stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2020/2021 בליגה הלאומית
טבלת הליגה > הפלייאוף העליון

נכון ל-10 באוגוסט 2021
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל נוף הגליל | 37 | 20 | 12 | 5 | 57 | 26 | 31+ | 72 | העפלה לליגת העל |
| 2 | הפועל ירושלים | 37 | 19 | 14 | 4 | 50 | 20 | 32+ | 71 | העפלה לליגת העל |
| 3 | סקציה נס ציונה | 37 | 16 | 11 | 10 | 37 | 38 | 1- | 59 |  |
| 4 | הפועל ראשון לציון | 36 | 12 | 17 | 7 | 40 | 32 | 8+ | 53 |  |
| 5 | בית"ר תל אביב בת ים | 37 | 13 | 12 | 12 | 55 | 48 | 7+ | 51 |  |
| 6 | הפועל רמת גן גבעתיים | 37 | 11 | 15 | 11 | 44 | 38 | 6+ | 48 |  |
| 7 | הפועל ניר רמת השרון | 37 | 12 | 11 | 14 | 32 | 30 | 2+ | 47 |  |
| 8 | הפועל אכסאל | 37 | 11 | 11 | 15 | 44 | 67 | 23- | 44 | ירידה לליגה א' |
טבלת הליגה > הפלייאוף התחתון

נכון ל-10 באוגוסט 2021
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 | הפועל עפולה | 37 | 13 | 10 | 14 | 50 | 39 | 11+ | 49 |  |
| 10 | הפועל רעננה | 37 | 12 | 12 | 13 | 47 | 42 | 5+ | 48 |  |
| 11 | מכבי אחי נצרת | 37 | 12 | 9 | 16 | 37 | 47 | 10- | 45 |  |
| 12 | מ.ס. כפר קאסם | 37 | 9 | 15 | 13 | 32 | 40 | 8- | 42 |  |
| 13 | הפועל עכו | 37 | 8 | 18 | 11 | 34 | 43 | 9- | 42 |  |
| 14 | הפועל אום אל-פחם | 37 | 10 | 12 | 15 | 30 | 41 | 11- | 42 | משחק המבחן |
| 15 | הפועל פתח תקווה  | 37 | 10 | 11 | 16 | 22 | 33 | 11- | 41 |  |
| 16 | הפועל כפר שלם | 37 | 8 | 10 | 19 | 37 | 64 | 27- | 34 | ירידה לליגה א' |
↑  הפועל איכסל ירדה לליגה א' עקב אי העברתה בבקרה התקצבית לעונת 2021/2022
↑  הפועל פתח תקווה נשארה בליגה עקב הורדתה של הפועל איכסל לליגה א'
טבלת הליגה > משחק המבחן ללאומית

בסיום העונה נערך משחק מבחן לליגה הלאומית בין הפועל אום אל-פחם לבין מכבי יפו שסיימה במקום השני בליגה א' במחוז דרום וניצחה את מ.ס. טירה ממחוז צפון במשחק הגמר של פלייאוף העלייה בליגה א'.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 31 במאי 2021 | הפועל אום אל-פחם | 1–0 | מכבי יפו | אצטדיון המושבה, פתח תקווה |
| 31 במאי 2021 |  |  |  | אצטדיון המושבה, פתח תקווה |
| עונות בליגת המשנה בכדורגל בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגות מחוזיות | 1930/1931 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1940/1941 • 1941/1942 • 1942/1943 • 1943/1944 • 1944/1945 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 • 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 |  |
| ליגה א' | 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 |  |
| הליגה הארצית | 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| הליגה הלאומית | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
עסירה אל-קבלייה

| --- | --- |

 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  שכם
 גובה:  570 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  2,871 (2016)
 קואורדינטות:  31°57′04″N 35°11′03″E﻿ / ﻿31.95113°N 35.18413°E﻿ / 31.95113; 35.18413
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צפון השומרון מוגדלת) עסירה אל-קיבלייה(למפת צפון השומרון רגילה) עסירה אל-קיבלייה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עסירה אל-קיבלייה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עסירה אל-קיבלייה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
עסירה אל-קיבלייה (ערבית: عصيرة القبلية, תעתיק מדויק: עצירה אלקבליה) הוא יישוב פלסטיני מוסלמי, כ-7 ק"מ דרום מערבית מהעיר שכם וכ-250 מטר להתנחלות יצהר. הכפר שוכן בגובה 570 מטרים.
מקור השם

