stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פאדג'

ערך זה עוסק בממתק. אם התכוונתם לקורנליוס אוסוולד פאדג', שר הקסמים בהארי פוטר, ראו .
| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מגדן 
 מוצא:  ארצות הברית 
 מרכיבים עיקריים:  סוכר, חמאה, חלב 
 
פאדג' שוקולד טבעוני
פרוסת פאדג' רוסי
פאדג' (באנגלית: Fudge) הוא ממתק, בדרך כלל עשיר מאוד ולרוב בטעם שוקולד. הפאדג' מיוצר על ידי הרתחה של חלב, חמאה וסוכר לדרגת נוקשות נמוכה, כלומר התערובת מחוממת עד 116 מעלות צלזיוס. התערובת נטרפת בזמן הצינון כדי לקבל מרקם חלק וקרמי. ניתן להוסיף שוקולד לתערובת על מנת לקבל פאדג' בטעם שוקולד.
הפאדג' הומצא בארצות הברית לפני יותר ממאה שנה. המקור המדויק עדיין שנוי במחלוקת, אך על פי רוב הסיפורים הפאדג' הוא תוצאה של ממתקי קרמל מקולקלים שהוכנו ב-1886, לכן נקרא הממתק fudge (באנגלית: להתרשל).
אחד התיעודים הראשונים של הפאדג' נמצא במכתב שנכתב על ידי אמלין באטרסביי הארטרידג', סטודנטית במכללת ואסר בפוקיפסי, ניו יורק. היא כתבה כי בת דודתה של חברתה ללימודים הכינה פאדג' בבולטימור, בשנת 1886 ומכרה אותו ב-40 סנט לפאונד. הארטרירג' השיגה את המתכון לפאדג', ובשנת 1888 הכינה 30 פאונד (כ-14 ק"ג) פאדג' בשביל מכירה פומבית שהתקיימה במכללה שבה למדה. מתכון הפאדג' נפוץ במכללות  בנות אחרות (לוולסלי וסמית יש גרסאות שונות למתכון זה).
ראו גם

חומיות
לקריאה נוספת

ג'ונס, שרלוט פולץ (1991) Mistakes That Worked
עפרה תכבס

עפרה תכבס הוא שיר אהבה קצר מאת רבי יהודה הלוי.
המשורר מתאר כיצד אהובתו היפה תכבס בגדיה בדמעותיו, ותייבשם בזוהר יופייה. היא אינה נזקקת למי מעיינות לכביסה, ואינה נזקקת לשמש כדי לייבש את הכבסים.
ניתוח ספרותי

אף שהשיר קצר מאוד, מופיעים בו מוטיבים אחדים שאופייניים לשירי אהבה:
יופייה של האהובה מושווה לשמש
האוהב המתייסר מזיל דמעות כמים
האהובה מתעלמת מייסורי האוהב, ואף משפילה אותו בנצלה את דמעותיו למטרה בנלית ככביסה.
רינה צדקה רואה בשיר פארודיה על שירי אהבה, ומציינת ששילוב המוטיבים הסנטימנטליים עם פעולה יומיומית ככביסת הבגדים וייבושם, מבליט את הגוזמה והמלאכותיות שבהם. "במקום עולם 'פיוטי'-פתטי שנשתגר לעייפה, מתקבלת כך התפייטות הומוריסטית שובבה המשתעשעת לרגע בדפוסיו השחוקים".
לשיר ישנה גם גרסה נוספת - "יפה תכבס...".
לקריאה נוספת

רינה צדקה, ראה שמש - ספר לימוד לשירה העברית בימי הביניים, הוצאת רכס, 1988, עמ' 42.
יהודה הלוי - שירים, ערך, הוסיף הקדמות והערות: ישראל לוין, ההוצאה לאור של אוניברסיטת תל אביב, 2007, השיר "עפרה תכבס", עמ' 11. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
הערות שוליים

↑  המילה "עפרה" בשיר זה אינה שם פרטי, אלא תיאור ליופי, בדומה לאמור בשיר השירים: ”דּוֹמֶה דוֹדִי לִצְבִי, אוֹ לְעֹפֶר הָאַיָּלִים”.
↑  ישראל דוידזון, אוצר השירה והפיוט, ח"א עמוד 334, פריט 881 בהערה; ומילואים לח"ד פריט 306.
השיר "עפרה תכבס" בשביל הליכה לאורך הירקון
פאגו פאגו

| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 טריטוריה:  סמואה האמריקנית סמואה האמריקנית
 שטח:  141.8 קמ"ר
 גובה:  9.0 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  3,656 (2010)
 קואורדינטות:  14°16′46″S 170°42′02″W﻿ / ﻿14.2794444444444°S 170.700555555556°W﻿ / -14.2794444444444; -170.700555555556
 אזור זמן:  Samoa Time Zone
 http://www.pagopago.com/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת סמואה האמריקנית מוגדלת) אופו-אולוסגה האי סוויינז האוקיינוס השקט סמואהפאגו פאגו(למפת סמואה האמריקנית רגילה) אופו-אולוסגה האי סוויינז האוקיינוס השקט סמואהפאגו פאגו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פאגו פאגו (באנגלית: Pago Pago) היא עיירה המשמשת רשמית כבירת סמואה האמריקנית.
גאוגרפיה

