stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עולם המחר
תקציר העלילה

עלילת הסרט מתרחשת שנתיים לאחר האירועים הקטסטרופליים בפארק השעשועים של תאגיד דלוס במסגרתם אנדרואידים יצאו מכלל שליטה ורצחו מבקרים רבים. בעקבות התקרית תאגיד דלוס בינתיים השקיע 1.5 מיליארד דולרים בשיפור פרוטוקולי הבטיחות של פארק השעועים, וכמו כן הם בחרו לסגור את אזור "עולם המערב" הידוע לשמצה. פארק השעשועים כולל בעקבות כך את ארבעת האזורים הבאים - "עולם הספא", "עולם ימי הביניים", "העולם הרומאי" ו"עולם המחר".
על מנת לשפר את התדמית של התאגיד, ולהחזיר את אמון הציבור בו, תאגיד דלוס מזמינים את כתב העיתון צ'אק בראונינג ואת כתבת הטלוויזיה טרייסי באלארד לסייר בפארק השעשועים ולדווח על החוויה בתקשורת. עם זאת, זמן קצר לפני הביקור שלהם בפארק, אדם אשר יצר קשר עם בראונינג וניסה לספק לו מידע מפליל אודות תאגיד דלוס, נרצח לפני שהוא הספיק למסור לבראונינג מעטפה המכילה ראיות מפלילות.
במהלך הסיור שלהם בפארק השעשועים בראונינג ובאלארד חושפים סוד מצמרר - תאגיד דלוס משתמש בסתר בטכנולוגיה חדשנית על מנת לייצר שיבוטים אנדרואידים מושלמים של מנהיגים משפיעים שונים שמבקרים בפארק השעשועים, והם מוחלפים במהלך הביקור בפארק בגרסאות המשובטות שלהם, באופן המאפשר לתאגיד להשפיע ולהשיג שליטה פוליטית על מוקדי כוח שונים ברחבי העולם. בעקבות כך בראונינג ובאלארד מנסים להתחמק מפארק השעשועים ומהאנדרואידים שיוצאים בעקבותיהם, על מנת לחשוף את הסוד האפל של התאגיד לפני שיהיה מאוחר מדי.
צוות השחקנים הראשי

פיטר פונדה בתפקיד צ'אק בראונינג, כתב אשר נחוש לחשוף את האמת האפלה על פארק השעשועים של דלוס.
בליית' דאנר בתפקיד טרייסי באלארד, הקולגה של בראונינג, אשר מסייעת לו לחשוף את האמת האפלה על פארק השעשועים.
ארתור היל בתפקיד ד"ר דאפי, מדען שעובד עבור תאגיד דלוס אשר ממלא תפקיד מפתח בפעילות של פארק השעשועים.
ג'ון פ. ריאן בתפקיד ד"ר שניידר, המוח שמאחורי קונספירציית השיבוט.
סטיוארט מרגולין בתפקיד הארי קרופט, טכנאי בפארק השעשועים.
הפקה

הסרט הופק על ידי חברת American International Pictures לאחר שאולפני מטרו גולדווין מאייר, אשר הפיקו את הסרט "עולם המערב", בחרו שלא להפיק את סרט ההמשך. ריצ'רד הפרון נבחר לתפקיד הבמאי של הסרט, ופיטר פונדה ובליית' דאנר נבחרו לגלם את התפקידים הראשיים בסרט.
עביד סורטי

| --- | --- |

 לידה:  5 במאי 1935 (בן 89) Rajula, הודו 
 מקום לימודים:  Sir Jamsetjee Jeejebhoy School of Art 
 
עביד סורטי (בגוג'ראטית: આબિદ સુરતી; נולד ב-5 במאי 1935) הוא צייר, סופר, קריקטוריסט, עיתונאי, סביבתן, מחזאי ותסריטאי הודי. בשנת 1993 הוענק לו על ידי משרד התרבות של הודו פרס הנשיא על סדרת הסיפורים פורצת הדרך שלו, "טיסרי אנקה".
ביוגרפיה

סורטי נולד למשפחה מוסלמית גוג'ראטית ב-5 במאי 1935 בכפר ווברה, בסמוך לעיר רג'ולה שבגוג'ראט, הודו. אביו הוא גולם חוסיין ואמו היא סקינה בגום. את ילדותו המוקדמת העביר בכפר, שם הוא ומשפחתו חיו בעוני ובאמצעים דלים. בגיל 5, הוא כמעט ונסחף בשיטפון בנהר טאפטי (אנ') על יד העיר סוראט.
בהמשך עקרה המשפחה למומבאי ואת שארית ילדותו העביר ברובע דונגי בעיר. אביו היה חסיד של תנועת הסופיות והנחיל לבנו ערכים של נקיטת אי-אלימות ושלום. הוא הצטרף לבית הספר J.J לאומנויות בשנת 1954 אז היה בן 19 ובבגרותו קיבל תואר ראשון באמנות. הוא הושפע רבות מכתביו של הסופר הבנגלי בן המאה ה-20, שאראט צ'נדרה צ'טרג'י. (אנ') עד מהרה למד סורטי, מלבד השפות הינדי וגוג'ראטית, גם את שפת האורדו ברמת שפת אם, ולימים יפרסם את חלק מכתביו בשפה זו. הוא החל את דרכו כפרילנסר ולא זכה לפרסומים רבים בשנות צעירותו.
בשנת 1965 התחתן עם מסומומה בגום, איתה גידל שני ילדים..
כתיבתו

