 1923 • 1924 • 1925 • 1926 • 1927 • 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 |  |
ויבורג (עיר בדנמרק)

| --- | --- |
סמל ויבורגסמל ויבורג

 מדינה:  דנמרק דנמרק
 ראש העיר:  אולריק וילבק
 גובה:  51 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  41,079 (1 בינואר 2021)
 קואורדינטות:  56°27′N 9°24′E﻿ / ﻿56.45°N 9.4°E﻿ / 56.45; 9.4 
 אזור זמן:  UTC +1
 https://viborg.dk/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת דנמרק מוגדלת) קופנהגן אודנסה אולבורג אורהוס אסביירג שוודיה גרמניהויבורג(למפת דנמרק רגילה) קופנהגן אודנסה אולבורג אורהוס אסביירג שוודיה גרמניהויבורג  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ויבורג (בדנית: Viborg) היא עיר ביוטלנד שבדנמרק. היא משמשת כבירת אזור מידטילנד וכמקום מושבו של בית המשפט הגבוה המערבי של חצי האי יוטלנד.
היסטוריה

ויבורג היא אחת הערים העתיקות ביותר בדנמרק, והוקמו בשטחה יישובים ויקינגיים במאה ה-8. מיקומה המרכזי העניק לעיר חשיבות אסטרטגית רבה בעניינים פוליטיים ודתיים במהלך ימי הביניים.
מבנים בעיר

ויבורג מפורסמת בזכות קתדרלת ויבורג, שבנייתה החלה בשנת 1130 ונמשכה כ-50 שנה. הבניין נשרף עד היסוד ונבנה מחדש מספר פעמים. רק הקריפטה של הקתדרלה המקורית נשמרה. הקתדרלה מהווה את מקום הכת של הקדוש קירד מוויבורג, שהיה הדיקן של הקתדרלה. החלקים החדשים ביותר של הכנסייה נבנו במהלך תהליך שיקום בין 1864 ל־1876. הקתדרלה מפורסמת בזכות ציורים רבים של הצייר הדני יואקים סקובגארד, המתארים סיפורים מהתנ"ך. ליד הקתדרלה נמצא מוזיאון סקובגארד, שנוסד בשנת 1937.
לפני הרפורמציה הפרוטסטנטית הייתה ויבורג ביתם של חמישה מנזרים, וכ-12 כנסיות, כמה קפלות וקתדרלה. כיום נותרו רק הקתדרלה וכמה שרידים של הפרנציסקנים והמנזרים הדומיניקניים.
ספורט

מאז שנות התשעים זכתה ויבורג למוניטין כאחת הערים המובילות בדנמרק בתחום הספורט. קבוצת כדוריד הנשים בעיר (ספורט פופולרי בדנמרק) הפכה לאחת מחמשה המועדונים המובילים באירופה. בין השנים 1998–2008, הייתה קבוצת הכדורגל חברה בליגת העל הדנית, והגיעה לשיא בכל הזמנים כשזכתה בגביע הדני בשנת 2000.
ויבורג מארחת את פסטיבל ההליכה הבינלאומי השנתי של Haervejsmarchen, שנמשך יומיים, ומושך אליו באופן קבוע 8,000 משתתפים, כולל רבים מחוץ לדנמרק. הוא כולל מסלולים מסומנים למרחקים של עד כ-45 ק"מ ביום. פעילות ההליכה קשורה לאיגוד ההליכה של IML.
בתרבות הפופולרית

בספר המדע הבדיוני "The Corridors of Time" מאת פול אנדרסון, סופר דני-אמריקאי שחקר את ההיסטוריה הדנית, מתרחש חלק גדול מהעלילה בוויבורג של המאה ה-16. הגיבור – נוסע בזמן אמריקני מהמאה ה-20 – מגיע לעיר בשנת 1535 ומסתבך עם חסידיו של המלך המודח כריסטיאן השני ושל מנהיג המורדים האיכר סקיפר קלמנט (אנ'), העומדים בפני רדיפות פראיות בעיר.
הערות שוליים

↑  Viborg History
↑  "Haervejsmarchen website".
↑  "IML Walking Association website".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007547798505171  BnF: cb13188452p (data)  GND: 4119414-7  LCCN: n79079233  MusicBrainz: f44375a1-0b43-41bf-bf14-562bd526d1d9  NKC: ge128603  VIAF: 239042835   WorldCat (עם VIAF): 239042835 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של דנמרק ובנושא יישובים באירופה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קתדרלת ויבורג
אצטדיון ויבורג
גואנג סו, קיסר סין

הקיסר גואנג סו בתמונה המערבית הראשונה אי פעם של קיסר סיני
קיסר סין גואנג-סו (11 באוגוסט 1871 – 14 בנובמבר 1908; בסינית מסורתית: 光緒帝) היה התשיעי במניין קיסרי שושלת צ'ינג. שמו הפרטי שניתן לו בלידתו היה דזאי-טיאן. בתקופת שלטונו 1875-1908 נעשתה רפורמת מאה הימים ופרץ מרד הבוקסרים.