stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קייטי מיילי
ביוגרפיה > 2016 > מדליית זהב אולימפית

במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) שנערכו באומהה, נברסקה בסוף יוני ובתחילת יולי 2016 סיימה מיילי במקום שני, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:06.07 דקות, אחרי לילי קינג (1:05.20 דקות) ונכללה בנבחרת האמריקאית למשחקים האולימפיים. במשחקים עצמם, היא זכתה בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב, במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב לאחר ששחתה בשלב המוקדמות וקבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 1:04.93 דקות, התוצאה המהירה במשחקים (לילי קינג שחתה בגמר תוצאה של 1:05.70 דקות) ומדליית ארד, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:05.69 דקות, אחרי לילי קינג שקבעה שיא אולימפי חדש של 1:04.93 דקות ויוליה יפימובה מרוסיה (1:05.50 דקות).
ביוגרפיה > 2017

באליפות ארצות הברית שנערכה באינדיאנפוליס, אינדיאנה ביוני 2017 ושהיוותה את המבחנים האמריקאים לאליפות העולם, זכתה מיילי ב-2 מדליות כסף, במשחה ל-50 מטר חזה בשיא אישי חדש של 30.11 שניות, אחרי לילי קינג שקבעה שיא אמריקה חדש של 29.66 שניות ובמשחה ל-100 מטר חזה בשיא אישי חדש של 1:05.51 דקות אחרי לילי קינג (1:04.95 דקות). באליפות העולם עצמה שנערכה בבודפשט, הונגריה ביולי היא זכתה ב-3 מדליות אחת מכל סוג. מדליית זהב, במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב לאחר ששחתה בשלב המוקדמות. מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר חזה בשיא אישי חדש של 1:05.03 דקות, אחרי לילי קינג שקבעה שיא עולם חדש של 1:04.13 דקות ולפני יוליה יפימובה (1:05.05 דקות) ומדליית ארד, במשחה ל-50 מטר חזה בשיא אישי חדש של 29.99 שניות, אחרי לילי קינג שקבעה שיא עולם חדש של 29.40 שניות ויוליה יפימובה (29.57 שניות).
שיאים אישיים > בריכה אולימפית

50 מטר חזה: 29.99 שניות (2017)
100 מטר חזה: 1:05.03 דקות (2017)
200 מטר חזה: 2:23.69 דקות (2016)
100 מטר חזה בזינוק שליחות: 1:04.93 דקות (2016)
שיאים אישיים > בריכת 25 מטר

50 מטר חזה: 29.89 שניות (2018)
100 מטר חזה: 1:03.76 דקות (2018)
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
הערות שוליים

↑  Katie Meili Gets Second National Title With 100 Free Win At USA Swimming Nationals, Swimming World Magazine, 06 December 2014
↑  Video Interview: Katie Meili Wins First National Title, Swimming World Magazine, 08 August 2015
ראבצ'צ'ן

ראבצ'צ'ן (בהונגרית: Rábacsécsény) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה.
יהודי ראבצ'צ'ן

בראבצ'צ'ן חיו יהודים בתקופות זמן שונות:
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 43 | 733 |
| 1910 | 2 |  |
| 1920 | 8 |  |
| 1930 | 5 |  |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת טט |
| --- | --- | --- |
| יישובים | טט • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • ראבסנטמיקלוש • סרצ'ן |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ראבצ'נק

ראבצ'נק (בהונגרית: Rábacsanak) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. כמו כפרים רבים באירופה גם בראבצ'נק מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 616 תושבים, ובשנת 2019 רק 499 תושבים.
יהודי ראבצ'נק

בראבצ'נק חיו יהודים בתקופות זמן שונות:
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 24 | 1,011 |
| 1910 | 10 |  |
| 1920 | 6 |  |
| 1930 | 2 |  |
| 1941 | 14 | 1,124 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת צ'ורנה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | צ'ורנה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • צקוהאזה • דר • אגייד • פאראד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד  • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סאן • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • ואג |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קריית הממשלה

ערך זה עוסק במתחם מוסדות השלטון במערב ירושלים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

מבט ממעוף הציפור
 מידע
 עיר:  ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 תאריך ייסוד:  1950
 קואורדינטות:  31°46′51″N 35°12′02″E﻿ / ﻿31.78091667°N 35.20068889°E﻿ / 31.78091667; 35.20068889
 שכונות נוספות בירושלים
 he
 
