stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קורי ג'וזף
נבחרת קנדה

ג'וזף יצג לראשונה את נבחרת קנדה באליפות אמריקה עד גיל 19 לשנת 2007, ולאחר מכן באליפות העולם עד גיל 19 לשנת 2009, בה הפסידה קנדה לארצות הברית בשלב רבע הגמר.
שנתיים לאחר מכן הצטרף לנבחרת הבוגרת של קנדה באליפות אמריקה 2011, ובטורניר הבא, בשנת 2013, הוביל את קלעי נבחרתו עם 16.1 נקודות למשחק. את שני הטורנירים סיימה נבחרת קנדה במקום השישי. באליפות אמריקה 2015 לקח ג'וזף תפקיד קטן יותר בקבוצה בעקבות הצטרפותו של הכוכב הצעיר אנדרו ויגינס, והציג ממוצעים של 9.9 נקודות ו-5.7 אסיסטים למשחק. במשחק על מדליית הארד מול נבחרת מקסיקו קלע ג'וזף את סל הניצחון, שהעניק לקנדה את הניצחון בתוצאה 87-86.
בטורניר גביע העולם בכדורסל 2019 היה ג'וזף הקלעי השני של הקנדים עם ממוצע של 15.0 נקודות למשחק, אך נבחרתו סיימה במקום ה-21 בלבד.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011/2012 | סן אנטוניו | 29 | 1 | 9.2 | 0.314 | 0.200 | 0.647 | 0.9 | 1.2 | 0.2 | 0.1 | 2.0 |
| 2012/2013 | סן אנטוניו | 28 | 9 | 13.9 | 0.464 | 0.286 | 0.857 | 1.9 | 1.9 | 0.5 | 0.1 | 4.5 |
| 2013/2014 | סן אנטוניו | 68 | 19 | 13.8 | 0.475 | 0.316 | 0.823 | 1.6 | 1.7 | 0.5 | 0.2 | 5.0 |
| 2014/2015 | סן אנטוניו | 79 | 14 | 18.3 | 0.504 | 0.364 | 0.734 | 2.4 | 2.4 | 0.6 | 0.2 | 6.8 |
| 2015/2016 | טורונטו | 80 | 4 | 25.6 | 0.439 | 0.273 | 0.764 | 2.6 | 3.1 | 0.8 | 0.3 | 8.5 |
| 2016/2017 | טורונטו | 80 | 22 | 25.0 | 0.452 | 0.356 | 0.770 | 2.9 | 3.3 | 0.8 | 0.2 | 9.3 |
| 2017/2018 | אינדיאנה | 82 | 17 | 27.0 | 0.424 | 0.353 | 0.745 | 3.2 | 3.2 | 1.0 | 0.2 | 7.9 |
| 2018/2019 | אינדיאנה | 82 | 9 | 25.2 | 0.412 | 0.322 | 0.698 | 3.4 | 3.9 | 1.1 | 0.3 | 6.5 |
| 2019/2020 | סקרמנטו | 72 | 26 | 24.4 | 0.415 | 0.352 | 0.857 | 2.6 | 3.5 | 0.7 | 0.3 | 6.4 |
| 2020/2021 | סקרמנטו | 44 | 2 | 21.5 | 0.444 | 0.330 | 0.766 | 2.3 | 2.5 | 0.9 | 0.2 | 6.6 |
| 2020/2021 | דטרויט | 19 | 11 | 26.4 | 0.506 | 0.368 | 0.878 | 3.2 | 5.5 | 1.2 | 0.5 | 12.0 |
| 2021/2022 | דטרויט | 65 | 39 | 24.6 | 0.445 | 0.414 | 0.885 | 2.7 | 3.6 | 0.6 | 0.3 | 8.0 |
| 2022/2023 | דטרויט | 62 | 2 | 19.8 | 0.427 | 0.389 | 0.792 | 1.7 | 3.5 | 0.5 | 0.1 | 6.9 |
| קריירה |  | 790 | 175 | 22.0 | 0.442 | 0.350 | 0.787 | 2.5 | 3.0 | 0.8 | 0.2 | 7.1 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012/2013 | סן אנטוניו | 20 | 0 | 9.6 | 0.464 | 0.182 | 0.455 | 1.6 | 1.2 | 0.3 | 0.1 | 3.0 |
| 2013/2014 | סן אנטוניו | 17 | 0 | 5.1 | 0.486 | 0.000 | 0.778 | 0.5 | 0.5 | 0.2 | 0.0 | 2.8 |
| 2014/2015 | סן אנטוניו | 4 | 0 | 5.5 | 0.833 | 0.000 | 0.500 | 0.3 | 0.0 | 0.0 | 0.3 | 2.8 |
| 2015/2016 | טורונטו | 20 | 0 | 22.6 | 0.466 | 0.333 | 0.750 | 2.1 | 2.4 | 0.9 | 0.1 | 8.5 |
| 2016/2017 | טורונטו | 10 | 2 | 21.2 | 0.437 | 0.409 | 1.000 | 2.1 | 3.1 | 0.4 | 0.2 | 7.9 |
| 2017/2018 | אינדיאנה | 7 | 0 | 20.4 | 0.364 | 0.273 | 1.000 | 2.4 | 3.0 | 1.3 | 0.3 | 4.7 |
| 2018/2019 | אינדיאנה | 4 | 0 | 21.3 | 0.500 | 0.444 | 1.000 | 1.8 | 1.0 | 1.0 | 0.0 | 7.5 |
| קריירה |  | 82 | 2 | 14.5 | 0.461 | 0.325 | 0.759 | 1.5 | 1.7 | 0.5 | 0.1 | 5.2 |
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות משחק מקדונלד'ס אול-אמריקן 2010, באתר realgm.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 2011, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות הקריירה של ג'וזף בליגת הפיתוח, באתר basketball-reference.com
↑  ג'וזף חותם על חוזה בטורונטו, באתר espn.com
↑  דף המועדון של הראפטורס, באתר basketball-reference.com
↑  אינדיאנה פייסרס מצרפת את ג'וזף, באתר הרשמי של הקבוצה, 14 ביולי 2017
↑  ג'וזף חותם על חוזה בסקרמנטו, באתר הקבוצה, 6 ביולי 2019
↑  דף השחקן, באתר של פיב"א
↑  סיכום המשחק בין נבחרות קנדה ומקסיקו, באתר sportsnet.ca
↑  פרופיל בגביע העולם 2019, באתר פיב"א
צי האוקיינוס השקט של רוסיה

