stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שושנה זובוף
עיסוקים נוספים

בשנת 1993 הקימה זובוף את פרויקט "אודיסיאה", המסייע לעובדים בתפקידי ניהול לבצע שינויי קריירה בגיל העמידה.
בנוסף לעבודתה האקדמית, השתתפה זובוף במיזמים ציבוריים ופרטיים רבים. היא עסקה בעיקר בתחום הדיור החברתי, שירותי הבריאות, החינוך והטיפול בזקנים.
פרסמה טורים קבועים בכתבי עת שונים, בנושאי פסיכולוגיה חברתית, כלכלה וטכנולוגיה, משנת 2003 עד 2016.
בשנת 2020 התראיינה לסרט התיעודי "מסכי עשן: המלכודת הדיגיטלית" של נטפליקס.
ספריה

בעידן המכונה החכמה: עתיד העבודה והכוח (1988) [In the Age of the Smart Machine: The Future of Work and Power]
כלכלת התמיכה: מדוע תאגידים מאכזבים, והפרק הבא של הקפיטליזם (2002) [The Support Economy: Why Corporations Are Failing Individuals and the Next Episode of Capitalism]
עידן הקפיטליזם של המעקב: הקרב על עתיד אנושי בחזית החדשה של העוצמה (2018) [The Age of Surveillance Capitalism: The Fight for a Human Future at the New Frontier of Power]
חיים אישיים

הייתה נשואה במשך שנים רבות לג'יימס מקסמין, עד למותו בשנת 2016.
הערות שוליים

↑  Shoshana Zuboff, You Are Now Remotely Controlled, באתר הניו יורק טיימס, ‏24 בינואר 2020 (באנגלית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007273409905171  PLWABN: 9810653707405606  BIBSYS: 90051599  BnF: cb17902615v (data)  CANTIC: a20378397  CiNii: DA02950612  GND: 131784633  ICCU: CFIV116292  ISNI: 0000 0003 7450 1847  LCCN: n87910612  NDL: 031578237  NKC: utb20181011506  NLA: 35299263  NLK: KAC202117070  NSK: 000006518  NTA: 074002872  RERO: 02-A027179034  SUDOC: 055664865  Trove: 902833  VIAF: 25746349   WorldCat (עם VIAF): 25746349
שאק סווארט

שאק סווארט (בהולנדית: Sjaak Swart;‏ 3 ביולי 1938) הוא כדורגלן עבר יהודי-הולנדי, ששיחק בעמדת הכנף. לכל אורך הקריירה שיחק באייאקס ועם קרוב ל-600 הופעות במדיה הוא שיאן ההופעות של המועדון בכל הזמנים. לזכותו גם 31 הופעות ו-10 שערים במדי נבחרת הולנד.
ביוגרפיה

נולד בשם ג'סיה סווארט (Jesaia Swart) במיידרברג שבהולנד בשנת 1938. משפחתו הייתה ענייה ואביו, שהיה יהודי, עבד בתור דייג במקום הולדתו. העובדה שעסק בעבודה "לא יהודית" סייעה בהמשך לו ולסווארט להסתתר מפני הנאצים הגרמנים וההולנדים משתפי הפעולה, במהלך מלחמת העולם השנייה, בה נספו בשואה כמעט 75% מאוכלוסיית יהודי הולנד.
קריירת מועדונים > אייאקס

בגיל 18 ערך את הופעת הבכורה שלו באייאקס ב-16 בספטמבר 1956, בניצחון 2–3 על טלסטאר ספורטקלאב במשחק גביע. בעונתו הראשונה זכה באליפות הראשונה שלו מתוך ה-7 והיה שותף בחמישה משחקי ליגה. עונה אחר כך ב-1957/58 כבש את שערו הראשון ב-6 באוקטובר 1957 נגד NOAD. משחקו האירופאי הראשון היה במסגרת גביע אירופה לאלופות במשחק חוץ נגד SC ויסמוט ממזרח גרמניה. למעשה לא הצליח סווארט לכבוש במשחק בית במשך שנה וחצי מאז הופעת הבכורה, וב-1 בינואר 1959 עשה זאת נגד JOS בגביע. שערו ה-100 במדיה הגיעה בעונת 1959/60 בניצחון 0–9 על פ.ק וולנדאם.
בתחילת שנות השבעים לקח חלק בהצלחה הגדולה ביותר של המועדון אי פעם הכוללת זכייה בשלושה תוארי גביע האלופות ברציפות. סווארט כבש כמה שערים חשובים בזכיות הללו ובעונת 1971/72 בגביע האלופות הבקיע את השער היחיד בחצי הגמר נגד בנפיקה, שהעלה אותם למשחק הגמר נגד אינטר מילאנו. בגמר נגד יובנטוס ב-1973 לא שיחק ופרש מכדורגל לפני כן ב-19 במאי אותה שנה. שווראט לבש את החולצה מספר 8 בדרך כלל ועם יותר מ-600 הופעות רשמיות באייאקס הוא שיאן ההופעות שלה בכל הזמנים. גם מבחינת כיבושים הוא ממוקם במקום גבוה, כשכבש 228 שערים ונמצא במקום השלישי אחרי יוהאן קרויף ופייט ואן רנן.
סווראט ב-22 בינואר 2010 מונה ביחד עם פיט קייזר לחבר כבוד של אייאקס.
בחירה זו הייתה נושא לדיון במשך שנים ובנוסף לכך היה צריך לשנות את הכלל הלא כתוב שלפיו שחקנים לשעבר אינם יכולים להפוך לחברי כבוד.
עד היום הוא ממשיך להיות מעורב באייאקס והקים את ארגון הצדקה המכונה "לאקי אייאקס" (Lucky Ajax), בו אגדות לשעבר של המועדון משחקים במשחקי צדקה שונים.
נבחרת הולנד