משמעות המילה "עסירה" (عصيرة) היא "יין היוצא מהיקב" או "שמן היוצא מבית הבד". התוספת "אל-קיבלייה" (קרי, "הדרומית") משמשת לצורך בידול מהכפר הצפוני עסירה א-שמאלייה. עסירה אל-קבלייה דרומית לעיר שכם ועסירה א-שמאלייה צפונית לה.
דמוגרפיה

על פי נתוני הרשות הפלסטינית, נכון ל-2016 מתגוררים בכפר 2,871 תושבים. בשנים 1922–1945 גדל הכפר מ-282 תושבים ל-410 תושבים. בשנת 1961 נמנו בכפר 718 תושבים ובשנת 1982 666 תושבים.
סכסוך לאומני

ב-13 בספטמבר 2008 חדר מחבל בן 15 להתנחלות יצהר, הצית קרוואן ודקר ילד בן 9 מהיישוב. בתגובה ירדו עשרות מתושבי יצהר לכפר, אליו נמלט המחבל, השחיתו רכוש, תקפו תושבים ערבים ופצעו כמה מהם. שבוע לאחר מכן נורה למוות מחבל תושב הכפר שניסה לחדור ליצהר. אחיו נהרג בנסיבות דומות ב-2002‏.
ב-9 בספטמבר 2014 נחנכה בכפר מערכת לאספקת מים, שמומנה על ידי הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי. במהלך עבודות הבנייה, התנכלו מתנחלים מיצהר למתקנים.
הערות שוליים

1 2  מפקד אוכלוסין 2016, באתר של הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה
↑  עמוס הראל, גורם ביטחוני בכיר: בתיהמ"ש סלחניים כלפי עברייני הימין, באתר הארץ, 14 בספטמבר 2008
↑  אבי יששכרוף ויובל אזולאי, תושב עסירה אל-קבלייה: המתנחלים עברו מבית לבית וירו על תושבים, באתר הארץ, 13 בספטמבר 2008
↑  אפרת וייס, סרטון של צה"ל: כך סוכל הפיגוע ביצהר, באתר ynet, 20 בספטמבר 2008
↑  הודעה לעיתונות, 9 בספטמבר 2014, באתר USAID
↑  יהושע בריינר‏, בשל אלימות מתנחלי יצהר: ארה"ב ביקשה עזרת צה"ל, באתר וואלה, 6 באוגוסט 2013
| Flag of Senegalיישובי נפת שכם |
| --- | --- | --- |
| ערים | שכם |  |
| מועצות מקומיות | עקרבה • עסירה א-שמאלייה • ביתא • חווארה • ג'מאעין • קבלאן • סבסטיה • בית פוריכ |  |
| כפרים | עסירה אל-קבלייה • עזמוט • עוורתא • אל-באד'אן • בלאטה אל-בלד • בית דג'ן • בית חסאן • בית איבא • בית אימרין • בית וזן • בזאריה • בורין • עיראק בורין • בורקה • ג'אלוד • דיר אל-חטב • דיר שרף • דומא • עינאבוס • פורוש בית דג'ן • איג'ניסיניא • ג'וריש • כפר קליל • לובאן א-שרקיה • מאדמא • מג'דל בני פדיל • א-נאקורה • ניסף ג'בייל • א-נסאריה • אודלה • עוסארין • קריות • קוסין • קוסרה • רוג'ייב • סאלם • סרה • א-סאוויה • תלפית • טלוזה • תל • עוריף • יאנון • יאסיד • יתמא • זאוואתא • זיתא ג'מעין • קריית לוזה |  |
| מחנות פליטים | בלאטה |  |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007582145105171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא הרשות הפלסטינית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עלי ומכתש

עלי ומכתש עשויים עץ וקרמיקה
עֱלִי ומכתש הם כלים המשמשים לטחינה, כתישה או מעיכה וערבוב של אבקות ומשחות, לחם יבש, פולי קפה, תבלינים או לריכוך מוצרי מזון קשים. בכמה מדינות ערב משמש גם להכנה של גלידה מסטיק.
העלי הוא מוט כבד שצורתו מעין אלה, והמכתש הוא כלי קיבול שצורתו מזכירה קערה.
באופן מסורתי, כלים אלו עשויים עץ קשיח, שיש, חרס, או נחושת. 
אופן השימוש בכלים הוא הנחת החומר המיועד לכתישה במכתש והכאתו באמצעות העלי.
השימושים של המכתש והעלי מגוונים, החל מהכנת פסטו מסורתי במטבח הביתי, הכנת תרופות ברפואה ועד טחינה וערבוב אבקות במינונים מדויקים בכימיה.
שימושים עבור מלאכות עתיקות

