מחלת קרוהן
טיפול תרופתי

טיפול התרופתי במחלת קרוהן מורכב ומתפתח כל הזמן. מטרת הטיפול היא לא רק להקל על התסמינים, אלא גם להשיג ריפוי של רירית המעי ודופן המעי, ובכך למנוע סיבוכים לטווח ארוך. הטיפול התרופתי מותאם אישית לכל מטופל, תוך התחשבות בחומרת המחלה, מיקום הדלקת, היסטוריה טיפולית, גורמי סיכון ומאפיינים אישיים נוספים. לעיתים הטיפול מורכב ממספר תרופות שהרופא משנה בהתאם למצבו הקליני וממצאי מעבדה ודימות.
אמינוסליצילאטים (Aminosalicylate)- מנגנון הפעולה המדויק לא יודע אך הן עוזרות להרגיע את הדלקת במעי על ידי "ניקוי" של חומרים מזיקים (רדיקלים חופשיים) וכן על ידי הפחתת הפרשת חומרים שגורמים לגיוס תאי דם לבנים לאזור המודלק, מה שמפחית את הנזק לרקמת המעי. במחקר אורך אירופאי נמצא שתרופות אלה היו יעילות ללא צורך בטיפול נוסף. לעומת זאת מחקרים אחרים מצאו שתרופות אלו אינן יעילות במיוחד לטיפול במחלת קרוהן ואינן מומלצות לטיפול או למניעה. דוגמאות לתרופות בקבוצה זאת: סולפאסאלאזין (Sulfasalazine, משווק בשם מסחרי: Salazopyrin), מסאלאמין(Mesalazine, משווק בשמות מסחריים:Rafassal, Pentasa ,Asacol).
סטרואידים: חולים עם מחלת קרוהן בדרגה בינונית עד קשה מטופלים בסטרואידים. הם תרופות בעלות פעילות אנטי דלקתית. עם זאת, סטרואידים אינם משחקים תפקיד בטיפול אחזקה (Maintenance). להלן דוגמאות לתרופות בקבוצה זאת: בודזונייד יעיל להשגת הפוגה קלינית במחלת קרוהן קלה עד בינונית באזור המעי הדק או האיליאוצקאלי, הוא נסבל היטב, אך אינו מיועד לשימוש לטווח ארוך. פרדניזון בטיפול בהתלקחויות חריפות, לא מומלצת לשימוש לטווח ארוך עקב תופעות לוואי במיוחד בקורסים חוזרים של טיפול.
אנטיביוטיקה: לאנטיביוטיקה תפקיד במצבים כמו פיסטולה פריאנלית, אבצסים תוך בטניים במחלת קרוהן. האנטיביוטיקות השכיחות לשימוש: מטרונידזול (Metronidazole, משווק בשם מסחרי Flagyl), ציפרופלוקסציןוריפקסימין (Rifaximin).
תרופות מדכאות מערכת החיסון- תרופות אלו פועלות על ידי דיכוי פעילות מערכת החיסון ובכך מפחיתות את הדלקת המאפיינת את המחלה. דומגאות לתרופות בקבוצה זאת: אזתיופרין (Azathioprine, משווק בשם מסחרי imuran), מרקפטופורין (Mercaptopurine), מתוטרקסט.
התרופות הביולוגיות לטיפול במחלת קרוהן כוללות מספר קבוצות, כאשר כל אחת מהן פועלת במנגנון שונה.
מעכבי TNF (TNF inhibitor)) -פועלות על ידי עיכוב של חלבון TNF(Tumor necrosis factor), המעורב בתהליך הדלקת. תרופות אלו יעילות בהשגת רמיסיה קלינית והפחתת תסמינים, בטיפול בביטויים מחוץ למעי, כגון בעיות עור, עיניים ומפרקים. הן יעילות בטיפול בפיסטולות ובהפחתת סיכון להישנות המחלה לאחר ניתוח. דוגמאות לתרופות בקבוצה זאת: אינפליקסימאב (Infliximab, משווק בשמות מסחריים: ,Ixifi ,Remicade ,Remsima), אדלימומאב (Adalimumab משווק בשם מסחרי:Humira), וסרטיוליזומאב פגול (Certolizumab pegol, משווק בשם מסחרי:Cimzia).
מעכבי אינטגרינים (Integrin Inhibitors) הם נוגדנים הפועלים על ידי עיכוב תנועת תאי חיסון לרירית המעי. דוגמה לתרופה בקבוצה זאת: ודוליזומאב (Vedolizumab, שם מסחרי: Entyvio). קיימים מעכבי אינטגרין אחרים אשר נבדקו ונמצאו לא יעילים.
מעכבי אינרלוקין (interleukin) תרופה זו מעכבת את פעילותם של ציטוקינים, שקשורים לתהליכי הדלקת במחלת קרוהן. דוגמה לתרופה בקבוצה זאת: אוסטקינומאב (Ustekinumab, משווק בשמות מסחריים: Wezlana ,Stelara).
מעכבי JAK (Janus kinase inhibitor) הם תרופות דרך הפה המשמשות לטיפול גם במחלת קרוהן, אך יש להן התוויות נגד משמעותיות והם עדיין בשלבי מחקר שונים. תרופות בקבוצה זאת: אופדסיטיניב (Upadacitinib, משווק בשם מסחרי Rinvoq), פילגוטניב (Filgotinib).
מעכבים TL1A נמצאים בפיתוח ובשלבי ניסוי מתקדמים לטיפול בקרוהן ובמחלות נוספות. החברות המעורבות בפיתוח: Teva, Roche, Merck
מעכבי S1P (Sphingosine-1-phosphate receptor modulator). מווסתים את יציאת הלימפוציטים מהטחול וקשרי הלימפה אל מחזור הדם הסיסטמי, ובכך מפחיתים דלקת במעי במחלות מעי דלקתיות. דוגמה לתרופה בקבוצה זו: אוזנימוד (Ozanimod, משווק בשם Zeposia) – אושרה לקוליטיס כיבית ונמצאת בשלבי מחקר בקרוהן.
קנאביס: ישנן עדויות לכך ששאיפת קנאביס מפחיתה את תסמיני מחלת הקרוהן.