stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמואל קוטק
ביוגרפיה > פעילות אקדמית מחקרית

פרופ' שמואל קוטק חוקר תולדות הרפואה בפקולטה לרפואה בירושלים. ב-1984 הועלה לדרגת פרופ' חבר בתולדות הרפואה. במהלך השנים שהה תקופות מחקר בלונדון (מכון Wellcome להיסטוריה של הרפואה), באוניברסיטת Johns-Hopkins בבולטימור, מרילנד, בשטרסבורג בצרפת, ובאוניברסיטת פרייבורג בגרמניה. עיקר ענינו בנושאי תולדות הרפואה הם: מקורות הרפואה הקדומים, אתיקה רפואית יהודית, ותולדות רפואת הילדים. פרופ' קוטק פעיל כל השנים בחברה לתולדות הרפואה בארץ, בעריכת השנתון "קורות" וחברות פעילה באיגודים בין לאומיים. ידוע כתלמידו המובהק והמסור של פרופ' יהושע ליבוביץ' (1895- 1993).
ממאמריו

"המוסר הרפואי במקורות יהודיים בימי הביניים והרנסאנס" (דברי הקתדרא ע"ש טסיה וד"ר יוסף מישן להיסטוריה ולפילוסופיה של הרפואה, כרך א, חוברת 5), תשמ"ח, 1988, תל אביב: אוניברסיטת תל אביב - בית הספר לרפואה ע"ש סאקלר, 12 עמודים.
ההנקה במקורות היהדות - היסטוריה והלכה' ספר אסיא-כרך רביעי' הוצאת ראובן מס בע"מ, ירושלים, תשמ"ג
"לרגל יובל המאה למכון פסטיר בארץ ישראל", קורות: שנתון לתולדות הרפואה ומדעי הטבע, ט, ז-ח, עמודים 205–219, 1988, הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס
"רשימה על מכון פסטיר בא"י", קורות: שנתון לתולדות הרפואה ומדעי הטבע, ט, ט-י, עמוד 339, 1989, הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס
הערות שוליים

↑  שמואל קוטק, ההנקה במקורות היהדות - היסטוריה והלכה, באתר דעת- אתר לימודי יהדות ורוח, ‏תשמ"ג 1983
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264158105171  BIBSYS: 3032816  BnF: cb13192124c (data)  CiNii: DA09952128  GND: 120588730X  ICCU: UBOV043340  ISNI: 0000 0000 6651 7337  LCCN: n82253949  NKC: mzk2014829534  NLA: 35088552  NTA: 115508015  RERO: 02-A003470098  SUDOC: 035482338  VIAF: 37058714   WorldCat (עם VIAF): 37058714 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה ובנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רחל בירנבאום

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 בספטמבר 1941 (בת 83) רוסיה
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיסוק:  חוקרת   מתרגמת
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב
 שפות היצירה:  עברית
רחל בירנבאום (נולדה ב-26 בספטמבר 1941) היא פרופסור בדימוס, חוקרת את הספרות הרומית; תרגמה לעברית את שירי קאטולוס, הוראטיוס, יובנאליס והטרגדיות של סנקה. בעבר חברת סגל אוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה

רחל בירנבאום נולדה ברוסיה בעיר מַגניטוגורְסְק להורים שנמלטו מפולין עם פרוץ מלחמת העולם השנייה. עלתה לישראל ב-1949 גרה במעברה בפאתי רחובות ובשכונת עג'מי ביפו.
בשנת 1950 המשפחה עברה לחולון, שם סיימה את בית הספר היסודי 'ביאליק' ואת 'התיכון ע"ש קוגל' במגמה הביולוגית (בו קיבלה את 'פרס קוגל' על הצטיינות בלימודים).
בשנים 1960–1962 שֵרתה בצה"ל כשַׁלֶמֶת חטיבה 4. בשנת שירותה השנייה למדה לימודי ערב בבית הספר ללבורנטים ב'אורט', רמת גן, והוסמכה ללבורנטית רפואית.
קיבלה תואר ראשון בספרות אנגלית ובלימודים קלאסיים, תואר שני בלימודים קלאסיים (תזה: 'אובידיוס וסנקה בגלות') ותואר שלישי בשנת 1981 (דוקטורט: 'bonus בכתבי קיקרו'), שלושתם באוניברסיטת תל אביב.
בשנים 1968–2009 לימדה בחוג ללימודים קלאסיים באוניברסיטת תל אביב
בשנים 1985–1991 יועצת החוג ללימודים קלאסיים באוניברסיטת תל אביב
בשנים 1985–1987 מזכירת האגודה לקידום הלימודים הקלאסיים בישראל
משנת 2004 חברה במועצת המערכת של כתב העת 'קתרסיס: כתב עת לביקורת'
נשואה, אמא לשלושה וסבתא לתשעה. כיום מתגוררת בפתח תקווה.
פרסים

