stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אשר וייס
ספריו

כל ספריו של הרב וייס נקראים "מנחת אשר" הספרים ראו אור מאז שנת תשמ"ז יוצאים במסגרת "מכון מנחת אשר" שמוציא גם חוברת שבועית משיעוריו.
בסדרת "מנחת אשר" על התלמוד הבבלי נדפסו כרכים ובהם שיעורים על המסכתות: שבת, פסחים, גיטין, קידושין, בבא קמא, בבא בתרא, מכות, מסכת נידה והלכות נידה.
בסדרת "מנחת אשר" על התורה מודפסים שיעוריו השבועיים הכוללים דיוני הלכה וענייני אגדה ומוסר, על סדר פסוקי פרשת השבוע. כרך נספח לסדרה זו הוא "הגדה של פסח - מנחת אשר".
גם ספר השו"ת שלו, בן שלושה כרכים, נקרא "שו"ת מנחת אשר".
"מנחת אשר - אמונה וביטחון" עוסק בנושאים אלה לאור חובת הלבבות, הרמב"ן, החזון איש ועוד.
בשנת תשפ"א הוציא כרך של "שו"ת מנחת אשר" העוסק בענייני מגפת הקורונה בישראל ובהשלכות ההלכתיות שלה. ייחס חשיבות להנחיות משרד הבריאות, והוביל קו מחמיר בכל הקשור למגפת הקורונה.
בשנת תשפ"ג הוציא מהדורה חדשה על התורה הכוללת הוספות רבות על המהדורה הקודמת, וכרך מפתחות נרחב ומפורט. המהדורה נקראת על שם חיים שימל זצ"ל.
בית הדין "דרכי הוראה" מדפיס לפני החגים חוברות ובהן חידושים מפרי עטם של חברי בית הדין, ביניהם מאמרים של הרב וייס.
משפחתו

אחיו הרב דב וייס, חתנו של האדמו"ר מצאנז-קלויזנבורג ורב שכונת קריית צאנז בירושלים.
אחיו הרב יהונתן בנימין, גאב"ד העיר מונטריאול בקנדה.
אחיו הרב חיים, רבה של ביתר עילית ור"מ בישיבות תורת חיים וישועות משה.
אחיו הרב מרדכי דוד (חתן אליהו אנגלנדר), רב בית המדרש "אורייתא" בלונדון.
אחיו הרב אברהם יצחק (חתן רבי בן-ציון רבינוביץ מביאלא), ראש כולל ביאלה בירושלים.
בנו הרב בנימין מנהל את מוסדותיו ורב קהילת "חיי נפש" בירושלים.
הערות שוליים

↑  משה ויסברג, בד"ה: אם הרבנים לבית וייס הלכה לעולמה, י"ח חשון תשפ"ב, באתר בחדרי חרדים
↑  ברוך דיין האמת הרבנית פסיה יענטה וויס ע"ה אשת גאב"ד 'דרכי תורה'
↑  דף השיעורים של הרב אשר וייס קול הלשון, באתר קול הלשון
↑  בברכת הפוסק: רב חדש מונה למרכז הרפואי ‘שערי צדק’ בירושלים, באתר חרדים10, ‏2023-05-15
↑  ראן: רון קליינמן, יחס דיינים לחוק ולפסיקה האזרחיים, תחומין לו.
↑   מישאל ציון, לשים מסכה על השופר? ליטול לולב עם כפפות?, באתר הארץ, 28 ביולי 2021
↑  פרופיל מיוחד: הגר"ח וייס - רבה החדש של העיר ביתר עילית, באתר בחדרי חרדים, 8 בינואר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303867905171  ISNI: 0000 0000 6695 2347  LCCN: n88030655  VIAF: 70469797   WorldCat (עם VIAF): 70469797 
הרב אשר וייס בחגיגת פורים בישיבת ההסדר בשדרות
הרב אשר וייס עם הרב יונתן שטנצל
FISMA

| --- | --- |
סמל ארצות הברית
 פרטי החוק
 מדינה:  ארצות הברית
 גוף מחוקק:  107th United States Congress 
 שטחים שעליהם חל החוק:  ארצות הברית 
 
FISMA (ראשי תיבות באנגלית של: Federal Information Security Management Act of 2002) או החוק הפדרלי לניהול אבטחת מידע משנת 2002 (44 USC § 3541), הוא חוק פדרלי של ארצות הברית שנחקק בשנת 2002 כ-Title III לחוק ממשל אלקטרוני משנת 2002. החוק הכיר בחשיבות של אבטחת מידע לאינטרסים הביטחוניים הכלכליים והלאומיים של ארצות הברית. הוא מחייב כל סוכנות פדרלית לפתח, לתעד ולהטמיע תוכנית כוללת כדי לעמוד בדרישות אבטחת המידע ומערכות המידע התומכות בפעילות ובנכסי הסוכנות, כולל אלה המסופקים או מנוהלים על ידי סוכנות, קבלן משנה או מקור אחר.
FISMA הפנה את תשומת הלב בממשל הפדרלי לאבטחת סייבר והדגיש במפורש "מדיניות מבוססת סיכון לאבטחה חסכונית".FISMA מחייבת את פקידי תוכנית הסוכנות, קציני המידע הראשיים והמפקחים הכלליים (IG) לבצע סקירות שנתיות של תוכנית אבטחת המידע של הסוכנות ולדווח על התוצאות למשרד הניהול והתקציב. OMB משתמשת בנתונים אלה כדי לסייע באחריות הפיקוח שלה ולהכין דו"ח שנתי זה לקונגרס על עמידת הסוכנות בתנאי החוק.
הערות שוליים

