stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נקמתה של ניק
עלילה

ניקול "ניק" פרנזלי בת ה-13 גודלה על ידי אביה טוני שניהל את המסעדה הפופולרית "פרנזלי" בפורטלנד, אורגון, ארצות הברית. לאחר שליז תומפסון פתחה את המסעדה "מסעדת קרשנדו" ממול למסעדתו של טוני, משפחת תומפסון השתמשה בטקטיקות מלוכלכות כדי לגרום לפשיטת רגל למסעדת "פרנזלי". טוני לווה כסף ממקומות שונים במאמץ נואש לשמור על המסעדה שלו, לאחר מכן הוא נכנס לכלא על שוד חנות נוחות כדי לעמוד בהחזרים שלו לגובה החובות בשוק השחור. ניק הועברה לטיפול המדינה אצל ההורים האומנים המושחתים סם ודורותי הארבו, שהכשירו אותה כנוכלת.
הסדרה מתחילה כשניק חודרת לבית תומפסון תחת הכינוי "ניקול פטרסון", בטענה שהוריה מתו לאחרונה בתאונת דרכים ומשפחת תומפסון הם קרובי משפחתה. בהשפעת אביה ובהשפעת הזוג הארבו, ניק מנסה לגנוב כסף ודברי ערך מהמשפחה אליה חדרה ולנקום בהם. עם זאת, כשהיא מתחברת יותר ויותר למשפחה, נאמנויותיה של ניק חלוקות והיא מתקשה לבצע את תוכניתה.
שחקנים ודמויות > דמויות ראשיות

סיינה אגודונג בתפקיד ניק, נוכלת מתבגרת שמתכננת לשדוד את משפחת תומפסון ולנקום בהם על שהרסו את העסק של אביה והכניסו אותו לכלא.
לורן דונזיס בתפקיד מולי, הילדה הצעירה ביותר של משפחת תומפסון, תלמידת תיכון ופעילה סביבתית עם קהל עוקבים גדול באינטרנט. מולי השתמשה בעבר בידע שלה במדיה החברתית כדי להמציא ביקורות שליליות על מסעדת פרנזלי ולפגוע בדירוג המסעדה.
קלאמה אפסטין בתפקיד ג'רמי, הילד הבכור של משפחת תומפסון, תלמיד תיכון שחושד בניק. בעבר הוא גנב תפריטים שניק הדפיסה כדי לפגוע במסעדת פרנזלי. מאוחר יותר הוא יוצא כהומו למשפחתו.
שון אסטין בתפקיד אד, אב משפחת תומפסון. עובד כמנהל הלוואות בכיר בבנק אוברטון, שם טוני פרנזלי היה לקוח ותיק. אד ניצל לרעה את מעמדו כדי למנוע מפרנזלי הארכת הלוואה, מה שהוביל לכך שטוני פרזלי לווה כספים מהשוק השחור.
מליסה ג'ואן הארט בתפקיד ליז, אם משפחת תומפסון, שפית ובעלים של מסעדת קרשנדו. היא שואפת להופיע בתוכנית "טופ שף". אשת עסקים חסרת רחמים, לליז אין הסתייגות מריסוק עסקים יריבים כמו זה של פרנזלי.
שחקנים ודמויות > דמויות משניות

קיילה-דרו בתפקיד בקי, פעילה ומנהיגה של כיתת המתנדבים, חלק מהחבורה של מולי.
סנאי ויקטוריה בתפקיד טמיקה, חבר בכיתת המתנדבים.
טיאנה לה בתפקיד שואן, חברה בכיתת המתנדבים.
אדי מקלינטוק בפקיד טוני פרנזלי, אביו של ניק. כשהוא נמצא בכלא הוא גורם לניק לנקום בבני הזוג תומפסון ולהשיג כסף כדי שיוכל להמשיך לעמוד בהחזרים שלו לשוק השחור. במחצית הראשונה של הסדרה, הוא משקר לניק ואומר לה שהכסף שהיא גונבת מגיע לעורך דין שעוזר לו להשתחרר מהכלא.
טד מק'גינלי ומולי האגן בתפקיד סם ודורותי הארבו בהתאמה, הוריי האומנה המושחתים של ניק. הם מאמנים את כל ילדי האומנה שלהם כנוכלים וגנבים וגורמים להם לגנוב כסף ודברי ערך בשמם. דורותי גם מתחזה לאישה ממשרד הרווחה.
אלכס פונסיו בתפקיד ג'ים, חברו של ג'רמי.
גאס קאמפ בתפקיד אריק, הקראש של ג'רמי.
מרקו סאנצ'ס בתפקיד אדוארדו, עובד של מסעדת קרשנדו.
לורי מיי הרננדז בתפקיד ריילי, חברת ילדותו של ניק.
ג'וזי טוטה בתפקיד ליסה חדד, תלמידת תיכון שמתחרה עם ג'רמי על תפקיד נשיא/ת מועצת התלמידים.
ג'רי טריינור בתפקיד טוד, שותפו של ניק.
אנתוני טורפל בתפקיד וויל, הקראש של ניק ומרגל עבור בני הזוג הארבו.
גאווין לואיס בתפקיד עומר, עוד אחד מילדי האומנה של סם ודורותי. ניק משתמשת בתדמית שלו כדי ליצור קמפיין GoFundMe כדי לגייס $10,000 עבור אביה.
ג'ונתן סילברמן בתפקיד פול, עובד עבור בוס המאפיה שטוני חייב לו כסף.
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה | שודרה לראשונה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 10 | 10 | 15 באפריל 2019 | 15 באפריל 2019 |
|  | 2 | 10 | 10 | 5 באוגוסט 2019 | 5 באוגוסט 2019 |
הפקה

