stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התיישנות מתוכננת
היסטוריה > עיקרי המסמך מתקופת המשבר הכלכלי

ברנרד לונדון הסביר שהטכנולוגיה המודרנית וההתפתחות של המדע ותרומתו לעסקים התעצמו והעצימו את הפרודוקטיביות של בתי החרושת ואת החקלאות. הבעיה המרכזית של הכלכלה היא לא איך לעודד את הייצור אלא איך למצוא עוד ועוד קונים.
בעת המשבר הכלכלי הבעיה הייתה שאנשים חיו ברמת חיים נמוכה מדי, בעוד מחסני בתי החרושת היו מלאים ועמוסים בציוד רב שלא היה לו ביקוש. לכן ירדו מחירים ולא הייתה סיבה לייצר עוד.
כושר הייצור החקלאי והתעשייתי גדל, אבל לא היה לו ביקוש.
לונדון טען שהכלכלה תלויה יותר מדי בהתנהגותם הגחמנית של הצרכנים; בתקופת הפריחה הכלכלית אנשים נהגו להחליף ישן בחדש לצורכי אופנה וכדי להיות מעודכנים ואילו בעתות משבר הם משתמשים בכל מה שיש להם לתקופות ארוכות.
לכן, כך טען לונדון, יש צורך לתכנן את ההתיישנות, כדי שאפשר יהיה לצפות אותה מראש. הניהול המודרני צריך לאזן בין ייצור לצריכה, כדי שקבוצה גדולה של אנשים, למשל עובדי בתי החרושת בערים יוכלו להחליף מוצרים שיצרו בשעות העבודה שלהם תמורת התוצרת שהחקלאים מגדלים.
הוא ראה צורך לתכנן לא רק את הייצור אלא גם את ההתיישנות של מוצרי העבר. לכל מוצר צריך להיות תאריך תפוגה ידוע מראש, שלאחריו יעביר אותו הרוכש לסוכנות ממשלתית. הסוכנות הזו תעניק מעין קבלה שוות-כסף, שבעזרתה ניתן יהיה לרכוש פריט חדש. מחיר כל סחורה יכלול מס מכירות, אותו אפשר יהיה לשלם באמצעות הזיכוי מהפריטים הישנים. את הזיכוי הזה יעבירו הסוחרים לממשלה.
באופן הזה המדינה תקבל רווח שגובהו ידוע מראש מהבעלות של האזרחים על רכוש מתיישן, ולא רק ממס הכנסה, שקשה מאוד לצפות אותו מראש.
ללא ההתיישנות המוצעת, כך טען לונדון, הרווחים של בעלי הבניינים והסחורות עדיפים בהרבה על הרווח מהעבודה הקשה של הפועלים שייצרו את המוצרים שלהם. בעל הנכס נהנה שנים רבות ואילו מי שעבדו לייצורו נהנים רק מהמשכורות שקיבלו תמורת עבודתם. אם הבניינים או הסחורות יתיישנו אז צריך יהיה להעסיק עובדים לצורך בנייה וייצור והרווחים של המעסיקים יקטנו.
לדוגמה: מכונה שנבנתה כדי לתפקד למשך חמש שנים תיחשב מתה כעבור פרק זמן זה, כיוון ששימשה את מי שרכש אותה ואף ייצרה עבורו את הרווחים להם הוא ציפה במשך התקופה שנקצבה. אם המשך השימוש במכונה זו ייצר אבטלה והפסקת גלגלי הייצור כי אז יש צורך להשמיד אותה, כדי לייצר לה תחליף, שוודאי יהיה גם יותר שווה ערך ומשוכלל. אורך החיים של כל מוצר ייקבע על ידי מהנדסים, כלכלנים ומתמטיקאים מומחים בתחום, בשם הממשלה.
לונדון סבר כי השיטה הזאת עתידה להגביר את השוויון בין האזרחים. הוא הסביר כי הטבע מייצר והורס באופן קבוע, וכך נעשה גם אנחנו. כמו בטבע גם הייצור והצריכה יהיו מתואמים ומתוזמנים. מצב עניינים זה יעניק רווחים לעבודה ולא רק להון.
בנוסף טען לונדון, כי בימיו העושר נחשב כאמצעי להשתחרר מהמחויבות לחברה, כיוון שהוא שמור ונצבר לבעליו ולא מעביר בעלויות. גם נפט ופחם וחיטה הם סוג של רכוש, אבל זה רכוש שמתכלה תוך תהליך החיים. אותו הדבר צריך להתרחש לגבי מוצרים; אם אין ייצור מחדש יש סטגנציה ומצב של חוסר איזון בחברה.
השלכות

התיישנות מתוכננת בשנות האלפיים נוגעת בעיקר לתחום העבריינות התאגידית, שהיא סוג של עבריינות הצווארון הלבן. הכוונה לפעילות לא חוקית ומזיקה שמבוצעת על ידי אליטות ואזרחים בעלי מעמד חברתי גבוה ושמטרתה היא רווח כלכלי. פעילות זו נתפשת כאילו היא לגיטימית. לעבריינות התאגידית, המעודדת התיישנות מתוכננת לתועלתה הכלכלית יש השלכות על איכות הסביבה: יצירת אשפה בכמויות גדולות, בזבוז משאבים וזיהום סביבתי.
במקביל נעשים ניסיונות להקטין את הנזק הסביבתי שנגרם מהתיישנות מתוכננת, למשל באמצעות תיקון מכשירי אלקטרוניקה שמושבתים מוקדם בכוונת מכוון.
ראו גם

