stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סדרת ספרי עוץ
תרגומים לעברית

הקוסם מארץ עוץ
"הקוסם מארץ עוץ", איורים: בינה גבירץ תרגום: ימימה אבידר-טשרנוביץ, הדפסה ראשונה 1943
"הקוסם מארץ עוץ", איורים: בינה גבירץ תרגום: צבי רין, הוצאת יוסף שרברק 1946
"הקוסם מארץ עוץ", תרגום: אליעזר כרמי 1974
"הקוסם מארץ עוץ", איורים: ויליאם וולאס דנסלו תרגום: בשמת אבן-זהר, הדר 1980; מחברות לספרות 1989
"הקוסם מארץ עוץ", איורים: ויליאם וולאס דנסלו תרגום: אוריאל אופק, מ. מזרחי 1988
"הקוסם מארץ עוץ", תרגום: יובל ווליס, פראג הוצאה לאור 2000
"הקוסם מארץ עוץ", איורים: ויליאם וולאס דנסלו תרגום: זיו בר-אור, הוצאת עופרים 2001
"הקוסם מארץ עוץ - הספר המוער" איורים: ויליאם וולאס דנסלו תרגום: גילי בר-הלל עם הערות שערך מייקל פטריק הרן, הוצאת אריה ניר, 2006
ארץ עוץ המופלאה
"ארץ עוץ המופלאה: המשך הרפתקאותיהם של הדחליל ואיש הפח" תרגם: חנן פלד, הוצאת ינשוף 1998
"ארץ עוץ המופלאה", איורים: ג'ון ר. ניל תרגום: גילי בר-הלל, הוצאת עוץ, 2013
עוצמה מעוץ
"עוצמה מעוץ" איורים: ג'ון ר. ניל תרגום: גילי בר-הלל, הוצאת עוץ, 2014
דורותי והקוסם בארץ עוץ
"דורותי והקוסם בארץ עוץ" איורים: ג'ון ר. ניל תרגום: גילי בר-הלל, הוצאת עוץ, 2014
הדרך לעוץ
"הדרך לעוץ" איורים: ג'ון ר. ניל תרגום: גילי בר-הלל, הוצאת עוץ, 2015
עיר האזמרגד של עוץ
"עיר האזמרגד של עוץ" איורים: ג'ון ר. ניל תרגום: גילי בר-הלל, הוצאת עוץ, 2017
נערת הטלאים מעוץ
"נערת הטלאים מעוץ" איורים: ג'ון ר. ניל תרגום: גילי בר-הלל, הוצאת עוץ, 2019
הדמויות בסדרה

ראו:
ראו גם

| --- | --- |
: ספר: הקוסם מארץ עוץ
אוסף של ערכים בנושא הזמינים להורדה כקובץ אחד.
הערות שוליים

↑  אמור היה להיות הספר השלושים ושבעה, אולם נגנז בשל מותו של מחברו למשך כחמישה עשורים
פיפיון (ציפור)

| פיפיון |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: נחליאליים
סוג:: פיפיון
שם מדעי
 Anthus ‏בכשטיין, 1805

Anthus berthelotii
Anthus correndera
פִּפְיוֹן (שם מדעי: Anthus) הוא סוג של ציפורי שיר ממשפחת הנחליאליים בעלי תפוצה כלל-עולמית למעט באנטארקטיקה. זהו הסוג היחיד במשפחה שחי ביבשת אמריקה כששלושה מינים חיים באמריקה הצפונית ועוד שבעה באמריקה הדרומית. שאר הסוגים חיים באירופה, אסיה, אפריקה ואוסטרליה. חלק מהמינים חולפים בנדידה מעל ישראל וחלקם עוצרים לנוח בה.
הפיפיון מזכיר במראהו נחליאלי או עפרוני והוא בעל נוצות צהובות בהירות עד אפורות בהירות עם שרטוטים חומים עליהן. ראשו גדול, מקורו קצר וזנבו ארוך. הזכר משמיע קריאות גבוהות, בעיקר בבקרים.
מיני הפיפיון חיים רוב הזמן על הקרקע וגם מקננים עליה, בין העשבים. כמו רוב העופות הם מונוגמיים והזוג יתקוף מסיגי גבול.
מינים

פפיון ארוך רגליים (Anthus richardi)
Anthus rufulus
Anthus australis
Anthus novaeseelandiae
Anthus cinnamomeus
Anthus hoeschi
פפיון ערבות (Anthus godlewskii)
פפיון צהוב (Anthus campestris)
פפיון הרים (Anthus similis)
Anthus nicholsoni
Anthus nyassae
Anthus vaalensis
Anthus leucophrys
Anthus pallidiventris
Anthus pratensis
פפיון העצים (Anthus trivialis)
פפיון זיתי (Anthus hodgsoni)
Anthus gustavi
Anthus roseatus
פיפיון אדום-גרון (Anthus cervinus)
פפיון אמריקני (Anthus rubescens)
פפיון ממושקף (Anthus japonicus)
פפיון המים (Anthus spinoletta)
Anthus petrosus
Anthus nilghiriensis
Anthus sylvanus
Anthus berthelotii
Anthus lineiventris
Anthus crenatus
Anthus brachyurus
Anthus caffer
Anthus sokokensis
Anthus melindae
Anthus chloris
Anthus gutturalis
Anthus spragueii
Anthus lutescens
Anthus peruvianus
Anthus furcatus
Anthus brevirostris
Anthus chacoensis
Anthus correndera
Anthus antarcticus
Anthus nattereri
Anthus hellmayri
Anthus bogotensis
Anthus ruficollis
אינדרקטוס

