stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מאז ייסוד העיר
היהודים בחיבורו של ליוויוס

ליוויוס מזכיר את היהודים לפחות פעמיים בחיבורו, בשניים מהספרים האבודים שנשתמרו רק ראשי הפרקים שלהם. האזכור הראשון נמצא בספר 102, בתיאורו של ליוויוס את כיבוש סוריה על ידי פומפיוס בשנת 63 לפנה"ס: "פומפיוס כבש את היהודים ותפס את מקדשם ירושלים, שמעולם לא פלשו אליו". תיאור של ירושלים כ"מקדש" ניתן למצוא גם אצל פוליביוס. ייתכן כי הדגש שניתן על המקדש ולא על העיר, נובע בשל אופי כיבוש ירושלים על ידי פומפיוס. העיר עצמה נכנעה ללגיונות הרומאים ללא התנגדות ורק המקדש הפגין התנגדות עיקשת. כך, כיבוש המקדש היה הישגו הצבאי העיקרי של פומפיוס ביהודה. בטענתו השגויה שמעולם לא פלשו למקדש בירושלים הסתמך ליוויוס על מקור מוטה שביקש להעצים ככל האפשר את הישגו של פומפיוס.
יוסף בן מתתיהו מספר ש"בשעה שנכבשה העיר... שחטו האויבים המתפרצים את אלה שעסקו בקרבנות והמשיכו על אף זאת לשרת בקודש... מעידים על כך כל אלה שכתבו על מעשי פומפיוס... נוסף עליהם טיטוס ליוויוס, מחבר ספר דברי ימי הרומאים".
לוקאנוס (אמצע המאה ה-1 לספירה) כתב: "ויהודה התמסרה לעבודת אל לא נודע. ליוויוס על יהודים: 'הם אינם מציינים לאיזו ישות אלוהית שייך בית־המקדש בירושלים, וגם אין למצוא שם כל צלם, מאחר שאין הם מאמינים שאלוהים לובש דמות כלשהי'".
בהתאם לנוהגם של היסטוריונים מהעת העתיקה, בעומדו לספר את סיפור כיבוש ירושלים, ליוויוס מצא לנכון לתאר את האומה שאיתה הרומאים התנגשו לראשונה. היסטוריונים רומאים, בדומה למקביליהם היוונים, ניסו לזהות אלים של עמים אחרים עם אליהם שלהם. ההצדקות לזיהויים אלו לא תמיד נזכרות, אבל בהקשר זה "אל לא ידוע" הוא ישות שלא נמצא לה זיהוי שכזה.
יואנס לידוס (אמצע המאה ה-6 לספירה) כתב: "ליוויוס אומר, בחיבורו הכללי תולדות רומא, שהאלוהים שהם עובדים שם אינו ידוע. כמו ליוויוס, לוקאנוס אומר שהמקדש בירושלים שייך לאל לא ידוע".
לידוס ככל הנראה לקח את ההפניה שלו לליוויוס מתוך הסכוליה ללוקאנוס, שלעיתים קרובות שימש לו כמקור, אולם ליוויוס עצמו לא כתב שמדובר באל "לא ידוע" אלא רק ציין שאין לו שם.
האזכור השני של ליוויוס על היהודים נמצא בספר 128, כשהוא מספר על כך ש"גם היהודים נכבשו על ידי מפקדיו של אנטוניוס" ומרמז על כיבוש ירושלים על ידי סוסיוס בשנת 37 לפנה"ס.
ראו גם

דיונים על עשרת הספרים הראשונים של טיטוס ליוויוס - ספר מאת ניקולו מקיאוולי
תרגומים לעברית

טיטוס ליוויוס. תולדות רומא. ספרים א', ב', כ"א, כ"ב, ל'. תרגמה מרומית שרה דבורצקי. ירושלים, מוסד ביאליק, תשל"ב.
תרמיל קלאסיקה: מסיפורי פולקנר/קסנופון/מופאסאן/ת. רוזוולט/ליוויוס/קיפלינג, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשמ"ד, 1984.
טיטוס ליוויוס. ראשיתה של רומא - מייסודה של העיר: ספרים 1–5. תרגם מלטינית: משה ליפשיץ. ירושלים, הוצאת כרמל, 2012, 2022.
טיטוס ליוויוס. מלחמות חניבעל - תולדות רומא מאז ייסוד העיר, ספרים 21–30. תרגם מלטינית: משה ליפשיץ. ירושלים, הוצאת כרמל, 2015.
הערות שוליים

