stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוגבלות
הגדרות ארגון הבריאות העולמי

ארגון הבריאות העולמי רואה את המוגבלות כפועל יוצא של שילוב שני גורמים: שונות פתולוגית של הפרט ותנאי סביבתו. ראיית מושג המוגבלות כתלוי בשני גורמים אלה נקראת "המודל החברתי". זאת בניגוד לגישה המכונה "המודל הרפואי", שמקבלת את החברה והסביבה כנתון שאין לשנותו ורואה את המוגבלות כנובעת כולה מפגם רפואי.
השוני הפתולוגי הוא כל מה שמומחה בתחום רפואי, פרא-רפואי או פסיכולוגי קובע שהוא כזה וקביעה זו אינה קשורה בהכרח בשכיחות הסטטיסטית של שוני זה. למרבית בני האדם יש אי שלמות בתכונה זו או אחרת. בעלי המקצועות הטיפוליים טוענים, למשל, שתפקוד אנושי תקין כולל יכולת לרוץ או לצעוד מספר קילומטרים בקלות וכך מגדירים את מרבית האוכלוסייה האנושית של העת החדשה כבעלת תכונה פתולוגית. בשוני פתולוגי זה אין די כדי להגדיר אדם כבעל לקות.
הגורם השני הוא תנאי הסביבה בהם אדם חי. תנאים אלה יכולים להיות:
תנאי סביבה פיזיים טבעיים עבור אדם החי בתנאים דומים לאלה שהיו בפרה היסטוריה.
תנאים פיזיים של סביבה מלאכותית, דהינו נגישות פיזית של הסביבה שעוצבה בידי בני אדם.
גישת החברה, למשל: דעות קדומות, מצב חקיקתי שמקל אפליה, אי אכיפת חוקים המורים על שוויון והתאמות לנכים (כגון שמירת חנייה קרובה לנכה תנועה, תוספת זמן במבחן למי שכותב לאט בשל מגבלה פיזית או קוגניטיבית).
גישת הפרט כלפי השוני הפתולוגי שלו (למשל בושה או גאווה בשוני, גישה חיובית או שלילית לטכנולוגיה מסייעת).
מצב מובהק של אי שלמות הוא מצב קבוע. זאת בניגוד למצב של פציעה או מחלה שהוא דינמי ומתפתח (מחריף או מחלים). המילה "בריא" היא היפוכן של המילים "חולה" ו"פצוע". להיפוכם של המושגים "אי שלמות" ומושגים הנובעים ממנו על פי הגדרות שונות (כגון: "מוגבלות", "לקות", "מניעת השתתפות" ו"נכות") אין תרגום טוב בעברית. באנגלית משתמשים במושג Able-Bodied כהיפוכן של מילים אלה.
הגדרות ארגון הבריאות העולמי > ההגדרות הנוכחיות של ארגון הבריאות העולמי (ICF)

ההגדרות של ארגון הבריאות העולמי International Classification of Functioning, Disability and Health (ICF) לשלושה מצבי המוגבלות (Disability) הבסיסיים:
אי שלמות (Impairment) היא כל תכונה שמומחה בתחום רפואי, פרא-רפואי או פסיכולוגי קובע שהיא גורמת לירידה תפקודית ביחס למקובל באוכלוסייה. למרבית בני האדם יש אי שלמות בתכונה זו או אחרת.
פעילות מוגבלת (Activity Limitation) היא מצב בו אי שלמות מפריעה לאדם בעת השתתפותו בפעילויות חיים חשובות בלא סיוע אנושי צמוד.
מניעת השתתפות (Participation Restriction) היא אי שלמות המונעת מאדם לקיים את תפקידו החברתי. הכוונה ב-"תפקיד חברתי" עבור מבוגר היא הורות ופרנסה. עבור ילד הכוונה היא לימודים ומשחק.
"פעילויות חיים" מחולקות על ידי העוסקים בריפוי בעיסוק לפעילויות עבודה, לימודים, טיפול עצמי ופנאי.
ניכר מההגדרות האלה שהמושגים "פעילות מוגבלת" ו-"מניעת השתתפות" תלויים גם באדם בעל השונות וגם בחברה ובסביבה. דוגמה לאדם מנוע השתתפות: משתמש כיסא גלגלים שגר בעיר לא נגישה לחלוטין ואינו יכול לצאת מהבית בלא סיוע צמוד. דוגמה ל-"פעילות מוגבלת": אותו אדם בעיר הבנויה באופן מאוד נגיש לנכים. לפי שעה, גם במקומות הנגישים ביותר, יש דברים חשובים שקשה למשתמש כיסא גלגלים לעשות בעצמו.
הגדרות ארגון הבריאות העולמי > ההגדרות הישנות של ארגון הבריאות העולמי (ICIDH)

