stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אקסיות לכל הרוחות
ביקורות

הסרט קיבל ביקורות מעורבות עד שליליות. מאיר שניצר כתב: "הסרט מתגלגל הלאה כסדרה של סצנות חסרות טעם, שהאלמנטים הבולטים בהן הם שנאת נשים, לעג לאופני החשיבה שלהן ומתן מעמד אלוהי לפאלוס הזכרי הנשגב."
אורון שמיר כתב באתר "הארץ": "מתיו מקונוהי בפרודיה עצמית, אם מתעלמים מהפתיחה המשמימה וצחנת השוביניזם שנודפת ממנו, “אקסיות" הוא דווקא סרט סביר ומשעשע". מאיר שניצר הוסיף "הסרט מתגלגל הלאה כסדרה של סצנות חסרות טעם, שהאלמנטים הבולטים בהן הם שנאת נשים, לעג לאופני החשיבה שלהן ומתן מעמד אלוהי לפאלוס הזכרי הנשגב."
הערות שוליים

↑  אורון שמיר, "אקסיות לכל הרוחות": מתיו מקונוהי בפרודיה עצמית, באתר הארץ, 2 ביולי 2009
↑  מאיר שניצר, ביקורת על "אקסיות לכל הרוחות", באתר אידיבי
הטבח בבארי

| חלק מטבח שבעה באוקטובר, מלחמת חרבות ברזל |
| --- | --- |

מתנדבי זק"א מסייעים בפינוי גופות מהטבח בקיבוץ
 תאריך:  7 באוקטובר 2023
 תאריך עברי:  כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד
 מקום:  בארי, ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°25′26″N 34°29′23″E﻿ / ﻿31.423888888889°N 34.489722222222°E﻿ / 31.423888888889; 34.489722222222
 סוג:  פיגוע ירי, פיגוע דקירה, אונס
 נשק:  רובי סער, רקטות RPG, רימוני יד
 הרוגים:  101 אזרחים (כולל חברי כתת-הכוננות של הקיבוץ). 31 הרוגים מקרב כוחות הביטחון. מהם 19 חיילים ו-8 שוטרים
 חטופים:  30 מבארי + 2 נוספים (21 שוחררו)
 פצועים:  לא ידוע
 מבצע:  חמאס חמאס  החזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין החזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין
 מספר מפגעים:  כ-340 מחבלים פלסטינים
 מפגעים הרוגים:  108
 מניע:  טרור פלסטיני
  (למפת מערב הנגב מוגדלת) בארי(למפת מערב הנגב רגילה) בארי(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בארי(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בארי he
 
הטבח בבארי היה טבח שביצע ארגון הטרור חמאס בבוקר 7 באוקטובר 2023, שמחת תורה ה'תשפ"ד, בקיבוץ בארי הסמוך לרצועת עזה, כחלק ממתקפת הפתע על ישראל. בטבח נרצחו 102 מחברי הקיבוץ ונחטפו לרצועת עזה 30. בקרב נהרגו 4 מחברי כיתת הכוננות של הקיבוץ בהם הרבש"ץ, 19 לוחמי צה"ל, 8 שוטרי משטרת ישראל ו־108 מחבלים. בעקבות הטבח בקיבוץ ובשאר יישובי העוטף נפתחה מלחמת חרבות ברזל.
רקע

קיבוץ בארי הוקם בשנת 1946 כחלק מתוכנית 11 הנקודות, שמטרתה הייתה הכללת אזור הנגב בתוך גבולותיה העתידיים של המדינה היהודית העתידית.
שוכן כ-4 קילומטר מזרחית לרצועת עזה. ויום לפני הטבח ציין 77 שנים להיווסדו.
בשנים שלפני הטבח אוכלוסיית הקיבוץ מנתה כ-1,200 תושבים, והוא היה הקיבוץ הגדול ביותר בעוטף עזה.
בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 329 חיילים, 58 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי.
הטבח

