stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמנות רחוב
הערות שוליים

↑  Schwartzman, Allan, Street Art, The Dial Press, Doubleday & Co., New York, NY 1985 ISBN 0-385-19950-3
↑  Lewisohn Cedar, Street Art: The Graffiti Revolution, Tate Museum, London, England 2008 ISBN 978-1-85437-767-8
↑   עודד ירון, מברוך ג'מילי ועד Dede: פריחת הגרפיטי הישראלי, באתר הארץ, 24 באפריל 2015
↑  .As just one example of the potential overlap between the worlds of graffiti and advertising, note the Bronx-based group Tats Cru, whose members began as a subway graffiti crew, but whose work covered traditional neighborhood memorial walls, public schools, hospitals, representation at the Smithsonian Institution's 35th Folklife Festival, and included logo and advertising design for such corporations as Snapple and McDonald's. Some of their work can be found on their website, www.tatscru.com.
↑  "Neo-graffiti" is a term coined by Tokion Magazine in the title of its Neo-Graffiti Project 2000, which featured "classic" subway graffiti artists working in new media; others have called this phenomenon "urban art." A discussion by the Wooster Collective on terminology can be found at WoosterCollective.com.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538841905171  BnF: cb11936852c (data)  LCCN: sh85128580  NARA: 10642315  NKC: ph448217
מנחם שירזי

| --- | --- |

 מידע אישי
 לידה:  21 באוקטובר 1932 שכונת הבוכרים, ישראל 
 פטירה:  28 בספטמבר 2006 (בגיל 73) 
 עמדה:  שוער 
 
מנחם שירזי (21 באוקטובר 1932 - 28 בספטמבר 2006) היה כדורגלן ששיחק בעמדת שוער וגם כדורסלן ישראלי.
ביוגרפיה

שירזי נולד בירושלים בשכונת הבוכרים למשפחה ירושלמית ותיקה. הוא עסק מילדותו בספורט וצמח להיות השוער של מכבי ירושלים והפועל ירושלים. במקביל שיחק כדורסל בנבחרת הירושלמית של שנות ה-50, שיחד עם ישראל טוויל, יעקב שרם, מרדכי תנורי ואברהם הופמן זכתה בגביעים רבים. לאחר שפרש מספורט בשל פציעה בכתף, שימש שופט כדורסל והיה חבר אגד. הכדורגלן ניצן שירזי הוא נכדו של אחיו הבכור ניסן. מנחם היה נשוי למרים שירזי.
במלות חמש שנים לפטירתו התקיים במרכז מורשת בגין בירושלים ערב הקרנה של הסרט הדוקומנטרי ילדי ירושלים. הסרט מגולל את סיפור חייו של מנחם וחבריו, שילדותם עברה בעיר חצויה. בערב נכחו חברים רבים, ביניהם ח"כ לשעבר עוזי ברעם, בני קרוצי, ומואיז מהשיר "אני וסימון ומואיז הקטן" של יוסי בנאי.
קריירה

שירזי שיחק כשוער במכבי ירושלים במשך 5 עונות, בשנים 1950–1956. במכבי פתח תקווה שיחק כשוער כדורגל בשנת 1954. במכבי ירושלים שיחק שירזי כשחקן כדורסל בשנת 1955. במכבי יפו שימש שוער כדורגל שתי עונות בשנים 1956–1958, ולאחר מכן שיחק בהפועל ירושלים בתפקיד שוער במשך 4 עונות בשנים 1958–1962. שירזי השתתף במדי הפועל ירושלים בכדורגל בגביע העשור למדינת ישראל ב-1958.
מלחמות ישראל
עד 1948 היה מנחם חבר בלח"י ושימש כמדביק כרוזים. שם המחתרת שלו היה עמרם.
ב 1956 במהלך מלחמת סיני היה תחת פיקודו של חיים הרצוג, הנשיא ה-6 של מדינת ישראל, שהיה גם מפקד מחוז ירושלים.
במלחמת ששת הימים היה מסופח לצנחנים שכבשו את העיר העתיקה בירושלים. בשל היכרותו הקרובה עם העיר, הוא נבחר להשתתף בכוח הפריצה של הצנחנים לתוך עיר העתיקה דרך הסמטאות, תוך הימנעות מירי צלפים ירדני. בלחימה עצמה לא השתתף.
הערות שוליים

