stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלכסנדרוס פאפאגוס
ביוגרפיה

פאפאגוס נולד ב-9 בדצמבר 1883 באתונה, והתחנך באקדמיה הצבאית בבריסל ובבית הספר הפרשים באיפר. הוא שירת בצבא היווני, ולחם במהלך מלחמות הבלקן ומלחמת העולם הראשונה, אך בשל תמיכתו במלך קונסטנטינוס הראשון, הוא פוטר מן הצבא בשנת 1917 וחזר לשרת בו רק לאחר חזרתו של קוסטנטינוס בשנת 1920, אך שוחרר שוב מתפקידו על ידי ממשלת הרפובליקה היוונית השנייה בשנת 1923. הוא מונה למייג'ור גנרל ומפקד קורפוס בשנת 1927. כראש המטה הכללי של הצבא הוא מילא תפקיד מרכזי בהפלת הרפובליקה היוונית השנייה באוקטובר 1935, ועם שובו של המלך גאורגיוס השני והקמת הדיקטטורה של מטאקסס, הוא הפך לשר המלחמה. כבר בשנת 1934 הוא מילא תפקיד חשוב במשא ומתן בין יוון לבין מדינות אירופאיות אחרות על בריתות צבאיות.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה מונה פאפאגוס ב-28 באוקטובר 1940 למפקד הכוחות היווניים, ובאותו היום התקיפו האיטלקים את יוון מכיוון אלבניה. הצבא היווני לחם בעקשנות, הדף את האיטלקים וכבש כמעט שליש מאלבניה. כאשר יוון נלחמה בפעם הראשונה נגד כוחות גרמנים ממרץ 1941 פאפאגוס תמך בהחלטה אסטרטגית זו, אם כי הוא גם העריך את הסיכויים הצבאיים נגד גרמניה כנמוכים מאוד.
כשהגרמנים הגיעו לשטח היווני, תפסו את קו מטאקסס וכבשו את סלוניקי, איפשר פאפאגוס את כניעת כוחות המבצר ב-10 באפריל 1941, אך רצה להמשיך במאבק עם שאר היחידות. אך מפקדיהם באופן עצמאי סיכמו על הפסקת אש עם כוחות הציר. פאפאגוס קיבל את התנאים החדשים וחתר לנסיגה בטוחה של שאר הכוחות הבריטים. הוא עצמו דחה את ההצעה הבריטית לנסוע איתם לכרתים. ביולי 1943 נעצר פאפאגוס וגורש למחנה הריכוז דכאו. באפריל 1945 הוא היה יחד עם אסירים בולטים אחרים במחנה הריכוז דכאו שהובלו לנידרדורף (דרום טירול), שם שוחררו האסירים על ידי חיילי הוורמאכט, לאחר ששומרי האס אס עזבו. לאחר מכן הוא נלחם שוב כמפקד העליון במלחמת האזרחים ביוון עם תמיכה אמריקנית משמעותית, נגד הפרטיזנים הקומוניסטים. המלחמה הסתיימה בשנת 1949 עם התבוסה הסופית של הקומוניסטים, ופאפאגוס מונה לפילדמרשל הראשון של יוון.
בשנת 1951, לאחר התכתשות עם המלך, הוא התפטר כדי להקים מפלגה שמרנית חדשה, "האיחוד היווני" (Ελληνικός), אשר זכתה בבחירות 1952 ברוב גדול. הוא היה ראש ממשלת יוון מ-19 בנובמבר 1952 עד מותו ב-4 באוקטובר 1955. בשנת שלטונו נפלה תוכנית שיקום מקיפה, ובשנת 1953 בוצעה הרפורמה במטבע. במדיניות החוץ, למרות ברית משולשת שנחתמה בשנת 1954 עם יוגוסלביה וטורקיה, הסכסוך בקפריסין הביא להרעת היחסים עם טורקיה.
פרס אגרסט

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 הגוף המעניק:  משרד החינוך הישראלי 
 
הפרס השנתי לתרבות יהודית ע"ש יעקב אגרסט ז"ל מוענק על ידי האגף לתרבות תורנית של משרד החינוך, לאישים ולמוסדות, כהערכה לפעילות בתחום התרבות היהודית.
הפרס מוענק על אחת מן הפעילויות הבאות:
ייזום מפעל חינוכי או תרבותי;
פעילות ארגונית-תרבותית;
מסירות בהדרכה או בהוראה מחוץ למסגרות הפורמליות;
פעילות ספרותית או אמנותית-חינוכית, בעל ערך מעשי לחינוך ולהשכלת מבוגרים ו/או נוער (כגון סדרת ספרים או עבודות אמנותיות).
הפרס נוסד לזכרו של סמ"ר יעקב אגרסט, שנהרג בקרב עם כוחות קומנדו מצריים במלחמת יום הכיפורים, בט"ו בתשרי ה'תשל"ד. יעקב אגרסט עבד במחלקה לתרבות תורנית של משרד החינוך, ולאחר מותו הקימו משפחתו, ידידיו ומוקיריו במשרד החינוך, קרן להענקת פרסים בלימודי היהדות.
זוכים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
זוכים > תשל"ה

