stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפועל רובי שפירא חיפה
פעילות חברתית, קבוצות נוער ופעילות אוהדים

עם הקמת העמותה החלו להפעיל אוהדי הקבוצה את פרויקט "קידום דרך הרגליים"ע"ש גיורא וינבלום (אוהד הקבוצה וממקימי "שער 5", ארגון האוהדים של הקבוצה שנהרג בתאונת דרכים). מטרת הפרויקט היא קידום נוער דרך כדורגל. הפרויקט פעל עד שנת 2019 בכ-20 בתי ספר. בחיפה, קריית חיים, עספיא, אעבלין, קריית ביאליק, מג'ד אל-כרום, ג'סר א-זרקא וקריית ים. כ-400 תלמידים לוקחו חלק בפרויקט והשתתפו בחוגי כדורגל וספורט בפעילות בבתי הספר, בטורנירים בין יישובים ובטורנירים נגד גזענות, התלמידים קיבלו סיוע לימודי בבית הספר על ידי מתנדבי העמותה בשילוב עם הפעילות הספורטיביות.
הפרויקט פעל בשיתוף ארגון האוהדים שער 5, עמותת "שער שוויון" תוכנית עיר ללא אלימות ועיריית חיפה אך הסתיים עם עזיבת חלק מאהודי הקבוצה הנמנים עם ארגון האוהדים.
העמותה גם תמכה בקבוצת "אריות חיפה" המשחקת בליגת הקטרגל לחרשים ובקבוצת "אבסיניה חיפה" המשחקת בליגת הקטרגל ליוצאי אתיופיה.
מלבד אזכור שמו של רובי שפירא בשם המועדון, העמותה שמה לה למטרה להנציח את פועלו של שפירא על ידי קיום פעילויות שונות.
החל מעונת 2015/2016 מפעילה העמותה מחלקת נוער, אשר כללה שש קבוצות נערים וילדים. החל מעונת 2016/2017 מנוהלת מחלקת הנוער על ידי שוער העבר ענאן פרו, כאשר בעונת 2017/18 יהיו סך הכל עשר קבוצות המחולקות לשמונה קבוצות גיל וביניהן גם לראשונה קבוצת נוער של המועדון. ישנן תוכניות להתרחב ולהקים קבוצות לגילאים צעירים גם בעספיא ובדלית אל-כרמל ושלוחה נוספת בעתלית.
ארגון האוהדים "שער 5"

ארגון האוהדים "שער 5" הוקם בעונת 2002/2003, כארגון אוהדים של הפועל חיפה, ונקרא על שם השער בו ישבו פעילי הארגון באצטדיון קריית אליעזר. לאחר הקמת עמותת "עיר הפועלים" וקבוצת הפועל רובי שפירא חיפה, הארגון החל לפעול במסגרת משחקי הבית והחוץ של הקבוצה החדשה. הארגון לוקח על עצמו אחריות לעידוד הקבוצה, הכנת תפאורות וכתיבת שירים. הארגון פעיל גם במשחקי קבוצת הכדורסל של הפועל חיפה.
לאחר כמה שנים של תמיכה, נטש ארגון האוהדים את התמיכה בקבוצת הפועל רובי שפירא, וחזר לעודד את הקבוצה הבוגרת של המועדון, הפועל חיפה.
הערות שוליים