במדי נבחרת הולנד סווארט עשה את הופעת הבכורה ב-26 ביוני 1960 בהפסד 3–1 למקסיקו. הוא פתח בהרכב והוחלף בדקה ה-56'. שערו הראשון הגיעה במשחקו השלישי בניצחון 3–4 על סורינאם. אף על פי שזכה בתארים רבים עם אייאקס, עם הנבחרת מעולם לא זכה בתואר וגם לא השתתף בטורניר גדול. הופעתו האחרונה במדיה הייתה בניצחון 1–2 נגד צ'כוסלובקיה בשנת 1972 לאחר ארבע שנים שלא שיחק בה. בסך הכל ערך 31 הופעות בהן כבש 10 שערים.
תארים

אליפות הולנד (7): 1959/60, 1965/66, 1966/67, 1967/68, 1969/70, 1971/72, 1972/73
הגביע ההולנדי (5): 1960/61, 1966/67, 1969/70, 1970/71, 1971/72
גביע אירופה לאלופות (3): 1970/71, 1971/72, 1972/73
גביע האינטרטוטו: 1962
הסופר קאפ האירופי (2): 1972, 1973
הגביע הבין-יבשתי: 1972
שירלי אנגלרד

אין תמונה חופשית
שירלי אנגלרד (נולדה ב-23 בפברואר 1967) היא עורכת דין ישראלית. בין השנים 2016–2023 שימשה כפרקליטת מחוז מרכז (אזרחי) בפרקליטות המדינה.
ביוגרפיה

נולדה ליוסף דיאמנט בארצות הברית. היא בעלת תואר ראשון מהאוניברסיטה העברית בירושלים, ותואר שני מאוניברסיטת בר-אילן – שניהם במשפטים. בשנת 1989 הצטרפה לפרקליטות המדינה כסטודנטית במחלקת הבג"צים בפרקליטות. התמחתה אצל השופטת בדימוס עדנה ארבל, אז שופטת בבית המשפט המחוזי בתל אביב ולימים בבית המשפט העליון. בוגרת מחזור 2018 של חברי רשת המנהיגות הבכירה של קרן וקסנר.
ביוגרפיה > בפרקליטות המדינה

ב-1992 החלה אנגלרד לשמש כפרקליטה בפרקליטות המדינה. אנגלרד ייצגה את המדינה במגוון הליכים ובתחומים מגוונים – פיסקלי, אזרחי ומינהלי. טיפלה בעתירות שהוגשו נגד הקמת סניף איקאה בראשון לציון, נגד משרד הביטחון ביחס למכרזים להקמת קריית ההדרכה על שם האלוף אריאל שרון (עיר הבה"דים), ונגד המדינה ביחס להקמת הרכבת הקלה בתל אביב. עוד ייצגה את משרד הבריאות בתובענה ייצוגית נגד חברת "טבע אלטמן" אשר עסקה בתוסף "מגה גלופקס", ואת המדינה בעתירה שהגישה התנועה לחופש המידע לפרסום מימון ציבורי להוצאות משפטיות של נבחרי ועובדי ציבור.
כן ייצגה את המדינה בתביעות לשון הרע, בכללן תביעת ראש הממשלה לשעבר אהוד אולמרט נגד פרקליט המדינה, משה לדור, תביעה נגד מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס, ותביעה נגד השופט ורדימוס זיילר בגין ועדת החקירה בעניין פרשת האחים פריניאן.
ב-2007 החלה אנגלרד לכהן כמנהלת המחלקה לעניינים מינהליים בפרקליטות מחוז תל אביב (אזרחי), וכן אחראית על תחום דיני המשפחה.
ביוגרפיה > פרקליטת מחוז מרכז (אזרחי)

