stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הנס ריכטר (אמן)
ביוגרפיה > גרמניה

ריכטר, יליד ברלין, החל ב-1912 במגעים ראשונים עם האמנות המודרנית באמצעות הפרש הכחול ובשנת 1913 דרך גלריית סלון הסתיו הגרמני הראשון וכתב העת "דר שטורם" בברלין. בשנת 1914 הושפע מהקוביזם. הוא תרם לכתב העת 'Die Aktion' ("הפעולה" בגרמנית) בברלין, ובמסגרת תערוכתו הראשונה הייתה במינכן בשנת 1916, פורסמה מהדורה מיוחדת של המגזין אודותיו. באותה שנה הוא נפצע והשתחרר מהצבא, נסע לציריך והצטרף לתנועת הדאדא.
ריכטר האמין שחובתו של האמן היא להיות פוליטי בעבודתו, להתנגד למלחמה ולתמוך במהפכה. בשנת 1917 עשה את עבודותיו המופשטות הראשונות. בשנת 1918, הוא התיידד עם ויקינג אגלינג, והשניים התנסו יחד בקולנוע. ריכטר היה מייסד שותף לאיגוד אמני המהפכה ("Artistes Radicaux") בציריך, 1919. באותה שנה כתב את ה "Prelude" הראשון שלו (תזמור של נושא המתפתח בסדרה של אחד עשר רישומים). בשנת 1920 היה חבר בקבוצת נובמבר בברלין ותרם לכתב העת ההולנדי דה סטייל.
לאורך הקריירה שלו, הוא טען שסרטו, Rhythmus 21, משנת 1921 הוא הסרט המופשט הראשון שנוצר אי פעם. טענה זו אינה נכונה: קדמו לו הפוטוריסטים האיטלקים ברונו קורה וארנאלדו ג'ינה בין השנים 1911 ו-1912 (כפי שהם מדווחים במניפסט העתידני של הקולנוע ), וכן עמיתו האמן הגרמני וולטר רוטמן אשר הפיק את Lichtspiel Opus 1 בשנת 1920. אף על פי כן, סרטו של ריכטר Rhythmus 21 נחשב לסרט מופשט מוקדם חשוב.
ביוגרפיה > ארצות הברית

ריכטר עבר משווייץ לארצות הברית בשנת 1940 והפך לאזרח אמריקאי. הוא לימד במכון לטכניקות בקולנוע במכללת הסיטי קולג' של ניו יורק.
בזמן שחי בניו יורק, ביים ריכטר שני סרטים עלילתיים, חלומות שכסף יכול לקנות (1947) ו-8x8: סונטת שחמט בשמונה תנועות (1957) בשיתוף מקס ארנסט, ז'אן קוקטו, פול בולס, פרנאן לז'ה, אלכסנדר קלדר, מרסל דושאן ואחרים, אשר צולמו חלקית על כר הדשא של בית הקיץ שלו בסאות'בורי, קונטיקט.
בשנת 1957 סיים לעבוד על סרט בשם Dadascope ובו שירים ופרוזות שנאמרו על ידי כותביהם: ז'אן ארפ, מרסל דושאן, ראול האוסמן, ריכרד הילזנבק וקורט שוויטרס.
לאחר 1958 בילה ריכטר חלקים מהשנה באסקונה, חלקים בקונטיקט וחזר לצייר.
בשנת 1963 ביים את הסרט הקצר "מהקרקס לירח" על האמן האמריקאי אלכסנדר קלדר.
בשנת 1965, ריכטר כתב ספר על תנועת הדאדא בשם Dada: Art and Anti-Art, שכלל גם את הרהוריו על יצירות האמנות בסגנון הנאו דאדא החדש.
ריכטר הלך לעולמו ב-1976 במינוסיו, ליד לוקרנו, שווייץ.
פילמוגרפיה

Rhythmus 21 (1921)
Rhythmus 23 (1923)
Rhythmus 25 (1925)
Filmstudie (1926) (פסקול מאת הנס הינץ שטוקנשמידט)
אינפלציה (1927)
Vormittagsspuk ("רוחות רפאים לפני ארוחת הבוקר", מלווה פסקול מאת פאול הינדמית ) (1928)
Zweigroschenzauber (1929)
The Storming of La Sarraz (תסריט בלבד, בבימויו של סרגיי אייזנשטיין, אבודה) (1929)
Rennsymphonie (1929)
Alles dreht sich, alles bewegt sich (1929)
כל יום (1929)
Neues Leben (1930)
רדיו אירופה (1931)
שלום כולם (1933)
Keine Zeit für Tränen (1934)
Vom Blitz zum Fernsenhbild (1936)
חלומות שכסף יכול לקנות (1947)
8x8: סונטת שחמט בשמונה תנועות (1957)
דדסקופ (1961)
מהקרקס לירח (1963)
ראו גם

