stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חפיפת משולשים
משפטי חפיפת משולשים

למשולש נתון, ולכל המשולשים החופפים לו, יש אותם אורכי צלעות ואותן זוויות; אלו הם ששת "הגדלים היסודיים" במשולש. ידיעת שלוש הזוויות לבדן אינה קובעת את המשולש, אלא עד כדי דמיון. ידיעת כל שלושה גדלים יסודיים אחרים מספיקה, כמעט בכל המקרים, לאפיין את המשולש כולו עד כדי חפיפה. עובדה זו באה לידי ביטוי במשפטי החפיפה, המבטיחים, בתנאים מסוימים, שמשולשים שבהם שווים שלושה גדלים מסוימים מוכרחים להיות חופפים.
אחד הגדלים, כאמור, מוכרח להיות צלע, ולפיכך קיימים משפטי החפיפה הבאים:
שני משולשים השווים זה לזה באורכי שתי צלעות ובזווית שביניהן הם חופפים ("צלע-זווית-צלע", SAS, צ.ז.צ).
שני משולשים השווים זה לזה בשתי זוויות ובאורך הצלע שביניהן הם חופפים ("זווית-צלע-זווית", ASA, ז.צ.ז). די להראות כי המשולשים שווים בצלע אחת ובשתי זוויות כלשהן, משום ששוויון הזווית השלישית נובע מכך שסכום הזוויות במשולש קבוע.
שני משולשים השווים זה לזה באורכי צלעותיהם הם חופפים ("צלע-צלע-צלע", SSS, צ.צ.צ).
שני משולשים השווים זה לזה באורכי שתי צלעות ובזווית שמול הצלע הגדולה מביניהן הם חופפים ("צלע-צלע-זווית", SSA, צ.צ.ז). הזווית צריכה להיות מול הצלע הגדולה בהכרח, אחרת המשפט אינו נכון (ראו איור משמאל). עם זאת, המשפט נכון גם אם מניחים שהזווית מול הצלע הגדולה חדה בשני המשולשים או לא חדה (כלומר קהה או ישרה) בשני המשולשים.
אם כך, בגאומטריה אוקלידית, המקרה היחיד שבו משולש אינו נקבע על ידי שלושה מגדלי הצלעות והזוויות הוא כאשר נתונות רק שלוש הזוויות (ז.ז.ז), או כאשר נתונות רק שתי צלעות וזווית שאינה ביניהן. בגאומטריה כדורית ובגאומטריה היפרבולית (שבהן סכום הזוויות של משולש משתנה בהתאם לגודלו), ז.ז.ז מספיק לחפיפה בהינתן עקמומיות קבועה של משטח.
על מנת להבטיח חפיפה, חשוב שהגדלים יהיו שווים בהתאמה לקשר החילה שבין הקודקודים והצלעות. אחרת, יכולים להיות שני משולשים שאינם חופפים, ולהם חמישה גדלים יסודיים זהים. לדוגמה, אם צלעות המשולש הראשון הן: 10, 11, 12.1, ושל השני: 11, 12.1, 13.31, אז הם דומים, ולכן כל שלוש הזויות שוות, אך רק שתיים מהצלעות שוות.
יש דרכים רבות אחרות לזהות משולש עד כדי חפיפה. למשל, שני משולשים השווים זה לזה בזווית, בצלע שמולה ובחוצה זווית של זווית אחרת, הם חופפים.
תקפותם של משפטי החפיפה

משפטי החפיפה אינם ניתנים להוכחה משאר האקסיומות המקובלות של הגאומטריה האוקלידית. עם זאת, הם עצמם שקולים זה לזה, כלומר ניתן להוכיח בעזרת כל אחד מהם את האחרים. במערכת האקסיומות של הילברט מהווה משפט החפיפה צלע-זווית-צלע אקסיומה (אקסיומה III.5).
אוקלידס, שספרו "יסודות" היה הראשון שניסה לבסס את הגאומטריה על אקסיומות, הוכיח את המשפט הראשון בנוסח שהסתמך על מושג ה"תנועה", שלא הוגדר; את שאר המשפטים הוכיח אוקלידס במדויק מן המשפט הראשון.
דוגמה להוכחת המשפט השני בעזרת הראשון: נניח שנתונים שני משולשים, ABC ו-'A'B'C, וידוע ש- AB=A'B',\angle A=\angle A',\angle B=\angle B'. נניח בשלילה שהמשולשים אינם חופפים, ואז הצלעות 'AC, A'C אינן שוות (אחרת המשולשים היו חופפים על פי המשפט הראשון) לכן יש נקודה D על צלע AC (או המשכה) כך ש-'AD=A'C. המשולשים ABD ו-'A'B'C חופפים על פי המשפט הראשון, ועל כן  \angle ABD=\angle B'. אבל זה לא ייתכן, כי  \angle ABD<\angle B' כי היא חלקית לה (בהנחה ש-D בין A ל-C, אחרת הכיוון של האי-שוויון הפוך) סתירה ועל כן המשפט הוכח.
לקריאה נוספת