באפריל 2016 החלה אנגלרד לכהן כפרקליטת מחוז מרכז (אזרחי). בשנה שקדמה לפעילות עצמאית של המחוז – החל מאפריל 2015 – עסקה אנגלרד בהקמתו, ובפיצולו מפרקליטות מחוז תל אביב אזרחי. המחוז החדש עוסק בהליכים אזרחיים ומנהליים שהמדינה צד להם המתקיימים בבתי משפט במחוז המרכז, למעט תיקי התחום הפיסקלי שיועבר אף הוא בעתיד לטיפול המחוז.
במאי 2020 הייתה בין בכירי הפרקליטות שתקפו בחריפות את ממלא מקום פרקליט המדינה דן אלדד, בטענה שבדיקה שפתח כנגד היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט בפרשת הרפז נעשתה משיקולים שאינם עניינים ופרסומה ברבים היה "מעשה שלא ייעשה".
אנגלרד חברה בוועדת ביניש העוסקת בחוק הבחירות, בוועדה המלווה את חוק בתי המשפט לעניינים מינהליים, ובוועדה הבוחנת של לשכת עורכי הדין.
אנגלרד סיימה את תפקידה כפרקליטת המחוז ביולי 2023, עם בחירת לילך דיין למחליפתה.
חיים אישיים

נשואה לאביתר אנגלרד, עורך הדין במגזר הפרטי ובנו של שופט בית המשפט העליון לשעבר יצחק אנגלרד, ואם לשלושה. היא גיסתו של השופט שמואל בורנשטיין מבית המשפט המחוזי מרכז.
הערות שוליים

↑  הבוגרים שלנו, באתר קרן וקסנר.
↑  נועם שרביט, ‏בית המשפט ביטל את ההיתרים החורגים להקמת מתחם איקאה בראשון-לציון, באתר גלובס, 23 בספטמבר 2007
↑  מארק שון וליאור גוטמן, עיר הבה"דים: נדחתה עתירת שיכון ובינוי – נסללה הדרך של שפיר ולאומי, באתר כלכליסט, 10 בינואר 2012
↑  עת"מ (תל אביב-יפו) 1072/07 - מטרו רייל בע"מ נ' ועדת המכרזים הבינמשרדית - הרכבת הקלה במטרפולין תל אביב ואח' מחוזי תל אביב-יפו.
↑  יעילותו של "מגה גלופלקס" מוטלת בספק, באתר מוטק'ה, ‏15/05/07
↑  ארנון בן-יאיר, המדינה מממנת לעובדיה ולנבחריה הוצאות משפטיות - אך מסרבת לחשוף למי וכמה, באתר TheMarker‏, 20 בספטמבר 2006
↑  יובל יועז, ‏נדחתה תביעת הדיבה של קציני המשטרה נגד השופט ורדי זיילר, באתר גלובס, 21 בינואר 2010
↑  פוסט של משרד המשפטים ברשת החברתית פייסבוק, 20 באפריל 2016.
↑  מינויים חדשים של פרקליטות מחוז ת"א ומרכז (אזרחי), באתר משרד המשפטים.
↑  חן מענית, ‏בכירי הפרקליטות נגד עו"ד דן אלדד: "התנהלותך מנוגדת לכל אתוס", באתר גלובס, 24 באפריל 2020
↑  מכתב בכירי פרקליטות המדינה אל דן אלדד, 24 במאי 2020.
↑  חן מענית, ‏הוועדה הבוחנת של בחינות ההסמכה של לשכת עוה"ד התפטרה, באתר גלובס, 31 בדצמבר 2018
↑  הסדר למניעת ניגוד עניינים - עו"ד שירלי אנגלרד, 3 במאי 2016.
↑  הדס מגן, ‏מחוץ לתחום לשופטי העליון, באתר גלובס, 21 באפריל 2002
↑  חן מענית, ‏נחשפו השמות של עוד 6 פרקליטים שלהם קרובי משפחה שופטים, באתר גלובס, 11 בינואר 2017
שוודיה במשחקים הפאראלימפיים

ממלכת שוודיה השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים ברומא (1960). היא שלחה לאולימפיאדה שלושה ספורטאים, שהתחרו כולם בענף הקשתות. במשחקים הפאראלימפיים טוקיו (1964) זכתה שוודיה במדליה הראשונה שלה, מדליית ארד. שוודיה השתתפה בכל המשחקים הפאראלימפיים שהתקיימו.
אולימפיאדת השיא של שוודיה היו המשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984), בהם זכתה ב-160 מדליות, מתוכן 83 מדליות זהב. הענף בו מצטיינת שוודיה הוא שחייה תחרותית.
שוודיה אירחה את אולימפיאדת החורף הראשונה לספורטאים פאראלימפיים, המשחקים הפאראלימפיים אורנסקולדויק (1976).
מדליות לפי אולימפיאדה > משחקי הקיץ

