stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מומיק
עלילה

מומיק הוא ילד בן 9, תלמיד בית ספר יסודי בשכונת בית מזמיל בירושלים בשנות החמישים. הוא בן לזוג ניצולי שואה הסובלים מסיוטים וטראומות, אך מקפידים שלא לספר לו דבר על השואה ועל הזוועות שעברו עליהם, מתוך רצון לגונן עליו ולדאוג לו לילדות "נורמלית" ככל האפשר. מעבר לאביו ואמו, גדל מומיק כשהוא מוקף בניצולי שואה: השכנה בלה שמשגיחה עליו, דודו ודודתו וכל הדמויות המקיפות אותו בשכונה, כולם הגיעו מ"ארץ שם", שמומיק לא מבין מהי ומה קרה שם.
בתחילת הספר מגיע לבית המשפחה אנשל, אחי סבתו המנוחה של מומיק; אנשל (שמומיק קורא לו מיד "סבא") היה מאושפז בבית חולים לחולי נפש, כפי הנראה בשל מה שעבר עליו בשואה, ועל מומיק מוטל לטפל בו. אנשל מדבר בשברי מילים ומשפטים בלבד, ומומיק מנסה להתחיל ולהשלים משברים אלה את הסיפור שאותו, כך הוא מרגיש, מתאמץ לספר סבו, שהיה לפני המלחמה סופר ילדים מצליח בעיתון עברי בוורשה.
כיוון שבאותה תקופה לא מקובל לדבר על השואה ומוראותיה – בעיקר לא באוזני ילדים – בונה לו מומיק, ילד רגיש ומבודד מסביבתו, סיפר (נראטיב) פנטסטי משלו על השואה ועל ההיסטוריה הפרטית של משפחתו. באופן אירוני, דווקא העובדה שמנסים להסתיר ממנו בכל מחיר את המידע הזה דוחקת את מומיק לחקור ולחפש בכלים העומדים לרשותו, להשתמש בעולם הדמיון העשיר שלו כדי לדמיין מה היה שם, ולסגת יותר ויותר אל עולמו הדמיוני. מומיק מוצא את עצמו נקשר יותר ויותר אל חבורה של תמהונים ניצולי שואה, שמהם הוא לומד עוד ועוד פרטים על העולם שחרב ועל הדמונים הרודפים את הוריו. בעולם הלא פשוט שהוא גדל בו, הוא מגלה אט אט רסיסי זיכרונות מ"ארץ שם" (פולין בשואה), והוא מחליט לחקור מהי ה"חיה הנאצית" במטרה להציל את הוריו מהסיוטים ואת כל האנשים מ"ארץ שם".
מומיק מסופר על ידי מספר חיצוני המספר את הדברים מנקודת מבטו הילדותית של מומיק; הוא כתוב בשפה המשקפת את עולמו הנאיבי, ומעביר את אווירת החיים בישראל בשנים הראשונות למדינה.
בתיאטרון

הנובלה "מומיק" עובדה למחזה בידי בן בר-שביט ולנה לסקינה והועלתה ב-2005 בתיאטרון גשר, בבימויו של יבגני אריה. בהצגה השתתפו אמנון וולף, גיא קרסנר, יהונתן פרנקו, ליליאן רות חיילובסקי, לאוניד קנייבסקי, נטשה מנור, אלכסנדר סנדרוביץ', יבגני טרלצקי, קלים קמנקו, בוריס אחנוב/ ולדימיר חלמסקי וויקטור סוקולוב. בשנת 2006 יצאה ההצגה לסיבוב הופעות באירופה, ובתחילת 2008 יצאה לסיבוב הופעות בצפון אמריקה.
הערות שוליים

↑  ציפי שוחט, הצגות חדשות, באתר הארץ, 26 ביולי 2005
↑  ביקורות:
מיכאל הנדלזלץ, מה שרואים וחשים מ"שם", באתר הארץ, 21 בספטמבר 2005
אורלי פרום, עכבר העיר, פנטזיה נהדרת, באתר הארץ, 26 בספטמבר 2006
↑  עכבר העיר, עיין ערך גאולה, באתר הארץ, 15 באפריל 2007
↑  מרב יודילוביץ', ההצגה "מומיק" למסע הופעות בינ"ל, באתר ynet, 30 בינואר 2006
↑  "מומיק" יוצא להופעות בארה"ב וקנדה, באתר הארץ, 29 בינואר 2008
אמנון וולף, לאוניד קנייבסקי וליליאן רות חיילובסקי בהצגה "מומיק", תיאטרון גשר, 2005
מומנט כבידתי