שימש בעבר גם עבור טחינה של מוצרי עץ עבור צביעת שטיחים.
שימושים רפואיים

עלי ומכתש משמשים באופן מסורתי בתהליך הכנת התרופות. 
תפקידם הוא לסייע בכתישת רכיבי התרופה כדי להקל על הערבוב והמינון. המכתש והעלי, יחד עם נחש הנחושת הם מסמלי הרפואה העתיקים.
בימי קדם

בתקופת "המזרח התיכון" הקדום שימש בתור כלי עבור טחינה של מוצרי מזון להכנת דבש מסוגים שונים או מוצרי חלב יבשים כגון: ג'מיד.
במקרא ובדברי חז"ל

המכתש והעלי הוזכרו בספר משלי, פרק כ"ז, פסוק כ"ב: "אִם תִּכְתּוֹשׁ אֶת הָאֱוִיל בַּמַּכְתֵּשׁ בְּתוֹךְ הָרִיפוֹת (=חטה) בַּעֱלִי - לֹא תָסוּר מֵעָלָיו אִוַּלְתּוֹ". גם בין כלי בית המקדש נמנו: "כֵלִים לְבֵית ה' כְּלֵי שָׁרֵת וְהַעֲלוֹת וְכַפּוֹת וּכְלֵי זָהָב וָכָסֶף" (ספר דברי הימים ב', פרק כ"ד, פסוק י"ד), ועל פי הפירוש המיוחס לרש"י הכוונה לעלי המשמש לכתישת צמחי הבושם לקטורת.
על המכתשת שהייתה בבית המקדש מספרים חז"ל (תלמוד בבלי, מסכת ערכין, דף י', עמוד ב'): "מכתשת הייתה במקדש, של נחושת הייתה, ומימות משה הייתה, והייתה מפטמת את הבשמים. נתפגמה, והביאו אומנין מאלכסנדריא של מצרים ותיקנוה, ולא הייתה מפטמת כמו שהייתה. נטלו את תיקונה - והייתה מפטמת כמו שהייתה".
ראו גם

בקדש
עיר זהובה

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אקווריום
 מתוך האלבום Десять стрел ("עשרת החצים")
 יצא לאור:  1986
 תאריך הקלטה:  1986
 סוגה:  בלדת רוק, בלדה סנטימנטלית, פולק רוק, נאו מדיבל
 שפה:  רוסית 
 אורך:  2:33
 כתיבה:  אנרי וולחונסקי\בוריס גרבנשצ'יקוב
 לחן:  ולדימיר ווילוב
 
עיר זהובה (תרגום מילולי מרוסית: Го́род золото́й; בתעתיק: גורוד זולוטוי. שמות נוספים: זהב עוטף קרתא, גן עדן, מעל מרומים כחולים..., עיר) היא בלדת רוק רוסית, המשתמשת במילותיו של אנרי וולחנסקי ולחנו של ולדימיר ווילוב. השיר מוכר בעיקר מביצועו של בוריס גרבנשצ'יקוב ולהקת אקווריום, אך מופיע גם אצל זמרים אחרים, כאלכסיי חבוסטנקו ואלנה קמבורובה. חלק גדול מפרסומו נבע מהשמעתו כחלק אינטגרלי מסרט הפולחן הסובייטי "אסא". מילותיו, הנוגעות בעיר אוטופית, חולקות תמות עם קטעים בספר יחזקאל, כחזון ירושלים לאחר ביאת המשיח וחזון המרכבה, ועם קטעים מחזון יוחנן. השיר תופס את המקום השלישי ברשימת 100 השירים הטובים ביותר של הרוק הרוסי במאה העשרים, ומגזין טיים אאוט הציבו ברשימת "100 השירים ששינו את חיינו".
לחן

בשנת 1972, חברת התקליטים הסובייטית "מלודיה" הוציאה את התקליט "מוזיקה ללאוטה מהמאות ה-16 – 17". הרצועה הראשונה בו נקראה "סוויטה ללאוטה: קנצונה וריקוד". חיבורה יוחס לפרנצ'סקו קנובה דה מילנו, מלחין איטלקי ונגן לאוטה מפורסם מן המאה ה־16. עם זאת, ספקות הוטלו בדבר היותו המחבר, כיוון שלא נמצא כל אזכור ליצירה בלקטים של המלחין לפני פרסום האלבום. בפרסומו המקוון משנת 2003 העלה זאב גייזל את ההשערה כי מלחין השיר היה ולדימיר ויווילוב, גיטריסט ונגן לאוטה סובייטי, שככל הנראה ייחס את שירו למלחין הרנסאנס כדי לצבור פרסום.
טקסט השיר

