stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שבוע האופנה בתל אביב
שבוע האופנה במהלך השנים > שינוי אידיאל היופי במסגרת שבוע האופנה

תהליך שינוי אידיאל היופי החל בשנת 2017 והדגש בו הורחב בשנים 2018 ו-2019. בשנת 2018 החליט רייפ, לעסוק ולהוביל את תפיסת שינוי "אידיאל היופי החדש". במהלך שנה זו נעשה תהליך שינוי אידיאל היופי בשיתוף עם הרשות לקידום מעמד האישה בעזרת תצוגות שבהן מופיעים דוגמנים ודוגמניות בעלי מידות שונות ומגוונות. בניגוד לשנים הקודמות נוספו גם פריטי לבוש המציגים את האהבה לארץ, וכמו כן הוצג אידיאל יופי אחר כגון סנדלי שורש הפופולריים בקרב הציבור בישראל.
בראיון שנערך עמו עם פתיחת שבוע האופנה של 2019 אמר מוטי רייפ: "גם השנה אנו ממשיכים לקדם את נושא "אידיאל היופי" המשתנה עם השתתפותם של דוגמניות ודוגמנים בכל הגילאים, המידות, הגבהים, הצבעים והדתות. זאת על מנת להמשיך ולקחת חלק בשינוי המהותי המתקיים היום בעולם ולתת לגיטימציה שאופנה שייכת לכולם".
בשנת 2019 ערוץ האופנה הישראלי החדש שידר במשך ארבעת ימי שבוע האופנה את התצוגות בשידור חי והועבר ב-"yes" וב-"hot".
כל שנה מציגים אמנים ומעצבים שונים את העבודות שלהם, בשנת 2019, כחלק מההובלה של שינוי אידיאל היופי בשבוע האופנה דגמנו בין השאר מפורסמים כגון: נטע ברזילי, נטע אלחמיסטר, נטלי דדון. מפורסמים נוספים הופיעו בתצוגת האופנה לכבוד 20 שנה לתוכנית הטלוויזיה המצוירת "בובספוג"- אירוע שהוקדש לתנועת הנוער "כנפיים של קרמבו". 25 מעצבים שונים יצרו עיצובים בהשראת הסדרה. (בובספוג בתצוגת האופנה בשנת 2019- כאן). באירוע דגמנו דוגמנים מפורסמים בארץ כגון: מאיה ורטהיימר, אליאנה תדהר, ארבל קינן, עומר חזן, רוסלנה רודינה ועוד.
שבוע האופנה בשנת 2019 עבד בשיתוף עם מטה כחול לבן במשרד הכלכלה והתעשייה כדי לעודד רכישה של אופנה ישראלית.
אחד האירועים המדוברים ביותר היה בתאריך 12.03.2019 כאשר התקיימה תצוגת האופנה של מותג בגדי הים "BananaHot" (בננהוט) של נטע אלחמיסטר ונועה בני, בה הזמרת נטע ברזילי, זוכת האירווזיון של שנת 2018, סגרה את תצוגת האופנה ודגמנה בבגד ים במטרה לשקף את אידיאל היופי החדש המאפשר לכל אחת להרגיש בנוח עם עצמה ונותנת לגיטימציה לנשים לקבל את עצמן.
אירועים מיוחדים במהלך השנים

רונית אלקבץ, שהייתה שחקנית, במאית ותסריטאית ישראלית השתתפה בשבוע האופנה בשנת 2015, אחד האירועים שמאז הפכו לזכורים ביותר במסגרת השבוע האופנה. רונית, שכבר חלתה בסרטן הריאות באופן סופני, דגמנה במסלול זמן קצר לפני מותה ב-19 באפריל 2016.
בשנת 2019 נפתחה לראשונה מכירת כרטיסים לשבוע האופנה בשיתוף עם משרד הכלכלה והתעשייה - אגף כחול לבן. האירוע חולק למספר מיקומים שמחירם משתנה בהתאם. המחירים בשבוע האופנה נעו בין 55–160 שקלים לכרטיס.
ב-10 במרץ 2019 נערך ערב הצדעה למעצב גדעון אוברזון שפרש אחרי 57 שנות עשייה.
הערות שוליים

