stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיקוד העורף

| --- | --- |
 
 פרטים
 כינוי:  הגנה אזרחית
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צבא הגנה לישראל
 סוג:  פיקוד מרחבי
 בסיס האם:  מחנה רחבעם
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  17 בפברואר 1992 – הווה (33 שנים) 
 נוצרה מתוך:  הג"א - הגנה אזרחית (1948–1992)
 מקים היחידה:  אלוף זאב ליבנה
 נתוני היחידה
 כוח אדם:  65,000 חיילי מילואים
 פיקוד
 יחידת אם:  המטה הכללי
 דרגת המפקד:    אלוף
 מפקד נוכחי:  רפי מילוא
 מפקדים:  רשימת מפקדים
תג פיקוד העורף
דגל החיל של פיקוד העורף
יחידת החילוץ וההצלה הארצית של פיקוד העורף מצילה את אחד מנפגעי רעידת האדמה בהאיטי (2010)
תרגיל של פיקוד העורף נגד נפילת טיל עם ראש קרבי בלתי קונבנציונלי
פיקוד העורף (בר"ת: פַּקְעָ"ר) הוא פיקוד מרחבי בצה"ל אשר הוקם ב־17 בפברואר 1992‏, ועוסק בהגנה אזרחית.
ייעודו של פיקוד העורף הוא חיזוק החוסן הלאומי והצלת חיים. הפיקוד עושה זאת על ידי הכנת המרחב האזרחי טרם עימות, תמיכה במרחב האזרחי בעת עימות תוך ביצוע פעולות חילוץ והצלה באירועי תקיפת העורף, וסיוע לשיקומו המהיר של המרחב האזרחי אחר הסתיים עימות. פיקוד העורף מפרסם הנחיות שוטפות להתגוננות אזרחית, במיוחד בעתות חירום, ומפעיל מוקד חירום טלפוני שמספרו 104.
הפיקוד הוקם בעקבות מלחמת המפרץ, שבה התממש איום עיקרי על העורף. עד להקמת הפיקוד, היה הטיפול בעורף באחריות מקחל"ר – מפקדת קצין חייל ראשי להתגוננות אזרחית (הג"א) והגמ"ר – הגנה מרחבית. לאחר מלחמת המפרץ אוחדו ארגונים אלו והוקם פיקוד העורף. מאז הקמת פיקוד העורף נעשו מאמצים רבים על מנת להפכו לגוף אזרחי אולם נכון ל-2015 גוף אזרחי זה עדיין לא הוקם.[דרושה הבהרה] על פי מחלקת ארגון באגף התכנון, פרשנות משפטית לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א-1951, מעלה כי מפקד פיקוד העורף כפוף, כראש הג"א, לשר הביטחון ולפי הגדרות הצבא, הוא כפוף לרמטכ"ל.
בראש הפיקוד עומד קצין בדרגת אלוף. מפקד הפיקוד הנוכחי הוא אלוף רפי מילוא. מפקדת הפיקוד במחנה רחבעם הסמוך לרמלה.
הגדרת התפקיד

ייעוד הפיקוד ותפקידיו מגולמים בחוק הג"א (1951), ובשורה ארוכה של תקנות והחלטות ממשלה נוספותאשר לפי פרשנות הצבא מגדר כך:
פיקוד העורף הוא גוף צבאי, המשמש הלכה ולמעשה כשלוש ישויות ארגוניות:
שירות התגוננות אזרחית, בכפיפות ישירה לשר הביטחון, וכהגדרתו בחוק הג"א.
פיקוד מרחבי, כהגדרתו בהוראות הפיקוד העליון: הפיקוד המרחבי.
קצין חיל ראשי וסמכות מקצועית צה"לית בנושא ההתגוננות האזרחית, החילוץ, האב"ך בעורף האזרחי, מיגון, חומרים מסוכנים והצלה בעורף.
בנוסף לכך משמש מפקד פיקוד העורף קצין מטה מקצועי במטה הכללי. מבחינה תפקודית משלב פיקוד העורף בייעודו הן הפעלת כוח, הן בניין הכוח והן הכנת המרחב האזרחי לחירום.
כתוצאה מכך פיקוד העורף אחראי על הפעלת אזעקה המורה על כניסה למרחב מוגן. בנוסף לדרך העיקרית, של אזעקה באמצעות צופרים, פותחו במהלך השנים דרכי אזעקה נוספות, תוך ניצול התפתחות טכנולוגית: בהן הודעה בשידורי הרדיו והטלוויזיה, הודעה במסרון וביישומון ומערכת צבע אדום (ראו הרחבה בערך אזעקת מלחמה בישראל).
נוסף לתפקידים אלה, פיקוד העורף מהווה את הזרוע הארגונית של המדינה בטיפול באירועי חירום כגון רעידת אדמה או קריסת מבנים. גדודי החילוץ שלו נקראים לפעולה במקרים של אסון המוני קשה כדוגמת אסון ורסאי.
מבנה > כוחות

