stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חטיפתו ורציחתו של הנס מרטין שלאייר
לאחר החטיפה

החוטפים העבירו את שלאייר לדירת מסתור ששכרו בבניין רב-קומות בעיר ארפטשטדט (Erftstadt) שמדרום-מערב לקלן. הם דרשו מממשלת גרמניה המערבית לשחרר 11 מחבריהם לארגון שהיו כלואים בבתי כלא בגרמניה תמורת שחרור שלאייר. ממשלת גרמניה המערבית בראשות הקאנצלר הלמוט שמידט סירבה להיענות לדרישה.
במהלך החיפושים אחרי שלאייר חשדו אנשי המשטרה המקומית כי הוא מוחזק בבניין בארפטשטדט שבו אכן נמצא, אך משום מה מידע זה לא הועבר למנהלי משבר החטיפה ולא נעשה בו שימוש. בהמשך העבירו החוטפים את שלאייר לעיר האג שבהולנד ומשם לבריסל שבבלגיה.
ב-13 באוקטובר נחטף מטוס של חברת לופטהנזה על ידי מחבלים אנשי החזית העממית לשחרור פלסטין. אלו דרשו כנגד שחרור יושבי המטוס את שחרורם של עשרה כלואים מאנשי סיעת הצבא האדום ושניים מחברי ארגונם שלהם שהיו כלואים בטורקיה וכן סכום של 15 מיליון דולר. ב-18 באוקטובר, בעוד המטוס החטוף חונה במוגדישו שבסומליה, תקפו אותו אנשי GSG-9, יחידה ללוחמה בטרור של גרמניה המערבית, הרגו שלושה מארבעת החוטפים ושחררו את הנוסעים ואנשי הצוות. סמוך לאחר מכן נמצאו שלושה מאנשי סיעת הצבא האדום - אנדראס באדר, גודרון אנסלין ויאן-קארל ראספה - מתים בתאיהם בכלא בגרמניה. אפשר שהם התאבדו בעקבות כישלון פעולת החטיפה, אך נסיבות מותם נותרו מעורפלות.
לאחר מות שלושת חבריהם בכלא החליטו חוטפיו של שלאייר להמית אותו והוא נרצח ביריות ב-18 באוקטובר, לאחר 43 ימי שבי. גופתו נתגלתה למחרת בתוך מכונית בעיר מילוז בחבל אלזס שבמזרח צרפת. היא נתגלתה לאחר שארגון סיעת הצבא האדום פרסם הודעה על רציחתו של שלאייר ועל מיקום המכונית.
בשנת 2007 נקב חבר לשעבר בארגון סיעת הצבא האדום בשמותיהם של שני חברים אחרים בארגון שלפי טענתו הם שרצחו את שלאייר. עם זאת עד היום לא נעצר ונשפט איש בקשר לרצח.
לאחר מותו של שלאייר נשכח עברו בגרמניה הנאצית וזכרו הונצח בגרמניה על ידי פרס, קרן מחקר והיכל ספורט בעיר שטוטגרט, שנקראו כולם על שמו.
זירת הוקי קרח

תרשים מפורט של זירת הוקי קרח
זירת הוקי קרח היא משטח קרח שתוכנן במיוחד עבור הוקי קרח, ספורט קבוצתי תחרותי. לחלופין, היא משמשת לענפי ספורט אחרים כגון ברומבול, רינגט, רינקבול ובנדי. זהו מלבן עם פינות מעוגלות ומוקף בקירות בגובה של כ-1.22 מטר הנקראים הלוחות.
אטימולוגיה

רינק (Rink), מילה סקוטית שמשמעותה 'קורס', שימשה כשם של מקום בו שיחקו משחק אחר, קרלינג. בתחילת ההיסטוריה, הוקי קרח שיחקו בעיקר במשטחים שנבנו לקרלינג. השם נשמר לאחר שנבנו מתקנים ספציפיים להוקי.
אטימולוגיה > ממדי הזירה

ישנם שני גדלים סטנדרטיים עבור משטחי הוקי: האחד משמש בעיקר באמריקה הצפונית, המכונה גם מידת NHL, השני בשימוש באירופה ובתחרויות בינלאומיות, המכונה גם מידת IIHF, או מידה אולימפית.
אטימולוגיה > זירות בינלאומיות

זירות הוקי בשאר העולם עוקבים אחרי סדרי הפדרציית ההוקי קרח הבין-לאומית (IIHF), שהם 60 על 30 מטר עם רדיוס פינה של 8.5 מטר. כיום מותרות בחוקי ההוקי קרח הבינלאומי גם זירות צרות יותר, עד 25 מטר, ובכך מתאפשר חוקית לשחק טורנירים בינלאומיים גם בזירות במידות NHL.
שני קווי השערים נמצאים במרחק של 4 מטר מלוחות הקצה, והקווים הכחולים נמצאים במרחק של 22.86 מטר (75 רגל) מהקצה.
אטימולוגיה > זירות בצפון אמריקה

