stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יצחק שחם
הנצחה

ביולי 1963 נחנכו בערד מגרשי כדורגל, טניס וכדורסל על שמו של יצחק שחם אשר היה סגן מנהל חבל ערד.
לקריאה נוספת

יהודית תידור באומל, גיבורים למופת: צנחני היישוב במלחמת העולם השנייה ועיצוב הזיכרון הקולקטיבי הישראלי, הוצאת מכון בן-גוריון, שדה בוקר; אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באר שבע, תשס"ד.
מגן בסתר - מפעולות המחתרת הארץ-ישראלית במלחמת העולם השנייה, בעריכת זרובבל גלעד. הוצאת הספרים של הסוכנות היהודית, 1952.
הערות שוליים

↑  חברי ההגנה - מקרסקו יצחק, באתר ארגון ההגנה
↑  צנחני היישוב במלחמת העולם השנייה, באתר מוזיאון הלוחם היהודי במלחמת העולם ה-II - הצנחנים
↑  לקסיקון ההגנה - הצנחנים, צנחני היישוב, באתר ארגון ההגנה
↑  הצנחנים בשליחות לאירופה הכבושה, באתר מוזיאון הפלמ"ח
↑  האתגר האחרון, העולם הזה, גיליון 1301, 15 באוגוסט 1962, עמ' 7
1 2  יצחק שחם, באתר מוזיאון הלוחם היהודי במלחמת העולם ה-II
↑  ד"ר אריה גילאי (מתוך אתר המוזיאון ההיסטורי בערד), יצחק שחם מקרסקו, באתר הצנחנים עשור ראשון 1958-1948
↑  הקפיץ שנשבר ברכב בו נהרג יצחק שחם לא היה מקורי, הארץ, 17 באוגוסט 1962, עמ' 8
↑  אריה אליאב, יצחק שחם (מקרסקו), דבר, 14 באוגוסט 1962, עמ' 2
↑  נחנך מגרש ספורט עיש יצחק שחם ז"ל, דבר, 1 ביולי 1963, עמ' 6
| התנדבות היישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה |
| --- | --- | --- |
| כללי | התנדבות היישוב לצבא הבריטי • היישוב במלחמת העולם השנייה • הבריגדה היהודית • לוי בנימין - מפקד הבריגדה • הפלמ"ח • צנחני היישוב • מתנדבי היישוב לצי המלכותי הבריטי • שבויי היישוב במלחמת העולם השנייה • הרבנים הצבאיים • אות ההתנדבות |  |
| היחידות | פלוגת ההובלה 462 • פלוגת הנדסה 745 ("סולל בונה") • מתנדבי היישוב בחיל החפרים  •  מתנדבי היישוב בבאפס • הרגימנט הארץ-ישראלי • חיל העזר לנשים • פלוגת מובילי המים 148 • יחידת הקומנדו 51 • קבוצת החקירה המיוחדת |  |
| אתרים | פיוג'י • טרוויזיו • בריזיגלה • המערכה על נהר סניו • בית הקברות הצבאי ברוונה |  |
| אישים | משה שרת • יוסף אלמוגי • יצחק בן-אהרן • מרדכי מקלף • עזר ויצמן • חיים הרצוג • אהרן רמז • חיים לסקוב • מאיר זורע • שלמה שמיר |  |
ראו גם פורטל היישוב
בית הקברות היהודי בזאנסון

| --- | --- |

 פרטי בית הקברות
 דת:  יהדות
 תאריך הקמה:  1796 
 שטח:  0.09 הקטאר
 
 קואורדינטות:  47°15′21″N 6°02′55″E﻿ / ﻿47.255868°N 6.048499°E﻿ / 47.255868; 6.048499
 he
 
בית הקברות היהודי בזאנסון נמצא במחוז בורגון-פרנש-קונטה, בעיר בזאנסון, בעבר עיר הבירה של המחוז ההיסטורי והתרבותי פרנש-קונטה. זהו אחד משני בתי הקברות השייכים לקהילה היהודית באזור.
היסטוריה > ההתיישבות היהודית באזור

היהודים הראשונים התיישבו בבזאנסון בימי הביניים, בשל היותה של העיר מרכז מסחרי מפותח ובעלת מעמד של עיר קיסרית. הקהילה היהודית שגשגה בה עד סוף המאה ה-15, עת גורשה ממנה בדומה לקהילות אחרות בצרפת ובאירופה.
היהודים שבו לבזאנסון לאחר המהפכה הצרפתית אשר העניקה ליהודים אזרחות צרפתית ואפשרה להם להתיישב באופן חופשי בכל אזור בצרפת.
בשנת 1881 הוקמה הקונסיסטוריה של בזאנסון ובשנת 1869 נחנך בית הכנסת הגדול של בזאנסון על מזח וייל-פיקארד על שפת הנהר דו, הפועל עד היום. ערב מלחמת העולם השנייה קהילת יהודי בזאנסון מנתה כ-2,500 נפש. כתוצאה ממדיניותה של ממשלת וישי אשר קידמה חקיקה אנטי-יהודית ופעלה לשילוחם למוות של עשרות אלפים מיהודי צרפת, קהילת יהודי בזאנסון הושמדה.
הקהילה הוקמה מחדש לאחר להגעתם של יהודים ספרדים רבים בשנות ה-60, במיוחד מאזור המגרב. בשנת 1970 הוקם בבזאנסון המרכז הקהילתי היהודי "בית ג'רום קאהן" ובשנת 2008 הוקמה תחנת הרדיו "רדיו שלום".
היסטוריה > בית הקברות היהודי

