רמב"ן
הערות שוליים

1 2 3 4  עודד ישראלי, ר' משה בן נחמן ביוגרפיה אינטלקטואלית, ירושלים: מאגנס, 2020
↑  ראו שלם יהלום, "ר' יהודה בר יקר תולדותיו ומקומו במשנת הרמב"ן", סידרא יז, עמ' 79.
↑  ראו שלם יהלום, ‏רבי נתן ברבי מאיר רבו של הרמב"ן: השפעתה של תורת פרובנס בגירונה, פעמים 91 (תשס"ב), עמ' 5–25.
↑  חידושי הרמב"ן מסכת שבועות דף לז עמוד א: ומורי החכם ר' נתן נ"ר בה"ר מאיר ז"ל פירש... וכן בדרשת הרמב"ן לראש השנה
↑  דרשה לראש השנה
↑  רבי יצחק דמן עכו בספרו אוצר החיים עמ' קא:–קב; תשובות הרשב"א ח"א סימנים קכ, קסז, תיג, תתכה. ראו עוד דוד מרגלית, חכמי ישראל כרופאים, מוסד הרב קוק תשכ"ב, עמ' קכח–קלה. בנוסף, קיים כתב יד בשם "מאמר השלשול לאבן רשד שמתורגם על ידי רבי יעקב הקטן על פי רמב"ן" בתוך: דוד מרגלית, רבעון לתולדות הרפואה ומדעי הטבע, ו, תשל"ב, וכן אצל זיסמן מונטנר, "רבי יעקב הקטן המתרגם האלמוני", תרביץ יח (תש"ז), עמ' 144–194.
↑  בראשית לא לה
↑  ויקרא יא יג
↑  ויקרא יג ג
↑  ראו למשל בראשית ל יד, מה כו, ויקרא ג יט, יא יג, ועוד. ניתוח של כל המובאות ראו אצל חנה דוידסון, תפיסת הרפואה והמגיה בקהילה היהודית בקטלוניה במאות הי"ג והי"ד, ירושלים 2004.
↑  ישעיהו שחר, חותמו האישי של הרמב"ן, בתוך פרקים בתולדות ירושלים בימי הביניים, עמודים 137–147, וכן כתדפיס נפרד בשם "חותם הרמב"ן" ירושלים, תשל"ב.
↑  חותם הרמב"ן במוזיאון ישראל, מעריב, 30 ביוני 1972
↑  מגן ברושי ויורם ניר-אל, "חותם הרמב"ן בדיקת אותנטיות" תרביץ סה, תשנ"ו, עמ' 527 - 528.
↑  צבי גרץ, דברי ימי ישראל, חלק ה עמ' מב-נו, ציון א, עמ' שנ-שנא
↑  כתבי רמב"ן חלק א עמ' שלד
↑  ראו למטה
↑  ויכוח ברצלונה, היום האחרון
↑  לשונו של: עודד ישראלי, ר' משה בן נחמן ביוגרפיה אינטלקטואלית, ירושלים: מאגנס, 2020 עמ' 322
↑  יהושע פראוור, תולדות היהודים בממלכת הצלבנים, הוצאת יד בן צבי, 2000, עמ' 314
↑  משה אידל על ארץ ישראל במחשבה היהודית המיסטית של ימי הביניים, בתוך: ארץ-ישראל בהגות היהודית בימי הביניים, יד יצחק בן-צבי, תשנ"א, עמ' 193 - 214
↑  חביבה פדיה, ארץ-של-רוח וארץ-ממש: ר' עזרא, ר' עזריאל והרמב"ן, בתוך: ארץ-ישראל בהגות היהודית בימי הביניים, יד יצחק בן-צבי, תשנ"א, עמ' 285 - 286
↑  בן ציון דינור, ישראל בגולה, ב (1), ירושלים, תשכ"ה, עמ' 548
↑  בנימין זאב קדר, היהודים בממלכת הצלבנים, עמ' 132 הע' 40
↑  ישראל לוין (עורך), טֹדרוס אבולעאפיה שירים, אוניברסיטת תל אביב, 2009, עמ' 219
↑  כך מובא בשו"ת התשב"ץ א עב, אך הוא מסתמך על דקדוק לא מוכרח בדברי רמב"ן
↑  כתבי הרמב"ן א עמ' שנז
↑  מאמר השלשול לאבן רשד מתורגם על ידי רבי יעקב הקטן על פי רמב"ן, בתוך: דוד מרגלית, רבעון לתולדות הרפואה ומדעי הטבע ו, תשל"ב
↑  שו"ת הרשב"ש סימן רצא, ישראלי פקפק בעדות זה מחמת העדות הרחוקה של הסיפור
↑  ראו חידושי רבנו נחמן בן הרמב"ן - ביצה, באתר אוצר החכמה, אולם ייחוס זה לרבי נחמן הוא ללא מקור.
