stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ריקה הינטון
הערות שוליים

↑  Johnson Stovall, Denise (2 בדצמבר 2013). "Jerrika Hinton sizzles in Grey's Anatomy". New Pittsburgh Courier. אורכב מ-המקור ב-8 בנובמבר 2016. נבדק ב-16 בדצמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Jerrika Hinton's resume". נבדק ב-11 בפברואר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Jerrika Hinton as Stephanie Edwards - Grey's Anatomy". ABC. אורכב מ-המקור ב-16 במרץ 2016. נבדק ב-16 במרץ 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4  Pavlica, Carissa (25 באוגוסט 2014). "Grey's Anatomy Cast: Before the Were Stars". tvfanatic.com. TV Fanatic. אורכב מ-המקור ב-2 בפברואר 2019. נבדק ב-19 בדצמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kirsch, Becky (24 במרץ 2017). "14 Actors Who've Been on Both Grey's Anatomy and Scandal". popsugar.com. PopSugar. נבדק ב-19 בדצמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Mitovich, Matt Webb (9 בפברואר 2013). "Matt's Inside Line: Exclusive Fringe First Look! Plus Scoop on Grey's, Glee, Covert and More". TVLine. נבדק ב-28 בספטמבר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Ausiello, Michael (10 בינואר 2013). "Exclusive: Grey's Anatomy's New Interns Are Sticking Around — But for How Long?". TVLine. נבדק ב-9 בפברואר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Shonda Rhimes Comedy Toast Is Dead at ABC". 13 במאי 2016. נבדק ב-8 בנובמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Nellie Andreeva. "'Grey's Anatomy' Co-Star Jerrika Hinton Joins 'Toast'; Will She Leave 'Grey's'?". Deadline. אורכב מ-המקור ב-16 במרץ 2016. נבדק ב-16 במרץ 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Roots, Kimberly (6 בינואר 2017). "Grey's Anatomy's Jerrika Hinton Joins Alan Ball's New HBO Drama Series — Is Stephanie on Borrowed Time?". אורכב מ-המקור ב-10 בינואר 2017. נבדק ב-9 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Andreeva, Nellie (6 בינואר 2017). "Alan Ball HBO Series Casts Sosie Bacon, Daniel Zovatto, Raymond Lee & Jerrika Hinton". אורכב מ-המקור ב-7 בינואר 2017. נבדק ב-9 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wagmeister, Elizabeth (7 בינואר 2017). "Jerrika Hinton Cast in HBO's Alan Ball Series — Will She Leave 'Grey's Anatomy'?". נבדק ב-9 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
ג'ארן ג'קסון הבן

| --- | --- |

ג'קסון עם הממפיס גריזליס בשנת 2022
 לידה:  15 בספטמבר 1999 (בן 25) פליינפילד שבניו ג'רזי, ארצות הברית
 עמדה:  פאוור פורוורד, סנטר
 גובה:  2.08 מטר
 מספר:  13
 מכללה:  אוניברסיטת המדינה של מישיגן
 דראפט:  בחירה רביעית, 2018 ממפיס גריזליס
 קבוצות כשחקן
 2018–:  ממפיס גריזליס
 הישגים כשחקן
 זכייה בתואר שחקן ההגנה של העונה (2023)  בחירה למשחק האולססטאר (2023, 2025)  2 בחירות לחמישיית ההגנה של העונה (2022, 2023)  חמישיית הרוקיז הראשונה (2019)
ג'ארן ג'קסון הבן (באנגלית: .Jaren Jackson Jr; נולד ב-15 בספטמבר 1999) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בקבוצת ממפיס גריזליס מליגת ה-NBA. גובהו 2.11 מטרים והוא משחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר. בנו של כדורסלן העבר ג'ארן ג'קסון האב, אשר היה פעיל בין השנים 1989–2002. בשנת 2023 זכה ג'קסון בפרס שחקן ההגנה של העונה ב-NBA. והוא השחקן הכי צעיר שזכה בתואר אחרי דווייט האוורד.
נעורים ומכללות

ג'קסון נולד בעיר פליינפילד שבניו ג'רזי, ולמד בבגרותו באינדיאנפוליס, אינדיאנה. כתלמיד ב'תיכון פארק טודור' זכה פעמיים באליפות התיכונים של אינדיאנה, ובשנתו האחרונה בתיכון עבר ל'תיכון לה לומייר' אשר בעיר לה פורטה שבצפון אינדיאנה. במהלך אותה עונה נבחר להשתתף במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן המציג את שחקני התיכונים המצטיינים בארצות הברית.
בסיום לימודיו התיכוניים בחר ללמוד באוניברסיטת המדינה של מישיגן, אשר את קבוצתה אימן טום איזו. בעונתו היחידה בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה רשם ג'קסון ממוצעים של 10.9 נקודות, 5.8 ריבאונדים ו-3.0 חסימות למשחק. הודות ליכולת מצוינת של כוכב הקבוצה מיילס ברידג'ס העפילה מישיגן סטייט לטורניר אליפות המכללות כמדורגת ראשונה במחוז ה-Big Ten, אך הודחה בסיבוב השני של הטורניר על ידי אוניברסיטת סירקיוז. בסיום העונה נבחר ג'קסון לשחקן ההגנה של המחוז, ולחמישיית העונה השלישית של המחוז.
באפריל 2018 הודיע ג'קסון על כוונתו לוותר על שלוש שנות לימודיו הנותרות באוניברסיטה, ולהעמיד את עצמו לבחירה בדראפט ה-NBA.
קריירה מקצועית

