stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ריפו! האופרה התורשתית
מושגים עיקריים בסרט

GeneCo - חברת הענק שמספקת השתלות איברים ותוכנית תשלומים נוחה.
אנשי הריפו - מתנקשים בבעלותה של חברת GeneCo שנשלחים להחזיר איברים מאנשים שלא עומדים בתשלומיהם.
זיידרייט - משכך כאבים חזק וממכר שניתן לסובלים מכאבי הניתוחים. הגרייברובר מוכר גרסאות זולות של הסם, שאותן הוא מוציא מגופות בני אדם.
פסקול

יש 64 שירים בסרט, כשחלקם נחתכו בשל בעיות זמן. השירים נעים בין מגוון רחב של סגנונות, כגון רוק, מוזיקה אלקטרונית, פאנק ואפילו מוזיקה קלאסית. ב-30 בספטמבר 2008 יצא אלבום עם 20 שירים מהסרט באופן דיגיטלי. מתוכנן לצאת גם אלבום שיכיל את כל 64 השירים, שיצא במקביל לגרסת הDVD של הסרט.
חלק משירי הפסקול הולחנו והופקו על ידי ג'וסף בישארה.
ריפו! בישראל

ב-18 לאוקטובר 2024 נערכה בישראל ההקרנה הפעילה הראשונה של ריפו מטעם קאסט "מופע הקולנוע של רוקי ישראל".
ההקרנה נערכה בסינמטק תל אביב והשתתפו בה שחקנים מקבוצת רוקי.
ביקורות

בהקרנה פרטית שנערכה למספר מבקרים בתאריך 4 במרץ בשנת 2008, התקבלו ביקורות חיוביות ואוהדות. גם בהקרנות נוספות שנערכו בפסטיבלי פנטזיה למיניהם, התגובה הייתה אוהדת וחיובית.
אולם, לפי האתר RottenTomatoes, נראה כי רוב הביקורות כלפי הסרט היו שליליות. אך, ראוי גם לציין שהביקורות בפורומים של האתר RottenTomatoes היו חיוביות מאוד.
הערות שוליים

↑   Rocky Horror Israel, ברשת החברתית אינסטגרם
אנה פרנק: היומן הגרפי

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ארי פולמן
 איורים:  דוד פולונסקי
 שפת המקור:  עברית
 תורגם לשפות:  אנגלית עברית
 סוגה:  אוטוביוגרפיה היסטוריה
 הוצאה
 הוצאה:  כנרת זמורה-ביתן דביר
 תאריך הוצאה:  2017
 תאריך הופעה ראשונה:  19 באוקטובר 2017
 מספר עמודים:  152
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 9789655665642
 הספרייה הלאומית:  990041087070205171
אנה פרנק: היומן הגרפי הוא רומן גרפי עברי מאת דוד פולונסקי וארי פולמן, המבוסס על יומנה של אנה פרנק בתרגומה של קרלה פרלשטיין. הספר ראה אור ב-19 באוקטובר 2017 על ידי הוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר בישראל. הספר מנסה לתת מענה אמנותי באמצעות אמצעים חזותיים למאות הגרסאות שיצאו ליומנה של פרנק. הספר מכיל כ-152 עמודים בצבע המתארים בעזרת טקסט חזותי את עולמה הנפשי של אנה פרנק.
יומנה האמיתי של אנה פרנק בתרגום העברי
רקע