רוב הזירות בצפון אמריקה עוקבות אחר סדרי ליגת ההוקי הלאומית (NHL), 200 על 85 רגל (61.0 על 25.9 מ') עם רדיוס פינה של 28 רגל (8.5 מ'). כל קו שער נמצא במרחק של 11 רגל (3.4 מ') מלוחות הקצה. קווים כחולים של ה-NHL נמצאים במרחק של 75 רגל (22.9 מ') מהלוחות ובמרחק של 50 רגל (15.2 מ') זה מזה. ההבדל ברוחב של 13.4 רגל (4.09 מ') מהתקן הבינלאומי מייצג הבדל משמעותי ביחס הרוחב-לאורך על הקרח.
סימונים > קווים

קו האמצע מחלק את הזירה לשניים. הוא משמש כדי לשפוט על אייסינג. זהו קו עבה, וב-NHL הוא חייב "להכיל סימוני מרווחים קבועים של עיצוב ייחודי אחיד, שיבדיל אותו בקלות משני הקווים הכחולים".
ישנם שני קווים כחולים עבים המחלקים את המגרש לשלושה חלקים, הנקראים אזורים. שני קווים אלו משמשים כדי לשפוט אם שחקן נמצא נבדל. אם שחקן התקפה חוצה את הקו לאזור של הקבוצה השנייה לפני שהדסקית עושה זאת, הוא נמצא במצב נבדל.
ליד כל קצה של משטח ההחלקה, יש קו מטר אדום דק המשתרע על רוחב הקרח. הוא משמש לשיפוט שערים וקריאות אייסינג.
סימונים > אזורי ועיגולי העימות (faceoff)

יש 9 נקודות עימות על זירת ההוקי. כל עימות (faceoff) מתרחש באחת הנקודות האלה, בהתאם לנסיבות עצירת המשחק. ישנם שתי נקודות באזור ההגנה של כל קבוצה, שתיים בכל קצה של האזור הנייטרלי ואחת במרכז הזירה.
ישנם עיגולי עימות סביב מרכז הזירה ונקודות עימות באזור הקצה. ישנם סימני גיבוב מצוירים על הקרח ליד נקודות העימות באזור הקצה. העיגולים וסימני הגיבוב מראים היכן שחקנים יכולים להתמקם באופן חוקי במהלך עימות.
סימונים > אזורי ועיגולי העימות (faceoff) > ממדי הנקודות והעיגולים

גם נקודת העימות המרכזית וגם עיגול העימות המרכזי בצבע כחול. הקוטר של העיגול הוא 30 רגל (9 מ'), עם קו מתאר בעובי של 2 אינץ' (5.1 ס"מ), והנקודת העימות היא עיגול כחול אחיד בקוטר 12 אינץ' (30 ס"מ).
כל שאר נקודות ועיגולי העימות נצבעים באדום. כל נקודה מורכבת מעיגול בקוטר של 2 רגל (61 ס"מ) (כפי שנמדד מהקצוות החיצוניים ביותר) עם קו מתאר בעובי של 2 אינץ' (5.1 ס"מ). בתוך הנקודה, שני קווים אנכיים אדומים נמשכים 3 אינץ' (7.6 ס"מ) מהקצוות הפנימיים - השמאלי והימני, והשטח בין הקווים הללו נצבע באדום בעוד שאר העיגול צבוע בלבן.
סימונים > קורות השער והרשת

בכל קצה של הקרח, יש שער המורכב ממסגרת שער ממתכת ורשת בד שבה כל קבוצה חייבת למקם את הדסקית כדי להבקיע. על פי חוקי ה-NHL וה-IIHF, הדסקית כולה חייבת לחצות את כל קו השער כדי להיחשב כשער. רוחב השער 183 ס"מ וגובהו 122 ס"מ.
סימונים > רחבת השער

רחבת השער היא אזור מיוחד על הקרח מול כל שער שנועדה לאפשר לשוער לבצע את פעילותו ללא הפרעות.
רחבת השער מורכבת מקווים ישרים הנמשכים באורך 1.37 מטר בניצב מקו השער 30 ס"מ מחוץ לכל קורת שער, המחוברים בקשת עם רדיוס של 1.83 מטר; סימנים אדומים בעובי 13 ס"מ מתווספים ממש בתוך הקווים הישרים, 122 ס"מ מקו השער ונמשכים 13 ס"מ לתוך הקפל משני הצדדים. כל האזור הרחבה בדרך כלל בצבע כחול לנראות קלה יותר.
סימונים > טרפז השוער (חוק "מרטן ברודר")

