stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הכוכב האדום בלגרד (כדורגל)
תארים

אליפויות לאומיות (32):
הליגה הראשונה של הרפובליקה הסוציאליסטית של סרביה (1):
1946
אליפות הליגה היוגוסלבית (19):
1951, 1953, 1956, 1957, 1959, 1960, 1964, 1968, 1969, 1970, 1973, 1977, 1980, 1981, 1984, 1988, 1990, 1991, 1992
אליפות סרביה ומונטנגרו (5):
1995, 2000, 2001, 2004, 2006
אליפות סרביה (10):
2007, 2014, 2016, 2018, 2019, 2020, 2021, 2022, 2023, 2024
גביעים לאומיים (24):
הגביע היוגוסלבי (12):
1948, 1949, 1950, 1958, 1959, 1964, 1968, 1970, 1971, 1982, 1985, 1990
הגביע של סרביה ומונטנגרו (9):
1993, 1995, 1996, 1997, 1999, 2000, 2002, 2004, 2006
הגביע הסרבי (7):
2007, 2010, 2012, 2021, 2022, 2023, 2024
ליגת האלופות (1):
1990/91
הגביע הביניבשתי (1):
1991
גביע מיטרופה (2):
1958, 1968
הערות שוליים

1 2  הרגל המסיימת, חדשות, 30 במאי 1991
1 2  לבורוסיה עמדה טובה בגביע אופ"א, מעריב, 10 במאי 1979
מנשנגלדבך זכתה בגביע אופ"א, מעריב, 24 במאי 1979
↑  הספונסר הראשי: גזפרום
↑  RED STAR BELGRADE באתר גזפרום כדורגל
↑  "Sa proslave 57. rođendana crveno-belih: Lenjin i Staljin bili u "igri" za ime Crvene Zvezde". Politika. 6 במרץ 2002. נבדק ב-24 ביולי 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "History of Crvena zvezda". crvenazvezdafk.com. נבדק ב-26 ביוני 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Red Star claim gold for the Balkan peninsula". FIFA.com. נבדק ב-25 ביוני 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Crvena Zvezda - Manchester United 3:3 (1958.), YouTube
↑  Crvena zvezda - Borusija (M) 1:1, 0:1 (שני המשחקים), YouTube
↑  Crvena zvezda - Olimpik 0:0 (5:3), YouTube
↑  "Red Star players pay a hefty price". fifpro.org. 18 ביוני 2014. אורכב מ-המקור ב-2018-06-26. נבדק ב-2018-09-01. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Niko kao Zvezda – crveno-beli u istoriji LE!". b92.net. 7 בדצמבר 2017. נבדק ב-2 ביולי 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  מיכאל יוכין‏, הכוכבים הכי אדומים: הסיפור המדהים של גיבורי עלייתה של הכוכב האדום, באתר וואלה, 30 באוגוסט 2018
↑  "Историја у Салцбургу, Звезда у Лиги шампиона". rts.rs. 29 באוגוסט 2018. נבדק ב-30 באוגוסט 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Blic Sport – Stadion Zvezde među 50 najznačajnijih u Evropi". Blic Sport. נבדק ב-25 ביוני 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Allan Jiang. "10 Most Hostile World Football Stadiums". Bleacher Report. נבדק ב-25 ביוני 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  סיפור אליפות 1946 באתר הרשמי של הכוכב האדום
| ליגת האלופות 2024/25 |
| --- | --- | --- |
| דרג א' | ספרד ריאל מדריד (אלופה מכהנת) • אנגליה מנצ'סטר סיטי • גרמניה באיירן מינכן • צרפת פריז סן-ז'רמן • אנגליה ליברפול • איטליה אינטר מילאנו • גרמניה בורוסיה דורטמונד • גרמניה ר.ב. לייפציג • ספרד ברצלונה |  |
| דרג ב' | גרמניה באייר לברקוזן • ספרד אתלטיקו מדריד • איטליה אטאלנטה • איטליה יובנטוס • פורטוגל בנפיקה ליסבון • אנגליה ארסנל • בלגיה קלאב ברוז' • אוקראינה שחטאר דונצק • איטליה מילאן |  |
| דרג ג' | הולנד פיינורד • פורטוגל ספורטינג ליסבון • הולנד פ.ס.וו. איינדהובן • קרואטיה דינמו זאגרב • אוסטריה רד בול זלצבורג • צרפת ליל • סרביה הכוכב האדום בלגרד • שווייץ יאנג בויז ברן • סקוטלנד סלטיק |  |
| דרג ד' | סלובקיה סלובן ברטיסלאבה • צרפת מונקו • צ'כיה ספרטה פראג • אנגליה אסטון וילה • איטליה בולוניה • ספרד ז'ירונה • גרמניה שטוטגרט • אוסטריה שטורם גראץ • צרפת ברסט |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1223445151 
אוהדי הכוכב האדום, 2015

