stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אורי צבי בן נון
פעילותו בתעשייה

בן נון החל את פעילותו בתעשייה בשנת 1967 ככלכלן וחבר הנהלה בחברת מפעלי תובלה. בשנת 1970 התמנה לכלכלן במפעלי ליילנד בחברת אוטוקרס, ובשנת 1971 החל לעבוד במפעלי ים המלח. בן נון עבד במפעלי ים המלח במגוון תפקידים, הבולט שבהם סמנכ"ל למסחר.
עם פרישתו בשנת 1984 ממפעלי ים המלח, עבד בן נון תקופה קצרה בחברה לישראל, שהייתה אז בבעלותו של שאול אייזנברג.
בשנת 1985 נקרא על ידי מרדכי יונה, הבעלים של חברת הבנייה חפציבה, לנהל את פרויקט הקמת התחנה המרכזית החדשה בתל אביב.
בין השנים 1991–1998, ניהל בן נון את מפעלי ים המלח מקבוצת כימיקלים לישראל. עם כניסתו לתפקיד הציב לעצמו יעד לנצל את חומר הגלם לייצור אשלג, הקרנליט, לייצור מגנזיום מתכתי. אבן הפינה להקמת המפעל הונחה בחודש אוקטובר 1993 בנוכחות ראש ממשלת ישראל, יצחק רבין, ובשנת 1995 נכנסה כשותפה במפעל המגנזיום חברת המכוניות הגרמנית פולקסווגן. בשנת 1996 החל מפעל המגנזיום לפעול. בשנת 1997 רכשה החברה לישראל בבעלות שאול אייזנברג את השליטה בכי"ל ובן נון מונה גם ליו"ר מועצת המנהלים של מפעלי ים המלח. פטירתו של הפתאומית של שאול אייזנברג, והעברת השליטה בחברה לבנו ארווין הביאה לסיום תפקידו של בן נון בחברה.
בין השנים 1998–2005 פעל בן נון בשוק הפרטי בתחום האנרגיה הירוקה.
בתחילת 2006 מונה בן נון למנכ"ל חברת החשמל. בתפקידו זה, יזם הכנסת עובדים לא יהודים לעבודה בחדרי הפיקוד של תחנות הכוח ומרכזי השליטה כדי לאפשר ייצור חשמל "כשר" בשבת, אשר ימנע מחרדים להשתמש בגנרטורים פרטיים. לצורך כך נפגש עם שורה של רבנים חרדיים שחיזקו את ידיו, אולם לא הספיק להשלים את המהלך. ביולי 2007 הודיע בן נון במפתיע על התפטרותו, בנימוק שלא זכה לשיתוף פעולה ממשרד האוצר בכל הקשור לרפורמות הדרושות להבראת החברה.
עם פרישתו מחברת החשמל חזר בן נון לעסקים פרטיים וייזום פרויקטים של אנרגיה ירוקה ברחבי העולם. בן נון משמש חבר במועצת המנהלים של בית החולים שערי צדק.
עשייתו התורנית

כבר בשנתו הראשונה בישיבת כרם ביבנה התבלט בן נון כעילוי ועבר ללמוד בשיעורו של ראש הישיבה הרב חיים יעקב גולדוויכט. בהיותו סטודנט לכלכלה למד בבקרים בכולל חזון איש בבני ברק. בשנת 1984 עבר בן נון להתגורר במבשרת ציון, שם התוודע לרב שלמה פישר, ראש ישיבת איתרי, והפך לתלמידו המובהק. בכולל מר"ץ, שנוסד על ידי חבריו של בן נון מישיבת כרם ביבנה, העביר בן נון שיעורים רבים שהיוו את התשתית לסדרת ספריו "עומק הפשט". השיעורים, הקרויים בלשון הישיבות "חבורות", מיועדים לתלמידי חכמים ותיקים ומיומנים ועוסקים ביישוב קושיות בסוגיות תלמודיות סבוכות, עד להבהרתן. בסדרת "עומק הפשט" הוסיף בן נון חידוש יוצא דופן – הבטחת פרס כספי למי שיפרוך את הרעיון העיקרי של אחת החבורות שבספר (כרכים א' וב') או למי שיצליח להביא ראיה חדשה להוכחת חידושיו של המחבר בכל פרק מפרקיו (כרך ג').
כתביו > ספרים

מִשרפות מים – סיפורו של מפעל המגנזיום בים המלח, הוצאת טובגו, ירושלים, 1999.
משל אבי וקצת משלי – רעיונות יהודיים, הוצאת תנא קמא, ירושלים, תשס"ו.
חדש מקנקן ישן – התפישה הכלכלית בהלכה בהשוואה לתורה הכלכלית בת ימינו, מחבר שותף אריק אכמון, הוצאת תנא קמא, ירושלים, 2014.
סדרת עומק הפשט :
חלק א' – חידושים וביאורי סוגיות בפרקים "הזהב" ו"איזהו נשך" ובסוגיות שונות בדיני ממונות. הוצאת תנא קמא, ירושלים, תשס"ט.
חלק ב' – חידושים וביאורי סוגיות במסכתות גיטין וקידושין, קונטרס "רווחא שמעתתא". הוצאת תנא קמא, ירושלים, תשע"א.
חלק ג' – חידושים וביאורי סוגיות על מצוות התלויות בארץ, מסכת כתובות, נושאים שונים, דרשות. הוצאת תנא קמא, ירושלים, תשע"ב.
כתביו > מאמרים