| --- | --- |
סמל צי האוקיינוס השקט של רוסיה
סמל צי האוקיינוס השקט של רוסיה
 פרטים
 כינוי:  צי האוקיינוס השקט
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 שיוך:  הצי הרוסי 
 בסיס האם:  בסיס ולדיווסטוק
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  21 במאי 1731 כשייטת ים אוחוצק, הפכה לצי ב-1935 – הווה
 מלחמות:  מלחמת קרים   מלחמת רוסיה–יפן   מלחמת העולם השנייה   המלחמה הקרה   המאבק בשוד הימי לחופי סומליה
 נתוני היחידה
 כוח אדם:  לוחמים בשירות סדיר
 ציוד עיקרי:  ספינות קרב, צוללות אטומיות
 פיקוד
 יחידת אם:  הצי הרוסי
 מפקדים:  מפקדי הצי
 עיטורים
 עיטור הדגל האדום 
 
מטה צי האוקיינוס השקט בולדיווסטוק.
נושאת הטילים "וריאג" (אנ'), אוניית הדגל של צי האוקיינוס השקט
צי האוקיינוס השקט הרוסי (ברוסית: Тихоокеанский флот ВМФ России) הוא הצי הרוסי שממוקם בבסיסים על חוף האוקיינוס השקט. מאז אוקטובר 2010 מפקד הצי הוא האדמירל סרגיי אבאקיאנץ. מטה הצי נמצא בולדיווסטוק. בנוסף לבסיס הימי באזור ולדיווסטוק, אוניות הצי ממוקמות באזור פטרופבלובסק-קמצ'טסקי וצי הצוללות בבסיס ויליוצ'ינסק (Вилючинск) ובסיס ריבאצ'י, שעד 1994 נקרא בשם "פטרופבלובסק-קמצ'טסק-53" (Петропавловск-Камчатский-53).
יעד צי האוקיינוס השקט הוא הגנת החופים האסייתיים של רוסיה ונוכחות במימי האוקיינוס השקט.
מפקדי הצי

מיכאיל ויקטורוב (1932-1937)
גריגורי קירייב (1937)
ניקולאי גרסימוביץ' קוזנצוב - (1938)
איוואן יומאשב (1939-1947)
הצי החמישי:
אלכסנדר  פרולוב (1947-1950)
ניקולאי קוזנצוב (1950-1951)
יורי פאנטלייב (1951-1953)
הצי השביעי:
איוואן בייקוב (1947-1951)
גאורגי חולוסטיאקוב (1951-1953)
צי האוקיינוס השקט:
יורי פאנטלייב (1953-1956)
ולנטין צ'קורוב (1956-1958)
ויטאלי פוקין (1958-1962)
ניקולאי אמלקו (1962-1969)
ניקולאי סמירנוב (1969-1974)
ולדימיר מאסלוב (1974-1979)
אמיל ספירידיונוב (1979-1981)
ולדימיר סידורוב (1981-1986)
גנאדי חוואטוב (1986-1993)
גאורגי גורינוב (1993-1994)
איגור חמלנוב (1994-1996)
ולדימיר קורויידוב (1996-1997)
מיכאיל זכארנקו (1997-2001)
גנאדי סוצ'קוב (2001)
ויקטור פיודורוב (2001-2007)
קונסטנטין סידנקו (2007-2010)
סרגיי אבקיאנץ (2010-ואילך)
הרכב הצי