העיירה נמצאת בדרום מזרח הטריטוריה, באי טוטואילה ובה הנמל המרכזי של הטריטוריה. נכון לשנת 1990 התגוררו בה 3,519 תושבים, ונכון לשנת 2003 מתגוררים בה כ-4,100 תושבים. כלכלת העיירה מתבססת על תיירות, ודיג (בעיקר דיג הטונה ותעשיית שימורי הטונה). בין השנים 1878–1951 פעלה בעיירה מספנה ותחנת תדלוק בפחם של צי ארצות הברית. בסמוך לפאגו פאגו שוכן הכפר פאגאטוגו שבו נמצאים מבני הממשל של הטריטוריה, אף שהבירה היא פאגו פאגו.
בעיירה פועלת המכללה הקהילתית של סמואה האמריקאית.
הערות שוליים

↑  American Samoa: Maps, History, Geography, Government, Culture, Facts, Guide & Travel/Holidays/Cities | Infoplease.com
| בירות מדינות וטריטוריות באוקיאניה |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה | אוסטרליה: קנברה • נורפוק: קינגסטון |  |
| מלנזיה | איי שלמה: הוניארה • ונואטו: פורט וילה • מזרח טימור: דילי • פיג'י: סובה • פפואה גינאה החדשה: פורט מורסבי • קלדוניה החדשה: נומאה |  |
| מיקרונזיה | איי מריאנה הצפוניים: קפיטל היל • איי מרשל: מג'ורו • גואם: האגטנה • מיקרונזיה: פליקיר • נאורו: יארן (בירה דה-פאקטו) • פלאו: נגרולמוד • קיריבטי: דרום טאראווה |  |
| פולינזיה | איי קוק: אוורואה • הוואי: הונולולו • ואליס ופוטונה: מאטה אוטו • טובאלו: פונאפוטי • טונגה: נוקואלופה • טוקלאו: (לכל אטול מרכז אדמיניסטרטיבי משלו) • ניואה: אלופי • ניו זילנד: ולינגטון • סמואה: אפיה • סמואה האמריקנית: פאגו פאגו, פאגאטוגו (מושב הממשלה) • פולינזיה הצרפתית: פפאטה • פיטקרן: אדמסטאון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566723705171  GND: 3037428-5  LCCN: n81003787  NARA: 10044668  SUDOC: 148355536  VIAF: 150101843   WorldCat (עם VIAF): 150101843 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים באוקיאניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עשתר (אל)

| --- | --- |
 תפקיד:  אל כוכב השחר
 תרבות:  כנענית
 אב:  אל
 
עשתר (באוגריתית ובדרום ערבית עתיקה: עתֿתר; נקרא גם עתֿתר ערץ) הוא אל כוכב השחר במיתולוגיה הכנענית. באזורים יבשים למחצה במערב אסיה שימש עשתר אל הגשם, ואף הופיע גם בדרום חצי־האי ערב, שם נקרא עתור (שמשמעותו מושקה) או זוהה עם ד'ו סמני. במצבת מישע נזכר שם האלוהות המורכב עשתר-כמוש.
בעלילות בעל וענת מסופר כי עשתר תפס את כס המלכות על האלים באופן חד־צדדי, אך האל ים הדיח אותו. לאחר הריגתו של בעל בידי מות, המליצה אשרה למנות את עשתר למחליפו בשל ניסיונו במלוכה, אך לאחר שעשתר התיישב על כס המלוכה של בעל בפסגת צפון, הוא ירד ממנו מפני שהוא הרגיש שהוא אינו ראוי לו. מכיוון שעשתר לא היה נשוי או מאורס, נמסר לו מפי שפש שהוא אינו זכאי לארמון משלו כמו יתר האלים.
בלחש עלילת האלים הנאבקים בנחש משירת אוגרית, הדמות המרכזית "אם פחל" קוראת לאמה, הדמות המרכזית השנייה, שמש, להוביל קול אל אלים שונים במעונותיהם, כדי להודיעם לחש קסם נגד נשיכת נחשים. בלוח זה לא מוזכר עשתר, אך בלוח הממשיך את הלוח הזה, בשל ערפל שכיסה את הארץ גברה "חמה" (ארס), בין האלים הרבים שנזכרו (רובם בזוגות, וחלקם בעלי שם כפול כגון כושר־וחסיס) כאוספי ה"חמה" מוזכר/מוזכרים "עתֿתר ועתֿתפר".
לא קיימות עדויות באשר לפולחן של עשתר באוגרית, אך במקורות יווניים מהמאה ה-5 לספירה, הוא מוזכר בהקשר של קורבן ילדים על ידי שבטים בדואים בחצי־האי סיני.
לקריאה נוספת

