stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רקוויאם (דיליוס)
היצירה > הרכב

הרכב היצירה כולל שני סולנים (סופרן ובריטון), מקהלה כפולה, ותזמורת הכוללת:
כלי נשיפה מעץ: 3 חלילים (אחד מהם מוכפל על ידי פיקולו), 2 אבובים, אבוב בס, קרן אנגלית, 3 קלרינטים בסי במול, קלרינט בס בסי במול, 3 בסונים וסארוספון בדו (או קונטרה-בסון).
כלי נשיפה ממתכת: 6 קרנות בפה, 3 חצוצרות בדו, 3 טרומבונים, וטובה.
כלי הקשה: טימפני, גלוקנשפיל, משולש, תוף סנר, תוף בס, מצילתיים וצ'לסטה.
כלי פריטה: נבל.
כלי קשת: כינורות ראשונים ושניים, ויולות, צ'לי וקונטרבסים.
סדר הפרקים

Our days here are as one day (מקהלה ובריטון)
Hallelujah (מקהלה ובריטון)
My beloved whom I cherish was like a flower (מקהלה ובריטון)
I honour the man who can love life, yet without base fear can die (מקהלה וסופרן)
The snow lingers yet on the mountains (מקהלה, סופרן ובריטון)
הערות שוליים

↑  עלון חברת דיליוס, סתיו 2004, עמ' 63.
הבית הפתוח

| --- | --- |


 פעילות:  מרכז קהילתי וארגון לשינוי חברתי
 התאגדות:  עמותה
 תחום:  מתן שירותים לקהילה הגאה ומאבק לשוויון זכויות ללהט"ב
 מדינה:  ישראל ישראל
 מטה הארגון:  רחוב הרב קוק 8, ירושלים
 מקום פעילות:  ירושלים רבתי
 מייסדים:  דוד צבר, עמר ריטה, דוד שלמן, רן סער נתנאל, נעם ברגמן, יעקב מאיר (ג'רי) לוינסון, עלי ורדי
 יושב ראש:  הדס בלומנדל כרם
 מנכ"ל:  נילי מדרר
 תקופת הפעילות:  1997–הווה (כ־28 שנים)
 אתר הבית הפתוח
 
הבית הפתוח (בשמו המלא "הבית הפתוח בירושלים לגאווה ולסובלנות") הוא ארגון להט"ב (לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים) ירושלמי הפועל למען להט"ב בירושלים ולקידום זכויות להט"ב בישראל ובירושלים בפרט.
בהתאם לחזון המקימים, הבית הפתוח מספק מאז היווסדו מסגרת קהילתית תומכת ללסביות, הומואים, ביסקסואלים וטרנסג'נדרים בירושלים. בנוסף, הארגון פועל וקורא לשילובם של להט"ב בחברה ולבניית חברה פלורליסטית ושוויונית בישראל.
בנ"ץ

בנ"ץ, או בני נוער וצעירים, היא תוכנית הנוער של הבית הפתוח. במסגרתה פועלות שמונה קבוצות המתפקדות כתנועת נוער, יחד עם שורה של פעילויות: "מוצאי שבנ"ץ" קבוצות שנפגשות באופן קבוע, ופעילויות משתנות נוספות. לעיתים קרובות כוללות כרזות של בנ"ץ ופעילויות במסגרתו את אריק ובנץ, בשל השם (בנ"ץ ובנץ), ובשל הטענות והתאוריות הנפוצות כבר שנים רבות, לגבי נטייתו המינית של בנץ, ומהות הקשר של אריק ובנץ. בבית הפתוח מתנהלים כחלק מן הפעילות בקבוצות בנ"ץ שיחות על מגוון נושאים הקשורים לחברה הישראלית בפרט, והעולמית בכלל.
כמו כן, קיימים חוקים ברורים בבית הפתוח, כגון חוק האוסר להזכיר שמו של אדם אשר ביקר או מבקר בבית הפתוח מחוץ לכותלי הבית. חוק השומר על הזכות לפרטיות ותומך באלו המבקרים בבית אשר לא החליטו עדיין לצאת מהארון. עוד חוק חשוב שקיים בבית במסגרת הקבוצות הוא 'אין להניח'.
משמעו של חוק זה בא להפריך את התחושה שכל מי שבא או באה לבית הפתוח הוא או היא אכן מחזיקים בנטיות מיניות שונות.
לכן, אין להניח מעצם הגעתו של אדם שהוא אכן הומו, לסבית, ביסקסואל או טרנסקסואל וכמו כן גם אסור להניח את לשון פנייתו אלא אם כן הוא או היא בחרו לשתף זאת עם הקבוצה.
בנ"ץ > מוצאי שבנ"ץ

בכל מוצאי שבת מתקיים בבית הפתוח "מוצאי שבנ"ץ". האירוע פתוח לבני נוער בגילי 13–22. במקום יש כיבוד קל, מוזיקה, ומשחקים. בנוסף, תמיד ישנם מדריכים של אחד הקבוצות במקום, ולעיתים גם חברי צוות אחרים נוכחים במקום. המטרה היא ליצור חלופה להטב"ית ראויה לנוער, שתאפשר מקום בילוי ומפגש, שבו ניתן להתבטא בחופשיות ולפגוש בני נוער להט"בים או כאלה הפעילים בקהילה או תומכים בה, ולהיות פתוח לגבי הנטייה המינית או המגדר, ללא חשש מהומופוביה. השתתפות במוצאי שבנ"ץ אינה מותנית בהגעה לקבוצות בנ"ץ, ופתוחה לכל בני הנוער בגילים המתאימים.
גופים במסגרת הבית הפתוח > תחום בריאות

