stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קבוצת שלמה

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב (SHLM) 
 מייסדים:  עתליה שמלצר
 תקופת הפעילות:  2017–הווה (כ־8 שנים)
 בעלות:  עתליה שמלצר
 ענפי תעשייה:  החזקות, נדל"ן, אנרגיה, רכב, תקשורת, ביטוח, מספנות ולוגיסטיקה
 יו"ר:  אסי שמלצר
  
 www.shlomo.co.il
 
סמלילה הקודם של הקבוצה
איי.טי.או שמלצר החזקות בע"מ, המוכרת בשם "קבוצת שלמה", היא חברת החזקות ישראלית פרטית שעוסקת, באמצעות חברות בנות בשירותי הרכב, עסקי נדל"ן, תקשורת, ביטוח, מספנות ולוגיסטיקה ועוד. בשליטת הקבוצה נמצאות, בין השאר, שלמה החזקות, קבוצת אפקון החזקות, שלמה ביטוח, שלמה מוטורס, שלמה מוסכים ושירותי דרך, מספנות ישראל ונמל מספנות ישראל, שלמה נדל"ן, קבוצת גולד בונד, תדיראן טלקום, תלמה שלמה תיירות, והתאגידים המדווחים ש. שלמה החזקות וש.י.ר. שלמה נדל"ן, והיא בעלת עניין בחברה הבורסאית תעשיות מספנות ישראל.
גרעין הקבוצה הוקם בשנת 1969 על ידי שלמה שמלצר, החברה החלה את דרכה כחברת השכרת רכב, ליסינג ומתן שירותים לכלי רכב. לקבוצה צי של יותר מ-78,000 כלי רכב. המחזור של כלל תחומי הפעילות העסקיים של קבוצת שלמה עמד בשנת 2022, על 4.9 מיליארד ש"ח. בעלת השליטה בחברה היא עתליה שמלצר, ויו"ר הקבוצה הוא אסי שמלצר.
היסטוריה > המאה ה-20

חברת ש. שלמה החזקות בע"מ הוקמה בשנת 1969 כחברה להשכרת רכב ומתן שירותי רכב. בשנת 1983 נרשמו מניותיה של החברה למסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב. בדצמבר 2010 הפכה החברה לחברה פרטית שהיא תאגיד מדווח.
ב־1990 הצטרפה לקבוצה חברת "גולד בונד-קונטרם", המתמחה בתחום אחסנה ושינוע של מכולות ובמתן פתרונות לוגיסטיים למטענים.
בשנת 1991 הוקם "שלמה השכרת רכב", המרכז הלוגיסטי הראשון של הקבוצה, בקריית אריה בפתח תקווה. באותה שנה הקבוצה קיבלה את הזיכיון למכירת רכבי סקודה בישראל.
ב־1995 השתתפה הקבוצה ברכישת מספנות ישראל, לאחר שבממשלה החליטו להפריט את החברה.
בשנת 1996 רכשה קבוצת שלמה את חברת "קופל נהיגה עצמית" ושינתה את שמה ל"חברת ניו קופל", שקיבלה את ניהול צי הרכב של לקוחות קבוצת שלמה.
היסטוריה > העשור הראשון של המאה ה-21

בשנת 2002 קיבלה החברה את הזיכיון לפעילות בישראל של חברת השכרת הרכב העולמית "Sixt".
ב־2003 נרכשה חברת "פויכטונגר", שהפכה לקבוצת ההחזקות "אפקון". החברה נסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב ומתמחה בתחומי תשתיות, מערכות אלקטרומכניות, בקרה ואוטומציה וכן בתחום התקשורת.
ב־2005 הרחיבה הקבוצה את פעולתה אל מחוץ לגבולות ישראל עם הקמתה של הזרוע שזכתה לכינוי "שלמה רומניה", אשר מספקת שירותי ליסינג, השכרה ומכירה של רכבים.
ב־2007 נוספה חברת "שלמה נדל"ן" וב־2008 הוקמה "ש. שלמה חברה לביטוח".
בשנת 2008 עמד מחזור הקבוצה על 4.3 מיליארד ש"ח.
היסטוריה > העשור השני של המאה ה-21

