הנחת תפילין
הערות שוליים

↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות תפילין ומזוזה וספר תורה, פרק ד', הלכה כ"ו
↑  ספר שמות, פרק י"ג, פסוקים א'–י' ופסוקים י"א–ט"ז, ספר דברים, פרק ו', פסוקים ד'–ט', ופרק י"א, פסוקים י"ג–כ"א
↑  ספר שמות, פרק י"ג, פסוקים ט'–ט"ז; ספר דברים, פרק ו', פסוק ח'; ספר דברים, פרק י"א, פסוק י"ח
↑  אברהם עפשטיין, אלדד הדני - סיפוריו והלכותיו במהדורות שונות על פי כתבי-יד ודפוסים עתיקים עם מבוא והערות בצירוף מאמר על הפלשים ומנהגיהם, פרסבורג, תרנ"א, עמ' 174
↑  הכוזרי, מאמר שלישי אות א - ל.
↑  ספר החינוך, מצווה תכ"א
↑  בספרו נצח ישראל, פרק ז'.
↑  בספר חבש פאר.
↑  חז"ל דרשו את הפסוק: "וָאֶקַּח הַנֵּזֶר אֲשֶׁר עַל רֹאשׁוֹ וְאֶצְעָדָה אֲשֶׁר עַל זְרֹעוֹ" (שמואל ב', א', י') כמתייחס לתפילין של שאול (תרגום יונתן :"ואצעדה אשר על זרועו - וטוטפתא דעל דרעיה"). על פי פשוטו, נראה שמדובר על תכשיטים שהיו בזרועו של שאול ועל ראשו. במקום אחר נזכרת "אצעדה" כתכשיט: "אִישׁ אֲשֶׁר מָצָא כְלִי זָהָב אֶצְעָדָה וְצָמִיד טַבַּעַת עָגִיל וְכוּמָז" (במדבר, ל"א, נ').
↑  לנוסח האיגרת באנגלית: איגרת אריסטיאס
↑  לקטע הרלוונטי באנגלית: Moreover, upon our garments he has given us a symbol of remembrance, and in like manner he has" ordered us to put the divine oracles upon our gates and doors as a remembrance of God. And upon our hands, too, he expressly orders the symbol to be fastened" -באזור הערה 159 בקטע האיגרת המופיע בהערה הקודמת
↑  תרגום א. כהנא עמ' 49
↑  קדמוניות היהודים ספר ד', סעיפים 212-213
↑  מסכת מגילה פרק ד', משנה ח'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"ז, עמוד ב'
↑  בכורות ל'.
↑  ראש השנה י"ז א.
↑  "אמר רבה בר בר חנה א"ר יוחנן: ארבעים סאה קצוצי תפילין נמצאו בראשי הרוגי ביתר." (בבלי, גיטין דף נז ע"ב)
↑  תיעוד נדיר: נתניהו תועד מניח תפילין | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il, ‏2024-05-12
↑  הרב שריה דבליצקי והרב ישראל אריאל, מצוות תפילין כמאמרה, הוצאה פרטית, תשע"ג
↑  יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן אורח חיים, עמ' סימן כ"ה סעיף כ"ח, סימן ל"ז סעיף ג.
↑  'לבוש', רמ"א, 'משנה ברורה' והרב ברויד.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ל', סעיף ב'. לדעת הרמב"ם הנחתם בלילה אסורה מהתורה. ראו משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות תפילין ומזוזה וספר תורה, פרק ד', הלכה י'.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ל"א, סעיף א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ט', עמוד ב', משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות תפילין ומזוזה וספר תורה, פרק ד', הלכה י', שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ל', סעיף א'.
↑  אגרות משה או"ח ח"א, סי' י.
