stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סינדי קמפבל (דמות בדיונית)

| --- | --- |

סינדי קמפבל בגילומה של השחקנית אנה פריס בסרט מת לצעוק 4
 שם סרט:  מת לצעוק (סדרת סרטים)
 הופעה ראשונה:  מת לצעוק
 הופעה אחרונה:  מת לצעוק 4
 מספר הופעות:  4
 יוצרים:  מרלון ויינס שון ויינס באדי ג'ונסון פיל באומן ג'ייסון פרידברג וארון סלצר (אנ')
 גילום הדמות:  אנה פריס
 מידע
 סטטוס:  אלמנה
 גזע:  בת אדם
 מין:  נקבה
 מקצוע:  תלמידת תיכון (מת לצעוק) סטודנטית בקולג' (מת לצעוק 2) כתבת חדשות (מת לצעוק 3) מטפלת בקשישים (מת לצעוק 4)
 נטייה:  טובה
 כוחות:  ללא כוחות על
 אזרחות:  אמריקאית
 דמויות קשורות
 משפחה:  ניל קמפבל (אבא) גברת קמפבל (אמא) אחות לא ידועה (מתה) קודי קמפבל (אחיין) ג'ורג' לוגן (בעל, מת) טום לוגן (גיס, מת) בעל לשעבר (לא ידוע)
 חברים:  ברנדה מיקס טום ריאן (בן זוג נוכחי) ריי וילקינס באפי גילמור גרג פיליפס שורטי מיקס בובי פרינז באדי סנדרסון ת'יאו קאיוקו
סינדי קמפבל (באנגלית: Cindy Campbell) היא דמות בדיונית המופיעה בסדרת סרטי "מת לצעוק", בהם היא מגולמת על ידי השחקנית אנה פריס. הדמות נוצרה על ידי שון ויינס, מרלון ויינס, באדי ג'ונסון, פיל באומן, ג'ייסון פריברג וארון סלצר (אנ'). הדמות הופיעה לראשונה בסרט "מת לצעוק" כאחת מתלמידות התיכון בו נרצחו מספר תלמידים. עלילת הסרט היוותה פרודיה על סדרות הסרטים "צעקה" ועל "אני יודע מה עשית בקיץ האחרון". דמותה של סינדי מבוססת ברפרוף על דמויותיהן של סינדי פרסקוט מסרטי "צעקה" (נב קמבפל) ועל ג'ולי ג'יימס מסרטי "אני יודע מה עשית בקיץ האחרון" (ג'ניפר לאב יואיט).
בסרט "מת לצעוק 2", סינדי היא כעת תלמידת קולג' וביחד עם חבריה, הולכת לטיול כיתתי בבית רדוף רוחות תחת הנחייתו של פרופסור אולדמן (טים קארי). בסרט זה, דמותה של סינדי מבוססת על דמותה של אלינור ואנס (לילי טיילור) מהסרט "בית האימה (אנ')". בסרט "מת לצעוק 3", דמותה מבוססת על דמותה של רייצ'ל קלר (נעמי ווטס) מהסרט "הצלצול". בסרט, סינדי היא כתבת חדשות המגדלת את אחיינה, קודי (דרו מיקוסקה). לאחר שצפתה בקלטת וידאו מקוללת, סינדי מנסה לשבור את הקללה לפני ששבוע יעבור והיא תמות. בסרט "מת לצעוק 4", דמותה של סינדי מבוססת על דמותה של קרן דייוויס (שרה מישל גלר) מהסרט "הטינה". בסרט, סינדי עובדת בתור מטפלת סיעודית שמטפלת באישה קשישה בשם גברת נוריס (קלוריס ליצ'מן) המתגוררת בבית רדוף רוחות, ובמקביל נאלצת להתמודד עם פלישת חייזרים לכדור הארץ.
סינדי וברנדה מיקס (בגילומה של רג'ינה הול) היו שתי השחקניות היחידות שהופיעו בארבעה סרטים בסדרה. אנה פריס סירבה לחזור לגלם את דמותה של סינדי בסרט "מת לצעוק 5" והיא הוחלפה על ידי אשלי טיסדייל, שגילמה את דמותה של ג'ודי סנדרס. פריס השתתפה בסרט "קיאנו" בשנת 2016 בתפקיד עצמה וסיפרה שהיא סירבה להמשיך להשתתף בסרטי "מת לצעוק" מכיוון שהיא הרגישה שהיא כבר מבוגרת מידי לתפקיד. הביקורות על משחקה של פריס בסדרת הסרטים היו טובות.
רקע > אופי הדמות