מומנטים כבידתיים (באנגלית: Gravitational moment) הם סדרה של קבועים חסרי ממדים המתארים את התפלגות המסה בגרם שמיים, כגון כוכב לכת, כוכב או ירח. קבועים אלו ניתנים למדידה אמפירית ולחישוב לפי הנוסחה:
כאשר:
M היא מסת הגרם
R היא רדיוס הגרם
P_{n} הם פולינומי לז'נדר
\mu \equiv \cos \theta  ו \theta  נתונה בקואורדינטות גליליות.
למומטים אלו ישנה חשיבות גובהה במדעים פלנטריים, מכיוון שהם משקפים היטב את המבנה הפנימי של גרם השמיים. ניתן להתייחס למסת הגרם כ- J_{0}.
הגופים הנחקרים הם בקירוב טוב גופי סיבוב ולכן מניחים סימטריה גלילית. בנוסף, מניחים לרוב סימטריה בין ההמיספירה (חצי כדור) העליונה לתחתונה, דבר המאפס את כל המומנטים האי-זוגיים:
הנחה זו לאו דווקא נכונה ובמציאות נמדד  J_{3} עבור צדק, אך גודלו המדוד קטן במספר סדרי גודל משגיאת המדידה ולכן הוא מוזנח לרוב בחישובים. לרוב הגודל המשמעותי באמת לצורכי אפיון הגרם הוא  J_{2} הניתן לחישוב קל יחסית לפי הנוסחה:
כאשר  R_{\text{eq}} הוא רדיוס בקו המשווה ו- R_{\text{pole}} הוא רדיוס בקוטב. שני רדיוסים אלו שונים עקב פחיסות של הגרם, כמפורט בהמשך. ל J_{2} קוראים לעיתים "פקטור צורה דינמי"( "dynamic form factor").
מומנטים אלו נמדדו על ידי גשושיות שנשלחו לחקור את ענקי הגזים במערכת השמש.
הקשר לסיבוב עצמי

במקרה של סימטריה כדורית, למומנטים כביתיים אין משמעות והפוטנציאל הכבידתי נתון על ידי  V(r)=-{\frac {GM}{r}}. כאשר M היא מסת הגרם, G הוא קבוע הכבידה וr הוא המרחק ממרכז הגרם. זה קירוב מקובל לרוב לעבור כוכבים, כאשר מזניחים את הסיבוב העצמי של הכוכב. עבור ירחים וכוכבי לכת, קירוב זה אינו משקף היטב את הפיזיקה מכיוון שהסיבוב העצמי שלהם יכול להיות מספיק מהיר בשביל לגרום לפחיסות בצורתם. במקרה כזה, הפוטנציאל הכבידתי נתון על ידי:
בסימונים שתוארו בפסקה הקודמת.
ראו גם

מומנט התמד פולרי מנורמל
הערות שוליים

↑  Gravitational moment באתר scienceworld
↑  Gravitational moment , Blackie's Dictionary of Physics
↑  Giant Planets, Tristan Guillot and Daniel Gautier
1 2  Gravity field of Jupiter and its satellite from Pioneer 10 and Pioneer 11 tracking data
↑  Reference Earth Model
↑  Atmospheric mass deposition by captured planetesimals
מחלה קרדיווסקולרית

| --- | --- |
מיקרוגרף של חתך רקמת לב עם לייפת (פיברוזיס) (צהוב) ועמילואידוזיס (חום). הרקמה נצבעה בשיטה ע"ש Movat's.
מיקרוגרף של חתך רקמת לב עם לייפת (פיברוזיס) (צהוב) ועמילואידוזיס (חום). הרקמה נצבעה בשיטה ע"ש Movat's.
 תחום:  קרדיולוגיה 
 מיקום אנטומי:  מערכת הלב וכלי הדם 
 גורמי סיכון:  עישון 
 טיפול:  כולקלציפרול 
 קישורים ומאגרי מידע
 DiseasesDB:  28808
 MeSH:  D002318
 סיווגים
 ICD-10:  I51.6
 ICD-11:  BE2Z 
 
מחלות לב וכלי דם (CVD) הן קבוצה של מחלות שכוללת, בין השאר, מחלת לב איסכמית (IHD), שבץ מוחי, יתר לחץ דם, מחלת לב ראומטית (RHD), מפרצות אב העורקים, קרדיומיופתיה, פרפור פרוזדורים, מחלת לב מולדת, דלקת פנים הלב, ומחלת עורקים היקפיים (PAD).
המנגנונים משתנים בהתאם למחלה הנדונה. מחלת לב אסכמית (IHD), שבץ, ומחלת עורקים היקפיים (PAD) מושפעות ממחלות רקע, כגון טרשת עורקים או אורח חיים שכולל עישון או חוסר פעילות גופני.
מעריכים כי 90% מכלל המחלות של לב וכלי דם ניתנות למניעה. ניתן להפחית את הסיכוי לטרשת עורקים על ידי הפחתת גורמי סיכון, כגון תזונה מאוזנת, פעילות גופנית, הימנעות מעישון טבק והגבלת צריכת אלכוהול.
סוגים

