stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יצורים 3

| --- | --- |

 בימוי:  Kristine Peterson 
 תסריט:  דייוויד ג'יי. שואו 
 שחקנים ראשיים:  Aimee Brooks פרנסס ביי ג'פרי בלאק Christian Cousins Joseph Cousins Diana Bellamy John Calvin Nina Axelrod לאונרדו דיקפריו Don Keith Opper ביל צוקר 
 מוזיקה:  David C. Williams 
 צילום:  תומאס ל. קולאווי 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  New Line Home Entertainment, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, direct-to-video 
 הקרנת בכורה:  11 בדצמבר 1991 
 משך הקרנה:  81 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט אימה, סרט מדע בדיוני, סרט קומדיה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
יצורים 3 (באנגלית: Critters 3) הוא סרט אימה-מדע בדיוני אמריקאי משנת 1991 בבימויו של כריסטיאן ג. בטס. זהו הסרט השלישי בסדרת סרטי "יצורים" העוסקת בחייזרים קטנים, רעבים ותוקפניים הנקראים "קרייטס" שמביאים עמם טרור לכל מקום בו הם נוחתים. הסרט ידוע בעיקר בשל העובדה שהוא כולל את הופעת הבכורה הקולנועית של לאונרדו דיקפריו, שהיה אז שחקן צעיר בתחילת דרכו.
עלילה

הסרט ממשיך את סיפורם של הקרייטס, החייזרים הקטנים והמרושעים שמצליחים לשרוד ולהתפשט ברחבי כדור הארץ. הפעם, הקרייטס מוצאים את דרכם לבניין דירות בלוס אנג'לס, שם הם מתחילים לתקוף את הדיירים.
העלילה מתמקדת במשפחתה של אנני (אמבר דייוויס) ואביה, שעוברים לדירה חדשה בבניין יחד עם ג'וש (לאונרדו דיקפריו), בנה החורג של בעל הבניין. הקרייטס מתחילים לזרוע הרס בבניין ולתפוס את הדיירים בזה אחר זה. אנני, ג'וש ודיירי הבניין האחרים חייבים למצוא דרך לעצור את הקרייטס לפני שיהפכו את כולם לקורבנות נוספים.
צוות השחקנים

אמבר דייוויס – בתפקיד אנני, ילדה צעירה שמגלה את הסכנה של הקרייטס.
לאונרדו דיקפריו – בתפקיד ג'וש, בנה החורג של בעל הבניין שמצטרף למאבק בקרייטס.
ג'ון קלוג – בתפקיד קליף, אביה של אנני.
איימי ברוקס – בתפקיד רוזי, אחת מהדיירות בבניין שמוצאת את עצמה בסכנה.
ויליאם דניס האנט – בתפקיד צ'ארלי מקפדאן, צייד הקרייטס שמופיע בסרטים הקודמים.
ביקורות

"יצורים 3" קיבל ביקורות שליליות המבקרים ציינו כי הסרט לא הצליח להתעלות על שני הסרטים הראשונים בסדרה ושפך ביקורת על העלילה החלשה, ההפקה הפשוטה והאפקטים המיושנים. אתר הביקורות Rotten Tomatoes מעניק לסרט דירוג אישור של 0%, על סמך ביקורות של שבעה מבקרים, עם דירוג ממוצע של 2.8/10.
למרות הביקורות השליליות, הסרט נחשב לאבן דרך קטנה בקריירה של לאונרדו דיקפריו, ושחקניו ותכניו הייחודיים הצליחו לשמור על עניין מסוים בקהל.
הערות שוליים

↑  "Critters 3 (1991)". Rotten Tomatoes. Fandango. נבדק ב-23 בספטמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
ישראמן

אין תמונה חופשית
ישראמן - היא תחרות בטריאתלון למרחק איש ברזל המתקיימת מדי שנה באילת. התחרות מאורגנת על ידי חברת שוונג אירועי ספורט.
שיאי מסלול

שיאי מסלול (החל מ-2013 אז נקבע המסלול הנוכחי):
שיא מסלול ישראמן גברים: כריסטיאן אלטשטאט (גרמניה), 9:29:02 (2019)
שיא מסלול ישראמן גברים ישראלים: דן אלתרמן 9:42:40 (2024)
שיא מסלול ישראמן נשים: אנטונינה רזניקוב 10:21:54 (2024)
שיא מסלול ישראמן נשים ישראליות: אנטונינה רזניקוב, 10:21:54 (2024)
שיא מסלול חצי ישראמן גברים: מרסל בולבאט (גרמניה) 04:22:11 (2024)
שיא מסלול חצי ישראמן גברים ישראלים: איתמר אשד,4:24:55 (2023)
שיא מסלול חצי ישראמן נשים: ניקולה ספיריג (שווייץ), 4:47:26 (2020)
שיא מסלול חצי ישראמן נשים ישראליות: אנטונינה רזינקוב 5:14:43 (2022)
הערות שוליים