ב־2010 עמד מחזור הקבוצה על 5.3 מיליארד ש"ח, בשנת 2016 על 6.85 מיליארד ש"ח וב-2019 עמד עבר את ה-7 מיליארד ש"ח.
ב־2011 קיבלה הקבוצה זיכיון ליבוא מותג הרכב הגרמני "אופל" בישראל מידי יבואנית הרכב UMI, וגם באזור בוקרשט, רומניה. ב-2011 הקבוצה הקימה את "קריית שלמה", מרכז שירות ולוגיסטיקה הממוקם סמוך לצריפין באמצעות חברת הנדל"ן שלה. במתחם, המתפרש על יותר מ-60 דונמים, מציעה הקבוצה שירותי ליסינג תפעולי, השכרת רכב, מכירות מכוניות משומשות ומוסך. בנוסף, משמש המרכז כמתחם הלוגיסטי והניהולי עבור הקבוצה.
בשנת 2014 החברה הייתה אמורה לרכוש את חברת הדלק סונול מידי קבוצת עזריאלי, אך עסקה זו נקטעה בעקבות מותו הפתאומי של שלמה שמלצר, ויממה לאחר מכן גם עם פטירתו של דוד עזריאלי. בעקבות כך, מונה בנו אסי שמלצר ליו"ר הקבוצה ואלמנתו עתליה שמלצר לבעלת השליטה בקבוצה.
בשנת 2015 זכתה קבוצת שלמה במכרז על חסות בהיכל קבוצת שלמה ומיתוג הקבוצה באולם, אשר משמש בין היתר כאולם הביתי של קבוצת הפועל תל אביב (כדורסל), למשך 8 שנים.
באוגוסט 2017 הוקמה חברת איי.טי.או שמלצר החזקות בע"מ, כחברה אם לחברות שבקבוצת שלמה.
ב-2017 רכשה קבוצת שלמה את הזיכיון ליבוא תוצרת החברה הסינית BYD והחלה בייבוא רכבים ואוטובוסים חשמליים. במסגרת הזיכיון יובאו 10 אוטובוסים חשמליים ראשונים בשנת 2019, אשר השתלבו במערכת התחבורה הציבורית של חברת אגד בירושלים.
בנוסף, יזמה החברה את הקמתו של מכון שלמה לתחבורה חכמה באוניברסיטת תל אביב להנצחת פעילותו של שלמה שמלצר. המכון מתמקד במחקר ופיתוח יישומים מתקדמים בתחום התחבורה החכמה.
בשנת 2019 העבירה קבוצת שלמה את זיכיון "אופל ישראל" לידי קבוצת לובינסקי, וזאת במטרה להתמקד בשירותים ולא במוצרים.
בשנת 2020 החל לפעול שירות הרכב השיתופי של הקבוצה תחת השם ״שלמה סיקסט SHARE״. במסגרת השירות נפרסו רכבים ברשויות מקומיות שונות בישראל, ביניהן תל אביב, ירושלים ועוד יותר משמונים רשויות מקומיות.
בשנת 2022, הוקמה חברת "שלמה מוטורס" בשיתוף חברת צ'מפיון מוטורס. חברת שלמה מוטורס החלה לשווק רכבים חשמליים פרטיים מבית BYD הסינית (הזיכיון שייך לקבוצת שלמה ומיועד לייבוא אוטובוסים ורכבים פרטיים). בשנת 2023, החברה מובילה את המכירות בקטגוריית הרכב החשמלי בישראל.
בשנת 2023, קבוצת שלמה העניקה חסות בת חמש שנים על מועדון הכדורסל, הפועל תל אביב. מאז, שמה הרשמי החדש של הקבוצה הוא "הפועל שלמה תל אביב". מגרש הבית הרשמי של הקבוצה הוא היכל קבוצת שלמה הממוקם בתל אביב.
מבנה הקבוצה

חברת איי.טי.או שמלצר החזקות בע"מ, המוכרת בשם "קבוצת שלמה", כוללת מספר חברות, ובהן:
מבנה הקבוצה > ש. שלמה החזקות

ש. שלמה החזקות מספקת שירותי רכב ללקוחות ממשלתיים, ציבוריים, פרטיים ועסקיים. החברה מחזיקה בצי של כ-80,000 כלי רכב. החברה פועלת באמצעות מספר חברות-בת.
חטיבת הליסינג התפעולי
חטיבת הליסינג התפעולי של "ש. שלמה החזקות" היא חברת הליסינג הגדולה ביותר בישראל. היא מחזיקה בכ־25% מנתח שוק הליסינג בישראל עם צי כלי רכב המונה כ־37,000 כלי רכב לחכירה לתקופה ארוכה. לחברה 3,500 לקוחות עסקיים ממגזרים שונים.
חטיבת הליסינג הפרטי
בתחום הליסינג הפרטי לחברה מחזיקה בצי רכב המונה כ-20,000 כלי רכב מאז שנת 2009, כ־32% מנתח השוק, עם 27 נקודות מכירה פרוסים ברחבי הארץ.
חטיבת ההשכרות
בתחום השכרת הרכב מחזיקה קבוצת שלמה כ־25% מהשוק הישראלי עם צי של 12,000 כלי רכב להשכרה ו-29 תחנות השכרת רכב ברחבי הארץ. קבוצת שלמה מחזיקה בזיכיון בלעדי בישראל של חברת ההשכרה הבינלאומית Sixt שלה נציגות ב־105 מדינות ברחבי העולם עם כ-4,000 נקודות השכרה.
בשנת 2019 השיקה קבוצת שלמה כחלק מפעילות החטיבה שירות השכרת רכב שיתופי דרך אפליקציה בשם שלמה Share. השירות התחיל כפיילוט בעיר מודיעין-מכבים-רעות אך בהמשך התפרס לערים נוספות, וכיום הוא ניתן בכ-40 ערים ברחבי הארץ.
חטיבת המכירות
חטיבת הרכב של "קבוצת שלמה" היא זרוע המכירה של רכבי ההשכרה והליסינג התפעולי של הקבוצה. החטיבה מפעילה 37 נקודות מכירה ברחבי הארץ ומדווחת על כ־25,000 מכירות בשנה המהוות כ־25% מנתח השוק לתחום זה. הרכבים הנמכרים על ידי חטיבת המכירות הם רכבי יד ראשונה שגילם עד ארבע שנים, בהם נעשה שימוש על ידי לקוחות חטיבות הליסינג וההשכרה. רכבים אלו עוברים השבחה ולאחר מכן מוצעים למכירה.
פעילות ברומניה - "קבוצת שלמה" בעלת הזיכיון של חברת SIXT ברומניה, אשר פועלת תחת חברת שלמה החזקות, ומחזיקה בצי של כ-6,500 כלי רכב.
שלמה חברה לביטוח
קבוצת שלמה קיבלה בנובמבר 2007 רישיון מהמפקח על הביטוח. בתחילת 2008 הוקמה "שלמה חברה לביטוח" המספקת ביטוח רכב, ביטוח דירה, ביטוח בתי עסק וביטוח תאונות אישיות.
לקבוצה 700,000 לקוחות עם 1,500 סוכני ביטוח פעילים. לפי פרסומי החברה שווי תיק ההשקעות של החברה עומד על סך של 1.7 מיליארד ש"ח.
בשנת 2019 זכתה החברה במכרז חסות מסחרית על אצטדיון המושבה בפתח תקווה. במסגרת החסות שונה שם האצטדיון ל"אצטדיון שלמה ביטוח" לארבע שנים, עם אופציה להארכה לארבע שנים נוספות.
בשנת 2019 השיקה החברה את שירות AppToYou: שירות ביטוח דיגיטלי אשר עוקב באמצעות איתוראן המותקן ברכב אחר מספר הקילומטרים שנסע הנהג ואיכות הנהיגה שלו, ומתאים לפי פרמטרים אלו את פוליסת הביטוח.
מבנה הקבוצה > רשת מוסכים שירותי דרך וגרירה

