stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יקי דולף
ביוגרפיה

דולף נולד וגדל ביפו. התגייס לצה"ל בשנת 1994, התנדב לחטיבת הצנחנים ושובץ בגדוד 890. שירת כלוחם בגדוד, תחת פיקודו של אבי גיל ששימש כמפקד הפלוגה. לאחר קורס קציני חי"ר שב לגדוד 890 ושימש כמפקד מחלקה. בהמשך שירת כסגן מפקד הפלוגה המסייעת. לאחר מכן מונה למפקד פלוגת מסלול. בהמשך מונה למפקד הפלוגה המסייעת בגדוד 890, והוביל אותה בלחימה בדרום לבנון, בזמן הנסיגה מלבנון ובתחילת האינתיפאדה השנייה. בגמר תפקידו עבר ליחידת דובדבן שם מונה לסגן מפקד היחידה בין השנים 2004–2005. בהמשך שירת כקצין אג"ם של חטיבת הצנחנים בין השנים 2005–2006, בין היתר במהלך מלחמת לבנון השנייה. לאחר מכן יצא ללימודים בפו"ם.
בשנת 2007 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד 890, הוא הוביל את הגדוד בלחימה במבצע עופרת יצוקה, בין היתר בשכונת אל-עטאטרה בצפון רצועת עזה. ובמחנה הפליטים שאטי. את תפקידו סיים בשנת 2009. בשנת 2009 מונה למפקד בא"ח צנחנים, ושימש בתפקיד עד 4 במאי 2011. ביוני 2011 מונה לראש לשכת הרמטכ"ל, בני גנץ, בתפקידו כיהן עד יולי 2013. באוגוסט 2013 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת שועלי מרום, ושימש בתפקיד עד אפריל 2015. ב-29 באפריל 2015 מונה למפקד החטיבה הצפונית ברצועת עזה, ב-20 ביולי 2017 סיים את תפקידו. ב-16 באוגוסט 2017 מונה למפקד חטיבת הצנחנים. ב-10 במרץ 2019, הרמטכ"ל, אביב כוכבי, החליט לנזוף בו, בעקבות מותו של חייל מגדס"ר צנחנים במהלך אימון בנחל חילזון. ב-12 ביוני 2019 סיים את תפקידו ויצא לשנת לימודים בחו"ל[דרושה הבהרה].
ב-2 ביולי 2020 הועלה לדרגת תא"ל ומונה למזכיר הצבאי של שר הביטחון, בני גנץ. ב-7 ביולי 2021, הרמטכ"ל, אביב כוכבי, החליט כי הוא יינזף פיקודית ויידחה קידומו לתפקיד נוסף בשנה, בעקבות מותו של מלש"ב שנהרג ב-11 באפריל 2019, כתוצאה מפגיעת אוטובוס במהלך גיבוש לחטיבת הצנחנים, שהיה תחת אחריותו הפיקודית במסגרת תפקידו כמפקד חטיבת הצנחנים. בתפקידו כמזכיר הצבאי שירת עד מאי 2023. ב-20 בדצמבר 2023 מונה למפקד אוגדת איו"ש.
כמפקד האוגדה החמיר את הוראות הפתיחה באש ביהודה ושומרון. כך למשל, באזורים בהם עסקו מקומיים במסיק הוחמרו ההוראות ונאסר על ביצוע נוהל מעצר חשוד לעבר מוסקים ערבים באשר הם ובאזורים בהם צה"ל פעל באופן עצים במבצע חומת ברזל נתנו הוראות דומות לאלו שנתנו בלחימה ברצועת עזה, לירות על מנת להרוג במי שנראה מתעסק בקרקע מחשש להנחת מטענים וכן לירות ברכבים המגיעים למחסומים מתוך אזורי לחימה. לטענת עיתון "הארץ", ההוראות הובילו למספר גבוה של הרוגים פלסטינים בלתי מעורבים, בהם נשים וילדים.
חיים אישיים

דולף נשוי לאפרת ואב לשניים. בעל תואר ראשון במנהל עסקים מהמרכז הבינתחומי הרצליה, תואר שני במדיניות ציבורית מאוניברסיטת תל אביב ותואר שני נוסף באסטרטגיה וביטחון לאומי מהאוניברסיטה לביטחון לאומי.
גלריה

אל"ם דולף נושא דברים בטקס חילופי מח"ט הצנחנים
מלפנים אל"ם יקי דולף, ומאחור אל"ם יובל גז, מח"ט הצנחנים הנכנס
הערות שוליים