התיישנות (כלכלה)
חיי מדף
הערות שוליים

1 2  Nigel Whiteley, Toward a Throw-Away Culture. Consumerism, 'Style Obsolescence' and Cultural Theory in the 1950s and 1960s, Oxford Art Journal 10, 1987, עמ' 3–27
↑  השבתה מתוכננת, באתר אקו-ויקי (נצפה בתאריך: 12 במאי 2015)
↑  התיישנות מתוכננת אצל שי שטרן בכאן 11 - פרויקט ונוס (יונתן גן מור), נבדק ב-2023-05-12
1 2  ברקוד: כך מכינים היצרנים מוצרים שתכליתם – לגרום לכם לקנות עוד מוצרים – חדשות 13, באתר 13news.co.il
↑  N. WHITELEY, Toward a Throw-Away Culture. Consumerism, 'Style Obsolescence' and Cultural Theory in the 1950s and 1960s, Oxford Art Journal 10, 1987-01-01, עמ' 3–27 doi: 10.1093/oxartj/10.2.3
1 2 3  Lieselot Bisschop, Yogi Hendlin, Jelle Jaspers, Designed to break: planned obsolescence as corporate environmental crime, Crime, Law and Social Change 78, 2022-10-01, עמ' 271–293 doi: 10.1007/s10611-022-10023-4
↑  Alana Semuels, Your AirPods Will Die Soon, The Atlantic, ‏2019-03-21 (באנגלית)
↑  Courtney Jorstad, Canon Reaches Class Action Settlement Over Printer Defect, Top Class Actions, ‏2015-06-17 (באנגלית)
↑  About, The Restart Project (באנגלית)
| קיימות |
| --- | --- | --- |
| מושגי מפתח | איכות הסביבה • אקולוגיה • סביבתנות • טביעת רגל אקולוגית • מאזן אקולוגי • צדק בין-דורי |  |
| איומים | משבר האקלים • התחממות עולמית • הידלדלות שכבת האוזון • הכחדה המונית |  |
| אסטרטגיות סביבתיות | חשיבה סביבתית • קיימות מקומית • חינוך סביבתי • אקו-אנרכיזם • אקולוגיה עמוקה • עירוניות חדשה |  |
| פסולת | הפחתה במקור • קומפוסט (התכלות) • שימוש חוזר • מיחזור (מיחזור בישראל) • מדרג הפסולת • שטח הפסולת של האוקיינוס השקט  • שטח הפסולת של האוקיינוס ההודי  • שטח הפסולת הצפון אטלנטי |  |
| תשתיות ובנייה | תחבורה בת קיימא • בנייה ירוקה • תכנון רגיש למים • בנייה באדמה • בנייה תואמת אקלים |  |
| גינון וחקלאות | גינה קהילתית • גינון יובשני • חקלאות אורגנית • גידול ביו-אינטנסיבי • מזון מקומי • גינון גרילה • פרמקלצ'ר • יער מאכל • חקלאות עירונית |  |
| אנרגיה | אנרגיה חלופית • אנרגיה ירוקה • אנרגיה מתחדשת • אנרגיה סולארית • אנרגיית רוח • אנרגיה הידרואלקטרית • RDF |  |
| כלכלה | תרבות הצריכה • מזון מהיר • שיווק ערכי • שיווק ירוק • גרינווש • פיתוח בר-קיימא • תיירות בת קיימא • השקעה אחראית • כלכלה אקולוגית • התיישנות מתוכננת |  |
| ארגונים בישראל | החברה להגנת הטבע • המשרד להגנת הסביבה • אדם טבע ודין • אקו-ויקי • חיים וסביבה • מגמה ירוקה • המרד בהכחדה • צלול |  |
| מיזמים נבחרים | אג'נדה 21 • יום ללא קניות • תערוכת קלינטק • תחבורה היום ומחר • פרויקט עדן • ביוספירה 2 • BedZED • יום איכות הסביבה העולמי • שמיטה ישראלית |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538594805171  LCCN: sh85107204 
ברנרד לונדון: סיום המשבר הכלכלי באמצעות התיישנות מתוכננת, 1932. המסמך שבו נטבע המונח לראשונה.
השדרה בגשם

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  צ'יילד האסאם 
 תאריך יצירה:  1917 
 טכניקה וחומרים:  שמן על בד
 ממדים בס"מ
 אורך:  106.7
 רוחב:  56.5
 נתונים על היצירה
 זרם אמנותי:  אימפרסיוניזם 
 מספר יצירה:  190 (הבית הלבן) 
 מיקום:  הבית הלבן, וושינגטון די. סי.
 