1 2  היסטוריה - CHALLENGE ISRAMAN 2024, באתר CHALLENGE ISRAMAN 2024, ‏13 ביוני 2012
יפואי סתור

| יפואי סתור> מיון מדעי |
| --- | --- |
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: פשפשאים
תת־סדרה:: פשפשים
על־משפחה:: Joppeicoidea
משפחה:: יפואיים
סוג:: יפואי
מין:: יפואי סתור
שם מדעי
 Joppeicus paradoxus ‏פוטון, 1881

יפואי סתור (שם מדעי: Joppeicus paradoxus) הוא מין של פשפש טורף קטן בגודל של 3 מילימטר, אנדמי לדרום ישראל ונהר הנילוס. זהו מין מונוטיפי, היחידי בכל העץ הטקסונומי עד רמת על-משפחה Joppeicoidea.
היפואי הסתור התגלה לראשונה ביפו על ידי חוקר הטבע דה פראן. פוטון שחקר את החרקים שהביא דה פראן ממסעו לישראל הבין מיד שהחרק אינו דומה לשום פשפש אחר שהכיר והתקשה מאד לקבוע את מיקומו הסיסטמטי. לבסוף שייך אותו לסוג חדש למדע בשם Joppeicus ‏ (icus- שייך ל.. Joppe- יפו). שם המין paradoxus (פרדוקס) נבחר לאחר שניסיונותיו לשייך אותו למשפחות פשפשאים ידועות לא צלחו, לאור סתירות מורפולוגיות בין המין להגדרות המורפולוגיות של המשפחות האחרות. לימים יציע Štys שמין זה הוא כנראה שריד יחיד למינים קדומים שהתקיימו בתקופת היורה.
מיקום סיסטמטי

במשך שנים רבות מיקומו הסיסטמטי היה נתון במחלוקת. פוטון שהגדיר אותו לראשונה בשנת 1881 קבע שהסוג שייך למשפחה Aradidae. מאוחר יותר בשנת 1898 ערער Bergroth על הקביעה והעביר אותו למשפחת הפנדוריים. בשנת 1910 רויטר הראה שהסוג אינו שייך למשפחת הפנדוריים והציב אותו במשפחה חדשה יפואיים Joppeicidae ששויכה באופן זמני תחת על-משפחה Aradoidea. לאחר מחקר נוסף החליט לבסוף בשנת 1912 להעביר את המשפחה לעל-משפחה Reduvioidea. בשנת 1954 העביר לסטון את היפואיים לעל-משפחה Cimicoidea אך זמן לא רב לאחר מכן צאינה (1955), לאחר מחקר מעמיק, הגיע למסקנה שהמין המדובר הוא מאובן חי ששרד מתקופה קדומה שקדמה להתפצלות האבולוצית של על המשפחות Cimicoidea ו-Reduvioidea. לבסוף Štys ו-Kerzhner‏ (1975) העבירו את היפואיים לעל משפחה חדשה בשם Joppeicoidea בה זהו המין היחידי.
תפוצה

תפוצתו של היפואי משתרעת מיפו בצפון לאורך דרום ישראל עד הנילוס במצריים והנילוס הכחול בצפון סודאן ואתיופיה. הוא נפוץ יחסית באזור ההדלתא של הנילוס ליד קהיר ואלכסנדריה ונדיר יותר באזורים אחרים. בשנת 2003 התגלה היפואי כמין פולש במחסני מזון בתאילנד.
בית גידול

את היפואי אפשר למצוא בבתי גידול מדבריים ומדבריים למחצה. באזור הדלתא ועמק הנילוס הוא נמצא בכל מקום בו יש שפע של חרקים קטנים. הוא נמצא בגנים, שדות, חורשות נטועות, סמטאות של רחובות וכו'. הוא חובב מקומות מוגנים כגון מערות, סדקים בסלע ותחת קליפות עצים. בישראל נמצא תחת קליפת שקמה באזורים אחרים על מינים אחרים של פיקוס, עצי שיטה כגון שיטת הנילוס ואזדרכת הודית. לעיתים ניתן למצאו תחת נשורת עלים של העצים הנזכרים לעיל או צמחייה כגון הגה מצויה. מתחת לאבנים, במאורות יונקים או קיני עטלפים בהם ניזון ממושבות של פשפשיים. נישה אקולוגית נוספת היא צואה של עטלפים ובני אדם שם ניזון כנראה מחרקים קופרופגים.
מחזור חיים

מחזור החיים כנראה אינו עונתי ומתקיים באזור ישראל, מצריים, סודאן כל השנה מלבד חודשי יוני עד אוגוסט. פעמים רבות נמצאות נימפאות ביחד עם בוגרים ברוב ימות השנה. מחזור חיים מלא נמשך כ-9 שבועות. הביצים בוקעות לאחר שבועיים. כל גלגול של חמשת השלבים של נימפה נמשך בערך 10 ימים.
התנהגות