דניאל טרופר (גשר מפעלים חינוכיים)
זוכים > תשל"ז

בית ספר שדה כפר עציון
זוכים > תשל"ט

גילה גריידי, יוסף (יוסקה) שפירא, הרב חיים בן סניור
זוכים > תשמ"א

משה ארדון (פרס ראשי), ברכה קרדוש ודני ביטון (פרסים לצעירים)
זוכים > תשמ"ה

יוסף דרור
זוכים > תשמ"ו

מכון פרדס
זוכים > תשמ"ז

חנה ספראי
זוכים > תשמ"ח

אסתר צור
זוכים > תשמ"ט

רבקה מנוביץ
זוכים > תשס"ח

מכון לרבני יישובים - קריית ארבע-חברון
זוכים > תשס"ט

הרב ישראל אריאל (על מכון המקדש)
זוכים > תש"ע

צבי שינובר
יוחאי מקבילי (מייסד מפעל משנה תורה)
זוכים > תשע"א

ערוץ מאיר
מכון כתבי הרב שג"ר
זוכים > תשע"ב

עמותת אלול (על הקמת בתי מדרש וקהילות לומדות)
זוכים > תשע"ג

הרב חגי לונדין (על סדרת הספרים "מאמרי ליבה במשנת הרב קוק")
מרים סמואל
הערות שוליים

↑  אזכרה ליעקב אגרסט ז"ל וחלוקת הפרס השנתי על שמו, עמוד 7 בעיתון מעריב, 23 בספטמבר 1975
↑  אזכרה ליעקב אגרסט, עמוד 10 בעיתון מעריב, 10 באוקטובר 1976
↑  פרס עידוד למורה חיילת בקריית שמונה, על המשמר, 15 בנובמבר 1978
↑  האזכרה השנתית ליעקב אגרסט, עמוד 12 בעיתון מעריב, 21 בספטמבר 1980
↑  Page 46 Advertisements Column 3, כל העיר, 19 באוקטובר 1984
↑  אזכרה ליעקב אגרסט, עמוד 8 בעיתון מעריב, 3 באוקטובר 1985
↑  אזכרה ליעקב אגרסט, בעיתון מעריב, 19 באוקטובר 1986
↑  האזכרה השנתית ליעקב אגרסט, עמוד 9 בעיתון מעריב, 11 באוקטובר 1987
↑  נימוקי הפרס באתר מכון לרבני יישובים
↑  נדב שרגאי, פרס מש' החינוך לתרבות יהודית הוענק לראש מכון המקדש בירושלים, הרב ישראל אריאל, באתר הארץ, 25 באוקטובר 2008
1 2  אפי אברהם, ‏פרס אגרסט לתרבות יהודית לשנת תשע"א הוענק ל"ערוץ מאיר", באתר "סרוגים", 5 באוקטובר 2010
↑  https://www.facebook.com/photo/?fbid=240123372712441&set=a.240118506046261
↑  צבי שיימן, ‏זוכי פרס אגרסט תשע"ג: הרב חגי לונדין ומרים סמואל, באתר "סרוגים", 14 באוקטובר 2012
מיקי רוזנטל

משה מיכאל (מיקי) רוזנטל (נולד ב-4 בפברואר 1955) הוא חבר הכנסת לשעבר מטעם מפלגת העבודה. עיתונאי חוקר, עורך, מפיק ומגיש תוכניות טלוויזיה אשר עסקו בעיקר בקשרי הון-שלטון ושחיתות ציבורית. מאז פרישתו מהכנסת מוביל רוזנטל מאבק ציבורי להצלת ים המלח מניצול משאביו בידי תאגדים פרטיים.
ביוגרפיה

רוזנטל נולד למרים ילידת גרמניה, ולשרגא יליד פולין, והוא גדל בשכונת בורוכוב, גבעתיים. אביו היה איש לח"י והשתתף בשוד בנק אנגלו-פלשתינה. לאחר מכן, היה בבעלותו של אביו מפעל בשם "שרנוע" לציוד חקלאי, אשר נקלע לקשיים במיתון של שנת 1966. האב נפטר כשמיקי היה בן 11. כשהיה בן 13, אמו נישאה שנית, נטשה אותו ועברה עם בעלה השני לחיות מחוץ לישראל. הוא גדל עם עוזרות בית. בילדותו חלה במחלת הפוליו, דבר אשר גרם לצליעה. לרוזנטל אח מבוגר ממנו בשנתיים.
רוזנטל למד היסטוריה ופילוסופיה באוניברסיטת תל אביב, אך לא סיים תואר.
ביוגרפיה > פעילותו כאיש תקשורת

