stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרתעה (משפטים)
הרתעה במשפט הפלילי

כלי עיקרי ליצירת הרתעה הוא הענישה, המשמשת להרתעת העבריין כך שיימנע מלחזור ולבצע את מעשהו פעם נוספת, וכן משמשת כדוגמה להרתעת עבריינים פוטנציאליים אחרים. בתקופות קדומות היו נהוגים עונשים גופניים (החל מ"שן תחת שן" וכלה בעונש מוות) ואילו כיום נהוגים יותר, ברוב המדינות המתקדמות, עונשי מאסר, המגבילים את חירותו של העבריין, וקנסות – עונשים כספיים.
לשיקולי הרתעה משקל רב בעת מתן גזר הדין, כלומר בעת קביעת העונש שיוטל על העבריין לאחר שנמצא אשם. דוגמה לכך מופיעה בדבריו של שופט בית המשפט העליון, סלים ג'ובראן:
אין מנוס מלהטיל על המבקש עונש מרתיע, אשר יעביר את המסר החד, למבקש עצמו ולנהגים אחרים, כי הנוהג ברכב אוחז באחריות כבדה לחייו ולחיי המשתמשים בדרך מסביבו. שימוש בסם מסוכן, המהווה עבירה כשלעצמו, ועל אחת כמה וכמה שימוש שכזה תוך כדי הנהיגה ברכב, מהווה זלזול חמור ומחוצף באחריות זו לחיי אדם ויש להתייחס לכך בחומרה הראויה, במדיניות ענישה מחמירה וכואבת.
בעקבות מחקרים רבים שהראו כי חומרת העונש אינה משפיעה משמעותית על ההרתעה, קבע המחוקק, בתיקון 113 לחוק העונשין, כי שיקול הענישה יילקח בחשבון רק כאשר יש הראו סיכוי של ממש שהחמרה בענישה תקדם הרתעה, וגם אז משקלו יהיה מוגבל וכפוף לשיקול ההלימה (הגמול). גם הוועדה לבחינת מדיניות הענישה והטיפול בעבריינים קבעה כי אין טעם בניסיון לקדם את ההרתעה באמצעות הרחבת השימוש במאסרים או באמצעות שימוש במאסרים ממושכים יותר. למרות זאת, מרבית בתי המשפט ממשיכים להעניק לשיקול זה משקל משמעותי בענישה כבעבר בלי לדרוש הוכחה לכך שההחמרה אכן תקדם הרתעה. ראו למשל דברי השופט יורם דנציגר בפרשת קרטל הלחם:
יש לדחות את טענות המערערים כי בית המשפט המחוזי שקל שלא בצדק שיקולי הרתעה. העבירות שבהן הורשעו המערערים נמנות על אותן עבירות בהן יש מקום לשקול שיקולי הרתעת הרבים והיחיד לצד "העיקרון המנחה" של ההלימה. בטיעוניהם, מפנים המערערים לדו"ח "הועדה הציבורית לבחינת מדיניות הענישה והטיפול בעבריינים" מנובמבר 2015 (להלן: דו"ח דורנר), המטיל ספק באשר לכך שהחמרה בענישה אכן מקדמת הרתעה. עם זאת, יש לזכור כי על אף מסקנות דו"ח דורנר, סעיפים 40ו ו-40ז לחוק העונשין בעינם עומדים. אל לנו לאמץ את מסקנותיו של הדו"ח, כל עוד לא ראה המחוקק לנכון לשנות את הוראות הסעיפים האמורים.
ביצירתה של הרתעה יעילה ישנם שני סיכונים:
הרתעת יתר: הרתעה שעקב חומרתה מרתיעה לא רק את העבריין, אלא גם את האזרח השומר חוק, הנמנע מעשיית מעשים כשרים, מחשש שמא יתפרשו ככאלה שיפעילו כנגדו צעדי ענישה.
הרתעת חסר: הרתעה שאינה משיגה את מטרתה, משום שעוצמתה נמוכה מאוד יחסית לרווח הגלום בביצוע העבירה.
הרתעה במשפט האזרחי

