stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלקה קטנה

| אלקה קטנה |
| --- | --- |
 אלקה קטנה
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חופמאים
תת־סדרה:: שחפאיים
משפחה:: אלקיים
סוג:: Alle
מין:: אלקה קטנה
שם מדעי
 Alle alle ‏לינאוס, 1758
תחום תפוצה


Alle alle
אלקה קטנה (שם מדעי: Alle alle) היא מין יחיד בסוגו במשפחת האלקיים. היא אחת מהקטנות שבמשפחתה (אם כי האלקית הננסית היא הקטנה ביותר), והיא נפוצה ליד חופים באיים שונים באזור הארקטי.
לאלקה הקטנה 2 תת-מינים:
A. a. alle – נפוץ בגרינלנד, איסלנד, נוביה זמליה ושפיצברגן.
A. a. polaris – נפוץ בארץ פרנץ יוזף.
אורכה של האלקה הקטנה 19–21 סנטימטרים ומוטת כנפיה 34–38 סנטימטרים. הן שחורות ולבנות בבטן, מקורן קצר וחזק וזנבן מעוגל.
מזונה דגים ודיונונים קטנים, שטרגליים וקריל אותם היא תופסת על ידי צלילה בעזרת כנפיה מתחת למים. עם זאת היא מעופפת גרועה והיא נתפסת על ידי טורפים כמו שחפים (בייחוד שחף לבן-כנף), חמסנים ועורבים בצאתה מהים לעבר מושבות הקינון שלהם. על היבשה היא נטרפת על ידי שועלים ודובים המחכים לאפרוחים שיפלו במעופם לאוקיינוס. למטרות התגוננות האלקות עפות בהמונים בחזרתן מהדיג באוקיינוס.
הערות שוליים

↑  אלקה קטנה באתר הרשימה האדומה של IUCN
אמיל פוירשטיין

| --- | --- |

 לידה:  21 באפריל 1912 קישקורוש, הונגריה 
 פטירה:  17 בספטמבר 1993 (בגיל 81) 
 מדינה:  ישראל, הונגריה 
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון 
 שפות היצירה:  עברית, הונגרית 
 
אמיל (מנחם) פוירשטיין (21 באפריל 1912 – 17 בספטמבר 1993) היה סופר, עיתונאי, מתרגם ומבקר תרבות ומוזיקה ישראלי, מחבר פורה של ספרי מידע, אנציקלופדיות ולקסיקונים במגוון נושאים של ההיסטוריה והתרבות העולמית.
ביוגרפיה

פוירשטיין נולד בקישקרש (Kiskörös) שבהונגריה לאלה לבית פוגלר ושרגא פוירשטיין. דודו הוא הסופר והמשורר אביגדור המאירי. בילדותו קיבל חינוך תורני ולאחר מכן גם השכלה כללית בגימנסיה היהודית בדברצן ובבודפשט. בזמן לימודיו בגימנסיה הצטרף לפעילות ציונית. בבגרותו עבר לברסלאו, שם למד בבית המדרש לרבנים ובאוניברסיטה המקומית. בשנת 1931 עבר לברלין, שם למד שפות רומאניות באוניברסיטה המקומית, ולאחר מכן למד בבית המדרש לרבנים בעיר. עם עליית הנאצים לשלטון בשנת 1933 עבר ללונדון ולמד במוסדות אקדמיים מקומיים, ולאחר מכן נסע לבזל ולמד באוניברסיטה שלה.
החל מגיל צעיר, לאורך כל שנותיו בחו"ל, הרבה להשתתף בכתיבה בעיתונים יהודיים ובביטאונים ציוניים שונים בבודפשט, ברסלאו, ברלין, לונדון ובזל, ובהם: הירחון האמנותי-הספרותי "מולט אש יובו", "ז'ידו סמלה", "אוי קלט" בטרנסילבניה והיומון "אז אויסאג" בבודפשט.
במרץ 1935 עלה לארץ ישראל. עבד כפקיד בנק בסניף תל אביב של בנק אנגלו-פלשתינה, ולאחר מכן קיבל תפקיד מרכזי בצנזורה לעיתונות הארץ-ישראלית. בשנת 1938 נישא לשפרה בת אשר זליג איטיגין מווילנה.
במשך עשרות שנים פרסם מאמרים, שירים, תרגומים וביקורת תיאטרון ומוזיקה בעיתוני הארץ: "דבר", "הארץ", "משמר", "ידיעות אחרונות", "העולם הזה", וכן בכתבי העת "מאזנים", "גליונות", "גזית", "במה". היה מבקר התיאטרון של עיתון "הצופה" במשך חמישים שנה (1940–1990). משנת 1941 שימש יועץ ספרותי של תיאטרון האוהל.
חיבר ותרגם מחזות, שכמה מהם הועלו בישראל.
פוירשטיין נחשב אחד הסופרים הישראלים הפוריים והרבגוניים בתחום של ספרי מידע אנציקלופדיים בנושאים שונים מן ההיסטוריה, התרבות והספרות העולמית.
פוירשטיין הותיר אישה ובן, בנימין. נקבר בבית העלמין ירקון.
אחר מותו הנציחה עיריית תל אביב את זכרו בקריאת רחוב על שמו בשכונת צהלה.
מספריו

