stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליפות ישראל בשחמט 1955
טבלת סיכום

| מס' | שחקן | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | + | − | = | נקודות | מיקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | א"ב משה צ'רניאק | ‏X‏ | 1 | 1 | 0 | 1 | ½ | 1 | 0 | 1 | 1 | 1 | ½ | 1 | 1 | 1 | ½ | 10 | 2 | 3 | ½11 | 1 |
| 2 | א"ב יוסף פורת | 0 | ‏X‏ | ½ | 0 | ½ | 1 | 1 | ½ | 1 | ½ | ½ | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 8 | 5 | 2 | ½10 | 4-2 |
| 3 | יצחק אלוני | 0 | ½ | ‏X‏ | 1 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | ½ | ½ | 1 | 1 | 1 | 9 | 3 | 3 | ½10 | 4-2 |
| 4 | שלמה סמילטינר | 1 | 1 | 0 | ‏X‏ | 1 | ½ | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | נ"ט | נ"ט | 10 | 1 | 3 | ½10 | 4-2 |
| 5 | אברהם פישר | 0 | ½ | 1 | 0 | ‏X‏ | ½ | ½ | ½ | 1 | 1 | 1 | ½ | 1 | 0 | נ"ט | נ"ט | 7 | 5 | 3 | ½9 | 5 |
| 6 | מנחם אורן | ½ | 0 | 0 | ½ | ½ | ‏X‏ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | 1 | 1 | נ"ט | נ"ט | 4 | 9 | 2 | ½8 | 6 |
| 7 | יוסף דובקין | 0 | 0 | 0 | 0 | ½ | ½ | ‏X‏ | 1 | 1 | ½ | 0 | 1 | ½ | 1 | נ"ט | 1 | 6 | 4 | 5 |  8 | 7 |
| 8 | אליהו זקון | 1 | ½ | 0 | 1 | ½ | ½ | 0 | ‏X‏ | 1 | ½ | 0 | 1 | ה"ט | ה"ט | ½ | 1 | 5 | 5 | 5 | ½7  | 9-8 |
| 9 | רודי רוזנברג | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | ½ | 0 | 0 | ‏X‏ | ½ | ½ | 1 | 1 | 1 | נ"ט | נ"ט | 6 | 3 | 6 | ½7  | 9-8 |
| 10 | אדוארד ואן אמרונגן | 0 | ½ | 1 | 0 | 0 | ½ | ½ | ½ | ½ | ‏X‏ | 1 | 1 | 0 | ½ | ½ | ½ | 3 | 8 | 4 |  7  | 10 |
| 11 | ישראל דינר | 0 | ½ | 0 | 0 | 0 | ½ | 1 | 1 | ½ | 0 | ‏X‏ | 0 | 1 | 1 | 0 | ½ | 4 | 4 | 7 |  6  | 12-11 |
| 12 | ווילר | ½ | 0 | ½ | 0 | ½ | ½ | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | ‏X‏ | 0 | 1 | נ"ט | 1 | 4 | 4 | 7 |  6  | 12-11 |
| 13 | אברהם לבונסקי | 0 | 0 | ½ | 0 | 0 | 0 | ½ | נ"ט | 0 | 1 | 0 | 1 | ‏X‏ | ½ | ½ | ½ | 3 | 5 | 7 | ½5  | 14-13 |
| 14 | דוד | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | נ"ט | 0 | ½ | 0 | 0 | ½ | ‏X‏ | ½ | נ"ט | 4 | 3 | 6 | ½5  | 14-13 |
| 15 | ישראל יוסף קניאז'ר | 0 | 0 | 0 | ה"ט | ה"ט | ה"ט | ה"ט | ½ | ה"ט | ½ | 1 | ה"ט | ½ | ½ | ‏X‏ | ½ | 1 | 5 | 9 | ½3  | 15 |
| 15 | שיוביץ' | ½ | 0 | 0 | ה"ט | ה"ט | ה"ט | 0 | 0 | ה"ט | ½ | ½ | 0 | ½ | ה"ט | ½ | ‏X‏ | 0 | 5 | 10 | ½2  | 15 |
הערות שוליים

