stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יהצה

האזור בשליטת מואב בעבר הירדן המזרחי
נחלות שבטי ישראל
מצבת מישע (2007)
יָהְצָה, או יַהַץ, הייתה עיר מקראית באזור השליטה של המואבים. לאחר כיבוש הארץ על ידי שבטי ישראל נכללה בנחלת שבט ראובן אך העיר נפלה בגורלם של שבט לוי ונמנית בין 48 ערי הלויים.
זיהוי הישוב

יוחנן אהרוני זיהה בשנות ה-70 את יהץ עם האתר חירבת אל מודין את-תמד. חוקר המקרא האמריקאי אנדרו ג'ון דירמן קיבל זיהוי זה בשנות ה-80. האתר שוכן ממזרח לים המלח. זהו אתר מבודד הקרוי על שם וואדי את-תמד, שבסמוך לו הוא נמצא. האתר ממוקם צפונית-מזרחית לדיבון. החוקר האירופאי הראשון שביקר ותיעד את האתר הוא אלואיס מוסיל, שביקר באתר בתחילת המאה ה-20. נלסון גליק סקר את האתר ופרסם את ממצאיו בשנות ה-30. האתר נחפר לראשונה בשנת 1996. זהו אתר מלבני, שהוקם על משטח מלאכותי, שנבנה מקירות תמך ומולא בעפר. קירות התמך תחמו שטח של 140X80 מטר. האתר הוקף בסוללה שנחפרה בחלק הדרומי. הסוללה הוקמה על בסיס קיר אבן, ואליה הוצמדה חלקלקה. בחלק הצפון מזרחי נמצא השער, שכולל 6 תאים. זהו שער קטן יותר מהשערים שהתגלו בגזר וחצור. יכול להיות שבסמוך לשער ישנו מפעל מים. רוב המבנים שנחשפו באתר הם ציבוריים. ישנו מקדש ליד השער ובדרום מבני עמודים. הממצאים שנאספו אופייניים לסוף תקופת הברזל 2, אזור המאה ה-6 לפנה"ס. ישראל פינקלשטיין גם סבור שמדובר ביהץ שלפי מצבת מישע נבנתה על ידי המלך עומרי. לדעתו הממצאים שנאספו בחפירות הם מהשלב האחרון של האתר, שהוא הכיבוש הבבלי במאה ה-6 לפנה"ס. מתיארוך פחמן-14 שנעשה לקורות עץ בשער, התקבל טווח השנים 810-755 לפנה"ס. באתר נתגלו גם שברי חרסים מתחילת הברזל 2. לכן לדעתו האתר הוקם על ידי המלך עומרי במאה ה-9 לפנה"ס. באתר לא זוהה הרס, ולכן פינקלשטיין סבור שמישע השתלט על האתר ללא שימוש בכוח.
ראו גם

מואב
לקריאה נוספת

הערך: יהץ, יהצה, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 341–342.
יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974.
עודד ליפשיץ וישראל פינקלשטיין, "בית עמרי במואב: יהץ ועטרות", ארץ ישראל - ספר אמנון בן תור, כרך ל, הוצאת החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, 2011, עמ' 290–299
הערות שוליים

↑  ספר שופטים, פרק י"א, פסוקים י"ט–כ"א.
↑  מנחם סוליאלי, משה ברכוז, הערך: יהץ, יהצה, לכסיקון מקראי, א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 342.
↑  יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, עמ' 52.
↑  .Dearman, J. A. 1984, The Location of Jahaz, ZDPV 100: 122-126
↑  Glueck, N. 1934. Explorations in Eastern Palestine. AASOR 14. New Haven: American Schools of Oriental Research.
↑  Finkelstein, I. 2013, The Forgotten Kingdom, The Archaeology and History of Northern Israel, Society of Biblical Literature, Atlanta: 97-99.
| ערי הלויים |
| --- | --- | --- |
| בני גרשון (ערים מיששכר, מאשר, מנפתלי ומחצי המנשה המזרחי) | בְּעֶשְׁתְּרָה • גולן • דברת • חֶלְקָת • חַמֹּת דֹּאר • יַרְמוּת • מִשְאָל • עַבְדּוֹן • עין גנים (אתר מקראי) • קֶדֶש • קַרְתָּן • קִשְׁיוֹן • רְחׁב |  |
| בני קהת (ערים מאפרים, מדן ומחצי המנשה המערבי) | שכם • גזר • קִבְצַיִם • בֵּית חוֹרֹן • אַיָּלוֹן • אֶלְתְּקֵא • גִבְּתוֹן • גַּת רִמּוֹן •  תַּעְנַךְ |  |
| בני מררי (ערים מראובן, מגד ומזבולון) | בֶּצֶר • דִּמְנָה • חשבון • יַהְצָה • יַעְזֵר • יקנעם • מַחֲנַיִם • מֵיפַעַת • נהלל • קְדֵמוֹת • קַרְתָּה • רָמת |  |
קארן סילקווד

