stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
XL (משקה)

| --- | --- |

 סוג:  משקה אנרגיה
 יצרן:  XL
 מוצא:  פולין
 צבע:  כחול
XL הוא משקה אנרגיה בעל תכולת קפאין של 32 מ"ג מתוצרת חברת XL הפולנית. המשקה הושק לראשונה בשנת 2000 בפולין. יותר מ-100 מיליון פחיות XL נמכרות מדי שנה, ביותר מ-30 מדינות ברחבי העולם. בישראל הושק המשקה בשנת 2003. בשנת 2018 היוו מכירות המשקה כשני שלישים מסך מכירות משקאות האנרגיה בישראל.
רכיבים

משקה XL מכיל מים מוגזים, סוכר, מווסת חומציות, חומצה ציטרית, סודיום ציטראט, טאורין, חומרי טעם וריח, קפאין וויטמינים מקבוצת B. המשקה מכיל כמות גדולה של קפאין.
בישראל

המשקה משווק בישראל בגרסאות משקה XL רגיל, גרסה ללא סוכר וגרסה בטעם חמוציות וגם בטעמים מנגו, תפוח, ונענע ליים וזוכה לפופולריות רבה בקרב שוק משקאות האנרגיה בישראל.
חברת "בני פוזי שמשום" הייתה היבואנית והמשווקת של משקה האנרגיה XL בישראל. המשקה יובא לראשונה בשנת 2003 והופץ על ידי חברת "דובק". באוקטובר 2007 "בני פאוזי שמשום" החזיקה בעזרת משקה XL בנתח של 56% משוק משקאות האנרגיה בישראל והפך למשקה המוביל בישראל. בסוף שנת 2008 הפסיקה היבואנית לשווק את המשקה בישראל בעקבות סכסוך עם חברת היצרן העולמית. חברת "בני פאוזי שמשום" טענה כי הסיבה להפסקת הייבוא היא כי XL העולמית הפרה את הסכם הניהול והשיווק עימה. בתחילת שנת 2008 עברו הזיכיון וזכויות שיווק המותג לידי חברת "סידס". לאחר איבוד הזיכיון ל"סידס" כאמור החלה "בני פאוזה שמשום" לשווק משקה אנרגיה חדש תחת המותג BLU, אשר נגס בנתח השוק של XL. נגיסה זו בנתח השוק הייתה למורת רוחם של בעלי המותג מפולין, ולפיכך הועבר הזיכיון לשיווק והפצת המוצר מ"סידס" לטמפו, יצרנית ומשווקת המשקאות השנייה בגודלה בישראל. בשנת 2017 חתמה טמפו על חוזה להארכת שיווק המשקה בעשר שנים נוספות.
בשנת 2018 החזיק משקה XL בכ-63% משוק משקאות האנרגיה בישראל ו-BLU, המתחרה העיקרי, ב-34% נוספים  נפח השוק של רד בול עומד על כ-3%.
הערות שוליים

↑  טמפו משקאות בע"מ דוח תקופתי לשנת 2017, עמוד 28.
↑  אביב לוי, ‏תוספת אנרגיה לטמפו: מאריכה ב-10 שנים שיווק משקאות XL, באתר גלובס, 29 בינואר 2017
↑   גבריאלה דוידוביץ'-ויסברג, מנסה להתחרות ב-XL ובלו: יפאורה משיקה משקאות אנרגיה חדשים של שוופס, באתר TheMarker‏, 5 במאי 2019
קבוצה דלילה

בטופולוגיה, קבוצה דלילה היא קבוצה שהפנים של הסגור שלה ריק. כלומר, אם  A קבוצה, היא תיקרא דלילה אם מתקיים  {\mbox{Int}}\left({\mbox{Cl}}(A)\right)=\emptyset .
דלילות פירושה, במובן מסוים, ההפך מצפיפות. בעוד שעבור קבוצה צפופה מתקיימת התכונה שכל קבוצה פתוחה במרחב פוגשת אותה (כלומר, יש להן איבר משותף), הרי שקבוצה דלילה מקיימת את התכונה שכל קבוצה פתוחה במרחב מכילה קבוצה פתוחה לא ריקה שזרה לקבוצה הדלילה - כלומר, הקבוצה הדלילה היא "לא צפופה בשום מקום" (ועל כן באנגלית מכנים אותה גם "Nowhere dense").
דוגמה