מחלת לב כלילית (הידועה גם כמחלת לב איסכמית)
קרדיומיופתיה -מחלות של שריר לב
יתר לחץ דם - מחלות של הלב הנגרמות עקב לחץ דם גבוה
אי ספיקת לב
מחלות לב ריאה - הגדלה וכישלון של החדר הימני של הלב כתגובה ללחץ דם גבוה בריאות
הפרעת קצב - הפרעות קצב לב
מחלות לב דלקתיות
דלקת פנים הלב (אנדוקרדיטיס) - דלקת של השכבה הפנימית של הלב, האנדוקרד. הלב הם המבנים הנפוצים ביוצר שעלולים לסבול מדלקת.
קרדיומגליה דלקתית
דלקת שריר הלב - דלקת של שריר הלב, בחלק השרירי של הלב.
מחלת לב מסתמית
מחלת כלי דם במוח (cerebrovascular disease) - מחלה של כלי דם המספקים דם למוח (כוללת שבץ)
מחלת עורקים היקפית - מחלה של כלי דם המספקים דם לידיים והרגליים
מחלת לב מולדת - מומים במבנה הלב הקיימים בלידה
קדחת שיגרונית (מחלת שיגרון לב\rheumatic heart disease) - שרירי הלב והשסתומים נפגמים עקב קדחת שיגרון הנגרמת על ידי סטרפטוקוקוס streptococcus pyogens.
גורמי סיכון

ישנם גורמי סיכון רבים למחלות לב, כגון גיל, מין, צריכת טבק, חוסר פעילות גופנית, צריכת אלכוהול מופרזת, תזונה לא בריאה, השמנה, היסטוריה של מחלות לב וכלי דם משפחתית, יתר לחץ דם, יתר סוכר בדם (או סוכרת), רמת כולסטרול גבוהה בדם (היפרליפידמיה), גורמים פסיכו-סוציאליים, עוני ומעמד סוציו-אקונומי נמוך, וזיהום אוויר. בעוד התרומה האישית של כל אחד מגורמי הסיכון משתנה בין קהילות שונות או קבוצות אתניות, התרומה הכוללת של גורמי סיכון אלה היא מאוד עקבית בכל הקבוצות. חלק מגורמי הסיכון אלה, כגון גיל, מין או היסטוריה משפחתית, הם בלתי ניתנים לשינוי; עם זאת, גורמי סיכון חשובים אחרים ניתנים לשינוי על ידי שינוי אורח חיים, שינוי חברתי, טיפול תרופתי ומניעת יתר לחץ דם, היפרליפידמיה, וסוכרת.
גורמי סיכון > גיל

גיל הוא גורם הסיכון החשוב ביותר להתפתחות מחלות לב וכלי דם, עם עלייה פי שלושה בסיכון עם כל עשור של חיים. הסיכון לשבץ עולה פי שניים כל עשור אחרי גיל 55.
חוקרים הציעו הסברים מגוונים להשפעת הגיל על הסיכון למחלות לב וכלי דם. אחד ההסברים מתמקד ברמת הכולסטרול בדם, שכן ברוב האוכלוסיות רמת הכולסטרול הכללית בדפ עולה עם העלייה בגיל. אצל גברים, העלייה מתמתנת בסביבות גיל 45 עד 50. אצל נשים, העלייה ממשיכה בחדות עד גיל 60–65.
תהליך ההזדקנות קשור גם בשינויים בתכונות מכניות ומבניות של קירות כלי הדם, מה שמוביל לאובדן גמישות עורקים והפחתה בעמידותם, תופעה שעשויה להוביל להתפתחות מחלות עורקים כליליות.
גורמי סיכון > מין

גברים הם בסיכון גבוה יותר למחלות לב מאשר נשים לפני גיל המעבר. לפי חלק מהמחקרים, אחרי גיל המעבר הסיכון של נשים דומה לזה של גברים. עם זאת, ישנם מחקרים שמתבססים על נתונים מעודכנים יותר של ארגון הבריאות העולמי (WHO) והאו"ם אשר חולקים על טענה זו. הסיכון למחלות לב של נשים עם סוכרת גבוה מזה של גברים עם סוכרת.
מחלות לב כליליות הן פי 2 עד 5 פעמים יותר נפוצות בקרב גברים בגיל העמידה מאשר בקרב נשים. במחקר שנעשה על ידי ארגון הבריאות העולמי, מין תורם לכ-40% מהשונות ביחסים בין שני המינים של תמותה ממחלת לב כלילית. מחקר נוסף דיווח כי הבדלים בין המינים מסבירים כמעט מחצית מהשוני בסיכון למחלות לב וכלי דם. אחד ההסברים המוצעים להבדלים בין המינים בהקשר של סיכון למחלות לב וכלי דם קשור להבדלים הורמונליים בין המינים. בקרב נשים, אסטרוגן הוא הורמון המין השולט. לאסטרוגן עשויה להיות השפעות מגנות דרך מערכת המטבוליזם של הגלוקוז והמערכת ההמוסטטית, ויכולה להיות השפעה ישירה בשיפור תפקוד תא האנדותל. הייצור של אסטרוגן פוחת לאחר גיל המעבר, וזה יכול לשנות את חילוף חומרים של שומנים בדם הנשי כלפי טיפוס יותר אטרוגני (נוטה לקדם את ההיווצרות פלאק השומן בעורקים), על ידי הפחתה ברמת ה- HDL כולסטרול ואילו רמות ה- LDL כולסטרול עולות, ועלייה כללית בריכוז הבוליסטרול.
בקרב גברים ונשים, יש הבדלים בולטים במשקל גוף, גובה, חלוקת שומן בגוף, קצב לב, נפח פעימה, ועמידות בעורקים. באנשים מבוגרים מאוד, הפעימות בעורקיות הגדולות הקשורות לגיל, והנוקשות בעורקים גדול יותר אצל נשים מאשר גברים. וזה עלול להיגרם על ידי הגודל הקטן של הנשים יחסית לגברים, והממדים של העורקים עצמם שאינם תלויים בגיל המעבר.
גורמי סיכון > טבק

