stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מקדונל דאגלס DC-10
הערות שוליים

↑  Crash of a Douglas DC-10-30CF in Málaga: 50 killed | Bureau of Aircraft Accidents Archives, www.baaa-acro.com (באנגלית)
| מטוסי נוסעים תוצרת דאגלס ומקדונל דאגלס |
| --- | --- | --- |
| מטוסי מדחף | דאגלס דולפין • DC-1‏ • DC-2‏ • DC-3‏ • DC-4‏ • DC-5‏ • DC-6‏ • DC-7 |  |
| מטוסי סילון | DC-8‏ • DC-9‏ • DC-10‏ •  MD-11‏ • MD-12‏ • MD-80 ‏ • MD-90‏ • MD-95 |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558281305171  LCCN: sh85082562  NARA: 10664250
במברגר את וואהרמן

| --- | --- |

יצחק בן צבי עומד בפתח חנות הספרים במברגר את וואהרמן, 1952
 נתונים כלליים
 סוג:  חנות ספרים ובית הוצאה לאור
 מייסדים:  שמואל וואהרמן, נתן זאב במברגר
 תקופת הפעילות:  1934–1965 (כ־31 שנים)
 מיקום המטה:  רחוב הסולל (החבצלת) 5
 
בַּמְבֶּרְגֶר את וַואהרְמַן הייתה חנות ספרים והוצאת ספרים שפעלה בירושלים באמצע המאה ה-20.
היסטוריה

בשנת 1921 הקים שמואל וואהרמן חנות ספרים בעיר פרנקפורט שבגרמניה יחד עם דודו משה וואהרמן. בשנת 1934, לאחר המלצתו של חיים נחמן ביאליק, עלה שמואל וואהרמן לארץ ישראל, ובה הקים יחד עם ידידו נתן זאב במברגר את חנות הספרים "במברגר את וואהרמן" (גם אשתו של במברגר, מרתה במברגר, נטלה חלק בניהול החנות). החנות הוקמה ברחוב המלך ג'ורג' 14 (בית שיבר), ובשנת 1936 עברה לרחוב הסולל (כיום רחוב החבצלת) 5. בזמן הפיגוע ברחוב בן יהודה נפגעו ספרים בחנות. בשנת 1948 נפטר במברגר, ווואהרמן המשיך לנהל את החנות עד פטירתו ב-1961. שנתיים לאחר פטירתו נמכרה החנות לאוניברסיטת קליפורניה שצירפה את ספריה לאוספי האוניברסיטה.
החנות

החנות התייחדה במכירתם של ספרים עתיקים ונדירים, בין היתר מעזבונות של תלמידי חכמים, ובהיותה מרכז בינלאומי לספרים יהודיים עתיקים, שמכרה ספרים בין היתר לספריית הקונגרס ולבריטיש מוזיאום. לאורך שנות פעילותה של החנות יצאו לאור 41 קטלוגים של החנות, אשר הכילו בין היתר מידע על ספרים עתיקים שלא ניתן היה להשיגם, או על ספרים שאבדו במהלך השואה. קטלוגים אלו היוו מחירון בינלאומי לספרים עבריים. חנות הספרים הייתה מוסד תרבותי בירושלים בתקופתה, ושימשה מקום מפגש לאנשי רוח וספר. על לקוחותיה נמנו דוד בן-גוריון, שמואל יוסף עגנון, גרשם שלום, הרב יהודה לייב מימון ועוד.
הוצאת הספרים

מעבר למכירת ספרים, עסקו במברגר ווואהרמן גם בהוצאה לאור של ספרים ישנים במהדורה חדשה ושל ספרים חדשים.
ספרי שאול ליברמן: הוצאה חדשה של מהדורה מדעית של התוספתא, שנערכה על ידי משה שמואל צוקרמנדל, בתוספת ההקדמה תשלום תוספתא מאת ליברמן; תוספת ראשונים, שקיעין, מדרשי תימן, דברים רבה - כולם מאת ליברמן.
מהדורות חדשות של ספרות המדרש: בית המדרש - קובץ המדרשים שהדפיס אהרן ילינק, סדר אליהו מהדורת מאיר איש שלום, מכילתא מהדורת הורוביץ-רבין.
מהדורה חדשה של פירוש העמק דבר מאת הנצי"ב מוולוז'ין, בתוספת מבוא מאת בנו הרב מאיר בר-אילן.
כמה מספרי משה שטיינשניידר.
ספרו של אברהם יערי, ביבליוגרפיה של הגדות פסח: מראשית הדפוס ועד היום.
הערות שוליים

