ג'נרל דיינמיקס F-16 פייטינג פלקון
דגמים וגרסאות > F-16I

ה־F-16I הוא מטוס F-16 בלוק 52 פלוס דו־מושבי שיוצר עבור חיל האוויר הישראלי, שם הוא מכונה "סופה". כמחצית ממערכות האוויוניקה שלו הוחלפו במערכות מתוצרת ישראל והוא בעל מכלי דלק תצורתיים (CFT) הניתנים לפירוק. המטוס מונע על ידי מנוע פראט אנד ויטני F-100-PW-229 הזהה למנועי ה־F-15I שברשות חיל האוויר הישראלי. מנוע זה בעל דחף מקסימלי של 29,100 ליברות-כוח (129 קילוניוטון), משקלו 1,680 קילוגרם (3,700 ליברות) ויחס הדחף־משקל שלו עומד על 8:1. מהירותו המרבית של ה־F-16I היא מעל שני מאך בגובה רם. מוטת כנפיו 9.45 מטרים (31.0 רגל) ו־10 מטר עם טילים. אורכו 14.93 מטרים (49.0 רגל), גובהו 5.10 מטר. הוא שוקל 10 טון ריק ועם דלק שוקל 12.8 טונות (28,000 ליברות). הוא יכול לשאת חימוש במשקל מספר טונות.
ה־F-16I יכול לשאת חימוש מגוון כולל:
תותח אוטומטי מהיר ירי מדגם M61A1 וולקן 20 מ"מ המותקן בשורש הכנף השמאלית.
טילי אוויר־אוויר מונחי חום תוצרת רפא"ל מדגמי פיתון 4 ופיתון 5.
טילי אוויר־אוויר מונחי מכ"ם תוצרת ארצות הברית מסוג AIM-120 אמראם.
פוד לייטנינג לאיתור ורכישת מטרות ופוד LANTIRN לניווט.
טילי אוויר־קרקע, טילי אוויר־ים וטילים נגד קרינה.
מגוון פצצות בהן פצצות מונחות לייזר, פצצות "ברד כבד" (JDAM) מונחות GPS, פצצות "ברד־חד" (פצצות SDB), פצצות "ברד פלדה" תוצרת ישראל וכן פצצות שימוש כללי בגדלים שונים.
ה־F-16I כולל מערכות אוויוניקה מתקדמות. בהן:
מכ"ם APG-68(V)X בעל יכולת מפתח סינתטי (SAR) המאפשר איתור מטרות קרקע בכל מזג־אוויר ביום ובלילה ומשפר את טווח גילוי המטרות ואת ביצועי מעקב המטרות. הוא מאפשר כוונון אוטומטי החוסך את הפעולה הידנית הגוזלת זמן.
תק"ע – תצוגת קסדה עילית שפותחה בישראל על ידי אלביט מערכות. התק"ע מוצגת על משקף הקסדה אותה חובשים טייסי ונווטי ה"סופה", עליה מוקרנים נתוני המטוס לנוחות הטייס וכן כוונת. באמצעות הקסדה ניתן לכוון טילים על מטוסי אויב ולשגר אותם, ללא צורך לכוון את הכוונת הרגילה המשועבדת לאף המטוס. יכולת זו מכונה "ירי באמצעות מבט". בנוסף, מצלמה אשר מותקנת על הקסדה מקליטה את אשר הטייס רואה ובכך מאפשרת יכולת תחקור חדשה – "לאן הביט הטייס בזמן הטיסה?"
מערכות לוחמה אלקטרונית תוצרת התעשיות הביטחוניות של ישראל וייחודיות לישראל.
תקשורת לוויינית – במטוס מותקנים שני מכשירי קשר חדשים תוצרת רפא"ל ואלתא, רדיו UHF בעל יכולות הצפנה חדשות ויכולות תמסור לטווחים רחוקים.
רבות ממערכות האוויוניקה הייחודיות לישראל מותקנות בתא אוויוניקה חיצוני המעוצב בצורה אווירודינמית על מנת לא לפגוע בביצועי המטוס. חלק רב מהמערכות הנ"ל מבוססות על אלה המותקנות על ה־F-15I רעם אך הן מדגמים מתקדמים יותר ובעלי יכולות משופרות.
ה־F-16I נועד למגוון משימות, כולל תקיפה והפצצה בטווחים ארוכים במיוחד. לשם כך נוספו למטוס מכלי דלק פריקים משלושה סוגים:
מכלי דלק תצורתיים (CFT) המיוצרים על ידי התעשייה האווירית. מכלים אלו מגדילים ב־50% את כמות הדלק הפנימית של המטוס. מטרתם להאריך משמעותית את טווח הטיסה של המטוס ואת שהותו באוויר מבלי לפגוע בצורה משמעותית בביצועי הטיסה אחרים שלו. המכלים מותקנים על גב המטוס ומתאימים בצורתם לתוואי צורתו.
מכלי דלק כנפִיים – מגדילים את טווח והתמדת המטוס. המכלים אינם ניתנים להשלכה כמו  בידון נתיק ,והם מותקנים על תומכות.
בידוני דלק נוספים.
ישראל הגישה בקשה להצעות בספטמבר 1997 והעדיפה את ה־F-16I על פני ה־F-15I שהתחרה מולו ביולי 1999. חוזה "Peace Marble V" נחתם ב־14 בינואר 2000 וחוזה נוסף נחתם ב־19 בדצמבר 2001 לאספקת 102 מטוסים. טיסת הבכורה של ה־F-16I נערכה ב־23 בדצמבר 2003, והמטוסים הראשונים נמסרו לחיל האוויר הישראלי ב־19 בפברואר 2004. המטוס רשם טבילת אש מבצעית במלחמת לבנון השנייה וביצע אלפי גיחות הפצצה ותקיפה. ב-6 בספטמבר 2007, ארבעה מטוסי F-16I סופה, ביחד עם ארבעה מטוסי F-15I רעם, תקפו והשמידו כור גרעיני צבאי בסוריה ומנעו ממשטר אסד יכולת לייצר נשק גרעיני. ב־6 באוקטובר 2012 יירטו שני מטוסי F-16I ישראליים כלי טיס בלתי מאויש של חזבאללה ובכך רשמו את ההפלה הראשונה לזכות ה־F-16I. רק מטוס F-16I אחד נפל בפעילות מבצעית, מפגיעת טיל קרקע-אוויר S-200 ב-2018. בסוף מאי 2022 יירטו מטוסי F-16I סופה כלי טיס בלתי מאויש מצרי שחדר לנגב עקב תקלה.