stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הכנסת העשרים וחמש
חברי הכנסת > חילופים

| תאריך | סיעה | סיעה | חבר הכנסת היוצא | סיבת סיום הכהונה | חבר הכנסת הנכנס |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 בינואר 2023 |  | עוצמה יהודית | עמיחי אליהו | הפסקת חברות בכנסת במסגרת החוק הנורווגי | יצחק קרויזר |
| 3 בינואר 2023 |  | ש"ס | יואב בן צור | הפסקת חברות בכנסת במסגרת החוק הנורווגי | יונתן מישרקי |
| 6 בינואר 2023 |  | הליכוד | מיקי זוהר | הפסקת חברות בכנסת במסגרת החוק הנורווגי | דן אילוז |
| 6 בינואר 2023 |  | הליכוד | חיים כץ | הפסקת חברות בכנסת במסגרת החוק הנורווגי | אריאל קלנר |
| 6 בינואר 2023 |  | יהדות התורה | יצחק גולדקנופף | הפסקת חברות בכנסת במסגרת החוק הנורווגי | יצחק פינדרוס |
| 7 בינואר 2023 |  | הליכוד | עידית סילמן | הפסקת חברות בכנסת במסגרת החוק הנורווגי | אתי עטייה |
| 17 בינואר 2023 |  | הליכוד | עמיחי שיקלי | הפסקת חברות בכנסת במסגרת החוק הנורווגי | עמית הלוי |
| 25 בינואר 2023 |  | יהדות התורה | מאיר פרוש | הפסקת חברות בכנסת במסגרת החוק הנורווגי | משה רוט |
| 25 בינואר 2023 |  | יהדות התורה | אורי מקלב | הפסקת חברות בכנסת במסגרת החוק הנורווגי | אליהו ברוכי |
| 1 בפברואר 2023 |  | יש עתיד | יואל רזבוזוב | פרישה מהחיים הפוליטיים | שלי מירון |
| 2 בפברואר 2023 |  | ש"ס | יעקב מרגי | הפסקת חברות בכנסת במסגרת החוק הנורווגי | ארז מלול |
| 2 בפברואר 2023 |  | ש"ס | חיים ביטון | הפסקת חברות בכנסת במסגרת החוק הנורווגי | סימון מושיאשוילי |
| 7 בפברואר 2023 |  | הציונות הדתית | בצלאל סמוטריץ' | הפסקת חברות בכנסת במסגרת החוק הנורווגי | צבי סוכות |
| 10 בפברואר 2023 |  | הליכוד | אופיר אקוניס | הפסקת חברות בכנסת במסגרת החוק הנורווגי | צגה מלקו |
| 15 בפברואר 2023 |  | הליכוד | אלי כהן | הפסקת חברות בכנסת במסגרת החוק הנורווגי | אושר שקלים |
| 15 בפברואר 2023 |  | הליכוד | מירי רגב | הפסקת חברות בכנסת במסגרת החוק הנורווגי | קטי שטרית |
| 12 במרץ 2023 |  | הליכוד | גלית דיסטל-אטבריאן | הפסקת חברות בכנסת במסגרת החוק הנורווגי | משה פסל |
| 26 במרץ 2023 |  | הליכוד | יואב קיש | הפסקת חברות בכנסת במסגרת החוק הנורווגי | ששון גואטה |
| 31 במרץ 2023 |  | הליכוד | דודי אמסלם | הפסקת חברות בכנסת במסגרת החוק הנורווגי | אביחי בוארון |
| 1 באוגוסט 2023 |  | יש עתיד | אורנה ברביבאי | התפטרה עקב ריצה בבחירות לעיריית תל אביב-יפו | ירון לוי |
| 15 באוקטובר 2023 |  | הליכוד | אביחי בוארון | חזרה לכנסת במסגרת החוק הנורווגי | גלית דיסטל-אטבריאן |
| 30 ביוני 2024 |  | הליכוד | דני דנון | מינוי לשגריר ישראל באומות המאוחדות | אביחי בוארון |
| 2 ביולי 2024 |  | הימין הממלכתי | יפעת שאשא-ביטון | פרישה מהחיים הפוליטיים | מישל בוסקילה |
| 3 בינואר 2025 |  | הליכוד | יואב גלנט | התפטר | עפיף עבד |
| 21 בינואר 2025 |  | הציונות הדתית | צבי סוכות | חזרה לכנסת במסגרת החוק הנורווגי |  |
| 21 בינואר 2025 |  | עוצמה יהודית |  | חזרה לכנסת במסגרת החוק הנורווגי | עמיחי אליהו |
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > חברי כנסת חדשים

