stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כתר אדוארד הקדוש

| --- | --- |

 מידע כללי
 אמן:  סר רוברט וינר 
 תאריך יצירה:  1602 
 טכניקה וחומרים:  קטיפה, אודם, פרידוט, ספיר, טופז, טורמלין, אוליבין, אחלמה, גארנט, ארמין, זהב, זירקון 
 ממדים בס"מ
 גובה:  30 ס״מ 
 נתונים על היצירה
 מספר יצירה:  RCIN 31700 (האוסף המלכותי) 
 מיקום:  בית התכשיטים
 
כתר אדוארד הקדוש (אנגלית: St Edward's Crown) הוא כתר ההכתרה הרשמי של מלכי הממלכה המאוחדת.
הכתר נוצר בשנת 1661 להכתרתו של מלך אנגליה צ'ארלס השני, לאחר שכתר ההכתרה הקודם הושמד בהוראת אוליבר קרומוול במהלך מלחמת האזרחים של אנגליה. על פי המסורת, הזהב ממנו הוכן הכתר נלקח מהכתר של אדוארד המודה (אדוארד הקדוש) - מלך אנגליה במאה ה-11 והפנינים נלקחו מתכשיט שהיה שייך למלכה אליזבת הראשונה.
כתר אדוארד הקדוש כפי שמופיע על דגלים רבים בממלכה המאוחדת ובממלכות חבר העמים הבריטי
הכתר מורכב מארבע צלבי פאטה בבסיסו, המעוטרים בארבעה פרחי חבצלת שמעליהם ארבע חצאי קשתות שמעליהן מונד ובראשו צלב. במרכז הכתר כיפת קטיפה.
הכתר עשוי זהב טהור (24 קראט) ובו 444 אבנים יקרות. בהתאם לנוהג, לאחר ההכתרה הוצאו מהכתר היהלומים ואבני החן ונותר רק שלד הכתר. בשנת 1911 הוחזרו לכתר היהלומים ואבני החן.
על אף שהכתר הוא כתר ההכתרה הרשמי, המלכה ויקטוריה והמלך אדוארד השביעי בחרו שלא להיות מוכתרים בכתר זה בשל משקלו (2.155 קילו), והם הוכתרו בכתר האימפריה הממלכתי, הקל יותר.
המרכז האקדמי שערי מדע ומשפט

תבנית:מוסד לימודי
סמליל קודם של המוסד האקדמי
המרכז האקדמי שערי מדע ומשפט (עד לקיץ 2015 נקרא: מכללת שערי משפט) היא מכללה אקדמית ללימודי משפטים, חשבונאות, מדיניות ציבורית ומדעי הבריאות. המרכז שוכן בהוד השרון.
המרכז מוכר על ידי המועצה להשכלה גבוהה, ומוסמך להעניק תואר ראשון במשפטים; במנהל עסקים עם התמחות בחשבונאות; מנהל עסקים עם התמחות ביזמות, שיווק ודיגיטל והתמחות ביזמות, פיננסים ושוק ההון; במדיניות ציבורית, ממשל ומשפט; בניהול מערכות בריאות ובדימות רפואי ובמדעי הסיעוד; כמו כן תואר שני במשפטים, בלימודי משפט ללא משפטנים ובמנהל עסקים.
היסטוריה

המרכז נוסד בשנת 1994, בשם "שערי משפט", על ידי קבוצה של אנשי ציבור בראשותו של משה מושקוביץ אשר עמד בראש העמותה עד פטירתו. בתפקיד הדיקן הראשון שימש פרופ' מנחם אלון (עד שנת 2002).
במשך חמש עשרה השנים הראשונות, התמקד המרכז באופן בלעדי בתחום ההכשרה המשפטית. בתחילת הדרך זכה להכרה זמנית כמכון להכשרה משפטית וב-18 בפברואר 2001 קיבל הכרה קבועה כמוסד להשכלה גבוהה.
המרכז האקדמי פתח תוכנית לחשבונאות, בראשותו של פרופ' נסים ארניה, וקיבל הסמכה של המועצה להשכלה גבוהה החל משנת 2010. תוכנית תואר ראשון חדשה וייחודית במנהל, ממשל ומשפט אושרה על ידי המועצה להשכלה גבוהה ב-3 ביולי 2012, ונפתחה בסמסטר הסתיו 2013. תוכנית לתואר שני במשפטים (LL.M) נפתחה באוקטובר 2015.
בשנת הלימודים תשע"ז, החל בלימודיו במקום המחזור הראשון לתואר במינהל מערכות בריאות.
מבנה המרכז האקדמי

חברי הנהלת המרכז הם:
יו"ר הוועד המנהל - זבולון אורלב
נשיא - פרופ' אביעד הכהן
דיקנית - פרופ' איילת בלכר-פריגת
מנכ"ל - יהודה ליברמן
מבנה המרכז האקדמי > יחידות אקדמיות

