stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מקדש דבוד
אודות המבנה

המקדש נבנה במקור כ-15 קילומטרים דרומה מאסואן, בדרום מצרים, סמוך לאשד הראשון של הנילוס ולמרכז הדתי הגדול בפילה המוקדש לאלה איזיס. בתחילת המאה ה-2 לפנה"ס החל אדיקלאמאני, המלך הכושי של מרואה, בבניית חדר תפילה קטן המוקדש לאל אמון. מאוחר יותר, בימי שושלת תלמי, הורחב חדר התפילה בכל צדדיו לכדי מקדש בגודל 12X15 מטרים, שהוקדש לאלה איזיס. הקיסרים הרומאים אוגוסטוס וטיבריוס השלימו את קישוט המקדש.
ההגעה למקדש התבצעה באמצעות דרך גישה ארוכה עד לקיר האבן החיצוני ודרך שלושה פילוני אבן, עד למקדש עצמו. היכל הכניסה למקדש שכלל ארבעה עמודים, התמוטט ב-1868 וגורלו אינו ידוע. מאחורי היכל הכניסה נמצאו אולם הקודש עצמו, חדר העלאת קורבנות ואולם קודש נוסף שהכיל מספר חדרים צדדיים ומדרגות שהובילו לגג המקדש.
ב-1960, בעקבות תחילת בנייתו של סכר אסואן והסכנה שנשקפה לאתרים ארכאולוגיים באזור, ביקש ארגון אונסק"ו עזרה בינלאומית בהצלת המורשת ההיסטורית העשירה. כהכרת תודה לספרד על סיועה בהצלת מקדשי אבו סימבל, תרמה מצרים את מקדש דבוד לספרד ב-1968.
המקדש נבנה מחדש בפארק ציבורי במדריד, בסמוך לארמון המלכותי, ונפתח לציבור ב-1972.
בהשוואה לתמונה של האתר המקורי, השער שבראשו שמש עם נחש לא היה השער הקרוב ביותר למקדש עצמו.
מקדש דבוד הוא אחד מדוגמאות ספורות של אדריכלות מצרים העתיקה שמוצגות מחוץ למצרים והוא יחיד מסוגו בספרד.
בעקבות התבטאויות של מספר אגיפטולוגים שביקרו את העובדה שבניגוד למקדשים אחרים שנתרמו, ממשיך המבנה להיות חשוף לפגעי מזג האוויר,

לכן, בפברואר 2020, קיבלה מועצת העיר החלטה להאיץ את התוכניות לבנות מחסה למקדש.
הערות שוליים

↑  "The Temple of Dabod, Nubia". NYPL Digital Collections (באנגלית). נבדק ב-2022-02-05.
↑  Sanz, Juan Carlos (19 בפברואר 2020). ""Sería inconcebible que España no protegiese el templo de Debod"" (בספרדית). El País. נבדק ב-25 בפברואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  Hernández Riano, Peio (25 בפברואר 2020). "El Ayuntamiento de Madrid cambia de opinión y acelera el plan para cubrir el Templo de Debod" (בספרדית). El País. נבדק ב-25 בפברואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
| מדריד  |
| --- | --- | --- |
| כיכרות מרכזיות | פוארטה דל סול • פלאסה מאיור • פלאסה דה סיבלס • פלאסה דה קולון • פלאסה דה אספניה • פלאסה דה קסטייה • פלאסה דה לה ויה • פלאסה דה סנטה אנה |  |
| רחובות חשובים | גראן ויה • שדרת פראדו • שדרת רקולטוס • שדרת קסטיאנה |  |
| אנדרטות ומונומנטים | שער אלקלה • שער הניצחון • שער טולדו • שער סן ויסנטה • אובליסק קאחה |  |
| מבנים ואתרים בעלי חשיבות | הארמון המלכותי • ארמון סיבלס • התיאטרון המלכותי • קתדרלת אלמודנה • פארק בואן רטירו • מקדש דבוד • שער אירופה • AZCA • CTBA • אל רסטרו • נואבוס מיניסטריוס |  |
| מוזיאונים | מוזיאון הפראדו • מוזיאון תיסן בורנמיסה • מוזיאון ריינה סופיה |  |
| תחבורה | נמל התעופה מדריד-בראחס • הרכבת התחתית • הרכבת הפרברית • הרכבת הקלה • תחנת אטוצ'ה • תחנת צ'מרטין • תחנת פרינסיפה פיו |  |
| ספורט | ריאל מדריד • אתלטיקו מדריד • אצטדיון סנטיאגו ברנבאו • פלאסיו ויסטלגרה • קאחה מחיקה • אצטדיון ויסנטה קלדרון • אצטדיון מטרופוליטנו • ארמון הספורט • לס ונטאס |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 64144647640084443382   WorldCat (עם VIAF): 64144647640084443382 
מקדש דבוד
מבצע יד ארוכה

