stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רומניה באירוויזיון

| --- | --- |

 מדינה:  רומניה רומניה
 רשת שידור:  TVR
 השתתפות ראשונה:  אירלנד מילסטריט, 1993
 זכיות:  0
 השתתפויות:  24
 היעדרויות:  9
 אירוח האירוויזיון:  לא אירחה
 השתתפות אחרונה:  הממלכה המאוחדת ליברפול, 2023
טודומונדו בהלסינקי (2007)
ניקו וולאד מיריטה בבלגרד (2008)
פאולה סלינג ואובי באוסלו (2010)
מנדינגה בבאקו (2012)
צזא'ר במאלמה (2013)
פאולה סלינג ואובי בקופנהגן (2014)
וולטאי בווינה (2015)
אילינקה ואלכס פלוריי בקייב (2017)
בני האדם בליסבון (2018)
רומניה השתתפה באירוויזיון כ-24 פעמים החל מהצטרפותה לתחרות ב-1993 ונעדרה מהתחרות 9 פעמים ב-1995, 1996, 1997, 1999, 2001, 2016 ,2024 ו 2025 רומניה מעולם לא ניצחה בתחרות והישגה הטוב ביותר הוא המקום השלישי אליו הגיעה פעמיים ב-2005 ו-2010.
רשות השידור הרומנית נוהגת לבחור את שיריה לתחרות באמצעות תחרות בשם "סלקציה נציונלה", תחרות לאומית אשר קיימת מ-1993.
היסטוריה

רומניה הביעה, לראשונה, התעניינות בשליחת נציגות רומנית בשנות ה-70, אולם האפשרות שרומניה תיטול חלק בתחרות לא הייתה אפשרית מבחינה מעשית באותה תקופה עקב היותה חלק מהגוש הקומוניסטי.
אחרי המהפכה הרומנית ב-1989, רומניה הביעה התעניינות בשליחת נציגות לתחרות. רומניה ניסתה לעשות את הופעת הבכורה בתחרות ב-1992, אך נתקלה במספר בעיות כלכליות אשר מנעו את היכולת ליטול חלק בתחרות. רומניה ניסתה להצטרף לתחרות שוב ב-1993, אך היא לא עברה את הסינון הראשוני שהיה באותה שנה למדינות חדשות שביקשו להצטרף לתחרות. במסגרת הסינון הראשוני שבע מדינות התחרו אחת בשנייה בתחרות שנקראה "העפלה למילסטריט", בתקווה להיות אחת משלוש המדינות שתקבלנה את הניקוד הגבוה ביותר, דבר שיקנה להן כרטיס כניסה לתחרות ב-1993.
בתחרות "העפלה למילסטריט" שנערכה ב-3 באפריל 1993 בסלובניה, ליובליאנה, הגיעה רומניה למקום האחרון עם 38 נקודות עם השיר "Nu pleca" אשר בוצע בשפה הרומנית על ידי דידה דרגאן, ובכך היא נותרה אחת מ-4 המדינות שלא נטלו חלק לבסוף בתחרות ב-1993.
שנותיה הראשונות של רומניה בתחרות לא נחלו הצלחה: ב-1994, כאשר עשתה את הופעת הבכורה בתחרות, הדבר לא נחל הצלחה והיא סיימה את גמר התחרות במקום ה-21 עם 14 נקודות, מה שמנע מרומניה את היכולת ליטול חלק בתחרות ב-1995 עקב החלטתו של איגוד השידור האירופי לסנן את המדינות שביקשו ליטול חלק בתחרות עקב ריבוי המדינות שביקשו להצטרף לשורותיה.
ב-1996, רומניה שוב נשפטה לסיבוב מקדים טרם קיום התחרות. באותה שנה הוחלט על סיבוב מקדים בו כל 29 המדינות הנוטלות חלק בתחרות (חוץ מהמארחת) חייבות ליטול בו חלק. רומניה סיימה את הסיבוב המקדים, כמו ב-1993, במקום האחרון ונבצרה מרומניה האפשרות ליטול חלק בתחרות. רומניה שוב לא נטלה חלק בתחרות בשנה שאחריה עקב סינון מוקדם של המדינות על ידי איגוד השידור האירופי.
ב-1999, רומניה לא הורשתה ליטול חלק בתחרות עקב התוצאה הנמוכה בשנה הקודמת, המקום ה-22 עם 6 נקודות, שהוא, נכון ל-2025, המיקום הגרוע ביותר בתולדות רומניה בגמר התחרות. ב-2001 רומניה שוב לא הורשתה ליטול חלק בתחרות עקב תוצאות נמוכות בשנים הקודמות.
היסטוריה > הישגים