דיבשה אמירה, ביסוס אקסיומתי ליסודות הגאומטריה, הוצאת עם עובד ודביר, 1962.
ריאל איראני

| --- | --- |

 משתמשים:  איראן איראן
 סמל:  ﷼(פרסית)
 ISO 4217:  IRR
 יחידות על
 1/10:  טומאן (לא רשמי)
 יחידות משנה
 1/100:  דינר
 מטבעות ושטרות
 שטרות בשימוש:  100, 200, 500, 1,000, 2,000, 5,000, 10,000, 20,000, 50,000 ריאל
 מטבעות בשימוש:  50, 100, 250, 500 ריאל
 בנק מרכזי
 אינפלציה:  43%
 בנק מרכזי:  הבנק המרכזי של איראן
 הבנק המרכזי של איראן
 
 → Iranian qiran 
ריאל איראני (בפרסית: ریال ایران, תקן ISO 4217:‏ IRR) הוא המטבע באיראן. הריאל האיראני מחולק ל-100 דינר. מאז 1932, באופן לא רשמי, 10 ריאלים איראנים שווים לטומאן אחד.
ערכו של הריאל ביחס למטבעות בינלאומיים עבר שינויים וטלטלות במשך השנים. הסנקציות הבינלאומיות שהוטלו על המדינה מאז שנות התשעים ועד 2015 תרמו לירידה בערכו. ההסכם שהושג עם המעצמות על הסרת הסנקציות בתמורה להקפאת תוכנית הגרעין הביא להתייצבות מסוימת במצבה הכלכלי של איראן, אך מאז פרישתה של ארצות הברית מההסכם, במאי 2018, חוסר היציבות חזר והריאל האיראני הגיע לשפל חדש בעקבותיו התעוררה מחאה נרחבת באיראן. בספטמבר 2018 נמדד המחיר לריאל על 146,000 ריאלים תמורת דולר בודד אחד.
נכון לפברואר 2025 נסחר הריאל בשוק החופשי בלמעלה מ-950,000 ריאל לדולר אמריקני אחד בלבד. מדובר בשפל הגדול ביותר למטבע האיראני מהקמת המדינה ובשפל הכי גדול שלמטבע היה אי פעם.
שערי חליפין

| שנה | שער חליפין רשמי | שער חליפין חופשי |
| --- | --- | --- |
| 2025 | 42,100 | 950,000 |
| 2024 | 42,090 | 700,000 |
| 2022: | 41,850 | 427,000 |
| 2021: | 42,000 | 273,080 |
| 2020: | 42,000 | 253,940 |
| 2019: | 42,000 | 129,500 |
| 2018: | 42,000 | 135,000 |
| 2017: | 33,127 | 59,500 |
| 2014: | 25,780.2 | 32,385 |
| 2013: | 18,517.2 | 31,839 |
| 2012: | 12,175.5 | 26,059 |
| 2011: | 10,800 | 13,568 |
2010:: 10,308
2009:: 9,900
2008:: 9,143
2007:: 9,408
2006:: 9,227
2005:: 8,964
2004:: 8,885
2003:: 8,193
| שער חליפין נוכחי עבור IRR |
| --- | --- |
באתר Google Finance:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD ILS JPY USD
באתר Yahoo! Finance:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD ILS JPY USD
באתר XE.com:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD ILS JPY USD
באתר OANDA.com:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD ILS JPY USD
הערות שוליים

↑  אתר העובדות של ה-CIA (נכון ל-2021)
↑  אסף רוזנצוייג,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'‏נמשכת הקריסה הכלכלית באיראן בעקבות הודעתו של טראמפ, באתר ‏מאקו‏, 6 בפברואר 2025
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000005-QINU`"'"CIA - The World Factbook". Cia.gov. אורכב מ-המקור ב-2012-02-03. נבדק ב-2012-02-07.
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000007-QINU`"'"Annual Review 2013/14" (PDF). Central Bank of Iran. בפברואר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: postscript (link)
↑  EastFruit, Apple, orange, and date markets ready for higher prices as Iran bans exports • EastFruit, EastFruit, ‏2025-02-28 (באנגלית אמריקאית)
משיח (סדרת טלוויזיה)

