פסחא
המועד שבו נחוג חג הפסחא

| מועדי פסח ופסחא> שנה | מועדי פסח ופסחא> פסח | מועדי פסח ופסחא> פסחא  בכנסיות  המערביות | מועדי פסח ופסחא> פסחא  בכנסיות  המזרחיות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 8 באפריל | ‏ 15 באפריל | ‏ 15 באפריל |
| 2002 | 28 במרץ | 31 במרץ | 5 במאי |
| 2003 | 17 באפריל | 20 באפריל | 27 באפריל |
| 2004 | 6 באפריל | ‏11 באפריל | ‏11 באפריל |
| 2005 | 24 באפריל | 27 במרץ | 1 במאי |
| 2006 | 13 באפריל | 16 באפריל | 23 באפריל |
| 2007 | 3 באפריל | ‏8 באפריל | ‏8 באפריל |
| 2008 | 20 באפריל | 23 במרץ | 27 באפריל |
| 2009 | 9 באפריל | 12 באפריל | 19 באפריל |
| 2010 | 30 במרץ | ‏4 באפריל | ‏4 באפריל |
| 2011 | 19 באפריל | ‏24 באפריל | ‏24 באפריל |
| 2012 | 7 באפריל | 8 באפריל | 15 באפריל |
| 2013 | 26 במרץ | 31 במרץ | 5 במאי |
| 2014 | 15 באפריל | ‏20 באפריל | ‏20 באפריל |
| 2015 | 4 באפריל | 5 באפריל | 12 באפריל |
| 2016 | 23 באפריל | 27 במרץ | 1 במאי |
| 2017 | 11 באפריל | ‏16 באפריל | ‏16 באפריל |
| 2018 | 31 במרץ | 1 באפריל | 8 באפריל |
| 2019 | 20 באפריל | 21 באפריל | 28 באפריל |
| 2020 | 9 באפריל | 12 באפריל | 19 באפריל |
| 2021 | 28 במרץ | 4 באפריל | 2 במאי |
| 2022 | 16 באפריל | 17 באפריל | 24 באפריל |
| 2023 | 6 באפריל | 9 באפריל | 16 באפריל |
| 2024 | 23 באפריל | 31 במרץ | 5 במאי |
| 2025 | 13 באפריל | ‏20 באפריל | ‏20 באפריל |
לחג הפסחא ולמועדים הסמוכים לו אין תאריך קבוע בלוח הגרגוריאני. הנוצרים הראשונים ראו חשיבות בשמירת מועד החג ביום הראשון בשבוע שחל במהלך חג הפסח היהודי, ועל כן, קבעו את מועד החג על-פי הלוח העברי.
בשנים מוקדמות תאריכי חג הפסחא התבססו על תצפיות אסטרונומיות. כדי שיתאפשר לדעת מראש את מועד החג, עברו להיעזר בטבלאות או נוסחאות המוכרות גם מן הלוח העברי: חיזוי מועד מילואו של הירח לפי מחזור של 19 שנה. העדות הראשונה לטבלה שכזו היא זו שיצר היפוליטוס מרומא בשנת 222 לספירה, טבלה בעלת מחזור של 8 שנים. ההתבססות על מחזור הירח באה בניגוד לשאיפה להתבסס על יום השוויון שבאה מאוחר יותר. לקראת אמצע האלף הראשון נוצרו במקביל באזורים שונים מספר טבלאות ולוחות שנה והפערים בתאריכי החג בין כנסיות שונות היו נפוצים ובכל פעם שהתגלה פער כזה הוא נדון בוועידה במטרה לפותרו. הפער הפך לעניין שבשגרה גם לאחר יצירת הלוח הגרגוריאני המקובל בימינו.
