stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית הכנסת הגדול באדירנה

| --- | --- |

בית הכנסת ב-2015, לאחר שיפוצו
 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת
 כתובת:  רחוב מָאָרִיף 10
 מיקום:  אדירנה
 מדינה:  טורקיה
 נוסח תפילה:  נוסח הספרדים
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1907 – 5 באפריל 1909
 תאריך פתיחה רשמי:  1909 
 אדריכל:  פראנס דפרה (בצרפתית: France Depré)
 סגנון אדריכלי:  נאו-מורית
 מידות
 קומות:  3
 מידע טכני
 קיבולת:  1,200 מתפללים
 קואורדינטות:  41°40′18″N 26°33′06″E﻿ / ﻿41.67167°N 26.55167°E﻿ / 41.67167; 26.55167
  (למפת טורקיה מוגדלת) אנקרה איסטנבול איזמיר בורסה אדנה גזיאנטפ קוניה אנטליה דיארבקיר קייסרי סמסון ארזורום גאורגיה אר. א. עיראק סוריה יוון בולגריה הים האגאי  הים התיכון הים השחורבית הכנסת הגדול באדירנה(למפת טורקיה רגילה) אנקרה איסטנבול איזמיר בורסה אדנה גזיאנטפ קוניה אנטליה דיארבקיר קייסרי סמסון ארזורום גאורגיה אר. א. עיראק סוריה יוון בולגריה הים האגאי  הים התיכון הים השחורבית הכנסת הגדול באדירנה
 
בית הכנסת קהל גדול באדירנה (בטורקית: Edirne Büyük Sinagogu) הוא בית כנסת אשר קיים בעיר אדירנה בטורקיה מאפריל 1909. בית הכנסת אשר תוכנן בדומה לבית הכנסת טמפלגאסה הוא הגדול ביותר בבלקן והשלישי בגודלו באירופה לאחר בית הכנסת הגדול של בודפשט ובית הכנסת הגדול של פלזן. באמצע שנות ה-80 של המאה ה-20 נזנח המבנה וב-1997 קרסה תקרתו. ב-2010 החליטה ממשלת טורקיה לשקם ולשפץ את המבנה בעלות של 1.7 מיליון דולר אמריקני וב-2015 הוא נפתח מחדש לקהל הרחב ומשמש מוזיאון ובית תפילה.
היסטוריה

תעוד לקהילה יהודית רומניוטית קיים מהמאה ה-6 עת שלטה בעיר האימפריה הביזנטית. ב-1361 כבשו העות'מאנים את אדירנה והפכו אותה לבירתם. בשלהי המאה ה-15 ובראשית המאה ה-16 הגיעו לעיר מגורשי ספרד ובהמשך מגורשי פורטוגל. בראשית המאה ה-17 נמנו בעיר 5,000 יהודים, צביונה של הקהילה השתנה מרומניוטי לספרדי ובניה דיברו לאדינו.
ב-1835 פרצה באדירנה שרפה שכילתה חלקים נרחבים ממנה. יהודים רבים היגרו מהעיר לשטחי בולגריה של ימינו והתיישבו בעיקר באזור שכונה מאוחר יותר רומליה המזרחית. במפקד שנערך ב-1873 נמנו באדירנה 12,000 יהודים מתוך 100,000 תושביה. ב-1905 שוב פרצה בעיר אדירנה שרפה גדולה ובמהלכה נשרפו וחרבו כל 13 בתי הכנסת של הקהילה ובכללם בית הכנסת הרומניוטי שהוקם עוד במאה ה-11. לאחר השרפה הוחלט להקים בית כנסת מרכזי לקהילה. ב-1906 מנתה הקהילה היהודית בעיר 23,879 נפשות.
בין השנים 1920–1922 הועברה העיר לחזקת ממלכת יוון מתוקף הסכם סוור שסיים את מלחמת העולם הראשונה ונרשמה הגירה המונית של בני הקהילה לאיסטנבול וסלוניקי. בהמשך, היגרו בני הקהילה גם לארצות הברית ולישראל. ב-1922 נמנו בעיר 13,000 יהודים, וב-1927 ירד מספרם ל-5,712. ב-1934 פרצו פרעות כנגד בני הקהילות היהודיות בכל מזרח תראקיה ובכלל זה בעיר אדירנה. נרשמו פגיעות בנפש בקרב יהודי הקהילה ונזקים כבדים לחנויות ובתי מגורים. למרות ניסיונות השלטון המרכזי להכיל את האירועים החליטו מרבית בני הקהילה לנטוש את העיר ועברו בהמוניהם לאיסטנבול. ב-1948 נמנו בעיר 2,750 יהודים ומספר זה ירד בהתמדה עד לכדי 100 נפשות בראשית שנות ה-70. ב-1988 חיו בעיר 3 יהודים. ב-2012 התגורר באדירנה יהודי אחד.
המבנה