ב-7 באוקטובר בשעה 6:56 בבוקר, עם תחילת מתקפת הפתע, נכנסו לקיבוץ בארי יותר ממאה מחבלי חמאס חמושים בתחמושת רבה, לאחר שפרצו את המכשולים הישראליים בגבול מול רצועת עזה. תוך זמן קצר, ארגון טרור פלסטיני נוסף, החזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין, הודיע כי גם אנשיו (המאורגנים בזרוע צבאית שכינוייה "גדודי ההתנגדות הלאומית") נלחמים בכוחות צה"ל בבארי. לפי כיתת הכוננות, הם חדרו לקיבוץ משלושה מוקדים שונים – מהשער הקדמי, מהשער האחורי ומפרצה נוספת שיצרו בגדר. הנרצחת הראשונה בטבח בבארי הייתה עופרה קידר, בת 70, תושבת הקיבוץ שטיילה בטבע ליד בארי ונרצחה על ידי מחבלי הנוח'בה. גופתה נחטפה לרצועת עזה.
5 מתוך 11 מחברי כיתת הכוננות של הקיבוץ נהרגו. בהמשך נהרגו גם כוח ראשון, של לוחמי גדוד 13 ושוטרי משטרת ישראל, שהגיע ללחום נגד המחבלים. לאחר שכבשו את הקיבוץ במלואו, עברו מחבלי חמאס מבית לבית, בניסיון לפרוץ לבתים וללכוד את האנשים שבתוכם. הם ירו על מבנים והציתו אותם כדי לאלץ את תושביהם לצאת מהבית ואז ירו בהם למוות, וכך רצחו לפחות 98 מתושבי המקום. בין הנרצחים היו גם נשים, ילדים וקשישים, הצעירה בהם היא התינוקת מילה כהן בת ה-10 חודשים (והיא גם אחת משלושת התינוקות שנרצחו בטבח ה-7 באוקטובר כולו), והמבוגרת בהם היא חנה קריצ'מן בת ה-88. מבין 102 נרצחים, 82 הם אנשי הקיבוץ, 2 עובדות זרות מהפיליפינים ו-2 עובדות זרות מסרי לנקה שעבדו בסיעוד. אל המחבלים התלוו צוות צילום ועיתונאי, אשר תיעדו את המעשים והיללו אותם כ"ניצחון פלסטיני". ברשתות החברתיות פורסמו סרטוני תיעוד מתוך הקיבוץ המראים תושבים מובלים יחפים וכפותים בידי מחבלי חמאס.
המחבלים תקפו בין היתר כוחות רפואה במרפאת השיניים של הקיבוץ בה רוכזו פצועים רבים. לאחר לחימה ממושכת מול חברי כית הכוננות, פרצו המחבלים למרפאה ורצחו בה בין היתר את ד"ר דניאל לוי ואת הפרמדיקית עמית מן.
בנוסף למקרי הרצח הרבים, כללה המתקפה גם מקרים של אונס, התעללות מינית והתעללות בגופות.
נוסף על הטבח, 30 מהתושבים והאורחים בקיבוץ נחטפו על ידי מחבלי חמאס לשטח רצועת עזה. מספר חטופים נרצחו בידי החמאס: יהודית ווייס, שגופתה אותרה בידי חטיבה 7 בסמוך לבית החולים שיפא, עופרה קידר, סהר ברוך שנהרג במהלך ניסיון חילוץ, איתי סבירסקי ויוסי שרעבי, אילן וייס, מני גודארד, ודרור אור.
על פי עדויות כוחות זק"א, רוב מעשי הרצח נעשו בירי ובשריפת אנשים חיים. ניכר שהרבה מגופות ההרוגים הושחתו, כולל תיאורים קשים של עריפת ראשים, שיסוף גרונות ושריפת גופות. לדברי גל כהן, מזכיר הקיבוץ, מספר הילדים שנרצחו ב-7 באוקטובר בקיבוץ בארי היה הגבוה מבין יישובי העוטף שנערך בהם טבח.
אחד מניצולי הטבח סיפר כי הקיבוץ "נחרב לחלוטין". בתים רבים בקיבוץ נחרבו ונשרפו, בין היתר חרבה גלריה בארי.
הטבח > ביזה

מצלמות האבטחה של הקיבוץ תיעדו אזרחים פלסטינים, בהם נערים, נכים וזקנים, פושטים על הקיבוץ לאורך בוקרו של 7 באוקטובר, ובוזזים מכל הבא ליד, כמו אופניים, טלוויזיות וחפצים אחרים. הבוזזים אף ניסו לבזוז טרקטור של הקיבוץ.
הקרב והחילוץ

הכוח הראשון שהגיע לקיבוץ כלל 5 שוטרים שעבדו במסיבת הנובה הסמוכה בשעה 7:00 בבוקר. לאחר קרב של כחצי שעה ולאחר שאזלה התחמושת, הם עזבו כדי להתחמש בתחנת משטרת אופקים. לאחר מכן הגיע צוות כוננות מיחידת שלדג שנחת במסוק בשעה 8:37 והחל להילחם. בשעות הבוקר המוקדמות נהרג לוחם שלדג רס"ל אהד כהן ושניים נפצעו, לכן החליט צוות הכוננות של שלדג לסגת ולהתמקד בהגנה על שער הקיבוץ מפולשים נוספים. אחריהם הגיעו לקיבוץ לוחמי סיירת מטכ"ל. היחידה באה עם הרבה כוחות ששינה את מאזן כוחות צה"ל בקיבוץ. כמה שעות לאחר הכניסה נפל הלוחם מהיחידה סגן נוה לקס בקרב להגנת תושבי בארי. לאחר מכן הגיעו לקיבוץ כוחות גם מיחידות נוספות: טנקים מגדוד 53 מחטיבה 188 בפיקודו של סא"ל סלמאן חבקה, שייטת 13, יהל"ם, גדוד 890, יחידת הלוט"ר, סיירת צנחנים, יחידה 504, ימ"מ, כוח משירות בתי הסוהר סיירת חרוב, יחידת דובדבן, חטיבת החילוץ וההדרכה, יחידת מתפ"א של משטרת ישראל, פחת"ק 932 תחת פיקוד גדוד 74 לוחמי חטיבת הצנחנים, פלוגת שריון מגדוד 363 של חטיבת הראל ועוד. הכוחות הללו, בפיקודו של תא"ל ברק חירם, טיהרו את הקיבוץ ממחבלים, בהם כאלה שהתבצרו בכמה מתחמים, בלחימה קשה, שנמשכה עד 9 באוקטובר בצהריים.
הקרב הקשה נגד המחבלים נמשך בכל רחבי הקיבוץ וכן חילוצם של מאות מתושבי הקיבוץ שהיו נצורים בבתיהם, רבים מהם פצועים. הקרב הסתיים סופית רק ביום שני בצהריים.
הקרב והחילוץ > צוות אלחנן