בדראפט ה-NBA‏ 2018 נבחר ג'קסון בבחירה הרביעית על ידי ממפיס גריזליס. בפברואר 2019 נפצע בירך ונאלץ להחמיץ את 23 המשחקים האחרונים של העונה. לאורך עונת הרוקי רשם ממוצעים של 13.8 נקודות, 4.7 ריבאונדים ו-1.4 חסימות למשחק, ובסיומה נבחר לחמישיית הרוקיז של העונה.
באוגוסט 2020 נפצע בברכו השמאלית, ונאלץ להחמיץ את המשך עונת 2019/2020.
בסיום עונת 2022/2023 סייע ג'קסון לקבוצתו לסיים את העונה במקום השני במערב, ואף נבחר לשחקן ההגנה של העונה, לאחר רשם ממוצעים של: 18.61 נקודות, 6.76 ריבאונדים, חסם 3 זריקות למשחק, והוסיף חטיפה.
ג'קסון נבחר לשחקן ההגנה לעונת 2023/2024 בפעם השנייה ברציפות, והוא השחקן השני הכי צעיר בהיסטוריית ה-NBA.
סטטיסטיקות הקריירה > בליגת המכללות

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | % מהשדה | % משלוש | % מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017/2018 | מישיגן סטייט | 35 | 34 | 21.8 | 0.513 | 0.396 | 0.797 | 5.8 | 1.1 | 0.6 | 3.0 | 10.9 |

| קריירה |  | 35 | 34 | 21.8 | 0.513 | 0.396 | 0.797 | 5.8 | 1.1 | 0.6 | 3.0 | 10.9 |
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018/2019 | ממפיס | 58 | 56 | 26.1 | 0.506 | 0.359 | 0.766 | 4.7 | 1.1 | 0.9 | 1.4 | 13.8 |
| 2019/2020 | ממפיס | 57 | 57 | 28.5 | 0.469 | 0.394 | 0.747 | 4.6 | 1.4 | 0.7 | 1.6 | 17.4 |
| 2020/2021 | ממפיס | 11 | 4 | 23.5 | 0.424 | 0.283 | 0.833 | 5.6 | 1.1 | 1.1 | 1.6 | 14.4 |
| 2021/2022 | ממפיס | 78 | 78 | 27.3 | 0.415 | 0.319 | 0.823 | 5.8 | 1.1 | 0.9 | 2.3 | 16.3 |
| 2022/2023 | ממפיס | 63 | 63 | 28.4 | 0.506 | 0.355 | 0.788 | 6.8 | 1.0 | 1.0 | 3.0 | 18.6 |
| קריירה |  | 267 | 258 | 27.4 | 0.466 | 0.352 | 0.790 | 5.5 | 1.1 | 0.9 | 2.1 | 16.4 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020/2021 | ממפיס | 5 | 5 | 27.4 | 0.426 | 0.286 | 0.875 | 5.6 | 1.0 | 1.0 | 1.2 | 13.6 |
| 2021/2022 | ממפיס | 12 | 12 | 27.7 | 0.378 | 0.375 | 0.755 | 6.8 | 0.9 | 0.8 | 2.5 | 15.4 |
| 2022/2023 | ממפיס | 6 | 6 | 36.7 | 0.422 | 0.280 | 0.861 | 7.8 | 1.5 | 1.0 | 2.0 | 18.0 |
| קריירה |  | 23 | 23 | 30.0 | 0.399 | 0.336 | 0.810 | 6.8 | 1.1 | 0.9 | 2.1 | 15.7 |
הערות שוליים