1970 – פרס שפאן, אוניברסיטת תל אביב, החוג ללימודים קלאסיים
1971 – פרס כ"ץ, אוניברסיטת תל אביב, החוג ללימודים קלאסיים
1975 – פרס ארן, אוניברסיטת תל אביב, בית הספר להיסטוריה
ספריה

סֵנֵקא, שיגעונו של הרקולס • אוקטאוויה (ירושלים: מוסד ביאליק, תשפ"ה-2024)
סֵנֵקא, אגאממנון • אוידיפוס (ירושלים: מוסד ביאליק, תשפ"ג-2022)
סֵנֵקא, מדאה • פיידרה (ירושלים: מוסד ביאליק, תשע"ט-2019)
סֵנֵקא, הדלעתו של קלאודיוס האלוהי • קאסיוס דיו, היסטוריה רומית (ירושלים: מוסד ביאליק, תשע"ז-2017)
הוראטיוס, האיגרות • אמנות הפיוט (ירושלים: מוסד ביאליק, תשע"ה-2015)
הוראטיוס, הסַטירות (ירושלים: מוסד ביאליק, תשע"ב-2012)
יובנאליס, הסַטירות (ירושלים: מוסד ביאליק, תשס"ג-2003)
הוראטיוס, השירים [האוֹדוֹת] (ירושלים: מוסד ביאליק, תשנ"ח-1998)
כותב נוסף: דוד וייסרט, שירי קאטולוס (ירושלים: מוסד ביאליק, תשמ"ט-1989)
פרסומים (חלקי)

עבודת גמר (מ.א.) באוניברסיטת תל אביב, תש"ל - אובידיוס וסנקה בגלות: מחקר משווה
דיסרטציה, אוניברסיטת תל אביב, 1980 - המושג בונוס בכתבי קיקרו
מאמר: לאט לך לקיקרו, קתרסיס; כתב עת לביקורת במדעי הרוח והחברה 29 (תשע"ח) עמודים 52–76
"שנינותו של מרטיאליס", הוצאת כרמל, ירושלים, תשפ"א-2021, קתרסיס (אלול תשפ"ב /ספטמבר 2022), עמודים 42–58
"הומור שחור בשיר אפודי ג מאת הוראטיוס", טקסטוס, כה (תשע"א-2011), עמודים 165–204
"מועיל ומהנה, סקירה ביקורתית על א.ד. קולמן, עולמה של הספרות הרומית", זמנים, (חורף תשמ"ד-1984) עמודים 98–99
אשר עובדיה ורחל בירנבאום, כתובת יוונית מהכנסייה הביזאנטית הקדומה שנחשפה באפולוניה, פורסם בספר מאת ישראל רול ואיתן איילון בשם אפולוניה ודרום השרון (הוצאת הקיבוץ המאוחד, החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, תשמ"ט-1989), עמודים 279–288
ספרים בעריכתה

א.ד.קולמן, מרקוס טוליוס קיקרו, כתבים נבחרים (ירושלים: מוסד ביאליק, 1985)
לקריאה נוספת

רחל בירנבאום, שירי משטמות-אהבה, מאזניים נ"ז, אדר ב' תשמ"ד, 1984, עמ' 30–31
רחל בירנבאום, קינת אריאדנה, פרוזה, עמ' 12, פברואר 1981
רחל בירנבאום, אנתולוגיה קטנה של שמחת חיים קלאסית, 'ידיעות אחרונות', 30.12.1983
רחל בירנבאום, הוראטיוס, CARPE DIEM, 'הארץ', 27.8.1999
אמיר אור, 'שונא גם אוהב', מאזניים ס"ד 1–2 ספטמבר-אוקטובר 1989, עמ' 87–89
דן דאור, עודף משקל, קונטקסט, אוקטובר 1989, עמ' 39
אריה זקס, חושפני וחסר עכבות, 'ידיעות אחרונות', 30.6.1989
דבורה גילולה, לשון הארוס, 'על המשמר', 7.7.1989
עמיאל ורדי, הענוג במשוררים הרומיים, 'מעריב', 21.7.1989
יורם ברונובסקי, BASIA מבעד למטפחת, 'הארץ', 4.8.1989
אריאל הירשפלד, באבן צור משחזת הוא עקר משא חלציו, 'הארץ', 29.5.1990
עמינדב דיקמן, בעקבות שביל הזהב, 'הארץ', 21.10.1998
יואב רינון, כמה קשה לא לכתוב סאטירה, 'הארץ', 12.3.2004
יואב רינון, הוא חיבר את השיר המושלם ביותר בשפה הלטינית, 'הארץ', 16.8.2013
אהוביה כהנא, לגמרי בן זמננו, 'הארץ', 16.1.2015
הערות שוליים