סרן (מיל') אלחנן מאיר קלמנזון, איש מוסד (בנו של הרב בנימין קלמנזון), הגיע באופן עצמאי מעתניאל לבארי יחד עם אחיו מנחם, ובהמשך הצטרף אליהם אחיינו איתיאל. הם חילצו בג'יפ ממוגן במשך כ־15 שעות מעל 100 מתושבי הקיבוץ. לקראת סוף החילוץ נהרג אלחנן מאש מחבלים.
בקרב זה נהרג גם סא"ל אלי גינסברג, שהיה מפקד יחידת הלוט"ר. במקביל, בעודו מטפל בפצוע שנפצע קשה, נהרג לוחם שייטת 13 רס"ל אופק רוסו.
במפגש בין חברי הקיבוץ למשפחת קלמנזון לאחר הטבח בבארי, צוטט מכתבה של חברת הקיבוץ:
"...אלחנן חילץ אותנו מחלון הממ"ד, כשהבית בוער...אחרי שעות ארוכות של מצוקה, הוא הגיע כמו מלאך ומיד נסך בנו ביטחון. הפנים שלו יישארו חקוקים בלבי לעד..."
הקרב והחילוץ > צוות גולד

רמי גולד, צנחן לשעבר, יליד 1954, במקור מקריית טבעון וחבר קיבוץ בארי, יצא עם תחילת הלחימה אל מרפאת הקיבוץ כדי לסייע שם. הוא התבקש לחלץ את חברו הפצוע חגי אבני
.
גולד, בן 70, יצא מביתו ללא נשק, חרף העובדה שבמשך שנים רבות היווה חלק פעיל בכיתת הכוננות של הקיבוץ. גולד לקח את הנשק והאפוד הקרמי של פצוע והרוג שהיו במרפאה.
במהלך ניסיון החילוץ ותחת אש כבדה, ובעוד חגי אבני נפטר בידיו של גולד,
חבר האחרון אל האלוף במיל, יוסי בכר, גם הוא חבר קיבוץ בארי.
בכר וגולד גילו אומץ לב יוצא דופן במהלך מתקפת הטרור על הקיבוץ. השניים תפסו עמדת צליפה במרפסת בית בשכונת הוותיקים ובמשך כ-12 שעות ועד ערב ה-7.10, ניהלו קרב עיקש מול עשרות מחבלים, כשבידיהם שני רובים ואקדח, וכששניהם פצועים בדרגות פציעה שונות מרסיסי רימוני יד שהושלכו לעברם.
גולד ובכר נלחמו עד הכדור האחרון שהיה ברשותם, ובשעות אחה"צ חבר אליהם כח צה"לי וצייד אותם בתחמושת, מים וטלפון ליצור קשר עם משפחתם.
במהלך הלחימה, הרגו גולד ובכר שישה עשר מחבלים, וסייעו בהגנה על תושבי הקיבוץ ובלימת הטבח.
רק לעת ערב, לאחר הגעת כוחות צה"ל, התפנו השניים לטיפול רפואי בשל פציעותיהם. מאז האירוע, שב רמי גולד לפעילות בכיתת הכוננות של הקיבוץ ומסייע בשיקום הקהילה, ויוסי בכר חזר לשירות צבאי כסגן מפקד פיקוד דרום, והשתתף בתכנון ובפיקוד של התמרון היבשתי שביצעו כוחות הפיקוד ברצועת עזה.
הקרב והחילוץ > כיתת הכוננות של הקיבוץ

