stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בקוגן
נבלים בסדרה > עונה רביעית: מכלול הכאוס

מגמל – הקיסר ברודיוס לשעבר. השתנה בגלל העונש של צופן איב יוצר בקוגני הכאוס. שותף: דארקוס רסאנויד [מת באמצע עונה 4]
אנוביוס – לוחם שמגמל יצר ונילחם בדן. שותף: דרקוס הורידיאן, פיירוס בולקנון, אקווס קראקנויד וכאוס אירון דראגונויד.
סלון – לוחמת שמגמל יצר ונלחמה בדן [מתה במהלך העונה 4]. שותף: כאוס פלאש אינגרם, ונטוס ספיירון, האוס קראול וסבטרה ורטקס.
כורדגון – לוחם שהיה מקטוגן שגנב את גופו של גאנץ. וקרא לעצמו ויזמן כדי שלא יחשדו. בסוף עונה 4 התמזג עם המקטוגנים שלו למשחית מקטוגן שנקרא משחית מקטביוס. שותפים: חבורת הנונטס וארבעת המקטוגנים החופשים.
דמויות משנה

נוביליון (פיירוס טיגררה)  – (עונה 1) – בקוגן חכם וזקן, נהרג על ידי דרומן וסנטוריור (הופיע בעונה 1 פרק 43). יכולת: ניב מהיר.
ששת הלוחמים הקדומים – (עונות 1–2) – אפולוניר (פיירוס), לארס ליון (האוס), אוברוס (ונטוס), קלייף (סבטרה), פרוש (אקווס) ואקסידרה (דארקוס) כולם הקריבו את חיים כדי לתת לדרגו ולצוות שלו את האנרגיות הבסיסיות בעונה 2.
שוג'י – (עונות 1–3) – לחם בדן בעונה הראשונה, במשך מצטרף לצוות שלו. בהתחלה היה לוחם סבטרה ואז עבר להיות לוחם ונטוס וּלבסוף דארקוס (או ההפך).
אקירה – (עונות 1–3) – ילד קטן ואחיו של שוג'י.
ננה – (עונה 1 ושלישית) – ילדה קטנטנה ואחותם הקטנה של שוג'י ואקירה ולימדה אותם על הבקוגן ותכונתה היא ונטוס, היא לוחמת בקוגן טובה בהרבה מהאחים שלה. הצילה את ג'ולי ואת בילי נגד אחת מהבקוגנים שנוצרו מהשילוב בין עולמות האוס וסבטרה (הם היו התכונות שלה, והם היו בקוגנים לא רגילים מפני לאחר שנאגה לקח את ליבת הדממה וסטרויה השתנתה וכל שני עולמות התמזגו).
פיירוס נאו זיפרטור "נאו זיבזם" – (עונה 3) הבקוגן הישן של לינוס, נלקח על ידי סוכני גנדליה. ונהרג כשהעביר לדרגו את הכוח אליו שמר (ממש כמו אצל ווייברן).
כריסטופר – (עונה 1) לוחם בקוגן צעיר בגילו של מרוצ'ו למד להילחם מאליס ומעריץ של קלאוס וּלמד מימנו כמה דברים על לחימה עם אקווס. למד מאליס להאמין בעצמו וליבתוך הבקוגן שלו, אתו דבר הזכיר לה כשנלחמה מול רבדיר איתו ואם קלאוס בקרב האחרון נגד נגע. תכונה: אקווס.
חשיבות הבקוגן המושלם

הבקוגן המושלם הוא בקוגן אשר התפתח לרמה מושלמת ואז גופו נהייה מושלם ורק הוא יכול להכיל בתוכו את הליבה המושלמת (ליבת הנצח שהוחזקה בתוך וייברן שלא התפתחה וכשהיא העבירה את הליבה לדרגו היא מתה וליבת הדממה שהוחזקה בידי נאגה שהתפתח) אלה הבקוגן המושלמים: פיירוס פיוז'ן דרגונויוד, התפתחותו ה-11 של דרגו (אם כי היה יכול באותה העת להחזיק בליבות אחרי ההתפתחות השלישית שלו), דארקוס אלפא הידרנויד, האוס סיינט נמוס, סבטרה מגמה וילדה דארקוס אינפיניטי הליוס, וייברן לבן ונאגה דממה לבן. חשיבותו היא להחזיק בכוחות חזקים כמו הליבה המושלמת כדי לשמור על וסטרויה החדשה.
בקוגנים וציודי קרב עם שמות חיבה

