stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עמרם מצנע
ביוגרפיה > ראש עיריית חיפה

בשנת 1993, מיד לאחר שחרורו מצה"ל, החליט לרוץ לראשות העיר חיפה בהשפעת ראש הממשלה, יצחק רבין, והתמודד בפריימריז של מפלגת העבודה. הוא רץ נגד ראש העיר המכהן, אריה גוראל, וזכה. לאחר מכן זכה לרוב גדול בבחירות לראשות העיר וגם במועצת העיר, אז סיעתו זכתה ב-13 מושבים במועצת עיריית חיפה. יונה יהב, לימים - מחליפו, מונה לסגנו.
בתקופתו כראש העיר חיפה, פעל בין היתר לקידום מערכת החינוך והשלמת התקנת מחשבים בכל רובדי המערכת. הוא ניסה ליצור אקלים עסקי ותנופת פיתוח של מרכזים מסחריים במטרה למשוך משקיעים פרטיים וציבוריים. הוא אחראי לבניית תשתית תחבורה הכוללת כבישים, מחלפים, גשרים, יזם הוספת תחנות רכבת ובניית מסוף תעופה לטיסות קצרות טווח. בתקופת כהונתו של מצנע קודמו פרויקטים ארכיטקטוניים רבים בעיר, אשר לגבי טיבם של חלקם קיימת מחלוקת. בתקופתו אושרו רבי קומות על הרכס ובמורדות הכרמל וקודמו יציאות נוספות ממנהרות הכרמל.
בנובמבר 1998 נבחר לקדנציה שנייה ברוב של 65% מקולות הבוחרים. בנוסף כיהן כיו"ר אגד ערים חיפה לאיכות הסביבה, ויו"ר הנהלת רשות נחל הקישון.
ביוגרפיה > בפוליטיקה

בשנת 2002 רץ לראשות מפלגת העבודה ומולו התמודדו היו"ר, בנימין בן אליעזר, וחבר הכנסת חיים רמון. מצנע זכה ברוב גדול בבחירות המקדימות, והוביל את מפלגתו בבחירות לכנסת ה-16, בהתמודדות מול אריאל שרון. בבחירות אלה נקט קו מדיני שמאלי מובהק, וקרא לפירוק התנחלויות בעזה. כוחה של מפלגת העבודה הצטמצם בבחירות אלה מ-26 ל-19 מנדטים. מצנע שימש כראש האופוזיציה במשך פחות מארבעה חודשים, עד מאי 2003, אז התפטר מראשות מפלגת העבודה. כחבר הכנסת, שימש חבר ועדת החוץ והביטחון וועדת הפנים והגנת הסביבה. מצנע היה מיוזמי הסכם ז'נבה.
אף שהתנגד לכך בעבר, לקראת סיום שנת 2004 החליט לצדד בכניסת מפלגתו לממשלת אחדות לאומית עם הליכוד, על מנת לאפשר לשרון ליישם את תוכנית ההתנתקות מעזה, תוכנית שלדעת מצנע הרחיקה לכת אף מעבר למצע הבחירות שלו שנתיים לפני כן.
ביוגרפיה > ראשות ועדה קרואה בירוחם

ב-13 בנובמבר 2005 הודיע מצנע על פרישתו מהכנסת, על מנת לכהן כיו"ר הוועדה הקרואה בירוחם, לאחר המשבר הקשה בעירייה והדחת ראש העיר. בנאום הפרישה מהכנסת אמר: ”אני מאמין שבלכתי לירוחם אתרום מניסיוני לשיקום המקום, ויחד עם זאת אשמש כדוגמה וחיזוק לרוח ההתנדבות במדינת ישראל. אני תקווה שעשייה זו תוכיח שגנרלים במילואים, חברי כנסת וראשי ערים לשעבר יכולים וצריכים להמשיך ולתרום לא רק בממשלה ובמסדרונות השלטון, אלא גם בחזית העשייה, בשטח, בהתמודדות עם הבעיות”.
כיו"ר הוועדה הקרואה בירוחם פעל מצנע לשיפור מערכת החינוך ואיכות הסביבה וקידם פרויקטים לפיתוח תשתיות, ביניהם הקמת עיר הבה"דים (בסיסי הדרכה של צה"ל) באזור ירוחם. בירוחם היו אמורות להתקיים בחירות בנובמבר 2008, אלא ששר הפנים, מאיר שטרית, החליט להאריך את כהונתו של מצנע בשנתיים נוספות בטענה כי לא הושגה בירוחם יציבות שלטונית מספקת על מנת לקיים מערכת בחירות. קבוצה מתושבי ירוחם עתרה לבג"ץ כנגד החלטה זו, בטענה שנמנעת מתושבי ירוחם הזכות הדמוקרטית לבחירות. לעתירה צורפה עצומה בחתימת 700 מתושבי ירוחם. מן העבר השני, תושבים אחרים הביעו את שביעות רצונם מפועלו של מצנע ובירכו על המשך כהונתו. מעל אלף בני אדם חתמו על עצומת תמיכה שהוגשה לשר הפנים. בג"ץ פסק כי יש להשאיר את החלטת שר הפנים במקומה ואישר את החלטת שטרית להארכת הכהונה.
בבחירות לכנסת השמונה עשרה הוצב במקום ה-112 הסמלי ברשימת העבודה לכנסת.
בנובמבר 2010, התקיימו בחירות בירוחם. מצנע סיים את תפקידו והעביר את ניהול המועצה המקומית למנצח בבחירות, מיכאל ביטון, בדצמבר 2010.
ביוגרפיה > חזרה לפוליטיקה הארצית

