stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צלאה
לקריאה נוספת

חוה לצרוס-יפה, אסלאם-יהדות – יהדות-אסלאם (עורך: מיכאל וינטר), הוצאת האוניברסיטה המשודרת, 2003, עמודים 51–57
חוה לצרוס-יפה, "הקוראן ומצוות היסוד באסלאם", בתוך: חוה לצרוס-יפה (עורכת), פרקים בתולדות הערבים והאסלאם, הוצאת רשפים, תשכ"ז
חוה לצרוס-יפה, "על התפילה באסלאם", בתוך: פתחים – רבעון למחשבה יהודית, א'–ב' (41–42), 1978, עמודים 39–44
נסיה רובינשטיין-שמר, תפילה בזמנה: התהוות הלכות זמני התפילה במסורת המוסלמית, דיסרטציה שלא פורסמה, אוניברסיטת בר-אילן, תשס"ו
Alive to God: Muslim and Christian Prayer (London: Oxford University Press, 1970)
הערות שוליים

↑  יוסף ויצטום, הקוראן ומחקרו, בתוך מאיר בר-אשר ומאיר חטינה (עורכים), האסלאם: היסטוריה, דת, תרבות, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 2017, עמ' 153
↑   ערך מילוני בנושא en:צלותא,  בוויקימילון
↑  Fiqh of Placing a Barrier (sutra) In Front of One's Prayer Place, IslamQA, ‏2012-09-14'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'(באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000003-QINU`"'
| אסלאם |
| --- | --- | --- |
| חמשת עמודי האסלאם | שהאדה (העדות) • אלצלאה (התפילה) • אלזכאה (הצדקה) • צום • אלחאג' (העלייה לרגל) | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| פלגים עיקריים | אסלאם סוני • אסלאם שיעי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אישים מרכזיים | מוחמד • ח'ליף ושושלות הח'ליפים • נביאי האסלאם • אימאם שיעי • מהדי • בני לווייתו של מוחמד • נשות מוחמד | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| דמויות היסטוריות נוספות | פאטמה בת מוחמד • עבדאללה אבן א-זובייר • אבו להב | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| קרבות בראשית האסלאם | קרב בדר • קרב אוחוד • קרב השוחה • קרב ח'ייבר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אנשי דת (עולמא) | מאלכ אבן אנס • אל נעמאן בן ת'אבת אבו חניפה • אחמד אבן חנבל • מוחמד אבן אידריס א-שאפעי • אבן חג'ר אל-עסקלאני • אל-ע'זאלי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| ערים קדושות | מכה • אל-מדינה • ירושלים • נג'ף • כרבלא • כופה • כאט'מיה • משהד • סאמרא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| האתרים הקדושים ביותר | מסגד אל-חראם • מסגד הנביא • מסגד אל-אקצא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| חגים | הג'רה • לוח השנה המוסלמי • עיד אל-פיטר • עיד אל-אדחא • עשוראא • ארבעין • לילת אל-קאדר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| מבנים | מסגד • מינרט • מחראב • הכעבה • אדריכלות איסלאמית | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| תפקידים דתיים | אייתולה • מרג'ע • אימאם • מולא • קאדי • מופתי • מואזין |  |
| טקסטים וחוקים | קוראן • חדית' • אסנאד • מתן • תפסיר • סונה • פיקה • פתווה • שריעה |  |
| אסכולות השריעה | חנפית • חנבלית • ג'עפרית • מאלכית • שאפעית |  |
| אסכולות הכלאם | אשעריה • ג'בריה • מאתורידי • מורג'יאה • מֻעתזילה |  |
| פלגים שיעים | את'נא עשריה • אסמאעיליה • זיידים |  |
| פלגי הח'וארג' | צאפריים • אזארקה • איבאדיה |  |
| תנועות | סופיות • והאביה • סלפיה • אסלאמיזם • אסלאם ליברלי |  |
| פלגים אחרים | אומת האסלאם • חמשת האחוזים • המסורים • אחמדים • זקרי • עלווים |  |
| אמונות קשורות | באביזם • בהאאים • יזידים • סיקיזם |  |
פורטל אסלאם • מונחים בסיסיים • כל הערכים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007292845705171  BNE: XX4691540  BnF: cb11947428v (data)  GND: 4803263-3  LCCN: sh00008529  NDL: 00575598  NKC: ph567199  SELIBR: 239581  SUDOC: 027431479  TDVİA: namaz  VIAF: 8452154076010111860007   WorldCat (עם VIAF): 8452154076010111860007 
תפילה במסגד האומיי
תפילת יום השישי במסגד ברהט
תיאור משאב וגישה

