stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שופר קודו
בתנועת הצופים

בשנת 1890, קצין בריטי בשם רוברט באדן פאוול השתתף במלחמות של האימפריה הבריטית נגד שבטי המאטאבלה באזור הידוע כיום כזימבבואה. במהלך הקרב הוא הבחין שלוחמי המאטבאלה משתמשים בקולות מוזרים כדי להעביר איתותים אחד לשני על המצב שלהם במערכה. בתום הקרב הוא ראה שמדובר בשופרות קודו אשר מסוגלים להעביר אותות על פני מרחקים ארוכים בשל קולם העמוק, והוא החליט לקחת אחד מהם לביתו בבריטניה כמזכרת מהקרב. בשנת 1907, פאוול הקים את מחנה הנוער הראשון על האי ברונסה בבריטניה עבור שיפור הכושר הגופני של הנערים, והוא היה מעיר אותם מדי בוקר באמצעות הקולות של שופר הקודו; מחנה זה הוביל ללידתה של תנועת הצופים העולמית. בשנת 1919, נערך קורס מדריכי הצופים הראשון בפארק גילוואל מחוץ ללונדון, בו נעשה שימוש בשופר הקודו של פאוול עבור מספר סוגי איתות.
בשנת 1929, תנועת הצופים העולמית חגגה את יום ההולדת ה-21 של התנועה בפארק החצים בבירקהנד שבאנגליה, ופתיחת האירוע הייתה כאשר פאוול תקע בשופר הקודו שלו. בשנת 2007, תנועת הצופים העולמית חגגה 100 שנים להיווסדה באירוע ג'מבורי בינלאומי בבריטניה, כאשר חלק מהפעילות התרחשה באי ברונזה, בו התרחש מחנה הצופים הראשון. פיטר דאנקן - יושב ראש איגוד הצופים בבריטניה, פתח את האירוע על ידי תקיעה בשופרו המקורי של רוברט באדן פאוול. גם כיום ישנם מחנות צופים ברחבי העולם המשתמשים בשופר הקודו. שופר הקודו המקורי של פאוול נמצא במוזיאון של גילוואל.
גלריה

שופר קודו הידוע גם כשופר תימני, על רקע הכותל המערבי
יהודי דתי עם שופר תימני בכותל המערבי.
שופרות קודו תימניים בבית הכנסת החורבה בעיר העתיקה בירושלים.
אדם תוקע בשופר תימני במוזיאון היהודי בסן פרנסיסקו.
ראו גם

שופר יעל
הערות שוליים

↑  מידע על קודו גמלוני באתר Ultimate Ungulate.
↑  Ronald M. Nowak, Walker's Mammals of the World, JHU Press (עותק בגוגל ספרים) - עמ' 1137.
1 2 3 4 5  סריקות של מחקרים וסקירות בנושא מנהגי יהדות תימן בשופר, פורום אלמדרש, היידפארק.
↑  ‏ Paul F. Berliner With Kudu
↑  ‏ Noch mehr Lärm: Hier kommt die Kuduzela
↑  ‏ ראו תמונה
↑  ‏ Kuduzela
↑    Martin Evans, ‏Vuvuzela too loud? Wait for the kuduzela, The Telegraph, 18 June 2010
קודו גמלוני זכר, עם זוג קרניים מסולסלות ומרשימות.
קרני קודו גמלוני ושופרות קודו במוזיאון הטבע התנ"כי.
שופר קודו גמור ומלוטש.
יהודי תימני תוקע בשופר במהלך העלייה לרגל המסורתית להר ציון בירושלים. כ' בניסן ה'תשי"ח.
למעלה: שופר של עדות אשכנז.
למטה: שופר של יהדות תימן.
רופא אליל משבט השונה תוקע בשופר קודו.
קרן גרין

| --- | --- |

גרין, מאי 2023
 לידה:  1973 (בת 52 בערך) רמת השרון, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  משפטים
 kerengreen.co.il
 
קרין גרין (נולדה ב-1973) היא ראש המועצה המקומית קדימה-צורן.
ביוגרפיה

קרין גרין נולדה וגדלה ברמת השרון. היא בתם של ציפורה ומשה שקורי שעלו לישראל מעיראק. גרין בוגרת תואר ראשון במשפטים מן המכללה למינהל ובעלת תואר שני במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן עם התמחות במשא ומתן וגישור. בעבר עבדה בלשכה המשפטית של הכנסת, כיועצת משפטית לעיריית תל אביב בתחום התאגידים העירוניים, במשרדי עורכי דין פרטיים וכיהנה כדירקטורית בחברות שונות. בתפקידה האחרון שימשה כיועצת המשפטית של חברת Kone בישראל שרכשה את חברת ישראליפט.
בשנת 2013 היא נבחרה כחברת מועצה במועצה מקומית קדימה-צורן. בקדנציה זו הייתה גרין יו"ר ועדת הכספים ויו"ר ועדת החינוך במועצה. בבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2018, התמודדה לראשונה לתפקיד ראש המועצה ונבחרה לתפקיד זה, לאחר שגברה בסיבוב השני על יצחק גולברי, שהיה בעבר ראש המועצה המקומית בקדימה-צורן. רשימתה "עוצמה לקדימה-צורן" נכנסה עם חמישה מנדטים למועצה. בבחירות לרשויות המקומיות שנערכו בשנת 2024, ניצחה קרן גרין עם 52% תמיכה והמשיכה לקדנציה נוספת כראש המועצה המקומית קדימה צורן.
חיים אישיים