↑  שאול הון, הכוכבים לא הצטיינו הפעם, מעריב, 14 באוקטובר 1955
אמנות שימושית

אמנות שימושית היא עיצוב וקישוט אובייקטים יומיומיים כדי להפוך אותם ליפים או אסתטיים. אמנות שימושית מובדלת מאמנות יפה אשר מכוונת לייצר אובייקטים שהם יפים או משמשים גירוי אינטלקטואלי. בפועל, יש חפיפה בין השתיים לעיתים קרובות.
עיצוב תעשייתי, עיצוב גרפי, עיצוב אופנה, עיצוב פנים, האדריכלות ואמנות דקורטיבית הם תחומים הנחשבים לאמנות שימושית. הם עשויים להיות בגדים, תכשיטים, רהיטים, צעצועי ילדים, צלחות וסכו"ם, שטיחים, מכוניות וכלי נגינה; כמו גם העתקים של תמונות שהופקו בהקשרים עסקיים, פוסטרים של סרטים או פרסומות ישנות. מספר דוגמאות לאמנות שימושית הן: תחריט, פרזול סוסים, צורפות, כריכת ספרים, טיפוגרפיה, אופנה, ויצירת תחפושות.
עם סגנונות האמנות החזותית הנמצאים תחת הקטגוריה של אמנות שימושית קיימים האר דקו והאר נובו, ותנועת האמנויות והאומנויות.
פריטי אמנות שימושית נאספים ומוצגים במוזאונים, כגון ארכיב הבאוהאוס ומרטין-גרופיוס-באו.
דוגמאות לאמנות שימושית

חנוכיה עם ענפי זית וכד בעיצובו של מוריס אשקלון
פוסטר לתערוכת אמנות משנת 1906
אגרטל פרחים מעוטר
כיסא מעוצב עם משענת מעוגלת
תיק מעוטר בפניני זכוכית משנת 1875
חדר תצוגת שטיחים במוזיאון השטיחים הלאומי של אזרבייג'ן בבאקו.
בגדים מסורתיים במוזיאון השטיחים הלאומי של אזרבייג'ן, שבו גם תצוגת אומנויות שימושיות.
אם המושבות (שכונה)

.
| --- | --- |

שדרה בשכונה
 מידע
 שם נוסף:  אם המושבות הוותיקה
 עיר:  פתח תקווה
 תאריך ייסוד:  שנות ה-90
 על שם:  כינויה של העיר פתח תקווה
 שטח:  500 דונם
 אוכלוסייה:  8,852 (2016)
 קואורדינטות:  32°6′8″N 34°52′24″E﻿ / ﻿32.10222°N 34.87333°E﻿ / 32.10222; 34.87333
 שכונות נוספות בפתח תקווה
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) אם המושבות(למפת גוש דן רגילה) אם המושבות(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אם המושבות(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אם המושבות  he אם המושבותhe אם המושבותמפת  __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva)  __ גבעת שמואל (in English: Giv'at Shmuel) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ רמת השרון (in English: Ramat HaSharon), __ הוד השרון (in English: Hod HaSharon) מצפון, ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית דרום השרון (in English: Drom HaSharon Regional Council) מדרום: __ מועצה אזורית חבל מודיעין (in English: Hevel Modi'in Regional Council), __ גני תקווה (in English: Ganei Tikva), __ קריית אונו (in English: Kiryat Ono) מדרום-מערב: __ רמת גן (in English: Ramat Gan) ממערב: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ תל אביב (in English: Tel Aviv) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אנדרטה לשני קורבנות פיגוע הטרור במרכז המסחרי באם המושבות ב-2002
אם המושבות או אם המושבות הוותיקה, ובשמה הרשמי הדר המושבות, היא שכונה הנמצאת בצפון-מערב פתח תקווה. השכונה נבנתה לראשונה בשלהי שנות ה-90, ושטחה הוא כ-500 דונם. השכונה גובלת בשדות פתח תקווה מהצפון, שכונות אם המושבות החדשה ואחים ישראלית מהמזרח, שכונת נווה גן מהדרום ואזור התעשייה קריית אריה מהמערב.
אופי הבנייה בשכונה שונה מאופי הבנייה בשכונה החדשה והוא מאופיין בבניינים לבנים בני 5–7 קומות, וסביבתם גינות. כמו כן, בקרבת השכונה נמצאים מקומות רבים כמו אזורי התעשייה קריית אריה וסגולה ואתרים כמו הקניון הגדול, הפארק הגדול, אצטדיון המושבה, בית משפט השלום ועוד.
לשכונה שדרה פנימית רחבת ידיים שמסביבה נבנו רחובות השכונה. בשכונה קיימים מוסדות חינוך רבים לכל טווח הגילים, מגני ילדים ועד תיכון וסניף של האוניברסיטה הפתוחה. כמו כן, מרכז מסחרי וטיפת חלב המשרתת את תושבי השכונה והסביבה.
היסטוריה

השכונה נבנתה לראשונה בשלהי שנות ה-90 ובעבר היו על שטחה תחנת רכבת, מחסנים, פרדסים, בתי אריזה להדרים ובתי מלאכה. כל שנותר מהעבר הם שני מבנים לשימור, ששימשו ביתו של שומר הפרדס.
נגישות ותחבורה

השכונה קרובה אל כבישים 4 ו-5, ופועלת בה תחבורה ציבורית. השכונה בעלת קרבה רבה אל תחנת הרכבת "קריית אריה".
חינוך

ברחבי השכונה פועלים מוסדות חינוך רבים לכל שכבות הגיל. ישנם כ-2 בתי ספר יסודיים וקמפוס שש שנתי על יסודי.
דת