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  19 בפברואר 1946 לונגוויו, ארצות הברית 
 פטירה:  13 בנובמבר 1974 (בגיל 28) קרסנט, אוקלהומה, ארצות הברית, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  אוניברסיטת למר  תיכון נדרלנד 
 מעסיק:  Cimarron Fuel Fabrication Site 
 מספר צאצאים:  3 
 
קארן גיי סילקווד (Karen Gay Silkwood; ‏19 בפברואר 1946 – 13 בנובמבר 1974) הייתה טכנאית גרעין ופעילת איגוד מקצועי, שהתפרסמה לאחר מותה, עם חשיפת ליקויי בטיחות בתעשיית הגרעין האמריקאית, כולל "יצוא" פלוטניום ללא פיקוח הרשויות.
משפחתה

קרן גיי סילקווד נולדה בלונגוויו, טקסס, בתם של מרל (לבית ביגס; 1926–2014), וויליאם סילקווד (1924–2004), וגדלה בנדרלנד, טקסס. היו לה שתי אחיות, לינדה ורוזמרין. היא למדה באוניברסיטת למאר בביומונט, טקסס. בשנת 1965 נישאה לוויליאם מדוס, עובד צינור נפט, ויחד הביאו לעולם שלושה ילדים. בעקבות פשיטת רגל של בני הזוג עקב הוצאות יתר, ולנוכח סירובו של מדוס לסיים רומן מחוץ לנישואין, סילקווד עזבה אותו בשנת 1972 ועברה לאוקלהומה סיטי, שם עבדה זמן קצר כפקידת בית חולים.
פעילותה באיגוד

סילקווד למדה טכנאות כימיה ועבדה לאחר מכן במפעל להכנת פלוטוניום של חברת קר מקגי (Kerr Mcgee) באוקלהומה. היא התקבלה לעבודה בשנת 1972 כטכנאי מעבדה במפעל תמורת ארבעה דולרים לשעה. עבודתה כללה ליטוש מוטות דלק עמוסים בפלוטוניום ובדיקת המוטות לבטיחות ובקרת איכות, אך לא היה לה רקע בענף זה והחברה סיפקה הכשרה מינימלית בלבד. בהמשך אמרה סילקווד כי רק באוקטובר 1974, לאחר שנתיים בתפקיד, הבינה שקרינת פלוטוניום עלולה לגרום לסרטן. במהלך עבודתה שמה לב לכך שהמפעל מפר את הוראות הבטיחות להן הוא מחויב על פי החוק, וחושף את העובדים לחומרים רדיואקטיביים. כמו כן סיפק המפעל תוצרים פגומים.
סילקווד אספה מסמכים המעידים על טענותיה ויצרה קשר עם עיתונאי הניו יורק טיימס ועם ראשי האיגוד המקצועי. שבועות אחדים לאחר שהציעה את עדותה, סילקווד נדהמה כשגופה הפעיל את גלאי הקרינה, המתריע על זיהום פלוטוניום, כשעזבה את המתקן בתום משמרת העבודה וכך גם בימים הבאים, ברמות גבוהות אף יותר. ומחקירה עולה כי ביתה היה מזוהם ברדיואקטיביות גבוהה. היא אמרה שהיא מאמינה שהיא מזוהמת במתכוון עקב עדותה ופעילותה באיגוד. בדרך לפגישה באוקלהומה סיטי, שבה התכוונה למסור את המסמכים, היא נהרגה בתאונת דרכים. דו"ח המשטרה הרשמי ציין שהסיבה לתאונה הייתה עייפות יתר, ואחד השוטרים ציין שברכב נמצאו כדורי שינה ומריחואנה. הקלסר שהכיל את המסמכים שאספה נעלם מהרכב שסימני פגיעה "טריה" מאחור, מחזקים את החשד בהתנגשות מכוונת, אף שסברה זו לא הוכחה.
בנוסף לליקויי בטיחות חמורים, כנדרש במפעל עתיר סיכוני קרינה, התגלה בתחקיר חוסר של 20 ק"ג פלוטוניום מועשר, שייתכן והוברח, בידיעת רשויות הפיקוח, לסוכנויות ה-CIA, ה-MI5 הבריטי, המוסד הישראלי, וקבוצה עלומה מאיראן. עוד דווח בהקשר זה לרשויות ארצות הברית על הברחת כ-18 ק"ג פלוטוניום ממפעל קר-מקגי, שאותר בהמשך על ידי ה-NSA על ספינה שכורה שנצפתה בדרכה לישראל.
מותה של קארן סילקווד עורר תשומת לב גדולה מאוד. בשנה שלאחר מכן החליט קר מקגי לסגור את המפעל. אביה של קארן, ביל סילקווד, קיבל ממק-גי פיצויים בגובה 1.3 מיליון דולר בהליך בוררות משפטי ממושך. הסרט "הסינדרום הסיני" משנת 1979 מבוסס על חייה וליקויי הבטיחות שחשפה. ב-1983 יצא גם הסרט "סילקווד", המבוסס אף הוא על סיפורה, בכיכובה של מריל סטריפ.
ראו גם

