stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלפבית לטיני
האלפבית הלטיני בימינו

בימינו, האלפבית הלטיני מגוון מאוד, שכן כל אחת מהשפות השונות הוסיפה לו סימנים דיאקריטיים, על מנת להתאימן למבנה ולאופן ההגייה הייחודיים של כל שפה ושפה. במילים אחרות, המשותף לכל אחת מהשפות הוא השימוש באלפבית הלטיני, בעוד שהן נבדלות זו מזו בסימנים הדיאקריטיים הייחודיים של כל שפה ושפה.
אף שיש דמיון באופן הגיית האותיות בשפות השונות, אין זהות בכך, ולעיתים ההבדלים ניכרים.
דוגמה: השם הספרדי "Jorge", למשל, נהגה "חורחה", בגרמנית מבוטא כ"יוֹרְגֶּה", ובצרפתית – "ז'וֹרְז'". זהו הבדל ניכר מהגייתו האנגלית של שם זה.
באלפבית הלטיני כיום, לכל אות שתי צורות: אות גדולה ואות קטנה, כאשר בכל שפה נקבעים כללים שונים לשילוב שתי הצורות בטקסט אחד.
דוגמה לשוני בקפיטליזציה: בגרמנית, כל שמות העצם נכתבים באות ראשונה גדולה, לעומת האנגלית, בה אות גדולה מופיעה בארבעה מקרים ייחודיים בלבד: בתחילת משפט, לציון שמות פרטיים (שמות משפחה ומקומות), לסימון המילה I ("אני") ולהאדרת אלוהים ("God" או "Lord").
האלפבית הלטיני המודרני מכיל 52 אותיות בסיסיות: 26 מהן אותיות גדולות, ו-26 מהן אותיות קטנות. על אותיות בסיסיות אלו מתווספים, כאמור, בכל שפה ושפה, סימנים נוספים והתאמות ייחודיות.
להלן האותיות הבסיסיות באלפבית הלטיני כיום:
A/a, B/b, C/c, D/d, E/e, F/f, G/g, H/h, Ii, J/j, K/k, L/l, M/m, N/n, O/o, P/p, Q/q, R/r, S/s, T/t, U/u, V/v, W/w, X/x, Y/y, Z/z .
סימנים נוספים על הסימנים הבסיסיים באלפבית הלטיני > סימנים דיאקריטיים

| --- | --- |
סימנים דיאקריטיים
סוג סימן: האותיות המסומנות
טְרֶמֵה/אומלאוט: Ä – Ë – Ï – Ö – Ü – Ÿ
סימן עולה: Á – Ć – É – Í – Ý – Ń – Ó – Ś – Ú – Ź – Ŕ – Ĺ
סימן עולה כפול: Ő – Ű
סימן יורד: À – È – Ì – Ò – Ù
סימן זרקא: Ã – Õ – Ñ – Ũ – Ĩ
קו עילי (מאקרון): Ū – Ī – Ē – Ā – Ō
קו חוצה: Đ – Ħ – Ł – Ø
סימן סדיליה: Ļ – Ķ – Ģ – Ç – Ş – Ņ – Ŗ
זנבון: Ą – Ę – Į – Ǫ – Ų
סימן עטרת: Ž – Č – Ř – Ě – Ď – Ť – Ľ – Ň
סימן חצי מעגל: Ă – Ĕ – Ğ – Ĭ – Ŏ – Ŭ
גגון: Â – Ê – Î – Ô – Û – Ĉ – Ĝ – Ĥ – Ĵ – Ŝ – Ŵ – Ŷ
סימן מעגל: Å – Ů
נקודה עילית: Ċ – Ė – Ġ – Ż
קרן: Ơ – Ư
סימנים נוספים על הסימנים הבסיסיים באלפבית הלטיני > סימנים מיוחדים

Ə, ə – שווא.

Æ, æ – צירוף של A ו-E.

Œ, œ – צירוף של O ו-E.

ſ – הגרסה המוארכת של האות S.

ß – במקור, צירוף של ſ עם Z.

Ð, ð – אות מיוחדת שהיה לה שימוש בכתיבת השפה האנגלו סקסונית. כיום היא בשימוש באיסלנדית ובפארוזית. אות דומה משמשת בקרואטית.

Þ, þ – אות שהיה לה שימוש בשפה האנגלו-סקסונית, וכיום קיימת רק בשפה האיסלנדית.
שפות הנכתבות באמצעות האלפבית הלטיני > שפות הודו-אירופיות > שפות רומאניות