1 2 3  Page:Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (1870) - Volume 2.djvu/804 - Wikisource, the free online library, en.wikisource.org (באנגלית)
↑  Titus Livy: the Periochae, web.archive.org, ‏2014-08-09
↑  Livy, Oxyrrhyncus Epitome - Latin text, www.attalus.org
↑  טיטוס ליוויוס, מאז ייסוד העיר, ספר 9, פרק 36.
1 2  Menahem Stern, Greek and Latin Authors on Jews and Judaism, vol. I, XLVI. Livy, p. 328
↑  Livius, Ab Urbe Condita Libri, Periochae, CII
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 12, פרק 3, פסקה ג', סעיפים 136-135.
1 2  Menahem Stern, Greek and Latin Authors on Jews and Judaism, vol. I, XLVI. Livy, p. 329
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 14, פרק 4, פסקה ג', סעיפים 68-66.
↑  Scholia in Lucanum, II, 593
1 2  תרגום לעברית מתוך: פטר שפר, יוּדוֹפובּיה, פרק 2: האל היהודי, עמ' 60 (מאנגלית: להד לזר).
↑  Lydus, De Mensibus, IV, 53
1 2  Menahem Stern, Greek and Latin Authors on Jews and Judaism, vol. I, XLVI. Livy, p. 331
↑  Livius, Ab Urbe Condita Libri, Periochae, CXXVIII
↑   רוני הירש, דיון בערכים ומוסר דרך נרטיב היסטורי, באתר הארץ, 22 בפברואר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007590318705171  PLWABN: 9810627836205606  BNE: XX3383695  BnF: cb12008346h (data)  GND: 4125765-0  LCCN: n81025971  NKC: aun2006373132  NLA: 36567357  NLG: 93578  SUDOC: 028452135  VcBA: 492/14917  VIAF: 50152138644810982309   WorldCat (עם VIAF): 50152138644810982309 
פרגמנט P. Oxy. 668, הכולל את ספרים 47 ו-48.
מאז ייסוד העיר, מהדורה משנת 1714.
פאוורמט

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 מייסדים:  רן פוליאקין, יואב חפר, ד"ר אמיר בן שלום, דב הרשברג
 תקופת הפעילות:  2006–הווה (כ־19 שנים)
 מיקום המטה:  פתח תקווה, ישראל
 מוצרים עיקריים:  מטענים אלחוטיים
 מנכ"ל:  אלעד דובז'ינסקי
 עובדים:  30 (2020)
  
 www.powermat.com
 
פאוורמט (PowerMat) היא חברה ישראלית המייצרת טכנולוגיה לטעינה אלחוטית ומשווקת מטענים אלחוטיים.
החברה הוקמה בשנת 2006 על ידי רן פוליאקין (מנכ"ל), יואב חפר, ד"ר אמיר בן שלום ודב הרשברג. הייתה ממוקמת בתחילה בקריית התקשורת נווה אילן, אחר כך עברה לפארק אזורים בפתח תקווה.
החברה נבחרה למקום הראשון בדירוג הסטארט אפים הישראליים של כלכליסט ב-2011
בספטמבר 2011 חתמה פאוורמט על הסכם עם פרוקטר אנד גמבל להשקת מיזם משותף לפיתוח הטענה אלחוטית והפצתה בעולם, תחת מותג דורסל.
לאחר הצלחה ראשונית של החברה, השוק נכבש על ידי טכנולוגיה מתחרה - סטנדרט הטעינה Qi.
ב-2018 הודיעה החברה כי היא מצטרפת ל-תאגיד החשמל האלחוטי (Wireless Power Consortium), המקדם את Qi בתור סטנדרט הטעינה האוניברסלי, ובכך עברה לתמוך בסטנדרט זה
ב-2021 הודיעה החברה על סבב גיוס במסגרתו גייסה כ-25 מיליון דולר, בהובלת חברת פוקסקון.
טכנולוגיה

פאוורמט ייצרה משטחים אשר מאפשרים לטעון מכשירים ניידים באמצעות השראה אלקטרומגנטית: הנחת מכשיר על המשטח מאפשרת לו להיטען ללא כבלים. סליל במשדר מחולל שדה אלקטרומגנטי שמתורגם לאנרגיה חשמלית וזו נקלטת במקלט עם סליל נגדי. המקלט מצויד במדבקת RFID אשר מזהה את המכשיר שמונח על משטח ההטענה ומטעין אותו. הליך הזיהוי הוא פטנט רשום של פאוורמט. על פי החברה, אובדן האנרגיה בתהליך הוא אפסי וזהה ביעילותו להטענה רגילה בכבלים.
הערות שוליים