בניית המבנה החלה ב-1907 בסגנון אדריכלי נאו-מורי. למבנה שלוש חזיתות ושני צריחים. באולם התפילה מקום ל-900 גברים ובעזרת הנשים מקום ל-300 נשים. בית הכנסת נבנה בהתאם לתוכניותיו של האדריכל הצרפתי פראנס דפרה, והוא ככל הנראה תכנן אותו בדומה לבית הכנסת טמפלגאסה בווינה. בית הכנסת נחנך בערב פסח, 5 באפריל 1909, פעל עד 1969 וננטש לחלוטין ב-1983. ב-1995 הולאם המבנה והועבר לבעלות הממשלה. ב-1997 קרסה תקרת בית הכנסת.
ב-2010 החליטה ממשלת טורקיה לשפץ את המבנה, להופכו למוזיאון ולשמר בתוכו אולם תפילה. במהלך השיפוצים, בשל המתיחות ביחסי טורקיה–ישראל הכריז מושל אדירנה כי המבנה ישמש רק כמוזיאון והוא אוסר על הקמת אולם תפילה וקיום תפילות בו. ההכרזה עוררה סערה ובעקבותיה הכריז נציג ממשלת טורקיה כי ייעודו המקורי של המבנה יישמר והוא ישמש גם כבית כנסת. ב-26 במרץ 2015 נפתח בית הכנסת בטקס חגיגי שכלל תפילת שחרית בראשות הרב הראשי של טורקיה יצחק חליבה. בטקס הפתיחה נכח סגן ראש ממשלת טורקיה בולנט ארינץ'(אנ') וראשי יהדות טורקיה.
ראו גם

רשימת בתי כנסת בטורקיה
הערות שוליים

1 2 3  Great Synagogue in Edirne, Turkey reopens after restoration, באתר jewish-heritage-europe.eu (באנגלית).
1 2  יקיר אדמקר‏, בית הכנסת השלישי בגודלו באירופה נפתח מחדש בטורקיה, באתר וואלה, 27 במרץ 2015.
1 2 3  הקהילה היהודית באדירנה, "סקירה היסטורית", באתר הספרייה היהודית המקוונת (באנגלית).
↑  Esther Benbassa,Aron Rodrigue‏, Sephardi Jewry: a history of the Judeo-Spanish community, 14th-20th centuries, הוצאת אוניברסיטת קליפורניה בברקלי, ארצות הברית, 2000, עמוד 202 (באנגלית).
↑  Tamir, V., Bulgaria and Her Jews: A dubious symbiosis, 1979, p. 94–95, Yeshiva University Press
↑  Turkey reopens restored Ottoman-era synagogue, באתר timesofisrael.com (באנגלית).
ג'ואי ג'נלה

| --- | --- |

ג'נלה, 2018
 לידה:  3 ביולי 1989  (בן 35) הזלט, ניו ג'רזי, ארצות הברית
 שם במה:  ג'ואי ג'נלה
 משקל:  83 ק"ג
 גובה:  1.73 מטר
 לאום:  אמריקאי
 קריירה מקצוענית:  2006–הווה (כ־18 שנים)
ג'וסף ג'נלה (באנגלית: Joseph Janela; נולד ב-3 ביולי 1989) הוא מתאבק אמריקאי. הוא מוכר בשל תקופותיו בארגוני ההיאבקות All Elite Wrestling‏ (AEW),‏ Pro Wrestling Guerrilla‏ (PWG),‏ Combat Zone Wrestling‏ (CZW) ו-Major League Wrestling‏ (MLW), שבהם הופיע תחת שם הבמה ג'ואי ג'נלה.
ביוגרפיה

ג'נלה גדל באסבורי פארק, ניו ג'רזי. במהלך תחילת הקריירה, ג'נלה הודה שהוא שיקר לבעלי ארגוני היאבקות שונים בהקשר לגילו. הוא אמר בלא מעט ראיונות שהוא היה בגיל המתאים להתאמן, אף על פי שהיה בן 15 בלבד. הוא מעריץ של "קרבות המוות" ושל סגנון ההיאבקות שהיה נהוג בארגון ההיאבקות Extreme Championship Wrestling‏ (ECW).
אליפויות והישגים