להלן הרכב הצי (נכון לשנת 2013):
ספינות:
סיירות - 2
משחתות - 8
קורבטות - 13
ספינות טילים - 11
שולות מוקשים - 9
צוללות גרעיניות - 15
צוללות לא גרעיניות - 8
ספינות נחיתה חמושות - 4
ספינות נחיתה לא חמושות - 4
יחידות יבשתיות:
חטיבת נחתים
חטיבה משולבת להגנת החוף (תותחי חוף וטילי יבשה-ים)
רגימנט נחתים
רגימנט נ"מ
רגימנט טילי חוף
רגימנט לוחמה אלקטרונית
גדוד הנדסה עצמאי
יחידות אוויריות:
כנף של מטוסי יירוט (מיג-31)
כנף של מסוקי לוחמה נגד צוללות (Ka-27,Ka-29)
טייסת מטוסי לוחמה נגד צוללות (Tu-142)
טייסת מטוסי תובלה (טופולב Tu-134, איליושין Il-18, אנטונוב An-26, אנטונוב An-12, אנטונוב An-24)
טייסת מל"טים
הערות שוליים

↑  AP, כוחות קומנדו רוסים השתלטו על ספינה חטופה, באתר ynet, 6 במאי 2010
|  ולדיווסטוק |
| --- | --- | --- |
| ולדיווסטוק - בנושאים | ולדיווסטוק - בנושאים |  |
| ממשל ופוליטיקה | ראש עיריית ולדיווסטוק • עיריית ולדיווסטוק • הדומה העירונית של ולדיווסטוק |  |
| מחוזות ולדיווסטוק | לנינסקי • האחד במאי • פרוורצ'נסקי • המועצות • פרונזה |  |
| השכלה ותרבות | האוניברסיטה הפדרלית של המזרח הרחוק • האוניברסיטה הרפואית הממלכתית של האוקיינוס השקט • אוניברסיטת ולדיווסטוק לכלכה ושירותים • מכון האוקיינוס השקט על שם מקארוב הגבוה של הצי • מרכז המחקר הפדרלי למגוון ביולוגי • המכון המזרחי • המכון הממלכתי לאומנויות של המזרח הרחוק • Pacific Meridian |  |
| מוזיאונים | מוזיאון המזרח |  |
| ולדיווסטוק: צבא וביטחון | משטרת העיר • צי האוקיינוס השקט (בסיס ולדיווסטוק) |  |
| כלכלת ולדיווסטוק | כנס APEC 2012 |  |
| תחבורה ציבורית בולדיווסטוק | נמל • הרכבת הטרנס-סיבירית • רכבות המזרח הרחוק • מסדרון התחבורה הבינלאומי • נמל התעופה הבינלאומי • תחנת הרכבת |  |
| דת בולדיווסטוק | בית סימה |  |
| ספורט בולדיווסטוק | גביע מפרץ פיוטר הגדול • הדרבי של המזרח הרחוק הרוסי |  |
| ולדיווסטוק - סמלים לאומיים | ולדיווסטוק - סמלים לאומיים |  |
| סמלי העיר הממלכתיים | סמל • דגל |  |
| הכוחות המזוינים של האימפריה הרוסית |
| --- | --- | --- |
| פיקוד | המפקד העליון • משרד המלחמה • המטה הכללי הרוסי (הפיקוד במלחמת העולם הראשונה) |  |
| חילות הצבא | הצי הרוסי הקיסרי • חיל האוויר הרוסי הקיסרי • צבא האימפריה הרוסית |  |
| ציי האימפריה הרוסית | הצי הבלטי • צי הים השחור • צי האוקיינוס השקט • שייטת הים הכספי |  |
| רפורמות ומוסדות צבאיים | גזרת הקנטוניסטים • הגווארדיה הרוסית • הרפורמה הצבאית של אלכסנדר השני |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7654547-7 
אוניות צי האוקיינוס השקט
קריטוזאורוס

| קריטוזאורוס |
| --- | --- |
  שלד של קריטוזאורוס והשוואה לאדם
תקופה
קרטיקון עליון, 74.5–66 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי עוף
תת־סדרה:: צרפודה
משפחה:: הדרוזאוריים
סוג:: קריטוזאורוס
שם מדעי
 Kritosaurus ‏בראון, 1910