השדרה בגשם (באנגלית: The Avenue in the Rain היא יצירה בשמן על בד, שנוצרה על ידי הצייר האמריקאי צ'יילד האסאם בשנת 1917. בציור מתוארת השדרה החמישית שבניו יורק המכוסה בדגלי ארצות הברית ביום גשום. זוהי אחת משש יצירות של האסאם שנמצאות בתערוכה קבועה בבית הלבן, וושינגטון די. סי.
אודות היצירה

בין השנים 1916 עד 1919 האסאם השלים כ-30 ציורים של רחובות עם דגלי ארצות הברית. יצירה זו הושלמה ב-1917, קצת לפני שארצות הברית הצטרפה למלחמת העולם הראשונה. חודש לפני כן, גרמניה הטביעה ספינות של ארצות הברית. בסוף פברואר 1917, נחשף מברק צימרמן וב-16 באפריל ארצות הברית הכריזה על הצטרפותה למלחמה.
הצבעים הדומיננטיים בציור הם אדום, כחול ולבן כסמל לדגל ארצות הברית. ניתן לראות דמויות המחזיקות מטריות, וכן את הרקע המטושטש. הדגלים נראים כמרחפים באוויר, והבניינים שעליהם תלויים לא נראים בציור. הדמויות והדגלים משתקפים במדרכה הרטובה. ייתכן כי האסאם הושפע מיצירותיו של קלוד מונה על יום הבסטיליה.
היצירה נתרמה לבית הלבן ב-1963. הציור היה תלוי בין חדר השינה של ג'ון קנדי לבין חדר האוכל הנשיאותי במשך שנים רבות. בתקופות כהונתם של ביל קלינטון, ברק אובמה ודונלד טראמפ הציור נתלה בחדר הסגלגל.
שאר היצירות בסדרת הדגלים של האסאם

ארבעה ביולי, (1916)
הדגלים בוולדוף, (1916)
שדרת בעלי הברית, (1917)
דגלים, השדרה החמישית, (1918)
יום בעלי הברית, (1918)
המסך המפוצל (אתר אינטרנט)

"המסך המפוצל" היה אתר אינטרנט ישראלי שעסק בטלוויזיה בישראל ומחוצה לה.
האתר הוקם ב-11 ביולי 2001 על ידי ברק דיקמן ושגיא אישה. באתר התפרסמו טורים, כתבות, ביקורות, מאמרים ותכנים מגוונים הנוגעים לעולם הטלוויזיה בישראל ומחוצה לה.
האתר הפסיק את פעילותו ב-31 בדצמבר 2014 לאחר 13 שנים, והועבר למצב ארכיון.
מדורי האתר

"אסור לפספס" – טור המלצות טלוויזיה וקולנוע. את הטור הראשון פרסם ברק דיקמן ב-26 במרץ 2002 ומאז התפרסם באופן יומיומי על ידי כותבים מתחלפים.
"הממיר" – טור שהתפרסם מדי יום ראשון בבוקר וסיכם את השבוע שחלף בטלוויזיה בישראל.
"מה רואים" – אינדקס סדרות נרחב שהכיל ביקורת לסדרות רבות מהארץ ומהעולם.
"מה המצב ישראל/אמריקה" – טבלת סדרות המפרטת את לו"ז שידורן בארץ ובארצות הברית.
"תנועת צופים" – ביקורות סדרות מחו"ל; בדרך כלל התפרסם מיד לאחר שידור הפרקים בחו"ל.
"הקרב על הרייטינג" – סיקור נתוני הרייטינג של הרשתות האמריקאיות.
פורומים באתר

חדשות – עיקרו אייטמים חדשותיים אקטואליים מתחום הטלוויזיה בארץ בעולם.
מה רואים – דיונים על סדרות ותוכניות המשודרות בארץ ובעולם.
ג'וסוורס – עוסק בפועלו של יוצר הטלוויזיה האמריקאי ג'וס ווידון.
האוס – מוקדש לתוכנית הטלוויזיה הפופולרית של רשת FOX האמריקאית.
ספיישלים מיוחדים

"הסדרה של חיי" - גולשי האתר מספרים על הסדרות ששינו את הרגלי הצפייה שלהם והשפיעו על חייהם.
"לפרוש בשיא" – סוקר את הרגעים בהם סדרות טלוויזיה מיצו את הפוטנציאל שלהן והחלו להתדרדר ברמתן.
וולגה