חושף שחיתות
הערות שוליים

↑  Merle Silkwood Obituary (2014) - Nederland, TX - The Beaumont Enterprise, www.legacy.com (באנגלית)
↑  Bill Maurice Silkwood (1924-2004) - Find A Grave..., www.findagrave.com (באנגלית)
↑  TSHA | Silkwood, Karen Gay, www.tshaonline.org
↑  Environmental activists, Westport, Conn. : Greenwood Press, 2001, ISBN 978-0-313-30884-0
↑  NNDB, Karen Silkwood
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007423719205171  GND: 118765388  ISNI: 0000 0000 5535 1220  LCCN: n80151805  NKC: jn20000701638  NTA: 071347887  SNAC: w6dv2jb1  VIAF: 52485331   WorldCat (עם VIAF): 52485331
מערת א-נועמאן

| --- | --- |

 מדינה:  סוריה סוריה
 מחוז:  מחוז אידליב
 נפה:  נפת מערת א-נועמאן
 גובה:  530 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  90,000
 קואורדינטות:  35°38′54″N 36°40′37″E﻿ / ﻿35.6483°N 36.67693°E﻿ / 35.6483; 36.67693
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת סוריה מוגדלת) דמשק חלב חומס לטקיה חמה דיר א-זור אל-חסכה א-רקה הים התיכון  ישר. לבנון ירדן עיראק טורקיהמערת א-נועמאן(למפת סוריה רגילה) דמשק חלב חומס לטקיה חמה דיר א-זור אל-חסכה א-רקה הים התיכון  ישר. לבנון ירדן עיראק טורקיהמערת א-נועמאן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
המינרט הרבוע של המסגד הגדול של מערת א-נועמאן
מַעַ֫רַּת א-נּוּעְמַ֫אן (בערבית مَعَرَّة النُّعْمَان, בתעתיק מדויק: מַעַרַּת אלנֻּעְמָאן) היא עיר בצפון מערב סוריה, במחוז אידליב. העיר נמצאת על הדרך שבין חלב בצפון ובין חמאת בדרום. אוכלוסייתה מונה כ-90,000 נפש. באזור שסביב העיר נמצאות שתי ערי רפאים עתיקות: סירג'ילה (10 ק"מ ממזרח) ואל-בארה (13 ק"מ ממזרח).
אטימולוגיה

שמה של העיר הוא שילוב של שמה העתיק, מערה (مَعَرَّة), ושמו של א-נועמאן בן בשיר (ער') בן לווייתו של מוחמד ומושלה המוסלמי הראשון של העיר חומס. על פי גאוגרפים ערבים מימי הביניים שילוב שמו בשם העיר היה לשם הוקרתו.
היסטוריה

ליוונים הייתה העיר ידועה בשם ערה (Arra). העיר הייתה חלק מהאימפריה הביזנטית במאה החמישית ונכבשה על ידי המוסלמים ב-637. הביזנטים כבשו אותה שוב ב-968 ובסוף המאה ה-11 כבשו אותה הסלג'וקים. במאה ה-11 פעל בעיר הוגה הדעות והמשורר הערבי הנודע אבו אל-עלאא אל-מערי.
היסטוריה > טבח מערה

ב-1098, בעת מסע הצלב הראשון, לאחר שהצלבנים בפיקודם של רמון הרביעי, רוזן טולוז ובוהמון הראשון, נסיך אנטיוכיה צרו על אנטיוכיה וכבשו אותה, הם המשיכו בכיוון דרום לעבר מטרתם: כיבוש ירושלים. למרות גודלה הקטן וחוסר חשיבותה של העיר, נודע כיבוש מערה (Marre בכתבים המערביים), או "טבח מערה" כפי שהוא מכונה לעיתים, בהשפעתו הפסיכולוגית על המוסלמים. נראה שהצלבנים, בפיקודו של בוהמון הראשון, נתקלו בקשיים גדולים לכלכל את עצמם וגם פשיטות במרחב הכפרי שמסביב לא הועילו והצבא הצלבני הגיע למצב של רעב קשה ולתת תזונה. נראה שהצלבנים הציעו לעיר להיכנע תמורת הגנה על חיי ורכוש התושבים, אך אלו לא הצליחו להגיע לתמימות דעים ודחו את ההצעה. למרות מצבם התזונתי הצליחו הצלבנים ב-12 בדצמבר לפרוץ את חומות העיר מערה וערכו טבח בתושבי העיר, פעולה שהייתה מקובלת, על פי חוקי המלחמה בהם נהגו, כתגובה לסירוב לכניעה. בטבח נהרגו כ-20,000 נפש. ההיסטוריון הערבי אבן אל-אתיר, נוקב אף במספר של 100 אלף הרוגים, אך מספר זה נחשב מופרז מאוד. בעקבות הרעב בו היו שרויים וחוסר יכולתם למצוא בעיר הכבושה די מזון לכלכלם, אירעו בעקבות הטבח מקרים רבים של אכילת בעלי חיים כולל כלבים ואף קניבליות (אכילת גופות המוסלמים). מקרה זה של קניבליות הפך לאירוע מכונן ביחסי מערב-מזרח ואסלאם-נצרות. הספרות הערבית, שתפסה את מעשה הקניבליות כתוצאה של קנאות דתית עמוקה, השתמשה במשך מאות שנים בדימוי של הצלבנים הקניבלים כדי להדגים את קנאותם הדתית ואת חוסר אנושיותם של הנוצרים ושל עמי המערב.
היסטוריה > ימי הביניים והשלטון העות'מאני