↑  גל פרל פינקל, ‏פשיטות מעבר לגבול יחזקו את תחושת המסוגלות של כוחות היבשה, אך הן חייבות לשרת אסטרטגיה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 13 במרץ 2019
↑  רון בן ישי, המטרה: לנטרל את חיזבאללה במסתור שלו, באתר ynet, 14 בספטמבר 2018
↑  אפרת וייס, מג"ד צנחנים: המעבדה שנחשפה בשכם - הגדולה ביותר ביו"ש, באתר ynet, 5 בספטמבר 2007
↑  יוסי יהושוע וראובן וייס, "הגדוד של המדינה", ידיעות אחרונות מוסף 7 ימים, 7 באוקטובר 2011
↑  קלמן ליבסקינד, "הערכים התהפכו לנו". ראיון פרידה מהרבצ"ר, באתר nrg‏, 21 במאי 2010
↑   ראיון עם יקי דולף על עופרת יצוקה, סרטון בערוץ "nadav yaacobi", באתר יוטיוב (אורך: 35:08)
↑  עמוס הראל, החיילים מתאמנים, שר הביטחון אהוד ברק והרמטכ"ל גבי אשכנזי נלחמים, באתר הארץ, 13 בפברואר 2010
↑  סגן-אלוף יקי דולף מונה לתפקיד ראש לשכת הרמטכ"ל, באתר ערוץ 7, 5 באפריל 2011
↑  אור הלר, ‏שורה של מינויים בצה"ל, באתר "IsraelDefense"‏, 11 בדצמבר 2012
↑  ישי קרוב, מפקד חטיבה חדש באוגדת עזה - אל"ם יעקב דולף, באתר ערוץ 7, 29 באפריל 2015
↑   יניב קובוביץ, אביתר יוספי מת בנחל חילזון, המפקדים החלו לטייח כשגופתו עדיין במים, באתר הארץ, 17 בנובמבר 2020
↑  רוני דניאל, ‏לאחר טביעת החייל: 5 מפקדים יודחו, באתר ‏מאקו‏, 10 במרץ 2019
↑  תא"ל יקי דולף מונה למזכיר הצבאי של שר הביטחון, בני גנץ, באתר ערוץ 7, 2 ביולי 2020
↑   סיכום ועדת החקירה בנושא אירוע מותו של רון עובד ז"ל, באתר צה"ל, 7 ביולי 2021
↑   רשימת המפקדים החדשים בצה"ל, באתר צה"ל, 11 ביולי 2022
↑   "אנחנו כאן באוגדה - בורג בתוך מכונה שתפקידה להבטיח את נצח ישראל", באתר צה"ל, 20 בדצמבר 2023
↑  עוז ישראל שוורץ, ‏לא למדו: הוראות הפתיחה באש שניתנו לכוחות ביו"ש, באתר "סרוגים", 18 באוקטובר 2024
↑  ישראל לפקוביץ, אלוף הפיקוד אישר הוראות פתיחה באש מקלות ביהודה ושומרון, באתר בחדרי חרדים, 10 בפברואר 2025
↑   יניב קובוביץ, אלוף פיקוד מרכז אישר להרוג כל אדם "שמתעסק עם הקרקע" במבצע בגדה, והתוצאות ניכרות, באתר הארץ, 10 בפברואר 2025
הסרטים המכניסים ביותר בכל הזמנים

בהתאמת מחירי הכרטיסים לאינפלציה, הסרט "חלף עם הרוח" (1939) הוא בעל ההכנסות הגבוהות ביותר בכל הזמנים. ללא התאמת מחירי הכרטיסים לאינפלציה, הסרט "אווטאר" (2009) הוא בעל ההכנסות הגבוהות ביותר בכל הזמנים.
סרטי קולנוע מפיקים הכנסות בכמה דרכים הכוללות הקרנה בבתי קולנוע, השכרת וידאו לבתים, מכירת זכויות שידור לטלוויזיה ומכירת הסרטים בחנויות. עם זאת, ההכנסות מההקרנות בבתי הקולנוע הן המדד העיקרי להערכת ההצלחה של הסרטים, בעיקר בשל הזמינות של הנתונים לעומת נתוני מכירות סרטי וידאו ומכירות זכויות השידור, אך גם משום שבאופן מסורתי נהוג לעשות כך לאורך כל השנים. בערך זה נכללות רשימות של הסרטים המכניסים ביותר בכל הזמנים, רשימה של הסרטים המכניסים ביותר בכל שנה, וכן זיכיונות הסרטים המכניסים ביותר. כל הרשימות מתבססות על הכנסות בבתי הקולנוע ברחבי העולם, ואינן כוללות הכנסות מהשכרת סרטי וידאו, הכנסות ממכירת זכויות שידור והכנסות ממכירת סרטי וידאו.
באופן מסורתי סרטי מלחמה, מחזות זמר ודרמות היסטוריות היו הסוגות הקולנועיות הפופולריות ביותר בעולם. אף על פי כן, במאה ה-21 סרטי הזיכיונות הפכו בעיקר לסרטים המכניסים ביותר, וכיום יש עניין רב במיוחד בסוגת גיבורי-העל. בנוסף לכך, החל מאמצע שנות ה-90 זוכים הסרטים המונפשים לכל המשפחה להצלחה רבה במיוחד.
עשרת הסרטים עם ההכנסות הגבוהות ביותר בהתאמת מחירי הכרטיסים לאינפלציה