משכן הכנסת - מבט מכיוון דרום
קריית הממשלה - מבט מכיוון מוזיאון ישראל. בחזית התמונה מוזיאון ארצות המקרא.
בעת ביקורי ראשי מדינות נתלה דגל המדינה בכניסה לקריית הממשלה ובכבישים המובילים אליה. בתמונה: דגל טוגו.
קריית הממשלה או קריית בן-גוריון נמצאת בגבעת רם שבירושלים, ומהווה ריכוז של בנייני הרשות המחוקקת, המבצעת והשופטת במדינת ישראל. הקריה, הנמצאת בהקמה מתמשכת מאז שנות ה-50 של המאה ה-20, מהווה היום חלק מרכזי מתוכנית הרחבה רחבת היקף המתוכננת לכלול בצד בנייני מוסדות השלטון של המדינה גם מבני תרבות לאומיים, אנדרטאות וסמלים לאומיים, ואזורי התכנסות ובילוי - תחת השם החדש קריית הלאום.
היסטוריה

זמן קצר לאחר הקמת המדינה, וכתגובת נגד לדרישת האו"ם לבינאום העיר ירושלים החליטה בחודש דצמבר 1949 ממשלת ישראל בראשות דוד בן-גוריון להעביר את מוסדות השלטון מתל אביב לירושלים. לצורך מיקום מוסדות השלטון ומוסדות המדינה הראשיים נערך חיפוש אחר שטח במרכז ירושלים באזור רחוב יפו ומשלא נמצא, נבחרה גבעה פנויה במערב העיר באזור "גבעת רם" שהייתה סמוכה אל מרכז העיר ומרכזי העסקים הראשיים. זאת על פי תוכנית האב לירושלים של צוות אדריכלים בראשותו של היינץ ראו, שנודעה כ"תוכנית ראו" והועידה את גבעת רם כמרכז מוסדות השלטון של המדינה.
באזור מרוכז זה נמצאת קריית הלאום המכילה את המבנים העיקריים של שלוש הרשויות של מדינת ישראל:
מבנה הרשות המחוקקת - הכנסת.
מבני הרשות המבצעת - בניין משרד ראש הממשלה, בניין משרד החוץ וכן משרד האוצר ומשרד הפנים.
מבנה הרשות השופטת - בית המשפט העליון
בניית מבני הממשלה שהחלה בשנת 1950 נמשכה שנים רבות. מבין משרדי הממשלה המתוכננים נבנו רק שלושה במהלך העשור הראשון להקמת המדינה.
התוכנית המקורית של הקמת קריית הממשלה תוכננה על ידי האדריכלים מוניו גיתאי-ויינראוב ואל מנספלד, אך היא לא יצאה לפועל, ובסופו של דבר הקריה נבנתה ללא תוכנית אב מוגדרת. משרדי הממשלה נבנו פזורים במרחבי שטחים פתוחים, כדי לאפשר את בניית הקריה בשלבים מבלי להשאיר מראה אזור בלתי גמור או בניינים חצי מושלמים (דבר שהיה קורה לו היו מתכננים את הקמת כל המשרדים במבנה אחד מונומנטלי). במסגרת שלב הבנייה שהיה אמור להיות ראשוני (והיה סופי) הוקמו שלושת משרדי הממשלה המרכזיים - משרד ראש הממשלה, משרד האוצר ומשרד הפנים. בהמשך היו אמורים להיבנות ארבעה בניינים נוספים. בין המבנים הותרו שטחי גינה פתוחים, אשר במהלך השנים הפכו למגרשי חנייה לעובדי המשרדים ולשטחים סגורים בשל צרכים ביטחוניים של הגנה על אישי הציבור העובדים במשרדים אלה.
המבנים הראשונים הוקמו ברוח הסגנון הבינלאומי שהיה מקובל בתקופת המנדט, כאשר בכל קומה יש מסדרון מרכזי שמשני צדדיו ובקצותיו מצויים המשרדים. על מנת למנוע בניית מבנים מסיביים מידי, ועל מנת להשתלב עם פני השטח ההרריים, נבנו המבנים בשלוש מדרגות בכל מבנה (כל מבנה מהווה שלושה בניינים המחוברים זה לזה בהתאם לשיפוע של הגבעה). המבנים מצופים באבן ירושלמית, כאשר כל קומה וקומה מופרדת מקודמתה באמצעות מגרעת בשיפוע האבן.
משכן הכנסת תוכנן בסוף שנות ה-50 בסגנון שונה במסגרת תחרות אדריכלית, ונחנך ב-1966. במחצית השנייה של שנות ה-70 הוקם בקריית הממשלה בניין בנק ישראל (נחנך 1981), אף הוא בסגנון ייחודי ושונה מיתר בנייני הקריה. הבניין תוכנן כמבנה "פירמידה הפוכה" בהשראת בניין עיריית בוסטון, בחיפוי אבן נסורה שהייתה בשימוש רווח בבנייה בירושלים באותה עת. במחצית השנייה של שנות ה-80 תוכנן והוקם בניין בית המשפט העליון (נחנך 1992), אף הוא בסגנון ייחודי משלו ולאחר תחרות אדריכלית. בהמשך תוכננו שני בנייני משרדי ממשלה נוספים - בניין משרד החוץ (נחנך 2003) ובניין ג'נרי (נחנך 2004) המאכלס את משרד התחבורה, משרד התיירות ומשרד הכלכלה.
על אף קיומה של קריית ממשלה, משרדים רבים ויחידותיהם נותרו פזורים במבנים שכורים ברחבי ירושלים. במהלך שנות השמונים רוכזו חלק ממשרדים אלה, ומשרדים חדשים שהוקמו (כגון משרד המדע והטכנולוגיה) לקריית הממשלה במזרח ירושלים בשכונת שייח' ג'ראח. אזור משרדי הממשלה במזרח ירושלים יחד עם המטה הארצי של משטרת ישראל נקרא בשם "קריית מנחם בגין" (על שם ראש הממשלה מנחם בגין שיזם את הקמתם בתחילת). בשנת 2013 רוכזו משרדים נוספים למגדלי הבירה במערב העיר.
קריית הלאום