בית ספר למשפטים - דיקאנית בית הספר, פרופ' איילת בלכר-פריגת
בית ספר לחשבונאות - ראש בית הספר, ד"ר רוני לזר
בית ספר למדיניות ציבורית - ראש בית הספר, ד"ר נתנאל פישר
בית הספר למדעי הבריאות- ראש בית הספר, פרופ' מיכאל טל
מכינה קדם אקדמית - מנהלת המערך, שמרית אפרים
מבנה המרכז האקדמי > תוכניות מיוחדות

תוכנית אופק למצוינות- מעודדת מצוינות ומוטיבציה לימודית, ע”י העשרת הסטודנטים בתכנים פרקטיים וחווייתיים מעולם האקדמיה ומתחום ההעצמה האישית.
תוכנית "חברותא" - תוכנית העשרה העוסקת בנושאים הקשורים בזהות היהודית, אקטואליה, קבלה וחסידות, זוגיות ויחסי אנוש על פי היהדות ומשפט עברי.
מבנה המרכז האקדמי > קליניקות משפטיות

במרכז האקדמי שערי מדע ומשפט קיימות קליניקות משפטיות המאפשרות לסטודנטים להתנסות בעבודה משפטית מעשית מול לקוחות אמיתיים. במסגרת הקליניקות המשפטיות הסטודנטים מסייעים לציבור במגוון היבטים, כגון:
סיוע בתחומי המשפט האזרחי לציבור המתקשה לממן שכר טרחת עו"ד.
סיוע לזוכים וחייבים המתקשים למצות את זכויותיהם במסגרת לשכות ההוצאה לפועל.
סיוע למשפחות שכולות, נכי צה"ל, נפגעי פעולות איבה, ואנשים עם צרכים מיוחדים, לקבלת זכויות משפטיות המגיעות להם.
סיוע לעובדים למצות את זכויותיהם.
ייצוג נפגעי תקיפה מינית.
ייצוג נאשמים בפלילים ואסירים שאין ביכולתם לממן ייצוג משפטי.
בנוסף, פועלים הסטודנטים בתחומים של יישוב סכסוכים, פעילות למען איכות השלטון ואיכות הסביבה.
כתבי עת

המרכז האקדמי שערי מדע ומשפט מפרסם (באמצעות הוצאת "נבו") שני כתבי עת, "שערי משפט", ו"משפחה במשפט".
אגודת הסטודנטים

אגודת סטודנטים במרכז האקדמי שערי מדע ומשפט פועלת לייצוג הסטודנטים בפני מוסדות המרכז ופועלת לקידום ענייני הסטודנטים. האגודה יוזמת פרויקטים שונים לשיפור רווחת הסטודנטים, מסייעת בקבלת מידע על מלגות ומענקים, מעודדת ומארגנת פעולות חברה, תרבות ועזרה לקהילה.
ביטאון הסטודנטים של המרכז מופק כולו, הן ברמת התוכנית והן ברמה הארגונית, על ידי אגודת הסטודנטים ומופץ חינם. הביטאון מקפל בתוכו מידע, הגיגים ורעיונות בקשת רחבה של נושאים, בנוסף, משמש במה לשיח סטודנטים הנסוב סביב סוגיות משפטיות בפרט וציבוריות בכלל. בעזרת הביטאון מקדמת אגודת הסטודנטים את המעורבות החברתית של הסטודנטים ומלבד הפקתו, פועלים חברי המערכת לקידום יוזמות חברתיות במרכז.
יו"ר האגודה היא שקד בנפשי(סגנית יו"ר התאחדות הסטודנטים הארצי)
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308273605171  ISNI: 0000 0004 0448 9480
שיר הפאנצר

טנק פאנצ'ר
שיר הפאנצר (בגרמנית: Panzerlied; "פאנצר" פירושו "שריון") הוא אחד משירי המלחמה הגרמניים המפורסמים ביותר מתקופת מלחמת העולם השנייה. השיר נכתב ביוני 1933 בידי קורט וייהל, קצין זוטר ברייכסווהר. בתקופה זו החלה גרמניה לבנות את כוח השריון שלה.
בתקופת מלחמת העולם השנייה היה "שיר הפאנצר" ההמנון הלא-רשמי של חיל השריון הגרמני. בשיר מתארים חיילי טנקים את שמחתם להילחם ולמות למען מולדתם. השיר זכה לפרסום עולמי בשל הסרט "הקרב על הבליטה" בו הוא מופיע. בעוד שלאורך כל הסרט, הדמויות הגרמניות מדברות באנגלית, שיר הפאנצר מושר בו בגרמנית. כיום משמש השיר כהמנון הרשמי של הכוחות המשוריינים של צבא צ'ילה. המילים תורגמו לספרדית, אולם השיר עדיין נקרא "שיר הפאנצר". בברזיל משתמשים בבתים השני והחמישי של השיר, מתורגמים לפורטוגזית, תחת השם "Canção Da Tropa Blindada". גם צבא דרום קוריאה משתמש בשיר במצעדים של כלי רכב ממונעים, והקהילה הגרמנית בנמיביה משתמשת בו בתור המנון לא-רשמי.
ב-2017, בהוראת שרת ההגנה של גרמניה, אורסולה פון דר ליין, הוצא השיר מהשירונים הרשמיים של הבונדסוור, יחד עם שירים נוספים ממקורות נאציים. עם זאת, הוא עדיין מושר בצבא אוסטריה.
מילות השיר