השכונה מורכבת מיהודים אשר רובם המכריע הם חילונים. עם זאת, פועלים בשכונה 2 בתי כנסת. אחד בנוסח ספרדי והשני בנוסח אשכנז.
מסחר

בשכונה קיים מרכז מסחרי אחד ברחוב ראשון לציון ובו חנויות רבות כמו קופת החולים מאוחדת, חצי חינם, מסעדות כמו ארומה, מקדונלד'ס ועוד.
ב-27 במאי 2002 אירע פיגוע תופת במרכז הזה על ידי מחבל מגדודי חללי אל-אקצא שפוצץ את עצמו. בפיצוץ נהרגו רות פלד בת 56 ונכדתה סיני קינן בת שנה ושלושה חודשים ונפצעו 50 בהם ארבעה קשה. אנדרטה לזכר הסבתא ונכדתה נמצאת במקום הפיגוע.
השכונה קרובה מאוד למספר מרכזים מסחריים אחרים כמו:
הקניון הגדול - קניון הנמצא במרחק קצר מאוד מהשכונה ובעל מגוון חנויות רחב מאוד.
יכין סנטר - מתחם קניות גדול שכולל בעיקר חנויות ורשתות מזון.
המרכזיים המסחריים של שכונת אם המושבות החדשה.
דן טאון - מרכז עסקים ובילוי בקריית אריה.
אליפות ישראל בשחמט 1957

אליפות ישראל בשחמט 1957 הייתה האליפות הרביעית של ישראל בשחמט, היא אורגנה על ידי האיגוד הישראלי לשחמט והשתתפו בה 16 שחמטאים. התחרות החלה ב-6 באוקטובר 1957 והסתיימה ב-26 באוקטובר באותה שנה.

 האליפות התקיימה בשיטת ליגה שכללה משחק בודד בין המשתתפים. עבור ניצחון הוענקה נקודה וחצי נקודה הוענקה עבור תוצאת תיקו.
האמן הבינלאומי, יוסף פורת, שצבר 12 נקודות מ-15 אפשריות, זכה בתחרות בפעם השלישית ברציפות.
תוצאות

1. יוסף פורת - 12
2. יצחק אלוני - 11.5
3. משה צ'רניאק - 10.5
5-4. רודי בלומנפלד - 10
5-4. ישראל דינר - 10
6. גיורא פלאי - 8.5
8-7. יאיר קריידמן - 8
8-7. שלמה סמילטינר - 8
9. עמיאל שאקי - 7.5
10. צבי כהנא - 7
11. אריה רוזנברג - 6.5
12 משה שחר - 6
14-13. ישעיהו בינור 4.5
14-13. משה עתידי 4.5
15. אלכסנדר אטינגר - 3.5
16. אלכסנדר בוכנר - 2
הערות שוליים

↑  שאול, יוסף פורת - אלוף השחמט, מעריב, 27 באוקטובר 1957
ערך זה הוא קצרמרבנושא שחמט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אנג'ל (מימון)

אנג'ל (Angel, מילולית: מלאך) הוא משקיע פרטי אמיד בעל הון עצמי, המעניק מימון לחברות הזנק, לרוב בשלביהן הראשונים (שלבים המכונים Pre-Seed ו-Seed (הון ראשוני)), בתמורה לאחוזים מהחברה והשתתפות ברווחים העתידיים הצפויים. אנג'לים משקיעים לא רק כפרטים, אלא לעיתים גם כחלק מקבוצות, על מנת להפחית את הסיכון שלוקח כל אחד מהם.
בניגוד לקרנות הון סיכון, שנכנסות להשקעה בשלבים מאוחרים יותר של חיי החברות, האנג'לים משקיעים מכספם הפרטי ולא מכסף המגויס מהציבור או מקרנות השקעה שונות.
האנג'לים ממלאים את החסר בשלבי הגיוס הראשוני, בין שלב ה-Pre-Seed, המכונה לעיתים בהומור בשם FFF ‏(Friends, Family and Fools), כלומר השלב שבו המשקיעים היחידים הם החברים של היזם, משפחתו ו'טיפשים', לבין השלב בו נכנסות לתמונה קרנות הון הסיכון, המשקיעות לרוב רק סכומים הגדולים מ-1–2 מיליון דולר. שלב זה כרוך בסיכון רב מבחינת המשקיעים ולכן האנג'לים יבקשו לרוב אחוזים ניכרים מהמיזם בתמורה להשקעתם, שלרוב מונה כמה מאות אלפי דולרים, בהתאם לאופי המיזם (בארצות הברית עמד ממוצע ההשקעה של אנג'לים ב-2007 על 450 אלף דולר). לעיתים ממשיכים האנג'לים להשקיע בחברות גם לאחר שהן מקבלות השקעות המשך מקרנות הון הסיכון.
בשנת 2007 השקיעו אנג'לים בארצות הברית 26 מיליארד דולר ב-57,000 חברות שונות. 27% מהם בתחום התוכנה, 19% בתחום הטיפול והמכשור הרפואי, ו-12% בתחום הביוטק.
בשנים האחרונות קמו גם בישראל מספר קבוצות של משקיעים אנג'לים, לרוב בקרב בוגרים של תעשיית ההיי-טק הישראלי, המתבססים על ניסיונם על מנת לפתח חברות הזנק צעירות.
בשנת 2011 נחקק בישראל "חוק האנג'לים" במטרה לעודד משקיעים פרטיים.
אילן ירימי

