stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2013 במדע
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה – פרנסואה אנגלר (בלגיה) ופיטר היגס (הממלכה המאוחדת), על הגילוי התאורטי של מנגנון שתורם להבנת מקור המסה של חלקיקים תת-אטומיים, שאושר בגילוי החלקיק היסודי הנחזה, בניסוי שנערך על ידי ATLAS וCMS במאיץ LHC של CERN.
פרס נובל לכימיה – אריה ורשל (ארצות הברית/ישראל), מרטין קרפלוס (ארצות הברית) ומיכאל לויט (ארצות הברית), על פיתוח מודלים ממוחשבים להבנת מערכות כימיות מורכבות.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – ג'יימס רותמן (ארצות הברית), רנדי שקמן (ארצות הברית) ותומאס שודוף (גרמניה/ארצות הברית), על הגילוי כיצד מתנהלת תעבורת חומרים בתא פנימה והחוצה.
פרס נובל לכלכלה יוג'ין פאמה (ארצות הברית), לארס פיטר הנסן (ארצות הברית), רוברט שילר (ארצות הברית) על הניתוח האמפירי של מחירי נכסים
פרס אבל – פייר דלין (בלגיה), על מחקריו בגאומטריה אלגברית
פרס טיורינג - לזלי למפורט (ארצות הברית) על תרומתו היסודית לתאוריה ולפרקטיקה של תחום החישוב המבוזר והמקבילי, הגדרת רעיונות כגון שעוני סיבתיות, שעונים לוגיים, בטיחות וחיוּת, מכונות מצבים משוכפלות ועקביות סדרתית.
נפטרו

8 בינואר – צבי יעבץ, היסטוריון ישראלי וחתן פרס ישראל (נולד ב-1925)
13 בינואר – יהודית בירק, ביוכימאית ישראלית וכלת פרס ישראל לחקר החקלאות (נולדה ב-1926)
19 בפברואר – רוברט ריצ'רדסון, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1996 על חלקו בגילוי נוזליות על בהליום-3 (נולד ב-1937)
28 בפברואר – דונלד גלייזר, פיזיקאי אמריקאי יהודי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1960 על המצאת תא הבועות (נולד ב-1926)
27 במרץ – איבון בריל, מדענית קנדית ואמריקאית, ידועה בעיקר בזכות פיתוח טכנולוגיות טילים והנעה סילונית (נולדה ב-1926)
28 במרץ – ג'ורג' בוקס, סטטיסטיקאי בריטי-אמריקני, עסק בבקרת איכות, ניתוח סדרות עתיות ותכנון ניסויים (נולד ב-1919)
9 באפריל – בנו ארבל, מתמטיקאי והיסטוריון של המתמטיקה (נולד ב-1939)
10 באפריל – רוברט אדוארדס, פיזיולוג בריטי, חלוץ בתחום חקר בעיות פוריות האשה, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה בשנת 2010 על חלקו בפיתוח הפריה חוץ-גופית (נולד ב-1925)
19 באפריל – פרנסואה ז'קוב, ביולוג צרפתי, יהודי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1965 על גילוי מנגנון בקרת התעתוק במהלך מחקרו על אופרון הלקטוז (נולד ב-2013)
19 באפריל – קנת אפל (Kenneth Appel), מתמטיקאי אמריקאי, היה בין המוכיחים של משפט ארבעת הצבעים (נולד ב-1932)
4 במאי – כריסטיאן דה דוב, פיזיולוג אנגלי-בלגי חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה ב-1974 על חלקו במחקר בנושאי אברוני התא ליזוזום, ופראוקסיזום (נולד ב-1917)
16 במאי – היינריך רורר, פיזיקאי שווייצרי חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1986 בעבור חלקו בפיתוח מיקרוסקופ מנהור סורק (נולד ב-1933)
6 ביוני – ג'רום קרל, כימאי פיזיקלי יהודי אמריקאי. חתן פרס נובל לכימיה בשנת 1985, על חלקו בפיתוח שיטות ישירות לקביעת מבנה גבישי (נולד ב-1918)
15 ביוני – קנת וילסון, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1982 על התאוריה לתופעות קריטיות בהקשר למעברי פאזה (נולד ב-1936)
29 ביוני – מרגריטה האק, אסטרופיזיקאית איטלקייה, מומחית בתחום הרדיו-אסטרונומיה ושימוש בספקטרוסקופיה בחקר הכוכבים, פעילה בתחום הנגשת המדע (נולדה ב-1922)
2 ביולי – דאגלס אנגלברט, ממציא אמריקאי שנודע בשל המצאת העכבר (נולד ב-1925)
22 בספטמבר – דייוויד הובל, ביולוג אמריקני ממוצא קנדי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1981, על חלקו במחקר בתחום מערכת הראייה (נולד ב-1926)
19 בנובמבר – פרדריק סנגר, ביוכימאי אנגלי, חתן פרס נובל לכימיה פעמיים: ב-1958 עבודתו על מבנה החלבונים, ובפרט אינסולין, וב-1980, על חלקו בקביעת רצפי הבסיסים בחומצות גרעין (נולד ב-1918)
12 בדצמבר – ליאו זקס, פרופסור לביולוגיה מולקולרית ומראשוני חוקרי הגנטיקה בישראל (נולד ב-1924)
16 בדצמבר – צבי ינאי, הוגה דעות ישראלי, זוכה פרס ספיר (נולד ב-1935)
23 בדצמבר – מיכאיל קלשניקוב, גנרל ומעצב נשק רוסי הידוע בזכות פיתוח רובה ה-AK-47 הנקרא על שמו (נולד ב-1919)
הליקס ארבע גדילי של DNA
דונלד גלייזר
פרנסואה ז'קוב
דאגלס אנגלברט
נעלי אולסטאר