| אולימפיאדה | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
המשחקים הפאראלימפיים רומא (1960): 0
| המשחקים הפאראלימפיים טוקיו (1964) | 0 | 0 | 1 | 1 |
| המשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968) | 1 | 6 | 4 | 11 |
| המשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972) | 5 | 6 | 6 | 17 |
| המשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976) | 21 | 28 | 25 | 74 |
| המשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980) | 31 | 36 | 24 | 91 |
| המשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984) | 83 | 43 | 34 | 160 |
| המשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988) | 42 | 38 | 23 | 103 |
| המשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992) | 16 | 33 | 19 | 68 |
| המשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996) | 12 | 14 | 11 | 37 |
| המשחקים הפאראלימפיים סידני (2000) | 5 | 6 | 10 | 21 |
| המשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004) | 8 | 7 | 6 | 21 |
| המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) | 5 | 3 | 4 | 12 |
| המשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012) | 4 | 4 | 4 | 12 |
| המשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016) | 1 | 4 | 5 | 10 |
| המשחקים הפאראלימפיים טוקיו (2020) | 1 | 5 | 2 | 8 |
| סה"כ | 235 | 233 | 178 | 646 |
מדליות לפי אולימפיאדה > משחקי החורף

| אולימפיאדה | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| המשחקים הפאראלימפיים אורנסקולדויק (1976) (מארחת) | 6 | 7 | 7 | 20 |
| המשחקים הפאראלימפיים גיילו (1980) | 5 | 3 | 8 | 16 |
| המשחקים הפאראלימפיים אינסברוק (1984) | 7 | 2 | 5 | 14 |
| המשחקים הפאראלימפיים אינסברוק (1988) | 3 | 7 | 5 | 15 |
| המשחקים הפאראלימפיים אלברוויל (1992) | 1 | 1 | 2 | 4 |
| המשחקים הפאראלימפיים לילהאמר (1994) | 3 | 3 | 2 | 8 |
| המשחקים הפאראלימפיים נאגנו (1998) | 0 | 1 | 5 | 6 |
| המשחקים הפאראלימפיים סולט לייק סיטי (2002) | 0 | 6 | 3 | 9 |
| המשחקים הפאראלימפיים טורינו (2006) | 0 | 0 | 1 | 1 |
| המשחקים הפאראלימפיים ונקובר (2010) | 0 | 0 | 2 | 2 |
| המשחקים הפאראלימפיים סוצ'י (2014) | 1 | 2 | 1 | 4 |
| המשחקים הפאראלימפיים פיונגצ'אנג (2018) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2022) | 2 | 2 | 3 | 7 |
| סה"כ | 28 | 35 | 44 | 107 |
ראו גם

שוודיה במשחקים האולימפיים
שוודיה במשחקים האולימפיים לנוער
ריגוברטה בנדיני

| --- | --- |

ריגוברטה בנדיני, 2021
 לידה:  30 באפריל 1990 (בת 34) ברצלונה, ספרד ספרד
 שם לידה:  פאולה ריבו גונסאלס
 שם במה:  ריגוברטה בנדיני
 מוקד פעילות:  ספרד ספרד
 תקופת הפעילות:  מ-1997
 מקום לימודים:  מכון התיאטרון של ברצלונה
 עיסוק:  זמרת, פזמונאית, שחקנית, מדובבת
 זרם:  פופ, דאנס
 סוגה:  אינדי פופ, מוזיקה אלקטרונית 
 שפה מועדפת:  ספרדית, קטלאנית
 כלי נגינה:  קול
 בן זוג:  אסטבן נווארו
 פרסים והוקרה:  פרס גויה לשיר המקורי הטוב ביותר (2024)  Enderrock Awards for the best international record (2023)  ARC Award  Premios Odeón 
 https://paularibo.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
פאולה ריבו גונסאלס (בספרדית: Paula Ribó González; נולדה ב-30 באפריל 1990) הידועה תחת שם הבמה ריגוברטה בנדיני (בספרדית: Rigoberta Bandini) היא זמרת, פזמונאית, שחקנית ומדובבת ספרדייה.
קריירה > דיבוב

ריבו גונסאלס החלה בקריירה שלה בגיל שבע, כשדובבה לספרדית אירופאית את הסדרה קאיו. היא המשיכה לעבוד כמדובבת לקטאלנית ולספרדית אירופאית כשהיצירות הבולטות ביותר שלה הם פיטר פן, אמיצה, לשיר, ולשבור את הקרח. מאוחר יותר, הפכה ריבו למדובבת הקבועה של אמה סטון, שיילין וודלי ודקוטה פנינג בשפה הספרדית.
קריירה > מוזיקה