חרק תזיתי מאוד, נוהג להסתתר מאור חזק כגון השמש במשך היום, קופא על מקומות כאשר מפריעים לו אך מסוגל לרוץ במהירות. לעיתים נדירות עלול לעקוץ בני אדם. בתנאי מעבדה היפואי מדגים צייד אקטיבי כאשר הוא מתקרב לאט לטרף עם חדק (rostrum) שלוף וכשהוא קרוב מספיק, מזריק לו ארס. הטרף לעיתים קופץ מהעקיצה אך משתתק במהרה.
מזון

היפואי הוא טורף מזדמן, הניזון מביצים, נימפאות, זחלים וחרקים קטנים. באזור המחיה הטבעי נמצא בחברת זחלים ובוגרים של עוריתיים, שחרוריתיים, רצניתיים, נמליים, אמבאים, פשפשיים, Piesmatidae, טורפניתיים, קפזנבאים, קרציות עטלפים ומיני עכבישאים החיים תחת קליפות עצים. ההנחה היא שהטרף הטבעי שלו הוא נמפאות של פשפשאים, זחלי עוריתיים ושאר חרקים מזדמנים שאינם אהודים על טורפי חרקים אחרים.
בתנאי מעבדה נמצא שניתן לגדל אותו על הנימפות של תיקן אמריקני, זחלים של חיפושית הקמח, עש הדונג הגדול (Galleria mellonella) ופנדורים (Oncopeltus fasciatus).
כמדביר ביולוגי

בשנת 2003 התגלה היפואי במחסני מזון בתאילנד, מחקר על מקורות המזון שלו גילה שהוא מדביר יעיל מאוד כנגד ביצים, זחלים ונמפאות של מזיקי אוכל ידועים. המחקר מצא שהוא אף יעיל יותר בטרף מזיקים מהאנתוקור Xylocoris flavipes שנמכר לצורך הדברה ביולוגית באופן מסחרי.
הערות שוליים

1 2 3 4  Štys P., 1971. Distribution and habitats of Joppeicidae (Heteroptera)
1 2  Miyanoshita et. al., 2003. Predatory ability of Joppeicus paradoxus Puton, a predator of stored-product insect pests
1 2  Davis N.T. & Usinger R.L., 1970. The Biology and Relationships of the Joppeicidae
כוחות נסתרים

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  Paul Riche
 הופק בידי:  Robert Muzard
 תסריט:  Jean Marquès-Rivière
 שחקנים ראשיים:  Maurice Rémy
 מוזיקה:  ז'אן מרטינו 
 מדינה:  צרפת 
 חברת הפקה:  La Propaganda Abteilung de france
 הקרנת בכורה:  1943 
 משך הקרנה:  43 דק' 
 שפת הסרט:  צרפתית
 סוגה:  סרט תעמולה, סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
כוחות נסתרים (באנגלית: Forces Occultes; כותרת משנה: תעלומות הבונים החופשיים נחשפים לראשונה על המסך) הוא סרט צרפתי משנת 1943, נודע כסרט האחרון שאותו ביים פול רייך Paul Riche (שם הבמה של ז'אן מאמי Jean Mamy).
עלילה

הסרט מגולל את חייו של חבר פרלמנט צעיר שמצטרף לבונים החופשיים כדי להתניע מחדש את הקריירה שלו. כך הוא לומד כיצד הבונים החופשיים זוממים עם היהודים עם האומות האנגלו‑אמריקאיות את עידודה של צרפת לצאת למלחמה נגד גרמניה.
היסטוריה

הסרט הוזמן בשנת 1942 על ידי מחלקת התעמולה של גרמניה הנאצית בצרפת הכבושה La Propaganda Abteilung de france ועל ידי ז'אן מאמי בונה חופשי לשעבר. הסרט מגנה בבוטות את הבונים החופשיים, הפרלמנטריזם והיהודים כחלק מהדחף של משטר וישי נגדם ומבקש להוכיח את העלילה היהודית מסונית.
עם שחרור צרפת הואשמו התסריטאי שלו ז'אן מארק-ריבייר Jean Marquès-Rivière, המפיק רוברט מוזארד Robert Muzard, והבמאי ז'אן מאמי Jean Mamy בשיתוף פעולה עם האויב. ב-25 בנובמבר 1945, מוזארד נידון לשלוש שנות מאסר, ז'אן מארק שברח לגלות מרצון נידון בהיעדרו למוות ובגידה בערכי הלאום.
מאמי היה גם עיתונאי ב-L'Appel עיתון התעמולה של משטר וישי ושרת תחת פייר קונסטנטיני Pierre Constantini (מנהיג תנועת משתפי הפעולה – Ligue française d'épuration, d'entraide sociale et de collaboration européenne) וכן השתתף בכתב העת התעמלוני Au pilori, על כך נידון למוות והוצא להורג במצודת מונטרו Montrouge, ב־29 במרץ 1949.
כבר לא זרים