הסדרה נוצרה על ידי דייוויד ה. שטיינברג וקיטגי קוגן, שניהם גם מפיקים בפועל של הסדרה. עוד הוכרז כי אנדי פיקמן ישמש כבמאי הסדרה. ב-6 במרץ 2019, נטפליקס הודיעה שהסדרה אמורה להוציא את 10 הפרקים הראשונים ב-15 באפריל 2019, ופוסטר פרסומי שוחרר.
פורסם שמליסה ג'ואן הארט, שון אסטין, סיינה אגודונג, קלמה אפשטיין ולורן לינדזי דונזיס לוהקו לתפקידים ראשיים.
על פי הדיווחים, הצילום של הסדרה החל כבר בספטמבר 2018.
ב-15 בספטמבר 2019, הוכרז שהסדרה בוטלה לאחר עונה אחת ולא תמשיך לעונות נוספות.
תגובות

באתר הביקורות Rotten Tomatoes, הסדרה מחזיקה בדירוג אישור של 60% על סמך 5 ביקורות, עם דירוג ממוצע של 6.5/10.
הערות שוליים

↑  "Video: "No Good Nick" Part 2 Trailer - Netflix". The Futon Critic. 15 ביולי 2019. נבדק ב-17 ביולי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Dow, Mike (24 באפריל 2019). "Melissa Joan Hart of Netflix's 'No Good Nick' – 'There is nothing like this on TV'". The Maine Edge. ארכיון מ-27 באפריל 2019. נבדק ב-27 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kinane, Ruth (15 באפריל 2019). "What to Watch on Monday: The series premiere of Melissa Joan Hart's 'No Good Nick'". Entertainment Weekly. ארכיון מ-19 באפריל 2019. נבדק ב-27 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  Andreeva, Nellie (21 בספטמבר 2018). "Netflix Orders Multi-Cam Comedy Series Starring Melissa Joan Hart & Sean Astin". Deadline Hollywood. ארכיון מ-21 בספטמבר 2018. נבדק ב-21 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Iannucci, Rebecca (6 במרץ 2019). "Melissa Joan Hart/Sean Astin Dramedy "No Good Nick" Gets Netflix Premiere". TVLine. ארכיון מ-21 באפריל 2019. נבדק ב-16 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Iannucci, Rebecca (15 בספטמבר 2019). ""No Good Nick" Cancelled at Netflix". TVLine. ארכיון מ-17 בספטמבר 2019. נבדק ב-15 בספטמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "No Good Nick: Part 1 (2019)". Rotten Tomatoes. נבדק ב-24 בנובמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
היהודים באים

| --- | --- |

סמליל התוכנית
 סוגה:  קומדיה סאטירית
 יוצרים:  אסף בייזר   נטלי מרכוס   יואב גרוס
 כותבים:  אסף בייזר   נטלי מרכוס   יובל פרידמן   עמית בר-ניר   אריאל ויסמן   חן אביגדורי   דורון צור   ירון ניסקי   משה מלכה   הדר תדמור   רמי פרג   תם אהרון   ניר ברגר   מתן בלומנבלט
 בימוי:  קובי חביה
 שחקנים:  מוני מושונוב   יעל שרוני   יניב ביטון   עידו מוסרי   יוסי מרשק   שירה נאור   מעיין בלום
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  6
 מספר פרקים:  82
 הפקה
 מפיק:  יואב גרוס   עמית זלץ
 מפיקים בפועל:  רן גולן
 חברת הפקה:  יואב גרוס הפקות
 עורכים:  ניר נחום   חמי סלומון   רון עומר
 צלמים:  עופר הררי
 אורך פרק:  25 דקות
 שידור
 רשת שידור:  הערוץ הראשון (עונות 1–2)   כאן 11 (עונה 3–6)
 תקופת שידור מקורית:  7 בנובמבר 2014 – 24 באוגוסט 2024
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
היהודים באים הייתה תוכנית מערכונים סאטירית ישראלית, שעסקה בנושאים מן ההיסטוריה של עם ישראל ומן ההיסטוריה של מדינת ישראל, מראשית ימי התנ"ך ועד ימינו. בסדרה כיכבו וגילמו את הדמויות השונות מוני מושונוב, יוסי מרשק, יעל שרוני, עידו מוסרי, יניב ביטון, מעיין בלום ומהעונה הרביעית גם שירה נאור. זוכת פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לתוכנית סאטירה ומערכונים לשנים 2014 ו־2022.
נושאים

