stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גירוש ספרד
דרכי היציאה מחצי האי האיברי > לאימפריה העות'מאנית ולצפון אפריקה

הרוב המוחלט של המגורשים היגרו לצפון אפריקה ולארצות האימפריה העות'מאנית, בעיקר לארצות הבלקן והמזרח התיכון וכן לארץ ישראל. בארצות הבלקן התפתחו קהילות חשובות של מגורשים, ומהן התפרסמו רבנים, הוגים ומשוררים ידועי שם. מהם: רבי יוסף קארו, מחבר השולחן ערוך, ספר היסוד של הפסיקה היהודית; רבי אברהם זכות, רב ואסטרונום ידוע, וכרוניקן של היהדות. רבי יעקב בן חביב פרשן ומרבני ומנהיגי יהדות סלוניקי בדור הגירוש, ורבים אחרים.
במרוקו קיבל הסולטאן הווטאסי, מוחמד א-שייח', בזרועות פתוחות גלי הגירה גדולים של מגורשים שהתיישבו בכל ערי ממלכתו. בני התקופה כינו אותו "חסיד אומות העולם". בירתו, העיר פאס, הפכה ליעד הגירה לחכמים גדולים מספרד וממילא למרכז רוחני ואינטלקטואלי. בין החכמים הספרדים שהתיישבו בפאס היו: רבי משה חלאוה, רבי חיים גאגין, רבי דוד בן זמרה, אברהם סבע, רבי יעקב בירב, רבי יהודה בן שם טוב, רבי יהודה עוזיאל, רבי משה אבן זברה, רבי משה דאנון, רבי אברהם דיליאון, רבי נחמן אבן סונבאל, רבי יוסף מינדה, רבי יצחק בן יוסף נהון, רבי יוסף טובי, רבי שלמה אבוהב, רבי יהושע קורקוס ורבי שלמה אדרוטיל (אבי רבי אברהם אדרוטיל). המגורשים בפאס ובערים אחרות שמרו על ייחודם ועל מנהגיהם הדתיים, לשם כך הם חיו במסגרת קהילתית נפרדת – קהילות מגורשים. קהילות אלה התקיימו לצד קהילות התושבים. רבני ומנהיגי המגורשים השפיעו על כלל יהדות מרוקו ובמהלך השנים היטשטשו הגבולות בין הקהילות. המגורשים התאקלמו היטב במרוקו כבר בשנים הראשונות לאחר הגירוש. כמה מהם שימשו במשרות בכירות בממלכה, כמו משפחת הדיפלומטים פלאג'י, שמבניה נודע הדיפלומט דון שמואל פאלאג'י. וכן ידוע הדיפלומט הספרדי, רבי אברהם בן זמרה, שכיהן גם כרב העיר אספי.
מורשת יהדות ספרד

היהודים שגורשו מספרד נקראו בהמשך "ספרדים", ושמרו על המנהגים המיוחדים שהתפתחו בקהילה בספרד גם בארצות שאליהן היגרו. רבים מהם הוסיפו להשתמש בשפת הלאדינו (היהודית הספרדית). בהמשך התערבו בקהילות המקומיות בארצות מושבם תוך כדי הטמעת מנהגים ספרדיים רבים.
תוצאות הגירוש