ב-1135 נכבשה העיר מידי הצלבנים על ידי זנגי והחלה בה תקופת שגשוג. בסוף המאה ה-12 נבנה המסגד הגדול של העיר – ממנו נותר עד היום המינרט הרבוע, דוגמת מינרט המסגד הגדול של חלב. במאה ה-16, בזמן השלטון העות'מאני, נבנו שני חאני שיירות גדולים בעיר: החאן הגדול וחאן מוראד פאשה.
היסטוריה > העת החדשה

ב-1932 נמנו בעיר 5,250 נפש.[דרוש מקור]
היסטוריה > מלחמת האזרחים בסוריה 2011–2020

ביוני 2011, במהלך ההתקוממות בראשיתה של מלחמת האזרחים בסוריה, דווח כי כוחות צבא סוריה, הכוללים טנקים, כיתרו את העיר במטרה להשליט בה סדר לאחר שלטענתם הותקפו בה מוסדות שלטוניים על ידי גורמי האופוזיציה. כיתור זה בא לאחר שימים ספורים לפני כן, השתלט הצבא על העיר ג'סר א-שורור, שנמצאת באותו מחוז, כ-45 קילומטר מצפון. כמו כן נמסר, כי רבים מתושבי העיר נמלטו ממנה.
ב-8 באוקטובר 2012 החל באזור העיר קרב בן שישה ימים בין הצבא הסורי החופשי ובין צבא סוריה, שבסופו השתלטו המורדים (הצבא הסורי החופשי) על העיר וסביבותיה. בקרב נהרגו כ-100 מאנשי הצבא הסורי החופשי, כ-200 מחיילי הצבא הסורי וכ-60 אזרחים. כמו כן נגרם נזק כבד לעיר.[דרוש מקור]
ב-22 ביולי 2019 הפציץ חיל האוויר הרוסי את השוק העירוני וכתוצאה מהמתקפה נרצחו 43 אזרחים ו-109 נוספים נפצעו. מועצת זכויות האדם של האו"ם הגדירה את הפעולה כפשע מלחמה.
ב-28 בינואר 2020, כוחות צבא סוריה בסיוע חיל האוויר הרוסי הצליחו להשתלט על העיר, והתושבים הסונים שבעיר ברחו למרכז אידליב מפחד מטבח שיבצעו בהם המיליציות השיעיות.
אתרים בעיר

מדרסת אבו אל-פאוואריס שנוסדה ב-1199
החאן הגדול מהמאה ה-16
המסגד הגדול של מערת א-נועמאן שנבנה במאה ה-12
החאן של מוראד פאשה שנבנה ב-1565 ושוחזר ב-1985. בחאן נמצא מוזיאון לפסיפס ובו אוסף גדול של פסיפסים מהתקופה הרומית ומהתקופה הביזנטית שנמצאו בסוריה.
הערות שוליים

1 2 3  Carole Hillenbrand, The Crusades: Islamic perspectives, Edinburgh University Press, 1999, p. 59
↑  Hilton Obenzinger, American Palestine: Melville, Twain, and the Holy Land mania, Princeton University Press, 1999, p. 251
↑  Syria calls on Jisr al-Shughour refugees to return, אתר BBC, ‏ 15 ביוני 2011
↑  Pro government forces enter syrian rebel town Maaret al-Numan, באתר middleeasteye ‏ 28 בפברואר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007535635805171  GND: 7852363-1  LCCN: no97071306  VIAF: 136350858   WorldCat (עם VIAF): 136350858
ספרד באירוויזיון 2021

ספרד באירוויזיון 2021 תשתתף עם השיר "Voy a quedarme", שיבוצע על ידי הזמר הספרדי בלאס קנטו.
לפני האירוויזיון

