stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משרד האוצר
ראו גם

דיני פניות ציבור בנושאי מיסים ואוצר במשרדי מדינת ישראל
הערות שוליים

↑  מיסוי בשיטת מס ערך מוסף יונהג, מעריב, 19 בנובמבר 1970
↑   חוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  דוד ליפקין, ועדת גבתי תבחן ההצעות להעלאת מיסים ישירים ועקיפים, דבר, 8 בינואר 1970
↑  שאול אברון, השר יוסף ספיר: הטלת מס מעסיקים - טירוף, מעריב, 23 בינואר 1970
↑  מיכאל שמר, בעד מס מעבידים, דבר, 28 בינואר 1970; המשך
↑  שר האוצר: ההתדרות לא תוכל לעמוד מנגד, מעריב, 3 ביולי 1974
↑  מלווה חובה 3%, דבר, 14 ביולי 1974
↑  דניאל בלוך, צעד פזיז ומסוכן, דבר, 25 בפברואר 1975
↑  שר האוצר הוסמך להנמיך שיעור, דבר, 17 במרץ 1975
↑   חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 22), התשל"ה-1975, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 132), התשס"ב-2002, ס"ח 1863 מיום 4 באוגוסט 2002
↑   חגי עמית, ועדה מיוחדת תנסה לפתור את המלחמות הפוליטיות במשרד האוצר, באתר TheMarker‏, 19 ביוני 2017
↑  תקנות שעת חירום (היטל שלום הגליל), תשמ"ב-1982, קובץ התקנות 4367, 17 ביוני 1982
↑  חוק למימון מבצע שלום הגליל, התשמ"ב-1982, ס"ח 1056 מ-2 באוגוסט 1982
1 2 3  שר בלי תיק אשר כהן בפועל כשר במשרד האוצר
| משרדי ממשלת ישראל |
| --- | --- | --- |
| משרדים נוכחיים | משרד ראש הממשלה • משרד האוצר • משרד האנרגיה והתשתיות • משרד הביטחון • המשרד לביטחון לאומי • משרד הבינוי והשיכון • משרד הבריאות • המשרד להגנת הסביבה • משרד ההתיישבות והמשימות הלאומיות • משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה • משרד החוץ • משרד החינוך • משרד החקלאות וביטחון המזון • משרד ירושלים ומסורת ישראל • משרד הכלכלה והתעשייה •  משרד המורשת • משרד המשפטים • משרד הנגב, הגליל והחוסן הלאומי • המשרד לעניינים אסטרטגיים • משרד העבודה • משרד העלייה והקליטה • משרד הפנים • משרד הרווחה והביטחון החברתי • המשרד לשוויון חברתי וקידום מעמד האישה • המשרד לשירותי דת • המשרד לשיתוף פעולה אזורי • משרד התחבורה והבטיחות בדרכים • משרד התיירות • משרד התפוצות והמאבק באנטישמיות • משרד התקשורת • משרד התרבות והספורט |  |
| משרדים בעבר | המשרד להגנת העורף • המשרד לחיזוק וקידום קהילתי • המשרד לקידום מעמד האישה • משרד האספקה והקיצוב • משרד הדיגיטל הלאומי • משרד ההסברה • משרד ההשכלה הגבוהה והמשלימה • משרד החינוך, התרבות והספורט • משרד הכלכלה והתכנון • משרד המדע, התרבות והספורט • משרד המודיעין • משרד המיעוטים • משרד הפיתוח • משרד משאבי המים •  משרד ראש הממשלה החלופי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297569405171  ISNI: 0000 0001 2097 7001  LCCN: n82011713  VIAF: 157817977   WorldCat (עם VIAF): 157817977
אבנר נווה

| --- | --- |

אבנר נווה
 לידה:  12 בפברואר 1950 (בן 75) שדות ים
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1969–2001 (כ־32 שנים)
 דרגה:   תת-אלוף
 תפקידים בשירות
  מפקד טייסת 140   מפקד טייסת 106   מפקד בסיס רמת דוד  ראש להק האוויר   ראש מטה חיל האוויר
 פעולות ומבצעים
   מלחמת יום הכיפורים מבצע אופרה   מלחמת לבנון מבצע רגל עץ
 
אבנר נווה (נולד ב-12 בפברואר 1950) הוא טייס קרב בחיל האוויר הישראלי, ששירת מעל 30 שנה בחיל האוויר והוא אלוף הפלות, לאחר שצבר שבע הפלות של מטוסי אויב בקרבות אוויר, כולן במטוס F-15 איגל. כיהן כסגן מפקד וראש מטה חיל האוויר, סיים את שירותו בדרגת תת-אלוף.
ביוגרפיה