↑  פרופ' רחל בירנבוים, באתר אוניברסיטת ת"א
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258726805171  ISNI: 0000 0004 0290 6324  LCCN: nr2002042357  ORCID: 0000-0002-4003-9570  VIAF: 78718306   WorldCat (עם VIAF): 78718306
צבי בן-אברהם

| --- | --- |

 לידה:  16 בנובמבר 1941 (בן 83) ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 ענף מדעי:  גאולוגיה, גאופיזיקה
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת קייפטאון  אוניברסיטת סטנפורד 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (2003)  עמית של החברה הגאולוגית האמריקנית  עמית האיגוד הגאופיזי האמריקאי 
 תרומות עיקריות
 חקר גאולוגי של ארץ ישראל, גאולוגיה של אוקיינוסים
 
צבי בן-אברהם (נולד ב-16 בנובמבר 1941) הוא פרופסור אמריטוס בחוג לגאופיזיקה באוניברסיטת תל אביב. פרופסור כבוד באוניברסיטת חיפה ופרופסור נלווה במכון קפריסין בניקוסיה. פרופ' בן-אברהם חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים (מאז 2000), חבר האקדמיה אירופיאה (מאז 1996), חבר האקדמיה למדעים של היידלברג (מאז 2000), חבר האקדמיה ההולנדית למדעים (מאז שנת 2006), חבר האקדמיה הרוסית למדעים (מאז שנת 2019), חבר האקדמיה הגאורגית למדעים (מאז שנת 2021). כמו כן כיהן כנשיא החברה הגאולוגית הישראלית (1985), והוא חתן פרס ישראל לשנת 2003.
פרסים ואותות הוקרה

2021 – נבחר כחבר האקדמיה הגאורגית למדעים
2019 – נבחר כחבר האקדמיה הרוסית למדעים
2014 – חברות כבוד, החברה הגאולוגית הישראלית
2012 – פרס מפעל חיים, העמותה הישראלית למדעי הימים
2006 – נבחר כחבר האקדמיה המלכותית ההולנדית לאמנויות ולמדעים
2004 – זכה בפרס הומבולדט למחקר
2003 – חתן פרס ישראל בחקר מדעי כדור הארץ
2000 – נבחר כחבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
2000 – נבחר כחבר האקדמיה למדעים של היידלברג
1999 – נבחר כעמית של האיגוד הגאופיזי האמריקאי
1996 – נבחר כחבר האקדמיה אירופיאה
1985 – זכה בפרס פרוינד של החברה הגאולוגית הישראלית
1981 – נבחר כעמית של החברה הגאולוגית האמריקנית
1976 – זכה בפרס גרדר של החברה הגאולוגית הישראלית
מחקריו

תחום מחקריו הכללי של צבי בן-אברהם הוא גאופיזיקה ימית וגאודינמיקה שמשמעותם חקר קרקעית הים, מה שמתחתיה והתהליכים הטקטוניים שמעצבים את פני כדור הארץ. זירת מחקריו העיקרית היא הים התיכון וגופי המים לאורך שבר ים המלח. צבי חוקר גם את האוקיינוסים הגדולים. הוא חוקר באמצעים גאופיזיים, בעיקר באמצעות ספינות מחקר. השיטות העיקריות של מחקריו הן שיטות סייסמיות, שבהן יוצרים סיגנל אקוסטי וקולטים את הגלים שפוגעים ומוחזרים מהקרקעית ומשכבות תת-קרקעיות. שיטות אלו נפוצות מאוד גם בחיפושי נפט. שיטות נוספות הן שיטות פוטנציאל – מדידת השדה המגנטי והכבידתי של כדור הארץ, וכן מדידת שפיעת החום מקרקעית הים. הוא משתמש במחקריו גם בנתונים סייסמולוגיים של רעידות אדמה.
הוא חוקר במשך שנים רבות את קרקעית הים-התיכון וגופי המים לאורך בקע ים המלח: הכנרת, ים המלח ומפרץ אילת. מזרח הים התיכון ובקע ים המלח הם שני אזורי המחקר העיקריים שלו באזור.
מחקריו > הים-התיכון