↑  דף הקבוצה באתר התאחדות הכדורגל בישראל
1 2  שמה הרשמי של העמותה, כפי שהוא רשום ברשם העמותות, הוא "מועדון ספורט הפועל רובי שפירא חיפה - עיר הפועלים" (מספר תאגיד 580589059)
↑  יונתן הללי, המפרקים לביהמ"ש: יואב כץ הוא אדם תמהוני, באתר nrg‏, 29 בנובמבר 2004
↑  תומר לוי‏, יואב כץ ימשיך להיות הבעלים של הפועל חיפה, באתר וואלה, 21 בדצמבר 2004
↑  יעקב זיו, ג'ובאני רוסו: כץ לא היה רציני, באתר nrg‏, 3 בספטמבר 2011;
איתן גליקמן, יוסי מאור: "אהפוך את הפועל חיפה לטובה יותר", באתר ynet, 31 במאי 2012
↑  דורון בן דור, ‏ניצן שירזי זרק את סביטי ליפניה לקראת סוף האימון, באתר ‏מאקו‏, 7 בדצמבר 2010;
יואב כץ: "לא אמכור את הפועל חיפה", באתר nrg‏, 24 במאי 2012;
דורון בן דור, ‏יואב כץ יודיע היום: הפועל חיפה לא עומדת למכירה, באתר ONE‏, 28 במאי 2012
↑  עדי סרדס, אוהדי הפועל חיפה הפגינו נגד יואב כץ, באתר ynet, 19 ביולי 2007;
שלמה וייס‏, הפועל חיפה: האוהדים מחו, הקבוצה המשיכה לאכזב, באתר וואלה, 24 באוקטובר 2012;
תומר לוי, ‏מחאה באימון הפועל חיפה. אוהד אחד נעצר, באתר ערוץ הספורט, 30 ביוני 2013
↑  תומר לוי, ‏עיר הפועלים: "מקווים שנצליח כמו בקטמון", באתר ערוץ הספורט, 24 באפריל 2014
↑  דורון בן דור, גל ברקן, ‏"ההתפלגות מהפועל חיפה תוביל לאיחוד בעתיד", באתר ONE‏, 10 ביוני 2014
↑  זיו אמויאל, הפועל חיפה נגד הפועל 'רובי שפירא'? האוהדים קיימו פגישת פיוס, באתר דאבל פס, 17 בנובמבר 2014
↑  תומר לוי, ‏בכורה להפועל רובי שפירא. "נעלה, ואז ננהל מו"מ עם כץ", באתר ערוץ הספורט, 26 באוגוסט 2014
↑  0:3 להפועל רובי שפירא חיפה במשחק הבכורה, באתר ynet, 12 בספטמבר 2014
↑  אדיר נמרוד כץ, ביש מזל: מ.ס רובי מפסידה בפנדלים 7:6, באתר גולר ‏, 28 בנובמבר 2014
↑  אהרון מילרד, גמר גביע ליגה ג': הפועל רובי 4 - 2 הפועל אחווה, באתר "hhaifa"‏, 11 באוקטובר 2014
↑  תומר לוי, ‏אכן, ארץ נהדרת: החדש של הפועל 'רובי שפירא', באתר ערוץ הספורט, 28 בינואר 2015
↑  כתבה על הפועל "רובי שפירא" חיפה, נבדק ב-2023-06-17 גבריאל היידו, חדשות הספורט, 24 בדצמבר 2015
↑  דו"ח המשחק, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל.
↑  במהלך העונה בחרו חברי העמותה ברוב של כ-93% במשאל אינטרנטי, פירוט בפוסט בדף הרשמי של המועדון בפייסבוק.
↑  קובי פורטל, עאהד עזאם: "המטרה שלנו היא אך ורק לעלות לליגה הלאומית", באתר דאבל פס, 10 באוגוסט 2017
↑  מיכאל וייסרמן, פטריסיו סייג מונה למאמן הפועל רובי שפירא חיפה, באתר דאבל פס, 6 במרץ 2018
↑  קובי פורטל, יבנה תארח את יפו, הרצליה מול טבריה, באתר "דאבל פס", 6 במאי 2018
↑  ענן פרו מונה למאמן
↑  https://doublepass.sport5.co.il/story.php?id=31846
↑   קידום דרך הרגלים, ברשת החברתית פייסבוק
↑  מיקי שורץ, עיר הפועלים, באתר ynet, 12 בספטמבר 2014
↑  דורון בן דור, ‏13 שנה בלעדיו: הטורניר לזכרו של רובי שפירא, באתר ONE‏, 23 בדצמבר 2014
↑  גל ברקן, ‏ליבוביץ': כשרחל דיברה, נזכרתי איזה אדם רובי היה, באתר ONE‏, 19 בדצמבר 2014
↑  דורון בן דור, ‏אמנון רז מצטרף למ.ס. רובי שפירא כמנהל מקצועי, באתר ONE‏, 19 ביוני 2015
שחקני הקבוצה והקהל במשחק חוץ נגד מכבי סולם בליגה ב' צפון ב'. כפר נין, 12.02.16
הקהל חוגג במהלך משחק בית מול הפועל הרצליה בליגה א צפון, קריית אתא 30.09.16
עמנואל שושנה

| --- | --- |

 לידה:  17 בינואר 1928 כ"ד בטבת ה'תרפ"ח קונסטנטין, צרפת 
 פטירה:  24 ביולי 2008 (בגיל 80) כ"א בתמוז ה'תשס"ח ירושלים 
 מקום קבורה:  הר המנוחות
 תאריך עלייה:  1992
 מדינה:  אלג'יריה, צרפת
 השכלה:  ישיבת חכמי צרפת, בית המדרש לרבנים של צרפת
 מקום פעילות:  אלג'יריה, צרפת
 תקופת הפעילות:  1951–2008 (כ־57 שנים)
 תחומי עיסוק:  רב במספר קהילות, מנהל בית המדרש לרבנים של צרפת
 תפקידים נוספים:  דיין בבית הדין של פריז, רב האקול פוליטקניק, רב בית החולים פיטייה סלפטרייר
 רבותיו:  הרב רחמים נאהורי
 בת זוג:  מרסל מונת (לבית נאהורי)
 אב:  הרב יעקב שושנה
 אם:  נונה (לבית גדג')
 מספר צאצאים:  7
 פרסים והוקרה:  אביר לגיון הכבוד
 