↑  אסף גלעד, 1. PowerMat - משחררים את העולם מכבלים, באתר כלכליסט, 9 במאי 2011
↑  אסף גלעד, פרסום ראשון: "קופסת הפלא" של פאוורמט ודורסל תטעין כל מכשיר המופעל על ידי סוללות, באתר כלכליסט, 19 בדצמבר 2011
↑  Thuy Ong, Qi reigns as the standard for wireless charging after Powermat joins WPC, The Verge, ‏2018-01-08 (באנגלית)
↑  יניב אביטל, יצרנית האייפון משקיעה ב-Powermat הישראלית | גיקטיים, באתר גיקטיים | חדשות, עדכונים וכתבות על טכנולוגיה, אינטרנט וסטארטאפים., ‏2021-12-15
↑  עומר כביר, סוללת את הדרך: פאוורמט הישראלית תשתף פעולה עם דורסל, באתר כלכליסט, 14 בספטמבר 2011
↑  גיא גרימלנד , אורי ברקוביץ', ה"מודו" הבא: מטען ללא כבלים, באתר TheMarker‏, 13 בינואר 2009
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
צילום

ערך זה עוסק בצילום. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
צלם אנגלי בסטודיו שלו, צילום אנונימי משנת 1850
צילום הוא פעולה היוצרת תצלום באמצעות הטבעת דפוס האור על גבי רכיב רגיש לאור כגון סרט צילום או חיישן באמצעות חשיפה מתוזמנת. הפעולה נעשית באמצעות מכשירים אופטיים הכוללים מרכיבים מכניים, כימיים או אלקטרוניים המשמשים כמצלמות.
תצלום הוא דימוי או אובייקט דו-ממדי – תוצר פעולת הצילום.
מקור המילה בעברית הוא במושג "צֶלֶם", שמשמעותו "דמות".
מושגים בצילום

| --- | --- |
 :  ראו גם – עריכת תמונה, עיבוד תמונה מגמתי, פוטושופ
מושגים בצילום > חשיפה

חשיפה היא התהליך בו האור מגיע דרך העדשה אל סרט הצילום או אל החיישן הדיגיטלי. כמות האור הנכנסת נקבעת על ידי שני גורמים: הצמצם (שהוא חריר הדומה לאישון העין), המשנה את קוטרו ובהתאם לכך את כמות האור העוברת דרכו, וזמן החשיפה, או מהירות התריס – הזמן בו תריס המצלמה נותר פתוח כדי לאפשר לאור להשפיע על סרט הצילום או החיישן. ברוב המצלמות יש אפשרות לקביעת חשיפה אוטומטית או חצי אוטומטית. באפשרות האוטומטית נקבעים ערכי הצמצם ומהירות התריס על ידי מחשב המצלמה, ובאפשרות החצי-אוטומטית נקבע אחד הערכים באופן ידני על ידי הצלם, והערך השני מחושב על ידי המצלמה. בצילום מקצועי לא נהוג להשתמש במצב האוטומטי בו אי אפשר לשלוט על עומק השדה או על אפקטים שאפשר ליצור על ידי שליטה על מהירות התריס. במצלמות חובבים חצי-מקצועיות ומצלמות מקצועיות יש אפשרות לשליטה ידנית בשני הפרמטרים (מפתח צמצם ומהירות תריס) על מנת לקבל אפקטים מיוחדים. בכל המצלמות ישנן תוכניות שבהן נקבעות הפרמטרים הללו מראש.
מושגים בצילום > חשיפה > שיטות חשיפה

במצלמות רפלקס SLR ניתן לשלוט גם באופן ידני על החשיפה (בדרך כלל קיים גלגל ועליו האותיות P, S, A, M). במצלמות קומפקטיות קיימות תוכניות קבועות לסצנות שונות.
מושגים בצילום > מיקוד (פוקוס)

קביעת מרחק המוקד של העדשה כך שהדמות של העצם המצולם תתקבל על מישור סרט הצילום או החיישן במצלמה דיגיטלית. המיקוד משפיע על חדות התמונה. תמונה שאינה ממוקדת באובייקט המצולם תראה מטושטשת. לעיתים המיקוד יהיה על אובייקט מסוים במטרה להבליט אותו ביחס לאובייקטים אחרים הנמצאים במרחק שונה מהמצלמה ולכן יטושטשו (עומק שדה צר). ברבות מהמצלמות קיים מנגנון של מיקוד אוטומטי (בחצי לחיצה על לחצן הצילום), באחרות יש רק מיקוד ידני, המצריך טרחה מסוימת של הצלם. במצלמות הדיגיטליות אפשר לבחור בשיטות מיקוד שונות המבוססות על אופטיקה, ויש מכשירים שבהן המיקוד נעזר בקרן לייזר. דגם נוסף של מצלמות, המיועד בעיקר לחובבים, הוא זה שבו המיקוד קבוע, ואי אפשר לשנותו, אך מצלמות כאלו אינן נפוצות כיום. מנגנון המיקוד האוטומטי יכול להיות בעדשה או במצלמה, ובמצלמות בהן אפשר להחליף עדשות חשוב לוודא שיש התאמה בין מנגנון המיקוד של העדשה למנגנון המיקוד של המצלמה.
מושגים בצילום > תקריב (זום)

