stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מאריו והקוסם
נושאים עיקריים > ביקורת על האמן

אחת מנושאי הפרשנות הוא התיאור הביקורתי של האמן בסיפור. מספר פעמים בנובלה מתואר צ'יפולה בתואר "האמן". דמות האמן היה נושא שמאן עסק בו שוב ושוב בסיפורת שלו. כמו למשל, ההתדרדרות של גוסטב אשנבך ב"מוות בוונציה". האישיות הגרוטסקית והביצוע המרושע של צ'יפולה אינם משקפים לטובה את האמן.
פרטים ביוגרפיים מצביעים על כך שמאן מפנה את העדשה הביקורתית הזו כלפי עצמו ב"מריו והקוסם". הביוגרף אנתוני היילבוט מציין קווי דמיון בין צ'יפולה ליוצרו. מלבד העובדה הברורה שהכינוי של ילדי מאן לאביהם היה "הקוסם", היילבוט ציין כי צ'יפולה חולק תכונות רבות עם מאן. צ'יפולה לא יהיה הדמות הדמגוגית היחידה שמאן ישווה את עצמו אליה בכתב. כפי שטי.ג'יי ריד (אנ') מסביר סוג זה של הרהור והשוואה "היא מרכזית במאמר 'האח היטלר' משנת 1939, שבו, למורת רוחם של חבריו מאן, הגולה המוביל בהתנגדותו לנאציזם, חוקר את הפסיכולוגיה של האמן הכושל היטלר כדי למצוא בסיס משותף ביניהם, ומציב את המניע המורכב של "עניין אנליטי" מעל רגש השנאה הפשוט".
עוד התייחסות לביטוי של האמן בסיפורו של מאן, המספר מתמרן באופן מלאכותי את הנרטיב כדי לשמור על העניין של הקורא בצורה כמעט זהה לצ'יפולה המרושע. הקטע הבא מתאר את הטכניקה של הקוסם למניפולציה של המונים, אבל יכול בקלות לשרטט את אופן בו נטווה הסיפור: ”אחר־ כך התחוללה ההצגה הרגילה: גישוש מהוסס, כמתוך קשב עמוק, הסתערות קדימה, העצרות־פתע ושינוי הכיוון כמכוח איזו הארה פתאומית — כך התהלך צ'יפולה אילך ואילך באולם”. באותו האופן שבו צ'יפולה שולט בהצגה שלו, המספר מתמרן את הסיפור שלו עם התחלות שווא, קפיצות לוגיות, רמזים קטנים ואפילו סימנים בוטים, באותה מידה כמו הקוסם השטני והשולט ברצונות. האפיון החופף המוחץ הזה של השניים מבקר עוד יותר את האמן: מניעיו, שיטותיו והיושרה שלו. הוא מטיל ספק ביכולתו של האמן ליצור פרשנות של המציאות במידה כלשהי של אמת.
עיבודים לרדיו, בלט, אמנות פלסטית, אופרה טלוויזיה וקולנוע > רדיו

ב-1945, לאחר שחרור גרמניה מהמשטר הנאצי, הועלתה שם הפקת רדיו-דרמה בשם "היפנוזה".
ב-1975, במלאת 100 שנה להולדת הסופר, הועלתה הפקת רדיו-דרמה בקול ישראל בבימויו של גיורא מנור. בתפקידים הראשיים השתתפו: גדעון שמר, דינה דורון, ניסן יתיר וטובה פרדו.
עיבודים לרדיו, בלט, אמנות פלסטית, אופרה טלוויזיה וקולנוע > בלט

הבמאי לוקינו ויסקונטי ביים בלט המבוסס על הנובלה, למוזיקה של המלחין האיטלקי פרנקו מאנינו (אנ'). הבלט הועלה בתיאטרון לה סקאלה במילאנו ב-1956.
עיבודים לרדיו, בלט, אמנות פלסטית, אופרה טלוויזיה וקולנוע > אמנות פלסטית

ב-1960 התקיימה תערוכת הבכורה של הצייר יוסף הירש ובה התייחסותו הרישומית-קריטוריסטית המבוססת על, מאריו והקוסם".
עיבודים לרדיו, בלט, אמנות פלסטית, אופרה טלוויזיה וקולנוע > אופרה

הסיפור עובד לאופרה מספר פעמים בשני העשורים האחרונים של המאה העשרים ובתחילת המאה ה-21. ב-1988 הוצגה אופרה עם לחניו של המלחין האנגלי סטיבן אוליבר (אנ') בפסטיבל בבטיניאנו (אנ') שבאיטליה. ב-1989 הוצגה אופרה במערכה אחת ללחניו של המלחין ההונגרי יאנוש ויידה (אנ') לליברית של גאבור בוקון (Gábor Bókkon) ואף הוקלטה לחברת הקלטות הונגרית. ב-1992 הוצגה בתיאטרון אלגין בטורונטו, קנדה, אופרה באורך שלוש שעות, ללחניו של המלחין הקנדי הארי סומרס (אנ') לליברית של רוד אנדרסון (Rod Anderson). ב-2005 הוצגה אופרה על פי הסיפור, ללחניו של המלחין האמריקאי פרנסיס ת'ורן (אנ') ולליברית של ג'יי די מק'קלצ'י (אנ'). האופרה הוצגה במרכז לאופרה מודרנית שבמכללת האנטר ואף הוקלטה ויצאה על דיסק מסחרי.
עיבודים לרדיו, בלט, אמנות פלסטית, אופרה טלוויזיה וקולנוע > טלוויזיה וקולנוע

