stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גלגל מים
יעילות

גלגלי overshot (ובעיקר אחוריים) הם הסוג היעיל ביותר; גלגל פלדה אחורי יכול להיות יעיל יותר (כ-60%) מכל הטורבינות למעט המתקדמות והבנויות היטב. במצבים מסוימים עדיף גלגל מעבר על פני טורבינה.
פיתוח גלגלי הטורבינה ההידראולית ושיפור יעילותם (>67%) פתח נתיב חלופי להתקנת גלגלי מים בטחנות קיימות, או פיתוח מחדש של טחנות נטושות.
ראו גם

אנרגיה הידרואלקטרית
טחנת מים
אנטיליה
וזאן

| --- | --- |

 מדינה:  מרוקו מרוקו
 מחוז:  טנג'יר-תטואן-אל-חוקיימה
 גובה:  614 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  57,737 (2024)
 קואורדינטות:  34°48′N 5°36′W﻿ / ﻿34.8°N 5.6°W﻿ / 34.8; -5.6 
 http://www.ouazzane.net/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מרוקו מוגדלת) רבאט קזבלנקה אגאדיר טנג'יר מקנס מרקש פאס אוג'דה סלא האוקיינוס האטלנטי הים התיכון אלג'יריה סהרה המערביתוזאן(למפת מרוקו רגילה) רבאט קזבלנקה אגאדיר טנג'יר מקנס מרקש פאס אוג'דה סלא האוקיינוס האטלנטי הים התיכון אלג'יריה סהרה המערביתוזאן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
השלט על קברו של עמרם בן דיוואן
ערך זה עוסק בעיר בצפון מערב מרוקו. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
וזאן (בערבית: وزان, בצרפתית: Ouazzane) נקראת גם וואזן או אוזהן, היא עיר בצפון מערב מרוקו ממוקמת מצפון לעיר פאס, בקצה הדרומי של הרי הריף.
הקהילה היהודית

היהודים שגרו בוזאן היו בעלי אוריינטציה ספרדית, בהשפעת הקרבה לספרד והמסחר עמה.
יהודי העיר התפרנסו מרוכלות ומסחר, והיו מביאים את הסחורות מטנג'יר שהיא עיר המסחר המשמעותית באזור.
היחסים בין היהודים לערבים היו טובים עד לשנות החמישים, אז החלו תקיפות ורציחות של יהודים על רקע לאומני, בעקבות הקמת מדינת ישראל והסכסוך הישראלי-ערבי[דרוש מקור].
בכפר אסג'ן, כ-8 ק"מ מוזאן, מצוי קברו של רבי עמרם בן דיוואן, תלמיד חכם ירושלמי שנשלח כשד"ר למרוקו, שם נודע כבעל מופת, ונפטר באסג'ן. ליד הקבר – בית-כנסת וספריית ספרי קודש. קברו הוא מאתרי העלייה לרגל היהודיים הפופולריים ביותר במרוקו.
באפריל 1880 הרב אברהם שלום חי חמוי מארם צובא עולה לרגל לעיר וזאן על מנת להשתטח על קברו של עמרם בן דיוואן. זמן קצר אחר הגעתו נקלע לתוך מחלוקת שטלטלה את קהילת וזאן. המוניטין שיצא להא"ח בזכות למדנותו, יכולותיו הפולמוסיות ואישיותו התקיפה, הביאו את אנשי קהילת וזאן לבקש ממנו, מיד עם הגעתו, לעמוד בראשם. הוא ניאות ותיקן מספר תקנות לרווחת עניי הקהילה.
בראשית המאה ה-20 כיהן כרב וראש ישיבה בוזאן הרב אברהם אביטבול שנודע כאחד מגדולי חכמיה של מרקש.
עירוני מודיעין

מועדון כדורגל עירוני מודיעין היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר מודיעין, המשחקת בליגה א'. המועדון נוסד בשנת 2009, בעונת 2011/2012 העפיל לליגה ב' לראשונה בתולדותיה ובעונת 2021/2022 העפיל בפעם הראשונה לליגה א'.
היסטוריה > ההקמה וליגה ג'

הקבוצה הוקמה בשנת 2009 ביזמת תושב העיר עיתונאי הספורט לשעבר בידיעות אחרונות דוד בן שימול וראש עיריית מודיעין מכבים רעות חיים ביבס, ומשחקה הראשון אי פעם התקיים בספטמבר 2009, במשחק נגד מכבי שגב שלום בליגה ג', שם היא ניצחה 1–5 בסיבוב השני של גביע המדינה לעונת 2009/2010.
בעונתה הראשונה בליגה (2009/2010) סיימה מודיעין במקום השישי עם 23 נקודות ב-16 משחקים. בעונתה השנייה סיימה מודיעין במקום הרביעי עם 52 נקודות ב-24 משחקים. בעונתה השלישית (2011/2012) סיימה מודיעין במקום הראשון ולקחה את האליפות עם 79 נקודות ב-28 משחקים ועלתה לליגה ב'. באותה עונה שברה מודיעין שיא כשניצחה את הפועל רמלה בתוצאה הגבוהה 0–21.
היסטוריה > ליגה ב'

