stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שווה לכל נפש
עישון סיגריה ביום טוב

מתחילה נטו חלק מהפוסקים לאסור עישון טבק ביום טוב, משום שהעישון כרוך בהבערה, וכיוון שהעישון לא היה רווח אצל רוב הציבור, לא היה זה דבר השווה לכל נפש שמותר להבעיר למענו. והיו שהקילו מפני שסברו שהעישון נחשב דבר השווה לכל נפש.
במשך הזמן העישון נעשה רווח יותר, ואף הרופאים טענו באותם ימים שהוא מועיל לבריאות ומסייע לעיכול. ועל כן נטו רוב הפוסקים להתיר עישון סיגריות ביום טוב.
בדורות האחרונים התברר שהעישון מזיק מאוד לבריאות,. ובעקבות כך אחוז המעשנים הולך ויורד, עד שבארץ הגיע לפחות מ-25%. וכיוון שלדעת רבים מהפוסקים, עיקר ההיתר לעשן ביום טוב התבסס על מנהגם של רוב הגברים, כיום שהרוב כבר לא מעשנים, יש אומרים שאסור לעשן ביום טוב, מפני שאין בו צורך השווה לכל נפש.
ויש מתירים למי שסובל כשאינו מעשן, שהואיל והוא אינו מעשן משום פינוק, הרי זה נחשב כדבר השווה לכל נפש, שכל אדם עושה ככל יכולתו כדי להסיר מעצמו סבל. בנוסף לכך, אין הכוונה ב'שווה לכל נפש' שהרוב נוהגים בו, אלא די שאחוז ניכר נהנים ממנו. ובפניני הלכה כתב, שלכתחילה גם הרגילים לעשן צריכים להשתדל שלא לעשן ביום טוב, אך מי שהדבר גורם לו צער רב, רשאי לסמוך על המקילים.
אולם יש הסוברים להפך, שגם אם יש אחוז ניכר שמעשנים, אבל הרבה מאד מהאנשים נמנעים ואף סולדים מכך, ודינו גרוע יותר ממוגמר שמיועד לבני המעמד העליון, ואילו העישון גם בתוך אותו המעמד סולדים רבים ממנו ורואים אותו כדבר המזיק.
כיוון שאסור לכבות שלא לצורך אוכל נפש, המעשנים צריכים להיזהר שלא לכבות את הסיגריה לקראת סיומה, אלא יניחו אותה במקום בטוח עד שתכבה מעצמה. גם יזהרו שלא לנער את האפר המצטבר בראש הסיגריה, כי ייתכן שיש בו אש ועל ידי הניעור יכבה, אלא יתנו לו ליפול מעצמו.
הערות שוליים

↑  ערוך השולחן סימן תצה סעיפים יט-כא
↑  ספר שמות, פרק י"ב, פסוק ט"ז
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ז', עמוד א'
↑  מהם: ר"ח, ר"ת, רמב"ן, רשב"א, רא"ש, רא"ה, וריטב"א.
↑  והעושה אותה עובר בשני איסורי תורה: 1. מלאכת מבעיר- שכאשר הוא מניח את הבשמים הוא מבעיר את הגחלים. 2. מלאכת מכבה- שבתחילת הנחת הבשמים על הגחלים הוא מכבה את האש תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף כ"ב, עמוד ב', ורש"י שם. תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ז', עמוד א'
↑  ראו משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שביתת יום טוב, פרק א', הלכה ט"ז לגבי רחיצת כל גופו שם כתב שהטעם משום "גזירת מרחץ". ולגבי מוגמר במשנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שביתת יום טוב, פרק ד', הלכה ז' כתב שהאיסור "משום מכבה".
↑  הר"ן מסכת ביצה כב עמוד א
↑  מסכת ביצה כב עמוד ב
↑  מנחת שלמה על מסכת ביצה דף כ"ב, עמ' ב'.
↑  מגן אברהם תקיד, ד; קרבן נתנאל מסכת ביצה  ב' כב, י
↑  (דרכי נועם אורח חיים ט)
↑  פני יהושע; ר' יהונתן אייבשיץ; פרי מגדים תקיא, משבצות זהב ב; כתב סופר אורח חיים סו; ביאור הלכה תקיא, ד
↑  וישנם אף פוסקים רבים שפסקו מתוך כך שאסור לעשן. למשל בשו"ת עשה לך רב חלק ב' א; ציץ אליעזר טו, לט, פניני הלכה ליקוטים ב' ט, ח.
↑  פניני הלכה מועדים ה, ט
↑  ציץ אליעזר יז, כא; הלכות המועדים טז, 1
↑  פניני הלכה מועדים ה, ט
↑  ר' אשר וייס על פי בית מאיר יורה דעה סימן רצז', ושו"ת עמודי אור סימן כט'
קרניוסינוסטוזיס

| --- | --- |

סגירה מוקדמת של התפר הלמבדואידי בילד, ניתן להבחין בבליטה בצדה הימני של הגולגולת.
 תחום:  גנטיקה רפואית 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  248568 
 MeSH:  D003398
 סיווגים
 ICD-11:  LB70.0 
 