↑    גבי בר-חיים, "ההומופוביה של אבא שלי הצילה אותי כי אין לי גבולות בסקס. אם לא הייתי בארון בשנות ה–80 הייתי מת מאיידס", באתר "ידיעות אחרונות", 22 בנובמבר 2016
↑  נסתיים שבוע האופנה, למרחב, 7 במרץ 1965
↑  מכירות שבוע האופנה השני מגיעות ל־12 מיליון ל"י, דבר, 25 בפברואר 1966
↑  "שבוע האופנה" נפתח בירושלים, מעריב, 24 באוגוסט 1976
↑  סמדר קלצ'ינסקי: אופנה ועיתונות, באתר ynet, 2 במרץ 2004
↑  שורש
↑  שבוע האופנה תל אביב 2019 יתקיים בנמל תל אביב בתאריכים 10–13 במרץ, באתר Fashion Israel, ‏19.02.2019
↑  לינוי משעלי, ‏השראה לפורים: תצוגת אופנה בהשראת בוב ספוג, באתר "סרוגים", 14 במרץ 2019
↑  Fashion Week Tel Aviv, Fashion Week
↑  מיכל ישראלי, נטע ברזילי שרפה את המסלול בתצוגת בגדי הים של נטע אלחמיסטר, באתר Mako, ‏12.03.2019
↑  נאוה סילוורה‏, "לבגדים יש נשמה ורוח": המלתחה של רונית אלקבץ מוצגת בתערוכה, באתר וואלה, 28 בנובמבר 2017
↑  מיכל ישראלי, הכינו את הכרטיסים: שבוע האופנה תל אביב מחכה לכם, באתר Mako, ‏19 פברואר 2019
↑  יוצאים לדרך: שבוע האופנה תל אביב נפתח במחווה לגדעון אוברזון, באתר וואלה, 11 במרץ 2019
ג'ניה אוורבוך

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  19 במאי 1909 סמילה שברוסיה (אוקראינה)
 פטירה:  29 במרץ 1977 (בגיל 67) ישראל 
 מקום לימודים:  הגימנסיה העברית "הרצליה" 
 תקופת הפעילות:  1930–1977 (כ־47 שנים)
 תחום יצירה:  אדריכלות
 יצירות ידועות:  כיכר דיזנגוף
 
גֶ'נְיָה (ז'ניה) אָוֶורְבּוּך (19 במאי 1909, כ"ח באייר תרס"ט – 29 במרץ 1977, י' בניסן תשל"ז) הייתה אדריכלית ישראלית שפעלה בעיקר בתקופת היישוב ובעיר תל אביב. התמחתה בבנייני מוסדות ציבור ובתכנון עירוני. ידועה בעיקר בזכות תכנון כיכר דיזנגוף.
ביוגרפיה

יבגניה אוורבוך נולדה בסמילה שבאימפריה הרוסית (אוקראינה), לצביה (ציניה) לבית ברניסקין, פסלת, וזאב אורבוך, רוקח. בגיל שנתיים עלתה לארץ ישראל עם משפחתה וגדלה בתל אביב. בארץ הקים אביה את בית המרקחת הראשון בתל אביב "קרינקין" ברחוב הרצל 10, ולאחר מכן היה ממקימי ההסתדרות הרפואית וממקימי המפעל "מעדן" לגזוז ולקרח. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה ב-1914 גורשה המשפחה למצרים, כנתינים רוסים; אביה התגייס לגדוד נהגי הפרדות, ובשנת 1919 שבה המשפחה ארצה.
ב-1926, בגיל 17, אחרי שסיימה את לימודיה בגימנסיה הרצליה, במחזור ט"ו, למדה אדריכלות שנה באקדמיה לאמנות ברומא (אנ') ולאחר מכן ארבע שנים באקדמיה המלכותית לאמנויות היפות של בריסל וב-1930 הוסמכה כאדריכלית. לאחר תום לימודיה שבה לארץ והחלה לעבוד במחלקה הטכנית של הסוכנות היהודית שבהנהלת האדריכל ריכרד קאופמן.
שותפותה הראשונה הייתה עם האדריכל שלמה (גרישה) גינזבורג, לו גם הייתה נשואה, אולם יחסי העבודה והנישואין הסתיימו אחרי תקופה קצרה.
בשנת 1932 פתחה בתל אביב משרד לאדריכלות ובניין ערים בשותפות עם המהנדס זלמן ברון. עיקר תכנוניה התאפיינו בסגנון הבינלאומי, ורבים מבנייניה, ובראשם כיכר דיזנגוף, מוכרים כיום כמבנים לשימור המהווים חלק מן העיר הלבנה של תל אביב.
ב-1934 נישאה בשנית לחיים אלפרין (1899–1967), איש הגדודים העבריים ומייסד המשטרה העברית הראשונה.
בתקופת מלחמת העולם השנייה ניהלה במשך שלוש שנים את המחלקה לבניין ערים בעיריית תל אביב, ולאחר המלחמה וכן בהמשך הקריירה שלה אחרי קום המדינה תכננה פרויקטים ציבוריים גדולים יותר.
במהלך שנות ה-30 עסקה בעיקר בתכנון בנייני מגורים בתל אביב. בשנת 1934 כשהייתה בת 25 בלבד, זכתה בתחרות לתכנון הכיכר על שם צינה דיזנגוף, אשר זיכתה אותה בתהילה רבה. התכנון כלל את שטח הכיכר עצמה ואת הקו המנחה לעיצוב האדריכלי של כל הבניינים הסובבים את הכיכר, שהם בעלי קווים נקיים ופשוטים המתעגלים בקצה. אחד הבניינים שסביב הכיכר תוכנן על ידי אוורבוך עצמה (במפגש הרחובות בן עמי ודיזנגוף). את שאר הבניינים תכננו אדריכלים שונים, בהתאם לחזיתות ולקווי המתאר שקבעה אוורבוך.
אלפרין ואוורבוך היו הורים לדניאל (דני) אלפרין, עורך דין (1936–2015).
ג'ניה אוורבוך נפטרה ב-1977, בגיל 68. בשנת 2014 נקראה על שמה כיכר בתל אביב ברחוב בני דן.
עבודות נבחרות

