אברהם מרדכי אלתר
הערות שוליים

↑  אסתר פרבשטין, בסתר רעם, הוצאת מוסד הרב קוק, עמ' 68.
↑  בשם הספר רמוזים ראשי התיבות של שמו אברהם מרדכי, וכן ספרו של אביו שפת אמת. בספר משלי בפרק כ"ב פסוק 21 מופיע הפסוק: "לְהֽוֹדִיעֲךָ֗ קֹ֭שְׁטְ אִמְרֵ֣י אֱמֶ֑ת לְהָשִׁ֥יב אֲמָרִ֥ים אֱ֝מֶ֗ת לְשֹׁלְחֶֽיךָ׃"
↑  מפי הרבי הבית ישראל - שמחה מורגנשטרן, אמת ואמונה, תשפא, עמ' קד
1 2 3 4  ראש גולת אריאל, כרך ראשון, עמ' פב, קצח, שמה, שמו, שנה
↑  אמרי אמת לקוטים, עמוד 248
↑  החסידות בפולין, אהרון זאב אשכולי, סוף פרק כב
↑  בסתר רעם, שם
↑  ראש גולת אריאל, כרך ראשון, עמ' רטז
↑  הכוונה לילדים קטנים שאינם חייבים לצום או להניח תפילין. אם כי יש שהבינו משפט זה באופן אחר (בסתר רעם, שם)
↑  ראש גולת אריאל, כרך ראשון, פרק שמיני
1 2  ולדימיר לוין, ‘כנסת ישראל’: המפלגה הפוליטית האורתודוקסית הראשונה באימפריה הרוסית, ציון עו, מס' א, 2011, עמ' 10‏, JSTOR 23568319
↑  ראש גולת אריאל, כרך שני, פרק תשעה עשר
↑  אהרן סורסקי, תולדות החינוך התורתי, ה'תשכ"ז, עמוד שלה
↑  בן ציון קלוגמן, אור זרוע לצדיק, חלק ב', עמוד קכה
↑  ראש גולת אריאל, כרך ראשון, עמ' לח
↑  שו"ת אבני נזר חלק יו"ד, סימן תס"ה
↑  כאשר נשאל על כך אמר קצרות 'כי השתות יהרסון, צדיק מה פעל...', מפי הרב מאיר שוורצמן
↑   ראש גולת אריאל, כרך ראשון, עמ' רד-ריד
↑  שמחה מורגנשטרן, אמת ואמונה, תשפא, עמ' רצ
↑  ראש גולת אריאל, כרך ראשון, עמ' ריב לפי גרסה אחרת מהספר 'קודש הילולים' עמ' 3–102 'כעס מדאורייתא, ותפילה מדרבנן'
↑  מכתב ו
1 2 3 4 5 6  אוסף מכתבים אמרי אמת, ישיבת אמרי אמת, ה'תשס"ח
↑  מכתב א
↑  מכתב ב
↑  צבי יהודה מאמלאק אביר הרועים,פיעטרקוב, תרצ"ה עמ' קכ
↑  ראש גולת אריאל, כרך ראשון, עמ' רמב ; כרך שני, עמ' לה
↑  מכתב ז
↑  ראש גולת אריאל, עמ' שנו, מפי ר' יואל צישינסקי מתושבי המקום
↑  רות ליכטנשטיין, מנהיג בסער התקופה, כרך א, עמ' 46-51
↑  נ. זוהר, "אגודת ישראל" בוארשה, וארשה - אנציקלופדיה של גלויות ב, תל אביב, תשי"ט, עמ' 251, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  הנהגה רבנית בתקופת השואה - חסידות גור, ממנהיג למנהיגות חזון ודרך עד לאחר השואה, הוצאת מכון שם עולם, תשס"ד 2004. עמ' 20.
↑  מכתב לז
↑  אוסף מכתבים ודברים, ורשה תרצ"ז, מכתב כ' עמ' כ"ו.