מודל ה-ICIDH ששימש בעבר את ארגון הבריאות העולמי חילק את רמות תפקוד הלא תקין לשלוש רמות:
אי שלמות (Impairment) היא כל תכונה שמומחה בתחום רפואי, פרא-רפואי או פסיכולוגי קובע שהיא עשויה לגרום לירידה תפקודית ביחס למקובל באוכלוסייה, בסביבות מסוימות.
מוגבלות (Disability) היא אי שלמות אשר מפריעה לאדם להשתתף בפעילויות חיים חשובות בלא סיוע אנושי צמוד. ההבדל בין המושג "מוגבלות" למושג "נכות" הוא הבדל כמותי.
נכות (Handicap) היא אי שלמות אשר מפריעה לאדם לקיים את תפקידו החברתי. הכוונה ב-"תפקיד חברתי" עבור מבוגר תפקיד זה הוא הורות ופרנסה. עבור ילד הכוונה היא לימודים ומשחק.
הגדרות ארגון הבריאות העולמי > הגדרות הביטוח הלאומי בישראל

המושג נכות מוגדר בחוק הביטוח הלאומי בתור מגבלה בתפקוד גופני או נפשי הנובעת ממום מולד או מפגיעה פיזית או נפשית, עקב מחלה, תאונה, זדון וכדומה.
נכות יכולה להתבטא כאי-יכולת, תפקוד חלקי או חוסר תפקוד מוחלט של חלק בגוף האדם. נכות יכולה להיות גם פגיעה בנפשו של האדם. רמת הנכות משתנה ומתפרסת על פני טווח רחב של מגבלות, קלות וחמורות; למשל, סיווג מנכות קלה כמו צליעה ועד לשיתוק כמעט מוחלט של הגוף המגיע עד למצב של חוסר הכרה עמוק והפסקת פעילות מוחית.
הגדרות ארגון הבריאות העולמי > הגדרות החוק והרשויות בארצות הברית

רשות המפקד האמריקנית (American Census Bureau) מגדירה כבעל מוגבלות כל אדם שחוק אמריקני כל שהוא מגדיר כבעל מוגבלות וכל אדם שזכאי לסיוע על ידי תוכנית סיוע ממשלתית אמריקנית לאנשים עם לקויות. ההגדרה הזו מועילה לחישוב הוצאות הממשלה על סיוע לאנשים עם לקויות.
החוק האמריקני הבולט ביותר בתחום שוויון ההזדמנויות לאנשים עם לקויות, Americans with Disabilities Act of 1990 (ADA, P.L. 101-336, Title V, § 3[2A]), המגדיר את המושג "לקוי" באופן שונה מזה המוגדר על ידי ארגון הבריאות העולמי. לפי חוק זה, אדם בעל לקות הוא מי שמוגבלותו מפריעה לו להשתתף בפעולות חיים מרכזיות, מי שאובחן ככזה ומי שנחשב על ידי הציבור ככזה:
The term disability means, with respect to an individual,
(a) a physical or mental impairment that substantially limits one or more of the major life activities of such individual;
(b) a record of such an impairment; or
(c) being regarded as having such an impairment.
השוני הבולט ביותר הוא שלפי חוק זה, אדם שהחברה מחשיבה אותו ללקויי הוא כזה בלי קשר ליכולותיו הגופניות, הרגשיות או הקוגניטיביות. לדוגמה נשא איידס (שהמחלה לא התפרצה אצלו) מוגדר לפי חוק זה כבעל מוגבלות אך אינו מוגדר כך על ידי ארגון הבריאות העולמי.
הגדרות ארגון הבריאות העולמי > הגדרות אחרות > שונות מהנורמה

בסטטיסטיקה, "שונות מהנורמה" מוגדרת עבור ערכים המתפלגים בהתפלגות נורמלית כערכו של משתנה הרחוק שתי סטיות תקן ומעלה מהממוצע. לדוגמה, אדם בעל מנת משכל של 70 ומטה (מוגבלות שכלית) או של 130 ומעלה (מחוננות) הוא אדם לא נורמלי מבחינת יכולת מנטלית.
הגדרה ל"שונות מהנורמה" שמציעים הסטטיסטיקאים היא הגדרתם של העוסקים בתורת המוסר. על פי תורת המוסר "שונות מהנורמה" היא התנהגות שאינה הולמת את צווי המוסר המקובלים בחברה.
כמו המוסד לביטוח לאומי, גם אגף השיקום של משרד הביטחון לא משתמש כלל במושגים "לקות" ו"מוגבלות". הם מתארים את תפקודו של אדם בעזרת המושג "אחוזי נכות". אחוזי הנכות מחושבים על פי מידע סטטיסטי המתאים כל מצב גופני אל הירידה ביכולת העבודה בעקבות אותו מצב גופני. מצב קבוע של נקיעות חוזרות של הקרסול, למשל, מוגדר באגף השיקום של משרד הביטחון בתור 10% נכות. אם אדם סובל משילוב של שני מצבים גופניים כאלה, מחשבים קודם כל את ירידת היכולת שנגרמת על ידי המצב המגביל ביותר, ומתוך האחוזים הנותרים, מחשבים את הירידה בכשירות שגורם המצב השני. לדוגמה, נקיעות חוזרות בשני הקרסוליים יוגדרו כ-19% אחוזי נכות משום שנקיעות חוזרות באחד הקרסוליים נותנים 10% נכות והנקיעות בקרסול השני נותנות 10% מתוך ה90 הנותרים.
הגדרות ארגון הבריאות העולמי > הגדרות אחרות > צרכים הנובעים מהמוגבלות