בנובמבר 1972 חיבר המשורר אנרי וולוחונסקי את השיר "מעל השמים הכחולים...", שכותרתו באוסף יצירותיו הייתה "גן עדן". בשיר נמצאים דימויים מתוך ספר יחזקאל, כארבע החיות המופיעות בחזון המרכבה (ספר יחזקאל, פרק א', פסוק י'). ככל הנראה, וולחונסקי ראה בספר מקור השראה. אחרים רואים בטקסט תיאור של ירושלים השמימית מחזון יוחנן (הברית החדשה, חזון יוחנן, פרק כ"א, פסוקים 1–3) הנחשב במסורת הנוצרית לתיאור גן עדן. בנוסף, יש הרואים בחיות המופיעות בשיר כמסמלות את ארבע החיות המופיעות באפוקליפסה - המכונות טטרמורף (הברית החדשה, חזון יוחנן, פרק ד', פסוקים 6–9). יש אפשרות שהשיר הושפע מלוח הפסיפס "שמיים" מהסטודיו של האמן בוריס אקסיילרוד, בו וולחונסקי שהה לעיתים קרובות.
| נוסח רוסי (גרסת גרבנשצ'יקוב) | תרגום לעברית (זאב גייזל) |
| --- | --- |
Под небом голубым есть город золотой, С прозрачными воротами и яркою звездой, А в городе том сад, все травы да цветы, Гуляют там животные невиданной красы: Одно - как желтый огнегривый лев, Другое - вол, исполненный очей, С ними золотой орел небесный, Чей так светел взор незабываемый. А в небе голубом горит одна звезда. Она твоя, о ангел мой, она твоя всегда. Кто любит, тот любим, кто светел, тот и свят, Пускай ведет звезда тебя дорогой в дивный сад. Тебя там встретит огнегривый лев, И синий вол, исполненный очей, С ними золотой орел небесный, Чей так светел взор незабываемый.: רָאִיתִי בַּמָּרוֹם: זָהָב עוֹטֵף קַרְתָּא - צָלוּל כְּמוֹ קֶרַח שַׁעֲרָהּ, זוֹהֶרֶת חוֹמָתָהּ. וּבַקַּרְתָּא יֵשׁ גַן עִם דֶּשֶׁא וּפְרָחִים, הוֹלְכִים שָׁם יְצוּרִים יָפִים וְכָל אֶחָד - מַדְהִים: רִאשׁוֹן - הַכְּפִיר זְהוּב הָרַעֲמָה, מַרְאֵה שֵׁנִי - כְּמוֹ שׁוֹר מָלֵא עֵינָיו, וּשְׁלִישִׁי הוּא נֶשֶׁר הַשָּׁמַיִם, לוֹ מַבָּט זוֹרֵחַ וּבִלְתִּי נִשְׁכָּח... לְמַעְלָה בַּמָּרוֹם קוֹרֵן כּוֹכָב אֶחָד - אִתְּךָ הוּא, הַמַּלְאָךְ שֶׁלִי, אִתְּךָ לְעוֹלְמֵי עַד. בָּכִיר אֲשֶׁר בּוֹהֵר! אָהוּב אֲשֶׁר אָהַב! לַגַּן הַזֶּה יוֹבִיל אוֹתְךָ לָבֶטַח הַכּוֹכָב: תִּפְגֹשׁ בַּכְּפִיר זְהוּב הָרַעֲמָה, וְגַם בְּשׁוֹר כָּחֹל מָלֵא עֵינָיו, וְאִתָּם - גַם נֶשֶׁר הַשָּׁמַיִם, לוֹ מַבָּט זוֹרֵחַ וּבִלְתִּי נִשְׁכָּח...
מבצעים

