stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שדרה (טקטיקה)

שדרה טקטית
שדרה היא מערך טקטי שבו החיילים מסודרים בטור ארוך וצפוף. חזית הטור צרה בהרבה מאורכו. ההתקדמות בשדרה מאפשרת התקדמות מהירה בשדה הקרב ובדרך אל שדה הקרב. בנוסף, שדרה יוצרת לחץ כבד מאוד על החזית של האויב בנקודת ההסתערות. לכן, שדרות היו נפוצות מאוד לשבירת מבנים טקטיים בעלי עומק קטן.
החיסרון הבולט של השדרה הוא הצפיפות הרבה שבה נתונים הלוחמים, שבעטיה גוברת פגיעותם לירי. חיסרון בולט נוסף, הוא חוסר היכולת להשתמש בכלי נשק רבים מול האויב. לכן, שדרות היו נפוצות בשדות הקרב בתקופות שבהן קצב הירי היה נמוך יחסית (עד אמצע המאה ה-19). עם זאת, למרות החסרונות הללו, נעשה לעיתים שימוש בטקטיקה זו גם במאה ה-20. השדרות המשיכו להתקיים כמבנה שבו החיילים צעדו לעבר שדות הקרב עד המיכון המקיף של הצבאות המודרניים במחצית השנייה של המאה ה-20.
ראו גם

ריבוע
קרקרה מפוספסת

| קרקרה מפוספסת |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: קרוב לסיכון קרוב לסיכון (NT) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: בזאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: בזיים
תת־משפחה:: קרקרים
סוג:: קרקרה הררית
מין:: קרקרה מפוספסת
שם מדעי
 Phalcoboenus australis ‏גמלין, 1788
תחום תפוצה


קרקרה מפוספסת (שם מדעי: Phalcoboenus australis) היא מין של עוף דורס ממשפחת הבזיים החי בטבע בקצוות הדרומיים של אמריקה הדרומית ובעיקר באיי פוקלנד.
הקרקרה היא בין העופות הגדולים במשפחת הבזיים. אורכה 40–60 ס"מ ומשקלה 1,300-1,700 גרם. צבעה שחור, עם  חזה חום־כתום מנומר באפור. נוצות הראש והעורף מסולסלות ופרועות מעט, העיניים גדולות והמקור הצהוב חד ביותר.
מאפיינים > תפוצה

קרקרות אלה נפוצות בעיקר באיי פוקלנד שליד ארגנטינה (ובשליטת בריטניה) וכן באזור ארץ האש. הן נפוצות לאורך כל האי אבל בולטות ליד מושבות רבייה של עופות ים. הן מותאמות גם לתנאים הרריים.
מאפיינים > תזונה

הן אוכלות בשר, נבלות, שאריות מזון פזורות ומסוגלות גם לחפור בקרקע כדי למצוא חרקים או תולעים. בנוסף הן ציידות עופות ים חסרי אונים כמו אפרוחי פינגווינים ואלבטרוסים ועופות חלשים. הן עלולות אפילו לתקוף כבשים חולות או צעירות, דבר שגורם לחקלאים לרדוף אותן. הן צדות בלהקות. להקה גדולה יכולה להתמודד עם גור אריה ים צעיר.
מאפיינים > שימור

ערך 500 פרטים בוגרים של הקרקרה. הקרקרות לא מפחדות מאנשים ואף עלולים לחטוף להם מזון או ממחטות מהיד. הם גם גורמים נזקים למגדלי כבשים שצדו אותם דלדלו את מספרם, אבל כיום הציד שלהם אסור.
הערות שוליים

↑  קרקרה מפוספסת באתר הרשימה האדומה של IUCN
גלריה

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007551738405171
קרחון בארטוק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  בלה בארטוק 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 אורך:  13 ק"מ 
 רוחב:  6 ק"מ 
 קואורדינטות:  69°38′00″S 71°00′00″W﻿ / ﻿69.6333°S 71°W﻿ / -69.6333; -71
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהקרחון בארטוק(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהקרחון בארטוק(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון בארטוק(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון בארטוק
 
קרחון ברטוק (באנגלית: Bartók Glacier) הוא קרחון בחלקו הצפוני של האי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.
אורכו של הקרחון 13 קילומטרים, ורוחבו 6 קילומטרים.
הקרחון זורם לכיוון דרום-מערב מהקצה הדרומי של רמת אלגר.
גובהו של הקרחון 736 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון מופה בשנת 1960 על ידי ד. סירל (D. Searle) מסקר שטחי חסות איי פוקלנד, על בסיס תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת החקר האנטארקטית רון בין השנים 1947–1948.
היסטוריה > מקור השם