עד לסוף המאה ה-15 היה קיים בית קברות יהודי באזור קָלְמוטייר. לאחר גירוש הקהילה היהודית מהעיר, הקרקע נמכרה על ידי העירייה, ועליה נבנתה שכונת המגורים מונטראפון-פונטיין-אקו. לא ידוע מה עלה בגורלם של הקברים.
עם הקמתה מחדש של הקהילה היהודית בבזאנסון לאחר המהפכה הצרפתית, נתן ליפמן ופייר פיקארד רכשו במרץ 1796 מהגנן קלוד-לואי גייטט, קרקע להקמת בית קברות יהודי. בשנת 1839, לאחר שהחלקה בת 180 מ"ר לא סיפקה עוד את צורכי הקבורה של הקהילה, נרכשה חלקה סמוכה נוספת של 756 מ"ר.
מאז ועד היום (שנת 2023) בית הקברות לא עבר שינוי משמעותי.
מיקום בית הקברות והצגה כללית

בית הקברות היהודי בבזאנסון, מסתרע על שטח של כ-1,000 מ"ר ובו כ-500 קברים. הוא נמצא בגבול שבין השכונות ברג'יל ו- פלנטה במזרח העיר, ברחוב אנה פרנק. הכניסה הראשית לבית הקברות נמצאת ברחוב אנה פרנק והכניסה המשנית עוברת דרך החורשה, בצד הצפון מערבי של בית הקברות.
בית הקברות משרת הן את העדה הספרדית (יהודי צפון אפריקה) והן את העדה האשכנזית (יהודי מערב ומרכז אירופה). אפשר להבחין במצבות המונחות אנכית מעל הקבר (אשכנז) ובמצבות המונחות בצורה אופקית (ספרד).
הקברים העתיקים ביותר, שהם לרוב הצנועים ביותר, הם משנת 1849. קברים רבים הושחתו בתקופת מלחמת העולם השנייה. בחלקה השמורה לקברי ילדים, הקברים נראים נטושים ומכוסים בצמחייה. הקברים החדשים יותר מסודרים ומטופחים יותר. רוב הקברים בעלי מראה צנוע. המצבות מעוטרות בסמלים כגון כד קבורה, כתר, שעון חול, עמוד שבור, ינשוף, או מגן דוד בנוי אבן, ברזל יצוק או שיש או מוטבע בתוך המצבה.
בבית העלמין יש שישה קברים מפוארים: המאוזוליאום של משפחת וייל-פיקארד, פירמידה פיקארד, קבר משפחת האס, קבר משפחת הואזר-פיקרד ולידו שני מבנים דומים ללא שם. משמאל לכניסה נמצאת חלקה המיועדת לקברים חדשים.
אופן הפעלת בית הקברות

במהלך המאה ה-19 והמאה ה-20, הקהילה היהודית בעיר דאגה לכל ענייני הקבורה. הקהילה החכירה לנצח לחברי הקונסיסטוריה הפעילים, חלקה פרטית לשימושם ולשימוש בני משפחתם. לצורך כך הם נדרשו לשלם דמי קבלה ברגע נישאו, או כאשר התיישבו בעיר. אפשרות אחרת לקבלת חלקת קבר הייתה מתן תרומה לקהילה, וכך במאי 1878 מר וולף ומר פיקארד קיבלו שטח של 56,25 מ"ר לאחר שהתחייבו לממן חפירת תעלת ניקוז ציבורית. יהודים אחרים שרצו להיקבר בבית הקברות בעיר נדרשו לשלם 150 פרנקים למ"ר, סכום שהיה שווה באותה תקופה לדמי חבר ששולמו במשך כל חיי החבר.
במאה ה-21 הקהילה היהודית בעיר עדיין מנהלת את בית הקברות וממלאת את המשימות הקשורות בו. כל שטח בית הקברות שייך לקהילה. בבית הקברות יש עדיין חלקות פנויות שנמכרות גם ליהודים שאינם תושבי העיר, בתמורה לתשלום חד פעמי שווה ערך לעשר שנות דמי חבר. לכן אפשר למצוא בבית הקברות קברים של יהודים שלא התגוררו באזור, או של תושבים שעזבו את העיר לפריז, אך נשארו רשומים בקונסיסטוריה כדי ליהנות מיתרונותיו של בית קברות זה.
קברים מיוחדים > המאוזוליאום של משפחת וייל-פיקארד

