stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איתן קולברג
ספריו > אבן טאווס וספרייתו

בספרו זה

עוסק קולברג במלומד השיעי אבן טאווס (1193-1266) (אנ'), שחי בעיראק בתקופת הפלישה המונגולית. חלקו הראשון של הספר דן בחייו, בחיבוריו, בדרכי עבודתו ובספרייתו של אבן טאווס. החלק השני והעיקרי כולל רשימה מוערת של כל החיבורים (669 במספר) שמהם מצטט אבן טאווס בספרים פרי עטו שהגיעו אלינו. חיבורים אלה נכללו רובם ככולם בספרייתו הפרטית העשירה, והם עוסקים במגוון רחב של נושאים: מסורת (שיעית וסונית), תפילות, פרשנות הקוראן, שבחי הנביאים והאמאמים, הלכה, מוסר, היסטוריה, ספרות, דקדוק, אסטרונומיה/אסטרולוגיה, גנאלוגיה ועוד. כשליש מהספרים הללו לא הגיע לידינו, ועל מקצתם לא היה ידוע כלל עד כה. ערכה של הרשימה הוא כפול: מצד אחד היא מאפשרת הצצה נדירה אל עולמו האינטלקטואלי של מלומד מוסלמי מימי הביניים באמצעות שיחזור חלקי של ספרייתו. מצד שני הרשימה פותרת בעיות שונות בהיסטוריה של הספרות השיעית בימי הביניים. תרגום פרסי של הספר ראה אור בקום (אחד המרכזיים הדתיים העיקריים באיראן) בשנת 1993.
ספריו > התגלות וסילוף: ספר חילופי הנוסח של הקוראן מאת אלסיארי

את ספרו זה

כתב איתן קולברג בצוותא עם פרופסור מוחמד עלי אמיר-מועזי מבית הספר ללימודים גבוהים בסורבון והמכון הלאומי לשפות המזרח ותרבויותיו (פריז). הספר מורכב משני חלקים עיקריים. חלקו הראשון הוא מהדורה מדעית של חיבור מאת מחבר שיעי בן המאה התשיעית שעניינו חילופי הנוסח של הקוראן. לנושא זה משמעות ניכרת בספרות השיעית, משום שלדעת כמה מחכמי השיעה הקדומים, הטקסט הקוראני סולף על ידי מתנגדיו של עלי במטרה להשמיט מתוכו את הפסוקים המזכירים את זכותו של עלי לשלטון, או המגנים את אויביו. דעה זו איננה מקובלת כיום על רובם הגדול של השיעים, אך היא קנתה לה שביתה בקרב השיעה במאות הראשונות של האסלאם.

החיבור, המורכב מ 725 מסורות (אמרות המיוחסות לאמאמים השיעיים), הוא אחד הטקסטים השיעים הקדומים ביותר שהגיעו לידינו. הוא כולל דוגמאות רבות של חילופי נוסח של הקוראן, אשר חלקן אינו מוכר משום מקור אחר. לחילופי נוסח אלה נודעת חשיבות רבה להכרת ההיסטוריה של עריכת הטקסט הקוראני. המהדורה מבוססת על ארבעה כתבי-יד ועל מבחר מקורות נוספים. חלקו השני של הספר (באנגלית) נפתח בהקדמה העוסקת בשני עניינים עיקריים: 1. סוגיות היסטוריות הקשורות לאיסוף הקוראן ולטענות בדבר סילוף הטקסט הקוראני. 2. תולדות חייו של אלסיארי וחיבורו על חילופי הנוסח של הקוראן. עיקרו של החלק האנגלי הוא פרק ההערות, שאותו חיבר קולברג. הערות אלה כוללות הפניות לחיבורים נוספים, הסברים להבהרת הטקסט, וזיהוי האישים המופיעים בשלשלת המסירה של המסורות השונות. מטרתן של ההערות היא לתרום להבנת חיבורו של אלסיארי ומקומו במסגרת ספרות ימי-הביניים.
נושאי מאמריו > מרטיריון

בסדרת מאמרים דן קולברג בהיבטים שונים של המרטיריון (שהאדה) באסלאם של ימי-הביניים: השימוש במונח "שהיד" בקוראן ובספרות החדית'; מסורות אודות הגמול המצפה למרטיר בעולם הבא; הסוגים השונים של מרטיר המוכרים בספרות המוסלמית; מעמדו ההלכתי של המרטיר; הקו הדק המפריד בין מות קדושים (המתואר לא פעם כפסגת שאיפתו של המאמין) להתאבדות (שהוא מעשה פסול).
רוב מאמריו עוסקים בנושאים שונים מתחום האמונה, הספרות וההלכה השיעית.
נושאי מאמריו > מושגי יסוד באמונה השיעית

קולברג הקדיש מספר מאמרים להבהרת מונחים מרכזיים בשיעה. לדוגמה: ראפצ'ה, כינוי גנאי לשיעה. קולברג מראה שהשיעים הפכו את הקערה על פיה בכך שפירשו את המונח ככינוי של כבוד.

