stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוזיקת קאנטרי
מוזיקת קאנטרי מחוץ לארצות הברית > קנדה

מחוץ לארצות הברית, קנדה היא בסיס האומנים ובסיס המעריצים הגדול ביותר למוזיקת הקאנטרי. הזרם המרכזי של מוזיקת הקאנטרי מוטבע בתרבותם של מחוזות כגון: נובה סקוטיה, ניו ברונוויק, אי הנסיך אדוארד, ססקצ'ואן, ומניטובה. אזורים עם מספר גבוה של תושבים כפריים. מקורה של מוזיקת הקאנטרי הקנדית הוא בקנדה האטלנטית בצורה של מוזיקת פולק קלטית שהייתה פופולרית בקרב מהגרים אירים וסקוטים, שהגיעו אל המחוזות המריטיים (Maritime Provinces-מחוזות ימיים) הכוללים את נובה סקוטיה, ניו ברנזוויק, ואי הנסיך אדוארד. אין זו הפתעה כי שורשי מוזיקת הקאנטרי הקנדית מושכים קווים מקבילים אל דרומה של ארצות הברית ואל הרי האפלצ'ים. כל שלושת המחוזות מיושבים ברובם בידי מתיישבים כפריים מהאיים הבריטיים. התפתחותה של מוזיקת הקאנטרי במריטיים שיקפה את התפתחותה של מוזיקת הקאנטרי בארצות הברית, דרומית להרי האפלצ'ים.
"החגיגה של ג'ון מסר" (Don Messer's Jubilee) הייתה תוכנית טלוויזיה שבסיסה בהאליפקס שבנובה סקוטיה, ושידרה מוזיקת קאנטרי/פולק לרחבי קנדה משנת 1957 עד ל-1969. היא שלפה את הרעיון שבבסיס תוכניתו של אד סאליבן מתוך ארצות הברית והפכה לתוכנית מספר 1 בקנדה במשך רוב שנות ה-60. "החגיגה של ג'ון מסר", הציגה פורמט קבוע לאורך השנים, מתחילה עם נעימת פתיחה הנקראת, "Goin' to the Barndance Tonight", ולאחריה נגינת כינור של ג'ון מסר ולאחר מכן שירים בביצועם של מארג' אוסבורן וצ'ארלי צ'מבליין ואמנים אורחים אחרים, ונעימת סיום. התוכנית הסתיימה עם השיר, "Till We Meet Again".
הופעות האורח בתוכנית נתנו חשיפה ארצית למספר רב של אומני פולק קנדיים, וביניהם: טום קונור וקת'רין מק'קינון. כמה אומני קאנטרי מאזור המאריטיים זכו להצלחה נוספת מחוץ לגבולות קנדה. האנק שאו, ווילף קרטר (הידוע גם בכינוי "מונטנה סלים"), ואן מארי, הם שלושה הראויים לציון ביניהם.
ביטולו של המופע על ידי השידור הארצי בשנת 1969 גרמה למחאה כלל ארצית, שהגיע לידי כך שהשאלה אף הועלתה בדיוני הפרלמנט הקנדי.
אף על פי ששורשי הקאנטרי באזור המאירטיים, אומני קאנטרי מסורתיים רבים הגיעו ממערבה ומזרחה של קנדה. הם משתמשים באופן קבוע בכינור ובגיטרות חשמליות. אומני קאנטרי קנדיים הראויים לציון הם: שאניה טוויין, מארג' אוסבורן, האנק שאו, ג'וי מורינג, דון מסר, דוק וולקר, אמרסון דרייב, פול ברנדט, הווילקנסונס, וילף קרטר, מישל רייט ועוד.
מוזיקת קאנטרי מחוץ לארצות הברית > אוסטרליה