סורטי כתב את סיפוריו בדרכים שונות ומגוונות, כמו סיפורת, רומנים, הצגות, קריקטורות, ספרי ילדים מדריכי טיולים. כמה מספריו תורגמו לשפות אזוריות. הוא כתב גם עבור עיתונים ומגזינים בהינדי וגוג'ראטית במשך למעלה מ-40 שנה וזכה בפרסים רבים על עבודותיו.
למעשה, סורטי הפך לסופר באופן מקרי לחלוטין. הוא מעולם לא התנסה בכתיבה ולא העלה על דעתו להפוך לסופר, אולם כשאהבתו הראשונה סירבה להיות עמו בזוגיות בעקבות לחץ מצד משפחתה, לא היה לעביד המתבגר עם מי לדבר על העניין - ולכן החל להעלות את סיפורו על הנייר. סיפורו הופיע לראשונה בג'ואראטית בשנת 1965 בשם "તૂટેલા એન્જલ્સ" ("מלאכים שנפלו") והפך להצלחה בלתי צפויה.
במשך שנותיו כסופר כתב יותר מ-80 ספרים, כולל 45 רומנים, 10 אנתולוגיות ו-7 מחזות. סורטי פרסם גם קריקטורות וקומיקס, כתב מאמרים ועבד בטלוויזיה ההודית.
כתיבתו > קומיקס וקריקטורה

הקומיקס הראשון שיצר סורט פורסם בין השנים 1952 ל-1953 במגזין רמקאדו שהופץ בגוג'ראט. בהמשך יצר גם את סדרת הקריקטורות "דהבוג'י" שתפסה פופולריות גדולה מאוד באזור מומבאי והייתה לאחת מרצועות הקומיקס הארוכות ביותר שפורסמו עד אותה עת בהודו כולה, כאשר רצה ללא הפסקה למעלה מ-30 שנה. סיפורי הקומיקס הנוספים שפרסם בתקופה זו הופיעו במגזינים שונים, ביניהם נמנה גם המגזין "Dharmyug" (אנ') שמופץ בכל הודו.
פרסים והוקרה

סורטי הוגדר על ידי רבים כאחד הכותבים והקומיקסאים ההודים המשפיעים ביותר, והופיע אף על לוח השנה של חברת "Comix Theory" בשנת 2019 כאמן הנבחר של חודש ינואר. בשנת 1993 זכה סורטי בפרס הנחשב ביותר בהודו למפעל חיים - פרס הנשיא (המקביל לפרס ישראל במדינת ישראל).
הערות שוליים

↑  Aabid Surti Video | Interviews, web.archive.org, ‏2012-03-17
↑  Abid Surti, web.archive.org, ‏2012-03-07
1 2 3  आयोजन | No. 1 Indian Media News Portal, www.bhadas4media.com (באנגלית אמריקאית)
↑  Aabid Surti, www.aabidsurti.in
↑  NGO - "Drop Dead". An Artist cum Environmentalist saves 10 million liters of water in Mumbai., BookOfAchievers (ב־Indian English)
1 2 3 4  આબિદ સુરતી, Abid Surati, ગુજરાતી પ્રતિભા પરિચય, ‏2007-09-20 (ב־)
↑  Santhalika, INDIAN COMICS: Indian Comics Legend Mr. Abid Surti, INDIAN COMICS, ‏2009-03-19
1 2  aabidsurti.com, web.archive.org, ‏2013-07-27
↑  OpenLibrary.org, Abid Surti, Open Library
↑  Buy Books on ABID SURTI from Hindi Book Centre, www.hindibook.com
↑  Santhalika, INDIAN COMICS: Indian Comics Legend Mr. Abid Surti, INDIAN COMICS, ‏2009-03-19
↑  Rich Johnston, India Ink: Interview With Aabid Surti – Creator Of Bahadur, Bleeding Cool News And Rumors, ‏2010-12-30 (באנגלית)
↑  aabidsurti.com, web.archive.org, ‏2013-07-27
↑  Comic World, # Dharamyug, Comic World, ‏2010-04-30
↑  www.comixtheory.com, comixtheory.com
↑  Official Everest World Records, web.archive.org, ‏2018-11-09
↑  NaiDunia Epaper: Daily MP Newspaper and Chhattisgarh News Paper Online, epaper.naidunia.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007412476505171  BIBSYS: 97003576  BnF: cb150365129 (data)  CiNii: DA1210407X  GND: 139491538  ISNI: 0000 0000 8185 4972  LCCN: n88176371  NLA: 35698823  NTA: 152224823  SUDOC: 074313657  Trove: 1047657  VIAF: 116593464   WorldCat (עם VIAF): 116593464 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "עביד סורטי".
עמי שביט

| --- | --- |

עמי שביט, 1970 בקירוב
 לידה:  1946 תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  2019  (בגיל 73 בערך)
 שם לידה:  עמיחי שביט 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 
עמי (עמיחי) שביט (1946–2019) היה אמן ומוזיקאי ישראלי.
השכלה