תקייה, החובה להסתיר את האמונה בשעת סכנה. לחובה זו משמעות מיוחדת עבור השיעים, מאחר שהם היו לא-פעם מיעוט נרדף. לצד גילויים רבים של תקייה קיימת אף מגמה הפוכה: ידוע על שיעים שונים שהצהירו בגלוי על אמונתם ואף שילמו על כך בחייהם. קולברג מצביע על המתח בין שתי התפיסות הללו לאורך ההיסטוריה של השיעה.

מֻחַדַת' ("מי שמלאך מדבר עמו"), מונח המציין את האמאם השיעי כמקבל ידע ממקור שמימי.

רג'עה ("חזרה"), האמונה שלפני תחיית המתים חלק מהמאמינים השיעים וחלק מאויביהם יושבו לתחייה ואז המאמינים ינקמו באויביהם.

בראא'ה, החובה להימנע מכל מגע עם אויבי האמאמים. הבראא'ה נתפסת כצידה השני של הולאיה – חובת הנאמנות לאמאם.

אבו תֻראב, כינוי שניתן לעלי, ואשר קיימת מחלוקת לגבי משמעותו. קולברג עוקב אחר ההסברים השונים שניתנו לכינוי זה.

את'נא עשריה ("השיעה השנים-עשרית"), הכינוי שניתן בשלב מאוחר יותר לשיעה האמאמית. המחבר בוחן את המעבר מהמונח "אמאמיה" למונח החדש, ובמאמר נוסף מביא את הדוגמאות הקדומות ביותר לשימוש ב"את'נא עשריה".

ג'יהאד. מטרת המאמר לבחון את התפתחות תפיסת הג'יהאד אצל השיעה ולעמוד על ההבדלים בין תפיסה זו לבין התפיסות המקובלות באסלאם הסוני.
נושאי מאמריו > הלכה שיעית

מאמר אחד עוסק במעמדו של ה"ולד זנא" (מי שנולד מיחסי מין אסורים),

ומאמר נוסף דן במעמדו בהלכה השיעית של מוסלמי שאיננו שיעי.
נושאי מאמריו > ספרות המסורת והפולמוס השיעית

קולברג כתב סקירה כללית על ספרות החדית' (מסורות) השיעית

וכן בחן שלשלת מסירה יוצאת דופן בספרות השיעית.

מאמר נוסף עוסק באֻצול ("מקורות", "שורשים"), שהם החיבורים הקדומים ביותר של השיעה. מקובל לומר שהיו 400 חיבורים כאלה; כיום נותרו רק כ 20. המאמר דן בהיסטוריה של האֻצול, במאפייניהם ובזהות מחבריהם.

מאמר המשלב חומר מספרות החדית' והפולמוס עוסק ביחסה של השיעה לצחאבה (חברי הנביא). בעיני הסונים הצחאבה הם תומכיו הראשונים של הנביא מוחמד ומהווים את דור הזהב של האסלאם, ואילו השיעים קובעים שרוב הצחאבה הם חוטאים, מאחר שלא הכירו בעלי כיורשו של מוחמד. שאלת היחס לחברי הנביא היא עד ימינו אחת מנקודות המחלוקת העיקריות בין הסונים לשיעים.

הפולמוס בין הסונה לשיעה כפי שהוא משתקף בחיבוריו של אבן טאווס (ר' לעיל) הוא נושאו של מאמר נוסף.
נושאי מאמריו > הקוראן – פרשנות וחילופי נוסח

קולברג הקדיש שני מאמרים לדיון בספרות הפרשנות השיעית הקדומה ובחיבורו של אלסיארי "התגלות וסילוף".
נושאי מאמריו > גישות מערביות לאסלאם

מאמר אחד סוקר את מחקר השיעה במערב,

והשני עוסק בתיאורים במערב—בעיקר בימי-הביניים—אודות נסיבות מותו של הנביא מוחמד.
נושאי מאמריו > ביוגרפיות

קולברג כתב למעלה מ-30 ביוגרפיות על אנשי דת ומלומדים מוסלמים (בעיקר שיעים). ביוגרפיות אלה הן ברובן פרי מחקר מקורי, וחלקן הגדול פורסם כערכים באנציקלופדיה של האסלאם ובאנציקלופדיה איראניקה. שתי ביוגרפיות שנכתבו כמאמרים בשיתוף עם פרופסור בנימין זאב קדר עוסקות ברופאים נוצריים שחיו בעולם המוסלמי והיו בקשר הדוק עם הצלבנים.
ספרים שכתב