במהלך עונת 2004-05 בליגת ההוקי האמריקאית (AHL), יושם חוק ניסיוני בשבעת השבועות הראשונים של העונה, שקבע אזור מלכודת השוער, הנקרא בדרך כלל טרפז בהתייחס לצורתו. על פי הכלל, חל איסור על השוער לטפל בדסקית בכל מקום מאחורי קו השער שאינו בשטח הטרפז. אם הם עושים זאת, הם יקבלו עונש קל על איחור במשחק.
המוטיבציה להכנסת הטרפז הייתה לקדם את זרימת המשחק והתקפות התקפיות ממושכות על ידי כך שמקשה על השוער להחזיק ולהרחיק את הדסקית. הכלל נועד לצמצם את היעילות של שוערים עם יכולות טובות בשליטת הדסקית, כמו מרטן ברודר שעל שמו נקרא החוק בשמו הבלתי רשמי.
השטח מורכב מטרפז ממורכז וסימטרי. הבסיסים של הטרפז נוצרים על ידי קו השער וקורות הקצה. הבסיס על קו השער באורך 6.7 מטר - התרחב מ-5.5 מטר המקוריים לעונת 2014-15 ב-NHL ואילך - והבסיס לאורך קורות הקצה בגודל 8.5 מטר, עם עומק מאחורי מרחק קו השער לקורה שצוין ב-3.4 מטרים.
הניסוי שנמשך שבעה שבועות הוכיח את עצמו ככל כך מוצלח שה-AHL עברה לאכוף את החוק למשך שאר העונה, ואז החוק אושר על ידי ה-NHL כאשר המשחק חודש בעונת 2005-06 בעקבות עונת הנעילה הקודמת. ה-ECHL, הליגה ההתפתחותית היחידה האחרת באיגוד שחקני ההוקי המקצועי יחד עם ה-AHL, אישרה את החוק גם לעונת 2005-06.
הטרפז אומץ מאוחר יותר על ידי ה-KHL לעונת 2019-20, ועל ידי ה-IIHF ב-2021.
סימונים > אזור השופט

אזור השופט הוא חצי עיגול ברדיוס של 3 מטר. על פי חוק בהוקי בארצות הברית, כל שחקן שנכנס או נשאר באזור השופט בזמן שהשופט מדווח או מתייעץ עם כל גורם רשמי במשחק, עשוי לקבל עונש על התנהגות בלתי הולמת. ספר התיקים של הוקי בארצות הברית מציין במפורש שהטלת עונש כזה תהיה יוצאת דופן, ובדרך כלל השחקן יתבקש תחילה לעזוב את אזור השופט לפני קבלת העונש. ל-NHL יש חוק דומה, הקורא גם לעונש על התנהגות בלתי הולמת. באופן מסורתי, קפטנים וקפטנים חלופיים הם השחקנים היחידים המורשים להתקרב לאזור השופט.
סימונים > אזורים

הקווים הכחולים מחלקים את הזירה לשלושה אזורים. האזור המרכזי נקרא האזור הנייטרלי או פשוט מרכז הקרח. המונח הגנרי לאזורים החיצוניים הוא אזורי קצה, אך לרוב מתייחסים אליהם במונחים ביחס לכל צוות. אזור הקצה שבו קבוצה מנסה להבקיע נקרא אזור ההתקפה או אזור המתקפה; אזור הקצה שבו נמצאת רשת השער העצמי של הקבוצה נקרא אזור ההגנה או אזור המגננה.
הקו הכחול נחשב לחלק מאיזה אזור בו נמצא הדסקית. לכן, אם הדסקית נמצאת באזור הנייטרלי, הקו הכחול הוא חלק מהאזור הנייטרלי. ברגע שהדסקית נמצאת באזור הקצה, הקו הכחול הופך לחלק מאזור הקצה הזה. הדסקית חייבת כעת לחצות לחלוטין את הקו הכחול בכיוון השני כדי להיחשב שוב באזור הנייטרלי.
סימונים > הלוחות

בזירת הוקי, הלוחות הם הקיר הנמוך היוצרים את גבולות המשטח. גובהם בין 102 ל-122 ס"מ. "לוחות הצד" הם הלוחות לאורך שני הצדדים הארוכים של משטח ההחלקה. חצאי הלוחות הם הלוחות באמצע הדרך בין קו השער לקו הכחול. קטעי המשטח הממוקמים מאחורי כל שער נקראים "לוחות הקצה". הלוחות המעוקלים (בסמוך לקצוות המשטח) נקראים "לוחות פינתיים".
ראו גם