↑  ישראל שפירא, ‏מה הגיב העסקן האגודאי לטענות נגד מוסדות החינוך של אגודה?, באתר כיכר השבת, 7 בפברואר 2023
↑  ישראל שפירא, ‏התגובה החריפה לאגרתו של האדמו"ר הריי"צ מליובאוויטש, באתר כיכר השבת, 6 בפברואר 2023
↑  ישראל שפירא, ‏"תרמית פוליטיק"; ההתנגדות ההיסטורית של האדמו"רים ל"אגודת ישראל", באתר כיכר השבת, 26 בינואר 2023
↑  ישראל שפירא, ‏התגובה של מרן החפץ חיים לטענות הרבי הריי"צ נגד 'אגודה', באתר כיכר השבת, 8 בפברואר 2023
↑  מנהיג בסער התקופה, כרך א' עמוד 139
↑  מנהיג בסער התקופה, כרך א', עמוד 145, מפי רבי שמואל בלקין, תלמיד החפץ חיים
↑  מנהיג בסער התקופה, כרך א' עמוד 141
↑  פרל בניש, שאוני בלבכן, עמ' 42
↑  רות ליכטנשטיין, מנהיג בסער התקופה, כרך א' עמ' 144, מתוך גיליון בית יעקב בלודז', ה'תרצ"ג, עמ' קכג קכד
↑  פנחס יעקב הכהן לוין, לדיוקנו של האדמו"ר זצ"ל מגור כמנהיגה של אגודת ישראל העולמית, ירחון 'בית יעקב' 148/149, סיון תשל"ב, עמ' 16
↑  הרב יהודה מאיר אברמוביץ תלמידו של הרב שפירא מלובלין, הרעיון הגדול ומגוון הפעולות, עמ' 100, 496
↑  הרב דוד אברהם מנדלבוים, הדף היומי, עמ' 27-28
↑   הרב דוד אברהם מנדלבוים, הדף היומי, עמ' 330, על פי הרב ברוך שמעון שניאורסון תלמידו של הרב שפירא מלובלין
↑  העיתונות האורתודוקסית בפולין, עמ' 130, 132
↑  עקיבא צימרמן, ‏קשר לספרים – על עיתונות אגודת ישראל, קשר 42, סתיו 2011
↑  העיתונות האורתודוקסית בפולין, עמ' 131
↑  ראש גולת אריאל, כרך שני, עמ' קמו
↑  ראש גולת אריאל, כרך שני, עמ' קנג–קנד
1 2  ראש גולת אריאל, כרך שני, עמ' קנב
↑  "חזקיהו המלך גנז את ספר הרפואות וחכמים שבחוהו על כך. משמעו של דבר שכל דור יש לו מחלות שלו ורפואות שלו, והרפואות הישנות שוב אינן טובות למחלות הדור שלנו. דבר זה חל גם על מחלות של רוח. למחלה הרוחנית של ימינו יש משום תרופה חזקה בעיתון חרדי"העיתונות האורתודוקסית בפולין, עמ' 131–132
↑  ראש גולת אריאל, כרך שני, עמ' קנז
↑  ראש גולת אריאל, כרך שני, עמ' קע
↑  העיתונות האורתודוקסית בפולין, עמ' 133
↑  "דרשתי שבעיתון החרדי לא יהיה נדפס הלשונות החדשים המוזרים שאין להם מובן למי שאינו מלומד בלשונות זרים"
אמרי אמת ליקוטים, תל אביב, תשמ"ח, עמ' 255 (קכח)
↑  העיתונות האורתודוקסית בפולין, עמ' 144
↑  "עשה צחוק וקלות ראש בעניין הקדוש לרבבות ישראל עם תיבה אחת ... והחופשיים נהגו לכתוב כך ואין צריך להימשך אחריהם"
אמרי אמת ליקוטים, תל אביב, תשמ"ח, עמ' 256