ערך זה עוסק בנהר ברוסיה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
נהר הוולגה ליד רז'ב, סביבות 1910
נהר הוולגה ליד רז'ב, סביבות 1910
 מידע כללי
 אורך:  3,692 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  8,060 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  1,380,000 קמ"ר
 מוצא:  גבעות ואלדאי, מחוז טבר
 גובה מוצא הנהר:  225 מטרים
 יובלים:  Vetluga, Mokraya Mechetka, Levinka, Linda, Kud, Korma, Kocha, Koloksha, Malaya Dubenka, Malaya Koloksha, Nora, Nyuzhma, Malaya Itomlya, Mlinga, Malaya Kosha, Mezhurka, Nyuzhma, Koksha, It River, Bolshaya Locha, Velikaya, Volnushka, Bolshaya Kosha, Boynya, Bolshaya Dubenka, Karanovskaya, Volozhka, Dunka, Inga, Itomlya, Dorogucha, Zhukopa, Dyorzha, Elshanka, Alferovka, Orcha, Pesochnya, Ivanishka, Maly Irgiz, Utka, Fominsky, Tmaka, Uren, Tudovka, Sachonka, Lemenka, Revyaka, Zhidogost, Kutum, Gusyolka Vtoraya, Ichki-Barcha, Enotayevka, Orsha, Tersa, Yunga, Serebryanka, Sishka, Solodomnya, Rakhma, Pochayna, Rakitnya, Yuhot, Starchonka, Sundovik, Cheryomukha, Shokhonka, Sumka, Cheboksarka, Sukhaya Mechetka, Kholynka, Beryozovka, צאריצה, Mera, Gnilukha, Nizhnyaya Staritsa, Bolshaya Maza, Uzola, נהר ואזוזה, Selizharovka, Tvertsa, Vetlyana, Parasha, Dragocha, Nuzhenka, Trestyanka, Cheremoshnya, Kitmar, Sundyrka, Vezloma, Dubna, Nerl, Bezdna, Unzha, Samara, Sura, קאמה, אוקה, Medveditsa, Kazanka, Kerzhenets, Mologa, Kashinka, Sviyaga, Sheksna, קוסטרומה, Kotorosl, Nyomda, Karzhay, Sergovka, Izbrizhka, Zhabnya, Khalzovka, Kholokholnya, Sundyr, Korozhechna, Zhuzhla, Bolshoy Tsivil, Sumka, Bolshoy Karaman, Chapaevka, תעלת הוולגה-דון, Kudma, Tma, Bolshaya Kokshaga, Rzhavtsa, Bereznyak, Kubra, Shigolost, Kmelyovka, Vatoma, Arda, Ulyust, Urdoma, Zheleznitsa, Chyornaya Maza, Lutosha, Malaya Yunga, Edoma, Iruzha, Volovsky Gully, Pyra, Kamyzyak 
 שפך:  הים הכספי
 מדינות באגן הניקוז:  רוסיה, קזחסטן (חלק קטן)
 
 אגן הניקוז של הוולגה
 
נהר ווֹלְגַה (ברוסית: ‏Во́лгаקובץ:Ru-Волга.ogg‏Ⓘ‏; בטטרית: Идел, אִידֵל; בצ'ובשית: Атӑл, אַטָל; במארי: Юл, יוּל) הוא הנהר הארוך ביותר באירופה. אורכו 3,692 קילומטרים, והוא מרכזה של מערכת הנהרות הגדולה באירופה.
גאוגרפיה

מקורות הנהר הם בגבעות ואלדאי, ברום 225 מטר מעל פני הים, צפונית מערבית למוסקבה וכ-320 קילומטרים מדרום-מזרח לסנקט פטרבורג. משם הנהר זורם מזרחה אל הערים ירוסלבל, ניז'ני נובגורוד וקאזאן, ופונה דרומה תוך שהוא חולף בטוליאטי, סמרה, אנגלס, סראטוב ווולגוגרד, עד שהוא נשפך אל הים הכספי באזור אסטרחן, 28 מטר מתחת לפני הים.
טמפרטורת המים של הוולגה באמצע הקיץ (יולי) מגיעה ל-20–25 מעלות צלזיוס.  הוא קופא בחלק העליון והאמצעי בסוף נובמבר, בחלק התחתון בתחילת דצמבר; ללא קרח נשאר כ-200 ימים, וליד אסטרחאן – כ-260 ימים.
אל הוולגה נשפכים יובלים רבים, הגדולים הם הנהרות קאמה, אוקה, וטלוגה וסורה. יחד הם מנקזים שטח של כ-1.38 מיליון קילומטר רבוע באזור המאוכלס ביותר ברוסיה. הדלתה של הוולגה משתרעת לאורך כ-160 קילומטר ומתפצלת ליותר מ-500 ערוצים קטנים. נהר הוולגה קופא ברובו במשך שלושה חודשים בשנה.
הנהר מהווה נתיב תחבורה חשוב, כמו גם מקור מי השקיה ואנרגיה הידרואלקטרית. תעלת הוולגה-דון, תעלת מוסקבה ונתיב המים וולגה-בלטי מהוות מערכת נתיבי מים המחברת את מוסקבה, הים הלבן, הים הבלטי, ים אזוב, הים השחור והים הכספי.
עמק נהר הוולגה הוא אזור מסורתי משובח לגידול דגן, והוא עשיר במחצבים כגון נפט, גז טבעי, מלח ואשלג. הדלתה מהווה אזור דיג חשוב, ואסטרחן, הנמצאת בה, היא המרכז העולמי של הקוויאר.
וולגוגרד, ניז'ני נובגורוד, טוליאטי, סראטוב, קאזאן וסמרה הן ערי תעשייה חשובות השוכנות לגדת הנהר. טוליאטי (שנקראה על שם מזכ"ל המפלגה הקומוניסטית האיטלקית, פלמירו טוליאטי) היא מרכז חשוב לייצור רכב, ובניז'ני נובגורוד, שהייתה סגורה לזרים בזמן השלטון הקומוניסטי, יוצר ציוד צבאי ומכוניות ה"וולגה" שנקראו על שם הנהר.
המלומד תלמי מאלכסנדריה הזכיר את הוולגה בספרי הגאוגרפיה שלו. אגן הנהר היה ערש גידולן של אימפריות חשובות כאימפריה הבולגרית (המאות ה-7 עד ה-13 לספירה) ואימפריית הכוזרים. העיר איטיל, בירת ממלכת הכוזרים, שהייתה עיר מסחר חשובה מהמאה ה-8 עד חורבנה במאה ה-10, נבנתה על גדות נהר הוולגה.
וולגוגרד (בעבר סטלינגרד) הייתה מרכזו של קרב סטלינגרד, הניצחון החשוב של הצבא האדום על הוורמאכט במלחמת העולם השנייה.
רגשותיהם העזים של רוסים רבים כלפי הוולגה מוצאים ביטוי באמנות ובשירה, בעיקר בהתייחסות ל"אמא וולגה" שהיא ליבה המיתולוגי של רוסיה.
ראו גם