הישגים בארגון ההיאבקות Absolute Intense Wrestling
הטורניר לזכר JT לייטנינג (2018)
הישגים בארגון ההיאבקות Alpha-1 Wrestling
אליפות גבולות חיצוניים של A1 (פעם אחת)
הישגים בארגון ההיאבקות Combat Zone Wrestling - CZW
אליפות ה-Wired של CZW‏ (3 פעמים)
הישגים בארגון ההיאבקות Dojo Pro Wrestling
אליפות חגורה לבנה של Dojo Pro (פעם אחת)
הישגים בארגון ההיאבקות !Forza Lucha
אליפות גביע Forza Lucha (פעם אחת)
הישגים בארגון ההיאבקות House of Glory - HOG
אליפות הזוגות של HOG (פעם אחת)  - עם אנתוני גנגונה
הישגים בארגון ההיאבקות Jersey Championship Wrestling - JCW
אליפות במשקל כבד של JCW (פעם אחת)
אליפות הזוגות של JCW (פעמיים)  - עם X-פאק (1) ורת' טייטוס (1)
הישגים בארגון ההיאבקות National Wrestling Superstars - NWS
אליפות במשקל קל של NWS‏ (3 פעמים)
הישגים בארגון ההיאבקות On Point Wrestling - OPW
אליפות במשקל כבד של OPW (פעם אחת)
הישגים במגזין ההיאבקות Pro Wrestling Illustrated - PWI
PWI דירג אותו במקום ה-106 מתוך 500 המתאבקים הטובים ביותר לשנת 2021
הישגים בארגון ההיאבקות Pro Wrestling Syndicate - PWS
אליפות השלישיות האובדנית של PWS (פעם אחת)
אליפות Tri-State של PWS (פעם אחת)
הישגים בארגון ההיאבקות WWNLive
אליפות ה-WWN (פעם אחת)
הישגים בארגון ההיאבקות World Xtreme Wrestling - WXW
אליפות בלאסט טלוויזיה של WXW (פעם אחת)
ג'ונתן ליקי

ג'ונתן הארי ארסקין ליקי (באנגלית Jonathan Harry Erskine Leakey) (4 בנובמבר 1940 - 12 ביולי 2021) היה איש עסקים ופלאונטולוג קנייתי. הוא בנם הראשון של האנתרופולוגים המפורסמים לואיס ומרי ליקי.
ליקי למד בבית ספר פרטי בשכונת לנגאטה (Lang'ata) בניירובי, קניה, יחד עם שני אחיו הצעירים ממנו. בתום בית הספר ליקי ליווה פעמים רבות את הוריו במסעות החקר שלהם בחפירות באתרים. לעיתים קרובות הוא שוטט באתרים לבדו בחיפוש אחר מאובנים. ב-4 בנובמבר 1960, ליקי גילה את המאובן 7 OH בערוץ אולדובאי בטנזניה. העצמות, המכונות "הילד של ג'וני", היו (יחד עם שברי מאובנים הומינידים אחרים שנמצאו קודם לכן על ידי הוריו) תוארו תחילה כמין חדש של האדם. 7 OH נחשב כיום למין הומו הביליס.
ג'ונתן לא המשיך במקצוע של הוריו ומעולם לא היה פעיל במיוחד בתחום של הפליאואנתרופולוגיה, עם זאת, אחיו הצעיר, ריצ'רד, היה אנתרופולוג ופעיל שימור טבע. ליקי מפעיל את חברת "ג'ונתן ליקי בע"מ" בנאקורו, המספקת ארס של נחשי מזרח אפריקה וצמחי מרפא עבור יצרני נסיוב, מתקני מחקר רפואיים וחברות תרופות.
ראו גם

מיני הומינידים קדומים
פלאואנתרופולוגיה
משפחת ליקי
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ברית עולם - המרכז העולמי לבני נח

ברית עולם - המרכז העולמי לבני נח הוא מרכז הפועל מירושלים על מנת לתת הדרכה לבני נח ברחבי העולם. המרכז הוקם בשנת תשע"א - 2011 על ידי הרב אורי שרקי, העומד בראשו. המרכז הוקם בעקבות פניות מצד בני נח המבקשים הדרכה רבנית ומתוך עמדה שלפיה יש להפיץ כיום את המסר האוניברסלי של היהדות. לפי נתונים של הארגון משנת תשע"ד – 2014, המרכז עומד בקשר עם 56 קהילות בני נח, וכן אנשים נוספים, בכשבעים מדינות.
רקע

בשנות ה-50 וה-60 של המאה ה-20 החלה להתפתח בארצות הברית תנועה של בני נח בראשות וונדל ג'ונס (אנ'), אשר ביקשו לקבל הדרכה רוחנית מהעם היהודי כיצד לחיות על פי רצונו של אלוהי ישראל, ללא גיור. תופעה זו התרחבה עם השנים, הן בקרב יחידים והן בקרב קהילות המבקשות לחיות כבני נח.
אנשי הארגון רואים בהקמת מדינת ישראל נקודת מפנה היסטורית, המשליכה גם על היכולת להפיץ את המסר היהודי בעולם. המרכז פוליטי היהודי בישראל מאפשר פתחון פה ליהודים כאומה, כיישום של הפסוק: "כי מציון תצא תורה, ודבר ה' מירושלים". ישנם ארגונים נוספים בעולם המעניקים הדרכה לבני נח. ברית עולם הוקם במטרה להתפתח לזרוע רשמית של מדינת ישראל.
השקפה ומטרות

