stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חבר'ה (אתר אינטרנט)
היסטוריה

חבר'ה הוקם בשנת 2001 על ידי שני היזמים שלומי אונגר ושלמה וולדמן שהקימו יחדיו את חברת מחשבה-וניס טכנולוגיה, אשר תכננו להקימו על בסיס האתר האמריקאי הוותיק "classmates.com". הוא פותח בפועל על ידי בית התוכנה "פיקסיסופט". האתר היה הרשת החברתית הראשונה בישראל, ושם לו למטרה לנצל את כוחה העצום של הרשת לצורך חידוש קשרים ישנים בין חברים ועמיתים שהקשר ביניהם נותק במרוצת השנים.
אתר חבר'ה הפך במהרה לאתר פופולרי עם אלפי נרשמים מדי יום ונבחר על ידי אתר ynet לאחד מחמשת האתרים הפופולריים בישראל לשנת 2002. באתר ניתן היה להירשם ולהצטרף לקבוצות כדי לחפש חברים מהעבר לפי הקטגוריות: חברים מבית הספר היסודי, חברים מהתיכון, חברים מהאוניברסיטה, חברים מהצבא, חברים ממקום העבודה, חברים מתנועות הנוער, חברים מקהילות בחו"ל ועוד. מעל ל-15 אלף קבוצות כאלו התקיימו באתר חבר'ה. בכל קבוצה היה ניתן למצוא חברים על-פי שנת סיום הלימודים (במקרה של בתי ספר), שנת סיום שירות (במקרה של צבא) ועוד. עד אפריל 2002 יותר מ-180 אלף איש נרשמו באתר. באוגוסט 2002, הוקם באתר שירות, בשיתוף חברת פרטנר תקשורת, בו יכלו משתמשי האתר ליצור קשר טלפוני באמצעות מערכת מענה קולי מרובת תיבות קוליות, באמצעותן יכלו להשאיר הודעות זה לזה.
בשנת 2003, בעקבות הצלחת האתר, הוקמו שני אתרי היכרויות: חבר'ה דייט עבור הציבור החילוני ודתי-דייט עבור הציבור הדתי וכן אתר חמולה - אתר המיועד למשפחות ענפות להקמת עץ משפחתי. כל קבוצת האתרים פעלו בשם "קבוצת אתרי חבר'ה" (יחד עם אתר פיק לשיתוף ופיתוח תמונות שהוקם בשנת 2004 בשיתוף חברת אגפא). הקבוצה אף החלה במגעים להקמת אתרים דומים באירופה.
בשנת 2005 נעשה ניסיון להפוך את אתר חבר'ה לפורטל תוכן, מבוסס על שותפי תוכן ואתר הייד פארק שנרכש באותה שנה. בנוסף הוקם על ידי הקבוצה אתר לוחות מודעות שהציג מודעות מאתר לוחות אחרים באינטרנט.
בשנת 2007 נרכשה השליטה באתר חבר'ה ושאר קבוצת אתרי חבר'ה על ידי חברת גלובל נטוורקס, בבעלות גיא כהן. החברה שילמה כ-15 מיליון שקל עבור 70% מהמניות.
בשנת 2008, בעקבות עליית הפופולריות של פייסבוק שפגעה קשות באתר חבר'ה, נעשה ניסיון להקים את אתר חבר'ה החדש כרשת חברתית ישראלית מתחרה לפייסבוק ולאתר "מקושרים". המבוסס על מודל עסקי של הקמת מועדוני מותגים לחברות מסחריות באותה שנה גם מוזג אתר ההיכרויות "חבר'ה דייט" עם האתר המתחרה "בליינד דייט".
בשנת 2009 הושק אתר "חבר'ה החדש" במודל של רשת חברתית, כך שבמקום שהקהילות בנויות סביב השכבה בבית הספר או המחזור בצבא, כמו בגרסה המקורית, בגרסה החדשה המשתמשים היו צריכים למצוא את החברים שלהם, להציע להם חברות ולקבץ אותם בדף האישי. האתר בגרסתו החדשה כשל ונסגר כעבור מספר שנים.
ראו גם