דאדא
הערות שוליים

↑  "Magazine Features – Hans Richter, Dada Pioneer". Artnet.com. נבדק ב-2014-08-18.
↑  Haftmann, Werner (1978). Postscript to Dada: Art and Anti-Art. Thames & Hudson. ISBN 0-500-20039-4., p. 220
↑  "'The Futurist Cinema' Manifesto, 1916". Unknown.nu. נבדק ב-2014-08-18.
1 2  Haftmann, p. 222
↑  "Historic Films – Calder Foundation". נבדק ב-2017-05-30.
↑  Richter, Hans (1965). Dada: Art and Anti-Art. Thames & Hudson. ISBN 0-500-20039-4.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266896905171  BIBSYS: 90641657  BNE: XX1088043  BnF: cb12174449g (data)  CANTIC: a12323561  CiNii: DA00918776  GND: 118600435  HDS: 028061  ICCU: RAVV014774  ISNI: 0000 0001 2277 1875  LCCN: n50044733  LNB: 000003667  MusicBrainz: ff8070c3-9718-47b0-8975-97ecbcfd1a0b  NDL: 00454166  NKC: jo20010084836  NLA: 35693540  NLG: 99020  NTA: 068395477  PIC: 7041  RKD: 66692  SELIBR: 206637  SIKART: 4026129  SNAC: w6qf9k42  SUDOC: 030299551  Trove: 1045474  ULAN: 500018123  VIAF: 1146998283018941483   WorldCat (עם VIAF): 1146998283018941483
הנסיכה סופיה הראשונה: קללת הנסיכה אייבי

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  "הנסיכה סופיה הראשונה" מאת Disney Television Animation
 בימוי:  ג'יימי מיטשל
 תסריט:  קרייג גרבר, אריקה רוטשילד
 מדבבים:  ראו כאן
 מדבבים בעברית:  ראו כאן
 מוזיקה:  קווין קליאש
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Disney Television Animation
 שיטת הפצה:  direct-to-video 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 23 בנובמבר 2014 ישראל 17 ביולי 2015
 משך הקרנה:  כ-45 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית (הסרט דובב לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 סוגה:  סרט הנפשה ממוחשבת, סרט לכל המשפחה, סרט הרפתקאות, סרט מוזיקלי
 דף הסרט ב־IMDb
 
הנסיכה סופיה הראשונה: קללת הנסיכה אייבי (באנגלית: Sofia the First: The Curse of Princess Ivy) הוא סרט טלוויזיה אמריקאי בהנפשה ממוחשבת לכל המשפחה משנת 2014, מסוגת הרפתקה מוזיקלית, המבוסס על הסדרה "הנסיכה סופיה הראשונה" שהחלה את שידוריה בשנת 2013. הסרט בוים על ידי ג'יימי מיטשל, נכתב על ידי קרייג גרבר ואריקה רוטשילד, הולחן על ידי קווין קליאש והופק על ידי Disney Television Animation שבבעלות חברת וולט דיסני.
עלילת הסרט עוקבת אחר סופיה, שיוצאת יחד עם סדריק ואמבר אחותה החורגת להציל את ממלכת אינצ'נסיה לאחר שהנסיכה אייבי השתלטה עליה באמצעות פרפריה. במהלך הסרט מבוצעים על ידי הדמויות שלושה שירים מקוריים, ומופיעה בו רפונזל, נסיכת דיסני העשירית שהופיעה לראשונה בסרט "פלונטר" משנת 2010.
הסרט שודר לראשונה בארצות הברית בערוץ דיסני ב-23 בנובמבר 2014, במסגרת אירועי יום המשפחה, כאשר צפו בו כ-3.56 מיליון צופים. בישראל הסרט שודר לראשונה בדיבוב עברי ב-17 ביולי 2015 בערוץ דיסני ג'וניור. הסרט משמש גם כפרקים 18 ו-19 של העונה השנייה של הסדרה. בהשראת הסרט נוצר משחק רשת וספר, כמו כן הוא הופץ ב-DVD. אורך הסרט הוא כ-45 דקות.
תקציר העלילה

