stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תעופה כללית
כלי טיס בענף > שדות תעופה לתעופה כללית בישראל

שדה התעופה הרצליה (לתעופה כללית).
מנחת מגידו (לאז"מ, תעופה כללית ולדאונים).
מנחת פיק (לתעופה כללית, גיבוי לחיל האוויר ולניסויי מזל"טים)
שדה התעופה חיפה (לתעופה פנים ארצית, לתעופה בינלאומית ולתעופה כללית)
שדה התעופה ראש פינה הסמוך למחניים (לאז"מ, לתעופה כללית, לצניחה חופשית ולדאונים).
מנחת שדה תימן הסמוך לבאר שבע (לאז"מ, לתעופה כללית, לצניחה חופשית ולדאונים).
מנחת מצדה הסמוך למצדה (לאז"מ, לתעופה כללית, ולצניחה חופשית).
| תעופה אזרחית  • תעופה • תעופה צבאית |
| --- | --- | --- |
| ארגוניםבין-לאומיים | הארגון הבין-לאומי לתעופה אזרחית • יאט"א |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| נמל תעופה | טרמינל • עלייה למטוס • שער עלייה למטוס • גשר עלייה למטוס • מדרגות ניידות • טרקלין נייד • קרוסלת מטען • הנחיית כלי טיס על הקרקע • שירותי קרקע למטוס נוסעים • מִנחת |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| חברת תעופה | חברת דגל • חברה לטיסות חסך • חברה לטיסות שכר • מועדון הנוסע המתמיד • בסיס פעולה מרכזי • רשימת חברות תעופה |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| ברית חברותתעופה | סטאר אלייאנס • Oneworld • סקייטים • התאחדות חברות התעופה הערביות • קבוצת TUI • ונילה אליינס • LATAM |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| כרטוס | כרטיס טיסה • כרטיס טיסה אלקטרוני • בידוק ביטחוני • כרטיס עלייה למטוס • עמדה אחודה לבידוק עצמי • כרטיס מסביב לעולם • רישום לטיסה • מחלקת טיסה • שותפות קוד • היטל דלק |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| מטוס נוסעים | עלייה למטוס • הסעה • צוות אוויר • טייס • טייס אוטומטי • מהנדס טיסה • דייל אוויר • ארוחת טיסה • קופסה שחורה • בידור בטיסה • מושב מטוס • בטיחות בטיסה • רשימת מטוסי נוסעים |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| בקרה | פיקוח טיסה • אזור בקרה מרחבית • מרחב פיקוח תעופתי • נתיב אווירי • מגדל פיקוח |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| כללי | תעופה כללית • הסכם שמיים פתוחים |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
בקר לחלב

| --- | --- |

 שימושים:  חלב
 מיון
 משפחה:  פריים
 מין:  בקר הבית
חליבת פרה בידיים.
חליבת פרה בידי מכונה בברזיל.
בקר לחלב (באנגלית: Dairy cattle) הוא שם כולל למספר זני פרות המטופחות לשם הפקת חלב גדולה. הכלאות שנעשו במהלך אלפי שנים הביאו להבחנה בין גזעים שמגדלים לשם בשרם לבין גזעים שמגדלים לשם הפקת חלב אך לא תמיד יש הבחנה ברורה בין שימושי הפרה.
בתקופה המודרנית

כיום משתמשים בעיקר בפרות לייצור חלב. החלב המופק מהפרות משמש להפקת מוצרים שונים כגון: גבינה, יוגורט, חמאה, גבינת קוטג' וגלידה. לשם כך טופחו זנים מיוחדים לחליבה, שהנפוץ מביניהם הוא הולשטיין.
בתקופה המודרנית > משק חלב

הבקר לחלב מתחלק לעדרים ונמצא בחוות, שם הרפתנים מטפלים בפרות וחולבים אותן. עדרים אלה משתנים בגודלם והם נעים בטווח שבין משפחתיים (כמות של פחות מחמש פרות לעדר) לבין מסחריים (סדר גודל של 25,000 פרות או יותר).
בתקופה המודרנית > חיי הפרות