בים-התיכון הוא חוקר שלושה נושאים עיקריים:
מבנה הקרום באגן הלבנטיני.
התפתחות שולי היבשת של הלבנט.
תהליכי התנגשות לוחות טקטוניים לאורך הקשת הקפריסאית, הקשת ההלנית (יוון) והקשת הקלברית (איטליה).
במחקריו בים-התיכון חקר בן-אברהם את מבנה קרום כדור הארץ וניסה לבדוק האם הקרום הוא ימי-אוקיאני מאוד עתיק, אשר נוצר כאשר היבשות נפרדו זו מזו, או שהקרום הוא יבשתי, כלומר שהקרום של אפריקה נמשך מתחת לים עד לקפריסין. עמדה בפני החוקרים בעיה בסיסית אשר נוגעת לתהליך היווצרות הים הזה ותהליכי הסגירה שלו, לכן ערכו מחקרים רב-לאומיים, נעזרו בפיצוצים רבי-עוצמה ובמכשירי קליטה בישראל ובקפריסין שקלטו את הפיצוצים וגיבשו את הנתונים למודל המתאר את מבנה הקרום.
בין החידושים שבן-אברהם ועמיתיו הצביעו עליהם הוא קיומו של קרום אוקייני שלא היה ברור כלל. במחקריו הוא גם הראה שהקרום מורכב: הוא ימי בחלקו הגדול, אבל בחלקו בעל מבנה יבשתי כמו למשל זה של ההר הימי ארתוסטנס מדרום לקפריסין.
לגבי שולי היבשת הראו בן-אברהם וצוותו ששולי היבשת מורכבים מקטעים מוגדרים השונים במבנם זה מזה ושנוצרו בצורה שונה. מבנה הכרמל כשחודר לים מהווה אזור מעבר מאוד חריף בין שולי היבשת מצפונו ומדרומו. בעוד שמדרום השוליים נוצרו על ידי העתק רגיל (normal rifting), הרי שמצפון השוליים נוצרו בתהליך של גזירה (sheared margin).

כתוצאה מכך המעבר בין הקרום היבשתי לימי בשולי היבשת הוא הדרגתי בדרום וחד בצפון.
בחלקו הצפוני של מזרח הים התיכון הלוח הטקטוני של אפריקה מתנגש עם הלוחות מצפון לאורך הקשת הקפריסאית, הקשת ההלנית והקשת הקלברית. אלה תהליכים מורכבים שמלווים ברעידות אדמה חזקות. במחקריו הראה בן-אברהם שההטרוגניות של הלוח האפריקאי היא הגורם הדומיננטי המשפיע על תהליכי ההתנגשות. כשפיסת קרום יבשתי כמו זו המרכיבה את ההר הימי ארתוסטנס מגיעה לאזור ההתנגשות היא גורמת לשבירת הלוח שעליו היא נמצאת וליצירת שברים גדולים שמלווים ברעידות אדמה.
מחקריו > בקע ים-המלח

שבר (או בקע) ים המלח מאופיין על ידי אגנים עמוקים ביותר (עמוק מתחת לפני הקרקע). ים המלח הוא האזור העמוק ביותר בעולם מבחינה טופוגרפית, אבל מתחתיו ישנו אגן של סלעי משקע היורד לעומק של 14 ק"מ, בין העמוקים שבעולם. בן-אברהם חוקר את מבנה והתפתחות האגנים האלה במפרץ אילת, בים המלח ובכנרת ואת הקשר של האגנים לתהליכים שמתרחשים לאורך הבקע כמו רעידות אדמה ותופעות נוספות. הוא גם חוקר את הקשר שבין הזמן של תהליכים טקטוניים כמו התרוממות השוליים, יצירת הבקע ונדידת האדם הקדום, הומו ארקטוס, מאפריקה דרך האזור שלנו לשאר העולם. מחקריו על בקע ים המלח נערכו בשיתוף פעולה עם מדענים מכל העולם, בין השאר עם פרופסור צבי גרפונקל מהאוניברסיטה העברית ופרופסור אביהו גינזבורג מאוניברסיטת תל אביב. במהלך המחקר פיתח מודלים טקטוניים לדרך היווצרות האגנים לאורך בקע ים המלח ובמקומות שונים בעולם כמו העתק סן אנדראס בקליפורניה ואחרים.
מחקריו > מחקרים באוקיינוס האטלנטי וההודי