↑  יונתן תוסייה כהן, ‏פפי תורג'מן: מנחם שירזי היה ספורטאי גדול מאוד, באתר ONE‏, 25 באוקטובר 2011
↑  ואז לפתע הכדור התפוצץ, באתר Telesport
מכבי ירושלים כדורסל 1950
תמונה מארכיון של מנחם שירזי
הפועל ירושלים נגד מכבי חיפה חצי גמר גביע העשור
מתקני הכליאה בשינג'יאנג

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מחנות אינדוקטרינציה (חינוך מחדש), מחנות עבודה
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין
 מחוז:  שינג'יאנג
 שמות אחרים:  מרכזי חינוך והכשרה  מחנות שינג'יאנג לחינוך מחדש  מחנות הכליאה בשינג'יאנג  מחנות לחינוך מחדש והכשרה
 תאריכים
 תאריך הקמה:  2017
 אוכלוסייה
 מספר אסירים בשיא:  עד 1.8 מיליון (ע"פ אומדן אדריאן זנץ)  1 מיליון–3 מיליון על פני תקופה של מספר שנים (הערכה של רנדל שריבר 2019)  בנוסף ~497,000 קטינים בפנימיות מיוחדות (אומדן ע"פ מסמך ממשלתי 2017)
 נתונים
  
 
מתקני הכליאה בשינג'יאנג, הנקראים רשמית מרכזי חינוך והכשרה (בסינית: 职业技能教育培训中心) על ידי ממשלת סין, הם מחנות מעצר המופעלים על ידי ממשלת מחוז שינג'יאנג והוועדה המחוזית של המפלגה הקומוניסטית של סין. ארגון Human Rights Watch טוען שהם משמשים למטרות אינדוקטרינציה של אויגורים ומוסלמים אחרים מאז 2017 כחלק מ"מלחמת העם בטרור", מדיניות שהוכרזה ב-2014.
המחנות ספגו ביקורת על ידי ממשלות של מדינות רבות וארגוני זכויות האדם על הפרות לכאורה של זכויות האדם, כולל התעללות, אונס ועינויים, כאשר חלק מהביקורות טוענות לדיכוי העם האויגורי ורצח עם. כ-40 מדינות ברחבי העולם קראו לסין לכבד את זכויות האדם של הקהילה האויגורית, כולל מדינות כמו קנדה, גרמניה, טורקיה, הונדורס ויפן. ממשלות של יותר מ-35 מדינות הביעו תמיכה בממשלת סין.
המחנות הוקמו בשנת 2017 על ידי הממשל של המזכיר הכללי של המק"ס שי ג'ינפינג. בין השנים 2017 ל-2021 הובילו את המבצעים צ'ן קונגו, חבר הלשכה המדינית של המק"ס ומזכיר הוועדה שהוביל את ועדת המפלגה והממשלה של האזור. על פי הדיווחים, המחנות מופעלים מחוץ למערכת המשפט הסינית; לפי הדיווחים, אויגורים רבים נכלאו ללא משפט ולא הוגשו נגדם כתבי אישום (כלומר הוחזקו מעצר מנהלי). על פי הדיווחים, הרשויות המקומיות מחזיקות מאות אלפי אויגורים במחנות אלה וכן בני קבוצות מיעוט אתניות אחרות בסין, במטרה מוצהרת של התמודדות עם קיצוניות וטרור וקידום אינטגרציה חברתית.
כליאת האויגורים ומוסלמים טורקים אחרים במחנות מהווה את תופעת המעצר השרירותי של מיעוטים אתניים ודתיים בקנה מידה הגדול ביותר מאז מלחמת העולם השנייה. נכון ל-2020, ההערכה היא כי הרשויות הסיניות עצרו עד 1.8 מיליון בני אדם, רובם אויגורים, אך בהם גם קזחים, קירגיזים ומוסלמים טורקים אחרים, נוצרים, וכן כמה אזרחים זרים, כולל קזחסטנים, במחנות המעצר החשאיים הללו הממוקמים ברחבי האזור.
במאי 2018, רנדל שריבר, עוזר שר ההגנה האמריקני לענייני ביטחון אינדו-פסיפיק, אמר כי "לפחות מיליון, אך ככל הנראה קרוב יותר לשלושה מיליון אזרחים" נכלאו במחנות מעצר, אותם תיאר כ"מחנות ריכוז". באוגוסט 2018, גיי מקדוגל, נציג ארצות הברית בוועדת האומות המאוחדות למיגור אפליה גזעית, אמר כי הוועדה קיבלה דיווחים אמינים רבים לפיהם מיליון אויגורים הוחזקו ב"מחנות חינוך מחדש" בסין. היו השוואות בין מחנות שינג'יאנג למהפכת התרבות בסין.
בשנת 2019 באו"ם, 54 מדינות, כולל סין עצמה, דחו את ההאשמות ותמכו במדיניות ממשלת סין בשינג'יאנג. במכתב אחר, 23 מדינות שיתפו את החששות בדוחות הוועדה וקראו לסין לשמור על זכויות האדם. בספטמבר 2020, המכון האוסטרלי למדיניות אסטרטגית (ASPI) דיווח בפרויקט בשם Xinjiang Data Project (אנ') כי בניית המחנות נמשכה למרות הטענות הממשלתיות כי פעילותם בירידה. באוקטובר 2020 דווח כי המספר הכולל של המדינות שהוקיעו את סין גדל ל-39, בעוד שמספר המדינות שהגנו על סין ירד ל-45. 16 מדינות שהגנו על סין ב-2019 לא עשו זאת ב-2020.
ראו גם

