stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שקיפות בינ"ל ישראל
עמותת שקיפות בינלאומית ישראל - שבי"ל

פעילות העמותה ברוח זו של הגברת המודעות לשקיפות ולהתמודדות עם תופעות של שחיתות מוצאת ביטויה במספר מישורים מרכזיים לרבות:
יישום וביצוע פרויקטים בשיתוף ארגון TI העולמי לקידום השקיפות כאמצעי להתמודדות עם תופעות השחיתות.
עידוד ארגוני ממשל, רשויות מקומיות וגופים עסקיים לאימוץ נורמות התנהגות של שקיפות, יושרה ואחריותיות, לרבות באמצעות פיתוח, שילוב והטמעת תוכניות אפקטיביות בתחומים אלה.
קידום ידע ומיומנויות בתהליכי שקיפות, יושרה, אתיקה ושקיפות והטמעתם במסגרת מפגשים של פורום היושרה העסקי ככלל ופורום היושרה העסקי בסקטור הביטחוני בפרט המהווה פלטפורמה לחברות העסקיות המשתתפות בו והלוקחות חלק בפעילות בו הלכה ולמעשה.
עריכה ופרסום של מדד השקיפות השנתי באתרי הרשויות המקומיות.
עריכה ופרסום של מדד השקיפות בדיווחי תאגידים – בסקטור העסקי.
פרסום המדד השנתי של תפישת השחיתות העולמי – CPI – Corruption Perceptions Report המתקיים מדי שנה מטעם ארגון TI העולמי.
פרסום הדו"ח העולמי של מדד השחיתות בחברות הביטחוניות Defence Companies Anti-Corruption Index, המתקיים אחת לכמה שנים מטעם ארגון TI העולמי.
• עריכה ופרסום חלקה של ישראל במדד השחיתות בעסקאות בינלאומיות – Exporting Corruption Report בשיתוף עם ארגון TI העולמי. הדו"ח נערך ומתפרסם על ידי ארגון TI העולמי, אחת למספר שנים ובמסגרתו נמדדת אכיפת האמנה של ה-OECD נגד שוחד בעסקאות בינלאומיות במדינות זרות.
פעילות בשיתוף עם ארגוני החברה האזרחית וקידום ערכי השקיפות והדמוקרטיה בקרב בני הדור הצעיר בחברה.
פעילויות עמותת שקיפות בינלאומית ישראל - שבי"ל (ע"ר) > פרויקטים

פעילות שבי"ל והפרויקטים של העמותה הם בין היתר:
בשנת 2021 פרסמה שבי"ל את ספר המאמרים "שקיפות שחיתות ומה שביניהם" הכולל 35 מאמרים.
פרסום מדד שקיפות האתרים ברשויות מקומיות – מתפרסם מזה 10 שנים. המדד האחרון פורסם בנובמבר 2019 כלל 39 הערים בישראל והכיל 75 קריטריונים. המדד בחן את נגישות ושקיפות המידע לציבור באתרי הרשויות המקומיות, כולל הגברת השקיפות בענייני מכרזים, התקשרויות, ניגודי עניינים והתווסף לו קריטריון מורחב של תכנון ובנייה. בשנת הקורונה 2020 לא פורסם המדד. ביוני 2021 יוצא לדרך מדד 2021 החל על כל 76 הערים בישראל והכולל 110 קריטריונים לרבות איכות הסביבה וחירום.
מגן השקיפות–לזכרו של פרופ' דוב יזרעאלי, מייסד העמותה, מוענק מדי שנה ליחידים או לארגונים שהצטיינו בפעילותם לקידום השקיפות וערכי הדמוקרטיה בחיים הציבוריים.
• הפקת מדד השקיפות באתרי האינטרנט ברשויות המקומיות מאז 2012. בשנת 2022 נערך המדד בשיתוף עם ארגון האינטרנט הישראלי; נמדדו 121 רשויות המונות 18,000 תושבים ומעלה, ובסך הכל למעלה מ-8 מיליון תושבים, באמצעות 18 קטגוריות ו-115 קריטריונים.
פרסום מדד שקיפות בדיווחי התאגידים – מדד ה-TRAC - המדד האחרון של 30 החברות הגדולות בישראל פורסם בדצמבר 2017.
פרסום מדד תפישת השחיתות העולמי CPI – Corruption Perceptions Report מטעם TI -  הפרסום באמצעות שבי"ל
הפקת דו"ח השחיתות בעסקאות בינלאומיות – Exporting Corruption Report בשיתוף עם גורמי האכיפה בישראל ועם ארגון TI העולמי. הדו"ח נערך ומתפרסם אחת למספר שנים ובמסגרתו נמדדת אכיפת האמנה של ה-OECD נגד שוחד בעסקאות בינלאומיות במדינות זרות.
פרסום בישראל של הדו"ח העולמי של מדד השחיתות בחברות הביטחוניות – Defence Companies Anti-Corruption Index, המתקיים אחת למספר שנים מטעם ארגון TI העולמי
פעילות בשיתוף עם ארגוני החברה האזרחית וקידום ערכי השקיפות והדמוקרטיה בקרב בני הדור הצעיר בחברה.
ראו גם