נעלי אולסטאר בצבע שחור
צ'אק טיילור אול-סטאר (באנגלית: Chuck Taylor All-Stars), או קונברס אול סטאר (Converse All Stars), הן נעלי בד המיוצרות בחברת קונברס האמריקאית.
הנעליים יוצרו לראשונה ב-1917 כנעלי כדורסל, ושמן הראשון היה "אול סטאר".
נעלי אולסטאר לא היו פופולריות עד תחילת שנות העשרים. בשנת 1922 שחקן הכדורסל צ'ארלס ("צ'אק") טיילור "אימץ" אותן כנעליו האהובות ביותר. הוא התרשם מאוד מעיצוב הנעליים, והפך למקדם מכירות של המוצר. לאחר מספר שינויים קלים בעיצוב הנעליים הוטבעה עליהן חתימתו של צ'אק טיילור, ושמן שונה לשם הנוכחי – צ'אק טיילור אולסטאר.
עד שנת 1966 יוצרו ונמכרו נעלי אולסטאר רק בצבעי שחור-לבן. באמצע אותה שנה החלה חברת קונברס לשווק את הנעליים בשלל צבעים, בגזרות גבוהות ונמוכות, ולאחר מכן גם בגזרה גבוהה עד הברך. נוסף על כך חל גיוון גם בחומרים שמהם עשויה הנעל.
בשנות ה-70 המאוחרות התחבבו הנעליים במיוחד על קהילת הפאנק, והיא הפכה אותן לטרנד אופנתי.
בשנת 2003 קנתה חברת נייקי את חברת קונברס בסכום של 305 מיליון דולר.
2018 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2018  במדע |  |
< · 2016 · 2017 — 2018 — 2019 · 2020 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2018 ונוגעים לעולם המדע.
אסטרונומיה וחקר החלל

31 בינואר – לראשונה התגלה באמצעות עידוש כבידתי כוכב לכת חוץ-שמשי הנמצא בגלקסיה אחרת, בקוואזר RX J1131-1231 (אנ').
6 בפברואר – טיסת הבכורה של משגר פאלקון כבד שיוצר על ידי חברת SpaceX. עם שיגורו הפך למשגר המבצעי החזק ביותר בעולם.
פברואר – נמצאה עדות משמעותית לקיומו של חומר אפל ביקום, מחקר של פרופ' רנן ברקנא מאוניברסיטת תל אביב גילה דרך גלי רדיו כי החומר האפל מקיים אינטראקציה עם אטומי מימן.
18 באפריל – שיגור טלסקופ החלל TESS, אשר מתפקד כממשיכו של טלסקופ החלל קפלר במשימת גילוי כוכבי לכת חוץ-שמשיים
25 באפריל – סוכנות החלל האירופית פרסמה מיפוי עדכני של שביל החלב והגלקסיות הקרובות, לפי נתונים שנאספו על ידי טלסקופ החלל גאיה.
5 במאי – שיגור הגשושית InSight לחקר הקרקע במאדים. נחתה ב-26 בנובמבר.
16 במאי – זוהתה הגלקסיה השנייה הרחוקה ביותר נכון לעת הגילוי, MACS1149-JD1, במרחק של 13.28 מיליארד שנות אור.
מאי – נמצאו שינויים במסלולו של האסטרואיד 2015 BP519 (אנ') שמהווים ראייה נסיבתית לקיומו של כוכב לכת תשיעי.
יוני – סופת אבק כיסתה חלקים גדולים ממאדים, מדענים השתמשו ברכב החלל אופורטוניטי כדי לנסות ולחקות אחר מקורותיהן של סופות אלו.
יולי – גילוי עשרה ירחי צדק נוספים שלא היו ידועים למדע, מה שמגדיל את מספרם של אלה ל-79.
12 באוגוסט – שיגור Parker Solar Probe, גשושית לחקר העטרה של השמש.
אוגוסט – גילוי מרבצי קרח בקטבים של הירח.
ספטמבר – נמצא כי על טיטאן, ירחו של שבתאי, מתחוללות סופות אבק כאשר זהו המקום השלישי במערכת השמש שבו זוהתה סופת אבק, אחרי כדור הארץ ומאדים.
10 בנובמבר – גילוי 2018 VG18, גוף טרנס-נפטוני הכי רחוק נכון לעת הגילוי.
נובמבר – התגלה כוכב ברנרד b, כוכב לכת דמוי ארץ במערכת כוכבי הלכת של כוכב ברנרד.
נובמבר – הגשושית וויאג'ר 2 יצאה את מערכת השמש והגיעה לתווך בין-כוכבי, בכך הייתה לחפץ מעשה יד אדם השני (אחרי וויאג'ר 1) להשיג יעד זה.
אסטרונומיה וחקר החלל > גלריה