לטינית – שפת האימפריה הרומית.
צרפתית – שפתה הרשמית של צרפת. מדוברת גם בקנדה, במדינות מערב אפריקה ובמדינות פרנקופוניות נוספות ברחבי העולם.
איטלקית – שפתה הרשמית של איטליה. מדוברת גם בדרום אירופה ובאפריקה.
ספרדית – שפתה הרשמית של ספרד, מדוברת ומשמשת כשפה הרשמית ברוב מדינות אמריקה הלטינית.
פורטוגזית – שפתן הרשמית של פורטוגל וברזיל. מדוברת גם במוזמביק, בזימבבואה, בסאו טומה ופרינסיפה, במקאו, בגואה, באנגולה ובמזרח טימור.
רומנית – שפתה הרשמית של רומניה. מדוברת גם ברפובליקת מולדובה. עד שנות ה-60 של המאה ה-19 נכתבה באמצעות האלפבית הקירילי, ובתקופת המעבר לאלפבית הלטיני, נכתבה באמצעות מערכת כתב מעורבת, אשר כללה את שני האלפביתים. בתקופת השלטון הסובייטי במולדובה, כונתה השפה "מולדבית", ונכתבה באמצעות האלפבית הקירילי. (כך היא נכתבת עד ימינו אלה ברפובליקה הבדלנית טרנסניסטריה).
קטלאנית – שפתה הרשמית של מחוז קטאלוניה, השוכן במזרח וצפון מזרח ספרד.
גליסית – שפה המדוברת במחוז גליסיה, השוכן בחוף הצפון מערבי של ספרד.
קורסיקאית – שפה המדוברת בקורסיקה.
לומברדית – שפה המדוברת באזור לומברדיה, צפון איטליה.
פיימונטזית – שפה המדוברת במחוז פיימונט, צפון מערב איטליה.
אוקסיטנית – שפה המדוברת בדרום צרפת.
רטו-רומאנית – שפה המדוברת בשווייץ.
ארפיטנית – שפה המדוברת בצרפת, איטליה ושווייץ.
לאדינו – שפה יהודית-ספרדית, נכתבת באמצעות הכתב הלטיני (בעבר נכתבה באמצעות כתב רש"י או כתב עברי).
שפות הנכתבות באמצעות האלפבית הלטיני > שפות הודו-אירופיות > שפות גרמאניות

גרמנית – שפתה הרשמית של גרמניה ואוסטריה. מדוברת גם בשווייץ, בליכטנשטיין ובצפון איטליה.
אנגלית – שפתה הרשמית של בריטניה, ארצות הברית, קנדה, אוסטרליה וניו זילנד.
דנית – שפתה הרשמית של דנמרק.
שוודית – שפתה הרשמית של שוודיה.
נורווגית – שפתה הרשמית של נורווגיה.
איסלנדית – שפתה הרשמית של איסלנד.
פארואזית – שפתה הרשמית של איי פארו.
סכסונית או גרמנית תחתית – שפה המדוברת במדינת סקסוניה התחתונה, גרמניה.
הולנדית – שפתה הרשמית של הולנד. מדוברת גם בבלגיה.
אפריקאנס – שפה המדוברת בדרום אפריקה.
פריזית.
צימברית – שפה המדוברת באזורים מסוימים בצפון איטליה.
לוקסמבורגית – שפה המדוברת בלוקסמבורג ובסביבתה.
סקוטית – שפה קרובה לאנגלית, המדוברת בסקוטלנד.
שפות הנכתבות באמצעות האלפבית הלטיני > שפות הודו-אירופיות > שפות סלאביות

ככלל, שפות סלאביות במדינות שדתן העיקרית הייתה נצרות אורתודוקסית – נכתבו בעיקר באמצעות האלפבית הקירילי, ובמדינות שדתן העיקרית הייתה נצרות קתולית או פרוטסטנטית – נכתבו באמצעות האלפבית הלטיני.
פולנית – שפתה הרשמית של פולין.
צ'כית – שפתה הרשמית של צ'כיה.
שפות סורביות – דבורות בפי מיעוטים סלאביים במזרח גרמניה.
סרבו-קרואטית – המדוברת בסרביה, בקרואטיה, בבוסניה והרצגובינה ובמונטנגרו, כאשר בכל אחת מהמדינות קיים תקן נפרד לכללי כתיב והגייה.
קרואטית – שפתה הרשמית של קרואטיה. נכתבת באמצעות האלפבית הלטיני בלבד.
סרבית – שפתה הרשמית של סרביה.
בוסנית – שפתה הרשמית של בוסניה והרצגובינה.
בבוסניה והרצגובינה ובמונטנגרו שני האלפביתים מוכרים באופן רשמי, אך נעשה שימוש בעיקר באלפבית הלטיני.
בסרביה, תומכת הממשלה בשימוש בעיקר באלפבית הקירילי, אך שני האלפביתים מוכרים באופן רשמי, ומשמשים במרחב הציבורי ובתקשורת.
סלובנית – שפתה הרשמית של סלובניה.
סלובקית – שפתה הרשמית של סלובקיה.
בלארוסית – שפתה הרשמית של בלארוס. נכתבה לאורך ההיסטוריה בעיקר באמצעות האלפבית הקירילי, כמו רוב השפות הסלאביות המזרחיות. בשפה זו נעשה שימוש באלפבית הלטיני בידי מספר קבוצות, במהלך תקופות שונות לאורך ההיסטוריה:
טרם התקופה הקומוניסטית, השתמשו בו בעיקר אנשים שקידמו קירוב תרבותי בין בלארוס ומערב אירופה[דרוש מקור].
בתחילת התקופה הקומוניסטית, ניסו מספר בלשנים בלארוסים לקדם את הכתב הלטיני, מאחר שסברו כי הוא "מתקדם" יותר[דרוש מקור].
בתקופת הכיבוש הנאצי, השתמשו השלטונות הנאציים בכתב לטיני לכתיבת בלארוסית.
אחרי מלחמת העולם השנייה, האלפבית הלטיני בבלארוס משמש קבוצות קטנות בלבד.
שפות הנכתבות באמצעות האלפבית הלטיני > שפות הודו-אירופיות > שפות בלטיות