1 2  "NIST: FISMA Overview". Csrc.nist.gov. נבדק ב-2012-04-27.
↑  FY 2005 Report to Congress on Implementation of The Federal Information Security Management Act of 2002
↑  FY 2008 Report to Congress on Implementation of The Federal Information Security Management Act of 2002
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2009102830  VIAF: 174072006   WorldCat (עם VIAF): 174072006
לודוויג גורנסון

| --- | --- |

 לידה:  1 בספטמבר 1984 (בן 40) Linköping Cathedral Congregation, שוודיה 
 שם לידה:  Ludwig Emil Tomas Göransson 
 שם במה:  Ludovin 
 מוקד פעילות:  שוודיה 
 תקופת הפעילות:  מ-2008 
 מקום לימודים:  המכללה המלכותית למוזיקה בסטוקהולם, אוניברסיטת דרום קליפורניה, בית הספר למוזיקה USC תורנטון 
 שפה מועדפת:  שוודית, אנגלית, שוודית 
 בן או בת זוג:  Serena McKinney (2018–?) 
 פרסים והוקרה:  פרס אוסקר למוזיקה המקורית הטובה ביותר (24 בפברואר 2019)  Musikexportpriset (2018)  פרס גלובוס הזהב לפסקול הטוב ביותר (2023)  פרס גראמי לשיר השנה (2019)  ליטריס אט ארטיבוס (28 בינואר 2023)  Primetime Emmy Award for Outstanding Music Composition for a Series (Original Dramatic Score) (2020)  פרס אוסקר למוזיקה המקורית הטובה ביותר (10 במרץ 2024)  בפסקה זו 2 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 www.ludwiggoransson.com
 פרופיל ב-IMDb
 
לודוויג אמיל תומאס גורנסון (בשוודית: Ludwig Emil Tomas Göransson; נולד ב-1 בספטמבר 1984) הוא מלחין, מנצח ומפיק מוזיקלי שוודי. זוכה פרס אוסקר למוזיקה המקורית הטובה ביותר ופרס גראמי לפסקול הטוב ביותר למדיה חזותית, על עבודתו בסרט גיבורי-העל האמריקאי "הפנתר השחור" מ-2018.
גרונסון פרץ לראשונה כמפיקו הצמוד של האמן צ׳ילדיש גמבינו, והשניים נחשבים לשיתוף פעולה בולט בעולם המוזיקה.
ביוגרפיה

גורנסון נולד וגדל בלינקופינג, שוודיה. אמו מריה, מוכרת פרחים, היא מוורשה, פולין, אביו תומאס, מורה לגיטרה, שוודי ולו אחות גדולה. הוא נקרא על שמו של לודוויג ואן בטהובן. הוא החל שיעורי מוזיקה בגיל צעיר ולמד במכללה המלכותית למוזיקה בסטוקהולם. בשנת 2007, עבר ללוס אנג'לס כדי ללמוד באוניברסיטת דרום קליפורניה הלחנת מוזיקה לקולנוע וטלוויזיה.
קריירה > כמלחין סרטים וטלוויזיה