הארגון מדגיש את המסר האוניברסלי של היהדות, רעיון שאותו מפתח הרב שרקי בהמשך למשנתם של הרב אברהם יצחק הכהן קוק ובעקבותיו הרב יהודה ליאון אשכנזי. לאחר אלפי שנות גלות חזר העם היהודי לארצו והקים בה מרכז לאומי. ממרכז זה נתבע הייעוד האוניברסלי של נבואת אברהם: "ונברכו בך כל משפחות האדמה". העם היהודי נושא את דבר ה' לאנושות כולה; לא רק ליחידים, אלא גם ובעיקר לחברות, לאומות, למדינות ואף ל"כפר הגלובלי" האוניברסלי. המרכז שואף לסייע בידי המעוניינים בכך להקים קהילות בני נח בעולם.
ההדרכה הניתנת במרכז היא שעל מנת להיות בן נח, על המועמד להכיר בעם היהודי ובמדינתו. על גבי עמדה זו, על האדם לקבל על עצמו את קיום שבע מצוות בני נח:
איסור עבודה זרה
איסור גילוי עריות
איסור שפיכות דמים
איסור אכילת אבר מן החי
איסור ברכת השם (גידוף)
איסור גזל
הקמת בתי דינים - כלומר מערכת משפט שתדאג לקיום מצוות אלה, ושמירה על הסדר האזרחי
לאחר מכן יכול בן נח להוסיף מצוות נוספות כפי רצונו - עדיף לאחר התייעצות עם רבנים. ישנם הרוצים להוסיף ברכות ותפילות לחיי היום יום שלהם, ישנם הרוצים ולחגוג את חגי ישראל תוך אימוץ התוכן הערכי שלהם, ואף ללמוד חלקים מתורת ישראל או לקיים מצוות נוספות.
הבשורה היהודית אינה מתמצה רק בכינון דת חדשה-ישנה, אלא בחברת מופת הבנויה על חיי קודש בשלל תחומי החיים, ושקיומה מושתת על אדני הצדק והמוסר שבדברי הנביאים.
מטרות נוספות של המרכז:
הכרה רשמית של מעמד "בן נח" על ידי מדינת ישראל.
יצירת שיח פנים-יהודי וכלל-עולמי לגבי תוכן חייו של בן נח.
הוצאה לאור של ספרי תפילה ולימוד, וכמו כן חומרי הדרכה.
הכשרת מנהיגות להדרכת בני נח ברחבי העולם.
שיתוף פעולה עם יהדות התפוצות לקשר עם בני נח והדרכתם.
תוכניות ומיזמים בולטים

קשר עם בני נח ברחבי העולם - על פי נתוני המרכז, הוא מצוי בקשר, נכון ל-2013, עם בני נח במדינות אלה: ארצות הברית, קנדה, צרפת, הולנד, בלגיה, איטליה, רוסיה, אוקראינה, קזחסטן, בלארוס, פולין, הפיליפינים, אינדונזיה, אקוודור, מקסיקו, צ'ילה, פרגוואי, פוארטו ריקו, גואטמלה, ברזיל, קוסטה ריקה, ונצואלה, קולומביה, חוף השנהב, טוגו. באמריקה הצפונית נמצא המרכז בקשר עם יותר מ-2000 בני נח, באמריקה הדרומית עם כ-1500 בני נח, בחבר המדינות - מעל 250, באירופה - כ-400, בפיליפינים - 800, באפריקה - 20. תדירות הקשר עם בני נח ברחבי העולם נעה בין קשר שבועי על ידי לימוד משותף, וקשר מזדמן כאשר עולות שאלות המצריכות מענה.
אתרי אינטרנט - המרכז הקים אתרי אינטרנט במספר שפות, ובהם חומר לימודי עבור בני נח - בסרטונים ובמאמרים. כמו כן הקים המרכז מספר דפי פייסבוק.
שידורים חיים מישראל של שיעורים לבני נח בעולם - על מנת ליצור מפגש לימודי חי, שבו יכולים הלומדים לשאול ישירות את המרצה שאלות. כיום [2020] פועלים בשמונה שפות (עברית, אנגלית, רוסית, צרפתית, ספרדית, טלוגית, פוטוגזית, גרמנית), ומועברים עשרות שיעורים שבועיים לקהלים שונים.
סיורים לימודיים בישראל - אירוח קבוצות בישראל תוך שילוב סיורים וימי לימוד, על מנת להכיר טוב יותר את העם היהודי ואת תוכן החיים כבני נח. עד לשנת תשע"ג - 2013 התקיימו 6 סיורים בהם השתתפו כ-300 איש.
סמינרים בחו"ל - ארגון ימי הרצאות, תוך שימת דגש על שיתוף פעולה עם ארגונים יהודיים מקומיים. עד לשנת תשע"ג - 2013 התקיימו 5 סמינרים כאלה, בהם השתתפו 850 איש.
מענה לשאלות בני נח - באתרי האינטרנט ישנה אפשרות לשלוח שאלות לרבנים. השאלות והתשובות מתפרסמות באתרים. בשאלות יסוד מקיימים רבני המרכז התייעצות לפני פרסום התשובה.
בתי דין לקיבול בני נח - על מנת להיחשב באופן רשמי כבני נח, על המועמדים לקבל על עצמם בפני בית דין של שלושה יהודים את קיום שבע מצוות בני נח. עד לשנת תשע"ג - 2013 עברו "קיבול" 250 איש בבתי דין של המרכז.
ברית שלום (ספר) - הלכה למעשה לבני נוח - ספר הלכה שכתב הרב שרקי עבור בני נח ותורגם למספר רב של שפות כולל אנגלית, צרפתית, פורטוגזית, ספרדית, גרמנית, רוסית, סינית, איטלקית וטורקית.
לקריאה נוספת