איור אפשרי
קריטוזאורוס (שם מדעי: Kritosaurus; משמעות שמו: "לטאה מופרדת") הוא סוג של דינוזאור ממשפחת ההדרוזאוריים אשר חי באמריקה הצפונית בסוף הקרטיקון. הוא חי לפני 74.5 מיליון שנים ונכחד בהכחדת הקרטיקון הגדולה לפני 66 מיליון שנה. המאובנים התגלו ב-1904 בידי החוקר האמריקאי ברנום בראון בניו מקסיקו והמאובנים כללו בעיקר עצמות גולגולת ולסתות. מאובני הדינוזאור נמצאו לצד אלה של האנסזיזאורוס (Anasazisaurus) שבעבר נכלל בסוג.
מבנה הדינוזאור היה גדול באורך של עד 9 מטרים והיה בעל גולגולת גדולה באורך 87 סנטימטר עם חלל אף גדול וקשתי שהזכיר אף נשרי (או אף רומאי), בצורה שהזכירה את אפו של הגריפוזאורוס הקרוב ובעבר היה כלול בסוגו. היו לו שיניים רבות טוחנות בקצה הלסתות ששימשו ללחיכת צמחים קרקעיים. הדינוזאור היה בעל אצבעות דמויות פרסה והוא נע על ארבע אף שיכל להזדקף על שתיים.
לא ברור למה שימש המבנה הגדול אך אולי הוא עזר לו להשמיע צלילים למטרות תקשורת. דבר זה מרמז שהוא חי בעדרים שנדדו בחיפוש מזון לאורך חופי הים הפנימי המערבי.
בתרבות

דינוזאור זה הופיע בסדרה פלאווורלד.
קריטולאוס

| --- | --- |
 לידה:  200 לפנה״ס? פייסליס, טורקיה 
 פטירה:  120 לפנה״ס? (בגיל 80 בערך) אתונה, יוון 
 זרם:  האסכולה הפריפטטית 
 תחומי עניין:  פילוסופיה 
 עיסוק:  פילוסוף 
 מדינה:  הממלכה הסלאוקית 
 
קריטולאוס (ביוונית: Κριτόλαος; בערך 200 - 118 לפנה"ס) היה פילוסוף יווני.
קריטולאוס נולד בעיר פסאליס שהייתה אחת המושבות היווניות באנטליה (כיום בטורקיה). הוא למד פילוסופיה באתונה אצל אריסטו מכיוס, ובשל מיומנותו כנואם וכמטיף של דברי מוסר, הפך לאחד מראשי האסכולה הפריפטטית.
ב- 155 השתתף במשלחת לרומא ביחד עם הפילוסופים קרנאדס ודיוגנס מבבל - משלחת שמטרתה הייתה לבטל את הקנס שהוטל על האתונאים אחרי שהחריבו את עיר הנמל אורופוס באטיקה שביוון. לאחר שמטרתה של משלחת זו הוכתרה בהצלחה רומאים רבים, ובהם אנשי שם כסקיפיו אפריקנוס וגאיוס לאליוס, התקבצו כדי לשמוע את דבריהם של פילוסופים אלה. אולם, קאטו הזקן והסנאט הרומי טענו כי דבריהם מסכנים את המוסר הרומאי, ושלחו אותם בחזרה לאתונה.
מכל כתביו של קריטולאוס שרדו קטעים בלבד, אך נראה כי הקדיש תשומת לב מרובה לרטוריקה. קריטולאוס התרכז גם בתורת המוסר והרחיב את זו של אריסטו. הוא גינה את ההנאה החושנית ושיבח את ההנאה הרוחנית. קיקרו שיבח את מיומנותו של קריטולאוס כנואם וככותב וייחס לו את ההשקפה כי הנאותיה של הנפש הן הגדולות שבהנאות. קריטולאוס הגן על השקפת האסכולה הפריפטטית שלפיה היקום הוא נצחי, וטען גם לנצחיותו של המין האנושי.
הערות שוליים

↑  קיקרו, על תכליות הטוב והרע, ספר ה', 14
↑  פילון האלכסנדרוני, על נצחיות העולם, 55
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 95000949  BnF: cb12348201m (data)  CANTIC: a10182287  GND: 118724509  ICCU: RMSV109913  ISNI: 0000 0000 0031 0894  RERO: 02-A003144146  SUDOC: 03245564X  VcBA: 495/178355  VIAF: 51764002   WorldCat (עם VIAF): 51764002
קנזאבורו אואה

זהו שם יפני; שם המשפחה הוא .
| --- | --- |

קנזאבורו, 2012
 לידה:  31 בינואר 1935 שיקוקו, האימפריה היפנית
 פטירה:  3 במרץ 2023 (בגיל 88)
 מדינה:  האימפריה היפנית, יפן 
 עיסוק:  סופר
 מקום לימודים:  אוניברסיטת טוקיו 
 שפות היצירה:  יפנית
 סוגה:  מסה 
 זרם ספרותי:  אקזיסטנציאליזם 
 יצירות בולטות:  עניין אישי, הבכי השקט 
 תקופת הפעילות:  1957–2013 (כ־56 שנים) 
 הושפע מ:  סלמה לגרלף, מארק טוויין
 צאצאים:  Hikari Ōe 
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לספרות (1994)
 