שמו של הקרחון נתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
הקרחון נקרא על שמו של המלחין ההונגרי בלה בארטוק; וזאת בדומה לאתרים סמוכים רבים באזור אשר נקראו על ידי הוועדה המייעצת על שמם של מלחינים ויצירות מוזיקליות.
ראו גם

| אתרים על שם מלחינים, מוזיקאים ויצירות מוזיקליות באי אלכסנדר |
| --- | --- | --- |
| קרחונים | באלאקירב • בארטוק • גילברט • דיליוס • מיקאדו • סאליבן • סיבליוס • פלסטרינה |  |
| הדומי קרח | הנדל • וגנר • מוצרט |  |
| מדפי קרח | באך • ברהמס • בריטן |  |
| שדות שלג | שדה השלג פרסל |  |
| מפרצונים | בוקריני • ברהמס • בריטן • היידן • ובר • ורדי • מנדלסון • סטרווינסקי • פורה • קופרן • ראמו • שוברט |  |
| הרים, רמות ומצוקים | רכס אטאנסוב • רמת אלגר • נונאטאקי אפאלאצ'יה • הר בורודין • פסגת גלוק • הר גריג • רמת דביסי • הר וילבי • מעבר האפנר • הרי לאסוס • הר ליסט • שלוחת מאהלר • פסגות מוסורגסקי • הר מורלי • נונאטאק פיגארו • הר פינאפור • גבעות פינלנדיה • הר צ'ייקובסקי • הר שומאן • גבעת שופן |  |
| חצאי אי | אירואיקה • בטהובן • מונטוורדי • שוסטקוביץ' |  |
| לשונות יבשה | נקודת ברליוז • נקודת רוסיני |  |
רוקח

ערך זה עוסק באדם העוסק ברוקחות. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
רוקחת בזמביה רוקחת מנות של תרופות כימותרפיות (2016)
רוקח עם לקוחה במאלי (2018)
רוקח הוא אדם העוסק ברוקחות - לרוב, בעל תואר בוגר ברוקחות (B.Sc.Pharm), לפחות (או תואר מקביל). רוקח הוא בעל ידע בנושאי מינון, אופן נטילה והשפעות תרופות ואינטראקציות בין תרופות שונות ובינן לבין מזון ותוספים.
בעבר, היו הרוקחים מייצרים בעצמם את התרופות (טבליות, משחות, אבקות וכדומה), כיום הרוקחים כמעט ואינם עוסקים בערבוב וייצור תערובת של רכיבים, היות שהתרופות מיוצרות על ידי חברות לייצור תרופות ועוברות אישור רשמי של חברות רפואיות ומשרדי בריאות שונים. עם זאת, ישנם אנשים העוסקים ברוקחות בעיקר למטרות קוסמטיקה ורפואה טבעית.
תפקידי רוקחות

למקצוע הרוקחות יש מספר פנים:
רוקח קהילתי - אדם המנפק תרופות על סמך מרשמים הניתנים על ידי רופאים, מספק ללקוחות מידע הקשור לתרופות ולשימוש בהן, ונותן ייעוץ והכוונה תרופתית לגבי תרופות ללא מרשם רופא. מנהל בית מרקחת קהילתי נקרא רוקח אחראי.
רוקח בתעשייה - אדם שעובד בחברה לפיתוח וייצור תרופות, ואחראי לייצור התרופות הקיימות בשוק. האחראי על אישור, בקרה ורישום תרופות מול משרד הבריאות במפעל תרופות נקרא רוקח ממונה.
רוקח קליני - בעל תואר שני או Pharm D קליני, העובד בבתי חולים או בקופת חולים כחלק מהצוות הטיפולי ומייעץ לגבי מתן טיפול תרופתי. קיימים גופים פרטיים בישראל שמספקים שרותי רוקחות קלינית לחולים שלוקחים תרופות רבות, סובלים ממחלות רבות וכאלה שההוצאה על הטיפול התרופתי כבדה להם.
בישראל

בישראל נדרש רישיון של משרד הבריאות על מנת לעסוק ברוקחות. עד שנת 2012, ניתן הרישיון כמעט באופן אוטומטי לבעלי תואר ראשון ברוקחות מאוניברסיטאות בישראל, אשר סיימו התמחות של שישה חודשים. ביוזמת חבר הכנסת אריה אלדד שונה החוק והחל משנת 2013 נדרשו בעלי תואר ראשון ברוקחות, גם אלו שלמדו בישראל, לעבור מבחן הסמכה לאחר סיום ההתמחות. בינואר 2017 בוטלו מבחני ההסמכה לבוגרי לימודי רוקחות במוסד מוסמך לכך בישראל.. בוגרים שסיימו לימודיהם מחוץ לישראל עדיין מחויבים בבחינת הסמכה.
בישראל ניתן ללמוד רוקחות באוניברסיטת בן-גוריון בבאר שבע ובאוניברסיטה העברית בירושלים. בשל מספר מקומות הלימוד המוגבל בישראל יותר ויותר ממקבלי הרישיונות לעיסוק ברוקחות בישראל מסיימים הכשרתם בחו"ל.
בשנים 2005 עד 2013 יותר משליש מהזכאים לרישיון לעיסוק ברוקחות בישראל הם בוגרי לימודים בירדן. באמצע העשור השני של המאה ה-21 הייתה ירידה בכמות המלגות ללימודים בירדן לסטודנטים מהמגזר הערבי בישראל.
בשנת 2019 עמד השכר הממוצע של רוקחים בגופים הציבוריים על 18,000 ש"ח, וקיימים פערי שכר גדולים בין ותיקים וצעירים ובין אזורים שונים. כ-70% מהרוקחים בגופים הציבוריים בישראל הן נשים.
ראו גם

