stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עוד כותרות

| --- | --- |

 סוגה:  בידור, קומדיה
 כותבים:  אסף גפן (כותב ראשי), יואב רבינוביץ', ירמי שיק בלום, שגיב פרידמן
 מנחים:  איל קיציס
 משתתפים:  ערוץ הכיבוד   איל קיציס   לאה לב   יואב רבינוביץ'
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  2
 תוכנית מקור:  ארץ נהדרת
 הפקה
 חברת הפקה:  קשת
 עורכים:  ניר זהבי
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 2, שידורי קשת, קשת 12
עוד כותרות היא תוכנית בידור ישראלית ששודרה בערוץ 2 על ידי שידורי קשת. התוכנית היא סדרה בת של התוכנית "ארץ נהדרת", והיא מבוססת על פינה ששודרה בין העונות 1-12 של התוכנית. עונתה הראשונה שודרה במקביל לעונתה ה-13 של תוכנית זו.
ב-16 ביולי 2020 עלתה העונה השנייה של התוכנית, במתכונת שונה מעט בעקבות הגל השני של מגפת הקורונה בקשת 12.
רקע

רוב התוכנית כוללת התייחסות לכותרות השבוע בצורה הומוריסטית על ידי משפטי מעבר של המנחה איל קיציס בדומה לפינה בתוכנית "ארץ נהדרת".
עונה ראשונה (2016)

עונה זו הוצגה כתוכנית סיכום שבועי, בדומה לתוכניות אחרות המשודרות בימי שישי, וכן בפרקיה הראשונים הכותרות הוצגו על פי ימים ולא בסדר אקראי כמו בהמשך.
"התודה" - פינה בה מישהו מהקהל, תמיד ירמי שיק בלום, מגיב על אירועי השבוע. בהמשך העונה הוצגו קטעי מעבר בין הכותרות, בהם רואים את הכותבים של התוכנית דנים כיצד ניתן לשפרה שבראשם קיציס, הכותב הנלהב ירמי, אשר קודם מתפקידו כקהל קבוע, יואב רבינוביץ' ולאה לב.
פינה נוספת מבית היוצר של ערוץ הכיבוד משלבת צירוף קטעי וידאו מוקלטים של אישים מפורסמים אשר לא מופיעים לפי הסדר כרונולוגי, לרוב מתוך ראיון מקורי, לבין מראיין קבוע, כאשר השילוב המלאכותי יוצר קטעים משעשעים.
עונה שנייה (קורונה, 2020)

ב-16 ביולי 2020, קצת יותר מחודש לאחר רדת העונה ה-17 של ארץ נהדרת, בעקבות הגל השני של מגפת הקורונה בישראל, הוחלט להחזיר את התוכנית, ולהפוך אותה מתוכנית סיכום שבועית, לתוכנית יומית בת עשר דקות בשידור חי. עונה זו דומה יותר במתכונתה לפינה מהתוכנית ארץ נהדרת מאשר לעונתה הראשונה מכיוון שהיא שמה עדיפות על כותרות וקטעי וידאו משעשעים ובוטלו מערכוני הקישור והפינה של ירמי מהעונה הראשונה.
עוד יום (שיר של גלי עטרי)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע גלי עטרי
 יצא לאור:  1983
 שפה:  עברית 
 חברת תקליטים:  CBS ישראל
 כתיבה:  רחל שפירא
 לחן:  מתי כספי
 גרסאות כיסוי:  יונתן רזאל (2008)  דניאל רובין וניר שלמה (2024)
 
"עוד יום" הוא שיר שנכתב על ידי רחל שפירא, הולחן על ידי מתי כספי ובוצע לראשונה על ידי גלי עטרי.
רקע

השיר יצא לרדיו בשנת 1983 ונכלל באלבום "ממריאה ברוח" שהוציאה גלי עטרי ב־1984. מתי כספי הפיק ועיבד את השירים באלבום, והלחין שישה שירים מתוכו. השיר עוסק בהתנהלות בתוך שגרת החיים ובכך שגם בתוך השגרה קיים טוב שאליו אפשר לשאוף.
זאב אולמן, שהיה מפיק האלבום מטעם חברת התקליטים, סיפר:
"מתי לקח כאן את גלי למנעדים שלא הכירה – קיצוניות על גבול החנק, לא רק בשיר הזה באלבום".
כספי הקליט את השיר עבור האלבום צד ג' צד ד' שיצא בשנת 1987 וכלל ביצועים לשירים שהלחין לאמנים אחרים.
גרסאות כיסוי

בשנת 2008 הקליט יונתן רזאל גרסת כיסוי לשיר עבור האלבום עבודה עברית שכלל ביצועים מחודשים לשירים ותיקים. בשנת 2018 הקליט רזאל את השיר במסגרת אלבום המופע שלו בליווי התזמורת הסימפונית ראשון לציון.
ביולי 2024 הוציאו המוזיקאים דניאל רובין וניר שלמה גרסת כיסוי לשיר.
הערות שוליים