קנזאבורו אואה (ביפנית: 大江 健三郎;‏ 31 בינואר 1935 – 3 במרץ 2023) היה סופר יפני, זוכה פרס נובל לספרות לשנת 1994.
ביוגרפיה

אואה נולד בעיר קטנה ביער של האי שיקוקו ביפן. משפחתו התגוררה במקום זה זמן רב, ואף אחד מבני הקלאן לא עזב כדי לעבור לערים הגדולות. נשות החמולה היו מספרות של אגדות מקומיות כמו גם של היסטוריה מקומית. סיפורים אלו, אותם שמע בילדותו, השאירו עליו את רישומם ובאו לידי ביטוי מאוחר יותר ביצירתו.
מלחמת העולם השנייה פרצה כשאואה היה בן 6 והחינוך המיליטריסטי חדר לבית ספרו. הוא למד את המיתוסים הלאומיים והתחנך לראות את הקיסר כאל. בין המיתוסים שלמד בבית הספר ובין המיתוסים של כפרו היו לא פעם אי התאמות. סבתו סיפרה לו את המיתוסים המקומיים כשהיא מתבלת אותם באירוניה כלפי המיתוסים הרשמיים. אמו הפנתה אותו לקרוא את "הרפתקאות האקלברי פין" ואת "מסע הפלאים של נילס הולגרסן", וחוויות אלה, לדברי הסופר, ילוו אותו עד הקבר. אחרי המלחמה והתבוסה היפנית שונו תוכני הלימודים בבית הספר לכיוון החינוך לדמוקרטיה, לשמחתו של אואה. בגיל 18 נסע אואה לראשונה ברכבת לטוקיו, כדי לגלות את העולם.
קריירה

אואה נרשם ללימודי ספרות צרפתית באוניברסיטת טוקיו תחת השגחתו וטיפוחו של פרופסור קאזואו וואטאנאבה, מומחה לרבלה. את עבודת הגמר שלו עשה על ז'אן-פול סארטר. כבר בתקופת לימודיו פרסם אואה סיפורים ומאמרים, וב-1958 פרסם את ספרו הראשון
פעילות ציבורית

בשנים האחרונות לחייו פעל למען זכויותיהם של בעלי מוגבלות, ונגד תיקון החוקה ביפן.
פרסים

1994 פרס נובל לספרות. מדברי ועדת השופטים: "בכוחו הפואטי יצר עולם בדיוני שבו החיים והמיתוס יוצרים תמונה מדאיגה של המצב האנושי כיום".
1958 זכה בפרס היוקרתי של יפן לסופרים צעירים
ספריו

ספריו שתורגמו לשפות רבות, עסקו בנושאים פוליטיים, חברתיים ופילוסופיים כמו נשק גרעיני, נון-קונפורמיזם ואקזיסטנציאליזם. מתוכם:
Nip the Buds, Shoot the Kids, Hiroshima Notes, A Personal Matter ו-The Silent Cry
ספריו > תרגום לעברית