מאמר בעניין מלח סדומית באתר רמבי"ש
משפחתו

בן נון נשוי למנוחה לבית בן צבי (פשקוס), אשת חינוך וציירת, אב לחמישה ילדים. גיסו הוא פרופסור אליאב שוחטמן.
הערות שוליים

↑  עמיר בן-דוד, התפטר מנכ"ל חברת החשמל אורי בן נון, באתר ynet, 12 ביולי 2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298250705171  VIAF: 53790650   WorldCat (עם VIAF): 53790650 
סדרת ספריו של בן נון, "עומק הפשט" (כרכים א'-ג')
איוואר ג'נר

איוואר ג'נר (בהולנדית ובאינדונזית: Ivar Jenner; נולד ב-10 בינואר 2004 באוטרכט שבהולנד) הוא כדורגלן הולנדי-אינדונזי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת המילואים של אוטרכט ובנבחרת אינדונזיה.
קריירת מועדונים

ג'נר גדל במחלקות הנוער של IJFC, אייאקס ואוטרכט. בשנת 2022 החל לשחק בקבוצת המילואים של אוטרכט.
קריירה בינלאומית

ב-14 ביוני 2023 ערך ג'נר את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אינדונזיה, בתיקו 0-0 נגד נבחרת פלסטין במשחק ידידות.
נכלל בסגל נבחרת אינדונזיה לטורניר גביע אסיה 2023.
הערות שוליים

↑  AFC Asian Cup 2023™ Qatar squad lists באתר הרשמי של קונפדרציית הכדורגל של אסיה, 4 בינואר 2024 (באנגלית)
| נבחרת אינדונזיה – גביע אסיה בכדורגל 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 ריאנדי •  2 יאקוב •  3 בגוט •  4 אמאט •  5 ריזקי רידהו •  6 וולש •  7 מרסלינו •  8 ויטאן •  9 דרג'אד •  10 אגי •   11 סטרויק •  12 ארהאן • 13 אדו •  14 אסנווי • 15 קמבואיה • 16 הוקי • 17 סדיל • 18 סננטה • 19 וואהיו • 20 פטינאמה • 21 ארננדו • 22 דנדי • 23 קלוק • 24 ג'נר • 25 הובנר • 26 סיאהרול • מאמן: טאה-יונג |  1 ריאנדי •  2 יאקוב •  3 בגוט •  4 אמאט •  5 ריזקי רידהו •  6 וולש •  7 מרסלינו •  8 ויטאן •  9 דרג'אד •  10 אגי •   11 סטרויק •  12 ארהאן • 13 אדו •  14 אסנווי • 15 קמבואיה • 16 הוקי • 17 סדיל • 18 סננטה • 19 וואהיו • 20 פטינאמה • 21 ארננדו • 22 דנדי • 23 קלוק • 24 ג'נר • 25 הובנר • 26 סיאהרול • מאמן: טאה-יונג | אינדונזיה |
אמדאו השלישי, רוזן סבויה

אמדאו השלישי, רוזן סבויה (באיטלקית: Amedeo III di Savoia; ‏1095 – 30 באוגוסט 1148), היה רוזן סבויה בין השנים 1103–1148.
ביוגרפיה

אמדאו נולד בשנת 1095 בקריניאנו, לאומברטו השני, רוזן סבויה ולגיזלה מבורגונדי, מרקיזת מונטפראט, בתם של גיום הראשון, רוזן בורגונדי וסטפני מויין.
בשנת 1103 מת אביו אומברטו השני, רוזן סבויה, ואמדאו עלה לשלטון במקומו. אמדאו הרחיב את תאריו וכלל בהם את התארים דוכס לומברדיה, דוכס בורגונדיה, דוכס שאבלה, וכומר האימפריה הרומית הקדושה. אמדאו שיקם את מנזר סן מוריס באגאנום, ואף שימש כאב המנזר עד לשנת 1147. אמדאו הרחיב את נחלותיו, ועל אף שהתחתן עם מאו מאלבון, נלחם נגד אחיה גיגה הרביעי, רוזן אלבון שנהרג בקרב מונטמליאן. כמו כן נלחם אמדאו נגד גיסו לואי השישי, מלך צרפת, וניצל רק על ידי התערבותו של פטרוס הנזיר והבטחתו לסייע למסע הצלב השני.
בשנת 1147 ליווה אמדאו את אחיינו לואי השביעי, מלך צרפת ואשתו אלינור מאקוויטניה למסע הצלב השני, שאותו אף עזר לממן, ונלוו אליו אצילים רבים מנחלות בית סבויה. במהלך המסע הוחלט לפנות לעבר אנטיוכיה, אולם אמדאו חלה, וב-30 באוגוסט 1148 מת בניקוסיה, ובנו אומברטו השלישי, רוזן סבויה עלה לשלטון במקומו.
משפחתו