בנייני מגורים בתל אביב וסביבתה:
בית פילקוביץ', רחוב ביאליק 12 (נחנך בסוף 1931. נהרס)
"בית שילמן", רחוב אחד העם 57
רחוב בלפור 2 / רחוב אלנבי 63
רחוב הנביאים 7 פינת רחוב שמשון הגיבור (נחנך ב-1933)
רחוב הס 18
רחוב פרוג 31 ו-33 (בתי "הבימה") (ביחד עם יעקב רכטר)
ביתו של רפאל קלצ’קין, בפינת הרחובות פרוג וגורדון
רחוב תרס"ט 8
רחוב חיסין 21, בניין שבו ככל הנראה גם התגוררה
רחוב אלנבי 80
רחוב בן עמי 11
רחוב הירקון 94
בית כהן-שרת בשכונת תל בנימין (כיום רמת גן)
כיכר דיזנגוף (1934)
קפה גלינה במתחם יריד המזרח (יחד עם שאג ואלזה גדעוני מנדלשטם. נהרס)
בית הספר "שבח מופת" ברחוב המסגר, שהוקם על חורבות חוות הר התקווה.
כפר הנוער הדסים
תכנון כפר בתיה ברעננה
בית הכנסת בקיבוץ עין הנצי"ב (1960)
בית החלוצות, ירושלים
אצטדיון המכביה (נהרס)
המבנה של מכללת מקס פיין, בדרך בגין 130 (1955)
מדרשית נעם בפרדס חנה
כיכר סטרומה בחולון
לקריאה נוספת

ניצה מצגר-סמוק, בתים מן החול, תל אביב: הוצאת משרד הביטחון, 1994, ISBN 965-05-0724-8
מטח - המרכז לטכנולוגיה חינוכית, נירית שלו - כליפא, "פועלות וחלוצות בשכונת בתים בורגנית : בית החלוצות ברחביה", פרק : "האישה שבה - האדריכלית ג'ניה אוורבוך - אלפרין"
בונות ארץ חדשה: אדריכליות וארגוני נשים בתקופת המנדט, פרק שני ופרקים חמישי-שישי וכן נספח, סיגל דוידי
,h_ Genia Averbuch: Modernism Meets the Vernacular – Youth Villages for New Immigrants, 1948-1955 , Sigal Davidi
German and Austrian Women Architects in Mandatory Palestine (English and German), Sigal Davidi
הערות שוליים

↑  ג'ניה אוורבוך באתר GRAVEZ
↑  דוד תדהר (עורך), "זאב אורבוך", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 136; זאב אורבוך באתר חברה קדישא ת"א–יפו; צביה אורבך באתר חברה קדישא ת"א–יפו.
1 2 3 4  אילן שחורי, ג'ניה אוורבוך מלכת הבאוהאוס של תל-אביב, באתר תל אביב שלי
↑  הלית ינאי-לויזון, ‏הבונים: ג'ניה אוורבוך אדריכלית תל אביבית פורצת דרך, באתר גלובס, 9 בינואר 2011.
↑  דוד תדהר (עורך), "חיים אלפרין", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ב (1947), עמ' 1005; חיים אלפרין, דבר, 29 במרץ 1967; נפטר ח. אלפרין, מעריב, 29 במרץ 1967.
↑  דניאל אלפרין באתר חברה קדישא ת"א–יפו; עו"ד דניאל (דני) אלפרין: מודעת אבל באתר "אנדרטה".
↑  הנצחת רחובות חדשים 9.2014, באתר עיריית תל אביב-יפו.
↑  זיוה ארמוני, 'מה הבנין רוצה להיות': פרס ישראל לאדריכלות ליעקב רכטר, דבר, 12 במאי 1972.
↑  דליה קרפל, הבית ברחוב חיסין, באתר הארץ, 9 ביוני 2004
↑  מרדכי טננבוים, בית כנסת מפואר בעין הנצי"ב, מעריב, 31 בינואר 1966.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 634892  NLI: 987009343390405171  GND: 1196151571  ULAN: 500356541  VIAF: 317283683   WorldCat (עם VIAF): 317283683 
כיכר צינה דיזנגוף בשנות ה-40
קפה גלינה
בית החלוצות, בשכונת רחביה בירושלים
תיכון שבח מופת (מכיוון רחוב המסגר)
כיכר ג'ניה אוורבוך ברחוב בני דן בתל אביב
בית הכנסת בקיבוץ עין הנצי"ב, הוקם ב-1966
טיסה 009 של בריטיש איירווייז

| --- | --- |

המטוס שהיה מעורב באירוע בצילום מ-1980
 תאריך:  24 ביוני 1982
 מיקום:  האוקיינוס ההודי מדרום לאי ג'אווה
 גורם:  חדירת אפר געשי למנועי המטוס
 קואורדינטות:  7°15′24″S 108°04′37″E﻿ / ﻿7.2566666666667°S 108.07694444444°E﻿ / -7.2566666666667; 108.07694444444
 הרוגים:  0
 פצועים:  0
 נעדרים:  0
 ניצולים:  263
 המעורבים באסון

