stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
היסטוריה של הדתות
היסטוריית המחקר

המאה ה-19 התאפיינה בגידול דרמטי בידע אודות תרבויות ודתות, וביסוס ההיסטוריה של ההתקדמות החברתית והכלכלית. לימודי היסטוריית הדתות, ביקשו להסביר את גיוון הדתות כתופעה המקושרת למצבים כלכליים וחברתיים בקבוצה מסוימת.
לימודי היסטוריית הדתות נקרא בגרמנית Religionsgeschichtliche Schule. שם זה הוא שמו של בית ספר גרמני בן המאה ה-19, אשר לימד לראשונה באופן מערכתי לימודי דתות, כתופעה חברתית תרבותית. הדת תוארה כהשתלשלות והמשך ישיר לתרבות האנושית מפוליתאיזם "פרימיטיבי" למונותאיזם "מוסרי".
ה-Religionsgeschichtliche Schule הופיע בו בזמן שבגרמניה ובמקומות נוספים, פרחה האקדמיזציה של לימודי היסטוריית הביבליה והנצרות. לימודי היסטוריית הדתות חשובים משום שהדת עיצבה לעיתים קרובות את החוקים וקודי ההתנהגות המקובלים בתרבויות שונות, את המבנים החברתיים, האומנות והמוזיקה.
מבט כולל

באופן כללי הדתות נחלקות בתהליך התפתחותן לשלבים, מחברות פשוטות למורכבות, ובמיוחד מפוליתאיזם למונותאיזם, וממאולתרות למאורגנות. עם זאת קיימות דעות, כי הטיעון אודות השתלשלות הדתות מפוליתאיזם למונותאיזם מוטל בספק. את הדתות ניתן לחלק לנימולות ושאינן כאלו, וכן למסיונריות ושאינן כאלו. דתות רבות חולקות אמונות משותפות.
מקור

הממצאים הקדומים ביותר לרעיונות דתיים מתוארכים לתקופה הפלאוליתית התיכונה. רוב הארכאולוגים מסכימים שחלק מאוכלוסיות האדם הניאנדרטלי והאדם הנבון קברו את מתיהם בתקופה זאת, כממצא המראה על רעיונות דתיים לפני כ-100,000 שנים. בנוסף נמצאו חפצים סמליים (כחרוזים ופריטים עם חריתות) בישראל ובדרום אפריקה, באתרים מאותה תקופה. עם זאת הפרשנות אודות הממצאים מהתקופה הפלאוליתית התיכונה נותרה במחלוקת, בהקשר של כיצד הם קשורים לרעיונות דתיים. בתקופה העוקבת, התקופה הפלאוליתית העליונה, קיימת הסכמה רחבה כי ממצאי קבורה ואמנות מייצגים רעיונות דתיים. דוגמאות בולטות מתקופה זו הם, ארי-אדם ממערת שטאדל, צלמיות ונוס, ציורי מערות ממערת לאסקו בצרפת, והקבורה המפוארת מסונג'יר ברוסיה.
במאה ה-19 פותחו תאוריות שונות בהקשר למוצא הדתות, ואשר החליפו את טענות הנצרות הקודמות על urreligion. תאורטיקנים מוקדמים כאדוארד טיילור והרברט ספנסר הציעו את תפיסת האנימיזם, בעוד הארכאולוג ג'ון לובוק השתמש במושג פטישיזם. בינתיים מקס מילר טען כי הדת התחילה בהדוניזם, והפולקלוריסט ויליאם מנהרדט הניח שהדת החלה מתוך מתן פרשנויות מיתולוגיות לאירועים טבעיים. כל תאוריות אלו בוקרו באופן רחב, ואין הסכמה גורפת אודות מקורות הדת.
דת במהפכה הנאוליתית

במשך רוב תולדותיו המין האנושי חי כציידים-לקטים בקבוצות נוודים קטנות. ניתן לזהות את מקור ההופעה של דתות מורכבות ומאורגנות בתקופה הנאוליתית בה נטשו האנשים את אורח החיים הנוודי ויצרו כפרי קבע המתפרנסים מחקלאות, שהתפתחו לאחר מכן לערים ומדינות. המעבר מקבוצות המחפשות מזון לישובי קבע, הביא לתוצאה של דתות ייחודיות יותר, ופיתח תצורות של דתות שהיוו השתקפות של הסביבה החברתית והפוליטית החדשה. קבוצות ושבטים קטנים, החזיקו באמונות על-טבעיות, ואלו הותאמו לאוכלוסיות קטנות.
דת במהפכה הנאוליתית > דתות נאוליתיות

