stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תוקף (מחקר)
סוגי תוקף ממצאי מחקר

בפרק בספר על פסיכולוגיה ארגונית-תעשייתית משנת 1979 פרסו החוקרים דונלד ט' קמפבל ותומאס ד' קוק, ארבעה קריטריונים לשיפוט תוקף מחקרים סיבתיים: התוקף הסטטיסטי, התוקף הפנימי, תוקף המבנה והתוקף החיצוני. מונחים אלו הפכו לאבן דרך לבחינה של תוקף מחקרים במדעי החברה בכלל, ובפרט בפסיכולוגיה.
התוקף הסטטיסטי מספק את הבחינה המדוקדקת של קיום הקשר בין המשתנה התלוי למשתנה הבלתי תלוי, אשר מהווה את התופעה הנצפית. תוקף זה נבחן באמצעות בחינת המתודולוגיה הסטטיסטית שבה השתמשו החוקרים כדי לתמוך את טענותיהם. בהקשר זה ישנו שימוש רחב במונח p value (מילולית: ערך ה-p) אשר מבטא את ההסתברות לקבלת הממצאים תחת השערה שבה לא מתקיים הקשר אותו רוצים החוקרים להראות. השערה זו נהוג לכנות בעגה מקצועית השערת האפס, ולסמנה  H_{0}, כאשר את השערת החוקרים נהוג לסמן ב- H_{1}. נהוג לומר שקשר קיים או במילים אחרות מובהק או תקף, אם הסתברות זו קטנה מ-5%, כלומר ערך ה-p קטן מ-0.05. נוהג זה מקיים שמרנות מחקרית בכך שהוא מעדיף את השערת האפס כל עוד לא התקבלו נתונים המראים שהנתונים שנאספו מאוד לא סבירים אם היא נכונה. מונח נוסף אשר עם התפתחות כוח המחשוב נהיה יותר ויותר פופולרי במחר הוא גורם בייס (BAYES FACTOR). גורם זה, המבוסס על סטטיסטיקה בייסיאנית מחשב את ההסתברות לקבלת הנתונים  H_{1} חלקי הסתברות קבלת הנתונים תחת  H_{0}.
התוקף הפנימי דן במידה שבה קיימים הסברים אחרים לתופעה הנצפית, השונים מזה שמנסים החוקרים להראות. לדוגמה בוחנים האם קיימים משתנים נוספים המשפיעים על התופעה בניסוי, אשר החוקר לא חשב עליהם בתכנון הניסוי.
תוקף המבנה דן במידת ההכללה של התופעה מעבר למימוש של המונחים התאורטיים שהשתמשו בו החוקרים. בהקשר זה נפוץ השימוש במושג תוקף מבנה מתכנס (Convergent) – מושג המתאר מצב בו קיימים מתאמים גבוהים בין ההגדרות התצפיתיות המודדות את אותו המושג. באופן דומה, נפוץ השימוש במושג תוקף מבנה מבחין (Discriminant) מתאר מצב שבו הגדרות תצפיתיות שונות מההגדרות תצפיתיות אחרות המודדות מושג תאורטי אחר. כלומר התוקף המבחין בוחן את השאלה האם ההגדרה התפעולית גולשת לתופעות נוספות שאינן קשורות. על מנת לתקף את הניסוי מצופה מן החוקרים להראות כי המתאם בין המשתנים הרלוונטיים להשערה לבין משתנים המודדים משתנה אחר (אך דומה) יהיה נמוך.
התוקף החיצוני דן במידת ההכללה לאנשים השונים מן האנשים שנבחנו במחקר. בהקשר זה נהוג לבחון עד כמה אוכלוסיית המחקר שונה מהאוכלוסייה לגביה רוצים להסיק את מסקנות המחקר. לדוגמה מחקר על אוכלוסייה מאוד ייחודית, כמו חולים לאחר התקף לב, יהיה בעל תוקף חיצוני נמוך לגבי השערה הנוגעת לכלל אוכלוסיית העולם.
מעבר לארבעת המושגים שטבעו קמפבל וקוק, נפוץ השימוש במונח תוקף תוכן. תוקף זה מתאר את המידה שבה התוכן של המבחן משקף ומייצג את ההיבטים השונים של תחום ההערכה. ככל שתחום ההערכה מיוצג יותר בניסוי, כך תוקף התוכן גבוהה יותר. לרוב תוקף זה נבחן באמצעות פרוטוקול פיתוח קפדני, ובאמצעות שיפוטי מומחה.
סוגי תוקף ממצאי מחקר > מטריצה רב-מתודית-רב-משתנית

