stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ראש בקיר
המשך שידורי התוכנית בישראל

ב-4 באוגוסט 2008 הודיע ערוץ 10 על עונה שנייה לתוכנית, ובספטמבר אותה שנה החלו שידורי העונה השנייה.
רחיב

רחיב או ראחיב (באוקראינית: Рáхів; ברוסינית: Рахово; ברוסית: Ра́хов; בהונגרית: Rahó; ברומנית: Rahău; בסלובקית: Rachov; בגרמנית: Rachiw; ביידיש: ראחוב) היא המרכז האדמיניסטרטיבי של מחוז משנה רחיב במחוז זקרפטיה באוקראינה.
היסטוריה

הדעה המקובלת היום היא שרחיב נוסדה ככפר ב-1447 על ידי מתיישבים מגליציה, למרות שקיימים מקורות מ-910 שמזכירים את ההתיישבות.
ב-1896 הכפר קיבלה מעמד של עיירה. ב-1920, לאחר מלחמת העולם הראשונה, רחיב, כמו יתר זקרפטיה, הפכו להיות חלק מצ'כוסלובקיה והיא הפכה להיות אתר תיירות.
בסוף שנות ה-30 של המאה ה-20 העיר ויתר האזור סופחו להונגריה. באוקטובר 1944, במהלך מלחמת העולם השנייה היא שוחררה על ידי כוחות ברית המועצות. כעבור שנה זקרפטיה סופחה לרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית.
ב-1991, עם התפרקות ברית המועצות, רחיב הפכה להיות חלק מאוקראינה העצמאית.
דמוגרפיה

במפקד ב-2001 התגוררו בעיר כ-15,000 תושבים, מתוכם 83.8% אוקראינים, 11.6% הונגרים, 3.2% רומנים ו-0.8% רוסים.
קהילה יהודית

בראחוב התקיימה קהילה יהודית גדולה וכיהנו בה אף מספר אדמו"רים, רבה של ראחוב היה רבי ישראל חיים פרידמן, מחבר הספר ליקוטי מהרי"ח.
ערים תאומות

הונגריה דסק, הונגריה
הונגריה סגד, הונגריה
ראש פינה (ארגנטינה)

ראש פינה (רֹאשׁ פִּנָה, בספרדית: Rosh-Pinah) הייתה קבוצת התיישבות יהודית בחבל אנטרה ריוס שבארגנטינה. הקבוצה הוקמה בשנת 1892 באמצעות יק"א כחלק מפרויקט ההתיישבות היהודית בארגנטינה ובברזיל, ביוזמתו של הפילנתרופ היהודי, הברון הירש.
קבוצת ההתיישבות "ראש פינה"

בשנת 1892 הוקמה בפרובינציית "אנטרה ריוס" שבארגנטינה קבוצת ההתיישבות "ראש פינה" כחלק מההתיישבות באזור המושבה "קלרה". ההתיישבות הייתה חלק מתוכניתו של הברון הירש להתיישבות יהודית חקלאית בארגנטינה ובברזיל שיושמה באמצעות חברת יק"א. הקבוצה הורכבה ממהגרים יהודים שההאימפריה העות'מאנית לא אפשרה את כניסתם לארץ ישראל והגיעו בסופו של דבר, בסיוע נציגי הברון הירש, להתיישבות חקלאית בארגנטינה.
הקבוצה "ראש פינה" יושבה באזור שממזרח למסילת הרכבת בין לאס מוסקאס וויז'ה דומינגז של ימנו, כחלק מההתיישבות במושבה "קלרה" שהורכבה ממספר קבוצות התיישבות הפרוסות על פני שטח גאוגרפי נרחב. הקבוצה הייתה חלק ממספר קבוצות שעלו יחד על הקרקע בראשיתה של ההתיישבות בשטח המושבה "קלרה". שמותיהן של קבוצות ההתיישבות הראשונות שעלו על הקרקע בסמוך לעליית ראש פינה, היו: אבן הראשה, רחל, כרמל, קריית ארבע.
ראו גם

יק"א
יהדות ארגנטינה
לקריאה נוספת

בייאר, יעקב (2016), ראשיתה של ההתיישבות היהודית ב"ראש־פינה" וסביבותיה, פרובינציית אנטרה־ריוס, ארגנטינה. שרשרת הדורות, החברה הגנאלוגית הישראלית
ראש בולד (אנטארקטיקה)

ערך זה עוסק בלשון יבשה בחצי האי טריניטי שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  63°38′00″S 57°36′00″W﻿ / ﻿63.6333°S 57.6°W﻿ / -63.6333; -57.6
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהראש בולד(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהראש בולד(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיראש בולד(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיראש בולד
 
