stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מסיבת טרום לידה
חיבור משפחתי

מסיבת טרום לידה היא ההזדמנות הראשונה של המשפחה לאסוף אנשים יחד כדי לעזור להם למלא תפקיד בחיי ילדם. ההורים הטריים עשויים לרצות לקרוא לאנשים לסייע בגידול ילדם, ולעזור בחינוך הילד לאורך זמן. קרובי משפחתם וחבריהם רוצים להיות מעורבים בחייו של הילד, ומסיבת טרום לידה מהווה עבורם הזדמנות לתת מתנות ולעזור, ולהראות את אהבתם למשפחה החדשה. אם זה קורה לפני הלידה, זה מאפשר למשפחה החדשה להודות לכולם, לפני שיופיע המתח של תינוק חדש, והתחלה של חוסר שינה.
סוגים נוספים של מסיבות טרום לידה

ישנם מספר מסיבות טרום לידה, שיותר מופנות לאבות. אלו עשויים להיות מכוונים יותר לשתיית בירה, צפייה בספורט, דיג או משחקי וידאו. האופי העיקרי של מתנות אלו הוא חיתולים או פריטים הקשורים לכך. ארגון מסיבות טרום לידה נעשה, בדרך כלל, על ידי חבריו של האב לעתיד, כדרך לעזור בהכנות לילד הקרוב. מסיבות אלו עשויות להיערך בפאבים או בברים מקומיים, בבית של חבר או בבית הסבא שעומד להיות בקרוב. בבריטניה זה נקרא wetting the baby's head, והוא בדרך כלל שכיח יותר ממסיבות טרום לידה. באופן מסורתי, wetting the baby's head הוא כשהאב חוגג את הלידה על ידי שתייה מרובה של משקאות חריפים, והשתכרות עם קבוצת חברים.
סוגים אלו היו שנויים במחלוקת. הסופרת והעיתונאית האמריקאית, ג'ודית מרטין (אנ') קראה לסוגים אלו "הטלה מפלצתית", אף שהתייחסה לגישה של מתנות תובעניות ולאו דווקא לגרסה הגברית של מסיבות טרום לידה.
ראו גם

מסיבת גילוי המגדר של העובר
הערות שוליים

↑  "Ritual and Ceremony: A History of Baby Showers". www.randomhistory.com. אורכב מ-המקור ב-2015-11-03. נבדק ב-2015-11-04.
↑  Robin Elise Weiss (2009). The Complete Illustrated Pregnancy Companion. 153: Fair Winds. pp. 320. ISBN 978-1616734435. baby shower history and tradition.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: location (link)
↑  "The History of Baby Showers". www.parentingpage.com. ארכיון מ-2021-03-07. נבדק ב-2021-03-07.
↑  William Haviland; Harald Prins; Dana Walrath; Bunny McBride (2013). Anthropology: The Human Challenge. 456: Cengage Learning. p. 784. ISBN 978-1285677583.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: location (link)
↑  Martin, Judith (10 בספטמבר 2010). "Miss Manners: Modesty is the best party policy". The Washington Post. ארכיון מ-2019-10-01. נבדק ב-2021-04-09. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Xiaowei Zang (2012). Understanding Chinese Society. 25: Routledge. p. 208. ISBN 978-1136632709. ארכיון מ-2021-04-18. נבדק ב-2021-04-09.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: location (link)
↑  "Why to Have Baby Showers?". The Pregnancy Zone. ארכיון מ-2018-01-14. נבדק ב-2018-01-13.
↑  "Fathers-to-be get their own baby showers male style". TribLIVE. 2011-10-03. ארכיון מ-2013-04-13. נבדק ב-2012-07-31.
↑  "It's buddies, beers and diapers". StarTribune.com. 2011-07-08. ארכיון מ-2013-02-23. נבדק ב-2012-07-31.
↑  Yadegaran, Jessica (2011-09-25). "Home & Garden | Diaper parties: Dad-to-be's answer to baby showers | Seattle Times Newspaper". Seattletimes.nwsource.com. אורכב מ-המקור ב-2013-01-30. נבדק ב-2012-07-31.
1 2  Martin, Judith (2009-01-28). "Miss Manners: Diaper party is beyond the pail - Houston Chronicle". Chron.com. ארכיון מ-2013-04-14. נבדק ב-2012-07-31.
↑  Tjader, Aimie. "It's buddies, beers and diapers". Seattle Times. ארכיון מ-2015-11-15. נבדק ב-2012-07-31.
↑  Kate Fox (2008). Watching the English: The Hidden Rules of English Behaviour. London: Nicholas Brealey Publishing. ISBN 978-1-85788-508-8.
מערכת תקשורת