↑  לא ידוע בבירור לאיזה בן רמב"ן שלח את האגרת, ראו: טוביה פרשל, יהודה בן הרמב"ן, מאמרי טוביה, חלק א, עמ' רלד, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים), יש לציין שכותב המאמר מתייחס לספר מאת רבי דוד בן יהודה החסיד שהוברר במחקר שלא מדובר בנכד הרמב"ן, בנוסף השם "יהודה" הוא המצאה שרירותית של מפרסם האגרת.

 שעוועל הציע שהאגרת היא לבן יוסף.
↑  ח"ד שעוועל, רבנו משה בן נחמן - תולדות חייו, זמנו וחיבוריו, עמ' לו הערה 40, באתר אוצר החכמה
↑  היעב"ץ ספר מטפחת ספרים פרק ט
↑  ראו בספרו "בתי כנסיות בארץ ישראל מסוף תקופת הגאונים ועד עליית החסידים"
↑  ראו, מאיר בן דב, אדם ואבן בירושלים, הוצאת מודן, 1989
↑  מחבר ספר "חידושי תלמיד הרמב"ן" למספר מסכתות, על כך ראו: אלעזר הורביץ, פירוש תלמיד הרמב"ן על הרי"ף למסכת מכות, הדרום, גיליון כד, ניו יורק תשכ"ז, עמ' 39, באתר אוצר החכמה
↑  מובא עשרות פעמים בשיטה מקובצת למסכת נדרים תחת הכינוי רנב"י, יואל פלורסהיים הדפיס את פירושו הנ"ל על ידי מוסד הרב קוק.
↑  אלחנן ריינר, 'מפיהם ולא מפי כתבם: על דרכי רישומה של מסורת המקומות הקדושים בארץ־ישראל בימי הביניים';
 י' בן־אריה וא' ריינר, 'וזאת ליהודה: מחקרים בתולדות ארץ ישראל ויישובה מוגשים ליהודה בן פורת', ירושלים תשס"ג.
↑  תשובות הריטב"א רח
↑  ביקורת על הספר ראו, אפרים גוטליב, כתבי רבי משה בן נחמן, בכתב העת קריית ספר, כרך מ, 124 - 132.
↑  ספר יוחסין מאמר רביעי דף עה., וכלשונו בסוף השיר לחיבור, "ואני קטן תלמידי תלמידיו"
↑  מלחמות השם, בבא בתרא פרק ד
↑  מלחמות השם, בבא בתרא פרק ג
↑  מלחמות השם, בבא בתרא פרק ט
↑  מלחמות השם, בא קמא פרק ו
↑  מלחמות השם, תחילת מסכת יומא
↑  ישראל תא שמע, הספרות הפרשנית לתלמוד חלק שני פרק א עמ' 32 הע' 40, הוצאת מאגנס, ירושלים תשס"ד, בניגוד לפלורסהיים שתמה על זה
↑  כל הכתוב לחיים עמ' רג
↑  חתם סופר - חלק ו - סופר, משה בן שמואל, 1762-1839 (page 42 of 119), באתר hebrewbooks.org
↑  ראו: יוסף עופר ויהונתן יעקבס, תוספות רמב"ן לפירושו לתורה שנכתבו בארץ ישראל, הוצאת מכללת הרצוג והאיגוד למדעי היהדות, ירושלים, תשע"ג
↑  משה ארנד, יסודות בהוראת המקרא, בר-אילן רמת גן תשמ"ח עמ' 87
↑  בכתב העת "מונטשריפט" שנה יז 1868 עמ' 449 - 458
↑  בהקדמתו לדרשת תורת ה' תמימה שבמהדורתו
↑  בפירושו לפרקי דרבי אליעזר דף ז עמוד ב הערה יב
↑  בתשובותיו (סימן מב) מביא שהשנה עכשיו היא תתקפ"ג ובהמשך (סימן ו) מפנה רמב"ן את הקורא לחידושיו, כמו כן בספר התרומות שהתחבר ב–1223 כבר מובאים חידושי הרמב"ן
↑  לשון ישראל תא שמע, הספרות הפרשנית לתלמוד חלק שני פרק א עמ' 35 – 36, הוצאת מאגנס, ירושלים תשס"ד
↑  “Rabbi Moses ben Nachman: Explorations in His Religious and Literary Virtuosity,” p. 7
↑  לשון ישראל תא שמע, הספרות הפרשנית לתלמוד חלק שני פרק א עמ' 36 – 37, הוצאת מאגנס, ירושלים תשס"ד
↑  הרב יצחק קנפנטון, דרכי התלמוד, פרק ה', באתר ויקיטקסט
