stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קורט גדל
הערות שוליים

↑  Kennedy, Juliette, "Kurt Gödel", The Stanford Encyclopedia of Philosophy (Winter 2020 Edition), Edward N. Zalta (ed.)
↑  Kurt Gödel: A Contradiction in the U.S. Constitution?  - http://morgenstern.jeffreykegler.com/
↑  Kurt Gödel, An Example of a New Type of Cosmological Solutions of Einstein's Field Equations of Gravitation, Reviews of Modern Physics 21, 1949-07-01, עמ' 447–450 doi: 10.1103/RevModPhys.21.447
↑  The Gödel Letter
| 23 הבעיות של הילברט |
| --- | --- | --- |
דויד הילברט
| בעיות פתורות (פותרים) | השערת הרצף (גדל, כהן) • הבעיה השנייה של הילברט (גדל, גנצן) • השלישית (דן) • השביעית (גלפונד, שניידר) • העשירית • השלוש-עשרה (ארנולד) • הארבע-עשרה (נגטה) • השבע-עשרה (ארטין) • התשע-עשרה (דה ג'יורג'י, נאש) • העשרים • העשרים ואחת • העשרים ושתיים |  |
| בעיות פתורות חלקית (פותרים) | הבעיה הרביעית של הילברט • החמישית (גליסון) • התשיעית (ארטין) • האחת-עשרה (הסה) • החמש-עשרה • השמונה-עשרה |  |
| בעיות פתוחות | הבעיה השישית של הילברט • השמינית • השתים עשרה • השש-עשרה • העשרים ושלוש |  |
בעיות המילניום של מכון קליי • בעיות לנדאו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261861505171  PLWABN: 9810683898505606  BIBSYS: 90149423  BNC: 000109836  BNE: XX988655  BnF: cb12133987b (data)  CANTIC: a11111835  CiNii: DA00112751  dblp: 165/0657  GND: 11869569X  ICCU: MILV024928  ISNI: 0000 0001 1031 567X  LCCN: n79007770  LNB: 000161012  MGP: 19539  NDL: 00549746  NKC: jn20000602196  NLA: 35129365  NLG: 183259  NLK: KAC201716000  NSK: 000260983  NTA: 068721757  RERO: 02-A003334785  SELIBR: 237197  SNAC: w6254jvh  SUDOC: 028039734  Trove: 835248  VIAF: 97851774   WorldCat (עם VIAF): 97851774
חישתיל

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מייסדים:  יחזקאל דגן
 תקופת הפעילות:  1974–הווה (כ־51 שנים)
 משרד ראשי:  מושב נחלים
 ענפי תעשייה:  פיתוח, יצור ושיווק של שתילי ירקות, צמחי תבלין וצמחי נוי
 מוצרים עיקריים:  ירקות מורכבים
 יו"ר:  רוני נתנאל
 מנכ"ל:  עמית דגן
 עובדים:  כ-1000
  
 http://www.hishtil.co.il
 
חישתיל היא חברת שתלנות בינלאומית המייצרת מזרעים שתילי ירקות לחקלאות, שתילי ירקות, צמחי נוי וגינון, צמחי תבלין ופרחי קטיף. אלה משווקים בישראל וחלקם אף מופנה לייצוא. חישתיל משווקת חומר ריבוי צמחי לחקלאים ולמרכזי גינון בישראל.
באמצעות מחלקת מחקר ופיתוח עצמית, הכוללת מומחים באגרוטכנולוגיה, החברה מפתחת שיטות יצור חדשניות ליצור שתילים בטכנולוגיות שתלנות חדישות המתאימות לחקלאות מתועשת כגון: השורש הישר, מגשי גידול, פרוטוקולי גידול, אקלום צמחים, תכונות שורשים ועוד. טכנולוגיית ייצור השתילים של חישתיל פותחה במיוחד לאזורי גדול שונים עם מגוון תנאים סביבתיים, תוך הקפדה על תקני איכות מחמירים. כך מייצרת חישתיל שתילים מורכבים ואיכותיים, שתילים בריאים ועמידים וכן שתילים אורגניים.
החברה מעסיקה כ-400 עובדים בישראל וכ-600 עובדים בשותפות בינלאומית. החברה מייצרת למעלה ממיליארד שתילים וצמחים צעירים בשנה כולל כ-100 מיליון שתילים מורכבים.
מרכזי הייצור של חישתיל בישראל