↑  Strictly Business, באתר theplayerstribune.com,‏ 16 ביוני 2017
1 2  ג'ארן ג'קסון ג'וניור נבחר לשחקן ההגנה, באתר ערוץ הספורט, ‏2 במרץ 2023
↑  תיכון פארק טודור זוכה באליפות המדינה 2015, באתר indystar.com,‏ 28 במרץ 2015
↑  ג'קסון נבחר להשתתף במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן, באתר landof10.com,‏ 22 בינואר 2017
↑  סטטיסטיקות המכללות של ג'קסון, באתר sports-reference.com
↑  ג'קסון זוכה בפרסי פרשמן העונה ושחקן ההגנה של העונה ב-Big Ten, באתר landof10.com,‏ 26 בפברואר 2018
↑  ג'קסון מעמיד את עצמו לבחירה בדראפט 2018, באתר ESPN,‏ 20 במרץ 2018
↑  דראפט 2018: אייטון נבחר ראשון, בגלי שני, דונצ'יץ' הועבר בטרייד לדאלאס, באתר וואלה, 22 ביוני 2018
↑  עדכון פציעתו של ג'קסון, באתר הגריזליס, 4 באוגוסט 2020
↑  מערכת ספורט היום, השני הצעיר בהיסטוריית ה-NBA: ג'ארן ג'קסון ג'וניור שחקן ההגנה של העונה, באתר ישראל היום, ‏18.4.24
מנת משכל

ערך זה עוסק בדירוג ומדידת תבונה. אם התכוונתם לתוכנית טלוויזיה לנוער בטלוויזיה החינוכית הישראלית, ראו .
.
התפלגות מנות המשכל יוצרת לרוב גרף פעמון בדומה להתפלגות נורמלית. מנת המשכל הממוצעת היא 100, וסטיית התקן היא 15.
מנת משכל (באנגלית: Intelligence Quotient ובראשי תיבות IQ; מכונה לרוב גם: איי קיו) היא תוצאה מספרית המושגת בסדרת מבחנים קבועים, שפותחו במטרה למדוד את מידת התבונה של הנבדק, בהתאם לקבוצת הגיל ביחס לשאר האוכלוסייה. במבחנים אלה מוצגות שאלות לוגיות, מרחביות, מתמטיות ומילוליות.
התפתחות מבחני מנת המשכל

מבחני האינטליגנציה פותחו במאה ה-19 על ידי פסיכולוגים רבים: אדולף פרנק כתב ספר פילוסופי העוסק במבחני אינטליגנציה, ולאחר שנים הוקם מוסד על ידי פסיכולוג גרמני בשם וילהלם וונדט אשר בדק את המושג על פי תחום הפסיכיאטריה.
וילהלם עורר את סקרנותו של הרמן אבינגהאוס, שחקר את השפעת העייפות על היכולת הקוגניטיבית של האדם. בינה חקר את השקפותיו של אבינגהאוס ותיאר את המושג באמצעות יכולות שונות של האדם. אלפרד בינה פיתח מבחנים שונים על מנת לבדוק זאת. בינה הוא הראשון שחיבר מבחנים למדידת מנת משכל ולא רק חקר את נושא האינטליגנציה.
סר פרנסיס גולטון הוא הראשון שמייחסים לו פיתוח מבחנים להערכת היכולת האינטלקטואלית. גלטון התעניין בתורשה, וסבר שאינטליגנציה מורכבת מכישורים תפיסתיים וחושיים המועברים מדור לדור. כך, ככל שהמערכת התפיסתית של האדם רגישה ומדויקת יותר, עולה האינטליגנציה שלו. גלטון בנה סוללה של מבחנים אשר מודדים משתנים דוגמת היקף הראש, גובה, זמן תגובה, זיכרון וחדות ראייה. הוא העביר את סוללת המבחנים שבנה לכ-9,000 נבדקים בבריטניה, אך נכשל במציאת מתאם בין משתנים אלה לבין מדדים של אינטליגנציה.
מבחני ה-IQ הראשונים עבור ילדים פותחו בשנת 1905 על ידי אלפרד בינה ותיאודור סימון. בעקבות העברת חוק חינוך חובה בצרפת, ביקשה הממשלה ליצור מבחן שיעריך את היכולת האינטלקטואלית של הילדים לצורך סיווג התלמידים לרמות. בינה סבר שאינטליגנציה צריכה להימדד באמצעות משימות שדורשות היגיון ופתרון בעיות, ולא על ידי כישורים תפיסתיים. בינה הגה את המונח "גיל מנטלי" (Mental age), וטען שילד פחות אינטליגנטי יבצע את המבחן ברמה המאפיינת ילד צעיר יותר, בעוד ילד מחונן יתפקד ברמה המאפיינת ילד בוגר יותר. במבחן שבנה היו פריטים ברמת קושי עולה, וככל שהילד הצליח לענות על יותר שאלות הגיל המנטלי שלו הוערך כגבוה יותר. הגיל המנטלי הושווה לגיל הכרונולוגי של הילד על מנת להעריך את רמת התפתחותו השכלית. עם זאת, מאחר שבשלב מסוים האינטליגנציה נותרת קבועה ואילו הגיל ממשיך לעלות, נוצר קושי להעריך את רמת האינטליגנציה בקרב מבוגרים.
מבחן סטנפורד-בינה נבנה על בסיס פריטי המבחן של בינה, אשר הותאמו לאוכלוסייה האמריקאית על ידי לואיס תרמן (אנ') מאוניברסיטת סטנפורד ב-1916. במבחן זה, כל פריט דורג לפי הגיל בו רוב הילדים ענו עליו נכון. גילו המנטלי של הילד נקבע על פי סיכום מספר הפריטים עליהם ענה נכונה. המבחן השתמש בנוסחה הבאה לחישוב מנת המשכל:  IQ={\frac {\text{ילטנמ  ליג}}{\text{יגולונורכ  ליג}}}\cdot 100. לדוגמה, ילד בן 8 עם יכולת מנטלית של ילד בגיל 10, היה מקבל את מנת המשכל 125 לפי נוסחה זו:  {\frac {10}{8}}\cdot 100=125=125IQ. בהתאם לגישה המודרנית שמתייחסת לאינטליגנציה כמכלול של יכולות שונות, מחולקת הגרסה המעודכנת של מבחן סטנפורד-בינה לארבעה תחומים עיקריים: הגיון מילולי, הגיון מופשט/ויזואלי, הגיון כמותי וזיכרון לטווח קצר, ולכל נבחן מחושב ציון נפרד בכל תחום מארבעת תחומי המבחן.
המבחן מורכב ממבחנים שונים המודדים את היכולות השכליות של האדם על פי גילו השכלי. גם במבחן זה מושם דגש על יכולות מילוליות וביצועיות בדומה למבחנו של דייוויד וכסלר. אך משום שהמבחן מודד יכולות על פי גילאים, היה קשה לזהות התפתחות מנת משכל בקבוצות גיל שונות. רצף ההתפתחות אצל בני האדם זהה אך הקצב שונה ולכן כדוגמה בגיל התבגרותו של אדם קשה לנבא יכולות והישגים לימודיים ושכליים, מכיוון שבגיל ההתבגרות ישנה התפתחות קוגניטיבית ושינוי תהליכי בגילו. מבחן סטנפורד-בינה משקף אך ורק יכולות בהווה ואיננו משקף יכולות עתידיות הטמונות באדם.
התפתחות מבחני מנת המשכל > מבחני האינטליגנציה ככלי מדידה