אנציקלופדיה לספרות כללית: שבעה סופרי מופת
אנציקלופדיה לספרות כללית: היהודי בספרות העולם
אנציקלופדיה לספרות כללית: תולדות ספרות אירופה (2 חלקים)
אנציקלופדיה של אישים שרחובות ערינו נקראים על שמם
1001 אישים היסטוריים
1001 אישים יהודיים
אפלטון
אפריקה
גדולי ישראל
היהודי בספרות העולם
המאה ה-20: בארץ, בתפוצות, בעולם
המצאות היסטוריות: מגאלילאי עד פיקרד
המצאות היסטוריות: משעון החול עד הכור האטומי
המצאות היסטוריות: מלאונרדו דה ווינצ'י עד אלפרד נובל
המצאות היסטוריות: מפראנקלין עד אופנהיימר
המצאות היסטוריות: משעון החול עד הכור האטומי
ויליאם שקספיר: חייו ויצירותיו
חסידי אומות העולם
חתני פרס נובל לספרות
יגעת ומצאת - שעשועים מחכימים
יהודים חתני פרס נובל
יהודים מפורסמים במדע
כאן עצר העולם נשימתו - עדי ראייה מספרים על מאורעות היסטוריים שזיעזעו את העולם במאה העשרים
לקסיקון: תולדות האנושות
מאורעות היסטוריים: ממשפט סוקרטס עד המכונית הראשונה
מאורעות היסטוריים במאה העשרים
מגלים וממציאים בתעופה
מגלים וממציאים יהודים
מי האיש?
נשים שעשו היסטוריה - 40 דמויות ראשונות בארץ-ישראל
סופרים יהודים בספרות העולם
קולומבוס היהודי
קורות נשים יהודיות
רציחות פוליטיות במאה ה-20: עשרים פרשיות רצח נודעות
תגליות היסטוריות מקולומבוס עד גאגארין
תגליות היסטוריות מקוק עד גלן
תגליות היסטוריות: מבלבואה עד פיקאר
תגליות היסטוריות: מוואספוצ'י עד סלק
תולדות ספרות אירופה מן התקופה העתיקה עד הרנסאנס
תולדות ספרות אירופה: מן הרנסאנס עד ההשכלה
הערות שוליים

↑  על איטיגין ראו דברי בתו: שושנה לוי, לזכר נעדרים | אשר זליג איטיגין, דבר, טור 1, 23 בנובמבר 1964.
↑  אמיל פוירשטיין באתר חברה קדישא ת"א–יפו.
↑  נחום ברנע, יומן | חלטורת המאה, דבר, טורים 3–4, 3 באוגוסט 1979.
↑  ע. רפופורט, מונוגרפיה על שקספיר, מעריב, 3 בינואר 1958.
↑  ר. עזריה, פתיון של פופולאריזציה, מעריב, 2 ביוני 1961.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007276548405171  GND: 1139398733  ISNI: 0000 0001 1477 5948  LCCN: n88174714  NLA: 35346065  VIAF: 92178017   WorldCat (עם VIAF): 92178017
התפלגות זטא

| --- | --- |
 פונקציית צפיפות ההסתברות
 
 פונקציית ההסתברות המצטברת
 
 מאפיינים
 פרמטרים:   s\in (1,\infty )
 תומך:   k\in \{1,2,\ldots \}
 פונקציית צפיפות הסתברות (pdf):   {\frac {1/k^{s}}{\zeta (s)}}
 פונקציית ההסתברות המצטברת (cdf):   {\frac {H_{k,s}}{\zeta (s)}}
 תוחלת:   {\frac {\zeta (s-1)}{\zeta (s)}}~{\textrm {for}}~s>2
 ערך שכיח:   1\,
 שונות:   {\frac {\zeta (s)\zeta (s-2)-\zeta (s-1)^{2}}{\zeta (s)^{2}}}~{\textrm {for}}~s>3
 אנטרופיה:   \sum _{k=1}^{\infty }{\frac {1/k^{s}}{\zeta (s)}}\log(k^{s}\zeta (s)).\,\!
 פונקציה יוצרת מומנטים (mgf):  לא מוגדרת
 פונקציה אופיינית:   {\frac {\operatorname {Li} _{s}(e^{it})}{\zeta (s)}}
בתורת ההסתברות ובסטטיסטיקה, התפלגות זטא היא התפלגות הסתברות בדידה. אם X הוא משתנה אקראי המתפלג זטא עם פרמטר s, אז ההסתברות ש- X מקבל את הערך השלם החיובי k נתונה על ידי פונקציית ההסתברות
כאשר ζ ( s ) היא פונקציית זטא של רימן (שאינה מוגדרת עבור s = 1).
פונקציית זטא של רימן היא סכום כל האיברים  k^{-s} עבור מספר שלם חיובי k. פונקציה זו נראית כגורם נירמול של התפלגות Zipf . המונחים "התפלגות Zipf" ו"התפלגות זטא" משמשים לעיתים קרובות לסירוגין. אבל בעוד שהתפלגות זטא היא התפלגות הסתברות בפני עצמה, היא אינה קשורה לחוק Zipf עם אותו מעריך.
הגדרה

