הגיית העברית
הגיית התנועות בעברית

בעברית ישראלית קיימות חמש פונמות תנועיות.
ההגיה האשכנזית היא מלעילית כללית וההגייה הספרדית (וגם התימנית) היא דקדוקית. הגיית התנועות בעברית המודרנית בהתאם להשפעות שספגה ובהשוואה לעברית הטברנית והעתיקה:
התנועות בעברית המודרנית נהגות על פי ההגייה הספרדית ולכן אין בה הבחנה בין תנועות ארוכות לקצרות אצל רוב הדוברים. יש עדויות שבעברית הקדומה הייתה הבחנה באורך התנועות, אולם הבחנה זו לרוב נעלמה. בעבר הייתה מקובלת הדעה שהניקוד הטברני מסמן הבחנה באורך התנועות, אולם כיום מרבית החוקרים סבורים שהניקוד הטברני אינו מבחין בין תנועות ארוכות לקצרות, וכי הבחנה זו נעלמה בשלב מוקדם יותר של העברית.
בעברית המודרנית, בשל השפעת ההגייה הספרדית, יש לסימן הקמץ שתי וריאציות הגייה שונות, בהברה סגורה בלתי מוטעמת הקמץ נהגה כתנועת o פתוחה ומכונה "קמץ קטן" או "קומץ", בשאר המקומות הוא נהגה כתנועת a ומכונה "קמץ גדול". הבחנה זאת אינה קיימת בניקוד הטברני ולפיכך מניחים כי בעברית הטברנית נהגה קמץ כתנועת o פתוחה מוארכת. אשכנזים ותימנים לא נהגו להבחין בין קמץ גדול לקמץ קטן, והגו את שניהם כתנועת o.
בהגייה האשכנזית היו מקובלים דיפתונגים, שלא היו מקובלים בהגייה הספרדית, ונעלמו ברובם מהעברית המודרנית. כך, למשל, המילה "מוֹסֵר" נהגתה בקרב האשכנזים "מוֹיְסֵר". שריד לדיפתונגים האלה אפשר עדיין לשמוע (אצל חלק מהדוברים) במילים כגון "כיצד", "היכן", "היטב" בעברית מודרנית, שבהן האות יו"ד נשמעת היטב.
הטעם של המילה הוא על-פי ההגייה הספרדית המתאימה ברוב המקרים לטעם המסומן בניקוד הטברני. יוצאים מכלל הם שמות של חגים כגון חנוכה, פורים, שמות פרטיים מסורתיים. יוצאי דופן אלה שימרו את הטעם האשכנזי אצל רוב הדוברים. מילים שאולות משפות אחרות מבוטאות לרוב במלעיל, וחלקן אפילו במלעיל דמלעיל כגון "מוזיקה", "חסקה". בנוסף ליוצאי דופן אלה, התפתחו בעברית מודרנית שינויים בטעם של צורות מסוימות: צורות פועל כמו הלכתם, אכלתם וכדומה נהגות במלעיל ולא במלרע מתוך אנלוגיה לצורות הלכתי, הלכת וכולי. מילים כגון: כובע, ארבע, אצבע נהגות במלעיל במקום במלרע מתוך אנלוגיה למילים כגון: כורח, שובע.
| הסימון העברי> שם התנועה.שם התנועה | הסימון העברי> סימן מייצג.סימן מייצג | הגייה> ישראלית.ישראלית | הגייה> אשכנזית.אשכנזית | הגייה> ספרדית.ספרדית | הגייה> תימנית.תימנית | הגייה> טברנית.טברנית | הגייה> משוחזר.משנאית (לשון חז"ל) | הגייה> משוחזר.מקראית (מאוחרת) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שווא נח | ְ | אין תנועה, לפעמים נהגה e̞   על מנת למנוע רצף עיצורים | אין תנועה | אין תנועה | אין תנועה | אין תנועה | אין תנועה | אין תנועה |
| שווא נע | ְ | לרוב לא נהגה, לעיתים  e̞ | לרוב לא נהגה, לעיתים ɛ  | ɛ ~ e̞  | ראו ערך שווא נע | ראו ערך שווא נע | ראו ערך שווא נע | ראו ערך שווא נע |
| פתח | ַ | a ~ ä ~ ɐ  | ä ~ ɑ  | a ~ ä  | æ  | ä ~ ɑ  | a  | a ~ æ  |
| חטף פתח | ֲ | a ~ ä ~ ɐ  | ä ~ ɑ  | a ~ ä  | æ  | ä ~ ɑ  | a  | a ~ æ  |
| קמץ גדול | ָ | a ~ ä ~ ɐ  | o ~ u  | ä(ː)  | ɔ ~ ɒ ~ ʌ ~ ɐ  | ɔ  | ʌː ~ ɑː  | ɑː  |
| קמץ קטן | ָ | o̞  | ɔ  | ɔ  | ɔ ~ ɒ ~ ʌ ~ ɐ  | ɔ  | ɔ  | o ~ ʊ  |
| חטף קמץ | ֳ | o̞  | ɔ  | ɔ  | ɔ ~ ɒ ~ ʌ ~ ɐ  | ɔ  | ɔ  | o ~ ʊ  |
| צירי | ֵי | e̞, eɪ ~ ej  | e ~ eɪ ~ äɪ  | e(ː)  | e  | e  | eː  | eː  |
| סגול | ֶ |  e̞  | ɛ  | ɛ ~ e̞  | æ  | ɛ | ɛ | ɛ ~ e ~ ɪ |
| חטף סגול | ֱ |  e̞  | ɛ  | ɛ ~ e̞  | æ  | ɛ | ɛ | ɛ ~ e ~ ɪ |
| חיריק | ִ | ɪ ~ i  | i  | e ~ ɪ ~ i  | i  | i  | ɪ ~ i  | לרוב ɛ ~ e ~ ɪ , בחלק מהמקרים נהגה a ~ æ  |
| חיריק מלא | ‏ ִי | i(ː) | iː | iː |  |  |  |  |
| חולם | ׂ וֹ | o̞  | oɪ ~ øɪ ~ eɪ ~ əʊ ~ ɐʊ ~ ɑʊ ~ oʊ | o(ː) , בחלק מהמקרים o(ː) ~ u(ː) | ɶ ~ ɤ ~ œ | o  | oː  | oː  |
| קובוץ | ֻ | ʊ ~ u | u ~ ʉ ~ y ~ i | o ~ ʊ ~ u | u | u  | ʊ ~ u | o ~ ʊ |
| שורוק | וּ | ʊ ~ u | u ~ ʉ ~ y ~ i | u(ː) | əʊ | u  | uː | uː ~ ̜uː ~ ɯː |
| o ~ ʊ ~ u | וּ | ʊ ~ u | u ~ ʉ ~ y ~ i | ʊ ~ u | əʊ | u  | uː |  |