stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משחק מכור (סרט)
עלילת הסרט

פול קרו (אדם סנדלר) הושעה מלשחק פוטבול לפני 5 שנים, בגלל שהיה חשוד במכירת משחק.
בתחילת הסרט רואים אותו גונב את האוטו של חברה שלו. לאחר מכן מתחיל מרדף משטרתי וקרו גורם לתאונה במכוון. הוא נשלח לכלא.
כשהוא מגיע לכלא הוא חוטף מכות מאחד הסוהרים שמאיים עליו ואומר לו לא להסכים למה שמנהל הכלא יציע לו. מנהל הכלא (ג'יימס קרומוול) מציע לו שיפור בתנאי הכלא, בתמורה לכך שיעזור באימון קבוצת הפוטבול החצי מקצוענית של הסוהרים. בתחילה קרו אינו מסכים אך לאחר שכנועים ומבט על התנאים הגרועים של הכלא הוא מסכים. קרו אומר למנהל הכלא שהדרך הכי טובה לאימון הקבוצה היא לקיים משחק אימון נגד קבוצה גרועה ולנצח אותה. מנהל הכלא מטיל עליו להקים קבוצה של אסירים.
קרו פוגש את קרטייקר (כריס רוק), אחד האסירים בכלא, מתחבר איתו וביחד הם מנסים להקים קבוצת פוטבול.
בדרך הוא פוגש גם אסיר זקן בשם נייט סקרבורו (ברט ריינולדס) - שחקן פוטבול מעולה בעבר שמציע לו לאמן את הקבוצה ואסיר נוסף שנאסר כמעט לכל חייו בגלל שנתן אגרוף למנהל הכלא.
הם מתקשים מאוד להקים קבוצה. הם פורצים למחשב של הסוהרים ומחפשים את האסירים הכי קשוחים והכי אלימים.
הם מצליחים להקים קבוצה מאוד קשוחה והסוהרים מתחילים להילחץ. הם מורים לאחד האסירים, שפוט שלהם, לטפל בקרו. הוא משאיר לקרו חומר נפץ בחדר אבל בטעות גורם למותו של קרטייקר.
לבסוף הם מגיעים למשחק (שמשודר בתקשורת) ולובשים את המדים שקרטייקר סידר להם.
בתחילת המשחק את האסירים רק מעניין להרביץ לסוהרים שלהם והסוהרים מובילים בנקודות.
אבל במחצית להפתעת כולם הם מגיעים למצב של שוויון. מנהל הכלא ניגש לקרו ואומר לו שאם הוא לא גורם לאסירים להפסיד במשחק הוא ישב עוד 20 שנה בכלא על שיתוף פעולה ברציחת קרטייקר.
קרו מתחיל לשחק בכוונה גרוע בסוף יוצא מהמשחק והאסירים בדרך הבטוחה להפסד.
לאחר כמה זמן קרו קם ניגש לאסיר שנתן אגרוף למנהל הכלא ושאל אותו אם היה שווה להיות כל החיים בכלא בשביל אותו אגרוף. האסיר עונה שכן וקרו חוזר למשחק.
בתחילה כל האסירים לא משתפים איתו פעולה. כדי להוכיח להם את נאמנותו לקבוצה, הוא לוקח את הכדור ורץ כמעט חצי מגרש לאחר שאחד הסוהרים הוריד לו את הקסדה. הוא קורא לאספה ומודה בפני כולם שהוא אכן מכר את המשחק לפני 5 שנים, שיחק בכוונה גרוע עכשיו ושהוא לא רוצה למכור עוד משחק. הוא מבקש מכולם למחול לו.
כולם מסכימים ובסוף האסירים חוזרים למשחק ומנצחים בזכות קרו.
בסוף הסרט אותו סוהר שהרביץ לקרו בהתחלה ניגש אליו ואומר לו שהוא יעיד על זה שקרו לא היה מעורב ברצח קרטייקר.
לאחר המשחק, במהלך שיחה של מנהל בית הכלא והסוהר שהרביץ לקרו בהתחלה, שמים לב השניים שקרו הולך לכיוון שער האצטדיון כדי לברוח משם. מנהל בית הכלא מורה על הסוהר לירות עליו. בהתחלה הסוהר צעק אל קרו אך קרו לא הגיב. האצבע של הסוהר כבר הייתה על ההדק ורגע לפני שירה התכופף לרגע קרו והרים את הכדור של המשחק, חזר ונתן אותו למנהל בית הכלא.
שחקנים