רומניה נטלה חלק בתחרות כ-23 פעמים: מתוכן היא הגיעה פעמיים למקום השלישי בגמר התחרות שהוא הישגה הטוב ביותר בתחרות. הפעם הראשונה הייתה ב-2005 כאשר לומיניצה אנגל, ביחד עם הלהקה סיסטם, הופיעו עם השיר "Let Me Try" שסיים את גמר התחרות עם 158 נקודות, ואף הגיע למקום הראשון בשלב חצי-הגמר עם 235 נקודות. רומניה הגיעה למקום השלישי בפעם השנייה ב-2010 כאשר הצמד פאולה סלינג ואובי הופיעו עם השיר "Playing with Fire" שסיים את גמר התחרות עם 162 נקודות. פאולה סלינג ואובי שבו לתחרות בשנית ב-2014, אולם הם כשלו להשיג עבור רומניה תוצאה טובה יותר.
לתחרות ב-2006 שלחה רומניה את מיכאי טראיסטאריו עם השיר "Tornerò" שסיים את התחרות, בערב הגמר, במקום ה-4 עם 172 נקודות, כאשר התחרות הייתה הפעם היחידה בה רומניה סיימה במקום ה-4. רומניה מעולם לא סיימה את גמר התחרות במקום החמישי.
ניתן לסכם את הישגיה של רומניה בתחרות כמעורבים: בשנים הראשונות בהן נטלה חלק בתחרות היא כשלה להתמקם במקומות גבוהים בגמר התחרות ולעיתים אף כשלה להעפיל לתחרות משלב הסינון המקדים. מהחלת שלב חצאי-הגמר ב-2004 רומניה הצליחה לעלות לגמר התחרות משלב חצי-הגמר בכל פעם בה נטלה חלק בתחרות, יחד עם אוקראינה, אך רצף זה נשבר בתחרות ב-2018, בה כשלה רומניה להעפיל לגמר משלב חצי-הגמר בפעם הראשונה בתולדותיה ומאז לא הצליחה להעפיל לגמר גם בשנים 2019 ו-2021. על אף הישגיה המעורבים, רומניה היא אחת המדינות היחידות שמעולם לא הגיעה למקום האחרון בתחרות ולא סיימה מעולם את גמר התחרות עם אפס נקודות.
היסטוריה > שפה

עד התחרות ב-1999, מדינות חויבו לשיר בשפה הרשמית של המדינה וב-1994 ו-1998 השירים אשר שלחה רומניה לתחרות היו ברומנית. החל מביטול חוק השפה ב-1999, רומניה שלחה בעיקר שירים באנגלית כאשר ברומנית היא שלחה שלושה שירים. מדי פעם רומניה שלחה שירים בשפות נוספות שאינן אנגלית ורומנית, כך למשל השירים בין 2006-2008 בוצעו בחלקם באיטלקית, השיר ב-2007 הושר ב-6 שפות שהן אנגלית, ספרדית, איטלקית, רוסית, צרפתית ורומנית והשיר ב-2012 בוצע באנגלית ובחלקו בספרדית.
היסטוריה > הצבעות

מולדובה, שכנתה של רומניה, נוהגות להעניק לה מספר רב של נקודות, ורומניה מעניקה לה מספר רב של נקודות. ב-2005, 2006, 2007, 2009, 2011, 2012, 2013, 2017 (הצבעת הקהל) ו-2018 (הצבעת הקהל), רומניה העניקה למולדובה את מספר הנקודות הגבוה ביותר. ב-2006–2012, 2014, 2015 ו-2017, מולדובה העניקה לרומניה את מספר הנקודות הגבוה ביותר. כמו כן, משהחלה שיטת הצבעת הקהל, ספרד נוהגת להעניק נקודות רבות לרומניה. הדבר כנראה נובע מהעובדה שישנו מיעוט רומני גדול בספרד. כך, למשל, בין השנים 2005-2008 ו-2014 (הצבעת הקהל), ספרד העניקה לרומניה את מספר הנקודות הרב ביותר בתחרות. הדבר דומה למדינות רבות אשר יש להן קשרים כמו יוון וקפריסין, מדינות ברית המועצות לשעבר, המדינות הבלטיות והמדינות הנורדיות.
היעדרויות