בשנת 2011 לאחר שסיימה את לימודיה במכון התיאטרון של ברצלונה, ריבו הקימה את להקת "The Mamzelles" ביחד עם שניים מחבריה ללימודים. הם הוציאו יחד לאור שני אלבומי סטודיו.
ב-2019 החלה להוציא מוזיקה תחת שם הבמה ריגוברטה בנדיני. הסינגל השלישי שהוציאה, "In Spain We Call it Soledad", הפך לסנסציה בספוטיפיי והביא אותה לתודעה בספרד, ולכן היא המשיכה להשתמש בשם זה. בחודש דצמבר 2021 הוכרז כי ריבו היא אחת המשתתפות בקדם האירוויזיון הספרדי לאירוויזיון 2022. בינואר 2022 השתתפה ריבו בקדם הספרדי לאירוויזיון 2022 עם שירה Ay Mamá, שהיה גם השיר הראשון שלה שנכנס למצעדים בספרד. היא הגיעה למקום השני עם 91 נקודות.
בשנת 2022, במקביל להשתתפותה של ריבו בקדם האירוויזיון הספרדי, פסטיבל בנידרום, נכנס השיר "In Spain We Call it Soledad" לפלייליסט של תחנת הרדיו הישראלית גלגלצ.
קריירה > תיאטרון וטלוויזיה

ריבו הקימה חברת הפקות תיאטרון עצמאית, היא כיכבה בשישה מחזות, כתבה ארבעה מחזות וביימה ארבעה אחרים. ריבו היא דמות מוכרת בטלוויזיה הקטלאנית והופיעה במגוון סדרות וסרטים בה.
חיים אישיים

פאולה ריבו גונסאלס נולדה בברצלונה ב-30 באפריל 1990, היא נישאה לבדרן אסטבן נווארו במרץ 2019 וילדה את בנה הראשון, ניקו, ב-2 ביוני 2020.
הערות שוליים

↑  Guinea, Carlos (10 באוגוסט 2017). ""Siempre compongo desde la intuición, inventándomelo todo"". Aquí Medios de Comunicación (בEuropean Spanish). נבדק ב-15 בדצמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Martínez, Samuel (10 בנובמבר 2021). "Rigoberta Bandini, de doblar a Caillou a arrasar en la música electrónica: "Rosalía abrió camino en la experimentación y ahora todo vale"". eldiario.es (בEuropean Spanish). נבדק ב-15 בדצמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Martínez, Samuel (2020-11-10). "Rigoberta Bandini, de doblar a Caillou a arrasar en la música electrónica: "Rosalía abrió camino en la experimentación y ahora todo vale"". ElDiario.es (בספרדית). נבדק ב-2022-01-06.
↑  "Paula Ribó - Ficha eldoblaje.com - Doblaje". www.eldoblaje.com. נבדק ב-2022-01-06.
↑  "Rigoberta Bandini, el fenómeno musical a quien ya habías oído siendo Caillou o Anna de 'Frozen'". HOLA (בספרדית). 2021-10-29. נבדק ב-2022-01-06.
↑  Parcero, Jorge C. (2021-12-21). "Rigoberta Bandini, fuera del escenario: de la auténtica Paula Ribó a su novio y Caillou". vanitatis.elconfidencial.com (בספרדית). נבדק ב-2022-01-06.
↑  Martínez, Héctor Llanos (2021-12-10). "De Rigoberta Bandini y Javiera Mena a Azúcar Moreno: la ecléctica lista de candidatos oficiales para representar a España en Eurovisión". El País (בספרדית). נבדק ב-2022-01-06.
↑  "Rigoberta Bandini, única entrada eurovisiva en la lista oficial española". jenesaispop.com (בספרדית). 2022-01-04. נבדק ב-2022-01-06.
↑  הפלייליסט של גלגלצ, 25 בינואר 2022, גלגלצ
↑  "CV – Paula Ribó" (בספרדית). נבדק ב-2022-01-06.
↑  "Rigoberta Bandini: "No hace falta ser Beyoncé para tener un hijo y seguir en la música"". El Español (בספרדית). 2021-01-22. נבדק ב-2022-01-06.
↑  "Historias de maternidad: Paula Ribó (Rigoberta Bandini), la artista española del momento". Vogue España (בEuropean Spanish). 2021-04-30. נבדק ב-2022-01-06.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX4671601  GND: 1250639808  ISNI: 0000 0005 0304 7653  MusicBrainz: 671e0cc5-bb2b-430d-946f-aa0ebb38e1af  VIAF: 308184104   WorldCat (עם VIAF): 308184104
שפתי חכמים

| --- | --- |

שער הספר משנת תע"ב
 מידע כללי
 מאת:  שבתי בס 
 שפת המקור:  עברית 
 נושא:  פירוש רש"י לתורה 
 
