stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עייפות
השפעות פיזיולוגיות ורגשיות על העייפות

תחושת עייפות יכולה להיגרם כתוצאה ממחלה. מחלות זיהומיות המלוות בחום גבוה מאופיינות בתחושת עייפות קשה. סיבות פתולוגיות אחרות לעייפות הן הרעלה כימית, מחסור בוויטמינים או במינרלים חיוניים, אנמיה, הפרעות בקצב הלב, הסתיידות כלי דם, פגיעה מוחית ועוד.
הפרעות נפשיות עלולות גם הן לגרום לתחושת עייפות קשה. דיכאון, בין אם הוא דיכאון תגובתי נורמלי, ובין אם הוא נובע ממחלה, גורם לתחושת עייפות. במקרים רבים זהו הסימפטום הראשון שמעיד על דיכאון פתולוגי (כלומר, דיכאון שמחייב טיפול רפואי).
ידועות 30 מחלות שמתאפיינות בתחושת עייפות כרונית, כלומר תחושת עייפות שנמשכת כחצי שנה או יותר בלא הפוגה. אחת המחלות האלה מכונה תסמונת העייפות הכרונית (או: "מחלת היאפים"). הגורם למחלה הזאת טרם התגלה, אף על פי שהיא נפוצה יחסית, ונחקרת באינטנסיביות. יש מחלות שבהן אמנם אין תחושת עייפות בנסיבות רגילות, אולם תחושה כזו נוצרת אחרי מאמץ קל יחסית.
השלכות של עייפות

עייפות יכולה לצמצם את הקיבולת של זיכרון העבודה.
כמו כן, עייפות יכולה להיות מסוכנת בפעולות שדורשות ריכוז קבוע, למשל, נהיגה ברכב. במצב כזה עלול האדם לשקוע מדי פעם בשינה להרף עין, אפילו מבלי להיות מודע לכך.
הערות שוליים

↑   יונתן קושניר, לא מצליחים להירדם? כך תתמודדו עם קשיי שינה בזמן המלחמה, באתר הארץ, 16 בנובמבר 2023
↑  Ranganath, A., & Jacob, S. N. (2016). Doping the mind: dopaminergic modulation of prefrontal cortical cognition. The Neuroscientist, 22(6), 593-603
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567941305171  BNE: XX526958  BnF: cb11967926z (data)  LCCN: sh85047465  NDL: 00563254  NKC: ph128340 
מצבים רגשיים כמו דיכאון עלולים להגביר את תחושת העייפות
מדדי איכות חיים, קיימות וחוסן לאומי

מדדי איכות חיים, קיימות וחוסן לאומי הם מערכת של מדדים שמטרתה לספק לממשלה ולציבור הישראלי תמונת מצב על איכות החיים בישראל מבחינה חברתית, כלכלית וסביבתית. המערכת מורכבת מ-72 מדדים שונים המאורגנים בתשעה תחומים נושאיים: איכות התעסוקה, ביטחון אישי, בריאות, דיור ותשתיות, חינוך השכלה וכישורים, מעורבות אזרחית וממשל, סביבה, רווחה אישית וחברתית, רמת חיים חומרית, כאשר בעתיד יתווספו מדדים בשני תחומים נוספים – פנאי תרבות וקהילה, וטכנולוגיות המידע. בהחלטת ממשלה נקבע כי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה תפרסם החל משנת 2016 דו"ח שנתי של המדדים, שיעקוב אחר מצב איכות החיים בישראל על פני זמן ובהשוואה למדינות העולם ותפעל להנגשת הנתונים לציבור הרחב. בפברואר 2021, פרסמה הלשכה מדדים לשנת 2020
רקע