גרין נשואה לחן ואם לשניים ומתגוררת בצורן.
הערות שוליים

↑  ניצן סניור שניאור, מתעצמות:שתי נשים נוספות נבחרו לעמוד בראש רשות מקומית, באתר און לייף, 14 בנובמבר 2018
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בת שבע מחלוף אברהם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בפברואר 1982 (בת 43)
 פעילות בולטת:  הונאה מרמה ועוקץ קשישים
 ידועה בשל:  נקנסה בסכום הגבוה ביותר אי פעם, שהוטל על ידי רשות הגנת הצרכן וסחר הוגן
 
בת שבע מחלוף אברהם (נולדה ב-1 בפברואר 1982) היא ישראלית, אשר הורשעה בהונאת קשישים. היא הפעילה מספר חברות שביצעו עוקץ טלפוני שיטתי ומאורגן כלפי קשישים, תוך שימוש בשיטות מכירה אגרסיביות, הטעיה, והפעלת לחץ בלתי הוגן.
עבר עסקי

בת שבע מחלוף אברהם הפעילה מספר חברות, ביניהן "דיל המאה", "פרימיום סייל", ו"ליין ישיר". החברות עסקו בשיווק טלפוני לצרכנים, שרובם ככולם קשישים, באמצעות הטעיה והפעלת לחץ שגרמו להם לרכוש מוצרים שלא נזקקו להם. על פי עדויות עובדות לשעבר, מחלוף אברהם השיגה את פרטי הקשר של הקורבנות מחברה מתחרה, וכן רכשה מאגרי מידע.
שיטות ההונאה

התחזות: נציגי המכירות התחזו לנציגי "מחלקת הטבות" של חברות אשראי, או כחלק מקמפיין של בתי חולים, כדי ליצור אמון. הם הציגו את עצמם כמי שעובדים עם חברות האשראי ויזה וישראכרט.
הבטחות שווא: הנציגים הבטיחו לקשישים הטבות, זיכויים כספיים או קופונים בסכומים גבוהים, תוך טענה כי אם לא ינצלו את ההטבה היא תבוטל. בפועל, הטבות אלה לא היו קיימות.
חברות במועדון לקוחות פיקטיבי: הנציגים טענו כי הקשישים חברים במועדון לקוחות, וכי ההטבות ניתנות להם בשל כך. בפועל, לא היה קיים מועדון לקוחות כלל.
טענה על זכייה בהגרלה: לעיתים, נטען כי הקשישים זכו בהגרלה, גם כשבפועל לא נערכו הגרלות.
יצירת חוב פיקטיבי: הנציגים טענו כי הקשישים חייבים כסף לחברה, או לחלופין עליהם לשלם על מנת לסיים את החברות במועדון, כאשר בפועל לא היה חוב כזה.
חיוב ללא אישור: לעיתים, חויבו כרטיסי האשראי של הקשישים גם ללא אישור מפורש, ולעיתים אף ללא שיחת מכירה מקדימה.
סירוב לביטול עסקה: החברות סירבו לבטל עסקאות גם כאשר הצרכנים ביקשו זאת במועד הקבוע בחוק, או דרשו דמי ביטול גבוהים.
הסתרת מסמכים: החברות לא גילו לצרכנים את כל הפרטים הנדרשים בעסקת מכר מרחוק, ולא שלחו להם מסמכים בכתב לאחר ביצוע העסקה.
עדויות עובדות לשעבר

עובדות לשעבר בחברות של בת שבע מחלוף אברהם חשפו כיצד בוצעו ההונאות. אחת העובדות, לירון רחימי, תיארה את מקום העבודה כ"כוך, עם דלת שחורה בלי שרואים מה קורה בפנים". היא העידה כי הנציגים התחזו לאנשי "מחלקת הטבות" בחברות אשראי או כחלק מקמפיין של בתי חולים. בנוסף, היא סיפרה שהיה קיים תסריט מוכן לנציגי המכירות, שנועד לסייע ברכישת אמון הלקוח. העובדת טענה כי מחלוף אברהם השיגה פרטי לקוחות מחברה מתחרה שבה עבדה, וכי החיובים נעשו לעיתים ללא ידיעת הלקוח, או תחת הכותרת של "דמי משלוח". עובדת נוספת, ליאת אלקיים אשר, תיארה את התחושה בעבודה כ"מלוכלכת, מזוהמת, מטונפת".
ההליך המשפטי והקנס