אדם סנדלר - פול קרו
כריס רוק - קרטייקר
ברט ריינולדס - נייט סקרבורו
ג'יימס קרומוול - רודולף הייזן
נלי - ארל מאגט
בוב סאפ - סוויטובסקי
דייוויד פטריק קלי - אנגר
טרי קרוז - צ'יזבורגר "אדי"
ניקולס טורטורו - ברוסי
ביל גולדברג - ג'ואי
סטיב ריביס - בילי ריינוואטר
ג'ואי דיאז - אנתוני "טוני הגדול" קוביאנקו
טרייסי מורגן - מיס טאקר
ויליאם פיכטנר - קפטן בריאן ק'נואר
בריאן בוסוורת' - גארנר
קווין נאש - אנגלהארט
סטיבן ויליאמס - דנהאם
מיכאל פפג'ון - פפג'ון
קונרד גוד - ובסטר
רוב שניידר - פאנקי
קורטני קוקס - לנה
קלוריס ליצ'מן - לינט גריי
מרום נווה

| --- | --- |

"פארק דוד" בשכונת מרום נווה
 מידע
 עיר:  רמת גן
 תאריך ייסוד:  1985
 שטח:  43 דונם
 אוכלוסייה:  7,693
 קואורדינטות:  32°04′18″N 34°49′50″E﻿ / ﻿32.07175°N 34.830666666667°E﻿ / 32.07175; 34.830666666667
 שכונות נוספות ברמת גן
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) מרום נווה(למפת גוש דן רגילה) מרום נווה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מרום נווה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מרום נווה  he מרום נווהhe מרום נווהמפת  __ רמת גן (in English: Ramat Gan)  __ גבעתיים (in English: Givatayim) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון ומערב: __ תל אביב-יפו (in English: Tel Aviv) ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ גבעת שמואל (in English: Giv'at Shmuel), __ קריית אונו (in English: Kiryat Ono), __ מחנה דורי (in English: Tel HaShomer Base) מדרום: __ אור יהודה (in English: Or Yehuda), __ פארק אריאל שרון (in English: Ariel Sharon Park) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מרום נווה היא שכונת מגדלי דירות במזרח רמת גן הגובלת בשכונת רמת עמידר ובבני ברק, וכוללת בתוכה את הפארק העירוני השני בגודלו ברמת גן.
היסטוריה

הקמת השכונה החלה בשנת 1985, על ידי חברת נוה על שטחו של פרדס מרגושס, אחרון פרדסי רמת גן (בשוליה נותרו שדרות הברושים שתחמו את הפרדס). האזור שהיה משויך לשכונת 'רמת יצחק', התפתח במקביל לצעדיה הראשונים של רמת גן וכונה "רמת גן ב'" עד לסיפוחו לעיר. במקור יועד השטח לבניית בית עירייה חדש, אך במקומו תוכננה שכונה שבמרכזה פארק המשתרע על כ-40 דונם.
תכנון השכונה כלל בניית רבי קומות סביב פארק מרכזי וכיכר גדולה דמוית פיאצה בה חנויות, בתי אוכל ומרכז מסחרי. תושבי השכונה מקבלים את כל השירותים במקום ללא צורך לחצות כבישים.השכונה גובלת בפרויקט גני מרום שברמת עמידר ובבני ברק ממזרח. מדרום גובלת השכונה ברחוב הירדן וברחוב שדרות ירושלים מצפון. בית הספר המשרת את תושבי השכונה ואת חלק הארי של שכונת 'רמת יצחק' הוא בית הספר הממלכתי "מורדי הגטאות" (לשעבר בית הספר 'פרדס') ובית הספר הממלכתי שאול אביגור.
ב-2012 הושלם הבניין האחרון. בסך הכל תוכננו כ-1,100 דירות גדולות של 4.5 ו-5 חדרים, על פני כ-43 דונם (ללא הפארק) אופי בנייה חריג לרמת גן.
השכונה מתאפיינת באוכלוסייה צעירה ואמידה, הכוללת בעלי מקצועות חופשיים רבים כעורכי דין, רופאים ועובדי היי-טק.
היסטוריה > פארק דוד

בעת הקמת שכונת מרום נווה בשנת 1985, התחייבה החברה הקבלנית נווה להקים במרכז השכונה פארק על שטח של כ-40 דונם. הפארק תוכנן על ידי האדריכל הרמת גני אלישע האוסמן לפי הנחיות מחלקת הגנים של עיריית רמת גן. ההחלטה על הקמת הפארק התקבלה בעירייה בשנת 1992 והפארק נחנך בשנת 1993 במעמד ראש העיר צבי בר.
הפארק, שהוא השני בגודלו ברמת גן, מהווה ריאה ירוקה עבור תושבי העיר. במקום מתקני משחקים ומתקני כושר מוצללים, משטחי דשא רחבים, פינות ישיבה, שבילי הליכה, שירותים ציבוריים, חורשה קטנה של עצי חושחש לזכר פרדס מרגושס, על שטחו הוקמו השכונה, מזרקה ומפל מים החוצה את הפארק לאורכו. במקום פועל מרכז שיטור קהילתי ונקודת פיקוח עירוני המאוכלסת בשעות הפתיחה של הפארק.
בשנת 1997, לאחר מותו של ממלא מקום ראש העירייה דוד מלמדוביץ, הוסב שמו של הפארק לפארק דוד.
בשנת 2021 הוחלט בעירייה להתחיל בביצוע עבודות שדרוג הפארק ומתקניו.
הפארק המחודש נחנך בחודש אוגוסט 2022.
במסגרת השדרוג נטעו בפארק עצי בוסתן חדשים, בין השאר של אגוזי מקדמיה, מנגו, הדרים ועוד והוחלפו עמודי התאורה.
הפארק המשודרג כולל שלושה מתחמי משחק לכל הגילאים ומעוצב בקפידה, במראה חדשני ומודרני.
בפארק מתקן מרכזי הכולל אזור אתגרי, אזור מונגש לנכים ועוד מגוון רחב של פעילויות.
מאז הקמתו התנהל סכסוך בין תושבי השכונה לתשובי העיר בני ברק הסמוכה על השימוש בפארק. תושבי שכונת מרום נווה התנגדו לכניסתם של תושבי בני ברק לפארק בטענות שונות. ראשי שתי הערים וגורמים נוספים משקיעים מאמצים רבים למציאת נוסחה מקובלת על שני הצדדים לדו-קיום בשלום.
גלריה