הסרט מתרחש כשנה לאחר אירועי הסרט "הנסיכה סופיה הראשונה: היה הייתה נסיכה", והוא עוקב אחר סופיה שמספרת לאחותה החורגת אמבר שהתליון שלה קסום ומאפשר לה לדבר עם חיות, כמו כן, במידת הצורך, מזמן את אחת מנסיכות דיסני. אמבר, שמקנאה שלסופיה יש את התליון, גונבת אותו ממנה ומנסה לזמן את רפונזל, אחת מנסיכות דיסני. לרוע המזל, גנבת התליון מסופיה נחשב כמעשה רע, ולכן שאמבר מנסה לזמן את רפונזל מגיעה במקומה הנסיכה אייבי, נסיכה מרושעת המתכננת להשתלט על ממלכת אינצ'נסיה ולהפוך אותה לשחור לבן.
במהרה, בעזרת פרפרים אפלים, הנסיכה אייבי השתלטה על הממלכה. כדי להציל את המצב, סופיה, אמבר וסדריק המכשף יוצאים למסע בו יצטרכו להשיג נשימה של דרקון, דבר שיכול להחזיר את המצב לקדמותו. במהלך המסע, אמבר וסופיה פוגשות את רפונזל בזכות התליון שמזמן אותה, אשר מעודדת את האחיות לא לוותר ולסכן את הכל. לבסוף, אמבר, סופיה וסדריק מצליחים להחזיר את המצב לקדמותו בעזרת שיתוף פעולה. בסיום הסרט אמבר אמרה לסופיה שהיא שמחה שהיא אחותה.
מדבבים

הדיבוב האנגלי בוים על ידי סם ריגל, ואילו הדיבוב העברי בוים על ידי תמי ברק והופק על ידי מעיין שניידר-משה.
| שם הדמות | מדבב/ת באנגלית | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- | --- |
| סופיה | אריאל וינטר | מייה קדוש |
| קלובר | ויין בריידי | גילן שחף |
| הנסיכה אמבר | דרסי רוז ברנס | לורן סביר |
| הנסיך ג'יימס | טיילר מרנה | נדב ירושלמי |
| המלך רולנד השני | טרוויס וילינגהם | מולי שולמן |
| בייליוויק | טים גאן | אוהד שחר |
| הנסיכה אייבי | אנה קאמפ | תמי ברק |
| המלכה מירנדה | שרה רמירז | טליה ברקאי |
| מיה | אשלי אקשטיין | טליה ברקאי |
| סדריק | ג'ס הארנל | לירון לב |
| רפונזל | מנדי מור | משי קלינשטיין |
| פלמביו | ג'ון מישל היגינס | גילן שחף |
| סמוקלי | סם ריגל | לורן סביר |
| הובווינג | גריי אנתוני ויליאמס | גילן שחף |
| נייטלייט | מייק וינגרט | דן קיזלר |
| אוורברן | אוליבר פלאט | גדי לוי |
| רובין | מגאן סטראנגה |  |
| השף אנדרה | רובין אטקין דאונס |  |
| שומר פחדן | קית' פרגוסון |  |
שירים

במהלך הסרט מופיעים שלושה שירים מקוריים, אשר הולחנו על ידי ג'ון קוואנו ונכתבו על ידי קרייג גרבר ומיכאל ג. שטרן. בדיבוב העברי כל השירים דובבו בניהולה של תמי ברק.
"ממלכה רק בשבילי" (A Kingdom of My Own)
"עשן וכנפיים" (Smoke, Wings and Fire)
"לסכן את הכל" (Dare to Risk it All)
מדיה נלוות

הסרט הופץ ב-DVD בארצות הברית ב-24 בפברואר 2015, יחד עם שלושה פרקים מתוך הסדרה. כמו כן, צורפה אליו שרשרת פרפרים מחליפת צבעים.
בהשראת הסרט נוצר משחק רשת בו באמצעות דמותה של אמבר או סופיה צריך לאסוף את הפרפרים של הנסיכה אייבי מהארמון. אם מצליחים לעבור את כל שלבי המשחק, הזוכה יכול להדפיס דף צביעה של סופיה מתוך הסרט. כמו כן, נכתב ספר המספר את עלילת הסרט על ידי קרייג גרבר וקתרין הפקה, כאשר הוא אויר על ידי גרייס לי. הספר תורגם לעברית על ידי סיגל גפן ויצא לאור בישראל על ידי "ידיעות ספרים" בשנת 2015.
הערות שוליים

↑  שרה ביבל, Sunday Cable Ratings: 'The Walking Dead' Wins Night, 'Talking Dead', 'Real Housewives of Atlanta', 'Homeland', 'The Newsroom' & More, באתר TV by the Numbers‏, 25 בנובמבר 2014
↑  עדכון על שידור הסרט, בעמוד הפייסבוק של דיסני ג'וניור ישראל, 16 ביולי 2015
1 2  הנסיכה סופיה הראשונה - לסכן את הכל, בערוץ היוטיוב של דיסני ג'וניור ישראל, 27 במרץ 2018
↑  הנסיכה סופיה הראשונה - ממלכה רק בשבילי, בערוץ היוטיוב של דיסני ג'וניור ישראל, 9 באפריל 2018
↑  הנסיכה סופיה הראשונה - עשן וכנפיים, בערוץ היוטיוב של דיסני ג'וניור ישראל, 20 בפברואר 2018
↑  ארט אדי, Sofia The First: The Curse of Princess Ivy Arrives on Disney DVD February 24th, 2015, באתר Life of Dad‏, 17 בפברואר 2015
↑  Sofia the First: Curse of Princess Ivy - Get Back Your Amulet (Disney Junior Games), באתר יוטיוב, 11 בספטמבר 2016
↑  הנסיכה סופיה הראשונה: קללת הנסיכה אייבי, באתר עברית
הפלמנקו האחרון