הסדרה מורכבת מאוסף מערכונים סאטיריים המגוללים את ההיסטוריה של העם היהודי ומדינת ישראל החל מתקופת התנ"ך ועד היום. בסדרה מוצגות דמויות ידועות בהיסטוריה היהודית והישראלית באופן סאטירי תוך שהיא מציעה תרגום רדיקלי למקורות קאנוניים. בין הדמויות המופיעות בסדרה אפשר למצוא דמויות תנ"כיות כגון משה רבנו, אהרון הכהן, אברהם אבינו, שרה אמנו, יוסף, יעקב, רחל ולאה, שלמה, דוד ובת שבע, אבשלום, יונה, ירמיהו, וכהני בית המקדש; דמויות היסטוריות מודרניות כמו דוד בן-גוריון, מנחם בגין, יצחק שמיר, רפאל איתן, יפה ירקוני, חנה רובינא, בנימין נתניהו, גולדה מאיר ומשה שרת, את חברי מחתרת ניל"י ואת חבורת יחדיו שכללה את נתן אלתרמן, אלכסנדר פן ואברהם שלונסקי; דמויות מתוך הספרות והטלוויזיה הישראלית כמו חבורת חסמבה, פיסטוק ורגע, פרפר נחמד ובתיה עוזיאל. הסדרה מעלה הרבה אנקדוטות היסטוריות הקשורות בעם היהודי, לפעמים תוך כדי אנכרוניזם מודגש, כאשר דמויות עתיקות כמו משה ויוסף המדברות בסלנג ישראלי מודרני.
הסדרה העלתה גם כמה סרטונים קצרים, בו נראה מוני מושונוב בתור אלוהים.
בין הנושאים המגוונים שבהם המערכונים עוסקים ניתן למצוא נושאים כדוגמת:
פרשת פילגש בגבעה מוצגת בשיר דמוי שיר ילדים.
הפילוג בקיבוץ עין חרוד ויצירת עין חרוד מאוחד ועין חרוד איחוד מוצג כקונפליקט מגוחך על רקע לשוני.
שיר העוסק בכך שאברה מנגיסטו לא יוחזר מהשבי של חמאס כמו שגלעד שליט חזר בשל צבע עורו והעובדה שהוא מהפריפריה.
היחסים בין הלל הזקן, מנחם ושמאי הזקן מתקופת הזוגות מוצגים כפרודיה לחילופי זוגות.
מבחן הסקר שהונהג בשנות החמישים במדינת ישראל תוך כדי קידום התלמידים האשכנזים ואפליית התלמידים המזרחיים מוצג בדומה לתהליך מיון התלמידים בסדרה הארי פוטר.
טבח סברה ושתילה מוצג כפרודיה לתוכנית הילדים "בבית של פיסטוק" עם קטעים מסרט האנימציה "ואלס עם באשיר".
הפיכתו של יובל שטייניץ משמאלני לימני מוצגת כתוצאה של נזק מוחי שנגרם לו בעקבות פציעתו מהרימון שהטיל יונה אברושמי.
פרשת מדחת יוסף מוצגת כמקבילה במידה מסוימת לפרשת יוסף ואחיו.
התייחסות לאימו של ראש הממשלה שמעון פרס, שרה פרסקי, כערבייה כבדיחה על השמועות של יריביו של פרס, שטענו שפרס הוא בן לאישה ערבייה ולמעשה אינו יהודי.
מערכון המסקר אירועי טבח ביהודים, בו מוצגים חורבן בית המקדש השני, גזירות תתנ"ו, פרעות קישינב, טבח חברון, ליל הבדולח, הפרהוד ומתקפת הפתע על ישראל.
כל עונה של הסדרה הסתיימה בקליפ של שחקני הסדרה מבצעים שיר. שירי הסיום של עונות הסדרה היו כל כיוון, איש בלי נצח, ייפוי כוח, אל תקרא לי עם, השיר על הארץ ומי אוהב אותך יותר ממני.
פתיח הסדרה היה מורכב משני קטעים, קטע תופים שנלקח בשלמותו מהיצירה “sing sing sing” של הנגן בני גודמן. ובהמשך מקטע קלרינט הלחין הזמר-יוצר גיא מזיג.
בנוסף לדמויות היסטוריות הנוצרות לצורך אפיזודות חד-פעמיות, קיימות מספר דמויות המופיעות במספר רב של פרקים בעונות שונות, כגון שלישיית כהני בית המקדש. פרקים רבים מכילים מין מערכון קטן באמצע הפרק, בו מראיינים כביכול דמויות שהופיעו בעונה ושואלים אותם שאלה כלשהי.
סקירת סדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 12 | 12 | 7 בנובמבר 2014 | 23 בינואר 2015 |
|  | 2 | 15 | 15 | 19 בפברואר 2016 | 3 ביוני 2016 |
|  | ספיישל יום העצמאות | ספיישל יום העצמאות | ספיישל יום העצמאות | 15 במאי 2017 | 15 במאי 2017 |
|  | 3 | 14 | 14 | 15 באוקטובר 2017 | 18 בינואר 2018 |
|  | 4 | 15 | 15 | 5 ביוני 2020 | 7 בספטמבר 2020 |
|  | 5 | 13 | 13 | 26 בפברואר 2022 | 11 ביוני 2022 |
|  | 6 | 13 | 13 | 14 במאי 2024 | 24 באוגוסט 2024 |
עונות > עונה 1