Gwendolyn Leick, A Dictionary of Ancient Near Eastern Mythology, Routledge, 1991, pp. 15, 163.
הערות שוליים

↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 682-690 – לוח UT 607
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 699, 703 – לוח UT 608
| אלים במיתולוגיה הכנענית |
| --- | --- | --- |
| מפחרת האלים | אל • אשרה • בעל־הדד • ענת • עשתרת • דגן • אדון • בעלת גבל • בוהו • מוֹת • בעל פעור • ים • שמש • ירח  • כושר וחסיס • כושרות • רשף • חורון • קדש • אשמון • עשתר • כמוש • מלך • קוס • יהוה • שחר • שלם • צד • נכל ואב • שכמן ושנם • לויתן • תנין (אנ') • מלקרת • תנת • בעל חמון • פמי (אנ') • סכן • צדק (אנ') • מישור (אנ') • שלמן • גד |  |
| אתרים מקודשים | מרום צפון • חכפת • כפתר • עשתרות • תותול |  |
| ספרוּת | שירה אוגריתית: עלילות בעל וענת ‧ עלילת אקהת ‧ עלילת כרת ‧ הולדת שחר ושלם ‧ חתונת ירח ונכל ‧ לחש עלילת האלים הנאבקים בנחש • כתבי סכניתן |  |
| פולחן | במות • מרזח • פסלים מצבות • מצבות נדר • בית אל • כס עשתרת • מקדש מגדול • תרפים • נסך וקטורת • מזבחות אבן ונחושת • קורבנות, זבחים, מנחות, זבח חלב, שלמים, כליל ועולות • העלאה באוב |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546967905171  LCCN: sh97000010  SUDOC: 241675162
עמק מוטונאי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  תצורת נוף 
 מיקום
 מיקום:  עמק אבליישן ורמת גנימד 
 קואורדינטות:  70°51′00″S 68°25′00″W﻿ / ﻿70.85°S 68.4167°W﻿ / -70.85; -68.4167
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהעמק מוטונאי(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהעמק מוטונאי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיעמק מוטונאי(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיעמק מוטונאי
 
עמק מוּטוֹנְאִי (באנגלית: Moutonnée Valley) הוא עמק ברמת גנימד, באזור החוף המזרחי של האי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.
העמק פונה לכיוון מזרח לעבר אגם מוטונאי ומפרץ ג'ורג' השישי.
היסטוריה > מקור השם

שמו של העמק ניתן לו בשנת 1980 על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה; בעת מתן השם הוא נכתב בטעות "עמק מונטונאי" (Mountonnée Valley) - אולם טעות זו תוקנה בשנת 1983.
העמק נקרא על שמו של אגם מוטונאי (הקרוי על שם תצורת הנוף רוש מוטונאי המצוייה לגדותיו).
היסטוריה > אזור אנטארקטי מוגן במיוחד

העמק ממוקם בתוך האזור האנטארקטי המוגן במיוחד "עמק אבליישן, ורמת גנימד" - אזור מוגן מספר 147.
ראו גם

עמק אבליישן
עמק אראטיק
עמק ויקינג
עמק בלמנייט
עמק פלטאיירון
נקודת מוטונאי
לקריאה נוספת

• Newsham Kevin K, , Mycorrhiza. 2011;21(3):231-236. doi:10.1007/s00572-010-0328-0
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4  מידע גאוגרפי והיסטורי
1 2 3  מידע היסטורי
↑  מקור שמו של אגם מוטונאי
↑  תיאור האזור המוגן במיוחד 147
| אזורים אנטארקטיים מוגנים מיוחדים |
| --- | --- | --- |
| ארץ המלכה אליזבת | עמק דייוויס • אגם פורלידס |  |
| ארץ המלכה מוד | עמק יוקידורי |  |
| אדמת מק. רוברטסון | מונולית מוריי • מונולית סקאלין • איי רוקרי |  |
| ארץ הנסיכה אליזבת | מפרץ אמאנדה • הר הארדינג • חצי האי מיול |  |
| ארץ המלכה מרי | האי האסוול |  |
| ארץ וילקס | האי ארדרי • האי פרייזר • חצי האי קלארק |  |
| ארץ אדלי | האי ברנרד • נונאטאק בן דוקטור |  |
| ארץ ג'ורג' החמישי | בקתות מוסון |  |
| ארץ ויקטוריה | כף אדייר • עמק בארוויק • עמק בולהאם • כף האלט |  |
| ים רוס | רמת ארייבאל • כף קרוזייר |  |
| ארץ פאלמר | אגם אבליישן • נקודת אבליישן • עמק אבליישן • הר מוניק • הר מרטין |  |
| ארץ גרהאם | נקודת ביסקו |  |
| איי שטלנד הדרומיים | חצי האי ביירז • נקודת הרמוני • ליונז ראמפ • מפרץ אדמירליטי • כף שירף |  |
עין הסערה (ספר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ג'ף סמית'
 איורים:  ג'ף סמית'
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  פנטזיה הרפתקאות מתח מסתורין קומדיה
 הוצאה
 הוצאה:  ג'ף סמית'
 תאריך הוצאה:  1996
 מספר עמודים:  184
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  כנרת זמורה ביתן
 תאריך:  2009
 מספר עמודים:  174
 סדרה
 ספר קודם:  המירוץ הגדול
 הספר הבא:  קוטל הדרקונים
(בון) עין הסערה (באנגלית: Eyes of the Storm) הוא ספר קומיקס שיצא באנגלית בשנת 1996 ובעברית בשנת 2009, אשר נכתב ואויר על ידי המחבר ג'ף סמית'. זהו הכותר השלישי בסדרת ספרי בון. בעברית תרגמה אותו אורנה כץ והספר בעל 174 עמודים, מה שהופך אותו לספר הארוך ביותר בעברית בסדרה.
עלילה > החלומות המוזרים