המונח "צרכים הנובעים מהמוגבלות" (על פי חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות) מתאר על פי רוב תלמיד שמערכת החינוך הממלכתית במדינות שונות צריכה לספק לו בשל מוגבלותו מה שאינה מספקת לתלמידים אחרים. מונח זה החליף את המונח המיושן "צרכים מיוחדים", מתוך הבנה שצרכי אנשים עם מוגבלות אינם מיוחדים או שונים מהנורמה (כגון צורך בהשכלה, בריאות, תעסוקה וכדומה).
להגדרות שמכילות בתוכן את המושג "לקות" לא תמיד יש קשר להגדרת המושג "מוגבלות" על ידי ארגון הבריאות העולמי. המושג לקות שמיעה, לדוגמה, אינו מתאר מי ששמיעתו מוגבלת מספיק כדי להפריע לו בפעילויות חיים מרכזיות אך אינה מפריעה לו למלא את תפקידו החברתי. למושג "לקות שמיעה" אין גם מקבילות כמו "מוגבלות שמיעה" או "נכות שמיעה".
סוגי מוגבלויות

ניתן לחלק את הלקויות השונות על פי סוגים.
אחת מדרכי החלוקה של הלקויות היא:
מוגבלויות חושיות: מוגבלות בשמיעה,  בראייה.
מוגבלויות קוגניטיביות: מוגבלות שכלית התפתחותית, לקות למידה, מוגבלויות הקשת האוטיסטית.
מוגבלויות נפשיות
מוגבלויות פיזיות
חלוקה זו נוחה במיוחד ליצירת סכמות עבודה עבור נותני שירות לאנשים עם מוגבלויות, אך היא נשענת על הכללות גסות ואינה מקובלת על העוסקים בתורת האבחון. דוגמה לגסות ההכללה שבחלוקה זו ניתן למצוא בתחום מוגבלויות הראיה שנוטים להכליל בו גם מוגבלויות בתפקודי עיבוד מידע ויזואליים "נמוכים" (תפישה ויזואלית) וגם מוגבלויות בתנועת שרירי העיניים. זאת במקום להכליל את שתי התופעות האחרונות כמוגבלויות קוגניטיביות (מוגבלויות בעיבוד מידע) ומוגבלויות תנועה בהתאמה. דוגמה אחרת היא אי הכללת "מוגבלויות מישוש" בין המוגבלויות החושיות. מוגבלות מישוש מוכללת בסימפטום של מוגבלות תנועה (כמו שיתוק) או של מוגבלות קוגניטיבית (כמו מוגבלויות הקשת האוטיסטית).
התייחסות מכבדת

מבחינת תקינות פוליטית, מקובל להעדיף להתייחס לאנשים עם מוגבלות על פני התמקדות במוגבלות והתעלמות מהאדם. כך, ההתייחסות ל"אדם עם מוגבלות" מכבדת יותר מאשר התייחסות ל"מוגבל". מסיבה זאת, החוק קרוי "חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות" ולא "חוק שוויון למוגבלים". הסיבה הרעיונית נעוצה בכך שלא תקין להגדיר אדם על פי המוגבלות שאיתה הוא מתמודד.
ראו גם

נכות בישראל
פרופיל רפואי
נגישות
שילוב בחינוך
נכה צה"ל
לימודי מוגבלות
הורות ומוגבלות
הערות שוליים

↑  Disability and Health Overview | CDC, Centers for Disease Control and Prevention, ‏2020-09-15 (באנגלית אמריקאית)
↑  What Is An Invisible Disability?, Invisible Disabilities® Association (באנגלית אמריקאית)
↑  (W.H.O. International Classification of Functioning, Disability and Health (ICF
↑  Jette, A. M. (2006). Toward a common language for function, disability, and health. Physical Therapy, 86(5), 726-734.
↑  Brault, 2008; Steinmetz, 2006 סיכומי ממצאים סטטיסטיים על תדירות אנשים עם לקויות בארצות הברית.
↑  Brault, M. W. (2008). Americans with disabilities: 2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007561542705171  BnF: cb13190000m (data)  GND: 4112696-8  LCCN: sh2003007662  NARA: 10638891  NKC: ph121168
מעבורת החלל קולומביה