בחינת מנת המשכל מתבצעת לצורך הערכה של כשרים שכליים ויכולות למידה אצל יחידים או קבוצות בהשוואה לאוכלוסייה הכללית.
על-מנת שמבחן האינטליגנציה יחשב לכלי מדידה אמין עליו לעמוד בתנאים הבאים:
תקנון – כל סוגי המבחנים יוגשו ויוערכו לכלל הנבדקים באופן אחיד, המשקף נאמנה את יכולותיו של כל נבדק ביחס לשאר הנבדקים.
אובייקטיביות – מגוון השאלות יעמידו את כלל הנבחנים ב"קו זינוק" אחד, ולא יפלו חלק מהנבדקים על רקע שונותם החברתית, תרבותית ואישיותית. הערכת המבחן לא תושפע משיקולים סובייקטיביים של הבוחנים אלא תבוצע באופן אחיד.
מהימנות – כשם שאינטליגנציה של אדם נחשבת לעקבית ויציבה, כך גם על תוצאות המבחנים להיות עקביות ויציבות בביצוע המבחנים בשנית או בנוסח מקביל.
תוקף – המידה שבה מבחני האינטליגנציה משקפים ביעילות את רמת האינטליגנציה של הנבדקים בהתאם לגילם. יחד-עם-זאת, לא הושגה הסכמה בקרב חוקרי האינטליגנציה על מהותה של יכולת זו. אם-כן, מבחני האינטליגנציה השונים בודקים יכולות שונות של האדם המפורשות באופן שונה על ידי חוקרים שונים. מכאן ש"תוקף" מתייחס ליכולתו של כל מבחן לשקף ביעילות את יכולות האדם הספציפיות שהוא מעוניין לבדוק, וזאת תוך הימנעות מהשפעות סביבתיות, תרבותיות ואישיותיות. (אנסטאזי, 1954; נבו: 1993).
המבחן כיום