קניון עופר מרום בשכונת מרום נווה
פארק דוד בשכונת מרום נווה
המזרקה בפארק מרום נווה
שוק יד שנייה בשכונת מרום נווה
חגיגות יום העצמאות בפארק  מרום נווה
כיכר אליעזר שוסטק במרום נווה
כיכר על שם ד"ר נורי מורד ברמת גן
קשת בענן מעל מרום נווה
ראו גם

רמת עמידר
הערות שוליים

↑  גליון #1991 - 23 באוקטובר 1975 | ארכיון העולם הזה, באתר thisworld.online
↑  ארכיון נווה גד • האוסמן אדריכלים, באתר האוסמן אדריכלים
↑  פארק דוד מלמדוביץ', באתר עיקריית רמת גן
↑  עיריית רמת גן מחדשת את פארק דוד, באתר רשויות, הפורטל הישראלי לרשויות מקומיות
↑  גבעתיים פלוס, המאבקים שבין חרדים וחילונים בפארק מרום נווה הביאו למפגש משותף להורדת הלהבות -, באתר האתר Gplus. אתר הבית 'גבעתיים פלוס' 'רמת גן פלוס', ‏2021-08-04
↑  פרשת פארק מרום נווה: ראשי הערים שוחחו, באתר בחדרי חרדים, ‏2016-07-20
זכר לפרדס מרגושס בפארק במרום נווה
שלט זיכרון לדוד מלמדוביץ בפארק דוד במרום נווה
משחק מזל

קוביות המשמשות למשחקי מזל
קוביות משחק המדמות אקראיות
משחק מזל הוא משחק שתוצאותיו מושפעות במידה רבה על ידי אמצעי המדמה אקראיות. אמצעים נפוצים ליישום אקראיות כוללים קוביות, קלפי משחק, רולטה ועוד.
כל משחק מזל שבו מעורב ערך כספי כלשהו נקרא משחק הימורים.
מזל מול מיומנות

יסוד המזל מוסיף מתח ועניין למשחק ומשחרר מאחריות לכישלון.
עם זאת, חלק ממשחקי המזל יכולים לכלול גם מידה מסוימת של מיומנות. הדבר נכון כאשר יש צורך שהשחקן יזום החלטות על בסיס מהלכים קודמים, כמו למשל במשחקי הקלפים פוקר ובלק ג'ק. ואולם, המצב שונה במשחקים הומים לרולטה, שם השחקן יכול לבחור רק בסכום ההימור, ובדבר עליו הוא רוצה להמר. במשחקים כאלה אין צורך בכישורים כלשהם, ולכן הם מתבססים במידה רבה יותר על מזל בלבד.
המזל מאפשר מצבים בהם שחקנים "חלשים" יכולים לגבור על שחקנים "חזקים" יותר, וכך לצבור חוויות חיוביות של הצלחה.
ראו גם

תורת ההסתברות
תהליך סטוכסטי
משחק חשיבה
הימורים
מזל
הערות שוליים

1 2  חמוטל ארבל, דנוש לחמן, נורה אפשטיין, הגר קאופמן, דינה קבלינסקי בן דור (2011). למידה באמצעות משחקים. אאוריקה, 32.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph120652
מרון

ערך זה עוסק בנזיר ארמי נוצרי־סורי, מייסד הזרם הנוצרי המרוני. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  המאה ה־4 סוריה
 פטירה:  תחילת המאה ה־5 כפר בראד, סוריה
 מקום פולחן עיקרי:  סוריה, לבנון
 חג:  9 בפברואר 
 תכונות:  סגפנות, נזירות
 
מרון (המכונה גם מארו[דרוש מקור], בארמית סורית: ܡܪܘܢ, ביוונית: Μάρων, בערבית: مارون) היה נזיר נוצרי־סורי מהמאה הרביעית, בהרי הטאורוס שבסוריה שחסידיו ייסדו לאחר מותו תנועה נוצרית דתית שנודעה ברבות הימים ככנסייה המרונית. בני הקהילה הדתית שצמחה מתנועה זאת הם המרונים שמרביתם יושבים בלבנון.
מרון מתואר לעיתים קרובות לבוש בגלימה שהייתה אופיינית לנזירים בני זמנו, מלווה במטה כמורה שבקצהו כדור עם צלב. יום החג לזכרו בכנסייה המרונית הוא 9 בפברואר.
ביוגרפיה