הרשות להגנת הצרכן הטילה על בת שבע מחלוף קנס של 8.3 מיליון ש"ח, הקנס הגבוה ביותר שהוטל אי פעם בישראל בגין עוקץ קשישים. מחלוף אברהם ערערה על גובה הקנס בטענה כי הוא גבוה מדי ויביא אותה לפשיטת רגל, אך בית המשפט דחה את ערעורה. בית המשפט קבע כי היא נמנעה מלהציג אסמכתאות להיקף מחזור עסקיה, ולכן אין מקום להפחית את גובה הקנס.
השלכות

הפרשה עוררה דיון ציבורי רחב על הצורך בהגנה על קשישים מפני הונאות מסוג זה. בעקבות המקרה, גורמים שונים פעלו לקידום חקיקה והגברת האכיפה במטרה להגן על אוכלוסיית הקשישים. עם זאת, הכסף שהוטל כקנס לא הוחזר לקשישים שנפגעו, והם נדרשים להגיש תביעות אישיות כדי לקבל את כספם חזרה.
הערות שוליים

↑  כרמית בן אליעזר, פסק דין שניתן ע"י כבוד השופטת כרמית בן אליעזר, בית משפט השלום ראשל"צ, 30 באוגוסט 2022
↑  דוברות, הודעה בדבר דחיית הערעור של בת שבע מחלוף, באתר הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן, ‏14 בספטמבר 2022
↑  הרשות להגנת הצרכן, עוקץ קשישים, הרשות להגנת הצרכן וסחר הוגן. דו"ח לשנת 2020, 2020, עמ' עמודים 11–13
↑  אלכסנדרה לוקש ואטילה שומפלבי, עושק קשישים בעשרות אלפי שקלים: מי יעצור את הונאות הטלמרקטינג?, באתר ynet, 24 ביולי 2018
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "בת שבע מחלוף אברהם".
WWE Raw

| --- | --- |

 שיר הנושא:  "Born to Be" בביצוע def rebel
 סוגה:  היאבקות מקצועית, בידור ספורט 
 יוצרים:  וינס מקמהן
 מנחים:  Joe Tessitore, וייד בארט 
 שחקנים:  האלק הוגאן  שיין מקמהן  Byron Saxton  סנטינו מארלה  סטפני מקמהן  ג'ון לייפילד  סבלינה פננה  Lilian Garcia  טורי ווילסון  קודי רודס  תיאודור לונג  מישל מקול  קורי גרייבס  רומן ריינס  Jonathan Coachman  בוקר האפמן  גלן ג'ייקובס  ג'ון סינה  מיכאל קול  ג'רי לולר  פול לווק  אוסקר גוטיירז  רנדי אורטון  ברוק לסנר  שיימוס  מארק קאלאווי  מייקל היקנבוטום  המיז  ברון קורבין 
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  32
 מספר פרקים:  1,611
 הפקה
 מפיק:  Bruce Prichard, פול לווק 
 חברת הפקה:  WWE 
 הפצה:  WWE, הולו 
 טכניקת צילום:  מערך מרובה מצלמות
 אורך פרק:  כ-185 דקות
 שידור
 רשת שידור:  USA Network
 רשת שידור בישראל:  נטפליקס
 תקופת שידור מקורית:  11 בינואר 1993 – הווה
 קישורים חיצוניים
 www.wwe.com/shows/raw
 דף התוכנית ב-IMDb
 
WWE Raw, המכונה גם "Monday Night Raw", או בפשטות "Raw" היא תוכנית טלוויזיה של היאבקות מקצועית שבועית המשודרת ברשת USA Network ובישראל בנטפליקס, ומופקת על ידי ארגון ההיאבקות הבידורי WWE, התוכנית נחשבת לאחד משני "מופעי הדגל של ה-WWE", יחד עם "SmackDown", המציג קרבות היאבקות ועלילות מפותלות המוצגות על ידי שלל דמויות מתאבקים.
היסטוריה > התחלת השידורים

בשנת 1993 החל ה-WWE לשדר אחת לשבוע פרק בתוכנית מאולם הומה קהל. התוכנית הועברה בשידור ישיר בניגוד לתוכניות היאבקות בעבר אשר הוקלטו ועברו עריכה.
היסטוריה > מלחמת הרייטינג בתחום ההיאבקות