בתחילת הספר בון מספר לת'ורן על הספר מובי דיק בהגזמה. גברת פוסום מגיעה ומשוחחת איתם, ולאחר מכן בון ות'ורן פוגשים את סמיילי ובלופר, שמנסים לסיים את החוב לפונדק "כף הקלע". שני העכבראשים הראשים של הסיפור מתחבאים בתוך בור בגלל סכנת מרוץ הפרות. קינגדוק מוצא אותם ואומר שהוא לא יהרוג אותם הפעם. ת'ורן חולמת עוד חלום מוזר על הדרקונים ואז מכוסה ראש בצורת ראשו של בון. שקמה, רואה שבון גם חולם אז נותנת לו לישון. בון חולם על מובי דיק ושהוא הדמות "ישמעאל" שם, ובסוף החלום הדרקון מגיע. הוא קם ורואה שכבר צהריים, ושיוצא מהחווה פוגש את טד החרק שמשמיץ אותו בנוגע לשיר האבה שכתב לת'ורן. טד הולך ובון עובד, ושהדרקון מגיע ליד בון הוא אומר שבון הוא ישמעאל. בון אומר זאת לת'ורן ושניהם לא מבינים מה קורה עם חלומותיהם, ואיך הדרקון מעורב בשניהם.
עלילה > היציאה

לוציוס מעיר את רוז, ת'ורן ושלושת הבונים כדי שהם יצאו חזרה לכפר, לפונדק "כף הקלע". כולם קמים ובלופר וסמיילי יוצאים עם לוציוס ובון נשאר עם סבתא-בן ועם ת'ורן. הסערה מתחילה ובון ות'ורן נכנסים לאסם ות'ורן אומרת שכדאי שיתחילו לדבר על החלומות. בינתיים, בדרך, סמיילי מעצבן את לוציוס בשאלות, שבסופם לוציוס מדבר על חיוו במלחמה הגדולה, עם רוז. אז, עץ נופל באמצע הדרך וחוסם את המשך הדרך לכפר. העכבראשים חוסמים את דרכם של לוציוס, בלופר וסמיילי. לוציוס אומר לסמיילי שיעשה משהו, ואז סמיילי דוחף את העגלה והם נופלים מהצוק היישר לנהר. באותו הזמן באסם, בון ות'ורן מדברים על סבתא-בן, על הדרקון ועל החלומות, ולבסוף, סבתא-בן נכנסת לאסם ואומרת שהיא שמעה את כל מה שהם דיברו, והיא בורחת ליער, בזמן שיש גשם, רעמים, ברקים וסופות, ושורץ עכבראשים.
עלילה > ההתערבות

בדרך לכפר, לוציוס ובלופר מתעצבנים אחד על השני, ובלופר אומר שיעשו התערבות: הוא וסמיילי נגד לוציוס, מי מוכר הכי הרבה בירות. אם בלופר וסמיילי מנצחים, לוציוס מוותר על החוב, ואם לוציוס מנצח, אז בלופר וסמיילי עובדים בפונדק עד שימותו. לוציוס ובלופר מסכימים ולבסוף, שמגיעים ל"כף הקלע", בלופר יודע שזה הולך להיות קשה. ת'ורן ובון יוצאים ליער ומוצאים את סבתא-בן, שם בון פותח בשיחה קצרה מאוד, שם לא מקבל שום תשובה למה שרצה לקבל. ת'ורן ובון מתחבאים ביער וסבתא-בן יוצאת לראות אם העכבראשים שם. שהיא חוזרת, היא אומרת כי יש שם יותר עכבראשים ממה שחשבה שיהיו. לבסוף, העכבראשים מקיפים אותם, ובון קורא לדרקון. הדרקון מגיע ומבריח את העכבראשים, ולבסוף כולם חוזרים לחווה. סבתא-בן מתקנת גדרות כדי שהעכבראשים לא יכנסו לחווה, והעכבראשים מצותתים להם. ת'ורן רוצה שבון יראה לסבתא-בן את המפה שמתי שבלופר, סמיילי ובני בון נתקעו במדבר, מצאו. בון בטעות מראה לסבתא-בן את שיר האהבה שלו אך לאחר שסבתא-בן רואה את המפה היא אומרת לת'ורן ולבון שיכנסו פנימה.
עלילה > האמת על ת'ורן