המשתלה הראשונה של "חישתיל" הוקמה במושב נחלים בשנת 1974. כיום נמנים עם מרכזי הייצור חמש משתלות ביישובים הבאים: נחלים, אשקלון, כפר ידידיה עפולה וגדרות.
פעילות מחוץ לישראל

הפעילות הבינלאומית של "חישתיל" כוללת ייצוא של חומר ריבוי צמחי לאירופה ולארצות הברית, הקמה והפעלה (ביוזמה משותפת) של משתלות בטורקיה, איטליה, יוון, בוסניה, ספרד, צרפת, ארצות הברית, דרום אפריקה ומקסיקו, הקמה וייעוץ מלווה של משתלות בהונדורס גואטמלה, רוסיה והאיים הקנריים, השתתפות במחקרים יישומיים בפרויקט רב-לאומי של הקהילה האירופית, לקיחת חלק בכנסים חקלאיים בינלאומיים ועוד.
אצטדיון חדרה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מיקום:  ישראל חדרה, ישראל
 קואורדינטות:  32°26′40″N 34°56′53″E﻿ / ﻿32.4445°N 34.947972222222°E﻿ / 32.4445; 34.947972222222
 עלות הבנייה:  כ-95 מיליוני שקלים.
 בעלים:  עיריית חדרה
 אדריכל:  משרד גולדשמידט ארדיטי בן-נעים אדריכלים
 קבוצות:  הפועל חדרה
 מושבים:  12,000
 ממדי משטח:  38 דונם
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הכרמל מוגדלת) אצטדיון חדרה(למפת הכרמל רגילה) אצטדיון חדרה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אצטדיון חדרה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אצטדיון חדרה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אצטדיון חדרה הוא אצטדיון כדורגל המתוכנן להיבנות בעיר חדרה, סמוך לתחנת הרכבת חדרה מזרח, ליד קיבוץ גן שמואל. האצטדיון ישרת את קבוצת הפועל חדרה שמשחקת במסגרת ליגת העל בכדורגל, ומתוכננים בו כ-12,000 מקומות ישיבה עם יכולת להתרחב לכ-15,000 מקומות. הוא נבנה כחלק ממתחם המשתרע על כ-122.6 דונם, שיכלול גם צמד מגרשי אימונים ומשחק למחלקות הצעירות ושטחי מסחר.
היסטוריה

התוכניות לבניית האצטדיון הוצגו על ידי עיריית חדרה בנובמבר 2017, אולם באותה העת לא נקבע מועד לתחילת העבודות. במהלך עונת 2017/2018 בליגה הלאומית בעקבות מיקומה של הפועל חדרה בצמרת הטבלה וסירוב הנהלת אצטדיון נתניה שזו תשחק שם, החליטו בעיריית חדרה להאיץ את הקמת האצטדיון בעיר. באותה עונה העפילה הקבוצה לליגת העל ומעונת 2018/2019 מארחת את משחקיה באצטדיון נתניה.
באוגוסט 2019 החל התכנון המפורט של האצטדיון, בעלות של כ-8.4 מיליון שקל.
במרץ 2021 אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה את התוכנית להקמת האצטדיון, וביוני 2021 אושרה הקמתו של מתחם מגרשי אימונים בצמוד לו, שנחנך בדצמבר 2023 בסמוך לשטח שמיועד לאצטדיון העתידי. על פי הערכות העירייה, בניית האצטדיון נועדה להתחיל בשנת 2024 לאחר סיום בניית מגרש האימונים הסמוך לו. אך באוקטובר 2024 פורסם כי העירייה הקפיאה את המיזם בשל ממוצע האוהדים הנמוך של הקבוצה במשחקיה באצטדיון נתניה ובמשחקי החוץ וחשש להשקיע במיזם יקר כמו אצטדיון של אלפי מקומות ברמת ליגת על.
הערות שוליים