ראש בולד (באנגלית: Bald Head; מילולית: ראש הקירח, או ראש החשוף) הוא לשון יבשה חשופה מקרח, בקצהו של כף יאטרוס, בצידו הדרומי של חצי האי טריניטי, שבצפון חצי האי האנטארקטי, בארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.
היסטוריה > גילוי ומיפוי לשון היבשה

לשון היבשה בתגלתה לראשונה, בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1902–1904, על ידי קבוצת החקר שבפיקודו של י. גונאר אנדרסון (J. Gunnar Andersson), מטעם המשלחת השוודית לאנטארקטיה, אשר חקרה את אנטארקטיקה בפיקודו של אוטו נורדנשלד.
לשון היבשה מופתה לראשונה על ידי משלחת סקר שטחי חסות איי פוקלנד בנובמבר 1945, אשר יצאה ממפרץ התקווה.
היסטוריה > מקור השם

סקר שטחי חסות איי פוקלנד נתן לנקודה את שמה בשנת 1945.
זהו שם תיאורי המתאר את היות לשון היבשה חשופה מקרח.
"בולד" באנגלית משמעו "חשוף" (היינו חשוף מקרח) או "קירח".
לקריאה נוספת

• National Imagery and Mapping Agency 2020, , P 114-115
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי
1 2 3 4 5 6  מידע היסטורי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 315951395   WorldCat (עם VIAF): 315951395
רחל ניסים

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  2 בדצמבר 1937 פלובדיב, בולגריה
 פטירה:  2 במאי 2012 (בגיל 74) תל אביב, ישראל
 תקופת הפעילות:  1961–2012 (כ־51 שנים)
 תחום יצירה:  אדריכלות
 יצירות ידועות:  חדרי אוכל בקיבוצים
 
רחל (שלי) ניסים (2 בדצמבר 1937 – 2 במאי 2012) הייתה אדריכלית ישראלית שפעלה בעיקר בתנועה הקיבוצית.
ביוגרפיה

ניסים נולדה בפלובדיב שבדרום בולגריה בשם רחל, אך דבק בה הכינוי שלי (שבא מהשם רשל). עם פרוץ המלחמה המשיכה המשפחה להתגורר בעירם והם אף ניצלו מגירוש ברכבת משלוח שיועדה להישלח לאושוויץ. אביה נשלח לעבודה במחנה עבודה אך המשפחה ניצלה. ב-1948, זמן קצר לאחר שאחיה הבוגר היגר לארץ ישראל במסגרת עליית הנוער, היגרה גם היא עם הוריה. במשך שנים אחדות גרו במעברה בלוד בתנאים ירודים ובעוני, אך עדיין הצליחה להגיע להישגים בלימודי התיכון והוקפצה שתי כיתות. לאחר שירות צבאי בחיל האוויר פנתה ב-1957 ללימודי אדריכלות בטכניון בחיפה. בשונה מעמיתיה ללימודים שהגיעו ממשפחות מבוססות, הייתה ניסים חריגה גם בהיותה אשה. במהלך לימודיה נישאה עם מרדכי ניסים שעבד כעוזר רוקח ויחד הם עברו להתגורר בתל אביב. ב-1962 נולדה בתם הבכורה נירית ושלוש שנים לאחר מכן נולדה בתם השנייה שרית.
ניסים עבדה במשרדי אדריכלים פרטיים עם לגמר לימודיה וב-1965 הצטרפה כאדריכלית שכירה למחלקת התכנון של תנועת הקיבוץ המאוחד. במחלקה עבדה לצד אדריכלים כמו חנן הברון, נעמי יודקובסקי, ארנונה אקסלרוד וויטוריו קורינלדי. במסגרת זו תכננה מבני מגורים ומבני ציבור בקיבוצי התנועה בכל רחבי הארץ. ב-1989 עם סגירת המחלקה שבאה בעקבות משבר הקיבוצים, פעלה תקופה קצרה של שנתיים באופן עצמאי והתמקדה בתכנון בתי מגורים פרטיים. בתום התקופה הצטרפה לצוות האדריכלים במשרדו של האדריכל שלמה גנדלר שם פעלה עד סמוך לפטירתה ב-2012.
מבנים בולטים שתכננה

