stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מלחמת 90 הדקות
העלילה וסוגיות מרכזיות בספר

הספר מציג סדר אירועים הגיוני ומפורט מרגע חתימת ההסכם בקהיר, בו מתחייבות ישראל והרשות הפלסטינית לתת למנצחת במשחק כדורגל בין שתי נבחרות של המדינות ריבונות מלאה על שטחי ארץ ישראל, עד תחילת משחק הכדורגל המכריע במדינה נייטרלית. בספר מוצעים מקומות הגירה לישראלים בארצות הברית אם יפסידו במשחק ולפלסטינים בסעודיה. הספר מציג את הפוליטיקה העולמית המתנהלת סביב הרעיון ואישורו בהחלטה של האו"ם, המעורבות והיריבות של מדינות אירופה מצד אחד ושל ארצות הברית מצד שני. הספר מציג את הפוליטיקה, התחבולות וההתנהלות של ישראל ואת אלו של הפלסטינים.
לאורך הספר קיימת מחאה של ארגון "האמהות המודאגות" בראשות אורנה סלומון על עצם העיקרון של הכרעה כה גורלית באמצעות משחק כדורגל, מה שלא רלוונטי לכל אלו שאינם חובבי ספורט. הארגון פותח בעוצמה רבה, אך עם הזמן, כוחו דועך.
בספר מספר דילמות סביב משחק הכדורגל הצפוי, כגון בחירת שופטים אשר לא יהיו בעלי דעות קדומות כלשהן עבור אחד הצדדים, וכן בחירת מיקום המשחק בעיר אשר אין לה עבר של פוגרומים ביהודים, וכמו כן אין בה קהילה מוסלמית גדולה. לבסוף נבחרת לארח את המשחק העיר אלגארווה שבפורטוגל, שמקובלת על שני הצדדים.
הספר מעלה דילמות בנוגע לשאלות אקטואליות העוסקות באירועים שונים בסכסוך הישראלי-פלסטיני. קיימים אזכורים כי הסיבה לחתימת ההסכם בין מנהיגי ישראל והרשות הפלסטינית טמונה באינטרסים אישיים ובניסיון להסיח את דעת הקהל מעוולות שהם ביצעו בעצמם, דבר המזכיר את הטענות שהושמעו כנגד אריאל שרון על ביצוע תוכנית ההתנתקות על רקע פרשת האי היווני. כמו כן, מועלות שאלות בדבר זהות של העם הפלסטיני, כאשר מוברחים מדרום אמריקה אל תחומי הרשות שחקנים אלמוניים שמקורם מפלסטין שלפני קום המדינה, כדי שישחקו למען המולדת שמעולם לא שמעו עליה. שאלה דומה נשאלת על זהותם של השחקנים הישראלים, והאם ערבי ישראלי יוכל לשחק בנבחרת.
ראו גם

הסכסוך הישראלי-פלסטיני
תרבות כדורגל
מלחמת הכדורגל
מוקד (אופטיקה)

מוקד, נקודת מוקד או פוקוס, הוא מושג תאורטי באופטיקה גאומטרית המתייחס להתכנסותן או להתבדרותן של קרני אור מקבילות אל נקודה אחת או ממנה, בהתאמה. הדרך המוכרת והשימושית ביותר לקבל תוצאה זו היא שבירת קרני האור במעברן דרך עדשה, מרכזת או מפזרת, לפי חוק סנל, או החזרתן ממראה, מרכזת או מפזרת, לפי חוקי ההחזרה.
נקודת המוקד נחשבת לנקודה רק מבחינה תאורטית, משום שמבחינה פיזיקלית, קרני אור אינן מתכנסות לנקודה חסרת ממדים, אלא יוצרות אזור או כתם עגול, המכונה עיגול הטשטוש. ככל שממדיו של עיגול זה קטנים יותר, כך כושר המיקוד של המערכת (עדשה, מראה, או כל צירוף שלהן) טוב יותר והדמות או התמונה שתתקבלנה על ידה תהיינה חדות יותר. מגבלת הממדים סופיים של המוקד נובעת משני סוגים של גורמים פיזיקליים, הנוגדים זה את זה. לכאורה, ניתן לפיכך למטֵב את המערכת, אבל כמפורט בהמשך, כל אחת מהתופעות נושאת בחובה יתרונות וחסרונות, והשיקולים הסופיים בתכנונה של מערכת נקבעים על-פי צורך וייעוד של המערכת. גורם אחד הוא עיוותים או אברציות אופטיות שונות הנגרמות על ידי המערכת האופטית, והגורם השני, הבסיסי יותר, נובע מעקיפה של קרני האור במִפתח העדשה, עובדה המכתיבה ממדי מוקד סופיים גם כאשר המערכת אידיאלית, כלומר נעדרת עיוותים. אזור המוקד המתקבל במקרה אידיאלי כזה הוא הקטן ביותר האפשרי, ונקרא דיסקת איירי. הניגוד בין גורמים אלו נובע מנטייתן של אברציות לגבור ככל שהמיפתח גדול יותר, בשל תרומתן של קרניים הרחוקות מהציר האופטי, בעוד שמגבלת העקיפה גדלה ככל שהמיפתח קטן יותר. למעשה קיים טווח מיטבי בין הצמצם הפתוח ביותר לבין הצמצם הסגור ביותר שבו רמת העיוותים היא הנמוכה ביותר. ברוב העדשות הרגילות הטווח הזה נמצא באמצע, בין צמצם f/8 לבין צמצם f/16. זה הטווח שבו דיסקת איירי היא בקוטר האפקטיבי הקטן ביותר. למגבלות נוגדות אלה חשיבות מכרעת בתכנונן ובתפקודן של מערכות אופטיות, דוגמת מצלמות, טלסקופים, מיקרוסקופים ועוד, וכאמור, הן מחייבות תכנון מיטבי מתאים.
מוקד, מרחק מוקד, מוקד ממשי ומוקד מדומה

