שפה משפטית
בחקיקה > נגישות החקיקה

לאחר שנפתרה בעיית הזמינות עולה בעיית הנגישות - עד כמה אדם מן היישוב מסוגל להבין את לשון החוק ולפעול לפיה. לנגישות זו חשיבות רבה, שהרי החוקים כוללים זכויות וחובות, ואדם יתקשה למצות את זכויותיו ולקיים את חובותיו ללא הכרת החוק. ישנם חוקים מורכבים במיוחד, כגון פקודת מס הכנסה, שרק מי שהתמחה בחוק זה, שאליו נספחים תקנות רבות, פסקי דין והנחיות של רשות המיסים, מסוגל להבינו ולהנחות כיצד לפעול לפיו. חוקי העבודה משפיעים על זכויותיו היומיומיות של העובד, כגון זכותו לחופשה, לדמי מחלה, לשכר מינימום ועוד. לא ניתן למצות זכויות לפי חוקים אלה ללא היכרות עם תוכנם. המחוקק היה מודע לכך, ובחוק שכר מינימום מופיע חיוב של המעסיק להציג במקום העבודה, במקום בולט לעין, מודעה שבה מפורטים עיקרי זכויות העובד לפי חוק זה. חובת הנגשה מעין זו קיימת בחוקים מעטים מאוד.
כלל ידוע (שמקורו במשפט הרומי), הוא כי "אי ידיעת החוק אינה פוטרת מעונש" - אמירה המשקפת את החזקה לפיה עם פרסום החוק הוא ידוע לכל - חזקה שאין לה אחיזה במציאות. חזקה זו והגמשה מסוימת שלה ניתנת בחוק העונשין, הקובע "לעניין האחריות הפלילית אין נפקה מינה אם האדם דימה שמעשהו אינו אסור, עקב טעות בדבר קיומו של איסור פלילי או בדבר הבנתו של האיסור, זולת אם הטעות הייתה בלתי נמנעת באורח סביר". בחוק הפלילי ניתן להבחין בין עבירות שהן "רעות כשלעצמן", כגון רצח ואונס, שאדם יודע שאין לעשותן, גם בלי להכיר את ספר החוקים, ועבירות שהן "רעות כי נאסרו", שכדי שלא לעשותן יש לדעת על קיומן, כגון עבירות התנועה (הכרת עבירות התנועה היא תנאי לקבלת רישיון נהיגה, אך אין חובה כללית להוכיח ידיעה של החוק בתחומים אחרים).
בג"ץ עמד על חשיבותה של הבהירות בחוק הפלילי:
פעמים רבות לשון החוק רחוקה מלהיות קלה להבנה. בחוקים רבים נכללות הגדרות למושגים שבחוק (בפרק "הגדרות" בסעיפי החוק), ולעיתים ניתנת בהגדרות אלה משמעות לא שגרתית למילים ידועות. בפקודת מס הכנסה, למשל, מוגדר אדם "לרבות חברה וחבר בני-אדם", ובהמשך הפקודה מופיעה המילה "אדם" לעיתים במשמעות מיוחדת זו ולעיתים במשמעות השגרתית. לשיפור נגישות החקיקה עולה הדרישה לפשט את לשון החוק - כך בהנחיה של נשיא ארצות הברית, ג'ימי קרטר משנת 1978, ובהנחיות של האיחוד האירופי. בבריטניה פרסם המשרד העוסק בניסוח הצעות חוק ממשלתיות (אנ') הנחיות לניסוח בהיר של החקיקה. גישה דומה מתקיימת במדינות נוספות, בהן אוסטרליה, ניו זילנד, קנדה ומקסיקו. לא הכל סבורים שניתן להגשים מטרה זו. כך כתב שופט בית המשפט העליון, ד"ר אלפרד ויתקון:
בקריאת החקיקה לבדה לא די, כפי שציינו ניבה אלקין-קורן ומיכאל בירנהק:
לפתרון בעיה זו פורסמו בתחומים אחדים ספרים המציגים את לשון החוק והתקנות יחד עם תמצית הפרשנות שניתנה להם בפסיקה. דוגמה לכך הוא ספרם (בשלושה כרכים עבי כרס) של אליעזר גולדברג ונחום פינברג, "דיני עבודה". דוגמה נוספת היא הספר (אף הוא בשלושה כרכים עבי כרס) "קובץ הפרשנות לפקודת מס הכנסה", שהוא פרשנותה של רשות המיסים, המבוססת במידה רבה על הפסיקה, לפקודת מס הכנסה. ספרים אלה פונים לאנשי מקצוע ולא לציבור הרחב.
בשנת 2010 הגיש חבר הכנסת אילן גילאון את הצעת חוק מרכז הסברת החקיקה, שמטרתה "לקבוע מנגנון אשר יסדיר את פרסומם דרך קבע של חוקים הנחקקים על ידי הרשות המחוקקת באמצעות לשכת הפרסום הממשלתית, וביאורם לציבור הרחב באמצעות מרכז הסברת החקיקה". הצעת החוק לא הגיעה לקריאה ראשונה, עקב התנגדות משרד האוצר.
פעולות הנגשה מעטות נעשות על ידי אחדים ממשרדי הממשלה. רשות המיסים פועלת שנים רבות להנגשת סעיפי פקודת מס הכנסה ותקנותיה הנוגעים למילוי הדו"ח השנתי בחוברת שנתית בשם "דע זכויותיך וחובותיך". המוסד לביטוח לאומי מנגיש את חוק הביטוח הלאומי ותקנותיו, בחלקיהם הנוגעים לזכויות וחובות המבוטחים, באתר האינטרנט של המוסד. בשנת 2010 נעשה צעד חשוב להנגשת החקיקה בישראל, עם הקמתו של אתר "כל זכות", הפועל להנגשת הזכויות שבחקיקה לציבור הרחב. בסוף 2020 הכיל האתר כ-6,500 דפי תוכן בעברית, מתוכם כ-4,600 מתורגמים לערבית.