הבית הפתוח מפעיל תחום בריאות הוליסטי - במסגרתו מוצעים לחברי הקהילה שירותי ייעוץ וטיפול בתחומי בריאות נפש, משפחה ומין.
גופים במסגרת הבית הפתוח > תחום בריאות > המרפאה הפתוחה

"המרפאה הפתוחה" היא מרכז בידוק למחלות מין המרפאה מספקת בידוק חינמי ואנונימי, המקום היחיד שעושה כך במחוז ירושלים. בכך מאפשרת המרפאה בדיקות לקהל רחב אשר אינו נבדק במקומות בהם נאלצים להזדהות. בידוק ניתן לערוך בעברית, אנגלית, ערבית ורוסית.
החל משנת 2006 נערכות בדיקות HIV והחל משנת 2017 גם בדיקות עגבת. במרפאה מוצעות 3 בדיקות:
בדיקה מהירה ל-HIV: כרבע שעה לאחר לקיחת דגימת הדם מתקבלת התשובה הראשונה. התשובה מתייחסת להדבקה, שלא בשלושת החודשים האחרונים.
בדיקת COMBO ל-HIV: הבדיקות מועברות לבית החולים הדסה עין-כרם, שם נעשית בדיקה משולבת, שיכולה לגלות הדבקה בנגיף כ-3 שבועות לאחר ההדבקה, מה שמצמצם את תקופת הזמן שלגביה אין ידע בנוגע להדבקה.
בדיקת עגבת.
במסגרת המרפאה מפורסם המידעון "מידע מדבק מאוד" העוסק בבריאות להט"ב ומתפרסם באתר הבית הפתוח, בעמוד הפייסבוק ובפרסום פיזי.
גופים במסגרת הבית הפתוח > תחום בריאות > הייעוץ הפתוח - השירות הפסיכו-סוציאלי

החל משנת 2012 מפעיל הבית הפתוח שירות פסיכו-סוציאלי, "הייעוץ הפתוח".
במסגרת הייעוץ הפתוח מוצעים שירותים למתבגרים (עד גיל 25) חינמיים, הכוללים טיפול סוציאלי בלווי אישי, ייעוץ בנושא מיצוי זכויות ותעסוקה ולווי במשברים. שירות זה מסופק במשותף עם היחידה העירונית למתבגרים בעיריית ירושלים.
על פי הארגון, בשנת 2019 נערכו 21 סדנאות והכשרות לצוותים מטפליים ומוסדות בריאות נפש בירושלים, במגזר הפרטי והציבור כאחד, וכן 33 הכשרות לצוות המטפלים בייעוץ עצמו.
גופים במסגרת הבית הפתוח > תוכנית הגיל השלישי והרביעי

החל משנת 2017 פועלת בבית הפתוח תוכנית מתכללת לגיל השלישי והרביעי. את התכנית מרכזת עובדת סוציאלית ובמסגרתה נפגשות שתי קבוצות חברתיות לנשים וגברים בגיל השלישי והרביעי, נערכות פעילויות הסברה למוסדות המשרתים את הציבור המבוגר במחוז ירושלים ונעשית עבודה פרטנית עם חברי קהילה מבוגרים הזקוקים לתמיכה.
מצעדי הגאווה בירושלים