מרון נולד בסוריה באמצע המאה הרביעית. בתחילת דרכו היה כומר שהפך לימים לנזיר, ופרש להרי טאורוס באזור כורש, ליד אנטיוכיה שבאימפריה הרומית (בעקבותיה האימפריה הביזנטית). מנהיגותו וסגפנותו משכו אליו חסידים רבים מרחבי האימפריה. יוחנן כריסוסטומוס כתב לו בסביבות 405 לספירה והביע כלפיו כבוד והערכה, וביקש ממרון להתפלל עבורו. מעריכים כי מרון ויוחנן כריסוסטומוס למדו יחד במרכז הלמידה הנוצרי הגדול באנטיוכיה, שהייתה אז העיר השלישית בגודלה באימפריה הרומית.
מרון אימץ חיים של בדידות וסגפנות בהרים שמצפון־מערב לחלב. הוא היה ידוע בפשטותו וברצונו יוצא הדופן לגלות את נוכחותו של האל בכל דבר בחיים.
מרון נחשב לאבי התנועה הדתית המכונה כיום הכנסייה המרונית.
אורח חייו כנזיר

דרכו של מרון הייתה נזירית מאוד עם דגש על ההיבטים הרוחניים והסגפניים של החיים. עבור מרון, כל דבר ועניין בחיים קשור לאלוהים ואלוהים היה מחובר לכולם. הוא לא הפריד בין העולם הגשמי והרוחני ובעצם השתמש בעולם הגשמי להעמקת אמונתו וניסיונו הרוחני עם אלוהים. הוא הצליח להשתחרר מהעולם הפיזי על ידי תשוקתו ורצונו העז לתפילה וחיבור מיסטי עם אלוהים.
מרון חי את חייו במדיטציה ליד מקדש שהפך לאחר זמן לכנסייה. תיאודורט מקרתוס כתב כי מדובר בסוג סגפנות חדש שזכה במהרה לקבלה רחבה בסוריה ובלבנון. עדות היסטורית שנכתבה על ידי כמה מתלמידיו בערך ב־440, מזכירה חמישה עשר גברים ושלוש נשים שביצעו מדיטציה ותרגילים, רבים מהם הוכשרו או הונחו על ידי מרון.
מיסיונריות

מרון היה מיסיונר קנאי עם תשוקה להפיץ את המסר של ישו על ידי הטפתו לכל מי שפגש. הוא ביקש לא רק לרפא את התחלואים הגופניים שאנשים סבלו, אלא חיפש דרך נכונה לטפח ולרפא את "הנשמות האבודות" של כל בני האדם.
עבודת מיסיונריות זאת יצאה אל הפועל כאשר בהרי סוריה הצליחה מרון להפוך מקדש לכנסייה נוצרית בכפר נבו. זאת הייתה תחילת ההתנצרות בסוריה שהשפעתה עברה לאחר זמן בעיקר ללבנון לאחר מותו בשנת 410 בקלוטה שבסוריה.
מקום קבורתו אינו ידוע בוודאות. מקורות לבנוניים מסוימים, כמו ג'וזפה סימון אסמני והבישוף המרוני יוסף אל־דיבס, סבורים כי הוא נקבר בארתוסה או באל־רסטאן של ימינו לאורך נהר ארנת בסוריה, בעוד אחרים, כמו הכומר הישועי הנרי למנס, טוענים שהוא קבור בכפר בראד מצפון לחלב.
התנועה המרונית הגיעה ללבנון כאשר תלמידו הראשון של מרון, אברהם מקירהוס, אשר כונה שליח לבנון, הבין כי ישנם רבים שאינם נוצרים בלבנון ולכן הוא פנה להמיר אותם לנצרות על ידי כך שהציג בפניהם את דרכו של מרון.
הנצחה

ב־23 בפברואר 2011 חשף האפיפיור בנדיקטוס ה־16 פסל של מרון על הקיר החיצוני של בזיליקת פטרוס הקדוש בוותיקן והעביר את ברכתו האפוסטולית. הפסל בגובה 15 מטר הוזמן על ידי הכנסייה המרונית לפסל הספרדי מרקו אוגוסטו דוניאס. מרון הקדוש מופיע בפסל המחזיק בידיו כנסייה מיניאטורית בסגנון מרוני; הפסל כולל גם כתובת, תרגום ארמי־סורי לפסוק: ”צדיק כתמר יפרח, כארז בלבנון ישגה” (תהילים, צ"ב, י"ג). הפסל ממוקם בנישה האחרונה הזמינה בקצה החיצוני של בזיליקת פטרוס הקדוש.
ראו גם

הכנסייה המרונית
הערות שוליים

↑  "Life of Saint Maroun". נבדק ב-2018-11-18.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 119158507  VIAF: 35260339   WorldCat (עם VIAF): 35260339
משבר קודורי (2001)