| עברית | גרמנית |
| --- | --- |
בֵּין אִם בְּהַכּוֹת סְעָרָה אוֹ  בֵּין אִם בְּרֶדֶת הַשְּׁלָגִים,  בֵּין אִם בִּצְעָדָה תַּחַת חִיּוּךְ הַחַמָּה אוֹ  בֵּין אִם תַּחַת לְהַטֹּת הַחַמָּה,  בֵּין אִם בְּצִנַּת הַשַּׁחַר הַמַּקְפִּיאָה אוֹ  בֵּין אִם מְאֻבָּקִים וּמְלֻכְלָכִים פָּנֵינוּ,  אַךְ דַּעְתֵּנוּ אָנוּ נוֹתְנִים אֶל מַעַן עֲלִיצוּתֵנוּ,  הוֹי כֵּן, לְמַעַן עֲלִיצוּתֵנוּ.  הַתּוּכַל לִשְׁמֹעַ, אֶת שַׁאֲגַת טַנְקְנוּ אֵי-שָׁם,  אִי-שָׁם בְּלוּט סוּפַת-הַבְּרָקִים.    עִמִּי רַעַם וְשַׁאֲגַת מִנּוֹעֵינוּ,  בְּמִדְהָר דּוֹהֲרִים כְּבֶזֶק,  כְּנֶגֶד אֲרוּרֵי-מוֹלַדְתֵּנוּ,  שְׁמוּרוֹת נִשְׁמוֹתֵינוּ בְּמִבְצָרֵנוּ-הַטַּנְק.  קְרִיאוֹת אַחֵינוּ מַרְעִימוֹת גַּבֵּינוּ,  בְּקֶרֶב אָנוּ עַמֻּדִים אִישׁ לְנִשְׁקוֹ,  הוֹי כֵּן, אִישׁ לְנִשְׁקוֹ.  אָנוּ מַכִּים אֶת מִכְּתַנּוֹ עָמֹק,  בְּטַנְקֵי-הָאוֹיֵב.    כְּשֶׁמְּצַעֵד-הָאוֹיֵב לְפָנֵינוּ מוֹפִיעַ,  אָנוּ מְאִיצִים בִּמְנוֹעֵינוּ,  וּבְהִסְתַּעֲרוּת אֶל עֵבֶר הָאוֹיֵב פּוֹתְחִים!  וַעֲבוּר אַיֵּהוּ אֲשֶׁר נַקְרִיב חַיֵּינוּ,  הוֹי כֵּן, עֲבוּר צָבָא-לְאֻמֵּנוּ?  לָמוּת עָבַר גֶּרְמַנְיָה, אִמֵּנוּ,  זֶהוּ כְּבוֹדֵנוּ הַנַּעֲרָץ בְּיוֹתֵר.    עִם רַעֲצִי-טַנְקִים וּמִכְשׁוֹלִים,  הָאוֹיֵב מְנַסֶּה לַהֲאִטֵּנוּ,  אָנוּ צוֹחֲקִים עַל כָּךְ,  אַךְ, עֲלֵיהֶם, אַל נָא סַע.  וְתוֹתְחָנִים מִלְּפָנֵינוּ מְגִנִּים,  חֲבוּיִים בֵּין דְּיוּנוֹת הַחוֹל הַצַּהַב,  הוֹי כֵּן, הַחוֹל הַצַּהַב.  אָנוּ תָּרִים אַחֵר שְׁבִילֵנוּ,  אֲשֶׁר אֵינוֹ לְהִמָּצֵא עַל יְדֵי אֲחֵרִים.    וְכָעֵת זוֹ הִיא עִתֵינוּ,  לִפְגֹּשׁ אֶת בְּיֵשׁ-מִזָּלֵינוּ,  וְכָעֵת, אֵין אָנוּ נָשׁוּב עוֹד לְבֵיתֵנוּ,  לְמוֹלַדְתֵּנוּ,  הִנֵּה הוּא, פָּגְשֶׁנּוּ, קָלִיעַ הָעוֹפֶרֶת,  קוֹרֵא לִדְרָכֵינוּ הָאֲחֵרוֹת, הַנִּפְרָדוֹת,  הוֹי כֵּן, דְּרָכֵינוּ, גּוֹרְלוֹתֵינוּ.  וְאָז יִהְיֶה טָנַקְנוּ עֲבוּרֵנוּ,   כְּגַלְעֵד בַּרְזֶל.  : Ob’s stürmt oder schneit,  Ob die Sonne uns lacht,  Der Tag glühend heiß  Oder eiskalt die Nacht,  Bestaubt sind die Gesichter,  Doch froh ist unser Sinn,  Ist unser Sinn.  Es braust unser Panzer   Im Sturmwind dahin.     Mit donnernden Motoren,  Geschwind wie der Blitz,  Dem Feinde entgegen,  Im Panzer geschützt.  Voraus den Kameraden,  Im Kampf steh’n wir allein,  Steh’n wir allein,  So stoßen wir tief  In die feindlichen Reih'n.     Wenn vor uns ein feindliches  Heer dann erscheint,  Wild Vollgas gegeben  Und ran an den Feind!  Was gilt denn unser Leben  Für unsres Reiches Heer,  Ja, Reiches Heer?  Für Deutschland zu sterben,  Ist uns höchste Ehr.     Mit Sperren und Minen  Hält der Gegner uns auf.  Wir lachen darüber  Und fahren nicht drauf.  Und dreh’n vor uns Geschütze,  Versteckt im gelben Sand,  Im gelben Sand,  Wir suchen uns Wege,  Die keiner sonst fand.     Und lässt uns im Stich  Einst das treulose Glück,  Und kehren wir nicht mehr  Zur Heimat zurück,  Trifft uns die Todeskugel,  Ruft uns das Schicksal ab,  Ja, Schicksal ab,  Dann wird uns der Panzer  Ein ehernes Grab.
הערות שוליים