↑  הקדמת רבי פרופייט דוראן לספר מעשה אפוד, רבי אברהם זכות בספר יוחסין, רבי דוד מסיר בן רבי יהודה מסיר לאון בספר כבוד חכמים עמ' 130, מהריב"ל תשובה נו, הקדמת רבי יהודה כלץ לספר משיח אלמים, וכך הביא עזרא שבט בשם כתב יד לרבי יצחק אבוהב ורבי משה דאנון מפורטוגל, וראה עוד בספר שם הגדולים לחיד"א בערכו
↑  יורה דעה בתחילת סימן של"ה
↑  צידה לדרך מאמר ה כלל ב
↑  ספר במדבר, פרק י"ט, פסוק י"ד
↑  ראו עוד בנימין ריצ'לר "כתבי היד של ספר תורת האדם לרמב"ן" כתב העת קורות, ח תשמ"ג,  עמ' 217 – 218, שמואל אשכנזי, ההוצאות המודפסות של ספר תורת האדם לרמב"ן, שם עמ' 219 -221, יהושע ליבוביץ, "נתונים רפואיים בספר תורת האדם לרבי משה בן נחמן" שם עמ' 209 - 212
↑  כתב העת החלוץ יב, תרמ"ז עמ' 111 – 114
↑  ראו: עודד ישראלי ביכורי קבלה בדרשה לחתונה לרמב"ן בתוך: פעמים 153, תשע"ח, 87 - 124
↑  עודד ישראלי, לתולדותיה של דרשת תורת ה' תמימה לרמב"ן, הרצאה באתר יוטיוב, וכן הנ"ל, "מדרשת תורת ה' תמימה לפרוש התורה לרמב"ן – אבני דרך ביצירתו של רמב"ן", תרביץ פג (תשע"ה), עמ' 163–196.
↑  יהושע העשיל שור – יה"ש, מכתב, בכתב העת החלוץ, ח, תרכ"ט, עמ' 150 – 164
↑  ילינק פרסם שני מהדורות, מהדורה ראשונה (1853) אשר עליה יצא יה"ש בתלונה על שיבושים רבים הקיימים במהדורתו, בעקבות דבריו פרסם ילינק מהדורה נוספת (1873) בה הכניס את כתב יד בודפשט
↑  ראו: אפרים קופפר, תשלום דרשת הרמב"ן "תורת ה' תמימה על פי כתב יד אסקוריאל", תרביץ מ, עמ' 64–83.
↑  תורת ה' תמימה עם ביאור בית היין ירושלים תשס"ו
↑  י"י זילברליכט, דרשת הרמב"ן תורת ה' תמימה"   ישורון טז, תשס"ה, עמ' תרז – תרכח, וכן בישורון יז, תשס"ו עמ' לד – נו, ובישורון יח, תשס"ז עמ' לו – נג
↑  עודד ישראלי, ר' משה בן נחמן ביוגרפיה אינטלקטואלית, ירושלים: מאגנס, 2020 עמ' 101 – 103, ובמיוחד הע' 89, 91, ישראלי העלה השערה שמכוח ההבדלים הגדולים של כתבי היד של הדרשה ייתכן שהם שני מהדורות
↑  עמ' 112 – 113 הע' 14
↑  על הדרשה ראו שלם יהלום 'יתד תקועה במקום נאמן - הנרטיב ההיסטורי בדרשת הרמב"ן לראש השנה', 'שלם' ח (תשס"ט), עמ' 122 - 144
↑  ראו פה באתר אוצר החכמה
↑  על שירת רמב"ן ראו: חיים שירמן, השירה העברית בספרד הנוצרית, הוצאת מאגנס, ירושלים תשל"ז, פרק שישי אות יא, עמ' 322-330
↑  הסליחה "מראש מקדמי עולמים" תורגמה לספרדית, אנגלית וגרמנית, ראו מאמרו של גרשום שלום בתוך ספר Schocken Almanach 5696, (Berlin 1935) עמ' 86
↑  כל אלו נדפסו בכל כתבי הרמב"ן חלק א שצא - תלט, התפילה על חורבות ירושלים נדפסה גם על ידי הרב י"י זילברליכט בישורון ו עמ' תרכ"ט, ישראלי הראה שרמב"ן חיבר גרסה מקוצרת לתפילה עוד בהיותו בספרד
↑  מנחת משה, באתר אוצר החכמה
↑  עודד ישראלי, ר' משה בן נחמן ביוגרפיה אינטלקטואלית, ירושלים: מאגנס, 2020עמ' 9 - 10
↑  ראו גרשם שלום פירושו האמיתי של הרמב"ן לספר יצירה ודברי קבלה אחרים המתייחסים אליו, המאמר נדפס גם במחקרי קבלה חלק א, בעריכת יוסף בן שלמה ומשה אידל תל אביב תשנ"ח,  עמ' 78 - 79, 99 -100.