1960-1955 פילוסופיה ופסיכולוגיה, ארצות הברית
1960 פילוסופיה ופסיכולוגיה, אוניברסיטת תל אביב, תל אביב-יפו
תערוכות יחיד

1970 - שביט: פסלים קינטיים, גלריה גורדון, תל אביב-יפו
1971 - עמי שביט: אור-נע-מטרים, גלריה גורדון, תל אביב-יפו
1972 - עמי שביט: מהאובייקט להדפס, מוזיאון ישראל, ירושלים
1972 - עמי שביט: הדפסי משי 69-71, גלריה ספראי, ירושלים
1972 - עמי שביט: יצירות קינטיות והדפסי-משי (69-71), מוזיאון תל אביב, תל אביב-יפו
1973 - קופנהגן, דנמרק (יחד עם נעמי סמילנסקי)
1974 - ע+ע, הגלריה הקטנה 2, ירושלים (יחד עם עודד פינגרש)
1974 - הדפסי-משי, גלריה דבורה שוקן, תל אביב
1975 - עמי שביט: גרפיקה 1971-1975, גלריה ארטא, ירושלים
1977 - גלריה דלסון-ריכטר, יפו
1979 - עמי שביט: חינוך משלים, גלריה עמליה ארבל, תל אביב-יפו
1985 - חוויית המחשוב הביולוגי, הגלריה הלבנה, תל אביב-יפו
1996 - עמי שביט: נופי המחשב, המוזיאון למדע, חיפה
1998 - צילום ממוחשב, מוזיאון ינקו דאדא, עין הוד
2010 - איקונוגרפיה אחרת, מוזיאון ינקו דאדא, עין הוד
2011 - Amichi Shavit’s World, גלריה Evi Gougenheim, פריז, צרפת
פרסומים > מוזיקה

עמי שביט, ישראזמר, חיפה, 1969 [תווים]
פזמון: יריחו יריחו חומותיך אבני ברזל היו, ישראזמר, חיפה, 1969 [תווים]
יום ועוד יום: עולם ישן, אילנות, חיפה, 1972-1971 [תווים]
פרסומים > מוזיקה > אריכי נגן

עמי שביט [RR30500], התקליט, חיפה, 1970
עמי שביט [DD30404], התקליט, חיפה, 1972
עמי שר לילדים [MM 17186], התקליט, חיפה, [חסרה שנה]
עמי שביט: במצב רוח אלפא, Amis Records, ישראל, 1977
עמי שביט: מי שזוכר, התקליט, 1988
עמי שביט: האוסף 1969-1996, התקליט, חיפה, 1996
עמי שביט, התקליט, פרדסיה, 2013 [הוצאה מחודשת של "הפרח הלבן" ו"יום ועוד יום"]
In Alpha Mood מאת עמי שביט: מוזיקה אלקטרונית מ-1977, מרסל - עמותה לקידום אמנות ותרבות, [ישראל], 2019
פרסומים > מוזיקה > תקליטונים וסינגלים

עמי שביט: תמיד ישנו מישהו אחר [RR10016], התקליט, חיפה
עמי שביט: הפרח הלבן [RR17160], התקליט, חיפה, 1969
עמי שביט: דם די דם, התקליט, חיפה, 1969
עמי שביט: יום כיפור 1973 [SRV456], Sub Rosa, בלגיה, 2019
פרסומים > אמנות

עמי שביט: תנועה ואור, גלריה גורדון, תל אביב, 1970
עמי שביט: יצירות קינטיות והדפסי משי, מוזיאון תל אביב, תל אביב, 1972
עמי שביט: הדפסי משי, מבט גלריה לאמנות, תל אביב, 1972
עמי שביט: מהאובייקט להדפס, מוזיאון ישראל, ירושלים, 1972
עמי שביט: נופי מחשב - עין הוד, תוראיתנו, תל אביב, 1995
עצמאות מצרים

ההכרזה החד-צדדית על עצמאות מצרים הונפקה על ידי ממשלת בריטניה הגדולה ב-28 בפברואר 1922. באמצעות הצהרה זו, סיימה ממשלת בריטניה באופן חד צדדי את חסותה על מצרים והעניקה לה עצמאות סמלית, למעט ארבעה תחומים: יחסי חוץ, תקשורת, צבא וסודאן האנגלו-מצרית.
רקע