תחת הפיקוד העורף פועלת חטיבת חילוץ, המאגדת בתוכה ארבעה גדודי חילוץ והצלה המורכבים מחיילים בשירות סדיר וכן שתי חטיבות חי"ר במילואים שאחראיות בזמני חירום על מרחב העורף בצפון ובדרום כאשר ייעודם הוא פעילות ככוח לוחם בעורף להגנת יישובי גבול הצפון והדרום וסיוע לתושבי היישובים בשעת חירום.
בנוסף לחטיבת החילוץ, פועלים תחת פיקוד העורף כוחות מילואים אשר כוללים 2 חטיבות חי"ר קלות (8 גדודים) 26 גדודי חילוץ, 13 גדודי אב"כ (בתהליך הסבה לגדודי חילוץ), 26 יחידות צבאיות לבתי חולים ו-6 יחידות לוגיסטיות מרחביות.
| חטיבות פיקוד העורף> תג | חטיבות פיקוד העורף> שם | חטיבות פיקוד העורף> מספור | חטיבות פיקוד העורף> יחידת אם | חטיבות פיקוד העורף> גדודים | חטיבות פיקוד העורף> מפקד מכהן | חטיבות פיקוד העורף> הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
חטיבות סדירות
|  | חטיבת החילוץ וההדרכה |  |  | גדוד קדם (489) גדוד שחר (498) גדוד רם (668) גדוד תבור (894) | שלומי בן יאיר | חטיבת חילוץ והצלה קרבית סדירה |
חטיבות מילואים
|   | חטיבת החי"ר הצפונית | 5692 | מחוז צפון | גדוד 982 גדוד 9214 גדוד 9239 גדוד 9311 | גור רוזנבלט |  |
|  | חטיבת דניאל | 6050 | מחוז דרום | גדוד 419 גדוד 5032 גדוד 5704 גדוד 7109 | שילה אדלר |  |
מבנה > מחוזות הפיקוד

השטח שנמצא תחת אחריות פיקוד העורף מחולק לחמישה מחוזות: צפון, חיפה, דן, ירושלים המרכז, ודרום. כל אחד מהם פועל בשיתוף פעולה עם ארגוני החירום והעזר האזרחיים במרחבו (מד"א, כב"ה, משטרת ישראל), כמו גם עם הרשויות המקומיות, בשגרה ובחירום. תפקיד המחוז הוא להכין ולהנחות את האוכלוסייה ומוסדותיה להתגוננות אזרחית ולמצבי חירום, במטרה להציל חיים; בנוסף בעת מלחמה מפקדת המחוז אחרית לתכלל את האירועים הנגרמים עקב מלחמה בעזרת גדודי חילוץ וגדודי אב"כ ויחידות בתי החולים הכפפות למחוז.
המחוזות מקבילים לרוב למחוזות המשטרתיים ופועלים בשיתוף פעולה עמם, 95% מהחיילים הם במילואים. המחוזות מחולקים ל-20 נפות, כאשר כמעט כל נפה מקבילה למרחב משטרתי.
בחודש ינואר 2016, החליט הרמטכ"ל, גדי איזנקוט, על סגירת מחוז מרכז ואיחודו עם מחוז ירושלים, באוגוסט הסתיים תהליך איחוד המחוזות, המפקד הראשון של המחוז המאוחד, שנקרא מחוז ירושלים והמרכז, היה אל"ם רמטין סבטי.
כלל מחוזות הפיקוד:
מבנה > מחוזות הפיקוד > מחוז הצפון

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
אפרים מושקטו: 
| אבי בורגר | 1999 - 2002 |  |
| חובב צברי | 2002 - 2005 |  |
| יוסי לוצ'י | 2005 - 2009 |  |
| אנואר סעב | 2009 - 2012 | מפקד מחוז חיפה והצפון באירוע השריפה בכרמל |
| אריק אלעזר | 2012 - 2014 |  |
| ערן מקוב | 2014 - 2016 |  |
| יצחק בר | 2016 - 2019 | לימים ראש מטה פיקוד העורף |
| גיא ברגר | 2019 - 2021 |  |
| בצלאל שנייד | 2021 - 2024 |  |
| יהודה לב | 2024 - מכהן |  |
מבנה > מחוזות הפיקוד > מחוז חיפה

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| יוסי בירן | 1990 - 1992 |  |
| יחיעם ששון | 1992 - 1995 |  |
| חי אדיב | 1995 - 1996 |  |
| גולן גלעד | 1996 - 1997 |  |
| צביקה ברקאי | 1997 - 2001 |  |
| אורי בן יהודה | 2001 - 2003 |  |
| אפרים מושקטו | 2003 - 2006 | ב-2006 אוחד מחוז חיפה עם מחוז הצפון |
| איתן יצחק | 2011 - 2013 | מפקד המחוז הראשון לאחר הקמתו מחדש |
| מוניר עמאר | 2013 - 2015 |  |
| צביקה צורן | 2015 - 2018 |  |
| רלי מרגלית | 2018 - 2020 | לימים מפקד מפקדת אלון |
| אלעד אדרי | 2020 - 2022 | לימים מפקד חטיבת החילוץ |
| שרון איטח | 2022 - 2023 |  |
| דניאל נהרי | 2023 - מכהן |  |
מבנה > מחוזות הפיקוד > מחוז דן