↑  (מסכת ברכות, דף י"א, עמוד א'), בספר יחזקאל, כ"ד, פסוקים ט"ז-י"ח נאמר: ”בֶּן אָדָם הִנְנִי לֹקֵחַ מִמְּךָ אֶת מַחְמַד עֵינֶיךָ בְּמַגֵּפָה וְלֹא תִסְפֹּד וְלֹא תִבְכֶּה וְלוֹא תָבוֹא דִּמְעָתֶךָ. הֵאָנֵק דֹּם מֵתִים אֵבֶל לֹא תַעֲשֶׂה פְאֵרְךָ חֲבוֹשׁ עָלֶיךָ וּנְעָלֶיךָ תָּשִׂים בְּרַגְלֶיךָ וְלֹא תַעְטֶה עַל שָׂפָם וְלֶחֶם אֲנָשִׁים לֹא תֹאכֵל. וָאֲדַבֵּר אֶל הָעָם בַּבֹּקֶר וַתָּמָת אִשְׁתִּי בָּעָרֶב וָאַעַשׂ בַּבֹּקֶר כַּאֲשֶׁר צֻוֵּיתִי”, כלומר ישנו ציווי מיוחד ליחזקאל לפיו, אף על פי שאשתו תמות, אין עליו להתאבל עליה, אלא לנהוג את כל המנהגים של אדם לא אבל. ביניהם: "פארך חבוש עליך". התלמוד דורש ש"פאר" הוא תפילין. כלומר, אדם אבל אינו מניח תפילין ביום זה, ורק יחזקאל צווה באופן מיוחד שעליו להניח תפילין ביום זה.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות אבל, פרק ד', הלכה ט', שולחן ערוך, יורה דעה, סימן שפ"ח, סעיף א'.
↑  דעת ר' עקיבא אייגר, ברכי יוסף ומשנה ברורה שלא יניח תפילין גם כשיום הקבורה אינו יום הפטירה. דעת החיי אדם והרב עובדיה יוסף שיניח בלא ברכה.
↑  ירושלמי מו"ק פרק ג' הלכה ד'
↑  או"ח סי' ל"א
↑  זוהר חדש שיר השירים ח
↑  אבל בשנים האחרונות יש שהקימו מנינים נפרדים להניח תפילין, בהסכמת פוסקים מסוימים, עיין בנימין המבורגר, שרשי מנהג אשכנז, חלק ה, בני ברק תשע"ח, עמ' 875 ואילך.
↑  כהוראת הרמ"א, שולחן ערוך או"ח לא:ב.
↑  כהכרעת המשנה ברורה ואחרונים אחרים שם.
↑  שולחן ערוך אורח חיים סימן כ"ה סעיף י"ג
↑  ספר הקנה עמ' כב, א, קרקוב, תרנ"ד. שער הכוונות לח, ב עניין חזרת העמידה דרוש ב'
↑  שו"ת רדב"ז ח"ד סימן פ'
↑  לפי האשכנזים, היד החזקה (שעליה לא מניחים את התפילין) היא היד בה כותבים, ולפי הספרדים, היד החזקה היא היד החזקה בפועל.
↑  כמו: "לא כהתה עינו" (דברים, ל"ד, ז'), שפירושו: לא נחלשה ראייתו.
↑  הרב יוסף חיים מבגדאד הביא את אותם פוסקים בספרו "בן איש חי הלכות" (שנה ראשונה, פרשת חיי שרה, אות ז'). המקורות שהביא מצטטים את דברי המקובל מהר"י צמח. הרב יוסף חיים מוסיף שדבריו "נכונים בטעמים על פי הסוד", ועל כן יש לחשוש לדבריו. על כן לאדם שהוא איטר יד ימינו יש להניח שתי תפילין - אחת על יד ימין כדי לקיים את ההלכה על פי הפשט, ולאחר שמסירם יש להניח תפילין נוספות ללא ברכה על יד שמאל כדי לקיים את ההלכה על פי הקבלה.
↑  מקור כריכת שבע הכריכות הוא מהקבלה ולא מהתלמוד. על כן, אדם יוצא ידי חובת תפילין גם אם לא כרך את שבע הכריכות, אלא ישר העביר את הרצועה לכף ידו. וכן גם אורך התפילין על מנת שיהיו כשרות לא נדרש כדי לכרוך שבע כריכות, אלא רק כדי שיגיעו מבית התפילין אל האצבע האמצעית ויכרכו סביבה שלוש כריכות (משנה תורה להרמב"ם, הלכות תפילין ומזוזה וספר תורה פרק ג' הלכה י"ב).