חדר אוכל בקיבוץ יטבתה
חדר אוכל בקיבוץ מעיין ברוך
חדר אוכל בקיבוץ חוקוק
חדר אוכל בקיבוץ משאבי שדה
חדר אוכל בקיבוץ מנרה
חדר אוכל בקיבוץ אורים
חדר אוכל בקיבוץ עינת
חדר אוכל בקיבוץ אפיק
חדר אוכל בקיבוץ מעיין ברוך
חדר אוכל בקיבוץ חוקוק
חדר אוכל בקיבוץ אורים
חדר אוכל בקיבוץ משאבי שדה
חדר אוכל בקיבוץ אפיק
רבי יוחנן בן תורתא

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־2 ישראל 
 מקום פעילות:  ארץ ישראל
 השתייכות:  דור שלישי לתנאים
 בני דורו:  רבי עקיבא
 
רבי יוחנן בן תורתא היה תנא בן הדור השלישי – תחילת המאה ה-2. ידוע כחברו הטוב של רבי עקיבא.
מעט מאוד מידע מצוי על תנא זה בספרות חז"ל (למעשה יש רק שתי אמרות ממנו), אך ידוע כי התנגד לבר כוכבא. בפרט התפרסם בזכות אמירתו כנגד רבי עקיבא שדרש על בר כוכבא את הכתוב ”דרך כוכב מיעקב” (במדבר, כ"ד, י"ז), וזיהה אותו כמשיח:
רבי עקיבא כשהיה רואה את בן כוזבה [=בר כוכבא] היה אומר: זהו המלך המשיח.

אמר לו רבי יוחנן בן תורתא: עקיבא, יעלו עשבים בלחייך, ועדיין בן דוד לא יבוא.
כמו כן מובא בתוספתא:
אמר ר' יוחנן בן תורתא מפני מה חרבה שילה? מפני בזיון קדשים שבתוכה. ירושלם בניין הראשון מפני מה חרבה? מפני עבודה זרה וגלוי עריות ושפיכות דמים שהיה בתוכה. אבל באחרונה, מכירין אנו בהן שהן עמלין בתורה וזהירין במעשרות, מפני מה גלו? מפני שאוהבין את הממון ושונאין איש את רעהו. ללמדך שקשה שנאת איש את רעהו לפני המקום, ושקלה הכתוב כנגד עבודה זרה וגלוי עריות ושפיכות דמים.
לפי גרסה מסוימת בפסיקתא, רבי יוחנן בן תורתא היה גר, שהתגייר לאחר שפגש פרה שומרת שבת, ושמו ניתן לו בארמית כ"בן תורתא" – בן הפרה, משום שהתגייר באמצעותה. לפי גרסה נוספת בשם הריטב"א, לרבי יוחנן בן תורתא הייתה פרה, וכשירד מנכסיו מכרה לנכרי, כשראה הנכרי שהפרה שומרת שבת, מפני שכך הרגילה רבי יוחנן בן תורתא, התגייר. שתי הגרסאות מצביעות על שני אישים – המוכר והקונה – מתוך סיפור זהה, בשם "פרה שומרת שבת" שלאחר שנים הפך לקלאסיקה בסיפורים יהודיים לנוער.
לקריאה נוספת

אליהו רחמים זייני, מרד בר כוכבא והתייחסותם המדויקת של חז"ל אליו, בתוך עץ ארז – חלק ב', עמ' 142–152. (במאמר התייחסות מקיפה לדמותו של רבי יוחנן בן תורתא).
רפסנג'אן

| --- | --- |

 מדינה:  איראן איראן
 גובה:  1,514 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  161,909 (2016)
 קואורדינטות:  30°24′24″N 55°59′38″E﻿ / ﻿30.406666666667°N 55.993888888889°E﻿ / 30.406666666667; 55.993888888889 
 אזור זמן:  UTC +3:30
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת איראן מוגדלת) טהראן משהד כרג' אספהאן תבריז שיראז קום אהוואז רשת כרמאנשאה בנדר עבאס אפגניסטן פקיסטן טורקמניסטן אוזבקיסטן אזרבייג'ן ארמניה טורקיה עיראק כווית ערב הסעודית  קטר איחוד האמירויות הערביות ע. הים הכספי  המפרץ הפרסי  מפרץ עומאןרפסנג'אן(למפת איראן רגילה) טהראן משהד כרג' אספהאן תבריז שיראז קום אהוואז רשת כרמאנשאה בנדר עבאס אפגניסטן פק. טורקמניסטן או. אזר. א. ט. עיראק כ. ערב הסעודית  ק. אי. ע. הים הכספי  המפרץ הפרסי  מפרץ עומאןרפסנג'אן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
רפסנג'אן (בפרסית: رفسنجان) היא עיר באיראן, בפרובינציית כרמאן. רפסנג'אן המרכז של איראן לגידול פיסטוק, לפי ההערכה האוכלוסייה בעיר מונה 134,848 (שנת 2005).
רפסנג'אן היא גם מרכז גדול לייצור שטיחים על אף שאלו נמכרים בתור שטיחים כרמאנים במקום שטיחים רפסנג'אנים. מקום תעסוקה חשוב נוסף הוא מכרה הנחושת סרצ'שמה. סביבת העיר היא מקורה של משפחת רפסנג'אני, בעיירה בהרמאן.
רלוקסיפן