| # | שם הסרט | שנת הקרנת הבכורה | הכנסות גלובליות (עם התאמת מחירי הכרטיסים לאינפלציה ל-2019) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | חלף עם הרוח | 1939 | $3,728,000,000 |
| 2. | אווטאר | 2009 | $3,273,000,000 |
| 3. | טיטניק | 1997 | $3,099,000,000 |
| 4. | מלחמת הכוכבים - פרק 4: תקווה חדשה | 1977 | $3,061,000,000 |
| 5. | הנוקמים: סוף המשחק | 2019 | $2,797,800,564 |
| 6. | צלילי המוסיקה | 1965 | $2,564,000,000 |
| 7. | אי.טי. - חבר מכוכב אחר | 1982 | $2,503,000,000 |
| 8. | עשרת הדיברות | 1956 | $2,370,000,000 |
| 9. | דוקטור ז'יוואגו | 1965 | $2,246,000,000 |
| 10. | מלחמת הכוכבים - פרק 7: הכוח מתעורר | 2015 | $2,215,000,000 |
הסרט הראשון ברשימה - חלף עם הרוח (1939)
הסרט השני ברשימה - אווטאר (2009)
הסרט השלישי ברשימה - טיטניק (1997)
הסרט הרביעי ברשימה - מלחמת הכוכבים - פרק 4: תקווה חדשה (1977)
הסרט החמישי ברשימה - הנוקמים: סוף המשחק (2019)
הסרט השישי ברשימה - צלילי המוסיקה (1965)
הסרט השביעי ברשימה - אי.טי. - חבר מכוכב אחר (1982)
הסרט השמיני ברשימה - עשרת הדיברות (1956)
הסרט התשיעי ברשימה - דוקטור ז'יוואגו (1965)
הסרט העשירי ברשימה - מלחמת הכוכבים - פרק 7: הכוח מתעורר (2015)
50 שוברי הקופות עם הפתיחה הטובה ביותר

להלן רשימת 50 שוברי הקופות עם הפתיחה הטובה ביותר בקופות ברחבי העולם בכל הזמנים. מאחר שישנם שווקים שונים בהם הסרטים אינם מוצגים בימי שישי, נתונים אלו מתבססים על ההכנסות מהיום הראשון לשחרור הסרט ועד יום ראשון שבוע לאחר היציאה לאקרנים של הסרט. הנתונים של שנת 2002 אינם זמינים.
| # | שם הסרט | שנה | הכנסות בשבוע הראשון להקרנת הסרט (בדולרים) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | הנוקמים: סוף המשחק | 2019 | $1,223,641,414 |
| 2 | הנוקמים: מלחמת האינסוף | 2018 | $640,521,291 |
| 3 | מהיר ועצבני 8 | 2017 | $541,937,239 |
| 4 | מלחמת הכוכבים - פרק 7: הכוח מתעורר | 2015 | $528,966,675 |
| 5 | עולם היורה | 2015 | $524,909,010 |
| 6 | הארי פוטר ואוצרות המוות - חלק 2 | 2011 | $483,189,427 |
| 7 | קפטן מארוול | 2019 | $456,718,598 |
| 8 | מלחמת הכוכבים - פרק 8: אחרוני הג'דיי | 2017 | $450,821,889 |
| 9 | באטמן נגד סופרמן: שחר הצדק | 2016 | $422,507,347 |
| 10 | מהיר ועצבני 7 | 2015 | $397,627,459 |
| 11 | הארי פוטר והנסיך חצוי-הדם | 2009 | $394,022,354 |
| 12 | הנוקמים | 2012 | $392,538,708 |
| 13 | הנוקמים: עידן אולטרון | 2015 | $392,471,109 |
| 14 | רובוטריקים 3: אפלת הירח | 2011 | $382,425,000 |
| 15 | ספיידרמן 3 | 2007 | $381,660,892 |
| 16 | קפטן אמריקה: מלחמת האזרחים | 2016 | $379,539,142 |
| 17 | איירון מן 3 | 2013 | $372,553,677 |
| 18 | הפנתר השחור | 2018 | $371,367,531 |
| 19 | היפה והחיה | 2017 | $357,026,593 |
| 20 | שודדי הקאריביים: זרמים זרים | 2011 | $350,653,677 |
| 21 | שודדי הקאריביים: סוף העולם | 2007 | $343,972,864 |
| 22 | דמדומים 4: שחר מפציע - חלק 2 | 2012 | $340,667,634 |
| 23 | הארי פוטר ומסדר עוף החול | 2007 | $332,715,157 |
| 24 | הארי פוטר ואוצרות המוות - חלק 1 | 2010 | $330,017,372 |
| 25 | מלחמת הכוכבים - פרק 3: נקמת הסית' | 2005 | $303,949,700 |
| 26 | רובוטריקים 4: עידן ההכחדה | 2014 | $302,138,390 |
| 27 | דדפול 2 | 2018 | $300,386,357 |
| 28 | עולם היורה: נפילת הממלכה | 2018 | $298,924,610 |
| 29 | דמדומים 4: שחר מפציע - חלק 1 | 2011 | $291,022,261 |
| 30 | רוג אחת: סיפור מלחמת הכוכבים | 2016 | $290,049,210 |
| 31 | ליגת הצדק | 2017 | $278,842,239 |
| 32 | דמדומים 2: ירח חדש | 2009 | $274,939,137 |
| 33 | משחקי הרעב: עורבני חקיין - חלק א' | 2014 | $273,897,634 |
| 34 | אינדיאנה ג'ונס וממלכת גולגולת הבדולח | 2008 | $272,150,927 |
| 35 | שודדי הקאריביים: נקמתו של סלזאר | 2017 | $271,809,637 |
| 36 | יחידת המתאבדים | 2016 | $266,982,248 |
| 37 | דדפול | 2016 | $264,711,361 |
| 38 | אקס-מן: העתיד שהיה | 2014 | $262,866,321 |
| 39 | ספיידרמן: השיבה הביתה | 2017 | $256,535,853 |
| 40 | חיות הפלא: הפשעים של גרינדלוולד | 2018 | $253,663,104 |
| 41 | שומרי הגלקסיה: חלק 2 | 2017 | $252,522,752 |
| 42 | שר הטבעות: שיבת המלך | 2003 | $250,000,534 |
| 43 | עלייתו של האביר האפל | 2012 | $248,887,295 |
| 44 | לוגאן - וולברין | 2017 | $247,444,337 |
| 45 | משחקי הרעב: עורבני חקיין - פרק הסיום | 2015 | $247,158,007 |
| 46 | רובוטריקים: האביר האחרון | 2017 | $243,880,073 |
| 47 | חמישים גוונים של אפור | 2015 | $242,360,418 |
| 48 | אווטאר | 2009 | $241,571,046 |
| 49 | משפחת סופר-על 2 | 2018 | $235,826,976 |
| 50 | צופן דה וינצ'י | 2006 | $232,074,037 |
הסרטים המכניסים ביותר בישראל > הסרטים הלא-ישראלים המכניסים ביותר בישראל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הסרטים המכניסים ביותר בישראל > עשרת הסרטים הישראלים המכניסים ביותר