מטריצה רב-מתודית-רב-משתנית (Multitrait-multimethod matrix) או בקיצור MMTM היא גישה לבחינת תוקף המבנה אשר פותחה על ידי קמפבל ופיסק ופורסמה בשנת 1959. מטריצה זו מסדרת את ציוני המהימנות, התוקף המבחין והתוקף המתכנס בצורה המאפשרת בחינה נוחה של תוקף המבנה הכללי של המדד אותו מעוניינים לתקף.
ב-MMTM נמדדים לפחות שני מושגים פסיכולוגים, לפחות בשתי שיטות. המטריצה מסודרת בצורה סימטרית כלפי האלכסון, כך שהעמודות או השורות מסודרות כפי המוצג בטבלה הבאה:
| Test | מושג 1 שיטה 1 | מושג 1 שיטה 2 | מושג 2 שיטה 1 | מושג 2 שיטה 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מושג 1 שיטה 1 | מהימנות (מצפים שיהיה קרוב ל-1) |  |  |  |
| מושג 1 שיטה 2 | מתאם בין אופרציונליזציות שונות של אותו מושג [מצפים שיהיה הכי גבוה בטבלה למעט מהימנות] | מהימנות (מצפים שיהיה קרוב ל-1) |  |  |
| מושג 2 שיטה 1 | מתאם בין מושגים שונים הנמדדים באותה שיטה [מצפים שיהיה נמוך יותר ממדידה של אותו מושג בשיטות שונות] | מתאם בין מושגים שונים הנמדדים בשיטות שונות [מצפים שיהיה הנמוך ביותר בטבלה] | מהימנות (מצפים שיהיה קרוב ל-1) |  |
| מושג 2 שיטה 2 | מתאם בין מושגים שונים הנמדדים בשיטות שונות [מצפים שיהיה הנמוך ביותר בטבלה] | מתאם בין מושגים שונים הנמדדים באותה שיטה [מצפים שיהיה נמוך יותר ממדידה של אותו מושג בשיטות שונות] | מתאם בין אופרציונליזציות שונות של אותו מושג [מצפים שיהיה הכי גבוה בטבלה למעט מהימנות] | מהימנות (מצפים שיהיה קרוב ל-1) |
הקשר בין תוקף למהימנות

המשמעות של כלי מחקר אשר אינו מהימן, היא שהוא אינו מודד תכונה יציבה. על מנת שכלי ימדוד את מה שהוא אמור למדוד, עליו למדוד תכונה יציבה. מכאן נובע כי מהימנות מהווה תנאי הכרחי לתוקף. עם זאת, אם מבחן הוא מהימן תוצאותיו לא בהכרח גם תקפות. ייתכן למשל כי כלי ימדוד תכונה יציבה אך היא אינה התכונה המבוקשת.
תוקף של תחום מקוצץ