שפתי חכמים הוא פירוש פופולרי לפירוש רש"י לתורה שחובר על ידי רבי שבתי בס. הספר נדפס לראשונה באמסטרדם ב-1680. "שפתי חכמים" מופיע כיום בחלק מהחומשים מקראות גדולות, אולם ברובם, כמו בחומשים ממהדורות רבות אחרות, מודפס כיום פירוש המכונה: עיקר שפתי חכמים, שהוא קיצור של שפתי חכמים.
"שפתי חכמים" שייך לפירושי רש"י הפותחים בחיפוש הקושי שרש"י ניצב בפניו. הפירוש מלוקט ממפרשי רש"י שקדמו לו ובפרט מהרא"ם.
הערות שוליים

↑   אברהם גרוסמן, קווים לאופיו של פירוש רש"י לתורה והגורמים לתפוצתו, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007412913605171  VIAF: 12155464794002040146   WorldCat (עם VIAF): 12155464794002040146 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות תורנית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שעשועי כאילו

"שעשועי כאילו" הוא אלבום האולפן השני של הזמר הישראלי אלון אולארצ'יק. את האלבום הוציאה לאור בשנת 1987 חברת התקליטים הד ארצי. הוא פורסם בשני פורמטים, תקליט ותקליטור בקטלוגים BAN 15236 ו-BAN 16235 בהתאמה. מתוכו יצאו הסינגלים "בחור אנלוגי בעולם דיגיטלי", "הנה קיץ", "כל הליל אני בגנך", "תנסי בקיץ הבא" ו"שעשועי כאילו". האלבום לא הצליח לשחזר את הצלחתו של "אולארצ'יק" ורק סינגל אחד הגיע ל-25 השירים הפותחים של מצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'.
את עטיפת האלבום עיצב אלדד זיו.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | תנסי בקיץ הבא  | 5:16 |
| 2. | בחור אנלוגי בעולם דיגיטלי  | 4:05 |
| 3. | הנה הקיץ  | 3:16 |
| 4. | ל'סתלק מפה  | 4:20 |
| 5. | ירח תות  | 3:35 |
| 6. | כל הליל אני בגנך  | 3:26 |
| 7. | שעשועי כאילו  | 3:13 |
| 8. | תראו את משה גורביץ'  | 7:01 |
| 9. | שני חלקים בתוך השלם  | 3:01 |
| 10. | קפה גינתי-ים  | 2:17 |
| 11. | טיפת טיפת  | 2:35 |
| משך כולל: | משך כולל: | 42:11 |
קרדיטים

מכונת תופים, כלי הקשה, בס, גיטרות, סינתיסייזרים ושירה: אלון אולארצ'יק
קולות: גני תמיר ואופירה יוספי
הפקת מיקס וייעוץ טכני: יזהר אשדות
עיצוב עטיפה: אלדד זיו
הערות שוליים

↑  Alon Oleartchik – שעשועי כאילו, דיסקוגס
| אלון אולארצ'יק |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אולארצ'יק • שעשועי כאילו • תגיד לי מה אתה מרגיש • בואי נגיד שאני שלך • אולארצ'יק בשקט • פעם בגליל - מבט מוזיקלי • רוק & רוך • אולארצ'יק סטייל • יום אחד • תה בשניים • אולארצ'יק. עכשיו |  |
| מיני-אלבומים | מתקרבים הכוכבים |  |
| אלבומי הופעה | אולארצ'יק ג'אז • נפגשנו Live • אולארצ'יק הלהקה ואני LIVE |  |
| אלבומי אוסף | האוסף • המיטב |  |
| סינגלים | "בא לשכונה בחור חדש" • "מאיר ואלון" • "היא הולכת בדרכים" • "גלים גלים" • "או שאתה שר או שלוקחים אותך מפה" • "כולם כולם" • "שלום סלאם" • "בחור אנלוגי בעולם דיגיטלי" • "בן בסט" • "החיים קשים" • "בואי נגיד (משחק המונופול)" • "נערה במשקפיים" • "בואי נתחבק" • "מסטיק" • "מחפש אותך" |  |
| השתתפות בסינגלים | "אני לא רוקד כשעצוב" • "מוכר הפרחים" • "מאחורי השער" • "בתוך עינייך" |  |
רכס לבן

| --- | --- |

"דרך נדב" ברכס לבן
 מידע
 עיר:  ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°44′55″N 35°09′24″E﻿ / ﻿31.7486111°N 35.1566667°E﻿ / 31.7486111; 35.1566667
 שכונות נוספות בירושלים
  (למפת ירושלים מוגדלת) רכס לבן(למפת ירושלים רגילה) רכס לבן(למפת הרי ירושלים רגילה) רכס לבן(למפת הרי ירושלים מוגדלת) רכס לבן he
 