תצלום מעבורת החלל קולומביה לקראת שיגורה הראשון לחלל
מעבורת החלל קולומביה משוגרת לטיסתה האחרונה, STS-107
מעבורת החלל קולומביה (כינוי מקצועי: OV-102) הייתה מעבורת החלל הראשונה של נאס"א, והמעבורת הרב-שימושית הראשונה בהיסטוריה. במהלך שירותה ביצעה 28 משימות לחלל והטיסה 160 אסטרונאוטים. ב-1 בפברואר 2003 היא התפרקה עם כניסתה לאטמוספירה, כשעל סיפונה שבעה אסטרונאוטים, בהם האסטרונאוט הישראלי הראשון, אל"ם אילן רמון.
מקור השם

על פי גרסה אחת, המעבורת נקראה על שמה של הספינה קולומביה רדיויוה, בה הפליג הקפטן האמריקאי רוברט גריי מסביב לעולם ב-1790. ב-1792 גילה גריי את נהר קולומביה שבקולומביה הבריטית שבקנדה וקרא את הנהר על שמה של הספינה. אחרים בנאס"א טוענים כי השם "קולומביה" הוא על שמו של מגלה אמריקה, כריסטופר קולומבוס.
היסטוריה

בנייתה של המעבורת קולומביה החלה במרץ 1975 ובדיקתה הסופית הסתיימה בפברואר 1981. חודשיים אחר כך הייתה קולומביה למעבורת החלל הראשונה שטסה לחלל. כאשר קולומביה יצאה ממפעל הייצור היה משקלה 74,949 קילוגרמים, ולאחר שהתקינו עליה את המנועים הראשיים, משקלה הכולל הגיע ל-80,909 קילוגרמים.
מעבורת החלל קולומביה שוגרה לראשונה לחלל ב-12 באפריל 1981 (טיסה STS-1) כשעל סיפונה צמד האסטרונאוטים ג'ון יאנג (מפקד) ורוברט קריפן (טייס). מעבורת החלל קולומביה הייתה החללית הראשונה אי-פעם ששוגרה לחלל עם צוות אסטרונאוטים ללא שביצעה קודם לכן טיסות לא מאוישות.
מאז מסעה הראשון לחלל, נבנו לצד הקולומביה ארבע מעבורות חלל נוספות: מעבורת החלל צ'לנג'ר, שבנייתה הושלמה בשנת 1982, ואשר התפוצצה בעת שיגורה ארבע שנים אחר כך; מעבורת החלל דיסקברי, שנבנתה בשנת 1983; מעבורת החלל אטלנטיס, שהושקה שנתיים אחר כך; ולבסוף מעבורת החלל אנדוור, שהחליפה את צ'לנג'ר בשנת 1991. כמו כן, נבנתה מעבורת חלל נוספת, מעבורת החלל אנטרפרייז, שבה נוהגים אנשי הצוות לבצע ניסויים על פני כדור הארץ ולא מטיסים אותה לחלל. מבין מעבורות החלל, קולומביה הייתה היחידה שעסקה במחקר מדעי שכן שאר המעבורות עסקו בהקמתה של תחנת החלל הבינלאומית.
משימה STS-32 של המעבורת, שוגרה ב-9 בינואר 1990 עסקה בתפיסת הלוויין LDEF, ניסוי החשיפה הארוכה לחלל (אנ'), שאיסופו התעכב בארבע וחצי שנים בעקבות אסון צ'לנג'ר שאירע ב-1986. ביום הטיסה הרביעי, מומחה המשימה, דנבאר הפעיל את הזרוע הרובוטית והצליח לחבר אותה ל-LDEF, שגודלו היה כשל אוטובוס. גוף הניסוי הועבר לתא המטען של המעבורת עד לחזרתה לכדור הארץ.
מאז שנת 1998 עברה מעבורת החלל קולומביה כ-1,540 שינויים ושיפורים. בין השאר, שופרה מערכת ההגנה התרמית ששומרת על המעבורת בעת החזרה לכדור הארץ. אחד השינויים המשמעותיים הראשונים שהיא עברה היה החלפת 5,500 מהאריחים התרמיים המקוריים ביריעה תרמית קלה יותר. האריחים והיריעה נועדו להגן על גוף המעבורת שעשוי מאלומיניום זאת כנגד החום הרב הנוצר בעת החזרה לתוך האטמוספירה. בנוסף, המעבורת עברה שינוי טכנולוגי שאפשר למהנדסים להסיר ממשקלה 450 קילוגרמים של ציוד מחשבים, כבלים ופריטים נוספים שהתיישנו במהלך השנים.
בשלב השיפוצים והתיקונים נבחנו מחדש 160 קילומטרים של כבלים שהותקנו בתוכה, כחלק מהמסקנות שהוסקו בעקבות שיגור מספר 26 של המעבורת ביולי 1999. שיגור זה כמעט ובוטל לאחר שהמהנדסים מצאו 100 פגמים בחללית, שנגרמו כתוצאה מהבלאי שהלך והצטבר במעבורת החלל המזדקנת. ביולי 2002 נמצאו שלושה סדקים בצינורות הפלדה במעבורת, שמעבירים את הדלק הנוזלי למנועים. סדקים דומים התגלו במעבורות החלל האחרות.
טיסות