הוועדה המיוחדת ליישום הנגשת המידע הממשלתי ועקרונות שקיפותו לציבור
שקוף (גוף תקשורת)
הערות שוליים

↑  שקיפות שחיתות ומה שביניהם, באתר שבי"ל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007363507605171
חומצה גופרתית

ערך זה עוסק בחומצה גופרתית (HSO). אם התכוונתם לחומצה גופריתית (HSO), ראו .
| --- | --- |

 
 שם סיסטמטי:  חומצה גופרתית
 שמות נוספים:  מספר או"ם 1830
 כתיב כימי:  H₂SO₄ 
 מסה מולרית:  98.07844 גרם/מול
 מראה:  שקוף-חסר צבע, חסר ריח.
 מספר CAS:  7664-93-9
 צפיפות:  1.84 גרם/סמ"ק
 מצב צבירה:  נוזל
 מסיסות:  מסיס לגמרי במים (בתהליך אקסותרמי)
 טמפרטורת היתוך:  10 °C   283.15 K
 טמפרטורת רתיחה:  290 °C   563.15 K
 מקדם שבירה:  1.397 
 חומציות:  pKa1=-3,  pKa2=1.92 ‏pKa
 NFPA 704:       0 W OX 3 2 
 הערה כללית:  אנתלפיית התהוות סטנדרטית :  814- קילוג'אול למול אנטרופיה מולרית: 157 ג'אול למול למעלה
 
חומצה גופרתית היא חומצה שמנונית חסרת צבע וריח, נוזלית בטמפרטורת החדר. נוסחתה: H2SO4. החומצה הגופרתית היא מחמצן חזק מאוד ולכן היא אחד החומרים הנפוצים ובעלי השימושים הרבים ביותר בתעשייה הכימית.
המבנה המרחבי של החומצה הוא ארבעוני. קשרי מימן בין-מולקולריים מקנים לה טמפרטורת רתיחה גבוהה (ומכאן שניתן לעבוד איתה בטמפרטורות גבוהות) וכן מסיסות טובה במים.
מאפיינים כימיים

החומצה הגופרתית היא מחמצן פעיל מאוד, במיוחד בטמפרטורה גבוהה. כיוון שהיא מהווה חומצה חזקה, היא מסוגלת לגרום פרוטונציה למלחים של חומצות חלשות יותר:  \ H_{2}SO_{4}+KNO_{3}\rightarrow KHSO_{4}+HNO_{3}
בתגובה עם בסיסים ומתכות הנמצאות שמאלה מהמימן בשורת המתחים, החומצה הגופרתית יוצרת את הסולפט (או ההידרוסולפט) המתאים:
  \ 2NaOH+H_{2}SO_{4}\rightarrow Na_{2}SO_{4}+2H_{2}O
,  \ Cu+2H_{2}SO_{4}\rightarrow CuSO_{4}+SO_{2}+2H_{2}O
. תגובות אלו מתרחשות בתמיסה מרוכזת וחמה.
כל הבסיסים במים הם גם בסיסים בחומצה גופרתית. קיימות חומצות אחרות שתתנהגנה כבסיס בהוספתן לחומצה גופרתית. דוגמה לכך הן החומצה האצטית (CH3COOH) והחומצה החנקתית (HNO3). כך למשל תגיב חומצה חנקתית כבסיס
  HNO_{3}+2H_{2}SO_{4}\rightarrow 2HSO_{4}^{-}+NO_{2}^{+}+H_{3}O^{+}. אמידים ומים למשל יתנהגו כבסיס בעת הוספתם לחומצה זו. אולם ה-super acid (סופר חומצה) fluorosulfuric acid) FSO3H) תגרום לכך שחומצה גופרתית תתנהג כבסיס ותקבל פרוטון (+H).
בסביבה מימית, התפרקות החומצה תהיה מלווה בפליטת חום לסביבה (תגובה אקסותרמית). החומצה הגופרתית היא חומצה דו-פרוטית חזקה, כלומר בתגובה עם בסיס היא עוברת פירוק מלא, שמתרחש בשני שלבים. בשלב הראשון תתרחש סתירה חלקית (פרוטון ראשון, H+) יון ההידרוקסיד המקבל מהבסיס נקשר עם הפרוטון הנמסר מהחומצה ליצירת מולקולת מים ראשונה, נקודה B, עם המשך התגובה מתקבלת סתירה מלאה, יון הידרוקסיד נוסף נקשר לפרוטון השני של החומצה ליצירת מולקולת מים שנייה.
החומצה הגופרתית מגיבה עם מים בתגובה אקסותרמית אלימה מאוד, שבה מופק חום רב. מסיבה זו לעולם אין לשפוך מים לתוך חומצה גופרתית, אלא רק חומצה גופרתית למים. מסיבה זו גם חומצה גופרתית משמשת לעיתים בתהליכי ייבוש, כגון בתהליכי הכנת פירות יבשים. ביטוי אחר לזיקה (affinity) של החומצה הגופרתית לאטומי מימן וחמצן, שאותם היא "קורעת" מתוך מולקולות, היא תגובתה עם עמילן, שבמהלכה הוא מתפרק כליל לפחמן ולמים.
מכיוון שהמקדם הדיאלקטרי היחסי (ε=110) של החומצה הוא גבוה משל מים, היא מהווה ממס טוב לחומרים יוניים. החומצה הגופרתית עוברת יינון עצמי חזק:
 2H_{2}SO_{4}\Leftrightarrow H_{3}SO_{4}^{+}+HSO_{4}^{-};Ion\quad product\quad constant\quad (K)=2.7\times 10^{-4}M^{2}
ייצור