אגדת הכוכב האדום ראיקו מיטיץ'.
אלן מנקן

| --- | --- |

 לידה:  22 ביולי 1949 (בן 75) ניו רושל, ארצות הברית 
 שם לידה:  Alan Irwin Menken 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1972 
 מקום לימודים:  בית ספר שטיינהרט לתרבות, חינוך ופיתוח אנושי, תיכון ניו רושל 
 סוגה:  מוזיקת פופ, מחזמר, פופ אופראי 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  פסנתר, גיטרה, אקורדיון, כינור 
 חברת תקליטים:  וולט דיסני רקורדס, דיסנילנד רקורדס, האחים וורנר רקורדס 
 בן או בת זוג:  ג'אניס מנקן (26 בנובמבר 1972–?) 
 צאצאים:  אנה רוז מנקן, נורה מנקן 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  פרס אוסקר למוזיקה המקורית הטובה ביותר (1990)  פרס גראמי לשיר הטוב ביותר שנכתב למדיה ויזואלית (1994)  פרס גראמי לשיר הטוב ביותר שנכתב למדיה ויזואלית (28 בפברואר 1996)  פרס גראמי לשיר הטוב ביותר שנכתב למדיה ויזואלית (2012)  פרס גראמי לפסקול הטוב ביותר למדיה חזותית (1994)  פרס גראמי לשיר השנה (1994)  Grammy Award for Best Musical Album for Children (1994)  פרס גראמי לשיר הטוב ביותר שנכתב למדיה ויזואלית (1993)  פרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר (1990)  פרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר (25 במרץ 1996)  פרס גראמי לשיר הטוב ביותר שנכתב למדיה ויזואלית (1 במרץ 1994)  פרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר (1992)  פרס גראמי לשיר השנה (1 במרץ 1994)  פרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר (29 במרץ 1993)  פרס גלובוס הזהב לשיר המקורי הטוב ביותר (23 בינואר 1993)  Grammy Award for Best Musical Album for Children (1993)  פרס גראמי לפסקול הטוב ביותר למדיה חזותית (1993)  פרס גראמי לשיר הטוב ביותר שנכתב למדיה ויזואלית (1991)  אגדות דיסני (2001)  פרס גלובוס הזהב לפסקול הטוב ביותר (1990)  פרס אוסקר לפסקול המקורי הטוב ביותר לקומדיה או מחזמר (1996)  פרס אוסקר למוזיקה המקורית הטובה ביותר (1992)  פרס אוסקר למוזיקה המקורית הטובה ביותר (1993)  פרס גלובוס הזהב לפסקול הטוב ביותר (1992)  פרס גלובוס הזהב לשיר המקורי הטוב ביותר (1990)  פרס אמי לבידור בשעות היום  פרס טוני למוזיקה המקורית הטובה ביותר (2012)  פרס גראמי לאלבום ילדים (20 בפברואר 1991)  פרס גלובוס הזהב לשיר המקורי הטוב ביותר (1992)  פרס גלובוס הזהב לשיר המקורי הטוב ביותר (21 בינואר 1996)  פרס גלובוס הזהב לפסקול הטוב ביותר (1993)  פרס גלובוס הזהב לשיר המקורי הטוב ביותר (1993)  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד  פרס ליגת הדרמה 
 www.alanmenken.com
 פרופיל ב-IMDb
 
אלן מֶנקֶן (באנגלית: Alan Menken; נולד ב-22 ביולי 1949) הוא מלחין יהודי אמריקאי, שהתפרסם בזכות הלחנת פסקולי סרטי ההנפשה של חברת וולט דיסני. זוכה שמונה פרסי אוסקר, שבעה פרסי גלובוס הזהב, פרס גראמי, פרס טוני ופרס אמי.
מנקן הוא אחד מהאישים הבודדים אשר זכו בפרסי אוסקר, אמי, טוני וגראמי.
קורות חיים