↑  ציפי פליישר, מתי כספי: הקסם והחידה, האיש והמוסיקה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2013, עמוד 162.
פוטותרפיה (טיפול רפואי)

פוטותרפיה (Phototherapy, מיוונית: "טיפול באור"), הוא שם לטיפול רפואי באמצעות חשיפת העור לקרני אור.
שימושים

מחלות מסוימות מטופלות באמצעות חשיפה לאור במטרה להשיג הקלה או לריפוי.
מחלות עור מטופלות בדרך כלל באמצעות חשיפה לאור אולטרה סגול באורך גל של 280–400 ננומטר.
ויטיליגו, פסוריאזיס ודלקת עור אטופית (מין אקזמה) מטופלות כיום בעיקר באמצעות בשימוש מנורות UVB נרובנד אשר פולטות קרינה בתחום צר (Narrow Band) של 311–313 ננומטר.
בבתי חולים נפוץ שימוש ב-PUVA הכולל לקיחה של כדור פסורלן ולאחר שעה חשיפה לאור אולטרה סגול UVA.
בעת הטיפול באור אולטרה סגול, מורכבות משקפי-מגן או מסכה לפנים החוסמים אור אולטרה סגול למניעת כווייה בעיניים וקטרקט.
קיימות בעולם עשרות אלפי מרפאות פוטותרפיה ומקבלים בהן מיליוני מטופלים בכל שנה.
הטיפול בישראל כלול בסל הבריאות וניתן על ידי קופות החולים ללא תשלום וללא הגבלה.
אין לטיפול תופעות לוואי כפי שיש לסטרואידים הניתנים לטיפול במחלות עור.
שימוש אחר לקרינת אור בשילוב עם חומרים כימיים, הוא טיפול בסרטן העור, כאשר החומר הרגיש נספג רק בתאים הסרטניים ופוגע בהם כאשר הוא מוקרן באור באורך גל מסוים.
טיפול נוסף בפוטותרפיה ניתן לתינוקות אשר נולדו עם צהבת, ורמת הבילירובין גבוהה, ועור גופם של התינוקות צבוע בגוון צהוב.
התינוקות מושכבים למספר שעות באינקובטור, אשר בחלקו העליון מורכבת מיתקן המפיק אור כחול (לא אולטרה סגול). האור מסייע לגוף להיפטר מתאי הדם האדומים המתים בשבוע הראשון לאחר הלידה.
אקנה מטופלת באור נראה באורך גל של 415 ננומטר, ההורג את חיידק האקנה.
יישומים רפואיים אחרים לפוטותרפיה כוללים ניהול כאב, ריפוי פצעים מואץ, הצמחת שיער, שיפור במחזוריות הדם ובמחלות סינוס. ברבים מהם משתמשים בתרפיה בלייזר רך ובאור אדום בטווחי גל של 620–660 ננומטר.
אחת הדרכים לטיפול בתסמונת פאזת השינה הדחויה היא חשיפה בשעת הקימה הרצויה לאור השמש, למנורה ייעודית או למנורה ביתית חזקה.
טיפול בפוטותרפיה נמצא יעיל לסובלים מדיכאון עונתי. הלוקים בהפרעת SAD שוהים בחדר מואר שיש בו מנורה ייעודית המפיצה אור לבן בעוצמה גבוהה למשך מחצית השעה עד שעה.
לייזר רך

חשיפה לאור לייזר ברמה נמוכה מגרה או מעכבת תפקוד תאים. הלייזר הרך פועל על פני העור, ובו-זמנית חודר דרך העור ללא אפקט של חימום וללא פגיעה בעור. לייזר רך הוא אור לייזר בעוצמה נמוכה בטווח של 1mW עד 1000mW. תרפיה בלייזר רך נמצאת בשימוש במרפאות כאב, בקרב פיזיותרפיסטים ומטפלים אלטרנטיביים ברחבי העולם, בעיקר בתחום הטיפול בכאבים מוסקולוסקלטליים, בשיפור תנועתיות, הורדת נפיחות, ובריפוי דלקות ורקמות רכות פגועות.
הערות שוליים