טטרים
בולגרים של הוולגה
צ'ובשים
הערות שוליים

1 2  נהר וולגה, באתר Большая российская энциклопедия
↑  Температура воды в реке Волге в 2021 году, Погода 1
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543694505171  BNE: XX5380922  GND: 4079375-8  LCCN: sh85144286  NDL: 00629525  NKC: ge169902  NLG: 208188  RERO: 02-A025077746  VIAF: 244994202   WorldCat (עם VIAF): 244994202
הרי החושך

הרי החושך הם הרים אגדיים המוזכרים בתלמוד ובספרות האגדה היהודית, בהם שוררת בתמידות חשכה מוחלטת.
האגדה

בתלמוד בבלי מסופר על מפגש בין המלך אלכסנדר הגדול לבין עשרה חכמים שהתלמוד מכנה 'זקני הנגב', במסגרתו נשאלו החכמים שאלות פילוסופיות על ידי אלכסנדר והם השיבו לו בחכמתם. לבסוף, ביקש מהם עצה כיצד להגיע למדינת אפריקי - מקום מושבן של האמזונות.
אמרו לו החכמים: אינך יכול, שכן מדינת אפריקי נמצאת מעבר להרי החושך ואין דרך לחצות אותם. אמר אלכסנדר: אין אפשרות שלא אלך לשם ומשום כך שאלתי אתכם, מה אעשה איפוא? אמרו לו החכמים: קח אתך חמורים לוביים המסוגלים להתנהל גם בחשיכה מוחלטת, וקח אתך גם חבלים אותם תקשור מן העבר האחד של הרי החושך, ואת קצם השני תקשור מן העבר השני לאחר שתחצה את ההרים, כדי שתוכל לחזור בעזרת החבל – אם החמורים יאבדו את דרכם. אלכסנדר עשה כעצתם והגיע בסופו של דבר למדינת אפריקי.
בהמשך מסעו, ישב אלכסנדר לאכול על שפת מעיין. כאשר הוא טבל את הדגים המלוחים במי המעיין עלה בהם ריח טוב (לפי גרסה אחרת הדגים התעוררו לחיים). אלכסנדר הסיק מכך שמקורו של המעיין הוא מגן עדן. הוא עקב אחר מסלול הנביעה של המעיין, עד שהגיע לשערי גן עדן. אלכסנדר נקש על שערי גן עדן, אולם נענה בשלילה ונאמר לו הפסוק: ”זֶה הַשַּׁעַר לַה', צַדִּיקִים יָבֹאוּ בוֹ”.
התלמוד אף מביא דעה לפיה הגיהנום נמצא מעבר להרי החושך.
בספר הזוהר מסופר, שעזא ועזאל – שני מלאכי חבלה – קטרגו לפני הקב"ה בזמן שרצה לברוא את האדם, בטענה שהוא עתיד לחטוא לפני הקב"ה עם אשתו. בתגובה, ענה להם הקב"ה שבחטא שעליו קטרגו, עתידים הם להיכשל בעצמם. משכך, הפילם הקב"ה מקדושתם וגרשם אל הארץ. ברגע שהגיעו עזא ועזאל לארץ, עלה בהם היצר הרע, והם חטאו ולקחו נשים כראות עיניהם.
לאחר שראה הקב"ה כי הם גורמים להחטיא את העולם, קשר אותם בשלשלאות ברזל וכלאם בהרי החושך, במקום חשוך ביותר בעומק ההרים. לפי הזוהר, בני אדם שיודעים את מקומם באים אליהם והם מלמדים אותם כשפים וקסמים.
גרסה דומה של הסיפור מופיעה בספר חנוך, שם מסופר כי שמחזי ועזזאל הם מנשיאיהם של 200 מלאכים שירדו אל בנות האדם, נשאו אותן, והן הולידו להם את הנפילים. לפי הכתוב בספר, עזזאל הוא זה שלימד את בני האדם כיצד ליצור נשקים, מגנים, כלי מלחמה, תמרוקים, אבני חן ובדים שונים, בעוד ששמחזי שהיה ראש נשיאי המלאכים, לימד אותם כישוף. על פי ספר חנוך, עזזאל נכלא בחושך, בדוּדׇאַל:
וְעוֹד אָמַר ה' אֶל רְפָאֵל אֱסֹר אֶת עֲזָזֵאל יָדָיו וְרַגְלָיו וְהִשְׁלַכְתּוֹ אֶל הַחֹשֶׁךְ וְעָשִׂיתָ פָּתַח אֶל הַמִּדְבָּר אֲשֶׁר בְּדוּדָאֵל וְהִשְׁלַכְתּוֹ שָׁמָה: וְשַׁמְתָּ עָלָיו סְלָעִים קְשִׁים וְחַדִּים וְכִסִיתוֹ בַחֹשֶׁךְ וְיָשַׁב שָׁם עַד עוֹלָם וְכִסִיתָ אֶת פָּנָיו לְבָל יִרְאֶה אוֹר:
הזוהר מזהה את הרי החושך עם ”הררי קדם” המוזכרים במקרא. לדבריו, משם שאב בלעם בן בעור את ידיעותיו בביצוע כשפים.
סיפור נוסף המופיע בספר הזוהר מתייחס לשלמה המלך. על פי המסופר, שלמה המלך רכב בטיסה על גבי נשר גדול ממדים למרחק 400 פרסאות עד שהגיע להרי החושך, שם הוא למד חכמות זרות שהיה ברצונו לדעת.
במדרש רבה נאמר כי חלק מעשרת השבטים גלו אל "לפנים מן הרי חושך" והינם "נתונים לפנים מן ענן של חושך". בדומה לכך מובא בתלמוד ירושלמי: ”לשלש גליות גלו ישראל: אחד לפנים מנהר סנבטיון ואחד לדפני של אנטוכיא ואחד שירד עליהם הענן וכיסה אותם”.
אגדות מקבילות בתרבויות עתיקות > עלילות גילגמש