חברי כיתת הכוננות טענו שעל אף שהם נמצאים ארבעה קילומטרים מגבול עזה, הדיווח על כניסת מחבלים לישראל התקבל לאחר יותר מחצי שעה, ולכן לא התארגנו בהתאם. אחד מחברי כיתת הכוננות של הקיבוץ טען כי כאשר פונה פצוע בסוף היום ראה מאות חיילים שהתארגנו לכניסה ללוחמה מחוץ ליישוב ולא פעלו באופן מהיר דיו להציל חיים.
בסך הכל נהרגו בקרב 4 מלוחמי כיתת הכוננות של הקיבוץ בהם הרבש"ץ אריק קראוניק, 19 לוחמי צה"ל, ו-8 שוטרי משטרת ישראל. כמו כן, חוסלו 108 מחבלים. רק בערבו של 9 באוקטובר הסתיימה מלאכת פינוי הגופות בידי זק"א.
הקרב והחילוץ > פרשת בני הערובה

באחד הבתים התבצרו כ-40 מחבלים שלקחו כבני ערובה 14 מאנשי הקיבוץ ואורחיהם, אותם תכננו לחטוף לעזה, תוך שהם משתמשים בהם כמגן אנושי. במקום התפתח קרב בין כוחות ימ"מ וצה"ל לבין המחבלים, ובשלב מסוים נטל תא"ל ברק חירם, מפקד אוגדה 99, את הפיקוד על הקרב. במקביל התנהל משא ומתן בין הכוחות לבין המחבלים, במהלכו נכנע מפקד חוליית המחבלים והסגיר את עצמו לכוחות יחד עם אחת מבנות הערובה. על פי תחקיר שפורסם בניו יורק טיימס, לקראת ערב התנהל ויכוח בין מפקד צוות הימ"מ שסבר שייתכן שמחבלים נוספים ייכנעו, לבין תא"ל חירם שביקש לסיים את הקרב לפני רדת החשיכה. אל"ם אשי, קצין אג"מ של אוגדה 99 הסביר בראיון שבמצב הכאוס שהיה בקיבוץ באותן שעות: "החשש היה שבחסות החושך, המחבלים יצליחו לצאת מהבית ולהרוג אזרחים נוספים". לאחר שהמחבלים ירו רקטת RPG לעבר הכוחות, הורה תא"ל חירם לצוות טנק צה"לי שהגיע למקום לירות על הבית, וצוות הטנק ירה שני פגזים לתוך הבית. הקרב הסתיים במותם של 12 מבני הערובה וכל המחבלים ששהו בבית. שתי בנות ערובה שרדו. לפי תחקירים שונים, ובהם התחקיר הצבאי - כנראה שרוב בני הערובה לא נהרגו על ידי הפגזים, אלא נרצחו בידי המחבלים בנשק קל בטרם נורו פגזי הטנק.
בעקבות הטבח

חברי הקיבוץ שניצלו פונו למלונות בים המלח. בהמשך הם מתוכננים להיקלט ביישוב זמני בקיבוץ חצרים, עד לשיקום הקיבוץ שחלקים גדולים ממנו חרבו בטבח. רבים מחללי הטבח הובאו לקבורה זמנית בקיבוץ רביבים.
כשבוע לאחר הטבח, תושבי הקיבוץ הפעילו מחדש את מפעל דפוס בארי. כחודש וחצי לאחר הטבח, החלו חקלאי הקיבוץ לזרוע חיטה בכ-3,000 דונם משדות הקיבוץ.
אישים מרחבי העולם הגיעו לבקר בקיבוץ לאחר הטבח. בהם משלחת דיפלומטים, ראש ממשלת ספרד פדרו סנצ'ס, ושר החוץ הבריטי, דייוויד קמרון שכתב בעקבות הביקור: "הבוקר ביקרתי בקיבוץ בארי, אחת הקהילות שניזוקו ממתקפת הטרור המזעזעת שספגה ישראל ב-7 באוקטובר. רציתי לבוא לכאן כדי לראות זאת בעצמי. שמעתי וראיתי דברים שלעולם לא אשכח." ב-27 בנובמבר ביקר במקום נשיא גרמניה, פרנק-ואלטר שטיינמאייר, שביקר במקום יחד עם נשיא המדינה, יצחק הרצוג ואמר בין השאר: "לא קל למצוא את המילים לתאר את מה ששמענו מאלו שיודעים ומאלה שהיו עדים למעשים, לרציחות, להרג ולאונס של חמאס כאן ב-7 באוקטובר". הוא הודיע על כוונת גרמניה לתרום לשיקום גלריה בארי שחרבה בטבח.
חברי הקיבוץ הקימו אתר אינטרנט אשר מרכז את סיפורי הנרצחים.
נשיא המדינה יצחק הרצוג, כתב אות בספר תורה, לזכרו של אלחנן קלמנזון וכמחווה לגבורתו, הוכנס ספר התורה, על ידי חברי הקיבוץ, לבית הכנסת בבארי.
ב-24 באוקטובר סיכל צה"ל את עבד אל-רחמאן, סגן מפקד גדוד נוציראת, שהשתתף בטבח בבארי.
במרץ 2024 החליט שר החינוך יואב קיש להעניק את פרס ישראל בתחום תקומה וגבורה אזרחית ל"צוות אלחנן" בעקבות גבורתם בקרב בבארי. בנימוק למתן הפרס נכתב: "מנחם קלמנזון, אחיו אלחנן הי"ד, ואחיינם איתיאל זוהר יצאו מביתם בעתניאל, בשמחת תורה, להציל חיים של תושבי היישובים בעוטף עזה. על אף שאמרו להם שהם לא נצרכים, הם הגיעו לקיבוץ בארי ונכנסו פעם אחר פעם אחר פעם במשך שעות ארוכות לתוך הקיבוץ המותקף וכך הצילו עשרות מתושבי הקיבוץ. בבית האחרון אליו נכנסו, ארב מחבל שירה והרג את אלחנן קלמנזון הי"ד, אחיו של מנחם".
ביולי 2024 פורסם כי סיפורו של צוות אלחנן ישולב בתוכנית הלימודים של משרד החינוך החל משנת הלימודים תשפ"ה.
לאחר הטבח הנצחה בתרבות