מערכת תקשורת היא אמצעי להעברת מידע.
מערכת תקשורת היא הסוג הפשוט ביותר של מערכת מידע.
אופן העברת המידע

התהליך הבסיסי של העברת מידע במערכת תקשורת הוא זה:
מקור שולח מסר.
מקודד ממיר את המסר לאות על פי צופן.
האות משודר מהמקור לנמען על ידי ערוץ התקשרות הנבחר.
האות שנקלט מקודד בחזרה על ידי מפרש למסר המקורי על פי אותו הצופן שבו קודד.
המסר הגיע ליעדו.
המידע המועבר בכל מערכות התקשורת הוא ממשי וניתן למדידה.
גם כאשר מידע עובר תהליך דיגיטציה המיצג אותו על ידי סיביות מופשטות, הוא מקודד לאות המועבר דרך רכיבים פיזיים של המערכת.
משום שהמידע במערכות תקשורת תמיד מיוצג באופן פיזי, יש להשקיע זמן ואנרגיה כדי לקרוא, לכתוב ולעבד אותו.
מערכת תקשורת "טהורה" רק מעבירה מידע ממקום למקום. עם זאת רוב המחשבים גם מעבדים מידע ולא רק מעבירים אותו. עיבוד זה מאפשר יצירה של מידע חדש.
רעש

רעש הוא כל הפרעה בערוץ התקשורת, הגורמת לשינוי באות המועבר דרכו, כך שנוצרת שגיאה בפלט הסופי.
קליטה נחשבת מוצלחת רק אם יחס אות לרעש של האות שהתקבל במקלט היה גדול יותר מסף רגישות הקליטה של המקלט.
מערכות תקשורת שונות רגישות לסוגים שונים של רעשים. לדוגמה: מרחק גדול בין מפעילי טלגרף מחליש את עוצמת האות, ברקים יכולים לפגוע בשידור גלי רדיו של AM - אפנון משרעת, שריטות על פני תקליטור הורסות את המידע המקודד עליו ורעשי רקע יכולים למסך את קולות הדיבור.
קוד תיקון שגיאות הוא קוד בעל מספר תכונות שמאפשרות לשלוח באמצעותו אוסף של נתונים דרך ערוץ תקשורת רועש, ולנטרל במידה מסוימת את השפעת רעשי הרקע על המידע המתקבל.
יצירה ותחזוקה של מערכות תקשורת

הנדסת מערכות תקשורת היא תחום בהנדסה הכולל עיסוק באופן העברת נתונים בין רכיבים בודדים וברמה של רשתות מערכות תקשורת גדולות.
פרוטוקול תקשורת הוא אוסף של חוקים המגדירים את אופן בקשת וקבלת נתונים במערכת תקשורת מסוימת וכוללת כללים לייצוג המידע, איתות, אימות, ותיקון שגיאות לצורך העברת המידע בערוץ תקשורת.
ראו גם

תורת הקודים
איתות
תקשורת נתונים
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8  Denning, P. J., & Bell, T. (2012). The Information Paradox. American Scientist, 100(6), 470-477.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565830305171  GND: 4125542-2  LCCN: sh85133301
מפת התווים של GNOME

מפת התווים של GNOME (אנגלית GNOME Character Map, ידועה באופן רשמי כ-Gucharmap) היא תוכנת מפת תווי יוניקוד המהווה חלק מ-GNOME. התוכנה מאפשרת להציג תווים על ידי קטעי יוניקוד, או סוגי כתב. התוכנה נבנתה בערכת הכלים GTK+, ויכולה לרוץ על כל פלטפורמה התומכת ב-GTK+. מספר תוכניות טקסט משתמשות בתוכנה לקלט תווים.
גרסה  0.1 של התוכנה הופצה ב-13 בדצמבר 2002 עם יכולות צפייה בסיסיות בגופני יוניקוד, אשר התפתחו בהמשך. ב-2 ביולי 2003 הוחלט שהתוכנה תיכלל ב-GNOME 2.4. חודשיים אחר כך ב-10 בספטמבר הופצה גרסה 1.0.0 של התוכנה שכללה תיקוני באגים, ועדכוני תרגומים שנכללו ב-GNOME 2.4.
התוכנה כוללת תיאור קצר של תווים קרובים, ולעיתים את משמעות התוו המבוקש. התוכנה משמשת גם להעתקת תווים בצורת העתק הדבק. פונקציות החיפוש מתאפשרות במספר שיטות, הכוללות חיפוש לפי שם היוניקוד או קוד התו.
ראו גם