ההשוואה המקובלת לשוברי הקופות המקומיים היא על סמך מספר הכרטיסים שנמכרו בפועל בקופות במקום ההכנסות עצמן בקופות שכן אין צורך בהשוואת ההכנסות בקופות כמדד להצלחה כפי שנהוג באופן מסורתי עם סרטים בינלאומיים.
| # | שם הסרט | במאי | שנה | מספר צופים בבתי הקולנוע בישראל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | אסקימו לימון | בועז דוידזון | 1978 | 1,350,000 |
| 2 | קזבלן | מנחם גולן | 1973 | 1,222,500 |
| 3 | סאלח שבתי | אפרים קישון | 1964 | 1,184,900 |
| 4 | לשחרר את שולי | בן בכר | 2021 | 1,000,000 |
| 5 | שתי אצבעות מצידון | אלי כהן | 1986 | 920,000 |
| 6 | שני קוני למל | ישראל בקר | 1966 | 899,000 |
| 7 | כץ וקרסו | מנחם גולן | 1971 | 885,000 |
| 8 | לופו | מנחם גולן | 1970 | 872,000 |
| 9 | מבצע יונתן | מנחם גולן | 1977 | 812,500 |
| 10 | קוני למל בתל אביב | יואל זילברג | 1976 | 771,000 |
ראו גם

שובר קופות
הסרטים היקרים ביותר בכל הזמנים
הערות שוליים

↑  Anthony D'Alessandro,Nancy Tartaglione, Anthony D'Alessandro, Nancy Tartaglione, ‘Avengers: Endgame’ Finally Conquers King Of The World James Cameron’s ‘Avatar’ To Become Highest-Grossing Film Of All Time, Deadline, ‏2019-07-21 (באנגלית)
↑  טבלת הסרטים המכניסים ביותר ללא התאמה לאינפלציה, באתר Box Office Mojo
↑  Avatar, Box Office Mojo
↑  All Time Worldwide Box Office Grosses, web.archive.org, ‏2019-10-23
↑  אווטאר

סה"כ: "Avatar, Box Office Mojo. "2,789,679,794$

סה"כ נכון ל-2013: Avatar (2009) - Box Office Mojo, web.archive.org, ‏2013-10-23. "2,782,275,172$"

גרסה מיוחדת: Avatar 2010 Special Edition, Box Office Mojo. צפון אמריקה: "10,741,486$", שאר העולם: "22,469,358$"
↑  All Time Worldwide Box Office Grosses, web.archive.org, ‏2010-11-03
↑  Avatar: The Way of Water, Box Office Mojo
↑  טיטאניק

סה"כ: "$Titanic (1997), Box Office Mojo. "2,187,425,379

הקרנה מקורית: "Titanic (1997), Box Office Mojo. "$1,843,201,268

הקרנת 3D ב-2012: Titanic 2012 3D Release, Box Office Mojo. "343,550,770$"

