stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זכויות להט"ב בסרביה
פוליטיקה

באוגוסט 2016 מונתה אנה ברנאביץ' לשרת המינהל הציבורי והממשלות המקומיות, והפכה לשרה הלהטבית הגלויה הראשונה בסרביה. ביוני 2017, הפכה אנה ברנאביץ' לראש ממשלת סרביה, כאישה הראשונה והלהט"ב הראשונה שכיהנה בתפקיד, ולראש הממשלה הלהט"ב המוצהרת השנייה בסך הכל (אחרי יוהנה סיגורדרדוטיר מאיסלנד). היא גם הייתה ראש ממשלת סרביה הראשונה שהשתתפה במצעד גאווה.
מינויה ספג ביקורות והתנגדות מצד קבוצות שמאל וימין כאחד. קבוצות שמאל האשימו את ברנאביץ' בהיותה "בובה" לנשיא וכי נטייתה המינית תשמש כסות להפרות זכויות אדם. קבוצות ימין התנגדו למינוי שלה בגלל נטייתה המינית. בפברואר 2019, מיליקה דורדיץ', בת זוגה של ברנאביץ', ילדה בן בשם איגור. לפי סוכנות הידיעות הצרפתית, ברנאביץ' היא אחת מראשות הממשלה הראשונות שבת הזוג שלה ילדה בזמן כהונתה, והראשונה בעולם בזוג חד מיני.
שירות צבאי

בשנת 2010, הצבא הסרבי הסכים שגברים ונשים הומוסקסואלים וביסקסואלים יכולים לשרת בגלוי, אך החדשות לא שודרו באופן נרחב בכלי התקשורת.
דעת קהל

לדברי הנציב להגנת השוויון, מחקר שנערך בשנת 2012 הראה כי 48% מהסרבים האמינו שהומוסקסואליות היא מחלה.
לפי סקר משנת 2017 שבוצע על ידי ILGA כ-59% מהסרבים הסכימו שאנשים הומוסקסואלים, לסביות וביסקסואלים צריכים ליהנות מאותן זכויות כמו סטרייטים, בעוד ש-24% לא הסכימו. בנוסף, 64% הסכימו שיש להגן עליהם מפני אפליה במקום העבודה. 21% אמרו שיש להאשים אנשים שנמצאים במערכות יחסים חד מיניות כפושעים, בעוד 55% לא הסכימו. באשר לטרנסג'נדרים, 63% הסכימו שצריכות להיות להם אותן זכויות, 65% סברו שיש להגן עליהם מפני אפליה בעבודה ו-51% סברו שיש לאפשר להם לשנות את מינם החוקי. בנוסף, רוב הסרבים יקבל שכן להט"ב.
על פי נתונים בשנת 2018 של האגודה לשוויון זכויות, 26 אחוז מאוכלוסיית המדינה יפסיקו את הקשר עם אדם אם יגלו שאותו אדם להט"ב, 38 אחוז מהאוכלוסייה האמינו שהומוסקסואליות היא מחלה, 48 אחוז מההורים יפנו לטיפול רפואי עבור ילדם הלהט"ב, 70 אחוז התנגדו לזכותו של להט"ב לרשת את רכושו של בן זוגם שנפטר, ו-90 אחוז התנגדו לאימוץ ילדים על ידי להט"ב.
טבלת סיכום

| --- | --- |
פעילות הומוסקסואלית חוקית:  (מאז 1994)
גיל הסכמה שווה לזוגות הטרוסקסואלים (16):  (מאז 2006)
חוקים נגד אפליה בתעסוקה:  (מאז 2005)
חוקים נגד אפליה במתן סחורות ושירותים:  (מאז 2009)
חוקים נגד אפליה בכל התחומים האחרים (כולל אפליה עקיפה, דברי שטנה):  (מאז 2002)
חוקים נגד פשעי ודברי שנאה הכוללים נטייה מינית, זהות מגדרית וביטוי מגדרי:  (מאז 2012)
נישואים חד מיניים:  (איסור חוקתי מאז 2006)
הכרה בזוגיות חד מינית (איחוד אזרחי, נישואי חוזה, ידועים בציבור): 
הורות אוטומטית בתעודות לידה לאחר לידה לשני ההורים: 
אימוץ משותף של זוגות חד מיניים: 
אימוץ ילד חורג על ידי זוגות חד מיניים: 
לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים מוצהרים רשאים לשרת בצבא:  (מאז 2005)
זכות לשינוי מגדר בחוק: 
הכרה במגדר שלישי: 
גישה להפריה חוץ-גופית לזוגות לסביות:  (מאז 2021)
טיפולי המרה אסורים בחוק: 
פונדקאות מסחרית לזוגות גברים הומוסקסואלים: (לא חוקי עבור זוגות הטרוסקסואלים גם כן)
גברים המקיימים יחסי מין עם גברים רשאים לתרום דם: / (לאחר 6 חודשי דחייה מאז)
ראו גם