אהרון וייל-פיקארד הגיע לבזאנסון מאלזס בסוף המאה ה-18. יחד עם בנו אדולף וייל-פיקארד תרם כספים רבים לפיתוח העיר ומימן פרויקטים של בנייה והרחבת תשתיות.
בהלווייתו של אדולף וייל-פיקארד, בשנת 1877, נכחו כ-1,000 איש ביניהם קצינים בכירים, חברי מועצת העיר ונציגי 60 איגודים.
המאוזוליאום של משפחת וייל-פיקארד נבנה בסגנון מאורי וכולל כתובות בעברית, אלמנטים מאבן, משיש ומברונזה, שער מברזל יצוק וגג בעל צורה מיוחדת. הוא נמצא בכניסה לבית הקברות.
קברים מיוחדים > הפירמידה של משפחת פיקארד

משפחת פיקארד בנתה בבית הקברות פירמידה, בסמוך לכניסה לבית הקברות. בפירמידה קומת קרקע ומרתף וגובהה שבעה מטרים. בראשה עומד כד מעוטר. אין על הפירמידה כתובות המציינות את שמות הנפטרים הקבורים בה.
קבר ללא שם
מאוזולאום משפחת וייל-פיקארד
הפירמידה פיקארד
קבר משפחת האס
קבר משפחת האוזר-פיקארד
קבר ללא שם
האנדרטה לזכר הנופלים

עשרים מבני הקהילה היהודית בבזאנסון נפלו בקרבות במהלך מלחמת העולם הראשונה. אנדרתה לזכרם הוקמה בכניסה לבית הקברות. בצידה התחתון של האנדרטה חקוק בעברית:
הַצְּבִי יִשְׂרָאֵל ... אֵיךְ נָפְלוּ גִבּוֹרִים
ליד כתובת בצרפתית:
Ah ! notre jeunesse ! notre fierté... oh ! comme ils sont tombés les héros
שמות החללים חקוקים על האנדרטה על פי סדר תאריכי הפטירה:
בלוך מוריס(חייל) - 27 באוגוסט 1914
בלוך לויס (חייל) - 2 באוקטובר 1917
לוי מארק (חייל) - 15 בנובמבר 1914
בומסל עמנואל (חייל) - 12 בינואר 1915
פראואנתל מרסל (חייל) - 12 בינואר 1915
רואף רנה (חייל) - 12 בינואר 1915
בלום ז'ול (רב-טוראי) - 18 במרץ 1915
בלוך ג'ורג' (חייל) - 24 באפריל 1915
שנרף לאון (סרן) - 25 באפריל 1915
אולמן מרסל (סגן) - 12 בינואר 1915
פיארד רוג'ר (חייל) - 6 ביולי 1915
לוי פול (חייל) - 7 בספטמבר 1915
סילברט אהרון (סרן) - 25 בפברואר 1916
ביגרט רוג'ר (סגן) - 12 בספטמבר 1915
פרנק אנדרה-לויס (חייל) - 19 באפריל 1917
ברונסוויק אדמונד (מוזיקאי) - 18 במרץ 1918
מאייר הנרי (פרש) - 12 ביולי 1918
אהרון מוריס (סרן) - 18 ביולי 1918
גולגשמיט לויס (חייל) - 14 באוגוסט 1918
וול מריקס (חייל) - 14 בפברואל 1918
שמות הנופלים הונצחו גם בלוח זיכרון בבית הכנסת הגדול של בזאנסון.
ראו גם

בזאנסון
יהדות בזאנסון
בית הכנסת הגדול של בזאנסון
הערות שוליים

↑  Le cimetière israélite de Besançon, www.lieux-insolites.fr
↑  Maison jÉrÔme cahen - centre communautaire israelite de besancon association Sportives Besançon,, Gralon (בצרפתית)
מפת מיקום בית הקברות.
רובע פונטיין-אקו בשנת 2009, האזור בו שכן בית הקברות היהודי הראשון בבזאנסון עד המאה ה-15 .
תוכנית בית הקברות היהודי:

1: מאוזוליאום.

2: פירמידה.

3: קבר משפחת האס.

4: קבר לא ידוע.

5: קבר משפחת פיקארד-האוזר.

6: קבר משפחת פיקארד.

7: גל עד.

A1: כניסה ראשית. 

B1: כניסה מכיוון היער.

A2: חלקת הילדים.

B2: חלק ישן.