נבחין בין שני מקרים, המתייחסים הן לעדשות והן למראות עקומות. במקרה הראשון, הקרניים המקבילות פוגעות בעדשה, נשברות בה פעמיים (בכניסה אליה וביציאה ממנה), ומתכנסות אל נקודה אחת (בקירוב), הקרויה מוקד או נקודת מוקד, ומסומנת על ידי F. באיור מס' 1 מתוארת אלומה כזו, המגיעה במקביל לציר האופטי הראשי של העדשה, ומתכנסת בנקודה הנמצאת עליו. אלומות מקבילות המגיעות בכיוונים אחרים, יוצרות גם הן את המוקדים שלהן, אבל על צירים אופטיים משניים, המתארים את כיוון התקדמותן.
המרחק בין נקודת המוקד לבין העדשה מוגדר מרחק מוקד, ומסומן על ידי f. מאחר שנקודת מוקד זו מתקבלת על ידי מפגשן של הקרניים המתכנסות עצמן, שהן ממשיות, היא מוגדרת כמוקד ממשי, ומרחקה מהעדשה מוגדר להיות חיובי.
במקרה השני, הקרניים פוגעות בעדשה ומתפזרות (או מתבדרות) לאחר מעברן בה, כאילו יצאו מנקודה אחת מאחורי העדשה, היא נקודת המוקד. ראו איור. מאחר שהנקודה מתקבלת על ידי המשכי הקרניים ולא על ידי הקרניים עצמן, המוקד מוגדר כמוקד מדומה, ומרחקו מהעדשה מוגדר להיות שלילי (איור מס' 2).
באופן דומה, לגבי מראות כדוריות. אלומה מקבילה הפוגעת במראה מרכזת (מראה קעורה), מוחזרת ממנה אל נקודה אחת (בקירוב), היא נקודת המוקד, והיא ממשית, כמו במקרה של עדשה מרכזת. במקרה של פגיעה במראה מפזרת (מראה קמורה), הקרניים מוחזרות ממנה כאילו יצאו מאותה נקודה (בקירוב) מאחוריה, היא נקודת המוקד, והיא מדומה.
מוקד, מרחק מוקד, מוקד ממשי ומוקד מדומה > לעדשה שני מוקדים

מאחר שאלומת אור יכולה להגיע לעדשה משני צדיה, הרי שלה שני מוקדים אפשריים (בניגוד למראה), ומרחקיהם מהעדשה אינם שווים, מלבד במקרה של עדשות דקות. נהוג, מסיבות הנדסיות-שימושיות להבחין בין עדשות עבות ובין עדשות דקות. עדשה דקה, בה שני מוקדי העדשה נמצאים במרחקים שווים ממנה, בקירוב, שימושית במיוחד במערכות אופטיות רבות, כמו מצלמות, משקפי ראייה, ועוד, בשל הפשטות היחסית של תכנונן מבחינת השיקולים האופטיים, ושל ייצורן, מבחינה טכנולוגית.
מוקד, מרחק מוקד, מוקד ממשי ומוקד מדומה > איתור המוקד של עדשה מרכזת בדרך ניסויית

קביעה ניסויית ישירה של המוקד של עדשה מרכזת נעשית באופן הבא:
רצוי מאוד לבצע את המדידה באור יום.
מעמידים את העדשה אל מול עצם מאיר מרוחק, ומאחוריה, מציבים מסך אטום.
מזיזים בזהירות את העדשה לאורך הקו המחבר בין העצם לבין המסך, עד לקבלת דמות חדה וברורה של העצם או הנוף המרוחק.
נוסחת לוטשי העדשות (או במה תלוי מרחק המוקד של עדשה)

