stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אחוזת דאונטון 2: עידן חדש
הערות שוליים

↑  Lee Lenker, Maureen (24 September 2019). "Downton Abbey team says they already have ideas for a potential sequel". Entertainment Weekly. Archived from the original on 25 September 2019. Retrieved 12 February 2021.
↑  White, Peter (19 January 2020). "Julian Fellowes To Start Working On 'Downton Abbey' Feature Film Sequel After Shooting 'The Gilded Age' Later This Year". Deadline Hollywood. Archived from the original on 18 September 2020. Retrieved 20 April 2021.
↑  Furn, Daniel (24 September 2020). "Downton Abbey star confirms second movie: "We've seen scripts"". Radio Times. Archived from the original on 18 March 2021. Retrieved 20 April 2021.
↑  Ramachandran, Naman (12 February 2021). "Hugh Bonneville Teases Next 'Downton Abbey' Film, After Vaccinations For Cast". Variety. Archived from the original on 12 February 2021. Retrieved 20 April 2021.
↑  Davis, Brandon (25 August 2021). "Universal Studios, Focus Features Showcase Stacked Slates at CinemaCon". ComicBook. Retrieved 25 August 2021.
↑  Coke, Hope (26 August 2021). "Downton Abbey: A New Era – name of hotly-anticipated film sequel finally unveiled". Tatler. Retrieved 19 September 2021.
↑  Tartaglione, Nancy; D'Allesandro, Anthony (25 August 2021). "'Downton Abbey' Sequel Gets A Title And Teaser Footage at CinemaCon". Deadline Hollywood. Retrieved 28 August 2021.
↑  Butler, Tom (26 August 2021). "'Downton Abbey 2' gets official title: 'A New Era'". Yahoo! News. Retrieved 28 August 2021.
1 2  Wiseman, Andreas (19 April 2021). "'Downton Abbey 2': Cast, Director & Release Date Confirmed As Production Gets Underway". Deadline Hollywood. Archived from the original on 19 April 2021. Retrieved 19 April 2021.
↑  "Film and TV Projects Going into Production – Downton Abbey 2". Variety Insight. Archived from the original on 27 March 2021. Retrieved 27 March 2021.
↑  Elizabeth McGovern [@elizabeth.mcgov] (16 July 2021). "Ashley has officially wrapped! #DowntonAbbey2! It's in the can..." Retrieved 19 September 2021 – via Instagram.
↑  Shoard, Catherine (19 April 2021). "Downton Abbey film sequel set for Christmas 2021 release". The Guardian. Archived from the original on 20 April 2021. Retrieved 20 April 2021.
↑  Lowe, Lindsay (19 April 2021). "A new 'Downton Abbey' movie is coming this year: Everything we know so far". Today. Archived from the original on 19 April 2021. Retrieved 19 April 2021.
↑  Lang, Brent (2 July 2021). "'Downton Abbey 2' Pushed From Holiday Release to March 2022 Debut". Variety. Retrieved 2 July 2021.
↑  D'Allesandro, Anthony (26 January 2022). "'Downton Abbey: A New Era' Release Date Shifts To Early Summer". Deadline Hollywood. Retrieved 27 April 2022.
↑  Hayes, Dade (9 December 2021). "NBCUniversal's New Theatrical Window Scheme To Bring Films To Peacock After As Few As 45 Days Of Release". Deadline Hollywood. Retrieved 27 April 2022.
↑  Attend the World Premiere of Downton Abbey: A New Era - DOWNTON ABBEY: A NEW ERA, Priority
מחנה נוריה

|  מידע על המבנה |
| --- | --- |
 סוג:  מחנה צבאי 
 מיקום:  גוש קטיף
 בשימוש פעיל:  לא
 תאריך הריסה:  ספטמבר 2005
 נשלט על ידי:    צה"ל  אוגדת עזה 
 