מוזיקת הקאנטרי באוסטרליה תמיד הייתה פופולרית, במיוחד אם מתייחסים לאופייה הכפרי של המדינה. החל מהמאה ה-19 החלו כותבי בלדות לכתוב על מעשיהם בספר, כמו גם שירי מחאה כנגד עריצותה של הממשלה. בשנות ה-40 של המאה ה-20 פרץ דייוויד גורדון "סלים דאסטי" קירקפטריק בקריירת קאנטרי שנמשכה יותר מחמישים שנה והוציא לאור יותר ממאה אלבומים. סמוקי דאוסון, היה גם הוא חלוץ בתחום מוזיקת הקאנטרי האוסטרלית, עיצב את עצמו רבות בסגנון קאובוי מסורתי, ואפילו כיכב בסדרת ספרים היתולית אותה כתב ובסדרת תוכניות רדיו. בשנים האחרונות, אמנים כמו: קית' אורבן ושרי אוסטין החזיקו את מוזיקת הקאנטרי המסורתית האוסטרלית במרכז המבה המקומית.
כשהיא ממקדת את רגשותיה במילים, פיתחה מוזיקת הקאנטרי האוסטרלית את סגנונה הייחודי, שהשתקפה באומנים כמו: לי קרנגהאן, סלים דאסטי, וגראהם קונורס.
פסטיבל הקאנטרי של תאמוורת' הוא פסטיבל מוזיקה שנתי המתקיים בתאמוורת' ניו סאות' ויילס, אוסטרליה (בירת מוזיקת הקאנטרי האוסטרלית). הוא מציין את התרבות והמורשת של מוזיקת הקאנטרי האוסטרלית. במהלך הפסטיבל מקיימת התאחדות מוזיקת הקאנטרי האוסטרלית (CMAA)את טקס פרסי הקאנטרי של אוסטרליה, הפרסים המוענקים מכונים פרס גיטרת הזהב.
פסטיבלי מוזיקת קאנטרי חשובים אחרים כוללים את: פסטיבל מוזיקת הקאנטרי של ויטלסי הנערך דרומית לעיר מלבורן בחודש פברואר, פסטיבל הקאנטרי של ביופ ברוק הנערך במערבה של המדינה בחודש פברואר, פסטיבל מוזיקת הקאנטרי של מחוז ברמה הנערך בדרומה של היבשת בחודש יוני, פסטיבל "התכנסות הקאנטרי הארצית" הנערך בג'ימפי במהלך חודש אוגוסט, פסטיבל מוזיקת הקאנטרי של מילדורה למבצעים "עצמאים" בלבד הנערך במהלך חודש אוקטובר, ופסטיבל המוזיקה של קנברה הנערך בבירתה הלאומית של אוסטרליה במהלך חודש נובמבר. חלק מהפסטיבלים ייחודיים וזאת עקב מיקומם שלהם, הפסטיבל הנערך בגרבלין שבמדינת ניו סאות' ויילס מקדם את מוזיקת הקאנטרי האוסטרלית דרך פסטיבל "התכנסות" המוזיקה של גרבין; פסטיבל מוזיקת הקאנטרי של מרילי הוא אירוע ייחודי הנערך בחוף סמוקי אשר בדרומה של אוסטרליה בחודש ספטמבר והוא פסטיבל המוזיקה היחידי בעולם המשתמש בדוברה דמוית צדפה כבמה.
באוסטרליה קיים ערוץ מוזיקת קאנטרי הפועל 24 שעות ביממה.
מוזיקת קאנטרי מחוץ לארצות הברית > מוזיקת קאנטרי בינלאומית אחרת

טום רונלד, מהתאחדות הקאנטרי הבינלאומית, מסביר את הפופולריות הבינלאומית של מוזיקת הקאנטרי: בהיבט זה, לכל הפחות, מאזיני מוזיקת קאנטרי ברחבי העולם יש מכנה משותף עם אלה שבארצות הברית. בגרמניה, לדוגמה, רוהרבאך (הכוונה כאן לדירק רוהרבאך מהשידור הציבורי בבוואריה) מזהה שלוש קבוצות עיקריות הנמצאות תחת השפעת הסגנון: אנשים המגלים עניין בדמות הקאובוי, מעריצים בני גיל הביניים המחפשים אלטרנטיבה למוזיקת הרוק הנוקשה יותר ומאזינים צעירים יותר הנמשכים להשפעתו של צליל הפופ המובלט היום בלהיטי קאנטרי רבים".
אחד מהראשונים שהופיעו עם מוזיקת הקאנטרי מחוץ לגבולות צפון אמריקה היה ג'ורג' המילטון ה-VI. הוא היה מוזקאי הקאנטרי הראשון שהופיע בברית המועצות; כמו כן הוא ערך סיבובי הופעות באוסטרליה ובמזרח התיכון. הוא הוערך בשל כך כ"שגריר בינלאומי של מוזיקת הקאנטרי" על תרומתו להפיכת מוזיקת הקאנטרי למוזיקה כלל עולמית. גם ג'וני קאש, אמוליו האריס, קית' אורבן, ודוויט יוקהאם ערכו סיבובי הופעות דומים.
התאחדות מוזיקת הקאנטרי לקוחת על עצמה יוזמות רבות כדי לקדם את מוזיקת הקאנטרי מחוץ לגבולות יבשת צפון אמריקה.
בדרום אמריקה נערך "פסטיבל סן פדרו השנתי למוזיקת קאנטרי", בעיר סן פדרו שבארגנטינה. הפסטיבל מארח להקות שונות מארגנטינה, כמו גם אומנים בינלאומיים מברזיל, אורוגוואי, צ'ילה, פרו, וארצות הברית.
באירלנד, TG4 (רשת השידור הממלכתית של אירלנד, המשדרת בשפה האירית) החלה לשדר תוכנית המחפשת את הכישרון הבא של אירלנד בתחום מוזיקת הקאנטרי ונקראת Glór Tíre (תרגום: קול הקאנטרי), עתה מוקרנת העונה השישית והתוכנית נחשבת לאחת הנצפות ביותר באירלנד. הזמרת קריסטל סווינג נחשבת לאחת ההצלחות האחרונה באירלנד בסגנון מוזיקה זה.
במהלך שנות ה-70, התקיימה ברודזיה סצנה פעילה של מוזיקת קאנטרי ווסטרן. שירים רבים שילבו בלדותקאנטרי עם מילים מילטנטיות ופטריוטיות. לדוגמה, שירו של קלם תהולט, "Rhodesians Never Die", העפיל לראש המצעדים במדינה.
הערות שוליים