במסגרת 28 טיסותיה של הקולומביה היא סימלה את תחילתו וסופו של עידן. על אף שהמעבורת הייתה בשימוש בתקופות בהן היו משימות אל תחנות החלל מיר והבינלאומית, הקולומביה מעולם לא עגנה בתחנות החלל.
| # | תאריך | סימון הטיסה | כן שיגור | מיקום נחיתה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 12 באפריל 1981 | STS-1 | 39A | בסיס חיל האוויר אדוארדס | טיסה ראשונה למעבורת החלל (למעט טיסות ניסוי של המעבורת אנטרפרייז). |
| 2 | 12 בנובמבר 1981 | STS-2 | 39A | בסיס חיל האוויר אדוארדס | שימוש רב-פעמי ראשון של כלי חלל מאויש |
| 3 | 22 במרץ 1982 | STS-3 | 39A | אזור הנחיתה וויט סנדס | השיגור הראשון עם מכל חיצוני לא צבוע. הפעם היחידה שבה המעבורת נחתה בוויט סנדס. |
| 4 | 27 ביוני 1982 | STS-4 | 39A | בסיס חיל האוויר אדוארדס | טיסת הפיתוח האחרונה. |
| 5 | 11 בנובמבר 1982 | STS-5 | 39A | בסיס חיל האוויר אדוארדס | צוות של ארבעה אנשים בפעם הראשונה. שיגור ראשון של לוויין מסחרי מהמעבורת. |
| 6 | 28 בנובמבר 1983 | STS-9 | 39A | בסיס חיל האוויר אדוארדס | משימת spacelab הראשונה, צוות של שישה אנשים בפעם הראשונה. |
| 7 | 12 בינואר 1986 | STS-61-C | 39A | בסיס חיל האוויר אדוארדס | טיסה אחרונה לפני אסון המעבורת צ'לנג'ר. |
| 8 | 8 באוגוסט 1989 | STS-28 | 39B | בסיס חיל האוויר אדוארדס | שוגר לוויין ביון. |
| 9 | 9 בינואר 1990 | STS-32 | 39A | בסיס חיל האוויר אדוארדס | החזרת הניסוי לחשיפה ממושכת לחלל. |
| 10 | 2 בדצמבר 1990 | STS-35 | 39B | בסיס חיל האוויר אדוארדס | מטען של טלסקופים בתחומי הרנטגן והאולטרה-סגול. |
| 11 | 5 ביוני 1991 | STS-40 | 39B | בסיס חיל האוויר אדוארדס | טיסת spacelab החמישית - מדעי החיים מס' 1. |
| 12 | 25 ביוני 1992 | STS-50 | 39A | מרכז החלל קנדי | מעבדת מיקרו-כבידה ראשונה. |
| 13 | 22 באוקטובר 1992 | STS-52 | 39B | מרכז החלל קנדי | שיגור לוויין. |
| 14 | 26 באפריל 1993 | STS-55 | 39A | בסיס חיל האוויר אדוארדס | חקר מיקרו-כבידה. |
| 15 | 18 באוקטובר 1993 | STS-58 | 39B | בסיס חיל האוויר אדוארדס | טיסת spacelab - מדעי החיים מס' 2. |
| 16 | 4 במרץ 1994 | STS-62 | 39B | מרכז החלל קנדי | חקר מיקרו-כבידה. |
| 17 | 8 ביולי 1994 | STS-65 | 39A | מרכז החלל קנדי | חקר מיקרו-כבידה. |
| 18 | 20 באוקטובר 1995 | STS-73 | 39B | מרכז החלל קנדי | חקר מיקרו-כבידה. |
| 19 | 22 בפברואר 1996 | STS-75 | 39B | מרכז החלל קנדי | ניסוי בלוויין נגרר. |
| 20 | 20 ביוני 1996 | STS-78 | 39B | מרכז החלל קנדי | חקר מיקרו-כבידה. |
| 21 | 19 בנובמבר 1996 | STS-80 | 39B | מרכז החלל קנדי | טיסת המעבורת הארוכה ביותר. |
| 22 | 4 באפריל 1997 | STS-83 | 39A | מרכז החלל קנדי | חקר מיקרו-כבידה, הטיסה נחתה אחרי שלושה ימים בגלל תקלה במכל דלק. |
| 23 | 1 ביולי 1997 | STS-94 | 39A | מרכז החלל קנדי | חקר מיקרו-כבידה, המשימה שתוכננה ל-STS-83. |
| 24 | 19 בנובמבר 1997 | STS-87 | 39B | מרכז החלל קנדי | חקר מיקרו-כבידה. |
| 25 | 13 באפריל 1998 | STS-90 | 39B | מרכז החלל קנדי | טיסת spacelab. |
| 26 | 23 ביולי 1999 | STS-93 | 39B | מרכז החלל קנדי | שיגור טלסקופ חלל בתחום הרנטגן. |
| 27 | 1 במרץ 2002 | STS-109 | 39A | מרכז החלל קנדי | משימת שירות רביעית לטלסקופ החלל האבל. |
| 28 | 16 בינואר 2003 | STS-107 | 39A | התפרקה בכניסה לאטמוספירה | חקר מיקרו-כבידה. אסון המעבורת. |
הטיסה האחרונה – STS-107