עבודתו הראשונה של גרונסון באמריקה הייתה בסיטקום קומיוניטי.
ב-2013 הסרט העלילתי הראשון בו הלחין גורנסון הגיע מחברו מאוניברסיטת דרום קליפורניה, הבמאי ראיין קוגלר. גורנסון הלחין את המוזיקה לדרמה עטורת השבחים של קוגלר, "תחנת פרוטווייל", המבוססת על הירי הקלטני של אוסקר גרנט בן ה-22 ב-1 בינואר 2009. הסרט זכה בפרס גרנד ג'ורי ובפרס הקהל בקטגוריית הדרמה בפסטיבל סאנדנס 2013, וכן בפרסי אווניר ו-Un Certain Regard בפסטיבל קאן.
באוגוסט 2013, גורנסון חתם על עסקת ניהול כמלחין בחברת התקליטים של ג'יי-זי, "רוק ניישן". באותה השנה, הלחין את המוזיקה לסרט "אנחנו המילרים".
בשנת 2015, קוגלר וגורנסון שבו לעבוד יחד, על סרט הזיכיון של רוקי שזכה לשבחים, "קריד". ב-2016–2017, הלחין את המוזיקה לסרטים "זכרונותיו של מתנקש בינלאומי", "סוכן וחצי" ו"הכול, הכול".
בשנת 2018, גורנסון וקוגלר התאחדו לשיתוף הפעולה השלישי שלהם, בסרט "הפנתר השחור". במסגרת הלחנת הפסקול, גורנסון נסע לסנגל על מנת לחקור מוזיקה וכלי נגינה אפריקאים מסורתיים. מאוחר יותר, נסע לספרייה הבינלאומית למוזיקה אפריקאית בדרום אפריקה, שם הקשיב להקלטות של מוזיקאים מסורתיים כדי להבטיח צליל מסורתי מבחינה תרבותית ביצירת הפסקול לסרט. ב-2019, הפסקול של גורנסון עבור הסרט זכה בפרס אוסקר למוזיקה המקורית הטובה ביותר ופרס גראמי לפסקול הטוב ביותר למדיה חזותית.
ב-22 במאי 2019, הוכרז שגורנסון ילחין את הפסקול לסרט "טנט" של כריסטופר נולאן. בנוסף, עבד על שירים ומוזיקה מקורית עם ג'סטין טימברלייק עבור הסרט "טרולים מסביב לעולם", שיצא ב-2020.
מאז 2019, גורנסון הלחין את הפסקול לסדרת הטלוויזיה של דיסני+, "המנדלוריאן", המתרחשת ביקום מלחמת הכוכבים. הוא זכה בפרס אמי לבידור בפריים טיים להלחנה מצטיינת בסדרת טלוויזיה עבור עונה 1 ועונה 2 כאחד. בשנת 2021, החל להלחין מוזיקה עבור סדרת הספין-אוף של "המנדלוריאן", "הספר של בובה פט", שהוצגה לראשונה ב-29 בדצמבר 2021.
ב-2022 יצאו לאקרנים הסרטים "אדומה אש" ו"אופנהיימר", שהלחין עבורם את הפסקול. בנוסף, יצא סרט ההמשך של "הפנתר השחור", הנקרא "הפנתר השחור: ואקאנדה לנצח".
קריירה > כמפיק מוזיקלי

ב-2010 פנה השחקן והמוזיקאי האמריקאי דונלד גלובר לראשונה לגורנסון בסט הצילומים של סדרת הטלוויזיה "קומיוניטי", בשביל שגורנסון יסייע לו בפרויקט הצדדי שלו, צ'יילדיש גמבינו. מאז, עבדו השניים יחד על ארבעה אלבומים. גורנסון שימש כמפיק וכותב לכל שיר באלבום "Awaken, My Love!", שהושפע ממוזיקת פאנק משנות ה-70. בנובמבר 2017, זכו השניים לארבעה מועמדויות לפרס גראמי על עבודתם, בהן "אלבום השנה" ו"הקלטת השנה" על "Redbone". בסך הכל, עבודתו עם גמבינו זיכתה אותו בשש מועמדויות בטקס פרסי גראמי.
בשנת 2012, הפיק גורנסון את מיני-אלבום הבכורה של להקת חיים, Forever. בנוסף, הפיק שני שירים באלבום הבכורה שלה, Days Are Gone.
ב-5 במאי 2018 יצא לאור השיר "This Is America" של צ'יילדיש גמבינו, שהופק על ידי גמבינו וגורנסון. הוא הגיע היישר אל המקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100 והפך לשיר ה-31 שעשה זאת בתולדות המצעד. השיר זכה בכל ארבע הקטגוריות שהועמד אליהן בטקס פרסי גראמי ה-61: "הקלטת השנה", "שיר השנה", "ביצוע הראפ/שירה הטוב ביותר" ו"הווידאו קליפ הטוב ביותר".
חיים אישיים

גורנסון נשוי לכנרת האמריקאית סרינה מקיני. הם נישאו ב-2018, וב-2019 נולד בנם הבכור.
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | פרויקט | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023 | פרס המוזיקה במדיה של הוליווד | הפרטיטורה המקורית הטובה ביותר - סרט עלילתי | אופנהיימר | מועמדות |  |
| 2024 | פרס גלובוס הזהב | הפסקול הטוב ביותר | אופנהיימר | זכייה |  |
| 2024 | פרסי איגוד מבקרי הקולנוע האמריקאי | הפסקול הטוב ביותר | אופנהיימר | זכייה |  |
| 2024 | פרס גראמי | הפסקול הטוב ביותר למדיה חזותית | אופנהיימר | זכייה |  |
| 2024 | פרס גראמי | העיבוד הטוב ביותר, אינסטרומנטלי או א-קפלה | "Can You Hear The Music" – אופנהיימר | מועמדות |  |
| 2024 | פרס גראמי | הלחן האינסטרומנטלי הטוב ביותר | "Can You Hear The Music" – אופנהיימר | מועמדות |  |
| 2024 | פרס האקדמיה הבריטית לקולנוע | הפסקול המקורי הטוב ביותר | אופנהיימר | זכייה |  |
| 2024 | פרס סטלייט | הפסקול המקורי הטוב ביותר | אופנהיימר | מועמדות |  |
נחל אחוזה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 אורך:  כ-3.5 ק"מ
 מוצא:  דרך פרויד, מרכז חורב, חיפה
 גובה מוצא הנהר:  275 מטרים
 שפך:  הים התיכון באזור תחנת חוף הכרמל, חיפה
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל
נחל אחוזה הוא נחל בחיפה היורד ממרכז חורב מערבה לים התיכון. אורכו כ-3.5 ק"מ.
הנחל