מאשתו הראשונה אדליידה הייתה לו בת אחת:
אדליידה מסבויה, התחתנה עם אומברטו השלישי, רוזן בוז'ו
בשנת 1123 התחתן אמדאו עם מאו מאלבון, בתם של גיגה השלישי, רוזן אלבון ומטילדה מאנגליה, ממנה היו לו 10 ילדים:
מפאלדה מסבויה, מלכת פורטוגל (1125–1158), התחתנה עם אפונסו הראשון, מלך פורטוגל
אגנזה מסבויה (1125–1172), התחתנה עם גיום הראשון, רוזן ז'נבה
אומברטו השלישי, רוזן סבויה (1135–1188)
ג'ובאני מסבויה
פייטרו מסבויה
גוליילמו מסבויה
מרגריטה מסבויה
איזבלה מסבויה
ג'וליאנה מסבויה
אמדאו השמיני, דוכס סבויה

סמלו
אמדאו השמיני, דוכס סבויה (באיטלקית: Amedeo VIII di Savoia; ‏4 בספטמבר 1383 – 7 בינואר 1451), היה רוזן סבויה בין השנים 1391–1416, ודוכס סבויה בין השנים 1416–1440. כמו כן כיהן אמדאו כאנטי-אפיפיור בשם פליקס החמישי, לאפיפיורים אאוגניוס הרביעי וניקולאוס החמישי.
ביוגרפיה

אמדאו נולד ב-4 בספטמבר 1383 בשיאמברי, לאמדאו השביעי, רוזן סבויה ולבון מברי, בתם של ז'אן, דוכס ברי וז'אן מארמניאק.
בשנת 1391 מת אביו אמדאו השביעי, רוזן סבויה, ואמדאו עלה לשלטון במקומו. מכיוון שהיה קטין, שלטה אמו בון מברי כעוצרת עד לבגרותו. בשנת 1416 העלה זיגיסמונד, קיסר האימפריה הרומית הקדושה את אמדאו למעמד של דוכס, ובשנת 1418 איחד אמדאו את כל נחלות בית סבויה לאחר מותו של לודוביקו מסבויה-אכאיה.
אמדאו הרחיב את שלטונו במהלך השנים, ואף ניסה כמה פעמים לתווך על מנת להביא לסיום מלחמת מאה השנים. לאחר מות אשתו הקים אמדאו את מסדר סנטי מאוריציו ולצארו יחד עם 6 אבירים אחרים, וחי עמם בהתבודדות בקסטלו די ריפאליה על יד ז'נבה. בשנת 1439 נבחר אמדאו על ידי ועידת בזל לאנטי-אפיפיור בשם פליקס החמישי לאאוגניוס הרביעי, ובעקבות כך מסר אמדאו את דוכסות סבויה לבנו לודוביקו, דוכס סבויה. אמדאו כיהן כאפיפיור עד לאפריל 1449, וב-7 בינואר 1451 מת אמדאו בקסטלו די ריפאליה.
משפחתו

ב-30 באוקטובר 1401 התחתן אמדאו עם מארי מבורגונדי, דוכסית סבויה, בתם של פיליפ השני, דוכס בורגונדיה ומרגריט השלישית, רוזנת פלנדריה, ממנה נולדו לו 9 ילדים:
מרגריטה מסבויה (1405–1418).
אנטוניו מסבויה (1407).
אנטוניו מסבויה (1408).
מריה מסבויה, דוכסית מילאנו (1411–1469), התחתנה עם פיליפו מריה ויסקונטי, דוכס מילאנו.
אמדאו, נסיך פיימונטה (1412–1431).
לודוביקו, דוכס סבויה (1413–1465).
בונה מסבויה (1415–1430).
אוגו מסבויה (1415–1439).
פיליפו, רוזן ז'נבה (1417–1444).
מרגריטה מסבויה, דוכסית אנז'ו (1420–1479), התחתנה עם לואיג'י השלישי, מלך נאפולי, ולאחריו התחתנה עם לודוויג הרביעי, הנסיך הבוחר מפפאלץ, ולאחריו התחתנה עם אולריך החמישי, רוזן וירטמברג.
אלאונורה לב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1952 (בת 72 בערך) שצ'צ'ין, רפובליקת פולין 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 פרסים והוקרה:  פרס ברנשטיין (1996)  פרס היצירה לסופרים עבריים (1999) 
 
אלאונורה לב (נולדה ב־1952) היא סופרת, עיתונאית, מתרגמת ומבקרת ספרות ישראלית, זוכת פרס ברנשטיין לרומן עברי מקורי לשנת 1996 ופרס ברנשטיין ביקורת ספרותית בעיתונות היומית לשנת 2001.
ביוגרפיה