↑  דובר עיריית חדרה, 37 מלש"ח להקמת אצטדיון עירוני בחדרה, באתר "גפן", 29 בדצמבר 2017
1 2 3  נבחרה התוכנית להקמת אצטדיון חדרה, באתר עיריית חדרה, תאריך עדכון: 20 ביולי 2017
↑  שלמה וייס‏, עם 15 אלף מקומות: אושרה התכנית להקמת אצטדיון חדש בחדרה, באתר וואלה, 15 במרץ 2021
↑  יגאל גולדשטיין, ‏אושרה התכנית לבניית האצטדיון בחדרה, באתר ערוץ הספורט, 13 בנובמבר 2017
↑  אסי ממן, ‏בחדרה בדקו אם יוכלו לארח בנתניה בעונה הבאה, באתר ONE‏, 15 במרץ 2018
↑  לירן טטרו, 12 אלף מקומות ו-8.4 מיליון שקל: החל תכנון האצטדיון העירוני בחדרה, באתר mynet‏ חדרה, 4 באוגוסט 2019
1 2  מיכאל וייסרמן, ‏‏בדרך לעידן חדש: אצטדיון של 15,000 מושבים יוקם בחדרה, באתר ספורט1, 15 במרץ 2021
↑  עמית קרקו, ‏רשמי: אצטדיון של 15 אלף מושבים יוקם בחדרה, באתר ONE‏, 15 במרץ 2021
↑  ירדן בלחסן, ‏האישורים הושגו: מתחם האימונים שייבנה בחדרה, באתר ONE‏, 13 ביוני 2021
↑  יגאל גולדשטיין, ‏מתחדשת: מתחם אימונים חדש יוקם בחדרה, באתר ערוץ הספורט, 13 ביוני 2021
↑  רענן ברנובסקי‏, הפועל חדרה חנכה מתחם אימונים חדש ומודרני: "בשורה אדירה", באתר וואלה, 12 בדצמבר 2023
↑  מירית גולן, מתחם האימונים החדש של הפועל חדרה יוצא לדרך, באתר mynet‏ חדרה, 5 בספטמבר 2022
אהל משה

ערך זה עוסק בשכונה בירושלים. אם התכוונתם לשכונה שקדמה לתל אביב, ראו .
|  מידע |
| --- | --- |
 עיר:  ירושלים 
 קואורדינטות:  31°47′00″N 35°12′46″E﻿ / ﻿31.78331111°N 35.21288056°E﻿ / 31.78331111; 35.21288056
  (למפת ירושלים מוגדלת) אהל משה(למפת ירושלים רגילה) אהל משה(למפת הרי ירושלים רגילה) אהל משה(למפת הרי ירושלים מוגדלת) אהל משה
 
בית כנסת בשכונת אהל משה
מפת הנחלאות
טקס חנוכת השכונה, תיאור מעיתון החבצלת, ספטמבר 1887
כתובת הנצחה על שער אוהל משה
גן הבוסתן הספרדי
אהל משה היא אחת מהשכונות הראשונות אשר הוקמו מחוץ לחומות העיר העתיקה בירושלים. כיום מהווה חלק משכונת נחלאות.
מבנה השכונה

מבנה השכונות הוא מבנה ריבועי, בו מסודרים הבתים סביב חצר מרכזית בה נמצאים בורות המים לאגירת מי הגשמים - מגגות הבתים היו מוזרמים המים לבורות לשימוש התושבים.
שורות הבתים בנויים בצפיפות מסביב לחצר מרכזית אליה פונים חזיתות הבתים. חלקו האחורי של הבית פונה אל מחוץ לחצר וכך נוצר אזור מוגדר ומגודר ששערים קבועים בכניסה לסמטאות המובילות לתוך המתחם. שערי הכניסה היו ננעלים בשעות הלילה על מנת להגן על תושבי השכונה.
הצמתים בתוך השכונה נבנו בתצורת T על מנת למנוע יצירת צורת הצלב.
בשכונה פעלו מוסדות משותפים לכלל התושבים כגון מאפיה, מקווה, בית כנסת אהל משה הגדול ותלמוד תורה.
בשכונה הוקם בית הכנסת הספרדי הגדול "אוהל משה" שבמשך תקופה ארוכה היה בית הכנסת הספרדי המרכזי מחוץ לעיר העתיקה. בית הכנסת נפגע ברעידת האדמה בשנת 1927, הנזקים תוקנו בעלות של 350 לירות ארץ ישראליות. סכום נכבד בימים דאז.
שכונת "אהל משה" תוכננה ופעלה כמו שכונות שהוקמו באותה תקופה בירושלים, אגודות על בסיס של עזרה הדדית ושכונה שהיא יחידה אורבאנית אורגנית המנהלת מארג חיים בעל צביון ייחודי.
בהמשך נבנו שני בתי כנסת נוספים. בית הכנסת "בית אברהם ואהל שרה" בנוסח קהילת יהודי יאנינה - קהילה עתיקת יומין מתקופת גירוש רומי הנמנית עם הקהילות הקרויות רומניוטים. ביהכ"נ פעיל היום וממשיך במסורת אבות. בית הכנסת נמצא בקומה השנייה ברחוב הגלבוע ליד גן התות. בית כנסת נוסף הוא בית הכנסת טוראנטו סמוך לרחוב הגלבוע ליד פתח השכונה המוביל לשכונת זיכרון טוביה בית כנסת בן חדר אחד שעזרת הנשים היא למעשה בסימטא על ספסלים ליד הפתח.
השכונה כיום