רומניה נעדרה מ-7 תחרויות אירוויזיון לאורך השנים:
במהלך שנות ה-90 ושנות ה-2000 המוקדמות, רומניה הייתה אחת המדינות המושפעות ביותר בתחרות מהחלטתו של איגוד השידור האירופי לפסול מדינות שהגיעו להישגים נמוכים בתחרות בשנים קודמות, כדי לאפשר למדינות חדשות להצטרף לתחרות. נבע הדבר מריבוי המדינות שביקשו לקחת חלק בתחרות, דבר שחייב את איגוד השידור האירופי לסנן את המדינות שביקשו ליטול חלק בתחרות. שתי שיטות לסינון נקבעו לשם כך: סינון של השירים הפחות טובים ומניעה ממדינות שהישגיהן בשנים קודמות היו נמוכים לקחת חלק בתחרות. באותן שנים, הוחלט לערוך הצבעה מוקדמת של צוותי שיפוט מכל המדינות שלוקחות חלק על סמך גרסאות מוקלטות של השירים, ולנפות מן התחרות את השירים שהגיעו לשבעת המקומות האחרונים. זאת, כתוצאה מהצורך לנפות את מספרן הגדל של המדינות שביקשו ליטול חלק בתחרות בשל תוצאות נמוכות בתחרות, רומניה לא לקחה חלק בתחרויות האירוויזיון בשנים 1995, 1996, 1997, 1999 ו-2001. ניפוי שיר לאחר שנבחר בתחרות מקומית, תוך השקעת משאבים בארגונה, גרמה אי-נחת בקרב רשתות השידור הלוקחות חלק בתחרות, ולפיכך שונתה המדיניות בשנים שלאחר מכן. כדי לפתור מחלוקות, החל מ-2004 הונהגה שיטת חצאי-גמר.
היעדרותה האחרונה של רומניה התרחשה ב-2016, לאחר שאיגוד השידור האירופי הודיע ב-22 באפריל 2016 על הרחקת רשות השידור הרומנית מהתחרות עקב אי-תשלום חוב העומד על כ-16 מיליון פרנק שווייצרי. בעקבות החלטת האיגוד, נבצרה מאובידיו אנטון, הנציג הרומני, האפשרות ליטול חלק בתחרות ימים ספורים טרם קיומה ורומניה, שהוצבה בחצי-הגמר השני של התחרות, הוסרה מרשימת המדינות הנוטלות חלק בתחרות באתר הרשמי. איגוד השידור האירופי אישר כי השיר הרומני שכבר פורסם באלבום הרשמי של התחרות, ימשיך להיות אפשרי להורדה וכי העיתונות הרומנית תוכל להמשיך לסקר את התחרות. המפקח על התחרות, יון אולה סאנד, אמר כי "הדבר, כמובן, מתסכל עבור האמן שנבחר כנציגה של רומניה, עבור העמיתים שלנו מרשות השידור הרומנית ולא פחות עבור הצופים הרומנים ומעריצי התחרות במדינה, אולם אנו מאמינים כי מדובר בהחלטה נכונה וכי הדבר לא ישפיע לרעה על התחרות בכל דרך אחרת". לאחר הסדר תשלום החוב, התאפשר לרומניה לשוב לתחרות בשנה שאחריה.
ולאחר מכן רומניה נעדרה מהתחרות ב-2024. לאחר שבועות שרומניה התלבטה אם להשתתף או לא, היא החליטה בסופו של דבר ב-25 בינואר לא להשתתף.
השירים שייצגו את רומניה באירוויזיון