בשנת 1946 פורסם לראשונה יומנה של אנה פרנק על ידי אביה, אוטו פרנק. מאז הספר התפרסם והפך למוקד ספרותי ועדות חשובה מתקופת השואה. הספר, שתורגם לשפות רבות, היה לרב מכר ומאות גרסאות ועיבודים יצאו לו במשך השנים - עיבודים בתחום הקולנוע, הספרות, התיאטרון, הציור ועוד - אך מעולם לא יצא עיבוד בצורת רומן גרפי. לטענתם של כותבי הספר, דוד פולונסקי וארי פולמן, הסיבה היא שרבים חושבים שמדיום הקומיקס הוא "בזוי" ומתאים לילדים בלבד ולכן מעולם לא יצא ספר קומיקס העוסק בסיפור זה. הרומן הגרפי הראשון שעסק בשואת העם היהודי היה מאוס: סיפורו של ניצול, שהיה ספר פורץ דרך מכיוון שמעולם לא היה ספר קומיקס שעסק שנושא כאוב כל כך. ארי פולמן ודוד פולונסקי, שניהם בנים להורים ניצולי שואה, התבקשו במקור ליצור בכלל סרט על חייה של אנה פרנק, אך "קרן אנה פרנק" שהוקמה בשנת 1957 על ידי אוטו פרנק ויוהנס קליימן ביקשה מהם ליצור דווקא ספר קומיקס אודות סיפורה של פרנק. פולמן ופולונסקי רצו להראות כי מדיום הקומיקס ראוי לנושאים מורכבים כמו השואה, ולכן מיד החלו במלאכה.
קראנו שוב את היומן, הפעם כמבוגרים, והתאהבנו. העיף לנו את המוח איך ילדה בת 13 כותבת ככה, וכהורה אתה מבין את כל הסיטואציה הזו אחרת. כנער, במיוחד אם אתה בן, זה ׳ספר בנות׳. לא התחברתי אליו, לא הייתה לי סבלנות. כאבא זה סיפור אחר לגמרי
הפרויקט החל בשנת 2015 כאשר פולמן החל לאסוף ציטוטים מתוך היומן המקורי כדי לבנות עלילה רציפה ונאמנה למקור. עם שיווקו של הפרויקט בשנת 2016 הוא קיבל חיזוק מקרן אנה פרנק העולמית על מנת שיוכל לצאת בכמה מדינות. העבודה על הקומיקס הייתה קשה מהמצופה - היה מסובך "לנקות" חלקים מסוימים מהיומן ולהוסיף חלקים אחרים בתוך ריבועי קומיקס על מנת ליצור עלילה רציפה ונאמנה למקור. לאחר שהוכן תסריט הספר החל פולונסקי לעבוד על ציוריו לספר. את הציורים צייר ביד וצבע במגוון דרכים, ביניהם צביעה במחשב, צבעי מים, צבעי שמן, copic markers ועוד. לנה גוברמן שימשה כמעצבת האומנותית של היומן.לבסוף, בשנת 2017 יצא לראשונה הספר לחנויות הספרים בישראל על ידי חברת כנרת זמורה-ביתן דביר. הספר היה להצלחה מסחרית,למרות שהרעיון לא היה ליצור הצלחה מסחרית כי אם יצירת אמנות.
במקור החשש שלי היה שנקבל ביקורת על התערבות יתר ביומן, אבל אם כבר קיבלנו ביקורת, זה היה ההפך, שיכולנו לקחת יותר חופש יצירתי, אבל אני לא מרגיש שזה נכון כי בסופו של דבר זה מסמך אמיתי, היסטורי. יש לי אחריות מאוד גדולה אני לא יכול לסלף את המקור
ביקורות

הביקורות לספר היו מאוד טובות בישראל, אם כי היו כמה קולות ברשתות החברתיות שקראו לספר בשמות כמו "זילות זיכרון השואה" וכדומה.
הרוב המכריע של מבקרי הספרות בישראל קיבלו את הספר בהתלהבות:
אבנר שביט מאתר וואלה! תרבות כתב על הספר כי "ידי האמן הווירטואוזיות של פולמן ופולונסקי משכילות להעניק חיים מוחשיים לטקסט המקורי, שגם כך היה כל כך מפורט, עתיר דקויות וגרפי, עד שרק התבקש כי מישהו יתקין לו עיבוד כזה". עדן יואל מאתר מאקו כתב כי "העולם לא זקוק לגרסה נוספת ליומן של אנה פרנק אבל הוא בהחלט זקוק לספרים שאומרים משהו חכם, ובמקרה הזה "אנה פרנק - היומן הגרפי" מבקש להגיד משהו על טראומה ועל הדרך המורכבת שבה היא מתקיימת בעולם של אנה. החלק המרשים באמת בגרסה הגרפית לסיפור הידוע, הוא ההרחבה וחוסר הדיוק שנוצרים במפגש בין המילים לאיורים". עינת עינהר מאתר ynet כתבה כי "היומן הגרפי של ארי פולמן ודוד פולונסקי הוא יצירה וירטואוזית, עוצרת נשימה, שמתעלה על כל קומיקס שפורסם עד היום בעברית ומעבירה את הספר הקאנוני למאה ה-21, בצורה שאנה הייתה כנראה מחבבת". עפרה רודנר מאתר הארץ; ספרים כתבה על הספר כי "בעיבוד הגרפי ליומן המפורסם של אנה פרנק, ארי פולמן ודוד פולונסקי מציעים מבט אחר על דמותה ומעוררים את התהייה כיצד היא הגיעה בגילה הצעיר לתובנות מתקדמות כל כך על אנושיות, נשיות, מין, אהבה ומשפחה".
מנגד, הופיעו גם ביקורות שליליות על הספר, הטוענות כי הוא רק ניסיון לסחוט כסף באופן לא-מוסרי מה"מותג" של אנה פרנק.[דרוש מקור]
הערות שוליים

↑  קרן דותן, אנה שלה, באתר ישראל היום, 26 במאי 2022
↑  אבנר שביט‏, אני אנה.פ: הרומן הגרפי על פי יומנה של אנה פרנק הוא עיבוד מופתי, באתר וואלה, 13 בנובמבר 2017
גלובל רקורדס