סיגריות הן הצורה העיקרית של עישון. הגורמים לסיכון הבריאות עקב שימוש בטבק, לא רק מצריכה ישירה ופעילה של טבק, אלא גם מחשיפה לעישון פסיבי. כ -10% ממחלות לב מיוחסים לעישון; עם זאת, לאנשים שהפסיקו לעשן בגיל 30 יש סיכון למוות כמעט יותר נמוך מאלו שמעולם לא עישנו [דרוש מקור].
גורמי סיכון > חוסר פעילות גופנית

פעילות גופנית מספקת (מוגדרת כפחות מ 5x 30 דקות של פעילות מתונה בשבוע, או פחות מ 3 x 20 דקות של פעילות נמרצת בשבוע) היא כיום גורם הסיכון המוביל הרביעי לתמותה בעולם. בשנת 2008, 31.3% של מבוגרים בגילים 15 ומעלה (28.2% גברים ונשים 34.4%) היו מספיק פעילים מבחינה גופנית. סיכון למחלת לב איסכמית וסוכרת מצטמצמת בכמעט שליש במבוגרים המשתתפים ב-150 דקות של פעילות גופנית מתונה בכל שבוע. בנוסף, פעילות גופנית מסייעת לירידה במשקל ומשפרת את רגולציית רמות הגלוקוז דם, לחץ דם, פרופיל שומנים ורגישות לאינסולין. השפעות אלה עשויות, לפחות בחלקן, להסביר את היתרונות של הפעילים על הלב וכלי הדם.
גורמי סיכון > תזונה

קיים קשר סטטיסטי בין תזונה הכוללת כמות גבוהה של שומן רווי, שומן טרנס ומלח, וצריכה נמוכה של פירות, ירקות ודגים, לבין הסיכוי ללקות במחלת לב, אך ישנה מחלוקת על הסיבתיות הישירה של גורמים אלו למחלה. ארגון הבריאות העולמית מייחס כ -1.7 מיליון מקרי מוות ברחבי העולם לצריכה נמוכה של פירות וירקות[דרושה הבהרה]. כמות המלח בתזונה היא גם גורם שמשפיע על רמות לחץ הדם, וכך בעקיפין על רמת הסיכון לחלות במחלות קרדיווסקולריות באופן כללי. צריכה תכופה של מזונות עתירי אנרגיה, כגון מזונות מעובדים ועשירים בשומנים וסוכרים, מעלה את הסיכון להשמנת יתר ועלולה להגביר את הסיכון למחלת לב. לצריכת שומן טרנס גבוהה יש השפעות שליליות על ריכוז השומנים בדם, והפסקת צריכתו של שומן טרנס הוא צעד מומלץ על ידי רופאים רבים. יש הוכחות כי צריכה גבוהה יותר של סוכר קשורה ללחץ דם גבוה ושומנים לא רצויים בדם, בנוסף לזה שצריכת הסוכר מגבירה את הסיכון לסוכרת. גם לצריכה גבוהה של בשר מעובד יש קשר סטטיסטי למחלות לב וכלי דם.
הקשר בין צריכת אלכוהול ומחלות לב וכלי דם הוא מורכב, ותלוי בכמות האלכוהול הנצרכת. יש קשר ישיר בין רמות גבוהות של צריכת אלכוהול וסיכון למחלות לב וכלי דם. לעומת זאת, שתייה ברמות נמוכות בלי פרקים של שתייה כבדה עשויה להיות קשורה דווקא לירידה בסיכון למחלות לב וכלי דם.
גורמי סיכון > מעמד סוציו-אקונומי נמוך

מחלת לב וכלי דם משפיעה על מדינות שרמת ההכנסה שלהם בין בינונית ונמוכות, אפילו יותר מאשר במדינות בעלות הכנסה גבוהה. יש מידע מועט יחסית לגבי הדפוסים החברתיים של מחלות לב במדינות עם רמת הכנסה בינונית או נמוכה, אבל במדינות בעלות הכנסה גבוהה, הכנסה נמוכה ומעמד סוציואקונומי נמוך קשורים באופן עקבי עם סיכון גבוה יותר למחלות לב וכלי דם. מדיניות שהביאה לפערים חברתיים-כלכליים מוגברים היו מראים על הבדלים גדולים יותר לאחר מכן במחלת לב וכלי דם, עובדה זו רומזת לקשר סיבתי בין המדיניות לסיכון לחלות במלה. גורמי פסיכו-סוציאליים, חשיפות סביבתיות, התנהגויות בריאות, וגישה איכותית למערכות הבריאות תורמים להפרשים חברתיים-כלכליים במחלת לב וכלי דם. הוועדה לגורמים חברתיים המשפיעים על הבריאות ממליצים שהייה חלוקה הוגנת יותר של כוח, עושר, חינוך, דיור, גורמים סביבתיים, תזונה ובריאות.
גורמי סיכון > זיהום אוויר