| --- | --- |

המבנה הכימי של רלוקסיפן
 שם IUPAC
 [6-hydroxy-2-(4-hydroxyphenyl)- benzothiophen-3-yl]- [4-[2-(1-piperidyl)ethoxy]phenyl] -methanone
 שמות מסחריים בישראל
 רלוקסיפן טבע (RALOXIFENE TEVA),אוויסטה (EVISTA)
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C28H27NO4S 
 מסה מולרית:  473.584 גרם למול
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמינות ביולוגית:  2%
 זמן מחצית חיים:  27.7 שעות
 הפרשה:  בפנים
 בטיחות
 מעמד חוקי:  מוגדר בסל הבריאות באמצעות מרשם מרופא מומחה בלבד
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון X (אוסטרליה), קטגוריית סיכון X 
 דרכי מתן:  אורלי
 מזהים
 קוד ATC:  G03XC01 
 מספר CAS:  84449-90-1
 PubChem:  5035
 ChemSpider:  4859
 
רלוקסיפן (באנגלית Raloxifene) היא תרופה אוראלית המשווקת גם תחת השם אוויסטה ושייכת לקבוצת התרופות SERM (תרופות המווסתות סלקטיבית את קולטני האסטרוגן). רלוקסיפן משפיעה על פעילות הורמון האסטרוגן על העצמות וכן על חוסר פעילות האסטרוגן על הרחם והחזה. התרופה משמשת כתרופת מניעה למחלת דלדול עצמות (אוסטאופרוסיס) אצל נשים הנמצאות בגיל המעבר.
בשנת 2006 המכון הלאומי האמריקאי לסרטן הכריז כי רלוקסיפן היא תרופה אפקטיבית כמו טמוקסיפן בהפחתת הסיכוי לחלות בסרטן השד אצל נשים בגיל העמידה הנמצאות בסיכון. תופעת לוואי שלילית של טמוקסיפן היא הגברת הסיכוי לחלות בסרטן הרחם ולעומתה רלוקסיפן גורמת לפחות מקרים של סרטן הרחם. טמוקסיפן מגדילה את הסיכוי לחלות בקטרקט, זאת בניגוד לרלוקסיפן.
ב-14 בספטמבר בשנת 2007 הכריז מנהל המזון והתרופות האמריקאי (ה-FDA) כי רלוקסיפן היא תרופה מאושרת המפחיתה את הסיכוי לחלות בסרטן השד עבור נשים בגיל העמידה עם בעיית דלדול עצמות ועבור נשים בגיל העמידה הנמצאות בסיכון.
התרופה משווקת בישראל תחת השם EVISTA המיוצרת על ידי חברת התרופות הבינלאומית אלי לילי. כמו כן, התרופה משווקת תחת השם רלוקסיפן על ידי חברת התרופות הישראלית טבע.
התרופה כלולה בסל הבריאות של מדינת ישראל החל משנת 2003 וניתנת רק באמצעות מרשם מרופא מומחה.
הרכב ותיאור כימי

ההידרוכלוריד (HCl) רלוקסיפן הוא בעל ההרכב האמפירי C28H27NO4S•HCl, בעל המסה המולקולרית 510.05 גרם/מול. רלוקסיפן הוא חומר מוצק בעל צבע חום בהיר המסיס מעט במים.
תרופות מסוג SERM, וביניהן גם רלוקסיפן, מחקים את פעולת הורמון האסטרוגן ברקמות מסוימות בגוף ומבטלות את השפעת האסטרוגן ברקמות אחרות.
יעוד התרופה

רלוקסיפן מיועדת עבור טיפול ומניעה של דלדול עצמות עבור נשים בגיל המעבר. בנוסף התרופה משמשת כטיפול מונע המפחית את הסיכוי לחלות בסרטן השד.
במקביל לשימוש ברלוקסיפן עבור טיפול והמניעה בדלדול עצמות יש לקחת תוספי מזון או לאכול מאכלים העשירים בסידן וויטמין D על בסיס יומי.
הגבלות ואיסורים