שורה בצהוב מסמלת ניצחון של המתמודדת באותה תחרות

 שורה באפור מסמלת תחרות בה המתמודדת הגיעה למקום השני

 שורה בחום מסמלת תחרות בה המתמודדת הגיעה למקום השלישי

 שורה באדום מסמלת תחרות בה המתמודדת דורגה במקום האחרון

 שורה בירוק-זית מסמלת תחרות ממנה המתמודדת פרשה או שלא השתתפה לאחר שכבר נבחר שיר
| שנה | מבצע | שיר | תרגום לעברית | גמר | ניקוד | חצי גמר | ניקוד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1993 | דידה דראגן | "Nu pleca" | "אל תעזוב" | X | X | 7 | 38 |
| 1994 | דן ביטמן | "Dincolo de nori" | "מאחורי העננים" | 21 | 14 |  |  |
| לא נטלה חלק ב-1995 | לא נטלה חלק ב-1995 | לא נטלה חלק ב-1995 | לא נטלה חלק ב-1995 | לא נטלה חלק ב-1995 | לא נטלה חלק ב-1995 |  |  |
| 1996 | מוניקה אנגל וסינקרון | "Rugă pentru pacea lumii" | "התפלל לשלום העולם" | X | X | 29 | 11 |
| לא נטלה חלק ב-1997 | לא נטלה חלק ב-1997 | לא נטלה חלק ב-1997 | לא נטלה חלק ב-1997 | לא נטלה חלק ב-1997 | לא נטלה חלק ב-1997 |  |  |
| 1998 | מלינה אולינסקו | "Eu cred" | "אני מאמינה" | 22 | 6 |  |  |
| לא נטלה חלק ב-1999 | לא נטלה חלק ב-1999 | לא נטלה חלק ב-1999 | לא נטלה חלק ב-1999 | לא נטלה חלק ב-1999 | לא נטלה חלק ב-1999 |  |  |
| 2000 | טקסי | "The Moon" | "הירח" | 17 | 25 |  |  |
| לא נטלה חלק ב-2001 | לא נטלה חלק ב-2001 | לא נטלה חלק ב-2001 | לא נטלה חלק ב-2001 | לא נטלה חלק ב-2001 | לא נטלה חלק ב-2001 |  |  |
| 2002 | מוניקה אנגל ומרקל פאבל | "Tell Me Why" | "אמור לי מדוע" | 9 | 71 |  |  |
| 2003 | ניקולה | "Don't Break My Heart" | "אל תשבור את לבי" | 10 | 73 |  |  |
| 2004 | סאנדה | "I Admit" | "אני מודה" | 18 | 18 | X | X |
| 2005 | לומיניצה אנגל וסיסטם | "Let Me Try" | "תן לי לנסות" | 3 | 158 | 1 | 235 |
| 2006 | מיכאי טראיסטאריו | "Tornerò" | "אני אחזור" | 4 | 172 | X | X |
| 2007 | טודומונדו | "Liubi, Liubi, I Love You" | "אהבה, אהבה, אני אוהב אותך" | 13 | 84 | X | X |
| 2008 | ניקו וולאד מיריצה | "Pe-o margine de lume" | "בקצה העולם" | 20 | 45 | 7 | 94 |
| 2009 | אלנה גאורגה | "The Balkan Girls" | "בנות הבלקן" | 19 | 40 | 9 | 67 |
| 2010 | פאולה סלינג ואובי | "Playing with Fire" | "משחקים באש" | 3 | 162 | 4 | 104 |
| 2011 | הוטל FM | "Change" | "שינוי" | 17 | 77 | 4 | 111 |
| 2012 | מנדינגה | "Zaleilah" | "זאליילה" | 12 | 71 | 3 | 120 |
| 2013 | צזא'ר | "It's My Life" | "אלו הם חיי" | 13 | 65 | 5 | 83 |
| 2014 | פאולה סלינג ואובי | "Miracle" | "נס" | 12 | 72 | 2 | 125 |
| 2015 | וולטאי | "De la capăt (All Over Again)" | "מההתחלה (שוב)" | 15 | 35 | 5 | 89 |
| 2016 | אובידיו אנטון | "Moment of Silence" | "דקת דומיה" | X | X | X | X |
| 2017 | אילינקה ואלכס פלוריי | "!Yodel It" | "יודלהיהו!" | 7 | 282 | 6 | 174 |
| 2018 | בני האדם | "Goodbye" | "להתראות" | X | X | 11 | 107 |
| 2019 | אסתר פאוני | "On a Sunday" | ביום ראשון" | X | X | 13 | 71 |
| 2020 | רוקסן | "Alcohol You" | "אתקשר אליך" | התחרות בוטלה בשנה זאת | התחרות בוטלה בשנה זאת | התחרות בוטלה בשנה זאת | התחרות בוטלה בשנה זאת |
| 2021 | רוקסן | "Amnesia" | "אמנזיה" | X | X | 12 | 85 |
| 2022 | WRS | "Llámame" | "התקשרי אלי" | 18 | 65 | 9 | 118 |
| 2023 | תאודור אנדריי | "D.G.T. (Off and On)" | "D.G.T. (לְסֵרוּגִין)" | X | X | 15 | 0 |
לא נטלה חלק ב-2024
2025:
מגישי הניקוד מטעם רומניה

| שנה | מגיש |
| --- | --- |
1994: כריסטינה צופסקו
1995: רומניה לא נטלה חלק בתחרות
1996: רומניה לא נטלה חלק בתחרות
1997: רומניה לא נטלה חלק בתחרות
1995: אנקה צורקשיו
1999: רומניה לא נטלה חלק בתחרות
2000: אנדראה מרין
2001: רומניה לא נטלה חלק בתחרות
2002: לאונרד מירון
2003: לאונרד מירון
2004: אנדראה מרין
2005: ברטי ברברה
2006: אנדראה מרין
2007: אנדראה מרין
2008: אלינה סורסקו
2009: אלינה סורסקו
2010: מלווינה צ'רבנסקי
2011: מלווינה צ'רבנסקי
2012: פאולה סלינג
2013: סוניה ארג'ינט-יונסקו
2014: סוניה ארג'ינט-יונסקו
2015: סוניה ארג'ינט-יונסקו
2016: רומניה לא נטלה חלק בתחרות
2017: סוניה ארג'ינט-יונסקו
2018: סוניה ארג'ינט-יונסקו
2019:
ראו גם

TVR
סלקציה נציונלה
מולדובה באירוויזיון
רומניה באירוויזיון לרוקדים צעירים
הערות שוליים