חומר חלקיקי (חומר מוצק או נוזלי מיקרוסקופי התלוי באטמוספירה של כדור הארץ) נחקר על השפעתו קצרות והארוכות הטווח על הסיכון לחלות במחלת לב וכלי דם. נכון לעכשיו, PM2.5 הוא המוקד העיקרי, שבו המפלים משמשים כדי לקבוע סיכון למחלה קרדיווסקולרית. לכל 10 מיקרוגרם / m3 של חשיפה ארוכת טווח PM2.5, הוערך עלייה בסיכון לתמותה ממחלה קרדיווסקולרית ב 8-18%. לנשים יש סיכון יחסי יותר גובה (RR=1.42) למחלת לב כלילית הנגרמת מPM2.5 מושרה בהשוואה לסיכון היחסי אצל הגברים (0.90). בסך הכל, שיעור חשיפה מוגבר לחומר חלקיקי ארוך טווח מעלה את הסיכון לטרשת עורקים ודלקת. בכל הקשור לחשיפה לטווח קצר (2 שעות), כל 25 מיקרוגרם / m3 של PM2.5 הביא לגידול של 48% בסיכון לתמותת ממחלת לב וכלי דם. בנוסף, רק לאחר 5 ימים של חשיפה, עלייה בלחץ הדם הסיסטולי ( 2.8 מ"מ כספית) והדיאסטולי (2.7 לחץ דם) מ"מ כספית התרחש לכל 10.5 מיקרוגרם / m3 של PM2.5. מחקר אחר מוכיח המעורבות של PM2.5 בקצב לב לא סדיר, השתנות קצב לב מופחת (ירידת טון מחנק), ובעיקר אי ספיקת לב. PM2.5 קשור גם לעיבוי עורק תרדמה (קארוטיד) וסיכון מוגבר לאוטם שריר לב.
גורמי סיכון > בדיקות

הסתיידות עורקים כליליים
carotid total plaque area
עלייה בליפופרוטאין עם צפיפות נמוכה (LDL)
רמות גבוהות בדם של פפטיד natriuretic המוח (הידוע גם בB-סוג) (BNP)
פתופיזיולוגיה

מחקרים מבוססי-אוכלוסייה מראים שטרשת עורקים, שהיא הגורם העיקרי למחלה קרדיווסקולרית, מתחילה בילדות. גורמים פתוביולוגיים של טרשת עורקים במחקר שנערך על אוכלוסיית בני הנוער הוכיחו כי נגעי השכבה הפנימית ביותר בכלי הדם מופיעים בכל האורטאות, ויותר ממחצית מהעורקים הכליליים התקינים של בני נוער בגילים 7–9 שנים.
סוכרת והשמנת יתר לעיתים קרובות קשורות למחלות לב וכלי דם, כמו גם היסטוריה של מחלת כליות כרונית והיפרכולסטרולמיה. הסיכון של חולי סוכרת למות מגורמים הקשורים ללב וכלי דם הוא פי שניים עד ארבע גבוה יותר מאשר לא סוכרתיים.
ראו גם

מחלת לב איסכמית (IHD)
שבץ מוחי
יתר לחץ דם
מחלת לב ראומטית (RHD)
מיפוי לב
הערות שוליים

↑  Mendis, Shanthi; Puska, Pekka; Norrving, Bo (2011). Global atlas on cardiovascular disease prevention and control.
↑  McGill HC, McMahan CA, Gidding SS, preventing heart disease in the 21st century: implications of the Pathobiological Determinants of Atherosclerosis in Youth (PDAY) study, Circulation
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283475005171  GND: 4024666-8  LCCN: sh85020229  NDL: 00575113  NKC: ph121469 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
טרשת
מומנט ההתמד של השטח

מומנט ההתמד (האינרציה) של השטח (ידוע גם כמומנט השטח מסדר שני או מומנט האינרציה מסדר שני, באנגלית: Second moment of area, Area moment of inertia) הוא תכונה של צורת השטח בדומה למומנט ראשון של שטח. 
מומנט התמד של שטח משמש לחישוב ההתנגדות לכפיפה ולחישוב תזוזות ושקיעות של חלקי מבנה או מכונה תחת עומס נתון.
המונח מומנט ההתמד של השטח שונה מהמונח מומנט ההתמד המשמש בתאוצות זוויתיות וקשור למסה ולא לשטח.
מומנטי ההתמד של שטחים ידועים נפוצים נתונים בטבלאות טכניות. העברת מומנט השטח מהציר הנייטרלי לציר אחר נתון המרוחק ממנו, ניתן על ידי כלל הצירים המקבילים (משפט שטיינר).
הגדרה