כלי טיס
 כלי טיס:  בואינג 747
 מוצא:  נמל התעופה הית'רו
 יעד:  אוקלנד, ניו זילנד
 חניות ביניים:  מרובות
 מפעיל:  בריטיש איירווייז
 נוסעים:  248
 אנשי צוות:  15
 ניצולים:  263
 he
 
טיסה 009 של בריטיש אירווייז הייתה טיסת נוסעים מסחרית, שהייתה מעורבת באירוע אווירי חמור בשמי האוקיינוס ההודי מדרום לאי ג'אווה שבאינדונזיה ב-24 ביוני 1982. ארבעת מנועי המטוס כבו עקב חדירת אפר געשי, לאחר שהמטוס טס דרך ענן של אפר זה. המטוס החל לאבד גובה והיה צפוי להיאלץ לנחות על פני האוקיינוס, אך צוות הטיסה שלו הצליח להניע את המנועים מחדש ולהנחית את המטוס בשלום בג'קרטה שבאינדונזיה, ללא נפגעים בנפש.
האירוע

המטוס נמצא בטיסה מנמל התעופה הית'רו שבלונדון אל העיר אוקלנד שבניו זילנד, שכללה חניות ביניים בהודו, מלזיה ואוסטרליה. במטוס בואינג מדגם  747-236B נמצאו 248 נוסעים ו-15 אנשי צוות. בעת האירוע הטיסו אותו אנשי צוות הטיסה שעלו עליו במהלך חניית הביניים בקואלה לומפור. היו אלו הקברניט אריק מודי (Eric Moody), טייס המשנה רוג'ר גריווס (Roger Greaves) ומהנדס הטיסה בארי טאונלי-פרימן (Barry Townley-Freeman).
המטוס נמצא מעל האוקיינוס ההודי מדרום לאי ג'אווה בשעה 20:40 לפי שעון ג'קרטה (13:40 לפי שעון גריניץ'). אז הופיעו זהרוריי אור סביב גוף המטוס, בדומה לאש אלמו הקדוש. לאחר מכן החל מה שנראה כעשן לחדור לתא הנוסעים, והוא התעבה והלך בלוויית ריח של גפרית. הצוות הורה לנוסעים להדק את חגורות המושב שלהם. באותה עת ראו נוסעים שהשקיפו מהחלונות את מניפות המנועים צבועות בצבע כחול כשאור קורן מבעד למניפות.
בשעה 13:42 השתתק מנוע מס' 4 ופסק לפעול. כעבור דקה השתתק גם מנוע מס' 3 ובעקבותיו שני המנועים האחרים. המטוס, שנמצא בגובה של 11 קילומטר, נותר ללא כוח והחל לדאות, כשהוא מאבד גובה. הצוות חישב במהירות שהמטוס יוכל לדאות במשך 23 דקות נוספות לפני שיגיע לגובה פני האוקיינוס, וייאלץ לנחות על פניו.
הקברניט הכריז על מצב חירום, אך הבקרה האווירית האינדונזית לא הבינה תחילה את המסר וסברה שהמטוס איבד רק מנוע אחד. בתיווכו של מטוס נוסעים אחר, הועבר לה המסר הנכון. הבקרה פקדה על המטוס לפנות צפונה לנתיב נחיתת חירום בנמל התעופה "הלים פרדנקוסומה" (Halim Perdanakusuma) בג'קרטה, בתקווה שניתן יהיה להניע אחד או יותר ממנועיו באופן שיצליח להגיע אל הנמל.
בשל גובהם של ההרים שבחופו הדרומי של האי ג'אווה נדרש למטוס גובה של לפחות 3,500 מטר על מנת לחלוף מעליהם בבטחה. צוות הטיסה החליט כי אם לא יגיעו לחוף בגובה של 3,700 מטרים לפחות יהיה עליהם להסיט את המטוס לנחיתת חירום על פני האוקיינוס – דבר שלא נעשה מעולם על ידי מטוס מדגם 747. הם ערכו מספר ניסיונות להניע את המנועים מחדש ולמעשה קיצרו את נוהל ההתנעה הסטנדרטי, אך ללא הצלחה.
הנוסעים הבינו את המצב הקשה והחלו לכתוב פתקים לבני משפחותיהם. הקברניט פנה אליהם ברמקולים בהודעה שתוארה כמופת של לשון המעטה:
גבירותיי ורבותי, מדבר הקפטן שלכם. יש לנו בעיה קטנה. כל ארבעת המנועים פסקו לפעול. אנו עושים כמיטב יכולתנו על מנת להניע אותם מחדש. אני משוכנע שאינכם נמצאים במצוקה רבה מדי.
בשל השתתקות המנועים ירד לחץ האוויר בתוך המטוס, ועקב כך השתחררו אוטומטית מסיכות החמצן לחירום לנוסעים ולצוות. הקברניט מצא שהמסכה שלו שבורה. הוא החליט להנמיך במהירות עד לגובה שבו יאפשר לחץ האוויר החיצוני לכולם לנשום ללא סיוע מסיכות החמצן.
המטוס הגיע לגובה של 4,100 מטרים ולסף הגובה שבו ייאלצו לפנות לנחיתה על פני האוקיינוס. הצוות המשיך בניסיונות להניע את המנועים מחדש. בשעה 13:56 החל מנוע מס' 4 לפעול, והקברניט השתמש בכוחו על מנת להאט את קצב ההנמכה של המטוס. סמוך לאחר מכן החל מנוע מס' 3 לפעול, דבר שסייע למטוס לעבור לנסיקה, ומיד לאחר מכן החלו גם מנועים 1 ו-2 לפעול והמטוס המשיך בנסיקה.
כשהתקרב המטוס לגובה הטיסה המיועד לו, הופיעו שוב זהרוריי האור סביב גוף המטוס, ולאחר מכן הפסיק שוב מנוע מס' 2 לפעול. הקברניט הנמיך מיד לגובה המינימום של 3,700 מטרים. כשהתקרב המטוס לנמל התעופה בג'קרטה נוכח הצוות שהחלונות הקדמיים של תא הטייס הפכו עמומים, ולא ניתן לראות דרכם. הוא נאלץ לבצע את הנחיתה בהסתמך על טיסת מכשירים בלבד. עם זאת מערכת ההנחיה האנכית לא פעלה כראוי וטייס המשנה נאלץ לקרוא בקול ברציפות את הגובה שבו נמצא המטוס. הצוות הצליח לנחות בשלום.
לאחר האירוע

