כללי ברירת הדין בנזיקין
מהו הדין? > הבסיס החקוק – הוראת ס' 3 לפקודת הנזיקין (להלן הפקודה)

"הדברים המנויים להלן בפקודה זו הם עוולות, ובכפוף להוראות הפקודה — כל הנפגע או הניזוק על ידי עוולה שנעשתה בישראל יהא זכאי לתרופה המפורשת בפקודה מידי עושה העוולה או האחראי לה".
הפסיקה קבעה כי אין בהוראת סעיף זה, מענה לשאלה מהו הדין אשר יחול בתביעת נזיקין אשר בה מעורב גורם זר; נפסק מפורשות שאין הסעיף מונע את החלת הדין הישראלי על עוולה שבוצעה מחוץ לישראל – מקום שכללי המשפט הבינלאומי הפרטי שלנו מחייבים זאת.
את מלאכת עיצוב כללי ברירת הדין בנזיקין, הותיר המחוקק לבית המשפט– נראה אפוא, כיצד עוסק בית המשפט בישראל בכללי ברירת הדין בנזיקין תוך סקירה של פיתוחים פסיקתיים בבית המשפט העליון. נסקור מספר מקרים טיפוסיים (לפי זמן התרחשותם) בהם עוסק המשפט ביישום הדוקטרינה, גם בישראל וגם במדינות אחרות (אשר כמו ישראל מהוות חלק ממדינות המשפט המקובל), תוך מעבר על ההתפתחות ההיסטורית של הדוקטרינה:
פרשת Phillips (אנגליה) – הפרשה עסקה ב –Eyre שהיה מושל ג'מייקה (בזמן השלטון האנגלי שם) וציווה על מאסרם ורציחתם של אזרחים רבים, כאשר לאחר מכן הוא חוקק חוק שקבע כי לא ניתן לפתוח כנגדו בהליך משפטי עקב הפעולות הללו. מספר תושבי ג'מייקה (ביניהם פיליפס) תבעו את המושל כאשר הוא חזר לאנגליה. קבעו שתי דרישות מצטברות המביאות לידי היכולת לדון בתביעה שהתבצעה מחוץ לאנגליה על ידי הפורום האנגלי: דרישה שהמעשה בגינו מוגשת התביעה יוכר כעוולה בת תביעה בדין האנגלי ודרישה שהמעשה לא יהא "מוצדק" בדין מקום ביצוע העוולה, כלומר יחשב כעוולה במקום בו היא בוצעה.
פרשת McLean(קנדה) ופרשת Kopp(אוסטרליה) – בפרשה הקנדית, נוסעת תושבת קוויבק נסעה ברכב הרשום ומבוטח בקוויבק, עם נהג תושב קוויבק שפעל ברשלנות ועקב כך נפגעה הנוסעת, אך התאונה התרחשה באונטריו. אומץ הדין האנגלי בפרשת Phillips הקובע את שתי הדרישות המצטברות (לעיל).
פרשת גולדקורן - הפרשה עסקה ביהלום שניתן בין בני משפחה באירופה בזמן מלחמת העולם השנייה ונתבע שוויו הכספי בישראל שלאחר השואה. נקבע כי יש לאמץ את הכלל האנגלי בפרשת Phillips, כלומר להוכיח כי התביעה שנוצרה במקום זר היא "בלתי מוצדקת" אם לא "בת תביעה" ממש.