להצהרה קדמה תקופת משא ומתן בלתי חד משמעי בין ממשלות מצרים ובריטניה. תחומי המחלוקת כללו את עמדתה של מצרים בנושאי הפרוטקטורט ותפקידה העתידי בסודאן. ראש ממשלת מצרים אדלי יקאן פאשה ולאומנים מצרים מתונים הצליחו להשיג את הסכמת הנציב העליון הבריטי אדמונד אלנבי להבטחת הנושא הכללי יותר של עצמאות מצרים. ממשלת הקואליציה של ראש ממשלת בריטניה לויד ג'ורג' רצתה לשמור על הפרוטקטורט מעל מצרים. עם זאת, כאשר אלנבי איים להתפטר, מעשיו הביאו את נושא עצמאות מצרים לדיון ציבורי והובילו לתגובה רשמית ומהירה: כעבור שבועיים הוכרזה ההצהרה.
אף על פי שהיא נענתה לדרישותיהם המיידיות של הלאומנים המצרים להפסיק את פרוטקטורט, ההכרזה לא הייתה מספקת בעולם מכיוון שהיא לא העניקה למצרים עצמאות מלאה. ריבונות מצרים הוגבלה מאוד על ידי סעיף "נקודות שמורות" (כמצוין להלן 'ההכרזה' סעיף 3). מגבלות אלו הובילו ללחץ מתמשך על בריטניה על ידי לאומנים מצרים אשר דרשו לנהל מחדש משא ומתן על היחסים בין שתי המדינות, שהתרחש לבסוף עם חתימת האמנה האנגלו-מצרית בשנת 1936.
טקסט ההכרזה

הטקסט הבא פורסם לראשונה בשנת 1922. כתוצאה מכך הוא נמצא כיום ברשות הציבור בבריטניה שם פג תוקף זכויות היוצרים שלה.
הערות שוליים

1 2 3  King, Joan Wucher (1989) [First published 1984]. Historical Dictionary of Egypt. Books of Lasting Value. American University in Cairo Press. pp. 259–260. ISBN 978-977-424-213-7.
↑  Blaustein, Albert P.; Sigler, Jay A.; Beede, Benjamin R., eds. (1977). Independence Documents of the World. Vol. 1. Dobbs Ferry, NY: Oceana Publications. pp. 204–205. ISBN 978-0-379-00794-7.
פאטה פדוריי

פאטה פדוריי (ברומנית: Fata Pădurii, שמשמעו "בת היער") היא דמות מהמיתולוגיה הרומנית, בתם של מומה פדוריי ושל פדורויול.
פאטה פדוריי היא רוח רעה בעלת יכולת להופיע בצורה של אישה צעירה ומושכת. היא מושכת לתוך עובי היער גברים צעירים ושם משנה את הופעתה למפלצת מפחידה, הורגת את הצעיר ואוכלת את ליבו. פאטה פדוריי גנבה מאמה, מומה פדוריי, את הקסם המאפשר לה את ההופעה המושכת ומאביה, פדורויול, גנבה את קסם הענף המתפתל סביב קורבנה וקושר אותו למקומו. פאטה פדוריי נזקקת ללבבות שהיא אוכלת, כדי שתוכל להמשיך ולקיים את הקסם שגנבה מאמה.
בפולקלור הרומני שמורות כמה אמונות טפלות כסגולה נגד פאטה פדוריי ובהן לא לשרוק ולא לשיר בלילה ביער ולא ללכת לישון ליד מדורה דולקת.
סייטסוואפ

סייטסוואפ (באנגלית: Siteswap) היא שיטה להבנה ולתיאור תבניות ג'אגלינג המתארת את קצב הזריקה והמסלול של חפצים באוויר. בדומה לתווים בעולם המוזיקה, השיטה ביססה את מעמדה כשפה באמצעותה ניתן לתקשר ולהבין רצף של זריקות המתאפשרות לביצוע על ידי להטוטן אחד או רבים. כך על ידי מיספור של זריקות לפי גובהן היחסי ולפי מערכת חוקים מתמטית, ניתן לכתוב סדרת מספרים שמתארת תבניות ג'אגלינג.
אפשר ליישם את השיטה לכל מספר של חפצים וידיים. היא אינה מתייחסת לצורת הזריקה (לדוגמה, מאחורי הגב או מתחת לרגל) ואינה מבדילה בין חפצים שונים איתם אפשר ללהטט (לדוגמה כדורים, טבעות, אלות)
מאז המצאת השיטה בשנות ה-80 המוקדמות, הרחיב השימוש בסייטסוואפ את עולם הג'אגלינג לאין שיעור, בהוספה של זן חדש של תבניות למאגר הידע הקולקטיבי ובביסוס הידע אודות התבניות האפשריות לביצוע ואילו שאינן אפשריות. השיטה פותחה במקביל ובאופן עצמאי על ידי 3 קבוצות של מתמטיקאים, שתיים מהן בקליפורניה בשנים 1982 וב-1985, והשלישית בקיימברידג' באותה השנה.
הבסיס: סייטסוואפ א-סינכרוני