לאחר האירוע התברר כי מבלי שצוות המטוס היה מודע לכך הוא נקלע לתוך ענן של אפר געשי, שנפלט עקב התפרצות הר הגעש גאלונגונג (Galunggung) שבאינדונזיה, כ-180 קילומטרים מדרום-מזרח לג'קרטה. כיוון שהאפר היה יבש לא הבחינה בו מערכת מכ"ם מזג האוויר של המטוס, שתוכננה להבחין בלחות שבעננים. זהרוריי האור שהופיעו סביב המטוס נבעו מחיכוך חלקיקי האפר הגעשי בו, והעשן שחדר לתא הנוסעים היה למעשה האפר עצמו. בדיקת המטוס לאחר הנחיתה העלתה שגוף המטוס שויף למעשה על ידי חלקיקי האפר עד כדי הסרת הצבע מעליו, כאילו נוקה באמצעות התזת חול, ובאותו אופן שויפו חלונות תא הטייס עד שהפכו עמומים ולא ניתן היה לראות דבר דרכם. בבדיקת המנועים נמצאו בהם שרידי האפר. התברר שהאפר חדר לתאי הבערה הלוהטים של המנועים והותך שם, הפך לצמיג וחנק את פעולת מניפות האוויר של המנועים עד שהם כבו. לאחר שהמנועים כבו הם התקררו והמטוס הנמיך ויצא מענן האפר הגעשי. אז התקרר גם האפר והתאפשרה התנעת המנועים מחדש. כיוון שהגנרטור של המטוס והמצברים בו פעלו כתקנם היה למטוס כוח חשמלי מספיק לשם הטענה.
נוסעי המטוס הועברו בג'קרטה למטוס אחר. המטוס עבר שם טיפול ראשוני של החלפת שלושה ממנועיו וכן החלפת חלונות תא הטייס. כמו כן היה צורך לרוקן את מכלי הדלק שלו, שהזדהמו על ידי האפר הגעשי. לאחר שהמטוס הוטס בחזרה ללונדון נערך בו שיפוץ מקיף לתיקון כל נזקי האירוע. הוא המשיך לשרת בחברת בריטיש איירווייז ולאחר מכן בחברת טיסה אחרת עד שהוצא משימוש בשנת 2004 ובהמשך פורק לגרוטאות.
המרחב האווירי שסביב הר הגעש נסגר זמנית על ידי השלטונות האינדונזיים ונפתח שוב לתנועה, אך נסגר בקביעות לאחר שב-13 ביולי טס מטוס 747 נוסף (של סינגפור איירליינס) דרך ענן האפר ואיבד את הכוח בשלושה ממנועיו. בדיעבד התברר שחודשיים וחצי לפני המטוס הבריטי חדר לענן האפר מטוס DC-2 של חברת גארודה אינדונזיה.
לאנשי צוות הטיסה של המטוס הוענקו מספר עיטורים אזרחיים כאות הערכה על אופן תפקודם בעת האירוע. משך הדאייה של המטוס ללא מנועים הוכר כשיא גינס לכלי טיס שלא נועד לדאייה - שיא שנשבר בהמשך על ידי דאון גימלי וטיסה 236 של אייר טראנסט.
קברניט המטוס מודי ייסד לאחר האירוע את מועדון הדאייה גאלונגונג, שבו היו חברים כל יושבי המטוס בעת האירוע. אחת הנוסעות כתבה ספר אודות האירוע. האירוע גם שימש נושא לפרק בסדרת התעודה תעופה בחקירה.
התפרצות הר הגעש אייאפיאטלאייקוטל שבאיסלנד בארפיל 2010 גרמה לשיתוק טיסות בשמי אירופה. הדבר נבע ממסקנות תחקיר טיסה 009.
ראו גם