פרשת Chaplin – פרשה אנגלית שעסקה באנגלי ששירת בצבא הוד מלכותה במלטה ונפגע בתאונת דרכים עקב רשלנותו של אנגלי אחר, המשרת גם הוא בצבא הוד מלכותה. השאלה שעלתה היא לפי איזה דין יחושב הנזק לנפגע, האנגלי או המלטיזי. נבחנה הפסיקה של פרשת Phillips ובמיוחד הדרישה השנייה בעניין חוסר ה"מוצדקות" של המעשה לפי דין מקום ביצוע העוולה. ההלכה מן פסק הדין נקבעה רק מאוחר יותר על ידי בתי המשפט האנגליים, אשר קבעו כי הכלל העולה מן הפרשה הוא "תביעוּת כפולה" (double actionability) על התובע להראות כי עומדת לזכותו עילת תביעה הן בדין הפורום – במקרה זה באנגליה, והן בדין מקום ביצוע העוולה. הוא יזכה בתביעתו רק בגין כל רכיב של האחריות ושל הנזק שמתקיים בשני הדינים גם יחד. בפרשה זו נוצר גם חריג לכלל הקובע כי יש להחיל את דין המדינה בעלת הזיקה ההדוקה ביותר לאירוע הנדון.
פרשת קלאוזנר - הפרשה עסקה באזרח אמריקאי אשר נפצע בתאונת דרכים בישראל שעה שהיה תלמיד בבית ספר אמריקני בישראל ובעל אשרה, הניתנת למי שמעוניין לעלות לישראל אך בטרם החליט סופית. עולה האפשרות (על ידי שופטי הרוב) לביטול הכלל הגורף בדבר "דין מקום ביצוע העוולה" והפיכת החריג של מבחני הזיקה ההדוקה ביותר והאינטרסים לחוליית הקישור בין העוולה לפורום הנאות לדון בה.
פרשת כהן - הפרשה עסקה בנער אמריקאי וחבריו שיצאו לסיור מאורגן (כולל מדריך) ברמת הגולן. לאחר שהמדריך הובילם בדרך אסורה, החליק הנער אל התהום ונפגע קשות. בית המשפט מחזיר הכלל שאומץ בפרשת גולדקורן וקובע את תחולתו של דין הפורום, כל עוד דין מקום ביצוע העוולה אינו "מצדיק" את העוולה שבוצעה.
פרשת Tolofson (קנדה) ופרשת Pfeiffer (אוסטרליה) - הפרשה הקנדית עסקה בילד בן 12 שנפגע בתאונת דרכים, כאשר הילד היה תושב מחוז קנדי שונה מן המחוז בו הייתה רשומה המכונית בה נסע ומן המכונית השנייה המעורבת בתאונה. הפרשה האוסטרלית עסקה ברוג'רסון, אזרח אוסטרלי שהועסק כנגר בחברת הבניה של פייפר, גם הוא אזרח אוסטרלי, בפרויקט שנבנה בדרום ווילס החדשה. רוג'רסון נפגע והגיש תביעה באוסטרליה נקבע כי, מתוך העיקרון הכללי שלכל מדינה יש ריבונות טריטוריאלית על שטחיה ועל כל מדינה אחרת לכבד ריבונות זו, יש לקבוע את הכלל כי הדין שיחול על עוולות נזיקיות יהיה "דין מקום ביצוע העוולה". כלל שכזה נושא עמו את יתרון הוודאות, ואת נוחות ההפעלה. הכלל מגשים את ציפיותיהם הסבירות של הצדדים – אשר מניחים כי פעולותיהם נשלטות על ידי חוקי המדינה בה הם נמצאים.
פרשת מוצרי מזון - הפרשה עסקה בפלסטינית תושבת קלקיליה, שנפגעה בתאונת עבודה בעת שעבדה במפעלה של חברה הרשומה בישראל, אשר מצוי בהתנחלות אלפי מנשה. היום, זהו פסק-הדין המנחה לעניין כללי ברירת הדין בנזיקין. בפרשה זו נקבע כי הכלל של ברירת הדין בישראל קובע כי יחול דין מקום ביצוע העוולה. בנוסף נקבע, כי הכלל האמור כפוף לחריג נדיר, שעל פיו יחיל בית המשפט את דין המדינה שלה הקשר ההדוק ביותר לעוולה. פרשה זו גם הביאה לביטולה של ההלכה בדבר ה"תביעות הכפולה" (שאומצה כתוצאה מפרשת Phillips).