זכויות האדם בסין
עונת 1934/1935 בליגת ארץ ישראל בכדורגל

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  22 בדצמבר 1934 – 9 במרץ 1935 (78 ימים)
 מספר משתתפות:  10
 הזוכה:  הפועל תל אביב
 → 1933/19341935/1936 ←
 
עונת 1934/1935 בליגת ארץ ישראל בכדורגל (כונתה גם ליגה א') הייתה העונה השלישית של הליגה הבכירה בכדורגל בארץ ישראל במהלך תקופת המנדט.
הליגה הייתה הליגה הבכירה שהתקיימה בארץ ישראל בשנים אלו, ומתחתיה שיחקו בליגה ב.
העונה החלה ב-22 בדצמבר 1934 והסתיימה ב-9 במרץ 1935. על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי ממוצע השערים.
במהלך העונה נתגלעו מחלוקות בין מרכזי "הפועל" ו"מכבי" מה שגרם להפסקת הליגה באמצע העונה. ההתאחדות אומנם הכריזה על הפסקת משחקי הליגה ועונה ללא אלופה, אך מרכז "הפועל" הכריז על קבוצתו בתור אלופת העונה כיוון שהובילה את הטבלה בהפרש ניכר מהשאר.
העונה הסדירה הופסקה כאשר קבוצת הפועל תל אביב הייתה במקום הראשון ועל כן הוכרזה כאלופה השנוייה במחלוקת. הכרזה זו הפכה לרשמית ומצוייה עד היום ברשימות ההתאחדות כנכונה, למרות שהליגה לא הגיעה לסיומה המלא.
בעונה זו לא היו ירידות ליגה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל תל אביב | 13 | 10 | 1 | 2 | 31 | 11 | 21 |
| 2 | הפועל פתח תקווה | 8 | 5 | 2 | 1 | 15 | 5 | 12 |
| 3 | הכח תל אביב | 7 | 4 | 1 | 2 | 14 | 11 | 9 |
| 4 | מכבי אבשלום פתח תקווה | 9 | 3 | 1 | 5 | 18 | 19 | 7 |
| 5 | מכבי תל אביב | 6 | 2 | 1 | 3 | 10 | 10 | 5 |
| 6 | מכבי חשמונאי ירושלים | 4 | 2 | 0 | 2 | 9 | 9 | 4 |
| 7 | הפועל חיפה | 6 | 2 | 0 | 4 | 10 | 13 | 4 |
| 8 | מכבי נס ציונה | 4 | 1 | 1 | 2 | 4 | 6 | 3 |
| 9 | מכבי רחובות | 5 | 1 | 0 | 4 | 3 | 9 | 2 |
| 10 | הפועל ירושלים | 7 | 0 | 0 | 7 | 0 | 19 | 0 |
↑  הטבלה נעשתה על סמך לקט תוצאות בגלל היעדר סיטוני של תיעוד מעונה זו. התיעוד נלקח מהספר "100 שנות כדורגל 1906-2006" של אלישע שוחט שנעשה עד דצמבר 1935
הערות שוליים