מחנה נוריה (כונה גם "מפקדת אוגדת עזה בגוש קטיף") היה בסיס צבאי של צה"ל בסמוך להתנחלות נווה דקלים שבגוש קטיף, המחנה היה המפקדה הראשית של אוגדת עזה והוא היה ממוקם בין גני טל לנווה דקלים.
הבסיס היה הבסיס הצה"לי הגדול ביותר בגוש קטיף וריכז את מרבית פעולות צה"ל ואוגדת עזה ברצועת עזה מהקמתו בשנות ה-90 ועד ביצוע תוכנית ההתנתקות.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
לאחר כיבוש רצועת עזה במלחמת ששת הימים הוקמה חטיבת קטיף והוקמה לה מפקדה בעיר הפלסטינית ח'אן יונס שבדרום מזרח רצועת עזה, אך עם חתימת הסכמי אוסלו ב-1993, הועברה מפקדת חטיבת קטיף של אוגדת עזה מח'אן יונס למחנה נוריה שבסמוך לנווה דקלים.
בנובמבר 2004 נפצעו שני חיילים ואזרח בעקבות טיל נגד טנקים שנחת בתוך הבסיס, על פי מקורות הטיל נורה מאזור ח'אן יונס. אירוע זה בא זמן קצר לאחר שצה"ל סיים את מבצע חצר המלך בו צה"ל פעל כנגד מספר חוליות שהיו משגרי הפצמ"רים העיקריים לעבר יישובי גוש קטיף.
כמה ימים לאחר האירוע בו נורה הטיל נגד טנקים התפטר מפקד האוגדה שמואל זכאי, זאת לאחר עימות עם הרמטכ"ל משה יעלון (לימים שר הביטחון) וכן מפקד פיקוד הדרום דן הראל וזאת לאחר חשד להדלפת חילוקי הדעות בין הדרג המדיני לדרג הצבאי האם להמשיך את מבצע ימי תשובה, אירוע זה בא בעת ההכנות של האוגדה והצבא בכלל לביצועה של תוכנית הנסיגה מחבל עזה, תוכנית ההתנתקות ואירועים מסוג זה הוערכו כגורמים משפיעים על עבודות המטה לביצוע התוכנית.
לאחר פרשת ההדלפה התמנה אביב כוכבי (לימים הרמטכ"ל) למחליפו של זכאי, בעת טקס ההשבעה של כוכבי במפקדת הבסיס בנווה דקלים התקיימה מחאה של מספר תושבי גוש קטיף בכניסה לבסיס בדרישה שצה"ל יגביר את מאמציו לפעול כנגד ירי פצצות מרגמה אשר מבוצע לעבר יישובי הגוש ועוטף עזה.
בספטמבר 2005 התקיים בבסיס טקס אשר ציין את יציאת כוחות צה"ל משטחי הרצועה וזאת לאחר כ-38 שנים של שלטון ישראל בה (ממלחמת ששת הימים). בטקס השתתפו מספר בכירים בצמרת הביטחונית בהם הרמטכ"ל דן חלוץ, אלוף פיקוד דרום דן הראל ומפקד אוגדת עזה, אביב כוכבי. מלבד הבסיס פונו ברצועה מספר מתקנים צבאיים נוספים בהם בסיס צה"ל בסמוך לפאת שדה, ציר פילדלפי (ומוצביו – מוצב אלוף, מוצב טרמית ומוצב חרדון) ובסיס התיאום והקישור במעבר ארז, זמן קצר לאחר עזיבת כוחות צה"ל את שטחי הרצועה הניפו כוחות הביטחון הפלסטיניים את דגל הרשות הפלסטינית בכניסה לבסיס ואף דובר על הפיכת הבסיס למטה הראשי של כוחות הביטחון הפלסטיניים של גזרת דרום הרצועה. הבניין המרכזי בבסיס לא נהרס והיה מהמבנים הבודדים בגוש קטיף שהצבא החליט לא להרוס, לצד בתי הכנסת והישיבות.
לאחר פינוי הבסיס והצורך בתכנון היערכותו של הצבא בגבול ה"חדש" בין ישראל לרצועת עזה וכן מתוך ראייה מערכתית אשר מטרתה הייתה לחסוך בהוצאות הוחלט לאחד מספר בסיסים ולהקים את מחנה רעים בחבל אשכול אשר משמש כמפקדה החדשה של אוגדת עזה.
עשור לאחר ביצועה של תוכנית ההתנתקות פורסם כי לא רחוק מהאתר שבו ישבה מפקדת אוגדת עזה הקימו הפלסטינים את מתחם הבילוי "אסדה סיטי" אשר כולל לונה פארק, מגלשות מים וגן חיות קטן.
הערות שוליים