באמצע שנות ה-90 של המאה ה-20, ארגון ה-WCW בבעלותו של טד טרנר הפיק תוכנית טלוויזיה שבועית משלו אשר נקראה "Monday Nitro", תוכנית זו הועברה בשידור חי באותו שעות מול Raw של ה-WWE ובכך החלה מלחמת רייטינג בין שתי חברות ההיאבקות המתחרות. מלחמה זו ידועה גם בשם "מלחמת ערבי שני(אנ')".
ה-WCW החל לרכוש מתאבקים רבים מהמתחרה, ה-WWE, ובכך כוחם התאזן והמאבק על קהל הצופים היה צמוד ביותר.
במהלך 1996, הכוכבים הראשיים של Monday Nitro, האלק הוגאן, קווין נאש וסקוט הול הודיעו על הקמת קבוצת ה-nWo והכריזו שישתלטו על ארגון ה-WCW. עלילה בדיונית זו גרמה לעלייה רבה ברייטינג של התוכנית מה שהביא אותה להוביל על פני Raw במשך 85 שבועות רצופים.
אריק בישוף, שהיה מנהל התחרויות של ה-WCW, ניצל את העובדה שחלק משידורי Raw היו מוקלטים כדי לגלות לקהל הצופים ב-Nitro את תוצאות הקרבות והאירועים שהיו ב-Raw באותו ערב, וזאת כדי למנוע מצופים לעבור ערוץ ולצפות ב-Raw.
באפריל 1998 לאחר מופע הרסלמניה 14 של ה-WWE תמונת המצב במלחמת הרייטינג השתנתה כאשר Raw גברה על Nitro בכמות הצופים, וזאת בעקבות העלילות של ה-WWE שהפכו ליותר "חצופות" ו"בועטות", וכללו בין היתר גסויות, קטטות אלימות ומערכונים מבדרים שצחקו על ה-WCW. לעומת זאת, ה-WCW לא שינתה הרבה בתקופה זו. ה-WWE החלו לקדם כוכבי היאבקות חדשים ופופולריים במיוחד כמו "סטון קולד" סטיב אוסטין, טריפל H, דה רוק, אנדרטייקר ועוד.
בינואר 1999, התרחש אחד מהאירועים הבולטים של מלחמת הרייטינג בתחום ההיאבקות, כאשר Nitro סיפרו בשידורם על הזכייה הצפויה של מיק פולי באליפות ה-WWE ב-Raw. גילוי זה גרם ליותר מחצי מיליון צופים לעבור לצפות ב-Raw.
ה-WCW החלו לאבד צופים ולהפסיד כסף רב ולבסוף הארגון קרס בשנת 2001. במרץ של אותה שנה ה-WWE הכריזו על קנייתה של ה-WCW והתוכניות Raw ו-Nitro שודרו בו זמנית. לאחר מכן הכריז הבעלים של ה-WWE, וינס מקמהן, על ניצחון במלחמת הרייטינג.
היסטוריה > הפיצול

בשנת 2002, הוחלט לחלק את ה-WWE לשתי תוכניות שונות, עם יצירת תוכנית חדשה בשם SmackDown, שתשודר ביום חמישי. Raw לעומת זאת שנחשבת לתוכנית הדגל של הארגון תישאר באותו יום ובאותה שעה, אך תאבד מספר לא מבוטל של מתאבקים לטובת SmackDown וזאת בעקבות תופעת ריבוי המתאבקים ב-WWE שנוצרה לאחר שהחברה רכשה את ארגוני ה-WCW וה-ECW יחד עם כוכביהם.
נקבע שלכל תוכנית יש סגל מתאבקים משלה, תארים משלה ועלילות שונות. לאחר שאלוף ה-WWE באותה התקופה, ברוק לסנר עבר ל-SmackDown יחד עם חגורת האליפות, הוחלט ליצור תואר אליפות חדש ל-Raw, שנותרה ללא אליפות עולם ראשית.
אנדרו אומובמידלה

אנדרו אביולה אומובמידלה (באנגלית: Andrew Abiola Omobamidele; נולד ב-23 ביוני 2002 בליקסליפ שבאירלנד) הוא כדורגלן אירי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת שטרסבורג ובנבחרת אירלנד.
קריירת מועדונים

אומובמידלה גדל במחלקות הנוער של ליקסליפ יונייטד ונוריץ' סיטי. ב-16 בינואר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בנוריץ' סיטי, בניצחון 2-1 על קארדיף סיטי במסגרת המחזור ה-24 בפוטבול ליג צ'מפיונשיפ לעונת 2020/2021. בתום העונה העפילה נוריץ' סיטי לפרמייר ליג. ב-11 בספטמבר 2021 ערך אומובמידלה את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג, בהפסד 1-0 לארסנל במסגרת המחזור הרביעי לעונת 2021/2022. ב-31 באוקטובר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בהפסד 2-1 ללידס יונייטד במסגרת המחזור העשירי בליגה. בתום העונה חזרה נוריץ' סיטי לפוטבול ליג צ'מפיונשיפ.
ב-1 בספטמבר 2023 חתם בנוטינגהאם פורסט. ב-24 בינואר 2025 הושאל אל שטרסבורג.
קריירה בינלאומית

ב-1 בספטמבר 2021 ערך אומובמידלה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אירלנד, בהפסד 2-1 לנבחרת פורטוגל במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.
גביע המדינה בכדורעף

| --- | --- |

 ענף:  כדורעף
 תאריך ייסוד:  1959
 ארגון מפעיל:  איגוד הכדורעף בישראל
 מדינות משתתפות:  ישראל ישראל
 יבשת:  האיחוד האירופי אירופה
 זוכה:  מכבי תל אביב (2024/2025)
 הכי הרבה זכיות:  הפועל מטה אשר (13)
 מפעל מקביל:  ליגת העל בכדורעף
 מפעל נמוך יותר:  גביע האיגוד בכדורעף
 