להרתעה מקום מרכזי במשפט הפלילי, אך יש לה מקום לא מבוטל גם במשפט האזרחי, שבו נפסקים לעיתים פיצויים עונשיים כאמצעי הרתעה, ולא רק לשם מתן פיצוי לצד הנפגע. בחוק הגנת השכר, למשל, נקבע פיצוי גבוה מאוד על הלנת שכר, לא רק כדי לפצות את העובד על הפגיעה בו, אלא בעיקר כדי להרתיע מעסיקים מהלנת שכר.
בדיני הנזיקין, עצם החובה המוטלת על המזיק לפצות את הניזוק יש בה גורם של הרתעה, משום שבפיצוי, גם כאשר הוא בא רק כדי לפצות את הניזוק, ללא כל גורם עונשי, עלול להיות עול כספי כבד. עול זה עשוי להיות ישיר, כאשר המזיק נדרש לשלם את הפיצוי מכיסו, או עקיף, כאשר חברת ביטוח נושאת בתשלום הנזק, אך מעלה בשל כך את פרמיית הביטוח.
בדיני הנזיקין, הרתעה אופטימלית מכוונת לכך שסך נזקי התאונות והוצאות מניעתן יהיה נמוך ככל האפשר. מכאן שהרתעה אופטימלית מכוונת ליעילות כלכלית. הרתעה אופטימלית תושג על ידי הטלת אחריות על מונע הנזק הזול ביותר, בדרך זו הוא יתומרץ למנוע את הנזק כאשר עלות המניעה נמוכה מתוחלתו. מונע הנזק הזול ביותר הוא זה שלהטלת האחריות עליו יש את הסיכוי הרב ביותר להפחית למינימום את סך נזקי התאונות והוצאות מניעתן. כאשר נטל האחריות כבד מדי נוצרת בעיה של הרתעת יתר. הרתעת יתר עלולה להיות גרועה יותר מהרתעת חסר או מהיעדר הרתעה כלשהי. שיקולים אלה באים לידי ביטוי בנוסחת הנד.
שייכת לקבוצת המטרות האינסטרומנטליות של דיני הנזיקין (יחד עם הצדק החלוקתי), הרואות בדיני הנזיקין כלי להשגת מטרה חברתית-כלכלית עליונה יותר. לפי מטרה זו, דיני הנזיקין נועדו ליצור הרתעה יעילה שתמנע או תצמצם הישנות של עוולות בעתיד. כדי שההרתעה תהיה אפקטיבית, עליה להיות פרופורציונלית לנזק. ההרתעה מתמקדת במעוולים הפוטנציאליים ופחות בניזוק.
שתי גישות הרתעתיות בדיני הנזיקין:
הגישה של קלברזי: "מונע הנזק הזול" – האחריות הנזיקית תוטל על הגורם שיכול למנוע את הנזק במינימום עלות, בלי קשר לאשמתו. קלברזי דוגל במשטר של אחריות מוחלטת ולכן האחריות יכולה להיות מוטלת דווקא על הניזוק, אם הוא יכול היה למנוע את הנזק במינימום עלות.
הגישה של ריצ'רד פוזנר: "רשלנות בהיבט הכלכלי" – פיתח נוסחה קיימת של השופט לרנד הנד, לחישוב היעילות הכלכלית כדי להגיע להרתעה יעילה. הנוסחה: יש לבחון את הוצאות המניעה – העלות שהיה צריך להשקיע כדי למנוע את הנזק למול תוחלת הנזק – חומרת הנזק x הסתברות התרחשותו. אם הוצאות המניעה קטנות מתוחלת הנזק ואדם לא השקיע – ייחשב כרשלן. לעומת-זאת, אם הוצאות המניעה גדולות מתוחלת הנזק, אין האדם מחויב להשקיע את המשאבים ואם ייגרם נזק – לא יחויב בפיצוי. לפי פוזנר, אחריות נזיקית תוטל על אדם רק אם הוא אשם.
הרתעה במחקר הקרימינולוגי

שורשיו של הדיון המשפטי והאקדמי בדבר האפשרות ליצור מדיניות חברתית שתרתיע עוברי חוק עתידיים מצויים כבר בהערכתו של צ'זארה בקאריה שאכיפה יעילה ומהירה היא הגורם המרכזי להרתעה. טענה זו מתבססת על הבחנה בין שלושה היבטים שונים של התגובה העונשית: ודאות התפיסה והעונש (Certainty), מיידיות העונש (Celerity) וחומרת העונש (Severity). רוב המחקרים שנעשו בתחום זה מראים כי האפקט המרתיע של חומרת העונש הוא נמוך יחסית וכי ההיבט המשמעותי ביותר לשם יצירת הרתעה הוא ודאות הענישה.
בניגוד לתפיסתו של בקריה ומחקרים רבים, השיח המשפטי, החברתי והתקשורתי, ספוג בהנחה כי החמרה בענישה תביא ליצירת הרתעה ולבלימת העבריינות. במדינות שונות, ובעיקר בארצות הברית, היה הלך רוח זה אחד הגורמים להחמרה ניכרת בענישה ולגידול חסר תקדים במספר האסירים במהלך המחצית השנייה של המאה ה־20.
Franklin Zimring ו-Gordon Hawkins ניסחו מספר עקרונות המשמשים עד היום כיסודות לדיון אודות אפקט ההרתעה. השניים מתייחסים להבחנה בין הרתעה כללית (General Deterrence) והרתעה אישית (Individual Deterrence). הראשונה מכוונת לחברה בכללותה, ולתקווה שהחשש מפני הענישה יווסת את התנהגותם של כלל האנשים, והשנייה מכוונת לעובר החוק שנענש, בתקווה שהמסר העונשי ימנע ממנו לבצע עבירות בעתיד. צימרינג והוקינס הדגישו שההשפעה המרתיעה של ודאות העונש על התנהגות האדם מתייחסת להערכה הסובייקטיבית שלו לגבי ההסתברות שייתפס וייענש, אותה ניתן לכנות ודאות נחזית: ככל שאדם מעריך שסיכוייו להיתפס ולהיענש גבוהים יותר, כך תפחת ההתנהגות העבריינית – גם אם העונש שיושת עליו בסופו של דבר יהיה מתון. לעומת זאת, אם אדם מעריך שקיים סיכוי נמוך בלבד שייתפס, סביר יותר שהוא יסתכן בביצוע המעשה הפלילי, גם כאשר הוא יודע שהעונש הצפוי לו עלול להיות חמור. הסבר אחד לתופעה זו מצוי במושג תפוקה שולית פוחתת או הטיית ההווה, שמקורו בניתוחים כלכליים. הטענה היא שאפקט ההרתעה הולך ופוחת ככל שהמאסר ארוך יותר. עיקר השפעת המאסר על האסיר ועל משפחתו מתרחשת בתחילתו, וככל שהמאסר מתארך כך יורד ה'מחיר' שהם משלמים עבור כל יחידת זמן נוספת ויורדת ההשפעה המרתיעה של החשש מפני מאסר זה.
יש הטוענים כי עלול אף להתקיים יחס הפוך בין חומרת העונש ובין רמת הוודאות של הענישה. זאת כיוון שהחמרה בענישה מחייבת זהירות רבה יותר בהטלת העונש, ומציבה מחסומים פרוצדורליים רבים. מחסומים אלו פוגעים במהירות ובוודאות של הענישה, ועלולים בסופו של דבר אף לפגוע בהרתעה. תוצאה מפתיעה נוספת נמצאה במחקר שבדק את השפעתה של הטלת קנסות על הורים שאיחרו לאסוף את ילדיהם מהגן. המחקר מצא שמנגנון הקנסות הביא לעלייה במספר האיחורים של הורים. החוקרים הסיקו מכך שהקנס נתפס כ'מחיר' אותו היו ההורים מוכנים לשלם עבור האיחור, ואשר הפחית מהסטיגמה השלילית ומחוסר הנעימות שנלווה להתנהגות זו קודם לכן.
הערות שוליים