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברת תקליטים
 מייסדים:  לוצ'יאן שטפן
 תקופת הפעילות:  2008–הווה (כ־16 שנים)
 חברת אם:  גלובל גרופ
 מיקום המטה:  בוקרשט 
 מוצרים עיקריים:  תקליטים • תקליטורים
  
 globalrecords.com
 
גלובל רקורדס (באנגלית: Global Records) היא חברת תקליטים עצמאית רומנייה שנוסדה בשנת 2008 על ידי לוצ'יאן שטפן. החברה החלה לפעול כחברת ניהול, והאמנית הראשונה שהוחתמה בה הייתה הזמרת-יוצרת הרומנייה אינה, שהוציאה את הלהיטים הבינלאומיים "Hot",‏ "Love",‏ "Déjà Vu",‏ "Amazing" ו-"Sun Is Up". השירים דורגו בעשירייה הפותחת במצעד האלבומים הבריטי ובמצעד הדאנס/מיקס שואו איירפליי של בילבורד, והפכו אותה לאמנית המצליחה ביותר במרכז ומזרח אירופה, המזרח התיכון ואפריקה בין 2008–2018.
בשנת 2015, הפכה גלובל רקורדס לחברת תקליטים עצמאית שמטרתה למצוא, לפתח ולהשיק אמנים חדשים בשוק הרומני והבינלאומי. מאז, היא חברת התקליטים העצמאית הגדולה ביותר במזרח אירופה, עם עשרות להיטים שהגיעו ל-20 מצעדי שזאם בעולם ולמעלה מ-2 מיליארד השמעות בשנה אחת בפלטפורמות דיגיטליות.
הפורטפוליו שלה מורכב מיותר מ-30 אמנים ו-45 מלחינים ומפיקים ובבעלותה 13 אולפני הקלטות מאובזרים. חברת האם שלה, גלובל גרופ, כוללת גם חברת הפקת וידאו, סוכנות אירועים וגלובל טאלנט יונייטד; סוכנות השיווק המקוונת הגדולה ביותר במרכז ומזרח אירופה, עם פורטפוליו של למעלה מ-150 בעלי מקצוע.
בנוסף לרשימת האמנים החתומים בה, גלובל רקורדס כוללת מפיקים וכותבי שירים שעבדו על שירים עם אמנים בינלאומיים כדוגמת סלינה גומז, אלישה קיז, ניקי מינאז', ניק ג'ונאס ואייקון.
היסטוריה > 2008–2019

הזמרת-יוצרת הרומנייה, אינה, זכתה לפופולריות רבה ברחבי העולם, כאשר הוציאה שלל להיטים ואלבומים מצליחים במהלך הקריירה שלה. היא הוציאה סדרה של להיטים בינלאומיים כמו "Hot",‏ "Sun Is Up" ו-"More than Friends" והקליטה שיתופי פעולה עם מוזיקאים כדוגמת דדי יאנקי וג'יי באלווין.
היסטוריה > 2020–הווה

בינואר 2020 הודיעה הטלוויזיה הרומנית (TVR) על שיתוף הפעולה עם חברת התקליטים, תוך שרוקסן נבחרה לייצג את רומניה בתחרות הזמר של האירוויזיון שאירעה בשנת 2020 עם שירה "Alcohol You". התחרות בוטלה ב-18 במרץ 2020 בעקבות מגפת הקורונה ועל כן, נאלצה רוקסן להקליט שיר חדש לתחרות שתוכננה להיערך בשנה שלאחר מכן. לבסוף, באירוויזיון 2021 ייצגה את רומניה עם השיר "Amnesia".
מאוגוסט 2020, גלובל רקורדס משתפת פעולה עם וורנר מיוזיק גרופ כדי לקדם את האמנים החתומים בה ברחבי בעולם. כמו כן, חברת התקליטים הנפיקה רישיון להשתמש בשם של וורנר מיוזיק ברומניה. הקמפיין המשותף הראשון היה עבור רוקסן והסינגל האחרון שלה, "How to Break a Heart". גלובל רקורדס פתחה חברות תקליטים בכמה מדינות שונות: פולין (גלובל רקורדס פולין), רוסיה (גלובל רקורדס רוסיה) וטורקיה (גלובל רקורדס טורקיה).
מאז תחילת שנות ה-20 של המאה ה-21, הופצו במסגרת חברת התקליטים להיטים נוספים כדוגמת "Flashbacks",‏ "Papa" ו-"Up".
הערות שוליים