| --- | --- |

 בימוי:  קירק סיימון   קארן גודמן
 הופק בידי:  קירק סיימון   קארן גודמן
 שחקנים ראשיים:  סרט תיעודי
 מוזיקה:  וונדי בלקסטון
 מדינה:  ארצות הברית, ישראל 
 חברה מפיצה:  HBO 
 הקרנת בכורה:  24 בספטמבר 2010
 משך הקרנה:  40 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט תיעודי 
 פרסים:  פרס אוסקר
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
כבר לא זרים (באנגלית: Strangers No More) הוא סרט תעודה קצר שיצא לאקרנים בשנת 2010. הסרט מספר את סיפורו של קמפוס ביאליק-רוגוזין בתל אביב. בבית ספר זה לומדים תלמידים מ-48 מדינות ותרבויות שונות, והסרט מתמקד בשלושה תלמידים ובמאבקם להסתגל לחייהם החדשים בישראל.
הסרט הופק על ידי קירק סיימון וקארן גודמן, וזכה ב-2011 בטקס פרס אוסקר ה-83 בפרס הסרט התיעודי הקצר הטוב ביותר.
הקרנת הבכורה בישראל (עם כתוביות בעברית) התקיימה בפסטיבל הקולנוער החברתי הרביעי באפרת. ב-25 באפריל 2011 שודר לראשונה בטלוויזיה בערוץ 2.
הערות שוליים

↑  שיר זיו, מהדורת 26 באפריל 2011 של ישראל היום, עמ' 22
ערך זה הוא קצרמרבנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כאשר החתול איננו

| --- | --- |

פתיח הסרט
 בימוי:  וולט דיסני
 הופק בידי:  וולט דיסני
 מוזיקה:  קרל סטאלינג
 אנימטור:  אב אייוורקס
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  אולפני וולט דיסני Celebrity Productions
 חברה מפיצה:  סרטי קולומביה
 הקרנת בכורה:  30 באפריל 1929
 משך הקרנה:  7 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט קצר, סרט הנפשה, סרט לכל המשפחה, סרט מוזיקלי
 סרט קודם:  בית האופרי 
 סרט הבא:  קרב החצר 
 דף הסרט ב־IMDb
 
כאשר החתול איננו (באנגלית: When the Cat's Away) הוא סרט הנפשה קצר אמריקאי של מיקי מאוס שיצא לראשונה בשנת 1929, כחלק מסדרת הסרטים "מיקי מאוס". הוא בוים על ידי וולט דיסני והונפש על ידי אב אייוורקס ובן שרפסטין. זהו הסרט השישי של מיקי מאוס והשלישי שיצא באותה השנה. בסרט זה, מיקי ומיני הם בגודל של עכברים רגילים בעוד טום קאט בגודל של אדם.
עלילה

טום קאט עוזב את ביתו שיכור מאלכוהול בכדי לצוד, לא לפני שהשאיר פתק על הדלת שמציין שהוא ייעדר להיום. מיקי מארגן את כל חבריו העכברים לפרוץ לביתו של החתול. כשהם נכנסים, מיקי ומיני מנגנים בפסנתר על ידי ריקוד על הקלידים. מאוחר יותר מצטרף תוכי המחמד ומתחיל לשיר ועכברים אחרים מנגנים בכמה מכלי הנגינה והתקליטים של החתול (משתמשים בעצמם כרמקול ומחט של פטיפון). בסופו של דבר, לאחר ריקוד משותף, מיקי ומיני מתנשקים.
דמויות ומדבבים

מיקי מאוס - וולט דיסני
מיני מאוס - מרסלייט גארנר
טום קאט - לא ידוע
תוכי - לא ידוע
הפקה

הסרט הוא גרסה מחודשת רופפת לסרטו של דיסני משנת 1925, "Alice Rattled by Rats" מסדרת "קומדיות אליס". זו הפעם האחרונה שמיקי מוצג כגודל של עכבר, אף על פי שהוא נשאר קטן למדי בסרט המצויר הבא שלו, "קרב החצר".
החתול חותם על הפתק את שמו "טום קאט", שם אשר שימש לזמן קצר לדמות שזוהתה מיד לאחר מכן בתור פיט רגל-עץ.
בתסריט מוקדם, הסרט הסתיים בכך שתוכי המחמד התקשר למשטרה, מה שגרם לעכברים להימלט.
ביקורת