לטבית – שפתה הרשמית של לטביה.
ליטאית – שפתה הרשמית של ליטא.
שפות הנכתבות באמצעות האלפבית הלטיני > שפות הודו-אירופיות > שפות קלטיות

אירית – שפתה הרשמית של אירלנד.
ברטונית – שפה המדוברת בחבל ברטאן, צרפת.
ולשית – שפתה הרשמית של ויילס.
גאלית סקוטית – שפה המדוברת בסקוטלנד.
מאנית – שפה שכמעט נכחדה כשפה מדוברת. משמשת כאחת השפות הרשמיות של האי מאן.
קורנית – שפה המדוברת במחוז קורנוול, אנגליה.
שפות הנכתבות באמצעות האלפבית הלטיני > שפות הודו-אירופיות > שפות הודו-אירופיות אחרות

אלבנית – שפתה הרשמית של אלבניה. דבורה בפי מיעוט גם במקדוניה הצפונית, בקוסובו, במונטנגרו ובאזור דרום איטליה.
כורדית – שפה מתת-הקבוצה של השפות האיראניות, המדוברת במחוז כורדיסטן הלא אוטונומי, והנפרש על פני מספר מדינות: איראן, עיראק, סוריה וטורקיה. האלפבית הלטיני נמצא בשימוש בעיקר בידי התושבים הכורדים המתגוררים בטורקיה ובסוריה.
רומאני – שפת הצוענים. זמן רב לא הייתה כתובה, כעת נלמדת באירופה באמצעות אלפבית לטיני.
שפות הנכתבות באמצעות האלפבית הלטיני > שפות הודו-אירופיות > שפות אוראליות או פינו-אוגריות

הונגרית – שפתה הרשמית של הונגריה.
אסטונית – שפתה הרשמית של אסטוניה.
פינית – שפתה הרשמית של פינלנד.
שפות הנכתבות באמצעות האלפבית הלטיני > שפות הודו-אירופיות > שפות טורקיות

טורקית – שפתה הרשמית של טורקיה. נכתבה באמצעות האלפבית הערבי, טרם הרפורמות של מוסטפא כמאל אטאטורק.
טורקמנית – שפתה הרשמית של טורקמניסטן. נכתבה באמצעות האלפבית הערבי טרם התקופה הקומוניסטית, ועדיין נכתבת כך מחוץ לגבולות טורקמניסטן (בקרב הפזורה הטורקמנית). בין השנים 1928–1940 נכתבה השפה באמצעות האלפבית הלטיני, ולאחר כיבוש ברית המועצות את המדינה – באמצעות האלפבית הקירילי. לאחר הכרזת העצמאות ושחרורה של המדינה משליטת ברית המועצות ב-1991, שבה השפה להיכתב באמצעות האלפבית הלטיני.
אזרית – שפתה הרשמית של אזרבייג'ן. מדוברת גם בצפון איראן. נכתבה באמצעות האלפבית הערבי טרם התקופה הקומוניסטית, ועדיין נכתבת כך בידי המיעוט האזרי באיראן. באזרבייג'ן הסובייטית, בין השנים 1928–1939, נכתבה השפה באמצעות הכתב הלטיני, ולאחר מכן – באמצעות האלפבית הקירילי. לאחר הכרזת העצמאות מברית המועצות ב-1991, שבה השפה להיכתב באמצעות האלפבית הלטיני, המבוסס בעיקר על כללי הכתיב של השפה הטורקית.
אוזבקית – שפתה הרשמית של אוזבקיסטן. מדוברת גם באפגניסטן. נכתבה באמצעות האלפבית הערבי טרם התקופה הקומוניסטית, ועדיין נכתבת כך בידי האוזבקים באפגניסטן. באוזבקיסטן הסובייטית, בין השנים 1928–1939, נכתבה השפה באמצעות הכתב הלטיני, ולאחר מכן – באמצעות האלפבית הקירילי. לאחר הכרזת העצמאות מברית המועצות ב-1991, שבה השפה להיכתב באמצעות האלפבית הלטיני.
טטרית – שפתה הרשמית של טטרסטן. נכתבה בעבר באמצעות האלפבית הערבי, טרם התקופה הקומוניסטית. בתקופה זו, בין השנים 1928–1939, נכתבה השפה באמצעות הכתב הלטיני, ולאחר מכן – באמצעות האלפבית הקירילי. לאחר התקופה הקומוניסטית, יזמו שלטונות טטרסטן מעבר לכתב הלטיני. הדבר עורר מחלוקת בקרב חלק מאנשי רוח טטריים, ועורר התנגדות בקרב שלטונות רוסיה. התנגדות זו הובילה לחקיקת חוק, הדורש שכל שפות המיעוטים של רוסיה תכתבנה באמצעות הכתב הקירילי. נכון לתחילת שנות האלפיים, שני האלפביתים (לטיני וקירילי) נמצאים בשימוש.
אויגורית – שפה טורקית, המדוברת בחבל טורקסטן שבמערב סין. נכתבת הן באמצעות הכתב הערבי והן באמצעות הכתב הלטיני.
גגאוזית – שפה המדוברת באזור אוטונומי במולדובה. בהשפעת הטורקית והרומנית, עברה להיכתב באמצעות הכתב הלטיני, לאחר שבמקור נכתבה באמצעות הכתב הקירילי.
שפות הנכתבות באמצעות האלפבית הלטיני > שפות הודו-אירופיות > שפות אוסטרונזיות