במקרים רבים בחינת תוקפו של כלי באמצעות קריטריון נעשית על מדגם משתתפים אשר נופו על סמך ציונם באותו הכלי. במקרה זה נאמר כי מבחן התוקף הוא מבוסס מדגם בעל קיצוץ תחום (range restriction). דוגמה לכך היא תיקוף ציון הפסיכומטרי כמנבא לסיום תואר ראשון. במקרה זה, סיפי הקבלה לתואר הראשון עלולים להיות מבוססים על ציון הפסיכומטרי, בין היתר. בכך, מדגם של בעלי ציון פסיכומטרי שהחלו את התואר הראשון יכיל טווח מצומצם או שונה של ציון הפסיכומטרי בהשוואה למדגם הבוחן את טווח הציונים של כל האוכלוסייה. בחינת תוקף על מדגם מקוצץ תחום ללא התייחסות לקיצוץ התחום, עלולה להביא למסקנות שגויות לגבי גודלו של תוקף הכלי. לשם התמודדות עם בעיה זו, הוצעו בספרות מספר פתרונות אשר שונים בין היתר בהנחותיהם לגבי האופן בו קוצץ התחום, כמו גם לגבי המידע הזמין לחוקר אשר מבצע את מבחן התוקף. ביצועי התיקונים תלויים ביחס הברירה, כלומר ביחס בין כמות הדגימות שיש לחוקר לאחר הקיצוץ לבין כמות הדגימות לפני הקיצוץ. ככל שיחס הברירה גבוה יותר, כך ביצועי התיקונים טובים יותר, זאת משום שיש לחוקר יותר מידע ככל שיחס הבירה גבוה יותר.
לדוגמה עבור משתנה רציף X המנבא מתנה רציף Y המשמש כקריטריון, ניתן להגדיר את התוקף באמצעות עוצמת הקשר הנמדדת על ידי מתאם פירסון.
אם קיצוץ התחום מתבצע על בסיס ציוני X בלבד, נאמר כי תחום זה מקוצץ באופן ישיר (Direct). קיצוץ מסוג זה תואר בספרו של אדוארד לי ת'ורדנדייק "Personnel selection: Test and measurement techniques" כמקרה מספר 2, ומאז נהוג בעגה המקצועית להתייחס למקרה זה גם בשם 'מקרה ת'ורנדייק 2'.
לתיקון קיצוץ תחום זה ניתן להשתמש בנוסחה אותה הציע ת'ורנדייק:
{\tilde {R}}_{XY}={\frac {r_{xy}\times {\biggr (}{\frac {S_{x}}{s_{x}}}{\biggl )}}{\sqrt {1-r_{xy}^{2}+{\biggr (}{\frac {S_{x}}{s_{x}}}{\biggl )}\times r_{xy}^{2}}}}
כאשר  {\frac {S_{x}}{s_{x}}} מבטא את היחס בין שונות המשתנה המנבא  x לפני הקיצוץ לבין שונות אותו המשתנה אחרי הקיצוץ, ו- r_{xy} זה תוקף המשתנה על המתחם המקוצץ.
דוגמה גרפית לסוג קיצוץ זה ניתן לראות בתמונה משמאל. בתמונה זו המתאם באוכלוסייה שווה ל - 0.76, המתאם  r_{xy} בקטע המקוצץ הוא 0.28, היחס בין השונויות 2.73= {\frac {S_{x}}{s_{x}}},  ולפיכך לפי התיקון  {\tilde {R}}_{XY} שווה ל-0.63.
אם קיצוץ התחום מתבצע על בסיס ציוני z, אשר מתואם עם x, y או עם שניהם אזי נאמר כי תחום זה מקוצץ באופן עקיף. מקרה זה ידוע בשם 'מקרה ת'ורנדייק 3'. נוסחת התיקון שהציע ת'ורנדייק למקרה זה היא:
{\tilde {R}}_{XY}={\frac {r_{xy}+r_{zx}\cdot r_{zy}{\biggr (}{\frac {S_{z}^{2}}{s_{z}^{2}}}-1{\biggl )}}{\sqrt {1+r_{zx}^{2}{\biggr (}{\frac {S_{z}^{2}}{s_{z}^{2}}}-1{\biggl )}{\sqrt {1+r_{zy}^{2}{\biggr (}{\frac {S_{z}^{2}}{s_{z}^{2}}}-1{\biggl )}}}}}}
עם התפתחות יכולת החישוב כיום משמשות גם טכניקות מבוססות השלמה של ערכים חסרים (אימפיואיטציה - Imputation).  בפרט, כאלה המסכמות סימולציות ממוחשבות רבות של הנתונים החסרים על מנת להתמודד עם קיצוץ התחום, תוך התחשבות במידת אי-הוודאות שיש לחוקר לגבי ההשלמה. לדוגמה שימוש באלגוריתם MICE - multiple imputation by chained equations. שימוש בשיטות אלו מאפשרות להתמודד עם מצבים בהם הנחות היסוד הסטטיסטיות עליהן מבוססות השיטות הפרמטריות הקלאסיות אינן מתקיימות כמו גם עם ניבוי מידע שאינו רציף.
ראו גם

שיטות מחקר - מונחים
הערכה פורמלית - מונחים
תורת המבחנים
לקריאה נוספת

ר' בייט-מרום (2005), "שיטות מחקר במדעי החברה עקרונות המחקר וסגנונותיו", תל אביב : האוניברסיטה הפתוחה.
Sackett, P. R., & Yang, H. (2000). Correction for range restriction: an expanded typology. Journal of Applied Psychology, 85(1), 112.
הערות שוליים

1 2 3 4  מנוחה בירנבוים (1997). חלופות בהערכת הישגים. רעננה: רמות.
1 2  Campbell, D.T., & FiskeD.W. (1959) Convergent and discriminant validation by the multitrait-multimethod matrix. Psychological Bulletin, 56, 81-105 "
↑  Cook, T.D., & Campbell, D.T. (1979). The design and conduct of quasiexperiments
and true experiments in field settings. In M. Dunnette (Ed.),
Handbook of Industrial and Organizational Psychology. Skokie, IL:
Rand–McNally.
↑  Campbell, D. T. (1959). Convergent and discriminant validation by the multitrait-multimethod matrix. (56). Psychological Bulletin. pp. 81–105
↑  ד. נבון, י. כהן וש. ברונר (2008), הגורמים המשפיעים על אומדן מקדם תקפות החזאי המשמש לבררת מועמדים להשכלה גבוהה, דוח 347, המרכז הארצי לבחינות והערכה.
↑  Held, J. D., & Foley, P. P. (1994). Explanations for accuracy of the general multivariate formulas in correcting for range restriction. Applied Psychological Measurement, 18(4), 355-367.
בהתאם ל- Case 1 from Guilford, 1965, p. 343 
ול- Case A from Thorndike, 1982, p. 210
1 2 3 4  Pfaffel, A., Kollmayer, M., Schober, B., & Spiel, C. (2016). A missing data approach to correct for direct and indirect range restrictions with a dichotomous criterion: A simulation study. PloS one, 11(3), e0152330.
1 2  Van Buuren, S., & Groothuis-Oudshoorn, K. (2011). mice: Multivariate imputation by chained equations in R. Journal of statistical software, 45, 1-67.
↑  Zimmermann, S., Klusmann, D., & Hampe, W. (2017). Correcting the predictive validity of a selection test for the effect of indirect range restriction. BMC Medical Education, 17(1), 1-10.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4062305-1 
דוגמה לקיצוץ תחום ישיר כאשר  x>0.25.

