stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארתור: הסרט

| --- | --- |

כרזת ה-DVD של הסרט בעברית
 מבוסס על:  ארתור מאת מארק בראון
 בימוי:  איווט קפלן 
 הופק בידי:  ריצ'רד ריץ'
 תסריט:  קן סקרבורו
 עריכה:  ג'יימס קופורד
 מדבבים:  ראו כאן
 מדבבים בעברית:  ראו כאן
 מוזיקה:  ג'ודי גריי
 מדינה:  קנדה קנדה ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Arthur Worldwide WGBH-TV RichCrest Animation Studios Marc Brown Studios Mainframe Entertainment
 חברה מפיצה:  Kidtoon Films (בקולנוע) Lionsgate Home Entertainment (ב-DVD)
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 1 ביולי 2006 ארצות הברית 22 באוגוסט 2006 (DVD) ישראל 2007
 משך הקרנה:  כ-68 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית (הסרט דובב לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 סוגה:  הנפשה, ילדים, מסתורין, הרפתקאות, קומדיה
 דף הסרט ב־IMDb
 
ארתור: הסרט (באנגלית: Arthur's Missing Pal, בתרגום לעברית: "פאל [חבר] של ארתור חסר") הוא סרט הנפשה ממוחשבת קנדי-אמריקאי לילדים, מסוגת מסתורין, הרפתקאות וקומדיה, שמבוסס על סדרת הספרים והטלוויזיה "ארתור" מאת מארק בראון. הסרט בוים על ידי איווט קפלן, נכתב על ידי קן סקרבורו והופק על ידי ריצ'רד ריץ'.
הסרט הופץ במקור לראשונה בערים נבחרות בבתי הקולנוע ב-1 ביולי 2006 על ידי Kidtoon Films, ולאחר מכן שודר בערוץ !PBS Kids Go ב-18 באוגוסט באותה שנה, כאשר מספר ימים אחרי, ב-22 באוגוסט, הוא הופץ ב-DVD על ידי Lionsgate Home Entertainment. בישראל הסרט הופץ לראשונה בדיבוב עברי ב-DVD בשנת 2007 על ידי קלסיקלטת. אורך הסרט הוא כ-68 דקות, ושפת המקור שלו היא אנגלית.
תקציר העלילה

הסרט מספר על ארתור שמזניח את כלבו חבר ליום אחד בעקבות תחרות בלוני מים. במהלך אותו היום, חבר מצליח לצאת מהבית ומתחיל לצאת להרפתקה בשביל למצוא אוכל בעיר אלווד סיטי. כשארתור מבחין שחבר נעלם, הוא וחבריו יוצאים לחפש אותו ברחבי העיר. הרבה פעמים ארתור וחבר נפגשו במהלך החיפושים, אך הם החמיצו זה את זה. בסיום הסרט, ארתור וחבר נפגשים, וארתור לומד שיעור חשוב על אחראיות, ידידות ועבודת צוות.
דמויות ומדבבים

הדיבוב העברי בוים והופק על ידי קובי אשל, יחד עם הפקתה של אפרת קרצמן באולפני קובי אשל בע"מ.
| שם הדמות | מדבב/ת באנגלית | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- | --- |
| ארתור ריד | קאר תומפסון | שירי גדני |
| בסטר בקסטר | דניאל ברושו | אור אזולאי |
| פרנסין פרנסקי | ביילי לורן | אורלי קטן |
| מופי קרוסוואייר | ניקול בלנצ'רד | אור אזולאי |
| אלן "מוח" פאוורס | ג'יימס בורקהולדר | מיכל צפיר |
| גילי ריד | לוצ'יאנו ראוסו | אור אזולאי |
| בינקי ברנס | ברוס דינסמור | אורלי קטן |
| דייוויד ריד | ברוס דינסמור | יהויכין פרידלנדר |
| ג'יין ריד | קתרין לאבין | מיכל צפיר |
קייט ריד: לארה קודי
חבר: איווט קפלן
| פרנולה | ונדי לי | מיכל צפיר |
| מימי-מו הפרה | ונדי לי | מיכל צפיר |
| טימי טיבל | מקס בורקהולדר | אורלי קטן |
| טומי טיבל | מדיסון דאבנפורט | מיכל צפיר |
| רוזי | מונה מרשל | אורלי קטן |
| קריין | דייב מאלו | גיורא קנת |
| מר קוני | מארק גראו | גיורא קנת |
| עובד במה | מייקל דוסון | לירון לב |
| רמי עובד המסעדה | צ'אק בואל | קובי אשל |
בנוסף דיבב בדיבוב האנגלי דאג סטון.
הפקה

הסרט, בשונה מסדרת הטלוויזיה שבהנפשה מסורתית, הונפש בהנפשה ממוחשבת, כאשר זו הפעם הראשונה שהדמויות נראות בהנפשה זו. כמו כן, הסרט הופק על ידי Arthur Worldwide,‏ WGBH-TV,‏ RichCrest Animation Studios,‏ Marc Brown Studios ו-Mainframe Entertainment, לעומת סדרת הטלוויזיה שהופקה על ידי Cookie Jar Group. כל המדבבים המקוריים של סדרת הטלוויזיה לא דיבבו בסרט זה, לעומת דניאל ברושו וברוס דינסמור, המדבבים של בסטר ובינקי בהתאמה. המדבבים בדיבוב העברי של סדרת הטלוויזיה דיבבו בסרט זה.
מוזיקה