↑  Povestea managerului care a pus Romania pe harta globala a muzicii, Wall-Street, ‏1514311064 (ברומנית)
↑  After Topping the Billboard Hot Dance Airplay Chart, Romanian Singer INNA Threatens UK with Her Debut Single 'Hot', 24-7 Press Release Newswire (באנגלית)
1 2  Meet the Romanian record label with 2bn annual streams – and major global ambitions, Music Business Worldwide, ‏2021-03-25 (באנגלית אמריקאית)
↑  Global Records, plăţi de peste 30 de milioane de euro către artiştii cu care lucrează, adevarul.ro, ‏1618235906 (באנגלית)
↑  "Global Talent United, noua platformă care reunește toți artiștii și creatorii de conținut din echipa Global"
↑  INNA, impresionată de colaborarea cu Daddy Yankee – VIDEO, Europa FM, ‏2019-11-22
↑  Romania: TVR confirms partnership with Global Records for internal selection of 2020 artist, wiwibloggs, ‏2020-02-01 (באנגלית אמריקאית)
↑  Eurovision 2020 in Rotterdam is cancelled, Eurovision.tv, ‏2020-03-18 (באנגלית בריטית)
↑  TVR a decis: Roxen va reprezenta România la Eurovision Song Contest 2021, eurovision.tvr.ro (ברומנית)
↑  Warner Music names Global Records as licensee in Romania, Music Business Worldwide, ‏2020-08-04 (באנגלית אמריקאית)
↑  Roxen - How To Break A Heart | Official Video, נבדק ב-2022-01-15
↑  Global Records prezintă Global Records Polska, www.protv.ro (ברומנית)
↑  INNA - Flashbacks | Official Video, נבדק ב-2022-01-18
↑  SICKOTOY x Elvana Gjata x INNA - Papa | Official Music Video, נבדק ב-2022-01-18
↑  INNA x Sean Paul - Up (Official Video), נבדק ב-2022-01-18
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb13880893n (data)  MusicBrainz: c2d6863f-6351-4e78-87d7-bd5383b4e3ee  VIAF: 137311693   WorldCat (עם VIAF): 137311693
יוז'ף דירי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1818 פשט, ממלכת הונגריה 
 פטירה:  17 במרץ 1891 (בגיל 73 בערך) בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 מדינה:  הונגריה 
 השכלה:  אוניברסיטת אטווש לוראנד (1842) 
 
יוז'ף דרי (בהונגרית: Déry József; פשט-בודה, 1818 – בודפשט, 17 במרץ 1891) היה רופא יהודי-הונגרי, מראשוני היהודים שלמדו ויכלו לעסוק ברפואה בממלכת הונגריה.
ביוגרפיה

דרי נולד כאמור במשפחה יהודית, הוא למד בבית הספר התיכון בעיר פשט לאחר מכן סיים את לימודיו באוניברסיטה בפשט וקיבל תואר דוקטור לרפואה בשנת 1842. בהמשך התמחה ועבד כרופא מיילד וכרופא כללי. עד יום מותו פעל כרופר בבירת הונגריה והיה אחד הרופאים הראשונים בהונגריה שעסק במה שמכונה היום פסיכיאטריה.
עבודותיו

כיצד לרפא הפרעות נפשיות בהתחלה? ארלנמאייר אלברכט פשט, 1864.
מאמריו הרפואיים פורסמו בכתה העת "רפואה" (Gyógyászat)(1863–1868) וב-Ung. Med. Chirurg. Presse (1867).
לקריאה נוספת

יוז'ף סיניאי: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים. בודפשט. 1893
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. יוז'ף דרי
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "יוז'ף דירי".
איגוד הבמאיות והבמאים

איגוד הבמאיות והבמאים הוא עמותה ציבורית לקידום פיתוח היצירה המקומית במדינת ישראל. האיגוד הוקם על מנת לקדם את הבמאים ולהגן על זכויותיהם, והוא מעניק שירותי דין, הטבות וייעוץ כללי לחבריו. הוא פועל לשיפור התגמול ליוצרי הקולנוע והטלוויזיה בארץ. האיגוד מונה כיום כ-500 חברים.
יו"ר איגוד הבמאיות והבמאים היא לימור פנחסוב.
גולת הכותרת של מאבקי האיגוד היא חקיקת חוק הקולנוע, התשנ"ט-1999, שהסדיר את השקעת המדינה בקולנוע הישראלי על כל ענפיו השונים: קרנות תמיכה בסרטים, פסטיבלי קולנוע, בתי ספר לקולנוע וכו'. פריחת הקולנוע הישראלי של השנים האחרונות היא פועל יוצא של חקיקת החוק. אולם גם לפניו ואחריו ניהל האיגוד שורה של מאבקים עקרוניים שהסתיימו בהצלחה.
הפעילויות האחרונות של האיגוד כללו: משלחת רשמית של חברי איגוד לירדן, העברת תמלוגים לראשונה ל-35 במאים על שידור בערוץ ישראל 10, הכרה של פקודת מס הכנסה במיסוי רב שנתי לבמאים ותסריטאים וכמו כן החתמת 584 יוצרים לשביתה אפשרית אל מול גופי השידור בעניין התמלוגים.
בעקבות מאבק שנמשך כמה שנים, הצליח האיגוד לשנות את חוק זכויות היוצרים אשר יזם משרד המשפטים. משרד המשפטים הביא להצבעה נוסח מתוקן לסעיף 35 לחוק זכות יוצרים החדש, אשר נוסח במהלך הדיונים בין משרד המשפטים ליוצרים השונים בשיתוף עו"ד אהרן נחומי ועו"ד מיכאל ספרד מחברת תל"י בו צוין: ”ביצירה שנוצרה לפי הזמנה, הבעל הראשון של זכות היוצרים בה, כולה או חלקה, הוא היוצר, אלא אם הוסכם אחרת בין המזמין והיוצר, במפורש או במשתמע”.
עד סוף שנת 2010 התקיימו איגוד התסריטאים ואיגוד הבמאיות והבמאים כגוף משותף, איגודי הבמאים והתסריטאים בישראל. בינואר 2011 נפרדו דרכיהם ושני האיגודים יצאו לדרך חדשה.
הערות שוליים