סייטסוואפ א-סינכרוני (ידועה גם כ"ונילה סייטסוואפ") היא השיטה הפשוטה והבסיסית ביותר של סייטסוואפ, השיטה מתארת מצב שבו כל יד זורקת בנפרד.
הבסיס: סייטסוואפ א-סינכרוני > הנחות יסוד

הזמן שבו מתקיים ג'אגלינג מחולק לחלקים שווים הנקראים "פעימות".
בכל פעימה זורקת יד אחת (ורק אחת) לסירוגין: בפעימה הראשונה ימין, השנייה שמאל וחוזר חלילה.
שני כדורים לא יכולים להזרק בו זמנית, גם לא מאותה יד.
השיטה לא מתחשבת בזמן התפיסה של הכדורים אלא רק בזמן הזריקה הבאה. סייטסוואפ מתייחס לזמן ההחזקה של הכדורים כשווה, וזהו אחד מיסודות השיטה והצורה הטבעית והנפוצה ביותר. אם זמן ההחזקה שווה התפיסה תמיד תהיה מעט לפני הזריקה הבאה, ועל כן הזריקה הבאה והתפיסה משלימות האחת את השנייה.
הזריקות השונות ממוספרות, מספר הזריקה מעיד כמה פעימות יעברו עד שהחפץ שנזרק ייזרק בשנית. יד ימין זורקת רק בפעימות זוגיות ויד שמאל באי זוגיות או להפך, ולכן, בזריקות של מספרים זוגיים החפץ נוחת בחזרה באותה היד, בעוד שבזריקות של מספרים אי זוגיים החפץ מחליף ידיים. המספר 0 הוא פעימה בזמן שבה ליד הזורקת אין חפץ לזרוק, המספר 1 מתייחס (לרוב) לזריקה שטוחה, העברה מיד ליד - מכיוון שכבר בפעימה הבאה החפץ צריך להזרק בשנית, המספר 2 הוא זריקה ממש נמוכה לאותה היד, לרוב בפועל מיושמת כהחזקה של החפץ למשך הזמן שבו הוא אמור להיות באוויר. המספר 3 הוא זריקה מיד ליד, כמו ב"קסקייד" התבנית הבסיסית של ג'אגלינג ב-3 כדורים, המספר 4 לאותה היד כמו ב"פאונטיין" התבנית הבסיסית של 4 כדורים, המספר 5 כמו בקסקייד 5 כדורים וכן הלאה, כדי למנוע בלבול, מספרים מעל ל-9 נכתבים כאותיות אנגליות החל מ-a=10. בתמונה אפשר לראות הדמיה של גובה יחסי משוערך לזריקות 1,2,3,4,5.
סדרת מספרים אם כן, מתארת סדרת זריקות. רצף זריקות שחוזר על עצמו יוצג כרשימת המספרים הכי קצרה לפני חזרה מטעמי נוחות, כך, המספר 3 מתאר את הזריקות 3333... וכו', נהוג לכתוב את המספר הגבוה בסדרה ראשון, כך, רושמים את הסדרות 315, 153 ו-531 כולן בצורה אחידה כ-531 (ובעצם הן מתארות את אותה התבנית כשמבצעים אותן ברצף).
דיאגרמות סולם

דיאגרמות סולם, הידועות גם כדיאגרמות זמן - מרחב, היו אחת הדרכים הראשונות שמימשו את רעיון הסייטסוואפ והצליחו לתאר תבניות ג'אגלינג. דיאגרמות סולם הן כלי להבנה של סייטסוואפ ומשמשות גם ככלי עבודה ללהטוטנים רבים. 

הדיאגרמה מתארת תמונה של תבנית ג'אגלינג, מנקודת מבט עליונה. כל יד שבתמונה מייצגת פעימה בזמן, כשהלהטוטן המדומה שבדיאגרמה צועד קדימה עם כל זריקה. הפעימה הראשונה, פעימה 0, הוא הראשונה מלמעלה ו-11 היא הפעימה האחרונה בתחתית. המספר שמקביל ליד שזורקת מעיד על גובה הזריקה, כל אחד מהקווים, סגול, כחול וירוק עוקב אחר מסלולו של כדור אחד. כך למשל, אנו יכולים לראות שלאחר הזריקה של הכדור הסגול כ-5 בפעימה 0, הכדורים הבאים שנזרקים הם הכדור הכחול, הירוק, הירוק בשנית והכחול בשנית סה"כ 4 פעולות, לפני שבחמישית הכדור הסגול נזרק שוב.
"חוק הממוצע" הנוסחא