ב-1978 הופק בצ'כוסלובקיה סרט טלוויזיה בבימויו של במאי הצ'כי מילוסלאב לותר (אנ') בכיכובו של יוראי קוקורה (אנ').
ב-1994 יצא למסכים סרטו של השחקן והבמאי קלאוס מריה ברנדאואר, "מאריו והקוסם" (אנ'), בבימויו של ברנדאואר, שגילם גם את דמותו של צ'יפולה, כשאת תפקיד האב המספר גילם ג'וליאן סנדס. הסרט לא זכה להצלחה.
הערות שוליים

↑  בתרגום לעברית שיצא לאור ב-1988 רשום בסוף הנובלה תאריך פרסומה כשנת 1930
↑  חבצלת פרבר, הגורל הגרוע של גולים יהודים בשואה, "האומה", 1 בנובמבר 2020
1 2  א. ניר, "המכתבים האיטלקיים של תומאס מאן", על המשמר, 31 באוגוסט 1962
↑  בתיה גור, קריאות הולך אל מותו, "כל העיר (ירושלים)", 1 ביולי 1988
↑  מוות בוונציה וסיפורים אחרים באתר הספריה החדשה
↑  עמ' 81
↑  עמ' 101
↑  עמ' 113-112
↑  עמ' 119
↑  עמ' 125
1 2 3 4  Levi B. Sanchez, Mario and the Magician, באתר "מעבדת המודרניזם" של אוניברסיטת ייל
↑  עמ' 107
↑  יהושע סובול, לחיות בימים אפלים, על המשמר, 21 במאי 1976
1 2  הכריכה האחורית של הספר "מוות בוונציה וסיפורים אחרים"
↑  עלית קרפ, מאבק הרואי בשילוש הרומנטי הקסום-ראיון עם המתרגמת נילי מירסקי, באתר הארץ, 10 באוגוסט 2005
↑  מרדכי אבישי, סיפוריו הקצרים של מאן, למרחב, 19 בנובמבר 1965
↑  עמ' 108
↑  מריו והקוסם (למטה משמאל בעמוד המודעות), מעריב, 16 ביוני 1975
↑  “A German novella becomes Italian ballet: Luchino Visconti’s Mario e il mago” by Elisabeth Galvan, 30 באפריל 2020
↑  גדעון עפרת, הדמונולוגיה של יוסף הירש, בבלוג "המחסן של גדעון עפרת", 10 בספטמבר 2014
↑  שלומית שקד, בובות שמבטאות את האדם, מעריב, 6 במאי 1988
| כתבי תומאס מאן |
| --- | --- | --- |
| רומנים | בית בודנברוק • הוד מלכות • הר הקסמים • לוטה בוויימאר • יוסף ואחיו • הנבחר • דוקטור פאוסטוס • וידויי ההרפתקן פליכּ‏ס קרוּ‏ל | תומאס מאן, 1929 |
| נובלות | טריסטאן • טוניו קרגר • מוות בוונציה • מאריו והקוסם • הראשים המוחלפים • אדון פרידמן הקטן • גזע ולזונג • המרומה • החוק • המוקיון • טוביאס מינדרניקל • התשוקה לאושר • גלאדיוס דאי (חרב אלוהים) • אצל הנביא • טירוף מערכות וצער מוקדם | תומאס מאן, 1929 |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007336962905171  BnF: cb161585115 (data)  GND: 4233060-9  VIAF: 176765781   WorldCat (עם VIAF): 176765781
אגודת יישוב ארץ ישראל

אגודת ישוב ארץ ישראל הייתה אגודה שהוקמה בווינה על ידי קבוצת אדמו"רים מבית רוזין תומכי היישוב היהודי בארץ ישראל (ובראשם ר' חיים מאיר יחיאל שפירא – האדמו"ר מדרוהוביץ'), בשנת תרע"ח (1918) לאחר הצהרת בלפור.
מטרת האגודה הייתה לעזור לציבור שומרי המצוות לעלות לארץ ישראל ולהתיישב בה תוך שמירה זהותם כשומרי מצוות.
הקמת האגודה > רקע היסטורי