נווה גדל בקיבוץ שדות ים, בנם של חווה ויצחק (איזי) נוימן.
התגייס לצה"ל וסיים קורס טיס מס' 64 ב-1971. לאחר הקורס הוצב בטייסת אוראגן וסופר מיסטר. בשנת 1972 עבר הסבה למטוסי F-4 פנטום. ב-1974 היה אחד מעשרת הטייסים שנבחרו לקליטת מטוסי ה-15-F בחיל האוויר, ולהקמת הטייסת הראשונה, טייסת 133. ב-1981 הוא השתתף במבצע אופרה לתקיפת הכור הגרעיני בעיראק כאחד הטייסים של מטוסי ה-15-F שליוו את מטוסי ה-F-16. בנובמבר 1982 מונה למפקד טייסת סקייהוק, טייסת 140. ב-1985 פיקד על טייסת 106 והוביל את הפצצת מפקדות אש"ף בתוניס במבצע רגל עץ.
בשנים 1990 עד 1992 פיקד על בסיס רמת דוד, בשנים 1992 עד 1994 שימש כראש להק מודיעין. בשנת 1995 מונה לראש להק אוויר וב-1998 לסגן מפקד ורמ"ט חיל האוויר. בתחילת 2001 סיים את שירותו בצה"ל.
לאחר פרישתו מצה"ל, הקים נווה חברת ייעוץ וסיפק שירותים לתעשיות הביטחוניות ולג'נרל אלקטריק, במקביל כיהן ומכהן כדירקטור וכדירקטור חיצוני בחברות שונות בהן ECI, אינטרגאמא, אבן קיסר, צור שמיר אחזקות, סולגרין, במלונות דן, אשטרום נכסים ובבית חולים הדסה ומשמש כנשיא ומייסד קבוצת Old North Group.
חיים אישיים והשכלה

נווה בעל תואר ראשון בכלכלה ומנהל עסקים מאוניברסיטת בר-אילן. שני אחיו הצעירים אסף נוימן ויפתח נוימן שירתו אף הם כטייסי קרב בחיל האוויר.
הפלותיו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| מספר | תאריך הקרב | המטוס המפיל | המטוס שהופל | החימוש | פרטי ההפלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 24 בספטמבר 1979 | F-15 איגל | סוריה (1972–1980)מיג 21 סורי | תותחים | באזור ביירות |
| 2 | 24 בספטמבר 1979 | F-15 איגל | סוריה (1972–1980)מיג 23 סורי | פיתון 3 | הפלה שנייה באותו הקרב |
| 3 | 10 ביוני 1982 | F-15 איגל | סוריה (1980–2024)מיג 21 סורי |  |  |
| 4 | 10 ביוני 1982 | F-15 איגל | סוריה (1980–2024)מיג 23 סורי |  | הפלה שנייה באותו הקרב |
| 5 | 10 ביוני 1982 | F-15 איגל | סוריה (1980–2024)מיג 23 סורי |  | הפלה שלישית באותו הקרב |
| 5.5 | 19 בנובמבר 1985 | F-15 איגל | סוריה (1980–2024)מיג 23 סורי | טיל | בשמי לבנון הפלה משותפת עם מטוס F-15 נוסף |
הערות שוליים

↑  אהרל'ה ויסברג, "אלפא", דיווחו הטייסים. מעוז הטרור הושמד, באתר ישראל היום, 18 בספטמבר 2015.
↑  עופר ברזילי, היו ימים ברקיע בטאון חיל האוויר, גיליון 166, דצמבר 2005.
יישוב קהילתי

הכניסה ליישוב נירית
הכניסה ליישוב בית חשמונאי
נטף שבהרי ירושלים
בישראל, יישוב קהילתי הוא יישוב המבוסס על שיתוף חברתי כשהדגש העיקרי בחיי היומיום הוא על חיי הקהילה. בניגוד למושב ולקיבוץ אין ביישוב קהילתי הכוונה תעסוקתית המחייבת את התושבים לעיסוק מסוים או שיתוף כלכלי.
אופי היישוב הקהילתי