↑  מחיי הספורט בארץ, "משחקי הליגה הארצית מתחילים השבת", דאר היום, תאריך: 21.12.1934
↑  בספורט, סיכום טבלת הליגה הארצית לעונה, הירדן, תאריך: 19.05.1935
↑  הדרבים התל אביבים של דצמבר 1935/36, אשר גולדברג, אתר ההתאחדות לכדורגל, תאריך: 29.7.2011
| עונות בליגה העליונה בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגת ארץ ישראל | 1929/1930 • 1930/1931 • 1931/1932 • 1932/1933 • 1933/1934 • 1934/1935 • 1935/1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1940/1941 • 1941/1942 • 1942/1943 • 1943/1944 • 1944/1945 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| ליגה א' והליגה הלאומית | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| ליגת העל | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
גביע "יד לעשרה"

| --- | --- |
 ענף:  כדורגל
 תאריך ייסוד:  1949
 תאריך פירוק:  1951
 מדינות משתתפות:  ישראל ישראל
 הכי הרבה זכיות:  מכבי תל אביב (1)
 
פסל לזכרו של נתן פנץ, אחד מעשרת הנופלים וכוכב כדורגל בתקופת היישוב
גביע "יד לעשרה" היה טורניר כדורגל ישראלי של קבוצות מרכז מכבי לזכרם של עשרת כדורגלני מכבי תל אביב שנפלו במלחמת העצמאות: שמשון רוזי (על שמו של שמשון, נקראה קבוצת הכדורגל שמשון תל אביב), נתן פנץ, חיים גולדשטיין, אברהם גלברד, אריה שרוני, מאיר מנדלסון, יוסף ישראלי, שלמה ציטרין, ברוך פויר ואריה גיסין. התחרות הייתה מפעל להנצחתם של הנופלים.