קריית הלאום היא מתחם במרכז ירושלים הכולל את קריית הממשלה ע"ש דוד בן-גוריון, הכנסת, גן סאקר, גן המנורה ולצידו גן הוורדים בשטחה של גבעת הנשיא ואת גבעת רם. המתחם אמור לכלול בעתיד את כל מוסדות השלטון של מדינת ישראל ואת כל היחידות הממשלתיות שאמורים לעבור אליה. בסמוך אל קריית הלאום נמצאים מוזיאון ישראל, מוזיאון ארצות המקרא, הקריה הלאומית לארכאולוגיה של ארץ ישראל, ג'וינט ישראל, והאוניברסיטה העברית - גבעת רם. בסמוך לבית המשפט העליון מצויה יד הזיכרון למגיני ירושלים, ששכנה בעבר מול בנייני האומה ברחוב יפו. וממולו מבנה חניון קריית הלאום ובו סניף בנק ותחנת מכבי אש, ובצמוד אליו מתחם סינמה סיטי ירושלים. בסמוך עתידה לקום כיכר הלאום. בסמוך אל מוזיאון המדע בשטח שבין קריית הממשלה לבין האוניברסיטה העברית נמצא בניין הספרייה הלאומית ועתידים לקום בניין ארכיון המדינה ולצידו ובניין הגלריה הלאומית המתוכנן לקום בצורת גורד שחקים מסתובב. את הקריה חוצה כביש שדרות יצחק רבין (כביש המע"ר) המחבר אותה בין שכונת נחלאות ושכונת קריית משה. במקום שכן בעבר לפני קום המדינה הכפר הערבי שייח' באדר ולאחר קום המדינה שונה שמו לשכונת תמר. כיום מתפנים בתי הכפר לשם הקמתה של שכונת משכנות האומה.
פרויקט קריית הלאום כולל למעשה את תוכנית המתאר החדשה של קריית הממשלה והשלמת בנייתם של כל משרדי הממשלה והעברתם אל גבעת רם במערב העיר.
לאחר חנוכת קריית הלאום מתוכננים לעבור אליה גם משרדי הממשלה המצויים כיום בקריית מנחם בגין במזרח העיר, כולל הקמתו של בניין חדש עבור המטה הארצי של משטרת ישראל ובנוסף גם בניין בעבור מבקר המדינה ובית הארחה חדש שעתיד לקום עבור דיפלומטים המבקרים בארץ בדומה לבלייר האוס שבוושינגטון הבירה.
ראו גם

