stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוניקה לווינסקי
הערות שוליים

↑  רן דגוני, ‏בחזית הגילויים: מין אוראלי ללא מישגל, 4 נשים נוספות בו זמנית, באתר גלובס, 26 בינואר 1998
↑  סי"ג, וושינגטון, ‏מרבית האמריקנים סבורים: אם קלינטון שיקר תחת שבועה עליו ללכת, באתר גלובס, 27 בינואר 1998
↑  נאום קלינטון: "קיימתי קשר בלתי הולם עם לווינסקי, הטעיתי את הציבור ואני חש צער עמוק", באתר גלובס, 19 באוגוסט 1998
↑  רן דגוני, וושינגטון, ‏פרשת לווינסקי עלולה להביא להדחת קלינטון בקונגרס - ואף להעמדתו לדין, באתר גלובס, 25 בינואר 1998
↑  רן דגוני, וושינגטון, ‏משפט קלינטון בסנאט נפתח במחלוקת על זימון עדים, באתר גלובס, 10 בינואר 1999
רן דגוני, וושינגטון, ‏קלינטון ינסה להגיע לעיסקה עם הסנאט; הרפובליקנים יגבירו הקריאות להתפטרותו, באתר גלובס, 21 בדצמבר 1998
↑  מחבר הביוגרפיה של הנסיכה דיאנה כותב ספר על מדונה, באתר הארץ, 4 ביולי 2001
↑  סוכנויות הידיעות, וושינגטון, ‏"חלמתי על ימי זיקנה לצידו של קלינטון; לעיתים אני גאה בו ולעיתים שונאת אותו", באתר גלובס, 7 במרץ 1999
↑  800 אלף דולר לחצי דקה של פרסומת, באתר גלובס, 4 במרץ 1999
↑  התפנית האחרונה בקריירה של מוניקה לוינסקי, באתר וואלה, 28 בדצמבר 1999
↑  רותה קופפר, רכבת ההרים של מוניקה לווינסקי, באתר הארץ, 12 במאי 2003
↑  רויטרס, ‏מוניקה לוינסקי תנחה תוכנית הכרויות, באתר גלובס, 23 במרץ 2003
↑   מוניקה לוינסקי: "הגיע הזמן לשרוף את כובע הבארט ולקבור את השמלה הכחולה", באתר הארץ, 7 במאי 2014
↑  יצחק בן-חורין, וושינגטון, "מרצה וסורגת". מוניקה לוינסקי עושה קאמבק, באתר ynet, 20 באוקטובר 2014
↑  מוניקה לוינסקי: "כל הדרך ל'הסכמה' שלי היתה רצופה בהתנהגות לא נאותה", באתר הארץ, 26 בפברואר 2018
↑  הארץ, מוניקה לוינסקי נטשה ראיון עם יונית לוי לאחר שנשאלה על ביל קלינטון, באתר הארץ, 3 בספטמבר 2018
↑  ירון טן-ברינק, ‏הראיון עם מוניקה לווינסקי: רמות שוביניזם שלא נצפו כאן כבר עשורים, באתר "Time Out ישראל", 4 בספטמבר 2018
↑  איתי שטרן, מוניקה לוינסקי חושפת בסדרת דוקו פרטים חדשים על הרומן עם קלינטון, באתר הארץ, 18 בנובמבר 2018
↑   צפו: ג'ון אוליבר סוגר חשבון עם ג'יי לנו, באתר הארץ, 18 במרץ 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007288296005171  PLWABN: 9810594982705606  BNE: XX1375018  BnF: cb135057415 (data)  GND: 120600145  ISNI: 0000 0001 1436 4778  LCCN: no98108152  MusicBrainz: 04bcaf1a-6a14-4e79-a3d4-dfc4f750d87c  NARA: 10573323  NDL: 00737690  NKC: jn20000701046  NLG: 80811  NTA: 174374593  RKD: 268945  SNAC: w6765w32  SUDOC: 050164422  VIAF: 847995   WorldCat (עם VIAF): 847995
מבחן TOVA

מבחן TOVA (ראשי תיבות באנגלית: Test of Variables of Attention) הוא מבדק ממוחשב המיועד להערכה נוירולוגית של מאפייני התנהגות של הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות. המבחן מודד יכולת משתנה של תשומת לב, בצורה של משחק מחשב פשוט, המודד תגובות לגירויים חזותיים. זהו אחד המבחנים הנפוצים ביותר לשימוש בקרב נוירולוגים לאבחון הפרעת קשב וריכוז.
המבחן נחשב אמין דיו כדי להיות אינדיקציה נוספת לקיום לקות קשב וריכוז רק אם הצטברו סימנים מעידים נוספים ללקות כזו בשיטות אבחון אחרות ולכן המבחן משמש רק כחלק מתהליך האבחון להפרעת קשב וריכוז ולא כאבחון בפני עצמו. חסרונו של המבחן הוא בעודף יחסי של שגיאות מסוג II - דהיינו המבחן אינו מגלה לקות ריכוז אצל אחוז רב מדי של אנשים שדווקא יש להם לקות כזו.
היסטוריה