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
דני טופוס: 
| צבי טסלר | 2006 - 2009 | לימים ניצב במשטרת ישראל |
| אדם זוסמן | 2009 - 2012 |  |
| אפי מישוב | 2012 - 2014 |  |
| אמיר אולו | 2014 - 2017 |  |
| לירון דונל | 2017 - 2019 | לימים קצינת אג"ם פיקוד העורף, ראש מטה פיקוד העורף |
| אריאל בליץ | 2019 - 2021 |  |
| חי רקח | 2021 - 2024 |  |
| שני גרשי | 2024 - מכהנת |  |
מבנה > מחוזות הפיקוד > מחוז מרכז

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| פנחס לוי | 2002 - 2005 |  |
יריב סנדלון: 
| אנואר סעב | 2008 - 2009 |  |
| יורם לרדו | 2009 - 2012 | לימים ראש רשות חירום לאומית |
| יאיר ברקת | 2012 - 2015 | לימים מפקד המשטרה הצבאית |
| רמטין סבטי | 2015 - 2016 | ב-2016 אוחד מחוז מרכז עם מחוז ירושלים |
מבנה > מחוזות הפיקוד > מחוז ירושלים והמרכז

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
יורם לב-רן: 
| חן ליבני | 2010 – 2013 |  |
| שי בלאיש | 2013 – 2016 |  |
| רמטין סבטי | 2016 – 2017 | המפקד הראשון לאחר איחוד מחוז מרכז |
| שלומי בן מוחה | 2017 – 2019 | לימים מפקד מפקדת אלון |
| איתי לוי | 2019 – 2021 |  |
| שלומי בן יאיר | 2021 – 2023 | לימים מפקד חטיבת החילוץ |
| אמיר בן דוד | 2023 - מכהן |  |
מבנה > מחוזות הפיקוד > מחוז הדרום

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| פרץ וזאן | 2002 - 2005 | לימים מנכ"ל משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל |
| דדי שמחי | 2005 - 2008 | לימים נציב כבאות והצלה |
| איתן יצחק | 2008 - 2011 |  |
| דורון מור יוסף | 2011 - 2013 |  |
| רועי בארי | 2013 - 2015 |  |
| רונן דגמי | 2015 - 2017 |  |
| יוסי כהן | 2017 - 2020 |  |
| שגיא ברוך | 2020 - 2024 |  |
| אשר בנישתי | 2024 - מכהן |  |
מפקדי פיקוד העורף

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| דיוקן | שם | תקופת כהונה | הערות |
|  | אלוף זאב ליבנה | פברואר 1992 – אוגוסט 1994 | מקים הפיקוד |
|  | אלוף שמואל ארד | אוגוסט 1994 – ספטמבר 1997 |  |
|  | אלוף גבי אופיר | ספטמבר 1997 – אוגוסט 2001 |  |
|  | אלוף יוסף מישלב | אוגוסט 2001 – יוני 2003 |  |
|  | אלוף יאיר נוה | יוני 2003 – ינואר 2005 | לימים סגן הרמטכ"ל |
|  | אלוף יצחק (ג'רי) גרשון | ינואר 2005 – ינואר 2008 | מלחמת לבנון השנייה |
|  | אלוף יאיר גולן | ינואר 2008 – יוני 2011 | מבצע עופרת יצוקה. לימים סגן הרמטכ"ל |
|  | אלוף איל איזנברג | יוני 2011 – מרץ 2015 | מבצע עמוד ענן, מבצע צוק איתן |
|  | אלוף יואל סטריק | מרץ 2015 – פברואר 2017 | לימים מפקד פיקוד הצפון |
|  | אלוף תמיר ידעי | פברואר 2017 – מאי 2020 | לימים סגן הרמטכ"ל |
|  | אלוף אורי גורדין | מאי 2020 – יולי 2022 | בתפקידו הנוכחי משמש כמפקד פיקוד הצפון |
|  | אלוף רפי מילוא | יולי 2022 ואילך | מפקד הפיקוד הנוכחי |
צווים מנהליים

פיקוד העורף משמש מכשיר בידי שר הביטחון להוצאת צווי הגבלת תנועה מנהליים ארוכי-טווח. הצווים שמוצאים מפעם לפעם מכח תקנות שעת חירום (1945) מכוונים כנגד פלסטינים מזרח-ירושלמים, ערבים ישראלים ויהודים ישראלים כאחד. בין הדוגמאות הבולטות בנושא זה, ניתן למנות את מקריהם של מרדכי ואנונו (2004), מחזיק תיק ירושלים ברשות הפלסטינית, חאתם עבד אלקאדר (2009), השיח' ראאד סלאח (2009) ופעיל הימין נריה אופן (2010).
כומתת החיל