במאי 2011 הודיע מצנע על כך שיתמודד בשנית על ראשות מפלגת העבודה, בהודעה שפרסם על התמודדותו כתב מצנע: ”לאחר עזיבתי את הכנסת ב-2005 הקדשתי את חמש השנים האחרונות לפעילות בחזית החברתית ובפריפריה. היום אני שב ומבקש את אמון חברי מפלגת העבודה. אני עושה זאת, כי המציאות במדינת ישראל ובחברה הישראלית לא מאפשרת לשבת ולהתבונן מהצד. כל מי שמאמין במדינה, חייב להתגייס לפעולה ואני החלטתי להתגייס”. בפריימריז שנערכו בספטמבר אותה שנה, סיים במקום הרביעי והאחרון עם כ-12 אחוזים מקולות הבוחרים. לאחר הדחתו מהמרוץ לראשות מפלגת העבודה, הביע את תמיכתו בעמיר פרץ.
ב-2 בדצמבר 2012 הודיע מצנע על הצטרפותו למפלגת "התנועה" בראשות ציפי לבני. הוא הוצב במקום השני ברשימתה לבחירות לכנסת ה-19 ונבחר לכנסת.
בכנסת ה-19 מונה לשמש יושב ראש ועדת החינוך אחרי שאיבד את התיק להגנת הסביבה לעמיר פרץ.
ב-5 במרץ 2014 קיבל מצנע את פרס "אות הפרלמנטר" למושב החורף של הכנסת ה-19, של המכון הישראלי לדמוקרטיה יחד עם חברת הכנסת מיכל רוזין.
בשלהי דצמבר 2014 והכנסת התשע עשרה, הודיע מצנע על פרישה מהחיים הפוליטיים.
בבחירות לכנסת העשרים וחמש הוצב במקום ה-115 הסמלי ברשימת מפלגת העבודה לכנסת.
ביוגרפיה > תפקידים נוספים

בשנים 2008–2011 כיהן כחבר בדירקטוריון התעשייה האווירית.
עד היבחרו בשנית לכנסת, בשנת 2013, שימש מצנע מרצה במכללה החברתית-כלכלית.
ביוגרפיה > משפחתו

מצנע נשוי לעליזה, מורה בגמלאות. לזוג שלושה ילדים.
עד 2013 התגוררו מצנע ורעייתו בחיפה. באוגוסט 2013 עבר הזוג להתגורר בתל אביב.
אותות הוקרה בהם זכה

על תרומתו הייחודית לחיזוק איכות השלטון ולקידום המשק והחברה בישראל הוענק למצנע "אות אביר איכות השלטון" לשנת 2007.
על התנדבותו והיחלצותו כיושב ראש הוועדה הקרואה ירוחם, על תרומתו הייחודית לקידום המשק והחברה בישראל הוענק למצנע פרס "ממשיך דרכו של בן-גוריון", תש"ע-2009.
בשנת 2010 זכה בפרס יגאל אלון למעשה מופת חלוצי.
בשנת 2010 הוענקו לו תואר דוקטור לשם כבוד מהטכניון וכן תואר "דוקטור לפילוסופיה לאות כבוד" מטעם אוניברסיטת בן-גוריון.
לקריאה נוספת

משה גבעתי, הישרדות בספטמבר - לקחים מבצעיים ממלחמות ישראל, חולון: הוצאת "רעות", תשע"ג–2013, עמ' 295, 398–400, 407, 410–414, 423–425, 427, 431, 334–335
שי חורב, עמרם מצנע, בלקסיקון החיפאים אישים ודמויות בחיפה, דוכיפת הוצאה לאור, עמ' 243, 2018
תומר לויסמן, בשדה הקרב של הזיכרון, כנרת זמורה-ביתן דביר, נובמבר 2020, עמוד 549
הערות שוליים