קבוצת שלמה מפעילה את החברה המספקת שירותי דרך, גרירה ותיקוני רכב עבור למעלה מ־300,000 לקוחות מנויים. בבעלותה צי משאיות גרירה וניידות שירות, יחד עם רשת מוסכים ב-400 נקודות שירות המציעות שירותי מכונאות ותיקונים קוסמטיים.
מבנה הקבוצה > אפקון החזקות

חברת "אפקון" הנמצאת בשליטה "קבוצת שלמה" (62%) מספקת מגוון של מוצרים ושירותים עבור תשתיות וטכנולוגיות למגוון חברות בשוק.
באפקון, שנוסדה ב־1945 עובדים היום 1,250 עובדים. קבוצת "אפקון" כוללת את חברות אפקון התקנות ושירותים, אפקון בקרה ואוטומציה, אפקון בנייה ותדיראן טלקום. משנת 2019 הקבוצה הקימה את "אפקון תחבורה חשמלית" לשם קידום ובנייה של תשתיות עבור רכבים חשמליים.
פעילותה של אפקון מתקיימת ברחבי תבל לרבות ברומניה, גרמניה, סין, הודו, ארצות הברית ורוסיה.
לאפקון החזקות גם חטיבת בנייה השותפה בהקמת מרכז הפיתוח הבינלאומי של חברת אינטל בפתח תקווה.
חברת "אפקון" נסחרת בבורסת תל אביב.
מבנה הקבוצה > ש.י.ר שלמה נדל"ן

"שלמה נדל"ן" הוקמה בשנת 2007, כחברה העוסקת בתחום הנדל"ן המניב וייזום לנדל"ן מניב בישראל. החל משנת 2011 החלה גם לפעול במערב אירופה. הפעילות של החברה כוללת בעיקר ייזום והשבחת נכסים, כאשר היא רוכשת נכסים ומשביחה אותם על ידי שיפוץ, שינוי דיירים, הוספת שימושים, הגדלת זכויות וכיוצא בזה, לרבות בתי מלון ומבני מסחר ומשרדים. בתום תקופת ההשבחה, חלק מהנכסים מוצעים למכירה וחלקם משמש למטרת השכרה לצדדים שלישיים. שווי תיק הנכסים של "שלמה נדל"ן" נאמד ב־2 מיליארד ש"ח וההון העצמי מוערך בכ-700 מיליון ש"ח. לחברה נכסים בשטח להשכרה בהיקף כולל של כ-270 אלף מ"ר בישראל (בערים פתח תקווה – (בה מצויים מרבית נכסי החברה), גבעת שמואל, אור יהודה, תל אביב, חיפה, יקנעם, ראשון לציון ובני ברק) ו-90 אלף מ"ר באירופה. מטות החברה הן ב"קריית שלמה" בצריפין, ובפרנקפורט, גרמניה.
עסקאות בולטות שביצעה שלמה נדל"ן בשנים האחרונות הן: רכישת מבנה ריק באור יהודה והשכרתו לתקופה ארוכה לקבוצת לודן, רכישת מבנה ריק בבני ברק והשכרתו לחברה בינלאומית לתקופה ארוכה, רכישת מספר מתחמים והשכרתם לחברות בינלאומיות לאחר מכן, עסקת מכירה של 50% מהזכויות במתחם גדול בקריית אריה בפתח תקווה לקבוצת רוגובין בו יוזמת שלמה נדל"ן יחד עם קבוצת רוגובין הקמת פארק תעסוקה מודרני לחברות טכנולוגיה, וכן עסקה במסגרתה רכשה שלמה נדל"ן את זכויותיה של חברת ECI Telecom בשטח גדול בפתח תקווה וגבעת שמואל בו יזמה שלמה נדל"ן מתחם עירוב שימושים ואשר בשנת 2022 מימשה החברה מכירה של השטח האמור לקבוצת אשטרום ברווח מהיר של כ-70 מיליון ש"ח. בנוסף, החברה הקימה את המרכז הלוגיסטי "קריית שלמה" בצריפין, אליו עברה הנהלת קבוצת שלמה. החברה מחזיקה בעתודות קרקע נוספות ומשמעותיות במרכז הארץ בעיקר בתחומי התעסוקה, התעשייה והלוגיסטיקה. התמחות החברה היא ייזום מבנים ייעודיים ומורכבים לשוכרים גדולים ובינלאומיים ובמסגרת זו ביצעה החברה את מרבית עסקאותיה בשנים האחרונות.
מאז שנת 2013 מקדמת החברה את תחום הההתדשות העירונית תחת "ייזום מגורים", המתמקד פינוי בינוי ומסלולי תמ"א 38/2. פרויקט הדגל של החברה הוא מתחם בגבעתיים אשר עתיד לכלול למעלה מ-1,000 דירות. החברה פועלת גם בערים חולון, תל אביב ואזור בתחום זה.
מבנה הקבוצה > מספנות ישראל