הקרנה מחודשת ב-2017: Titanic 2017 Re-release, Box Office Mojo. "$691,642"
↑  All Time Worldwide Box Office, Box Office Mojo, ‏10-03-2021
↑  Star Wars: Episode VII - The Force Awakens, Box Office Mojo
↑  All Time Worldwide Box Office Grosses, web.archive.org, ‏2016-04-05
↑  Avengers: Infinity War, Box Office Mojo
↑  All Time Worldwide Box Office Grosses, web.archive.org, ‏2019-04-01
↑  Guinness World Records 2015. pp. 160–161. ISBN 9781908843708.
↑  Movie Franchises and Brands Index
בשש שנים שונות בתולדות הקולנוע הסרטים שביים סטיבן ספילברג היו לסרטים המכניסים ביותר בשנה בה יצאו לראשונה לאקרנים, ובשלוש הזדמנויות שונות בתולדות הקולנוע היו סרטיו הסרטים המכניסים ביותר בכל הזמנים.
זיכיון הסרטים של ג'יימס בונד היא זיכיון הסרטים הראשון שגרף מעל למיליארד דולרים ברחבי העולם
הסרט "אסקימו לימון" (1978) הוא שובר הקופות הישראלי המצליח ביותר בכל הזמנים
איפה הילד?

| --- | --- |

איפה הילד? ביום הסטודנט 2016 באוניברסיטת תל אביב
 מוקד פעילות:  גבעת ברנר, ישראל
 תקופת הפעילות:  1986–1998  2008–הווה
 סוגה:  רוק
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 אתר רשמי
 חברים
 חמי רודנר - שירה ובס  אסף שריג - שירה וגיטרה  אופיר בר עמי - שירה וגיטרה  אסף "בובי" מרוז - תופים
 חברים לשעבר
 יובל צמח - גיטרה  עומר דגני - תופים  שיף ערד - גיטרה 
איפה הילד? היא להקת רוק ישראלית שהוקמה בשנת 1986, התפרקה בשנת 1998 והתאחדה שוב בשנת 2008, ומאז היא פעילה. הלהקה נחשבת לאחת מהבולטות בגל להקות רוק ישראלי שצמחו בתחילת שנות התשעים.
היסטוריה > תחילת הדרך

הלהקה הוקמה בשנת 1986 בקיבוץ גבעת ברנר על ידי חמי רודנר, בן הקיבוץ, ואסף שריג, חבר הקיבוץ, ויליד קיבוץ בית השיטה (שריג הוא בנו של יוסף שריג). השניים, שהכירו עוד מגיל צעיר - שריג, שצעיר מרודנר בארבע שנים, למד בכיתה עם רותי (אחותו של חמי), החלו את פעילותם, יחד עם הגיטריסט יובל צמח, והמתופף עומר דגני, כלהקת קאברים (בעיקר בשפה האנגלית, ללהקות בסגנון הגל החדש כמו: הקיור, אקו והבאנימן, סוזי והבאנשיז). על שם הלהקה סיפרו כי נקבע בשל איחוריו של דגני, המתופף, בן ה-16, לחזרות, כשכל פעם נשאלה השאלה: "איפה הילד?". כעבור שנה, ב-1987, עם גיוסו של שריג ומעברו של חמי רודנר לתל אביב, הפסיקה הלהקה את פעילותה.
ב-1990 גובש הרכבה הסופי של הלהקה, כאשר שריג עבר לתל אביב, והצטרף לרודנר. ללהקה צורפו גם הגיטריסט אופיר בר עמי, מקיבוץ חניתה, והמתופף החיפאי, אסף "בובי" מרוז, שהיה בלהקת קילר הלוהטת.
היסטוריה > הפריצה וההצלחה

ראשית שנות ה-90 הייתה תקופת פריחה ברוק הישראלי בעיקר של להקות והרכבים צעירים. יש הטוענים [דרוש מקור: מי?] שהלהקה הייתה הסנונית הראשונה שבישרה על שפע הלהקות שצצו בהמשך העשור.
ב-1990 יצא לאור שיר ראשון של הלהקה, "אחד אלוהים", שיצא בחברת נענע דיסק והופיע כעבור שנה באלבום "אוסף נענע מספר 2". לאחר סיבוב הופעות בן שנתיים, הוחתמה הלהקה על ידי חיים שמש בחברת התקליטים "הד ארצי".
בשנת 1993 יצא אלבום הבכורה של הלהקה, "זמן סוכר", בהפקתו של יובל שפריר, והלהיטים נוגנו ושודרו ברדיו: "איפה הרוח", "מה שעובר עלי", "העצב שלה", "השמיים הגבול", "נפלת חזק", ו"אחד אלוהים". לחלק מהשירים גם שודרו בתוכניות הקליפים בטלוויזיה. האלבום הגיע למעמד אלבום פלטינה.
בפברואר של אותה שנה קיימה הלהקה את הופעת הבכורה החגיגית שלה בגבעת ברנר, הקיבוץ בו היא נוסדה. שבע שנים לאחר שהוקמה, הלהקה הייתה כבר מוכרת ומצליחה. חיזוק נוסף למעמדה זה קיבלה הלהקה כשהוזמנה שלושה חודשים לאחר מכן לחמם את הופעתו של בוב דילן ב"היכל התרבות" בתל אביב.
באלבום הבא של הלהקה, "שדים", שיצא בשנת 1994 בהפקתו של יובל שפריר, נעשה ניסיון להמשיך את הקו המצליח של האלבום הראשון. כדי לא ליצור את הרושם שרודנר הוא נותן הטון המרכזי וכל שאר החברים פחות חשובים, הודגשו באלבום מעורבותם של חברי הלהקה הנוספים. מעורבותו של שריג בכתיבה ובהלחנה גדלה מאוד (הוא הלחין שבעה שירים, ביניהם הלהיטים "לבן בחלום שחור", "בתוך התחתונים" ו"מישהו שומע אותי"), וגם אופיר בר עמי כתב והלחין שני שירים (ביניהם "נכנס בך השד"). רודנר עצמו גם הוא כתב והלחין חלקים רבים באלבום.
במקביל לפעילותו ב"איפה הילד?" הפיק רודנר באותה שנה את אלבום הבכורה של חברתו איגי וקסמן, "אדום", והלחין בו את השירים "אשה כפויה" ו"סוף הטיול" (למילים של וקסמן) ו"תהרוג אותי לאט" (למילים שהוא כתב). בהקלטות ניגן רודנר בבס ואיתו חבריו ללהקה: אסף מרוז בתופים, אסף שריג בגיטרה (בשיר אחד) ואף אופיר בר עמי קיבל תודה על גבי העטיפה.
היסטוריה > המשבר