טיסה STS-107 של קולומביה - טיסתה האחרונה - הייתה הטיסה ה-107 של מעבורות החלל האמריקאיות, וטיסתה ה-28 של קולומביה. השיגור התבצע ב-16 בינואר 2003, שלוש שנים אחרי הפעם האחרונה שבה שוגרה קולומביה לצרכים מדעיים. ייתכן שזו הסיבה שאנשי המעבורת נדרשו לבצע עשרות ניסויים שונים במודול מחקרי כפול שחייב אותם להתחלק לשני צוותים, אדום וכחול. צוותים אלו עבדו מסביב לשעון, כאשר צוות אחד ישן וצוות אחר מבצע ניסויים. 18% משטח הניסויים שעל המעבורת הוקדש לניסויים פרטיים וכל היתר לניסויים מטעם נאס"א.
על סיפונה של קולומביה הותקנה מערכת ניסויים חדשה המכונה SpaceHab, שנבנתה על ידי חברה פרטית ונמסרה לסוכנות החלל ללא תשלום. בסך הכל ערכו חברי הצוות בטיסתה האחרונה 59 ניסויים בתחומים כגון ביולוגיה, פיזיקה וכימיה. לשם כך, הותקנו על הקולומביה 32 מטענים שונים שבעזרתם בוצעו הניסויים. כך, לדוגמה, חברי הצוות בחנו את היווצרותו של פיח כתוצאה משריפה בתנאי מיקרו-כבידה. ניסויים אחרים נועדו לבחון את התנהגותו של גוף האדם בתנאי חוסר משקל, ואת יכולת ההתרבות של חיידקים בתנאים אלו.
אילן רמון היה אחראי על ניסוי שבוצע בשיתוף פעולה עם סוכנות החלל הישראלית. המדובר במעקב אחר סופות אבק כדי לאתר את השפעתן על תופעות אקלימיות במזרח התיכון. על פי התוכנית, אמור היה הניסוי להתבצע כשנתיים קודם לכן. הדחייה במועד השיגור גרמה לכך שעונת סופות האבק כבר חלפה, ואכן רמון התקשה לאתר בחלל סופת אבק, בין השאר מכיוון שאזורים רבים היו מכוסים בעננים. ניסוי נוסף שבוצע על ידי אילן רמון היה "הגן הכימי".
במאי 2024 הגיעה למסך סדרה בת 3 פרקים בנושא מעבורת החלל קולומביה והתרסקותה המציגה את בני משפחות האסטרונאוטים, עובדי נאס"א, שדרני חדשות ועוד. הסדרה משודרת ביס דוקו.
ראו גם

אסון מעבורת החלל קולומביה
משימות מעבורות החלל
STS-107
לקריאה נוספת

אבי בליזובסקי ויפה שיר-רז, ההתרסקות, הוצאת כנרת, זמורה-ביתן
הערות שוליים

↑  יוסף פריאל, 'קולומביה' ממריאה היום לטיסת הלל מבצעית ראשונה, דבר, 11 בנובמבר 1982
↑  מאיר כהן, המעבורת קולומביה יוצאת ללכוד לווין המאיים ליפול על כדור הארץ, חדשות, 18 בדצמבר 1989
↑  רויטרס, "הלווין אצלנו׳" דיווחה קולומביה לכדור הארץ, חדשות, 14 בינואר 1990
↑  נתן גוטמן, אחרי ארבע וחצי שנות הכנה: אילן רמון ישוגר היום לחלל, באתר הארץ, 15 בינואר 2003
↑  נתן גוטמן, האסטרונאוט הישראלי יחקור את השפעות האבק על אקלים המזה"ת, באתר הארץ, 30 ביוני 2002
↑  דוד חיון, ‏ניסוי ישראלי בחלל, באתר גלובס, 14 במרץ 2000
הניסוי של מטרנה שרד את התרסקות המעבורת קולומביה, באתר גלובס, 7 ביולי 2003
| משימות מעבורת החלל קולומביה |
| --- | --- | --- |
| משימות | STS-1 • STS-2 • STS-3 •STS-4 • STS-5 • STS-9 • STS-61-C • STS-28 • STS-32 • STS-35 • STS-40  • STS-50 • STS-52 • STS-55 • STS-58 • STS-62 • STS-65 • STS-73 • STS-75 • STS-78 • STS-80 • STS-83 • STS-94 • STS-87 • STS-90 • STS-93 • STS-109 • STS-107 |  |
| ראו גם | אסון מעבורת החלל קולומביה |  |
| משימת STS-107 |
| --- | --- | --- |
| ערכים ראשיים | STS-107 • מעבורת החלל קולומביה • אסון הקולומביה | צוות משימה Sts-107, תמונה רשמית |
| צוות | ריק האזבנד • ויליאם מק'קול • דייוויד בראון • קלפנה צ'אולה • מייקל אנדרסון • לורל קלארק • אילן רמון | צוות משימה Sts-107, תמונה רשמית |
| הנצחה | אנדרטת קולומביה  •  גבעות קולומביה | צוות משימה Sts-107, תמונה רשמית |
| ניסויים | הגן הכימי  •  MEIDEX | צוות משימה Sts-107, תמונה רשמית |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007523082405171  BnF: cb11947052m (data)  GND: 4719748-1  LCCN: n81116268  NKC: kn20030424008  SNAC: w6zh7g78  VIAF: 148227872   WorldCat (עם VIAF): 148227872 
נשיא ארצות הברית רונלד רייגן ואשתו ננסי רייגן בוחנים את חזית מעבורת החלל קולומביה לאחר שזו נחתה בבסיס חיל האוויר אדוארדס שבקליפורניה ב-4 ביולי 1982, יום העצמאות האמריקאי. לצידם עומדים שני האסטרונאוטים שהשתתפו במשימה הרביעית של המעבורת ושל תוכנית מעבורות החלל, STS-4.
מוחמד עלי פורוע'י

