פרשת אום אל-חיראן
בעקבות התקרית

באותו יום התייחסו לתקרית השר לביטחון פנים גלעד ארדן ומפכ"ל המשטרה רוני אלשיך כפיגוע טרור, ואף טענו לקשר בין אבו אל קיעאן לארגון דאעש. גם ראש הממשלה, בנימין נתניהו, התייחס לאירוע כפיגוע דריסה.
השבת גופת הנהג למשפחה עוכבה, בנימוק של חשש ל"פגיעה של ממש בסדר הציבורי". נטען כי למחרת האירוע הסכימה המשטרה למסור מיידית את הגופה, אך בכפוף לתנאים שישמרו על הסדר הציבורי. אלא שהמשפחה לא הסכימה לתנאים, בהם מועד קצוב להלוויה, הגבלת כמות המשתתפים וללא נאומים פוליטיים. לאחר שישה ימים פסק בג"ץ לשחרר את גופתו של הנהג לקבורה ללא תנאים.
מחקירת האירוע עולה כי אל קיעאן לא קיבל טיפול רפואי מהשוטרים ומהצוות הרפואי במקום. בדו"ח המכון לרפואה משפטית נכתב כי הוא מת מאיבוד דם עשרות דקות אחרי הירי, ושאף גורם רפואי לא קבע את מותו.
מיד לאחר האירוע ניתחה הסוכנות לארכיטקטורה פורנזית בגולדסמית'ס, אוניברסיטת לונדון, את האירוע. התחקיר הראשוני השווה את הסאונד שהוקלט על ידי הצלמת קרן מנור, ששהתה במקום בזמן האירוע, לבין הצילום התרמי שצולם ממסוק משטרתי ושוחרר לתקשורת. התחקיר העלה שבניגוד לגרסת המשטרה, הירי הראשוני לא כוון לאוויר אלא לעבר הרכב של אבו אל-קיעאן, עוד לפני הדריסה, ושאבו אל-קיעאן נורה שוב לאחר עצירת הרכב. בעניין טענות המשטרה שאבו אל-קיעאן האיץ את רכבו לעבר השוטר ארז לוי כדי לדרוס אותו, הסוכנות לארכיטקטורה פורנזית ואקטיבסטילס העלו כי לנוכח המדרון התלול במסלול שבו נע הרכב לא היה צורך ללחוץ על דוושת ההאצה כדי להאיץ. הסוכנות פרסמה מסקנות דומות שוב ביוני 2019, הפעם תוך כיול של ממצאיה עם סרטונים ממצלמות גוף שנשאו השוטרים.:
כחודש לאחר האירוע התפרסם בכמה כלי תקשורת כי מחקירת המחלקה לחקירות שוטרים, שעדיין לא הסתיימה, עולה שההתנהלות של המשטרה באירוע מצביעה על "כשל תפקודי חמור", וכי סביר שהתאונה לא הייתה אירוע של פיגוע חבלני. באותה עת הגדיר השר ארדן את התקרית כ"אירוע קשה ומצער" שנהרג בו אזרח. אמנם בסוף דצמבר 2018 אמר ארדן שוב שלתחושתו יש הסתברות גבוהה שהדריסה הייתה פיגוע.
ב-28 בפברואר 2018 שלח ראש מח"ש, אורי כרמל, לפרקליט המדינה שי ניצן מכתב שבו כתב, בין היתר "עמדתי היא שיש בסיס עובדתי ומשפטי איתן לקביעה כי התנהגות הנהג המנוח הייתה תמימה, ונבעה מאובדן שליטה ברכב, כאשר אין יסוד סביר לחשד שהוא בקש לבצע פיגוע".
ב-1 במאי 2018 פרסם פרקליט המדינה שי ניצן את החלטתו לסגור את התיק נגד השוטרים שירו באבו אל-קיעאן ולא לנקוט בהליכים פליליים משום שפעולתם נבעה מתחושה של סכנת חיים. הוא העביר לטיפול פיקודי או משמעתי את הבדיקה האם נפלו ליקויים מקצועיים בהתנהלות השוטרים היורים, אם נפל פגם בטיפול הרפואי באל קיעאן ועוד. עוד פרסם ניצן כי לא ניתן להכריע ברמה גבוהה של ודאות האם אל קיעאן התכוון לבצע פיגוע, או שהוא איבד שליטה על כלי הרכב בעקבות הירי. משפחתו של אבו אל קיעאן עתרה לבג"ץ נגד החלטתו של פרקליט המדינה לסגור את התיק, אך עתירתה נדחתה.
ביוני 2018 פורסם כי רכז של השב"כ חיבר דוח ששלל את האפשרות של פיגוע מתוכנן, והעריך כנמוכה את האפשרות של פיגוע ספונטני. השב"כ לא אימץ את עמדתו וקבע שלא ניתן לדעת האם היה מדובר בפיגוע. עוד פורסם שלדעת ראש מח"ש והמשנה לפרקליט המדינה לעניינים פליליים הסבירות שמדובר בפיגוע קלושה.
בספטמבר 2020 פרסם עמית סגל כי בנובמבר 2017, לאחר שמפכ"ל המשטרה רוני אלשיך תקף את המחלקה לחקירות שוטרים בפרשה, הורה פרקליט המדינה שי ניצן לראש המחלקה אורי כרמל, שלא להגיב למתקפות. לדברי סגל, אף שניצן סבר שהתנהגותו של אלשיך הייתה "שערורייתית", עמדתו הייתה שטיהור שמו של אל-קיעאן יגרום לערעור האמון במשטרת ישראל, יזיק לאינטרסים של מדינת ישראל ויועיל "למי שרוצה ברעת מערכת אכיפת החוק. ודי לחכימא". בתגובת הפרקליטות נטען שהוראתו של ניצן לכרמל נבעה מכך שסבר כי "יחסים הולמים בין הרשויות אינן עולים בקנה אחד עם התקפות פומביות". בעקבות הפרסום דרשה הרשימה המשותפת הקמת ועדת חקירה לבחינת הפרשה.
יום לאחר הפרסום התנצל ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו בפני משפחת אל קיעאן על הצהרתו סמוך לאירוע, שיעקוב היה מחבל שביצע פיגוע דריסה. לדברי נתניהו, דבריו נאמרו בזמנם בהתאם למידע שמסרה ואימתה לבקשתו משטרת ישראל. נתניהו ליווה את התנצלותו במתקפה על המשטרה והפרקליטות.הפרקליטות והיועץ המשפטי לממשלה דחו את טענותיו של נתניהו כלפי הפרקליטות גם נשיא המדינה רובי ריבלין, התייחס לפרשה ולפרסום, ואמר כי גם על ארגונים ממשלתיים מוטלת האחריות להתנצל. "גם אחרי שעובר זמן, ניתן לומר טעינו."
ב-18 בספטמבר 2020 פרסם אבנר בן-זקן עדויות שלפיהן גורמי המודיעין שהיו בשטח טענו ברגעים הראשונים כי מדובר בתאונה טרגית. על-פי העדויות אלשיך טען באופן אינסטנקטיבי כי אל-קיעאן הוא איש דאעש ותבע להשתיק את הקולות שסברו אחרת.
משה סעדה, שהיה סגן ראש מח"ש בעת התקרית, טען ביולי 2022 שהמפכ"ל אלשיך שיבש את חקירת השוטרים ושנמנעה חקירה יסודית של התנהלות המשטרה. סעדה ייחס את הגנת הפרקליטות על אלשיך לרצון להגן על תיקי נתניהו, אך טענה זו נדחתה עוד בשנת 2020 על ידי נציב תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות, דוד רוזן.