C2: חלקה לקברים החדשים.
מרכז בית העלמין, בחלק הישן.
פרט של מצבה עתיקה.
האנדרטה לזכר הנופלים
יעקב ישכר בער רוזנבוים

ציוני ה"דבר חיים" מנדבורנה, ובנו "הבאר יעקב", בהר הזיתים
רבי יעקב ישכר בער רוזנבוים (מכונה לאחר פטירתו: "הבאר יעקב"; 21 באפריל 1930, כ"ג בניסן ה'תר"ץ – 1 במרץ 2012, ז' באדר ה'תשע"ב) היה האדמו"ר השמיני מנדבורנה, והשלישי בישראל.
ביוגרפיה

נולד בסירט לרבי חיים מרדכי רוזנבוים ולסימא רייזל, בתו של – דוד אביו – רבי אליעזר זאב רוזנבוים מקרעטשניף. הוא נימול על ברכי סבו רבי איתמר רוזנבוים נקרא ישכר בער על שם סב סבו, רבי ישכר בער לייפר מנדבורנה. את השם יעקב נתן לו אביו ב"טעות" בחשבו שאביו רבי איתמר הורה לו כך, לאחר שרבי איתמר שלח לבנו מכתב עם הוראת שם לולד הנולד, ורבי חיים מרדכי קרא במכתב שכתוב יעקב ישכר בער, אך רבי איתמר כלל אינו רשם את השם יעקב במכתב. לאחר מעשה אמר לו אביו שבדיעבד זה טוב, כי הם נכדי רבי יעקב מקורביל מבעלי התוספות.
ביוגרפיה > בתקופת השואה

בכ"א בסיון תש"א גורשו מסירט במסע נורא. בראשית ה'תש"ב הגיעו למחנה דז'ורין שבטרנסניסטריה שם שהו עד לסוף המלחמה. בזמן המלחמה נזהר לא לאכול מאכלות אסורים ושמר אף על מנהגי חסידות וביום הבר מצווה שלו טבל בנהר קפוא. כמו כן סייע ליהודי האזור בחימום והארת הבתים.
ביום כד באייר תש"ד שוחררו בידי ברית המועצות. אחרי המלחמה עזר ליהודים להבריח את הגבול (שהיה אז בשליטת הקומוניסטים).
ביוגרפיה > בישראל

בשנת תש"ו 1946 עלה לארץ ישראל באוניית המעפילים "הגנה", בה בנה לעצמו חדרון מארגזים ומיעט לצאת ממנו, בשל הקפדתו על שמירת עיניים. ירד רבות לטבול בים תוך סיכון עצמי, אף כשחלה במחלת ים. בהגיעו לישראל נכלא במחנה עתלית אך נמלט ממנו כעבור שעות ספורות בתרגיל הסחה, והגיע לירושלים ללמוד בישיבתו של רבי יוסף צבי דושינסקי. בהיותו בישיבה היה מתמיד בלימודו וישן מעט מאוד. אביו שלח לו מכתבים ובהם הורה לו לאכול ולהפסיק להסתגף.
בראשית ה'תש"ח שלח אליו אביו את אחיו הצעיר- יהודה יחיאל יצחק אייזיק ללמוד בישיבה, הוא הצטרף לאוניית המעפילים "כנסת ישראל". בהגיעם לישראל נלחמו המעפילים בבריטים והוא נהרג י"ג בחשוון ה'תש"ח. הוא נמנע מלבשר על כך לאביו ובעצת רבו, שיגר טלגרם "האוניה הגיעה בשלום". זכר אחיו המנוח לא מש ממנו כל חייו[דרוש מקור].
בשנת ה'תש"ט עלה אביו לישראל ולאחר מספר חודשים התיישב ביפו. רבי יעקב עבר לגור עמו והקים במקום את ישיבת "מאמר מרדכי". בט' בתמוז ה'תשי"ז (יולי 1957) הוא נישא לרבקה, בת הרב משה הערש מאראד - רומניה, תלמידו של רבי מנחם ברודי רבה של קאלוב. רבי אהרן רוקח מבעלז ורבי ישראל אלתר מגור שלחו לו שיתפלל עליהם ביום חופתו. לאחר נישואיו עבר לגור ברח' רבי יוסי בבני ברק.
לאחר פטירת אביו בט"ו בטבת ה'תשל"ח (1978) מילא את מקומו והרחיב את החסידות אליה הצטרפו הונגרים רבים ובוגרי ישיבת סלבודקה. בתחילה כיהן האדמו"ר בבית המדרש של אביו ברחוב מינץ 23 בבני ברק, עד לשנת תשמ"ט. אז הקים את "קריית נדבורנה" ובית הכנסת הגדול של נדבורנה "היכלי רוזנטל", ובנייתו הסתיימה סמוך לחג הפסח ה'תשנ"ב.
בין חסידיו ותלמידיו נמנו אישים מפורסמים ובהם: הרב מנחם קליין רבה של פרנקפורט, הרב נתן נטע לנדמן רבה של חולון לשעבר, הרב צבי גלבשטיין רב קהילת בית וגן באלעד, הסופר החסידי מרדכי גרליץ, הנגיד דן גרטלר, הרב שמואל צבי קובלסקי רב ביהמ"ד סוכוטשוב, הרב חיים דוד קובלסקי ראש מאורות הדף היומי, הרב נחום רגוזניצקי ראש ישיבת מאורות התורה בטלז סטון.
הנהגותיו