בניגוד ליישוב עירוני, על מנת לרכוש קרקע או בית ביישוב קהילתי, נדרש המועמד לעבור ועדת קליטה, הקובעת האם המועמד מתאים למרקם החברתי של היישוב. מבחינה חוקית, החלטות אלו מעוגנות באמצעות אגודה שיתופית אשר תושבי היישוב חברים בה, ומזכירות האגודה מוכרת על ידי המדינה כוועד מקומי המנהל את היישוב במסגרת מועצה אזורית או ועד רובע עירוני במסגרת עירייה.
באופן כללי, יישוב קהילתי מאופיין על ידי חזון משותף שממנו נגזר אופי היישוב ויחסי הפרט והקהילה בו. בין סוגי היישובים הקהילתיים ניתן למצוא יישובים בעלי אופי חרדי, דתי או דתי תורני, יישובים המשותפים לדתיים וחילוניים, ויישובים המשלבים מגורים עם שמירה על איכות הסביבה. לרוב, החלטות ביישובים קהילתיים מתקבלות על ידי אספה כללית או ועדות הפועלות מטעם אספה כללית, בניגוד ליישובים עירוניים בהם ההחלטות מתקבלות על ידי נבחרי ציבור.
היישובים הקהילתיים מתאפיינים באוכלוסייה קטנה יחסית של מאות עד אלפי תושבים, למרות שישנם יישובים חרדיים גדולים המוגדרים כיישובים קהילתיים. כן מתאפיינים היישובים הקהילתיים בהיותם נפרדים מאזורים מטרופוליניים ומקובל שיש בהם איכות חיים גבוהה יחסית.
היישוב מבוסס על משפחות, שכל אחת מהן מנהלת את חייה בנפרד, כשלתושבים יש מחויבות מסוימת כלפי הקהילה (כמו הכנת אירועים והשתתפות בהם, או הדרכת בני הנוער). ביישוב קהילתי אין שיתוף כלכלי בין התושבים, אלא כל מתיישב מוצא את מקור פרנסתו בעצמו ואין חובת תעסוקה במקום.
המדינה מסייעת ליישובים בהקמת תשתיות - דרכים, ביוב, חשמל, מים, וכדומה, ואילו הבתים נבנים בידי התושבים.
צורת התיישבות זו רווחת באזורים בישראל בהם החלה ההתיישבות לאחר מלחמת ששת הימים כגון תוכנית המצפים בגליל, וההתנחלויות שחלק ניכר מהן הוא יישובים קהילתיים.
לרוב, על-מנת להתקבל לאגודה (דהיינו ליישוב), יש לעבור ועדת קבלה של היישוב, ורק מי שמאושר על ידה רשאי לגור ביישוב.
מעמד מוניציפלי

בהתאם לגודלם, מיקומם ואופיים, וכן לאור המגמות לאיחוד רשויות מקומיות, ליישובים קהילתיים שונים מעמד מוניציפלי שונה. חלקם מועצות מקומיות, חלקם ועדים מקומיים במסגרת מועצות אזוריות וחלקם ועדי רובע עירוני במסגרת עיריות שעברו תהליך של איחוד רשויות, תוך שימור המעמד החברתי-קהילתי העצמאי של היישוב הקהילתי.
היסטוריה

בראשית 1975 הקים חנן פורת ארגון בשם "תנועת היישובים העירוניים מעבר לקו הירוק" במטרה להקים מערכת תומכת להתנחלויות שהוקמו מעבר לקו הירוק. כמנהל התנועה התמנה עוזי גדור. גדור, שהוטרד בשאלת סיווגם של היישובים, אשר מעמדם לא היה של יישוב עירוני עצמאי אך גם לא קיבוץ השיתופי באופיו ולא מושב חקלאי באופיו, פרסם בנקודה מאמר המציג צורת התיישבות כפרית חדשה, שהעניק לה את השם "יישוב קהילתי". היישוב הקהילתי, על פי תפיסתו של גדור, נועד להיות ישוב סגור המתנהל על ידי ועד נבחר וועדת קבלה, וחברה המגדירה את אופייה ומקפידה על קיומו. המכנה היישובי המשותף הוא חברתי-קהילתי, ואילו את הבסיס הכלכלי – על כל מתיישב לפתור בעצמו, אם בעבודת חוץ או עיסוק מקומי.[דרוש מקור] המבנה החדש אומץ לראשונה על ידי עפרה.
כשנתיים אחר כך, כששימש גדור אחראי על תכנון פריסת צה"ל, הגיעו אליו חבורת חוקרים מרפא"ל שביקשו להקים ישוב בגוש שגב באזור שהיה שטח אש. בצד המשבצת שפינה להם הציע גם את רעיון היישוב הקהילתי. היישובים יובלים ועצמון היו היישובים הקהילתיים הראשונים שהוקמו בגבולות הקו הירוק.
ראו גם

יישובים קהילתיים בישראל
הערות שוליים

↑  חוק לתיקון פקודת האגודות השיתופיות (מס' 8), התשע"א–2011, אתר הכנסת
↑  עוז אלמוג, מהו יישוב קהילתי?, אתר אנשים ישראל
↑  על התפתחות היישובים הקהילתיים ביהודה ושומרון.
↑  משפחה מושלמת - סרט תיעודי על תהליך הקבלה ליישובים קהילתיים. בימוי: רוני אבולעפיה. ישראל, 2007;
נטע זיו וחן תירוש, המאבק המשפטי נגד מיון מועמדים ליישובים קהילתיים – מלכוד ברשת טובענית ומחוררת, בתוך: אמנון להבי (עורך), קהילות מגודרות, 2010
↑  שני חמדת ולשם סלע (מראיינות), סיפורו של משה מרחביה-עפרה, באתר מועצת יש"ע
רוקד עם הפחד

"רוקד עם הפחד" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי משה כורסיה. הוא יצא לאור ב-22 בדצמבר 2024 באופן עצמי כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן. הפצתו לשירותי הסטרימינג נעשתה דרך חברת הפי"ל.
על השיר