אינדונזית – שפתה הרשמית של אינדונזיה.
מלאית – שפתה הרשמית של מלזיה.
פיליפינית וטאגאלוג – שפותיהן הרשמיות של הפיליפינים.
מאורית – שפה הדבורה בפי המאורים, תושביה המקוריים של ניו זילנד.
הוואית – מדוברת בהוואי.
מלגשית – מדוברת באי מדגסקר.
ואליסיאנית – מדוברת בארכיפלג ואליס ופוטונה.
שפות הנכתבות באמצעות האלפבית הלטיני > שפות הודו-אירופיות > שפות נוספות

אספרנטו – שפה מלאכותית.
אידו – שפה מלאכותית, גרסה מופשטת של אספרנטו.
בסקית – שפתו הרשמית של חבל הבסקים ובנווארה שבצפון ספרד ובדרום צרפת. נחשבת על פי בלשנים וחוקרים לשפה מבודדת, אשר לא שייכת למשפחת שפות כלשהי.
סוואהילית – שפה המדוברת לאורך חופה המזרחי של אפריקה, השייכת למשפחת שפות הבנטו.
איימרית – שפה המדוברת בפרו.
מלטית – שפתה הרשמית של מלטה. זוהי השפה השמית היחידה, הנכתבת באופן רשמי באמצעות האלפבית הלטיני.
וייטנאמית – שפתה הרשמית של וייטנאם, השייכת למשפחת השפות האוסטרו-אסיאתיות.
כתובת בלטינית קדומה, המאה ה-6 לפנה"ס
גרסה מאויירת לילדים של האלפבית הלטיני
בוגאטי בוליד

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  בוגאטי
 שנות ייצור:  2021 (אב-טיפוס), 2024–הווה
 יחידות שיוצרו:  הייצור מוגבל ל-40 יחידות
 הרכבה:  צרפת צרפת גרמניה גרמניה
 מודל קודם:  בוגאטי דיבו
 חברת אם:  בוגאטי-רימאק
 סיווג:  מכונית-על, מכונית מרוץ
 אורך:  4750 מ"מ (4.75 מטר)
 רוחב:  1990 מ"מ
 גובה:  995 מ"מ
 משקל:  1,240 קילוגרם (2,730 ליברות)
 בסיס גלגלים:  2,750 מילימטרים (108 אינץ')
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע מרכזי בעל 4 מגדשי טורבו ו-16 צילינדרים בתצורת W בנפח 8.0 ליטר (8,000 סמ"ק) עם הספק של 1,825 כ"ס (1,361 קילוואט)
 הילוכים:  אוטומטית בת 7 הילוכים ומצמד כפול (dual-clutch)
 מהירות מרבית:  500 קמ"ש (310 מייל לשעה)
בוגאטי בוליד שחורה
בוגאטי בוליד שחורה - מבט חזיתי
בוגאטי בוליד, באנגלית: Bugatti Bolide, היא מכונית-על מתוצרת יצרנית הרכב הצרפתית בוגאטי. הבוגאטי בוליד הוצגה ב-28 באוקטובר 2020 ונחשבת לאחת ממכוניות הכביש המהירות ביותר שיוצרו אי-פעם עם מהירות מרבית של כ-500 קמ"ש (310 מייל לשעה). עם זאת, לפי בוגאטי, הבוליד נועדה למסלולי מרוצים בלבד. הבוליד היא מכונית ספורט בתצורת מכונית קופה, אשר הורכב בה מנוע מרכזי בתצורת W16 בעל הספק של 1,825 כ"ס (1,361 קילוואט). פירוש השם le bolide בצרפתית הוא "מכונית המירוץ" ואכן, הבוליד תוכננה לשבור שיאי מהירות, הן במסלולי המרוצים והן בישורת.
הייצור החל באוגוסט 2021 אך ייצור סדרתי של כ-40 יחידות יחל רק ב-2024 במחיר של 4 מיליון אירו למכונית. בפסטיבל הרכב ה-36 שנערך בספטמבר 2021 זכתה הבוליד בתואר "מכונית העל היפה ביותר".
מבט אחורי-צדדי
מפרט הנדסי ונתונים טכניים