הטורניר התקיים פעמיים:
בפעם הראשונה, התקיים הטורניר בשנת 1949 בהשתתפותן של שמונה קבוצות מכבי: מכבי תל אביב, מכבי חיפה, מכבי פתח תקווה, מכבי נתניה, מכבי רמת גן, מכבי נס ציונה, מכבי רחובות ומכבי ראשון לציון, במהלכו זכתה מכבי תל אביב לאחר ניצחונה בתוצאה 1:0 את מכבי רחובות.
בפעם השנייה, יצאה לדרך התחרות ב-24 בפברואר 1951 והפעם בהשתתפותן של 21 קבוצות, ביניהן גם קבוצות אגודת בית"ר. הקבוצות שהתחרו בו היו: מכבי תל אביב, מכבי פתח תקווה, מכבי נתניה, מכבי חיפה, מכבי רחובות, מכבי ראשון לציון, מכבי נס ציונה, בית"ר תל אביב, מכבי ירושלים, בית"ר ירושלים, מכבי באר שבע, מכבי רמת גן, מכבי יפו, מכבי גבעתיים, מכבי חדרה, מכבי זכרון יעקב, בית"ר נתניה, מכבי טבריה, מכבי "הצפון" תל אביב ומכבי "שמואל" תל אביב. המשחקים היו אמורים להיערך במשך חודשיים במסגרת שלושה בתים, ובסופם של המשחקים תוכרז המנצחת. התחרות הייתה מעין תחליף לליגה א' (הליגה הבכירה דאז) לאחר חילוקי דעות חמורים שפרצו בין מרכזי "מכבי" ו"הפועל" שלא אפשרו את קיומה של ליגה משותפת (למרכז "הפועל" הייתה תחרות משלה- "ליגת מגן שלושים שנות ההסתדרות"). התחרות בוטלה לאחר כמה משחקים, בעקבות הסכם ה"פיפטי פיפטי" שהסדיר את הסכסוך בין המרכזים ונתן את אות הפתיחה לעונת 1951/1952 בליגה א' ולקיום ליגה משותפת בחזרה תחת ההתאחדות לכדורגל בישראל.
הגביע שהוענק לזוכים נתרם על ידי משפחתם של החללים (שקיבלו אותו בתרומה ממשפחת עולים מווינה) למכבי תל אביב כדי שתקיים טורניר לזכרם של החללים. על הגביע חרוטים דיוקנאות של עשרת הנופלים. בשנת 2001, אחיו של אריה גיסין ז"ל, דוד, יצר קשר עם אנשי מכבי תל אביב, וביקש מהם את הגביע כדי לשפצו ולשחזרו. לאחר שעשה זאת התקיים טקס ביולי 2008 במוזיאון מכבי שבכפר המכביה שם הוצב הגביע. הטקס נערך בנוכחותם של כדורגלני מכבי תל אביב בני דור תש"ח, משה מישאלוף, יובל שפונגין (שחקני מכבי באותה העת) ויו"ר המועדון דאז, אביב בושינסקי, שאף הצהיר כי מועדון הכדורגל יקיים שוב את הטורניר, אך נכון להיום, היוזמה טרם יצאה לפועל.
בענפי ספורט אחרים, שחייה וכדורמים בין השאר, טורניר בשם זה המשיך להתקיים עוד כמה שנים עד להסדרת הסכסוכים בין הסיעות והקמתם של איגודים מסודרים.
הערות שוליים

↑  גביע ללא זוכה, על המשמר, 16 באוקטובר 1949.
↑  שער שהביא גביע, מעריב, 6 בנובמבר 1949.
↑  החלו משחקי גביע יד לעשרה, הַבֹּקֶר, 25 בפברואר 1951.
↑  רענן ברנובסקי‏, גביע העשרה מצא את מקומו במוזיאון מכבי, באתר וואלה, 13 ביולי 2008
↑  לקראת "מפעל העשרה" בשחייה וכדורמים, הַבֹּקֶר, 25 ביוני 1950.
דורי שמעון

דוּרי שַמְעוּן (בערבית: دوري شمعون; נולד ב-8 בנובמבר 1931) הוא מדינאי נוצרי מרוני לבנוני. הוא עמד בראש המפלגה ליבראלית-לאומית (25 במאי 1991 - 10 באפריל 2021), אותה יסד אביו כמיל שמעון בשנת 1958. כמו כן משמש שמעון כחבר בארגון קורנת שהוואן (قرنة شهوان), איחוד מדינאים, אנשי רוח ואנשי עסקים לבנונים, ברובם נוצרים, המתנגדים לאג'נדה הפרו-סורית של נשיא לבנון, אמיל לחוד. דורי שמעון מכהן כראש העיר של דיר אל-קמר.
ביוגרפיה

