ירושלים המאוחדת
מעמדה של ירושלים המאוחדת > העמדה הבין-לאומית

ממשלת ישראל החילה את הריבונות הישראלית על מזרח ירושלים מיד בתום מלחמת ששת הימים. מתוך ידיעה שייתכן והקהילה הבילאומית תתנגד נעשה הסיפוח בצורה מהירה על מנת לקבוע עובדות בשטח. כך לדוגמה התבטא בן-גוריון: "איני מזלזל במעשי הגויים, אך איני מחשיב את דבריהם. אם ניצור עובדות בירושלים, אינני מאמין שיבוא כוח זר להוציאנו משם". בהלך רוח זה התנהל התהליך של החלת הריבונות על מזרח העיר.
הקהילה הבינלאומית מכירה בריבונות הישראלית על מערב העיר, ואינה מכירה בריבונות הישראלית על מזרח ירושלים.
החלטה 478 של מועצת הביטחון קובעת שחוק יסוד: ירושלים בירת ישראל הוא הפרה של החוק הבינלאומי ומביעה דאגה משינוי אופייה ומעמדה של העיר.
למעשה, רוב מדינות העולם אינן מכירות בירושלים כבירת ישראל ולכן רק שתי שגרירויות זרות ממוקמות בה. על פי תוכנית החלוקה (החלטה 181 של העצרת הכללית של האומות המאוחדות), אליה מתייחסת גם מגילת העצמאות, ירושלים הייתה צריכה להיות חלק משטח בינלאומי, הכולל גם את בית לחם. שלטון ישראלי באזור זה הוא הפרה של ההחלטה כמו גם השלטון הירדני במזרחה של העיר אולם, כמו כל החלטות העצרת הכללית גם החלטה זו היא בגדר המלצה בלבד והיא אינה מכשיר משפטי בינלאומי מחייב, ובפועל לא יושמה בגלל מלחמת העצמאות.
בקונגרס האמריקאי התקבלה החלטה הקובעת שעל ארצות הברית להכיר בירושלים כבירת ישראל ולהעביר את השגרירות האמריקנית אליה כבר לפני שנים רבות, אך בפועל הממשל האמריקאי דחה את ההעברה של השגרירות מתל אביב לירושלים, עד אשר ב-6 בדצמבר 2017 הכריז נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ על כך שארצות הברית מכירה רשמית בירושלים כעיר הבירה של מדינת ישראל. ב-14 במאי 2018 (תאריך סמלי, 70 שנה להכרזת העצמאות), עברה שגרירות ארצות הברית בישראל לירושלים.
מבחינת רוב הקהילה הבינלאומית דין מזרח ירושלים כדין כל שאר השטחים שמחוץ לקו הירוק והיא רואה בשניהם שטחים כבושים, ורואה בניית שכונות ומעבר תושבים ישראלים אליהן כהתנחלות. הקהילה הבינלאומית רואה כבסיס למשא ומתן את חלוקת ירושלים לבירות פלסטין וישראל[דרוש מקור]. עקב כך, בנייה בשטחים שמחוץ לקו הירוק בירושלים גוררת לרב גינויים נרחבים מרחבי העולם. כך לדוגמה, לאחר פרסום בניית 1,600 יחידות דיור חדשות בשכונת רמת שלמה מסר ג'ו ביידן, סגן נשיא ארצות הברית שביקר בישראל כי "העיתוי של ההודעה, זה בדיוק הצעד שפוגע באמון שאנו זקוקים לו". בנייה נוספת בהר חומה גררה גינויים נרחבים נוספים, כך גם בניות בשייח ג'ראח, ופסגת זאב.
צרפת כינתה את הבנייה "התנחלות". במסמך שפורסם בעיתון הבריטי 'אינדיפנדנט' הזהירו 25 קונסולים השוהים בירושלים מטעם האיחוד האירופי כי פעילות ההתנחלויות היהודיות במזרח העיר מסכנת את פתרון שתי המדינות והופכת את הקונפליקט באזור למורכב יותר[דרוש מקור].
ביוני 2007 נערך בפרלמנט האירופי אירוע לציון 40 שנה למלחמת ששת הימים. האירוע אורגן על ידי מרכז הקהילות היהודיות באירופה, בשיתוף גורמים נוספים. מתוך 785 חברי פרלמנט, רק כ-20 השתתפו באירוע. חלק מהנמנעים ציינו שהסיבה היא "הסכסוך המתמשך בין ישראל לפלסטינים בנוגע לשליטה במזרח ירושלים." מתוך אלה שהשתתפו, בלט נציג פינלנד האנו טאקולה, שהכריז בטקס כי "ירושלים מאוחדת, והיא שייכת לישראל." בעקבות הכרזת טראמפ ב-6 בדצמבר 2017 הודיעה גם צ'כיה כי היא מכירה בירושלים המערבית כבירת ישראל.
בדצמבר 2017 נשיא צ'כיה הודיע כי יעביר את השגרירות לירושלים ואף הורה בפועל להיערך לכך. ואולם באפריל 2018 הודיע ראש ממשלת צ'כיה שהשגרירות לא תעבור.
ב-6 באפריל 2017 הודיע משרד החוץ הרוסי כי הוא מכיר במערב ירושלים כבירת ישראל, וכי מזרח ירושלים צריכה להיות בירתה של המדינה הפלסטינית.
בחוות דעת של בית הדין הבין-לאומי לצדק מיולי 2024 נקבע כי נוכחותה המתמשכת של ישראל במזרח ירושלים אינה חוקית, וכי על ישראל לסיים את נוכחותה בשטח בהקדם האפשרי.