מפת תווים
הערות שוליים

↑  "Mastering Characters Sets in Linux (Weird Characters, part 2)".
↑  "Gucharmap"
ערך זה הוא קצרמרבנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מנפרד רייפר

מנפרד מאיר רייפר (בגרמנית: Manfred Reifer;‏ 3 בינואר 1888 – 21 במרץ 1952) היה עיתונאי, סופר, היסטוריון ופוליטיקאי ישראלי יליד האימפריה האוסטרו-הונגרית.
ביוגרפיה

רייפר נולד ב-3 בינואר 1888 למשפחה יהודית דתית בכפר באניליב-פידהירני שבבוקובינה, אוקראינה, אז חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית, ועבר בהמשך להתגורר בצ'רנוביץ. הוא גדל בסביבה שהייתה ברובה דוברת יידיש ואוקראינית. עם זאת, את מרבית כתביו פרסם בגרמנית, שפת הדיבור בקרב היהודים המשכילים בבוקובינה. במהלך מלחמת העולם הראשונה שירת בצבא האוסטרו-הונגרי.
ב-1921 נבחר לייצג יחד עם מאיר אבנר והרב יעקב הופמן את יהודי בוקובינה בקונגרס הציוני העולמי ה-12. ב-1926 ייסד את השבועון "Neue Jüdische Rundschau" (בגרמנית: "סקירה יהודית חדשה"). ב-1931 נבחר לכהן בפרלמנט של רומניה מטעם המפלגה היהודית הרומנית, וכיהן בתפקידו עד 1932. ב-1941, עם השתלטות ברית המועצות על חבל בוקובינה, ניצל מגירוש הפעילים הציוניים בבוקובינה לסיביר. רייפר סבל ממחלת לב, והרשויות התחשבו במצבו הבריאותי. לאחר שממלכת רומניה כבשה את האזור מחדש במסגרת מבצע ברברוסה, ניצל רייפר שנית. הוא לא שולח לטרנסניסטריה, לשם הוגלו היהודים מחבלי בוקובינה ובסרביה, בשל אותה מחלת לב ממנה סבל. ב-1942 ייסד קרן סיוע ליהודים שגורשו לסיביר.
ב-1943 עזב את צ'רנוביץ לבוקרשט, ובאפריל 1944 עלה לארץ ישראל דרך טורקיה. הוא השתקע בתל אביב, שם נפטר ב-21 במרץ 1952.
חיים אישיים

רייפר היה נשוי לינקה (יהודית) לבית קורן. בנם, תיאודור גדעון, יליד 1921, התנדב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה, ונהרג בתאונת דרכים סמוך לבית דגן, ב-1943. לשניים הייתה בת נוספת, בשם דיתה, ילידת 1919.
כתביו > בעברית

מסע המוות: יהודי בוקובינה בשואה, תל אביב: עם עובד, 1946
"בוקובינה: היסטוריה, יהודים", יוסף קלוזנר (עורך), בתוך האנציקלופדיה העברית ז', תל אביב: חברה להוצאת אנציקלופדיות בע"מ, 1954, עמ' 927–932
כתביו > בגרמנית

Hundertjähridge kampf um die judenemanzipation in Rumänien (1825-1925), Breslau, 1925
Chaim Weizmann : der juedische Staatsmann, Czernowitz : Juedischer Klub "Masada", 1933
Ausgewählte historische schriften, dokumenten-sammlung, Czernowitz: Societatea istorico-evreiascǎ, 1938
Dr. Mayer Ebner: ein juedisches Leben, Tel Aviv: Olympia, 1947
In den Vorhöfen des Heiligtums Sonette, Tel Aviv: Olympia, 1950
Menschen und Ideen : Erinnerungen, Tel Aviv: Olympia, 1952
הערות שוליים

