הזירה הימית במלחמת העצמאות
הערות שוליים

↑  בגב הספר של אליעזר טל, מבצעי חיל הים במלחמת הקוממיות, מהדורה שנייה ומורחבת, הוצאת עמותת חיל הים 2002.
↑  עמיצור אילן, אמברגו עוצמה והכרעה במלחמת תש"ח, תל אביב: הוצאה לאור משרד הביטחון, 1995, עמ' 157 ו-161.
↑  זאב הדרי, פליטים מנצחים אימפריה, הוצאת הקיבוץ המאוחד – אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 1985 עמ' 165.
↑  אנטוני פאן דה סאליס Antony Fane de Salis
↑  זאב הדרי, פליטים מנצחים אימפריה, הוצאת הקיבוץ המאוחד – אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 1985 עמ' 160
↑  NINIAN STEWART, THE ROYAL NAVY and the PALESTINE PATROL, FRANK CASS PUBLISHERS, 2002, עמ' 154.
↑  בן-גוריון, יומן המלחמה, בעריכת ריבלין ג' ודר. אורן א', הוצאה לאור משרד הביטחון 1982. כרך א', עמ. 295, מתאריך 13.3.38.
↑  ענת קידרון, סקירה: הקמת התשתיות הימית של צה"ל וחיל הים, עבודה סמינריונית, אוניברסיטת חיפה. עמ' 56
↑  NINIAN STEWART, עמ' 167.
↑  זאב וניה הדרי, ע'162.
↑  Ninian Stewart, עמ' 167.
↑  אלוף מחמוד מותוולי [חיל הים המצרי במלחמת העצמאות] באתר ההיסטוריונים המצרי בתרגום פסח מלובני, באתר משמר המורשת הימית.
↑  עדה סרני, עמ' 126.
↑  צדוק אשל, שמואל טנקוס מהירקון עד חיל הים, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2003, עמ' 71.
↑  STEWART NINIAN עמ' 153.
↑  המקור אליעזר טל, מבצעי חיל הים במלחמת הקוממיות, נספח ט', אירועים וקרבות במלחמת הקוממיות, עמ' 266–271.
↑  רב חובל הלל ירקוני, ספינות המעפילים מ-א' עד ת, הוצאת גוונים, 2005. עמ' 201.
1 2  ר"ח הלל ירקוני, עמ' 96.
↑  ר"ח הלל ירקוני, עמ' 146.
↑  ר"ח הלל ירקוני, עמ' 139.
↑  ר"ח הלל ירקוני, עמ' 84.
1 2  ר"ח הלל ירקוני, עמ' 196.
↑  ר"ח הלל ירקוני, עמ' 136.
↑  ר"ח הלל ירקוני, עמ' 159.
↑  ר"ח הלל ירקוני, עמ' 50.
↑  ר"ח הלל ירקוני, עמ' 129.
↑  הלל ירקוני, עמ' 119.
↑  הלל ירקוני, עמ' 177.
↑  ר"ח הלל ירקוני, עמ' 179.
↑  סיפור הפלגת לניצחון באתר הפלי"ם
↑  הלל ירקוני, עמ' 156.
↑  הלל ירקוני, עמ' 166.
↑  הלל ירקוני, עמ' 221.
↑  ענת קדרון עמ' 58.
1 2  ענת קידרון, עמ'
↑  עמית נאור,'"`UNIQ--nowiki-00000036-QINU`"'שבויים בלבנון: סיפורה של ה"מארין קארפ", בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 23.07.2019
↑  צבי הרמן, עמ' 148.
↑  קדמה יוצאת מנמל מרסיי 17 מאי 1948 באתר יוטיוב.
↑  זאב הים, עמ' 222.
↑  צבי הרמן, עמ' 169.
↑  עמיצור אילן, עמ' 76.
↑  עמיצור אילן, עמ' 89.
↑  עמיצור אילן, עמ' 111.
↑  עמיצור אילן, עמ' 173.
↑  יהודה בן-צור וצבי בן-צור טבלת ההפלגות של אוניות הנשק במלחמת העצמאות באתר הפל"ים.