1 2 3  גפני, חנות הספרים
↑  מודעת פרסומת על פתיחת החנות בירושלים, דבר, 22 בינואר 1934, דוד קרויאנקר, שכונות ירושלים: טלביה קטמון והמושבה הגרמנית, ירושלים: כתר 2002, עמוד 60
↑  אין הוכחה שערבים אחראים להתנקשות בפלסטיין פוסט, הארץ, 3 בפברואר 1948
↑  מודעות אבל על פטירתו, הארץ, 11 באוקטובר 1948; נ.ז. באמברגר ז"ל, הארץ, 29 בנובמבר 1948
↑  מודעת אבל על פטירתו, מעריב, 29 במאי 1961; שמואל ואהרמן ז"ל, הארץ, 30 במאי 1961
↑  ספרייה ירושלמית חשובה נמכרה לארצות הברית, הארץ, 7 בפברואר 1963
↑  מודעת פרסומת על פתיחת החנות בירושלים, דבר, 22 בינואר 1934
↑  הוצאת ספרים חדשה ואוצר ספרים עתיקים, הארץ, 26 בינואר 1934
1 2  אוסף ספרים עבריים עתיקים - לאוניברסיטת קליפורניה, הַבֹּקֶר, 15 בפברואר 1963
↑  אוסף ספרים עבריים עתיקים, הַבֹּקֶר, 15 בפברואר 1963 בן גוריון רכש את מורה הנבוכים, זמנים, 5 בנובמבר 1953; הזמנת ספרים ע"י ראש הממשלה - במברגר את ואהרמן, באתר ארכיון המדינה; הוצאת ספרים במברגר את ואהרמן, באתר ארכיון המדינה
↑  שלושת הכרכים הראשונים. הכרך הרביעי יצא בהוצאת מוסד הרב קוק כאשר ה"מכירה הראשית" הייתה אצל במברגר את וואהרמן.
↑  בספרות ובאמנות, דבר, 1 באוקטובר 1937
↑  יובלו של בית מסחר ספרים, דבר, 12 באפריל 1944
↑  בספרות ובאמנות, דבר, 31 בדצמבר 1937
↑  ממדף הספרים, הארץ, 19 באוגוסט 1960
↑  מודעה על יציאת הספרים לאור, הארץ, 4 במרץ 1938
↑  שלמה שונמי, ביבליוגרפיה הישראלית בשנת תרצ"ח, העולם, 13 באפריל 1939;מהדורות חדשות, העולם, 24 בפברואר 1938
↑  שמחה רקובר, הגדה של פסח, חרות, 31 במרץ 1961
Never Be the Same Again

Never Be the Same Again (בעברית: אף פעם לא יהיה אותו הדבר שוב) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הבריטית מלאני סי, ביחד עם הזמרת-יוצרת האמריקאית ליסה לופז, מתוך אלבום האולפן, Northern Star. השיר יצא לאור ב-20 במרץ 2000, כסינגל השלישי מתוך האלבום.
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי מלאני סי, רט לורנס, פול פ. קרוז, ליסה לופז ולורנצו מרטין והופק על ידי רט לורנס. איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי העניק לשיר את תואר הזהב, על מכירות של למעלה מ-431,477 עותקים. באוסטריה קיבל את תואר הזהב גם כן.
כמה שנים לאחר צאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שצבר שם למעלה מ-14 מיליון השמעות.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הרשמי של השיר צולם בינואר 2000 במאליבו, קליפורניה, ובו ניתן לראות את מלאני סי וליסה לופז כפי שהן נראות בעטיפת הסינגל. בנוסף לכך, ישנן רמיזות בתחילת הקליפ לכך שהוא צולם גם באיסלנד, אך הדבר טרם אושר.
נכון לאפריל 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-13 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2000)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2000)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2000)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2000)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 3 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 2 |  |
|  איסלנד | הפלייליסט | 3 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 2 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 6 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 3 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 5 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 4 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 1 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 1 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 4 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 1 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד שירי ה-R&B | 1 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 9 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 1 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 1 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 1 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 8 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 4 |  |
|  צרפת | SNEP | 16 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 27 |  |
|  קנדה | מצעד השירים העכשוויים | 57 |  |
|  רומניה | מצעד השירים הרומני | 2 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 1 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 3 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2000)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2000)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2000)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2000)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 22 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 14 |  |
|  איסלנד | הפלייליסט | 27 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 14 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 24 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 13 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 9 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 18 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 40 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 2 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 24 |  |
|  צרפת | SNEP | 57 |  |
|  רומניה | מצעד השירים הרומני | 20 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 8 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 8 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי עשור (2000-09)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2000-09)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2000-09)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2000-09)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 99 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטריה (IFPI Austria) | זהב | 25,000 |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה | 70,000 |
| בלגיה (BEA) | זהב | 25,000 |
| בריטניה (BPI) | זהב | 431,477 |
| גרמניה (BVMI) | זהב | 250,000 |
| הולנד (NVPI) | זהב | 40,000 |
| ניו זילנד (RMNZ) | פלטינה | 10,000 |
| צרפת (SNEP) | כסף | 192,000 |
| שוודיה (GLF) | פלטינה | 30,000 |
| שווייץ (IFPI Switzerland) | זהב | 25,000 |
הערות שוליים