מבחן TOVA פותח על ידי ד"ר לורנס מ. גרינברג, פרופסור אמריטוס, לשעבר ראש החוג לפסיכיאטריה של הילד והמתבגר באוניברסיטת מינסוטה. פיתוח המבחן החל בשנת 1964. המבחן הפך לזמין מסחרית בשנת 1990.
תהליך הבדיקה

הבדיקה אורכת 21.6 דקות (לאחר מתן הסברים לנבדק ותרגול של 3 דקות), בהן על הנבדק ללחוץ על כפתור בכל פעם שהוא רואה אובייקט מסוג א' על מסך המחשב, ולא ללחוץ כאשר הוא רואה אובייקט מסוג ב'.
הבדיקה מתחלקת לשתיים: בחלק הראשון של הבדיקה, האורך 10.8 דקות, המטרה היא למדוד את תשומת הלב במהלך פעילות משעממת. היעד מופיע ביחס של 1 ל-3.5. בחלק השני של הבדיקה, שאורכו זהה, המטרה היא לבדוק את תשומת הלב במהלך פעילות מגרה, בה היעד מופיע ביחס הפוך, של 3.5 ל-1. לאחר מכן, בהתאם לצורך, נוטל הנבדק חד פעמית תרופה לקשיי קשב וריכוז (בדרך כלל ריטלין), ממתין כשעה, ומבצע את הבדיקה שנית, כדי לבדוק האם נוצר שיפור בתפקודו בעקבות נטילתה.
הנתונים שמתקבלים נועדו לבחון שלושה מדדים: חוסר קשב של הנבדק במהלך המשימה הממוחשבת, אימפולסיביות בלחיצה על הכפתור, והתמדה של הנבדק במשימה.
הנתונים מתבטאים בארבעה סוגי ציונים:
השמטות (לא הייתה לחיצה על הכפתור כשהופיע הגירוי במחשב) - מהווה מדד למוסחות
לחיצות סתמיות (לחיצה כשהגירוי לא הופיע) - מדד לאימפולסיביות
זמן תגובה (הזמן שנדרש מרגע הופעת הגירוי עד ללחיצה) - מדד לריכוז
יציבות זמן התגובה (מידת היציבות באופן ההתייחסות של הנבדק לגירוי) - מדד למאמץ
תוצאות אלו מושוות לנורמה באוכלוסיית בני גילו של הנבדק. לנבדק ניתן ציון תקן, בין 2- ל-2+, כאשר ציון 0 מבטא את הנורמה. בנוסף נערכת השוואה בין התפקוד במבחן לפני ואחרי נטילת התרופה לקשיי קשב וריכוז, כדי לבדוק האם נוצר שיפור בתוצאות בעקבות נטילתה.
ביקורת

חוקרים המתנגדים ל-TOVA במסגרת אבחון קשיי קשב וריכוז, טוענים כי ניתן לו משקל רב באבחון, למרות שהוא מדייק רק בכ-85%-80 מהמקרים של ילדים הלוקים בקשיי קשב וריכוז, וקיימת אצלו נטייה לטעויות מסוג II - לא מצביע על הפרעת קשב כשלמעשה היא קיימת. על כך נטען כי המבחן לא מתיימר לאבחן באופן בלעדי, אלא רק לשמש כלי עזר לנוירולוג באבחנה, וכי ההפרעה נקבעת רק בשילוב של תוצאות המבחן לצד גורמים נוספים, כמו שאלונים ובדיקה נוירולוגית גופנית.
מבחן BRC‏ (Brain Resource Cognition), המשמש גם הוא ככלי עזר ממוחשב לאבחון הפרעת קשב, מנסה לגבור על חלק מהחסרונות של מבחן TOVA, ולתת תמונה מקיפה יותר של מכלול תפקודי הקשב של הנבדק ורמת החומרה של הקשיים אם קיימים, באמצעות מספר משימות ממוחשבות מגוונות.
גם מבדק ה-MOXO, המשמש כלי עזר מדעי בתהליך אבחון הפרעת קשב, מציג יתרונות, שאינם קיימים במבחן TOVA, ביניהם: חלוקה לשתי גרסאות- לילדים ולמבוגרים, כאשר מבדק הילדים נמשך רק 15 דקות והמבוגרים 18 דקות; שילוב מסיחים חזותיים ושמיעתיים, המדמים את סביבתו הטבעית של הנבדק; מבדק ידידותי ונעים לביצוע; תוצאות פשוטות להבנה; נורמה ישראלית עדכנית ורחבה ועוד[דרוש מקור].
ראו גם

אבחון הפרעת קשב
פסיכולוגיה קוגניטיבית
מוריס סטוקס

| --- | --- |
 לידה:  17 ביוני 1933 פיטסבורג שבפנסילבניה
 פטירה:  6 באפריל 1970 (בגיל 36) סינסינטי, ארצות הברית 
 עמדה:  פאוור פורוורד
 גובה:  2.01 מטר
 מכללה:  אוניברסיטת סנט פרנסיס
 דראפט:  בחירה שנייה, 1955 רוצ'סטר רויאלס
 היכל התהילה:  הוצג כשחקן בשנת 2004
 קבוצות כשחקן
 1955–1958:  רוצ'סטר/סינסינטי רויאלס
 הישגים כשחקן
 3 בחירות לחמישיית העונה השנייה (1956–1958)   3 הופעות במשחק האולסטאר (1956–1958)   רוקי השנה ב-NBA‏ (1956)
 