אורכו של הנחל הוא שלושה וחצי ק"מ. הנחל קרוי של שמה של שכונת אחוזה בחיפה.
בנחל נמצאים שני מעיינות, עין תאנה ועין אחוזה, עין אחוזה נובע בקרקעית מבנה ליד הנחל וזורם כל השנה. במדרון הנחל נמצאים בית משאבות ובריכה שוממת. עין תאנה נובע מבאר קטנה שניתן לטבול בה במעלה הנחל.
בית המשאבות הוקם טרם הקמת המדינה ומטרתו הייתה שאיבת המים של עין אחוזה למען שימושם על ידי תושבי אחוזה.
במהלך גל השרפות בישראל ב-2016 נשרף הנחל כמעט לגמרי והשריפה אף שרפה כמה מבתי שכונת רמת אשכול. בראשית 2017 הוקצה לעיריית חיפה תקציב של 4 מיליון ש"ח למען שיקום הנחל.
ראו גם

נחל עמירם
נחל עובדיה
נחל שיח
נחל אזוב
הערות שוליים

↑  נחל אחוזה – המעין הסודי של חיפה – גינת בוסתן, ‏2019-05-19
ברכת השכיבנו

ברכת השכיבנו היא אחת מברכות קריאת שמע הנאמרת לאחר קריאת שמע בתפילת ערבית.
זמן אמירתה

ברכה זו נאמרת רק בערבית, משום שהיא עוסקת בבקשת הגנה בשעות הלילה.
נוסח הברכה

הברכה מתחילה במילים "השכיבנו ה' אלוהינו (הספרדים אומרים: אבינו) לשלום והעמידנו מלכנו לחיים (טובים ולשלום)" ומסתיימת בימות החול במילים "ברוך אתה ה' שומר עמו ישראל לעד" ובשבתות וחגים במילים: "(ה)פורש סוכת שלום עלינו ועל כל עמו ישראל ועל ירושלים".
נוסח הברכה > בספרות האמוראים

נוסח הברכה אינו מופיע בתלמוד, המתייחס אליו רק בשם "השכיבנו", במה שנראה כמילה הפותחת את הברכה. חתימת הברכה מופיעה בספרות האמוראית בשני נוסחים שונים. במדרשים מופיע נוסח קצר: "פורס סוכת שלום" ובתלמוד ירושלמי מופיע נוסח ארוך יותר: "פורס סוכת שלום על עמו ישראל מנחם ציון ובונה ירושלים".
מהמקורות האמוראיים, שכולם ארצישראליים, נראה שנוסח חתימת הברכה הייתה קבועה בכל ימות השנה. שמעון פוגל ואורי ארליך טענו שהנוסח הקצר הוא קדום יותר, והנוסח הארוך התפתח ממנו מתוך רצון להוסיף את עם ישראל וירושלים לברכה. לטענתם, באותה תקופה היה הנוסח הארוך יותר רווח בקרב המתפללים.
נוסח הברכה > בגניזה הקהירית

בגניזת קהיר נמצאו מעל 50 קטעי סידורים של נוסח הברכה המתחילה במילה "השכיבנו" ועוד מעל 30 קטעי סידורים בהם הברכה מתחילה במילה "נשכבה". קטעי סידורים אלו כוללים קטעים על פי נוסח ארץ ישראל וקטעים על פי מספר גרסאות של נוסח בבל. שמעון פוגל ואורי ארליך מסכמים את הנוסחים המתחילים בהשכיבנו כך:
בהתאם למגוון הנוסחים בגניזה משחזרים שמעון פוגל ואורי ארליך את נוסח ברכת השכיבנו הקדום כ:
מחקר נוסף שנעשה הראה כי החילופים הרבים בין כתבי היד מעידים על נוסח קדום קצר יותר:
להערכתם של שמעון פוגל ואורי ארליך, נוסח "נשכבה" הקדום: "נשכבה לשלום ונקיצה לשלום ופחד בלילות אל ימשול בנו ברוך אתה ה' הפורס סוכת שלום", הוא עיבוד פייטני מאוחר של הברכה המקורית. 
לטענתם, הנוסח הקדום של הברכה תואם את פשט דברי המשנה "ובערב שתים לפניה ושתים לאחריה אחת ארוכה ואחת קצרה", כפי שפורשו בין השאר על ידי רש"י, שברכת השכיבנו הייתה קצרה לעומת ברכת גאל ישראל.
היו שמצאו דמיון בין נוסחאות אחרים של הברכה ומקורות עתיקים. ח"י גרינפלד ומ. סטון מצביעים על דמיון בין הנוסח: "ופרוס עלינו סוכת שלומך ותקננו בעצה טובה מלפניך והגן בעדנו ... והסר מעלינו ... ושבור שטן מלפנינו ומאחרינו ובצל כנפיך תסתירנו" לטקסטים במגילת מקצת מעשי התורה וב"תפילת לוי" שבצוואות השבטים.
נוסח הברכה > בגניזה הקהירית > ברכת השכיבנו בשבת