הסדרה תוכננה לשידור במהלך 2013 עבור ערוץ 10 אך הפקתה בוטלה עקב הקשיים הכלכליים שבהם נמצא. הערוץ הראשון התעניין בתוכן הסדרה ולקח על עצמו את הפקתה. לאחר סערה ציבורית שפרצה במהלך ההפקה על אודות קטע מסוים, החליט יו"ר רשות השידור, אמיר גילת, לעצור את שידורה. יוצרי הסדרה סבורים כי חלק לא מבוטל מהמערכונים היה מצונזר גם בטלוויזיה המסחרית, משיקולי הרייטינג, כמו מערכונים על דוד בן-גוריון או פרנץ קפקא. העונה הראשונה הוצגה במהלך 2013–2014 מול קהל במועדון "אוזן בר" בתל אביב טרם עלייתה לשידור.
שתי העונות הראשונות של הסדרה שודרו בערוץ הראשון ושוחררו לערוץ היוטיוב של רשות השידור. העונה הראשונה עלתה לשידור ב-7 בנובמבר 2014. השידור בערוץ הראשון נקבע לערב שבת, וכל פרק שודר בשעת צפיית השיא פעם נוספת, כעבור כשבועיים, ביום חול למען הצופים הדתיים. נכון ליום סיום העונה הראשונה, המערכונים זכו ל-1.25 מיליון צפיות ברשת, כולל יוטיוב ופייסבוק.
ב-13 בפברואר 2015 התוכנית זכתה בפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה בקטגוריה תוכנית בידור ושעשועון, תוך שהיא גוברת על "ארץ נהדרת", "מצב האומה", "הכל הולך" ו"לילה תירס".
עונות > עונה 2

לאור ההצלחה הוחלט ברשות השידור על הפקת עונה שנייה של התוכנית, בת 15 פרקים. שידור העונה החל ב-19 בפברואר 2016. אל הצוות הקיים הצטרפו כותבים חדשים, בהם ירון ניסקי.
עונות > עונה 3

ב-6 בפברואר 2017 פורסם כי תאגיד כאן רכש לשידור את העונה השלישית של "היהודים באים". לצוות הכותבים הצטרף בין השאר תם אהרון. ב-2 במאי 2017 העלה תאגיד "כאן" ליוטיוב פרק ספיישל בין העונה השנייה לעונה השלישית לכבוד יום העצמאות. הפרק נקרא "יום העצמאות ה-70 למדינה החשמונאית" ושוחרר כחלק מההשקה של שידורי כאן 11 של תאגיד השידור הישראלי.
העונה השלישית עלתה לשידור ב-15 באוקטובר 2017 בערוץ כאן 11, בערוץ היוטיוב של כאן ובאתר של התאגיד.
בעונה זו הצטרפה שירה נאור לצוות השחקנים הקבועים בסדרה.
העונה השלישית כללה מספר מערכונים עם אמירה פוליטית וחברתית, כמו מערכון "מלחמת הדם" שעסקה בהשלכת תרומות הדם של יוצאי אתיופיה, מערכוני "פרפר נחמד", אריאל שרון ו"פורום החווה" ומערכון בו פיסטוק (מרגע עם דודלי ובבית של פיסטוק) חוזר מלחימה במלחמת לבנון הראשונה.
עונות > עונה 4