מבצע יד ארוכה היה מבצע צבאי של חיל האוויר הישראלי בסיוע אגף המודיעין במסגרת מלחמת חרבות ברזל שבו בוצעה הפצצה אווירית על מחסני אמל"ח, מאגרי נפט, תחנות כוח ויעדים צבאיים נוספים של החות'ים בעיר הנמל אל-חודיידה שבתימן. המתקפה התרחשה ב-20 ביולי 2024 בשעה 18:00 בערב, יום לאחר שכטב"ם ששוגר מתימן התפוצץ במרכז תל אביב וגרם להרג של אדם אחד ולעשרה פצועים. התקיפה בוצעה באמצעות מבנה מטוסי קרב ומטוסי ביון בליווי מטוס לתדלוק אווירי.
התקיפה האווירית הייתה הפעם הראשונה שבה ישראל תקפה בתימן, במרחק של 1,800 קילומטרים, והיא התקיפה השלישית הכי רחוקה שביצע חיל האוויר הישראלי (אחרי מבצע רגל עץ ומבצע העיר הלבנה).
בהמשך המלחמה תקפה ישראל פעם נוספת בנמל חודיידה ב-29 בספטמבר 2024.
רקע

החות'ים הם ארגון טרור אסלאמיסטי שיעי-זיידי הפועל בצפון-מערב תימן, בשיתוף פעולה מלא עם איראן וכשליחה בתימן. הקבוצה נחשבת לארגון טרור על ידי ארצות הברית, איחוד האמירויות הערביות ומדינות נוספות. הקבוצה קראה להשמדת ישראל וארצות הברית. התנועה מתנגדת לממשלת תימן הפורמלית ושולטת מאז 2014 בשטח נרחב לאורך ים סוף.
מאז תחילת מלחמת חרבות ברזל, שפרצה בעקבות מתקפות חמאס על ישראל ב-7 באוקטובר 2023, החלו החות'ים לסייע לחמאס ולשגר טילים וכטב"מים לעבר ישראל. בנוסף תקפו החות'ים ספינות בין-לאומיות בים סוף במעשים שהוגדרו כפשעים בין-לאומיים ואף הביאו לתגובה צבאית נגדם ממספר מדינות. בינואר 2024 קיבלה מועצת הביטחון של האו"ם את החלטה 2722, המגנה את מתקפות החות'ים. מבצע שומר השגשוג בהובלת ארצות הברית החל להגן על הספנות בים סוף. מאז 12 בינואר הובילו ארצות הברית ובריטניה תקיפות אוויריות וטילים נגד החות'ים, בעוד מדינות אחרות סיירו באופן עצמאי במים הסמוכים לתימן, ותקפו כלי שיט של החות'ים בים סוף.
רקע > תקיפת הכטב"ם בתל אביב

בית אל על בתל אביב שנפגע ממתקפת מל"ט חות'י
תקריב
לפי ערוץ אל-ערביה, ב-19 ביולי 2024 צבא ארצות הברית יירט טיל בליסטי, מספר כטב"מים על הקרקע ושלושה כטב"מים באוויר. אולם כטב"מ רביעי הספיק לחמוק. הוא חדר לישראל והתפוצץ ברחוב בן יהודה בתל אביב. בפיצוץ נהרג אדם אחד, יבגני פרדר. בנוסף, פונו עשרה פצועים קל. הפיצוץ גרם נזק לרחוב ולחנות ובעקבות ההרס שנגרם הוגשו יותר מ-250 תביעות לקרן פיצויים. הדובר הצבאי של החות'ים, יחיא סריע, נטל אחריות על השיגור. דובר צה"ל לא אישר את טענתו של סריע, וציין כי החדירה התאפשרה עקב טעויות בזיהוי ויירוט הכטב"ם.
בעקבות ההתקפה יצא חיל האוויר הישראלי למבצע יד ארוכה שבו הופצצו מאגרי נפט, תחנות כוח ויעדים צבאיים של החות'ים בעיר הנמל אל-חודיידה. זו הפעם הראשונה שישראל תקפה בתימן.
המתקפה

את התקיפה ביצעו מטוסי קרב מהדגמים F-35I אדיר, F-15 ו-F-16I סופה, מטוסי ביון ובקרה אווירית מדגם "נחשון" מטייסת 122, ומטוסי תדלוק מדגם בואינג 707 "ראם". המטוסים המריאו לתקיפה החל משעה 15:00, באופן מסונכרן ומבסיסים שונים. בדרכם נראו מעל אילת והמשיכו בטיסה בגובה נמוך. המטוסים הגיעו ליעדם בשעה 18:00 לערך לביצוע התקיפה. ההפצצה בוצעה על ידי מטוסי F-15, בעוד מטוסי F-16 הגנו על הכוח ומטוסי F-35 שימשו "לחמקנות פותחת דרך". סביב השעה 20:30 נחת בישראל אחרון המטוסים שהשתתפו במבצע.
לדברי גורמים חות'יים, המתקפה הישראלית פגעה במתקני נפט בנמל העיר אל-חודיידה שבשליטת החות'ים. בתמונות וסרטונים שפורסמו ברשתות החברתיות נראו להבות ועשן האופף את הנמל. גם תחנות כוח נפגעו בתקיפה, דבר שגרם להפסקת חשמל נרחבת בעיר.
צה"ל מסר כי הוא תקף אתרים צבאיים חות'יים באזור הנמל המשמשים למסירה ולאחסנה של נשק. דובר צה"ל מסר כי "תקפנו את מרחב הנמל בשל היותו נתיב אספקה להעברת אמצעי הלחימה האיראניים מאיראן לתימן והוא מהווה מקור כלכלי משמעותי לטרור החות'י. במרחב הנמל תקפנו תשתיות דו-שימושיות לטרור, ביניהם גם תשתיות אנרגיה."
ישראל עדכנה את האמריקאים מבעוד מועד, והחליטה לבצע את התקיפה באור יום.
בעקבות המתקפה