↑  מחקרים בספרות הקבלה תל אביב תשל"ו 128 - 131
↑  ראו גרשם שלום פירושו האמיתי של הרמב"ן לספר יצירה ודברי קבלה אחרים המתייחסים אליו, מחקרי קבלה ח"א, בעריכת יוסף בן שלמה ומשה אידל תל אביב תשנ"ח, ע' 67 - 106
↑  אבישי בר-אשר, "דמיון ומציאות בחקר ראשית הקבלה: פירוש "ספר יצירה" המיוחס לר' יצחק סגי נהור ותולדותיו בקבלה ובמחקר", תרביץ 86 (תשע"ט), עמ' 269–384. וראו גם עודד ישראלי, ר' משה בן נחמן ביוגרפיה אינטלקטואלית, ירושלים: מאגנס, 2020 עמ' 180 הע' 3
↑  על חיבור זה ראו עודד ישראליTradition and Creativity in the Kabbalah of Nahmanides in His Commentary on the Book of Genesis
↑  עמ' נא ע"ב
↑  "פירושו האמיתי" עמ' 100 – 102, וכך סבר אפרים גוטליב, "הקבלה בכתבי רבנו בחיי בן אשר"  ירושלים תשכ"ג, עמ' 75
↑  משה אידל, "פירושים לסוד העריות בראשית הקבלה", בכתב העת קבלה, 12, תשס"ד, עמ' 138 – 148
↑  עודד ישראלי, ר' משה בן נחמן ביוגרפיה אינטלקטואלית, ירושלים: מאגנס, 2020, עמ' 180 הע' 5
↑  מאירת עיניים עמ' ג – ד
↑  ראו גרשום שלום "מפתח לפירושים על עשר הספירות" קריית ספר י' תרצ"ד, עמ' 506 הע' 69, עמ' 509 הע' 97, ובעיקר עודד ישראלי, ר' משה בן נחמן ביוגרפיה אינטלקטואלית, ירושלים: מאגנס, 2020 עמ' 181 הע' 6
↑  ספרן של ראשונים נג - קיט הוצאת מקיצי נרדמים באתר הספרייה הלאומית
↑  יעקב גרון, הרמב"ן כאיש־ההלכה, דבר, 31 באוקטובר 1975
↑  קמה ה-טז, וראו עוד אברהם בן משה, תשובה חדשה מהרמב"ן בעניין ביטול קידושין בפני פסולי עדות דרבנן, מוריה, כח, תשס"ח, עמ' ג - ז.
↑  הרב טוביה פרשל "אגרת שיוחסה בטעות לרמב"ן" בכתב העת "תלפיות" גיליון ח (א – ב) תשכ"א, עמ' 49 - 53
↑  בספרו כתבי הרמב"ן כרך א עמ' שעב הע' 1
↑  ראו: תולדות הרמב"ן למאיר רפפורט עמ' לא - לב, דור דור ודורשיו ח"א עמ' יז הערה כב, יעקב רייפמן בכתב העת המגיד שנה גיליון לח, א, טויבר מחקרים בביליוגרפים עמ' 27, הרב ראובן מרגליות ציונים בביליוגרפיים ארשת ספר שנה לחקר הספר העברי עמ' שלג ותכ
↑  גרשם שלום, הקבלה בגירונה. עמוד 60, וכן בספר ראשית הקבלה עמ' 132 הע' 32, וראו עוד במבואם של יהודה אריה וידה ואפרים גוטליב לספר משיב דברים נוכחים של רבי יעקב בן ששת.
↑  שמחה עמנואל, "הפולמוס של חסידי אשכנז על נוסח התפילה", מחקרי תלמוד ג (תשס"ה), עמ' 605–606 (קישור להורדה, באתר Academia.edu).