היכולת של העדשה לשנות את אורך המוקד שלה ובכך לאפשר שינוי של גודל שדה הראייה הגורם להקטנה או הגדלה של הדמות על סרט הצילום או החיישן. אפקט זה אינו דומה להתקרבות או התרחקות מהעצם המצולם משום שבשימוש בזום משתנה הפרספקטיבה. בנוסף, אפשרויות הקומפוזיציה של התמונה גדלות בצורה ניכרת מאחר שצילום אובייקט בגודל קבוע יכול להתבצע ממרחקים שונים ולכלול אובייקטים נוספים לפי המרחק. מאידך, עדשות זום הן גדולות ומסורבלות יותר מעדשות קבועות, ומפתח הצמצם המרבי שלהן בדרך כלל קטן יותר מבעדשות מקבילות בעלות אורך מוקד קבוע. התכנון האופטי של עדשות זום מורכב יותר, ולכן עדשת זום תעלה יותר מעדשה דומה בעלת אורך מוקד קבוע. במצלמות דיגיטליות קיים "זום דיגיטלי", שמשמעותו שמירת חלק מהתמונה והצגתה כך שהאובייקט נראה גדול יותר, אולם מכיל את אותה כמות פיקסלים. אין לזום הדיגיטלי משמעות אופטית כלשהי וניתן לבצע פעולה זהה על כל תמונה דיגיטלית בכל תוכנה לעריכת תמונה.
מושגים בצילום > עומק שדה

עומק שדה הוא הטווח סביב מוקד העדשה, בו התמונה בעלת חדות סבירה (ממוקדת). עומק שדה "רדוד" או "צר" הוא מצב בו רק אובייקטים הנמצאים במרחק דומה למרחק נושא הצילום המרכזי מופיעים בתמונה בצורה חדה, ואילו אובייקטים קרובים או רחוקים יותר מנושא הצילום נותרים מטושטשים. עומק שדה כזה מתאים לצילום בו רוצים להדגיש את נושא הצילום ולבדל אותו מן הרקע, כדוגמת צילום פורטרט. בעומק שדה "רחב" חדות התמונה נשמרת גם באובייקטים הנמצאים במרחק שונה ממרחק נושא הצילום. עומק שדה כזה מתאים לצילומי נוף או לצילומים טכניים, בהם יש חשיבות לחדות של כל הפרטים בתמונה. עומק השדה תלוי בארבעה גורמים: 1. העדשה, 2. מפתח הצמצם 3. מרחק האובייקט המרכזי מהמצלמה 4. גודל משטח הצילום (גודל החיישן או הפילם). ככל שהעדשה רחבה יותר, הצמצם סגור יותר, מרחק האובייקט מהמצלמה גדול יותר ומשטח הצילום קטן יותר, כך יגדל עומק השדה.
מושגים בצילום > קומפוזיציה

| --- | --- |
 :  ראו גם – פריים (צילום), TTL (צילום), תנועות מצלמה, צילום בחשיפה ארוכה
סידור האובייקטים בתמונה. בקומפוזיציה נכונה האובייקטים בתמונה מסודרים בצורה בה העין "מובלת" אל נושא הצילום והתחושה הנוצרת מהבטה בתמונה מתאימה לנושא הצילום. גם הרקע של התמונה הוא חלק מהקומפוזיציה. בין המאפיינים המשפיעים על הקומפוזיציה ניתן למנות: קביעת המרחק מהאובייקט, בחירת צורת המסגרת והיחס בין אורכה ורוחבה, מיקום האובייקט ביחס למסגרת ולאובייקטים האחרים, כיווניות האובייקט ועוד.
מושגים בצילום > זוויות צילום

זווית צילום היא הזווית שממנה מצולם האובייקט. זהו מושג בצילום בכלל, ובצילום קולנוע בפרט. לזווית הצילום השפעה פסיכולוגית על הצופה, מבחינת האופן שבו הוא תופס את האובייקט המוצג לפניו. למשל בעוד צילום מגובה העין מציג את האובייקט כמו שהאדם רגיל, צילום בזווית גבוהה מגמדת את האובייקט בעוד צילום מזווית נמוכה מאדירה את האובייקט. צילום מזוויות לא שגרתיות לאדם כמו צילום ממעוף הציפור גורם לאפקט לא מוכר.
צביעה מחדש של צילום שחור-לבן. למעלה התמונה המקורית של מלון המרכז בכפר סבא המושבה, למטה השחזור בצביעה דיגיטלית
צביעה מחדש של צילומי שחור-לבן