הפלמנקו האחרון הוא ציור מעשה ידי שרלוטה בורשובה. את הציור ציירה בורשובה בגטו טרזינשטט. בתמונה מצוירת קתרינה פרנק (ואן דן ברג), יהודיה הולנדית שגורשה ממחנה וסטרבורק לטרזינשטט עם בנה. בורשובה שציירה בגטו, הציעה לפרנק לדגמן עבורה לאחר שהבחינה בה מטיילת עם בנה ברחובו הראשי של הגטו.
קתרינה פרנק

פרנק אחות במקצועה ונשואה טרייה גורשה למחנה הריכוז וסטרבורק, כשהיא בהיריון עם בנה הבכור. את בנה קלירנס ילדה ב-3 במאי 1943. בעלה ז'אן פרנק ראה את בנו פעם אחת לפני שגורש לסוביבור.
פרנק אם לתינוק הופרדה מבעלה. היא צוותה לעבודה בלהקת הבידור של המחנה. המליצו עליה מכרים מרוטרדם שידעו כי בעברה הייתה רקדנית, והיא הוצגה בפני וילי רוזן ואריך ציגלר, שני מוזיקאים יהודים גרמנים, שהיו אחראים על צוות הבידור בווסטרבורק. רוזן וציגלר העלו סדרת הופעות ומערכונים קצרים שהוצגו בפני קציני אס אס ואסירי המחנה.
באחת ההופעות צפה בה אדולף אייכמן. לאחר ההופעה ביקש אייכמן לפגוש את פרנק, הרקדנית. הוא האזין לסיפורה והבטיח לה כי תישלח לטרזיינשטט ותשהה שם עד סוף המלחמה. היא ובנה נשלחו לטרזינשטט באביב 1943. ברשותה היה מעיל פרווה שנתן לה אביה ובו הסתירה מטבעות זהב. פרנק ובנה שוכנו באחד מהאולמות בו שהו אסירים. פרנק טיילה עם בנה בגטו ורבים מהאסירים היו ניגשים לראותו.
הפלמנקו האחרון

האמנית שרלוטה בורשובה ניגשה לפרנק בעת שטיילה עם בנה, סיפרה לפרנק כי היא עובדת על סדרת איורים של רקדניות וריקודים ושאלה את פרנק אם תסכים לדגמן עבורה. בסטודיו שאלה בורשובה את פרנק אם היא יודעת לרקוד פלמנקו. בטרזיינשטט רקדה פרנק את ריקוד הפלמנקו האחרון. בורשובה ביקשה מפרנק לדגמן עבורה שוב, שכן הציור הבא צויר בשביל מפקד המחנה. פרנק דגמנה עבורה את מאדאם באטרפליי.
את הציור ואת דיוקן קלירנס שציירה בורשובה תרמה פרנק ליד ושם בעת ביקורה היחיד בארץ.
באחד מביקוריו של אייכמן בטרזיינשטט, הוא נתקל בציור וזיהה את פרנק. היא זומנה למשרדו של מפקד המחנה ושוב נפגשה עם אייכמן. היא הופתעה שאייכמן זכר אותה. הוא ביקש לעזור לה ופרנק ובנה הועברו לחדר פרטי. היא הייתה לאם בית האחראית לקבוצת יהודים דנים מתנועת החלוץ. ממשלת דנמרק תמכה ביהודים שנשלחו לטרזינשטט ושלחה סלי מזון. פרנק ובנה ניצלו גם הודות לכך.
לאחר המלחמה

עם שחרור טרזינשטט החלימה פרנק ממחלת הטיפוס שלקתה בה בשבועות האחרונים בהם למאסרה במחנה. חיילים אמריקנים, העסיקו אותה כמתורגמנית, והיא הוטסה חזרה להולנד1952
בשנת 1953 נישאה פרנק שנית. בעלה השני, אב וסב לבנות ולנכדות.
בורשובה חזרה לפראג שם חיה עד מותה בשנת 1983.
ביוגרפיה

שן-דר, הפלמנקו האחרון, יד ושם,יולי 1999
הערות שוליים

1 2 3  Art: Lotka Burešová and her Terezín Friends, Leo Baeck Institute (באנגלית אמריקאית)
1 2 3 4  הפלמנקו האחרון, באתר www.yadvashem.org
הר דגרפלדט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  238 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  הרי טולה 
 קואורדינטות:  66°58′00″S 51°01′00″E﻿ / ﻿66.9667°S 51.0167°E﻿ / -66.9667; 51.0167
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהר דגרפלדט(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהר דגרפלדט
 