↑  Selecţia Naţională באתר eurovoix‏
↑  Selecția Națională 1993. 16 January 1993.
↑  ג'ון קנדי אוקונר, The Eurovision Song Contest. 50 Years. The Official History, Londres, Carlton Books Limited, 2005, p.133.
↑  ג'ון קנדי אוקונר, op.cit., p.144.
↑  Romania fails to qualify to Eurovision final for the first time in 14 years באתר romania-insider,‏ 11 במאי 2018
↑  מור לוי, ‏יבשת משתנה: המיעוטים הכי גדולים במדינות אירופה, באתר ‏מאקו‏, 5 באוגוסט 2017
↑  סוכנויות הידיעות, ביי "דוז פואה": רומניה לא תשתתף השנה באירוויזיון בגלל חובות, באתר ישראל היום, 24 באפריל 2016
↑    סוכנויות הידיעות, רומניה: אפס נקודות, באתר "ידיעות אחרונות", 24 באפריל 2016
↑  רויטרס, בצעד חסר תקדים: רומניה סולקה מהאירוויזיון, באתר ynet, 22 באפריל 2016
↑  Romania Expelled From Eurovision Song Contest באתר הניו יורק טיימס,‏ 22 באפריל 2016
↑  TVR (Romania) no longer entitled to take part in the 2016 Eurovision Song Contest באתר יוטיוב,‏ 22 באפריל 2016
↑  רומניה קיבלה אפס נקודות, יחד עם סן מרינו, ואף על פי רומניה לא מוקמה במקום האחרון בתחרות בשל חוק שובר שוויון הגורס כי השיר שבוצע מאוחר יותר בסדר השמעת השירים בתחרות הוא שימוקם במקום האחרון.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: f6664a7c-7205-4039-8285-ee30190cef9a
אמנדה נוקס

| --- | --- |

 לידה:  9 ביולי 1987 (בת 37) סיאטל, וושינגטון, ארצות הברית 
 שם לידה:  Amanda Marie Knox 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  אוניברסיטת וושינגטון  בית הספר המכין של סיאטל 
 www.amandaknox.com
 
אמנדה מארי נוקס (באנגלית: Amanda Marie Knox;‏ נולדה ב-9 ביולי 1987) היא עיתונאית אמריקאית שהואשמה ברצח מרדית' קרצ'ר (אנ'), נשפטה ל-26 שנות מאסר, אך שוחררה לאחר שריצתה כמעט 4 שנות מאסר, לאחר זיכויה בערעור בפני בית המשפט העליון באיטליה.
ביוגרפיה

אמנדה נוקס נולדה בסיאטל. בגיל 15 היא נסעה עם משפחתה לאיטליה וההתעניינות שלה במדינה גדלה. בשנת 2005 היא החלה ללמוד בלשנות באוניברסיטת וושינגטון. בשנת 2007 במסגרת הלימודים הגיעה לפרוג'ה להמשך הלימודים. היא התגוררה בדירה עם נשים נוספות, לרבות מרדית' קרצ'ר, סטודנטית מאנגליה, ועבדה בבר שהיה בבעלותו של דיה לומומבה. ב-1 בנובמבר 2007 היא חזרה לדירתה ושמה לב שיש סימני דם בדירה וחדרה של קרצ'ר נעול. לאחר הגעת המשטרה התברר שקרצ'ר נרצחה. לאחר תחילת החקירה נעצרו נוקס וחברה רפאל סולצ'יטו, והואשמו ברצח, פריצה וגנבה. בימים הראשונים הם נחקרו ללא נוכחות עורך דין ונוקס טענה שקיבלו מכות מהשוטרים. רודי גואדה שהתגורר באותו בניין נמלט לגרמניה. לאחר שבזירת הרצח נמצאו עדויות הקושרות אותו לפרשה הוא הוסגר לאיטליה לאחר זמן קצר.
באוקטובר 2008 נשפט גואדה ל-30 שנות מאסר באשמת אונס ורצח של קרצ'ר. בהמשך קוצר עונשו ל-16 שנים ובסופו של דבר הוא שוחרר בתנאים מגבילים בשנת 2020.
בשנת 2009 הועמדו נוקס וסולצ'יטו לדין במשפט נפרד והואשמו במעורבות ברצח, פריצה לחדר וגנבה. הם נשפטו ל-26 ו-25 שנות מאסר בהתאמה. מומחים אמריקאים היו בדעה שראיות ה-DNA במקום אינן חד-משמעיות. בסופו של דבר הגיע המקרה, בשנת 2013, לבית המשפט לערעורים של איטליה. בית המשפט קבע שנוקס אינה אשמה ברצח אך ההאשמות שלה נגד מעסיקה דיה לומומבה היו כוזבות והיא נשפטה לארבע שנות מאסר. ב-27 במרץ 2015 שוחררה נוקס. הוצאות המשפט הכבדות הביאו את משפחתה לפשיטת רגל.
בשנת 2019 הורה בית משפט אירופאי לזכויות האדם לשלטונות איטליה לשלם לנוקס פיצויים בגובה של 18,400 אירו. לאחר שובה לארצות הברית סיימה נוקס את לימודיה, וכתבה ספר על הפרשה. כמו כן, על בסיס הפרשה נכתבו ספרים נוספים וצולמו סרטים, לרבות "אמנדה נוקס" בשנת 2016.
בשנת 2021 האשימה נוקס את טום מקארתי על כך שסרטו, "מים שקטים", מבוסס על סיפורה ופוגע בפרטיותה.
לקריאה נוספת