↑  הנחיות קליניות לטיפול פוטותרפי במחלות עור, פורסם על ידי משרד הבריאות, מנהל רפואה, 2011.
↑  יובל רמות, לחיות עם פסוריאזיס: ההשפעות הנסתרות שלא רואים בעור, באתר ynet, 9 ביולי 2023
↑  מחלת הפסוריאזיס והטיפול בה, סקירת מרכז המחקר והמידע של הכנסת, פורסם בשנת 2020
↑  טיפול פוטותרפי באקנה, באתר ישראל היום, ‏2018
↑  מיכל חמרי, הכן נפשך לחורף, באתר ישראל היום, 24 בנובמבר 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545902405171  BnF: cb119817193 (data)  GND: 4035634-6  LCCN: sh85101417  NKC: ph114587 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
פוטיוס אפקלידס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1864 בורסה, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  1916 (בגיל 52 בערך) 
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת איסטנבול 
 תפקידים:  רופא 
 
בית אפקלידס במושבה היוונית
ד"ר פוטיוס אפקלידס (ביוונית: Φώτιος Ευκλείδης‏; 1864–אפריל 1916) היה המנהל הראשון והרופא הראשי של בית החולים העירוני בירושלים בתקופה העות'מאנית, משנת 1891 ועד מותו; נשא גם בתואר רופא עיריית ירושלים. בשל הקושי לביטוי שמו, כונה על ידי תושבי ירושלים ד"ר פוטי.
אפקלידס היה יווני יליד העיר בורסה שבטורקיה. הוא הגיע לירושלים עם אמו לאחר שסיים לימודי רפואה באוניברסיטת איסטנבול והפך מקורב לבני כל העדות בעיר. בתחילת שירותו בעיר התגורר בשכונת ממילא, סמוך לבית סגן הקונסול האמריקאי, הרברט קלארק.
כיוון שבנוסף למשרתו כמנהל בית החולים העירוני כיהן גם במשרה רשמית ממלכתית של "רופא העירייה", לבש גלימת שרד רקומה, עמה הופיע באירועים רשמיים עטוי במדליות ציון לשבח על תפקודו. בשנת 1901 העניק לו הסולטאן עבדול חמיד השני אות כבוד עות'מאני בצו מלכותי (פירמן). קיימת סברה כי אפקלידס הוא "הרופא היווני" ברומן תמול שלשום לש"י עגנון.
בירושלים הכיר ונשא לאשה את מריה סמטופולו, צליינית שהגיעה מכפר בדרדנלים. לזוג נולד בן, אלכסנדר, ושתי בנות הלני וקליפסו, שנודעו בעיר כיפיפיות (חיו בירושלים עד שנות ה־90). את ביתם הקים במושבה היוונית, הבית קיים עד היום ברחוב בן־נון, פינת רחוב רחל אמנו 3, ומשמש כמוזיאון קטן לעדה היוונית.
אף על פי שלחם במגפות הרבות שפקדו את העיר, נפטר בעצמו מהתפרצות של מחלת טיפוס הבהרות. הוא נקבר בבית הקברות היווני אורתודוקסי שבהר ציון. בהספד, מעל דפי עיתון "החרות" (העיתון העברי היחיד שיצא גם במהלך מלחמת העולם הראשונה), נכתב: ”הוא הצטיין בחביבותו ובמידותיו הטובות ורכש לו בעבודתו המסורה ידידים רבים בין תושבי עירנו”.
שיקום הבית

בשנת 2000 החליטה הקהילה היוונית לשפץ את ביתו הריק של ד"ר אפקלידס שנבנה על ידי ספירו חורי, אדריכל מקומי שלמד אדריכלות באתונה. הקהילה תכננה להפוך את הבית למרכז תרבות יוון ומקום לאירוח מבקרים וסיורים. על שיפוץ הבית והתאמתו למתכונתו החדשה הופקד האדריכל היווני-ישראלי תושב השכונה, ד"ר איליאס מסינס. מטרת התכנון הייתה להחזיר לבית את אופיו ההיסטורי בשילוב שדרוג המערכות ותשתיות. מסינס השתמש בחומרים מסורתיים וקיבל השראה ממבנים היסטוריים אחרים של הקהילה היוונית בירושלים. בית ד"ר אפקלידס פתוח לסיורים בימי "בתים פתוחים" בירושלים.
לקריאה נוספת

דוד קרויאנקר, שכונות ירושלים: טלביה, קטמון והמושבה היוונית, כתר, 2002, עמ' 290.
דוד קרויאנקר, אדריכלות בירושלים: הבניה הערבית מחוץ לחומות, כתר ומכון ירושלים לחקר ישראל, 1985, עמ' 190.
אתי שחר, הדוקטור היווני מירושלים, הוצאת ש. זק, 2017 (רומן בדיוני על משפחה יוונית שנכתב על ידי אחות בבית חולים, שאותו ניהל ד"ר פוטיוס אפקלידס, אבי המשפחה).
הערות שוליים