חומצה גופרתית מייצרים מגופרית, מחמצן וממים, בתהליך של חיבור בשלבים הנקרא contact process. התהליך פותח בשנת 1831 על ידי יצרן חומץ בריטי בשם Peregrine Phillips או בתהליך דסולפוריזציה (הסרת גופרית) הנקרא Wet sulfuric acid process.
ייצור > חיבור בשלבים > שלב 1: קבלת גז SO2

ראשיתו של תהליך זה בשריפת הגופרית וקבלת גופרית דו-חמצנית SO2 בתגובה  S_{(s)}+O_{2(g)}\rightarrow SO_{2(g)},
את גז הגופרית הדו-חמצנית יש לנקות מאדי מים, אבק ותחמוצת ארסן כדי למנוע תגובות לא רצויות עם הזרז (תחמוצת ונדיום) בשלב הבא. כדי להיפטר מאבק מזרימים את הגז החם במגדל עם קיטור (dusting tower). השלב הבא בניקוי הוא העברת הגז לאחר קירור ב"מגדל שטיפה" שם מרססים  אותו בטיפות מים כדי להרחיק חומרים מסיסים. ייבוש הגז מבוצע במגדל בו מרססים את הגז שהתקרר בחומצה גופרתית הסופחת את אדי המים. לבסוף מורחקת תחמוצת הארסן על ידי ספיחה לברזל הידרוקסיד Fe(OH)3.
ייצור > חיבור בשלבים > שלב 2: חמצון SO2 ל SO3

את הגופרית הדו-חמצנית מחמצנים לגופרית תלת-חמצנית SO3 בנוכחות הזרז דו-ונדיום חמש-חמצני V2O5.   הוונדיום בדרגת חמצון 5+ מחמצן את הגופרית בתגובה  4V^{+5}+2SO_{2}+2O^{2-}\longrightarrow 2SO_{3}+4V^{4+}
חמצן אטמוספירי מחמצן את הוונדיום חזרה לדרגת חמצון 5+;
4V^{+4}+O_{2}\longrightarrow 4V^{5+}+2O^{2-}
כך שהתגובה הכוללת בשלב זה:
2SO_{2}+O_{2}\rightleftarrows 2SO_{3}.
זוהי תגובה אקסותרמית בשיווי משקל כך שהתגובה נוטה לכיוון המגיבים ככל שעולה הטמפרטורה בהתאם לעקרון לה שטלייה. עם זאת כדי שיתרחש הזירוז באמצעות תחמוצת הוונדיום על הטמפרטורה להיות לפחות 400°C.
התהליך מבוצע במגדל בו עובר הגז דרך כמה שכבות זרז. כדי להשיג יעילות גבוהה (מעל לריכוז התוצר בשיווי משקל) מזרימים את הגז היוצא מהמגדל שהוא תערובת של התוצר SO3  עם SO2  דרך מגדל נוסף בו מטפטפים חומצה גופרתית המגיבה עם SO3 כך שהגז היוצא מהמגדל הוא בעיקר SO2 המוזרם שוב למגדל התגובה. בשיטה זו מושגת יעילות של עד 99.8% בהפיכת SO2 ל SO3.
ייצור > חיבור בשלבים > שלב 3: תגובה עם מים לקבלת חומצה גופרתית