אילן ירימי (נולד ב-6 בינואר 1975) הוא ראש המועצה המקומית קריית עקרון.
ביוגרפיה

נולד וגדל בקריית עקרון. למד בבית הספר יסודי "אוהל מאיר" בקריית עקרון. ובתיכון קריית החינוך אמי"ת המר רחובות. בצה"ל שירת בחיל הקשר ובמפקדת חילות השדה.
ב-2013 נבחר למועצת קריית עקרון.
משנת 2018 כיהן כסגן ראש המועצה בפועל. בנוסף לתפקידו כסגן ראש המועצה בפועל, כיהן במגוון תפקידים כגון: מחזיק תיקי שיפור פני העיר, פיקוח, השירותים החברתיים.
ירימי שימש כחבר בית נבחרי ההסתדרות,
יו"ר ועדת מכרזים, יו"ר ועדת איכות הסביבה,
חבר ועדת הבחירות המרכזית ויו"ר מטה הבחירות של ראש הממשלה בנימין נתניהו ביישוב במשך 10 שנים.
לאחר שהודיע באוגוסט 2023 על כוונתו להתמודד על ראשות מועצת קריית עקרון בבחירות המקומיות ב-2024 גבר בסיבוב שני על ראש המועצה חובב צברי וניצח כשזכה ל-72.8% מהקולות לעומת 27.2% שקיבל צברי. רשימתו זכתה לארבעה מושבים מתוך 11.
ירימי בוגר לימודי תעודה בתחום בריאות הציבור והסביבה. בוגר לימודי תעודה במנהל ומדיניות ציבורית. 
בוגר קורס דירקטורים. בעל התמחות במסגרת המרכז לשלטון מקומי בתחום רישוי עסקים.
הוא גרוש ואב לשניים. מתגורר בקריית עקרון.
הערות שוליים

↑  כתבי ישראל היום, הבחירות המקומיות, סיבוב שני: תוצאות האמת, באתר ישראל היום, 10 במרץ 2024
אמנטל

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  גבינה
 על שם:  אמנטל 
 אזור מוצא:  עמק אמה, קנטון ברן
 מוצא:  שווייץ שווייץ
 מרכיבים עיקריים:  חלב פרה 
 גבינות
 סוג חלב:  פרות
 תו תקן:  כינוי מקור מוגן (שווייץ) 
 
אמנטל (גרמנית: Emmentaler) היא גבינה קשה שמקורה בשווייץ. בצפון אמריקה, באוסטרליה ובניו זילנד מכונה גבינה זו גבינה שווייצרית, על אף שקיימים סוגים רבים של גבינות שווייצריות שונות. הגרסה הרומנית של גבינת אמנטל קרויה Șvaițer (שווייצר). גבינה הולנדית דומה "מאסדאם".
אמנטל במקור הגיעה מעמק אמה (אנ') המצוי בקנטון ברן שבשווייץ. הגבינה מיוצרת גם במדינות נוספות אולם רק גבינות שיוצרו בקנטון ברן וכן ה- Allgäuer Emmentaler המיוצרת בגרמניה, בעלות סטטוס ה AOC. גבינות מצרפת, הולנד ומגרמניה נפוצות במיוחד. אפילו פינלנד היא יצואנית של גבינת אמנטל. בישראל מיוצרות גבינות דומות המשווקות תחת משפחת נעם של טרה, כגבינה חצי קשה. ובשם המסחרי "טל העמק" של תנובה כגבינה קשה. שם זה שומר על הדמיון לצליל השם המקורי ועל מותג "עמק".
אמנטל היא גבינה צהובה, קשה באופן בינוני, המאופיינת בחורים גדולים. לגבינה טעם פיקנטי, אך לא באופן מאוד בולט. שלושה סוגי בקטריות משמשים לייצור הגבינה: Streptococcus, Lactobacillus וכן Propionibacter shermani. בשלב המאוחר של ייצור הגבינה צורכת הבקטריה Propionibacter shermani את החומצה הלקטית המופרשת על ידי בקטריות אחרות ומשחררת פחמן דו-חמצני, אשר יוצר באיטיות את הבועות מהן ייווצרו החורים.
הגבינה שכיחה במאכלים בארצות הברית ובאירופה, שם היא משמשת בכריכים.
בעת בישול, שמים את הגבינה על גבי גרטנים ומכניסים לתנור על מנת להמיס את הגבינה וכך להזהיב את המנה ולהפכה לפריכה. הגבינה גם משמשת לפונדו.
ראו גם