בית מרקחת
מדעי הרוקחות
הערות שוליים

↑  חוזר מנכ"ל משרד הבריאות בנושא רוקחות קלינית, מיום 3.6.02
↑  בג"ץ 4550/13 מתן בהט נ' שרת הבריאות
↑  קבלת רישיון, משרד הבריאות
1 2  דו"ח על הוצאות השכר של הגופים הציבוריים לשנת 2019, עמ' 99
↑  רוקחים ערבים בשוק העבודה בישראל, באתר מרכז טאוב
↑  דו"ח על הוצאות השכר של הגופים הציבוריים לשנת 2019, עמ' 97
↑  דו"ח על הוצאות השכר של הגופים הציבוריים לשנת 2019, עמ' 96
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541288505171  BNE: XX524411  BnF: cb11933092p (data)  GND: 4002475-1  HDS: 016398  LCCN: sh85100592  NARA: 10642246  NDL: 00574212  NKC: ph120136 
בית מרקחת במוזאון ראשון לציון
שו"ת הרא"ש

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  רא"ש 
 קישורים חיצוניים
 ויקיטקסט:  שו"ת הרא"ש
 היברובוקס:  1961
 
שו"ת הרא"ש הוא ספר המשתייך לסוגת ספרות השו"ת שנכתב על ידי הרב אשר בן יחיאל.
השו"ת

בכל דפוסי שו"ת הרא"ש סודרו התשובות במאה ושמונה כללים.
הרא"ש כתב תשובות רבות לשואליו והם קובצו ב"שאלות ותשובות הרא"ש". הגיעו לפתחו שאלות כה רבות, עד שנאלץ בשלב מסוים להגביל את המענה לדיינים ורבנים בלבד.
לשו"ת הרא"ש ישנה עריכה ייחודית המבדילה אותו מיתר תשובות הראשונים, בכך שהתשובות נערכו בקבצים פנימיים (המכונים "כלל") לפי נושאים, ותחת הכותרת "כלל" נתקבצו מספר תשובות העוסקות באותו נושא, למרות היותן לשואלים שונים ובתקופות שונות.
רבי משה די ברושליש חיבר קיצור לתשובות הרא"ש בשם "חזה התנופה". בסוף חיבור זה מובאות 64 תשובות חדשות.
הדפסה

שו"ת הרא"ש נדפס לראשונה בקונסטנטינופול בשנת ה'רע"ז. לאחר מכן הוא הודפס בוונציה בשנת ה'שי"ב. הדפוס השלישי היה גם הוא בוונציה בשנת ה'שס"ח ובו נוספו מספר תשובות.
הערות שוליים

↑  אפרים אלימלך אורבך, שו"ת הרא"ש בכתבי יד ובדפוסים, עמוד 2
↑  א' פריימן, הרא"ש: רבינו אשר בן יחיאל וצאצאיו, חייהם ופעלם, תשמ"ו
↑  חזה התנופה
↑  שאלות ותשובות : להרב רבינו אשר ... ; וניתוסף על דפוס הראשון מראה מקום ... אני מאיר בר' יעקב איש פרינץ .. | אשר בן יחיאל, 1250-1327 (בראגאדין, אלויזי, פעל 1542-1576 (מדפיס) ) | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007415024105171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות תורנית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רבי אליעזר בן יעקב

| --- | --- |
 לידה:  ישראל
 תקופת הפעילות:  0 לספירה – 100 
 השתייכות:  תנאים 
 
ציון רבי יעקב כנראה אביו של רבי אליעזר
רבי אליעזר בן יעקב הוא תנא שחי בשלהי ימי בית המקדש השני ובתקופה שלאחר חורבנו (המאה הראשונה לספירה). הוא מרבה למסור פרטים על בית המקדש ועבודתו, ובתלמוד מיוחס לו חיבורה של מסכת מידות, המתארת בפרוטרוט את בית המקדש השני. נאמר עליו ש"משנתו קב ונקי" – סולת מנופה, מעטת כמות ורבת איכות. לאור הגדרה זו, מקובל בין פוסקי ההלכה לתת עדיפות לדעתו על פני החולקים עליו.
יש אומרים שהיו שני תנאים בשם זה: האחד בשלהי ימי בית שני, כאמור, והשני – "רבי אליעזר בן יעקב השני" כעבור כמה עשרות שנים, מתלמידי רבי עקיבא.
זהותו וזמנו