בעיקרון את הגופרית התלת-חמצנית SO3 ניתן להמס במים, וכך לקבל את החומצה בתגובה  SO_{3(g)}+H_{2}O_{(l)}\rightarrow H_{2}SO_{4} אבל המסה ישירה זו של SO3 במים אינה מעשית בשל האקסותרמיות הגבוהה של התגובה, שגורמת להיווצרות אדי חומצה במקום נוזל. במקום המסה ישירה, סופחים SO3 על H2SO4 על ידי העברת גז חם דרך החומצה ומתקבל H2S2O7 (חומר הנקרא oleum)  H_{2}SO_{4(l)}+SO_{3(g)}\longrightarrow H_{2}S_{2}O_{7(l)}, שאותו מגיבים עם מים לקבלת התוצר הסופי   H_{2}S_{2}O_{7(l)}+H_{2}O_{(l)}\longrightarrow 2H_{2}SO_{4(l)}.
ייצור > הסרת גופרית > שלב 1: קבלת גז SO2

ראשיתו של תהליך זה בשריפת הגופרית וקבלת גופרית דו-חמצנית SO2 בתגובה  S_{(s)}+O_{2(g)}\rightarrow SO_{2(g)} (297- קילוג'ול למול)
או, לחלופין, שריפת מימן גופרי וקבלת גופרית דו-חמצנית בתגובה  2H_{2}S_{(g)}+3O_{2(g)}\rightarrow 2H_{2}O_{(l)}+2SO_{2(g)} (1036- קילוג'ול למול)
ייצור > הסרת גופרית > שלב 2: חמצון SO2 ל SO3

את הגופרית הדו-חמצנית מחמצנים לגופרית תלת-חמצנית SO3 בנוכחות הזרז דו-ונדיום חמש-חמצני V2O5. הוונדיום בדרגת חמצון 5+ מחמצן את הגופרית בתגובה  4V^{+5}+2SO_{2}+2O^{2-}\longrightarrow 2SO_{3}+4V^{4+} (198- קילוג'ול למול)
ומוסיפים מים לקבלת חומצה גופרתית בתגובה  2SO_{3(g)}+2H_{2}O_{(l)}\longrightarrow H_{2}SO_{4(g)} (101- קילוג'ול למול)
ייצור > הסרת גופרית > שלב 2: זיקוק H2SO4 לנוזל בריכוז 97-98%

H_{2}SO_{4(g)}\longrightarrow H_{2}SO_{4(l)}  (69- קילוג'ול למול)
ייצור > שיטות נוספות

שיטה פחות ידועה היא שיטת הדיסולפט ובה דיסולפט מונח בתחתית הכוס ומתווספת חומצה הידרוכלורית, הגז שנוצר מועבר דרך חומצה חנקתית שתשחרר אדי חנקן דו-חמצני בתגובה  2SO_{2}+2HNO_{3}+2H_{2}O\rightarrow H_{2}SO_{4}+2NO
שריפת גופרית עם אשלגן חנקתי בנוכחות אדי מים הייתה בשימוש לאורך ההיסטוריה, האשלגן החנקתי מחמצן את הגופרית לגופרית תלת-חמצנית שמגיבה עם המים ליצירת חומצה גופרתית.
ניתן להמס גופרית דו-חמצנית בתמיסה מימית של מלח מתכת מחמצן כמו נחושת דו-כלורית או ברזל תלת כלורי בתגובות
2FeCl_{3}+2H_{2}O+SO_{2}\rightarrow 2FeCl_{2}+H_{2}SO_{4}+2HCl
2CuCl_{2}+2H_{2}O+SO_{2}\rightarrow 2CuCl+H_{2}SO_{4}+2HCl
ניתן גם להפיק את החומצה בדרכים פחות מוכרות באמצעות אלקטרוליזה של תמיסה מימית של נחושת גופרתית, או באמצעות מימן ברומי (בתהליך מסוכן ויקר מאוד).
שימושים

עקב היותה חומר פעיל מאוד, לחומצה הגופרתית שימושים רבים. להלן העיקריים שבהם:
החומצה משמשת לעיתים כזרז, כגון בתהליכי ניטרציה וייצור ניילון. כמו כן חומצה גופרתית עם סיליקה משמשת כזרז בהמרה אורגנית.
החומצה היא האלקטרוליט בסוללת עופרת-חומצה, המשמשת כמצבר במכוניות מודרניות.
מחומצה גופרתית ומחנקות (בעיקר אשלגן חנקתי) מפיקים חומצה חנקתית על פי התגובה הבאה:  \ KNO_{3}+H_{2}SO_{4}\rightarrow KHSO_{4}+HNO_{3}; כמו כן, מחומצה גופרתית וממלח בישול מפיקים חומצת מלח:  \ H_{2}SO_{4}+2NaCl\rightarrow 2HCl+Na_{2}SO_{4}
בנוסף, בחומצה גופרתית משתמשים בייצור דשנים מסוימים, כגון דשני זרחן ודשני אמוניה; בתהליכי זיקוק נפט ועיבוד עורות; בייצור סיבים כימיים, צבעים וחומרי נפץ.
בטיחות