התפלגות זטא מוגדרת עבור מספרים שלמים חיוביים  k\geq 1, ופונקציית ההסתברותית שלה נתונה על ידי
כאשר  s>1 הוא הפרמטר, ו  \zeta (s) היא פונקציית הזטה של רימן.
פונקציית ההתפלגות המצטברת נתונה על ידי
כאשר  H_{k,s} הוא המספר ההרמוני המוכלל
מומנטים

המומנט הגולמי ה- n מוגדר כערך התוחלת של Xn :
הטור מימין היא רק ייצוג של פונקציית זטא של רימן, אבל היא מתכנסת רק כאשר  s-n גדול מ 1. כלומר:
היחס בין פונקציות זטא מוגדר היטב, אפילו עבור n > ס − 1 מכיוון שניתן לבצע המשכה אנליטית של הייצוג של פונקציית זטא כטור.
מומנטים > תוחלת, שונות, צידוד, גבנוניות

תוחלת:  {\frac {\zeta (s-1)}{\zeta (s)}} (מוגדרת עבור  s>2).
שונות:  {\frac {\zeta (s)\zeta (s-2)-\zeta (s-1)^{2}}{\zeta (s)^{2}}} (מוגדרת עבור  s>3).
צידוד:  {\frac {\zeta (s-3)\zeta ^{2}(s)-3\zeta (s-1)\zeta (s-2)\zeta (s)+2\zeta ^{3}(s-1)}{\zeta (s-2)\zeta (s)-\zeta ^{2}(s-1)^{3/2}}} (מוגדר עבור  s>4).
גבנוניות:  {\frac {\zeta (s-4)\zeta ^{3}(s)-4\zeta (s-1)\zeta (s-3)\zeta ^{2}(s)+6\zeta ^{2}(s-1)\zeta (s-2)\zeta (s)-3\zeta ^{4}(s-1)}{\left[\zeta (s-2)\zeta (s)-\zeta ^{2}(s-1)\right]^{2}}} (מוגדרת עבור  s>5).
מומנטים > פונקציה יוצרת מומנטים

הפונקציה יוצרת מומנטים מוגדרת כ
הטור היא למעשה ההגדרה של הפולילוגריתם, תקף עבור  e^{t}<1 כך ש
מכיוון שביטוי זה לא מתכנס בקטע פתוח המכיל את  t=0, הפונקציה יוצרת מומנטים לא קיימת.
המקרה s = 1

ζ (1) הוא אינסופי כסדרה ההרמונית, ולכן אין משמעות למקרה s = 1. עם זאת, אם A היא קבוצה כלשהי של מספרים שלמים חיוביים בעלת צפיפות, כלומר אם הגבול
קיים, כאשר N(A, n), מספר האיברים של A הקטנים או שווה ל n, אז
שווה לצפיפות זו.
הגבול האחרון יכול להתקיים גם במקרים מסוימים שבהם ל-A אין צפיפות. לדוגמה, אם A הוא קבוצת כל המספרים השלמים החיוביים שהספרה הראשונה שלהם היא d, אזי ל-A אין צפיפות, אבל למרות זאת הגבול השני שניתן לעיל קיים, והוא פרופורציוני ל
שהוא חוק בנפורד.
ראו גם

התפלגות קושי
התפלגות פארטו
חוק זיף
הערות שוליים

↑  5.40: The Zeta Distribution, Statistics LibreTexts, ‏2020-05-06 (באנגלית)
שמחה פרידמן (זמר)

| --- | --- |

 לידה:  25 בספטמבר 1983 (בן 41) י"ח בתשרי תשמ"ד ישראל צפת, ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל 
 זרם:  חב"ד
 סוגה:  מוזיקה חסידית
 סוג קול:  בריטון
 כלי נגינה:  פסנתר
 שיתופי פעולה בולטים:  מנדי ג'רופי
 בת זוג:  שושי פרידמן
 מספר צאצאים:  7
 
שמחה פרידמן (נולד ב-25 בספטמבר 1983, י"ח בתשרי תשמ"ד) הוא זמר-יוצר ישראלי חסידי, חסיד חב"ד.
ביוגרפיה