גירוש ספרד שונה היה מגזירות קנ"א, שהוטלו על חלק מיהדות ספרד כמאה שנים קודם, בשנת 1391. הגירה זו של יהדות ספרד החלה בשל פרעות ביהודים. הפליטים היהודים, ואלה שהתנצרו למראית עין, היגרו לערים אחרות בספרד ולארצות מחוץ לספרד. הגירוש הרשמי מ-1492 הקשה על האנוסים לחיות כיהודים גם בשאר חלקי ספרד. תרמה לכך גם העובדה כי רבני הקהילות בחצי האי האיברי המשיכו לראות בהם יהודים לכל דבר למורת רוחה של האינקוויזיציה הספרדית והחילו על מי שנאנסו להמיר את דתם את ההלכות התלמודיות הקובעות כי ישראל "אף על פי שחטא ישראל הוא" (סנהדרין מד, א), וכן "אנוס הוא ואנוס רחמנא פטריה".
בספרות הרבנית, המעבר מתקופת הראשונים לתקופת האחרונים הוא תוצאה של צירוף מספר אירועים רבי משמעות שקרו בסוף המאה ה-15 ובתחילת המאה ה-16. אחד המרכזיים שבהם היה גירוש ספרד, שהביא לפיזור גדול של היהודים ברחבי אירופה וארצות האסלאם וביטל את המצב שהיה קיים בתקופת הראשונים עם שני מוקדים מרכזיים של יצירה תורנית: יהדות אשכנז ויהדות ספרד.
יש האומרים שגילוי אמריקה התאפשר במידה רבה עקב מעורבותם של יהודים ואנוסים במסעו של כריסטופר קולומבוס. אנוסים בורחים שלא הסתדרו עם חזרתם ליהדות בקהילות אחרות, היו גם ביסוד מהפכות מחשבתיות ומשיחיות, לדוגמה שלמה מולכו, ולאנוסים השבים היה גם חלק בתנועת השבתאות (באיזמיר ובסלוניקי), בתנועת הפרנקיזם וגם בתנועת הנאורות – דוגמת ברוך שפינוזה ואחרים.
בתאריך 22 בפברואר 1812 בוטלה האינקוויזיציה על ידי הקורטס הספרדי שישב בעיר קאדיס. היא הוחזרה על כנה בשנת 1815 ובוטלה שוב במרץ 1820 לאחר המהפכה הליברלית. ביטול הישגי המהפכה הליברלית בנובמבר 1823, היה צריך להחזיר את האינקוויזיציה הספרדית לפעולה, אולם האינקוויזיציה לא חזרה לפעול חרף תמיכתם של הגורמים השמרנים ובוטלה סופית בשנת 1834.
ב-17 בדצמבר שנת 1968, ארבע מאות ושבעים ושש שנים לאחר הגירוש, הכריזה ממשלת ספרד בטקס סמלי על ביטול צו הגירוש בבית כנסת במדריד.
ב-2012 הכריזה ספרד שהיא מאפשרת לכל יהודי עם שם משפחה ספרדי, או שיכול להוכיח שהוא נצר למשפחה ממוצא ספרדי, לקבל אזרחות ספרדית. בפברואר 2014 הודיעה ממשלת ספרד כי אישרה להגשה הצעת חוק (שטעונה אישור הפרלמנט), במטרה לאפשר לצאצאיהם של המגורשים לקבל אזרחות ספרדית, מבלי לוותר על אזרחות המדינה שבה הם מתגוררים. עם זאת, התיקון לחוק האזרחות הספרדי כולל תנאים רבים, בהם: מבחני שפה ומורשת בספרדית, הוכחת קשר היסטורי לקהילת המגורשים, וזיקה עכשווית לספרד. נכון למרץ 2017, עמדו רק 7 מתוך 885 ישראלים שביקשו לקבל דרכון ספרדי בתנאים אלה.
ראו גם

גזירות קנ"א
הטבלת יהודי פורטוגל לנצרות
עליית מגורשי ספרד
לקריאה נוספת

יצחק בער, תולדות היהודים בספרד הנוצרית, תל אביב: הוצאת עם עובד, 1965
בן-ציון דינור, תנועת עליה מספרד לארץ ישראל לאחר גזירת קנ"א, ציון ל"ב, תשכ"ז, עמודים 161–174
חיים ביינארט, יציאת אנוסים מחצי האי האיברי במאות הט"ז-הי"ז, בתוך: ראובן בונפיל, מריה מאיר מודנה, יוסף ברוך סרמוניטה, דניאל קארפי, ג'ורג'ו רומאנו (עורכים), ספר זיכרון לשלמה אומברטו נכון, קובץ מחקרים לתולדות היהודים באיטליה, ירושלים: הוצאת מוסד שלמה מאיר ומוסד רפאל קאנטוני, תשל"ח, עמודים 63–106
משה אורפלי ומ"א מוטיס-דולדר, עיון בנוסחי צו הגירוש הכללי מספרד ומחקרו, פעמים מ"ו–מ"ז, תשנ"א, עמודים 148–168
מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, גירוש ספרד 1492, דפוס דורות, 1992
הפזורה היהודית הספרדית אחרי הגירוש, מרכז זלמן שזר, 1992
חיים ביינארט, גירוש ספרד, הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, ירושלים, תשנ"ה 1994
עליזה מיוחס ג'יניאו, יהודים, אנוסים, ו"נוצרים חדשים" בספרד, תל אביב: אוניברסיטה משודרת, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1999
יום טוב עסיס ויוסף קפלן (עורכים), דור גירוש ספרד, קובץ מאמרים, מרכז זלמן שזר, ירושלים, תשנ"ט 1999
אריק שור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 בינואר 1956 (בן 68) 
 מדינה:  ישראל 
 