בעונתה הראשונה של מודיעין בליגה ב' (2012/2013) סיימה במוקם השביעי ובעונתה השנייה סיימה במקום הרביעי והעפילה לפלייאוף העלייה לליגה א' שם ניצחה הקבוצה 0–1 את בית"ר גבעת זאב, אך בסיבוב השני הפסידה 0–1 להפועל רהט מה שהשאיר אותה בליגה ב'. בעונתה השלישית סיימה מודיעין במקום השני, מרחק ארבע נקודות בלבד מבני אילת שעלתה על חשבונה לליגה א'. בעונת 2015/2016 וגם בעונה שאחריה סיימה מודיעין במקום החמישי. בעונת 2017/2018 סיימה הקבוצה במקום השמיני ובעונה שאחריה סיימה במקום השביעי. בעונת 2019/2020 סיימה מודיעין במקום ה-11, הנמוך ביותר אליו הגיעה בליגה ב'.
בקיץ 2020 ולקראת עונת 2020/2021, קנתה עירוני מודיעין 12 שחקנים חדשים, ביניהם שלומי ארבייטמן (העונה כונתה על ידי האוהדים כ"עונת הגלאקטיקוס"), במטרה להעפיל לליגה א'. העונה נפתחה רק בחודש דצמבר והוקפאה בגלל התפשטות נגיף קורונה. ב-9 במרץ 2021 הוחזרה הליגה ומודיעין סיימה במקום הרביעי בבית א'.
את עונת 2021/22 סיימה עירוני מודיעין במקום הראשון בליגה ב' דרום ב' והעפילה לראשונה בתולדותיה לליגה א'. ההישג הגיע לאחר ניצחון בתוצאה 0–2 במחזור האחרון של הפלייאוף, ב-2 באפריל 2022, על מכבי עירוני נתיבות, שהחזיקה עד למשחק במקום הראשון.
היסטוריה > ליגה א'

בעונתה הראשונה של עירוני מודיעין בליגה א' (2022/2023) סיימה במקום ה-11, לאחר שהשתתפה במאבקי תחתית.
מאמנה של הקבוצה - שי מאור - התפטר במהלך עונה זו והפך להיות מנהל מקצועי, אותו החליף כדורגלן העבר חיים לוי.
בעונה 2023/2024 חוותה הקבוצה עונה מוצלחת יותר תחתיו של מאמנה, ארז בנודיס. הקבוצה סיימה את העונה במקום השלישי כאשר במרבית העונה התחרתה על המקום הראשון שמקנה עלייה לליגה הלאומית. בשלב הראשון של הפלייאוף שיחקה הקבוצה מול שמשון תל אביב שסיימה במקום הרביעי והפסידה לה ובכך הודחה מהפלייאוף וסיימה את העונה.
אצטדיון

אצטדיונה הביתי של הקבוצה הוא אצטדיון עירוני מודיעין, המשמש את קבוצת הבוגרים ומכיל כ-500 מקומות עמידה. לאחר העפלתה של מודיעין לליגה הוחלט לשפץ את המגרש: להחליף את הדשא ולהקים עמדת שידור. תוכניות מ-2017 להרחבת המגרש לאלף מקומות ישיבה וקירויו מחדש הוקפאו בשל התוכנית לקדם בניית אצטדיון עירוני חדש שניתן יהיה להרחיבו לפי הצורך אף כמגרש לנבחרת הלאומית.
ראו גם

בנות עירוני מודיעין
הערות שוליים

↑  בגלל שמסי לא שיחק, באתר דאבל פס, 24 באוקטובר 2011
↑  אבירם שקד, זה סופו של כל חלום, באתר "מודיעין ניוז", 8 במאי 2014
↑  יונתן גינזבורג, ‏לראשונה בתולדותיה: מודיעין העפילה לליגה א', באתר ONE‏, 2 באפריל 2022
↑  מודיעין NEWS, מאמן עירוני מודיעין סיים את תפקידו, כתבי מודיעין NEWS
↑  אבירם שקד, עניין של ניסיון, MNEWS -מודיעיו ניוז, מאי 19, 2024, מאי 11:16
ברוטליזם

