ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל
רשימות > הוועידות הכלליות בין השנים 1920–1994

| מספר | מועד הבחירות | תאריכי התכנסות | מספר חברים | מספר צירים | החלטות חשובות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 28 בנובמבר 1920 | 4–9 בדצמבר 1920 | 4,433 | 87 | ועידת הייסוד. עקרונות ההסתדרות נקבעו בחוקת ההסתדרות, הוחלט על הקמת בנק הפועלים ועל איחוד המפעלים השונים של ההסתדרויות המתאחדות לארגון יחיד. המפלגות שהתחרו בבחירות היו הפועל הצעיר, אחדות העבודה והעולים החדשים. |
| 2 | 21 בינואר 1923 | 7 בינואר – 20 בפברואר 1923 | 6,581 | 130 | השלמת ניסוח חוקת ההסתדרות תוך ויכוחים קשים על דמותה. הסדרת מערכת הארגון, שיטת הבחירות ובתי הדין של ההסתדרות, הסדרת החברות בקופת חולים, החלטה על הקמת חברת העובדים, תחילת הוצאת העיתון "דבר" והחלטה על הצטרפות לאינטרנציונל (האיגוד הבין-לאומי של) האיגודים המקצועיים. את מושב הפתיחה של הוועידה כיבדו בהשתתפותם אלברט איינשטיין, יהודה לייב מגנס ואחד העם. |
| 3 | 26 בדצמבר 1926 | 5–22 ביולי 1927 | 22,500 | 201 | הוועידה התרכזה בארגון המשק ההסתדרותי בלב משבר אבטלה חמור. ההחלטות התרכזו בקביעת ההנהלה של חברת העובדים, בארגון מחדש של "סולל בונה", העברת קפא"י לרשות ההסתדרות, רכישת חברת הביטוח "הסנה" ויצור מקומות עבודה על ידי עבודות ציבוריות. בתחום התרבות הוחלט על הקמת הוצאת הספרים "עם עובד" ותיאטרון "האהל" והוסדרו תקנות "הנוער העובד". |
| 4 | 25 בדצמבר 1932 | שני כנסים:  12–18 בפברואר 1933  9–13 בינואר 1934 | 22,341 | 201 | הוועידה הראשונה בה הופיעה מפא"י המאוחדת ככוח בעל רוב מוחלט (165 צירים), מתכונת שתאפיין את ועידות ההסתדרות בחמישים השנים הבאות. בוועידה יוסד ניר שיתופי – המסגרת הכלכלית של ההתיישבות העובדת, הודגש העיקרון לפיו יש להגיע לחוזים קיבוציים של ועדי העובדים עם מעסיקיהם ונקבעו עקרונות הניהול של חברת העובדים ושל החברות לשיכון עובדים. הכנס השני עמד בסימן אזכרה לחיים ארלוזורוב. |
| 5 | 30 בנובמבר – 1 בדצמבר 1941 | 19–23 באפריל 1942 | 88,198 | 424 | בוועידה נדונו נושאי ביטחון וחירום עקב מלחמת העולם השנייה. הוסכם על המלצה לצעירי היישוב להתנדב למלחמה בנאצים במסגרת הצבא הבריטי והיערכות לכיבוש גרמני של ארץ ישראל. עם זאת הוועידה שלחה גינוי חריף לממשלה הבריטית בשל פרסום הספר הלבן. הוועידה גם ברכה את ברית המועצות על עמידתה כנגד הנאצים בד-בבד עם דרישה לשחרר אסירי ציון יהודים. |
| 6 | 7 באוגוסט 1944 | שלושה כנסים:  20–21 בנובמבר 1944  28 בינואר – 2 בפברואר 1945  1 באוקטובר 1945 | 106,420 | 423 | הכנס הראשון ייוחד להדגשת הצורך לפעול באמצעים מדיניים נגד הבריטים תוך גינוי "הפורשים" (האצ"ל והלח"י). הכנס השני עמד בצל האבל על מותו של ברל כצנלסון, כמו כן נדונו ענייני מועצת הפועלות ושוגרה קריאה לפועל המזרחי ולהסתדרות המורים להצטרף להסתדרות הכללית. בבחירות התמודדו מפא"י (53.7% מהקולות), העובד הציוני, סיעה ב', עלייה חדשה עובדת, ופועלי ציון שמאל |
