מגפת הקורונה
התפשטות הנגיף בעולם > כרוניקה של התפשטות הנגיף

ב־21 בינואר 2020 דווח על מקרה ראשון שאותר בארצות הברית. החולה הגיע מסין ונחת בנמל התעופה של סיאטל, כשהוא סובל מתסמיני המחלה. בנמל התעופה עדיין לא הופעלו אמצעי הסריקה המיוחדים לזיהוי נוסעים חולים. הוא אושפז בבידוד בבית חולים במדינת וושינגטון. לדבריו הוא לא ביקר בשווקים באזור העיר ווהאן, שהיא מקור התפרצות המחלה בסין.
ב־2 בפברואר דווח על מקרה מוות ראשון מחוץ לסין: תושב ווהאן שבסין מת מהנגיף בפיליפינים.
ב-13 בפברואר אירע מקרה מוות ראשון מהנגיף ביפן, וב-15 בפברואר אירע מקרה מוות ראשון מהנגיף מחוץ ליבשת אסיה, כאשר תייר סיני בן 80 מת בצרפת.
ב-21 בפברואר, לאחר שנוסעים ישראלים מספינת "דיימונד פרינסס" שבו לארץ, נלקחו כלל הנוסעים לבידוד, ואחת מתוך 11 הנוסעים נדבקה בנגיף ונשארה בבידוד. באותו יום התפשט הנגיף גם ללבנון לאחר שאישה מאיראן נכנסה למדינה.
ב-29 בפברואר 2020 דווח על מקרה מוות ראשון בארצות הברית כתוצאה מהנגיף; אישה מתה בפרוורי סיאטל שבמדינת וושינגטון. במרץ עבר שיא המגפה לאירופה, ובעיקר בצפון איטליה. ב-19 במרץ מספר המתים מהמגפה באיטליה עבר את מספר המתים בסין.
ב-26 במרץ נספרו בבריטניה מעל 100 מתים ביממה. בניו יורק דווח על עומס גובר על מערכת הבריאות, מחסור בציוד והיערכות לגידול במספר המתים.  בארצות הברית דווחו על 70 אלף נדבקים ואלף מתים במצטבר מאז ראשית המשבר. בתי החולים בעיר ניו יורק התריעו כי הם קרובים לקריסה.
עימות נרשם בין הנשיא טראמפ שלחץ על הסרת ההגבלות לבין בעלי תפקידים שונים, בתוכם מושל ניו יורק אנדרו קומו ומנהל המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן. לפי ההערכה, חופשת האביב של הסטודנטים החמירה את המצב. כן דווח על הדבקה גוברת בקרב עובדים חיוניים המטפלים במשבר. 
ב-27 במרץ נדבקו ראש ממשלת הממלכה המאוחדת, בוריס ג'ונסון, ושר הבריאות הבריטי ג'ונסון היה לראש הממשלה הראשון שנדבק בנגיף.
סימנים ראשונים בשלהי מרץ להתפרצות המגפה ביבשת אפריקה החמה העידו כי התפיסה המוקדמת, לפיה ניתן להסתמך על עליית הטמפרטורות בקיץ כגורם שיביא את הקץ על המגפה, היא תקוות שווא. ניתן לראות זאת ככל הנראה גם בהתפרצות הגל השני בסינגפור החמה והלחה ובהתפרצויות בסאו פאולו הקיצית, ובמצרים וקטר החמות והיבשות. במדינות מסוימות, חלקן אפריקאיות, התמודדו עם מיעוט בדיקות ובעיות באבחון המחלה.
במקומות שונים, כמו איראן, אזור צפון איטליה, לונדון, ניו יורק, מנאוס, גואיאקיל מצרים ומקסיקו סיטי דווח על עומס רב או קריסה בבתי חולים. היה גם מחסור בצוותים או בציוד כמו חמצן ומיטות אשפוז בזמנים שונים.
בסוף אפריל 2020, היו למדינות שונות גישות שונות ביחס להתמודדות עם הנגיף והן דנו על אסטרטגיות יציאה מהסגר. מטרתן הייתה יצירת שגרה בצל הקורונה. נכון לתחילת מאי, הוסרו הגבלות – לפעמים אחרי שנראָה שהמגפה הובסה ולפעמים כסוג של "הימור". מנגד, כמה מדינות חוו התפרצות והתמודדו עם מקרים חדשים, ועדיין לא יכלו לדבר על חזרה לשגרה באותם היקפים.
במאי, אחרי הקלות שונות, היו מדינות שהתמודדו עם התפרצויות מקומיות. כך בגרמניה (שם גם עלה קצב ההדבקה) ובעיר וואהן שבסין. בסוף מאי, אמריקה הלטינית הפכה למוקד ההתפרצות השלישי בגודלו אחרי ארצות הברית ורוסיה. שני שלישים מהחולים החדשים הגיעו מברזיל, הודו, ארצות הברית ורוסיה.