Kercher, John. Meredith: Our Daughter's Murder and the Heartbreaking Quest for the Truth. London: Hodder & Stoughton, 2012. ISBN 978-1-4447-4276-3. OCLC 986555718
Knox, Amanda. Waiting to be Heard: A Memoir. New York, New York: Harper, 2013. ISBN 978-0-06-221722-6. OCLC 843126750
Sollecito, Raffaele; Gumbel, Andrew. Honor Bound: My Journey to Hell and Back with Amanda Knox. New York: Gallery Books, 2012. ISBN 978-1-4516-9640-0. OCLC 875073026
הערות שוליים

↑  Amanda Knox Leaves Italian Prison Following Acquittal, ABC News. 3 October 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008729614805171  BnF: cb16701623r (data)  GND: 1017217947  ISNI: 0000 0004 0363 4527  LCCN: no2009016963  NKC: xx0193607  NTA: 357240669  VIAF: 215867815   WorldCat (עם VIAF): 215867815
היסטוריה של מוסד האפיפיורות

סמל הכס הקדוש- מכלול הרשויות הגתיות והריבוניות שמחליפות את מקומו של פטרוס הקדוש.
היסטוריה של מוסד האפיפיורות הוא המונח המתייחס לחקר ההיסטוריה של אפיפיוריי הכנסייה הרומית קתולית מאז הקמתה ועד היום. היא מתחילה בשנת 32 לספירה, בה הוקם מוסד האפיפיורות על ידי פטרוס הקדוש, שתפקידו היה להחליף את מקומו של ישו בעולם הארצי. היא עברה דרך אישים חשובים דרך גרגוריוס הגדול, יוליוס השני ויוחנן פאולוס השני, והושפעה מאישים לא אפיפיורים רבים כדוגמת קרל הגדול, קונסטנטינוס הגדול ונפוליאון בונפרטה.
ראשית מוסד האפיפיורות > פטרוס הקדוש

פטרוס השליח נחשב במסורת הקתולית כאפיפיור הראשון. הוא חי ופעל בארץ ישראל במאה ה-1 לספ'.
ראשית מוסד האפיפיורות > פטרוס הקדוש > ראשית חייו

פטרוס הקדוש נולד בשם שמעון בתל בית צידה שכיום בתחומי מדינת ישראל, ורק בהמשך קיבל את שמו המוכר פטרוס (מילולית בעברית: סלע). רוב המידע הידוע כיום אודות קורות חייו מקורו בברית החדשה. פטרוס הקדוש חי בתוך תחומי היישוב כפר נחום שעל שפת הכנרת בעת פועלו של ישו בארץ. במהלך חייו הוא הפך לאחד מתלמידיו החשובים ביותר של ישו (שנים-עשר השליחים). חשיבותו של פטרוס מבין שליחיו של ישו בתקופת חייו שנויה במחלוקת, אך ההנחה כיום היא שלוקאס, שכתב חלק גדול מהבשורות ייחס לפטרוס חשיבות גדולה בהרבה והלל אותו עד מאוד - דבר שגרם לו להפוך לאחת משתי הדמויות החשובות בהיסטוריה של הנצרות ביחד עם יוחנן המטביל אחרי ישו עצמו. פטרוס עצמו נטבל והצטרף לחבר המטבילים בהנהגתו של יוחנן המטביל, כל זאת כאשר אנדראס הקדוש (אחיו הצעיר) היה נוכח בתהליך ההטבלות והיה חבר בו גם הוא. לפי הסיפור המפורסם, כאשר ישו ביקר במקום ההטבלה יוחנן המטביל הצביע עליו ואמר "הנה זה האלוהים". אנדראס הקדוש הצטרף אל ישו בהליכותיו ובילה איתו כיום שלם אחד. בסוף יום זה הוזמן פטרוס אל הבית בו שהה ומיד הצהיר אנדראס הקדוש-"מָצָאנוּ אֶת־הַמָּשִׁיחַ". ישו ניגש אל פטרוס ואמר לו כך:
"שִׁמְעוֹן בֶּן־יוֹחָנָן לְךָ יִקָּרֵא כֵּיפָא וְהוּא בִיוָנִית פֶּטְרוֹס׃"
פטרוס המשיך לחיות בחברתו של ישו, ולכך הופיע גם בארוחה בקנה. הוא המשיך במקצועו כדייג בנוסף להיותו מטביל. בהמשך חייו הוא קיבל מישו את ההצעה המשמעותית ביותר בחייו- להיות אחד משנים עשר תלמידיו הקרובים, הנקראים גם שנים עשר השליחים, אל פטרוס הצטרף גם אחיו הקרוב אנדראס.
פטרוס ואנדראס המאורסים שהיו שניהם דייגים בכנרת, היו ידועים אצל ישו כדייגים ולכן הוא אמר להם את המילים הבאות:
וַיֹּאמֶר אֲלֵיהֶם לְכוּ אַחֲרָי וַאֲשִׂימְכֶם לְדַיְּגֵי אֲנָשִׁים
פטרוס מתואר כמי שהשתלב בחברת ישו במהירות רבה, ונהפך לתלמידו הבולט ביותר. נראה גם כי לישו היה יחס מיוחד לפטרוס. הוא פנה אליו פעמים רבות במיוחד רק אליו באופן ספציפי והוא גילה אליו קירבה מיוחדת כשקרא את שמו ראשון מכל שמות השליחים.
ראשית מוסד האפיפיורות > פטרוס הקדוש > שנותיו ברומא