ב-8 ביוני 1929 כתב העת "Motion Picture News" פרסם: "זה אחד מסדרת הסרטים המצוירים של מיקי מאוס. הוא מסונכרן לשמע, הגורם לחלק הגדול של הצחוקים. החתול יוצא לציד והעכברים משחקים כאשר החתול איננו. הם מנגנים בהכול, מהפסנתר ועד לשאר כלי הנגינה".
ב-28 ביולי 1929 עיתון חדשות הקולנוע "The Film Daily" פרסם: "משעשע. מיקי וקרוביו פורצים לביתו של החתול בזמן שהאחרון במסע ציד. התוצאות הן פסטיבל מוזיקה שמתגלה כמשעשע במיוחד. כרגיל בסדרה זו של דיסני, עבודת הסרט המצויר מחושבת היטב ומוצגת בצורה חכמה ומבדרת. בטוח שיצליח לכל קהל".
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Kaufman, J.B.; Gerstein, David (2018). Walt Disney's Mickey Mouse: The Ultimate History. Cologne: Taschen. pp. 39–40. ISBN 978-3-8365-5284-4.
1 2 3  Grob, Gijs (2018). "When the Cat's Away". Mickey's Movies: The Theatrical Films of Mickey Mouse. Theme Park Press. ISBN 978-1683901235.
↑  Lenburg, Jeff (1999). The Encyclopedia of Animated Cartoons. Checkmark Books. pp. 108–109. ISBN 0-8160-3831-7. נבדק ב-6 ביוני 2020. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "Opinions on Pictures: Sound Shorts". Motion Picture News: 1969. 8 ביוני 1929. נבדק ב-23 בפברואר 2020. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Short Subjects". The Film Daily: 9. 28 ביולי 1929. נבדק ב-23 בפברואר 2020. {{cite journal}}:  (עזרה)
ישראנליטיקה

ישראנליטיקה (Isranalytica) היא סדרה של כנסים מדעיים בינלאומיים המתקיימים מדי שנה בישראל, המפגישים מדענים מתחומים מדעיים שונים כדי לדון ולשתף רעיונות, חידושים טכנולוגיים, ואת ממצאי המחקר האחרונים שלהם.
הכנס מאורגן על ידי האגודה הישראלית לכימיה אנליטית (IACS) בשיתוף עם ארגונים מדעיים נוספים.
היסטוריה

ישראנליטיקה הוכרה על ידי האגודה הבינלאומית לאלקטרוכימיה (ISE) (אנ'), האיגוד הבינלאומי לכימיה טהורה ויישומית (IUPAC) (אנ') ושיתוף הפעולה לעקיבות בינלאומית בכימיה אנליטית (CITAC).
כנס ישראנליטיקה הראשון התקיים בשנת 1998, ומאז הפך לאחד האירועים המדעיים הגדולים בישראל, המושך אליו משתתפים מכל רחבי העולם.
במהלך השנים גדלה ישראנליטיקה בהיקפה, דבר המשקף את החשיבות הגוברת של תחום הכימיה האנליטית ושל תחומים מדעיים אחרים בעולם. לסדרת הכנסים הזו יש גם תפקיד בקידום שיתוף פעולה מדעי בין ישראל לבין מדינות אחרות.
תוכן הכנס

הנושאים המרכזיים שבהם עוסק כנס ישראנליטיקה מתרכזים בכימיה אנליטית, שהיא חקר ההפרדה, הזיהוי והכימות של תרכובות כימיות בחומרים שונים. עם זאת, התוכנית המדעית מכסה גם תחומי מדע אחרים, כולל ביוכימיה, מדעי הסביבה, ננוטכנולוגיה ועוד.
כל כנס כולל הרצאות מליאה של מדענים מהתחום, דיוני פאנל, מושבים טכניים ומצגות פוסטרים. למשתתפים מישראל ומחוצה לה ניתנת הזדמנות להציג את ממצאי המחקר שלהם, להחליף רעיונות וליצור קשרים עם מדענים אחרים בתחומם.
ישראנליטיקה כוללת גם אזור תערוכות, שבו חברות וארגונים מציגים את המוצרים ואת השירותים האחרונים שלהם הקשורים לכימיה אנליטית ותחומים מדעיים אחרים. האזור מאפשר למשתתפים ללמוד על טכנולוגיות, על ציוד ועל שירותים חדשים שיכולים להשתלב במחקר ובעבודה שלהם.
הערות שוליים

↑  The 24th ANNUAL MEETING of The Israel Analytical Chemistry Society – CONFERENCE & EXHIBITION 17-18 JANUARY 2023, THE DAVID INTERCONTINENTAL HOTEL, TEL AVIV, ISRAEL (באנגלית אמריקאית)
↑  Israel Analytical Chemistry Society, isranalytica.org.il
↑  International Society of Electrochemistry, www.ise-online.org
↑  International Union of Pure and Applied Chemistry, IUPAC | International Union of Pure and Applied Chemistry (באנגלית אמריקאית)
↑  CITAC home -, www.citac.cc (באנגלית אמריקאית)
↑  Plenary Lecturers – The 24th ANNUAL MEETING of The Israel Analytical Chemistry Society (באנגלית אמריקאית)
↑  Poster Session – The 24th ANNUAL MEETING of The Israel Analytical Chemistry Society (באנגלית אמריקאית)
↑  ISRANALYTICA 2023 EXHIBITORS, Isranalytica, ‏January 16th, 2023
כבר עכשיו

| --- | --- |

 סינגל בביצוע ירמי קפלן
 מתוך האלבום בוקר טוב
 יצא לאור:  1996
 שפה:  עברית 
 אורך:  2:30
 חברת תקליטים:  NMC
 כתיבה:  ירמי קפלן
 לחן:  ירמי קפלן
 