בשל היותה מחמצן חזק, החומצה הגופרתית היא חומצה מסוכנת, משום שהיא מפרקת את כל התרכובות האורגניות. למשל, ערבוב חומצה גופרתית מרוכזת עם החד-סוכר גלוקוז, יגרום לכך שהגלוקוז יתפרק למים ולפחמן. במגע עם גוף חי החומצה הורסת את רקמותיו.
במגע עם העור גורמת החומצה לכוויות חמורות יותר משאר החומצות החזקות (כגון החומצה החנקתית וחומצת המלח), בשל הנזק השניוני שנגרם מהחום שנוצר כשהחומצה מגיבה עם המים שברקמה. מסיבה זו יש לסלק את החומצה מהעור קודם לשטיפת המקום הפגוע במים במשך כ-10 עד 15 דקות.
אדי החומצה מזיקים גם הם, והם פוגעים בעיניים, בדרכי הנשימה וברקמות הריריות של הגוף. חשיפה חוזרת ונשנית לאדים של חומצה גופרתית עלולה לגרום לשחיקת השיניים.
ראו גם

סולפט – הבסיס המצומד, או המלח, של חומצה גופרתית
הערות שוליים

↑  "צילה צביקלר - רצח בחומצה גופרתית" אבי דוידוביץ, 15 במאי 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548503405171  BNE: XX533924  BnF: cb12390469w (data)  GND: 4180424-7  LCCN: sh85130391  NARA: 10647498  NDL: 00569903  NKC: ph136990
שעועית ירוקה

| שעועית ירוקה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
משפחה:: קטניות
סוג:: שעועית
שעועית ירוקה מבושלת וחתוכה
שעועית ירוקה גולמית מלאה ארוזה בסלסלה (אנ') למכירה
ארבעה סוגים של שעועית ירוקה נפוצה המציגים שונות בצבע, בגודל, בצורה ובמרקם
שעועית ירוקה היא פרי בוסר של זנים שונים, בעיקר של השעועית המצויה, שעועית הרץ (אנ'), שעועית ארוכה (אנ'), ושעועית יקינתון (אנ'). שעועית ירוקה ידועה בשמות נפוצים רבים כמו שעועית צרפתית, שעועית מחרוזת, שעועית מהודקת ושעועית מצליפה.
שעועית ירוקה נקטפת עם התרמילים הסגורים שלה, לפני שזרעי השעועית בפנים הבשילו לחלוטין. על אף שמה, לזנים שונים של השעועית צבעי תרמילים שונים כירוק, צהוב, סגול, מנומר ועוד.
מאפיינים > צמח

שעועית ירוקה מסווגת לפי הרגל גידול לשתי קבוצות עיקריות: שעועית "גמדית" ושעועית "טיפוס".
שעועית גמדית היא צמח קצר, שגדל ללא יותר מ-2 רגל (61 סנטימטרים) לגובה. הם בדרך כלל מגיעים לבשלות ומייצרים את כל פירותיהם בפרק זמן קצר יחסית, ואז מפסיקים לייצר. בשל קלות הייצור, שעועית מסוג שיח הם אלו שגדלים לרוב בחוות מסחריות. שעועית ירוקה גמדית היא בדרך כלל זן של השעועית המצויה.
לפולי שעועית הטיפוס יש הרגל לטפס והם מייצרים גפן מתפתלת, שעליה להיות נתמכת על ידי "מוטות", הדליה או אמצעים אחרים. פול שעועית טיפוס עשוי להיות משעועית מצויה, שעועית ראנר (אנ') או שעועית ארוכה.
מאפיינים > זנים

ידועים למעלה מ-130 זנים (זנים) של שעועית אכילה. הזנים הטובים ביותר כשעועית ירוקה, שנבחרו בשל העסיסיות והטעם של התרמילים הירוקים שלהם, הם אלו הגדלים בדרך כלל בבית, וקיימים זנים רבים כאלו. שעועית עם צבעי תרמיל שונים (ירוק, סגול, אדום או מפוספס) מכונים "שעועית סנאפ", ואילו שעועית ירוקה היא ירוקה בלבד. שעועית ירוקה עם תרמילים צהובים מכונה גם שעועית שעווה.
ייצור

על פי ארגון המזון והחקלאות היצרנים המובילים של שעועית ירוקה בטונה (מסה) בשנת 2018 הם:
| דרגה | מדינה | הפקה (טונות) |
| --- | --- | --- |
| 1 | סין | 19,897,100 |
| 2 | אינדונזיה | 939,598 |
| 3 | הודו | 715,141 |
| 4 | טורקיה | 580,949 |
| 5 | תאילנד | 315,293 |
| 6 | מצרים | 284,299 |
| 7 | איטליה | 163,824 |
| 8 | מרוקו | 148,392 |
| 9 | ספרד | 138,925 |
| 10 | בנגלדש | 134,860 |
|  | כל העולם | 24,752,675 |
אכילה