אם המרחב שלנו הוא הישר הממשי, והקבוצה שלנו היא קבוצת המספרים השלמים, זוהי קבוצה דלילה - הסגור של המספרים השלמים הוא המספרים השלמים, והפנים של קבוצה זו ריק (שכן כל כדור פתוח סביב כל אחד מהמספרים השלמים מכיל גם מספרים לא שלמים).
לעומת זאת, קבוצת המספרים הרציונליים אינה דלילה, וזאת למרות שהפנים שלה ריק (כי כל כדור פתוח סביב מספר רציונלי מכיל מספרים אי רציונליים) - זאת מכיוון שהסגור של קבוצת המספרים הרציונליים הוא כל המרחב, ולכן הפנים שלו הוא גם כן כל המרחב.
נשים לב, שאת קבוצת המספרים הרציונליים ניתן להציג כאיחוד בן מנייה של קבוצות דלילות (הזזות של קבוצת השלמים במספר רציונלי). תכונה זו לא מתקיימת בישר הממשי כולו. קבוצת המספרים הממשיים לא ניתנת להצגה כאיחוד בן מנייה של קבוצות דלילות. תכונה זו מוכחת על ידי משפט הקטגוריה של בר.
קטגוריות ומשפט בר

איחוד סופי של קבוצות דלילות הוא קבוצה דלילה. לעומת זאת, איחוד אינסופי של קבוצת דלילות אינו בהכרח קבוצה דלילה. קבוצה שהיא איחוד בן מנייה של קבוצות דלילות נקראת קבוצה מקטגוריה ראשונה, וקבוצות אחרות נקראות קבוצות מקטגוריה שנייה. משפט הקטגוריה של בר אומר כי במרחבים מסוימים, הפנים של קבוצה מהקטגוריה הראשונה הוא תמיד ריק.
| טופולוגיה קבוצתית |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | מרחב מטרי • מרחב טופולוגי • פונקציה רציפה • הומיאומורפיזם |  |
| בתוך המרחב | קבוצה פתוחה • קבוצה סגורה • פנים • סגור • שפה • סביבה • נקודת הצטברות • קבוצה צפופה • קבוצה דלילה • בסיס • סדרת קושי |  |
| תכונות של מרחבים טופולוגיים | תכונות של מרחבים טופולוגיים |  |
| אקסיומות ההפרדה | T0 •  ‏ T1 • ‏ T2 (מרחב האוסדורף) • T2.5 • מרחב האוסדורף לחלוטין • T3 (מרחב רגולרי) • T3.5 • ‏ T4 (מרחב נורמלי) • T5 • ‏ T6 • מרחב מטריזבילי |  |
| אקסיומות המנייה | С1 •  ‏ С2 •  מרחב ספרבילי |  |
| קומפקטיות | קבוצה קומפקטית • מרחב קומפקטי מקומית • מרחב לינדלף • קבוצה קומפקטית יחסית • מרחב  פרה-קומפקטי |  |
| תכונות נוספות | מרחב שלם • קשירות • מרחב בר • מרחב פולני |  |
|  ק  |  ק  |  |
| בניות | מרחב מכפלה •  טופולוגיה מושרית • מרחב מנה •  קומפקטיפיקציה (קומפקטיפיקציה חד-נקודתית, הקומפקטיפיקציה של סטון צ'ך) • השלמה |  |
| משפטים | הלמה של אוריסון • משפט טיטצה • משפט המטריזציה של אוריסון • משפט טיכונוף • משפט הקטגוריה של בר |  |
| דוגמאות | קבוצת קנטור • עקומת הסינוס של הטופולוגים •  מרחב המסרק  •  הישר הארוך  • מישור מור  •  מרחב אוריסון אוניברסלי |  |
| שונות | טופולוגיה חלשה  • תכונה מקומית • אלומה • מרחב כיסוי |  |
 נושאים בטופולוגיה: טופולוגיה קבוצתית • טופולוגיה אלגברית • טופולוגיה גאומטרית  נושאים באנליזה מתמטית:  חשבון אינפיניטסימלי (מונחון) •   אנליזה וקטורית • משוואות דיפרנציאליות רגילות וחלקיות • טופולוגיה קבוצתית וגאומטרית • אנליזה מרוכבת • אנליזה פונקציונלית • תורת המידה
פינלנד באירוויזיון 2024

פינלנד השתתפה באירוויזיון 2024 עם השיר "No Rules!" בביצוע הצמד המוזיקלי טמו קייסטרי, הידוע בשם הבמה Windows95man, והנרי פיספאנן. תאגיד השידור הפיני, Yle, הפיק את הקדם המסורתי, Uuden Musiikin Kilpailu 2024, על מנת לבחור את שיר המדינה לאירוויזיון.
רקע