החל משנת 2002 ובמשך שלוש שנים ברציפות הוביל הבית הפתוח את מצעד הגאווה הירושלמי, שצעד במרכז העיר. במצעדים השתתפו אלפים אחדים של צועדים, והם עברו בשקט יחסי. לקראת המצעד הרביעי בשנת 2005 התעצמה מחאת הציבור החרדי על קיום המצעד בירושלים. במהלך המצעד דקר ישי שליסל, מפגין חרדי, שלושה ממשתתפי המצעד. בשנת 2006 התקיימו בירושלים "אירועי הגאווה העולמיים", ובמסגרתם תוכנן מצעד גדול במיוחד. עקב מלחמת לבנון השנייה נדחה המצעד, ולאחר כמה דחיות נוספות נקבע ל-10 בנובמבר. בשבועות שלפני התאריך המיועד הלכו והתגברו מהומות של חרדים ברחובות העיר. ב-8 בנובמבר הביאה הפצצה קטלנית של צה"ל בעזה למותם של 19 פלסטינים, והמשטרה הודיעה שבשל הפניית כוחות רבים לטיפול בהתראות הביטחוניות, אין באפשרותה לאבטח את המצעד שהיה צפוי להיערך באותו שבוע. תוך שהם נרתעים מאוד מדחייה נוספת של מועד המצעד, החליטו ראשי הבית הפתוח לבטל את המצעד ולקיים תחתיו עצרת גאווה באצטדיון גבעת רם.
חרף המהומות והמחאות, הודיע הבית הפתוח על קיומו של מצעד גם ביוני 2007. פשרה שהושגה בבג"ץ בדיון קודם קבעה את המסלול לרחוב דוד המלך בעיר, ממלון מצודת דוד עד גן פעמון הדרור. עתירות חדשות נגד המצעד נדחו על ידי בג"ץ. ההודעה על קיום המצעד הובילה למהומות ומחאות של מפגינים חרדים, בעיקר בירושלים, בבית שמש ובבני ברק. עם זאת, לאור לקחי העבר החליטו רבים מרבני החרדים להתנגד להפגנות גדולות, וביומיים שלפני המצעד שככה עוצמת המחאה. במועד המתוכנן צעד המצעד, והשתתפו בו כ-6,000 צועדים.
המצעד הבא, ביוני 2008, עבר בשקט יחסי, לאחר משא ומתן שקט בין נציגי הבית הפתוח לנציגים של רבנים חרדיים משפיעים. החרדים הסתפקו במחאה שקטה, והבית הפתוח הודיע על מצעד רגוע, תחת הכותרת "אהבת חינם". התהלוכה עברה בתוואי של המסלול משנת 2007, אך היציאה הוקדמה לגן העצמאות שברחוב אגרון. האירוע הסתיים בעצרת קצרה בגן פעמון הדרור. לאור השקט היחסי כמות הצועדים הייתה קטנה מהשנה הקודמת, כ-3,500 איש. גם ביוני 2009 התקיים מצעד רגוע, במסלול דומה לקודמיו אך בכיוון הפוך - מגן פעמון הדרור לגן העצמאות. המצעד התקיים תחת הכותרת "40 שנה לסטונוול", והאירועים סביבו עסקו בהתקדמותה של הקהילה הלהט"בית מאז אירועי סטונוול בעיר ניו יורק ב-1969, ובהמשך המאבק לשוויון זכויות חברתי ומשפטי. בסיום המצעד התקיים הפנינג בגן העצמאות, שבו נישאו נאומים והופיעו אמנים. באירוע השתתפו כ-4,000 בני אדם. בשנת 2010 הוחלט לאחר את מצעד הגאווה בירושלים ממועדו המסורתי (יום חמישי האחרון בחודש יוני) ותחת זאת התקיים מצעד ב-29 ביולי, ערב יום השנה לרצח בברנוער. המצעד התאסף בגן העצמאות, וצעד לגן הוורדים - שם התיימה עצרת מול הכנסת. במהלך האירוע, בו נאמו ח"כ ניצן הורוביץ, יו"ר הכנסת לשעבר אברהם בורג, הסנאטורית ההולנדית אניה מולנבלט ואחרים, השיק הבית הפתוח את "שנת זכויות הקהילה הגאה", כשהציג מסמך עבודה ובו סדרת חוקים ופעולות למזעור האפליה של הקהילה הגאה בחוק הישראלי. כ-6,000 איש השתתפו באירוע. ב-2011, תחת הכותרת "דרכים שלובות", צעדו למעלה מ-3,000 משתתפים במצעד בירושלים, במסלול זהה לזה של 2010. בעצרת נאמו בין השאר נועם גל, דב חנין, רחל אלגבסי (שבת זוגה נספתה באסון השרפה בכרמל), איריס אברמוביץ' (פעילה פמיניסטית), נציגת מאהל גן העצמאות של מחאת האוהלים ונוספים. הוקרא מכתב שכתבה אילה כץ, אמו של ניר כץ שנרצח בפיגוע בברנוער, שהייתה אמורה לנאום אך לא יכלה להגיע. בסיום העצרת, הופיעו הזמרות שירלי קונס, רילי ווילו ואיה שוויד.
מאבקים משפטיים > מימון

ב-14 בספטמבר 2010 קיבל בג"ץ את ערעורו של הבית הפתוח בתמיכת עו"ד גלעד ברנע ועו"ד עינת הורביץ, בתמיכת המרכז הרפורמי לדת ומדינה וקבע כי על העירייה לתקצב את הארגון, וכן לשלם לו הפרשים עבור תמיכה שלא התקבלה בחמש השנים שקדמו לפסק הדין. על פי הפסיקה, עולה חשד כי הקריטריונים שקבעה עיריית ירושלים לחלוקת כספי תמיכה נקבעו במכוון כדי לשלול תמיכה כזאת מן הבית הפתוח. בפסק הדין כתב השופט יצחק עמית:
על רקע הוראות הדין שנקבעו על ידי המחוקק הישראלי ועל רקע הפסיקה שעסקה בעניינם של חברי הקהילה הגאה, כפי שנסקרו לעיל, ומבלי לקבוע מסמרות, דומה כי כבר אין מדובר ב"איים" של זכויות, אלא בתפיסה חוקתית כוללת של הזכות שלא להיות מופלה מחמת נטייה מינית. החשוב לענייננו הוא כי מהפסיקה ומהחקיקה דלעיל עולה כי יש הכרה בכך שחברי הקהילה הגאה מהווים קבוצה "חשודה" בעלת זהות מובחנת הטעונה הגנה בפני הפליה, כי הפליה מטעמים של נטייה מינית נמצאת "בגרעין הקשה" של איסורי ההפליה וככזו יש לבחון אותה בקפידה.
ב-27 באוקטובר 2011 קבע בית הדין לעניינים מקומיים בירושלים כי העירייה לא מילאה אחר פסיקת בית העליון במלואה, וחייב אותה להוסיף להקצבה שכבר שולמה.Nevo Captcha Check, www.nevo.co.il
הנהגה > מנכ"לים