דתות אנשי התקופה הנאוליתית, מהוות את הממצאים הקדומים ביותר לדתות מאורגנות. ההתיישבות הנאוליתית בצ'טלהויוק שבטורקיה, הייתה מקום מגוריהם של כ-8000 אנשים, והיא ההתיישבות הגדולה ביותר שנמצאה מהתקופה. ג'יימס מלארט, ארכאולוג שחפר באתר, טוען כי צ'טלהויוק הייתה המרכז הרוחני של מרכז אנטוליה. בין הממצאים שנמצאו בצ'טלהויוק הן צלמיות נשיות. בנוסף טוען מלארט, כי הצלמיות שניכר שנעשו בזהירות, ופוסלו משיש, גיר חום וכחול, צפחה, קלציט, בזלת, אלבסטר וחימר, מייצגות את האלה מסוג אלת אם. אף על פי שנמצאו גם אלים גבריים, "...פסלים של אלות נשיות עלו במספרם בהרבה על פני האלים הגבריים, ויתרה מכך הם אינם מופיעים כלל אחרי רמת VI". נכון להיום שמונה עשרה רמות כבר זוהו. הצלמיות העדינות התגלו לראשונה באזורים שמלהרט מאמין שהיו בעבר מקדשים. למרות זאת צלמית אחת מפוארת, בדמות אלה היושבת על כס מלכות כששני אריות משני צידיה, נמצאה בתיבת תבואה, ומלהרט מניח שמשמעות ההנחה במקום זה הייתה להצלחת הקציר, או באופן כללי שתשרה הברכה במזון.
כתבי הפירמידות ממצרים העתיקה נחשבים לאחד מהטקסטים העתיקים ביותר הידועים, והם מתוארכים ל-2400-2300 לפנה"ס. הכתיבה שיחקה תפקיד חשוב בעיצוב דתות מאורגנות על ידי קביעת כעין תקן לרעיונות הדתיים בהתייחס למקום ולזמן.
ערכי דתות

דתות מאורגנות הופיעו כאמצעי לספק ביטחון כלכלי וחברתי לאוכלוסיות גדולות[דרוש מקור] בדרכים הבאות:
דתות מאורגנות שימשו להצדקת אוטוריטה מרכזית, המחזיקה בזכויות לאיסוף מיסים, אשר כתמורה דאגה לשירותים חברתיים וביטחוניים למדינה. האימפריות של מצרים העתיקה ומסופוטמיה, היו תיאוקרטיות עם צ'יפים, מלכים, וקיסרים, אשר שימשו פעמים רבות הן בתפקיד פוליטי והן בתפקיד רוחני. למעשה לכל משטרי הצ'יפים, והחברות החיות במדינה, בכל העולם, היה מבנה פוליטי דומה בו הישויות הפוליטיות הוצדקו על ידי אישור דתי.
דתות מאורגנות אשר שימשו כאמצעי לתחזק שלום בין יחידים, קבוצות ושבטים, שאינם קשורים זה לזה. מדינות יכולות להיות בנות מספרי אזרחים גדולים בהרבה, ואף הן מקשרות בין בני אדם שאינם קשורים. ג'רד דיאמונד טוען כי הדת משמשת כדבק בין אנשים שאילולי הדת, היו נוטים להיות אויבים אלו לאלו. לדבריו סיבת המוות הנפוצה ביותר שהייתה בחברות הציידים-לקטים הייתה רצח.
עידן הציר

התקופה בין 900 ל-200 לפני הספירה תוארה על ידי היסטוריונים כעידן הציר, מונח שנטבע על ידי הפילוסוף הגרמני קרל יאספרס. על פי ג'ספרס, זוהי התקופה בהיסטוריה בה "היסודות הרוחניים האנושיים נבנו באופן מקביל ועצמאי... ויסודות אלו מהווים גם כיום את בסיס הדתות". ההיסטוריון האינטלקטואל פטר ווטסון, סיכם את התקופה ככזו שבה יוסדו רבות ממסורות הפילוסופיות המשפיעות ביותר, הכוללות את המונותאיזם בפרס וכנען, הפלאטוניזם ביוון, הבודהיזם והג'ייניזם בהודו, והקונפוציאניזם והטאואיזם בסין. רעיונות אלו הפכו לממוסדים במהלך הזמן, ודוגמאות לכך הם תפקידו של אשוקה בהפצת הבודהיזם או הנאופלטוניזם הנוצרי בעת היווסדות הנצרות.
ימי הביניים