גביע המדינה בכדורעף הוא טורניר גביע, בו משתתפות קבוצות ליגת העל בכדורעף והליגה הלאומית בכדורעף. הטורניר נערך בשיטת "נוקאאוט" (המפסיד יוצא), כאשר המנצחת עולה לשלב הבא, והמפסידה מודחת. חצאי הגמר והגמר נערכים בשיטת משחק אחד מכריע במגרש ניאוטרלי. שתי הקבוצות המנצחות של חצאי הגמר מעפילות לגמר, בו המנצחת זוכה בגביע.
היסטוריה

בשנים שקדמו לתחילת הטורניר הרשמי, התמודדו בניהן קבוצות מכל חלקי הארץ במסגרות גביע שונות כגון: גביע פסל זייד, גביע הפועל, מגן אהוד, גביע ליבני ועוד.
משחק הגמר הרשמי הראשון התקיים בתאריך 12 באוגוסט 1960 במגרש "הפועל" בתל אביב, בו ניצחה קבוצת הפועל עין שמר את הפועל עין החורש 2-3.
גביעים לפי קבוצה

| מקום | קבוצה | גביעים | סגנות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל מטה אשר (עין המפרץ) | 13 | 4 |
| 2 | הפועל המעפיל (מנשה/חדרה/עמק חפר) | 12 | 5 |
| 3 | מכבי תל אביב | 11 | 9 |
| 4 | הפועל עירוני בת ים | 6 |  |
| 5 | הפועל עירוני קריית אתא | 4 | 9 |
| 6 | הפועל יואב כפר סבא | 3 | 4 |
| 6 | הפועל העוגן | 3 | 1 |
| 6 | הפועל עין שמר | 3 |  |
| 6 | הפועל עמקים/זבולון | 3 |  |
| 10 | הפועל חניתה | 1 | 3 |
| 10 | הפועל חצור/באר טוביה | 1 | 3 |
| 10 | מכבי מוסינזון הוד השרון | 1 | 3 |
| 10 | הפועל בית זרע | 1 | 1 |
| 10 | הפועל עין המפרץ/מסריק | 1 | 1 |
| 10 | הפועל רמת אביב | 1 |  |
| 16 | הפועל עין החורש | - | 4 |
| 17 | אליצור תל אביב | - | 3 |
| 18 | הפועל שריד | - | 1 |
| 19 | הפועל נגבה | - | 1 |
| 20 | הפועל נען | - | 1 |
| 21 | מ.ס. עיילבון | - | 1 |
הערות שוליים

↑  גמר משחקי פסל זייד - בבית קמה, בעיתון דבר, 11 בנובמבר 1955
↑  עין שמר זכתה במגן אהוד, בעיתון על המשמר, 19 בפברואר 1956
↑  גביע ליבני לאפיקים, בעיתון למרחב, 26 בפברואר 1961
↑  הערב: גמר גביע המדינה בכדורעף לגברים ונשים, בעיתון למרחב, 12 באוגוסט 1960
↑  משחק גמר גביע המדינה לעונת 1992/93, במכביפדיה
↑  עונת 1995/96, במכביפדיה
| כדורעף בישראל ישראל |
| --- | --- | --- |
| ניהול | איגוד הכדורעף הישראלי • שחקנים • מאמנים • קבוצות • תחרויות • כדורעף חופים בישראל |  |
| ליגות וגביעי גברים | ליגת העל • הליגה הלאומית • גביע המדינה |  |
| ליגות וגביעי נשים | ליגת העל לנשים • גביע המדינה לנשים |  |
| תחרויות עבר | גביע פסל זייד |  |
| נבחרות | נבחרת הגברים • נבחרת הנשים |  |
אבי גולדברג

| --- | --- |

 לידה:  1964 (בן 61 בערך)
 לאום:  ישראל
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת תל אביב
 התמחות:  רפואת משפחה
 תפקידים:  מנהל מרכז רפואי כרמל מנהל המרכז הרפואי יוספטל
 
אבי גולדברג (נולד ב-1964) הוא רופא ישראלי המכהן כמנהל מרכז רפואי כרמל מנובמבר 2015. קודם לכן כיהן כמנהל המרכז הרפואי יוספטל.
ביוגרפיה