באוגוסט 2019, אמר גרבנשצ'יקוב כי הוא שמע לראשונה את השיר בתחילת שנות השמונים במחזה של אולפן התיאטרון של אריק גורושבסקי בביצוע של ליאוניד טיכומירוב. השיר הדהד בו בחוזקה, עד כי כבר בהפסקה הוא ניסה לברר מהבמאי מי מחברו, ולא קיבל תשובה ברורה. "תוך חמש דקות אימצתי את הלחן - מעולם לא שמעתי שיר טוב יותר ברוסית" נזכר גרבנשצ'יקוב. במשך שנים רבות ביקש המבצע לברר מי כתב את המוזיקה ואת הטקסט. רק בסוף שנות השמונים, גרינשצ'יקוב הכיר את וולוחונסקי וחבוסטנקו, שהיגרו מברית המועצות וקיומם טויח על ידי הרשויות. השיר הוקלט על ידי להקת אקווריום בינואר 1986 בבית הרדיו של לנינגרד. הוא הוכנס לאלבום " עשרה חצים" בשם "עיר", ולאחר מכן בוצע בהופעות רבות והפך למין "כרטיס ביקור" מוזיקלי של גרבנשצ'יקוב.
בין גרסת גרבנשצ'יקוב לטקסט המקורי יש מספר הבדלים ניכרים. השינוי העיקרי הוא החלפת השורה "מעל לשמיים הכחולים ..." ב"מתחת לשמיים הכחולים...". על פי גרבנשצ'יקוב, הדבר עורר מחלוקת כאשר הוא נפגש עם אלכסיי חבוסטנקו, מבצעו הראשון של השיר וחבר ותיק של וולחונסקי. לטענת גרבנשצ'יקוב, השינוי נבע מתחושתו "...כי את גן העדן לא חייבים לחפש איפשהו במקום אחר. נראה לי, שאפשר לראותו על הארץ". באותו הראיון, גרבנשצ'יקוב טוען כי חבוסטנקו קיבל את טיעונו. לדברי חוקרת התרבות ס. ב. בוריסוב, במעבר מהשורה "מעל לשמים הכחולים" ל"מתחת לשמים הכחולים", גרבנשצ'יקוב, במודע או שלא במודע, התייחס לשורת הפתיחה משירו של פושקין "מתחת לשמיים הכחולים של ארצו מולדתו".
פופולריות

השיר זכה לפרסום בברית המועצות לאחר שהוא בוצע על ידי גרבנשצ'יקוב בסרט הקאלט הסובייטי של סרגיי סולוביוב "אסא" (1988). השיר נשמע בקטע בו זוג אוהבים, החושבים כי אהבתם לא עתידה לצאת אל הפועל, "צפים" בשקט ללמעלה וללמטה ברכבל של העיר יאלטה. בקרדיטים של הסרט לא צוינו מחבר הטקסט ומלחין המוזיקה. אמנם הבמאי הכיר אותם, אך אזכורם עשוי היה לסבך את הפצת הסרט באקרנים הסובייטיים. בשנת 2014, במאי הסרט סולביוב נזכר כי "במהלך הקטע עם השיר, כל הקהל ריתק את עיניו לשמיים, וכמו במקהלה בודהיסטית, כמו בהמנון, כולם הצטרפו לשירת גרבנשצ'יקוב". עבור הקהל הצעיר, שצפה בסרט בסוף שנות השמונים, בתקופת הפרסטרויקה, השיר נקשר בתקוות לשינוי, לעתיד טוב, לרחמים ולאהבת אדם.
תרגומי השיר

שירי וולחונסקי תורגמו מספר פעמים לעברית. התרגום המפורסם ביותר ל"גן עדן" נעשה על ידי זאב גייזל. תרגום זה הוכר על ידי וולוחונסקי, שדיבר עברית וחי בישראל תקופה מסוימת בחייו, כמדויק ביחס למקור. קיימות לשיר גרסאות כיסוי ותרגומים נוספים לעברית, כתרגום בועז אוסניס, המשתמש בשפה עכשוית יותר ומבוצע על ידי רוברט גילמור, וכביצוע של נטלי ברגר. באופן כללי, תרגומים אלה נצמדים לנוסח של וולחונסקי ולא לשינויים שביצע גרבנשצ'יקוב. בשנת 1985 תרגם המשורר והמתרגם האמריקני ריצ'רד פוויאר את השיר "גן העדן" לאנגלית. קיימים תרגומים לשפות נוספות, כיפנית, גרמנית, אוקראינית, ואף קווניה ואספרנטו.
הערות שוליים

↑  Тувим М., Милехин А., Демидов Д. (2011-12-07). "100 песен, изменивших нашу жизнь". Time Out. אורכב מ-המקור ב-2012-11-04. נבדק ב-2012-10-26.{{cite web}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  Под небом голубым чей Город золотой?
1 2 3  См. «Историю одной Песни» Зеева Гейзеля.
1 2  "כל עוד הארץ תנוע" Авторская песня в переводах на иврит - Тексты песен, באתר kfir-zahav.ucoz.ru
1 2  "К юбилею Сергея Соловьева. Часть 2. Сегодня вечером. Хронометраж факта 47.00—49.00". הערוץ הראשון (רוסיה). 2019-08-31. נבדק ב-2019-11-23.
↑  Справочное пособие для «БГ-ологов» и «Аквариумофилов». (אורכב 14.11.2016 בארכיון Wayback Machine) (אורכב [חסר תאריך] ב handbook.reldata.com [Error: unknown archive URL]).
↑  "Асса. Тайны нашего кино. Хронометраж факта 18.30—19.10". TV Center. 2014. נבדק ב-2019-12-02.
↑  Опубликован в сборнике: Modern Poetry in Translation. New Series, 10, Winter 1996, pp. 222—223.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: c38301b9-65c6-432b-8135-4d25711e0d34 
טטרמורף (ציורי קיר, מנזרי מטורה, המאה ה-16)
עלי זהב (חומר)