אריק שור (נולד ב-1956) הוא מנהל ישראלי.
ביוגרפיה

שור נולד וגדל בתל מונד, בן לגבריאלה ומיכאל שור. באוגוסט 1974 התגייס לצה"ל והתנדב לסיירת שקד. עבר מסלול הכשרה כלוחם וכן עבר קורס מ"כים חי"ר וקורס סיור. עם תום המסלול השתתף באימונים ובפעילות מבצעית במסגרת הסיירת. לאחר מכן יצא לקורס קציני חי"ר ועם סיומו שב לסיירת כמפקד צוות. עם הקמת יחידת שלדג בשנת 1977 נענה שור לבקשת מפקד היחידה, מוקי בצר, ושימש בה מפקד הפלוגה הסדירה הראשונה של היחידה, בין היתר במהלך מבצע ליטני. לקראת סיום המבצע ביצע כוח מן היחידה סיור לאיסוף מודיעין בקרבת העיירה חאצביא, מעבר לקווים בהם שלט צה"ל. הכוח נקלע למארב מחבלים ומטען חומר נפץ הופעל כלפי המשאית בה נסע הכוח. אחד ממפקדי הצוותים, שלמה נמרודי, נפצע קשה ואיבד את רגלו. שור פעל בקור רוח והצליח לחלץ את הכוח מהשטח בבטחה. בשנת 1991, לקח שור חלק במבצע ״שלמה״ להעלאת יהודי אתיופיה, אותו הובילה יחידת ״שלדג״ בפיקודו של מפקד היחידה דאז, בני גנץ. השתחרר בדרגת רס״ן.
לאחר שחרורו מצה"ל עבד כמאבטח באל על. בהמשך למד לתואר ראשון בהנדסת בניין ומדעי המחשב. שימש מנהל מפעל "יצחק" בתע"ש ולאחר מכן מנהל מפעל רבינטקס בטנסי. עם שובו לישראל נתמנה לסמנכ"ל תע"ש. לאחר מכן שימש מנכ"ל קניאל. החל מ-2005 שימש מנכ"ל חוגלה קימברלי. ב-2009 מונה למנכ"ל קבוצת תנובה הוא כיהן בתפקיד עד ינואר 2016, אז פרש מתפקידו במפתיע עקב חילוקי דעות עם בעליה הסינים החדשים של החברה. בדצמבר 2016 מונה שור ליו"ר חברת תדביק. בנובמבר 2017 פורסם כי שור מקים חברת שיווק מזון שתעבוד בשיתוף פעולה עם מעדני מיקי. החברה הפיצה את מוצרי מחלבת כפר תבור ומחלבות רמת הגולן, ובנובמבר 2019 הפסיקה את פעילותה.
בפברואר 2019 מונה ליו"ר חברת מוצרי מעברות. בנובמבר 2024 מונה ליו"ר חברת נובולוג.
הערות שוליים

↑  עמרי אסנהיים, קפטן יונס והנבוט, באתר nrg‏, 11 ביוני 2005.
↑  מוקי בצר, "לוחם חשאי", הוצאת כתר, 2015, עמודים 356-359.
↑  עמיר רפפורט וגיא לשם, הקלף הסודי של חיל האוויר, ידיעות אחרונות, 24 באפריל 1999
↑  יואב לימור ואלון בן-דוד, מקום שלישי: שלדג, באתר ynet, 14 בפברואר 2008
↑  איילה צורף, סיון קלינגבייל, אריק שור ימונה למנכ"ל חוגלה-קימברלי, באתר הארץ, 5 בינואר 2005
↑  עדי דברת-מזריץ, אריק שור מביא בכירים מחוגלה קימברלי לתנובה: רינת אשכנזי תמונה למנכ"לית תנובה שף, באתר TheMarker‏, 3 באוגוסט 2009.
↑  גולן חזני ונורית קדוש, אריק שור התעקש על שינויים בתנובה, הסינים בחרו לשלוח אותו הביתה, באתר כלכליסט, 17 בינואר 2016
↑  יש חיים אחרי תנובה: אריק שור מונה ליו"ר תדביק, באתר גלובס, 19 בדצמבר 2016
↑  מורן ישעיהו, חוזר לשוק: אריק שור בדרך להקמת חברה להפצת מזון, באתר ביזפורטל, 19 בנובמבר 2017
נורית קדוש, מנכ"ל תנובה לשעבר אריק שור מקים תאגיד מזון חדש, באתר כלכליסט, 19 בנובמבר 2017
↑  נווית זומר, שנתיים אחרי שהוקמה: אריק שור הקפיא את פעילות חברת המזון שלו עם איל ארד, באתר כלכליסט, 4 בנובמבר 2019
↑   עדי דברת, אריק שור מונה לתפקיד יו"ר חברת מוצרי מעברות הבורסאית, באתר TheMarker‏, 14 בפברואר 2019
↑  נווית זומר, הג'וב החדש של מנכ"ל תנובה לשעבר, באתר ynet, 7 בנובמבר 2024
משה רוטשילד

ערך זה עוסק ברופא, מייסד בית החולים מעיני הישועה. אם התכוונתם לאיש עסקים וסוחר נשק ישראלי, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  1929 שבט ה'תרפ"ט ציריך
 פטירה:  29 בספטמבר 2018 (בגיל 89 בערך) כ' בתשרי ה'תשע"ט בני ברק
 לאום:  יהודי
 תאריך עלייה:  1971
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת ציריך ועוד
 התמחות:  רפואת ילדים
 תפקידים:  מייסד ונשיא המרכז הרפואי מעיני הישועה, ומנהלו הראשון
 פרסים והוקרה:  אות "מגן שר הבריאות" 2010
משה רוטשילד (שבט ה'תרפ"ט, 1929 – כ' בתשרי ה'תשע"ט, 29 בספטמבר 2018) היה רופא חרדי ישראלי, מייסד ונשיא בית החולים מעיני הישועה בבני ברק, ומנהלו הראשון.
ביוגרפיה