↑  מלאני סי, רט לורנס, פול פ. קרוז, ליסה לופז, לורנצו מרטין
1 2  Melanie C Featuring Lisa 'Left Eye' Lopes* - Never Be The Same Again, Discogs (באנגלית)
↑  Official Singles Chart Top 100 | Official Charts Company, www.officialcharts.com (באנגלית)
1 2  Melanie C (Ft. Lisa "Left Eye" Lopes) – Never be the Same Again (באנגלית), נבדק ב-2020-04-24
1 2  "British single certifications – Melanie C – Never Be the Same Again". British Phonographic Industry. Select singles in the Format field. Select Gold in the Certification field. Type Never Be the Same Again in the "Search BPI Awards" field and then press Enter.
↑  Never Be The Same Again, נבדק ב-2020-04-24
1 2 3  SpiceNews.com - January 2000, spicenews.com
↑  Melanie C - Never Be The Same Again
↑  Auszeichnungen Archiv, IFPI Austria - Verband der österreichischen Musikwirtschaft (בגרמנית)
↑  ARIA Charts - Accreditations - 2000 Singles, www.aria.com.au
↑  "Ultratop − Goud en Platina – singles 2000". Ultratop. Hung Medien. Retrieved 28 September 2011.
↑  Mel C scored her first solo Number 1 16 years ago this week, www.officialcharts.com (באנגלית)
↑  Datenbank: BVMI, www.musikindustrie.de
↑  Goud/Platina, nvpi.nl
↑  The Official New Zealand Music Chart, THE OFFICIAL NZ MUSIC CHART (באנגלית)
↑  Les certifications, SNEP (בצרפתית)
↑  InfoDisc : Les Certifications (Singles) du SNEP (les Disques d'Argent), web.archive.org, ‏2013-12-12
↑  Wayback Machine, web.archive.org, ‏2011-06-16
↑  The Official Swiss Charts and Music Community, www.swisscharts.com
| מלאני סי |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | Northern Star • Reason • Beautiful Intentions • This Time • The Sea • Stages • Version of Me • Melanie C |  |
| אלבומי וידאו | Live Hits • Live at the Hard Rock Cafe • The Sea – Live |  |
| סינגלים | "Goin' Down" • "Northern Star" • "Never Be the Same Again" • "I Turn to You" • "If That Were Me" • "Here It Comes Again" • "On the Horizon" • "Melt" \ "Yeh Yeh Yeh" • "Next Best Superstar" • "Better Alone" • "First Day of My Life" • "The Moment You Believe" • "I Want Candy" • "Carolyna" • "This Time" • "Understand" • "Rock Me" • "Think About It" • "Weak" • "Let There Be Love" • "I Know Him So Well" • "Loving You" • "Anymore" • "Dear Life" • "Hold On" • "Room for Love" • "High Heels" • "Who I Am" • "Blame It on Me" • "In and Out of Love" • "Fearless" |  |
| השתתפות בסינגלים | "When You're Gone" • "He Ain't Heavy, He's My Brother" • "Let's Groove" • "Pesenka" |  |
| סיבובי הופעות | From Liverpool to Leicester Square • Northern Star Tour • Reason Tour • The Barfly Mini-Tour • Beautiful Intentions Tour • This Time Canadian Tour • The Sea – Live |  |
| ערכים קשורים | Spice Girls |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 4d57242d-0688-3a08-93ba-0fe09f2039ae  MusicBrainz work: 73ce5b04-b143-36fe-b950-9375473522d9
רפאל מאמאן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  מקנס
 פטירה:  1881 י"ד בתשרי ה'תרמ"ב
 מדינה:  מרוקו, האימפריה העות'מאנית
 מקום פעילות:  צפת וטבריה
 תלמידיו:  יוסף שמואל אבואלעפייא
 חיבוריו:  "מרפא לנפש - קונטרס עיגונא דאיתתא"
 