| --- | --- |

בניין בית המשפט בבאפלו, 1971–1974, אדריכלים פפול, רוברטס וביגי
 מידע כללי
 תקופה:  אדריכלות מודרנית
 טווח תאריכים:  משנות ה-50 עד שנות ה-70 במאה ה-20
 מבנים עיקריים:  הביטאט 67' במונטריאול, התיאטרון המלכותי הלאומי בלונדון, תיאטרון ירושלים, התחנה המרכזית בת גלים
התיאטרון המלכותי הלאומי בלונדון
מגדל בלפרון בלונדון בתכנון ארנו גולדפינגר
ברוטליזם הוא זרם באדריכלות שהתפתח מתוך האדריכלות המודרנית של המחצית הראשונה של המאה ה-20, והיה נפוץ בעיקר בין שנות החמישים לשנות השבעים. הברוטליזם מאופיין בבנייה בבטון חשוף ובשימוש בצורות בסיסיות ומגוונות. שמו לקוח מהביטוי הצרפתי שנקט לה קורבוזיה - béton brut (אנ') - בטון גולמי. הזרם הברוטליסטי מסמן את סוף הדומיננטיות של האדריכלות המודרנית, ולאחריו התפתחה האדריכלות הפוסט-מודרנית.
נהוג להתייחס אל הברוטליזם כאל אתיקה אדריכלית, שמטרתה הצגה והדגשה של ה"אמת" של המבנה - אמת חומרית, צורנית ופונקציונלית. חיפוש זה אחר אמת המבנה מביא להשארת חומר הבנייה חשוף ולעושר צורני, לעיתים תוך שימוש באור טבעי ובחומרים פשוטים וזולים. בצורה זו הופכת האתיקה לאסתטיקה. חידוש נוסף של הברוטליזם הוא ההתייחסות למקום ולייחודיות שלו, לא בניסיון להשתלב בו אלא תוך ביסוס יחסי גומלין בינו לבין הבניין. זאת בניגוד למודרניזם המוקדם ולאדריכלות הלבנה שניסתה ליצור מבנים "נקיים" ושימושיים, לרוב בלי התייחסות או ייחודיות מקומית.
מאפייני הסגנון הובילו לראיית המבנים הברוטליסטים, שנבנו בבטון חשוף ובצורות יוצאות דופן, כמכוערים, אטומים וכוחניים. ה"אמת" התכנונית הובילה גם לחוסר גמישות באפשרויות השימוש במבנה ובהרחבתו, שבדיעבד הובילה להזנחה ולנטישה של מבנים ברוטליסטיים רבים במהלך השנים.
תאוריה והתפתחות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אחדים מהגורמים החשובים שפיתחו וקידמו את הברוטליזם היו קבוצת האדריכלים team 10 (אנ') בהובלת האדריכלים אליסון ופיטר סמיתסון והקבוצה העצמאית, שביקרו את הפשטנות של הסגנון הבינלאומי ואת קבוצת CIAM שהובילה עד אז את השיח האדריכלי. קבוצות אלו פעלו בתחילת שנות החמישים, וקמו בד בבד עם התפתחות הפופ ארט. בין השאר ביקרו את הפער בין רעיונותיו של לה קורבוזיה, בעיקר אלו שעסקו ב"מכונת המגורים" ובקשר ההדוק בין האדריכלות לטכנולוגיה המתפתחת, לבין מימושם בפועל. טענתם הייתה שהצורות שאפיינו את הסגנון הבינלאומי נותרו כבולות לאסתטיקה של האדריכלים ולא לסטרוקטורה ההנדסית ולטכנולוגיות החדשות, על פיהם התיימרו האדריכלים המודרניסטים לפעול ולעצב.
שינוי נוסף שקידמו האדריכלים הברוטליסטים הוא העיסוק בקשר שבין המרחב לקהילה ובין הבניין למקום ולסביבתו. לעומת האדריכלות שבין המלחמות, שיצרה אבטיפוס ניתן לשכפול של בניינים פשוטים, ניסו האדריכלים שלאחר המלחמה להתרחק מהדגם היחיד, המתאים לכאורה לכל מקום, וליצור בניינים תוך התייחסות לסביבה הטבעית והבנויה, למשתמשים ולצרכים הספציפיים הנדרשים מכל בניין.
תכנון עירוני ומרחבי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ביקורת על הברוטליזם