הייד פארק
הערות שוליים

1 2  גל מור, שנת 2001 באינטרנט, באתר ynet, 27 בדצמבר 2001
↑  שמוליק שלח, ‏גלובל נטוורקס קונה את אתר חבר'ה לפי 22–28 מ' ש', באתר גלובס, 17 באוקטובר 2007
↑  נועה פרג, ‏מי יציל את החבר'ה שלי?, באתר גלובס, 10 ביולי 2008
↑  דאה הדר, ערימה של חבר'ה על הרשת, באתר הארץ, 12 באפריל 2002
↑  אתר "חבר'ה" מתרחב לעולם הסלולרי – בשיתוף פרטנר תקשורת, באתר גלובס, 12 באוגוסט 2002
↑  מחשבה טכנולוגיות, יוצרת אתר "חבר'ה", משיקה אתר הכרויות - "חבר'ה דייט", באתר גלובס, 4 במרץ 2003
↑  הארץ, חבר'ה וחמולה יאפשרו הדפסת תמונות דיגיטליות בשיתוף אגפא, באתר TheMarker‏, 8 ביולי 2003
↑  צורי דאר, חבר'ה בעקבות גוגל: תשיק אתר תמונות שיאפשר אחסנת אלבומים בנפח של עד 10 ג'יגה-בייט בחינם, באתר TheMarker‏, 28 באפריל 2004
↑  אורי רבין, ‏לייקוס אירופה במגעים לשיתוף פעולה עם מפעילת אתרי "חבר'ה" ו"חמולה", באתר גלובס, 18 באוגוסט 2003
↑  גלית ימיני, אתר חבר'ה רכש את אתר הפורומים החופשיים הייד פארק; הערכות: העסקה התבצעה לפי שווי של למעלה ממיליון שקל, באתר הארץ, 9 במאי 2005
↑  גלית ימיני, אתר "לוחות" של האתר חבר'ה יציג מודעות מכל הלוחות באינטרנט, באתר הארץ, 22 במרץ 2005
שיתוף פעולה בין אתר AllJobs ואתר חבר'ה, באתר גלובס, 27 באוקטובר 2005
↑  רן רימון, ‏גלובל נטוורקס רכשה 70% מקבוצת אתרי "חבר'ה" תמורת כ-15 מיליון שקל, באתר גלובס, 17 באוקטובר 2007
↑  גיא גרימלנד, האקזיט של מייסדי אתר חבר'ה: יקבלו 15–20  מיליון שקל עבור מכירת 70% מהשליטה, באתר הארץ, 17 באוקטובר 2007
↑  האם החבר'ה יחזרו לאתר חבר'ה - או יעדיפו להישאר בפייסבוק?, באתר גלובס, 11 ביולי 2008
↑  עידו קינן, פרסום ראשון: "חבר'ה" חוזר ומציע הקמת רשתות חברתיות ספציפיות לאתרים קיימים, באתר כלכליסט, 26 ביוני 2008
↑  מאיימים על JDATE? אתר "חבר'ה דייט" ימוזג עם אתר "בליינד דייט", באתר גלובס, 17 בנובמבר 2008
↑  עפרי אילני, החבר'ה החליפו כתובת, באתר הארץ, 6 במאי 2009
טים האנט

| --- | --- |

 לידה:  19 בפברואר 1943 (בן 81) Neston, הממלכה המאוחדת 
 ענף מדעי:  ביוכימיה 
 מקום לימודים:  קלייר קולג'  דרגון סקול  אוקספורד 
 מנחה לדוקטורט:  Asher Korner 
 מוסדות:  המכון הבריטי לחקר הסרטן (1 באוקטובר 1990–31 בדצמבר 2010) 
 תלמידי דוקטורט:  Hugh Reginald Brentnall Pelham, Jonathon Noe Joseph Pines 
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (2001)  מדליית סיר הנס קרבס (2008)  הרצאת קרוניאן (2003)  המדליה המלכותית (2006)  עמית האקדמיה למדעים רפואיים  Knight Bachelor 
 בן או בת זוג:  Mary Collins 
 
סר ריצ'רד טימותי האנט (באנגלית: Richard Timothy Hunt; נולד ב-19 בפברואר 1943) הוא ביוכימאי ופיזיולוג מולקולרי בריטי. הוא זכה בפרס נובל לפיזיולוגיה או רפואה לשנת 2001 יחד עם פול נרס ולילנד ה. הארטוול "על גילוי משפחת חלבוני הציקלין וקינאזות תלויות ציקלין, מולקולות מרכזיות בוויסות מחזור התא". גילויו הגיעו בעקבות חקר ביצי קיפוד ים מופרות בתחילת שנות ה-80.
ביוגרפיה

האנט נולד בנסטון שבמחוז צ'שייר, לריצ'רד ויליאם האנט, מרצה לפלאוגרפיה בליברפול, ולקיט רולנד. ב-1945 החל אביו של הנט לעבוד בספרייה הבודליינית, והמשפחה עברה לאוקספורד. בצעירותו החל הנט להתעניין במדעים, ובמיוחד בביולוגיה.
ב-1961 החל הנט ללמוד מדעי הטבע באוניברסיטת קיימברידג'. הוא סיים את לימודיו ב-1964 ומיד החל לעבוד במחלקה לביוכימיה של האוניברסיטה בהדרכת אשר קורנר, שם הוא עבד עם המדענים לואי רייכרדט וטוני האנטר. בשנים 1965–1966 עבד במעבדה בניו יורק. הנט סיים את הדוקטורט בהנחיית אשר קורנר ב-1968, שהתמקד בסינתזה של המוגלובין ברטיקולוציטים של ארנבים שלמים.
הנט נשוי לאימונולוגית מרי קולינס ולזוג שתי בנות. הנט עמית החברה המלכותית מאז 1991. הוא גם זכה במדליה המלכותית וב-Knight Bachelor.
טאו אפס