ערך זה עוסק בסדרת טלוויזיה. אם התכוונתם לסדרת אינטרנט, ראו .
| --- | --- |

כרזת העונה השנייה של הסדרה
 מבוסס על:  סדרת הרשת "משיח"
 סוגה:  מוקומנטריה קומדיה דרמה קומית
 יוצרים:  אודי כגן דנה פוליג
 כותבים:  אודי כגן דנה פוליג
 בימוי:  אודי כגן דנה פוליג
 שחקנים:  אודי כגן עמית איצקר דאנה איבגי אבי קושניר נטשה מנור דני אבנעים
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  26
 תוכנית מקור:  משיח
 הפקה
 מפיקים בפועל:  גולן נחום
 חברת הפקה:  ל. בנאסולי הפקות
 עורכים:  אודי כגן
 צלמים:  לאל אוטניק
 טכניקת צילום:  מצלמה יחידה
 מוזיקה:  אודי כגן אסא רביב
 אורך פרק:  30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  סלקום tv, קשת 12
 תקופת שידור מקורית:  30 ביוני 2018 – מאי 2021
משיח היא סדרת טלוויזיה ישראלית המהווה אתחול טלוויזיוני לסדרת הרשת "משיח" שנוצרה בידי דנה פוליג ואודי כגן, מי שגם כיכב בה. הסדרה הופקה עבור קשת 12 וסלקום tv, והיא הפקת המקור הראשונה של סלקום tv. הסדרה עוקבת אחר דמותו של משיח, זמר מצליח משנות השמונים ששיאו מאחוריו, וכיום הוא מנהל אורחן כושל במועצה המקומית "גוש אשכול". הסדרה, שבנויה בסגנון דוקו, עוקבת אחר משיח ועובדי האורחן השונים.
הסדרה עלתה לצפיית בינג' בשירות סלקום tv בסוף יוני 2018, ועלתה לשידור בערוץ קשת 12 ב-20 במאי 2019.
ב-21 באוקטובר הכריזה "קשת" על המשך שיתוף הפעולה עם סלקום, והפקת עונה שנייה לתוכנית, שצילומיה יצאו לדרך באפריל 2019 עוד לפני ששודרה ב"קשת" העונה הראשונה. ב-5 בפברואר 2021 החל שידורה של העונה השנייה בקשת 12.
עלילה

הסדרה עוקבת אחר 'אורחן משיח', פונדק דרכים כושל, אותו מנהל משיח (אודי כגן), זמר עבר משנות השמונים ששיאו מאחוריו, שיעשה הכל כדי לחזור ל'טופ" של תעשיית המוזיקה הישראלית. לצדו עובדים מירב הטבחית (דאנה איבגי), ארמונד, אחראי המלאי במקפיאים (אבי קושניר), טניה המנקה (נטשה מנור) וזיו, נגן האורגנית ויד ימינו של משיח (עמית איצקר), כולם חולמים בגדול ומתרסקים בענק.
דמויות > דמויות ראשיות

משיח (אודי כגן) – המנהל והבעלים של האורחן, זמר ופרזנטור עבר משנות השמונים של המאה העשרים ששיאו מאחוריו, ויעשה הכל כדי לחזור ל'טופ" של תעשיית המוזיקה הישראלית. שחצן, עילג, וולגרי ובעל ביטחון עצמי מופרז. מנהל יריבות בת עשרים שנה עם זיזי עוזיאל, שהיה שותפו לצמד המוזיקלי, "פינה קולדה", שבשנות השמונים זכו לפרסום רב. משיח לא משלים עם היותו רווק מבוגר ומנסה מדי פעם לארגן מסיבת רווקים-רווקות באורחן כדי למצוא את האחת. לפי הכיתוב על כריכת אלבום הראפ שלו, הוא במקור מהעיר לוד.
זיו (עמית איצקר) – או בשם החיבה שלו"זיוי". יד ימינו של משיח ושותפו כצמד המוזיקלי של האורחן. זיו הוא זמר ונגן אורגנית מוכשר שלא מאמין בכישוריו שלו לאור צלו של משיח. זיו סובל מטראומה שנגרמה לו בשל גירושי הוריו והיעלמות אביו מחייו אך למרות זאת הוא העובד המסור והיעיל ביותר באורחן. מופיע מאחורי גבו של משיח בערבי "במה פתוחה" בימי שישי ומתגלה במקרה על ידי תומר, שמחתים אותו על חוזה לאלבום ללא ידיעתו של משיח, אך מחליט לסגת מהחוזה כדי לא לפגוע במשיח. שמו השני הוא "יואל".
מירב (דאנה איבגי) – או בשם החיבה שלה "מרבי". עובדת באורחן העובדת כטבחית, אולם בשל מותו של לוץ מהתקף לב ממונה למנהלת המטבח. מנסה להשלים עם גירושיה מרמי (אהוב ליבה מהתיכון שכבר המשיך למערכת יחסים חדשה) שנה קודם ולגדל את בנה, רותם, בן החמש. מנהלת קשר קצרצר עם כפיר ספק העוף אולם מבינה כי היא עדיין מאוהבת ברמי ושוכבת עמו ב"מחסן הרדוף" של האורחן, כתוצאה מהסטוץ הזה היא מתעברת בשנית.
ארמונד מנחם-סיוון (אבי קושניר) – אחראי המלאי במקפיאים של האורחן. סובל מטרמוסטט פגום ובשל כך לא מרגיש קור, אלא חום ככל שהמעלות צונחות. גרוש. מאוהב כבר שלוש עשרה שנים בטניה, ובמשך הסדרה מתחיל בקשר זוגי עמה שנגמר בנישואין.
טניה ניקוליאבנה אוברוב (נטשה מנור) – המנקה של האורחן. נולדה בחרסון. עלתה מאוקראינה לפני 15 שנה, אף על פי שלא עומדת בקריטריון כיהודייה לפי ההלכה. במשך שלוש עשרה שנים סירבה לראות את אהבתו של ארמונד כלפיה. למרות מצבי הרוח של מירב, טניה מגלה כלפיה חיבה רבה.
דמויות > דמויות משנה

