יחסי ישראל–קטר
יחסי ישראל-קטר במהלך מלחמת "חרבות ברזל"

על פי מומחים ישראלים למדינות המפרץ, קטר היא מדינה השואפת להגביר את השפעתה האזורית והבינלאומית באמצעות מגוון אמצעים, בהם דת, כלכלה ו"עוצמה רכה", כגון אספקת אנרגיה ואירוח אירועי ספורט עולמיים. כחלק ממדיניות זו, קטר הגבירה את מעורבותה ברצועת עזה וביהודה ושומרון במהלך העשור האחרון, מתוך כוונה לייצר מנופי השפעה נוספים במזרח התיכון. בהתאם לכך, קטר אינה רואה סתירה בין אירוח הנהגת חמאס בשטחה לבין קיומם של בסיסים צבאיים אמריקאיים במדינה, מה שמוביל לתפיסתה את ישראל כ"שחקנית כפולה". מדיניות החוץ של קטר, המבוססת על קיום קשרים עם גורמים יריבים, נתונה למחלוקת ועוררה ביקורת עוד טרם מתקפת ה-7 באוקטובר 2023.
לאחר מתקפת ה-7 באוקטובר והטבח באזרחי עוטף עזה, גינתה ממשלת ישראל את קטר בשל תמיכתה הכלכלית בחמאס והענקת מקלט לראשי הארגון בשטחה. בתגובה, קטר ציינה כי המימון לחמאס נעשה בתיאום עם ישראל, ארצות הברית, מצרים והרשות הפלסטינית, וכי ממשל ביידן ביקש שלא להגלות את מנהיגי הארגון באוקטובר 2023, במטרה לשמר ערוץ דיפלומטי מולם. בעקבות לחצים ישראליים ובקשה מפורשת של ממשל ביידן ב-8 בנובמבר 2024, שינתה קטר את מדיניותה וגירשה את הנהגת חמאס משטחה.
פרוץ מלחמת חרבות ברזל בעקבות מתקפת ה-7 באוקטובר יצר צורך במגעים בין ישראל לחמאס, בעיקר עקב חטיפת אזרחים ישראלים לרצועת עזה. חמאס, הנתפס כגורם בעייתי בעולם הערבי ובשל כך נעדר קשרים עם רוב המדינות בעולם הערבי, מקיים קשרים קרובים עם קטר, מה שמאפשר לה להשתמש בו כמנוף להשפעה אזורית, ומכאן השותפות האידאולוגית ביניהם. בשל קשריה עם שני הצדדים, קטר נתפסה כמתווכת המרכזית בין ישראל לחמאס, אף שיחסי ישראל-קטר נותרו מתוחים. במסגרת תיווכה, סיפקה קטר סיוע הומניטרי, כולל אספקת דלק וכספים לרצועת עזה, ושיחקה תפקיד מרכזי בגיבוש העסקה הגדולה ביותר לשחרור חטופים ישראלים, שנחתמה ב-19 בינואר 2025, ובשמירה על תנאי ההסכם. הצלחת התיווך חיזקה את מדיניות החוץ הקטרית, המבוססת על קשרים עם גורמים מנוגדים, וביססה את מעמדה האסטרטגי של קטר כשחקן דיפלומטי משמעותי.
קטר רואה בחמאס כלי להשגת השפעה ברצועת עזה, ולפיכך מצב אידיאלי עבורה כולל את המשך שלטון התנועה בעזה תוך התאמות מסוימות ונוכחות צבאית ישראלית בנקודות מפתח ברצועה. עם היחלשות הציר האיראני, קטר (ביחד עם טורקיה) נותרה התומכת המרכזית של חמאס, מה שמאפשר לה למנף את השפעתה בזירה הפלסטינית ובאזור כולו. בהתאם לכך, ישנן אינדיקציות כי גורמים קטרים בכירים יזמו את הוועידה הלאומית הפלסטינית, שמטרתה לצרף את חמאס ופלגים פלסטיניים נוספים לממשלת אחדות של הרשות הפלסטינית, במטרה לחזק את חמאס ולהגביר את השפעת קטר על עתיד הרשות הפלסטינית.