הר דגרפלדט (באנגלית: Mount Degerfeldt) הוא הר בהרי טולה, בארץ אנדרבי שבאנטארקטיקה.
ההר ממוקם 7 קילומטרים מדרום להר סטורר.
גובהו של ההר 238 מטרים מעל פני הים; הר דאנג'י הוא ההר ה-5,544 בגובהו באנטארקטיקה.
היסטוריה > גילוי ומיפוי ההר

ההר מופה בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת החקר האנטארקטית הלאומית של אוסטרליה בשנת 1956.
היסטוריה > מקור השם

שמו של ההר ניתן לו על ידי ועדת השמות האנטארקטיים של אוסטרליה.
ההר נקרא על שמו של קארל לארסן דגרפלדט (Carl Larsson Degerfeldt), שהיה איש צוות באוניית המחקר "דיסקברי", אשר שימשה את משלחת המחקר הבריטית, האוסטרלית והניו זילנדית לאנטארקטיקה, אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1929–1931.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  מידע גאוגרפי והיסטורי
1 2  הרי אנטארקטיקה לפי גובהם
| הרי טולה |
| --- | --- | --- |
| הרים | אולדפילד • בונד • בסט • ברטלט • דגרפלדט • דנהאם • דאנג'י • הארדי • הארווי • המפסון • מוריסון • מילר • סוקק • סטורר • פורטאוס • פיתגורס • קייזר • קינג • רודס • ריידר • ריסר-לארסן |  |
| רכסי הרים | פיקוק |  |
| נונאטאקים | הארווי |  |
המצור על סבסטופול (1941–1942)

מצור סבסטופול במלחמת העולם השנייה הוא המצור הגדול השני שעבר על עיר זו, כשהמצור הקודם היה בעת מלחמת קרים. המצור היה חלק מהקרב הראשון על חצי האי קרים במלחמה זו.
רקע

סבסטופול שוכנת בחצי האי קרים והיא עיר נמל חשובה מאוד מבחינה אסטרטגית בים השחור ומשמשת כבסיס הבית העיקרי של צי הים השחור. קרבתו של חצי האי קרים לשדות הנפט הרומניים בפלוישט כמו גם האיום שיצר צי הים השחור על התעבורה הימית של כוחות הציר בחזית הדרומית של ברית המועצות, גרמו להיטלר ולפיקוד הצבאי הגרמני להורות על כיבוש חצי האי.
המצור

סבסטופול הייתה מבוצרת היטב עם מלאי מזון ותחמושת גדולים. הגרמנים לא הצליחו לכבוש את העיר בהסתערות הראשונה, ולכן החל מצור ארוך על העיר, שנמשך מ-12 בספטמבר 1941 עד 4 ביולי 1942. בסופו של דבר, הצליחו הנאצים לכבוש את העיר, אחרי קרבות קשים.
בנובמבר 1941 יצאה מנמל העיר ספינת ארמניה ועל סיפונה אלפי פצועים ופליטים. תוך זמן קצר הספינה הותקפה על ידי לופטוופה והוטבעה.
כתוצאה מעמידת הגבורה של המגינים הסובייטיים, והתמשכות הלחימה סביב סבסטופול, לא ניתן היה לשחרר את הארמייה ה-11 של הוורמאכט, שפעלה בחצי האי קרים, להשתתף בשלב הראשון של מבצע מקרה כחול (המתקפה הגרמנית בדרום ברית המועצות, שהחלה ב-28 ביוני 1942), והיא נשלחה בסופו של דבר צפונה, לסייע במצור על לנינגרד.
הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל

| --- | --- |

 פקולטה
 תקופת הפעילות:  1954–הווה (כ־70 שנה) 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°46′28″N 35°01′18″E﻿ / ﻿32.774333333333°N 35.021638888889°E﻿ / 32.774333333333; 35.021638888889
 ae-www.technion.ac.il
  (למפת חיפה מוגדלת) הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל(למפת חיפה רגילה) הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל(למפת הגליל המערבי רגילה) הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל(למפת הגליל המערבי מוגדלת) הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל
 
דגם של טיל החץ, שנמצא בעבר ליד הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל
הפקולטה להנדסת אווירונוטיקה וחלל של הטכניון בחיפה נוסדה בשנת 1954, והיא עוסקת בהכשרה של מהנדסי אווירונאוטיקה המתמחים בתחום התעופה והחלל. דקאן הפקולטה היא פרופ' דניאלה רווה.
היסטוריה