↑  איגוד הבמאיות והבמאים, באתר "גיידסטאר ישראל"
↑  מרב יודילוביץ', תחילתה של ידידות מופלאה, באתר ynet, 26 ביוני 2006
↑  הישג ליוצרים: מס הכנסה יכיר במיסוי רב שנתי לבמאים ותסריטאים, באתר איגוד התסריטאים, 31 במאי 2015
רוברט גייל

| --- | --- |

 לידה:  11 באוקטובר 1945 (בן 79) ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  אוניברסיטת מדינת ניו יורק בבאפלו  מכללות הוברט וויליאם סמית' 
 מעסיק:  אימפריאל קולג' 
 פרסים והוקרה:  פרס אמי 
 
רוברט גייל (באנגלית: Robert Peter Gale, נולד ב-11 באוקטובר 1945) הוא אונקולוג אמריקאי שזכה במספר פרסים על מחקריו ופעילותו הציבורית.
ביוגרפיה

רוברט גייל נולד בניו יורק. הוא סיים לימודי תואר שני באוניברסיטה בבאפלו ועבר להמשך לימודים לאוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס בה למד בשנים 1970–1973. בשנת 1976 הוא סיים שם עבודת דוקטורט שהתמקדה בחקר הסרטן.
בשנים 1973–1993 גייל עבד בבית ספר לרפואה של אוניברסיטת קליפורניה. בשנים 1983–1984 הוא היה פרופסור אורח במכון ויצמן למדע. באותה תקופה הוא ביצע מחקר ביחד עם אלי כנעני שתוצאותיו היו הבסיס המדעי לפיתוח תרופה נגד סוג מסוים של סרטן שאושרה לשימוש.
בשנים 1993–1999 גייל היה חוקר בכיר במרכז מחקר השייך לחברת אסטרהזניקה. באותה תקופה הוא היה שותף לפיתוחים של שיטות טיפול בסרטן.
בתחילת המאה ה-21 גייל חזר לניו יורק. בהיותו בניו יורק הוא כיהן בתפקידי מחקר במספר מוסדות.
בשנת 1986 גייל התבקש על ידי שלטונות ברית המועצות לרכז טיפול בנושא נפגעי אסון צ'רנוביל. על פעילותו שם הוא כתב ספר שעל בסיסו במשך צולם סרט טלוויזיה. בשנת 1987 הוא נתן ייעוץ לטיפול בנפגעי תאונת גויאניה. בשנת 1988 הוא נשלח לעזור בטיפול בנפגעי רעידת האדמה בארמניה. בשנת 2011 הוא התבקש על ידי ממשלת יפן לתת ייעוץ לטיפול בעקבות תחנת הכוח הגרעינית פוקושימה 1.
רוברט גייל פרסם כ-1150 מאמרים מדעים ומעל ל-20 ספרים בנושא סרטן, השתלת איברים, רדיוביולוגיה וטיפול בנפגעים.
על פעילותו המדעית גייל קיבל מספר פרסים. על הדיווחים בצ'רנוביל הוא זכה בפרס אמי.
תל אביב (סרט)

| --- | --- |

 בימוי:  מרט פרחומובסקי
 הופק בידי:  מרט פרחומובסקי, שירי לוטן
 תסריט:  מרט פרחומובסקי
 עריכה:  מרט פרחומובסקי, אורי בירגר
 שחקנים ראשיים:  יותם גוטל, מיטל נר
 מוזיקה:  בועז שחורי
 צילום:  הלן יאנובסקי
 מדינה:  ישראל
 הקרנת בכורה:  2021
 משך הקרנה:  81 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט דרמה
 פרסים:  פרס סרט הביכורים הטוב ביותר, פסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה
 דף הסרט ב־IMDb
תל אביב הוא סרט קולנוע ישראלי, בבימויו של מרט פרחומובסקי, אשר יצא לאקרנים בשנת 2021, עם יותם גוטל ומיטל נר בתפקידים הראשיים.
הסרט זכה בפרס סרט הביכורים בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה.
עלילה