מוריס סטוקס (באנגלית: Maurice Stokes;‏ 17 ביוני 1933 - 6 באפריל 1970) היה כדורסלן אמריקאי ששיחק במשך 3 עונות בקבוצת רוצ'סטר/סינסינטי רויאלס מליגת ה-NBA. הקריירה של סטוקס נגדעה בסיום עונתו השלישית, לאחר שסבל מפגיעה בראשו שגרמה לאנצפלופתיה טראומטית.
בשלוש עונותיו ב-NBA רשם ממוצעים של 16.4 נקודות, 17.3 ריבאונדים ו-5.3 אסיסטים למשחק. בשנת 2004 הוצג כחבר בהיכל התהילה של הכדורסל.
קריירת משחק

סטוקס נולד בעיר פיטסבורג שבפנסילבניה, ושיחק כדורסל מכללות באוניברסיטת סנט פרנסיס שבעיר לורטו, פנסילבניה, בין השנים 1951–1955.
סטוקס נבחר בבחירה השנייה בדראפט ה-NBA‏ 1955 על ידי קבוצת רוצ'סטר רויאלס. הוא המשיך לשחק בקבוצה בשלוש העונות הבאות, גם לאחר מעבר המועדון לעיר סינסינטי בשנת 1957, והפך במהרה לאחד מכוכבי הקבוצה לצד הסמול פורוורד ג'ק טוויימן. בעונת הרוקי שלו הוביל את הליגה עם 16.3 ריבאונדים בממוצע למשחק, אליהם הוסיף 16.8 נקודות למשחק. בסיום העונה זכה בפרס רוקי השנה ונבחר לחמישייה השנייה של העונה. בעונה הבאה קבע שיא NBA לריבאונדים בעונה, כשהוריד 1,256 כדורים חוזרים בסך הכול (בעונה הבאה שבר וילט צ'מברלין את השיא).
בכל שלוש עונותיו בליגה נבחר סטוקס לחמישייה השנייה של העונה וזומן להשתתף במשחק האולסטאר. לאורך אותן שלוש עונות, 1956–1958, הוריד סטוקס יותר ריבאונדים מכל שחקן אחר (3,492), ומסר הכי הרבה אסיסטים (1,062) מלבד בוב קוזי. סטוקס הוא אחד משישה שחקנים בתולדות ה-NBA שהשיגו טריפל דאבל בארבעה משחקים רצופים (יחד עם וילט צ'מברלין, אוסקר רוברטסון, מייקל ג'ורדן, מג'יק ג'ונסון וראסל וסטברוק).
הפציעה והמחלה

במשחק האחרון של עונת 1957/1958 מול מיניאפוליס לייקרס, ב-12 במרץ 1958, נחבט ראשו של סטוקס ברצפת המגרש לאחר ניסיון חדירה, והוא איבד את ההכרה. לאחר שטופל באמצעות מלחי הרחה חזר סטוקס למגרש והמשיך לשחק כרגיל. גם במשחק הפלייאוף הראשון של קבוצתו מול דטרויט פיסטונס, שלושה ימים מאוחר יותר, השתתף סטוקס וקלע 12 נקודות. בסיום אותו משחק חש ברע, וזמן מה לאחר מכן סבל מפרכוס אפילפטי שאחריו הפך למשותק. הוא אובחן בהמשך כסובל מאנצפלופתיה טראומטית, אשר פוגעת במערכת המוטורית.
על אף השיתוק ממנו סבל, שמר סטוקס על צלילות והצליח לתקשר עם הסובבים אותו בעזרת מצמוצי עיניים. לאורך שנות ה-60 התדרדר מצבו באופן הדרגתי, ו-12 שנים לאחר פציעתו, ב-6 באפריל 1970, חטף סטוקס התקף לב ומת, בגיל 36.
מאז פציעתו של סטוקס טיפל בו חברו לקבוצה ג'ק טוויימן, שהפך לאפוטרופוס החוקי שלו על מנת לדאוג להוצאותיו הרפואיות. טוויימן ארגן את "משחק ההוקרה השנתי למוריס סטוקס" כדי לאסוף תרומות עבור סטוקס ועבור שחקני עבר נוספים שנזקקו לטיפולים רפואיים. משחק הצדקה משך לאורך השנים את כוכבי ה-NBA הגדולים ביותר, כגון ביל ראסל, וילט צ'מברלין, אוסקר רוברטסון, כרים עבדול-ג'באר, נייט ארצ'יבלד ופיט מרוויץ'. בסך הכל, גויסו במשחקים הללו למעלה מ-750 אלף דולר. כמו כן דאג טוויימן שסטוקס יקבל את הפיצויים המגיעים לו ולימד אותו לתקשר בעזרת מצמוצי עיניים. טוויימן המשיך לדאוג לסטוקס ולשמש כאפוטרופוס שלו עד מותו של סטוקס בשנת 1970.
בשנת 2004, כשהוצג סטוקס כחבר היכל התהילה, טוויימן קיבל בשמו את הפרס. בשנת 2013 הציגה ליגת ה-NBA את פרס השחקן הקבוצתי על שם טוויימן-סטוקס, שמחולק לשחקנים המייצגים את "החבר האידיאלי לקבוצה".
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות הקריירה של סטוקס ב-NBA, באתר basketball-reference.com
↑  דף השחקן, באתר היכל התהילה של הכדורסל
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1955, באתר basketball-reference.com
↑  שיאי הריבאונדים בעונה בודדת, נכון לסוף עונת 1956/1957, באתר basketball-reference.com
↑  מובילי טבלת הריבאונדים בעונות 1956–1958, באתר basketball-reference.com
↑  מובילי טבלת האסיסטים בעונות 1956–1958, באתר basketball-reference.com
↑  רצפי הטריפל דאבלים הארוכים ביותר, באתר cheatsheet.com,‏ 13 בינואר 2016
↑  Stokes' life a tale of tragedy and friendship, באתר espn.com
↑  על משחק ההוקרה השנתי למוריס סטוקס, באתר grantland.com,‏ 16 באוגוסט 2016
↑  ליגת ה-NBA מציגה "פרס השחקן הקבוצתי", באתר cbssports.com,‏ 9 ביוני 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n83009519  VIAF: 21048223   WorldCat (עם VIAF): 21048223
מועצה מקומית (אוגנדה)