תיאור משאב וגישה (באנגלית: Resource Description and Access - RDA) הוא תקן לקטלוג תיאורי ששוחרר לראשונה ביוני 2010. הוא מספק הוראות וקווים מנחים לביטוי נתונים ביבליוגרפיים למטרת תיאור משאב וגילוי. הוא יועד לשימוש בספריות ומוסדות תרבות אחרים כמו מוזיאונים וארכיונים.
תקן משאב וגישה הוא היורש של כללי הקטלוג האנגלו-אמריקאים, מהדורה ב', ששימשו כתקן המקובל לקיטלוג בספריות החל מ-1978. החל מ-2003, החלו ספריות לאומיות שונות החלו ליישם את התקן החדש, ספריות כגון ספריית הקונגרס של ארצות הברית, הספרייה הבריטית, הספרייה והארכיון הלאומי של קנדה, הספרייה הלאומית של אוסטרליה, והספרייה הלאומית של גרמניה.
הספרייה הלאומית של ישראל התחילה לקטלג את משאביה בתקן משאב וגישה (RDA) באפריל 2014.
רקע

RDA הוצג בכנס הבינלאומי על עקרונות ועתיד הפיתוח של AACR (International Conference on the Principles & Future Development of AACR) שהתקיים בטורונטו ב-1997. די מהר הבינו שיש צורך בשינוי מהותי של AACR2, דבר שעודד אימוץ שם חדש למה שצפו שיהיה מהדורה שלישית של AACR.
ההבדל הראשוני בין RDA ו-AACR הוא מבני. RDA מאורגן ומבוסס על דרישות פונקציונליות לרשומות ביבליוגרפיות (FRBR). עקרונות אלה מזהים גם את 'משימות המשתמש' (user tasks) שקטלוג ספרייה חייב לאפשר והיררכיה של הקשרים (relationships) בנתונים ביבליוגרפיים. תיאורים שנוצרו תוך שימוש בהוראות של RDA מיועדות להיות תואמות לכל סכמת קידוד, כולל סביבות נתונים שמשתמשים בהן ברשומות קיימות, שנוצרו בכללי AACR2.
RDA יוצא לאור בשיתוף של איגוד הספריות האמריקאי, איגוד הספריות הקנדי והמוסד המוסמך של ספריות ומידענים (Chartered Institute of Library and Information Professionals) (CILIP) בבריטניה. ההוראות של RDA והקווים המנחים שלו נגישים דרך ערכת הכלים של RDA – אתר למנויים ובקלסר מודפס. האחזקה של RDA היא באחריות ועדת ההיגוי המשותפת לפיתוח RDA (Joint Steering Committee for the Development of RDA) – (JSC). הוועדה מורכבת מנציגים של איגוד הספריות האמריקאי, הוועדה האוסטרלית לקטלוג, הספרייה הבריטית, הוועדה הקנדית לקטלוג, CILIP, הספרייה הלאומית הגרמנית וספריית הקונגרס.
מאפיינים

RDA היא חבילה של רכיבי נתונים, הנחיות והוראות ליצירת משאבים ומטא-דאטה למורשת תרבותית המנוסחות היטב בהתאם למודלים בין לאומיים עבור יישומי נתונים ממוקדי משתמש. המודלים המושגיים הבסיסיים של RDA הם הדרישות הפונקציונליות לרשומות ביבליוגרפיות (FRBR), דרישות פונקציונליות לנתוני זהות (FRAD) ודרישות פונקציונליות לרשומות זהות של נושאים (FRSAD) המתוחזקות על ידי IFLA ויהיו תואמים את מודל ספרית היעץ של IFLA.
בינאום