↑  הקטע הרלוונטי ביוטיוב
↑  Ministerium stoppt Bundeswehr-Liederbuch באתר הדר שפיגל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: c0c3fde7-b281-40ee-b838-c4f350808d38
כתר פרידריק, נסיך ויילס

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך יצירה:  1728 
 טכניקה וחומרים:  זהב 
 
כתר פרידריק, נסיך ויילס (באנגלית: Crown of Frederick, Prince of Wales) הוא הכתר שיוצר בשנת 1728 עבור פרידריק, נסיך ויילס, יורשו של המלך ג'ורג' השני.
היסטוריה

הכתר יוצר בשנת 1728 עבור יורש העצר, בנו של המלך ג'ורג' השני. הכתר עשוי זהב ולו קשת אחת. ככל הנראה יוצר הכתר על ידי הצורף המלכותי סמיואל שיילס בעלות של 140 ליש"ט.
לא ידוע אם הנסיך פרידריק לבש את הכתר, וככל הנראה מעולם לא עשה בו שימוש, מאחר שנפטר לפני אביו. בכתר עשו שימוש בנו, ג'ורג' השלישי ונכדו ג'ורג' הרביעי כאשר הן היו יורשי העצר ונשאו בתואר נסיך ויילס, אולם החל מראשית המאה ה-19 הכתר לא הולבש על הראש אלא נישא לפני הנסיך על כרית. יורש העצר האחרון שעשה בכתר שימוש היה אדוארד, נסיך ויילס (לימים, המלך אדוארד השביעי).
בשנת 1902 פסק השימוש בכתר זה והוא הוחלף בכתר ג'ורג', נסיך ויילס, אשר הוכן עבור יורש העצר, לימים ג'ורג' החמישי.
| תכשיטי הכתר של הממלכה המאוחדת |
| --- | --- | --- |
| כתרים | כתר אדוארד הקדוש • כתר האימפריה הממלכתי • הכתר האימפריאלי של הודו • הכתר הממלכתי של ג'ורג' הרביעי • כתר סקוטלנד • כתר מרי ממודנה • הכתר הממלכתי של ג'ורג' הראשון • כתר פרידריק, נסיך ויילס • כתר ההכתרה של ג'ורג' הרביעי • כתר המלכה אדלייד • כתר היהלומים הקטן של המלכה ויקטוריה • כתר המלכה אלכסנדרה • כתר ג'ורג', נסיך ויילס • כתר המלכה מרי • כתר המלכה אליזבת • כתר צ'ארלס, נסיך ויילס |  |
| שרביטים | שרביט אדוארד הקדוש • שרביט היושר והרחמים • שרביט סקוטלנד |  |
| חרבות | חרב המתת • חרב הרחמים • חרב סקוטלנד |  |
| אחרים | אבן הגורל • סמל מסדר פטריק הקדוש • אודם הנסיך השחור • גלובוס הריבון |  |
ויקי קאלוגרה

| --- | --- |

 לידה:  15 בפברואר 1975 (בת 49) יוון סרס, יוון
 ענף מדעי:  אסטרופיזיקה
 מקום מגורים:  שיקגו, ארצות הברית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין (1997)  אוניברסיטת אריסטוטלס של סלוניקי 
 מנחה לדוקטורט:  Ronald F. Webbink 
 מוסדות:  אוניברסיטת נורת'ווסטרן
 תלמידי דוקטורט:  Chunglee Kim, Vivien Raymond 
 פרסים והוקרה:  מלגת גוגנהיים (2021)  עמיתה באגודה האמריקאית לקידום המדע (2019)  פרס דני היינמן לאסטרופיזיקה (2018)  פרס הנס בתה (2016)  פרס מריה גופרט-מאייר (2008)  פרס אנני ג'אמפ קאנון (2002)  עמיתת פקארד למדע והנדסה (2002) 
 בן זוג:  פרדריק ראסיו
 https://sites.northwestern.edu/vickykalogera/
 