↑  רע"פ 6034/06 זאן אבולעפיה נ' מדינת ישראל, ניתן ב־10 בספטמבר 2006
↑  ע"פ 1656/16 דוידוביץ' נ' מדינת ישראל, ניתן ב־20 במרץ 2017
↑  אריאל, ב' ולוי-אריאל, י', התבוננות מחודשת במוסד ההרתעה (ובדרכים ליצירת הרתעה יעילה), בתוך א' הראל (עורך) משפט צדק? ההליך הפלילי בישראל – כשלים ואתגרים, הפקולטה למשפטים ע"ש בוכמן – אוניברסיטת תל אביב, עמ' 83–134
↑  Nagin, D. S., Deterrence in the twenty-first century, Crime and justice, עמ' 199–263
↑  חגית לרנאו, עבריינות ואכיפת חוק, חיפה: פרדס, 2016
↑  אבירם, ה', האם המשפט משיג את מטרותיו? תשובות מעולם המחקר האמפירי, בתוך ד' הקר ונ' זיו (עורכות), האם המשפט חשוב?, תל אביב: אוניברסיטת תל אביב, 2011, עמ' 25–64
↑  Zimring, F. E., & Hawkins, G., Deterrence: The legal threat in crime control, Chicago: University of Chicago Press, 1976
↑  הראל, א', מדוע להירתע מעונשים מרתיעים?, הסניגור 264, 2019
↑  סבה, ל', הקלה בעונש כאמצעי להרתעה, עבריינות וסטייה חברתית ז(3), 1979, עמ' 125–150
↑  Gneezy, U., & Rustichini, A., A fine is a price, Journal of Legal Studies 29(1), 2000, עמ' 1–17
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
| דיני נזיקין |
| --- | --- | --- |
| העוולות הספציפיות | תקיפה • כליאת שווא • גרם הפרת חוזה • הסגת גבול • הפרת חוזה נישואין והפרת חוזה עקב שביתה והשבתה כחריג לגרם הפרת חוזה • מטרד לציבור • מטרד ליחיד • הפרעה לאור שמש ומניעת תמיכה • תרמית • שליחת יד • נגישה |  |
| עוולת הפרת חובה חקוקה | הפרת חובה חקוקה |  |
| עוולת הרשלנות | התרשלות • חובת הזהירות • הדבר מעיד על עצמו • חובת הראיה ברשלנות |  |
| קשר סיבתי | קשר סיבתי משפטי • קשר סיבתי עובדתי |  |
| נזק | נזק כלכלי טהור • נזקי ריקושט • נזק בלתי ממוני טהור • גולגולת דקה • פגיעה באוטונומיה • ריחוק הנזק • עקרון הקטנת הנזק |  |
| נזיקין מתחום הרפואה | רשלנות רפואית • הסכמה מדעת • הולדה בעוולה • הפלה בעוולה • חוק זכויות החולה |  |
| לשון הרע | ההגנה על הפרטיות בנזיקין • לשון הרע על המת ולשון הרע על ציבור • הגנת "אמת דיברתי" בלשון הרע • הגנת תום הלב בלשון הרע |  |
| עוולות מסחריות | גנבת עין • פגמי ייצור והעדר אזהרות • גזל סוד מסחרי • פגמי תכנון |  |
| עוולות חוקתיות | עוולות חוקתיות |  |
| הגנות | מעשה של מה בכך • קטין • הגנה עצמית • כורח |  |
| דוקטרינות המשפיעות על החיוב בנזיקין | אשם תורם כהגנה מוחלטת • אשם תורם כהגנה יחסית • הסתכנות מרצון • אשם תורם וקטינים • מעילה בת עוולה לא תצמח תרופה • התיישנות בנזיקין |  |
| ריבוי מעוולים | ריבוי מעוולים • מעוולים במשותף • נזק שאינו ניתן לחלוקה |  |
| אחריות שילוחית | אחריות שילוחית ואחריות מעביד • אחריות מעסיק קבלן • אחריות משתף ומשדל • אחריות רשויות ציבור ועובדי מדינה |  |
| פיצויים | פיצויים עונשיים • הטבת נזקי גוף • תשלום עתי ותשלום חד-פעמי • פיצוי ללא הוכחת נזק |  |
| מטרות דיני הנזיקין | צדק מתקן • צדק חלוקתי • הרתעה |  |
| ערכים נוספים בדיני נזיקין | כללי ברירת הדין • המחאת תביעה • מלחמה בדיני הנזיקין • מחדלים בנזיקין |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550912005171  LCCN: sh85109121  NARA: 10640520
יעל איזנברג