מסגרת מוזהבת מוכנה להברקה עם אבן אגט
עלה זהב 22 קרט המחובר למשטח בעזרת מברשת בתהליך ההזהבה
עלי זהב הוא זהב שעבר ריקוע עד להפיכתו לדף דק במיוחד. הוא משמש בעיקר להזהבה של משטחים וקיים במגוון רחב של קרטים וגוונים, שהשכיח שבהם הוא זהב צהוב 22 קרט העשוי מ-91.67 אחוז זהב טהור.
רוב עלי הזהב מיוצרים בגרמניה ואיטליה ומשווקים בספרונים של בין 20 ל-25 דפים המופרדים בניירות משי, בגדלים של 5X5 או 8X8 ס"מ. השיטה בעזרתה נוצרים העלים הדקים היא על ידי ריקוע עלי הזהב המונחים בין שתי שכבות ונדחסים במכות פטיש עד לעובי של כ-0.006 מ"מ.
טעות נפוצה היא לחשוב שעלה זהב הוא עלה מתכת, אך מדובר במוצרים שונים. המונח עלה מתכת מתייחס בעיקר לדפים דקים של מתכת בכל גוון ושאינם מכילים זהב אמיתי.
תהליך הנחת עלי הזהב

שיטת הנחת עלי הזהב המסורתית, הקשה והנחשבת ביותר, היא בשימוש במים. השיטה לא השתנתה במשך מאות בשנים והיא עדיין נעשית ביד.
תהליך העבודה מתחיל בשיוף מוקפד של משטח ומשיחתו בדבק, לאחר מכן מכסים את כולו בשש או שבע שכבות של טין ארמני איכותי ואדמדם טחון דק ומעורבב עם קולגן, ולאחר מכן הוא מלוטש עם בד כותנה לקבלת משטח חלק לגמרי ונטול פגמים. בשלב הזה מניחים את עלי הזהב שהורטבו מבעוד מועד במים בעזרת מברשת (לרוב משיער שור) ולבסוף מבריקים את המשטח עם אבן אגט; ההברקה צריכה להתבצע כשהדפים טרם התייבשו לגמרי.
בשיטה המודרנית, האובייקט שעובר הזהבה מצופה תחילה בדבק, לרוב על בסיס מים, ועלי הזהב מונחים על הדבק עד לייבוש. לאחר ייבוש מלא מורחים את האובייקט בלכה כאמצעי לשימורו.
עלי זהב באומנות

השימוש הפופולרי בעלי זהב נעשה כהזהבה לחומרים שנועדו לקישוט, כגון פסלים בנצרות המזרח, מסגרות ציור, רהיטים וכן חפצים קטנים כמו תכשיטים, אומנות נייר, ועוד.
קיימות מסגרות זהב העשויות ללא עלי זהב, ומחירן זול יחסית. אולם מסגרות עם עלי זהב הן לרוב עמידות ואיכותיות יותר.
שימוש קולינרי

עלי זהב אינם רעילים ובתרבויות אחדות משתמשים בהם כאמצעי קישוטי במזון או בשתייה. בדרך זו הם מעבירים תחושה של יוקרה וערך רב. עלה כזה נקרא וארק, וניתן למצוא אותו במספר קינוחים וממתקים, ביניהם שוקולד וממתקים הודיים מסוימים.
במדינות אסייתיות לעיתים משתמשים בעלי זהב בחטיפי פירות. בעבר השתמשו בו גם בקפה, במיוחד בתקופת "כלכלת הבועה" של יפן בקנאזווה, אזור בו התרכזה תעשיית עלי הזהב. חנויות וסדנאות עלי זהב מכרו תה ירוק וסוכריות עם עלי זהב בתוכן. בשלהי 1870, השתמשו באכילת עלי זהב עם שתיית אלכוהול, כדי ליצור רושם של עושר רב.
טרנד עכשווי בארצות הברית הוא שימוש בעלי זהב במשקאות ליקר כמו גולדשלאגר, אולם באירופה ליקרים עם חלקי עלי זהב ידועים כבר משלהי המאה ה-16. דוגמה ידועה לכך היא גולדווסר הפולני, המיוצר לפחות משנת 1598.
עלי זהב וגם עלי כסף משמשים כתוספת קישוטית במאכלי גורמה באסיה ובעיקר בהודו ורשומים בתור: E-174 ו-E-175
ליקר המכיל עלי זהב
מנג'ו, ממתק יפני, מצופה עלי זהב
עוגה מעוטרת עלי זהב
ראו גם