| אינדרקטוס |
| --- | --- |
 שלד חצי משוחזר של אינדרקטוס במדריד, שבספרד
תקופה
מיוקן, 11.1–5.3 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי כלב
משפחה:: דוביים
שבט:: Indarctini
סוג:: אינדרקטוס
מינים
 I. punjabensis  I. zdanskyi  I. sinensis  I. vireti  I. arctoides  I. anthracitis  I. salmontanus  I. atticus  I. bakalovi  I. lagrelli  I. oregonensis  I. nevadensis
שם מדעי
 Indarctos ‏פילגרים, 1913

אינדרקטוס (שם מדעי: Indarctos; מילולית: "דוב הודי") הוא סוג נכחד של טורף ממשפחת הדוביים, אשר חי בתקופת המיוקן שלפני 11.1 עד 5.3 מיליון שנה מהיום באסיה, אירופה ואמריקה הצפונית, כשאולי הוא שרד עד תחילת הפליוקן. סוג זה הוגדר ב-1913 משרידים של הסוג מהודו, מהם קיבל את שמו והוא הכיל מינים רבים. זהו דוב קרוב לפנדה הענקית ויחד איתה משויך לשבט, אך הוא היה חסון ותוקפני ממנה בהרבה ודמה יותר לדוב הבולדוג במראהו. המאובנים הקדומים ביותר שלו התגלו באריזונה והצעירים ביותר התגלו בקזחסטן כשנמצאו מאובנים גם באורגון, טקסס, פלורידה, ספרד, סין וטורקיה.
האינדרקטוס היה טורף גדול באורך 2 מטרים, גובה 130 ס"מ ומשקל של 100 עד 400 ק"ג כשהזכרים היו גדולים מעט מהנקבות. הגולגולת הייתה מוארכת בחלקה התחתון ומעט יותר צרה בעליון, עם אורך גולגולת ממוצע של 32 עד 45 ס"מ, תלוי במין. מבנה הלסתות היה חזק ובקדמת הלסת היו ניבים בולטות ארוכות וכן מלתעות גבוהות. ייתכן שהוא התפתח מהאגריותריום שהיה בעל מבנה לסתות דומה והוא כנראה ניזון בעיקר מבשר.
דוב זה היה כנראה טורף-על או לפחות אוכל נבלות באזור חיותו שכנראה התקיים בערבות עשב רחבות בהם רעו מינים רבים של פרסתנים וכן טורפים כמו השנחרבים וכלביים מהירים. באמריקה הצפונית הוא חי לצד קרוב משפחה רחוק שלו - הפליונארקטוס (אנ').
טיסה 470 של LAM מוזמביק איירליינס

| --- | --- |

המטוס שהיה מעורב בתאונה, כשנה לפני התקרית
 תאריך:  29 בנובמבר 2013
 מיקום:  Bwabwata National Park 
 גורם:  התאבדות של טייס
 קואורדינטות:  18°11′36″S 21°52′09″E﻿ / ﻿18.1933°S 21.8692°E﻿ / -18.1933; 21.8692
 הרוגים:  33
 פצועים:  0 
 ניצולים:  0
 המעורבים באסון

כלי טיס
 כלי טיס:  אמבראר E-Jets
 מספר זנב:  C9-EMC
 מוצא:  שדה התעופה הבינלאומי מפוטו, מוזמביק
 יעד:  לואנדה, אנגולה
 מפעיל:  LAM מוזמביק איירליינס
 נוסעים:  27
 אנשי צוות:  6
  (למפת נמיביה מוגדלת) וינדהוק ואלוויס ביי סווקופמונד צואמב קיטמנסהופ אנגולה זמביה בוטסואנה דרום אפריקה האוקיינוס האטלנטי מיקום ההתרסקות(למפת נמיביה רגילה) וינדהוק ואלוויס ביי סווקופמונד צואמב קיטמנסהופ אנגולה זמביה בוטסואנה דרום אפריקה האוקיינוס האטלנטי מיקום ההתרסקות
 
