ויליאם ברנס
ביוגרפיה > ראש ה-CIA

הנשיא ג'ו ביידן הכריז ב-11 בינואר 2021 שברנס הוא מועמדו לראשות סוכנות הביון המרכזית של ארצות הברית. ב-23 במרץ 2021 החל ברנס את כהונתו בתפקיד זה, אחרי שהסנאט של ארצות הברית אישר את מינויו ימים אחדים קודם לכן.
במהלך השימוע שנערך בסנאט לפני מינויו, אמר ברנס שטיפול באתגרים הקשורים בסין נמצא בראש סדר העדיפויות שלו. הוא התבטא באופן דומה מספר פעמים במהלך כהונתו, ובאחד מנאומיו הגדיר את סין כ"מבחן העמוק ביותר שעמו נאלץ ה-CIA להתמודד אי פעם". ברנס הקים בסוכנות מרכז שתכליתו היחידה לעסוק בסין, המדינה היחידה שלה יוחד מרכז כזה. בשימוע האישור של מינויו בפני הסנאט, אמר ברנס: "הנהגה סינית יריבה ודורסנית מציבה את המבחן הגאופוליטי הגדול ביותר שלנו". לדבריו, הרפובליקה העממית של סין פועלת כדי "לחזק באופן מתודי את היכולות שלה לגנוב קניין רוחני, לדכא את אנשיה, להרע לשכניה, להרחיב את הטווח הגלובלי שלה ולבנות השפעה בחברה האמריקאית". בכיר לשעבר בסוכנות התראיין לכתבת פרופיל על ברנס ואמר על סגנון הניהול שלו: "ראש ה-CIA אף פעם לא צועק או מאיים. זה לא הסגנון שלו. הוא יכול לנהל שיחות קשות אבל להשאיר אנשים עם הכבוד שלהם."
במהלך כהונתו ספגו ממשל ביידן וסוכנויות המודיעין ביקורת על ההיערכות לקראת נסיגת ארצות הברית מאפגניסטן. באפריל 2021, הנשיא ביידן הודיע על כוונתו להסיג את כל חיילי ארצות הברית הסדירים מאפגניסטן עד ספטמבר 2021. ברנס אמר לוועדת המודיעין של הסנאט האמריקאי ב-14 באפריל 2021, כי "[יש] סיכון משמעותי ברגע שצבא ארצות הברית וצבאות הקואליציה ייסוגו" כי הממשל האפגני יקרוס, אך הוסיף כי ארצות הברית מתכוונת לשמור על "חבילת יכולות". ב-23 באוגוסט 2021, ערך ברנס פגישה חשאית בקאבול עם מנהיג הטליבאן עבד אל-ע'ני בראדר, שחזר לאפגניסטן מגלות בקטר, כדי לדון בדרישת הטאליבן ש-31 באוגוסט יהיה המועד הסופי ליציאת הכוחות האמריקאים מאפגניסטן. לאחר הנסיגה, ביקר ברנס בקאבול וניהל באופן ישיר שיחות עם אנשי הטליבאן, שהשתלטו על הבירה זמן קצר לאחר הנסיגה.
משבר מרכזי שהתפתח בזמן כהונתו הוא פלישת רוסיה לאוקראינה והמלחמה שהחלה בעקבותיה. בעקבות ניסיונו הדיפלומטי הרב עם רוסיה, היה ברנס דמות חשובה בגיבוש המדיניות של ארצות הברית בעניין. לפני הפלישה ארגוני המודיעין האמריקאים התריעו באופן פומבי על ריכוז כוחות צבא רוסים על גבול אוקראינה, ובאופן חריג ארצות הברית חשפה חלק ממסמכי המודיעין בנושא, במטרה למנוע מרוסיה יצירת מצג שווא שיהווה עילה למלחמה. ברנס נסע לרוסיה לפני הפלישה, בתחילת נובמבר 2021, ושם נועד עם בכירים בקרמלין ושוחח בטלפון עם נשיא רוסיה ולדימיר פוטין, בניסיון למנוע את המלחמה. במהלך ביקורו הודיע הודיע לניקולאי פטרושב, מזכיר מועצת הביטחון של רוסיה, כי לארצות הברית מודיעין שפוטין שוקל פלישה בקנה מידה מלא לאוקראינה. ברנס הזהיר שאם פוטין יפלוש לאוקראינה, המערב יגיב בצורה שתהיה לה השלכות קשות על רוסיה. ג'ון סאליבן, בזמנו השגריר האמריקאי ברוסיה, סיפר שפטרושב לא נרתע מהאזהרות של ברנס. עם שובו לוושינגטון, ברנס הודיע לביידן שפוטין כנראה החליט להשתלט על אוקראינה וכי לרוסים יש ביטחון מוחלט שהניצחון יגיע במהירות.