חל איסור על נשים המניקות או על נשים בהריון לעשות שימוש בתרופה.
נשים עם היסטוריה של פקקת (תרומבוזיס) או תסחיף ריאתי ידועות כרגישות יותר לתרופה.
תופעות לוואי

גלי חום והתכווצויות בשרירי הרגליים הן מבין תופעות הלוואי הנפוצות של רלוקסיפן.
כמו כן, רלוקסיפן עלולה לגרום לעיתים רחוקות להיווצרות קרישי דם ברגליים, ריאות או בעיניים. תופעות לוואי נוספות העלולות להתרחש עם לקיחת התרופה הן נפיחות וכאבים ברגליים, קשיי נשימה, כאבי חזה ובעיות ראייה. רלוקסיפן היא תרופה טרטולוגית ולכן עלולה לגרום לפגמים ביילודים של נשים אשר לקחו את התרופה בזמן היריון.
במחקר אשר פורסם בשנת 2006 בכתב העת הרפואי ניו אינגלנד נמצא כי התרופה הגבירה את הסיכוי לפתח התקף לב וקרישי דם יותר מאשר תרופת הפלצבו באותו הניסוי.
שילוב התרופה כטיפול במחלת הסרטן

במחקרים שבוצעו בשנת 2006 עלה כי רלוקסיפן מפחיתה משמעותית את הסיכוי לחלות בסרטן השד ואת הסיכוי לפתח שברים בחוליות. עם זאת, השפעת התרופה על מחלות קרדיו-וסקולריות, הקשורות למחזור הדם, עדיין לא ברורה בצורה מוחלטת.
בשנת 2007 התרופה אושרה רשמית על ידי מנהל התרופות והמזון האמריקאי כתרופה המונעת התפתחות של סרטן השד אצל נשים אחרי גיל המעבר.
סינתזה כימית

Jones, Charles D.; Jevnikar, Mary G.; Pike, Andrew J.; Peters, Mary K.; Black, Larry J.; Thompson, Allen R.; Falcone, Julie F.; Clemens, James A. (1984). "Antiestrogens. 2. Structure-activity studies in a series of 3-aroyl-2-arylbenzo[b]thiophene derivatives leading to [6-hydroxy-2-(4-hydroxyphenyl)benzo[b]thien-3-yl]-[4-[2-(1-piperidinyl)ethoxy]phenyl]methanone hydrochloride (LY 156758), a remarkably effective estrogen antagonist with only minimal intrinsic estrogenicity". Journal of Medicinal Chemistry. 27 (8): 1057–66. doi:10.1021/jm00374a021. PMID 6431104.
הערות שוליים

↑  Study of Tamoxifen and Raloxifene (STAR) Trial Cancer.gov
↑  Results of the Study of Tamoxifen and Raloxifene (STAR) Released: Osteoporosis Drug Raloxifene Shown to be as Effective as Tamoxifen in Preventing Invasive Breast Cancer (Press Release) 06/21/2006
↑  Vogel, Victor; Joseph Constantino; Lawrence Wickerman (2006-06-21). "Effects of Tamoxifen vs. Raloxifene on the Risk of Developing Invasive Breast Cancer and Other Disease Outcomes". The Journal of the American Medical Association. 295 (23): 2727–2741. doi:10.1001/jama.295.23.joc60074. PMID 16754727.
↑  משרד הבריאות - מאגר תרופות
↑  Jeon-Hor, Chen (15 בספטמבר 2003). "Reduction of Breast Density Following Tamoxifen Treatment Evaluated by 3-D MRI: Preliminary Study". Magn Reson Imaging. doi:10.1016/j.mri.2010.07.009. נבדק ב-30 במרץ 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  355:125-137 July 13, 2006, Effects of Raloxifene on Cardiovascular Events and Breast Cancer in Postmenopausal Women Elizabeth Barrett-Connor, Lori Mosca, Peter Collins, for the Raloxifene Use for The Heart (RUTH) Trial Investigators [Free full text]
↑  Lisa Nainggolan (12 ביולי 2006). "A balancing act: The pro and cons of raloxefene". {{cite web}}:  (עזרה)
↑  AFP.google.com, US approves Lilly's Evista for breast cancer prevention
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
חבילת כדורים של רלוקסיפן
רחוק מכולם

"רחוק מכולם" הוא סינגל של הזמר עומר אדם, מתוך אלבומו השישי, Omer, שיצא לאור ב-20 בספטמבר 2018.
רקע וכתיבה