צילומי העונה הרביעית החלו ב-31 באוקטובר 2019, והיא עלתה לשידור ב-4 ביוני 2020.
העונה הרביעית כללה פרק מיוחד שנקרא "בית בת שבע" – הצגת זווית שונה על סיפור ירושת דוד לשלמה ולאדוניה. העונה נפתחה בנתוני מדרוג גבוהים במיוחד, לצד ביקורות חיוביות מאוד. נכתב עליה כי "הכול בה מדויק עד רמת הפסיק", "הסאטירה הטובה ביותר על המסך" ושהיא "בדרך להיות נקודת ציון בסאטירה הישראלית".
עונות > עונה 5

העונה החמישית עלתה בתאריך 26 בפברואר 2022.
בעונה זו הופיע פרק מיוחד בשם "פילוג" שהמשיל אירועים אקטואליים לפילוג ממלכת ישראל המאוחדת לאחר תקופת שלמה המלך.
עונות > עונה 6

העונה השישית והאחרונה עלתה לשידור ב-14 במאי 2024. צילומי העונה התחילו בספטמבר 2023 אך הופסקו בעקבות פריצתה של מלחמת חרבות ברזל. עקב המלחמה, נוספו מספר קטעים לסדרה שעסקו במישרין ובעקיפין במלחמה ובגורמים לה.
באפריל 2023 נחשפו חלק מהמערכונים שצפויים להיות בעונה, בהם: מערכונים על עניין של זמן, הגאון מווילנה, מונדיאל 1982, השרוף, רצח ארלוזורוב, ברוך שפינוזה, עיר מקלט, נס פך השמן, מציאת ספר התורה בימי יאשיהו ומערכונים רבים נוספים.
ביקורת ציבורית

הסדרה עוררה דיון ציבורי ומחלוקת עוד בטרם עלתה לשידור. בספטמבר 2013 התעוררה התנגדות לסרטון קדימון של הסדרה שהופץ באינטרנט, שבו מוצגות דמויותיהם של ברוך גולדשטיין, יגאל עמיר ויונה אברושמי, כאשר הן שרות "אני רוצח ימני", על פי מנגינת השיר שדתיה בן-דור כתבה לעוזי חיטמן "אני תמיד נשאר אני". השמות של שלוש הדמויות צוינו במפורש בתור "קרדיטים" למילות השיר בתחילת הקדימון. בעקבות זאת הוסר הסרטון מאתר יוטיוב. זמן קצר לאחר מכן נגנזה התוכנית.
כעבור שנה נכנסה רשות השידור למצב פירוק, והמפרק הפך החלטות רבות של הנהלת הרשות ובהן גם גניזת התוכנית. בספטמבר 2014 הוחלט על שידורה (במקביל לאישור הפקתה של תוכנית סאטירה המזוהה עם עמדות פוליטיות ימניות בשם "הכל שפיט"). טרם עלייתה לשידור, הנהלת הערוץ קיצצה מתוכה מספר מערכונים בנימוק של "אי סבירות קיצוני", בהם המערכון "אני רוצח ימני", ומערכון בו מוצגים חיילי צה"ל מענגים את עצמם ליד הכותל המערבי. כתוצאה מהקיצוץ, מספר הפרקים ירד מ-13 שהופקו ל-12.
ביקורת ציבורית > הסערה הציבורית ב-2020