רבי רפאל מאמאן (נפטר בי"ד בתשרי ה'תרמ"ב, 1881) כיהן כרבה של צפת וטבריה במחצית השנייה של המאה ה-19.
ביוגרפיה

נולד בעיר מקנס שבמרוקו לרבי שלמה מאמאן, מחכמי העיר. עלה עם משפחתו בשנת ה'תק"ס והתיישבו בטבריה. בשנת ה'תר"י מונה לרב ומו"ץ בעיר צפת. בשנת ה'תרל"ג, לאחר פטירת רבי חיים שמואל קונורטי רבה של טבריה, מונה רבי רפאל לרב ואב"ד של העיר. במשרה זו כיהן עד לשנת ה'תרמ"א. במקביל לכהונתו כרב עיר הוא עמד בראשות ישיבה בטבריה, מתלמידיו היה רבי יוסף שמואל אבואלעפייא, מחכמי העיר ורב בכמה ערים במרוקו.
נפטר בי"ד בתשרי ה'תרמ"ב (1881)
משפחתו

בנו שלמה - נסע כשד"ר טבריה לערי אלג'יריה בשנת ה'תר"ל. חיבר ספר דרושים. נפטר ונקבר בטבריה ב-כ"ו באייר ה'תרמ"ד (1884). בניו שהיו אף מחכמי העיר טבריה הדפיסו את הספר "מרפא לנפש" (שחיבר סבם רבי רפאל מאמאן).
חיבוריו

רבי רפאל חיבר ספרי ש"ת ודרושים, אך מכתביו נדפס רק חיבורו "מרפא לנפש - עיגונא דאיתתא" נדפס על ידי נכדיו בירושלים בשנת ה'תרנ"ד. תשובות רבות שלו נדפסו בספר "פני יצחק" של רבי יצחק בן משה אבולעפיה.
לקריאה נוספת

יוסף חיים ילוז, אוצרות יוסף, "טוב רואי" עמ' קעה, אשקלון, תשס"א.
התענית

ערך זה עוסק במונח בנצרות. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
דמות התענית מואנשת במהלך קרנבל - ציור משנת 1559 שנקרא: "הקרב בין הקרנבל והתענית" של פיטר ברויגל האב
התענית (בלטינית: Quadragesima, תקופת ארבעים הימים) היא בנצרות תקופת הסתגפות וכפרה הקודמת לחג הפסחא. התענית הגדולה נמשכת ארבעים יום ואחריה בא שבוע הקדוש, המוקדש לייסורי ישו ומותו על הצלב. בתקופת הצום הגדול הנוצרים המאמינים מועסקים בעלייה רוחנית, בעזרת תפילות ומעשים טובים, וויתור על מזון ממאכלי בשר. בנצרות המערבית, התענית היא התקופה שבין יום רביעי של האפר לבין יום שבת הקדוש שלפני יום ראשון בו חל חג הפסחא. בנצרות המזרחית, התענית היא התקופה שלפני חג הפסחא נקראת "התענית הגדולה" על מנת להבדילה מתענית החורף המכונה "צום המולד".
חג הפסחא חל תמיד בין 22 במרץ ל-25 באפריל, ולכן יום רביעי של האפר חל בין 4 בפברואר ל-10 במרץ - 46 ימים לפני חג הפסחא. עם זאת, תקופת התענית נמשכת תמיד 40 ימים, מאחר שימי ראשון אינם נספרים כחלק מימי התענית מהיותם יום קדוש לנצרות.
בלטינית תקופת התענית התייחסה במקור ל־quadragesima - היום ה-40 שלפני חג הפסחא, ומכאן מקור השם בחלק מהשפות הרומאניות - (בספרדית: cuaresma, בצרפתית carême, באיטלקית quaresima, ברומנית păresimi, ובשפות הקלטיות - אירית: Carghas ובוולשית: Carawys) באנגלית נקראת התענית Lent, (מאנגלית עתיקה lencten שמשמעה "אביב", מגרמנית מערבית langitinez - 'ימים ארוכים', מ-langaz - 'ארוך' ו-tina - 'יום').
בעוד שחג הפסחא נועד לחגוג את תחייתו של ישו, התענית היא זמן בו מתכוננים לשבוע הקדוש בו מזכירים הנוצרים את האירועים שקדמו לצליבתו של ישו.
מקור החג