שיגור ראשון של פאלקון כבד
צילום הבדיקה של טלסקופ החלל TESS אחרי שיגורו.
גלקסיית MACS1149-JD1, צולמה על ידי טלסקופ החלל האבל
Parker Solar Probe בשלב הבדיקות לפני השיגור.
ארכאולוגיה

ינואר - העדות הקדומה בעולם לנדידת בני מיננו מחוץ לאפריקה התגלתה במערת מיסליה בכרמל: לסת של אדם מודרני מהתקופה הפלאוליתית התיכונה שגילה כ-194 עד 177 אלפי שנים לפני זמננו
ינואר - גילויו של האתר הארכאולוגי ג'לג'וליה שמתוארך לכחצי מיליון שנים לפני זמננו.
פברואר - גילוין של 5 אבני מיל בדרך הבשמים, במקטע בין מצפה רמון לעבדת. מתוארכות לעשור האחרון של המאה ה-2 לספירה.
בעיר ההיסטורית אנטיוכיה בדרום טורקיה פוענחה לוחית כקללה בעברית שנועדה להכשיל יריבים במרוץ מרכבות
באתר הארכאולוגי אוהלו 2 לחוף הכנרת התגלתה עדות ארכאו-זואולוגית לדיג של קרפיונים ואמנונים מלפני כ-23,000 שנים.
בוטניקה

פוענח הגנום של החיטה, המכיל 16 מיליארד אותיות על 21 כרומוזומים, המתחלקים לשלושה תתי־גנום שונים.
גאולוגיה

מחקר משותף של המכון הגיאולוגי לישראל, האוניברסיטה העברית בירושלים ואוניברסיטת חיפה מצא כי הים התיכון המזרחי נוצר רק כ-100 מיליון שנה מאוחר יותר ממה שסברו עד כה.
זואולוגיה

20 ביוני – מתה הגורילה קוקו, אשר נעשו עליה ניסויים בלשניים בקופי אדם ואשר ידעה להבין את שפת סימנים וגידלה חיית מחמד.
פרסים

פרס נובל:
פרס נובל לפיזיקה – ארתור אשקין (ארצות הברית), על פיתוח מלקחיים אופטיים והשימוש בהם במערכות ביולוגיות, ז'ראר מורו ודונה סטריקלנד, על פיתוח שיטה ליצירת פולסים אופטיים אולטרה-קצרים ורבי עוצמה
פרס נובל לכימיה
פרנסס המילטון ארנולד (ארצות הברית) על האבולוציה המכוונת של אנזימים
ג'ורג' פ. סמית' (ארצות הברית) וגרגורי וינטר (הממלכה המאוחדת) על פיתוח שיטה המכונה תצוגת פאג'ים (phage display).
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – ג'יימס אליסון (ארצות הברית) וטסוקו הונג'ו (יפן), על גילוייהם בתחום הטיפול בסרטן באמצעות אינהיביציה של רגולציה חיסונית שלילית.
פרס נובל לכלכלה
ויליאם נורדהאוס (ארצות הברית) על הכללת שינויי אקלים באנליזה מאקרו-כלכלית ארוכת טווח.
פול רומר (ארצות הברית) על הכללת חדשנות טכנולוגית באנליזה מאקרו-כלכלית ארוכת טווח.
פרס אבל – רוברט לנגלנדס (קנדה/ארצות הברית), על גילוי הקשר בין תורת המספרים, תורת ההצגות ותבניות אוטומורפיות.
מדליית פילדס – קאושר בירקאר (איראן/בריטניה), אקשיי ונקאטש (אוסטרליה/ארצות הברית), אליסיו פיגאלי (איטליה) ופיטר שולצה (גרמניה).
פרס טיורינג - יהושע בנג'יו (קנדה), ג'פרי הינטון (קנדה), יאן לקון (צרפת) לפריצות דרך רעיוניות והנדסיות שהפכו רשתות עצביות עמוקות למרכיב קריטי במחשוב.
הערות שוליים