בהמשך המאוחר של הבשורות מופיע פטרוס ברומא. הוא נהפך למיסיונר והנהיג קהילה נוצרית קטנטנה בתוך העיר. חייו של פטרוס מעורפלים למדי וכמעט ואין עדויות או תיעוד עליהם. אגדה אפשרית שאכן קרתה הייתה הריב בינו לבן שמעון מאגוס ששופכת כבר יותר אור על חייו שם. בכל מקרה לפי האמונה הנוצרית נצלב בסבל רב שם פיטר כשהוא הפוך כאות סימן לכיבוד דרך צליבתו של ישו ולפי חלק מסורות הנוצריות נקבר במתחם הקרוי כיום קריית הוותיקן (המחוזקות (אך וודאיות) על ידי עדויות ארכאולוגיות מהמאה ה-20) ב-29 ביוני בשנת 67 לספירה או 13 באוקטובר שנת 64 לספירה.
ראשית מוסד האפיפיורות > לינוס הקדוש

בתקופתו של לינוס הקדוש, הבישוף השני של רומא, הנצרות עדיין הייתה לא יותר מכת מאמינים קטנה ונדחת בעיר הרומאית שהושפעה מיוון הקלאסית. לינוס היה מקרוב לפטרוס הקדוש ונקבר בסופו של דבר כנראה לצידו. ידוע כי הוא נולד בטוסקנה ושלט שתים עשרה שנים, ארבעה חודשים ושנים עשר ימים. בזמן שלטונו השמרנות הדתית עלתה במקצת בחבר הקבוצות הנוצריות ובהן הוחלט כי כל הנשים יענדו כיסוי ראש כשהם נמצאות בכנסייה, מנהג הקיים עד היום בקרב נוצריות רבות. ללינוס יש כמו כל הקדושים האחרים חג בשנה, ולו נבחר ה-23 בספטמבר. מותו עצמו נתון במחלוקת, עקב עדויות האומרות כי מותו היה מות קדושים, ואחרות הפוסלות זאת.
ראשית מוסד האפיפיורות > לאחר התנצרותה של האימפריה הרומית

לאחר התנצרותה של האימפריה הרומית בתחילת המאה ה-4 לספ', הפכו בישופי רומא למעין מושלים של העיר רומא עבור הקיסר הרומי, לאחר שהבירה הפוליטית של האימפריה עברה לקונסטנטינופול.
האפיפיורות בימי הביניים > מנפילת האימפריה הרומית ועד המאה ה-8

בעקבות נפילת האימפריה הרומית ב-476 לספ', נאלצו האפיפיורים להתמודד עם מציאות של ממלכות ברבריות שונות בשטחה של איטליה, שחלקן היו עוינות את האפיפיורות, ולכן נאלצו לנהל דיפלומטיה של קבלת חלק מדרישותיהם של אותם מלכים ברבריים על מנת למנוע מהם לפלוש לרומא ולחסל את מוסד האפיפיורות. בנוסף, נאלצו האפיפיורים לנהל מדיניות פייסנית באופן חלקי כלפי הקיסרים הביזנטיים שישבו בקונסטנטינופול. מצב זה השתנה במידה רבה ב-754, לאחר שהמלך הצרפתי פפין כבש שטחים במרכז איטליה והעביר אותם לשליטת האפיפיור. כך קמה מדינת האפיפיור, שהתקיימה עד 1870.
ראו גם

הכס הקדוש
רשימת האפיפיורים
הערות שוליים

↑  Saint Peter the Apostle | Christian Apostle
1 2 3 4  CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: St. Peter, Prince of the Apostles, www.newadvent.org
↑  CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Pope St. Linus, www.newadvent.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000079412
לגו נסיכות דיסני: טירת ההרפתקאות