↑  חלק ד עמ' פז – קיב
↑  רבי יוסף סמברי בספר דברי יוסף הובא בהערות הרכבי לספר דברי ימי ישראל לגרץ חלק ה עמ' מט
↑  פרשת כי תצא
↑  תחילת פרק ב
↑  מורה נבוכים חלק ב פרק לג
↑  ויקרא יח ו
↑  פירוש הרד"ל לפרקי דרבי אליעזר, דף ז: הערה יב; כתבי הרמב"ן מהדורת שוועל, חלק ב, עמ' תעה
↑  על פי הקדמתו לספרו "בית יוסף"
↑  ראו גרשום שלום, ראשית הקבלה עמוד 224
↑  ע"ע
↑  עודד ישראלי, ר' משה בן נחמן ביוגרפיה אינטלקטואלית, ירושלים: מאגנס, 2020 190 – 202
↑  גרשום שלום ראשית הקבלה, ירושלים ותל אביב תש"ח עמ' 146 – 161, גישה זו מתבטאת בעוד מקומות בכתביו, בגישה זו הלכו גם תלמידיו ישעיהו תשבי חקרי קבלה ושלוחותיה ירושלים התשמ"ב, עמ' 8 – 10, וכן יוסף דן, Jewish Mysticism and Jewish Ethics, Seattle 1986, עמ' 40 - 41
↑  משה אידל, ‏"ר’ משה בן נחמן - קבלה, הלכה ומנהיגות רוחנית", תרביץ, סד,ד (תשנה) 535-580, באתר Academia.edu
↑  ראו גם את מאמרו הנרחב של :
Elliot Wolfson, By Way of Truth: Aspects of Nahmanides Kabbalistic Hermeneutic 4 AJS Review 14 (1989) pp. 103 -178
↑  ביקורת על טענה זו ראו בספרו של שלם יהלום "בין גרונה לנרבונה אבני בניין ליצירת הרמב"ן", וכן יאיר לורברבוים, האומנם קבלת הרמב"ן היא ידע סגור ציון פב, תשע"ז, 309 – 354, תגובה לדברי לורברבוים ראו עודד ישראלי, ר' משה בן נחמן ביוגרפיה אינטלקטואלית, ירושלים: מאגנס, 2020 עמ' 235 הע' 163
↑  ראו למשל את החיבור "פירוש לא ידוע לסודות הרמב"ן" אשר הדפיס משה אידל בכתב העת דעת 2 - 3, עמ' 121 – 126, אשר אינו קרוב לקבלת הרמב"ן, ייתכן שנגד פירוש זה כתב רבי שם טוב גאון בהקדמתו לפירושו שיש שפירשו את דברי הרמב"ן "דברים אשר לא עלו על ליבו"
↑  יאיר לורברבוים, האומנם קבלת הרמב"ן היא ידע סגור ציון פב, תשע"ז, 309 - 354.
↑  מוקדם ומאוחר בתולדות העברת הסוד בפירוש הרמב"ן לתורה, ציון עט, תשע"ד, עמ' 477
↑  ראו עודד ישראלי "לא יכוון המקריב ולא יעלה במחשבתו רק לשם המיוחד" כתב העת מחשבת ישראל גיליון א, עמ' 9 – 22, באר שבע תשע"ט
↑  פירושיהם יצאו לאור על ידי מוסד הרב קוק בשם קבלת הרמב"ן' ריד"ע מביא גם פירוש בשם "קבלת ספורטה", (ע"ש כינויו דה פורטה).
↑  כל כתבי רמב"ן מהדו' מוסד הרב קוק ח"א עמ' שח
↑  הרב מרדכי אליאשברג שביל הזהב עמ' 27, יצחק בער, לבקרת הוויכוחים של ר"י מפאריש ושל רמב"ן, תרביץ ב ב חיים הלל בן ששון פרקים בתולדות היהודים בימי הביניים תל אביב תשי"ח עמ' 251
↑  הרב שאול ליברמן 'שקיעין' ירושלים תש"ל, עמ' 83, וכך כנראה סבר רבי יצחק אברבנאל בספר 'ישועות משיחו' חלק ב, וכן ירמיהו מלחי היבטיו ההיסטוריים והתאולוגיים של ויכוח הרמב"ן בברצלונה והיחס המשתקף ממנו על תוקפם של מדרשי חז"ל, שאנן שנתון המכללה הדתית לחינוך, חיפה, 13, 2008, עמ' 127-135
↑  כך טענו עזרא שבט חידושי הרמב"ן למסכת כתובות עמ' 16 – 17 יהלום ועוד
↑  שלם יהלום, ויכוח ברצלונה ומעמד האגדה במשנת רמב"ן, ציון 69 (1) 25-43.