חלוקת אוגנדה למחוזות. למידע על מחוז, לחצו עליו
מועצה מקומית היא הממשל המקומי במחוזות אוגנדה.
רקע

אוגנדה מקיימת בחירות כבן יותר מ-30 שנה הכוללת בחירות לנשיאות, פרלמנטריות, מחוזיות ומקומיות.
מבנה השלטון המקומי

ישנן שש רמות של מועצות מקומיות. הרמה הנמוכה ביותר היא הכפר, ואחריו נמצאת הקהילה, תת-המחוז, מדינה והמחוז. בתיאוריה, בעיה שנוצרת ברמה המקומית מועברת למעלה דרך הרמות השונות עד שהיא מגיעה לרמת המחוז אשר לו יש את רוב הסמכות כדי לפתור את אותה בעיה, וכאשר ישנן הנחיות ופרויקטים הם מועברים כלפי מטה עד למימושן ברמה המקומית.
מבנה השלטון המקומי > מחוז

מחוז מורכב ממספר מדינות. לכל מחוז יש יושב ראש וסגנים, ובנוסף קיימת מועצת מחוז המורכבת מנציגים מהמדינות ותתי המחוזיים. המועצה אחראית על התקציבים, החלטות וחוקי עזר. במחוז יש גם ראשי מחלקות כמו חינוך, בריאות, סביבה ותכנון, האחראים על העניינים הרלוונטיים בכל המחוז. נכון לשנת 2009, באוגנדה יש 134 מחוזות.
מבנה השלטון המקומי > מדינה

מדינה מורכבת ממספר תתי-מחוזות. כל מדינה מיוצגת ברמה בפרלמנט בקמפלה על ידי חבר פרלמנט אחד.
מבנה השלטון המקומי > תת-מחוז

תת-המחוז מורכב ממספר קהילות ומנוהל על ידי ראש תת-המחוז וסגנו ועל ידי מועצה מקומית נבחרת. המועצה מורכבת מחברי מועצה המייצגים את הקהילות, פקידי ממשל אחרים העוסקים בבריאות, פיתוח וחינוך, ופקידים לא ממשלתיים.
מבנה השלטון המקומי > קהילה

הקהילה מורכבת ממספר כפרים שיכולים לנוע בין חמישה לעשרה בערך. לכל קהילה יש ועדה מקומית המורכבת מכל יושבי ראש הכפריים. כיום אנשי הוועדה המקומית מעורבים במידה רבה ביישוב סכסוכי קרקע וגיוס הקהילה לפעילויות שונות. הקהילה מנוהלת ברובה על ידי ראש קהילה.
מבנה השלטון המקומי > כפר

כפר מורכב בדרך כלל מ-50 עד 70 בתי אב אשר מאכלסים בדרך כלל בין 250 ל-1,000 איש. כל כפר מנוהל על ידי מועצה מקומית, ישוב ראש ותשעה חברי ועד מנהלים נוספים.
קיום הבחירות