↑  אורי מילשטיין,'"`UNIQ--nowiki-00000042-QINU`"'משלוח נשק באוויר ובים תחת אפם של הבריטים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 19 בינואר 2018
↑  זאב גלילי, אפרים אילין האיש שהציל את המדינה ב-48, 19 בספטמבר 2010.
↑  אורי מילשטיין,'"`UNIQ--nowiki-00000045-QINU`"'משלוח נשק באוויר ובים תחת אפם של הבריטים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 19 בינואר 2018
↑  יהודה בן-צור, סיפור אוניית הנשק נורה באתר הפלי"ם.
↑  אחריתה של הספינה נורה באתר הפלי"ם.
↑  פנחס וזה, עמ' 168 - 170.
↑  יהודה בן-צור, רקס ובוריאה אוניות הרכש שפרצו את ההסגר הבריטי באתר הפלי"ם.
↑  נחום בן-חורין, יומה הראשון של מדינת ישראל באתר הפלי"ם.
↑  נתנאל לורך, עמ' 341.
↑  פנחס וזה, עמ' 266.
↑  פנחס וזה, עמ' 187 - 197.
↑  פנחס וזה, עמ' 237 - 245.
↑  פנחס וזה, המשימה: רכש, עמ' 198–199; יהודה בן-צור, צבי בן-צור טבלת ההפלגות של אוניות הנשק במלחמת העצמאות באתר הפל"ים.
1 2  דוד בן-גוריון, יומן המלחמה תש"ח תש"ט, עמ' 50, 685.
↑  אניית הנשק הזקן, באתר הפל"ים.
↑  פנחס וזה, המשימה - רכש, עמ' 200–233.
↑  עמיצור אילן, עמ' 208.
↑  יהודה בן-צור, אניית הרכש הזקן באתר הפלי"ם.
↑  יהודה בן-צור, סיפורה של הדרומית באתר הפלי"ם.
↑  זאב וניה הדרי, עמ' 233–255
↑  זאב וניה הדרי, עמ' 171–187
↑  רב חובל הלל ירקוני, עמ' 113.
↑  נתן אלתרמן, נאום תשובה לרב חובל איטלקי  באתר הפל"ים.
↑  זאב וניה הדרי, עמ' 54.
↑  מייק אלדר, T.T.G. - אנשי הצללים, הוצאה לאור משרד הביטחון, 1997 עמ' 247-238.
↑  אברהם זוהר, הקומנדו הימי בפלמ"ח עמ' 119.
↑  יהודה בן-צור, מסע 'השחף' – Albatros - לישראל באתר הפלי"ם.
↑  אליעזר טל, עמ' 43–47.
↑  אברהם דר, פלוגת הנמל - הגדוד הרביעי - פלמ"ח, באתר הפלי"ם.
↑  נתנאל לורך, עמ' 388.
↑  נתנאל לורך, עמ' 342.
↑  אליעזר טל. עמ' 126.
↑  אמנון יונה, עמ' 96.
↑  אמנון יונה, עמ' 115.
↑  יוסף דרור, עמ' 30. ועדה סרני ע'191.
↑  עדה סרני עמ' 192.
↑  אמנון יונה, עמ' 138.
↑  ענת קידרון, עמ' 112.
↑  מיכאל בן צבי הפעולה בראס אל ביידה 13–14 במאי 1948 באתר הפלי"ם.
↑  ענת קידרון, עמ' 63.
↑  הלל ירקוני, עמ' 114.
↑  נור אל-ברדעי  באתר משמר המורשת הימית.
↑  עמיצור אילן, עמ'
↑  עמיצור אילן, עמ' 126.
↑  חיל הים המצרי במלחמת העצמאות תרגום לעברית של פסח מלובני באתר משמר המורשת הימית.
↑  מוחמד מותוואלי באתר משמר המורשת הימית.
↑  ענת קדרון, עמ' 61.
↑  אליעזר טל עמ' 90.
↑  ירון, הקומנדו הימי הישראלי בפעולתו הראשונה, חוברת "חיל הים" יולי 1948, עמ' 5.