גולדברג למד רפואה באוניברסיטת תל אביב במסגרת העתודה האקדמית והתמחה ברפואת משפחה. בצה"ל שירת בשנים 1999 עד 2004, ושימש כרופא גדודי וכרופא חטיבתי בחיל השריון. שימש סגן רופא חילי בחיל הים ועמד בראש מדור היערכות בתי חולים לתרחישים בלתי קונבנציונליים בפיקוד העורף.
לאחר שחרורו הצטרף לשירותי בריאות כללית ושימש במגוון תפקידי הנהלה. הוא אחראי על פיתוח התיק הרפואי הממוחשב במערכת ניהול המידע הרפואי "קליקס". כיהן כמנהל המחלקה לשעת חירום בחטיבת בתי החולים של שירותי בריאות כללית. סיים התמחות במנהל רפואי ולמד מינהל ציבורי באוניברסיטת הרווארד מטעם קרן וקסנר. ב-2008 מונה למנהל המרכז הרפואי יוספטל. בתקופת כהונתו הוקם חדר המיון החדש, שופצה מחלקת הילדים, הוקמה מחלקה נוירולוגית לילדים, הוקם תא לחץ חדש, מרפאה גריאטרית ומרפאות בשכונת שחמון ובבית תמר בעיר.
בנובמבר 2015 מונה למנהל מרכז רפואי כרמל.
גולדברג בעל תואר שני (.M.H.A) בניהול מערכות בריאות מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב ותואר שני (M.P.A) במינהל ציבורי מאוניברסיטת הרווארד (במסגרת תוכנית קרן וקסנר).
הוא נשוי ואב לשתי בנות.
לקריאה נוספת

ביה"ח כרמל: ד"ר אבי גולדברג ינהל  מגזין מושבות, 3 בנובמבר 2015
אפרת

ערך זה עוסק בהתנחלות באזור יהודה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
היישוב אפרת בשלג, פברואר 2008
בית לחם או אפרתה, במפה משנת 1815
אֶפְרָת (אֶפְרָתָה) היא התנחלות עירונית במעמד מועצה מקומית בגוש עציון, דרומית לבית לחם. שטח השיפוט שלה הוא 6,000 דונם, ומספר תושביה (נכון לתחילת פברואר 2024) הוא 13,437 תושבים.
היישוב כולל שלושה מרכזים מסחריים, מרכזי ספורט ובתי ספר. חוק העזר העירוני באפרת קובע שכל מבנה חייב להיות מצופה באבן ירושלמית, וכי כל גגות הרעפים חייבים להיות אדומים. בשנת תש"ע זכה היישוב בפעם התשיעית ברציפות, בפרס הניהול התקין של משרד הפנים.
שם היישוב

שמו של היישוב נגזר מפסוק בספר בראשית: "ותמת רחל ותיקבר בדרך אפרתה" (ספר בראשית, פרק ל"ה, פסוק י"ט), בשל מיקומו בין בית לחם לחברון. לפי החלטת ועדת השמות הממשלתית המקורית, שם היישוב היה אפרתה, אך במשך שנים השם שהיה נפוץ יותר הוא אפרת (כלומר ללא ה"א המגמה), והיישוב נקרא כך גם בפרסומי המועצה המקומית.
בשנת 2012 התכנסה ועדת השמות לדיון חוזר בעקבות בקשת היישוב והחליטה לשנות את שמו של היישוב ולקרוא לו בשם הנפוץ יותר, אפרת.
מיקום

אפרת ממוקמת מזרחית לכביש 60 מול המקבץ המרכזי של יישובי גוש עציון שכולל את אלעזר, אלון שבות, ראש צורים, כפר עציון ונווה דניאל, הנמצאים ממערב לכביש 60. מדרום לאפרת נמצא הקיבוץ מגדל עז, וממזרח, במרחק אווירי של כ-8 קילומטר, נמצאת תקוע.
מצפון לאפרת נמצאים מחנה הפליטים דהיישה, הכפר ארטאס, העיירה אל-ח'דר והעיר בית לחם, מדרום נמצאים מחנה הפליטים אל-ערוב היישוב בית הברכה והכפר בית פג'אר, וממזרח ואדי א-ניס. כקילומטר מצפון ליישוב נמצאת חורבת עיטם (ח' אלח'וח'), ובצמוד ממערב ליישוב נמצאת אמת הביאר, אשר מזינה את בריכות שלמה הסמוכות מצפון יחד עם אמת הערוב המזרחית יותר.
תושבי אפרת מקיימים קשרים עם התושבים הפלסטינים של ואדי א-ניס. רב היישוב, הרב שלמה ריסקין, נהג לבקר בכפר בחתונות, והמוכתר של ואדי א-ניס ביקר אצל ריסקין כאשר ישב שבעה. לדברי ראש מועצת אפרת, תושבי ואדי א-ניס ואפרת הפגינו יחד כנגד הקמת גדר בין היישובים ובשני מקרים הזהירו תושבי ואדי א-ניס את תושבי אפרת מפני חוליות מחבלים. תושבי אפרת מסייעים לתושבי ואדי א-ניס ברופאים, תרופות, מים ועזרה בשיפוץ קווי מים וחלק מתושבי ואדי א-ניס עובדים באפרת. בשנת 1999 הוקם בשיתוף פעולה של אפרת וואדי א-ניס, גן ילדים ומרכז רפואי לילדים, עבור התושבים של שני היישובים. גמ"ח בגדים של אפרת מספק בגדים גם לתושבי ואדי א-ניס.
היסטוריה