סינדי היא דמות אופטימית, לבבית ונאיבית שמנסה תמיד להשכין שלום בין חבריה ותמיד מחפשת רק את הטוב שבהם. בשני הסרטים הראשונים, שיערה של סינדי הוא שחור, אולם בשלישי והרביעי הוא בלונדיני. סינדי היא דמות שנחושה להגן על הסובבים אותה, בין אם זה אחיינה קודי או גורל העולם נגד הקלטת המקוללת. סינדי מראה יחס חם לבעלי חיים, לחסרי בית ולאנשים שלא שפר עליהם מזלם. במהלך הסרטים, דמותה של סינדי מתבגרת מנערה נאיבית לאישה חזקה. למרות זאת, היא עדיין בעלת ביטחון עצמי נמוך ולא מרגישה בנוח כאשר אחרים מבקרים את הופעתה.
למרות כל אלו, לסינדי יש צדדים מסוכנים ואלימים באישיותה. צדדים אלו נראו כשסינדי הכתה את כתבת החדשות גייל היילסטרום (שרי אוטרי (אנ')) בפניה (לאחר שהאחרונה כינתה אותה "שמנה"). לסינדי יש חוסר מזל כשזה נוגע לקשרים רומנטיים: בן זוגה הראשון, בובי פרינז (ג'ון אברהמס (אנ')) ניסה מספר פעמים לשדל אותה לקיים יחסי מין איתו, אך בהמשך התגלה שהוא הומוסקסואל ורוצח. מושא האהבה השני שלה, באדי (כריסטופר מסטרסון), נהג להעיר רבות על הופעתה של סינדי ולהתייחס אליה כאילו היא "חבר קרוב" (טפיחות חזקות בכתף, וודג'י (אנ') וכדומה). בעלה הראשון של סינדי היה אדם חסר התחשבות ומתעלל והיא התגרשה ממנו. מערכת היחסים היותר מוצלחת שסינדי חוותה הייתה עם בעלה השני, ג'ורג' לוגן (סיימון רקס), אך הוא מת בזמן קרב אגרוף.
סינדי נודעת כלוחמת טובה ומחזיקה בכישורי לחימה מגוונים (פרודיה על הסרטים "מטריקס" ו-"המלאכיות של צ'רלי"). לעיתים רחוקות, סינדי מגלה חוזק כמעט על אנושי, במהלך הסרט "מת לצעוק 3" סינדי הרימה את סיג'יי (קווין הארט) באוויר ברגע של תסכול. סינדי מדברת "יפנית" (במציאות הדיאלוג כלל שמות של חברות ומוצרים ביפנית במקום מילים אמיתיות). בנוסף לאלו, סינדי מתגלה כמכונאית. כאשר היא ננעלה ביחד עם באדי במקפיא בסרט השני, היא הצליחה בעזרת מוצרים פשוטים לבנות טרקטור ולחלץ אותם.
רקע > משפחה וחברים

החברים היחידים במשפחה של סינדי הופיעו או הוזכרו במהלך הסרטים: אביה, ניל קמפבל (ריק דוקומן (אנ')) הוא סוחר סמים שהופיע בסרט הראשון. לסינדי יש אחות שמוזכרת בסרט השלישי (אמו של קודי). בסרט הראשון, מנהל בית הספר בו סינדי לומדת והשריף בעיר רומזים שאמה של סינדי הייתה נימפומנית מוכרת. סינדי הייתה נשואה פעמיים: לאדם לא מוכר בין הסרטים השלישי והרביעי ולג'ורג' לוגן. לאחר מותו של ג'ורג', סינדי החלה במערכת יחסים עם טום ראיין (קרייג בירקו (אנ')) בסוף הסרט הרביעי.
רקע > בדיחות חוזרות