דורי שמעון הוא בנו הבכור של נשיא לבנון בשנים 1952–1958, כמיל שמעון. דורי עבד כמהנדס ושמר מרחק מהזירה הפוליטית. אך כשנרצח אחיו הצעיר, דני שמעון, שעמד בראש מיליציית "הנמרים" וירש את אביו בראשות מפלגתו, לקח דורי את הפיקוד ועמד בראשות המפלגה הליברלית-לאומית. מאז, סייר דורי שמעון בקהילות הלבנוניות בארצות רבות, ביניהם ארצות הברית, קנדה, צרפת וניו זילנד. במסעותיו אלה הוא עסק בתעמולת-נגד לנוכחות הסורית בלבנון ולמשטר הבובות שלה. אין דורי מאמין שהנחלה הלבנונית תגיע מבחוץ. אין בו אימון לרצון האמריקני והצרפתי לעזור לעם הלבנוני. דורי שמעון צוטט כאומר כי הוא מאוכזב קשות מהמדיניות הישראלית כלפי נוצריי לבנון, אותם היא נטשה בשעת-מבחנם הקשה ביותר. אין ספק שדורי מתכוון ליציאה הפתאומית מדרום לבנון ולעובדה שאחיו נרצח תחת עיניה הפקוחות של ישראל וזאת לאחר שאביו חפש את הקשר הישראלי.
כראש המפלגה הליבראלית לאומית, דורי שמעון החרים את הבחירות לפרלמנט הלבנוני בשנים 1992, 1996 ו-2000 משום שטען כי התוצאות נקבעו מראש, זאת בדומה לפוליטיקאים נוצרים רבים אחרים. דורי לקח חלק מרכזי במהפכת הארזים, אותו גל מהפכני לבנוני לאומי שקם עם רצח רפיק אל-חרירי שקרא ליציאה המיידית של הכוחות הסורים מלבנון.
בנו הצעיר של דורי נרצח גם הוא בהתנקשות. בנו הבכור, כמיל שמעון ג'וניור, עוסק בפוליטיקה. הוא לא הצליח לזכות במושב בפרלמנט בבחירות ב-2005.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1155418611  VIAF: 6560152331612803260004   WorldCat (עם VIAF): 6560152331612803260004
גביע העם 1928

| --- | --- |
 מארחת:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 תקופת התחרות:  7 באפריל 1928 – 26 במאי 1928 (50 ימים)
 מספר משתתפות:  11
 הזוכה:  הפועל אלנבי תל אביב/מכבי חשמונאי ירושלים (1)
 1929 ←
 
גביע העם או גביע ארץ ישראל הייתה התחרות הארצית הראשונה שאורגנה על ידי ההתאחדות לכדורגל בישראל שהוקמה בשנת 1928. המשחקים החלו ב-7 באפריל 1928 והסתיימו ב-26 במאי 1928. בתחרות השתתפו 11 קבוצות, וחברת היינות כרמל מזרחי העניקה את חסותה.
במשחק הגמר הפועל תל אביב (ששמה היה אז "הפועל אלנבי") ניצחה את מכבי חשמונאי ירושלים עם התוצאה 0-2, אך לאחר המשחק הקבוצה הירושלמית הגישה ערעור להתאחדות בטענה שכדורגלן הפועל משה מאיר שהשתתף במשחק לא היה כלול ברשימת הכדורגלנים שהוגשה לפני המשחק. הערעור התקבל תוך החלטה ששתי הקבוצות הוכרזו כזוכות בגביע.
משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26 במאי 1928 | הפועל אלנבי תל אביב | 0:2 | מכבי חשמונאי ירושלים | מגרש מכבי ישן, תל אביב צופים: 6,000 שיפוט: אדמס |
| 26 במאי 1928 | שלמה פוליאקוב  66'   אברהם נודלמן  81' |  |  | מגרש מכבי ישן, תל אביב צופים: 6,000 שיפוט: אדמס |
בעקבות ערעור הוכרז ששתי קבוצות זכו בגביע
הערות שוליים

↑  גביע ארץ ישראל הראשון, אתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
| גביע המדינה בכדורגל |
| --- | --- | --- |
| הגביע הארץ ישראלי | 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1949 • 1948 |  |
| גביע המדינה | 1949/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
עונת 1933/1934 בליגת ארץ ישראל בכדורגל

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  1 בנובמבר 1933 – יוני 1934 (כ־213 ימים)
 מספר משתתפות:  9
 הזוכה:  הפועל תל אביב
 מספר משחקים:  53
 מספר שערים:  179 (3.38 בממוצע למשחק)
 → 1931/19321934/1935 ←
 