המנוע של הבוגאטי בוליד הוא מנוע מרכזי בנפח 8.0 ליטרים (7,993 סמ"ק) בעל 4 מגדשי טורבו ו-16 צילינדרים בתצורת W, ומפיק כ-1,825 כ"ס (1,361 קילוואט). המנוע הוא גרסה משופרת של מנוע ה-W16.4 של הבוגאטי שירון סופר-ספורט 300+ (גם הוא עם 16 צילינדרים בתצורת W ו-4 מגדשי טורבו), וכולל מגדשי טורבו משופרים עם להבים גדולים יותר כדי להפיק יותר הספק מהמנוע. המנוע מפיק דחף של 2.8 ג'י וכדי להימנע מכוח עילוי שירים את המכונית הכנף האחורית מפיקה כוח הצמדה של כ-1,800 ק"ג-כוח (18,000 ניוטון) בכנף האחורית ועוד 800 ק"ג-כוח (7,800 ניוטון) בכנף הקדמית.
כדי לחסוך במשקל המכונית בנויה מחומרים קלים וחזקים: השלדה וכל חלקי הפלדה, כולל הברגים, הוחלפו בחלקים מטיטניום והמרכב בנוי כולו מסיבי פחמן. דבר זה אפשר לקצץ כמעט 800 ק"ג מהמשקל של הבוגאטי שירון ולהגיע למשקל נטו של 1,240 קילוגרם (2,730 ליברות).
ביצועים

מהירות מרבית 500 קמ"ש (310 מייל לשעה)
האצה מ-0 ל-100 קמ"ש ב-2.2 שניות
האצה מ-0 ל-200 קמ"ש ב-4.4 שניות
האצה מ-0 ל-300 קמ"ש ב-7.4 שניות
האצה מ-0 ל-400 קמ"ש ב-12.1 שניות
האצה מ-0 ל-500 קמ"ש ב-20.1 שניות
האצה ובלימה 0–400–0 קמ"ש ב-24.62 שניות
האצה ובלימה 0–500–0 קמ"ש ב-33.62 שניות
ראו גם

בוגאטי (בוגאטי ויירון, בוגאטי ויירון סופר-ספורט, בוגאטי שירון, בוגאטי דיוו, בוגאטי שירון סופר-ספורט 300+, בוגאטי טורביון)
SSC טואטרה – המחזיקה בשיא המהירות למכונית כביש בייצור סדרתי: 455.3 קמ"ש (282.9 מייל לשעה)
קוניגסג אגירה (המחזיקה הקודמת בשיא המהירות למכונית כביש בייצור סדרתי: 451 קמ"ש)
הערות שוליים

↑  מכונית כביש היא מכונית שיכולה ומותר לה מבחינה חוקית לנסוע על כבישים רגילים.
↑  Bugatti Bolide (2021): Jetzt geht das Hypercar in Serie, Motor1.com (בגרמנית)
↑  Bugatti Bolide: The Most Beautiful Hypercar, www.bugatti.com (באנגלית)
ארנאוט דנג'ומה

ארנאוט דנג'ומה חרונפלד (באנגלית: Arnaut Danjuma Groeneveld; נולד ב-31 בינואר 1997) הוא כדורגלן הולנדי יליד ניגריה המשחק בעמדת הקיצוני בג'ירונה, בהשאלה מוויאריאל.
קריירת מועדונים > פ.ס.וו. איינדהובן

דנג'ומה הצטרף לפ.ס.וו. איינדהובן ב-2008 מטופ אוס. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו כשחקן יונג פ.ס. וו. בליגת המשנה ההולנדית ב-7 בדצמבר 2015 נגד נאק ברדה.
קריירת מועדונים > ניימכן

בקיץ 2016 חתם בניימכן.
ב-10 בספטמבר 2016 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו נגד קבוצתו לשעבר, פ.ס. וו. איינדהובן.
קריירת מועדונים > קלאב ברוז'

ביולי 2018, חתם דנג'ומה בקלאב ברוז'. ב-3 באוקטובר 2018, כבש שער מול אתלטיקו מדריד בהפסד 3–1 בשלב הבתים של ליגת האלופות.
קריירת מועדונים > בורנמות'

ב-1 באוגוסט 2019, דנג'ומה חתם בבורנמות' מהפרמייר ליג תמורת תשלום של 13.7 מיליון פאונד, וחתם על חוזה ארוך טווח.
הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בבורנמות' במשחק גביע הליגה נגד ברטון אלביון ב-25 בספטמבר 2019. בסיום העונה נשר איתה לצ'מפיונשיפ.
הוא כבש את שערו הראשון עבור בורנמות' בניצחון 2–3 מול בלקברן רוברס ב-12 בספטמבר 2020.
קריירת מועדונים > ויאריאל