"מספנות ישראל" היא המספנה הגדולה בישראל ואחת מהמספנות בבעלות פרטית הגדולות במזרח התיכון. בספטמבר 2020 החברה הונפקה בבורסה והפכה לחברה ציבורית.
החברה פועלת בתחום הצבאי בתכנון ובנייה של ספינות טילים עבור משרד הביטחון, בנייה ותחזוקה של כלי שיט וספינות עבור משמר החופים וכספקית שירותי תיקונים לספינות חיל הים הישראלי ולמדינות נוספות.
בתחום האזרחי החברה פועלת במתן שירותי לוגיסטיקה לתחומי היבוא והייצוא ושירותי תיקוני ספינות. מתקני החברה ומשרדיה ממוקמים בחלקו המזרחי של נמל הקישון בחיפה על שטח של 335 דונם שנחכר מרשות הנמלים והרכבות ומשמשים בתור נמל פרטי. לרשות החברה רציף באורך של 900 מטרים עם מים בעומק של 12 מטרים.
בנוסף, החברה מבצעת עבודות מתכת תעשייתיות ומבני פלדה גדולים, כמו ייצור עגורנים, מתקני התפלת מים, מתקני גז טבעי ועוד. בנוסף, המספנה מייבאת מלט עבור ענפי הבנייה והתשתיות.
מבנה הקבוצה > קבוצת גולד בונד

"קבוצת גולד בונד בע"מ" היא חברה ציבורית ישראלית שבשליטת קבוצת שלמה, שלומי פוגל וחברת מסופי ספנות. עיקר פעילותה באזור אשדוד. פעילות זו כוללת את התחומים הבאים:
פעילות מסוף מכולות: כוללת מתן שירותי מסוף ואחסנת מכולות מלאות ליבוא ויצוא, לרבות מכולות קירור ומכולות ריקות.
פעילות מסוף מטענים: כוללת קליטת מכולות ריקות, פריקת וריקון המכולות ופיצול המטענים לפי הלקוחות.
פעילות חופשית: כוללת שירותי אחסנה למכולות ומטענים לאחר שחרורם מהמכס, טיפול במטענים, פריקת מכולות ומתן שירותים לוגיסטיים (לרבות הובלת מטענים).
השכרת שטחי אחסון ומחסנים.
ברשות "גולד בונד" תחנת רכבת בבעלות החברה המאפשרת שינוע מטענים וסחורות מאשדוד לשאר חלקי הארץ.
מבנה הקבוצה > זכיינית BYD Auto בישראל וברומניה

ביוני 2017 רכשה קבוצת שלמה את הזיכיון של התאגיד הסיני BYD Auto שתקף ברומניה ובישראל.
חברה BYD Auto היא חברה רב לאומית, הוקמה במחוז שנזן, סין. מאז הקמתה בשנת 1995, BYD Auto פיתחה מומחיות בסוללות נטענות. בשנת 2016, BYD Auto מכרה 114,315 כלי רכב חשמליים חדשים, גידול של 70% מהשנה שקדמה לה, גבוה יותר מאשר שיעור הצמיחה הממוצע של רכבי אנרגיה חדשה בתעשיית הרכב בסין (כ-53%). חברת BYD Auto הרחיבה את פתרונות האנרגיה המתחדשת ברחבי העולם עם פעילות ביותר מ-50 מדינות ואזורים.
לאחר 23 שנים של פיתוח, BYD יצרה מערכת אנרגיה נקייה, כוח סולארי זמין וזול, מערכת אחסון אנרגיה אמינה כל זאת כחלק מקידום תוכניות לתחבורה חשמלית מתקדמת.
BYD נסחרת בבורסה לניירות ערך בשנזן ובהונג קונג.
בישראל מספקת קבוצת שלמה אוטובוסים חשמליים באורך של 12 מטר. בעתיד צפויים להציג גם אוטובוסים חשמליים באורך של 18 מטרים, מיניבוסים ומכוניות נוסעים המבוססות כולן על חשמל.
פעילות בינלאומית