↑  אמנון יונה, עמ' 142.
↑  השתלטות על הספינה ארג'ירו באתר הפלי"ם עמ' 9.
↑  אמנון יונה, שליחות ללא עקבות, עמ' 161.
↑  אמנון יונה, שליחות ללא עקבות, עמ' 231.
↑  המפה נלקחה מספרו של אריק קרמן, ״אונית המלחמה של המעפילים״ עמ' 151.
↑  אריק קרמן, עמ' 426.
↑  חיל הים המצרי במלחמת העצמאות, באתר משמר המורשת הימית.
↑  מכתב ראש מחלקת כח אדם אברהם עופר 24 בנובמבר 1948.
↑  ההכרזה על המצור נעשתה ב-11 ספטמבר 1948
↑  אליעזר טל, עמ' 210.
↑  המקור מוחמד מותוולי באתר ההיסטוריונים המצרים. שני מפקדי האוניות נעשו מפקדי חיל הים המצרי בתקופות מאוחרות יותר.
↑  גדוד 22 בחטיבת כרמלי, מבצע כתריאל והאניה חנה סנש, באתר הגדוד22.
↑  אוניית הצי הגרמני Grille באתר הצי הגרמני.
↑  יהודה בן-צור, מבצע דוד, באתר הפלי"ם.
↑  זאב בן יוסף, קומנדו באלכסנדריה, א.ל. הוצאה מיוחדת, 1974, עמ' 118 - 127.
↑  רבל ברקר, סיפורה של Aviso - Grille באתר המוקדש לכלי שיט מיוחדים.
↑  אמנון יונה, עמ' 211–219; יוסף דרור, עמ' 54.
↑  אמנון ריקה, 234.
↑  אליעזר טל, עמ' 67-66.
↑  יואב גלבר, ניצני החבצלת – המודיעין במלחמת העצמאות 1949-1948, עמוד 662.
↑  אריה אורן ושלמה גואטה, "ים המידע" בספר מלאכת מחשבת: 60 שנות מודיעין ישראלי – מבט מבפנים, בעריכת עמוס גלבוע ואפרים לפיד, הוצאת ידיעות ספרים והמרכז למורשת המודיעין (2009), עמ' 204.
↑  נחום בוגנר, גירוש קפריסין מאמר בקובץ עלייה ב' 1934 - 1948, עמ' 156
↑  דניאלה רן, מילה ברנר, עמ' 88.
↑  על החששות של בן-גוריון מפני האפשרות של מעורבות בריטית ישירה במלחמה בארץ ישראל, ראו, דוד בן-גוריון, יומן המלחמה כרך ג', 9, 12, 16 ו-17 בינואר 1949.
↑  המטכ"ל הישראלי הכין מספר תוכניות אופרטיביות למקרה של מתקפה בריטית. לדוגמה, ב-10 בינואר 1949 קיבלה חטיבת גבעתי הוראה לתרגל הדיפת נחיתה מהים באזור חדרה-קיסריה, כדי להיות ערוכה לאפשרות של נחיתה בריטית. ראו, ארכיון צה"ל, תיקים 2417/50/59, 2506/49/121 ו-847/62/9.
↑  עמיצור אילן, עמ' 133.
↑  רב חובל (רס"ן) יוחאי בן נון, באתר הגבורה.
↑  הוקרה למטביעי אל-אמיר פארוק באתר הגבורה.
↑  נחום מוכיח באתר "הבמה"
↑  הנתונים לגבי אוניות המעפילים, מתוך: מרדכי נאור, עלייה ב' 1934 - 1948. הנתונים לגבי מבצעי חיל הים, מתוך: אליעזר טל, עמ' 266 – 271.
↑  נחום בוגנר, עמ' 309.
↑  NINIAN STEWART עמ' 160.
↑  המקור בבדיקה
↑  יהודה בן-צור,מעצר הפאנים בקפריסין –מבט בריטי באתר הפלי"ם.
↑  אריק קרמן עמ' 140.
↑  מירון צור, עמ' 76.
↑  אברהם זהר ומאיר פעיל, עמ' 236.
↑  דניאלה רן עמ' 88.