מֻחַמַּד עָלִי-פוֹרוֹעִ'י (בפרסית: محمدعلی فروغی; יולי 1877 – 27 בנובמבר 1942) היה מדינאי, פוליטיקאי וסופר איראני, אשר כיהן כראש ממשלת איראן כשלוש קדנציות, לאחרונה שבהם, התמנה עקב תחילת הפלישה הבריטית-סובייטית לאיראן ונפטר במהלך ביצועה. כתביו על הפילוסופיה המערבית והתרבות האיראנית היו משהביאו אותו להקים את האוניברסיטה של טהראן. פורוע'י נחשב על פועלו ללימוד המערב, כתביו ופיתוחו לאחד מהחשובים בראשי ממשלת איראן.
ביוגרפיה > שנותיו הראשונות

נולד בטהראן למשפחת סוחרים מאיספהאן, פורוּע'י היה ילדו הבכור של מוחמד-חוסיין ח'אן ד'וכא אל-מולכ (פורוע'י), סופר, משורר, מתרגם ופקיד של השושלת הקאג'ארית. פורוע'י הצעיר קיבל את השכלתו המוקדמת בהשגחת אביו, למד צרפתית, החל ללמוד אנגלית והמשיך בלימודי רפואה בבית הלימוד "דר אל-פונטון" עד שהתעניינותו האישית הניעה אותו לעבר לימוד ספרות ופילוסופיה.
ב-1894 הועסק בלשכת התרגום המדינית, שבראשה עמד אביו. הוא גם לימד מגוון נושאים במספר בתי ספר, תרם לעיתון הספרותי "תרביט" שהקים אביו וב-1899 החל לעבוד ובהמשך ללמד במכללה למדע המדינה, שם אביו היה מורה ובעקבותיו מנהל. מאוחר יותר פורוע'י התייחס אל החינוך הבסיסי ומעבר לו במבט נרחב של דבר אשר אינו רק נדרש בשביל היכולת השכלית של האדם הממוצע במדינה אלא גורם קריטי בשביל הישרדות העולם המערבי.
לאחר מות אביו בשנת 1907, פורוע'י ירש את תוארו, ד'וכא אל-מולכ, וירש אותו כמנהל המכללה למדע המדינה. הוא גם התחתן עם נאם-אל-סאלאנה מאפי, בת למשפחה אמידה מהבירה, אשתו ילדה לו ארבעה בנים ושתי בנות לפני שמתה משחפת בגיל שלושים ושתיים באביב 1921. לאחר מכן פורוע'י מעולם לא נישא בשנית.
ביוגרפיה > פוליטיקה