RDA מתאים להצהרת עקרונות הקטלוג הבינלאומי שפורסמו על ידי IFLA בשנת 2009 ועודכנה בשנת 2016.
ועדת הניהול של RDA, הודיעה על מחויבותה לבינאום של RDA בשנת 2015. הדבר בא לידי ביטוי במבנה המיהיטב בהתא למודלים ביןנהלי החדש[דרושה הבהרה] עם ייצוג המבוסס על קבוצות אזוריות של האו"ם, המורכבות מאפריקה, אסיה, אירופה, אמריקה הלטינית והקאריביים, צפון אמריקה ואוקיאניה. ישראל שייכת לאירופה.
החל במאי 2017, מתרגמים את RDA Toolkit מאנגלית לקטלאנית, סינית, פינית, צרפתית, גרמנית, איטלקית, ערבית וספרדית. תרגום המונחים מתורגמת לשפות אלה, כמו גם לאחרות, כולל דנית, הולנדית, יוונית, עברית, שוודית ווייטנאמית.
התנגדות

בארצות הברית הביעה קהילת המקטלגים הסתייגויות בקשר לתקן החדש, גם בנוגע להיגיון העסקי של RDA בזמן מיתון כלכלי וגם בקשר לערכן של המטרות המוצהרות. מייקל גורמן, אחד ממחברי AACR2, היה קולני במיוחד בהתנגדותו לקווים המנחים החדשים, כשהוא טוען ש-RDA נכתב ומאורגן בצורה גרועה וכי התוכנית ל-RDA זנחה, ללא צורך, פרקטיקות קִטלוגיות מבוססות.
דו"ח ועדת התיאום לבדיקת RDA

בתגובה להתנגדויות שהועלו, ארגנו שלוש הספריות האמריקאיות הלאומיות (ספריית הקונגרס, הספרייה הלאומית לרפואה והספרייה הלאומית לחקלאות) בדיקה כלל ארצית של התקן החדש. ב-13 ביוני 2012 פרסמו ספריית הקונגרס, הספרייה הלאומית לרפואה והספרייה הלאומית לחקלאות את תוצאות הבדיקה שלהן. הבדיקה העלתה ש-RDA ענתה במידה מסוימת על רוב המטרות שוועדת ההיגוי העמידה לקוד החדש ולא הצליחה לעמוד בחלק מן המטרות. ועדת ההיגוי הודתה שהם "נאבקו לבטא בבהירות היגיון עסקי ליישום RDA". עם זאת הדו"ח המליץ שיש לאמץ את RDA על ידי שלוש הספריות הלאומיות אם יהיו כמה שיפורים שיש לבצע. התאריך המוקדם ביותר ליישום הוא ינואר 2013 משום שההסכמה הכללית שעלתה מניתוח הנתונים הראתה שבעוד שיש יתרונות ברורים ליישום RDA, הרי אי אפשר לממש יתרונות אלה בלי שינויים נוספים בנוהגי הקטלוג הנוכחיים, כולל פיתוח מחליף לתקני MARC‏.
מאפיינים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
קבלה בינלאומית

RDA פותח להיות תקן בינלאומי והוא תואם להצהרת עקרונות הקִטלוג הבינלאומיים (Statement of International Cataloguing Principles) שפורסמה על ידי איפל"א ב-2009. RDA גם תואם לתקנים בינלאומיים של הצגה וקידוד. עלייתה של קבוצת האינטרס האירופית ל-RDA‏ (EURIG) והוספתה של הספרייה הלאומית הגרמנית כחברה בוועדת ההיגוי הבינלאומית ביטאה התעניינות ב-RDA גם בקרב ספרנים שאינם דוברי אנגלית. ב־2016 שונה מבנה ועדת ההיגוי. במקום ספריות אירופאיות יש נציגה אחת מטעם EURIG. הספרייה הלאומית חברה ב- EURIG מ-2016.
מילונים של RDA

המילונים הראשונים של RDA פורסמו במערכת רישום פתוחה של מטא-דאטה באוגוסט 2011. יצירה ופרסום של צורות יציבות של יסודות ה-RDA ומילונים/מושגים מבוקרים גורם לנתונים שנוצרו ב-RDA להיות נגישים כנתונים מקושרים פתוחים למפתחי יישומים. אלאן דנסקין (Alan Danskin), יושב ראש ועדת ההיגוי המשותפת ב-2011 העיר: "מילוני RDA הם המרכיב היסודי ב-RDA, המקדמים תיאור עקבי וגילוי של משאבים ביבליוגרפיים. הוועדה מחויבת לפרסם ולתחזק את תוכן מילוני RDA המסונכרנים עם הטקסט של RDA כדי לתמוך בשימוש בהם על ידי קהילת תיאור המשאבים ומפתחי יישומי הרשת הסמנטית".
הערות שוליים

↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000000-QINU`"'Joint Steering Committee for Development of RDA (19 במאי 2014). "RDA: Resource Description and Access". Background. נבדק ב-1 בינואר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Library of Congress. "Library of Congress Announces Its Long-Range RDA Training Plan". March 2, 2012. Retrieved 28 March 2012.
↑  Joint Steering Committee for Development of RDA. International Conference on the Principles & Future Development of AACR.
1 2  '"`UNIQ--templatestyles-00000004-QINU`"'Oliver, Chris (2010). Introducing RDA: a guide to the basics. ALA Editions. p. 128. ISBN 978-0-8389-3594-1.
↑  Joint Steering Committee for Development of RDA. "Overview". Retrieved 28 March 2012.
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000007-QINU`"'"Committee of Principals Affirms Commitment to the Internationalisation of RDA". RDA Steering Committee. נבדק ב-2019-01-18.
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000009-QINU`"'"Implementation of the LRM in RDA". RDA Steering Group. נבדק ב-2019-01-18.
↑  '"`UNIQ--templatestyles-0000000B-QINU`"'"IFLA -- Statement of International Cataloguing Principles (ICP) 2016". IFLA (באנגלית). נבדק ב-2019-01-18.
↑  '"`UNIQ--templatestyles-0000000D-QINU`"'"RDA in Translation". RDA Toolkit (באנגלית). נבדק ב-2019-01-18.
↑  '"`UNIQ--templatestyles-0000000F-QINU`"'"RDA value vocabularies". RDA registry (באנגלית). נבדק ב-2019-01-18.
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000011-QINU`"'Library of Congress Working Group on the Future of Bibliographic Control. "Testing Resource Description and Access (RDA)". נבדק ב-31 בינואר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000013-QINU`"'Gorman, Michael. "RDA: The coming cataloguing debacle" (PDF). נבדק ב-18 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  '"`UNIQ--templatestyles-00000015-QINU`"'"Report and Recommendations of the U.S. RDA Test Coordinating Committee on the implementation of RDA—Resource Description & Access". נבדק ב-15 ביוני 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Library of Congress. "A Bibliographic Framework for the Digital Age". 31 October 2011. Retrieved 28 March 2012.
↑  Joint Steering Committee for Development of RDA. "Outcomes of the Meeting of the Joint Steering Committee Held in Glasgow, Scotland, 1-4 November 2011". Retrieved 28 March 2012.
↑  RSC,'"`UNIQ--nowiki-0000001C-QINU`"'Outcomes of the 2016 RSC Meeting, RSC RDA Steering Committee, ‏4 December 2016
↑  Europe - Members | www.rda-rsc.org, www.rda-rsc.org
↑  Joint Steering Committee for Development of RDA. "First RDA Vocabularies Published." 1 August 2011. Retrieved 28 March 2012.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007516979405171  BIBSYS: 14062791  CANTIC: a16307173  GND: 7710221-6  LCCN: n2010035897  NKC: ph414359  SUDOC: 163715653  VIAF: 175972036   WorldCat (עם VIAF): 175972036
כרונוביולוגיה

תרשים של שעון ביולוגי אנושי.
כרונוביולוגיה (מלטינית: כרונו – "זמן", ביולוגיה – "חקר היצורים החיים") הוא תחום מחקר במדע שחוקר תופעות מחזוריות ביצורים חיים וההתאמות שלהם למקצבי המחזור של כדור הארץ השמש והירח. מקצבים אלו ידועים כמקצבים ביולוגים. חקר הכרונוביולוגיה קשור לפיזיולוגיה, גנטיקה, ביולוגיה מולקולרית, התנהגות יצורים חיים (אתולוגיה), אנטומיה משווה, התפתחות, רבייה, אקולוגיה וכן אבולוציה.
תיאור