↑  "לעניות דעתי אין שום צורך ומטרה בסיפור הזה ... וכי תעלה על דעתך שיהיה פתי בעולם להדפיס ענייני הבל כזה ...יש להדפיס חדשות לצורכי יום על כל פנים כבשאר כתבי עת"
אמרי אמת ליקוטים, תל אביב, תשמ"ח, עמ' 256
↑  אברהם דוב גרינבוים, יהדות התפוצה, באתר מגזין ליברל, ‏11 ביוני 2020
↑  רות ליכטנשטיין, חלק שני, עמוד 1128
1 2 3  י. אדלר, עתונות וספרות חרדית, נחליאל – מאסף לתודעה תורתית ולספרות חרדית א, תשכ"ה, עמ' 82, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  ראש גולת אריאל, כרך שני, עמ' קנד, קנז
↑  ראש גולת אריאל, כרך שני, עמ' קנה–קנו
↑  "גם אני נמנה בין הרבנים המסכימים על הוצאת כתב העת 'הקול' בפרט כי הנני מכיר את האנשים המתעסקים בזה לנאמנים בעניין דבר גדול כזה, לכן אחשב כי חובה לכל מי שאפשר לו לסייע בכל אופני סיוע הן להשתדל להרבות חותמים ולהדפיס על ידו מודעות וכדומה כדי שיוכל המפעל הזה להיות לדבר של קימא, לשמחת לב החרדים על דבר השם"
אל הקוראים, הקול - קול יעקב, 21 במרץ 1907
↑  ראש גולת אריאל, כרך שני, עמ' קסב
↑  ראש גולת אריאל, כרך שני, עמ' קסג
↑  ראש גולת אריאל, כרך שני, עמ' קסח–קסט
↑  העיתונות האורתודוקסית בפולין, עמ' 132–133
↑  אליהו עקיבא רבינוביץ, מהנעשה ונשמע, המודיע, 11 ביולי 1913 (התאריך לפי הלוח היוליאני)
↑  נחום סוקולוב, וורשה - ועידה של אדמו"רים ורבנים, הצפירה, 26 ביוני 1913
↑  ראש גולת אריאל, כרך שני, עמ' קע
↑  העיתונות האורתודוקסית בפולין, עמ' 133
↑  ראש גולת אריאל, כרך שני, עמ' קעב–קעה
↑  ”כאשר כמה מכם שפכו דמעות בביתי על ראותם בניהם ובנותיהם מתנכרים להם ונתינים לעם אחר מסיבת הקריאה בכתבי פלסתר ומכתבי העיתים ... וכאשר כעת יוצא לאור כתב העת בשם 'יודיש ווארט' ... הנני מבקש מכם לתמוך בכתב העת הזה בכל מה דאפשר... ואבקש בפרטות מכל אנ"ש אשר יקר בעיניכם למלאות רצוני...”
מכתב עא, אוסף מכתבים מהאמרי אמת, ירושלים, תשס"ח, עמ' צג, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  העיתונות האורתודוקסית בפולין, תשל"ג, עמ' 138
1 2  העיתונות האורתודוקסית בפולין, עמ' 141
↑  עמ' 67, זכרונות פון "דאס אידישע טאגבלאט", באתר היברובוקס
↑  הרב חיים ישראל אייז, הכנסיה הגדולה השניה של אגדת ישראל, באתר היברובוקס
1 2  העיתונות האורתודוקסית בפולין, עמ' 142
↑  מנהיג בסער התקופה – עיתונות חרדית, עמ' 1127
↑  ד"ר הלל זיידמן, ר' מנדל קמינר־ורשה, אלה אזכרה ב, ניו יורק, תשי"ז, עמ' 71, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  ק. נפתלי, עסקנות נוסח גור, מעריב, 26 בנובמבר 1965.