דרגונויד "דרגו"
סרפנויד "סנייקי"
סטינגלש "סקורפיון"
אקווס "אקווה"
גריפון "גריפין"
טיגררה "טיגי"
הידראנויד "הידרא"
פיירוס "נובה"
סבטרה "טרה"
סקורפיון "סקורפיו"
טרי פוטאפסילון "טריפוטיה"
פרימו וולקן "וולקן"
וייפר הליוס "הליוס"
ת'אנדר וילדה "וילדה"
מגה נמוס "נמוס"
דינמו "קלון ספיידר"
מגה ברונטיס "ברונטיס"
ג'טקור "ליבת סילון"
באטל קראשר "מרסק קרב"
סוויור "כנפת"
רוק האמר "פטיש אבן"
בומיקס "מגה בלאסטר"
ציוד וילנטור "ציוד קולי"
באטל טורביין "בוכנת קרב"
איירקור "ליבת אוויר"
זיפרטור "זיבזם"
דארקנויד "דארק"
אקספלוסיקס "קרוס באסטר"
קווין בלאסטר "שוקסרוק"
ספירגיס "לינסאטו"
סוניקנון "תותח קולי"
צופן איב ודרגונויד בראשית ודראקונויד בראשית

צופן איב הוא ישות עליונה שברא את הבקוגנים ומאכלסת את הדי אן אי של כולם שומרה הוא דראגונויד קולוסוס ובניה הראשונים. דרגו קיבל את כוחותיה בקרב על ניתיה.
דרגונויד בראשית הוא אבות אבותיו הקדומים ביותר של דרגו ויש לו את הכוחות שלו ועוד הרבה יותר מזה כולל כוחו של צופן איב הוא שולט בכול התכונות הוא עצמו הליבות והוא דרקון האש של הבראשית הוא שולט בכוח של מיתה שליטה בכול הבקוגנים כי הוא אחד משני הבוראים. המקטוגן שלו הוא משחית דראגונויד שהושאל לדרגו בעונה הרביעית בחלק השני.
דאראקנויד בעל כוחות אפלים. דרקון החושך של הבראשית.
פיורי בקוגן שדרגונויד בראשית כלא בממד האבדון יחד עם הנונטס.
את דרגונויד בראשית אפשר לקנות עם דרגונויד קולוסוס ואת דאראקנויד אפשר לקנות את הכדור של פנטום דאראק כי הם נראים אותו דבר אבל הכוח שונה.
בקוגן לבן

בקוגן לבן הוא בקוגן שבעת חילוקה של וסטרויה לשישה עולמות הם נישארו ללא כל כוח וחייהם קצרים משאר הבקוגן. ידוע עד כה רק על 3 בקוגנים לבנים: רֶייבֶן, נאַגה ופְיוּרי.
בקוגן מלכודת

בקוגן מלכודת הם בקוגנים שמתו, וחזרו מחדש בצורות שונות חוץ מעיגול (אליפסה, משולש).
בקוגן מכני

בקוגנים מכנים הם בקוגנים שאבא של מירה וקית', קלי, יצר בשביל הווקסוס שרצו להשמיד את הבקוגנים החיים. כולם הושמדו במהלך העונה השנייה. הליוס, הבקוגן של ספקטרה / קית', הוא חצי אמיתי חצי מכני.
ציוד קרב

ציוד הקרב נוצר בידי אבירי הטירה והגנדלים למטרת שיפור יכולותיהם של הבקוגן. בעונה 4 ציוד קרב נקרא בקו ננו. הופיע לראשונה ב"בקוגן: וסטרויה החדשה".
חליפות קרב

חליפות הקרב נוצרו על ידי מירה וקית' בשביל לחזק את הבקוגנים.
מקטוגנים

המקטוגנים נוצרים מהתיאום בין הבקוגן שלהם לשותף האנושי שלהם, והם יכולים לשלוט בהם כל עוד יש ביניהם איזון. במקרה ואין איזון ביניהם, המקטוגנים נוצרים מכעס ואי איזון בלי כוונה ואי אפשר לשלוט בהם, והם יכולים להזדמן מהשמיים, כל פעם בקרב שהתיאום בין הלוחמים נחלש, אפילו ללא כוונה (בעונה 4 נראה "משחית מקטביוס", אשר נוצר מבקוגנים בלי שותף אנושי). יש שלושה סוגים של מקטוגנים: מקטוגן רגיל, מקטוגן טיטן (כמו מקטוגן אבל יותר ענקי ויותר חזק, והוא נוצר מהקשר בין השותף האנושי לבקוגן ולמקטוגן) ומשחיתי מקטוגנים (בעונה 4 נראה שילוב של כורדכון, סלייסרק, אקסוסטרייקר ומנדיבו שנקראו ביחד "משחית מקטביוס", והיה את משחית דרגונויד מעונה 4 חלק 1, של דן ודרגו, שלא היה שילוב של מקטוגנים, אשר היה המשחית היחידי שהיה ככה, שהיה גם התחליף למקטוגנים מעונה 4 חלק 2).
בקוגן כאוס

בקוגן כאוס הוא בקוגן שנוצר מהכאוס ונועד לכאוס. חלקם נוצרו על ידי מגמל להיות צבא הפלישה.
רכב תקיפה

כלי רכב חזקים ומהירים שנוצרו על ידי אנשי גנדליה למטרת חיזוק הבקוגנים.
בקוגן נגד מארוול

בקוגן יצרה 5 בקוגנים בהשראת מארוול: ספיידרמן, איירון מן, וולברין, הגולגולת האדומה וקפטן אמריקה.
המשחק