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  פול אנדרסון
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  מדע בדיוני
 הוצאה
 הוצאה:  דאבלדיי 
 תאריך הוצאה:  1970
 מספר עמודים:  238
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת מובי דיק
 תאריך:  2009
 תרגום:  רז גרינברג
 פרסים
 פרס סיון לספר המתורגם הטוב ביותר (1993) 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003239844
 
טאו אפס (באנגלית: Tau Zero) הוא ספר מדע בדיוני מאת הסופר האמריקאי פול אנדרסון. הספר יצא לאור ב-1970, והיה מועמד לפרס הוגו בקטגוריית הרומן הטוב ביותר. הספר מתאר מסע של צוות אנושי להתיישבות במערכת שמש רחוקה והתמודדות של בני אדם עם אתגר טכנולוגי ולכן מוגדר כמדע בדיוני "טכנולוגי" ("קשה"). הוא תורגם לעברית ויצא לאור בישראל ב-2009.
תקציר עלילה

העלילה מתרחשת בעתיד ומספרת על חללית הנוסעת מכדור הארץ לעבר מערכת שמש רחוקה, במטרה להפיץ את הציוויליזציה האנושית.
החללית, ששמה "ליאונורה קריסטין", נשלטת על ידי אנשי צוות ובינה מלאכותית ונושאת צוות של 50 איש (מחציתם גברים ומחציתם נשים). המסע מתוכנן כך שבחציו הראשון החללית תאיץ באופן רציף ובמחצית השנייה - תאט, עד ההגעה ליעד. עם זאת, במהלך הספר נקלע הצוות למשבר כאשר החללית עוברת בתוך ערפילית ומנגנון הבלימה נהרס. ככל שמהירות החללית ממשיכה לגדול, היא חולפת על פני מערכות שמש וגומאת מרחקים הולכים וגדלים, תוך כדי ניסיונות נואשים של הצוות לתקן את המערכות שנפגעו. הספר מסתיים בכך שהחללית עם צוותה עוברים את קריסת היקום ומפץ גדול חדש ומתיישבים ביקום החדש שזה עתה צמח.
תוך כדי הסיפור עוברות הדמויות מסע פסיכולוגי ונפשי, כאשר הן מתמודדות עם סוגיות של עזיבת כדור הארץ, התארכות זמן וניתוק מהמין האנושי.
הערות שוליים

↑  פירוט הזוכים והמועמדים לפרסי מדע בדיוני ספרותיים ב-1971 (באנגלית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חנה הרצוג

| --- | --- |

 לידה:  1946 (בת 78 בערך) פלשתינה (א"י), האימפריה הבריטית 
 ענף מדעי:  סוציולוגיה ואנתרופולוגיה
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת תל אביב 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב  מכון ון ליר בירושלים 
 פרסים והוקרה:  פרס א.מ.ת. (2018) 
 תרומות עיקריות
 חקר הסוציולוגיה של המגדר בישראל
 
חנה הרצוג (נולדה ב-1946) היא פרופסור אמריטה בחוג לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה שבאוניברסיטת תל אביב. כלת פרס א.מ.ת לשנת 2018.
ביוגרפיה