סבתא-בן מספרת לת'ורן ששם משפחתה האמיתי הוא "הרוואסטאר", מה שהופך את ת'ורן לבת מלוכה: יורשת הכתר (גם סבתא-בן הייתה בת מלוכה), ושהוריה של ת'ורן מתו במלחמה הגדולה בידי העכבראשים, ושסבתא-בן מאז גידלה אותה, ובאמת קיימים דרקונים. באותו הזמן שר הארבה מדבר עם מנהיגו שאומר לו להשיג את ת'ורן הנסיכה. שר הארבה מסכים והולך להשיג אותה. ת'ורן אומרת לבון על חלומותיה ואז רצה לאסם וישנה שם ולא רוצה לדבר עם אף אחד. בפונדק "כף הקלע" לוציוס מספר לכולם על ההתערבות, וכולם קונים אצל לוציוס, וסמיילי מחלק כוסות בחינם, ושבלופר לוקח לכולם את הכוסות הוא אומר שצריך שהדרקון של בני בון יבוא להציל אותו, מה שמלהיט את תושבי הפונדק.
עלילה > האורח המסתורי והעזיבה הפתאומית

לוציוס כועס מאוד על בלופר, ועוד שוב כולם מאמינים לבלופר בלבד. בלופר אומר שהדרקונים רעים ושהוא יצליח להציל את כולם מהם, והוא קורא לעצמו "קוטל הדרקונים". כולם קונים אצל בלופר וסמיילי ולוציוס מנסה להשתיק את כולם עד שאורח מסתורי בשם אכלן-מקל מגיע, עם מדליון חשוב וסודי. לוציוס מכניס אותו לפונדק ונותן לו מה שהוא רוצה, בעוד כולם שמחים עם ועל בלופר וסמיילי. באותו הזמן, בחווה, סבתא-בן קוראת לבון ושניהם הולכים לאסם, ולוקחים את החפצים האישיים שלהם ושל ת'ורן. סבתא-בן אומרת שעכבראשים רבים מתקדמים לחווה וכנראה, כמו מה שקרה כבר, הם יתקיפו את החווה, וכדאי לעזוב. בון, ת'ורן וסבתא-בן עוזבים את החווה והולכים למסע כדי להגיע ל"כף הקלע".
דמויות

בני בון - גיבור הסדרה. בן דודם של בלופר וסמיילי. חבר של טד. מאוהב בת'ורן ואף ממשיך לכתוב עליה שירי-אהבה. חבר של הדרקון. מהספר הזה גם מתחיל לחלום חלומות מוזרים.
בלופריוס ב. בון - בן דודם התחמן והחמדן של סמיילי ובני בון. שונא את לוציוס. מנסה לשלם את החוב לפונדק "כף הקלע". עובד אצל לוציוס. גורר את סמיילי למעשיו.
סמיילי בון - בן דודם השמח (תמיד) של בלופר ובני בון. תמיד מחזיק סיגריה בפה ונגרר אחרי מעשיו של בלופר.
ת'ורן הרוואסטאר - בת מלוכה (גילתה זאת מהספר הזה). נכדתה של סבתא-בן. בון מאוהב בה. חלומותיה רודפים אותה בלילות.
רוז הרוואסטאר (סבתא-בן) - בת מלוכה גם. סבתה של ת'ורן. לא מפחדת משום דבר ויש לה אומץ רב. חברה טובה של לוציוס.
לוציוס דאון - ראש פונדק "כף הקלע". שונא את סמיילי ובלופר בון אך לא עושה להם כלום כי הם חייבים לו חוב גדול. מהספר הזה עושה התערבות עם בלופר. מאוהב בסבתא-בן.
הדרקון האדום הגדול - דרקון בצבע אדום העוזר לבון. נכנס לחלומות של בון ות'ורן מהספר הזה.
ג'ונתן אלוני - עוזרו של לוציוס בפונדק "כף הקלע".
ונדל ויוקליד - שני עוזריו של לוציוס בפונדק "כף הקלע".
העכבראשים - קבוצת שעירים המונהגים בידי קינגדוק. מנסים לתפוס את שלושת הבונים ומצותתים לסבתא-בן, ללוציוס ולת'ורן.
קינגדוק - ראש העכבראשים ומנהיג אותם. שר הארבה מנהיג אותו.
שר הארבה - מנהיג קינגדוק והעכבראשים. מנסה לתפוס את שלושת הבונים. הרשע של הסיפור.
עפרוני (שיר)