זכויות להט"ב באירופה
הערות שוליים

↑  Francis Tapon, The Hidden Europe: What Eastern Europeans Can Teach Us, SonicTrek, Inc., 2012, ISBN 978-0-9765812-2-2. (בערבית)
↑  Serbian Prime Minister, Belgrade Mayor Join Gay-Pride Parade, RadioFreeEurope/RadioLiberty (באנגלית)
↑  Country Ranking | Rainbow Europe, rainbow-europe.org
↑  Lesbian PM Or Not, Serbia Blocks Gays' Path To Parenthood, RadioFreeEurope/RadioLiberty (באנגלית)
↑  Usvojene izmene Krivičnog zakonika, B92.net (בסרבית)
↑  Serbia’s Embattled Trans People Hope for Brighter Future, Balkan Insight, ‏8 בדצמבר 2017 (באנגלית אמריקאית)
↑  Surk, Barbara (2017-06-28). "Serbia Gets Its First Female, and First Openly Gay, Premier". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2022-01-21.
↑  "Ana Brnabic: Gay partner of Serbian PM gives birth". BBC News (באנגלית בריטית). 2019-02-20. נבדק ב-2022-01-21.
↑  SERBIA | LGBTI Equal Rights Association for Western Balkans and Turkey, www.lgbti-era.org
↑  ILGA-RIWI Global attitudes survey, ILGA, ‏28 באוקטובר 2018 (באנגלית)
החלטה 2735 של מועצת הביטחון של האו"ם

| --- | --- |
 תאריך:  10 ביוני 2024
 קוד:  S/RES/2735(2024) (מסמך)
 נושא:  הפסקת אש במלחמת חרבות ברזל
 סיכום הצבעה:  14 הצביעו בעד 0 הצביעו נגד 1 נמנעו 
 תוצאה:  עבר
 הרכב מועצת הביטחון
 חברות קבועות:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין צרפת צרפת רוסיה רוסיה הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת ארצות הברית ארצות הברית
 חברות לא קבועות:  אלג'יריה אלג'יריה אקוודור אקוודור גינאה גינאה יפן יפן מוזמביק מוזמביק מלטה מלטה סיירה לאון סיירה לאון סלובניה סלובניה קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית שווייץ שווייץ
 
החלטה 2735 של מועצת הביטחון של האו"ם היא החלטה של מועצת הביטחון של האו"ם, שהתקבלה ב-10 ביוני 2024, קוראת לחמאס לקבל הצעת הפסקת אש והחזרת חטופים במלחמת חרבות ברזל. ההחלטה, שהוצגה על ידי ארצות הברית, מפרטת את הצעת ההפסקת אש התלת-שלבית (אנ') ומציינת כי ישראל קיבלה אותה. יישום ההסכם יביא לשחרור כל החטופים שבידי חמאס, יכונן הפסקת אש קבועה ברצועת עזה ויקדם תוכנית שיקום רב שנתית לעזה. בנוסף, ההחלטה דוחה כל שינוי דמוגרפי או טריטוריאלי ברצועת עזה ומאשרת מחדש את תמיכתה של מועצת הביטחון בפתרון שתי מדינות, המאחדת את רצועת עזה ויהודה ושומרון תחת שלטון הרשות הפלסטינית.
ההחלטה זכתה לתמיכה פה אחד, כאשר רוסיה נמנעה מההצבעה.
רקע

ב-31 במאי 2024 הציג נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן בנאום טלוויזיוני הצעת הפסקת אש. ההצעה, שנהגתה יחד עם מתווכים קטרים ומצריים, כוללת הפסקת אש בת שישה שבועות שבמהלכה צבא הגנה לישראל ייסוגו מאזורים מיושבים בעזה. בתמורה, חמאס ישחרר כמה חטופים שנחטפו במהלך טבח שבעה באוקטובר, וישראל תשחרר מאות אסירים פלסטינים. בשלבים מאוחרים יותר של התוכנית יבוצע שחרור של כל החטופים, תתקיים נסיגה ישראלית מלאה מרצועת עזה ותתבצע תוכנית לשיקום של רצועת עזה. נטען כי הפרטים שהוצגו הם סיכום של הצעה שהעבירה ישראל למתווכים.
ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו וחמאס לא קיבלו את העסקה באופן פומבי או רשמי בעת קבלת ההחלטה. נתניהו טען כי התנאים המתוארים בפומבי אינם מדויקים וכי הפעולות הצבאיות יימשכו עד להבסת חמאס.
ממשל ביידן מפעיל לחץ משמעותי על חמאס לקבל את הצעת הפסקת האש באמצעות המדינות המתווכות, מצרים וקטר. גם קטר וגם מצרים איימו על מנהיגי חמאס במעצר, הקפאת נכסים, סנקציות וגירוש מדוחה אם לא יסכימו להצעה שעל הפרק.
בישראל המשבר הפוליטי משפיע על המצב. שותפיו של נתניהו לממשלת ישראל השלושים ושבע מתנגדים לכל הפסקת אש ואיימו להפיל את הממשלה אם יסכים לעסקה. ראשי האופוזיציה הציעו תמיכה בהסכם הפסקת אש.
תוצאות ההצבעה