למחרת המתקפה שיגרו החות'ים טיל קרקע-קרקע לעבר ישראל. הטיל יורט בהצלחה על ידי מערך ההגנה האווירית הישראלי באמצעות מערכת חץ 3.
התקיפה גרמה לפגיעה קשה בנמל אל-חודיידה, שנחשב לעורק חיים אסטרטגי וכלכלי של החות'ים, שכן דרכו נכנסות ויוצאות סחורות רבות לתימן, כולל אמצעי לחימה ותחמושת לחות'ים. ההערכה היא שנזקי התקיפה הישירים נאמדים בעשרות מיליוני דולרים. נכון ל-24 ביולי 2024 טרם כובתה האש בנמל ובמאגרי הנפט שלידו. נכון לאוגוסט 2024 הנמל עדיין מושבת ברובו. בספטמבר 2024 פרסם אתר החדשות הכלכלי גלובס שקצב ויכולת פריקת מכליות הנפט בנמל חודיידה נפגעו קשות ולכן הפריקה הועברה בחלקה לנמל המיושן בראס עיסא תוך ירידה משמעותית בקצב הפריקה (מ-4 ליום ל-1 בחודש).
התקיפה גרמה לביקורת בתימן ובמדינות ערב נגד החות'ים על כך שהם גוררים את תימן למלחמה נגד ישראל, שכתוצאה ממנה, לדבריהם, ייפגעו תימנים רבים שיישלמו את מחיר הנזק הישיר והעקיף של עימות צבאי עם ישראל.
ראו גם

מבצע העיר הלבנה
מעורבות החות'ים במלחמת חרבות ברזל
המשבר בים סוף
מבצע רוטב
מבצע רגל עץ
מבצע אופרה
הערות שוליים

↑  דיווח: זה מספר ההרוגים בתקיפה הישראלית בתימן, באתר "סרוגים", 21 ביולי 2024.
1 2   עדכון דובר צה"ל, באתר צה"ל, 20 ביולי 2024.
↑  יואב זיתון, איתמר אייכנר, ליאור בן ארי, הרוגים ופצועים בתקיפה ישראלית בתימן, פיצוצים אדירים בנמל חודיידה, באתר ynet, 20 ביולי 2024
1 2 3  יואב זיתון, 200 ק"מ רחוק יותר מטהרן: "צה"ל תקף אחרי 220 שיגורים" | זה השימוש החות'י בנמל שנפגע, באתר ynet, 20 ביולי 2024.
↑  ספיר ליפקין, ‏אחרי פגיעת הכטב"ם בתל אביב: מטוסי קרב של חיל האוויר תקפו בתימן, באתר ‏מאקו‏, 20 ביולי 2024.
↑  ניצן סדן, יצירתיות איראנית, חוצפה חות'ית: כך חדר הכטב"מ שפגע בת"א, באתר כלכליסט, 27 ביולי 2024
↑  רוני גרין שאולוב, עלה מבלארוס, שירת במילואים: הסיפור של יבגני, שנהרג מפגיעת הכטב"ם בת"א, באתר ynet, 19 ביולי 2024
1 2  אבי אשכנזי, ‏האירוע שיצית מלחמה אזורית? הרוג מפגיעת כטב"ם בתל אביב, החות'ים נטלו אחריות, באתר מעריב אונליין, 19 ביולי 2024
↑  אור רביד, ‏ממדי ההרס מפגיעת הכטב"ם בת"א נחשפים: יותר מ-250 תביעות הוגשו למס רכוש, באתר ‏מאקו‏, 24 ביולי 2024
↑  חגי לפ, החות'ים: "מוכנים לכל תגובה של ישראל נגד תימן", באתר ynet, 19 ביולי 2024
↑  אבי אשכנזי, ‏מבצע יד ארוכה: תיעוד חדש מרגע הטלת הפצצה על נמל החות'ים בחודיידה, באתר מעריב אונליין, 21 ביולי 2024
1 2  יואב זייתון, יעפים מופגנים בשמי תימן, מהלך שתורגל ביוון ואש שתבער עוד ימים | פרטים חדשים, באתר ynet, 21 ביולי 2024
↑  יואב זיתון, ליאור בן ארי, אילנה קוריאל, בזמן שהאש עדיין בוערת בתימן, החות'ים שיגרו טיל לאילת - שיורט ע"י מערכת חץ, באתר ynet, 21 ביולי 2024.
↑  ספיר ליפקין, ‏דיווח: שווי הנזק בנמל חודידה - עשרות מיליוני דולרים, באתר ‏מאקו‏, 26 ביולי 2024.
↑  דין שמואל אלמס, ‏חודשיים אחרי המתקפה הישראלית: נמל חודיידה החות'י לא מתאושש, באתר גלובס, 12 בספטמבר 2024.
↑  ליאור בן ארי, מספר ההרוגים בתימן עלה, החשש: "נהפוך לעזה" | תיעוד דרמטי מכדור האש בנמל, באתר ynet, 21 ביולי 2024,
סוכנויות הידיעות, ‏תימן בהלם: "שילמנו את המחיר היקר בהיסטוריה על הרג ישראלי אחד", באתר מעריב אונליין, 22 ביולי 2024.
מפקד חיל האוויר האלוף תומר בר מתדרך את צוות תא השליטה של חיל האוויר לפני המתקפה
טרו ולנטינו