מאז שנות ה-70 המאוחרות והופעתן של מצלמות בצבע באופן נפוץ יותר ויותר החלו אנשים לצבוע מחדש צילומים בשחור לבן משנים קודמות, בעיקר עבור צביעה של סרטי קולנוע. כדי להפוך סרטים מצולמים בשחור לבן לצבעוניים היו האמנים בראשית הז'אנר נאלצים לצבוע כל פריים ופריים בנפרד, מה שהיה לעבודה מתישה מאוד. עם זאת, מאז 1980 טכניקת הצביעה הממוחשבת אותה המציא וילסון מרקל המריאה פלאים ואפשרה צביעה קלה בהרבה של סרטים, בצורה בה הצבעים צבעו רק את החלק בפריים שעובר שינוי משמעותי, בעוד שהמחשב משלים את שאר התמונה על פי הפריים הקודם.
השימוש הבולט ביותר בטכניקה נעשה בסדרת הטלוויזיה  האירועים הגדולים של מלחמת העולם השנייה בצבעים HD (אנ'), סדרה דוקומנטרית מבית נטפליקס ששודרה בשנת 2019, וכוללת 13 פרקים מלאים המכילים אך ורק קטעי ארכיון ממלחמת העולם השנייה אשר נצבעו מחדש. הסדרה גייסה מומחים לצבע ואספה עדויות כדי ליצור שחזור מדויק של הצילומים המקוריים, וזכתה לתשבחות מבחינה זו.
ראו גם

היסטוריה של הצילום
צילום בישראל
צילום טבע
צילום אוויר
צילום דיגיטלי
תאורטיקנים של צילום
חברות צילום
ספרי צילום
יוהאן היינריך שולצה
האמנה האזרחית של הצילום
חדר חושך
אפקט עיניים אדומות
מצלמת פיתוח מיידי
פוטובומב
פוטומונטז'
פיקטוריאליזם
קלאפר (צילום)
חוק הגנת הפרטיות
לקריאה נוספת

גיליון המוקדש לנושא "צילום", משקפיים 5, דצמבר 1988
חיים דעואל לוסקי (עורך), RealityTrauma וההגיון הפנימי של הצילום, מכון שפילמן לצילום ואבי גנור, 2012.
הערות שוליים

↑  ולטר בנימין, היסטוריה קטנה של הצילום, תל אביב: הוצאת בבל, תרגום: חנן אלשטיין, 2004, עמ' 7
↑  ארגו בנאום בפני האקדמיה למדעים, 7 בינואר 1839, מצוטט אצל: Gernsheim, L. J. M. Daguerre, Dover Pub., 1968, p. 82
↑  On An Account of a Method of Copying on Glass and Making Profiles by the Agency of Light Upon Nitrate of Silver, Invented by Thomas Wedgewood
↑  Fox Talbot, "Brief Historical Sketch of the Invention of the Art", The Pencil of Nature, no. 1, Longman, Brown, Green and Longmans, London 1844
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543508305171  BNE: XX524714  BnF: cb11933113t (data)  GND: 4045895-7  HDS: 011171  LCCN: sh85101206  NARA: 10643525  NDL: 00571967  NKC: ph114585 
תצלום של ניספור נייפס, מחלוצי הצילום: "נוף מחלון בלה-גרא", התצלום הראשון בהיסטוריה ששרד (1826).
לואי דגר, "שדרות דה-טמפל," סביבות 1838, דאגרוטיפ התצלום הראשון בהיסטוריה שבו מופיעה דמות אנוש (בצד שמאל למטה)
ההיסטוריה של הצילום
צילום בעדשה ארוכה מעל חצובה

חנות צילום ברחוב קינג ג'ורג' בתל אביב
רוחות רפאים ברקע של צילומים ראשוניים
מראשוני הצילום הצבעוני. צולם על ידי פרוקודין גורסקי (1915)
איור מונפש של פעולת עדשת זום
מושגים בצילום – איך לצלם טוב יותר (באנגלית) עם כתוביות בעברית (CC)
צילום של טבינדהפוסן מסוף המאה ה-19
בריאן האווי

| --- | --- |

 לידה:  24 במאי 1989 (בת 35) לה קניאדה פלינטרידג', ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2008
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ניו יורק  תיכון לה קניאדה  Flintridge Sacred Heart Academy 
 בן זוג:  מאט זירינג
 מספר צאצאים:  1
 פרופיל ב-IMDb
 
בריאן ניקול האווי (באנגלית: Brianne Nicole Howey; נולדה ב-24 במאי 1989) היא שחקנית אמריקאית יהודיה. מוכרת בעיקר בשל תפקידה בתור ג'ורג'יה מילר בסדרה "ג'יני וג'ורג'יה" בנטפליקס.
ראשית חייה

בריאן האווי נולדה בלוס אנג'לס וגדלה בפסדינה, קליפורניה והיא הבכורה מבין חמישה אחים. היא למדה בבית ספר תיכון קתולי לבנות בפסדינה, שם הצטרפה לצוות האלתור במגמת הדרמה. לאחר מכן המשיכה את לימודיה בבית הספר לאמנויות על שם טיש באוניברסיטת ניו יורק. בתקופתה כסטודנטית היא שיחקה בסרטים הקצרים "Party Favors" בשנת 2008, "Appropriate Sex" בשנת 2009 ובשנת 2010 שיחקה ב- "Suckerpunch".
קריירה