↑  Matt Williams, For the First Time, Planets Have Been Discovered in ANOTHER Galaxy!, באתר יוניברס טודיי (Universe Today), 3 בפברואר 2018 (באנגלית)
↑  Jackie Wattles, SpaceX sets Falcon Heavy launch date, in CNN website, January 27, 2018 (באנגלית)
↑  אליסף קוסמן, ‏SpaceX מציגה לראשונה את הפאלקון הכבד – שיהיה המשגר החזק ביותר בעולם, באתר "הידען", 21 בדצמבר 2017
↑  אליסף קוסמן, ‏היום: טיסת הבכורה של הפאלקון הכבד; מאסק: "50% סיכויי הצלחה", באתר "הידען", 6 בפברואר 2018
↑  חוקר ישראלי מצא הוכחה מוחשית לקיום חומר אפל ביקום, באתר ynet, 28 בפברואר 2018
↑  אי-פי והארץ, כמו להבחין במטבע על הירח: פורסם המיפוי העדכני ביותר של שביל החלב, באתר הארץ, 26 באפריל 2018
↑  רויטרס, התגלתה גלקסיה בת 13.28 מיליארד שנה: "מקרב אותנו לשחר היקום", באתר ynet, 17 במאי 2018
↑  האסטרואיד שמחזק את תיאוריית כוכב הלכת התשיעי, באתר ynet, 29 במאי 2018
↑  אבי בליזובסקי, ‏סופת האבק במאדים הופכת לכלל עולמית, באתר "הידען", 23 ביוני 2018
↑  ד"ר דוד פולישוק, הירחים החדשים של צדק, במדור "חדשות מדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 17 ביולי 2018
↑  אבי בליזובסקי, ‏נאס"א אישרה הימצאות של קרח בקטבי הירח, באתר "הידען", 23 באוגוסט 2018
↑  הכי רחוק, בינתיים: סופת אבק זוהתה בירח טיטאן, באתר ynet, 25 בספטמבר 2018
↑  אליסף קוסמן, "סופר ארץ" התגלה במרחק של 6 שנות אור מאיתנו, באתר ynet, 14 בנובמבר 2018
↑  עידו אפרתי, חוקרים מצאו בכרמל את המאובן האנושי העתיק ביותר מחוץ לאפריקה, באתר הארץ, 25 בינואר 2018
↑  איתי בלומנטל, אתר פרהיסטורי בן חצי מיליון שנה נחשף בשרון, באתר ynet, 7 בינואר 2018
↑  גלעד כרמלי, גילויים חדשים בדרך הבשמים ההיסטורית בדרום, באתר ynet, 25 בפברואר 2018
↑  גלעד כרמלי, בשל חשש משודדים: הועברו אבני מיל רומיות בנגב, באתר ynet, 24 באפריל 2018
↑   עופר אדרת, מתברר שכבר במאה ה–5 אוהדים יהודים קיללו מתחרים, באתר הארץ, 16 במאי 2018
↑  התגלתה עדות לדיג בכנרת מלפני 23 אלף שנה, באתר ynet, 20 ביוני 2018
↑   אסף רונאל, 16 מיליארד אותיות: חוקרים פענחו את הגנום של חיטת הלחם, באתר הארץ, 16 באוגוסט 2018
↑  שירות הידען, ‏הים התיכון המזרחי צעיר ב-100 מיליון שנה לעומת מה שסברו עד כה, באתר "הידען", 6 ביולי 2018
↑  הגרדיאן, הגורילה המפורסמת שהצליחה ללמוד שפת סימנים מתה בגיל 46, באתר הארץ, 22 ביוני 2018
העדות הקדומה בעולם לנדידת בני מיננו מחוץ לאפריקה התגלתה במערת מיסליה שבהר הכרמל
ניקולאי קפוסטין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  22 בנובמבר 1937 הורליבקה, ברה"מ 
 פטירה:  2 ביולי 2020 (בגיל 82) מוסקבה, רוסיה 
 מוקד פעילות:  אוקראינה, ברית המועצות, רוסיה 
 מקום לימודים:  הקונסרבטוריון של מוסקבה 
 שפה מועדפת:  רוסית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 חברת תקליטים:  מלודיה 
 צאצאים:  אנטון קפוסטין 
 
ניקולאי גרשייביץ' קפוסטין (מרוסית: Никола́й Ги́ршевич Капу́стин; ‏22 בנובמבר 1937 - 2 ביולי 2020) היה מלחין ופסנתרן ג'אז רוסי-אוקראיני ממוצא יהודי.
ביצירותיו שילב אלמנטים ג'אזיסטיים בתוך צורות מוזיקליות (אנ') הלקוחות מן המוזיקה הקלאסית.
ביוגרפיה