ב-5 באוקטובר 2019, רשות השידור הספרדית הכריזה כי קנטו נבחר לייצג את ספרד באירוויזיון 2020. ב-18 במרץ 2020, איגוד השידור האירופי הכריז כי אירוויזיון 2020 יבוטל עקב מגפת הקורונה. זמן קצר לאחר ההכרזה, רשות השידור הספרדית הודיעה כי קנטו ייצג את ספרד באירוויזיון 2021, ברוטרדם, הולנד. ב-29 בדצמבר 2020, רשות השידור אישרה כי בחירת השיר תעשה באמצעות קדם פרטי בן שני שירים. שני השירים הנבחרים, "Voy a quedarme" ו-"Memoria" יצאו לאור ב-10 בפברואר 2021 על ידי רשות השידור הספרדית. הקדם נערך ב-20 בפברואר 2021, שם השיר "Voy a quedarme" זכה ב-57.99 אחוזי הצבעה.
| גמר - 30 בינואר 2021> סדר | גמר - 30 בינואר 2021> שיר | גמר - 30 בינואר 2021> כותבים ומלחינים | גמר - 30 בינואר 2021> הצבעות | גמר - 30 בינואר 2021> אחוזי הצבעה | גמר - 30 בינואר 2021> מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | "Voy a quedarme" | בלאס קנטו, לירוי סאנצ'ס, דניאל אורטגה, דן חמוד | 1,781,550 | 57.99% | 1 |
| 2 | "Memoria" | בלאס קנטו, סטיב דלי, אוליבר סום, לירוי סאנצ'ס | 1,290,526 | 42.01% | 2 |
באירוויזיון

כחלק מ"חמש המדינות הגדולות", ספרד מעפילה לגמר באופן אוטומטי. במאי ומפיק המשלחת הספרדית הוא מרווין דיטמן, אשר הפיק את המשלחת האוסטרית, הבולגרית והגרמנית באירוויזיון 2014. זמרי הליווי של קנטו הם אלבה גיל, הקטור ארטילס, דאירה מונזון, איירין אלמן ודנגלו אורטגה. ב-22 במאי, בגמר התחרות, הגיע בלאס למקום ה-24 עם שש נקודות, כשלא קיבל נקודות מהקהל.
הערות שוליים

↑  שגיא בן נון‏, בעקבות התפשטות הקורונה: בוטל אירוויזיון 2020, באתר וואלה, 18 במרץ 2020
↑  In, out or maybe? Here are all the confirmed artists for Eurovision 2021 as of 29 March
↑  Spain: RTVE confirms Blas Cantó as Eurovision 2021 Spanish act
↑  TVE hará una preselección para elegir la canción de Blas Cantó para Róterdam 2021
↑  Eurovisión 2021 Marvin Dietmann dirigirá la puesta en escena de Blas Cantó en Eurovisión 2021
↑  "Destino Eurovisión" Blas Cantó comienza los ensayos de "Memoria" y "Voy a quedarme" con Marvin Dietmann
↑  Eurovision 2021 Results: Voting & Points
תהילים כ"ט

תוכן המזמור של תהילים כ"ט על קיר בבית כנסת
"מִזְמוֹר לְדָוִד הָבוּ לַה' בְּנֵי אֵלִים" הוא המשפט הפותח בספר תהילים פרק כ"ט, הוא מזמור שבח לה'. המזמור מצא מקום חשוב בליטורגיה היהודית. חוקרים משערים כי הוא שאוב משירת עמי המזרח הקדום ומצויים בו שרידים למיתולוגיה כנענית קדומה.
למזמור זה מקבילים תהילים צ"ו פסוקים ז'–י"ג וספר דברי הימים א', פרק ט"ז, פסוקים כ"ח–ל"ד.
תוכן המזמור

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
המזמור עוסק בכבוד ובכוח של האל המקראי ובהתגלותו בעולם. המזמור נפתח באמירה לאספת האלים לתת כבוד לאל (פסוקים א-ב), ממשיך בתיאור קולו של ה' (פסוקים ג-ט) כאשר הוא מתגלה בעולם, ומסיים בהמלכת ה' בעולם (פסוקים י-יא).
לתוכן מזמור זה זיקה לקטעי הפרוזה מתוך ספר מלכים א', פרק י"ט ולספר חזון עזרא פרק י"ג (מתוך הספרים החיצוניים).
מקורות המזמור