מנקן נולד וגדל בניו רושל, ניו יורק. בא ממשפחה של רופאי שיניים, בעלי חיבה למחזות זמר בברודוויי. מנקן גדל על "גברתי הנאווה" ו"צלילי המוסיקה" וגילה התעניינות במוזיקה מגיל צעיר. בבית הספר התיכון למד לנגן בכינור ובפסנתר. לאחר מכן קיבל תואר במוזיקולוגיה מטעם אוניברסיטת ניו יורק ובתום לימודיו החל לעבוד ב-Musical Theater Workshop, שם התמקצע בתחום ההלחנה. מנקן החל להלחין למחזות זמר בברודוויי משנת 1979, אז שיתף פעולה עם הפזמונאי הווארד אשמן במחזמר "יברך אותך אלוהים, אדון רוזווטר" (על פי ספרו של קורט וונגוט). הפריצה שלו הגיעה בשנת 1982, עם כתיבת הלחן למחזמר "חנות קטנה ומטריפה", אשר זכה להצלחה רבה ועובד לסרט קולנוע ארבע שנים אחר כך. אז קיבל מנקן מועמדות ראשונה לפרס האוסקר על שיר הנושא של "חנות קטנה ומטריפה" הנקרא "Mean Green Mother From Outer Space" (אך לא זכה בסופו של דבר).
בשלהי שנות ה-80 החל שיתוף הפעולה המצליח בין מנקן לחברת וולט דיסני, כשהלחין את המוזיקה לסרטים "בת הים הקטנה", "היפה והחיה", "אלאדין" ו"פוקהונטס". על כל אחד מארבעת הסרטים הללו קיבל מנקן שני פרסי אוסקר: פסקול ושיר נושא. כמו כן זכה בשבעה פרסי גלובוס הזהב, שניים על "בת הים הקטנה", "היפה והחיה" ו"אלאדין" ועוד אחד על "פוקהונטס". בנוסף לכך זכה בעשרה פרסי גראמי, ובהם לשיר השנה 1993 - "A Whole New World", שיר הנושא של "אלאדין". בשנת 1994 קיבל מועמדות לפרס טוני על המחזמר "היפה והחיה".
במחצית השנייה של שנות ה-90 כתב את הפסקול לסרטי דיסני נוספים, ובהם "הגיבן מנוטרדם" ו"הרקולס". שניהם זיכו אותו במועמדות באוסקר, הגם שלא זכה בפרס.
בשנת 2007 כתב את כל השירים והיה המפיק המוזיקלי של הסרט "מכושפת".
בשנת 2012 זכה בפרס טוני לפסקול הטוב ביותר עבור המחזמר "נערי העיתונים".
בשנת 2020 זכה בפרס אמי לשיר המקורי הטוב ביותר בתוכנית אנימציה עבור השיר "Waiting in the Wings" מ"פלונטר: הסדרה", ובכך הצטרף לרשימה של זוכי אוסקר, אמי, גראמי וטוני.
מנקן נשוי משנת 1972 לג'ניס ולהם שתי בנות.
מעבודותיו > בקולנוע

"הקו" (1980)
"חנות קטנה ומטריפה" (1986)
"בת הים הקטנה" (1989)
"רוקי 5" (1990) (השיר: "The Measure of A Man")
"היפה והחיה" (1991)
"נערי העיתונים" (1992)
"אלאדין" (1992)
"לינקולן" (1992) - סרט טלוויזיה
"שכחו אותי בבית 2" (1992) (השיר: "My Christmas Tree")
"פוקהונטס" (1995)
"הגיבן מנוטרדאם" (1996)
"הרקולס" (1997)
"בת הים הקטנה 2: השיבה לים" (2000) - יצא ישירות לווידאו
"מרד החיות" (2004)
"נואל" (2004) (השיר: "Winter Light")
"מזמור לחג המולד" (2004) - סרט טלוויזיה
"לאלף את אבא" (2006)
"מכושפת" (2007)
"פלונטר" (2010)
"מראה מראה: הסיפור האמיתי" (2012)
"מסיבת נקניקיות" (2016)
"היפה והחיה" (2017)
"ראלף שובר את האינטרנט" (2018)
"הולמס & ווטסון" (2018)
"המוזיקה של הווארד" (2018)
"אלאדין" (2019)
"מכושפת 2" (2022) - יצא ישירות לדיסני+
"בת הים הקטנה (2023)
"תחת כישוף" (2024) - יצא ישירות לנטפליקס
מעבודותיו > בתיאטרון

"יברך אותך אלוהים, אדון רוזווטר" (1979)
"חנות קטנה ומטריפה" (1982) - אוף-ברודוויי
"חלום על רחוב מלכותי" (1983)
"המרוץ לצמרת של דודי קרביץ" (1987)
"היפה והחיה" (1994)
"מזמור לחג המולד" (1994)
"המלך דוד" (1997)
"הגיבן מנוטר-דאם" (1999) - ברלין
"חנות קטנה ומטריפה" (2003)
"בת הים הקטנה" (2007)
"הנזירות בלוז" (2010) לונדון
"Newsies" (פרס הטוני, 2012)
שירים עליהם היה מועמד לפרס האוסקר