הרב עמנואל שושנה (בצרפתית: Emmanuel Chouchena; ‏17 בינואר 1928, קונסטנטין – 24 ביולי 2008, ירושלים) היה רב צרפתי ממוצא אלג'יראי. רבן של ליל ושל בלוויל, דיין וחבר בית הדין של פריז, ומנהל בית המדרש הרבני של צרפת. מהדמויות הבולטות ביהדות צרפת שלאחר השואה.
ביוגרפיה > ילדות ונעורים

נולד בשנת 1928 בקונסטנטין שבאלג'יריה לרב יעקב שושנה ולנונה, בתו של הרב ראובן גדג', שהיה רבה הראשי של קונסטנטין. בגיל 3 עבר עם משפחתו לעיר בון (כיום ענאבה (אנ')) שבאלג'יריה, בה מונה אביו להיות רב העיר. הקהילות היהודיות בשתי הערים האלו היו שמרניות ואדוקות יחסית לשאר אלג'יריה, אליה חדרו רוחות המודרניזציה עם הכיבוש הצרפתי. לאחר שהתייתם מאביו בגיל 10, לקח אותו תחת חסותו הרב רחמים נאהורי, שהחליף את הרב יעקב שושנה ברבנות העיר. מאז היה הרב נאהורי לרבו הגדול.
בבון הוא למד בבית הספר הממלכתי, ובתלמוד תורה של הרב נאהורי שפעל מחוץ לשעות הלימודים בבית הספר. הוא נהיה מדריך בתנועת הנוער "הצופים היהודים הצרפתיים" (EIF), ולאחר מכן אחראי על סניף בני עקיבא בעיר ועל מחנות הקיץ.
ביוגרפיה > לימודים ותחילת פעילות ציבורית

בשנת 1946 נשלח ללמוד בישיבת חכמי צרפת באקס-לה-בן שבצרפת, יחד עם שניים מחבריו לתלמוד תורה, רנה סיראט ושאול נאהורי. במקביל ללימודיו שם השלים את החומר לבחינות הבגרות, אותן עבר בהצלחה ב-1948. בשנה זו עבר לפריז כדי ללמוד בבית המדרש לרבנים של צרפת ולהשלים שם את לימודי הרבנות. הוא למד שם אצל הרב ארנסט גוגנהיים, שהפך לימים לידידו, ואצל המנהל הרב מוריס ליבר, שהעניק לו את תעודת ההסמכה ב-1951.
לאחר סיום לימודיו התחתן עם מרסל מונת (מזלטוב), בתו של הרב נאהורי, והתמנה לרבה של העיר ליל שבצרפת. במקביל לתפקידו זה מילא את שירותו הצבאי בחיל השריון של צבא צרפת, אף שהיה יכול להיפטר מחובה זו בשל היותו רב.
ב-1954 נקרא חזרה לאלג'יר על ידי הרב רחמים נאהורי, שביקש ממנו להיות רב הנוער. הוא מילא תפקיד זה באופן רשמי עד שנת 1962, אז צרפת העניקה עצמאות לאלג'יריה, ורוב יהודי אלג'יריה עברו אליה. במקביל לתפקידו הרשמי הוא שימש באלג'יריה כחזן, שוחט, מוהל, סופר סת"ם ודרשן. ב-1958 הוא מונה גם למועצת הרבנים העליונה של אלג'יריה, ארגון שפעל לשמירת אורח החיים הדתי של היהודים במדינה.
ביוגרפיה > השתקעות בצרפת