האילוף, הוצאת כתר, 2000
הערות שוליים

1 2 3  הסופר היפני זוכה פרס נובל, קנזבורו אואה, הלך לעולמו בגיל 88, באתר ynet, 13 במרץ 2023
↑  הסופר היפני זוכה פרס נובל, קנזבורו אואה, הלך לעולמו בגיל 88, באתר MSN
↑  קנזבורו אואה | רשימת סופרים | כתר - חנות ספרים אונליין, באתר www.keter-books.co.il
↑  הסופר קנזבורו אוֹאֶה, באתר סימניה
↑   זוכה פרס נובל לספרות קנזבורו אואה מת בגיל 88, באתר הארץ, 13 במרץ 2023
| זוכי פרס נובל לספרות |
| --- | --- | --- |
| 1901–1925 | פרידום (1901) • מומזן (1902) • ביירנסון (1903) • אצ'גראי, מיסטרל (1904) • סנקביץ' (1905) • קרדוצ'י (1906) • קיפלינג (1907) • אויקן (1908) • לגרלף (1909) • הייזה (1910) • מטרלינק (1911) • האופטמן (1912) • טאגור (1913) • לא חולק (1914) • רולן (1915) • היידנסטם (1916) • גילרופ, ה. פונטופידן (1917) • לא חולק (1918) • שפיטלר (1919) • האמסון (1920) • פרנס (1921) • בנאבנטה (1922) • ייטס (1923) • ריימונט (1924) • שו (1925) |  |
| 1926–1950 | דלדה (1926) • ברגסון (1927) • אונדסט (1928) • מאן (1929) • לואיס (1930) • קרלפלט (1931) • גולסוורתי (1932) • בונין (1933) • פיראנדלו (1934) • לא חולק (1935) • או'ניל (1936) • גאר (1937) • בק (1938) • סילנפא (1939) • לא חולק (1940–1943) • ינסן (1944) • מיסטרל (1945) • הסה (1946) • ז'יד (1947) • אליוט (1948) • פוקנר (1949) • ראסל (1950) |  |
| 1951–1975 | לגרקוויסט (1951) • מוריאק (1952) • צ'רצ'יל (1953) • המינגוויי (1954) • לכסנס (1955) • חימנס (1956) • קאמי (1957) • פסטרנק (1958) • קווזימודו (1959) • פרס (1960) • אנדריץ' (1961) • סטיינבק (1962) • ספריס (1963) • סארטר (1964) • שולוחוב (1965) • עגנון, זק"ש (1966) • אסטוריאס (1967) • קאוובטה (1968) • בקט (1969) • סולז'ניצין (1970) • נרודה (1971) • בל (1972) • וייט (1973) • יונסון, מרטינסון (1974) • מונטאלה (1975) |  |
| 1976–2000 | בלו (1976) • אליכסנדרה (1977) • בשביס-זינגר (1978) • אליטיס (1979) • מילוש (1980) • קנטי (1981) • גארסיה מארקס (1982) • גולדינג (1983) • סייפרט (1984) • סימון (1985) • סויינקה (1986) • ברודסקי (1987) • מחפוז (1988) • סלה (1989) • פס (1990) • גורדימר (1991) • וואלקוט (1992) • מוריסון (1993) • אואה (1994) • היני (1995) • שימבורסקה (1996) • פו (1997) • סאראמאגו (1998) • גראס (1999) • שינג'יאן (2000) |  |
| 2001 ואילך | נייפול (2001) • קרטס (2002) • קוטזי (2003) • ילינק (2004) • פינטר (2005) • פאמוק (2006) • לסינג (2007) • לה קלזיו (2008) • מילר (2009) • ורגס יוסה (2010) • טראנסטרמר (2011) • מו (2012) • מונרו (2013) • מודיאנו (2014) • אלכסייביץ' (2015) • דילן (2016) • אישיגורו (2017) • טוקרצ'וק (2018) • הנדקה (2019) • גליק (2020) • גורנה (2021) • ארנו (2022) • פוסה (2023) • האן (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266160105171  PLWABN: 9810646502905606  BIBSYS: 90585344  BNC: 000072793  BNE: XX965890  BnF: cb11918035n (data)  CANTIC: a10266549  CiNii: DA00309723  GND: 118735969  ICCU: CFIV070733  ISNI: 0000 0001 2031 278X  LCCN: n81033861  LNB: 000027023  NDL: 00057559  NKC: jn20000604307  NLA: 35395540  NLG: 71274  NLK: KAC199631288  NSK: 000079352  NTA: 069094608  RERO: 02-A000195621  SELIBR: 105115  SUDOC: 027051641  Trove: 937739  VIAF: 97169275   WorldCat (עם VIAF): 97169275
קראש פטיש

קראש פטיש (מאנגלית: Crush fetish ; בתרגום לעברית: פטיש למעיכות או פטיש למחיצות) הוא פטיש ופאראפיליה, שבה אדם מתעורר מינית כאשר הוא צופה במישהו מוחץ חפצים דוממים, מזון ולעיתים גם בעלי חיים קטנים (בדרך כלל חרקים) עם הגוף שלו, לרוב תחת כפות רגליו, או כאשר האדם עצמו מועך ומוחץ אותם.
המונח "מחיצה רכה" מתייחס לפטיש המצוי והמקובל יותר, הכולל מעיכת אובייקטים דוממים, כגון מזון, או מעיכת בעלי חיים קטנים וחסרי חוליות (כגון חרקים, חלזונות ותולעים), בעוד שהמונח "מחיצה קשה" מתייחס לפטיש הכולל מעיכת בעלי חיים גדולים יותר עם חוליות, שניתן לטעון כלפיהם שהם בעלי רגישות לכאב (למשל זוחלים, ציפורים ויונקים).
בשל כך שלרוב הפטיש הוא למעיכת אובייקטים עם כפות הרגליים, יש הרואים אותו כתת-פטיש של פטיש לכפות רגליים. ההעדפה של הפטיש יכולה להיות מחיצת אובייקטים ברגליים יחפות, בעקבים גבוהים, בכפכפים, בגרביים, בסנדלים ועוד, בהתאם להעדפת הפטישיסט.
רוב הפטישיסטים המחזיקים במשיכה ל"מחיצה רכה" מעדיפים להבדיל ולהפריד בינם לבין הפטישיסטים הנמשכים ל"מחיצה קשה", מתוך אמונה שתופעת מעיכת בעלי חיים גדולים יותר היא תופעה שאינה מוסרית, ומעניקה לקבוצה כולה תווית גרועה.
לעת עתה, אין חוקים ידועים האוסרים על ריסוק של חפצים וחרקים, אך הפקה או סחר בחומרי וידאו ארוטיים של "מחיצה קשה", המבטאת מעיכה של בעלי חוליות גדולים היא מוקעת ומגונה על ידי פעילי זכויות בעלי חיים, וכן נחשבת לבלתי חוקית במדינות רבות, כולל ארצות הברית ובריטניה. בארצות הברית, מסחר בין-לאומי בקטעי וידאו של "מחיצה קשה" אינו חוקי מאז 2010, וכן גם מדינות רבות נוספות אסרו זאת.
סרטי וידאו של מעיכות