בעקבות דמיון רב מאוד לשירה האוגריתית, חוקרים רבים סבורים שמקורותיו של מזמור זה הוא במזמור כנעני קדום. לפי סברה זאת, כוון המזמור במקורו לבעל אלוהי הסערה. עדות לכך היא בשבח לקול הרעם של האלוהות המהוללת במזמור. שבח לקול הרעם של האל בעל מופיע בטקסטים מצריים, בהם טקסט המשווה את שאגתו של רעמסס השלישי לבעל בשמים וטקסט המשווה את קולו של המלך לקול של סת (המקביל לבעל); בטקסטים כנעניים, בהם מכתב מאל־עמארנה מאבימלך מלך צור למלך מצרים המתואר "נותן קולו בשמים כבעל, ורועדת כל הארץ מקולו"; ובשירה האוגריתית עצמה, למשל בביטוי "קולו בקודש בעל ייתן [...] קולו בקודש – וַתִּתַּר ארץ!". בין זיקות נוספות ניתן למנות את הביטוי המוכר מהספרות הכנענית "בני אלים". במזמור מופיעים מקומות צפון־לבנטיניים: לבנון, שריון ומדבר קדש (כנראה מדבר בסוריה המודרנית). המילה "שריון" מופיעה במקרא רק עוד פעם אחת (ומצוין כשם צידוני: צִידֹנִים יִקְרְאוּ לְחֶרְמוֹן שִׂרְיֹן (דברים, ג', ט')), והזוג לבנון־ושריון נמצא גם בשירה האוגריתית, בכתבים חתיים ובטקסטים אמוריים. הסיומת ־ם במלה "וירקידם" (שמשמעותה "וירקיד אותם", בריבוי) בפסוק "וירקידם כמו עגל לבנון / ושריֹן כמו בן ראמים" איננה הגיונית, אך אין לפרש אותה כטעות ופר (שכן היא נמצאה לפני המתרגמים הקדמונים), ויש לפרשה לאור סיומת ־ם החיזוק (שאין משמעותה ריבוי) המצויה רבות באוגריתית. אזכור המים במזמור מהדהד את הסיפור המיתולוגי על אל הסער הנלחם באל הים ומביסו. המזמור בתהלים נגמר בתיאור האל המלך יושב על כסאו, מוטיב חוזר בכתבי אוגרית. פסוקים אחדים במזמור בנויים במבנה "קטל / יקטל" ("יהוה למבול ישב / וישב יהוה מלך לעולם"), המשותף למקרא ולכתבי אוגרית.
חוקרים אחרים סוברים, מבלי להכחיש את הזיקה הלשונית, הסגנונית והספרותית הרבה לספרות הכנענית, שהמזמור חובר במקורו בישראל: המושג "בני אלים" מופיע במקרא בקטעים שלא נטען שמקורם כנעני, וכך גם השבח לקולו של יהוה, סיומת ־ם החיזוק ומוטיב ישיבתו של המלך־האל; "לבנון ושניר" (שניר מקביל לשריון) מופיעים במקומות אחרים בתנ"ך, ולבנון ושריון מופיעים בטקסטים אכדיים שלא נטען שמקורם כנעני.
אברהם מלמט הצביע על זיקות בין המזמור לספרות מהתקופה הבבלית הקדומה, בין היתר ספרות אמורית: ההגעה ללבנון ושריון, כריתת הארזים והרעדת ההרים משותפות למזמור התהילים, לעלילות גילגמש ולטקסט של יח'דון-לים האמורי, מלך מרי. במזמור ובטקסטים של יח'דון-לים מופיע גם מוטיב ההתייחסות למים הקדמונים. המזמור, עלילות גילגמש והטקסטים של יח'דון-לים נוצרו שלושתם לשם שבח הגיבור ומעלליו.
המזמור ביהדות הבתר־מקראית > חז"ל

חז"ל מציינים את ייחודו של המזמור בכך שהמילים "קול ה'" חוזרות שבע פעמים במזמור, ושם ה' חוזר בו שמונה עשרה פעמים (ואם מונים גם את 'אל הכבוד' מגיעים ל-19 אזכורים), שכנגדם תיקנו בתפילת העמידה של יום חול שמונה עשרה ברכות ועוד אחת.
מפסוקים א–ב מצאו חז׳׳ל מקור לברך הברכות אבות, גבורות, וקדושת השם בתפילת העמידה.
לפי רש"י, "בני אלים" הם אנשים מכובדים.
המזמור ביהדות הבתר־מקראית > בליטורגיה היהודית

לפי התלמוד, בבית המקדש, מזמור זה הוא המזמור שהושר בשירת הלויים בעת הקרבת קרבן מוסף ביום הראשון של חול המועד סוכות, וכן בעת הקרבת קרבן תמיד של בין הערבים בראש השנה.
מזמור זה מקדים את הפיוט לכה דודי בתפילת קבלת שבת, וקהילות רבות נוהגות לעמוד בעת אמירתו. המקובלים נתנו חשיבות מיוחדת לכך שבמזמור מוזכר קול ה' שבע פעמים, ולכן אומרים אותו בקבלת שבת, משום ששבעת הקולות הם כנגד שבעת ימי השבוע.
את המזמור נוהגים לשיר בקצת קהילות בהקפות של שמחת תורה, וקהילות ספרדיות ואשכנזיות מלוות בשירת מזמור זה את החזרת ספר התורה לארון הקודש (בקהילות אשכנז שרים את המזמור רק בשחרית של שבת ואילו בחגים ובימות החול נוהגים ללוות עם "לדוד מזמור").
במקצת מקהילות אשכנז, הוא נאמר גם בסוף תפילת "מעריב בזמנו" (כלומר כשמתפללים ערבית אחרי צאת הכוכבים) בימות החול.
בהתאם לדברי הגמרא לעיל, הגר"א סובר שמזמור זה הוא שיר של יום ביום הראשון של חול המועד סוכות, ובנוסף הוא גם שיר של יום לשבועות, משום דברי חז"ל שפירשו אותו על מתן תורה, וכך היה גם מנהג הפרושים בימי בית שני.
המזמור ביהדות הבתר־מקראית > בתרבות המודרנית