גבינה שווייצרית
אילן טרואן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  15 בספטמבר 1940 (בן 84) בוסטון, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  היסטוריה 
 מקום מגורים:  עומר
 עיסוק:  היסטוריון
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ברנדייס  אוניברסיטת שיקגו
 מוסדות:  אוניברסיטת ברנדייס 
 מספר צאצאים:  6
 
אילן טרואן (באנגלית: Ilan S. Troen) (נולד ב- 15 בספטמבר 1940) הוא פרופסור אמריטוס להיסטוריה מודרנית באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ובאוניברסיטת ברנדייס.
ביוגרפיה

טרואן נולד וגדל בארצות הברית בעיר בוסטון והתחנך במוסדות יהודיים וכלליים. סיים תואר ראשון בשנת 1963 באוניברסיטת ברנדייס ואת הדוקטורט קיבל מאוניברסיטת שיקגו. לימד באוניברסיטת מיזורי ובאוניברסיטת פרינסטון, לפני שעלה לארץ בשנת 1975 והצטרף לסגל המחלקה לתולדות עם ישראל באוניברסיטת בן-גוריון, שם עמד בראש קתדרת לופין להיסטוריה מודרנית. כמו כן כיהן כדִּקָאן הפקולטה למדעי הרוח והחברה. בין השנים 1983 ל־1987 עמד בראש מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות בשדה בוקר.
פרופ' טרואן הוא המייסד והמנהל הראשון של קרן עמיתי קרייטמן המעניקה מלגות לבעלי תואר דוקטור שסיימו את עבודת הדוקטורט שלהם בהצטיינות ומעוניינים לבצע השתלמות בתר-דוקטורית באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, וכן העורך המייסד של כתב העת הרב תחומי Israel Studies העוסק בנושאי ההיסטוריה, החברה, הפוליטיקה והתרבות של מדינת ישראל. כתב העת נוסד בשנת 1996 והוא יוצא לאור על ידי מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות באוניברסיטת בן-גוריון ועל ידי מרכז שוסטרמן ללימודי ישראל באוניברסיטת ברנדייס בארצות הברית.
בשנת 2007 פרש לגמלאות מאוניברסית בן-גוריון וייסד את מרכז שוסטרמן לחקר ישראל באוניברסיטת ברנדייס בארצות הברית, שם החזיק בקתדרת סטרול ללימודי ישראל עד פרישתו בשנת 2017. בין פעילותיו בתקופה זו ניתן למנות את הקמת בית ספר ללימודי ישראל, תוכנית המכשירה אנשי אקדמיה מרחבי העולם ללמד על ישראל. בין השנים 2015–2017 כיהן כנשיא האגודה ללימודי ישראל.
פרופ' טרואן הוא גם חוקר-עמית במרכז אוקספורד ללימודי עברית ויהדות באוניברסיטת אוקספורד ובמרכז ירושלמי לענייני ציבור ומדינה.
נשוי לקרול (רחל), אב לשישה ילדים. מתגורר בעומר. בתו שחר מתיאס ובן זוגה שלומי מתיאס נרצחו בקיבוצם חולית במלחמת חרבות ברזל ב-7 באוקטובר 2023.
מספריו

אילן טרואן הוא המחבר והעורך של ספרים ומאמרים רבים בנושאי ההיסטוריה של החברה הישראלית ויהודי העולם. בין ספריו ניתן למנות את:
טרואן אילן ובנימין פינקוס (עורכים), סולידריות יהודית לאומית בעת החדשה, הוצאת אוניברסיטת בן-גוריון, 1988.
טרואן אילן ויעקב שמש, מבצע קדש ומערכת סואץ 1956: עיון מחדש, המרכז למורשת בן-גוריון, 1994.
טרואן אילן, התחלות חדשות בתכנון הציוני בתקופת העלייה הגדולה: הרעיון של עיירות פיתוח בעשור הראשון למדינה בין עולים לוותיקים: ישראל בעלייה הגדולה 1953-1948, ירושלים: יד בן צבי, 1996.
טרואן אילן, עיצוב ההתיישבות הציונית: דמיון ותכנון במבחן במציאות. הוצאת מכון בן-גוריון, 2013.
Troen I, & J. Lassner (eds.), Jews and Arabs in Muslim Lands: Haunted by Pasts Real and Imagined, Rowman and Littlefield, 2007
Troen I, & N. Lucas (eds.), Israel: The first decade of Independence, Albany: State University of New York Press, 1995
Troen, I, Imagining Zion: Dreams, Designs, and Realities in a Century of Jewish Settlement, New Haven, Yale University Press, 2004
Troen, I, & D.Dash-Moore (eds.), Divergent Centers: Shaping Jewish Cultures in Israel and America, New Haven, Yale University Press, 2001.
אמנון נויבך