משבר קודורי פרץ באוקטובר 2001 כאשר לוחמים ממוצא צ'צ'ני בליווי כוחות גרילה גאורגים תקפו חיילים אבחזים בסוחומי. התקיפה התבצעה דרך עמק קודורי. המשבר נזנח ברובו על ידי התקשורת הבינלאומית, בעקבות פיגועי 11 בספטמבר ותקיפת ארצות הברית באפגניסטן שבאה בעקבותיה. כתוצאה מהתקיפה נהרגו מעל ל-40 איש. המנהיג הצ'צ'ני שהוביל את התקיפה, רוסלן גלייב, נסוג לגאורגיה והפעיל משם מבצעי תקיפה בעומק הקווקז הרוסי בחסות ההגנה של גאורגיה.
רקע

במהלך מלחמת צ'צ'ניה השנייה, בין הפדרציה הרוסית כנגד בדלנים איסלאמיים צ'צ'נים, קיבלו כ-7,000 פליטים צ'צ'נים מחסה בקרב הכיסטים, קבוצה אתנית ממוצא דומה, השוכנים בערוץ פנקיסי (חבל קאחתי במזרח גאורגיה). חלק מהכיסטים אף חצו את המעברים ההרריים כדי להצטרף  ל"אחיהם" במאבק לעצמאות.
רוסלן גלייב, מפקד שדה צ'צ'ני של התנועה הבדלנית הצ'צ'נית כנגד הפדרציה הרוסית, שהיה ידוע כלוחם חסר רחמים, החליט, לאחר שברח בעור שיניו ממוות בתבוסה הצ'צ'נית במלחמת צ'צ'ניה השנייה, לבנות מחדש את כוחותיו בערוץ פנקיסי מצידו השני הגבול בגאורגיה, בקרב הכיסטים, שהם קבוצה אתנית צ'צ'נית שיושבת באזור פנקיסי שבגאורגיה מאות בשנים. הוא הצליח לבנות כוח משמעותי שמנה כ-800 לוחמים צ'צ'נים או כיסטים-צ'צ'נים, אליהם התווספו מוג'אהדין מרחבי העולם (בעיקר טורקים וערבים). השלטונות הגאורגיים הואשמו בכך שהגיעו להסכמה עם גלייב כי הגאורגים יספקו נשק ואספקה לכוחותיו של גלייב והוא מצידו ילחם בבדלנים האבחזים.
אדוארד שוורדנדזה, נשיא גאורגיה באותם ימים, הכחיש את קיומו של ההסכם או קשרים כלשהם על גלייב. הוא ציין כי בשנת 2001 מצאו כמה אלפי פליטים מצ'צ'ניה, בעיקר נשים ילדים וטף, מחסה בקרב הכיסטים בנפת אחמטה שבמחוז המזרחי של גאורגיה, קאחתי, המתגוררים במקום מאות בשנים. באותו זמן הודיע גם שוורדנדזה כי מספר תריסרים של פליטים שלקחו חלק במלחמת צ'צ'ניה השנייה ונפצעו, הגיעו לגאורגיה והצטרפו לפליטים הצ'צ'נים האחרים.
ב-20 בספטמבר 2001 דיווחו העיתון הרוסי אוּטרוֹ (Утро) וסוכנות הידיעות הרוסית אינטרפקס (Интерфакс), כי 400 מיליטנטים צ'צ'נים, בראשות רוסלן גלייב, עברו מערוץ פנקיסי לעיירה צאלנג'יחה שבקרבת הגבול הגאורגי עם אבחזיה. טענה נוספת שהעלו העיתונים הרוסיים הייתה כי בערוץ פנקיסי נפתח בסיס אימונים למיליטנטים הצ'צ'נים, טענה שהוכחשה על ידי השלטונות הגאורגיים.
התקיפה

ב-4 באוקטובר 2001, חדרו, קבוצת לוחמים גאורגים, שאינם חיילים סדירים ולוחמים צ'צ'נים שהגיעו מפנקיסי, בהנהגת רוסלן גלייב, את הגבול הגאורגי-אבחזי מעמק קודורי, פנו לכיוון סוחומי ותקפו את הכפר גיאורגייבסקו. הם המשיכו ותקפו את סוחומי. ב-8 באוקטובר, הופל הליקופטר בו טסו משקיפי או"ם, ונהרגו תשעה איש. אולם התקיפה הגאורגית-צ'צ'נית לא האריכה ימים. חיל האוויר הרוסי החל בתקיפה מסיבית של העמדות הגאורגיות-צ'צ'ניות והביאו לנסיגתם. ב-18 באוקטובר, הודיעו פקידים רשמיים של משרד ההגנה האבחזי הבדלני, כי כוחותיהם החזירו לעצמם את השליטה על "קודורי תחתית", השטחים שהיו בשליטתם קודם לכן, והכוח הגאורגי-צ'צ'ני חזר כפי הנראה לשטחי גאורגיה.
אף על פי שההתקפה של גלייב נכשלה וכ-40 איש נהרגו בכללם משקיפי או"ם, זכה גלייב להערצה של פוליטיקאים גאורגים זוטרים. נשיא גאורגיה באותם ימים כינה אותו "איש אציל" ו"איש משכיל". מאותו הזמן פתח גלייב בסדרת התקפות פגע וברח כנגד מטרות צבאיות רוסיות בצ'צ'ניה, דאגסטן ואינגושטיה. רוסיה הגיבה בסדרת התקפות אוויריות חשאיות בשטחי גאורגיה, שבמהלכן נהרגו אזרחים גאורגים.
הערות שוליים