רדיד אלומיניום
לקריאה נוספת

Doerner, Max (1998). Paint materials and their use in art. Barcelona: Editorial Reverte.
Mayer, Ralph (1993). Materials and art techniques. Madrid: Tursen Hermann Blume. Madrid: Hermann Blume Tursan
סרגיי קלשצ'נקו

סרגיי קלשצ'נקו (במולדובנית: Сeргей Клещенко; נולד ב-20 במאי 1972) הוא כדורגלן עבר מולדובני ששיחק בעמדת החלוץ, וכיום מאמן את נבחרת מולדובה.
קריירה

קלשצ'נקו החל לשחק כדורגל במולדובה והתפרסם לאחר שהוביל את התקפת זימברו קישינב בתחילת שנות התשעים, תקופה בה שלטה הקבוצה בכדורגל המולדובני. קלשצ'נקו זכה עם הקבוצה בחמש אליפויות, וכבש במדיה 64 שערים בשלוש קדנציות, כשביניהן שיחק בגו אהד איגלס ההולנדית. ב-1998 נבחן קלשצ'נקו בווטפורד האנגלית, שביקשה להחתימו, אך בעיות עם אשרת העבודה של השחקן ודרישה כספית גבוהה של זימברו קישינב מנעו בסופו של דבר את המעבר, וקלשצ'נקו עבר לתקופה קצרה לזניט סנקט פטרבורג הרוסית.
בשנת 1999 הגיע קלשצ'נקו לישראל וחתם במכבי חיפה. במשחקו הראשון במדי הקבוצה, מול הפועל פתח תקווה באצטדיון האורווה, כבש ארבעה שערים. בעונת 1999/2000 כבש 22 שערים, ובכך שבר את השיא שקבע הפולני אנדז'יי קוביקה שנה קודם לכן, והפך לשחקן הזר שכבש הכי הרבה שערים בעונה אחת בליגת העל. כיבושיו הרבים זיכו אותו בכינוי "הקלאצ'ניקוב", על שם רובה הסער הרוסי AK-47. בעונת 2000/2001 זכה עם מכבי חיפה באליפות.
לקראת עונת 2001/2002 חתם קלשצ'נקו בקבוצת הפועל תל אביב. כבר במשחקו הראשון בקבוצה כבש את שער הבכורה שלו, 4 דקות מפתיחת המשחק מול מכבי הרצליה במסגרת גביע הטוטו. עם הפועל תל אביב הגיע בעונה זו עד לשלב רבע הגמר בגביע אופ"א, הישג השיא של קבוצה ישראלית במפעל זה. קלשצ'נקו כבש את השער השני לזכות הפועל במשחקה הביתי מול קבוצת צ'לסי האנגלית באצטדיון בלומפילד, ואת השער הבודד בניצחונה של קבוצתו מול קבוצת מילאן האיטלקית, במשחק שנערך בקפריסין. באותה עונה גם זכה עם הפועל תל אביב בגביע הטוטו.
לאחר שנתיים בהפועל תל אביב עבר קלשצ'נקו לרוסיה וחתם בקבוצת צ'רנומורץ נובורוסיסק. קלשצ'נקו לא מצא את מקומו בקבוצה, וחזר עוד באותה עונה לישראל, כשחתם בקבוצת בני יהודה תל אביב. בתום העונה חזר למולדתו ולקבוצה בה שיחק כבר בעבר, זימברו קישינב. לאחר מכן שיחק בעוד קבוצות ברוסיה, עד שפרש בפברואר 2008, והחל להתמקד בפיתוח מחלקות הנוער במולדובה. לאחר מכן מונה למאמן נבחרת הנוער של מולדובה. בשנת 2013 מונה למאמן זימברו קישינב, ולאחר מכן שימש עוזר מאמן בלייריה וברוסטוב.
בשנת 2019 הוא הגיע לצוות מאמנים של נבחרת מולדובה בכדורגל. לאחר שהיה מאמן נבחרת הנוער, בשנת 2021 הוא מונה למאמן הנבחרת הבוגרת. בשנת 2022 הוא עזר להגעת ארתור קראצ'ון שהיה שחקן הנבחרת להפועל כפר סבא.
קלשצ'נקו הוא מלך השערים של נבחרת מולדובה עם 11 שערים. הופעת הבכורה שלו במדי הנבחרת נערכה בשנת 1991, ועד שנת 2006 ערך במדיה 69 הופעות.
בנו הוא הכדורגלן ניקי קלשצ'נקו.
תארים