סינדי היא אחת משתי הדמויות בסדרת הסרטים שיש עליהן בדיחות חוזרות, הדמות השנייה היא ריי. הבדיחות על סינדי קשורות למבנה גופה הצנום. כשסינדי חושפת את החלק העליון של גופה בסרט הראשון, החזה שלה נפול ושעיר כשל גבר ובעקבות ההלם, בובי, בן זוגה של סינדי נופל מהחלון. בסרט השני, סינדי מושוות לרעה לדמותה של קרוליין קיין, הרוח הרודפת את בית האימה. באדי עצמו נוהג לקרוא לסינדי "A Cup" (מידה קטנה בחזיה) בגלל גודל החזה שלה. בסרט השלישי, סינדי צבעה את שיערה לבלונד והיא חושפת את החזה שלה בפני המנהל שלה בחברת החדשות, בתגובה, המנהל ושאר העובדים מציצים ואף מצלמים מהתפעלות.
בדיחה חוזרת נוספת היא כאשר סינדי מקיימת יחסי מין אלימים עם בובי והוא בתגובה "מעיף אותה לתקרה" כאשר הוא גומר. אירוע זה קרה גם בסרט השני כאשר סינדי אוננה לבאדי והוא בתגובה העיף אותה באותה הדרך כאשר הוא גמר.
הופעות > מת לצעוק

סינדי היא תלמידת תיכון שלומדת ביחד עם בן זוגה, בובי פרינז. חבריהם של הזוג כוללים את ברנדה מיקס (רג'ינה הול), באפי גילמור (שאנון אליזבת), ריי וילקינס (שון ויינס) וגרג פיליפס (לוקלין מונרו). למרות שסינדי ובובי הם בני זוג, השניים (לאכזבתו הרבה של בובי) עדיין לא שכבו. לאחר מותה של תלמידה בשם דרו בקר (כרמן אלקטרה), מתברר לצופים ששנה קודם לכן, החבורה בטעות התנגשה עם רכבם בהולך רגל בזמן שהם היו שתויים. למרות שהאדם לא נפגע ורק רצה להמשיך בדרכו, החבורה לא שמה לב והרגה אותו בשוגג. כדי להעלים את הגופה, החבורה זרקה אותה לים מהמזח והמשיכה בדרכה. סינדי מבחינה בגוסטפייס עומד מחוץ לכיתתה וזורק פתק לשולחנה בו נכתב "אני יודעת מה עשית בליל כל הקדושים האחרון". לאחר שהיא מותקפת על ידי גוסטפייס, סינדי מניחה שבובי הוא הרוצח ועדותה שולחת אותו לכלא. לאחר שהרוצח האמיתי מתקשר אליה, סינדי מזמינה אל ביתה מספר חברים כדי להרגיש מוגנת. למרות זאת, המפגש החברתי מתנפח למסיבה חסרת מעצורים ובמהלכה תלמידה אחרת נרצחת. לאחר שסינדי שכבה עם בובי לראשונה, מתברר שהוא הומו ושהוא מנהל מערכת יחסים עם ריי. למרות זאת, מתגלה שבובי וריי לא היו הרוצחים האמיתיים, אלא רק העתיקו את הרציחות ולקראת סוף הסרט, השניים נרצחים על ידי גוסטפייס האמיתי. סינדי מצליחה לברוח ממנו ומגיעה לתחנת המשטרה, שם מתברר שגוסטפייס הוא בעצם דופי גילמור (דייב שרידן (אנ')), אחיה הלוקה בשכלו של באפי שבעצם זייף את נכותו לאורך הסרט (פרודיה על "החשוד המיידי"). למרות שסינדי והשריף מנסים לתפוס את דופי, הוא בורח וסינדי נדרסת על ידי רכב.
הופעות > מת לצעוק 2

שנה לאחר אירועי הסרט הקודם, סינדי מתחילה ללמוד בקולג' ביחד עם ברנדה, ריי ושורטי (מרלון ויינס) (שלמרות שמתו בסרט הקודם, מופיעים בסרט זה). ביחד עם תלמידים נוספים, הקבוצה נוסעת לבלות את סוף השבוע בבית רדוף רוחות כחלק ממחקרו של פרופסור אולדמן. במהלך הסרט, סינדי מפתחת קשר חברי עם סטודנט בשם באדי, שרוצה שהשניים יהפכו לזוג. סינדי מסרבת בנימוס ומעדיפה שהם יישארו ידידים, באדי לוקח זאת ברצינות ומתחיל להתייחס לסינדי כאילו היא "חבר קרוב" שלו (נוהג לתת לה (טפיחות חזקות בכתף, וודג'י (אנ') וכדומה). בסוף הסרט סינדי מצליחה לברוח מבית האימה ומחדשת את לימודיה. היא ובאדי הופכים לזוג. בזמן בילוי משותף יחדיו, באדי נעלם במפתיע וסינדי נדרסת על ידי רכב.
הופעות > מת לצעוק 3