בנוסף לישראל, מוקד פעולה משמעותי של קבוצת שלמה הוא ברומניה: "קבוצת שלמה" בעלת הזיכיון של חברת Sixt ברומניה, אשר פועלת תחת חברת שלמה החזקות, והיא אחת משתי חברות השכרת הרכב הגדולות היום ברומניה. הקבוצה מחזיקה בנתח השוק הגדול ברומניה בתחום ההשכרה והליסינג. נדבך מרכזי בפעילות הקבוצה ברומניה הוא במכירת רכבים מיד ראשונה, בזכות הפעילות של קבוצת שלמה בייבוא ושיווק רכבים למדינה.
הערות שוליים

↑  עומרי כהן, ‏המשבר בתלמה תיירות: מ"הנפקה לפי מיליארד שקל" למכירה בכעשירית, באתר גלובס, 28 בינואר 2021
↑  שלמה החזקות, באתר ביזפורטל
↑  חדשות ספונסר, שלמה החזקות רשמה הכנסות של 4.9 מיליארד שקל ב-2022, באתר ספונסר, ‏28 במרץ 2023
1 2  ‏ש. שלמה החזקות‏ (Q115310907)
↑  שלמה שמלצר, באתר שלמה Sixt
↑  מספנות ישראל: לא קנינו בזול; לקחנו סיכון אדיר, באתר ynet, 2 ביוני 2004
↑  אפקון מערכות חשמל – Afcon
↑  דובי בן גדליהו, ‏קבוצת שלמה משיקה מחדש את המותג אופל בישראל, באתר גלובס, 3 בינואר 2011
↑  הדס מגן, ‏המפתחות בפנים: מה עומד מאחורי רכישת השליטה ב-UMI, באתר גלובס, 12 ביוני 2016
↑  קבוצת שלמה פותחת את מרכז המכירה והשירות בצריפין לקהל הרחב, באתר TheMarker‏, 8 במרץ 2011
↑   מיכאל רוכוורגר, לאחר 22 שנים: מנחם עינן עוזב את קבוצת עזריאלי עם 70 מ' ש', באתר TheMarker‏, 16 בספטמבר 2014
↑  ליאור גוטמן ומיקי גרינפלד, לאחר פטירתם של מובילי העסקה: בוטלה מכירת סונול מעזריאלי לשלמה החזקות, באתר כלכליסט, 9 ביולי 2014
↑  גולן חזני, עתליה שמלצר הופכת לבעלת השליטה בקבוצת שמלצר, באתר כלכליסט, 1 בדצמבר 2014
↑  גידי ליפקין, ‏היכל הדרייב אין ייקרא "היכל קבוצת שלמה", באתר ONE‏, 29 ביוני 2015
↑  גולן חזני ותומר הדר, שלמה רוכשת את כלל מוטורס וזיכיון ליבוא רכבי BYD מסין, באתר כלכליסט, 8 ביוני 2017
↑  האוטובוסים מסין שייסעו בירושלים, באתר כל העיר ירושלים, ‏30 ביוני 2019
↑  אגודת ידידי אוניברסיטת תל אביב, אגודת ידידי אוניברסיטת תל אביב שמחה לבשר כי אוניברסיטת תל אביב תקים מכון לתחבורה חכמה ע"ש שלמה שמלצר ז"ל, באתר פייסבוק, ‏28 בספטמבר 2017
↑  אופל עוברת מקבוצת שלמה לקבוצת לובינסקי, באתר Cartube, ‏20 בינואר 2019
↑  אודי עציון, שירות רכב שיתופי חדש: כמה ישלמו התל אביבים על ביקור בחיפה בשבת?, באתר ynet, 19 ביולי 2022
↑  אודי עציון, מותג הרכב הסיני BYD ישווק על-ידי שלמה, הלוגיסטיקה תהיה של צ'מפיון, באתר ynet, 25 בינואר 2021
↑  תומר הדר, חצי שנה של מסירות רכב ב-2023: יונדאי מובילה, BYD בחשמליות, באתר כלכליסט, 2 ביולי 2023
↑  תומר גבעתי, קבוצת שלמה היא נותנת החסות הראשית החדשה של הפועל תל אביב בכדורסל, באתר ישראל היום, 19 ביולי 2023
↑  Save Big on Long Term Car Rental – Sixt Rent a Car, Sixt (באנגלית)
↑   המכונית שלכם נמצאת בחנייה 95% מהזמן. לא חבל?, באתר TheMarker‏, 18 בנובמבר 2020
↑  שירות Buzz Car, באתר galgalim.co.il
↑  שלמה Sixt אפליקציית רכב שיתופי | שלמה Share Sixt, באתר שלמה Sixt
↑  כבר לא "המושבה": הסכם חסות לאצטדיון פ"ת ב-2.5 מיליון שקל, באתר ynet, 25 בנובמבר 2019
↑  שי ארצי, סוף למושבה: תכירו את אצטדיון שלמה ביטוח בפ"ת, באתר ישראל היום, 25 בנובמבר 2019
↑   "לראשונה בעולם": שלמה ביטוח משיקה ביטוח רכב דיגיטלי - אך האם זה משתלם?, באתר TheMarker‏, 6 באוגוסט 2019
↑  העתיד כבר כאן - אינטל בונה את הבניין החכם בעולם בפתח תקווה, באתר יוטיוב
↑  TASE, דף הבית – מאיה – מערכת אינטרנט להודעות | הבורסה לניירות ערך, באתר מאיה
↑  ‏שלמה נדלן‏ (Q115310312)
↑  שלמה נדל"ן, באתר nadlan.shlomo.co.il
↑  מספנות ישראל עגנה בבורסה לאחר גיוס של כ-340 מיליון שקל, באתר גלובס, 2 בספטמבר 2020
↑   שחקן חדש בשוק המלט: חברת מספנות ישראל, באתר TheMarker‏, 28 בפברואר 2016
↑  לוי ושמלצר מתמודדים על זיכיון היבוא של סובארו ברומניה, באתר גלובס, 2 באוקטובר 2013
הזנב הארוך