↑  חנן גרינברג, עזה: 5 ישראלים נפצעו מירי ומטיל נגד טנקים, באתר ynet, 3 בנובמבר 2004
↑  חנן גרינברג, הרמטכ"ל הורה לתא"ל זכאי לפשוט את מדיו, באתר ynet, 9 בנובמבר 2004
↑  חנן גרינברג, כוכבי נכנס לתפקידו, תושבי גוש קטיף הפגינו, באתר ynet, 30 בנובמבר 2004
↑  דוד רטנר, מפקד אוגדת עזה: צה"ל יצא מעזה בראש מורם; זו תחילתה של מציאות חדשה, באתר TheMarker‏, 11 בספטמבר 2005
↑  פלשתינים במפקדת אוגדת עזה, באתר ערוץ 7, 12 בספטמבר 2005
↑  דוד רטנר, מפקד אוגדת עזה: צה"ל יצא מעזה בראש מורם; זו תחילתה של מציאות חדשה, באתר TheMarker‏, 11 בספטמבר 2005
↑  מיכאל יעקובסון, מחנה רעים, ביצועים מצוינים: כדאי לשרת באוגדת עזה, באתר Xnet‏, 19 בדצמבר 2011
↑  מאוריציו מולינארי, כתב העיתון "לה סטמפה", בחזרה לגוש קטיף: עשר שנים אחרי, באתר ynet, 7 ביוני 2015
| בסיסי ומחסומי צה"ל ברצועת עזה |
| --- | --- | --- |
| לפני ביצוע תוכנית ההתנתקות (עד 2005) | מחנה נוריה • בסיס נצרים • מוצב אלוף • מוצב חרדון • מוצב טרמית • מוצב JVT • מוצב מגן 3 (סמבה) • מוצב אורחן |  |
| ממלחמת חרבות ברזל (2023 והלאה) | בסיס נצרים • בסיס ג'וחור א-דיכ • בסיס בקרבת אל-מוע'ראקה • מחסום נצרים • מחסום צומת נצרים |  |
צב ים ירוק

| צב ים ירוק |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: בסכנת הכחדה סכנת הכחדה (EN) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
קבוצה:: זאורופסידה
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: צבים
תת־סדרה:: צבים חבויי-צוואר
משפחה:: צבים ימיים
סוג:: צב ים ירוק
מין:: צב ים ירוק
שם מדעי
 Chelonia mydas ‏לינאוס, 1758
תחום תפוצה
תחומי תפוצה של צב הים הירוק. נקודות אדומות מסמנות מרכזי הטלה עיקריים ונקודות צהובות מסמנות מרכזי הטלה משניים כחול - תחום תפוצה נקודות אדומות - מרכזי הטלה עיקריים נקודות צהובות - מרכזי הטלה משניים

צב ים ירוק ניזון מעשב ים.
צב ים ירוק בשחייה
צב ים ירוק (שם מדעי: Chelonia mydas) הוא מין של צב יחיד בסוגו (Chelonia) הנפוץ בימים באזורים טרופיים וסובטרופיים ולו שתי אוכלוסיות נפרדות באוקיינוס האטלנטי ובאוקיינוס השקט. צב הים הירוק מצוי גם לאורך רצועת החוף הישראלי של הים התיכון. שמו ניתן לו בגלל השומן הירוק הנמצא מתחת לשריון העליון.
מראהו של צב הים הירוק כמו המראה הטיפוסי של צבי ים אחרים. גופו פחוס, צווארו קצר ולו זרועות דמויות משוט המתאימות היטב לשחייה. בשונה מצב ים קרני, אפו קצר מאוד. אורך גופו כ-1.4 מטרים, ומשקלו כ-110–190 קילוגרמים. הזכרים קטנים מהנקבות.
הבוגרים חיים בלגונות וניזונים בעיקר מאצות ועשבי ים, אך גם מדגים ומרכיכות. הצב חסר שיניים, ואת מזונו הוא אוכל באמצעות הלסתות הקרניות המחורצות שלו.
בדומה לצבי ים אחרים הם נודדים מרחקים ארוכים בין החופים שבהם הם מטילים את הביצים לבין אתרי התזונה שלהם. גודל התטולה נע בין 140 ל-200 ביצים. משך חייו של צב ים ירוק בטבע יכול להגיע ל-80 שנים.
כמו צב הים החום גם צב זה נמצא בסכנת הכחדה. במדינות רבות הוא חיה מוגנת ופגיעה בו או איסוף שלו אסורה.
סכנות ואיומים לאורך רצועת החוף הישראלי של הים התיכון