לב נולדה בפולין בעיר שצ׳צ׳ין בסביבות שנת 1952. אביה היה ניצול שואה, שברח מעיר הולדתו לודז׳ לסיביר שם היה פועל במפעל תחמושת. רוב משפחתו נרצחה בשואה. אמה ילידת ברה״מ שם נפגשה עם אביה של לב. היא עלתה עם הוריה ושני אחיה לישראל בעליית גומולקה כשהייתה בת שש למעברת עתלית. משם עברה המשפחה לקיבוץ בית זרע, מגדיאל, רמתיים ולבסוף התיישבה בהוד השרון. כבר בגיל צעיר החליטה כי היא רוצה לעסוק בכתיבה. בצבא שירתה כפקידה בחיל האוויר וכשהשתחררה עברה קורס עיתונות והחלה לעבוד ככתבת בעיתון נשים ואחר כך כעורכת בעיתון. לב כתבה מאמרים וביקורות ספרותיות בעיתון "חדשות" ושימשה כעורכת בעיתון "מעריב".
בשנת 1989 יצא לאור בהוצאת "עם עובד" ספרה הראשון, "סוג מסוים של יתמות", בו היא מתעדת מסע לפולין אליו יצאה יחד עם קבוצה של אנשי תרבות במלאת 45 שנה למרד גטו ורשה. הספר הופיע תחילה ככתבות בעיתון "סופשבוע" במעריב ולאחר מכן הוא עובד והורחב לכדי הספר.
בשנת 1996 יצא ספרה השני, "הבוקר הראשון בגן עדן" בהוצאת "קשת". הספר עוסק באשה, בסוף שנות השלושים לחייה ובימי הריונה כשהיא מספרת לעובר שבבטנה את קורות חיה. הספר זכה בפרס ברנשטיין לשנת 1996, ולב הייתה לאשה הראשונה שזוכה בפרס זה.
בשנת 1999 יצא "סוג מסוים של יתמות" בהדפסה מחודשת בהוצאת נ.ב. ספרים. בשנת 2000 יצא לאור "מוות זה דבר נגטיבי" פרי עטה של לב בסדרת "קצרים" של הוצאת "כתר".
בשנת 2015 ערכה והוסיפה אחרית דבר לספרו של יצחק לבני "קטעים מתוך חומר החיים".
חיים אישיים

לב היא בת זוגו במשך כשלושים שנה של המו"ל והעורך נתן בירק ולהם שני ילדים. בנוסף היא אם לבת מנישואיה הראשונים.
פרסים והוקרה

לב היא כלת פרס היצירה לסופרים עבריים לשנת תשנ"ט, זכתה ב״פרס הילדים״ לתרגום במסגרת ״מצעד הספרים״ תשנ״ו ובפרס "קשת הזהב" של הוצאת קשת.
ספריה

סוג מסוים של יתמות: עדות על מסע, הוצאת עם עובד, 1989.
הבוקר הראשון בגן עדן, קשת הוצאה לאור, 1996.
שיחות עם המאהב שלי ואשתו, נ.ב ספרים, 2011.
ספריה > מתרגומיה

ג'ונתן קו, בית השינה, משכל, 1998
קתרין פטרסון, ממלכת טרביתיה, סדרת הרפתקה: סופרים מתרגמים קלאסיקה, הוצאות מודן ואוקיינוס, 2012.
לוסי מוד מונטגומרי, בית החלומות של אן, הוצאת כתר, 2011.
הערות שוליים

↑  אילת נגב, "לב, אלאונורה" בפרויקט בן-יהודה
↑   יצחק לבני, קטעים מתוך הספר חומר החיים, באתר הארץ, 20 בפברואר 2018
↑  אברהם בלבן, לפסל במלים מיניאטורות-אוריגאמי, באתר הארץ, 3 ביוני 2011
אברהם בלבן, דרושה קריאה אטית, באתר הארץ, 15 ביוני 2011
↑  רונית רוקאס, ספרי ילדים: "ממלכת טרביתיה" הוא יותר מסרט טוב, באתר הארץ, 2 ביולי 2012
↑  יהודה אטלס, ג'ינג'ית זה אופי, באתר הארץ, 14 באוקטובר 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264451905171  PLWABN: 9810687421305606  BnF: cb144664277 (data)  CiNii: DA19105944  GND: 120915081  ISNI: 0000 0000 6657 3451  LCCN: n80165931  RERO: 02-A020440272  SUDOC: 070966389  VIAF: 30379287   WorldCat (עם VIAF): 30379287
אומניפוטנטיות

אוֹמְנִיפּוֹטֶנְטִיּוּת (בלטינית: Omnipotens, מילולית "כל הכוח"), בעברית יכולת-כול, היא תכונה של מי שיש לו כוח אבסולוטי, בלתי נדלה וללא גבולות. דתות מונותאיסטיות מייחסות בדרך כלל את תכונת הכל יכולות רק לאל.
בפילוסופיה של רוב הדתות המונותאיסטיות בעולם המערבי, תכונת האומניפוטנטיות מיוחסת לאל לצד תכונות רבות אחרות, ביניהן היותו "אל כל-יודע", "אל נוכח בכל", ו"אל מלא רחמים".
משמעויות לאומניפוטנטיות