פרות עוברות הזרעה מלאכותית כדי שייכנסו להריון ויניבו חלב. בערך בגיל 15 חודשים מתבצעת ההזרעה הראשונה. הריון הפרה נמשך תשעה חודשים. הוולדות מופרדים מהאם זמן קצר לאחר ההמלטה, כדי למנוע מהם לינוק ישירות מאימם. הם מושמים בכלובים בהם הם מוזנים בתחליף חלב שהם יונקים מדליים עד גיל חודשיים בערך. כלובים אלה מכונים "יונקייה". היילודים מופרדים לזכרים ונקבות. בשל יכולתן של הנקבות לייצר חלב, הן נחשבות בדרך כלל לבעלות ערך רב יותר מהעגלים, והן מוזנות במזון שנועד להגדיל את פוריותן ואת תנובת החלב שלהן בעתיד. הזכרים ישמשו לייצור בשר. זכרים בודדים ישמשו בתהליך ייצור הזרמה להזרעה המלאכותית.
מייד לאחר ההמלטה הפרה האם נכנסת למשטר חליבה. החלב הראשון שהפרה מפיקה ביומיים הראשונים הוא הקולוסטרום. צבעו צהוב או כתמתם, הוא עשיר בנוגדנים ובגורמים מחסנים, ודרוש לעגל כדי לשרוד אך אינו ראוי למאכל אדם. על העגל לקבל קולוסטרום בכמות השווה לכ-10% ממשקל גופו, ולשתות לפחות 2–4 ליטר קולוסטרום בתוך 12 שעות מההמלטה – או שחייו עלולים להיות בסכנה. לעגל אין מערכת חיסונית חזקה בשלב זה של חייו, ובשל כך עליו לסמוך על הנוגדנים הנמצאים בקולוסטרום כדי לשרוד. כעבור כיומיים מההמלטה תחל הפרה לייצר חלב הראוי למאכל אדם.
פרות חולבות ברפת ישראלית מניבות בממוצע 3–4 מחזורי הריון וחליבה, המכונים "תחלובות", שנמשכים כשנה כל אחד. במהלך התחלובה הפרה ברפת הישראלית מניבה בממוצע כ-30 ליטר חלב ליום. פרות, אשר סובלות מבעיות מתמשכות של פוריות, מחלות או פציעות קשות, נשלחות בדרך כלל לשחיטה.
תקופת התחלובה מתחילה מיד לאחר ההמלטה. כחודשיים לאחר ההמלטה הפרה מייצרת חלב בתנובה מרבית. במקביל, כעבור כחודשיים מההמלטה היא מוזרעת מחדש. לקראת מועד ההמלטה הפרה עוברת תהליך הנקרא "ייבוש", במסגרתו מפסיקים לחלוב אותה. בתקופה זו של "יובש" נבנים גוף הפרה ורקמות העטין מחדש. כדי לצמצם מחלות, העלולות להיגרם כתוצאה מהפסקת החליבה הפתאומית, נהוג לבצע את הייבוש כשתנובת הפרה נמוכה יחסית או באופן הדרגתי (במידה שהתנובה עדיין גבוהה). כמו כן, בחלק גדול מהרפתות נהוג לבצע פעולות למניעת התפתחות מחלות עטין בתקופה זו, כך, למשל, מתבצעת החדרת אנטיביוטיקה לעטין בתור פעולה מונעת וטיפולית כאחת. כחודשיים לאחר ההמלטה, בעת שיא תנובת החלב שלה, נכנסת הפרה שוב למשטר של הזרעות מלאכותיות במטרה להיכנס להיריון. ההזרעה הראשונה מתבצעת רק לאחר כ-3 חודשים מההמלטה, בזמן בו הפרה יוצאת משלב "מאזן האנרגיה השלילי" שלה, מצב בו היא חוזרת לעצמה, מבחינה בריאותית, מההמלטה, (בדומה לבני אדם). פרות אשר מתקשות להתעבר, לאחר מספר הזרעות עוקב, מגיעות לווטרינר על מנת לנסות לאבחן את בעייתן כגון: חוסר פעילות שחלתית, ציסטות לוטיאליות, וכדומה. פרות שלאחר טיפול לא תתעברנה, יפסיקו לנסות להזריע אותן ולרוב הם ימשיכו בתנובת החלב שלהן עוד כשנה-שנתיים לערך. לאחר שהפרה איננה כלכלית לרפתן להחזיק אותה, מסיבות כגון ערך חלב נמוך מעלות אחזקה, צליעות מרובות וכדומה, היא נמכרת לשחיטה.
כדי שההזרעה תיקלט, יש לבצע אותה בזמן שבו נמצאת הפרה ביחום ("דורשת", בלשון הרפתנים). כדי לשלוט בזמני הייחום לעיתים הפרה מקבלת טיפול וטרינרי הורמונלי, שמטרתו לשנות את זמני הביוץ. באופן דומה, טיפולים הורמונליים משמשים גם לטיפול בפרות בהן מחזורי הביוץ לא סדירים.
ברפתות ישראליות מודרניות פרה חולבת חיה כחמש שנים בממוצע לפני השחיטה.
חליבה

.
| --- | --- |
 ערך תזונתי ל-100 גרם
 
 מים:  88 ג'
 
 קלוריות:  58 קק"ל
 
 חלבונים:  2.9 ג'
 פחמימות:  4.9 ג'
 פחמימות זמינות:  4.9 ג'
 שומן:  3.0 ג'
 שומן רווי:  65%
 שומן חד בלתי רווי:  30%
 שומן רב בלתי רווי:  5%
 כולסטרול:  13 מ"ג
 
 ויטמינים:  ‏
  ‑ ויטמין A:  30 מק"ג
  ‑ ויטמין B1:  0.04 מ"ג
  ‑ ויטמין B2:  0.15 מ"ג
  ‑ ויטמין B3:  0.9 מ"ג
  ‑ ויטמין C:  1 מ"ג
 