רמי (גל תורן) – הגרוש של מירב ואביו של רותם. מנהל מערכת יחסים חדשה עם גלי אף על פי שעדיין צורם על כך שמירב החליטה להתגרש ממנו כי חשבה שזה לא מספק אם לא שכבה עם אנשים אחרים מלבדו. במהלך העונה נעים יחסיהם על קו האהבה-שנאה.
אילוז בן-נעים (דני אבנעים) – דמות משנית בעונה הראשונה וראשית בשנייה. טבח באורחן. מבוגר, לא נחמד, ציני ועצלן. חבריו מתארים אותו כ"טיפש ורע לב". משיח לא מעריך אותו במיוחד למרות היכרות של 18 שנים. היה מובטל במשך תשע שנים ואיבד את אשתו, ורה, ואת הקשר עם ילדיו, נתנאל והתאומות. על אף היותו סב הוא קמצן לגבי ההוצאות עבור נכדותיו. גרוש ומנהל מערכות יחסים עם נשים שונות.
כפיר (תום גרציאני) – נהג משאית וספק העופות של האורחן לאור מצבו הרפואי של אביו, ציון. מנהל עם מירב המבוגרת ממנו קשר קצר שנגמר בנתק וכעס מצדו עליה.
פרדי (תומר שחורי) – שוטה הכפר של הקיבוץ, סובל ממזל רע ומסוכסך עם משיח ועם חלק מעובדי האורחן. משיח נוהג להתעלל בו או להתעלם מסבלו.
תומר בכר (אלון חמאווי) – מפיק מוזיקלי, בעל אולפן ההקלטות GINO. למד עם זיו בתיכון וככל הנראה נהג להציק לו. מתרשם מיכולותיו המוזיקליות בערב במה פתוחה ומחליט להחתימו אצלו על חוזה לאלבום.
רותם: בנם של מירב ורמי. לרוב משמש כעילה למריבות בין הוריו לגבי המשמרות עליו.
גלי (רני גרינשפן) – עולה חדשה מקנדה ובת זוגו של רמי. למרות הגירושין מרמי היא מתנהגת בצורה חברותית מאוד כלפי מירב, גרושתו.
ריקי (הדר רצון רותם) – מעסה בעיר הסמוכה. בחורה קלת דעת ומשוחררת מינית שמשיח יוצא איתה לחופשה בים המלח כדי להתפרק. ידידה של משיח והפסיכולוגית שלו, אף על פי שהוא מזלזל במנת המשכל שלה היא מתגלה כיותר חכמה ממה שתיאר אותה. מתארסת עם משיח בעונה השנייה.
ציון: בעלי "עופות ביצרון" וספק המזון של האורחן. לאור התקף לב שעבר בשל נזקי עישון הטבק, העסק עובר לידי בנו, כפיר. חוזר לעבוד בעונה השנייה.
עופר (נדב נייטס) – בעל עסק בשם "כתם הפרי". ספק הפירות והירקות של האורחן. מופיע בעונה השנייה במקום כפיר. בן 35 ורווק. מאוהב במירב ההרה.
קובי (בן ציון טטרו) – טבח באורחן החל מהעונה השנייה. נשוי לאתי ואב לילדה. גדול ממדים ושקט. חבר טוב של אילוז ומפחד מלהתעמת עם משיח.
יהודה (יניב ביטון) – בעברו נהג מונית, כיום קבצן והומלס שמתפרנס מהחזרת בקבוקי פלסטיק לחנויות בגוש אשכול בתמורה לפיקדון על מכלי משקה.
דמויות > דמויות נוספות