במקורות לא מסופר דבר על קורותיו ומשפחתו, פרט לעובדה שדודו, אחי אמו, היה לוי שעבד במקדש.
מעדויותיו הרבות על בית המקדש משתמע שחי בזמן שבית המקדש השני היה קיים. בתלמוד הבבלי אף מובאת מימרא של שמעון בן עזאי: "מצאתי מגילת יוחסין בירושלים, וכתוב בה... משנת ר' אליעזר בן יעקב קב ונקי". ומאחר שבעקבות החורבן פסק היישוב היהודי בירושלים – יש להניח שהמגילה נכתבה בטרם החורבן, ומכאן שכבר בימי בית שני נחשב רבי אליעזר בן יעקב כחכם מוכר ובעל משקל.
לעומת זאת, ממקורות אחרים משתמע שהיה מאוחר יותר: במדרש בראשית רבה הוא נמנה בין אחרוני תלמידיו של רבי עקיבא: "שנים עשר אלף תלמידים היו לרבי עקיבא... וכולם בפרק אחד מתו... ובסוף העמיד שבעה: רבי מאיר, ורבי יהודה, רבי יוסי, ור' שמעון... ור' אליעזר בן יעקב". הוא מוזכר גם כמי שהשתתף בעיבור השנה עם תלמידי רבי עקיבא. כמו כן, בכמה מקורות מובאת דעתו לצד דעה של אחד מתלמידי רבי עקיבא הללו, ומשתמע שהיה בן דורם וחברם.
ראשוני העוסקים בחקר תולדות התנאים והאמוראים, כמו ספר יוחסין השלם וסדר הדורות, סברו שמדובר בתנא אחד, שהאריך ימים מזמן הבית ועד הדור הרביעי לתנאים (כ-80 שנה לאחר החורבן), או שלא ראה בעצמו את המקדש, אלא שמע עליו מפי דודו, ששירת במקדש, כאמור.
חוקרים בעת החדשה קבעו לראשונה שמדובר בשני תנאים שונים, אם כי, הדבר תמוה שהמשנה מציינת את שניהם באותו שם בלי לבדל ביניהם באמצעות כינוי כלשהו, כגון "הזקן" לראשון שבהם (כמו "רבן גמליאל הזקן"). יש משערים שאולי השני היה נכדו של הראשון. ההיסטוריון זאב יעבץ מתווה כללים למיון המאמרים שנזכרו בשמם, אלו שייכים לראשון ואלו לאחרון, על פי שמות החכמים עמם נשאו ונתנו וכן על פי תוכן המאמרים (עדויות על בית המקדש – מקורם בראשון), אך ציין שעל כמה מאמרים אין לדעת מי אמרם. לא ברור מה סבר התלמוד הבבלי בשאלה זו, האם היה זה תנא אחד או שניים.
מסורותיו על בית המקדש ועבודתו

כאמור, רבי אליעזר בן יעקב מתייחד בין התנאים במסורות רבות על מבנה בית המקדש ואירועים שהתרחשו בו. כך למשל, תיאר את מקומו המדויק של הדוכן ששימש לעמידת הלויים בשעת השירה במקדש ואת השתתפותם של נערים בשירה זו, בהם גם ממשפחות נכבדות בירושלים. הוא מתאר כיצד פעם נרדם דודו, אחי אמו, תוך כדי שמירתו במקדש, וכעונש שרפו את כסותו (מעין שמיכה). כמו כן תיאר את דלתות הנחושת שעמדו בשער ניקנור. עוד הוא מספר על חיילים רומאים שהתגיירו בערב פסח, כנראה מתוך התרשמותם מן ההכנות לחג, וטבלו במקווה בו ביום והשתתפו בקורבן הפסח.
בשני מקומות במסכת מידות אומר רבי אליעזר בן יעקב על לשכה מסוימת במקדש: "שכחתי מה הייתה משמשת". מכאן הסיק התלמוד הבבלי שהוא התנא שהורה את מסכת מידות בכללותה על פי זכרונו, מלבד הפרטים ששכח. דעה זו מובאת גם בתלמוד הירושלמי, ושם מופיעה הסתייגות, שיש במסכת פרטים שלא נאמרו על ידו.
ממאמריו המפורסמים בהלכה