נמנה עם צוות ההקמה של העיתון "חדשות" והיה רכז המערכת במקומון התל אביבי "העיר". בשנים 1986–1999 שימש בעיתון "ידיעות אחרונות" בתפקידים שונים, בהם ראש מערכת החדשות וסגן עורך העיתון. בעקבות הדחת העורך אילון שליו והחלפתו במשה ורדי עזב רוזנטל את העיתון.
לאחר מכן שימש סמנכ"ל תוכן של חברת החדשות של ערוץ 2 והגיש תוכניות טלוויזיה, בהן "בולדוג" בערוץ 8 ו"בולדוזר" בערוץ 2, וכן את סדרת הדרמה-תיעוד "המפצחים" בערוץ 2.
היה שותף להפקת סרטים דוקומנטריים בכמה מהתוכניות שהגיש, וכן ב"10 הכי" עם גדי סוקניק, "מה קורה בבית הספר?" עם חיים הכט וב"גברים בשחור", שהנחה עם רונאל פישר.
באפריל 2010 הוחלט שיגיש את "השבוע עם מיקי רוזנטל", מגזין החדשות של ערוץ 10 בערבי שבת, אך פרש מהנחייתו בספטמבר 2010 והוחלף על ידי גיא זהר.
ביוגרפיה > פעילותו כאיש תקשורת > שיטת השקשוקה

בשנים 2005–2008 ביים אילן עבודי את הסרט התיעודי "שיטת השקשוקה", בו התחקה רוזנטל אחר טיב קשריהם של אילי ההון ממשפחת עופר עם מערכות השלטון בישראל. חברת yes, שהייתה שותפה להפקתו, נמנעה מלשדרו. לטענת החברה עמדו ביסוד אי שידור התוכנית חילוקי דעות מקצועיים עם רוזנטל, אך לטענת רוזנטל נבע הסירוב מאיומים בתביעה מהאחים עופר. ערוצים 2 ו-10 והערוץ הראשון סירבו אף הם לשדר את הסרט.
מנהל סינמטק תל אביב, אלון גרבוז, הודיע כי הסרט יוקרן בסוף אוגוסט 2008 והכריז כי הסינמטק מתנער מאחריות לתוכנו, וכי הקרנתו נובעת משיקולים קולנועיים, אמנותיים וציבוריים בלבד. בעקבות הודעתו הודיעו האחים עופר שיגישו תביעת דיבה נגד גרבוז ואחרים אם יקרין את הסרט. בתגובה פורסמה באינטרנט יוזמה תחת הכותרת "גם אני מיקי רוזנטל", בה הוחתמו אנשים על התחייבות לשאת בחלק קטן מתשלום הפיצויים שיושת על רוזנטל, אם אכן יושת. בסוף אוגוסט 2008 הוקרן הסרט בסינמטק תל אביב, ואחר כך גם בסינמטקים אחרים בישראל. בעקבות ההצלחה, הוקרן הסרט בסינמטקים משך כמה חודשים.
כשנה לאחר הקרנת הבכורה של הסרט, ב-28 ביולי 2009, שודר הסרט בערוץ הראשון, ולאחריו הוצג סרט תגובה מטעם החברה לישראל של האחים עופר, ונערך עימות באולפן בין נציגם של האחים עופר מול רוזנטל.
בטקס פרסי הקולנוע הדוקומנטרי לשנת 2009, זכה "שיטת השקשוקה" בפרס "הסרט התיעודי הטוב ביותר" ובפרס על התחקיר.
ביוגרפיה > פעילותו כאיש תקשורת > פרסים

רוזנטל זכה בכמה פרסים על פועלו בתחום התקשורת:
פרס פראט עבור תרומתו הייחודית לסיקור נושאי סביבה (2003).
פרס סוקולוב לשנת 2004 "על עבודתו הייחודית בתחום העיתונות הלוחמת למען עקרונות הצדק החברתי".
אביר איכות השלטון לשנת 2007 בקטגוריית תקשורת.
אות אומ"ץ לשנת 2009
ביוגרפיה > פעילותו בכנסת

לקראת הבחירות לכנסת ה-19 הצטרף למפלגת העבודה והתמודד בבחירות המקדימות של המפלגה, והוצב במקום ה-12 ברשימת המפלגה ונבחר לכנסת ה-19, שבה שימש כחבר בוועדה לענייני ביקורת המדינה, בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות ובוועדות משנה לתקנות חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות ולפנסיה בקיבוץ המתחדש. עם הקמת ועדת המשנה לעניין תוכנית "מעגלי תעסוקה" של משרד הכלכלה, מונה לעמוד בראש הוועדה. בכנסת זו כיהן כיושב ראש השדולה למאבק בשחיתות במינהל הציבורי ויושב ראש השדולה לקידום השקיפות וחופש המידע. שימש חבר במספר שדולות נוספות.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים התמודד בשנית בבחירות המקדימות במפלגת העבודה והוצב במקום ה-13 ברשימת המחנה הציוני. שימש כחבר בוועדת הכספים של הכנסת ועמד בראש השדולה לשקיפות והשדולה למאבק בשחיתות. היה ראש צוות שמינתה ועדת הכספים לפיקוח על מכרז ים המלח.
ב-9 בינואר 2019 הודיע על החלטתו שלא להתמודד בבחירות המקדימות לרשימת מפלגת העבודה לכנסת העשרים ואחת., עם זאת בפברואר 2021 החל רוזנטל לנהל את קמפיין מפלגת העבודה לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע.
ביוגרפיה > פעילותו בכנסת > חוקים שיזם