 ברזל:  0.1 מ"ג
 סידן:  100 מ"ג
 אשלגן:  145 מ"ג
 נתרן:  50 מ"ג
 
 מקור: [דרוש מקור]
חליבה היא פעולה שעושה אדם לצורך הפקת חלב מנקבות יונקים (לרוב פרות), לצורך שימושיו. החליבה, הן הידנית והן המכנית, מדמה את פעולת היניקה של הצאצא מהאם.
חליבה > חליבה ידנית

מאז החל האדם להשתמש בחיות מניקות לצורך הפקת חלב ועד המהפכה התעשייתית, היה החלב מוצא מהפרה בדרך של חליבה ידנית. החליבה הידנית מבוצעת על ידי סחיטה, כשבכל פעם נדרשות שתי פעולות לצורך קבלת החלב: פעולה ראשונית, היא עיסוי העטין, ומטרתה לגרום לחלב לזרום מן העטין אל בריכת החלב שבפטמה, ופעולת הסחיטה, שמטרתה לסחוט את תכולת החלב שבפטמה (15–60 סמ"ק בכל פעם) אל מכל חלב. לאחר שהחליבה נכנסת לקצב, אין צורך לעסות את העטין כל פעם, ותנועת היד של החולב לאחר הסחיטה מספיקה לצורך זה. קיימות שתי טכניקות של חליבה:
לחיצת חלקה העליון של הפטמה (החלק המחבר אותה אל גוף העטין) כדי למנוע חזרת חלב לעטין, ואז לחיצה בשלוש האצבעות הנוספות על גוף הפטמה שגורמת ליציאת החלב ואיסופו בדלי. לאחר מכן מרפה החולב את אצבעותיו ומרים את ידו כלפי העטין כדי לעורר זרימת חלב חדש את הפטמה, וחוזר חלילה.
לחיצת חלקה העליון של הפטמה כמו בשיטה הראשונה, ואז החלקת באגודל והאצבע למטה לאורך הפטמה וסחיטת החלב באופן זה. גם כאן סיום הפעולה דומה.
בדרך כלל חולב את הפרה אדם אחד, ולכן בחליבה ידנית חולבים באותו זמן רק זוג עטינים אחד (מארבעת העטינים) ויש לחזור על החליבה בזוג העטינים השני. ברוב המקרים חליבה הידנית מתבצעת פעמים מעטות ביממה (לכל היותר שלוש), ובכמויות גדולות של חלב בכל פעם.
חליבה > חליבה מכנית

ב-1836 הומצא מכשיר החליבה הראשון. מכשיר זה היה מורכב מארבעה קטטרים, המוחדרים לפי-הפטמות, שחוברו בצינור גומי למכל חלב. מכונות אלו, כמו מכונות שהתבססו על הפעלת לחץ מכני על פטמת הפרה או שאיבה בוואקום, לא תמיד היו יעילות, ואף גרמו לפגיעה בפטמת הפרה וברקמת העטין. כיום, מקובלת חליבה באמצעות משאבת ואקום, המתחברת לעטיני הפרה באמצעות גביעים קשיחים המרופדים בשרוול גומי. מכונת החליבה בנויה מארבעה גביעים, וכך נחלבים כל ארבעת העטינים באותו הזמן, שלא כמו בחליבה ידנית. גביע החליבה המכנית נצמד לפטמה באמצעות ואקום. שרוול הגומי בחלקו הפנימי של הגביע מכיל אבוב הפועם (כלומר מתנפח ומתכווץ) בערך אחת לשנייה, ובאופן זה מעודד את זרימת החלב מן הפטמה דרך צינור בתחתית הגביע למכל, ולחלופין זרימת חלב מגוף העטין אל הפטמה.
חליבה > חליבה בשבת

חליבה היא פעולה האסורה בשבת, ובתלמוד נאמר כי בסיס האיסור הוא מכיוון שחליבה היא פעולה של פירוק. איסור זה על חליבה בשבת עורר בעייתיות רבה ליהודים שהחזיקו פרות חולבות, שכן חליבה נחוצה לבריאות הפרה ולא ניתן לדלג על יום חליבה, ומדובר בצער בעלי חיים. במהלך ההיסטוריה נהוג היה להתיר חליבה בשבת באחת משתי דרכים: על ידי גוי של שבת, או על ידי "חליבה לאיבוד", כלומר - לא להשתמש בחלב אלא לשפוך אותו. עד היום, ברפתות מודרניות משתמשים בפתרון של "חליבה לאיבוד" כדי לחלוב בשבת. יש מהדרין שאינם מקבלים את ההיתרים הללו. ניתן לרכוש "חלב מהדרין" יקר יותר לגביו מובטח שהחליבה נעשתה ביום חול או על ידי לא-יהודים בלבד.
תפוקת החלב