סרטי מעיכות הם קטעי וידאו של חרקים וחפצים שנמחצים על ידי כך שדורכים עליהם.
סרטי וידאו של מעיכות > חוקיות

חוקיות סרטי מעיכות והפרקטיקה בפועל של ריסוק ומחיצת בעלי חיים משתנה לפי אזורים שונים בעולם. עם זאת, סרטונים רבים מתפרסמים באתרי אינטרנט זמינים להורדה לציבור הרחב, מה שהופך את השליטה על ההפצה שלהם לקשה גם במקומות שההפצה מעין זו אסורה.
ייצור או סחר של ארוטיקת מעיכות של בעלי חוליות נחשבת על ידי תומכי זכויות בעלי חיים לבלתי מוסרית, וכן היא איננה חוקית במדינות רבות, כולל ארצות הברית.
ראו גם

טרמפלינג
פטיש לכפות רגליים
הערות שוליים

↑  G.A. Pearson. (1997). Digest Cultural Entomology. Fourth issue. Crush Fetishists
↑  Dr. Mark Griffiths, (May 17, 2012). A Beginner's Guide To Crush Fetishism
↑  Thoswal. (March 2014). Hear A Crush Fetishist Out
↑  "Crush fetish". www.ehrfurcht.com. אורכב מ-המקור ב-2017-01-22. נבדק ב-2018-12-27.
↑  H.R. 5566: Animal Crush Video Prohibition Act of 2010. www.govtrack.us
↑  DeMello, Margo (בספטמבר 2009). Feet and Footwear: A Cultural Encyclopedia. Greenwood. נבדק ב-2014-03-03. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Third Circuit Rejects Proposed New "Depiction of Animal Cruelty" First Amendment Exception The Volokh Conspiracy, July 18, 2008
↑  A. S. Hamrah. (2000) A Better Mousetrap. Hermenaut.com (accessed 2006-05-04)
↑  G.A. Pearson. (1997). Digest Cultural Entomology. Fourth issue. Insects as Sexual Fetish Objects . North Carolina State University.
↑  Hearing before the subcommittee on crime, of the committee on the judiciary (United States) House of Representatives. Punishing Depictions of Animal Cruelty and the Federal Prisoner Health Care Co-Payment Act of 1999. (accessed 2006-05-04)
דוגמה לסרט מעיכות, המתאר מחיצת קיווי בעזרת כפות הרגליים, יחפות ונעולות
קניון לב המפרץ

| --- | --- |

חזית המרכז המסחרי ב-2008
 מידע כללי
 סוג:  מרכז קניות 
 מיקום:  חיפה
 מדינה:  ישראל ישראל
 בעלים:  שופרסל, רם בקרה ומימון
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1989 – 1992 2008 (הרחבה) (כ־3 שנים)
 תאריך פתיחה רשמי:  1991 
 מידות
 קומות:  3
 קואורדינטות:  32°47′35″N 35°02′13″E﻿ / ﻿32.79313611°N 35.03682778°E﻿ / 32.79313611; 35.03682778
 http://www.cinemall.co.il
  (למפת חיפה מוגדלת) קניון לב המפרץ(למפת חיפה רגילה) קניון לב המפרץ(למפת הגליל המערבי רגילה) קניון לב המפרץ(למפת הגליל המערבי מוגדלת) קניון לב המפרץ
 
קניון סינמול, הידוע בעיקר בשמו הקודם, "קניון לב המפרץ", הוא מהקניונים הראשונים שנבנו בישראל. הקניון ממוקם במפרץ חיפה, מול צומת קישון וסמוך לצומת הצ'ק פוסט. חלקו הראשון הוקם בראשית שנות התשעים ונפתח לראשונה במאי 1991, וחלקו השני נפתח ביולי 2008.
הקניון נמצא בסמיכות לתחנת האוטובוסים "מרכזית המפרץ" ולתחנת רכבת שנבנתה במימון בעלי הקניון וקיבלה את שמו, "תחנת הרכבת לב המפרץ", עד יולי 2018, אז שונה שם התחנה לשם "מרכזית המפרץ".
היסטוריה