| --- | --- |

 לידה:  8 בדצמבר 1988 (בן 36) 
 פטירה:  פרנקפורט, גרמניה גרמניה
 מדינה:  ארצות הברית 
 פרופיל ב-IMDb
 
טרומן "טרו" ולנטינו (באנגלית: Truman "Tru" Valentino; נולד ב-8 בדצמבר 1988) הוא שחקן ומדבב אמריקאי. הוא ידוע בכך שגילם את אהרון תורסן בסדרת הטלוויזיה "הטירון", ואת קאפהד בסדרת הטלוויזיה "המופע של קאפהד!".
ביוגרפיה

טרו ולנטינו נולד בפרנקפורט, גרמניה, ב-8 בדצמבר 1988, לשני יוצאי מלחמה אפרו-אמריקאים שהוצבו במדינה. כשהמשפחה חזרה לארצות הברית הם התגוררו בויינסוויל, מיזורי שם סיים את לימודיו התיכוניים בבית הספר התיכון ויינסוויל. ולנטינו קיבל תואר במשחק כשסיים את לימודיו באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס.
קריירה

הוא חבר בחברת סאנדיי קומפני בתיאטרון גראולינג'ס ובבית הספר לתיאטרון של לוס אנג'לס, והופיע כאורח ברבים מההצגות שלהם, כולל תוכנית האימפרוביזציה "Cookin' With Gas" ותוכנית המערכונים החיה "Sunday Night Fever".
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2021 | סרט הרעשנים | בעלים של חנות דגים, קולות נוספים | סרט של נטפליקס; תפקיד קולי |
| 2022 | ביוויס ובאטהד עושים את היקום | מקייב, קצין תיקונים ראשי | סרט של פרמאונט+; תפקיד קולי |
| 2023 | Justice League x RWBY: Super Heroes & Huntsmen | סייבורג | ישירות לווידאו; תפקיד קולי |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2019 | Hot Streets | ג'ון/טוני | פרק: "Hot Streets Disease"; תפקיד קולי |
| 2019, 2021 | Archibald's Next Big Thing | צ'יפ/שיין | פרקים: "Glide & Gobble/Wheelie, No Hands" (Next Big Thing) and "A Star is Hatched/Say Cheese" (Next Big Thing Is Here); תפקיד קולי |
| 2019–2021 | Fast & Furious: Spy Racers | תפקידים שונים | 41 פרקים; תפקיד קולי |
| 2020–2021 | טרולים: טרולסטופיה | בלייז | 3 פרקים |
| 2020–2021 | הקאסה-גרנדה | בלייז | 2 פרקים; תפקיד קולי |
| 2020–2022 | מדגסקר: קטן ופראי | תפקידים שונים | 26 פרקים; תפקיד קולי |
| 2020–2022 | האדירים | תפקידים שונים | 15 פרקים; תפקיד קולי |
| 2021 | Ridley Jones |  | פרק: "Ready or Not, Here I Come/Some Like It Hot"; תפקיד קולי |
| 2021–הווה | ספיידי וחבריו המופלאים | תפקידים שונים | 18 פרקים |
| 2021–2024 | הטירון | אריק תורסן | תפקיד ראשי (עונות 5–6); תפקיד חוזר (עונה 4), 34 פרקים |
| 2022 | FreakAngels | ג'ק | מיני סדרה; תפקיד קולי |
| 2022 | We Baby Bears | תפקידים שונים | 3 פרקים; תפקיד קולי |
| 2022 | המופע של קאפהד! | קאפהד, תפקידים שונים | תפקיד ראשי; תפקיד קולי |
| 2022–2023 | קונג פו פנדה: אביר הדרקון | תפקידים שונים | 5 פרקים; תפקיד קולי |
| 2022–הווה | ביוויס ובאטהד | תפקידים שונים | 9 פרקים; תפקיד קולי |
| 2022–2023 | The Croods: Family Tree | יואן | 3 פרקים |
| 2023 | The Boss Baby: Back in the Crib |  | פרק: "Floaties"; תפקיד קולי |
הערות שוליים