בנוסח אשכנז, בנוסח איטליה (שאומרים שאר ברכות ק"ש בנוסח מיוחד) ובנוסח קטלוניה, נוסח ברכה זו הוא כמעט כמו בימות החול אלא שמוספים לומר "ופרושׂ עלינו סוכת שלומך" ובמקום לסיים "ברוך אתה ה' שומר עמו ישראל לעד", מסיימים "ברוך אתה ה' פורש סוכת שלום עלינו ועל כל עמו ישראל ועל ירושלים".
הנוסח דומה לנוסח ארץ ישראל (גם בחול), "בָּרוּךְ אַתָּה יי פּוֹרֵשׂ סֻכַּת שָׁלוֹם עָלֵינוּ וְעַל עַמּוֹ יִשְׂרָאֵל מְנַחֵם צִיּוֹן וּבוֹנֵה יְרוּשָׁלַיִם". 

אצל הספרדים והתימנים משמיטים מנוסח הברכה את הבקשה להצלה "והסר מעלינו מכת אויב, דבר, חרב..." וכו' ואומרים במקום "ופרוס עלינו סוכת (רחמים ו)שלום", וחותמים "הפורש סוכת שלום עלינו ועל כל עמו ישראל ועל ירושלים (יש מוסיפים: עיר הקודש) אמן".
רבי דוד אבודרהם מביא מנהג שהיה נהוג בזמנו בערים איסביליא (היא סביליה) וטליטלא (טולדו) לומר ברכת השכיבנו בשבתות כמו בימות החול ורק בימים טובים היו אומרים "ופרוס עלינו" וכו', אך לדעתו אין מנהג זה נכון. יש מן הספרדים שבמקום הנוסח "ופרוס עלינו סוכת (רחמים ו) שלום" גורסים "ופרוס סוכת שלומך עלינו ועל ישראל עמך ועל ירושלים עיר קדשך".
בנוסח רומניא, השמיטו את רוב נוסח הברכה ואמרו "השכיבנו יי אלהינו לשלום והעמידנו מלכנו לחיים ולשלום ופרוס עלינו סכת שלומך", וחותמים, "הפורס סכת שלום עלינו ועל כל עמו ישראל ועל ירושלם עיר הקֹדֶש".
בנוסח התפילה של הרמב"ם, אין שינוי בין חול ושבת, וגם בשבת משתמע שחותמים "שומר עמו ישראל לעד" (או שלא חותמים ברכת השכיבנו, וממשכים עם ברכת ברוך ה' לעולם, וכדעת הרמב"ם).
נוסח הברכה > עניית אמן אחר הברכה

לדעת הרמב"ם והשולחן ערוך יש לחתום את ברכת השכיבנו בעניית אמן אחר הברכה של עצמו, ואילו לדעת הרמ"א אין לענות אמן אלא כששמעה מאחרים.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ד', עמוד ב'
↑  מדרש תנחומא, פנחס, ויקיטקסט
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק ד', הלכה ה' בחלק מכתבי היד.
↑  שמעון פוגל ואורי ארליך, "לתולדות נוסחּה הקדום של ברכת השכיבנו", תרביץ פד [א־ב] (תשרי־טבת תשע"ו), עמ' 78.
↑  פוגל וארליך, "לתולדות נוסחּה הקדום של ברכת השכיבנו", עמ' 84.
↑  פוגל וארליך, "לתולדות נוסחּה הקדום של ברכת השכיבנו", עמ' 91-92.
↑  יהונתן קרני, עוד לנוסחה הקדום של ברכת השכיבנו ויחסה לברכת המפיל. על כתבי היד שהביא במחקרו יש להוסיף כתבי יד נוספים מן הגניזה, וחילופים נוספים כגון נוסח 'השכיבנו אבינו לשלום' שמופיע לפחות בשני כתבי יד בגניזה הקהירית ועוד שינויי סדר
↑  משנה, מסכת ברכות, פרק א', משנה ד'
↑  מנחם קיסטר, "עיונים במגילת מקצת מעשי התורה ועולמה: הלכה, תאולוגיה, לשון ולוח." תרביץ סח [ג] (ניסן תשנ"ט), עמ' 353–354.
↑  מחזור רומניא, ויניציאה רפ"ג, דף כד ע"א.
↑  הלכות קריית שמע פרק א הלכה טז
| קריאת שמע |
| --- | --- | --- |
| פרשיות קריאת שמע | שמע ישראל • שמע ישראל (פרשיה) • והיה אם שמוע • פרשת ציצית |  |
| ברכות קריאת שמע | ברכות קריאת שמע • ברכת יוצר • ברכת מעריב • ברכת אהבה • ברכת הגאולה • ברכת השכיבנו |  |
| זמני קריאת שמע | תפילת שחרית • תפילת ערבית • תחילת זמן קריאת שמע • סוף זמן קריאת שמע • קריאת שמע על המיטה |  |
| שונות | אל מלך נאמן • ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד • ברכת ברוך ה' לעולם • המלאך הגואל • תפילת ותיקין • משיכיר • שעות זמניות |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
קריפטונייט