בנובמבר 2023 הוצגה במוזיאון מקסי ברומא, תערוכת "תשעים וחמישה אחוזים גן עדן, חמישה אחוזים גיהנום" אותה אצרה נספחת התרבות בשגרירות ישראל באיטליה, ד"ר מאיה קציר. בתערוכה הוצגו עבודות וידאו שהוצגו במשך השנים בגלריה בארי, ומראות את מציאות החיים בקיבוץ בארי ויישובי בעוטף בצל איום הטרור מעזה.
ב-30 בנובמבר 2023 נפתחה תערוכה "בארי" של מוזיאוני חיפה במוזיאון העיר חיפה. התערוכה כוללת צילומים של קיבוץ בארי שצולמו לאחר הטבח, צולמו על ידי הצלם החיפאי מיכה בריקמן. בריקמן פגש את מפוני קיבוץ בארי במלון בים המלח, ולאחר מכן נסע לקיבוץ ותיעד את המראות בקיבוץ לאחר הטבח והשריפות. בפתיחת התערוכה נכחו גם משפחות מבארי שהתערוכה נעשתה בתיאום איתם. נאמו בפתיחה עינת קליש רותם ראש העיר חיפה שסיפרה שמשפחתה במקורה היא מבארי, יותם יקיר מנהל מוזאוני חיפה, הצלם מיכה בריקמן, נציגת קיבוץ בארי אורית כהן, ויפעת אשכנזי אוצרת התערוכה. התערוכה כולל דלת מתכת של ממ"ד שנפרצה, ומיצג במרפסת הכניסה, וכן צילומים של 360 מעלות, שניתן לראותם בעמדות צפייה מיוחדות.
בדצמבר 2023 נפתחה במשכן לאומנות עין חרוד התערוכה "חרדת קיבוץ" המציגה את עבודותיו של האמן הרן כסלו תושב קיבוץ בארי. בתערוכה זו ציורים מהשנתיים האחרונות, שבהם צייר את הנוף של בארי ואת החרדה והסכנה שבעבעו מתחתיו, את היופי שהסווה את הפחד שרחש כל הזמן. כסלו ומשפחתו שרדו את הטבח שביצע חמאס בקיבוץ, והציורים ששרדו את המתקפה חולצו מהסטודיו בקיבוץ שבועות לאחר מכן.
בעקבות הטבח בבארי כתב יגל הרוש את "קינת בארי" ללחן יהודי-מסורתי.
תחקיר צה"ל על הקרב בבארי

ב-11 ביולי 2024 פרסם צה"ל את תחקיר הקרב על קיבוץ בארי ב-7 באוקטובר. התחקיר התנהל בהובלת האלוף במיל' מיקי אדלשטיין. מהתחקיר עולות מסקנות קשות בדבר התנהלות חלק מהכוחות הלוחמים שהגיעו בשעות הראשונות לקיבוץ. כוחות שהגיעו נסוגו מיד אחרי ההתקלות הראשונה ולא חתרו למגע, מה שהביא לכך שבמשך שבע שעות חברי כיתת הכוננות נלחמו לבדם נגד מאות מחבלים. עוד עולה שכיתת הכוננות של קיבוץ בארי הצליחה למנוע מהמחבלים להסתער על שאר הקיבוץ, מעבר לשכונות המערביות, ובכך מנעו קורבנות נוספים. התחקיר פורסם באתר צה"ל.
התחקיר ביקר את התנהלות לוחמי שלדג אשר לאחר ההתקלות הראשונית נסוגו וביצעו מארב על שער הקיבוץ כדי למנוע כניסה של מחבלים נוספים במקום לחתור למגע ולהמשיך להילחם ביחד עם כיתת הכוננות בהגנה על האזרחים. ביקורת זו עוררה כעס בקרב לוחמי שלדג. סא"ל במיל' רוני אליאב, יוצא סיירת מטכ"ל ושלדג כתב בעמוד הפייסבוק שלו כי בין 9 בבוקר ועד 13:30 היחידים שנלחמו בבארי היו 11 לוחמי שלדג. בשעה 12:30 כמעט ולא נשארה להם תחמושת. קצינים ביחידה מובחרת אחרת, לגביה נטען כי חייליה המתינו כשעה מחוץ לקיבוץ וחיכו למפקד שיגיע, הכחישו זאת נמרצות ואמרו כי אלוף במיל' מיקי אדלשטיין, עורך התחקיר על בארי, כלל לא דיבר איתם. בפגישה עם מפקד חיל האוויר אמרו לוחמי שלדג: "לא נטשנו את הקיבוץ, התחקיר שפורסם שקרי. אחרי היתקלות של הכוח עם נפגעים, הלוחמים התמקמו במקום אחר, הקימו מארבים ליד השער וחיסלו עשרות מחבלים. זה שקר להגיד שהלוחמים לא חתרו למגע". מפקד חיל האוויר אמר כי הוא מגבה אותם ויפעל לשנות את התחקיר שפורסם.
לקריאה נוספת