↑  אימוגן בל (2002), מזרח אירופה, רוסיה ומרכז אסיה 2003, עמ' 179, ISBN 1857431375,
 ISBN 9781857431377, (באנגלית)
↑  ‏סוכנות הידיעות אי.פי, Russia, Georgia clash over warlord,The Russia Journal, (באנגלית)
|  יחסי גאורגיה–רוסיה  |
| --- | --- | --- |
| כללי | האובלסט האוטונומי של דרום אוסטיה • המחוז הצבאי של עבר הקווקז • כוח שמירת השלום הרוסי בגאורגיה • קונפדרציית עמי ההר של הקווקז |  |
| סכסוכים פנימיים בגאורגיה | מלחמת האזרחים הגאורגית (1991-1993) • מלחמת דרום אוסטיה (1991–1992) • מלחמת אבחזיה (1992-1993) • מלחמת אבחזיה (1998) • משבר קודורי (2001) • מהפכת הוורדים (2003) • משבר אג'ריה (2004) |  |
| משבר רוסיה-גאורגיה (2006) | החבלה בצינור הגז הצפון-אוסטי • חרם היין • משבר קודורי • מחלוקת הריגול • גירוש הגאורגים מרוסיה |  |
| טענות לחדירה למרחב האווירי | תקרית תקיפת המסוקים • תקרית הטילים • תקרית הפלת המטוס בגאורגיה |  |
| שונות | מחלוקת השגריר הרוסי (2007) • הפגנות גאורגיה (2007) • משבר רוסיה-גאורגיה (2008) • מלחמת גאורגיה-רוסיה (2008) |  |
מערכת קבצים מתועדת

מערכת קבצים מתועדת (באנגלית: journaling file system) היא סוג של מערכת קבצים, אשר שומרת מידע עצמי מתועד כדי למנוע שגיאות והשחתה של מערכת הקבצים.
בעיות עם מערכות קבצים מסורתיות

בתהליך כתיבת מידע לדיסק קשיח, מערכת הקבצים חייבת לכתוב מידע עצמי (מטא-מידע), אודות המידע שעל הדיסק; לדוגמה – מיקומו של המידע או שמות הקבצים. אם בזמן שהמערכת כותבת את המטא-מידע לדיסק הקשיח נוצרת הפרעה לכתיבה (לדוגמה, הפסקת חשמל או נפילת מתח), כתיבת המטא-מידע לא הסתיימה לגמרי, ומערכת הקבצים יכולה להיות במצב לא עקבי, כאשר תיאור המידע לא תואם לחלוטין את המידע עצמו או חסר.
דרך אחת לתקן את הבעיה היא להריץ תוכנת שירות לתחזוקה, אשר סורקת את הדיסק הקשיח כאשר המערכת מאותחלת, כדי לתקן שגיאות ואי-תאימויות. תוכנות כאלו הן CHKDSK במערכת חלונות של מיקרוסופט, fsck עבור מערכת יוניקס ותואמותיה, ו־Disk First Aid עבור מחשבי מקינטוש. לרוע המזל, לשיטה זו יש שתי בעיות: הראשונה – סריקה חוזרת של הדיסק כולו דורשת זמן רב. השנייה – ישנה אפשרות שהתוכנה הסורקת עלולה להיתקל בבעיות שהיא לא תוכל לתקן (או אפילו לזהות) ואז מידע יאבד.
מערכת קבצים מתועדת

מערכות קבצים מתועדות מטפלות בבעיה זו על ידי כתיבת קובץ מיוחד הנקרא "תיעוד" או "יומן" (journal), אשר עוקב ורושם את כל הגישות לדיסק. במצב כזה, העדכונים לדיסק הן גישות אטומיות: אם לפתע יש נפילת מתח, אז או שקבוצה נתונה[דרושה הבהרה] של עדכונים יכולה לסיים לבצע ולהחיל את כל השינויים למערכת הקבצים, ובמקרה זה כמובן אין בעיה - ואז ניתן להשתמש במערכת הקבצים מיד; או שהיא תסומן כקבוצה שלא לגמרי -בוצעה -והוחלה למערכת הקבצים. במקרה זה, מנהל ההתקן של מערכת הקבצים יכול לקרוא את קובץ התיעוד/היומן ולתקן את כל אי-התאימויות שנוצרו.
השחזור מקובץ התיעוד מהיר הרבה יותר מאשר סריקה כוללת של הדיסק הקשיח, והוא גם מבטיח שמבנה מערכת הקבצים תמיד יהיה עקבי, גם במקרה של נפילת מתח.
יש לציין, שדבר זה לא מבטיח שלא יאבד מידע: מידע או שינויים למערכת קבצים, שנרשמו בין ההחלה האחרונה לתיעוד והקריסה עלולים להיאבד, כיוון שמערכת הקבצים מוחזרת למצבה בזמן ההחלה האחרונה לתיעוד, ללא כל השינויים שבאו לאחריו.
חלק ממערכות הקבצים מתעדות את כל המידע שייכתב לדיסק, בזמן שאחרות מתעדות רק את המידע העצמי של מערכת הקבצים (ה-metadata – לדוגמה: שמות הקבצים, ומיקומם בדיסק).
מערכות קבצים במבנה-יומן