מיכאל (יותם גוטל) ודנה (מיטל נר) הם זוג נשוי בשנות השלושים לחייהם, המתגוררים בתל אביב ומתמודדים עם אתגרים כלכליים, אישיים ומקצועיים שהעיר הגדולה מזמנת. בביקור אצל גינקולוג מקבלים השניים בשורה מטלטלת: העובר שברחמה של דנה אינו מתפתח בקצב המצופה, והם צריכים לחזור לבדיקה נוספת אחרי חמישה ימים כדי לדעת אם יהיה להם תינוק או שיצטרכו לעבור הפלה. עלילת הסרט מתרחשת בחמשת הימים של ההמתנה, שמאלצת את מיכאל ודנה לבחון מחדש את החיים והזוגיות שלהם. במשך הימים האלה עוברים השניים שורה של מפגשים, טלטלות ותובנות בין האתרים המוכרים יותר ופחות של תל אביב, מה שמוביל אותם לשינוי יסודי בחייהם.
שחקנים ודמויות

יותם גוטל - מיכאל
מיטל נר - דנה
גל אמיתי - אמיר
נעמה פרייס - יעל
ענת עצמון - אודליה, אמא של מיכאל
אוהד שחר - אוהד
ניר שטראוס - דוד, אח של מיכאל
לאון מורוז - לאון
אילן רוזנטל - מגלם את עצמו
מרט פרחומובסקי - ירון
הפקה

צילומי הסרט יצאו לדרך באופן עצמאי, ללא תמיכה ציבורית, באוקטובר 2019, ונמשכו 7 ימים בלבד. בהמשך, קיבל הסרט תמיכה מקרן יהושע רבינוביץ.
בספטמבר 2021 השתתף הסרט בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה וזכה בפרס סרט הביכורים הטוב ביותר. במאי 2022 השתתף הסרט בפסטיבל ממות' לייקס (אנ') בארצות הברית וזכה בפרס הסרט בינלאומי הטוב ביותר ובפרס הקהל.
הערות שוליים

↑   נירית אנדרמן, סרטו של ערן קולירין "ויהי בוקר" הוא הזוכה הגדול בפסטיבל הקולנוע חיפה, באתר הארץ, 26 בספטמבר 2021
↑  Caleb Hammond, Tel Aviv and The Civil Dead Lead Mammoth Lakes Film Festival Awards, MovieMaker Magazine, ‏2022-05-31 (באנגלית אמריקאית)
גברו

| --- | --- |
גברו
סלע גברו
סוג הסלע: סלע יסוד
סביבת היווצרות: פלוטונית
הרכב: פלגיוקלז, פירוקסן, אוליבין ומגנטיט
תכונות וזיהוי: שחור או אפור כהה, גס גביש, אבקה מגנטית
גָבְּרוֹ (Gabbro) הוא סלע יסוד פלוטוני גס גביש דל בסיליקה ועשיר בברזל ובמגנזיום. השם "גברו" ניתן לסלע על ידי הגאולוג הגרמני כריסטיאן לאופולד פון בוך (Christian Leopold von Buch), על שם עיירה במחוז טוסקנה שבאיטליה. גברו דומה בהרכבו הבסיסי לבזלת.
היווצרות

גברו נוצר כאשר מאגמה מאפית עולה מן המעטפת וחודרת אל אזורי חולשה בקרום כדור הארץ. המאגמה מתקררת לאט ומתגבשת בגופי חדירה מגמטיים גדולים באזור פתיחה. לחלופין, ניתן למצוא גברו ונוריט, גם בחלקים התחתונים של אופיוליטים, מתחת לשכבות הדאלוריט והבזלת.
פטרולוגיה

גברו הוא סלע גס גביש (מילימטר אחד ויותר), אם כי עשויה להיות לו הופעה פגמטיטית באמצעות גבישים גדולים מאוד (20 מילימטר ויותר).
הסלע כהה וצפוף ומכיל בעיקר פלגיוקלז, פירוקסן, אוליבין ומגנטיט. הפירוקסן הוא בעיקר מסוג קלינופירוקסן, אם כי עשויות להיות גם כמויות קטנות של אורתופירוקסן. כאשר כמות האורתופירוקסן גדולה מזו של הקלינופירוקסן, מתקבל סלע מסוג נוריט.
גם קוורץ עשוי להיות נוכח בסלע כתוצאה ממאגמה ברוויית יתר של סיליקה.
אסקסיט הוא סלע גברו שנוצר ממאגמה דלה בסיליקה אשר נוכח בה נפלין.
טרקטוליט הוא סלע גברו שמכיל פלגיוקלז ואוליבין ועני מאוד בפירוקסן.
בגברו עשויות להימצא כמויות קטנות של תחמוצות טיטניום-ברזל כמינרל אילמניט (FeTiO3), ומינרלים מקבוצת הספינל: אולבוספינל (Fe2OTi4) ומגנטיט (Fe3O4).
הימצאות

