ביקורת נוסח המקרא
הערות שוליים

↑  השוואה בין הפסוק "מִן-הַיּוֹם אֲשֶׁר הוֹצֵאתִי אֶת-עַמִּי אֶת-יִשְׂרָאֵל מִמִּצְרַיִם לֹא-בָחַרְתִּי בְעִיר מִכֹּל שִׁבְטֵי יִשְׂרָאֵל לִבְנוֹת בַּיִת לִהְיוֹת שְׁמִי שָׁם וָאֶבְחַר בְּדָוִד לִהְיוֹת עַל-עַמִּי יִשְׂרָאֵל" מספר מלכים א', פרק ח', פסוק ט"ז למקבילו בספר דברי הימים ב', פרק ו', פסוקים ה'–ו': "מִן-הַיּוֹם אֲשֶׁר הוֹצֵאתִי אֶת-עַמִּי מֵאֶרֶץ מִצְרַיִם לֹא-בָחַרְתִּי בְעִיר מִכֹּל שִׁבְטֵי יִשְׂרָאֵל לִבְנוֹת בַּיִת לִהְיוֹת שְׁמִי שָׁם וְלֹא-בָחַרְתִּי בְאִישׁ לִהְיוֹת נָגִיד עַל-עַמִּי יִשְׂרָאֵל וָאֶבְחַר בִּירוּשָׁלִַם לִהְיוֹת שְׁמִי שָׁם וָאֶבְחַר בְּדָוִיד לִהְיוֹת עַל-עַמִּי יִשְׂרָאֵל" מלמדת על כמה סוגי הבדלי לשון, סגנון ואף תוכן. ההבדל הגדול במקרה זה יוגדר כ"הומיוטלאוטון" (השמטה מחמת דמיון בסופות, ראו להלן).
↑  Kennedy, George. The Cambridge History of Literary Criticism: Classical Criticism, New York: University of Cambridge Press, 1999, p. 200
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ס"ד, עמוד א'
↑  ספר ישעיה, פרק נ"ד, פסוק י"ג
↑  הנוסח שבירושלמי: "שלשה ספרים מצאו בעזרה: 'ספר מעוני' ו'ספר זעטוטי' ו'ספר היא'. באחד מצאו כתוב 'מעון אלהי קדש' ובשנים כתיב (ספר דברים, פרק ל"ג) 'מענה אלהי קדם' וקיימו שנים וביטלו אחד. באחד מצאו כתוב 'וישלח את זעטוטי בני ישראל' ובשנים כתוב (ספר שמות, פרק כ"ד) 'וישלח את נערי בני ישראל' וקיימו שנים וביטלו אחד. באחד מצאו כתוב תשע היא ובשנים כתיב אחד עשר היא וקיימו שנים ובטלו אחד" (תלמוד ירושלמי, מסכת תענית,  פרק ד', הלכה ב') (מהותו של הבדל זה שבין "ספר היא" לשני הספרים האחרים לא נתבהרה כל צרכה הואיל ואין פסוק הכולל את המילים "אחד עשר היא". עניין זה נדון במפרשי הירושלמי.)
↑  ספר דברים, פרק ל"ג, פסוק כ"ז
↑  "מגיהי ספרים שבירושלים היו נוטלין שכרן מתרומת הלשכה" (תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ק"ו, עמוד א')
↑  שו"ת הרשב"א המיוחס לרמב"ן, סימן רל"ב
↑  במרבית המהדורות מופיע הסימון לפני כל אחד מפסוקים כ"ג–כ"ח, אך בכתב יד לנינגרד הסימון מצוי לפני פסוקים כ"א–כ"ו ופסוק כ'.