צבע הכומתה כתום. כתום מוכר ברחבי העולם כצבע לחילוץ ולהצלה. בשנת 2000 החליט אילן הררי, ראש מטה פיקוד העורף, לאחד את כלל חיילי הפיקוד תחת כומתה בצבע אחד, גם כדי ליצור זיהוי עם צבע החילוץ העולמי, וגם כדי לתת תחושת גאווה לחיילים. את הגוון בחרה אשתו של הררי. על הכומתה עונדים חיילים סמל כובע עם כיתוב חיל העורף.
הערות שוליים

1 2 3  אמיר בוחבוט‏, טילים במגדלים בתל אביב: העורף מוכן לרגע האמת מול חזבאללה?, באתר וואלה, 25 במרץ 2015
↑  אודות פיקוד העורף
↑  דו"ח מבקר המדינה בעניין תהליכי המינוי של הקצונה הבכירה בצה"ל, עמ' 40
↑  שיר אהרון ברם, ‏צעד נוסף לחיזוק ההגנה מפני טילים, באתר חיל האוויר הישראלי, 9 בפברואר 2012
↑  יוסי הטוני, ‏סא"ל גיל הופמן, פיקוד העורף: "השו"ב הצה"לי צריך להגיע כמה שיותר לשטח", באתר "אנשים ומחשבים", 29 בדצמבר 2014
↑  מחוזות פיקוד העורף
1 2   אל"ם שני גרשי נכנסה לתפקידה כמח"ז דן בפיקוד העורף, באתר צה"ל, 26 ביוני 2024
↑  עלי ואקד, בכיר פתח הורחק ממסגד אל-אקצה לחצי שנה, באתר ynet, 23 בנובמבר 2009
↑  חיים לוינסון, ג'קי חורי, מנהיג הפלג הצפוני של התנועה האיסלאמית, השייח' ראאד סלאח, קיבל צו הרחקה מירושלים, באתר הארץ, 21 בדצמבר 2009
↑  שמואל מיטלמן, בג"ץ דחה עתירת איש ימין לביטול צו הרחקה, באתר nrg‏, 29 ביוני 2010
↑  משה דוד, "תופסים צבע", מוסף "המגזין", מעריב, 11 ביולי 2011; עמ' 4–5
מיכל דניאלי, ‏כומתות בצה"ל: המדריך השלם, באתר ‏מאקו‏, 25 בספטמבר 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301959405171 
לוחמי חטיבת החילוץ וההצלה מדגימים חילוץ בתערוכת "צה"ל שלנו".
משאית המיועדת לטיהור אב"כ של פיקוד העורף
טקס החילופים הראשון של הפיקוד בפיקוד העורף. המפקד היוצא זאב ליבנה (משמאל), סגן שר הביטחון מרדכי גור (במרכז) ושמואל (שמוליק) ארד (מימין) המפקד הנכנס, אוגוסט 1994
מפגש ייחודי של אלופי פיקוד העורף לדורותיהם מאז הקמת פיקוד העורף ב-1991. בתמונה מימין לשמאל: המפקד הראשון, האלוף זאב ליבנה, המפקד הרביעי והמכהן בתמונה, יוסף מישלב, המפקד השלישי, גבי אופיר והמפקד השני, שמואל (שמוליק) ארד, דצמבר 2001.
מפקד פיקוד העורף הנכנס, האלוף יוסף מישלב נכנס לתפקידו. בתמונה: הרמטכ"ל שאול מופז (מימין) ומפקד פיקוד העורף הנכנס, האלוף יוסף מישלב (משמאל), 17 בספטמבר 2001
טקס חילופי פיקוד בפיקוד העורף: מימין לשמאל: המפקד היוצא, האלוף יאיר גולן, הרמטכ"ל רא"ל בני גנץ והמפקד הנכנס, האלוף איל איזנברג, 15 ביוני 2011
החלפת פיקוד בפיקוד העורף צפון. אלוף-משנה גיא ברגר מחליף בתפקידו את תת-אלוף איציק בר. הטקס נערך במעמד מפקד פיקוד העורף, האלוף תמיר ידעי, מפקד פיקוד הצפון, האלוף אמיר ברעם, ראש מטה פיקוד העורף, תת-אלוף יורם לרדו, ספטמבר 2019
טקס חילופי פיקוד בפיקוד העורף: בתמונה מימין לשמאל: המפקד היוצא, האלוף תמיר ידעי, הרמטכ"ל רא"ל אביב כוכבי והמפקד הנכנס, האלוף אורי גורדין, 19 במאי 2020
אלוסולפאז אלפא

|  שמות מסחריים בישראל |
| --- | --- |
 וימיזים - vimizim
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C5020H7588N1364O1418S34 
 מסה מולרית:  110.8 kg/mol
 בטיחות
 מעמד חוקי:  תרופת מרשם
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון C 
 מזהים
 קוד ATC:  A16AB12 
 מספר CAS:  9025-60-9
 ChemSpider:  אין
 