גבעת רם
קריית הממשלה (מזרח ירושלים)
לקריאה נוספת

אייל מירון, ירושלים וכל נתיבותיה, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1996
דוד קרויאנקר, ירושלים - מבט ארכיטקטוני, כתר הוצאה לאור, 1611
הערות שוליים

↑  משכן הכנסת בגבעת רם: תכנון ובנייה, באתר הכנסת.
מבט על קריית הממשלה מהר הרצל
ראבשבש

ראבשבש (בהונגרית: Rábasebes) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. כמו כפרים רבים באירופה גם בראבשבש מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 151 תושבים, ובשנת 2019 רק 72 תושבים.
יהודי ראבשבש

בראבשבש חיו 7 יהודים בשנת 1880
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת צ'ורנה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | צ'ורנה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • צקוהאזה • דר • אגייד • פאראד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד  • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סאן • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • ואג |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ראש צורים

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: יהודה ושומרון
מועצה אזורית: גוש עציון
גובה ממוצע: ‎918 מטר
תאריך ייסוד: 1969
תנועה מיישבת: הקיבוץ הדתי
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 978 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎3.2% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הרי ירושלים מוגדלת) ראש צורים(למפת הרי ירושלים רגילה) ראש צורים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ראש צורים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ראש צורים31°40′04″N 35°07′25″E﻿ / ﻿31.6678181831828°N 35.1235645720333°E﻿ / 31.6678181831828; 35.1235645720333  heמפת היישובים של מועצה אזורית גוש עציון (in English: Gush Etzion Regional Council) באדום - ראש צורים בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

מראה מקיבוץ עין צורים בגוש עציון בשנת 1947
פסל אופניים שהוכן בראש צורים לכבוד 40 שנים לקיבוץ, נובמבר 2010
שלטים בקיבוץ ראש צורים, בין השאר על מיקומו בשטחו של קיבוץ רבדים הישן
רֹאשׁ צוּרִים הוא התנחלות וקיבוץ בגוש עציון המשתייך לתנועת הקיבוץ הדתי.
היסטוריה

קיבוץ ראש צורים נוסד בשנת 1969 על חורבות קיבוץ עין צורים אשר נפל במלחמת העצמאות. ראש צורים הוא היישוב השני בגוש עציון המתחדש שלאחר מלחמת ששת הימים. המקום הוקם על קרקעות שחלקן נרכשו על ידי קק"ל וחלקן נתפסו על ידי הצבא. ליד הקיבוץ שוכן כפר ערבי חרבת זכריה ולצדו אתר מוסלמי מקודש.
השם ראש צורים, המזכיר את שמו של קיבוץ עין צורים (שהוקם מחדש בחבל לכיש), ניתן לו על פי הפסוק מדברי בלעם: "כִּי-מֵרֹאש צֻרִים אֶרְאֶנּוּ וּמִגְבָעוֹת אֲשוּרֶנוּ הֶן-עָם לְבָדָד יִשְכֹּן וּבַגוֹיִם לֹא יִתְחַשָּב" (במדבר כ"ג ט').
טקס העלייה לקרקע התקיים בט"ו באב תשכ"ט, 31 ביולי 1969, אך העלייה הממשית למקום התבצעה בג' בתשרי תש"ל, ולכן עד היום מציינים תושבי המקום את שני התאריכים. מייסדי הקיבוץ היו חברי גרעין נח"ל של הצופים הדתיים, והצטרפו אליהם בני הקיבוץ הדתי שגויסו לשנת שירות שלישית לצורך חיזוק היישוב.
היסטוריה > פרנסה

בראשית דרכו, התבסס הקיבוץ על חקלאות, אולם מפאת מחסור בקרקעות רבות מהאדמות שיועדו לעיבוד היו בשפלה בתחומי הקו הירוק. לצד החקלאות התפתחה תעשייה: מפעל לפנסי רכב "אור צורים", ומשנסגר המפעל, הוקם תחתיו מפעל "מי צורים" לטיהור מים. בשנים הראשונות להתיישבות התעוררה בעיית תעסוקה לנשות הקיבוץ ולגרעין בני עקיבא (יחדיו) שחיזק את המקום, ועל כן הוקם במקום מפעל תפירה לייצור תחתונים שעבד בקבלנות משנה עבור "עדין נויפלד".
בשנות התשעים סבל הקיבוץ מגל עזיבה גדול שאיים על המשך קיומו (במקום נותרו 25 משפחות בלבד), כדי לחזק את המקום הוקמה בקיבוץ שכונת הרחבה.
כיום