בשנת 2020, עם יציאת העונה הרביעית של הסדרה, עוררה התכנית סערה ציבורית ניכרת. חברי כנסת, רבנים ואישי ציבור קראו להסרת התכנית ואף החלו במחאה חריפה נגד תאגיד השידור הציבורי.
שר החינוך יואב גלנט הורה להסיר ממרחבי תוכן של משרד החינוך תכנים שמקורם מהתכנית. חברי הכנסת שלמה קרעי מהליכוד ובצלאל סמוטריץ' מימינה איימו בהפרטת התאגיד, וקרעי אף העלה הצעת חוק ברוח זו בוועדת השרים לחקיקה. חבר הכנסת משה ארבל מש"ס וחבר הכנסת סמוטריץ' פנו במכתב ליועץ המשפטי לממשלה בדרישה לפתוח בחקירה נגד התכנית: ”בגין הפרסומים הקשים, הפוגעים ברגשותיהם של מיליונים בישראל, יהודים ושאינם יהודים, דתיים וחילונים... הממומנת על ידי הציבור הישראלי”, בגין עבירה על חוק העונשין בנושא פגיעות ברגשי דת ומסורת, סעיף 173 הקובע עבירה פלילית על המפרסם פרסום או המשמיע במקום ציבורי מילה או קול שיש בהם כדי לפגוע פגיעה גסה באמונה או ברגשות דתיים.
רבנים, בהם הראשון לציון ורבה של ירושלים הרב שלמה משה עמאר והרב אליעזר שמחה וייס פנו לשרי ממשלה בבקשה לפעול להורדת התכנית תוך הבעת זעזוע עמוק על ”רמיסת כבוד עם ישראל לעיני כל חי במעטה של צחוק וליצנות המכסה ומסתיר שנאה אכזרית שגם שונאי ישראל גדולים לא היו מתביישים בה”. רבנים רבים קראו לצאת למחאה נגד שידור התכנית, בהם הרב מאיר מאזוז, הרב צבי ישראל טאו, הרב שלום ארוש, הרב שלמה אבינר, הרב זמיר כהן, הרב חיים רבי, הרב שמואל אליהו, לצד ראשי ישיבות ורבני ערים שונות. חתן פרס ישראל, ראש מכינת עלי, הרב אלי סדן, קרא לסגור את תאגיד השידור או לפטר באופן מיידי את האחראים לתוכנית. גם רבנים מהזרם הליברלי בציונות הדתית פרסמו ביקורת על חציית גבולות הסאטירה, בהם יו"ר ארגון הרבנים בית הלל הרב מאיר נהוראי שקרא להוריד את התכנית.
אישי תקשורת ובידור בהם התסריטאי מני אסייג והמגיש אברי גלעד ביקרו את האופי הפוגעני של התכנית. בין דבריו טען גלעד:
כשאנחנו מגיעים למרחב הציבורי, כמו כאן 11, יש כללים אחרים. לא רק שכלל הציבור מממן את היצירה הזאת, אלא כלל הציבור צורך אותה. גם אם זאת סאטירה נושכת, היא לא יכולה לירוק בפנים.
אישים אחרים, בהם הפרסומאי דודי זילברשלג, הסאטיריקן ידידיה מאיר והרב חגי לונדין, סברו שהבעת מחאה פומבית תזיק יותר בכך שתפרסם את התוכנית ואת תכניה.
בזמן הסערה הציבורית קיבלו כמה משחקני התכנית וצוותה מסרוני נאצה מאנשים פרטיים. בעקבות כך, הגיש תאגיד השידור תלונה במשטרה בגין האיומים שהופנו כלפי השחקנים, ההפקה ומנכ"ל התאגיד. לאחר פרסום הדברים פנה ראש ארגון הידברות הרב זמיר כהן אל הציבור להקפיד שלא לפגוע גם לא מילולית באף אחד מאנשי התכנית.
ב-17 באוגוסט נערכה מול משרדי תאגיד כאן בירושלים עצרת מחאה רבת משתתפים בהם לקחו חלק חברי כנסת ממפלגות הליכוד, יהדות התורה, ימינה, וש"ס, ראשי ישיבות ורבני ערים. בין מארגני העצרת הבולטים נמנה ארגון הידברות ובעצרת השתתפו גם נציגי תנועות נוער דתיות, וארגוני ימין קיצוני בהם ארגון להב"ה ונציגי עוצמה יהודית.
בעת עצרת המחאה התראיין סגן השר לביטחון פנים גדי יברקן ואמר:
אנשים התבלבלו. עלינו לכאן לארץ ישראל מגלות. כשחיינו בגלות כשאמרנו את שמותיהם של הקדושים ומנהיגי עם ישראל, ממשה רבינו ועד כל הגדולים הללו – היינו בוכים מהתרגשות... לבוא ולהפוך את זה דווקא בארץ ישראל, דווקא כשאנחנו מתקבצים בשם חופש הביטוי או חופש האמנות – אני חושב שזה חופש הביזוי... וזו לא מחאה או הפגנה של דתיים או מסורתיים, זה של עם ישראל.
ביקורת ציבורית > תגובת היוצרים

בתגובה לביקורת פרסמו יוצרי התוכנית, אסף בייזר ונטלי מרכוס, מכתב בו הם דוחים את הטענה לפגיעה בערכי הדת. לטענתם, הומור עצמי הוא חלק מהמסורת היהודית ואינו מהווה חילול הקודש או ביזוי היהדות. במכתבם חזרו מרכוס ובייזר על המילים ”אנחנו יהודים מאמינים” וטענו כי היהדות והתנ"ך שייכים לכל היהודים, לרבות יהודים חילונים, והם עצמם ”לא פחות יהודים וגם לא יותר יהודים מהרב הראשי”.
אנחנו מאמינים שביקורת חילונית על התנ"ך היא לא ביקורת 'חיצונית' על מורשתו של האחר, אלא חלק מדיאלוג פנימי. סיפורי המקרא שמענו מהורינו עוד לפני שידענו לדבר, את התנ"ך למדנו עשר שנים בבית הספר, את חגי ישראל חגגנו עוד לפני יום הולדתנו הראשון (וכל זאת מבלי להזכיר את 'דמי החבר' ששילמנו בגיל שמונה ימים). גיבורי המקרא הם חלק בסיסי בזהות שלנו, בעצם הגדרתנו, והדיאלוג שאנו מקיימים איתם כיום הוא דיאלוג שלנו עם אבותינו ועם זהותנו.
בעונה 6 של התוכנית הוכנסו מספר התייחסויות לביקורת כלפי התוכנית במערכונים: במערכון ״היהודי היחיד בעיירה״ הוזכרה דמות של אדם שכותב בדיחות על השואה ומותקף על כך שלא היה מעז לכתוב בדיחות נגד האסלאם (שזו אחת הביקורות שהופנו כלפי התוכנית). במערכון ״הכהנים ובן זכאי״ נאמר שהיהדות פתוחה לביקורת עצמית, ומוזכר שיש מי שגם כותבים בדיחות על התנ״ך.
פרסים ומועמדויות