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  מיכאל ד. בלאק
 תסריט:  ג׳ני לי רחל ויין
 מדבבים:  ראו כאן
 מדבבים בעברית:  ראו כאן
 מוזיקה:  אריק וורסט דייוויד וורסט
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית דנמרק דנמרק
 חברת הפקה:  Pure Imagination Studios Zebu Animation Studios The Lego Group
 חברה מפיצה:  דיסני+
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 18 באוגוסט 2023 ישראל 18 באוגוסט 2023 (דיסני+) ישראל 7 בדצמבר 2023 (ערוץ דיסני)
 משך הקרנה:  כ-46 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית (הסרט דובב לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 סוגה:  הנפשה, הרפתקאות, פנטזיה
 דף הסרט ב־IMDb
לגו נסיכות דיסני: טירת ההרפתקאות (באנגלית: Lego Disney Princess: The Castle Quest) הוא ספיישל טלוויזיוני מונפש אמריקאי. הספיישל הופק על ידי Pure Imagination Studios וקבוצת לגו בשיתוף עם Zebu Animation Studios. הספיישל בוים על ידי מיכאל ד. בלאק על פי תסריט שנכתב על ידי ג'ני לי ורחל ויין.
הספיישל יצא בשירות הסטרימניג דיסני+ בכל רחבי העולם ב-18 באוגוסט 2023 (כולל בדיבוב העברי). ב-7 בדצמבר באותה השנה הספיישל שודר בערוץ דיסני ישראל בדיבוב עברי. לכבוד "שישי מהסרטים" הספיישל שודר שוב ב-13 בדצמבר 2024.
תקציר העלילה

הנסיכות של דיסני צריכות לעבוד יחד כדי להציל את הממלכות שלהן מפני גסטון.
מדבבים

בימוי הדיבוב והפקתו נעשו על ידי תמי ברק ועדי וולוצקי.
| שם הדמות | מדבב/ת באנגלית | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- | --- |
| אריאל | ג'ודי בנסון | נועה קליין |
| מואנה | אאולי'אי קרוואליו | משי קלינשטיין |
| רפונזל | מנדי מור | משי קלינשטיין |
| שלגיה | קת׳רין פון טיל | נעמה שטרית |
| טיאנה | אניקה נוני רוז | אילנית גרשון |
| המלך טריטון | ג'ים קאמינגס | צביקה שוורצברג |
| גסטון | ריצ'רד וייט | דדי זהר |
| ראי קסמים | קוריי בורטון | אלי לולאי |
| שידה | לא ידוע | שירלי לילו |
| יאגו | לא ידוע | אוהד שחר |
| סמי | ג'ף בנט | גדי לוי |
הפצה

הספיישל יצא באופן בלעדי בדיסני+ ב-18 באוגוסט 2023.
איתן (נגמ"ש)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  נגמ"ש אופני
 מדינה מייצרת:  ישראל ישראל
 יצרן:  מנהלת המרכבה והרק"ם 
 משתמשים עיקריים:  חטיבת הנח"ל ויחידת הבלנ"מ. עתיד להיקלט בכל צה"ל.
 מחיר:  כ-1.5 מיליון דולר
 שנת ייצור:  אבטיפוס 2016; ייצור סדרתי 2022
 תקופת השימוש:  2023–הווה 
 מערכה מרכזית:  מלחמת חרבות ברזל
 מידע טכני
 אורך:  ~ 8 מטר
 רוחב:  2.8 ~ 3 מטר
 גובה:  2.5 ~ 3 מטר
 משקל:  משקל עצמי 30–35 טונות; 44 טון באבזור מלא
 מהירות:  90 קמ"ש
 טווח פעולה:  כביש: 800 ק"מ  שטח: 500 ק"מ
 מנוע:  מנוע דיזל, 750 כוחות סוס
 מרכב:  8X8
 שריון:  מיגון פאסיבי ומיגון אקטיבי "חץ דורבן"
 עובי שריון:  STANAG 4825 (עד 12 ק"ג TNT)
 צוות:  12 לוחמים - נהג, מפקד, מקלען ועוד 9 חיילים
 מערכות נשק
 חימוש עיקרי:  צריח לא מאויש עם תותח אוטומטי 30 מ"מ   מטולי רימונים 40 מ"מ ומקלע מאג
 זווית צידוד:  30%
 זווית עלרוד:  60%
 חימוש משני:  קטלנית עם מקלע כבד בראונינג 0.5, מקלע מאג
 
איתן הוא נגמ"ש אופני שפותח במנהלת המרכבה והרק"ם (מנת"ק) במשרד הביטחון של ישראל. הנגמ"ש החל להיקלט בצבא הגנה לישראל, השתתף בפעילות מבצעית במלחמת חרבות ברזל ועתיד להחליף את כל הנגמ"שים בצה"ל, למעט הנמ"ר. האיתן הוא הנגמ"ש האופני הראשון בשירות צה"ל מאז שנות ה-60 של המאה ה-20 שאינו נשק שלל.