בין אנשים בעלי אמונות שונות ואפילו בין אלה המחזיקים באותה דת, המונח כול-יכול התפרש במספר משמעויות. בין המשמעויות הללו ניתן למצוא:
אלוהים מסוגל לעשות הכול. זאת אומרת, התשובה לשאלה: "האם אלוהים יכול לעשות X?" היא תמיד "כן" ואין זה משנה כלל מהו X.
אלוהים יכול לעשות כל מה שהוא בהתאם לטבעו (לכן, לדוגמה, הוא לא יכול לשקר, כיוון שאלוהים, על פי הגדרתו, דברו תמיד אמת). אלוהים יכול להתערב בסדרי בראשית על ידי הכפפת חוקי הטבע וההסתברות לשלטונו, היות שאלה אינם חלק מטבעו של האל, אלא חלק מן העולם הגשמי.
אלוהים יכול לא רק להתגבר על חוקי הפיזיקה וההסתברות, אלא שהוא יכול אף להתגבר על אמיתות לוגיות (לדוגמה, אלוהים יכול לתרבע עיגול, לרבע עיגול, או לגרום לאחד להיות שווה לשתיים), כיוון שאלוהים אינו כבול לכל הגבלה.
אלוהים יכול להתגבר על כל חוקי הפיזיקה, ולבצע כל מעשה שנוכל לדמיין. אולם, הוא אינו יכול לבצע מעשה שאנו עצמנו לא יודעים מה אנו דורשים בו אלא רק איך לומר אותו. למשל: אלוהים אינו יכול להעלים אבן ובמקביל להשאיר אותה קיימת, מפני שדרישה זו חסרת-משמעות. הגדרה זו פותרת את פרדוקס האבן כשאנו מבינים שאין ביכולתנו להגדיר הרמה של אבן שלא ניתן להרים אותה, אם כי ניתן להניח שמציאות כזאת אכן יכולה להתקיים והיא באה ליידי ביטוי בדתות המונותאיסטיות כבחירה חופשית, מושג שנוצר על ידי האל אך אינו בשליטתו.
הגדרת הוגים

הפילוסוף הנוצרי בן ימי הביניים, תומאס אקווינס, הכיר בקושי שבהבנת כוחו של האל. אקוינס כתב כי בעוד "שהכול מודים כי האל כול-יכול... נראה שקשה להסביר מה בדיוק מכילה אותה כול-יכולות של האל". בהגות הפילוסופית-דתית, תכונת כול-יכולות האל מובנת בדרך כלל באופן המתיישב עם הגבלות מסוימות בכוחו של האל, זאת בניגוד לציפייה באשר לכוחות אינסופיים. קיימים דברים שאפילו אל כול-יכול אינו יכול לעשות. תאולוגים נוצרים מימי הביניים הסבו את תשומת הלב לדוגמאות בסיסיות של הגבלות על כוחו של האל. המשפט "האל יכול לעשות כל דבר" הוא בעל משמעות רק בתוספת ההנחה באשר לתנאי חבוי לפיו "מכאן ניתן להסיק את מושלמותו של הכוח האמיתי." תשובה שגורה זו של הוגים שונים מסבירה מדוע קיימות פעולות גשמיות אשר רק בני אדם יכולים לבצען ולא האל, למשל להלך על הרגליים. פעולות אלה אינן בגדר יתרון שיש לבני אדם בכוחם. פעולות אנושיות כמו הליכה, ישיבה או לידה, אפשריות אך ורק כיוון שקיים פגם בטבע האנוש. היכולת לחטוא, לדוגמה, איננה בגדר ביטוי של כוח אלא ביטוי של פגם, או חולשה. בתגובה לשאלות באשר לאל המבצע דברים בלתי אפשריים למוח האנושי (למשל ריבוע העיגול) עונה אקוינס כי "אין דבר שניתן להסיק ממנו סתירה ואשר שייך לתחום הכול-יכולות של האל."
בעת המודרנית, אימץ הפילוסוף ק.ס. לואיס עמדה דומה, במהלך עבודתו על בעיית הרוע. לואיס הולך בדרכו של אקוינס על בעיית הסתירה:
כול-יכולתו משמעותה הכוח לעשות כול שניתן באופן פנימי, לא לעשות את הפנימי לאפשרי. ניתן לייחס לאל נסים, אבל לא אי-היגיון. אין בכך משום הגבלה לכוחו. אם אתה בוחר לומר 'האל יכול לתת ליצור רצון חופשי ובאותה עת למנוע ממנו רצון חופשי' לא הצלחת לומר דבר על האל; צירופים חסרי משמעות של מילים אינם רוכשים לפתע משמעות רק ורק כיוון שהקדמנו להן את שתי מילים 'האל יכול...' אין זה אפשרי יותר לאל מאשר לחלש שביצוריו להוציא לפועל את שתי האלטרנטיבות המוציאות אחת את השנייה; לא מכיוון שכוחו של האל נתקל במכשול כלשהו, אלא מכיוון שאי-היגיון נותר בגדר אי-היגיון אפילו כאשר אנו מדברים על האל.
דחיית תכונת הכול יכולות