בשכונה נמצא מתנ"ס "לב העיר", השוכן בבית משפחת יעקובזון ששנים רבות היה נטוש ועמד שומם, המבנה שופץ על ידי קרן היסוד וכיום הוא מרכז לפעילות תרבותית בשכונות נחלאות ומרכז העיר.
ב"לב העיר" פועלת משנת 2002 קבוצת המשוררים הירושלמית כתובת העורכת ערבי קריאה, תערוכות וסדנאות. על פי אתר האינטרנט של הקבוצה מטרת פעילותם היא לקדם את פעילות כתיבת והשמעת שירה בירושלים ולהיות כתובת למשוררים בירושלים.
השכונה בתרבות

השכונה וסיפורי החיים שמה שימשו לבסיס והשראה למחזה "בוסתן ספרדי". זהו אוסף סיפורים, מערכונים ואגדות ממורשת יהדות ספרד שנכתבו על ידי הנשיא לשעבר יצחק נבון והשירים נלקחו מאוסף שירי הלדינו של החוקר יצחק לוי.
כל הקטעים בהצגה מתארים את הווי סמטאות השכונה בשנות העשרים של המאה העשרים, דרך תיאור חייה של משפחה ירושלמית ספרדית. להצגה הייתה מאז השפעה אמיתית על השכונה, גן שנמצא בשכונה והיה ידוע כגן התות קיבל ביולי 2005 רשמית את השם גן הבוסתן הספרדי על שם ספרו המפורסם של הנשיא "יצחק נבון".
המחזה בוסתן ספרדי זכה בפרס כינור דוד בשנת 1970. נכון לינואר 2007 העלה תיאטרון הבימה את ההצגה ה-1,000 של המחזה.
הגן מככב בשיר "גן התות" באלבום "לזוז" של להקת הדג נחש ומתוארת בו האוכלוסייה המגוונת שעוברת בו. בנוסף, העצים בגן מוזכרים בשיריו של יוסי בנאי.
הערות שוליים

↑  יהושע בן-אריה, ‏השכונות היהודיות שנבנו בירושלים שמחוץ לחומות בשנות השמונים של המאה הי"ט, קתדרה 2, חשוון תשל"ז, עמ' 22
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007540481005171
שלמה שרביט הזהב

| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  ?–1418 
 פטירה:  1418 
 
שלמה שרביט הזהב (1350~–1418) היה משורר ופייטן בן יהדות יוון, שפיוטיו שולבו בעיקר בנוסח רומניא.
חייו

שלמה נולד בסלוניקי לאליהו. לאחר שסלוניקי נכבשה על ידי העותמאנים, הוא היגר לאפסוס שבאסיה הקטנה, שהייתה דרומית לאיזמיר.
שלמה היה פייטן, ומשורר, והרבה לעסוק גם באסטרונומיה.
מקור שמו אינו ברור, משה שטיינשניידר כתב כי מקור השם הוא תרגום שמו מיוונית. לדעת יצחק מיזליש מקור השם הוא שמו של מלומד יווני שתרגום שמו הוא שרביט הזהב, ורבי שלמה שתרגם את אחד מכתביו, כונה כך על שמו.
צבי גרץ כתב עליו: ”ראש וראשון למבארי כתבי הקודש על פי הפשט וההיגיון השכלי בתוגרמה”.
כתב פיוטים רבים, שחלקם נדפסו במחזורי התפילה שהיו נפוצים בקהילות הבלקן. פיוטים אלו נאמרו על ידי הציבור באותן קהילות.
פיוטיו מוזכרים בעיקר במחזור רומניא, שנדפס שלוש פעמים במאה הט“ז. יש ששיערו[דרוש מקור] שהמחזור לא הודפס יותר משום שלא היה למנהג זה דורשים, מאחר שעם בואם של מגורשי ספרד לאזור פשט בו נוסח התפילה הספרדי.
הוא נזכר בספרי פרשנים בני דורו, כגון בספרו של רבי אליהו מזרחי - הרא"ם.
יש ששיערו שהיה לו בן בשם רבי ישראל שרביט הזהב.
חיבוריו