אלוסולפאז אלפא (elosulfase alfa) הוא החומר הפעיל בתרופה וימיזים (vimizim) המשמשת לטיפול בתסמונת מורקיו(אנ') אשר נגרמת על ידי חוסר באנזים N-אצטילגלקטוזאמין-6-סולפטאז(אנ'). אלוסולפאז אלפא הוא גרסה סינתטית של אנזים זה.
התרופה וימיזים (אלוסולפאז אלפא) פותחה על ידי חברת ביומרין פרמסוטיקל אינק. (.BioMarin Pharmaceutical Inc). ואושרה לשימוש בארצות הברית על ידי מינהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA), בשנת 2014.
התרופה משמשת כטיפול אנזימטי חלופי; מחקר קליני שנערך בשנת 2014, אישר כי התרופה הייתה יעילה בחולים צעירים עם תסמונת מורקיו סוג A‏.
מוקופוליסכרידוזיס מסוג IVA הנקראת גם תסמונת מורקיו, סוג A, היא מחלה מטבולית המשפיעה בעיקר על השלד. החומרה, גיל הופעת המחלה והתסמינים הקשורים אליה, שונים בין אדם לאדם. סימנים ותסמינים כוללים מגוון של ליקויים בשלד. חולים במחלה עלולים אף לסבול ממעורבות של מערכות איברים אחרות, כמו בעיות נשימה, או מחלת לב מסתמית.
טיפול עם וימיזים היה יעיל ביותר לגבי תסמינים נשימתיים, פעילויות של חיי היומיום וגדילה, כפי שאושר במאמר שפורסם בשנת 2015.
התרופה וימיזים מאושרת לשיווק בישראל, בצורת תרכיז להכנת תמיסה לאינפוזיה, ומיועדת לטיפול במוקופוליסכרידוזיס מסוג IVA (תסמונת מורקיו A, MPS IVA) בחולים בכל הגילאים. התרופה אינה נכללת בסל הבריאות.
הערות שוליים

↑  Hendriksz, C. et. al  "Efficacy and safety of enzyme replacement therapy with BMN 110 (elosulfase alfa) for Morquio A syndrome (mucopolysaccharidosis IVA): a phase 3 randomised placebo-controlled study" Journal of Inherited Metabolic Disease. 37 (6): 979–990. doi:10.1007/s10545-014-9715-6.
↑  Mucopolysaccharidosis type IVA
↑  Hendriksz, C. et. al "Multi-domain impact of elosulfase alfa in Morquio A syndrome in the pivotal phase III trial"  Molecular Genetics and Metabolism. 114 (2): 178–185. doi:10.1016/j.ymgme.2014.08.012. PMID 25284089.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
הוצאת גשרים

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1990–הווה (כ־35 שנים) 
 מוצרים עיקריים:  ספר 
 מנכ"ל:  מיכאיל גרינברג
  
 http://gesharim.org
 
הוצאת גשרים / גשרי תרבות היא הוצאת ספרים יהודית רוסית. נוצרה בשנת 1990 על ידי מיכאיל גרינברג. ההוצאה הוציאה למעלה מ-500 ספרים עם תפוצה כוללת של כ-2 מיליון עותקים.
איגוד גשרי התרבות עוסק לא רק בהוצאת ספרים, אלא גם בפעילויות חינוכיות, נערכות תערוכות, ימי עיון וכנסים בחסות ההוצאה.
על התרומה לפיתוח קשרי תרבות בין רוסיה לישראל, זכה מנהל הוצאת הספרים מיכאיל גרינברג בשנת 2012 במדליית פושקין.
פעילויות חינוכיות

אחד מצוות ההוצאה היה מבקר ספרות מיכאל אדלשטיין. ביריד הספרים הבינלאומי במוסקבה במשך למעלה מעשר שנים, הרכיב תערוכה של דוכני "יהודים" שכללו ספרים של הוצאת גשרים. בנוסף להצגת ספרים בתערוכה, ההוצאה מקיימת מצגות של מוצרים חדשים במועדונים יוקרתיים במוסקבה, כמו גם מפגשים עם סופרים, אמנים ומתרגמים. לוח הזמנים ונושאי המפגשים הללו מתפרסמים באתר האינטרנט של המו"ל.
הכשרון העיקרי של ההוצאה, על פי מיכאיל גרינברג, הוא יצירת קהל של קוראי הספר היהודי ברוסיה, בישראל ובמדינות אחרות.
הערות שוליים

