מיקרוקוסמוס (פילוסופיה)
הערות שוליים

↑  אפלטון, "פילבוס", 27א-31ב.
↑  בהקדמה לפירושו לטימאיוס.
↑  על תאוריית הליחות והמזגים מיוסד ספרו של רבי שלמה אבן גבירול "תיקון מידות הנפש"
↑  ג'ון מקייל, ורגיליוס ומשמעותו לעולם של ימינו, ע' 65, בוסטון: מרשל ג'ונס, 1922
↑  הונוריוס מאוטן, אלוסידריום, ספר ראשון
↑  בואתיוס, עקרונות המוזיקה, ספר ראשון, פרק שני
↑  הציור משקף את רוח הרנסאנס, במרכזו דמותו של אפלטון (במראה דיוקנו של לאונרדו דה וינצ'י) המצביע לשמיים ומחזיק בידו את ספרו "טימאיוס", ודמות תלמידו אריסטו (במראה דיוקנו של ג'וליאנו דה סנגאלו) המחזיק בידו את ספרו "האתיקה הניקומאכית" ומצביע אל עבר הצופה.
1 2  קלייר קרול, אורלנדו המטורף, קומדיה סטואית, אריזונה, 1997
↑  כי אין חדש תחת השמש: אביב מוליד חורף.
↑  מפת האוקיינוס השקט של הקרטוגרף אברהם אורטליוס. הספינה שבמפה היא ויטוריה הפורטוגזית, שהקיפה את העולם בשנים 1522-1519.
↑  פרנסיס ייטס, תיאטרון של עולם, ע' 189, לונדון: רוטלג' וקגאן פול, 1969
↑  המלט, מערכה שנייה, תמונה שניה
↑  טימון איש אתונה, מערכה רביעית, תמונה ראשונה
↑  במחזה "מידה כנגד מידה"
↑  במחזה "אגדת חורף"
↑  שייקספיר מעולם לא ניסה לצייר דמות של איש אידיאלי, אולם הדמויות המלאכיות הצנועות של אימוג'ן ומירנדה הן ללא ספק ציורים של אשה אידיאלית.
↑  הסערה, מערכה שלישית, תמונה ראשונה
↑  בלשון לטינית השם מירנדה פירושו נפלאה
↑  רוברט ל. ריד, פסיכולוגיה הומוריסטית בהנריאד של שייקספיר, דרמה משווה, כרך 30, מס' 4 (חורף 1997-1996), ע' 502-471
↑  בן ג'ונסון, ההילולות של סינטיה, מערכה שנייה, תמונה ראשונה
↑  המחזה "כל איש במזגו" הוצג לראשונה בשנת 1598 בהשתתפות ויליאם שייקספיר כאחד השחקנים.
↑  אלגוריה דומה מסוכמת בתמצית קודם לכן בספר "תולדות העולם" של וולטר ראלי
↑  מייקל פיקסלר, הטכניקה האורפאית של "אלגרו" ו"פנסרוסו", הרנסאנס הספרותי האנגלי, כרך 1, מס' 2 (אביב 1971), ע' 177-165
↑  מילטון, גן העדן האבוד, ספר XII, שורות 587-575
↑  תומאס בראון, דתו של הרופא, לונדון, אדיבורו, ניו יורק: אוניברסיטת אוקספורד, 1909
↑  בראשית רבה יב, ט
↑  בלשון הרמב"ם: עמודו של עולם (הלכות ע"ז א, ב)
↑  אבות דרבי נתן, פרק ל"א
1 2  יהודה מוסקאטו, נפוצות יהודה, ע' 22–29 (הדרוש התשיעי), ורשה: דפוס גאלדמאן, תרל"א
↑  נַעֲשֶׂה אָדָם בְּצַלְמֵנוּ כִּדְמוּתֵנוּ
↑  נְאֻם-ה' נֹטֶה שָׁמַיִם וְיֹסֵד אָרֶץ וְיֹצֵר רוּחַ-אָדָם בְּקִרְבּוֹ
↑  פירוש רבינו בחיי לבראשית א, כז.
↑  והאריך בפירושו על בראשית א כו, ובפירושיו לתהלים קלט, טז; ולשמות כה, ח
↑  פרק א, משנה ב
↑  לכן יש שפירשו את בראשית א, לא: כל אשר עשה להיות העולם הקטן דמות העולם הגדול, והנה טוב מאד שהאדם טובו ותכליתו הוא מאדיי וכולל כל הנמצאים. וכתב הלל צייטלין על-פי "פרי הארץ": “האָדם הוּא עולם קטן וכלוּל מכל העוֹלמות ומכל הנבראים ובו עולים ויורדים כוּלם. כשהוּא עולה ומתדבק להבּוֹרא, ית', גם הם עוֹלים עמוֹ, ולהפך – בבחינת רוּח האדם העולה למעלה ורוּח הבהמה היורדת למטה”.
↑  ליקוטי מוהר"ן, ה:א
↑  הראי"ה קוק, אורות הקודש, דרך מיוחדה
↑  הגיוני עוזיאל, חלק ב, שער י"ז
1 2  רבי שלמה אבן גבירול ייסד על הגמרא הזו את הפיוט "שחי לא-ל"
↑  חידושי אגדות, חלק ג, ע' קן. וכתב: "האדם מקשר העולם עד שהוא אחד לגמרי כי התחתונים בפני עצמם והעליונים בפני עצמם, והאדם הוא נברא מן העליונים ומן התחתונים עד שהעליונים והתחתונים נעשו לאחד, ואין עוד עליונים בפני עצמם ולא תחתונים בפני עצמם" (ע' קמח).
↑  וכן בילקוט שמעוני על התורה, קמ"ח
↑  רמז לכך בתהלים עח, ס
↑  כלומר, כלול בו כל מה שברא הבורא יתברך
↑  מורה נבוכים חלק א, פרק ע"ב. ועיין פירוש מלב"ים לתהלים ח, ו.
↑  פירושו לדברי רבי עקיבא: חביב אדם שנברא בצלם (אבות ג, יד).
↑  רמב"ע הסביר בספר "ערוגת הבושם": בעבור מזה שזכר מהרכבת גוף האדם ושימושי כוחותיו ונפשו ומה שאנו רואים בכלל בעין הגוף ובתכונת יצירתו מן המלאכות והחכמות והמידות והדעות מתושיות והאותיות הנפשיות והגשמיות על כן נקרא האדם עולם קטן (ובהמשך הסביר מדוע האדם נקרא גם עולם גדול).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531511405171  LCCN: sh85084813 
הקוסמוס של העולם הקלאסי
איור משנת 400 לגאורגיקה
ג'ון פלקסמן, איור לקומדיה של דנטה, גן העדן, שיר 28
רפאל, אפלטון ואריסטו מתוך "אסכולת אתונה"
האדם הוויטרובי
מפה של האוקיינוס השקט, 1589
המלך ליר, תחילת מערכה שלישית (בתרגום ש"ל גורדון)
שיחזור היסטורי של תיאטרון הגלוב
העמוד הראשון של "הסערה", מתוך המהדורה הראשונה של מחזות שייקספיר (1623)
הנסיך האל ופלסטף