stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בן בראודר

| --- | --- |

 לידה:  11 בדצמבר 1962 (בן 62) ממפיס, ארצות הברית 
 שם לידה:  Robert Benedic Browder 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1978 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פורמן  בית הספר המרכזי לנאום ודרמה בלונדון  תיכון מיירס פארק 
 בן או בת זוג:  פרנצ'סקה בולר (1989–?) 
 פרסים והוקרה:  פרס סאטורן לשחקן הטוב ביותר בטלוויזיה 
 פרופיל ב-IMDb
 
בן בראודר בכנס דרגון קון, 2010
רוברט בנדיקט "בן" בראודר (באנגלית: Robert Benedict "Ben" Browder; נולד ב-11 בדצמבר 1962) הוא שחקן טלוויזיה וקולנוע, מדבב ובמאי קולנוע אמריקאי, הידוע בעיקר מסדרות המדע הבדיוני "פארסקייפ" ו"סטארגייט SG-1".
ביוגרפיה

בראודר נולד בממפיס שבטנסי וגדל בעיר שארלוט שבמדינת צפון קרוליינה, שם סיים את לימודיו וקיבל תואר בפסיכולוגיה מאוניברסיטת פורמן (Furman University).

לאחר מכן נסע בראודר ללמוד בבית הספר המלכותי לתורת הנאום ולדרמה "Central" בלונדון, שם הכיר את השחקנית פרנצ'סקה בולר. השניים נישאו ב-1989 ולהם שני ילדים.
ב-1997, ביצע בראודר הופעת אורח בעונה השלישית של שולחן לחמישה.
מ-1999 עד 2003, הוא השתתף בסדרה פארסקייפ. כדי לצלם את הסדרה נאלץ בראודר לעבור לאוסטרליה עם משפחתו. ב-2003, לאחר שהסדרה בוטלה, חזר עם משפחתו לארצות הברית. על השתתפותו בסדרה קיבל בראודר שני פרסי סאטורן.
ב-2004, הופיע בראודר בסרט "A Killer Within". באותה שנה, חזר בראודר לשחק בסדרת ההמשך ל"פארסקייפ" שנקראה "Farscape: The Peacekeeper Wars".
ב-2005, החל בראודר להופיע בסדרה סטארגייט SG-1 מתחילת העונה ה-9 שלה. הוא מגלם את דמותו של קמרון מיטשל, מפקד צוות SG-1 שהחליף את ג'ק אוניל, המפקד הקודם של SG-1 שגולם על ידי ריצ'רד דין אנדרסון. לצידו של בראודר משחקת קלאודיה בלאק בתפקיד ואלה ששיחקה לצידו גם בסדרה פארסקייפ.
בשנת 2017 ביים את סרטו הראשון "Bad Kids of Crestview Academy", קומדיית אימה בהשתתפותם של שון אסטין, דרייק בל, סופיה טיילור עלי וג'ינה גרשון.
בשנת 2024 שיחק בסדרת הדרמה של פרמאונט+, "לנדמן" (אנ') בתור קולונל אייבי.
2008 בישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  2007   2006  2005 |  דגל ישראל | 2008  בישראל |  »»»  2009   2010   2011 |
כל ערכי השנים בישראל • אירועים בולטים בעולם ב-2008 כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל פורטל ישראל • לוח שנה של שנת 2008
2008 בישראל (ה'תשס"ח-ה'תשס"ט) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 60 שנים להקמתה. האירועים הבולטים בה היו חגיגות ה-60 למדינת ישראל ומבצע עופרת יצוקה.
הנהגה

נשיא המדינה – שמעון פרס
ראש ממשלת ישראל  השלושים ואחת  – אהוד אולמרט
יושב ראש הכנסת השבע עשרה – דליה איציק
נשיא בית המשפט העליון – דורית ביניש
ראש המטה הכללי – גבי אשכנזי
מפכ"ל המשטרה – דודי כהן
אירועים בולטים