חנה הרצוג נולדה בארץ ישראל בשנת 1946. בשנים 1965 עד 1969 היא למדה תנ"ך וסוציולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. בין 1969 ל-1971 למדה לתעודת הוראה. בין 1971 עד 1973 למדה במחלקה לסוציולוגיה שבאוניברסיטת תל אביב והגישה את התזה שלה בשנת 1975 בנושא: "מערכת העיתון דבר בין אידאולוגיה לפוליטיקה (1925–1938)".
הגישה עבודת דוקטורט בחוג לסוציולוגיה ולאנתרופולוגיה שבאוניברסיטת תל אביב בשנת 1981 בנושא "רשימות אתניות לאספת הנבחרים ולכנסת 1920 עד 1977 - זהות פוליטית אתנית?", בהנחיית פרופ' יונתן שפירא, וחברת החוג מאז שנה זו.
הרצוג כיהנה כראש החוג בשנים 1998 עד 2001 וכנשיאת האגודה ללימודי ישראל (Association for Israel Studies) ‏ (AIS) בין 1999 ל-2001. הרצוג ערכה את כתב העת "סוציולוגיה ישראלית" והיא חברה במערכות כתבי העת האקדמיים Gender & Society, Feminist Media, Israel Studies Forum. הרצוג הייתה ממייסדות ומראשי התוכנית ללימודי נשים ומגדר באוניברסיטת תל אביב, התוכנית הראשונה שהעניקה תואר ראשון בתחום זה במדינת ישראל; עמדה בראש התוכנית בשנים 2009–2014. מנהלת במכון ון ליר בירושלים את "הפורום לחברה ולתרבויות הים התיכון" אות "שוות - המרכז לקידום נשים בזירה הציבורית". משמשת כראש התוכנית לחברה ופוליטיקה במכללה האקדמית של תל אביב-יפו מאז היווסדה. עומדת בראש פורום נשים ללימודי נשים, המקדם שוויון נשים בקמפוס ובקהילה.
תחום התמחותה של הרצוג כולל סוציולוגיה ותקשורת פוליטית וסוציולוגיה של המגדר. חקר מיעוטים, מפלגות מיעוט, נשים פלסטיניות וניתוח מערכות בחירות.
הרצוג היא חברת מרצ, ברשימתה לכנסת הארבע עשרה הוצבה במקום ה-83, ברשימתה לכנסת התשע עשרה הוצבה במקום ה-61, ברשימה לכנסת העשרים הוצבה במקום ה-93.
נבחרה כאחת מ-11 מדעניות מעוררות השראה באוניברסיטת תל אביב לרגל יום האישה הבינלאומי (2016). בשנת 2018 הוכרז על חנה הרצוג כזוכה בפרס א.מ.ת בסוציולוגיה. בשנת 2022 קיבלה פרס מפעל חיים מהאגודה הבינלואמית ללימודי ישראל על תרומתה לחקר החברה הישראלית ולקידום לימודי ישראל.
נשואה לפרופסור זאב הרצוג ולהם שלושה ילדים, אחד מהם הוא הכלכלן חן הרצוג.
ספרים ומונוגרפיות שכתבה

ויצו, ארגון נשים וולנטרי בחברה מתהווה: תרומתה של ויצו לחברה הישראלית /גרינברג עפרה, הרצוג חנה. תל אביב: המכון למחקר חברתי ליד החוג לסוציולוגיה אוניברסיטת תל אביב, תשל"ח 1978.
עדתיות פוליטית - דימוי מול מציאות: ניתוח סוציולוגי-היסטורי של הרשימות ה"עדתיות" לאספת-הנבחרים ולכנסת (1920–1984). תל אביב, יד טבנקין, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1986.
הפוליטיקאי הישראלי: פרופיל חברתי ופוליטי של פעילי המרכז במפלגות העבודה וחירות /חנה הרצוג, מיכל שמיר, אלן צוקרמן. ירושלים: מכון ירושלים לחקר ישראל, 1989; מחקרי מכון ירושלים לחקר ישראל; מס’ 034.
נשים ריאליות - נשים בפוליטיקה המקומית הישראלית. ירושלים, מכון ירושלים לחקר ישראל, 1994; מחקרי מכון ירושלים לחקר ישראל; מס’ 051.
מין, מגדר, פוליטיקה - נשים בישראל (עם מחברות נוספות). תל אביב, הקיבוץ המאוחד, 1999.
Contest of Symbols, Harvard University Press (1981)
ספרים שערכה

חברה במראה: לזכרו של יונתן שפירא /עורכת: חנה הרצוג; ועדת המערכת: זאב סגל, אפרים צדקה, מיכל שמיר. תל אביב: רמות - אוניברסיטת תל אביב, תשס"א 2000.
יודעים ושותקים: מנגנוני השתקה והכחשה בחברה הישראלית /עורכות: חנה הרצוג, כנרת להד. ירושלים: מכון ון ליר בירושלים; הקיבוץ המאוחד, תשס"ו 2006.
דורות, מרחבים, זהויות: מבטים עכשוויים על חברה ותרבות בישראל: לשמואל נח אייזנשטדט בהגיעו לגבורות /עורכים: חנה הרצוג, טל כוכבי, שמשון צלניקר; עורכת משנה: רונה ברייר-גארב. תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשס"ז 2007.
הערות שוליים