כחבר כנסת יזם רוזנטל הצעות חוק בעיקר בתחומי טוהר המידות והשקיפות, הצרכנות, העבודה והרווחה ובתחום התקשורת. כמה מהן נכנסו לספר החוקים של מדינת ישראל, בהם:
חוק הגבלת שכר הטרחה בייצוג בפני המוסד לביטוח לאומי - החוק מגביל את שכר הטרחה המותר לגבייה בעבור תיווך עורך דין או חברה למימוש זכויות רפואיות בהגשת תביעה לקצבת נכות מן המוסד לביטוח לאומי וקובע שכר טרחה מקסימלי של 15.75% -10.25% עבור טיפול בתביעה. עוד אוסר החוק על גביית שכר טרחה בטרם התקבלו בפועל כספי הקצבה וכן על המשך גביית שכר טרחה לאחר פטירת הנכה.
תיקון מס' 14 לחוק ההגבלים העסקיים - מטרת התיקון למנוע מבעלי רשתות שיווק לשמש כסיטונאי ירקות מסיבת ניגוד עניינים ולהוזיל את מחירי הפירות והירקות.
תיקון מס' 48 לחוק הסיוע המשפטי - מטרת התיקון להעניק סיוע משפטי על חשבון המדינה לחושפי שחיתויות.
תיקון לחוק מבקר המדינה - מטרת התיקון הרחבת המושג "שחיתות" כדי לאפשר הגנת המדינה על עובדי ציבור המתריעים על מנהל בלתי תקין.
תיקון מס' 6 לחוק הודעה לעובד (תנאי עבודה) - התיקון קובע כי מעסיק שבמקום עבודתו מעל 25 עובדים חייב להודיע למועמד לעבודה על קבלתו או דחייתו למשרה שלקראתה התראיין או נבחן.
תיקון מס' 10 לחוק חופש המידע - החלת חוק חופש המידע על מוסדות אוניברסיטאיים.
תיקון מס' 61 לחוק התקשורת (בזק ושידורים) (החלת האיסור על משלוח פרסומת לשם קבלת תרומות או לתעמולה) - החוק אסר על גופים ומוסדות ללא מטרות רווח לשלוח מסרונים ושיחות מוקלטות לטלפון האישי ללא אישור הנמען. בנוסף מחייב החוק להוסיף אפשרות להסרה מיידית מרשימת התפוצה לכל דוא"ל שנשלח מגופים אלו.
חוק איסור הפליית עיוורים המלווים בכלבי נחייה (תיקון – כלבים בהכשרה) - החוק מתיר תנועה חופשית במקומות ציבוריים ובתחבורה ציבורית לכלבי נחייה במהלך תהליך הכשרתם ולגורי נחיה באומנה, גם אם אינם מלווים אדם עיוור, אלא חונך או מאמן. מי שיגביל זאת חשוף לקנס בסך כ-14 אלף שקלים. בנוסף קובע החוק כי מי שיגביל זכותו של עיוור לנוע במרחב הציבורי כשהוא מלווה בכלב נחייה, יהיה חשוף לקנס בסך 150 אלף שקלים.
כמו כן היה שותף בפעילות שהביאה בסופו של דבר להוזלת מחיר העמדת רכב למבחן נהיגה בשיעור של כחמישים אחוזים.
חיים אישיים

רוזנטל נשוי לעופרה, יועצת בית ספר, אב לשלושה בנים ומתגורר בגבעתיים. בנו, טל רוזנטל, הוא תסריטאי "ארץ נהדרת", ונשוי לשחקנית מאי קשת, בתם של ששי קשת ויונה אליאן.
הערות שוליים

