סיבוב כדור הארץ
היסטוריה > המהפכה הקופרניקאית

בשנת 1514 פרסם ניקולאוס קופרניקוס שהיה עוזר כומר פולני עם השכלה שרכש באיטליה, את החוברת קומנטריולוס  זו הוא חוברת קצרה כתובה בכתב יד, בה תיאר גרסה מוקדמת של התיאוריה ההליוצנטרית המהפכנית שלו על היקום - השלב הראשון במהפכה הקופרניקאית. לאחר היסוסים רבים, ועם עזרתו של גיאורג יואכים רטיקוס ופיתוח ארוך נוסף של התיאוריה, פרסם קופרניקוס את הגרסה המעובדת והשלמה יותר בשנת 1543 ביצירתו הבולטת והמפורסמת על הקפות כיפות השמיים. לפי פרופסור צבי מזא"ה קופרנירוס ניסה להתאים את המודל של תלמי לשני עקרונות יסוד שתיאר אריסטו - תנועה בקצב קבוע של גרמי השמיים וכן תנועה מסביב למרכז קבוע. ובכך בעצם סלל את הדרך לתאוריות והסברים שהרסו את המודל הגאוצנרטי של אריסטו, וכן גרמו בהמשך לדחיית היבטים נוספים בתאוריות של אריסטו כמו הפיזיקה האריסטורטלית ושיטת ההנמקות שלו ביחס למדע.
כתבי קופרניקוס היו מהפכניים במספר צורות מבחינה אסטרונומית וקוסמולוגית:
למסלולים של גופים אסטרונומיים אין מרכז אחד ששייך לכולם.
מרכז הארץ אינו מרכז היקום, אלא רק המרכז של מסת הארץ ושל מסלול הירח.
כל כוכבי הלכת מסתובבים במסלול סביב השמש, ולכן השמש היא "מרכז היקום" (קופרניקוס לא היה בטוח האם השמש נעה או לא, כשהוא טוען כי מרכז היקום הוא "בשמש, או לידה", כמובן כיום ברור שקביעה זו אינה נכונה שכן כל מערכת השמש נעה סביב מרכז גלקסיית שביל החלב שנעה בעצמה אל עבר גלקסיות אחרות).
המרחק בין הארץ לשמש, ביחס למרחק בין הארץ לכוכבי השבת, הוא קטן מאד.
התנועה היומית של השמש היא למראית עין בלבד, והיא נראית כנעה בגלל הסיבוב של כדור הארץ סביב צירו.
הארץ סובבת סביב השמש, כמו שאר כוכבי הלכת, כך שכל התנועות-לכאורה של השמש במהלך השנה הן למעשה תנועה של הארץ. היבט חשוב נוסף הוא שינוי ההגדרה של מהו כוכב לכת - זהו כוכב שנע סביב השמש (לא סביב כדור הארץ), וכדור הארץ בעצמו הוא אחד מאותם כוכבי לכת.
התנועה לאחור לכאורה של כוכבי הלכת היא אשליה אופטית, שנובעת מתנועת כדור הארץ ביחס לתנועת כוכבי הלכת, כפי שהיא נתפסת מנקודת מבטו של הצופה.
כתבי קופרניקוס הם מהפכניים גם מבחינת משמעות המדע והדת. הכתבים הפכו את כל הידע האנושי שהיה קיים בנושא מאז ימי אריסטו במשך מאות שנים, והסבירו שהכל היה שגוי. הכתבים היו מהפכניים גם מבחינת משמעות האדם. המסקנה העולה מהם היא שבני האדם, לכאורה היצורים הנבחרים, כבר לא במרכז. כדור הארץ הוא רק אחד מתוך שישה כוכבי לכת שהיו ידועים באותו זמן.
ככל הנראה קופרניקוס ומפיקי הספר חששו מתגובת הכנסייה. קופרינקוס עצמו דחה את הוצאה הספר במשך עשרות שנים, והוא פורסם רק כאשר קופרניקוס היה על ערש דוואי. אנדריאס אוסיאנדר, תאולוג לותרני שפיקח על הוצאתו, פרסם הקדמה מזויפת שנועדה להגן על הספר מפני תגובת הכנסייה. היות הקדמה זו זיוף התגלה ופורסם בידי קפלר ב-1609.
קופרניקוס טען כי כל המסלולים במערכת השמש הם מעגליים, דבר שאינו מדויק, שכן הם אליפטיים, ולפיכך המודל שלו היה לא מדויק ולא יכול היה לחזות אירועים אסטרונומיים בצורה טובה מזה של תלמי, שהיה מקובל אז. הוא גם סבר שמערכת השמש קטנה בהרבה מגודלה הממשי, כמו שחשבו רוב האסטרונומים בתקופתו. ובכל זאת, למודל שלו הייתה השפעה מכרעת על מדענים רבים שבאו בעקבותיו דוגמת גליליי, טיכו ברהה ויוהאנס קפלר, אשר אימצו ושיפרו אותו.
טיכו ברהה, אשר השיג תצפיות מדויקות (שעליהן ביסס קפלר את חוקי התנועה הפלנטרית), השתמש בעבודתו של קופרניקוס כבסיס למערכת המניחה קיומו של כדור ארץ סטציונרי. בשנת 1600, ויליאם גילברט תמך בחוזקה ברעיון של סיבוב כדור הארץ במסגרת חיבורו על המגנטיות של כדור הארץ, ובכך השפיע על רבים מבני דורו. אלה שלא תמכו במוצהר או דחו את הרעיון של תנועת הארץ מסביב לשמש, כונו בשם "סמי-קופרניאנים". כמאה שנים לאחר קופרניקוס, ריצ'יולי הטיל ספק במודל הארץ המסתובבת לאור מחסור בתצפיות ניסיוניות של הטיות מזרחה עבור גופים נופלים. הטיות שכאלה יכונו לימים כוח קוריוליס. ואמנם, תרומותיהם של קפלר, גלילאו וניוטון סייעו לצבירת תמיכה בתאוריה של סיבוב כדור הארץ.