משטח קרח
הערות שוליים

↑  Redmond, Gerald (1982). The sporting Scots of nineteenth-century Canada. Toronto, Ontario: Associated University Presses Inc. p. 271. ISBN 0-8386-3069-3.
↑  IIHF Rule Book 2014-2018
↑  "Rule 1 – The Rink". NHL. נבדק ב-2009-04-16.
↑  "Rule 1 – The Rink". NHL. נבדק ב-2010-02-13.
↑  "National Hockey League – Official Rules 2014–2015". Nhl.com. National Hockey League. 2014. p. 4. נבדק ב-2015-01-29.
↑  "Rule changes for the 2019/20 season". en.khl.ru. נבדק ב-2023-05-02.
↑  "IIHF - New Rule Book for global game". IIHF International Ice Hockey Federation (באנגלית). נבדק ב-2023-05-02.
↑  "USA Hockey Officiating Rulebook Mobile Site". Usahockeyrulebook.com. 2011-07-13. נבדק ב-2017-03-21.
↑  "NHL rule 40.4(vi) Abuse of Officials". Nhl.com. נבדק ב-2015-09-04.
↑  "Image: HalfBoards.jpg". commons.wikimedia.org. 30 באוגוסט 2006. נבדק ב-2015-09-04. {{cite web}}:  (עזרה)
זירת הוקי קרח סטנדרטית בינלאומית בנוקיה ארנה בטמפרה
תרשים של משטח הוקי ב-NHL המראה את הטרפז מאחורי קווי השער, בו רשאי השוער לשלוט בדסקית
שוער ניו ג'רזי דווילס מרטן ברודר (משמאל למעלה) מתמקם לאורך הרשת במהלך משחק ב-2008 נגד הבוסטון ברואינס. שוערים עם יכולות מצוינות לשליטה על הדסקית כמו ברודר, הובילו לאזור הטרפז מאחורי הרשת כדי להגביל את המקום שבו השוער יכול לשחק באופן חוקי עם הדסקית מאחורי קו השער
אזורים בזירת הוקי
חובר חבר

חובר חבר הוא איסור לא תעשה השייך לאיסורי הכישוף. על פי פרשנות חז"ל והפסיקה ההלכתית, משמעות האיסור היא ללחוש לחשים הגורמים לחבירתם יחד של בעלי חיים שונים.
מקור האיסור

מקור איסור 'חובר חבר' מובא בספר דברים, כחלק מרשימת כישופים אותם אסרה התורה לבצע:
כִּי אַתָּה בָּא אֶל הָאָרֶץ אֲשֶׁר ה' אֱלֹהֶיךָ נֹתֵן לָךְ לֹא תִלְמַד לַעֲשׂוֹת כְּתוֹעֲבֹת הַגּוֹיִם הָהֵם. לֹא יִמָּצֵא בְךָ מַעֲבִיר בְּנוֹ וּבִתּוֹ בָּאֵשׁ קֹסֵם קְסָמִים מְעוֹנֵן וּמְנַחֵשׁ וּמְכַשֵּׁף. וְחֹבֵר חָבֶר וְשֹׁאֵל אוֹב וְיִדְּעֹנִי וְדֹרֵשׁ אֶל הַמֵּתִים. כִּי תוֹעֲבַת ה' כָּל עֹשֵׂה אֵלֶּה, וּבִגְלַל הַתּוֹעֵבֹת הָאֵלֶּה ה' אֱלֹהֶיךָ מוֹרִישׁ אוֹתָם מִפָּנֶיךָ. תָּמִים תִּהְיֶה עִם ה' אֱלֹהֶיךָ
מקור האיסור > מובאות מקראיות נוספות

פעולת חובר החבר נזכרת בספר תהלים: ”אֲשֶׁר לֹא יִשְׁמַע לְקוֹל מְלַחֲשִׁים, חוֹבֵר חֲבָרִים מְחֻכָּם” (פרק נ"ח, פסוק ו'). בספר איוב מופיע המושג חברים אותו מפרשים רבים קושרים לחובר החבר:”יִכְרוּ עָלָיו חַבָּרִים יֶחֱצוּהוּ בֵּין כְּנַעֲנִים” (פרק מ', פסוק ל').
גדרי האיסור

איסור חובר חבר הוא איסור לא תעשה שעונש העובר עליו במזיד לאחר התראת עדים הוא מלקות. עם זאת, עונש המלקות מושת רק על העושה מעשה בנוסף ללחש.
בתלמוד הבבלי מובאת ברייתא לפיה איסור 'חובר חבר' הוא העושה ”אחד חֵבר גדול ואחד חֵבר קטן, ואפילו נחשים ועקרבים” (מסכת סנהדרין דף ס"ה עמוד א'), רש"י שם פירש שהכוונה שמחבר ואוסף יחד מינים שונים של בעלי חיים, כדי לגרותם זה בזה או כדי להרחיקם ממקום יישוב על מנת שלא יזיקו. פירושו הובא בקרב ראשונים ואחרונים רבים. וכך נפסק להלכה בשולחן ערוך:”חובר חבר זהו שעל ידי לחש מקבץ חיות או נחשים ועקרבים, יתושים ופרעושים” (שולחן ערוך יורה דעה סימן קעט סעיף ה).
גדרי האיסור > שיטת הרמב"ם