הפקולטה הוקמה בשנת 1954 כמחלקה להנדסה אווירנאוטית לאחר שפרופסור סידני גולדסטיין שכנע את נשיא הטכניון בזמנו יעקב דורי ואת ראש הממשלה דוד בן-גוריון בחשיבותה. הפקולטה התרחבה והתפתחה במהירות, במקביל להתפתחותם של התעשיות האווירונאוטיות בישראל. לאחר מלחמת ששת הימים התרחבה הפקולטה בעקבות הגדילה בהיקף הפעילויות בהנדסה אווירונאוטית בפיתוח ובייצור מערכות מוטסות בתעשייה האווירית, ברפאל, ובתעשיות הביטחוניות. עם תחילת הפיתוח והייצור של מטוסים תוצרת ישראל בתעשייה האווירית, גדל הביקוש למהנדסים אווירונאוטיים לצורך בביצוע מחקרים ופיתוחי תשתית רבים.
בשנת 2017, הפקולטה להנדסת אווירונוטיקה וחלל של הטכניון דורגה מקום 8 בעולם בדירוג שנגחאי.
מעבדות

בפקולטה מספר מעבדות המשמשות לצורכי לימוד ומחקר:
המעבדה לפלסמות אווירו-חלל - הוקמה בשנת 2015 לביצוע תוכנית מחקר ופיתוח של מתקני פלסמה זעירים לשימושי הנעה. כוללת תא ואקום באורך של 1 מטר וקוטר של 0.6 מטר, בעל חלונות לתצפית וכניסות לחיבורי חשמל, אשר מסוגל בפחות משעה להשיג לחץ עבודה של 6–10 מיליבר. בנוסף המעבדה מצוידת בספקי כוח המאפשרים ייצור של פלסמה בזרם ישיר, פולסי, ומתחלף. המעבדה מצוידת במספר מכשירי מדידה ייחודים, בהם מד דחף מיקרו-ניוטוני ומצלמת ICCD עם זמן צילום של מתחת ל-5 ננו-שניות.
מעבדת אווירודינמיקה - נוסדה בשנות ה-60, וכוללת 4 מנהרות רוח: שתיים בתחום הלא דחיס (M<0.3), אחת בתחום העבר-קולי (0.35<M<1.1), ואחת בתחום העל-קולי (1.6<M<3.5)
מעבדה לניווט אוטונומי וחישת עולם (ANPL)
מעבדת מבנים - כוללת 3 מכונות העמסה MTS (100, 250 ו-500 kn) המאפשרות בחינה של העמסה דינאמית, העמסה סטטית, העמסה תרמית, קריסה ותנודות.
מעבדה לחומרים רכים
מעבדה לבקרת טיסה
מעבדת הנעה ושריפה - כוללת מספר תאי ניסוי מוגנים, המאפשרים ביצוע ניסוי ירי סטטי של מנועים מעבדתיים. למעבדה קווי אספקה לאוויר וגזים שונים בלחץ גבוה. מחמם אוויר לניסויי מגח סילון ובריכה לניסויי הנעה ימית, כמו כן אמצעי מדידה ואנליזה תרמית מתקדמים.
מעבדה לטורבו-מכונות ומעבר חום
מעבדה למערכות חלל מבוזרות - מתקני הניסוי של המעבדה כוללים שולחן אוויר, מודלים של לוויינים, חיישנים ומכשור אופטי.
מעבדה למערכות אוטונומיות שיתופיות - נוסדה בשנת 2009 לצורך ניסויים ובחינה של תוצאות תאורטיות להנחיה ובקרה של כלים אוטונומיים. המעבדה כוללת שני מתקני ניסוי. כל אחד מוקף בחיישני תנועה העוקבים אחר תנועת הכלים בזמן אמת במתקן וברמת דיוק גבוהה.
מעבדה חישובית למבני אוויר חלל
בוגרי הפקולטה

יצחק גת - מנכ"ל רפא"ל לשעבר
אלוף' (מיל) דוד עברי - מפקד חיל האוויר
יאיר רמתי - חתן פרס ביטחון ישראל ומראשי פרויקט החץ
עוזי רובין - חתן פרס ביטחון ישראל ומראשי פרויקט החץ
יגאל שילון - איש טלוויזיה וקולנוע ישראלי. מנחה לשעבר של התוכנית "פספוסים"
מיזם לוויין הטכניון