↑  סרן מצנע עמרם, דבר, 8 בנובמבר 1967
↑  גל פרל, "אקפולקו", הבלוג על הכוונת, 29 בדצמבר  2012
↑  אביחי בקר, האיש והאגדה, באתר הארץ, 12 בנובמבר 2002.
↑  טל זגרבה, גדוד שלם הקשיב לי. ידעתי שאני צריך לשמור על פאסון, באתר הגבורה; במקור, מתוך "במחנה", 7 באוקטובר 2008
↑  צל"שי רמטכ"ל, דבר, 24 בספטמבר 1975
↑  עמרם מצנע יחליף את דב תמרי, מעריב, 6 באוקטובר 1981
↑  אברהם דיסקין, מאלטלנה עד הנה, הוצאת כרמל 2011, עמ' 238
↑  אמנון לורד, האהבה שאינה מעזה לקרוא לעצמה בשם, נתיב, 2004
↑  רפול: לא היה אף רגע, מעריב, 10 באוקטובר 1982
רפול: 3 הקצינים שביקרו את שרון כבר חזרו בהם מדבריהם, מעריב, 22 באוקטובר 1982
↑  יוסף וקסמן, בגין: נצטרך לכבוש המדינה הפלשתינית אם תוקם, מעריב, 19 באוקטובר 1982
↑  יוסף ולטר, לא ידוע למה פרצה השרפה שגרמה למותם של 8 חיילים בשומרון, מעריב, 16 בדצמבר 1985
1 2  עומד על קו רקיע, באתר של נורית הירש
↑  יגאל קוצר, מצנע יתמודד מול גוראל, חדשות, 15 במרץ 1993
↑  אבי שמול, דוד רטנר, האיש שהלביש את חיפה שלמת בטון ואספלט, באתר הארץ, 15 באוגוסט 2002
↑  מצנע פורש מראשות מפלגת העבודה, באתר ערוץ 7, 4 במאי 2003
↑  אמנון ברזילי,מאת יוסי, רטר, העבודה מתחייבת: לא נלך לאחדות; הליכוד: נקים אחדות בלי מצנע, באתר הארץ, 13 בינואר 2003
↑  סמדר שמואלי ושרון רופא, מצנע: לא אלך לממשלת אחדות בהנהגת שרון, באתר ynet, 18 בדצמבר 2002
↑  מצנע נזף בסנה, שלא שלל ממשלת אחדות; פרס: אין סיכוי לאחדות, באתר הארץ, 15 בינואר 2003
↑  מצנע הודיע: פורש לנגב, באתר nrg‏, 13 בנובמבר 2005
↑  פסק הדין בעניין הארכת כהונתו של מצנע, באתר פסקדין
↑  לילך ויסמן, ‏מצנע מבקש הזדמנות נוספת: מתמודד על ראשות העבודה, באתר גלובס, 4 במאי 2011
↑  רינה מצליח, ‏רשמית: עמרם מצנע רץ לראשות העבודה, באתר ‏מאקו‏, 4 במאי 2011
↑  עמרם מצנע: תומך בעמיר פרץ לראשות מפלגת העבודה, באתר ynet, 17 בספטמבר 2011
↑  יובל קרני ומורן אזולאי, עמרם מצנע מצטרף ללבני ברשימת "התנועה", באתר ynet, 1 בדצמבר 2012
↑  סופית: מצנע במקום ה-2 ברשימת "התנועה" של לבני, באתר וואלה, 1 בדצמבר 2012
↑  חזקי עזרא, פרס "אות הפרלמנטר" לח"כ רוזין ומצנע, באתר ערוץ 7, 5 במרץ 2014
↑  ח"כ עמרם מצנע הודיע על פרישתו מהפוליטיקה, באתר ynet, 24 בדצמבר 2014
↑  בתוכנית "חיידק פוליטי" עם נחמה דואק, ערוץ הכנסת, 22 באוגוסט 2013
↑  אלוף (מיל.) עמרם מצנע לראשי הטכניון שביקרו בירוחם: "הבסיס הוא חינוך ושם המשחק – מורים טובים", באתר הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007517089505171  VIAF: 315535487   WorldCat (עם VIAF): 315535487 
מימין לשמאל: אלוף עמרם מצנע - עוזר ראש אג"מ, תא"ל אפרים לפיד, דובר צה"ל, אלוף חיים ארז - ראש אג"א
ראש עיריית חיפה עמרם מצנע בטקס קבלת פנים לקורבטה טילים דגם סער 5
עמרם מצנע במהלך הפגנה בכיכר הבימה, הפגנה למען השלום
עמרם מצנע ב-2009
נחל רחף

| --- | --- |

 מידע כללי
 יובלים:  נחל עדינא, נחל כידוד, נחל קנאים, נחל אמונים, נחל סלעם 
 שפך:  ים המלח 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) נחל רחף(למפת צפון הנגב רגילה) נחל רחף(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל רחף(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל רחף
 