אברהם לבני, שיבת ציון נס לעמים, אל ארצי, ירושלים תשנ"ה (בתוספת הקדמה מאת הרב אברהם יהושע צוקרמן, תרגם והוסיף הערות, מקורות ומראי מקומות הרב אורי שרקי)
הערות שוליים

↑  ע"פ תיאור המרכז באתר הבית של הארגון בעברית
↑  ספר ישעיהו, פרק ב', פסוק ג'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007410854005171
ג'ובאני דה קפסטראנו

| --- | --- |

 לידה:  24 ביוני 1386 קפסטראנו, חבל אברוצו, ממלכת נאפולי 
 פטירה:  23 באוקטובר 1456 (בגיל 70) אילוק, קרואטיה, אז ממלכת קרואטיה חלק מממלכת הונגריה 
 חג:  23 באוקטובר 
 תכונות:  "שליח אירופה המאוחדת"   "החייל כומר"   "שוט היהודים"
 
דוכן המטיף של קפיסטרנו בקתדרלת סטפנוס הקדוש, וינה
ג'ובאני דה קפסטראנו (באיטלקית: Giovanni da Capestrano‏; מכונה גם יוהנס קפיסטרנוס, יוהנס פון קפסטראנו, יאן או יוהאן קפיסטרן, יוהאן (יוהנס) דה קפיסטרנו; 24 ביוני 1386 – 23 באוקטובר 1456), הנחשב לקדוש נוצרי, היה נזיר, מטיף פרנציסקני איטלקי, תאולוג ואינקוויזיטור.
ג'ובאני דה קפסטראנו נולד בכפר קפסטראנו שבמחוז אברוצו (בממלכת נאפולי). אביו הגיע לנאפולי יחד עם חצרו של לואי הראשון. הוא התחיל את חייו כמשכיל חילוני, ולמד משפטים בפרוג'ה תחת שרביטו של המשפטן בלדוס דה אובלדיס. הוא נשא אישה והפך לפקיד בית משפט. ב-1412 מינה אותו לדיסלאו מנאפולי למושל פרוג'ה. כשפרצה מלחמה בין פרוג'ה וסיגיסמונדו מבית מלטסטה ב-1416 הוא נשלח כשגריר להשכין שלום, אך תחת זאת הושלך על ידי המלטסטים לכלא.
ג'ובאני דה קפסטראנו השתמש בכוחו הרטורי על מנת לעודד תמיכה במסעות צלב ותקיפתם של "כופרים" לא נוצרים. הוא היה מעורב במהלכים צבאיים רבים והצליח להוביל את דלת העם להילחם נגד העות'מאנים במצור על בלגרד.
בשנת 1417 החל לנהל מסע הטפה רצוף השמצות נגד היהודים, שהייתה לו השפעה ניכרת בחצרות הנסיכים והאפיפיור. בין היתר, הגה תוכנית לבנות אנייה ענקית, ולהושיב בה את כל יהודי רומא ולשלוח אותם מעבר לים. הוא גם הפיץ את שנאת ישראל לארצות אחרות באירופה.
הוא פעל בקנאות נגד היהודים, ובכל מקום אליו נדד יזם פוגרומים נגד היהודים, שימש כאינקוויזיטור והוציא רבים מהם להורג בשריפה על המוקד. לפולין הוזמן על ידי בני האצולה כדי להטיף נגד היהודים; בין 1420–1422 הביא לגירוש יהודי רגנסבורג. ב-1427 הביא את האפיפיור להוצאת גזירת הים, לפיה יהודים איטלקיים לא הורשו יותר לשוט על ספינות בים התיכון לכיוון ארץ ישראל. ב-4 ביולי 1453 הורה להעלות על המוקד 41 יהודים בברסלאו בעקבות עלילת דם, מתוך כ-318 שנעצרו ועונו. בפדובה גרם ב-1456 לגירוש ראשי הקהילה. לימים כונה "שוט היהודים".
הוא מת באילוק, ליד ווקובאר (כיום בקרואטיה) כתוצאה ממחלת הדבר. ב-1690 הוכרז כקדוש על ידי האפיפיור אלכסנדר השמיני, ויום חגו חל ב-23 באוקטובר.
אפונים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הערות שוליים