| --- | --- |

יעל איזנברג, 2021
 לידה:  8 באפריל 1991 (בת 33) תל אביב-יפו, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2002 
 סוגה:  מוזיקת פופ, מוזיקת אינדי, רוק, רוק אלטרנטיבי 
 סוג קול:  סופרן 
 כלי נגינה:  גיטרה, פסנתר, יוקולילי 
 חברת תקליטים:  קמע 
 פרופיל ב-IMDb
 
יעל איזנברג (נולדה ב-8 באפריל 1991) היא זמרת-יוצרת, שחקנית ומשוררת ישראלית.
ביוגרפיה

איזנברג נולדה וגדלה בתל אביב. היא בוגרת תיכון אלון ברמת השרון 2009. בצבא שירתה כמדריכת חי"ר בחיל הרגלים בצאלים.
קריירה > קריירת משחק

בגיל 11 הופיעה לראשונה על המסך בתפקיד ראשי בסדרת הנוער בית משותף בערוץ הילדים, בה גילמה את דמותה של ענת. באותה שנה השתתפה גם בסרט קצר של ערוץ הילדים, "טיול שנתי", לצידו של טל מוסרי.
בשנת 2005 גילמה את דמותה של זוהר בסדרה "המערכת" בבימויו של ציון רובין.
בשנת 2009 שיחקה את חגית בעונה השלישית של הדרמה היומית האלופה ב-HOT3, לצד יהודה לוי, אלון אבוטבול והילה אלפרט. עוד באותה שנה גילמה את תמי בסרט "עוד אני הולך" של הבמאי יקי יושע.
בשנת 2010 לוהקה לתפקיד הראשי בסרט הגמר של הבמאית רותי פרי-בר, "שיחות אחרונות".
בשנת 2014 גילמה בתפקיד ראשי את אנה בסרט הגמר של הבמאית ורוניקה ניקול טטלבאום, והשתתפה בסרט עצמאי קצר נוסף של טטלבאום, "וידוי" אשר זכה בפרס הסרט הטוב ביותר בפסטיבל קולנוע דרום.
בשנת 2017 השתתפה בסרט "פוקסטרוט" בבימוי שמוליק מעוז.
בשנת 2019 השתתפה בפרויקט העצמאי של קרן ברגמן ויהונתן עפרת - "בחזקתם".
בשנת 2023 השתתפה בתפקיד הראשי בסרט הביכורים של התסריטאית והבמאית ורוניקה ניקול טטלבאום, ״בתים״.
קריירה > קריירה מוזיקלית