את הקמת היישוב יזם משה מושקוביץ, שהחל בתוכניות להקמת יישוב עירוני גדול בגוש עציון ב־1974. מושקוביץ רתם את הרב שלמה ריסקין להקמת היישוב, שקהילתו הקימה ב־1977 את גרעין ראשית גאולה שהקים את אפרת.
האישור הממשלתי הראשוני להקמת היישוב ניתן ב־1977 תוך מניעת פרסומו עקב הדיונים שהובילו להסכמי קמפ דייוויד באותה העת. האישור התפרסם בפברואר 1979, דבר שהביא למחאה של שלום עכשיו נגד התוכנית. במרץ 1979 הוצא צו לתפיסת שטח עבור היישוב - במסגרתו הופקעו כמה מאות דונמים שהיו בבעלות פרטית של פלסטינים מהאזור.. עם הקמת מועצה אזורית גוש עציון במרץ 1977 נכללה אפרת בה.
במהלך ההקמה נחשפו שרידים לשדה קבורה מהתקופה הכנענית.
בפברואר 1980 נערך טקס הנחת אבן הפינה ליישוב. הטקס נערך בצנעה עקב רצח יהושע סלמה בשוק בחברון בדרכו לבית הדסה.
באוגוסט 1980 עלתה על הקרקע ביישוב ישיבת שבות ישראל.
ב־1983 ניתן ליישוב מעמד של מועצה מקומית עצמאית.
ביולי 1992 אושרו תוכניות הבנייה לשלוש שכונות חדשות בחלקה הצפוני של אפרת: גבעת הדגן, גבעת התמר וגבעת הזית. תוכניות אלה כללו בנייה של 1,052 יחידות דיור, רובן בבנייה צמודת קרקע. שלושה חודשים לאחר מכן, בנובמבר 1992 הקפיאה ממשלת ישראל העשרים וחמש את הבנייה בכל ההתנחלויות וכשנתיים לאחר מכן התלתה את ההיתר לביצוע עבודות עפר ופריצת דרכים בגבעת התמר. ב־1995 הוקם מאחז בשטח גבעת הדגן על ידי תלמידי ישיבת שיח יצחק וב־2001 הוקם מאחז בגבעת התמר.
פרופיל היישוב

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים באפרת 12,406 תושבים, מתוכם 12,264 תושבי ישראל (מקום 159 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  שינוי בגודל האוכלוסייה ‎+0.9% בשנה‏.  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 88.7%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 12,518 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).

להלן גרף התפתחות האוכלוסייה ביישוב
מרבית תושבי אפרת דתיים, אולם חלקם שומר מסורת או חילוני. היישוב מונה עולים ותיקים וחדשים (במיוחד ממדינות דוברות אנגלית) וכן תושבים וותיקים. ביישוב קיים אולפן גיור (האולפן היחיד בארץ המתנהל בספרדית). באפרת קיימים כשלושים בתי כנסת ממגוון העדות, בהם בנוסח אשכנז, צפון אפריקה, ירושלמי, תימן ועוד.
חינוך

באפרת 29 גני ילדים, חמישה בתי ספר יסודיים וחטיבות ביניים ("עשה חיל", "אורות עציון בנים", "אורות עציון בנות", "אריאל", "אלומים"), שתי ישיבות תיכוניות (ישיבת נווה שמואל, וישיבת אורות יהודה) ותיכון תורני - תיכון דרך אבות (או בכינויו ה-"המשך"). יתר התלמידים לומדים בבתי ספר אחרים בגוש עציון וירושלים. בית הספר "אורות עציון בנים" זכה בפרס החינוך הארצי לשנת 2017. בית הספר "עשה חיל" זכה פעמיים בפרס החינוך הארצי, ובשנת תשס"ח היה זה "בזכות לימוד חווייתי ושילוב של ילדים בעלי צרכים מיוחדים". בשנת 2013 ובשנת 2023 זכתה המועצה בפרס החינוך.
ביישוב שוכנות גם מכינה קדם צבאית וישיבת הסדר: מכינת נטע שורק וישיבת שיח יצחק. בעבר פעלה ביישוב גם ישיבת ההסדר ישיבת שבות ישראל עד שנסגרה. בהמשך שימש המבנה שלה אברכים של ישיבת מרכז הרב ונכון ל-2021 פועלת בה ישיבה תיכונית בשם "ישיבה לצעירים שבות ישראל".
ביישוב פועלות תנועות הנוער בני עקיבא, עזרא ועדה של הצופים.
תרבות

החל משנת 2008 מתקיימת באפרת "פסטיבל קולנוער", פסטיבל בו מוצגים סרטים שהוכנו על ידי תלמידי תיכון וכן נוער שנפלט מהלימודים.
באפרת ספרייה ציבורית ובה כ-45,000 כותרים. בנוסף למגוון שיעורי מחול לגילאים שונים, המתנ"ס באפרת מקים להקת מחול בשיתוף הורה ירושלים.
שכונותיה של אפרת