אילן כפיר, אוגדת עזה נכבשה, ידיעות ספרים, 2024, הפרק "בארי: הגדול מכולם – הנפגע מכולם", עמ' 118–131
נוירולוגיה

מוח אנושי
הנוירולוגיה (הלחם בסיסים מיוונית: νεῦρον – נוירון – תא עצב ו-λογία – לוגיה – תורה. על פי האקדמיה ללשון העברית: נֵירוֹלוֹגְיָה היא חֵקֶר הָעֲצַבִּים) היא ענף ברפואה, העוסק באיבחון, טיפול, וחקר מחלות, נכויות והפרעות הקשורות במערכת העצבים המרכזית וההיקפית, כולל מחקר תהליכי עיבוד המידע במוח.
אבחון נוירולוגי

לצורכי הערכה ואבחון של מחלות מערכת העצבים, עושה הנוירולוגיה שימוש במגוון כלים, כגון: בדיקה נוירולוגית, מכשור דימות מוחי, מבחנים קוגניטיביים, בדיקות שינה, בדיקות דם ובדיקת הנוזל המוחי-שדרתי.
הבדיקה הנוירולוגית היא בדיקה גופנית של תפקודי מערכת העצבים, המתבצעת לאחר אנמנזה ראשונית ובדיקות גופניות כלליות אחרות לפי הצורך. בדיקה נוירולוגית מלאה כוללת את המרכיבים העיקריים הבאים: מצב הכרה וקוגניציה, מערכת החישה, העצבים הקראניאלים, תנועה ויציבה, תפקודי המח הקטן (מוחון / צרבלום), רפלקסים, וסימנים מנינגיאלים (של קרומי המח). ממצאים קליניים בבדיקה זו יצריכו בדיקות עומק ספציפיות או הפניה להתמחויות נוספות. הבדיקה הנוירולוגית יעילה הן במצבי חירום והן בהערכה במרפאה.
שיטות הדימות נותנות תמונה של המוח, הן מבני והן תפקודי, באופן לא פולשני. בדיקות אלה כוללות, בין היתר, טומוגרפיה ממוחשבת (CT) וכן טומוגרפיה ממוחשבת של כלי הדם (סיטי אנגיוגרפיה), דימות בתהודה מגנטית (MRI) ודימות תפקודית בתהודה מגנטית (fMRI), אלקטרואנצפלוגרם (EEG) שהיא בדיקת הפעילות החשמלית של המח, ועוד. לצורך בדיקת מחלות ובעיות אחרות שמפריעות יותר לתפקוד הנפשי-בסיסי או שהן בעלות השלכה קוגניטיבית עזה יותר, הנוירולוגיה עושה שימוש בהערכה נוירופסיכולוגית, אם כי הנוירופסיכולוג אינו חייב להיות בעל הכשרה של רופא. מבחנים נוירופסיכולוגיים עשויים להינתן גם על ידי פסיכולוג מומחה בנוירופסיכולוגיה, ולצורכי מחקר גם על ידי אחרים שהוכשרו לכך (כמו מדעני מוח). מבחנים כאלה הם למשל סוללת הבחינות לוריא נברסקה, או סוללת הלסטד-רייטן.
כמו כן עושה הנוירולוגיה שימוש נרחב בבדיקת כימיה של הדם או בבדיקה של הנוזל המוחי-שדרתי אשר נלקח מעמוד השדרה בניקור מותני. בדיקות אלה יכולות להעיד על חוסר איזון כימי הנגרם ממחלות נוירולוגיות מסוימות.
תת התמחויות בתחום