תאונה אווירית#אפר געשי
מתיסיהו

| --- | --- |

מתיסיהו, 2013
 לידה:  30 ביוני 1979 (בן 45) ארצות הברית וסט צ'סטר, פנסילבניה, ארצות הברית
 שם לידה:  Matthew Paul Miller 
 שם במה:  Matisyahu 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2001
 מקום לימודים:  הדר התורה, תיכון וייט פליינס, ניו סקול, הקולג' לאמנויות ליברליות ע"ש יוג'ין לאנג 
 סוגה:  רגאיי, רוק, היפ הופ, ראפ
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  אפיק רקורדס 
 matisyahuworld.com
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:  
 
מתיסיהו בהופעה, 2006
מתיסיהו בהופעה, 2010
מתיסיהו בהופעה, 2014
מת'יו פול מילר (באנגלית: Matthew Paul Miller; נולד ב-30 ביוני 1979), או בשמו היהודי מתתיהו שאול מילר, הוא זמר יהודי אמריקאי, שם הבמה "מתתיהו" נהגה על־פי ההגייה אשכנזית, קרי מתיסיהו, Matisyahu, בהברה ספרדית. בעברו היה מהאמנים החרדים היחידים שזכו למוניטין בין-לאומי.
קורות חיים

מתיסיהו גדל בבית יהודי-רקונסטרוקטיבי. בסתיו 1995 השתתף בתוכנית שהציעה לתלמידים להכיר את המורשת היהודית, ושהה מספר חודשים בבית ספר התיכון כפר הנוער ע"ש ב.צ מוסינזון בהוד השרון בישראל. חוויותיו בביקור השפיעו עליו באופן משמעותי והוא החליט לאמץ את היהדות האורתודוקסית. חזר בתשובה ובתחילת דרכו נכח בבית הכנסת קרליבך בווסט סייד במנהטן. בשנת 2001 התחיל ללמוד בישיבת חב"ד, וסיים את התיכון באורגון. אז גם החל לנגן עם הלהקה היהודית "פ"א דל"ת". מתיסיהו חזר בתשובה לקראת סוף לימודיו בניו סקול במקביל לתהליך שעבר חברו ללימודים ושותפו המוזיקלי בעתיד הסקספוניסט דניאל זמיר.
באוגוסט 2004 נשא לאישה את טליה, סטודנטית יהודיה אמריקנית, ולהם נולדו שלושה ילדים. באוקטובר 2007 אמר שכבר אינו משתייך לחב"ד, ולתקופה קצרה גילה עניין מיוחד בחסידות פינסק-קרלין. באפריל 2010 הודיע שהוא ואשתו בחרו באורח חיים צמחוני.
בדצמבר 2011 הציג מתיסיהו בפרופיל הפייסבוק שלו תמונה בה הוא מופיע ללא זקן, ולצידה כתב כי "אינו יותר סופרסטאר רגאיי חסידי". בהמשך הבהיר בריאיון כי מדובר בתהליך של "התבגרות דתית" וכי הוא "עדיין נאמן ליהדות ולחיפוש האמת במסגרת ההלכה ושמירת המצוות". עם זאת, בשנת 2012 החל להופיע ללא כיפה, ולשלב ריקודי נשים בקליפים שלו. בשנת 2014 התגרש מאשתו. ב-20 במאי 2019 התחתן בשנית.
בשנת 2022, פתח בנו הבכור של מתיסיהו, לוי מילר, בקריירה מוזיקלית בהשראת אביו. מילר חבר לסיבוב ההופעות של אביו במהלך קיץ 2022 והשניים שיתפו פעולה על הבמה. מילר צפוי להוציא את אלבומו הראשון בקיץ 2023.
קריירה