תקופה של 40 יום היא תקופה סימבולית המופיעה פעמים רבות במקורות היהודיים: משה שהה 40 יום על הר סיני עת קיבל את התורה, ולאחר חטא העגל הוא שהה 40 ימים נוספים על הר סיני. אליהו שהה 40 ימים במדבר, ואף בני ישראל שהו במדבר סיני 40 שנה בטרם נכנסו לארץ. יונה ניבא על נינוה ש"תתהפך תוך 40 יום".
כך גם בכתבי הברית החדשה: ישו צם במדבר 40 יום.
בתחילה, המקור לשמה של התענית היה במילה הלטינית quadragesima - שמשמעה 40 שעות, כשהכוונה ל-40 שעות הצום שקדמו לחג הפסחא. מאוחר יותר, הוארכה תקופת ההכנה לחג הפסחא משלושה ימים (40 שעות) ל-6 ימים - המקבילים לששת שבועות החניכה, בהם חנכו את הנוצרים החדשים בחוקי דתם.
לימים, במהלך המאה ה-4 לספירה, הוארך משך החניכה לשבעה שבועות (פרק זמן של 49 יום) בהם נערכו מדי יום שיעורים שנמשכו מספר שעות, בהם למדו המתנצרים על הנצרות.
בשלהי המאה הרביעית, משהפכה הנצרות לדת השלטת של האימפריה הרומית, הצטרפו רבים לדת החדשה, ולכן נדרשה מכולם תקופה זו של 40 יום ללימוד כללי הדת.
מנהגי תקופת התענית

בעבר, במשך זמן התענית היו נוהגים נוצרים אדוקים להימנע ממזון ומחגיגות. בתקופה זו נהגו להתפלל (לבקש מחילה מהאל), לצום (לבקש מחילה מהנפש) ואף לבקש מחילה מהשכנים. כיום מנהגים אלה אינם נפוצים, ומה שמקובל כיום הוא ויתור על מאכל, כגון בשר חלב וביצים או מנהג כלשהו, בזמן התענית - וכן גם מתן צדקה.
מנהגי תקופת התענית > פסטיבלים שקודמים לתענית

על פי מסורות פגניות שקדמו לנצרות, נחוגו בזמן שלפני מועד התענית פסטיבלים שונים, לרוב בהקשר לפולחני האביב. מנהג זה שולב בדת הנוצרית ושיאו מגיע ב"יום שלישי השמן" (בצרפתית: מרדי גרא, Mardi Gras). גם הקרנבל (מילה שמשמעותה המילולית היא "סילוק בשר"), ציין בנצרות את סיום הזמן שבו מותר לאכול בשר לפני התענית.
במאמרו "רבלה וזמנו" מצביע מיכאיל בכטין על ההשפעה העצומה של החגיגה שלפני צום ששת השבועות, שמקדים את חג הפסחא הנוצרי, על הספרות בכלל, ועל זרם המניפאה (Menippea) (אנ') בפרט. בכטין מרחיב את יסוד הקרנבל לרמה הבלשנית. לדידו מהות הקרנבל היא חציית הקווים המקובלים, והפיכת המנהגים על פיהם. השולי הופך למרכזי: פעולות הגוף והפרשותיו נהיים מוקד העניין, המעמדות הנמוכים תופסים את מרכז הזירה, העבד מוכתר למלך. הקרנבל מאתגר את המציאות היומיומית המשמימה ומשמש לה כאנטיתזה הקוראת תיגר, בכך שהוא פותח לדיון מחודש את סמליה. בכטין טוען שהקרנבל מלא בסמלים דו-משמעיים, "סמלים שמכילים דואליסטיות, המאחדים שני קטבים מנוגדים של שוני ואסון". לקרנבל החגיגה שלפני צום ששת השבועות ייחס בכטין משמעות עמוקה של חיי הקהילה - בהציבו אלטרנטיבה פרועה, משוחררת ומאתגרת לשגרת היומיום, המאופיינת בהיררכיה ובניכור חברתי. ה"אחר" משתחרר ותופס את מרכז הבמה; הכנסייה ומוקדי הכוח הפיאודליים הופכים ליעד של בוז, לעג ופרודיה. הקרנבל מאופיין במופעי ראווה חזותיים, קומדיה ופרדוקסים מילוליים. כל המחסומים החברתיים הרגילים נפרצים, הבדלי מין, גזע וגיל מתבטלים. נוצרת תקשורת חדשה בגובה העיניים, המבוססת על "מגע חופשי ומוכר", והפלת מחיצות חברתיות.
מנהגי תקופת התענית > צום