נוסחה זו מתארת את הקשר בין מרחק המוקד של עדשה לבין הפרמטרים (הגדלים הפיזיקליים) בהם הוא תלוי. במקרה של עדשה דקה קשר זה ניתן על ידי
כאשר: f הוא מרחק המוקד שלה, n1 ו-n2 הם מקדמי השבירה של העדשה ושל התווך בו היא נמצאת, בהתאמה, ו-R1,2 הם רדיוסי העיקום שלה.
נוסחה זו מלמדת שניתן לקבוע את מרחק המוקד של עדשה משיקולים גאומטריים ולפי טיבם האופטי של החומר ממנו היא עשויה ושל התווך בו היא נמצאת. תלות זו מלמדת שמרחק המוקד של העדשה אינו תכונה של העדשה בלבד, אלא גם של התנאים בהם היא נתונה. לדוגמה, שימוש במשקפי ראייה במים לא יצלח, משום שמרחק המוקד של עדשות המשקפיים מקבל ערך אחר במים (שים לב ליחס בין מקדמי השבירה). דוגמה נוספת: עדשה דו-קמורה (כלומר, קמורה משני צדיה) הנמצאת באוויר או במים פועלת כעדשה מרכזת. עדשת אוויר (בועת אוויר בצורת עדשה דו-קמורה, הנמצאת בזכוכית או במים) לעומת זאת, שלה אותו מבנה, תנהג כעדשה מפזרת.
מוקדים של מראות מיוחדות

למראות כדוריות יש מוקד אחד. יתרונה העיקרי של מראה כזו הוא העדרה של אברציה כרומטית, מאחר שהאור הפוגע אינו עובר בה נפיצה הגורמת לאברציה זו. לעומת זאת, היא סובלת מאברציה כדורית. דוגמה שימושית של מראה מרכזת כזו מובאת באיור מס' 3.
מוקדים של מראות מיוחדות > מראה פרבולית

למראה המעוצבת בצורה פרבולית כושר מיקוד טוב יותר של קרניים המגיעות אליה במקביל לציר האופטי הראשי שלה, בהשוואה למראה כדורית או אחרות, מאחר שהיא אינה סובלת מאברציה כדורית בתנאים אלה. ראו איור מס' 4. עם זאת, מראה זו רגישה יותר לאברציית קומה מאשר מראות כדוריות ולכן בתכנון אופטי מתחשבים גם בבעיה זו.
מוקדים של מראות מיוחדות > מראה אליפטית

למראה אליפטית שני מוקדים. נתייחס, לדוגמה, למראה אליפטית קמורה. מוקדיה של מראה כזו נמצאים מאחוריה (לציין עובדה זו גם לגבי מראות כדוריות). אלומת אור המכוונת אל מוקד אחד של מראה כזו, מוחזרת ממנה לאחר פגיעתה בה, כאילו יצאה מהמוקד השני שלה.
מוקדים של מראות מיוחדות > מראה היפרבולית

גם למראה היפרבולית שני מוקדים. במקרה של מראה היפרבולית, לדוגמה, מוקד אחד נמצא לפני המראה, והמוקד השני - מאחוריה. מראה כזו מחזירה אלומה המכוונת אל המוקד שבקדמתה, כאילו יצאה מהמוקד שמאחוריה. לעומת זאת, אלומה המגיעה למראה כשהיא מכוונת אל המוקד שמאחוריה, מוחזרת ממנה כשהיא מכוונת או מתכנסת אל המוקד שבקדמתה.
מרחק מוקד ועוצמה אופטית

מרחק המוקד הוא מדד לעוצמתה האופטית של עדשה למשל (או עוצמת העדשה). ככל שמרחק המוקד גדול יותר, משמעות הדבר היא שאלומה מקבילה שפגעה בעדשה עוברת מרחק גדול יותר לפני שהיא מתרכזת בנקודה אחת, היא המוקד, ולכן כושר השבירה שלה חלש יותר. מסיבה זו עוצמת העדשה מוגדרת על ידי הערך ההפוך של מרחק המוקד, כלומר,
 {\frac {1}{f}}.
כאשר יחידות מרחק המוקד מבוטאות במטרים, יחידות העוצמה תהיינה m-1, המוגדר דיופטר. גודל זה מאפיין, לדוגמה, את עדשות המגע או משקפי הראייה המשמשים לתיקון לקויות ראייה למיניהן. ערך ('מספר') גדול בדיופטרים מציין כושר שבירה גבוה של העדשה, בין אם ערך זה חיובי ובין אם הוא שלילי. ערך ('מספר') חיובי מבטא כושר ריכוז, וערך ('מספר') שלילי מבטא כושר פיזור.
מישור המוקד ומישור הדמות > מישור המוקד