נולד בהורליבקה, אוקראינה הסובייטית, ברית המועצות בשנת 1937. בגיל ארבע עבר עם משפחתו בעקבות מלחמת העולם השנייה לקירגיזסטן הסובייטית, ולעיר טוקמק.
הוא הלחין את הסונטה הראשונה שלו לפסנתר בגיל 13. מגיל 14 הוא למד פסנתר אצל אברליאן רובאח (Avrelian Rubakh), שהיה תלמיד של פליקס בלומנפלד (אנ').
בלומנפלד היה גם המורה של ולדימיר הורוביץ וסימון ברארה (אנ').אחרי המלחמה, נחשף קפוסטין למוזיקת הג'אז, כאשר מורהו תומך בהתעניינותו.
החל ללמוד בשנת 1956 בקונסרבטוריון של מוסקבה בכיתתו של אלכסנדר גולדנוייסר (אנ') וסיים בשנת 1961. ניגן ברסיטל הסיום את הקונצ'רטו השני לפסנתר מאת פרוקופייב (אנ').
במהלך שנות ה-50, קפוסטין צבר ניסיון כפסנתרן ג'אז, מעבד ומלחין. בנוסף, הוא ניגן בחמישייה שהופיעה מדי חודש במסעדות שונות ומועדוני ג'אז.
בנוסף, הוא היה חבר בתזמורת הביג בנד של יורי סאלוסקי (אנ') ולאחר מכן בתזמורת הביג בנד של אולג לונדסטרם (אנ').
ביצירותיו קפסוטין יוצר שילוב מיוחד (או פיוז'ן) בין הרפרטואר הקלאסי והצורות המוזיקליות במוזיקה הקלאסית, לבין מיומנות האלתור בג'אז ואלמנטים מקצביים ג'אזיסטיים.
מספר דוגמאות ליצירות המשלבות את השפעת יצירותיו לכלי מקלדת של באך עם השפעות ג'אזיסטיות:
סויטה בסגנון עתיק Op.28, עשרים וארבעה פרלודים בסגנון ג'אז Op.53, עשרים וארבעה פרלודים ופוגות Op.82 והסונטינה Op.100.
קפוסטין תיאר עצמו ראשית כמלחין, ולאחר מכן כפסנתרן ג'אז:
"מעולם לא הייתי לי נטייה להפוך לפסנתרן ג'אז אמיתי, אבל עם ההלחנה הפכתי לכזה. כל האימפרוביזציות שלי כתובות, כמובן, ונהפכות טובות יותר עם הזמן"
בין יצירותיו קיימות 20 סונטות לפסנתר, 6 קונצ'רטי לפסנתר, מספר קונצ'רטי אחרים, סטים של ואריאציות, אטיודים ועוד.
בנו, אנטון קפוסטין (אנ'), הוא פיזיקאי תאורטי. ניקולאי קפוסטין נפטר ב-2 ביולי 2020 במוסקבה, בגיל 82.
מבצעים והקלטות

מספר חברות הקלטות הקליטו את קפוסטין מבצע את יצירותיו.
המוזיקה שלו בוצעה והוקלטה על ידי פסנתרנים ידועים כמו מרק אנדרה המלין, ניקולה פטרוב (אנ'), סטיב אוסבורן (אנ'), ודים רודנקו (אנ'), לודמיל אנגלוב, מאשירו קאואקאמי ותומאס אנג.
רשימת יצירותיו

רשימת יצירותיו המלאה, בסידור על פי מספרי אופוס בקישור הבא: (אנ').
הערות שוליים

↑  Copyright © Randall J. Creighton, A MAN OF TWO WORLDS: CLASSICAL AND JAZZ INFLUENCES IN NIKOLAI KAPUSTIN’S TWENTY-FOUR PRELUDES, OP. 53, THE UNIVERSITY OF ARIZONA, ‏2009
↑  nikolai-kapustin, schott-music
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007409084005171  PLWABN: 9810645449205606  BNE: XX5437156  BnF: cb16185026q (data)  CiNii: DA13185248  GND: 123677890  ISNI: 0000 0000 8134 5086  LCCN: nr97012273  LNB: 000256537  MusicBrainz: 642d73bc-cb3f-496e-94c0-70ae5a90cfb6  NDL: 01008525  NTA: 290700817  SUDOC: 162034156  VIAF: 55061326   WorldCat (עם VIAF): 55061326
טיפול בניהול כעסים

טיפול בניהול כעסים היא התערבות שמטרתה לעזור לאנשים אשר חווים קשיים רגשיים ותפקודיים על רקע בעיות בוויסות רגשות לא נעימים ובעיקר על רצף של כעס וטינה, וגם עקב תחושת עצבנות ורצון לנקמה.
כעס

כעס הוא רגש שבא לידי ביטוי בתגובה נפשית וגופנית, אשר מופיע לעיתים קרובות בצירוף לכאב. כל אדם מתמודד לעיתים עם רגש הכעס. קיים שוני בין אנשים באופן שבו הם חווים את הכעס שלהם ושל האחרים. קושי בניהול הכעס בצורה מווסתת עלול לגרום לתגובת דחק, התפרצויות תוקפניות עד כדי אלימות מילולית, נפשית ופיזית. לכך השלכות על תחומי חיים שונים. לכן יש חשיבות ליכולתו של הפרט לזהות ביטויי כעס שעלולים להיות מסוכנים או להוביל למעשים שאחריהם יסבול מרגשות אשם, תסכול, אכזבה עצמית, צער ותחושת אובדן שליטה מתגבר.
מטרת הטיפול בניהול כעסים