חיבר מספר חיבורים, אך רובם נשארו בכתב יד:
חשק שלמה - חיבור בענייני דקדוק
פירוש 'לספר השם' מאת רבי אברהם אבן עזרא - בראש הפירוש כתב שיר, בו הוא מספר שגלה ממקומו לעיר 'אפישו' שבארץ יון, בשנת האספו (ה'קמ"ו, 1387)
מהלך הכוכבים
תרגום אגרת האצטרולב שחיבר תלמי - תרגם מיונית לעברית, את הספר שעוסק בחכמת התכונה, כשהוא מצרף לספר לוחות אסרטונומים שונים. החיבור כולל פירוש בעל 12 פרקים, כשהפרק הראשון מסכם את כלל השנים בהם יחולו ליקויי לבנה וחמה.
חיבוריו > פיוט לחנוכה

אחד מפיוטיו שהתפרסמו הוא 'פיוט ויכוח', לשבת חנוכה, בשם 'שבת וחנוכה נפגשו', שבו שבת וחנוכה מתווכחים מי מהם חשוב יותר. הפיוט נקלט במחזור רומניא בתור פיוט "מי כמוך" לשבת חנוכה, ונדפס במחזור רומניא בוונציה בשנת ר"פ (1520). כמו כן הודפס הפיוט, יחד עם פיוטים נוספים שלו, בספר "ליקוטי קדמונים" בהוצאת "אחיאסף" (1893). הפיוט זכה לפירוש מקיף מאת דוד כהנא. הפיוט נזכר גם בספר "אנתולוגיה של פיוטי יוון והבלקנים" שחיבר י"ל וינברגר בתוספת ביאורים.
בסוף השיר אקרוסטיכון של שמו 'אני שלמה שרביט הזהב'.
הפיוט נכתב כהשלמה לשיר שכתב רבי אברהם אבן עזרא "שבת ומועד נגשו", אך מאחר שבפיוט זה השמיט אבן עזרא את הוויכוח בין חנוכה לשבת, כתב רבי שלמה את הפיוט בו שבת וחנוכה מתווכחים מי מהם חשוב יותר.
פיוט נוסף לחנוכה של רבי שלמה כולל את סיפור נס חנוכה ודיני חנוכה, אף פיוט זה נדפס במחזור רומניא.
חיבוריו > שיר 'מריבה נהייתה'

'מריבה נהייתה', (גם 'אותיות מריבות זו עם זו'), הוא קטע שירה ארוך יחסית, שנכתב על ידי רבי שלמה. לאורך השיר, כל אות מראה את מעלתה על פני האות שקדמה לו, ועל פני האות שלאחריה. משיר זה ניכרת שליטתו של רבי שלמה בלשון הקודש. אמנם יש שמייחסים את השיר לרבי שלמה בן מזל טוב.
רבי יצחק עונקינירה חיבר ספר בשם 'איומה כנגדלות', שתוכנו הוא שיר אותיות בסגנון שירו של רבי שלמה. בהקדמתו הוא כותב כי התבקש מרבי אברהם אבן עזרא לכתוב שיר דומה לשיר שכתב בעצמו על האותיות, והוא אכן נענה לכך וכתב שיר, יחד עם פירוש ארוך לכל השיר. לא ידוע כיום על שיר אותיות המיוחס לאבן עזרא, ויש ששיערו כי כוונתו הייתה לשירו של רבי שלמה, שהוא בטעות יחסו לאבן עזרא.
בן יהודה במילונו ציטט לעיתים ביטויים מהשיר 'מריבה נהייתה', להדגמת מילים ושימושי לשון.
חיבוריו > פיוטים נוספים

כאמור חיבר פיוטים שונים, ביניהם:
יש ישות אמת - לעשרת ימי תשובה
תהלתך אין לה תחילה - פיוט הקדמה לפיוט גם היום ידעתי לרס"ג.
שדי הזכרתני - פיוט העוסק במזלות השמים - נאמר בתחנון למנחה של יום כיפור
אפס זולתך
שפל וגוע אני
שער שפתיך ראיתיהו - רשות לחזן
מהולל אל עלי
מי כמוך שמים כוננת בתבונה
משפחתו

כאמור, יש המשערים כי היה לו בן בשם רבי ישראל שרביט הזהב.
צאצא נוסף הוא רבי שמריה שרביט הזהב, למד בסלוניקי, והיה מקורב למהרשד"ם.
.הערות שוליים