מקובל לחשוב כי צמיחה כלכלית, המתבטאת בין היתר בגידול בתוצר המקומי הגולמי (תמ"ג), משמעותה שיפור ברווחת החיים ובשגשוגן של חברות ואומות. אמנם, צמיחה כלכלית עשויה לתרום לשיפור ברווחת החיים. יחד עם זאת, חתירה להשגתה, ללא ראייה רחבה של צורכי החברה והכלכלה, עלולה להוביל ליישום מדיניות קצרת רואי וצרת אופקים. מדיניות זו עלולה להחריף בעיות חברתיות וסביבתיות, כגון הגדלת האי-שוויון בחלוקת ההכנסות או זיהומים ומפגעים סביבתיים. לעיתים, העלויות הכלכליות-חברתיות האמיתיות של בעיות אלו גבוהות באופן משמעותי מהתועלת הכלכלית-חברתית שבאה לידי ביטוי בגידול בתמ"ג גרידא. נוסף על כך, על פי רוב, לא ניתנת הדעת לכך ששיפור עכשווי באיכות חייו של התושב, המושגת באמצעות ניצול המשאבים שעומדים לרשותה של מדינה – בין אם אלו משאבים פיננסיים או משאבים טבעיים – בא על חשבון רווחת החיים של הדורות הבאים, וזמינות המשאבים שיעמדו לרשותם.
מנקודת המבט של מדידת רווחה חברתית-כלכלית ישנן מספר טענות אודות מגבלות התמ"ג:
פעילויות רבות של משקי בית אינן תורמות לתמ"ג, אף שהן תורמות לרווחה הכללית של משקי הבית: עקרות ועקרי בית, הכנת מזון, חינוך ילדים, טיפול בחולי ועוד.
ישנו קושי בהכללת פעילויות שאינן נסחרות בשוק ולכן לא זוכות לערך מוניטרי, לדוגמה פעילות התנדבותית.
התמ"ג הוא מדד אגרגטיבי ואינו מתייחס לסוגיית חלוקת הון והכנסות בין פרטים. חלוקת המשאבים בין פרטים בחברה מעידה על מידת אי השוויון והיא חיונית למדידת רווחה כלכלית אך אינה זוכה להתייחסות בחישוב התמ"ג.
התמ"ג הוא "מדד של זרמים" (flows) ואינו מודד את מלאי העושר בכלכלה (stocks). זאת, חרף העובדה שהיכולת לצרוך בהווה או בעתיד אינה תלויה בזרמים של הכנסה בתקופה נתונה בלבד, אלא גם במלאי העושר העומד לרשותם של פרטים וקהילות.
אם עד שלהי העשור הראשון של המאה ה-21, המאמצים לפיתוח מדדי רווחת חיים וקיימות היו מקומיים-לאומיים, דו"ח שטיגליץ-סן-פיטוסי בשנת 2009 ומדדי רווחת החיים של ה-OECD המפורסמים החל משנת 2011, הובילו להכרה בינלאומית בנחיצותם. כיום מדינות רבות וארגונים בינלאומיים פיתחו או נמצאים בתהליך פיתוח מדדים משלימים או מדדי איכות חיים, ביניהן: ה-OECD, הבנק העולמי, האיחוד האירופאי, קנדה, ארצות הברית, ברזיל, מקסיקו, אירלנד, צרפת, ספרד, נורווגיה, דנמרק, גרמניה, שווייץ, איטליה, דרום אפריקה, בריטניה, טורקיה, הודו, סין, בהוטן, וייטנאם, תאילנד, קוריאה הדרומית, הפיליפינים, ניו זילנד ואוסטרליה.
תהליך גיבוש מדדי איכות חיים לישראל

בדצמבר 2012 החליטה ממשלת ישראל בהחלטת ממשלה מספר 5255 לפעול לפתח מערכת מדדי איכות חיים, קיימות וחוסן לאומי במטרה לספק למקבלי ההחלטות ולציבור הישראלי
"תמונת מצב חברתית, כלכלית וסביבתית מהימנה מקיפה ועדכנית, אשר תהווה בסיס לעיצוב מדיניות הממשלה או מקבלי החלטות אחרים, תאפשר את בחינת השלכותיה של מדיניות זו, וכן תאפשר לציבור להעריך את ההתקדמות והשינוי באיכות חייו.".
בעקבות החלטה זו הוקמה ועדת היגוי בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, ראש המועצה הלאומית לכלכלה, מנכ"ל משרד האוצר ומנכ"ל המשרד להגנת הסביבה. ועדה זו בחנה עבודה מקצועית שהוכנה על ידי המשרד להגנת הסביבה והמליצה על:
עקרונות מתודולוגיים לבחירת מדדי איכות חיים.
מתווה לגיבוש מערכת המדדים, כולל אופן שיתוף הציבור בתהליך.
תשעה תחומים נושאיים למדדי איכות החיים: איכות התעסוקה, ביטחון אישי, בריאות, דיור ותשתיות, חינוך השכלה וכישורים, מעורבות אזרחית וממשל, סביבה, רווחה אישית וחברתית, רמת חיים חומרית.
תשעת הצוותים המקצועיים החלו בעבודתם בחודש יוני 2013. בראש כל צוות עמד נציג ממשלתי בכיר (בדרג מנכ"ל או סמנכ"ל) וחבריו כללו אנשי ממשלה, שלטון מקומי, מגזר עסקי, עמותות ומגזר שלישי, ארגונים יציגים ומומחים מהאקדמיה. הצוותים קיימו פגישות בהם דנו בשאלות מהי איכות חיים בתחום וכיצד ניתן למדוד אותה, בחנו מדדים קיימים בישראל ובעולם וגיבשו שאלות להיוועצות עם הציבור. כל אחד מתשעת הצוותים גיבש, לאחר בחינה של רשימה של 12 מדדים שהועברה לוועדת ההיגוי. את עבודת הצוותים ריכז צוות מלווה שבו היו חברים נציגי משרד ראש הממשלה, המועצה הלאומית כלכלה, המשרד להגנת הסביבה, בנק ישראל והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה. בנוסף ליווה את התהליך צוות מהיחידה למדידת איכות חיים של ארגון ה-OECD.
בנובמבר 2014 התכנסה ועדת ההיגוי ובישיבתה בחנה את המלצות הצוותים ובחרה שמונה מדדים בכל תחום. רשימת מדדים זו, בצירוף תוכנית עבודה של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לפיתוח המדדים החדשים שאינם זמינים כיום, הוצגה לממשלת ישראל ואומצה ב-החלטה מספר 2494 מתאריך 19 באפריל 2015. החלטת הממשלה הטילה על הסטטיסטיקן הממשלתי לפרסם לציבור אחת לשנה את תמונת המצב של המדדים ולפתח את המדדים שאינם זמינים על פי תקציב שהוקצה לשם כך. עוד קבעה הממשלה כי על ועדת ההיגוי לקבוע מדדים בשני תחומים נוספים – טכנולוגיות המידע ופנאי תרבות וקהילה – כפי שעלה מתהליך שיתוף הציבור ומדברי ראש הממשלה בדיון על ההחלטה.
הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה צפויה לפרסם את דו"ח מצב איכות החיים בישראל הראשון בתחילת שנת 2016. כמו כן, ועדת ההיגוי הקימה שני צוותים העובדים בימים אלו כדי לפתח מדדים בתחומים הנוספים.
שיתוף הציבור בתהליך גיבוש המדדים