בשנת 1880 הגה הסופר לורנס אוליפנט את הרעיון של התיישבות יהודי הגולה בארץ ישראל. אוליפנט הגיע לאדמו"ר הראשון מסדיגורה, רבי אברהם יעקב פרידמן, בתקווה שיתמוך את הרעיון, אולם האדמו"ר הגיב כי יש להמתין לגאולה ניסית מן השמים ולא בידי בשר ודם.
חתנו הצעיר של האדמו"ר, ר' חיים שפירא, שנכח בשיחה זו, התרשם מהתוכנית ומהרעיון, והחל לברר את הנושא. בעקבות דבריו של הרב צבי הירש קלישר בספרו "דרישת ציון" שתחילת הגאולה תגיע בידי אדם וכי יש בכך מצווה, ניסה להעיר שוב את העניין, אך לא הצליח לשכנע בכך את בני משפחתו, האדמו"רים.
לאחר שהתפרסמה בווינה הצהרת בלפור, בתחילת שנת תרע"ח (נובמבר 1917), נאספו אדמו"רי בית רוז'ין בביתו של רבי חיים שפירא, והחליטו לייסד חברה בשם "עזרת ישראל". באספה זו עדיין לא נקבעה מטרה ברורה לחברה, אלא רק הובע הרצון לפעול באופן מעשי לבניין ארץ ישראל.
כמה חודשים לאחר מכן, בי"ג בניסן ה'תרע"ח, לאחר שהממשלה האוסטרית הודיעה על הקלות בהגירת יהודים, התקיימה אספה נוספת, בה השתתפו רבנים נוספים, והוקמה אגודת "ישוב ארץ ישראל".
הקמת האגודה > פעולתה הראשונה

פעולתה הראשונה של האגודה הייתה לפרסם 'קול קורא' בעיתון 'הצפירה', שבו הצהירה על מטרות האגודה – מוטלת חובה על היהודים החרדים לעלות לארץ ישראל ובכך למנוע את השתלטות החופשיים על הנהגת היישוב:
זה קרוב לאלפים שנה שגלינו מארצנו. בכל עת גלותנו לא אבדנו תקותנו להגאל על ידי משיח צדקנו... ובהיותנו עומדים ומקוים פתאום הופיע פתאם הרעיון הציוני בעולם, רעיון שעשיתו על טהרת הקודש הוא חובת כל עם ישראל. אבל אנחנו החרדים תחת להיות מזרזין ומקדימין לקחת על שכמנו עבודת הקודש של התיישבות הארץ בדרך התורה והדת ולאפשר לנו, לבנינו ולבנותינו לקחת חבל בעבודה הזאת על טהרת הקודש, נסוגנו אחור והנחנו את המצוה הרבה והקדושה הזאת רק בידי הציוניים. ואם כי המה יהודים נאמנים לעמם, אבל אינם דואגים לקיום התורה והמצוות על פי המסורה. תוצאות חבוק ידינו הן מפחידות. בגלות עזבו צעירינו את מחנה החרדים ובארץ ישראל אין לנו חלק ונחלה ביישוב החדש! (הצפירה, י"ג ניסן, תרע"ח)
הקמת האגודה > חברי האגודה

יו"ר האגודה היה הרב חיים מאיר יחיאל שפירא, וסגנו ר' שלמה חיים פרידמן. חברי האגודה: האדמו"ר אברהם יעקב מסדיגורה, האדמו"ר ישראל פרידמן מצ'ורטקוב ר' מאיר מאירסון, רבי יצחק מרדכי שפירא מגוואדז'יץ, רבי יעקב יוסף טברסקי מסטניסלב (בית רחמסטריווקה), האדמו"ר יעקב פרידמן מהוסיאטין, רבי מנחם נחום פרידמן מאיצקן (בית שטפנשט), רבי אברהם יעקב שפירא (בן האדמו"ר מדרוהוביץ'), הרב נחום אוריה גלס רבה של סאלאטווינא, הרב משה לייטר רבה של זובלוב, הרב מאיר מאירזון אב בית דין וינה, הרב יוסף פאנצר אב בית דין דרוהוביץ', הרב זאב נוסנבוים מורה צדק בדרוהוביץ', הרב יצחק צוף מטלומאץ', ר' משה קרמר מווינה.
למזכיר ראשי נבחר הרב משה רייך (לימים עבד במוסד הרב קוק והעלה על הכתב את קורות האגודה בסדרת ספרי הציונות הדתית).
החברה נרשמה במשרדי החברות של אוסטריה, על פי החוק האוסטרי להקמת חברות, כשבמטרת החברה נרשם, "להושיב יהודים על הקרקע בארץ ישראל בהתאם לחוק הטורקי".
הקמת האגודה > הכנס הראשון

בין פעולותיה הראשונות נערך כנס גדול בווינה, בו השתתפו כחמשת אלפים יהודים, ונאמו בו רבה הראשי של וינה, פרופ' צבי פרץ חיות ואברהם (אדולף) שְׁטַנְד, ממנהיגיה הבולטים של התנועה הציונית באוסטריה.
הקמת האגודה > עליה לארץ