החליבה הממוכנת, השימוש בברירה מלאכותית ומחזורי התחלובה התכופים סייעו בהגברת כמות החלב שניתן להפיק מפרה. בחלק ממדינות העולם, אם כי לא בישראל, ניתנו לפרות הורמונים (בעיקר הורמון גדילה, שנכנס לשימוש באמצע שנות התשעים של המאה העשרים בארצות הברית) במטרה להגביר את תנובת החלב. מרגע פריצת הורמון הגדילה בעולם החיל משרד החקלאות בישראל איסור על שימוש בהורמונים, שתקף עד היום.
תפוקת החלב של פרה ברפת חלב מודרנית בישראל מגיעה ליותר מ-30 ליטר בממוצע ליום, בהשוואה לכ-11 ליטר ליום בשנות ה-40 של המאה ה-20.
תפוקת החלב בישראל היא הגבוהה בעולם, כאשר כל פרה מפיקה כ-12 טון חלב מדי שנה, 10% יותר מבארצות הברית ו-50% יותר מבגרמניה. בשנת 2020 עמדה התנובה הממוצעת של פרה בישראל על 11,924 ק"ג חלב לשנה (עלייה קלה של 0.6% לעומת 2019). זוהי עדיין תנובת החלב לפרה הגבוהה ביותר בעולם.
תפוקת החלב > פגיעות אפשריות בפרה

ייצור מוגבר של חלב עלול לגרור בעיות רפואיות, המסבות לפרה סבל אם לא מבוצעות פעולות מניעה ממשקיות ובריאותיות. פגיעות שכאלו עלולות להתבטא בנזקים לעטינים או למערכת השלד ובגרימת דלקות וכאבים לפרה. בנוסף, אם הצורך בסידן בעבור החלב בימים הראשונים שלאחר ההמלטה אינו מסופק על ידי הזנה נכונה, עלולה להיגרם קדחת חלב. לצורך מניעת בעיות בריאותיות נעשות פעולות רבות מצד המגדלים והחוקרים בענף החלב: טיפוח תורשתי של מבנה העטינים, הצמודים לגוף הפרה; מתן תזונה מאוזנת לפרה לפי צרכיה; ובעיקר שמירת תנאי סביבה ורווחה נאותים, שימנעו לחץ ותחלואה בעטינים.
ראו גם

רפת
חלב
בקר לבשר
מוצרי חלב
הערות שוליים

↑  עגלים המגודלים כ"עגל חלב" מגודלים כל חייהם בכלוב עד לשחיטתם
↑  יובל נח הררי, קיצור תולדות האנושות, חלק ב: המהפכה החקלאית, פרק 5: התרמית הגדולה בהיסטוריה - קורבנות המהפכה, עמ' 101. (כנרת, זמורה-ביתן, דביר, 2011)
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף צ"ה, עמוד א'.
↑  אודות היתר זה ראו בשו"ת "ציץ אליעזר", חלק ב, סימן ג, פרק ה.
↑  עמירם כהן, יהודים לא יחלבו בשבת - וקיבוץ הזורע יקבל עוד 200 אלף שקל בשנה, באתר TheMarker‏, 19 באוגוסט 2010
↑  ד"ר שמוליק פרידמן בקרת איכות ובטיחות החלב בישראל, אתר מועצת החלב, סעיף 7
↑  משה גלנץ, כך מניבה הפרה הישראלית הכי הרבה חלב, באתר ynet, 11 ביוני 2016
↑  הודעה לתקשורת, "ארץ זבת חלב ודבש": החלב והדבש בישראל - לרגל חג השבועות, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ‏13.5.2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007540977205171  BnF: cb11938415j (data)  GND: 4169916-6  LCCN: sh85035434  NDL: 00568759  NKC: ph115335 
הזנת פרות חולבות ברפת רביבים
עגל צעיר לחלב, בן שלושה ימים, ברפת של יטבתה.
חליבת ממוכנת במחלוב מסוג קרוסלה
ח'ליל אל-חיה

ח'ליל אל-חיה (בערבית: خليل الحية; נולד ב-5 בנובמבר 1960), הידוע בכינויו אבו אוסאמה, הוא בכיר בזרוע המדינית של ארגון הטרור חמאס. נבחר למועצה המחוקקת הפלסטינית ב-25 בינואר 2006 כנציג העיר עזה. מתפקד כסגן לראש התנועה ברצועת עזה, מוחמד סינוואר, וכראש משרד המדיה של חמאס. התגורר בשכונת שג'אעייה במזרח העיר עזה וכיום מתגורר בקטר.
היה בכלא הישראלי במשך שלוש שנים בשנות התשעים המוקדמות.
ביוגרפיה

אל-חיה נולד ברצועת עזה. ב-1983 קיבל תואר ראשון מהאוניברסיטה האסלאמית בעזה, שבה עבד גם כמורה. הצטרף לחמאס במהלך האינתיפאדה הראשונה.
השלים תואר שני במדע החדית' מאוניברסיטת ירדן ב-1989 ודוקטורט מ"אוניברסיטת הקוראן הקדוש ומדעי האסלאם" בסודאן ב-1997.
שרד כמה ניסיונות התנקשות בעזה במהלך השנים. כמו כן ישראל תקפה את ביתו שבעזה במהלך מבצע שומר החומות ב-2021. בשנה זו הוא מונה לסגנו של מנהיג חמאס בעזה, יחיא סינוואר.
משפחתו