↑  א' הולץ וט' ברנר-הולץ, 'ענייני רפואה ב"תמול שלשום" מאת ש"י עגנון', קורות ט' 9–10 (1989) עמ' 334-332
↑  זלמן גרינברג, ‏בית-החולים העירוני התורכי בירושלים, קתדרה 78, דצמבר 1995 עמ' 59
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012302064405171  VIAF: 57168044951338101632   WorldCat (עם VIAF): 57168044951338101632
סרטן (קבוצת כוכבים)

| סרטן Cancer |
| --- | --- |
  מפת קבוצת הכוכבים סרטן
 סמליות:  סרטן
 עלייה ישרה:  9 שעות
 נטייה:  °‏20
 שטח נראה:  506 מעלות מרובעות
 דירוג שטח נראה:  במקום ה־31
 מספר כוכבים בבהירות נראית < 3:  0
 הכוכב הבהיר ביותר:  β בסרטן (אלתרף)
 בהירות נראית הכוכב הבהיר:  3.5
 מערכות כוכבים גובלות:  אריה  אריה קטן  כלב קטן  לינקס  נחש מים  תאומים
 נראית בין קוי הרוחב °‏90+ ו־°‏60- מומלץ לצפות בשעה 21:00 במהלך חודש מרץ
סרטן הוא המזל הרביעי בגלגל המזלות, בין תאומים לאריה. סמלו הוא ♋︎. זהו אחד המזלות המוכרים העתיקים ביותר, למרות שקבוצת הכוכבים עצמה עמומה למדי ואין בה כוכבים בהירים כלל.
מאחר שהיפוך הקיץ ביוני אירע בעת העתיקה בעת שהשמש הייתה במזל סרטן, מכונה עד היום קו הרוחב בחצי הכדור הצפוני בו השמש יכולה להיראות ישירות מעל ראשו של הצופה חוג הסרטן. כיום בזמן היפוך הקיץ נמצאת השמש בקבוצת תאומים.
כוכבים מעניינים

α בסרטן (Acubens) הוא כוכב כחול במרחק של כ-174 שנות אור עם בהירות נראית מדרגה 4.3. יש לו בן זוג חלש עוד יותר עם דרגת בהירות 11.
β בסרטן הוא ענק כתום במרחק של כ-300 שנות אור עם בהירות נראית מדרגה 3.5. הוא למעשה הכוכב הבהיר ביותר בקבוצה. יש לו בן זוג חלש מאוד מדרגת בהירות 14.
δ בסרטן (Asellus Australis) הוא ענק כתום במרחק של 136 שנות אור ועם בהירות נראית מדרגה 3.9.
ι בסרטן הוא כוכב זוגי במרחק של כ-300 שנות אור ושמורכב מענק צהוב עם בהירות מדרגה 4 ובן זוג מדרגת בהירות 7 שניתן להפריד בטלסקופ קטן.
55 בסרטן הוא כוכב כפול המורכב מכוכב הסדרה הראשית צהוב ומננס אדום, כאשר את הראשון מקיפים לפחות חמישה כוכבי לכת.
גרמי שמיים מעניינים אחרים

M44 הוא צביר כוכבים המכונה "צביר הכוורת" ומכיל כ-75 כוכבים מדרגות בהירות 6 ו-7 הניתנים לצפייה במשקפת. הצביר נראה בעין ככתם מטושטש וקוטרו הוא כשלוש פעמים הירח המלא.
M67 הוא צביר כוכבים המכיל כ-500 כוכבים במרחק של כ-2700 שנות אור. דרוש טלסקופ על מנת להבחין בכוכבים שבו.
מיתולוגיה ודתות

במיתולוגיה היוונית זוהתה הקבוצה עם סרטן אשר נשלח על ידי הרה להפריע להרקולס במשימתו השנייה להילחם בהידרה (מיוצגת על ידי הקבוצה נחש מים), אך נמעך למוות על ידי הגיבור המיתולוגי וכפיצוי קיבל מהרה מקום בשמיים לצד ההידרה.
בהינדואיזם, הפיקוס הקדוש ממופה לכוכבים γ, δ ו-θ בקבוצה.
בתרבות

בגרסה חלופית של השיר "מאפס לנכס" שמופיע במשחק המבוסס על הסרט "הרקולס" של חברת "וולט דיסני" מופיע סבסטיאן מ"בת הים הקטנה" כמזל סרטן (הקבוצה בסרט היא מזל בתולה המעוצבת כמרילין מונרו).
ראו גם