כשבריטניה קיבלה את מנדט השליטה בארץ ישראל, היא הגבילה את העלייה היהודית אליה באמצעות סרטיפיקטים, ונוצר קושי לאגודה לקבל סרטיפיקטים. אך אגודת 'יישוב ארץ ישראל' פעלה רבות כדי להשיג סרטיפיקטים עבור כמה שיותר יהודים, וכן להשיג עבורם את הכסף להוצאות הנסיעה.
הייחס להסתדרות הציונית

בישיבות הראשונות של ועד האגודה דנו על היחס להסתדרות הציונית. חלק מחברי האגודה טענו שאסור להתחבר לחופשיים ואילו ר' חיים שפירא הביא מקורות רבים מספרו "השלום והאחדות". שבדברים שנוגעים לכלל ישראל מותר להשתתף. לאחר ארבע ישיבות נתקבלה הצעת פשרה לשתף פעילות ארגונית עם ההסתדרות הציונית, אך במקביל להקים חברה נפרדת ליהדות החרדית. שבועים לאחר מכן התקיימה ישיבה עם ההסתדרות הציונית לקבוע את תחומי הפעילות המשותפת. כתוצאה מההסכם האגודה קיבלה אישור לשלוח שני צירים לוועידה העולמית של ההסתדרות הציונית בלונדון, לשם נסעו ר' שלמה פרידמן ור' אברהם יעקב מסדיגורה.
לאחר מספר שנים החליטה הוועדה להתמזג עם תנועת המזרחי, ומעתה נקרא הארגון הסתדרות חלוצי המזרחי. מכתב ההצטרפות פורסם בעיתון הצפירה ב־16 במאי 1918.
סניפים

לאורך השנים הוקמו סניפים נוספים של חברת יישוב ארץ ישראל:
בהונגריה, שמייסדה היה הרב ד"ר צבי קליין רבה של אייזנשטאדט. רבי חיים אלעזר שפירא מחסידות מונקאטש הביע התנגדות רבה לחברה.
בגרוסוורדיין, שם הצטרף גם רבי משה צבי פוקס רבה של גרוסוורדיין.
בלבוב הוקם ארגון של נוער חסידי בשם 'צעירי ישראל', כשמטרותיו דמו למטרות חברת יישוב ארץ ישראל וללא ספק הושפע ממנה, אלא שכוונתו הוסוותה מפחד החסידים. בין מייסדיו הרב ראובן מרגליות ד"ר שמעון פדרבוש, חנוך הורביץ, זאב וואווע אלטר, אהרן וינשטין.
אגודת בוני הארץ בגופם

הרבי חיים מאיר יחיאל שפירא החליט לעלות לארץ, באדר תרפ"ב. הוא הגיע לירושלים, והתגורר בשכונת הבוכרים, ואז הקים אגודה חדשה בשם "בוני הארץ בגופם", כשחברי האגודה מתחייבים לסייע בגופם לבניית הארץ. אף הרבי עצמו עבד את אדמה הסמוכה לביתו, כרעיון האגודה.
ראו גם

חיים מאיר יחיאל שפירא מדרוהוביץ'
ישראל פרידמן (צ'ורטקוב)
לקריאה נוספת

מוסד הרב קוק, ספר הציונות הדתית - א, עמ' 505, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
התגובות התאולוגיות על הצהרת בלפור, יצחק קראוס עמ' 5 ואילך.
יצחק אלפסי, החסידות וארץ ישראל, עמ' 91, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
יהודה ברנדס, ‏אהבת ישראל, פתיחות וגאולה טבעית: האדמו"רים הציוניים שנשכחו, בעיתון מקור ראשון, 29 באוקטובר 2024
היסטורוגרפיה אגודת ישוב ארץ ישראל על ידי עבודת אדמה ממוינשט רומניה.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  ספר הציונות הדתית - א מוסד הרב קוק עמוד 515
1 2 3  יצחק אלפסי, החסידות וארץ ישראל, עמ' 91, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  מלאכות אוליפנט, חבצלת, 28 במאי 1882
↑  בתחילה ניסו האוסטרים דרך הצנזורה הצבאית, לאסור על פרסום ההצהרה באוסטריה
1 2  אברהם דוד ברנד, חובבי ציון לבית רוז'ין, "קדושת ציון" גיליון 81 עמוד 24
↑  נחם קמפינסקי, מרוז'ין לציון, תש"ע, עמ' 65 - 83.
↑  על הוויכוח והדעות השונות ניתן לראות בספרו של מאיר בר-אילן, בשבילי התחיה, עמ' נ"ז, בעד מרותה של ההסתדרות הציונית.
↑  מן התנועה הציונית, הצפירה, 16 במאי 1918 - מכתב החבירה של האגודה למזרחי
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אגודת יישוב ארץ ישראל".
חקירת בית המשפט הבין-לאומי הפלילי בעניין לוב

חקירת בית המשפט הבין-לאומי הפלילי בעניין לוב היא חקירה שהוכרזה במרץ 2011 על ידי בית הדין הפלילי הבין-לאומי (ICC) על פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות שטענו כי התרחשו בלוב מאז 15 בפברואר 2011. החקירה נפתחה בעקבות פריצת מלחמת האזרחים בלוב.
מלחמת אזרחים הלובית הראשונה