לאחר לימודיה סינדי הפכה לכתבת חדשות ומגדלת את אחיינה הצעיר, קודי, המציג רגישות לעל טבעי. סינדי מתאחדת עם ברנדה, שהפכה למורה בכיתתו של קודי והשתיים הולכות לאירוע "קרב ראפ" שבו מופיע ג'ורג' לוגן, חוואי בו סינדי התאהבה. לאחר האירוע, סינדי הולכת עם ברנדה לביתה והאחרונה מספרת לה שהיא צפתה בסרט מקולל שאמור להרוג אותה תוך שבוע מיום הצפייה. בזמן שסינדי במטבח, ברנדה נהרגת על ידי רוחה של טאבת'ה (נעמי לוסון-ביירד). סינדי מחליטה לחקור את הקלטת ובהדרגה לומדת שיש קשר בין הסרט המקולל לבין פלישת חייזרים לכדור הארץ. בסוף הסרט, העולם ניצל וסינדי מתחתנת עם ג'ורג'.
הופעות > מת לצעוק 4

מספר שנים לאחר אירועי הסרט הקודם, סינדי התאלמנה מבעלה ג'ורג' וקודי נשלח ללמוד בפנימייה צבאית. על מנת להרוויח כסף ולהעביר את הזמן, סינדי מחליטה להפוך למטפלת בקשישים ונשלחת לטפל באישה מבוגרת בשם גברת נוריס החיה בבית רדוף רוחות. במקביל, סינדי מתוודעת לשכנה של גברת נוריס, טום ראיין והשניים מתאהבים זה בזו. בעקבות פלישת חייזרים לכדור הארץ, סינדי מתאחדת עם ברנדה (שמתה בסרט הקודם, אך מופיעה גם בסרט זה) והשתיים מחפשות את הקשר בין פלישת החייזרים לבין לבין הרוח אותה היא פגשה קודם לכן.
פיתוח > פרודיה והשפעות

בסרט "מת לצעוק", דמותה של סינדי מבוססת על דמותה של סידני פרסקוט מהסרט "צעקה" ועל דמותה של ג'ולי ג'יימס מהסרט "אני יודעת מה עשית בקיץ האחרון". שמה הפרטי, סינדי הוא פרודיה לשם "סידני" ושם משפחתה הוא שם המשפחה של השחקנית נב קמפבל, כוכבת הסרט "צעקה".
פיתוח > ליהוק

בראיון למגזין "פיפל", הוסבר שאנה פריס נבחנה ביחד עם מאות נשים אחרות לתפקידה של סינדי קמפבל. קינן אייבורי ויינס (אנ'), הבמאי של שני הסרטים הראשונים בסדרה סיפר על פריס: "היה בה משהו מאוד רענן. בגלל שלא היה לה דבר להפסיד, היא לא חשבה שהיא בכלל תשיג את התפקיד".
פריס סיפרה שהסרט "מת לצעוק" היה התפקיד ההוליוודי הראשון שלה ושהיא מאוד נהנתה לעבוד בסדרת הסרטים כי זה הרשה לה להיות מצחיקה, ושהיא מרגישה שדמויות נשיות בסרטים לרוב לא מורשות להיות מצחיקות. בנוסף, פריס אמרה שאחד הדברים שהיא אהבה בסדרת הסרטים הוא שהיוצרים "יכולים לצחוק על כל דבר שנורא פופולרי באותו הזמן ולהכניס את זה טבעיות לתוך העלילה".
הערות שוליים

↑  IndieLondon: Scary Movie 4 - Anna Faris interview - Your London Reviews, www.indielondon.co.uk
↑  Kurt Anthony Krug, Edmonds actress having fun with "Scary" movies, growing career, seattletimes.nwsource.com, ‏April 21, 2006
עונת 1982/1983 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל

עונת 1982/1983 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל הייתה העונה ה-26 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.
המשחק הראשון התקיים ב-7 באוקטובר 1982 ותחרות הסתיימה ב-24 במרץ 1983. בתחרות השתתפו 24 קבוצות. 
בתחילת התחרות התקיימו משחקים בשיטת הנוקאאוט בהם נקבעו 6 עולות לבית הגמר. בבית הגמר התקיימו שני סיבובים. בסוף העונה ב-24 במרץ בגרנובל התקיים משחק הגמר.
התחרות הסתיימה בניצחון של סקויב קאנטו, בפעם השנייה ברציפות.
מהלך התחרות