1. Jawami adab al-sufiyya wa-uyub al-nafs wa-mudawatuha
by Abu Abd al-Rahman al-Sulami (d. 412 H). Edited with an
introduction and indexes. 28 pp. (English) + 124 pp. (Arabic). The
Max Schloessinger Memorial Series, Texts 1, Jerusalem 1976.
Reproduced (with a Persian translation of the introduction) in
Nasrallah Purjawadi, Majmui'a-i Áthar-i Abu 'Abd al-Rahman
Sulami, I, Markaz-i Nashr-i Danishgahi, [Tehran] 1990.
2. Belief and Law in Imami Shi'ism. Variorum Reprints,
Aldershot 1991 [=BL]. x + 352 pp.
3. A Medieval Muslim Scholar at Work: Ibn Tawus and His
Library. Brill, Leiden 1992. ix + 470 pp. Persian translation
(by Sayyid Ali Qarai and Rasul Ja'fariyan), Kitabkhana-i Ibn
Tawus wa-alywal wa-Áthar-i u, Qumm, Bahman 1371sh/Jan. 1993. 771 pp.
4. (with Mohammad Ali Amir-Moezzi): Revelation and Falsification: The /Kitab al-Qira'at/ of Ahmad b. Muhammad al-Sayyari. Critical edition with an introduction and notes. Brill, Texts and Studies on the Qur'an, Leiden and Boston 2009. 363 pp. (English) + 201 pp. (Arabic).
ספרים שערך

Shi'ism. Vol. 33 of The Formation of the Classical Islamic World, General Editor: Lawrence I. Conrad. Aldershot 2003.
(With Ella Landau-Tasseron and David Shulman): Classical and South Asian Islam: Essays in Honour of Yohanan Friedmann (vol. 33 of Jerusalem Studies in Arabic and Islam, 2007).
ספר יובל לכבודו ולקריאה נוספת

Le shi'isme imamite quarante ans après: hommage à Etan Kohlberg. Edited by Mohammad Ali Amir-Moezzi, Meir M. Bar-Asher, Simon Hopkins. Bibliothèque de l'École des Hautes Études, Sciences Religieuses, vol. 137, Turnhout: Brepols, 2009, 438 pp. (The volume consists of articles in English and French.)
בספר היובל כלול מאמר מפורט הסוקר הן את חייו של קולברג והן את תרומתו למחקר מאת פרופסור פרנק סטיוארט:
Frank H. Stewart, "Etan Kohlberg", pp. 11-23.
סיגריות לייט (שיר)

ערך זה עוסק בשיר של ענבל פרלמוטר. אם התכוונתם לסיגריות "קלות" או "דלות עטרן", ראו .
| --- | --- |
 שיר בביצוע ענבל פרלמוטר
 מתוך האלבום "הקלטות אחרונות"
 יצא לאור:  1998
 סוגה:  רוק ישראלי
 שפה:  עברית
 אורך:  4:00
 חברת תקליטים:  NMC
 כתיבה:  ענבל פרלמוטר
 לחן:  ענבל פרלמוטר
 עיבוד:  ענבל פרלמוטר
 
סיגריות לייט הוא שיר שכתבה, הלחינה וביצעה הזמרת־יוצרת הישראלית ענבל פרלמוטר. השיר נכלל באלבום "הקלטות אחרונות", שהתפרסם ב־1998, שנה לאחר מותה של פרלמוטר.
אסף אמדורסקי, ערן צור, ואסי לוי ביצעו לשיר גרסאות כיסוי.
על השיר

השיר מתעד אירוע שבו פרלמוטר וחברתה פרצו לדירתו של ידיד של פרלמוטר ושכנהּ לרחוב, לאחר שלא ענה לטלפון יומיים, באחד הימים של קיץ 1996. הן מצאו את הדירה מוצפת בדם ואותו משוסף גרון לאחר התאבדות שהצליחה.
נגה אלבלך ציינה ב"הארץ" שהמילה "זוועה" מוזכרת בשיר לא בהקשר למעשה ההתאבדות, "אלא מוצמדת דווקא לאבחנה האנתרופולוגית הבאה: כולם מעשנים סיגריות לייט פתאום / אני לא יודעת מה זה הזוועה הזאת / זה סטייל חדש ולא ברור / מזכיר לי חרא של סיפור".
גבי בר חיים כתב ב"ידיעות אחרונות":
לא ברור מה עשתה לפרלמוטר הסיטואציה [של מציאת השכן בדירתו] בזמן אמת, אבל השיר שכתבה עליה קר כמו מחט של מזרק, ומתחתיו מבעבע זרם תת־קרקעי של כאב שאי אפשר לשים במילים. הכמיהה למוות לעומת הנִראוּת המכוערת שלו. [...]
זה שיר כאב. שיר ששונא את עצמו. שיר שאומר שהוא דרעק. שיר שבו הכל מתערבב, המה והאיך, הסגנון והמהות. הזוועה היא הטרנד, לא המוות. התקף חרדה והדחקה משמשים בערבובייה. ומעל הכל מרחף העורב השחור של הבדידות. פרלמוטר מתה כשנה אחר כך. הטקסט הזה עדיין חי.
בשיר הונצחה היחצ"נית מירי בן יוסף.
הערות שוליים