הביקורת המרכזית על הברוטליזם היא שהיא מבטאת 'אסתטיקה של דיכאון' ושהיא יוצרת תחושות של מצב רוח ירוד אצל אנשים הנחשפים לסגנון בנייה זה. ביקורת על הברוטליזם נשמעה גם מתוך האסכולה עצמה. לטענת מבקרים אלו, הברוטליזם שימש לבנייה מאסיבית וברמה נמוכה של שיכונים במזרח אירופה שלאחר מלחמת העולם השנייה, אשר סבלו מחוסר תחזוקה ומסגנון עיצובי ירוד במיוחד. רמתם הנמוכה של מבנים אלו, גרמו לטענת המבקרים, ליחס שלילי כלפי הברוטליזם שנתפס כתורם לכיעור אורבני וגם להתנהגות אנטי חברתית. בקרב מבקרי הברוטליזם נשמעת גם הטענה התכופה, שהברוטליזם הוא סגנון אומנותי שחביב על שכבה חברתית מצומצמת של אדריכלים, מבקרי אומנות וקבלנים, אך לא על מרבית שכבות האוכלוסייה, וביניהם השכבות החלשות יותר, הסובלות מסגנון זה. אחת הדוגמאות של מבקרי הסגנון בישראל הוא העיצוב של התחנה המרכזית החדשה בתל אביב, אשר מדגים את האופן שבו סגנון בנייה ברוטליסטי יוצר מבנה שאין בו עניין מבחינה מסחרית, ושמושך אוכלוסייה חסרת בית וכן משמש כמוקד למקרי אלימות. הברוטליזם בישראל תואר על ידי אסתר זנדברג כסגנון כוחני ו'שרירני' שאפיין את המנטליות הצברית בשנות החמישים, ושביקש למחוק במידה רבה הן את המורשת הארכיטקטונית האירופאית שלפני מלחמת העולם השנייה וכן את סגנון הבנייה המקומי של התושבים הערבים.
הברוטליזם בישראל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הברוטליזם בישראל > ריכוזים של רקמות עירוניות ומבנים ברוטליסטיים בישראל

באר-שבע, שהוגדרה כ"בירת הנגב" על ידי ממשלת ישראל עם קום המדינה, זכתה לבנייה ממשלתית רחבת היקף של מגורים ושל מבני ציבור. מבני ציבור רבים בעיר נבנו על ידי המדינה בשנות החמישים-שישים-שבעים. משלהי שנות החמישים, תוכננו מבנים רבים בבאר שבע לאור האתיקה הברוטליסטית.
השילוב בין האתיקה הברוטליסטית לבין הארכיטקטורה של העיר החדשה באר שבע – אינו מקרי. המדינה הייתה הגורם היחיד שהיה יכול לקדם את האדריכלות הברוטליסטית כיוון שקבלנים פרטיים, המוכרים את תפוקתם לשוק הפרטי – היו נמנעים ממנה מלכתחילה. מבנים חשופים אלו – בין אם בחומרי הגמר שלהם ובין אם בחשיפת התוכן המבני שלהם או התייחסותם הספציפית למקום – היו לצנינים לטעם הבורגני המחפש אחר המוכר והידוע[דרוש מקור]. דווקא המדינה אפשרה לאדריכלים, ללא כוונה תחילה, להביע את עצמם ביצירת אדריכליות ייחודיות, ללא תלות בטעם הקהל.
הברוטליזם הבאר שבעי מתייחד בניסיון לשלב בין אתיקה בינלאומית לבין התייחסות ייחודית למדבר. "מרכז הנגב", בית העירייה, בית יד לבנים, מגדל המגרות, מבני הקמפוס של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב ושכונה ה' לדוגמה – על המבנים המקיפים אותה ועל רקמת השטיח שבמרכזה – הם חלק מהאוצר האדריכלי העירוני.
בספטמבר 2012 הציגו אדר' ד"ר הדס שדר ואדר' עמרי עוז אמר לראש העיר רוביק דנילוביץ את הצעתם לקדם את התחדשות מרכז העיר באר שבע דרך זיהוייה כ"בירת הברוטליזם הישראלי" במטרה לעודד בעיר תהליכים של שימור, התחדשות עירונית ועידוד התיירות סביב אוצרות האדריכלות הקיימים בה.
הברוטליזם בישראל > מבנים נבחרים

בית הספר "ליאו בק" בחיפה (שולמית נדלר, מיכאל נדלר, שמואל ביקסון)
מלון הילטון תל אביב (יעקב רכטר)
בית הבראה ע"ש שפרינצק בנצרת (זאב רכטר, משה זרחי, יעקב רכטר)
בית ההבראה של "מבטחים" בזכרון יעקב (יעקב רכטר)
בניין עיריית תל אביב (מנחם כהן)
בה"ד 1
בנייני עיריות עכו וחולון (רוברט בנט)
בית הספר עמל ליידי דייוויס תל אביב (רם כרמי)
בית אל על (דב כרמי, צבי מלצר ורם כרמי)
תיאטרון ירושלים (נדלר, נדלר, ביקסון, גיל).
מבני אוניברסיטת בן-גוריון
בית הקיבוץ המאוחד (חנן הברון וזיוה ארמוני)
מצודת זאב (בית ז'בוטינסקי) תל אביב (משה ומרדכי בן-חורין)
מסוף האוטובוסים בת גלים בחיפה.
אצטדיון בלומפילד בתל אביב
בית הדר דפנה (דב כרמי ורם כרמי)
בניין עיריית באר שבע (שולמית נדלר, מיכאל נדלר, שמואל ביקסון)
בית ינק (באר שבע)
אוהל קדושים בבני ברק
מפעל ארגמן ביבנה (רם כרמי)
התחנה המרכזית החדשה של תל אביב (רם כרמי, צבי קומט ויעל רוטשילד)
גלריית תמונות