מזל סרטן
ערוץ טדי

| --- | --- |

סמליל ערוץ "טדי - קטעים פה"
 פרטי הערוץ
 מדינה:  ישראל ישראל
 סוג:  בידור, קומדיה
 תאריך השקה:  15 בנובמבר 2017
 תאריך סגירה:  30 בדצמבר 2021
 בעלות:  טדי הפקות
 שפה:  עברית
 משרד ראשי:  תל אביב
 אזור קליטה:  ישראל
 שיטת שידור:  IPTV
 פורמט תמונה:  (HDTV (1080i
 www.tedy.co.il/he/home
ערוץ טדי (נקרא גם "טדי - קטעים פה") היה ערוץ טלוויזיה ישראלי ששידר תוכן קומי ובידורי אשר היה זמין תחילה בבלעדיות בפרטנר TV באפיק 15 ובהמשך היה זמין גם ללקוחות HOT ו-NEXT TV באפיק 70. הערוץ נמצא בבעלות טדי יזמות והפקות ושודר החל מ-15 בנובמבר 2017 ועד לסיום שידוריו ב-30 בדצמבר 2021.
את הערוץ הוביל יובל נתן. מנהל התוכן הראשי של הערוץ היה העורך והתסריטאי נדב פרישמן, מנהל התפעול הוא גיא בן-חיים והמפיקה הראשית היא לירון אבני.
מנהל לוח השידורים היה התסריטאי אביב דיבון והתסריטאי הראשי הוא הקומיקאי משה פרסטר.
הערוץ שודר בפרטנר tv, וכערוץ פרימיום גם ב-HOT (כולל ספריית SVOD) וב-NEXT TV.
הערוץ סיים את שידוריו ב-30 בדצמבר 2021, ותכניו הוסרו משרות ה-VOD. אומנם לאחר זמן קצר חלק מהתכנים חזרו לשירות HOT VOD ללא תוספת תשלום ושוב הוסרו ב-31 בדצמבר 2022.
הקמה

ביוני 2017 עלה שירות פרטנר TV. עם ההכרזה על השקת השירות הוכרז גם כי פרטנר עובדת יחד עם טדי הפקות על ערוץ טלוויזיה חדש שישדר תוכני בידור וקומדיה.
בסוף אוקטובר 2017 ארגנה חברת פרטנר מסיבת עיתונאים ובה הכריזה על השקת ערוץ חדש שנקרא 'טדי'. במהלך מסיבת העיתונאים הוכרז כי הערוץ יחלוק בבעלות על התוכן עם יוצריו במתכונת של 50/50.
שידורי הערוץ

הערוץ שידר 24 שעות ביממה, אם כי מספר שעות השידור הראשוני שלו מדי יום הוא נמוך מאוד (נכון ל-2017).
הערוץ הוא היחיד ששידר תוכן בלעדי בפרטנר TV, וניתן לשים לב לחשיבותו של הערוץ במיקומו בשלט - באפיק 15, מיד לאחר הערוצים המסחריים.
הערוץ בנוי בקונספט של Bite Size TV (קטעים קצרים) וכמו כן שידוריו זמינים גם ב-VOD של החברה ובשירות ה-Catch Up, שמאפשר צפייה בשידורים עד שבועיים אחורה.
ב-10 באפריל 2019 הפך לזמין גם ללקוחות HOT ו-NEXT TV אך בניגוד לפרטנר – ערוץ טדי שובץ באפיק 70. תוכני הערוץ המשודר בהוט אינם זהים לתכנים בפרטנר TV: למשל תוכנית הקומדי סטור 2020 שודרה בפרטנר TV בלבד. ב-30 בדצמבר 2021 הערוץ סיים את שידוריו.
תוכניות הערוץ > תוכניות והפקות מקור