| מספר | שם | תקופת כהונה | משך כהונה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | חגי אלעד | תחילת 2000 - אוגוסט 2006 | כשש וחצי שנים |  |
| 2 | נועה סתת | ספטמבר 2006 - מרץ 2008 | שנה וחצי | מיד לאחר כהונתה כיו"ר |
| 3 | יונתן גר | מרץ 2008 - אוגוסט 2011 | כשלוש וחצי שנים | כיהן לפני כחבר ועד מנהל |
| 4 | אלינור סידי | ספטמבר 2011 - מאי 2015 | כשלוש וחצי שנים | מילאה לפני תפקידים שונים בעמותה, בהם רכזת תפעול. |
| 5 | שרה קלה-מאיר | מאי 2015 - ינואר 2018 | כשנתיים וחצי | מילאה לפני תפקידים שונים בעמותה, בהם רכזת בני נוער וצעירים ורכזת הייעוץ הפתוח. |
| 6 | עופר ארז | ינואר 2018 - ספטמבר 2019 | כשנה ושלושת רבע | לפני זה, הקצין הטרנסג'נדר הראשון מחוץ לארון בצה"ל |
| 7 | אלון שחר | דצמבר 2019 - אוגוסט 2023 | שלוש וחצי שנים | מילא לפני תפקידים שונים בעמותה, בהם רכז קהילה ורכז תפעול |
| 8 | נילי מדרר | אוגוסט 2023 - הווה | מכהנת |  |
הנהגה > יושבי ראש

| מספר | שם | תקופת כהונה | משך כהונה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ג'רי לוינסון | אוגוסט 1997 - פברואר 2004 | כשש וחצי שנים | יו"ר מייסד |
| 2 | נועה סתת | מרץ 2004 - ספטמבר 2006 | כשנתיים וחצי | כיהנה כמנכ"ל העמותה מיד לאחר כהונתה כיו"ר |
| 3 | אלנה קאנטי | אוגוסט 2006 - ינואר 2007 | כחצי שנה |  |
| 4 | איילת שנור | ינואר 2007 - פברואר 2008 | כשנה |  |
| 5 | מייקי גולדשטיין | פברואר 2007 - אוגוסט 2010 | כשנתיים וחצי | רב קהילת עדת שלום עמנואל ברחובות, מכהן מאז שנת 2017 כנשיא כנסת הרבנים של התנועה המסורתית בישראל, כחבר ועד כנסת הרבנים העולמית וחבר בוועד בית המדרש לרבנים ע"ש שכטר. |
| 6 | נעם גל | אוגוסט 2010 - אוגוסט 2011 | שנה |  |
| 7 | איתן שכטמן | אוגוסט 2011 - פברואר 2013 | כשנה וחצי |  |
| 8 | מאי פלג | פברואר 2013 - דצמבר 2014 | כשנתיים | לאחר כהונתה הוועד תפקד מספר חודשים ללא יו"ר |
| 9 | דנה שרון | פברואר 2015 - פברואר | שנה | לאחר כהונתה הוועד תפקד מספר חודשים ללא יו"ר |
| 10 | חיה ביטון | מאי 2016 - ינואר 2017 | כחצי שנה |  |
| 11 | ערן גלובוס | ינואר 2017 - דצמבר 2020 | כארבע שנים | בין ספטמבר לדצמבר 2019 כיהן כממלא מקום מנכ"ל החל ממרץ 2020, מכהן כיו"ר-שותף עם נעם יבין |
| 12 | נעם יבין | מרץ 2020 - דצמבר 2022 | כשנה וחצי | מכהנת כיו"ר שותפה עם ערן גלובוס |
| 13 | יונתן ולפר[./הבית_הפתוח#cite_note-12 [12]] | יולי 2022- הווה | מכהן |  |
ראו גם

העשירון האחר - תא סטודנטים ירושלמי
חברותא - הומואים דתיים - התפצל מהבית הפתוח בשנת 2010
זכויות להט"ב בישראל
הערות שוליים