אוגנדה לא קיימה בחירות למועצה מקומית מ-2001 עד 2018 אף על פי שחוקת אוגנדה, קובעת בסעיף 181(4) שהבחירות לרשויות המקומיות יתקיימו לאחר כל חמש שנים.
העיכוב בקיום הבחירות נובע מהעלות הגבוהה הכרוכה בקיום הבחירות בהצבעה חשאית. באוגנדה יש כיום למעלה מ-60,800 כפרים, והערכות ראשוניות הצביעו על כך שהבחירות הללו יעלו למעלה מ-505 מיליארד שילינג אוגנדי. תיקונים שונים לסעיף 181 הפחיתו את העליות לכ-15.9 מיליארד.
הבחירות למועצות המקומיות נערכו בסופו של דבר ב-10 ביולי 2018 ברחבי אוגנדה. היום הוכרז כחג ציבורי על מנת לאפשר לבוחרים לממש את זכותם הדמוקרטית.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Explainer: Local government structures in Uganda, the Guardian, ‏2009-12-14 (באנגלית)
↑  מספר מחוזות אוגנדה באתר iso
| פוליטיקה של אוגנדה |
| --- | --- | --- |
| ממשל | חוקה • נשיא • ראש הממשלה • הפרלמנט • האספה הלאומית • מפלגות אוגנדה • יחסי החוץ של אוגנדה • מחוזות אוגנדה |  |
| בחירות ומשאלי עם באוגנדה | בחירות ומשאלי עם באוגנדה |  |
| בחירות לנשיאות | 1996 • 2001 • 2006 • 2011 • 2016 • 2021 |  |
| בחירות פרלמנטריות | 1958 • 1961 • 1962 • 1980 • 1989 • 1994 • 1996 • 2001 • 2006 • 2011 • 2016 • 2021 |  |
| בחירות למועצות המקומיות | 1964 • 1989 • 1998 • 1998 • 2002 • 2006 • 2018 |  |
| משאלי עם | 2000 • 2005 |  |
מדריך טיולים במערכת החינוך

דוגמת תעודת "תו תקן"
מדריך טיולים במערכת החינוך הוא מדריך טיולים שהוסמך להדריך טיולים במערכת החינוך בישראל, לאחר שעבר הכשרה וקיבל תעודה מתאימה (תעודת היתר להדרכת טיולים במערכת החינוך, הנקראת בטעות "תו תקן") ממשרד החינוך, תחום של"ח וידיעת הארץ. תעודה זו אינה מקנה למחזיק בה היתר לשמש כמורה דרך למבוגרים, שניתן על ידי משרד התיירות בלבד.
החיוב להכשרה ייעודית ולאחזקת תעודת היתר להדרכת טיולים במערכת החינוך נכנס לתוקפו בשנת 2009. מאז הוענקו למוסדות הכשרה להדרכת טיולים היתרים להעברת קורסים למדריכי טיולים, אשר מקבלים בתום תקופת הכשרה והסמכה לאזור גאוגרפי מסוים, הנמשכת מספר חודשים, תעודת היתר. בנוסף זוכים להכשרה בני ובנות שירות לאומי, מדריכי של"ח ורשות הטבע והגנים בשירות צבאי, בני נוער בשנת שירות לפני גיוס לצה"ל ומדריכים פרטיים מכל רחבי הארץ, בעלי רקעים שונים.
הקבלה למסלול ההכשרה מותנית בתעודת בגרות וכוללת מיון מוקדם של המדריכים וריאיון עם מנהל תוכנית ההכשרה. לקבלת התעודה נדרשת עמידה בדרישות אותן הגדיר משרד החינוך, הכוללות קורס מגיש עזרה ראשונה, בוחן ביטחון ובטיחות בטיולים, לימודי מתודולוגיית הדרכה לגילאים שונים, ניווט בשטח והסמכה לשני אזורים גאוגרפיים בארץ ישראל לפחות (הכוללת הכרות עם הגאוגרפיה, גאולוגיה, בוטניקה, זואולוגיה, ארכאולוגיה, היסטוריה ותרבות האזור). אזורי ההסמכה הם: הגולן ועמק החולה; הגליל התחתון והעמקים; השרון ומישור החוף; ירושלים; הר הנגב; הגליל העליון והמערבי; הכרמל כולל  מישור חוף הכרמל; שפלת יהודה כולל יהודה ושומרון; מדבר יהודה, ים המלח ובקעת הירדן; הערבה והרי אילת. ההסמכה האזורית נעשית במסגרת מספר ימי סיור והדרכה אינטנסיביים הנקראים "קמפוסים".
מדלן מלונגה

מדלן מלונגה (בצרפתית: Madeleine Malonga; נולדה ב-25 בדצמבר 1993) היא ג'ודוקא צרפתייה המתחרה בקטגוריית המשקל עד 78 ק"ג, זוכת מדליית כסף מאולימפיאדת טוקיו 2020 ואלופת עולם (2019).
קריירה