↑  מיקי רוזנטל אייל בן יעיש, ‏ים המלח גוסס - ומיקי רוזנטל יוצא לקרב אחרון להציל אותו, למרות המחלה שהחמירה, באתר ‏מאקו‏, 16 בדצמבר 2022
↑  דברי מיקי רוזנטל בתוכניתו של רוני קובן, "שטרודל", 17 בפברואר 2014
↑  ירון קלנר, מיקי רוזנטל: חליתי כילד בפוליו, לכו להתחסן, באתר ynet, 26 באוגוסט 2013
↑  חגי קראוס‏, בול עץ: על פרישתו של מיקי רוזנטל ממהדורת שישי של ערוץ 10, באתר וואלה, 16 באוגוסט 2010
↑  שיטת השקשוקה
↑  נירית אנדרמן, סמי עופר נגד סינמטק ת"א, באתר הארץ, 19 באוגוסט 2008
↑  לי-אור אברבך, ערוץ 1 ישדר את "שיטת השקשוקה", באתר nrg‏, 16 ביולי 2009
↑  ענת קם‏, החברה לישראל - עכשיו הטיזר, באתר וואלה, 27 ביולי 2009
↑  הוכרזו הזוכים בפרסי הקולנוע הדוקומנטרי, באתר ynet, 3 בספטמבר 2009
↑  פרס תקשורת ע"ש Pratt
↑  זוכי פרס סוקולוב מתוך אתר עיריית תל אביב-יפו
↑  אביר איכות השלטון לשנת 2007
↑  מורן אזולאי, העבודה בחרה: יחימוביץ', שפיר ושמולי במקומות הראשונים, באתר ynet, 14 בינואר 2015
↑  ועדת הכספים מינתה צוות שיפקח על מכרז ים המלח, באתר גלובס, 15 בנובמבר 2017
↑  יהונתן ליס, ח"כ מיקי רוזנטל הודיע על פרישה ממפלגת העבודה: "אני שותף לכישלון", באתר הארץ, 9 בינואר 2019
↑  הגבלת שכר הטרחה בטיפול בתביעות מול ביטוח לאומי - עלון באתר האינטרנט של הביטוח הלאומי
↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏נכנס לתוקף חוק "לבנת פורן": שכר-הטרחה יוגבל, באתר גלובס, 6 בדצמבר 2015
↑   חוק ההגבלים העסקיים (תיקון מס' 14), התשע"ד-2014, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑   חוק הסיוע המשפטי (תיקון מס' 12), התשע"ה-2014, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑   חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 48), התשע"ה-2014, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑   חוק הודעה לעובד (תנאי עבודה) (תיקון מס' 6), התשע"ה-2014, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑   חוק חופש המידע (תיקון מס' 10), התשע"ה-2014, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  טל שלו‏, סוף לספאם וחופשת מחלה של ילד לשני הורים: הלילה האחרון של מושב הקיץ, באתר וואלה, 4 באוגוסט 2016
↑   יהונתן ליס, אושר בכנסת: קנס של 150 אלף שקל למי שיגביל עיוור עם כלב נחייה מלהיכנס למקום ציבורי, באתר הארץ, 21 ביוני 2016
↑  בשורה לנהגים החדשים: הוזלה במחיר הטסט, באתר ‏מאקו‏, 29 באוקטובר 2014
פרס רעיית נשיא המדינה לשירה עברית

| --- | --- |

טקס הענקת הפרס לשנת 2018. משמאל לימין: ריטה קוגן, עמיחי חסון, אלי אליהו, נחמה ריבלין, הראל טובי וסיגל יעקבי, דצמבר 2018
 תיאור:  פרס למשורר ישראלי
 מיקום הטקס:  משכן הנשיא, ירושלים
 מדינה:  ישראל
 הגוף המעניק:  בן הזוג של נשיא מדינת ישראל 
 תקופת הפרס:  2018–הווה (כ־7 שנים)
 נקרא על שם:  נחמה ריבלין 
 
רעיית נשיא המדינה נחמה ריבלין מעניקה את הפרס הראשון למשורר עמיחי חסון, דצמבר 2018
פרס רעיית נשיא המדינה לשירה עברית הוא פרס ישראלי לשירה עברית, על שם ד"ר גרדנר סימון, המוענק מטעם רעיית נשיא מדינת ישראל והאפוטרופוס הכללי בטקס המתקיים בבית הנשיא בירושלים.
על הפרס

ד"ר גרדנר סימון היה רופא יהודי בריטי, שהקדיש בצוואתו מעזבונו למדינת ישראל למטרת תמיכה וקידום השפה עברית.
הפרס גובש כיוזמה משותפת של נחמה ריבלין והאפוטרופוס הכללי סיגל יעקבי למימוש עיזבונו "לעודד משוררות ומשוררים להעשיר את עולם השירה הישראלי, לטפח שירה עברית איכותית ולתרום לקידום התרבות בישראל".
בשנת 2018 לרגל שנת ה-70 למדינת ישראל, הוענק הפרס על סך 70 אלף ש"ח, על ידי מנהלת קרן גרדנר סימון סיגל יעקבי האפוטרופוסית הכללית ואשת הנשיא נחמה ריבלין. ריבלין בירכה את המשוררים הזוכים ואמרה כי הפרס ניתן "על בחירת מילים שמעבירות תחושה, מתארות מציאות, ולעיתים מייצרות אותה. על היכולת לחפור במילים ולבנות שפה בתוך שיר, שפה שתחבר את הקוראים דרך התחושות והמחשבות שהיא מעוררת בהם". יו"ר הוועדה בשנת 2018 היה הסופר פרופ' חיים באר.
בשנת 2019 העניק בית הנשיא את הפרס לשירה עברית על שמה של נחמה ריבלין, פרס רעיית נשיא המדינה לשירה עברית במטרה לממש את עזבונו של ד"ר גרדנר סימון לקידום ולעידוד הכתיבה בעברית. יו"ר הוועדה בשנת 2019 היה הסופר פרופ' חיים באר.
בשנת 2020, העניק בית הנשיא בשיתוף האפוטרופסות הכללית את פרס על שם סימון גרדנר לשירה עברית על סך 50,000 שקלים, לזכרה של רעיית הנשיא הגב' נחמה ריבלין.
בשנת 2021 העניק בית הנשיא את הפרס לשירה עברית, פרס גרדנר סימון לשירה עברית לזכרה של רעיית הנשיא הגב' נחמה ריבלין, פרס נשיא המדינה לשירה עברית, למשוררת שולמית אפפל. המומלצים בשנה זו הם המשורר פרופ' עדי וולפסון והמשוררת בכל סרלואי. בראש ועדת הפרס - פרופ' אריאל הירשפלד. חברי ועדת השיפוט: ד"ר ענת ויסמן, יוסף עוזר, ד"ד קציעה עלון, גואל פינטו. הפרס ניתן בבית הנשיא ב-25.04.2021
הזוכים בפרס > שנת ה'תשע"ח-2018