אין תמונה חופשית
אמנון נויבך (נולד ב-14 באפריל 1944) הוא מנהל ישראלי בתחום הכלכלה, שכיהן במשך 7 שנים בראש דירקטוריון הבורסה לניירות ערך בתל אביב.
ביוגרפיה

נולד לאם ילידת בולגריה ולאב יליד גרמניה. הוריו עלו לארץ ישראל לפני מלחמת העולם השנייה והתיישבו בכפר הדר. נטל חלק בקרב על גבעת התחמושת כמ"כ בחטיבה 55. נויבך בעל תואר ראשון בכלכלה ומנהל עסקים ומוסמך אוניברסיטה בכלכלה מאוניברסיטת בר-אילן.
בשנות ה-70 ובתחילת שנות ה-80 היה נויבך הרפרנט לענייני משרד הביטחון של אגף התקציבים במשרד האוצר, היה יועץ כלכלי ליצחק רבין בהיותו ראש ממשלת ישראל, ושל שמעון פרס כאשר היה ראש הממשלה. בתפקידו זה היה שותף בכיר בתכנון ויישום תוכנית הייצוב הכלכלית של 1985.
היה דירקטור בבזק, הציר הכלכלי של ישראל בוושינגטון ואחר כך יו"ר חברת פלאפון.
משמש כיועץ כלכלי ובעל עסקים פרטיים בתחום העיתונות ועיבוד מתכות, וכן משמש כיו"ר הדירקטוריון של מגו אפק ושל לארוטק, משמש כדירקטור בחברות איי.די. איי. חברה לביטוח, ישיר ניהול קופות גמל, מיינד, אראל נט, דלתא גליל בע"מ, לאומי קארד, אספן בניה ופיתוח וטרנסכלל סחר, והעיתון החרדי "משפחה".
ב-20 במרץ 2014 פורסם דבר מינויו לתפקיד יו"ר דירקטוריון הבורסה לניירות ערך בתל אביב. ב-29 ביולי 2021 הודיע על פרישתו מהתפקיד. מאז שנת 2018 לומד לקראת תואר שני בהיסטוריה של הפילוסופיה של המדע במכון כהן באוניברסיטת תל אביב.
חיים אישיים

נויבך, נשוי ואב לשתיים, הוא אביה של העיתונאית קרן נויבך. מתגורר בקריית אונו.
ספרים שחיבר

אתגרי המשק הישראלי, הוצאת ספריית מעריב, מכון ישראלי בינלאומי לסקר מדיניות כלכלית בינלאומית, 1990, יחד עם אפרים צדקה ואסף רזין
צמיחה כלכלית - מבט לשנות התשעים, הוצאת ספרית מעריב
הערות שוליים

↑  דיאנה בחור ניר, "אבי חשב שלהתעשר זה לא מוסרי: "אם יש מיטה לישון בה ולבוש הוגן, לא צריך יותר מזה", באתר כלכליסט, 7 בספטמבר 2017
↑  על המפקדים עופר פניגר וצבי מגן בקרב בגבעת התחמושת - אמנון נויבך שהיה מ"כ בקרב במלחמת ששת הימים-חט'55, נבדק ב-2023-12-27
↑   שלי אפלברג, אמנון נויבך מונה לתפקיד יו"ר דירקטוריון הבורסה, באתר TheMarker‏, 20 במרץ 2014
↑  יו"ר הבורסה אמנון נויבך פורש לאחר יותר משבע שנים בתפקיד, באתר גלובס, 29 ביוני 2021
אנרגיה מוחזרת על אנרגיה מושקעת

בפיזיקה ובכלכלת אנרגיה, אנרגיה מוחזרת על אנרגיה מושקעת – EROEI ‏(Energy Returned On Energy Invested) הוא היחס בין כמות האנרגיה המופקת ממשאב לבין כמות האנרגיה המושקעת בהשגתו. כאשר ערך ה-EROEI של מקור אנרגיה יורד ל-1 או פחות, אותו מקור אנרגיה הופך ל'צרכן אנרגיה', ואינו יכול לשמש עוד בתור מקור אנרגיה ראשוני.
לדוגמה, בתחילת העידן התעשייתי, נדרשה בערך חבית נפט אחת על מנת למצוא, לשאוב ולזקק כ-50 חביות של נפט.
יחס זה של 50:1, ירד בעקביות במהלך המאה ה-20 לערך הנוכחי של 3:1 בארצות הברית (ובערך 10:1 בערב הסעודית).[דרוש מקור]
ראו גם

שיא תפוקת הנפט
אילן חרוזי

אין תמונה חופשית
אילן חרוזי (נולד בשנת 1937 לערך) הוא רופא כירורג ישראלי. שימש כמנהל מחלקה כירורגית בבית החולים סורוקה בבאר שבע ובבית החולים וולפסון בחולון. מחלוצי הכירורגיה הבריאטרית בישראל.
ביוגרפיה