בתקופת הנצרות הקדומה הצום בימי התענית היה מחמיר - נאסר על כל מאכל מן החי, והותרה אכילת ירקות בלבד. מאוחר יותר הותרה גם אכילת דגים ועופות. במקרים מסוימים נאסרה אכילת פירות וביצים - והותרה אכילת מאפים בלבד. בימי הביניים היו כתות נוצריות שצמו כל היום, ואכלו ארוחה אחת בשעות הלילה (כמו ברמדאן המוסלמי), והיו שנהגו לאכול הכול משעות אחר הצהריים. במרבית ארצות אירופה, עד סוף ימי הביניים נהגו להימנע מאכילה במשך רוב היום, ואכלו כל יום ארוחת ערב ללא בשר, ביצים, מאכלי חלב ובלי שתיית אלכוהול.
בנצרות הקתולית, החל מסוף ימי הביניים, נקבע שבמהלך התענית יש לאכול ארוחה גדולה בערב, וביום שתי ארוחות קטנות - ובלבד ששתיהן יחד תהיינה פחות מארוחה אחת רגילה. התענית חלה על כל גבר מעל גיל 18 או לאחר קבלת הקורבן הראשון.
בגרמניה נהגו לאכול זנב של בונה, כי הוא נראה כמו דג. במהלך ימי הביניים והעת החדשה מספר חיות אחרות הותרו למאכל בזמן הצום, על בסיס היתר דתי: ברנטות לבנות-לחי הותרו באירלנד עד המאה ה-11, על בסיס אגדת עם כי הברנטות נולדות משיירי עצים הצפים במים, ולפיכך מוצאן מהעץ ודינן כפרי וירק; הקפיבארה, יונק מכרסם המבלה זמן ניכר מחייו במים, הוכשר על ידי הכנסייה הקתולית במאה ה-15 כדג לכל דבר ועניין, ולפיכך הותר בתענית.
כיום, בנצרות האורתודוקסית נהוג לשמור על הכללים שהיו נהוגים בימי הביניים, ולאכול בתקופת התענית ארוחות צמחוניות בלבד. בנצרות הפרוטסטנטית לא נהוגה התענית כלל.
בארצות הברית ובאירלנד, נוהגים הצמים להפסיק את התענית ביום פטריק הקדוש (יש שמפסיקים בכל יום שבו חל חג זה, ויש המפסיקים תענית רק אם הוא חל ביום שישי), שכן המאכל המסורתי של יום פטריק הוא קורנד ביף וכרוב.
מרבית הפרוטסטנטים והאנגליקנים אינם צמים או נמנעים מאוכל בזמן התענית. יש הנמנעים ממאכל אחד בלבד - כגון מיני מתיקות, או שוקולד, ויש הנמנעים ממנהג או מפעילות מסוימת (כגון הליכה לקולנוע).
ימים קדושים

במהלך תקופת התענית ישנם מספר ימים הנחשבים קדושים:
יום רביעי של האפר - היום הראשון של התענית (בנצרות האורתודוקסית - יום שני הנקי).
יום ראשון של לטייר - יום ראשון הרביעי של התענית - אמצע התקופת התענית.
יום ראשון של הפסיון - יום ראשון החמישי של התענית.
יום ראשון של הדקלים - יום ראשון השישי של התענית, שבוע לפני הפסחא - יום ראשון זה מסמל את תחילת השבוע הקדוש; יום רביעי שלאחריו נקרא יום רביעי של הריגול (בו ריגל יהודה איש קריות אחרי ישו); למחרתו: יום חמישי הגדול - בו נערכה הסעודה האחרונה; ולמחרתו של זה: יום שישי הטוב - יום צליבת ישו.
הערות שוליים

↑  לוקס ד' 1-13
↑  מתי ד' 1-11
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563038005171  BnF: cb11976742m (data)  GND: 4130216-3  LCCN: sh85076002
אג'יקה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מזון, רוטב, מטבל 
 מטבח:  המטבח הגאורגי, Abkhazian cuisine 
 מוצא:  גאורגיה, אבחזיה 
 מרכיבים עיקריים:  חמלי סונלי, כוסברה, שום, בצל, פלפלת צ'ילי, חומץ 
 