בניית הקניון הושלמה בראשית שנת 1991. במהלך מלחמת המפרץ, ימים ספורים לפני פתיחתו המתוכננת של הקניון, הוא ספג פגיעה ישירה של טיל סקאד, שנורה מעיראק לעבר חיפה וכוון כנראה לבתי הזיקוק שנמצאים לא הרחק מן הקניון. במשך זמן מה הושאר דגם של הטיל כשהוא תלוי במקום הפגיעה, כאטרקציה תיירותית על מנת לאפשר למבקרים בקניון לצפות בו. בפרסומות מסוימות אף נכתב המשפט "למרות הטיל, עסקים כרגיל".
הקניון אכלס בעברו את ה"כיף כף לנד", מתחם שעשועים שהיה ממוקם בקומה השלישית וכלל מעין לונה פארק. המתחם נסגר באמצע שנות ה-2000 ובמקומו נפתח סניף של בית החולים הפרטי "אסותא". במקביל, פעל במקום קומפלקס של רשת "רב חן" שכלל 7 אולמות קולנוע.
בשנת 2001 הוקמה בשיתוף רכבת ישראל ובמימון מלא של יזמי הקניון (אז החברות א. דורי, שופרסל ואמפל) תחנת הרכבת לב המפרץ על שם מרכז הקניות (ב-2018 שונה שמה ל"תחנת הרכבת מרכזית המפרץ"). מתכנני התחנה התבקשו לעצב את מעבר הנוסעים כך שיעבור בתוך הקניון. זוהי התחנה הראשונה שהוקמה בשיטה זו (בעקבותיה הוקמה התחנה הסמוכה - תחנת הרכבת חוצות המפרץ - גם היא בשיטה דומה). התחנה החלה בפעילותה ב-6 בספטמבר 2001.
היסטוריה > מיתוג מחודש כ-Cinemall

ביולי 2008 עבר מרכז הקניות "מתיחת פנים" שכללה שיפוץ והרחבה של המבנה המקורי, ושמו שונה לשם הלועזי "Cinemall" (שילוב באנגלית בין המילה קולנוע - Cinema וקניון - Mall). חלקו החדש של הקניון הוא למעשה קומפלקס של 23 אולמות קולנוע משוכללים של רשת פלאנט, מה שהפך את הקניון לבית הקולנוע הגדול בישראל בעת הפתיחה. הקולנוע ב"סינמול" בולט על רקע מבחר מצומצם יחסית של אולמות קולנוע באזור הצפון ובחיפה בפרט, לאחר שרבים מהם נסגרו במהלך שני העשורים האחרונים של המאה ה-20 ובעשור הראשון של המאה ה-21.
בעשור השני של המאה ה-21, שטחו של הקניון עומד על 50,000 מ"ר והוא מאגד למעלה מ-150 עסקים וסניפים של רשתות קמעונאיות, לרבות בתי קפה, פאבים ומסעדות. שתי הקומות הראשונות מאכלסות חנויות, מרכזי בידור ואת בית הקולנוע פלאנט ואילו הקומה השלישית כוללת את בית החולים אסותא חיפה ומרפאות.
המבנה נמצא בבעלות החברות שופרסל, וחברת רם בקרה מימון והשקעות.
חניה בחניון קניון לב המפרץ

במשך שנים רבות החנייה בחניון של הקניון הייתה בחינם לכל באי הקניון, וגם לבאי תחנת הרכבת לב המפרץ. בשנת 2021 לערך הוגבלה החניה בחינם בחניון ל-3 שעות ראשונות בלבד. בשנת 2023 לערך שונתה החניה חינם רק לשעתיים ראשונות, שעה שלישית עולה 12 ש"ח, והחל משעה רביעית כל תוספת זמן של עד שעה עולה 3 ש"ח עד מקסימום של 60 ש"ח. נכים בעלי תן נכה, זכאים ל-5 שעות חניה בחינם. מבקרי מתחם בתי הקולנוע, זכאים ל-4 שעות חניה בחינם, ובתנאי שיציגו את כרטיס החניה בקופות בתי הקולנוע.
ראו גם

צ'ק פוסט
פלאנט
הערות שוליים

↑  יוסי בן ארצי, מלחמת המפרץ הראשונה: תובנות חיפאיות | יוסי בן ארצי, באתר חי פּה, 22 בינואר 2021
↑  מה תעשו כשיפלו הסקאדים?, באתר ynet, 13 בספטמבר 2002
↑  מורן כץ, ‏ברק היכה "כרעם ביום בהיר", באתר ‏מאקו‏, 29 במרץ 2009
↑  תחנת רכבת "פרטית" ראשונה בקניון לב המפרץ, באתר גלובס, 29 באוגוסט 2001
↑  שרון קדמי, ‏קניון לב המפרץ משלים את מהלך המיתוג ומשנה את שמו ל-CINEMALL, באתר גלובס, 24 ביוני 2008
↑  יובל לידור, איבדו את הצפון, באתר nrg‏, 14 בינואר 2007
↑  [https://cinemall.co.il/חניון-2023/ מחירון חניה קניון סינמול
הקניון במבט לכיוון הקריות, דצמבר 2020
קניון לב המפרץ קומה שנייה