קרניוסינוסטוזיס או סגירה מוקדמת של תפרי הגולגולת (באנגלית: Craniosynostosis), הוא מצב רפואי בו אחד או יותר ממרפסי הגולגולת של פעוט נסגרים טרם גדילתו התקינה של המוח. סגירת המרפסים מובילה לגדילה א-סימטרית של הגולגולת, ולעיתים נדרשת התערבות כירורגית למניעת היווצרות לחץ תוך-גולגולתי גבוה. סטטיסטית, קרניוסינוסטוזיס מופיע ביחס של כאחד לאלפיים לידות, כאשר 15%-40% מהמקרים מתרחשים כחלק מתסמונת הקשורה לכשל בכרומוזום (למשל תסמונת דאון), אך לרוב תופעה זו מתרחשת באופן עצמאי. נהוג לשייך את היארעות הפתולוגיה לגנטיקה בשילוב חשיפה סביבתית, אך לא ניתן להצביע על גורם ספציפי, או לחזות במדויק את הימצאותה.
מרפסי המוח

המונח מרפסי המוח מתייחס לאזור החיבור בין עצמות הגולגולת השונות. תחילה ההפרדה בין עצם לעצם מבוצעת על ידי סחוס פיברוטי המתרחב עם התפתחות המוח בשנות החיים הראשונות, ולאחר מכן מתרחש תהליך הסתיידות (באנגלית: Ossification) המאחד את העצמות על ידי יצירת שכבה גרמית הדומה בצורתה לתפרים. המרפס הקדמי מהווה נקודת מפגש בין עצם המצח ועצמות הקודקוד ושל תפר המצח המצוי בחלקו הקדמי והאמצעי של עצם המצח. המרפס האחורי קטן מהקדמי ומהווה נקודת חיבור לעצמות הקודקוד ועצם העורף. המרפס הקדמי נסגר בגיל שנה וחצי לחיים בממוצע, אך ישנם מקרים בהם הוא נסגר בגיל 9 חודשים או פתוח אף עד גיל שנתיים. כאמור, הסתיידות מוקדמת של אזור זה מובילה לאיחוי גולגולת מוקדם.
סיווג

איחוי גולגולת מוקדם בשמו הכולל מתייחס לסגירת המרפסים טרם התפתחות המוח התקינה, אך לא למיקום הסגירה הספציפי. לכן נהוג לקטלגם למספר קבוצות, כאשר נוכל לחזות את אופן התפתחות הגולגולת כתלות במיקום הסגירה.
איחוי גולגולת מוקדם סגיטלי (Sagittal synostosis)
התפר הסגיטלי נמצא לאורך הקו האנכי של הגולגולת ומחבר בין עצמות הקודקוד. סגירה מוקדמת של תפר זה תוביל לגדילה ארוכה וצרה של המוח וכיוצא בזאת גם הגולגולת. מצב זה הוא השכיח ביותר.
איחוי גולגולת מוקדם קורונלי (Coronal synostosis)
שני התפרים הקורונליים מדומים לקו קדמי העובר לרוחב עצמות הקודקוד וחיבורם לעצם המצח. כאשר אחד מהתפרים הללו נסגר קודם להתפתחות המוח נוכל להבחין כי מצח התינוק נראה חלק, אפו מוסת מעט לצד וארובת העין גבוהה בהשוואה לצד הפנים שלא נפגע. במקרים נדירים יכולים להיסגר שני התפרים הללו יחדיו, מצב זה מכונה קרניוסינוסטוזיס בי-קורונלי (Bicoronal synostosis).
איחוי גולגולת מוקדם למבדואידי (Lambdoid synostosis)
התפר הלמבדואידי מחבר בין עצמות הקודקוד לעצם העורף. עורף התינוק ייראה חלק חלק במצב זה.
איחוי גולגולת מוקדם מיטופי (Metopic synostosis)
תפר הנמצא בין עצמות האף למצח. סגירתו תוביל למראה משולש בחלק הקדמי של פני התינוק. קרניוסינוסטוזיס מיטופי ולמבדואידי נחשבים לנדירים ביותר.
איחוי גולגולת מוקדם כולל (Pansynostosis)
שם האבחנה נגזר מיוונית ומשמעותו "הכל בעצם אחת". המונח מתייחס לסגירה של כל מרפסי המוח, או לפחות שלושה מהם. במקרים נדירים אלו ניתן להבחין בגולגולת קטנה מהרגיל, אך בפרופורציות תקינות. לעיתים אנשים המאובחנים עם איחוי מוקדם כולל יפתחו גולגולת הנושאת עימה בליטות בווריאציות שונות המזכירה צורתו של תלתן. פתולוגיה זו קשורה בעיקר לאנשים הסובלים מסמפטות הגמדות.
מאפייני איחוי גולגולת מוקדם כחלק מתסמונת
כאמור איחוי גולגולת מוקדם עלול להופיע כחלק מתסמונת. להלן חלוקת מאפייני הגדילה כתלות בסינדרום:
תסמונת אפרט: גדילה א-נורמלית של הגולגולת, לסת עליונה קטנה מהרגיל ואיחוד אצבעות בידיים וברגליים.
תסמונת קרוזון: תאופיין בסגירה דו צדדית של התפרים הקורונלים. תופיע התקצרות בקדמת הגולגולת ומאחוריה, עצמות לחיים ואף שטוחות.
תסמונת פייפר: א-נורמליות בצורת הגולגולת, הגפיים העליונות והתחתונות, ארובות עיניים בולטות ואף מחודד.
השפעה