↑  אוסף מכתבים ודברים, מחנה לנדסברג גרמניה, ה'תש"ז, מכתב ל' עמ' נ
↑  הועד המרכזי להסתדרות המזרחי, תשובה להרבי מגור, הצפירה, 5 באוקטובר 1927
↑  בתפוצות ישראל, דואר היום, 27 בינואר 1921
↑  ירושלים יום-יום, דואר היום, 22 במרץ 1921
↑  ברכה הנהפכת לקללה, דואר היום, 24 באוגוסט 1934
↑  ביתו של הרבי מגור ניצל ברגע האחרון מההעברה לידים זרות, המשקיף, 27 במאי 1942
↑  דגלנו, תרפ"א, חוברת ח: אוסף מכתבים, מהדורת ישיבת 'אמרי אמת', ה'תשס"ח, עמוד עד
↑  יצחק גרשטנקורן, זכרונותי על בני ברק, ירושלים תש"ג, עמ' נב
↑  מכתב ס
↑  הערות קטנות על ענינים גדולים, דואר היום, 25 באוקטובר 1923
↑  יצחק אלפסי, רבי אברהם מרדכי אלתר מגור ויחסו לארץ ישראל, בתוך תפארת שבתפארת, הוצאת סיני, עמ' 215
↑  כתב על אגודת ישראל "שיטת הציונים שיטתם"

צבי אלימלך שפירא, אגרות שפירין, ה'תשנ"ח, עמ' רפט
↑  ראש גולת אריאל, כרך שני, עמ' תכב-תכג
↑  ק.ר. רובינשטיין, מלחמה בעולם הצדיקים, המזרחי, 7 בספטמבר 1922
↑  אגרות שפירין, עמ' רעז-רפח
↑  מחאה גלוי', דער מאָמענט, 7 בנובמבר 1922
↑  רבי אברהם מרדכי אלתר, מכתב כ"ז, אוסף מכתבים מ"האמרי אמת", ירושלים: ישיבת אמרי אמת, ה'תשס"ח, עמ' ל"ז, באתר אוצר החכמה
↑  אברהם יצחק ברומברג, האדמו"ר מגור, עמ' קי"א בשם בנו, רבי פנחס מנחם אלתר
↑  טבריה, דואר היום, 25 בפברואר 1924
↑  שירות כתבות "הסולל", הד יפו, דואר היום, 12 בפברואר 1924
↑  האדמורי"ם וחסידיהם מתאחזים, דואר היום, 6 במרץ 1924
↑  עוד על החגיגה בישיבת סלובודקה, הצופה, 27 בדצמבר 1946
↑  אברהם יצחק ברומברג, האדמו"ר מגור, עמ' קלג
↑  ירושלים יום-יום, דואר היום, 2 במרץ 1924
שמואל חיים לנדוי, לרודפי שלום..., המזרחי, 2 במאי 1924
↑  סיור רבני א"י בעמק ובגליל, דואר היום, 29 בספטמבר 1925
↑  בעולם היהודי, דואר היום, 29 בדצמבר 1925
↑  ז. קוטלר, ה"חתונה הגדולה", דואר היום, 6 ביולי 1927
בן ציון קלוגמן, אור זרוע לצדיק, עמודים נ-נוז. קוטלר, חלק ב', דואר היום, 7 ביולי 1927
↑  צפת, דואר היום, 11 ביולי 1927
↑  חיפה, דואר היום, 7 ביולי 1927
↑  מהנעשה ונשמע בא"י, הצפירה, 8 באוגוסט 1927
↑  ירושלים יום-יום, דואר היום, 30 ביוני 1927
↑  מלחמה לחרדים ברבי מגור, דבר, 4 ביולי 1927
ירושלים יום-יום, דואר היום, 7 ביולי 1927
↑   אברהם יצחק ברומברג, מגדולי התורה והחסידות - כב, עמודים קמב - קמג
↑  מה יעץ הרבי מגור לחסידיו, הצפירה, 4 באוגוסט 1927
↑  אוסף מכתבים ודברים, מחנה לנדסברג, גרמניה ה'תש"ז, מכתב לג' עמ' נ