↑  "Издательство «Гешарим/Мосты культуры» готовится к участию в Московской международной книжной выставке-ярмарке". Иерусалимские новости от Михаила Фельдмана. נבדק ב-2014-08-22.
↑  "Издательство «Гешарим/Мосты культуры» готовится к участию в Московской международной книжной выставке-ярмарке". Иерусалимские новости от Михаила Фельдмана. נבדק ב-2014-08-22.
↑  "Издательство «Гешарим / Мосты культуры»". LiveLib.ru. נבדק ב-2014-08-22.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007431268205171
תשלומי הרשות הפלסטינית למחבלים ולמשפחותיהם

תשלומי הרשות הפלסטינית למחבלים ולמשפחותיהם הם כספים, משכורת או קצבה, למחבלים ולאסירים ביטחוניים העצורים וכלואים בישראל בגין פעולות טרור פלסטיני או פגיעה בביטחון המדינה; או תמיכה חודשית למשפחתיהם במקרה שנהרגו, המועברים כחלק ממדיניות פלסטינית המעוגנת בחוקת הרשות הפלסטינית.
על פי המדיניות, פלסטיני שנאסר או נפגע כתוצאה מפעילות טרור שלו בהקשר לסכסוך הישראלי-פלסטיני, זכאי לתשלום משכורת ולמענק קצבה למשפחתו; משפחה שאחד מבניה נהרג כתוצאה מהפעילות האמורה זכאית לתמיכה חודשית. הכלל המנחה בתשלומי המשכורות הוא שככל שהעונש שהושת על המחבל גדול יותר, בשל עבירה חמורה יותר שביצע, כך גדלה המשכורת לה הוא זוכה. רבים מן המחבלים מקבלים משכורת גבוהה בהרבה מהשכר הממוצע לשכיר ברשות הפלסטינית.
במרץ 2018 אושר תקציב הרשות הפלסטינית, כשלמעלה מ־7 אחוזים מתוכו, שהם 1.4 מיליארד ש"ח (תוספת של 200 מיליון ש"ח מהתקציב הקודם), משמשים לתשלום משכורות למחבלים.
בפברואר 2025 הועבר מנגנון העברת הכספים לגוף שאינו ממשלתי.
היסטוריה

על פי חוק האסירים המשוחררים 2004/19, זכאים למשכורת כל היושבים בבתי הכלא הישראליים על רקע השתתפותם במלחמה נגד ישראל (אסירים פליליים הכלואים בישראל, כגון גנבי מכוניות, אינם זכאים למשכורת). גובה המשכורת נגזר מאופי פעולת הטרור, תקופת המאסר שנקצבה על ידי בית המשפט ואזרחות המחבל. מחבלים בעלי אזרחות ישראלית (המכונים ברשות הפלסטינית 'ערביי הפנים') מקבלים משכורות גבוהות יותר מאלה של מחבלים בעלי אזרחות פלסטינית. לדברי נדב שרגאי המשמש כחוקר במרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, "במשרד ראש הממשלה ובמערכת הביטחון מציינים כי העובדה שלאסיר מובטחת משכורת קבועה הגבוהה פי כמה מזו של עובדי המדינה אחרים ברשות הפלסטינית מהווה במקרים רבים תמריץ ומוטיבציה לפיגועים".
בשנת 2014 סגרה הרשות הפלסטינית את המשרד הממשלתי לענייני אסירים, כתוצאה מלחץ בינלאומי על כך שכספי התרומות לרשות הפלסטינית, שמשמשים בין היתר לתקצוב פעילות הממשלה ברמאללה, מגיעים גם למשרד שהיה אחראי על תשלום המשכורות. במקביל נפתחה 'הרשות לענייני אסירים', שסוּוגה כגוף השייך לאש"ף ולא לרשות הפלסטינית באופן ישיר.
במרץ 2018, בעקבות הכרזת ארצות הברית על הפסקת הסיוע הכספי לרשות, חזרה הרשות לממן באופן ישיר את משכורות המחבלים, בהיקף של למעלה מ-7% מהתקציב הכולל.
נשיא הרשות הפלסטינית, מחמוד עבאס (אבו מאזן) אמר בכמה הזדמנויות שגם אם יהיה לו גרוש אחד, הוא ישלם אותו לאסירים, משום ש"אנחנו שלחנו אותם". בנאום שנשא עבאס בפברואר 2018 לטלוויזיה הפלסטינית הרשמית, אמר כי תשלומים אלו "זו חובתנו הלאומית, האנושית והמוסרית, וחובת המאבק. זה נתמך מההנהגה ומהממשלה הפלסטינית".
בתחילת אפריל 2019 הודיעה הרשות הפלסטינית כי בהתאם להנחיית יו"ר הרשות אבו מאזן, היא תמשיך בתשלומי המשכורות למחבלים על אף קיזוז הכספים המועברים לרשות על ידי מדינת ישראל, שעליו חתם שר האוצר כחלון יום קודם לכן.
ביולי 2019 פרסמה הרשות הפלסטינית דו"ח על תשלומיה למחבלים בחמשת החודשים הראשונים של השנה, בסך של 234,172,000 ש"ח, שהם 46,834,400 ש"ח בחודש. תשלום זה מהווה גידול של כ-11.8% ביחס למקבילו בשנת 2018, זאת חרף העובדה שמדינת ישראל קיזזה כ-500 מיליון ש"ח מהכספים המועברים לרשות הפלסטינית, וחרף סירובה של הרשות הפלסטינית לקבל מישראל את יתרת התשלום הנגבה עבורה בעקבות הקיזוז.
בפברואר 2025 חתם אבו מאזן על צו נשיאותי המורה על ביטול הסעיפים בחוקים הקיימים העוסקים בתשלום הקצבאות למחבלים, והעביר את תוכנית הסיוע הכספי ומאגר הנתונים מהמשרד לפיתוח חברתי למוסד הלאומי הפלסטיני להעצמה כלכלית, באופן המאפשר את העברת הכספים ללא חשיפה לקיזוזי תשלומים מצד ממשלת ישראל או סנקציות בינלאומיות. מאוחר יותר הצהיר ביחס לאסירים: "אני לא ארשה להפחית שום מחויבות או אינטרס או גרוש בשבילם. הם צריכים לקבל כל דבר כמו שהיה בעבר, והם יקרים יותר מכולנו יחד".
גובה המשכורת