↑  Petski, Denise (21 ביולי 2022). "'The Rookie': Tru Valentino Upped to Series Regular For Season 5 of ABC Drama Series". www.deadline.com. Deadline. נבדק ב-2 ביוני 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Vincent, Brittany (8 במרץ 2022). "'The Cuphead Show!' Voice Actors on Playing Cuphead and Mugman". www.netflix.com. Netflix. נבדק ב-23 ביוני 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Baby, Tiffany (14 באפריל 2023). "Justice League x RWBY's Cyborg actor Tru Valentino talks the legacy of voice acting". www.thepopverse.com. The Pop Verse. נבדק ב-23 ביוני 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
תמרור עצור

תמרור עצור בישראל
תמרור עצור הִיסטוֹרִי בישראל
תמרור עצור או שלט עצור הוא תמרור הממוקם לרוב בצומת או במפגש רחובות, המורה לנהגים לעצור את רכבם עצירה מלאה, ולהתקדם לאחר העצירה אך ורק אם הדרך פנויה. עם זאת, על פי תקנות התעבורה בישראל, תמרור עצור המוצב בצד השמאלי של הכביש מטיל חובת עצירה עבור הפונים שמאלה או מבצעים פניית פרסה שמאלה בלבד.
תיאור

השלט ייחודי בין השלטים בצורתו המתומנת. השלט אדום מלבד פס לבן בסמוך לגבולות השלט, ובמרכז השלט מופיעה יד לבנה או המילה "עצור" בשפת המקום או בשפה האנגלית ("stop"). הסיבה לצורה המיוחדת היא על מנת שכל נהג המגיע לצומת מכל כיוון יוכל לראות, גם מאחורי השלט, שלנהג בכיוון נגדי או ניצב, יש "עצור" (לכן גם צורתו יוצאת הדופן של התמרור תן זכות קדימה כמשולש הפוך).
שימושים

שלטים אלה נפוצים בכל רחבי העולם. בישראל ובאירופה נעשה שימוש בשלטים אלה בעיקר בצמתים בהם נדרש מתן זכות קדימה ולא ניתן להציב שלט זה בשל שדה ראייה מוגבל.
שימושים > צפון אמריקה

בצפון אמריקה משמש תמרור עצור כאמצעי לניהול תנועה בצמתים בהם מטעמי חיסכון (ותנועה נמוכה) הוחלט שלא להתקין רמזורים. כמו כן התמרור משמש כאמצעי להגברת הבטיחות בדרכים באמצעות האטת התנועה, ולכן מוצב התמרור באזורים בהם חוצים את הכבישים ילדים (בסמוך לבתי ספר, גני ילדים, ומגרשי משחקים), וזאת אף אם אין מדובר בצמתים.
מאפיין נוסף הנפוץ בצפון אמריקה ואינו מקובל באזורים אחרים הם צמתים בהם מוצב השלט בכל דרכי הגישה לצומת (All-way stop או three- או four-way stops), כך שכל הבאים לצומת צריכים לעצור ולתת זכות קדימה למי שהגיע לצומת לפניהם.
אוטובוסי בית ספר (School Bus) המשמשים באופן ייעודי להסעת תלמידים לבתי ספר וגנים, כוללים לרוב בצדדיהם שלטי עצור מתקפלים המיועדים אף הם להגברת הבטיחות בעת חציית תלמידים. בעת שהאוטובוס עוצר להעלאה ולהורדה של נוסעים נפרשים שלטי העצור, וכל התנועה משני עברי הרחוב עוצרת עד לקיפול השלטים.
היסטוריה