כבר עכשיו הוא פזמון שכתב, הלחין וביצע ירמי קפלן. השיר יצא לאור בשנת 1996.
רקע

בשנת 1996 הקליט קפלן את השיר כשיר הנושא  של הסדרה "הפוך", וזכה להצלחה גדולה. הוא נכלל בתור בונוס באלבום "בוקר טוב" במהדורה מאוחרת יותר.
"כבר עכשיו" נחשב לאחד מהלהיטים הגדולים של קפלן.
במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת תשנ"ז (1997) דורג השיר במקום השישי.
הערות שוליים

↑  כבר עכשיו – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
יצחק קנפנטון

| --- | --- |
 לידה:  1360
 פטירה:  יוני 1463  (בגיל 103 בערך) פניאפייל, ספרד 
 מדינה:  כתר קסטיליה 
 תקופת הפעילות:  ?–1463 
 תלמידיו:  יצחק די ליאון, יצחק קארו, יצחק אבוהב, שם טוב אבן שם טוב (השני) 
 
רבי יצחק בן יעקב קנפנטון (ה'ק"כ, 1360 - א' בתמוז ה'רכ"ג, יוני 1463) היה מגדולי חכמי ספרד בדור שלפני הגירוש, היה ראש ישיבה, מקובל, רופא, מתמטיקאי, ואיש ציבור.
קורות חייו

נולד בקסטיליה שבספרד בשנת ק"כ (1360) לאביו רבי יעקב שהיה מתלמידיו של רבי חסדאי קרשקש.
רבי יצחק קנפנטון עמד בראש ישיבה גדולה בסמורה שבצפון-מערב ספרד. תלמידיו היו מגדולי חכמי ספרד בדור של גירוש ספרד ובהם: רבי יצחק די ליאון, רבי יצחק אבוהב (גאון קסטיליה), רבי יצחק קארו, רבי שמואל ולנסי, רבי שמעון מיימי הקדוש, רבי יוסף בן אברהם חיון, רבי שלמה טורטייל, רבי משה אל פרנגי, רבי שם טוב אבן שם טוב (השני), רבי יוסף עוזיאל, רבי משה חלגאווה, רבי משה אל ולנסי ששימשו בסוף ימיו, וייתכן שאף רבי יצחק עראמה.
רבי אליהו קפשאלי (1490 - 1555) מתאר את השפעתו הרבה בהעמדת תלמידים ובהרבצת תורה בתקופתו:
ויהי מן הגזרה ההיא והלאה רבו האנוסים בספרד... ומאז מתו רוב חכמי ספרד ונתבטלו הישיבות ושמם העולם ונשתכחה התורה כמעט. זאת ועוד אחרת, כי אף אחרי שחזרו ונתישבו רוב יושבי ספרד פנו אל החכמות החיצוניות וטבעו בטיט הי״ון... ולא שתו לבם רק להתכבד בין הגוים, וביניהם חצי מדבר יונית וחצי מדבר עברית, ויעזבו את התורה בקרן זווית... ולא היה א׳ מעיר ושנים ממשפחה אשר היו עוסקים בתלמוד.
ויקם ה' מושיע לישראל את האשל הגדול, עוז ומגדול, סיני ועוקר הרים, אמיץ לבו בגבורים, החכם הרב הגדול ר' יצחק קפנ"טון ז"ל והחזיר כהנים לעבודתם ולוים לדוכנם וישראל למעמדם, והחזיר עטרה ליושנה ולאיתנה, ועשה תלמידים הרבה ועשה סייג לתורה.
ומגדולי תלמידיו וידידיו היו ארבעה אשר מהם שתו כל העולם מים חיים וטובים והמה בכתובים. שם הראשון, עוקר הרים וטוחנן זה בזה, בוצינא קדישתא ופלפלא חריפא, הרב ר' יצחק אבואב ז"ל ... החכם ר' יצחק דליאון ... ר' יוסף חיון ז"ל, והנהר הרביעי הוא פרת שמימיו פורין ורבין החכם ר' שמעון מיימי ... ומן ארבעתם יצאה תורה בספרד ובפורטוגאל ובארץ המערב. לכל המקום אשר הלכו שם, הלכה ברכה לרגלם בגבורה ולולי הם כבר כלתה תורה.
נפטר בזקנה מופלגת בשנת רכ"ג (1463) בגיל 103 בפניאפייל (אנ') שבספרד. רבי אברהם זכות מספר בספרו "ספר יוחסין השלם" שזכה לראותו כשהיה בן שש או שבע "ומי שרואה פניו כמקבל פני שכינה".
הרב אברהם אבן מיגאש כותב בספרו "כבוד אלקים" (1585) כך:
והנה חכמים הגידו אנשי אמת שהרב רבי יצחק קנפנתון רב קשטיליא היו לו כמה תלמידים מובהקים מגדולי התלמידים, וכשהיתה ההלכה עמוקה היה מצוה להם שיעיינו היטב כפי כוחם, והיה אומר קודם בואם לפניו פלוני יאמר זה ולא יעבור מזה ופלוני זה ופלוני זה, וכל זה בשקול הדעת, ובבואם עם הספר לא יעברו פיו, ולא ישנו דבריו ולא יפול דבר אחד מכל דבריו ארצה, שמאחר שיודע דרך עיונם וטבעם [...] היה מגיע באומד דעתו מה שיש לאל ידם להגיע בעיונם ובשיקול דעתם.
דרך לימודו