השיר, בדומה לשירים אחרים של אדם, הוא בסגנון הפופ המזרחי, והוא נכתב, הולחן והופק על ידי צמד הפזמונאים תמר יהלומי ויונתן קלימי. בשיר מתאר הדובר חופשה יחד עם בת זוגו, והוא כולל גם אזכור לשירו של אדם, "פעם בחיים".
הצלחה

השיר זכה להצלחה רבה בצאתו ולהשמעות רבות בתחנות הרדיו, ובכך הצליח להגיע למקום הראשון במצעד ההשמעות השבועי של חברת מדיה פורסט. גם במצעד השנתי של החברה זכה השיר להצלחה רבה, והגיע למקום השני. במצעד השנתי של כאן גימל הגיע למקום השלישי, ובמצעד השנתי של גלגלצ הגיע למקום ה-13. השיר הגיע גם למקום ה-81 במצעד העשור של כאן גימל.
לפי נתוני יוטיוב ישראל לשנת 2019, השיר הוא השיר הישראלי השני הנצפה ביותר. נכון לספטמבר 2020, הוא עומד על כ-30 מיליון צפיות באתר, ובכך נחשב לאחד מהסרטונים הישראלים הנצפים ביותר ביוטיוב. ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי הצליח השיר לצבור למעלה מ-5 מיליון השמעות, ובכך נחשב לאחד מהשירים הישראלים המושמעים ביותר בספוטיפיי.
ביקורת

בסמוך לצאתו של השיר, התעוררה ביקורת על דמיון בינו לבין שירה של הזמרת הגרמנייה נאמיקה (אנ'), "Lieblingsmensch".
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2018)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2018)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 2 |  |
|  ישראל | כאן גימל | 3 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 13 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | כאן גימל | 81 |  |
הערות שוליים

↑  רחוק מכולם: עומר אדם משיק את הלהיט הבא, באתר "סרוגים", 20 בספטמבר 2018
↑  משה אבוטבול והילה סלמן, מתנה לחגים: עומר אדם משחרר את "רחוק מכולם", באתר פרוגי, 20 בספטמבר 2018
↑  המצעד השבועי, שבוע 40, 2018, באתר מדיה פורסט ישראל
↑  שגיא בן נון‏, אייל גולן, עומר אדם או סטטיק ובן אל: מהו השיר הכי מושמע ברדיו?, באתר וואלה, 3 בספטמבר 2019
↑  רחוק מכולם, באתר "פזמונט"
↑  כאן גימל, כאן גימל גאה להציג: מצעד העשור הרשמי של ישראל, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 29 בספטמבר 2019
↑  יניב הלפרין, ‏מצעד הפזמונים של יוטיוב: את מי הגולשים הישראליים הכי אוהבים?, באתר "אנשים ומחשבים", 24 בספטמבר 2019
↑   עומר אדם- רחוק מכולם, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 2:56)
↑  רחוק מכולם, באתר ספוטיפיי
↑  ערב טוב עם גיא פינס, ‏רחוק מכולם: האם החדש של עומר אדם הגיע בכלל מגרמניה?, באתר ‏מאקו‏, 8 באוקטובר 2018
| עומר אדם |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נמס ממך • ילד טוב ילד רע • מוזיקה ושקט • מודה אני  • אחרי כל השנים • Omer • סוף העולם |  |
| מיני אלבומים | 5 בום! • The 8 • ‏3 • לכאורה • חמישה לילות |  |
| אלבומי הופעה | מהפכה! (Live) • אחרי כל השנים (Live) |  |
| ערכים קשורים | NMC • אסף אטדגי • כוכב נולד |  |
| עומר אדם - שירים |
| --- | --- | --- |
| נמס ממך | "להאבד ברוח" • "אל תבכי" • "את בליבי" • "נמס ממך" • "הופה" |  |
| ילד טוב ילד רע | "מאושרת" • "קסם" • "מיליון נשיקות" • "בואי עכשיו" • "ילד טוב בגוף של ילד רע" • "בניתי עלייך" |  |
| מוזיקה ושקט | "מאמי זה נגמר" • "וואי לי" • "מתקרבת מתרחקת" • "נסיכה" • "כמו בימים" • "כובשת" • "תל אביב" • "תרחמי עליי" • "שקט" • "לבדי" |  |
| מודה אני | "נועצת מבט" • "מהפכה של שמחה" • "אחי" • "אז הלכתי" • "בוקרשט" • "היא רק רוצה לרקוד" • "עצוב לי שזה ככה" |  |
| אחרי כל השנים | "אחרי כל השנים" • "שדות של תירוצים" • "סיפור ישן" • "פוליטיקה וסקס" • "מביט מהצד" • "בסוף הכל חולף" |  |
| 5 בום! | "טמפרטורה" • "תיתן לה פרחים" • "שיר הרווק" • "תגידו לה / אהבה מטורפת" • "יום השישי" |  |
| Omer | "פעם בחיים" • "שני משוגעים" • "חברות שלך" • "אוהבת אותי אמיתי" • "בחורים טובים" • "רחוק מכולם" • "מאושרת בלעדיי" • "תגידי לי שטוב לך" • "חברות שלך 2" • "יעשו לנו כבוד" • "ניפגש בשמחות" • "כתבתי עלייך שיר" • "Beg" • "מים שקופים" • "שגרה מפוארת" |  |
| The 8 | "פסקול חיי" • "מה שנפל מהידיים" |  |
| סוף העולם | "אני" • "התעוררתי עם נמר" • "DXB to TLV" |  |
| חמישה לילות | "מבת ים ועד הנצח" ‏•‏‏ "אקדח" ‏•‏‏ "כסף או דמעות" ‏•‏‏ "לילות וקללות" ‏•‏‏ "רק שלך" |  |
| סינגלים אחרים | "Paradise" • "מזל" • "ככה זה מרגיש להתאהב" • "לא הפסקתי לחפש אותך" • "לרקוד ולזוז" • "לעולם בעקבות השמש" • "הלב שלי" • "יש לנו את הכוח" • "יש דברים שלא עושים" • "שירו של שפשף" • "קוקוריקו" • "תמחל לי" • "הנשיקות שלי" • "על מה בנות חושבות בלילה" • "פרצופים" • "Dale Mami" • "קאקדילה" • "יהיה טוב & מים שקופים" • "תרקוד לנצח" • "ואיך שלא" • "צמוד צמוד" • "ראיתי עולם" • "עברנו הכל" |  |
| השתתפות בסינגלים | "השתגע העולם" |  |
| שירים אחרים | "אהבתי לך" |  |
רחל נדב