| תומכים (14) | נמנעים (1) | מתנגדים (0) |
| --- | --- | --- |
|  אלג'יריה אלג'יריה  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין  אקוודור אקוודור  צרפת צרפת  גיאנה גיאנה  יפן יפן  מוזמביק מוזמביק  מלטה מלטה  סיירה לאון סיירה לאון  סלובניה סלובניה  קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית  שווייץ שווייץ  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת  ארצות הברית ארצות הברית |  רוסיה רוסיה |  |
תגובות

ישראל: שגריר ישראל באו"ם לא אישר או הכחיש את הסכמתה של ישראל להצעת בני הערובה והפסקת האש.
הרשות הפלסטינית: נשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס בירך על קבלת ההחלטה.
חמאס: חמאס בירך על תוכן ההחלטה, וקבע כי חמאס מוכן להמשך משא ומתן. סאמי אבו זוהרי אמר כי חמאס קיבל את ההחלטה.
בפועל להחלטה לא הייתה שום תוצאה מעשית והמלחמה ברצועת עזה המשיכה, כולל ברפיח. חמאס סירב לכל התגמשות בתנאיו, שהיו בלתי מקובלים על ישראל, וכתוצאה מכך המשא ומתן על עסקה לשחרור חטופים נתקע. בחודשי הקיץ והסתיו של 2024 הצליחה ישראל לחסל כמעט את כל הנהגת חמאס ברצועה, ובפרט את מוחמד דף ראש הזרוע הצבאית (13 ביולי 2024) ויחיא סינוואר מנהיג חמאס ברצועה וראש הלשכה המדינית (16 באוקטובר 2024).
ראו גם

החלטה 2728 של מועצת הביטחון של האו"ם
הערות שוליים

↑  Liptak, Kevin; Carvajal, Nikki; Waldenberg, Samantha (2024-05-31). "Biden says it's 'time for this war to end' as he lays out Israeli ceasefire proposal | CNN Politics". CNN (באנגלית). נבדק ב-2024-06-11.
↑  "No Gaza ceasefire until Israel war aims achieved, Netanyahu says". www.bbc.com (באנגלית בריטית). נבדק ב-2024-06-11.
↑  "Biden's description of cease-fire offer 'not accurate,' Israeli official says". NBC News (באנגלית). 2024-06-03. נבדק ב-2024-06-11.
↑  Said, Summer; Malsin, Jared. "Biden Enlisted Qatar and Egypt to Pressure Hamas. It Backfired". WSJ (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2024-06-11.
↑  "Israeli far-right ministers threaten to resign over Gaza ceasefire proposal". www.bbc.com (באנגלית בריטית). נבדק ב-2024-06-11.
↑  Fassihi, Farnaz (2024-06-10). "Middle East Crisis: U.N. Security Council Passes U.S.-Backed Cease-Fire Resolution". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2024-06-11.
1 2  Al-Mughrabi, Nidal (10 ביוני 2024). "Hamas, Palestinian authority welcome UN Security Council resolution for Gaza ceasefire". Reuters. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Hamas accepts UN ceasefire resolution, ready to negotiate over details, official says". Reuters. 11 ביוני 2024. נבדק ב-11 ביוני 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
שיח

ערך זה עוסק בצמח נמוך. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
נוף של בתה מלאת שיחים באל היירו, האיים הקנריים.
שיח הוא מונח לא-טקסונומי לצמח רב-שנתי בעל גזע נמוך יחסית לעץ וענפיו הרבים מסתעפים סמוך לקרקע והדעות על הגדרתו משתנות כאשר חלק מגדירים שיח כצמח בן פחות מ-6 מטרים, בעוד אחרים מחשיבים גם צמח בגובה 10 מטרים כשיח. כאשר אורך הגזע הוא פחות מ-50 ס"מ, קרוי הצמח בן שיח. אחדים מענפי הצמח עשויים לגדול לאורך רב ולמות בתום עונה אחת, ואילו האחרים (המעוצים בדרך כלל) עשויים לשרוד ולגדול למשך שנים רבות.
לרוב שיחים נפוצים בטבע באזורים בהם היערות אינם דחוסים ביותר, מאחר שחופת הצמרות מעליהם מכסה להם את אור השמש החיוני. חלק מהשיחים מותאמים במיוחד לסביבות נקיות מעצים, כמו בסוואנות ומדבריות. אזורי שיחיות או בתות הם אזורים המאופיינים בעיקר בשיחים וסבכים. שיחים רבים גם מגודלים בידי האדם במטעים ועוד.
במספר מינים שיחים אשר מוצבים בתנאים טובים מספיק יכולים לצמוח עד שיכונו כעצים לכל דבר. במקרים אחרים השיחים נחשבים לקרובים לצמחים עשבוניים, עקב גודלם הקטן וענפיהם הרכים.
השיח במקרא