נקודת המוקד מוגדרת עבור אלומת קרניים מקבילות. כאשר האלומה המקבילה מגיעה במקביל לציר האופטי הראשי המוקד מתקבל על הציר (מוקד ראשי). כאשר האלומה המקבילה נטויה ביחס לציר האופטי הראשי, המוקד מתקבל מחוצה לו. לכן, גוף לא נקודתי יוצר מספר רב של נקודות מוקד, כל אחת מתקבלת מאלומה מקבילה המגיעה מאזור קטן מאוד בעצם, וביחד, הן יוצרות מישור מוקד. הגדרת המקום הגאומטרי שלהן כמישור איננה מדויקת, בשל אברציה הנקראת עיקום השדה של פצבל, הגורמת לכך שקרניים רחוקות מהציר האופטי מתמקדות לפני המישור. איור מס' 5 ממחיש את התופעה. יהיה נכון לדבר, בקירוב, על מישור רק עבור קרניים פרקסיאליות.
ישנן כמה דרכים לקבל אלומה מקבילה כזו. אפשרות אחת היא של קרניים המגיעות אל העדשה או אל המראה מעצם מאוד מרוחק יחסית לממדי העדשה (מצב המכונה 'עצם באינסוף') או המראה. אפשרות אחרת היא כאשר האור מגיע אל העדשה או המראה כשהוא עובר דרך המוקד שלהן, או כשהעצם או מקור האור נמצאים בנקודה זו, וקרניים מגיעות מהם אל העדשה או המראה.
מישור המוקד ומישור הדמות > מישור הדמות

כאשר העצם אינו מרוחק, קרני האור המגיעות ממנו אל העדשה או אל המראה אינן מקבילות, אבל הן מתכנסות (במקרה של עדשה או מראה מרכזות) בנקודות שונות היוצרות את מישור הדמות, כאשר הקרניים המגיעות מכל נקודה נתונה על העצם יוצרות את נקודת הדמות שלה. מיקומו של מישור זה תלוי במיקום העצם, עבור עדשה או מראה נתונים, מאחר שחרוט האור המגיע מהעצם אל נקודה נתונה על העדשה או המראה, מגיע בזווית מרחבית אחרת, ולכן, השפעת העדשה או המראה עליו תהיה שונה, כלומר, היא תתכנס אל נקודה במישור אחר. ביטוי כמותי מקורב לקשר זה מתואר להלן, בנוסחת העדשה הדקה. מתיאור זה ברור כי מישור המוקד הוא מקרה פרטי של מישור הדמות.
נוסחת העדשה הדקה או נוסחת גאוס

נוסחה זו מתארת את הקשר בין מרחק הדמות מהעדשה (v), לבין מרחק העצם מהעדשה (u) ומרחק המוקד שלה (f), על ידי  {\frac {1}{f}}={\frac {1}{u}}+{\frac {1}{v}}. נוסחה זו מבוססת על קירוב קרניים פרקסיאליות, כלומר, קרניים המגיעות לעדשה בזווית קטנה ביחס לציר האופטי. למרות שמה, נוסחה זו שימושית גם עבור מראות כדוריות.
אברציות אופטיות

עיוותים או אברציות אופטיות נובעות כולן מחוסר יכולתן של עדשות ומראות למקד של קרניים המגיעות לאזורים שונים בעדשה או במראה בנקודה אחת על הציר האופטי. אברציות אלה מתחלקות לאברציות מונוכרומטיות, והן נובעות, בעיקר, מתלות זוויתית של הקרניים המגיעות לעדשה או למראה, ולאברציות כרומטיות הנובעות מנפיצה, כלומר, כתוצאה מתלות מקדם השבירה באורך הגל הפוגע, וכתוצאה מכך, גם זווית השבירה, לפי חוק סנל, והמוקד. רשימה חלקית של אברציות אלה, מופיעה בערך אברציה אופטית.
צירוף של עדשות

במקרים רבים לצירוף של עדשות שימושים חשובים מבחינה טכנולוגית. במצלמות, למשל, צירוף נאות של עדשות מנטרל אברציות אופטיות מסוימות עד לרמה אופטימלית נדרשת. דוגמה אחרת היא תיקון ליקויי ראייה. מאחר שלא ניתן להחליף עדשת עין המתפקדת באופן לקוי אופטית, כמו במקרים של קוצר ראייה ורוחק ראייה, בהם הדמות מתמקדת מחוץ לרשתית העין, כל שנותר הוא להוסיף עדשה נוספת (בצורת עדשות מגע או משקפי ראייה) מתאימה על-מנת שקרני האור יתמקדו בדיוק על הרשתית. מרחק המוקד של צירוף של שתי עדשות שביניהן מרחק d, ניתן על ידי  {\frac {1}{f}}={\frac {1}{f_{1}}}+{\frac {1}{f_{2}}}-{\frac {d}{f_{1}f_{2}}}. במקרה של שתי עדשות צמודות, נוסחה זו נעשית פשוטה יותר,  {\frac {1}{f}}={\frac {1}{f_{1}}}+{\frac {1}{f_{2}}}.
עומק שדה