יש המחזיקים באמונה המונותאיסטית אך עם זאת דוחים את ההשקפה כי האל כול-יכול. כך בזרמים הקונסרבטיביים והרפורמיים ביהדות וכן תנועות מסוימות בנצרות הפרוטסטנטית. על פי השקפות אלה האל פועל בעולמו בדרך של שכנוע ולא בדרך של כפייה וכוח. האל בא לידי ביטוי בעולם בדרך של השראה וביצירת האפשרות, אבל לא בהכרח בדרך של נסים או בהפרת חוקי הטבע.
דחיית ההשקפה בדבר האומניפוטנטיות של האל נובעת לעיתים משיקולים פילוסופיים או הלכתיים, כפי שיתואר להלן.
דחיית תכונת הכול יכולות > שיקולים פילוסופיים

תאולוגיה תהליכית (המכונה לעיתים תאולוגיה נאוקלאסית) דוחה את רעיון האומניפוטנטיות על בסיס פילוסופי מן הטענה כי אומניפוטנטיות כפי שהיא מובנת באופן קלאסי היא בלתי מושלמת ולכן איננה מתיישבת עם הרעיון של אל מושלם.
הרעיון נטוע כבר בהצהרתו של אפלטון ולפיה "קיום הוא כוח" וכך כתב:
הצעתי היא שכל דבר שהוא בגדר יש, כשיש בו איזה שהוא כוח לפעול על איזה שהוא דבר אחר, אול להיפעל, אפילו במידה זעומה ביותר ובידי הפעוט שבפועלים, ואפילו רק פעם אחת בלבד. שהנה להבחנת הדברים שיש הריני מציע סימן היכר זה, דהיינו – כוח, ותו לא.
למסקנה זו אף טוען הפילוסוף צ'ארלס הרטשורן:
כוח הוא השפעה וכוח מושלם הוא השפעה מושלמת... כוח חייב להיות מופעל על דבר מה, לפחות אם ב"כוח" אנו מתכוונים להשפעה, שליטה; אבל אותו דבר נשלט אינו יכול להיות סביל לחלוטין, כיוון שדבר סביל לחלוטין, דבר שאין לו כל נטייה לפעילות בכוחות עצמו, הוא כלום; אולם כאשר הדבר שעליו מופעל הכוח הוא פעיל חלקית, חייבת להיות התנגדות כלשהי, קלה ככל שתהיה, לאותו כוח "אבסולוטי" וכיצד יכול כוח שקיימת לו התנגדות להיות אבסולוטי?
ניתן לנסח את הטיעון כדלהלן:
אלוהים קיים
קיום הוא כוח
אם יצור קיים, אזי הוא חייב להיות בעל כוח
אם כל היצורים הם בעלי כוח כלשהו, אזי יש להם כוח כלשהו להתנגד לאלוהים
אם ליצורים יש כוח להתנגד לאלוהים, אזי אלוהים איננו בעל כוח מוחלט
השקפה זו ידועה בשם תאיזם דיפולרי.
העבודות הידועות ביותר הפורשׂות ומבהירות עמדה זו נכתבו על ידי הרב היהודי הקונסרבטיבי, הרולד קושנר. הצורך בהשקפה המשנה את תכונת הכול-יכולות של האל נוסחה אף על ידי הפילוסוף אלפרד נורת' וייטהד בתחילת המאה העשרים, ופותחה על ידי הפילוסוף המצוטט מעלה, צ'ארלס הרטשורן. הרטשורן המשיך ופיתח את השיטה התאולוגית הידועה בשם תאולוגיה תהליכית.
דחיית תכונת הכול יכולות > שיקולים תורניים