↑  טלילה נשר, עלייה גורפת באי-השוויון בין גברים לנשים בישראל, באתר הארץ, 21 בינואר 2013
↑  מדעניות מעוררות השראה: פרופ' חנה הרצוג, באתר אוניברסיטת תל אביב
↑  פרופ' חווה הרצוג – זוכת פרס אמת לשנת 2018, באתר פרס א.מ.ת
↑  ספרי עיון, באתר הארץ, 10 באפריל 2001
↑  עלאא חליחל, שקט, השתיקות רועמות!, באתר הארץ, 26 במאי 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262781905171  GND: 121365395  LCCN: n80076669  SUDOC: 067698980  VIAF: 120731432   WorldCat (עם VIAF): 120731432
טאו בירכתי הספינה

| --- | --- |
   
 מיקומו של τ בירכתי הספינה בקבוצת ירכתי הספינה
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  ירכתי הספינה
 שמות נוספים:  HD 50310
 סוג:  ענק כתום
 בהירות נראית:  2.93
 סיווג ספקטרלי:  K1 III
 עלייה ישרה:  06ʰ 49ᵐ 56.17ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏52.44″ ‏36′ ‏50°‏- מילי-שניות קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  0.8-
 מרחק:  182  שנות אור 55.8  פארסק
 רדיוס:  27 רדיוסי שמש
 מסה:  3.19 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 180 מהשמש
 טמפרטורה:  4,489 K
 מהירות סיבוב:  2.2 ק"מ/שנייה
 גיל:  540 מיליון שנים
 מהירות רדיאלית:  34.36 קילומטר בשנייה
 מערכת
 כוכבים נלווים:  τ בירכתי הספינה B
τ בירכתי הספינה הוא כוכב בולט בקבוצת הכוכבים ירכתי הספינה עם בהירות נראית מדרגה 2.93. הכוכב נמצא בקצה הדרומי של הקבוצה, על הגבול עם קבוצת שדרית, כ-4.5 מעלה מצפון-מזרח לקאנופוס, במרחק של כ-180 שנות אור ממערכת השמש.
מאפיינים

τ בירכתי הספינה הוא ענק כתום מסוג ספקטרלי K1 III, מסתו כ-3.2 ממסות שמש, רדיוסו גדול פי 27 מרדיוס השמש, טמפרטורת פניו קרובה ל-4,500 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 180 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך חלק ניכר של קרינתו הוא בתחום התת-אדום כך שעוצמת הארתו הכוללת היא פי 280 מעוצמת ההארה של השמש. גילו של הכוכב כחצי מיליארד שנים והוא סיים כבר להתיך מימן להליום והוא נמצא בשלב היתוך ההליום ליסודות כבדים יותר. כשיאזל ההליום הוא צפוי להפוך לננס לבן.
שינויים מחזורים במהירות הרדיאלית של הכוכב מצביעים על קיומו של בן זוג עמום שלא ניתן לצפות בו ישירות ולא ידוע דבר על תכונותיו. בני הזוג מקיפים זה את זה במסלול כמעט מעגלי בזמן הקפה של 2 שנים ו-335 ימים. מכיוון שלא ידועה נטיית מישור הסיבוב ביחס לקו הראייה אל הכוכב, לא ניתן לחשב את מסתו של בן הזוג או את המרחק ביניהם, אך המרחק הזוויתי ביניהם מוערך ב-0.033 שניות קשת, ששקול ללפחות 1.8 יחידות אסטרונומיות.
הערות שוליים

1 2 3 4  SIMBAD:τ Puppis
↑  A. Richichi, I. Percheron & M. Khristoforova: CHARM2: An updated Catalog of High Angular Resolution Measurements, Astronomy & Astrophysics, vol. 431, p. 773 (2005) במקור נתון קוטר זוויתי באלפיות של שניות קשת. מעבר לרדיוסי שמש על ידי המרה לרדיאנים, הכפלה במרחק וחלוקה בפעמיים רדיוס השמש
1 2 3 4  R. E. Luck: Abundances in the Local Region. I. G and K Giants, The Astronomical Journal, Vol. 150, Iss. 3, article id. 88, (2015)
1 2  J. R. De Medeiros, J. R. P. Da Silva & M. R. G. Maia: The Rotation of Binary Systems with evolved Components, The Astrophysical Journal, Vol. 578, Iss. 2, p. 945 (2002)
↑  H. A. McAlister: Spectroscopic binaries as a source for astrometric and speckle interferometric studies, Publications of the Astronomical Society of the Pacific, Vol. 88, p. 319 (1976)
טאו בעקרב

| --- | --- |
   
 מיקומו של τ בעקרב בקבוצת עקרב
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  עקרב
 שמות נוספים:  אל ניאט, HD 149438
 סוג:  כוכב הסדרה הראשית כחול
 בהירות נראית:  2.81
 סיווג ספקטרלי:  B0.2 V
 עלייה ישרה:  16ʰ 35ᵐ 52.95ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏57.66″ ‏12′ ‏28°‏- מילי-שניות קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  3.0-
 מרחק:  474  שנות אור 145.33  פארסק
 רדיוס:  6.5 רדיוסי שמש
 מסה:  15 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 1,350 מהשמש
 טמפרטורה:  31,400 K
 מהירות סיבוב:  20 ק"מ/שנייה
 גיל:  11 מיליון שנים
 מהירות רדיאלית:  1.7±0.9 קילומטר לשנייה
 היסט:  5.1232±1.11 אלפיות של שניות קשת
 מתכתיות:  0.04 
 