לכנסת זו נבחרו 38 חברי כנסת שלא כיהנו בכנסות קודמות:
הליכוד (14): אליהו רביבו, שלום דנינו, טלי גוטליב, חנוך מילביצקי, בועז ביסמוט, משה סעדה, אליהו דלל, דן אילוז, צגה מלקו, אושר שקלים, משה פסל, ששון גואטה, אביחי בוארון, עפיף עבד
עוצמה יהודית (6): יצחק וסרלאוף, אלמוג כהן, עמיחי אליהו, צביקה פוגל, לימור סון הר-מלך, יצחק קרויזר
יש עתיד (5): מטי צרפתי הרכבי, דבורה ביטון, נאור שירי, שלי מירון, ירון לוי
ש"ס (4): אברהם בצלאל, יונתן מישרקי, ארז מלול, סימון מושיאשוילי
הציונות הדתית (3): אוהד טל, משה סולומון, (צבי סוכות)
יהדות התורה (2): (יצחק גולדקנופף), משה רוט
רע"מ (2): וליד אל-הואשלה, יאסר חוג'יראת
המחנה הממלכתי (1): גדי איזנקוט
ישראל ביתנו (1): שרון ניר
בנוסף, מכהנים בכנסת העשרים וחמש 5 חברי כנסת שכיהנו בכנסת בעבר אך לא בכנסת העשרים וארבע:
הליכוד (4): (דני דנון), ניסים ואטורי, אריאל קלנר, עמית הלוי
חד"ש-תע"ל (1): יוסף עטאונה
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > נשים

בכנסת זו מכהנות 30 נשים:
יש עתיד (9): קארין אלהרר, מירב כהן, מירב בן ארי, מיכל שיר, מטי צרפתי הרכבי, טטיאנה מזרסקי, יסמין פרידמן, דבורה ביטון, שלי מירון
הליכוד (7): גלית דיסטל-אטבריאן, טלי גוטליב, גילה גמליאל, מאי גולן, אתי עטייה, צגה מלקו, קטי שטרית
העבודה (3): מרב מיכאלי, נעמה לזימי, אפרת רייטן
המחנה הממלכתי (2): פנינה תמנו, אורית פרקש-הכהן
הציונות הדתית (2): אורית סטרוק, מיכל וולדיגר
ישראל ביתנו (2): יוליה מלינובסקי, שרון ניר
הימין הממלכתי (1): שרן השכל
עוצמה יהודית (1): לימור סון הר-מלך
רע"מ (1): אימאן ח'טיב-יאסין
חד"ש-תע"ל (1): עאידה תומא סלימאן
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > לא-יהודים

בכנסת זו מכהנים 11 חברי כנסת ערבים ודרוזים:
רע"מ (5): מנסור עבאס, וליד טאהא, וליד אל-הואשלה, אימאן ח'טיב-יאסין, יאסר חוג'יראת
חד"ש-תע"ל (4): איימן עודה, אחמד טיבי, עאידה תומא סלימאן, יוסף עטאונה
הליכוד (1): עפיף עבד
ישראל ביתנו (1): חמד עמאר
מבחינת השתייכות עדתית/דתית של חברי כנסת אלו:
ערבים מוסלמים (7): מנסור עבאס, וליד טאהא, וליד אל-הואשלה (בדואי), אימאן ח'טיב-יאסין, יאסר חוג'יראת (בדואי), אחמד טיבי, יוסף עטאונה (בדואי)
ערבים חילונים (2): איימן עודה (חילוני ממשפחה מוסלמית-ערבית), עאידה תומא סלימאן (אתאיסטית ממשפחה נוצרית-ערבית)
דרוזים (2): חמד עמאר, עפיף עבד
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > זרמים דתיים בקרב חברי הכנסת היהודים

אורתודוקסים (44):
דתיים-לאומיים (27):
הליכוד (10): שלמה קרעי, יולי אדלשטיין, אליהו רביבו, משה סעדה, ניסים ואטורי, דן אילוז, אריאל קלנר, עמית הלוי, קטי שטרית, אביחי בוארון
הציונות הדתית (7): אופיר סופר, אורית סטרוק, שמחה רוטמן, מיכל וולדיגר, אוהד טל, משה סולומון, (צבי סוכות)
עוצמה יהודית (3): איתמר בן גביר, יצחק וסרלאוף, לימור סון הר-מלך
המחנה הממלכתי (2): חילי טרופר, מתן כהנא
יש עתיד (2): אלעזר שטרן, משה טור-פז
הימין הממלכתי (2): זאב אלקין, מישל בוסקילה
נעם (1): אבי מעוז
חרדים (18):
ש"ס (11): אריה דרעי, מיכאל מלכיאלי, משה ארבל, ינון אזולאי, משה אבוטבול, אוריאל בוסו, יוסי טייב, אברהם בצלאל, יונתן מישרקי, ארז מלול, סימיון מושיאשוילי
יהדות התורה (7): משה גפני, יעקב טסלר, יעקב אשר, ישראל אייכלר, יצחק פינדרוס, משה רוט, אליהו ברוכי
רפורמים (1):
העבודה (1): גלעד קריב
בני ברוך (1):
הליכוד (1): חנוך מילביצקי
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > להט"בים