| פרס | שנה | קטגוריה | עבור | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2016 | תוכנית סאטירה ומערכונים | היהודים באים, עונה 2 | מועמדות |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2017 | תוכנית סאטירה ומערכונים | היהודים באים, עונה 3 | מועמדות |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2017 | איפור | מיכל אפרתי | מועמדות |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2020 | תוכנית סאטירה ומערכונים | היהודים באים | מועמדות |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2020 | תסריט בתוכנית סאטירה, מערכונים ובידור | אסף בייזר, נטלי מרכוס, יובל פרידמן, ליאת שביט, משה מלכה, ניר ברגר, רמי פרג, הדר תדמור ואופיר ששון | זכייה |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2020 | עיצוב תלבושות | שרונה כהן אלפיה | מועמדות |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2020 | איפור | מיכל אפרתי | מועמדות |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2022 | תוכנית סאטירה ומערכונים | היהודים באים – עונה 5 | זכייה |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2022 | תסריט בתוכנית בידור, סאטירה ומערכונים | אסף בייזר, נטלי מרכוס, ליאת שביט, רמי פרג, משה מלכה, יובל פרידמן, דור מוסקל, רשף שי, מתן בלומנבלט | זכייה |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2022 | ניהול אמנותי | דולה אדיר | מועמדות |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2022 | עיצוב התלבושות | שרונה כהן אלפיה | מועמדות |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2022 | איפור | מיכל אפרתי | מועמדות |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2024 | תוכנית סאטירה ומערכונים |  | בהמתנה |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2024 | תסריט בתוכנית סאטירה ומערכונים | אסף בייזר, נטלי מרכוס, יובל פרידמן, משה מלכה, רמי פרג, מיכל צורן, רשף שי, ירון ניסקי, עידו קציר, ליאת שביט, הדר תדמור | בהמתנה |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2024 | ניהול אמנותי | דולה אדיר | בהמתנה |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2024 | עיצוב תלבושות | שרונה אלפיה כהן | בהמתנה |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2024 | איפור | מיכל אפרתי | בהמתנה |  |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2024 | אפקטים ויזואליים ואיפור מיוחד | עומרי גרוסמן | בהמתנה |  |
עוד ניפגש (דוקו-ריאליטי)

| --- | --- |

סמליל הסדרה עוד ניפגש
 סוגה:  מציאות תיעודית
 יוצרים:  אלעד קופרמן, אוהד גל-עוז ואורי גרודר
 בימוי:  אורי גרודר
 ארץ מקור:  ישראל 
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  3
 מספר פרקים:  8-10
 הפקה
 מפיק:  שירה מרגלית, אלעד קופרמן
 חברת הפקה:  קומא סטודיוס
 הפצה:  תאגיד השידור הישראלי 
 עורכים:  שירה מרגלית, אלעד קופרמן
 שידור
 רשת שידור:  כאן 11
 תקופת שידור מקורית:  24 במאי 2020 – הווה
 
עוד ניפגש היא תוכנית מציאות תיעודית ישראלית העוקבת אחר אנשים המבקשים לחדש קשר עם קרוב משפחה שהתנתק מחייהם עקב היחס לדת (חזרה בתשובה או יציאה בשאלה) ובעונה השלישית עקב גירושין וסוגיות סביב "ניכור הורי". התוכנית משודרת החל מ-24 במאי 2020 בכאן 11. העונה השנייה עלתה לשידור במרץ 2022 והעונה השלישית באפריל 2024.
העונה הראשונה של הסדרה עלתה לשידור ב-24 במאי 2020 וליוותה 5 חילונים שביקשו לחדש קשר עם קרובי משפחה דתיים חרדים; העונה השנייה עלתה לשידור ב-7 במרץ 2022, ועקבה אחרי 3 אימהות חרדיות שביקשו לחדש קשר עם ילדיהן שיצאו מהדת ושני צעירים יוצאים בשאלה שרצו לחדש קשר עם בן משפחה חרדי. העונה השלישית עלתה ב-17 באפריל 2024 ועוקבת אחרי שלושה צעירים ושתי אימהות, שאיבדו קשר עם האדם הקרוב ביותר לליבם, בעקבות גירושי ההורים.
התוכנית היא פורמט ישראלי מקורי.
פורמט