הרמב"ם, נאמן לשיטתו הכללית כי אין ממש בכשפים ובלחשים למיניהם, סובר שאיסור חובר חבר הוא באמירת לחישה שהלוחש סבור כי היא פועלת למנוע מחיות מזיקות להזיק:
איזהו חובר? - זה שמדבר בדברים שאינן לשון עם, ואין להן ענין, ומעלה על דעתו בסכלותו שאותן הדברים מועילין, עד שהן אומרים שהאומר כך וכך על הנחש או על העקרב אינו מזיק, והאומר כך וכך על האיש אינו ניזוק
גדרי האיסור > לחישה לשם סילוק סכנה

בתלמוד הבבלי במסכת כריתות מובאים דברי אביי לפיהם כאשר חיה רעה רודפת אחר האדם, מותר לו ללחוש כדי להציל עצמו מסכנתה: "האי מאן דבעי למיצמד זיבורא ועקרבא - אסור, ואי קאתו בתריה - שרי (בתרגום חופשי לעברית: אסור להצמיד על ידי לחש דבורה ועקרב, אולם אם הם רודפים אחריו מותר)".
דבריו של אביי נפסקו להלכה בשולחן ערוך: "מי שרודפים אחריו נחש ועקרב, מותר לחבר כדי שלא יזיקוהו".
הערות שוליים

↑  רש"י על מסכת סנהדרין דף ס"ה עמוד א'. דבריו הובאו בראשונים ובאחרונים רבים, דוגמת רבי יוסף בכור שור על ספר דברים פרק י"ח פסוק י"א, אברבנאל שם על פסוק ט', פסקי הרא"ש על מסכת סנהדרין פרק ז הלכה ד, ועוד.
↑  תלמוד בבלי, מסכת כריתות, דף ג', עמוד ב'
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן קע"ט, סעיף ז'
| ספר דברים |
| --- | --- | --- |
| פרשת דברים | ערבות מואב • חטא המרגלים • חטא המעפילים |  |
| פרשת ואתחנן | עשרת הדיברות • שמע ישראל • שמע ישראל (פרשיה) • תפילין |  |
| פרשת עקב | כוחי ועוצם ידי • תורת הגמול • חטא העגל • והיה אם שמוע • ברכת המזון • שבעת המינים • לא תערץ מפניהם |  |
| פרשת ראה | היתר אכילת בשר • נביא שקר • מסית • עיר הנידחת • סימני כשרות בבעלי חיים • תרומות ומעשרות • שמיטת כספים • עבד עברי • שלוש רגלים • עלייה לרגל |  |
| פרשת שופטים | משפט עברי • איסור שוחד • איסור עבודה זרה • זקן ממרא • מצוות מינוי מלך • זרוע, לחיים וקיבה • ראשית הגז • כישוף • אוב • ידעוני • חובר חבר • רוצח בשגגה • עיר מקלט • עדות שקר • עדים זוממים • לא תערוץ מפניהם • הלכות מלחמה • כהן משוח מלחמה • מצוות קריאה לשלום במלחמה • בל תשחית • עגלה ערופה |  |
| פרשת כי תצא | אשת יפת תואר • משפט הבכורה • בן סורר ומורה • תלייה • השבת אבידה • לא ילבש • מוציא שם רע • מפתה • איסור קדשה • גירושין • ייבום וחליצה • ממזר • מצוות טעינה • איסור ריבית • משכון • הלנת שכר • מתנות עניים • לא תחסום שור בדישו • כלאי הכרם • לא תחרוש בשור ובחמור יחדו • שעטנז • לא ילבש • השבת אבדה • איסור גנבת נפש • אתנן זונה ומחיר כלב • קבורת המת • שילוח הקן • מצוות מעקה • ציצית • נדרים • מלקות |  |
| פרשת כי תבוא | מקרא ביכורים • וידוי מעשרות • מעמד הר גריזים והר עיבל |  |
| פרשת נצבים | תשובה • קיבוץ גלויות |  |
| פרשת וילך | הקהל • הסמכת יהושע • כתיבת משה את התורה |  |
| פרשת האזינו | שירת האזינו |  |
| פרשת וזאת הברכה | ברכת משה • מות משה • הר נבו |  |
| דמויות מרכזיות | משה • יהושע בן נון |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
חטפית טורקית

| חטפית טורקית |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: חטפיתיים
סוג:: חטפית
מין:: חטפית טורקית
שם מדעי
 Ficedula semitorquata ‏Homeyer, 1885

Ficedula semitorquata
חטפית טורקית (שם מדעי: Ficedula semitorquata) היא מין של ציפור ממשפחת החטפיתיים. אורך גופה: 12 -13.5 ס"מ. תפוצתה מצומצמת בעולם ובישראל היא חולפת נדירה.
תיאור המין