"רוקד עם הפחד" נכתב והולחן על ידי כורסיה ואלנתן שלום, והופק מוזיקלית על ידי מאור שושן. השיר מתאר מסע פנימי של התמודדות עם פחדים וכאב תוך קבלה עצמית וצמיחה. הדובר חווה שקט שמאפשר לפחדים ולספקות לצוף במוחו, אך במקום להילחם בהם, הוא בוחר לרקוד איתם ולקבל את עצמו כמו שהוא. דרך כאב הפרידה מאהובתו והלילות הבודדים הוא מוצא נחמה בים ומשחרר את תחושותיו, תוך שהוא לומד לאהוב את עצמו גם עם הפחדים והקשיים, ומאמץ גישה מכילה ומעצימה.
הצלחה מסחרית

"רוקד עם הפחד" היה שירו הראשון של כורסיה שנכנס לרשימת ההשמעה של תחנת הרדיו גלגלצ. הוא הגיע בשיאו למקום השלישי במצעד הפזמונים של מדיה פורסט ישראל, המבוסס על נתוני איירפליי שבועיים בתחנות הרדיו השונות בישראל.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 3  |  |
|  ישראל | היטליסט | 75  |  |
הערות שוליים

↑  משה כורסיה בסינגל: "רוקד עם הפחד", באתר ערוץ 7
↑   משה כורסיה - רוקד עם הפחד, סרטון  באתר יוטיוב, 22 בדצמבר 2024
↑  30.12.pdf, Google Docs
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, מיקום השיא נקבע בשבוע 4 של שנת 2025
↑  המצעד השבועי: מצעד השירים השבועי, להיטים ישראלים ולועזיים, באתר היטליסט, ‏11 בפברואר 2025
צביקה ברוט

ברוט לצידו של נשיא ישראל ראובן ריבלין באירוע של מיזם "זה העסק של כולנו" שנועד לתמיכה בעסקים שנפגעו במהלך מגפת הקורונה בישראל, 2021
צביקה ברוט (נולד ב-5 במאי 1980) הוא ראש עיריית בת ים. בעבר שימש בין היתר כיועץ תקשורת, ככתב השטחים והכתב לענייני משפט של "גלי צה"ל" וכתב הכנסת של "ידיעות אחרונות".
ביוגרפיה

ברוט נולד לטובה ודוד ברוט, גדל והתחנך בבת ים. הצעיר מחמישה אחים. ביסודי למד בבית הספר תחכמוני בעיר. ובבית ספר ממ"ד ציפורי. הוא בוגר הישיבה התיכונית בני-עקיבא אדר"ת, בבת ים. עם
סיום הישיבה התיכונית התקבל לשירות צבאי בגלי צה"ל, ולאחר שסיים את קורס הכתבים שימש כתב כלכלי, כתב לענייני משפט, הכתב הצבאי ולאחר מכן הכתב בשטחים. במקביל שימש כעורך ומגיש חדשות בתחנה. בשנת 2003 עבר ל"ידיעות אחרונות", שם שימש כתב לענייני משפט בתל אביב. בשנת 2005 עבר לשמש ככתב הפרלמנטרי של העיתון.
עם פרסומיו העיתונאיים החשובים נמנית חשיפת פברוק התארים של חברת הכנסת אסתרינה טרטמן בשנת 2007. טרטמן, כך התברר, אינה בעלת תואר שני כפי שהציגה את עצמה, וגם התואר הראשון שלה שונה מזה שהצהירה עליו. בעקבות החשיפה נאלצה טרטמן לוותר על תפקידה כשרה בממשלת ישראל, ובתום הקדנציה לא שובצה שוב ברשימת מפלגתה לכנסת. ביולי אותה השנה חשף ברוט את חקירת המשטרה בנוגע להטרדות מיניות של חבר כנסת מסיעת הגמלאים. תיק החקירה נסגר לבסוף, אך הפרשה האיצה את פירוקה של המפלגה, שנעלמה בתום קדנציה אחת.
בשנת 2008 פרסם ברוט תחקיר שחשף כי בשל לאקונה בחוק, יתומים שאיבדו את שני הוריהם בפיגוע טרור מקופחים על ידי המדינה - ואינם זוכים לסיוע כפי שמקבלים אלו שאיבדו הורה אחד בלבד. בעקבות הפרסום אישרה הכנסת שני חוקים שהשוו את מעמדם של יתומי הפיגועים משני הורים לאלו של אלמנות צה"ל.
בסוף 2008 בחר בו עיתון העסקים "פורבס" לאחד מ־300 הצעירים המבטיחים בישראל עד גיל 40. באותה הרשימה הוא מוקם במקום הרביעי מ־14 אנשי התקשורת שנבחרו.
בפברואר 2013 חשף כי המשטרה מנהלת חקירה בנוגע לחשדות חמורים בפריימריז של מפלגת "הבית היהודי". הפרסום כלל הקלטות של חוקר פרטי, שבהן טען קבלן קולות כי ח"כ ניסן סלומינסקי שילם עבור תמיכה בבחירות המקדימות. במרץ אותה השנה דיווח על מעורבותם של שרים לשעבר וחברי כנסת מכהנים בקניית קולות בפריימריז של מפלגת העבודה.
בחודש יולי 2016 נבחר לניהול מסע הבחירות הישראלי של המפלגה הרפובליקנית האמריקנית ושל מועמדה בבחירות לנשיאות – דונלד טראמפ, ובדצמבר 2017 הציע לו ראש ממשלת ישראל – בנימין נתניהו – את ראשות מערך ההסברה הלאומי ודוברות ראש הממשלה. בפברואר 2018 הודיע ברוט על מועמדותו מטעם הליכוד לראשות עיריית בת ים, אך ראש הממשלה תמך ביריבו המרכזי יוסי בכר. גדעון סער מנגד, הביע תמיכה בברוט. ברוט עלה לסיבוב שני מול בכר, שם ניצח ברוב של 63%.
לקראת בחירות המוניצפליות של 2023, נבחר על ידי מרכז הליכוד במקום חיים ביבס, לשמש כיו"ר הוועדה המוניצפליות של המפלגה, האמונה על בחירת המועמדים שיתמודדו מטעם המפלגה ברשויות השונות.
בבחירות לראשות העיר בשנת 2024 זכה פעם שנייה ברציפות אחרי שקיבל 69% מהקולות.
חיים אישיים