אג'יקה (בגאורגית: აჯიკა) הוא ממרח חריף או פיקנטי המתובל בעדינות, ומשמש כתבלין במאכלים בגאורגיה וביתר הקווקז. הוא מבוסס על פלפל אדום, שום, עשבי תיבול ותבלינים כמו כוסברה, שמיר, חילבה ירוקה (הגדל באזורים הרריים כמו האלפים או הרי הקווקז). העגבנייה איננה מרכיב של האג'יקה המסורתי.
יש אומרים כי מקור האג'יקה הוא ממגרליה, שבמערב גאורגיה. ציבעו הוא בדרך כלל אדום, למרות שניתן גם להכין אג'יקה ירוקה מפלפלים שהם בוסר.
במראהו החיצוני הוא מזכיר את הפסטו האדום האיטלקי. חריפותו משתנה ממתכון למתכון לפי המינונים השונים באזורים שונים בגאורגיה. מי שמכיר מאכלי קארי בסגנון בריטי-אסיאתי יזהה דמיון מסוים לוינדאלו.
ניתן להכין את האג'יקה בבית וניתן גם למצוא אותו בשוקי הקווקז. יש המחשיבים את האג'יקה מהמחוז אבחזיה כאג'יקה הטוב ביותר.
אייוואר הוא מאכל דומה נפוץ בארצות הבלקן.
ראו גם

המטבח הגאורגי
הערות שוליים

↑  וינדאלו - תבשיל קארי חריף מאוד (מכיל פלפל צ'ילי אדום, תמר הודי ותבלינים אחרים)
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאורגיה ובנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יחזקאל שלום מני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1854 תרי"ד בגדאד, עיראק
 פטירה:  12 ביוני 1940 (בגיל 86 בערך) ו' באייר ת"ש
 תקופת הפעילות:  ? – 12 ביוני 1940 
 
הרב יחזקאל שלום מני (תרי"ד; 1854 - ו' באייר ת"ש; 12 ביוני 1940). היה תלמיד חכם ושימש כשד"ר של קהילת חברון.
תולדות חייו

נולד בשנת 1854 (ה'תרי"ד) בבגדאד שבעיראק לסמרה ולרב אליהו מני. נקרא על שם סבו, יחזקאל, ועל שם הרב שלום שרעבי. לפי המסופר, לאחר שחלק אביו רבי אליהו מני בפומבי על אחד מפירושיו של הרב שלום שרעבי. תקפו אותו כאבים עזים והיה מוטל בין חיים למוות, וכך שכב במשך שלשה ימים, אז קרא לאשתו ואמר, הנה יולדת את בן וקראת שמו שלום כי נגלה אלי הרב שלום שרעבי בחלום והסכים לסלוח לי רק אם אקרא לבני בשמו.
בשנת 1856 (ה'תרט"ז) עלו עמו הוריו לארץ ישראל, והתיישבו בירושלים. בשנת 1858 (ה'תרי"ח) עבר עם משפחתו להתגורר בחברון, שם למד בישיבות בית יעקב, מזל צומח. בית גדליה, מגן דוד, ועוד.
עוד טרם הגיעו לגיל שמונה עשרה השיאו אביו לאשה את בוליסה בת אברהם בצראוי, מעולי בצרה שבעיראק.
יחזקאל שלום ניסה לעסוק במסחר, אך למרות כישרנו לא הצליח בו. מכיוון שלא הסכים לקבל עליו משרה הוכרח לפרוש מן המסחר, והתמסר ללימוד תורה בחבורת ה"חכמים" שלא נשאו משרות רבנות.
שימש כשד"ר של העיר חברון בתקופת כהונתו של אחיו רבי סלימאן מנחם מני.
הרב שלום יחזקאל הוא שהעתיק את כתבי אביו הרב אליהו מני ולפיהם הודפס הספר זכרונות אליהו.בגוף הספר נוספו גם הגהותיו.
משפחתו

בנו הוא ישראל מני. בתו שרה נישאה לחנינא מזרחי.
הערות שוליים

↑  ברכת אליהו עמוד כב
↑  כתב שדרו"ת של הרב יחזקאל שלום מני
↑  זכרונות אליהו באתר היברובוקס
↑  ממני פריך עמוד 49
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007504665805171  VIAF: 308280006   WorldCat (עם VIAF): 308280006
ספרות גרמנית