איור זה נבנה באמצעות דגימה אקראית של 1000 צמדי ערכים (X, Y) כאשר  x\backsim U(-1,1),  y_{i}=x_{i}+\varepsilon  ו- \varepsilon \sim N(\mu =0,\sigma =0.5)
ג'ינס

ג'ינס כחול
ג'ינס הם מכנסיים העשויים מדנים. במקור היה הג'ינס בגד עבודה והפך פופולרי בקרב בני נוער בתחילת שנות ה-50. מותג הג'ינס הראשון הוא Levi's. כיום ג'ינס פופולרי מאוד כלבוש יום-יומי ברחבי העולם וקיים בצורות, בגזרות, בשפשופים ובצבעים שונים.
היסטוריה

הבגד הראשון שהיה ידוע כבעל סממנים דומים לג'ינס היה קיים בהודו במאה ה-16 ונקרא "דונגארי". הבגד נצבע באינדיגו ונמכר בסביבת מבצר ליד מומביי. מלחים נהגו לחתוך אותו להתאמתם.
גם בג'נובה שבאיטליה נוצר מעין ג׳ינס, כאשר העיר הייתה רפובליקה עצמאית. הג'ינסים נוצרו לשימוש הצי הגנואי מכיוון שהיו בו תכונות הנחוצות למכנסי מלחים. לשם כיבוסם היו קושרים המלחים את הג'ינסים באחורי הספינה. הדנים הראשון בא מנים, צרפת, לכן הוא נקרא בשם זה (de Nimes, דנים, בצרפתית: מ-נים). שמו של הג'ינס הגיע מאיטלקית: blu di genova (כחול מג'נובה), שהפך בצרפתית ל-bleu de Gênes, שיבוש של הצורה הצרפתית הפכה ל-jeans האנגלי.
בסביבות 1872 הגיע הג'ינס לאמריקה. לוי שטראוס היה סוחר יהודי ממוצא גרמני שחי בסן פרנסיסקו שמכר מכנסי ג'ינס לכורים. אחד מלקוחותיו היה ג'ייקוב דייוויס, חייט שרכש לעיתים קרובות בד משטראוס. לאחר שאחד מלקוחותיו של דייוויס רכש בד פעמים רבות לתיקון מכנסיו הקרועים, עלה בו רעיון להשתמש במסמרות נחושת לחיזוק החלקים הנוטים להקרע בבגד. לדייוויס לא היה הכסף הנחוץ לרישום פטנט, והוא הציע ללוי להקים עסק משותף למכירת המכנסיים המשופרים. שטראוס קיבל את הצעתו של דייוויס וב-20 במאי 1873 קיבלו את פטנט מספר 139,121 שנקרא "שיפור בהידוק הכיסים" ממשרד הפטנטים האמריקני, ונוצר הג'ינס בגרסתו המוכרת.
בראשית שנות ה-70 של המאה ה-20 עיצבה מעצבת האופנה גלוריה ואנדרבילט את "ג'ינס המעצבים" הראשון שהותאם לנשים ובכך פרצה דרך בעיצוב ג'ינסים לקהל האמיד.
כיום, רוב חברות הביגוד מוכרות גם ג'ינס.
במקומות רבים בעולם הג'ינס נחשב כבגד בלתי רשמי שאינו מתאים ללבישה במקומות מכובדים או בטקסים רשמיים. כך לדוגמה בשנת 2007 קבעה יושבת ראש הכנסת דליה איציק שלא תותר כניסה לכנסת לעיתונאים הלבושים בג'ינס.
ההחלטה הזאת עוררה הרבה מאוד זעם בקרב ח"כים ומבקרים ובסוף בקדנציה לאחר מכן רובי ריבלין ביטל את איסור הג׳ינס, אמר: "אם כולם לובשים ג׳ינס למה שלא נלבש?"
הערות שוליים

↑  שחר אילן, המכנסיים שלא ייכנסו לכנסת, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531523905171  BnF: cb12049461r (data)  GND: 4162724-6  LCCN: sh85069857  NARA: 10637031  NDL: 00576907  NKC: ph1060149
תחנת הרכבת קריית מלאכי – יואב

תחנת הרכבת קריית מלאכי – יואב היא תחנת נוסעים של רכבת ישראל בשטח המועצה האזורית יואב, שנפתחה ב-18 בספטמבר 2018.
התחנה, שממוקמת בין כפר מנחם וכפר הרי"ף, ממוקמת מצפון לכביש 383, משום שהאפשרות להסטת המסילה לכיוון קריית מלאכי קשה לבנייה. למעשה, התחנה ממוקמת כשעתיים הליכה וכרבע שעה נסיעה מקריית מלאכי. התחנה כוללת שני רציפים באורך של 300 מטרים, מעבר תת-קרקעי בין הרציפים, מגרש חנייה הכולל כ-200 מקומות חנייה ומתקני חנייה לאופניים. עלות ההקמה של התחנה היא כ-55 מיליון ש"ח.
תרשים התחנה
היסטוריה > תחנת א-תינה