חוק הממוצע חל על כל סייטסוואפ תקין, 
ראשית, כמה הגדרות:
"אורך המחזור": אורך המחזור הוא כמות הזריקות לפני שהתבנית חוזרת על עצמה. אורך מחזור זוגי נחשב כא-סימטרי מכיוון שאותה היד מתחילה את המחזור החדש, באורך מחזור אי זוגי היד השנייה מתחילה את המחזור החדש ועל כן הוא נקרא - סימטרי.
"מספר כדורים": כמה כדורים יש בתבנית שלנו.
"סכום": סך כל המספרים בתבנית מחוברים.
"סייטסוואפ תקין": רצף מספרים שאפשר לבצע, בתאוריה, ובהמשכיות, ולא נוגד את הנחות היסוד או חוקי השיטה.
"סייטסוואפ לא תקין": רצף מספרים שאי אפשר לבצע, או נוגד אחת מהנחות היסוד של השיטה.
הנוסחא:
סכום/אורך המחזור=מספר הכדורים
שיטות בדיקה ל"תקינות" של סייטסוואפ

לא כל סדרת מספרים מתארת תבנית לפי סייטסוואפ. כדי לקבוע האם סייטסוואפ הוא תקין, מספר הכדורים לפי חוק הממוצע חייב לצאת שלם. אבל, חוק הממוצע מתקיים גם על חלק מסייטסוואפים לא תקינים, ולכן, לבדו, הוא אינו כלי מספק לבדיקה. אחרי שמוודאים שמספר הכדורים שלם, יש לקבוע האם אף אחד מהכדורים לא מתנגשים זה עם זה.
שיטות בדיקה ל"תקינות" של סייטסוואפ > התנגשויות

כאשר שני כדורים נזרקים לגבהים שבהם הם אמורים להזרק בפעם הבאה באותה הפעימה, נוצרת התנגשות, שהופכת את הסייטסוואפ ללא תקין.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פעימה: | ... | 8 | 7 | 6 | 5 | 4 | 3 | 2 | 1 | 0 |
| זריקה: | ... | 1 | 3 | 5 | 1 | 3 | 5 | 1 | 3 | 5 |
| סכום (פעימה הבאה בה ייזרק החפץ): | ... | 9 | 10 | 11 | 6 | 7 | 8 | 3 | 4 | 5 |
מכיוון שכל כדור ייזרק בפעם הבאה בפעימה נפרדת אין בסייטסוואפ התנגשויות והסייטסוואפ תקין. לעומת זאת, ניקח לדוגמה את הסייטסוואפ 513
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פעימה: | ... | 8 | 7 | 6 | 5 | 4 | 3 | 2 | 1 | 0 |
| זריקה: | ... | 3 | 1 | 5 | 3 | 1 | 5 | 3 | 1 | 5 |
| סכום (פעימה הבאה בה ייזרק החפץ): | ... | 11 | 8 | 11 | 8 | 5 | 8 | 5 | 2 | 5 |
אפשר לראות שהכדורים שנזרקים בפעימות 0,2,4 מתנגשים, כמו גם הכדורים שנזרקים בפעימות 3,5,7 והכדורים שנזרקים בפעימות 6 ו-8, מכאן שהסייטסוואפ אינו תקין - כל שלושת הכדורים שבו מתנגשים.
שיטות בדיקה ל"תקינות" של סייטסוואפ > חישוב מקוצר

בשימוש בחשבון מודולרי ניתן לקצר את הטבלה, ולבדוק התנגשיות לפי מחזור אחד בלבד. כדי לבצע זאת, יש להוסיף עוד שורה בטבלה בה רושמים את הסכום בשארית חילוק של אורך המחזור:
כך למשל ניקח לדוגמה את הסייטסוואפ 813:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| פעימה | 0 | 1 | 2 |
| זריקה | 8 | 1 | 3 |
| סכום | 8 | 2 | 5 |
סכום בשארית חילוק 3: 2
גם המספר 5 וגם המספר 8 משאירים שארית 2 כשמחלקים אותם באורך המחזור 3. מכאן אנו יכולים לדעת שכל הכדורים בתבנית מתנגשים מבלי לרשום מספר מרובה של מחזורים.
עוד שיטה לפישוט תהליך בדיקת ההתנגשויות, היא שימוש בחוק שבעזרתו אפשר לזהות התנגשויות רבות ללא טבלה כלל: כאשר יש שני מספרים בסייטסוואפ, והראשון מביניהם גדול, אם המרחק (בפעימות) בין שני המספרים שווה להפרש ביניהם הסייטסוואפ אינו תקין, לפי חוק זה אפשר לשלול מראש צירופים כ-43, או 3_5.
אפשרויות למודולציה