בשנת 1962 הוא חזר לצרפת, וכיהן עד שנת 1966 כרבה של הקהילה היהודית במאסי, פרבר בדרום פריז. משם עבר לכהן כרב הקהילה בבלוויל. בתקופה זו הגיש תזה בלימודי עברית בסורבון שנושאה הוא המדרש, לאחר שכבר החזיק בתואר שני בצרפתית. הוא פעל לעצירת המהומות בין היהודים לערבים שפרצו בבלוויל ב-1968, תוך מפגש עם מהיגי הקהילה המוסלמית ונקיטת פעולות להשקטת המתח. במקביל לתפקידיו כרב קהילה, העביר שיעורים רבים ופעילויות לתנועות הנוער תקוותנו ובני עקיבא, שזכו לפריחה תחת חסותו. הרצאותיו במרכז האוניברסיטאי אדמון פלג בפריז, ששילבו ידע כללי נרחב ויהדות, משכו במשך השנים מאות סטודנטים יהודים.
באותן שנים הוא שימש גם כחבר בית הדין של פריז, והיה אחד מארבעת הדיינים ששיקמו את מערכת הכשרות המרכזית של צרפת לאחר השואה, בניצוחו של אב בית הדין הרב רחמים נאהורי. החל מ-1963 הוא היה אחראי על השחיטה בכל צרפת, והחל מ-1964 גם על תהליך הכנת המצות לפסח במפעלים. בזכות הידע שלו בכימיה הוא הפך לכימאי הראשון של הקונסיסטוריה, הבודק את מרכיבי המוצרים המיוצרים באופן תעשייתי. כך נוצרה "הרשימה של הקונסטיטריה", הכוללת מוצרי מאכל אותם ניתן לקנות גם ללא השגחה. בית הדין השתמש ביכולתיו הטכניות גם לצורך בדיקת ובניית מקוואות ברחבי צרפת.
ביוגרפיה > בבית המדרש לרבנים ותפקידים נוספים

הרב שושנה לימד תלמוד ויהדות בתיכון היהודי "יבנה" ובבית המדרש לרבנים של צרפת, ומשנת 1977 עד 1992 עמד בראשו כמנהל המוסד. במהלך 15 שנים אלו שימש גם כרב קהילה ברחוב ווקלן, בו שוכן בית המדרש לרבנים. הוא המשיך במקביל את פעילותו בבית הדין של פריז כסגן אב בית הדין, והפך למשגיח הכללי על כשרות היין במפעלים בצרפת. הוא היה חבר במועצת הרבנים העליונה, בראשותה עמד הרב הראשי של צרפת, שקיבלה החלטות ביחס לבעיות שעמדו בפני יהדות צרפת. הוא שימש גם כרב בית החולים פיטייה סלפטרייר הפריזאי וכרב של האקול פוליטקניק שבפריז, והעביר שם שיעורים רבים לסטדונטים.
הוא התבלט כאחד הדוברים החשובים של הרבנות הצרפתית כלפי חוץ. החל מ-1983 הוא ייצג את יהדות צרפת ב-CCNE (צר'), הוועדה הלאומית של צרפת העוסקת בבעיות ביו-אתיות כמו השתלת איברים, הפריה חוץ גופית, הפסקת הריון והמתת חסד. בשנות השמונים נכלל במשלחת שפגשה את האפיפיור יוחנן פאולוס השני.
ב-1981 הוצע לו לכהן כרבה הראשי של צרפת, אך הוא ויתר על התפקיד כדי להמשיך במחויבותיו כראש בית המדרש לרבנים. ב-1985 עוטר כאביר לגיון הכבוד של צרפת.
הוא היה מיודד עם הרבנים הראשיים של ישראל, הרב מרדכי אליהו והרב עובדיה יוסף, ושימש כמתורגמן שלהם כשדיברו בפני דוברי צרפתית. במהלך שנות הוראתו העמיד רבנים רבים, שרבים מהם שמרו איתו לאחר מכן על קשרים הדוקים. הרב חיים קורסיה, רבה הראשי של צרפת מאז 2014, רואה בו את רבו.
ביוגרפיה > עלייה לארץ ישראל

בשנת 1992 החליט הרב שושנה להתפטר מתפקידיו הרשמיים כדי לעלות לארץ ישראל. במשך עשר השנים הבאות הוא חילק את זמנו בין ביתו בשכונת רמות בירושלים לקרטיי שבצרפת. החל משנת 2002 השתקע באופן סופי בירושלים, תחילה בשכונת רמות ולאחר מכן בשכונת קריית משה. נפטר בשנת 2008, כ"א תמוז תשס"ח, ונטמן בהר המנוחות.
חיים אישיים

לרב שושנה נולדו שבעה ילדים, בנוסף לבת שנפטרה שבועות ספורים לאחר לידתה. אחת מבנותיו נישאה לאחד מבניו של הרב ארנסט גוגנהיים.
אחיינו, סרג' גדג', שימש כמזכ"ל הקונסטיטוריה.
ספרים

L'homme, espoir de Dieu (האדם, תקוותו של אלוקים), ראיונות עם הרב עמנואל שושנה, פריז, 2001
Le Livre du Cohen (ספר הכהן), ראיונות עם הרב עמנואל שושנה, פריז, 2004
לקריאה נוספת

Eliaou Serge Halimi, Le Grand Rabbin Emmanuel Chouchena, Group EFC, Paris, 2014
ביאורים