נַחַל רַחַף (בערבית: وادي حفحف ואדי חפחף) הוא אחד הנחלים הנשפכים ממדבר יהודה לאזור לשון ים המלח, סמוך להר אלעזר. אורכו 20 ק"מ ושטח אגן הניקוז שלו הוא כ-80 קמ"ר. לנחל כמה יובלים המנקזים את בקעת קנאים ורכס כידוד. ראשיתו של הנחל בבקעת קנאים שבין מצדה לערד ומכאן הוא היה בעבר נשפך לחוף ים המלח. בעקבות ירידת מפלס ים המלח התייבש הים באזור אליו היה נשפך, וכיום הוא נשפך לאזור לשון ים המלח. בערבית מכונה הנחל ואדי חפחף שפירושו "נחל רשרוש כנפיים". לאורך מסלולו חתר הנחל כמה קטעים קניוניים מרשימים. הבדווים יושבי מדבר יהודה מחלקים את הנחל לשלושה קטעים על פי המבנה הטופוגרפי של הנחל, ומכנים כל קטע בשם אחר:
1. בחלקו העילי חוצה הנחל את קמר הר קנאים, שם הוא עובר בקניון עמוק למדי שבו מפל בגובה כ-60 מ'. קטע זה מכונה בערבית ואדי אלנסורי (وادي النسوريّ) שפירושו נחל הנשרים. בעברית מכונה קטע זה נחל כידוד (ניצוץ).
2. ברמת המדבר יוצר הנחל קטע קניוני נוסף שעומקו כ-20 מ' ואורכו כק"מ אחד.
3. החלק המרשים מכולם הוא חלקו התחתון של הנחל, שם חותר הנחל במצוק ההעתקים ויוצר נקיק עצום שעומקו כ-200 מ' ובו סדרה של מפלים שלרגליהם מכתשות גדולות. בחורף מוצפות המכתשות במי שיטפונות והמעבר בנקיק מחייב שחייה של ממש. ההליכה בנקיק זה מחייבת ידע בטיפוס וגלישת מצוקים.
בנחל מספר גבים המלאים מים כל ימות השנה.
סמוך לנחל מצפון לו במרחק של מספר קילומטרים ממנו נמצא הר המצדה.
לקריאה נוספת

מנחם מרקוס, עוד לא תמו כל פלאייך, (עמודים 69-70), משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2003.
דוד צירקין צפריר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1892 
 פטירה:  נובמבר 1974 (בגיל 82 בערך) 
 ענף מדעי:  גינון 
 מקום קבורה:  עין חרוד מאוחד 
 מוסדות:  משרד החקלאות וביטחון המזון 
 
דוד צירקין (1892 – נובמבר 1974) היה מומחה לגננות ושתלנות בארץ ישראל.
קורות חיים

דוד צירקין נולד ב-1892 בעיירה ויטקה (מחוז מוהילב) שליד העיר הומל ברוסיה. בעיירה בת עשרות אלפי התושבים היו רחובות היהודים שונים מאלה של הנוצרים. שפע עצי הנוי והפרי ברחובות הנוצרים - שלא כמו ברחובות היהודיים - הרשים מאוד את הילד דוד צירקין, וגרם לו להתענין בבוטניקה, לקרוא ספרות בנושא, ולערוך ניסויים ראשונים בשתילה, ריבוי צמחים, איסוף פרחים, ייבושם והגדרתם.
בנעוריו נטה צירקין לסוציאליזם, ורק כשהכיר את צבי שץ וחבריו בעיר רומני - אליה עברה משפחתו - הצטרף לציונות ומיזג את שתי ההשקפות הללו.
בשנת 1911 התקיימה ברומני ועידה של "קבוצות טרומפלדור" בה הוחלט שחלק מחבריה יעלה לארץ ישראל ויהווה שם גרעין להתיישבות קומונה חקלאית בגליל. באותה שנה עלה צירקין לארץ ישראל והצטרף לקומונה של טרומפלדור בחוות מגדל, בה היו כ-12 חברים אשר עבדו ביום בפלחה ובניסיונות חקלאיים שונים. הלילות הוקדשו, בהדרכת טרומפלדור, ללימוד דרכי פעולתן של הקומונות שקמו בעולם ובחיפוש דרכים להתאימן וליישמן בארץ ישראל.
בשנת 1912 התפרקה הקומונה במגדל. צירקין עבר עם שץ ורעייתו לבן שמן, שם נפגש עם יבניאלי, ברל כצנלסון ונח נפתולסקי. הוא עבד עמם ולמד מהם שתלנות.
לאחר התלבטויות רבות, התגייס ב-1917 לגדודים העבריים, שכן הגיוס הסיט אותו ממטרתו לעסוק בעבודת האדמה. לאחר המלחמה נמנה צירקין עם ועד פועלי הגליל וב-1920 התמנה לנציג פועלי הגליל בוועידת היסוד של ההסתדרות הכללית של העובדים העברים בארץ ישראל.
בשנת 1920 הצטרף לגדוד ע"ש יוסף טרומפלדור. והיה בין חברי קבוצת "רושמיה" שעסקה בייעור הכרמל. בשנת 1921 הצטרף כחבר לקיבוץ עין חרוד והקים בו משתלה לשתילי אורן. לימים התרחבה המשתלה למשתלת עצי יער, עצי אורן, גפנים וצמחי נוי. ב-1924 השתלם צירקין בגננות בגרמניה וגם היה שם פעיל ב"החלוץ". ב-1929 השתלם בשתלנות בצרפת, בגרמניה ובאיטליה. כך הכיר שיחים בפריחתם ורכש ידע בניהול ענף הגננות ומגוון פניו.
בשנות ה-30 של המאה ה-20 הוקם ארגון "משתלות הקיבוץ המאוחד" וצירקין שימש בו כמדריך מקצועי לכל המשתלות, וגם דאג לתוכנית נוי ייחודית בכל קיבוץ. בעין חרוד הקים מכון לריבוי צמחים וערך מחקרים עם הפרופסורים קוניס ומיכאל אבן ארי מהאוניברסיטה העברית.
בשנת 1943, עם הקמת שלושת המצפים בנגב - בית אשל, רביבים וגבולות - ערך בהם צירקין ניסיונות בייעור השטחים המדבריים המגוונים בסביבתם. ב-1947 הביא לעבודה במכון בעין חרוד את האגרונום אליה ווגה כדי לבנות את ענף השתלנות באופן יותר מדעי ושיטתי.
עם קום המדינה, מונה צירקין למנהל המדור לגננות ושתלנות במשרד החקלאות.
כמנהל המדור נקט ביוזמות רבות. ביניהן:
הקים משתלות רבות.
יזם את תערוכת הפרח והציע רעיון לראש העיר אבא חושי שתערוכה זו תיערך כל שנה בחיפה.
יזם והקים את חוות הנוי במדרשת רופין. החווה הוקמה כגן בוטני לאיקלום צמחים, עריכת קורסים והקמת ספריה מקצועית בחווה.
יזם הצעת חוק שאסר בנייה באזורי מגורים מבלי תשתית לנוי.
שלח את דוד גלעד לארצות הברית כדי לקנות ידע בגידול ורדים במגמת יצוא לחוץ-לארץ.
בשנת 1954 התפלג קיבוץ עין חרוד. צירקין נשאר במקום, שנקרא מאז עין חרוד מאוחד. שם הקים משפחה ענפה: 4 בנות מנישואיו הראשונים לשרה נוימן, ובן אחד מנישואיו השניים למלכה זיידמן. לבנו קרא צבי, על שם ידיד נעוריו, צבי שץ, אשר נרצח ב-1921 ביפו יחד עם הסופר יוסף חיים ברנר.
צירקין נפטר בשנת 1974 ונקבר בקיבוצו.
האידאולוגיה של השמאל הציוני הייתה חשובה בעיניו. בשנותיו הראשונות בארץ התכתב עם א.ד. גורדון, ברל כצנלסון, דוד בן-גוריון ולוי אשכול. עד יומו האחרון נהג להגיב בכתב למאמרים שקרא בעיתונים.
הקדיש את חייו לייעור הארץ, ולמלאה בצבעי פרחים, שיחים ועצים.
בין מחקריו