פרידמן נולד בצפת לאלתר אליהו ולאה פרידמן. למד בישיבות "תומכי תמימים" בלוד ובקריית גת.
קריירה

את דרכו כמוזיקאי התחיל בהיותו ילד בצפת כשהקים מקהלה ששרה גם שירים מקוריים שלו, והופיעה באירועים שונים. בזמן לימודו בישיבה בקרית גת הקים להקה עם מספר חברים, שהופיעה במספר אירועים. ב-2008 הלחין עבור בן דודו, הזמר בני פרידמן את השיר "המרחם" מאלבומו "טעמו" שהוציא אז.
פרידמן התפרסם בעיקר לאחר חתונתו כשהקים להקה בשם "שמש", שלאחר מכן שונה שמה ל"שמחה", שפרידמן משמש כמנהלה המוזיקלי ואף ניגן בלהקה ובהמשך החל לשמש כסולן הלהקה. במקביל לקריירה החל ללמוד בבית הספר "מזמור".
בחורף 2014 הוציא פרידמן בשיתוף עם המוזיקאי יוני אליאב והזמר מנדי ג'רופי את "מחרוזת השלוחים" – מחרוזת שירי שלוחי חב"ד, יחד עם קליפ שצולם ברחבת בנין 770 בכפר חב"ד.
לקראת חג הסוכות של שנת 'הקהל' - תשע"ו (2015) הוציא פרידמן בשיתוף עם המוזיקאי עמי כהן את השיר "הקהל" שחיבר הרב יוסף מרטון.
בקיץ 2016 הוציא פרידמן את הסינגל הראשון שלו מתוך האלבום הבכורה שלו - "בקרוב". את השיר כתב והלחין עבורו דניאל זמיר, ועיבד יוני אליאב. השיר הפך ללהיט הנצפה ביותר שלו וכזה שמזוהה עם פרידמן, ונכון לפברואר 2024 יש לו מעל 6.5 מיליון צפיות ביוטיוב.
בחורף 2016 יצא הסינגל השני – "עבור מישהו אחר", אותו כתבה אחותו חנה והלחין פרידמן עצמו. על העיבוד המוזיקלי הופקד יובל סטופל. השיר הגיע למקום הראשון במצעד ההשמעות של כיכר השבת.
בקיץ 2017 פרידמן הוציא לאור סינגל שלישי – "חתן כלה", שיר חתונות בסגנון חסידי אותו כתב והלחין מוטי רוטלר, ועיבד יובל סטופל.
בחורף 2018 הוציא את ההסינגל-קליפ "נשמה" אותו כתב והלחין פרידמן כשהיה בחור צעיר, כעשרים שנה קודם לכן. בקליפ מופיעים צילומי תקריב של אנשים מגיל 0 עד גיל 100.
בקיץ 2019 יצא הסינגל החמישי - "לא לפחד".
בשנתיים הבאות הוציא פרידמן עוד מספר סינגלים נוספים: "עוד יבוא היום", "השם ישמרך" (בעקבות
התפרצות מגפת הקורונה), יברכך, הרש"י הראשון ולספר ביציאת מצרים.
בקיץ 2021 יצא לאור אלבום הבכורה של פרידמן בשם "לבדך" ובו 15 שירים הכוללים את רוב הסינגלים שהוציא לפני ועוד 3 שירים חדשים - "דאווען מיט א ניגון", "לבדך", ו"מוישהלה".
בקיץ 2022 יצא הניגון הראשון בפרויקט המשותף של פרידמן עם המעבד חיימקה חדד – "ניגון שמחה קנז".
באוגוסט 2022 הוציא את הסינגל-קליפ "בוא לפה", את השיר כתב והלחין יעקב מנשה ועיבד אליה נתנאלי. את הקליפ ביים וצילם יענקי אלהרר. הקליפ בו שמחה לבוש כשוטר צבר מעל 100,000 צפיות באתר יוטיוב תוך פחות מעשרה ימים לצאתו ונכנס לרשימת הסרטונים החמים באתר. קליפ הסינגל זכה במקום הראשון בקטגוריית "קליפ השנה" במצעד השנה של האתר "כיכר השבת".
באוקטובר 2022 יצא חידוש לשיר שיצא 7 שנים קודם לכן - "הקהל", הפעם בגרסה אלקטרונית בעיבוד משותף של עמי כהן ושמואל יפת, יחד עם קליפ שצולם ברחובות בני ברק אותו ביים שרולי ברונכר.
בקיץ 2023 יצא הניגון השני יחד עם חיימקה חדד – "ניגון לרקוד איתו", ולאחר כחודש יצא השיר "מים רבים" אותו שר פרידמן לראשונה יחד עם אחיו יהודה.
בצל מלחמת חרבות ברזל יצא הסינגל-קליפ "שבשפלנו" בהפקת הרבנות הצבאית, יחד עם המעבד שרולי ברונכר.
ב21 בספט׳ 2024 הוציא את השיר אם ירצה השם.
מקיץ 2021 משדר פרידמן תוכנית מוזיקלית שבועית ברדיו קול פליי בשם "תמיד בשמחה", בכל חמישי בין 16:00 ל-18:00 אחר הצהריים.
קריירה > פעילות מעבר לשירה