תאוריית הזנב הארוך (The Long Tail) הוא ביטוי מתחום הסטטיסטיקה שטבע כריס אנדרסון, עורך מגזין "Wired", לתיאור תופעות כלכליות ותרבותיות הבאות לידי ביטוי במיוחד בערוצי שיווק מתקדמים כגון האינטרנט והטלוויזיה הדיגיטלית.
אנדרסון טוען כי עיקר ההצלחה של חברות כמו אמזון ונטפליקס היא לא ממכירה של מספר מוגבל של להיטים כמו בחנויות המסורתיות, אלא ממספר עצום של פריטים בעלי פופולריות נמוכה. לפי טענה זו, כשנותנים לבני האדם את חופש הבחירה התרבותית, הטעם שלהם יותר מגוון מאשר כל מגוון שמוגבל במגבלות פיזיות. חברות שיספקו את חופש הבחירה הזה ירוויחו יותר מאשר חברות שיספקו מספר מצומצם של להיטים. הרווח של החברות יבוא לידי ביטוי במכירות מרובות של פריטים פחות פופולריים באופן מצטבר. לפיכך, סך הרווח מהמכירה של הפריטים הלא פופולריים, יעלה על הפריטים הפופולריים שנחשבים "רבי מכר".
הזנב הארוך בסטטיסטיקה

הזנב הארוך הוא כינוי מקובל לתכונה ידועה של התפלגויות סטטיסטיות בהן ישנה אוכלוסייה מעטה עם הסתברות גבוהה ואוכלוסייה רבה עם הסתברות נמוכה, ש"מזדנבת". במקרים רבים, המשקל של ה"זנב" גדול מהמשקל של החלק הראשון. תופעה זו מכונה גם "זנבות כבדים" או "זנב פארטו".
ניתן להמחיש זאת בהקשר הכלכלי. נניח שיש ערימה של מאות מטבעות אחד על השני, ולידה ערימה כזו קטנה יותר, לידה ערימה קטנה עוד יותר וכן הלאה. לאחר ערימות שפרוסות לאורך כמטר הן מגיעות לגובה של מטבע אחד או שניים. הערימות הקטנות הללו, שלכאורה חסרות חשיבות ממשיכות לאורך קילומטרים רבים. בסך הכול הערימות הקטנות מכילות יותר מטבעות מהערימות הגדולות.
אוכלוסיות רבות בסביבה האמיתית מתנהגות בהתפלגויות בעלות זנב ארוך. לדוגמה:
שכיחות המילים באנגלית: המילה the היא 7% מהמילים בטקסט טיפוסי, of היא 3.5% מהמילים וכן הלאה. רוב המילים נדירות יחסית, ובכל זאת הן מרכיבות את רובו של הטקסט.
השכיחות שבה אנשים מחפשים מילים במנועי חיפוש.
מספר הצפיות של מאמרים בוויקיפדיה העברית: מספר מאמרים פופולריים נצפים מאות אלפי פעמים בשנה. רוב המאמרים נצפים הרבה פחות, אולם רוב הצפיות באתר מגיעות מהם.
התאוריה של אנדרסון