אל-חיה נשוי ואב לשבעה ילדים. שבעה או שמונה מקרובי משפחתו, כולל שניים מאחיו, נהרגו על ידי ישראל במהלך 2007. אחד משבעת בניו נהרג בתקיפה אווירית ישראלית שבוצעה בשנת 2008, בעת שפיקד על חטיבה של גדודי עז א-דין אל-קסאם ששיגרה רקטות על ישראל.
בן אחר, כלתו, ונכדו נהרגו במתקפה אווירית על ביתו של אל-חיה שבוצעה ביולי 2014 במהלך מבצע צוק איתן.
דעותיו > היחס לישראל וליהודים

בניגוד ליוזמת הרשות הפלסטינית מספטמבר 2011, הבהיר אל-חיה שחמאס מעוניין לבטל את החלטת החלוקה באו"ם, כי זו באה על חשבון זכויותיהם הלגיטימיות של הפלסטינים, ויש לקדם הקמת מדינה פלסטינית על כל שטח ארץ ישראל המנדטורית.
 ניסה לקדם בעבר קמפיין דיפלומטי להכרה במדינה פלסטינית כחברה באו"ם בגבולות שלפני 1948.
בעצרת לציון 27 שנים להקמת חמאס שהתקיימה במרכז רצועת עזה ב-15 בדצמבר 2014, אמר אל-חיה כי "ההתנגדות הפלסטינית גורשה מלבנון, ולמרבה הצער הרשות הפלסטינית הכירה בהחלטה 242, שנתנה ליהודים את אדמת פלסטין של 1948 – בניסיון לגרום לישראל להיות חלק מהאזור. אנחנו אומרים היום לאומה שלנו ולעמנו, [...], כל מי שחושב שישראל קיימת כדי להישאר שוגה באשליות. [...] הישות המפלצתית הזאת ששמה ישראל מיועדת להיעלם, והיא תוסר".
דעותיו > על מתקפת ה-7 באוקטובר

בריאיון ל"ניו יורק טיימס" מנובמבר 2023 אמר כי חמאס ביצעו את טבח שבעה באוקטובר מאחר שהיה צורך "לשנות את המשוואה הכוללת ולא רק להיכנס לעימות", וכי "מה שהיה יכול לשנות את המשוואה הזאת היה פעולה גדולה. ובלי ספק, היה ידוע שהתגובה לפעולה הגדולה הזאת תהיה משמעותית". הוא הוסיף גם: "הצלחנו לשים את הסוגיה הפלסטינית שוב על השולחן, ועכשיו אף אחד באזור לא מצפה לרגיעה. [....] חמאס, גדודי אל-קסאם וההתנגדות העירו את העולם מהשינה העמוקה שלו והראו שהסוגיה חייבת להישאר על השולחן".
על תפקידו של חמאס בשלטון האזרחי ברצועה אמר אל-חיה באותו ריאיון כי "מטרת חמאס היא לא לנהל את עזה ולהביא לה מים, חשמל וכו'. [...] הקרב הזה לא היה כי רצינו דלק או פועלים. הוא לא שאף לשפר את המצב בעזה. הקרב הזה הוא כדי להפוך את המצב לגמרי."
דעותיו > יחסי החוץ של חמאס

חליל אל-חיה מתואר כמייצג קו רדיקלי בארגון המקורב לאיראן וכאחד ששואף להעמיק את הקשר שבין חמאס לרפובליקה האסלאמית, וזאת בניגוד לבכירי חמאס אחרים ובראשם ח'אלד משעל שדוגל בקו פרגמטי יותר ושואף להתפייסות עם הרשות הפלסטינית והעמקת הקשרים עימה.
הערות שוליים

1 2 3  שחר קליימן, נמלט מעזה לפני הטבח בעוטף: הסגן של סינוואר נמצא על הכוונת של צה"ל, באתר ישראל היום, ‏2.1.2024
↑   מבצע "שומר החומות" - סיכום 15.05, באתר צה"ל, 15 במאי 2021
↑  al-Mughrabi, Nidal (20 במאי 2007). "Israel kills 9; 8 in raid on Hamas official's home". Reuters. אורכב מ-המקור ב-27 ביולי 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  B'Tselem (24 במאי 2007). "B'Tselem calls for criminal investigation into Gaza bombing". Electronic Intifada. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Barzak, Ibrahim; Karin Laub (28 בפברואר 2008). "Israel kills 20 Palestinians in Gaza". Associated Press. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Hamas leader 'thanks God' for son's death". Ynet. 28 בפברואר 2008. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Beaumont, Peter; Harriet Sherwood (20 ביולי 2014). "'Death and horror' in Gaza as thousands flee Israeli bombardment: Fiercest fighting yet as Israel widens ground offensive and faces accusations of war crimes over rising number of civilian deaths". Guardian (UK). {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "IDF: House of Hamas official targeted in overnight Gaza strikes". Jerusalem Post. 17 ביולי 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Bannoura, Saed (20 ביולי 2014). "Nine More Palestinians Killed, Medics Targeted Again". IMEMC News. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Agence-France Presse (18 בספטמבר 2011). "Hamas rejects U.N. bid, saying it compromises 'historical Palestine'". Al Arabiya. נבדק ב-2014-07-20. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Al Jazeera Mubasher قناة الجزيرة مباشر (2014-12-15), مهرجان بغزة في ذكرى انطلاق حركة حماس, נבדק ב-2024-06-28
↑  "Yahya Sinwar will hold sway over Hamas from beyond the grave". The Economist. ISSN 0013-0613. נבדק ב-2024-10-20.
קצף (בישול)