בוועידת ניקיאה בשנת 325 לספירה הופסקה ההסתמכות על לוח השנה העברי. הסיבה לכך היא שבהסתמכות על הלוח העברי, מועד חג הפסחא לעיתים היה נקבע לפני יום השוויון ולעיתים אחריו. בהמשך נקבעה נוסחה מסודרת (מעין אלגוריתם) לחישוב מועד חג הפסחא על-פי הלוח הרומי, המוכר כיום בשם הלוח היוליאני: חג הפסחא נחגג ביום ראשון בשבוע, החל אחרי מילואו של הירח שחל אחרי 21 במרץ. 21 במרץ נחשב כיום השוויון בין אורך היום לאורך הלילה. חישוב מועד זה של האביב נעשה בשנת 325 לספירה (ראו גם סינוד ויטבי).
הצורך בקביעת מועד חג הפסחא (אנ') תרם לגיבוש לוח השנה הנוצרי. בתקופת האימפריה הרומית, מניין השנים שהיה נהוג בעולם הנוצרי התבסס על מינוי הקונסולים על ידי הקיסר. כך לדוגמה ויקטוריוס מאקיטן (אנ') יצר בשנת 457 לספירה לוח שהתאים בין לוח השנה האלכסנדרוני לשיטה של מניין שנים לפי הקונסולים-שיטה זו הייתה נפוצה בגאליה (צרפת של היום) ובספרד.
במאה ה-6 לספירה, מינוי הקונסולים חדל מלהתקיים בתקופתו של יוסטיניאנוס הראשון, קיסר האימפריה הביזנטית-השיטה הקודמת הופסקה ושיטת מניין השנים הוחלפה לספירת שנים מבריאת העולם, בדומה למניין השנים בלוח העברי כיום.
באותה עת, הנזיר דיוניסיוס אקסיגואוס התאים את הטבלה האלכסנדרונית ללוח השנה היוליאני. בו זמנית הוא קבע שיטה חדשה למניין השנים-הנזיר חישב את השנים שעברו משנת לידתו של ישו. הוא הגדיר את לידתו של ישו כשנת 1 לספירה וקבע את השנה הנוכחית כשנת 525 לספירה. גישה זו נכנסה בהדרגה והחליפה שיטות אחרות. בשנת 725 בדה ונרביליס תיאר בפירוט את האומדן של דיוניסיוס ופתר כך את המחלוקת בין הכנסייה הבריטית לזו האנגלוסקסית.
בסוף המאה ה-16 האפיפיור גרגוריוס ה-13 תיקן את לוח השנה הרומי, ויצר את הלוח הנקרא על-שמו – הלוח הגרגוריאני. בנוסף הוא תיקן את הנוסחה לחישוב חג הפסחא. התיקונים התקבלו תחילה רק בכנסייה הקתולית, אולם בהדרגה אומצו על ידי המדינות הפרוטסטנטיות. יוון אמצה לוח שנה משלה הזהה כמעט ללוח הגרגוריאני, אולם היא דבקה בנוסחאות הישנות לחישוב חג הפסחא, כך שביוון נחוג חג המולד יחד עם הכנסיות המערביות, אבל חג הפסחא נחגג יחד עם הכנסיות המזרחיות.
בהשוואה ללוח העברי, נחוג חג הפסחא של הכנסיות המערביות כמעט תמיד במהלך חול המועד פסח או מיד לאחריו. מלבד בשנים ה-8, ה-19 וה-11 במחזור העיבור של הלוח העברי, שאז הוא נחגג בשבוע שלאחר חג הפורים. חג הפסחא של הכנסיות המזרחיות נחגג לרוב בשבוע שלאחר פסח, אולם כאשר פסח חל ביום שלישי אז הפסחא עשוי לחול במהלך חול המועד פסח. בשנים ה-5 וה-16 במחזור העיבור נחגג הפסחא כחודש אחרי, בשבוע שלאחר ל"ג בעומר.
אחת לכמה שנים מתלכדים תאריכי חג הפסחא כך שכל הכנסיות חוגגות אותו יחד, ואז הוא חל ביום האחרון של חול המועד של פסח בלוח העברי (כ' בניסן - כשפסח חל ביום שלישי) או באחרון של פסח (כ"ב בניסן - כשפסח חל ביום ראשון). המתמטיקאי קרל פרידריך גאוס פיתח אלגוריתם לחישוב מועד חג הפסחא, ובו משתמשים עד ימינו.