| סרט | שיר | זכייה |
| --- | --- | --- |
| חנות קטנה ומטריפה | "Mean Green Mother from Outer Space" | לא |
| בת הים הקטנה | "נשק את הנערה" | לא |
| בת הים הקטנה | "בתוך הים" | כן |
| היפה והחיה | "בל" | לא |
| היפה והחיה | "התכבדי" | לא |
| היפה והחיה | "היפה והחיה" | כן |
| אלאדין | "ג'יני - לא היה לך חבר כמותי" | לא |
| אלאדין | "עולם חדש" | כן |
| פוקהונטס | "צבעי הרוח" | כן |
| הרקולס | "למרחקים אלך" | לא |
| מכושפת | "Happy Working Song" | לא |
| מכושפת | "So Close" | לא |
| מכושפת | "That's How You Know" | לא |
| פלונטר | "I See the Light" | לא |
מצלמה דיגיטלית

מראה אחורי של מצלמה דיגיטלית מדגם קנון EOS 5D
מצלמה דיגיטלית היא מצלמה המשתמשת בטכנולוגיה דיגיטלית כדי ליצור תמונות. בטכנולוגיה זו נעשה שימוש באמצעות חיישן אלקטרוני כדי לעבד ולהקליט את התמונה כמידע דיגיטלי (קובץ תמונה), ולא כשינויים כימיים בסרט צילום כבמצלמת פילם אנלוגית. מעבד אינטגרלי DSP, ממיר את התמונה הנקלטת בחיישן המצלמה לקובץ מחשב באחד הפורמטים המקובלים, ושומר אותה בזיכרון פנימי או על כרטיס זיכרון מוליך למחצה, המשמש לאחסון התמונות, או מזרים אותה תוך כדי צילום כזרם וידאו באמצעים חוטיים או אלחוטיים בפורמט דיגיטלי כלשהו. באמצעות טכנולוגיה זו תמונות ניתנות להצגה, הדפסה, אחסון, העברה ושידור, עיבוד ועשיית מניפולציות, וארכוב מבלי לעשות שימוש בתהליכים כימיים. תחום המצלמות הדיגיטליות התפתח בסביבות העשורים הראשונים של המאה ה-21.
סוגי מצלמות דיגיטליות

עולם הצילום הדיגיטלי פתח את תחום הצילום לשפע רב של אפשרויות ולשילובים רבים מאוד. הופיעו מספר רב של מצלמות החל ממיקרו מצלמות שקשה להבחין בהן ועד למצלמות גדולות ומגושמות, בכל מיני צירופים. ריבוי המצלמות ובעיקר הכללתן בטלפונים ניידים הגדיל מאוד את כמות האנשים העוסקים בצילום. הכללה של אוטומציית צילום במצלמות רפלקס חובבים וירידת מחירן גרם לכך שמצלמות אלו הרחיבו את מעגלן גם לכאלו שאינם חובבי צילום הבקיאים ברזי הצילום אלא אף תיירים וסתם אנשים שמבקשים להפיק תמונות איכותיות. כיום אפשר לסווג את המצלמות הדיגיטליות למספר רב של קטגוריות. המצלמות נבדלות זו מזו בעיקר בייעודן ומטרתן, בסוג וגודל החיישן (איכות הצילום באותה רזולוציה תעלה ביחס לגודל חיישן). באיכות העדשה וגודלה (בדרך כלל עדשות איכותיות של חברות ידועות, יתנו תוצאות טובות יותר). במעבד ה-DSP, (שיוצר את התמונה הדיגיטלית), בגודל ובמשקל המצלמה, במסכי המצלמה ובאלגוריתמים שונים העוסקים בבקרת הצילום.
סוגי מצלמות דיגיטליות > מצלמות זעירות

אלו מצלמות זעירות מגודל של שלט רכב ועד גודל של כרטיס אשראי, האבחנה שלהן נמוכה כמו גם איכות העדשה. הן מיועדות בעיקר לצילום חטוף ומהיר ומטרתן העיקרית ריגול וצילום בהחבא, אבל גם ככלי עזר לאדם. מצלמות אלו מוסלקות בטווח רב של מכשירים קטנים החל מעטים, שלטי רחוק ועד גלאי עשן ושעוני יד ואף משקפיים. מחירן הטיפוסי של מצלמות אלו הוא כמה מאות שקלים, אך בין אלו יש היוצאות דופן.
סוגי מצלמות דיגיטליות > עינית רשת (WebCam)