לאחר שסיימה את לימודיה בשנת 2010, האווי נבחנה לתפקיד בסדרת הטלוויזיה "90210". זאת הייתה הופעת הבכורה שלה בטלוויזיה. מאז, הספיקה האווי לשחק בסדרות רבות כמו "NCIS", "נקמה", "מקום טוב באמצע", "בייבי דאדי", "מחשבות פליליות" ו"חשיפה לדרום".
בשנת 2014, בריאן שיחקה בסרט הקומדיה "איך להיפטר מהבוס 2" לצד ג'ייסון בייטמן.
בשנת 2015, בריאן עברה ללונדון כדי להצטלם לתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה הבריטית "I Live with Models" של ערוץ קומדי סנטרל הבריטי.
בשנת 2016, האווי שיחקה בסדרת הטלוויזיה "The Exorcist". היא גילמה את אחותה של הילדה אשר אחז בה הדיבוק שגילמה האנה קסולקה.
בשנת 2019, האווי גילמה את שונה באבקוק, בסדרת הטלוויזיה  "The Passage" של ג'סטין קרונין. באותה שנה שיחקה האווי בקומדיה הרומנטית "עונת החתונות" (אנ') לצד ג'ק קווייד.
בשנת 2021 החלה לשחק את התפקיד ראשי של ג'ורג'יה מילר בסדרה של נטפליקס, "ג'יני וג'ורג'יה" לצד אנטוניה ג'נטרי.
חיים אישיים

ב-24 ביולי 2021 נישאה לבן זוגה העורך דין מאט זירינג. ביוני 2023 הביאו לעולם את הילד הראשון שלהם.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | ETXR | סיסי |  |
| 2014 | איך להיפטר מהבוס 2 (אנ') | קנדי |  |
| 2016 | Super Novas | טיפאני |  |
| 2016 | מגפה | טרה דנלי |  |
| 2016 | XOXO (אנ') | דרלה |  |
| 2017 | לכודים בזמן (אנ') | ג'קי |  |
| 2017 | The Keeping Hours | קרוליין |  |
| 2018 | מכשפות קטנות (אנ') | שרה ריכטר |  |
| 2019 | עונת החתונות (אנ') | ג'ס רמזי |  |
| 2025 | סוג של בהיריון | מייגן |  |
| TBA | Dear Santa | מולי טרנר |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | 90210 | סטייסי | פרק: "The Bachelors" |
| 2011 | NCIS | ילדת תיכון | פרק: "Restless" |
| 2011–2012 | מקום טוב באמצע | אמילי | 2 פרקים |
| 2012 | נקמה | איב | 3 פרקים |
| 2013 | בייבי דאדי | סוזי | פרק: "I'm Not That Guy" |
| 2013 | Twisted Tales | סוזן | סדרת רשת; פרק: "Bite" |
| 2013 | Red Scare | אודרי סטון | סדרת רשת; 8 פרקים |
| 2013 | מחשבות פליליות | הת'ר קלארק | 2 פרקים |
| 2014 | חשיפה לדרום | לולבל | פרק: "A Better Man" |
| 2014 | מסובך (אנ') | וויטני טיילור | 4 פרקים |
| 2014 | Playing House | ססיליה | פרק: "Bosephus and the Catfish" |
| 2015 | מלכות הצעקה | מלאני דורקוס | 2 פרקים |
| 2015 | הוואי חמש-אפס | ליה | פרק: "Na Pilikua Nui" |
| 2015–2017 | I Live with Models | סקרלט | 11 פרקים |
| 2016 | הזוג המוזר (אנ') | אליסון | פרק: "From Here to Maturity" |
| 2016–2017 | מגרש השדים (אנ') | קאט רנס | תפקיד ראשי (עונה 1); 10 פרקים |
| 2017 | מת על הבמה (אנ') | קיי | 3 פרקים |
| 2019 | המעבר (אנ') | שאנה באבקוק | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| 2019–2020 | באטוומן | רייגן | 4 פרקים |
| 2019–2022 | Dollface | אליסון ב. | 7 פרקים |
| 2021–הווה | ג'יני וג'ורג'יה | ג'ורג'יה מילר | תפקיד ראשי (2 עונות); 20 פרקים |
הערות שוליים