החטפית הטורקית היא ציפור קטנה למדי. אורך גופה: 12 -13.5 ס"מ. יש לה זנב בעל שוליים לבנים עד הקצה, שעוטף את נוצת הזנב החיצונית והיא בעלת כתם מפרק כנף קטן מאוד. לזכר חיבור דק המשתנה בין הפרטים בין הכיפה השחורה לבין הגב השחור היוצר חצי קולר. צבעיו הם שחור לבן עם עורף שחור. בתחתית גבו כתם אפרפר, כתם המצח הלבן מצומצם והכתם הלבן בבסיס אברות היד נרחב למדיי. לנקבה הגב חום אפרפר בהיר והחלקים התחתונים לבנים. היא דומה לחטפית לבנת עורף נקבה, אך יש לה פס כנף נוסף ושולי זנב לבנים.
היא ניזונה מחרקים מעופפים. פירוש השם המדעי- semitorquata- בעלת חצי קולר.
תפוצה ומגמות אוכלוסין

תפוצתה מצומצמת. היא דוגרת בחורשות, ביערות פתוחים ביוון בטורקיה ובקווקז, ונודדת דרומה לאפריקה בחורף. בישראל חולפת נדירה, במיוחד במצפה רמון, באילת ובערבה הדרומית, בעיקר באביב ונדירה בסתיו. לרוב היא המקדימה באביב מבין החטפיות.
הערות שוליים

↑  חטפית טורקית באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2 3 4  יואב פרלמן, חטפית טורקית, באתר הצפרות הישראלי
1 2  חטפית טורקית, באתר תצפית
ערך זה הוא קצרמרבנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טאמבלר

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מייסדים:  דייוויד קארפ
 תקופת הפעילות:  2007–הווה (כ־17 שנים)
 חברת אם:  Automattic 
 מיקום המטה:  ניו יורק, ארצות הברית
 ענפי תעשייה:  מדיה חברתית 
 מוצרים עיקריים:  רשת חברתית מקוונת
 מנכ"ל:  דיוויד קארפ 
 עובדים:  411 (נכון ליוני 2017)
  
 www.tumblr.com
 
טאמבלר (באנגלית: Tumblr) הוא אתר אינטרנט המשמש כפלטפורמה לפרסום מיקרו-בלוגים הכוללים טקסט, תמונות, וידאו, אודיו, קישורים או ציטוטים. טאמבלר מאפשר למשתמש לעקוב אחר פרסומים של משתמשים אחרים, ובכך משמש כרשת חברתית מקוונת. פלטפורמה זו מכילה כ-375 מיליון בלוגים. טאמבלר נוסד בשנת 2007 על ידי דייוויד קארפ.
במאי 2013 רכשה חברת יאהו את טאמבלר לפי שווי של 1.1 מיליארד דולר, ותוך שנתיים מחקה 712 מיליון דולר.
בשנת 2017 החברה נמכרה ל-Oath Inc (חברה הנמצאת בבעלות ורייזון תקשורת). נכון לשנה זו היו באתר מעל 300 מיליון בלוגים.
החל מ-17 בדצמבר 2018 אסרה טאמבלר לצמיתות הכנסת תכנים למבוגרים לפלטפורמה שלה. האיסור כולל תוכן מיני ועירום מפורש למעט כמה חריגים, כמו טקסט, כך שארוטיקה נותרה מותרת.
באוגוסט 2019 מכרה וורייזון החזקותיה לאוטומטיק (Automattic), בעלת פלטפורמת הבלוגינג וורדפרס בכ-20 מיליון דולר בלבד.
ראו גם

וורדפרס
הערות שוליים

1 2  בגיל 31, עשיר אבל מתוסכל, מנכ"ל טאמבלר מתפטר, באתר גלובס, 28 בנובמבר 2017
↑  עומר כביר, רשמית: טאמבלר נרכשה בידי יאהו ב-1.1 מיליארד דולר, באתר כלכליסט, 20 במאי 2013
↑  Shannon Liao, THE VERGE, Tumblr will ban all adult content on December 17th, ‏Dec 3, 2018
↑  רפאל קאהאן, ורייזון מוכרת את טאמבלר ב-20 מיליון דולר בלבד, לאחר שנרכשה במיליארד, באתר כלכליסט, 13 באוגוסט 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009950823105171  LCCN: n2010042642  VIAF: 176782399   WorldCat (עם VIAF): 176782399 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חדף מים צפון אמריקאי

| חדף מים צפון אמריקאי |
| --- | --- |
 חדף מים צפון אמריקני
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: אוכלי חרקים
משפחה:: חדפיים
סוג:: חדף ארך-זנב
מין:: חדף מים צפון אמריקאי
שם מדעי
 Sorex palustris ‏ריצ'רדסון, 1828
תחום תפוצה