"לא ישא אדם אשתו ודעתו לגרשה [=וכבר בשעת הנישואין הוא מתכנן להיפרד ממנה], משום שנאמר: אַל תַּחֲרֹשׁ עַל רֵעֲךָ רָעָה וְהוּא יוֹשֵׁב לָבֶטַח אִתָּךְ".
"לא ישא אדם אשה במדינה זו וילך וישא אשה במדינה אחרת, שמא יזדווגו זה לזה, ונמצא אח נושא את אחותו".
אח ואחות חורגים שגדלו יחד – אסורים להינשא גם אם אין להם אב או אם משותפים, מפני מראית עין.
בניגוד לדעת חכמים אין אפשרות לאכול על ידי שחיטה אפרוח כל עוד לא נפקחו עיניו. הרי"ף והרמב"ם מתירים את האפרוח מיד כדעת חכמים, ואילו הרא"ש אוסר עד שייפקחו עיניו, כדעת רבי אליעזר בן יעקב.
קניין יכול לחול גם על חפץ שטרם נוצר: "אדם מקנה דבר שלא בא לעולם".
מצווה שמתקיימת בחפץ גזול – אינה מצווה, ואפילו אם החפץ השתנה ואיבד את צורתו המקורית – אין לברך עליה: "הרי שגזל סאה של חטין, טחנה, לשה ואפאה והפריש ממנה חלה, כיצד מברך? אין זה מברך אלא מנאץ".
בית דין מוסמך להעניש מעבר לדין הקבוע בתורה, כאשר יש בכך צורך זמני: "שמעתי שבית דין מכין ועונשין שלא מן התורה, ולא לעבור על דברי תורה, אלא כדי לעשות סייג לתורה. ומעשה באחד שרכב על סוס בשבת בימי יוונים והביאוהו לבית דין וסקלוהו. לא מפני שראוי לכך, אלא שהשעה צריכה לכך".
ניתן להשלים את כמות מי הגשמים במקווה על ידי מים שאובים, בתנאי שהמים השאובים הם מיעוט, ושלא ישפכו ישירות למקווה אלא לקרקע הסמוכה לו וממנה ישפכו למקווה (פעולה זו נקראת "המשכה").
בניגוד לדעת חכמים, בנושא מוציא שם רע סובר רבי אליעזר שדברים ככתבם, ויש להביא בפני בית הדין את השמלה ולא עדי זנות.
משקלו בפסיקת ההלכה

בתלמוד נאמר: "משנת רבי אליעזר בן יעקב קב ונקי", מעטת הכמות ורבת האיכות. משפט זה מובא בתלמוד לא רק כביטוי של שבח סתמי, אלא כנימוק להכרעת ההלכה כמותו במחלוקותיו עם תנאים אחרים, וזאת אפילו כאשר הדעה המנוגדת היא דעת רוב התנאים, ובניגוד לכלל הרווח: "יחיד ורבים – הלכה כרבים". קיימים תנאים נוספים עליהם נאמר שיש להם עדיפות על פני הדעה החולקת עליהם (כמו רבי עקיבא ורבי), אך זאת דווקא כאשר החולק הוא תנא יחיד, ומבחינה זו רבי אליעזר בן יעקב יוצא דופן.
בין פוסקי ההלכה הראשונים עורר הדבר מחלוקת רבתי: יש שפוסקים הלכה כמותו בכל מקום, אפילו כנגד דעת רבים, יש שפוסקים כמותו רק כנגד דעת יחיד, ולא נגד רבים, ויש אומרים שאף כנגד יחיד אין דעתו מכרעת, והנימוק "קב ונקי" הובא רק כשיקול תומך, ולא כנימוק בלעדי להכרעה כמותו.
יש מפרשים ש"קב" מתפרש כגימטריה, כלומר שמניין מאמריו של רבי אליעזר בן יעקב הוא 102. אכן, זהו בדיוק מספר מאמריו ההלכתיים במשנה ובתלמוד הבבלי.
לדעת בעל הנימוקי יוסף הביטוי משנת רבי אליעזר בן יעקב קב ונקי כוללת גם ברייתות.
קברו

מסורת מהמאה ה-14 מזהה את קברו של רבי אליעזר בן יעקב ליד כפר חנניה (כביש 85, כ-3 ק"מ מצומת קדרים לכיוון כרמיאל), בסמוך לקברי תנאים נוספים (רבי חלפתא ובניו רבי יוסי ורבי שמעון).
הנוסע רבי יעקב בן נתנאל הכהן (המחצית השנייה של המאה ה-12) מציין את קבר רבי חלפתא ובנו, וכותב ששאר הקברים שלצידו אינם מזוהים. לעומתו, תלמידו האלמוני של הרמב"ן (ראשית המאה ה-14) מציין את קבר רבי אליעזר בן יעקב בסמוך לכפר חנין, ולצידו את קבר רבי יעקב איש כפר חנין, שהוא מזהה אותו כאביו של רבי אליעזר בן יעקב. מסתבר שזיהוי הקבר נשען על הקרבה לכפר חנניה, ועל זיהויו של רבי יעקב איש כפר חנן כאביו של רבי אליעזר. ברם, הקישור בין שני האישים תמוה, שכן רבי יעקב איש כפר חנין הוא אמורא מן המאה ה-3 לספירה.
לקריאה נוספת