המשורר עמיחי חסון על ספרו השני "בלי מה".
בציון לשבח זכו המשוררת ריטה קוגן על ספרה "סוס בחצאית" והמשורר אלי אליהו על ספרו "איגרת אל הילדים".
הזוכים בפרס > שנת ה'תש"ף-2019

המשוררת סיון הר-שפי על ספרה "זרקא".
בציון לשבח זכו המשוררת לי ממן על ספרה "למה הדבר דומה" והמשורר אבישי חורי על ספרו "איך עושה תהום".
הזוכים בפרס > שנת ה'תשפ"א-2021

המשוררת שולמית אפפל על הספר "זיכרונות מבית החרושת לבגדי ים".
המשורר עדי וולפסון והמשוררת בכל סרלואי על ספרה "מפחדך בשרי".
הזוכים בפרס > שנת ה'תשפ"ב-2022

המשוררת חוה פנחס-כהן על הספר "גשם בשפה זרה".
בציון לשבח זכו המשורר יצחק כהן על ספרו "כמעט טוב מאד" והמשורר רפי וייכרט על ספרו "זכרונות מחנות תקליטים".
הזוכים בפרס > שנת ה'תשפ"ג-2023

המשוררת נועה לארה מאיר על ספרה "את כנראה נמצאת כאן".
בציון לשבח זכו המשוררת שי שניידר-אילת על ספרה ״כל מה שהיא שרה מעלה עשן״, המשורר יורם ורטה על ספרו ״אוי מאמא״ והמשורר יחזקאל רחמים על ספרו "שמיים שלמים".
ראו גם

פרס נשיא המדינה לספרות
הערות שוליים

↑  טל שלו‏, רעיית הנשיא העניקה פרס למשוררים: "אוהבת לצלול אל השירה", באתר וואלה, 20 בדצמבר 2018
↑  פרס על שם ד"ר גרדנר סימון לשירה עברית, באתר "בית הנשיא"
↑  גילי איזיקוביץ, . המשוררת סיון הר-שפי זכתה בפרס נחמה ריבלין לשירה, באתר הארץ, 11 בנובמבר 2019
↑  פרס על שמו של ד"ר גרנדר סימון
↑  טל שלו‏, רעיית הנשיא העניקה פרס למשוררים: "אוהבת לצלול אל השירה", באתר וואלה, 20 בדצמבר 2018
↑  תגילי איזיקוביץ, המשוררת סיון הר שפי זכתה בפרס נחמה ריבלין לשירה, באתר הארץ, 11 בנובמבר 2019
|  פרסים ישראליים  |
| --- | --- | --- |
| פרסים כלליים | פרס ישראל • פרס משרד החינוך והתרבות • פרס וולף • פרס א.מ.ת. • פרס דן דוד • פרס רוטשילד • פרס ירושלים • פרס בראשית • פרס יושב-ראש הכנסת לאיכות החיים |  |
| ציונות | פרס בגין • פרס בוני ציון • פרס יגאל אלון • פרס הרצל (הרצליה) • פרס בן-גוריון • פרס היצירה בתחום הציונות • פרס מוסקוביץ' לציונות • פרס ירושלים (ערוץ 7) • פרס שומר ציון |  |
| טכנולוגיה | פרס ביטחון ישראל • פרס ראש הממשלה ליזמות ולחדשנות • פרס ראש הממשלה לחדשנות בתחום תחליפי נפט |  |
| מדעים מדויקים | פרס אברבנאל  • פרס ארדש • פרס הארווי • פרס לויצקי • פרס נסיהו • פרס קריל |  |
| מוזיקה | פרס אקו"ם • פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים • פרס עמ"י |  |
| ספרות | פרס ביאליק • פרס ברנר • פרס זאב • פרס טשרניחובסקי • פרס ספיר • פרס ברנשטיין • פרס גפן • פרס עומר • פרס רופין • פרס קוגל • פרס היצירה לסופרים עבריים • פרס רעיית נשיא המדינה לשירה עברית |  |
| אמנות פלסטית | פרס עידוד היצירה לאמנות פלסטית • פרס האמן הצעיר • פרסי מוזיאון ישראל • פרסי מוזיאון תל אביב • פרס אנדי • פרס קרן גוטסדינר לאמן ישראלי צעיר • פרס הרמן שטרוק • פרס רפפורט • פרס שיף • פרס היצירה הציונית • פרס ליאון קונסטנטינר • פרס קרן מנדל ואווה פונדיק לאמנות ישראלית |  |
| ספרות תורנית | פרס הרב עובדיה יוסף לכתיבה הלכתית • פרס הרב קוק לספרות תורנית • פרס ירושלים לספרות תורנית • פרס לספרות תורנית בני ברק • פרס הרב מימון • פרס הרב טולידאנו לספרות תורנית • פרס הרב בר שאול |  |
| עיתונות | פרס סוקולוב • פרס דוש לקריקטורה • פרס עיפרון הזהב |  |
| קולנוע וטלוויזיה | פרס האקדמיה לטלוויזיה • פרס אופיר • פרס גרוס למצוינות באנימציה |  |
| תרומה לחברה | אות הנשיא להתנדבות • פרס זוסמן-ג'וינט • פרס ירושלים לאחדות ישראל |  |
לייב 8