במסגרת פורמט התוכנית, הצופים נחשפים לחמישה אנשים המבקשים לחדש קשר עם קרוב משפחה שהתנתק מחייהם עקב סיבות שונות. בעונה 1 ו-2 היה היחס לדת (חזרה בתשובה או יציאה בשאלה) הנושא ובעונה 3 סיבות וסיפורים סביב גירושים של הורים וההשפעה על ילדיהם כתוצאה מהמשבר. הגיבורים נשלחים לתהליך המתעד את הניסיון לחידוש הקשר עם אותו בן משפחה.
הסדרה עוסקת בעונות הראשונות בנושאים הקשורים לנתק במשפחה בעקבות חזרה בתשובה וניסיונות לגשר על פערים שנוצרו בין בני המשפחה בעקבות השינוי.
בעונה הראשונה, המשתתפים צולמו במהלך כל התהליך כשהם עוברים להתגורר במאה שערים למשך תשעה ימים. לאורך ימים אלו הם חווים את אורח החיים במגזר החרדי ומצולמים בסיטואציות שונות, בין היתר בבתי כנסת, בישיבות, בהרצאות, בקניות, באירועים משפחתיים ועוד. במהלך אותם ימים המשתתפים החילונים מלווים על ידי חמישה חרדים שחזרו בתשובה בעצמם או מגיעים מעולם החזרה בתשובה, שהסכימו להיחשף כדי ללוות את המסע ולסייע בתהליך ההתקרבות בין בני המשפחה. בימים הראשונים נאסרה שיחה בין החילונים לחרדים.
פורמט התוכנית מקורי ופותח על ידי היוצרים אלעד קופרמן ושני יוצרים חוזרים בתשובה: אורי גרודר ואוהד גלעוז. הסדרה המוגדרת 'דוקו-ריאליטי' וצולמה בזמן אמת, ללא התערבות חיצונית.
אתרי הצילום בעונה הראשונה היו בתי החרדים המלווים וכן מספר מקומות באזורים חרדיים, למשל: ישיבת אור החיים, ישיבת חוט של חסד, בית כנסת הגר"א (שערי חסד) ועוד.
עונה ראשונה

במרכז הסדרה עומדים חמישה חילונים שבינם לבין בן משפחה קרוב נוצר נתק בעקבות חזרתו בתשובה.
הם מגיעים לשכונת מאה שערים ושם כל אחד מהם פוגש חוזר בתשובה חרדי שהופך להיות ה"שליח" שלו לתהליך. השליח מנסה לתווך לגיבורים את העולם החרדי ואחרי שבוע יוצא לפגוש את בן המשפחה המנותק. בסופו של המסע צריכים השניים להחליט האם הם מעוניינים לחדש את הקשר.
עונה ראשונה > משתתפים

אלעד מזרחי - בנתק מאחיו התאום אלון שחזר בתשובה כ-18 שנה טרם צולמה התוכנית. התאומים התרחקו אחד מהשני עד למצב שבו המפגשים ביניהם הפכו טעונים מאוד.
יעקב בוזגלו - כדורגלן עבר, הנמצא בנתק של כ-30 שנים מאחיו שחזר בתשובה. לא נפגשו למשך כ-13 שנה.
גיל פנקס - בנתק מאחיו הקטן (ברק) שחזר בתשובה כ-20 שנה טרם צולמה התוכנית. גיל שלא הצליח יותר למצוא שפה משותפת עם אחיו ברק, החליט לנתק את הקשר. האחים ממעטים להיפגש ומנהלים שיח טכני בלבד.
שוש אור - בנתק מבנה הבכור עומר שחזר בתשובה כעשור טרם צולמה התוכנית בעקבות ייאוש מעיסוק במוזיקה. בעקבות התהליך, בנה של אור החל להעביר ביקורת על פרטים בחייה של אימו שלא התיישבו לדעתו עם ההלכות הדתיות, והקשר בין השניים נותק.
בלה רבּוי - כשהייתה בת שנה וחצי והתגוררה במוסקבה הוריה התגרשו, אביה חזר בתשובה הקים משפחה חדשה ויצא מחייה. אביה ניסה להשפיע עליה שתחזור בתשובה. במהלך השנים היא עשתה מספר ניסיונות לחידוש הקשר שלא צלחו.