"סחילנד" - סדרה על עולם ההייטק הישראלי בכיכובם של ליאור דובדבני ואילן קובץ'.
"המופע של אלעד לוי" - סדרה על חייו של כוכב הרשת אלעד לוי בכיכובו של לוי עצמו ואורי גבריאל.
"אימוג'יניישן" - סדרה של צמד הקומיקאים דרור טייכנר וליאור פאוקר המתרחשת כולה בדמויות של אימוג'ים.
"פקקים וסידורים" - סדרה בכיכובו של גיל קופטש.
"טרו סטוריז" - סדרה המתרחשת כולה כסטורי באינסטגרם בכיכובם של עידן ברקאי ואסי גל.
"ג'נטלמנים ישראלים" - סדרה בה אנשים קוראים מול מצלמה שיחות טינדר אמיתיות והזויות.
"אמת אמנותית" - סדרה בכיכובו של המוזיקאי ניר פרידמן.
"נו פילטר" - שעשועון רחוב בו אנשים מתבקשים לבצע משימות בעזרת הטלפון הנייד שלהם בתמורה לכסף. בהנחיית הקומיקאי יובל חקלאי.
"ספיישל טדי" - ספיישל סטנד אפ במועדון הסטנד אפ פקטורי בהשתתפות הסטנדאפיסטים של המועדון ובהנחיית יונתן ברק.
"שגיב פרידמן מחפש את האחת" - סדרה בה הקומיקאי שגיב פרידמן מחפש בת זוג.
"טראש טוק" - סדרה בכיכובם של אור בן מלך ואלישע בנאי.
"איזה קשה זה" - סדרה בכיכובו של הקומיקאי מורן קל.
"חי באשליות" - תוכנית קסמים בכיכובו של הסטנדאפיסט גידי ליבנה
"טדי בשטח" - תוכנית משאל רחוב.
"הינשוף" - שעשועון רחוב בהנחיית הקומיקאי והסטנדאפיסט עומר בורשטיין.
"מחפשת את החברים שלה"- תוכנית בכיכובה של הקומיקאית אפרת אברמוב.
"מעניין" - סדרה בכיכובו של טל מנקס.
"שרופים" - סדרה על שלושה אוהדים של קבוצת הכדורגל בני יהודה בכיכובם של יוסי צברי, דורון בן דוד וגולן יורקביץ.
"במדינת תל אביב" - סדרה על שני חברים מאשקלון שיוצאים לטיול של אחרי צבא בתל אביב בכיכובם של גיל כהן, לירן דוד, מיכאל גבעתי, אייל שיקרצי וספיר בן רובי.
"אבויה" - סדרה בכיכובם של מולי שולמן וריקי בליך.
"מונדיאל הגמל" - ספיישל מיוחד בשיתוף מועדון הקאמל קומדי קלאב לכבוד מונדיאל 2018.
"חיות בר" - סדרה על בר שכונתי המאכלס טיפוסים מוזרים והזויים.
"תהיה גבר" - סדרה על שני חנונים בכיכובם של אורי ברויר ואיציק לוי.
"לי סובר" - סדרת מתיחות על עוברי אורח בכיכובה של לי סובר.
"המירוץ לצמרת של צחי רבינא" - תוכנית המבוססת על דמותו של צחי רבינא המגולמת על ידי יונתן סבג.
הקומדי סטור (עונת האיחוד)
"פין מהעתיד" - סדרה של ניקו וואטס ואלעד סגולי על רווק תל אביבי בשם רונן והפין שלו שמגיע מהעתיד כדי להזהיר אותו לפני כל דייט.
"מזל טוב, את אבא", בכיכובה של רומי אבולעפיה.
תוכניות הערוץ > תוכניות רכש

הפיג'מות
סברי מרנן
שמש
הקומדי סטור
השיר שלנו
דני הוליווד
תיכון השיר שלנו
ראו גם

טדי יזמות והפקות
ערוץ ההומור
ערוץ ביפ
הערות שוליים

↑  אלכסנדר כץ, עם 30 אלף מנויים: פרטנר משיקה את ערוץ הצחוק 'טדי', באתר אייס, ‏25 באוקטובר 2017
↑  בלעדי בפרטנר TV! "ערוץ טדי" - ערוץ בידור וצחוק ישראלי, באתר פרטנר
פוג'יין

ערך זה עוסק במחוז בסין. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
הרי וו-יי בצפון המחוז
הרי וו-יי בצפון המחוז
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
 מושל:  Zhao Long
 רשות מחוקקת:  Fujian Provincial People's Congress 
 נציבויות במחוז:  9
 בירת המחוז:  פֿוּג'וֹאוּ
 שטח:  121,400 קמ"ר (דירוג: 23)
  ‑ הנקודה הגבוהה:  הר חואנגאנג (2,158 מטרים) (על הגבול עם ג'יאנגשי)
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  41,540,086 (דירוג: 17, 2020)
  ‑ צפיפות:  340 נפש לקמ"ר (דירוג: 14, 2020)
 קואורדינטות:  25°54′N 118°18′E﻿ / ﻿25.9°N 118.3°E﻿ / 25.9; 118.3 
 אזור זמן:  UTC +8
 http://www.fujian.gov.cn
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה      (למפת פוג'יין מוגדלת) פוג'ואו שיאמן נאנפינג צ'ואנג'ואו לונגיאן ג'אנגג'ואו פוטיין ג'ג'יאנג ג'יאנגשי גואנגדונג טאיוואן מצר טאיוואן פוג'יין(למפת פוג'יין רגילה) פוג'ואו שיאמן נאנפינג צ'ואנג'ואו לונגיאן ג'אנגג'ואו פוטיין ג'ג'יאנג ג'יאנגשי גואנגדונג טאיוואן מצר טאיוואן פוג'יין tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פֿוּגְ'יֵין (במנדרינית תקנית: 福建; בפין-יין: Fújiàn; מוכר גם כפֿוּקְּיֵן או הוֹקְּיֵן) הוא מחוז בדרום-מזרח הרפובליקה העממית של סין. שטחו כ-121,400 קמ"ר, אוכלוסייתו מונה כ-44 מיליון נפש ובירתו העיר פֿוּג'וֹאוּ. המחוז שוכן לחופי מצר טאיוואן, מול האי טאיוואן. רשמית הוא כולל גם מספר איים, ביניהם הארכיפלגים קִינְמֵן ומַאצוּ, אך אלו נשלטים בפועל על ידי הרפובליקה הסינית.
משפחת השפות הדומיננטית במחוז נקראת מין.
גאוגרפיה