↑  יש המשערים את שנותיו בין 1420 ל-1501, ראו את הדעות השונות בתגים - ה ו, ה ו, באתר אוצר החכמה.
↑  קובץ, תגים - ה ו, ה ו, באתר אוצר החכמה
1 2  מיכאל ריגלר, ריב בן הנרות, באתר מקור ראשון
↑  על בראשית א כו, "ורבי שלמה ש"ה השיב"...
↑  אוצר יהודי ספרד, אוצר יהודי ספרד - ג, ג, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  מהדורה מדויקת של הפיוט נעשתה בידי יצחק מיזליש (שנתון בר־אילן י"ג תשל"ו).
↑  דוד כהנא ניסה לתקן שגיאות שנפלו בשיר, ואף ניסה להסביר חלקים מהשיר. לאחריו שאול חנא קוק, כתב מאמר נוסף לתקן שגיאות נוספות שנראו בעיניו, ראו מזרח ומערב, מזרח ומערב - כרך א חוברות ה-ו, כרך א חוברות ה, באתר אוצר החכמה.
↑  אוצר יהודי ספרד, אוצר יהודי ספרד - ג, ג, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  או למשל כאן בעמ' רנה.
↑  קובץ, תגים - ה ו, ה ו, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  קובץ, תגים - ה ו, ה ו, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  סעדיה בן יוסף גאון, האסכולה הפייטנית של רב סעדיה גאון, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  דוידזון, ישראל בן דוד זאב, אוצר השירה והפיוט - ג ל - ת, ג ל, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  דוידזון, ישראל בן דוד זאב, אוצר השירה והפיוט - ג ל - ת, ג ל, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  נזכר גם בשו"ת מהרשד"ם, יורה דעה סימן קלט, בטעות נזכר שם בשם רבי שמעיה.
↑  בניהו, מאיר בן יצחק נסים, היחסים שבין יהודי יוון ליהודי איטליה, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007515292805171  VIAF: 308281749   WorldCat (עם VIAF): 308281749
תשתית הטרור בתוך האוכלוסייה האזרחית ברצועת עזה

תשתית הטרור בתוך האוכלוסייה האזרחית בעזה היא רשת של תשתיות טרור שארגון הטרור חמאס הקים במשך שנים רבות בלב האוכלוסייה האזרחית ברצועת עזה, כגון בתוך בית החולים שפאא', בית החולים האינדונזי ובית החולים א-רנתיסי, וכן בתוך בתי ספר, גני ילדים, מסגדים ועוד. רוב תשתיות הטרור נחשפו במהלך פשיטות של צה"ל במסגרת התמרון הקרקעי ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל.
הטמעת תשתיות הטרור בלב האוכלוסייה האזרחית ברצועת עזה היא חלק מהשימוש במגן אנושי על ידי חמאס. לדברי דובר צה"ל, תשתיות הטרור ממוקמות במקומות אלו במטרה להשתמש בתושבי עזה כ"מגן אנושי" ו"אפוד מגן" למחבלי חמאס, זאת בניגוד לדין הבינלאומי האוסר זאת, ותוך ניצול המחויבות של צה"ל לדיני הלחימה והימנעות מתקיפה של איתורים מסוג זה.
חשיפת התשתיות

במהלך מלחמת חרבות ברזל, ערך צה"ל תמרון קרקעי ברצועת עזה במשך מספר חודשים. בעקבות התמרון הקרקעי נחשפו מאות איתורים של תשתיות טרור שארגון הטרור חמאס הטמין בלב האוכלוסייה האזרחית, ובכלל זאת בבתי חולים, בגני ילדים ובבתי ספר.
תשתיות טרור בבתי חולים

על פי הודעת דובר צה"ל, על סמך ממצאים שהתגלו במסגרת פשיטות של צה"ל למתחמים השונים, ארגון הטרור חמאס ממקם באופן שיטתי ולאורך שנים תשתיות טרור במבנים אזרחיים כמו בתי ספר, גני ילדים ומסגדים. בין התשתיות נחשפו מנהרות טרור, מקומות מסתור למחבלים, חמ"לים לניהול מבצעים, עמדות שיגור רקטות וטילי נ"ט, וכן מחסני אמצעי לחימה כמו רימונים, מטעני חבלה ורקטות RPG.
על פי הודעת דובר צה"ל, פעמים רבות המחבלים השוהים בבתי החולים לבושים כמאושפזים או כצוות רפואי במטרה להסוות את עצמם.
תשתיות טרור בבתי חולים > תת-קרקע

במרתפי בתי החולים, בקומות התת-קרקע, לצד משרדים ושירותים רגילים כמו בכל בית חולים, נחשפו יציאות המחברות לתשתיות תת-קרקע מבצעיות, לצד חדרי חמ"ל, תשתיות תקשורת וציוד טכנולוגי. כמו כן אותרו מתחת למרחב של בית החולים מספר רשתות של מנהרות טרור המובילות מתוך בתי החולים לנכסי טרור סמוכים.
תשתיות טרור בבתי חולים > פירוט הממצאים בבתי החולים בעזה > בית החולים שיפאא'