נולד בציריך ליוסף ושרה רוטשילד, ילידי דרום גרמניה. אח לעשרה. נכד של הרב ארנסט וייל, מראשי הקהילה היהודית באלזס, וצאצא למשפחת רוטשילד. למד בתלמוד תורה בציריך. בישיבתו של הרב יצחק דוב קופלמן בלוצרן, ובהמשך בישיבת עץ חיים במונטרה. היה פעיל בתנועת צא"י בעירו.
למד רפואה באוניברסיטת ציריך, בפריז ובמקומות נוספים. התמחה ברפואת ילדים במספר בתי חולים בפריז. עם סיום לימודיו, עבד כרופא ילדים בציריך וניהל מכון דימות. במקביל עסק ביזמות ועסקים בתחום הנדל"ן. בשנת ה'תש"ך (1960) נישא לבת עירו, רוזה, בת ר' נתן לנג.
במשך מספר שנים עבד לפרקים בבית החולים שערי צדק הישן בירושלים בניהולו של ד"ר משה וולך[דרושה הבהרה]. בתקופה זו זכה לקרבתם של רבנים ידועים, בהם הרב יצחק זאב סולובייצ'יק, הרב חיים שמואלביץ, הרב יחזקאל אברמסקי, והרב יחזקאל לוינשטיין (שרוטשילד שימש גם כרופאו האישי). קשר מיוחד היה לו עם הרב יוסף שלמה כהנמן, שעודדו לעלות לישראל.
בשנת ה'תש"ל (1971) עלה לישראל והתיישב בבני ברק. שימש כרופאם האישי של רבנים בולטים, בהם הרב ישראל אבוחצירא, והרב יעקב ישראל קניבסקי (ששימש גם כנהגו האישי). כן זכה לקרבתם של הרב שך, הרב שטינמן, והרב חיים קניבסקי, ואחרים, שתמכו בו גם בהקמת ופיתוח בית החולים שייסד. בכל יום למד עם חברותא בכולל חזון איש.
רוטשילד היה גם מוהל ידוע. הוא ביצע אלפי בריתות ברחבי העולם, בהן מל גם מבוגרים עולי ברית המועצות במחנה המעבר בלדיספולי שבאיטליה, ובישראל. כן מל מפורסמים רבים במדינת ישראל.
בחג הסוכות ה'תשע"ט, נפלה עליו תקרת המעלית שבביתו הוא איבד את הכרתו ואושפז בבית החולים מעיני הישועה במצב קשה. בשבת, 29 בספטמבר 2018, נפטר בבית החולים. במוצאי השבת הלווייתו יצאה מבית החולים, עברה בביתו, ומשם לבית הקברות פוניבז' שם נקבר. בהלוויה השתתפו אלפים, בהם אישי ציבור והרבנים חיים קניבסקי, גרשון אדלשטיין, דוב לנדו, ברוך דב פוברסקי, משה הלל הירש, ואחרים.
ביוגרפיה > מעיני הישועה

רוטשילד יזם הקמת בית החולים חרדי בבני ברק, וייסד את "אגודת בית החולים" שפעלה למימוש החזון. תכנון הפרויקט וגיוס הכספים למענו היה מבצע אישי שלו, בו גייס לבדו כ-20 מיליון דולר בסבב ברחבי העולם במשך כ-14 שנה. אבן הפינה לבניין הונחה ב-7 בדצמבר 1978 (ז' בכסלו ה'תשל"ט). בניית הבניין החלה מאוחר יותר וארכה חמש וחצי שנים, ובמרץ 1990 (ה'תש"ן) נחנך בית החולים בהשתתפות אלפים ובהם שמעון פרס. בית החולים החל לפעול ב-23 באוגוסט 1990 (אלול ה'תש"ן) עם פתיחת מחלקת יולדות. במהלך השנים התפתח בית החולים ונפתחו בו מחלקות נוספות.
רוטשילד שימש כמנהל בית החולים במשך למעלה מעשור. לאחר פרישתו מניהול בית החולים שימש כנשיאו. הוא שקד על פיתוח בית החולים, ובפרט על בניית המרכז הפסיכאטרי "מרבה דעת" שנפתח בשנת 2016 במבנה סמוך לבית החולים. רוטשילד ביקר מדי יום במחלקות השונות בבית החולים, וטס מספר פעמים בשנה לגיוס כספים לבית החולים.
חיים אישיים

רוטשילד היה אב ל-17 ילדים.
בנו שלמה רוטשילד הוא מנכ"ל "מעיני הישועה" החל מיוני 2014.
בנו מיכה, היה עסקן ציבורי בולט, ויו"ר האגודה למניעת חילולי קברים, עד לפציעתו בשנת 2009 בתאונת דרכים.
בנו נתן, משמש כחבר הנהלה בבית החולים מעייני הישועה.
חתנו, הרב נתן קסלר, היה ר"מ בישיבת בית מאיר ונהרג בחייו בתאונת דרכים.
חתנו, הרב יחיאל נדל,  בנו של הרב שמואל נדל, הוא דיין בבית הדין של הרב נסים קרליץ.
חיים אישיים > עיטורים