בניין עיריית חולון-אדריכל רוברט בנט
קטע ממתחם רובין הוד גרדנס בלונדון בתכנון אליסון ופיטר סמיתסון
יד יונתן בתכנון צבי מוססקו
מצודת זאב בתל אביב, בתכנון משה בן חורין
בניין בנק החקלאות בתכנון שולמית ומיכאל נדלר
תיאטרון ירושלים, בתכנון נדלר-נדלר-ביקסון
מרכזית בת גלים בחיפה, בתכנון אריה שרון ובנימין אידלסון
בית הבראה "מבטחים" בזכרון יעקב, בתכנון יעקב רכטר
מלון הילטון תל-אביב, אדריכל יעקב רכטר
הספרייה המרכזית ע"ש סוראסקי באוניברסיטת תל אביב, בתכנון נדלר-נדלר-ביקסון
חדר האוכל בקיבוץ געתון, בתכנון מנחם באר
הביטאט 67' במונטריאול, בתכנון משה ספדיה
בניין עיריית באר שבע, נדלר-נדלר-ביקסון
אלכסנדרה רוד אסטייט, לונדון
"מרכז הנגב", אדריכל רם כרמי
לקריאה נוספת

אפרת צבי, הפרויקט הישראלי: בנייה ואדריכלות, 1948-1973, תל אביב: מוזיאון תל אביב לאמנות, 2004.
רם כרמי, אדריכלות לירית, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2001
מיכאל יעקובסון וערן תמיר: עבודת צוות - העבודות של משרד נדלר-נדלר-ביקסון-גיל עם אלקון, 2010-1946, גלריית בית האדריכל, עמותת האדריכלים, קטלוג תערוכה, 2013.
עמיר, טולה, נחום זולוטוב: אדריכל ומתכנן ערים, תל אביב: אמה, 2011
שרון רוטברד, אברהם יסקי – אדריכלות קונקרטית, תל אביב: הוצאת בבל ארכיטקטורות, 2007
הערות שוליים

1 2  רקע היסטורי, באתר אדריכלות ברוטליסטית בישראל
1 2  שרון רוטברד, בטון מסוייד בעמל, באתר מכונת קריאה, ‏1.1.1995
↑  קלוד פארן, לשלוט על האתר, Architecture Principe 1, 1966
↑  Reynolds, Emily (2016-09-16). "Could bad buildings damage your mental health?". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2020-02-27.
↑  Thomas Page CNN, Brutalism, a revival: From cool to crude and back again, CNN (באנגלית)
↑  Catesby Leigh writes about public art, architecture, is a research fellow of the National Civic Art Society in Washington, D.C., A Plague on Cities, and the Poor, City Journal, ‏2018-04-13 (באנגלית)
↑  בטון חשוף וביקורת אדריכלות
↑   קשת רוזנבלום, מת האדריכל רם כרמי, באתר הארץ, 11 באפריל 2013
↑  Zandberg, Esther (2017-10-01). "Tel Aviv's Architectural Brutalism: Ugly, Hated, but Glad to Be Gray". Haaretz (באנגלית). נבדק ב-2020-02-27.
| אדריכלות ישראלית |
| --- | --- | --- |
| מבנים בישראל | מבנים בירושלים • מבנים בתל אביב • מבנים בחיפה • מבנים לפי ערים נוספות • אתרי מורשת עולמית בישראל |  |
| סגנונות וגישות בנייה בישראל | אדריכלות טמפלרית • הסגנון הארץ-ישראלי • הסגנון האקלקטי • הסגנון הבינלאומי • ברוטליזם ושיכונים • בנה ביתך |  |
| ערכים בנושא תכנון ובנייה בישראל | חוק התכנון והבנייה • תכנון ובנייה בישראל • תוכנית גדס • תוכנית שרון  • ישראל 2020 |  |
| נושאים נוספים | אדריכלים ישראלים • אדריכלות בירושלים • אדריכלות בתל אביב והעיר הלבנה • גורדי שחקים בישראל |  |
ראו גם פורטל אדריכלות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007292554405171  PLWABN: 9810634446705606  LCCN: sh85017364  NKC: ph940521
צבע תרמו-פלסטי