לצבי הים ישנם מספר טורפים טבעיים: הצעירים נטרפים בידי סרטני חולות, מיני עופות ימיים (כגון שקנאים, אנפות ושחפים) וראקונים. שועלים ותנים (אשר הובאו לחופים בידי האדם) גם חומסים את קניהם של צבי הים וטורפים את הצעירים. במים הצבים הצעירים נטרפים בידי מיני כרישים, דגים טורפים, אריות ים ועוד. לצבים בוגרים טורפים מעטים יותר, בעיקר כרישים טיגרים הצדים צבים בחופי הוואי, אורקות ותניני ים.
האויב הגדול ביותר של צבי הים כיום הוא האדם. רוב הפגיעות של צבי ים בארץ קורות באופן לא מכוון.
צבי הים ניצודו בעבר, ובשנות ה-30 של המאה ה-20, בתקופת המנדט הבריטי בארץ ישראל, היו צדים בכל שנה כ-2,000 צבים ירוקים ברצועת החוף של הארץ.
צבי הים נתפסים בטעות ברשתות דיג, ברשתות רפאים ובקרסים, מסתבכים ואוכלים אשפה שנמצאת בים ובחוף, נפגעים מכלי שיט מהירים כגון סירות מנוע ואופנועי ים, וסובלים מפגיעה קשה באתרי ההטלה שלהם.
אתרי ההטלה הם חופים חוליים עם גישה נוחה מהים, לאורך כל רצועת החוף הישראלי של הים התיכון. בנייה של מרינות ושוברי גלים לאורך החוף פוגעת בהסעת החולות צפונה וכך מופר האיזון בתהליך פיזור חול הזיפזיף לאורך רצועת החוף שמצדה הולכת ומצטמצמת באזורים שבהם צבות מטילות. עונת ההטלה (הקיץ) מאופיינת על ידי הפרעות סביבתיות שונות בחוף, כגון מסיבות, לינות לא מוסדרות בחופים, אורות ומדורות. האורות המגיעים מכבישים הקרובים לים, מסעדות ואפילו מדורות על החוף מבלבלים את האבקועים שזה עתה בקעו מהביצה ומחפשים את אור הירח המוחזר מן המים כדי למצוא את דרכם אל הים.
נסיעה פרועה על החופים עלולה לפגוע בצבים ובקניהם מכיוון שהיא יוצרת חריצים (קוליסים) בחול אשר כולאים את הצבים הצעירים הנופלים לתוכם ללא אפשרות מילוט.
בנייה אינטנסיבית, כריית חול ופיתוח מואץ של החופים גרמו לפגיעה קשה בחופי ההטלה.
סכנות ואיומים לאורך רצועת החוף הישראלי של הים התיכון > מאמצי השימור בישראל

רשות הטבע והגנים היא הגוף הממשלתי האחראי על שמירת הטבע בארץ ומתוקף כך מחויבת להגן על צבי הים. לשם כך רשות הטבע והגנים הקימה בשנת 1999 מרכז ארצי להצלת צבי ים, לשם מובאים צבי ים פצועים ופגועים לטיפול ולשיקום והמטרה היא להשיב אותם חזרה אל הים.
הכרזה על חופים כשמורות טבע וגנים לאומיים מאפשרת להגן על החוף מבנייה, לינה בחוף בעונת ההטלה וכו'.
במרכז ההצלה לצבי ים ישנו גם גרעין רבייה לצב הים הירוק שנמצא בסכנת הכחדה חמורה בים התיכון.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | 1986 | 1987 | 1988 | 1991 | 1994 | 1995 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| מספר קנים | 3 | 1 | 2 | 1 | 8 | 1 | 2 | 14 | 8 | 8 | 2 | 12 | 7 | 14 | 8 | 22 | 3 | 14 | 17 | 10 | 25 |
הערות שוליים

↑  צב ים ירוק באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  יניב לוי ועדי ברש, סיכום פעילות לאישוש אוכלוסיות צבי הים בים התיכון 2011, רשות הטבע והגנים
| צבי ים |
| --- | --- | --- |
| צבים ימיים | צבים ימיים |  |
| צב ים ירוק* | צב ים ירוק |  |
| צב ים קרני* | צב ים קרני |  |
| צב ים חום* | צב ים חום |  |
| צב ים רידלי | צב ים זיתני • צב ים רידלי |  |
| צב ים שטוח גב* | צב ים שטוח גב |  |
| צבי ים גלדיים | צבי ים גלדיים |  |
| צב ים גילדי* | צב ים גילדי |  |
*סוג ומין יחיד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007540900705171  GND: 4541243-1  LCCN: sh85057230  NDL: 01187662
1701 בצרפת

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1700   1699  1698 |  דגל צרפת | 1701  בצרפת |  »»»  1702   1703   1704 |
כל ערכי השנים בצרפת • אירועים בולטים בעולם ב-1701 היסטוריה של צרפת • פורטל צרפת • לוח שנה של שנת 1701
שנת 1701 בצרפת הייתה השנה בה ציינה צרפת 714 שנות לאום.
מנהיגים