↑  הערך באנציקלופדיה העברית נקרא קפיסטרנו, ג'ובני דה.
↑  יוסף נדבה, "יהודי הרנסאנס", בתוך: התקופות הגדולות בהיסטוריה של תרבויות העולם: הרנסאנס, סדרת "טיים-לייף", עמ' 183.
↑  ג'ובאני דה קפיסטרנו באתר אנציקלופדיית בריטניקה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301830405171  PLWABN: 9810602008105606  BIBSYS: 8072669  BNE: XX5338816  BnF: cb10603462k (data)  CANTIC: a11123217  CiNii: DA16879753  GND: 118712632  ICCU: CFIV037427  ISNI: 0000 0001 1029 3132  LCCN: n85319312  NKC: jn20020903032  NLA: 49866031  NTA: 197160166  RERO: 02-A018835401  SNAC: w6ns113s  SUDOC: 107700638  Trove: 1526951  ULAN: 500353731  VcBA: 495/24013  VIAF: 72188800   WorldCat (עם VIAF): 72188800
בית הכנסת הגדול בברודי

| --- | --- |
בית הכנסת הגדול בברודי
בית הכנסת הגדול בברודי
 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת
 כתובת:  Wul. Honczarśka 8
 מיקום:  ברודי
 מדינה:  אוקראינה אוקראינה
 נוסח תפילה:  אשכנז
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1742 – לא ידוע
 תאריך פתיחה רשמי:  1742 
 חומרי בנייה:  אבן
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות הרנסאנס 
 קואורדינטות:  50°04′00″N 25°09′00″E﻿ / ﻿50.0667°N 25.15°E﻿ / 50.0667; 25.15
 he
 
בית הכנסת הגדול בברודי הוא בית הכנסת המרכזי בברודי שנבנה במאה ה-18 ושירת את קהילת יהודי ברודי. בית הכנסת היה בעל צורת מבצר ועמד על תילו עד השואה.
היסטוריה

בברודי קמה קהילה יהודית לקראת סוף המאה ה-16, והתעורר צורך בהקמת בית כנסת בעיר. מכיוון שהקהילה אז לא הייתה מבוססת ובעלת ממון הוחלט להקים בה בית כנסת קטן מעץ. בשרפה שהתחוללה בעיר בשנת 1742, נשרף בית הכנסת. בתקופה זו כבר הייתה הקהילה היהודית עשירה ומבוססת במקום, ולכן "נוצלה ההזדמנות" והוחלט לבנות את בית הכנסת מחדש מלבנים. אבן היסוד של בית הכנסת הונחה בידי רבי יצחק הלוי הורוביץ, אחד מרבני בית הכנסת. בנייתו של בית הכנסת מומנה בידי יעקב איקוביץ', תושב המקום. במאי 1859 נפגע בית הכנסת החדש משרפה נוספת שהתחוללה בברודי. במהלך מלחמת העולם השנייה נפגע בית הכנסת קשות והמבניים הקטנים שמסביבו נהרסו כליל.
עיצוב

חדר התפילה המרכזי של בית הכנסת מוקם בדרום הבניין, וממערב ומצפון עמדו בניינים נוספים נמוכים יותר. בבית הכנסת השתמרו כלי כסף עתיקים שנרכשו בידי הקהילה היהודית העשירה לטובת קישוט ופיאור בית הכנסת.
על פי עדותו של ש. אנסקי בית הספר היה עתיק יומין ויפה מאוד מבפנים. בעדותו לספר זיכרון שנוצר למטרת הנצחת הקהילה אמר על בית הכנסת:
ביקרתי בבית-הכנסת העתיק בברודי, שמילא לפנים תפקיד גדול בחיים התרבותיים של היהודים. פה ישבו 'חכמי הקלויז' גדולי האינטליגנציה היהודית של אותו זמן, רב יחזקאל לאנדוי, רב מאיר מרגליות, ואחרים; פה התרכזה המלחמה נגד תנועת החסידות. תקופה שלמה של חיי היהודים קשורה בברודי ובקלויז שלה. בית הכנסת הוא עתיק יומין ויפה מאוד מבפנים. גבאי בית הכנסת הראו לי הרבה כלי כסף עתיקים, כתרים, מנורות ועששיות מן המאות השש-עשרה והשבע-עשרה וגם פרובות יקרות
הווה

בשנת 2021 קרס גג בית הכנסת. בשנת 2023 הודיעה עיריית ברודי כי בית הכנסת ישוקם וישוחזר על ידה בשיתוף אוניברסיטת לבוב.
גלריה

בית הכנסת בברודי בשנת 2007
בית הכנסת בשנת 1900
שרידי בית הכנסת הגדול
הערות שוליים

1 2  קהילת יהודי ברודי, באתר בית התפוצות
1 2 3  אביב מלצר (עורך ראשי), נר תמיד - יזכור לברודי
1 2  קהילת ברודי, באתר זכור - אמונה בימי השואה
1 2  Synagoga Wielka w Brodach (wuł. Honczarśka 8), שטעטל וירטואלי
↑  ברודי, באתר האיגוד העולמי של יוצאי ווהלין
↑  ברודי: גג בית הכנסת העתיק קרס; "המקום עלול להיעלם" • צפו, באתר JDN‏, 7 במרץ 2021
↑  דוד הכהן, ‏התרגשות באוקראינה: הקלויז שהבעש"ט אמר ש"שכינה שורה עליו" - ישופץ, באתר כיכר השבת, 10 באוגוסט 2023
ברגהוף