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: הערות השוליים צריכות להיות בשפת המקור.
1 2  ריצ'רד פטרסון, יצירת מוזיקת קאנטרי-לבדות אמינות, עמ' 9
↑  "Country music – Definition". Dictionary.com.
↑  "Country music – Definition". Oxford Dictionaries. אורכב מ-המקור ב-9 בספטמבר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  jim-reeves.com
↑  ד.ל. גיש מוזיקת קאנטרי, עמ' 7
↑  ההיסטוריה של הבנג'ו
↑  ביל סי. מאלון מוזיקת קאנטרי ארצות הברית
↑  דיפורד ביילי - אגדה אבודה
↑  "דיפורד ביילי - אגדה אבודה" - סרט הדוקומנטרי של ערוץ PBS,
↑  מדריך לטקסס
↑  רשימת ההקלטות של סדרה 15000D בחברת קולומביה
↑  ג'ון קרסון באתר על ההיסטוריה של ג'ורג'יה
↑  מילים
↑  הסיפור על הבלדה ועל האסון
↑  על "דודה" סמנטה והשיר הראשון
↑  מוזיקה דרומית
↑  רשימת סינגלים של ג'ימי רודג'רס
↑  משפחת קרטר באתר מוזיקה מדרום ארצות הברית
↑  שורשי המוזיקה האמריקנית סדרת טלוויזיה מארצות הברית
↑  תור הזהב במוזיקת הקאנטרי
↑  מוזיקת קאובויז
↑  לוח זמנים בהתפתחות הגיטרה
↑  הביוגרפיה של ארתור סמית
↑  צ'ארלס. קיי וולף, ג'יימס אדוארד אקנסון, מוזיקת הקאנטרי יוצאת למלחמה, אוניברסיטת קנטקי, 2005, עמ' 55
1 2  ג'רלד הסלן, בלוז של אנשים עובדים-מוזיקת קאנטרי בקליפורניה, אוניברסיטת קליפורניה, 1999, עמ' 135
↑  קרייג מוריסון, גו קאט גו מוזיקת הרוקבילי ועשייתה, אוניברסיטת אילינוי, 1996, עמ' 28-29
↑  היכל התהילה של הרוק אנד רול - פלוייד קרמר
↑  ביוגרפיה של מרל הגארד
↑  הביוגרפיה של גרהאם פרסונס באתר AllMusic
↑  Gram Parsons, באתר הרולינג סטון
↑  השורשים של מוזיקת הקאנטרי, מהדורת אספנים, 1 בספטמבר 1994, עמ' 72
↑  ג'רלד הסלן, בלוז של אנשים עובדים-מוזיקת הקאנטרי בקליפורניה, אוניברסיטת קליפורניה, 1999, עמ' 259
↑  מילות השיר "The Devil Went Down to Georgia"
↑  קאנטרי הוא סגנון המוזיקה מס' 1 כתבה בעיתון, Reading Eagle, 19/08/1992
↑  ברט ווד, מוזיקת הקאנטרי משקפת את הזמנים, הראלד ג'ורנל, ספרטנבורג דרום-קרולינה, 27/09/1992
↑  ג'ק הרסט, מוזיקת הקאנטרי עושה גלים מעבר לים, טורונטו סטאר, 25/11/1993, עמ' D11
↑  ההיסטוריה של מוזיקת הקאנטרי
↑  קאנטרי ריקודי שורות-עובדה מס' 7
↑  מילות השיר "Copperhead Road" של סטיב ארל
↑  מילות השיר "Some Girls Do" מאת בראון סוייר
↑  מילות השיר "Redneck Woman" מאת גרטכן וילסון
↑  בדרכים-עיתונאים בינלאומיים דנים במצבו של הקאנטרי מחוץ לגבולות ארצות הברית
↑  כתבה על ג'ורג' המילטון ה-VI
| תת סוגות של מוזיקת קאנטרי |
| --- | --- | --- |
|  | קאנטרי אלטרנטיבי • קאנטרי אוסטרלי • צליל בייקרספילד • בלוגראס • קאנטרי פולק • קאנטרי פופ • קאנטרי רוק • קאנטרי ראפ • קאנטרי סול • הונקי טונק • צליל לאובוק • צליל נאשוויל • נאו קאנטרי מסורתי • אאוט לאו קאנטרי • פרוגרסיב קאנטרי • מוזיקת רד דירט • רוקבילי • וסטרן סווינג • טקסס קאנטרי |  |
| רוק |
| --- | --- |
בלוז רוק • גלאם רוק • גראנג' • פולק רוק • רוק אינסטרומנטלי • רוק אלטרנטיבי • הארד רוק • רוק גותי • רוק מתקדם • רוק פסיכדלי • רוק קל • רוק דרומי • סטונר רוק • רוק קלאסי • פופ רוק • פאנק רוק • קאנטרי רוק 
סצנות אזוריות
בריטפופ • הגל החדש של ההבי מטאל הבריטי • רוק ישראלי • רוק ברזילאי
סגנונות מהם נוצר הרוק: זרמים שיצאו מתוך הרוק
מוזיקת קאנטרי • בלוז • רוק אנד רול: הבי מטאל • פאנק
ערכים נוספים
פופ • להקות רוק
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531103705171  BnF: cb11965103m (data)  GND: 4138030-7  LCCN: sh85033470  NKC: ph224322
מה יפית