21 בינואר – לוויין הביון הישראלי אופק 8 משוגר לחלל.
21 בינואר – סיום שביתת המרצים הבכירים באוניברסיטאות בישראל
30 בינואר – ועדת וינוגרד מגישה את דו"ח וינוגרד בנוגע למלחמת לבנון השנייה
1 בפברואר – אל-קאעידה מבצע פיגוע ירי לעבר שגרירות ישראל בעיר נואקשוט בירת מאוריטניה. בפיגוע נפצעו שישה אנשים.
6 במרץ – הפיגוע בישיבת מרכז הרב בירושלים
24 באפריל – ארצות הברית מציינת כי קוריאה הצפונית סייעה לסוריה להקים כור גרעיני באתר אשר הושמד על ידי חיל האוויר הישראלי בספטמבר 2007.
28 באפריל – לוויין התקשורת הישראלי עמוס 3 שוגר לחלל מאתר השיגור קוסמודרום בייקונור בקזחסטן
4 ביוני – הוגש כתב אישום נגד שר האוצר לשעבר אברהם הירשזון לבית המשפט המחוזי בתל אביב. באשמת הלבנת הון, רישום כוזב במסמכי תאגיד, גנבה, קבלת דבר במרמה והפרת אמונים. בכתב האישום נטען שהירשזון גנב ארבעה מיליון שקלים מכספי הסתדרות העובדים הלאומית, שאת רובם נטל לעצמו.
8 ביולי – ארגון אונסק"ו מכריז כי 26 ממבני המרכז הבהאי העולמי השוכנים ב-11 אתרים שונים בחיפה ובגליל המערבי הם אתרי מורשת עולמית
16 ביולי – מתבצעת עסקת החלפה, בה מוחזרים לישראל גופות החיילים אלדד רגב ואהוד גולדווסר, בתמורה למחבל הדרוזי סמיר קונטאר, ארבעה אסירים לבנונים ו-197 גופות של אנשי חזבאללה.
30 ביולי – אהוד אולמרט, ראש הממשלה, מודיע כי לא יתמודד בפריימריז הקרובים של מפלגתו קדימה, וכי יתפטר מתפקידו כראש ממשלה לאחר בחירתו של יושב ראש חדש למפלגה
26 באוגוסט – ישראל משחררת 199 אסירים פלסטינים כמחווה ליו"ר הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס בעת ביקור של מזכירת המדינה האמריקנית קונדוליזה רייס באזור.
21 בספטמבר – ראש ממשלת ישראל אהוד אולמרט מגיש את מכתב התפטרותו לנשיא המדינה שמעון פרס.
22 באוקטובר – מייקל פישר, שוטר מהוד השרון הורג את אשתו הילה פישר ושני ילדיו.
16 בדצמבר – תאונת הדרכים הקטלנית הקשה ביותר בתולדות ישראל מתרחשת כאשר 24 תיירים מרוסיה נהרגים בעת שהאוטובוס שלהם מתדרדר לתהום בעומק של עשרות מטרים באזור בסיס עובדה בדרום ישראל.
27 בדצמבר – מפקד האוכלוסין: 7,465,500 תושבים בישראל. 75.5% מהם רשומים כיהודים (כ - 5,634,300 בני אדם), 20.3% מהם רשומים כערבים (כ־1,513,200 בני אדם), ואילו 4.2% הנותרים (כ־318,000 אנשים) רשומים כ"אחרים".
אירועים בולטים > הסכסוך הישראלי-פלסטיני