השרשת ייחורים בעזרת הורמונים ומחקר בערפול בבית הגידול של ייחורים ירוקים. שותף במחקר זה היה יוחנן אלטברג ממשמר העמק.
שיטת אחסון פקעות בקירור, לקיצור תקופת התרדמה (פקעות אלו נשלחו לאירופה בזמנים שהיה מחסור בשוק).
הנבטת זרעי פירות, בעיקר נשירים, ומיון פרחי מנטור מלאים.
עבודתו בתחום הספרות המקצועית

במשך כל השנים דאג להוצאת ספרות מקצועית כאשר בכל מקצוע דאג לשתף את המומחה בתחום בארץ. פרסם מאמרים מקצועיים ב"השדה לגן ולנוף".
בשנת 1925 הוציא קטלוג צמחים ראשון עם 18 זני צמחים. ב-1937 הקטלוג האחרון הכיל 653 זנים.
ב-1940 הוציא את הספר "מדריך למשתלות" עם האגרונומית לאה קרוא. עד עתה יצאו 8 מהדורות ושתלנים רבים נעזרים בו גם היום.
הוציא ספרי לימוד "הפרח הפרי והזרע", "דפים לריבוי צמחים" עם ד"ר מנדל, ואת "גינת עצי הפרי" עם יוחנן אלטברג.
ב-1960 התמסר לחקר אלת הבוטנה (פיסטוק חלבי). בזכות מחקרו יש כיום מטעי בוטנה בהר הנגב. בעקבות המחקר הוציא חוברת בשם "אלת הבוטנה וגידולה".
ב-1962 נתן שמות לפרחי ההרדוף על צבעיהם השונים. "הרדוף הנחלים בישראל".
ב-1968 הגשים את חלומו והוציא את הספר "כי האדם עץ השדה" על ארבעת המינים ושבעת המינים עם דבורה אטרוז. בספר צילומי עצים וכל הפסוקים בתנ"ך בהם הם מוזכרים, צילומי פסיפס, בולים ותבליטים באבן שנמצאו.
ב-1971 התמסר להוצאת ספרים על גידול פרחי נוי, שיחים ועצמים, עם צילומים שצילם להעשרת הידע למגדלי גינות פרטיות והוציא את הספרים: "גינת הנוי ופרחיה", "צמחי נוי בישראל" ו"צמחי בית ומרפסת" בשיתוף אברהם שטיינמן. כאשר הספר "צמחי בית ומרפסת" היה מוכן לדפוס, נפטר צירקין בשנת 1974 בהיותו בן 82.
ספריו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אלת הבטנה וגידולה בישראל; עריכה: י"מ מרגלית, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשכ"ט.
'פרחי נוי בישראל: עצים, שיחים, בני שיחים, מטפסים; עריכה: י. מרגלית; עריכה גרפית: א. א. שורץ, תל אביב: עם עובד – תרבות וחינוך, תשל"א 1971. (הופיע בהדפסות נוספות)
ראו גם