↑  ישראל מתייחדת עם ששת המיליונים, באתר ynet, 25 באפריל 2006
↑  יעל פרידסון, הטרנסג'נדר הראשון בצה"ל כובש פסגה חדשה, באתר ynet, 20 בדצמבר 2017
↑  עושה היסטוריה – עופר ארז נבחר למנכ"ל הבית הפתוח בירושלים לגאווה ולסובלנות, באתר WDG
↑  מסמך התקציב להורדה, באתר הבית הפתוח
↑  אמריקה סוערת: האם בנץ יצא מהארון?, באתר ynet, 26 באוקטובר 2010
↑  מערכת Wdg, החל מחודש דצמבר: מרפאת הבית הפתוח בירושלים תקיים בדיקות עגבת אנונימיות, באתר www.wdg.co.il, ‏2017-11-28
↑  מידע מדבק מאוד | הבית הפתוח לגאווה וסובלנות, באתר Jerusalem Open House (בעברית, אנגלית, ערבית)
↑  עע"מ 343/09 הבית הפתוח בירושלים לגאווה וסובלנות נ' עיריית ירושלים ואחרים, ניתן ב־14 בספטמבר 2010
↑  ערן גלובוס נבחר ליו"ר הבית הפתוח בירושלים, WDG
↑  מערכת Wdg, בצל הקורונה – יו'ר חדשה לבית הפתוח בירושלים, באתר www.wdg.co.il, ‏2020-04-12
↑  חגי אייד, "אם לא יהיו להט"ב בירושלים, חילונים לא יוכלו לחיות בה", באתר ynet, 28 במאי 2023
| להט"ב בישראל |
| --- | --- | --- |
| היסטוריה | בג"ץ אל-על נגד דנילוביץ (1994) • בג"ץ ירוס-חקק נגד מנכ"ל משרד הבריאות (1997) • בג"ץ קלפים פתוחים (1997) • פסק דין ירוס-חקק נגד היועץ המשפטי לממשלה (2005) • בג"ץ יוסי בן-ארי נגד מנהל מינהל האוכלוסין במשרד הפנים (2006) • הרצח בברנוער (2009) • הרצח במצעד הגאווה בירושלים (2015) • בג"ץ ארד-פנקס נגד הוועדה לאישור הסכמים לנשיאת עוברים (2017) • מחאת הלהט"ב (2018) • בג"ץ שי גורטלר נגד שר הרווחה (2023) • מצעד הבהמות |  |
| מעמד אישי וחברתי | זכויות להט"ב בישראל • שירות במערכת הביטחון • נישואים של זוגות מאותו המין • פונדקאות •  הומופוביה |  |
| תרבות | מצעדי גאווה (אילת, חיפה, ירושלים, תל אביב) • TLVFest • טקס פרסי הנוער הגאה "איגי LOVE" • לסבית קטלנית |  |
| ארגונים ומוסדות | אגודת הלהט"ב • האחווה הסטודנטיאלית הגאה • איגי • אל"ף • אסוואת • בית גאה בבאר שבע • בית דרור • הבית הפתוח • בת קול • הו"ד • חברותא • חוש"ן • טרנסיות ישראל • יש עם מי לדבר • כביסה שחורה • כמוך • מעברים • סגול • העשירון האחר • הפורום החיפאי • פרויקט גילה • הצבעים שלנו • הקבוצה הירושלמית • קל"ף • שב"ל • שישה צבעים • תהל"ה • רבני קשת • בלה דואגת • פיות רדיקליות • אלקאוס • A Wider Bridge |  |
| מקומות | המרכז הגאה • יער הגאווה • תיאטרון הקהילה הגאה • גן העצמאות (ירושלים) • גן העצמאות (תל אביב) • האנדרטה לזכר ההומואים והלסביות שנרדפו בשואה • הברנוער |  |
| תקשורת | מגעים • GoGay • WDG • נתיב נוסף • קל"ף חזק • העיר בוורוד • הזמן הוורוד • פנדורה |  |
| ראו גם | פעילים למען זכויות להט"ב • להט"ב ויהדות |  |
לקטגוריה • לפורטל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257382805171  LCCN: no2006134879  VIAF: 157479127   WorldCat (עם VIAF): 157479127 
מצעד הגאווה בירושלים, 2008
אברהם פריידנברג

| --- | --- |

 לידה:  24 בינואר 1865 מיקולאייב, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  נובמבר 1943 (בגיל 78) אושוויץ, גרמניה הנאצית 
 
אברהם יעקב פריידנברג (24 בינואר 1865 - נובמבר 1943) היה משפטן, מחנך, פעיל ציוני, עורך ספרותי, "רב מטעם" בקרמנצ'וג במשך 15 שנים וממנהיגי יהדות בריסל. נספה במחנה אושוויץ-בירקנאו.
קורות חיים

אברהם פריידנברג נולד לחיים אהרון פריידנברג ולבריינה לאה מבית פייטלברג, בעיר ניקולייב, אוקראינה, שבאימפריה הרוסית. האב, חיים אהרון, השתייך לתנועת חיבת ציון ולימד את בנו, כבר בשנותיו הראשונות, לכנות את החפצים שסביבו בשמות עבריים.
בגיל חמש הלך אברהם ל"חדר" והחל ללמוד חומש. בגיל שמונה עבר ללימודי תלמוד, שנמשכו עד גיל 15. מאוגוסט 1881 התחיל אברהם ללמוד בבית ספר למסחר, לימודים שסיים בהצלחה ב-1885. בבית הספר למסחר למד גם שפות - בנוסף לגרמנית, שידע מהבית, למד צרפתית ואנגלית. בתקופת לימודיו בבית הספר למסחר השתתף אברהם, יחד עם כמה חברים, בהוצאה לאור של עיתון בית הספר ובתפעול ספריית מנויים. ביוני 1886 עבר אברהם בהצלחה את בחינות הבגרות, כדי שיוכל להתחיל בלימודים אוניברסיטאיים. בבחינות האלה פגש את מיכאיל פרונזה, שגם הוא נבחן, והתיידד איתו. בהמשך, כאשר נרדף פרונזה, עזר לו פריידנברג להימלט.
ב-1890 קיבל פריידנברג מאוניברסיטת אודסה תעודה המסמיכה אותו כדוקטור למשפטים. למרות ההסמכה, פריידנברג לא היה יכול לייצג בעלי דין בבית המשפט, כי על פי סעיף מיוחד בחוק עורכי הדין, נקבע שעורכי דין לא נוצרים זקוקים לקבלת אישור מיוחד - אישור כזה מעולם לא ניתן לעורך דין יהודי, עד למהפכת 1917. כתוצאה מסעיף מפלה זה נקבע מעמדו של פריידברג באימפריה הרוסית כ"עוזר לעורך דין" במשך 27 שנים.
עם סיום לימודיו נשא אברהם פריידנברג אישה, שרה, ולזוג נולדו שלושה ילדים, דוד שנולד ב-1892, לילה שנולדה ב-1900, ורגינה, שנולדה ב-1903.
עבודתו ותפקיד רב מטעם