קדם לאירוויזיון 2024 פינלנד השתתפה בתחרות חמישים ושש פעמים מאז הצטרפותה בשנת 1961. המיקום הגבוה ביותר אליו הגיעה נרשם בשנת 2006, כש-"Hard Rock Hallelujah" בביצוע לורדי הגיע למקום הראשון. מאז שנת 2004, כשאיגוד השידור האירופי הקים את שלב חצי הגמר, הצליחה פינלנד להעפיל לגמר תשע פעמים. את אירוויזיון 2023 סיים הנציג הפיני קרייה במקום השני עם השיר "Cha Cha Cha" לאחר שצבר 526 נקודות בערב הגמר.
תאגיד השידור הפיני, Yle, אחראי על תהליך בחירת השיר הפיני לאירוויזיון. בין השנים 1961–2011 הופקה תחרות קדם בשם Suomen euroviisukarsinta. עם זאת, בשנת 2012 בחר התאגיד לחדש את הפורמט, ולקרוא לו Uuden Musiikin Kilpailu‏ (UMK). ב-14 במאי 2023 אישר Yle את השתתפותו באירוויזיון 2024 וכי שיטת הבחירה תישאר על כנה.
לפני האירוויזיון > Uuden Musiikin Kilpailu 2024

Uuden Musiikin Kilpailu 2024 הייתה המהדורה ה-13 של תחרות הקדם המסורתית של פינלנד לתחרות הזמר של האירוויזיון, שאורגנה והופקה על ידי Yle. היא התפרשה על מופע אחד ב-10 בפברואר 2024, שהתקיים באצטדיון נוקיה בטמפרה. המשדר הונחה על ידי פילבי המליינן, ויווי פומפנן ובנימין.
המופע שודר ב-Yle TV1 כתוכנית שמע משנית בעלת פרשנות בפינית מפי מיקו סילבנוינן, בשוודית על ידי אווה פרנץ ויוהאן לינדרוס, באנגלית על ידי יאקו אולאנדר-טוריה, ברוסית מפי לבן טבאלטוודזה, באוקראינית מגלינה סרגייבה, בשפת הסימנים הפינית על ידי מיגל פלטומה וסילווה בלייטי, בשפת הסימנים השוודית מאת רובין הנינן, בסאמית צפונית מלינדה טמלה ובסאמית אינארית מפי הלי הואובינן. כמו כן, התחרות שודרה באת האינטרנט Yle Areena ובתחנות הרדיו YleX,‏ Yle Radio Suomi ו-Yle X3M, שכללה פרשנות בשוודית. מחוץ לפינלנד התחרות שודרה בספרד, בהולנד ובאסטוניה.
לפני האירוויזיון > Uuden Musiikin Kilpailu 2024 > המשתתפים

תקופת הגשת המועמדויות נפתחה ב-21 באוגוסט, ונמשכה עד ל-24 באוגוסט 2023. כל אמן נדרש לשלוח סקיצה של השיר איתו יתחרה. לפחות אחד מהכותבים והזמר (אם מדובר בלהקה אז הסולן) נדרשו להחזיק באזרחות פינית. בסך הכול התקבלו 419 שירים שונים. מתוכם נבחרו על ידי פאנל שופטים בהובלתו של טאפיו האקאנו שבעה שירים בלבד. האמנים הצטרכו לשלוח גרסאות סופיות לשיריהם עד ל-20 באוקטובר. זהותם נחשפה ב-10 בינואר 2024, ושבעת השירים יצאו לאור במהלך השבוע בין 11–19 בינואר 2024 בקצב של שיר אחד לכל יום.
| אמן | שיר | שפה | כותב (ים) |
| --- | --- | --- | --- |
| סיין קיקס | "Dancing with Demons" | אנגלית | דן לאנקאסטר, אליז ריד, נילה פרקיה, שרה ריאן, סוסנה אלכסנדרה |
| יסה מרקין | "Glow" | אנגלית | יסה מרקין, טוטה ראוטיאיינן |
| מיקאל גבריאל ונובלו | "Vox populi" | אסטונית, פינית | אניאצ'ונמסו נבדום, אליאס היילם, יוהאנס נאוקארינן, יוקה אימונן, מרקוס פולק, מיקאל גבריאל סולמן, עומאר אברקיין, טמו יוהאני יאבאנאינן |
| שרה סיפולה | "Paskana" | פינית | אמי האקלה, קייסה קורהונן, מיקו קויבונן, שרה סיפולה |
| סקסמאן | "Mania" | פינית | דניאל אוקאס, אדווארד מקסימיליאן סנה, יוסי "יוסיפר" קרבינן, סנטרי קאופינן |
| סיני סאבוטאז' | "Kuori mua" | פינית | אלכסנטרי הולקו, סיני-מריה מקונן, סוני קילה-ליוהלה, וייקה ארקולה, וילמה וירינטיה |
| Windows95man והנרי פיספאנן | "No Rules!" | אנגלית | טמו קייסטרי, הנרי פיספאנן, יוסי רוינה |
לפני האירוויזיון > Uuden Musiikin Kilpailu 2024 > הגמר