ב-1917 הקימו הטורקים במקום תחנת רכבת כחלק ממסילת הרכבת מנחל שורק לקוסיימה. התחנה נבנתה על ידי היינריך אוגוסט מייסנר, ובסמוך נבנתה תחנת מורס ורדיו. המקום היווה מרכז לוגיסטי גדול של הצבא העות'מאני, שכלל מחסני תחמושת ונשק עבור החזית הדרומית[דרוש מקור]. ליד התחנה הוקם שדה תעופה בו חנו מטוסים גרמניים. במהלך המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה קלטו הבריטים שידורי רדיו מהבסיס והפציצו את המטוסים על הקרקע וכן את מחסני התחמושת ותחנת הרכבת.
היסטוריה > הקמה

תחנת קריית מלאכי – יואב נמצאת על מסילת הדרום, בין תחנת הרכבת קריית גת מדרום ותחנת הרכבת מזכרת בתיה מצפון. הקמת התחנה החלה בשנת 2011 כחלק מהפרויקט של רכבת ישראל להכפלת המסילה ויישור העקומות בקו הרכבת בין לוד לבאר שבע, הכולל בין השאר את שיפור התוואי בין קריית גת לבאר שבע באמצעות מנהרות וגשרים, הקמת התחנות קריית מלאכי - יואב ולהבים - רהט וכן, שדרוג תחנת רמלה. על-פי נתוני רכבת ישראל, הקו המוכפל החדש קיצר את הנסיעה מבאר שבע לתל אביב ל-55 דקות והעלה משמעותית את מספר הרכבות היכולות לנוע בקו. אורך התוואי שעבר שדרוג במסגרת הפרויקט הוא 87 ק"מ.
בשלב הראשון (שבוצע בזמן העבודות על הכפלת המסילה לבאר שבע) נבנו רק רציפי התחנה והמעברים ביניהם בעלות של 30 מיליון שקל, מאחר שלא אושר תקציב נוסף להשלמת התחנה על ידי משרד האוצר.
ביולי 2012 נחנך הקו המשופר ונסיעה מבאר שבע לתל אביב התקצרה לכ-55 דקות, אולם בניית תחנת הרכבת לא הושלמה והרכבת לא עצרה בתחנה.
בפברואר 2016 פורסם מכרז להשלמת הקמת התחנה ומאתיים מקומות חנייה. הבנייה החלה באוגוסט 2016 לאחר שחברת י.ד. עשוש בע"מ זכתה במכרז. על-פי אבני הדרך היה אמור להסתיים תוך 78 שבועות עד ינואר 2018. לפי משרד התחבורה והבטיחות בדרכים אמורה הייתה התחנה להיפתח כבר במאי 2018.
ביוני 2018, לטענת משרד התחבורה, נתגלו עתיקות בסמוך לצומת הגישה לתחנה, ונמסר כי הרכבת תחל את עבודתה רק לאחר פינוי העתיקות על ידי רשות העתיקות.
בתחילת הפרויקט כונתה התחנה "תחנת כפר מנחם" בשל קרבתה של התחנה לכפר מנחם, אולם ב-2017 הוחלט - אחרי מאבק - לקרוא לתחנה "קריית מלאכי – יואב" על-שם המועצה האזורית יואב, שבתחום שיפוטה הטריטוריאלי היא שוכנת, ועל-שם קריית מלאכי, שהיא העיר הקרובה ביותר לתחנה זו.
היסטוריה > פתיחת התחנה

טקס הפתיחה של התחנה נערך ב-17 בספטמבר 2018 בהשתתפות ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, שר התחבורה ישראל כ"ץ, יושב ראש דירקטוריון הרכבת דן הראל ומנכ"ל הרכבת שחר איילון. למחרת, ב-18 בספטמבר 2018, נפתחה התחנה לציבור.
לקידום השימוש בתחנה - במשך 90 ימים מיום פתיחת התחנה הנסיעה ממנה הייתה חינם, ובמשך שנתיים לאחר מכן הנסיעה הייתה בחצי המחיר, בתנאי "שהכרטיס ששימש לנסיעה הוא כרטיס לנסיעה בודדת, או הלוך ושוב, שנרכש בתחנת קריית מלאכי – יואב באמצעות כרטיס נסיעה שאינו כרטיס נייר, הנושא את תמונתו של הנוסע".
כיום מופעלים על ידי משרד התחבורה שאטלים - שרות אקספרס לרכבת - בהזמנה מישובי האזור: בעבר על ידי מטרופולין ומשנת 2022 על ידי תנופה - בהזמנה לפי קריאה.
שרות רכבות בתחנה