בכנסת זו מכהנים 3 להט"בים:
הליכוד (1): אמיר אוחנה
יש עתיד (1): יוראי להב-הרצנו
הרוב הלאומי (הרוב הלאומי) (1): עידן רול
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > יוצאי מערכת הביטחון

בכנסת זו מכהנים 7 חברי כנסת בדרגות אלוף-משנה ומעלה בצה"ל:
המחנה הממלכתי (3): בני גנץ (רב-אלוף), גדי איזנקוט (רב-אלוף), מתן כהנא (אלוף-משנה)
הליכוד (1): מירי רגב (תת-אלוף)
יש עתיד (1): אלעזר שטרן (אלוף)
עוצמה יהודית (1): צביקה פוגל (תת-אלוף)
ישראל ביתנו (1): שרון ניר (תת-אלוף)
בכנסת זו מכהנים 4 חברי כנסת שמילאו תפקידים בכירים בזרועות הביטחון:
יש עתיד (3): רם בן ברק (סגן ראש "המוסד"); מיקי לוי ויואב סגלוביץ (ניצבים במשטרת ישראל)
הליכוד (1): אבי דיכטר (ראש השב"כ)
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > ראשי רשויות מקומיות לשעבר

בכנסת זו מכהנים 10 חברים שכיהנו בעבר כראשי עיריות, מועצות או ועדות קרואות:
יש עתיד (2): מאיר כהן (דימונה), מטי צרפתי הרכבי (יואב)
המחנה הממלכתי (2): מיכאל ביטון (ירוחם), אלון שוסטר (שער הנגב)
יהדות התורה (2): יעקב אשר (בני ברק), יצחק פינדרוס (ביתר עילית)
הליכוד (1): ניר ברקת (ירושלים)
ש"ס (1): משה אבוטבול (בית שמש)
עוצמה יהודית (1): צביקה פוגל (טובא-זנגרייה)
רע"מ (1): יאסר חוג'יראת (ביר אל-מכסור)
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > דוקטורים

בכנסת זו מכהנים 6 בעלי תואר דוקטור:
רע"ם (2): מנסור עבאס (רפואת שיניים), יאסר חוג'יראת (גנטיקה)
חד"ש-תע"ל (2): אחמד טיבי (רפואה), עופר כסיף (פילוסופיה פוליטית)
הליכוד (1): שלמה קרעי (הנדסת תעשייה וניהול)
יש עתיד (1): מטי צרפתי הרכבי (גנטיקה של צמחים)
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > תושבי יהודה ושומרון

בכנסת זו מכהנים 11 תושבי יהודה ושומרון:
הציונות הדתית (4): שמחה רוטמן, אורית סטרוק, אוהד טל, (צבי סוכות)
עוצמה יהודית (2): איתמר בן גביר, לימור סון הר-מלך
הליכוד (2): גלית דיסטל-אטבריאן, אביחי בוארון
יש עתיד (1): משה טור-פז
ישראל ביתנו (1): אביגדור ליברמן
הימין הממלכתי (1): זאב אלקין
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > עורכי דין

בכנסת זו מכהנים 25 עורכי דין:
הליכוד (6): יריב לוין, אמיר אוחנה, טלי גוטליב, חנוך מילביצקי, משה סעדה, דן אילוז, אביחי בוארון
יש עתיד (4): קארין אלהרר, רון כץ, דבורה ביטון
ש"ס (3): משה ארבל, סימיון מושיאשוילי, ארז מלול
המחנה הממלכתי (2): פנינה תמנו, אורית פרקש-הכהן
הציונות הדתית (2): שמחה רוטמן, מיכל וולדיגר
העבודה (2): גלעד קריב, אפרת רייטן
הימין הממלכתי (1): גדעון סער
יהדות התורה (1): משה רוט
עוצמה יהודית (1): איתמר בן גביר
ישראל ביתנו (1): יוליה מלינובסקי
חד"ש-תע"ל (1): איימן עודה
הרוב הלאומי (הרוב הלאומי) (1): עידן רול
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > עיתונאים ואנשי תקשורת

בכנסת זו מכהנים 11 אנשים ששימשו כעיתונאים ואנשי תקשורת:
הליכוד (2): בועז ביסמוט, צגה מלקו
יהדות התורה (2): משה גפני, ישראל אייכלר
המחנה הממלכתי (1): פנינה תמנו
יש עתיד (1): יאיר לפיד
ישראל ביתנו (1): יבגני סובה
חד"ש-תע"ל (1): עאידה תומא סלימאן
העבודה (1): מרב מיכאלי
הציונות הדתית (1): (צבי סוכות)
הימין הממלכתי (1): גדעון סער
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > עולים