החקירות החלו במהלך מלחמת האזרחים בלוב הראשונה, בשנת 2011, הובילו למספר צווי מעצר.
מלחמת אזרחים הלובית הראשונה > צויי מעצר שהוצאו ב-2011

ב-27 ביוני 2011 הוציא בית הדין הפלילי הבינלאומי צווי מעצר לשליט לוב, מועמר קדאפי, לבנו השני, סיף אל-אסלאם קדאפי וכן לראש המודיעין הלובי, עבדאללה אל-סנוסי (אנ') (שהיה גם גיסו של מועמר קדאפי). צווי המעצר הוצאו בחשד לרדיפת אזרחים לא חמושים (פשע שנחשב פשע נגד האנושות). חרף ההאשמות הכבדות כנגד קדאפי החליט בית הדין לסגור את התיק נגדו לאחר שנרצח בידי כוחות המורדים בעיר סירת.
דווח כי המהירות שבה בקשת הצווים נעשתה משקפת את המטרה העיקרית והיא לייצר דה-לגיטימציה להתקפותיו של הנשיא הלובי על אוכלוסייה אזרחית שמתקוממת נגדו, ולמשוך עריקים מהממשלה והצבא לכוחות האופוזיציה ואף לשיתוף פעולה עם הגורמים הבין־לאומיים. הצווים התקבלו בשבחים ושיתוף פעולה באכיפתם הובטח כמעט על ידי כל מדינות המערב וחלק ממדינות אפריקה. האכיפה המדוברת עתידה הייתה להתבטא בסנקציות כלכליות, ניתוק קשרים דיפלומטיים עם ההנהגה בראשות קדאפי, שיתוף פעולה מודיעיני ותמיכה צבאית וכלכלית באופוזיציה. האיחוד האפריקאי, לעומת זאת, כינה את פעולה בית הדין הפלילי כ"מפלה", וקרא לחבריו להתעלם מהצווים. לאחר מכן עתר האיחוד האפריקאי למועצת הביטחון כדי להשהות את החקירה של בית הדין הפלילי.
בתחילה, נדמה היה שההליכים פרי מנגנון שיתופי הפעולה הבין־לאומיים המוזכר לעיל, היוו פריצת דרך נכונה לפתירת הסכסוך. אולם, ככל שנמשכה הלחימה עלו קולות אחרים וניסיונות מקבילים למצוא אלטרנטיבות. קולות אלה נבעו ממספר חששות עתידיים. לדוגמה, קדאפי הודיע שאין בכוונתו לכבד את הצווים ונציגיו כינו את בית הדין הפלילי "ארגון שנוצר בבירור כדי להעמיד לדין אנשים מהעולם השלישי". זאת ועוד, לתמיכת קדאפי הצטרפו מנהיגים נוספים מן העולם הערבי
מלחמת אזרחים הלובית הראשונה > צויי מעצר שהוצאו ב-2018

במאי 2018 הוצאו צו מעצר נוסף, כנגד ראש הסוכנות לביטחון פנים, אל-תוהאמי מוחמד חאלד (אנ') וכן צו נוסף כנגד קדאפי. עוד קודם לצו מעצר זה, בנובמבר 2011 נעצר קדאפי על ידי ארגון מורדים בשם "גדודי אבו בכר אל-סדיק". עם זאת הוא שוחרר ביוני 2017 על ידי חוטפיו לאחר שקיבל חנינה. מנגד, נעצר במרץ 2012 ראש המודיעין, אל-סנוסי, על ידי שלטונות מאוריטניה, וחצי שנה לאחר מכן הוא הוסגר ללוב לאחר לחץ של גורמים בינלאומיים.
התביעה נגד עבדאללה אל-סנוסי הסתיימה ביולי 2014 לאחר שהתקבלה הטענה כי הוא נשפט בבית המשפט בלוב. נכן למאי 2018 ממשיך בית הדין לעקוב אחר התקדמות ההליכים המשפטיים נגדו.
הערות שוליים

↑  The Office of the Prosecutor (2018-05-09). "Fifteenth report of the prosecutor of the International Criminal Court to the United Nations Security Council pursuant to UNSCR 1970 (2011)" (PDF). International Criminal Court. ארכיון (PDF) מ-2019-04-09. נבדק ב-2019-04-09.
↑  עריקים לובים: קדאפי פקד לחסל אנשים כמו חולדות, באתר וואלה, 21 ביוני 2011
↑  התקיפה בלוב: טילים שוגרו לעבר מטוסים לוביים, באתר וואלה, 22 במרץ 2011
↑  Wald Patricia M, Apprehending War Criminal's: Does International cooperation work?, American University International Law Review, Vol. 27, No.2 (229) page 252 (2012)
↑  אואן אלתרמן, לוב: התערבות בית המשפט הפלילי הבינלאומי ומשמעויותיה, המכון למחקרי ביטחון לאומי, גיליון 245, 8.3.2011
↑  אחמדינאג'אד: נאט"ו החמירה המצב בלוב, באתר nrg‏, 22 באוקטובר 2011
↑  ג'קי חוריו רויטרס, בנו של קדאפי, סייף אל-איסלאם, נעצר, באתר הארץ, 19 בנובמבר 2011
↑  ynet, לוב: בנו של קדאפי שוחרר מהשבי, באתר ynet, 11 ביוני 2017
↑  רויטרס, מקורבו של קדאפי שברח למאוריטניה הוסגר ללוב, באתר הארץ, 6 בספטמבר 2012
↑  "Mauritania 'extradites Libya ex-spy chief Abdullah al-Senussi'". BBC News. נבדק ב-5 בספטמבר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא לוב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
האגודה למען הגאולה האמיתית והשלמה