ויקי קאלוגרה (באנגלית: Vicky Kalogera; נולדה ב-15 בפברואר 1975) היא אסטרופיזיקאית יוונייה. היא ועמיתיה היו הראשונים לקלוט גלי כבידה ובכך הוכיחו את תורת היחסות של איינשטיין. כיום היא פרופסור באוניברסיטת נורת'ווסטרן והמנהלת בפועל של המרכז לחקר הבין תחומי ומחקר באסטרופיזיקה.
חיים אישיים

ויקי קאלוגרה נולדה ב-1975 בעיר סרס (Sérres) הנמצאת בחבל מקדוניה שבצפון מזרח יוון. עוד כילדה היא רצתה ללמוד לימודים אוניברסיטאיים. אביה, שלא זכה לרכוש השכלה גבוהה עקב בעיות כלכליות במשפחה, עודד אותה לסיים תואר אחד לפחות. היא נהגה לשבת איתו ולפתור בעיות מתמטיות בזמנה הפנוי. עוד מצעירותה שאבה קאלוגרה השראה ממארי קירי - אישה פורצת דרך בתחום המדע, אשר היוותה עבורה לאורך השנים מודל לחיקוי. קאלוגרה הייתה הראשונה במשפחתה שלמדה לימודים אקדמאיים באוניברסיטה. היא סיימה את תארה הראשון בפיזיקה באוניברסיטת סלוניקי, יוון בשנת 1992. לאחר מכן, החליטה לעבור לארצות הברית על מנת לעבוד כעוזרת הוראה, ובמקביל, להשלים את לימודי הדוקטורט שלה. ב-1997 היא סיימה את הדוקטורט (PhD) שלה באוניברסיטת אילינוי, ולאחר מכן עברה לבוסטון וסיימה את הפוסט דוקטורט שלה בהרווארד בשנת 2000. בשנת 2001 התחתנה עם פרדריק ראסיו, בחתונה מצומצמת שנערכה במהלך כנס מדעי בו שניהם השתתפו. לשניים ילדה משותפת, שנולדה בשנת 2012. לאחר החתונה החליטו בני הזוג לעבור לשיקגו והתחילו לעבוד באוניברסיטת נורת'ווסטרן. במשך 15 שנה קאלוגרה הייתה האישה היחידה בקבוצת החוקרים בה הייתה שותפה.
מחקר

כיום קאלוגרה היא המנהלת בפועל של המרכז לחקר הבין תחומי ומחקר באסטרופיזיקה (CIERA) שהקימה לפני מספר שנים יחד עם בעלה. מחקרה של קאלוגרה נעשה כחלק מ-LIGO (ראשי התיבות של Laser Interferometer Gravitational-Wave Observatoryw) ועוסק בעיקר בגלי כבידה (מונח מתוך תורת היחסות של איינשטיין. גלי כבידה נוצרים בעקבות התנגשות או קריסה של חורים שחורים וכוכבים) ובפיזיקה של עצמים שונים על פני הספקטרום האלקטרומגנטי. היא פיתחה שיטות לחזות התפתחות של חורים שחורים וכוכבים נוספים, עם אפשרות לחזות ולפרש התפרצויות של קרינה בחלל, התפוצצות כוכבים ועוד. בנוסף, קאלוגרה ועמיתיה פיתחו דרך ללמוד את תכונות מקור התפרצות גלי הכבידה, וכדי לעשות זאת עבדה לרוב עם מחשבי על. בספטמבר 2015 קאלוגרה וקבוצת החוקרים בה היא נמצאת קלטו גלי כבידה במהלך בדיקה של המכשירים לקראת הניסוי. זו הייתה תגלית יוצאת דופן כיוון שזו הייתה הפעם הראשונה שבה גלי כבידה תועדו. תגלית זו מהווה הוכחה לתורת היחסות של איינשטיין. בדצמבר 2015 קאלגורה ועמיתיה זיהו בפעם השנייה בהיסטוריה גלי כבידה, דבר שנתן תוקף נוסף לתגלית הקודמת. במשך יותר מ-40 שנה החוקרים ניסו להבין מהם גלי הכבידה שאליהם התכוון איינשטיין וכיצד אמורים לחפש אותם. גלי הכבידה שינו את הדרך בה אנחנו חוקרים את החלל מכדור הארץ. אף על פי שאנחנו יכולים גם לראות את גלי הכבידה, המחקר של ויקי קאלוגרה מתבסס על שמיעה. גלי הכבידה משמיעים צליל שונה כאשר הם נוצרים מעצמים שונים ובעזרתם ניתן לגלות עצמים חדשים ברחבי החלל. באוקטובר 2017 הכריזו ויקי קאלוגרה ועמיתיה על תצפית שעשו שתספק דרך חדשה לאיסוף חומר ולמידה על תהליך המוות של כוכבים.
פרסים