בשלבים המוקדמים נקבעו 6 עולות לבית הגמר.
מהלך התחרות > בית הגמר

|  | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | איטליה סקויב קאנטו | 10 | 17 | 7 | 3 | 856 | 762 |
| 2. | איטליה בילי מילאנו | 10 | 17 | 7 | 3 | 796 | 766 |
| 3. | ספרד ריאל מדריד | 10 | 16 | 6 | 4 | 901 | 853 |
| 4. | ברית המועצות צסק"א מוסקבה | 10 | 15 | 5 | 5 | 849 | 856 |
| 5. | ישראל מכבי תל אביב | 10 | 15 | 5 | 5 | 866 | 839 |
| 6. | יוגוסלביה ציבונה זאגרב | 10 | 10 | 0 | 10 | 792 | 984 |
מהלך התחרות > משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 24 במרץ 1983 | איטליה סקויב קאנטו | 68:69 | איטליה בילי מילאנו | פלה דה ספורט, גרנובל צופים: 12,000 שיפוט: איוואן מאיניני (צרפת),  לובומיר קוטלבה (צ'כוסלובקיה) |
| 24 במרץ 1983 |  |  |  | פלה דה ספורט, גרנובל צופים: 12,000 שיפוט: איוואן מאיניני (צרפת),  לובומיר קוטלבה (צ'כוסלובקיה) |
ישראל בתחרות

מכבי תל אביב בשלב הראשון של המוקדמות ניצחה את אובס"ק וינה 85:63 ו-89:52. בשלב השני של המוקדמות היא ניצחה את דונאר ההולנדית 76:69 ו-68-88. את בית הגמר היא סיימה במקום החמישי.
פאלאס (מיתולוגיה)

ערך זה עוסק בשתי דמויות מהמיתולוגיה היוונית. אם התכוונתם לפירוש אחר, ראו .
| --- | --- |
העתק רומי של פסל יווני של פאלאס
העתק רומי של פסל יווני של פאלאס
 תפקיד:  אל החוכמה
 תרבות:  דת יוון העתיקה 
 אב:  קריוס 
 אם:  אוריביה 
 אחים:  פרסס, אסטראוס 
 בן או בת זוג:  סטיקס 
 צאצאים:  ניקה, ביה, זלוס, קראטוס, Fontes 
 
פאלאס (יוונית עתיקה: Παλλάς), במיתולוגיה יוונית, היא דמות שנויה במחלוקת, שלא יודעים בבירור את מקורה, ואף את מינה. להלן שתי גרסאות נפוצות:
על פי התאוגוניה של הסיודוס פאלאס הוא טיטאן, שהיה בנם של קריוס ואוריביה. אחיו הם אסטראוס ופרסס והוא היה בעלה של סטיקס. הוא היה אביו של זלוס, ניקה, קראטוס וביה (ייתכן גם של אאוס או סלנה). פאלאס היה אל החוכמה.
פאלאס היה גם כינוי לאתנה, אשר לפעמים נחשבה לבתו. באגדה אחת, פאלאס ניסה לאנוס את אתנה; היא הרגה אותו והפכה את עורו לאאגיס.
אאסון היה שמו של סוסו.
בגרסה אחרת, פאלאס הייתה חברה למשחקים של אתנה, בתו של האל טריטון. יום אחד, כאשר פאלאס ואתנה התאבקו ביניהם, זאוס הופיע ביניהם עם אאגיס. פאלאס, מרוב פחד, שכחה להתחמק ממכה של אתנה ונהרגה. אתנה התאבלה על מות חברתה ובנתה לכבודה פסל בדמותה, הפלדיום (אנ'). היא גם אימצה את שמה, ומכאן פאלאס אתנה.
פורווה

פורווה (בהונגרית: Porva) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם בפורווה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 473 ובשנת 2020 רק 468 תושבים.
כלי אבן, קברים ועוד ממצאים ארכאולוגיים מעידים כי האזור היה מיושב בתקופה הפרהיסטורית בעיקר בתקופת הברונזה.
יהודי פורווה

בפורווה חיו יהודים בתקופות זמן שונות. ישנו תיעוד של יהודים ילידי הכפר שנרצחו בשואה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 17 | 816 |
| 1910 | 6 |  |
| 1920 | 7 |  |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודים מפורווה שנרצחו בשואה באתר יד ושם
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת זירץ |
| --- | --- | --- |
| יישובים | זירץ • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 161112247   WorldCat (עם VIAF): 161112247
פורו

ערך זה עוסק בכפר בהונגריה. אם התכוונתם לסוג של ריקוד ברזילאי, ראו .
פורו (בהונגרית: Forró) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
יהודי פורו