לסדרה יש משחק קלפים המורכב מקלפים מגנטיים ומכדורים שבתוכם מגנט.
במשחק יש 2 סוגי של קלפים:
קלפי יכולת (קלפי נייר וקלפים מגנטיים)
קלפי שער (קלפים מגנטיים)
כדור צעצוע נפתח לדמות בקוגן בהצמדתו לקלף שער.
תת-סוגים של קלפים:
קלפים אסורים
קלפי יכולת ציוד קרב
קלפי יכולת רכבי הקרב
קלפי יכולת חליפות קרב
קלפי יכולת מקטוגנים
המשחק זכה בתואר "צעצוע השנה" בארצות הברית בשנת 2009.
מלורה הארדין

| --- | --- |

 לידה:  29 ביוני 1967 (בת 57) יוסטון, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1976 
 מקום לימודים:  קולג' שרה לורנס  תיכון גרנט  Young Actors Space 
 בן או בת זוג:  גילדארט ג'קסון (1997–?) 
 מספר צאצאים:  2 
 https://melora.com
 פרופיל ב-IMDb
 
מלורה הארדין (באנגלית: Melora Hardin; נולדה ב-29 ביוני 1967) היא שחקנית וזמרת אמריקאית.
ביוגרפיה

הארדין נולדה ביוסטון, טקסס, אמה היא מורה למשחק ושחקנית לשעבר ואביה הוא השחקן ג'רי הארדין (אנ'). הארדין גדלה בקליפורניה לאחר שעברה לשם עם משפחתה בגיל 4.
קריירה

היא התחילה את קריירת המשחק שלה כילדה כששיחקה בסדרה "רעם", בפרק של הסדרה "בית קטן בערבה" (ושיחקה גם בסרט המבוסס על הסדרה) ובשני פרקים של "זינוק לאתמול", היא לוהקה במקור לסרט "בחזרה לעתיד" אך לבסוף הוחלפה בקלודיה ולס.
בשנת 1986 שיחקה בסרט הקומדיה "אל תקרא לי לבן" בתור בתו של לזלי נילסן.
ב-1990 שיחקה בתפקיד הראשי בסרט הריקודים "למבדה" שבין מפיקיו נמנה גם יורם גלובוס, היא הופיעה בפרק של העונה הראשונה של הסדרה "חברים" כבחורה שרוס גלר מאוהב בה, מ-2004 ועד 2009 היא גילמה בסדרה "מונק" את טרודי מונק, אשתו של הדמות הראשית בסדרה.
ב-2003 החלה לשחק באחד התפקידים הראשיים בקומדיה "המשרד" ובאותה שנה שיחקה קצינה לשעבר בחיל הים האמריקאי בסדרה "NCIS", ב-2005 היא גילמה את לינדה אוונס בסרט טלוויזיה העוסק בהפקת הסדרה "שושלת".
בשנת 2008 החלה להופיע בברודוויי בחידוש למחזמר "שיקגו" בתפקיד רוקסי, ובקומדיה הרומנטית "27 שמלות". בשנת 2009 שיחקה בסרט "האנה מונטנה: הסרט" בדמותה של לורליי, המתחילה קשר רומנטי עם אביה של מיילי.
בשנת 2012 שיחקה בסרט "בן בנקס", ושיחקה בתפקיד ראשי בסיטקום "להקת החתונות", שבוטלה לאחר עונה אחת.
בשנת 2014 שיחקה בתפקיד אורח בסדרת הפשע "איזו מין שוטרת", בסרט "נערה אמריקאית: איזבל רוקדת לאור הזרקורים" (השמיני בסדרת הסרטים של "נערה אמריקאית"), וכן, החלה לגלם את דמותה של תמי קשמן בסדרת הטלוויזיה "טרנספרנט" ברשת אמזון, תפקיד אשר קיבלה עליו מועמדות לפרס אמי לשחקנית אורחת בסדרה קומית לשנת 2016.
בשנת 2017 החלה לגלם את ג'קלין קרלייל, עורכת עיתון קשוחה בסדרת הטלוויזיה "עושות כותרות" ברשת Freeform.
בשנת 2019 שיחקה בעונתה השנייה של הסדרה "מיליון דברים קטנים".
בשנת 2023 שיחקה בסרט האימה והמד"ב של הולו "Clock" בתור ד"ר אליזבת' סימונס.
מספטמבר עד נובמבר 2024 שיחקה לצד רוברט דאוני ג'וניור במחזה "McNeal" בברודוויי.
חיים אישיים

הארדין נשואה לשחקן והתסריטאי גילדארט ג'קסון ויש להם שתי בנות.
הרפתקאות פיטר הארנב

| --- | --- |
 סוגה:  אנימציה
 מדבבים בעברית:  דולב סלע, אייל ליטוין, הללי היבש, אורנה כץ, גילן שחף, סער בדישי, דן שצברג
 ארץ מקור:  ארצות הברית, הממלכה המאוחדת, אירלנד 
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  56
 שידור
 רשת שידור:  France 5 
 רשת שידור בישראל:  ערוץ הופ!
 תקופת שידור מקורית:  14 בדצמבר 2014 – 6 במאי 2016
 קישורים חיצוניים
 www.peterrabbitclub.com
 דף התוכנית ב-IMDb
 