פיתוח חקלאות עתיקה ליד עין לבן
רכס לָבָן הוא שלוחה טופוגרפית בהרי ירושלים הנמשכת מאזור היישובים אורה ועמינדב לכיוון דרום, בין שכונת עיר גנים במזרח לבין יד קנדי במערב. הרכס נקרא על שם סלע הקירטון הלבן והרך שממנו הוא עשוי. פסגות הרכס מתנשאות לגובה של יותר מ-800 מטר מעל לגובה פני הים, והוא יורד לגובה של כ-600 מטר מעל ערוץ נחל רפאים. על הרכס אושרה, בינואר 2021, הקמת שכונת מגורים הכוללת 5,250 יחידות דיור על פני 1,045 דונם.
אתרים

שטח רכס לבן נכלל בפארק ירושלים (באזור זה הוא קרוי פארק נחל רפאים), פארק מטרופוליני שמקיף את העיר, שאותו הקימה הקרן הקיימת לישראל, עיריית ירושלים והרשות לפיתוח ירושלים. בשנת 2015, כחלק מפיתוח הפארק, הונגש מעבר לנכים והוקם שביל אופניים סלול בחלקו הדרומי של הרכס. באזור מספר אתרי טבע ונוף, ביניהם:
חורבת הכפר וולאג'ה המקורי ששכן על רכס לבן. הכוללת מספר עשרות מבנים אבן הרוסים, בורות מים גדולים, גדרות אבן בגובה עד מטר. במלחמת העצמאות, במסגרת מבצע ההר נכבש הכפר לאחר קרב קשה. על פי הסכמי שביתת הנשק בין ישראל לירדן, עברו תושביו לגדה הדרומית של הנחל לאדמות שהיו בבעלותם ובנו שם בשנות ה-50 את וולג'ה "החדשה".
מעיינות - מי הגשמים, המחלחלים בין הסדקים שבסלע הקירטון הלבן, נובעים מן הקרקע במספר מעיינות ונשפכים אל בריכות אגירה.
עין לבן - מעיין שכבה הממוקם כקילומטר אחד דרומית למושב עמינדב, מעל הגדה הצפונית של נחל רפאים, מוקף עצי תאנה, אגוז מלך, שקד, חרוב, זית ואלה ארץ ישראלית. בריכה גדולה ניזונה ממקור מים שנובע מתוך ניקבה, כ-50 מטר במעלה המדרון.
עין איתמר - היה המעיין המרכזי של הכפר ולאג'ה, ובו נקבה קצרה המזינה בריכה בצורת רי"ש.
עין אבו סְנֵיר - חדר בעל תקרה מקומרת ששימש בעבר בריכה למעין. בקיר הפנימי של החדר כניסה לנקבה מהתקופה הרומית שאורכה כ-15 מטרים.
עין סֵיף - המעיין העליון של הכפר וולאג'ה הנמצא בתוך מערה באורך 10 מטרים.
ארכאולוגיה

בשנים 2010–2013 ערכה רשות העתיקות מספר חפירות הצלה באזור רכס לבן ובעמק שלמרגלותיו. השרידים שנחשפו בחפירות מעידים על שימוש חקלאי אינטנסיבי בשטח למן העת העתיקה ועד ימינו. השרידים אופייניים לעורף החקלאי הכפרי של דרום הלבנט. תיארוך השרידים שנחשפו כוללים טרסות חקלאיות, גתות, מחצבות, שומרות ומערת קבורה. השרידים מעידים על כך שהיו בשימוש מתמשך מאז תקופת הברונזה התיכונה בארץ ישראל, בתקופת הברזל בארץ ישראל ועד העת החדשה. מקבץ מחצבות האבן שנמצא באזור מעיד כי איכות הסלע באזור כנראה התאימה לאבני בנייה. התפוצה הנרחבת של המחצבות מצביעה על האפשרות שייתכן שבקרבת מקום התקיים יישוב קדום שטרם נמצא.
תוכניות פיתוח