השימוש בתמרורי עצור החל בארצות הברית בראשית המאה ה-20. השלט הראשון המתועד הותקן בשנת 1915 במישיגן. תמרורים אלה היו קטנים בגודלם מהתמרורים המקובלים כיום, ונכתבה בהם המילה "עצור" בצבע שחור על רקע לבן. ככל שהשלטים הפכו נפוצים יותר, גבר הצורך להסדירם. ועדה שהוקמה ביוזמת האיגוד האמריקאי לדרכים ראשיות מדינתיות ולתחבורה (American Association of State Highway and Transportation Officials) התכנסה בשנת 1922 במטרה לקבוע צורה אחידה לשלטים. הוועדה בחרה את הצורה המתומנת האופיינית להם. צורה זו נבחרה על מנת להקל על נהגים המגיעים מהעבר השני של התמרור לדעת שמדובר בתמרור עצור, ועל מנת למנוע בלבול בין תמרור זה לתמרורים אחרים. סיבה נוספת לבחירת צורה זו הייתה להקל על זיהוי השלט בשעות החשיכה, שכן בשנים אלה טרם החל השימוש בתמרורים מחזירי אור.
האיגוד הלאומי האמריקאי לבטיחות בדרכים (The National Conference on Street and Highway Safety), ארגון מתחרה באיגוד האמריקאי לדרכים ראשיות מדינתיות ולתחבורה, הציעה שלט קטן יותר בצורתו, בצבעי אדום על צהוב. עם איחוד שני הארגונים לארגון אחד - הוועדה המשותפת להסדרת אמצעי השליטה בתנועה (Joint Committee on Uniform Traffic Control Devices) בארצות הברית, פורסם בשנת 1935 מדריך המתאר את מפרט השלט.
המדריך המתאר את השלט שונה שמונה פעמים בין השנים 1935–1971, וקבע כללים שונים בארצות הברית למיקום השלט וצורתו. בין השנים 1924–1954 נעשה בארצות הברית שימוש בשלטים בהם המילה "Stop" כתובה בצבע שחור על רקע צהוב. החל משנת 1954 הוחלט על שימוש בכיתוב לבן על רקע אדום.
בשנת 1966 הוסדרה צורת השלט בחקיקה בארצות הברית ובשנת 1968 הוסדרה צורת השלט על ידי מועצת וינה לשלטי רחוב ותמרורים במסגרת פעולת הנציבות הכלכלית של ארגון האומות המאוחדות לאירופה להסדרת התנועה באירופה. המועצה קבעה כי ברחבי אירופה תיכתב על השלט המילה "Stop" באנגלית או בשפת הלאום של המדינה, וצורתו של השלט תהא בהתאם לצורתו בארצות הברית.
צורת השלט נפוצה בכל רחבי העולם, כאשר ישנם מספר הבדלים, כך לדוגמה בישראל נעשה שימוש בצורת יד לסמל עצירה, ולא נכתבת המילה "עצור" בשפה האנגלית או בשפת המדינה, וזאת על מנת למנוע צורך בכיתוב תלת לשוני (אנגלית, עברית וערבית).
בחלק מארצות אמריקה הלטינית (קולומביה, קובה, צ'ילה, אקוודור, אורוגוואי, ונצואלה, בוליביה, ברזיל, ארגנטינה ופוארטו ריקו) נכתבת המילה "PARE" ("עצור" בפורטוגזית וספרדית) ואילו במקסיקו וארצות מרכז אמריקה נכתבת המילה "ALTO" ("עצור" בספרדית) במקום "PARE".
בקוויבק שבקנדה נעשה שימוש לרוב במילה "ARRÊT" ("עצור" בצרפתית) אף שגם הצורה "STOP" מצויה שכן גם המילה האנגלית מקובלת בשפה הצרפתית.
בארצות ערב מקובל השימוש בכיתוב: "قف", בסין: "停", במלזיה: "BERHENTI", במונגוליה: "ЗОГС" ובטורקיה: "DUR".
ביפן נעשה שימוש בתמרור בצורה שונה - משולש אדום הפוך מסמל תמרור עצור. ובזימבבווה תמרור ובו צלב שחור על רקע לבן.
תמרור עם כתוב באינוקטיטוט ואנגלית
תמרור מקוויבק בצרפתית
תמרור מקוויבק המשלב אנגלית, צרפתית וקרי
תמרור מהרפובליקה העממית של סין ובו הכיתוב 停 ("טינג")
תמרור מאיחוד האמירויות הערביות
תמרור עצור בישראל
תמרור עצור מיפן
תמרור עצור מזימבבווה
תמרור עצור באירלנד
תמרור עצור בקולומביה
תמרור עצור היסטורי מאתיופיה
תמרור עצור לוב
קטגוריה

תמרור
תמרורים בישראל
הכוונת תחבורה
הערות שוליים

↑  ההיסטוריה של תמרורי העצור בארצות הברית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007559136005171  LCCN: sh2007003652 
אוטובוס המסיע תלמידים לבית הספר המציג שלטי עצור מתקפלים.
תמרור עצור בעל רקע צהוב שהיה נפוץ בין השנים 1924–1954 בארצות הברית.
ייעוץ משפטי

ייעוץ משפטי הוא ייעוץ להתנהלות נכונה ביחס ללשון החוק היבש והפסיקה העדכנית במדינה נתונה.
במדינות מסוימות, היחידים שזכאים להעניק ייעוץ משפטי באופן פורמלי (כלומר על פי חוק ובאופן מכוון) הם עורכי דין שהורשו לעסוק בעריכת דין במדינה הנתונה. במדינות אחרות, דוגמת הולנד, גם משפטנים בעלי הסמכה ייעוצית מתאימה ראויים להעניק אותו בתחום המשפטי הספציפי בו קיבלו הסמכה ייעוצית.
כל הרשאי לתת ייעוץ משפטי פורמלי נקרא יועץ משפטי.
ייעוץ משפטי שלא על ידי עורך דין או משפטן