↑  "Personality Complex: "Horrible Bosses 2" Brianne Howey Is Finally Relishing in Her Dream Job". complex.com. 25 בנובמבר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Brianne Howey Makes a Splash". maxim.com. 31 באוקטובר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "I Live with Models - Brianne Howey Interview". comedy.co.uk. 23 בפברואר 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "In High-Spirits; Rising Actress Brianne Howey Is Set To Conquer Hollywood With The Exorcist!". huffpost.com. 23 בספטמבר 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "The Passage: Brianne Howey talks about playing Viral on new Fox series – Exclusive Interview". assignmentx.com. 19 בפברואר 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  עומר דניאל, כוכבת הסדרה "ג'יני וג'ורג'יה" התחתנה, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 26 ביולי 2021
↑  Ginny & Georgia's Brianne Howey Gives Birth, Welcomes First Baby With Husband Matt Ziering, E! Online, ‏2023-06-20
↑  "Maya Erskine-Jack Quaid Rom-Com 'Plus One' Sells Ahead of Tribeca Premiere". variety.com. 21 במרץ 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "AMAW Interviews: Brianne Howey". bing.com. 30 בספטמבר 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Brianne Howey Interview". clichemag.com. 18 באפריל 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 4938163335736703270007   WorldCat (עם VIAF): 4938163335736703270007
הכריש (ספר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  מישקה בן-דוד
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  רומן מלחמה 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  2017
 מספר עמודים:  438
 עורך:  אסף שור
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת תכלת
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  990043644180205171
 
הכריש הוא רומן על ימי מלחמה שפורסם על ידי הסופר הישראלי מישקה בן-דוד בשנת 2017. בספר מתוארת מציאות בדויה המתרחשת בעשור השלישי של המאה ה-21, במסגרתה מותקפת מדינת ישראל בכל החזיתות על ידי מדינות ערב הסובבות אותה, ומביאות לסכנה ממשית להמשך קיומה. במהלך המלחמה, ולאחר שבנות בריתה של ישראל ברחבי העולם לא באות לעזרתה, עולה האפשרות הצבאית של שימוש בנשק גרעיני הנמצא על גבי צוללת ישראלית בלב ים - הכריש. הספר עוקב אחרי הלבטים של מאיישי הצוללת והמנהיגים הישראלים בדבר שימוש ביכולות הגרעיניות בעת מצוקתה של ישראל, הכוללים שיקולים הומניים לצד שיקולים פרקטיים בהגנה על המולדת ופגיעה באויבי ישראל.
הספר ראה אור בשנת 2017 על ידי הוצאת תכלת.
עלילה

בשנת 2022 מותקפת מדינת ישראל בכל החזיתות - החל מפריצת אנשי חמאס ממנהרות טרור ונהירות המונים מעזה לתוך שטח ישראל, המשך במתקפת טילים נרחבות מצד החזבאללה ובהמשכה גם פריצה רגלית, וכלה בהצטרפותה של איראן למערכה מרחוק. בעקבות תגובה קשה מצד ישראל כנגד אויביה, נפתחת מלחמה כוללת באזור המזרח התיכון. חברותיה של ישראל בזירה הבינלאומית, בראשן ארצות הברית, לא באות לעזרת ישראל ומשאירות אותה לבד במערכה; זאת ועוד, רוסיה מושיטה עזרה רחבה לידי מדינות ערב ובהמשך אף פוגעת ישירות בישראל.
תקופה קצרה לפני ההתרחשויות, נשלחת הצוללת הישראלית החמושה בטילים בעלי ראש נפץ גרעיני, הכריש, ללב ים. על הצוללת מפקד אלוף-משנה ירון גל, ולצידו צוות שמאייש את הצוללת בשגרה. לכשמתגלה המצב בישראל למאיישי הצוללת, נפתח דיון פרקטי ומוסרי בדבר שאלת השימוש בנשק הגרעיני המורכב על הצוללת. הדיון נהיה מורכב אף יותר בעקבות איבוד התקשורת השגרתית של הצוללת מול מקבלי ההחלטות בישראל - כל ניסיון יצירת קשר כרוך בסיכון לצוללת עצמה. לאורך הספר מתוארים הוויכוחים הקשים בין אנשי הצוללת, החל מהחיילים ועד למפקדים הבכירים, בדבר השימוש בנשק הגרעיני, המניעים האמיתיים של אנשי הצוללת וההשלכות לשימוש בו. ככל שהעלילה מתקדמת מבינים מאיישי הצוללת את המצב החמור של ישראל, ונדחקים לקבל את ההחלטה הקשה מכל.
בתרבות

על אף שהספר דמיוני ונכתב שנים קודם, פתיח הספר המתאר מתקפת פתע מרצועת עזה בשנת 2022, בעל דמיון רב לטבח שבעה באוקטובר בשנת 2023 שבעקבותיה נפתחה מלחמת חרבות ברזל.
אחות בית ספר

אחות מבצעת טיפול עיניים לתלמידים בבית ספר תלמוד תורה, 1939
אחות בית ספר היא אחות המועסקת בבית ספר או במוסד חינוכי. תפקידה הוא לקדם בריאות בקרב תלמידי בית הספר, גישור בין תחום החינוך לבריאות, מתן עזרה ראשונה בעת הצורך, ומתן חיסונים. אחיות בית הספר בדרך כלל מתמחות בתחום של בריאות ציבורית.
בישראל