נהג לעשות תענית דיבור בימי שני וחמישי וכן מראש חודש אלול עד אחרי יום כיפור. עסק גם בקירוב רחוקים. היה מפורסם כפיקח ואלפים רבים באו להתייעץ איתו. נערץ על ידי אדמור"י דורו, הקפיד להתפלל יחד עם בחורי הישיבה בשעה 7:30 על אף שקבלת הקהל אצלו הייתה מסתיימת בשעות הלילה המאוחרות. תפילותיו ושולחנותיו היו נערכים בהתלהבות כדרך חסידות נדבורנה, והיו מלווים גם בתנועות חיצוניות. היה מחברי נשיאות קופת העיר ויד לאחים ועוד. נחשב היה ממנהיגי הציבור החרדי בדור האחרון אף על פי שנמנע מלהתערב בפוליטיקה.
פטירתו

חלה במחלת סרטן הראש, ועבר ניתוח להוצאת הגידול בי"ב בתשרי תש"ע. הוא נפטר מדלקת ריאות בז' באדר ה'תשע"ב, הלווייתו יצאה מבית מדרשו בהשתתפות אלפים, ונקבר לצד אביו וסבו באוהל אדמו"רי נדבורנה בבית הקברות בהר הזיתים. במהלך הלוויה הוכתרו בנו הגדול רב אב"ד חסידי נדבורנה רבי אליעזר זאב לממלא מקומו באדמו"רות בבני ברק, בהמשך הלוויה הוכתר בנו רבי מאיר יצחק אייזיק לאדמו"ר מנדבורנה בירושלים. ובסיום השבעה, הוכתרו שני בנים נוספים רבי אשר ישעיה ורבי יוסף נפתלי לכהן כאדמו"רים במקום רבנותם.
השאיר צוואה מפורטת על הנהגת החסידות לאחר פטירתו ועל סדרי לווייתו, ובה הורה שבנו הבכור ימלא את מקומו בבני ברק, וכן ששלושת בניו האחרים שכיהנו בחייו כרבני החסידות בירושלים, בביתר עילית ובאלעד יכהנו כאדמו"רים במקום מגוריהם, ושלושת בניו האחרים יתמנו לאדמו"רים כשיקימו בתי כנסת.
ספריו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
דברי תורתו על התורה ומועדים הודפסו בספר באר יעקב (נכון ל-2021, שישה חלקים). בנוסף יצאו לאור אסופות מכתביו וספרי תולדותיו וסיפורי צדיקים ממנו.
צאצאיו

בניו:
רבי אליעזר זאב, חתן הרב אהרן צבי וויצנר אב"ד פשמישל. כיהן כרב הקהילה ולאחר פטירת אביו, מונה לכהן כאדמו"ר מנדבורנא מבני ברק
רבי מאיר יצחק אייזיק, חתן הרב זאב טברסקי (בן רבי יוחנן מרחמסטריווקא). כיהן כרב הקהילה בירושלים ולאחר פטירת אביו מונה לכהן כאדמו"ר מנדבורנה ירושלים.
רבי אשר ישעיה, חתן רבי יהושע רוזנברגר (חבר הבד"ץ העדה החרדית), כיהן כרב הקהילה בביתר ולאחר פטירת אביו מונה לכהן כהאדמו"ר מנדבורנה ביתר עילית.
רבי יוסף נפתלי, בזיווג ראשון חתן רבי משה אליקים בריעה כהנא מספינקא. לאחר שהתגרש נישא לבתו של רבי יעקב שמשון טירנואר מחוסט ויליאמסבורג בן רבי יהודה טירנואר רב בית הכנסת שומרי שבת בבורו פארק. כיהן כרב הקהילה בארצות הברית. סמוך לפטירת אביו מונה לרב הקהילה באלעד. ולאחר פטירת אביו מונה לכהן כאדמו"ר מנדבורנה אלעד.
הרב ישראל, חתן הרב חיים אליעזר הורונצ'יק.
הרב אהרן דוד, חתן רבי צבי אלעזר ספרין מקומרנה בני ברק, ראש ארגוני החסד בנדבורנה.
הרב שמואל שמעלקא, חתן רבי מנחם דוד הגר משאץ-ויז'ניץ חיפה. סמוך למות אביו הקים כולל אברכים שמומן על ידי דן גרטלר ומאז מכונה "ראש בית מדרש להוראה 'דבר חיים'". בעקבות הסנקציות הכלכליות שהוטלו על גרטלר, הוא הפסיק לממנו. בשנת 2020 בעקבות מגפת הקורונה בישראל והמשבר הכלכלי שפרץ בעקבותיה נסגר הכולל.
חתניו:
הרב שלום אהרן אשכנזי ראש ישיבת נדבורנה (בנו של הרב אלימלך אב"ד מלבורן)
הרב זלמן שפירא ראש הכוללים בנארול.
הרב אשר אנשיל כ"ץ (בן הרב שלמה זלמן רב חסידי תולדות אהרן בוויליאמסבורג), ראש מערכת הכשרות החדשה חרדים.
הרב נפתלי שנייבאלג (בן הרב אליעזר ליבר שנייבאלג רבה של עדזשוואר שבלונדון).
לקריאה נוספת