הודות להשכלתו המסחרית קיבל משרה כמנהל חשבונות בטחנת קמח באזור חארקוב. ב-1892, לאחר מות אביו, עבר עם משפחתו לעיר ניקולייב, שם עסק בעריכת דין בתנאים המגבילים.
פריידנברג התמודד, יחד עם עוד 11 מועמדים, על משרת ה"רב מטעם" (פקיד שלטוני שאיננו רב) של קהילת יהודי קרמנצ'וג וזכה במשרה, כשאחד מהממליצים עליו היה שמעון דובנוב. הוא כיהן שנים רבות כרב עדת קרמנצ'וג, עדה בת ארבעים אלף נפש. בנוסף לתפקידו הרשמי, כ"רב מטעם", עמד בראש הנציגות היהודית שקיבלה את פני ניקולאי השני, קיסר רוסיה, כשביקר בקרמנצ'וג, בשנת 1904.
הקמת בתי ספר

בעקבות הגבלה על מתן השכלה ליהודים יזם פריידנברג בשנת 1907 פתיחת בית ספר למסחר בקקרמנצ'וג ובכך התאפשר לכמה מאות ילדי ישראל לרכוש השכלה תיכונית.
בשנת 1916 הקים בקקרמנצ'וג "גימנסיה קלאסית לילדי ישראל". לצד תוכנית הלימודים הממשלתית הכללית הוסיף פריידנברג תוכנית גדולה בעברית, תולדות עם ישראל וספרות עברית. תחת הנהלתו צמח מוסד לימודי גדול ובו 30 מורים, ושררה בו רוח יהודית-לאומית. למדו בימי ראשון ושבתו בשבת והחגים נחגגו בערבים לאומיים בהשתתפות ההורים.
אחרי המהפכה ארגן תהלוכות ל"ג בעומר ברחובות העיר, אליהן הצטרפו מוסדות חינוך נוספים והן עוררו התפעלות בקרב האוכלוסייה היהודית והלא יהודית. כמו כן הנהיג אסיפות תלמידים שבהן דנו בחופשיות על ענייניהם, חלקם עשו זאת בעברית טובה כאשר נושא השפה העברית נעשה אקטואלי ועלה לדיון פעמים רבות.
יוזמות בתחום הכלכלה > הקמת חברה לחיסכון ולהלוואות

בין החידושים בתחום הפיננסי שהנהיג שר האוצר ויטה, הייתה תקנה כללית שאפשרה להקים חברות קואופרטיביות לחיסכון ולהלוואות. פריידנברג השתמש בתקנון החדש כדי להיטיב את מצבם הכלכלי של בעלי המלאכה והסוחרים הזעירים והבינוניים. הוקמה חברה לחיסכון ולהלוואות בקרמנצ'וג ופריידנברג נבחר לשמש יושב ראש המועצה המפקחת שלה.
החברה פעלה ביעילות ובכישרון מעל לעשר שנים, כך שכאשר הבולשיביקים תפסו את השלטון היו בה כמה אלפי חברים, וזו ייצגה מוסד בנקאי שהונו הגיע לכמה מאות אלפי רובל.
בצל המשטר הבולשביקי החדש, החיים נעשו קשים, המחירים האמירו והורגש מחסור חמור במצרכים. אז ייסד פריידנברג, יחד עם כמה פקידים ממשרד המשפטים ופדגוגים מהגימנסיה, קואופרטיב שנועד לעבד שטח גדול שקיבלו מן השלטונות, בתור גן ירק. לאחר שעות העבודה, כל אחד בתפקידו, התכנסו כולם בשעות אחר הצהריים כדי לעבוד בגן.
הנסיעה לבלגיה