ב-19 באוגוסט 2021, חתם דנג'ומה בוויאריאל מהלה ליגה, בחוזה עד יוני 2026.
הוא כבש את שערו הראשון עבור המועדון ב-1–1 מול אתלטיקו מדריד ב-29 באוגוסט. הוא כבש את שערו הראשון בליגת האלופות במועדון בתיקו 2–2 נגד אטאלנטה ב-14 בספטמבר. ב-19 בפברואר 2022 כבש שלושער בניצחון 1–4 בליגה על גרנדה.
ב-6 באפריל 2022 כבש את השער היחיד בניצחון ויאריאל על באיירן מינכן, במסגרת רבע גמר ליגת האלופות.
קריירת מועדונים > ויאריאל > השאלה לטוטנהאם הוטספר

במהלך ינואר 2023 נשלח דנג'ומה בחזרה לאנגליה לטובת השאלה באברטון, מהפרמייר ליג. אך ברגע האחרון טוטנהאם הוטספר הלונדונית החליטה לסגור את עסקת ההשאלה. וב-25 בינואר 2023 הושאל דנג'ומה לטוטנהאם עד לסיום העונה. ב-28 בינואר 2023 ערך דנג'ומה את הופעת הבכרוה שלו במועדון, כשעלה מהספסל בניצחון 3–0 על פרסטון נורת' אנד במסגרת הגביע האנגלי. ב-15 באפריל כבש שער בכורה בפרמייר ליג בהפסד 2–3 לבורנמות'.
קריירת מועדונים > ויאריאל > השאלה לאברטון

ב-23 ביולי 2023 הושאל לאברטון לעונה אחת. ב-2 בספטמבר כבש שער בכורה בקבוצה, בתיקו 2-2 עם שפילד יונייטד.
קריירת מועדונים > ויאריאל > השאלה לג'ירונה

ב-31 באוגוסט 2024 הושאל לעונה אחת לג'ירונה.
קריירה בינלאומית

דנג'ומה נולד בניגריה לאב הולנדי ולאם ניגרית, ויכול היה לבחור איזו נבחרת לייצג.
דנג'ומה זכה לזימון הראשון שלו כאשר רונאלד קומאן זימן אותו לנבחרת הולנד באוקטובר 2018. הוא שיחק את משחקו הבינלאומי הראשון נגד גרמניה ב-13 באוקטובר כשנכנס כמחליף בדקה ה-68. הוא כבש את שערו הראשון ב-16 באוקטובר 2018 מול בלגיה.
תארים

קלאב ברוז'
הסופר קאפ הבלגי: 2018
הערות שוליים

↑  "Cherries sign Danjuma from Club Bruges". BBC Sport (באנגלית בריטית). נבדק ב-2022-02-22.
↑  Ahmed Shooble, Arnaut Danjuma completes move from Bournemouth to Villarreal for €25m, The Athletic (באנגלית)
↑  Arnaut Danjuma: Everton set to sign Villarreal winger on loan amid other Premier League interest, Sky Sports (באנגלית)
↑  Arnaut Danjuma transfer: Tottenham make late move to sign Everton target on loan from Villarreal, Sky Sports (באנגלית)
↑  Danjuma joins on loan, Tottenham Hotspur (באנגלית)
↑  Danjuma jugará cedido en el Girona FC, Villarreal CF. 30 August 2024 (בספרדית)
↑  Nigeria, Netherlands Set For Battle Over NEC Rising Star Arnaut Danjuma GroeneveldOwnGoal Nigeria | OwnGoal Nigeria, web.archive.org, ‏16 בספטמבר 2018
אקטאוטיטאן

| אקטאוטיטאן |
| --- | --- |
 איור אפשרי
תקופה
אמצע אאוקן 46.5–41.1 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מפריטי פרסה
משפחה:: ברונתותריומים
סוג:: אקטאוטיטאן
מין:: Aktautitan hippopotamopus
שם מדעי
 Aktautitan