לרב איחוי גולגולת מוקדם לא מוביל לבעיות פיזיולוגיות בהתפתחות מלבד שוני אסתטי במבנה הפנים. אולם במקרים נדירים יחסית ובעיקר כאשר מדובר בבעיה שנובעת כחלק מתסמונת, עלולה להיווצר עלייה בלחץ התוך-גולגולתי. כנגזרת מכך התינוק יסבול מהקאות חוזרות, קשיי ראייה, שינוי מצב רוח וכאבי ראש. אי טיפול והמשך היווצרות הלחץ עלולים בסופו של דבר לגרום לנזק מוחי ולפגיעה כרונית בעצב הראייה. על כן יש לבצע בדיקת אופטלמוסקופיה המוודאת את תקינות העיניים במקביל למדידת גודל הגולגולת.
כמו כן, דום נשימה בשינה יכול להיגרם כתוצאה מעיוות מבנה הפנים. כמחצית מהילדים שנולדו עם סינדרום שהוביל לאיחוי הגולגולת יסבלו מבעיות שינה (תסמונת פייפר, תסמונת קרוזון ותסמונת אפרט הן מהבולטות שבהן).
אטיולוגיה

נכון להיום, לא ידוע על קשר סיבתי העלול להוביל לאיחוי גולגולת מוקדם. ממחקר אודות התפתחות הגולגולת בחיות הועלתה ההשערה כי הקרום הקשה (באנגלית: Dura Matter) הוא המוביל להתפתחות הפתולוגיה, זאת בניגוד לקרום העצם (המפרידה בין הגולגולת למוח) שאינו מהווה גורם השפעה. בניגוד לעבר, אז ההתמקדות במחלה הייתה סביב תיאור חריגות התרחבות הגולגולת, כיום הניסיון הוא לקודד את אינטראקציית המולקולות המובילות לכך. אולם עדיין לא ידועה הסיבה המדויקת להיווצרות המחלה. קיימות מספר השערות מרכזיות היום הנוגעות למספר תחומי מחקר:
סיבות ביו-מכניות
סיבות ביו-מכניות מתייחסות לסגירה בשלב ההתפתחות ברחם. נמצא כי מחסור בשני חלבונים מרכזיים (Indian Hedgehog protein ו-noggin) מוביל להתפתחות לא תקינה של העצמות.
סיבות סביבתיות
נמצא קשר ישיר בין עישון וצריכת תרופות המכילות תרכובות אמין במהלך ההיריון להיווצרות המחלה אצל העובר. ככל הנראה בעקבות השפעה על התפתחות התאים האחראים לגדילת העצם. בניגוד לכך, נטילת תרופות המכילות חומצה ולפרואית, שבעבר נחשבו כגורם משפיע, נמצאו כבלתי קשורים למחלה.
סיבות הורמונליות
תת-פעילות של בלוטת התריס בנשים הרות נמצא גם כן כגורם משפיע.
סיבות גנטיות
ב 6% עד 11% אחוז מתוך הילדים שנולדו עם איחוי גולגולת מוקדם במרפס הקורונלי (בעיקר סגירה דו-כיוונית) נצפה כי בן משפחה נוסף נולד עם מצב זהה. נתון זה מרמז כי לתופעה היבט גנטי מרכזי הקשור ככל הנראה לחלבון FGFR3 האחראי בין היתר על יצירת רקמות סחוס ועצם.
אבחנה