1 2 3 4  נתוני היצירה, באתר אקו"ם, בדיקה אחרונה ב־26 בספטמבר 2023
↑  ערן צור – ביצוע מיוחד – סיגריות לייט // ענבל פרלמוטר, באתר פייסבוק, 19 בפברואר 2014
↑  עדי סמריאס, "ראיתי את האוטו של ענבל מעורב בתאונה", באתר Time Out תל אביב, 28 בספטמבר 2017
1 2  גבי בר חיים, עוד מאה שורות יפות במוזיקה העברית, באתר ידיעות אחרונות, 4 באוקטובר 2022
↑  נגה אלבלך, מטפחים את הנוף בשולי הדרך, אבל הדרך קשה ומכוערת, באתר הארץ, 22 באפריל 2011
חיים מיכל מיכלין

חיים מיכל מיכלין
חיים מיכל מִיכלִין (כ"ט בשבט תרכ"ז, פברואר 1867 – י"ט באב תרצ"ז, יולי 1937) היה איש ירושלים, עסקן ציבורי ופעיל בבניית שכונות בירושלים ויישוב ארץ ישראל.
קורות חיים

נולד בחסלביץ שבאימפריה הרוסית, ובגיל שמונה עלה עם משפחתו לארץ ישראל והתיישב בירושלים, שם עבד אביו כמלמד בתלמוד תורה עץ חיים. מיכלין למד בתלמוד תורה עץ חיים ובישיבת עץ חיים, ומגיל 10 למד במקביל בבית הספר למל ערבית, צרפתית, גרמנית ואנגלית, בעידודו של ראש ישיבת עץ חיים הרב משה נחמיה כהנוב. בשנים 1880-1887 שימש כמזכירו הפרטי של הרב כהנוב ומזכיר ומנהל לשכתו של הרב שמואל סלנט בשנים 1880-1893. כן היה מזכיר של ישיבת עץ חיים ובית החולים ביקור חולים בשנים 1882-1893.
בשנת 1893 עברו מיכלין, חותנו מיכל הכהן וגיסו הרופא ד"ר אליאס כהן לעבוד עבור בית החולים הספרדי משגב לדך ועל רקע זה נוצר קרע בינו לבין מנהלי בית החולים ביקור חולים ועדת האשכנזים ומיכלין עבר לעבוד עבור הרבנים הראשיים הספרדיים החל מהרב יעקב שאול אלישר עד תקופת כהונתו של הרב יעקב מאיר. במסגרת זאת היה מזכיר ראשי של בית החולים משגב לדך, חבר מועצת תלמוד תורה וישיבת תפארת ירושלים, חבר קופת התמחוי ותמיכת אלמנות ויתומים של עדת הספרדים, מייסד וגבאי בית הזקנים הספרדי בירושלים, חבר מזכירות עדת הספרדים בירושלים ושותף בייסוד בית חינוך עיוורים.
בשנת 1905 ייסד ביחד עם אהרן אייזנברג ויצחק לוי את אגודת נטעים ובמשך 25 שנה כיהן בוועד האגודה.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
לאחר מאורעות תרפ"ט היה בין מייסדי אגודת יישוב ירושלים העתיקה במטרה לחזק את היישוב היהודי בעיר העתיקה, יחד עם זרח אפרים אפשטיין, יחיאל מיכל טוקצינסקי ואחרים.
במשך ששנים שימש כגבאי ומגיד שיעור בבית הכנסת זיכרון משה בירושלים החדשה.
בשנת ה'תרצ"ד (1934) עבר לפתח תקווה שם עסק בכתיבת ספרי זכרונותיו והיה חבר הנהלת בית הכנסת הגדול "בית יעקב".
בשנת ה'תרצ"ז (1937) במלאת לו שבעים שנה הוציאו מוקיריו לכבודו ספר יובל בשם "תפארת שיבה".
הרב מיכלין נפטר ברמת גן בט"ו באב ה'תרצ"ז, ונקבר בבית הקברות היהודי בהר הזיתים. על שמו רחוב בשכונת בית וגן בירושלים.
כתביו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
בראי הדורות: אוסף מאמרים, זכרונות ורשימות על ירושלים, תל אביב: צ' ליינמן, תש"י.
הערות שוליים

↑  ראו טענות האשכנזים בירושלים, חבצלת, 12 באוגוסט 1893 ודבר לא בעיתו, הצפירה, 26 ביולי 1893 ותשובת הספרדים במכתבי סופרים, הצפירה, 3 בספטמבר 1893
↑  אגודת יישוב ירושלים העתיקה, דבר, 10 בפברואר 1930
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313391105171  GND: 143112635  ISNI: 0000 0001 0799 1044  LCCN: nr99024027  NTA: 298993783  SELIBR: 264701  VIAF: 36839279   WorldCat (עם VIAF): 36839279
דז'ה פהר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  2 בדצמבר 1869 בורשודסנטגיירג', הונגריה 
 פטירה:  22 בפברואר 1935 (בגיל 65) אוראדיה, ממלכת רומניה 
 