מושג זה שימושי מאוד בתחום הצילום. באופן עקרוני, עדשה נתונה (מצלמה או מערכת אופטית אחרת) ממקדת עצם הנמצא במרחק מסוים בנקודת מוקד אחת. עם זאת, עדשות ומערכות אופטיות שונות נבדלות זו מזו במידת התזוזה של נקודת המוקד עבור תזוזה נתונה של העצם, לאורך הציר האופטי. תחום התזוזה המותרת עבור העצם כך שנקודת המוקד זזה כתוצאה מכך באופן מזערי ובלתי מורגש, מוגדר כעומק שדה. איור מס' 6 ממחיש זאת: הקלפים המוצגים בחלקו הימני, לפני ואחרי הקלף האמצעי, נראים ממוקדים, בעוד שאלה שבחלקו השמאלי אינם נראים ממוקדים.
דוגמאות לשימושים במיקוד

עדשה מרכזת ממקדת את אור השמש במוקד שלה, דבר שמאפשר להצית אש באמצעותה.
אנטנות לוויין מעוצבות כמראה קעורה לקליטת שידורי לוויין בתחום גלי רדיו. בשל מרחקו הרב של הלוויין (סדר גודל של מאות קילומטרים), גלי הרדיו המגיעים ממנו אל אנטנת הקליטה הם מקבילים למעשה, והם מתמקדים על ידי האנטנה-מראה אל הקולט הנמצא במוקד שלה.
מראות כדוריות, דוגמת זו המתוארת באיור מס' 3, יכולות לשמש לחימום מים או מזון.
ניתן להפיק אלומת אור מקבילה (זרקור) באמצעות מקור אור הנמצא במוקדן של עדשה או מראה מרכזות, לאחר שקרני האור המגיעות ממנו נשברות בעדשה או מוחזרות מהמראה.
לקריאה נוספת

עמי יברכיהו, אופטיקה גאומטרית, התעשייה הצבאית (1986)
M Born & E Wolf, Principles of Optics, Pergamon Press, 1980
Optics, E Hecht, Addison-Wesley, 1987
Fundamentals of Optics, FA Jenkins & HE White, McGraw-Hill, 1976
L Levi Applied Optics, vol 1, Wiley, 1968
ראו גם

אופטיקה גאומטרית
עדשה
מראות קעורות וקמורות
שבירה
מראה עקומה
ביאורים

↑  דרך שלישית לקבל קרניים ממוקדות היא בדרך של עקיפה, באמצעות טבלת אזור (פרנל)‏.
↑  הכוונה היא לנקודה מתמטית, כלומר נקודה חסרת ממדים.
↑  אופטימלי, המתקבל בדרך של אופטימיזציה.
↑  אין חשיבות להיות המוקד חיובי או שלילי, אלא לאפקט האופטי המנוגד של, לדוגמה, עדשה מרכזת או מפזרת, בהתאמה. הגדרה כחיובי או שלילי באה רק לציין תכונה פיזיקלית מנוגדת, בדומה להבחנה הנעשית לגבי שני סוגי המטען החשמלי הקיימים.
↑  עדשה שעוביה קטן בהרבה מקוטרה וממרחק המוקד שלה.
↑  שימוש בדף נייר מט או בזכוכית מט, יאפשר לראות את הדמות בדרך של החזרה או בדרך של העברה.
↑  כאשר עוביה קטן בהרבה ביחס לקוטרה או לרדיוסי העיקום שלה, וביחס למרחק המוקד שלה.
↑  מלבד התלות באורך הגל הנשבר בעדשה, כתוצאה מנפיצה, ואשר גורמת, כאמור, לאברציה כרומטית.
↑  פרקסיאליות, במשמע 'קרוב לציר', לפי paraxial.
↑  חד-צבעי, לפי mono -יחיד, ו-chroma - צבע, כלומר אור באורך גל יחיד, או ליתר דיוק, בתחום מצומצם של אורכי גל.
↑  קרני האור המגיעות מהשמש הן מקבילות מאחר שהן מגיעות אל העדשה ממרחק רב מאוד.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4602533-9 
איור 1: דוגמה של עדשה מרכזת – קרניים מקבילות (אדומות) מגיעות משמאל במקביל לציר האופטי הראשי, A, ומתמקדות בנקודת המוקד, F (באיור זה מוראה המוקד הימני בלבד). f הוא מרחק המוקד, d הוא עובי העדשה, ו-R הוא רדיוס העיקום של העדשה (עדשה כדורית).
איור מס' 2: דוגמה של עדשה מפזרת – קרניים מקבילות (אדומות) מגיעות משמאל במקביל לציר האופטי הראשי, ומתבדרות כך, שהן נראות כאילו יצאו מ-F מאחורי העדשה.
איור 3: תנור שמש הנמצא במכון ויצמן – גן המדע על שם קלור. עצם שיונח על המעמד בתוך התנור יהיה במוקד המראה, ויתחמם מאוד אם התנור יופנה לעבר השמש.
איור 4: עקרון הפעולה של מראה קעורה פראבולית למיקוד קרני אור
איור מס' 5: עיקום שדה - משטח הדמות אינו מישורי.
איור מס' 6: צד שמאל - עומק שדה קטן, כלומר, הקלפים הנמצאים קרוב או רחוק ביחס למרחק המוקד נראים מטושטשים; בצד ימין לעומת זאת, מציג עומק שדה גדול, כלומר, שלושת הקלפים נראים חדים למדי, ללא הבדל מורגש.
ממלאת מקום (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