בעלילות גילגמש מסופר על מסע שערך גילגמש במטרה לגלות את סוד חיי הנצח. לאחר מסע ארוך ומסוכן במהלכו נדרש לחצות את האוקיינוס, הוא מגיע לשתי פסגות הר משו, הנמצא בקצה העולם.
ההר הגדול, השומר על זריחת השמש ושקיעתה. פסגותיו גבוהות כמו חומת השמיים ושורשיו מגיעים עד השאול. בשערו עומדים על המשמר, יצורי-העקרב.
דרך הר זה מבקש גילגמש להגיע לדילמון, "גן האלים", על מנת לחקור את אביו הקדמון אותנפישתים כיצד השיג אלמוות.
הוא נתקל בשער שאיש מעולם לא עבר בו, השמור על ידי שני מפלצות עקרב. גילגמש חוצה את ההרים לאורך דרך השמש. בחשכה מוחלטת הוא מגשש את הדרך במשך 12 "שעות כפולות", ומצליח להשלים את המסע לפני שהשמש משיגה אותו.
הָעֲלָטָה גְדוֹלָה, וְאֵין כָּל קַו אוֹר, 
 אֵין לִרְאוֹת כָּל מְאוּמָה מִפָּנִים וּמֵאָחוֹר.
לאחר מכן הוא מגיע לגן האלים, גן עדן מלא עצים עמוסים באבני חן (המקבילה השומרית של גן עדן). כאשר בסופו של דבר הוא פוגש את אותנפישתים.
אגדות מקבילות בתרבויות עתיקות > מפת העולם הבבלית

מפת העולם הבבלית, הידועה בשם "אימגו מונדי" (Imago Mundi) ומתוארכת בדרך כלל למאה ה-6 לפני הספירה, מציגה את העולם כפי שהיה ידוע לתושבי מסופוטמיה העתיקה ברצועת אדמה עגולה. רצועת אדמה זו מוקפת ב"נהר מר" או אוקיינוס מעגלי, וסביבה מסודרים שבעה או שמונה אזורים חיצוניים (נאגו) בצורת משולשים, אולי בדמות הרים. הטקסט הנלווה מציין מרחק של שבעה בארו (beru) בין האזורים החיצוניים.
יוצא מן הכלל הוא האזור הצפון-מזרחי. הוא מסומן כ"חומה גדולה" והכיתוב מחוץ למשולש אומר, "שם השמש אינה נראית." הדבר עשוי להתייחס למסעות האגדיים של הגיבורים גילגמש וסרגון מאכד אל ארץ החשכה המתמדת, או ייתכן שזה מתייחס לעובדה שהשמש אף פעם לא עוברת דרך הצפון, מכיוון שהיא זורחת במזרח ושוקעת במערב. "החומה הגדולה" עשויה להיות רכס הרים.
אגדות מקבילות בתרבויות עתיקות > טרטרוס