הרב יהודה הכהן רבין, משנת ראב"י, ירושלים תשכ"ט
ביאורים

↑  בהמשך המדרש מופיעה רשימה חלופית של שבעת התלמידים, ממנה נשמט רבי אליעזר בן יעקב. במקור מקביל (תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ס"ב, עמוד ב') נמנו חמישה תלמידים בלבד, ורבי אליעזר בן יעקב אינו ביניהם.
↑  בגלל קושי זה קבע פרנקל שהאחד מהם נקרא "אליעזר" והשני "אלעזר", ואין לדעת מי מהם נקרא כך ומי אחרת.
↑  פרנקל (דרכי המשנה, עמ' 74) טען שהמאמר "קב ונקי" נאמר על ראב"י הראשון, ואילו התלמוד (מסכת ערובין, דף ס"ב, עמוד ב') מביא אותו על השני משום שלא ידע שהיו שניים. על כך השיב בעל דורות הראשונים (חלק ג', עמ' 182), שאמנם היו שני תנאים בשם זה, ו"קב ונקי" נאמר על הראשון בלבד, אבל לדעתו התנא בערובין שם הוא הראשון. לעומתו, בעל 'תולדות תנאים ואמוראים' (ערך ראב"י) סבר ש"קב ונקי" נאמר על שניהם (דברי בן זומא – על הראשון, ודברי איסי בן יהודה, ראו להלן – על השני). סוגיה אחת במסכת יומא (דף ט"ז, עמוד ב'), שהמפרשים התחבטו בפירושה, מתבארת יפה מתוך ההנחה שהתלמוד הכיר בכך שאלו שני תנאים שונים (ראו 'שערי היכל' למסכת יומא, הוצאת מכון המקדש, ירושלים תשס"ו, מערכה כ"ד והערה 10).
↑  רכיבה על בעלי חיים אסורה בשבת רק מדרבנן, ועונש סקילה מיועד רק לחילול שבת באיסור דאורייתא
↑  הוא מוסר בתלמוד הירושלמי ובמדרשי ארץ ישראל בשם ריש לקיש ורבי יהושע בן לוי
ריכרד זורגה

| --- | --- |

 לידה:  4 באוקטובר 1895 באקו, האימפריה הרוסית 
 הוצאה להורג:  7 בנובמבר 1944 (בגיל 49) כלא סוגמו, טוקיו, יפן 
 מקום קבורה:  בית הקברות טאמה 
 מדינה:  ברית המועצות 
 השכלה:  אוניברסיטת המבורג 
 השתייכות:  צבא הקיסרות הגרמנית 
 תקופת הפעילות:  מ-1914 
 תפקידים בשירות
 קצין מודיעין סובייטי - סוכן סמוי
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה  מלחמת העולם השנייה 
 עיטורים
 גיבור ברית המועצות (5 בנובמבר 1964)  עיטור לנין (5 בנובמבר 1964)  צלב הברזל 
 
רִיכַרְד זוֹרְגֶה (בגרמנית: Richard Sorge;‏ 4 באוקטובר 1895 – 7 בנובמבר 1944) היה קצין מודיעין סובייטי, שפעל טרם ובעת מלחמת העולם השנייה, כסוכן סמוי שעבד כעיתונאי גרמני בגרמניה הנאצית ובאימפריה היפנית. שם קודו הייתה "רמזיי" (ברוסית: Рамза́й). תרומתו המכרעת הייתה העברת מידע מודיעיני ב-1941 שעזר לפיקוד הסובייטי להכריע את הקרב על מוסקבה. לבסוף נחשף, נעצר באשמת ריגול והוצא להורג בידי היפנים, בעוד שברית המועצות התנערה ממנו וסירבה להחליפו שלוש פעמים בעסקת חילופי אסירים. מגדולי המרגלים במלחמת העולם השנייה.
ביוגרפיה > שנותיו המוקדמות

ריכרד זורגה נולד בשנת 1895 בעיר באקו שבאזרבייג'ן (שהייתה אז בתחומי רוסיה הצארית), לאב שהיה מהנדס מכרות גרמני ולאם רוסית. בשנת 1898 עקרה המשפחה לגרמניה. זורגה שירת ביחידת תותחנים בצבא הגרמני במלחמת העולם הראשונה. בשנת 1916 נפצע ברגליו בקרב בחזית המערבית, עוטר בצלב הברזל ושוחרר מן השירות. במשך יתר תקופת המלחמה למד זורגה כלכלה באוניברסיטאות של ברלין, קיל והמבורג וקיבל תואר דוקטור במדעי המדינה.
בעת היותו סטודנט הצטרף זורגה למפלגה הקומוניסטית של גרמניה. עקב דעותיו הפוליטיות סולק לאחר המלחמה משתי משרות הוראה ועקר לברית המועצות, שם הפך להיות לפעיל של הקומינטרן (הארגון העולמי של המפלגות הקומוניסטיות במדינות שמחוץ לברית המועצות).
ביוגרפיה > שנותיו המוקדמות > כעיתונאי וככתב חוץ