↑  הספר שושן עדות מכיל בעיקרו כתבים מהרב יעקב שושנה, אביו של הרב עמנואל שושנה, עם הקדמה ביוגרפית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259735905171  BnF: cb14435726v (data)  ISNI: 0000 0000 3673 199X  LCCN: n2002118745  RERO: 02-A022605192  SUDOC: 06071655X  VIAF: 69148518   WorldCat (עם VIAF): 69148518
תומאס לאם

תומאס לאם (בפינית: Thomas Lam; נולד ב-18 בדצמבר 1993) הוא כדורגלן פיני, המשחק בעמדת הבלם באפולון לימסול.
קריירת מועדונים

לאם, נולד באמסטרדם לאב הולנדי ואם פינית. לאם, תחיל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של אמסטרדחה ובגיל 12 הצטרף למחלקת הנוער של אלקמאר. ב-13 באפריל 2012, לאם חתם על חוזה לארבע שנים במועדון. ב-16 בספטמבר 2012, לאם ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0-4 נגד רודה. ב-31 במרץ 2013, הורחק בניצחון 1-2 נגד הראקלס אלמלו בדקה ה-31. במהלך עונת 2013/2014, לאם רשם רק הופעה אחת, בתיקו 2-2 נגד פאוק סלוניקי.
ב-24 ביולי 2014, לאם חתם בזוולה. לאם, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 4–1 נגד אייאקס במסגרת מגן יוהאן קרויף. ב-29 באוקטובר 2014, לאם כבש את השלושער הראשון שלו בקריירה בניצחון 6–1 נגד הארדנברג במסגרת הסיבוב השלישי של הגביע ההולנדי.
ב-8 ביולי 2016, לאם חתם לשנתיים בנוטינגהאם פורסט. ב-6 באוגוסט 2016, לאם ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 3-4 נגד בורטון אלביון, בו גם כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה. ב-22 באוקטובר 2016, לאם הורחק בהפסד 2-1 לקארדיף סיטי. ב-30 באוגוסט 2017, לאם הושאל לטוונטה עד לסיום העונה. ב-10 בספטמבר 2017, לאם ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 1-0 לספרטה רוטרדם.
ב-29 באוגוסט 2018, לאם חזר לקדנציה שנייה בזוולה, כאשר חתם בה לשנתיים.
ב-16 באוגוסט 2021 לאם חתם בצסק"א סופיה מליגת העל הבולגרית וכעבור שנה בדיוק חתם במלבורן סיטי.
ב-25 ביולי 2023 לאם חזר לזוולה.
בקיץ 2024 חתם באפולון לימסול מליגת העל הקפריסאית.
קריירה בינלאומית

ללאם היו שתי אופציות לייצוג בזירה הלאומית, הולנד ופינלנד. בצעירותו, לאם הצטרף לנבחרות הצעירות של פינלנד. ב-9 ביוני 2015, לאם ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בהפסד 2-0 לאסטוניה.
לאם, נכלל בסגל הנבחרת לקראת יורו 2020.
תארים

הגביע ההולנדי: 2012/2013
מגן יוהאן קרויף: 2014
הכדורגלן הפיני המבטיח של השנה: 2011
Oh Daddy

"Oh Daddy" (בעברית: "אוי, אבא") הוא סינגל שהוקלט על ידי זמרת הרגאטון הדומיניקנית נאטי נטשה. השיר יצא לאור ב-26 באפריל 2019, על ידי חברות התקליטים סוני מיוזיק לטין ופינה רקורדס, כסינגל מתוך אלבום הבכורה שלה, IlumiNATTI. יציאתו של "Oh Daddy" אירעה בסמוך ליציאתו של "Obsesión", כאשר לשניהם צולמו וידאו קליפים.
השיר הגיע למקום ה-36 בארגנטינה הוט 100, וה-20 במצעד שירי הפופ הלטיניים.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי נאטי נטשה, גבי מיוזיק, רפאל פינה, ריצ'י ואלנס ולינקולן קסטנידה. כמו כן, לשיר יצאה גרסה בשפה הספרדית, וגרסה באותה השפה, המשלבת בתוכה גם את השפה האנגלית. שתי הגרסאות נכללו באלבום הבכורה של נטשה, IlumiNATTI, שיצא לאור ב-15 בפברואר 2019.
בבילבורד ציינו ש"הקליפ של השיר מציג אישה מבוגרת [נטשה] אשר מספרת על האהבה הנכזבת הראשונה שלה".
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר הועלה לערוץ היוטיוב של נאטי נטשה ב-25 באפריל 2019. בתחילת הקליפ, ניתן לראות ילדה, ניגשת אל סבתא שלה. בהמשך, השתיים פותחות אלבום תמונות, וסבתה מספרת לה על מישהו שאהבה פעם. בכל חלק מהאלבום, היא מספרת לה על סיפור אחר שהיא חוותה כשהייתה צעירה.
נכון לספטמבר 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-325 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארגנטינה | ארגנטינה הוט 100 | 36 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הפופ הלטיניים | 20 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים הלטיניים | 24 |  |
|  ונצואלה | רקורד ריפורט | 83 |  |
|  מקסיקו | טופ 100 – מקסיקו | 3 |  |
|  קולומביה | נשיונל-רפורט | 80 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | זהב (לטיני) | 30,000 |
| מקסיקו (AMPROFON) | זהב | 30,000 |
| פרו (IFPI Peru) | פלטינה 4× (לטיני) | 24,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 26 באפריל 2019 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | סוני לטין • פינה |  |
הערות שוליים