טיסה 470 של LAM מוזמביק איירליינס הייתה טיסה מסחרית וסדירה משדה התעופה הבינלאומי מפוטו (אנ'), מוזמביק, שהתרסקה ב-29 בנובמבר 2013 בנמיביה כאשר הייתה בדרכה ללואנדה שבאנגולה. המטוס מסוג אמבראר E-Jets המריא ממפוטו בשעה 11:26 זמן מקומי, והיה מתוכנן לנחות בשעה 14:10. הריסות המטוס נמצאו למחרת ההתרסקות בפארק לאומי בצפון נמיביה. כל 27 הנוסעים ו-6 אנשי הצוות נהרגו. ממצאים של המוסד לתעופה אזרחית של מוזמביק מצביעים על כך שהמטוס רוסק בכוונה על ידי הקברניט. איגוד מפעילי האוויר של מוזמביק חולקים על מסקנה זו.
מדובר בתאונה הקטלנית הראשונה של חברת LAM מוזמביק איירליינס מאז 1970, והתאונה הקטלנית ביותר של התעופה במוזמביק מאז התרסקות מטוס הטופולב Tu-134 ב-1986 שעל סיפונו היה נשיא מוזמביק סאמורה מאשל.
המטוס

המטוס המעורב בתאונה היה אמבראר E-Jets, עם מספר סידורי 581, מספר זנב C9-EMC. המטוס נבנה באוקטובר 2012 ונמסר לחברת התעופה בנובמבר 2012, מאז צבר 2905 שעות טיסה. גוף המטוס והמנועים נבדקו בפעם האחרונה ב-28 בנובמבר 2013, כיום לפני ההתרסקות.
האסון

המטוס שייט בגובה של 38,000 רגל מעל המרחב האווירי של בוטסואנה, כמחצית הדרך מהיעד כאשר החל לאבד גובה בפתאומיות. המטוס צנח במהירות בקצב של כ-100 רגל לשנייה. המכ"ם איבד את המטוס בגובה 3,000 רגל, בשלב זה המטוס איבד גובה במשך 6 דקות. הקשר האחרון עם פיקוח טיסה בוצע ב-13:30 מעל צפון נמיביה.
מזג האוויר בזמן האסון היה גשום מאוד עם ראות לקויה.
נוסעים וצוות

החברה אישרה שעל סיפון המטוס היו 27 נוסעים ו-6 אנשי צוות. משטרת נמיביה ציינה כי איש לא שרד את ההתרסקות.
תגובות

ממשלת מוזמביק הכריזה על אבל לאומי. נשיא פורטוגל אניבל קבאקו סילבה הביע את תנחומיו בפני משפחות הקורבנות. חברת התעופה דיווחה כי מספק שירותי ייעוץ ותמיכה למשפחות והקימה מוקד מידע.
תבנית ההתרסקות מצביעה על כך שהמטוס החליק על הקרקע למרחק של כמה מאות מטרים.
שני מקליטי הטיסה, מקליט הקול בתא הטייס והקופסה השחורה נמצא באתר ההתרסקות בתוך 4 ימים והועברו ל-NTSB בארצות הברית לצורך פיענוח המידע.
החקירה

ב-21 בדצמבר 2013, המוסד לתעופה אזרחית של מוזמביק הציג את ממצאי הדוח הראשוניים. לפי הממצאים לקפטן הרמיניו דוס סנטוס פרננדז הייתה "כוונה ברורה" לרסק את המטוס והוא שינה באופן ידני את הגדרות הטייס האוטומטי לאחר שנעל את טייס המשנה מחוץ לתא הטייס. הגובה המתוכנן של המטוס שונה שלוש פעמים מ-38,000 רגל ל-592 רגל ובפעם השלישית מתחת לגובה פני הקרקע, כמו כן המהירות שונתה ידנית גם כן. מקליט הקול בתא הטייס הקליט מספר אזעקות שנשמעות ברקע וכן דפיקות חזקות על דלת תא הטייס וניסיונות לפרוץ את הדלת על ידי טייס המשנה, שננעל מחוץ לתא בעת שיצא לשירותים.
הקברניט ביצע את ההתאבדות ככל הנראה בגלל מספר טראומות שחווה: הוא נפרד מאשתו כ-9 שנים לפני ההתאבדות, אך הליכי הגירושים לא הושלמו, בנו הבכור נהרג בתאונת דרכים, וההתאבדות קרתה מספר ימים לפני יום השנה לתאונה, ובערך בזמן ההתאבדות בתו הצעירה ביותר עברה ניתוח לב.
על אף המסקנות של המוסד לתעופה אזרחית של מוזמביק, איגוד מפעיל האוויר של מוזמביק חלק על הדוח הראשוני והסביר כי התמרונים של קפטן פרננדז הם חלק מנהלי ההפעלה הסטנדרטיים של מטוסי אמבראר E-Jets בנושא "איך לפעול במצבי חירום למניעת אסון". על המסמך של האיגוד, ממשלת מוזמביק לא צייתה להמלצות ולסטנדטים שנקבעו על ידי הארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית "על הגילוי, התוכן והנהלים הנוגעים לדו"ח הראשוני של החקירה של ההתרסקות של הטיסה 470".
בתרבות הפופולרית

פרק 9 בעונה 19 של הסדרה "תעופה בחקירה" סקר את האסון. הפרק נקרא "רוצח בתא הטייס".
ראו גם