ה'שיח' נזכר במקרא ארבע פעמים כשם כללי לצמחים מעוצים ופעם אחת לצד הרותם כמרכיב במזונם הדל של שוכני המדבר: "הַקֹּטְפִים מַלּוּחַ עֲלֵי שִׂיחַ וְשֹׁרֶשׁ רְתָמִים לַחְמָם".
י' רוזנסון הציע שבניגוד למשמעות הרחבה של המילה "שיח" המקובלת היום, הרי שבמקרא הוא שם כללי לשיחי המדבר דווקא. בניגוד להבנה של כל הפרשנים הקדומים, היו חוקרים שסברו שה'שיח' הוא שם של צמח מסוים הקרוי בערבית שיח', הוא ה-Artemisia sieberi, לענת המדבר.
הערות שוליים

↑  ספר בראשית, פרק ב', פסוק ה' ופרק כ"א, פסוק ט"ו ספר איוב, פרק ל', פסוק ד'
↑  ספר איוב, פרק ל', פסוק ד'
↑  י' רוזנסון, "בעקבות הרותם במקורות", חלמיש 2 (תשמ"ה), עמ' 49-50
↑  זהר עמר, צמחי המקרא, ירושלים, תשע"ב, עמ' 260
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541201805171  GND: 4057974-8  LCCN: sh85122148  NDL: 00564850  NKC: ph114906 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דנקליאוסטיוסיים

| דנקליאוסטיוסיים |
| --- | --- |

תקופה
סוף דבון - פרם
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: בעלי שריון
סדרה:: Arthrodira
משפחה:: דנקליאוסטיוסיים
שם מדעי
 Dunkleosteidae

דנקליאוסטיוסיים (שם מדעי: Dunkleosteidae) היא משפחה נכחדת של דגים קדומים ממחלקת בעלי שריון, מתקופת הדבון. בני קבוצה זו היו טורפים גדולים ובעלי פלג גוף קדמי משוריין ולסתות חזקות ביותר.
המין המוכר ביותר מהמשפחה הוא הדנקליאוסטיוס שהגיע לאורך 6 מטר והיה טורף העל בתקופתו באוקיינוסים.
סוגים

דנקליאוסטיוס (Dunkleosteus)
Eastmanosteus
Golshanichthys
Heterosteus
Yinosteus
Herasmius
Kiangyousteus
Xiangshuiosteus
ארון קודש

ערך זה עוסק בארון בבתי הכנסת שבו שמורים ספרי התורה. אם התכוונתם לארון שבבית המקדש, ראו .
ארון הקודש בבית כנסת בפדובה, איטליה
ארון קודש הוא המקום שבו נמצאים ספרי התורה בבתי הכנסת של יהודי אשכנז. בבתי כנסת ספרדים מקום זה נקרא היכל.
ישנם כיום שני סגנונות מבניים עיקריים: הראשון הוא ארון עץ הצמוד לקיר בית הכנסת, והשני הוא גומחה בקיר בית הכנסת הנסגרת בעזרת דלתות. בעבר הסוג הראשון היה המקובל בקרב יהודי אשכנז, ובשל הקרבה הסמבולית לארון הברית, נקרא ארון קודש. כיום ניתן למצוא בבתי כנסת אשכנזיים גם ארונות קודש מהסוג השני.
התיבה והתיק