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כפר 
 מיקום:  ברכטסגאדן 
 מדינה:  גרמניה 
 בעלים:  אדולף היטלר 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1916
 תאריך פתיחה רשמי:  1916 
 תאריך פירוק:  30 באפריל 1952 
 אדריכל:  אלואיס דגאנו ורודריך פיק
 סגנון אדריכלי:  Swiss chalet style 
 קואורדינטות:  47°38′01″N 13°02′31″E﻿ / ﻿47.633611111111°N 13.041944444444°E﻿ / 47.633611111111; 13.041944444444
  (למפת גרמניה מוגדלת) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניברגהוף(למפת גרמניה רגילה) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניברגהוף(למפת בוואריה רגילה) מינכן נירנברג אאוגסבורג וירצבורג רגנסבורג אינגולשטאדט פירט ארלנגן ביירוית במברג צ'כיה אוסטריה שווייץ באדן וירטמברג  הסן תורינגיה סקסוניהברגהוף(למפת בוואריה מוגדלת) מינכן נירנברג אאוגסבורג וירצבורג רגנסבורג אינגולשטאדט פירט ארלנגן ביירוית במברג צ'כיה אוסטריה שווייץ באדן וירטמברג  הסן תורינגיה סקסוניהברגהוף
 
"האולם הגדול" בשנת 1936
ברגהוף (מגרמנית: Berghof) היה הכינוי לביתו הפרטי של היטלר במתחם הנופש, האירוח והשליטה הנאצי באוברזלצברג שבקרבת העיירה ברכטסגאדן שבבוואריה.
היסטוריה

הבית הוקם על בסיסה של בקתת הרים בסגנון אלפיני שנבנתה בשנת 1916 כבית נופש עבור איש עסקים מצפון גרמניה, וכונתה "בית וכנפלד".
בשנת 1928 הושכר הבית להיטלר ולאחותו-למחצה, אנגלה, אשר שימשה בו כסוכנת הבית. אנגלה עזבה את הבית בשנת 1931 לאחר מות בתה גלי ראובל בדירתו של היטלר במינכן.
בשנת 1933 רכש היטלר את "בית וכנפלד" מכספים שקיבל ממכירת ספרו "מיין קאמפף".
בין השנים 1935–1936 בוצעו שיפוצים מאסיביים והרחבה משמעותית של בקתת ההרים המקורית. השינויים נעשו בתכנונם של האדריכל אלואיס דגאנו והיטלר עצמו, והמבנה המחודש קיבל את השם ברגהוף. למבנה נוספו מרפסת שמש גדולה, חדרי אירוח ועבודה, אולם קולנוע ומרתף. העיצוב הפנימי התאפיין בצבעוניות וקישוטיות מופרזת ובריהוט כבד, ובאופן כללי בראוותנות חסרת טעם.
בקיר המרכזי של חדר האירוח הותקן חלון גדול אשר השקיף לכיוון אוסטריה, מולדתו של היטלר. תחזוקת הבית הייתה נתונה בידי צוות גדול של עובדים, גננים וטבחים.
היטלר התגאה בברגהוף ובכל הזדמנות הזכיר כי רכש אותו בכספו הפרטי. הוא נהג לשהות בו מספר חודשים בכל שנה, גם בזמן המלחמה. בתקופת שהותו שם נהג לקיים בברגהוף פגישות ודיונים מדיניים וצבאיים, לצד אירועי תרבות מוזיקליים ואחרים.
היסטוריה > אחרית דבר

ב-14 ביולי 1944 עזב היטלר את הברגהוף בפעם האחרונה, ועבר להתגורר באופן קבוע במפקדת החזית של מזרח פרוסיה – "מאורת הזאב".
אזור אוברזלצברג הופצץ קשות מן האוויר בתקופת המלחמה, וחלק מן ההפצצות גרמו נזקים קשים גם לברגהוף.
ב-4 במאי 1945, לאחר התאבדותו של היטלר, הציתו חיילי האס אס הנסוגים את הריסות המבנה, וחיילי בעלות הברית שכבשו את המתחם בזזו את שנותר ממנו.
בית התה המעוגל לא נפגע, אך נהרס בשנת 1951 בידי ממשלת בוואריה, על מנת למנוע ממנו מלהפוך למקום כינוס ועלייה לרגל לניאו נאצים. הריסות המבנים נותרו פזורים באזור עד שנת 2006, אז פונו ההריסות והשטח נוקה משרידי המבנים.
ממשלת בוואריה, אשר חששה מהפיכת המקום לאתר תיירות, נטעה עצים בשיפולי הגבעה על מנת לטשטש את המיקום המדויק, ולא סימנה אותו עד לשנת 2008, אז נקבע באתר שלט ציון.
כיום (2009) ניתן להבחין באתר הברגהוף בשרידי החומות ובסיסי הבטון של המבנה, אשר כוסו בצמחייה ובעצים.
הסביבה