↑  בספרי נאמר כך: "ר' שמעון אומר נקוד עליו מלמעלה ומלמטה מפני שלא היה זה מקומו". לדעת טוב, ניסוח זה מלמד כי צורת הסימון שעמדה לפני חז"ל הייתה שונה, בצורת נקודות מעל ומתחת לטקסט
↑  וראו הדוגמאות המופיעות אצל טוב, בעמ' 170 - 171
↑  כך מפרש טוב (עמ' 44 - 45 בספרו) את האמור באבות דרבי נתן, ל"ד, ה' ("כך אמר עזרא אם יבא אליהו ויאמר לי מפני מה כתבת כך אומר אני לו כבר נקדתי עליהן ואם אומר לי יפה כתבת אעבור נקודה מעליהן") ואת האמור בתלמוד ירושלמי, מסכת פסחים,  פרק ט', הלכה ב': "א"ר אף על פי שאין שם אלא נקודה אחת מלמעלן את דורש את הנקודה ומסלק את הכתב".
↑  בבמדבר, ג', ל"ט, המילה "ואהרן" נקודה מעליה, ותיבה זו אכן חסרה בנוסח השומרוני, בפשיטתא ואף בכמה כתבי יד של נוסח המסורה. בבמדבר, כ"א, ל', מופיעה נקודה מעל האות רי"ש בתיבה "אשר". בשומרוני ובתרגום השבעים הגרסה היא אכן "אש".
↑  ספר שופטים, פרק י"ח, פסוק ל'
↑  לסקירת דעות אלו ועמדות ביניים ראו עמנואל טוב, ביקורת נוסח המקרא, עמ' 47 - 50.
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ז, פסוקים כ"ד–ל"ד
↑  פורסם בשנת 1897 בשם "The Hebrew Apocalypse of Elijah"
↑  בספרו של ר' מאיר כתוב "וישני לאב, שנאמר אשר ישה ברעהו (דברים, ט"ו, ב'). דין הוא מן מליא דכתיבן באורייתא דנפקת מן ירושלם בשביתא וסלקת לרומי והות גניזא בכנישתא דאסוירוס. וירא אלהים את כל אשר עשה והנה טוב מאוד (בראשית, א', ל"א). לאדם [עמוד 210] ולאשתו כתנות עור" (בראשית רבתי, מהדורת אלבק, עמ' 209 - 210)
↑  ”בתורתו של רבי מאיר מצאו כתוב, "והנה טוב מאד" (בראשית, א', ל"א) - "והנה טוב מות".” ... ”"ושמעתי את ר' שמעון בן אלעזר יושב ודורש בשם רבי מאיר, הנה טוב מאד הנה טוב מות".” (בראשית רבה, פרשה ט', פסקה ה')

”"ויעש ה' אלקים לאדם ולאשתו כותנות עור וילבישם" (בראשית, ג', כ"א). בתורתו של ר' מאיר מצאו כתוב: "כותנות אור".” (בראשית רבה תיאודור-אלבק, כ', כא')
↑  "The Severus scroll and 1QIsõa", Siegel, Jonathan P (1975)
↑  כך למשל מתארת איגרת אריסטיאס את תהליך יצירת תרגום השבעים אשר שובש במתכוון על מנת שיישא חן בעיני השלטון ההלניסטי. מהימנותו ההיסטורית של תיאור זה אשר אומץ גם על ידי חז"ל מוטלת אמנם בספק, אולם עצם האפשרות כי מתרגם ייצור שינוי מכוון עומדת בעינה.
↑  כך למשל, תרגום השבעים לישעיהו, ל"ו, י"א, משקף נוסח הגורס "האנשים", ולא "העם" כמצוי בנוסח המסורה. מגילת ישעיהו שנמצאה בקומראן גורסת גם היא "האנשים".
↑  דברים, כ"ז, ב'
↑  ירמיהו, ל"ו, כ"ג
↑  מנחם הרן, "מגילות הספרים בתחילת ימי בית שני - המעבר מפפירוסים לעורות", ארץ ישראל טז (תשמ"ב), 86 - 92
↑  השערה זו מהווה הסבר אפשרי לקשירת האבן אל ספר הפורענויות בירמיהו, נ"א, ס"ג, על מנת שזה ישקע בנהר; לדברי הרן, מגילת עור הייתה שוקעת גם ללא אבן. רמז נוסף מצוי ביחזקאל, ב', ט'–י', המתאר "מגילת ספר" הנראית בחזון הנבואה, הניפרשת כשהיא כתובה "פנים ואחור".