↑  Natti Natasha’s "Oh Daddy" Debuts At #20 On Global YouTube Music Videos Chart, Headline Planet, ‏2019-05-04 (באנגלית)
↑  Natti Natasha lança clipe da música "Oh Daddy", Diário Carioca, ‏2019-05-05 (בפורטוגזית) (ארכיון)
↑  Natti Natasha - Obsesión [Official Video], נבדק ב-2021-09-11
1 2 3 4  Natti Natasha (2019-04-25), Natti Natasha - Oh Daddy [Official Video], נבדק ב-2019-05-05
↑  Billboard Argentina Hot 100 Chart, Billboard
↑  Natti Natasha, Billboard
1 2  Natti Natasha – Oh Daddy (באנגלית), נבדק ב-2019-05-05
↑  Natti Natasha – Oh Daddy (Spanglish Version) (באנגלית), נבדק ב-2019-05-05
↑  ilumiNATTI by Natti Natasha, Genius (באנגלית)
1 2  Natti Natasha recuerda su primera ruptura amorosa en el video de “Oh Daddy”, Billboard, ‏2019-04-29 (בספרדית)
↑  "Gold & Platinum - RIAA". RIAA (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-06-30.
↑  Natti Natasha Charts, "Oh Daddy" está elegível para receber certificado de ouro latino nos Estados Unidos pelas 30 mil cópias vendidas no país !pic.twitter.com/bUmkR3oKHs, @NattiChart, ‏2019T14:40 (בפורטוגזית)
↑  Natti Natasha Charts, Oh Daddy - Sales - Mexico, טוויטר, ‏6 ביוני 2019
↑  Natti Natasha Charts, “Oh Daddy” está elegível a 2x Platina no Peru pelas mais de 12 mil cópias vendidas no país!pic.twitter.com/jlBo5hcpS0, @NattiChart, ‏2019T9:14 (בפורטוגזית)
| נאטי נטשה |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות |  |
| אלבומי אולפן | IlumiNATTI • Nattividad • Nasty Singles |  |
| מיני-אלבומים | All About Me |  |
| ערכים קשורים | דון עומר • "כולם אוהבים את נאטי" • פינה רקורדס |  |
| נאטי נטשה – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| IlumiNATTI | "Quién Sabe" • "Me Gusta" • "Lamento Tu Pérdida" • "Pa' Mala Yo" • "La Mejor Versión de Mí" • "Te Lo Dije" • "Obsesión" • "Oh Daddy" • "No Voy a Llorar" • "Deja Tus Besos" |  |
| Nattividad | "Qué Mal Te Fue (Remix)" • "Antes Que Salga El Sol" • "Las Nenas" • "Ram Pam Pam" • "Philliecito" • "Noches en Miami" • "Imposible Amor" • "No Quiero Saber" • "Fue Tu Culpa" • "Arrebatá" |  |
| Nasty Singles | "Lokita" |  |
| סינגלים אחרים | "Otra Cosa" • "Criminal" • "Amantes de una Noche" • "Tonta" • "Sin Pijama" • "No Me Acuerdo" • "Justicia" • "Buena Vida" • "Bonnie & Clyde" • "No Lo Trates" • "Runaway" • "Instagram" • "Viene y Va" • "Despacio" • "Me Estás Matando" • "Honey Boo" • "Te Mueves" • "Baby, I'm Jealous (Remix)" • "Yummy Yummy Love" • "Wow BB" • "Mayor Que Usted" • "Tiempo" |  |
| שיתופי פעולה | "Dutty Love" • "Crazy in Love" • "Perdido en Tus Ojos" • "Zona del Perreo" |  |
בצת

| --- | --- |

"גן המייסדים" נגסו בנה אותו במלאת שנה למושב"גן המייסדים" - נחנך במושב במלאת 60 שנה להיווסדו
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: מטה אשר
גובה ממוצע: ‎29 מטר
תאריך ייסוד: 1949
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 449 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎21.7% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) בצת(למפת הגליל המערבי רגילה) בצת(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בצת(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בצת33°04′16″N 35°08′06″E﻿ / ﻿33.0712312104183°N 35.1349405829359°E﻿ / 33.0712312104183; 35.1349405829359  heמפת היישובים של מועצה אזורית מטה אשר (in English: Mateh Asher Regional Council) באדום - בצת בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 8 מתוך 10