מונרך - לואי הארבעה עשר, מלך צרפת
אירועים

מרץ - פריצת מלחמת הירושה הספרדית בה לחמו צרפת וספרד כנגד הממלכה המאוחדת ואוסטריה.
24 ביולי – הקמת דטרויט כקומונה צרפתית.
נפטרו

2 ביוני – מדלן דה סקודרי, סופרת צרפתייה מפורסמת. (נולדה ב-1607)
הדרה לוין ארדי

| --- | --- |

 לידה:  1963 (בת 62 בערך) ירושלים, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת ניו יורק 
 www.hadaralevin.com
 
הדרה לוין ארדי
הדרה לוין ארדי (נולדה ב-1963 בירושלים) היא מוזיקאית וזמרת ישראלית, סופרת, משוררת, מסאית וציירת.
דיסקוגרפיה

This Is a True Story \ The Rough Cut, 2001
Live at Tmuna theatre 14/01/01, 2001
King O., 2002
Magic Time, 2002
This Is a True Story \ The Rough Cut (revised & revisited), 2004
King O. Extended, 2004
The Move, 2005
All I Want (EP), 2005
After the Storm, 2006
2008 כאילו אין מחר, (אלבום ראשון בעברית)
Too Much of a Good Thing, 2009
Who's Gonna Stop Me Now (EP), 2012
2013 אלבום כפול, Songs, Naked
2015 Rage Against the Eclipse
2017 Love in the Wrong Times
2017 הדיבר הפנימי (EP)
2020 My Home Town
2020 אין לאן ללכת
2021 Hebrew Morning Extended
2024 סינגל: איך הגעתי לכאן 2024 סינגל: If I Stay
ספרים

1995 פאפיה זום - מסעה של מרס היפה לעידן ה-MTV - שירה - הוצאת "תמוז"
2015 ליקוי מאורות - פרוזה (רומן מוקומנטרי) - הוצאת "מקף-סמיט"
2016 עד התוהו הבא - סטנדאפ על פי תהום - שירה - הוצאת "הדרה מיוזיק"
2022 השנים העצובות - שירה־פרוזית - הוצאת "הדרה מיוזיק"
2025 היום שאחרי - שירה ומאמרים על מהמורות - הוצאת "הדרה מיוזיק"
הערות שוליים

↑  פרס סמיט, באתר תיאטרון החדר, יוני 2013
↑   הדרה לוין ארדי, לזה גרבוז התכוון, באתר הארץ, 4 באוגוסט 2015
↑  הדרה לוין ארדי, גם אני רוצה בנים יפים שירחיבו את דעתי, באתר ynet, 16 בינואר 2019
↑  הדרה לוין ארדי, אתה התחלת, אלוהים: הספוקן וורד הכי חתרני ברשת, באתר ynet, 1 בנובמבר 2018
↑  לכל השדים והגברים, על הספר החדש של ננו שבתאי, באתר "סלונה"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297673405171  ISNI: 0000 0000 6693 5571  LCCN: n96050986  MusicBrainz: 3b893dd2-49e0-4574-9253-0349c0e47254  VIAF: 86219005   WorldCat (עם VIAF): 86219005
חבורה אמנבילית

בתורת החבורות, חבורה אמנבילית היא חבורה שעבורה אפשר להגדיר אופרטור מיצוע שהוא אינווריאנטי תחת פעולת החבורה על ידי כפל משמאל. המושג הוגדר על ידי ג'ון פון נוימן ב-1929 בהקשר של פרדוקס בנך-טרסקי תחת השם הגרמני messbar ("מדיד"), וקיבל את שמו האנגלי ב-1949.
אמנביליות של חבורה בדידה

חבורה בדידה (נטולת מבנה טופולוגי) היא אמנבילית אם אפשר להגדיר עליה מידת הסתברות אדיטיבית, שהיא אינווריאנטית לכפל משמאל. (המידה אינה מוכרחה להיות סיגמא-אדיטיבית). קיומה של מידה מאפשר להגדיר אינטרגל לבג של פונקציות חסומות על החבורה.
חבורה בדידה בת מניה היא אמנבילית אם ורק אם:
יש סדרת וקטורי יחידה  x_{n}\in \ell ^{2}(G) כך ש- ||gx_{n}-x_{n}||\rightarrow 0 לכל  g\in G (תנאי דיסמייר);
יש סדרה של תת-קבוצות סופיות  F_{n}\subset G כך ש- |gS_{n}\Delta S_{n}|/|S_{n}|\rightarrow 0 לכל  g\in G (תנאי פלנר);
יש גם תנאים שקולים רבים אחרים.
כל חבורה סופית היא אמנבילית. כל חבורה אבלית היא אמנבילית. אוסף החבורות האמנביליות סגור למעבר לתת-חבורה סגורה, למעבר לחבורת מנה, להרחבות, לגבולות ישרים. בפרט, חבורה שהיא אמנבילית מקומית היא אמנבילית; וכל חבורה פתירה היא אמנבילית.
אמנביליות של חבורה קומפקטית מקומית