אקטאוטיטאן (שם מדעי: Aktautitan; מילולית: "הטיטאן של אקטאו (אנ') - עיר בקזחסטן") הוא סוג של יונק פרסתן גדול ממשפחת הברונתותריומים, אשר התקיים באמצע תקופת האאוקן שלפני 46.5–41.1 מיליון שנה מזמננו. סוג זה היה אחד מהגדולים שבבני משפחתו, לצד האמבולותריום והמגצרופס.
סוג זה הוגדר בידי קבוצת חוקרים ביניהם איפוליט לוקה (צר') ומתאו כ. מולבאכר (גר') בשנת 2004. הוא כלל מין אחד - Aktautitan hippopotamopus. המאובנים שלו התגלו בקרבת ימת בלחש שבמזרח קזחסטן בעומק 50 סנטימטרים מתחת ערימת אבן חול וטין. נמצאו 2 פרטים ממין זה עם שלדים כמעט מושלמים.
האקטאוטיטאן היה יונק בגודל ומראה של היפופוטם עם גולגולת רחבה באורך 74 עד 85 סנטימטרים ואורך היצור הגיע ל-4 מטרים, גובהו ל-150 סנטימטרים ומשקלו ל-1,200 עד 2,000 קילוגרם. היו לו דו-צורתיות זוויגית, והזכרים היו מעט יותר כבדים מהנקבות. הוא היה בעל גולגולת רחבה עם עצם מצח ועצם אף גבוהות מאוד שבקצותיהן בלטו שתי קרניים קצרות. השיניים שלו היו קצרות וחלשות יחסית והם התאימו בעיקר לאכילת צמחי מים ועלים, אך לא לצמחייה קשיחה. היו לו גם ניבים ארוכים שאולי שימשו למאבקים בין יריבים או להתגוננות.
מבנהו של האקטאוטיטאן דמה מעט לזה להיפופוטם או לקרנף המיימי טלאוצרס, בעיקר עם שיניו החלשות ורגליו הקצרות, ואולי הוא היה בעל אורח חיים אמפיבי ושוטט בביצות ובנהרות רדודים. גם המשקעים באתר היו רדודים יחסית והם מוכיחים שהיצורים הקבורים בהם לא נסחפו בשיטפונות לאזור.
אליפות העולם בהחלקה אמנותית על הקרח

אליפות העולם בהחלקה אמנותית על הקרח (באנגלית: World Figure Skating Championships) היא תחרות שנתית בהחלקה אמנותית על הקרח הנערכת בדרך כלל בחודש מרץ והיא החשובה ביותר בעולם אחרי זו שנערכת במשחקים האולימפיים. לראשונה נערכה האליפות בשנת 1896 בסנקט פטרבורג, רוסיה. התחרות מאורגנת על ידי איגוד ההחלקה הבינלאומי - The International Skating Union–ISU. מדליות מוענקות ב-4 קטגוריות שונות: יחידות, יחידים, זוגות וריקוד זוגות.
היסטוריה

אלוף העולם הראשון בהחלקה אמנותית על הקרח היה גילברט פוקס מגרמניה. עד לשנת 1906 התחרות הייתה כללית וללא הפרדה מגדרית ובשנת 1902 זכתה במדליית כסף מאדג' סיירס מבריטניה. משנת 1906 החלה תחרות נפרדת לנשים. בשנת 1908 החלה תחרות לזוגות שבתחילה נחשבו למגונות. בשנת 1952 היא חולקה לשתי תחרויות נפרדות זוגות (תרגילים) וריקוד זוגות. רק בשנת 1924 תחרויות לנשים ולזוגות זכו להכרה רשמית רטרואקטיבית כאליפות עולם. בשנת 1930 נערכה לראשונה אליפות העולם מחוץ לאירופה, בניו יורק, ארצות הברית וכל התחרויות נערכו באירוע אחד.
משנת 1960 הוגבלה השתתפותם של מתחרים בתחרות מאותה מדינה ל-3 ספורטאים. משנת 1991 התבטל שלב החובה בתחרויות.
שיטת הניקוד 6.0 הייתה נהוגה עד לשנת 2004 ושונתה בשל שערוריות שיפוט רבות.
במהלך השנים התבטלה אליפות העולם 15 פעמים: בשנים 1915–1921 היא התבטלה בשל מלחמת העולם הראשונה. בשנים 1940–1946 היא התבטלה בשל מלחמת העולם השנייה ובשנת 1961 היא התבטלה לאחר התרסקות טיסה 548 של סבנה שעל סיפונה הייתה כל המשלחת האמריקאית, המאמנים, השופטים ובני משפחותיהם. בשנת 2011 הועברה אליפות העולם מטוקיו למוסקבה בשל רעידת האדמה שפקדה את יפן.
רשימת הזוכות והזוכים > יחידות > מרבית הזכיות

‏: ארצות הברית ארצות הברית 26, נורווגיה נורווגיה 10, מזרח גרמניה מזרח גרמניה 9 

 ‏: ארצות הברית ארצות הברית 22, אוסטריה אוסטריה 17, בריטניה בריטניה 9 

 ‏: ארצות הברית ארצות הברית 24, אוסטריה אוסטריה 12, ברית המועצות ברית המועצות/רוסיה רוסיה 8
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שם | מדינה |  |  |  | סך הכל |
| סוניה הני | נורווגיה נורווגיה | 10 | 1 |  | 11 |
| מישל קוואן | ארצות הברית ארצות הברית | 5 | 3 | 1 | 8 |
| הרמה סאבו | הונגריה הונגריה | 5 | 1 |  | 6 |
| קרול הייס | ארצות הברית ארצות הברית | 5 | 1 |  | 6 |
| קטרינה ויט | מזרח גרמניה מזרח גרמניה | 4 | 2 |  | 6 |
| לילי קרונברגר | הונגריה הונגריה | 4 |  | 2 | 6 |
רשימת הזוכות והזוכים > יחידים > מרבית הזכיות