בקיץ 2020 בעיצומה של מגפת הקורונה עלתה הסדרה "שמחה בסלון" בהפקת הפנסאים ובה 9 פרקים בהם ראיין פרידמן זמרים שונים מהמוזיקה החסידית מתוך סלון ביתו. בין המרואיינים, הזמרים: אברהם פריד, בני פרידמן, אלי מרקוס, מיכה גמרמן, יוני שלמה, מנדי ג'רופי, וכן המוזיקאים: אלאור ולנר, לייבלה ליפסקר ויוסי כהן.
בשנת 2020 יצאה הצגת מחזמר שביימו מנחם שרון ומיכאל וייגל שנקראה "שיר מהלב". המחזמר מבוסס על ילד מוזיקלי בלי ביטחון שמגמגם עד שמגיע לקדמת הבמה. שמחה בתפקיד עצמו שיחק את המורה למוזיקה בבית הספר, יחד עם עוד 5 שחקנים, כשכל המחזמר בנוי על שירים של שמחה עצמו. ההצגה הסתובבה על במות שונות ברחבי הארץ במשך 3 שנים.
לקראת חנוכה תשפ"ג (דצמבר 2022) הוציא לאור יחד עם הוריו ספר לילדים "סבא הגיבור שלי" המספר את קורות חייו ומסירות נפשו של סבו, השוחט ובודק יהושע רסקין מלונדון, אבי אמו. הספר נכתב על ידי הסופר זלמן רודרמן.
דיסקוגרפיה > אלבומים

"שולחן השבת שלנו" (2011)
"לבדך" (2021)
דיסקוגרפיה > אלבומים בהם השתתף

משה לאופר מנגן חב"ד 3 (2014) עם "אתה בחרתנו" ועוד.
המעוררים 2 – אליעזר שוובר (2015) עם השיר "חשוף".
מה ידידות – יעקב כץ כצל'ה (2016) עם השיר "אילן".
סדר הניגונים – משה לאופר (2017) עם "ימין השם" ועוד.
תמיד עמך (ווקאלי) – מאיר בן דרור (2021) עם "שיר השלום" בדואט יחד עם מאיר בן דרור.
דיסקוגרפיה > שיתופי פעולה

יאללה להרים - יחד עם ישי לפידות ומשה קליין (2018).
כי רגע באפו - עם מנדי ג'רופי, יוני שלמה, ישראל ג'רופי ונמואל הרוש (2020).
ליל הסדר מירושלים - סינגל-קליפ מליל הסדר של ראש העיר ירושלים משה ליאון יחד עם אברימי רוט, דודי קאליש, שוקי סלומון, משה לוק, משה דוד וייסמנדל, יענקי היל וילד הפלא בנצי קלצקין.
סוכות מירושלים - סינגל-קליפ מסוכתו של ראש העיר ירושלים משה ליאון יחד עם משה לוק, דודי קאליש, משה קליין, מידד טסה, משה דוד וייסמנדל ונתנאל ישראל.
עשה למענך - עם הזמר החבד"י מיכאל אזולאי, לחן ועיבוד - מנדי ליפסקר (2021).
מחרוזת שיר השירים - עם דודי קאליש, יענקי היל, משה דואק דוד חפצדי, משה דוד וייסמנדל, יענקי לנדאו ומקהלת נשמה, 2022
דיסקוגרפיה > סינגלים