במסגרת הקתדרה עליה מופקד בן-אברהם באוניברסיטת קייפטאון בדרום אפריקה הוא מקדם מחקרים בדרום האוקיינוס האטלנטי ומערב האוקיינוס ההודי. למשל התהליכים בהם נפרדה יבשת אפריקה מאנטארקטיקה ודרום אמריקה ונשברה יבשת העל גונדוואנה וכיצד נוצרו האוקיינוסים ההודי ודרום האטלנטי. חידושו של בן-אברהם הוא בניסיון להסביר כיצד התהליך התרחש ומה קורה שם כיום. הוא הראה שהאגן האוקייני העמוק "עמק נטאל" (Natal Valley) ממזרח לדרום אפריקה, שנוצר לפני כ-100 מיליון שנה, פעיל היום מבחינה טקטונית, כנראה כתוצאה של התקדמות הבקע המזרח-אפריקאי (East African Rift) דרומה אל האוקיינוס ההודי. כיום האזור מאופיין על ידי רעידות אדמה. כנראה שהבקע נמשך בים עד לרכס המרכז הודי.
מחקריו > מחקרים באוקיינוס השקט

בן-אברהם ניסה לפתור את השאלה כיצד היבשות גדלות על ידי כך שהציע שאל שולי היבשת מצטרפות יחידות סלע שהובאו ממקומות אחרים. בעת שהותו באוניברסיטת סטנפורד חקר ביחד עם פרופסור עמוס נור את התופעה של רמות אוקייניות (Oceanic Plateaus) שנמצאות על קרקעית האוקיינוסים. הרמות נוצרו בדרכים שונות, למשל חלקן פיסות יבשה שניתקו מיבשות גדולות, חלקן נוצרו על קרקעית הים כתוצאה של פעילות וולקנית וחלקן נוצרו בדרכים אחרות. אלה אלמנטים פסיביים שנישאים על ידי הלוחות לאזורי ההפחתה בשולי יבשות וקשתות איים שלאורכם נוחת לוח אחד מתחת לשני. רמות גדולות לא נוחתות בשלמות עם הלוח עליו הן ממוקמות ובחלקן מצטרפות לשולי היבשות וכך מגדילות את היבשות עצמן. בן-אברהם השתמש בעקרונות תהליכי התפתחות שולי האוקיינוס השקט שפיתח, להסבר תהליכי ההתנגשות במזרח הים התיכון.
מחקריו > מחקרו העכשווי

בהרכב ובמבנה סלעי המשקע בים המלח ישנן עדויות לאקלים הקדום ששרר באזור ולרעידות אדמה קדומות שהתרחשו בו. במחקריו בים-המלח בשיתוף עם המכון למדעי כדור הארץ בפוטסדם, גרמניה (GeoForschungsCentrum Potsdam), שיחזר בן-אברהם את האקלים עד לפני 2200 שנה.
בן-אברהם הוא אחד המדענים הראשיים בפרויקט בינלאומי גדול שנעשה בשנים 2010–2011 שבמסגרתו נערך קידוח לעומק של 460 מטרים מתחת לקרקעית ים המלח במקום בו עומק המים כ-300 מטרים. הקידוח, שנערך בסיוע ארגון (International Continental Drilling Project ICDP), ובהשתתפות עשרות מדענים מכל העולם, איפשר לקבל מידע על השינויים האקלימיים ורעידות האדמה שהתרחשו באזור ברבע מיליון השנים האחרונות. בקידוח הוצא גלעין רצוף שהניב מידע ברזולוציה שנתית.
בשנת 2012 החל בן-אברהם במחקר הממוקד במייצרי סיציליה, בשיתוף עם חוקרים איטלקיים. במחקר מופתה קרקעית הים בין סיציליה לאי פנטלריה באופן מפורט. במהלך המיפוי התגלו מספר הרים תת-ימיים שלפני כ-9000 שנים, כשמפלס המים היה נמוך יותר מהיום, יצרו ארכיפלג של איים. על אחד ההרים התת-ימיים, שנקרא פנטלריה וקיה (פנטלריה העתיקה), התגלו עדויות ליישוב קדום.
בשנים האחרונות עורך בן-אברהם מחקרים הנוגעים להתפתחות הטופוגרפיה באפריקה והשפעתה על התפתחות האדם ודפוסי נדידתו באפריקה. יציאת האדם מאפריקה קשורה ישירות להתפתחות הפיסיוגרפיה וגופי המים לאורך שבר ים המלח אותו חוקר בן-אברהם רבות.
ספרים