בכנסת זו מכהנים 20 חברי כנסת שנולדו בחו"ל ועלו לישראל:
הליכוד (5): דוד ביטן (מרוקו), יולי אדלשטיין (אוקראינה), דן אילוז (קנדה), צגה מלקו (אתיופיה), קטי שטרית (מרוקו)
יש עתיד (5): מאיר כהן (מרוקו), ולדימיר בליאק (רוסיה), טטיאנה מזרסקי (ברית המועצות), משה טור-פז (ארצות הברית), סימון דוידסון (ליטא)
ישראל ביתנו (3): אביגדור ליברמן (מולדובה), יבגני סובה (אוקראינה), יוליה מלינובסקי (אוקראינה)
הימין הממלכתי (2): זאב אלקין (אוקראינה), שרן השכל (קנדה)
ש"ס (2): אריה דרעי (מרוקו), יוסי טייב (צרפת)
הציונות הדתית (1): משה סולומון (אתיופיה)
יהדות התורה (1): משה רוט (ארצות הברית)
המחנה הממלכתי (1): פנינה תמנו (אתיופיה)
פילוגים, פרישות ומיזוגים בסיעות הכנסת

ב-20 בנובמבר 2022 התפלגו סיעות עוצמה יהודית ונעם מסיעת הציונות הדתית.
ב-13 במרץ 2024 התפלגה סיעת הימין הממלכתי מסיעת המחנה הממלכתי.
ב-14 בינואר 2025 פרש עידן רול והוכרז כפורש מסיעת יש עתיד ועבר לכהן כחבר כנסת יחיד.
כהונת הכנסת

הבחירות לכנסת העשרים וחמש נערכו ב-1 בנובמבר 2022, ז' בחשוון ה'תשפ"ג, לאחר שהוקדמו בחוק לפיזור הכנסת שקיבלה הכנסת העשרים וארבע. עובדות אלה יצרו שתי פרשנויות אפשריות לגבי משך כהונת הכנסת העשרים וחמש ומועד הבחירות לכנסת העשרים ושש, אם בחירות אלה לא יוקדמו.
חוק יסוד: הכנסת, שחוקק לראשונה ב-1958, ותוקן מספר פעמים ברבות השנים, מכיל מספר סעיפים הנוגעים למשך כהונתה של כל כנסת ולמועד הבחירות לכנסת שלאחריה. סעיף 8 קובע כי משך כהונתה של הכנסת הוא ארבע שנים מיום היבחרה. סעיף 9 קובע את מועד הבחירות המדויק: יום ג' השלישי לחודש חשוון שבה תמה כהונתה של הכנסת היוצאת, וכאשר השנה העברית הקודמת לשנה זו הייתה מעוברת, המועד הוא יום ג' הראשון לחודש חשוון. סעיף 36 קובע כי,
החליטה הכנסת להתפזר, תהיה תקופת כהונתה של הכנסת שלאחריה עד לחודש חשון הקרוב שלאחר גמר ארבע שנים מיום הבחירה.
הבחירות לכנסת העשרים וחמש הן הבחירות הראשונות לכנסת מאז חקיקתו של חוק יסוד: הכנסת (ומאז קום המדינה), שהוקדמו ממועדן המקורי ואף על פי כן מתקיימות בחודש חשוון. יתרה מזאת, מועד הבחירות, ז' בחשוון ה'תשפ"ג, יכול גם היה להיות מועדן המקורי של הבחירות, לו בשנה זו היו מסתיימות ארבע שנים לכהונת הכנסת הקודמת, שכן זהו בדיוק יום ג' הראשון בחודש חשוון שלאחר שנה מעוברת. אירוע תקדימי זה יצר עמימות חוקתית בנוגע למועד הבחירות המקורי החוקי לכנסת העשרים ושש. מחד, "גמר ארבע שנים מיום הבחירות" הוא ביום ז' בחשוון ה'תשפ"ז, אך מאידך, פרשנותו של הביטוי "חודש חשוון הקרוב שלאחר גמר ארבע שנים" הייתה נתונה למחלוקת משפטית.
פרשנות אחת טענה כי מדובר באותו חודש חשוון שבו מסתיימות ארבע שנים מלאות לכהונת הכנסת, והמילה "הקרוב" כוללת אף את החודש עצמו. על-פי פרשנות זו מועד הבחירות המקורי לכנסת העשרים ושש הוא ב-27 באוקטובר 2026, ט"ז בחשוון ה'תשפ"ז, (יום ג' השלישי לחודש חשוון לאחר שנה שאינה מעוברת), ומשך כהונתה של הכנסת העשרים וחמש, אם לא יוקדמו הבחירות, יהיה כארבע שנים. אולם פרשנות אחרת גרסה כי המילה "הקרוב" לא מתייחסת לאותו חודש חשוון שבה מסתיימת כהונת הכנסת, ולכן על מועד הבחירות הבאות להיקבע בחודש חשוון שלאחריו, כלומר 9 בנובמבר 2027, ט' בחשוון ה'תשפ"ח (יום ג' הראשון לחודש חשוון לאחר שנה מעוברת); על-פי אפשרות זו, משכה המקורי של כהונת הכנסת יהיה כחמש שנים.
ב-20 באפריל 2023 פרסם יו"ר ועדת הבחירות המרכזית, השופט נועם סולברג, את החלטתו, וקבע כי התאריך החוקי הוא 27 באוקטובר 2026, בחלוף כארבע שנים ממועד הבחירות הקודמות.
הכנסת העשרים וחמש הושבעה ב-15 בנובמבר 2022.
כנס הקיץ של המושב השני של הכנסת העשרים וחמש נקבע לתשעה שבועות בלבד והיה הקצר בתולדות המשכן.
פעולות עיקריות