τ בעקרב, נקרא גם אל ניאט (מערבית النياط "אנ-ניאט" - העורק, אך אותו השם ניתן גם לכוכב הסמוך σ בעקרב), הוא כוכב שנמצא במרחק של כ-474 שנות אור ממערכת השמש בקבוצת הכוכבים עקרב עם בהירות מדרגה 2.81. הכוכב נמצא סמוך לאנטארס המייצג את ליבו של העקרב ומכאן שמו.
תכונות

τ בעקרב הוא כוכב הסדרה הראשית כחול מסוג ספקטרלי B0.2 V, מסתו כ-15 מסות שמש ורדיוסו כ-6.5 רדיוסי שמש. טמפרטורת פניו כ-31,400 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 1,300 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך בשל טמפרטורת פניו הגבוהה כמעט כל קרינתו היא בתחום העל-סגול כך שעוצמת הארתו הכוללת היא למעלה מפי 30,000 מעוצמת ההארה של השמש. ספקטרום הקרינה של הכוכב מראה על קיומו של חמצן מיונן 5 פעמים ושל חנקן מיונן 4 פעמים בשכבותיו החיצוניות של הכוכב. כמו כן הכוכב פולט קרינת X חזקה מאוד שמגיעה לכדי מיליונית מעוצמת ההארה הכוללת שלו. שתי התופעות החריגות נובעות כנראה מכך שלכוכב רוח סולרית חזקה מאוד שמהירותה מגיעה לכ-250 קילומטר בשנייה ושבתוכה יש גושים צפופים יותר של חומר וכתוצאה מהתנגשויות, החומר הנפלט מהכוכב מתחמם לטמפרטורות של עשרות מיליוני קלווין ויוצר את הקרינה ואת היינון החריגים. באופן חריג לכוכבים מסוגו, מהירות הסיבוב של τ בעקרב על צירו כפי שהיא נמדדת באמצעות הסחת דופלר היא נמוכה יחסית ועומדת על כ-20 קילומטר בשנייה. ייתכן שלמעשה מהירות הסיבוב האמיתית גדולה בהרבה והתוצאה הנמדדת נובעת מכך שציר הסיבוב של τ בעקרב קרוב לקו הראייה אליו. ראיה לכך היא השדה המגנטי של הכוכב שעוצמתו מגיעה לכ-500 גאוס (פי 200 מעוצמת השדה המגנטי של השמש), מה שלא סביר בכוכבים עם מהירות סיבוב נמוכה.
הערות שוליים

1 2 3  SIMBAD: τ Scorpii
1 2 3 4 5 6  J. C. Howk, J. Cassinelli, J. Bjorkman & H. Lamers: Stagnation and Infall of Dense Clumps in the Stellar Wind of τ Scorpii, The Astrophysical Journal, Vol. 534, Iss. 1, p. 349 (2000)
↑  F. R. N. Schneider, Ph. Podsiadlowski, N. Langer, N. Castro & L. Fossati: Rejuvenation of stellar mergers and the origin of magnetic fields in massive stars, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 457, Iss. 3, p. 8 (2016)
↑  Y. Nazé, V. Petit, M. Rinbrand, D. Cohen, S. Owocki, A. ud-Doula & G. A. Wade: X-Ray Emission from Magnetic Massive Stars, The Astrophysical Journal Supplement, Vol. 215, Iss. 1, article id. 10, p. 3 (2014)
↑  J. F. Donati, ID. Howarth, M. M. Jardine, P. Petit, C. Catala, J. D. Landstreet, J. C. Bouret, E. Alecian, J. R. Barnes, T. Forveille, F. Paletou & N. Manset: The surprising magnetic topology of τ Sco: fossil remnant or dynamo output?, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 370, Iss. 2, p. 629 (2006)
טים הוגלי

טים הוגלי (בנורווגית: Tom Høgli; נולד ב-24 בפברואר 1984) הוא כדורגלן עבר נורווגי ששיחק בעמדת המגן הימני.
קריירת מועדונים