שיתוף הציבור בוצע בשלוש דרכים: ראשית בצוותים התחומיים עצמם, אשר מחצית מחבריהם היו מחוץ לממשלה: חברה אזרחית, אקדמיה, מגזר פרטי ועוד. שנית, באמצעות שאלון מקוון שהיה פתוח לציבור במהלך חודשים מרץ-מאי 2014 ועליו השיבו כ-1,600 משתתפים. המשיבים לשאלון הביעו דעתם על הנושאים שביקשו חברי הצוותים למדוד וכן התבקשו לציין האם יש נושא או תחום נוסף אותו חשוב למדוד כדי לשקף את מצב איכות החיים בישראל. שלישית, באמצעות סדנאות לקהלים שאינם מרבים בשימוש באינטרנט, כגון קשישים, חרדים, בדואים ועוד. בסדנאות, שנערכו בשיתוף פעולה עם ארגון ג'וינט ישראל-אלכא, השתתפו כ-400 נשים וגברים מכל רחבי הארץ ומקשת רחבה של מגזרים וציבורים.
תחומים נושאיים

התחומים מוצגים על פי סדר הא'-ב'.
מאגרי מידע ומקורות הנתונים

הגוף האחראי על איסוף הנתונים, עיבודם ופרסומם לציבור הוא הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה. כך, מדידת איכות החיים תתבצע באמצעות מגוון הנתונים הזמינים ללשכה בהם סקרי הלמ"ס (כוח אדם, הכנסות והוצאות, הסקר החברתי) ונתונים מנהליים הנאספים על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה או מדווחים לה על ידי גופים שונים (המוסד לביטוח לאומי, המשרד להגנת הסביבה, רשויות מקומיות וכדומה).
מדדי איכות חיים בעולם

מספר מוסדות וארגונים בינלאומיים מפרסמים כיום מדדים אינטגרטיביים המאפשרים השוואה בינלאומית של אושר או איכות חיים. האו"ם מפרסם מדי שנה דו"ח המבוסס על מדד הפיתוח האנושי, המשווה בין מדינות על בסיס תוחלת החיים, רמת ההשכלה ורמת ההכנסה. מאז שנת 2011, ה-OECD מפרסם אחת לשנתיים את דו"ח How's Life? המשווה את איכות החיים במדינות החברות בארגון על פי מדדים ב-11 תחומים. דוגמה נוספת היא מדד האושר העולמי אשר פותח על ידי הקרן לכלכלה החדשה (NEF), המתכלל גם היבטים של קיימות ודריסת רגל אקולוגית.
בנוסף למדדים בינלאומיים, מספר מדינות פיתחו מדדים עצמאיים, שמטרתם למדוד את איכות החיים באותה המדינה לאורך זמן. היתרון במדדים אלו הוא בהתאמה שלהם למאפיינים הייחודיים לכל מדינה בנפרד. לדוגמה, בריטניה החלה לפרסם מדדי איכות חיים מאז שנת 2011, תחת יוזמה המכונה "מודדים מה שחשוב" (Measuring What Matters). קנדה פיתחה אינדקס של מדדים, המכונה "אינדקס הרווחה הקנדי" (Canadian Index of Wellbeing), המפורסם מדי שנה מאז שנת 2009. אוסטרליה מפרסמת מאז שנת 2002 סט מדדים של קידמה, המחולקים לקטגוריות של חברה, כלכלה, סביבה ושלטון. איטליה גם היא מפרסמת סט של מדדים, הבוחנים את איכות החיים, הצמיחה הכלכלית, אי-השוויון והקיימות במדינה.
ראו גם