עונת 1933/1934 בליגת ארץ ישראל בכדורגל (כונתה גם ליגה א') הייתה העונה השנייה של הליגה הבכירה בכדורגל בארץ ישראל במהלך תקופת המנדט.
לאחר הפסקת הליגה בעונת 1932/1933 בעקבות קשיים לוגיסטיים, חזרה הליגה לסדרה בעונה זו. 
הליגה הייתה הליגה הבכירה שהתקיימה בארץ ישראל בשנים אלו, ומתחתיה שיחקו הליגות המחוזיות האזוריות.
העונה החלה ב-1 בנובמבר 1933 והסתיימה ביוני 1934. על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי ממוצע השערים.
בעקבות הוראה של הנציב העליון שאסרה על הקבוצות הבריטיות שהשתתפו בשנים הקודמות לשחק נגד קבוצות יהודיות, הן הוצאו מהליגה, שכללה בשנה זו 8 קבוצות ממספר מחוזות שונים.
בתום העונה סיימה הפועל תל אביב במקום הראשון וזכתה באליפות לראשונה בתולדותיה, וזאת לאחר שניצחה בכל משחקיה בעונה זו. עד היום היא הקבוצה היחידה שעשתה זאת בליגה הבכירה בישראל.
בעונה זו לא היו ירידות ליגה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל תל אביב | 14 | 14 | 0 | 0 | 42 | 6 | 28 |  |
| 2 | מכבי חשמונאי ירושלים | 13 | 7 | 2 | 4 | 26 | 14 | 16 |  |
| 3 | הפועל חיפה | 11 | 5 | 4 | 2 | 25 | 18 | 14 |  |
| 4 | מכבי פתח תקווה | 11 | 5 | 2 | 4 | 14 | 16 | 12 |  |
| 5 | מכבי תל אביב | 13 | 4 | 3 | 6 | 25 | 23 | 11 |  |
| 6 | מכבי נס ציונה | 13 | 4 | 2 | 7 | 9 | 24 | 10 |  |
| 7 | מכבי רחובות | 13 | 2 | 2 | 8 | 11 | 30 | 6 |  |
| 8 | הפועל ירושלים | 13 | 0 | 3 | 10 | 10 | 35 | 3 |  |
| 9 | מכבי חיפה | - | 0 | 0 | - | 0 | - | 0 | פרשה מהליגה |
↑  מכבי חיפה פרשה מהליגה לאחר 2 משחקים עקב בעיות כספיות
הערות שוליים

↑  לקראת פתיחת משחקי הליגה בכדורגל, יום לפני פתיחת הליגה, דאר היום, תאריך: 31.10.1933
↑  לאחר סיום הליגה, סיכום העונה לאחר סיום הליגה, דאר היום, תאריך: 06.07.1934
↑  מענייני השעה, כתבה על קשיים כספיים של הקבוצות בליגת הכדורגל, דאר היום, תאריך: 01.12.1933
| עונות בליגה העליונה בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגת ארץ ישראל | 1929/1930 • 1930/1931 • 1931/1932 • 1932/1933 • 1933/1934 • 1934/1935 • 1935/1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1940/1941 • 1941/1942 • 1942/1943 • 1943/1944 • 1944/1945 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| ליגה א' והליגה הלאומית | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| ליגת העל | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
הגביע הארץ-ישראלי 1929

| --- | --- |
 מארחת:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 תקופת התחרות:  נובמבר 1928 – 30 במרץ 1929 (כ־150 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  מכבי תל אביב (1)
 → 19281930 ←
 
הגביע הארץ ישראלי 1929 הייתה התחרות הארצית השנייה שאורגנה על ידי ההתאחדות לכדורגל בישראל. המשחקים החלו בנובמבר 1928 והסתיימו ב-30 במרץ 1929. בתחרות השתתפו 18 קבוצות.
מכבי תל אביב זכתה בגביע בפעם הראשונה.
התוצאות > השלב הראשון

בשלב זה נערכו שני משחקים.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקבוצה המארחת | הקבוצה המתארחת | תוצאה |
| חיל הקשר, צריפין | חיל האוויר המלכותי, עזה | 0:6 |
| מכבי תל אביב | בסיס צריפין | 0:1 |
משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30 במרץ 1929 | מכבי תל אביב | 0:4 | מכבי חשמונאי ירושלים | מגרש מכבי פתח תקווה, פתח תקווה צופים: 3,000 שיפוט: סטולרי |
| 30 במרץ 1929 | אריה זליבנסקי  4', 83'   וילי ברגר  69' (פ)   ברוך צבי  81' |  |  | מגרש מכבי פתח תקווה, פתח תקווה צופים: 3,000 שיפוט: סטולרי |
| גביע המדינה בכדורגל |
| --- | --- | --- |
| הגביע הארץ ישראלי | 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1949 • 1948 |  |
| גביע המדינה | 1949/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
ערוצי טלוויזיה בשוודיה