אבחנת איחוי גולגולת מוקדם נעשית על ידי בדיקה פיזית, לקיחת היסטוריה רפואית ושימוש באמצעי דימות. בדיקת ההיסטוריה צריכה לכלול שאלות הנוגעות לגורמי סיכון בתקופת ההיריון, גורמים גנטיים והימצאות פתולוגיות במשפחה הקשורות בעליית הלחץ התוך-גולגולתי (לת"ג). לאחר מכן יש לתשאל לגבי סימנים המעידים על עלייה בלחץ, הקאות וכאבי ראש בפרט, מכיוון שלתסמין שכיחות הנעה בין 4% ל־20% עבור ילדים עם סגירת תפר אחד, ועד ל־62% כאשר מדובר בילד הסובל מסגירה מוקדמת של מספר תפרים. אף על פי כן, סימפטומים הנוגעים לעלייה בלחץ התוך-גולגולתי לא תמיד באים לידי ביטוי.
בדיקה פיזית
אופטלמוסקופיה היא הבדיקה הראשונה המבוצעת בילדים הסובלים מאיחוי גולגולת מוקדם. בדיקה זו מאפשרת לגלות פפילאדמה (בצקת בראש עצב הראייה) שהיא התסמין היחידי שמוצג ומעיד על עלייה בלחץ התוך-גולגולתי. בדיקות נוספות כוללות מדידות אורך ורוחב של הגולגולת, ומעקב אחר התפתחות האזור הניכר בעיוות. קצב ואופי הגדילה יקלו על האבחנה בין איחוי מוקדם, מיקרוצפליה והידרוצפלוס. אבחנה שכזו קריטית להמשך הטיפול.
משום שאיחוי מוקדם עלול להופיע כחלק מסינדרום כולל, יש לבדוק עובר עיוותים בכל חלקי הגוף - צוואר, עמוד שדרה ואצבעות.
רדיוגרפיה
צילומי טומוגרפיה ממוחשבת בחתך אופקי נחשב כמדד הזהב בכל הנוגע לאבחון איחוי גולגולת מוקדם. בדיקה שכזו מאפשרת לא רק להתבונן במצב התפרים בכושר הפרדה גבוה במיוחד אלא גם לבדוק את התפתחותו התקינה של המוח, ולאפשר לכירורג לתכנן את פעולת ההמשך. בדיקה רדיוגרפית נחשבת ליעילה ביותר בשל האפשרות להבדיל בין סגירת מרפסים מוקדמת למצב המכונה גולגולת מעוינת (באנגלית: Plagiocephaly) אשר מבוטאת בעיוות הגולגולת אך לא נגרמת מאותן סיבות שצוינו לעיל.
סיווג
בעת האבחנה נהוג לסווג את הממצאים כתלות בתוצאות הבדיקה. לרוב הסיווג מתבצע על ידי תיאור מספר התפרים שאובחנו כסגורים בשלב מוקדם. סגירת תפר בודד מכונה "פשוטה", בעוד שמספר תפרים סגורים יתוארו כמצב "מורכב". סיווג משני יעסוק בתיאור קליני של הממצאים ופרוגנוזה לאופי הגדילה הצפוי. סיווג נוסף בודק האם האיחוי נוצר כחלק מסינדרום כולל או שמא מדובר בבעיה בודדת ונקודתית. כיום ידוע על מעל למאה ושמונים סינדרומים המתבטאים בסגירת מרפסים מוקדמת.
טיפול

טיפול כירורגי באיחוי גולגולת מוקדם נעשה לרב מטעמים אסתטיים במטרה לאפשר לילד התפתחות חברתית תקינה. התיקון נעשה על ידי חיתוך התפר שנסגר מוקדם והתאמת מבני העצמות לצורתם המוכרת. כאמור, ללא תיקון צפויה התפתחות א-סימטרית של הגולגולת, ובמקרים מסוימים אף לסימפטומים הפוגעים באיכות החיים - בעיקר לילדים הסובלים מאיחוי של התפר הקורונלי שעלול להוביל לבעיות התפתחות במבנה העין והלסת.
ניתוח עבור איחוי גולגולת מוקדם מאופיין לרוב בסיכון לדימום מוחי בתקופת ההחלמה, לכן קיימות מספר טכניקות המאפשרות לצמצם איבוד דם במהלך הטיפול. השכיחה שבהן היא מתן מכווצי כלי דם ׁ(למשל אפינפרין) כעשר עד שבע דקות לפני חיתוך הקרקפת. הסכמה נוספת בין מנתחים היא הימנעות משימוש בלוחיות טיטניום לקיבוע הגולגולת. זאת בשל הסכנה ששכבת העצם הקרובה למוח תיספג והמתכת תבוא במגע ישיר עם המוח. כיום משתמשים במשטח הנספג במהלך השנים שאינו מביא לסיכון.
טיפול > תזמון הניתוח

לתזמון הניתוח משמעות נרחבת בכל הקשור לתוצאות הטיפול. מצד אחד על העולל להיות בוגר מספיק כדי למנוע את הסיבוכים שהוזכרו לעיל, ומנגד יש לבצעו בשלב מוקדם טרם השלב בו נבחין בגדילה א-סימטרית. לכן ההסכמה הכוללת היא לבצע את הניתוח בשלבי הינקות המאוחרים, בין שישה חודשים לשנה. לטווח זמן זה מספר יתרונות:
בשלב זה עצמות הגולגולת עדיין עדינות וניתנת לשינוי על ידי יצירת שבר המתאחה בקלות יחסית ומתהווה לצורה תקינה. לאחר כשנה הרכב המינרלים בעצמות עולה ולא יתרחש איחוי ספונטני שכזה ולכן תדרש תפירה או שימוש בקיבוע.
עיצוב מבנה הגולגולות דורש לעיתים יצירת מרווח בין העצמות. טרם גיל שנה אותם מרווחים מתמלאים מחדש אך לאחר גיל זה ידרש ניתוך נוסף למילוי המרווח בעצם.
מרבית המנתחים לא יבצעו התערבות כירורגית בתינוק טרם היותו בן שישה חודשים בשל הסיכון בדימום, כמו כן לאחר שלושה חודשי חיים הסיכון הכרוך בהרדמה יורד משמעותית.
טיפול > הליך כירורגי