אחרי מספר שנים של פעילות מוזיקלית עם הלהקה "פ"א דל"ת", מתיסיהו זכה להצלחה ראשונה בשיר 'מלך בלי כתר' מאלבומו הראשון (בהפקת אלון כהן המתופף יוצא "נושאי המגבעת"), שהיה מאוד קרוב לכניסה לרשימת 20 שירי הרוק המושמעים ביותר. בשנת 2005 התארח באלבום להקת הנו-מטאל המצליחה P.O.D. אלבומו "Youth", אשר הופק על ידי ביל לאסוול, נמכר ב-119 אלף עותקים בשבוע הראשון ליציאתו לאור. בשנת 2006, שירו המצליח ביותר "Jerusalem", היה בראש רשימת ההורדות באתר "iTunes".
באוגוסט 2009 הוציא מתיסיהו את אלבומו השלישי "Light" שהגיע למקום הראשון מבין אלבומי הרגאיי ולמקום ה-19 ברשימת בילבורד 200 המדרגת את האלבומים הנמכרים ביותר בארצות הברית. הסינגל הראשון מן האלבום One Day, בו שואף מתיסיהו לשלום יום אחד, זכה להצלחה ברחבי העולם, וזכה ליותר מ-95 מיליון צפיות ביוטיוב. בגמר מונדיאל 2010 הושמע השיר בביצוע המקורי כמוזיקת רקע. ב-12 בינואר 2010 יצא לאור הרמיקס הרשמי לסינגל "One Day" בו מתארח זמר ה-R&B אייקון. מאוחר יותר יצאה אף גרסת רמיקס לשיר על ידי ההרכב אינפקטד מאשרום.
בנובמבר 2010 מתיסיהו הוציא לאור שיר מיוחד לכבוד חנוכה – "Miracle". במרץ 2011 התארח מתיסיהו בסינגל של הראפר וזמר ה-R&B החרדי דיסקרייב – "Pure Soul".
בינואר 2012 התארח מתיסיהו בסינגל של דניאל זמיר, "אין לי מקום". בפברואר 2012 התארח מתיסיהו בשיר של להקת הרוק האלטרנטיבית האמריקאית Moon Taxi‏, "Square Circles". ביולי אותה שנה הוציא את האלבום "spark seeker" (מחפש הניצוץ), אותו הגדיר כאלבום של השפעות יהודיות.
במרץ 2012 הגיע מתיסיהו לישראל לצלם את הווידאוקליפ הרשמי לסינגל החדש שלו "Sunshine", אותו צילם במשך 3 ימים בירושלים, מערת צדקיהו, אזור מעלה אדומים וים המלח.
מתיסיהו הופיע בסרטו של הבמאי הדני, אולה בורנדל, "הדיבוק", שיצא לאקרנים באוגוסט 2012, בו גילם רב המנסה להוציא דיבוק שנכנס בילדה.
ב-3 ביוני 2014 הוציא מתיסיהו את אלבום האולפן החמישי שלו "AKEDA", אותו קידם הסינגל "Watch The Walls Melt Down".
באוגוסט 2015, בגלל לחץ שהפעילו ארגוני BDS, מארגני "רוטוטום סאנספלאש" – פסטיבל מוזיקת רגאיי בספרד, שמתיסיהו היה עתיד להשתתף בו, חייבו את מתיסיהו כתנאי להשתתפותו בהצהרה על תמיכה בכינון מדינה פלסטינית. מתיסיהו כאמן לא הסכים להצהיר עמדה פוליטית "ולהצהיר כי הפלסטינים זכאים למדינה משלהם" ולכן הוחלט על ידי מארגני הכנס לבטל את השתתפותו. בעקבות כך פרסם משרד החוץ הספרדי הודעה רשמית, בה הוא מתנצל על ביטול הופעתו של הזמר. ב-19 באוגוסט פרסמו גם מארגני הפסטיבל התנצלות וקראו לזמר לשוב ולהופיע במופע. במסגרת התנצלותם גילו מארגני הפסטיבל כי ביטול ההופעה בא כתוצאה מאיומים שקיבלו, וחששם כי ייפגע הסדר התקין של האירוע, ולא כפי שפורסם בתחילה, כי הדבר נבע מאי הסכמתו של הזמר "ליישר קו" עם עמדתם של ה-BDS, בנושא הסכסוך הישראלי-פלסטיני. הזמר נענה להזמנה זו ובמהלך ההופעה אף שר את השיר המפורסם "Jerusalem" (אנ').
ב-15 בינואר 2024, מתיסיהו ביקר בישראל במהלך מלחמת חרבות ברזל וסייר באזור הטבח בפסטיבל נובה וביישובי עוטף עזה. הוא הגיע עם משפחתו וצוות ההפקה להופעה אחת, ב-17 בינואר, שאספה תרומות למטה משפחות החטופים.
קריירה > סגנון

רוב שיריו של מתיסיהו הם באנגלית, עם מעט מילים בעברית וביידיש. סגנון הרגאיי של מתיסיהו מזוהה עם התנועה הראסטפארית ביחד עם סגנון דאב. האמנים האחרים שניתן להשוותם אליו, לסגנונו ולהתייחסותו לדת הם בוג'ו בנטון, סיזלה, דמיאן מארלי, קפלטון, או ג'וניור קלי, בשילוב עם המסר האופטימי של לוצ'אנו, ושל אמנים בושמנים.
בשיריו מתיסיהו שואב השראה מוזיקלית מבוב מארלי ומהרב שלמה קרליבך. הוא דוגל באורח חיים רבגוני ושיתוף פעולה עם דתות וקבוצות אתניות שונות, ומדבר בעד אחדות, אהבה ואחווה הדדית.
מתיסיהו אינו מופיע בשבתות, אך מופיע בפני קהל מעורב של גברים ונשים. על מתיסיהו נכתבה כתבת שער ב"טיים". העיתון היהודי-אמריקני "The Forward" ציין אותו כאחד מחמשת היהודים הכי משפיעים בארצות הברית.
הופעות בישראל