סימון דרך צהוב בקו
צבע לסימון דרכים תרמופלסטי, המכונה גם צבע אקרילי לסימון תנועה בכביש, הוא סוג של צבע אבקתי. כאשר משתמשים בו לסימון על פני הכביש, הוא מחומם ל-200 מעלות צלזיוס כדי להמיס את האבקה, שמותזת לאחר מכן על פני הכביש. לאחר מכן הציפוי הופך לקו פולימרי קשה לאחר הקירור, זהו הסימון כבישים שאנחנו מכירים. צבע זה הוא ציפוי עבה ועמיד במיוחד, והוא גם בהיר וקל לראייה ממרחק. בשנים האחרונות, מבחני בטיחות מעשיים הוכיחו כי קווי הסימון לא מחוספסים דיים ועל פני השטח ויכולים לגרום להחלקת גלגלים בקלות, וכתוצאה מכך נוצרות תאונת דרכים בשלג ובמזג אוויר גשום. לכן, מספר מדינות הגבילו את השימוש בצבע זה. על מנת להגדיל את הביצועים נגד החלקה של הקו, לכן הוסיפו לצבע תרמופלסטי שברי זכוכית זעירים רפלקטיביים. ניתן להשתמש בתרמופלסטיקה ביעילות רבה לאזורים גדולים נגד החלקה בדרכים ובמדרחוב על ידי הוספת חרוזי זכוכית. ניתן לייצר אותו בכל צבע והוא נהדר לחניונים, שבילי מפעל ואזורים רבים אחרים. הוא מתייבש במהירות וניתן לנסוע על גביו לאחר מספר דקות בלבד.
רכיבים

צבע סימון כבישים מסוג תרמופלסטי מורכב בעיקר מחומרים כגון שרף סינתטי, שברי זכוכית, פיגמנטים, חומרי אריזה, תוספים וכו'.
לשרף סינתטי יש תרמופלסטיות, דבר זה הופף את הצבע כאשר מתחמם להתייבש מהר ו"להדבק" לכביש.
תוספים בצבע יכולים להגדיל את הפלסטיקה של הציפוי, ולהפוך אותו לעמיד בפני שינוי פני השטח, זיהום או דהיית צבע.
פיגמנטים: הצבעים הנפוצים של קווי הכביש הם צהוב ולבן. פיגמנטים לבנים הם בעיקר דו־תחמוצת טיטניום, תחמוצת אבץ וליתופון, ואילו פיגמנט צהוב הוא בעיקר עופרת צהובה עמידה בחום.
חומרי אריזה, כמילוי נוסף לצבע, מבטיחים חוזק מכני, עמידות בלאי וצבע ציפוי צבע. גודל החלקיקים ישפיע על נזילות ומשקעים, כמו גם על עיבוד השטח.
מוסיפים שברי זכוכית על מנת לשפר את זיהוי הקווים בלילה על ידי הוספת רפלקטיביות לצבע, דבר זה משפר את הבהירות ועמידות הסימון. שברי זכוכית הם כדורים קטנים חסרי צבע ושקופים, אשר שוברים את האור, ויוצרים השתקפות. חרוזי זכוכית המעורבבים בציפוי או מופצים על פני שטח הציפוי יכולים להחזיר את האורות של המכונית לעיני הנהג ובכך לשפר מאוד את נראות הסימון גם בלילה.
מכונות תואמות

מכונת סימון דרכים היא מכונה המשמשת במיוחד לסימון קווי תנועה שונים על פני הכביש, ויש מכונות שיכולות לצבוע ישירות גם על קווים ישנים.
היא יכולה לשטוף, להטיל או לרסס צבע לסימון כבישים על פני הכביש כדי ליצור קווי ציפוי ישרים וקשיחים. מכשיר דמוי קומקום חם משמש לחימום רציף ותדיר של הצבע, בזכותו יש התכה של צבע תרמופלסטי כהכנה במיוחד לעבודות סימון כביש למרחקים ארוכים.
ראו גם

סימוני תנועה בכביש
מעבר חצייה
שביל גולני

| --- | --- |

נקודת ההתחלה של מרוץ גולני בחרמון, בנקודה בה מתחיל שביל גולני (2011)
 מידע כללי
 על שם:  חטיבת גולני 
 אורך:  1,200 ק"מ 
 
 אתר רשמי
 
שביל גולני הוא שביל טיולים ארצי ורצוף מאילת ועד החרמון. זהו נתיב הליכה ארוך שנמשך לאורך חלק ניכר ממדינת ישראל. יזם השביל הוא תא"ל במיל' דוד (דוביד) כץ, ששימש בעברו כמפקד חטיבת גולני.
תכנון השביל בוצע על ידי דוד כץ וסימונו בשטח ומפויו בוצעו על ידי הנהלת עמותת גולני. הפרויקט בוצע בסיוע של גופים מקצועיים ביניהם, המרכז למיפוי ישראל (מפ"י) – אגף קרטוגרפיה, אגף תכנון קרן קיימת לישראל ולווה על ידי יועצים משפטיים של העמותה ויועצים נוספים. על השביל סובבת מחלוקת בין העמותה לוועדה לשבילי ישראל של החברה להגנת הטבע המתנגדת לו ממכלול סיבות.
הקמה