| --- | --- |
סמל האגודה למען הגאולה האמיתית והשלימה

 תחום:  הבאת המשיח
 מדינה:  ישראל
 משרד ראשי:  בת ים
 מייסדים:  הרב זמרוני ציק
 חברים:  הרב חיים ציק, הרב בן ציון פרישמן, הרב יצחק רחימי
 תקופת הפעילות:  אייר ה'תשנ"א (1991) – הווה
 https://www.hageula.com/
שער עיתון הגאולה גיליון מס׳ 22 (30.09.1992)
סט הספרים נפלאות עכשיו
האגודה למען הגאולה האמיתית והשלימה הוא ארגון שנוסד על ידי הרב זמרוני ציק בשנת ה'תשנ"א (1991) במטרה להביא את המשיח. הארגון מוציא עלון שבועי, עיתון חודשי, מפיץ חומרי הסברה, מפעיל אתר אינטרנט, ועורך מספר כינוסים מדי שנה בהשתתפות אלפי אנשים. הארגון משתייך לזרם המשיחיסטי בחב"ד.
היסטוריה

האגודה הוקמה בשנת ה'תשנ"א על ידי מספר חסידי חב"ד תושבי בת ים בראשות הרב זמרוני ציק, בעקבות שיחה שנשא הרבי מלובביץ' בה ביקש שכל אחד יעשה מה שהוא יכול כדי להביא את המשיח. בשנת 2004 נרשמה האגודה כעמותה.
בהקמתה התמקדה האגודה בהוצאה לאור של קבצים אודות ביאת המשיח, הוצאת עיתון דו-שבועי בשם 'הגאולה האמיתית והשלימה', ולאחריו עלון שבועי בשם 'שיחת הגאולה', המופץ בכ-50,000 עותקים מדי שבוע.
בשנת ה'תשס"ז השתתף יו"ר האגודה, הרב זמרוני ציק, בכינוס שנערך לכבוד ג' בתמוז בפאב ארליך בתל אביב. בעקבות האירוע קרא בית דין רבני חב"ד להחרים את האגודה, במקביל, רבנים אחרים מהזרם המשיחיסטי המשיכו לשתף פעולה עם האגודה ולהגיע לכינוסיה.
הארגון ופעולותיו תופסים מקום מרכזי בזרם המשיחיסטי בחב"ד. מחקרו של פרופסור יורם בילו אודות המשיחיות בחב"ד מתבסס בעיקר על פרסומיה של האגודה.
עמדות האגודה

לאחר פטירת הרבי מלובביץ', בג' בתמוז תשנ"ד נקטה האגודה קו המתכחש לפטירתו. בכותרת עיתון שיצא מספר ימים לאחר מכן על ידי האגודה נכתבה הכותרת "הרבי מלך המשיח חי וקיים" והעיתון כולו עסק בהסברת הימצאותו של הרבי בגוף גשמי. מאז מתייחסת האגודה לרבי מלובביץ' כאל אדם חי, ובקו זה ממשיכה האגודה בכל פעולותיה.
בנוסף לפרסום וההסברה אודות הגאולה הקרובה, האגודה נוהגת לפרסם בכל פעולותיה את דעתו של הרבי מלובביץ' שאין למסור שטחים לאויב ואף לא לדבר על מסירה.
בכמה פעמים לקראת הבחירות לכנסת פרסמה האגודה שאין להצביע עבור אף מפלגה ויש להכניס לקלפי פתק אותו הפיצה עליו נכתבו המילים "מלך המשיח".
פעולות האגודה

משנת ה'תשנ"ה יוצאים מטעם האגודה לקראת חגי ישראל שלטים וחנוכיות ציבוריות לחנוכה, מגילות אסתר לפורים, ומאות אלפי עלונים לילדים ולמבוגרים המסבירים על חגי ישראל והלכותיו. באגודה מוציאים גם אלפי עלונים המסבירים את מבצעי הרבי מלובביץ'. עלונים אלו מתפרסמים גם בקרב הציבור הלא דתי ומופצים באמצעות 'מרכז ההפצה ממש'.
משנת ה'תשס"ז החלה האגודה לקיים בכל קיץ ימי עיון ובכל חורף החל משנת ה'תשס"ח את "קונגרס משיח בארץ הקודש" בהם נוטלים חלק מדי שנה מאות שלוחי חב"ד ויוצאים עם החלטות של התקדמות בשליחות. במסגרת הקונגרס האגודה הוציאה דוכני משיח המיועדים למבצע תפילין.
פעולות האגודה > במדיה