24 בינואר – שני פלסטינים מסתננים ליישוב כפר עציון בגדה המערבית ודוקרים שלושה תלמידים.
24 בינואר – פלסטיני חמוש פותח באש על ישראלים מחוץ למחנה הפליטים שועפאט בפאתי ירושלים והורג קצין מג"ב ופוצע שוטרת.
4 בפברואר – מחבל מתאבד מבצע פיגוע התאבדות ליד מרכז קניות בדימונה. קשישה נהרגת ותשעה אנשים נפצעים (אחד מהם באורח אנוש). החמאס לקח אחריות על הפיגוע.
27 בפברואר – מעל 46 רקטות קסאם משוגרים בידי חמושים פלסטינים לתוך אזור הנגב המערבי, רבות מהרקטות נוחתות בערים אשקלון ובשדרות בנוסף לכפרים ועיירות ישראליים באזור. אחת הרקטות נוחתת בחניון של המכללה האקדמית ספיר והורגת סטודנט ישראלי.
6 במרץ – הפיגוע בישיבת מרכז הרב: מחבל פלסטיני ממזרח ירושלים חודר לישיבת מרכז הרב בשכונת קריית משה בירושלים ופותח באש לעבר תלמידי הישיבה. בפיגוע נרצחו 8 תלמידי ישיבה ונפצעו 11.
19 באפריל – שלושה מחבלים מתאבדים פלסטינים מצליחים לעבור את גדר הגבול תוקפים את מוצב של צה"ל בכרם שלום, מפוצצים את עצמם ופוצעים מספר חיילים ישראלים. החמאס נוטל אחריות לפיגוע.
6 ביוני – גבר ישראלי נרצח וארבעה ישראלים נוספים נפצעו כאשר פלסטינים חמושים המשתייכים לארגון החמאס שיגרו פצצות מרגמה מרצועת עזה לעבר קיבוץ ניר עוז.
2 ביולי – תושב פלסטיני ממזרח ירושלים פוגע באמצעות יעה אופני בהולכי רגל, במכוניות ובאוטובוס ברחוב יפו במרכז ירושלים. בפיגוע נהרגו 3 בני אדם ונפצעו 36 הולכי רגל אחרים.
22 בספטמבר – פלסטיני ממזרח ירושלים דרס באמצעות מכוניתו קבוצת חיילים מחיל התותחנים בכיכר צה"ל בירושלים. בפיגוע נפצעו 19 חיילים.
27 בדצמבר – בתקיפה נרחבת של חיל האוויר הישראלי מתחיל מבצע עופרת יצוקה ברצועת עזה
נפטרו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2008)
1 בינואר – אליעזר יונג, שחקן תיאטרון ישראלי (נולד ב-1928)
8 בינואר – משה לוי, הרמטכ"ל ה-12 של צה"ל (נולד ב-1936)
18 בינואר – עוזי כהן, סגן ראש עיריית רעננה (נולד ב-1952)
28 בינואר – יוסף נחמיאס, המפכ"ל השני של משטרת ישראל (נולד ב-1912)
15 בפברואר – בטי דובינר, מייסדת ונשיאת איל"ן (נולדה ב-1912)
26 בפברואר – דן שומרון, הרמטכ"ל ה-13 של צה"ל (נולד ב-1937)
28 בפברואר – אהרן אמיר, משורר, מתרגם, עורך וסופר עברי ישראלי. (נולד ב-1923)
15 במרץ – רמי רחמימוב, חתן פרס ישראל לחקר הרפואה (נולד ב-1937)
1 באפריל – מוסקו אלקלעי, שחקן ישראלי וזוכה פרס אופיר (נולד ב-1931)
1 באפריל – שוש עטרי, שדרנית רדיו ושחקנית ישראלית (נולדה ב-1949)
19 באפריל – יהונתן יפרח, חבר הכנסת השביעית וראש מועצה מקומית שדרות (נולד ב-1929)
20 באפריל – ניסן נתיב, חתן פרס ישראל על תרומתו בעולם התיאטרון (נולד ב-1922)
7 במאי – נחום בוכמן, שחקן תיאטרון ישראלי (נולד ב-1917)
8 במאי – אריה דבורצקי, מתמטיקאי ישראלי, נשיא מכון ויצמן למדע והאקדמיה הלאומית הישראלית למדעים (נולד ב-1916)
9 במאי – שמואל כץ, חבר הכנסת הראשונה מטעם תנועת החירות (נולד ב-1914)
10 במאי – בני גאון, איש עסקים ישראלי (נולד ב-1935)
24 במאי – אדם ברוך, עתונאי וסופר ישראלי (נולד ב-1945)
1 ביוני – יוסף (טומי) לפיד, סופר, עיתונאי, ופוליטיקאי ישראלי, היה שר המשפטים (נולד ב-1931)
30 ביוני – פרופ' שרגא אירמאי, פרופסור בטכניון, מהנדס מים וקרקע ובלשן, חבר האקדמיה ללשון העברית, לשעבר משנה לנשיא הטכניון (נולד ב-1912)
22 ביולי – עמוס בן-גוריון, איש משטרה ותעשיין, בנו של דוד בן-גוריון (נולד ב-1920)
7 באוגוסט – רלף קליין, מאמן כדורסל ישראלי (נולד ב-1931)
10 באוגוסט – חיים בנאי, שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלי (נולד ב-1937)
19 באוגוסט – בנימין גיבלי, לשעבר ראש אמ"ן, מאנשי העסק הביש (נולד ב-1919)
31 באוגוסט – מאיר אביזוהר, חבר הכנסת לשעבר ופרופסור (נולד ב-1923)
30 באוקטובר – רם עברון, עיתונאי ישראלי (נולד ב-1935)
17 בנובמבר – יעקב אלפרון, פושע ישראלי, נרצח (נולד ב-1955)
27 בנובמבר – גדעון גכטמן, אמן ופסל ישראלי (נולד ב-1942)
דן שומרון
רלף קליין
בועז מעודה באירוויזיון 2008
ארגון אונסק"ו מכריז כי 26 ממבני המרכז הבהאי העולמי השוכנים ב-11 אתרים שונים בחיפה ובגליל המערבי הם אתרי מורשת עולמית
היעה האופני אשר בו נעשה שימוש בפיגוע בירושלים ב-2 ביולי 2008 לצד מכונית אשר נהרסה במהלך הפיגוע
האדרה עצמית