ההשראה ליצירת השביל נולדה מהצלחת מרוץ גולני שאותו יזם דוד (דוביד) כץ באוקטובר 1979 בעת שהיה מח"ט גולני. השביל נוצר ובוצע במסגרת עמותת "ידידי גולני". תיאור מקטעיו נכתבו על ידי פזי שחם, מארגן ומוביל טיולים ולוחם גולני בעבר. סימונו בוצע על ידי עמותת הנמר (יוצאי סיירת גולני), חטיבת גולני ומתנדבים רבים. השביל מתוחזק על ידי נאמני השביל. השביל נוצר במרץ 2016 כנדבך בהנחלת מורשת חטיבת גולני ונחנך בטקס באילת ב-22 בפברואר 2018, יום ההולדת ה-70 לחטיבת גולני. את השביל חנכו: שר התיירות יריב לוין, הרמטכ"ל רא"ל גדי אייזנקוט, ראש עיריית אילת מאיר יצחק-הלוי, מח"ט גולני אל"ם שלומי בינדר ויזם השביל תא"ל מיל דוד (דוביד) כץ.
תיאור השביל

אורך השביל הוא כ-1,200 ק"מ מהחרמון ועד אילת. הוא מהווה שביל טיולים ארצי ורצוף, תוך חיבור אתרי קרבות בהם לחמה החטיבה, אתרי מורשתה ואתרים מרכזיים במורשת ישראל.
השביל מיועד להולכי רגל והוא מתבסס ברובו על שבילים קיימים ומסומנים. על מנת להקל על תכנון הפעילות, חולק השביל למקטעים באורך ממוצע שנע בין 10–15 ק"מ. באתר השביל קיים תיאור מפורט של מקטעים אלו.
מאחר שחטיבת גולני לחמה ופעלה הן בתוך גבולות הארץ ומחוצה לה, עובר השביל גם קרוב לגבול עם לבנון וגם סמוך לרצועת עזה, לציון הפעילויות בגזרות אלה. מרבית התוואי הוא בחלק המזרחי של הארץ.[דרושה הבהרה]
תיאור השביל > מסלול השביל

מסלול שביל גולני (מצפון לדרום):
מאנדרטת החרמון לאזור עין קנייא
מאזור עין קנייא לתל פאחר
מתל פאחר לצומת חורשת טל
מצומת חורשת טל לכניסה לנחל משגב
מהכניסה לנחל משגב לעין משגב
מעין משגב למצפה פאר
ממצפה פאר למצודת כח
ממצודת כח לעין דרבשיה
מעין-דרבשיה לגשר בנות יעקב
מגשר בנות יעקב לגשר אריק
מגשר אריק לצומת כורסי
מצומת כורסי לגבעת יואב
מגבעת יואב למבוא חמה
ממבוא חמה להאון
מהאון למצפה אורון
ממצפה אורון לעין-בלודו
מעין בלודו לכפר זיתים
מכפר זיתים למחלף גולני
ממחלף גולני למצפור בית קשת
ממצפור בית קשת להר תבור
מהר תבור לכפר קיש
מכפר קיש לכוכב הירדן
מכוכב הירדן למבואות בית שאן
ממבואות בית-שאן לעין מודע
מעין-מודע להר שאול
מהר שאול למיטב
ממיטב לגבעת עוז
מגבעת עוז לעין השופט
מעין השופט לרגבים
מרגבים לתל נרבתא
מתל נרבתא למחלף באקה ג'ת
ממחלף באקה ג'ת לאומץ
מאומץ עד כביש 57
מכביש 57 לצור נתן
מצור נתן לצומת נווה ימין
מצומת נווה ימין לתחילת "ציר רבה" על כביש 5, מזרחית לראש העין
מתחילת "ציר רבה" על כביש 6 מזרחית לראש העין עד חרבת פונדק
חרבת פונדק למצפה מודיעין
ממצפה מודיעין לנחל שעלבים
מנחל שעלבים לאזור שער הגיא
מאזור שער הגיא להר צובה
מהר צובה להר שמואל
מהר שמואל לעיר העתיקה
מהעיר העתיקה לגן החיות התנ"כי
מגן החיות התנכ"י לכביש 386
מכביש 386 לצומת עדולם
מצומת עדולם לשריגים
משריגים לבית גוברין
בית גוברין ללכיש
מלכיש לבאר שקמה
באר שקמה לרוחמה
מרוחמה לכביש 232, שדרות
מאזור שדרות לכפר עזה
מכפר עזה עד חניון נחאביר
מחניון נחאביר לצומת רעים
מצומת רעים לכביש 241
כביש 241 לצומת צאלים
מצומת צאלים לפארק סיירת שקד
מפארק סיירת שקד לצומת גורל
מצומת גורל לצומת להבים
מצומת להבים לגשר דבמבם
מגשר דבמבם עד שני
משני עד גן לאומי תל ערד
מגן לאומי תל ערד עד ציר הקנאים
מציר הקנאים עד ברכת צפירה
מברכת צפירה עד סמוך למצדה
מסמוך למצדה עד נחל מורג
מנחל מורג לנווה זוהר
מנווה זוהר לחניון מישור עמיעז
מחניון מישור עמיעז להר צבאים
מהר צבאים למפגש נחל מזר עם שביל מסומן אדום
ממפגש נחל מזר עם שביל מסומן אדום לנחל אמציה
מנחל אמציה לצומת עין-חצבה
מצומת עין-חצבה לחצבה מזרח
ממזרח לחצבה למזרח עין יהב
ממזרח עין יהב לפארק ספיר
מפארק ספיר למואה הנבטית
ממואה לנחל עשוש
מנחל עשוש למפגש עם שביל ישראל
ממפגש עם שביל ישראל לתלם עשת
מתלם עשת לצומת מנוחה
מצומת מנוחה לחניון חיון
מחניון חיון ליהל
מיהל עד צפונית ללוטן
מצפונית ללוטן עד עין יטבתה
מעין יטבתה לבאר מתק
מבאר מתק למערבית למעלה ברך
מערבית למעלה ברך עד באר אורה
מבאר אורה למצפה עמרם
דרומית למצפה עמרם עד עין נטפים
מעין נטפים למסעף רודד
ממסעף רודד לאילת
מחלוקת וביקורת