מוזיקת הסרט הולחנה על ידי ג'ודי גריי. במהלך הסרט הושמעו שלושה שירים מקוריים אשר נכתבו על ידי ג'ו טרויאנו. בגרסה העברית כל השירים תורגמו על ידי יוספה אבן-שושן, ובוצעו על ידי לירון לב.
הערות שוליים

1 2  נשאר הדיבוב המקורי בדיבוב העברי
שומר אבדה

| --- | --- |
 תלמוד בבלי:  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף נ"ו, עמוד ב', תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף כ"ט, עמוד א'
 משנה תורה:  משנה תורה לרמב"ם, ספר נזקים, הלכות גזילה ואבידה, פרק י"ג, הלכה י'
 שולחן ערוך:  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן רס"ז, סעיף ט"ז
 
שומר אבדה הוא אדם שמצא אבדה, אשר יש חיוב להשיבה לבעליה, ובינתיים, עד שישיב אותה בפועל לבעלים, חל עליו דין שומר לגבי האבדה.
הנידון המרכזי בדינו של שומר אבדה, אשר נידון בהרחבה במספר סוגיות בתלמוד, הוא השאלה האם שומר אבדה מוגדר כשומר חינם, או כשומר שכר. מלבד נידון זה, נגזרים מסוגיית שומר אבדה פרטי דינים נוספים הנוגעים לסוגיות אחרות, כגון "פרוטה דרב יוסף" בדיני עוסק במצווה פטור מן המצווה.
גם הדין הישראלי קובע כי על מוצא אבידה חל חוק השומרים, ולפי אותו חוק, דינו כשומר חינם.
הסוגיה בתלמוד

במספר סוגיות בתלמוד הבבלי מובאת מחלוקתם של האמוראים רבה ורב יוסף בשאלת הגדרתו של שומר אבדה, שמקורה הוא במסכת בבא קמא:
איתמר (=נאמר): שומר אבידה: רבה אמר כשומר חינם דמי (=דומה), רב יוסף אמר כשומר שכר דמי
התלמוד מסביר, שלדעת רבה, שומר אבדה נחשב לשומר חינם, משום שאין לו שום הנאה מהשמירה, ולדעת רב יוסף דינו כשומר שכר, "בההיא הנאה דלא בעיא למיתבי ריפתא לעניא". כלומר - מכיוון שהשומר עסוק במצוות השבת אבדה, הוא נפטר מחיוב נתינת צדקה לעני המזדמן לו בזמן שהוא מטפל באבדה, מדין "העוסק במצווה פטור מן המצווה", ומחמת הנאה ממונית זו - יש להחשיבו לשומר המקבל שכר על שמירתו, ולחייבו לשלם לבעלים את שווי האבדה במקרה שהיא נאבדת או נגנבת באונס. דין זה, ששומר אבדה פטור ממצוות צדקה בזמן שהוא מטפל באבדה, מכונה בתלמוד "פרוטה דרב יוסף". התוספות כתבו, שרבה מסכים עם דין פרוטה דרב יוסף, אך הוא סובר שלא שכיח שיגיע עני לבקש ממנו צדקה דווקא בשעה שהוא מטפל באבדה, ולכן הוא מחשיב אותו בכל זאת כשומר חינם.
התלמוד במסכת בבא קמא מציין שיש סברא נוספת המסייעת לדעתו של רב יוסף ששומר אבדה נחשב כשומר שכר, שמשום שהשומר לא בחר לשמור על האבדה, אלא הוא מחויב לכך מדאורייתא, ודאי שאין דינו כשומר חינם המתנדב לעשות טובה לחברו.
התלמוד מרחיב את מחלוקתם של רבה ורב יוסף גם לדיניהם של שומרים אחרים השומרים על חפץ של אדם אחר כחלק מקיום מצווה כלשהי, למשל המלווה על המשכון, שגם בו חלקו רבה ורב יוסף האם נחשב לשומר שכר על המשכון, משום שמקיים את מצוות הלוואה, ופטור מנתינת צדקה באותו זמן.
להלכה