צבי בן-אברהם, ‏חקר קרקעית הים, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1985
Ben-Avraham, Z., (Ed.)., 1987. Sedimentary basins along the Dead Sea Rift and other rift zones, Special Issue Tectonophysics, Elsevier Science Pub., Amsterdam, 141, No. 1-3, 275 pp.
Ben-Avraham, Z., (Ed.)., 1989. The evolution of the Pacific Ocean margins, Oxford University Press, New York, 234 pp.
Kovach, R.L. and Z. Ben-Avraham (Eds.)., 1990. Geologic and tectonic processes of the Dead Sea rift zone, Special Issue Tectonophysics, Elsevier Science Pub., Amsterdam, 180, No. 1, 137 pp.
Ratschbacher, L. and Z. Ben-Avraham (Eds.), 1995. Kinematics of distributed deformation in plate boundary zones with emphasis on the Mediterranean, Anatolia and Eastern Asia, Special Issue Tectonophysics, Elsevier Science Pub., Amsterdam, 243, No. 1-2, 207 pp.
Cloetingh, S., Z. Ben-Avraham, W. Sassi and F. Horvath (Eds.), 1996. Dynamics of basin formation and strike-slip tectonics, Special Issue Tectonophysics, Elsevier Science Pub., 266, No. 1-4, 523 pp.
Niemi, T.M., Z. Ben-Avraham and J. Gat (Eds.), 1997. The Dead Sea: The Lake and Its Settings, Oxford University Press, New York, 286 pp.
Cloetingh, S and Z. Ben-Avraham (Eds.), 2002. From extension to collision: The Dead Sea rift and other natural laboratories, European Geophysical Union Stephan Mueller Special Publication Series 2, 246 pp.
Ben-Avraham (Ed.), 2004. Geophysics and geology of Lake Kinneret and its surrounding, Honoring Zvi Garfunkel on the occasion of his 65th birthday, Special Issue Israel Journal of Earth Sciences, Laser Pages, Pub., Jerusalem, 53, 237 pp.
Garfunkel, Z., Z. Ben-Avraham and E.J. Kagan (Eds.), 2014. Dead Sea Transform Fault System Reviews, book series Modern Approaches in Solid Earth Sciences, 6, 359 pp., Springer.
הערות שוליים

↑  העמותה הישראלית למדעי הימים
↑  Ben-Avraham, Z., A. Ginzburg, J. Makris and L. Eppelbaum, 2002. Crustal structure of the Levant Basin, eastern Mediterranean, Tectonophys., 346, 23-43.
↑ Ben-Avraham, Z., U. Schattner, M. Lazar, J. K. Hall, Y. Ben-Gai, D. Neev, and M. Reshef, 2006. Segmentation of the Levant continental margin, eastern Mediterranean, Tectonics, 25, TC5002, doi:10.1029/2005TC001824.
Schattner U., Z. Ben-Avraham, M. Lazar and C. Hüebscher, 2006. Tectonic isolation of the Levant basin offshore Galilee-Lebanon – effects of the Dead Sea fault plate boundary on the Levant continental margin, eastern Mediterranean, Journal of Structural Geology, 28, 2049-2066, doi:10.1016/j.jsg.2006.06.003.
↑  Wdowinski, S., Z. Ben-Avraham, R. Arvidson and G. Ekström, 2006. Seismotectonics of the Cyprian Arc, Geophys. J. Int., 164, 176-181. doi: 10.1111/j.1365-246X.2005.02737.x.
↑  Ben-Avraham, Z. and A. Ginzburg, 1990. Displaced terranes and crustal evolution of the Levant and the eastern Mediterranean, Tectonics, 9, 613-622.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258464805171  BIBSYS: 90818607  BnF: cb130165358 (data)  CiNii: DA03388828  GND: 1157232310  ISNI: 0000 0000 9061 7645  LCCN: n80058648  NLA: 35911349  NTA: 072915706  RERO: 02-A005748323  SUDOC: 057228167  S2AuthorId: 3840521  VIAF: 82735306   WorldCat (עם VIAF): 82735306
פרשת שמיני

חטאם של נדב ואביהוא
פָּרָשַׁת שְׁמִינִי היא פרשת השבוע השלישית בספר ויקרא. לפי החלוקה לפרקים היא מתחילה בתחילת פרק ט' ומסתיימת בסופו של פרק י"א 
(3 פרקים שלמים).
החלק הראשון של הפרשה עוסק באירועי היום השמיני שלאחר שבעת ימי המילואים, שהוא למעשה יום חנוכת המשכן. בחלק זה מתוארים הקרבנות המיוחדים שהקריבו אהרון ובניו הכוהנים, וכן מתואר מותם של נדב ואביהוא, בניו של אהרון לאחר שהקריבו אש זרה. כן יש בחלק זה פרשיה הלכתית קצרה בדין שתויי יין. בחלק השני של פרשת שמיני מופיעים דיני מאכלות אסורות ופרשיה העוסקת דיני טומאה וטהרה.
בשנים הפשוטות נקראת פרשת שמיני בשבת שאחרי חג הפסח, בשנים אלו מתחילים בשבת זו לקרוא את פרקי אבות לאחר תפילת מנחה בשבת. בשנים המעוברות מסוג בחה, זשה וזחג קוראים עם פרשת שמיני את פרשת החודש. בשנים מסוג השג, החא, בשז וגכז קוראים את פרשת שמיני עם פרשת פרה וההפטרה שלה.
תוכן הפרשה > חנוכת המשכן