חדף מוצג במוזיאון לתולדות הטבע באן ארבור
חדף מים צפון אמריקני (שם מדעי: Sorex palustris, באנגלית: American water shrew או northern water shrew) הוא מין של חדף השוכן בנהרות ובאגמים שברכסי ההרים של האזור הנארקטי בצפון ארצות הברית, קנדה ואלסקה.
תפוצה ובית גידול

כפי ששמו מרמז חדף המים הצפון אמריקני שוכן באמריקה הצפונית.
חדף המים מצוי סמוך לאגמים בהרי הרוקי ובהרי האפלצ'ים. הוא שוכן בכל רחבי קנדה למעט הטונדרה, ניופאונדלנד ודרום ססקצ'ואן. החדף נפוץ גם בארצות הברית מהגבול עם קנדה ועד ניו מקסיקו במערב וטנסי במזרח. ניתן למצוא את חדף המים בפארק הלאומי צפון רכס קסקייד ובפארק הלאומי קרייטר לייק.
בית הגידול האופייני הוא יערות מחטניים ויערות מעורבים של מחטניים ועצים רחבי עלים לאורך פלגים ואגמים. הוא שוכן גם באזורי ביצות. להגנה הוא מכין קן עגול בקוטר של עשרה סנטימטרים בחפירה שהוא מכין בקרקע, בין סלעים או תחת זרזיף מים, ומרפד אותו בזרדים ועלים יבשים. קנים של חדפים אותרו בתוך הסכרים שנבנו על ידי בונים.
תיאור

חדף המים הצפון אמריקני הוא מין המפגין דו-צורתיות זוויגית, כאשר הזכרים בדרך כלל גדולים יותר וכבדים יותר מהנקבות. אורכו של החדף נע בין 13 ל-17 סנטימטרים ומשקלו בין 8 ל-18 גרם. אורך זנבם נע בין 57 ל-89 מילימטרים (יותר מ-40% מאורך הגוף). אורך רגליו בין 17 ל-21 מילימטרים. צבע הפרווה בחלקו העליון של החדף משתנה על פי העונה בין חום בהיר בקיץ לשחור בחורף. לפרווה על הבטן גוון כסוף. בועות אוויר נלכדות בפרווה העבה כאשר החדף צולל מתחת למים. בועות האוויר מבודדות את החדף בפני הקור ומסייעות לציפה של החדף ועוזרות לו גם בהתנהגות המכונה "הליכה על המים". חדף המים יכול לצלול במשך 45 שניות, אבל רק אם הוא שוחה בעוצמה. בועות האוויר מאפשרות לחדף לשחות, אבל ברגע שהחדף מפסיק לשחות, הוא מיד יצוף כלפי מעלה. על רגליו יש ציצת שער, בולטת על הרגליים הקדמיות הגדולות יותר, המאפשרת לחדף לרוץ על פני המים.
משך חייו של החדף כ-18 חודשים.
מערכת שיניים והרגלי תזונה

לחדף המים הצפון אמריקני יש גולגולת גדולה שאורכה בין 21 ל-23 מילימטרים ורוחבה בין 10 ל-11 מילימטרים ונוסחת שיניים 1/1 5/1 1/1 3/3 ובסך הכל 32 שיניים. הם שוחים היטב ומבצעים צלילות קצרות בחיפוש אחר מזון. החדף מעדיף חרקי מים כדוגמת חרקים מסדרת הגדותניים (Plecoptera), וממשפחת הטיפולתיים. ידוע כי הם ניזונים גם מדגים קטנים, צמחים, ושבלולים. חדפים זקוקים להרבה מזון ואינם יכולים לצום יותר משלוש שעות בשל קצב המטבוליזם הגבוה שלהם. משערים כי הם משתמשים באיכון בעזרת קול כדי למצוא טרף. לעיתים הם נוהגים לאגור מזון בחללים בקרקע או בגזעי עצים.
טורפים

בין הטורפים העיקריים של חדף המים נמנים: בזים, ינשופים, נחשים, שועל מצוי, שונר מצוי, סמורים וכמה מיני דגים גדולים.
רבייה

עונת הרבייה של חדף המים הצפון אמריקני נמשכת מדצמבר עד ספטמבר ותקופת ההיריון נמשכת שלושה שבועות כשהוולדות נולדים באביב ובקיץ. נקבות החדפים ממליטות בממוצע שלושה שגרים בשנה. כל שגר יכול להכיל משלושה ועד עשרה ולדות. משקלם בעת הלידה 0.5 גרם.
תת-מינים

לחדף המים הצפון אמריקני יש תשעה תת-מינים:
S. p. albibarbis
S. p. brooksi
S. p. gloveralleni
S. p. hydrobadistes
S. p. labradorensis
S. p. navigator
S. p. palustris
S. p. punctulatus
S. p. turneri
הערות שוליים