דתות העולם דהיום ביססו עצמן בימי הביניים באירואסיה על ידי התהליכים הבאים: המיסיון הנוצרי באירופה, המסיון הבודהיסטי במזרח אסיה, שקיעת הבודהיזם בתת-היבשת ההודית, והתפשטות האסלאם במזרח התיכון, מרכז אסיה, צפון אפריקה, וחלקים מאירופה והודו.
במהלך ימי הביניים המוסלמים היו בסכסוך עם הזורואסטרים במהלך הכיבוש המוסלמי של פרס; הנוצרים היו בסכסוך עם המוסלמים במהלך המלחמות ערביות-ביזנטית, מסעי הצלב, הרקונקיסטה, המלחמות העות'מאניות באירופה והאינקויזיציה; השמאנים היו בסכסוך עם הבודהיסטים, הטאואיסטים, המוסלמים והנוצרים במהלך הפלישות המונגוליות; ושוב המוסלמים היו בסכסוך עם ההינדואיסטים והסיקים במהלך הכיבושים המוסלמיים ביבשת ההודית.
תנועות דתיות בנות ימי הביניים הדגישו במידה רבה את המיסטיקה, כמו הקתרים ותנועות דומות במערב, היהדות בספרד תנועת הבהקטי בהודו, והסופיזם באסלאם. המונותאיזם לבש צורה מוחלטת בכריסטולוגיה הנוצרית, ובתווחיד באסלאם. רעיונות מונותאיסטים הינדואיסטים של ברהמן, גם כן גיבשו את צורתם הקלאסית לאחר פרשנותו של שנקרה.
התקופה המודרנית

הקולוניאליזם האירופאי במהלך המאות ה-14 עד 19 לספירה, הביא להתפשטות הנצרות לאפריקה שמדרום לסהרה, לאמריקות, לאוסטרליה, ולפיליפינים. המצאת מכבש הדפוס במאה ה-15 שיחקה תפקיד משמעותי, בהתפשטות המהירה של הרפורמציה הפרוטסטנטית, תחת מנהיגים כמרטין לותר וג'ון קלווין. מלחמות הדת המשיכו, והגיעו לשיאן במלחמת 30 השנים, אשר הרסה את התרבות האירופית בשנים 1618–1648. במאה ה-18 החל תהליך חילון באירופה, וצבר תאוצה לאחר המהפיכה הצרפתית.
מגוון גדול של תנועות דתיות חדשות צצו במאה ה-20, ורבות מהן מציעות סינקרטיזם של רעיונות מדתות קיימות. המשיכה לתנועות אלו הייתה ועודנה מוגבלת, ועמדה על מעל 2 אחוז בעשור שנות ה-2000. במקביל התגבש המונח תנועות דתיות חדשות, המתייחס לאמונות דתיות, מוסריות, רוחניות, או פילוסופיות, אשר מקורן מהשנים האחרונות, והן אינן חלק מכנסייה, זרם, או גוף דתי כלשהו. בשנת 2005 שיעור המאמינים מכל הדתות הקלאסיות יחד הגיעו לשיעור של למעלה מ-75 אחוז מכלל אוכלוסיית העולם, ושיעור המאמינים בדתות שבטיות ילידיות ירד לכ-4 אחוז.
התקופה המודרנית > חוסר דת