איכות חיים קהילתיים
איכות חיים
רמת חיים
רמת החיים בישראל
כלכלת ישראל
לקריאה נוספת

אביטל להב, למ"ס תבדוק: אזרחי ישראל מרוצים מהחיים?, באתר ynet, 16 באפריל 2015
מירב ארלוזורוב, לא על התמ"ג לבדו: כך תמדוד הממשלה את האושר שלכם, באתר TheMarker‏, 16 באפריל 2015
צפריר רינת, המדינה החליטה לגבש שורת מדדים משלימים לתמ"ג, באתר הארץ, 21 ביולי 2013
מירב ארלוזורוב, בעקבות המחאה החברתית: הדו"ח המהפכני שימדוד את איכות החיים, באתר TheMarker‏, 28 באוקטובר 2013
יוזמה באו"ם: מדד אושר במקום התמ"ג, באתר ynet, 3 באפריל 2012
נמרוד בוסו, היתה כאן מחאה? העוני גדל, הדיור מתייקר - אבל הישראלים מאושרים, באתר TheMarker‏, 20 באוקטובר 2013
הילה ויסברג, החיים בישראל קשים - אך האזרחים שבעי רצון, באתר TheMarker‏, 1 באפריל 2013
אמנון אטד, ה-OECD על ישראל: תעשיית ההייטק פורחת, רמת החיים נמוכה, באתר כלכליסט, 5 בדצמבר 2013
רן אברמסון, אנחל גוריה: "אל תאמינו לכל מה שאתם קוראים על ההצלחה שלכם", באתר כלכליסט, 8 בדצמבר 2013
הערות שוליים

↑  מדדי איכות חיים, קיימות וחוסן לאומי, באתר www.cbs.gov.il
↑  החלטת ממשלה מספר 5255
↑  מתוך החלטת ממשלה מספר 5255
↑  מדדים לאיכות חיים, לקיימות ולחוסן לאומי, המשרד להגנת הסביבה
↑  OECD Better Life Index
↑  New Economics Foundation
↑  Measuring What Matters
↑  Canadian Index of Wellbeing
מקס ת'יריוט

| --- | --- |

 לידה:  14 באוקטובר 1988 (בן 36) לוס אלטוס הילס, ארצות הברית 
 שם לידה:  Maximillion Drake Thieriot 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2004 
 מקום לימודים:  תיכון אל מולינו 
 בן או בת זוג:  לקסי מרפי (1 ביוני 2013–?) 
 פרופיל ב-IMDb
 
מקסימיליאן דרייק ת'יריוט (באנגלית: Maximillion Drake Thieriot; נולד ב-14 באוקטובר 1988) הוא שחקן ובמאי טלוויזיה אמריקאי, אשר מוכר בשל תפקידו בתור דילן מאסט בסדרת הדרמה "בייטס מוטל" ברשת A&E ובשל תפקידו בתור קליי ספנסר בסדרת הדרמה הצבאית "אריות הים" ברשת CBS. ב-2022 החל לככב בתפקיד הראשי בסדרה "כבאי קליפורניה".
ביוגרפיה

ת'יריוט נולד בלוס אלטוס הילס, קליפורניה, בנם של ברידג'יט אן (לבית סניידר) וג'ורג' קמרון ת'יריוט. יש לו אחות אחת גדולה יותר, פרנסס "פרנקי" קמרון, ואח צעיר אחד, איידן. הוא גדל בעיירה אוקסידנטל שבמחוז סונומה, קליפורניה. ת'יריוט התחנך בבית הספר היסודי ובחטיבת הביניים בסנטה רוזה, בקליפורניה והמשיך בבית הספר התיכון "אל מולינו" בפורסטוויל, קליפורניה, בו סיים את לימודיו בשנת 2006. אבותיו של ת'יריוט היו בעבר בעלי העיתון סן פרנסיסקו כרוניקל. סבא רבא רבא שלו, מ.ה דה יאנג, שהיה ממוצא יהודי הולנדי, אך מאוחר יותר התנצר, הקים את העיתון יחד עם אחיו צ'ארלס דה יאנג, וקרוביו, צ'ארלס וריצ'רד ת'יריוט, היו העורכים והמוציאים לאור של העיתון. סביו מצד אביו של ת'יריוט, פרנסס הריסון (לבית דייד) ופרדיננד מלי ת'יריוט, נספו בטביעת האונייה אנדריאה דוריה בשנת 1956.
קריירה