↑  בספרו "עוד יוסף חי" מביא הרב יוסף חיים טעם לכריכת שבע כריכות: שבע כריכות הם כמניין עשרים ושמונה (אחת ועוד שתיים ועוד שלוש וכו' עד שבע, יוצא עשרים ושמונה), ועשרים ושמונה בגימטריה זה "כח", כנגד הפסוק: ”וְזָכַרְתָּ אֶת ה' אֱלֹהֶיךָ כִּי הוּא הַנֹּתֵן לְךָ כֹּחַ לַעֲשׂוֹת חָיִל...” (דברים, ח', י"ח) - שכן על פי חז"ל ישנו קשר בין התפילין לבין היציאה למלחמה (כמו גם הפסוק:”וְרָאוּ כָּל עַמֵּי הָאָרֶץ כִּי שֵׁם ה' נִקְרָא עָלֶיךָ וְיָרְאוּ מִמֶּךָּ” (דברים, כ"ח, י') שנדרש על תפילין של ראש). על כן, בזמן כריכת שבע הכריכות סביב היד יש לכוון בפסוק זה. אמנם נראה שהכוונה היא למלחמה שבין האדם לבין יצרו הרע, ששוכן בליבו של האדם (”וְלֹא תָתֻרוּ אַחֲרֵי לְבַבְכֶם וְאַחֲרֵי עֵינֵיכֶם אֲשֶׁר אַתֶּם זֹנִים אַחֲרֵיהֶם”) ועל כן אנו מטים את התפילין של יד כנגד הלב.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ל"ז, עמוד ב'
↑  חז"ל למדו הלכה זו מהמידה "גזרה שווה", שהיא אחת מהמידות שהתורה נדרשת בהן. נאמר בספר דברים: ”בָּנִים אַתֶּם לַה' אֱלֹהֵיכֶם לֹא תִתְגֹּדְדוּ וְלֹא תָשִׂימוּ קָרְחָה בֵּין עֵינֵיכֶם לָמֵת” (ספר דברים, פרק י"ד, פסוק א'), כלומר, אדם שמתאבל על מתו, לא ישים קרחה (מלשון קרחת) בין עיניו. ומאחר שאין מקום לומר שמדובר על קרחת בין העיניים ממש (שאין שם שיער), ודאי מדובר על מקום הראש בקו שבין העיניים, ששם יש שיער (וכן ישנם פסוקים רבים בתנ"ך שמורים שקרחה היא בראש עצמו, ונעשתה בזמני אבלות). ומכאן חז"ל למדו גזרה שווה מהמילים: "בֵּין עֵינֵיכֶם", שכמו שכאן מדובר במקום הראש בין העיניים, כך גם בפסוק: ”וּקְשַׁרְתֶּם אֹתָם לְאוֹת עַל יֶדְכֶם וְהָיוּ לְטוֹטָפֹת בֵּין עֵינֵיכֶם” (ספר דברים, פרק י"א, פסוק י"ח) הכוונה למקום הראש בין העיניים.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק ב', הלכה ג'.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן כ"ט, סעיף א'.
↑  וכך נהוג בחסידות חב"ד וכן במספר חסידויות ארצישראליות כחסידות סלונים וחסידות קרלין.
↑  או"ח סי' כ"ה ס"ק י"ז בביאור הגר"א.
↑  בנוסח תימן לְהַנִּיחַ.
↑  עיין הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, סדר תפלות כמנהג בני רומה, ירושלים תשע"ד, עמ' ז בהקדמה.