↑  למאמרים על יחסו לאגדה על פי הוויכוח ראו הנ"ל וכן הרב ארי יצחק שבט תוקפם המחייב של מדרשי חז"ל  - גישתו של הרמב"ן לאור הוויכוח בברצלונה, צוהר יא (קיץ, תשס"ב), עמ' 49–68, חנה דוידסון, הרמב"ן והאגדה בהקשר ויכוח ברצלונה, כרמי שלי מחקרים באגדה ובפרשנותה מוגשים לפרופ' כרמי הורביץ, אברהם גרוסמן ואחרים, ניו יורק 2012 עמ' 83 – 97. למאמרים כלליים ראו, מרים סקלרץ, רמב"ן כפרשן האגדה במהלך פירושו לתורה, שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום, כג, תשע"ד, עמ' 243 -262, הנ"ל, התמודדות עם הפער בין הפשט לדרש – רמב"ן בעקבות ראב"ע, שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום, כב, תשע"ג, עמ' 189 – 222, נורית מנדלקורן, יחס הרמב"ן לאגדה בפירושו לתורה, 'מכלול' כט עמ' 103 תשע"ג, אלי גורפינקל מנחת קנאות לר' זכריה בן משה הכהן מקנדיאה קובץ על יד, ל, עמ' 149 – 156,  יוסי אראל, אברם ושרי ברדתם מצרימה – ליחסו של רמב"ן למדרשי האגדה בתוך  מגדים נא עמ' 57
↑  אגרת ה
↑  במדבר כו יג
↑  ספר המצוות לרמב"ן עשה ד
↑  ראו עוד, יהושע פראוור, תולדות היהודים בממלכת הצלבנים, הוצאת יד בן צבי, 2000, עמודים 166–167; מיכאל נהוראי "ארץ ישראל בתורתם של הרמב"ם והרמב"ן, ארץ ישראל בהגות היהודית בימי הביניים" ירושלים תשנ"א; "בעבודתו ינחלו" ירושלים תשס"א.
↑  עודד ישראלי, ר' משה בן נחמן ביוגרפיה אינטלקטואלית, ירושלים: מאגנס, 2020 עמ' 156 – 162
↑  פינחס גראייבסקי (עורך), יהודה ליב מימון (מחבר), הבונה הראשון, הרמב"ן וירושלם, כרך א, עמ' 15, באתר אוצר החכמה הרמב"ן והישוב בארץ ישראל, העברי, 3 באוגוסט 1917); פינחס גראייבסקי (עורך), משה דוד גאון (מחבר), בונה ירושלים, הרמב"ן וירושלם, כרך א, עמ' 25, באתר אוצר החכמה; ב. לרנר, אהבת ארץ ישראל במשנת הרמב"ן, חרות, 19 במאי 1961; יעקב אבן חן, עליית הרמב"ן לארץ ותחיית היישוב היהודי, קרדום - דו ירחון לידיעת הארץ 1 (ספטמבר 1978) 33-37; דוד מרגליות, על עלייתו החלוצית של הרמב"ן לא"י ויסודותיה העיוניים, קורות ד (תשכז) 301-310
↑  עודד ישראלי, ר' משה בן נחמן ביוגרפיה אינטלקטואלית, ירושלים: מאגנס, 2020 עמ' 339
↑  ח"ד שעוועל (עורך), כתבי רבינו משה בן נחמן, מוסד הרב קוק, תשכ"ד, חלק א, עמ' קנג-קנה
↑  רמב"ן, ספר שמות, פרק י"ג, פסוק ט"ז
↑  רמב"ן חזר על דבריו גם בפירושו לבראשית מו טו
↑  ח"ד שעוועל (עורך), כתבי רבינו משה בן נחמן, מוסד הרב קוק, תשכ"ד, חלק א' עמ' קח-קט
↑  רמב"ן, ספר ויקרא, פרק כ"ו, פסוק י"א
↑  רמב"ן, ספר בראשית, פרק י"ח, פסוק י"ט
↑  חיים חנוך, רמב"ן כחוקר ומקובל, ירושלים תשמ"ב, עמ' 54 הערה 162, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  מיכאל נהוראי, תורת הנס והטבע אצל הרמב"ן וזיקתה לר' יהודה הלוי, דעת, גיליון 17, קיץ תשמ"ו, עמ' 23 – 31, באתר JSTOR
↑  גרשום שלום, הקבלה בגירונה, ירושלים תשמ"ג, עמ' 309
↑  מרים סקלרץ, ‏או שהיה ממעשה הניסים - מקום הנס בהכרעותיו הפרשניות של רמב", בית מקרא, כרך נח חוברת ב, תשע"ג עמ' 100 - 115, באתר Academia.edu
↑  עודד ישראלי, ‏"וגם בני האדם מונחים בו למקרים – לתולדות תורת ההשגחה של רמב"ן", דעת, 90, 2020, עמ' 83 – 107, באתר Academia.edu