משדר הגמר התקיים ב-10 בפברואר 2024, והתחרו בו שבעה מתמודדים. זהות הזוכה נקבעה על ידי שילוב של הצבעות הקהל (75%) וקולות השופטים הבין-לאומיים מארמניה, לוקסמבורג, סלובניה, ספרד, שוודיה, אוקראינה והממלכה המאוחדת (25%). בסך הכול העניקו הצופים 882 נקודות, ואילו השופטים הסתפקו ב-294 נקודות. כל צוות שיפוט ניקד את שבעת השירים בצורה הבאה: 2, 4, 6, 8, 10 ו-12 נקודות. לעומת זאת, הצבעת הקהל התבססה על אחוז הקולות שהשיג כל שיר בטלפון, ב-SMS וביישומון. לדוגמה, אם שיר זוכה ב-10% מהקולות, אז השיר יצבור ב-10% מ-882 נקודות, כשהמספר מעוגל למספר השלם הקרוב ביותר (כלומר, 88 נקודות). 224,477 איש הצביעו בערב המופע.
את המשדר פתחה להקת קומה עם השיר "Ylivoimainen", ואחריה עלה המנחה בנימין ששר את "Hoida mut". במהלך המופע פילבי המליינן ביצעה את "Mon chéri", קטרי הלנה, נציגת פינלנד באירוויזיון 1979, עם "Katson sineen taivaan" וקרייה, ששר את "Ruoska" עם אריקה ויקמן ואת "Cha Cha Cha".‏
| סדר | אמן | שיר | שופטים | קהל> הצבעות | קהל> אחוז מסך ההצבעות | קהל> נקודות | סך הכול | מיקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | סיני סאבוטאז' | "Kuori mua" | 38 | 6,872 | 3.06% | 27 | 65 | 7 |
| 2 | סיין קיקס | "Dancing with Demons" | 48 | 20,392 | 9.08% | 80 | 128 | 4 |
| 3 | יסה מרקין | "Glow" | 34 | 19,381 | 8.63% | 76 | 110 | 5 |
| 4 | מיקאל גבריאל ונובלו | "Vox populi" | 42 | 34,675 | 15.44% | 136 | 178 | 3 |
| 5 | שרה סיפולה | "Paskana" | 70 | 51,743 | 23.04% | 203 | 273 | 2 |
| 6 | סקסמאן | "Mania" | 34 | 18,864 | 8.40% | 74 | 108 | 6 |
| 7 | Windows95man והנרי פיספאנן | "No Rules!" | 28 | 72,651 | 32.35% | 285 | 313 | 1 |
לפני האירוויזיון > קריאות להחרמת ישראל מהתחרות

השתתפותה של ישראל באירוויזיון 2024, על-אף מלחמת חרבות ברזל והמשבר ההומניטרי ברצועת עזה שנגרם כתוצאה מכך, עוררה מחלוקת בפינלנד ובמדינות נוספות וגררה אחריה עשרות קריאות להחרמת ישראל מאירוויזיון 2024. בשלהי דצמבר 2023 הצהיר תאגיד השידור הפיני, Yle, כי הוא "עוקב מקרוב אחר המצב במזרח התיכון, ומקיים דיונים עם איגוד השידור האירופי (EBU) ועם תאגידי שידור נוספים במדינות הנורדיות לגבי השתתפותה של ישראל בתחרות הקרובה". לאחר מכן חתמו 1,500 אמנים על עצומה, הדורשת מ-Yle לפרוש מהתחרות או להפעיל לחצים על ה-EBU למען הדחת ישראל. המנהל האמנותי של Yle, וילי וילן, הצהיר כי הוא לא יתנגד להשתתפות המדינה לעת עתה.
מתמודד הקדם הפיני לאירוויזיון 2024, יסה מרקין, כתב כי אם ינצח, יסרב להשתתף בתחרות השירה הבין-לאומית. סיני סאבוטאז', שרה סיפולה וסקסמאן ציינו כי הם ישקלו זאת גם כן, כשהראשונה מביניהם אף טענה כי אין מקום לישראל באירוויזיון השנה. מפיק האירוע הפיני, אנסי אוטיו, הבהיר כי הצהרות אלו לא ישפיעו על מעמדם של האמנים כמשתתפים ב-Uuden Musiikin Kilpailu 2024, והוסיפה כי Yle הכין תוכנית גיבוי למקרה בו הזוכה יוותר על זכותו לייצג את פינלנד באירוויזיון. הצמד הזוכה, Windows95man והנרי פיספאנן, טענו לקראת הקדם כי הם ישתתפו באירוויזיון, אם-כי הביעו התנגדות להשתתפותה של ישראל. עם זאת, לאחר הניצחון הביעו את חוסר הוודאות שלהם. לבסוף אושר באופן רשמי כי הם הנציגים הנבחרים של פינלנד באירוע הקרוב.
באירוויזיון