האדרה עצמית או שיפור עצמי (באנגלית: Self-enhancement) היא המוטיבציה לשמור על דימוי עצמי גבוה, והיא מונעת מהצורך של הפרט לשמור על הערכה עצמית חיובית ככל האפשר. התופעה רווחת בתרבות המערב.
אחת העדויות המחקריות לקיומה של האדרה עצמית היא אפקט מעל הממוצע, לפיו אנשים נוטים לדרג את עצמם באופן חיובי יותר מאשר הם מדרגים אחרים בני גילם ומינם, כאשר מדובר בתכונות רצויות. כמו כן, אנשים שנוטים להעריך את עצמם באופן חיובי יותר מאשר אחרים מעריכים אותם. עוד נמצא כי אנשים נוטים לתפוס את המגרעות שלהם כנפוצות מאוד, ובכך להמעיט בערכן, ואילו את תכונותיהם הטובות ואת כישוריהם כנדירים באוכלוסייה, ובכך להוסיף לערכם. מחקרים רבים מצאו כי אנשים זוכרים טוב יותר הצלחות ומידע חיובי על עצמם או תפקודם בהשוואה לכישלונות ומידע שלילי, ואף נוטים לזכור את ביצועיהם כטובים יותר מאשר היו במציאות. האדרה עצמית ביחס לעצמי נמצאה כמוכללת גם בקשרים בין-אישיים ועמיתים, המוערכים גם בהם באופן חיובי יותר מאנשים אחרים.
בספרות המחקרית קיימת מחלוקת בין גישות הרואות את ההאדרה העצמית כתופעה שכיחה ונורמלית ומדגישות את החלק החיובי וההסתגלותי שבה, לבין גישות המדגישות כי בהאדרה עצמית קיים אספקט שלילי של עיוות מציאות, הנתפס כפוגע בהסתגלות. האדרה עצמית היא אחת משלושה גישות מוטיבציוניות של הערכה עצמית(אנ'), יחד עם תאוריית ההיכרות עם העצמי, ותאוריית אימות העצמי.
צורת התבטאות > גלויה וסמויה

האדרה עצמית יכולה להתרחש באופן גלוי או סמוי יותר. האדרה עצמית פומבית היא הצגה חיובית ברורה, ובאופן פרטי היא אינה מורגשת אלא לאדם. לפיכך, נוכחותם של אנשים אחרים, יכולה להגביר או לעכב את השיפור העצמי. על אף שהתופעה לא תמיד מתרחשת באופן גלוי, היא עדיין מושפעת מהעולם החברתי.
צורת התבטאות > היבטים מרכזיים ושוליים

שיפור עצמי נוטה להתרחש יותר בתחומים החשובים ביותר לאדם, ופחות בתחומים יותר היקפיים ופחות חשובים עבורו.
צורת התבטאות > הבדלים בין-תרבותיים

מרקוס וקיטיימה טוענים כי הדגשת יכולת והישגים אישיים תואמים את העצמי העצמאי, אך מנוגדים לעצמי המקושר. בעבור אדם בעל עצמי עצמאי, דימוי עצמי חיובי כרוך בכך שהוא יתפוס עצמו כייחודי, וכטוב ומוצלח יותר מאחרים. לעומת זאת, בעבור אדם בעל עצמי מקושר, דימוי עצמי חיובי עשוי להתבטא בתפיסות אחרות לחלוטין, למשל, בכך שהוא רואה את עצמו כתורם למשפחתו, כמסייע לאחרים, כממלא את מקומו הראוי בחברה. לפיכך, לטענתם של מרקוס וקיטיימה בתרבויות שבהן רווח מושג עצמי מקושר לא יבואו לידי ביטוי הרבה מן ההטיות לטובת העצמי. הם בדקו טענה זו על ידי השוואה בין סטודנטים אמריקאים לסטודנטים יפנים. בשתי הקבוצות נשאלו הסטודנטים "מה הוא אחוז הסטודנטים בעלי יכולת אינטלקטואלית גבוהה משלך באוניברסיטה זו?"
הסטודנטים היפנים העריכו כי כ-50% מן הסטודנטים האחרים מוכשרים יותר מהם. לעומת זאת, אצל הסטודנטים האמריקנים, נמצאה הטיה ברורה לטובת העצמי, בממוצע הם העריכו כי רק 30% מהסטודנטים האחרים מוכשרים מהם יותר. במחקרים נוספים של מרקוס וקיטיימה נמצאו תוצאות דומות. עם זאת, מרקוס וקיטיימה בדקו הטיות הנוגעות להיבטים האישיים של הזהות. ייתכן כי אצל אנשים בעלי מושג עצמי מקושר, הצורך בהאדרה עצמית יתבטא בעיקר בניסיונות להאדיר ולשמור על דימוי חיובי של הזהות החברתית.
אסטרטגיות