דיוקנו של יוהאן וולפגנג פון גתה, הנחשב לאישיות הבכירה ביותר בספרות הגרמנית המודרנית.
ספרות גרמנית היא סך כל היצירות הספרותיות שנכתבו בשפה הגרמנית לשלביה בגרמניה, אך גם יצירות ספרותיות שנכתבו בשפה הגרמנית באוסטריה, בשווייץ או בצ'כיה עשויות להימנות עליה. מחברים גרמנים שונים זכו למוניטין רב בשל גאונותם, כדוגמת יוהאן וולפגנג פון גתה ופרידריך שילר. אסופת המעשיות של האחים גרים הפכו לפולקלור גרמני מובהק ברמה בינלאומית. מהכותבים המשפיעים והגדולים של גרמניה שצמחו ממנה במאה ה-20 ניתן למנות את תומאס מאן, אריך קסטנר, ברטולט ברכט, הרמן הסה, היינריך בל, גינטר גראס ועוד רבים שלהם חלק בעיצוב הספרות הגרמנית.
ספרות גרמנית בימי הביניים

הגילויים הראשונים של ספרות גרמנית החלו במאה השמינית לספירה דרך אגדות הרואיות שנכתבו בגרמנית העתיקה, אך בין יצירות אלו ניתן למצוא גם כאלו הכתובות בניבים הסקסוניים של הגרמנית (למשל היליאנד). התקופה מהמאה התשיעית עד המאה האחת עשרה לספירה בספרות הגרמנית מאופיינת בנושאים בהשראת הכנסייה.
בתקופה מהמאה השתים עשרה עד המאה הארבע עשרה נכתבה הספרות הגרמנית בגרמנית התיכונה והיא מאופיינת בשירה אבירית על נושאי אהבה אצילית (למשל שירי רודולף פון אמס). חלק משירה זאת נכתבה בהשראת הטרובדורים הצרפתיים וחלק בהשראת המסורת הגרמנית. הירידה ההדרגתית בשירה האבירית כפי שבאה לידי ביטוי לדוגמה בעבודותיו של אולריך פון ליכטנשטיין מסמנת את המעבר למסורות ספרות אורבניות.
ספרות גרמנית בתקופת הרפורמציה

לאחר 1400 התחזקו סוגות ספרות פופולריות יותר כמו שירים עממיים, משלים, מעשיות ומחזות קצרים. הרפורמציה ותרגום התנ"ך בידי מרטין לותר שהשפיעו על איחוד הגרמנית והפיכתה לשפה תקנית השפיעו גם על הספרות הגרמנית. הכתבים הדתיים כמו החילוניים הושפעו רבות גם מההומניזם.
מלחמת שלושים השנים אשר הביאה חורבן נרחב וקרע על רקע דתי הביאה גם לגיבוש המודעות הלאומית שבאה לידי ביטוי בספרות הגרמנית בצורת מגמות אבסולוטיות. אקדמיות ספרותית בהמבורג, נירנברג וערים נוספות עבדו על טיהור ופיתוח הלשון הגרמנית.
האסכולה השלזית הייתה אז בעלת ההשפעה הרבה ביותר וכללה את היוצרים מרטין אופיץ, הידוע גם על הרפורמות המטריות שלו והמשוררים הופמן פון הופמנסוואלדאו, פאול פלמינג, אנדריאס גריפיוס ודניאל קספר פון לוהנשטיין.
כותבי ההמנונים המובילים היו הפרוטסטנטי פאול גרהארד, והקתולי אנגלוס סילסיוס. יצירתו של הנס יאקוב כריסטופל פון גרימלסהאוזן, "זימפליציסימוס" (Simplicissimus), שהוצאה לאור בשנת 1669 ועסקה בתיאור הרפתקני ונכלולי של מלחמת שלושים השנים, נחשבת כרומן הגרמני הראשון.
המאה השמונה עשרה בספרות הגרמנית > הקלאסיציזם

עידן הגדולה של הספרות הגרמנית החל במאה השמונה עשרה, התאוריות הקלאסיציסטיות של יוהאן כריסטוף גוטשד שגרמו לתגובות ביקורת אלימות, סללו בעקיפין את הדרך לפרידריך קלופשטוק ובמיוחד לגוטהולד אפרים לסינג, הדראמטיסט והמבקר הגדול של הפרה-קלאסיות. תקופה זאת מכונה תקופת "הסער והפרץ" ("שטורם אונד דראנג" Sturm und Drang).
תקופה זאת כוללת גם את עבודותיו המוקדמות של יוהאן וולפגנג פון גתה ופרידריך שילר, גתה ושילר נתפסים כדמויות המשמעותיות של התקופה הקלאסית, שאופיינה באופן כללי באיפוק צלילות ואיזון. הרעיונות התרבותיים שלהם הופצו גם על ידי כריסטוף מרטין וילנד ופרידריך הלדרלין, מהמשוררים הגרמניים החשובים של התקופה.