אנדרסון הגה את תאוריית הזנב הארוך במהלך שנת 2004, בעקבות נתוני מכירות באתרי אינטרנט ונתוני גלישה באופן כללי. הוא פרסם את התאוריה בעיתון Wired אותו הוא עורך. המאמר מכיל דוגמאות רבות מאתרי האינטרנט:
אמזון מרוויחה את רוב הכנסתה מספרים שאינם מספיק פופולריים כדי שימכרו בחנויות ספרים רגילות. חנות רגילה מכילה בדרך כלל עד 130,000 ספרים. רוב הכנסותיה של אמזון הן מספרים שלא נכללים ברשימת 130,000 הספרים הנמכרים ביותר. בכיר באמזון צוטט כאומר: "מכרנו יותר ספרים היום שלא נמכרו אתמול מאשר ספרים שמכרנו היום וכן נמכרו אתמול".
"נטפליקס" החלה דרכה בשירות של השכרת סרטי DVD בדואר עם מערכת הזמנות באינטרנט. בתקופה בה כתב אנדרסון את מאמרו, היה ברשותה מבחר של כ-55,000 כותרים. רבות מהכנסות החברה היו מסרטים מסוגות שלא נמצאות כלל בספריות וידאו רגילות. דוגמאות לסוגות כאלו הן סרטים דוקומנטריים, סרטים לא-אמריקאיים ובייחוד "סרטי בוליווד" מתעשיית הסרטים ההודית. לכל הסרטים הללו הייתה אז נוכחות דלה (אם בכלל) בספריות השאלה רגילות, משום שברוב האזורים בארצות הברית אין ריכוז מספיק של יוצאי הודו כדי שרכישת אוסף כזה תחשב לפעולה בעלת בסיס כלכלי. עם זאת, בארצות הברית כולה היו באותה עת 1.7 מיליון יוצאי הודו, שוודאי היו מעוניינים לשכור סרטים כאלו. כך, עד נטפליקס ודומותיה לא ניתן כמעט מענה לביקוש זה אולם עם פעולתה של נטפליקס בשוק, נרשמו יותר מ-100,000 השאלות בחודש של סרטים שמקורם בהודו.
שירות Rhapsody של חברת "real" מאפשר למנוייו לשמוע שירים ישירות משרת האינטרנט של החברה בתשלום חודשי קבוע. מנהלי החברה גילו כי גם ככל שהם הוסיפו יותר שירים, לא היו שירים שלא היה להם ביקוש כל שהוא. אפילו השיר במקום ה-400,000 מבחינת פופולריות (מתוך 1,300,000 שירים) מוזמן לפחות פעם אחת בחודש.
דוגמה אופיינית נוספת של הזנב הארוך הוא שירות AdSense של חברת גוגל. בשירות זה החברה מספקת לאתרים קטנים מודעות מילים בדומה לשירות העיקרי של החברה, בו מסופקות מודעות מילים לדפים של מנוע החיפוש של גוגל. באופן מפתיע הכנסותיו של שירות AdSense קרובות מאוד להכנסות מהפרסום במנוע החיפוש: 675 מיליון דולר ברבעון השלישי של שנת 2005 מ-AdSense לעומת 885 מיליון דולר ממנוע החיפוש. בעוד ההכנסות ממנוע החיפוש של גוגל, שבעשור השני של המאה ה-21 נחשב לשימושי בעולם ובעל נתח שוק גדול, לא ימשיכו לגדול בקצב הנוכחי, צופים אנליסטים כי שירות AdSense ימשיך לגדול מכיוון שיש עוד הרבה אתרים קטנים שאין להם כל הכנסה מפרסום. בסופו של דבר יהפכו ההכנסות משירות זה לעיקריות. כך, אפילו לאחד מאתרי האינטרנט הפופולריים ביותר בעולם יש צורך לפנות לזנב הארוך של אתרי האינטרנט כדי לגדול בהכנסותיו.
התאוריה של אנדרסון > הכלכלה של הזנב הארוך

לפי אנדרסון, הפירמות הכלכליות יצרו במאה ה-20 כלכלה שמעודדת יצירת "להיטים". הסיבה לכך היא כי אמצעי הייצור השתכללו אולם אמצעי ההפצה המשיכו להיות הרבה פחות יעילים. לדוגמה, עלויות הייצור של תקליטור הן נמוכות למדי, גם כשמדובר בכמויות קטנות. לעומת זאת, חנות מוזיקה לא תחזיק תקליטור על מדפיה אם הוא לא יימכר לכל הפחות פעם בחודש. בכמויות קטנות מאלו, שטח המדף הופך להיות יותר יקר מהרווח על המכירה של אותו תקליטור.
האינטרנט שינה מודלים אלו על ידי הורדה משמעותית במחיר ההפצה, עד כדי עלות אפסית. במודל של חנויות אינטרנט רבות הוא איפשר אגירת מלאי ענק במחסנים מרוחקים כאשר המוצרים "מוצגים" לראווה רק באתר ונשלחים ללקוח לפי דרישתו. במוצרים מסוימים, שנצרכים באופן דיגיטלי, כמו שירים המורדים למחשב היכולת לאגור "מלאי" על גבי אמצעי אחסון ממוחשבים והפצתו דרך רשת האינטרנט מורידים עלויות אלו עוד יותר.
לטענת אנדרסן התנאים החדשים גורמים לכך ששיטת הלהיטים מפסיקה לעבוד. הוא מביא הוכחות מספריות לכך שהשנים הראשונות של העשור הראשון של שנות ה-2000 (2000-2005) מציגות שינוי מגמה משמעותי בהעדפת הצרכנים. הוא מדגים כי בתחום המוזיקה והסרטים רואים ירידה ברורה בצריכה של "שוברי קופות" לעומת יציבות בצריכה הכללית. הוא נותן כדוגמה את רבי המכר של עולם המוזיקה. הוא טוען שאלו שזכו להיכנס לרשימת 50 רבי המכר של כל הזמנים, הוקלטו בין שנות השבעים והשמונים, ולא ניתן לראות אף אלבום שהוקלט בזמן האחרון שנכנס לרשימה זו. וזאת לטענתו של אנדרסון בשל העובדה שהעדפותיו של הציבור הופכות רחבות בעקבות המגוון הרחב ופחות ממוקדות בטעם הפופולרי האחיד. ישנו גיוון בהעדפות השמיעה, דבר שמביא מאידך גם חשיפה של אלבומים פחות מוכרים ושאולי בעבר לא היו זוכים לחשיפה כלל.
דבר דומה ניתן לראות במדיום הטלוויזיוני. הערוצים הפופולריים "מפסידים" את צופיהם לערוצי כבלים שוליים ולצפייה ישירה דרך האינטרנט. בעבר היו קיימים מספר ערוצים פופולריים שמהם היו ניזונים רוב הצופים. בעשור השני של המאה ה-21, קיים מצב של ריבוי ערוצים המותאמים לנישות רבות שמספקים מידע רלוונטי לכל צופה. כך, נוצר פיזור בין ערוצים והערוצים הפופולריים נחלשים.
התאוריה של אנדרסון > המשמעויות החברתיות של הזנב הארוך