המדליה הראשונה בה זכתה מלונגה בתחרות בינלאומית לבוגרים הייתה מדליית כסף בגראנד סלאם פריז בפברואר 2014. באותה השנה היא גם זכתה במדליית הזהב הראשונה שלה בסבב העולמי כאשר זכתה בגראנד סלאם באקו לאחר ניצחון על אסונטה גלאונה האיטלקייה בגמר.
באליפות אירופה 2018 אשר נערכה בתל אביב, זכתה מלונגה במדליית הזהב לאחר ניצחון בגמר על בת-ארצה הצרפתייה אודרי צ'ומאו. באליפות אירופה שנה לאחר מכן אשר נערכה במינסק, היא זכתה במדליית הארד.
באליפות העולם 2019 אשר נערכה בטוקיו, זכתה מלונגה במדליית זהב לאחר שניצחה את כל חמשת קרבותיה באיפון; בחצי הגמר היא ניצחה את מיירה אגיאר הברזילאית לאחר תרגיל סומי-אוטושי ובגמר היא ניצחה את שורי המאדה היפנית בעזרת תרגיל בשם אוסוטו-גאשי. באותה השנה היא גם זכתה בגראנד סלאם פריז.
באליפות אירופה 2020 אשר נערכה בפראג, זכתה מלונגה בפעם השנייה בתואר האירופי לאחר שניצחה את כל ארבעת קרבותיה באיפון. באליפות העולם 2021 שנערכה בבודפשט, היא זכתה במדליית הכסף כאשר לאחר שלושה ניצחונות, היא הפסידה בגמר לאנה-מריה וגנר הגרמנייה. באותה השנה היא גם זכתה לראשונה בטורניר המאסטרס היוקרתי שנערך בדוחה כאשר ניצחה בגמר את שורי המאדה היפנית.
באולימפיאדת טוקיו 2020, זכתה מלונגה במדליית הכסף. היא החלה את דרכה בסיבוב השני, שם ניצחה באיפון את ברנדט גרף מאוסטריה לאחר דקה ו-4 שניות. ברבע הגמר היא ניצחה באיפון את קליימה אנטומארצ'י מקובה בתוך זמן ניקוד זהב ובחצי הגמר ניצחה שוב באיפון את יון היון-ג'י מדרום-קוריאה לאחר 2:22 דקות. בגמר מלונגה התמודדה מול שורי המאדה היפנית והפסידה באיפון לאחר דקה ו-8 שניות. בנוסף למדליה בתחרות האישית, מלונגה התחרתה גם בתחרות הקבוצתית, בה זכתה במדליית זהב עם נבחרת צרפת לאחר שניצחו בגמר את יפן.
באליפות אירופה בג'ודו 2022 אשר נערכה בסופיה, זכתה במדליית הארד.
זכיות בתחרויות מהסבב העולמי

| שנה | קטגוריה | עיר | מדינה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | גראנד סלאם | באקו | אזרבייג'ן אזרבייג'ן |
| 2015 | גראנד פרי | סמסון | טורקיה טורקיה |
| 2016 | גראנד פרי | סמסון | טורקיה טורקיה |
| 2018 | גראנד פרי | זאגרב | קרואטיה קרואטיה |
| 2019 | גראנד סלאם | פריז | צרפת צרפת |
| 2020 | גראנד סלאם | פריז | צרפת צרפת |
| 2021 | מאסטרס | דוחה | קטאר קטאר |
הערות שוליים

↑  מידע על הג'ודוקא מדלן מלונגה, באתר JudoInside.
מדלן היפה

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  מדלן (סדרת טלוויזיה)
 בימוי:  סקוט המינג
 עריכה:  ג'ודי פדל
 מדבבים:  ראו כאן
 מדבבים בעברית:  ראו כאן
 מוזיקה:  אנדי סטריט
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  DIC Entertainment
 שיטת הפצה:  direct-to-video 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 17 בנובמבר 2002 ישראל 2014
 משך הקרנה:  כ-74 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית (הסרט דובב לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 סוגה:  סרט הנפשה, סרט קומדיה, סרט הרפתקאות, סרט לכל המשפחה, סרט מוזיקלי
 סרטים בסדרה:  DIC Movie Toons
 דף הסרט ב־IMDb
 
מדלן היפה (באנגלית: My Fair Madeline) הוא סרט הנפשה טלוויזיוני אמריקאי, מסוגת קומדיה והרפתקאות לכל המשפחה, אשר מבוסס על סדרת ההנפשה "מדלן" המבוססת על הספר "מדלנה" מאת לודוויג במלמנס. הסרט בוים על ידי סקוט המינג, והופק על ידי DIC Entertainment כחלק מסדרת הסרטים "DIC Movie Toons", כאשר הוא השביעי בסדרה.
הסרט שודר לראשונה בארצות הברית בערוץ ניקלודיאון ב-17 בנובמבר 2002. בישראל הסרט הופץ לראשונה בדיבוב עברי בשנת 2014. אורך הסרט הוא כ-74 דקות, ושפת המקור שלו היא אנגלית.
תקציר העלילה

הסרט מתרחש בצרפת, ומתחיל כאשר בנות האכסניה, שכוללות בתוכן את מדלן, יצאו לסיור במוזיאון הלובר יחד עם גברת קלוול הנזירה. במהלך הסיור, מדלן רואה גנב המנסה לגנוב את הציור של המונה ליזה באמצעות מספריים, ומדווחת על כך לשוטר המוזיאון, אך הוא לא מאמין לה. מדלן מנסה בכל זאת להוכיח את טענתה וגורמת לבלגן במוזיאון. בעקבות הבלגן שעשתה, מדלן נשלחת לבית ספר לנימוסים בלונדון, בזמן שחברותיה מנסות להגן על שמה ולמצוא את הגנב.
מדבבים