הגברו הוא סלע נפוץ ביותר בתחתית הקרום האוקייני, ניתן למצוא אותן גם ברצועות ארוכות של חדירות גברו שאופייניות לאזורי בקע, לאורך העתקים גדולים.
גברו נמצא לא רק בכדור הארץ אלא גם על הירח. תהליכים טקטוניים וסייסמיים שפעלו בירח עד לפני כ-2.5 מיליארד שנה הביאו ליצירתם של סלעי גברו, כמו גם נוריט ובזלת.
שימושים

במחוז פוג'יין, בדרום מזרח סין, מצויות כמויות מוגבלות של גברו עשיר באוליבין שמקורו בפעילות וולקנית. הסינים מכנים את הסלע הזה בטעות בשם ״גרניט שחור״, למרות שמבחינה מינרלוגית, הוא רחוק מאוד מגרניט. הסלע נכרה בסין בגושים מלבניים המשמשים בעיקר לייצור ריצוף ומשטחי מטבח. כיום פעילות הכריה הצטמצמה מאוד בגלל התדלדלות המקורות.
רוב האריחים המשמשים לריצוף מיסעת הרכבת הקלה ברחוב יפו בירושלים עשויים מגברו שיובא מסין.
סלעי גברו וסביבתם עשויים להכיל כמויות קטנות אך משמעותיות של כרום, ניקל, קובלט, זהב, כסף, פלטינה ונחושת גופרתית שכרייתם משתלמת מבחינה כלכלית.
| סלעים |
| --- | --- | --- |
| סלעי יסוד | סלעי יסוד |  |
| סלעים געשיים | אבן זפת • אגלוטינט • אגלומרט • אובסידיאן • איגנימבריט • אנדזיט • אצת פלה • בוניניט • בזלת • בזלת תולאיטית • בסניט • ברקציה געשית • דמעות אפאצ'ים • דמעות פלה • דקיט • הוואיט • היאלוטוף • היאלוקלאסטיט • טוף • טפריט • טקיליט • טרכיט • לטיט • לפיליסטון • מליליטיט • נפליניט • סידרומלן • סקוריה • פוידיט • פומיס • פונוליט • פלגוניט • פרליט • קומטיט • קרבונטיט • ריודקיט • ריוליט • שערות פלה |  |
| סלעי ביניים | דיאבז • למפרואיט |  |
| סלעים פלוטוניים | אנורתוזיט • גברו • גרנודיוריט • גרניט • דוניט • דיוריט • טונליט • טרוקטוליט • מונזוגברו • מונזוגרניט • מונזודיוריט • מונזוניט • מונזוסיאניט • סיאניט • פרידוטיט • קוורץ דיוריט • קימברליט |  |
| סלעים מותמרים | סלעים מותמרים |  |
|  | אמפיבוליט • אקלוגיט • גנייס • הורנפלס • לווחה • לפיס לזולי • מיגמטיט • פיליט • צפחה • קוורציט • שיש • סטיאטיט |  |
| סלעי משקע | סלעי משקע |  |
|  | אבן בוץ • אבן גיר • אבן חול • אבן חול נובית • אואולית • ארקוזה • ברקציה • דולומיט • חוואר • חוואר הלשון • חלמיש • חרסית • אבן טין • כורכר • פצלי שמן • פצלים • צור • קונגלומרט • קירטון |  |
קונסטנטין פון קאופמן

| --- | --- |

 לידה:  19 בפברואר 1818 (יוליאני) דמבלין, רפובליקת פולין 
 פטירה:  4 במאי 1882 (יוליאני) (בגיל 64) טשקנט, האימפריה הרוסית 
 מקום קבורה:  Spaso-Preobrazhensky Cathedral military in Tashkent 
 מדינה:  האימפריה הרוסית 
 השכלה:  Nikolay engineering school 
 בן או בת זוג:  Julie von Kaufmann 
 צאצאים:  Mikhail Kaufman, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 השתייכות:  צבא האימפריה הרוסית 
 דרגה:  Engineer-General 
 פעולות ומבצעים
 מלחמת הקווקז  Central Asian possessions of the Russian Empire  Khiva campaign  המצור על קארס  Caucasian campaign of the Crimean War  Kokandian campaign 
 עיטורים
 עיטור  אנה הקדושה,  דרגה ראשונה  עיטור אנדריי הקדוש  אות המסדר אלכסנדר נבסקי הקדוש  חרב הזהב של גבורה  דרגה רביעית במסדר גאורגיוס הקדוש  מסדר גאורגיוס הקדוש, דרגה שלישית  מסדר העיט האדום, דרגה 1  אות המסדר ולדימיר הקדוש, דרגה 1  מסדר ולדימיר הקדוש, דרגה 2  מסדר סנטה אנה, דרגה 2  עיטור  ולדימיר הקדוש, דרגה 3  אות המסדר אנה הקדושה, דרגה 3  מסדר סטניסלב הקדוש, דרגה 1  אות מסדר העיט הלבן  מסדר גאורגיוס הקדוש, דרגה שנייה 
 