מאז תחילת סימונו בשטח ב-2016, קיימת מחלוקת בדבר קיומו של השביל בין "עמותת גולני" לבין הוועדה לשבילי ישראל של החברה להגנת הטבע.
בחוק של מדינת ישראל לא ניתנת סמכות לאף גוף על סימון שבילים בארץ, ושבילים עוברים בשטחים בבעלות רשויות מקומיות ואנשים פרטיים. לכן, כל שנדרש על מנת לבצע סימון בטבע הוא השגת אישור של בעלי השטח. פרט ל"שביל גולני", כמעט כל השבילים בישראל סומנו על ידי ועדת השבילים של החברה להגנת הטבע. עם התפתחות מסעות הטיולים בישראל, בתחילת העשור השני של המאה ה-21, החל סימונם של יותר ויותר שבילים בשלל אזורים. "עמותת גולני" ביקשה להקים שביל עצמאי שיחצה את הארץ מן החרמון אל אילת, בדומה לשביל ישראל, ויעבור באתרי מורשת והנצחה של חטיבת גולני, והיא עשתה זאת באופן עצמאי. מאז חנוכת השביל ב-2018, נציגי הוועדה לשבילי ישראל החלו לעלות את ביקורתם כלפי השביל באמצעי התקשורת השונים.
לטענת הוועדה, השביל משרת את האג'נדה והאידאולוגיה של העמותה ולא פונה לכלל הציבור במדינה. הוועדה סימנה בחלוף השנים שלל שבילים מקומיים, כמו שביל עמק המעיינות ושביל יזרעאל, אך דחתה את הצעותיהם של גופים רבים לסמן שבילים פרסונליים או פוליטיים לכאורה. עוד נטען כי סימון השביל בשטח מהווה מפגע סביבתי - שימוש בצבעים בוהקים והצבת שלטים מזיקה. כמו כן, נטען כי השביל ממילא חופף בחלקו לשביל ישראל וחוצה בצורה דומה את הארץ ולכן אין בו תועלת.
העמותה שוללת את עמדת המבקרים. לטענתה, אין שום פסול בשביל, שביל גולני משרת את כל עם ישראל, הוא קיבל את אישור בעלי השטח הרלוונטיים וחלק ניכר ממנו ממילא עובר בתוואי של שבילים קיימים. כמו כן, הוא סומן בשטח בהיוועצות עם גורמי מקצוע, ביניהם המרכז למיפוי ישראל, ומיועד לכל מי שמעוניין להיחשף אל ההיסטוריה, המורשת וההנצחה של חטיבת גולני. עוד נטען כי דווקא שביל ישראל חוטא באג'נדה פוליטית, היות שהוא "מדלג" במכוון על רמת הגולן, בקעת הירדן, ירושלים ויהודה ושומרון.
ראו גם

שביל ישראל
הוועדה לשבילי ישראל
קטגוריה: שבילים ארוכים בישראל