עם כינון החוקה בשנת 1906 התבקש פורוע'י לסייע בהקמת מזכירות הפרלמנט (מג'לס באיראן); הוא התחבר בינתיים לפוליטיקה רפורמיסטית באמצעות הצטרפות לחברות סודיות ולשכת הבונים החופשיים הבידוניים-א-ארן. בגיל 32 נבחר למזכיר העיר טהראן במג'לס השני (1909-1911), עד מהרה נבחר לדובר הפרלמנט.
לאחר שהתפטר מתפקיד זה, הפך מאוחר יותר לסגן יו"ר הפרלמנט, אך ב-27 בנובמבר 1911, לפני הפירוק הכפוי של המג'לס השני (דצמבר 1911), הפך פורוע'י לשר האוצר. זמן קצר לאחר מכן הוא קיבל את תיק המשפטים, אותו שמר עד ה-4 ביוני 1912, לפני שהפך לנשיא בית הדין הגבוה לערעורים משפטיים.
בתפקיד זה וכאשר הפך לשר המשפטים מאוחר יותר; פורוע'י השתדל ליישם רפורמות בהליכים ובהתנהלות בתי המשפט. על ידי שיתוף פעולה עם רפורמים משפטיים כמו סאסן פירניצה וסייד נאור-אלאח טאקאווי עאווי, ניסה פורוע'י להנהיג רפורמות משפטיות שעזרו להעמיד את מערכת המשפט הפרסית על בסיס חדש. בשנת 1919 הוא היה חבר במשלחת הפרסית שניסתה להשתתף ללא הצלחה בועידת השלום בפריז,
חוויה שהקשתה עוד יותר על המצב הפוליטי בפרס. בשובו לפרס בסוף פברואר 1921, חזר פורוע'י אל תפקידו כנשיא בית הדין לערעורים. בינואר 1923 הוא הפך לשר חוץ וביוני 1923 הפך גם לשר האוצר. הוא לא נפגע עמוקות מהמצב הפוליטי ששרר בפרס עקב תמיכתו ברזא ח'אן, קצין בכיר אשר הפך לפוליטיקאי רב השפעה ולאדם אשר היה בסמכותו לערער אפילו על השאה אחמד שאה קאג'אר עצמו.
ביוגרפיה > פוליטיקה > תחת פהלווי

פורוע'י נתן את מלוא תמיכתו בשנת 1925 ברזא ח'אן כאשר האחרון הדיח את השושלת הקיסרית הקאג'ארית והטיל על עצמו את התואר של השאה והסדיר את שושלתו, שושלת פהלווי, לשלטת על איראן.
זמן קצר לאחר מכן מינה רזא שאה את פורוע'י לראש הממשלה הראשון שלו; הוא כיהן בתפקיד זה עד יוני 1926. לרגל הכתרת השאה בצורה רשמית (24 באפריל 1926), נשא פורוע'י נאום שהעלה את רזא כיורש ראוי לשושלת ארוכה של מלכים מהוללים אשר יבואו. עם התפטרותו מראשות הממשלה קיבל פורוע'י את תפקידו כשר המלחמה (המשרד עצמו נותר בשליטתו הישירה של השאה). בסוף הקיץ של שנת 1927 הוא נשלח כשגריר מיוחד ברפובליקה הטורקית למען פתרון סכסוכי גבולות עמה על עבר צפון רכס הרי זגרוס. בספטמבר 1928, בעודו שגריר בטורקיה, הוא מונה לנציג הפרסי הראשון בחבר הלאומים וכיהן כנשיא מועצת החבר, תפקיד המתחלף בין המדינות החברות.
ב-6 באפריל 1930, נקרא לשוב מטורקיה והוצע לו לקחת את תיק משרד הכלכלה הלאומי שנוצר מועד קצר קודם לכן, אך זמן קצר לאחר מכן פועלו במשרד החוץ הפכה לאחריותו העיקרית. הוא גם ערך טיול נוסף למטה חבר הלאומים בבריסל ולטורקיה, שעם מנהיגה מוסטפא כמאל אטאטורק פיתח יחסים לבביים. בדצמבר 1932 הפלתו מהכוח של עבד-אל-סוסיין טיימורטש, שר בית המשפט החזק, הגבירה את השפעתו של פורוע'י; בשונה מהראשון, פורוע'י לא נחשד מידי השאה בטיפוח שאיפות פוליטיות מרחיקות לכת ועל כן לא הופל מדרגותיו.
פורוע'י ניהל משא ומתן מוצלח ביחסי חוץ, בייחוד עם האימפריה הבריטית והשפעתה הרחבה על המפרץ הפרסי אשר הביאה לסכסוך עם איראן על בחריין ואיים נוספים, כמו כן היה גם עניין הרווחים הבריטים ממחצבי הנפט בח'וזסתאן. בשלב הסופי של משא ומתן על הנפט, בראשות השאה נחתם לההסכם האנגלו-איראני של שנת 1933 בהמשך להסכם האנגלו-איראני משנת 1919. כמו שרים אחרים במג'לס, פורוע'י מילא תפקיד פסיבי במשא ומתן.
בספטמבר 1933 מונה פורוע'י לראשות הממשלה, ואף על פי שהיה לו האמון אינטימי של השאה, הוא נאלץ להתפטר בדצמבר 1935. ככל הנראה היה זה עקב שניסה להתערב משפטית בשם אביו של חתנו, מוחמד-וואלי אסאדי, אשר שימש שומר מקדשו של האימאם השמיני במשהד (מקדש האימאם א-רידא), אשר הוחזק באחריות לפרוץ מחאה קולנית בעיר.
פורוע'י התפטר גם מתפקיד נשיאות האקדמיה לשפה הפרסית שהוקמה בתקופת ראשות הממשלה שלו. מכאן ואילך הוא חי בפרישה פוליטית, והתמסר לעיסוקים ספרותיים ותרבותיים, שהוא הודה שהעדיף על פני משימות פוליטיות.