I_{x} - מומנט ההתמד של השטח סביב ציר ה-x
dA - יחידת שטח קטנה
y - המרחק האנכי של יחידת השטח מציר ה-x
כלל הצירים המקבילים

כלל הצירים המקבילים קובע כי
 I_{z}=I_{CG}+Ad^{2},
כאשר
I_{z} – מומנט ההתמד של השטח ביחס לציר המרוחק
I_{CG} – מומנט ההתמד של השטח ביחס לציר הנייטרלי
A – השטח
d – המרחק האנכי בין הצירים
ראו גם

מומנט ראשון של שטח
מומנט כפיפה
כפיפה
לקריאה נוספת

Timoshenko S., Strength of Materials, 3rd edition, Krieger Publishing Company, 1976, ISBN 0882754203
Shames I.H., Cozzarelli F.A., Elastic and inelastic stress analysis, Prentice-Hall, 1991, ISBN 1560326867
| מאמץ (הנדסה) |
| --- | --- | --- |
| מאמצים | מאמץ • מאמץ גזירה • מאמץ כפיפה • מאמץ לחיצה • מאמץ מתיחה • מאמץ פיתול • מאמץ קריסה • עייפות החומר |  |
| נושאי עזר | מומנט כפיפה • מומנט כוח • אלסטיות • מעוות • חוק הוק • עקומת מאמץ-מעוות • כניעה (הנדסה) |  |
| מודולי האלסטיות | מודול האלסטיות • מודול הגזירה • מקדם פואסון • קבועי לאמה • מודול הנפח |  |
| שטחים ונפחים | שטח • מומנט התמד • מומנט ההתמד של השטח • מומנט התמד פולרי של השטח • משפט שטיינר-הויגנס • טנזור התמד • טבלת טנזורי התמד • מומנט ראשון של שטח |  |
| נושאים משלימים | חוזק חומרים • טנזור מאמצים • מאמצים ראשיים • מעגל מור • היפותזות חוזק • שיטות אנרגיה • חוקי קסטיליאנו |  |
דוגמאות למומנטי התמד של השטח
מכרז הפוך

מכרז הפוך היא שיטת מכירה הנגזרת ממכירה פומבית, ובה מספר מוכרים מתחרים על עסקה עם קונה יחיד. המוכר הזוכה הוא זה שהציע את המחיר הנמוך ביותר.
שיטת המכרז

המכרז מהווה אתגר אסטרטגי הנובע מכללי ההשתתפות הבאים:
בכל מכרז קיים מחיר מרבי אותו יכול הלקוח להציע עבור המוצר. לצורך ההסבר נניח שהמחיר הוא 100 ₪. במטרה לזכות על הלקוח להגיש הצעה הנמוכה או שווה למחיר המרבי. לקוח שהגיש הצעה בסכום של 100.00 ₪ ימוקם במקום הראשון, במידה ולא הוגשה הצעה זו על ידי לקוח נוסף. לקוח אחר שיגיש את אותה ההצעה בסכום הנ"ל יבטל את הצעת המתחרה הראשון. מעתה ואילך כל משתתף שיגיש הצעה בסכום 100.00 ₪ הצעתו תהיה לא פעילה במכרז. במקרה זה את המקום הראשון יתפוס לקוח שהגיש סכום נמוך מ-100.00 ₪ והצעתו היא היחידה. הטבלה המצורפת ממחישה את התיאור הנ"ל.
| שם הלקוח בראשי תיבות | סכום ההצעה | סטטוס ההצעה במכרז |
| --- | --- | --- |
| א.ב מירושלים | 100.00 ₪ | לא פעילה |
| ג.ד מתל אביב | 100.00 ₪ | לא פעילה |
| ה.ו מחיפה | 100.00 ₪ | לא פעילה |
| ה.ו מחיפה | 99.99 ₪ | פעילה ומובילה |
| ז.ח מבאר שבע | 99.98 ₪ | לא פעילה |
| א.ב מירושלים | 99.98 ₪ | לא פעילה |
| ג.ד מתל אביב | 99.87 ₪ | פעילה אך אינה מובילה |

כאמור בסעיף הקודם, ההצעות המופיעות בטבלת המכרז כפעילות, הן הצעות ייחודיות בלבד. מלבד זאת ישנם שני כללים נוספים:
א. כל משתתף במכרז יכול להחזיק בכל נקודת זמן עד 3 הצעות פעילות ברצף. במידה ומשתתף הגיש הצעה פעילה נוספת והיא מתווספת לרצף ה-3, ההצעה הנמוכה ביותר ולכן הרחוקה מהמחיר המרבי תיפסל. להלן תיאור –
| שם הלקוח בראשי תיבות | סכום ההצעה | סטטוס ההצעה במכרז |
| --- | --- | --- |
| א.ב מירושלים | 99.85 ₪ | פעילה ומובילה |
| א.ב מירושלים | 99.84 ₪ | פעילה |
| א.ב מירושלים | 99.83 ₪ | פעילה |
| א.ב מירושלים | 99.82 ₪ | לא פעילה – רביעית ברצף והרחוקה מהמחיר המרבי |