שעועית ירוקה נאכלת ברחבי העולם ונמכרת טרייה, משומרת וקפואה. ניתן לאכול אותה ללא כל עיבוד, חלוטה, מאודה, מבושלת, מוקפצת או אפויה. בדרך כלל היא מבושלת כחלק ממנות אחרות כמו מרק, נזיד וקדרה. שעועית ירוקה ניתנת גם לכבישה.
תבשיל שעועית ירוקה היא מאכל פופולרי בצפון ארצות הברית, במיוחד בחג ההודיה. יש מסעדות בארצות הברית שמגישות שעועית ירוקה בלולה ומטוגנת, כמו טמפורה עם שעועית ירוקה. מנה פופולרית נוספת, מורכבת רק מזרעי השעועית שהוסרו מהתרמילים הסוגרים שלהם. שעועית ירוקה נמכרת גם מיובשת או מטוגנת עם ירקות כמו גזר, תירס ואפונה, כצ'יפס ירקות (אנ').
שעועית ירוקה מהווה מקור בולט לגלוקורוניד מיקליאנין (אנ') – נוגד חמצון בבני אדם.
הערות שוליים

↑  "Green Beans". The World's Healthiest Foods. נבדק ב-2 במרץ 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Beans – Vegetable Directory – Watch Your Garden Grow – University of Illinois Extension".
↑  "Growing beans in Minnesota home gardens". University of Minnesota Agricultural Extension. נבדק ב-23 בדצמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Green, Aliza (2004). Field Guide to Produce. p. 126. ISBN 9781931686808.
↑  Singh BK and Singh B. 2015. Breeding perspectives of snap bean (Phaseolus vulgaris L.). Vegetable Science 42(1): 1-17.
↑  Hatch, Peter J. (24 באפריל 2012). "A Rich Spot of Earth": Thomas Jefferson's Revolutionary Garden at Monticello. pp. 159–161. ISBN 9780300171143. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  McGee, Rose Marie Nichols; Stuckey, Maggie (2002). The Bountiful Container. Workman Publishing.
↑  Garrelts, C.; Garrelts, Megan; Lee, Bonjwing (2011). Bluestem: The Cookbook. Andrews McMeel Publishing. p. 71. ISBN 978-1-4494-0061-3.
↑  How to Grow French Beans – Royal Horticultural Society, RHS Gardening
↑  Capomolla, F. (2017). Growing Food the Italian Way. Pan Macmillan Australia. p. 143. ISBN 978-1-76055-490-3. נבדק ב-26 בפברואר 2018. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Watson, B. (1996). Taylor's Guide to Heirloom Vegetables. TAYLOR'S WEEKEND GARDENING GUIDES. Houghton Mifflin. p. 238. ISBN 978-0-395-70818-7. נבדק ב-26 בפברואר 2018. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Facciola, Stephen (1998). Cornucopia II : a source book of edible plants. Kampong Publications. ISBN 0-9628087-2-5.
↑  Singh B K, Pathak K A, Ramakrishna Y, Verma V K and Deka B C. 2011. "Purple-podded French bean with high antioxidant content". ICAR News: A Science and Technology Newsletter 17 (3): 9.
↑  "Production of Green Bean by countries". UN Food and Agriculture Organization. 2018. נבדק ב-12 ביוני 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Plumb, G. W.; Price, K. R.; Williamson, G. (1999). "Antioxidant properties of flavonol glycosides from green beans". Redox Report. 4 (3): 123–127. doi:10.1179/135100099101534800. PMID 10496415.
↑  Terao, J.; Yamaguchi, S.; Shirai, M.; Miyoshi, M.; Moon, J. H.; Oshima, S.; Inakuma, T.; Tsushida, T.; Kato, Y. (2001). "Protection by quercetin and quercetin 3-O-β-D-glucuronide of peroxynitrite-induced antioxidant consumption in human plasma low-density lipoprotein". Free Radical Research. 35 (6): 925–931. doi:10.1080/10715760100301421. PMID 11811543.
↑  Juergenliemk, G.; Boje, K.; Huewel, S.; Lohmann, C.; Galla, H. J.; Nahrstedt, A. (2003). "In VitroStudies Indicate that Miquelianin (Quercetin 3-O-ß-D-Glucuronopyranoside) is Able to Reach the CNS from the Small Intestine". Planta Medica. 69 (11): 1013–1017. doi:10.1055/s-2003-45148. PMID 14735439.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007530210405171  LCCN: sh97004773 
זנים של שעועית צרפתית מטפסת, משמאל: 'האנטר', 'קוסה ויולט', 'רוב רוי', 'רוב מתיז', 'קינגסטון גולד'
שעועית מצויה כשהיא עדיין ירוקה
שעועית חמוצה
שימורי שעועית
אנטוניו ספר