כרזת הסדרה
 סוגה:  דרמה
 יוצרים:  ג'ו אהירן 
 כותבים:  ג'ו אהירן (Joe Ahearne)
 שחקנים:  מורבן כריסטי ויקי מק'קלור ריצ'רד רנקין דוגריי סקוט ניב מקינטוש נאווין צ'אודרי שיבון רדמונד
 פסקול:  דן ג'ונס
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת 
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  3 
 הפקה
 מפיק:  ניקול קאווריין (Nicole Cauverien)
 מפיקים בפועל:  אנדי האריס סוזאן מקי מתיו ריד
 חברת הפקה:  BBC LEFT BANK Pictures
 אתר צילומים:  גלאזגו שבסקוטלנד
 צלמים:  ניק דאנס
 מוזיקה:  דן ג'ונס 
 אורך פרק:  58 דקות
 שידור
 רשת שידור:  BBC One 
 רשת שידור בישראל:  Yes הטלוויזיה בלוויין
 פורמט (תמונה):  HDTV 1080i
 תקופת שידור מקורית:  28 בפברואר 2017 – 14 במרץ 2017
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
ממלאת מקום (באנגלית: The Replacement) היא מיני-סדרת דרמה בריטית. היא שודרה לראשונה בערוץ BBC One ב-28 בפברואר 2017. הסדרה בת שלושה הפרקים מתרחשת וצולמה בגלאזגו.
תקציר עלילה

אלן היא אדריכלית שמצפה ללידת ילדה הראשון. מנהלי החברה בה היא עובדת החליטו להביא ממלאת מקום לתקופה שאלן תהיה בחופשת לידה. אלן מתרשמת מפולה, שהפסיקה את הקריירה שלה כדי לטפל בבתה, וכעת היא רוצה לחזור לעבודה. בהתחלה אלן ופולה מסתדרות יפה ביניהן, אבל אלן מתחילה לחשוש שפולה משתלטת על חייה המקצועיים והאישיים.
צוות השחקנים

מורבן כריסטי – אלן רוני, אדריכלית מצליחה שנכנסת להיריון בתקופה שהיא עובדת על מיזם חשוב
ויקי מק'קלור – פולה ריס, אדריכלית מוכשרת, המתכננת לחזור לעבודה אחרי שנשארה בבית כדי לגדל את בתה
ריצ'רד רנקין – איאן רוני, בעלה של אלן הוא פסיכיאטר במקצועו. הם הכירו כשהיא הגיעה אליו לטיפול
דוגריי סקוט – דייוויד וורנוק, מנהל החברה בה אלן עובדת. הוא נשוי לקיי ויש לו רגשות כמוסים כלפי אלן
ניב מקינטוש – קיי גיליס, אדריכלית זוכת פרסים המשקיעה עצמה בקריירה, וחברתה של אלן
נאווין צ'אודרי – קירן, בעלה ואיש סודה של פול
שיבון רדמונד – בת', אמו של איאן
פרקים

| מס' בסדרה | מס' בעונה | שם הפרק | בימוי | תסריט | תאריך שידור מקורי | רייטינג |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | פרק 1 | ג'ו אהירן | ג'ו אהירן | 28 בפברואר 2017 | 8.5 מיליון צופים (UK) |
| 2 | 2 | פרק 2 | ג'ו אהירן | ג'ו אהירן | 7 במרץ 2017 | 8.16 מיליון צופים (UK) |
| 3 | 3 | פרק 3 | ג'ו אהירן | ג'ו אהירן | 14 במרץ 2017 | 8.43 מיליון צופים (UK) |
הערות שוליים

↑  "Suggest You Don't Watch 'The Replacement' If You're About To Take Maternity Leave". The Huffington Post (באנגלית בריטית). 2017-02-20. נבדק ב-2017-02-26.
↑  "Glasgow is star of new BBC architecture drama". BBC News. 28 בפברואר 2017. נבדק ב-1 במרץ 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Simper, Paul (25 בפברואר 2017). "Mad About The Girl? Vicky McClure and Morven Christie reveal 10 things you need to know about The Replacement". The Sun. נבדק ב-27 בפברואר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "The Replacement - Ellen Rooney". BBC. נבדק ב-28 בפברואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The Replacement - Paula Reece". BBC. נבדק ב-28 בפברואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The Replacement - Ian Rooney". BBC. נבדק ב-28 בפברואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The Replacement - David Warnock". BBC. נבדק ב-28 בפברואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The Replacement - Kay Gillies". BBC. נבדק ב-28 בפברואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The Replacement - Kieran". BBC. נבדק ב-28 בפברואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Weekly top 10". Barb. נבדק ב-2 במרץ 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
מלחמת אנגליה–ספרד (1625–1630)