בבעלות הקיבוץ מספר ענפי משק: רפת חלב (העדר מונה 1000 פרות, עגלות ועגלים, ו-320 פרות נחלבות), לול תרנגולי הודו וכן גידול מטעים שונים, כרמים ליין וגידולי שדה באזור צומת אחים.
במקום מספר מוסדות חינוך, בהם אולפנת "בני עקיבא" לבנות בראשות הרב יהודה פלס ובית ספר "תלמוד תורה". רב הקיבוץ הוא הרב מרדכי ורדי המכהן גם כמלווה בקרן קולנוע שומרון.
בחודש אלול תשע"ח (2018) הוקמה בקיבוץ ישיבת דרישה, ישיבה גבוהה לנשים, שבשנת תשפ"א (2021) עברה לקיבוץ כפר עציון.
נכון ל-2022, הקיבוץ מונה כ-350 בתי אב.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  ראש־צורים - ישוב חדש על אדמות גוש עציון, דבר, 24 ביוני 1969
↑  דותן לוי, העליון הכריע במחלוקת על קרקעות בגוש עציון: יירשמו על חברה בת של קק"ל, באתר כלכליסט, 28 בנובמבר 2018
↑  הוחזר אתר היסטורי, דבר, 4 באוגוסט 1969
↑  מתנחלי ראש צורים מוחים על שיוכם ל"בני עקיבא", דבר, 10 באוגוסט 1969
↑  מתנחלי ראש צורים עלו על הקרקע במרכז גוש עציון, דבר, 31 ביולי 1969
↑  ידידה עם שלם, עלי צורים נוסטלגיה (עמוד 7), באתר קהילת  ראש צורים, ‏09/04/2016 (גיליון 1 תשע"ו
↑  יוסף ארנפלד, עניין אישי והפעם עם הרב מרדכי ורדי, באתר ערוץ 7, 3 בספטמבר 2022
↑    הודיה כריש חזוני, ‏גמרא בעיון ולימוד בהלכה: הכירו את הישיבה הגבוהה לנשים, בעיתון מקור ראשון, 27 בפברואר 2019.  שלמה פיוטרקובסקי, ‏"דרישה": השלב הבא בלימוד התורה לנשים כבר כאן, בעיתון מקור ראשון, 23 במאי 2021
| קיבוצי הקיבוץ הדתי |
| --- | --- | --- |
| שדות נגב | סעד • עלומים |  |
| דרום/מרכז | עין צורים • קבוצת יבנה • בארות יצחק |  |
| גוש עציון | כפר עציון • ראש צורים • מגדל עוז |  |
| עמק בית שאן | שלוחות • עין הנצי"ב • שדה אליהו • טירת צבי |  |
| הר הגלבוע | מעלה גלבוע • מירב |  |
| הגליל התחתון | לביא • בית רימון |  |
| מושבים שיתופיים | משואות יצחק • ניר עציון • בני דרום |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007388113005171  LCCN: no2009122592  VIAF: 25152199235814280804   WorldCat (עם VIAF): 25152199235814280804 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קריית המדע והטכנולוגיה על שם המלך עבד אל-עזיז

| --- | --- |
 מדינה:  ערב הסעודית 
 תקופת הפעילות:  1977–הווה (כ־47 שנים) 
 kacst.gov.sa
 
קריית המדע והטכנולוגיה על שם המלך עבד אל-עזיז (בערבית: مدينة الملك عبد العزيز للعلوم والتقنية) הוא ארגון, שפועל מריאד שבערב הסעודית והוקם ב-1977 בשם "המרכז הלאומי הסעודי למדע וטכנולוגיה, כעבור 8 שנים שונה השם ל"עיר המלך עבד אל-עזיז למדע וטכנולוגיה".
היסטוריה

בשנת 1977 הוקם המרכז הלאומי למדע וטכנולוגיה של סעודיה כארגון מדעי שאחראי לקידום המדע והטכנולוגיה בערב הסעודית, עם חלוף הזמן שונה שם המקום ל"עיר המלך עבד אל-עזיז למדע וטכנולוגיה" וב-1987 הצטרפה עיר המלך למועצה הבינלאומית למדע.
מכוני ומרכזי הארגון > מכונים