על פי חוקי האירוויזיון נדרשות כל האומות, למעט המדינה המארחת ו"חמש הגדולות" (צרפת, גרמניה, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), להעפיל מאחד משני חצאי הגמר על מנת להתמודד בגמר; עשר המדינות המובילות מכל חצי גמר עולות לגמר. איגוד השידור האירופי (EBU) פיצל את המדינות המתחרות לחמישה סלים שונים על בסיס דפוסי הצבעה דומים וקשרים גאופוליטיים משותפים, על מנת להפחית את הסיכוי לתיאום הצבעות על רקע זה. ב-30 בינואר 2024 נערכה הגרלת הקצאה שהכניסה כל מדינה לאחד משני חצאי הגמר, וכן באיזו מחצית מהמופע הם יופיעו. ‌פינלנד שובצה לחלקו השני של חצי הגמר הראשון, שהתקיים ב-7 במאי. לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2024 הוחלט סדר השירים לחצי הגמר על ידי מפיקי התוכנית ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. פינלנד הופיעה עשירית, אחרי סלובניה ולפני מולדובה.
באירוויזיון > ביצוע

טמו קייסטרי והנרי פיספנן לקחו חלק בחזרות טכניות ב-28 באפריל וב-1 במאי, ולאחר מכן בעוד שלוש חזרות גנרליות ב-6 וב-7 במאי. בביצועם לשיר "No Rules" הם לוו על ידי הרקדנים ג'סמיר וסנדר וג'סי וייננס (האחרון היה רקדן עבור פינלנד בשנה הקודמת). קייסטרי מגיח בתחילת הביצוע מתוך ביצה גדולה מכוסה בדנים.
באירוויזיון > חצי הגמר

פינלנד הופיעה עשירית, אחרי סלובניה ולפני מולדובה. בסיום הערב הוכרזה פינלנד כאחת מעשר המדינות שהעפילו לשלב הגמר. מאוחר יותר, התברר כי פינלנד הגיעה למקום השביעי עם 59 נקודות.
באירוויזיון > גמר

זמן קצר לאחר שידור חצי הגמר הראשון, נערכה מסיבת עיתונאים בהשתתפות נציגי המדינות שהעפילו לשלב הגמר. באותו הערב נערכה הגרלת הקצאה שקבעה באיזו מחצית תופיע כל מדינה בגמר. מעבר לשתי האפשרויות הרגילות הוסיף איגוד השידור האירופי אפשרות שלישית, שהיא בחירת ההפקה. מדינה שתוגרל ל"בחירת ההפקה" תשתבץ בהתאם להחלטת הנהלת האירוע. פינלנד הוגרלה להופיע במחצית השנייה. ב-10 במאי פורסם סדר ההופעות המדויק של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. פינלנד שובצה כהופעה ה-17, אחרי סרביה ולפני פורטוגל. לקראת המופע, השתתפו קייסטרי ופיספנן בחזרות הגנרליות למופע הגמר, ב-10 וב-11 במאי, כולל גמר חבר השופטים, שבו דירגו השופטים המקצועיים את כל השירים. פינלנד הגיעה למקום ה-19 עם 38 נקודות; 7 נקודות מהשופטים, ו-31 נקודות מהקהל.
באירוויזיון > הצבעה

במהלך שלושת המופעים העניקה כל מדינה שני סטים של הצבעה (הקהל והשופטים של אותה המדינה). מספר הנקודות ששתי הקבוצות יכולות להעניק נע בין 1–8, 10 ו-12 נקודות. ההרכב המדויק של חבר השופטים הלאומי ופירוט הנקודות שלהם ושל הקהל של כל מדינה פורסמו לאחר הגמר. חבר השופטים הפיני הורכב ממרקוס סיוסטרום, מיקו נימלה, פקה רווסקה, קאיסה רונקקו וסאני קורקיסואו.
באירוויזיון > הצבעה > נקודות שהוענקו לפינלנד > חצי הגמר

| קהל> ציון | קהל> מדינות | קהל> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 12 נקודות |  | 0 נקודות |
| 10 נקודות |  | 0 נקודות |
| 8 נקודות |  שוודיה | 8 נקודות |
| 7 נקודות |  | 0 נקודות |
| 6 נקודות |  אוקראינה,  איסלנד,  ליטא | 18 נקודות |
| 5 נקודות |  אוסטרליה,  אירלנד,  פולין,  קרואטיה | 20 נקודות |
| 4 נקודות |  הממלכה המאוחדת | 4 נקודות |
| 3 נקודות |  גרמניה,  סלובניה | 6 נקודות |
| 2 נקודות |  לוקסמבורג | 2 נקודות |
| נקודה אחת |  העולם | נקודה אחת |
| סך הכל | 12 מדינות ושאר העולם1 | 59 נקודות |
1החל משנת 2023 גם המדינות שלא משתתפות יכולות להצביע, והצבעותיהן נספרות כקבוצה אחת ששמה הוא "שאר העולם" (באנגלית: Rest of the world; בראשי תיבות: ROTW).
באירוויזיון > הצבעה > נקודות שהוענקו על ידי פינלנד > חצי הגמר

