מחלקת הל"ה
הנצחה

אנדרטה לל"ה ליד קיבוץ נתיב הל"ה
שמות הנופלים באנדרטת הל"ה (2003)
הכיתוב באנדרטת הל"ה (2003)
אנדרטה לזכר הל"ה ליד קיבוץ נתיב הל"ה (2003)
תצפית מכביש 367 על "גבעת הקרב" נ.ג 573
שלט הסבר בתצפית גבעת הקרב של הל"ה
כאמור, בתוך ימים ספורים הפכו הל"ה למיתוס לאומי. לטענת יוסי שפנייר זהו הקרב שזכה להנצחה רבה יותר מכל אירוע אחר בתולדות מלחמותיה של מדינת ישראל.
אחד מהאירועים הראשונים שבהם הונצח שמם של הל"ה היה בשמה של ספינת מעפילים שיצאה מאיטליה בסוף ינואר 1948, ונקראה ל"ה גיבורי גוש עציון. על סיפונה היו 273 איש ואישה. האונייה הגיעה סמוך לחופי הארץ, שם נעצרה בידי הבריטים והמעפילים שעל סיפונה גורשו לקפריסין.
לאחר קרב הל"ה החליט ראש אגף המבצעים, יגאל ידין, על ביצוע שלושים וחמש פשיטות על יעדים ערביים בעומק השטח הערבי, כדי להעלות מחדש את המורל בצד היהודי ולהשיב את ההרתעה מול הצד הערבי. לא כל הפשיטות בוצעו בסופו של דבר, אך כמה מאלה שבוצעו זכו להצלחה משמעותית, ובהן פשיטה על הכפר הערבי סעסע ב-14 בפברואר, שבה נהרגו כשישים ערבים, לעומת שני פצועים של הפלמ"ח. כדי להגיע אל היעד ובחזרה צעדו הלוחמים קרוב ל-30 ק"מ – מרחק רב יותר מזה שצעדו הל"ה במסעם האחרון. מבצע דני לשחרור לוד ורמלה, שנערך בין 10 ל-18 ביולי 1948 כחלק מקרבות עשרת הימים, נקרא על שם דני מס, מפקד המחלקה.
קיבוץ נתיב הל"ה נקרא על שם אנשי מחלקת הל"ה. הקיבוץ הוקם בידי משוחררי פלמ"ח בשנת 1949 על אדמות הכפר הנטוש בית נטיף בעמק האלה (כביש 375), בסמוך למסלול מסעם של הל"ה. בקיבוץ נמצאת אנדרטה לזכר אנשי המחלקה בתכנונו של האדריכל יעקב פינקרפלד, שנחנכה ב-1955. ב-2003 הוקמה באותו מקום אנדרטה גדולה מעשה ידיו של הפסל יוסי בראל. ליד האנדרטה יש מתקן המספר את פרשת הל"ה בעברית ובאנגלית. במאי 2020 דווח על השחתת האנדרטה.
על שם הל"ה נקראו רחובות ושדרות בערים רבות בארץ, בהן ירושלים, תל אביב-יפו, חיפה, פתח תקווה, גבעתיים, רעננה, כפר סבא, אור יהודה, כפר יונה, נהריה, באר שבע, שדרות, דימונה ועכו. גם ביישובים שהוקמו בגוש עציון לאחר מלחמת ששת הימים נקראו רחובות על שם הל"ה, בין השאר באפרת ובאלון שבות.
במלחמת ששת הימים, בשנת 1967, חזרה ישראל לשלוט גם בגוש עציון. כפר עציון הוקם מחדש, ולאחריו יישובים נוספים. בינואר 1970 נחנך כביש הל"ה, כביש 367, מעמק האלה אל גוש עציון, המקביל למסלול שאותו לא הצליחה להשלים מחלקת הל"ה. מול גבעת הקרב, על כביש 367 וליד מחסום הל"ה, נמצאת נקודת תצפית ובה לוח הסבר ועמדת הסבר קולי, "מסבירן".
אוריאל אופק, שלחם בגוש עציון ונפל בשבי הירדני, מציין כי על סיפור מחלקת הל"ה נכתבו יצירות רבות יותר מכל פרשה אחרת במלחמת העצמאות, למעט סיפורה של ירושלים באותה מלחמה. בין היצירות הללו יש למנות את השיר הנה מוטלות גופותינו, של חיים גורי, שהוזכר לעיל, ויצירות רבות נוספות: הבלדות "בלדה על ל"ה" מאת שאול רז ו"בלדה על שלושים וחמישה", מאת אלכסנדר פן; הפואמה "חמישה ושלושים", מאת אהרן ראובני; השירים "אגדת הל"ה", מאת דוד כהן ושיר נוסף באותו שם, "אגדת הל"ה", שנכתב על ידי יורם טהרלב, הולחן על ידי יוסף הדר ובוצע במקור על ידי צמד העמרנים. שירים נוספים נכתבו על ידי יצחק שלו, מרדכי ברתנא (ב. מרדכי), ואנדה עמיר-פינקרפלד. גם בפרוזה נכתבו כמה וכמה יצירות ספרותיות העוסקות בל"ה, ובהן יצירות מאת יעקב אבן חן, ברוך אורן, ויוסף ויץ. שמעון קושניר, אביו של טוביה שהיה אחד מנופלי הל"ה, תיאר את קורות יומם האחרון של הל"ה בספרו "האיריסים עודם פורחים", ומתי מגד כתב את הרומן "יומו האחרון של דני", שגם הוא מנסה לשחזר בדרך דמיונית וריאלית גם יחד את מסעם האחרון של הל"ה.
נכון ל-2015 מתקיימות צעדות במסלול הליכתם של הל"ה. בצעדות משתתפים צעירים רבים, תלמידי מכינות קדם צבאיות, חיילי צה"ל וחניכי תנועות נוער. הפעילויות מאורגנות במסגרות שונות, בין השאר על ידי בית ספר שדה כפר עציון, מחלקת התיירות של המועצה האזורית גוש עציון, מחלקת של"ח באגף חינוך וחברה במשרד החינוך, האגף הביטחוני-חברתי במשרד הביטחון, תנועות הנוער השונות, ועד משפחות הל"ה, "חוות משואות" במשואות יצחק, קצין חינוך ראשי, נוער יהודי מחוץ לישראל ועוד.
בכל שנה מקיימת תנועת בני עקיבא מסע לחברי "השבט החדש" (כיתות ט) בחלק מהמסלול שעברה שיירת הל"ה.
במבצע ארכאולוגי שנערך בשנת 2023 לאיסוף שיטתי של ממצאים מאתר הקרב, נמצא בראש גבעת הקרב מצפן של אחד מלוחמי הל"ה, עם עוד תרמילי מקלע ברן.