בבתי הכנסת של העת העתיקה ה"תיבה" שמשה כמקום אחסון לחפצי הקודש ובעיקר לספרי התורה. התיבה הייתה ניידת, כך שהסברה המקובלת כיום היא שעד המאה השלישית התיבה הוחזקה בחדר סמוך לאולם התפילה, או במבנה נפרד. את התיבה היו מכניסים לאולם התפילה לפני הקריאה בתורה, ומיד לאחר התפילה החזירו את התיבה למקומה. במקורות תלמודיים (למשל, מגילה כו ע"ב. יש גם אזכור יחידני במשנה) נזכר חפץ נוסף לתוכו הכניסו את ספר התורה. שמו "תיק" והשימוש בו לא היה קבוע.
ממצאים ארכאולוגים שנתגלו בארץ ישראל ובארצות הגולה בעת העתיקה מעידים על התפתחותן של שני טיפוסים עיקריים של אותו מקום קדוש בו אוחסנו ספרי התורה - גומחה ארכיטקטונית ("היכל") וארון עץ ("ארון קודש"). שני האחרונים השפיעו, בהתאם, על סוגי אריזת ספר התורה – תיק מעץ ומעיל בד. התגבשות ארון הקודש או ההיכל כמקום אחסון קבוע של ספרי התורה החלה בגולה במאה השלישית, ובארץ ישראל במאה הרביעית.
בימינו שרד ארון קודש בודד מאותן תקופות בבית הכנסת העתיק באום אל-קנאטר. גולת הכותרת של ממצאי החפירה באום אל קנאטר הייתה "היכלית" - ארון הקודש מפואר, בצמוד לקיר החזית הדרומית הפונה לירושלים. ההיכלית בנויה כיחידה בפני עצמה, בגובה 5.25 מטר והשתמרה כמעט בשלמותה. היא כוללת במה בעלת גרם מדרגות, מעוצבת בתבליטים עשירים של גפן הצומחת מתוך אמפורה, קשתות ועיטורים גאומטריים וכרכובים מעוטרים. בראש כל עמוד תבליט מנורת שבעת הקנים המלווה בסמלים יהודיים מובהקים כמחתה, כשופר וכארבעת המינים. על ראשי העמודים הונחו כותרות, שעל אחת מהן תבליט נשר. מעליהן התנוסס גמלון סורי. זהו בית הכנסת הקדום היחידי בו נמצאה היכלית.
התיבה והתיק > ארון מעץ

העדות המוקדמת ביותר לארון מעץ הניצב כרהיט בבית הכנסת היא מן המאה הרביעית, ונמצאת בתיאורי הארונות שעל גבי זכוכיות זהב שנמצאו בתוך קטקומבות ברומא. על חלק מהן מתואר ארון אנוכי בעל שתי דלתות פתוחות, כאשר בתוכן נראות מגילות המונחות בצורה אופקית על גבי מדפים או בתאים נפרדים. מכיוון שככל הנראה המגילות לא היו עטופות, שלמותן הייתה תלויה בסגירותו של ארון העץ.
ככל הנראה בבית כנסת של חמת טבריה ניצב ארון מעץ.
ארון הקודש לאורך הדורות

ארון הקודש באירופה בסביבות המאה ה-12, ה-13 ותחילת המאה ה-14 נקבע כחלק אינטגרלי (משולב) בקיר המזרחי, לעיתים בתוך מגרעת בקיר. הארון נסגר על ידי שער ברזל או דלת מעץ. במשך השנים נעלמה המגרעת (במקומות בהם הייתה), וחל ניתוק בינו ובין הקיר המזרחי. הארון נבנה מאבן וקושט בחלקו העליון באורנמנטיקה של שושנים, אשכולי גפן, עלים וכיוצא בזה. החל מהמאה ה-16 צורת ארון הקודש נעשית דומה לארון פשוט. רק החל מהמאה ה-17 ממדי הארון מתחילים להתרחב מאוד. הארון נקשר שוב באופן אורגני לקיר המזרחי, נוספים קישוטים אדריכליים כגון עמודים (המזכירים את יכין ובועז), הדומים לאדריכלות כנסייתית. אדריכלות זו אופיינית במיוחד לבתי הכנסת הפולניים בתקופת הבארוק, וכן לבתי כנסת ספרדיים במערב אירופה, כמו בית הכנסת הפורטוגזי באמסטרדם.
ארון הקודש לאורך הדורות > החל מהמאה ה-17