מטרת הטיפול בניהול כעסים היא להקנות למטופל את המודעות ואת הכלים להתמודדות עם מצבי כעס הרסני, בלתי נשלט שפוגע בו ובסביבתו. טיפול זה מיועד לאנשים שחייהם נפגעים בשל ביטויי הכעס שלהם, הם מתקשים לשלוט עליהם על מנת להתאימם למצופה מהם חברתית ותרבותית, ולכן זקוקים לעזרה. אנשים שנוהגים באלימות בתוך התא המשפחתי, למשל, יכולים להיעזר בקבוצות לניהול כעסים במסגרת מרכזים למניעת אלימות, ובמסגרות שקומיות אחרות. חשיבותו של הטיפול בניהול כעסים עולה בעקבות חוק למניעת אלימות במשפחה, תשנ"א - 1991.חוק למניעת אלימות במשפחה- Google Search, באתר www.google.co.il (באנגלית)
תאוריות, גישות ושיטות טיפוליות

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: דרושה ויקיזציה (חסרים קישורים פנימיים וכתיבה מותאמת לוויקיפדיה).
קיימות מגוון תאוריות המסבירות את תופעת כעס, מהן נגזרות גישות, שיטות וכלים טיפוליים לניהול הכעסים. בין התאוריות המרכזיות ניתן לציין: תאוריות פמיניסטיות, תאוריית יחסי אובייקט, תאוריית הלמידה החברתית, תאוריית ההתקשרות.
תאוריות פמיניסטיות מדברות על חיברות לתפקידי מגדר, שמשפיעים על עולמם הרגשי של גברים ונשים כאחד. כמו כן, על העמדות החברתיות אשר מנרמלות התנהגות אלימה בקרב גברים המהווה כלי לשמירת מערכות יחסים פטריארכליות בין לגברים לנשים. כך, האלימות מהווה אמצעי המאפשר את שליטת הגבר באישה. התנועה הפמיניסטית דורשת להכיר בכך שאלימות כלפי נשים במשפחה היא פשע הדורש התייחסות בהתאם.
תאוריית יחסי אובייקט רואה בתהליך התפתחות נפשו של הילד בהקשר ליחסיו עם אנשים המשמעותיים לו בסביבתו הקרובה. יחסים אלו יוצרים תבניות המשפיעות על האופן בה הוא תופס מערכות יחסים בהמשך חייו. טיפול על פי גישה זו עוסק ברבדי הכעס שנובעים מרגשות עמוקים יותר, ארוכי שנים הכוללים בין היתר רגשי נחיתות, חוסר ערך, תסכול ועוד.
תאוריית למידה החברתית רואה בהתנהגות כתוצר של תהליכי למידה באמצעות חיקוי. על פי גישה זו, אלימות היא התנהגות נלמדת המחוזקת על ידי האחרים המשמעותיים וסביבתו של הפרט.
תאוריית ההתקשרות מבוססת על ההנחה שבנפש הפעוט טבוע צורך מולד ואוניברסלי ליצור קשר עם מטפל מרכזי אחד לפחות וקשר זה חיוני להתפתחות חברתית ורגשית תקינה של התינוק. היכולת לוויסות רגשי מתפתח תוך התנסויות עם דמויות ההתקשרות. נוכחות המכווננת ומכילה של דמות ההתקשרות חיונית לצורך ויסות והכלה של חוויות רגש שליליות ובכך דמות זו מאפשרת לילד להגיע למצבים פנימיים של איזון ורוגע. בקרב ילדים שבהם ההתקשרות אינה בטוחה ניתן יהיה לראות חוסר ויסות רגשי התורם להתנהגות אלימה
הגישות המרכזיות לטיפול בניהול כעס הן: גישה פסיכו-חינוכית, גישה קוגניטיבית-התנהגותית וגישה פסיכודינמית או שילוב ביניהן.
טיפול

טיפול קבוצתי הוא ההתערבות השכיחה ביותר בשל יעילותה המוכחת וניסיון רב שמצטבר במסגרות השונות. טולמן ואדלסוןטוענים כי הקבוצה פונה לאקולוגיה של התקיפה בצורה ישירה יותר מאשר הטיפול הפרטני. מחקרים שונים מדברים על תמיכה רגשית גבוהה ולמידה הדדית בקבוצות לשליטה בכעס. קבוצות טיפוליות לשליטה בכעס שונות זו מזו בגישות הטיפוליות במספר פגישות ובכניסת המשתתפים לקבוצה. בקבוצות סגורות המשתתפים מתחילים ומסיימים את ההתנסות הקבוצתית שלהם במספר מוגדר של פגישות. לעומת זאת, קבוצות רכבת הן בדרך כלל פתוחות כאשר ישנן תחנות כניסה ויציאה וחלק מחברים נכנסים ואחרים עוזבים את הקבוצה. טיפול פרטני עוסק בהבנת התהליכים הגורמים לעוררות של רגש הכעס ומתן כלים יעילים להתמודדות עם ההצפה הרגשית ופתרון האירועים מעוררי הכעס. בטיפול זוגי קיימת אפשרות ללמוד ולתרגל טכניקות וכישורים יחד עם בת הזוג.
במרבית הגישות הטיפוליות ישולבו מפגשים בנפרד לכל אחד מבני הזוג. לטענת חלק הגישות הטיפוליות טיפול זוגי אינו יעיל להפסקת ההתנהגות האלימה בקרב בני הזוג.
טיפול בניהול כעסים מתקיים במסגרות ושירותים רבים: מרכזיים למניעת אלימות במשפחה, שירות מבחן למבוגרים, בית נועם, שב"ס ועוד. עם זאת קיימות מסגרות רבות פרטיות שמציעות סדנאות בשיטות שונות בנושא.
הערות שוליים