↑  Dr. Manfred Reifer, באתר ארכיון המדינה
1 2 3  "Markus Winkler, Manfred Reifer, in "Digitale Topographie der multikulturellen Bukowina (בגרמנית)
1 2 3  Jürgen Matthäus, Jewish Responses to Persecution, Volume 3: 1941–1942, Rowman & Littlefield, 2013, pp. 105-106
↑  התנועה הציונית בבוקובינה: מציונות לציון, באתר "ארגון עולמי של יהודי בוקובינה"
↑  צ'רנוביץ, צ'רנאוץ (Czernowitz Cernăuţi), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם
↑  Gaelle Fisher, Resettlers and Survivors: Bukovina and the Politics of Belonging in West Germany and Israel, 1945–1989, Berghahn Books, 2020
↑  גדעון תיאודור רייפר ז"ל, באתר ההגנה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296747705171  PLWABN: 9811250712105606  GND: 116403667  ISNI: 0000 0000 6632 1318  LCCN: nr96006775  RERO: 02-A012653500  VcBA: 495/244480  VIAF: 517263   WorldCat (עם VIAF): 517263
מסילת נילג'ירי ההררית

מסילת נילגירי ההררית או רכבת הרי נילגירי (באנגלית: Nilgiri Mountain Railway או NMR; בטמילית: நீலகிரி மலை இரயில் பாதை) היא מסילת רכבת בהרי נילגירי במדינת טאמיל נאדו שבהודו. המסילה מחברת את העיר מטופלאיאם השוכנת בגובה של 326 מטר דרומית-מזרחית להרים, עם העיר אודהאגאמאנדאלאם שבצידם המערבי והממוקמת בגובה של 2,203 מטר. המסילה היא הרכבת היחידה בהודו הפועלת על גלגל שיניים, והרכבות מונעות באמצעות קטרי קיטור או דיזל. בשנת 2005 היא הוכרזה כאתר מורשת עולמית וצורפה למסילת דרג'ילינג ההימלאית. ההכרזה המאוחדת מכונה מאז "הרכבות ההרריות בהודו".
היסטוריה

פסגות הרי נילגירי במרכז דרום תת-היבשת ההודית נישאות לגובה של יותר מ-2,000 מטר. הם מכוסים בג'ונגל סבוך והיו מבודדים עד המאה ה-19. התיישבות בריטית בהרים החלה בסביבות שנת 1820, ועד מהרה החלו קמים בהם בתי קיץ, במיוחד באודהאגאמאנדאלאם בצידם המערבי של ההרים. במחצית השנייה של המאה ה-19 כבר נהגה כל ממשלת מדרס (כיום צ'נאי) לעבור אל ההרים במהלך חודשי הקיץ. הצעות ראשונות להקמת קו הרכבת נוסחו בשנת 1845, וב-1873 הסתיימה הנחתה של מסילת רכבת ברוחב רגיל בין מדרס לעיר מטופלאיאם. כדי להתגבר על שיפועי ההרים צפונית-מערבית לעיר, הוצע להקים רכבת הפועלת על גלגל שיניים, ולבסוף, ב-1882, אומצה השיטה שיושמה בהקמת הרכבת בהר ריגי בשווייץ. עבודות הסלילה החלו בשנת 1891, הקו נחנך ב-1908.
המסילה

אורכו של קו הרכבת הוא 45.88 ק"מ ובו מסילה בודדת צרה ברוחב של 1,000 מ"מ. בין הפסים מונחות שתי מסילות משוננות שכל אחת מהן מרוחקת מהפס החיצוני הסמוך לה מרחק של 455 מ"מ, והרווח ביניהן הוא 44 מ"מ. שיניהן של המסילות ערוכות לסירוגין כדי להבטיח אחיזה גם בסיבובים.
ניתן לחלק את קו הרכבת לשלושה קטעים. הראשון באורך של 7 ק"מ יוצא ממטופלאיאם, בה ממוקם הדפו של הרכבת, ומטפס 405 מטר אל המישור המרכזי של טאמיל נאדו. בקטע זה אין הרכבת נעזרת בגלגל השיניים והמהירות המקסימלית המותרת לאורכו היא 30 קמ"ש. אורכו של הקטע השני הוא 19 ק"מ, ובמהלכו מטפסת הרכבת 1,330 מטר בעזרת גלגל השיניים ובמהירות מקסימלית של 13 קמ"ש בלבד. השיפוע הממוצע הוא של 1:15 והשיפוע המרבי מגיע ל-1:12. לאורכו של קטע זה 208 עיקולים, 27 גשרים, 13 מנהרות ומנהרה חלקית נוספת. בקטע השלישי שאורכו 18 ק"מ, מטפסת הרכבת את 142 המטר הנותרים במהירות מקסימלית של 30 קמ"ש, וחוצה שלוש מנהרות שבהן המנהרה הארוכה לאורך הקו (282 מטר). משך הנסיעה במעלה ההר הוא כמעט 5 שעות, בעוד שבמורד גומאת הרכבת את המרחק בכ-3.5 שעות.
ראו גם