מכון דבר חיים, אביהם של ישראל, חלקים א, ו-ב, בעריכת חנוך ריגל, אדר ב' ה'תשע"ו
אביהם של ישראל, מוסף לזכרו בעיתון המודיע. ניסן ה'תשע"ב
פעולת צדיק, מוסף לזכרו בעיתון המבשר. ניסן ה'תשע"ב
הערות שוליים

↑  עיתון המבשר, 2 במרץ 2012.
↑  הוא סיפר שכשהגיע למחנה ראה שיש תור לחיסון ליוצאים מהמחנה, וכל מי שכבר התחסן עומד עם מרפק מקופל, ויוצא מהמחנה. גם הוא עשה כך, ונמלט מהמחנה.
↑  עודד ישראלי, סיפורי ארץ-ישראל - מצבות מדברות 1950 – 1850
↑  משה ויסברג, בחדרי חרדים, דִּבְרֵי שָׁלוֹם • נדבורנא: מונו עוד 3 אדמו"רים חדשים, באתר בחדרי חרדים, 11 במרץ 2012
| שושלת נדבורנה |
| --- | --- | --- |
| אדמו"רי שושלת נדבורנה בעבר | רבי מאיר (הגדול) מפרמישלאן • רבי אהרן אריה לייב מפרמישלאן • רבי מאיר מפרמישלאן • רבי יצחק מקאליש • רבי שלמה מפרמישלאן • רבי ישכר בער לייפר (נדבורנה) • רבי אהרן אריה לייב לייפר (נדבורנה) • רבי מרדכי לייפר  • רבי ישכר בער לייפר (סאטמר) • רבי מאיר רוזנבוים (קרעטשניף) • רבי איתמר רוזנבוים • רבי אליעזר זאב רוזנבוים (קרעטשניף) • רבי שלמה איזקסון • רבי מאיר לייפר • רבי יוסף לייפר (פיטסבורג) • רבי חיים מרדכי רוזנבוים • רבי אברהם אבא לייפר • רבי אהרן יחיאל לייפר • רבי דוד משה רוזנבוים (רחובות) • רבי אליעזר זאב רוזנבוים (ראחוב) • רבי ישכר בער רוזנבוים • רבי יצחק אייזיק רוזנבוים • רבי מאיר איזקסון • רבי צבי הירש רוזנבוים • רבי ישראל רוזנבוים • רבי אשר ישעיה רוזנבוים (חדרה) • רבי יעקב ישכר בער רוזנבוים • רבי נתן דוד רוזנבוים • רבי ישראל ניסן רוזנבוים • רבי יצחק אייזיק רוזנבוים (קליבלנד) • רבי מרדכי ישכר בער לייפר • רבי מאיר רוזנבוים (קראקאס) • רבי שמואל שמעלקא לייפר |  |
| אדמו"רי שושלת נדבורנה כיום | רבי אליעזר זאב רוזנבוים (נדבורנה) • רבי מנחם אליעזר זאב רוזנבוים • רבי מאיר רוזנבוים (פרמישלאן) • רבי דוד משה רוזנבוים (קריית גת) • רבי יחזקאל שרגא רוזנבוים (טערבישאן) • רבי שלום אליעזר זאב רוזנבוים • רבי חיים מרדכי רוזנבוים (טשרנוביץ) • רבי ניסן חיים רוזנבוים • רבי זיידא אליעזר זאב רוזנבוים • רבי אשר ישעיה רוזנבוים (זוטשקא) • רבי מאיר יצחק אייזיק רוזנבוים • רבי אשר ישעיה רוזנבוים (ביתר עילית) • רבי יוסף נפתלי רוזנבוים • רבי ישכר בער לייפר • רבי משה מאיר לייפר • רבי משולם אליעזר לייפר • רבי אורי לייב הכהן רוזנבוים • רבי יחיאל מאיר רוזנבוים • רבי חיים לייפר • רבי ברוך פנחס לייפר • רבי דוד צבי רוזנבוים • רבי משה רוזנבוים • רבי זונדל ישכר דב רוזנבוים • רבי יהודה רוזנבוים • רבי גדליה משה רוזנבוים • רבי שלמה רוזנבוים • רבי מרדכי רוזנבוים (ירושלים) • רבי מאיר לייפר (דינוב) |  |
| ענפים בשושלת | חסידות נדבורנה באניא • חסידות ביטשקוב • חסידות בישטינא • חסידות זוטשקא • חסידות חוסט • חסידות טמשוואר • חסידות טערבישאן • חסידות טשערנוביץ' • חסידות לינסק • חסידות מז'יבוז' • חסידות מיאלען • חסידות נדבורנה • חסידות סטניסלב • חסידות סטרוז'ניץ • חסידות פיטסבורג • חסידות פרמישלאן • חסידות קאליש • חסידות קליבלנד • חסידות קרעטשניף • חסידות ראחוב |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312967905171  ISNI: 0000 0000 7211 4251  LCCN: no2009164903  VIAF: 101521070   WorldCat (עם VIAF): 101521070
הנצחת החיילים היהודים בצבא הרומני שנפלו במלחמת העולם הראשונה