טיסה 9525 של ג'רמנווינגס
תרפיית חשיפה ממושכת

חשיפה ממושכת (באנגלית: Prolonged exposure therapy או PE) היא שיטת טיפול השייכת לתחום הטיפול ההתנהגותי ולתחום הטיפול הקוגניטיבי-התנהגותי שנועדה לטפל באנשים הסובלים מהפרעת דחק פוסט-טראומטית. השיטה מתאפיינת בחשיפה דמיונית מבוקרת ומתמשכת לאירוע הטראומטי כדי לאפשר למטופל לחוות אותו מחדש באופן הדרגתי ולאורך זמן.
השיטה זוכה לשימוש נרחב בארצות שונות ככלי לטיפול בנפגעי אונס, התעללות בילדים, הלם קרב, תאונות דרכים ואסונות טבע.
אודות הטיפול

חשיפה ממושכת היא שיטה שהוכחה כיעילה לטיפול בהפרעת דחק פוסט-טראומטית (PTSD) ובדיכאון, חרדה וכעס המלווים אותה. השיטה, המתבססת על עקרונות של טיפול קוגניטיבי התנהגותי, נבדקה במחקרים אמפיריים ב-20 השנים האחרונות ונמצאה באופן מובהק כיעילה ומביאה להורדה משמעותית של הסימפטומים אצל יותר מ-80% מהמטופלים. בין תוצאות הטיפול, הגברת תחושת השליטה העצמית והפחתת חוסר האונים בקרב המטופלים.
השיטה מבוססת על חשיפה חוזרת של האירוע הטראומטי בדמיון של הנפגע באופן מבוקר ומתמשך, במטרה להביא להתמודדות עם המחשבות האובססיביות ועם ניסיונות ההימנעות של הנפגעים מזיכרונות הקשורים בטראומה. החשיפה מאפשרת למטופל להפריד בין אירוע הטראומה ובין אירועים אחרים וכך להפסיק לחוות את המציאות כמסוכנת.
את השיטה והתאוריה שבבסיסה, פיתחה פרופ' עדנה פואה החל משנת 1982. התאוריה גורסת שתבניות פחד פתולוגיות נוצרות במידה רבה כתוצאה מהימנעות של הנפגע מעיבוד החוויות השליליות: כשהמחשבות על הטראומה עולות, נפגעים מנסים להדחיק ולא לנסות לעבד אותן.
מהלך הטיפול

הטיפול מורכב מ-8 עד 14 פגישות של שעה וחצי בתדירות של פגישה לשבוע. במהלכו מנסה המטפל לאפשר למטופל להעניק פרשנות חדשה לזיכרונות הטראומטיים ובכך להגדיר מחדש את הרגשות הקשורים בהם. באופן זה המטופל יכול לשלוט בזיכרון ולהבין שהחרדה ממנה הוא סובל אינה משקפת בהכרח את המציאות ותומכת בהתמודדות איתה.
המחשבה השגויה של הנפגע היא שהחרדה תימשך לנצח, אלא אם ינקוט בגישה של הימנעות. להימנעות שני מרכיבים: הימנעות מלחשוב על הטראומה מתוך פחד להרגיש מצוקה, להישבר או להשתגע, והימנעות מהליכה אל מקומות המעלים מחשבות אודות האירוע הטראומטי, מתוך פחד להיחשף שוב. הטיפול מעלה את הזיכרון הטראומטי ומביא את המטופל לא לראות בו אויב אלא להבין שזהו זיכרון, גם אם קשה מאוד,  אותו צריך לעבד וללמוד לחיות איתו.
במסגרת הטיפול, הנפגע מתבקש לספר על הטראומה תוך שימוש בזמן הווה. זאת על מנת ליצור אצל הנפגע חיבור רגשי לסיפור אשר יאפשר עיבוד רגשי של החוויה. הסיפור מוקלט והמטופל מתבקש להאזין לו בבית פעם אחר פעם. בהתחלה ההקשבה הזו קשה מאוד למטופל, אך עם הזמן היא הולכת ונהיית קשה פחות והמטופל מתרגל לסיפור. החרדה יורדת והוא מגלה ששום דבר נורא לא קורה לו והוא לא מתפרק. המטופל מרגיש שהזיכרון הטראומטי ששלט בו בתחילה, נתון עתה לשליטתו.
בסוף הטיפול הזיכרון מקבל משמעות אחרת ופעמים רבות מטופלים אף מגלים פרטים חדשים שמשנים את משמעותו של הסיפור, פרטים שלא יכלו לעלות בשלב ההדחקה.
לקריאה נוספת

עדנה פואה, מיקי דורון, אלנא ידין, חשיפה ממושכת: המדריך לטיפול בהפרעת דחק פוסט-טראומטית, מהדורה שנייה, 2006
יעל להב וזהבה סולומון (עורכות), משחזור לזיכרון, טיפול בטראומה נפשית, רסלינג, 2019
הערות שוליים