↑  חדף מים צפון אמריקאי באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2  Sorex palustris water shrew
↑  Water Shrew
↑  Water Shrew
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007547505605171  LCCN: sh2009000136
חידת שחמט

חידות שחמט הן חידות שלהצגתן ולפתרונן משמשים לוח השחמט וכלי השחמט (כולל החוקים החלים על כל כלי), אך הן אינן עוסקות במצבים שניתן להגיע אליהם במהלך משחק שחמט. בכך הן נבדלות מבעיות שחמט, העוסקות רק במצבים שניתן להגיע אליהם בהתאם לכללי המשחק. רבות מחידות השחמט הן בעיות מתמטיות, ולא בעיות שחמטיות. חידות שחמט אחרות משמשות, כדרכן של חידות, לשעשוע בלבד.
אנימציה של פתרון חידת שמונה המלכות באמצעות אלגוריתם רקורסיבי
אחת מחידות השחמט המפורסמות ביותר היא חידת שמונה המלכות. בחידה זו יש לסדר שמונה מלכות על-פני לוח שחמט, כך שאף מלכה אינה מאיימת על מלכה אחרת, כלומר אין שתי מלכות הנמצאות על שורה משותפת, טור משותף או אלכסון משותף. גרסה כללית יותר של חידה זו עוסקת בסידור n מלכות על-פני לוח שחמט שגודלו nXn. לחידת שמונה המלכות יש 92 פתרונות שונים.
חידת שחמט מפורסמת נוספת היא חידת מסע הפרש: הפרש נמצא על אחת ממשבצות לוח השחמט, ועליו לצאת למסע, בהתאם לכללי המסע של הפרש, שבו יעבור על-פני כל אחת ממשבצות הלוח, פעם אחת ויחידה בכל משבצת. גם מחידה זו ניתן לעבור לחידה כללית יותר, שבה לוח שחמט הוא בגודל nXn. חידה זו היא מקרה פרטי של בעיה ידועה בתורת הגרפים.
החידה הבאה, שאותה חיבר מקס בלאק בשנת 1946, עוסקת בלוח השחמט אך לא בכלי השחמט. ניקח לוח שחמט ונגזור ממנו שתי משבצות הנמצאות בפינות נגדיות של הלוח (פינות שאין להן שורה משותפת או טור משותף). האם ניתן לכסות לוח זה ב-31 אבני דומינו, כך שכל אבן מכסה שני ריבועים סמוכים? הפתרון במסגרת הבאה.
ראו גם

בעיות שחמט
| שחמט |
| --- | --- | --- |
| שלבי המשחק | פתיחה • מציעה • סיום |  |
| כלי המשחק | מלך • מלכה • צריח • רץ • פרש • רגלי |  |
| חוקי המשחק | שח • הצרחה • הכתרה • הכאה דרך הילוכו • מט • פט • תיקו |  |
| אסכולות שחמט | האסכולה הרומנטית בשחמט • האסכולה המודרנית • האסכולה ההיפרמודרנית |  |
| תת-תחומים משיקים | שחמט בהתכתבות • חידת שחמט • בעיית שחמט • וריאציות של משחק השחמט • תוכנת שחמט • בליץ |  |
| שונות | פיד"ה • האיגוד הישראלי לשחמט • שחמט בישראל • שעון שחמט |  |
ראו גם פורטל שחמט • קטגוריית שחמט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph305897
חזית המולדת של בולגריה

דגל חזית המולדת
חזית המולדת של בולגריה (בבולגרית: Отечествен фронт) הייתה תנועת התנגדות בולגרית שפעלה נגד השלטון הפרו-גרמני במהלך מלחמת העולם השנייה, הורכבה ממספר מפלגות פוליטיות וב-9 בספטמבר 1944 תפסה את השלטון בממלכה לאחר הפיכה בחסות הצבא האדום.
ייסוד התנועה והרכבה

התנועה נוסדה ב-1942 והורכבה ממספר מפלגות פוליטיות אשר שמו להן למטרה להילחם בממשלה הפרו-גרמנית בממלכה. המפלגות שאוגדו בחזית המולדת היו המפלגה הקומוניסטית, הסוציאל-דמוקרטים, מפלגת הימין זוונו וחלק ממפלגת האיכרים. המפלגות היו יריבות פוליטיות וחלוקות על דרכה העתידית של בולגריה, אך חלקו מטרה משותפת אחת - הפלת השלטון. בספטמבר 1944 נשא ונתן ראש הממשלה קונסטנטין מוראבייב, חבר מפלגת האיכרים, שאלמנטים מתוכה חברו לחזית המולדת, עם הנהגת החזית במטרה לשתף את חבריה בממשלה. התקדמותו המהירה של הצבא האדום סיכלה את תוכניותיו.