אם מוסיפים או מחסרים את המחזור לאחד מהמספרים בסייטסוואפ תקין מקבלים סייטסוואפ תקין חדש עם כדור אחד יותר או פחות בהתאמה.
אם מוסיפים או מחסרים 1 לכל המספרים בסייטסוואפ תקין מקבלים סייטסוואפ תקין חדש עם כדור אחד יותר או פחות בהתאמה.
אפשר להחליף "טו סוואפ" (מכאן מקור השם סייטסוואפ) בין שני כדורים בסייטסוואפ תקין – כאשר משאירים את זמן הזריקות והנחיתות של הכדורים זהה אבל משנים את הסדר שבו הם נוחתים. למשל ניקח את התבנית 33, אם זרקנו את הכדור הראשון בפעימה הראשונה ואת הכדור השני בפעימה השנייה הרי שהפעם הבאה שהכדורים האלו יזרקו יהיו בפעימה הרביעית והחמישית בהתאמה, אם נחליף בין הכדורים, הכדור הראשון ייזרק שוב בפעימה החמישית והכדור השני יזרק בפעימה הרביעית - מכאן שמספריהם החדשים יהיו 42.
"מצבים" ודיאגרמות מצב (סטייטס)

עד כה, סייטסוואפ בחנה את הזריקות שלנו, ומתי פעם באה ייזרק כדור, עוד דרך לגשת לנושא, היא לבחון את ה"מצב" של הכדורים באוויר, זאת אומרת לא להסתכל רק על כדור אחד בכל פעימה אלא לראות את התמונה השלמה של התבנית.
דיאגרמות מצב, מתארות מעין "תחזית" שבה הן מראות כמה זמן יש לכל כדור עד שהוא נזרק שוב, הן מורכבת משורה של משבצות המאוכלסות על ידי הסימנים "X" ו "-", כל משבצת מסמנת פעימה בזמן, אם יש במשבצת כדור היא מסומנת בסימן X ואם אין בסימן - המשבצת השמאלית ביותר היא הזמן הנוכחי, אם יש בה כדור הוא חייב להזרק בפעימה הזו לאחת המשבצות הריקות הפנויות, אם אין בה כדור, הסייטסוואפ של הפעימה הוא 0. כדי לעבור לפעימה הבאה אנו מוחקים את המשבצת השמאלית ביותר ומוסיפים עוד משבצת מצד ימין, אנו משבצים את הכדור שנזרק באחת המשבצות הפנויות.
כך, למשל, המצב XX--X מתאר מצב בו בשתי הפעימות הקרובות נוחת כדור, לאחר מכן יש שתי פעימות פנויות (לעת עתה) ולאחר מכן עוד כדור שנוחת, לאחר שאנו מסירים את הכדור הראשון ומוסיפים עוד משבצת אנו מקבלים את שלב הביניים הזה -X--X(חשוב להדגיש שזה הוא רק שלב ביניים), אנו מתבוננים ורואים איפה אפשר לשבץ את הכדור שזרקנו, הזריקה 1 תפוסה, יש שם X ואם נזרוק 1 תיווצר התנגשות, אם נזרוק 2 נקבל את המצב -XX-X, לחלופין, בזריקה 3 נקבל את המצב -X-XX, המשבצת של 4 תפוסה, ואם נזרוק 5 נקבל את המצב X--XX, אם היינו רוצים לזרוק מספר שהוא יותר גבוה מ-5 כל שהיינו צריכים לעשות הוא להוסיף עוד משבצות, מספר המשבצות קובע את הגובה המקסימלי, בעוד מספר הסימנים X מעיד על כמות הכדורים.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 7 | 11 | 13 | 14 | 19 | 21 | 22 | 25 | 26 | 28 |
| (111) 7 | 3 | 4 |  |  | 5 |  |  |  |  |  |
| (1011) 11 | 2 |  | 4 |  |  | 5 |  |  |  |  |
| (1101) 13 | 1 |  |  | 4 |  |  | 5 |  |  |  |
| (1110) 14 | 0 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| (10011) 19 |  | 2 | 3 |  |  |  |  | 5 |  |  |
| (10101) 21 |  | 1 |  | 3 |  |  |  |  | 5 |  |
| (10110) 22 |  | 0 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| (11001) 25 |  |  | 1 | 2 |  |  |  |  |  | 5 |
| (11010) 26 |  |  | 0 |  |  |  |  |  |  |  |
| (11100) 28 |  |  |  | 0 |  |  |  |  |  |  |
הדיאגרמה שמצד שמאל מתארת את כל המצבים האפשריים ל-3 חפצים ועד לגובה מקסימלי 5, ואת כל המעברים האפשריים ביניהם, אם נעקוב אחרי החצים והמספרים כל סייטסוואפ שיחזיר אותנו למצב בו התחלנו הוא תקין. כל סייטסוואפ ניתן לתיאור בעזרת דיאגרמת מצב אבל אם מעלים את הגובה המקסימלי, הדיאגרמה גדלה לממדי ענק.
מכיוון שדיאגרמות המצב כוללות רק שני סימנים "X" ו"-" הם ניתנות לתיאור על ידי בסיס ספירה בינארי, המצב XX--X ניתן לתיאור גם כ-11001 המטריצה שמימין, היא בעצם אותה הדיאגרמה שמשמאל, ומתארת את כל המצבים וזריקות המעבר ב3 חפצים ועד לגובה מקסימלי 5, כדי להעביר את דיאגרמת המצבים לשיטה בינארית יש להפוך את הצד הימני לזמן הנוכחי, וכך לרשום את המצב XX--X כ- 10011 שערכו הבינארי הוא 19 ולא 25 (11001).
"מצבים" ודיאגרמות מצב (סטייטס) > מצב קרקע ומצבים מרוגשים