מבחני מנת המשכל המקובלים כיום פותחו בשנת 1939 על ידי דייוויד וכסלר, שסבר שמבחן סטנפורד-בינה נותן משקל יתר לתחום השפתי ואינו מתאים לאוכלוסיית המבוגרים. מבחן אינטליגנציה וכסלר למבוגרים מחולק לשני חלקים: מילולי וביצועי. לכל חלק ציון נפרד, בנוסף לציון האינטליגנציה הכללי. בחלק המילולי של המבחן ישנם תתי מבחנים כגון ידיעות כלליות, הבנה מילולית, יכולת מתמטית, הפשטה מילולית, זכירת ספרות ופירושי מילים, ואילו בחלק הביצועי ישנם תת-מבחנים כגון השלמת תמונות, סידור תמונות, קוביות, הרכבת עצמים, וקידוד. ציון נפרד מחושב לכל תת-מבחן, ומאפשר לקבל תמונה מקיפה של נקודות החוזק והחולשה של הנבחן.
מאוחר יותר פיתח גם את מבחן אינטליגנציה וכסלר לילדים.
תוצאות כל מבחן בודד מתורגמות למספר על פי הסטטיסטיקה של כלל התוצאות בחלוקה לפי קבוצות גיל, באופן שמביא את הציון הממוצע בכל קבוצת גיל ל-100, ואת סטיית התקן ל-15. כך מתקבלות תוצאות המשקפות את המיקום היחסי של יכולות הנבחן בתוך קבוצת הייחוס שלו. ההתפלגות המתקבלת באוכלוסיות גדולות קרובה להתפלגות נורמלית (יוצרת גרף דמוי פעמון): לכ-68 אחוזים מהאוכלוסייה מנת משכל של בין 85 ל-115, ולכ-95 אחוזים מהאוכלוסייה מנת משכל בטווח ה"תקין" (עד שתי סטיות תקן לכל כיוון, בין 70 ל-130). תוצאות המבחן הוכחו כמהימנות ויציבות לאורך זמן, וגם לאחר אימון ותרגול מרבית האנשים אינם משפרים את ציונם ביותר מחצי סטיית תקן.
הבחינה בודקת רק את רמת ההבנה והלוגיקה במספרים והנדסת המרחב, ולכן אינה מעידה על כישרון בתחומים אחרים, כגון מוזיקה, ציור, ספורט או יכולות חברתיות. כמו כן קבוצות מיעוטים רבות טוענות כי המבחנים מושפעים מהטיות תרבותיות ולכן הן מקבלות ציונים נמוכים יחסית.
יש המתייגים את האוכלוסייה על פי תחומי הציונים ל"מחוננים" לבעלי "מוגבלות שכלית התפתחותית" ברמות שונות. חלוקה זו נובעת בעיקר מסיבות בירוקרטיות והתוקף שלה מוטל בספק. עם הזמן פוחת השימוש בחלק מקטגוריות אלה, בין השאר משיקולי תקינות פוליטית.
מבחנים נפוצים > מבחן סטנפורד-בינה

המבחן חובר על-מנת לאתר תלמידים חסרי יכולת בבית הספר. מחבריו האמינו כי לאדם כושר כללי אותו כינו "יכולת שיפוט", ולכן השאלות שחיברו עסקו בהבנה ושיפוט ולא בזיכרון או ידע. המבחן מורכב מארבעה תחומים עיקריים: היגיון מילולי, היגיון מופשט/ויזואלי, היגיון כמותי וזיכרון לטווח קצר. (אנסטאזי, 1954)
מבחנים נפוצים > מבחן וכסלר

מחבר המבחן תפס את האינטליגנציה כמורכבת מכשרים ספציפיים נוסף על הכושר הכללי, ולכן הוא כלל גם פריטים לא מילוליים הבודקים את האינטליגנציה, וחילק את המבחן לשניים: למטלות מילוליות – שאלות ידע, הכללה והבחנה, חשבון, אוצר מילים, הבנה וזכירת ספרות, ולמטלות ביצועיות – השלמת תמונות, סידור תמונות, סידור קוביות, סימון מספר, הרכבת פאזל ומבוכים. כמו כן, למבחן גרסאות שונות בהתאם לגיל הנבדק. (אנסטאזי, 1954). קיימת בעיה במבחן וכסלר המודד יכולות מבוגרים, מכיוון שהוא משלב בדיקה של יכולת מילולית או ביצועית ואינו משקף יכולות אחרות הטמונות באדם. בישראל עודכן מבחן "וכסלר" לילדים בעקבות התיישנות הנורמות בגרסה של 1976, ליקויים שנתגלו בתוכנם של פריטי המבחן הישנים, מורכבותם המיותרת וסרבולם של כמה מהליכי ההגשה וקביעת הציונים, והצורך בסינונם של פריטים לא מהימנים. עיקר השינויים נערכו בשלושה ממדים: המימד הטכני, המימד המדידתי והמימד הקונצפטואלי-פירוש הציונים. (ארטמן, 2000).
מבחנים נפוצים > מבחן מינסוטה

המבחן כולל בעיקרו עשרים ושישה סוגי מבחנים שונים הבודקים יכולות שכליות של הגיל הצעיר, יכולות מתמטיות, מילוליות וביצועיות: מודד אוכלוסייה צעירה, תאומים ופעוטות. המבחן בודק לדוגמה העתקת ציורים, שיום של איברים בגוף וכו' אך עם זאת מקור הבעיה במבחן זה הוא שמבחני הביצוע שלו מועטים מאוד ואף רמת הריכוז של פעוטות היא מקוצרת מאוד דבר שהקשה רבות על ממצאי המבחן.
מבחנים נפוצים > מבחן אלפא הצבאי