לוץ (יאיר רובין) – השף לשעבר באורחן שנשאר עוד מימי המסעדה הקודמת שפעלה במקום. עצבני באופיו. נוהג לעשן במהלך הבישולים ולענות בחוסר נימוס לעובדים ולמשיח שמפחד ממנו. מתעלף ומפונה למיון, משיח מנצל את העובדה שהוא מחוסר הכרה ומפטר אותו מהאורחן.
לייזר (אילון קורח) – מפיק מוזיקלי שמנהל את אולפני "איטון". מקליט עם משיח פרסומת לתמיסה נגד שלשול חריף, בעוד שזה לועג לו על עבודתו ומענה אותו במשך שעות. מקליט גם לדפנה ארמוני אלבום.
ראקל מגידיס: מכונה "הפצצה מאופקים" בפי משיח, שמשווה אותה גם ליוקו אונו. דוגמנית ורקדנית שלקחה חלק בצילומי הקליפ לשיר "מטיילים על החוף" של משיח וזיזי בשנות ה-80, והייתה מושא האהבה של שניהם, מה שגרם לתחילת הריב בינם. לפי משיח, ראקל בחרה בו לבסוף וגרמה לפירוק הצמד "פינה קולדה".
זיזי עוזיאל (קובי רכט) – זמר עבר שהיה חברו הטוב ביותר של משיח ובן זוגו לצמד "פינה קולדה" עד שנפרדו דרכם בטונים צורמים על נושאי תמלוגים. מנהל אורחן מתחרה ממול לזה של משיח שנקרא "אורחן זיזי" שמוכר מזון מקולקל במחיר של 5 שקלים. נכדו, שקד, הוא הקלידן של ארוחות הצהריים באורחן שלו.
שקד לוזון (דניאל שורקי) – נכדו של זיזי, נגן אורגנית מוכשר ויריבו של זיו שמעורר בו את הטראומה מגירושי הוריו שבועיים לפני הבר מצווה שלו.
ולנטינה (שירן הוברמן) – זמרת וקלידנית שעובדת באולפן האמנים להשכרה "אלרום" ומחליפה את זיו כאשר הוא מתחזה לחולה כדי להקליט אלבום. אישה נאה ממוצא יהודי-רוסי, שמשיח נמשך אליה מינית.
אסי מזוז (אלעד כהן) – דמות שהמשיכה מסדרת הרשת. מנהל מוזיקלי ב"בריזה תקליטים", לא מסתדר טוב עם משיח שמנסה להתחבב עליו בכוח כדי להשיג את מבוקשו ממנו.
רמי (ראמה) יצחקי (חיים נויברג) – דמות שהמשיכה מסדרת הרשת. בעלי חברת התקליטים "עץ הדעת". חובב תרבות הבודהיזם, נוהג לפקוד את הודו פעמיים בשנה. מסרב להפיק אלבום למשיח. לוקח חלק עם משיח בפסטיבל נודיזם בעמק יזרעאל בעונה השנייה.
מאלק טומבה (שון מונגוזה) – מסתנן מסודאן שעובד כרוחץ כלים באורחן של משיח ללא היתר עבודה, ולכן נרדף על ידי משטרת ההגירה. נוהג לשיר ראפ ולהתלבש בצורה מצועצעת, דברים שמושכים את משיח לחבב אותו.
ברברה: מעסה ממוצא אסיאתי שעובדת עם ריקי בעיר הגדולה; משיח נוהג כלפיה בגזענות ובהתנשאות.
אלה: ידידה של תומר ועובדת ברדיו, מנסה לעזור עם הקידום של זיו אך בסוף הסדרה מוצאת את עצמה עושה טובה ומקדמת את הלהיט של משיח.
סטיב מזרחי: המוזג של האורחן. שקט אך נוהג לצחוק מכל בדיחה ששומע. יוצא לגמלאות בסוף העונה השנייה.
דניס בן-נעים: אחיו הצעיר של אילוז, ורווק בשנות ה-50 שלו. בליין היוצא לבלות באופן קבוע במועדונים בתל אביב. מתגלה כעבריין שגנב למשיח את החגורה המקורית של אלביס.
אבידן: קבצן זקן וחסר בית החי במזבלה של גוש אשכול, בעל אופי אלים ושודד את יהודה באופן קבוע. זיו פוצע אותו בראשו כשאבידן ניסה לשדוד את יהודה ואותו בדרכם לקבל כסף ממרכול ביישוב טללים.
ציפורה (ליאת ביין) –
דמויות > דמויות נוספות > הופעת קמאו

דפנה ארמוני: בתפקיד עצמה. זמרת וחברה של משיח מימי הזוהר שלו.
סי היימן: בתפקיד עצמה. זמרת אשר לא מחבבת את משיח יותר מדי, בניגוד לתפישתו.
דיקו זוהר: בתפקיד עצמו. קוסם מפורסם משנות ה-80. המדריך של זיו בחוג לקוסמות.
דורון מזר: בתפקיד עצמו. מסרב לתת למשיח שיר כדי לעמוד בנדר שנדר למוריס פררה.
לקריאה נוספת

Ido Rosen. Independent Content Creators Online: A Paradigm Shift in Film Aesthetic and Production, the Case of Israel. University of Cambridge, 2023. PhD Thesis
ביאורים

1 2  לרוב נקרא בשם זה
הערות שוליים

↑  "משיח" חודשה לעונה שנייה, באתר ‏מאקו‏, 21 באוקטובר 2018
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000003-QINU`"'המיטב - עונה 1 by משיח (באנגלית בריטית), 2018-08-06, נבדק ב-2019-05-26
↑  פאוזי אבו-טועמה, מנהל האגף שהפך בגיל 67 לכוכב: "אני מאחל לעצמי למות על הבמה", באתר mynet‏ חדרה, 20 בפברואר 2019
תנועות נוער וארגוני נוער בישראל