המלחמה האנגלו-ספרדית הייתה מלחמה שבה נלחמה ספרד נגד ממלכת אנגליה, ממלכת סקוטלנד והפרובינציות המאוחדות מ-1625 עד 1630. הסכסוך היה חלק ממלחמת שמונים השנים.
רקע

בשנת 1622, פליפה הרביעי שלט בספרד, כשגספר דה גוזמן, הרוזן-דוכס אוליווארס, היה המועדף עליו. מלחמת פלנדריה פרצה מחדש לאחר שתים עשרה שנות שביתת הנשק, והכספים של ספרד זרמו מייבוא הכסף שלה ממושבותיה האמריקאיות. ג'יימס הראשון היה מלך אנגליה, סקוטלנד ואירלנד, עם בנו צ'ארלס, נסיך ויילס, כיורש שלו. בזמן הזה לממלכת אנגליה היו קשרים צבאיים עם המחוזות המאוחדים, שהם סייעו להם במלחמת פלנדריה.
בערך בזמן הזה התפתחה סדרה של אירועים שהביאו לחידוש הלחימה בין שתי הממלכות. במהלך מלחמת שלושים השנים שפרצה באירופה, פרידריך החמישי, הנסיך הבוחר מפפאלץ ורעייתו אליזבת סטיוארט, בתו של מלך אנגליה, הובסו ונושלו על ידי הטרסיוס הספרדים.
ג'ורג' וילר, הדוכס הראשון מבקינגהאם, ליווה את הנסיך מוויילס במסע למדריד כדי לארגן את פרטי החתונה המוצעת בין צ'ארלס למריה אנה מספרד, אולם המשא ומתן הזה לא הצליח.
המלחמה

הפרלמנט של 1624 הצביע על שלוש סובסידיות ושלוש חמש עשרה, בסביבות 300,000 ליש"ט עבור מימון המלחמה, בתנאים שהם יושקעו במלחמה ימית. ג'יימס, שהיה תמיד פציפיסט, סירב להכריז מלחמה, ולמעשה מעולם לא עשה זאת. יורשו, צ'ארלס הראשון, היה זה שהכריז מלחמה ב-1625.
המלחמה > המצור על ברדה

באוגוסט 1624, הורה הגנרל הספרדי - דון אמברוסיו ספינולה - לכוחותיו להטיל מצור על העיר ההולנדית ברדה. העיר התבצרה בכבדות והוגנה על ידי חיל מצב של 7,000 חיילים הולנדים. ספינולה ארגן במהירות את הגנותיו והרחיק צבא סיוע הולנדי תחת מאוריץ מנסאו, נסיך אורנז', שניסה לנתק את האספקה שלו. בפברואר 1625 הובס גם כוח סיוע נוסף, המורכב מ-7,000 חיילים אנגלים בפיקודו של סר הוראס ויר וארנסט פון מנספלד.
לבסוף, יוסטין מנסאו מסר את ברדה לספרדים ביוני 1625 לאחר מצור של אחד עשר חודשים.
המלחמה > משלחת קדיס

עד אוקטובר 1625, כ-100 ספינות ובסך הכל 15,000 ימאים וחיילים הוכנו למשלחת קדיס. גם ברית עם ההולנדים נכרתה, ובעלות הברית החדשות הסכימו לשלוח 15 ספינות מלחמה נוספות בפיקודו של וילם מנסאו, כדי לסייע בשמירה על תעלת למאנש בהיעדר הצי הראשי האנגלי. סר אדוארד ססיל, ותיק קרבות קשוח בשירות ההולנדים, מונה למפקד המשלחת על ידי הדוכס מבקינגהאם, בחירה שהתבררה כלא שקולה. ססיל היה חייל טוב, אבל היה לו ידע מועט בעניינים ימיים.
המשלחת המתוכננת כללה כמה אלמנטים: שוד של ספינות אוצר ספרדיות שחזרו מאמריקה עמוסות בחפצי ערך; ותקיפת ערים ספרדיות, מתוך כוונה לתקוף את הכלכלה הספרדית על ידי החלשת שרשרת האספקה הספרדית, וכתוצאה מכך הפגת הלחץ הצבאי על נסיכות הבוחר מפפאלץ.
המשלחת כולה התגלתה כפארסה. הכוחות האנגלים בזבזו זמן בלכידת מבצר ישן בעל חשיבות מועטה, והעניקו לקדיס את הזמן להתגייס לחלוטין מאחורי ההגנות שלה ואפשרו לספינות סוחר במפרץ לארגן את בריחתן. ההגנות המודרניות של העיר, שיפור עצום מאלו של תקופת בית טיודור, הוכיחו את יעילותן. בינתיים, גוף של כוחות אנגלים שנחת בהמשך החוף כדי לצעוד על העיר גם הוא התפזר בגלל משמעת לקויה. בסופו של דבר, סר אדוארד ססיל, מפקד הכוחות האנגלים, שעמד בפני אספקה הולכת ופוחתת, החליט שאין ברירה אלא לחזור לאנגליה, לאחר שתפס מעט סחורות ולא השפיע על ספרד. וכך בדצמבר, הצי המוכה חזר הביתה.
צ'ארלס הראשון, מלך אנגליה, כדי להגן על כבודו שלו ובקינגהאם, שלא הצליח להבטיח שצי הפלישה יהיה מצויד היטב, לא עשו כל מאמץ לברר את הסיבה לכישלון משלחת קדיס. צ'ארלס העלים עין מהכישלון, במקום זאת התעסק במצבם של ההוגנוטים הצרפתים מלה רושל. אבל בית הנבחרים הוכיח שהוא פחות סלחן. הפרלמנט של 1626 יזם את תהליך ההדחה נגד הדוכס מבקינגהאם, מה שגרם לצ'ארלס הראשון לבחור לפזר את הפרלמנט במקום להסתכן בהדחה מוצלחת.
לכישלון המתקפה היו השלכות קשות על אנגליה. בנוסף לאובדן הכלכלי והאנושי, הוא פגע במוניטין של הכתר האנגלי, ויצר משבר פוליטי ופיננסי חמור במדינה.
המלחמה > 1627–1628