התפתחות סחר ימי הפכה את פוג'יין מאזור ספר מבודד למרכז חשוב של דרך המשי הימית החל במאה העשירית, תחת שושלות סונְג ויוֵּ'אן. העיר צ'ואנג'ואו הייתה באותה עת אחת מערי הנמל הגדולות בעולם ועסקה במסחר במשי, טקסטיל, אבני חן, חרסינה ועוד. באותה עת הייתה העיר ביתם של למעלה ממאה אלף סוחרים ערבים, והוקם בה המסגד העתיק בסין, הפעיל גם היום. היא גם הייתה בסיס למסעותיו הימיים המפוארים של ג'נג חה. זוהרה של העיר הועם באחת כאשר שושלת מינג החרימה את הסחר הימי במאה ה-15 בניסיון לצמצם את תופעת השודדי הים היפניים באותה עת. העיר לא התאוששה גם לאחר הסרת החרם ב-1550, ומרכז הכובד של הסחר הימי עבר ממנה לערים נינגבו, האנגג'ואו (במחוז גֶ'גְ'יָאנְג של ימינו), שאנגחאי, וגואנגג'ואו (בירת מחוז גואנגדונג).
סיום עידן הסחר הימי במחוז סימן את תחילתו של עידן ההגירה. החל במאה ה־16 החלו תושבים מפוג'יין להגר למדינות שכנות כגון סינגפור, הפיליפינים, מלזיה ואינדונזיה. כאשר שושלת צ'ינג הכלילה את האי טאיוואן תחת מחוז פוג'יין החלה הגירה מסיבית גם לאי זה, ומרבית תושבי האי המודרני הם למעשה צאצאי מהגרים פוג'יינים. מסורת זו של הגירה נמשכת עד היום, ורבים מהמהגרים הסינים ברחבי העולם (כולל בישראל) הם פוג'יינים או צאצאיהם. להגירה זו חלק חשוב באופי הנוכחי של המחוז, כיוון שרבים מהמהגרים בתפוצות אכן התייחסו לפוג'יין כאל מולדתם, והדבר מתבטא בקשר רציף של המחוז עם הפזורות השונות. הקשר עם טאיוואן תרם רבות למחוז החל בשנות ה-70 של המאה ה-20, והוא הפך לאחד העשירים בסין. העיר שְׂיָאמֶן בפרט מדורגת אחת הראשונות בסין בתמ"ג לנפש (לפני בייג'ינג ושאנגחאי).
נוסף על כל אלה הייתה פוג'יין, החל במאה ה־17 מוקד של מגע, לא תמיד מבורך, עם העולם המערבי, ובפרט בריטניה, שהייתה להוטה לסחור עם סין ולהפעיל עליה את השפעתה (ראו גם ההיסטוריה הסינית ומלחמות האופיום בפרט). פוג'יין מהווה נקודת מגע חשובה של סין עם יתר העולם. עם זאת פוג'יין תמיד היוותה כינור שלישי לגואנגדונג ולשאנגחאי בנושאי סחר חוץ.
המחוז הוא הררי ברובו, וחופו משונן ורצוף איים ומפרצים. האקלים מוגדר כסובטרופי. הקייצים חמים מאוד וגשומים, ואף נתונים לסכנת סופות טייפון מהאוקיינוס השקט. בינואר הטמפרטורה הממוצעת היא C°‏ 7–10 לאורך החוף או C°‏ 6–8 בהרים. המשקעים השנתיים הם 1,400–2,000 מילימטרים בממוצע.
כבשאר מזרח ומרכז סין, הרוב המוחץ של תושבי המחוז הם בני האן. בדרום-מזרח המחוז מתגוררים בני האקה. באזורים הררים בצפון המחוז פזורים בני שֶׁה, ואלו מהווים את המיעוט המשמעותי ביותר במחוז (בני האקה אינם נחשבים מיעוט כיוון שהממשל מחשיב אותם כהָאן).
השפות המדוברות במחוז מגוונות מאוד ומשתנות בין ערים ובין כפרים סמוכים. ככלל, מרבית הניבים הנפוצים במחוז הם ממשפחת הלשונות הסיניות מין, כשהמוכרים שבהם הם הוֹקְּייֵן, טֶאוֹצְ'יוּ וניב פֿוּג'וֹאוּ. שפת בני ההַאקָּה שבדרום שונה מאלה והיא מהווה ניב סיני משל עצמה. הגיוון התרבותי במחוז תרם גם להתפתחותם של סוגים שונים של אופרה סינית. מאפיין תרבותי נוסף של המחוז הוא מסורת ארוכה של השכלה. כך למשל, באקדמיה הסינית למדעים יש יותר בני פוג'ואו מכל עיר אחרת בסין.
המטבח המקומי מתבסס על פירות ים שונים, בין האקזוטיים שבהם ניתן למנות סנפירי כרישים, מלפפוני-ים ואוזן ים (חלזונות מהמשפחה Haliotidae). המחוז הוא גם מקור לסוגים רבים של תה, שהידוע שבהם הוא תה אוּלוֹנְג וההגייה המקומית של המלה תה היא המקור לשם בעברית.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| המסגד העתיק בסין בעיר צ'ואנג'ואו | הרי וו-יי בצפון-מערב המחוז | אדריכלות קולוניאלית באי גולאנגיו, מול חופי העיר שיאמן |
פאי שעועית