↑  הרצאת הרב ז. גולד, הצופה, 17 באוגוסט 1939
↑  ניטשה המלחמה נגד "כנסת ישראל", הצפירה, 29 בינואר 1928
↑  הרבי מגור בת"א, דואר היום, 18 בפברואר 1932
האדמו"ר מגור בעיר הקודש, דואר היום, 2 בפברואר 1932
הרבי מגור בעתונות הערבית, דבר, 7 בפברואר 1932
↑  דאר, מה מיום, דואר היום, 7 בפברואר 1932
↑  האדמו"ר מגור אצל ראש רבני א"י הגרא"י קוק, דואר היום, 18 בפברואר 1932
↑  הרבי מגור בחברון, דבר, 17 בפברואר 1932
↑  הרבי מגור בת"א, דואר היום, 18 בפברואר 1932
↑  הרבי מגור דרך עפולה, דבר, 2 במרץ 1932
↑  הרבי מגור לירושלים, דבר, 14 באוגוסט 1935
↑  לבוא הרבי מגור, דואר היום, 10 בספטמבר 1935
 האדמור הגדול הרבי של חסידות גור מגיע לישראל, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים, 1935
↑  עלבון האדמור מגור בחברון, דואר היום, 26 בספטמבר 1935
↑  משפט 10 אסירי חברון, דואר היום, 3 באוקטובר 1935
↑  פסק דינם של חסידי גור, דבר, 3 באוקטובר 1935
↑  הרבי מגור ישתקע בארץ, דבר, 3 בדצמבר 1935
↑  הרבי מגור משתקע בארץ, דואר היום, 11 בדצמבר 1935
↑  הרבי מגור לפולניה ולקארלסבאד, דואר היום, 23 באפריל 1936
↑   לבם של ישראל, חלק ראשון, עמ' קפ ועמ' קפה
↑  מזימה לחטוף את הרבי מגור, דבר, 4 בפברואר 1938
↑  אוצר הגנוז, תשרי ה'תשפ"ד, עמ' עט
↑  הרב יצחק מאיר אלטר, דבר, 6 בדצמבר 1939
↑  בגור הם אף ירו על דלת הכניסה לשער החצר. הדלת עם חורי הכדורים קיימת עד היום בבית הקברות בגור (חסידות גור, הוצאת מכון שם עולם, עמ' 28)
↑  ראו: חלקו של הרב הרצוג במסע ההצלה של הרבי מגור, ירחון אוצר הגנוז, סיון ה'תשפ"ג
↑  בנימין מנחם אלתר בן חתנו רבי יצחק מאיר אלתר. הוויזה הייתה מיועדת לסבו רבי משה בצלאל אלתר שוויתר עליה בשביל נכדו.
↑  אסתר פרבשטין, בסתר רעם, הוצאת מוסד הרב קוק, עמ' 69.
↑  האדמו"ר מגור יגיע בחול המועד או מיד אחרי החג, הצופה, 22 באפריל 1940
↑  על מבצע ההצלה ותחושות הציבור היהודי בפולין בעקבותיו בספרה של אסתר פרבשטין בסתר רעם, שער ראשון (א. פרבשטיין היא נינתו של ה"אמרי אמת"). ובחוברת הנהגה רבנית בתקופת השואה - חסידות גור, ממנהיג למנהיגות חזון ודרך עד לאחר השואה, הוצאת מכון שם עולם, תשס"ד 2004
↑  אוצר הגנוז, אייר ה'תשפ"ד, עמוד סג, מפי הרב יעקב משה וידסלבסקי
↑  מחלקת העליה של הסוכנות היהודית, רשימת עולים, באתר MyHeritage
↑  האדמו"ר מגור הגיע אתמול לארץ, הצופה, 3 במאי 1940
(המשך הכתבה), הצופה, 3 במאי 1940