בי' בשבט ה'תשנ"ו (1996) ארגן כינוס בשידור חי לווייני משש היבשות במימון רמי אנטיאן ובהנחיית מנהל צעירי אגודת חב"ד בניו יורק הרב שמואל בוטמן. בכינוס השתתפו עשרות אלפי אנשים ממאות ריכוזים ונאמו בו רבנים מכל העולם. השידור פורסם גם בטלוויזיה הישראלית.
האגודה פתחה בחודש אדר ה'תשנ"ט תחנת רדיו בשם "זמן הגאולה", שבה התקיימו שיעורים, הרצאות, תוכנית ילדים ובעיקר הושמעו ניגוני חב"ד. בתום חודש אייר ה'תשנ"ט, עקב התרבות הרדיו הפיראטי פשטו נציגי משרד התקשורת בחסות המשטרה על אולפני האגודה והחרימו את הציוד ובחודש כסלו ה'תשס"א פתחה האגודה את תחנת הרדיו מחדש באופן רשמי. בחודש תמוז תחנת הרדיו שודרגה ונפתח אתר דרכו היה ניתן להאזין לשידורים ובחודש חשוון תשס"ה תחנת הרדיו נסגרה.
בחודש שבט ה'תשס"ג (2003) הקימה האגודה אתר אינטרנט בשם "הגאולה" שישמש כבמה לפרסום דעותיהם בענייני שלמות הארץ, משיח וגאולה. בחודש שבט ה'תשס"ט האתר שודרג ונוסף לו ערוץ וידאו בשם "זמן הגאולה" שכלל אלפי קטעי וידאו. הערוץ נסגר בשנת ה'תשע"ו. בחודש שבט ה'תשפ"ב האתר שודרג שוב ועוצב מחדש.
פעולות האגודה > כינוסים

את הכינוסים החלה האגודה לארגן בשנת ה'תשנ"ה (1995) במימון רמי אנטיאן ובניהול ועד כינוסי הקהל הארצי שהוקם תחת האגודה. בשנה זו התקיימו שלושה כינוסים בהשתתפותם של עשרות אלפי חסידי חב"ד יחד עם רבנים ואישי ציבור. בכינוס השלישי שאירע בכ"ח בסיוון בכיכר מלכי ישראל, עבר במקום הזמר דני ליטני ששאל מהו הכינוס, לאחר מכן הוציא שיר על המקרה.
האגודה מארגנת ארבעה כינוסים מדי שנה, הכינוס הראשון בסימן 'ברוכים הבאים' מתקיים החל משנת ה'תשנ"ט לאחר חודש החגים לשבים מבית מדרשו של הרבי במרכז חב"ד העולמי – 770, הכינוס השני בי' בשבט, הכינוס השלישי בג' בתמוז והכינוס הרביעי בי"ח באלול.
במשך השנים הגיעו לכינוסי האגודה זמרים רבים, ביניהם מרדכי בן דוד, להקת פיאמנטה, מנדי ג'רופי, מיילך קאהן, מוטי שטיינמץ, יובל טייב, אבי פיאמנטה, אריאל זילבר, אוריה שיף, מקהלת ידידים, מקהלת צבאות ה', ועוד.
כינוס שזכה להד תקשורתי הוא כינוס שאירע בשנת ה'תשע"ח "משיח בכיכר", שבעקבות פנייתה של שדולת הנשים בישראל לראש העיר רון חולדאי שלא יאפשר את קיום העצרת עם מחיצה בטענה שאין כאן שוויון מגדרי, הודיע חולדאי שהוא מבטל את העצרת. בשימוע שנערך בעיריית תל אביב, הודיעה העירייה כי תאפשר לקיים את האירוע בהפרדה בין נשים לגברים, אך "ללא מחיצה פיזית". למחרת, הגישה האגודה לבית המשפט לעניינים מנהליים עתירה, ליתן צו על תנאי המורה לעיריית תל אביב לנמק מדוע דרשה העיירה להוריד את המחיצות המפרידות בין גברים לנשים כתנאי לקיום האירוע. לאחר מכן הגישה עיריית תל אביב תגובה לעתירה זו בה ביקשה העיירה מבית המשפט לדחות את עתירת האגודה. בנוסף הגישו הארגונים: שדולת הנשים בישראל, האגודה לזכויות האזרח, המרכז הרפורמי לדת ומדינה, חדו"ש, ויצו - הסתדרות עולמית לנשים ציוניות בקשה לבית המשפט להצטרף לתהליך נגד האגודה, בפסק הדין השופט מתח ביקורת על העירייה שאישרה תחילה את האירוע ולאחר מכן ביטלה אותו ופסק שמאחר והעירייה כבר נתנו את האישור הוא לא יהיה ניתן לביטול. עיריית תל אביב הודיעה בעקבות זאת, כי מעתה לא תאשר קיום אירועים בהפרדה.
באותו אירוע השתתפו עשרות אלפי אנשים מכל החוגים. בהם השחקן עודד מנשה, ברוך מרזל, הרב יוסף יצחק וילשנסקי, הרב בן ציון פרישמן ועוד. לצידם הפגינו סגנית ראש העירייה מיטל להבי, גבי לסקי, סגנית ראש העיר ציפי ברנד, ראש העירייה רון חולדאי וח"כ תמר זנדברג.
בשנת ה'תש"פ (2020), באירוע שאורגן בתאריך י' בשבט יום פטירתו של רבי יוסף יצחק שניאורסון וקבלת נשיאותו של הרבי מלובביץ', שכרה האגודה את אודיטוריום סמולרש בתל אביב וערכה בו את האירוע בהפרדה מגדרית. לאחר שהתלוננו מספר גורמים באוניברסיטה התחייב המוסד שהדבר לא יחזור על עצמו.
הוצאה לאור > עיתון הגאולה האמיתית והשלמה