↑  Emma Williamson, Domestic Violence and Health: The Response of the Medical Profession, Policy Press, 2000-12-13
↑  "בטיפולנט | תאוריית יחסי אובייקט". בטיפולנט | פורטל לשירותים פסיכולוגיים בישראל. נבדק ב-2018-02-06.
↑  למידה : תיאוריית הלמידה החברתית, באתר lib.cet.ac.il
↑  "התקשרות, ויסות רגשי והתמודדות במצבי דחק - אלינער פרדס". אלינער פרדס. 2013-10-13. נבדק ב-2018-02-06.
↑  Jeffrey L. Edleson, Richard M. Tolman, Intervention for Men Who Batter: An Ecological Approach, Newbury Park: SAGE Publications, Inc, 1992-10-21
2000 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2000  במדע |  |
< · 1998 · 1999 — 2000 — 2001 · 2002 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2000 ונוגעים לעולם המדע.
ארכאולוגיה

באי נלסון הנמצא לחופי אלכסנדריה במצרים, חשף הארכאולוג האיטלקי ד"ר פאולו ג'לו, קבוצה של קברים משנת 1798, ובהם שרידי חללי חיל הנחתים המלכותי, קצינים וחיילים שהשתתפו בקרב הנילוס.
ביולוגיה

26 ביוני - פרסום טיוטה ראשונית של הגנום האנושי, פרויקט מיפוי שהחל ב-1990 במטרה לקבוע את רצף הבסיסים המרכיבים את הקוד הגנטי של בני האדם ולזהות בהם אתרים פונקציונליים.
14 בדצמבר – פרסום ריצוף הגנום של תודרנית לבנה בכתב העת המדעי Nature.
תחילתו של המיזם מפקד החיים בים (Census of Marine Life), ארגון בינלאומי של חוקרים שנועד להעריך ולהסביר את המגוון, התפוצה, והשפע של החיים באוקיינוסים.
חקר החלל ואסטרונומיה

4 במאי – התקבצות נדירה נצפית במולד הלבנה הכוללת את שבע גרמי השמיים הקלאסיים: שמש ירח כוכב חמה, נוגה, מאדים, צדק ושבתאי.
14 בפברואר – גשושית NEAR Shoemaker הגיע לארוס.
מדעי המחשב

1 באוקטובר – הפעלת Folding@home, פרויקט חישוב מבוזר קהילתי.
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה - ז'ורס אלפרוב (רוסיה) והרברט קרמר (גרמניה), על פיתוח הטרו-מבנים מולכים למחצה המשמשים באלקטרוניקה מהירה ואופטית; ג'ק קילבי מארצות הברית, על חלקו בהמצאת המעגל המשולב.
פרס נובל לכימיה - אלן היגר (ארצות הברית), אלן מקדיארמיד (ניו זילנד), הידקי שירקאווה (יפן), על גילוי ופיתוח פולימרים מוליכים.
פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה - פול גרינגרד (ארצות הברית), על שהראה כי מוליכים עצביים פועלים על התא ויכולים להפעיל מולקולה מרכזית הידועה בשם DARPP-32; אריק קנדל (ארצות הברית)), על שתיאר כיצד זיכרון לטווח קצר וזיכרון לטווח ארוך מתבטאים ברמה המולקולרית; ארוויד קרלסון (שוודיה), על גילוי דופאמין כמוליך עצבי וביאור תפקידו בפעילויות מוטוריות ומנטליות ובהפרעות בהם.
פרס נובל לכלכלה - ג'יימס הקמן (ארצות הברית) על הפיתוח של תאוריה ושיטות לניתוח מדגמים סלקטיביים, דניאל מקפאדן (ארצות הברית) על הפיתוח של תאוריה ושיטות לניתוח בחירה בדידה.
פרס טיורינג - אנדרו יאו, על תרומתו היסודית בתאוריית החישוביות, לרבות תאוריות מבוססות-סיבוכיות של יצירת מספרים פסבדו-אקראיים, קריפטוגרפיה וסיבוכיות תקשורת.
נפטרו