| קהל> ציון | קהל> מדינות |
| --- | --- |
12 נקודות:  קרואטיה
10 נקודות:  אוקראינה
8 נקודות:  אירלנד
7 נקודות:  ליטא
6 נקודות:  לוקסמבורג
5 נקודות:  אוסטרליה
4 נקודות:  פורטוגל
3 נקודות:  סלובניה
2 נקודות:  קפריסין
נקודה אחת:  אזרבייג'ן
סך הכל: 10 מדינות
באירוויזיון > הצבעה > נקודות שהוענקו על ידי פינלנד > חצי הגמר > תוצאות הצבעה מפורטות

החל מאירוויזיון 2023 המדינות העולות מחצאי הגמר אל הגמר נקבעות רק על בסיס הצבעות הקהל. נוסף על כך, משנה זו, קהל במדינות אשר לא משתתפות בתחרות יכול אף הוא להצביע. כל ההצבעות של המדינות האחרות אשר לא משתתפות מחוברות יחד לסל הצבעות נוסף של 1–8, 10 ו-12 נקודות ונקרא הצבעות שאר העולם.
| סדר | מדינה | קהל> מיקום | קהל> נקודות |
| --- | --- | --- | --- |
| 01 |  קפריסין | 9 | 2 |
| 02 |  סרביה | 13 |  |
| 03 |  ליטא | 4 | 7 |
| 04 |  אירלנד | 3 | 8 |
| 05 |  אוקראינה | 2 | 10 |
| 06 |  פולין | 11 |  |
| 07 |  קרואטיה | 1 | 12 |
| 08 |  איסלנד | 12 |  |
| 09 |  סלובניה | 8 | 3 |
| 10 |  פינלנד |  |  |
| 11 |  מולדובה | 14 |  |
| 12 |  אזרבייג'ן | 10 | 1 |
| 13 |  אוסטרליה | 6 | 5 |
| 14 |  פורטוגל | 7 | 4 |
| 15 |  לוקסמבורג | 5 | 6 |
באירוויזיון > הצבעה > נקודות שהוענקו על ידי פינלנד > גמר > תוצאות הצבעה מפורטות

צוותי השיפוט בתחרות מונים חמישה אנשי מקצוע בתעשיית המוזיקה, אזרחי המדינה אותה הם מייצגים. שמותיהם פורסמו לפני התחרות בשם השקיפות. כל צוות שיפוט דירג את 26 השירים שהתחרו בגמר על פי יכולות ווקאליות, ההופעה על הבמה, הרכב השיר ומקוריותו. בנוסף, נאסר על כל שופט להיות קשור בצורה כלשהי עם אחד האמנים המתחרים. הדירוגים האישיים של כל שופט וכן תוצאות הצבעות הקהל פורסמו זמן קצר לאחר מכן.
| סדר | מדינה | שופטים> שופט 1 | שופטים> שופט 2 | שופטים> שופט 3 | שופטים> שופט 4 | שופטים> שופט 5 | שופטים> דירוג | שופטים> נקודות | קהל> דירוג | קהל> נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 |  שוודיה | 3 | 4 | 2 | 4 | 9 | 4 | 7 | 11 |  |
| 02 |  אוקראינה | 4 | 8 | 3 | 2 | 4 | 3 | 8 | 5 | 6 |
| 03 |  גרמניה | 5 | 10 | 8 | 9 | 16 | 8 | 3 | 16 |  |
| 04 |  לוקסמבורג | 2 | 19 | 21 | 10 | 10 | 7 | 4 | 20 |  |
| 05 |  הולנד | 25 | 5 | 10 | 18 | 11 | 12 |  | N/A |  |
| 06 |  ישראל | 24 | 24 | 19 | 25 | 25 | 25 |  | 1 | 12 |
| 07 |  ליטא | 23 | 14 | 11 | 16 | 20 | 20 |  | 12 |  |
| 08 |  ספרד | 13 | 6 | 5 | 21 | 24 | 10 | 1 | 8 | 3 |
| 09 |  אסטוניה | 22 | 25 | 9 | 24 | 12 | 19 |  | 4 | 7 |
| 10 |  אירלנד | 10 | 2 | 15 | 3 | 1 | 5 | 6 | 6 | 5 |
| 11 |  לטביה | 17 | 21 | 17 | 22 | 17 | 22 |  | 13 |  |
| 12 |  יוון | 18 | 11 | 20 | 13 | 15 | 18 |  | 19 |  |
| 13 |  הממלכה המאוחדת | 6 | 16 | 14 | 12 | 13 | 13 |  | 17 |  |
| 14 |  נורווגיה | 7 | 15 | 6 | 19 | 8 | 9 | 2 | 10 | 1 |
| 15 |  איטליה | 12 | 12 | 13 | 14 | 5 | 11 |  | 15 |  |
| 16 |  סרביה | 21 | 23 | 25 | 23 | 14 | 24 |  | 23 |  |
| 17 |  פינלנד |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 18 |  פורטוגל | 16 | 18 | 24 | 11 | 18 | 21 |  | 22 |  |
| 19 |  ארמניה | 15 | 22 | 22 | 8 | 7 | 15 |  | 14 |  |
| 20 |  קפריסין | 14 | 13 | 12 | 15 | 21 | 17 |  | 18 |  |
| 21 |  שווייץ | 11 | 3 | 1 | 1 | 2 | 1 | 12 | 3 | 8 |
| 22 |  סלובניה | 19 | 7 | 23 | 7 | 19 | 14 |  | 21 |  |
| 23 |  קרואטיה | 1 | 1 | 4 | 6 | 6 | 2 | 10 | 2 | 10 |
| 24 |  גאורגיה | 20 | 20 | 16 | 17 | 22 | 23 |  | 24 |  |
| 25 |  צרפת | 8 | 17 | 7 | 5 | 3 | 6 | 5 | 7 | 4 |
| 26 |  אוסטריה | 9 | 9 | 18 | 20 | 23 | 16 |  | 9 | 2 |
ביאורים