בוגר תואר ראשון במשפטים הקריה האקדמית אונו.
ברוט רווק ומתגורר בבת ים.
הערות שוליים

↑  טרטמן פיברקה גם את התואר הראשון מבר-אילן, באתר ynet, 27 בפברואר 2007
↑  אפרת וייס, ר' התלוננה - ח"כ יצחק זיו ייחקר באזהרה, באתר ynet, 16 ביולי 2007
↑  מורן אזולאי, אושר: קצבה לכל החיים ליתומים שהוריהם נרצחו, באתר ynet, 25 ביולי 2011
↑  עידן יוסף, הצעירים המשפיעים: מאריאל אטיאס ועד אביב גפן, באתר News1 מחלקה ראשונה, 10 בספטמבר 2008
↑  צביקה ברוט, "פקדתי לח"כ וקיבלתי 100 אלף במזומן". האזינו, באתר ynet, 25 בפברואר 2013
↑  עמרי נחמיאס‏, טראמפ פתח בקמפיין בארץ: "הישראלים יכולים להכריע בבחירות", באתר וואלה, 3 באוגוסט 2016
↑  נועה פרייס‏, נתניהו הציע לצביקה ברוט את תפקיד ראש מערך ההסברה ודובר רה"מ, באתר וואלה, 1 בינואר 2018
↑  איתי בלומנטל ומורן אזולאי, דרמה בבת ים: נתניהו קורא לתושבים שלא להצביע למועמד הליכוד בעיר, באתר ynet, 29 באוקטובר 2018
↑  מורן אזולאי, אטילה שומפלבי ואלכסנדרה לוקש, גדעון סער בעקבות הקרב על בת ים: "לחזק את האנשים שלנו", באתר ynet, 30 באוקטובר 2018
↑  הבוגרים והבוגרות של הקריה האקדמית אונו, באתר הקריה האקדמית אונו
מלון פלאזה (סרט)

| --- | --- |
כרזת הסרט מלון פלאזה
כרזת הסרט מלון פלאזה
 מבוסס על:  המחזה מלון פלאזה של ניל סיימון
 בימוי:  ארתור הילר
 הופק בידי:  הווארד קוץ'
 תסריט:  ניל סיימון
 עריכה:  פרנק ברכט
 שחקנים ראשיים:  וולטר מתאו מורין סטייפלטון ברברה האריס לי גרנט
 מוזיקה:  מוריס ז'אר
 צילום:  ג'ק מרטה
 מדינה:  ארצות הברית
 חברה מפיצה:  סרטי פרמאונט
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  12 במאי 1971
 משך הקרנה:  114 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  קומדיה מטורפת 
 מקום התרחשות:  ניו יורק 
 הכנסות:  4,000,000‏$
 דף הסרט ב־IMDb
 
מלון פלאזה (באנגלית: Plaza Suite) הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 1971 בבימויו של ארתור הילר עם וולטר מתאו, מורין סטייפלטון, ברברה האריס ולי גרנט בתפקידים הראשיים.
התסריט נכתב על ידי ניל סיימון והוא מבוסס על המחזה שלו "מלון פלאזה" משנת 1968. המחזה הועלה על הבמות בישראל שלוש פעמים בתיאטרון הקאמרי, בשנת 1970, שנת 1973 וגרסה חדשה בתרגום דורי פרנס בשנת 2005.
המחזה והסרט מורכבים משלוש מערכות ללא קשר ביניהן המתרחשות בסוויטה מספר 719 במלון פלאזה בניו יורק. בכל מערכה מתוארים יחסים בין גבר ואישה. וולטר מתאו מופיע בתפקיד הגבר בשלוש המערכות. בסיום הסרט מופיעים שלושת הזוגות וקדים לצופים כמו בהצגת תיאטרון.
הסרט היה מועמד לפרס גלובוס הזהב לסרט הטוב ביותר - קומדיה או מוזיקלי.
מורין סטייפלטון הייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר - סרט קולנוע.
תקציר העלילה > מערכה ראשונה