↑  ראו גם אצל משה הלברטל, על דרך האמת – רמב"ן ויצירתה של מסורת, הוצאת כתר ומכון שלום הרטמן 2006, עמ' 154 והלאה, גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
↑  שו"ת הריב"ש תשובה קנז
↑  נדפס בכתב העת 'אוצר נחמד' ב 117
↑  נדפס על ידי גרשום שלום בתרביץ כח, נספח אות נב
↑  נדפס על ידי אלי גורפינקל, מנחת קנאות לרבי זכריה בן משה מקנדיאה, קובץ על יד כ (ל) עמ' 144
↑  על ספר זה ראו, יונה עמנואל, "רבנו משה בן נחמן מאת הרב חיים דוב שעוועל" המעיין ח תשכ"ח, עמ' 64 – 76
| רמב"ן |
| --- | --- | --- |
| כתביו | פירוש הרמב"ן לתורה • חידושי הרמב"ן לתלמוד • מלחמות ה' • תורת האדם • השגות לספר המצוות לרמב"ם • דרשות הרמב"ן • איגרת הרמב"ן • אגרת הקודש • איגרת הרמב"ן לחכמי צרפת |  |
| אירועים בולטים | ויכוח ברצלונה (פבלו כריסטיאני • חיימה הראשון, מלך אראגון) • פולמוס הרמב"ם |  |
| רבותיו | רבי יהודה בר יקר • רבי נתן בן מאיר |  |
| חבריו | הרבנים עזרא ועזריאל בני שלמה • בן בלימה • רבי יונה גירונדי • משפחת רמב"ן |  |
| מתלמידיו | רא"ה • רשב"א • רבי שמואל הסרדי • רבי יצחק דמן עכו • רבי יצחק בן טודרוס • רבי ששת דסמרקדיל • רבי יצחק בן אברהם מנרבונה • רבי דוד בונפיד • רבי מאיר המעילי • רבי נתן בן יוסף • רבי משה דאשקולה גירונדי |  |
| חוקרי הרמב"ן  (מחברי ספרים) | שרגא אברמסון • משה הלברטל • שלם יהלום • יהונתן יעקבס • עודד ישראלי • יעקב שלום ליכט • מרים סקלרץ • חביבה פדיה • עמוס פונקנשטיין • חיים דוב שעוועל • יצחק אונא • רוברט חזן (אנ') |  |
| אתרים על שמו | בית כנסת הרמב"ן (הרובע היהודי) • בית כנסת הרמב"ן (קטמון) • קבר הרמב"ן • מערת הרמב"ן • רחוב רמב"ן |  |
| פרשני המקרא בימי הביניים |
| --- | --- | --- |
| פרשני המזרח | רס"ג • שמואל בן חפני הכהן גאון • אברהם בן הרמב"ם • תנחום הירושלמי |  |
| פרשנים פילולוגיים מספרד והמגרב | יהודה אבן קריש • מנחם • דונש • דוד בן אברהם אלפאסי • חיוג' • שלמה פרחון • אבן ג'נאח • משה הכהן אבן ג'יקטילה • יהודה אבן בלעם |  |
| פרשני ספרד | יצחק אבן גיאת • ראב"ע •  רמב"ן • רבנו בחיי • בעל הטורים • בעל העקידה • אברבנאל |  |
| פרשני צרפת | מנחם בן חלבו • רש"י • יוסף קרא • רשב"ם • אהרן בן יוסי הכהן • בכור שור • אליעזר מבלגנצי • חזקוני |  |
| פרשני פרובאנס | יוסף קמחי • משה קמחי • רד"ק • מנחם בן שמעון • יוסף אבן כספי • רלב"ג |  |
| פרשני אשכנז | יהודה החסיד • מנחת יהודה • אביגדור כ"ץ • רא"ש |  |
| פרשני איטליה | הרי"ד • עובדיה המון • רקנאטי • ספורנו |  |
| פרשני תימן | נתנאל בן ישעיה • אברהם בן שלמה • זכריה הרופא • סעדיה עדני • דוד הלוי חמדי |  |
| פרשני המגרב | רבנו חננאל • יהודה אבן קריש • יוסף בן יהודה אבן עקנין |  |
| פרשני התלמוד בימי הביניים בספרד ובצפון אפריקה |
| --- | --- | --- |
| בית המדרש הקדום בספרד המוסלמית | רבי שמואל הנגיד • רי"צ אבן גיאת |  |
| בית המדרש של צפון אפריקה שנדד לספרד | רבנו נסים בן יעקב • רבנו חננאל • רי"ף מעבר לספרד • ר"י מיגאש • רמב"ם מעבר לצפון אפריקה |  |