בחודש סיוון ה'תשנ"א (1991) החלה האגודה להוציא לאור עיתון דו-שבועי חינמי במטרה לחזק את האמונה בביאת המשיח. העיתון לא יצא בשם חב"ד ונכתבו בו חדשות מהקורה בעולם והקשרם לביאת המשיח על פי שיחות הרבי מלובביץ' שגם נתן את עידודו להוצאת העיתון.
בחודש אדר ב' תשנ"ב פורסם בעיתון שהרבי מלובביץ' יתגלה כמלך המשיח ביום הולדתו י"א בניסן, אך התחזית לא התגשמה.
בחודש אלול ה'תשנ"ד (1994) פסקה הוצאת העיתון לאור והיא התחדשה בחודש סיוון ה'תשפ"א (2021) כעיתון חודשי עם עורכים חדשים ועיצוב מחודש. בחודש אלול החל לצאת מוסף לעיתון בשם 'עולם חדש'.
לקראת יום הולדתו ה-120 של הרבי מלובביץ' בשנת ה'תשפ"ב (2022), יצא עיתון נוסף שהופץ ב-300,000 עותקים.
העיתון מודפס על 48 עמודי צבע ומופץ בכ-40,000 עותקים.
הוצאה לאור > שיחת הגאולה

מחודש תמוז ה'תשנ"ד (1994) מוציאה האגודה את העלון השבועי שיחת הגאולה המוביל את האמונה בחייו הנצחיים של הרבי.
בעלון מובאת שיחה מהרבי מלובביץ', סיפור מופתי שהתרחש באמצעות הכתיבה באגרות קודש, סקירה על מוסד או אישיות בחסידות, פתגמים וחדשות טובות.
בחודש תמוז ה'תשפ"א (2021) התחדש עיצוב העלון ונוספו כותבים חדשים. נכון לשנת ה'תשפ"ב הוא מופץ בכ-50,000 עותקים וברמת הפקה גבוהה על ידי תלמידי רשת ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש ובתי חב"ד.
הוצאה לאור > ספרים

שיחת הגאולה - 100 עלונים הראשונים של שיחת הגאולה נכרכו כספר, ה'תשנ"ט
מלך המשיח - משיחיותו של הרבי מלובביץ', ה'תשס"ה
תפילין של ימות המשיח - ספר הלכתי המסביר על ארבעה זוגות תפילין, בעריכת יו"ר האגודה הרב זמרוני ציק, ה'תשע"ד
נפלאות עכשיו - סיפורי נפלאות שאירעו במהלך כתיבה לרבי באמצעות ה"אגרות קודש", ג' כרכים
כפשוטו ממש - ליקוט מאמרי המערכת שנדפסו בעלון שיחת הגאולה, ב' כרכים.
רעיון שבועי מתורתו של משיח - סט, שני כרכים ובו חמישה רעיונות לכל אחד מפרשות השבוע מעובדות על-פי שיחותיו של הרבי מליובאוויטש, מתוך מדור "רעיון שבועי מתורתו של משיח", המתפרסם מדי שבוע בגיליון שיחת הגאולה.
הוצאה לאור > קבצים תורניים

משיח מגיע - עלון המסביר את עיקרי האמונה במלך המשיח, על התגלותו בעולם ועל תפקידנו לקרב אותו. יצא עם הקמת האגודה, ה'תשנ"א
לקט הלכות ומנהגים - סדרת חוברות חודשיות של הלכות ומנהגים על חגי ישראל, בעריכת יו"ר האגודה הרב זמרוני ציק, תשס"ה–תשס"ט
אסור למסור שום חלק מארץ ישראל - עלון הסברה כנגד הדיבורים על מסירת שטחים, תשע"א
ושמרו לעשות - שתי חוברות אודות שנת הקהל, ה'תשע"ו.