| 7 | 13 בפברואר 1949 | 24–30 במאי 1949 | 190,000 | 501 | הוועידה הגדירה את תפקיד ההסתדרות במדינה החדשה: "הוועידה רואה במעמד פועלים מאוחד בהסתדרות הכללית מבצר עוז למדינה ואת המכשיר המבצע של המשימה ההיסטורית העומדת בפני היישוב והמדינה" כנגזרת מכך הוחלט שההסתדרות תסייע לממשלה בקליטת העלייה והרחבת המשק. בבחירות התמודדו מפא"י, מפ"ם, העובד הדתי, העובד הציוני והקומוניסטים. |
| 8 | 8 במאי 1955 | 18–20 במרץ 1956 | 410,451 | 801 | הוועידה, שהתקיימה עם רוב מוחלט של צירי מפא"י (56%) חידדה את תפקיד ההסתדרות כזרוע ביצועית לתפקידים הלאומיים וקיבלה את ביטול זרם העובדים בחינוך. |
| 9 | 17 במאי 1959 | 3–5 בפברואר 1960 | 635,464 | 801 | ההחלטה החשובה ביותר של הוועידה הייתה ההצהרה לפיה יש לפתוח את שערי ההסתדרות לפני הפועלים הערבים. הצהרה שמומשה רק ב-1966. |
| 10 | 19 בספטמבר 1965 | 3–7 בינואר 1966 | 826,019 | 801 | הוועידה דנה בהסדרת נושאי יחסי עבודה ונושאי פרט לרווחת העובד, הוחלט על הקמת מכון למדעי העבודה באוניברסיטת תל אביב. שם ההסתדרות שונה והושמטה ממנו המילה "העבריים". כמו כן הופיעה לראשונה בוועידות ההסתדרות סיעת תכלת לבן שייצגה את איגוד עובדי תנועת החרות. |
| 11 | 2 בספטמבר 1969 | 9–12 בדצמבר 1969 | 977,703 | 1,001 | התפקידים והייעודים של חברת העובדים הוגדרו מחדש כך שיאפשרו לה יתר עצמאות. התקבלה החלטה הצהרתית להעברת מוסדות ההסתדרות לירושלים (הצהרה שלא מומשה) בנוסף נדונו ענייני יחסי עבודה והתארגנות. |
| 12 | 11 בספטמבר 1973 | 11–13 במרץ 1974 | 1,172,000 | 1,501 | הוועידה התקיימה בצל מלחמת יום הכיפורים וקבעה נהלים להבטחת מרב הכנסתו של חבר ההסתדרות המגויס לשירות מילואים ממושך. |
| 13 | 21 ביוני 1977 | 7–9 בנובמבר 1977   מושב שני: 20 ביולי 1980 | 1,365,711 | 1,501 | הוועידה התקיימה בצל המהפך הכלכלי, אמנם רוב מוחלט של הצירים השתייכו למערך, אך 40% מהצירים השתייכו לסיעות לא-סוציאליסטיות (ליברלים עצמאיים, הליכוד, "העובד הדתי"). ההסתדרות הצהירה על המשך המדיניות הסוציאליסטית אל מול המצב החדש שנוצר כאשר היא נאלצת לראשונה לעמוד מול ממשלה לא אוהדת. |
| 14 | 7 באפריל 1981 | 8–10 בספטמבר 1981 | 1,474,900 | 1,501 | התמודדות מול משבר ביטול הסובסידיות לחברת העובדים וקרנות הפנסיה. הבעת התנגדות לחוק ביטוח בריאות ממלכתי והלאמת קופת חולים. |
| 15 | 15 במאי 1985 | 5–7 בנובמבר 1985 | 1,569,000 | 1,501 | קבלת הסדרי הסכם המסגרת של תוכנית הייצוב הכלכלית. פרישת ירוחם משל לאחר עשור בתפקיד מזכ"ל ההסתדרות. |
| 16 | 13 בנובמבר 1989 | 1989 | 1,656,600 | 1,501 |  |
| 17 | 10 במאי 1994 | 10–12 במאי 1994 | כמיליון ו-800 אלף (הערכה) | 1,501 | חיים רמון וסיעת ר"ם זוכים בבחירות. |