אות "מגן שר הבריאות" 2010 - "מפעל חיים לעוסקים במקצועות הבריאות"[דרוש מקור][מפני ש...].
ספרו

תורת היולדת, בשיתוף עם הרב יצחק זילברשטיין, מכון "הלכה ורפואה" שעל ידי "מעיני הישועה", ה'תשמ"ג. בשנת תשע"ו יצא הספר במהדורה מחודשת בעריכתו של הרב נפתלי הלפרין המשמש גם כרכז ההלכה הארצי של ארגון 'איחוד הצלה'.
הערות שוליים

↑  בשווייץ כונה "מוזי" (משה)
↑  שאול כהנא, ‏הגר"ח קנייבסקי התעורר: "ד"ר רוטשילד נפטר", באתר כיכר השבת, 29 בספטמבר 2018
↑  משה ויסברג, אבל בעולם החרדי: הלך לעולמו ד"ר רוטשילד, באתר בחדרי חרדים, 29 בספטמבר 2018
קובי רוזן, ‏בשבת: הלך לעולמו מייסד בית החולים 'מעייני הישועה', באתר כיכר השבת, 29 בספטמבר 2018
↑  משה ויסברג, המונים מלווים את רופאם של גדולי ישראל, באתר בחדרי חרדים, 29 בספטמבר 2018
↑  נטע שדמי, רוטשילד עושה שנור, מעריב, 14 בספטמבר 1990 (תחילת הכתבה - שמאל העמוד). נטע שדמי, רוטשילד עושה שנור, מעריב, 14 בספטמבר 1990
↑  מנחם רהט, ביילין מטמטם את השכל, מעריב, 9 ביולי 1990
↑  איתן לוין, נפתח בית החולים החרדי "מעייני הישועה" בבני ברק, מעריב, 23 באוגוסט 1990
 וראו גם פה, באתר בית החולים
↑  ישראל כהן, ‏לאחר שנים: כך הוכרע קרב השליטה ב"מעייני הישועה", באתר כיכר השבת, 8 ביוני 2014
↑  ראו פה
↑  זילברשטיין, יצחק בן דוד יוסף - רוטשילד, משה בן יוסף, תורת היולדת, ה'תשמ"ג, באתר אוצר החכמה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007425970505171  ISNI: 0000 0000 3263 931X  LCCN: n90707302  VIAF: 13938829   WorldCat (עם VIAF): 13938829
מפקח (חינוך)

במערכת החינוך, מפקח הוא עובד חינוך שתפקידו: להציב מורים או גננות במוסדות החינוך, להעריך רמת מורים או גננות במוסדות החינוך שבפיקוחו, לשפר את איכות ההוראה שלהם או לגרום לפרישתם מן המערכת.
להבדיל ממנהל בית הספר, העוסק בניהול שוטף של בית הספר והוא חלק מצוות המוסד החינוכי, המפקח אינו חלק מצוות בית הספר אך הוא מגיע תדירות לביקורים מקצועיים. זוהי אחת מחובותיו הבסיסיות.
באחת משתי דרכים בוחר המפקח לעבוד:
בגישה ההיררכית, המסורתית והמקובלת עדיין על הרוב, המפקח הוא מומחה הפועל מעמדתו הסמכותית כלפי המורה.
בגישת האימון הקוגניטיבי המפקח והמורה פועלים ביחד על מנת להעצים את יכולותיו של המורה. בישראל גישת המנהיג-המדריך הזו, ננקטת רק על ידי חלק מהמפקחים בשיתוף מנהלי ומוסדות החינוך, ביוזמתם או ביוזמת הממונים הישירים עליהם.
בישראל