איזנברג החלה לנגן בגיטרה קלאסית ולכתוב שירים בגיל 15.
בשנת 2012 החלה להופיע עם שיריה במועדונים "אוזן בר", "לבונטין 7" ו"קפה ביאליק" בתל אביב.
בשנת 2014 ביצעה את השיר "Everything Remindes Me Of Her" באלבום המחווה ליוצר אליוט סמית', "See You In Heaven".
בשנת 2015 הלחינה את שירו של המשורר והסופר יותם ראובני "אחד הילדים", והקליטה אותו לפרויקט המחווה "השעה הכי יפה" בניהול אמנותי של דויד פרל. באותה שנה הקליטה קולות רקע בשיר "משהו רע" באלבומה של הילה רוח "רופאה במערב".
בשנת 2016 הקליטה שיר באיסלנדית לאלבום המחווה ללהקה האיסלנדית "Sigur Ros", הקליטה דואט עם להקת "Benjamin's Brother" בהפקת אורי וינוקור, ונבחרה להעלות מופע חוצות בפסטיבל הפסנתר במוזיאון תל אביב לאמנות. באותה השנה יצאה גם לסיבוב הופעות ארוך באיטליה, כנגנית מלווה בהופעותיה של המוזיקאית נומקה.
בשנת 2017 הוציאה איזנברג את אלבום הבכורה "אני יודעת שמדובר בסוף" ובו 12 שירים שכתבה והלחינה בהפקה מוזיקלית של המוזיקאי יונתן לויטל. שירים מתוכו ("כל אחת", "שם לילד", "קו כאב") זכו להשמעות רבות ברדיו (כאן 88, גלגלצ, רדיו הקצה). עוד בשנה זו הוזמנה לבצע שיר מקורי, "כל העולם", בהופעה חיה לערוץ היו טיוב Balcony T.V.
בחורף 2017 הוזמנה לפתוח את הופעותיו של המוזיקאי עמיר לב בכל הארץ.
בשנת 2018 איזנברג נבחרה להופיע ברשימת "המוזיקאים הכי טובים ומעניינים היום" של המגזין Time Out. באותה שנה השתתפה בתפקיד הראשי באופרת הרוק "רובי גע בעולם" שכתבו אלון עדר וזוגתו שני גבאי, בליווי תזמורת המהפכה במשכן לאומנויות הבמה בתל אביב. איזנברג העלתה מופע משיריה בפסטיבל אינדינגב במצפה גבולות, והקליטה גרסת קאבר לשיר "אלגיה" לאלבום הבונוס (לאלבום "שני לבבות") של המוזיקאית עינב ג'קסון כהן.
בשנת 2019 הוזמנה לכתוב שיר עבור פסטיבל "אאוטליין - איור ומילים בירושלים".
בשנת 2020 החלה איזנברג להקליט אלבום חדש בעברית בהפקת עמרי אמדו (ג'יין בורדו, אורן ברזילי, דניאל רובין).
ב-8 במרץ 2021 יצאו בסינגל כפול השירים "בחורות יפות" ו"במקום מכתב" שכתב מעין אבן. את השירים הפיקה, הלחינה ושרה בשיתוף פעולה עם המוזיקאית נומקה.
בשנת 2022 הוציאה את אלבומה השני, "כל הלילות הפכו לימים". ב־12 ביולי שוחרר סינגל ראשון, "כל העולם", מתוך האלבום. השיר מלווה בקליפ שביים השחקן והיוצר ויטלי פרידלנד, צילם מישה קמינסקי והשתתפה בו השחקנית מילי עשת ואיזנברג עצמה. הקליפ זכה למענק תמיכה ביצירה מטעם מועצת הפיס לתרבות ולאמנות. השיר הופיע ברשימת בחירת העורכים של כאן 88 באוגוסט 2021..
קריירה > שירה

איזנברג בוגרת מסלול השירה של בית הספר לכתיבה הליקון, מיסודם של המשוררים אמיר אור ואירית סלע.
בשנת 2019 יצא לאור ספר הביכורים של איזנברג "שיחות עם הילדה", בסדרת השירה החדשה "טקסטורה" של פרדס הוצאה לאור, בעריכתו של המשורר אלון בר. הספר זכה לביקורות חמות ושירים מתוכו התפרסמו בעיתון הארץ וידיעות אחרונות. איזנברג הוזמנה לקרוא משיריה בפסטיבל "יערות מנשה" ופסטיבל "משובשת" במועדון "עשן הזמן" בבאר שבע והתארחה בתוכנית הרדיו "מה שכרוך" בכאן תרבות. שירים נוספים פרי עטה מתפרסמים בכתבי עת ובבמות מקוונות שונות בין היתר ב-הו!, עיתון 77, משובש"ת, "עתר" ומשיב הרוח.
בשנת 2021 הוזמנה להשתתף בפרויקט "יוצאות מהשורה – משוררות ומאיירות מאירות את הרחוב" ביוזמת הוצאת הספרים מקום לשירה עם שירה "(נסעתי לקפה)". טרם ראה אור זכה הספר בתמיכת קרן רבינוביץ׳ וקרן קיימת לישראל. לאחר פרסומו זכה הספר בפרס משרד התרבות להוצאות לאור עבור ספר ביכורים.
בשנת 2025 עתיד לצאת ספר שיריה השני בעריכתה של המשוררת ענת זכריה.
הערות שוליים