ויקי קאלגורה זכתה בפרסים רבים. העיקריים שבהם:
2020 - פרס הנשים הבולטות בשיקגו בתחומי ה-STEM (מדעים, טכנולוגיה, הנדסה, מתמטיקה)
2018 - פרס דני היינמן באסטרופיזיקה
2016 - פרס גרובר לקוסמולוגיה, פרס גרובר לפריצת דרך בפיזיקה יסודית
2016 - פרס הנס ביטא
2008 - פרס מריה גופר-מאייר
2004 - the Cottrell Scholar Award
ראו גם

תגלית גלי הכבידה
אסטרונומיית גלי כבידה
כוכב
הערות שוליים

1 2 3 4  Vicky Kalogera - Unlocks the secrets of the Universe, www.ellines.com
1 2 3  Kayla Stoner, Couples podcast: written in the stars (באנגלית אמריקאית)
1 2  Women's History Month: Astrophysicist Vicky Kalogera, נבדק ב-2021-12-25
1 2 3 4  About – Vicky Kalogera, האתר הרשמי של ויקי קאלוגרה
↑  Vassiliki (Vicky) Kalogera, www.nasonline.org
↑  Kayla Stoner, Communication from beyond a cosmic grave, news.northwestern.edu (באנגלית אמריקאית)
↑  Crain's 2020 Notable Women in STEM, Crain's Chicago Business, ‏2020-05-27 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0001 1914 5945  LCCN: no2011053570  MGP: 107024  ORCID: 0000-0001-9236-5469  SUDOC: 151802696  VIAF: 311255445   WorldCat (עם VIAF): 311255445
התוכנית ללימודי נשים ומגדר באוניברסיטת תל אביב

התוכנית ללימודי נשים ומגדר באוניברסיטת תל אביב כוללת מסלולי לימודי רב תחומיים לתואר ראשון ותואר שני. היא נוסדה בשנת 2001 מתוך פעילות הפורום ללימודי נשים ומגדר, בסיוע המועצה הלאומית של נשים יהודיות NCJW.
הפורום ללימודי נשים ומגדר

הקורס האקדמאי הראשון והיחיד שהתקיים באוניברסיטת תל אביב ניתן במסגרת לימודי חוץ של אוניברסיטת תל אביב בסוף שנות ה-70 על ידי דפנה יזרעאלי, אריאלה פרידמן וניצה ליבאי. קורס זה היה הבסיס הראשוני לספר המחקרי הראשון שהופיע בעברית בשם "נשים במילכוד" (1982). לקראת סוף שנת 1985 פרופ' דונה שלאלה, שהייתה ממקימות תוכנית לימודי נשים ומגדר במכללת האנטר בעיר ניו יורק, הגיעה לביקור בישראל כאורחת רשמית של המרכז לתרבות אמריקאית. היא נפגשה עם פרופ' רינה שפירא וד"ר דלילה אמיר ועודדה אותן להקים את הפורום ללימודי נשים ומגדר, שהיווה את הבסיס להקמת התוכנית ללימודי מגדר. משנת 1986 ערך הפורום מפגשים אחת לחודש, שבהם הוצגו מחקרים העוסקים בנשים. המפגשים התקיימו באוניברסיטת תל אביב כסדרת הרצאות שבתחילתה ריכזה סביבה חוקרות מתוך הקמפוס ובהמשך נפתחה לקהל הרחב. מפגשים אלו זכו להיענות רבה בקרב הסגל האקדמי והן בקרב סטודנטיות וסטודנטים באוניברסיטה. המפגשים יצרו רשת נשים בתוך הקמפוס שהובילה למיסוד לימודי נשים ומגדר. בין מובילות הפורום בראשית דרכו היו ד"ר דלילה אמיר, שהייתה מתאמת הפורום למעלה מעשור שנים, פרופ' רינה שפירא, פרופ' אריאלה פרידמן ופרופ' חנה הרצוג .
לקראת סוף שנות ה-80 התוכנית ל-BA כללי הציעה את יחידת הקורסים הראשונה בנושא נשים ומגדר. בשנת 1988 מספר הקורסים העוסקים בנושא באוניברסיטת תל אביב עמד על כ-50, קורסים אלו הוצעו במסגרת חוגים שונים ולא כתוכנית לימודים נפרדת. בתחילת שנות ה-90 נוספה חטיבה ללימוד ההבדלים בין המינים בפקולטה למדעי החברה. יחידות אלה היו הגרעין לתוכנית ללימודי נשים ומגדר. בשנת 1998 המועצה הלאומית של נשים יהודיות NCJW חיפשה פרויקט לתמיכה באוניברסיטת תל אביב. החוזה שנחתם בין הארגון לאוניברסיטה הבטיח את מקומה של התוכנית ללימודי נשים ומגדר כתוכנית לימודים בינתחומית העומדת בפני עצמה ומענק לפורום לצורך הרחבה של פעילותו. אישור התוכנית נעשה בעת כהונתה של פרופ' נילי כהן כרקטור אוניברסיטת תל אביב. התוכנית הוקמה בשנת 1999 כתוכנית לתואר ראשון בשיתוף פעולה בין שלוש פקולטות (רוח, חברה, אמנויות) ואליהן הצטרפה כעבור שנה גם הפקולטה למשפטים. התוכנית הוקמה לאחר קבלת מענק מ-NCJW, ושם הארגון הונצח בשם התוכנית של התואר הראשון.
בשנת 2001 התמסדה התוכנית ללימודי נשים מגדר כתוכנית בינתחומית עצמאית בתוך הפקולטה למדעי הרוח בראשות פרופ' חנה נווה. באותה שנה נרשמו כ-50 סטודנטיות וסטודנטים לתואר ראשון בתוכנית. בדצמבר 2007 אושרה במועצה להשכלה גבוהה תוכנית לתואר שני בלימודי מגדר, המשלבת ידע אקדמי עם כלים להטמעת חשיבה מגדרית.
המחקר הפמיניסטי