↑  Edna B Foa, Intensive Outpatient Program Using Prolonged Exposure for Combat-Related PTSD: A Case Study
↑  קובי בן-שמחון, פרופ' עדנה פואה מטפלת בסובלים מפוסט-טראומה. בעולם כבר מוחאים כפיים, באתר הארץ, 29 ביולי 2010
| טראומה נפשית |
| --- | --- | --- |
| מצבי טראומה | סכנת חיים • אלימות • התעללות • אונס • אלימות מינית • מלחמה • טרור  • קרב • תאונת דרכים • טראומה גופנית • שכול • שוד  • אסון טבע • שרפה • הגירה |  |
| מאפייני טראומה | מצוקה נפשית • חרדה • פחד • דאגה • בכי • חוסר אונים • אימה • תבהלה • עוררות • טריגר •  הימנעות • התמודדות ממוקדת הימנעות • רומינציה • מחשבות פולשניות • מחשבות אילו • אשמת שורדים • האשמה עצמית (אנ') • האשמה (אנ') • אשמה (רגש) |  |
| תגובת דחק | דחק • תגובת הילחם או ברח • מערכת העצבים הסימפתטית • ציר ה-HPA • עומס אלוסטטי |  |
| הפרעות | הפרעות הקשורות לטראומה וגורמי דחק • נפגע חרדה • הפרעת דחק חריפה • הפרעת דחק פוסט-טראומטית • הפרעה פוסט-טראומטית מורכבת • טראומה משנית • הפרעת הסתגלות • הפרעת חרדה • התקף חרדה • ביעותי לילה • נדודי שינה • דיסוציאציה • פלשבק • הפרעת דה-פרסונליזציה • הפרעת דה-ריאליזציה |  |
| גורמי חוסן | חוסן נפשי • רשת חברתית • דתיות • מודל רגישות-דחק • מודלים של תורשה, סביבה והתפתחות • סטטוס חברתי • שונות קצב לב |  |
| התמודדות | התמודדות • צמיחה פוסט-טראומטית • תמיכה חברתית • עזרה עצמית • פעילות גופנית • טכניקות הרפיה • מדיטציה טרנסצנדנטלית • אימוני נשימה • הסחת דעת • אסקפיזם |  |
| תרופות | תרופות נוגדות דיכאון • סרטרלין • פרוקסטין • ונלפקסין • פלואוקסטין • קנאביס |  |
| טיפול נפשי | טיפול בהפרעת דחק פוסט-טראומטית • עזרה ראשונה פסיכולוגית • מודל מעש"ה • קבוצת תמיכה • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי ממוקד בטראומה (אנ') • טיפול בעיבוד קוגניטיבי • EMDR • תרפיית חשיפה ממושכת |  |
| עמותות | ער"ן • נט"ל |  |
מערת עלי-סדר

| --- | --- |

מראה פנים מערת מערת עלי-סדר מגובה קו המים
 מידע כללי
 מדינה:  איראן איראן
 מיקום:  בסמוך לעיירה עלי סאדר, במחוז כבודרהאנג, איראן איראן
 קואורדינטות:  35°18′06″N 48°18′14″E﻿ / ﻿35.30157437715883°N 48.3038640266013°E﻿ / 35.30157437715883; 48.3038640266013
 אורך:  11 קילומטרים
 רוחב:  50 מטרים
 גובה מעל פני הים:  1980 מטרים
 מגלה:  רועה צאן
 תאריך גילוי:  1960
 נחקרה לראשונה:  27 בספטמבר 1963
 גאולוגיה:  מערה קרסטית מתקופה היורה מהעידן המזוזואי
 מספר כניסות:  1
 alisadr.com
  (למפת איראן מוגדלת) טהראן משהד כרג' אספהאן תבריז שיראז קום אהוואז רשת כרמאנשאה בנדר עבאס אפגניסטן פקיסטן טורקמניסטן אוזבקיסטן אזרבייג'ן ארמניה טורקיה עיראק כווית ערב הסעודית  קטר איחוד האמירויות הערביות ע. הים הכספי  המפרץ הפרסי  מפרץ עומאןעלי סאדר(למפת איראן רגילה) טהראן משהד כרג' אספהאן תבריז שיראז קום אהוואז רשת כרמאנשאה בנדר עבאס אפגניסטן פק. טורקמניסטן או. אזר. א. ט. עיראק כ. ערב הסעודית  ק. אי. ע. הים הכספי  המפרץ הפרסי  מפרץ עומאןעלי סאדרhe
מערת עלי-סדר (באנגלית:Ali-Sadr Cave בפרסית: غار علیصدر), היא מערה קרסטית הכוללת אגם מים תת-קרקעי. היא ממוקמת בסמוך לעיירה עלי סדר, במחוז כבודרהאנג (אנ') שבאיראן. שם המערה, "עלי סדר" או "עלי סאדר", משמעותו "קר". בשנת 2000 ביקרו במערה כ-400 אלף מבקרים. ב-5 בינואר 2009 הוכרזה המערה כאתר הטבע הלאומי ה-23 על ידי ארגון המורשת התרבותית של איראן ונרשמה ברשימת אתרי המורשת הטבעיים של המדינה.
בכניסה למערה מוצג לוח אבן שעליו חקוקות תמונות של מגלי המערה, אך שמותיהם אינם מצוינים.
מאפיינים גאוגרפיים