הרשות משלמת תשלום חודשי לכל מחבל אזרח ישראל או הרשות הפלסטינית שהורשע בביצוע פיגוע כלפי יהודים ישראלים, או כלפי גופי השלטון של מדינת ישראל. גובה המשכורת הוגדר בסעיף 12 בהחלטת הממשלה הפלסטינית מספר 23 בשנת 2010. על פי ההחלטה, הסכום נקבע לפי מספר השנים שריצה המחבל בכלא. בשלוש השנים הראשונות בכלא גובה המשכורת הוא 1,400 ש"ח לחודש. בשנה הרביעית גובה המשכורת עולה ל-2,000 שקלים, וכן הלאה (ראו טבלה). מהשנה ה-31 מקבל האסיר 12,000 ש"ח לחודש (ראו טבלה). לשם השוואה, גובה משכורת ממוצעת ברשות הוא כ־3,000 ש"ח. התשלומים ממשיכים גם לאחר שהמחבל משתחרר, ועשויים להגיע למיליוני שקלים במצטבר.
| ותק האסיר בשנים | שכר חודשי בשקלים |
| --- | --- |
עד 3: 1,400
3–5: 2,000
5–10: 4,000
10–15: 6,000
15–20: 7,000
20–25: 8,000
25–30: 10,000
מעל 30: 12,000
הרשות תומכת באופן חודשי בכ-5,000 מחבלים מורשעים הכלואים בישראל וכ-5,500 מחבלים נוספים שריצו מאסר ושוחררו. הסכום המוקצב לתשלום משכורות המחבלים ומשפחותיהם עומד על קרוב ל-1.3 מיליארד שקל בשנה, שהם כ-7% מהתקציב הכולל של הרשות. כחצי מסכום זה משולם למחבלים עצמם וכחצי למשפחות מחבלים שנהרגו.
הטבות לאחר שחרור > מענק שחרור כספי

לאחר שחרורם מקבלים המחבלים מענק שחרור מהרשות. גובה המענק נקבע לפי מספר השנים שישב המחבל בפועל בבית הכלא, כאשר החלוקה היא לפי אותה שיטת קטגוריות הנהוגות בתשלום המשכורת בעת הישיבה בבית הכלא. אופן התחשיב מבוצע לפי הטבלה הבאה:
| מספר שנות מאסר | גובה המענק לאחר השחרור בדולרים |
| --- | --- |
1–3: 1,500
3–5: 2,500
5–8: 3,500
8–11: 4,500
11–15: 6,000
15–18: 8,000
18–21: 10,000
21–25: 12,000
25–30: 15,000
מעל 30 שנה: 25,000
הטבות לאחר שחרור > הבטחת משרה לאחר השחרור

כמו כן, לאחר השחרור מובטח למחבל מינוי למשרה בשירותי הביטחון הפלסטיניים או בתפקיד ממשל. גם דרגת מינוי זו נקבעת לפי מספר השנים שהמחבל ישב בכלא:
| מספר שנות מאסר | משרה בממשל האזרחי | תפקיד בשירותי הביטחון |
| --- | --- | --- |
| 5–6 שנים | ראש מחלקה | סגן |
| 6–8 שנים | מנהל דרג 3 | סרן |
| 8–10 שנים | מנהל דרג 2 | רב-סרן |
| 10–15 שנים | מנהל דרג 1 | סגן אלוף בכיר |
| 15–20 שנים | מנהל כללי | אלוף-משנה |
| 20–25 שנים | עוזר תת-שר | תת-אלוף |
| 25–30 שנים | תת-שר | אלוף |
| 30 ומעלה שנים | שר | אלוף עם בכירות |
הטבות לאחר שחרור > הטבות ופטורים נוספים