בעוד שביהדות ספרד ההיכל הוא המקום הקדוש ביותר בבית הכנסת, והתיבה (אצל יהדות אשכנז מקום זה נקרא בימה) משנית לו, ביהדות אשכנז אנו מוצאים "מאבק" בין הבימה ובין ארון הקודש על המרכז הסמלי של בית הכנסת. החל מהמאות ה-17 וה-18, "הקרב" הוכרע לטובת ארון הקודש, במקביל לכך שארונות הקודש הופכים למפוארים יותר. מעט קודם לכן, סדר הישיבה משתנה, ובקהילות אשכנז מתחילים לשבת שורה אחר שורה, כשפני המתפללים לפני ארון הקודש. זאת בניגוד לסדר הישיבה עד אז, המקובל עד היום אצל מרבית בתי הכנסת של יהדות עדות המזרח, בהם המתפללים יושבים משלושת צידי התיבה.
במאה ה-18 וה-19 במרחבי פולין שלפני חלוקתה, ניתן למצוא ארונות קודש מגולפים בעץ העשירים ומורכבים מאוד מבחינה איקונוגרפית. הארונות היו ברובם מאוד גבוהים, ולעיתים היו בני כמה קומות כאשר קודקוד הארון הגיע עד תקרת בית הכנסת. אל הארון היה ניתן להגיע בעזרת מדרגות כאשר לעיתים הכניסה למדרגות הייתה מעוצבת כשער. מעל החלל שבו אחסנו את ספרי התורה, הארון היה מורכב מפריטים ארכיטקטוניים רבים, כגון עמודים, ספינים, כותרות, כרכובים, בסיסים וכנפיים צדדיות.
מבחינה רעיונית, ארון הקודש בבית הכנסת נתפס כארון הברית בבית המקדש, ולכן חלקו העליון של הארון היה מדומה לכפורת שכיסתה את ארון הברית, כאשר מעליו ניצבו הכרובים. נוסף לזאת היו תבליטים של לוחות הברית, כתרים, ידיים בתנוחת של ברכת כוהנים, זרי פרחים ושאר צמחים, בעלי חיים ועוד. בין בעלי החיים ניתן למצוא, דמויות של אריות, נשרים, נמרים, צביים, דובים, איילים, כבשים, עיזים, תיישים, איילות, סנאים, ארנבות, חסידות ונחשים. בעלי חיים שכיחים פחות הם השור והלווייתן, הרומזים לסעודת משיח. נוסף לאלה היו תבליטים של חיות דמיוניות, שפלג גופן העליון היה מורכב מחיה יבשתית מוכרת, כגון אריה, לביאה, נמר, זאב, סוס ועוד, ופלג גופן התחתון היה מעוצב כדג בעל סנפירים, זנב וקשקשים. לאחרונה נתגלה כי פרקי שירה מתוך המקורות שמשו מקור ספרותי לבחירת דימויי בעלי החיים בכמה מן ארונות הקודש.
תפיסת הארון כשער לשמים השפיע על עיצובם של ארונות קודש בכמה קהילות, כך שהארון עוצב בצורת שער ארכיטקטוני.
באיטליה ובפולין עוצבו ארונות קודש מפוארים באופן מיוחד. ארון הקודש העשיר ביותר (לפחות זה הידוע לנו) היה בעיירה דרוייה, שבמחוז ויטבסק, כיום ברוסיה הלבנה, סמוך לגבול עם ליטא. הארון נבנה בשנת 1774/4 עבור בית הכנסת שנבנה כעשר שנים לפני כן. ארון הקודש עלה באש ביוני 1942 כאשר הגרמנים שרפו את הגטו. גובהו של ארון קודש זה היה כ-8 מטרים, כאשר בתחתיתו 6 מדרגות המובילות אליו. הארון עוצב כמבנה בעל שלוש קומות, ההולכות וצרות כלפי מעלה.
בארץ ישראל

בארץ ישראל מקובל לעצב את ארון הקודש בסגנון הבא: החומר הוא עץ, מיתאר הארון הוא בקווים ישרים, מעל הארון כתר - כמקובל. הפרוכות משתנות בהתאם למועדי השנה ועליהם נרקם שמות התורמים. עם פתיחת הפרוכת, נראית הדלת, מאחוריה סורג ובפנים ספרי התורה.
יוצא דופן הוא ארון הקודש בשילה הבא לבטא את הזיכרון למשכן שילה. משני צדי הארון מעין טבעות, כדוגמת אלה אשר בהן נשאו בני ישראל את הארון כאשר נדדו עם המשכן ממדבר סיני עד ארץ ישראל ליעדו הסופי אליו הגיע בימי שלמה המלך - לבית המקדש. הארון נבנה כמרחף, ורק רגל אחת מייצבת אותו אל הקרקע כיוון שעל ארון הברית נאמר כי הוא ריחף ו"נשא את נושאיו". האדריכלים נמנעו מלעצב כרובים בדמות מלאכים והסתפקו בעיטור הנראה ככנפיהם הפרוסות של הכרובים.
הפרוכת

מנהג הפרוכת, כחפץ המפריד בין ארון הקודש לבין אולם התפילה, התגבש כחפץ קבוע בבית הכנסת במהלך ימי הביניים. כיום, הפרוכת היא חפץ מקובל ברוב קהילות ישראל. במקרים של ארונות קודש מפוארים במיוחד, נמנעו יהודי איטליה מלשים פרוכת חיצונית, והסתפקו בפרוכת פנימית. הפרוכת עשויה בדרך כלל מאריג יוקרתי שעליו אורגים עיטורים שונים. בין העיטורים הנפוצים ניתן למצוא כתרים המכוני "כתר תורה", ספרי תורה, אריות וסמלים יהודיים שונים. במאה ה-17 ובמאה ה-18 תפיסת ארון הקודש כמעין "שער השמים" חדרה גם לעיצוב הפרוכת, ונהגו לעצב בה מוטיבים של שער.
בקצת קהילות אשכנז, נוהגים להחליף את הפרוכת בימים מיוחדים; יש לפעמים פרוכות שונות לחול, שבת, ימים טובים, ראש חדש, חנוכה, וכדומה. לאמתו של דבר, הרמ"א מניח כדבר פשוט שיש פרוכת מיוחדת לשבת, ואם כן, סביר להניח שנוהג זה היה יותר נפוץ בעבר.
הלכות ומנהגים הקשורים לארון הקודש