יהודים התיישבו לראשונה בפורו בתחילת המאה ה-19. רובם התפרנסו ממסחר ומיעוטם היו בעלי מלאכה וחקלאים.
במחצית השנייה של המאה ה-19 נבנו בית כנסת, מקווה וישיבה.
תחילה היו יהודי פורו מסופחים לקהילה היהודית באבאויסאנטו, אחר כך לקהילת הרנאדווצ'ה, לבסוף נוסדה במקום קהילה אורתודוקסית עצמאית, והיו כפופים לה גם יהודים כמה יישובים קטנים בסביבה.
בשנת 1941 נשלחו ארבעה צעירים יהודים מפורו לעבודות כפייה, שניים מהם נשלחו לחזית ונספו.
ב-16 באפריל 1944, ארבעה שבועות לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה, הועברו יהודי פורו לעיר המחוז קושיצה, שם רוכזו בבית חרושת ללבנים כל יהודי המחוז. בסוף אפריל שולחו למחנה ההשמדה אושוויץ.
לאחר המלחמה חזרו חמישה יהודים לפורו, ועזבו את המקום תוך זמן קצר.
בדף הקהילה ממפקד קהילות הונגריה כתבו התושבים שבקהילה חיים 42 חברים, רב הקהילה הוא יצחק כהן. ביחד עם דף הקהילה שנתבקשו למלא הוסיפו מכתב ובו כתוב:
10 באפריל 1944, לכבוד:המועצה המרכזית בבודפשט
אשלח את השאלון המלא שצורף לבקשתם מתאריך ה-8 בחודש הנוכחי. עם זאת, אינני יכול לפרט את התקציב כיוון שאין לנו תקציב.
אין לנו עובדים בקהילה, אין לנו אפילו תפילה, מכיוון שמספר החברים הגברים הוא כה קטן עד שנוכל לקיים שירותי תפילה רק אם נקבל עזרה מהכפרים השכנים, ובמקרים כאלה התפילה מבוצעת לסירוגין על ידי החברים. העלויות מכוסות על ידי שני חברים משלמים.
| שנה | כמות יהודים | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 83 | 1,383 |
| 1910 | 68 |  |
| 1920 | 69 |  |
| 1930 | 57 |  |
| 1941 | 46 | 1,508 |
עלובי החיים (סרט, 1978)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  עלובי החיים 
 בימוי:  גלן ג'ורדן 
 הופק בידי:  Lew Grade 
 תסריט:  לפי ספרו של ויקטור הוגו  ג'ון גאי
 שחקנים ראשיים:  ריצ'רד ג'ורדן אנתוני פרקינס סיריל קיוזאק קלוד דופין
 מוזיקה:  אלין פרגוסון 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 חברת הפקה:  ITC Entertainment 
 חברה מפיצה:  Incorporated Television Company (ITC)
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, direct-to-video 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 27 בדצמבר 1978
 משך הקרנה:  150 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט היסטורי, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 דף הסרט ב־IMDb
 
עלובי החיים (באנגלית: Les Misérables) הוא סרט טלוויזיה בריטי משנת 1978 שמבוסס על ספרו של ויקטור הוגו "עלובי החיים".
ליבו של הסרט הוא התיאור של שתי הדמויות המרכזיות: ז'אן ולז'אן, שהיה חוטב עצים מובטל ונאלץ לגנוב פת לחם לילדים, אותו מגלם השחקן ריצ'רד ג'ורדן, וז'אבר, מפקד הכלא בו נאסר ז'אן ולז'אן וקצין משטרה – אותו מגלם השחקן אנתוני פרקינס. ז'אן ולז'אן, לאחר שנמלט מהכלא, בו שהה כעשרים שנה, מנסה לחזור לחברה. גם כאשר היה לתעשיין וראש עיר, הוא ממשיך לחיות בצניעות ושומר על יחס אנושי ואדיב כלפי אנשים פשוטים. הוא אינו שואף לנקמה בחברה, אך נוטר טינה רק למפקד הכלא ז'אבר, על אשר עולל לו. ז'אבר מייצג בצורה מרשימה את דמותו של שומר החוק – יחס קר ונוקשה ללא רגישות אנושית. בדו-שיח שהוא מקיים עם הכומר הוא אומר לו כי לדעתו אין אלוהים ויש רק חוק. הוא מוסיף כי גם "הטוב והרע אינם מחוץ לחוק". ברקע חשים בהשפעת דברי הכומר על הגנב לשעבר. הוא מבטיח לו תקופה חדשה והכומר אומר לו: קניתי את העבירות שלך – עכשיו אתה נקי. אך מסתבר שלא כך סבורה החברה. דברי ויקטור הוגו מצוטטים בתחילת הסרט, שכל עוד יהיו מקרים כאלה, חובה לחשוף אותם בפומבי.
עלילת הסרט