↑  כך סוברים בעיקר הפוסקים האשכנזים וכך נפסק במפורש אף לעניין תפילין בשו"ת הרדב"ז חלק ה' סימן ס'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן מ', סעיף ז', בהגהת הרמ"א
1 2  הרב אליעזר מלמד, פניני הלכה, "נשים בתפילין"
↑  'כתר יונתן' על תרגום יונתן, ספר דברים, פרק כ"ב, פסוק ה'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ל"ח, סעיף ג'
↑  האם ברוריה הייתה מניחה תפילין?, באתר www.hidabroot.org, ‏2015-04-21
↑  הרב אבינר: למה לנסוע לאומן? חסר קברים בישראל?, באתר כיפה, ‏2013-08-04
↑  רבני בית ההוראה, תפילין לנשים, באתר דין - שאל את הרב, ‏2014-02-11
↑  פרומקין, תולדות חכמי ירושלים, כרך ג, ירושלים, תרפ"ט, עמ' 12
↑  דוד גולינקין, "האם מותר לנשים להניח תפילין?", אסופות, שנה יא, ירושלים: יד הרב נסים, תשנ"ז. עמ' קפג-קצו.
↑  עיין ערך חינוך קטן לתפילין.
| רשימת מצוות עשה לדעת הרמב"ם |
| --- | --- | --- |
| השקפות יסוד | אמונה בה' • ייחוד השם • אהבת ה' • יראת שמים • תפילה • לדבוק בה' • שבועה • ללכת בדרכיו • קידוש השם |  |
| מצוות מעשיות | קריאת שמע • תלמוד תורה • תפילין של ראש • תפילין של יד • ציצית • מזוזה • הקהל • ספר תורה של מלך • ספר תורה • ברכת המזון |  |
| מצוות המקדש | מצוות בניין בית המקדש • מורא מקדש • שמירת המקדש • מצוות הלוויים • קידוש ידיים ורגליים • הדלקת הנרות במקדש • ברכת כוהנים • לחם הפנים • לבונה • קטורת הסמים • מערכת התמיד • תרומת הדשן • שילוח טמאים |  |
| מצוות הקרבנות | קידוש זרעו של אהרן • בגדי כהונה • נשיאת הארון • שמן המשחה • משמרות כהונה • טומאה • כהן גדול • קרבן תמיד • מנחת כהן גדול • מוסף שבת • מוסף ראש חודש • מוסף פסח • מנחת העומר • מוסף שבועות • מנחת העומר • מוסף ראש השנה • מוסף יום כיפור • יום הכיפורים בבית המקדש • מוסף סוכות • מוסף שמיני עצרת • קורבן חגיגה • עלייה לרגל • שמחת הרגלים • קורבן הפסח • אכילת קרבן פסח • פסח שני • אכילת פסח שני • תקיעת הכהנים בחצוצרות • מחוסר זמן • תמות • מליחה • קורבן עולה • קורבן חטאת • קורבן אשם • קורבן שלמים • קורבן מנחה • חטאת בית הדין • הסיבה להבאת חטאת • אשם תלוי • אשם ודאי • קורבן עולה ויורד • וידוי • קרבנות הזב • קרבנות הזבה • קורבן יולדת • קרבן מצורע • מעשר בהמה • בכור בהמה טהורה • פדיון הבן • פדיון פטר חמור • עריפת פטר חמור • להביא את כל הנדרים למקדש ברגל הראשון • להקריב כל הקורבנות בבית הבחירה • להביא קדשים לבית הבחירה • פדיית קודשים • תמורה • אכילת שיירי מנחות • אכילת בשר חטאת ואשם • שריפת בשר טמא • שריפת בשר נותר ופיגול • גידול שיער של נזיר • סיום הנזירות • קיום נדרים • הפרת נדרים |  |
| טומאה וטהרה | טומאת נבילה • טומאת שרץ • טומאת אוכלים • טומאת נידה • יולדת • טומאת מצורע • נגעי בגדים • נגעי בתים • טומאת זב • טומאת שכבת זרע • טומאת זבה • טומאת מת • אפר פרה אדומה • טבילה • טהרת המצורע • גילוח מצורע • פריעה ופרימה • להכין אפר פרה אדומה • ערכי אדם • ערכי בהמה |  |