התופעה היא שכיחה והיא יכולה להתבטא במגוון דרכים על מנת להשיג את מטרתה של ניפוח התפיסה העצמית. אנשים בדרך כלל אינם מודעים לכך שהם מאדירים את עצמם שכן, מודעות לתהליכים תחשוף את האמת. הפרעת אישיות נרקיסיסטית היא דוגמה להאדרה עצמית קיצונית. על פי אהרן בק, תפיסתם וחשיבתם של אנשים הסובלים מדיכאון מאופיינת בהטיות ועיוותים ההפוכים לאשליות החיוביות המתוארים (למשל, ריאליזם דיכאוני).
קוגניציות בשירות העצמי – למשל, לקיחת קרדיט על הצלחות והתנערות מאחריות בעקבות כישלון (למשל, "הרצפה עקומה"), אופטימיות לא מציאותית ואמונה שהאדם טוב מאחרים (אפקט מעל הממוצע, אשליות חיוביות). אחד ההסברים לקיומו של "אפקט מעל הממוצע" הוא שפרטים נוטים לפרש את המושגים החברתיים או הקטגוריות המוצגות בפניהן באופן אידיוסינקרטי המשרת את העצמי. כלומר, כאשר משתתפים שונים נתקלים באותה תכונה (לדוגמה, אינטליגנציה) הם מתייחסים להיבטים שונים שלה באופן המאדיר את עצמם. כך למשל, משתתפים עשויים לתת משקל גדול להיבטים מילוליים של אינטליגנציה (בעל אוצר מילים רחב) או להיבטים כמותיים (יכולת מתמטית) בהתאם לתחום בו הם טובים. המצב נפוץ יותר כאשר התכונה המוערכת היא עמומה (למשל, "מתוחכם" לעומת "גבוה").
השתקפות בהצלחת האחר – קוגניציה בשירות העצמי לפיה אדם משייך את עצמו לאחרים ידועים, כך שהצלחת המנצח הופכת להישג של האדם עצמו ("זכינו באירוויזיון!"). ההפך מהשתקפות בהצלחת האחר, הוא ניתוק מהשתקפות כישלון האחר – ייחוס הכישלונות לקבוצה "אחרת" ולא אל עצמנו כדי להימנע מהתחברות עם אנשים שנחשבים ככישלון בעיננו ("ידעתי ששוב הם יפסידו!"). השתקפות בהצלחת האחר היא טקטיקה לניהול הרושם על מנת להתמודד עם איומים על ההערכה העצמית ולשמור על יחסים חיוביים עם אחרים. אולם, תכונה זאת יכולה להפוך לשלילית כאשר היא נעשית בצורה נרחבת מדי. למשל, כאשר אדם מייחס לעצמו את ההצלחה ולוקח עליה קרדיט מוגזם.
הכשלה עצמית - אופן פעולה, לפיו אנשים נמנעים ממאמץ ובכך מספקים לעצמם תירוץ עבור כישלון אפשרי במשימה שטרם התרחשה, כדי לא לחוות פגיעה בערך העצמי. החבלה המכוונת מהווה הסבר לכישלון, כך שאנחנו מגוננים על עצמנו מהסברים גרועים יותר (למשל, חוסר יכולת). לדוגמה, הצבת מטרות גבוהות מדי, חוסר אימון או למידה, הנמכת ציפיות וניבוי כישלון, נטילת סמים, פיתוח סימפטומים גופניים פסיכוסומטיים.
השוואה חברתית כלפי מעלה – השוואה חברתית כלפי מעלה מתרחשת כאשר בני אדם משווים את עצמם לאחרים הנתפסים כמוצלחים יותר בהיבט כלשהו. בהשוואה הזאת, אנשים מעוניינים להאמין שהם עצמם חלק מאליטה ומבצעים השוואות המראות את הדמיון בינם לבין לבין קבוצת ההשוואה (למשל, אנו עשויים להתגאות בכך שלפני 20 שנה למדנו בכיתה אחת עם מי שמונה להיות רמטכ"ל). אולם הדבר מתרחש רק כאשר:
הפער בין האדם לבין יעד ההשוואה אינו גדול מדי;
המיומנות או ההצלחה בהשוואה ניתנות להשגה;
יעד ההשוואה נתפס כמתחרה.
לחלופין, ההשוואה עשויה לספק לאדם השראה.
השוואה חברתית כלפי מטה – אף על פי שהשוואות כלפי מעלה הן הנפוצות ביותר, השוואה חברתית כלפי מטה נתפסת כנטייה הגנתית להשוואה עצמית אל מול אנשים הנתפסים כמצויים במצב פחות טוב. למשל, השוואה לאדם הנתפס כנחות או פחות מיומן מהאדם. השוואה חברתית כלפי מטה משמשת כסוג של הגנה על האגו לפיה האגו מנופח בשל תחושת העליונות המושגת מהשוואה כזאת.
אסטרטגיות > תאוריית שימור ההערכה העצמית

תאוריית שימור ההערכה העצמית היא תאוריה בפסיכולוגיה חברתית המתבססת על ההנחה שלאדם יש צורך להגן על ההערכה העצמית או להעלותה. הנחת יסוד של התאוריה היא שיחסינו עם הזולת משפיעים השפעה של ממש על הערכתנו העצמית.
מדידה