עבור פעילויות ביולוגיות רבות ביצורים חיים ניתן להבחין בשונות במשך ובתזמון התהליכים השונים. בבעלי חיים, תהליכים עבורם יכולה להיות שונות הקשורה בכרונוביולוגיה כוללים: אכילה, שינה, רבייה, תרדמת חורף, נדידה, התחדשות תאית ועוד. בצמחים ייתכנו השפעות כרונוביולוגיות בתנועות עלים, תגובות פוטוסינתטיות ועוד. שונות הקשורה במקצבים מחזוריים התגלתה אף ביצורים נוספים כגון פטריות וציאנובקטריה. המקצב (ריתמוס) החשוב ביותר הוא המקצב הצירקדיאני (יומי), הנמשך בערך 24 שעות ונראה בתגובות פיזיולוגיות בכל היצורים הללו.
ניתן למצוא גם מקצבים נוספים:
עונתי (רבייה, נדידה), שנתי, שבועי, חודשי (המחזור החודשי באישה), מחזורים קצרים מ-24 שעות (מחזורי שינה, הפרשת הורמון גדילה), מחזורי גאות ושפל ועוד. מקצבים אלה מושפעים מסיבוב הירח סביב כדור הארץ ומסיבוב כדור הארץ סביב השמש.
היסטוריה

מקצב יומי (צירקדיאני) התגלה לראשונה במאה ה-16 בתנועת עלי צמח על ידי המדען הצרפתי ז'אק-ז'אק ד'אורטוס דה מרה (אנ'). ב-1751 הבוטנאי השוודי קארולוס ליניאוס פיתח שעון צמחי תוך שימוש בכמה מינים של פרחים. על ידי סידור הצמחים במעגל הוא בנה שעון שהראה את השעה ביום לפי אילו פרחים היו פתוחים ואילו היו סגורים.
בשנות ה-60 של המאה ה-19, קארל ארנסט פון בר (von Baer) כתב על הזמן הביולוגי והשונות שלו במינים שונים של בעלי חיים. יאקוב פון איקסקול (von Uexkull) המשיך את מחקרו.
בשנת 1924 אלכסנדר צ'יז'בסקי(אנ'), בוגר בית הספר לרפואה באוניברסיטת מוסקבה, פרסם מספר עבודות: "גורמים פיזיקליים מאחורי תהליכי ההיסטוריה" ו"קטסטרופות אפידמיולוגיות ופעילות מחזורית של השמש" שבדקו מחזורים ביצורים חיים ביחס למחזור הסיבוב השנתי של כדור הארץ סביב השמש ולמחזור החודשי של הירח סביב כדור הארץ. צ'יז'בסקי פיתח דיסציפלינה חדשה, הליוביולוגיה, ענף מתוך אסטרוביולוגיה. ב-1939 צ'יז'בסקי נבחר לנשיא כבוד של הקונגרס הבין-לאומי של פיזיקה ביולוגית, על פרסומיו מ-1936 "ההד היבשתי של סערות שמש" (ברוסית А.Л.Чижевский. Земное эхо солнечных бурь) אך מעט לאחר מכן נעצר על ידי המשטר הקומוניסטי והוגלה לסיביר תחת שלטונו של יוסיף סטלין. מאמריו של צ'יז'בסקי משנות ה-30 של המאה ה-20 צונזרו כולל מחקר על דם ומדדים אלקטרומגנטיים של כדוריות דם אדומות והקשר שלהם עם מחזורים יומיים באדם. מאמרים אלו ראו אור 40 שנה לאחר מכן ב-1973.
נדמה כי ענף הכרונוביולוגיה נוסד במהלך ועידה שהתרחשה בשנות ה-60 במעבדות קולד ספרינג הרבור בארצות הברית. בוועידה זו גילו מדענים ממגוון תחומים שונים כי הם למעשה חוקרים חלק מאותה תופעה. בשנות ה-60 פטרישיה דקורסי (אנ') הגתה את "עקומת מקטע התגובה" (PRC phase response curve). כיום הוא אחד הכלים השימושיים בתחום הכרונוביולוגיה.
פרנץ הלברג (אנ') מאוניברסיטת מינסוטה, שקבע את המילה ציקרדי ("בערך יומי"), נחשב כ"אבי כרונוביולוגיה האמריקאית". עם זאת, מי שנבחר לעמוד בראש ה'חברה לחקר מחזורים ביולוגים' בשנות ה-70 היה קולין פיטנדרי (Pittendrigh). נטייתו של הלברג לקידום המחקר בבני אדם ומחלות היא שעמדה לו לרועץ. פיטנדרי תמך במחקר אבולוציוני-אקולוגי. ואכן בשנים אלו חוקרי החברה ערכו מחקרים בסיסיים על מגוון רחב של יצורים, כולל צמחים ולא רק בעלי חיים. בשנים האחרונות עיקר המימון בתחום הכרונוביולוגיה מופנה לחקר עכברים, חולדות, בני אדם וזבובי פירות.
דוגמה לתחומי מחקר בכרונוביולוגיה הוא הטיפול באור ומתן מלטונין וכן האיפוס של המקצב בבני אדם ובבעלי חיים. למשל, ההבדל בין אנשים ששעות הפעילות המועדפות עליהם הן שעות הבוקר לבין האנשים המעדיפים את שעות הלילה. כיום יש דרכי הערכה רבות למקצבים שניתן למדוד.
במחצית השנייה של המאה ה-20, תרומה משמעותית למחקר נעשתה על ידי חוקרים אירופאים כמו יורגן אשוף (אנ') ופיטנדרי שחקרו את היכולת לשלוט במקצב הצירקדי על ידי אור.
המקצבים הביולוגיים נשלטים על ידי השעון הביולוגי. חלק עיקרי של התהליכים המגדירים את השעון הביולוגי נמצאים במוח (ראו למשל הגרעין העל-תצלובתי), אך שעונים נוספים נמצאו גם ברקמות נוספות בגופם של האדם ובעלי חיים. תהליכים מסוימים מראים פעילות מחזורית אף ברמת התא הבודד. בצמחים ממוקמת פעילות השעון בחלקי צמח שונים.
תחומים קשורים