| --- | --- |

רחל נדב
 לידה:  1912
 פטירה:  2003 (בגיל 91 בערך)
 מדינה:  ישראל 
 
רחל נדב (1912 – 2003), "הפרימה בלרינה הישראלית הראשונה", הייתה רקדנית בלט ומחול תימני.
תולדות חייה

נדב נולדה בעדן שבתימן, במהלך מסע העלייה של משפחתה מהעיר איב לארץ ישראל. לאחר שהגיעה משפחתה לארץ ישראל התיישבה ביישוב נחליאל שליד חדרה.
בשנת 1933 הפגיש אותה יהודה צדוק עם הרקדנית והכוריאוגרפית רינה ניקובה, שחיפשה נערות תימניות על מנת לצרפן ללהקת הבלט שלה. ניקובה בחנה את נדב והתרשמה מתנועותיה ומכשרונה. כאשר הקימה ניקובה את "להקת הבלט התימני" שלה הייתה נדב ליד ימינה ולרקדנית הראשית. ניקובה ערכה עבור הלהקה כוריאוגרפיה משולבת קלאסית-תימנית ייחודית. רוב הבלטים ייצגו תמונות בניחוח תנ"כי. בין הריקודים היו "רות ונעמי" (בביצוע רחל ואחותה מזל נדב), "על נהרות בבל", "אליעזר ורבקה", "בני הנביאים" (לפי הבלדה של שאול טשרניחובסקי על אודות שמואל הנביא ושאול המלך) ועוד.
בשנת 1935 הופיעה הלהקה בין היתר בארמון הנציב העליון בירושלים (ארמון הנציב) ובאוניברסיטה האמריקאית בביירות, כמו כן הופיעה ברחבי הארץ בתוכניות שונות למבוגרים ולילדים ונטלה חלק ב"יריד המזרח".
בשנת 1937 יצאה הלהקה למסע הופעות בן שנתיים באירופה, שהחל עם הזמנתו של הברון מוריס דה רוטשילד להופעה בפריז. הלהקה זכתה להצלחה ולהתלהבות בשל השילוב האמנותי האוריינטלי-תנ"כי והמשיכה במסע ברחבי אירופה. "לא צריך להיות מומחה גדול בבלט, כדי להתמוגג מהריקודים האלו שמדברים אלינו בשפה כל כך מובנת." כתב מבקר הטיימס ב-1938, "הנשיות - הגראציה, החיות ובעיקר יכולת הביטוי של הרקדניות הצעירות הללו ביחד עם המיזוג שבין דראמה ושמחת חיים לצד להט המזרח משכנעים אותך שכנוע מלא".
בראשית שנות הארבעים נפרדה נדב מניקובה והקימה את "להקת רחל נדב", ששילבה, בדומה לאסכולת ניקובה, בלט קלאסי ומחולות עם תימניים. בשנת 1944 הוזמנה עם להקתה להשתתף בכנס המחולות הראשון בקיבוץ דליה. שנה לאחר מכן הזמינה אותה גורית קדמן להדריך בקורס למדריכי ריקודי עם. אחת התוכניות שהעלתה הייתה "ערב תנ"ך" בו הקריא אריה דוד אריאלי פרקי תנ"ך ונדב ביטאה את תוכן הפרק במחול.
בשנת 1948 הועלה רסיטל המחולות הראשון של רחל נדב בתל אביב. בין היצירות שהועלו היו המחולות "רועת הצאן", "מרים" ו"אקסטזה". יצירות נוספות שיצרה נדב באותה תקופה כללו את מחזור "שיר השירים" שכלל שלושה ריקודים "שחורה אני ונאוה", "אני ישנה ולבי ער" ו"חביבי מחבוב".
ב-1954 הצטרפה נדב ללהקת "קדמה" וב-1956 יצא למסע הופעות ארוך בארצות הברית. מרתה גרהם שצפתה בה העניקה לה מלגת לימודים ושנת הופעות יחד עם להקתה. נדב שהתה בניו יורק עד סוף 1961.
עם שובה לישראל פעלה נדב בקרב עולים חדשים, בפרט במושב אביעזר, שם עבדה עם עולים מהודו ויצרה להקת מחול מבוססת על מחול הודי.
לקריאה נוספת