בדצמבר 2000, סקרה משלחת גרמנית/בריטית את המערה, ואישרה שאורכה הכולל 11 קילומטרים. המערה ממוקמת בדרום העיירה עלי סדר, כ-70 קילומטרים צפונית-מערבית להמדאן וכ-335 קילומטרים מטהרן. פתח הכניסה למערה נמצא בגובה של 1,980 מטרים מעל פני הים. היא שוכנת ברכס הרי זגרוס ומתאפיינת באקלים הררי ובכמות משקעים ממוצעת של כ-300 מ"מ בשנה.
מאפיינים גאולוגיים

גאולוגים מעריכים כי הסלעים במערת עלי סדר נוצרו בתקופת היורה בעידן המזוזואי, לפני כ-136–190 מיליון שנה. מבנה המערה כולל שכבות אבן גיר, קריסטלים ושיסטים, שנוצרו בתנאים של לחץ וטמפרטורה גבוהים.
במערה נמדדו שברים תת-קרקעיים רבים (2–3 שברים למטר), אשר מאפשרים חדירה מהירה של מים. המערה כוללת אגם תת-קרקעי, שעומקו מגיע עד 14 מטרים בנקודות מסוימות. אורך נתיב השיט באגם הוא כ-2 קילומטרים.
היסטוריה

חפירות ומחקרים ארכאולוגיים במערת עלי סדר חשפו יצירות אמנות עתיקות, כדים וקנקנים המתוארכים לתקופה שלפני 12,000 שנה. על קירות המערה ובמעברים הסמוכים ליציאה צוירו בעלי חיים, סצנות ציד, קשתות וחצים. ציורים אלה מעידים על כך שהמערה שימשה כמקום מגורים לאדם בתקופה המזוליתית.
המערה הייתה מוכרת בתקופת שלטונו של דריווש הראשון (521-485 לפנה"ס) כפי שמעידה כתובת שנמצאה בפתח המערה. תושבי הכפר עלי-סדר והכפרים הסמוכים הכירו את המערה ושאבו ממימיה, ובמאה השנים האחרונות אף הפנו את עודפי המים מנהר סראב למערה, שהפכה למאגר מים עונתי.
עם זאת, לאורך השנים אבד הידע על מיקומה המדויק של המערה, והיא התגלתה מחדש רק בשנת 1960 על ידי רועה צאן. החקירה המדעית הראשונה של המערה נערכה ב-27 בספטמבר 1963 על ידי קבוצה של 14 חברים מאגודת המטפסים של המדאן.
גלריה

נטיפים במערה
נטיפים במערה
נטיפים במערה
נטיפים במערה
נטיפים במערה
תקרת המערה מעל השטים באגם התת-קרקעי
מעגן הסירות במערה
מבקרים במערה
ראו גם

מערת נשימת הדרקון
מנהרת החידקל
מערת נטיפים
הערות שוליים

↑  Watch maty (2022-05-08), THE WORLD LARGEST WATER CAVE / HAMADAN / ALI-SADR CAVE / AMAZING ADVENTURE MUST SEE, נבדק ב-2025-01-16
1 2  Ghar-e-Ali Sadr - Ghar Ali Sadr - Ali Sadr Cave
↑  Ali-Sadr, Iran's unique water cave - Hamedan, web.archive.org, ‏2012-08-30
↑  غار علیصدر
↑  Laumanns, Michael; Simon Brooks; Ingo Dorsten; Georg Kaufmann; Matthias Lopez-Correa; Bernd Köppen (2001). "Speleological Project Ghar Alisadr (Hamadan/Iran)". Berliner Höhlenkundliche Berichte. Berlin: Speläoclub Berlin. 4: 43. ISSN 1617-8572. אורכב מ-המקור ב-2013-02-12.
↑  TasteIran, TasteIran (באנגלית)
↑  غار علیصدر همدان | معرفی کامل + راه های دسترسی, لحظه آخر, ‏2024-08-17 (בפרסית)
↑  "Ali Sadr Cave". Atlas Obscura. Atlas Obscura. נבדק ב-21 ביוני 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Bahn, Paul G. (1998). "The Cambridge Illustrated History of Prehistoric Art". Cambridge University Press.

מחקר זה מתאר ממצאים אמנותיים מתקופות פרהיסטוריות, כולל חפצים שהתגלו במערות, ומתמקד בחשיבותם התרבותית וההיסטורית.
↑  Mellars, Paul. "The Mesolithic Era and Its Art". Journal of Archaeological Science, 27(3), 2000.

המאמר עוסק בשימוש במערות בתקופה המזוליתית ובממצאים אמנותיים מתקופה זו.
↑  Henkelman, Wouter F. M. (2008). "The Other Gods Who Are: Studies on Elamite-Iranian Acculturation". Nederlands Instituut Voor Het Nabije Oosten.