משפחה זו של מצלמות הן מצלמות קטנות וזולות שמיועדות בעיקר לשידור וידאו באינטרנט. מצלמות אלו מתחברות למחשב בחיבור USB, ומיועדות בעיקר לוועידת וידאו. למצלמות אלו אין בדרך כלל שליטה באמצעות כפתורים חיצוניים. ובדרך כלל לא קיים זום אופטי. הפוקוס אוטומטי בדרך כלל ומיועד בעיקר לאזור קרוב. הרזולוציה בדרך כלל נמוכה (בין VGA ל־HD). במחשבים ניידים, בטאבלטים ובסאמרטפונים מצלמות כאלו בדרך כלל מוטמעות במסגרת מעל למסך. עלות של המצלמות הללו בין 50 ל-700 שקלים. יצרניות בולטות של מצלמות אלו הן מיקרוסופט, לוג'יטק, סיגמה, HP, GPT ,TEAC ,Creative ו-Muller.
סוגי מצלמות דיגיטליות > מצלמות IP

משפחה זו של מצלמות מצלמות וידאו ומשדרות אותו באמצעות חיבור אתרנט או WIFI כנקודה חמה לשידור ברשת מקומית או באינטרנט. צורת הפעולה היא בדרך כלל שידור אלחוטי רציף. ניתן לשלוט על בקרת המצלמה מרחוק. בחלק מהדגמים קיימים מנועים שמאפשרים לצודד ולהגביה את המצלמה ואף לבצע זום אופטי באמצעות מחשב מרוחק, תוך שימוש בדפדפן אינטרנט. מצלמות אלו מריצות שרת אינטרנט על מערכת הפעלה שמוטמעת בהן, ובכך מאפשרות גלישה אליהן. בדרך כלל משולבות במצלמות אלו תכונות נוספות כמו גילוי תנועה, התראת באימיילים וכדומה. עלות טיפוסית של מצלמות אלו בין 500 ל-1,500 שקלים. יצרניות עיקריות של מצלמות אלו D-Link, טופטיקו, סיסקו מערכות.
סוגי מצלמות דיגיטליות > מצלמות לבישות

בתחילת ה-מאה ה-21 התפתחו סדרה של מצלמות לבישות, שמולבשות על הגוף, שמיועדות להנציח את הנוף מנקודת מבטו של האדם, להנציח את פעילות האדם או לשמש כמצלמת אבטחה אישית. אחרת מהמפורסמות שבהן היא מצלמת GoPro שמיועדת בעיקר לצילומי וידאו איכותיים בפעילות אקסטרימית. משפחה אחרת של מצלמות הן מצלמות שמורכבות על גבי משקפיים, שנועדו להיות מערכת למציאות רבודה, בה הנתונים שנראים מנותחים ומסופק עליהן מידע נוסף, למשל זיהוי פנים של אנשים והקרנת השמות שלהם על הצג של המשקפיים. הידועה בהן היא מצלמת גוגל גלאס. חברה נוספת שמפתחת משקפיים כאלו היא חברת אפסון.
סוגי מצלמות דיגיטליות > מצלמות אבטחה

משפחה של מצלמות אלו כוללת מספר רב של מצלמות, בגדלים שונים, ובצורת שונות, לעיתים נייחות ולעיתים מונחות על פדסטל חשמלי. חלקן מיועדות לתנאי פנים להתקנה בתוך מבנה וחלקן מיועדות לתנאי חוץ. למצלמות אלו בדרך כלל רזולוציה עד FHD, ושדה ראייה רחב, והן משמשות לצילומי וידאו בעיקר. היקרות שבהן כוללות PTZ - פדסטל שמאפשר להזיז את המצלמה ועדשת זום למרחקים גדולים, ולעיתים פוקוס שנתמך בלייזר. היציאות שלהן הן בדרך כלל יציאות AV אנלוגי, אך יותר ויותר מהן יכולות לשדר זרם וידאו ברשת. לרוב הן מצלמות בתחום תדרים אופטיים רגילים, אך יש בהן מצלמות תרמיות שמבוססות על חיישנים שרגישים לקרינת חום. מחירן מתחיל בכחמש מאות שקלים ויכול להאמיר עד למאות אלפי דולרים.
סוגי מצלמות דיגיטליות > מצלמות סלולר