הרימון: השכונה הראשונה שנבנתה. מורכבת בעיקר מתושביה הראשונים והוותיקים של אפרת. המשפחות הראשונות נכנסו לשכונה בשנת תשמ"ג.
התאנה: כוללת את בניין המועצה, המרכז המסחרי הראשון, מוסדות הלימוד ישיבת נווה שמואל, והתיכון התורני "דרך אבות", המכונה בפי בני העיר "ההמשך". תושבי השכונה גם הם מהוותיקים שביישוב.
הגפן: השכונה השלישית שנבנתה, כולל את מגרשי הטניס והכדורגל/בייסבול, המתנ"ס, הספרייה, המרכז להתפתחות הילד, בית ספר עשה חיל.
הדקל: כוללת את המרכז המסחרי השני, בית הספר אורות עציון בנים וישיבת ההסדר שבות ישראל.
הזית: כוללת את בית הספר "אורות עציון בנות", שלוחה של המתנ"ס ואת המרכז מסחרי השלישי "אפרת סנטר". העמותה שהקימה את השכונה, עמותת הזית, הוקמה בשנת 1990. לאחר זמן הוחלט שהעמותה תבנה בגבעת התמר, הצפונית יותר, על מנת לתפוס שטח גדול יותר. אולם, ממשלת ישראל העשרים וחמש לא אפשרה את הבנייה בגבעת התמר והעמותה החלה לבנות בגבעת הזית בשנת 1996. בתחילה אושרו במקום 196 יחידות דיור, ובהמשך, בהתערבות אישית של ראש הממשלה בנימין נתניהו, אושרו עוד 150 יחידות דיור. בסך הכל נבנו במקום 358 יחידות דיור בשלושה פרויקטים, אשר האחרון שבהם הסתיים בסביבות שנת 2008. גבעת הזית כוללת, בניגוד לשכונות אחרות באפרת, מבנים רבי קומות. בט"ו בשבט תש"ע, בעיצומה של תקופת הקפאת הבנייה ביהודה ושומרון, ניטעו בשכונה זו 3,000 עצים על ידי חניכי תנועת הנוער "עזרא" מכל הארץ.
התמר: הוקמה ב־2001 כשוכנת קרוואנים. כוללת את מכינת נטע שורק של הרב צבי ליפשיץ. במרץ 2015 החלה הבנייה בגבעה וב-2017 החל אכלוס בתי הקבע בה. בנוסף נפתח בה בית ספר ממ"ד בשם "אריאל".
הדגן: התחילה ב־1995 כשכונת קרוואנים המאכלסת את תלמידי ואברכי ישיבת שיח יצחק וזוגות צעירים נוספים. ב-2016 החל אכלוס בתי הקבע בשכונה, ובנוסף נפתח בה בית הספר היסודי "אלומים" המשלב ילדים מבתים דתיים, מסורתיים וחילוניים.
גבעת העיטם: נמצאת מזרחית לאפרת ושייכת לשטח אפרת. בימינו יש במקום חווה חקלאית.
בשנים 2000–2010 לא הוצאו מכרזים חדשים לבנייה באפרת, דבר שיצר מצוקת דיור קשה בעיר ועלייה במחירי הדיור, עד כדי שיעור דומה למחירם של דירות בירושלים.
סמל היישוב

הסמל עוצב על ידי משה מושקוביץ, ראש המועצה הראשון וכולל את האלמנטים הבאים:
מבנה עם כיפה בצבע חום – מסמלת את קבר רחל, הנמצא על אם הדרך לאפרת, עליה כתוב שנקברה ב"בדרך אפרתה" (בראשית, ל"ה, י"ט). מבטא גם את השאיפה לקיים את הפסוק "ושבו בנים לגבולם" (ירמיהו, ל"א, ט"ז)
בית עם גג אדום – מסמל את האופי הכפרי של ההתיישבות באפרת
תלמי שדה אפרת ושני עצים – סמל לרצון התושבים להכות שורשים באדמת המולדת
ראשי המועצה

| --- | --- |
ראש המועצה: תחילת הכהונה
משה מושקוביץ: מ־1980
ינון אחימן: מ־1985
איתן גולן: מ־2000
אליהו מזרחי: מ־2004
עודד רביבי: מ-2008
דובי שפלר: מ-2024
אקלים

| אקלים באפרת> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים באפרת> ינואר.10.8.5.2.139 | אקלים באפרת> פברואר.11.9.5.5.131 | אקלים באפרת> מרץ.14.9.7.7.76 | אקלים באפרת> אפריל.19.6.10.4.19 | אקלים באפרת> מאי.24.1.14.2.1 | אקלים באפרת> יוני.26.7.16.7.0 | אקלים באפרת> יולי.28.3.18.7.0 | אקלים באפרת> אוגוסט.28.3.18.7.0 | אקלים באפרת> ספטמבר.26.6.17.1.0.6 | אקלים באפרת> אוקטובר.23.3.15.1.18 | אקלים באפרת> נובמבר.17.8.11.7.58 | אקלים באפרת> דצמבר.13.2.7.4.109 | אקלים באפרת> ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: Israel Weather
לקריאה נוספת

אברהם שבות, אפרת, בתוך: מנחה לירושלים במלאת כ"ה שנים לאיחוד", הוצאת אריאל (עמ' 183), תשנ"ג, 1993