| בית המדרש בעיר טולדו | רמ"ה • רבי יצחק מאיר אבן מיגאש (בנו של הר"י מיגאש) • (ראב"ן הירחי) • רבנו יונה • רא"ש • רבי יהודה בן הרא"ש |  |
| בית מדרשו של הרמב"ן בצפון ספרד הנוצרית | הרמב"ן • רא"ה • רשב"א • ריטב"א • ר"ן • רבי פרץ הכהן • הריב"ש מעבר לצפון אפריקה • הרשב"ץ • רבי יצחק קנפנטון • רבי יצחק אבוהב (גאון קסטיליה) • רבי יעקב בירב מעבר לצפון אפריקה בגירוש ספרד |  |
| הראשונים לפי אזור גאוגרפי |
| --- | --- | --- |
| אשכנז | רבי משולם בן קלונימוס • רבנו גרשום מאור הגולה • רבי שמעון הגדול • רבי יצחק הלוי • רבי יעקב בן יקר • ריב"א • ראב"ן • רבי אליעזר ממיץ • ראבי"ה • רבי יהודה החסיד • רבי אלעזר מגרמייזא (הרקח) • רבי יצחק אור זרוע • מהר"ם מרוטנבורג • רא"ש • המרדכי • הגהות מיימוניות • תשב"ץ קטן • רבי אליעזר מטוך • רבי יצחק מדורא • האגודה • מהר"ם ס"ל • מהרא"ק • מהר"י טירנא • מהרי"ל • מהר"י וייל • תרומת הדשן • ראשונים נוספים |  |
| צרפת | רש"י • בעלי התוספות (רשב"ם • רבנו תם • ר"י הזקן • ריצב"א • רבי שמשון משאנץ) • בעל התרומה  • רבי משה מקוצי • רבי יחיאל מפריז • יצחק מקורביל (הסמ"ק) • רבנו פרץ • חכמי איוורא • רבי שמשון מקינון •  ראשונים נוספים |  |
| אנגליה | תוספות חכמי אנגליה • רבנו תם מאורליינש • רבי משה מלונדריש • רבי ברכיה מניקולא • רבי אליהו מנחם מלונדריש • רבי יעקב חזן מלונדון • ראשונים נוספים |  |
| פרובאנס | בעל האשכול • יוסף אבן פלאת • בעל העיטור • בעל המאור • הראב"ד • רבי יהונתן מלוניל • המנהיג • בעל שיטת ריב"ב • בעל ההשלמה • רבי שלמה מן ההר • רבי אברהם מן ההר • המאירי • רבי אהרון הכהן מלוניל • ראשונים נוספים |  |
| ספרד | ארבעת השבויים • רבי חנוך בן משה • רבי שמואל הנגיד • רי"ץ גיאת • רבי יצחק הברצלוני • רבי יהודה הברצלוני • רי"ף • ר"י מיגאש • רמ"ה • רבי שמואל הסרדי • רמב"ן • רבי יונה גירונדי • רא"ה • רשב"א • ריטב"א • רבי יהודה בן הרא"ש • רבנו ירוחם • מהר"ם חלאווה • אבודרהם • רבי יעקב בעל הטורים • ר"ן • רבי יוסף חביבא • רבי שמואל ירונדי (אוהל מועד) |  |
| איטליה | רבי משולם בן קלונימוס • רבי נתן מרומי (הערוך) • רבי ישעיה די טראני • רבי אליעזר בן שמואל • ריבב"ן • שבלי הלקט • ריא"ז • מהרי"ק • ראשונים נוספים |  |
| צפון אפריקה | ארבעת השבויים • רבנו חננאל • רב ניסים גאון • רי"ף • רבנו אפרים • רבי יהודה הכהן אבן סוסאן • רבי יוסף אבן עקנין • שמואל אבן ג'אמע • רבי זכריה אגמאתי • ריב"ש • רשב"ץ • רבי ישועה הלוי • רבי אפרים אנקוה |  |
| תימן | בעלי אלשרח (רבי חנניה בן ישועה • רבי נתנאל בן ישעיה • רבי זכריה הרופא • רבי סעדיה עדני • רבי דוד הלוי חמדי • רבי דוד עדני • רבי אברהם בן שלמה |  |
| מצרים | רבי שמריה בן אלחנן • רבי שמואל בן חנניה הנגיד •  רמב"ם •  רבי חננאל בן שמואל • רבי אברהם בן הרמב"ם • רב יוסף ראש הסדר • רבי פרחיה בן ניסים •  רבי דוד הנגיד • רבי תנחום הירושלמי • רבי יעקב אלאמשאטי • רבי יהושע הנגיד • רבי דוד ברבי יהושע הנגיד • ראשונים נוספים |  |
ראשונים נוספים תנאים • אמוראים • סבוראים • גאונים • ראשונים • אחרונים