לאחר הקמת הברגהוף "נרכשו" שטחים נוספים בסביבה על ידי מקורביו של היטלר מידי התושבים המקומיים, אשר בעצם אולצו לוותר על נחלות שבהן החזיקו במשך דורות, וכל אחד מהם הקים לעצמו בית נופש ראוותני משלו. כך נבנו באזור אוברזלצברג שבקרבת הברגהוף מספר נוסף של מבני אירוח ונופש בבעלות הצמרת הנאצית. נוסף להם הוקמו מבני שירות לצוותי התחזוקה והשומרים, ומחסנים.
המפורסם שבמבנים אלה היה "בית התה" – היה בית תה במבנה מעוגל שנבנה במעבה החורש הטבעי במרחק של כקילומטר מהברגהוף. בשביל המוליך שביניהם נהג היטלר לטייל מדי יום כאשר שהה במקום, ובדרך כלל בחברת אחד מאורחיו, תוך כדי דיונים פוליטיים ופילוסופים.
כתוצאה מתהליך זה הפך האזור כולו בשנות ה-30 לאתר תיירות עממי, אשר חייב הגבלות תנועה וגישה אליו.
ראו גם

אתרי המפקדה של אדולף היטלר
קן הנשרים
מאורת הזאב
בית הכנסת הגדול באוני

| --- | --- |

מבט מבחוץ
 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת
 כתובת:  רחוב וחטנג השישי 53
 מיקום:  אוני
 מדינה:  גאורגיה גאורגיה
 זרם:  יהדות אורתודוקסית
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1895
 תאריך פתיחה רשמי:  1895 
 קואורדינטות:  42°35′00″N 43°27′00″E﻿ / ﻿42.5833°N 43.45°E﻿ / 42.5833; 43.45
  (למפת גאורגיה מוגדלת) טביליסי כותאיסי בתומי רוסתווי זוגדידי גורי פותי סוחומי חאשורי רוסיה אזרבייג'ן ארמניה טורקיה הים השחור בית הכנסת הגדול באוני(למפת גאורגיה רגילה) טביליסי כותאיסי בתומי רוסתווי זוגדידי גורי פותי סוחומי חאשורי רוסיה אזרבייג'ן ארמניה טורקיה הים השחור בית הכנסת הגדול באוני
 
בית הכנסת הגדול באוני (בגאורגית: ონის სინაგოგა) הוא בית כנסת ברחוב וחטנג השישי בעיר אוני שבחבל רצ'ה בגאורגיה. בית הכנסת נבנה בשנת 1895, והוא בית הכנסת הפעיל העתיק ביותר בגאורגיה.
היסטוריה > בנייה ומבנה בית הכנסת

בית הכנסת נבנה בשנת 1895 בסגנון אקלקטי. בית הכנסת אוני הוא בית הכנסת השלישי בגודלו בכל גאורגיה אחרי בית הכנסת הגדול של טביליסי ובית הכנסת כותאיסי.
בית הכנסת עוצב בהשראת בית הכנסת של קהילת לוצק שבפולין. חבר הקהילה באוני, אליהו אמשיקשוילי אשר נסע לפולין התרשם מבית הכנסת שבלוצק ורצה להעתיק את צורתו לאוני.
בבית הכנסת שלושה ציורי קיר המראים את מעמד הר סיני, ארבעת המינים ומנורת שבעת הקנים.
עמודי בית הכנסת מעוטרים בתבליטי עלים וכיפת בית הכנסת מעוטרת בתבליטי מגן דוד.
היסטוריה > רעידת האדמה ברצ'ה (1991)

במהלך רעידת האדמה החמורה שהתרחשה ברצ'ה בשנת 1991, נפגע בית הכנסת בצורה חמורה וסדקים רבים נפערו בקירותיו. ארבע שנים לאחר הרעידה, שופץ בית הכנסת וחודש בעזרת כסף שהגיע מהממשלה הגאורגית ומארגון הצדקה היהודי אמריקאי הג'וינט. בטקס הפתיחה המחודשת השתתף גם נשיא גאורגיה בזמנו, אדוארד שוורדנדזה. את מלאכת השיפוץ ושחזור בית הכנסת הוביל האדריכל פרופסור שׁוֹתָּה בּוֹסתַנִשווִילִי.
היסטוריה > חגיגות ה-120 לבית הכנסת

ב-2 בספטמבר 2015 נערך בבית הכנסת טקס לציון מאה עשרים שנה לבית הכנסת. הטקס נערך בהשתתפות ראש ממשלת גאורגיה, אִירָאקְלִי רָ'רִיבַּאשְוִוילִי (אנ').
יהדות אוני

יהדות גאורגיה מנתה בשיאה כרבע מיליון יהודים שהשתייכו לקהילה עתיקה בעלת מנהגים מיוחדים. אך, בשנות השבעים והתשעים רבים מבני הקהילו עלו לישראל ובגאורגיה נשארו מספר מועט של יהודים.
יהדות אוני, שבשנת 1972 מנתה כ-3150 יהודים, מונה, נכון לשנת 2015 רק כ-16 יהודים.