הקהל
בקרוב (יתגדל) - לחן דניאל זמיר, עיבוד - יוני אליאב, השיר זכה ל-5 מיליון צפיות ברשת החברתית יוטיוב (2016).
חתן כלה - לחן - מוטי רוטלר, עיבוד - יובל סטופל (2017).
דאקשיצער ניגון - ניגון חב"ד בליווי מקהלת מלכות, עיבוד - יוסף אברהם (2018).
נשמה - לחן - שמחה פרידמן, עיבוד - גיל עקיבוב (2018).
לא עוד רגע - לחן - צמח ושרוליק הלל, עיבוד: נאור כרמי (2018).
מוכנים - קאבר לשירו של אודי דוידי יחד עם ארי היל, מתוך "עולים לירושלים" (2020).
תדליק את האש קאבר לשירו של יעקב שוואקי מתוך עולים לירושלים (2020).
לא ימלט - קאבר לשירו של ברוך שלום בלסופסקי מתוך עולים לירושלים (2020).
הרש"י הראשון - לחן - שמחה פרידמן, עיבוד - יואלי דיקמן (2020).
השם ישמרך - לחן - אלחנן אלחדד, עיבוד: אודי דמארי (2020).
פדה בשלום - ניגון חב"ד יחד עם מנדי ג'רופי ונמואל הרוש.
לספר ביציאת מצרים - לחן של שמחה עצמו יחד עם יוני גמרמן, עיבוד: בני לאופר (2021).
לוחות בהר - לחן - אלי זריה, עיבוד - יואלי דיקמן (2021).
רועה אחד - לחן - אלחנן אלחדד, 2022
בא לפה - לחן - יעקב מנשה, עיבוד: אליה נתנאלי 2022.
ניגון לרקוד איתו - עיבוד: חיימקה חדד, יולי 2023.
מים רבים - בדואט עם אחיו יהודה. עיבוד: אליה נתנאלי ודייוויד טייב.
אם ירצה השם-עיבוד:אלי קליין ואיצי ברי.
מאיר בלילה-כתב והלחין:יאיר שובל.
חיים אישיים

פרידמן נשוי בשנית לשושי גולדשטיין ואב לשבעה ילדים. מתגורר בלוד.
פרידמן הוא אחיינו של הזמר אברהם פריד ובן דודם של בני פרידמן, אלי מרקוס והאחים מרכוס.
הערות שוליים

↑  המרחם - בני פרידמן | Hamerachem - Benny Friedman, נבדק ב-2020-06-08
↑  יוני אליאב ושמחה פרידמן: מחרוזת השלוחים | Yoni Eliav & Simche Friedman: Shluchim Medley, נבדק ב-2020-06-08
↑  שמחה פרידמן - בקרוב (יתגדל) הקליפ הרשמי | Simche Friedman - Bekarov (Yitgadal) Official Music Video, נבדק ב-2020-06-08
↑  שמחה פרידמן - עבור מישהו אחר | Simche Friedman - For someone else, נבדק ב-2020-06-08
↑  יאיר טוקר, ‏נשאר במשפחה: בני פרידמן עוזב את המקום הראשון לטובת שמחה פרידמן, באתר כיכר השבת, 29 בינואר 2017
↑  שמחה פרידמן - חתן כלה | Simche Friedman - Choson Kaloh, נבדק ב-2020-06-08
↑  YouTube, www.youtube.com
↑  שמחה פרידמן - לא לפחד - הקליפ הרשמי | Simche Friedman - Lo Lefached - Official Music Video, נבדק ב-2020-06-08
↑  יאיר טוקר, שמחה פרידמן בסינגל קליפ סוער: בוא לפה, באתר כיכר השבת, ‏7 באוגוסט 2022 (בעברית)
↑  שמחה פרידמן - בוא לפה - הקליפ הרשמי | Simche Friedman - Bo Lepo - Official Music video, נבדק ב-2022-08-17
↑  נתנאל לייפר, "בוא לפה": הזמר שמחה פרידמן בראיון על הלהיט, באתר כיכר השבת, ‏16 באוגוסט 2022 (בעברית)
↑  נתנאל לייפר, אלו אנשי השנה במוזיקה לשנת תשפ"ב | המצעד של "כיכר השבת", באתר כיכר השבת, ‏13 באוקטובר 2022 (בעברית)
↑  שמחה פרידמן | Simche Friedman (2024-09-21), שמחה פרידמן - אם ירצה השם - הקליפ הרשמי | Simche Friedman - Im Yirtzeh Hashem - Official Music video, נבדק ב-2024-09-23
↑  לא יצא למכירה
↑  שמחה פרידמן באלבום בכורה: "לבדך", באתר קול חי מיוזיק, ‏3 במרץ 2021 (בעברית)
↑   מחרוזת שיר השירים, בביצוע דודי קאליש, שמחה פרידמן, יענקי היל, משה דואק דוד חפצדי, משה דוד וייסמנדל, יענקי לנדאו ומקהלת נשמה, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב (אורך: 11:21), 11 באפריל, 2022
↑  את השיר הלחין יוסף יהודה מרטון בשנת 1988
↑  YouTube, www.youtube.com עם עמי כהן (2014)
↑  שמחה פרידמן - בקרוב (יתגדל) הקליפ הרשמי | Simche Friedman - Bekarov (Yitgadal) Official Music Video, נבדק ב-2022-08-17
↑   רועה אחד, בביצוע שמחה פרידמן, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:40)
↑  יאיר טוקר, ‏שמחה פרידמן מחדש את הניגון החב"די המקפיץ: "ניגון לרקוד איתו", באתר כיכר השבת, 30 ביולי 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007455443705171  MusicBrainz: 6e6e5031-6e50-4b01-8a99-00fa8e01b4c5  VIAF: 64148631393230411677   WorldCat (עם VIAF): 64148631393230411677
ירון רוזן

| --- | --- |

 לידה:  26 בנובמבר 1967 (בן 57) רחובות, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 כינוי:  "ירוזן"
 השכלה:  אוניברסיטת בר-אילן 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1986–2018 (כ־32 שנים)
 דרגה:   תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד טייסת 190  מפקד מגמת מסוקים בבית הספר לטיסה  מפקד היחידה לשיתוף פעולה  ראש להק השתתפות ומסוקים  ראש מטה הסייבר
 פעולות ומבצעים
   מלחמת לבנון השנייה   מבצע צוק איתן
 