1 2  אסף נבו, ‏האלופה שבדרך, באתר ‏מאקו‏, 29 באוקטובר 2010
↑  חגית גינזבורג, אני, יעל אייזנברג, באתר ynet, 16 בדצמבר 2009
↑  דף יצירות: ציון רובין אתר אישים
↑  פסטיבל קולנוע דרום ארכיון אתר הפסטיבל המכללה האקדמית ספיר
↑   עכבר העיר, יעל איזנברג עם "כל העולם", באתר הארץ, 14 בדצמבר 2017
↑   עכבר העיר, יעל איזנברג עם "כל העולם", באתר הארץ, 14 בדצמבר 2017
↑  ביקורת אלבומים כפטריות לפני ואחרי הגשם – קיבוץ המלצות., טנא ג'י
↑  תקשיבו רגע: אלה המוזיקאים הכי טובים ומעניינים היום בתל אביב, שי סגל, נדב נוימן, פברואר 2018, מגזין Time Out
↑  שיתוף פעולה ייחודי של תזמורת המהפכה, אלון עדר ולהקה יחד עם אורחים מיוחדים: יעל אייזנברג, חמי רודנר, דורון טלמון ואפרת גוש. אתר הבמה: נותנים במה לתרבות
↑  השירים של גבריאל בלחסן באינדינגב 2018: המהדורה ה-12 של פסטיבל אינדינגב למוזיקה ישראלית עצמאית יוצאת לדרך, רז ישראלי, 8 באוגוסט 2018, ישראל היום
↑  פסטיבל אאוטליין, ארכיון אתר הפסטיבל
↑  בחורות יפות מילים: מעין אבן, לחן: נועם סדן ויעל איזנברג, אתר שירונט
↑   יעל איזנברג - כל העולם (קליפ רשמי), סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:19)
↑  מערכת כאן, בחירות העורכים - כאן 88 | 10.8.2021, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 11 באוגוסט 2021
↑  אפרכסת : בלוג מוזיקת שוליים מקומית מיועדת לקלוט ולמקד צלילים, אך אינה חלק הכרחי בתהליך השמיעה, 6 ביולי 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007400290305171  GND: 1139563343  LCCN: n2019045646  VIAF: 1150565453406251110   WorldCat (עם VIAF): 1150565453406251110
זנבות חרב

| זנבות חרב |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
תת־מערכה:: בעלי כליצרות
מחלקה:: בעלי כליצרות ימיים
סדרה:: זנבות חרב
שם מדעי
 Xiphosura ‏לטריי, 1802
זַנְבוֹת חֶרֶב (שם מדעי: Xiphosura) היא סדרה של פרוקי-רגליים ימיים בעלי קרבה רחוקה לעכבישנים, בתוכה שרדה כיום משפחה יחידה – סרטני פרסה (Limulidae). הסדרה הקרובה לה ביותר היא של עקרבי הים הטורפניים הענקיים מעידן הפלאוזואיקון.
בני סדרה זו התקיימו מתקופת הסילור שבפלאוזואיקון ועד ימינו. מינים אלה לא השתנו כלל במשך מיליוני שנים, אך רוב המינים בסדרה נכחדו. הם יצורים שטוחים בעלי שריון חיצוני גדול המגן על הבטן והרגליים הקטנים ומאחורי הגוף ישנו זנב מחודד שהקנה להם את שמם. מינים אלה יכולים להגיע לעיתים לאורך 60 ס"מ.
בני הסדרה חיים בעיקר בימים הרדודים, אך הם מטילים ביצים בחופים חוליים ומתכנסים בהם בהמוניהם.
מיון

סדרה זנבות חרב (Xiphosura)
תת-סדרה Synziphosurida – נכחדה
משפחה Weinberginidae
משפחה Bunodidae
משפחה Pseudoniscidae
משפחה Kasibelinuridae
תת-סדרה Xiphosurida
אינפרא-סדרה Bellinurina – נכחדה
משפחה Elleriidae
משפחה Euproopidae
משפחה Bellinuridae
אינפרא-סדרה Limulina
משפחה Rolfeiidae – נכחדה
משפחה Paleolimulidae – נכחדה
משפחה Moravuridae – נכחדה
משפחה Austrolimulidae – נכחדה
משפחה Heterolimulidae – נכחדה
משפחה סרטני פרסה (Limulidae)
תת-משפחה Mesolimulinae – נכחדה
תת-משפחה Limulinae
המינים ששרדו

סרטן פרסת-סוס מנגרובי (Carcinoscorpius rotundicauda)
סרטן פרסה אטלנטי (Limulus polyphemus)
סרטן פרסה אינדונזי (Tachypleus gigas)
סרטן פרסה יפני (Tachypleus tridentatus)
אנג'ליקה רוזיאנו

אנג'ליקה רוזיאנו (שם נעורים: אדלשטיין; 15 באוקטובר 1921, בוקרשט – 22 בפברואר 2006) הייתה שחקנית טניס שולחן רומניה - יהודיה, אשר זכתה 6 פעמים ברציפות באליפות העולם בטניס שולחן לנשים בשנים 1950 – 1955. הישג זה, שהוא יחיד במינו בהיסטוריה של טניס השולחן לנשים, מציב את רוזיאנו בשורה הראשונה של שחקניות טניס השולחן לדורותיהן ויש אשר סבורים כי היא ראויה לתואר השחקנית הגדולה בכל הזמנים. בסך הכל היא זכתה באליפות העולם בטניס שולחן ב-30 מדליות, מהן 17 מדליות זהב, 5 מדליות כסף ו-8 מדליות ארד. רוזיאנו, עלתה לישראל ב-1960 זכתה במכביה השישית שנערכה בשנת 1961 ובאליפות ישראל לנשים בשנים 1961 ו-1962.
ביוגרפיה