אליפות מולדובה: 1992/1993, 1993/1994, 1994/1995, 1995/1996, 1997/1998
הגביע המולדובי: 1997/1998
אליפות: 2000/2001
גביע הטוטו: 2001/2002
הערות שוליים

↑  יניב טוכמן, ‏‏הפועל כפר סבא החתימה את בלם נבחרת מולדובה, באתר ספורט1, 22 ביוני 2022
↑  NICKY SERGHEI CLEȘCENCO, NOUL JUCĂTOR AL LUI FC SION באתר התאחדות הכדורגל המולדובנית, 2 בפברואר 2021 (ברומנית)
עסלין

| --- | --- |
 טריטוריה:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 מחוז:  מחוז ירושלים
 נפה:  נפת ירושלים
 שפה רשמית:  ערבית
 שטח:  2,159 דונם עות'מאני (1945)
 סיבת נטישה:  מלחמת העצמאות
 תאריך נטישה:  18 ביולי 1948
 יישובים יורשים:  אשתאול
 דת:  מוסלמים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב לשעבר:  260 (1945)
 קואורדינטות:  31°47′05″N 35°00′23″E﻿ / ﻿31.78470833°N 35.00630278°E﻿ / 31.78470833; 35.00630278 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת השפלה מוגדלת) עסלין(למפת השפלה רגילה) עסלין(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עסלין(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עסלין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
עסלין (בערבית: عرتوف) היה כפר ערבי בהרי ירושלים בגבול שפלת יהודה, שהיה ממוקם זה 20 ק"מ ממערב לירושלים. אוכלוסיית הכפר מנתה 302 תושבים והוא נכבש על ידי כוחות ישראליים, מהגדוד הרביעי של חטיבת הראל, ב-14 ביולי 1948 במהלך מבצע דני, ותושביו ברחו. מושב אשתאול נבנה על אדמת הכפר. עסלין הייתה ממוקמת במרחק קצר מהכפר אישוע, שהיה ממוקם בעמק שמדרום מזרח לו, סמוך לכביש המשני שחיבר בין באב אל ואד לבית ג'יברין (היום כביש 38).
היסטוריה > בתקופה העות'מאנית

ברשומות המס העות'מאני משנת 1596, מופיע עסלין עם 14 בתים ו-77 תושבים, חלק ה"נחיה" (תת-מחוז באימפריה העות'מאנית) של רמלה במחוז יפו. תושבי הכפר שילמו מס בסך 25% על גידולי חיטה, זיתים, גפנים, עיזים ועל כוורת דבורים לייצור דבש, בסכום כולל של 4,000 אקצ'ה.
היסטוריה > בתקופת המנדט הבריטי

במפקד 1922, שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, בעסלין הייתה אוכלוסייה של 132 נפש, כולם מוסלמים. לפי מפקד אוכלוסין 1931 של ארץ ישראל  היו בכפר 40 בתים מאוכלסים, בהם התגוררו 186 תושבים, כולם מוסלמים.
בסקר הכפרים בשנת 1945 האוכלוסייה בכפר הייתה 260 תושבים מוסלמים. שטח הקרקע הכולל של הכפר היה 2,159. אשר מתוכם הוקצו 104 לחקלאות שלחין, ו-830 לגידולי דגנים דונם.
לפי תוכנית החלוקה, שהתקבלה ברוב קולות בעצרת הכללית של האו"ם ב-29 בנובמבר 1947, היישוב נכלל בשטח המדינה הערבית.
היסטוריה > לאחר הקמת מדינת ישראל

עסלין נכבשה על ידי פלוגה של הגדוד הרביעי של חטיבת הראל, במהלך מבצע דני במסגרת קרבות עשרת הימים, בבוקר של 18 ביולי 1948. בדו"ח של חטיבת הראל, מתוך יומן המבצעים של "מבצע דני" נכתב:
בבוקר ה-18.7 יצאה פלוגה של הגדוד הרביעי מצרעה ותפסה את הכפרים עיסלין ואישוע, כמעט ללא התנגדות. הפלוגה המשיכה דרומה, נכנסה לערטוף, תפסה את משטרת הרטוב ואת תחנת הרכבת, ונאחזה ברכס דיר-אבן, שבקצהו המשיכו להחזיק כוחות ערבים (המשלט המשותף).
בדצמבר 1949, הוקם על אדמות הכפר (והכפר הסמוך אישוע) המושב אשתאול, על ידי יהודים יוצאי תימן.
תמונות

מפות היסטוריות של סרעה:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| מפה מנדטורית משנת 1940 | מפה מנדטורית משנת 1943 | מפה מנדטורית של אזור הכפר 1945 |