למזמור לחן של הרב שלמה קרליבך, ובוצע בביצועים רבים בין היתר על ידי יצחק מאיר הלפגוט, ישראל אדלר ויעקב יהודה דסקל.
תנועת "עוז ושלום" שאבה את שמה מן הפסוק האחרון בפרק.
כדורסל בכיסאות גלגלים

משחק כדורסל בכיסאות גלגלים במחלקת השיקום של הצי האמריקני
כדורסל בכיסאות גלגלים הוא משחק הדומה לכדורסל רגיל, אך הוא משוחק בידי שחקנים היושבים בכיסאות גלגלים (המעוצבים ייחודית לספורט זה) וחוקיו שונו מעט כך ששחקנים אלה יוכלו לשחק בו. זהו אחד מענפי הספורט הפופולריים ביותר בספורט הנכים ומשוחק גם במסגרת המשחקים הפאראלימפיים.
היסטוריה

בשנת 1944, כחלק מתוכנית שיקום נפגעים בבית החולים "סטוק מנדוויל", החליט לודוויג גוטמן על תוכנית לאימוץ ענפי ספורט שונים תוך שימוש בכיסאות גלגלים. בשנת 1945 נערך המשחק הראשון, ב-1948 התקיים לראשונה במסגרת משחקי סטוק מנדוויל טורניר נטבול, ובשנת 1956 התקיים במשחקי סטוק מנדוויל טורניר הכדורסל בכיסאות גלגלים הראשון.
בשנת 1973 התקיימה אליפות העולם בכדורסל בכיסאות גלגלים הראשונה. האליפות, אשר טרם נחשבה לרשמית, נערכה בבלגיה וזכתה בה נבחרתה של בריטניה. בשנת 1975 התקיימה בבלגיה האליפות הרשמית הראשונה ובה זכתה נבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים כשניצחה בגמר הטורניר את נבחרת ארצות הברית בתוצאה 47-50.
חוקים