בימוי הדיבוב העברי נעשה על ידי אורנה כץ, והופק על ידי יעל אללוף ודן שצברג.
| שם הדמות | מדבב/ת באנגלית | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- | --- |
| מדלן | שנטל סטרנד | לורה שופוב |
| גברת קלוול | וופי גולדברג | אורנה כץ |
| גברת ריבסבי | ג'יין מורטיפי | אורנה כץ |
| אמה | אנניק אובונסאווין | מייה קדוש |
| קלואי | שאנון צ'אן-קנט | שחר קדוש |
| ניקול | ג'סי יאנג | מאיה לבני |
| דניאל | בריט אירווין | הללי היבש |
| לורד קוקופייס | פרנץ' טיקנר | גדי לוי |
| גברת היגינסבוטום | מרילין ליגטסטון | שרון שחל |
| מר הנרי | מקנזי גריי | אלי לולאי |
| גנב |  | דן שצברג |
| ראש העיר של צרפת | ג'ים בירנס | עמי מנדלמן |
| מספר | כריסטופר גייז | צביקה שוורצברג |
הערות שוליים

↑  מדלן היפה, באתר Behind The Voice Actors
מבחן MMPI

מבחן MMPI‏ (Minnesota Multiphasic Personality Inventory) או שאלון האישיות הרב שלבי של מינסוטה הוא מבחן אישיות למבוגרים בפסיכולוגיה קלינית.
המבחן פותח בשנות ה-40 של המאה ה-20, על פי קריטריון אמפירי על ידי החוקרים האת'וויי (S. R. Hathaway) ומקינלי (J. C. McKinley) מאוניברסיטת מינסוטה. השאלון נועד לגלות פסיכופתולוגיות או הפרעות בולטות בהתנהגות, ומיועד לבוגרים מעל גיל 18. בהמשך פותח השאלון ונוצרו מספר גרסאות שלו. בשנת 1984 בוצע מחקר השוואתי עם מבחן הצבעים של לישר שהצביע על חוסר התאמה בין התוצאות. ב-1989 נערך עדכון במבחן, שנקרא MMPI 2, וב-2008 נערך עדכון נוסף, שנקרא MMPI 2 RF.
העברה

המבחן לא מיועד ככלי יחיד לאבחון והערכה פסיכולוגית, ויכול לשמש רק במשולב עם כלים פסיכולוגים נוספים.
במקור המבחן מועבר כשאלון מודפס בו מסמן הנבדק את תשובותיו בעיפרון/עט, אך כיום ניתן לעשות אותו גם במחשב. זמן העברת המבחן הוא בין שעה לשעה וחצי; לא חייבים לסיים את ההעברה באותו יום, אך במידה והוא פוצל יש להעביר אותו תוך ארבעה ימים. יש להעביר את המבחן במקום שקט ונוח. ניתן להעבירו באופן יחידני או קבוצתי, נמצא כי אין לצורת ההעברה השפעה על התוצאות.
המבחן נוצר בהתאם לנורמה המקובלת בחברה המערבית, ולכן הוא לא מומלץ לשימוש כאשר המוצא התרבותי של הנבדק שונה מהותית מכך. גורמים נוספים העלולים להשפיע על הביצוע הם קשיי למידה, שימוש בסמים, בעיות ראייה וכדומה; הבוחן מבקש מהנבדק לציין בפניו לפני ההעברה אם קיימים קשיים כאלו.
פריטי המבחן

פריטי המבחן מחולקים לעשר קטגוריות, שפותחו על פי קריטריון אמפירי, כך שנוצרים סולמות קליניים. כמו כן המבחן כולל סולמות תוקף, המסייעים לעמוד על יחסו של הנבדק למבחן (למשל, האם הוא נוטה לשקר בתשובותיו).
פריטי המבחן > סולמות קליניים

Hs - היפוכונדריה, עיסוק יתר בתפקוד הגוף, חשש ממחלות (בעל 32 פריטים).
D - דיכאון, הערכת תסמינים דיכאוניים, מצב רוח ירוד, חוסר תקווה (בעל 57 פריטים).
Hy - היסטריה, במצבי דחק יש התנהגות לא תקינה שמלווה בין השאר בתסמינים גופניים (בעל 60 פריטים).
Pd - חוסר מוסר, אישיות הסוטה מבחינה חברתית או בלתי מוסרית; הסולם הוא הטרוגני ואף סותר את עצמו (בעל 50 פריטים).
Mf - גבריות נשית - התנהגות נשית אצל גברים (בעל 56 פריטים).
Pa - פרנויה, בעלי תסמינים חשדניים, מחשבות רדיפה (בעל 40 פריטים).
Pt - פסיכאסטניה - חוסר יכולת של האדם להתנגד להתנהגויות או מחשבות שמזיקות לו (בעל 48 פריטים).
Sc - סכיזופרניה, תסמינים פסיכוטיים ברורים, ניכור חברתי, חשיבה ביזארית (בעל 78 פריטים).
Ma - היפומאניה, מצב רוח מרומם, דיבור ופעולות מואצים, עצבנות ותקופות קצרות של דיכאון (בעל 46 פריטים).
Si - בעיות בקשרים חברתיים; סולם שפותח מאוחר יותר ונועד כדי להעריך את נטייתו של האדם לסגת מקשרים והתחייבויות חברתיות (בעל 69 פריטים).
פריטי המבחן > סולמות תוקף