בשנה שלאחר מכן הקליטה "איפה הילד?" את אלבומה השלישי, "מסעותי עם עצמי". שריג ורודנר התחלקו שוב ביצירת השירים, ואת הבולטים בהם יצרו יחד: "הביאו את הסתיו", "נביא השעמום", "זוהי סדום" ו"מסעותיי עם עצמי". ההפקה המוזיקלית של האלבום הייתה של סולן להקת משינה יובל בנאי, וחבר משינה שלומי ברכה התארח בקלידים בשיר "זוהי סדום". האלבום, בניגוד לקודמיו, נכשל בחנויות, ושיריו הושמעו פחות ברדיו מאשר שירי האלבומים הקודמים. הכישלון השפיע לרעה על היחסים בין החברים והלהקה עברה משבר. בר עמי עזב את הלהקה ב-1995 כדי להקדיש זמן ללהקתו "משחררי הסעיף", שריג הפיק מוזיקלית את אלבום הבכורה של להקת אלג'יר ואחר כך נסע ללונדון בכוונה להקליט משיריו באנגלית, ורודנר החל לעבוד על שירים לאלבום הסולו הראשון שלו, ונראה היה שהלהקה הגיעה לסוף דרכה.
למרות המשבר, בהמשך 1996 חזרה "איפה הילד?" לפעילות, ואלבום הסולו של רודנר הפך לאלבום של הלהקה. הלהקה הקליטה את האלבום "איפה הילד?" עם גיטריסט חדש, שיף (שפריר) ערד, ועם שריג שחזר מלונדון. רוב השירים בכל זאת היו של רודנר, בהם הדואט "רק בשביל לקבל חיבוק" עם איגי וקסמן, "עכשיו אני לא מוותר", "הולך רגל", "לאן לאן", ו"גלגל את החלום". בהפקה המוזיקלית של האלבום השתתפו חברי הלהקה ושי להב ממופע הארנבות של ד"ר קספר, שגם ניגן בהקלטות בקלידים שונים. האלבום הוקדש לזכרו של יצחק רבין.
אחרי הוצאת האלבום, שגם הוא לא זכה להצלחה, הופיעה הלהקה בהרכבה החדש במשך כשנה, וההופעות, שלא זכו להצלחה רבה, קירבו את הלהקה בפעם השנייה אל סופה.
היסטוריה > פירוק הלהקה

באמצע 1998 הוחלט לתת תוקף רשמי לפירוק "איפה הילד?" בהופעת פרידה ובאלבום אוסף. לכבוד הפירוק הקליטה הלהקה גרסת כיסוי ל-"Moonage Daydream" של דייוויד בואי ושלושה שירים חדשים: "ונוס בטריינינג", "היא לא יודעת לשתות" ו"כולם רוצים חבר". כמעט עשר שנות פעילות הסתיימו במופע חגיגי במועדון "אלנבי 58" בתל אביב, שבו אירחה הלהקה את אביב גפן, ירמי קפלן, יובל בנאי, אופיר בר עמי ואיגי וקסמן, ובאלבום האוסף המסכם "מישהו שומע אותי" שהכיל את להיטי הלהקה ודיסק בונוס עם השירים החדשים וגרסאות בהופעה חיה ללהיטיה.
היסטוריה > הופעות האיחוד

בשנת 2001 התאחדה הלהקה בהרכב מלא (עם אופיר בר עמי ושיף ערד) למספר הופעות נוספות, בהן במופע משותף עם מוניקה סקס ולהקת רוקפור. הלהקה גם הקליטה שיר חדש לכבוד האיחוד: "שלום עם עצמי".
היסטוריה > החזרה