הוגים רבים מתחומים שונים כמו קארל מרקס, מקס וובר או אמיל דורקהיים העריכו שעם התחזקות המדע והתעשייה, המדע והטכנולוגיה יהפכו לנפוצים במדינות העולם וידחקו את מקומה של הדת, מכיוון שהדת יוחסה על ידם לפתרון שנועד לתקופה בה החיים היו מלאי סכנות, אובדן וחוסר וודאות, והדת אפשרה לאנשים לחוש שיש להם דרך להשפיע על המציאות. גם אם אכן התחולל תהליך של חילון במדינות אליהן הגיעה הקידמה המדעית, בפועל התוצאה הייתה מורכבת יותר, ובוודאי שלא התממשה התחזית במהירות שהעריכו, בין היתר מכיוון שהיחס לדת רגשי יותר מאשר קוגניטיבי. במקביל, מנהיגים רוחניים שונים הביעו חשש שאם תחלש מידת הדתיות בחברה, הדבר יוביל לאבדן היציבות בחברה ולעלייה בפשיעה ובשחיתות. כאשר נחלשה מידת הדתיות במדינות רבות התברר שהקורולציה הפוכה, ובדרך כלל המדינות הפחות דתיות היו אלו בהן שיעורי השחיתות והפשיעה נמוכים משמעותית, ככל הנראה מכיוון שהמדיניות העניות יותר נוטות להיות גם דתיות יותר וגם מושחתות ומסוכנות יותר.
במאה ה-20 משטרי הגוש המזרחי הקומוניסטי, וסין הקומוניסטית, היו אנטי-דתיים. התפרקות ברית המועצות לקראת סוף המאה גרמה לעליה מסוימת במידת הדתיות במדינות שהיו חלק מהגוש הסובייטי בשנים לאחר ההתפרקות, עליה שמיוחסת במידה מסוימת לירידה בביטחון הכלכלי והפסיכולוגי שלווה לנפילת המשטר הקומוניסטי. מגמה זו, ועלייתו של האסלאם הפוליטי - שהגיע לשיא השיח העולמי באסון התאומים בשנת 2001 - הובילו לתפיסה מקובלת שצפתה את התחזקות הדת במאה ה-21. ניתוח סקרים שבוצעו בין השנים 1981–2007 ב-49 מדינות המאכלסות כ-60% מאוכלוסיית העולם, ובדק את מידת החשיבות שמייחסים תושבים לדת ולאלוהים, אמנם לא מצא התחדשות אוניברסלית של עליית הדתיות, אך העלה ממצאים מורכבים לפיהם ב-33 מבין המדינות הייתה עליה יחסית במידת הדתיות - במיוחד במדינות המתפתחות ובמדינות קומוניסטיות לשעבר. במקביל, מרבית המדינות בעלות הכנסה גבוהה יותר לנפש חוו ירידה במידת הדתיות, אם כי לא כולן - ממצא שהחליש את התפיסה לפיה התפשטות התיעוש והידע המדעי בהכרח מובילים לירידת מידת הדתיות.
בהמשך המחקר, בו נותחו סקרים בשנים 2007–2019 באותן 49 המדינות הראה תמונה שונה, לפיה תושביהם של 43 מבין המדינות שנסקרו הפכו לפחות דתיים בממוצע. בשנים אלו היחלשות הדתיות נצפתה גם במדינות מתפתחות רבות וגם בחלק מהמדינות הקומוניסטיות לשעבר. השינוי הגדול ביותר בהיחלשות הדת נמדד בקרב הציבור של ארצות הברית - מדינה שמתייחסים אליה בדרך כלל בתור הדוגמה המובהקת לכך שניתן לקיים מדינה מפותחת עם אוכלוסייה דתית. בין הסיבות שמציעים לשינוי המגמה הוא הגעתם של כמות הלא-דתיים למסה קריטית בקרב קבוצות מסוימות של האוכלוסייה שיוצרת נטייה קונפורמית להתרחקות מהדת, וכן עלייה משמעותית שנמדדה במחקר לגבי עוצמתן של תפיסות ליברליות שקוראות תגר על התפיסות הדתיות השמרניות.
היסטוריוגרפיה

Marshall, Peter. "(Re)defining the English Reformation," Journal of British Studies, July 2009, Vol. 48#3 pp 564–586
Schultz, Kevin M.; Harvey, Paul. "Everywhere and Nowhere: Recent Trends in American Religious History and Historiography," Journal of the American Academy of Religion, March 2010, Vol. 78#1 pp 129–162
Wilson, John F. Religion and the American Nation: Historiography and History (2003) 119pp
ראו גם

גבקליטפה
חוקי חמורבי
לקריאה נוספת

*Armstrong, Karen. A History of God: The 4,000-Year Quest of Judaism, Christianity and Islam (1994)
חיפוש קטעים וטקסט
Armstrong, Karen. Islam: A Short History (2002) ‏ חיפוש קטעים וטקסט
Bowker, John Westerdale, ed. The Oxford Dictionary of World Religions (2007) ‏ חיפוש קטעים וטקסט
liade, Mircea, and Joan P. Couliano. The HarperCollins Concise Guide to World Religion: The A-to-Z Encyclopedia of All the Major Religious Traditions (1999) מכסה 33 עקרונות דתיים, כולל בודהיזם, נצרות, ג'ייניזם, יהדות, אסלאם, שינטו, שמאניזם, טאואיזם, דתות דרום אמריקאיות, דתות בלטיות וסלאביות, קונפוציאניזם, ודתו אפריקאיות אוקיאניות.
Ellwood, Robert S. and Gregory D. Alles. The Encyclopedia of World Religions (2007) 528pp; לבתי ספר תיכוניים
Gilley, Sheridan; Shiels, W. J. History of Religion in Britain: Practice and Belief from Pre-Roman Times to the Present (1994)
Carus, Paul. The history of the devil and the idea of evil: from the earliest times to the present day (1899) הטקסט המלא
הערות שוליים