קארן נאש (מורין סטייפלטון) מגיעה לסוויטה מס' 719 במלון פלאזה בניו יורק כדי לחגוג עם בעלה סאם (וולטר מתאו) 23 שנים לנישואיהם.
היא מכינה כיבוד ומחכה לבעלה לחגוג את האירוע. סאם מגיע לסוויטה טרוד כולו בעבודתו על הכנת חוזה נדל"ן ביחד עם מזכירתו היפה והגרושה מיס מקורמק (לואיז סורל). קארן מבחינה ביחס האוהד של סאם למזכירתו היפה.
לאחר שהמזכירה עוזבת, סאם מתעלם מכל דבריה של אשתו והיא מגיעה למסקנה שהוא אינו אוהב אותה יותר וכי יש לו תסביך גיל ה-50 ולכן יש לו קשר אהבים עם מזכירתו. סאם המרוגז מודה בכך ולבסוף שניהם יוצאים מהמלון לחוד.
תקציר העלילה > מערכה שנייה

ג'סי קיפלינג'ר (וולטר מתאו) הוא מפיק הוליוודי עשיר ומצליח. הוא מגיע לניו יורק לרגל עסקיו ומתאכסן בסוויטה 719 במלון פלאזה בניו יורק. ג'סי הוא רודף נשים מושבע וגרוש שלוש פעמים. הוא מחפש אישה לבלות עימה בחדרו ונעזר בפנקס ההיכרויות האישי שלו. הראשונה שהוא מצליח להתקשר איתה היא מיוריאל טייט (ברברה האריס) איתה היה לו קשר בעבר. מיוריאל היא נשואה ויש לה שלושה ילדים, היא חוששת להיפגש עם ג'סי אך לבסוף מחליטה לפגוש אותו במלון לחמש דקות.
ג'סי מפעיל את כל קסמו על מיוריאל ומספר לה על עושרו ועל קשריו עם השחקנים המפורסמים ביותר בהוליווד תוך שהוא מוזג לה מדי פעם כמויות גדולות של אלכוהול. כל זה עושה את שלו על מיוריאל וג'סי מצליח לכבוש אותה.
תקציר העלילה > מערכה שלישית

רוי הבלי (וולטר מתאו) ואשתו נורמה (לי גרנט) עומדים לחתן את בתם מימזי (ג'ני סאליבן) באולם הבארוק במלון פלאזה. הם שכרו את סוויטה מספר 719 אך מימזי נסגרה בחדר האמבטיה כשהיא לבושה בבגדי כלה ומסרבת לצאת משם כי היא פוחדת מהנישואים.
רוי מנסה לפרוץ את דלת אך נכשל. מנסה להגיע לשם דרך החלון תוך שהוא הולך על מעקה המלון בגובה רב, אך היא נועלת את החלון. תוך כדי הניסיונות שלו, בני הזוג צועקים אחד על השנייה מי אשם בחינוך של בתם.
לבסוף מוריד רוי את טון הדיבור שלו ומימזי מאפשרת לו להיכנס ולשוחח. לאחר שהוא יוצא היא שוב נועלת את הדלת והוא מספר לאשתו כי מימזי מפחדת להינשא ולחיות כמו שהוריה חיים ומתנהגים.
הפרשה מסתיימת כאשר החתן המיועד עולה לחדר וצועק לעבר מימזי שתירגע ותרד מהר למטה והיא יוצאת מהר ויורדת לקהל החוגגים.
טראומה גופנית

| --- | --- |
US Navy 040723-N-8977L-008 Navy Hospital Corpsmen and Medical Officers assess the treatment and prognosis of a patient with a gunshot wound
 תחום:  רפואת חירום 
 גורם:  תקיפה, תאונה 
 טיפול:  אוקסיקודון  דנוסומאב 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D014947
 סיווגים
 ICD-10:  T79 
 ICD-11:  NF2Z 
 
טראומה (מיוונית "פצע") היא פציעה הפוגעת בשלמות רקמות הגוף כתוצאה מפגיעה ממקור חיצוני. יחידת הטראומה של בית החולים מטפלת בפציעות שמסכנות באופן מיידי את חיי האדם או את גפיו. הענף הרפואי החוקר פציעות וחבלות גופניות מכונה "טראומטולוגיה", והוא מהווה ענף של רפואת חירום.
מאפייני טראומה גופנית > חומרת הפציעה