ז'אן ולז'אן ברח מכלא טולון, לאחר שנידון על גנבת פת לחם ובריחות חוזרות ונשנות מהכלא, לתקופות שהצטברו לעשרים שנה. הפעם הוא מחליט להיות פושע מצליח וגם לנקום את חילול כבודו על ידי ז'אבר מנהל הכלא. הוא התחיל את חייו בעולם החופשי ברצח שני אנשים אשר עמדו למכשול בדרכו. הוא ממשיך, רעב ועייף, לביתו של כומר במטרה לגנוב מביתו חפצים יקרי ערך, ולראשונה בחייו הוא נתקל באדם הנותן בו אמון ומכבד אותו. הוא מזמין אותו לסעוד ולנוח בביתו וטוען כי אינו עושה טובה בכך שהוא מעמיד את רכושו לרשות הזולת שכן, הבית וכלי הכסף אינם רק שלו. ז'אן ולז'אן גנב ממנו כלי הכסף, נתפס, ואז מודיע הכומר לשוטרים כי את הכלים הוא נתן לז'אן ולז'אן במתנה, ולאחר מכן הוא מציע לו להתחיל חיים חדשים.
ואכן, כעבור חמש שנים, הוא היה לתעשיין פנינים ולראש העיר מונטרי. בינתיים מגיע לעיר ראש משטרה חדש, הוא ז'אבר, אחרי סיום 21 שנות שרות בכלא טולון. הוא מוצא דמיון בהתנהגות של ראש העיר, בה הוא הוצב לשרת, לבין האסיר שנעלם מהכלא. ז'אן ולז'אן מסייע לו בכך, כאשר הוא חושף את זהותו על מנת להציל אדם שהמשטרה חשדה שהוא ז'אן ולז'אן האמיתי. וכך ראש העיר נעצר ומובל לכלא.
עלילת הסרט > האם והילדה

עוד בהיותו ראש העיר הוא גילה את פנטין, אותה מגלמת, השחקנית אנג'לה פלזנס, אם לילדה קטנה בשם קוזט, שנמסרה לשמירה למשפחה בעלת פונדק. מתברר כי פנטין פוטרה מעבודתה במפעלו של ז'אן ולז'אן. לקיומה היא נאלצת לאסוף נדבות ואף למכור את גופה. הוא מוצא אותה בתחנת המשטרה כאשר היא נאשמת בהיטפלות לזרים ברשות הרבים. הוא משחרר אותה ומציע לה את עזרתו אם תראה צורך בכך.
ואכן זה קורה. פנטין נפלה למשכב וכאשר מתברר לה כי יש סכנה לחייה, הוא הבטיח לה כי ייטפל בקוזט בתה. בינתיים הוא נעצר, עקב היותו אסיר נמלט. הוא מוכן לשלם את חובו לחברה אך מבקש מראש המשטרה, ז'אבר, שלושה ימים כדי לסיים את הטיפול בילדה. שומר החוק מסרב ועל מנת לקיים את ההבטחה הוא בורח. הוא מגיע לפונדק ותמורת 1,000 פרנק הוא פודה אותה. (בעל הפונדק מתחרט על מעשיה ומביע דעה כי גם 15,000 פרנק היה משלם – הצופה יודע זאת). משם הוא ממשיך לפריז כאן ייחל הפרק האחרון של הסרט.
עלילת הסרט > אהבת הצעירים