בישראל, בהתאם לחוק חינוך ממלכתי, משרד החינוך הוא מעבידם הישיר של המפקחים, הוא המנווט והמדריך אותם בעבודתם. ובהתאם, מינוי מפקחים חינוכיים וקביעת סדרי הפיקוח הם בסמכותו של משרד החינוך, בשיתוף נציבות שירות המדינה.
לגילאי גן חובה יסודי וחט"ב, המפקח בלבד מאשר ומציב מורים חדשים; בחטיבות העליונות או תיכונים ארבע-שנתיים המפקח מאשר מקצועית את קליטתם או פרישתם.
במוסדות החינוך בכל רמות החינוך, למפקח הסמכות המקצועית הבלעדית לאשר את שיבוץ המורים למשרה קבועה במערכת. המפקח הוא המוסמך המקצועי הבלעדי להמליץ על פיטורי מורה שכשל במלאכת ההוראה או החינוך.
ארגון עבודת המפקחים החינוכיים הוא חלק אורגני מן התבנית הארגונית הכללית של משרד החינוך, תבנית שתי וערב. ובהתאם, כולל מנגנון הפיקוח מפקחים המנותבים לעיסוק ממוקד באחד מן הנתיבים הבאים או במשולב:
הנתיב המקצועי: מפמ"רים (מפקחים ראשיים) לתחומי לימוד מוגדרים. כגון: מתמטיקה, תנ"ך, ערבית, עברית, אזרחות, זהירות בדרכים ועוד
נתיב אגפי גיל: גן ילדים, בית ספר יסודי, על יסודי - חטיבת ביניים (ז'-ט'), חטיבה עליונה (י'-י"ב), תיכוניים 4 שנתיים (ט'-י"ב).
נתיב המגמה: חינוך ממלכתי, חינוך ממלכתי-דתי, חינוך מוכר שאינו רשמי. בתוך החינוך הממלכתי מתקיימת לרוב חלוקת עבודה גם לפי עדה: יהודי, ערבי, דרוזי, צ'רקסי.
מטה משרד החינוך, המזכירות הפדגוגית ואגפי הגיל המקצועיים מטעמה, הם האחראים להדרכתם המקצועית של המפקחים. דרגת המנווטים במטה היא גם כן דרגת פיקוח ובעברם, רובם היו מפקחים "מן השורה" במוסדות החינוך.
בעבודתם היומיומית מרבית המפקחים מופעלים באמצעות מנהלי מחוזות ומפקחי מחוז האחראים לטריטוריה מוגדרת. במסגרתה, לכל מפקח סמכות פעולה מוגדרת ברשויות חינוך מסוימות (אשר בדרך כלל חופפות לרשויות מוניציפליות) בלבד.
אחת לכמה שנים (3- 5 שנים) מוחלף "אזור הפיקוח" של כל מפקח אשר אחראי בפועל להצבה להדרכה ולהערכה הפדגוגית או לפרישה השוטפת של מורים או גננות ב"שדה החינוך" גופו.
חוק זכויות התלמיד, כפי שתוקן בשנת 2009, מקנה למפקח סמכות לאשר למנהל בית הספר הרחקה לאלתר של תלמיד מבית הספר.
ראו גם

קצין ביקור סדיר
עירוי פלזמה

מנת פלזמה קפואה (לאחר הפשרה)
אמפולת פלזמה מיובשת
עירוי פלזמה משמש לטיפול במצבים בהם קיימות רמות נמוכות בדם של גורמי קרישה (INR>1.5) או רמות נמוכות של חלבוני דם אחרים, ומשמש גם כחלק מחילוף פלזמה. שימושו כמגדיל נפח דם לא מומלץ. לפני שניתנת מנת פלזמה יש לבדוק תאימות של נוגדנים אצל הנתרם. העירוי ניתן לרוב על ידי הזרקה תוך וורידית או עירוי.
תופעות הלוואי עלולות להיות בחילות ותחושת גירוד. לעיתים נדירות ייתכנו תגובות אלרגיות, קרישי דם או זיהומים. לא ברור אם השימוש בזמן הריון או הנקה הוא בטוח עבור התינוק. תשומת לב צריכה להילקח כאשר ניתן לאנשים עם מחסור בחלבון S, חוסר IgA, או אי ספיקת לב.
עירוי פלזמה נכנס לשימוש רפואי לראשונה במהלך מלחמת העולם השנייה. מופיע ברשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי, הוגדר כתרופה הכי יעילה ובטוחה במערכת הבריאות בממלכה המאוחדת עולה כ-30 יורו ליחידה.
העירוי עשוי פעמים רבות מפלזמה קפואה (FFP), שהיא  מוצר דם העשוי מהחלק הנוזלי של הדם. פלסמה קפואה מורכבת מתערובת של מים, חלבונים, פחמימות, שומנים, ויטמינים וניתנת לאחסון במשך כשנה. קיימת גם פלזמה מיובשת, שהיא פלזמה קפואה שיובשה. היא משמשת בצבאות שונים, כולל צה"ל, מיוצרת בגרמניה ועלותה כ-150 יורו ליחידה. ישנם מספר מוצרי דם דומים כגון פלזמה מדם טבורי, פלזמה ללא סרום, פלזמה ללא מומסים.
הגדרה

בארצות הברית ההגדרה מתייחסת לחלק הנוזלי של יחידה אחת של דם אנושי שתוייג, הופרד, והוקפא ב מינוס 18 מעלות צלזיוס או קר יותר במהלך שמונה שעות מהאיסוף. הביטוי "FFP" משמש לעיתים קרובות בכוונה לכל מוצרי עירוי פלזמה. פלזמה מיובשת היא פלזמה קפואה אשר יובשה לאבקה על מנת להאריך את תוקפה ולאפשר שמירה של המנה שלא בתנאי הקפאה.
שימושים רפואיים