מתחם המחקר מחולק למכוני המחקר הבאים:
המכון לחקר אנרגיה אטומית
המכון לחקר מחשבים ואלקטרוניקה
המכון נפט ופטרוכימיה
המכון לחקר אנרגיה
המכון משאבים ופיתוח
המכון לאסטרונומיה וגיאופיזיקה
המכון לחקר החלל
מכוני ומרכזי הארגון > מרכזים

לארגון יש מרכזי מחקר רבים ושונים, בניהם נמנים:
מרכז החדשנות של GIS
המרכז הלאומי לחקר ננוטכנולוגיה
המרכז הלאומי לרובוטיקה ומערכות חכמות
המרכז הארצי לחקר מים
המרכז הלאומי למתמטיקה ופיזיקה
מרכז פיתוח טכנולוגי
המרכז הלאומי לאסטרונומיה
המרכז הלאומי לביוטכנולוגיה
המרכז הארצי לטכנולוגיות חקלאיות
המרכז הלאומי לטכנולוגיה סביבתית
המרכז הארצי להגנת מקרינה
המרכז הארצי לניהול פסולת רדיואקטיבית
מרכז המצוינות ליישומים אלחוטיים (בשיתוף פעולה עם אינטל)
מרכז המצוינות לפיתוח תוכנה (בשיתוף פעולה עם IBM)
מרכז המצוינות לחלל ואווירונאוטיקה (בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת סטנפורד)
מרכז המצוינות לחקר חיות הבר (בשיתוף פעולה עם רשות חיות הבר הסעודית)
מרכז המצוינות לננוטכנולוגיה (בשיתוף פעולה IBM)
מרכז המצוינות לייצור ננוטכנולוגיה (בשיתוף פעולה עם אינטל)
מרכז המצוינות לננוטכנולוגיה ירוקה (בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס)
מרכז המצוינות לביונוטכנולוגיה (בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת נורת'ווסטרן )
מרכז המצוינות לננורפואה (בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו)
המרכז למצוינות בביו-רפואה (בשיתוף פעולה עם בריגהאם אנד וימנ'ס הוספיטל)
מרכז המזרח התיכון לחיסכון באנרגיה (בשיתוף פעולה עם אינטל)
מרכז משותף לגנומיקה (בשיתוף פעולה עם האקדמיה הסינית למדעים)
פרויקטים

התוכנית הלאומית למדע, טכנולוגיה וחדשנות (NSTIP) היא שיתוף פעולה בין עיר המלך עבד אל-עזיז למדע וטכנולוגיה לבין משרד הכלכלה והתכנון הסעודי (אנ'). תוכנית זו אושרה על ידי מועצת השרים ב-2002. לתוכנית זו חמש עשרה טכנולוגיות אסטרטגיות שיעזרו להתפתחותה העתידית של ערב הסעודית.
פרויקטים > טכנולוגיה גרעינית

ב-1988 החל הארגון לפתח טכנולוגיה גרעינית, בשל כך הארגון פתח את המכון לחקר אנרגיה אטומית, המכון יעזור לערב הסעודית לפתח את האנרגיה גרעינית במדינה, המכון מחולק ל-4 מחלקות שונות, מחלקת הגנה מפני קרינה, מחלקת יישומים תעשייתיים, מחלקת כורים גרעיניים ובטיחות ומחלקת החומרים.
הערות שוליים

↑  "KACST GIS Innovation Center (GISTIC)| GIS projects | GIS Center | R&D Center in Saudi Arabia". GISTIC. נבדק ב-2015-02-24.
↑  "Atomic Energy Research Institute". Kacst.edu.sa. אורכב מ-המקור ב-2013-05-28. נבדק ב-2013-08-18.
↑  Getting Ready for Nuclear-Ready Iran - ßĘČ Google. 2005. ISBN 9781428916340. נבדק ב-2013-08-18.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007418723005171  ISNI: 0000 0000 8808 6435  LCCN: n99014512  SUDOC: 179946056  VIAF: 128025930   WorldCat (עם VIAF): 128025930 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קריית המדע והטכנולוגיה על שם המלך עבד אל-עזיז".