במהלך מלחמת העולם הראשונה, צבא ארצות הברית נזקק לדרך להעריך מתגייסים כדי להקצות אותם למשימות מתאימות. זה הוביל לפיתוחם של כמה מבחנים על ידי רוברט יארקס (אנ'). המבחן הניב מחלוקת ודיון ציבורי ער בארצות הברית. מבחן זה נקרא מבחן ארמי אלפא (אנ'). פותחו מבחנים לא מילוליים, או "ביצועים", עבור מי שלא ידע לדבר אנגלית, או שנחשד בניסיון השתמטות אשר נקראו ארמי בטא (אנ').
מבחנים נפוצים > מבחן רייבן

מבחן רייבן (אנ') כולל שישים שאלות ורוב מבחני האיי קיו מכילים לפחות חלק ממנו.
במבחן יש למצוא קשר לוגי בין משטח רקע שחסרה בו חתיכה לבין מספר אפשרויות להשלמת החתיכה החסרה.
הביקורת על מבחני האינטליגנציה

אף על פי שמבחני האינטליגנציה נמצאים בשימוש רחב מזה שנים רבות, מגוון היבטים נותרו שנויים במחלוקת מהסיבות הבאות:
המבחן בודק הישגים לימודיים ולא רק אינטליגנציה. המבחן בודק ידע קודם ולא רק את יכולת השימוש בו. כמו כן, הכנות למבחן האינטליגנציה יכולות להוביל לציון גבוה, ותרגול מרוכז גם הוא עשוי לשפר את סיכויי ההצלחה במבחן.
המבחן אינו גמיש. המבחן מקבל בדרך כלל רק תשובה נכונה אחת, גם כשתשובות אחרות עשויות להיות נכונות אף הן.
סוגי המיומנויות הנבדקים מצומצמים. גם בחלק הביצועי של המבחן נדרשת יכולת הבנה מילולית. לכן, במקרה שבו יכולותיו הביצועיות של אדם הן גבוהות, ואילו יכולותיו המילוליות נמוכות, מבחן האינטליגנציה ישקף באופן מוטה את יכולותיו. כמו כן, מבחני האינטליגנציה לא בודקים מגוון רחב של כישורים שכליים המחייבים גישה אחרת ופתוחה יותר במבחנים.
המבחן לוקה בהטיה תרבותית. המבחן מבוסס על ערכים ועל נורמות של המעמד הבינוני בחברה המערבית. תוכן השאלות של המבחן לא משותף לכל התרבויות וכך נוצר מצב שיש תרבויות המופלות לרעה.
תוצאות המבחן מושפעות ממצבו הנפשי של האדם בזמן נתון. מצב הרוח ומידת המוטיבציה של האדם בזמן המבחן משקפים נקודת זמן מסוימת, תמונת מצב על הנבחן הנכונה לנקודת הזמן בה הוא פותר את המבחן, כך שאם הנבחן יפתור את המבחן במועדים שונים, ציונו עשוי להשתנות - לעלות או לרדת בהתאם למצבו בנקודת הזמן בה נבחן.
תוצאות המבחן מושפעות מאופיו ואישיותו של האדם. יכולת האדם להתמודד עם לחצים, כמו גם מידת התחרותיות והנמרצות שלו בזמן מבחן עשויות להשפיע על תוצאות המבחן. (כהן, א', פרידמן, ד', 2002; נבו, 1993)
ראו גם

אינטליגנציה
אינטליגנציה רגשית
אינטליגנציות מרובות
מבחן וכסלר לילדים
מנסה
קים אונג-יונג
השערת השונות הגדולה של זכרים
לקריאה נוספת

אורתר, ג'. (תשי"ג). תורת המבחנים הפסיכולוגיים. ירושלים: מוסד סאלד למען הילד והנוער.
איאן ג'יי, ד'. (2001). אינטליגנציה. תל אביב: ידיעות אחרונות, ספרי חמד.
ד"ר גלנץ, י'. (1966). המבחנים בפסיכולוגיה. ירושלים-תל אביב: הוצאת ספרים אחיאסף, הוצאת ברונפמן.
אנסטאזי, א' (1954). "מבחנים פסיכולוגיים". המחלקה לפסיכולוגיה, אוניברסיטת פורדהם, מהדורה שישית, 19-20, 38-41, 222-245.
נבו, ב' (1993). "התפתחויות בתחום הערכת האינטליגנציה ומבט לעתיד". מגמות,ל"ה (2–3), 137-165.
ארטמן, ל' (2000). "המהפכה השקטה במדידת משכל: WISC-R95". במכללה, 12, 9-16.
הערות שוליים