המחקר דן בשלטונו של דריווש הראשון ובממצאים ארכאולוגיים הקשורים לתקופתו, כולל כתובות ומבנים.
↑  غار علیصدر همدان | معرفی کامل + راه های دسترسی, لحظه آخر, ‏2024-08-17 (בפרסית)
↑  Fleming, Andrew. "Rediscovery of Ancient Iranian Sites". Iranian Studies Journal, 6(4), 1964.

מאמר זה מתעד את גילוים מחדש של אתרים ארכאולוגיים חשובים באיראן, כולל המערה המדוברת, על ידי מטפסים מקומיים.
↑  غار علیصدر, kojaro.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 315528462   WorldCat (עם VIAF): 315528462 
מערת עלי-סאדר
אורניתוכיריים

| אורניתוכיריים |
| --- | --- |
 איור של קולובורינכוס
תקופה
קרטיקון תחתון-קרטיקון עליון 145–92 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
קבוצה:: זאורופסידה
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: פטרוזאוריה
תת־סדרה:: פטרודקטיליים
משפחה:: אורניתוכיריים
שם מדעי
 Ornithocheiridae ‏סיילי, 1870

אורניתוכיריים (שם מדעי: Ornithocheiridae) היא משפחה של זוחלים מעופפים מסדרת הפטרוזאוריה שחיו בתקופת הקרטיקון והיו מאחרוני הפטרוזאורים בעלי השיניים.
יצורים אלה היו גדולים מאוד, והגדול שבהם היה האורניתוכירוס שהגיע למוטת כנפיים של 12 מטרים ומשקל 100 קילוגרם. הם היו בנויים לתעופה חסכונית של דאייה, והיה להם חרטום מוארך מלא שיניים מחטיות. יצורים אלה ניזונו בעיקר מדגים.
מיון

סוג Arthurdactylus
סוג Barbosania
סוג קאולקיספלוס (Caulkicephalus)
סוג טרופאוגנטוס (Tropeognathus)
תת-משפחה Ornithocheirinae
סוג קולובורינכוס (Coloborhynchus)
סוג אורניתוכירוס (Ornithocheirus)
סוג Siroccopteryx
סוג Uktenadactylus
אריאל (ירח)

| --- | --- |

 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  אורנוס
 תאריך גילוי:  1851
 מגלה:  ויליאם לאסל
 על שם:  אריאל 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  190,900 ק"מ
 אקסצנטריות:  0.012
 זמן הקפה:  2.52 ימים
 נטיית מסלול:  0.26°
 מאפיינים פיזיים
 רדיוס קו משווה:  578.9±0.6 קילומטר ק"מ
 ממדים:  1157.8 ק"מ
 שטח פנים:  4,200,000 קמ"ר
 מסה:  ‎1.35×1021‎ ק"ג
 צפיפות ממוצעת:  1.67 גרם/סמ"ק
 זמן סיבוב עצמי:  2.52 ימים
 אלבדו:  0.39 
 בהירות נראית:  14.4 
 טמפרטורה ממוצעת:  60 קלווין, 84 קלווין
 מאפייני אטמוספירה
 לחץ אטמוספירי:  0 פסקל
 
אריאל הוא הירח הבהיר ביותר והרביעי בגודלו מבין 27 הירחים (הידועים למדע) של אורנוס. הוא נתגלה באוקטובר 1851 על ידי ויליאם לאסל יחד עם הירח אומבריאל. נכון לשנת 2012, רוב המידע עליו הגיע מהחללית וויאג'ר 2 שחלפה בסמוך אליו בשנת 1986 וצילמה כ-35% מפני השטח שלו.
השם "אריאל" מקורו בשמה של דמות הסילפה הראשית במחזה Rape of the Lock של אלכסנדר פופ.
מאפיינים

התצפיות הראשונות על אריאל מטווח קרוב (יחסית) נערכו על ידי הוויאג'ר 2 במהלך מעברה ליד אורנוס בינואר 1986.
אריאל מורכב מכ 50% קרח מים, 30% סלע צורני והיתר מתאן במצב מוצק. נראה כי יש על פניו אזורים של קרח טרי, ופניו
חלקים יחסית ממכתשים, מה שמוביל מדענים להשערה כי בעבר הייתה באריאל פעילות גאולוגית משמעותית שיצרה קווי
שבר רבים בקליפתו ומהם זרמו מים נוזליים וקפאו על פניו.
קווינטוס טרנטיוס קולאו

| --- | --- |
 לידה:  רומא העתיקה
 מדינה:  רומא העתיקה 
 תפקיד:  סנאטור ברומא העתיקה  פראיטור 
 
קווינטוס טרנטיוס קוּלֶאוֹ (לטינית: Quintus Terentius Culleo) היה מגיסטראט רומאי, בן למשפחה פלבאית, שעיקר פעילותו בעשורים הראשונים של המאה ה-2 לפנה"ס.
ביוגרפיה