| --- | --- |

פונדו קצף עם תוספת קצף, מנה בתוספת קצף קולינרי שהוכן מסקיר
 
 מאכלים
 סוג:  מזון, קצף 
 
קצף במטבח כמונח קולינרי (בצרפתית: Espuma; באנגלית: Foam) הוא נוזל מיוצב או ג'ל שבתוכו כלוא אוויר.
מאפיינים

קצפים היו קיימים בצורות רבות במהלך ההיסטוריה של הבישול, כמו קצפת, מקצפת ומוס. במקרים אלה, שילוב של אוויר, או גז אחר, יוצר מרקם קליל יותר ותחושה שונה בפה באמצעות מערכות החישה. קצפים מוסיפים טעם ללא תוספת חומר משמעותי, וכך מאפשרים לטבחים לשלב טעמים חדשים מבלי לשנות את ההרכב הפיזי של המנה.
בבישול המודרני

לאחרונה הפך הקצף לחלק מטכניקת הגסטרונומיה המולקולרית. במקרים אלה, חומרי טעם טבעיים (כגון מיצי פירות, חליטות של עשבי תיבול ארומטיים וכו') מעורבבים עם חומר ג'לי או מייצב בטעם נייטרלי כגון אגר או לציטין, או מוקצפים במערבל מזון של טבילה ידנית או מוקצפים באמצעות מכל קצפת מצויד במחסניות חמצן דו-חנקני. ישנם כמה קצפי מזון מפורסמים כמו אספרסו מוקצף, פטריות מוקצפות, סלק מוקצף וקוקוס מוקצף. מכשירי espuma או Thermo whip משמשים בדרך כלל להכנת קצפים אלה באמצעות יצירת ציר, יצירת ג'ל והוצאתם דרך מכל חמצן דו-חנקני.
יצירת קצף קולינרי

כדי ליצור קצף ותחליב יציבים, חומרים פעילי שטח, כגון לציטין, מונוגליצרידים או חלבונים, חייבים להיות נוכחים כדי להפחית את מתח הפנים בין שלב האוויר-שמן לשלב המימי. אם חומרי השטח נמצאים בריכוזים שווים בממשק, חלבונים בדרך כלל פחות יעילים מחומרי שטח קטנים, כגון לציטין או מונוגליצרידים, בהפחתת מתח הפנים. זה לא נכון כמובן לגבי פולי סויה או חלבון מי גבינה מחומם, שיוצרים בקלות קצף בשפע.
קצף מורכב משני שלבים, פאזה מימית ופאזה גזית (אוויר). קצף שימש בצורות רבות בהיסטוריה של הבישול, למשל: קצפת, גלידה, עוגות, מרנג, סופלה, מוס ומרשמלו. יש לקצף מרקם קליל ייחודי בגלל בועות אוויר זעירות ו/או תחושה שונה בפה. ברוב המוצרים הללו, חלבונים הם החומרים הפעילים על פני השטח העיקריים המסייעים ביצירת ובייצוב שלב הגז המפוזר. כדי ליצור קצף מיוצב חלבון, הדבר כרוך בדרך כלל בבעבוע, הקצפה או עירבול תמיסת חלבון ותכונות הקצף שלה מתייחסות ליכולתה ליצור פס סרט דק בממשק הגז-נוזל כדי שכמויות גדולות של בועות גז ישתלבו ויתייצבו. .
כאשר ריכוזי החלבון עולים לערך המקסימלי שלהם, כוחות ההקצפה ויצירת הקצף גדלים בדרך כלל. לעיתים קרובות כדי להשוות את תכונות ההקצפה של חלבונים שונים, נקבע כוח ההקצפה בריכוז חלבון מסוים.
לחלבון תמיד יהיו מתחים מסוימים שעליו להתגבר עליהם, כגון כבידה ומתח מכני; יכולתו של החלבון לייצב קצף כנגד מתחים אלו היא הקובעת את יציבות הקצף. יציבות הקצף מתבטאת בדרך כלל כזמן הדרוש ל-50% מהנוזל להתנקז מהקצף (הפחתה של 50% בנפח הקצף).
הערות שוליים

↑  Robert Love (7 באפריל 2009). "Salad of Shaved Fennel, Aged Pecorino, Yuzu Froth". Food & Love (blog). אורכב מ-המקור ב-9 ביולי 2012. נבדק ב-17 באפריל 2009. (This recipe utilizes a froth of yuzu juice.) {{cite web}}:  (עזרה)
↑  The Phantom Chef (11 באוגוסט 2007). "How To Make Culinary Foam". The Belly Rules The Mind (blog). אורכב מ-המקור ב-8 בפברואר 2008. נבדק ב-5 באפריל 2008. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Owen R. Fennema (2008). Fennema's Food Chemistry. Boca Raton, Florida.
קצף פרמזן במנה ראשונה לארוחת ערב
מפלצת הספגטי המעופפת