ישנם שני טיפולים כירורגיים שכיחים הנוגעים לטיפול באיחוי מוקדם של מרפסי המוח. כיום אין הסכמה נרחבת בקרב מנתחים מהו הטיפול המועדף מבין השניים, ולרב הבחירה מתבצעת כתלות במיקום הסגירה ובמדידות אורך ורוחב של גולגולת התינוק.
על פי גישה אחת יש לבצע חיתוך של התפר הסגור ולאפשר לעצם לצמוח בצורתה הטבעית כאשר מדובר בתינוק הצעיר מגיל שנה. כדי למנוע גדילה א-סימטרית לאחר הניתוח מונחת קסדה על ראש התינוק אותה הוא ייאלץ לשאת לתקופה ממושכת לאחר הניתוח. ניתוח זה מתבצע באמצעות אנדוסקופ, ללא התערבות כירורגית חריפה, ולכן מועדפת על ידי מנתחים רבים.
שיטה נוספת היא ניתוח בו מוציאים את עצמות הגולגולת, נעשים בהן תיקונים והן מוחזרות לגוף התינוק.
על פי ניתוחים סטטיסטיים השיטה השנייה, שהיא פולשנית יותר, מביאה לתוצאות טובות יותר כאשר משווים את פרופורציות הגדילה של כל אחת מהן למצב התקין.
ראו גם

מרפס
התפתחות גופנית בינקות
נוירוכירורגיה
התפתחות גוף האדם
לקריאה נוספת

Craniosynostosis and maternal smoking, Suzan L. Carmichael, 2007
Intracranial pressure monitoring in children with single suture and complex craniosynostosis, G. Tamburrini, 2005
הערות שוליים

↑  ניתוח לסגירה מוקדמת של תפרי עצמות הגולגולת בתינוקות - קרניוסינוסטוזיס, באתר קרניוסינוסטוזיס - ניתוח לסגירת עצמות הגולגולת בתינוקות
↑  Centers for Disease Control and Prevention, Facts about Craniosynostosis
1 2  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/18349596, Cranial sutures: a brief review, PubMed
↑  Johnny B. Delashaw, John A. Persing , William C. Broaddus and John A. Jane, Cranial vault growth in craniosynostosis, Journal of Neurosurgery
↑  Blount JP, Louis RG Jr, Tubbs RS, Grant JH, Pansynostosis: a review, PubMed
↑  , E. Nout, E.B. Wolvius, H.L.J. Hoeve, K.F.M. Joosten, I.M.J. Mathijssen, Obstructive sleep apnea in children with syndromic craniosynostosis: long-term respiratory outcome of midface advancement, ‏February 2010
↑  Källén K, Maternal smoking and craniosynostosis, PubMed
↑  Jentink J, Loane MA, Dolk H, Barisic I, Garne E, Morris JK, de Jong-van den Berg LT; EUROCAT Antiepileptic Study Working Group., Valproic acid monotherapy in pregnancy and major congenital malformations., PubMed
↑  Craniosynostosis and Risk Factors Related to Thyroid Dysfunction
↑  Badve CA, K MM, Iyer RS, Ishak GE, Khanna PC., Craniosynostosis: imaging review and primer on computed tomography, PubMed
↑  Jayesh Panchal; Venus Uttchin, Managemnt of Craniosynostosis, Ovid
↑  Fearon JA, Observations on the use of rigid fixation for craniofacial deformities in infants and young children., PubMed
↑  Barone CM, Jimenez DF, Endoscopic craniectomy for early correction of craniosynostosis, PubMed
↑  Panchal J, Sagittal craniosynostosis outcome assessment for two methods and timings of intervention, PubMed
חלוקה סכמטית של סגירת המרפסים.
רסק עגבניות

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  food paste 
 מרכיבים עיקריים:  עגבנייה 
 
שימורי רסק עגבנית
רסק עגבניות או רכז עגבניות הוא מאכל המיוצר מעגבניות מבושלות, שמשמש כמרכיב במתכונים שונים. הרסק הוא מעין משחה סמיכה בצבע אדום כהה, המיוצר בשתי רמות של ריכוזים, 22°BX ו-28°BX .