שיטת לימודו של רבי יצחק קנפנטון מבוססת על שלושה עקרונות:
העיקרון הראשון הוא שיש לפרש כל מלה וכל אות שבספר כדי שלא תישאר אפילו אחת שלא לצורך. ולא הגמרא בלבד צריכה להתפרש באופן כזה, אלא אף דברי רבותינו הראשונים, ובייחוד רש"י והרמב"ן. עיקרון זה מבוסס על הנחת היסוד כי לשונם של הראשונים מדויקת ומדוקדקת. בלשון ההולכים בדרך זו רגילים משפטים דוגמת "יש לעיין מדוע האריך המחבר כ"כ, לא היה לו לומר אלא".
העיקרון השני נובע הוא באופן ישיר מהנחת היסוד של העיקרון הקודם: חובה לתאם תיאום מלא בין הלשון למובנה. כלומר כאשר מפרשים את לשון הגמרא ומפרשיה עלינו לבדוק כי לשונם "מורה" על פירוש זה ללא דוחק. שכן קי"ל כי "אמורא צריך לפרש דבריו".
העיקרון השלישי הוא כי ישנם לסוגיא שני צדדים בלבד, אחד הטוען טענה מסוימת ומגן עליה, והוא הנקרא "תרצן", ואחד המנסה לדחות את דברי חברו והוא הנקרא "מקשן". ומשום כך יש להקפיד שסברות שני הצדדים תישארנה אחידות לכל אורך פירוש הסוגיא, ובמקרה בו אין הסברא עקבית – יש להסביר מה גרם לשינוי הסברא. כמו כן, משום שהן המקשן והן התרצן היו חכמים שלמים, יש להבין את דבריהם באופן שהן סברת המקשן והן סברת התרצן יהיו שתיהן חזקות וישרות.
מלבד כללים אלו, שהנם הכללים לעסק בלשון, ישנם כללים נוספים לעסק בתוכן הדברים, חלק זה של שיטת העיון כונה "דרך החלוקה" או "פלפול":
בכל דין יש לבדוק האם לולי דברי הכתוב (בין בגמרא בין במפרשיה) היינו אומרים כמותו. אם היינו אומרים כך יש לשאול מה חידש הכתוב, ואם לא היינו אומרים כך יש לשאול מדוע לא נכתב כך. ולאחר מכן יש לשאול מה יהיה הדין במקרה ההפוך ואחרי כן לבדוק מהם הדינים היוצאים.
לחלוקה שני פנים שהם אחד ביסודם. האחד הוא בדיקת כל הפירושים האפשריים לקטע מסוים ושלילתם עד ההגעה אל הפירוש האמיתי (כך שהמושג "חלוקה" הפך לרוב לדומה למונח "אוקימתא"), והשני הוא בדיקת כל המקרים השונים הנוגעים לדין, מה תהיה ההלכה בהם ומדוע השמיטם התנא וכפי שכתב רבי יצחק קנפנטון:
"ובכל נושא או משפט ראה כמה הם החלוקות אשר מחלק אותו התנא וראה אם הם חלוקות הכרחיות ואם יש אחרות מלבד אותם הנזכרות, וחלק אתה כל החלוקות אשר בטבע משפט החלוקה אפשריים להיות באותו נושא, ועיין למה הניח התנא השאר ולא עשה אלא אלו, או מפני שהן מבוארות מעצמן, ר"ל הנשארים, או מפני שאין עתה מקום להזכירם."
כתביו

ספרו היחיד שהגיע לידנו הוא דרכי התלמוד העוסק בכללים ללימוד סוגיות התלמוד באופן שיטתי ומסודר. כללים אלו יושמו בדרך הלימוד בישיבתו של רבי יעקב בירב בצפת במאה ה-15. מהדורה מבוארת של הספר על ידי הרב ישראל אריאל יצאה בשנת תשע"ט בהוצאת מכון המקדש. ובשנת תש"פ עם פירוש הגות לבי תבונות, על ידי דוד סקטון בהוצאת ספרים פלדהיים.
מסורות בתורת הקבלה נמסרות בשמו על ידי מקובלים מאוחרים, אך רעיונותיו הקבליים לא נשמרו בכתב.
לקריאה נוספת