"מַה יָּפִית" הוא זמר לשבת המיועד להיות מושר בסעודת ליל שבת. הזמר נתחבר כנראה במאה ה-13, והופיע בדפוס כבר בשנת 1515 בפראג.
הפיוט

הזמר מתחיל במילות פסוק משיר השירים: ”מַה יָּפִית וּמַה נָּעַמְתְּ אַהֲבָה בַּתַּעֲנוּגִים” (ז', ז), והוא מתאר את עונג וכבוד השבת. לא ידוע מי מחבר הזמר, אך יש בו אקרוסטיכון של מרדכי בר יצחק, שחי כנראה במאה ה-13, ויש משערים שהוא מחבר "מעוז צור".
"מה יפית" מורכב מ-8 בתים, המורכבים כל אחד משלושה פסוקים בני 4 שורות. האקרוסטיכון מורכב מהאותיות שבראש הבתים בלבד. הפסוקים שבכל בית שונים בחריזה שלהם. בשני הפסוקים הראשונים שבכל בית שלוש השורות הראשונות מתחרזות אחת עם השנייה והשורה הרביעית מתחרזת עם השורה הרביעית של הפסוק שלעומתו בבית. שורות הפסוק השלישי מתחרזות עם עצמן, השנייה עם השלישית והראשונה עם הרביעית. החלוקה של החריזה סותרת לעיתים את החלוקה על פי המשמעות.
בכתבי הר”ר יאשיא שו”ב מסופר שהזמר "מה יפית" נכתב על ידי מחברו לאחר שהידיעה על הירצחו של בנו היחיד הגיעה אליו בשבת, וכדי שלא להתאבל בשבת חיבר את הפיוט. וכשהגיע למילים "חי זקוף מך" ראו את הדברים בשמים והחיו את הבן. ועל פי הכתוב שם מעשה זה הוא המקור לכך שהגויים מבקשים מהיהודים לשיר את "מה יפית".
בחצרות החסידיות של קרלין וסטולין היו שרים את "מה יפית" רק בלילות החורף הארוכים. אף על פי שבשאר הזמירות יש להם מגוון של ניגונים, את מה יפית הם שרו דווקא במנגינה העתיקה של יהודי אשכנז. אברהם אביש שור משער שהמקור לכך הוא במעשה שאירע לרבי אשר מסטולין (הראשון) שהושם במעצר ונתבקש על ידי אוסריו האוקראינים לשיר מה יפית. בימינו, הזמר "מה יפית" נדפס בסידורים בצורת פרוזה ולא כשיר,[דרושה הבהרה] ובחלק מהסידורים כלל אינו מופיע, ומנגינתו נשכחה אצל רבים.
"מאיופס"

שם הפיוט, "מַה יָּפִית", המבוטא בהגייה האשכנזית (הפולנית-אוקראינית) מַאיוּפֶס, קיבל בפולנית (Majufes) את המשמעות של זמר או ריקוד יהודי. ה"מאיופס" הופיע כזמר או ריקוד בו היהודי הופיע באור מגוחך או נלעג, למשל בהצגת פולנית קלוקלת, תנועות מגוחכות, זיוף בשירה או מילים מצחיקות. ככזה, המאיופס כנראה ייצג את הדעה הרווחת של הפולנים על מוזיקה יהודית.
במקורות שבהם מופיע ה"מאיופס" אין לו תוכן אחיד, אלא תוכן המשתנה ממקום למקום ולאורך התקופות. בהצגה פולנית משנת 1878 הכיל ה"מאיופס" את התוכן של הפיוט "יום זה מכובד" בתעתיק פולני, כנראה משובש. בסיפור יידי של הסופר ישראל ראבון, מכיל המאיופס טקסט חנופה לגוי, כתוב פולנית מתובלת ביידיש, המתחיל במילים "מה יפית, אדוני פאן. אברך אותך כל הזמן". מנגינת המאיופס, לעומת זאת, הייתה כנראה קבועה וידועה, ודמתה מן הסתם למנגינה של הפיוט "מה יפית" אצל יהודי פולין. פרדריק שופן, למשל, מספר על יהודי שפיתה את הקהל ב"מוזיקה פולנית" משלו ובעצם ניגן להם "מאיופס".
חנא שמרוק מסיק מעבודתו של ההיסטוריון הפולני יאנוש טאזביר (Tazbir) שהמאיופס היה רווח במאה ה-16 או ה-17, על אף שהאזכור הראשון שהוא מצא ל"מאיופס" הוא משנת 1763.
לפי שמרוק, בעוד המקורות הפולניים שמים את הדגש במאיופס על היהודי הליצן שאולי ביקש להשיג כמה פרוטות בשירתו העילגת, המקורות היהודיים מציגים את המאיופס כשירה שנעשתה תחת לחץ, כלכלי או פיסי. המאיופס הושר על ידי יהודי החצר בפני הפריץ אשר שם ללעג את שירי הקודש של היהודי והוצג על ידי כליזמרים יהודיים בחתונות ואירועים של גויים. ברט וורב טוען שהמאיופס שימש גם את היהודים העירוניים בלעגם כלפי היהודים החסידיים הכפריים, על סמך העובדה שהמאיופס הוצג לפעמים על ידי תיאטרון פולני אשר רוב עובדיו או הקובעים שבהם היו יהודים. מקורות מסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 מציגים התעללות של גויים ביהודים אשר נדרשו לרקוד את המאיופס תחת איומי מוות. תופעה זאת הופיעה גם בימי השואה כאשר יהודים נדרשו על ידי הנאצים לשיר זמירות ושירי קודש במסגרת ההתעללות ביהודים. סצנה מעין זאת ניתן לראות, למשל, בסרט "הפסנתרן".
"מאיופס" > יחס החברה היהודית ל"ריקודי מה יפית"