רוזיאנו נולדה לסוחר יינות בשם אדלשטיין. היא הכירה את המשחק לראשונה בגיל 8, כאשר אחיה בן ה-16 הרכיב בבית רשת של טניס שולחן. במשחקים שהתנהלו בביתה פיתחו בני הבית דרך אימון מיוחדת כאשר השתדלו להכות בכדור כך שינחת בתוך כובע שאת מיקומו שינו מפעם לפעם. בגיל 12 זכתה בגביע רומניה לנשים, כבר בגיל 13 העפילה אנג'ליקה לגמר אליפות רומניה לנשים וזכתה במקום השני ובגיל 14 זכתה באליפות רומניה לנשים. בשנים 1940–1945 לא הורשתה לשחק בגלל היותה יהודיה.
בשנים 1950–1955 הגיעה לשיאה וזכתה שש פעמים ברציפות באליפות העולם. אולם בשנת 1956 היא נוצחה כבר בסיבוב השני על ידי יפנית די אלמונית.
במהלך שנות ה-50 כיהנה רוזיאנה כמאמנת ראשית בטניס שולחן ברומניה והייתה אחראית על הסמכת מאמנים.
בתחילת 1960 עלה בעלה לישראל ובאוגוסט 1960 עלתה לישראל עם בתה. עם עלייתה היא הצטרפה להפועל חיפה ומונתה למאמנת נבחרת טניס השולחן של הפועל. היא זכתה בתחרות טניס השולחן בכינוס הפועל השביעי במאי 1961 ובמכביה השישית שנערכה בספטמבר 1961 ובאליפות ישראל לנשים בשנים 1961 ו-1962.
באוקטובר 1961 פרסמה רוזיאנו ביקורת על התאחדות טניס השולחן של ישראל על שקיבל הזמנות עבורה לתחרויות בינלאומיות, ומבלי לידע אותה לא טרח לענות על ההזמנות, כדי שלא תצטרך לשלם על הוצאות הנסיעות. בתגובה אמרו בהתאחדות שהם מעדיפים לשלוח ספורטאים לאליפויות אירופה, אסיה והעולם ולא לתחרויות בינלאומיות אחרות. בתחילת 1962 אפשרה ההתאחדות לרוזיאנו להשתתף באנגליה וצרפת, אך דחתה את ההזמנה לשחק בגרמניה. בנוסף, נדרשה רוזיאנו שלא לשחק עם בת זוג מגרמניה.
באמצע 1962 היא השתתפה במשך 40 יום בתחרויות ראווה בדרום אפריקה בהזמנת הקהילה היהודית. בעקבות זאת דרש יו"ר ההתאחדות הבינלאומית מההתאחדות בישראל להטיל עליה עונש מרתיע. עניינה נדון בספטמבר 1962 בדיון בו התברר שרוזיאנו הייתה מודעת לאיסור לשחק בדרום אפריקה, הגם שהתרעה רשמית לא נשלחה אליה, למרות שהוכנה. באוקטובר 1962 היא גונתה בחריפות על ידי בית הדין של ההתאחדות. עם זאת, לא הוטל עליה עונש בהיעדר סעיף מתאים בתקנון.
בסוף 1964 היא מונתה למאמנת נבחרת ישראל לגברים בטניס שולחן למרות מחאות הנהלת מכבי שרצתה למנות לתפקיד את אוטו פפרבאום איש מכבי. במכבי טענו שרוזיאנו אינה מתאימה לתפקיד בגלל הופעתה בדרום אפריקה בשנת 1962. לעומת זאת רוזיאנו טענה שמכבי מתנכלים לה בגלל שבחרה בעלייתה לעבוד עם הפועל ובגלל היותה אשה. נציגי מכבי החרימו את הנבחרת והתאמנו בנפרד. בפברואר דווח על פשרה על פיה רוזיאנו הייתה המאמנת ופפרבאום ראש המשלחת, אולם הסכסוך לא יושב ובגלל החרם של מכבי הוחלט לא להשתתף באליפות העולם. בהמשך, הושגה הסכמה ברגע האחרון להוציא את המשלחת בכל זאת על פי מתווה הפשרה.
באוגוסט 1966 פוטרה מתפקידה כמאמנת בהפועל עקב קיצוצים בתקציב. היא עזבה את העיסוק בטניס שולחן ועברה לעבוד באלביט בתיכנות מחשבים, בהזמנת בתה שעבדה אז באלביט. במהלך מלחמת ששת הימים עבדה כנהגת מונית במשך ארבע שעות ביום כדי לסייע במאמץ המלחמתי.
בשנת 1972 היא סירבה להזמנה להצטרף לוועדה מקצועית לקידום טניס השולחן. גם בתחום המחשבים באו לידי ביטוי חלק מהתכונות שהפכו אותה לאלופת עולם ובשנת 1980 זכתה בתואר "עובד מצטיין של אלביט". בשנת 1981 הונצחה רוזיאנו ביד לאיש הספורט היהודי במכון וינגייט, מוזיאון המנציח יהודים שהגיעו להישגים ספורטיביים יוצאי דופן. בשנותיה האחרונות התגוררה בחיפה וזכתה ב-2001 לתואר אזרחית כבוד של העיר.
חיים אישיים