הוגלי התחיל את הקריירה שלו בבודה/גלימט בתור קשר אחורי ובשנת 2007 חתם בטרומסה.
בטרומסה הוא הוסט לעמדת המגן. בשנת 2008 זכה בתואר "שחקן העונה של המועדון". ב-29 במאי 2011, הוא הבקיע את השער הראשון שלו בטרומסה בניצחון 0-4 נגד בראן.
ב-18 ביוני 2011 הוגלי חתם בקלאב ברוז' הבלגית.
ב-31 בינואר 2014 חתם בפ.צ. קופנהגן והעסקה יצאה לפועל ב-1 ביולי 2014. ב-20 ביולי הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה נגד סילקבורג. ב-22 בפברואר 2015 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-2 נגד וסטסילאנד.
ב-12 בינואר 2018 הוגלי חזר לטרומסה ובסיום העונה פרש ממשחק פעיל.
קריירה בינלאומית

בצעירותו הוגלי שיחק בנבחרת הצעירה של נורווגיה. ב-20 באוגוסט 2008, הוגלי ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת במשחק ידידות נגד אירלנד. ב-11 באוקטובר 2011 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 1-3 נגד קפריסין במסגרת מוקדמות יורו 2012.
חוב אבוד

בתחום החשבונאות והמימון, חוב אבוד הוא החלק של החשבונות והשטרות שנתקבלו, כגון חשבון הלוואות וחשבון לקוחות חייבים, ואשר הפירמה אינה יכולה לגבות אותם. חוב אבוד נחשב בחשבונאות כהוצאה.
על פי עקרון ההקבלה בתחום החשבונאות, על ההכנסות וההוצאות להרשם בזמן התרחשותם. כאשר מתבצעת מכירה על החשבון, ההכנסה נרשמת בחשבון חייבים. הואיל וקיים סיכון שהלקוח לא ישלם, יש לרשום את חשבון החייבים בערך מימוש נטו. החלק שהוערך כלא ניתן לגבייה מופרש בחשבון הוצאות בשם "הוצאות חובות אבודים". בסוף כל מחזור חשבונאי, יש לבצע התאמה זאת בחשבון - חיוב החייבים שאינו ניתן לגבייה כהוצאה.
מיסוי בארצות הברית

סוגים מסוימים של חובות אבודים נחשבים לבני-ניכוי. סעיף 166 של ה-Internal Revenue Code מתאר את התנאים שצריכים להתקיים על מנת להגיע לסטטוס אפשרות הניכוי.
הקריטריונים לניכוי:
על החוב להיות בתום לב
חסר ערך בתקופת השנה החייבת במס
כלומר, החוב מוגדר כחוב שנובע מקיומם של יחסי לווה-מלווה המבוססים על התחייבות תקיפה וניתנת לאכיפה לקבלת תשלום. על החוב הנידון להיות חסר ערך. ואולם, הבחנה זו מתחלקת אף היא לרמת יכולת הגבייה. יש לקבוע אם החוב הוא חסר ערך באופן חלקי או שמא חסר ערך לחלוטין. הסטטוס הראשון משמעו כי חלק מהחוב ניתן לגבייה בעתיד. מספר גורמים נלקחים בחשבון, כגון סטטוס פשיטת הרגל של בעל החוב, תנאי בריאות, סוג החוב (עסקי או לא עסקי) ומצב האשראי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00572235
טים הויבך

טים הויבך במדי מכבי נתניה
טים הויבך, 2018
טים הויבך (בגרמנית: Tim Heubach; נולד ב-12 באפריל 1988) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעמדת הבלם.
קריירה

הויבך התחיל את הקריירה שלו בקבוצות נוער קטנות עד שבגיל 15 הצטרף לבורוסיה מנשנגלדבך שם שיחק שלוש שנים. עד שנת 2012 הויבך שיחק בקבוצת המילואים של המועדון, אך בקבוצה הבוגרת לא זכה ולו לדקת משחק אחת.
בקיץ 2012 חתם לשנתיים בפ.ס.וו. פרנקפורט מהבונדסליגה השנייה. ב-5 באוגוסט 2012 הויבך ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד ס.ו. זנדהאוזן.
בקיץ 2014 חתם לשלוש שנים בפ.צ. קייזרסלאוטרן.
ב-2 באוגוסט 2017 חתם לעונה אחת עם אופציה לעונה נוספת במכבי נתניה, קבוצתו הראשונה מחוץ לגרמניה. שבוע לאחר מכן, ערך הויבך את הופעת הבכורה שלו בנתניה בהפסד 4-2 להפועל רעננה במסגרת גביע הטוטו.
שער בכורה במדי מכבי נתניה נכבש בנגיחה ב-29 בינואר 2018 במשחק הבית נגד בית"ר ירושלים. בסוף העונה האריכה מכבי נתניה את האופציה לעונה נוספת.
בראיון שנתן הויבך באפריל 2018 לעיתון "בילד" הגרמני סיפר כי האנשים בנתניה מאוד חמים ומסברי פנים כלפיו והוסיף כי "בעקבות הבקעת השער הראשון שלי קיבלתי הכל חינם - תמונת פספורט, ארוחת בוקר, אפילו הספר שלי לא רצה ממני כסף".
ב-25 במאי 2019, במשחק הליגה האחרון לעונת המשחקים 2018/19, כבש את שערו השלישי במדי הקבוצה, במשחק ההפסד למכבי חיפה 2:1. יום קודם לכן הודיע המועדון על הארכת חוזהו של הויבך לשנתיים נוספות. באוגוסט 2020 הוחלט לשחרר אותו ולהחתים במקומו את אקינשולה אקיניימי.
ב-12 בדצמבר 2020 חתם הויבך בסלנגור המלזית.
הערות שוליים