ב. כל משתתף במכרז יכול להחזיק בכל זמן נתון, עד 10 הצעות פעילות בלבד במכרז כולו.
במהלך המכרז הצעותייך חשופות עבורך בלבד והצעותיהם של שאר המשתתפים במכרז אינן גלויות. בסיום המכרז ייחשפו כל ההצעות.
גורמים המשפיעים על הצלחת מכרז הפוך

במחקר מקיף שנערך נבדקו מספר רב של מכרזים הפוכים, ונותחו הפרמטרים שהביאו למכרז מוצלח (בו המחיר שהושג נמוך ממחיר השוק הרגיל) או למכרז שלא הצליח (המחיר שהושג היה מחיר השוק או גבוה ממנו). שלא במפתיע, רמת התחרות בשוק הייתה הגורם המובהק ביותר להצלחת מכרז.
שני ממצאים מפתיעים נמצאו במחקר זה:
למרות המקובל בספרות (אם כי לא נבדק אמפירית עד כה), סכום הרכישה הצפוי לא היווה גורם המשנה את תוצאת המכרז. כלומר - בהינתן שכל שאר הנתונים זהים, סכום הרכישה לא שינה את התוצאה.
מספר הספקים המשתתפים במכרז לא שינה את התוצאה כאשר השתתפו לפחות שלושה ספקים. לא נמצא הבדל בין מכרז בו השתתפו חמישה ספקים למכרז בו השתתפו עשרה ספקים.
המחקר בדק פקטורים נוספים ואת מידת השפעתם. כמו כן בדק המחקר את יחסי הגומלין בין גורמים שונים (כמו מספר הספקים ביחס לסכום המכרז - האם יש יותר או פחות ספקים כאשר סכום המכרז גבוה) וכן את השפעתם של מורכבות המכרז ואיכות הדרישות.
סגירת מכרז

בכל מכרז נקבעת כמות מינימום של הצעות עבור המוצר. רק במידה והושגה הכמות המינימלית ייסגר המכרז ברגע שבו תסתיים הספירה לאחור לסיום המכרז.
הזוכה במכרז – לכשתסתיים הספירה לאחור, המשתתף שיעמוד במקום הראשון בטבלה הוא הזוכה במכרז ובמוצר המוצע בו.
לקריאה נוספת

Moshe Shalev and Stee Asbjornsen, ELECTRONIC REVERSE AUCTIONS AND THE PUBLIC SECTOR: FACTORS OF SUCCESS (עמ' 25), ‏Fall 2010 (באנגלית)
מלאנז'ה

| --- | --- |

מרכז העיר מלאנז'ה
 מדינה:  אנגולה אנגולה
 מחוז:  מלאנז'ה
 שפה רשמית:  פורטוגזית
 תאריך ייסוד:  1885
 שטח:  2,215 קמ"ר
 גובה:  1,155 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  641,011 (2022)
  ‑ צפיפות:  289.4 נפש לקמ"ר (2022)
 קואורדינטות:  9°32′00″S 16°21′00″E﻿ / ﻿9.5333333333333°S 16.35°E﻿ / -9.5333333333333; 16.35 
 אזור זמן:  UTC +1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אנגולה מוגדלת) לואנדה הואמבו לובנגו לוביטו לואנה סאורימו מנונגה קבינדה קונגו הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו זמביה נמיביה האוק. האטלנטי מלאנז'ה(למפת אנגולה רגילה) לואנדה הואמבו לובנגו לוביטו לואנה סאורימו מנונגה קבינדה קונגו הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו זמביה נמיביה האוק. האטלנטי מלאנז'ה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מלאנז'ה (בפורטוגזית: Malanje או Malange) היא עיר בצפון-מערב אנגולה ובירת המחוז הקרוי על שמה. העיר מרוחקת 350 ק"מ דרום-מזרחית לבירה לואנדה ולפי תחזית רשמית לשנת 2022 אוכלוסיית העיר מנתה 641,011 תושבים. בסביבת העיר נמצאים מפלי קלאונדולה (Calandula), תצורות הסלע של פונגו אנדונגו (Pungo Andongo) וסכר קפנדה (Capanda). האקלים הוא לרוב לח, ממוצע הטמפרטורות נע בין 20–24 מעלות צלזיוס וכמות המשקעים נעה בין 900 ל-130 מ"מ בעונה הגשומה (אוקטובר-אפריל).
היסטוריה > השלטון הקולוניאלי