הקריפטונייט, כפי שהופיע על עטיפת החוברת Superman Vol.3 #48 ממרץ 2016, אמנות מאת הווארד פורטר
קריפטונייט (באנגלית: Kryptonite) הוא מחצב מיסוד כימי רדיואקטיבי הקיים ביקום DC הבדיוני שבחוברות הקומיקס סופרמן מבית DC קומיקס וסופרגירל. החומר הוזכר לראשונה בתסכית הרדיו "הרפתקאותיו של סופרמן" מיוני 1943 וקיים מאז בפרסומי החברה ובמדיות אחרות כגון סרטי קולנוע, סדרות טלוויזיה ומשחקי וידאו במגוון סוגים וצבעים שונים בעלי השפעות שונות. מקורו של החומר בפלנטה קריפטון, ודמויות קריפטוניות מושפעות כשחומר זה נמצא בקרבתן.
מקור

בשנת 1940 כתב ג'רי סיגל סיפור בשם "מתכת ה-ק' מקריפטון", ובו הוצג אבטיפוס של הקריפטונייט - מינרל מכוכב הלכת קריפטון, אשר שאב מסופרמן את כוחותיו והעניק לבני אדם כוחות-על.
השם "קריפטונייט" אוזכר ביוני 1943, בסיפור בשם "המטאור מקריפטון" בתסכית הרדיו "הרפתקאותיו של סופרמן". השחקן באד קולייר שגילם את סופרמן ביקש לצאת לחופשה, ולכן סופרמן הוכנס למלכודת קריפטונייט, ושחקן מחליף השמיע קולות אנקה מכאב למשך מספר פרקים עד שקולייר חזר לגלם את הדמות. בשנת 1949, הקריפטונייט הוצג בקומיקס ב-Superman vol.1(אנ') חוברת #61.
מתוך מאמץ להפחית את השימוש בקריפטונייט בסיפורים,[דרוש מקור][מפני ש...] כל הצורות הידועות של המינרל הפכו ל"פלדת ק'" בסיפור "סאגת הסאנדמן" משנת 1971.
באוגוסט 1993, העורכת הוותיקה והחלוצה של תור הזהב של הקומיקס דורותי וולפולק (Dorothy Woolfolk) ציינה בראיון שלדעתה חוסר הפגיעות של סופרמן משעמם, ושהגיבור הראשי של חברת DC יהיה יותר מעניין עם עקב אכילס ותגובות מגוונות לשרידים מכוכב הבית שלו.
מקור > תיאוריות

בשנת 1969 העלה סופר המדע בדיוני לארי ניבן תאוריה לפיה קריפטון היה כדור דייסון או כוכב נייטרונים קפוא שהתפוצץ וכך שברים שלו מצאו את דרכם לכדור הארץ באמצעות מטר מטאורים.
סוגי קריפטונייט והשפעותיהם > אזכורים במדיות אחרות > בסרטי לייב אקשן

סופרמן (1978) – לקס לות'ר (בגילומו של ג'ין הקמן) מגיע למסקנה שהמטאוריט שנמצא באדיס אבבה הוא חלקיק רדיואקטיבי מכוכב הלכת קריפטון. לות'ר משתמש במינרל כדי להחליש את סופרמן (בגילומו של כריסטופר ריב), וזה האחרון ניצל בידי אהובתו של לות'ר, איב טסמאכר (בגילומה של ולרי פרין).
סופרמן 3 (1983) – המיליונר רוס ובסטר (בגילומו של רוברט ווהן) מורה על הכנת קריפטונייט מלאכותי. המתכנת גאס גורמן (בגילומו של ריצ'רד פריור) משתמש בזפת במקום מרכיב בלתי מזוהה שבקריפטונייט, מה שיוצר קריפטונייט שונה שגורם לסופרמן לשנות את אופיו לרע. מחשב-העל של גורמן נלחם בסופרמן בעזרת קרן לייזר מקריפטונייט.
סופרמן חוזר (2006) – לקס לות'ר (בגילומו של קווין ספייסי) גונב את המטאוריט שנמצא בסרט הראשון ומשתמש בו כדי ליצור מסת קרקע קריפטונית וכן פגיון בו הוא דוקר את סופרמן.
סוגי קריפטונייט והשפעותיהם > אזכורים במדיות אחרות > בסרטי האנימציה