↑  אנציקלופדיית Man, Myth & Magic ע' 1763 1995
↑  Vanhaeren, M., d'Errico, F., Stringer, C. B., James, S. L., Todd, J. A., and Mienis, H. K., 2006, Middle Paleolithic shell beads in Israel and Algeria, Science, 312, 1785–8.
↑  Henshilwood, C. S., d'Errico, F., Yates, R., Jacobs, Z., Tribolo, C., Duller, G. A., ... & Wintle, A. G. (2002). Emergence of modern human behavior: Middle Stone Age engravings from South Africa. Science, 295(5558), 1278-1280.
↑  "Religion". Encyclopedia Universal Ilustrada Europeo-Americana, 70 vols. Madrid. 1907-1930.
↑  "The Dorak Affair" מיכאל בלטר (2005) The Goddess and the Bull: Catalhöyük: An Archaeological Journey to the Dawn of Civilization. ISBN 0-7432-4360-9.
↑  Mellaart, James (1967). Catal Huyuk: A Neolithic Town in Anatolia. McGraw-Hill. p. 181.
↑  Mellaart (1967), 180.
↑  An Introduction to Ancient Egyptian Literatureע' 9 ISBN 0-486-29502-8
↑  The Ancient Egyptian Pyramid Texts ISBN 1-58983-182-9
↑  Diamond, Jared. "chapter 14, From Egalitarianism to Kleptocracy, The e". Guns Germs and Steel. מסת"ב מסת"ב 0-393-03891-2
↑  ראו הזוהר
↑  המונח נקרא באנגלית "New Religious Movement" ובקיצור מקובל NRM
1 2 3  Ronald F. Inglehart, Giving Up on God, Foreign Affairs
עונת 2021/2022 בצ'מפיונשיפ

| --- | --- |

 תקופת התחרות:  6 באוגוסט 2021 – 7 במאי 2022 (275 ימים)
 מספר משתתפות:  24
 הזוכה:  פולהאם
 מספר משחקים:  552
 מספר שערים:  1385 (2.51 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  סרביה אלכסנדר מיטרוביץ' (43 שערים)
 → 2020/20212022/2023 ←
עונת 2021/2022 בפוטבול ליג צ'מפיונשיפ, הייתה העונה ה־30 במסגרת הפוטבול ליג צ'מפיונשיפ האנגלית.
הקבוצות שסיימו במקומות הראשון והשני, העפילו אוטומטית לפרמייר ליג, הקבוצות שסיימו במקום 3–6, התחרו ביניהן במשחקי הפלייאוף. שלוש הקבוצות שסיימו במקומות האחרונים, ירדו לפוטבול ליג הראשונה.
שינויים בקבוצות הליגה > הקבוצות שעלו לפרמייר ליג

נוריץ' סיטי
ווטפורד
ברנטפורד
שינויים בקבוצות הליגה > הקבוצות שירדו לפוטבול ליג הראשונה

רות'רהאם יונייטד
שפילד ונסדיי
וויקומב וונדררס
הקבוצות שעלו מהפוטבול ליג הראשונה:
הול סיטי
פיטרבורו יונייטד
בלקפול
הקבוצות שירדו מהפרמייר ליג:
פולהאם
וסט ברומיץ' אלביון
שפילד יונייטד
קבוצות לעונת 2021/2022

| קבוצה | עיר | אצטדיון | תכולה |
| --- | --- | --- | --- |
| קארדיף סיטי | קארדיף | אצטדיון קארדיף סיטי | 33,316 |
| לוטון טאון | לוטון | קנילוורת' רואד | 10,336 |
| האדרספילד טאון | האדרספילד | אצטדיון קירקליס ‏ | 24,500 |
| בלקברן רוברס | בלקברן | איווד פארק | 31,367 |
| בלקפול | בלקפול | בלומפילד רואד | 17,338 |
| ברמינגהאם סיטי | ברמינגהאם | סנט אנדרוז | 30,015 |
| בריסטול סיטי | בריסטול | אשטון גייט | 27,000 |
| דרבי קאונטי | דרבי | פרייד פארק | 33,600 |
| בורנמות' | בורנמות' | דין קורט | 12,000 |
| הול סיטי | קינגסטון על ההול | אצטדיון KCOM | 25,400 |
| קובנטרי סיטי | קובנטרי | ריקו ארנה | 32,000 |
| מידלסברו | מידלסברו | אצטדיון ריברסייד | 34,000 |
| מילוול | לונדון | אצטדיון הדן | 20,146 |
| בארנסלי | בארנסלי | אוקוול | 23,287 |
| נוטינגהאם פורסט | נוטינגהאם | סיטי גראונד | 30,445 |
| סוונסי סיטי | סוונסי | אצטדיון ליברטי | 21,088 |
| סטוק סיטי | סטוק-און-טרנט | אצטדיון Bet365 | 30,089 |
| פרסטון נורת' אנד | פרסטון | דיפדייל | 23,408 |
| פיטרבורו יונייטד | פיטרבורו | אצטדיון לונדון רואד | 15,314 |
| קווינס פארק ריינג'רס | האמרסמית' ופולהאם | לופטוס רואד | 18,439 |
| רדינג | רדינג | אצטדיון מדג'סקי | 24,161 |
| שפילד יונייטד | שפילד | ברמאל ליין | 32,050 |
| פולהאם | לונדון | קרייבן קוטג' | 19,359 |
| וסט ברומיץ' אלביון | וסט ברומיץ' | ההות'ורנס | 26,850 |
שינויי מאמנים