| --- | --- |

 סוג:  מופע צדקה 
 מועדים
 תאריכי פעילות:  2005–הווה (כ־20 שנה) 
 www.live8live.com
 
Live8 היה מופע רוק בינלאומי גדול, שהתקיים ב-2 ביולי 2005, בהשתתפות אמנים רבים בשמונה במות ברחבי העולם.
המטרה

מטרת האירוע הייתה להפעיל לחץ ציבורי על מנהיגי שמונה המדינות המתועשות, אשר נועדו להתכנס מספר ימים אחר כך לוועידת ה-G8 בסקוטלנד בתחום מחיקת החובות של מדינות אפריקה. מדינות אפריקה, שרובן ככולן מצויות בגירעון תקציבי, חייבות כחמישה מיליארד דולר למערב, דבר המעיב על התפתחות כלכלתם. מחיקת החוב, על פי טענתם של מארגני האירוע תסייע לצמצום העוני באפריקה.
צופיו ומשתתפיו של המופע נתבקשו לחתום על עצומה שיועדה למנהיגי ה-G8, שכללה את הדרישות הבאות:
הכפלת הסיוע הכלכלי למדינות אפריקה העניות
מחיקת כל החובות של אותן מדינות
שינוי חוקי הסחר במטרה לסייע לכלכלתן
המופע

המופע התקיים בו זמנית בשמונה המדינות, וכן בדרום אפריקה.
הערים בהן התקיים המופע:
לונדון, פריז, ברלין, רומא, פילדלפיה, בארי, טוקיו, יוהנסבורג, מוסקבה ופרויקט עדן (ליד קורנוול, בריטניה).
את האירוע יזמו מספר ארגונים ואישים ידועים, ובראשם הזמר בוב גלדוף וסולן להקת U2, בונו.
הכניסה למופע הייתה בחינם, והוא הועבר בשידור חי ברוב מדינות העולם המערבי.
במופע השתתפו למעלה מ-1,000 אומנים, ובעיני רבים גולת הכותרת המוזיקלית שלו הייתה הופעת איחוד היסטורית של להקת פינק פלויד. כמו כן זמרים ולהקות נוספות כגון: לינקין פארק, קולדפליי, גרין דיי, להקת המי, פול מקרטני, דף לפרד, סטיבי וונדר, בון ג'ובי, הפט שופ בויז. הקיור, פלאסיבו, מיוז לצד, .R.E.M, מדונה, סלין דיון, סטינג, רובי ויליאמס, Wir sind Helden ורבים אחרים. גם הזמרת הישראלית אחינועם ניני השתתפה, במופע שהתקיים ברומא.
מזכ"ל האו"ם, קופי ענאן, נאם באירוע, וכן מנהיג דרום אפריקה לשעבר, נלסון מנדלה.
המופע שודר ב-182 תחנות טלוויזיה ברחבי העולם ובכ-2,000 ערוצי רדיו. השידור בישראל הועבר בערוץ ישראל 10 בהנחייתם של טל ברמן ואביעד קיסוס. בסך הכל כמיליון צופים נכחו במופעים השונים ברחבי העולם ושני מיליארד צופים ראו אותם בטלוויזיה ובאינטרנט.
חברת האינטרנט AOL רכשה את זכויות השידור והעבירה את המופע בשידור ישיר דרך האינטרנט לכ-5 מיליון צופים.
הופעות > לונדון, 2-3 ביולי 2005 > מנחים (לפי שעות)

14:00- ג'ונתן רוס
14:58- דייוויד ואליאמס ומאט לוקאס
15:21- בוב גלדוף
15:25- ביל גייטס
16:11- ריקי ג'רווייס
16:35- קופי אנאן
17:29- ויל סמית'
18:19- בראד פיט
19:43- בוב גלדוף ובירהאן וולדו
21:49- לני הנרי
22:05- דון פרנץ'
22:29- דייוויד בקהאם
22:53- פיטר קיי
הופעות > פילדלפיה, 2 ביולי 2005 > מנחים (לפי שעות)