ירון רוזן (נולד ב-26 בנובמבר 1967) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף. בתפקידו האחרון שירת כראש מטה הסייבר בצה"ל, קודם לכן שירת כראש להק  השתתפות ומסוקים, מפקד טייסת וטייס מסוקים בחיל האוויר.
ביוגרפיה

רוזן נולד ברחובות, סבו מצד אמו הוא ד"ר בנימין דישון-דויטש שנהרג במלחמת העצמאות. בגיל שלוש עבר ליפן והתגורר שם במשך שש שנים במסגרת שליחות של משפחתו. כשהיה בכיתה י"א עברה המשפחה שוב ליפן שם סיים את לימודיו התיכוניים ולאחר מכן שב לישראל להתגייס כחייל בודד לצה"ל.
בינואר 1986 התגייס לקורס טיס 115 אותו סיים במגמת מסוקים ב-1988. שירת כטייס יסעור בטייסת דורסי הלילה. ב-1995 מונה לסמ"ט ב' בטייסת (סגן מפקד הטייסת האחראי בין השאר על תוכניות, תרגילים ולוחות זמנים) ומילא תפקיד זה בעת אסון המסוקים בפברואר 1997. בעקבות התאונה ומסקנות ועדת החקירה הודח מתפקידו ונקבע שבמשך שלוש שנים לא ישרת בתפקיד פיקודי. בתקופת השעייתו שירת במחלקת המבצעים של חיל האוויר כעוזר ראש המחלקה וכראש מדור כוננות וכשירות.
רוזן עבר הסבה למסוקי AH-1 קוברה ואפאצ'י AH-64, הוא שירת בטייסת 190 ("מגע הקסם") במהלך מלחמת לבנון השנייה. בהמשך שירותו פיקד על טייסת 190, על מגמת מסוקים בבית הספר לטיסה, שימש ראש ענף השתתפות במטה חיל האוויר ופיקד על היחידה לשיתוף פעולה. בנובמבר 2013 מונה לראש להק השתתפות ומסוקים ושירת בתפקיד עד אוגוסט 2016. בתפקידו הבא מונה לראש מטה הסייבר באגף התקשוב וההגנה בסייבר ושירת בתפקיד עד 2018.
לאחר שחרורו ייסד את חברת הסייבר טוקה בה מכהן כנשיא שותף.
ביוני 2023 הודיע למפקד חיל האוויר על הפסקת שירותו בהתנדבות במטה חיל האוויר בעקבות הרפורמה המשפטית.
חיים אישיים והשכלה

רוזן בעל תואר ראשון בכלכלה מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני בלימודים אסטרטגיים מאוניברסיטת חיל האוויר האמריקאי(אנ'). נשוי ואב לארבעה.
הערות שוליים

↑  אודי עציון, ‏כעבור דקה צלל מסוק הקוברה לים, באתר חיל האוויר הישראלי
↑  דו"ח ועדת החקירה בראשות דוד עברי, ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון
↑  יואב זיתון, ראש מטה הסייבר ל-ynet: "זה איום ללא גבולות שמכסה את כל שטח ישראל", באתר ynet, 16 באפריל 2017
↑  מאות קצינים בחיל האוויר הודיעו שלא יתייצבו; הלוי: "פגיעה בצה"ל", באתר חדשות 13, 19 ביולי 2023
אוררטו

אוררטו - 860 עד 840 לפנה"ס
אוררטו - 820 עד 785 לפנה"ס
אוררטו בשיאה - 743 לפנה"ס
אוררטו - 735 עד 715 לפנה"ס
אוררטו - 680 עד 610 לפנה"ס
אוררטו - 610 עד 585 לפנה"ס (צהוב-מדי, אדום-בבל)
אוּרָרְטוּ (באכדית: Urarṭu; באוררטית: Biainili; בתנ"ך: ארץ אררט או ממלכת אררט) הייתה ממלכה קדומה שמרכזה סביב ימת ואן בטורקיה, ואשר השתרעה במזרח אנטוליה, צפון מסופוטמיה והקווקז (לימים נודע האזור כולו בשם רמת ארמניה). הממלכה התקיימה החל בשנת 1000 לפנה"ס לערך ועד שנת 585 לפנה"ס. בשיאה, בשנת 743 לפנה"ס, השתרעה אוררטו על פני שטח של כחצי מיליון קמ"ר (כשטחה של ספרד) מנהר קורה בצפון (כיום בגאורגיה) ועד מישורי צפון מסופוטמיה בדרום, וממפרץ איסכנדרון בים התיכון במערב ועד לימת אורמיה במזרח. על בסיס קרבה לשונית רווחת הסברה כי מוצאם של האוררטים הוא מהחורים שהגיעו, ככל הנראה, לצפון מסופוטמיה ולאזורים הסמוכים לה מהקווקז, החל בשנת 2500 לפנה"ס לערך. למעט באוררטו, נטמעו החורים בעמים אחרים עד תחילת האלף הראשון לפנה"ס.
אטימולוגיה > אוררטו