בשנת 2008 הודיע רודנר כי הלהקה תשוב לעבוד ביחד. את האיחוד החדש, שיהיה לזמן לא קצוב, יזם רודנר. על הפרק עלה גם אלבום חדש. ב-2009 הוציאה הלהקה שני שירים חדשים בשם "מוזיקה אהבה" ו"מנסה".
באוגוסט 2010, הלהקה הוציאה לאור את הסינגל "אני במצב", סינגל ראשון מתוך אלבומה החמישי. בדצמבר 2011 הוציאה לאור הלהקה סינגל נוסף מאותו האלבום "אנחנו נהיה בסדר". ב-27 בפברואר 2012 יצא אלבומה החמישי של הלהקה "בני המאה ה-20" לאחר שלוש שנות עבודה על האלבום. הסינגל השני מן האלבום הוא "אוסטרליה בלוז".
במאי 2016 הוציאה הלהקה את "גוונים של זהוב", סינגל ראשון מהאלבום 'מתוק בחשכה'; וחודשיים לאחר מכן את הסינגל השני "רומנטיקה"'.
ב-9 במרץ 2017 יצא אלבומה השישי של הלהקה "מתוק בחשכה" בהפקתו של עופר מאירי. מתוכו בולט השיר "היא אוהבת".
בשנת 2020 השתתפה הלהקה בפסטיבל "סימנים חיוניים" אשר התקיים במשך שמונה ימים במאי 2020, ביוזמת עיריית תל אביב וקרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב, במסגרתה עלו בשידור חי אמנים ישראלים מוכרים, עם הופעות בסגנונות אינדי-פולק-רוק, אלקטרוני, ג'אז ואקספרימנטלי.
ב-5 ליוני 2023 חיממה הלהקה בפארק הירקון את להקת ההארד רוק "Guns N' Roses". באותו היום הוציאו את הסינגל "שיר אהבה".
ב-19 בפברואר 2024 הוציאה הלהקה את הסינגל "שלום עם עצמי", שנכתב בשנת 2001.
בצל מלחמת חרבות ברזל

להקת איפה הילד, בהופעה בכיכר החטופים והנעדרים, רחבת מוזיאון תל אביב לאמנות
חברי ההרכב

חמי רודנר - שירה ובס
אסף שריג - שירה וגיטרה
אופיר בר עמי - שירה וגיטרה
אסף מרוז - תופים
דיסקוגרפיה > אלבומים

זמן סוכר (1993)
שדים (1994)
מסעותי עם עצמי (1995)
איפה הילד? (1996)
בני המאה ה-20 (2012)
מתוק בחשיכה (2017)
דיסקוגרפיה > אוספים

מישהו שומע אותי (1998)
הערות שוליים

↑  אייל לוי, איפה חמי מגבעת ברנר, סקירה על חמי רודנר ואיפה הילד, מעריב, 19 במרץ 1990
יואב בירנברג, ארבעה חברים, שלושה קיבוצניקים, שני טלפנים ואחד אלוהים, חדשות, 3 באוקטובר 1991
↑  סיפור זה הוכחש בעבר בידי הלהקה, אך בסדרה "האלבומים" הודו חברי הלהקה שאכן זהו המקור לשמה
↑  שחר בן ברק, סקירה מקיפה לקראת יציאה של כ-15 אלבומי להקות בקיץ 91, מעריב, 8 ביולי 1991
↑   איפה הילד חוזרים עם שיר חדש: "שלום עם עצמי". האזינו, באתר וואלה, 19 בפברואר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302876005171  MusicBrainz: 10cb810b-2898-45af-83bf-77355eeb2566 
'איפה הילד?' בהופעה בתחנת רכבת סבידור בת"א - יוני 2015
הופעה של איפה הילד? יום הסטודנט 2016 באוניברסיטת תל אביב
חמי רודנר בהופעה של איפה הילד? ביום הסטודנט 2016 של אוניברסיטת תל אביב
ראש העין

אנדרטה משותפת להגנה ואצ"ל לנופלים בקרבות ראש העין במלחמת העצמאות
אחד הביתנים הבודדים שנשארו מהמחנה הצבאי הבריטי בראש העין משמש כיום כבית מורשת יהדות תימן
אגם הצלילים בראש העין
כיכר התווים בראש העין
גבעת טל וסביבותיה
שכונת גבעת הסלעים
מבט מהאוויר של ראש העין מזרח, 2017
מראה העיר מכיוון מגדל אפק
שכונותיה המזרחיות של העיר מתל אפק
אנדרטה לנופלים במערכות ישראל בראש העין
תצפית ביער ראש העין לכיוון מזרח
עיריית ראש העין
רֹאשׁ הָעַיִן היא עיר במחוז המרכז בישראל. העיר שוכנת במרזבה המזרחית של השרון, למול הרי השומרון.
ראש העין נקראת על שם מיקומה במוצא נחל הירקון (ראס-ראש, (מקור), עין- מזרקה, מעיין).
ראש העין הוכרזה כעיר בשנת 1994, היא משתרעת על פני שטח של כ-16,000 דונם. שכונותיה המזרחיות של ראש העין גובלות בקו הירוק והעיר מהווה גבול בין מחוז המרכז למחוז יהודה ושומרון. בראשות העיר עומד רז שגיא.
ראש העין היא אחת הערים שצומחות בקצב הכי מהיר בישראל, נכון לאוגוסט 2024 אוכלוסייתה עומדת על 78,010 תושבים וקצב הגידול השנתי הוא 6%.
תולדות ראש העין > פרהיסטוריה