הכרונוביולוגיה היא מדע בינתחומי. היא קשורה לרפואה ולתחומי מחקר נוספים כמו יעפת (ג'ט לג), הפרעות שינה, אנדוקרינולוגיה, מדעי הזיקנה, רפואת ספורט, רפואת חלל ופוטופריודה.
הכרונוביולוגיה אינה כוללת את התורה הלא מבוססת של ביוריתמוסים, הטוענת לתאר קבוצה של שונויות מחזוריות בהתנהגות בני אדם תוך התבססות על מחזורים פזיולוגיים ורגשיים.
ראו גם

שעון צירקדי
תחושת זמן
SuperChiasmatic Nucleus
כרונוטייפ
לקריאה נוספת

Jay C. Dunlap, Jeniffer J. Loros, Patricia J DeCoursey, Chronobiology: Biological Timekeeping, Sinauer Associates Inc. Publishers, Sunderland, Massachusetts, USA, 2004
קאפה מייקי

| --- | --- |

 סוגה:  סדרת טלוויזיה פנטזיה, אנימציה בהשפעת אנימה 
 יוצרים:  לארי שוורץ 
 שחקנים:  Charles Emmanuel  קת'ר דונוהיו  שון שומל 
 ארץ מקור:  ארצות הברית, קנדה 
 שפות:  אנגלית 
 מקום התרחשות:  טוקיו 
 תקופת התרחשות:  2006 
 מספר עונות:  2 
 מספר פרקים:  52 
 הפקה
 חברת הפקה:  Animation Collective 
 הפצה:  פרמאונט 
 אורך פרק:  22 דק' 
 שידור
 רשת שידור:  ניקטונס 
 תקופת שידור מקורית:  6 בינואר 2006 – 20 בספטמבר 2008 
 קישורים חיצוניים
 www.kappamikey.com
 דף התוכנית ב-IMDb
 
קאפה מייקי (באנגלית: Kappa Mikey) היא סדרת הנפשה הומוריסטית אמריקאית, העוסקת בחבורה של נערים המככבים בסדרה בדיונית בשם "לילי-מו". הסדרה שודרה 2 עונות בערוץ ניקלודאון, בשנים 2007–2008.
הסדרה "לילי-מו" מצולמת ב"מגדלי לילי-מו", ששם גרות הדמויות שמשחקות בתוכנית. כל פרק בסדרה עוסק בבעיה בה נתקלים הדמויות, ובדרכים שבהן הדמויות מנסות לפתור אותה.
גיבור הראשי של הסדרה הוא מייקי, נער אמריקאי צעיר שזכה בטיסה ליפן כדי לככב בתוכנית טלוויזיה, ובדרך כלל העלילה בנויה סביבו. זאת סדרת האנימה הראשונה שנוצרה בארצות הברית. בתוכנית עושים גם פארודיות על גיבורי אנימה, כמו למשל על סון גוקו מ"דרגון בול Z", שאותו משחק גונארד.
יצאה לתוכנית סדרת בת בשם "סושי רוקד" שמדבר על קבוצה קטנה של סושי, שמופעים לכמה שניות בכל פרק בקאפה מייקי. בתוכניתם כל פרק בן 5 דקות על הרפתקאותיהם של הקבוצה.
הדמויות