אנטוניו ולנטין סֵפֶר (ברומנית: Antonio Valentin Sefer; נולד ב-22 באפריל 2000 בגאלאץ שברומניה) הוא כדורגלן רומני המשחק בעמדת קשר הכנף במוטור לובלין מליגת העל הפולנית בהשאלה מהפועל באר שבע ובנבחרת רומניה.
קריירת מועדונים

ספר גדל במחלקות הנוער של אוצלול גאלאץ ושל חרונינגן. הוא ערך 14 הופעות במדי המועדון במסגרת ליגת המשנה הרומנית, בהן הבקיע שער אחד.
ב-20 בפברואר 2019 חתם על חוזה לארבע עונות וחצי בראפיד בוקרשט מליגת העל הרומנית.
ב-12 ביוני 2023 חתם על חוזה לארבע עונות בהפועל באר שבע.
נבחרות רומניה

היה חלק מסגל נבחרת רומניה בטורניר הכדורגל באולימפיאדת טוקיו שנערכה בשנת 2021.
הערות שוליים

↑  יניב טוכמן‏, זר חדש בבירת הנגב: אנטוניו ספר חתם לארבע שנים בהפועל באר שבע, באתר וואלה, 12 ביוני 2023
ניקולאי מקארוב

| --- | --- |

ניקולאי מקארוב
 לידה:  7 באוקטובר 1949 (בן 75) גלבובו-גורודיצ'ה, ברית המועצות ברית המועצות
 מדינה:  ברית המועצות, רוסיה 
 השכלה:  אקדמיית פרונזה 
 השתייכות:  הצבא האדום הצבא האדום  צבא הפדרציה הרוסית
 תקופת הפעילות:  1972–2012 (כ־40 שנה)
 דרגה:   גנרל ארמייה
 תפקידים בשירות
 מפקד הדיוויזיה הממונעת ה-52 מפקד הדיוויזיה הממונעת ה-198 ארמיית הטנקים ה-2 של המשמר מפקד המחוז הצבאי מוסקבה מפקד המחוז הצבאי הסיבירי מפקד חיל החימוש ראש המטה הכללי
 פעולות ומבצעים
 מלחמת האזרחים בטג'יקיסטן מלחמת גאורגיה-רוסיה
 עיטורים
 
 
ניקולאי יגורוביץ' מקארוב (ברוסית: Никола́й Его́рович Мака́ров;‏ נולד ב-7 באוקטובר 1949) הוא גנרל רוסי שכיהן כראש המטה הכללי הרוסי בין השנים 2008–2012.
ביוגרפיה

מקארוב נולד ב-7 באוקטובר 1949 בכפר גלבובו-גורודיצ'ה שבמחוז ריאזאן. ב-1950 עברה המשפחה למוסקבה. ב-1967 הוא התגייס לצבא האדום. הוא למד בבית ספר לקצינים עד 1971, ואז הוצב בגרמניה המזרחית כמפקד כיתה ברגימנט המשמר הממונע ה-68. במאי 1974 הוא מונה למפקד פלוגה, ובספטמבר 1975 למפקד גדוד. בין 1976-1979 הוא למד באקדמיה הצבאית "פרונזה". בנובמבר 1980 הוא מונה למפקד רגימנט המשמר הממונע ה-68. בדצמבר 1981 מונה לסגן מפקד הדיוויזיה הממונעת של המשמר. בהמשך שנות ה-80 מונה למפקד הדיוויזיה הממונעת ה-52, ואז למפקד הדיוויזיה הממונעת ה-198. בין 1991–1993 הוא למד באקדמיה הצבאית של המטה הכללי. לאחר מכן מונה למפקד הכוחות הרוסיים בטג'יקיסטן, וסייע לכוחות הממשלה בניצחונם במלחמת האזרחים. בדצמבר 1993 מונה לסגן מפקד ארמיית המשמר ה-11. במרץ 1996 הוא מונה למפקד ארמיית הטנקים ה-2 של המשמר. בינואר 1998 הוא מונה למפקד חיל המצב בקלינינגרד.
בספטמבר 1999 הוא מונה לסגן מפקד המחוז הצבאי מוסקבה. באפריל 2001 הוא מונה למפקד הזמני של המחוז. ב-9 במאי של אותה שנה הוא הוביל את המצעד הצבאי לכבוד יום הניצחון. בדצמבר 2002 הוא מונה למפקד המחוז הצבאי הסיבירי. באפריל 2007 הוא מונה למפקד חיל החימוש. ב-3 ביוני 2008 הוא מונה לראש המטה הכללי. הוא הוביל את הצבא הרוסי במהלך מלחמת גאורגיה-רוסיה. על כך הוענק לו עיטור גיבור הפדרציה הרוסית.
בתקופת כהונתו כרמטכ"ל, הוביל מקארוב צעדים שנועדו להפוך את הצבא הרוסי לקטן יותר ומקצועי יותר. שירות החובה צומצם ושכר החיילים הועלה. עם זאת, בנובמבר 2012 סר חינו בעיני נשיא רוסיה ולדימיר פוטין ושר ההגנה סרגיי שויגו. הוא פוטר מתפקיד הרמטכ"ל, ובו זמנית סולק ממועצת הביטחון של הפדרציה הרוסית.
שובי לביתך