אילן חרוזי גדל בתל אביב כצעיר בשני אחים. אמו הייתה רופאת שיניים ואביו מהנדס. בשנת 1957 החל ללמוד רפואה באוניברסיטה העברית בירושלים וסיים את הלימודים ב-1964. בשנים 1965–‏1972 התמחה בכירורגיה כללית בבית החולים הדסה עין כרם בירושלים. לאחר מכן היה רופא בכיר במחלקה לכירורגיה שם וכיהן כמרצה בכיר בבית הספר לרפואה. במלחמת ההתשה ובמלחמת יום הכיפורים שירת במילואים כרופא צבאי בסיני.
בשנת 1978 עבר חרוזי לשמש כמנהל מחלקה כירורגית ג' בבית החולים סורוקה בבאר שבע. כיהן שם כמנהל החטיבה הכירורגית וכפרופסור מן המניין באוניברסיטת בן-גוריון.
בשנת 1996 עבר לנהל את מחלקה כירורגית ב' בבית החולים וולפסון, ומילא את התפקיד עד לפרישתו לגמלאות ב-2002.
מתגורר בתל אביב. חיבר את הספר האוטוביוגרפי "הטוב שברופאים, לגיהנום?".
לקריאה נוספת

אילן חרוזי, הטוב שברופאים, לגיהנום?: מסיפוריו של רופא כירורג, מנדלי מוכר ספרים ברשת, 2020
איך נפתח פה

איך נפתח פה הוא אחד מפיוטי הסליחות, הנאמרות בחודש אלול. את הפיוט חיבר רבי בנימין בן זרח, שאף חתם את שמו בסוף הפיוט.
פיוט זה הוא הראשון לכלל פיוטי הסליחות, משמש כעין הקדמה, ולכך הוא מכונה 'פיוט פתיחה'.
אמירת הפיוט

כאמור הפיוט הוא חלק מפיוטי סליחות, והוא נאמר על פי מנהג אשכנז (הן מנהגי אשכנז המזרחי והן המערבי)[דרוש מקור] בלילה הראשון של הסליחות, שחל באופן קבוע במוצאי שבת, והוא הפיוט הראשון שנאמר באותו לילה. המנהג לשבץ את פיוט הפתיחה הזה דווקא בפתיחת הלילה הראשון הוא קדום, ועולה כבר במחזור נירנברג מהמאה ה-14, אף על פי שלתוכן הפיוט אין קשר ליום מסוים דווקא.
במנהג אשכנז הכללי (פפד"מ) הפיוט משמש כפיוט פתיחה בצום גדליה, ובמנהגים אחרים הוא נאמר בימים נוספים.
מבנה הפיוט

כמקובל בפיוטי "פתיחה", הפיוט כתוב בחרוז מבריח (חרוז אחיד החוזר בסופי כל הטורים). ראשי הטורים יוצרים אקרוסטיכון בסדר הא"ב. הפיוט מסתיים במילים "כי על רחמיך הרבים אנו בטוחים", היוצר שרשור (אנ') לקטע התפילה הבא, הפותח במילים "כי על רחמיך הרבים אנו בטוחים".
תוכן הפיוט

הפייטן פונה בפיוט לאלוהים (דר מתוחים= אלוהים שדר בשמים) ומתוודה על עוונות עם ישראל, שבשל כך נענשו בני ישראל בעונשים שונים, כגון בחורבן בית המקדש וגלות את עם ישראל מארץ ישראל. בהמשך תמה הפייטן על אותם שמרעים לעם ישראל מדוע הם מצליחים על אף אותן נאצות שהם מטיחים כלפי הקב"ה.
ראו גם

אז טרם נמתחו
הערות שוליים

↑  אברהם ויונה פרנקל, תפילה ופיוט במחזור נירנברג, עמ' 98 ו-101.
↑  ראה למשל סליחות כמנהג אשכנז, קרית ספר תשע"ו, עמ' 249.
אנליזה ספקטרוגרפית

בספקטרוסקופיה, אנליזה ספקטרוגרפית (נקראת גם ספקטרומטריה) היא שיטה לקביעת יסודות כימיים על ידי השוואה בין ספקטרום המתקבל בהשפעת קרני X, אינפרה אדום ועוד שלל אמצעים, לבין ספקטרום ידוע מראש של יסודות.
ראו גם

ספקטרומטר אופטי
ערך זה הוא קצרמרבנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אלי פרידלנדר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1960 (בן 64 בערך) 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 מנחה לדוקטורט:  סטנלי קאבל
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב 
 זרם:  פילוסופיה קונטיננטלית ופילוסופיה אנליטית
 תחומי עניין:  אסתטיקה, פילוסופיה של הלשון, פילוסופיה של ההיסטוריה
 עיסוק:  מרצה באוניברסיטה, סופר 
 הושפע מ:  רוסו, קאנט, היידגר, ויטגנשטיין, בנימין, קאבל, גתה, שלינג, קסירר, ברגסון, שילר, הגל, ניטשה
 השפיע על:  עילית פרבר, עמיחי עמית
 מדינה:  ישראל 
 פרסים והוקרה:  פרס פרנסיס בוון (אנ') (1992)
 