קדושתו של הארון גדולה מקדושת בית הכנסת, ועל כן אין למכור אותו ולבנות בדמיו בית כנסת. גם ארון שהתיישן ואינו ראוי לשימוש עוד, אינו נזרק אלא מושם בגניזה. פתיחת הארון היא אחד מהכיבודים המוענקים למתפללים בבית הכנסת בידי הגבאי.
בתפילת נעילה ביום כיפור נותר ארון הקודש פתוח החל מתחילת חזרת שליח הציבור ועד סוף התפילה, דבר המסמל את האמונה שבשעה זו שערי הרקיע עודם פתוחים לקבלת התפילות.
יש תפילות שלפניהן נהוג לפתוח את הארון, זאת בנוסף על פתיחת הארון לשם הוצאת ספר התורה מתוכו וקריאה בו (אז מזמרים "ויהי בנסוע הארון"). למשל, בתפילות רבות בימים הנוראים. בקהילות אשכנז נהוג לפתוח את ארון הקודש באמירת: אבינו מלכנו, אנעים זמירות וקטעים מסוימים בסליחות. בזמן שארון הקודש פתוח, נוהגים לעמוד מפני קדושתו וקדושת ספרי התורה שבו.
בתלמוד בבלי נאמר:
"תנו רבנן על שלש עבירות נשים מתות יולדות... ויש אומרים על שקורין לארון הקודש ארנא".
על פי זה יש מקפידים לומר "ארון הקודש" ולא סתם "ארון" למשל "פתיחת ארון הקודש". עם זאת פרשנים רבים סבורים כי כאשר המשמעות ברורה כי הכוונה לארון קודש, ניתן לומר גם "ארון" בסתם.
בתשעה באב נהוג להסיר את הפרוכת מארון הקודש.
גלריה

ארון קודש מזכוכית, בישיבת אש התורה ליד הכותל המערבי.
ארון הקודש בבית הכנסת בסגד שבהונגריה
חזיתו של ארון קודש מן המאה ה-18, שנבנה באיטליה בטרינו ורצ'לזה. בשנת 1973 הועבר לישראל ונתרם למוזיאון הארץ.
ארון קודש בקבר דוד המלך בהר ציון
ארון קודש בבית הכנסת לכו-נרננה ברעננה
ארון קודש בבית הכנסת החורבה בירושלים
ארון הקודש בישיבת איתמר, נוצר על ידי האמן אסף קדרון
ארון הקודש בבית הכנסת העתיק בפקיעין
ארון הקודש של בית הכנסת בושאייף אשר במושב זיתן הוא מהחשובים לעדה הטריפולטאית, והוא עותק של הארון המקורי אשר היה בבית הכנסת בעל אותו השם בזליתן שבלוב
בית הכנסת בושאייף המקורי (על שם הצדקת) שבמושב זליתן שבלוב שעל בסיסו ניבנה בית כנסת וארון עותק במושב זיתן שבישראל. (בתמונה קודמת)
ראו גם

ארון קודש מאבן טבעית בלתי מסותתת בבית הכנסת על שם השופט יוסף ורחל כהן ביישוב חוות יאירארון הקודש מרג'ו אמיליה
ההיכל וארון הקודש בימי קדם
לקריאה נוספת

ברכה יניב, 1998. מעשה חושב - התיק לספר תורה ותולדותיו, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן ומכון בן צבי, ירושלים - רמת גן.
בן-יעקב, אברהם, "בתי-הכנסת של עדות המזרח", מחניים, צה (ער"ה תשכ"ה), עמ' 108–115.
דוידוביץ, דוד, "בתי הכנסת של היהודים האשכנזים", מחניים, צה (ער"ה תשכ"ה), עמ' 82–107
קסוטו, נעמי. 1982. בתי כנסת עתיקים. בהוצאת משרד החינוך, ירושלים.
שטאל אברהם, "סדרי הישיבה בבית הכנסת", בתוך מקדש מעט (בעריכת י' אילן ואחרים), ירושלים תשל"ה, עמ' 46 - 56 .
אילן, ישעיהו, "בית הכנסת - הגדרות ותפיסות בתכנון", מבנים, 10 (1982), עמ' 56–63
קאסוטו, דוד. "קיטוב והכוונה בבית הכנסת", בתוך מקדש מעט (בעריכת י' אילן ואחרים), ירושלים תשל"ה, עמ' 34–35.
קסוטו, דוד, "האדריכלות של בתי-הכנסת במרחב הים התיכון המוסלמי ובאסיה", מחניים, 11 (תשנ"ה), עמ' 204–219
ברכה יניב, 'תשמישי קדושה בבית הכנסת', מחניים, על יהדות ואמנות (ב), 11 (תשנ"ה), עמ' 220–228.
מאיר בר-אילן, ארון הספרים בבתי הכנסת העתיקים, מ' סלוחובסקי וי' קפלן (עורכים), ספריות ואוספי ספרים, ירושלים תשס"ו, עמ' 49–64
ברכה יניב, מוטיב שלושת הכתרים בארונות הקודש של מזרח אירופה, בתוך כנישתא ב, עמ' סז-פז.
דוד קאסוטו, ארונות קודש ממאנטובה בישראל, בתוך כנישתא ג, עמ' רלא-רנו.
הערות שוליים