↑  וודנט, 1972 בתוך גלנץ, 1966
1 2 3  איאן ג'יי, 2001, גלנץ, 1966, אורתר, תשי"ג
↑  לוי יצחק, אנגל אסתי ולהב מאיר, (1999). האנציקלופדי הרפואית החדשה – אבחון מחלות. ישראל: ספרי עליית הגג, ידיעות אחרונות חמד.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007291838605171  BNE: XX527061  GND: 4161955-9  LCCN: sh00006347  LNB: 000050421  NKC: ph991138 
דוגמה לשאלה ממבחן רייבן (אנ'), על הנבדק להשלים את התמונה החסרה
אמלגם דנטלי

אמלגם בשן
אמלגם דנטלי הוא תרכובת של כספית ומתכות נוספות המצויה בשימוש ברפואת שיניים לאורך 150 השנים האחרונות, והוא החומר הדנטלי העתיק ביותר אחרי זהב.
החל מינואר 2025 אסור השימוש באמלגם דנטלי באיחוד האירופי. האיסור נובע בין השאר מעדויות מצטברות על הפרשת אדי כספית רעילה לחלל הפה, וערעור המטבוליזם בגוף האדם.
בשוודיה נאסר השימוש באמלגם עוד קודם לכן "מסיבות בריאות ושמירה על הסביבה". בנורווגיה ובדנמרק נאסר השימוש באמלגם "מכיוון שיש חומרים טובים יותר ומסיבות של שמירה על הסביבה".
הרכב האמלגם

ארבעה מרכיבי האמלגם העיקריים הם כספית, כסף, בדיל ונחושת. בעת ערבוב נתך האמלגם לפני השימוש מוסיפים כספית לתערובת של כסף, בדיל ונחושת, לקבלת הסגסוגת הסופית. האמלגם המודרני מיוצר בצורות שונות, הנפוצות ביותר הן אבקה (כסף-בדיל-נחושת) ונוזל (כספית) המוכנסים למכשיר האמלגמטור, וקפסולות עם ערבוב אוטומטי, המופעלות על ידי מכשיר מיוחד.
קיימים מספר נתכים שונים של אמלגם:
Low copper - בעל תכולת נחושת נמוכה, כ-63-70% כסף ו-26-28% בדיל.
High Copper - בעל תכולת נחושת גבוהה
Add mixed - תערובת של סוגים שונים של אמלגם, ב-High copper עד כ-30% נחושת.
בכל סוגי האמלגם, הכספית מהווה כ-50% מכלל החומר, וההבדל הוא בהרכב 50% מנתך המתכות שאינן כספית.
במהלך השימוש באמלגם השתדלו לשמור על יחסים נכונים בין הנתך הראשוני לבין הכספית, כאשר המכשירים המודרניים מכוונים להגיע ליחסים אלה ללא מעורבות יד אדם. אם נשארת בטעות כספית חופשית, שאינה נקשרת כימית לבדיל או לנחושת, יש בדבר לגרום למטופל נזק.
מחקרים הראו כי חלק מהכספית משתחררת לחלל הפה, תהליך המרמז על כך שחלק מהכספית אינה נקשרת כימית למתכות האחרות בסתימה. הכספית ממשיכה להשתחרר גם שנים לאחר התקנתה. החל מינואר 2025 אסור השימוש באמלגם דנטלי באיחוד האירופי.
תהליך העבודה

תהליך העבודה עם אמלגם, הקרוי אמלגמיזציה, הוא תהליך איטי יחסית של שינוי תכונות הסגסוגת על ידי הוספת הכספית. לאחר שהכספית הוספה ועורבבה היטב עם הנתך המקורי, ייקח לסגסוגת מספר דקות, כתלות בכמות הכספית, לקבל את התכונות החדשות ולהתקשות. אלה הדקות שמאפשרות דחיסה של האמלגם לתוך החלל שנקדח בשן על ידי רופא השיניים. ככל שהזמן עובר, החומר מתקשה, ולאחר מספר דקות הוא קשה מספיק וניתן לגלף בו את הצורה המקורית של השן. עם זאת, ההתקשות ממשיכה לאורך תקופת זמן נוספת (עד כחודש), ולכן נהוג לבצע ליטוש של האמלגם רק כעבור שבוע מביצוע הסתימה עצמה.
משרד הבריאות הישראלי מציין שבעת החלפת סתימות אמלגם (לסתימת אמלגם חדשה או לסתימה לבנה) עלולה להשתחרר כספית ולהיגרם חשיפה למתכת הרעילה. מספר ארגונים פיתחו שיטות להפחתת החשיפה לכספית בעת החלפת סתימות. בהם IAOMT, ארגון אמריקאי המאגד מאות רופאי שיניים. אמצעי הזהירות העיקריים שננקטים הם הזרמת אוויר נקי מכספית לאפו של הפציינט, שאיבה אינטנסיבית של האוויר המזוהם בכספית בזמן הסרת הסתימות, שימוש במעטה גומי בפיו של הפציינט. גם הצוות הרפואי נוקט באמצעי זהירות בעצמו.
תופעות לוואי מאמלגם