מערכות קבצים במבנה יומן (log structured file systmes) הן מערכות קבצים, שכוללות רק יומן ללא נתונים "רגילים". מערכות קבצים כאלו שימושיות, בין השאר, בהתקני זיכרון הבזק, אשר בהם מחיקה היא פעולה יקרה ושוחקת[דרוש מקור].
רשימת מערכות קבצים מתועדות > נתמכות על ידי מערכות הפעלה מבוססות ליבת לינוקס

ext3 הוספת יומן למערכת ext2
ext4 - שיפור של ext3.
JFS
ReiserFS
XFS
btrfs
NTFS של חלונות של מיקרוסופט - לכתיבה וקריאה
רשימת מערכות קבצים מתועדות > נתמכת על ידי מערכת ההפעלה AIX

JFS
רשימת מערכות קבצים מתועדות > נתמכת על ידי חלונות NT ומערכות מאוחרות יותר של מיקרוסופט

NTFS
רשימת מערכות קבצים מתועדות > נתמכת על ידי מערכת ההפעלה של מקינטוש

HFS+ (תיעוד נוסף ל־Mac OS X 10.2.2)
רשימת מערכות קבצים מתועדות > נתמכת על ידי מערכת ההפעלה IRIX

XFS
רשימת מערכות קבצים מתועדות > נתמכת על ידי סביבת הפיתוח של Solaris

רישום-יומן של UFS
ZFS
ראו גם

BeOS, אשר לה מערכת קבצים מתועדת משל עצמה בשם BFS
הערות שוליים

↑  LogFS - מאמר על מערכת קבצים במבנה יומן משנת 2007 מתוך LWN.net
מתיאס פרננדס

מתיאס אריאל פרננדס פרננדס (בספרדית: Matías Ariel Fernández Fernández; נולד ב-15 במאי 1986) הוא כדורגלן עבר צ'יליאני ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי.
פרננדס, שהחל את הקריירה בקולו-קולו הצ'יליאנית, ב-2006 זכה בתואר כדורגלן השנה באמריקה הדרומית, ומאז עבר לשחק באירופה. פרננדס שיחק בליגות הבכירות בספרד, בפורטוגל ובאיטליה.
פרננדס זכה עם נבחרת צ'ילה בטורניר קופה אמריקה 2015, וייצג אותה בין היתר גם בטורניר מונדיאל 2010.
קריירה > קריירת נבחרות

פרננדס החל את דרכו בנבחרות הצעירות של צ'ילה, והיה קפטן הנבחרת הצעירה בטורניר גביע העולם עד גיל 20 שהתקיים בהולנד בשנת 2005.
את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת צ'ילה ערך כחודש וחצי לאחר אותו טורניר, ב-17 באוגוסט, במשחק ידידות מול פרו. המשחק הרשמי הראשון שלו בנבחרת התקיים ב-21 באוקטובר של אותה השנה, במהלך משחקה האחרון של נבחרתו במוקדמות מונדיאל 2006 מול אקוודור. שעריו הראשונים בנבחרת נכבשו ב-8 באוקטובר 2006, כשכבש צמד לרשתה של פרו בניצחון 2–3 במסגרת הגביע הפסיפי.
לאחר שייצג את נבחרתו בקופה אמריקה 2007, היה פרננדס לחלק חשוב מהנבחרת בקמפיין מוקדמות מונדיאל 2010. הוא כבש ארבעה שערים במהלך טורניר המוקדמות, וזומן על ידי מרסלו בייאלסה לסגל הנבחרת לקראת טורניר הגמר בדרום אפריקה. בטורניר עצמו רשם פרננדס שתי הופעות בשלב הבתים. הוא ייצג את נבחרתו גם בטורניר קופה אמריקה 2011, שנה לאחר מכן.
פרננדס נאלץ להחמיץ את טורניר מונדיאל 2014 בעקבות ניתוח שעבר בקרסולו כחודש לפני פתיחת הטורניר. שנה אחר כך, תחת המאמן חורחה סמפאולי, זומן פרננדס לסגל לקראת קופה אמריקה 2015 אותו אירחה צ'ילה. פרננדס פתח את הטורניר באופן צורם, לאחר שנכנס כמחליף בדקה ה-67 בניצחון 2-0 על אקוודור והורחק בתוך תוספת הזמן בכרטיס צהוב שני. הוא חזר לשחק במשחק הסיום של שלב הבתים, כשעלה עם פתיחת המחצית השנייה בניצחון 0–5 על בוליביה. הוא עלה כמחליף פעם נוספת ברבע הגמר בניצחון 0–1 על אורוגוואי, והיה המחליף הראשון של קבוצתו במשחק הגמר מול ארגנטינה. המשחק הסתיים בשוויון 0-0 לאחר הארכה, והוכרע בדו-קרב בעיטות עונשין. פרננדס דייק בבעיטה הראשונה, בדרך לניצחון 1–4 ולזכייה ראשונה בתולדות צ'ילה בטורניר.
תארים