14 באפריל – פיל כץ, מתכנת מחשבים יהודי-אמריקאי, התפרסם בעיקר על המצאת פורמט הקבצים Zip לדחיסת נתונים, (נולד ב-1962)
26 ביולי – ג'ון טוקי, סטטיסטיקאי, מתמטיקאי, כימאי, ידוע בגלל עבודתו על פיתוח אלגוריתם FFT ותרשים הקופסה (Box plot),  (נולד ב-1915).
4 באוגוסט – מיכאל שווארץ, כימאי ממוצא יהודי, בעל שם עולמי בתחומי הכימיה הפיזיקלית, מגלה "פולימרים חיים", (נולד ב-1909)
20 בספטמבר – גרמן טיטוב, קוסמונאוט סובייטי השני ששוגר לחלל (נולד ב-1935).
4 באוקטובר – מייקל סמית',  כימאי קנדי, חתן פרס נובל לכימיה על עבודתו בפיתוח המוטגנזה המכוונת (נולד ב-1932).
15 באוקטובר – קונרד אמיל בלוך, ביוכימאי אמריקאי-גרמני, יהודי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1964 על מחקרו על מנגנון ויסות הכולסטרול ומטבוליזם של חומצות שומן (נולד ב-1912).
17 בנובמבר – לואי נל פיזיקאי צרפתי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1970 על עבודתו ותגליותיו בתחום האנטי-פרומגנטיות ופרומגנטיות שהובילו ליישומים חשובים בפיזיקת מצב מוצק, (נולד ב-1904)
20 בנובמבר – ניקולאי דולז'אל, פיזיקאי סובייטי, מראשי פרויקט הגרעין (נולד ב-1899).
מתחיל את דרכו פרויקט Folding@home, פרויקט של חישוב מבוזר קהילתי להדמיית חישוב קיפולי חלבונים
2003 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2003  במדע |  |
< · 2001 · 2002 — 2003 — 2004 · 2005 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2003 ונוגעים לעולם המדע.
ביולוגיה

14 באפריל – פרסום תוצאות ראשונות של פרויקט גנום האדם.
חקר החלל

1 בפברואר – אסון הקולומביה
2 ביוני – שיגור מארס אקספרס - חללית של סוכנות החלל האירופית וסוכנות החלל האיטלקית.
27 בספטמבר – שיגור סמארט-1 - חללית של סוכנות החלל האירופית.
15 באוקטובר – שיגור שנג'ואו 5 - החללית הסינית המאוישת הראשונה בחלל.
14 בנובמבר – גילוי סדנה - עצם טבעי הרחוק ביותר במערכת השמש.
כימיה

אוגוסט - גילוי ניהוניום, יסוד כימי 113.
טכנולוגיה

24 באוקטובר – טיסה אחרונה של קונקורד.
30 בנובמבר – הפסקת ייצור של מכונית מדגם חיפושית במפעל במקסיקו.
מתמטיקה

גריגורי פרלמן מציג הוכחה של השערת פואנקרה
פרסים

פרס נובל:
פרס נובל לפיזיקה – אלכסיי אבריקוסוב (רוסיה), ויטאלי גינזבורג (רוסיה), אנטוני לגט, (ארצות הברית) - על תרומה חלוצית לתאוריה של מוליכי על ונוזלי על.
פרס נובל לכימיה – פיטר אגרה, רודריק מק'קינון (ארצות הברית), על תגליות בעניין תעלות בקרומי תאים.
פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה – פול לוטרבור (ארצות הברית), סר פיטר מנספילד (בריטניה), על תגליותיהם ביחס ל-MRI.
פרס נובל לכלכלה
רוברט אנגל (ארצות הברית) על שיטות לניתוח סדרות עתיות כלכליות עם תנודתיות משתנה בזמן (ARCH).
קלייב גריינג'ר (ארצות הברית) על שיטות לניתוח סדרות עתיות כלכליות עם מגמות משותפות (קואינטגרציה).
פרס אבל מוענק לראשונה לז'אן-פייר סר מצרפת עבור תפקיד המפתח שמילא בעיצובם המודרני של תחומים רבים במתמטיקה, לרבות טופולוגיה, גאומטריה אלגברית ותורת המספרים
פרס טיורינג - אלן קיי (ארצות הברית) על תרומתו למחשוב אישי, תכנות מונחה-עצמים ופיתוח שפת התכנות Smalltalk.
נפטרו

15 בינואר – רוברט ג'ון בריידווד, ארכאולוג אמריקאי.
28 במאי – איליה פריגוז'ין, פיזיקאי בלגי/רוסי, חתן פרס נובל.
9 בספטמבר – אדוארד טלר, פיזיקאי אמריקאי ממוצא יהודי-הונגרי, שעסק בפיזיקה גרעינית (נולד ב-1908).
13 באוקטובר – ברטרם ברוקהאוז, פיזיקאי קנדי, חתן פרס נובל, (נולד ב-1918).
אילן רמון, בתמונה מימין לצד עמיתיו למשימה STS-107 על סיפונה של מעבורת החלל קולומביה, הוא האסטרונאוט הישראלי הראשון בחלל