יעל שי, מחוללת פלאים: סיפורה של רחל נדב, נתניה: אגודה לטיפוח חברה ותרבות, תיעוד ומחקר, תשס"א.
צבי פרידהבר, 'רחל נדב – רקדנית – כוריאוגרפית: ממניחי היסוד לצעדה התימנית בריקודי-העם הישראליים', רוקדים (המגזין לריקודי עם ומחול) 10 (1991), 6–7.
הערות שוליים

↑  רות אשל, מחול ביישוב ובישראל, באנציקלופדיה לנשים יהודיות (באנגלית).
1 2  ירון מרגולין, תולדות הריקוד בישראל חלק ב': רינה ניקובה 1898–1974, IsraelDance,‏ 5 באוקטובר 2010.
↑  אש"י, ערב תנ"ך, דבר, 14 באוקטובר 1949.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007432405505171  VIAF: 31300455   WorldCat (עם VIAF): 31300455
רחוק ככל שישאו הרגליים (סרט, 2001)

| --- | --- |

כרזת הסרט "As Far as My Feet Will Carry Me"
 מבוסס על:  סיפורו של קורנליוס רוסט
 בימוי:  הארדי מרטינס
 הופק בידי:  הארדי מרטינס
 תסריט:  בסטיאן קלב  הארדי מרטינס  ברנד שוואם
 עריכה:  אנדראס מרשל
 שחקנים ראשיים:  ברנרד בטרמן  אנטולי קוטניוב  מייקל מנדל
 מוזיקה:  אדוארד ארטמייב
 צילום:  פאבל לבשב 
 מדינה:  גרמניה גרמניה
 הקרנת בכורה:  גרמניה 27 בדצמבר 2001
 משך הקרנה:  158 דקות
 שפת הסרט:  גרמנית   רוסית   פרסית   צ'וקצ'י
 סוגה:  דרמה, הרפתקאות
 תקציב:  6 מיליון דולר
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
רחוק ככל שישאו הרגליים (בגרמנית: So weit die Füße tragen) הוא סרט גרמני משנת 2001 המגולל את סיפורו של שבוי המלחמה הגרמני קלמנס פורל בבריחתו מהגולאג הסובייטי בסיביר חזרה אל גרמניה. הסיפור מבוסס על ספרו האוטוביוגרפי לכאורה של הסופר הבווארי ג'וזף מרטין באואר משנת 1955, בעלת אותו השם. הסרט מהווה את העיבוד השני שנעשה לספר – במהלך 1959 שודרה בטלוויזיה המערב גרמנית מיני סדרה בת שישה פרקים על פי הספר, באורך של כמעט שבע שעות סך הכל.
שמו של החייל האמיתי שסיפורו מהווה בסיס לסרט, קורנליוס רוסט, אינו מוזכר בנובלה מכיוון שפחד מאיתורו על ידי הקג"ב. בשנים שלאחר פרסום הסרט הועלו ספקות לגבי אמיתות סיפורו של רוסט.