בפרשת צו, סופר על שבעת ימי המילואים, בהם הקריב משה במשכן את הקרבנות עליהם הצטווה, והכשיר את הכוהנים לעבודת הקודש. פרשת שמיני מתרחשת ביום השמיני, בו קורא משה אהרן ולזקני ישראל. הוא מצווה על אהרון להביא קרבנות מיוחדים - עגל לחטאת ואיל לעולה, ועל הזקנים הוא מצווה להביא קורבנות עבור העם - שעיר חטאת, עגל וכבש לעולה, ושור ואיל לשלמים. כל אלו מלבד קורבנות התמיד הנוהגים בכל יום. את הקרבנות מקריבים אהרון בניו וזו העבודה הראשונה שנעשית על ידם במשכן. לדעת פרשנים רבים יום זה הוא ראש חודש ניסן, והוא גם היום הראשון להקרבת קרבנות הנשיאים. לדעת רש"י הזמנת זקני ישראל נועדה גם על מנת שיראו שהצבת הכהנים בעבודה נעשית על פי דבר ה'.בסיום עבודתו, נושא אהרן את כפיו ומברך לראשונה את בני ישראל. לפי רש"י הוא מברך אותם בברכת כהנים.
משה ואהרן נכנסים יחדיו למשכן. לפי חז"ל, משה מלמד את אהרן את סדר הקטרת הקטורת, ושניהם מבקשים מה' שישרה שכינתו על המשכן. בצאתם הם מברכים את העם (לפי חז"ל במילים: "ויהי נועם ה' אלוקינו עלינו, יהי רצון שתשרה שכינה במעשה ידכם"). כבוד ה' נגלה אל כל העם ואש אוכלת את הקרבנות, כנאמר בסוף הפרק: "וירא כבוד ה' אל כל העם. ותצא אש מלפני ה' ותאכל על המזבח את העולה ואת החלבים, וירא כל העם וירונו ויפלו על פניהם".
תוכן הפרשה > חטא נדב ואביהוא

לאחר שהאש יורדת ואוכלת את הקרבנות, חורגים נדב ואביהוא בני אהרן מן הציווי, לוקחים איש מחתתו, שמים עליהן קטורת, ומקריבים אש זרה לפני ה'. אש יוצאת מלפני ה', אוכלת אותם, והם מתים לפני ה'. אהרן, ובניו הנותרים אלעזר ואיתמר, מקבלים הוראות מיוחדות כיצד להתנהג במצב זה, ונאסר עליהם להתאבל. סדר היום ממשיך להתנהל, אך חלה בו אי-הבנה נוספת בין משה ובין אהרן ובניו בעניין אכילת שעיר החטאת. אהרון מחליט לשרוף אותו, משה כועס על כך, אך אהרון מסביר לו שהם לא יכולים לאכול אותו מכיוון שהם אוננים.
מיד לאחר מות בני אהרון מוזכרות ארבע מצוות לא תעשה העוסקות בעבודת הכהנים במקדש: איסור עבודה במקדש פרוע ראש, איסור עבודה במקדש לקרועי בגדים, שלא יצאו הכהנים מן המקדש בשעת עבודה והאיסור להיכנס למקדש או להורות הלכה לאחר שתיית יין.
תוכן הפרשה > מאכלות אסורות

החלק השני של הפרשה נפתח בדיני מאכלות אסורות, ומפורטים בו החיות, הבהמות, הדגים והשרצים המותרים באכילה וכן העופות האסורים באכילה.
בהקשר זה מוזכרות 10 מצוות: לבדוק סימני בהמה וחיה, לא לאכול בהמות וחיות טמאות, לבדוק סימני דגים, לא לאכול דג טמא, לא לאכול עוף טמא, לבדוק סימני חגבים, שלא לאכול שרץ הארץ, שלא לאכול מיני שרצים דקים הנולדים בזרעים ובפירות, לא לאכול שרץ המים ושלא לאכול מן השרצים המתהוים מן העפוש.
תוכן הפרשה > הלכות טומאה וטהרה

בסיום החלק השני של הפרשה מופיע הצבר הראשון של הלכות טומאה וטהרה, אשר ממשיכות בהרחבה גם בפרשות הבאות, תזריע ומצורע. בין היתר מובאים בהלכות טומאת נבלה, טומאת שרץ, ודיני טומאה בכלים, במשקים ובמאכלים. כאן מוזכרות 3 מצוות: לפסוק טומאת שרץ, לפסוק טומאת אוכלים, לפסוק טומאת נבלה.
תאריכי הקריאה