חבורה קומפקטית מקומית היא אמנבילית אם יש לה פונקציית מיצוע אינווריאנטית משמאל. פונקציית מיצוע היא אופרטור אדיטיבי  \Lambda \,:\,L^{\infty }(G)\rightarrow \mathbb {R} , שהוא חיובי על פונקציות חיוביות כמעט בכל מקום, ואינווריאנטי משמאל (כלומר
 \Lambda (gf)=\Lambda (f) כאשר  (gf)(x)=f(xg^{-1})). כאן  L^{\infty }(G) הוא מרחב הפונקציות החסומות-עקרונית ביחס למידת האר.
לדוגמה, החבורה הציקלית האינסופית (עם הטופולוגיה הבדידה) היא קומפקטית מקומית. פונקציית המיצוע מוגדרת על פונקציות שיש להן גבולות שווים באינסוף ובמינוס אינסוף בתור הגבול הזה, ומומשכת אל מרחב הפונקציות החסומות בעזרת משפט האן-בנך.
אמנביליות אלמנטרית

החבורות השייכות לאוסף החבורות הנוצר על ידי החבורות הסופיות והאבליות על ידי פעולות של מעבר לתת-חבורה, לחבורת מנה, להרחבות ולגבולות ישרים, נקראות אמנביליות-אלמנטרית. כל חבורה אמנבילית אלמנטרית היא אמנבילית. חבורות בעלות גידול ביניים (יותר מכל פולינום ופחות מגידול מעריכי), כמו חבורת גריגורצ'וק, הן אמנביליות (כי אוסף הכדורים שמרכזם בראשית מהווה סדרת פלנר), אבל לא אמנביליות-אלמנטרית. חבורות פשוטות נוצרות סופית אינן יכולות להיות אמנביליות-אלמנטרית (ידוע שיש חבורות אמנביליות כאלה).
אי-אמנביליות

חבורה המכילה חבורה חופשית לא אבלית, אינה יכולה להיות אמנבילית. השערת פון נוימן סברה שזוהי ההפרעה היחידה, כלומר שכל חבורה שאינה מכילה תת-חבורה חופשית היא אמנבילית. השערה זו הופרכה על ידי אולשנסקי (באמצעות Tarski monsters) וגרומוב ב-1980. גם חבורות ברנסייד האינסופיות אינן אמנביליות (Adyan). ב-2002 בנו אולשנסקי וספיר חבורה לא אמנבילית מוצגת סופית.
הומינינים

| הומינינים |
| --- | --- |
 שיחזור שלדים מאובנים של הומינינים נכחדים  בעמידה זקופה (לוסי המפורסמת במרכז)
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: פרימטים
תת־סדרה:: קופים צרי אף
משפחה:: הומינידיים
תת־משפחה:: הומיננאים
שבט:: הומיניניים
תת־שבט:: הומינינים
שם מדעי
 Hominina ‏גריי, 1825

הומינינים (שם מדעי: Hominina) הם תת-שבט של הומיניניים אשר כולל את הסוג אדם ואת קרוביו הנכחדים - הסוגים אוסטרלופיתקוס, פראנתרופוס וארדיפיתקוס הידועים מממצאי המאובנים. תת-שבט ההומינינים הוא קבוצה טקסונומית שנועדה להבדיל את השושלת המוליכה לאדם בן-ימינו מתת-שבט הפאנינים (Panina), השושלת המוליכה לשימפנזה בן-ימינו.
התכונה הגופנית המאפיינת את ההומינינים, חיים ונכחדים, ומבדילה אותם משאר קרוביהם היא הליכתם הזקופה על שתי רגליהם האחוריות. שינויים מקיפים באנטומיית השלד שלהם מתאימים אותם לאופן תנועה ייחודי זה.
אטימולוגיה