על דברי הגמרא במסכת בבא קמא סיכם הרא"ש שסברתו המרכזית של רב יוסף היא שדינו של שומר אבדה הוא כשומר שכר, כיוון שנפטר מחיוב נתינת צדקה לעני בזמן שהוא עסוק בטיפול באבדה, ואילו רבה סבר שאין די בדבר מועט כזה, כדי לעשותו שומר שכר מכיוון שאין זה שכיח שיזדמן לו עני בדיוק כשעוסק בהשבת האבדה. הרא"ש מביא שההלכות גדולות, רבנו חננאל ורב אלפס פסקו כרב יוסף, והתוספות פסקו כרבה.
הרמב"ם פסק אף הוא כרב יוסף, אך נושאי הכלים ציינו במקום שיש חולקים.
הטור הביא את המחלוקת ולא הכריע, והבית יוסף העיר שמכלל דברי הרא"ש בפסקים ובתשובות נראה שנוטה לפסוק דווקא כרב יוסף.
השולחן ערוך פסק גם הוא כרב יוסף: "כל זמן שהאבדה אצלו, אם נגנבה או אבדה חייב באחריותה כדין שומר שכר", אך הרמ"א הסתייג והוסיף: ”ויש אומרים דשומר אבדה אינו אלא שומר חנם”
לאור הסתייגות הרמ"א הכריע הש"ך שלא הוכרעה ההלכה ולכן על פי הכלל הלכתי בדיני ממונות ש "המוציא מחבירו העליו הראיה", שומר אבדה פטור בגניבה ואבדה, ומאידך אם תפס המאבד אין מוציאים ממנו, שלא כדברי המהרש"ל שפסק כרבה.
להלכה > דינים נוספים

גדר החיוב לפי סוג השומר - שומר חינם, התורה חייבה אותו רק אם פשע בשמירתו, אבל אם לא פשע, ובכל זאת נגנב החפץ או שנאבד, פטור השומר מתשלומי החפץ, שהרי לא מקבל שכר על השמירה ושמירתו לא מעולה, אך שומר שכר, היות שמקבל שכר עליו לשמור ביתר נאמנות ואם נגנב החפץ או נאבד, חייב השומר שכר לשלם את דמיו.
שמירת היזק אבדה - באור שמח ביאר שנפקא מינא מהמחלוקת של רבה ורב יוסף אם האחריות של שומר אבדה היא רק שלא תינזק האבדה או שהיא כוללת שלא תזיק בהמה (שהיא בעצמה האבדה) לאחרים.
שמירת אבידת בהמה - במקרה של אבדה שהיא בעל חיים, כולם מודים שדינו כשומר שכר, והשומר חייב גם בגניבה ואבדה, מפני שהיה יודע שבעל החיים טבעו ללכת ולכן נחשב כפשיעה אם לא שמר שמירה מעולה.
השבה ללא דעת בעלים - בהשבת אבדה יוצא ידי חובתו גם אם הבעלים אינו יודע שהשיב האבדה.
הערות שוליים

↑  כגון אבדה שיש בה סימנים מזהים
↑  חוק השומרים, תשכ"ז-1967
↑  מיכאל ויגודה (פרופ' נחום רקובר עורך), השבת אבדה, עמ' 22, בתוך סדרת חוק לישראל. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, תשנ"א-1991.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף כ"ט, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת נדרים, דף ל"ג, עמוד ב'
1 2  תוספות על תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף כ"ט, עמוד א', ד"ה והוי
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף פ"ב, עמוד א', תלמוד בבלי, מסכת שבועות, דף מ"ד, עמוד א'
↑  פסקי הרא"ש, בבא קמא, פרק ו, סימן ד
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר נזקים, הלכות גזילה ואבידה, פרק י"ג, הלכה י'
↑  ארבעה טורים, חושן משפט, סימן רס"ז
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן רס"ז, סעיף ט"ז
↑  סעיף קטן יד'
↑  פרק ו סימן ט
↑  על משנה תורה לרמב"ם, ספר נזקים, הלכות נזקי ממון, פרק ד', הלכה ד'
↑  כלומר אפילו רבה מודה לרב יוסף במקרה כזה
↑  כדברי רבי אלעזר (מסכת בבא מציעא, דף ל"א, עמוד א'; ומסכת בבא קמא, דף נ"ז, עמוד א'): ”הכל צריכין דעת בעלים, חוץ מהשבת אבדה”
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
כבל חשמלי

כבל חשמלי למתח עד 600 וולט, עם 3 גידי נחושת בחתך של 2.5 ממ"ר
כבל חשמלי הוא צירוף של מספר תיילים מוליכים אשר בודדו זה מזה, המשמשים להולכת זרם חשמלי. תיילים בכבל אשר אינם מופרדים זה מזה באמצעות חומר מבודד נקראים "גיד".
תכונות > מתח ובידוד

התכונה החשובה ביותר של כבל חשמלי, ושממנה נגזר תפקידו, הוא המתח החשמלי בין מוליכי הכבל לבין עצמם (במקרה של כבל רב גידים) או בין המוליכים לסביבתם (במקרה של כבל חד גידי). מתח זה נע בין וולטים בודדים לבין מאות אלפי וולטים. מתח העבודה של הכבל מתאפשר בזכות החומר המבודד בו עטופים המוליכים. היות שהגודל של כבלים קטן יחסית והמוליכים קרובים זה לזה או לשפת הכבל, הרי שבמקרה של כבלים למתח של מאות אלפי וולטים מדובר בחומר מבודד שמסוגל לעמוד במפלי מתח עצומים של מאות אלפי וולטים לסנטימטר: מתח הפריצה של אוויר, הנחשב כמבודד מצוין, הוא כ-30 קילוולט לסנטימטר בלחץ של 1 בר, מכאן שחומר הבידוד של כבל בן מאות קילוולטים צריך להיות מבודד פי 5 עד פי 20 יותר מאוויר.