BX הוא קיצור המילה בריקס, שמשמעה אחוז החומר היבש (מוצקי העגבנייה) בנוזל.
ישנם המוסיפים סוכר למוצר. בישראל, החל משנת 2017 בערך, בעקבות תקן חדש שמחייב את היצרנים שמוסיפים סוכר לרסק עגבניות לכנותו "רסק עגבניות בתוספת סוכר", רוב החברות מכנות את המוצר "רוטב עגבניות מרוכז מאוד", כדי לא להיות כפופים לתקן החדש, וכך הן מתחמקות מציון בולט שהן מוסיפות סוכר למוצר.
בשל השכיחות של רסק העגבניות במטבח הישראלי - בעיקר בתור תוספת לצד מאכלים שמקורם במטבחים היהודיים של אגן הים התיכון, הוא אף קנה מעמד ומזוהה, בצורת הכנתו המקומית, בתור פריט מזון ישראלי מובחן.
שימושים

השימוש הנפוץ ביותר ברסק עגבניות הוא כבסיס לרטבי עגבניות בכלל, ובפרט לרטבים העוברים בישול (ברטבים שאינם עוברים בישול השימוש הנפוץ הוא בעגבניות טריות). שימוש נפוץ נוסף הוא כתיבול עיקרי במרקים.
תהליך הייצור > הייצור המסורתי

בעבר יוצר רסק העגבניות בשיטה המסורתית כפי שהייתה נהוגה בסיציליה בדרום איטליה ובמלטה. בשיטה זאת, שהתבצעה בחודש אוגוסט החם, שוטח מיץ עגבניות מרוכז על גבי לוחות עץ שהיו פרוסים תחת קרני השמש. הלוחות נשארו בחוץ עד להשגת הסמיכות הרצויה (סמיכה יותר מהרסק התעשייתי המצוי בשוק כיום). את המוצר הסופי, שהיה כמעין בצק, גירדו מעל הלוחות ואחסנו בצורת כדורים.
תהליך הייצור > הייצור המודרני

כיום מתבצע הליך ייצורו של רסק העגבניות במפעלים גדולים, המשתמשים בשיטות ובציוד מודרני. הליך הייצור מתחיל בבחירת שטח גידול מתאים, בעל תנאים המביאים לחניטה טובה ואחידה: תנאי אקלים לא קיצוניים, שאין בו לא ימי קרה או ימי שרב. על הקרקע להיות מחוטאת, ברמת חומציות מתאימה, ומרוחקת משטחי גידול אשר אין עליהם פיקוח הדברתי רציף.
מרכיב חשוב באיכותו של הרכז הוא בחירת זן עגבנייה מתאים, הניכר באיכות גידולו כבר בשטח. על שיח העגבנייה להיות מזן בעל צימוח רב כך שהעלווה תכסה את הפרי ותגן עליו, וללא רגישות למחלות צמחים. על הפירות להבשיל בצורה אחידה ובתוך פרק זמן קצר, על צורתם להיות מוארכת, צבעם אדום כהה ועליהם להיות מוצקים.
אופן הגידול, ההשקיה הדישון והשיטות האגרוטכניות הננקטות כגון השימוש בחיפויים וכיסויים של יריעות פוליאתילן, שימוש בחומרים משפרי חניטה ובחומרים משפרי הבשלה, משפיעים על טיב היבול ועל איכות הרכז.
השלב הבא הוא הקטיף ושינוע היבול למפעל. כאשר אחוז העגבניות הבשלות מתקרב ל-90% מתבצע הקטיף במהירות בעזרת קומביין. העגבניות מוכנסות למכלים המועמסים על משאיות. קצב העבודה מתחילת הקטיף ועד כניסת העגבניות לתנאי קירור במפעל, חשוב למניעת תסיסת היבול ולאיכות המוצר הסופי.
עם הגעת היבול וקליטתו במפעל, מתבצע מיון, שבו נבחרות העגבניות המתאימות לתהליך. עגבניות שאינן בשלות דיין, אינן בצבע המתאים, חלולות ובעלות עורקים פנימיים – מורחקות. לאחר תהליך של שטיפה וניקוי, מועברות העגבניות למכונה המרסקת אותן לרסק דק, המחומם לטמפרטורה גבוהה. בעודו חם עובר הרסק תהליך של סינון, שבו מופרדים ממנו הזרעים והקליפות. בשלב זה מועבר המיץ המסונן לתהליך של ריכוז בוואקום, המתבצע בעזרת משאבות וצנטריפוגות; בתהליך זה מאודים המים מהמיץ, ומתקבל רכז ברמת הבריקס הרצויה. כדי למנוע תסיסה ולהאריך את חיי המדף שלו, נארז הרכז בעודו חם בחביות, בגביעי פלסטיק ובקופסאות שימורים.
הערות שוליים