13 בדצמבר 2022 – בחירתו של חבר הכנסת יריב לוין כיושב-ראש הכנסת, ברוב של 64 ח"כים בעדו, אל מול 45 ח"כים שהצביעו בעד ח"כ מירב בן-ארי.
29 בדצמבר 2022 – בחירתו של חבר הכנסת אמיר אוחנה כיושב-ראש הכנסת, ברוב של 63 ח"כים בעד מול 5 ח"כים נגד.
29 בדצמבר 2022 – הבעת אמון בממשלת ישראל השלושים ושבע בראשות בנימין נתניהו, ברוב של 63 ח"כים בעד מול 54 ח"כים נגד.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חוקי יסוד

חוק יסוד: הממשלה (תיקון מס' 11) – נחקק לקראת הקמתה של ממשלת ישראל השלושים ושבע. התיקון קובע כי אדם שנגזר עליו עונש מאסר על-תנאי יוכל להתמנות לשר מבלי שתהיה חובה שיו"ר ועדת הבחירות יקבע שלא מוטל עליו קלון. החוק זכה לכינוי "חוק דרעי" בשל העובדה שחקיקתו נועדה לאפשר לח"כ אריה דרעי, שהורשע בעבירות מס לעמוד בתנאי הכשירות לכהונת שר. במסגרת החוק נוספה גם האפשרות למנות שר נוסף במשרד.
חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 52) – הרחבת "החוק הנורווגי": מתן אפשרות לעד שליש סיעה בסיעות בעלות 18 ח"כים ומעלה להתפטר מהכנסת במסגרת "החוק הנורווגי".
חוק יסוד: הממשלה (תיקון מס' 12) – ידוע בשם "חוק הנבצרות". התיקון קובע שהסמכות להכרזה על נבצרות ראש הממשלה תהיה רק של הממשלה באישור הכנסת, זאת אם ראש הממשלה לא מכריז עליה בעצמו. נקבע כי הנבצרות תוכרז אך ורק בשל אי מסוגלות פיזית או נפשית למלא את התפקיד. לאחר עתירה שהוגשה לבית המשפט הגבוה לצדק, נפסק כי התיקון יעמוד בתוקף החל מהכנסת העשרים ושש.
חוק יסוד: השפיטה (תיקון מס' 3) – קובע שבתי המשפט מנועים מלהשתמש בעילת הסבירות לשם ביקורת שיפוטית על החלטות של ממשלת ישראל ושריה. החוק הוא חלק מהרפורמה המשפטית בישראל. לאחר עתירה שהוגשה לבית המשפט הגבוה לצדק, נפסל התיקון לחוק.
חוק-יסוד: ירושלים בירת ישראל (תיקון מס' 3) – קובע איסור על פתיחת נציגות דיפלומטית זרה אשר לא מאומנת למדינת ישראל.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה בתחום המשטר

חוק הכנסת (תיקון מס' 51) – ביטול האפשרות של 4 ח"כים להתפלג מסיעתם מבלי להיחשב פורשים.
חוק הכנסת (תיקון מס' 52) – חבר הכנסת שהוגדר כפורש או הסיעה שהגישה את הבקשה להפרישו, יהיו רשאים לערער לבית המשפט העליון על החלטת ועדת הכנסת בעניין. בנוסף, נקצבו זמנים להליך.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > צבא וביטחון