השם המדעי "הומינינים" נגזר מן המילה הלטינית Homo שפירושה "אדם" או "בן-אנוש". במילה זו בחר אבי תחום הטקסונומיה קארולוס ליניאוס לשם המדעי של סוג האדם בן-ימינו, הומו ספיינס.
בראשית המחקר הפלאואנתרופולוגי באבולוציה של האדם בסוף המאה ה-19 נגזר ממילה זו גם שמה של משפחת ההומינידיים, שכללה אז את האדם ואבותיו הקדומים, והבדילה אותם מקופי האדם.
עם התפתחות המחקר בתחומי הגנטיקה והביולוגיה המולקולרית במחצית השנייה של המאה ה-20, התברר שיש לכלול את קופי האדם הגדולים במשפחת ההומינידיים. כתוצאה מכך התעורר הצורך בתת-חלוקות טקסונומיות של ההומינידיים, אשר יפרידו בין ענף האדם ואבותיו לענפים של קופי האדם השונים. השמות המדעיים שנבחרו לשם כך משמרים את המסורת לגזור את שמות הקבוצות הכוללות את האדם בן-ימינו מן השורש "הומו". בנוסף, בכל רמה טקסונומית מקובל להטות שמות בצורה דקדוקית לטינית ייחודית לה. ברמת תת-השבט מקובלות הסיומת הדקדוקית na, ולכן תת-השבט הכולל את האדם בן ימינו נקרא Hominina. בדומה לכך, תת-השבט הכולל את השימפנזה בן ימינו נקרא Panina, וגזור באותו אופן מ-Pan, השם המדעי של הסוג שימפנזה.
המונח הומוסקסואליות (ובוודאי הקיצור העממי "הומו") עדיין לא היו בשימוש כשטבע לינאוס את שם הסוג של האדם, והם גזורים משורש אחר, המילה היוונית ὁμός (תעתיק: "הומוס") שמשמעותה "זהה".
הגדרה וסיווג

על-פי רצפי הגנומים שלהם, הסוג הקרוב ביותר לאדם מבין כל בעלי החיים בני ימינו הוא השימפנזה. על-פי מידת הדמיון בין הרצפים ניתן להעריך, באמצעות שיטות שעון מולקולרי, שהאב הקדמון המשותף של האדם והשימפנזה חי לפני כ-8 מיליון עד 4 מיליון שנה. מבין כל צאצאיו הנכחדים של אב קדמון זה, אלו הקרובים יותר לאדם מאשר לשימפנזה מוגדרים כתת-שבט ההומינינים, ואלו הקרובים יותר לשימפנזה מאשר לאדם מוגדרים כתת-שבט הפאנינים.
ניתן לחשוב על ההומינינים כעל "שושלת האדם" או "ענף האדם", ועל הפאנינים כעל "ענף השימפנזה". אך יש לזכור שענפים אלו קרוב לוודאי היו מסועפים אף הם, והכילו "תתי-ענפים" שונים, שבהם מינים שלא היו אבות קדמונים של האדם או של השימפנזה בני-ימינו. למשל, מיני הסוג פראנתרופוס השתייכו ככל הנראה לתת-ענף של ענף ההומינינים שאין לו צאצאים החיים בימינו.
תת-שבט ההומינינים כולל מספר סוגים. מתוכם שרד עד ימינו רק סוג אחד - סוג האדם - שמתוכו שרד עד ימינו מין אחד - האדם הנבון. בתת-שבט הפאנינים שרד סוג אחד - השימפנזה - ובו שרדו שני מינים - השימפנזה המצוי והשימפנזה הננסי.
הומינידיים והומינינים

סיווג וחלוקה טקסונומית של משפחת ההומינידיים
הסיווג של האדם וקופי האדם הגדולים עבר שינויים רבים בחצי השני של המאה ה-20. בתחילת שנות ה-60 עדיין היה מקובל לייחד את משפחת ההומינידים אך ורק לאדם ולאבותיו הנכחדים, בעוד קופי-האדם הגדולים הופרדו למשפחה אחרת אם כי קרובה, הפונגידיים (Pongidae על שמו של Pongo, השם המדעי של האורנגאוטן). הדעה השלטת באותה תקופה ראתה בפרוקונסול, קוף-אדם מאובן מלפני כ-20 מיליון שנה, את האב הקדמון המשותף של האדם והשימפנזה.
ואולם כתוצאה מן ההתקדמות בחקר הגנום הוברר שהאב הקדמון המשותף חי בתקופה הרבה יותר מאוחרת, בין 4 ל-8 מיליון שנה. היינו, השימפנזה קרוב לאדם הרבה יותר ממה שהיה מקובל לחשוב, ואין כל הצדקה להפרידו למשפחה אחרת. יתר-על-כן, חקר הגנום גם הראה שהשימפנזה קרוב לאדם יותר מאשר לגורילה, ושהגורילה קרוב לאדם ולשימפנזה יותר מאשר לאורנגאוטן. מכך נובע שכל יחידה טקסונומית שתכלול את הסוגים שימפנזה, גורילה ואורנגאוטן, אבל לא את האדם עצמו תהיה בהכרח פראפילטית - היא תכלול שלושה ענפים נפרדים, בניגוד למוסכמה לכלול בכל יחידה טקסונומית ענף מונופילטי יחיד.
התוצאה הסופית של סיבוך זו הייתה שמשפחת הפונגידיים בוטלה לחלוטין, וקופי האדם הגדולים הוכנסו אחר כבוד למשפחת ההומינידיים עם האדם. על מנת לייחד את ענף האדם מענף השימפנזה נדרש איפוא להוסיף רמה טקסונומית נוספת מתחת לרמת המשפחה ומעל רמת הסוג: ה"שבט" (tribe). הטקסונומים עדיין חלוקים בדעותיהם לגבי הסיווג הראוי ברמת השבט ותת-השבט, אך כולם מייחדים כעת לענף האדם את הכינוי "הומינינים" (hominins או homininan). למרות (או אולי בגלל) המורכבות הזו, בשפה לא-רשמית אפילו פלאואנתרופולוגים רבים עדיין משתמשים במונח "הומינידים" (באנגלית hominids) לציון האדם וקרוביו הנכחדים השייכים לאותו ענף, ובמונח "קופי-אדם" (באנגלית apes) לציון שאר הענפים.
אנטומיה ומורפולוגיה > שלד