מייקי: הגיבור הראשי, נער שעבר מארצות הברית ליפן כדי לשחק בסדרת הטלוויזיה לילי-מו.
גונארד: חברו הטוב ביותר של מייקי, משחק גם בסדרה.
לילי: שחקנית נוספת בלילי-מו, אהובתו של מייקי, אך בכל זאת היא שונאת את מייקי.
מיטסוקי: משחקת בלילי-מו, הדמות הנחמדה יותר של הסדרה, מאוהבת במייקי.
גואונו: חתול מדבר, משחק גם בלילי-מו.
אוזו: מנהל התוכנית "לילי-מו", לרב אוזו מתעצבן על הדמויות האחרות, על בעיות שהן גרמו לו.
איש כן: משרתו של אדון אוזו, מסכים תמיד עם מה שאוזו אומר, ותמיד חוזר אחריו.
סושי רוקד: שלושה סושים זזים, שמופעים לכמה שניות ועושים משהו מגוחך או מצחיק בתוכנית.
ליאן בסט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  15 ביוני 1980 (בת 44) ליברפול, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2004 
 מקום לימודים:  Liverpool Institute for Performing Arts 
 פרופיל ב-IMDb
 
ליאן בסט (באנגלית: Leanne Best; נולדה ב-15 ביוני 1980) היא שחקנית אנגלייה.
ביוגרפיה

בסט נולדה בליברפול ולמדה משחק במכון לאומניות הבמה של ליברפול. היא גרה בדרום מערב לונדון.
בסט ידועה מתפקידיה בדמות ג'יין קובדן בסדרה "רחובות המרטש" של ה-BBC, סיליה דונלי בסדרה "רצח בדם קר", ובתפקיד "האישה בשחור" בסרט משנת 2014 "האישה בשחור: מלאך המוות". בין השנים 2004 ל-2014 שיחקה בסט בתפקידים רבים בסדרות טלוויזיה בריטיות כגון "חדר מיון", "רופאים", "שטלנד", "תחבולות חדשות", "שחיתות" ובתפקיד טרזה פנצ'רץ' בסדרה "Home Fires". ב-2015 הופיעה בסט בדמות מין סאקול בסיקוול "מלחמת הכוכבים - פרק 7: הכוח מתעורר".
ב-2016 שיחקה בסט בסדרה הקומית של ITV "רגליים קרות" בתפקיד טינה ריינולדס. היא המשיכה לגלם את הדמות של טינה גם בעונה השביעית של הסדרה.
ב-2017 החלה לצלם סרט קצר בשם "Cotton Wool" שיוצג בפסטיבלים ב-2018.
פילמוגרפיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | חדר מיון | Casualty | קארן ג'בלון | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2011 | רופאים | Doctors | קולט קולמן | סדרת טלוויזיה (2 פרקים) |
| 2012 | לוקאן | Lucan | סנדרה ריבט | בכיכובו של מייקל גמבון |
| 2013 | רחוב ריפר | Ripper Street | ג'ין קובדן | בכיכובו של מת'יו מקפדיין |
| 2014 | שטלנד | Shetland | אנאבל | בכיכובו של מארק בונאר |
| 2014 |  | The Driver | שרה | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2014 | תחבולות חדשות | New Tricks | זואי ביינס | בפרק "The English Defence" |
| 2014 | האישה בשחור: מלאך המוות | The Woman in Black 2: Angel of Death | האישה בשחור |  |
| 2015 | המנודה | The Outcast | ג'יני לי |  |
| 2015 | רצח בדם קר | Fortitude | סיליה דונלי | בכיכובם של ריצ'רד דורמר ומייקל גמבון |
| 2015 |  | Home Fires | טרזה פנצ'רץ' | סדרת טלוויזיה (12 פרקים) |
| 2015 | מלחמת הכוכבים - פרק 7: הכוח מתעורר | Star Wars: The Force Awakens | מין סאקול | במאי: ג'יי ג'יי אברהמס |
| 2016 | שחיתות | Line of Duty | השוטרת ג'קי בריקפורד | סדרת טלוויזיה; 3 פרקים |
| 2016 |  | Native | אוואן |  |
| 2016 |  | Undercover | אביגיל סטריקלנד | בכיכובו של אדריאן לסטר |
| 2016 | המסתנן | The Infiltrator | גלוריה אלקאינו | בכיכובם של בריאן קראנסטון, דיאן קרוגר ואיימי ראיין |
| 2016 | מראה שחורה | Black Mirror | פני | בפרק "Shut Up and Dance" |
| 2016–2017 | רגליים קרות | Cold Feet | טינה ריינולדס | סדרת טלוויזיה |
| 2017 |  | The Good Karma Hospital | דבי סמארט | בכיכובן של אמנדה רדמן ופיליס לוגן |
| 2017 |  | Cotton Wool | רייצ'ל | סרט קצר בכיכובם של מקס ונטו, קייט רוטר, וקריסי רוק |
| 2017 |  | Babs | רוז דיקס | סרט טלוויזיה |
| 2017 | כוכבים חיים לנצח | Film Stars Don't Die in Liverpool | איילין |  |
| 2017 | טין סטאר (אנ') | Tin Star | הלן | סדרת טלוויזיה (2 פרקים) |
| 2019 | קרניבל רואו | Carnival Row | מאדאם מויר | 4 פרקים |
| 2019 |  | I Am... | איב | פרק: "I Am Nicola" |
| 2019 | ג'ו הקטן | Little Joe | בריטני | סרט קולנוע בריטי-אוסטרי |
| 2020 | ולאנדר הצעיר | Young Wallander | פרידה ראסק | סדרת טלוויזיה |
| 2021 | להתחבר מחדש | Close to Me | אנה | מיני-סדרה |
| 2022 |  | Four Lives | קייט | מיני-סדרה |
| 2023 |  | A Town Called Malice | הבלשית לינדזי | 6 פרקים |
פרסים ומועמדויות