דז'ה פֶהֵר, (עד 1896 דוד פֶכֶר, בהונגרית: Fehér Dezső; בורשודסנטגיירג', 21 בדצמבר 1869 – אוראדיה, 22 בפברואר 1935) היה סופר, עיתונאי יהודי-הונגרי.
ביוגרפיה

פהר נולד במשפחה יהודית כבנם של מוריץ פכר וקטלין וינקלר. את דרכו המקצועית החל בשנת 1887 בבודפשט, שם עבד ביומונים שונים ובכתבי עת הומוריסטיים. משנת 1889 ועד מותו פעל בעיר אוראדיה (אז בהונגריה). תחילה ערך את היומון בשם "נאג'ווארד" (Nagyvárad) כשם העיר אוראדיה בהונגרית. בשנת 1898 היה המייסד והעורך הראשי של "יומן נאג'ווארד" עד סוף ימיו (העיתון הופיע מ-1898 עד 1934). כעורך משנה עבד לצדו  במשך יותר משנתיים המשורר וסופר אנדרה אדי, שהתפתחותו כסופר ומשורר הושפעה משמעותית בתקופה זו. בעריכתו של פהר הגיע העיתון לחזית העיתונות בשפה ההונגרית מחוץ לבודפשט וייצג עמדה מתקדמת ואופוזיציונית.
פהר לקח חלק פעיל בחייה האינטלקטואליים של אוראדיה, היה חבר מייסד ב"אגודת סיגליגט" אגודה ספרותית שפעלה עד מלחמת העולם השנייה. בשנת 1919 הוא היה חבר מייסד ב"אגודת אדי אנדרה" באוראדיה, ובאותה שנה הקים את כתב העת הספרותי "ואראדי הט" (Váradi Hét - השבוע של ואראד) השבוע של ואראד היה שבועון פוליטי שערך שאנדור אנטל (אדלר) שנרצח בשואה, מאוקטובר 1917, ושנקנה על ידי דז'ה פהר. בשנות העשרים והשלושים של המאה העשרים, כתב העת של פהר, יומן נאג'ווארד, היה אחד הפורומים החשובים החיים האינטלקטואלים ההונגרים המתקדמים ברומניה.
פהר ערך וכתב מבוא עם מידע היסטורי לכתביו הפובליציסטיים של  אנדרה אדי כרך ראשון של כתיבה עיתונאית ("אם השטן בעל חוד הפלדה קורה לך". (Ha hív az acélhegyű ördög אורדיה, 1927).
כתביו

הטרנו בן החצי מיליון  (קומדיה, 1889)
קליידוסקופ (כתבי פרוזה, 1894)
מאה שנים (לרגל יום השנה לאומנות הבמה באוראדיה, אוראדיה, 1902)
לַנצח (סיפורים, 1903)
ספרות

אנדרה אדי: יובל לדז'ה פהר. ניוגט, 1914/2; פורסם מחדש "אנדרה עדי על הספרות", בודפשט, 1961.
גאבור גאל: השנים המסתוריות של אדי. קורונק 1928/4; פורסם מחדש "כתבים נבחרים"  1964
לקריאה נוספת

לקסיקון ספרות הונגרית ברומניה:ספרות, פובליציסטיקה, ספרות מדעית, תרבות. בוקרשט-קלוז'-נאפוקה
לקסיקון ספרותי הונגרי חדש מסת"ב 963-05-6805-5
לקסיקון יהודי הונגרי. לקסיקון יהודי הונגריה. 1929
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése a bolyoki izraelita hitközség születési akv. 35/1869. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-12-09.
גארי טרנט הבן

ערך זה עוסק בכדורסלן פורטלנד טרייל בלייזרס. אם התכוונתם לאביו, ראו .
| --- | --- |

טרנט בשנת 2021
 לידה:  18 בינואר 1999 (בן 25) קולומבוס, אוהיו, ארצות הברית
 עמדה:  קלע
 גובה:  1.96 מטרים
 מספר:  33
 מכללה:  אוניברסיטת דיוק
 דראפט:  בחירה מספר 37, 2018 סקרמנטו קינגס
 קבוצות כשחקן
 2018–2021   2021–:  פורטלנד טרייל בלייזרס   טורונטו ראפטורס
גארי דוואן טרנט הבן (באנגלית: .Gary Dajaun Trent Jr; נולד ב-18 בינואר 1999) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בקבוצת טורונטו ראפטורס מליגת ה-NBA, בעמדת הקלע.
בנו של גארי טרנט האב, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1995–2004.
קריירת תיכונים ומכללות