מפלצת הספגטי המעופפת
Touched by His Noodly Appendage - יצירתו הפרודית של ארנה ניקלס ינסון, המבוססת על "בריאת האדם" של מיכלאנג'לו
מפלצת הספגטי המעופפת (באנגלית: Flying Spaghetti Monster) היא האל של "כנסיית מפלצת הספגטי המעופפת" או "פסטפריאניזם" (שילוב המילים "פסטה" ו"ראסטפארי") לעיתים מכונה גם כ"נודליזם". בשל הפופולריות והחשיפה שלה, מפלצת הספגטי המעופפת משמשת גרסה עכשווית לקנקן התה של ראסל – טיעון שבא להפריך את הטענה כי תאוריות שאי אפשר להוכיח כי הן אינן נכונות, צריך הספקן עצמו להוכיח למה הן אינן נכונות. רעיון מפלצת הספגטי המעופפת זכה לסיקור אוהד בעיתונות ובאינטרנט, ואף בקהילה המדעית, אך ספג ביקורת קשה מקהילת התכנון התבוני. חלק מהאנשים שראו בעצמם פסטפריאנים עסקו במחלוקות הדתיות, כולל המחלוקת בפולק קאונטי, פלורידה, בו שיחקו תפקיד במניעת אימוץ כללים חדשים ללימוד תורת האבולוציה על ידי מועצת בית הספר המקומי.
מפלצת הספגטי המעופפת הופיעה לראשונה במכתב פתוח הומוריסטי שנכתב בידי בובי הנדרסון – בוגר אוניברסיטת אורגון ובעל תואר בפיזיקה. הנדרסון שלח את המכתב כמחאה על החלטת מועצת החינוך בקנזס להתיר לימוד תכנון תבוני כתחליף ללימוד תורת האבולוציה בשיעורי מדע בבית ספר ציבורי. במכתב, הנדרסון לועג לטענה כי הימצאותם של דברים שהמדע אינו יכול להוכיח היא ההוכחה לכך שקיים אל, על ידי הצגת אמונה בבורא אשר מזכיר בדמותו ספגטי וכדורי בשר. הנדרסון הוסיף וקרא למועצת החינוך להקציב זמן שווה ללימוד דת מפלצת הספגטי המעופפת בשיעורי מדע לצד תאוריית התכנון התבוני.
התפתחות

בינואר 2005 שלח בובי הנדרסון (אז בן 24) מכתב למועצת החינוך של קנזס, בתגובה לכוונתה לערוך דיון בסוגיה האם להקדיש ללימוד התכנון התבוני פרק זמן זהה לזה המוקדש ללימוד תורת האבולוציה. במכתב ביקש הנדרסון להקדיש לדת מפלצת הספגטי המעופפת זמן לימודים שווה לזה המוקדש לתכנון תבוני ולהשערות הלוגיות של תורת האבולוציה, המבוססות בניסויים ותצפיות, ותיאר את עצמו כאזרח מודאג המייצג יותר מעשרה מיליון אחרים.
במאי אותה שנה, לאחר שלא זכה לתגובה מחברי המועצה, פרסם הנדרסון את המכתב באתר האינטרנט שלו. באתר צוטטו נשיא ארצות הברית ג'ורג' בוש והסנאטור ביל פריסט התומכים בלימוד "דעות שונות" (בוש) ו"קשת רחבה של עובדות ומדע, כולל אמונה" (פריסט) בנוגע למקור החיים לצד תורת האבולוציה. הפרסום עורר עניין ציבורי, וזמן קצר לאחר מכן קיבל הנדרסון תגובה אוהדת משלושה מחברי המועצה, בעוד הרביעי השיב כי "זהו חטא חמור ללעוג לאלוהים". האתר זכה לתשומת לבם של מספר אתרי הומור, ובעקבות זאת להתייחסות גם בעיתונות הכתובה. מספר אנשי אקדמיה הגיבו אליו בחיוב, בהם האנתרופולוגית סוזן ג'ונסטון, שגרסה כי המפלצת היא גם זכר וגם נקבה מכיוון שיש לה גם "אטרייה" וגם שתי קציצות, המסמלות את שדיה של האלה האם.
הנדרסון פרסם גם כמות משמעותית של דואר שנאה, כולל איומים על חייו, שקיבל בתגובה למכתב. באוגוסט 2005, בתגובה לפנייה של אחד הקוראים, הוכרז על פרס בסך 250,000 דולר לכל מי שיביא הוכחה אמפירית שישו אינו בנה של מפלצת הספגטי המעופפת (על אף שבדת מפלצת הספגטי המעופפת לא סוגדים לישו). מאוחר יותר הועלה הפרס לסך של מיליון דולרים אמריקאיים. תוך שנה מיום שליחת המכתב הפתוח, קיבל הנדרסון אלפי מיילים על מפלצת הספגטי המעופפת. הוא אמר כי "95 אחוז מהמכתבים היו תומכים, בעוד חמשת האחוזים הנותרים אמרו שאני הולך לגיהנום". באותה תקופה, האתר שלו זכה לעשרות מיליוני צפיות.
קהילת מפלצת הספגטי המעופפת מתכנסת באתר האינטרנט של הנדרסון ושם חולקת רעיונות ומיומנויות הקשורים לדת.
עיקרי הדת