הנצחת החיילים היהודים היא חלק בלתי נפרד ממפעל ההנצחה של כלל החיילים שנפלו במלחמת העולם הראשונה בשורות הצבא הרומני.
ממשלת רומניה קבעה בהחלטתה מספר 1913 מ-4 במאי 1920 את "יום הגיבורים" (ברומנית Ziua Eroilor) כחג לאומי להנצחת זכרם של הגברים והנשים שנפלו במהלך שירותם הצבאי. ההחלטה אושרה בכל הממשלות שהוקמו לאחר מכן, עם שינויים בתאריך.
כמוכן הוקם גוף שתפקידו לתחזק ולשמר את האנדרטאות שהוקמו לזכר הנופלים ולארגן את טקסי יום הזיכרון ברומניה. (ברומנית Oficiul Național pentru Cultul Eroilor). אנדרטאות ולוחות זיכרון הוקמו בעיקר בבתי קברות, כולל בתי קברות של המיעוטים, וליד כנסיות. הקהילות היהודיות הקימו לוחות זיכרון ומצבות צנועות בבתי הקברות היהודיים ובבתי הכנסת החל משנת 1926. עם התמעטות האוכלוסייה היהודית, חלק מבתי הקברות הוזנחו וננטשו.
מספרם של החיילים היהודים ששירתו בצבא הרומני במלחמת העולם הראשונה הוא 23,000. מתוכם, במהלך שלש שנות המלחמה (1916–1919) נפלו 882 חיילים, 772 חיילים נפצעו, 449 חיילים נפלו בשבי ו-3,043 הוכרזו נעדרים. 825 חיילים יהודים ששירתו כרופאים וחובשים צבאיים קיבלו עיטורי מלחמה על הצלת חיים.
טקסי אזכרה והתייחדות עם זכר הנופלים היהודים מתקיימים בבתי הקברות היהודיים ליד האנדרטאות או בחלקות הצבאיות, בנוכחות נציגי הקהילה היהודית המקומית, נציגי ציבור אחרים וקהל. ב"יום הגיבורים" מתארגנות גם פעולות תרבות שונות בנושא.
קראיובה

בבית קברות היהודי בקראיובה הוקמה "אנדרטה לזכר הגיבורים" עליה חקוקים שמותיהם של 62 חיילים יהודים שנפלו במלחמה. שמותיהם רשומים גם על לוח זיכרון שנקבע על קיר בית הכנסת.
ליד העיירה מָרָשֶשְטִי הוקם בשנת 2017 "פארק הזיכרון הלאומי" להנצחת החיילים שנפלו בקרבות שהתנהלו באזור במלחמת העולם הראשונה. גם הקהילה היהודית בקראיובה נטעה בו עצים לזכר החיילים היהודים שנפלו בקרב.
וָסְלוּי

ב-23 בפברואר 2019 נפתחה במוזיאון המקומי על שם שטפן הגדול תערוכת צילומים בשם "חיילים ורופאים יהודים במלחמת העולם הראשונה". התערוכה אורגנה על ידי פדרציית הקהילות היהודיות של רומניה, המרכז לחקר ההיסטוריה של יהודי רומניה וגופים נוספים במטרה להנציח את זכרם של החיילים היהודים שהתגייסו ולחמו ליד החיילים הרומנים בגבורה ובאומץ ונפלו יחד איתם.
פּלויֵשְטִי

בבית הקברות היהודי החדש בפלוישטי קיימת חלקה המוקדשת לחיילים היהודים שנפלו בגבורה במלחמת העולם הראשונה.
בּרָאִילָה