| הקדשות ומתנות | ערך ביתו של אדם • ערכי קרקעות • מעילה • נטע רבעי • פאה • לקט • שכחה • עוללות • פרט • ביכורים • תרומה גדולה • מעשר ראשון • מעשר שני • תרומת מעשר • מעשר עני • איסור שינוי סדר התרומות והמעשרות• וידוי מעשרות • מקרא ביכורים • חלה • הפקר בשביעית • שלא לעבוד בשמיטה • קידוש שנת היובל • שופר ביובל • גאולת קרקע • לאפשר לקונה לפדות את ביתו בעיר מוקפת חומה עד השלמת שנה • מניית שנות היובל • שמיטת כספים • לנגוש את הנוכרי עובד עבודה זרה • זרוע ולחיים וקיבה • ראשית הגז • נתינת החרם לכהן |  |
| מצוות שבאכילה | שחיטה • כיסוי הדם • שילוח הקן • סימני בהמות וחיות • לבדוק בסימני העוף • שרצי עוף • סימני דגים |  |
| מצוות המועדים | קידוש החודש • עיבור השנה • לשבות ביום השביעי • מצוות קידוש השבת בדברים • ביטול חמץ • סיפור יציאת מצרים • אכילת מצה בלילה הראשון • שביתת מלאכה בראשון של פסח • שביתת מלאכה בשביעי של פסח • ספירת העומר • שביתת מלאכה בשבועות • שביתת מלאכה בראש השנה • התענות ביום כיפור • איסור מלאכה ביום כיפור • שביתת מלאכה בסוכות • שביתת מלאכה בשמיני עצרת • סוכה • ארבעה מינים • תקיעת שופר בראש השנה • מחצית השקל |  |
| סמכויות ומשפט | לשמוע אל נביא אמת • מצוות מינוי מלך • לשמוע בקול בית דין בכל זמן • הכרעת רוב בדיינים • למנות שופטים ושוטרים • בצדק תשפוט עמיתך • להעיד עדות אמת • דרישה וחקירה • עד זומם • עגלה ערופה • ערי מקלט • ערי הלווים • מעקה |  |
| עבודה זרה ומלחמה | לאבד עבודה זרה ומשמשיה • עיר הנידחת • מחיית שבעת עממין • מחיית זכר עמלק • מצוות זכירת מעשי עמלק • לשלוח שלום לערים שצרים עליהן • כהן משוח מלחמה • הקצאת מקום להתפנות מחוץ למחנה • התקנת יתד לכיסוי הצואה |  |
| בין אדם לחברו | השבת הגזילה • צדקה • מצוות הענקה • מצוות הלואה • הלואה בריבית לנכרי • החזרת משכון • ביומו תתן שכרו • להניח לשכיר לאכול מהמחובר שעושה בו • מצוות פריקה • מצוות טעינה • השבת אבידה • מצוות תוכחה • ואהבת לרעך כמוך • אהבת הגר • לשמור על איזון המאזניים והמשקלים והמידות • והדרת פני זקן • כיבוד אב ואם • מורא אב ואם |  |
| משפחה | פרייה ורבייה • נישואים • שמחת שנה ראשונה • ברית מילה • יבום • חליצה • אונס • מוציא שם רע • מפתה • אשת יפת תואר • גט • סוטה |  |
| מצוות בית הדין | מלקות • עיר מקלט • הרג • חנק • שרפה • סקילה • תליה • קבורה • עבד עברי • ייעוד • פדייה • לעולם בהם תעבודו • קנס • קרן • בור • גנב בתשלומין או במיתה • שן ורגל • הבער (אש) • שומר חינם • שומר שכר • שואל • מקח וממכר • טוען ונטען • רודף • ירושה |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
חסידי חב"ד מסייעים בהנחת תפילין (מבצע תפילין)
יהודי תימני מתפלל ולראשו "תפילין של ראש", 1914
הנחת תפילין של ראש במהלך תפילת סליחות בעשרת ימי תשובה
תפילין של יד מונחות כמנהג החסידים ומנהג יהודי גאורגיה
תפילין של יד מונחות כמנהג הספרדים (בתמונה: הרב עובדיה יוסף)
תפילין של יד מונחות כמנהג האשכנזים
הסבר על אופן הנחת תפילין של יד
אישה קונסרבטיבית מתפללת עם תפילין