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  פאי, מזון 
 מטבח:  המטבח האפרו-אמריקאי-המוסלמי 
 מוצא:  ארצות הברית 
 מרכיבים עיקריים:  ביצה, חביצה, שעועית, קלתית 
 
פאי שעועית (באנגלית: Bean pie) הוא פאי חביצה מתוקה.
מאפיינים

המילוי שלו מורכב משעועית מעוכה, בדרך כלל שעועית נייבי (שעועית לבנה קטנה יחסית), סוכר, ביצים, חלב, חמאה ותבלינים. תבלינים וחומרי טעם נפוצים כוללים וניל, קינמון ואגוז מוסקט. וריאציות יכולות לכלול ציפורן, ג'ינג'ר, תבלין פאי דלעת ותמצית לימון.
פאי שעועית מזוהה בדרך כלל עם המטבח של מוסלמים אפרו-אמריקאים כחלופה למאכלי אוכל נשמה, למעט אלה המכילים תמצית וניל או תמצית וניל חיקוי, מכיוון שהחיקוי אינו מכיל אלכוהול. הפאי מזוהה באופן ספציפי גם עם תנועת אומת האסלאם (שנחשבת לאנטישמית) ואלייז'ה מוחמד, שעודדו את צריכתו במקום מרכיבים מסוימים הקשורים לאוכל נשמה.
חברי הקהילה מוכרים בדרך כלל פאי שעועית כחלק ממאמצי גיוס התרומות. פאי השעועית הוצג לכאורה על ידי וואלאס פארד מוחמד, שהיה מסעדן בשנות ה-10 וה-20 של המאה ה-20 לפני ייסוד אומת האסלאם ב-1930.
הערות שוליים

↑  Lindsey, Deb (15 בספטמבר 2015). "Lana's Bean Pies". The Washington Post. נבדק ב-15 באפריל 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  "No Fail Bean Pie Recipe". Allrecipes. 17 ביוני 2016. נבדק ב-17 ביוני 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Navy Bean Pie (Muslim) Recipe". Food.com. 2 בינואר 2016. נבדק ב-2 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Shula, Mike (18 בנובמבר 2013). "Bean pie, my brother?". Chicago Reader. נבדק ב-3 באפריל 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Abdulrahim, Raja (13 ביוני 2011). "Selling bean pies — and maintaining a tradition". Los Angeles Times. נבדק ב-27 באוגוסט 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Umrani, Anthony (15 בפברואר 2012). "The sweet appeal of the Nation of Islam's bean pie". CNN. אורכב מ-המקור ב-3 באפריל 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
סנת

ערך זה עוסק במשחק לוח. אם התכוונתם לגוף פוליטי במשטרים דמוקרטיים, ראו .
| --- | --- |
לוח סנת מקברו של אמנחותפ ג' (1335-1390 לפנה"ס לערך) עשוי בצורת תיבה עם מגירה לאחסון אבני המשחק
לוח סנת מקברו של אמנחותפ ג' (1335-1390 לפנה"ס לערך) עשוי בצורת תיבה עם מגירה לאחסון אבני המשחק
 כללי
 סוגה:  משחק לוח, משחק קופסה 
 מספר שחקנים:  2-1
 פיתוח:  מצרים העתיקה (המאה ה-31 לפנה"ס)
 זמן למידת המשחק:  10 דקות
 זמן המשחק:  30-15 דקות
 מיומנות:  אסטרטגיה ומזל
 
סֶנֶת הוא משחק לוח קדום ממצרים העתיקה. משחק זה הוא הקדום במשחקי הלוח שנחשפו עד היום, אך כלליו אינם ברורים דיים. ההירוגליף הקדום ביותר אשר מתאר את משחק הסנת מתוארך לסביבות 3100 לפנה"ס לערך. במצרית עתיקה נקרא המשחק סנ.ת. נ.ת. ח'ב (zn.t n.t ḥˁb) שמשמעו "משחק המעבר".