הפגנת האחד במאי של הנוער העובד והלומד
רעיית נשיא המדינה נחמה ריבלין בטקס מסדר הכנפיים של תנועת הנוער "כנפיים של קרמבו", פברואר 2015
חניכי הנוער הלאומי בטיול
תנועת ה"הצבעים שלנו" במצעד הגאווה 2003
מתקן צופי במחנה קיץ של תנועת הצופים בתל אביב
בישראל, תנועות נוער וארגוני ילדים ונוער הם גופים המאגדים קבוצות של בני נוער וילדים במסגרות חברתיות וחינוכיות היוצרות ביטוי לתרבות נוער ייחודית. הפעילות בתנועות הנוער נמנית עם החינוך הבלתי פורמלי.
המסגרות השונות מקיפות את עולמו של החניך באמצעות מערכת עצמאית של תרבות, אידאולוגיה, הסמלה וכו', ובאמצעותן הוא מגבש את זהותו, כחלק מהשתייכותו לתנועה חברתית ולארגון.
מעורבות חברתית

תנועות הנוער וארגוני הנוער נוצרו לרוב על רקע משברים חברתיים וסביב תרומת הנוער לפתרון המשברים. עם זאת, הם נבדלים זה מזה באופי הפתרון וכן בזיקתם לעולם המבוגרים.
בישראל קיבלו תפקיד חשוב בעיצוב החינוך הבלתי פורמלי במדינה והחינוך בכלל, בעיקר בזכות ההיסטוריה הציונית בארץ ובאירופה, בה היוו תנועות הנוער מרכיב מרכזי של המהלכים ההיסטוריים. מרבית תנועות הנוער הפועלות כיום בארץ צמחו בארצות הגולה. לתנועות הנוער ולארגוני הנוער הציוניים תפקיד מכריע בהתיישבות, בעיקר במסגרת גרעיני נח"ל, בהיאחזויות, מושבים וקיבוצים.
רוב חניכי תנועות הנוער וארגוני הנוער מגיעים מהמעמדות הבינוניים, והם תורמים תרומה משמעותית לעיצוב תרבותה של החברה הישראלית, בעיקר במסגרות ההדרכה ביישובים ושנת שרות שבה דוחים הנערים והנערות את גיוסם כדי לתרום לחברה הישראלית.
אופי ארגוני

החברים במסגרות אלו נקראים לרוב חניכים, והם מאורגנים בתוך קבוצות כאשר לכל קבוצה מדריך אחד או יותר. לרוב המדריך הוא נער בן השכבות הבוגרות יותר ובמקרים מסוימים הוא אדם מבוגר. קבוצות שונות הנמצאות באותו יישוב או שכונה מאוגדות למסגרות מקומיות הנקראות בכל מסגרת בשם אחר. בארגונים ותנועות רבים המסגרת נקראת סניף כמו בתנועות הדתיות ובברית הנוער הקומוניסטי הישראלי, אך קיימים גם שבטים (כמו בתנועת הצופים), סליקים (כמו בארגון צמר"ת), מעוזים (כמו בתנועת בית"ר), מחנות (כמו במחנות העולים), קנים (כמו בנוער העובד והלומד והשומר הצעיר), מרכזי ידע בנטע@ ועוד.
גם בתוך הקבוצות המקומיות, וגם ברמה הארצית מתקיימת פעילות ארגונית, אך רמת מעורבות הנוער משתנה בכל מסגרת. בתנועת הצופים, למשל, פועל צוות בוגר בכל שבט המנהל את הפעילות בו, והמסגרת הארצית מורכבת ברובה מבוגרים. בארגון נטע@, בכל מרכז ישנו צוות מוביל המורכב מחניכים בוגרים התופסים תפקידים ניהוליים התנסותיים לצד הרכז הבוגר הישובי. בארגון צמר"ת הבוגרים תופסים מקום של מנחים ברמה המקומית והרמה הארצית מנוהלת ברובה בידי הנוער.
בפעילות של תנועות הנוער לבושים החניכים בתלבושת אחידה. תנועות רבות כמו התנועה החדשה, הנוער העובד והלומד, השומר הצעיר והמחנות העולים, אמצו את החולצה הכחולה, שצבעה מייצג את מעמד הפועלים. החולצה הכחולה מקבלת אפיונים שונים בכל תנועה דוגמת כפתורים או שרוכים בצבעים שונים. בנק"י הקומוניסטית משתמשת במדים הדומים למדי הקומסומול מברית המועצות. חולצה לבנה ועניבה אדומה. לעומתם, חניכי הצופים ותנועת המכבי הצעיר לובשים מדי חאקי המקושטים בעניבות העשויות מיריעת בד מרובעת מקופלת.
התלבושת האחידה מייצגת בכל התנועות בהן היא בשימוש את החלוציות, הפשטות, השוויון והאחידות. בארגוני הנוער ובחלק מתנועות הנוער לא נעשה שימוש בתלבושת אחידה.
פעילות ושייכות פוליטית