רכבות בהודו
מסילת דרג'ילינג ההימלאית
מסילת קאלקה-שימלה
שתי המסילות המשוננות בין הפסים
מנגנון ארבעה מוטות

תיאור סכמטי של מערכת ארבעה מוטות פשוטה. חוליה AD מניעה את המערכת ומבצעת תנועה מעגלית פשוטה, המתורגמת לתנועה מורכבת של חוליה DCE ולתנועת הלוך ושוב סיבובית של חוליה BC. חוליה AB נייחת, מדמה את גוף המכונה.
מנגנון ארבעה מוטות הוא מערכת מכנית המורכבת מארבעה אלמנטים קשיחים, המקושרים זה לזה באופן שיוצר מסלול סגור. הקישור בין מוט אחד למשנהו הוא לרוב באמצעות חוליה מסתובבת, מיסב או ציר. בתצורה הפשוטה ביותר האלמנטים הם מוטות המחוברים בקצותיהם, והם נעים במישורים מקבילים זה לזה. בדרך כלל אחד המוטות הוא שלד המכונה. המנגנון מאפשר להמיר תנועה סיבובית, או קווית לתנועה סיבובית, קווית או אחרת.
דוגמאות נפוצות בהן נעשה שימוש במנגנון ארבעה מוטות הן מגבי רכב, פנטוגרף ומערכת בוכנה-טלטל-גל ארכובה.
מפקד האוכלוסין בארץ ישראל (1931)

אב"א אחימאיר עומד על יד גרפיטי הקורא לא להשתתף במפקד האוכלוסין
מפקד אוכלוסין 1931 של ארץ ישראל היה מפקד האוכלוסין השני של שלטונות המנדט הבריטי בארץ ישראל והוא נערך ב-18 בנובמבר 1931, בניהולו של מייג'ור א' מילס. המפקד הקודם היה מפקד 1922 של ארץ ישראל, ולא נערך מפקד נוסף בארץ-ישראל על ידי הממשל הבריטי. לאחר קום המדינה נערכו מפקדי אוכלוסין בישראל.
על בסיס נתוני מפקד 1931 נערך סקר הכפרים 1945 בארץ ישראל עבור ועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל שפעלה בתחילת שנת 1946. הנתונים חושבו ליום 1 באפריל 1945 ופורסמו לאחר מכן ושימשו גם את ועדת אונסקו"פ שפעלה בשנת 1947.
במפקד נמצא כי בארץ ישראל הייתה קיימת אוכלוסייה של 1,035,821 (1,033,314 בניכוי מספרם של הכוחות המזוינים של בריטניה) - עלייה של 36.8% מאז 1922. האוכלוסייה היהודית גדלה ב-108.4%, בעקבות גלי העלייה.
האוכלוסייה חולקה לפי דת: 759,717 מוסלמים, 174,610 יהודים, 91,398 נוצרים, 9,148 דרוזים, 350 בהאים, 182 שומרונים ו-421 "חסרי דת". בעיה מיוחדת נוצרה בספירת הבדואים הנוודים שבדרום, שלא ששו לשתף פעולה. האומדנים של כל שבט נעשו על ידי קצינים של הממשל המחוזי, על פי תצפית מקומית. מתוך 759,717 המוסלמים, 66,553 אנשים נמנו בשיטה זו. מספר הכוחות הבריטיים הזרים שהוצבו בארץ-ישראל ב-1931 הסתכם בכ-2,500.
ביקורת