הנטייה להאדרה עצמית נמצאה כיציבה ומתמשכת, ולא חולפת או ספציפית לסיטואציה. כמו כן, נמצא כי במדידות אמפיריות שונות התקבלו תוצאות דומות לגבי הנטייה להאדרה עצמית וקוגניציות בשירות העצמי, לפיכך נטען כי ניתן להתייחס לנטיה להאדרה עצמית כתכונת אישיות – תכונת האדרה עצמית (self-enhancement trait). התופעה נמדדת בעיקר במסגרות מחקר ובאמצעות דיווח עצמי באמצעות סולמות המודדים רצייה חברתית, מדדים תוך-אישיותיים (Intrapsychic Measures), ומדדי חוסר התאמה לקריטריון (Criterion Discrepancy Measures).
בהפרעת אישיות נרקיסיסטית

הנטייה להאדרה עצמית, נחשבת, באופן מסורתי, למימד מרכזי באבחון האישיות הנרקיסיסטית. גם ממצאים אמפיריים תומכים בקשר שבין נרקיסיזם פתולוגי להאדרה עצמית. למשל, ג'ון ורובינס (1994) מצאו קשר מובהק בין מידת הנרקיסיסטיות של המשתתף, לבין המידה בה נטה להאדרה עצמית. כמו כן בניתוח המשך, נמצא כי הסתגולתם של משתתפים המאדירים בערך עצמם הייתה נמוכה מזו של משתתפים המפחיתים מערכם, או מזו של משתתפים המעריכים את עצמם באופן תואם. נראה ממחקרים אלה כי מאחר שתחושות החשיבות העצמית המופרזת של הנרקיסיסטים פגיעות יותר לאיום, תפיסה לא מציאותית חיובית של העצמי מאפשרת, באופן הגנתי, לשמר תחושת עליונות נוכח מידע חיצוני.
בתרבות הישראלית

בתרבות הישראלית, נודע הפתגם העברי כי "להצלחה אבות רבים אך הכישלון יתום הוא". פירושו הוא שאנשים אוהבים לקחת תחת אחריותם מעשים שגררו עימם תוצאות חיוביות, אך מסירים מעצמם אחריות כשמדובר במעשים שגררו עימם תוצאות שליליות.
ראו גם

גרנדיוזיות – תכונת אישיות לא-מסתגלת המאפיינת אנשים בעלי הפרעת אישיות נרקיסיסטית
עקרון פוליאנה – הנטייה של אנשים לזכור פריטים נעימים בצורה מדויקת יותר מאשר פריטים לא נעימים
תאוריית אימות העצמי – גישה מוטיבציונית נוספת של הערכה עצמית
אפקט פורר – נטייה להעניק נכוֹנוּת לדירוג חיובי המתייחס כביכול לאדם באופן אישי, גם אם בפועל התיאור כללי ומעורפל דיו כדי להתאים למגוון רחב של אנשים
אפקט ההתייחסות העצמית – מושג המתייחס להשפעה שיש לקישור אסוציאטיבי של מידע עם התפיסה העצמית על הזכירה של אותו מידע מאוחר יותר
ביאורים

↑  עצמי עצמאי – סכמות של מושג העצמי מושפעות במידה רבה מהבדלים בין-תרבותיים. בתרבויות הדוגלות באינדיבידואליזם, לעיתים נמצא דפוס מושג העצמי העצמאי.  דפוס זה מדגיש את הייחודיות שבאינדיבידואל, את הצרכים והשאיפות שלו: "אם לא תאכל את הסלט, לא תהיה חזק".
↑  סכמות של מושג העצמי מושפעות במידה רבה מהבדלים בין-תרבותיים. בתרבויות אסייתיות, הדוגלות בקולקטיביזם, לעיתים נמצא דפוס של מושג העצמי שמדגיש את הזהות החברתית של הפרט (ההקשרים שלו עם אחרים). אדם זה שם דגש מרכזי על הקשר בינו לבין אחרים ופועל בהתאם לנורמות החברתיות, ולא בהתאם למשאלותיו או תכונותיו האישיות: "אם לא תאכל את הסלט, החקלאי מאוד יתאכזב"). במדינות כמו סין או יפן, האנשים נוטים יותר לתאר את עצמם במונחים של זהות חברתית.
אבולוציה של סכיזופרניה