הרפתקאות פיטר הארנב (באנגלית: Peter Rabbit, בתרגום חופשי: פיטר הארנב) היא סדרת טלוויזיה בריטית המשודרת בישראל בערוץ הופ! משנת 2014. הסדרה מבוססת על דמויות מספריה של הסופרת ביאטריקס פוטר, המפורסם ביניהן הוא "פיטר הארנב".
עלילת הסדרה

פיטר הארנב רוצה לגדול ולהיות כמו אביו המנוח, בעזרת יומנו של אביו וחבריו, הוא נחוש להרפתקאות חדשות ומהנות ולהישמר מחיות שרוצות לטרוף אותו ואת חבריו ולהתגנב לגינה של הגנן העצבני מר מקרגור.
דמויות > הדמויות הראשיות

פיטר - ארנב צעיר, הדמות הראשית בסדרה, בעזרת יומנו של אביו המנוח וחבריו הוא נקלע להרפתקאות וסכנות.
בנג'מין - ארנב צעיר, בן דודו של פיטר.
לילי - ארנבת צעירה ולבנה, חברתם של בנג'מין ופיטר.
נאטקין - סנאי חסר זנב המשתייך לשבט הסנאים וגר סמוך לבית העץ, חבר של הארנבים.
גברת ארנב - ארנבת בוגרת, אימו החד הורית של פיטר שלא מרשה לו ולחבריו לצאת מהבית.
קוטן - ארנבת צעירה, אחותו של פיטר.
פלופסי ומופסי - שתי ארנבות תאומות, אחיותיו של פיטר.
מר באונסר - אביו של בנג'מין, מדען, שממציא המצאות שעוזרות לארנבים להיחלץ מצרות.
פליקס - סנאי המשתייך לשבט הסנאים וגר סמוך לבית העץ, יד ימינו של נאטקין.
דמויות > דמויות נוספות

גברת פדלדק - אווזה, ידידה של הארנבים.
גברת טיגי וינקל - קיפודה כובסת, ידידה של גברת ארנב
חוטם - חדף, בעל ביטחון מופרז ביחס לגודלו וכוחותיו, הקנאי לפרחי שן הארי שבשטחו. קוטן נוהגת להתייחס אליו כאל חיית המחמד שלה, למורת רוחו.
דמויות > אויבים

מר טוד - שועל מצוי, רוצה לטרוף את הארנבים וחבריהם.
טומי ברוק - גירית מצויה (בגרסה העברית "סמור"), רודף אחר הארנבים כאשר הם מעירים אותו.
מר מקרגור - גנן עצבני, אשר רודף אחר הארנבים כאשר הם פורצים לגינה שלו ולא מראים את הפרצוף שלו אף פעם.
ינשוף בראון - ינשוף, אשר רוצה לטרוף את הארנבים ואת נאטקין.
סמי שפם - עכברוש, אשר מעוניין בעיקר בגנבת עוגות.
לוויינים ישראליים
לווייני סדרת "אופק"

אופק היא סדרה של לוויינים ישראליים שהחלו בפיתוחם החל מ-1981. שני הלוויינים הראשונים בסדרה נועדו לניסויים, והיתר הם לווייני ריגול שנועדו לצילום לשם איסוף מודיעין צבאי. הלוויינים שוגרו משדה שיגור הטילים בבסיס חיל האוויר בפלמחים על גבי משגר הלוויינים "שביט". הלוויינים והמשגרים שלהם פותחו בתעשייה האווירית לישראל. המצלמות ומערכות האופטיקה יוצרו על ידי חברת אל-אופ.
לווייני סדרת "אופק" > לווייני "אופק" שיצאו משירות

"אופק 1" שוגר ב-19 בספטמבר 1988 ו"אופק 2" ב-23 באפריל 1990. הלוויינים שימשו להוכחת יכולת המשגר ולבחינת מערכות הלוויין. כל אחד ריחף בחלל חודשים ספורים לפני שנפלו לאטמוספירה ונשרפו.
"אופק 3" היה לוויין הצילום הראשון, ששוגר ב-1995 וסיים את חייו בדעיכה חזרה לאטמוספירת כדור-הארץ בשנת 2000.
"אופק 4", ששוגר ב-22 בינואר 1998, ו"אופק 6", ששוגר ב-6 בספטמבר 2004, התרסקו עם משגריהם, מדגם שביט, מעל הים התיכון בעת הנסיקה.
לוויין הצילום הצבאי "אופק 5" שוגר ב-28 במאי 2002. הלוויין סיים את חייו בדעיכה חזרה לאטמוספירה בפברואר 2024 לאחר שהדלק לתמרוניו אזל.
לוויין המכ"ם הצבאי "אופק 10", שוגר ב-9 באפריל 2014 ומבוסס על לוויין "טכסאר". סיים את חייו ביולי 2024.
לוויין הצילום הצבאי "אופק 11", שוגר ב-13 בספטמבר 2016 מבסיס פלמחים. סיים את חייו ביוני 2024
לווייני סדרת "אופק" > לווייני "אופק" פעילים