טרנט נולד בעיר קולומבוס שבאוהיו. בשנת 2013 החל ללמוד ב"תיכון אפל ואלי" אשר במינסוטה, ובשנתו השלישית בקבוצת הכדורסל שלה זכה בתואר השחקן המצטיין של ליגת התיכונים במינסוטה, לאחר שקלע 26.4 נקודות בממוצע למשחק. בשנת 2016 עבר ללמוד ב"אקדמיית פרוליפיק" שבקליפורניה, לקראת שנתו האחרונה בתיכון. לאורך אותה עונה קלע 31.8 נקודות בממוצע למשחק, ובסיומה נבחר להשתתף במשחקי מקדונלד'ס אול-אמריקן ונייקי הופ סאמיט.
בשנת 2017 החל ללמוד באוניברסיטת דיוק, והצטרף לקבוצת הכדורסל שלה יחד עם ונדל קרטר ומרווין באגלי. בעונתו היחידה בקבוצה קלע 14.5 נקודות בממוצע למשחק, והעפיל עמה לשלב רבע גמר טורניר אליפות המכללות (NCAA Elite Eight). במשחק רבע הגמר קלע טרנט 17 נקודות, אולם דיוק הפסידה בתוצאה 81–85 מול אוניברסיטת קנזס, בה שיחקו דבונטה גראהם וסביאטוסלאב מיכאיליוק. באפריל 2018 הודיע טרנט על עזיבתו את האוניברסיטה, לאחר שנה אחת בלבד, לטובת התמודדות לבחירה בדראפט ה-NBA.
קריירת משחק מקצועית

בדראפט ה-NBA‏ 2018 נבחר טרנט בבחירה ה-37 על ידי סקרמנטו קינגס, ומיד הועבר בטרייד לפורטלנד טרייל בלייזרס. בעונת הרוקי שלו העפילה פורטלנד לגמר האזור המערבי, לראשונה מזה 19 שנים, אולם טרנט עצמו לא שותף באף אחד ממשחקי הפלייאוף. במהלך אותה עונה נשלח מספר פעמים בהשאלה לקבוצת טקסס לג'נדס מליגת הפיתוח של ה-NBA, ובששת משחקיו במדיה הצטיין עם ממוצע של 33.3 נקודות למשחק.
בעונתו השנייה בפורטלנד הציג שיפור משמעותי, והפך לאחד משחקי הספסל הבולטים ביותר של הקבוצה. ב-18 בינואר 2020 קלע שיא עונתי של 30 נקודות, בהפסד קבוצתו מול אוקלהומה סיטי ת'אנדר.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018/2019 | פורטלנד | 15 | 1 | 7.4 | 0.320 | 0.238 | 0.429 | 0.7 | 0.3 | 0.1 | 0.1 | 2.7 |
| 2019/2020 | פורטלנד | 61 | 8 | 21.8 | 0.444 | 0.418 | 0.822 | 1.6 | 1.0 | 0.8 | 0.3 | 8.9 |
| 2020/2021 | פורטלנד | 41 | 23 | 30.8 | 0.414 | 0.397 | 0.773 | 2.2 | 1.4 | 0.9 | 0.1 | 15.6 |
| 2020/2021 | טורונטו | 17 | 15 | 31.8 | 0.395 | 0.355 | 0.806 | 3.6 | 1.3 | 1.1 | 0.2 | 16.2 |
| 2021/2022 | טורונטו | 70 | 69 | 35.0 | 0.414 | 0.383 | 0.853 | 2.7 | 2.0 | 1.7 | 0.3 | 18.3 |
| 2022/2023 | טורונטו | 66 | 44 | 32.1 | 0.433 | 0.369 | 0.839 | 2.6 | 1.6 | 1.6 | 0.2 | 17.4 |
| קריירה |  | 270 | 160 | 28.9 | 0.421 | 0.384 | 0.827 | 2.3 | 1.5 | 1.2 | 0.2 | 14.4 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019/2020 | פורטלנד | 5 | 1 | 30.6 | 0.356 | 0.417 | 0.857 | 2.0 | 0.6 | 0.8 | 0.0 | 9.6 |
| 2021/2022 | טורונטו | 6 | 6 | 33.2 | 0.378 | 0.333 | 0.895 | 1.8 | 1.3 | 1.0 | 0.5 | 15.3 |
| קריירה |  | 11 | 7 | 32.0 | 0.370 | 0.365 | 0.885 | 1.9 | 1.0 | 0.9 | 0.3 | 12.7 |
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות משחק מקדונלד'ס אול-אמריקן 2017, באתר realgm.com
↑  סיכום נייקי הופ סאמיט 2017, באתר USA Basketball
↑  הסטטיסטיקות של טרנט בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
↑  סטטיסטיקות המשחק בין דיוק לקנזס, באתר sports-reference.com
↑  טרנט עוזב את דיוק לטובת התמודדות לבחירה בדראפט, באתר USA Today,‏ 7 באפריל 2018
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 2018, באתר basketball-reference.com
↑  פורטלנד רוכשת את הזכויות על טרנט, באתר הקבוצה, 21 ביוני 2018
↑  הסטטיסטיקות של טרנט בליגת הפיתוח, באתר basketball-reference.com
↑  סיכום המשחק בין הבלייזרס לת'אנדר, באתר ESPN,‏ 19 בינואר 2020
ארון ניסמית'