תפוצה של סכיזופרניה בעולם, 2019
אבולוציה של סכיזופרניה היא חקירת הגורמים האבולוציוניים היכולים להסביר את ההתמדה של הפרעת נפש זו באוכלוסייה במספרים גבוהים, בהתאם לתאוריית הברירה הטבעית. תסמיני ההפרעה הם מאפיינים שאינם קיימים אצל אנשים בריאים, אך מופיעים כתוצאה מתהליך המחלה. אלה כוללים הזיות חזותיות ו/או שמיעתיות, מחשבות שווא, פרנויה והפרעות קשות בחשיבה. תסמינים שליליים מתייחסים לתכונות נפוצות אשר מופחתות או נעדרות כתוצאה מתהליך המחלה, כולל נסגנות (ריחוק) חברתית, אדישות, אנהדוניה, אלוגיה וחזרתיות (נטייה לחזור ללא צורך על תנועות או מלל). תסמינים קוגניטיביים של סכיזופרניה כוללים הפרעות בתפקודים ניהוליים, פגיעה בזיכרון עבודה וחוסר יכולת לשמור על קשב.
בהתחשב במספר הרב של אנשים המאובחנים כסובלים מסכיזופרניה (כמעט 1% מהאוכלוסייה בימינו), לא סביר שההפרעה נוצרה רק כתוצאה ממוטציות אקראיות. לפיכך, ההשערה היא כי למרות אופייה הבלתי מותאם, סכיזופרניה נבררה לאורך השנים או קיימת כתוצר לוואי של תהליך הברירה הטבעית.
סכיזופרניה העלתה שאלה מביכה עבור פסיכולוגים ואנתרופולוגים אבולוציוניים: מדוע הפרעה בעייתית כזו מתמידה במשך זמן כה רב, בתדירות כזו? פרדוקס זה כונה "חידת הסכיזופרניה", ומודלים אבולוציוניים רבים נוצרו כדי להסבירה.
השערות > השערת איזון הברירה

השערת איזון הברירה מציעה שהמנגנון האבולוציוני של איזון הברירה הטבעית הוביל להמשך קיום של גנים מסוימים באוכלוסייה. לפי השערה זו, ההיבטים השליליים של הסכיזופרניה מאוזנים על ידי יתרונות.
מנגנון זה מוגדר כמנגנון שמטרתו שמירה על אללים מרובים של גן במאגר הגנים של אוכלוסייה, למרות לחצי ברירה. יתרון ההטרוזיגוט, מנגנון איזון הברירה, בא לידי ביטוי בכך שנוכחות האלל הדומיננטי והרצסיבי בגן מסוים מאפשרת כשירות גבוהה יותר של אדם בהשוואה לאדם שקיים אצלו רק סוג אלל אחד.
ניתן למצוא מנגנון זה בנשאים של גן הסכיזופרניה המבטאים גם את האלל הדומיננטי וגם הרצסיבי. נשאים אלה עשויים לבטא תכונות מועילות מסוימות שהיו יכולות לתמוך בברירה של גן הסכיזופרניה. עדויות מצביעות על כך שנשא של גן הסכיזופרניה יכול ליהנות מיתרון סלקטיבי לאור תכונות מועילות הכרוכות בגן זה, בהשוואה למי שאינו נשא של גן הסכיזופרניה. מחקרים הראו שחלק מהנשאים של הגן הם בעלי יתרונות הסתגלותיים ותדירות מופחתת בזיהומים ויראליים. תכונות מועילות נוספות עשויות לכלול מנת משכל גבוהה, יצירתיות מוגברת והיגיון מתמטי. בשל נוכחותן של תכונות מועילות אלו, גן הסכיזופרניה לא נעלם בתהליך האבולוציוני והמשיך להתקיים באדם במשך דורות רבים.
בעוד שהרעיון של השערת איזון הברירה נשמע הגיוני, אין ראיות מהותיות התומכות בהשערה זו. במסגרת המחקרים שמצאו מתאם חיובי בין מאפיינים חיוביים ספציפיים לגן הסכיזופרניה, נבדקו נשאים מעטים בלבד, כלומר אין די ראיות כדי להניח מתאם ישיר בין תכונות מועילות אלו לבין נשאי סכיזופרניה. למרות שהשערה זו טרם הוכחה, התכונות המועילות שהנשאים הללו מבטאים יכולות לספק הסבר סביר מדוע הגנים של סכיזופרניה לא נכחדו.
השערות > השערת הברירה החיובית

ברירה חיובית היא מנגנון נוסף שהתיר ברירה של גנים התורמים לסכיזופרניה. זהו מנגנון של ברירה טבעית, שבו תכונות מועילות נבררות והופכות להיות נפוצות לאורך זמן באוכלוסייה. במחקר שנערך באמצעות פילוגניה מבוססת מקסימום סבירות (PAML), שיטה ששימשה לבדיקת ברירה חיובית, נמצאה עדות משמעותית לברירה חיובית בגנים הקשורים לסכיזופרניה. דוגמה לתכונה מועילה שנבררה באמצעות ברירה חיובית היא יצירתיות. שלושה וריאנטים של אללים של גנים של יצירתיות הקשורים גם לסכיזופרניה כוללים את האללים SLC6A4, TPH1 ו-DRD2. ההורשה הגבוהה של מאפיינים יצירתיים וקוגניטיביים של וריאנטים של אללים אלו אצל סכיזופרנים מאשרת ברירה חיובית במספר גנים של סכיזופרניה. מחקרים נוספים שנערכו באמצעות ניתוח SNP על הגן SLC39A8, גן הקשור לסכיזופרניה, מצאו כי אלל ה-T על הגן היה קשור להורדת לחץ דם וירידה בסיכון ליתר לחץ דם. תכונות מועילות אלו הקשורות לגנים של סכיזופרניה מספקות הסבר לברירה של גנים אלו במהלך האבולוציה.
בעוד שעדויות מבטיחות ממשיכות להתגלות, ראיות נוספות טוענות כי השפעת הברירה החיובית עשויה שלא למלא תפקיד משמעותי בסכיזופרניה. מחקרים שנערכו באמצעות שימוש ב-FST ושיטות המבוססות על ספקטרום תדירות דגימה (SFS) לא הצליחו למצוא אותות משכנעים של ברירה חיובית בגן ST8SIA2, גן נוסף הקשור לסכיזופרניה.
השערות > השערת המוח החברתי