| --- | --- |
 :  ראו גם – דרגות פציעה
בישראל מקובל לאמוד את חומרת הפציעה על פי מידת סיכון החיים:
פצוע אנוּש הוא מי שמצוי בסיכון גבוה למות, גם אם יקבל טיפול רפואי דחוף. במרבית המקרים פצועים שמוגדרים במצב אנוש – לא שורדים.
פצוע קשה הוא מי שנמצא בסכנת חיים ממשית, וזקוק לטיפול רפואי דחוף כדי להישאר בחיים.
פצוע בינוני הוא מי שנשקפת סכנה לחייו אם לא יקבל טיפול רפואי[דרוש מקור]. כלומר, מי שבמאמץ קטן עכשיו – ניתן להציל את חייו, אך אם יוזנח, יידרש אחר כך מאמץ גדול להצלת חייו. פצוע בינוני יכול להיות גם מי שאין נשקפת סכנה ממשית לחייו, אך קיים חשש כבד לנכות משמעותית או איבוד איבר (בדרך כלל גפיים).
פצוע קל הוא מי שפציעתו ניכרת, אך למרות פציעתו אינו נתון בסכנת חיים ולא נשקפת לו סכנה של נכות, ולא של אובדן איבר.
אין בהכרח קשר בין חומרת הפציעה לבין חומרת הלקות שהפצוע יצטרך לחיות עמה אחרי שיצא מסכנת חיים. לדוגמה, מי שסובל מאיבוד דם חמור הוא פצוע קשה, שעשוי להחלים לחלוטין אם יקבל טיפול דחוף. לעומתו, מי שנפגע מרסיסים בעיניו עשוי שלא להיות בסכנת חיים כלל, אך עלול להתעוור ולסבול מלקות קשה למשך שארית חייו.
בשונה ממחלה, טראומה היא פגיעה פיזית בגוף ממקור חיצוני, המתרחשת לרוב במהירות. מחלות, לעומת זאת, מקורן פנימי (גם אם מדובר בחיידק או נגיף מהסביבה, את פעולתו המזיקה הוא גורם בתוך הגוף). ברוב המחלות אכן יש נזק פיזי לרקמות בגוף, אך הנזק נגרם כתוצאה משיבוש ביוכימי בפעולת תאי הגוף, ולא מחבלה חיצונית. בנוסף, מחלות מסוימות נמשכות על-פני שנים ארוכות. גם אירועי מחלה פתאומיים, כהתקף לב או שבץ מוחי - נובעים לרוב ממחלות שהתפתחו באיטיות, קודם לאירוע האקוטי.
מאפייני טראומה גופנית > חלוקה לפי גיל ואזור בגוף

טראומות גופניות נחלקות לכמה קבוצות:
לפי אזור אנטומי בגוף, או מערכת פיזיולוגית באורגניזם (לדוגמה: מצב חרום קרדיאלי (של הלב ומחזור הדם), מצב חירום בטני, נוירולוגי, נשימתי, ועוד.
לפי גיל הנפגע: קיימות ארבע קבוצות גיל, כשלכל אחת מהן ניתן טיפול שונה, בעיקר במצב של אובדן הכרה; הטיפול נבדל גם במקרים אחרים, אך מתבטא בעיקר בכמות החומרים אותם דורש הטיפול, כגון דם ותרופות.
מרגע הלידה עד גיל חודש
מגיל חודש עד כשנה
משנה עד גיל שמונה
מגיל שמונה, ומעלה
מאפייני טראומה גופנית > טיפול שטח

קביעת סוג הטיפול בשטח מחייב זיהוי סוג הפגיעה. הפגיעות הנפוצות הן: רסיסים (בפרט, סכינים וקליעים), הדף שגורם לחבטה בגוף נוקשה, חבטה ללא הדף, איבוד הכרה, מחלה, התייבשות, דימום (פנימי או חיצוני), חוסר חמצן (תוצאה של טביעה, חניקה או הלם), הלם (בלי איבוד הכרה), התקף לב ושבץ מוחי.
מאפייני טראומה גופנית > טיפול שטח > איבוד הכרה ודופק

עקב מחלה, חבטה ללא דימום, הלם וחוסר חמצן.
יש לפעול על פי סכמת ABC. לפי הנחיות american heart association יש לבצע 30 עיסויים ושתי הנשמות:
זוג מטפלים - שלושים עיסויים על מפתח הלב ולאחר מכן שתי הנשמות באמצעות מפוח הנשמה או מסיכת כיס עד לעליית בית החזה.
מטפל יחיד (או כשאין רצון/אפשרות להנשים מפה לפה) - יש לבצע רק עיסויים בקצב של 100–120 בדקה.
מאפייני טראומה גופנית > טיפול שטח > התייבשות

טיפול מקביל לטיפול במחלה ובחבטה, אך כולל גם מתן נוזלים לווריד (או דרך הפה) במקרים מסוימים.
מאפייני טראומה גופנית > טיפול שטח > דימום וחבטה

דימום חיצוני - טיפול כמו במחלה, ובנוסף חסימת הדימום והזרמת דם לאחר הפסקתו.
דימום פנימי - טיפול כמו במחלה, ובנוסף, כדי שלא לפגוע בקרישים שנוצרים, תהיה הזרמת הדם איטית.
מאפייני טראומה גופנית > טיפול שטח > רסיסים