בבית הקברות היהודי בבראילה הוקמה אנדרטה משותפת לזכר הנופלים במלחמת העולם הראשונה ולזכר היהודים שמתו בפלוגות העבודה ובמחנות הריכוז בין השנים 1941 - 1944 . על לוח הזיכרון לחיילים שנפלו במלחמת העולם הראשונה רשומים שמותיהם של 80 אנשים ודרגתם הצבאית. ביניהם שישה רופאים וארבעה קצינים.
החלק המנציח את החיילים שנפלו במלחמת העולם הראשונה הוקם בשנת 1926. לא ידוע מתי נוסף החלק המנציח את הנספים במחנות הריכוז ובפלוגות העבודה.
הכתובת "הכרת טובה עמוקה לגיבורים היהודים שמתו במלחמה לאיחוד רומניה (1916 – 1919) ניצבת על האנדרטה.
בוקרשט

בית העלמין פילנתרופיה בבוקרשט הוקם בשנת 1865 עבור הקהילה האשכנזית של בוקרשט. בשנת 2018 הפרלמנט הרומני אישר הקמת אנדרטה לזכר החיילים היהודים שלחמו בגבורה בשורות הצבא הרומני ונפלו בקרב במלחמת העולם הראשונה. (1916- 1919). פרטי החוק נקבעו בתיאום עם פדרציית הקהילות היהודיות של רומניה. משרד ההגנה מונה אחראי להקמת האנדרטה ולאחזקתה.
האנדרטה נמצאת במרכז בית הקברות בשדרה המרכזית, בתוך החלקה הצבאית.
בית העלמין הספרדי בבוקרשט הוקם בשנת 1929. בבית הקברות הוקם אובליסק לזכר החיילים היהודים בני העדה הספרדית שנפלו במלחמת העולם הראשונה.
יאשי

בית העלמין היהודי ביאשי הוקם בשנת 1883 והוא בית הקברות היהודי הגדול ביותר ברומניה ובמזרח אירופה. בבית הקברות הוקמה חלקה המוקדשת לחיילים היהודים שנפלו במלחמת העולם הראשונה. חדר התפילה והחלקה בה קבורים החיילים היהודים הוכרזו מונומנטים היסטוריים.
קונסטנצה

בבית הקברות היהודי בקונסטנצה הוקמה אנדרטה לזכר שמונה חיילים יהודים שהפלו במלחמת העולם הראשונה. האנדרטה, שהוקמה על ידי אסתר ואברהם קומפנייץ, בנויה מאבן, שיש וברונזה ועליה נקבעה הכתובת "נפלו להגנת המולדת".
ראו גם

יהדות רומניה
רומניה במלחמת העולם הראשונה
המעמד האזרחי-משפטי של יהודי רומניה
הערות שוליים

↑  AGERPRES, Ziua Eroilor, www.agerpres.ro (ברומנית)
↑  Acasă Oficiul National pentru Cultul Eroilor -, once.mapn.ro
↑  Istoria orasului Focsani, jews-focsani.com
↑  תרומת היהודים למאמץ המלחמתי של רומניה במלחמת העולם הראשונה, באתר א.מ.י.ר, ‏2017-11-07
↑  Radu Iliceanu, Comunitatea Evreilor din Craiova, omagiu eroilor căzuţi pentru Reîntregirea ţării, Cuvântul Libertăţii (ברומנית)
↑  Expoziția foto - „Soldați și medici evrei în Primul Război Mondial” - Ziarul de Vaslui, www.ziaruldevaslui.ro
↑  יוליה דליאנו, ראיון עם אדלה הרדן, נשיאת הקהילה היהודית
↑  Braila eroica nr.22 Decembrie 2016 by flori75 - Issuu, issuu.com (באנגלית)
↑  ZIUA EROILOR, la Cimitirul Evreiesc Brăila, www.muzeulbrailei.ro (ברומנית)
↑  Indaco Systems, Legea nr. 67/2018 privind construirea unui monument comemorativ dedicat eroilor evrei care şi-au dat viaţa pentru România în Primul Război Mondial, Lege5 (ברומנית)
↑  פדרציית הקהילות היהודיות ברומניה, אודות בית הקברות פילנתרופיה (ברומנית)
↑  מפת בתי הכנסת ובתי הקברות היהודיים ברומניה, באתר www.romania.travel
↑  Indaco Systems, Ordinul nr. 3469/2020 privind clasarea ca monumente istorice a imobilelor situate la adresa poştală Aleea Cimitirului Evreiesc nr. 70, municipiul Iaşi, judeţul Iaşi, în Lista monumentelor istorice, cu denumirile Cimitirul Evreiesc ca a - ansamblu, grupa A, respectiv cu denumirile Capela eroilor evrei şi Divizia eroilor evrei ca m - monumente în grupa B, Lege5 (ברומנית)
↑  מסלול האנדרטאות המוקדשות למחלמת העולם הראשונה במחוז קונסטנצה (ברומנית), באתר http://turism.gov.ro/web/rute-cultural-turistice/
אנדרטה לזכר הנופלים בחלקה הצבאית בבית הקברות היהודי פילנתרופיה בבוקרשט
החלקה הצבאית בבית הקברות היהודי ביאשי