במיתולוגיה היוונית, טרטרוס הוא החלק העמוק והחשוך ביותר של השאול. הוא מצוי אף מתחת לממלכתו של האדס, ומשמש כבית כלא אליו משליכים האלים מפלצות ושאר יצורים המאיימים על שלטונם בעולם. טרטרוס מוקף בשכבה משולשת של חושך וחומת נחושת.
על פי המיתולוגיה, אחרי שהטיטאנים עלו לשלטון הם כלאו את הקיקלופים וההקאטונכרים בטרטרוס והציבו לשמירה את המפלצת קאמפה, המתוארת כשילוב של אישה ועקרב.
בעת המלחמה בין האלים האולימפיים לטיטאנים, זאוס שחרר את הקיקלופים והקאטונכרים מטרטרוס וזכה בעזרתם. לאחר תבוסתם של הטיטאנים נכלאו רבים מהם בטרטרוס.
לפי המיתולוגיה הנוצרית קשר אלוהים בשלשלאות חלק מהמלאכים שמרדו בו עם לוציפר, בטרטרוס. המפורסם בהם הוא עזאזל.
חוקר המקרא אדם קלארק(אנ') סבור כי מסורת אודות המלאכים הנופלים שנכלאו בטרטרוס היא שהיוותה את הבסיס של היוונים הקדומים במיתוס על הטיטאנים הכלואים בטרטרוס.
אגדות מקבילות בתרבויות עתיקות > רומן אלכסנדר

בסיפור המופיע ברומן אלכסנדר, אלכסנדר הגדול חוצה את ארץ החושך בחיפושו אחר "מעיין החיים". לאחר שהוא עובר דרך רוסיה ומגיע כמעט לקצה העולם, אלכסנדר מוצא את הארץ החשוכה ומסייר בה עם משרתו אנדריאס (בגרסה הפרסית של הרומן, מזוהה משרת זה עם הדמות המסתורית מהקוראן, אל-ח'דר). אלכסנדר לא מצליח למצוא את דרכו בחשכה, אך משרתו כן מצליח. אנדריאס שותה ממי החיים והופך לבן אלמוות. אותו סיפור מופיע גם במסורת הערבית המזהה את ד'ו אל-קרניין עם אלכסנדר.
מקומם וזיהוים

בספר יוסיפון נטען כי הרי החושך נמצאים בדרך להודו.
הרב יהוסף שוורץ בספרו 'תבואות הארץ' מזהה את הרי החושך עם הרי הטאורוס שבטורקיה. לדבריו, הסיבה שנקראו בשם זה היא מפני שהדרך היחידה לחצות אותם הייתה דרך מעבר צר וחשוך בין ההרים.
שלמה יהודה רפופורט גורס כי זקני הנגב המייעצים לאלכסנדר כיצד להגיע למדינת אפריקי שמעבר להרי החושך הם זקני הודו, והרי החושך הם הסלעים וסופות החול הגדולות הפוקדות את המקום.
לדעת אברהם אליהו הרכבי הרי החושך הם הרי הקווקז.
דעה נוספת היא דעתו של מתתיהו מיזס, המזהה את הרי החושך עם הרי האטלס שבצפון-מערב יבשת אפריקה.
הרב מנחם ולדמן מזהה את הרי החושך כהרי סמן. זאת בהסתמך על מסורת חז"ל לפיה כמאה ושלושים אלף תושבי ירושלים נכנעו לצבא סנחריב מלך אשור והצטרפו לצבאו במסעו הכושל נגד תהרקה מלך כוש. מדרש עשר גלויות טוען כי הצבא האשורי
...עלה ביהודה ויצר על עריה הבצורות אשר היו ביהודה מאה וחמשים מדינות אשר היו בהן שבט יהודה ושבט שמעון, ויצר עליהן ויתפשן ובקש להוליכם לחלח אל השבטים האחרים, ושמע שמרד עליו מלך כוש שהיתה ארצו אחורי מצרים, ויקח עמו שבט יהודה ושבט שמעון, ויעש ה׳ נס גדול ויגיעו לאחורי הרי חשך אשר מעבר לנהרי כוש. ועליהם נבא הנביא: מֵעֵבֶר לְנַהֲרֵי כוּשׁ עֲתָרַי בַּת פּוּצַי יוֹבִלוּן מִנְחָתִי, (צפניה ג' י') - הרי גלות רביעית שנגלו על ידי סנחריב.
בהרי סמן ישב עם שנקרא "סאמיאן" (שפירושו בגעז "צפון"). שם זה רומז כנראה על מוצאו של עם זה מצפון לאתיופיה, ועל פי ההיסטוריון האתיופי לאפסו דלבו - הסאמיאן הם ביתא ישראל.
בתרבות

בשפה העברית משמש הביטוי "מעבר להרי החושך" ככינוי למקום רחוק ונידח, שאי אפשר להגיע אליו.
ראו גם