חוות הנוי
הערות שוליים

↑  ביקורת: אליעזר שמאלי, מזימרת הארץ, דבר, 24 במאי 1968.
↑  ביקורת: אליעזר שמאלי, ספר חדש: חינוך לנוי, דבר, 19 בדצמבר 1973.
↑  ביקורת: אליעזר שמאלי, ספר נאה על פרחי נוי, דבר, 10 בנובמבר 1971.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270135105171  ISNI: 0000 0000 6875 6462  LCCN: n96082028  VIAF: 97266780   WorldCat (עם VIAF): 97266780
מפעיל קשר מוטס

סמל  גדוד קשר 533
חיילי פלגת הקשר המוטסת של גדוד 383 בסרבלי טיסה
מפעיל קשר מוטס הוא איש צוות עזר אווירי בחיל האוויר האחראי על ביצוע ותפעול ממסרים מוטסים. התפקיד מוגדר כשייך לצוות עזר אווירי מאז שנת 1989.
המפעילים משרתים במסגרת גף ששייך לטייסת תחזוקה.
הגעה לתפקיד מפעיל קשר מוטס מתבצע דרך גדוד קשר 533, שם עוברים החיילים קורס מקצועי ואחריו, המצטיינים עוברים קורס הכשרה כצוות עזר אווירי ובו לומדים תפעול מערכות תמסורת מוטסות וגם אוויוניקה. מלבד מערכת הקשר, נוספה בשנת 2009 מערכת מודיעין מתוחכמת שגם אותה מתפעלים המפעילים לאחר הכשרה עיונית ואווירית אינטנסיבית.
הכשרת מפעילי הקשר המוטס אורכת כשנה וכוללת הכשרה קרקעית ואווירית.
סיכות כנפיים

הברק, המוטיב המרכזי בסיכת הכנפיים של מפעיל קשר מוטס, הוּרש מסיכת הכנפיים ההיסטורית של אלחוטן אוויר, שהייתה בשימוש עד שנת 1972.
פלגת הקשר המוטסת

פלגת הקשר המוטסת היא פלוגה בגדוד צמרת ביחידת לוטם של אגף התקשוב, האחראית לסייע ליחידות העילית של צה"ל, בפעילות שמתבצעת באזורים מרוחקים.
חיילי היחידה מתגייסים לאגף התקשוב, לקורס מערכות קשר ותקשוב. המצטיינים בקורס נשלחים לפלגת הקשר המוטסת בגדוד "צמרת" ומשרתים בה בתפקיד מפעיל קשר מוטס.
ראו גם

אלחוטן אוויר
הערות שוליים

↑  ערן בלכר, ‏תהיו בקשר, באתר חיל האוויר הישראלי, אוקטובר 2005.
↑  אמיר בוחבוט‏, האלחוטנים של צה"ל: "חיים של אנשים בידיים שלך", באתר וואלה, 13 באפריל 2013.
ערך זה הוא קצרמרבנושא תעופה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סמל גדוד צמרת 383
מדרוג (רייטינג)

מדרוג (או רייטינג; מאנגלית: Rating) הוא הערכה של אחוזי הצפייה בתוכנית טלוויזיה מסוימת, וסידור תוכניות הטלוויזיה בסדר פופולריות יורד.
לרייטינג חשיבות רבה בטלוויזיה המסחרית, בין השאר משום שהוא משמש בסיס לתמחור דקות שידור של פרסומות בהפסקות של תוכנית טלוויזיה. ככל שהרייטינג גבוה יותר, כך יש יותר צופים, כלומר: יותר חשיפה, ולכן המחיר לשידור פרסומת בזמן זה יהיה גבוה יותר. אולם כשהרייטינג נמוך בקרב תוכנית כלשהי או ערוץ מסוים, הוא עלול לסכן אותם בביטול (ירידה מהאוויר).
מדרוג בישראל > היסטוריה