קולאו לחם במלחמה הפונית השנייה (218-201 לפנה"ס) ובמהלכה נפל בשבי הקרתגים. נסיבות האירוע אינן ידועות, והוא השתחרר משביו רק בסיומה של המלחמה, כחלק מתנאי השלום שכפה סקיפיו אפריקנוס על הקרתגים המנוצחים. את הוקרתו למצילו הביע קולאו בדרך מיוחדת. הוא צעד בטריומפוס של סקיפיו אחר מרכבתו כשלראשו פּילֶאוּס – "מצנפת החירות", אותו כובע לֶבֶד מחודד שחבשו עבדים משוחררים ביום בו הוענקה להם חירותם. קולאו הוסיף לחלוק כבוד רב לסקיפיו לא רק בחייו אלא גם אחרי מותו. בהלווייתו הלך לפני המיטה חבוש אותו פילאוס, וליד קברו בפּוֹרְטָה קָאפֶּנָה חילק למלווים האבלים מוּלְסוּם, יין מומתק בדבש.
ב-195 לפנה"ס היה קולאו אחד משלושה לגאטים (שליחים דיפלומטיים) שיצאו בשליחות הסנאט אל קרתגו. משימתם הייתה לבדוק אם נכונות טענות יריביו הפוליטיים של חניבעל, כי רקם קשר עם המלך אנטיוכוס לצאת במלחמה נוספת נגד רומא.
ב-187 לפנה"ס נבחר קולאו לפראיטור פרגרינוס (praetor peregrinus), המגיסטראט שפיקח על ענייני המשפט שבין אזרחים רומיים לשאר תושבי איטליה שהיו בעלי ברית לרומא. באותה שנה בחר הסנאט בקולאו לחקור האשמות לשחיתות שהעלו יריביהם הפוליטיים של הסקיפיונים, ובראשם קאטו הזקן, נגד סקיפיו אפריקנוס ונגד אחיו לוקיוס קורנליוס.
ב-185 לפנה"ס הציג קולאו את מועמדותו לקונסולאט, אך נכשל.
ב-171 לפנה"ס שוב יצא קולאו בשליחות דיפלומטית לאפריקה. הוא נשלח עם שני לגאטים נוספים אל מסיניסה ואל קרתגו, כדי לגייס פרשים נומידים ופילים לניהול המלחמה נגד פרסאוס, מלך מוקדון.
לקריאה נוספת

Cook, S.A. and others (editors). The Cambridge Ancient History, vol. viii: Rome and the Mediterranean, 218-133 B.C. Cambridge, Cambridge University Press, 1954. pp. 368-373.
הערות שוליים

↑  על מוצאו: Livius 39.32.8 .
↑  שחרורו מן השבי: Livius, 30.43 .
↑  Livius, 33.45, 38.55 .
↑  Livius, 33.47.7 .
↑  Livius, 38.42.3-6 .
↑  Livius, 38.55 .
↑  Livius, 39.32.8 .
↑  Livius, 42.35.7 .
כחול לבן חוסן לישראל

| --- | --- |

סמליל הרשימה הפוליטית "כחול לבן" בבחירות לכנסת העשרים וארבע (2021)
 מדינה:  ישראל ישראל
 מייסד:  בני גנץ
 מנהיגים:  בני גנץ
 תקופת הפעילות:  27 בדצמבר 2018 – הווה (6 שנים)
 אידאולוגיות:  ציונות ליברליזם ממלכתיות
 כנסות:  21-25
 ממשלות:  35 - 37
 אותיות:  כן (24-25) פה (21-23)
 שיא כוחה:  15 מנדטים (21-23)
 שפל כוחה:  8 מנדטים (24, 25)
 רשימה פוליטית:  כחול לבן (2019-2022) המחנה הממלכתי (2022-)
 מטה:  תל אביב-יפו 
 מיקום במפה הפוליטית:  מרכז
 צבעים רשמיים:  כחול ולבן
 נציגויות בפרלמנטים
 הכנסת:  8 / 120
 
 ,
 
לוגו "חוסן לישראל" בבחירות לכנסת העשרים ואחת עד האיחוד עם יש עתיד
כחול לבן חוסן לישראל (במקור חוסן לישראל או חוסן ישראל) היא מפלגת מרכז ציונית-ליברלית ישראלית שהקים בני גנץ.
ב-21 בפברואר 2019 החליטו בני גנץ, ויו"ר מפלגת יש עתיד, יאיר לפיד, על ריצה ברשימה משותפת בבחירות לכנסת ה-21 יחד עם שר הביטחון והרמטכ"ל לשעבר בוגי יעלון ומפלגתו תל"ם, להם חבר גם הרמטכ"ל לשעבר גבי אשכנזי כחלק מחוסן לישראל, ברשימה שנקראה כחול לבן. ברית זו נמשכה גם בכנסת העשרים ושתיים ובבחירות לכנסת העשרים ושלוש, אך התפרקה במשך הכנסת ה-23 על רקע מחלוקת על הקמת ממשלת ישראל ה-35.