ביוני 2006 ביקר בישראל, וחימם את הופעתו של סטינג.
מתיסיהו חזר לישראל לשתי הופעות סולו: אחת בירושלים ואחת בתל אביב, בתאריכים ה-28 בפברואר וה-1 במרץ 2007.
ב-7 באוקטובר 2009 הופיע מתיסיהו פעם נוספת בירושלים, בבריכת הסולטאן. למחרת הופיע מתיסיהו במועדון הבארבי בתל אביב.
בספטמבר 2010 הופיע מתיסיהו בישראל בחול המועד סוכות בפסטיבל התמר, ויום לפני זה במועדון הבארבי בתל אביב.
מתיסיהו השתתף בתוכנית רד בנד בעונתה השנייה של הסדרה.
ביוני 2011 הופיע מתיסיהו במועדון זאפה בתל אביב.
ב-23 ביוני 2011 הופיע בכיכר ספרא בירושלים יחד עם הדג נחש, ואירח את דניאל זמיר ואת הראפר שיין.
ב-23 בספטמבר 2013 הופיע בזאפה תיאטרון שוני יחד עם שב"ק ס' ויום לאחר מכן הופיע בזאפה תל אביב עם אסתר רדא ודניאל זמיר ובפסטיבל התמר במצדה.
ב-11 באוקטובר 2015 הופיע בבריכת הסולטאן יחד עם נצ'י נצ', קפה שחור חזק וסול ג'יי כמופע פותח, ויחד עם האורח עידן רייכל.
מתיסיהו הופיע באירועי יום הסטודנט בבאר שבע, שנערכו בין ה-29 ל-31 במאי 2018.
ב-3 בדצמבר 2018, הופיע בצעדת התפוצות בירושלים.
הודיע שבאמצע ינואר 2024 יופיע בתל אביב ויעביר את הרווחים למשפחות החטופים.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

Shake Off The Dust...ARISE – התנערי מעפר...קומי! (2004)
Youth – נעורים (2006)
Light – אור (2009)
Spark Seeker – מחפש הניצוץ (2012)
AKEDA – עקדה (2014)
Undercurrent – זֶרֶם תַחתִי (2017)
דיסקוגרפיה > אלבומי הופעות חיות

Live At Stubb's – חי בסטאבס (2005)
Live at Twist and Shout – חי בלסובב ולצעוק (2009)
2 Live At Stubb's – חי בסטאבס 2 (2011)
Five7Seven2 Live – חמש7שבע2 חי
Live at Stubb's III – חי בסטאבס 3 (2015)
דיסקוגרפיה > אלבומי רמיקס

No place To Be – שום מקום להיות בו (הופעה חיה בבארבי ת"א + 7 רצועות של רמיקסים וחידושים לשירים 2007)
Youth Dub – נעורים דאב (2006)
דיסקוגרפיה > מיני-אלבום

Shattered EP – התנפץ מיני-אלבום (2008)
Youth EP – נעורים מיני-אלבום (2009)
Miracle – נֵס (2011)
Spark Seeker: Acoustic Sessions – מחפש הניצוץ: הפעלות אקוסטיות (2013)
Release the Bound – שחרר את הגבול (2016)
דיסקוגרפיה > אלבומי אוסף

Playlist: The Very Best of Matisyahu – רשימת השמעה: המאוד הטוב ביותר של מתיסיהו (2012)
דיסקוגרפיה > סינגלים

King Without A Crown – מלך בלי כתר (2006)
Youth – נעורים (2006)
Jerusalem – ירושלים (2006)
Matisyahu – Time Of Your Song – הזמן של השיר שלך – (2007)
One Day – יום אחד (2009)
Miracle – נס (2010)
Sunshine – אור שמש (2010)
Happy Hanukkah – חנוכה שמח (2012)
Watch The Walls Melt Down – צפה בקירות נמסים (2014)
Confidence – אמון (2014)
Broken Car – מכונית שבורה (2014)
Surrender – כניעה (2014)
דיסקוגרפיה > שירים בהם התארח

Pure Soul – נשמה טהורה (2011) – אמן מארח – דיסקרייב
אין לי מקום – (2012) – אמן מארח – דניאל זמיר
Square Circles – עיגולים מרובעים – (2012) – אמן מארח – Moon Taxi
To Give – לתת – (2012) – אמן מארח – My Silent Bravery
Dance All Night – לרקוד כל הלילה – (2012) – אמן מארח – Dirty Heads
Can’t Catch Me By Avicii (2015) Stories Album