ת'יריוט הוחתם אצל הסוכן דון ג'יבל לאחר שלמד אצלו משחק ואלתור. הוא דגמן לחברת גאפ והופיע בשני סרטים קצרים, לפני שלוהק לתפקיד הסרט העלילתי הראשון שלו, סרט ההרפתקאות "תפוס את הילדה" משנת 2004, לצד קריסטן סטיוארט וקורבין בלו.
לאחר מכן הוא לוהק לסרט הקומדיה גבר מי שמטפלת. הוא היה מועמד לפרס האמן הצעיר להופעה הטובה ביותר בסרט עלילתי - לשחקן משנה צעיר על תפקידו. ת'יריוט הופיע אז בדרמה "החוואי האסטרונאוט" משנת 2007 ובעיבוד הקולנועי של "ננסי דרו" באותה שנה.
בשנת 2008, הוא שיחק בסרט "ג'אמפר". באותה שנה הוא הופיע בסרט "קיט קיטרדג': נערה אמריקאית", עליו זכה בפרס האמן הצעיר בפרס ההופעה הטובה ביותר בסרט עלילתי - לאנסמבל צעיר עם כוכבי הסרט.
בשנת 2009 השתתף ת'יריוט בסרט המותחן האירוטי "קלואי". בשנה שלאחר מכן הוא שיחק בתפקיד הראשי בסרט האימה של וס קרייבן "My Soul to Take" והחליף את בנו של דניס הופר, הנרי לי הופר בצוות השחקנים.
בשנת 2011 שיחק בקומדיה "שגעון של משפחה", לצד דרמוט מולרוני ובריט רוברטסון, ושיחק את התפקיד הראשי בסרט הדרמה "Foreverland", מול שרה ויין קליס.
ת'יריוט שיחק בסרט "הבית בקצה הרחוב" בשנת 2012. באותה שנה הוא שיחק בסרט הדרמה "מנותקים". כמו כן, בשנת 2012 לוהק ת'יריוט לתפקיד ראשי בפיילוט הדרמה של רולנד אמריך, "Dark Horse", אך הפרויקט לא יצא לפועל.
משנת 2013 ועד לסיומה בשנת 2017, גילם את דילן מאסט, אחיו למחצה של נורמן בייטס, בסדרת הדרמה עטורת השבחים "בייטס מוטל", לצד ורה פרמיגה ופרדי היימור. את הופעת הבכורה שלו כבמאי הוא ערך בסדרה עם פרק בעונה החמישית "מוסתר".
בשנת 2015 שיחק במיני-סדרה של ערוץ ההיסטוריה "עליית טקסס", בתפקיד ג'ון "ג'ק" הייס, קפטן ריינג'ר בטקסס, והופיע במהדורה המחודשת של סרט המותחן "נקודת פריצה". בשנת 2017 החל ת'יריוט לככב בסדרת הדרמה "אריות הים", לצד דייוויד בוריאנז וג'סיקה פארה. דמותו נהרגה בסוף העונה השישית ב-2022 מכיוון שהשחקן עזב על מנת לכבב בסדרה אחרת.
החל מ-2022 מככב בסדרה "כבאי קליפורניה" בתפקיד הראשי ככבאי בודי דונובן. הסדרה זכתה להצלחה גדולה, ומתוכננת לה סדרת ספין-אוף בשם "Sheriff Country" בכיכובה של מורנה בקארין, ות'יריוט ביים את פרק הפיילוט לספין-אוף.
באוקטובר 2024, ת'יריוט חתם על הסכם שיתוף פעולה עם אולפני CBS.
חיים אישיים