שטח רכס לבן נכלל בתוכנית ספדיה להרחבת ירושלים מערבה. התוכנית אושרה בוועדת המשנה של המועצה הארצית לתכנון ובנייה לנושאים תכנוניים עקרוניים (ולנת"ע) בדצמבר 2002. התוכנית גררה התנגדויות רבות מצד רבים בעיקר בשל העובדה שהיא מתוכננת לפגוע בטבע ובנוף הייחודי, והיא בוטלה בשנת 2007. בשנת 2011, במסגרת הדיונים על תוכנית מתאר חדשה למחוז ירושלים, המועצה הארצית לתכנון ולבנייה דחתה הצעה לאפשר פיתוח באזור רכס לבן. בשנת 2015, במסגרת תוכנית המתאר הארצית החדשה - תמ"א 1, הוחלט שוב לקדם תוכנית בנייה ברכס לבן. מטרת התוכנית לצמצם את המחסור בדיור בירושלים ולהוריד את מחירי הדירות. בנוסף מוצע להקים במסגרתה גם 690 יחידות דיור מוגן. בתחילה, ראש העיר ירושלים, ניר ברקת התנגד לבנייה, אך בנובמבר 2016 חזר בו והחליט לתמוך בבנייה באזור רכס לבן.
תוכנית רכס לבן במתכונתה הנוכחית החלה את דרכה בשנת 2014 כאשר השטח הוכרז בהחלטת ממשלה (דר/ 52) כמתחם מועדף לדיור, לקידום בוועדה למתחמים מועדפים לדיור (ותמ"ל 1009). לבקשת הרשות המקומית, התכנית (תמל/ 1009) הוסרה ממסלול ותמ"ל ועברה לקידום במסגרת הוועדה המחוזית. במקביל לקידום תוכנית רכס לבן (101–0387449) אושר להפקדה על ידי המועצה הארצית שינוי לתוכנית המתאר המחוזית (תמ"מ 1/30/1). זאת על מנת לאפשר בינוי למגורים, על ידי שינוי ייעוד מנוף כפרי פתוח/שטח חקלאי, פארק נופש מטרופוליני וגן לאומי על גבי פארק מטרופוליני.
השינוי לתוכנית המתאר המחוזית אושר ביולי 2019.
בפברואר 2017 נדונה התכנית לשכונה החדשה לראשונה בוועדה המחוזית לתכנון ובנייה של ירושלים. בדצמבר 2018 הופקדה תוכנית לבניית 5,250 יחידות דיור ו-300 חדרי מלון. ב-28 בפברואר 2019, הוגשו 6,124 התנגדויות של הציבור לתוכנית הבנייה. ב-18 במאי 2020 דחה בג"ץ את עתירת מועצה אזורית מטה יהודה כנגד ההחלטה לבנות ברכס, והתיר בניית 5,250 יחידות דיור ו-300 יחידות דיור מוגן בשטח של 840 דונם ברכס.
בחודש מרץ 2019 חתמה עיריית ירושלים מול רשות מקרקעי ישראל על "הסכם גג", המאפשר תוספת בינוי של 23,000 יחידות בעיר ותוספת תקציבית לרשות המקומית. במסגרת ההסכם הוחלט כי בינוי בשטח רכס לבן יאפשר מנגנון "קרקע משלימה" לכ-2,500 יחידות דיור בהתחדשות עירונית במערב ירושלים (מנגנון המאפשר הקצאת קרקעות ליזם בתמורה לקידום פרויקטים באזורים בעלי ערכי קרקע נמוכים לפרויקטים של התחדשות עירונית).
בינואר 2021, אישרה סופית ועדת הערר של המועצה הארצית לתכנון ולבנייה את תוכנית הבנייה ברכס לבן. ההחלטה התקבלה בדעת רוב, בתמיכתן של שתי חברות הוועדה מול התנגדותה של חברת הוועדה השלישית, נציגת המשרד להגנת הסביבה. אולם במרץ 2021, ועדת המשנה לעררים של המועצה הארצית לתכנון ובנייה ביטלה את האישור לבניית הפרדה מפלסית בצומת אורה, בשל היעדר תסקיר השפעה על הסביבה, דבר שהביא לעיכוב בתחילת בניית השכונה.
בעקבות כך, ב-9 במרץ 2021 החליטה הוועדה המחוזית להתנגדויות של מחוז ירושלים לשוב ולדון בתוכנית. ב-3 במרץ 2022 הוחלט בדיוני הוועדה המחוזית להתנגדויות לבצע תיקונים ועדכונים לפני אישור מחדש. ב-8 במרץ הכריז ראש עיריית ירושלים על קידום תוכנית חלופית לרכס לבן שאחת ממטרותיה היא צמצום הפגיעה בשטחים הפתוחים בהרי ירושלים.
התנגדויות לתוכנית

במהלך שנת 2020 קמה תנועת התנגדות לבנייה ב'רכס לבן' ובהרי ירושלים בשם 'מצילים את הרי ירושלים'.
התנועה קיימה הפגנות גדולות בירושלים ונפגשה עם גורמים בעירייה וחברי מועצה בניסיון לשכנע את העירייה ואת ראש העיר ירושלים, משה ליאון, לבטל את התוכנית ולהכריז על המקום כ'גן לאומי'. בדצמבר 2020 פתחה התנועה בקמפיין מימון המונים לשם תביעה משפטית ותכנון של גן לאומי בהרי ירושלים.
בשנת 2023 נבחרה עופרי אוד להיות אחת מאנשי הסביבה של האגודה הישראלית לאקולוגיה ולמדעי הסביבה. זאת בשל פעילותה בתנועה.