| שנה | עבר | פרס | קטגוריה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | רגליים קרות | פרסי TV Times | השחקנית החדשה הטובה ביותר | מועמדות |
| 2012 | The Matchbox | פרסי TMA | ההופעה הטובה ביותר | מועמדות |
הערות שוליים

↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000000-QINU`"'Collinson, Dawn (5 בינואר 2015). "Liverpool actress Leanne Best talks about her starring role in Woman in Black II: Angel of Death". Liverpool Echo. נבדק ב-30 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000002-QINU`"'"Star Wars 7 News: Woman In Black 2's Leanne Best Outed As Castmember". Yahoo!. 20 בינואר 2015. נבדק ב-30 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  COTTON WOOL (2017)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008817248505171  LCCN: no2017055176  NKC: xx0272006  VIAF: 4765149416760489730004   WorldCat (עם VIAF): 4765149416760489730004
אביב

ערך זה עוסק באחת מארבע עונות השנה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
שדה חרציות פורח בפארק האגם, ראשון לציון, בחודש מרץ 2007
האָבִיב הוא אחת מארבע עונות השנה של האקלים הממוזג, ובה חל המעבר מהחורף לקיץ. האביב מאופיין בהתחממות מתונה של מזג האוויר ובפריחתם של מיני צמחים רבים. משום כך הוא מסמל פריחה והתחדשות.
הגדרה

ישנן הגדרות שונות לעונת האביב, אשר משתנות בהתאם לאקלים המקומי ולתרבות המקומית. ההגדרה המטאורולוגית קובעת כי האביב הוא התקופה שבין החודשים הקרים בשנה (החורף) לחודשים החמים בה (הקיץ). בחצי הכדור הצפוני תקופה זו חלה סביב החודשים מרץ, אפריל ומאי, ואילו בחצי הכדור הדרומי תקופה זו חלה סביב החודשים ספטמבר, אוקטובר ונובמבר.
ההגדרה האסטרונומית המערבית מגדירה את האביב על בסיס מיקום כדור הארץ ביחס לשמש, ולפיה האביב מתחיל בימי נקודת השוויון שבהם אורך היום שווה לאורך הלילה ונגמר בימי נקודת היפוך שבהם היום הוא הארוך ביותר בשנה. כך, בחצי הכדור הצפוני האביב מתחיל ב-20 במרץ ונגמר ב-21 ביוני, בעוד שבחצי הכדור הדרומי האביב מתחיל ב-22 בספטמבר ונגמר ב-21 בדצמבר. באסטרונומיה הסינית ובתרבויות נוספות, יום השוויון שממנו הימים הולכים ומתארכים חל דווקא באמצע עונת האביב.