לוויין הצילום הצבאי "אופק 7", שוגר ב-11 ביוני 2007.
לוויין המכ"ם הצבאי "טכסאר", שוגר ב-21 בינואר 2008 זהו הלוויין היחיד בסדרת "אופק" שלא שוגר מישראל בטיל "שביט" אלא מהודו ובמשגר PSLV ההודי.
לוויין הצילום הצבאי "אופק 9", שוגר ב-22 ביוני 2010.
לוויין הצילום הצבאי "אופק 16", שוגר ב-6 ביולי 2020 מבסיס פלמחים.
לוויין המכ"ם הצבאי "אופק 13", שוגר ב-29 במרץ 2023 מבסיס פלמחים.
לווייני סדרת "ארוס"

לווייני "ארוס" פותחו על ידי "התעשייה האווירית" על בסיס פלטפורמה דומה ללווייני הצילום "אופק" שבתכנונה. שני לווייני "ארוס" שוגרו בטילים רוסיים מדגם Start-1 מקוסמודרום סבובודני בסיביר ברוסיה שנסגר מאז.
לוויין הצילום האזרחי "ארוס A1" שוגר ב-5 בדצמבר 2000. הלוויין כבר יצא מכלל שימוש ודעך לאטמוספירה ב-2016.
לוויין הצילום האזרחי "ארוס B" שוגר ב-25 באפריל 2006. הלוויין צפוי להיות בשימוש עד 2025.
לוויין הצילום האזרחי "ארוס 3C" שוגר ב-30 בדצמבר 2022 במשגר פאלקון 9 של חברת SpaceX מבסיס חיל החלל ונדנברג בקליפורניה, ארצות הברית. הלוויין הוא חלק מדור חדש של לווייני תצפית ומכ"ם שמתוכננים לשיגור בשנים הקרובות על ידי חברת ISI המתפעלת אותם.
לווייני אופטסאט

לווייני אופטסאט הם הנגזרת האזרחית של משפחת לווייני אופק, המבוססים על אותה פלטפורמה ומטעדים, לטובת שימושים אזרחיים. כך למשל לווייני הצילום "ארוס" הישנים דומים לדגם הלוויין "אופסאט 2000" ואילו לוויין הצילום "ארוס C" מפותח על בסיס "אופסאט 3000". הפלטפורמה מאפשרת גם מטעדים לשימושים נוספים כגון לווייני צילום מדעי או לווייני מכ"ם. בהמשך פותח גם הלוויין "אופסאט 550" שכולל תצורות שונות לצילום אופטי, מכ"ם SAR או תצורה המשלבת צילום אופטי ומכ"ם באותה פלטפורמה. תצורת הצילום הזולה יותר ללוויין מכונה "אופסאט 500" (כשליש מעלות לוויין מדגם "אופסאט 3000") בשל משקל נמוך יותר ובעלת יכולות פחותות (אך בשל מחירו ניתן לשגר מספר לוויינים מסוגו לכיסוי טוב יותר) שיכול לפעול כ-7 שנים ולצלם עצמים ברוזולציות של 50 ס"מ. באפריל 2023 פורסם כי התעשייה האווירית זכתה במכרז של אזרבייג'ן לאספקת לווייני ריגול של "אזרקוסמוס" ובאוקטובר 2023 פורסם כי נחתם רשמית הסכם לפיו אזרבייג'ן רכשה שני לוויינים אופטיים מסוג "אופסאט 500" אותם תבנה ותשגר עבורה התעשייה האווירית ב-2026 ו-2028.
ב-20 באפריל 2009 שיגרה הודו לוויין מכ"ם בשם RISAT-2 שפותח בישראל על בסיס לוויין הטכסאר.
ב-2012 נסגרה עסקה עם איטליה שרכשה מישראל לוויין צילום צבאי משופר מסדרת "אופטסאט 3000" כחלק מהסכמי הרכש הצבאי ההדדי בשווי של 185 מיליון דולר (עלות הלוויין ובנוסף בניית תחנת קרקע לקליטת הצילומים). הלוויין שוגר ב-2 באוגוסט 2017 בשיגור משותף יחד עם הלוויין ונוס, בטיל וגה מתוצרת חברת אריאן ספייס הצרפתית-אירופאית (שייצרה בעבר את המשגר של הלוויין עמוס 1) ושוגר מבסיס החלל האירופי קורו בגיאנה הצרפתית.
ב-30 ביולי 2023 שוגר מהודו על משגר PSLV הלוויין DS-SAR המבוסס על לוויין הטכסאר אותו בנתה התעשייה האווירית עבור סינגפור בשווי 200 מיליון דולר.
על פי פרסומים זרים, התעשייה האווירית תבנה אף עבור מרוקו 2 לווייני ריגול מסוג "אופטסאט 3000".
לווייני סדרת "עמוס" שנבנו בישראל