השינוי באופן הצריכה התרבותית של האוכלוסייה הוא בעל השפעות חברתיות ארוכות טווח. העובדה כי פריטים בודדים של תרבות, ה"להיטים", נצרכים על ידי אחוזים ניכרים באוכלוסייה מחזקת את המשותף לחבריה. כאשר כולם רואים אותם סרטים, שומעים אותם שירים וקוראים את אותם ספרים אז הרגשת הלכידות גדולה יותר. ה"להיטים" עונים למעשה על הצורך של השתייכות ו"מדורת שבט" משותפת. יש המסבירים את הקיטוב הפוליטי בכך שקבוצות באוכלוסייה מתלכדות סביב עצמן וצורכות תוכן שממוקד להן בניגוד לריכוזיות התקשורת לפני המאה ה-21 שעודדה יצירה של אתוס משותף.
דוגמה בולטת לכך היא הכניסה של הטלוויזיה הרב ערוצית לישראל. אף על פי שהערוצים כאן 11, קשת 12, רשת 13 ועכשיו 14 מרכזים קהל גדול, נתח גדול מהצפייה מתפזר על עשרות ערוצי נישה קטנים. לעיתים יותר אנשים צופים בערוצים הקטנים מאשר בערוצים הראשיים. לא רק זאת אלא שתוכן רב נצרך בדיגיטל באמצעות פלטפורמות שמתאימות לכל אדם את התוכן שלו כמו פייסבוק.
מצדדי תיאורית הזנב הארוך טוענים כי זהו גם שינוי חיובי. תרבות ה"להיטים" חייבה את אותם להיטים לקלוע למכנה המשותף הנמוך ביותר, בעוד שמהזנב הארוך מקבל כל צרכן תרבות את המוצר האיכותי ביותר המותאם לו. מבקרי התאוריה לעומת זאת, מצביעים על המחסור במכנה משותף, לכידות, מטרה, ודרך משותפים.
הקשר למנועי החיפוש

מילות המפתח חשובות מאוד עבור כל אתר אינטרנט ולכן מקדמי אתרים מקדישים לכך תשומת לב רבה ומיוחדת. לאיכות מילות המפתח יש השפעה ישירה על התעניינות הגולשים והסורקים של מנועי החיפוש.
גוגל חשפה גם כי כ-25% מכלל החיפושים הנערכים על ידי הצרכנים בכל יום, מעולם לא נעשו קודם. פירוש הדבר הוא כי אנשים מחפשים שירותים או מוצרים ספציפיים מאוד אשר מצריכים שימוש במילות-מפתח זנב ארוך. שאילתות המכונות "ביטויי הזנב הארוך" יכילו יותר מארבע מילים. ביטויים ארוכים אלה לרוב לא יהיו פופולריים כמו ביטויים כלליים ונפוצים, המכילים מילה אחת או שתיים.
חברת SEOMOZ ערכה מחקר ואספה נתוני חיפוש רבים ומגוונים. הממצאים מראים כי שאילתות החיפוש לביטויי הזנב הארוך מהווים כ-70% מכלל השאילתות במנועי החיפוש. לעומת זאת, 1,000 ביטויי החיפוש הפופולריים ביותר מהווים רק כ-10% מכלל שאילתות החיפוש. נתונים אלה מחזקים את הנתונים שגוגל פרסמו לפיהם כ-25% מביטויי החיפוש המתבצעים בכל יום הם ביטויים ייחודיים (מאנגלית: Unique search queries). כלומר, כל חיפוש חמישי, מורכב מצירוף מילים שאף אחד לא חיפש בעבר. משני הנתונים הנ"ל ניתן להסיק כי כמות הגולשים שמחפשים דברים אינדיבידואליים, הקשורים בטעמם האישי גדולה יותר מאשר כמות הגולשים שמחפשים דברים פופולריים ועכשוויים.[דרוש מקור]