| --- | --- |

ניסמית', 2021
 לידה:  16 באוקטובר 1999 (בן 25) צ'ארלסטון, קרוליינה הדרומית, ארצות הברית
 עמדה:  סמול פורוורד
 גובה:  1.98 מטרים
 מספר:  23
 מכללה:  אוניברסיטת ואנדרבילט
 דראפט:  בחירה מספר 14, 2020 בוסטון סלטיקס
 קבוצות כשחקן
 2020–2022   2022–:  בוסטון סלטיקס   אינדיאנה פייסרס
ארון ג'ושוע ניסמית' (באנגלית: Aaron Joshua Nesmith; נולד ב-16 באוקטובר 1999) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בקבוצת אינדיאנה פייסרס מליגת ה-NBA, בעמדת הסמול פורוורד.
קריירת תיכונים ומכללות

ניסמית' נולד וגדל בעיר צ'ארלסטון שבקרוליינה הדרומית. בכל 3 שנותיו האחרונות ב"תיכון פורטר-גאוד" הוביל את קבוצת הכדורסל שלו לזכייה באליפות ליגת התיכונים של קרוליינה הדרומית. בעונתו האחרונה, 2017/2018, זכה בתואר שחקן התיכונים המצטיין של המדינה (South Carolina Player of the Year), לאחר שקלע 21.0 נקודות בממוצע למשחק.
בשנת 2018 החל ללמוד באוניברסיטת ואנדרבילט אשר בנאשוויל, טנסי, והצטרף לקבוצת הכדורסל שלה יחד עם הרכז המבטיח דריוס גרלנד. בשל פציעה של גרלנד, אשר שיחק בחמישה משחקים בלבד, זכה ניסמית' לתפקיד משמעותי בעונתו הראשונה בקבוצה, במהלכה פתח ב-19 משחקים וקלע 11.0 נקודות בממוצע למשחק. בעונה העוקבת הפך לשחקן המוביל של הקבוצה, תחת הדרכתו של המאמן הנכנס ג'רי סטקהאוס, אולם נפצע בכף רגלו הימנית לאחר המשחק ה-14 של העונה, ולא חזר לשחק עד לסיומה. לאורך העונה רשם ניסמית' ממוצע של 23.0 נקודות למשחק – אשר הציב אותו במקום החמישי בליגת המכללות – כולל 4.3 שלשות למשחק ב-52.2% קליעה.
במרץ 2020 הודיע כי בחר לעזוב את האוניברסיטה, לאחר שנתיים בלבד, לטובת התמודדות לבחירה בדראפט ה-NBA.
קריירה מקצועית

בדראפט ה-NBA‏ 2020 נבחר ניסמית' בבחירה ה-14, על ידי בוסטון סלטיקס.
סטטיסטיקות הקריירה > בליגת ה-NCAA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018/2019 | ואנדרבילט | 32 | 19 | 29.0 | 0.392 | 0.337 | 0.825 | 5.5 | 1.4 | 0.7 | 0.6 | 11.0 |
| 2019/2020 | ואנדרבילט | 14 | 14 | 35.7 | 0.512 | 0.522 | 0.825 | 4.9 | 0.9 | 1.4 | 0.9 | 23.0 |
| קריירה |  | 46 | 33 | 31.0 | 0.442 | 0.410 | 0.825 | 5.3 | 1.3 | 0.9 | 0.7 | 14.7 |
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020/2021 | בוסטון | 46 | 1 | 14.5 | 0.438 | 0.370 | 0.786 | 2.8 | 0.5 | 0.3 | 0.2 | 4.7 |
| 2021/2022 | בוסטון | 52 | 3 | 11.0 | 0.396 | 0.270 | 0.808 | 1.7 | 0.4 | 0.4 | 0.1 | 3.8 |
| 2022/2023 | אינדיאנה | 73 | 60 | 24.9 | 0.427 | 0.366 | 0.838 | 3.8 | 1.3 | 0.8 | 0.5 | 10.1 |
| קריירה |  | 171 | 64 | 17.9 | 0.423 | 0.346 | 0.827 | 2.9 | 0.8 | 0.5 | 0.3 | 6.7 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020/2021 | בוסטון | 5 | 0 | 15.0 | 0.278 | 0.286 | 1.000 | 2.6 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 3.2 |
| 2021/2022 | בוסטון | 15 | 0 | 3.5 | 0.235 | 0.091 | 0.750 | 1.0 | 0.2 | 0.1 | 0.3 | 0.8 |
| קריירה |  | 20 | 0 | 6.4 | 0.257 | 0.200 | 0.833 | 1.4 | 0.2 | 0.2 | 0.3 | 1.4 |
הערות שוליים