בישראל על פי תקנון משרד הבריאות לכל בית ספר יש אחות קבועה המספקת תיאום בין בית הספר לבין שירותי הבריאות השונים המוענקים לתלמידים. בעבר בכל בית ספר היה באופן קבוע אחות אולם לאחר מהלך הפרטת שירותי אחיות בתי הספר הלך מספרן והצטמצם.
לפי הנחיות משרד החינוך, משרד אחות בית הספר צריך להיות ממוקם בחדר הכניסה במבנה בית הספר ולהכיל ציוד לרבות ארון תרופות, מרחב נעול לאחסון הרשומות הרפואיות ועוד.
רפורמות ושינויים

בשנת 2007 הופרטו שירותי אחיות בתי הספר בישראל. בעקבות ההפרטה, שירות זה הועבר לידי האגודה לבריאות הציבור ולאחר מכן לידי חברת נטל"י.
לאורך השנים חלה ירידה במספר האחיות המועסקות במערכת החינוך. בשנת 2008 היה היחס בין מספר האחיות למספר התלמידים אחת ל-4,000 עד 6,000 תלמידים וזאת על אף שהתקן שנקבע על ידי משרד הבריאות הוא אחות אחת ל-1,500 תלמידים. בין הסיבות לצמצום תקנים לאחיות בתי ספר במערכת החינוך נכללת צמצום התקציבים להפעלת האחיות. בעקבות צמצומים אלה יישובים מסוימים בארץ נותרו ללא מענה אחות בית ספר, והשירותים שבאופן מסורתי ניתנו על ידי האחיות הועברו לאחריות גורמים אחרים כגון טיפת חלב.
התקיימה מחלוקת בין משרד האוצר למשרד הבריאות אודות היקף תפקיד האחיות, בעוד משרד הבריאות סבר כי על האחיות למלא תפקיד נרחב ומשמעותי בחיי בית הספר והקהילה, במשרד האוצר סברו כי ניתן להסתפק בתפקיד בהיקף מצומצם לביצוע פעולות מוגדרות בלבד בבית הספר, כגון חיסונים.
אחות בבית ספר תיכון בטנסי 1947
אחות מודדת גובה לתלמידים בבבית הספר תחכמוני בירושלים, 1936
אחות במרפאת בית ספר, ברקשייר, אנגליה, 1945
ביוני 2023 משרד הבריאות פרסם הנחיות חדשות לפיהן אחיות בתי הספר לא יבצעו בדיקות גדילה, שקילות או חיסונים בבית ספר שבו אין חדר המוקצה לאחות. ההנחיות הן תוצאה של ביקורת ציבורית בעקבות מקרי ביוש לילדים. בנוסף, בעקבות מקרה שבו ילד חוסן פעמיים, נוספה הנחיה שלפיה בעת מתן חיסונים תהיה נוכחת בבית ספר האחות הקבועה המשויכת לאותו בית הספר. הנחיה נוספת שניתנה היא שניתן לחסן גם בחודשי חופשת הקיץ.
לקריאה נוספת

דפנה הירש, "באנו הנה להביא את המערב: הנחלת היגיינה ובניית תרבות בחברה היהודית בתקופת המנדט", הוצאת מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות - אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2014
הערות שוליים

↑  אחות בית ספר באתר משרד הבריאות.
↑  ראלי סער, לאן נעלמו אחיות בתי הספר (ואתן החיסונים)?, באתר הארץ, 10 בספטמבר 2006.
↑  עמדת אחיות בריאות הציבור לקראת דיון בוועדת החינוך בנושא אחיות בית ספר הווה ועתיד
↑  המדריך לבריאות התלמיד, באתר משרד החינוך
↑   רוני לינדר, המדינה הזרימה עשרות מיליוני שקלים כדי להציל הפרטת שירותי האחיות בביה"ס, באתר TheMarker‏, 6 באוקטובר 2014
↑  מידע אודות שירותי הבריאות לתלמיד שפרסמה הכנסת, 2008
↑  דב חנין, ‏כולם צריכים אחות בית ספר, דב חנין, באתר גלובס, 13 בינואר 2010
1 2  אחות בבית הספר? לא למחצית מהתלמידים, באתר ynet, 6 בפברואר 2006
↑   רוני לינדר, אחיות בית הספר הן משאב קריטי, באתר TheMarker‏, 6 באוקטובר 2014
↑  בעקבות מקרי שיימינג: ייאסר מתן שירותי אחות במוסדות חינוך שאין בהם חדר פרטי, באתר ישראל היום, ‏2023-06-25
ערך זה הוא קצרמרבנושא בריאות ובנושא חינוך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.