"עפרוני" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1975 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השמינית באלבומה ה-12 של הזמרת, תקליט מס' 20 במקצב ברזילאי ובשירים נבחרים.
על השיר

"עפרוני" נכתב והולחן על ידי אהוד מנור ויוסף גליקמן, והופק על ידי מתי כספי. ב-30 בדצמבר 1975 נכנס למצעד הפזמונים השבועי של הגל הקל במקום ה-21. ב-3 בפברואר 1976 עלה למקום השישי – המיקום הגבוה ביותר בו דורג. לבסוף, ב-2 במרץ, לאחר תשעה שבועות צעידה רצופה, יצא מהדירוג. במצעד של גלי צה"ל הגיע השיר בשיאו למקום השלישי, ובסך הכל בילה שם שנים-עשר שבועות רצופים. על-אף הצלחתו במצעדים השבועיים, לא דורג במצעד סוף השנה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1976)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1976)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1976)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1976)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 6 |  |
|  ישראל | גלי צה"ל | 3 |  |
הערות שוליים

↑  תקליט מס' 20 במקצב ברזילאי ובשירים נבחרים באתר סטריאו ומונו
↑  המצעד השבועי של קול ישראל מתאריך 30 בדצמבר 1975. פזמונט
↑  המצעד השבועי של קול ישראל מתאריך 3 בפברואר 1976. פזמונט
↑  המצעד השבועי של קול ישראל מתאריך 2 במרץ 1976. פזמונט
| אילנית |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | עמיחי בגבול ירדן • אילנית לילדים • אילנית בשירי חגים לילדים (מס' 1) • אילנית (1972) • אילנית (1974) • להיטים לילדים • שירי משוררים לילדים • שירו שיר לשמש • בואו ונשיר ביחד • טיול לילי ושירים אחרים שאני אוהבת • סולו? הופעה פומבית • תקליט מס' 20 במקצב ברזילאי ובשירים נבחרים • שירים שילדים אוהבים והשירים היפים של מרים ילן-שטקליס • רגשות מעורבים • אל הדרך • מתנה לילדים – השירים שכל הילדים אוהבים • אולי עוד פעם • סרט בשחור לבן • בוא נתחיל מבראשית • חלום ברזילאי • ישראלית |  |
| אלבומי אוסף | הלהיטים הגדולים של אילנית ואילן ואילנית • שירי הייצוג של ישראל • להיטי הזהב של אילנית • ארבעה צדדים • עכשיו כולם ביחד • 21 הלהיטים הגדולים של אילנית • כבר אחרי חצות – אוסף שירי אהבה • נאסף תשרי, אוסף מס. 3 • אי שם – אוסף שירי הפופ והייצוג • ללכת שבי אחרייך – אוסף שירי ארץ ישראל • כל מקום – אוסף שירים בינלאומיים • שיר של יום חולין – אוסף הבלדות • ושוב איתכם – אוסף שירי אילן ואילנית • המיטב • אוסף להיטים • שירים ליום חולין – אוסף כפול |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 1973 • ישראל באירוויזיון 1973 • אירוויזיון 1977 • ישראל באירוויזיון 1977 • אילן ואילנית • שלמה צח |  |
| אילנית – שירים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-60 | "שיר בארבעה בתים" |  |
| שנות ה-70 | "אהבתה של תרזה די מון" • "רק הירח" • "פעם לאהוב" • "לאורך השדרה שאין בה איש" • "איש הסתיו" • "גוליבר" • "אי שם" • "אין מקום בחוף" • "עכשיו אני יודע" • "אחיי גיבורי התהילה" • "ללכת שבי אחרייך" • "אהבה אחת קטנה" • "אבל המנגינה" • "Chaque matin la joie du monde" • "אם ייפול הכוכב שלי" • "עיר אחרת" • "כי הנני בא" • "כשקיבלו את התורה" • "כשיבוא שלום לארץ" • "שירו שיר לשמש" • "שלום" • "כך היה כך יהיה" • "הכרתי פעם איש" • "האוניות חזרו" • "ילד בקרקס" • "עפרוני" • "דניאל" • "שיר של יום חולין" • "אל תשמעי לקול ליבך" • "ארץ" • "אדם רחוק" • "אהבה היא שיר לשניים" • "הנה הלילה" • "תבורכי" • "הנה ימים באים" • "הנה בא השלום" • "רגשות מעורבים" • "היי דנה" |  |
| שנות ה-80 | "אני לא מאמינה" • "פעם בשנה" • "חמסין של ניסן" • "הבית של פיסטוק" • "בשביל אל הכפר" • "עד עולם" • "אל הדרך" • "פרפר נחמד" • "נחמה" • "בשורה טובה" • "תצלום ישן" • "הלב" • "שיר על נחלים" • "אולי עוד פעם" • "בואו בואו" • "אם ובנה" • "בללייקה" • "עכשיו כולם ביחד" • "חלק בעולם" • "הנחמה היחידה" • "רק בינתיים" • "סרט בשחור לבן" • "קחי נשימה" • "חבר" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 7bf01e52-9a2d-470d-9a24-a9e84b90d565
ערב ב' כסלו