פסיפס כתובת רחוב מתקופת התלמוד, בו נזכרת בצת כעיירה יהודית בתחום צור
סלילת דרכים על ידי המתיישבים הראשונים בשנות ה-50 של המאה ה-20
מיג-17 סורי נחת בשדה התעופה הבריטי, מנחת בצת, 12 באוגוסט 1968
בֶּצֶת הוא מושב בצפון ישראל, באזור הגליל המערבי, סמוך לשלומי, לקיבוץ ראש הנקרה ולנהריה. הוא מהווה חלק ממועצה אזורית מטה אשר ומשתייך לתנועת המושבים. שטח המושב כ-2,200 דונם.
היסטוריה

המושב הוקם ביום ה' טבת תש"ט, 6 ינואר שנת 1949, על ידי הסוכנות היהודית וקרן היסוד ותושביו הראשונים היו עולים שהגיעו בגלי העלייה של שנות ה-50 של המאה ה-20 ממדינות הבלקן, בייחוד מיוגוסלביה ורומניה. המקום שנבחר למגורים היה אדמות הכפר הערבי "אל-בסה". בשנת 1951 בחרו המייסדים לעבור לאתר קבע הסמוך לנקודת היישוב המקורי.
המחלקה להתיישבות חקלאית של הסוכנות היהודית ייעדה את המקום לשמש כ'כפר זיתים' שתושביו יתפרנסו בין היתר ממטעי הזיתים הנטושים של הכפר הערבי. שמו של המושב נקבע לבצת, כשמו של היישוב היהודי הקדום המזוהה עם הכפר אל-באסה ששכן במקום. היישוב היהודי הקדום "בצת" נזכר ברשימת העיירות היהודיות ב"תחום צור" החייבות בקיום המצוות התלויות בארץ (שמיטה ומעשרות) המצויה בתלמוד. הרשימה נמצאה גם בפסיפס כתובת רחוב: ”העיירות האסורות [שתוצרתן החקלאית אסורה בשנת שמיטה] בתחום צור [הן] שצת בצת ופי מצובה וחנותא עלייתה וחנותא ארעייתה וביברה וראש מייה ואמון ומזה היא קסטלה וכל מה שקנו ישראל נאסר”.
בשנות ה-50 התפרנסו התושבים מגידולי ירקות, מפרדס משותף ומתוצרתה של רפת לחלב. כמו כן, הועסקו התושבים בעבודות ייעור של הקרן הקיימת לישראל. כיום רוב התושבים עוסקים בענפי משק כגון גידולי בננות, אבוקדו ותרנגולי הודו. בנוסף, פועלים במקום גם חדרי אירוח. בשנת 2000 הוכרז היישוב ככפר תיירותי, ובמסגרתו שופרו פני היישוב תוך שמירה על אופיו החקלאי.
הרחבת היישוב

בשנת 2012 אושרה תוכנית הרחבה למושב בצת על שטח המנחת. ההרחבה כוללת 55 נחלות נוספות על הקיימות והרחבת כמות יחידות הדיור ביישוב עד להיקף כולל של 348. על פי התוכנית, ישמשו מסלולי המראה כרחובות של השכונה החדשה והנחלות ייבנו בין המסלולים. בנובמבר 2017 החלו עבודות התשתית להרחבת היישוב.
ההרחבה בחלקה היא בתחומי היישוב הקיים ובחלקה העיקרי על שטח מנחת בצת הסמוך למושב.
בניית השכונה החדשה החלה בשנת 2018.
אתרים בקרבת היישוב