אלי (אלחנן) פרידלנדר (נולד בשנת 1960) הוא פילוסוף ישראלי, פרופסור מן המניין בחוג לפילוסופיה באוניברסיטת תל אביב, וראש החוג לשעבר.
ביוגרפיה

אלי פרידלנדר הוא בנם של הציירת חגית פרידלנדר ושל ההיסטוריון וחתן פרס ישראל, שאול פרידלנדר.
בין השנים 1981–1984 למד לתואר ראשון בפילוסופיה ובמתמטיקה באוניברסיטה העברית. בשנים 1983–1985 למד אמנות בבצלאל. בין השנים 1985–1992 למד לתואר דוקטור בפילוסופיה באוניברסיטת הרווארד. עבודת הדוקטורט שלו "Expressions of Judgment" נבחנה על ידי הפילוסופים סטנלי קאבל, הילרי פטנאם, ג'ון רולס ובורון דרבן (אנ').
בין תחומי העניין הפילוסופים שלו: היסטוריה של הפילוסופיה, אסתטיקה, קאנט והאידיאליזם הגרמני, ולטר בנימין ופילוסופיה של ההיסטוריה, ויטגנשטיין והטְרַקְטָטוּס.
ביוגרפיה > חיים אישיים

נשוי לפרופ' מיכל גרובר-פרידלנדר, מרצה בחוג למוזיקולוגיה בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה,  באוניברסיטת תל אביב. לזוג שני בנים תאומים: הסופר עומר פרידלנדר, והמוזיקאי והבסיסט עילם פרידלנדר.
פרסומים בולטים > ספרים > בעברית

ירון סנדרוביץ, אלי פרידלנדר, מלאכת השיפוט: יופי שגב ותכליתיות בביקורת כוח השיפוט של קאנט, מפעלים אוניברסיטאיים, 1999.
פרסומים בולטים > ספרים > באנגלית

Walter Benjamin and the Idea of Natural History. Stanford University Press. 2024. ISBN 9781503636552
Expressions of Judgment: An Essay on Kant’s Critique of Judgment. Harvard University Press. 2014. ISBN 978-0-674-36820-0
Walter Benjamin. A philosophical portrait. Harvard University Press, Cambridge, Mass. 2012, ISBN 978-0-674-06169-9.
J. J. Rousseau. An afterlife of words. Harvard University Press, Cambridge, Mass. 2004, ISBN 0-674-01514-2.
Signs of Sense. Reading Wittgenstein's Tractatus. Harvard University Press, Cambridge, Mass. 2001, ISBN 0674-03732-4.
Expressions of judgement. Dissertation. Harvard University 1992.
פרסומים בולטים > מאמרים > בעברית

"המבט מאין?", הקול והמבט - בין פילוסופיה וספרות, קולנוע ואופרה, מיתוס ומשפט, משתתפים: ורד לב כנען, ליאורה בילסקי, מיכל גרובר פרידלנדר, חגי כנען, ירון סנדרוביץ ואלי פרידלנדר,עורכות: מיכל גרובר פרידלנדר וורד לב כנען, תל אביב: הוצאת רסלינג, 2002.
פרסומים בולטים > מאמרים > באנגלית

‘Meaning Schematics in Cavell's Kantian reading of Wittgenstein’ in special issue of Revue Internationale de Philosophie edited by Sandra Laugier (2011/2, no. 256).
'Wittgenstein and Goethe: The Life of Colors' in C. Chauviré L'Art de Comprendre, no. 20, July 2011
‘The Appearance of the Ideal of Philosophical Questioning in the Work of Art”, in Yearbook for Comparative Literature, (eds.) Eyal Peretz and Michel Chaouli, vol. 57 (2011)
'Missing a Step Up the Ladder' forthcoming in special Issue of Philosophical Topics on Wittgenstein's Tractatus Logico-Philosophicus (forthcoming 2015)
‘Realization and Vanishing’ in Benjamin and Theology, eds. Stephane Symons and Colby Dickinson, forthcoming Fordham University Press
‘Wittgenstein, Benjamin and Pure Realism’ in Wittgenstein and Modernism eds. Karen Zumhagen-Yekple and Michael leMahieu, Chicago University Press (forthcoming).
‘Assuming Violence: A Commentary on Walter Benjamin’s ‘Critique of Violence’’ forthcoming November 2015, boundary 2
’ Logic, Ethics and Existence in the Early Wittgenstein’ forthcoming in Ed Dain and Reshef Agam-Segal, Essays on Wittgenstein’s Ethics