התגובות של החברה היהודית למאיופס היו שונות. אנציקלופדיית אוצר ישראל מדווחת שהחסידים העדיפו לא לשיר את "מה יפית" וכינו את אלו ששרו את הזמר "מה יפית" - מתנגד קר. הרב ברוך הלוי אפשטיין שיבח את הנהגת החסידים:
ובכלל ענין זה צריך להגות רגשי כבוד ולהכיר במשפט צדק ונאמן לרוחם הגדול באצילות וברוממות הנפש של יחידי סגולה מגדולי החסידים, אשר בעת שיזמרו "זמירות  של שבת" ידלגו על הזמר הנודע "מה-יפית" ולא יזכרו אותו, מפני שהוא כמזכיר לנו  את מרירות גלותנו וחותם הקלון והשפלות אשר הטביעו עלינו אלה "הפריצים" המתפנקים בדורות שלפנינו... ועל כן אותם החסידים בעלי רגש לא יזמרו אותו הפזמון, כדי שלא לעורר צער ושפלות הנפש, ועוד ביום השבת...
יהודי שנאלץ להתחנף לפני הגוי נקרא "בעל מה יפית" או "מה יפית איד" ומכונה לעיתים "מושקה". כמו החסידים, גם היהודים המשכילים לעגו ליהודי ה"מה יפית" המבזים את עצמם בפני הגוי. לעומת זאת, היו גישות שהצדיקו את יהודי ה"מה יפית" בכך שעדיף להתכופף לפני הגוי ולא להתגרות באומות. היו גם שהגנו על יהודי ה"מה יפית" בכך שהם רקדו בפני הפריץ רק לצורך הפרנסה, אך בלבם פנימה בזו לגוי.
יוסף חיים ברנר התווכח עם גישה זאת וטען שלא ייתכן שהיהודי שרקד מה יפית בפני הגוי באמת בז לו:
"ההסכמה הכללית" בספרותנו עד העת האחרונה הייתה, כי אבותינו, יהודי הגיטו הישן, היו מבטלים בלבם את הגוי תכלית ביטול ומתגאים עליו גם בשעה שהיו מנשקים את ידיו ומזמרים לפניו "מה יפית".  הפּירוש  היה: כיעור ושפלות מבחוץ, אבל יופי וגאון מבפנים.  ואולם ההערכה העצמית שבספרותנו היותר חדשה אינה מסכימה עם ההסכמה. ולא רק מפני שאוי-אוי להם לאותו היופי ולאותו הגאון, הקבורים באופל בעל כרחם ושנשיקות ידי פריצים וזמירות, מה יפית" אינן מעכירות אותם כל עיקר, אלא גם מפני שמעיקרא דדינא פירכא! לא היה אותו הגאון בלבב פנימה ולא היה יכול להיות.
"מאיופס" > השימוש במונח "מה יפית"

המונח "מה יפית" שימש באופן רווח לכנות יהודים המתרפסים בפני הגוי. לדוגמה, ב"דבר" הדביקו את הכותרת "'מה יפית' של יהודי טורקיה" לידיעה על קריאה ליהודים בטורקיה לדבר בטורקית כדי למצוא חן בעיני השלטונות. מתנגדי ההתבוללות טענו כלפי המתבוללים שהם גרועים מ"בעל המה יפית" בכך שהם מתחנפים לתרבות של הגוי ללא שום תכלית, ובכך הם רוקדים לפניו מה יפית. כך, במסגרת הוויכוח בין המשכילים למתנגדיהם, החלו היהודים המסורתיים והציוניים לכנות את המתבוללים והמתחנפים לגויים יהודי "מה יפית". בעיתון "דבר" כינו את הסנגוריה של אנשי מפ"ם על מדינות הגוש המזרחי "לשון מה יפית" ואת הדרישה לסחור עם מדינות הגוש שלא על פי שיקולים כלכליים "כלכלת מה יפית". השימוש בביטוי "לרקוד מה יפית" שימש את הימין הפוליטי במדינת ישראל בהתייחסו לפוליטיקאים אשר מתרפסים בפני מדינות אחרות, כמו גם ככינוי גנאי לדתיים לאומיים המתרפסים, כביכול, בפני השמאל.
לקריאה נוספת