ישנם מעט אינדיקציות ספציפיות לשימוש בפלזמה קפואה. אינדיקציות אלה בדרך כלל מוגבלות לטיפול בליקויים בקרישת חלבונים אשר גורם ספציפי לא זמין או פגום. בשימושים קליניים רבים, פלזמה מכילה חלבונים עם שני פקטורי קרישה חשובים- V ו-VIII. השימוש השני הנפוץ הוא על מנת לעצור דימום מסיבי, בין השאר כתוצאה מטראומה. בנוסף, ישנן נסיבות שבהן פלזמה קפואה משמשת, וכנראה בעלת ערך טיפולי, אבל הנתונים התומכים ביעילותה מוגבלים או לא זמינים למשל, מספר חלבוני קרישה ליקויים בחולה המדמם ללא שליטה או בחולים אשר נמצאים במצב קריטי וטיפול חלופי מספק אינו בהישג יד, פלזמה קפואה או מיובשת עשויה להתאים למצבים אלו (כגון חיילים בשטח או חולים במחלקות שונות שאינם יכולים לקבל מנות דם).
אינדיקציות לשימוש של פלזמה קפואה כוללות את האינדיקציות הבאות:
החלפת גורם קרישה לקוי בודד פלזמה קפואה משמשת לטיפול בהפרעות דימום נדירות כאשר רכז של גורם ספציפי אינו זמין. פלזמה קפואה היא הטיפול הרגיל עבור מחסור בפקטור 5 (V).
היפוך של קומדיןקומדיןחולים אשר מטופלים עם קומדין סובלים מחוסר תפקוד של ויטמין K אשר פקטורי קרישה II, VII, IX, X, תלויים בו, כמו גם חלבונים C ו - S. ליקויים אלו יכולים הפיכים על ידי מתן של ויטמין K. מטופלים ללא קרישה עם דימום פעיל, או הזקוקים לניתוח חירום רכז חלבונים אמור להיות בשימוש אם זמין. פלזמה קפואה (או פלסמה מתורם יחיד) אמורה לשמש רק אם יעיל יותר מטיפולים אלטרנטיביים או שהם אינם זמינים.
שימוש במחסור באנטיתרומבין III פלזמה קפואה יכולה לשמש כמקור ל-אנטיתרומבין III בחולים עם פקטור זה לקוי אשר צריכים לעבור ניתוח או הזקוקים להפרין לטיפול בפקקת.
טיפול בכשלים חיסוניים נרכשים פלזמה קפואה שימושית בתינוקות עם כשל חיסוני משני הקשור באיבוד חלבון חמור ואשר תזונה הורית מלאה הסתברה כלא יעילה. פלזמה קפואה יכולה גם לשמש כמקור של נוגדנים עבור ילדים ומבוגרים עם כשל חיסוני הורמונאלי. עם זאת, הפיתוח של נוגדנים חיסוניים מטוהרים עבור שימוש תוך ורידי החליף במידה רבה את השימוש בפלזמה קפואה.
טיפול בקדחת הגורמת להיווצרות קרישי דם פלזמה קפואה עשויה להיות מועיל עבור הטיפול בקדחת יוצרת קרישי דם.
סיכונים

הסיכונים של פלזמה קפואה כוללים העברת מחלות, תגובה אלרגית, ויתר נפח הדם, כמו גם פציעה ריאתית חמורה הקשורה בעירוי (TRALI) והופעה של זיהומים (כולל זיהומים של פצע ניתוחי). הפוטנציאל הוויראלי של פלזמה קפואה דומה לזה של מנת דם, או תאי דם אדומים. שיעור הופעת צהבת הקשורה במתן עירוי תלוי בגורמים רבים, כולל בחירת התורם. במקרים נדירים, וירוס הכשל החיסוני האנושי- איידס (HIV) מועבר על ידי עירויי דם ועלול להיעבר גם על ידי פלסמה קפואה. הופעת אלרגיות או תגובות אנפילקטיות יכולות להתרחש בתגובה למתן פלזמה קפואה ועשויות להשתנות מהופעה מתונה עד קטלנית של בצקת ריאות שאינה ממקור לבבי.
פלזמה קפואה צריכה להינתן לאחר בדיקת סוג דם מתאים, כדי להבטיח תאימות, הופעת תגובת היפרקואגולציה (קרישיות יתר) אפשרית, אם כי נדירה. כמו בכל מתן נוזלים דרך הווריד, כמויות מוגזמות של פלזמה קפואה עלולות לגרום להיפרוולמיה (יתר נפח דם) ואי ספיקת לב.
בשל סיכונים אלו, ובמיוחד הסיכון לזיהום, לאחר שנעשה שימוש במתן פלזמה כבר במלחמת העולם הראשונה, מתודה זאת נזנחה, עד להחזרת צה"ל את הפלזמה לשימוש צבאי מבצעי.
ייצור

פלזמה קפואה מיוצרת על ידי תהליך בצנטרפוגה ואחריו הקפאה ושימור.
פלזמה מיובשת, מיובשת לאחר ההקפאה עד שמגיעה למצב אבקתי. לפני השימוש יש לערבבה עם מים למתן תוך ורידי.
שימוש כללי

השימוש בפלזמה ומוצריה התפתח במשך תקופה של ארבעה עשורים. השימוש בפלזמה קפואה גדל פי עשרה בארצות הברית, בין השנים 2000-2010, והגיע לכמעט 2 מיליון יחידות מדי שנה. מגמה זו ניתן לייחס למספר גורמים, כולל ירידת הזמינות של מנות דם מלאות עקב עלייה נרחבת בטיפול תוך שימוש במרכיבי דם ספציפיים. כמו כן השימוש ירד מאוד לאחר מלחמת העולם הראשונה במתאר צבאי בשל הסיכון בזיהום אך חזר בעשור האחרון לשימוש מבצעי בצה"ל.
שימוש בישראל