לימודי נשים ומגדר הוא תחום מחקר חדש יחסית בעולם האקדמי, הוא הוצג לראשונה בארצות הברית בשנות ה-70 של המאה ה-20, כהמשך לפעילות לתנועת הנשים שהחלה לתפוס תאוצה בשנות ה-60'. המחקר הפמיניסטי בוחן כיצד מין מצטלב עם זהויות נוספות כמו גזע, דת, מעמד, מוצא אתני, יכולת, ונטייה מינית וקשור לתחומי מחקר רבים כגון מדעי החברה, משפט, לימודי תרבות ורוח, היסטוריה ואומנויות. בהמשך נכנס המחקר גם לתחום הרפואה, בניסיון להבדיל בין הצרכים הרפואיים של נשים וגברים ואף טרנסקסואלים.
המחקר הפמיניסטי עוסק בהבחנה בין מין למגדר, ובהשפעה שיש לסוגיית המגדר על הסדר החברתי- פוליטי, מנקודת מוצא לפיה ההבדלים בין נשים וגברים אינם רק ביולוגים ומקורם במבנים חברתיים, תרבותיים ופוליטיים.
תוכנית הלימודים באוניברסיטת תל אביב

התוכנית מציעה מסלולים לתואר ראשון, תואר שני ודוקטורט. זוהי התוכנית האוניברסיטאית הראשונה והיחידה בישראל המציעה תואר ראשון בתחום.
מסלולי הלימוד ההם רב- תחומיים, הכוללים קורסים במדעי הרוח, מדעי החברה, אומנויות ומשפט. הלימודים עוסקים במקומן, כוחן ותפקידן של נשים בחברה, ייצוג נשים בתרבויות שונות, היחסים בין המינים ועתידן של זהויות מגדריות ותאוריות קוויריות. התוכנית מלווה את הסטודנטים גם לאחר סיום הלימודים.
פעילויות התוכנית

התוכנית מציעה מספר פעילויות מחוץ למסגרת הקורסים האקדמיים.
"קולנו עצמיותנו" - מרחב שבו הסטודנטיות יכולות לעבד את הרגשות, התלבטויות, כעסים וקשיים נוספים שאיתן הן מתמודדות כאשר הן מנסות לגשר בין תפיסת עולם פמיניסטית ובין חיי היומיום אשר לעיתים יכולים להתנגש עם הגישות הפמיניסטיות השונות. הבסיס שעומד מאחורי מפגשים אלו הוא ההבנה שהאישי הוא פוליטי, עיקרון שעומד במרכז תפישת העולם הפמיניסטית. מפגשים אלו פתוחים עבור לסטודנטים של התוכנית בלבד ללא נוכחות של סגל אקדמאי.
"מרחב משלנו" - מארח הרצאות שונות בנושאים פמיניסטיים מגדריים על ידי אורחות מחוץ לאוניברסיטה, מרצות מהסגל האוניברסיטאי וסטודנטים.
"מגדר חוצה גבולות" - כנס שנתי שמטרתו היא יצירת קהילת חוקרות וחוקרים מכל קשת המחקר האקדמאי העוסקות בסוגיות של מגדר, פמיניזם ותאוריה קווירית. הכנס מהווה במה ראשונית לשיח רב-תחומי.
ראשות החוג בעבר ובהווה

פרופ' חנה נוה - תש"ס (1999) - תשס"ו (2005)
ד"ר אורלי לובין - תשס"ז (2005) - תשס"ח (2007)
פרופ' טובי פנסטר - תשס"ט (2007–2009)
פרופ' חנה הרצוג - תש"ע (2009) - תשע"ד (2014)
ד"ר סמדר שיפמן - תשע"ה (2014)- תשע"ח (2018)
פרופ' דפנה הקר- תשע"ט (2018)-
הערות שוליים