חלק מאלה הדוחים את רעיון האומניפטנטיות עושים זאת מנימוקים תורניים. הם מצביעים בדרך כלל על העובדה כי המונח "כול-יכול" נעדר מהתנ"ך. הם אף מצביעים על כך שברוב תיאורי התנ"ך מופיע האל כמי שעוסק במעשה הבריאה בדרך של שכנוע ורק לעיתים רחוקות בדרך של שימוש בכוח.
אולם, קיימים פסוקים רבים בתנ"ך המבטאים את כל יכולות האל (האומניפוטנטיות האלוהית), אף מבלי לעשות שימוש במונח "כול-יכול" עצמו. מספר פעמים מכונה האל בשם "אל שדי", כינוי המצביע על יכולתו של האל. הנה מספר דוגמאות המצביעות על עצמתו הבלתי נדלית של האלוהים בתנ"ך:
יִירְאוּ מֵ-ה', כָּל-הָאָרֶץ; מִמֶּנּוּ יָגוּרוּ, כָּל-יֹשְׁבֵי תֵבֵל.
כִּי הוּא אָמַר וַיֶּהִי; הוּא-צִוָּה, וַיַּעֲמֹד.
וֵאלֹהֵינוּ בַשָּׁמָיִם-- כֹּל אֲשֶׁר-חָפֵץ עָשָׂה.
וַיְהִי אַבְרָם, בֶּן-תִּשְׁעִים שָׁנָה וְתֵשַׁע שָׁנִים; וַיֵּרָא ה' אֶל-אַבְרָם, וַיֹּאמֶר אֵלָיו אֲנִי-אֵל שַׁדַּי--הִתְהַלֵּךְ לְפָנַי, וֶהְיֵה תָמִים.
הִנֵּה אֲנִי ה', אֱלֹהֵי כָּל-בָּשָׂר--הֲמִמֶּנִּי, יִפָּלֵא כָּל-דָּבָר.
וַיֹּאמֶר--וַיַּעֲמֵד, רוּחַ סְעָרָה; וַתְּרוֹמֵם גַּלָּיו.
ציטוט תכוף מן הברית החדשה עליו מצביעים אלה המבקשים להדגיש את גבולות כוחו של האל הוא מדברי פאולוס, אחד מן השליחים של הנצרות, הקובע כי אלוהים אינו יכול לומר דבר שקר. על כן נטען כי אין כל בסיס בכתבי הקודש לדבוק באמונה כי האל הוא כול-יכול וכי אמונה זו איננה אלא תוצאה של שילוב בין הגות הלניסטית והגות נוצרית קדומה.
דחיית תכונת הכול יכולות > פרדוקס הכול-יכול

ניתן לטעון כי האמונה בכוחו המוחלט של האל מניבה פרדוקסים לוגיים מסוימים. הנה דוגמה פשוטה לכך: האם יכול האל לברוא סלע כה כבד עד שאפילו הוא אינו יכול להרימו? אם אכן ביכולתו לעשות זאת, אזי הסלע הוא בלתי ניתן להרמה, ובכך גילינו מגבלה בכוחו של האל. אולם, אם אינו יכול לברוא סלע כזה, עדיין אנו נותרים עם תוצאה זהה, דהיינו, מגבלה בכוחו של האל. בעיה זו הובילה את הוגי ימי הביניים לפיתוח המושג של אינסוף מתמטי ולהניח את היסודות לחשבון אינפיניטסימלי. שילוב של תכונת האומניפוטנטיות יחד עם תכונת ה"כול-יודע" יכולה להניב פרדוקס דומה בשאלה: האם האל יכול לחבר קושיה שלה הוא איננו יכול לתת תשובה?
אוגוסטינוס, בספרו עיר האלוהים, טוען כי האל לא יכול לעשות דבר שיעשה אותו לא-אומניפוטנטי:
באשר הוא נקרא כול-יכול כיוון שהוא עושה כל אשר ברצותו, לא בזכות שהוא סובל ממה שאינו רוצה לעשות; היות שאם כך יפול בחלקו, הוא לא יהיה עוד כול-יכול. לכן, הוא אינו יכול לעשות דברים מסוימים בזכות העובדה שהוא כול-יכול.
על כן טוען אוגוסטינוס כי האלוהים אינו יכול לעשות כל דבר, או ליצור כל מצב, אשר תוצאתו תהיה כי האלוהים איננו האלוהים.
כוח אבסולוטי אל מול פוטנציאל אבסולוטי

כל הטענות המופיעות מעלה באשר לכול-יכולתו של האל, מבוססות על התפיסה האנושית. במציאות איננו יכולים לראות או לדעת את מעשי האל, ועל כן איננו יכולים גם לדעת את מגבלותיו. כל אלה הן הנחות המבוססות על הידע המועט שיש לנו על האלוהים ועל ההנחה כי חוקי הפיזיקה זהים בכל מקום (כולל ביקומים מקבילים, בהנחה שקיימים כאלה). אם חוקי הפיזיקה יכולים להיות שונים באופן בלתי מוגבל במספר בלתי מוגבל של יקומים אחרים, אזי פירוש הדבר שכוחו של האל הוא בלתי מוגבל ביחס לכל היקומים. עוד ייתכן כי קיים משהו "מחוץ" לעולם מרובה יקומים זה (נירוואנה, כאוס, כלום).
ניתן לטעון כי אם האל הוא שגורם לגרעין לצמוח לעץ, אזי אלוהים הוא בעל הכוח לצמיחה. אבל אולי האל נתן את כוח הצמיחה לגרעין, בכך שנתן לו פוטנציאל. כך שאלוהים הוא בעל פוטנציאל מוחלט ובעל היכולת להעניק פוטנציאל אבסולוטי. השקפת הפנתאיזם ו/או פנאנתאיזם רואה ביקום/יקומים כגופו של האל ובכך הופך האל לנוכח בכל מקום ובכל דבר. כך שאם אדם עושה משהו, למעשה זהו האל שעושה זאת ואנו איננו אלא כלים בידיו.
בפסיכולוגיה ובפסיכיאטריה