מצלמות סלולר הן מצלמות שמצורפות למכשירי סלולר או טאבלטים ואיכותן דומה לאיכות מצלמות הכיס. הן יאופיינו בדרך כלל בעדשה קטנה, חיישן זעיר וללא זום (אם כי יש כמה חברות שנותנות זום כלשהו), ומבזק לד קטן. ברוב הסמרטפונים קיימות לפחות שתי מצלמות, אחורית באיכות גבוהה וקדמית לצילומי סלפי ותקשורת וידאו באיכות נמוכה יותר. ב-2009 המצלמות האחוריות רובן היו ברזולוציה של 3–5 מגהפיקסל, וב-2014 ברזולוציה שבין 8 ל-13 מגהפיקסל, וב-2016 אף הגיעו ל-16 מגהפיקסל. ברוב המצלמות מסוג זה ניתן לצלם וידאו ברזולוציית HD ואף Full HD.
בדרך כלל המצלמות מגיעות עם שלל תכונות שונות כמו מצבי צילום שונים, טיימר פנימי, צילומים אמנותיים וצילום פנורמי, וקיימת בהן אופטימיזציה לתנאי השטח. ברוב יש מקלט GPS ופלאש קסנון, כך שכאשר מתבצע צילום הנתונים הגאוגרפים נרשמים בקובץ המטא דאטא של התמונה. מסך המגע וגודלו תורמים לידידותיות בהפעלת המצלמה. יתרונן הוא הנגישות והזמינות התפעולית הגבוהה שלהן, עקב העובדה שהן כטלפון סלולרי נלקחות לכל מקום, דלוקות תמיד, ונמצאות במצב הכן, ולכן אפשר להפעילן במהירות ללא כל הכנות, ולעיתים אף בלחיצה על כפתור אחד כמו במכשירי סוני ואחרים. ישנם סמרטפונים כדגמי LG שבהן יש שתי אחוריות (ואף יותר), שמשלימות אחת את השנייה, ואף מאפשרות צילום תלת־ממדי.
איכות מצלמות זו השתפרה באופן מטאורי, כיוון שחברות הסמרטפונים רואים במצלמה מרכיב חשוב בסמרטפון ועמלות לשפרו ללא לאות. תפוצתן הגבוהה של מצלמות אלו והשיפור המתמיד באיכותן, נגסה במכירות רוב המצלמות האחרות, במיוחד הקומפקטיות, אך גם במצלמות SLR.
יצרניות בולטות של משפחת מצלמות זו הן אפל, סמסונג ,LG, וואווי, שיאומי, סוני ונוקיה.
סוגי מצלמות דיגיטליות > מצלמות קומפקטיות (כיס)

מצלמות כיס או בשמן האחר מצלמות קומפקטיות, טובות באיכויות שלהן, נוחות מאוד לשימוש ונותנות תוצאות סבירות למשתמש. יתרונן הוא הקומפקטיות שלהן, האפשרות לשאת אותן תמיד בכיס, בארנק או על החגורה, וזמינותן לצילום מידי. לרוב המצלמות זום בסיס של פי 3, אבל יש שמגיעות עד פי 12 (קנון SX200 IS X12) ועד פי 18 (Samsung WB750) ויותר. והרזולוציה שלהן יכולה להגיע עד 20 מגה פיקסל. משקלן נע בין 100 ל-200 גרם, ומחירן האופייני נע בין כ-500 ל-4,500 שקלים.
יצרניות בולטות של משפחת מצלמות זו הן ניקון, קנון, קסיו, פוג'י פילם, סוני, אולימפוס, פנסוניק, פנטקס, סמסונג, קודאק, ריקו ולייקה.
סוגי מצלמות דיגיטליות > מצלמות חובבים