מוח חברתי מתייחס למערכות הקוגניטיביות והרגשיות הגבוהות יותר של המוח, המתפתחות כתוצאה מברירה חברתית ומשמשות בסיס לאינטראקציה חברתית. זהו הבסיס למורכבות של האינטראקציות החברתיות אצל בני האדם. מנגנונים של המוח החברתי כוללים עיבוד רגשי, את תורת הנפש, התייחסות עצמית, פרוספקציה וזיכרון עבודה. מטופלים מציגים פגמים באזורים שונים במוח החברתי, כמו חוסר יכולת לתפוס מטרות חברתיות, המצביעים על פגמים בתורת הנפש. פגם זה יכול לנבוע מברירה מהירה במין האנושי של גנים הקשורים לשפה ויכולת קוגניטיבית. במקרים מסוימים, שינויים אבולוציוניים מהירים אלו עלולים לעכב התפתחות תקינה במוח החברתי.
מכיוון שסכיזופרניה היא בראש ובראשונה הפרעה של התודעה, הוצע כי היא תוצר לוואי לא רצוי באבולוציה של קליפת המוח הקדם-מצחית ואזורי מוח אחרים האחראים על המוח החברתי. תחת לחץ סלקטיבי יותר ויותר שנגרם עקב חיי חברה מורכבים יותר ויותר, אזורי המוח גדלו כאמצעי הסתגלותי, ובתורם הולידו מערכות עצביות רגישות. השערה אחת מציעה שפגיעות זו במערכות עצביות אפשרה שינויים בגנים הקשורים למוח החברתי.
השערה שנייה מציעה שהפרעה במעגלים הקדמיים של המוח, אזור האחראי במידה רבה על המוח החברתי, עלולה להוביל לחוסר ויסות בשליטה ובעיבוד קוגניטיביים. פגם זה בוויסות עלול להגביר את הרגישות להפרעה חברתית כמו סכיזופרניה.
טימותי קרואו משער שסכיזופרניה קשורה קשר הדוק להתפתחות השפה האנושית. השערה זו נתמכת בעיקר על ידי אי תפקוד שפה משמעותי אצל חולי סכיזופרניה.
השערות > השערת היתרון החברתי

השערה זו מתייחסת להערצה שזכו לה שמאנים, מתקשרים ורואי עתידות בתקופת הציוויליזציה המוקדמת. פסיכוזה מניעה שמאנים לתקשר עם עולם הרוחות, מה שמביא להיווצרות מיתוסים דתיים ולכידות קבוצתית. ייתכן שההזיות ומחשבות השווא שגורמת הסכיזופרניה זכו לכבוד ואפשרו לראות באדם מסוג זה קדוש או נביא, מה שקידם את מעמדו החברתי ואפשר לברירה החברתית לפעול לטובת ההפרעה. התיאוריה השמאניסטית טוענת שהנוכחות האוניברסלית של השמאניזם בכל חברות הציידים-לקטים נובעת ככל הנראה מגורמים תורשתיים - אותם גורמים תורשתיים התומכים בתפוצה של סכיזופרניה בעולם.
השערה זו חסרת ראיות, והיא לא סייעה בהסבר הקיום המתמשך של סכיזופרניה בחברה המודרנית, שבה סכיזופרנים אינם נחשבים לרוב לקדושים או לנביאים. עם זאת, גרסה מודרנית אחת של התיאוריה עשתה שימוש במנגנון האבולוציוני של ברירת קבוצות על מנת להסביר את הביסוס הגנטי של תפקיד השמאן.
השערות > השערת היתרון הפיזיולוגי

לפי השערה זו, לאנשים הסובלים מסכיזופרניה יש יתרון פיזיולוגי בצורת עמידות למחלות או לזיהומים, תיאוריה שנמצאה לה עדות במחלות כמו אנמיה חרמשית. במחקר מסוים נמצא כי NAD, נושא אנרגיה המצוי בבעלי חיים ובשמרים, מסוגל להפחית זיהומי שחפת כאשר הוא קיים בכמויות גדולות.[דרוש הסבר - מה הקשר לסכיזופרניה?]