רוזיאנו נישאה ללו רוזיאנו, פרופסור לכימיה בטכניון בתחום חוזק חומרים שקודם לעלייתו היה ראש המעבדה לחקר תופעות בלייה באקדמיה למדעים ברומניה. בשנת 1946 נולדה בתם מיכאלה הרבסט שבצעירותה שחקה אף היא טניס שולחן. באליפות ישראל בשנת 1961 הגיעו האם והבת לגמר ליחידים והאם החליטה לא לשחק אלא לחלק ביניהן את הניצחון. לעומת זאת, בזוגות מעורבים, נצחה הזוג שכלל את האם את הזוג שכלל את הבת.
הערכה

רוזיאנו הצטיינה בכל תחומי המשחק: הייתה לה עבודת רגליים מצוינת, שליטה טובה בכדור וטכניקה טובה. כל אלו השתלבו ביכולת טבעית, נחישות ושאיפה מתמדת לניצחון.
את סגנון משחקה היא תיארה בשנת 1960:
היא תוארה במעריב בשנת 1955:
הישגים ספורטיביים > אליפות עולם בטניס שולחן

1937 - בבדן שבאוסטריה - מקום שלישי בזוגות מעורבים יחד עם Geza Eros
1939 - בקהיר שבמצרים - מקום שני בזוגות נשים יחד עם שארי סאס-קולושווארי Sari Szasz-Kolosvary ומקום שלישי קבוצתי עם נבחרת רומניה
1948 - בלונדון שבאנגליה - מקום שלישי נשים, מקום רביעי בזוגות מעורבים יחד עם ריצ'רד ברגמן ומקום שלישי קבוצתי עם נבחרת רומניה
1950 - בבודפשט שבהונגריה - מקום ראשון נשים, מקום שני לזוגות נשים יחד עם Gizella Farkas, מקום שלישי לזוגות מעורבים יחד עם איוון אנדריאדיס ומקום ראשון קבוצתי עם נבחרת רומניה
1951 - בווינה שבאוסטריה - מקום ראשון נשים, מקום שני בזוגות נשים יחד עם שארי סאס-קולושווארי, מקום ראשון בזוגות מעורבים יחד עם Bohumil Vana, מקום ראשון קבוצתי עם נבחרת רומניה
1952 - במומבאי שבהודו - מקום ראשון נשים, מקום ראשון בזוגות מעורבים יחד עם Ferenc Sido, מקום שני קבוצתי עם נבחרת רומניה
1953 - בבוקרשט שברומניה - מקום ראשון נשים, מקום שני בזוגות נשים יחד עם Gizella Farkas, מקום ראשון בזוגות מעורבים יחד עם Ferenc Sido ומקום ראשון קבוצתי עם נבחרת רומניה
1954 - בלונדון שבאנגליה - מקום ראשון נשים, מקום שלישי בזוגות נשים יחד עם Gizella Farkas
1955 - באוטרכט שבהולנד - מקום ראשון נשים, מקום ראשון בזוגות נשים יחד עם Ella Constantinescu-Zeller ומקום ראשון קבוצתי עם נבחרת רומניה
1956 - בטוקיו שביפן - מקום ראשון בזוגות נשים יחד עם Ella Constantinescu-Zeller ומקום ראשון קבוצתי עם נבחרת רומניה
1957 - בסטוקהולם שבשוודיה - מקום שלישי בזוגות נשים יחד עם Helen Elliott ומקום שני קבוצתי עם נבחרת רומניה
הישגים ספורטיביים > אליפות אירופה בטניס שולחן

1958 - בבודפשט שבהונגריה - מקום שלישי נשים, מקום ראשון בזוגות נשים יחד עם Ella Zeller ומקום שני קבוצתי עם נבחרת רומניה
1960 - בזגרב שביוגוסלביה - מקום ראשון בזוגות נשים יחד עם Maria Alexandru ומקום שלישי קבוצתי עם נבחרת רומניה
הישגים ספורטיביים > אליפות הלאומית של רומניה

בין השנים 1936 עד 1939 מקום ראשון נשים.
בין השנים 1941 עד 1957 מקום ראשון נשים.
הישגים ספורטיביים > תחרויות בינלאומיות

בשנת 1954 באליפות הלאומית של הונגריה - מקום ראשון נשים ומקום ראשון בזוגות נשים יחד עם Gizella Farkas
בשנת 1954 בשוודיה - מקום ראשון נשים ומקום ראשון בזוגות נשים יחד עם Ella Zeller
בשנת 1955 בשוודיה - מקום ראשון נשים ומקום ראשון בזוגות נשים יחד עם Ella Zelle.
בשנת 1957 בשוודיה - מקום שני בזוגות נשים יחד עם Ella Zeller ומקום שני בזוגות מעורבים יחד עם Tiberiu Harasztosi
לקריאה נוספת

שי חורב, אנג'ליקה רוזיאנו, בלקסיקון החיפאים אישים ודמויות בחיפה, דוכיפת הוצאה לאור, עמ' 335, 2018.