↑  אמנם, בחלק מספרי התורה במסורת תימן מוטבעת נקודה בכל מקום בו יש טעמים קיסריים
↑  ספר נחמיה, פרק ב', פסוק י"ג, ספר ישעיה, פרק ט', פסוק ו'
↑  ספר שמואל ב', פרק כ"ב, פסוק ט"ו
↑  ספר יהושע, פרק כ"א, פסוקים ל"ו–ל"ז
↑  ספר שופטים, פרק ט"ז, פסוקים י"ג–י"ד
↑  ספר בראשית, פרק ד', פסוק ח'
↑  ספר ישעיהו, פרק ל', פסוק ל'
↑  ספר שמות, פרק ט"ו, פסוק י'
↑  ספר בראשית, פרק כ"ב, פסוק י"ג
↑  ספר בראשית, פרק מ"ו, פסוק ט"ז
↑  ספר יהושע, פרק ה', פסוק ב'
↑  ספר שמואל ב', פרק כ"ב, פסוק מ"ו
↑  ספר תהלים, פרק י"ח, פסוק מ"ו
↑  ספר שמואל א', פרק א', פסוק כ"ד
↑  כך דעת טוב בספרו, עמ' 209 - 212, וכן דעת אחרים עליהם נסמך ובהם אברהם גייגר, המקרא ותרגומיו (י"ל ברוך מתרגם, ירושלים ה'תשל"ב), עמ' 168 - 278 ("שינויים שבמתכוון"), יצחק אריה זליגמן בכמה ממאמריו וכן יעקב חיים טיגאי המדגים חילופים דומים בשמות אחרים 
(J. Tigay, You Shall Have No Other Gods - Israelite Religion in the Light of Hebrew Inscriptions, HSS 31 (Atlanta, 1986), p. 8). מאידך, לדעת יהודה קיל, העובדה שבספר המאוחר יותר מופיעות הגרסאות שאינן מתוקנות, נובעת מכך שבזמנו נכרתה עבודת הבעל מישראל. לדבריו, המחבר השתמש בשמות המקוריים, כפי שנזכרו במקורות האחרים שעמדו לפניו. (פירוש דעת מקרא, דברי הימים, נספח ב', סעיף 9)
↑  ספר שמואל ב', פרק י"ב, פסוק ט'
↑  ספר בראשית, פרק י"ב, פסוק ו'
↑  ספר שמואל א', פרק ו', פסוק ט'
↑  "מקראות שיש להם הכרע", הרב מרדכי ברויאר, מגדים י', ד"ה "אולם";
↑  הקדמה לספרו היכל הברכה
↑  את שיקולי הכרעותיו נימק בהקדמתו למהדורת "חורב" של התורה.
| --- | --- |
ערך טוב: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007287201305171  LCCN: sh85013631 
נזיר נוצרי בעבודת העתקה.
קטע מתוך עשרת הדיברות הכולל את הערות המסורה בשולי הטקסט
חומש שומרוני כתוב בכתב העברי העתיק
שרידים מתוך ספר הושע שנמצאו בקומראן.
לוחיות ברכת כהנים מן המאה ה-6 לפני הספירה
פפירוס נאש מן המאה ה-2 לספירה
עמוד מכת"י B, ה-Codex Vaticanus - אחת הגרסאות העתיקות ביותר של תרגום השבעים הקיימות כיום
כתב יד עברי מן המאה ה-11 של התורה כשבין הפסוקים משולב תרגום לארמית.
שירת האזינו מסודרת בצלעות בספר תורה מודרני
פאול אנטון דה-לגארד
דוד לאחר הניצחון על גלית, איור מאת גוסטב דורה. האם מדובר בהלחמת שני סיפורים שונים יחד?
ספר תורה המשמש לקריאה בציבור וכתוב על פי כללים מדוקדקים הנוגעים לשיטת הכתיבה ולנוסח הפנים.