בישראל פלזמה מיובשת (פלזמה קפואה שעברה תהליך ייבוש) נכנסה לשימוש מבצעי בצה"ל בעשור האחרון והפכה את צה"ל לצבא הראשון בעולם שהכניס אותה לשימוש מבצעי. הפלזמה משמשת כעירוי לפצועים מדממים במטרה להעלות את נפח דם. בצה"ל מנות הפלזמה מגיעות מסוג דם AB וניתן לתתן לכל חייל ללא בדיקת סוג הדם הספציפי. היתרון המבצעי של הפלזמה המיובשת הוא שניתן להכניסה לכל מתאר ולתתה לכל חייל בתנאי השטח, לכן כיום נמצאת בציוד האישי של כל מטפל בכיר בצבא.
יתרונות הפלזמה על מנת הרטמן רגילה הן שפלזמה מכילה גורמי קרישה לכן עוזרת בעצירת הדימום בפצוע, וכן רמת החומציות שלה קרובה יותר לזאת של הדם.
חלופות

מחקרים מצביעים על כך שבמוצרי פלזמה אחרים (למשל, פלזמה מתורם יחיד) שאינם עונים על הקריטריונים של פלזמה קפואה, יש רמות נאותות של פקטורי קרישה, והם מתאימים עבור חולים אשר פלזמה קפואה עשויה להיות הטיפול המועדף. פלזמה מתורם יחיד יעילה בטיפול בליקויים קלים של גורמי קרישה. כמו כן, היא בעלת ערך בטיפול במספר ליקויים נוספים כמו היפוך של תופעות לוואי של קומדין או במצבים שונים הנגרמים ממחלות כבד.
טיפול אלטרנטיבי בטוח ויעיל קיים לעיתים קרובות, לכן פלזמה קפואה כבר אינה הטיפול הנבחר בתנאים רבים. קריו הוא הטיפול המומלץ כאשר פיברינוגן או פקטור וון וילברט נזקק. עבור טיפול של המופיליה- קריו או פקטור 8 (VIII), מחומם או לא, זמינים. עבור טיפול של המופיליה B חמורה פקטור 9 (IX) מורכב עדיף. שני ריכוזים אלו מסונתזים מריכוז פלזמה, וכן הסיכון להעברת וירוסים זניח, לא היה זיהום כזה מאז 1985, כאשר פותחו טכניקות על מנת להרוג וירוסים, כולל HIV. רכז פקטור IX נושא מפגע נוסף בדמות תופעת לווי אפשרית של קרישיות יתר.
סיסטלואיד, תמיסת קולואיד, מכיל סרום אלבומין אנושי או שברי חלבוני פלזמה, עמילן הידרוקסי, ודקסטראן עדיפים כחלופה לפלזמה קפואה עבור העלאת נפח דם. הפרקטיקה של מתן שתי מנות כדוריות דם אדומות ופלסמה קפואה לאותו המטופל צריכה להיות מופחתת, כיוון שפרקטיקה זאת מוסיפה עלות ומכפילה את שיעור ההידבקות. כאשר התנאים מתאימים, דם מלא צריך להינתן כטיפול מועדף.
על תמיכה תזונתית, פתרונות המכלים חומצות אמינו ודקסטרוז צריכים להילקח בחשבון. התחליף העיקרי לשימוש בפלזמה קפואה הוא תוכנית מקיפה של שימור דם. הכוללת אמצעים כגון: תרומה עצמית לפני ניתוח אלקטיבי, אינפוזיה של דם מלא, וההבנה כי אצל חולים רבים אנמיה בנפח נורמלי היא לא אינדיקציה למתן עירוי.
ראו גם

פלזמה (דם)
עירוי דם
עירוי
דימום
לקריאה נוספת

British Committee for Standards in Haematology, Blood Transfusion Task Force (J. Duguid, Chairman); O'Shaughnessy, D. F.; Atterbury, C.; Bolton Maggs, P.; Murphy, M.; Thomas, D.; Yates, S.; Williamson, L. M. (1 ביולי 2004). "Guidelines for the use of fresh-frozen plasma, cryoprecipitate and cryosupernatant". British Journal of Haematology (באנגלית). 126 (1): 11–28. doi:10.1111/j.1365-2141.2004.04972.x. ISSN 1365-2141. נבדק ב-3 באוקטובר 2016. {{cite journal}}:  (עזרה)
Beth H. Shaz, Christopher D. Hillyer, Mikhail Roshal, Charles S. Abrams, Transfusion Medicine and Hemostasis, newnes, 2013
Saadah, van Hout, Schipperus, le Cessie, Middelburg, Wiersum-Osselton, van der Bom. Comparing transfusion reaction rates for various plasma types: a systematic review and meta-analysis/regression, 2017.