↑  מאור רחמני, ‏הבלם טים הויבך חתם לשנה אחת במכבי נתניה, באתר ONE‏, 2 באוגוסט 2017
↑  ‏טים הויבך: השמש בישראל הרבה יותר מפחידה מהטרור, באתר ספורט1, 16 באפריל 2018
↑  תומר חבז, ‏‏רשמית: הויבך האריך את חוזהו במכבי נתניה בשנתיים נוספות, באתר ספורט1, 24 במאי 2019
↑  https://www.israelhayom.co.il/sport/israeli-soccer/article/7769133
טים דוווסמה

| --- | --- |

 לידה:  4 בנובמבר 1987 (בן 36) דראכטן, הולנד 
 מוקד פעילות:  ממלכת ארצות השפלה 
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 www.timdouwsma.com
 פרופיל ב-IMDb
 
טים דוווסמה (בהולנדית: Tim Douwsma; נולד ב-4 בנובמבר 1987) הוא זמר הולנדי.
ביוגרפיה

דוווסמה נולד בדראכטן, לאחר סיום התיכון הוא למד בבית ספר למקצועות הספורט אך עזב את הלימודים על מנת להתמקד בקריירת המוזיקה שלו, בנוסף הוא עסק תקופה בדוגמנות.
בשנת 2007 התחרה בתוכנית המציאות "אז אתה רוצה להיות כוכב פופ" (So You Wanna Be a Popstar) שם הגיע למקום החמישי, בסוף אותה שנה הוציא את הסינגל הראשון שלו "Wil je bij me blijven slapen op".
ב-2007 הוא גם שיחק באופרת הסבון "Onderweg naar Morgen". בשנת 2009 הופיע בסרט הקולנוע "De Hel van '63" העוסק במסע 11 הערים של שנת 1963.
ב-2010 יצא עם שלושה סינגלים נוספים.
ב-2011 לקח חלק בתוכנית "רוקדים עם הקרח" במסגרתה ידוענים מתחרים ביניהם בהחלקה אמנותית על הקרח.
בשנת 2012 השתתף בתחרות לבחירת נציג הולנד לאירוויזיון.
בשנת 2013 הוא שיתף פעולה עם מוניקה סמית' בהוצאת האלבום שלה.
הערות שוליים

↑  Tim Douwsma in nieuwe Opel Astra, WâldNet
↑  Tim Douwsma bij Eefke, Omroep Brabant (בהולנדית) (ארכיון)
↑  Nieuws - Alle deelnemers Sterren Dansen op het IJs bekend - Audities.nl, audities.nl
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 6589 7322  MusicBrainz: 5fe67913-bc9d-4066-a4e9-60decefbf688  VIAF: 41147481264449240148   WorldCat (עם VIAF): 41147481264449240148 
ערך זה הוא קצרמרבנושא הולנדים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טים הארדוויי

ערך זה עוסק בכדורסלן העבר. אם התכוונתם לבנו, ראו .
טימות'י דוואן "טים" הארדוויי האב (באנגלית: .Timothy Duane "Tim" Hardaway Sr; נולד ב-1 בספטמבר 1966) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדת הרכז, ונחשב לאחד מטובי הרכזים ב-NBA בתקופתו. הארדוויי נודע במיוחד בכדרור ה"קרוסאובר" שלו ונחשב למי שסייע בהגברת הפופולריות של מהלך זה. הוא התפרסם בעיקר כאשר שיחק בגולדן סטייט ווריורס ובמיאמי היט, במדיהן הציג יכולות קליעה ומסירה משובחות.
בשנת 2022 נבחר הארדוויי האב להצטרף להיכל התהילה של הכדורסל.
בנו, טים ג'וניור, נבחר בדראפט ה-NBA בשנת 2013, ומשחק בקבוצת דאלאס מאבריקס.