| קבוצה | מאמן יוצא | סיבה | תאריך | מיקום בטבלה | מאמן נכנס | תאריך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| וסט ברומיץ' אלביון | אנגליה סם אלרדייס | התפטר | 23 במאי 2021 | טרום עונה | צרפת ולריאן איסמאל | 24 ביוני 2021 |
| שפילד יונייטד | אנגליה פול הקינגבוטום | סיום חוזה | 23 במאי 2021 | טרום עונה | סרביה סלבישה יוקאנוביץ' | 27 במאי 2021 |
| בארנסלי | צרפת ולריאן איסמאל | הוחתם על ידי וסט ברומיץ' אלביון | 24 ביוני 2021 | טרום עונה | אוסטריה מרקוס שופ | 24 ביוני 2021 |
| פולהאם | אנגליה סקוט פארקר | הסכמה הדדית | 28 ביוני 2021 | טרום עונה | פורטוגל מרקו סילבה | 1 ביולי 2021 |
| בורנמות' | אנגליה ג'ונתן וודגייט | סיום חוזה | 28 ביוני 2021 | טרום עונה | אנגליה סקוט פארקר | 28 ביוני 2021 |
| סוונסי סיטי | ויילס סטיב קופר | הסכמה הדדית | 21 ביולי 2021 | טרום עונה | סקוטלנד ראסל מרטין | 1 באוגוסט 2021 |
| נוטינגהאם פורסט | אירלנד כריס יוטון | פוטר | 16 בספטמבר 2021 | 24 | ויילס סטיב קופר | 21 בספטמבר 2021 |
| קארדיף סיטי | אירלנד מייק מקרת'ור | הסכמה הדדית | 23 באוקטובר 2021 | 21 | ויילס סטיב מוריסון | 12 בנובמבר 2021 |
| בארנסלי | אוסטריה מרקוס שופ | פוטר | 1 בנובמבר 2021 | 23 | שוודיה מרקוס שופ | 17 בנובמבר 2021 |
| מידלסברו | אנגליה ניל וורנווק | הסכמה הדדית | 6 בנובמבר 2021 | 14 | אנגליה כריס ווילדר | 7 בנובמבר 2021 |
| שפילד יונייטד | סרביה סלבישה יוקאנוביץ' | פוטר | 25 בנובמבר 2021 | 16 | אנגליה פול הקינגבוטום | 25 בנובמבר 2021 |
| פרסטון נורת' אנד | סקוטלנד פרנקי מקובי | פוטר | 6 בדצמבר 2021 | 18 | אנגליה ריאן לואה | 7 בדצמבר 2021 |
| האל סיטי | צפון אירלנד גרנט מק'קאן | פוטר | 25 בינואר 2022 | 19 | גאורגיה שותא ארבלדזה | 27 בינואר 2022 |
| וסט ברומיץ' אלביון | צרפת ולריאן איסמאל | פוטר | 2 בפברואר 2022 | 5 | אנגליה סטיב ברוס | 3 בפברואר 2022 |
| רדינג | סרביה ולקו פאונוביץ' | הסכמה הדדית | 19 בפברואר 2022 | 21 | אנגליה פול אינס (זמני) ברבדוס מיכאל גילקס (זמני) | 19 בפברואר 2022 |
| פיטרבורו יונייטד | סקוטלנד דארן פרגוסון | התפטר | 20 בפברואר 2022 | 23 | צפון אירלנד גרנט מק'קאן | 24 בפברואר 2022 |
| בארנסלי | שוודיה פויה אסבאגי | סיום חוזה | 24 באפריל 2022 | 24 | אירלנד מרטין דוואני (זמני) | 24 באפריל 2022 |
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | פולהאם | 46 | 27 | 9 | 10 | 106 | 43 | 63+ | 90 | עלייה לפרמייר ליג |
| 2 | בורנמות' | 46 | 25 | 13 | 8 | 74 | 39 | 35+ | 88 | עלייה לפרמייר ליג |
| 3 | האדרספילד טאון | 46 | 23 | 13 | 10 | 64 | 47 | 17+ | 82 |  |
| 4 | נוטינגהאם פורסט | 46 | 23 | 11 | 12 | 73 | 40 | 33+ | 80 | פלייאוף עלייה לפרמייר ליג |
| 5 | שפילד יונייטד | 46 | 21 | 12 | 13 | 63 | 45 | 18+ | 75 | פלייאוף עלייה לפרמייר ליג |
| 6 | לוטון טאון | 46 | 21 | 12 | 13 | 63 | 55 | 8+ | 75 | פלייאוף עלייה לפרמייר ליג |
| 7 | מידלסברו | 46 | 20 | 10 | 16 | 59 | 50 | 9+ | 70 |  |
| 8 | בלקברן רוברס | 46 | 19 | 12 | 15 | 59 | 50 | 9+ | 69 |  |
| 9 | מילוול | 46 | 18 | 15 | 13 | 53 | 45 | 8+ | 69 |  |
| 10 | וסט ברומיץ' אלביון | 46 | 18 | 13 | 15 | 52 | 45 | 7+ | 67 |  |
| 11 | קווינס פארק ריינג'רס | 46 | 19 | 9 | 18 | 60 | 59 | 1+ | 66 |  |
| 12 | קובנטרי סיטי | 46 | 17 | 13 | 16 | 60 | 59 | 1+ | 64 |  |
| 13 | פרסטון נורת' אנד | 45 | 16 | 16 | 14 | 52 | 56 | 4- | 64 |  |
| 14 | סטוק סיטי | 46 | 17 | 11 | 18 | 57 | 52 | 5+ | 62 |  |
| 15 | סוונסי סיטי | 46 | 16 | 13 | 17 | 58 | 68 | 10- | 61 |  |
| 16 | בלקפול | 46 | 16 | 12 | 18 | 54 | 58 | 4- | 60 |  |
| 17 | בריסטול סיטי | 46 | 15 | 10 | 21 | 62 | 77 | 15- | 55 |  |
| 18 | קארדיף סיטי | 46 | 15 | 8 | 23 | 50 | 68 | 18- | 53 |  |
| 19 | האל סיטי | 46 | 14 | 9 | 23 | 41 | 54 | 13- | 51 |  |
| 20 | ברמינגהאם סיטי | 46 | 11 | 14 | 21 | 50 | 75 | 25- | 47 |  |
| 21 | רדינג | 46 | 13 | 8 | 25 | 54 | 87 | 33- | 41 |  |
| 22 | פיטרבורו יונייטד | 46 | 9 | 10 | 27 | 43 | 87 | 44- | 37 | ירידה לפוטבול ליג הראשונה |
| 23 | דרבי קאונטי  | 46 | 14 | 13 | 19 | 45 | 53 | 8- | 34 | ירידה לפוטבול ליג הראשונה |
| 24 | בארנסלי | 46 | 6 | 12 | 28 | 33 | 73 | 40- | 30 | ירידה לפוטבול ליג הראשונה |
טבלת הליגה > פלייאוף