בנוסף לתפקיד הבידוד במניעת פריצה חשמלית, הבידוד מהווה גם הגנה מכנית על המוליך. חשיבותה של הגנה זו רבה בכבלי מתח גבוה, שם הבידוד מונע עיוות של המוליך ויצירת שדות חשמליים מוגברים מקומית שעלולים לגרום לפריצה. עוד צריך החומר המבודד לפזר טוב את החום הנוצר כתוצאה ממעבר הזרם בכבל, ולא להיהרס כתוצאה מטמפרטורת הסביבה בה מותקן הכבל.
תכונות > מתח ובידוד > סוגי בידוד

לבידוד של כבל מספר תכונות הכרחיות על מנת למלא את תפקידו:
מוליכות נמוכה
עמידות בחום
יכולת פיזור חום
חוזק מכני
גמישות
רק חומר אשר כל התכונות הללו קיימות בו במידה מספקת יכול לשמש לבידוד כבלים. למשל, חומרים קרמיים הם מבודדים מעולים אך אינם גמישים ולכן אינם משמשים בכבלים. המגבלות של כל אחת מהתכונות הללו בחומר המבודד ישפיעו על הביצועים של הכבל.
החומרים הנפוצים ביותר כיום לבידוד כבלים הם פוליאתילן ופוליאתילן מצולב (XLPE), פוליוויניל כלוריד (PVC) וגומי EPR (אנ'). חומרי בידוד נוספים הנמצאים בשימוש הם נייר רווי שמן ותחמוצת המגנזיום.
תכונות > מבנה

בבסיס, כבלי חשמל בנויים ממוליך אחד או יותר, העטופים בחומר מבודד. המבנה של כבל יכול להיות פשוט ביותר או מורכב מאוד, בהתאם לתפקיד הכבל.

כל מוליך בכבל נקרא "גיד". על פי רוב עשויים הגידים מתיילי נחושת או אלומיניום. התיילים מהם עשויים הגידים יכולים להיות בקטרים שונים, אך מטעמים של גמישות הקוטר המרבי של תיילים אלה אינו עולה על 3 מילימטר. בכבלים בהם נדרשים גידים גדולים יותר מתבצע הדבר על ידי מספר תיילים שזורים. לעומת זאת, כאשר נדרשת גמישות גבוהה יותר של הכבל, מבוצעים הגידים על ידי שזירה של תיילים בעלי קוטר קטן במיוחד.

המוליכים, כאמור, נעטפים בחומר מבודד. כבלים בהם יותר מגיד אחד נעטפים כל הגידים המבודדים במעטפת נוספת, מבודדת אף היא, המחזיקה את כל הגידים המבודדים צמודים זה לזה. זהו המבנה בסיסי של כבלי חשמל. מבנים נפוצים נוספים הם:
זוג שזור - הגידים שזורים זה סביב זה, לעיתים אף ללא מעטפת מבודדת חיצונית נוספת.
כבל קואקסיאלי - גיד אחד עוטף את הגיד השני.
מעבר למבנים בסיסיים אלו קיימות וריאציות רבות על המבנה של כבלים. ביניהן ניתן למצוא:
סידור גידים רדיאלי או שטוח.
מעטפת חיצונית עשויה מקלעת טקסטיל.
גידים בעלי מבנה גזרתי (כלומר אינם עגולים).
כבלים משוריינים, הכוללים מעטפת הגנה מפלדה.
תכונות > זרם

הזרם החשמלי שיכול להיות מועבר בכבל מוגבל על ידי יכולת פיזור החום שלו. כל זרם שזורם בכבל מעלה את הטמפרטורה שלו, עלייה זו תלויה בצפיפות הזרם.

עליית הטמפרטורה של הכבל מעל סף מסוים פוגעת בחומר הבידוד, לכן, לכל כבל קיים "זרם עבודה" - זרם שיכול לזרום בו לאורך זמן ללא חשש שעליית הטמפרטורה תפגע בבידוד. לדוגמה, בידוד PVC יכול לעמוד בטמפרטורות של עד 70 מעלות צלזיוס, ואילו בידוד XLPE בטמפרטורה של עד 90 מעלות צלזיוס.

עם זאת, יכולים כבלים להעביר זרמים גדולים בהרבה מזרם העבודה הנקוב שלהם (זרם יתר), וזאת כל עוד הטמפרטורה של הכבל אינה עולה על זו המסכנת את הבידוד. המשמעות היא כי גודל זרם היתר העובר בכבל היא יחסית למשך הזמן בו זורם זרם זה - ככל שזרם היתר גבוה יותר, פרק הזמן בו הוא יכול לזרום מבלי לפגוע בבידוד קצר יותר.