בנוסף לסולמות הקליניים כולל המבחן גם סולמות תקפות. מטרתם היא להעריך את האופן שבו ענה הנבדק על השאלון על פי פרמטרים של כנות, הצגת עצמו באופן חיובי/שלילי או הימנעות ממענה על שאלות.
Cns - סולם אשר בודק את כמות התשובות שניתנו ולאילו שאלות.
L - סולם אשר בודק את המידה בה הציג הנשאל את עצמו באור חיובי.
F - סולם אשר בודק את המידה בה הציג הנשאל את עצמו באור שלילי.
K -  סולם אשר מזהה אנשים בעלי סגנון תגובה הגנתי.
לאורך השנים התפתח המבחן ונוספו סולמות אשר בודקים את מידת התוקף של הסולמות הקלינים. למשל, סולם TRIN שמטרתו לבדוק אנשים אשר עונים על הכל נכון או על הכל בצורה לא כנה; וסולם Fb אשר הוכנס בגרסה השנייה של המבחן ונועד לבדוק את הצגת ה"עצמי" באופן שלילי בצורה מדויקת יותר - על ידי חלוקה של סולם F המקורי לתחילת המבחן והסולם החדש לסופו.
גורמים לפסילת המבחן

כאשר חסרים מעל ל-30 פריטים, הבוחן בודק עד כמה פריטים אלו היו משמעותיים; אם הם חשובים, השאלון לא תקף.
כאשר זמן מילוי השאלון הוא קצר מאוד, הדבר עשוי להעיד על אפשרות שהנבדק לא קרא בעיון את המבחן.
בכל מקרה בו יש חשש שהקורא לא מבין את השאלות (מתקשה בקריאה).
ישראל במשחקי אסיה

ספורטאי ישראל השתתפו לראשונה במשחקי אסיה השניים שנערכו במנילה הפיליפינים בשנת 1954. ישראל השתתפה בסך הכל ב-5 משחקים (1954, 1958, 1966, 1970 ו-1974) וזכתה ב-53 מדליות, מהן 18 זהב, 16 כסף ו-19 ארד.
האתלטית אסתר רוט-שחמורוב זכתה במירב המדליות במשחקים אלה, 6 מדליות אישיות מהן 5 זהב ו-1 כסף. האתלטית חנה שזיפי זכתה ב-4 מדליות אישיות, מהן 3 זהב ו-1 ארד ונבחרת ישראל בכדורסל זכתה בשתי מדליות זהב ובמדליית כסף אחת.
במשחקי אסיה של 1962 ו-1978 נמנע מספורטאי ישראל להשתתף במשחקי אסיה מסיבות פוליטיות. בשנת 1962 סרבה אינדונזיה, המדינה המארחת, לאפשר את השתתפותם של ספורטאי ישראל מסיבות פוליטיות, מהפחד שהשתתפותם תגרום לבעיות ביחסיה עם המדינות הערביות והמוסלמיות. נבחרת ישראל בכדורגל (גברים) זכתה במדליית כסף במשחקי אסיה שהתקיימו בשנת 1974 באיראן. ביולי 1976, 25 מדינות החברות בפדרציית משחקי אסיה עשו תעמולה נגד השתתפותה של ישראל במשחקי אסיה 1978.
בשנת 1981 החליט הוועד האולימפי של אסיה לשלול מספורטאי ישראל להשתתף במשחקי אסיה, ובשנת 1982 הודחה ישראל מהארגון באופן סופי.
מדליות לפי משחקים

| המשחקים | דירוג | זהב | כסף | ארד | בסך הכל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מנילה 1954 | 7 | 2 | 1 | 1 | 4 |
| טוקיו 1958 | 14 | 0 | 0 | 2 | 2 |
ג'קרטה 1962: לא השתתפה
| בנגקוק 1966 | 9 | 3 | 5 | 3 | 11 |
| בנגקוק 1970 | 6 | 6 | 6 | 5 | 17 |
| טהראן 1974 | 6 | 7 | 4 | 8 | 19 |
| בסך הכל | 19 | 18 | 16 | 19 | 53 |
מדליות לפי ענף הספורט

| ענף הספורט | זהב | כסף | ארד | בסך הכל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אתלטיקה | 11 | 3 | 5 | 19 |
| ירי ספורטיבי | 2 | 4 | 2 | 8 |
| כדורסל | 2 | 1 | 0 | 3 |
| שחייה | 1 | 4 | 6 | 11 |
| טניס | 1 | 1 | 1 | 3 |
| קפיצה למים | 1 | 1 | 0 | 2 |
| הרמת משקולות | 0 | 1 | 4 | 5 |
| כדורגל | 0 | 1 | 0 | 1 |
| סיף | 0 | 0 | 1 | 1 |
| בסך הכל | 18 | 16 | 19 | 53 |
ישראל במשחקי אסיה 1954

המשלחת כללה 3 ספורטאים שהתחרו ב-3 ענפים וזכו ב-4 מדליות, מהן 2 זהב, 1 כסף ו-1 ארד.
| ענף ספורט | סך הכל | זהב | כסף | ארד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אתלטיקה | 1 | 1 | 0 | 0 |
| ירי ספורטיבי | 1 | 0 | 0 | 1 |
| קפיצה למים | 2 | 1 | 1 | 0 |
| בסך הכל | 4 | 2 | 1 | 1 |
ישראל במשחקי אסיה 1954 > אתלטיקה

אהובה קריביצקי 
  קפיצה לגובה (1.553 מטר).