חוק יישום תוכנית ההתנתקות (תיקון מס' 7) – ביטול איסור השהייה בשטחים בצפון השומרון, שפונו במסגרת תוכנית ההתנתקות. בנוסף, התיקון משנה את שם החוק ל"חוק ההתנתקות והפיצויים לנפגעיה".
חוק המאבק בטרור (תיקון מס' 9 והוראת שעה) – איסור על צריכה שיטתית וממושכת, של תכנים הכוללים קריאה ישירה לביצוע מעשי טרור, דברי שבח, אהדה או עידוד למעשי הטרור וכו'. העונש של מי שעובר עבירה זו הוא שנת מאסר. החוק נחקק כהוראת שעה של שנתיים
חוק המאבק בטרור (תיקון מס' 10) – מתן אפשרות לשר הביטחון להכריז באופן עצמאי וישיר גם על אדם זר כפעיל טרור, גם מבלי שגורם חיצוני הכריז על כך. בנוסף, החוק מרחיב את ההגדרה ל"פעיל טרור" גם למי שלוקח חלק במימון של ארגוני טרור ומאפשר תפיסה וחילוט רכוש הקשור לטרור.
חוק הסמכת צבא הגנה לישראל ושירות הביטחון הכללי לביצוע חדירה לחומר מחשב המשמש להפעלת מצלמה נייחת ופעולה בו (הוראת שעה – חרבות ברזל) – הסמכת צה"ל והשב"כ לחדור לחומר מחשב הנמצא במחשב המפעיל מצלמת אבטחה, לשם סיכול או מניעה של גישה למידע החזותי המופק ממנה, אם נמצא לנכון שהוא מסכן באופן ממשי את ביטחון המדינה. החוק נקבע כהוראת שעה עד יוני 2024. בהמשך תוקף החוק הוארך עד לסוף שנת 2024.
חוק לפיצוי קורבנות טרור (פיצויים לדוגמה) – מתן אפשרות לנפגעי טרור או לקרובי משפחה של נפגעי טרור לתבוע פיצויים מגופים שהוגדרו כ"מתגמלי טרור" ומהרשות הפלסטינית.
חוק בתי קברות צבאיים (תיקון מס' 5) – מתן זכאות לכבאים וסוהרים שנפטרו בעת מילוי תפקידם להיקבר בבית קברות צבאי.
חוק מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה (הוראת שעה – חרבות ברזל) – ידוע גם בתור "חוק אל-ג'זירה". החוק קובע כי שר התקשורת רשאי להורות על הפסקת שידורים של ערוץ זר, סגירת משרדיו והסרת אתר האינטרנט שלו, אם ראש הממשלה שוכנע כי שידוריו פוגעים בביטחון המדינה. החוק נקבע כהוראת שעה עד 31 ביולי 2024 ובהמשך תוקפו הוארך עד ל-30 בנובמבר 2024.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה כלכלית-פיסקלית

חוקי התקציב לשנות הכספים 2023 ו-2024
חוק התכנית הכלכלית וחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2023 ו-2024) – חוקי ההסדרים לשנים 2023 ו-2024.
חוק תקציב נוסף לשנת הכספים 2023 – מכיל תוספת של 25.9 מיליארד ש"ח לתקציב המדינה לשם מימון הוצאות ביטחוניות ואזרחיות שנובעות ממלחמת חרבות ברזל.
חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית (תיקון מס' 24) – הגדלת תקרת הגירעון מ-2.75% ל-3.75% מהתוצר המקומי הגולמי בשנת 2023.
חוק תקציב נוסף לשנת הכספים 2024 – מכיל תוספת של 70 מיליארד ש"ח לתקציב המדינה לשם מימון הוצאות ביטחוניות ואזרחיות שנובעות ממלחמת חרבות ברזל.
חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית (תיקון מס' 25) – הגדלת תקרת הגירעון מ-2.5% ל-6.6% מהתוצר המקומי הגולמי בשנת 2024.
חוק תקציב נוסף לשנת הכספים 2024 (מס' 2) -– מכיל תוספת של 3 מיליארד ש"ח מתקציב המדינה הנוסף המקורי לשנת 2024, לשם מימון הוצאות ביטחוניות ואזרחיות שנובעות ממלחמת חרבות ברזל.
חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית (תיקון מס' 26) -– הגדלה נוספת של סכום ההוצאה הממשלתית המותרת לשם מימון ההוצאות הדרושות לצרכים אזרחיים הנובעים ממלחמת חרבות ברזל.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > בנקאות ופיננסים

הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום – פרק י"ט לחוק התכנית הכלכלית (2023 ו-2024) – מתן אפשרות להעברות כספים בין כלל אפליקציות התשלומים השונות.
חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 37) – מטיל חובה על תאגידים בנקאיים ליידע את לקוחותיהם באופן אפקטיבי על סיום הטבות בנקאיות הניתנות להם או על שינויים בתקופת ההטבה אם שינויים אלה הוסכמו מראש עם הלקוח. החוק קובע כי על הודעה זו להישלח לפחות 21 יום לפני מועד סיום ההטבה.
חוק תשלום מיוחד לשם השגת יעדי התקציב (הוראת שעה – חרבות ברזל) – לקיחת תשלום נוסף של עד 2.5 מיליארד ש"ח בשנתיים הקרובות מהבנקים הגדולים במשק.
חוק השקעות משותפות בנאמנות (תיקון מס' 31) – הסדרת הרגולציה החלה ביחס לקרנות הכספיות (מק"ם, פק"ם ועוד).
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 247) – מתן אפשרות למי שפתח חיסכון לכל ילד בבנק להעביר אותו לקופת גמל. בנוסף, נקבע כי ברירת המחדל עבור ילד שנולד תהיה מסלול קופת גמל בסיכון גבוה.
חוק הבנקאות (רישוי) (תיקון מס' 31) – הקלה על מכירת אחזקותיה של חברת כרטיסי האשראי "כאל" על ידי בנק דיסקונט והרחבת האיסור לגבי שליטה בחברת כרטיסי אשראי גם לבנק בעל היקף פעילות בינוני.
חוק הבנקאות (רישוי) (תיקון מס' 32) – הגברת הפיקוח והקשחת התנאים הנוגעים למתן אישור לבנקים לסגור סניפים. החוק קובע כי סניף בנק ייסגר באישור ועדת הרישיונות, המורכבת מנציגי ציבור.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > מיסים ותשלומים

חוק הגדלת נקודות זיכוי להורים במס הכנסה והגדלת מענק עבודה (הוראת שעה) (תיקון) – הוספת נקודת זיכוי במס הכנסה להורים על כל ילד בן 6–12 בהוראת שעה עד סוף שנת 2023, בהמשך התיקון הפך להוראת קבע.
חוק הגדלת נקודות זיכוי להורים במס הכנסה והרחבת מענק עבודה – השוואת סכום מענק העבודה שגבר מקבל לסכום שאישה מקבלת. בנוסף, החוק מוסיף נקודת זיכוי במס הכנסה להורים בעד כל ילד בגיל 13–18.
חוק סיוע להורים לילדים עד גיל שלוש (תיקוני חקיקה) – הוספת נקודות זיכוי במס הכנסה להורים לילדים עד גיל 3.
חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 273) – עצמאים המשרתים במילואים או בני זוגם יוכלו להפקיד סכומים בקופת גמל או בקרן השתלמות בשנת 2024, כאילו הופקדו בשנת 2023. בכך יוכלו אותם משרתים ליהנות מהטבות מס להם היו זכאים אילו הכספים היו מופקדים בשנת 2023.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה חברתית

חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 238 - הוראת שעה – חרבות ברזל) (תגמולים למשרתים במילואים) – העלאת שיעור התגמול המזערי בעד יום מילואים לסכום של 300.61 ש"ח במקום 215.17 ש"ח. בנוסף, התשלום המינימלי לחודש מילואים מלא עלה מ-6,450 ש"ח ל-9,000 ש"ח. החוק נקבע כהוראת שעה לגבי מי ששירת במילואים בתקופה שמיום 7.10.2023 ועד יום 31.12.2023. הוראת השעה הוארכה בהמשך עד לסוף שנת 2024.
חוק תגמולים לבני משפחה של חטופים ונעדרים בפעולת איבה – קובע שבני משפחה של חטופים ונעדרים יהיו זכאים לתגמולים ולהטבות הניתנים לבן משפחה של נספה בפעולת איבה או של חלל צה"ל. בנוסף, קובע החוק, בהוראת שעה לשנתיים שניתן להאריכה בשנה נוספת, כי למשפחות של שבויים ונעדרים ישולם מענק כספי אחת לשלושה חודשים בסכום של 90,000 ש"ח. החוק מעגן גם הגנה מפני עיקולים על התגמולים, קובע פטור ממס הכנסה עליהם וכן קובע הגבלה על שכר הטרחה המרבי בעד הטיפול בתביעה לקבלת תשלומים אלה.
חוק התוכנית לסיוע כלכלי (הוראת שעה – חרבות ברזל) – מתווה הפיצויים למשק לשם התמודדות עם הנזקים הכלכליים שנוצרו בעקבות מלחמת חרבות ברזל. המתווה כולל פיצויים לעסקים ביישובי הספר אשר ספגו נזק עקיף בעקבות מהמלחמה. החוק קובע גם הקלות בזכאות לדמי אבטלה בגין חל"ת.
חוק קליטת חיילים משוחררים (תיקון מס' 25) – העלאת המימון של לימודים במוסד להשכלה גבוהה לחיילים ששירתו כלוחמים, ולאוכלוסיות זכאיות נוספות. על-פי החוק המימון יינתן כך שעל שנת הלימודים הראשונה והשנייה יקבל הסטודנט מימון של 85% ועל שנת הלימודים השלישית יינתן מימון של 130%. בנוסף, משך זמן הזכאות למימון לאחר השחרור מצה"ל יעלה.
חוק שירותי רווחה (זכויות נשים ששהו במקלט לנשים מוכות) (תיקון מס' 4) – סכום מענק ההסתגלות, שמשולם לאישה ששהתה במקלט לנשים מוכות בעת יציאתה מהמקלט, יעלה מ-8,000 ל-11,000 ש"ח. בנוסף, האישה תוספת סיוע למענק בגובה 1,000 ש"ח, עבור כל אחד מילדיה הנמצא עימה.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 244 והוראת שעה) – עדכון השכר הממוצע לצורך חישוב גביית דמי ביטוח לאומי וביטוח בריאות לא יחול בשנת 2025. משמעות התיקון היא העלאת דמי ביטוח לאומי וביטוח בריאות שמקוזזים מהמשכורת של חלק מהעובדים במשק.
חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 43) – מי שהייתה מאורסת לחייל שנספה תהיה זכאית לתגמול חודשי לתקופה של חמש שנים ממועד פטירת הנספה ולהטבות נוספות כגון טיפול נפשי, לתקופה ארוכה יותר. החוק יחול על ארוסות של נספים שנפטרו מה-7 באוקטובר 2023.
חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון מס' 43) – נפגעי פעולות איבה ונכי צה"ל שנפגעו ממעשה טרור או בני משפחותיהם, יוכלו לגבות לפחות 75% מהפיצויים הנזיקיים שמגיעים להם ממבצע מעשה הטרור או ממי שאחראי לו, וזאת בנוסף על התגמולים המגיעים להם לפי חוקים אחרים.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה פלילית