מבחינה מעשית יכולים לעבור בכבל זרמים גבוהים בהרבה גם מזרמי היתר - בדרך כלל זרמים כאלה הם תוצאה של קצר חשמלי. זרמים כאלה עלולים לחמם את החומרים מהם עשויים המוליכים עד לשינוי פיזיקלי במבנה הכבל והמוליכים. כבל שעבר בו זרם יתר שלא הופסק תוך הזמן הנדרש, אינו ראוי יותר לשימוש.

מגבלת זרם העבודה בכבלים היא מגבלה מאוד מהותית. מגבלה זו קובעת את שטח החתך של גידי הכבל, כך שצפיפות הזרם לא תגרום להתחממות מעל המותר. מכאן שככל שהזרם אותו הכבל נדרש להעביר יהיה גדול יותר, כן יגדל שטח החתך של הגידים. עם זאת, מגבלה זו אינה נכונה בכל האמור בהספק החשמלי אותו יכול להעביר הכבל, שכן ההספק תלוי גם במתח של הכבל.
תכונות > התנגדות והיגב

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
תכונות > קיבוליות

המבנה של כבל, גידים ארוכים המופרדים זה מזה באמצעות חיץ דיאלקטרי ובמצב של הפרש פוטנציאלים, מהווה למעשה קבל. לכל כבל יש קיבול הניתן לחישוב, ונתון ביחידות של פאראד ליחידת אורך (בדרך כלל קילומטר). בכבלים קיים קיבול בין הגידים לבין עצמם אך גם בין הגידים לנקודת הניוטרל של המערכת (בדרך כלל האדמה). קיבוליות בכבלים יכולה להגיע לערכים של 0.25 מיקרופאראד לקילומטר.
תכונות > קיבוליות > זרם ישר

במשטר של זרם ישר קבל מהווה נתק, כך שלאחר טעינה מלאה של הכבל, אין לקיבוליות משמעות והשפעה במצב המתמשך. עם זאת, מיתוג של המעגל החשמלי אותו מזין הכבל משאיר את הכבל במצב "טעון". כבלים בעלי קיבוליות גבוהה מסוגלים לאגור בתוכם מטען משמעותי אשר פריקה לא מבוקרת שלו עלולה להיות קטלנית.
תכונות > קיבוליות > זרם חילופין

בזרם חילופין הקיבוליות של הכבל באה לידי ביטוי במעגל החשמלי. במצב זה יעבור דרכו זרם קיבולי קבוע על פי הנוסחה  \ Ic={Uph}\cdot {2\Pi }\cdot {f}\cdot {C}, כאשר:
במערכת תלת פאזית תקינה מתקיימים כל הזמן זרמים בין הפאזות לבין האדמה. סכום הזרמים הוא תמיד אפס. הזרם הקיבולי במערכת תלת פאזית מתקיים כל עוד המערכת מצויה תחת מתח, גם כאשר לא זורם בה כל זרם אחר.
תכונות > משקל

המשקל של כבלי חשמל נמדד ביחידות משקל לפי אורך בהתאם לצורך הרלוונטי: לשינוע של כבלים המשקל ינתן בקילוגרם לקילומטר, ואילו בהתקנתם בק"ג למטר. המשקל תלוי בכמה גורמים עיקריים:
חומר המוליך – רוב כבלי החשמל עשויים נחושת או אלומיניום. נחושת כבדה יותר מאלומיניום.
שטח חתך המוליך – ככל שהכבל עבה יותר (כלומר, שטח החתך גדול יותר), כך משקלו גבוה יותר.
בידוד ומעטפת – החומרים שבהם משתמשים לבידוד ולהגנה על הכבל מוסיפים למשקלו. כבלים משוריינים מכילים סיבי ברזל במעטפת המוסיפים על משקלם.
מבנה הכבל – כבלים רב-גידיים (עם כמה מוליכים בתוך אותו כבל) שוקלים יותר מכבלים חד-גידיים.
משקלם של כבלי חשמל מהווה גורם משמעותי בתכנון תוואי הכבלים כאשר אלו מותקנים על גבי מתלה. במקרים כאלה כושר הנשיאה של המתלה חייב לעמוד במשקל הכללי של הכבלים שעליו.
כבל הספק סטנדרטי בעל 3 מוליכי נחושת בחתך של 1.5 ממ"ר, הנפוץ מאוד במתקני חשמל ביתיים, שוקל כ-15 גרם לכל מטר אורך, וחבילה סטנדרטית הכוללת 100 מטר כבל תשקול כ-15 ק"ג. כבל נחושת תלת פאזי עם מוליכים בחתך 240 ממ"ר המשמש להזנת מבנים שוקל כ-11.5 קילוגרם לכל מטר - בערך פי 75, ומשקלו גבוה מכדי שעובדים יוכלו להתקינו ללא אמצעי עזר.
תכונות > חוזק מכני