תתי ההתמחויות העיקריות בתחום הן:
נוירולוגיה וסקולארית / שבץ מוחי
הפרעות תנועה
נוירו–אימונולוגיה
נוירולוגיה קוגניטיבית
אפילפסיה
רפואת כאב
מחלות עצב ושריר
נוירו–אונקולוגיה
הפרעות נוירולוגיות

הפרעות נוירולוגיות הן הפרעות המשפיעות על תפקוד מערכת העצבים המרכזית (המורכבת מהמוח ומחוט השדרה), וכן מחלות של מערכת העצבים ההיקפית.
מחלות נוירולוגיות > חלוקת מחלות נוירולוגיות בהתאם לגורמיהן

מחלות אוטו־אימוניות של מערכת העצבים – קבוצת מחלות שבהן הפגיעה במערכת העצבים או השרירים נגרמת ממנגנון דלקתי, ובעיקר ממנגנון אוטו־אימוני שבו מערכת החיסון תוקפת מרכיבים שונים של הגוף. דוגמאות למחלות כאלה הן טרשת נפוצה, מיאסטניה גרביס, פולימיוזיטיס, תסמונת גייאן-בארה, CIPD (Chronic inflammatory demyelinating polyneuropathy).
הפרעות תנועה – קבוצת מחלות שבהן הפגיעה היא במערכת הבקרה של תנועות הגפיים והגוף. בשל הפגיעה הזאת מתפתחות הפרעות תנועה שבאות לידי ביטוי בתופעות הבאות: נוקשות, רעד, איטיות, הפרעות הליכה ותנועות לא רצוניות. דוגמאות למחלות האלה הן מחלת פרקינסון, דיסטוניות, כוריאה וטיקים.
אפילפסיה – קבוצת מחלות שבהן התפרקות חשמלית פתאומית במוח גורמת לפרכוסים, לאובדן הכרה, לבלבול או לאובדן זמני של תפקודי מוח.
מחלות צרברו־וסקולריות – קבוצת מחלות שפוגעות בכלי הדם במוח וגורמות לאירועים מוחיים (שבץ). האירוע המוחי יכול להתרחש בעקבות חסימה של כלי דם (למשל, בגלל קריש דם או טרשת עורקים) או בעקבות דימום מכלי דם אל תוך רקמת המוח (למשל, בגלל לחץ דם גבוה).
מחלות נוירו־מוסקולריות – קבוצת מחלות הפוגעות במערכת העצבים ההיקפית, בשרירים ובחיבור ביניהם. הקבוצה הזאת כוללת מחלות מטבוליות שונות – גנטיות ונרכשות, ניווניות ודלקתיות. דוגמאות למחלות מהקבוצה הזאת: מחלות הנוירון המוטורי (ALS), נוירופתיות שונות ודיסטרופיות שרירים.
הפרעות התנהגות על רקע נוירולוגי – מדובר בסדרה ארוכה של הפרעות קוגניטיביות ומנטליות ובהן הפרעות קשב וריכוז, הפרעות זיכרון, הפרעות דיבור, ליקויים בתפיסת המרחב, הפרעות בתכנון פעולה ובשיפוט סיטואציה ואלצהיימר.
כאבי ראש שייכים לתחום הנוירולוגיה – אם מדובר בכאב ראש ראשוני, כלומר כאב ראש שאינו סימפטום למחלה אחרת. כאבי ראש ראשוניים מתחלקים בעיקר למיגרנות ולכאבי ראש שנגרמים ממתח נפשי, אך יכולות להיות סיבות נוספות, שכיחות פחות, למשל תסמונת העצב המשולש (כאב חד וקצר בפנים שחוזר על עצמו שוב ושוב).
מחלות גנטיות, למשל תסמונת דאון. חלק ממחלות אלו מתבטאות כבר בלידה וחלק מתפתחות במשך החיים.
פגמים מולדים של מערכת העצבים הגורמים לפיגור שכלי, שיתוקים והפרעות תפקוד אחרות מולדות. שיתוק מוחין הוא דוגמה שכיחה לקבוצה זו.
מחלות כפיון (אפילפסיה) היכולות להיות ראשוניות או משניות למחלה מוחית אחרת.
מחלות חבלתיות – פגיעה חבלתית במערכת העצבים במשך חיי אותו אדם מהיותו ברחם אמו ולאורך כל חייו.
מחלות זיהומיות – גורמים מזהמים שונים (חיידקים, נגיפים, פרזיטים וכו') יכולים לפגוע במערכת העצבים למשל דלקת קרום המוח.
מחלות ניווניות של מערכת העצבים. אלו מחלות בהן חלקים של מערכת העצבים מתנוונים ונהרסים. רוב מחלות אלו עדיין נמצאות במחקר וסיבת הופעתן לא ברורה – למשל מחלת אלצהיימר או מחלת פרקינסון.
גידולים – באזורים שונים של מערכת העצבים יכולים להתפתח גידולים מסוגים שונים, שפירים או ממאירים.
מחלות משניות – מחלות שונות של האורגניזם כמו מחלות כלי דם, מחלות לב, תת-תזונה וכו', יכולות להתבטא גם בתסמינים בתחום הנוירולוגי. למשל, נוירופתיה היא תסמין נפוץ של סוכרת.
מחלות שינה – תהליך ומחזור השינה מתרחש בתוך המוח. סיבות שונות פנימיות וחיצוניות למוח יכולות לגרום להפרעה במחזור השינה כמו חוסר שינה או סהרוריות (סומנבוליזם).
כאב – הכאב קשור מאוד למערכת העצבים. הנוירולוגיה עוסקת רבות בחקר תהליך הכאב וטיפול בסוגי כאב ייחודיים כמו מיגרנה.
לקות קשב וריכוז וליקויי למידה – הפרעות אלו מטופלות בעיקר על ידי נוירולוגים של ילדים, אם כי ההפרעות קיימות גם במבוגרים.
חפיפה עם פסיכיאטריה