עם הזמן עסקו יותר ויותר מחקרים בשאלת רעילות של האמלגם בשל הכספית שהוא מכיל. החוקרים חלוקים במסקנותיהם, אך כל החוקרים מסכימים כי האמלגם מפריש כספית טהורה שמתאדה לחלל הפה, משם היא ננשמת לריאות, נכנסת למחזור הדם עוברת את קרומי התאים וחודרת את מחסום דם-מוח. לאחר מכן הכספית הופכת אנאורגנית ונותרת בתאים ובמוח.
יש רופאים הטוענים שיש לנקוט אמצעי זהירות בעת החלפת הסתימות למניעת זיהום מוגבר בכספית.
המחלוקת העיקרית היא על כמות הכספית הנפלטת מסתימות אמלגם והשפעתה על הגוף. המתנגדים לסתימות אמלגם מביאים מחקרים המראים על ספיגה של 3–17 מיקרוגרם כספית ליום. 17 מיקרוגרם כספית ליום היא כמות העוברת את סף החשיפה שהוגדר על ידי ארגוני בריאות.
ה-FDA מסיק שנפלטת כמות של 1–5 מיקרוגרם ליום. גם 5 מיקרוגרם ליום חוצה את סף החשיפה שהגדיר ארגון ASTDR.
ה-FDA ו-ADA‏ גורסים כי האמלגם בטוח לשימוש ומתאים ביותר לשחזור שיניים. מחקר מקיף מ-2008 שמוזכר בפרסומי ADA נעשה מטעם האחוד האירופי על ידי ועדה בשם Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks.
החל מינואר 2025 אסור השימוש באמלגם דנטלי באיחוד האירופי.
שימוש

אמלגם נחשב לאחד מחומרי השחזור הנוחים ביותר לעבודה, הוא הנפוץ ביותר וגם נותן תוצאה מצוינת ואיכותית, שיכולה, בהינתן הכנה נכונה, להחזיק מעמד שנים. עם זאת, חסרונו הבולט של האמלגם הוא צבעו האפור, חסר האסתטיקה. לפיכך, לא נהוג היום לבצע שחזורי אמלגם בשיניים קדמיות, ושם ישתמש הרופא בחומרים שונים בצבע השן, כגון קומפוזיטים או צמנט יונומר הזכוכית.
מדינות רבות החליטו להגביל מאוד או לאסור את השימוש באמלגם: דנמרק, שוודיה, פינלנד, יפן ונורווגיה. גרמניה ואוסטריה אסרו את השימוש באמלגם לנשים בגיל הפוריות וילדים. עם זאת, בארצות הברית ובישראל עדיין מצוי האמלגם בשימוש נרחב. על פי משרד הבריאות הישראלי, עלות סתימה לבנה בשקלול אורך חייה וזמן טיפול היא כמעט כפולה מעלות סתימת אמלגם. משרד הבריאות גם אינו ממליץ להחליף סתימות אמלגם קיימות בסתימות לבנות, ומציין כי דווקא בעת הוצאת סתימת אמלגם עלולה להשתחרר כספית לגוף.
באוקטובר 2018 יצאה הודעה על שימוש בשחזורי אמלגם מאגף בריאות השן במשרד הבריאות הישראלי על אימוץ המלצות איחוד האירופי להגבלת השימוש באמלגם דנטלי. על פי המלצות אלה, אין להשתמש באמלגם בקרב אוכלוסיות רגישות כגון ילדים עד גיל 6, נשים הרות ומניקות, אלא אם קיימת התוויה ברורה לשימוש בחומר זה על פי שיקול דעתו של רופא השיניים המטפל.
החל מינואר 2025 אסור השימוש באמלגם דנטלי באיחוד האירופי.
הערות שוליים

↑  ‏http://www.dentistry.co.uk/news/992-Amalgam-ban-causes-a-stir
1 2  Dental Mercury Use Banned in Norway, Sweden and Denmark Because Composites Are Adequate..., Reuters
↑  News, Dentistry.co.uk
↑  ראו עמוד 3 למטה בדו"ח המקושר
↑  התייחסות משרד הבריאות לאמלגם
↑  IAOMT
↑  רשימה חלקית של מחקרים בנושא ניתן לראות באתר הבא
↑  ראו דו"ח של ה-FDA
↑  ראו הדגמה IAOMT בסרטון המקושר
↑  ארגון רופאי השיניים הגדול בארצות הברית
↑  Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks
↑  Banning Mercury Amalgam in the United States
↑  הודעה על שימוש בשחזורי אמלגם, באתר הודעות הדוברות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548283905171  GND: 4001615-8  LCCN: sh85036857  NKC: ph192851 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.