(DC Universe Animated Original Movies)
קריפטונייט ירוק:
סופרמן: מתקפתו של ברייניאק(אנ')
סופרמן: דומסדיי(אנ')
סופרמן/באטמן: אפוקליפסה(אנ') - באטמן משתמש בו על סופרגירל ואז לוקח אותה למעבדה.
ליגת הצדק האפל: מלחמת אפוקליפס - דארקסייד מקעקע את סופרמן. החומר זורם בדם של סופרמן וצובע את העיניים שלו בירוק זוהר.
קריפטונייט כחול:
ליגת הצדק: משבר בשני העולמות(אנ') - לקס לותור מכדור הארץ 3 משתמש בקריפטונייט כחול על הנבל אולטרהמן(אנ').
סוגי קריפטונייט והשפעותיהם > אזכורים במדיות אחרות > בטלוויזיה

לויס וקלארק: הרפתקאותיו החדשות של סופרמן
קריפטונייט ירוק:
"זוהר ירוק מהבית" - סופרמן נחשף לראשונה בחייו לקריפטונייט ירוק.
"ברברים בפלנטה"
"בית לותור"
"מטאלו"
"שדה קרב"
קריפטונייט אדום:
"אחריות אישית" - סופרמן מושפע מקריפטונייט אדום ונהיה אפתי.
"אולטרהוומן" - קרן לייזר נפגשת בקריפטונייט אדום ומעבירה את הכוחות של סופרמן ללויס ליין.
"נשק קטלני" - סופרמן מושפע מקריפטונייט אדום ומאבד את השליטה על הכוחות שלו.
שימוש במילה

המונח "קריפטונייט" מתייחס לחולשה של אדם בדומה למונח "עקב אכילס".
ראו גם

ויברניום ואדמנטיום (מתכות בדיוניות מחברת מארוול קומיקס)
הערות שוליים

↑  Superman Homepage (באנגלית אמריקאית)
↑  Gerard Jones, Men of tomorrow: geeks, gangsters and the birth of the comic book, New-York: Basic books, 2004, ISBN 978-0-465-03656-1
↑  Superman Vol 1 61, DC Database (באנגלית)
↑  נורמן טיפנס, Daily Press: Hampton Roads News, Virginia News & Videos, dailypress.com, ‏2000-12-06
↑  לארי ניבן, Man of Steel, Woman of Kleenex, www.rawbw.com
↑  Superboy #58, יולי 1957
↑  Kingdom Come #1-4, מאי–אוגוסט 1996
↑  All-Star Superman #1, ינואר 2006
↑  Action Comics #500, מאי 1988
↑  JLA #43-46, יולי–אוקטובר 2000
↑  Superman Family #203, אוקטובר 1980
↑  Action Comics Annual #10, אפריל 2007
↑  Superman's Pal, Jimmy Olsen #70, יולי 1963
סוגי קריפטונייט שונים כפי שהופיעו על עטיפת החוברת Action Comics #310 ממרץ 1964, אמנות מאת קורט סוואן.
רצועת חוף חיפה

רצועת החוף של חיפה ושכונות מערב העיר
רצועת חופי חיפה היא חלק מחופי ישראל, מתמשכת לאורך כ-17 קילומטרים על שפת הים התיכון, ומהווה מרכיב מרכזי בחיי תושבי חיפה ובדימויה כעיר חוף. חלק ניכר מרצועת החוף משמש לפעילויות פנאי ונופש הפתוחות לציבור הרחב, בעיקר כחופי רחצה, טיילות ופארקים כאשר הידוע שבהם הוא פארק הכט. חלק קטן משמש לפעילויות אחרות, שבחלקן סגורות לציבור. רצועת החוף כוללת גם את נמל חיפה, בה"ד חיל הים ובסיס חיפה.
החוף

רצועת החוף נחלקת לשלושה חלקים עיקריים:
הרצועה השקטה – חוף קריית חיים
רצועת החוף המרכזית – נמל חיפה ובסיס חיפה עד שכונת בת גלים
הרצועה הדרומית – משכונת בת גלים דרך חוף כיאט ועד לחוף גלעד, שפך נחל אחוזה בסוף העיר.
רוב חופי הרחצה והטיילות מרוכזות ברצועה הדרומית. והם תחילתו של חוף הכרמל
בין תל שקמונה ועד לפארק הכט שהוא שפכו לים של נחל לוטם ישנו שביל אופניים ארוך ואופיו של החוף הוא סלעי מאוד, כאשר מפארק הכט ועד לסוף העיר אופיו של החוף חולי ולא סלעי. לאורך החוף ישנו שובר גלים אחד בחוף לאונרדו.
לאורך חופה של העיר נמצאים האתרים הבאים:
קריית חיים
נמל הקישון
נמל חיפה
בסיס חיפה
בה"ד חיל הים
בית חולים רמב"ם
בת גלים
חקר ימים ואגמים לישראל
תל שקמונה
חוף כיאט
פארק הכט
נחל לוטם
מלון לאונרדו פלאזה חיפה
נחל שיח
חוף זמיר
תחנת הרכבת חיפה – חוף הכרמל
חוף דדו
חוף הסטונדטים
נחל אחוזה
היסטוריה