בבית החולים שיפאא' אותרו אמל"ח ואמצעים נוספים בקומות התת-קרקעיות של בית החולים. כמו כן, אותר פיר מנהרת טרור מבצעית. במחלקת לב נמצאו מחסן אמל"ח, תחמושת וחדר חקירות, במחלקת פיזיותרפיה נמצאו מטענים. בנוסף, כוחות צה"ל איתרו עדויות לכך שחטופים הוחזקו בבית החולים. כמו כן אותרו כספי טרור שיועדו לחלוקה לפעילים של חמאס בתוך בית החולים.
תשתיות טרור בבתי חולים > פירוט הממצאים בבתי החולים בעזה > בית החולים א-רנתיסי

בבית החולים א-רנתיסי אותרה מפקדה אזורית ממנה ניהלו מחבלי חמאס את מאמצי הלחימה בסביבה, כגון מארבים ופעילויות התקפיות וכן גם כמקום מסתור לבכירי החמאס. כמו כן, בבית החולים נמצאו פיר מבצעי ואמל"ח רב. גם בבית חולים זה נמצאו עדויות המצביעות על החזקת חטופים במקום.
תשתיות טרור בבתי חולים > פירוט הממצאים בבתי החולים בעזה > בית החולים כמאל עדואן

במהלך מלחמת חרבות ברזל נעצר מנהל בית החולים, אשר גויס לחמאס בדרגה שמקבילה לתת-אלוף. מחקירתו עלה כי בבית החולים היו כ-16 עובדים ששימשו פעילים צבאיים של חמאס, בהם רופאים, אחים, פרמדיק, פקידים ואנשי צוות. כמו כן, עלה כי הובא לשם חייל חטוף.
תשתיות טרור בבתי חולים > פירוט הממצאים בבתי החולים בעזה > בית החולים האינדונזי

בבית החולים האינדונזי אותרו תשתיות טרור נרחבות, ובקרבתו אותרו פירים המובילים לתוואי מנהור באזור בית החולים. כמו כן, בסמיכות לבית החולים נמצא רכב מסוג טויוטה קורולה בעל לוחית רישוי צהובה, שהיה שייך למשפחתו של סאמר טאללקה. ברכב נמצאו שרידי RPG וכתמי דם השייכים לחטוף נוסף.
תשתיות טרור בגני ילדים ובתי ספר

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בדצמבר 2023, במהלך סריקות שביצע צק"ח של חטיבה 14 בפאתי שכונת שאטי בעיר עזה, נתקל הכוח בתשתיות טרור בתוך גן ילדים, אשר הוכנו מראש לקראת הגעת כוחות צה"ל לאזור.
במסגרת מבצע עוז וניר מצאו כוחות צה"ל תשתיות טרור בתוך בתי ספר, מתנ"סים ומבני עירייה. בין החומרים שנמצאו היו חוברות לימוד של חמאס המלמדות ומתרגלות שיטת הפעלת משגרי רקטות וטילים. כמו כן, נמצא בבית ספר בשכונה תוכן שהועבר לתלמידים הכולל תמונות המלמדות על סוגי אמצעי לחימה.
לאורך מלחמת חרבות ברזל, תקף חיל האוויר תשתיות רבות של חמאס שהוסוו בתוך בתי ספר ברצועת עזה.
ראו גם

שימוש במגן אנושי על ידי חמאס
הערות שוליים

1 2   ממחלקת האשפוז ועד מרתפי בתי החולים: כך חמאס הפך את בתי החולים ברצועה למוקדי טרור, באתר צה"ל, 25 בדצמבר 2023
↑  גלי וינרב, ‏תשתיות טרור ומפקדת חמאס: מה נחשף בבית החולים שיפא?, באתר גלובס, 15 בנובמבר 2023
↑  מזה בחמאס פחדו: צה"ל שם את ידו על האוצר הגדול של ארגון הטרור, באתר מעריב אונליין, 18 במרץ 2024
↑  יואב זיתון, מנהל בי"ח בעזה הודה: "זה מתקן צבאי של חמאס, עובדים שם פעילי טרור" | צפו בחקירתו, באתר ynet, 19 בדצמבר 2023
↑  לילך שובל, רכב ישראלי, כתמי דם של חטוף ותשתיות טרור: הממצאים שצה"ל חשף בבית החולים האינדונזי בעזה, באתר ישראל היום, 25 בדצמבר 2023
↑  ב. ניסני, ‏עשרות מטרות הותקפו בעזה; תשתיות טרור בתוך גן ילדים, באתר כיכר השבת, 31 בדצמבר 2023
↑  יואב זיתון, קילומטר מהגבול: צה"ל השמיד מאות תשתיות טרור בבתי ספר ומתנ"סים בעזה, באתר ynet, 10 בינואר 2024
סרטון שפרסם דובר צה"ל בו נראה קמפוס בית החולים שיפאא' ומתקני חמאס בתת-קרקע
ג'יני ויזלי