בתחנה זו עוצרות רכבות בקו באר שבע מרכז — נהריה מדי פעם בשעה.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | קו הרכבת באר שבע מרכז — נהריה   באר שבע – מרכז • באר שבע – צפון / אוניברסיטה • להבים – רהט • קריית גת • קריית מלאכי – יואב • מזכרת בתיה • רמלה • לוד • תל אביב – ההגנה • תל אביב – השלום • תל אביב – סבידור מרכז • תל אביב – אוניברסיטה • הרצליה • חיפה – חוף הכרמל • חיפה – בת גלים • חיפה מרכז – השמונה • מרכזית המפרץ • קריית מוצקין • עכו • נהריה |  |
קווי אוטובוס היוצאים מהתחנה

את התחנה משרתים ארבעה קווי אוטובוס אשר כולם מתוזמנים עם זמני הגעת הרכבת.
בנוסף, על כביש 383 הסמוך לתחנה עוצרים עוד 2 קווים (455 של אלקטרה-אפיקים מביתר עילית לאשדוד ו33 של קווים מקריית מלאכי לנחם)
מקרא:
♿ - קו נגיש
💺 - קו בהזמנה מראש בלבד
🚆 – קו הזנה המותאם לזמני הרכבת
| קו | מפעילה | מסלול | הערות נוספות |
| --- | --- | --- | --- |
| 10/10א | דן בדרום | תחנת הרכבת קריית מלאכי – יואב - צומת ראם - מסוף קסטינה - קריית מלאכי - א"ת באר טוביה | ♿🚆 |
| 41 | תנופה | תחנת הרכבת קריית מלאכי – יואב - כפר מנחם - גפן - תירוש - שדות מיכה | 💺🚆 |
| 42 | תנופה | תחנת הרכבת קריית מלאכי – יואב - כפר הרי"ף - רבדים | 💺🚆 |
| 44 | אלקטרה-אפיקים | תחנת הרכבת קריית מלאכי – יואב - בני רא"ם - חפץ חיים - בית חלקיה - יד בנימין | 🚆 |
הערות שוליים

↑  תכנון מבנים, באתר משרד איזנברג שרמן – אדריכלות ותכנון ערים (ארכיון)
↑  נערכים לפתיחת תחנת הרכבת קריית מלאכי – יואב באתר המועצה האזורית יואב
↑  יובל אזולאי, ויכוח על 10 ק"מ מפריד בין תושבי אזור קרית מלאכי לתחנת רכבת, באתר הארץ, 3 ביוני 2005
↑  ראש הממשלה והשר כץ חנכו את תחנת הרכבת קריית מלאכי – יואב, באתר PORT2PORT, ‏17 בספטמבר 2018
↑  מפה עם סימון התחנה, 1918 (באנגלית) בהוצאת צבא בריטניה, גליון Jibrin (בצפונו משמאל), באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  ליאור גוטמן ותומר אביטל, רכבת ישראל השיקה את הקו המהיר לבאר שבע – 55 דקות מתל אביב, באתר כלכליסט, 15 ביולי 2012
↑  פורסם מכרז להקמת תחנת רכבת בכפר מנחם, באתר PORT2PORT, ‏4 בפברואר 2016
↑  סקירה של פעילות משרד התחבורה והבטיחות בדרכים לשנים 2017–2019 באתר השירותים והמידע הממשלתי
↑  אליאור עמר, ברוכים הבאים לתחנה, באתר "המקור" (קריית מלאכי ובאר טוביה), "במשרד התחבורה החליטו לאחרונה על השם החדש של תחנת הרכבת בכפר מנחם: תחנת קריית מלאכי-יואב", ‏14 במרץ 2017 (ארכיון)
↑  רועי רובינשטיין, נחנכה תחנת רכבת ליד קריית מלאכי, באתר ynet, 17 בספטמבר 2018
↑  הודעת רכבת ישראל על פתיחתה של תחנת קריית מלאכי – יואב, בעמוד הפייסבוק של רכבת ישראל, 15 בספטמבר 2018
↑  צו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (דמי נסיעה ברכבת) (תיקון), התשע"ט-2018, ק"ת 8069 מ-13 בספטמבר 2018(הקישור אינו פעיל)
נשמה צוענית