חנא שמרוק, הקריאה לנביא, מחקרי היסטוריה וספרות של חנא שמרוק, עורך ישראל ברטל, מרכז זלמן שזר, 1999, פרק שישי, "מה יפית".
הערות שוליים

↑  שמרוק, עמ' 103.
↑  ד"ר יעקב רוטשילד, זמירות של שבת, מחניים, תשרי-חשון תשכ"ד.
↑  קובץ בית אהרון וישראל, כסלו טבת, תשס"ד, עמוד קל"ד; אצל שמרוק כתוב שהוא מורכב פשוט מ-24 בתים
↑  קובץ בית אהרון וישראל, כסלו טבת, תשס"ד, קל"ג
↑  קובץ בית אהרון וישראל, שבט אדר, תשס"ג, עמוד קכג, באתר היברובוקס, קובץ בית אהרן וישראל, כסלו טבת, תשס"ד, קל"ג
↑  אברהם אביש שור, קובץ בית אהרן וישראל כד, ג: (שבט-אדר תשס"ט), עמ' קסז-קעד, באתר היברובוקס
↑  תלונות כאלו מצוטטות ב Majufes: A Vestige of Jewish Traditional Song in Polish Popular Entertainments by Bret Werb כמופיעות בתלונות למשטרת פראג במאה ה-17
↑  שמרוק, עמוד 104, הערה 13; וראה אנציקלופדיה יהודית, ערך זמירות, באנגלית
↑  שמרוק, עמודים 101-102
↑  From the World of My Father, Herman Berlintsky
↑  מאיופס, ברט וורב
↑  “The Sounds of the Vanishing World”:The German Klezmer Movement as a Racial Discourse, Rita Ottens with Joel E. Rubin, עמוד 6
↑  שיחות מכבוד קדושת אדמו"ר מליובאוויטש בעניין שלימות הארץ, כ"ד טבת תשמ"ב
↑  משל ומליצה ד, עמודים 101-102 וגם פרץ סמולנסקין, נחפשה דרכינו, 1880
↑  "מה יפית" של יהודי טורקיה, דבר, 7 באוקטובר 1934
↑  אפרין חזן, הפיוט מהו? הגדרות ותולדות, באתר הפיוט והתפילה.
↑  בשולי הדברים, דבר, 25 באפריל 1950
↑  נתן בן נתן, יומן כלכלי, דבר, 1 בפברואר 1950
יוסי טולדו

| --- | --- |

 לידה:  24 באוגוסט 1968 (בן 56) טורקיה איסטנבול, טורקיה
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1994
 מקום לימודים:  בית צבי 
 פרופיל ב-IMDb
 
יוסי טולדו ודקלה הדר, ב"מנדראגולה", בית ליסין, 2011
יוסי טולדו עם רויטל זלצמן והילה זיתון, "מנדראגולה"
יוסי טולדו (נולד ב-24 באוגוסט 1968) הוא שחקן ומדבב ישראלי.
חיים אישיים

יוסי טולדו נשוי ללימור עופר טולדו, בעבר זמרת בהרכב "ללדין", להם שני ילדים, והם מתגוררים ברמת גן.
תפקידים > תיאטרון הבימה

| הצגת בכורה | הצגה | תפקיד | מחזאי | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | אימפרוגרופ |  | קבוצת שחקנים | קבוצת שחקנים |
| 10 ביולי 1998 | 1913 | וילהלם קריי, מזכירו האישי של הבארון כריסטיאן מאסקה פון בוכוב | גדי רול |  |
| 20 במאי 1998 | הדיבוק – בין שני עולמות | משולח | עיבודו של חנן שניר לש. אנסקי | חנן שניר |
| 1995 | שלוש אחיות | הברון ניקולאי לבוביץ' טוזנבאך | צ'כוב | שחר סגל |
| 28 בדצמבר 1994 | תעלולי סקפן | סקפן | מולייר | רוני פינקוביץ' |
| 1 באוגוסט 1994 | נ.ב. החתול שלך מת! | פרד | ג'יימס קירקווד | עמי דיין |
תפקידים > תיאטרון הקאמרי