בנו של אברהם, דוד, נסע לבלגיה, שם למד מתמטיקה והנדסה בלייז'. לאחר עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הופצצה האוניברסיטה בה למד וזה שכנע אותו להתנדב לצבא הבלגי. במהלך הקרבות נפצע בראשו מרסיס, פגיעה שגרמה לאשפוז ממושך ולשיתוק בחצי גופו. הוא נזקק לטיפול, לכן החליטה המשפחה לעבור לבלגיה, כדי לטפל בו. להחלטה זו תרמו גם שינויי המשטר ברוסיה, שינויים מהם חששו. ב-1919 עמד דוד בבחינות והוסמך כמהנדס חשמל.
מעבר המשפחה לבלגיה לא היה קל, תחילה הואשם אברהם פריידנברג בהשתייכות לארגון ציוני מחתרתי ובבגידה וריגול ונכלא. בהמשך, לאחר ששוחרר מהכלא וההאשמות בוטלו, חלתה בתו בטיפוס. רק בסוף שנת 1921 הגיעו לבלגיה.
הפעילות הציונית > חוג נס ציונה

אברהם פריידנברג נטה לפעילות תרבותית לאומית יהודית ובתקופתו הסטודנטיאלית הירבה בכך. הוא לקח על עצמו להקריא במועדות הסטודנטים את העיתון העברי המליץ, למען הסטודנטים שלא ידעו לקרוא עברית. כתוצאה מפעילות זו התכנס סביבו חוג של סטודנטים בעלי אותן נטיות ויצרו באודסה חוג בשם "נס ציונה" ואברהם פריידנברג נבחר להיות מזכיר החוג.
בחוג היו חברים אישים דוגמת הדיפלומט לעתיד ויקטור יעקובזון, השר הליטאי לעתיד שמשון רוזנבוים, הפרופסור לעתיד בלובסקה, יהושע חנא רבניצקי ואשר צבי גינצברג (אחד העם). בחוג נס ציונה ארגנו פעילות תרבותית, כולל ערבי קריאה משותפים עם סופרים דוגמת מרדכי בן עמי ומנדלה מוכר ספרים והעלאת הצגות לטובת יישוב א"י. חלק מההכנסות שימשו להקמת ספריה.
בשנת 1888 פרץ ב"זיכרון יעקב" סכסוך בין פקידי הברון רוטשילד לבין המתיישבים. דר' גולדברג נאלץ לעזוב את זיכרון וגורש מהארץ ובנוסף הורה הברון לסלק מספר משפחות מהמושבה. באותה שנה, נסע הברון בענייניו לביקור בקווקז ובעברו דרך אודסה התעכב בה בשל יום הכיפורים. חברי אגודת "נס ציונה" החליטו בהזדמנות זו לשלוח אליו משלחת ולשוחח איתו בעניין המשפחות. העלאת הנושא הכעיסה את הברון אך חברי המשלחת, בראשם פריידנברג, פנו אליו בבקשה, שבימים של הסליחות, יעניק גם הוא מחילה וכפרה למשפחות. הפגישה הסתיימה ללא הבטחה אך ברוח טובה. בנוסף לכך, מספר שבועות לאחר מכן פרסמה אגודת "נס ציונה" בחבצלת (כתב עת) "מחאה גלויה" להגנה על דר' גולדברג. היו באודסה כאלה שלעגו להם, אחרים אף הביעו את כעסם, אך בסופו של דבר התברר שבעקבות הפגישה הורה הברון להשאיר את המשפחות במושבה.
הפעילות הציונית > בני משה

כחלק מפעילות "נס ציונה", נערכו ביוזמת פריידנברג גם הרצאות ושיעורים על תולדות ישראל. פריידנברג התנדב להרצאה הראשונה, הרצאה בנושא "מאברהם אבינו ועד משה רבנו".
להרצאה של פריידנברג באו גם אחד העם ורביניצקי ולאחר ההרצאה פתחו בשיחה איתו וגיששו לגבי עמדותיו ואפשרות צירופו לארגון בני משה. הוא נמצא מתאים והצטרף לבני משה.
בהמשך, כאשר הוציאו בני משה כתב עת בשם "כוורת", אשר כלל 16 יצירות של אישים שונים (ביניהם אחד העם, רביניצקי, מנדלה מוכר ספרים, לילנבלום, אפשטיין, לוינסקי, אייזנשטאט ועוד), תרם גם פריידנברג (הוא "הר-ששון") פנטזיה פואטית (שירה דמיונית) בשם "על משכבי בלילות". מדובר בחזון בסגנון חלום של אדם העולה לא"י ומבין כי דרך החתכתכים והמכשולים "לא זה הדרך!". קול קורא מנחה אותו ללכת ב"דרך החיים" ולקחת איתו סלע שעליו חרותים העקרונות שעל-פיהם יש לנהוג: "אהבה ואחוה, זהירות ומתינות, ענוה וסבלנות" (מתוך עשר ההתחייבויות של "בן משה").
לאחר שמונה לרב מטעם בקרמנצ'וג הקים שם פריידנברג לשכה של בני משה ועמד בראשה.
הפעילות הציונית > חובבי ציון