↑  מירב קריסטל, בגלל הסוכר: ההיעלמות המסתורית של רסק העגבניות, באתר ynet, 27 בדצמבר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4294252-4
רעות תל אביב בית חולים שיקומי

| --- | --- |


 היסטוריה
 תאריך ייסוד:  1961 
 שירותים
 מיטות:  356 
 www.reuth-mc.org.il
 גאוגרפיה
 מיקום:  אחוזת בית, מנהלת שטחי האויב הכבושים
 קואורדינטות:  32°03′23″N 34°47′25″E﻿ / ﻿32.05628056°N 34.79023611°E﻿ / 32.05628056; 34.79023611
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) רעות תל אביב בית חולים שיקומי(למפת תל אביב רגילה) רעות תל אביב בית חולים שיקומי(למפת גוש דן רגילה) רעות תל אביב בית חולים שיקומי(למפת גוש דן מוגדלת) רעות תל אביב בית חולים שיקומי  he רעות תל אביב בית חולים שיקומיhe רעות תל אביב בית חולים שיקומימפת  דרום __ תל אביב (in English: Tel Aviv) ויפו (in English: Jaffa) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) מדרום: __ פארק אריאל שרון (in English: Ariel Sharon Park), __ חולון (in English: Holon), __ בת ים (in English: Bat Yam) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
לוגו בית החולים רעות תל אביב
סמליל המרכז עד 2022
רעות תל אביב הוא בית חולים שיקומי בבעלות עמותת רעות, המשלב שירותי שיקום וגריאטריה. בית החולים הוא בית חולים אוניברסיטאי, המסונף לפקולטה למדעי הרפואה והבריאות באוניברסיטת תל אביב.
בית החולים נוסד בשנת 1961 ברחוב שדרות החי"ל 2 בשכונת יד אליהו בתל אביב. בתחילת דרכו נקרא בית מרפא ע"ש ליכטנשטדטר וכלל 44 מיטות לטיפול בחולים כרוניים וסיעודיים, רובם קשישים וניצולי השואה.
בית החולים מטפל במטופלים הזקוקים לשירותי שיקום לאחר תאונת דרכים, שבץ מוחי, חבלות, ניתוחים, קטיעת גפיים ומחלות כרוניות וממושכות.
שירותים

בבית החולים 12 מחלקות, 356 מיטות ומגוון מכונים ומרפאות, בהם אשפוז יום שיקומי.
סגל בית החולים כולל רופאי שיקום וגריאטריה, לצד מטפלי פיזיותרפיה, ריפוי בעיסוק, קלינאות תקשורת, עבודה סוציאלית, פסיכולוגיה שיקומית ותזונה ודיאטה.
בשנת 2022 השיג בית החולים את הציון 10 בדו"ח מדדי האיכות של משרד הבריאות.
החל מ-2024 מתוכננת הקמת קמפוס שיקומי חדש על קרקע שהוקצתה לרעות על ידי עיריית תל אביב בשדה דב. הקמפוס החדש יכלול בניין חדש לבית החולים ובניין חדש לדיור הקהילתי של רעות. לצד המערך האשפוזי יכלול בניין בית החולים גם מערך אמבולטורי, בריכה הידרותרפית, מכון דימות רפואי, חממה למחקר ופיתוח, מכון לרפואת ספורט, תא לחץ ושטחי מסחר. קומת המרתף תשמש כחניון בימים רגילים, וכקומת אשפוז בעתות חירום.
תחומי טיפול

שילוב תחומי השיקום והגריאטריה בבית החולים, מאפשר טיפול שלם גם בחולים מורכבים וקשים (בהם מטופלים מונשמים, וחולים הזקוקים לדיאליזה).
שירותי האשפוז בבית החולים כוללים:
שלוש חטיבות: שיקום – אורתופדי, נוירולוגי, נפגעי ראש.
12 מחלקות:
שיקום צעירים
שיקום מבוגרים
שיקום נפגעי ראש
שתי מחלקות שיקום גריאטרי
מחלקת סיעוד מורכב
ארבע מחלקות שיקום נשימתי
שתי מחלקות ילדים - מחלקת טיפול ממושך בצעירים וילדים - המחלקה מטפלת בתינוקות, בפעוטות ובילדים מגיל חודש ועד 18 שנים, הסובלים ממגוון מחלות ופגיעות, בהן: מחלות גנטיות, נוירולוגיות וכרוניות, מומים מולדים, פגיעות ראש בעקבות תאונות ופיגועים, פגיעות מוחיות לאחר טביעה. משנת 2010 פועלת בבית החולים מסגרת חינוכית (בית ספר).
מערך לפסיכולוגיה שיקומית
יחידה לריפוי בעיסוק ויחידה לתעסוקה טיפולית (פיזיותרפיה)
היחידה לתזונה ודיאטה
יחידת רצף טיפול
השירות הסוציאלי
יחדיה להפרעות בתקשורת
מסגרת חינוכית
מרפאות ומכונים