קונסטנטין פטרוביץ' פון קאופמן (ברוסית: Константин Петрович фон Кауфман;‏ 2 במרץ 1818 – 16 במאי 1882) היה גנרל בצבא האימפריה הרוסית, אשר ניהל מערכה מוצלחת בכיבוש מדינות במרכז אסיה במחצית השנייה של המאה ה-19, ושימש בתפקיד המושל הכללי הראשון של טורקסטן הרוסית.
ביוגרפיה

קונסטנטין פון קאופמן נולד במשפחה ממוצא אוסטרי שעברה לרוסיה עוד במאה ה-18, ואף המירה דתהּ לנצרות אורתודוקסית. הוא סיים את הכשרתו כמהנדס צבאי באוניברסיטה צבאית, ובשנת 1844 החל לשרת באזור הקווקז. במהלך מלחמת קרים השתתף במצור על מצודת קארס, וניהל משא ומתן לכניעת חיל המצב האנגלי. בשנת 1861 התמנה לתפקיד בכיר במשרד ההגנה הרוסי. במהלך מילוי תפקידו התקרב לשר ההגנה דמיטרי מליוטין.
בשנת 1865 התמנה למושל גוברניית וילנה ולמפקד הצבאי באזור. בתקופה זו חידש את חובת לימוד השפה הרוסית ליהודים בהתאם להנחיית קודמו הגרף מורביוב (הסב).
בשנת 1867 הועבר לאזור מרכז אסיה. זו הייתה תקופה של התרחבות הרוסית באזור. במהלך מספר שנים ניהל פון קאופמן מערכות צבאיות מוצלחות נגד ח'אנות חיווה, ח'אנות קוקנד ואמירות בוכרה. מערכות אלו הסתיימו בסיפוח חלק מהשטחים לאימפריה הרוסית והפיכת מדינות אלה למדינות חסות רוסיות. במקביל לתפקידו הצבאי, מונה פון קאופמן למושל האזור. הוא קיבל את עיטור גאורגי הקדוש מדרגה שנייה וקודם לדרגת אלוף-מהנדס. במהלך תפקידו כמושל הוכיח פון קאופמן את עצמו כמדינאי ומצביא. בכל מהלך המערכה הצבאית הצבא הרוסי היה בנחיתות מספרית מול הכוחות המוסלמים. כפוליטיקאי היה עליו לסכם הסכמים עם מדינות החסות שהוקמו ולייצב את הגבולות החדשים של האימפריה הרוסית עם סין ואפגניסטן. בתקופתו החלה פעילות התיישבותית של הרוסים באזור. הוא תמך בפעילות מחקרית בתחום הגאולוגיה וגאוגרפיה של האזור וארגן מספר משלחות מחקריות.
בהיותו מושל האזור תרם רבות לפיתוח העיר טשקנט, שהפכה בהדרגה לעיר הראשית באזור.
בשנת 1878 נקראה על שמו אחת מפסגות הרי פמיר, בגובה של 7,165 מ'. (בשנת 1928 שונה השם ל"פסגת לנין", ובשנת 2006 שונה שוב ל"פסגת אבן סינא").
קונסטנטין פון קאופמן נפטר בשנת 1882 מהתקף לב.
הערות שוליים

↑  הכרמל, שנה ששית, גיליון 1 (ג' אייר תרכ"ו), עמוד 2.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299995505171  PLWABN: 9810607539005606  BnF: cb153532867 (data)  GND: 12386898X  ISNI: 0000 0000 9094 4881  LCCN: n82059389  NTA: 245995137  VIAF: 101113813   WorldCat (עם VIAF): 101113813
אזור ישיב

מועמדים אפשריים להימצאות באזור ישיב בהתאם לטמפרטורת הכוכבים המרכזיים
מרחק האזור הישיב בהתאם לבהירות הכוכבים המרכזיים
באסטרונומיה, אזור יָשיב (באנגלית: circumstellar habitable zone‏ (CHZ), או פשוט habitable zone) הוא אזור בחלל שמתקיימים בו תנאים מתאימים לקיום חיים, היינו, שלגרמי שמיים הנמצאים באזור זה יש על פני שטחם טמפרטורות מתאימות להימצאות מים במצב נוזל, בדומה לתנאים המאפשרים חיים בכדור הארץ. אזור ישיב יכול להתקיים במערכת כוכבי לכת או בגלקסיה. כוכבי לכת וירחים באזורים אלו הם המועמדים המבטיחים ביותר להיות ישיבים וכשירים לקיים חיים חוץ ארציים הדומים לחיים בכדור הארץ. במערכת השמש האזור הישיב נחשב בתחום שמרחקו בין 0.38 ועד כ-3.0 יחידות אסטרונומיות.
אזור ישיב מכונה לעיתים אזור זהבה (באנגלית: Goldilocks zone; על פי סיפור זהבה ושלושת הדובים: "לא חם מדי ולא קר מדי"), כינוי שטבע ג'יימס לאבלוק, מציע השערת גאיה. שם נוסף בשימוש הוא "חגורה ירוקה".