במאה ה-19 נוסדה מלאנז'ה על ידי מתיישבים פורטוגזים. סלילתה מסילת הברזל בין מלאנז'ה לבין הבירה לואנדה ברמות הפוריות, החלה ב-1885. בסביבת העיר השתרע אזור גידול הכותנה העיקרי של המושבה שהיה המניע להתפתחותה. העיר התפתחה באמצע המאה ה-19 כשוק פתוח ברמת אנגולה המרכזית. בהיותה בגובה של 1333 מטרים מעל פני הים, האקלים במלאנז'ה הוא טרופי יבשתי האידיאלי לסוגים מסוימים של גידולים חקלאיים. העיר התפתחה כמרכז חשוב לשירותי חקלאות, תעשייה ומסחר. ענפי היצור שלה הם: כותנה, טקסטיל, קפה, פירות ותירס. מבני הציבור בעיר כללו בית קולנוע, בית חולים, תחנת רכבת ושדה תעופה.
היסטוריה > לאחר קבלת העצמאות

נסיגת הפורטוגלים מאנגולה, קבלת העצמאות ולאחר מכן מלחמת האזרחים באנגולה בשנים 1975–2002 הקשו מאוד על ייצור הכותנה, הקפה והתירס. מלאנז'ה נהרסה חלקית במהלך מלחמת האזרחים אך מאמצי בניה מחדש בשנים שלאחר סיום המלחמה הצליחו להניע תהליך של פיתוח העיר וסביבותיה.
אתרים חשובים

ליד העיר נמצא הפארק הלאומי קנגנדלה (Cangandala) שהוקם על ידי השלטונות הפורטגזים ב-1970 לצורך הגנתה של אנטילופת הסוס הענקית (תת-מין של אנטילופת סוס שחורה) שנתגלתה ב-1963. מבני דת מרכזיים הם הכנסייה האוונגלית ב קווסואה (Quêssua), קברה של המלכה נזינגה (Nzinga) מהמאה ה-17 וקברו של ז'וזה דו טלאדו (José do Telhado), שהיה מעין רובין הוד מקומי בתקופה הקולוניאלית.
תחבורה

בתקופה הקולוניאלית הוקם בעיר שדה תעופה שכיום מתקיימות בו טיסות אל עיר הבירה לואנדה. סלילתה של מסילת הברזל בין לואנדה למלאנז'ה החלה בשנת 1885. לאחר מלחמת האזרחים הוחל בשיקום הקו ההרוס.
הערות שוליים

↑  Angola: Administrative Division (Provinces and Municipalities) - Population Statistics, Charts and Map
↑  Conservation of the critically endangered Giant Sable Antelope, Malanje Province, Angola, Whitley Fund for Nature, 2006
↑  Return to Malanje marks Angolan railway revival, Railwaygazette.com, 13 Jan 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564971205171  LCCN: n86129032  SUDOC: 145029751  VIAF: 132610824   WorldCat (עם VIAF): 132610824 
תחנת הרכבת החדשה במלאנז'ה
ישראל באולימפיאדת פריז (2024)

אולימפיאדת פריז הייתה האולימפיאדה ה-18 שבה השתתפה משלחת ישראלית מאז החלה ישראל את השתתפותה במשחקים האולימפיים בהלסינקי בשנת 1952. המשלחת הישראלית מנתה 88 ספורטאיות וספורטאים שהתחרו ב-15 ענפי ספורט. המשלחת התחרתה לראשונה בענף אופני מסלול. מנגד, המשלחת לא התחרתה בענף הרמת משקולות, לאחר ששלחה נציגים לענף זה בשני המשחקים האולימפיים האחרונים. נציגי המשלחת שבו להתחרות בענפי הכדורגל והסיף לאחר שנציגים ישראלים לא העפילו אליהם מאז אולימפיאדת מונטריאול (1976) ואולימפיאדת בייג'ינג (2008), בהתאמה. הג'ודוקא פיטר פלצ'יק והשחיינית אנדראה מורז נשאו את דגל ישראל בטקס הפתיחה. בטקס הנעילה, קפטנית נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית, רומי פריצקי, וגולש הרוח תום ראובני נשאו את דגל ישראל.
אלו המשחקים שבהם זכתה המשלחת הישראלית במספר מדליות הגדול ביותר מאז החלה להשתתף. ישראל זכתה בשבע מדליות: אחת מזהב, חמש מכסף ואחת מארד. בענף השיט, תום ראובני זכה במדליית זהב בתחרות גלישת רוח, עשרים שנה לאחר שמאמנו גל פרידמן זכה במדליית הזהב באולימפיאדת אתונה (2004); שרון קנטור זכתה במדליית הכסף בתחרות גלישת רוח; ענבר לניר ורז הרשקו זכו כל אחת בנפרד במדליית כסף בענף הג'ודו, והשוו להישג השיא של יעל ארד מאולימפיאדת ברצלונה (1992); ארטיום דולגופיאט זכה במדליית הכסף במכשיר הקרקע בענף התעמלות מכשירים; נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית זכתה במדליית כסף בקרב רב קבוצתי ופיטר פלצ'יק זכה במדליית הארד בענף הג'ודו. זאת הפעם הראשונה בה המשלחת הישראלית זוכה במדליה בכל אחד משלושת המקומות הראשונים במהלך אולימפיאדה אחת.