"אמונות פסטפריאניות" הן לרוב סאטירה על הבריאתנות. הן מוצגות גם באתר "הכנסייה של מפלצת הספגטי המעופפת" של הנדרסון, שם הוא מתואר כ"נביא", וגם ב"ספר הבשורה" של מפלצת הספגטי המעופפת, שנכתב אף הוא בידי הנדרסון ופורסם על ידי ויליארד פרס בשנת 2006. ההיקש הבא הוא דוגמה לטיעון "לוגי" של מאמיני מפלצת הספגטי, הבא "להוכיח" את אמיתותה של האמונה (למעשה זהו ניסוח שקול של הטיעון האונטולוגי של אנסלם מקנטרברי):
האמונה המרכזית היא שמפלצת ספגטי מעופפת בלתי נראית ובלתי ניתנת לגילוי יצרה את העולם. שודדי ים נחשבים לפסטפריאנים המקוריים, והנדרסון טוען שהירידה במספר שודדי הים במהלך השנים היא הגורמת להתחממות הגלובאלית. רוב האמונות שהציע הנדרסון נבחרו בקפידה כדי ללעוג לטיעונים שמעלים לעיתים קרובות חסידי התכנון התבוני:
למפלצת הספגטי המעופפת אין גוף ואין דמות הגוף, ותאוריה הציוריים מיועדים רק להמחשתה למי שקשה לו לתפוס רעיון זה.
מפלצת ספגטי מעופפת בלתי נראית שלא ניתן לאתרה יצרה את היקום לפני כ-5,000 שנה לאחר ששתתה הרבה. כל הוכחה שמצביעה על כך שהבריאה עתיקה יותר הושתלה במכוון על ידי המפלצת על מנת לבחון את מאמיניה.
אין זה מכובד ללמד את תורת המפלצת מבלי ללבוש את התלבושת הנבחרת של המפלצת, לבוש פיראטי הולם.
התחממות כדור הארץ, רעידות אדמה, הוריקנים ואסונות טבע אחרים הם תוצאה ישירה של הירידה במספר הפיראטים בעולם מאז המאה ה-19.
המפלצת ממשיכה לטפל בענייניה באמצעות "האטרייה" שלה.
מאמיני דת זו דוגלים בכך שגידול שיער הפנים (זקן) מעצים את האמונה ואף הכרחי במצוות הפסטאיזם.
התפילות מסתיימות ב"ראמן" (מרק אטריות יפני) במקום "אמן".
בגן עדן יש מפעל לחשפניות והר געש של בירה.
הגיהנום מאוד דומה לגן העדן, רק שהבירה חמה ותפלה ולחשפניות יש מחלות מין.
בובי הנדרסון הוא נביא הדת.
כל יום שישי הוא חג דתי.
כיסוי הראש הדתי הוא מסננת פסטה.
כאשר מדידות מדעיות (כגון תיארוך פחמן-14) נלקחות, מפלצת הספגטי המעופפת משנה את התוצאות בעזרת האטריות שלה.
ספרות קודש

בדצמבר 2005 קיבל בובי הנדרסון מקדמה על סך 80,000 דולר אמריקאי מהוצאת וילארד (השייכת לרנדום האוס) לצורך כתיבת ספר "הבשורה של מפלצת הספגטי המעופפת". הספר יצא לאור ב-28 במרץ 2006. הספר מרחיב את עיקרי האמונה שפורסמו במכתב הגלוי, ומציג באופן סאטירי פגמים בהסברים אבולוציוניים של הבריאה. הספר מציע לקורא לנסות את דת הפסטפריאניזם למשך שלושים יום, בציינו כי "אם לא תאהבו אותנו, הדת הקודמת שלכם כנראה תקבל אתכם בחזרה לשורותיה". על פי אתר האינטרנט של הנדרסון, הספר נמכר במעל 100,000 עותקים. העיתון סיינטיפיק אמריקן כינה את הספר "מהתלה מתוחכמת על בריאתנות" ותיאר אותו כ"מצחיק מאוד". על הספר נכתבה ביקורת אוהדת גם בדיילי טלגרף מידי סופר המדע הפופולרי סיימון סינג. מצדדי הבריאתנות, מצידם, התייחסו אל הספר כאל "לעג לברית החדשה".
בספטמבר 2005 (עוד לפני כתיבת "הבשורה") נפתח מיזם של איסוף תוכן מפסטפריאנים לצורך עריכת ספר בשם "הקאנון החופשי, הספר הקדוש של כנסיית מפלצת הספגטי המעופפת", כמקבילה לביבליה של דתות אחרות (כדוגמת התנ"ך והברית החדשה). הספר נחתם בשנת 2010 והוא פתוח לצפייה דרך רשת האינטרנט.