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |


|  |  לוטון טאון – האדרספילד טאון | 1–1 |   |  |  |  |
|  |  האדרספילד טאון – לוטון טאון | 1–0 |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  |  האדרספילד טאון | 0 |
|  |  |  |   |   |  נוטינגהאם פורסט | 1 |
|  |  |  |   |   |  |  |
|  |   |   |   |   |  |  |
|  |  שפילד יונייטד – נוטינגהאם פורסט | 1–2 |   |   |  |  |
|  |  נוטינגהאם פורסט – שפילד יונייטד | 1–2 (3–2) |   |   |  |  |
סטטיסטיקות > שערים

| מיקום | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | סרביה אלכסנדר מיטרוביץ' | פולהאם | 43 |
| 2 | אנגליה דומיניק סולאנקה | בורנמות' | 29 |
| 3 | הולנד ג'ואל פירו | סוונסי סיטי | 22 |
| 3 | אוסטריה אנדראס ויימן | בריסטול סיטי | 22 |
| 3 | צ'ילה בן בררטון דיאס | בלקברן רוברס | 22 |
הערות שוליים

↑  לדרבי קאונטי נוכו 12 נקודות.
נמל התעופה הבין-לאומי של פלרמו

נמל התעופה הבינלאומי פלרמו-פונטה רייסי (באיטלקית: Aeroporto di Palermo-Punta Raisi) הקרוי באופן רשמי נמל התעופה פלרמו-פלקונה ובורסילנו (Aeroporto di Palermo-Falcone e Borsellino) הוא נמל תעופה אזרחי הנמצא ליד העיירה פונטה רייסי, 35 ק"מ צפונית-מערבית לפלרמו, שבסיציליה. זהו נמל התעופה השני בגודלו בסיציליה אחרי נמל התעופה קטאניה-פונטנרוסה. בשנת 2011 עברו בו כ־5 מיליון אנשים.
השם "לקונה ובורסילנו" ניתן לנמל לזכרם של ג'ובאני פלקונה ופאולו בורסלינו, שני שופטים איטלקים שנלחמו במאפיה האיטלקית, ונרצחו בשנת 1992, דבר שהמחיש את כוחה של המאפיה באזור ואת תעוזתה.
חברות תעופה איטלקיות שנמל התעופה הזה משרת:
אליטליה
מיסטרל אייר
נאוס
הנמל מחובר לפלרמו באמצעות כביש מהיר, מסילת רכבת ורכבת תחתית.
הערות שוליים