נוף ממלון לאונרדו פלאזה
1844

שנת 1844 היא השנה ה-44 במאה ה-19. זוהי שנה מעוברת, שאורכה 366 ימים. 1 בינואר 1844 לפי הלוח הגרגוריאני מקדים את 1 בינואר לפי הלוח היוליאני ב-12 ימים.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח הגרגוריאני.
אירועים

לא ידוע באיזה תאריך – ריקרד דייבק ולואיס אלן כתבו את המנון שוודיה.
27 בפברואר – הרפובליקה הדומיניקנית זוכה לעצמאות מהאיטי
22 במאי – עלי מוחמד שיראזי מייסד את הבאביזם
24 במאי – סמואל מורס משגר את המברק הראשון
6 ביוני – ימק"א נוסדת בלונדון
15 ביוני – צ'ארלס גודייר רושם פטנט על הגיפור
נולדו

20 בפברואר – לודוויג בולצמן, אבי המכניקה הסטטיסטית (נפטר ב-1906)
5 במרץ – מרדכי הורוויץ, רב הונגרי-גרמני (נפטר ב-1910)
14 במרץ – אומברטו הראשון, מלך איטליה (נפטר ב-1900)
18 במרץ – ניקולאי רימסקי-קורסקוב, מלחין רוסי (נפטר ב-1908)
30 במרץ – פול ורלן, משורר צרפתי (נפטר ב-1896)
16 באפריל – אנטול פראנס, סופר צרפתי (נפטר ב-1924)
17 במאי – יוליוס ולהאוזן, חוקר מקרא, מזרחן ותאולוג גרמני (נפטר ב-1918)
22 במאי – מארי קאסאט, ציירת אמריקאית (נפטרה ב-1926)
23 במאי – עבד אל-בהאא', דמות בהאית מרכזית (נפטר ב-1921)
3 ביוני – גארט הוברט, סגן הנשיא ה-24 של ארצות הברית (נפטר ב-1899)
29 ביוני – פטר הראשון, מלך סרביה (נפטר ב-1921)
12 באוגוסט – מוחמד אחמד, מנהיג מוסלמי סוני (נפטר ב-1885)
17 באוגוסט – מניליק השני, נגוס (קיסר) אתיופיה (נפטר ב-1913)
15 באוקטובר – פרידריך ניטשה, פילולוג, הוגה דעות, מבקר תרבות, משורר ומלחין גרמני אשר נודע לימים כפילוסוף מחשובי זרם האקזיסטנציאליזם וכחוזה הפוסטמודרניזם (נפטר ב-1900)
22 באוקטובר – לואי ריאל, פוליטיקאי קנדי ומייסד פרובינציית מניטובה (הוצא להורג ב-1885)
22 באוקטובר – שרה ברנאר, שחקנית תיאטרון צרפתייה (נפטרה ב-1923)
25 באוקטובר – פיליפ ויקסטיד, כלכלן אנגלי (נפטר ב-1927)
2 בנובמבר – מהמט החמישי, סלטאן עות'מאני (נפטר ב-1918)
1 בדצמבר – אלכסנדרה, נסיכת דנמרק, רעייתו של אדוארד השביעי, מלך הממלכה המאוחדת (נפטרה ב-1925)
נפטרו

15 בפברואר – הנרי אדינגטון, ראש ממשלת בריטניה בשנים 1801–1804 (נולד ב-1757)
8 במרץ – קארל הארבעה עשר מלך שוודיה, מלך בשוודיה ונורווגיה, שהייתה אז חלק מממלכת שוודיה בשנים 1818–1844 (נולד ב-1763)
7 באפריל – מורגן לואיס, גנרל אמריקני ומושל ניו יורק (נולד ב-1754)
27 ביוני – ג'וזף סמית, מייסד הכנסייה המורמונית, נרצח (נולד ב-1805)
27 ביולי – ג'ון דלטון, כימאי אנגלי (נולד ב-1766)
6 באוגוסט – גבריאל מור, מושל אלבמה החמישי (נולד ב-1785)
21 בנובמבר – איוואן קרילוב, סופר אגדות עם וממשיל משלים רוסי (נולד ב-1769)
ראו גם

1844 במדע‎
ילידי 1844‎
נפטרים ב-1844‎
יגאל אריאל

| --- | --- |

הרב יגאל אריאל מעביר שיעור בבית הכנסת בחספין, קיץ 2022
 לידה:  1946 (בן 79 בערך) ירושלים
 מדינה:  ישראל 
 רבותיו:  הרב צבי יהודה הכהן קוק, הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא
 
 תפקידים נוספים:  רב היישוב נוב
 
הרב יגאל אריאל (שטיגליץ במקור; נולד בשנת 1946) הוא רבו לשעבר של היישוב נוב שברמת הגולן, ראש מוסדות עמותת 'רוח הגולן' ומייסד הישיבה התיכונית חיספין, מחבר סדרת ספרי עיון ופרשנות נפוצה על התנ"ך.