תל בצת - ממוקם בדרום הכפר. במקום נמצאו חרסים, וכלי צור מהתקופה הכלקוליתית ומהתקופה הכנענית התיכונה. כמו כן נחשפו גתות וקברים מהתקופה הרומית והביזנטית.
נחל בצת - זורם מדרום ליישוב ונשפך לים התיכון בחוף בצת.
שדה התעופה הבריטי (RAF El-Bassa) - אשר נבנה בשנת 1943, נמצא בתחומי היישוב, ובו האנגרים למטוסים, עמדות ירי ובונקרים לתחמושת.
מנחת בצת הוא חלק קטן מהשדה אשר שימש בעבר מנחת למטוסים קלים. חברת ארקיע הפעילה בשנות ה-60 קו תעופה בין נמל התעופה דב הוז בתל אביב למנחת,
תחנת הרכבת בצת – תחנת הרכבת הצפונית ביותר של מדינת ישראל. תחנת בצת היא אחת התחנות על מסילת הרכבת המנדטורית על קו חיפה-ביירות-טריפולי – באנגלית: HBT. המסילה חוצה את רכס סולם צור במנהרות הרכבת בראש הנקרה, שחסומות מאז מלחמת העצמאות. כחלק ממבצע ליל הגשרים בוצע פיצוץ גשר א-זיב והמסילה במקום נותקה, ב-1960 שוקמה המסילה כדי שתשמש רכבות משא לבית האריזה האזורי הממוקם בסמוך לחוף בצת. השלוחה נחנכה ב-16 בינואר 1961.
חוף בצת - חוף טבעי ופתוח עם ערכי טבע רבים ונדירים, שמהווה אתר מרכזי להטלת ביצים של צבי ים. החל מתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 מקודמת תוכנית להקמת כפר נופש, אגם מלאכותי, מוקדי מסחר ופארק אטרקציות בשטח 200 דונם בחוף. בשנת 2007 זכו היזמים ג'קי בן-זקן והרצל ציוני, במכרז של מינהל מקרקעי ישראל להקמת כפר הנופש. לאחר מאבק ממושך של ארגוני הסביבה בוטל הפרויקט. ביוני 2019 התקבלה תוכנית מתאר חדשה לאזור, בה יש הימנעות כמעט מוחלטת מבינוי באזור חוף הים.
לקריאה נוספת

כל מקום ואתר, הוצאת משרד הביטחון, תשל"ח, עמ' 72
מדריך ישראל, הוצאת כתר, 1978
אריאל, אנציקלופדיה לידיעת א"י, עם עובד, 1986, עמ' 65–86
מנחם מרקוס, אנציקלופדיה מפה: כל היישובים וכל האתרים בישראל, מפה, 2000, כרך א-ב, עמ' 1010
עמנואל הראובני, לקסיקון ארץ ישראל, הוצאת משכל, 1999, עמ' 155
נופים ואתרים, הוצאת משרד הביטחון, 1973
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  זאב וילנאי, "אנציקלופדיה לידיעת הארץ", הוצאת ידיעות אחרונות תשט"ז, 1956, כרך א', עמוד 166
↑  Benny Morris, The Birth of the Palestinian Refugee Problem Revisited, Cambridge University Press, 2004, p. xx
↑  עמנואל הראובני, לקסיקון ארץ ישראל, משרד החינוך, מטח, 2010, עמ' 155
↑  עורך: זאב ענר, כל מקום ואתר: מדריך לכל מקום ואתר בארץ ישראל, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2000, עמ' 57
↑  בצת באתר הישוב
↑  כתבה מתוך דבר, 16 בנובמבר 1949
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת דמאי,  פרק ב', הלכה א'.
↑  מקום בלב (משמעויות שמות ישובים בקווי העימות), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  תוכנית מתאר מקומית בצת -מספר 18306
↑  "ארקיעיי חידשה הטיסות לנהריה, דבר, 30 ביוני 1960
↑  זכרונות שדה בצת,מנחם תלמי, מעריב, 16 באוגוסט 1968
↑  שמשון עופר, שני מטוסי "מיג 17" סורים הונחתו על ידי טייסיהם בישראל, דבר, 13 באוגוסט 1968
↑  עמנואל הראובני, הילדים ראי מיד: אלה 'מטוסים סוריים!, מעריב, 13 באוגוסט 1968
↑  הרכבת מצפינה, למרחב, 19 בינואר 1961
↑  נחנך קו הרכבת לבצת שבאזור סולם צור, הצופה, 17 בינואר 1961
↑  שוקמה המסילה בצפון הארץ, דבר, 17 בינואר 1961
↑  צפריר רינת, ניצחון לירוקים: המינהל יבטל תוכנית לכפר נופש בחוף בצת, באתר הארץ, 26 באוקטובר 2011
↑  מיכל מרגלית, ‏בוטל לכפר הנופש בחוף בצת; ג'קי בן-זקן יפוצה, באתר גלובס, 26 באוקאובר 2011
↑  צפריר רינת, תוכנית להקמת כפר נופש ליד חוף בצת נדחתה כדי לשמר את ייחודו הסביבתי, באתר הארץ, 5 ביוני 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007493936405171