היחידה לאשפוז יום שיקומי: מסגרת שיקומית, הכוללת טיפולי שיקום רב מקצועיים המאפשרים למטופל לשלב בין שגרת טיפולים לחיי היום יום. המסגרת כוללת צוות של רופאי שיקום ומטפלים מתחומי הפיזיותרפיה, ריפוי בעיסוק, קלינאות תקשורת, עבודה סוציאלית, פסיכולוגיה שיקומית, תזונה ודיאטה וכן שילוב של חדר כושר שיקומי המצויד בטכנולוגיות מתקדמות.
מכון הכאב לטיפול בסובלים מכאבים חריפים וכרוניים
המכון לטיפול בהפרעות אכילה
מרכז לבריאות מינית
היחידה לרפואה משלימה שיקומית
מרפאות פיזיותרפיה - מרפאת פיזיותרפיה כללית, ביופידבק, מרפאת רצפת אגן
מרפאות קלינאות תקשורת - מרפאת בליעה, מרכז אתג"ר (מרכז אפזיה לטיפול תקשורתי בגישה הסוציאלית), מרפאה לטיפול בדיבור, מרפאת פציאליס, מרפאת דיסלקסיה ודיסגרפיה
חדר כושר שיקומי – כולל מכשור טכנולוגי מתקדם בתחומי השיקום לשיפור יכולות מוטוריות וקוגניטיביות
הגינה הטיפולית, בה נעשה שימוש במיטות בית החולים ישנות (צולמה באירוע בתים מבפנים 2024)גינה טיפולית - נמצאת על גג בית החולים ובה נערכים טיפולים באוויר הפתוח המיועדים לשימור ושיפור תפקודים מוטוריים, רגשיים וחברתיים והתנסות במיומנויות ובתחביבים מגוונים
מרפאות ריפוי בעיסוק - מרפאת זיכרון, מרפאה להערכה קוגניטיבית-תפקודית ושיקום קוגניטיבי, מרפאת כוויות וצלקות, מרפאה גפה עליונה, מרפאה לשיקום נוירולוגי
מרפאה לגריאטריה ופסיכוגריאטריה
מרפאה בין תחומית לטיפול בקנביס רפואי
מכון ריפוי בעיסוק להערכה ושיקום נהיגה
מכון "רעות" למחקר ופיתוח
מרכז רפואי רעות בקהילה רמת גן – שיקום קל"ב
מנהלי בית החולים לדורותיהם

ד"ר הנס וולין
ד"ר זאב ירמולוביץ
ד"ר נחמן וילנסקי (1974–2000)
ד"ר יפה לרמן (2000–2004)
ד"ר ניסים אוחנה (2004–2014)
ד"ר דב אלבוקרק (2014–2020)
ד"ר אורית שטיין רייזנר (2020– )
רסן (עיר)

רֶסֶן (במקדונית: Ресен) היא עיר בדרום מערב מקדוניה הצפונית בשטח האזור הסטטיסטי פלאגוניה, השוכנת בגובה של 885 מטרים מעל פני הים וסמוכה לאגם פרספה.
היסטוריה

היישוב נוסד בראשית המאה ה-11, עת נשלט האזור על ידי האימפריה הבולגרית הראשונה. לאחר קרב בלאסיצה במסגרתו הביס צבא האימפריה הביזנטית בהנהגת הקיסר בסיליוס השני את הצבא הבולגרי בהנהגת הצאר סמואיל הראשון, נשבו אלפי חיילים בולגרים על ידי הביזנטים. הביזנטים עקרו את עינו האחת של כל שבוי כדי להטיל מורא על הבולגרים. מקצת מהחיילים הנכים התיישבו לאחר שחרורם מהשבי באזור העיר המודרנית והקימו ישוב אותו כינו הביזנטים: Asamati שמשמעו "היישוב של בעלי העין האחת". במהלך המאה ה-14 נכבש המקום על ידי האימפריה העות'מאנית. לאחר מלחמת הבלקן השנייה הועבר היישוב לחזקת
ממלכת סרביה.
באפריל 1941, לאחר כיבוש ממלכת יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית הייתה העיר אזור גבול בין השטח שנמסר לחזקת האיטלקים ובין השטח שנמסר לחזרת הבולגרים. ב-11 בספטמבר 1944 שוחררה העיר על ידי הפרטיזנים של טיטו ונכללה בשטח יוגוסלביה. ב-1991, עם הקמת מקדוניה נכללה רסן בשטחה.
דמוגרפיה

מנתוני מפקד האוכלוסין שנערך ב-2002 עולה, כי מבחינת התמהיל האתני 73.5 אחוזים מהתושבים היו מקדונים, 15.7 אחוזים היו טורקים, 3.7 אחוזים אלבנים והשאר בני מיעוטים שונים. 73 אחוזים החזיקו בדת הנוצרית אורתודוקסית ו-26 אחוזים היו מוסלמים סונים.
אקלים

ברסן שורר אקלים ממוזג יבשתי עם השפעה ממתנת מכיוון אגם פרספה המעניקה לו מאפיינים מסוימים של אקלים ים-תיכוני. הטמפרטורה השנתית הממוצעת היא 10.2oc וערכי הקיצון הממוצעים נעים מ-21oc ביולי ועד 0.3oc בינואר. אחוז הלחות השנתי הממוצע הוא 64 אחוזים.
הערות שוליים

↑  האקלים ברסן, באתר הרשות המקומית רסן (באנגלית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2011078577  NKC: ge1029081  VIAF: 201897831   WorldCat (עם VIAF): 201897831