בנוסף מחויבת הממשלה של הרשות כי "כל אסיר משוחרר שנכלא בבית סוהר של הכיבוש למשך חמש שנים ויותר, וכל אסירה שנכלאה למשך שלוש שנים ויותר, יהיו פטורים מהמפורט להלן":[דרוש מקור]
שכר לימוד בבתי ספר ובאוניברסיטאות ממשלתיים.
תשלומי ביטוח בריאות.
שכר לימוד לכל תוכניות ההכשרה המקצועית הניתנות על ידי הגופים הרשמיים המתאימים.
הטבות לאחר שחרור > קרן האסירים

לפי חוק האסירים של הרשות הפלסטינית המתוקן מס' 19 (2004), אסירים שריצו שנה או יותר בכלא הישראלי זכאים עם השחרור לביטוח בריאות וללא שכר לימוד בבית ספר, אוניברסיטה וחינוך מקצועי. אם יהפכו לעובדי מדינה, החוק קובע כי הרשות הפלסטינית "תשלם לו את דמי הביטוח הלאומי והפנסיה... עבור השנים שבהן ישב בכלא". כלואים זכאים לקצבאות חודשיות "צמודות למדד יוקר המחיה". התיקונים לחוק מ-2013 מזכים למשתחררים מהכלא העדפה בקבלת עבודה ברשות הפלסטינית, וקובעים כי הרשות "תשלים את ההפרש" אם השכר בשירות המדינה "נמוך מהשכר שקיבל בכלא". נשים שריצו שנתיים בכלא וגברים שריצו 5 שנים או יותר זכאים לקבל קצבאות לשארית חייהם.
הטבות לאחר שחרור > הקרן לטיפול במשפחות השהידים

הקרן מוקדשת לסייע לערבי ש"נפצע, נהרג או נפגע בדרך אחרת כתוצאה מהצטרפותו למהפכה" נגד ישראל ופועלת במסגרת משרד הרווחה של הרשות. בשנת 2016 היא פרנסה 35,100 משפחות.
בהתנגדות לטענות של הרשות הפלסטינית כי מדובר בקרן רווחה, הבנק העולמי הצהיר כי "התוכנית בבירור אינה מכוונת למשקי הבית העניים ביותר. אומנם יש להפנות סיוע מסוים לאוכלוסייה זו, אך רמת המשאבים המוקדשים לקרן השהידים אינה נראית מוצדקת מנקודת מבט של רווחה".
הטבות לאחר שחרור > קצבאות

דאגלס פיית' מכנה את הקצבאות "תמריצים מזומנים" כדי לדרבן ערבים לבצע דריכת מכוניות ודקירות כטקטיקת טרור.
סלאם פיאד, ראש ממשלת הרשות ושר האוצר לשעבר, הצהיר כי בין ינואר 1995 ליוני 2002 חילקה הקרן 16 מיליון ש"ח למשפחות אסירים מדי שנה, ובין יוני 2002 ליוני 2004 88.5 מיליון שקלים בשנה.
ארגונים עולמיים כולל קרן הולילנד (אנ') שבסיסה בארצות הברית הואשמו במימון הקצבאות.
הטבות לאחר שחרור > חמאס

חמאס הפעיל קרן קדושים נפרדת הרבה לפני ההפיכה של המורדים ב-2007, שהובילה להשתלטות חמאס על עזה (אנ').
בשנת 2001, שייח אחמד יאסין התגאה בכך שתשלומי חמאס למשפחות של אסירים ושל מחבלים מתאבדים הסתכמו בין 2 ל-3 מיליון דולר. אך לפי דו"ח ממשלת ישראל משנת 2001, משפחות האסירים קיבלו תשלום חד-פעמי של 500–5,000 דולר, עם קצבאות חודשיות של כ-100 דולר, עם תשלומים גבוהים יותר למשפחות של אנשי חמאס.
מחבלי חמאס אשר ביצעו את הטבח ב-7 באוקטובר 2023 יזכו אף הם לפיצוי, על פי חוק הרשות הפלסטינית.
דעת הקהל ברשות הפלסטינית

פרופסור נתן בראון (אנ') מאוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון אומר כי הקצבאות למשפחות האסירים "נתמכות באופן אוניברסלי בקרב פלסטינים".
ביוני 2017, נשיא הרשות אבו מאזן כינה את המאמצים לעצור את תשלומי השהידים כ"תוקפנות נגד העם הפלסטיני", והגן על המשכורות ששולמו לפלסטינים הכלואים כ"אחריות חברתית".
סקר דעת קהל שהוזמן על ידי מכון וושינגטון למדיניות המזרח הקרוב ביוני 2017 הראה כי שני שלישים מהפלסטינים שנשאלו לא הסכימו עם מדיניות הרשות הפלסטינית, ואמרו כי לאסירים פלסטינים ומשפחותיהם לא מגיע תשלומים נוספים בשל פיגועים, אבל במקום זאת צריך לתת הטבות סוציאליות קבועות כמו לשאר הפלסטינים.