ייעוץ הנחשב לייעוץ משפטי ניתן לעיתים דה פקטו גם על ידי אנשים שאינם עורכי דין או משפטנים המוסמכים לכך, כגון מאכרים למיניהם או אף כעצה התנהלותית בין בני משפחה וחברים אשר כביכול נופלת בקטגוריה של "ייעוץ משפטי".
ייתכנו ספקות בשאלה האם החוק היבש אוסר על אדם לתת עצה התנהלותית לא פורמלית לקרוביו אם זו נופלת בקטגוריה של "ייעוץ משפטי" (הדבר תלוי בחוק היבש באותה מדינה) אך וודאי שבכלל מדינות העולם אסור לתת אותו באופן פורמלי (כלומר על פי חוק ובאופן מכוון) למי שלא הוסמך כראוי בידי מערכת המשפט של אותה המדינה כיועץ משפטי.
ראו גם

פרו בונו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4048770-2 
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מצודת תפן

מצפה
רמון
מצפה
רמון
מצודת תפן (בערבית: "קלעת א-תפאניה") היא אתר ארכאולוגי מהתקופה ההלניסטית ובו שרידי מבצר גדול. המצודה ממוקמת מצפון ובסמוך ליישוב כישור בגליל העליון, על רכס שנקרא בעבר ג'בל א-ראוס, (הר הראשים) ומשקיף על נחל בית העמק. מקור השם אינו ידוע. ייתכן והשם "טופאניה" קשור למילה "טופאן" בערבית (מבול), או שזהו שימור שם קדום של האזור מסביב לה ("תפן"). המצודה היא חלק ממערך הביצורים שהגן על העיר ההלניסטית פטולמאיס (עכו).
טופוגרפיה

המצודה נמצאת בראש הר ברום של 508 מטר מעל פני הים, מעל נחל בית העמק. מכל צידיה למעט הצד המערבי, היא מוקפת מצוקים טבעיים תלולים. צידה המערבי הוא מדרון מתון המגיע עד הכפר ירכא. זהו אזור של מסלע גירני חשוף שעבר המסה קרסטית. הוא אינו שופע במעיינות, אין בו אדמה חקלאית רבה ולכן קשה להתיישבות.
הסיבה לבחירת מיקומה של המצודה הוא פועל יוצא של הטופוגרפיה שלה - תפקידה להגן על העיר פטולמאיס (הנמצאת ממערב אליה) מפני תוקפים שעלולים להגיע ממזרח. המדרון המתון לכיוון מערב מאפשר לתגבורת ואספקה להגיע בצורה נוחה ומהירה, בעוד שתוקפים מעבריה האחרים ייתקלו במדרונות תלולים וקשים לטיפוס. המצודה שולטת על הדרך הראשית המובילה ממישור החוף הצפוני אל תוך הגליל, והיא משקיפה על בקעת בית הכרם, מקום בו עברה הדרך הראשית ממישור החוף לסוריה. מיקומה, לפיכך, הוא בעל חשיבות אסטרטגית גבוהה מאוד - חשיבות הגוברת על מחסור בקרקע ראויה לחקלאות ומקור מים טבעי.
ארכאולוגיה

בשנת 1873 הגיעו לאתר חברי משלחת הקרן לחקר ארץ ישראל. הם מצאו במקום "מגדל רבוע הרוס, עשוי אבנים מסותתות בגסות", בריכה קטנה חצובה בסלע ושני סרקופגים. באותה תקופה ביקר במקום החוקר ויקטור גרן שמצא בו "שרידי מבצר קטן שנבנה מאבנים מלבניות גדולות ... ואת מימיו סיפקו כמה בורות". האתר לא נחפר מעולם והמידע הקיים עליו הוא מסקר ארכאולוגי שנערך במקום בחורף 1983 על ידי הסוקרים שלמה גרוטקרק, דני שיאון (פרידמן), רוני הופמן, נמרוד גצוב ורפאל פרנקל.
האתר הוא חד שכבתי, לא היה לפניו ואחריו שום יישוב במקום. תחילתו בתקופה ההלניסטית, עם עליית חשיבותה של העיר פטולמאיס, וסופו במצור על העיר שהטיל המלך החשמונאי אלכסנדר ינאי בשנת 103 לפנה"ס, אז נכבשו ונהרסו המצודות המגינות עליה. הבניה של מגדלי המצודה נעשתה באבני גוויל גדולות מאוד ולא מסותתות. החומה בנויה אבנים קטנות יותר. שער המצודה ופתחי המגדלים עשויים אבן גזית (אבן מסותתת).
בסקר הארכאולוגי שנעשה בה, נמצאה ידית "רודית" עם חותם (מאמפורה שמקורה באי רודוס) וקרמיקה גלילית טיפוסית. 10 מטבעות נמצאו במצודה, כולם של אלכסנדר ינאי, מעידים על כיבושה מידי מגיני העיר עכו. נמצאו גם חרסים מהתקופה הרומית, הביזנטית והממלוכית, אף על פי שאין ראייה ליישוב ומגורים במקום לאחר כיבוש המצודה על ידי אלכסנדר ינאי.
במצודה נמצאו מכלולים של בית בד המעידים על כך ששומרי המצודה עסקו בגידול זיתים כאשר לא היו עסוקים בשמירה והגנה.
בחפירה אחרת, כחלק מ"פרויקט הגליל ההלניסטי", נחשפו לראשונה רצפות המגדלים שהקיפו את המצודה ואת יסודותיהם. במהלך החפירה נמצאו כלי חרס, זכוכית, כלי עצם, מתכות ומטבעות שתוארכו לתקופת החשמונאים. בעקבות החפירה, הוצע שהמצודה נבנתה על ידי החשמונאים עצמם, כמצודת גבול אל מול העיר עכו.
המצודה ותפקידה