עזא ועזאל
המיתוס של עשרת השבטים האבודים
טרטרוס
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת תמיד, דף ל"ב, עמוד א'
↑  ספר תהילים, פרק קי"ח, פסוק כ'
↑  תלמוד בבלי, מסכת תמיד, דף ל"ב, עמוד ב'
↑  בלק דף רח' א'
↑  ספר חנוך א', פרק י'
↑  ספר דברים, פרק ל"ג, פסוק ט"ו
↑  חלק ב קיב ב, חלק ג רלג א
↑  במדבר רבה, פרשה ט"ז
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת סנהדרין,  פרק י', הלכה ה'
↑  לוח תשיעי
↑  The Epic of Gilgamesh, N. K. Sandars, trans. (N.Y., 1972) page 98.
↑  בתוך: "כתבי שאול טשרניחובסקי", כרך ו', תל אביב: עם עובד, תש"ן
↑  British Museum Inv. No. 92687: "6th C BC approx"
↑  Lewy H., Lewy J., "The Origin of the Week and the Oldest West Asiatic Calendar", The Hebrew Union College Annual 17 (1943), 1—146.
↑  עבור סרגון מאכד ואזור החושך, ראו: J. J. Glassner, "Sargon - Roi Du Combat", Revue d'Assyriologie et d'archéologie orientale 79, 1985, pp 122-124.
↑  Horowitz, Wayne, "Cosmic Geography: Mesopotamian Cosmic Geography", Winona Lake, IN: Eisenbraun, 1998, pp 30-32
↑  הומרוס, איליאדה 8, שורה 13 ואילך
↑  תאוגוניה, הסיודוס
↑  איגרת פטרוס השנייה 2:4
↑  הערתו של קלארק על תאוגוניה, הסיודוס, 720:1
↑  תורגם מהערך באנגלית
↑  יוסיפון י' 75–76, מהדורת פלוסר עמ' 59
↑  תבואות הארץ, ירושלים 1979 עמ' רפא-רפד
↑  ערך מלין, וורשה תרע"ד, עמ' 358-364
↑  היהודים ושפת הסלאווים: מדרישות וחקירות בקורות בני ישראל בארץ רוסיא, וילנה תרכ"ו עמ' 118-119
↑  אחרי חורבן קרת חדשה, התקופה יח' (תרפ"ג) עמ' 223-229
↑  מנחם ולדמן, גולים ויורדים מארץ יהודה אל פתרוס וכוש; ראו גם בערך מונומנטום אדוליטנום.
הרי סמן
וולברום

וולברום (Wolbrom) היא עיירה במחוז אולקוש בפרובינציית פולין קטן בפולין ובה כ-9,500 תושבים.
היהודים בוולברום

בשנת 1921 נערך מפקד אוכלוסין בעיירה ונמנו בה 7,229 תושבים, מתוכם 4,276 יהודים (כ-60 אחוז).
בוולברום פעלו סניפים של רוב המפלגות היהודיות והציוניות בפולין ובהן הציונים הכלליים, המזרחי, השומר הצעיר, בית"ר, גורדוניה, אגודת ישראל והבונד. בבחירות לעיריית וולברום בשנת 1927 זכתה רשימה יהודית מאוחדת בשמונה מושבים מתוך 18 המושבים בעירייה.
יהודי וולברום למדו ב"חדרים". לאחר מלחמת העולם הראשונה נפתחה בוולברום הישיבה החסידית "כתר תורה". הישיבה התקיימה מתרומות בני הקהילה, ולמדו בה כמאה תלמידים. ספרית "קולטורה" בוולברום הכילה כ-2500 ספרים, רובם ביידיש וחלקם בפולנית, בעברית ובשפות אחרות. הספרייה התקיימה והורחבה בסיוע נשפים ואירועים נוספים.
היהודים בוולברום > בתקופת השואה

וולברום נכבשה על ידי הצבא הגרמני ב-5 בספטמבר 1939. באוקטובר 1939 וולברום הוכללה בגנרלגוברנמן. בעיירה הוקם יודנראט. ב-1940 החלו הגרמנים לגרש פליטים מעיירות בסביבה כמו ז'רנובייץ לוולברום. היודנראט ארגן חלוקת מזון במחיר סמלי וניהל "מחלקת תברואה" עם שני רופאים ורוקח. באביב 1942 הצטוו היהודים לעבור לגטו. רבים מהם נשלחו למחנות ריכוז ולעבודות כפייה. ב-5 בספטמבר התבצעה אקציה בעיירה. רוב היהודים נשלחו לבלז'ץ. מעטים נשלחו לפלאשוב ולמחנות עבודה אחרים. לאחר האקציה נותרו מאות יהודים בוולברום. הם הועסקו במיון חפצי הערך והרכוש שנשאר. בתחילת נובמבר התבצעה האקציה השנייה והסופית. כ-800 היהודים שנותרו בוולברום נלקחו ליער סמוך ונורו למוות.
היהודים בוולברום > הנצחת הקהילה

בתקופת המלחמה נהרס בית הקברות ונותרו בו מצבות ספרות בלבד. תושבי העיירה והסביבה פירקו את בניין בית הכנסת והשתמשו בלבניו לבניית בתיהם. בית מדרש אחד הפך למחסן והשני - למנזר.
מספר שנים לאחר המלחמה הקימה ממשלת פולין לוחות זיכרון באתר קברי האחים ביער הסמוך לבית הקברות, שבו נרצחו 800 מיהודי וולברום והסביבה. בשנת 1988 הוקמה בבית הקברות ההרוס, בסיוע קרן משפחת ניסנבאום, אנדרטה לזכר 4,500 יהודי וולברום.
לקריאה נוספת

מ. צאנין, וולברום בתוך: תל עולם: מסע על פני מאה קהילות נחרבות, תל אביב: המנורה, 1962. עמ' 245–251 (תיאור החורבן ותיאור של המקום מיד לאחר מלחמת העולם השנייה ומבט האוכלוסייה המקומית על חיסול היהודים והשימוש בשללם)