באפריל 1890, נוסדה "החברה לתמיכת בני-ישראל עובדי אדמה ובעלי מלאכה בסוריה וארץ ישראל", האישור הרשמי ניתן למען איסוף כספים והגשת עזרה ליהודים הנמצאים בארץ ישראל. אחת לשלוש שנים התכנסו אסיפות כלליות באודיסה ובהם שמעו דין וחשבון על הפעולות וקיימו בחירות לוועד המרכזי (הוועד האודיסאי) וועדת הביקורת. לאסיפות הגיעו חברי אגודת חובבי ציון מהערים השונות ברוסיה והם ניצלו את ההזדמנות כדי לדון בשאלות התנועה ובכך הפכו האסיפות לוועידות חובבי ציון ברוסיה.
פריידנברג השתתף ב 1890 באספה הכללית הראשונה, המייסדת ובשנת 1896 באספת הכללית השלישית (משמאל, תצלום המשתתפים).
הפעילות הציונית > הקונגרסים הציונים

פריידנברג היה ציר במספר קונגרסים ציוניים, מהקונגרס הציוני השני ועד הקונגרס התשיעי.
בקונגרס השני, בו הוקמה התשתית הארגונית לאיסוף משאבים כלכליים למען ארץ ישראל, נבחר פריידנברג ל "ועדת הבנק" שמתפקידה היה לתכנן ולהכין את התוכנית לייסוד בנק יהודי להתיישבות. לאחר הקונגרס השני ארגן פריידנברג, לראשונה ברוסיה, נשף ציוני פומבי, ואת דמי השתתפות העביר לטובת הוועד באודסה. הנשף עשה רושם עז בקרב הציונים בכל ערי רוסיה משום שעדיין פחדו לדבר בגלוי על הציונות.
לפני הקונגרס הציוני השלישי ארגן פריידנברג, לפי בקשת אוסישקין, את הוועידה הציונית של המחוז - אוסישקין היה נשיא הוועידה ופריידנברג סגנו.
בקונגרס השישי נמנה פריידנברג עם מתנגדי תוכנית אוגנדה והצטרף לקבוצת ציוני ציון, שייסד מנחם אוסישקין.
הפעילות הציונית > יוזמה לייסוד מושבה

בשנים שבין הקונגרס הציוני הרביעי (1900) לחמישי (1901) גיבש פריידנברג, תוכנית לייסוד מושבה בארץ ישראל, כדי ליישב בה 500 משפחות.
התוכנית הביאה בחשבון, שהאדמות הנחוצות לבניית המושבה ולחקלאות תוחכרנה מאת הקרן הקיימת, שעמדה להיווסד על ידי הקונגרס הציוני.
ועדה מיוחדת תוכננה לבחור את המשפחות ההולמות לדרישות כדי שמושבה כזו תורכב באופן מאוזן מבחינת המקצועות, מספר האנשים והגילאים.
אולם בסופו של דבר התוכנית לא יצאה אל הפועל עקב זמנים קשים שהגיעו – התקוממות האיכרים נגד בעלי האדמות באוקראינה, מצב החירום שהוכרז והסכנה להיתבע לדין בשל חברות בארגון בלתי-לגלי.
הפעילות הציונית > האלמנך הציוני

לאחר הקונגרס הציוני החמישי פריידנברג התגייס לעריכתו והוצאתו לאור של אלמנך ציוני כתוב רוסית.
המטרה הייתה ליצור מאסף ספרותי בשיתוף עם אנשים בולטים בתחומי העיתונות, ספרות ומדע הנלהבים לרעיון היהודי-לאומי ולהפוך אותו למעין 'התנ"ך של הציונות' אשר ישפיע על הרגש הלאומי של המשפחה היהודית.
פריידנברג השקיע רבות גם ביופיו החיצוני של האלמנך, שילב בו איורים ואת האותיות הרוסיות בעמוד השער עיצב בסגנון של אותיות עבריות.
בשנת 1902, התקיים במינסק יום "הצירים הציוניים" – הוועידה השנייה של ציוני רוסיה. בוועידה זו ייצג פריידנברג את עירו, קרמנטשוג והוא ניצל את היותו של "האלמנך" עוד בדפוס כדי לתאר בו את האירוע בפרוטרוט.
האלמנך יצא לאור בסוף שנת 1902, ב-3,000 עותקים וזכה להצלחה רבה. לתוכן האלמנך תרמו אחד העם, אוסישקין, ביאליק, בורוכוב, בן עמי, טשרניחובסקי, מנדלה מוכר ספרים, י. ל. פרץ, מנדלשטם, לילינבלום, צ'לנוב, נורדאו ועוד.
הפעילות הציונית > בבריסל

פריידנברג פעל במספר התארגנויות בבריסל. היה מזכיר של ארגון 'אורט – אוז"ע' (איחוד בין אורט עולמי ואוז"ע) וחבר ב"אגודת ציון".
כיהן כנשיא "קדימה", ארגון עממי ציוני שנוסד בבריסל, ופעל בו יחד עם הגזבר בונגרד והמזכיר טסלר. הארגון היה קיים זמן קצר, שנה וחצי, אך בתקופה זו הייתה פעילות אינטנסיבית ובה ישיבות ועד רבות ולצידן אירועי תרבות אשר חלק מהכנסותיהם שימשו לספריה אותה ייסד.
בשנת 1929 התאחדה "קדימה" עם "אגודת ציון" ו"צעירי ציון" וכך נוצרה "ההתאחדות הציונית" בבריסל. פריידנברג היה מראשי המנהיגות הציונית בבריסל ובשנת 1935 מונה כנשיא כבוד של ההתאחדות הציונית הבריסלאית.