| הצגת בכורה | הצגה | תפקיד | מחזאי | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | הם יורים גם בסוסים (קופרודוקציה עם תיאטרון חיפה) |  | דדי ברון | רולו |
| 7 באוקטובר 2006 | בדנהיים 1939 | רקדן | אהרן אפלפלד | מיכה לבינסון ועמרי ניצן |
| 13 ביולי 2006 | יתוש בראש | האנגלי | ז'ורז' פדו | עמרי ניצן |
| 7 בינואר 2005 | המלט | השחקן | שייקספיר | עמרי ניצן |
| 6 במרץ 2003 | כובע הקש האיטלקי | בתפקיד הראשי של פאדינאר | אז'ן לאביש | מיטקו בוזקוב |
| 30 בנובמבר 2002 | עוץ לי גוץ לי | עוץ לי גוץ לי | אברהם שלונסקי | רוני פינקוביץ' |
| 6 בינואר 2001 | לכל השדים והרוחות | יצחק בשביס-זינגר | מייקל אלפרדס על פי יצחק בשביס-זינגר | מייקל אלפרדס |
| 19 במרץ 1999 | אשכבה | כרוב שמח | חנוך לוין | אודי בן-משה |
| 15 באוקטובר 1994 | ביקור הגברת הזקנה (קופרודוקציה של הקאמרי והבימה) | כרטיסן, צלם עיתונות ואיש צוות הטלוויזיה | פרידריך דירנמאט | עמרי ניצן |
תפקידים > תיאטרון בית ליסין

| שנה | הצגה | תפקיד | מחזאי | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | אחים בדם | מר ליונס | וילי ראסל | גלעד קמחי |
| 19 בינואר 2011 | מנדרגולה | ניצ'ה (פנטלונה) | יעקב שבתאי על פי מקיאוולי | גלעד קמחי |
| 22 באפריל 2010 | אביב מתעורר | הגברים המבוגרים | מחזה ופזמונים סטיבן סייטר, מוזיקה דנקן שיק, על פי מחזה מאת פרנק ודקינד | גלעד קמחי |
| 23 במרץ 2009 | חלום של לילה בלב קיץ | חליל, תיסבי | ויליאם שייקספיר | גלעד קמחי |
| 2008 | ברודוויי פינת פרישמן |  | דניאל אפרת | גלעד קמחי |
| 15 בפברואר 2002 | מה עושים עם ג'ני? | פול, ד"ר וולטר | ד.ר. ווילד | רוני פינקוביץ' |
| 1996 | ספר הג'ונגל (מחזמר) | קא הנחש, מלך הקופים | עיבוד של אפרים סידון לספרו של רודיארד קיפלינג | חנוך רוזן |
| 1994 | סיפורו של זרע (פנטומימה) | הזרע | חנוך רוזן | חנוך רוזן |
תפקידים > תיאטרון הספרייה

| הצגת בכורה | הצגה | תפקיד | מחזאי | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | ד"ר ג'קיל ומר הייד (מחזמר) | ספיידר ולורד סאבאג' | לסלי בריקוז | מיטקו בוזקוב |
| 3 ביולי 2004 | קופקבנה (מחזמר) | ריקו קסטלי | בארי מאנילו, ג'ק פלדמן וברוס סאסמן | משה קפטן |
| 6 בינואר 1998 | שדים ורוחות | בתפקיד הראשי של דון פסקואלה | אדוארדו דה פיליפו | מיטקו בוזקוב |
| 25 באפריל 1996 | סיבוב מסוכן | צ'ארלס סטנטון | ג'. ב. פריסטלי | מיטקו בוזקוב |
תפקידים > תיאטרון באר שבע

| שנה | הצגה | תפקיד | מחזאי | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995 | הפסנתר של ברטה | נפתלי הרץ אימבר | מוטי אברבוך | עידו ריקלין |
| 1995 | חלום ליל קיץ | פוק | ויליאם שייקספיר | שחר סגל |
תפקידים > תיאטרון חיפה

| הצגת בכורה | הצגה | תפקיד | מחזאי | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25 בפברואר 2007 | ראש משוגע | בתפקיד הראשי של יוקי/טוני | פול פורטנר | דן רונן |
| 18 ביולי 2007 | הר אדוני | רפניילו | מאת דני הורוביץ על פי ארי דה לוקה | דני הורוביץ |
תפקידים > תיאטרון הסינרמה

| שנה | הצגה | תפקיד | מחזאי | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1991 | שיער | קורוס | ג'יימס ראדו וג'רום ראגני | צדי צרפתי |
| 1999 | חסמבה (המחזמר) | סרג'נט טומפסון | אסף ובן לוין על פי יגאל מוסינזון | אסף לוין |
תפקידים > תיאטרון תמונע

| שנה | הצגה | תפקיד | מחזאי | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | מועדון הקופים הירוקים | בתפקיד הראשי של מני | רוי סמיילס | לי גילת |
תפקידים > תיאטרון גל תרבות

| שנה | הצגה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | קישקוש בלבוש | בלבוש | ביחד עם להקת ולרי פאנוב אשדוד; תפקיד ראשי |
תפקידים > תיאטרון הקונגרס בתל אביב

| שנה | הצגה | תפקיד | מחזאי | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | טרזן וג'יין | קלייטון | חנוך רוזן | חנוך רוזן |
| 2006 | וואן (One) (מופע של ריטה) | האיש הלבן M.C. | חנוך רוזן | חנוך רוזן |
| 2007 | פסטיגל על הזמן | השען הרשע | חנוך רוזן | חנוך רוזן |
תפקידים > תיאטרון המדיטק