דוד אברהם, לקורותיו של ר' יצחק קנפנטון מגדולי חכמי ספרד במאה הט"ו, קריית ספר, כרך נא תשל"ו, עמ' 324–326
כארתלי הפנימית

| --- | --- |

טירת אמילאחווארי בכפר כוומו צ'אלה
 מדינה:  גאורגיה גאורגיה
 חבל ארץ:  כארתלי, מזרח גאורגיה
 מושל:  אנדרו ברנוב
 נפות במחוז:  גורי, קאספי, כארלי, ג'ווה, חאשורי
 ערים במחוז:  גורי, קאספי, כארלי, חאשורי, צחינוואלי
 בירת המחוז:  גורי
 שפה רשמית:  גאורגית 
 תאריך ייסוד:  1995 
 שטח:  6,200 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  254,100 (2021)
 קואורדינטות:  41°58′54″N 44°06′45″E﻿ / ﻿41.981686111111°N 44.112416666667°E﻿ / 41.981686111111; 44.112416666667 
 אזור זמן:  UTC +4
 http://shidakartli.gov.ge/
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה       חלוקה לנפות tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כּארתלי הפנימית (בגאורגית: შიდა ქართლი, בתעתיק: שידָה כּארתְלי) היא מחוז בגאורגיה. חלק מהמחוז ההיסטורי כארתלי.
נפות

נפת גורי
נפת קאספי
נפת כארלי
נפת ג'ווה
נפת חאשורי
צחינוואלי
דרום אוסטיה

חלקים מנפת ג'ווה ומהנפות הצמודות אליה מדרום, נפת גורי ונפת כארלי, בשטח כולל של 1,393 קמ"ר, נשלטים למעשה על ידי האדמיניסטרציה האוטונומית הנקראת דרום אוסטיה, ולא על ידי ממשלת גאורגיה, וזאת משנת 1992.
יישובים

ערים: 4 (גורי, קאספי, כארלי, חאשורי) וצחינוואלי שנמצאת בדרום אוסטיה
עיירות: 2 (סוראמי, אגארה)
כפרים: 366
מושלים

1994 באדרי חאטידזה

1996 איראקלי בוצ'ורידזה

2003 איראקלי אוכרואשווילי

2004 מיכאיל כארלי

2007 לאדו גגלישווילי

2008 לאדו וארדזלשווילי

אנדרו ברנוב
אתרים

אטניס סיוני (ატენის სიონი)
מנזר קינצווי (ყინწვისის ეკლესია)
מנזר סמתאווי (სამთავისის ეკლესია)
אופליסציחה (უფლისციხე)
מנזר רקוני (რკონის მონასტერი)
מצודת גורי (გორის ციხე)
מצודת סוראמי (სურამის ციხე)
מנזר צרימי (წრომის ეკლესია)
יחסי אזרבייג'ן–מאלי

| יחסי אזרבייג'ן–מאלי |
| --- | --- |
אזרבייג'ן: מאלי


אזרבייג'ן: מאלי
שטח (בקילומטר רבוע)
86,600: 1,240,192
אוכלוסייה
10,351,953: 24,658,168
תמ"ג (במיליוני דולרים)
72,356: 20,905
תמ"ג לנפש (בדולרים)
6,990: 848
משטר
רפובליקה

נשיא אזרבייג'ן אילהם אלייב נפגש עם נשיא מאלי איברהים בובאכר קיטה בעת ביקור האחרון באזרבייג'ן, 2017
יחסי אזרבייג'ן–מאלי הם היחסים הדיפלומטיים שבין הרפובליקה של אזרבייג'ן לבין רפובליקת מאלי.
היחסים הדיפלומטיים בין אזרבייג'ן למאלי כוננו רשמית ב-26 בנובמבר 1996. ב-10 בפברואר 2010, שגריר מאלי הציג את כתב האמנתו לנשיא אזרבייג'ן. ב-27 פברואר 2013, טריק אלייב, מונה לשגריר אזרבייג'ן במאלי.
יחסים כלכליים

בשנת 2016, שווי הסחורה שיוצאה מאזרבייג'ן למאלי הגיעה לסך 552 אלף דולר אמריקאי והיא כללה כלי רכב משוריינים, תפוחים, אגסים, בצל, פרי הדר, מיצי פירות ועוד. בשנת 2011, שווי הסחורה שיוצאה מאזרבייג'ן למאלי הגיעה לסך 44.7 אלף דולר אמריקאי והיא כללה תפוחים, אגסים וצינורות גומי.
בשנת 2015, שווי הסחורה שיוצאה ממאלי לאזרבייג'ן הגיעה לסך 1.21 אלף דולר אמריקאי והיא כללה שנאים חשמליים בלבד. בשנת 2010, שווי הסחורה שיוצאה ממאלי לאזרבייג'ן הגיעה לסך 13.9 אלף דולר אמריקאי והיא כללה מכונות חפירה בלבד.
ייצוג

אזרבייג'ן אינה מיוצגת במאלי, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. השגרירות המייצגת את אזרבייג'ן נמצאת ברבאט, בירת מרוקו.
מאלי אינה מיוצגת באזרבייג'ן, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. השגרירות המייצגת את מאלי נמצאת במוסקבה, בירת רוסיה.
ראו גם

יחסי אזרבייג'ן–אלג'יריה
יחסי אזרבייג'ן–אנגולה