אוררטו היה שמה של הממלכה בפי האשורים, שכניה מדרום ואויביה העיקריים, והוא קשור אטימולוגית לשמו של הר אררט השוכן בתחומיה. גם בתנ"ך מיוחס השם אררט לממלכה קדומה ששכנה מצפון למסופוטמיה, וכך גם במקורות עתיקים אחרים. חוסר הבהירות באשר לדרך הגייתו המדויקת של השם (אוררטו, אררט או באופן אחר), נובע מכך שהמקורות העתיקים כתובים בכתב אבג'די (כתב עיצורי) כך ששם הממלכה נכתב "ררט".
אטימולוגיה > ארמניה

גם מקורות ארמנים מהמאות החמישית עד השביעית לספירה מציינים כי שמה המקורי של ארמניה היה ארץ ארראד (Ararad), וריאציה של המילה הארמנית איירראט (Ayrarat), שפירושה ארץ הארמנים או ארצם של האמיצים. מקורות עתיקים עשו לעיתים שימוש מקביל בשמות אוררטו ואררט בהתייחסם לאותה ארץ. כך לדוגמה בכתובת בהיסתון (Behistun Inscription) שנחקקה בפרסית עתיקה, עילמית ובבלית בתקופת דריווש הראשון (בשנת 520 לפנה"ס). בכתובת זו "ארמיניה" בפרסית היא "הארמינויה" בעילמית ו"אוררטו" בבבלית. היוונים, והרומאים בעקבותיהם, כינו את הממלכה בשם ארמניה, ככל הנראה בשל כך שמגעיהם עם אוררטו נעשו בעיקר עם שבט ארמן (Armen).
אטימולוגיה > ביאינילי או חאלדיני

בפי האוררטים עצמם, נקראה ממלכתם ביאינילי, שם שהשתמר בשם המודרני ואן (ימה, נפה ועיר בטורקיה) ויש האומרים שגם בשמה של ימת סוואן בארמניה. יש הסוברים כי האוררטים כינו עצמם בשם "חאלדיני", על-שם האל חאלדי או על שם העם החאלדי שישב בתקופת הברונזה לאורך חופו הדרום מזרחי של הים השחור.
היסטוריה > היסטוריה מוקדמת

מוצאם של האוררטים הוא מהחורים שהגיעו ככל הנראה לצפון מסופוטמיה ולאזורים הסמוכים לה מהקווקז, החל בשנת 2500 לפנה"ס לערך. החורים נשלטו על ידי החתים עד נפילת ממלכתם ב-1200 לפנה"ס לערך ותחילת ההתפשטות האשורית צפונה. סביר אף שבין אבותיהם של האוררטים היו גם שבטים הודו-אירופים שהגיעו ממערב אנטוליה ונטמעו באוכלוסייה המקומית.
כתובת אשורית מתקופת שלמנאסר הראשון (1273 לפנה"ס לערך) מאזכרת את האורואטרי (או אורואטרו) כאחת ממדינות נאירי או נהירי (באכדית: ארץ -Nair הנהרות או המים i-), ברית של ממלכות קטנות ומדינות שבטיות ברמת ארמניה במאות ה-13 עד ה-11 לפנה"ס. הכתובת מציינת כי שלמנאסר הראשון לחם בשמונה מלכים. אוררטו עצמה הייתה האזור שסביב ימת ואן, ויחד עם שאר מדינות נאירי הייתה יעד להתקפות חוזרות ונשנות מצד האשורים.
המקורות האשורים ממשיכים ומאזכרים את פלישת תגלת פלאסר הראשון (1126 עד 1090 לפנה"ס) לרמת ארמניה והגעתו עד לים השחור. לפי מקורות אלה נלחמו האשורים בשישים ממלכי נאירי, שבו אותם אך ריחמו עליהם ושלחו אותם לחופשי. עם זאת, במקורות אלה לא נזכר אזור ימת ואן, דבר המרמז על כך שהאשורים נמנעו מלהיכנס לאזור שנשלט על ידי השבטים הנאירים החזקים ביותר.