כדורסל בכיסאות גלגלים משוחק לפי רוב חוקי משחק הכדורסל הרגיל, ובמגרש כדורסל סטנדרטי. עם זאת, מספר חוקים שונו על מנת להתאים לייחודיות המשחקים במשחק, כגון חוק האוסר על השחקנים לגעת יותר מפעמיים בגלגלי הכיסאות ללא כדרור.
כל אחד מהשחקנים בקבוצת הכדורסל מקבל ניקוד על פי מידת נכותו. הנכות הקלה ביותר מקבלת ניקוד של 4.5 ואילו ככל שמידת נכותו של השחקן חמורה יותר, הולך הניקוד ויורד עד לניקוד של 1.0. בכל זמן נתון במהלך המשחק מותר למאמן הקבוצה לשלב שחקנים המנוקדים עד 14.0 במצטבר. על כיסא המשחק אסור שתהיינה בליטות החורגות אל הצדדים וגובהו לא יעלה על 53 סנטימטרים.
כדורסל בכיסאות גלגלים במשחקים הפאראלימפיים > נשים > טבלת מדליות נשים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| 1 | ארצות הברית ארצות הברית | 4 | 2 | 4 | 9 |
| 2 | גרמניה גרמניה | 3 | 4 | 0 | 7 |
| 3 | קנדה קנדה | 3 | 0 | 1 | 4 |
| 4 | ישראל ישראל | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 5 | ארגנטינה ארגנטינה | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 6 | אוסטרליה אוסטרליה | 0 | 3 | 1 | 4 |
| 7 | הולנד הולנד | 2 | 1 | 4 | 6 |
| 8 | ג'מייקה ג'מייקה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 8 | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין | 0 | 1 | 1 | 1 |
| 10 | יפן יפן | 0 | 0 | 2 | 2 |
| בסך הכל | בסך הכל | 14 | 14 | 14 | 42 |
כדורסל בכיסאות גלגלים במשחקים הפאראלימפיים > גברים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | מארחת | דרגה |  |   |   |   |
| 1960 | רומא | A |  | ארצות הברית ארצות הברית | בריטניה בריטניה | ישראל ישראל |
| 1960 | רומא | B |  | ארצות הברית ארצות הברית | הולנד הולנד | בריטניה בריטניה |
| 1964 | טוקיו | A |  | ארצות הברית ארצות הברית | בריטניה בריטניה | ישראל ישראל |
| 1964 | טוקיו | B |  | ארצות הברית ארצות הברית | ארגנטינה ארגנטינה | ישראל ישראל |
| 1968 | תל אביב | -- |  | ישראל ישראל | ארצות הברית ארצות הברית | בריטניה בריטניה |
| 1972 | היידלברג | -- |  | ארצות הברית ארצות הברית | ישראל ישראל | ארגנטינה ארגנטינה |
| 1976 | טורונטו | -- |  | ארצות הברית ארצות הברית | ישראל ישראל | צרפת צרפת |
| 1980 | ארנהם | -- |  | ישראל ישראל | הולנד הולנד | ארצות הברית ארצות הברית |
| 1984 | ניו יורק וסטוק מנדוויל | -- |  | צרפת צרפת | הולנד הולנד | שוודיה שוודיה |
| 1988 | סיאול | -- |  | ארצות הברית ארצות הברית | הולנד הולנד | צרפת צרפת |
| 1992 | ברצלונה | -- |  | הולנד הולנד | בריטניה בריטניה | צרפת צרפת |
| 1996 | אטלנטה | -- |  | אוסטרליה אוסטרליה | בריטניה בריטניה | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2000 | סידני | -- |  | קנדה קנדה | הולנד הולנד | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2004 | אתונה | -- |  | קנדה קנדה | אוסטרליה אוסטרליה | בריטניה בריטניה |
| 2008 | בייג'ינג | -- |  | אוסטרליה אוסטרליה | קנדה קנדה | בריטניה בריטניה |
| 2012 | לונדון | -- |  | קנדה קנדה | אוסטרליה אוסטרליה | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2016 | ריו דה ז'ניירו | -- |  | ארצות הברית ארצות הברית | ספרד ספרד | בריטניה בריטניה |
| 2020 | טוקיו | -- |  | ארצות הברית ארצות הברית | יפן יפן | בריטניה בריטניה |
| 2024 | פריז | -- |  | ארצות הברית ארצות הברית | בריטניה בריטניה | גרמניה גרמניה |
כדורסל בכיסאות גלגלים במשחקים הפאראלימפיים > גברים > טבלת מדליות גברים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| 1 | ארצות הברית ארצות הברית | 10 | 1 | 4 | 14 |
| 2 | קנדה קנדה | 3 | 1 | 0 | 4 |
| 3 | ישראל ישראל | 2 | 2 | 3 | 7 |
| 4 | אוסטרליה אוסטרליה | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 5 | הולנד הולנד | 1 | 5 | 0 | 6 |
| 6 | צרפת צרפת | 1 | 0 | 3 | 4 |
| 7 | בריטניה בריטניה | 0 | 2 | 6 | 10 |
| 8 | ארגנטינה ארגנטינה | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 8 | גרמניה גרמניה | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 9 | ספרד ספרד | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9 | יפן יפן | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 11 | שוודיה שוודיה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| בסך הכל | בסך הכל | 18 | 18 | 18 | 54 |
הערות שוליים

↑  Chronology of Events in the Development of Wheelchair Basketball באתר פדרציית כדורסל בכיסאות גלגלים העולמית
↑  חוקי המשחק באתר פדרציית הכדורסל בכיסאות גלגלים העולמית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556021105171  LCCN: sh85146402  NDL: 01196766
מפת הקרן לחקר ארץ ישראל

חיפה במפת הקרן לחקר ארץ ישראל משנת 1880
מפת הקרן לחקר ארץ ישראל היא מפה טופוגרפית שהוכנה על ידי הקרן לחקר ארץ ישראל בשנות ה-70 של המאה ה-19 במטרה לאתר ולתעד את כל המקומות שהוזכרו בביבליה, בספרים החיצוניים ובספרות חז"ל. המפה כוללת שטחים שנסקרו בכל שטח ארץ ישראל שממערב לירדן מאזור הגליל העליון ועד באר שבע. המפה יצאה במהדורתה הראשונה בשנת 1880.
הצורך ביצירת מפה חדשה

המפות שנוצרו לפניה היו ידועות לחוקרים, אבל חלקן היה מבוסס על השערות יוצרי המפות שלא ביקרו בכל אתר ואתר. למשל מפת ז'אקוטן מ-1799, שחלקה נעשה על פי מדידות של הצבא הצרפתי, ויתרה הושלם על בסיס מפות קודמות. בשנת 1870 החלה משלחת של הצבא הצרפתי למפות את ארץ ישראל אולם לא סיימה את עבודתה משום שנקראה על ידי נפוליאון השלישי בחזרה, ולכן הספיקה למפות רק את אזורי עכו עד מרום הגליל, הרי נצרת הר תבור וחיפה. הצורך במיפוי חדש הועלה לראשונה בירושלים. הקרן חקרה את ירושלים העתיקה וסביבותיה לצורך יצירת מפות מדויקות שיאפשרו התקנת מערכת ביוב ומערכת אספקת מים לתושבים. בעקבות כך החליטה הקרן לערוך סקר מדעי כולל של ארץ ישראל וליצור מפה טופוגרפית חדשה.