| --- | --- |
 סינגל בביצוע ערן צור
 מתוך האלבום עיוור בלב ים
 יצא לאור:  1993 
 שפה:  עברית 
 אורך:  3.27 דק' 
 כתיבה:  ערן צור 
 לחן:  יובל מסנר 
 
ערב ב' כסלו הוא שיר שנכתב על ידי ערן צור בשנת 1993, הולחן על ידי יובל מסנר ומופיע באלבום "עיוור בלב ים" של כרמלה גרוס ואגנר.
השיר כתוב בגוף ראשון ומתאר את התאבדותו של המְסַפֵּר, כפי שנאמר בפתח השיר: "בערב ב' כסלו /
טרפתי את נפשי". המשך הבית הראשון מתאר את דרך ההתאבדות, הדומה לזו ששימשה את הסופרת וירג'יניה וולף בעת שהתאבדה בשנת 1941.
השיר מורכב מארבעה בתים. בבית הראשון המספר יוצא מביתו בערב ב' כסלו, מכניס אבנים לכיסיו ונכנס לים.
בבית השני, הדמות נמצאת במערבולת, הן של הים והן בתוך חלום שבו נגלים לה, כביכול, החיים שאחרי, רגועים ושקטים.
בבית השלישי מתואר החיבור בין ששון לאסון, כאשר יום השמחה, בו הדמות עוזבת את עולמה הקשה, הוא גם יום אסון, בו מתגלה שאין קיום טוב יותר בעולם שאחרי.
בבית הרביעי והאחרון, הנפש מתוארת במין גיהנום, בו נמצאים אלה שהתאבדו - כל "טורפי נפשם בכפם".
הקליפ לשיר צולם בוואדי סאליב בחיפה.
השפעות על השיר

שתי השורות הראשונות של הבית השלישי, שבהן נאמר "יום אסוני הוא יום ששוני / ויום ששוני הוא יום אסוני" הן פרפרזה למילותיו של שלמה אבן גבירול בשירו "נִחַר בְּקָרְאִי גְּרוֹנִי": ”כִּי יוֹם שְׂשׂוֹנִי – אֲסוֹנִי / וּבְיוֹם אֲסוֹנִי – שְׂשׂוֹנִי”.
הבית האחרון בשיר מתייחס אל "הקומדיה האלוהית" של דאנטה, העוסקת במסעו אל ממלכת הגיהנום. בפרט מתוארת הטבעת השנייה במעגל השביעי של הגיהנום.
הערות שוליים

↑  שלמה אבן גבירול, נִחַר בְּקָרְאִי גְּרוֹנִי, בפרויקט בן יהודה
ערך זה הוא קצרמרבנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערפד מדומה

| ערפד מדומה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: עטלפים
תת־סדרה:: דמויי עטלפי פרי
משפחה:: ערפדים מדומים
סוג:: ערפד מדומה
מינים
 ערפד מדומה גדול  ערפד מדומה זוטר
שם מדעי
 Megaderma ‏סנט-אילר, 1810

ערפד מדומה (שם מדעי: Megaderma) הוא סוג של עטלף קטן-בינוני במשפחת הערפדים המדומים ובו 2 מינים, שחיים בדרום-מזרח אסיה. הסוג הוקם בשנת 1812 על ידי הזואולוג הצרפתי אטיין ז'ופרואה סנט-אילר ובעבר נכלל בו גם ערפד מדומה רפאים. מקור השם, בתפיסה המוטעית שרווחה בעבר לפיה העטלפים הללו ניזונים מדם.
תיאור ואנטומיה