תנועות הנוער וארגוני הנוער קשורים בחלקם באופן ישיר לתנועות פוליטיות ומשמשים אותן כמכשיר גיוס והשפעה. תנועות הנוער וארגוני הנוער נחשבו לכוח דינאמי ביותר של התנועות הפוליטיות, וההשפעה ההדדית ביניהם הייתה חזקה. דוגמאות לקשרים כאלו הן הקשר בין בני עקיבא לציונות הדתית, הקשרים בין תנועות "החולצה הכחולה" (הנוער העובד והלומד, השומר הצעיר, המחנות העולים) לציונות הסוציאליסטית ולתנועת העבודה, והקשרים בין ארגוני הנוער המפלגתיים למפלגות כמו ארגון נוער מרצ ומפלגת מרצ.
למרות הקשרים הפוליטיים המובהקים, גופי הנוער מהווים לרוב אוטונומיה בכל הנוגע לקביעת הפעילות והעמדות. לא פעם התגלו חילוקי דעות בין גופי הנוער לתנועות הפוליטיות, אף בארגונים המפלגתיים.
בתקופת המאבק סביב כביש בר-אילן בירושלים, עצרה מרצ את ההפגנות באחת השבתות בעקבות קריאה של נשיא המדינה, עזר ויצמן לשבת שקטה בכביש. נוער מרצ סירב לקבל עמדת מרצ בעניין וקיים הפגנה בכביש. בדצמבר 92' כשתמכה מרצ בגירוש 415 פעילי החמאס ללבנון, הצטרף נוער מרצ לארגוני שמאל במאבק נגד הגירוש ואף שינה את שמו ל-"נוער מצע מרצ", כדי לסמן שאין הוא כפוף להחלטות הסיעה אלא לעקרונות מצע מרצ.
לחלק מגופי הנוער אין זיקה מפלגתית, כמו ארגון צמר"ת, תנועת הצופים ותנועת כנפיים של קרמבו. אך עם זאת רובם עוסקים בנקיטת עמדה בנושאים מסוימים ומארגנים או משתתפים בפעילות פוליטית כמו הפגנות, עצומות וכדומה. המטרות הפוליטיות יכולות להיות מעוגנות במטרות הארגון, דוגמת תנועת הנוער הגאה הצבעים שלנו שחרתה על דגלה את זכויות הפרט.
הקשר עם משרד החינוך

משרד החינוך עורך אומדנים של תנועות הנוער במטרה לבדוק את התאמת התנועות לקריטריונים שקובע המשרד ולבדוק את גודל התנועות. אמדן זה משפיע על התקציבים שמעניק משרד החינוך לתנועות ברמה הארצית. תקציבים נוספים ניתנים ברמה המוניציפלית. האומדן מבוסס על מקורות מידע שונים, החל מדיווחי התנועות וכלה בראיונות של עשרות אלפי מדריכים ומאות אלפי חניכים בכל המגזרים.
אומדן תנועות הנוער, שערך משרד החינוך בסוף 2005, העלה שבתנועות הנוער בישראל רשומים כיום כ-175 אלף חניכים, מתוכם יותר מ-40 אלף מתנועת הצופים, ויותר מ-35 אלף מתנועת הנוער העובד והלומד.
משרד החינוך מקצה שני תקציבים נפרדים המתחלקים האחד, בין תנועות הנוער הזכאיות, והשני בין ארגוני הנוער הזכאים. הקריטריונים לתנועות הנוער ולארגוני הנוער שונים, ותקציב האחרונים נמוך יותר. למרות ההבחנה הנהוגה במשרד החינוך מזה שנים, הצהירה יולי תמיר, שרת החינוך בפני אחד מארגוני הנוער, שאין הבדל בין תנועות הנוער לבין הארגון שמהווה מסגרת חינוכית כל דבר.
מועצת תנועות הנוער

מועצת תנועות הנוער (מת"ן) מאגדת בתוכה חלק מתנועות הנוער. המועצה נוסדה ב-1974 ונרשמה כעמותה ב-1982. המועצה מהווה מקום לדיון בנושאי החינוך הבלתי פורמלי בפרט והחברה הישראלית ככלל, ומגדירה עצמה כארגון גג לתנועות הנוער הציוניות. כמו כן מהווה המועצה גוף מתאם בין התנועות השונות ופעילותן. המועצה פועלת בשיתוף ובתאום עם מנהל חברה ונוער במשרד החינוך .
ביום העצמאות ה-60 למדינת ישראל הוענק פרס ישראל על מפעל חיים בגין תרומה לחברה ולמדינה למועצת תנועות הנוער כנציגת תנועות הנוער.
במועצת תנועות הנוער חברות התנועות: הצופים, הנוער העובד והלומד, בני עקיבא, השומר הצעיר, בנות בתיה, עזרא, מכבי צעיר, האיחוד החקלאי, המחנות העולים, הנוער הלאומי, אריאל, בית"ר, הנוער הדתי, הנוער הציוני, היכלי ענ"ג, הנוער הדרוזי.
תנועות נוער וארגוני נוער ישראליים > מזוהים עם השמאל הפוליטי