↑  דמים בדמים נגעו, המשקיף, 7 ביוני 1942
↑   משה פראגר, נס ההצלה של הרבי מגור, סיפורו של עד ראייה, ירושלים תשי"ט 1959
↑  תל אביב לקרן המטוסים של ארץ ישראל, דבר, 16 באוגוסט 1940
↑  בועידת "אגודת ישראל' בפתח־תקוה, המשקיף, 4 ביוני 1941
↑  חסידי גור מנהלים תעמולה נגד הבחירות לאסיפת הנבחרים, המשקיף, 23 ביוני 1944
↑  אנו מצפים לדבר הרבנים!, המשקיף, 29 בנובמבר 1942
↑  רבני ארץ-ישראל אל עם ישראל ואל אומות העולם, דבר, 30 בנובמבר 1942
האדמ"ור מגור קורא לאחדות, המשקיף, 1 בדצמבר 1942
↑  חיים שלם, מנהיגותו של האדמו"ר מסדיגורה-פשמישל לנוכח הידיעות על גורל יהודי אירופה
↑  בעקבות הימים, הצופה, 14 בדצמבר 1942
↑  אמרי אמת ליקוטים, נסדר על ידי נכדו הרב מנחם בנימין אלתר, ה'תשמ"ח, עמ' 264
↑  על פי תלמוד ירושלמי ברכות, א, א. דבר מורי העם, הצופה, 30 בנובמבר 1947
↑  בין התורמים לבטחון העם, המשקיף, 17 בדצמבר 1947
↑  האדמו"ר מגור רבי אברהם מרדכי אלטר זצ"ל, הצופה, 14 ביוני 1948
↑  'מלך ישראל': ר' אברהם מרדכי מגור, ה'אמרי אמת', דפנה שרייבר, עמ' 237, בתוך הספר הגדולים: אישים שעיצבו את פני היהדות החרדית בישראל, עורכים בנימין בראון ונסים ליאון, ירושלים 2017.
↑  לשון הצוואה בירחון הפרדס (שנה כ"ב חוברת י"א). בתש"א היה אחיו, רבי משה בצלאל אלתר, עדיין חי. שנת תש"א טעות סופר של הירחון 'הפרדס'
↑  רבי מאיר דן פלוצקי, שאלו שלום ירושלים, כרך זכרון לדור אחרון, עמ' מה
↑  הרב צבי יצחק אברמוביץ, האדמו"ר מגור - ביבליוגרף מובהק, תגים - קובץ ביבליוגרפי תורני-מדעי, בני ברק: המרכז לספריות תורניות, תשכ"ט, עמ' 94, באתר היברובוקס
↑  משה הלל, אהל רא"ם – רשימת כתבי היד באוצר הספרים של רא"מ אלתר האדמו"ר מגור, ירושלים: קהילות ישראל – המרכז למורשת העם היהודי, תשע"ח, באתר אוצר החכמה
↑  בנימין מינץ, 'הפרדס' ספר היובל, ה'תשי"א, עמ' 319
↑  אמרי אמת ליקוטים, עמ' קיח
↑  במיוחד הספריות העשירות של רבי יהונתן אייבשיץ, אב"ד לאשיץ, רבי משה נחום ירושלימסקי אב"ד קיעלץ, ורבי יהושע מסוסנוביץ, בעל התולדות אדם.  כרך ראשון, ראש גולת אריאל, עמ' שמו
↑  אוצר הגנוז, ה'חשון תשפ"ד, עמוד קי
↑  ירחון אוצר הגנוז, עמוד לא, סיון ה'תשפ"ג, 75 שנה להסתלקותו.
↑  ראש גולת אריאל, כרך ראשון, עמ' ת
↑  וראו עוד על מאמצי החיפוש: ישכר צבי בריסל (שם בדוי), האוצר שנגנז ונעלם תחת מפולת הגטו בוורשה, ירחון בית יעקב גליון 37, סיון תשכ"ב, עמ' 22, באתר היברובוקס
↑  אוצר הגנוז, חשון ה'תשפ"ד עמוד קיב.