כבר בשנות ה-50 נהגו בקול ישראל להזמין סקרים לבירור אחוזי ההאזנה לתוכניותיהם. כך, על פי סקר של המכון למחקר חברתי שימושי האזינו לשידור חידון התנ"ך הבינלאומי כ-66% מהציבור היהודי בישראל.
לאחר תחילת שידורי ערוץ 2 והצורך במדידת שיעורי הצפייה במדינת ישראל למען תמחור מחירי הפרסומות, החלה הרשות השנייה להפעיל מערך סקרים יומי אשר יעקוב אחר תנודות הצפייה בערוץ 2. סקרים אלו התבססו על משאל טלפוני שנערך בזמן אמת, במהלך שידורי הפריים טיים, במהלכו התקשרו סוקרים אל כ-7,500 ישראלים ברחבי הארץ ואלה נשאלו לגבי הרגלי צפייתם באותו הערב. סקרים דומים נערכו ביום שלמחרת על מנת להוות השלמה למדגם, אך על אף ההשקעה הרבה בסקרים מדי יום, מידת דיוקם של הנתונים הייתה מועטה ביחס לשיטות אחרות.
מדרוג בישראל > שיטת המדרוג > MBER

בשנת 2016 פיתחה חברת MBER אפליקציה המאפשרת לכל טלפון חכם להפך ל"פיפל-מיטר" נייד.
האלגוריתם של האפליקציה משווה בין נתונים שמוזנים מהאפליקציה המותקנת אצל המשתמש לבין תכנים מערוצי השידור בפלטפורמות השונות והאפליקציה מזהה אם פתוח בסביבה ערוץ מסוים ובכל פרק זמן הנקבע מראש הוא לוקח דגימה מהקולות בסביבה, ובאמצעות השוואה בין השידורים בפועל ניתן לקבוע למה בעל המכשיר האזין באותו רגע.
מדרוג בישראל > שיאי צפייה בישראל

בטבלה שלהלן מופיעים המשדרים הנצפים ביותר בישראל מאז תחילת מדידת הרייטינג הרשמית בחודש פברואר 1998.
הנתונים הם לפי מספר הצופים מגיל 4 ומעלה, ולא לפי אחוזי הצפייה מתוך משקי הבית, שלפיהם מתומחרים הפרסומות.
| מקום | שם המשדר | זכיין/ערוץ | מספר צופים (גיל 4+) | מספר צופים (גיל 4+) | תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מאסטר שף (עונה 3, פרק הגמר) | ערוץ 2 - קשת | 1,656,581 | 1,656,581 | יום שלישי, 29 בינואר 2013 |
| 1 | מאסטר שף (עונה 3, פרק הגמר) | ערוץ 2 - קשת | 1,576,513 יהודים | 80,068 אחרים | יום שלישי, 29 בינואר 2013 |
| 2 | האח הגדול (עונה 4, פרק הבכורה) | ערוץ 2 - קשת | 1,550,266 | 1,550,266 | יום ראשון, 1 בינואר 2012 |
| 2 | האח הגדול (עונה 4, פרק הבכורה) | ערוץ 2 - קשת | 1,475,336 יהודים | 74,930 אחרים | יום ראשון, 1 בינואר 2012 |
| 3 | המירוץ למיליון (עונה 4, פרק הגמר) | ערוץ 2 - רשת | 1,505,800 | 1,505,800 | יום שבת, 28 במרץ 2015 |
| 3 | המירוץ למיליון (עונה 4, פרק הגמר) | ערוץ 2 - רשת | 1,433,020 יהודים | 72,780 אחרים | יום שבת, 28 במרץ 2015 |
| 4 | אירוויזיון (שנת 2018, תחרות הגמר) | ערוץ 11 - כאן | 1,450,088 | 1,450,088 | יום שבת, 12 במאי 2018 |
| 4 | אירוויזיון (שנת 2018, תחרות הגמר) | ערוץ 11 - כאן | 1,363,083 יהודים | 87,005 אחרים | יום שבת, 12 במאי 2018 |
| 5 | גביע העולם בכדורגל (שנת 1998, משחק הגמר) | הערוץ הראשון | 1,421,000 | 1,421,000 | יום ראשון, 12 ביולי 1998 |
| 5 | גביע העולם בכדורגל (שנת 1998, משחק הגמר) | הערוץ הראשון | 1,188,000 יהודים | 233,000 אחרים | יום ראשון, 12 ביולי 1998 |
| 6 | המירוץ למיליון (עונה 2, פרק הגמר) | ערוץ 2 - רשת | 1,418,822 | 1,418,822 | יום שבת, 11 בפברואר 2012 |
| 6 | המירוץ למיליון (עונה 2, פרק הגמר) | ערוץ 2 - רשת | 1,350,246 יהודים | 68,576 אחרים | יום שבת, 11 בפברואר 2012 |
| 7 | גביע העולם בכדורגל (שנת 2014, משחק הגמר) | הערוץ הראשון | 1,403,500 | 1,403,500 | יום ראשון, 13 ביולי 2014 |
| 7 | גביע העולם בכדורגל (שנת 2014, משחק הגמר) | הערוץ הראשון | 1,123,400 יהודים | 280,100 אחרים | יום ראשון, 13 ביולי 2014 |
| 8 | מאסטר שף (עונה 2, פרק הגמר) | ערוץ 2 - קשת | 1,402,100 | 1,402,100 | יום שבת, 24 בספטמבר 2011 |
| 8 | מאסטר שף (עונה 2, פרק הגמר) | ערוץ 2 - קשת | 1,361,300 יהודים | 40,800 אחרים | יום שבת, 24 בספטמבר 2011 |
| 9 | האח הגדול (עונה 3, פרק הגמר) | ערוץ 2 - קשת | 1,381,400 | 1,381,400 | יום שבת, 26 במרץ 2011 |
| 9 | האח הגדול (עונה 3, פרק הגמר) | ערוץ 2 - קשת | 1,274,400 יהודים | 107,000 אחרים | יום שבת, 26 במרץ 2011 |
| 10 | חדשות 2 (מדגם ליל הבחירות לכנסת ה-19) | ערוץ 2 - חב' החדשות | 1,375,700 | 1,375,700 | יום שלישי, 22 בינואר 2013 |
| 10 | חדשות 2 (מדגם ליל הבחירות לכנסת ה-19) | ערוץ 2 - חב' החדשות | 1,294,700 יהודים | 81,000 אחרים | יום שלישי, 22 בינואר 2013 |
מדרוג בישראל > GRP ו-TRP