↑  מכיל מילים חוזרות בלטינית ועוד שתי מילים בספרדית.
↑  מכיל מילים באנגלית
↑  הולנד נפסלה כמה שעות לפני הגמר.
הר יעלה

הר יעלה הוא שלוחה הררית בהרי ירושלים, מדרום לנחל שורק, 4 קילומטר ממזרח לבית שמש.
| --- | --- |
מערת שורק, הנמצאת על מדרון ההר
מערת שורק, הנמצאת על מדרון ההר
 מידע כללי
 גובה:  645 מטר
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  ממערב לירושלים
 רכס הרים:  הרי ירושלים
 קואורדינטות:  31°45′05″N 35°02′30″E﻿ / ﻿31.7513889°N 35.0416667°E﻿ / 31.7513889; 35.0416667
  (למפת הרי ירושלים מוגדלת) הר יעלה(למפת הרי ירושלים רגילה) הר יעלה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הר יעלה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הר יעלה
 
ההר נמצא על השפלה המרכזית ועל חלקים מדרום מישור החוף, וגובהו הוא 631 מטר מעל פני הים. בפסגת ההר הוקם מגדל תצפית.
ההר נכבש במסגרת מבצע ההר במלחמת העצמאות.
תושבי הכפר הערבי דיר אלהוא שהיה שם לפני הכיבוש גורשו והכפר נהרס.
כיום נותרו ממנו שרידי בתים, גדרות ומערה שבה נמצאים מתקני בית בד קדום.
במדרונות ההר בקעות קטנות המצויות על פני מדרגות רחבות שנוצלו לעיבוד חקלאי בזכות אדמות סחף שהצטברו בהן. אפשר שתופעה זו נוצרה בעקבות פעולת העתק והיא יחידה במינה בהרי יהודה.
לאחר מלחמת השחרור הוקם במקום מושב העולים "יעלה" אך הוא ננטש במהרה.
ההר מהווה חלק מ"פארק ה-200" ועל מדרונו הצפון מערבי נמצאת מערת שורק.
"פארק ה-200" הוא אזור נופש וטיולים סביב הר יעלה שהוכשר בידי קק"ל, הוא הוקם בשנת 1975
ונקרא כך לכבוד יום העצמאות ה-200 של ארצות הברית.
הערות שוליים

↑  יובל אלעזרי - לקסיקון מפה, 2003
↑  כל מקום ואתר-מדריך לכל מקום ואתר בארץ ישראל, כרטא, משרד הביטחון, 1978
↑  מבואות אתרים מסלולים-הרי יהודה, כתר, ידיעות אחרונות, משרד הביטחון, 2001
אינטל ישראל

| --- | --- |


מפעל אינטל בקריית גת
 נתונים כלליים
 מייסדים:  דב פרוהמן
 תקופת הפעילות:  1974–הווה (כ־51 שנים)
 חברת אם:  אינטל 
 חברות בנות:  מובילאיי 
 מיקום המטה:  חיפה
 משרד ראשי:  חיפה
 ענפי תעשייה:  אלקטרוניקה
 מוצרים עיקריים:  פיתוח וייצור של מיקרו־מעבדים ומוצרי תקשורת
 הכנסות:  3.6 מיליארד דולר (ייצוא אינטל ישראל בשנת 2017)
 מנכ"ל:  קרין אייבשיץ-סגל ודניאל בן עטר
 עובדים:  כ-14,000
  
 www.intel.co.il
 
דב פרוהמן מייסד אינטל ישראל
הלוגו הישן של אינטל ישראל
אינטל ישראל היא חברת בת של אינטל, הפועלת בישראל בפיתוח וייצור של מיקרו־מעבדים ומוצרי תקשורת. אינטל ישראל היא חלוצת תעשיית השבבים בישראל והחברה הבולטת ביותר בה.
מוצרים שפותחו בישראל