נשמה צוענית הוא אלבומה השישי כסולנית של ירדנה ארזי, שיצא ב-1987.
רקע

האלבום כלל אחד עשר שירים המבוססים על מוזיקה צוענית אשר מקורה במזרח אירופה, בהם להיטים בינלאומיים גדולים, כולם מתורגמים לעברית על ידי אהוד מנור, על פי רעיון של מנהלה האמנותי גברי מזור. האלבום, בהפקתו המוזיקלית של מתי כספי, זכה להצלחה גדולה בישראל, והוא אלבומה הנמכר ביותר של ירדנה ארזי. בנוסף, יש באלבום גם שיר אחד מקורי, "כשהצועני אוהב", שכתב אהוד מנור והלחינה יהודית רביץ, ששמרה על רוח צוענית בלחן.
באלבום זה המשיכה ארזי רצף של הצלחות מסחריות גדולות, שנמשכו לאורך כל שנות השמונים. בשבוע בו יצא האלבום הוא זכה בתקליט זהב לאחר שמכר מעל 20,000 עותקים. בהמשך אותו החודש זכה בתואר תקליט פלטינה בעקבות מכירת 40,000 עותקים, ועד תום אותה השנה זכה בתקליט פלטינה כפולה ובתקליט פלטינה משולשת. עד שנת 2012 נמכרו יותר מ-150,000 עותקים.
את האלבום הוציאה ארזי בהפקה עצמאית, כמו את כל אלבומיה לאורך השנים. בשנת 1988 הועלה התקליט על דיסק, לצד אלבום נוסף של ארזי, "שוב בתמונה" שיצא ב-1986.
מתי כספי שמר על צליל אותנטי ומקורי, המזכיר מאוד את הלחנים הצועניים העממיים. מרבית שירי האלבום קצביים, וכן שולבו בו כלי נגינה כמו אקורדיון, מנדולינה וכינור, ובנוסף מקהלת זמרים גדולה בהשתתפות יהודה תמיר, איריס שמי, מיקי קם, פנינה בריק, ראובן גבירץ ואחרים.
ההפקה המושקעת של האלבום כללה גם שישה קליפים צבעוניים שהופקו במיוחד עבור תוכנית הטלוויזיה "ממני מני" ששודרה בערוץ הראשון בהנחיית מני פאר. הקליפים, אותם ביים צדי צרפתי, היו ללהיטיו הגדולים של האלבום: "הכינור הנאמן", "כשהצועני אוהב", "מה יש לי", "עיניים שחורות", "יריד האהבה" ו"רוח ואש". זכורה במיוחד השמלה שנתפרה לארזי לרגל האלבום, עמה הופיעה תקופה ארוכה לאחר צאתו.
השיר "רוח ואש" (או במקורו "מרכבות האש"), שהולחן על ידי הרומני ריכרד שטיין, תורגם לעברית 30 שנה קודם לביצועה של ארזי תחת השם "גוי של שבת" ("Johnny is a goy for me") על ידי דן אלמגור. את השיר בנוסח העברי הישן שרה רביעיית מועדון התיאטרון.
בעקבות הצלחת האלבום שמרה ארזי על רוח צוענית גם בשיר "בן אדם", אשר ייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון בשנת 1988 ובשיר "היא רוקדת", שהשתתף בקדם אירוויזיון הפרטי של ארזי ב-1988. גם "בן אדם" השתתף באותו קדם.
במצעד הפזמונים השנתי של שנת תשמ"ז צעד רק השיר המקורי מהאלבום "כשהצועני אוהב". הוא הגיע למקום החמישי. ארזי זכתה בפעם השלישית בקטגוריית זמרת השנה.
בשנת 2010 הוציא שחקן תיאטרון היידישפיל והזמר יוני אילת את אלבומו "ציגיַינער נשמה" ובו גרסאות ביידיש לשירי "נשמה צוענית".
באפריל 2015 הפכו שירי אלבומו של אילת (שיריה של ארזי, למעשה) להצגה ביידישפיל הנושאת אף היא את השם: "נשמה צוענית", בבימויו ובעריכתו של אילת, בהשתתפות אנסמבל השחקנים הצעיר של התיאטרון.
ב-2012 ציין אתר האינטרנט ynet 25 שנה לצאת האלבום בפרויקט מיוחד שכלל בין היתר איחוד של האנשים שמאחורי האלבום - ארזי, המפיק המוזיקלי מתי כספי, היועץ האמנותי גברי מזור, הבמאי צדי צרפתי ואלמנתו של אהוד מנור עפרה פוקס שנערך בתיאטרון הסמטה ביפו במסגרתו הוענקו לכולם אלבומי פלטינה משולשת על מכירת 150 אלף עותקים.
רשימת השירים באלבום

לחן השירים עממי צועני, למעט "כשהצועני אוהב" אשר הולחן על ידי יהודית רביץ.
מילות השירים נכתבו על ידי אהוד מנור.
| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | מה יש לי  | 3:00 |
| 2. | רוח ואש  | 2:06 |
| 3. | הכינור הנאמן  | 2:11 |
| 4. | ליבי ליבי/סחרחורת  | 2:20 |
| 5. | עיניים שחורות  | 2:07 |
| 6. | נחל הפלאים  | 2:24 |
| 7. | כשהצועני אוהב  | 3:36 |
| 8. | יריד האהבה  | 1:50 |
| 9. | ילד צועני  | 3:16 |
| 10. | אל תעיר אותי בבוקר  | 2:12 |
| 11. | נשמה צוענית  | 3:16 |
| 12. | כדור הבדולח  | 1:28 |
| משך כולל: | משך כולל: | 29:39 |
שותפים באלבום