במקביל, מדינות שונות התקדמו בתוכנית היציאה שלהן והגדירו הקלות וכללים. חלק מהמדינות שמרו על תחלואה נמוכה במשך תקופה.
מדינות רבות במזרח הרחוק, במזרח התיכון, באירופה ובאמריקה התמודדו עם גלים נוספים של המגפה אחרי ירידה בתחלואה. חלקן אף הטילו סגר נוסף. במדינות שונות, דוגמת ארצות הברית וברזיל, המגפה המשיכה להתפשט באוכלוסייה.
על פי הנתונים שדווחו על ידי מדינות העולם, מדינות בודדות לא דיווחו על נדבקים בשטחן עד סוף שנת 2020, כשמיקרונזיה דיווחה על נדבק ראשון בתחילת 2021.
מדינות כמו ניו זילנד, אוסטרליה וקוריאה הדרומית נחשבו כמי שהשתלטו על ההתפרצות בשטחן בשלב מוקדם יחסית, כאשר נכון למרץ 2021 הן היו בתחתית הטבלה של שיעור תמותה באוכלוסייה, מבין מדינות ה-OECD.
בסוף 2020, היו גופים ומדינות שונות שאישרו חיסון נגד קורונה או היו בהכנה למבצע חיסונים. אחר כך, החלו המבצעים, בתקווה שהתחסנות האוכלוסייה תסייע לעצור את המגפה. עד אפריל 2021 החלו לחסן יותר מ-190 מדינות. ברבות מהן מבצע החיסונים נתקל במכשולים משמעותיים, הן בשל הקושי של חברות התרופות לספק להן את כל המנות שהבטיחו והן בשל אתגרים בירוקרטיים ולוגיסטיים. עד 23 בדצמבר 2021, 57 אחוזים מאוכלוסיית העולם נטלו מנת חיסון, רובם גם נטלו שתי מנות.
בתחילת 2021, הייתה ירידה בכמות הנדבקים היומית בארצות הברית. הודו התמודדה עם גל שני קשה. בסוף אפריל 2021, בשבוע אחד חצי מכלל הנדבקים בעולם, ורבע מהמתים, הגיעו מהודו. במאי 2021, לאחר גל שלישי בחלק ממדינות האיחוד האירופי, הייתה ירידה כללית בשיעור התחלואה, למעט בכמה כיסי התפרצות נקודתיים כמו קפריסין. בסוף יוני 2021, חלה עלייה. כך גם באפריקה שנכנסה לגל שלישי. במקביל, מאז מרץ 2021 ההתפרצות הגדולה ביותר הייתה במדינות דרום אמריקה. אופי ההתפשטות הושפע מרמת החיסוניות, הריחוק החברתי וסוג זן הקורונה שהיה במדינה. בספטמבר 2021, יותר ממחצית המתים היו מארצות הברית, רוסיה, ברזיל, מקסיקו והודו. מרביתם לא היו מחוסנים. בסוף 2021, חלק מאירופה שבה להיות מוקד. ההתפרצות התרחבה לאזורים נוספים. שנת 2021 אופיינה בהיווצרות זני קורונה חדשים ומדבקים יותר.
בשלהי 2021 ובתחילת 2022, הייתה עלייה חדה בכמות הנדבקים במדינות רבות. בין היתר, באמריקה ובאירופה. בחצי השני של ינואר החלו להופיע סימני דעיכה ראשונים במדינות באירופה ובארצות הברית.
במרץ 2022, בחלק מאירופה מספר הנדבקים החל לעלות, וכך גם האשפוזים. בסין ובאזור הפסיפי הייתה עלייה משמעותית בכמות הנדבקים. מדינות כמו גרמניה דרום קוריאה, אוסטריה, הולנד, ניו זילנד, לטביה והונג קונג התמודדו עם הדבקה רבה. באפריל התמודדה סין עם ההתפרצות הגדולה ביותר מאז תחילת המגפה.
בתחילת ספטמבר 2022, מספר נדבקי הקורונה החדשים ירד בכל מקום. לפי ארגון הבריאות העולמי, הנגיף לא התייצב בדפוס עונתי, וזה ידרוש מעקב מתמיד ושינויים אפשריים באבחון, טיפולים וחיסונים.
בשלהי 2022, החלה התפרצות נרחבת של הנגיף בשטחי הרפובליקה העממית של סין.
ב-5 במאי 2023, ארגון הבריאות העולמי הודיע כי מגפת הקורונה, אינה מוגדרת עוד כ"מקרה חירום בריאותי בקנה מידה עולמי".על פי נתוני הארגון, קצב התמותה כתוצאה מהנגיף ירד באופן משמעותי, משיא של יותר מ-100,000 אנשים בשבוע בינואר 2021, לכ-3,500 אנשים בשבוע באפריל 2023.