בנוסף, הוא נסע לאוקראינה ונפגש עם נשיאה וולודימיר זלנסקי, על מנת להתריע על כוונת הרוסים ועל הצורך בנקיטת אמצעי הגנה. לטענת הניו יורק טיימס, למודיעין שסופק במהלך הפגישה הייתה השפעה ממשית על היכולת של אוקראינה להתמודד עם ההתקפה הראשונית של רוסיה. בינואר הגיע ברנס להתייעצות עם הפיקוד האוקראיני העליון, והציג בפניהם את תוכנית הפלישה של רוסיה שהמודיעין האמריקאי חשף. במהלך המלחמה ביקר ברנס עוד מספר פעמים בקייב. באפריל 2022 הזהיר ברנס כי "הייאוש" של ולדימיר פוטין בגלל כישלונותיה של רוסיה באוקראינה עלול להוביל לשימוש בנשק גרעיני טקטי או "נשק גרעיני בעל תפוקה נמוכה".
באותו חודש נסע ברנס לסעודיה כדי להיפגש עם נסיך הכתר מוחמד בן סלמאן אאל סעוד וביקש ממנו להגדיל את תפוקת הנפט במדינה, כדי להתגבר על משבר שרשרת האספקה העולמי ולכסות על ניתוק שוק הגז הרוסי מאירופה. הם גם דנו ברכישת נשק סיני בידי סעודיה, מהלך שארצות הברית הפעילה לחץ על הממלכה להימנע ממנו. ב-31 ביולי 2022, הוא פיקד על המבצע שהרג את מנהיג הטרור איימן אל-זוואהירי, בכיר הג'יהאד האסלאמי המצרי ומנהיג אל-קאעדה. במאי 2023 ערך ברנס ביקור חשאי בסין כדי להקל על המתיחות עם המדינה, שלושה חודשים לאחר פרשת בלון הריגול הסיני שיורט מעל שמי ארצות הברית.
לאחר טבח שבעה באוקטובר ופרוץ מלחמת חרבות ברזל, ברנס הפך לנושא ונותן הראשי מטעם ארצות הברית במשא ומתן על עסקת חטופים. בנובמבר 2023, הלחץ המדיני שהפעיל ברנס מטעם הבית הלבן, בשילוב עם הלחץ הצבאי שהפעילה ישראל בלחימה בתוך רצועת עזה, הובילו לעסקת שחרור החטופים ישראל–חמאס, שהחזיקה שמונה ימים לפני שנפלה והלחימה המשיכה. במהלך העסקה כמעט מחצית מהשבויים והחטופים שוחררו לחופשי. החל בחודשים ינואר פברואר המשא ומתן על עסקת חטופים חדשה עלה מחדש על הפרק, אך חודשים של מגעים אינטנסיביים לא הצליחו להוביל לפריצת דרך, בעוד במקביל הלחץ הצבאי הישראלי על חמאס פוחת בהדרגה מחודש פברואר ולא חוזר לממדים של נובמבר 2023 גם לאחר שגבר במידה במאי ויוני 2024, עם היציאה לקרב רפיח. בתחילת יולי העניק ברנס הערכה מודיעינית ששליט חמאס יחיא סינוואר נתון ללחץ גובר מצד ההנהגה הצבאית של הארגון להגיע להפסקת אש. במסגרת המרדף של ישראל אחר מנהיגי חמאס, ובפרט אחרי סינוואר שנמלט דרך המנהרות התת-קרקעיות ברחבי עזה, והמודיעין האמריקאי העביר לידי ישראל מכ"ם מיוחד שחודר אותות תת-קרקעיים, במסגרת המאמצים ללכוד את סינוואר.
בשנת 2024 הופיע ברשימת טיים 100.