גי דויטשר (פיזיקאי)
ראשית חייו > תרומות למוליכות-על בטמפרטורה גבוהה

מומחיותו של דויטשר בחומרים גרגירים וחסרי סדר הוכיחה ערך רב כאשר התגלתה מוליכות-על בטמפרטורות גבוהות בסוף שנות ה-80. הוא כתב את אחד המאמרים המצוטטים ביותר בתחום יחד עם אלכסנדר מילר, חתן פרס נובל שגילה את מוליכי-העל מבוססי תחמוצות נחושת. מאמר זה חקר את הקשר בין המאפיינים הייחודיים של מוליכות-על בטמפרטורה גבוהה לבין אי-הסדר המובנה בחומרים אלו. התובנה של דויטשר לגבי אורך הקוהרנטיות הקצר של קופרטים הובילה להסבר המקובל הראשון לזרם הקריטי הנמוך בדגימות קרמיות ופולי-גבישיות של חומרים אלה.
הקבוצה של דויטשר גם הייתה חלוצה בשימוש בהשתקפויות של אנדרייב כדי לחקור את התכונות האלקטרוניות של מוליכים בטמפרטורה גבוהה. טכניקה זו אפשרה למדוד את הפער המוליך-על וסיפקה תובנות לגבי אופי הפסאודוגאפ בחומרים אלו.
תרומותיו המדעיות של דויטשר, כפי שהודגשו במאמריו הבולטים, משתרעות על מגוון רחב של נושאים בפיזיקה של מצב מוצק בטמפטרטורות נמוכות ובמוליכות-על. מאמרים אלה מייצגים אבני דרך משמעותיות בקריירת המחקר שלו והייתה להם השפעה מתמשכת על התחום.
אפקטי קרבה (1969): עבודה מוקדמת זו, שנכתבה בשיתוף עם פייר-ז'יל דה ז'ן, חקרה את האינטראקציה בין מוליכים-על לחומרים נורמליים כאשר הם נמצאים במגע קרוב. תופעה זו, המכונה אפקט הקרבה, היא יסודית להבנת ההתנהגות של מכשירים מוליכים-על וממשיכה להיות תחום מחקר פעיל.
תנודות במוליכי-על גרגירים (1973): מחקרו של דויטשר על שכבות דקות של אלומיניום גרגירי חשף את החשיבות של תנודות קריטיות במערכות עם גרגירים מוליכים-על-מצמידים חלשים. עבודה זו סיפקה תובנות לגבי ההתנהגות של מוליכות-על בחומרים לא מסודרים.
חלחול של מוליכים גרנוריים (1980): מאמר זה הציג את מושג החלחול כדי להסביר כיצד מוליכות-על גלובלית מופיעה בשכבות דקות גרגיריות. הוא הראה שאנומליית החום הסגולי, תכונה אופיינית של מוליכים, נעלמת מתחת לסף החלחול, שבו הגרגרים המוליכים אינם מחוברים עוד.
השפעת חלחול על מאפייני הולכה חשמלית (1981): עבודתו של דויטשר על שכבות תחמוצת אלומיניום-אלומיניום גרגירי הדגימה שניתן לתאר את המעבר מתכת-מבודד, תופעה בסיסית בפיזיקת החומר המעובה, באמצעות תאוריית החלחול. לממצא זה היו השלכות על הבנת ההתנהגות של חומרים לא מסודרים.
השפעות לוקליזציה חלשות בשכבות מתכת דקות (1981): מחקר זה  סיפק את אחת ההדגמות הניסיוניות הראשונות של לוקליזציה חלשה, תופעה קוונטית המשפיעה על ההתנגדות החשמלית של שכבות מתכת דקות בטמפרטורות נמוכות. עבודה זו תרמה להבנת הובלת אלקטרונים במערכות לא מסודרות.
מאפייני חלחול בשכבות מתכת דקות (1982): הקבוצה של דויטשר השתמשה בתורת החלחול כדי לתאר במדויק את המעבר למתכת-מבודד בשכבות מתכת דקות כשהם גדלים על מצע. עבודה זו  כללה דיגיטציה וניתוח של תמונות מיקרוסקופ אלקטרוני של השכבות, תוך מתן קשר כמותי בין המיקרו-מבנה של השכבה לבין התכונות החשמליות שלו.
השלכות של אורך קוהרנטיות קצר במוליכי-על בטמפרטורה גבוהה (1987): מאמר מכונן זה  התייחס להשלכות של אורך הקוהרנטיות הקצר, סולם אורך אופייני במוליכי-על, במוליכי-על בטמפרטורה גבוהה שהתגלו לאחרונה. הוא סיפק הסבר למצב הזגוגי שנצפה בחומרים אלו, שהיה שלב מרכזי בהבנת ההתנהגות הלא שגרתית שלהם.
מאפיינים אופטיים של שכבות מתכת דקות (1989): בעקבות עבודתם הקודמת על חלחול, הקבוצה של דויטשר הרחיבה את מחקריה למאפיינים האופטיים של שכבות מתכת דקות. הם הראו שניתן לתאר מאפיינים אלה גם באמצעות תאוריית החלחול, והדגימו עוד יותר את הרבגוניות של מסגרת תאורטית זו.
אפקטים שאינם שיווי משקל בגדילת שכבה דקה (1994): מומחיותו של דויטשר בגידול סרט דק הובילה לחקר תופעות אי-שיווי משקל במהלך צמיחת שכבה דקה באמצעות מיקרוסקופ אלקטרוני תמסורת. עבודה זו סיפקה תובנות חשובות לגבי הדינמיקה של צמיחת השכבה והשפעתה על מאפייני הסרט שנוצרו.
השפעות חלקיקים בודדים במוליכי-על בטמפרטורה גבוהה (1999): במאמר רב-השפעה זה  הציע דויטשר דרך חדשה לפרש את סולמות האנרגיה במוליכי-על בטמפרטורה גבוהה. הוא הבחין בין הפסאודוגאפ, מדד לזיווג, לבין הפער המוליך-על בפועל, המסמן את תחילת הקוהרנטיות. הבחנה זו הייתה מכרעת בהבנת ההתנהגות המורכבת של חומרים אלה.
אפקט גבול לא מקומי של פרומגנט-על מוליך (2000): דויטשר ופיינברג חקרו תאורטית גאומטריית ממשק ספציפית בין פרומגנט ומוליך-על. הם חזו אפקט לא מקומי חדש בין שני לידיים פרומגנטיים, ופתחו תחום מחקר חדש בספינטרוניקה, שמטרתו לנצל את התכונות הייחודיות של מוליכים בטמפרטורה גבוהה עבור יישומים מעבר למוליכות-על מסורתית.
השתקפות אנדרייב למוליכי-על בטמפרטורה גבוהה (2005): הקבוצה של דויטשר ביססה את השימוש בהשתקפויות של אנדרייב, תופעה שבה אלקטרון משתקף כחור בממשק, ככלי רב עוצמה לחקר התכונות האלקטרוניות של מוליכים בטמפרטורה גבוהה. עבודה זו חשפה את האפשרות של שבירת סימטריית היפוך זמן בחומרים אלו, ממצא בעל השלכות משמעותיות על תכונות היסוד שלהם.