| שנה | הצגה | תפקיד | מחזאי | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | בגדי המלך החדשים | ליצן החצר | הנס כריסטיאן אנדרסן | ביחד עם להקת המחול של יורם כרמי; השחקן היחידי בהצגה |
תפקידים > תיאטרון צוותא

| הצגה | מחזאי |
| --- | --- |
היה היה מלך: שנה לפטירתו של נסים אלוני
תפקידים > תיאטרון ארצי לנוער

| הצגה | במאי |
| --- | --- |
האי הגיון – וחוץ מזה גזר: בום
תפקידים > תיאטרון אורנה פורת

| שנה | הצגה | תפקיד | מחזאי | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002–2000 | אגדת אוצר המילים | מוג | אורן נאמן | חנוך רעים |
| 2017–הווה | טרופותי | שועל, ינשוף, נחש, המספר | דניאל אפרת (תרגום) | רבקה וולמן |
תפקידים > פסטיגלים

| שנה | הצגה | תפקיד | מחזאי | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | פסטיגל על הזמן | השען | חנוך רוזן | חנוך רוזן |
תפקידים > מיקי פלד - סולן הפקות

| שנה | הצגה | תפקיד | מחזאי | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | אגדות קסומות על הקרח (Magic On Ice) | היה היה | עידן עמית | עידן עמית |
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | במאי |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | ללקק ת'תות | חייל | אורי ברבש |
| 2003 | סיפורי בית קפה | הבלגי | עמית ליאור |
| 2005 | ג'נאם ג'נאם | חייקן | חיים בוזגלו |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | תוכנית/סדרה | תפקיד | ערוץ | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023 | ילדי בית העץ 7 | שמריהו צדק | כאן חינוכית | רועי שגב, שירילי דשא |
| 2022 | ילדי בית העץ 6 | שמריהו צדק | כאן חינוכית | רועי שגב, שירילי דשא |
| 2018 | ילדי בית העץ 2 | שמריהו צדק | כאן חינוכית | שירילי דשא |
| 2016 | נעלמים | פיזנטי | HOT, ניקלודיאון | רני סער |
| 2008 | הפיג'מות | אלון דל ונתן דך |  | רובי דואניאס |
| 2007 | 24/7 – תום אבני (מוקומנטרי) | בתפקיד עצמו | HOT, ערוץ הילדים | אודי גוטשלק, אייל סלע וגורי אלפי |
| 1997 | שמש | הכריש |  | יואב צפיר, רובי דואניאס, עופר ויצמן ושירלי שטרן |
דיבוב

| שנה | סרט/סדרה | תפקיד |
| --- | --- | --- |
| 1998 | באג לייף | סלים |
| 1998 | מולאן | לינג |
| 2000 | באז שנות אור ממפקדת הכוכב: ההרפתקה מתחילה | XR |
| 2000 | הצילו, אני דג! | אבא |
| 2011 | קונג פו פנדה 2 | לורד שן |
| 2012 | העולם על פי דינו | ד"ר סנטיגו |
קלטות ילדים

| שנה | קלטת | תפקיד | מחבר | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | טולי בלבולי בארץ פטפטת | טימפו | מיכל קליין | זיו כנרי וחנוך רעים |
| 2005 | במבוני אין כמוני | זרח הגנב | מיכל חזון | עופר שפריר |
| 2007 | הקרקס של רינת | אריק האריה | שירה גפן | איתן דותן |
מרבייה

מרבייה (בספרדית: Marbella) היא עיר בדרום מזרחה של ספרד, באזור חוף הים התיכון הנקרא "קוסטה דל סול". מספר תושבי העיר היה 159,054, נכון ליום 1 בינואר 2024.
מקור השם

קיימות מספר אפשרויות למקור השם, ואין הוכחה חותכת לנכונותה של השערה מסוימת. רוב ההנחות מקבלות שהחלק הראשון של השם מגיע מהמלה "ים", או מהביטוי "מים רבים", כלומר מהקידומות "Mar", או "maar". הדרך הפשוטה לפרש את השם היא לפצלו ל-Mar ול-Bella, שפירושם ביחד "ים יפה". מועצת העיר הציעה שמקור השם בזמנים עוד מלפני רומא העתיקה, מ־Mar (מים רבים) ו־Billa, הרים. יש היסטוריונים הסבורים שמקור השם מקרתגו, ומבוסס על "מהרבל" - "Maharbal", שמו של קצין צבא שבנה את העיר מחדש. אחרים חושבים שמקור השם בשפה הערבית, מ־Marbil-la, במשמעות של "מים רגועים". היסטוריונים אחרים בטוחים כי שם העיר נגזר דווקא מהביטוי הערבי-מוּרִי "מארבל לה" (‘’Marbal La’), במובן אבן מבריקה וזוהרת. קיימות השערות נוספות מלבד השערות אלו.