בשנת 2012 התארס ת'יריוט לאלכסיס מרפי, חברתו מזה שבע שנים. הוא הציע לה נישואים במהלך טיול באיים הקריביים, שם נפגשו בני הזוג כנערים. ב־1 ביוני 2013 הם נישאו באגם טאהו בקליפורניה. בני הזוג הודיעו על לידת בנם הראשון בשנת 2015. נולד להם בן שני בשנת 2018. דרך נישואיו של אחותו פרנקי, ת'יריוט הוא גיסו של שחקן הבייסבול לשעבר בפילדלפיה פיליז, מייקל סטוטס.
בנוסף להיותו שחקן, ת'יריוט הוא גם כורם. הוא, יחד עם חברי הילדות כריסטופר סטריטר ומיילס לורנס-בריגס, הם הבעלים של כרמים בעיר הולדתו אוקסידנטל ומפיץ יין באמצעות התווית שלהם Senses. בעונה השלישית של בייטס מוטל ניתן לראות את הדמויות הראשיות שותות את מותג היין שלו במהלך סצנה של ארוחת ערב משפחתית.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 | תפוס את הילדה | גאס |  |
| 2005 | גבר מי שמטפלת | סת פלאמר |  |
| 2007 | החוואי האסטרונאוט | שפרד פארמר |  |
| 2007 | ננסי דרו | נד ניקרסון |  |
| 2008 | ג'אמפר | דייוויד רייס הצעיר |  |
| 2008 | קיט קיטרדג': נערה אמריקאית | וויל שפרד |  |
| 2010 | My Soul to Take | אדם "באג" הלרמן |  |
| 2010 | קלואי | מייקל סטיוארט |  |
| 2011 | תישאר קול | החבר של שאסטה |  |
| 2011 | שגעון של משפחה | אריק ברנט |  |
| 2011 | Foreverland | ויליאם "וויל" רנקין |  |
| 2012 | צהוב | נובל הצעיר |  |
| 2012 | מנותקים | קייל |  |
| 2012 | הבית בקצה הרחוב | ריאן ג'ייקובסון |  |
| 2015 | נקודת פריצה | ג'ף |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013–2017 | בייטס מוטל | דילן מאסט | תפקיד ראשי (5 עונות); 50 פרקים |
| 2015 | עליית טקסס | ג'ון קופי הייז (אנ') | 5 פרקים |
| 2017–2022 | אריות הים | קליי ספנסר | תפקיד ראשי (6 עונות); 94 פרקים |
| 2022–הווה | כבאי קליפורניה | בודי דונובן | תפקיד ראשי (2 עונות); 32 פרקים גם יוצר ומפיק בפועל במאי הפרק: "Backfire"‏(2023) |
פילמוגרפיה > במאי

| שנה | כותרת | הערות |
| --- | --- | --- |
| 2017 | בייטס מוטל | פרק: "Hidden" |
| 2020 - 2021 | אריות הים | 2 פרקים |
| 2023 | כבאי קליפורניה | פרק: "Backfire" |
סופת השלגים נמו

| --- | --- |

תמונה של סופת השלגים, שצולמה על ידי נאס"א
 סוג:  סופת שלגים
 תאריך התחלה:  7 בפברואר 2013
 תאריך סיום:  10 בפברואר 2013
 משך האסון:  4 ימים
 במדינות או באזורים:  המערב התיכון  מדינות האוקיינוס האטלנטי  ניו אינגלנד  קנדה האטלנטית  צפון-מזרח ארצות הברית מרכז קנדה
 מהירות הרוח:  134 קמ"ש
 לחץ נמוך:  968 מיליבר
 הרוגים:  18
 פצועים:  8
 נעדרים:  29
 נזק:  אלפי בתים הרוסים. 220,000 בתים ללא חשמל
 מפת ירידת השלגים באזורים שונים
סופת השלגים נמו הייתה סופת שלגים רבת עוצמה באמריקה הצפונית שהתחילה ב-7 בפברואר 2013 והסתיימה ב-10 בפברואר 2013.
הערות שוליים

↑  יצחק בן חורין, האגזוז נחסם משלג, ילד מבוסטון נחנק למוות, באתר ynet, 10 בפברואר 2013
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמריקה הצפונית ובנושא אסונות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מתיו גריי גובלר

| --- | --- |

 לידה:  9 במרץ 1980 (בן 44) לאס וגאס, נבדה, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2004
 מקום לימודים:  בית הספר לאמנויות ע"ש טיש  Las Vegas Academy 
 פרסים והוקרה:  פרס השחקן הטוב ביותר ב פסטיבל סרטי האימה סקרימפסט 2014, פרס אמי לבידור בשעות היום
 matthewgraygubler.com
 פרופיל ב-IMDb
 
מתיו גריי גובלר (באנגלית: Matthew Gray Gubler; נולד ב-9 במרץ 1980) הוא שחקן, קולנוען, דוגמן, צייר, מאייר וסופר אמריקאי, המוכר בעיקר בשל תפקידו בתור ד"ר ספנסר ריד (אנ') בדרמה המשטרתית "מחשבות פליליות" (2020-2005).
ביוגרפיה

גובלר נולד ב-9 במרץ 1980 בלאס וגאס, נבאדה; בנם של מרילין (לבית קלץ'), חוואית ויועצת פוליטית, וג'ון גובלר, עורך דין. גובלר הוא בוגר תיכון לאמנויות בלאס וגאס, שם למד משחק מכיוון שבבית הספר לא הייתה את הבחירה הראשונה שלו, יצירת סרטים. הוא בוגר בית הספר לאמנויות ע"ש טיש (אנ') של אוניברסיטת ניו יורק, שם התמחה בבימוי סרטים. במהלך לימודיו בניו יורק, גובלר התגלה על ידי סקאוט דוגמנים ולאחר מכן חתם אצל סוכנות הדוגמנים DNA מודל אייג'נסי, ודגמן בין היתר עבור טומי הילפיגר, מארק ג'ייקובס ואמריקן איגל.
קריירה