| --- | --- |
 סינגל בביצוע שם טוב לוי
 מתוך האלבום התעוררות
 יצא לאור:  1981 
 סוגה:  זמר עברי 
 שפה:  עברית 
 אורך:  3.13 דק' 
 כתיבה:  דליה רביקוביץ 
 לחן:  שם טוב לוי 
 גרסאות כיסוי:  חוה אלברשטיין, דנה ברגר, נתנאלה
 
"שובי לביתך" הוא שיר שכתבה דליה רביקוביץ, והלחין וביצע שם טוב לוי. השיר יצא לאור בשנת 1981.
רקע

השיר נכתב על ידי רביקוביץ ללחן שכתב לוי קודם לכן, והשיר לא הופיע באף ספר משיריה.
לוי הלחין את המנגינה בתחילת שנות ה–70, בעת שהיה אז חלילן שניגן מוזיקה קלאסית. והוא הציע את המנגינה לאריק איינשטיין, "אבל אריק אמר: 'את זה אתה תשיר'".
השיר נכלל באלבום הסולו השני של לוי "התעוררות", שיצא ב-1981.
בשנת 1984 חוה אלברשטיין ביצעה גרסת כיסוי לשיר כחלק מאלבומה "אבק של כוכבים".
בשיר פנייה של דובר או דוברת לאישה או לילדה. הנמענת פצועה ומיוסרת, דפוס דומיננטי בשירתה של רביקוביץ. הנמענת מקבלת מן הדובר שלל הנחיות במטרה לגאול את נפשה המיוסרת, ובהן "האזיני לקולות", "שאי עין למרום", ו"שובי לביתך".
עם לחנו הנוגה, השיר נכלל ברפטואר שירים המושרים בימי זיכרון.
בשנת 2008 ביצעה דנה ברגר חידוש לשיר עבור האלבום "עבודה עברית" בעיבוד רוקיסטי. הזמרת נתנאלה ביצעה גרסת כיסוי לשיר. היא הקליטה אותו עבור אלבום האוסף שלה "גבוה", שיצא בשנת 2014.
בשנת 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל, ביצעה דנה ברגר, יחד עם סטודנטים בתוכנית אקים - "כלים שלובים" שבאוניברסיטת בר-אילן, גרסה נוספת לשיר, לזכרן של נויה דן ורות פרץ, שנרצחו ב-7 באוקטובר 2023.
הערות שוליים

↑   בן שלו, השיר "שובי לביתך" תפס את רוח התקופה, על האימה והתקווה, באתר הארץ, 19 בנובמבר 2023
↑   גדעון טיקוצקי, דליה רביקוביץ, עשור למותה, באתר הארץ, 21 באוגוסט 2015
↑  יוסי חרסונסקי, עיון ביקורת, באתר יוסי מיוסיק
↑  שי גולדן, 'שובי לביתך' - עיבוד חדש לשיר לזכר נויה דן ורות פרץ שנרצחו ב-7 באוקטובר, באתר פייסבוק אקים ישראל - ערוץ 14, ‏24.12.2023
רבקה נרדי

| --- | --- |

 לידה:  4 ביולי 1941 (בת 83) תל אביב, ישראל
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 
רבקה נרדי (נולדה ב-4 ביולי 1941) היא סופרת ומטפלת אישית וזוגית, ופעילה פמיניסטית.
ביוגרפיה

נרדי נולדה למינה ואהרון אושפיז, שעלו לארץ מפולין בשנות השלושים של המאה העשרים. את שירותה הצבאי עשתה בחיל המודיעין (1961-1959). נרדי היא בוגרת תואר ראשון בספרות עברית ומקרא מהאוניברסיטה העברית בירושלים, תואר שני בחינוך מבוגרים מאוניברסיטת המדינה של אוהיו ותואר דוקטור בפסיכולוגיה חברתית ומגדר מטעם מכון יוניון(אנ') בסינסינטי שבארצות הברית. את עבודת הדוקטורט שלה כתבה על "תפיסת המחויבות בנישואים המודרניים, ההבדלים בין המינים וההשלכות המוסריות". המחקר עובד לספר פופולרי "זוגיות בסערה" ופורסם בהוצאת הקיבוץ המאוחד בשנת 2003.