מצודת תפן היא מסוג "מצודות מגדלים". אורכה 146 מטר ורוחבה 32 מטר. היא מאורכת מכיוון שכך מכתיבה הטופוגרפיה של הכיפה עליה היא ממוקמת.
למצודה 7–8 מגדלים לפי הסדר הבא: 1 במערב, 1 במזרח, 3-4 בדרום, 2 בצפון.
במצודה נמצאו 4 בורות מים - שניים החצובים בסלע בתוך חצר המצודה (בחצר המרכזית), ושניים מחוץ למצודה: אחד חצוב בסלע בצידה המערבי הפונה לכיוון הכפר ירכא (ובו חצובה גם שוקת שתייה לסוסים) ואחד בצידה הצפוני שהוא סדק טבעי בקרקע שטוייח לצורך אגירת מים.
המצודה היא חלק ממערך ביצורים רחב שהגן על העורף החקלאי של העיר ההלניסטית פטולמאיס מפני מרכז הגליל שהיה יהודי ועוין כנראה לעיר ההלניסטית. מיקום המגדלים מחזק טענה זו. חלק מהמטבעות שנמצאו במצודה הם מתקופתו המאוחרת של ינאי, מה שמעלה את הסברה שהמצודה נשארה בשליטת החשמונאים גם לאחר סיום המצור על העיר עכו . מצודות נוספות במערך הביצורים של העיר: הר סנה, ראס כלבאן, תל עמק, חורבת אל ווזיע, חורבת תיון ובהר עצמון. יחד הן יוצרות מערך הגנה בצורת פרסה המקיף את עמק עכו.
תצפית

כיום משקיף האתר על אזור התעשייה תפן והיישובים לפידות, גיתה ויאנוח-ג'ת מצפון ועל כישור ודיר אל אסד מדרום. צפונית לאתר עובר נחל בית העמק (ואדי אל-מג'נונה).
הערות שוליים

1 2  אריאל - אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל, כרך ב', זאב וילנאי, עם עובד - תרבות וחינוך, תשל"ה/1974
1 2  ההיסטוריה והארכאולוגיה של הגליל, מאמר של ד"ר מוטי אביעם באתר תולדוט
↑  תיאור גאוגרפי, היסטורי וארכאולוגי של ארץ ישראל (1869–1880) כרך שביעי: הגליל (א), ויקטור גרן. תרגום מצרפתית: חיים בן-עמרם לפי מהדורת פריס 1880, הוצאת יד בן צבי, ירושלים, התשמ"ה
↑  מדריך ישראל החדש : אנציקלופדיה, מסלולי טיול: כרך 3 : הגליל העליון וחופו, גבאי מושון, כתר הוצאה לאור, ידיעות אחרונות ישראל, משרד הביטחון – ההוצאה לאור 2001
↑  ראשית הייצור הנרחב של שמן זית בגליל בעת העתיקה, ד"ר מרדכי אביעם, "קתדרה" לתולדות ארץ ישראל ויישובה מס' 73, 1994
↑  מחקר: חורבת תפן בגליל הוקמה דווקא על ידי החשמונאים, באתר ynet, 27 ביוני 2022
1 2 3  "חורבת תפן" מאמר של רפאל פרנקל ונמרוד גצוב בתוך "ממגדל נוצרים עד עיר מבצר - מבצרים ומצודות בצפון הארץ מהכנענים ועד צה"ל". עורך: מרדכי אביעם, 2014
ג'נה דוואן

| --- | --- |

דוואן, 2012
 לידה:  3 בדצמבר 1980 (בת 44) הרטפורד, קונטיקט, ארצות הברית
 שם לידה:  Jenna Lee Dewan 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-2000
 מקום לימודים:  אוניברסיטת דרום קליפורניה  תיכון גרייפויין 
 בן זוג:  צ'נינג טייטום (2006–2018)   סטיב קייזי (2018–הווה)
 מספר צאצאים:  2 
 www.jennadewanunwrapped.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'נה לי דוואן (באנגלית: Jenna Lee Dewan; נולדה ב-3 בדצמבר 1980) היא שחקנית, רקדנית ומנחת טלוויזיה אמריקאית. החלה את הקריירה שלה כרקדנית ליווי לאומנים כגון כריסטינה אגילרה, מיסי אליוט וג'נט ג'קסון. לאחר מכן שיחקה בסרטים "סטפ אפ" ו"רוקדים", ובסדרות הטלוויזיה  "אימה אמריקאית: המלון"  ו "המכשפות מאיסט אנד".