סדרת "עמוס" היא סדרת לווייני תקשורת אזרחיים שמרביתם נבנו על ידי התעשייה האווירית לישראל, והם מתופעלים על ידי חברת חלל תקשורת. הלוויין האחרון שבנתה התעשייה האווירית עבור חלל תקשורת הוא הלוויין "עמוס 6" שהתרסק על כן השיגור. עם הזמן, השם "עמוס" ניתן גם ללוויינים בייצור זר אשר מתופעלים על ידי חלל תקשורת (בעבר עמוס 5i, ועמוס 7 שהוחכרו כלוויינים משומשים לתקופת זמן קצרה של שנים ספורות, וכן עמוס 5 ועמוס 17 שלא נבנו בישראל אך נבנו במיוחד עבור חלל תקשורת).
לווייני סדרת "עמוס" שנבנו בישראל > לווייני "עמוס" שיצאו משירות

"עמוס 1" שוגר ב-16 במאי 1996 בטיל אריאן 4. ב-2009 הופסק תפקודו בהדרגה עקב התיישנותו, לאחר שפעל מספר שנים מעבר למתוכנן. הלוויין נרכש על ידי תאגיד התקשורת הלוויינית הבינלאומי "אינטלסאט" שנתן לו את הכינוי IS-24, והחזיק בו בחלל כ"גרוטאת חלל", השומרת על מקום פנוי בחלל עמוס הלוויינים, עד שתפס את מקומו לוויין אחר ועמוס 1 הוצא משירות.
לוויין התקשורת "עמוס 5" שוגר ב-11 בדצמבר 2011 על גבי טיל מדגם פרוטון. בנובמבר 2015 אבד עמו הקשר ובדצמבר 2015 הוכרז בכשל מוחלט וסופי.
לוויין התקשורת עמוס 6, ב-1 בספטמבר 2016 נהרס הלוויין כליל בעת פיצוץ שאירע במשגר הטיל פאלקון 9 של חברת SpaceX במהלך ניסוי, יומיים לפני שנועד לשגרו לחלל.
לוויין התקשורת "עמוס 2" שוגר ב-27 בדצמבר 2003 על גבי טיל מדגם סויוז. הלווין יצא משירות באפריל 2017.
לווייני סדרת "עמוס" שנבנו בישראל > לווייני "עמוס" פעילים (מתוצרת ישראל)

לוויין התקשורת "עמוס 3" שוגר ב-28 באפריל 2008 על גבי טיל מדגם זניט. הוא החליף את "עמוס 1".
לוויין התקשורת "עמוס 4" שוגר ב-1 בספטמבר 2013 על גבי טיל מדגם זניט.
לווייני מחקר

לווייני המחקר הראשונים מתוצרת ישראל היו כאמור לווייני אופק 1 ואופק 2 ששימשו כניסוי לבניית לוויינים ראשונים מתוצרת ישראל, שיגורם לחלל במשגר ישראלי וכן יכולת תקשורת ביניהם למרכז התפעול.
לווייני מחקר > לווייני "טכסאט"

הלוויין הניסויי "טכסאט", ששוגר במרץ 1995 על גבי משגר רוסי מטיפוס "סטארט", כשל ולא נכנס למסלול יחד עם הלוויינים האחרים ששוגרו איתו. בעקבות זאת נבנה במקומו הלוויין "טכסאט 2".
"גורווין טכסאט 2", לוויין ניסויי שפותח בטכניון, ושוגר לחלל ביולי 1998 יחד עם 5 לוויינים קטנים נוספים בטיל מסוג "זניט". הוא נבנה כקובייה שאורך צלעה 45 ס"מ, ומשקלו 48 ק"ג. הותקנו עליו גלאי אוזון, מחשב זעיר ומערכת ניווט ובקרה. היוזמה והביצוע היו של פרופסור גיורא שביב, פרופסור חיים אשד ומר משה שחר. הלוויין שהיה מהקטנים מסוגו בעולם הצליח להאריך ימים מעבר לצפוי, והפסיק לפעול רק בתחילת 2010. בכך שבר את שיא הפעילות של מיקרו-לוויינים, לאחר שפעל כ-12 שנים.
לווייני מחקר > לוויין "סלושסאט"

הלוויין "סלושסאט" (sloshsat) הוא לוויין ניסוי מדעי בפרויקט ישראלי-הולנדי-אירופאי משותף שמטרתו הייתה לבדוק את תופעת שכשוך הנוזלים במכל לא מלא בחלל כגון מכלי דלק נוזליים בלוויינים וחלליות.
המיקרו לוויין נבנה כקוביה שאורך כל צלע בה הוא 90 ס"מ ומשקלו בהמראה היה 129 ק"ג. הלוויין שוגר בטיל "אריאן 5 ECA" מבסיס החלל האירופי קורו בגינאה הצרפתית יחד עם לוויינים אירופאים אחרים ב-12 בפברואר 2005.
לווייני מחקר > לוויין ונוס