אליפות צ'ילה (2): 2006 (אפרטורה), 2006 (קלאוסורה)
הסופר קאפ האיטלקי: 2016
קופה אמריקה: 2015
כדורגלן השנה באמריקה הדרומית: 2006
סטטיסטיקות

נכון ל-20 בדצמבר 2015
סטטיסטיקות > מועדונים

| עונה | קבוצה | ליגה | בליגה> הופעות | בליגה> שערים | גביעים מקומיים> הופעות | גביעים מקומיים> שערים | טורנירים בינלאומיים> הופעות | טורנירים בינלאומיים> שערים | סה"כ> הופעות | סה"כ> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | קולו-קולו | צ'ילהליגת העל הצ'יליאנית | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| 2004 | קולו-קולו | צ'ילהליגת העל הצ'יליאנית | 24 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 24 | 8 |
| 2005 | קולו-קולו | צ'ילהליגת העל הצ'יליאנית | 31 | 9 | 0 | 0 | 1 | 0 | 32 | 9 |
| 2006 | קולו-קולו | צ'ילהליגת העל הצ'יליאנית | 41 | 29 | 0 | 0 | 14 | 10 | 55 | 39 |
| 2006/2007 | ויאריאל | ספרדליגת העל הספרדית | 20 | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 22 | 1 |
| 2007/2008 | ויאריאל | ספרדליגת העל הספרדית | 30 | 3 | 3 | 0 | 6 | 0 | 39 | 3 |
| 2008/2009 | ויאריאל | ספרדליגת העל הספרדית | 21 | 3 | 2 | 0 | 7 | 0 | 30 | 3 |
| 2009/2010 | ספורטינג ליסבון | פורטוגלליגת העל הפורטוגלית | 28 | 3 | 5 | 1 | 13 | 1 | 46 | 5 |
| 2010/2011 | ספורטינג ליסבון | פורטוגלליגת העל הפורטוגלית | 21 | 5 | 2 | 0 | 6 | 2 | 29 | 7 |
| 2011/2012 | ספורטינג ליסבון | פורטוגלליגת העל הפורטוגלית | 20 | 4 | 7 | 0 | 11 | 3 | 38 | 7 |
| 2012/2013 | פיורנטינה | איטליהסרייה א' | 22 | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 24 | 1 |
| 2013/2014 | פיורנטינה | איטליהסרייה א' | 23 | 3 | 5 | 0 | 10 | 0 | 38 | 3 |
| 2014/2015 | פיורנטינה | איטליהסרייה א' | 29 | 2 | 4 | 0 | 7 | 0 | 40 | 2 |
| 2015/2016 | פיורנטינה | איטליהסרייה א' | 22 | 1 | 0 | 0 | 5 | 0 | 27 | 1 |
| סך הכול קריירה | סך הכול קריירה | סך הכול קריירה | 321 | 71 | 32 | 1 | 80 | 17 | 433 | 89 |
סטטיסטיקות > נבחרת לאומית

| נבחרת צ'ילה> שנה | נבחרת צ'ילה> הופעות | נבחרת צ'ילה> שערים |
| --- | --- | --- |
| 2005 | 1 | 0 |
| 2006 | 3 | 2 |
| 2007 | 13 | 2 |
| 2008 | 8 | 1 |
| 2009 | 10 | 2 |
| 2010 | 4 | 0 |
| 2011 | 8 | 4 |
| 2012 | 7 | 3 |
| 2013 | 5 | 0 |
| 2014 | 1 | 0 |
| 2015 | 10 | 0 |
| סה"כ | 70 | 14 |
אדון הסליחות

הפיוט "אֲדוֹן הַסְּלִיחוֹת" הוא אחד מפיוטי הסליחות העתיקים ביותר שנכתבו. מחברו של פיוט זה לא ידוע. הפיוט כתוב כאקרוסטיכון אלפביתי.
תוכן הפיוט וזמני אמירתו

נהוג בקהילות הספרדים ועדות המזרח לומר את הפיוט בכל יום בחודש אלול ובעשרת ימי תשובה בחודש תשרי כאשר מתקיימות ה'סליחות' לקראת יום הכיפורים. רעיונו של הפיוט הוא מניית הנהגותיו של הקדוש ברוך הוא את עולמו שהעניק לבני האדם.
המחבר מעמיד בסדר הא"ב את נוראותו של הקדוש ברוך הוא תוך כדי שהוא משבח ומהלל אותו.
המחבר עומד מול הקדוש ברוך הוא ומזכיר לו שבני האדם יודעים וזוכרים את היותו אל עליון, למרות שבני האדם חטאו ולמרות שהכל גלוי לפני הקדוש ברוך הוא ואין אפשרות להסתיר ממנו אי משהו. בני האדם מבקשים סליחה ומתחרטים על מעשיהם לפניו: "יודע כל הנסתרות מאז ולעולם, שהכל גלוי וידוע לפניו...".