הדוכס מבקינגהאם ניהל אז משא ומתן עם העוצר הצרפתי, הקרדינל רישלייה, על ספינות אנגליות שיעזרו לרישלייה במאבקו נגד ההוגנוטים הצרפתים, בתמורה לסיוע צרפתי נגד כיבוש ספרדי של נסיכות הבוחר מפפאלץ, אך הפרלמנט של אנגליה נגעל ונחרד מהמחשבה על פרוטסטנטים אנגלים שנלחמים בפרוטסטנטים צרפתים. התוכנית רק עוררה את חששותיהם מפני קריפטו-קתוליות בחצר המלוכה. בקינגהאם עצמו, שהאמין שכישלון מפעלו הוא תוצאה של בגידה של רישלייה, גיבש ברית בין אויביו הרבים של הקרדינל רישלייה, מדיניות שכללה תמיכה דווקא בהוגנוטים אותם תקף לאחרונה.
הכוח האנגלי בפיקודו של הדוכס מבקינגהאם הובס על ידי הכוחות המלכותיים הצרפתיים במצור על סן מרטין דה רה ובמצור על לה רושל. במערכה זו איבדו האנגלים יותר מ-4,000 איש מכוח של 7,000 איש. ב-23 באוגוסט, בעת ארגון מסע שני בפורטסמות', אנגליה בשנת 1628, בקינגהאם נדקר למוות בפאב Greyhound על ידי ג'ון פלטון, קצין צבא שנפצע במצור על לה רושל.
המלחמה > המרד ההולנדי של 1626–1629

לאחר כניעת ברדה, נתן הפרלמנט ההולנדי פקודות לגיוס הצבא שהיה מורכב מ-61,670 חיילי רגלים ו-5,853 פרשים; כמעט 20,000 מהם היו אנגלים וסקוטיים. מבין אלו ארבעה היו רגימנטים אנגלים שהמלך צ'ארלס הקים ושלח להולנד. חלק מהכוח הזה נשלח לעיר הספרדית הכבושה אולדנזאל שנכבשה לאחר הפגזה של עשרה ימים בקיץ 1626. בשנה שלאחר מכן לחמו האנגלים בפיקודו של אדוארד ססיל ותרמו למצור על העיר גרונלו. כוח סיוע ספרדי בראשות הנדריק ואן דן ברג לא הצליח לעבור וכתוצאה מכך העיר נכנעה למפקד ההולנדי פרדריק הנדריק, נסיך אורנז'. בשנת 1629, הוטל מצור על המעוז הספרדי החשוב של הרטוגנבוש והוא נלכד על ידי צבאו של פרדריק הנדריק שמנה 28,000 איש וכלל מספר רגימנטים אנגליים וסקוטיים כולם בפיקודו של הוראס ויר.
המלחמה > סנט קיטס ונוויס

בשנת 1629 נשלחה משלחת ימית ספרדית, בפיקודו של אדמירל דון פדריקה דה טולדו, לטפל במושבות האנגלו-צרפתיות שהוקמו לאחרונה באיים הקריביים סנט קיטס ונוויס. השטחים נחשבו על ידי האימפריה הספרדית כשטחים שלה מאז שהאיים התגלו על ידי הספרדים בשנת 1498 והמושבות האנגליות והצרפתיות גדלו במידה מספקת כדי להיחשב לאיום על איי הודו המערבית הספרדית. בקרב על סנט קיטס נהרסו היישובים החמושים בכבדות בשני האיים והספרדים תפסו את האיים.