↑  gesap.it, AEROPORTO DI PALERMO (ארכיון)
ערך זה הוא קצרמרבנושא שדות תעופה ובנושא איטליה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
התקופה הפלאוליתית התחתונה

ארבע תצוגות של אבן יד אשלית.
בארכאולוגיה, התקופה הפלאוליתית התחתונה (באנגלית: Lower Paleolithic) היא ראשית תולדות האנושות, החלק הקדום ביותר של התקופה הפלאוליתית (תקופת האבן הקדומה). התקופה החלה לפני כ-3.3 מיליון שנים, עם העדויות הראשונות לייצור כלי אבן ושימוש על ידי הומיניניים והסתיימה לפני כ-300,000 עד 250,000 שנים, במעבר לתקופה הפלאוליתית התיכונה. בארכאולוגיה של אפריקה, התקופה מכונה תקופת האבן הקדומה האפריקאית (Early Stone Age).התקופה כוללת את התרבות האולדובאית ("סגנון 1") ותעשיות נתזים גדולים של התרבות האשלית ("סגנון 2"). הממצא השלדי הנדיר מתקופה זו מייצג טיפוסי אדם קדם-מודרניים כהומו ארקטוס והומו היידלברגנסיס.
התקופה הפלאוליתית התיכונה, שבאה לאחר התקופה הפלאוליתית התחתונה, מייצגת את הופעתן של טכנולוגיות ייצור כלים מתקדמות יותר, כגון זו של התרבות המוסטרית. האם השליטה המוקדמת ביותר באש על ידי הומיניניים מתוארכת לתקופת הפלאוליתית התחתונה או התיכונה נותרה בגדר שאלה פתוחה.
גלסיאן

התקופה הפלאוליתית התחתונה החלה עם הופעת כלי האבן הראשונים בעולם. תקופה זו, שהייתה קשורה בעבר להופעתו של ההומו הביליס, לפני כ-2.8 מיליון שנים, נדחקה משמעותית על ידי ממצאים של תחילת שנות ה-2000, התרבות האולדובאית או "סגנון 1", שנחשב לסוג העתיק ביותר של תעשיית נתזים גדולים (Lithic technology), נחשב כעת ככזה שהתפתח לפני כ-2.6 מיליון שנים, עם תחילת הגלסיאן (אנ') (פליסטוקן תחתון (אנ')), ככל הנראה לראשונה בשימוש על ידי אבות אוסטרלופיתסין (אנ') מהסוג הומו (כגון אוסטרלופיתקוס גרהי).
עם זאת, בשנת 2015 התגלו כלים ישנים אף יותר באתר לומקווי 3 בקניה, המתוארך לתקופה שלפני 3.3 מיליון שנים. ככאלה, הם הקדימו את הפלייסטוקן (הגלסיאני), ומתוארכים לסוף הפליוקן (הפיאצ'נציאן (אנ')).
הפרטים המוקדמים של הסוג הומו ייצרו כלים פרימיטיביים, המשתייכים תחת תעשיית התרבות האולדובאית, שנותרה דומיננטית במשך כמעט מיליון שנים, מלפני כ-2.5 ועד 1.7 מיליון שנים לפני זמננו. ההנחה היא שהומו הביליס חי בעיקר כאוכל נבלות, תוך שימוש בכלים כדי לנתק בשר מהנבלה או לשבור עצמות כדי לחלץ את המח.
המעבר מהתזונה המבוססת על פירות או אכילת-כל של ההומינין אוסטרלופיתקוס לאורח החיים המבוסס כל בשר של ההומו המוקדם הוסבר על ידי שינויי האקלים במזרח אפריקה הקשורים לרבעון הקרחוני (אנ'). הפחתת האידוי באוקיינוסים יצרה אקלים יבש יותר והתרחבות הסוואנה על חשבון היערות. זמינות מופחתת של פירות עוררה את הפרוטו-אוסטרלופיתקים (אנ') לחפש מקורות מזון חדשים שנמצאו באקולוגיה של הסוואנה היבשה יותר. דרק ביקרטון (אנ') (2009) ייעד לתקופה זו את המעבר ממערכות תקשורת פשוטות בבעלי חיים (אנ'), שנמצאו בכל קופי האדם, לצורה המוקדמת ביותר של מערכות תקשורת סמליות המסוגלות לתזוזה (הכוונה לפריטים שאינם נמצאים כיום בתפיסה חושית) ומוטיבציה על ידי הצורך " לגייס חברי קבוצה לניקוי פגרים גדולים.
הומו ארקטוס הופיע לפני כ-1.8 מיליון שנה, דרך זן המעבר הומו ארגסטר.