ב-1946 הגיש בן-גוריון ל"ועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל" מסמך של ישראל טריווש תחת הכותרת "אין רוב ערבי בארץ". המסמך שופך אור על שגיאות שורשיות במפקדי האוכלוסין הבריטים מ-1922 ו-1931 – שנועדו להרתיע את הציונות המדינית. לדוגמה, טופסי המפקד מולאו על ידי ראשי חמולות הרואים בניפוח נתונים דמוגרפים מכשיר לשדרוג מעמדם הפוליטי, הכלכלי והחברתי; טופסי ההתפקדות הערבית עברו בדיקה חפוזה, ומספרי המתפקדים הבדווים נופח בשיטתיות. הדיווח על פטירות במגזר הערבי היה מצומצם ביותר ורבים מהמהגרים הערבים מהכפר אל העיר נספרו פעמיים, כולל תושבי חו"ל ערבים שנכללו במפקד האוכלוסין.
לדברי החוקר גדי גילבר, להבדיל ממפקד 1922 ש"אינו חף מפגמים", מפקד 1931 "מקובל על החוקרים כמהימן, נקי מטעויות משמעותיות".
הערות שוליים

↑  Sami Hadawi, Village statistics 1945, Classification of Land and Area Ownership in Palestine (להלן: הדאווי), עמ' 12-11.
↑  ורד בר-און, שימוש בתוכנות מחשב ככלי עזר בניתוח גאוגרפי היסטורי בהדגמה על "סקר הכפרים" (1945), עמ' III
↑  לעומת זאת, אצל יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, עמ' 246, הערה 62: "במפקד שנערך בארץ בשנת 1931 נמנו 75,500 נוצרים מקומיים. מתוכם הגדירו את לאומיותם כערבית – 73,281".
↑  ישראל טריווש, אין רוב ערבי בארץ: גילויים מפתיעים על הסילופים בספירת האוכלוסייה הערבית בארץ, ספריית חזון, הוצאת הלל, תל אביב, תש"ז
↑  יורם אטינגר, הנתונים מוכיחים: אין שום ‘פצצת זמן דמוגרפית’ ערבית, באתר מידה, 8 במאי 2018
↑  גד גילבר, מגמות בהתפתחות הדמוגרפית של הפלסטינים – 1948-1870, בתוך: התנועה הלאומית הפלסטינית: מעימות להשלמה?, עמ' 16–17.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007472429405171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ממפלי

מַמְפָּלִי (בגאורגית: მამფალი) היה תואר שושלתי בגאורגיה של ימי הביניים (אנ') (סוף המאה ה-8-10), בדרך כלל בידי נסיכי שושלת בגרטיוני רמי דרג של מענף טאו קלארג'תי (אנ') שלא החזיקו בתיאור ביזנטי ביזנטי כלשהו. המילה מורכבת משני מילים: მამა (מאמא, "אבא") ו-უფალი (אוּפָּלִי, "אדון"). הנסיכים הבגרטים הבאים החזיקו בתואר ממפלי:
גווראם ממפלי (מת ב-882)
גּוּרְגָּן הראשון מַמְפָּלִי (אנ')(בערך 870–891)
סוּמְבָּאט הראשון מַמְפָּלִי (אנ') (בערך 870–889)
בַּגְּרָט הראשון מַמְפָּלִי (אנ') (889–900)
דוד מַמְפָּלִי (אנ') (889–943)
הערות שוליים

↑  סטפן ראפ (אנ') (2003), Studies In Medieval Georgian Historiography: Early Texts And Eurasian Contexts, p. 388. Peeters Bvba מסת"ב 90-429-1318-5 (הספר בקטלוג ULI)
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאורגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מנגנון גלגל חופשי