להפרעות נוירולוגיות יש לעיתים קרובות תסמינים פסיכיאטריים כמו הפרעות במצב רוח[דרוש מקור] ובעיות קוגניטיביות במחלת אלצהיימר ובמחלת הנטינגטון[דרושה הבהרה] ועוד דוגמאות. לפיכך, לעיתים קשה להבחין באופן ברור בין שני התחומים על בסיס ביולוגי.
למרות האמונה שהפרעות נפשיות הן למעשה הפרעות נוירולוגיות שמבטאות פגיעה במערכת העצבים המרכזית, באופן מסורתי הן מסווגות באופן נפרד ומטופלות על ידי פסיכיאטרים. במאמר סקירה מ-2002, כתב ד"ר ג'וזף מרטין, נוירולוג ודיקן בית הספר לרפואה של אוניברסיטת הרווארד: "ההפרדה בין שתי הקטגוריות היא שרירותית, ומושפעת לעיתים קרובות מאמונות ולא מתצפיות מדעיות מוכחות."
ראו גם

בדיקה נוירולוגית
נוירוכירורגיה
פסיכיאטריה
הערות שוליים

↑  Neurology | Brain Function, Nervous System & Neurosurgery | Britannica, www.britannica.com, ‏2024-06-20 (באנגלית)
↑  Mcdonnell, M. D., Ikeda, S., & Manton, J. H. (2011). An introductory review of information theory in the context of computational neuroscience. Biological Cybernetics, 105(1), 55-70.
↑  Mahsa Shahrokhi, Ria Monica D. Asuncion, Neurologic Exam, Treasure Island (FL): StatPearls Publishing, 2024
↑  מערכת האתר, פורסם דוח הוועדה לבחינת הנוירולוגיה בישראל הכולל המלצות להגדלת מס' הנוירולוגים, תקני מתמחים וואחיות וכא ביחידות שבץ מוחי, ועוד, באתר E-med.co.il | ערוץ החדשות הרפואיות של ישראל, ‏2022-05-17
↑  רון דבי, נוירופתיה: נמלים בקצות העצבים, באתר הארץ, 5 ביולי 2009
↑  "The integration of neurology, psychiatry, and neuroscience in the 21st century". The American Journal of Psychiatry 159 (5): 695–704. May 2002. doi:10.1176/appi.ajp.159.5.695. PMID 11986119.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565532305171  BnF: cb11932618p (data)  GND: 4041888-1  LCCN: sh85091139  LNB: 000055421  NDL: 00571041  NKC: ph123260 
בדיקת EEG (אלקטרואנצפלוגרם) במעבדה לצורכי מחקר קוגניטיבי התנהגותי.
E-Cat

אנרג'י קטלייזר (Energy Catalyzer), המכונה גם E-Cat, הוא מתקן המתיימר לפעול באמצעות היתוך קר, שהומצא על ידי הממציא אנדראה רוסי בתמיכתו של הפיזיקאי סרג'יו פוקרדי. פטנט איטלקי המתאר את המכשיר הוגש ואושר לאחר בחינה פורמלית אך לא טכנית, והוגדר כתהליך וציוד להשגת תגובות אקסותרמיות, במיוחד מניקל ומימן. רוסי ופוקרדי טענו שהמכשיר פועל באמצעות הזרמת מימןמחומם לאבקת ניקל, תהליך שלדבריהם גורם להמרת הניקל לנחושת וליצירת חום עודף.
המתקן היה נושא להדגמות ובדיקות מספר פעמים וזכה להתייחסות מצד אקדמאים ואחרים. לא נערכו בדיקות עצמאיות למכשיר, ולא פורסמו בדיקות מבוקרות בכתבי עת מדעיים. סטיב פדרסטון כתב ב-Popular Science שבקיץ 2012 "הטענות יוצאות הדופן" של רוסי לגבי ה-E-Cat "נראו כמופרכות לחלוטין".