מעגן ספינות המשמר הבריטיות בנמל חיפה, מוקף בשרשרות מצופים להגנה מפני חבלני הפלי"ם
סרט העפלה לאחר מלחמת העולם השנייה.
משחתת בריטית עוקבת אחרי אוניית המעפילים "בן הכט". האונייה נרכשה מהכנסות המחזה שכתב בן הכט "A Flag is born" לאחר הכרזת המדינה הפכה לאח"י מעוז (ק-24).
משוחררי מחנות המעצר בקפריסין מתקבלים בנמל חיפה 1948
משפחות ערביות מחיפה בורחות באניות בריטיות ללבנון דרך הים, אפריל 1948
הדגל הימי הארצישראלי אותו נשאו אניות צי הסוחר של חברות הרשומות בפלשתינה.
דגל צי הסוחר הישראלי
לוח זיכרון בנמל תל אביב המכבד את פריקת אוניות הרכש בתקופה שלפני קום המדינה ומהלך מלחמת העצמאות.
אוניית הרכש 'MAESTRELA' '"הזקן"' ביצעה 9 הפלגות, להעברת רכש ביטחוני, במהלך המלחמה.
יוחאי בן נון ראשון מימין עם הצוות איטלקי על סיפון היאכטה אלבטרוס בדרכה לישראל אוגוסט 1948.
סדר הכוחות של חיל הים הישראלי במלחמת העצמאות
אח"י אילת (א-16) ואח"י דרום אפריקה בין איי יוון, 1949.
מסדר מסירת נמל חיפה לעיריית חיפה, 30 ביוני 1948 ברקע הסיירת הבריטית פואבה
הנחתת הבריטית סטרייקר מפנה את אנשי הצבא הבריטים האחרונים: חיילי גדוד הקומנדו מס 40 של הנחתים הבריטים, נמל חיפה 30 ביוני 1948
לינו שקועה בנמל בארי לאחר פעולת החבלה
הנחתת כוחות מהאנייה חנה סנש בחוף נהריה כסיוע למבצע בן עמי 12 מאי 1948.
סדר הכוחות של חיל הים המצרי במלחמת העצמאות
תרשים קרב בו אח"י אילת (א-16) מונעת שייטת מצרית מלבצע חבלה בנמל תל אביב, 4 יוני 1948
ספינת הנשק ארג'ירו בעת המפגש עם אוניות חיל הים
ספינת הנשק ארג'ירו כשעל סיפונה הרובים המוכנים להעברה
תרשים קרב מול חוף אשקלון, 19 אוקטובר 1948.
אנית הדגל של הצי המצרי אל אמיר פארוק.
קבלת פנים במשרד הביטחון למטביעי "האמיר פארוק". מימין לשמאל: הרמטכ"ל יעקב דורי, יצחק ברוקמן, יעקב ורדי, דוד בן-גוריון, יוחאי בן נון, יעקב ריטוב וזלמן אברמוב.
דגל הצי המסחרי הבריטי.
האניה א.ק. ריכרד בורכרד בדגל בריטי, נעצרה ב-31 בדצמבר 1948, לבדיקה על ידי שני כלי שיט מצריים בדרכה לחיפה.
יזמה התקפית מצרית וקרב עם השייטת הגדולה 31 בדצמבר 1948 – 1 בינואר 1949
היכטה החמושה "Grille" בימי שירותה את הנאצים, 1939. היכטה בשמה החדש איגריס עגנה בנמל ביירות ויועדה להגיע לצי המצרי.
ביקור הנשיא חיים ויצמן על סיפון אח"י וג'ווד.
הקורבטה אח"י הגנה עם אח"י מעוז ומעליהן מטוס B-17 של חיל האוויר הישראלי 1948.
אח"י מעוז גוררת את האונייה נרקיס בקרבת נמל טריפולי לבנון, 13 נובמבר 1948
איגוף ימי בים המלח לקביעת נוכחות בעין גדי 9 מרץ 1949
במדים לבנים. השתלמות מקצועית וצבאית לצוותי כלי השיט בבסיס ההדרכה, 1949.