רסיסים גורמים תמיד לדימום חיצוני, אותו יש לחסום. אסור לשלוף רסיסים קטנים, הוצאת החפץ התקוע עלולה לגרום לנזק נוסף לגידים ולשריר ואף לקרוע כלי דם נוספים ולכן יש להוציאם רק אחרי שצילמו את האזור ורק על ידי אדם שמוסמך לכך.
מאפייני טראומה גופנית > טיפול שטח > הדף שגורם לחבטה וחבטה

הרגעה, בדיקה אם יש דימום פנימי (אם יש דימום לחץ הדם יהיה נמוך מהרגיל או לא יימצא כלל), בדיקות הכרה מתמידות ומתן חמצן בעירפול חושים.
מאפייני טראומה גופנית > טיפול שטח > הלם

הלם הוא מצב שבו לגוף אין אפשרות לשמור על לחץ הדם, ויש לכן ירידה באספקת החמצן לרקמות הגוף.
הלם הוא מצב חירום, המסכן את חיי הפצוע באופן מידי ויש לטפל בו באחריות, ובהתאם לסוג הפגיעה.
ישנם סוגים רבים להלם.
היפוולמי: כתוצאה מאיבוד נוזלים\דם מסיבי.
נירוגני: כתוצאה מפגיעה במערכת העצבים (עמוד השדרה הצאורי או הראש).
ספטי: זיהומי (יכול גם להיווצר ממחלות חום). לדוגמה- הלם ספטי יכול להיווצר כתוצאה של קרע באחד האיברים הפנימיים כגון טחול, כבד, כליה וכו'
אנפילקטי: כתוצאה מתגובה אלרגית חריפה.
הלם קרדיוגני: (לבבי) שנגרם כתוצאה מפגיעה בתפקוד הלב.
מאפייני טראומה גופנית > טיפול שטח > שבץ והתקף לב

הזרמת חמצן.
אוכלוסיות מיוחדות > ילדים

עקב השוני האנטומי והפיזיולוגי פציעות אצל ילדים צריכים להתייחס באופן שונה.
תאונות הן המקרה המוביל של תמותה אצל ילדים בגילאים 1–14. בארצות הברית 16 מיליון ילדים מגיעים לחדרי מיון[דרושה הבהרה] עקב סוג כלשהו של פציעה.
בנים נפצעים יותר מבנות ביחס של 2:1
חמש הפציעות המובילות בעולם אצל ילדים הן:
תאונות דרכים - 260,000[דרושה הבהרה]
טביעה - 175,000
כוויות - 96,000
נפילות - 47,000
רעלים - 45,000
חלק חשוב בניהול טראומה אצל ילדים הוא הערכת משקל גופם על מנת לדייק במנת התרופה הניתנת כדי לטפל בהם, ולכן הומצאו מספר שיטות להערכת משקל גוף: שיטת ברזלי, נוסחת לפלר, ונוסחת ת'רון.
אוכלוסיות מיוחדות > היריון

טראומה מתרחשת אצל 5% מכל ההריונות, וזו הסיבה המובילה למוות של האימהות.
אישה בזמן היריון יכולה לחוות מספר סיבוכים כמו היפרדות שליה, לידת פג, וקרע ברחם. בטיפול בטראומה בזמן היריון משתמשים במכשירים הפולטים קרינה מייננת שהוכח כי היא יוצרת מומים אצל התינוק, אך למרות זאת רופאים משתמשים בבדיקות שמשתמשים בקרינה אך רמת הקרינה נחשבת לבטוחה ולא אמורה לפגוע בתינוק.
עקב השינויים הפיזיולוגים בזמן היריון קשה לאבחן מצבי הלם. מסיבה זו מומלץ שאישה המגיעה לשבוע ה-23 שתחובר למוניטור עוברי על מנת לעקוב אחר העובר.
טראומה נפשית

טראומה נפשית (המכונה בשפת היום-יום "טראומה") מטופלת במסגרת הפסיכולוגיה. חלק ממקרי הטראומה הנפשית, הנוצרים בעקבות היחשפות אדם כלשהו לחוויות קשות, כמו אונס, אירועי מלחמה ("הלם קרב") או פח"ע (פיגוע) - מטופלים בזירת האירוע בלבד - כפציעה גופנית לכל דבר. לאחר מכן, יטופלו פסיכולוגית או תרופתית - בהתאם לסוג הטראומה הנפשית ולחומרתה. בזירות הללו, מקובל לדווח על נפגעים לפי ארבעת סיווגי חומרות הטראומות הגופניות שפורטו לעיל, ומוסיפים לדווח אודות נפגעי הטראומות הנפשיות, ללא קשר לעוצמת הטראומה שעברו, למשל כנפגע חרדה.
ראו גם

מדד גלאזגו לאובדן הכרה
דרגות פציעה
חדר טראומה
מספרי טראומה
פגיעת ראש • פגיעת ראש דו-צדדית • פגיעה מוחית בעקבות טראומה
טראומה נרתיקית
פציעת מפרק שיא הכתף והבריח