באמצע שנות ה-90 החלו סטודנטים בטכניון במאמץ פיתוח לוויין זעיר בהסתמך על טכנולוגיות חלל חדישות. הסטודנטים, בליווי אנשי הסגל, בנו לוויין שמשקלו 50 ק"ג ואשר צורך פחות מ-17 ואט. מרבית החומרה ללוויין נתרמה על ידי חברות ישראליות, שרצו לבחון רעיונות חדשים ופיתוחים מקוריים בסביבת חלל, על גבי לוויין. הרעיון, היוזמה והפיתוח היו של פרופסור גיורא שביב, פרופסור חיים אשד ומר משה שחר.
עלות הפיתוח של שני הלוויינים עמדה על כ-8 מיליון דולר. הלוויין הראשון שנבנה שוגר על גבי טיל רוסי במרץ 1995. השיגור נכשל והלוויין לא הצליח להגיע למסלול. הלוויין "טכסאט-2" שנבנה בעקבותיו שוגר בהצלחה ביולי 1998 ופעל במשך 11 שנים, עד 2010.
הלווין הוא פרי פיתוח של הטכניון, במסגרת מכון אשר לחקר החלל, בשיתוף עם המחלקה לפיזיקה, הפקולטה להנדסה אווירונאוטיקה וחלל, סוכנות החלל הישראלית, המינהל למחקר, פיתוח אמצעי לחימה ותשתית טכנולוגית ותעשיות חלל שונות בארץ, בראשן התעשייה האווירית לישראל. בתכנון הלוויין ובבניית מערכותיו השתתפו מספר מומחים וסטודנטים מהטכניון. הניסויים היו מהראשונים מסוגם בעולם.
פרופ' פנחס גורפיל מהפקולטה להנדסת אווירונוטיקה וחלל ומכון אשר לחקר החלל בטכניון מקדם מיזם לבניית 3 ננו לוויינים ניסויים בשם SAMSON, (משקל כל אחד כ-6 ק"ג והם יבנו כתיבות בגודל 10X20X30 ס"מ). הלוויינים נועדו לבחון את היכולת לטוס במבנה משותף בגובה כ-600 ק"מ, לתמרן בחלל עם מנועים זעירים בטווח זמן ארוך ולבצע משימת גיאולוקציה (איתור). הננו לוויינים "סמסון" אלפא, ביתא וגאמא מיועדים לשיגור ב-2018 במשגר ההודי "PSLV".
דיקני הפקולטה

| תקופת כהונה | שם |
| --- | --- |
1958–1960: יוסף זינגר
1964-1965: יוסף רום
1965-1967: יוסף זינגר
1970-1968: יוסף רום
1971-1973: אליהו נסים
1974-1975: אבינועם ליבאי
1976: יוסף רום
1978-1979: אליהו וסרשטרום
1979-1980: אליהו נסים
1982-1981: שמואל מרחב
1983-1984: אברהם כוגן
1985-1986: מנחם ברוך
1987-1988: דניאל וייס
1989-1990: אבינועם ליבאי
1991-1992: יוסף שנער
1993-1994: יצחק בר-יצחק
1995-1998: אביב רוזן
1999-2003: תנחום וולר
2004-2006: דן גבעולי
2006-2010: עומרי רנד
2010-2013: יורם טמבור
2013-2015: יעקב אושמן
2015-2017: יעקב כהן
2017-2020: יצחק פרנקל
2020-2023: טל שימא
2023-הווה: דניאלה רווה
לקריאה נוספת

יובל לפקולטה להנדסה אווירונאוטיקה וחלל, יעף 94, 2004, עמ' 30–31.
הערות שוליים

↑  הטכניון – במקום השמיני בעולם בהנדסת אווירונוטיקה, הטכניון, 2 ביולי 2017
↑  מעבדת אווירודינמיקה - תשתיות
↑  הודעת הטכניון על הפסקת פעילות הלווין
↑  SAMSON באתר המכון לחקר חלל
↑  אתר הפקולטה
↑  אתר הכנסת
↑  אתר הפקולטה
1 2  פרופ' אבינועם ליבאי, באתר פרס ישראל
↑  "פרופ’ ויס מהטכניון מונה לתפקיד המדען הראשי של משרד המדע"
↑  אתר זוכרים
↑  "מהקונקורד לכיפת ברזל"
↑  חדשות הפקולטה
↑  פרופ' אברהם כוגן, מראשוני הפקולטה להנדסה אווירונאוטית בטכניון, 1921-2009
↑  עדכון באתר הפקולטה
תמונה פנורמית של הכניסה לפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל
הר אדרד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  אדרד, מלך אנגליה 
 גובה:  2,195 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  רכס דאגלס 
 קואורדינטות:  70°35′00″S 69°00′00″W﻿ / ﻿70.5833°S 69°W﻿ / -70.5833; -69
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמההר אדרד(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמההר אדרד(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהר אדרד(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהר אדרד
 
הר אדרד (באנגלית: Mount Edred) הוא הר נישא המכוסה קרח, המהווה את הקצה הדרומי של רכס דאגלס באי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.
ההר ממוקם במרחק 16 קילומטרים מקו החוף, של מפרץ ג'ורג' השישי.
גובהו של ההר 2,195 מטרים מעל פני הים. ההר הוא ההר התשיעי בגובהו בארץ אלכסנדר (הר קאלה גבוה ממנו, והר ספיבי נמוך ממנו).
היסטוריה > גילוי ההר