לאחר סיום לימודיו עבד עם הבמאי וס אנדרסון, שליהק אותו לתפקיד קטן בסרטו "עמוק במים" (2004). בעקבות תפקיד זה לוהק בשנת 2005 לגלם את דמותו של הפרופילאי ד"ר ספנסר ריד בסדרת הטלוויזיה "מחשבות פליליות", של רשת CBS. גובלר הוא השחקן היחיד (גבר) ששיחק בסדרה בתפקיד ראשי בכל 15 עונותיה, לאחר שתומאס גיבסון נטש את הסדרה בתחילת העונה ה-12 עקב סכסוך עם ההפקה ושמאר מור עזב את הסדרה בסוף העונה ה-11 שלה.
במקביל להשתתפותו ב"מחשבות פליליות", גילם גובלר תפקידים ראשיים בסרטים "איך להיות רוצח סדרתי" (2008) ו-"Suburban Gothic"‏ (2014). על תפקידו ב-Subrban Gothic זכה בפרס השחקן הטוב ביותר בפסטיבל סרטי האימה סקרימפסט. כן גילם תפקידי משנה בסרטים "באק האוורד הגדול"‏ (2008), "500 ימים עם סאמר" (2009), "חתכים" ‏(2012).
בנוסף, דיבב את דמותו של סיימון בסדרת סרטי "אלווין והצ'יפמאנקס", ומספר דמויות בסרטים נוספים.
בשנת 2014 שיחק בסרט האימה העצמאי "החיים אחרי בת'" בכיכובה של אוברי פלזה המגלמת את בת'. בהמשך השנה דיבב את נבל העל איש החידות בסרט "באטמן: מתקפה על ארקהם".
בשנת 2016 שיחק בקומדיית האימה "Trash Fire" לצידם של אדריאן גרנייה ואנ'לין מק'קורד. בשנת 2017 שיחק בדרמה הרומנטית "יחסים פתוחים" לצד ניקולס הולט, ובמותחן הקומי האפל "הריגה 68". בשנת 2018 שיחק בסרט "זואי".
בשנת 2020 השתתף בסרט הדרמה "דוהרת", סרט מקורי של נטפליקס.
באוקטובר 2024, פורסם כי גובלר ישוב לטלוויזיה בתפקיד הראשי בסדרת פיילוט של CBS בשם "Einstein" (שם זמני). גובלר ישחק את התפקיד הראשי וגם ישמש כמפיק של הפיילוט, שמופק על ידי אולפני CBS. הדמות הראשית, נכדו של אלברט איינשטיין, לו איינשטיין, הוא פרופסור אהוד בפרינסטון אך נטול כיוון, שמוצא את עצמו מסייע לבלשית משטרה בפתרון תיקי רצח לאחר הסתבכות עם החוק.
קריירה > בימוי

במהלך צילומי "עמוק במים" ביים גובלר סרט תיעודי על הנעשה מאחורי הקלעים של הפקת הסרט, בשם " Matthew Gray Gubler's Life Aquatic Intern Journal". בעקבות זאת, ביים וכיכב בשנת 2006 במיני-סדרה המוקומנטרית "Matthew Gray Gubler: the Unauthorized Documentary", שהייתה פרודיה על הגינונים ההוליוודיים. בהמשך, ביים גם 12 מפרקי הסדרה "מחשבות פליליות".
קריירה > כתיבה

גובלר כתב ואייר את ספרו הראשון, "Rumple Buttercup: A Story of Bananas, Belonging and Being Yourself", שיצא לאור ב-2 באפריל 2019. הוא יצא לאור כספר ילדים, אבל גובלר אמר שהוא מיועד לכל הגילאים. לאחר מספר שבועות, הספר דורג במקום הראשון ברשימת רבי המכר של הניו יורק טיימס.
חיים אישיים