על פי תאוריות בתחום הפסיכולוגיה ההתפתחותית, התינוק תופס עצמו כאומניפוטנטי בחודשי חייו הראשונים, כאשר כל צורך שמתעורר אצלו מסופק מיידית ואין הוא מודע עדיין לנפרדות בינו לבין המטפלים בו המספקים את צרכיו.
תחושת אומניפוטנטיות בהמשך החיים עשויה להיות סימפטום של הפרעה נפשית או מחלת נפש כגון הפרעה דו-קוטבית וסכיזופרניה.
הערות שוליים

↑  יְכֹלֶת כֹּל במילון פסיכולוגיה (תשנ"ד), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  תומאס אקוינס, סומה תאולוגיקה
↑  ISBN 0-06-065296-9
↑  כתבי אפלטון, כרך III, סופסטן, עמ' 231. בתרגום יוסף ג. ליבס. הוצאת שוקן, 1975.
אלייזה שלזינגר

| --- | --- |

שלזינגר בהופעה בבסיס צבאי אמריקאי, 2017
 לידה:  22 בפברואר 1983 (בת 41) ניו יורק, ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מקום לימודים:  בית הספר גרינהיל  קולג' אמרסון  אוניברסיטת קנזס  Semester at Sea 
 בן זוג:  נואה גאלוטן
 מספר צאצאים:  1
 http://iliza.com
 פרופיל ב-IMDb
 
אלייזה ויי שלזינגר (באנגלית: Iliza Vie Shlesinger; נולדה ב-28 בפברואר 1983) היא קומיקאית, שחקנית, מנחת טלוויזיה ומפיקה בפועל יהודייה-אמריקאית. נודעת בזכות כיכובה בתוכנית מערכונים ובספיישלי סטנד-אפ מבית נטפליקס.
ביוגרפיה

שלזינגר נולדה בניו יורק, ניו יורק שבארצות הברית, להורים יהודים ממוצא אשכנזי. גדלה בדאלאס, טקסס. התחנכה בבית ספר פרטי באדיסון, טקסס.
למדה באוניברסיטת קנזס בשנתה הראשונה. לאחר מכן, עברה לקולג' אמרסון בבוסטון, שם למדה קולנוע וחידדה את מיומנויות הכתיבה והעריכה שלה.
קריירה > סטנד-אפ

שלזינגר כיכבה ב-6 ספיישלים של סטנד-אפ מבית שירות הסטרימינג של נטפליקס:
ב-2013 "Iliza Shlesinger: War Paint" (אנ').
ב-2015 "אלייזה שלזינגר: קפוא וחם".
ב-2016 "אלייזה שלזינגר: חיסול ממוקד".
ב-2018 "אלייזה שלזינגר: בת מילניום מבוגרת". לקראת הספיישל צולם גם סרט דוקומנטרי "Iliza Shlesinger: Over & Over" העוקב אחרי שלזינגר ומתעד אותה בהכנות מאחורי הקלעים לקראתו, אך הוא יצא רק כשנה לאחר-מכן.
ב-2019 "אלייזה שלזינגר: חשופה".
ב-2022 "אלייזה שלזינגר: שווה לנצח".
קריירה > משחק

ב-2013 שיחקה בתור קרול בסרט הדרמה-הקומית "Paradise" ‏("Lamb of God"), בכיכובם של ג'וליאן האף, ראסל בראנד ואוקטביה ספנסר.
ב-2016 שיחקה, כיכבה, כתבה והפיקה בפועל את המיני-סדרה הקומית "Forever 31" מבית ABCdigital.
ב-2018 שיחקה בתור אוקטובר בסרט הדרמה-הקומית "פתאום משפחה".
ב-2017 שיחקה בפרק בסדרה הקומית "גירלבוס" מבית שירות הסטרימינג של נטפליקס.
ב-2020 שיחקה בתור סיסי בסרט "הצדק של ספנסר". באותה שנה שיחקה בתפקיד משנה בתור אניטה וייס בסרט הדרמה "קרעים של אישה" מבית נטפליקס, בכיכובה של ונסה קירבי. שיחקה בתור ואל בסרט הקומדיה "The Opening Act". כמו כן גילמה את עצמה בפרק בתוכנית המתיחות "שיחות מלוכלכות" ברשת קומדי סנטרל. בנוסף באותה שנה, כיכבה בתוכנית המערכונים מבית נטפליקס "תוכנית המערכונים של אלייזה שלזינגר".
ב-2021 כיכבה, כתבה והפיקה בפועל את סרט הקומדיה הרומנטית "טוב על הנייר" מבית נטפליקס.
חיים אישיים

ב-2017 התארסה לשף נואה גאלוטן, לאחר כשנה של זוגיות. ב-2018 נישאו בטקס יהודי בלוס אנג'לס.
הערות שוליים

↑  Christopher Friedmann, Last Comic Standing contestant Iliza Shlesinger weds chef Noah Galuten, MailOnline, ‏14 May 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 115668935X  ISNI: 0000 0003 6084 7628  LCCN: no2011188286  MusicBrainz: b1f2957e-9019-4b6c-9e3f-989e3e366fc7  VIAF: 221202444   WorldCat (עם VIAF): 221202444 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שלזינגר בהופעה בבסיס צבאי אמריקאי, 2017