התכונה העיקרית המייחדת את ההומינינים מקופי-אדם אחרים היא הליכתם הזקופה על רגליהם האחוריות. התאמות אבולוציוניות לצורת תנועה ייחודית זו התבטאו בשינויים מקיפים בתצורת השלד שלהם, וניכרים היטב בממצאי המאובנים:
כפות הרגליים האחוריות, שבקופי האדם הן בעלות אצבעות לופתות ארוכות ובוהן נפרדת בדומה לכף יד, נוטות להשתנות בהומינינים כך שהאצבעות מתקצרות והבוהן מתקרבת לשאר האצבעות, תצורה המתאימה להליכה ולא לטיפוס.
מפרק הירך משנה את צורתו כך שעצמות הירך פונות לעבר קו המרכז והברכיים קרובות זו לזו, מה שמאפשר הליכה על שתיים יעילה יותר.
האגן, שבקופי אדם הוא אנכי, שטוח וגבוה, נוטה לתנוחה אופקית יותר, והוא בעל "צורת קערה" אשר בזמן עמידה זקופה מערסלת את האיברים הפנימיים של הבטן.
עמוד השדרה מקבל מעין צורת S במבט מן הצד, כאשר חלקו המותני מתקמר בכיוון הבטן (לורדוזיס), ובעת הליכה וריצה זקופות משמש כמשכך זעזועים לגולגולת.
הזרועות, שבקופי אדם הם ארוכות בהרבה מן הרגליים האחוריות, נוטות להתקצר, ולעומת זאת הרגליים האחוריות נוטות להתארך.
כפות ואצבעות הידיים הן בעלות מבנה עדין יותר, בתצורה המתאימה להחזקת עצמים ומכשירים ולא לטיפוס או להליכה.
נקב העורף הגדול (foramen magnum), מקום הכניסה של עמוד השדרה לגולגולת, נוטה לנדוד לעמדה תחתית יותר בבסיס הגולגולת, כך שהראש מוחזק בזווית זקופה יותר.
תכונות נוספות האופייניות להומינינים מתבטאות במבנה שיניהם. הניבים של ההומינינים קטנים וקצרים משל קופי-אדם אחרים, בייחוד בזכרים, וזגוגית השן לרוב עבה יותר.
אנטומיה ומורפולוגיה > תכונות נוספות

בניגוד להליכה זקופה, מוח גדול איננו תכונה הומינינית טיפוסית. את גודל המוח במאובנים ניתן למדוד על-פי נפחו של חלל הגולגולת. במרבית סוגי ההומינינים המוח דומה בגודלו למוח קופי-אדם כמו השימפנזה, או רק במעט גדול יותר. רק בסוג האדם התרחשה עלייה משמעותית בגודל המוח במהלך כשני מיליוני השנים האחרונות.
מכיוון שרקמות רכות לרוב אינן משתמרות בממצאי המאובנים, קשה לדעת באיזו מידה התכונות המבדילות את האדם בן ימינו מקופי האדם אכן היו אופייניות גם לשאר ההומינינים. את מבנה השרירים ניתן לרוב להסיק מתצורת השלד, אבל לא ברור למשל באיזו מידה היו מרבית ההומינינים בעלי פרווה בדומה לקופי אדם או עירומים משער במרבית גופם בדומה לבני-אדם.