סוכנות החלל הישראלית וסוכנות החלל הצרפתית שותפות במיזם לבניית לוויין המחקר המדעי המתקדם ונוס, המצויד במצלמה מולטי-ספקטרלית ומערכת הנעה חשמלית מתקדמת. ללוויין היו שתי משימות, מדעית – חקלאות מדויקת ותעוקת צמחייה ומשימה טכנולוגית, לבחינת מערכת הנעה חשמלית ובקרה אוטונומית. הלווין שוגר ב-2 באוגוסט 2017 ופעל עד יולי 2024.
לווייני מחקר > נחתת הירח בראשית

SpaceIL, הוקמה כדי להתחרות ב-Google Lunar X PRIZE במטרה לבנות גשושית קטנה המכונה "בראשית" שתשוגר לירח. ב-2017 הייתה אחת מחמש הקבוצות שנשארו בתחרות ובשלבי הגמר, ואמורות היו לשגר ב-2018. ב-23 בינואר 2018 הודיעה גוגל כי מכיוון שאף אחת מהמתחרות לא עמדה בלוח הזמנים הסופי לשגר את הגשושית עד סוף חודש מרץ 2018, התחרות הסתיימה ללא זוכה. בכל זאת הגשושית הישראלית שכונתה "בראשית" פותחה בסיוע תרומות ושוגרה ב-22 בפברואר 2019 באמצעות משגר "פאלקון 9" מפלורידה וניסתה לנחות על הירח ב-11 באפריל 2019 לאחר מסע של כשבעה שבועות הכולל הקפות סביב כדור הארץ והירח עד לנחיתתה שהסתיימה בהתרסקות. לאחר כישלון הנחיתה הרכה הוכרז על כוונה לבנות גשושית המשך, אך בהמשך בוטל פרויקט גשושית ישראלית נוספת לירח שתחקה את ניסיון הנחיתה של "בראשית". לעומת זאת נחתמו הסכמים עם חברת מערכות הלוויינים הגרמנית OHB System AG לפתח יחד גשושית זולה לניסויים מדעיים עבור סוכנות החלל האירופית, ועם חברת firefly מארצות הברית לפתח את הגשושית "ג'נסיס" שתתבסס על הגשושית בראשית כהצעה לנאס"א לייצור משגר מסחרי זול לשילוח מכשור מדעי לירח (ב-2 במרץ 2025 הנחיתה firefly בהצלחה את הנחתת "Blue Ghost" שפותחה על בסיס רעיון הגשושית ג'נסיס שהסתייעה בידע שנצבר בבניית הגשושית בראשית במפעל חלל של תע"ש). על פי ההצעות בשיתופי הפעולה, הגשושיות בפרויקטים הללו מיועדות להיבנות במפעל התעשייה האווירית ביהוד שבו נבנתה גם הגשושית בראשית. כמו כן נבחנת משימה "ישראלית" נוספת לנחיתה על הירח, אך כזאת שלא תסתפק בנחיתה מוצלחת בלבד אלא כזאת שגם תבצע גם ניסויים מדעיים שיקדמו את חקר הירח בצעדים נוספים. ב-9 בדצמבר 2020, הושק מיזם "בראשית 2" בטקס במשכן הנשיא. "בראשית 2" שעל פי המתוכנן תשוגר ב-2025, מיועדת להיכנס למסלול הקפה סביב הירח המיועד להימשך כחמש שנים, ולכלול שתי נחתות זעירות שינסו לנחות על הירח ולבצע בו ניסויים. בינתיים המיזם עוסק בגיוס כספי תרומות למימון הפיתוח ועלות השיגור. ב-11 ביולי 2021 דווח כי המיזם גייס 70 מיליון דולר למימונו. ב-2025 פורסם על מגעים עם סוכנות החלל האיטלקית שתצורף כשותפה למיזם.
לוויינים זעירים > לווייני דוכיפת