מצלמות אלו קרויות גם מצלמות דמויות SLR או מצלמות סופר זום. הן מהוות פשרה נוחה לחובבי צילום לא מקצועיים שמעוניינים לחסוך את ההתעסקות בעדשות מתחלפות וכל העניינים הטכניים ובכל זאת להיות קרובים למצלמות הרפלקס, או לאלו שרוצים לצלם בזום גבוה למשל צילומי ציפורים וחיות במחיר סביר ובקלות בשימוש. למצלמות אלו איכויות צילום טובות, המאפשרות לבצע הגדלות מהצילומים. למצלמות אלו עדשות רחבות, רזולוציה גבוהה (בין 10 ל-16 מגהפיקסל), גודל חיישן אופייני 1/2.3 אינץ', זום גדול (בין פי 10 לפי 125 ב-2020), מסכי LCD של 3 אינץ' ומעבר (בחלקם מתכווננים או מפרקיים), מבזק מובנה נפתח, מתאם למבזק חיצוני, עינית דיגיטלית (בנוסף לצג), ומנגנונים מתקדמים נוספים כמו ייצוב (בעדשה או בחיישן, ולעיתים שילוב של השניים), צילום מקרו, איזון ותיקון צבעים, בחירת הטובה מבין מספר תמונות, זיהוי פרצופים, זיהוי מצמוץ וזיהוי חיוך, וצילום וידאו (בדור החדש באיכות HD).
לחלק ממצלמות אלו אפשרות של בחירה ידנית של פרמטרים של צילום כמו מהירות תריס ומפתח צמצם בדומה למצלמות SLR. יש מצלמות שתומכות בתכונות מתקדמות, כמו ניקון P90 שתומכת בגילוי תנועה, או אולימפוס SP-590UZ שתומכת בצילום על גבי צילום, או פוג'יפילם S-100FS שמבצעת אמולציה לסוג פילם שהצלם היה נוהג להשתמש בו. בחלק מהמצלמות החדשות הוסרו פנל ה-LCD העליון, סוללות הליתיום הייחודיות, מתאם מבזק חיצוני, וכפתורים חיצוניים לשליטה על פונקציות, לעיתים כדי להוזיל את מחירן, ולעיתים לבדלן ממצלמות ה-DSLR. משקלן של מצלמות דמויות ה-SLR נע בין 300 ל-600 גרם (אף שיש שמגיעות ליותר מ-900 גרם). ומחירן האופייני נע בין כ-1,000 ל-2,500 ש"ח.
רוב המצלמות הללו כוללות עדשת זום קבועה שאינה ניתנת להחלפה. חלק ממצלמות אלה, כגון ה-Panasonic Lumix DMC-FZ50, מעוצבות כך שממשק המשתמש יהיה דמוי-SLR וכוללות שליטה בזום ובמיקוד דרך טבעות על העדשה, שתי גלגלות לשליטה בחשיפה, תושבת Hot-Shoe למבזק (Flash) חיצוני, שמירה בפורמט JPEG והן בפורמט Raw, ממשק תפריטים מתקדם ועוד. חסרונן של מצלמות אלו בעיקר במהירות הצילום, בזמן מחזור של צילום, ובצילום בתנאי תאורה חלשים.
יצרניות בולטות של משפחת מצלמות זו הן קנון, ניקון, פוג'י פילם, סוני, אולימפוס ופנסוניק.
סוגי מצלמות דיגיטליות > מצלמות DSLR

מצלמות רפלקס דיגיטליות הן המצלמות המתקדמות ביותר, שלהן יש את מיטב הביצועים והיכולות, וניתן להפיק באמצעותן תמונות איכותיות מאוד. למצלמות אלו חיישנים גדולים
(APS-C, APS-H ומסגרת מלאה (FF) בגודל שבין 370 ל-864 מילימטרים מרובעים) המאפשרים צילום איכותי ברזולוציות גבוהות (החל מ-18 מגהפיקסל וכלה ב-51 בסטילס, וצילום וידאו עד 4K נכון ל-2017), בתנאי ראות חלשים (ערכי ISO בין 6,400 ל-51,200), במהירות סגר מקסימלית גבוהה (בין 1/4000 ל-1/8000 שנייה) ובעוד פרמטרים רבים ושונים.
למצלמות אלו יש את הביצועים הטובים ביותר מבחינת רזולוציית תמונה, מהירות צילום וזמן תגובה, זמן מחזור הצילום, ותנאי תאורה. את הגמישות המרבית הן מבחינת שיטות חשיפה, מדידת אור ומיקוד, הן מבחינת צורות צילום כמו צילום בצרורות, סצנות ואפקטים, והן מבחינת אביזרים היקפיים של המצלמה. ישנה אפשרות להחליף עדשות, המאפשרות לצלם בזוויות, מרחקים, ובתנאי תאורה שונים. כמו כן, ניתן להתקין מבזק חיצוני ולתקשר עם מבזק חיצוני במצלמה זו, כדי להשיג תמונות איכותיות בתנאי תאורה חלשים. מצלמות אלו עשויות להגיע עם שלט חוטי או אלחוטי לשליטה טובה יותר על הצילום, כאשר הדבר נצרך. בחלק ממצלמות בקטגוריה זו, ניתן להזרים וידאו חי מהמצלמה באמצעות יציאת HDMI או WIFI, וכן לשלוט במצלמה מתוכנת שליטה (Tethering Software) שרצה במחשב אישי או בסמרטפון, כאשר אז השליטה על הפרמטרים של הצילום מאוד גמישה. חלק ממצלמות אלו מגיעות עם חיישן GPS או שיש להן אפשרות להרחבה לחיישן כזה.
מחירן בין משפחות המצלמות הוא ברף הגבוה. לעומת מצלמות קומפקטיות שמחירן מתחיל מכ-500 שקלים, טווח מחירי גוף מצלמות רפלקס דיגיטליות נע בין 1,000 שקלים ומגיע עד 15,000 שקלים ויותר למצלמות מסגרת מלאה, ומחיר העדשות מתחיל מכמה מאות שקלים ונוסק לעד כמה עשרות אלפי שקלים (עדשות טלפוטו של ניקון באורך מוקד של 800 מ"מ מגיעות עד לסכומים של 80,000 שקלים). בדורות הראשונים של ה-DSLR לא היה אפשר לקבל תצוגה מקדימה של התמונה המיועדת לצילום על המסך (Live View), אלא רק לצלם דרך העינית (וגם כיום הצילום דרך העינית שמקובל יותר הוא מותאם יותר למצלמות אלו), הגבלה נוספת הייתה אי האפשרות לצלם וידאו. במצלמות החדשות התגברו על הגבלות אלו. באוגוסט 2008 יצאה חברת ניקון עם דגם D90. מצלמת הרפלקס הראשונה שגם איפשרה לצלם וידאו. חסרונן של מצלמות ה-DSLR הוא בעיקר בגודלן ומשקלן ובעלות הכספית הגבוהה.
משקלן של מצלמות אלו מתחיל מ-450 - 500 גרם ועולה עם העדשות והאביזרים השונים. בקטגוריה זו קיימות גם מצלמות DSLR לשוק המקצועי, בעלות חיישן גדול במיוחד, רגישות גבוהה לאור, מהירות סגר גבוהה במיוחד, וגוף עמיד יותר לזעזועים, אבק ומים, המסוגלות לצלם מספר רב של תמונות בזמן קצר. מחירן מאמיר לעשרות אלפי שקלים ולעיתים אף לעשרות אלפי דולרים.
יצרניות בולטות של מצלמות DSLR הן ניקון, קנון, סוני, פנטקס, פנסוניק, פוג'יפילם ולייקה.
סוגי מצלמות דיגיטליות > מצלמות ללא מראה