בשנת 1921 חזר זורגה לגרמניה, עבד כעיתונאי ובה בעת אסף מידע עבור הקומינטרן. בשנת 1924 שב למוסקבה והצטרף למחלקה לקשרים בינלאומיים של הקומינטרן.
בשנת 1930 הצטרף זורגה למודיעין הצבאי של ברית המועצות (ה-GRU) ונשלח לשאנגחאי שבסין לארגן בה רשת ריגול, כשבאופן רשמי שימש ככתב של עיתון גרמני, ה"פרנקפורטר צייטונג". בין השאר הוא הפעיל את המרגלת אורסולה קוצ'ינסקי.
בשנת 1932 חזר זורגה למוסקבה ונשלח לברלין, כשמשימתו ליצור קשרים לצורך מינויו לכתב חוץ ביפן. ב-6 בספטמבר 1933 הגיע ליפן כעיתונאי. ביפן בנה רשת ריגול, יצר קשרים עם פוליטיקאים יפנים וחבר לעיתונאי יפני בשם אוזקי הוזומי, אותו הכיר עוד בזמנו בסין, אשר היו לו קשרים עם ראש ממשלת יפן. הוזומי הפך לחבר ברשת של זורגה והעביר לו מידע מסווג וצילומי מסמכים חשאיים. באותה שנה הצטרף זורגה למפלגה הנאצית. כגרמני נאצי צורף זורגה לצוותו של שגריר גרמניה ביפן אויגן אוט. השגריר נתן בו אמון, הפך אותו לאיש סודו וחשף בפניו מידע חסוי.
המידע הפנימי שהעביר זורגה למוסקבה במשך תקופתו ביפן היה מידע אסטרטגי רב ערך.
ביוגרפיה > מלחמת העולם השנייה

ערכו הפך לחיוני עם פרוץ מלחמת העולם השנייה ובעיקר עם הצטרפות יפן לברית מדינות הציר, ב-27 בספטמבר 1940, כבעלת ברית לגרמניה ולאיטליה. לשיאה הגיעה תרומתו ב-1941, כשלמד דרך קשריו עם השגרירות הגרמנית על תוכניות הנאצים לפלישה לברית המועצות ב-22 ביוני 1941 במבצע ברברוסה, כשהודיע על כך לברית המועצות והזהירה. טרם הפלישה דיווח זורגה למוסקבה כי 170 אוגדות גרמניות עומדות לתקוף את ברית המועצות כשציר ההתקפה העיקרי יהיה לכיוון מוסקבה, אך לא הצליח לציין את מועד התקיפה המדויק. עם זאת, התרעה זו, כמו גם התרעות אחרות שהועברו לסטלין ולמנהיגים בצבא, זכו להתעלמות.
המידע הקריטי ביותר שהעביר זורגה למוסקבה, אשר שינה את פני המערכה, הגיע ממנו באוגוסט 1941, כאשר דיווח לקרמלין כי היפנים מעדיפים לערוך את ההתקפה שלהם בכיוון דרום, באוקיינוס השקט ובדרום מזרח אסיה, ולא לבצע מתקפה על ברית המועצות מכיוון מזרח ממנצ'וריה. על סמך מידע זה, העביר סטלין עתודות של אוגדות מסיביר וממזרח ברית המועצות לאזור מוסקבה, דבר שהכריע לבסוף את הקרב על מוסקבה ומנע את כיבושה בידי הצבא הגרמני. הייתה זו נקודת מפנה גורלית במלחמה; בפעם הראשונה, לאחר למעלה משנתיים של ניצחונות צבאיים בלתי פוסקים, נסוגו צבאות היטלר מפני כוח אויב. הגנרל הגרמני פרנץ הלדר כתב כי בקרב על מוסקבה "האגדה בדבר הצבא הגרמני הבלתי מנוצח נהרסה".
ביוגרפיה > מאסרו והוצאתו להורג

ב-7 בנובמבר 1941 הצליח הריגול הנגדי היפני לחשוף את רשתו החשאית של זורגה והוא נאסר באשמת ריגול. האבווהר הגרמני הכחיש בצדק שריגל למענם. מאז לכידתו ובמשך יתר ימי המלחמה נשאר זורגה במאסר, ולבסוף, לאחר שהסובייטים התנערו ממנו וסירבו שלוש פעמים להחליפו בעסקת חילופי אסירים, בטענה כי אינו מוכר להם, הוציאו היפנים את ריכרד זורגה להורג בתלייה ב-7 בנובמבר 1944.
ביוגרפיה > מורשתו