חוק העונשין (תיקון מס' 146 והוראת שעה) – הוספת עבירה של גביית דמי חסות לחוק העונשין וקביעת עונש מרבי של 9 שנות מאסר לעובר עליה. בהוראת שעה ל-5 שנים נקבע עונש מינימום של 3 שנות מאסר לאדם שמאיים על אדם אחר לתת לו תמורה כלשהי והאדם המאוים נעתר לכך. בנוסף, נקבע כי ניתן יהיה לחלט כספים מעבריינים שהושגו באמצעות סחיטה ודמי חסות גם ללא הרשעה פלילית, אלא רק באמצעות הליך אזרחי.
חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני (תיקוני חקיקה) – הכפלת העונש הפלילי והפיצוי שניתן בעבור עבירות מין שנעשו ממניע לאומני או ממניע של עוינות לציבור מסוים.
חוק מגבלות על חזרתו של מורשע במעשה טרור לסביבת נפגעי העבירה – קביעת זכאות לנפגע עבירה ולקרוב משפחתו להגיש בקשה להטיל על מורשע במעשה טרור מגבלות על המגורים, העבודה או מוסד לימודים בקרבת נפגע העבירה.
חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 38) – העלאת תקופת המאסר וסכום הקנס אשר יוטלו על אדם עקב עבירות של הסעה, הלנה והעסקה של שוהים בלתי חוקיים.
חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 39) – העלאת משך הזמן המרבי לשלילת הרישיון או היתר העיסוק של מי שהורשע בהעסקה של שוהים בלתי חוקיים. בנוסף, יחול חילוט קבוע של כל רכוש השייך למי שהסיע השב"חים, אשר באמצעותו נעשתה העבירה.
חוק מחיקת רישומים פליליים ומשטרתיים של יוצאי אתיופיה – רישומים פליליים ומשטרתיים שניתנו עד שנת 2021 לבני העדה האתיופית בגין הפרת הסדר הציבורי ימחקו. רישומים אלה ימחקו אם לא נקבע עונש מאסר בפועל על אותן עבירות.
חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון מס' 16) – החלת החוק למניעת הטרדה מינית גם על מעסיקים של עובדי קבלן.
חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) (תיקון מס' 25 - הוראות שעה) – קטינים בני 12–14 שהורשעו בעבירות טרור חמורות יחלו לרצות עונש מאסר מהגיעם לגיל 14.
חוק העונשין (תיקון מס' 150) – ביטול עבירת השוטטות.
חוק העונשין (תיקון מס' 151) – העונש על עבירה של תקיפת סוהר ישתווה לעונש המוטל על עבירה של תקיפת שוטר. בכך החוק מחמיר את הענישה על עבירה זו.
חוק איסור הכחשת אירועי טבח 7 באוקטובר 2023 (טבח שמיני עצרת) – קובע עונש מאסר של חמש שנים למי שמכחיש את טבח שבעה באוקטובר.