ההר נצפה לראשונה על ידי לינקולן אלזוורת' במהלך טיסתו הטרנס-אנטארקטית ב-23 בנובמבר 1935.
ההר מופה לראשונה בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו בטיסה זו על ידי ו. ל. ג'י. ג'וארג (W.L.G. Joerg).
הצד המזרחי של ההר נסקר לראשונה על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם בשנת 1936, ונסקר בשנית על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד בשנת 1949.
הצד המערבי של ההר מופה כולה בהתבסס על תצלומי האוויר שצולמו על ידי משלחת החקר האנטארקטית רון, בין השנים 1947–1948, ועל ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד בשנת 1960.
היסטוריה > מקור השם

אנשי סקר שטחי חסות איי פוקלנד קראו להר על שמו של אדרד שמלך באנגליה משנת 946 ועד שנת 955; וזאת בדומה לאתרים אחרים ברכס דאגלס הנקראים על שמם של מלכים סקסוניים.
ראו גם

הר אתלוולף
הר אתלרד
הר אתלסטאן
הר אגברט
רכס אתלברט
הר אלפרד
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  מידע על מקור שם ההר
הנסיכה פיונה

| --- | --- |

 הופעה ראשונה:  שרק (2001)
 הופעה אחרונה:  שרק לנצח (2010)
 יוצרים:  ויליאם סטייג
 גילום הדמות:  קמרון דיאז, הולי פילדס 
 דיבוב:  קמרון דיאז
 דיבוב בשפה העברית:  שרונה נסטוביץ' (בשלושת הסרטים הראשונים ובסרט חג שמח עם שרק) דקלה הדר (שרק לנצח)
 מידע
 כינויים:  נסיכה
 גיל:  29 שנה 
 מקום לידה:  הרחק הרחק מכאן 
 גזע:  אדם (בעבר) עוג (בהווה)
 מין:  נקבה
 צורה:  עוג 
 אזרחות:  הרחק הרחק מכאן (בעבר)
 דמויות קשורות
 משפחה:  הארולד (אב) ליליאן (אם) ארתור פנדרגון (בן דוד) שרק (בעל) פרגוס (בן) פרקל (בן) פלישיה (בת)
 חברים:  חמור, דרקונית וחתול. פרקוואד (ארוס ליום אחד) מקסים (ארוס ליום אחד)
 אויבים:  פרקוואד, הפיה, מקסים ועוץ לי גוץ לי.
 
הנסיכה פיונה (באנגלית: Princess Fiona) היא דמות בדיונית מתוך סדרת סרטי "שרק". היא מדובבת באנגלית על ידי השחקנית קמרון דיאז.
פיונה היא בתם של המלך הארולד והמלכה ליליאן, שנשלחה בצעירותה למגדל המוגן על ידי דרקון בשל קללה שהוטלה עליה ושיבשה את מהלך חייה. על פי הקללה, רק נשיקה מנסיך אמיץ ויפה תואר תוכל להסירה.
במהלך סדרת הסרטים פיונה ניצלת, מחליטה החלטות לגבי המשך חייה, מתחתנת עם שרק, חוזרת לבית הוריה – בממלכה "הרחק הרחק מכאן" ונלחמת מול הפיכה המאיימת להפיל את השלטון.
בסרטים > שרק

פיונה שוכבת במגדל גבוה המוקף בלָבה ובדרקונית ששומרת עליו יום וליל. יום אחד, אחרי מאמצים רבים, מגיע אביר ומציל אותה יחד עם חמור שלא מפסיק לדבר. מאוחר יותר, פיונה מגלה שהאביר הוא בעצם שרק – עוג אכזרי וקר רוח שנשלח על ידי לורד להצילה וכך כל תקוותיה לנסיך יפה תואר ולהסרת הקללה נמוגות.
במשך המסע שהיא עוברת עם שרק והחמור, פיונה מבינה אט אט את רגשותיו של שרק ונקשרת אל אופיו האצילי ואל טוב ליבו שמוחבא רוב הזמן. היא נאלצת להסתיר את סודה – הפיכתה לעוגית יום יום אחרי שקיעת השמש. יום אחד, כשהחמור מגלה זאת, היא מטיחה בעצמה האשמות וקוראת לעצמה בכינויים. שרק שומע את השיחה וחושב שמדובר עליו. הוא נעלב קשות ויום למחרת מביא את פיונה אל הלורד פארקוורד.
פיונה, שלא אוהבת כלל וכלל את הלורד הנמוך והמכוער, מסכימה להתחתן עמו ואף דורשת שהחתונה תתקיים עוד באותו היום. הלורד מסכים ובמשך היום היא נערכת לחתונה הכואבת.
רגע לפני הסכמתה להיות אשתו של פארקוורד, שרק מתפרץ לכנסייה וקורא "אני מתנגד!". הוא מספר לפיונה על רגשותיו האמיתיים והם מתנשקים ברגע בו השמש שוקעת. להפתעתה של פיונה, אחרי הנשיקה היא נשארת עוגית אך עם אהבה אמיתית בליבה.
הסרט נגמר בחגיגות החתונה שלה ושל שרק.