מנגנון גלגל חופשי
המנגנון בהקשר גלגל אחורי של אופניים. החור בכיפה השחורה הקטנה שבמרכז מיועד למנגנון שחרור מהיר לגלגל.
קול סיבוב גלגל חופשי
מנגנון גלגל חופשי (אנגלית Free wheel mechanism) הוא אחד המנגנונים האפשריים לחיבור גלגל השיניים האחורי באופניים אל הגלגל האחורי. בישראל נהוג המונח הגרמני פריי-לוף (Freilauf) .
החיבור הפשוט ביותר האפשרי של גלגל השיניים האחורי באופניים לגלגל האחורי הוא הושבתם על אותו הציר, ללא חציצה. בחיבור כזה, לשניהם אותה מהירות סיבובית. לכן, בחיבור כזה, ובתלות ביחס ההעברה בין גלגל השיניים האחורי לגלגל השיניים הקדמי, נוצר קשר בין מהירות הסיבוב של הגלגל האחורי למהירות הסיבוב שהאופניים משרים על הדוושות.
יוצא מזה שללא מנגנון הסיבוב החופשי, הרוכב נדרש למאמץ הרבה יותר גדול על מנת לשלוט על האופניים. שכן האופניים מעבירים לדוושות את התנועה הסיבובית של הגלגל האחורי. בנוסף לכך, מאחר שהשרשרת לא מפסיקה לנוע כאשר האופניים בתנועה, קשה יותר לממש מנגנון של העברת הילוכים. על כן, במנגנון סיבוב חופשי, מנתקים את התנועה הסיבובית של הגלגל האחורי מהתנועה הסיבובית של גלגל השיניים האחורי. ואז, רק כאשר הרוכב מסובב את הדוושות לפי רצונו, הוא משרה על גלגל השיניים האחורי תנועה סיבובית. ורק אז נוצר קשר מכני לגלגל האחורי, באופן שגלגל השיניים האחורי מוסיף לסיבוב של הגלגל האחורי בכיוון ההתקדמות בלבד.
מנגנון הסיבוב החופשי הוא המקובל במרבית האופניים. בניגוד לכך, מאחר שבאופני הפיקסי אין הילוכים, בחלקם גם לא משתמשים בו. באופניים בעלי מנגנון סיבוב חופשי, אדם יכול לעמוד על הקרקע ולהניע את האופניים על ידי משיכת כידון האופניים קדימה או אחורה. וזאת בקלות רבה מאוד, כמעט ללא מאמץ. גם בהנעתם קדימה וגם בהנעתם אחורה, הגלגלים והשלדה של האופניים ינועו בכיוון הנדרש. אך בתנועה קדימה לא יהיה סיבוב של הדוושות, גלגלי השיניים או השרשרת. ובתנועה אחורה, כן יהיה סיבוב של חלקים אלו.
לפעמים מכנים פריי-לוף את כל הקסטה, כלומר את כל גלגלי השיניים האחוריים, אם אלו מחוברים לציר הגלגל באמצעות הברגה. אפשרות מתקדמת יותר של קסטה, אשר אינה מכונה פריי-לוף, היא שאוסף גלגלי השיניים האחוריים מחוברים על תושבת. בחיבור של תושבת, מנגנון הגלגל החופשי שתואר נמצא בתוך התושבת.
מסב

מיסב כדורי
מסב גלילה קוני
מסב החלקה רדיאלי
פעולת מסב גלילה כדורי
מסב גלילה גלילי
מֵסַב (מכונה גם לגר) הוא אלמנט מכני המאפשר תנועה יחסית בין שני חלקים, יחד עם העברת עומס ביניהם. מטרת המיסב היא הורדת החיכוך והשחיקה הנובעים  מתנועה זאת. דוגמאות לתנועה לא מאולצת במסב יכולות להיות תנועה קווית בכיוון הצירי או תנועה סיבובית בכיוון המשיקי.
דוגמאות נפוצות לשימוש במיסבים הם חיבור ותמיכת צירים במערכות מכניות. בדוגמה הנתונה הציר הוא גוף אחד שמחובר למיסב והמערכת המכנית הוא הגוף השני.
קיימות שתי שיטות עיקריות להקטנת החיכוך והשחיקה: סיכוך על ידי סיכה והחלפת חיכוך קינטי בחיכוך בגלגול, על ידי הוספת אלמנטי גלילה. מפה נהוג לסווג את המיסבים למסבי החלקה ומסבי גלילה.
כמו כן, ניתן לסווג מיסבים על ידי כיוון ההעמסה ודרגות החופש הלא מאולצות.
סיווג לפי אופן הקטנת החיכוך > מסב החלקה

מסב החלקה סיבובי מורכב משתי טבעות. הקטנת החיכוך בין הטבעות נוצרת על ידי הפרדה שלהן בעזרת הסיכה.
תת סוג נפוץ של מיסבי החלקה הם מיסבים הידראוליים. במיסבים אלו נוצרת שכבת זרימה המפרידה בין הטבעות.
דוגמה למיסב הידראולי נפוץ היא מיסב Michell המשמש  לתמיכת עומס צירי במכונות גדולות הסובבות במהירות קבועה, כגון טורבינות וגנרטורים תעשייתיים.
סיווג לפי אופן הקטנת החיכוך > מסב גלילה