המונחים GRP ו-TRP הם מונחים מקצועיים המשמשים את תעשיית הפרסום וכן את המפרסמים על מנת למדוד את הישגי הצפייה של הקמפיין הטלוויזיוני וכן את אפקטיביות המדידה של הקמפיין ועלותו.
GRP פירושו Gross Rating Point והוא מייצג צבירה של סך נקודות הרייטינג שצברו כלל הספוטים של הקמפיין בקרב כלל האוכלוסייה (בישראל - משקי בית יהודים).
TRP פירושו Target Rating Point והוא מייצג צבירה של סך נקודות הרייטינג מקרב קהל היעד (לדוגמה גילאי 25–54 בעלי הכנסה מעל הממוצע).
מדרוג בישראל > ביקורת על שיטת הפיפל מיטר

ערוץ 10 ביקר את השיטה והרכב הפאנל, שהורכב לפני הקמתו של הערוץ, אשר לדעתו אינה מייצגת את קהל צופיו, ועל כן גורמת לנתוני הצפייה שלו להראות נמוכים יותר.
ביקורת נוספת הוטחה בשיטה בעקבות שינויים בטעמים ובהרגלי הצפייה של הצופה. כניסתם לשימוש רחב של שירותי VOD, הקלטות וצפייה אינטרנטית, מעוותות את נתוני הצפייה. ישנן מדינות המשקללות נתונים אלו.
ב-10 באפריל 2024, ערוץ 14 תקף את ועדת המדרוג בעקבות חשש מצידו להתנהלות רשלנית.
מדרוג בישראל > סקר TGI

על מנת למדוד את שיעורי ההאזנה לתחנות הרדיו ואת שיעורי ההפצה של העיתונים במדינת ישראל, מפורסם פעם בחצי שנה סקר TGI, אשר בו נשאלת קבוצה של אנשים באשר להרגלי ההאזנה והקריאה שלהם. סקר דומה מפורסם ועוסק בהפצת העיתונים במדינה. את הסקר עורכת חברת קנטאר מדיה.
ראו גם

הוועדה הישראלית למדרוג
הערות שוליים

↑  למעלה ממיליון איש הקשיבו לחידון התנ"כי, חרות, 25 באוגוסט 1958
↑  איתי שטרן, מתנות של אלפי שקלים לערבים שיסכימו לשמש מדגם לרייטינג, באתר הארץ, 12 בינואר 2016
↑  כיצד נמדדת הצפייה?, באתר הוועדה הישראלית למדרוג
↑  על הנוהג באמצעי התקשורת שלא לפרסם את נתוני הצפייה בכלל האוכלוסייה אמר מנהל מרכז מוסאווא, ג'עפר פרח: ”הם משקרים למפרסמים. הם מנסים לייפייף את המצב כדי לזכות בנפח גדול יותר של תקציבי פרסום. המספרים האמיתיים הרבה פחות טובים, אז מוציאים מטבלאות הרייטינג את הערבים, את החרדים ואת הרוסים.” מקור: "רייטינג (שבועון)", 29 ביולי 2009, עמ' 9
↑   נתי טוקר, הסטארט-אפ שמתכנן מהפכה ברייטינג - והפנטזיה על ווייז, באתר TheMarker‏, 27 באוקטובר 2017
↑  ערוץ 14 תוקף את ועדת המדרוג: "חשש להתנהלות רשלנית", באתר אייס, 10 באפריל 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565709905171  GND: 4209333-8  LCCN: sh85133607  NKC: ph839698 
שקופית עם נתוני מדרוג מוצגת בפאנל בנושא תקשורת (מימין לשמאל: עמנואל הלפרין, דליה דורנר ואלכס גלעדי), נובמבר 2009
יונה כסה

יונה כסה (קוֹסוֹי) (15 באוקטובר 1907 – 27 ביוני 1985) היה איש ציבור ישראלי שכיהן כמזכיר מפא"י וחבר הכנסת מטעמה בחמש הכנסות הראשונות.