השומר הצעיר - תנועת נוער יהודית הפועלת בישראל ובעולם. הוקמה ב-1911 בלבוב שבגליציה. שמה שונה בשנת 1913 ל"השומר" בהשפעת אגודת "השומר" הארץ-ישראלית.
הנוער העובד והלומד (הנוע"ל) - הוקמה בשנת 1924 בארץ ישראל כדי לאגד בני נוער עובדים על מנת להגן על עבודתם וזכויותיהם. במשך השנים נטמעו בתוך התנועה תנועות נוספות: התנועה המאוחדת (שחבריה, כמו מקימי הנוע"ל, היו מחברי ההכשרות המגויסות לפלמ"ח), הנוער הבורוכובי, הצופה העובד ותנועת המושבים.
ברית הנוער הקומוניסטי הישראלי (בנק"י) - תנועת נוער המזוהה עם המפלגה הקומוניסטית הישראלית. התנועה הוקמה בשנת 1924 על ידי צעירים קומוניסטיים אשר הזדהו עם המפלגה הקומוניסטית של פלשתינה ורצו להקים גוף שנוער קומוניסטי יוכל לפעול בו. בתנועה חברים מאז ועד היום בני נוער יהודים וערבים. בניגוד לשאר תנועות הנוער הסוציאליסטיות בישראל, בנק"י איננה תנועה ציונית.
החלוץ הצעיר - תנועה חלוצית. הוקמה כתנועת נוער של ארגון "החלוץ" בפולין בשנת 1924. התנועה סיימה את פעולתה בשנת 1939.
המחנות העולים - תנועת נוער חילונית התיישבותית. נוסדה בשנת 1926 על ידי 11 תלמידי כיתה י"א מהגימנסיה הרצליה בתל אביב (לימים "החוג הזקן"). בשנות החמישים של המאה ה-20 הצטרפו לתנועה חברי תנועת הצופים החלוציים שהיו מזוהים עם הקיבוץ המאוחד. בשנת 2005 הוכרז על איחוד התנועה עם קבוצות הבחירה מבית ייסודה של התנועה הקיבוצית.
נוער מרצ - ארגון נוער פוליטי-חברתי הפועל תחת מפלגת מרצ אשר נוסד ב-1992.
נוער העבודה - ארגון נוער פוליטי-חברתי הפועל תחת מפלגת העבודה אשר נוסד ב-1968 (בהקמתו פעל הארגון תחת מפלגת "המערך").
הצבעים שלנו - תנועת נוער פוליטית אשר פעלה למען שוויון זכויות להומואים, לסביות, ביסקסואלים, טראנסג'נדרים ולמען מיעוטים אחרים. התנועה הוקמה בינואר 2003, והייתה מזוהה עם מפלגת מרצ אף שסירבה לקחת חלק בפעולות ציוניות שארגון נוער מרצ לקח בהן חלק. הפסיקה לפעול בשנת 2008.
אג'יאל - חטיבה ערבית בשומר הצעיר - תנועה סוציאל-דמוקרטית שהוקמה בשנת 2006, הפועלת בעשרה סניפים בחברה הערבית בישראל, ומתקיימת כחטיבה ערבית אוטונומית בתנועת "השומר הצעיר".
ורקלויטה - תנועה סוציאליסטית. הוקמה בגרמניה בשנת 1932. פעלה בישראל ובגרמניה עד שנת 1938.
סדאקה רעות - עמותה המקדמת שותפות נוער ערבי-יהודי. העמותה הוקמה בשנת 1983 על ידי פעילים חברתיים יהודים וערבים.
תנועת הנוער הערבי - תנועה סוציאל-דמוקרטית הדוגלת בדו-קיום יהודי ערבי. הוקמה בשנת 1994.
תנועת תרבות - תנועת אמנים-מחנכים המחויבת לצמצום פערים, חיזוק הסולידריות הקהילתית ויצירה של תרבות ואמנות מקורית. התנועה הוקמה בשנת 2004 על ידי חבורה של שישה בוגרים של מגמת אמנות מרחבי הארץ. התנועה מפעילה כ-25 בתי יוצרים לנוער הממוקמים ב-17 יישובים ברחבי הארץ.
תנועות נוער וארגוני נוער ישראליים > מזוהים עם המרכז הפוליטי

נוער יש עתיד - ארגון נוער פוליטי-חברתי, הפועל תחת מפלגת יש עתיד, והוקם בשנת 2014 כשנתיים לאחר הקמת המפלגה. כיום יו"ר נוער יש עתיד הוא רון פרנקל, נער בן 16 מרמת השרון.
נוער המחנה הממלכתי - ארגון נוער פולטי-חברתי, הפועל תחת מפלגת המחנה הממלכתי. כיום יו"ר הנוער המחנה הממלכתי הוא יואב שטרן.