למיני הערפד המדומה גוף דק, ראש גדול וכנפיים קצרות ורחבות. האוזניים גדולות, קעורות וארוכות במיוחד ומזכירות את אוזני הארנב, והן מחוברות בבסיס בקרום עור עבה. האפרכסות מעוגלות בקצוות ומחורצות במרכז בחריצים גדולים. צפירי האוזן צרים, ארוכים ומחודדים. החרטום קצר ועבה והסנטר גדול ובולט. עיטור העלה האפי של הערפד המדומה מפותח למדי, ומורכב מיריעת עור גדולה שבתוכה קמט בולט דמוי ראש חץ. השיניים חזקות וחדות ומותאמות לתזונה מן החי. החותכות העליונות נעדרות, ומקומן נתפס על ידי זוג הניבים הגדולים שנוטים קדימה. אצבעות הרגל ארוכות ובעלות טפרים גדולים וחזקים.
אורך הראש והגוף של מיני הערפד המדומה 65–95 מ״מ, אורך הזרוע 56–72 מ״מ ואורך האוזן 32–37 מ״מ; משקלם 23–60 גרם ומנין שיניהם 28. קרום התעופה האחורי ארוך ורחב, אך הזנב נעדר או קטום בדומה לשאר בני המשפחה. מלבד הפטמות הרגילות, לנקבה יש זוג פטמות מדומות על הבטן שמשמשות את הגור לאחיזה במהלך הטיסה.
הערפדים המדומים בעלי פרווה ארוכה, צפופה ורכה. הצבע בדרך כלל חדגוני ומשתנה מאזור לאזור. סקלת הצבעים נעה בין אפור כהה לאפור מלוכלך, אפור כסוף, ערמון, חום אפרורי חום-שחרחר ושחור מפוחם. הגחון והחזה בצבע אפרפר חיוור, אפור צפחה או לבנבן. הכנפיים שחורות-סגלגלות, והזרועות, השוקיים, השפתיים והעיטור האפי כתמתמים או ורודים. האוזניים שחרחרות-סגלגלות והצפירים ופנים האוזניים בצבע צהוב או כתום.
תפוצה

מיני הערפד המדומה מצויים בדרום ודרום-מזרח אסיה באזור ההינדו-מלזי. טווח התפוצה משתרע על מזרח אפגניסטן, צפון ודרום פקיסטן, מרבית הודו, סרי לנקה, נפאל, בנגלדש, בהוטן, בורמה, דרום סין העממית, לאוס, קמבודיה, וייטנאם, תאילנד, מלזיה, רוב איי הפיליפינים ומרבית האיים הגדולים של אינדונזיה (בורנאו, ג׳אווה, סומטרה, סולאווסי והלמהרה). בין המינים מתרחשת חפיפה ברוב מדינות הודו-סין. בית הגידול של הסוג כולל יער גשם טרופי, יער סובטרופי יבש, סוואנה טרופית או צחיחה למחצה, יער עננים, בתה חופית, ובמידה פחותה גם מדבריות.
אקולוגיה

המינים בסוג פעילים בלילה ומבלים את שעות היום במגוון מקלטים (מערות, בורות, עצים חלולים, מבנים נטושים, ועוד). הם חיים בדרך כלל בקבוצות קטנות של 3–30 פרטים עם ריחוק חברתית של 9 ס״מ, אך בזמנים מסוימים בשנה עשויות להיווצר מושבות עונתיות גדולות שמכילות 2,000-1,500 פרטים. בתוך המושבות או הקבוצות, יש לעיתים תת-קבוצות משפחתיות סגורות שמורכבות מאמא וצאצאים בגילאים שונים. המושבות בדרך כלל אינן מעורבות עם מיני עטלפים אחרים. הערפדים המדומים נוטים לחפש את מזונם בגובה מטר אחד מהאדמה, והם מאתרים אותו באמצעות האזנה פסיבית עם חוש השמיעה המפותח או באמצעות איכון-הד.
המינים בסוג מוגדרים כעטלפים אוכלי בשר; התזונה שלהם מורכבת מחרקים ופרוקי-רגליים גדולים וחולייתנים קטנים מגוונים (כולל יונקים, עופות, זוחלים ודגים), והם בין העטלפים הבודדים שנוהגים לצוד עטלפים ממינים אחרים כמזון. המינים נחשבים למועילים חקלאות, ופוקדים מגורי אדם בחיפוש אחר חרקים, מכרסמים ולטאות. כאשר הערפד תופס טרף, הוא נוהג לעוף למקום הלינה המוגן שלו ולאכול אותו בשקט. הערפדים המדומים הם מעופפים מהירים במיוחד, והזריזות שלהם מגינה עליהם מטורפים רבים. הגורים נטרפים על ידי עופות דורסים, נחשים, נמייתיים, גחניים וחתוליים.
הזכרים והנקבות חיים ביחד במשך השנה, להוציא את עונת ההמלטות. הרבייה מתרחשת בין נובמבר לינואר. הערפדית ממליטה גור יחיד ולעיתים נדירות תאומים בין אפריל ליוני לאחר היריון של 150–160 ימים. הגורים גדלים במהירות, ונישאים על ידי האם במשך מספר שבועות. לאחר מכן, האם משאירה אותם במערה עד שהם גדלים מספיק כדי לעוף לצידה. הגורים נגמלים בגיל 2–3 חודשים. הזכרים מגיעים לבגרות בגיל 15 חודשים והנקבות בגיל 19 חודשים. תוחלת החיים בשבי עד 14 שנים. שני המינים בסוג בעלי טווח תפוצה רחב ואוכלוסייה גדולה, ומצב שימורם מוגדר כללא חשש על ידי הרשימה האדומה.