↑  Amy Singer "A History of the Forum at Tel Aviv University" report submitted to NCJW 2002
↑  חנה הרצוג, "במבחן הזמן: מבט ביקורתי על גלגולו של השיח על מגדר" בתוך עיונים בשפה וחברה, 2 (1)- 2009
↑  Aaron, Jane and Sylvia Walby. 1991. Out of the Margins: Women's Studies in the Nineties: ERIC
↑  Boxer, Marilyn Jacoby. 2001 When women ask the questions: Creating women's studies in America: JHU Press
↑  Scott, Joan Wallach. 2008. Women's Studies on the Edge. Duke University Press
↑  אתר התוכנית ללימודי נשים ומגדר באוניברסיטת תל אביב
↑  קול קוראת- קולנו עצמיותנו, מעגל פמיניסטי
↑  מרחב משלנו
↑  קול קוראת- מגדר חוצה גבולות תשע"ה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007382620705171
האוניברסיטה הטכנית של ברלין

| --- | --- |


הבניין הראשי של TU ברלין בשנת 2010
 אוניברסיטת מחקר ציבורית
 מוטו:  Wir haben die Ideen für die Zukunft 
 תקופת הפעילות:  9 באפריל 1946 – הווה (78 שנים) 
 בעלי תפקידים
 רקטור:  Geraldine Rauch 
 סגל:  7,179 (נכון ל־דצמבר 2023) 
 תלמידים
 :  34,842 (נכון ל־דצמבר 2023) 
 מיקום
 מדינה:  גרמניה גרמניה
 קואורדינטות:  52°30′43″N 13°19′35″E﻿ / ﻿52.511944444444°N 13.326388888889°E﻿ / 52.511944444444; 13.326388888889
 www.tu.berlin
  (למפת ברלין מוגדלת) האוניברסיטה הטכנית של ברלין(למפת ברלין רגילה) האוניברסיטה הטכנית של ברלין he
 
האוניברסיטה הטכנית של ברלין (בגרמנית: Technische Universität Berlin; ידועה בשם TU Berlin) היא אוניברסיטת מחקר בעיר ברלין, גרמניה. היא נוסדה ב-1879, והפכה לאחד ממוסדות ההוראה היוקרתיים באירופה. באוניברסיטה זו אחוז גבוה של סטודנטים בינלאומיים, כמעט 20% בשנת 2016.
האוניברסיטה הטכנית של ברלין חברה בברית TU9, ארגון המוסדות האקדמיים הטכנולוגיים המוביל בגרמניה, המאפשר חילופי סטודנטים בין בתי ספר שונים להנדסה החברים בארגון. בנוסף, היא חברה בועידת בתי הספר האירופיים לחינוך ומחקר הנדסי מתקדם. באוניברסיטה הטכנית של ברלין שני מרכזי חדשנות המוכרים על ידי המכון האירופי לחדשנות וטכנולוגיה (EIT).
האוניברסיטה ידועה בדירוגה הגבוה בתוכניות ללימודי הנדסה, במיוחד בהנדסת מכונות והנדסת תעשייה וניהול. בין בוגרי האוניברסיטה ומרציה יש חברים באקדמיה הלאומית האמריקאית למדעים, הנדסה ורפואה, שני זוכי המדליה הלאומית למדעים ועשרה חתני פרס נובל.
האוניברסיטה ידועה כאחת הראשונות אשר פתחו חוג להנדסת תעשייה וניהול (בגרמנית: Wirtschaftsingenieurwesen), חוג שלו דרישה גבוהה מאוד. החוג קם במענה לדרישות תעשיינים גרמנים למסלול לימודים אקדמי המכשיר את דרג הניהול של מפעלים תעשייתיים, בעל מומחיות בתחומים טכנולוגיים וניהול. החוג החל לפעול בשנת הלימודים 1926–1927 והוא אחד היוקרתיים ביותר בתחומו.
היסטוריה

ב-1 באפריל 1879 נוסדה "האוניברסיטה הטכנית המלכותית בשרלוטנבורג" (בגרמנית: Königlich Technische Hochschule Charlottenburg) לאחר החלטה ממשלתית לאחד את האקדמיה של ברלין לבנייה ואת האקדמיה המלכותית למסחר, שני מוסדות שנוסדו בממלכת פרוסיה בשנת 1799 ובשנת 1821 בהתאמה.
קמפוס האוניברסיטה

קמפוס האוניברסיטה הטכנית של ברלין משתרע על שטח של למעלה מ-604 דונם, במספר אתרים בברלין.
הקמפוס המרכזי נמצא בלב רובע שרלוטנבורג-וילמרסדורף. בשנת 2015 למדו בשבעת בתי הספר של האוניברסיטה 33,933 סטודנטים ב-90 תחומי לימוד.
קמפוס אל גונה:
לאוניברסיטה הטכנית של ברלין שלוחה בעיר הנופש אל גונה, על חוף הים האדום, צפונית לע'רדקה במצרים.