הקיובסאט "דוכיפת 1" שוגר ב-19 ביוני 2014 מבסיס חלל רוסי במשגר חלל מסוג "דנייפר" יחד עם עוד 37 מיקרו לוויינים נוספים לגובה של כ-600 ק"מ. הלוויין הזעיר בנוי כקוביה שכל צלע בה באורך 10 ס"מ ומשקלו כ-853 גרם.
הלוויין נבנה במעבדת החלל שבמרכז המדעים בהרצליה על ידי תלמידי תיכון הנדסאים הרצליה שנעזרו בד"ר אנה הלר ממרכז המדעים. הוא יועד לשמש כניסוי לאיתור מטיילים אבודים באזורים נטולי קליטה סלולרית באמצעות קליטת אותות מצוקה ואיתור נקודת שידורם. בנוסף הלווין איפשר קשר בין חובבי רדיו בכל העולם ושימש כפלטפורמה חינוכית לתרגול תקשורת עם לוויינים.
ב-2014 הצטרפה מעבדת החלל של הרצליה לפרויקט האירופאי QB50 שבמסגרתו נבנה ננו לוויין נוסף בשם "דוכיפת 2" אשר שוגר ב-18 באפריל 2017 במשגר אמריקאי מסוג "אטלס 5" ממרכז החלל קנדי בפלורידה אל תחנת החלל הבינלאומית ומשם נשלח לרחף בחלל. משקלו בשיגור 1766 גרם וגודלו 10X10X20 ס"מ. בתכנון הלוויין השתתפו תלמידי בתי ספר ממספר מוסדות בישראל.
הלוויין "דוכיפת 3" שוגר ב-11 בדצמבר 2019 לאחר מספר דחיות במועד השיגור. דוכיפת 3 הוא ננו-לוויין בגודל 3 יחידות קיובסאט (10*10*34 סנטימטר) במשקל 2335 גרם וכולל מצלמה למחקר אקולוגי וציוד תקשורת לניסויי חובבי רדיו. "דוכיפת 3" תוכנן ונבנה בשיתוף פעולה של בית החינוך הניסויי המשותף 'שער הנגב' ושל מרכז המדעים הרצליה, כמו כן תלמידות מאולפנת עופרה. "דוכיפת 3" שוגר ממרכז החלל SHAR בהודו (סאטיש דאוון ספייס סנטר), על גבי טיל PSLV. מספר המשימה הוא PSLV-C48. הקשר עם הלוויין סבל משיבושים חודשים ספורים לאחר שיגורו עד שהופסק לחלוטין באפריל 2020. באפריל 2022 התחדש הקשר עם הלוויין.
לוויינים זעירים > לווייני DIDO

חברת ספייס פארמה בנתה מספר ננו-לוויינים בשם DIDO, המקיימים ניסויי מעבדה מדעיים בתנאי חלל.
החברה תכננה לשגר את הלוויין DIDO-1 כבר ב-2016 במשגר מסוג פאלקון 9, אך לאחר שהלוויין עמוס 6 התרסק על כן השיגור בהיותו על גבי משגר מסוג זה, התוכנית לשיגורו נדחתה ולבסוף בוטלה. במקום זאת שיגרה החברה 2 מעבדות אוטומטיות בשם "נקסוס 1" (נובמבר 2017) ו"נקסוס 2" (נובמבר 2018), אל תחנת החלל הבינלאומית שלאחר תום הניסויים שביצעו הונחתו חזרה בכדור הארץ. סך הכל הופעלו 8 מעבדות מסוג נקסוס בניסויים בחלל.
ב-17 בפברואר 2017 שוגרו 104 מיקרו לוויינים במשגר ההודי מסוג "PSLV". בין הלוויינים נכללו מספר לוויינים מתוצרת ישראל ו-88 לוויינים מארצות הברית לצד לוויינים ממדינות אחרות. הנאנולוויין 2-DIDO שגודלו 3U שנועד לבחינת ניסויים ביולוגיים בתנאי מיקרו-כבידה ובמשקל 4.5 ק"ג שוגר באותו שיגור.
החברה שיגרה ננו-לוויין נוסף בשם DIDO-3 שנבנה בשיתוף פעולה עם סוכנות החלל הישראלית והאיטלקית וכולל ניסויים של חוקרים מישראל ואיטליה. הלוויין שוגר מבסיס החלל האירופי קורו בגינאה הצרפתית על משגר מסוג וגה במקבץ של 53 לוויינים ב-3 בספטמבר 2020. תחילה דובר שישוגר ב-24 במרץ 2020 אך ב-16 במרץ דווח שהשיגור נדחה למועד עתידי בשל משבר הקורונה העולמי לחודש יוני, ואז התעכב השיגור בשל תנאי מזג האוויר באתר השיגור. דחיית השיגור ממרץ דרש את פירוק הלוויין מהמשגר וריענון החומרים שנשא בטרם הורכב מחדש על ראש המשגר.
לוויינים זעירים > לווייני SATLLA

מרכז חקר החלל באוניברסיטת אריאל פיתח את פרויקט הננו לוויינים סאטלה (SATLLA). הלוויין Satlla-1 שוגר ב-3 באוקטובר 2020 באמצעות משגר אנטרס כמטען שנשאה החללית סיגנוס אל תחנת החלל הבינלאומית שתשלח אותו ב-5 בנובמבר 2020 לרחף בחלל בגובה כ-500 ק"מ. משימות הלוויין הן יכולת ניווט עצמי לפי צילום מיקומו ביחס לכוכבים ותמרון עצמי באמצעות גלגל תנופה (אף שאין לו מנוע בעירה לניווט) וכן יאפשר את איתורו בעזרת נוריות לד שהותקנו עליו ומערכת תקשורת בהספק נמוך.
SATLLA-2B ו-SATLLA-2A שוגרו יחד ב-13 בינואר 2022 במשגר פאלקון 9 יחד עם 8 לווייני תבל הישראלים ולוויינים זעירים נוספים מרחבי העולם.