השבת בה קוראים את פרשת שמיני יכולה לחול בתשעה תאריכים שונים:
שנת השג - כ' באדר ב'
שנת החא - כ"ב באדר ב'
שנת גכז ושנת בשז - כ"ג באדר ב'
שנת בחה ושנת זשה - כ"ה באדר ב'
שנת זחג - כ"ז באדר ב'
שנת גכה ושנת בשה - כ"ד בניסן
שנת בחג ושנת זשג - כ"ו בניסן
שנת זחא ושנת השא - כ"ח בניסן
שנת הכז - בארץ ישראל כ"ב בניסן,(שבחוצה לארץ נחגג כשמיני של פסח), ובחוץ לארץ כ"ט בניסן. בשנה זו קוראים את הפרשה בחו"ל שמונה פעמים.
הפטרה

מפטירים בסיפור העלאת ארון הברית לירושלים בימי דוד המלך, שאף בו התרחש אסון דומה כאשר אחד הכהנים, עוזא, נגע בארון הברית ומת במקום. קוראים בספר שמואל ב', מפרק ו', פסוק א'. הספרדים (וכן נהגו בק"ק פוזנא) מסיימים בפסוק י"ט, האיטלקים והתימנים בפרק ז', פסוק ג', והאשכנזים (פרט לק"ק פוזנא) בפרק ז', פסוק י"ז.
וַיָּקָם וַיֵּלֶךְ דָּוִד וְכָל-הָעָם אֲשֶׁר אִתּוֹ מִבַּעֲלֵי יְהוּדָה לְהַעֲלוֹת מִשָּׁם אֵת אֲרוֹן הָאֱלֹהִים אֲשֶׁר-נִקְרָא שֵׁם שֵׁם ה' צְבָאוֹת יֹשֵׁב הַכְּרֻבִים עָלָיו. וַיַּרְכִּבוּ אֶת-אֲרוֹן הָאֱלֹהִים אֶל-עֲגָלָה חֲדָשָׁה וַיִּשָּׂאֻהוּ מִבֵּית אֲבִינָדָב אֲשֶׁר בַּגִּבְעָה וְעֻזָּא וְאַחְיוֹ בְּנֵי אֲבִינָדָב נֹהֲגִים אֶת-הָעֲגָלָה חֲדָשָׁה. וַיִּשָּׂאֻהוּ מִבֵּית אֲבִינָדָב אֲשֶׁר בַּגִּבְעָה עִם אֲרוֹן הָאֱלֹהִים וְאַחְיוֹ הֹלֵךְ לִפְנֵי הָאָרוֹן. וְדָוִד וְכָל-בֵּית יִשְׂרָאֵל מְשַׂחֲקִים לִפְנֵי ה' בְּכֹל עֲצֵי בְרוֹשִׁים וּבְכִנֹּרוֹת וּבִנְבָלִים וּבְתֻפִּים וּבִמְנַעַנְעִים וּבְצֶלְצֱלִים. וַיָּבֹאוּ עַד-גֹּרֶן נָכוֹן וַיִּשְׁלַח עֻזָּה אֶל-אֲרוֹן הָאֱלֹהִים וַיֹּאחֶז בּוֹ כִּי שָׁמְטוּ הַבָּקָר. וַיִּחַר-אַף ה' בְּעֻזָּה וַיַּכֵּהוּ שָׁם הָאֱלֹהִים עַל-הַשַּׁל וַיָּמָת שָׁם עִם אֲרוֹן הָאֱלֹהִים. וַיִּחַר לְדָוִד עַל אֲשֶׁר פָּרַץ ה' פֶּרֶץ בְּעֻזָּה וַיִּקְרָא לַמָּקוֹם הַהוּא פֶּרֶץ עֻזָּה עַד הַיּוֹם הַזֶּה. וַיִּרָא דָוִד אֶת-ה' בַּיּוֹם הַהוּא וַיֹּאמֶר אֵיךְ יָבוֹא אֵלַי אֲרוֹן ה'.
בנוסח רומניא הפטירו ספר יחזקאל, פרק מ"ג, פסוק כ"ז עד פרק מ"ד, פסוק כ"א.
הפטרת שמיני נקראת רק בשנים פשוטות. בשנים המעוברות מסוג בחה, זשה וזחג קוראים עם פרשת שמיני את פרשת החודש ואת ההפטרה שלה. בשנים מסוג השג, החא, בשז וגכז קוראים את פרשת שמיני עם פרשת פרה וההפטרה שלה.
בנוסף, בחוץ לארץ, שנים פשוטות מסוג הכז, מפטירים במחר חודש.