‏: ארצות הברית ארצות הברית 25, אוסטריה אוסטריה 22, שוודיה שוודיה 15 

 ‏: ארצות הברית ארצות הברית 21, אוסטריה אוסטריה 16, קנדה קנדה 13 

 ‏: ארצות הברית ארצות הברית 19, אוסטריה אוסטריה 15, ברית המועצות ברית המועצות/רוסיה רוסיה 13
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שם | מדינה |  |  |  | סך הכל |
| אולריך סלכוב | שוודיה שוודיה | 10 | 3 |  | 13 |
| קארל שאפר | אוסטריה אוסטריה | 7 | 2 | 1 | 10 |
| דיק באטן | ארצות הברית ארצות הברית | 5 | 1 |  | 6 |
| וילי בוקל | אוסטריה אוסטריה | 4 | 3 | 2 | 9 |
| הייז אלן ג'נקינס | ארצות הברית ארצות הברית | 4 |  | 2 | 6 |
יהודים זוכי מדליות באליפויות עולם > יחידות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שם | מדינה |  |  |  | סך הכל |
| לילי קרונברגר | הונגריה | 4 |  | 2 | 6 |
| אירינה סלוצקאיה | רוסיה | 2 | 3 | 1 | 6 |
| אוקסנה באיול | אוקראינה | 1 |  |  | 1 |
| פריצי בורגר | אוסטריה |  | 2 | 2 | 4 |
| סשה כהן | ארצות הברית |  | 2 | 1 | 3 |
| שרה יוז | ארצות הברית |  |  | 1 | 1 |
יהודים זוכי מדליות באליפויות עולם > יחידים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שם | מדינה |  |  |  | סך הכל |
| פליקס קספר | אוסטריה | 2 | 0 | 1 | 3 |
| אלן קלמט | צרפת | 1 | 2 | 2 | 5 |
| אנדור סנדה | הונגריה | 0 | 0 | 3 | 3 |
יהודים זוכי מדליות באליפויות עולם > נשים בזוגות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שם | מדינה |  |  |  | סך הכל |
| אמיליה רוטר | הונגריה | 4 | 1 |  | 5 |
| ג'ודי בלומברג | ארצות הברית |  |  | 3 | 3 |
| ויויאן ג'וזף | ארצות הברית |  | 1 |  | 1 |
| גלית חייט | ישראל |  |  | 1 | 1 |
| שרה אביטבול | צרפת |  |  | 1 | 1 |
יהודים זוכי מדליות באליפויות עולם > גברים בזוגות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שם | מדינה |  |  |  | סך הכל |
| לאסלו סולאש | הונגריה | 4 | 1 |  | 5 |
| גנדי קרפונוסוב | רוסיה | 2 | 1 | 2 | 5 |
| מקסים סטביסקי | בולגריה | 2 | 1 | 1 | 4 |
| איליה אברבוך | רוסיה | 1 | 1 | 1 | 3 |
| בנג'מין אגוסטו | ארצות הברית |  | 2 | 2 | 4 |
| אלכסנדר גורליק | ברית המועצות |  | 2 | 1 | 3 |
| רונלד ג'וזף | ארצות הברית |  | 1 |  | 1 |

| מייקל סייברט | ארצות הברית |  |  | 3 | 3 |
| סרגיי סחנובסקי | ישראל |  |  | 1 | 1 |
להט"בים זוכי מדליות באליפויות עולם > יחידות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שם | מדינה |  |  |  | סך הכל |
| פומי סוגורי | יפן |  | 1 | 2 | 3 |
להט"בים זוכי מדליות באליפויות עולם > יחידים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שם | מדינה |  |  |  | סך הכל |
| אונדריי נפלה | צ'כוסלובקיה | 3 | 2 |  | 5 |
| בריאן בויטנו | ארצות הברית | 2 | 1 | 1 | 4 |
| בריאן אורסר | קנדה | 1 | 4 | 1 | 6 |
| ג'פרי בטל | קנדה | 1 | 1 |  | 2 |
| ג'ון קארי | בריטניה | 1 |  | 1 | 2 |
| רובין קזינס | בריטניה |  | 2 | 1 | 3 |
| רונלד רוברטסון | ארצות הברית |  | 2 |  | 2 |
| טימותי גובל | ארצות הברית |  | 2 |  | 2 |
| טולר קרנסטון | קנדה |  |  | 1 | 1 |
| בריאן פוקאר | קנדה |  |  | 1 | 1 |
| רודי גלינדו | ארצות הברית |  |  | 1 | 1 |
| ג'וני וייר | ארצות הברית |  |  | 1 | 1 |
להט"בים זוכי מדליות באליפויות עולם > גברים בזוגות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שם | מדינה |  |  |  | סך הכל |
| אריק רדפורד | קנדה | 2 |  | 2 | 4 |
| רנדי גרדנר | ארצות הברית | 1 |  | 2 | 3 |
| רוברט מק'קול | קנדה |  |  | 3 | 3 |