↑  מקור: אריאל פילבר, פרשת פקודי משכן שילה, בהוצאת החברה להגנת הטבע
↑  ראו לדוגמה באתר של בית המדרש גולדרס גרין שיש צילום של הפרוכת לחול, לשבת, לראש השנה, לעשרת ימי תשובה, ליום כיפור, לסוכות, לחנוכה, לפסח ולשבועות.
↑  בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"א, סעיף א', הוא דן אם מחליפים לפרוכת של שבת בשבת חזון ובשבת של תשעה באב נדחה.
↑  על פי מהרש"א שם.
| ספר תורה |
| --- | --- | --- |
| כתיבת סת"ם | כתב סת"ם • דיו סת"ם • קלף • גוויל • סופר סת"ם • שרטוט בסת"ם • כתיבת ספרי תורה, תפילין ומזוזות • מכון סת"ם |  |
| קריאת התורה | הוצאת ספר תורה • אתה הראת • ויהי בנסוע • בריך שמיה • קריאת התורה • בעל קורא • עלייה לתורה • ברכו • ברכות התורה • הגבהה • גלילה • מי שברך |  |
| צורת האותיות | קרי וכתיב • אותיות גדולות וקטנות בתנ"ך • אותיות תלויות • אותיות נקודות • תיוג |  |
| נוסח התורה | מסורה • נוסח המסורה • כתב יד לנינגרד • כתר ארם צובא • כתר דמשק • תנ"ך קניקוט • ספר תאגי • ווי העמודים |  |
| מצוות ואיסורים | מצוות כתיבת ספר תורה • קריאת התורה  • תלמוד תורה |  |
| מנהגים | הכנסת ספר תורה • היכל • ארון קודש • יד • מעיל • עצי חיים • וימפל • בדיקת מזוזות, תפילין וספרי תורה |  |
| חיי הקהילה היהודית |
| --- | --- | --- |
| תפקידים על-קהילתיים | חכם באשי • שד"ר • אדמו"ר • גדול הדור • רב ראשי |  |
| תפקידים מקומיים | מרא דאתרא • רב • דיין •  פרנס • שליח ציבור • גבאי • גבאי צדקה • בעל קורא • מוהל • שוחט • מלמד • דרשן  • סופר סת"ם • בלנית • משגיח • משגיח כשרות |  |
| מוסדות | תלמוד תורה • ישיבה • ישיבה קטנה • ישיבה גדולה • כולל אברכים • מקווה • בית כנסת • בית מדרש • חברה קדישא |  |
| דברים שבקדושה | מניין • היכל/ארון קודש • חזנות • תפילת עמידה • שחרית • מנחה • ערבית • מוסף • קריאת התורה • שמע ישראל • ברכה • קידוש • רשימת תפילות וברכות |  |
| ניהול חיי הקהילה | בית דין • תקנות הקהילה • פדיון שבויים  • כתב מגידות |  |
| תפקידים היסטוריים | אב הכנסת |  |
כלי קודש ופרנסים • מוסדות יהודיים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4232170-0 
פרט מארון קודש עשוי שיש משנת 1756 ובו הקדשה של התורם. הארון הועלה לארץ מן העיר רג'ו אמיליה שבאיטליה ונמצא כיום בבית הכנסת המרכזי בקריית שמואל (חיפה)
בבית הכנסת זיכרון משכן שילה בשילה עם פתיחת הפרוכת נראים רמזים לעשרת הדיברות חרוטים על זכוכית
ארון קודש בבית כנסת ביקיר
נקודת ההונאה

| --- | --- |

עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  דן בראון
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  מתח
 מקום התרחשות:  האזור הארקטי 
 הוצאה
 הוצאה:  מודן
 תאריך הוצאה:  2001
 מספר עמודים:  413 (במהדורה העברית)
 הוצאה בעברית
 תרגום:  כן
 סדרה
 ספר קודם:  מלאכים ושדים 
 הספר הבא:  צופן דה וינצ'י 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002477918
 
נקודת ההונאה (באנגלית: Deception Point) הוא מותחן שנכתב על ידי הסופר דן בראון. הספר עוסק בהונאת-ענק, מערכת בחירות לנשיאות ארצות הברית ובכישלונותיה של סוכנות החלל האמריקאית – נאס"א.