בסוף 2008 החלה להופיע משפחה חדשה של מצלמות שתפקודן הבסיסי (ובחלקן גם הצורה) דומה לזה של DSLR, אך הן חסרות את מנגנון המראה שאחראי על העינית האופטית, ומכאן שמן - ללא מראה. במצלמה זו גודל החיישן דומה לזה שבמצלמות רפלקס (לרוב APS-C או מעט קטן יותר, אם כי יש דגמים עם חיישן בגודל Full Frame) ויש אפשרות להחליף את העדשה, אבל היעדר מנגנון המראה והעינית האופטית מקטין את המרחק בין העדשה לחיישן ומאפשר להקטין משמעותית את העדשות.
מצלמות אלו דומות באיכות התוצאות למצלמות DSLR, והן קטנות, קלות ונוחות לשימוש מאחיותיהן הגדולות והכבדות. קטגוריה זו קורצת לעבר קהל יעד של חובבים הרוצים בצילום איכותי, ללא הסרבול הכרוך במצלמות DSLR. החברה הראשונה שהשיקה מצלמה כזו הייתה חברת פנסוניק עם הדגם Lumix G1, באוקטובר 2008. לאחריה ביולי 2009 יצאה חברת אולימפוס עם דגם Pen EP-1. פנסוניק ואולימפוס משתמשות בפורמט עדשות חדש שהן פיתחו יחד עבור מצלמות מקטגוריה זו, שנקרא "מיקרו 4/3" (Micro Four Thirds), בעוד חברות אחרות משתמשות בפורמטים ייחודיים להן. חלק מהמצלמות הללו לא מגיעות עם עינית אלא רק מסך, מה שעלול ליצור קשיים בתנאי תאורה חיצוניים, שבהן אור השמש מאפיל על המסך. גודלן של מצלמות אלו עשוי להיות דומה לחלק מהמצלמות הקומפקטיות, משקלן מתחיל מכמה מאות גרמים, ועלותן בין כ-1,000 שקלים ונוסקת עד לכמה עשרות אלפי שקלים.
יצרניות בולטות של מצלמות ממשפחה זו הן פנסוניק, אולימפוס, ניקון, קנון, פוג'יפילם, סוני ולייקה.
סוגי מצלמות דיגיטליות > מצלמות פורמט בינוני

סדרה של מצלמות אלו הן מצלמות ברזולוציה גבוהה מאוד (בין 40 ל-150 מגהפיקסל). מצלמות אלו נועדו בעיקר לפלח שוק קטן של כמה עשרות אלפים צלמים מקצועיים בכל רחבי העולם, שצריכים לפרסם תמונות גדולות כמו שלטי חוצות. למצלמות אלו חיישן גדול מאוד, והן מתמקדות יותר באיכות צילום הסטילס ופחות בתכונות אחרות כמו למשל צילום וידאו. עלות מצלמות אלו בין כעשרת אלפים דולר לכמה עשרות אלפי דולרים.
יצרניות מובילות בתחום הן האסלבלד השוודית, פייז וואן הדנית, לייקה הגרמנית, ופנטקס, פוג'יפילם וממיה היפניות.