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
סוגי כבלים > כבלי הספק

כבלי הספק הם כבלים המיועדים להזין מכשירים או להוליך אנרגיה חשמלית כחלק מרשת החלוקה. כבלים אלו מיועדים למתחים גבוהים מ-50 וולט. מספר הגידים בכבלי הספק הוא בין 1 ל-5, בהתאם ליעודו של הכבל. השימושים הנפוצים לכבלי הספק הם:
גיד בודד - להולכת זרם חילופין במתח גבוה מאוד (מעל 1000 וולט) או לזרם ישר בהולכה תת ימית, כאשר ההחזרה מתבצעת דרך מי הים באמצעות אלקטרודות טבולות. בהולכה של זרם חילופין יותקנו 3 כבלים במקביל, כשכל אחד מהם מוליך מופע אחד של הזרם. כבל כזה יכול לשאת מתח של 500 קילו-ולט, ומשמעות הדבר כי מפל המתח על הבידוד, שעוביו סנטימטרים ספורים, היא בסדר גודל של מאות אלפי וולטים לכל סנטימטר. במצב זה, כל פגיעה במבנה הכבל, צורתו ובידודו משמעותה פריצת הבידוד ונזק משמעותי.
שני גידים - להולכת מופע בודד בזרם חילופין או לזרם ישר. משמש בעיקר להזנת מכשירים.
שלושה גידים - להולכת מופע בודד בזרם חילופין כאשר הגיד השלישי משמש להארקה (להזנת מכשירים, בעיקר), או להולכת שלושה מופעים, בדרך כלל במערכות חלוקה.
ארבעה גידים - להולכת מעגל תלת מופעי עם מוליך אפס. משמש בעיקר לחיבור מבנים לרשת החשמל ולחיבור בין לוחות חשמל בתוך מבנים.
חמישה גידים - להולכת מעגל תלת מופעי עם מוליכי אפס והארקה. זהו הכבל הסטנדרטי להזנת מכשירי חשמל תלת מופעיים.
סוגי כבלים > כבלי תקשורת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
סוגי כבלים > כבלים משולבים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
סוגי כבלים > כבלים חסיני אש

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
סוגי כבלים > כבלים תת-מימיים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
התקנת כבלים

| --- | --- |
 :  ראו גם – חיווט חשמלי
התקנת כבלים > עקרונות

להתקנה של כבלי חשמל כמה עקרונות:
התקנת כבלים > עקרונות > יציבות

ההתקנה צריכה להיות ברת קיימא, כלומר כך שתבטיח את יציבות עצמה בזמן פעולת הכבל. אם כבלים מחוברים לתשתית כלשהי, החיבור צריך להיות כזה שיבטיח הן שהכבלים לא יתנתקו מהתשתית, והן שהתשתית עצמה לא תקרוס כתוצאה ממשקלם של הכבלים. לעיתים התשתית עצמה עליה מותקנים הכבלים היא ניידת (למשל מטוס או אוניה), והתנודות הנגרמות כתוצאה מתנועתה עלולות להזיז את הכבלים ממקומם. קיימים גם מקרים בהם הכבל עצמו מיועד לנוע תוך כדי פעולתו (למשל כבל המזין מעלית). תזוזות של כבל עלולות גם להחליש את חיבורו למכשיר אותו הוא מזין תוך יצירת ניצוצות בנקודת החיבור וסכנת שריפה, או אף לנתקו לחלוטין.
דגש מיוחד מושם על נקודות החיבור של הכבלים למכשירים עצמם, ללוחות חשמל או לכבלים אחרים. נקודות אלה מועדות להתנתקות או פגיעה, ועל מנת לייצב אותן ולהגן עליהן ננקטים אמצעים וטכניקות נוספות.
התקנת כבלים > עקרונות > הגנה מכנית

התקנת הכבל צריכה להיות באופן שהוא יוגן בפני פגיעות מכניות. פגיעות כאלה יכולות להתרחש כתוצאה מהתנגשות, מעיכה, נזק כתוצאה מביצוע עבודות בסביבת הכבל וגם מפגיעת בעלי חיים. להגנה על כבלים משולבים כמה אמצעים: סימון ברור של מיקומם, בחירת תוואי התקנה שפחות נגיש לגורמי פגיעה פוטנציאליים או שפחות סביר שבו תתרחש פגיעה, וכן התקנה של אמצעי הגנה פיזיים על הכבלים. לא כל אמצעי ההגנה הללו ניתנים ליישום בכל מקרה של התקנת כבלים, ובמקרים רבים מותקנים כבלי חשמל באופן גלוי ונגיש לחלוטין (למשל כבלים המזינים מכשירי חשמל ביתיים). במקרים כאלה סכנת הפגיעה המכנית בכבלים גבוהה יחסית.
התקנת כבלים > עקרונות > תנאי סביבה