בפריז מתמסר ולז'אן לטיפול בקוזט. הוא מלמד אותה קרוא וכתוב. במקביל, ז'אבר, ממשיך ברדיפתו אחרי ולז'אן ומגיע לפריז. הוא סורק רובע אחר רובע. הסרט עוקב אחרי מהלכי המשטרה ומגלה את נפלאותיהן של סמטאות העיר. ז'אן ולז'אן מצליח להסתתר במנזר הודות לעזרתו של אדם אשר הוא עצמו הציל את חייו בעבר – גם הילדה מתבגרת במנזר.
עברו עשר שנים. קוזט מתבגרת ובעזרת תרומה של 5,000 פרנק היא משוחררת מהמנזר. היא מתחילה את חייה בעיר. היא יוצאת לגן ציבורי ופוגשת במהפכן צעיר, מריוס, אליו היא תקשור את חייה. אך בגן יש גם אדם נוסף ז'אבר, שהיה לסוכן חרש, אחרי שחזר שתפקיד משטרתי בכיר בפריפריה. הוא מגלה כי ולז'אן עדיין חי. ולז'אן חש בסכנה בעיר ומחליט זמנית לצאת ממנה, אך הוא לא מספיק לעשות זאת. מגיע אליו מסר, המיועד לקוזט, כי מריוס נלחם ברחובות. הוא רץ לקראתו ושם הוא פוגש את ז'אבר אשר נפל בשבי המורדים. ולז'אן מבקש רשות להוציאו להורג, הוא נמסר לידו ולהפתעתו הוא משלח אותו לחופשי. ולז'אן כבר לא חש ברצון לנקום והוא נותן לו להימלט. הוא מקווה כי בכך ייסתיים המרדף אחריו.
ז'אבר החופשי לא מפסיק את הרדיפה אחרי ז'אן ולז'אן, הנושא על גבו את מריוס הפצוע, בתעלות הביוב של העיר. ז'אבר מצליח להדביק אותו, ואז מתקיים הדו-שיח המפורסם, האם שלטון החוק הוא חזות הכל – כפי שז'אבר סבור – ואז עליו לירות בז'אן ולז'אן. ז'אבר מגיע למסקנה כי יש מקום גם לשיקולים מחוץ לחוק. הוא משחרר לחופשי את אויבו, מטייל לאורך נהר הסיינה ושם קץ לחייו.
בסיומו של הסרט, קוזט, ז'אן ולז'אן ומריוס וסבו האציל מגיעים לחופש לכנסייה. קוזט ומריוס באים בברית נישואין וממשיכים לבריטניה.
שחקנים ודמויות

| שם השחקן/נית | שם הדמות |
| --- | --- |
ריצ'רד ג'ורדן: ז'אן ולז'אן
אנתוני פרקינס: ז'אבר
אנג'לה פלזנס: פנטין
קרוליין לנגריש: קוזט
ג'ואנה פרייס: קוזט הילדה
כריסטופר גארד(אנ'): מריוס
איאן הולם: ת'נרדייה
קרוליין בלקיסטון: גב' ת'נרדייה
טימותי מורנד: אנז'ולרא
דקסטר פלטשר: גברוש
סיריל קיוזק: Fauchelevent
קלוד דופין(אנ'): ההגמון מירייל
ג'ון גילגוד: 
סיליה ג'ונסון(אנ'): 
ג'ויס רדמן: 
פלורה רובסון:
ראו גם

עלובי החיים
עלובי החיים (מחזמר)
עלובי החיים (סרט, 2012)
הערות שוליים

↑  מוטיב זה חוזר בסיפור: "שלח לחמך על פני המים כי ברוב ימים תמצאנו".
| עלובי החיים מאת ויקטור הוגו |
| --- | --- | --- |
| יצירות | עלובי החיים (רומן, 1862) • עלובי החיים (סרט, 1978) • עלובי החיים (מחזמר, 1980) • עלובי החיים (סרט, 2012) • עלובי החיים (מיני-סדרה, 2018) |  |
| דמויות | ז'אן ולז'אן • ז'אבר • פנטין • קוזט • מריוס פונמרסי • אפונין • אנז'ולרה • גברוש • ת'נרדייה |  |
| שחקנים בולטים | אבי טולדנו • אדי רדמיין • אלברט כהן • אלי דנקר • אמנדה סייפריד • אן האת'וויי • ארון טבייט • דודו פישר • הלנה בונהם קרטר • יבגני שפובלוב • יו ג'קמן • ליאה סלונגה • ליאור ייני • מאט לוקאס • מייקל בול • ניק ג'ונאס • סמנתה בארקס • סשה ברון כהן • עידו מוסרי • פטי לופון • פיליפ קוואסט • קולם וילקינסון • ראסל קרואו • רוג'ר אלם • רינת גבאי • ריקי גל • שלומית אהרון • ששי קשת • תיקי דיין |  |
| שירים נבחרים | Do You Hear the People Sing?‏ • I Dreamed a Dream‏ • One Day More‏ • Bring Him Home‏ • Stars‏ • On My Own‏ • Who Am I?‏ • Master of the House‏ • Suddenly‏ |  |