12:05- ויל סמית'
12:50- דון צ'ידל
13:10- כריס טאקר
13:29- דון צ'ידל
13:43- ג'ימי סימטס
14:07- דני ג'ונס וארבעה שחקנים נוספת מקבוצת הכדורסל Philadelphia Eagles
14:25- נטלי פורטמן
15:41- ג'ניפר קונלי
`16:44- נוזיזו זולו
17:18- כריס טאקר
18:10- נעמי ווטס
19:23- ג'ימי סמיטס
21:00- ריצ'רד גיר
הופעות > בארי, 2 ביולי 2005 > אמנים

| תחילת ההופעה (BA) | אמן | שיר |
| --- | --- | --- |
| 11:03 | טום קוצ'ריין | "Life is a Highway" |
| 11:03 | טום קוצ'ריין | "No Regrets" |
| 11:29 | סם רוברטס | "Brother Down" |
| 11:29 | סם רוברטס | "Bridge to Nowhere" |
| 11:29 | סם רוברטס | "Hard Road" |
| 11:48 | בריאן אדמס | "Back to You" |
| 11:48 | בריאן אדמס | "Open Road" |
| 11:48 | בריאן אדמס | "The Side of Paradise" |
| 11:48 | בריאן אדמס | "All for Love" |
| 11:48 | בריאן אדמס | "Tears Are not Enough" |
| 12:14 | DobaCaracol וקיינאן | "Nakilé" |
| 12:14 | DobaCaracol וקיינאן | "Amazone" |
| 12:14 | DobaCaracol וקיינאן | "Anda" |
| 12:14 | DobaCaracol וקיינאן | "Soobax" |
| 12:14 | DobaCaracol וקיינאן | "Until The Lion Learns To Speak" |
| 12:40 | Simple Plan | "!Shut Up" |
| 12:40 | Simple Plan | "Jump" |
| 12:40 | Simple Plan | "Addicted" |
| 12:40 | Simple Plan | "Welcome to My Life" |
| 13:16 | ברוס קוקברן | "If I Had a Rocket Launcher" |
| 13:16 | ברוס קוקברן | "Call It Democracy" |
| 13:16 | ברוס קוקברן | "Waiting For A Miracle" |
| 13:42 | Les Trois Accords | "Hawaiienne" |
| 13:42 | Les Trois Accords | "Loin D'ici" |
| 13:42 | Les Trois Accords | "Turbo Sympathique" |
| 14:08 | Randy Bachman & The Carpet Frogs | "Hey You" |
| 14:08 | Randy Bachman & The Carpet Frogs | "You Ain't Seen Nothin' Yet" |
| 14:08 | Randy Bachman & The Carpet Frogs | "Takin' Care of Business" |
| 14:27 | Deep Purple | "Highway Star" |
| 14:27 | Deep Purple | "Smoke on the Water" |
| 14:27 | Deep Purple | "Hush" |
| 14:56 | African Guitar Summit | "Mwembo" |
| 15:22 | Great Big Sea | "Donkey Riding" |
| 15:22 | Great Big Sea | "Excursion Around the Bay" |
| 15:40 | סלין דיון | "Love Van Move Mountains" |
| 15:53 | Blue Rodeo | "Heart Like Mine" |
| 15:53 | Blue Rodeo | "Try" |
| 15:53 | Blue Rodeo | "Are You Ready" |
| 16:21 | גורדון לייטפוט | "Restless" |
| 16:21 | גורדון לייטפוט | "If You Could Read My Mind" |
| 16:21 | גורדון לייטפוט | "Let It Ride" |
| 16:47 | Our Lady Peace | "Bird on the Wire" |
| 16:47 | Our Lady Peace | "Where Are You" |
| 16:47 | Our Lady Peace | "Innocent" |
| 17:13 | Jet | "Cold Hard Bitch" |
| 17:13 | Jet | "Look What You've Done" |
| 17:13 | Jet | "Are You Gonna Be My Girl" |
| 17:29 | ג'אן ארדן | "Where No One Knows Me" |
| 17:29 | ג'אן ארדן | "Willing To Fall Down" |
| 17:29 | ג'אן ארדן | "Good Mother" |
| 17:55 | Mötley Crüe | "Kickstart My Heart" |
| 17:55 | Mötley Crüe | "Home Sweet Home" |
| 17:55 | Mötley Crüe | "Dr. Feelgood" |
| 18:23 | The Tragically Hip | "My Music at Work" |
| 18:23 | The Tragically Hip | "Ahead by a Century" |
| 18:23 | The Tragically Hip ודן אקרויד | "Poets" |
| 18:49 | דריל מקדניאלס | "Machine Gun" |
| 18:49 | דריל מקדניאלס | "All Along the Watchtower" |
| 18:49 | דריל מקדניאלס | "Walk This Way" |
| 19:15 | Barenaked Ladies | "Brian Wilson" |
| 19:15 | Barenaked Ladies | "If I Had $1000000" |
| 19:49 | ניל יאנג ופגי יאנג | "Four Strong Winds" |
| 19:49 | ניל יאנג | "When God Made Me" |
| 19:49 | ניל יאנג | "Rockin' in the Free World" |
| 19:49 | ניל יאנג | "O Canada" |
הופעות > בארי, 2 ביולי 2005 > מנחים (לפי שעה)

11:00- דן אקרויד וטום גרין