תנאי הסביבה בה מותקנים כבלים משפיעים מאוד על ביצועיהם ועל תקינותם, אך גם הכבלים עצמם משנים את תנאי הסביבה במהלך התקין של פעולתם. תנאי הסביבה העיקריים המשפיעים על פעולתם של כבלים הם:
טמפרטורה אופפת: בסביבת ההתקנה של כבלים צפוי טווח מסוים של טמפרטורות. כאמור לעלי, לטווח הטמפרטורות השפעה מהותית על ביצועי הכבלים.
יכולת הולכת החום של התווך בו הכבלים מותקנים: כבלים מייצרים חום במהלך פעולתם, ולכן גם יכולת הולכת החום של הסביבה בה הם מותקנים משפיעה על הטמפרטורה של הכבלים. כבלים יכולים להיות מותקנים באוויר באזור עם או ללא איוורור - אוויר עומד הוא מבודד חזק להולכת חום, ולכן חום שנוצר בכבלים לא יתפזר והטמפרטורה שלהם תעלה. התקנת כבלים בתוך אדמה תושפע מסוג האדמה - לסוגי אדמה שונים יכולות הולכת חום שונות. כבלי חשמל תת-מימיים "נהנים" מהולכת החום הגבוהה של המים וגם מטמפרטורה אופפת בטווח צר וידוע.
השפעה הדדית בין כבלים: כאמור גם הכבלים עצמם משפיעים על תנאי הסביבה במהלך עבודתם. ההשפעה הבולטת היא התחממות הכבלים, כך שבהתקנת כבלים בסמוך זה לזה קיימת השפעה הדדית המגבירה את התחממות הכבל. השפעה נוספת היא יצירת שדות אלקטרומגנטיים - אלו גם יוצרים נתיבי זרם לא מתוכננים המגבירים את ההתחממות, וכן עלולים להשפיע על מעבר אותות תקשורת בכבלים.
סביבות מגיבות כימית: כבלים עשויים להיחשף לסביבות חומציות, מאכלות וקורוזיביות העלולות לפגוע בבידוד, ולכן כבלים המותקנים בסביבה כזו צריכים להיות עם בידוד מחומר מתאים. גם הצטברות של חומרים בעלי מוליכות חשמלית נמוכה על פני הבידוד של כבלים (למשל שילוב של לחות, אבק ומליחות) עלולה לגרום להופעת זרמים חשמליים שמחממים את הכבל, הן כתוצאה מהשפעת השדות הנ"ל, והן כתוצאה מזליגת זרמי חשמל מנקודות החיבור של הכבל. זרמים אלו עשויים להגיע לסדרי גודל של אמפרים אחדים, ולגרום לחימום ופגיעה משמעותיים.
קרינה: קרינה ישירה (למשל קרינת השמש) פוגעת בסוגי בידוד נפוצים רבים, בנוסף להיותה גורם מחמם נוסף.
שדות אלקטרומגנטיים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
חתך רוחב של כבל חשמל תת-ימי משוריין למתח 245 קילו-וולט, בחוות טורבינות רוח בקינגסטון, קנדה. בתמונה נראים שלושת הגידים המשמשים להולכת האנרגיה, החורים הנוספים בחתך הכבל מיועדים להעברת כבלי תקשורת וסיבים אופטיים, תוך ניצול עלות ההתקנה הגבוהה ממילא של הכבל על מנת להשתמש במבנהו למערכות נוספות. בהיקף החתך ניתן להבחין בתילי הפלדה המגנים על הכבל.
חשיפה של כבל טמון בקרקע בשל קצר
חוק הגנת הפרטיות

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  11 במרץ 1981
 תאריך חקיקה עברי:  ה' באדר ב' תשמ"א
 גוף מחוקק:  הכנסת התשיעית
 תומכים:  27
 מתנגדים:  2
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1011, עמ' 128
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד המשפטים
 מספר תיקונים:  12
 נוסח מלא:  חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א–1981
 
חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א–1981, הוא החוק המרכזי המסדיר את סוגיית הזכות לפרטיות בישראל. החוק מקיף את כל תחומי הגנת הפרטיות, ונוגע לתחומי משפט שונים. הוא מגדיר מהי פגיעה בפרטיות ובאילו מצבים היא מוצדקת. נקבע בו שהפגיעה בפרטיות היא עוולה אזרחית – המאפשרת תביעת פיצוי בנזיקין, וכן עבירה פלילית – שעונשה המקסימלי 5 שנות מאסר. בנוסף, מסדיר החוק גם את פעילותם של מאגרי מידע הכוללים מידע פרטי ורגיש, וכן קובע שראיות שהושגו תוך כדי פגיעה בפרטיות לא תהיינה קבילות, אלא באישור בית המשפט.
בין השנים 1985–2024 תוקן החוק 13 פעמים. בשנת 2024 דנה הכנסת בתיקון ה-13, ובאותה השנה התיקון התקבל והיה למקיף ביותר שנערך לחוק מאז נחקק.
עיקרי החוק > העיקרון המנחה: איסור הפגיעה בפרטיות

בסעיף 1 לחוק נקבע העיקרון המנחה: "לא יפגע אדם בפרטיות של זולתו ללא הסכמתו".
עיקרי החוק > מהי פגיעה בפרטיות