↑  רבי מאיר דן פלוצקי, שאלו שלום ירושלים, עמ' 15, באתר היברובוקס
↑  שלמה שפרכר, הקדמה למהדורה החדשה, שאלו שלום ירושלים, עמ' ה, באתר היברובוקס
↑  רבי מאיר דן פלוצקי, שאלו שלום ירושלים, עמ' 89, באתר היברובוקס
1 2 3  שלמה שפרכר, הקדמה למהדורה החדשה, שאלו שלום ירושלים, עמ' ו', באתר היברובוקס
↑  רבי מאיר דן פלוצקי, שאלו שלום ירושלים, עמ' 90, באתר היברובוקס
↑  הסכמות לספר "שאלו שלום ירושלים". א. אביגד, פרשת זיופו של הירושלמי לקדשים, הצופה, 5 באוקטובר 1956
↑  רבי מאיר דן פלוצקי, שאלו שלום ירושלים, עמ' 10, באתר היברובוקס
↑  רבי מאיר דן פלוצקי, שאלו שלום ירושלים, באתר היברובוקס
↑  הפולמוס אודות 'ירושלמי קדשים' המזויף, קונטרס צפונות, טבת תש"ן, גליון ו', באתר היברובוקס
↑  וראה עוד. משה הלל, אהל רא"ם – רשימת כתבי היד באוצר הספרים של רא"מ אלתר האדמו"ר מגור, מבוא, עמ' 11–13 ירושלים: קהילות ישראל – המרכז למורשת העם היהודי, תשע"ח, באתר אוצר החכמה
↑   ראש גולת אריאל, כרך ראשון, עמ' שסב-שסד, הערה 47
↑  החצר והמערה, מסע בתמונות, אתר בחדרי חרדים
↑  אהרן סורסקי, פאר ישראל, כרך שני, עמ' רסז
↑  אהרן סורסקי, פאר ישראל, כרך שני, עמ' רסו (מתוך העיתונות)
↑  חג השבועות - 58 שנים להסתלקות ה´אמרי אמת´: גילויים חדשים על מקום קבורתו, אתר צופר
↑  י. מ. נימן, בחצרות הרביים בפולין, דבר, 4 ביולי 1935
↑  קבוצן של "בנות יעקב", דואר היום, 29 ביולי 1934
↑  ד. א_ג, זכרון לנופלים, הרב ר' מאיר אלטר הי"ד, הצופה, 27 ביוני 1949
↑  על פי "דגל יהודה" - קאמינר, יהודה בן מאיר יחיאל הלוי. קונטרס 'אלון בכות' בסוף הספר
↑  ראו בספר "דגל יהודה" - קאמינר, יהודה בן מאיר יחיאל הלוי. קונטרס 'אלון בכות' בסוף הספר
↑  קוויטל (פתקה) מפורסם שהגיש לאדמו"ר האמרי אמת מגור כשנכנס אליו לראשונה וקיבל את מרותו.

מיכאל אריה ראנד, דער קאצקער קוויטל, באתר אוצר החכמה
↑  אברהם פיטרקובסקי, פסקי תשובה חלק א-ג, פיוטרקוב, תרצ"ג, באתר היברובוקס
↑  כותב המאמר עצמו היה מחסידי גור והכיר את האמרי אמת עוד בפולין קודם השואה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257674105171  PLWABN: 9810583397905606  BnF: cb17105362w (data)  GND: 132067641  ISNI: 0000 0001 1623 0335  LCCN: n85045622  NTA: 314655409  VIAF: 38068646   WorldCat (עם VIAF): 38068646 
במרכז התמונה רבי אברהם מרדכי אלתר, ה"אמרי אמת". לצדו בניו רבי מאיר (שנספה בשואה) ורבי ישראל (לימים האדמו"ר מגור)
ה"אמרי אמת" ב"כינוס אזעקה של רבני ישראל להצלתה של יהדות אירופא" בבית הכנסת החורבה בירושלים נובמבר 1942, לאחר שהגיעו ידיעות ראשונות על רצח יהודי פולין (לידו עומד בנו רבי שמחה בונים אלתר וכן אחיינו ר' שמעון נפתלי אלתר)
קברו של ה"אמרי אמת". לצדו קבור בנו הצעיר רבי פנחס מנחם אלתר
ישיבת אמרי אמת בבני ברק