בישראל פותחו טכנולוגיות מתקדמות של אינטל, והמרכז נחשב למרכז חשוב ומוערך באינטל, שתרם רבות לעמידה מוצלחת בתחרות בין אינטל ל-AMD, במיוחד עם מעבדי Core 2. בין המוצרים החשובים שפיתח המרכז כלולים פיתוח המעבד 80386 ששימש במחשבי IBM PC, פיתוח מעבד פנטיום עם רכיב MMX לעיבוד וקטורי, רכיב התקשורת Fast Ethernet הראשון של אינטל, ומעבדים בהם Centrino (שפותח תחת השמות "בניאס" ו"דותן"), "יונה" ו"מרום" - מעבדים מרובי ליבות ואלחוטיים. עוד פותחו באינטל ישראל משפחת מעבדים לסלולר ולמחשבי כף יד: "מניטובה", "חרמון" ו"תבור". בשנת 2009 פותח באינטל ישראל מעבד "סנדי ברידג'" המיוצר בטכנולוגיית 32 ננומטר, שאחד החידושים בו הוא שילוב מעבד גרפי לצד מעבד מרכזי.
בישראל פותחה מצלמת RealSense, שמקנה למכשירים יכול ראייה מרחבית וניתוח הסביבה, כולל זיהוי פנים. באוגוסט 2021 הודיעה אינטל על סגירת פעילות זו, והעברת המהנדסים העוסקים בה ליחידות אחרות של החברה.
רכישת חברות ישראליות

בשנת 1999 רכשה אינטל את DSPC תמורת 1.6 מיליארד דולר. DSPC הפכה למרכז הפיתוח של אינטל לשבבים עבור טלפונים סלולריים, תחום שבו לא פעלה קודם. אך ב-2006 מכרה אותה לחברת מארוול טכנולוגיות תמורת 600 מיליון דולר בלבד.
בנובמבר 2003 אינטל רכשה את הסטארט-אפ הישראלי מוביליאן, המפתח שבבים לסלולר תמורת כעשרה מיליוני דולרים.
במאי 2010 רכשה אינטל את חברת השבבים קומסיס הישראלית שלה יכולות בתחום ה-WiMAX.
בספטמבר 2010 רכשה אינטל את חברת נאוקלאוס הישראלית שמציעה פתרונות אבטחת מידע למערכות וירטואליות בארגונים, במיליון דולר בלבד.
ביולי 2011 היא רכשה את חברת ההזנק הישראלית גרפטק (GraphTech Computers), שפיתחה שירות לשליטה מרחוק על המחשב ברשת הסלולרית, בסכום של כמה מיליוני שקלים.
באוקטובר 2011 רכשה אינטל את חברת ההזנק הישראלית טלמאפ לשירותי מיפוי, חיפוש וניווט בסלולר, בסכום שבין 250 ל-300 מיליון דולר. אינטל סגרה את החברה לאחר פחות משנתיים.
ביולי 2013 רכשה את חברת ההזנק הישראלית עומק אינטראקטי, שפתחה תוכנה המאפשרת ליצור ממשק זיהוי מחוות המבוסס על מידע ממצלמות תלת-מימד.
במרץ 2016 רכשה אינטל את חברת Replay הישראלית, המפתחת טכנולוגיה לצילום ולהצגה של שידורי ספורט, תמורת 175 מיליון דולר.
במרץ 2017 רכשה אינטל את חברת מובילאיי הישראלית העוסקת בתחום רכב אוטונומי, תמורת סכום של 15.3 מיליארד דולר.
בדצמבר 2019 רכשה אינטל את חברת הבאנה לאבס, העוסקת בפיתוח מעבדים ליישומי בינה מלאכותית, תמורת שני מיליארד דולר.
במאי 2020 רכשה אינטל את Moovit הישראלית בכ-900 מיליון דולר.
בדצמבר 2021 רכשה אינטל את חברת "סקרינוויט טכנולוגיות".
בפברואר 2022 הודיעה אינטל על רכישת טאואר סמיקונדקטור תמורת 5.4 מיליארד דולר, אך העסקה לא יצאה לפועל עקב התנגדות של המאסדר הסיני, ואינטל תשלם לטאואר 353 מיליון דולר דמי ביטול.
בנוסף השקיעה "אינטל קפיטל" (אנ'), זרוע ההון סיכון של אינטל, בעשרות חברות הזנק ישראליות.