גובלר מחלק את זמנו בין לוס אנג'לס, לאס וגאס וניו יורק.
בשנת 2009, בזמן שהצטלם לסרט "500 ימים עם סאמר" בלוס אנג'לס, גובלר פרק את ברכו בזמן שיצא לרקוד. הפציעה דרשה שלוש פרוצדורות כירורגיות ושימוש במקל הליכה במשך כמעט שנה, שנכתב בתסריט של "מחשבות פליליות".
ב-27 באוקטובר 2014, גובלר הפך לכומר מוסמך, וחיתן את חברתו מ"מחשבות פליליות", פאג'ט ברוסטר ואת המוזיקאי סטיב דמסטרה, ב-29 בנובמבר 2014.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 | עמוק במים | מתמחה #1 |  |
| 2006 | משפחה על גלגלים | ג'ו ג'ו |  |
| 2007 | אלווין והצ'יפמאנקס | סיימון | דיבוב |
| 2008 | באק האוורד הגדול | ראסל |  |
| 2008 | How to Be a Serial Killer | ברט |  |
| 2009 | 500 ימים עם סאמר | פול |  |
| 2009 | אלווין והצ'יפמאנקס 2 | סיימון | דיבוב |
| 2011 | סופרמן אול־סטאר | ג'ימי אולסן | דיבוב |
| 2011 | סקובי-דו! אגדת הפנטוזאור | ווינסור | דיבוב |
| 2011 | Magic Valley | מוק |  |
| 2011 | אלווין והצ'יפמאנקס 3 | סיימון | דיבוב |
| 2012 | חתכים | מר קלייבו |  |
| 2014 | החיים אחרי בת' (אנ') | קייל אורפמן |  |
| 2014 | Suburban Gothic | ריימונד |  |
| 2014 | באטמן: מתקפה על ארקהם | איש החידות | דיבוב |
| 2014 | Beautiful Girl | זיגי |  |
| 2015 | אלווין והצ'יפמאנקס 4 | סיימון | דיבוב |
| 2015 | Band of Robbers | ג'ו הארפר | גם מפיק בפועל |
| 2016 | Hot Air | לזלי |  |
| 2016 | Trash Fire | קיילב |  |
| 2017 | יחסים פתוחים | פול |  |
| 2017 | 68 Kill | צ'יפ |  |
| 2018 | זואי | מייקל |  |
| 2019 | התחלות חדשות | אדריאן |  |
| 2020 | דוהרת | דארן קולט |  |
| 2021 | King Knight | ת'ורן |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005–2020 | מחשבות פליליות | ד"ר ספנסר ריד (אנ') | תפקיד ראשי (15 עונות); 324 פרקים גם ביים 12 פרקים (2018-2010) |
| 2012 | The Beauty Inside | אלכס #42 | סדרת רשת; פרק: "The Best Night of My Life" |
| 2019–2022 | Dollface | ווס | 7 פרקים |
| יפורסם בהמשך | Einstein | לו איינשטיין | גם מפיק |
הערות שוליים

1 2  Nellie Andreeva, ‘Criminal Minds’ Matthew Gray Gubler To Headline ‘Einstein’ Pilot In Return To CBS, Deadline Hollywood, ‏3 October 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5894670  BnF: cb16249602p (data)  GND: 141910003  ISNI: 0000 0001 1456 2379  LCCN: no2010067169  NTA: 42136534X  VIAF: 120583897   WorldCat (עם VIAF): 120583897
תורת ההסתברות

ספר לימוד בנושא תורת ההסתברות במדיטק חולון
תורת ההסתברות היא ענף של המתמטיקה המשמש לניתוח כמותי של מאורעות שיש בהם אקראיות וחוסר ודאות, כגון ההסתברות שבהטלת שתי קוביות ייצא הצירוף 6/6.
לתורת ההסתברות חשיבות רבה כבסיס לסטטיסטיקה, לתורת המשחקים, לעיבוד אותות, לאלגוריתמיקה, לתורת התורים, לכלכלה, לתורת האינפורמציה ולתחומים רבים נוספים.
רקע היסטורי

באמצע המאה ה-16 החלו מתמטיקאים בתהליך שהוביל להתפתחותה של תורת ההסתברות, המטפלת באקראיות באופן מתמטי. בשלביה המוקדמים נעשו חישובים הסתברותיים נאיביים באופן אינטואיטיבי, עד לביסוסה המתמטי במאות ה-19 וה-20, בהן היא הפכה לתורה מתמטית נפוצה ונחקרת העומדת על בסיס אקסיומטי איתן.
לכל אורך ההיסטוריה של תורת ההסתברות היא הייתה בעלת השפעה גדולה על ענפי מדע שונים. בתחילה היא השפיעה על ענפים כמו דמוגרפיה, אפידמיולוגיה ואסטרונומיה, בהמשך התרחבה השפעתה גם על מתמטיקה וסטטיסטיקה, במידה ניכרת גם על אלגוריתמיקה ומדעי המחשב, וכן על ענפי מדעי הטבע, כמו פיזיקה ובפרט פיזיקה סטטיסטית ומכניקת הקוונטים. להתפתחות תורת ההסתברות הייתה השפעה מכריעה על התפתחותם של תחומים יסודיים בתוך כל ענפי המדע הללו, ותמצית השפעתה הייתה המסגרת הפורמלית שהיא סיפקה כדי לכמת גדלים שאינם ידועים; גדלים נצפים-אמפיריים, גדלים חישוביים וגדלים תאורטיים. במקרים רבים גם לענפי המדע הללו הייתה השפעה על התפתחותה של תורת ההסתברות.