↑  ניסמית' זוכה בפרס השחקן המצטיין של קרוליינה דרומית, באתר live5news.com,‏ 8 במרץ 2018
↑  ניסמית' נפצע בכף רגלו ויחמיץ את המשך העונה, באתר ESPN,‏ 11 בינואר 2020
↑  הסטטיסטיקות של ניסמית' בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
↑  ניסמית' מעמיד את עצמו לבחירה בדראפט 2020, באתר cbssports.com,‏ 26 במרץ 2020
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 2020, באתר basketball-reference.com
צמד רעים

| --- | --- |

צמד רעים בני רוזנבאום וישראל גוטסדינר
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1969
 סוגה:  מוזיקה חסידית
 www.duoreim.com
 חברים
 ישראל גוטסדינר בני רוזנבאום
 
צמד רעים בהופעת הבכורה שלהם כצמד, בפסטיבל הזמר החסידי הראשון (1969)
צמד רעים בהופעה ב-2019
צמד רעים הוא הרכב מוזיקלי של שני זמרים, ישראל גוטסדינר ובני רוזנבאום (שניהם ילידי 1948), השרים בעיקר מוזיקה יהודית וחסידית. הצמד פעיל למעלה מ-50 שנה, ונכון לשנת 2024 הוא הצמד היחיד בהיסטוריה שעשה זאת עד כה.
היסטוריה

גוטסדינר ורוזנבאום היו חברי להקת הרבנות הצבאית. כשהשתחררו מצה"ל, בשנת 1969, החלו להופיע יחד בשם "צמד רעים". הם הופיעו ברוב פסטיבלי הזמר החסידי. בסוף 1971 זכו במקום השלישי עם השיר "והבא עלינו". בשנת 1971 זכו במקום הראשון בפסטיבל שירי התנ"ך עם השיר "אשת לוט". שנה לאחר מכן זכו בפסטיבל הזמר החסידי עם השיר "עוד יישמע" במקום השני. בשנת 1975 זכו שוב במקום השני כששרו את "ולירושלים עירך" יחד עם גלי עטרי. בשנת 1974 יצאו לסבב הופעות בדרום אמריקה ובשנת 1975 הופיעו בקנדה ובארצות הברית. בשנת 1976 זכו בפסטיבל הזמר החסידי עם השיר "יחדשו" שהולחן מברכת החודש.
זכו באות הוקרה על תרומה ייחודית לזמר העברי מטעם אוניברסיטת בר-אילן במאי 2009. ב-2019 קיבלו תואר דוקטור לשם כבוד מטעם האוניברסיטה.
היסטוריה > בטלוויזיה

בסוף 1969 הופיעו במוצאי שבת בטלוויזיה בתוכנית "המבדיל בין קודש לחול". בהמשך, הגישו תוכניות מסורת שונות במשבצת ערב שבת/מוצאי שבת. בשנים 1972–1973 הגישו את התוכנית "יום השישי". בשנים 1975–1976 הגישו את התוכנית "שלום לבוא שבת". בשנים 1977–1980 הגישו את התוכנית "בצאת השבת".
דיסקוגרפיה

מה יביא לי המחר
ח"י לרעים
כי אשמרה שבת
שמחנו - עם צמד רעים
שלום לבוא שבת
שמח תשמח רעים האהובים - ינואר 1975
עוד יישמע
עם ישראל חי!
חצי יובל פלוס - 27 שנים ביחד - 1996
הערות שוליים

↑  פסטיבל הזמר החסידי בסוכות, מעריב, 18 בספטמבר 1969
פסטיבל הזמר החסידי יבוצע שוב, מעריב, 16 באוקטובר 1969
↑  כל שירי פסטיבל הזמר החסידי, מעריב, 18 בינואר 1972
↑  הרעים מבוקשים גם בחו"ל, דבר, 13 במאי 1974
↑  צמד חדש - מירי וחיימון, דבר, 22 ביולי 1975
↑  אות הוקרה על תרומה ייחודית לזמר הישראלי הוענק אמש ל"צמד רעים", אתר אוניברסיטת בר-אילן, 12.5.2009
↑  שידורי טלוויזיה, דבר, 12 בדצמבר 1969
טלוויזיה כללית, דבר, 6 בפברואר 1970
↑  צמד רעים - תדמית חסידית, דבר, 30 בינואר 1975
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310566205171  MusicBrainz: 28244c0f-e114-4324-a45e-854236892bc0  VIAF: 158816215   WorldCat (עם VIAF): 158816215 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.