| --- | --- |

בוני רייט בתפקיד ג'יני ויזלי
 שם ספר:  הארי פוטר
 שם סרט:  הארי פוטר
 הופעה ראשונה:  הארי פוטר ואבן החכמים
 הופעה אחרונה:  הארי פוטר והילד המקולל
 יוצרים:  ג'יי קיי רולינג
 גילום הדמות:  בוני רייט
 דיבוב בשפה העברית:  שירלי וורטהיימר (2) לני כהן (3 - 6)
 מידע
 תאריך לידה:  11 באוגוסט 1981
 גזע:  בן אדם
 מין:  נקבה
 מקצוע:  שחקן קווידיץ', עיתונאי
 כוחות:  קסם בהארי פוטר 
 סגנון לחימה:  קסמים
 אזרחות:  הממלכה המאוחדת 
 מקום מגורים:  הוגוורטס 
 דמויות קשורות
 משפחה:  ארתור ומולי ויזלי (הורים) ביל, צ'ארלי, פרסי, ג'ורג' ורון ויזלי (אחים) פרד ויזלי (אח, מת) הארי פוטר (בעל) ג'יימס סיריוס ואלבוס סוורוס פוטר (בנים) לילי לונה פוטר (בת) ג'יימס ולילי פוטר (חותנים, מתים) פלר דלאקור, אודרי ויזלי, אנג'לינה ג'ונסון והרמיוני גריינג'ר (גיסות) דומיניק, לואיס, פרד והוגו (אחיינים) ויקטואר, מולי, לוסי, רוקסן ורוז (אחייניות) ביליוס, גדעון ופביאן. (דודים) ספטימוס וסדרלה ויזלי (סבים מצד האב) ארקטורוס בלק (סבא רבא) ליסנדרה בלק (סבתא רבתא) פיניאס ניגולס בלק (אב קדמון) אורסולה בלק (אם קדמונית)
 חברים:  הארי פוטר, רון ויזלי, הרמיוני גריינג'ר, נוויל לונגבוטום ולונה לאבגוד.
 אויבים:  לורד וולדמורט ואוכלי המוות.
 
ג'ינברה "ג'יני" מולי ויזלי (באנגלית: Ginevra Molly Weasley) היא דמות בספרי "הארי פוטר" מאת ג'יי קיי רולינג. בתחילת הסדרה יש לג'יני תפקיד שולי, והיא מתוארת כאחותו הצעירה של רון ויזלי (חברו הטוב של הארי פוטר) וכמי שמאוהבת בהארי ולא מסוגלת - בשנים הראשונות - לדבר בנוכחותו. החל מהספר השני היא מקבלת תפקיד יותר משמעותי, ואף מהספר הרביעי  נוטלת חלק פעיל בניסיון להביס את לורד וולדמורט.
התפתחות הדמות

ג'יני היא הצעירה ביותר מבין שבעת הצאצאים של משפחת ויזלי, וגם הבת היחידה; לפי רולינג היא "הבת הראשונה שנולדה לשבט ויזלי מזה מספר דורות". לפי האתר הרשמי של רולינג ג'יני נולדה ב-11 באוגוסט 1981.
בריאיון לאתרים The Leaky Cauldron ו-MuggleNet אמרה רולינג כי היא "תמיד ידעה" שג'יני והארי "יהיו ביחד ואז יפרדו". היא הסבירה שעם התקדמות הסדרה, הארי - והקורא בהכללה - מגלה שג'יני היא הנערה האידיאלית עבורו. רולינג אמרה שהארי "צריך להיות עם מישהי שיכולה לעמוד בדרישות של להיות עם הארי פוטר, כיוון שהוא חבר מפחיד במובנים רבים". רולינג גם אמרה שהיא נהנתה לכתוב את "המסע הרגשי הגדול" ששתי הדמויות עוברות, וכי ג'יני היא אחת הדמויות האהובות עליה.