שפע המים, החי והצומח באזור מעיינות הירקון משכו את האדם לאזור מאז ומתמיד. בקרבת העיר נמצאת מערת קסם, אתר ארכאולוגי חשוב משלהי התקופה הפלאוליתית התחתונה, בה נתגלו שרידי אדם, כליו ומזונו. כמו כן, באמצעות צנפות שנתגלו במקום מנסים החוקרים לשחזר את אורחות החיים בתקופות קדומות.
על גדות נחל רבה, מתחת למה שהיום הוא רחוב הגר"א, נתגלה כפר המתוארך לתקופה הכלקוליתית, ושמו היווה בסיס לשמה של התרבות שהקימה אותו, תרבות ואדי רבה, ששרידים ממנה מצויים ברחבי הארץ.
בתולדות ארץ ישראל שימשה ראש העין צומת דרכים, ולמעבר אפק נודעה חשיבות אסטרטגית וכלכלית. ממערב לעיר ניצב תל אפק שריד לשכבות היישוב והמבצרים שחלשו על האזור ועל מעיינות הירקון. אפק (מקור השם במילה אפיק, קרי מקום שיש בו מים) הייתה עיר כנענית, והיא נזכרה בכתבי המארות המצריים מן המאה ה-18 לפנה"ס. התרחשויות היסטוריות ומסעות צבאיים עברו באזור זה. במאה ה-15 לפנה"ס היא נכבשה על ידי מלכי מצרים, תחותימס השלישי ולאחריו על ידי אמנחותפ השני. אפק הפכה למצודה מצרית ובה שלט מושל מצרי. היא מוזכרת במכתבי אל-עמארנה במצרים. בארמון המושל מהמאה ה-13 לפנה"ס נמצא מכתב בכתב יתדות, שנשלח למושל מאוגרית שבסוריה.
אפק נזכרת ברשימות ערי כנען שנכבשו בידי בני ישראל בזמן כיבוש הארץ בהנהגת יהושע בן נון נכתב "וְאֵלֶּה מַלְכֵי הָאָרֶץ אֲשֶׁר הִכָּה יְהוֹשֻׁעַ וּבְנֵי יִשְׂרָאֵל"..."מֶלֶךְ אֲפֵק אֶחָד, מֶלֶךְ לַשָּׁרוֹן אֶחָד." (ספר יהושע, פרק י"ב, פסוק ז', פסוק י"ח). מאוחר יותר במאבק עם הפלשתים בתקופת השופטים בימי עלי הכהן, נערכו הפלשתים באפק למלחמה נגד בני ישראל, בשנת 1050 לפנה"ס. בני ישראל, שחנו באבן העזר (עזבת צרטה), ניגפו לפני הפלשתים. שנאמר: "וַיֵּצֵא יִשְׂרָאֵל לִקְרַאת פְּלִשְׁתִּים לַמִּלְחָמָה, וַיַּחֲנוּ עַל-הָאֶבֶן הָעֵזֶר, וּפְלִשְׁתִּים, חָנוּ בַאֲפֵק" (ספר שמואל א', פרק ד', פסוק א') - שני בני עלי הכהן נהרגו בקרב וארון ברית ה' נפל בשבי הפלשתים. הפלשתים גם נערכו באפק במערכה נגד שאול המלך בגלבוע.
בתקופות מאוחרות יותר נבנו בסמוך לראש העין מבצרים צלבניים וטורקיים. באזורים הסמוכים לעיר נמצאים אתרים ארכאולוגיים רבי חשיבות ומתקופות שונות (כתובת קדומה בשפה העברית, שנכתבה לפני כ־3,000 שנה, נחשפה בחפירות בסמוך לעיר), בשנת 2017 נחשף בראש העין מפעל מים בן 2,700 שנה.
תולדות ראש העין > בימי הביניים

במאה ה-5 נבנתה באזור מעיינות ראש העין כנסייה נוצרית–יוונית. במשקוף אחד הבתים נמצאה כתובת זיכרון לקדוש נוצרי, שהוצא להורג בפקודת הקיסר הביזנטי דיוקלטיאנוס; נראה שנלקחה מכנסייה או ממבנה קבורה ביזנטי.
במאה ה-12 נבנה על המוֹרָד המערבי של הרי השומרון המבצר הצלבני מיראבל, שהיווה חלק מרוזנות יפו ואשקלון, בה שלטה משפחת איבלין, משפחת אצולה פרנקית בארץ ישראל. המבצר נכבש ב-1187 על ידי אחיו של המצביא המוסלמי צלאח אל-דין, ונהרס ב-1191 בפקודתו של מצביא זה, לאחר שהכוחות המוסלמיים ניגפו בקרב ארסוף בידי ריצ'רד לב הארי.
הצלבנים בנו גם מבצר בשם סורדי פונטס. מבנה תל אפק, ששרד עד עתה, הוא למעשה חאן (מבנה) מבוצר מהתקופה הממלוכית, שהמשכו בתקופה העות'מאנית (משנת 1571). החאן מכונה בינאר באשי (שיבוש של פינאר באשי – ראש העין).