זוהי רשימת כל ערוצי הטלוויזיה המשודרים לקהל השוודי.
ערוצים המשודרים ברשת השידור היבשתית מסומנים ב"DTT".
ערוצי טלוויזיה ציבוריים

SVT1 (כללי) (HD) (DTT)
SVT2 (כללי) (HD) (DTT)
SVT24 (חדשות, ספורט, שידורים חוזרים) (HD) (DTT)
SVT Barnkanalen (ילדים) (DTT)
Kunskapskanalen (השכלה)  (DTT)
UR - שירות השידור החינוכי של שוודיה, משדר בערוצים SVT1 ו-SVT2
SVT World (בינלאומי) (משודר רק בפינלנד)
הערוצים הציבוריים ממומנים בידי אגרת שידור ומשודרים בשידור חופשי.
כמו כן ל-SVT יש 21 ערוצי טלוויזיה מקומיים.
ערוצים פרטיים-מסחריים

אלו ערוצי טלוויזיה שנמצאים בבעלות פרטית, ומיועדים לשידור בשוודיה, גם אם אינם משדרים מהמדינה.
TV4 הוא הערוץ המסחרי היחיד אי פעם ששידר ברשת השידור היבשתית האנלוגית, אך עם תחילת השידורים הדיגיטליים המונופול שלו בשידורים המסחריים נשבר.
ערוצים פרטיים-מסחריים > TV4 Group

TV4 (בידור, כללי) (HD) (DTT)
Sjuan (בידור, כללי) (DTT)
TV4 Film (סרטים) (DTT)
TV4 Fakta (דוקומנטרי) (DTT)
TV4 Sport (ספורט) (HD) (DTT)
C More Sport (ספורט) (DTT)
ערוצים פרטיים-מסחריים > TV4 Group > ערוצים שנסגרו

TV4 Guld (תוכניות "קלאסיות")
TV4 Komedi (סיטקומים)
ערוצים פרטיים-מסחריים > Viasat / MTG

TV3 (בידור, כללי) (HD) (DTT)
TV6 (בידור) (HD) (DTT)
TV8 (חדשות, דוקומנטרי) (DTT)
TV10 (ספורט, דוקומנטרי) (DTT)
Viasat Sport (ספורט) (HD)
Viasat Fotball (ספורט) (HD)
Viasat Hockey (ספורט) (HD)
ערוצים פרטיים-מסחריים > SBS Discovery Media

Kanal 5 (בידור) (HD) (DTT)
Kanal 9 (בידור) (HD) (DTT)
Kanal 11 (בידור) (HD) (DTT)
ערוץ דיסקברי (בגרסתו השוודית) (דוקומנטרי) (DTT)
TLC (סגנון חיים) (DTT)
ערוצים פרטיים-מסחריים > Viacom International Media Networks אירופה

קומדי סנטרל (בגרסתו השוודית) (DTT)
MTV (בגרסתו השוודית) (מוזיקה/בידור) (DTT)
ניקלודיאון (בגרסתו השוודית) (ילדים) (DTT)
ניק ג'וניור (בגרסתו השוודית) (ילדים) (DTT)
ניקטונס (בגרסתו השוודית) (ילדים) (DTT)
ערוצים פרטיים-מסחריים > אחר

Axess TV (תרבות, השכלה) (DTT)
Kanal 10 (נצרות) (DTT)
ערוצים פרטיים-מסחריים > אחר > ערוצים אזוריים

24Corren (אזורי) (DTT)
24nt (אזורי) (DTT)
24Norbotten (אזורי) (DTT)
Kanal 12 (אזורי) (DTT)