עשרים שנה לאחר מותו, ב-1964, הוכרז זורגה על ידי הסובייטים כגיבור ברית המועצות והוענקה לו דרגת קולונל בצבא האדום ואף הוצא בול דואר לזכרו.
בשנת 1961 הוקרן בעולם ובישראל סרט קולנוע דוקומנטרי-דרמטי, שהופק בצרפת בשיתוף עם מערב גרמניה ויפן, בשם "מי אתה מר זורגה" 
(Qui êtes-vous Monsieur Sorge) שהעלה את סיפור חייו ומותו של ריכרד זורגה.
בשנת 2003 הופק ביפן סרט קולנוע בשם "זורגה המרגל" (Spy Sorge) שהביא אף הוא את סיפורו, שישה עשורים לאחר התרחשותו. הסרט הוצג בארצות הברית וזכה לביקורת אוהדת.
בשנת 2019 שודרה סדרת הטלוויזיה "זורגה" בערוץ הראשון ברוסיה, בהפקת חברת Star Media.
לקריאה נוספת

מרגל ושמו דאגה - על המרגל ריכרד זורגה, סרטון  באתר יוטיוב, שעה היסטורית עם ההיסטוריון מיכאל הרסגור
פ. דיקין, ג' סטורי, רשת זורגה, מאנגלית: מרדכי ברקאי, הוצאת מערכות, 1967.
אורי בר-יוסף ויעקב פלקוב, ‏כישלון ביוני והצלחה באוקטובר - השפעת המודיעין על מהלכי מבצע "ברברוסה", מערכות 438, אוגוסט 2011
הערות שוליים

↑   "מי אתה מר זורגה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑   "זורגה המרגל", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007285908905171  PLWABN: 9810555229205606  BIBSYS: 90067199  BNC: 000462467  BnF: cb120833746 (data)  CiNii: DA04861794  GND: 118615734  ISNI: 0000 0000 8129 8697  LCCN: n81033660  LNB: 000159127  NDL: 00475364  NKC: jn20021101001  NLA: 35996774  NTA: 07130214X  SNAC: w6xs6czh  SUDOC: 029147565  Trove: 1178026  VIAF: 51715274   WorldCat (עם VIAF): 51715274
רכס האסקל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  הרי דרווין 
 קואורדינטות:  79°44′00″S 156°10′01″E﻿ / ﻿79.7333°S 156.167°E﻿ / -79.7333; 156.167
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומירכס האסקל(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומירכס האסקל
 
רכס האסקל (באנגלית: Haskell Ridge) הוא רכס סלעי בהרי דרווין שבאנטארקטיקה.
רכס האסקל ממוקם 4 קילומטרים ממערב לרכס קולוסיאום.
היסטוריה > גילוי הרכס

הרכס מופה לראשונה על ידי משלחת החקר של אוניברסיטת ויקטוריה מוולינגטון שבניו זילנד.
המשלחת חקרה את אנטארקטיקה בעונת המחקר 1963–1962.
היסטוריה > מקור השם

הרכס נקרא על שמו של ט. ר. האסקל (T.R. Haskell), חבר משלחת החקר של אוניברסיטת ויקטוריה.
לקריאה נוספת

• Gunter Faure, Teresa M. Mensing, , P 298
הערות שוליים

1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
| אתרים בהרי דרווין |
| --- | --- | --- |
| הרים | אליס • אש • פרידמן |  |
| רכסים ורמות | האסקל • טנטאקל • לינדסטרום • מידנייט • סמית' • קולוסיאום • קומיוניקיישן • קנט |  |
| גבעות | מטאוריט • ריצ'רדסון |  |
| מדרונות | אקסס |  |
| מצוקים | ג'אנקשן • דנקן • סלע טת'ר • קולוסאום |  |
| עמקים | אקסודוס • ארנת איילנד • גרנט • הייל • ולמן • מאצ'מור • מקקי • קוננט |  |
| מישורים | מישור ונטייג' |  |
| קרחונים | אוברטרן • אקסודוס • גרין • דרווין • הת'רטון • מקלירי |  |
| נונאטאקים | מייסון |  |
| מפלי קרח | סירקל • פרבל |  |
| קרקסים קרחוניים | קורל |  |
רפי רון-אל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1948 (בן 76 בערך) חיפה, פלשתינה (א"י) 
 ענף מדעי:  גינקולוגיה 
 מקום לימודים:  הפקולטה למדעי הרפואה והבריאות, אוניברסיטת תל אביב 
 מוסדות:  הפקולטה למדעי הרפואה והבריאות, אוניברסיטת תל אביב  המרכז הרפואי שמיר 
 
רפאל (רפי) רון-אל (נולד בשנת 1948) הוא פרופסור מן המניין בחוג לגיניקולוגיה בבית הספר לרפואה ע"ש סאקלר שבאוניברסיטת תל אביב, מנהל היחידה להפריה חוץ גופית במרכז הרפואי אסף הרופא, יו"ר של האגודה הישראלית לחקר הפוריות (איל"ה) (בשנים 2003–2005), היה מהראשונים שעסקו בתחום המיקרומניפולציה (ICSI), שותף לכ-200 פרסומים מדעיים בעיתונים מקצועיים. השתתף ומשתתף במחקרים רב מרכזיים אירופאים.