אם נחזור ונתבונן בדיאגרמה מצד ימין, בפינה השמאלית התחתונה מופע המצב --XXX, שהוא גם המצב היחיד שניתן לחזור אליו על ידי זריקה אחת בלבד, מצב זה נקרא מצב "קרקע", המצב של תבניות הג'אגלינג הבסיסיות, קסקייד ופאונטיין. ללהטוטנים, חשובה ההפרדה בין סייטסוואפים שעוברים דרך מצב קרקע, לכאלה שלא עוברים. סייטסוואפ שלא עובר במצב קרקע נקרא סייטסוואפ במצב "מרוגש".
ההבדל ללהטוטן המבצע הוא מהותי, כדי להגיע לאחד המצבים שבתוך הסייטסוואפ מתוך התבנית הרגילה יש צורך בזריקות "כניסה" וכדי לחזור לתבנית יש צורך בזריקות "יציאה", לדוגמה, כדי להגיע לאחד המצבים שבתבנית 51 שהיא סייטסוואפ מרוגש תקין ב3 כדורים אפשר לזרוק 4 מתוך המצב --XXX כדי לחזור אפשר לזרוק 2, כחוק, הכניסה והיציאה לסייטסוואפ מרוגש תקין תמיד יתחברו לסייטסוואפ תקין נפרד באותו מספר כדורים, (42 - סייטסוואפ תקין ב-3 כדורים)לכן אפשר לחשב את היציאה לפי הכניסה ולהפך.
סינכרוני

סייטסוואפ סינכרוני מתאר תבניות שבהן שתי הידיים זורקות ביחד בכל פעימה, תבניות אלו, יחסית נפוצות בעולם הג'אגלינג, במיוחד במספרים זוגיים של כדורים, אבל גם במספרים אי זוגיים ואפילו בתרגילים פשוטים ב-3 כדורים. מכיוון שבכל פעימה מתבצעות 2 זריקות, הפעימה נרשמת בתוך סוגריים עם פסיק בין שני המספרים, לדוגמה (4,4). מטעמי נוחיות ושמירה על עקביות, מכפילים ב-2 את גובה הזריקה של כל מספר בסייטסוואפ סינכרוני. למשל, תבנית "פאונטיין" סינכרונית ב-4 כדורים (2 כדורים בכל יד) הייתה אמורה תאורטית להרשם כ(2,2) מכיוון שכל כדור נזרק שוב בפעימה שאחרי הבאה, אבל בפועל התבנית נרשמת כ(4,4) וזה משתי סיבות עיקריות:
1. כדי לשמור על התאמה לסייטסוואפ א-סינכרוני, ההכפלה ב-2 גורמת למספרים לתאר את אותן זריקות בשתי השיטות, אחרת הזריקה של 4 כדורים בסייטסוואפ סינכרוני הייתה נכתבת כ-2, אל מול 4 בסייטסוואפ א-סינכרוני.

2. כדי לשמור על חוק הממוצע, בעזרת ההכפלה אפשר עדיין לראות את מספר הכדורים בתבנית לפי החוק.
כתוצאה של ההכפלה סייטסוואפ סינכרוני משתמש רק במספרים זוגיים. 

אפשר לדמיין את ההכפלה כהוספה של פעימה ריקה, בין כל פעימה לפעימה כמו בדיאגרמת הסולם שמימין.
לזריקות שמחליפות יד נוסף X אחרי המספר לסימון, למשל התבנית מהדיאגרמה, של התרגיל "בוקס" בשלושה כדורים (4,2X) (2X,4)

הסימן * מעיד שצריך לבצע את התרגיל לסירוגין פעם לצד ימין ופעם לצד שמאל, מכאן, שהתבנית של התרגיל "בוקס" נרשמת כ*(4,2X) והתבנית *(6X,4) (4,2X) היא בעצם (6X,4) (4,2X) (4,6X) (2X,4) 

דרך לרשום מצבים בסייטסוואפ סינכרוני היא לרשום אחד על יד השני את המצב של כל יד כאשר כל משבצת מסמנת 2 פעימות כך למשל -XXX XX מתאר מצב שבו בפעימות 2 ו-4 נוחת כדור בכל יד, ובפעימה 6 רק ביד שמאל.