מיסב גלילה מקטין את החיכוך בין טבעות המיסב על ידי החלפת חיכוך החלקה בחיכוך גלילה. בנוסף לטבעות ולגופי הגלילה, המיסב יכול לכלול מכלאה שמטרתה היא שמירת מרחק קבוע בין גופי הגלילה.
ארבעה סוגי גופי גלילה נפוצים הם: כדורים, גלילים, קונוסים וחביות. המסבים הנפוצים בתעשייה הם מסבים כדוריים (Deep groove ball bearings). יתרונם של מסבים אלו מאפשרים להעביר עומס שקול בכיוון משתנה.
מסבים הקוניים דורשים הגדרה של כיוון העומס השקול אך מאפשרים העמסה גדולה יותר. מיסבים חביתיים מאפשרים שינוי של הזווית בין טבעות המיסב וחסינות גבוהה לחוסר שיוור.
מיסבי גלילה סובלים מהתעייפות מגע בגלגול. אורך חיי המיסב תלוי בעיקר במהירות הסיבוב וההעמסה שלו. בחירת המיסב מתבצעת בהתחשב באורך חיי העבודה הנדרשים. הערכת אורך חיי המיסב מתבצעת על ידי שימוש בקורלצית L10 המשקפת את אורך החיים בו, בתנאי עבודה תקינים, עד להסתברות של 10% לכשל.
ראו גם

מסב כדורי
כוחות הרץ
משוואות נאוויה-סטוקס
הערות שוליים

↑  Harris, Tedric A, Rolling bearing analysis, John Wiley and sons, 2001
↑  Engineering tribology, Butterworth-Heinemann, 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282411105171  GND: 4034071-5  LCCN: sh85012683  NDL: 00574752
למה לי

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
"למה לי" הוא סינגל של הזמרת הים תיכונית שרית חדד. הסינגל יצא לאור ב-20 בספטמבר 2016, כסינגל הראשון והפותח מהאלבום. הסינגל זכה להצלחה רבה, אך ביקורות רבות מצד אתרי האינטרנט וחדשות הבידור טענו שהשיר לא מייצג את חדד ואת הסגנון שאליו התרגל הקהל הרחב. הסינגל הצליח להיכנס לרשימות השמעה ולמצעדים רבים בישראל וביוטיוב הפך הווידאו קליפ לוויראלי כאשר צבר למעלה מ-10 מיליון צפיות. השיר הגיע למקום ה-12 במצעד השנתי של רשת גימל.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה שיצא לסינגל בוים על ידי נדב אליהו, והופק על ידי דן מילר, וטל אורן. בווידאו קליפ נראית חדד בחדר עם מסך כחול, כשהיא רוקדת וזזה לצלילי השיר. בין לבין ניתן לראותה עונדת שרשרת זהובה, מעיל עור כחול, ואת הרקדנים לבושים בבגדי אדידס.
נכון לספטמבר 2017, מונה הצפיות של הווידאו קליפ עומד על למעלה מ-8 מיליון צפיות, דבר אשר הופך אותו לנצפה ביותר של חדד.
ביקורות

השיר זכה לביקורות חיוביות, וגם שליליות. מאקו הגדירו את השיר כניסיון להשתלב במוזיקה החדשה של היום, וכתבו כי: "כמו כל אמנית גדולה ששורדת לאורך זמן, גם שרית חדד יודעת כמה חשוב לחדש, להפתיע ולהישאר רלוונטית. בשיר החדש שלה היא הולכת לכיוונים שלא הייתה בהם מעולם, ומתחברת לסצנת הטרופיקל-האוס העולמית. מה דעתכם?"
בעיתון הארץ בן שלו אמר כי: "אחרי הדואט המביך עם שלום חנוך, שבו היא נשמעה כאילו היא באה לאולפן בעיקר מתוך הדרת כבוד, כל דבר יהיה בגדר שיפור. הסינגל החדש של שרית חדד הוא שיפור מינורי מאוד. "למה לי" הוא ניסיון מובהק להצעיר את הסגנון של חדד. לעשות שרית 2.1."
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 2 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט TV | 5 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 4 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 18 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 3 |  |
|  ישראל | כאן גימל | 12 |  |
|  ישראל | מאקו וערוץ 24 | 9 |  |
|  ישראל | אקו"ם | 14 |  |
מנפרד קאלץ

מנפרד קאלץ (בגרמנית: Manfred Kaltz, נולד ב-6 בינואר 1953 בלודוויגסהאפן שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעיקר בהמבורג ובנבחרת גרמניה המערבית בעמדת המגן.