המחוקק הישראלי בחר להימנע מלהגדיר את המונח "פרטיות", ובמקום זה הוא הגדיר, בסעיף 2 לחוק, מהן הדרכים האסורות לפגיעה בפרטיות:
1. בילוש או התחקות אחרי אדם, העלולים להטרידו, או הטרדה אחרת;
2. האזנה האסורה על פי חוק;
3. צילום אדם כשהוא ברשות היחיד;
4. פרסום תצלומו של אדם ברבים בנסיבות שבהן עלול הפרסום להשפילו או לבזותו;
לפי תיקון משנת 2011: 4א. פרסום תצלומו של נפגע ברבים שצולם בזמן הפגיעה או סמוך לאחריה באופן שניתן לזהותו ובנסיבות שבהן עלול הפרסום להביאו במבוכה, למעט פרסום תצלום בלא השהיות בין רגע הצילום לרגע השידור בפועל שאינו חורג מהסביר באותן נסיבות; לעניין זה, "נפגע" – מי שסבל מפגיעה גופנית או נפשית עקב אירוע פתאומי ושפגיעתו ניכרת לעין;
5. העתקת תוכן של מכתב או כתב אחר שלא נועד לפרסום, או שימוש בתכנו, בלי רשות מאת הנמען או הכותב, והכל אם אין הכתב בעל ערך היסטורי ולא עברו חמש עשרה שנים ממועד כתיבתו;
6. שימוש בשם אדם, בכינויו, בתמונתו או בקולו, לשם רווח;
7. הפרה של חובת סודיות שנקבעה בדין לגבי ענייניו הפרטיים של אדם;
8. הפרה של חובת סודיות לגבי ענייניו הפרטיים של אדם, שנקבעה בהסכם מפורש או משתמע;
9. שימוש בידיעה על ענייניו הפרטיים של אדם או מסירתה לאחר, שלא למטרה שלשמה נמסרה;
10. פרסומו או מסירתו של דבר שהושג בדרך פגיעה בפרטיות לפי פסקאות (1) עד (7) או (9);
11. פרסומו של עניין הנוגע לצנעת חייו האישיים של אדם, או למצב בריאותו, או להתנהגותו ברשות היחיד.
ובנוסף, לפי תיקון משנת 2011:
2א. (א) לעניין חוק זה רואים כפגיעה בפרטיות גם פרסום ברבים של תצלום גופת אדם גלויה באופן שניתן לזהותה, אלא אם כן התקיים אחד מאלה:
(1) אותו אדם הסכים בחייו לפגיעה כאמור;
(2) חלפו 15 שנים ממועד פטירתו של אותו אדם;
(3) התקבלה הסכמה לפגיעה כאמור מאת הראשון מבין המפורטים בפסקאות משנה (א) עד (ד), שעודו בחיים, ובלבד שהנפטר לא התנגד בחייו לפגיעה כאמור וילדו או הורהו לא הודיע למפרסם או לאחר מטעמו כי הוא מתנגד לפרסום:
(א) בן זוגו;
(ב) כל ילדיו;
(ג) הוריו;
(ד) כל אחיו;
(4) לא היו לנפטר קרובי משפחה המנויים בפסקה (3) ובית המשפט אישר את הפרסום.
(ב) בן זוגו של נפטר, ילדו, הורהו או אחיו רשאים להגיש תובענה אזרחית בשל פרסום לפי סעיף זה.
עיקרי החוק > פגיעה בפרטיות - עוולה אזרחית ועבירה פלילית

החוק קובע (בסעיפים 4, 5 ו-6), כי פגיעה בפרטיות מהווה עוולה אזרחית, אשר פקודת הנזיקין חלה עליה. כמו כן, פגיעה בפרטיות מהווה גם עבירה פלילית, שהעונש המקסימלי בגינה הוא 5 שנות מאסר, בתנאי שהפגיעה בפרטיות נעשתה במזיד. הפרת חובת סודיות מכוח הסכם אינה מהווה עבירה פלילית.
עיקרי החוק > הגנות, פטורים והקלות

החוק מונה שורה של הגנות, פטורים והקלות לעניין הפגיעה בפרטיות:
הגנות (סעיף 18 לחוק) - במשפט פלילי או אזרחי בגין פגיעה בפרטיות, תהא זו הגנה טובה אם יוכח שהפרסום הוא "פרסום מותר" או "פרסום מוגן", כהגדרתם בחוק איסור לשון הרע, שהפגיעה בפרטיות נעשתה בתום לב, או שבפגיעה היה עניין ציבורי המצדיק אותה בנסיבות העניין.
פטורים (סעיף 19 לחוק) - החוק מעניק פטור מתחולת החוק למי שביצע מעשה שהוא הוסמך לעשותו על פי דין, וכן לרשויות הביטחון של המדינה ולמי שפועל מטעמן, ובלבד שהפגיעה בפרטיות נעשתה באופן סביר ולשם מילוי תפקידם.
הקלות (סעיף 22 לחוק) - החוק מאפשר לבית המשפט להתחשב, בבואו לגזור דין או לפסוק פיצויים, במקרים שבהם הפגיעה בפרטיות הייתה חזרה על דברים שכבר נאמרו, במקרים בהם לא הייתה כוונה לפגוע, ובמקרים שבהם הפגיעה הייתה בדרך של פרסום - כאשר הפוגע פרסם התנצלות בלתי מסויגת ונקט אמצעים להפסקת הפרסום המכיל את הפגיעה.