מטרה נוספת של הוועידה היא לאפשר לחמאס להשתלב בייצוג הרשמי של הפלסטינים בזירה הבינלאומית, להשפיע על סדר היום הפוליטי הפלסטיני, ולסכל את תוכניות ישראל ל"יום שאחרי" המלחמה בעזה. יוזמה זו עשויה להשפיע גם על המדיניות האמריקאית והישראלית כלפי הפלסטינים ולתרום לקידום קו מדיני פלסטיני תקיף יותר כלפי ישראל, בניגוד לגישת הרשות הפלסטינית בעקבות הסכמי אוסלו. כך קטר מפעילה לחץ על ארצות הברית וישראל בנוגע לתוכניות של "היום שאחרי" בעזה.
לאחר מתקפת ה-7 באוקטובר הפעילה קטר לחץ דיפלומטי על ישראל, בעיקר בדרכים עקיפות. דוגמאות לכך כוללות את שיתוף הפעולה עם דרום אפריקה, חיזוק הקשרים עם איראן, ויוזמת הוועידה הלאומית הפלסטינית המוזכרת. היחסים בין קטר לדרום אפריקה התהדקו בעשור האחרון, וב-15 בנובמבר 2023 ערך נשיא דרום אפריקה ביקור רשמי בקטר, אשר נגע במגוון סוגיות אזרחיות ובסוגיות אינטרסים משותפים, בדגש על ה"התפתחויות האחרונות בשטחים הפלסטיניים הכבושים והמאמצים הדיפלומטיים האזוריים והבינ"ל [להביא] להפסקת אש מיידית". במסגרת הביקור הודיע הנשיא כי מדינתו תפנה לבית הדין הפלילי בהאג נגד ישראל באשמת "פשעי מלחמה" וכי יחד עם מדינתו, קטר מגנה את פעולותיה של ישראל. בנוסף, בדצמבר 2023 נפגש השגריר הקטרי בהולנד עם התובע הכללי ונשיא בית הדין הבינלאומי בהאג לדיון בהסלמה ברצועת עזה.
ב-2 באוקטובר 2024, יום לאחר מתקפת הטילים האיראנית על ישראל, ביקר נשיא איראן בקטר. במהלך הביקור הכריז אמיר קטר על הידוק הקשרים עם איראן בתחומים אזרחיים וביטחוניים, בדגש על רצועת עזה ולבנון. במסגרת הביקור נחתמו הסכמים לחיזוק שיתוף הפעולה, ונקבע כי אמיר קטר יוזמן לאיראן להמשך התיאום בין המדינות. בנוסף, נשיא איראן נפגש עם בכירי חמאס, ששיבחו יחד את פעולות הארגון נגד ישראל. במסגרת זו, שימשה קטר זירה לפעילות דיפלומטית איראנית אנטי-ישראלית.
באופן רשמי, קטר נמנעת מנקיטת צעדים ישירים נגד ישראל, אך מחזקת את קשריה עם מדינות וגורמים הפועלים נגדה. לחצים עקיפים אלו באים לידי ביטוי בביקור נשיא דרום אפריקה בסמוך להגשת התביעה בהאג, בביקור נשיא איראן יום לאחר מתקפת הטילים על ישראל, בתמיכה בחמאס ובארגוני סטודנטים בארה" המוחים נגד ישראל.
בנוסף לכך, גורמים רשמיים וסמי-רשמיים בקטר נקטו עמדות ביקורתיות חריפות נגד ישראל לאחר ה-7 באוקטובר. עם פרוץ המלחמה האשים משרד החוץ הקטרי את ישראל בהסלמה, ועיתונים המזוהים עם השלטון שיבחו את פעולת חמאס. במהלך שנת הלחימה הראשונה המשיכו כלי תקשורת קטריים, רשמיים ולא רשמיים, להלל את פעולות חמאס ולהציגן כאירועים היסטוריים משמעותיים מאוד. דמות בולטת במתקפות אלה היא השייחה מוזא, אימו של אמיר קטר, המחזיקה בתפקידים בכירים בתחומי החינוך במדינה. מוזא, שגילתה תמיכה בפלסטינים גם לפני המתקפה, החריפה את עמדותיה האנטי-ישראליות לאחר ה-7 באוקטובר, ואף הביעה תמיכה בהשמדת מדינת ישראל.