מתי כספי - גיטרות, מנדולינה, קלידים, פסנתר, אקורדיון, תופים, בס, כלי הקשה, עיבודים, הפקה מוזיקלית.
חיים רומנו - גיטרה חשמלית, גיטרה אקוסטית, מנדולינה.
פטר ורטהיימר - סקסופון סופרן, קלרינט, חליל.
נחום פרפרקוביץ - ויולה.
יוסי רגב - טרומבון.
פרנקי גליקסמן - אקורדיון.
ירון בכר - סינטיסייזרים.
קולות - "חבורת הצוענים": מיקי קם, עמי מנדלמן, דינה גולן, אילן וייל, ריקי מנור, פרנקי גליקסמן, איריס שמי, רותי בן אברהם ומתי כספי.
שותפים באלבום > קרדיטים

עיצוב עטיפה - שרי ארנון.
צילום עטיפה - בן לם.
הדפסת עטיפה - קרליט בע"מ.
עיצוב שמלה - פרח ראובן – "סטודיו פלורנס".
איפור - דליה אטקין.
עיצוב שיער - שוקי זיקרי, מואיש חן.
מלבישה - תמי פרנקל.
בגדים - אריק אייל – "יד שנייה לגבר".
חולצות - "סטפנל".
תכשיטים - "טוקיו".
הערות שוליים

↑  ירדנה ארזי מתכננת להתחיל בקרוב באיסוף חומר ותרגום פזמונים לאלבום חדש, שיכלול שירים צועניים. את הרעיון רקם מנהלה האישי של ארזי, גברי מזור, כל העיר, 25 באפריל 1986
↑  יובל ניב, עשרה ימים הספיקו לה, לירדנה ארזי, למכור 20,000 עותקים מתקליטה החדש "נשמה צוענית", חדשות, 10 במרץ 1987
↑  יובל ניב, הולך לה השנה, לירדנה ארזי. בימים אלה הגיעו מכירות תקליטה "נשמה צוענית" ל־40 אלף עותקים, מה שאומר, בשפה מקצועית, תקליט פלטינה, חדשות, 15 במאי 1987
↑  ‏אור ברנע, מזל טוב, פורמט גוסס: הקומפקט דיסק בן 30, באתר ynet, 2 באוקטובר 2012
↑  עינב שיף‏, הנשמה הצוענית פולנית של יוני אילת, באתר וואלה, 27 באפריל 2010
↑  ענת מוניץ, "הקשר הצועני-יהודי" - יוני אילת וקבוצת צעירי היידישפיל במופע חדש שבעקבות ירדנה ארזי מחבר מוזיקה צוענית ליידיש, באתר "הבמה"
TEA (צופן)

אלגוריתם הצפנה זעיר (באנגלית: Tiny encryption algorithm) בקיצור TEA הוא שם כולל למשפחה של צפני בלוקים סימטריים איטרטיביים בסגנון רשת פייסטל שייחודם הוא בפשטותם הרבה וקלות מימושם הן בתוכנה והן בחומרה (מכילים מספר שורות קוד בלבד).
הצופן הראשון TEA פותח על ידי דויד ווילר ורוג'ר נידהם מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, הוצג לראשונה ב-1994 בסדנה הקריפטוגרפית FSE בלוון והוא אינו מוגן בפטנט. הצופן מתאפיין במיוחד בפונקציית סבב פנימית פשוטה בתכלית ומספר גבוה של סבבים. מספר הסבבים הגבוה (64 בהצעה המקורית) נועד לחפות על פשטותה של הפונקציה הפנימית. לאחר חולשות וליקויים רבים שהתגלו בו פותח ב-1997 הצופן XTEA (קיצור של TEA מורחב) שנועד לתקן כמה מהם. בנוסף הוצע צופן חדש המותאם לבלוק באורך משתנה הנקרא Block TEA. בגלל קריפטואנליזה של תהליך הכנת המפתח שלו ואפקט הפיזור האיטי יחסית, הוצע על ידי המפתחים ב-1998 טלאי נוסף לאלגוריתם המכונה XXTEA, כל זאת תוך שמירה על ייחודו ופשטותו. כיום ידוע שהצופן, לאחר כל השיפורים, חלש יחסית והוא מכיל מספר חסרונות מהותיים. אפקט הפיזור האיטי של הצופן מעמיד בסימן שאלה את אקראיותו ומאפשר "התקפות הבחנה" (קריפטואנליזה שמבחינה עם יתרון משמעותי בין פלט הצופן למחרוזת אקראית באותו אורך). תהליך הכנת המפתח הפשוט מאפשר מספר התקפות מוצלחות נגד האלגוריתם ביניהן התקפת גלוי-נבחר בסיבוכיות של  2^{59}. אף על פי שמעשיות התקפה זו נתונה בספק, עדיין נחשב הדבר לשבירה של האלגוריתם כי אינו מציע ביטחון ברמה המינימלית הנדרשת ממפתח באורך 128 סיביות. למרות האמור, בשל פשטותו הרבה ייתכן שיהיה ראוי לשימוש בתנאים מסוימים.