stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שריר הבטן המלוכסן החיצוני

| --- | --- |

מבט קדמי-צידי על שרירי הגו
 שיוך:  muscle of abdomen 
 עצבוב:  העצב השביעי בחזה התחתון, העצב השמיני בחזה התחתון, העצב התשיעי בחזה התחתון, העצב העשירי בחזה התחתון, העצב האחד-עשר בחזה התחתון, subcostal nerve
 פעולת שריר:  flexion of the torso, raising intra-abdominal pressure, lateral flexion of the torso, rotation of the torso, נשיפה 
 אחז שריר:  iliac crest, pubic tubercle, linea alba 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (409) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  m. obliquus externus abdominis 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A04.5.01.008 
 TA2 (2019):  2364 
 FMA:  13335 
 
שרירי הגו במבט קדמי
שריר הבטן המלוכסן החיצוני (TA: Musculus obliquus externus abdominis) הוא אחד מהשרירים המהווים את דופן הבטן ואחד מהמניעים של הגו. מבין שלושת השרירים המרכיבים את דופן הבטן הקדמי-צידי (המלוכסן החיצוני, שריר הבטן המלוכסן הפנימי ושריר הבטן הרוחבי), המלוכסן החיצוני הוא הגדול ביותר והשטחי ביותר (הקרוב ביותר לעור).
השריר תומך באיברים הפנימיים שבחלל הבטן ודוחס אותם וכן משתתף בהנעת הגו לכיוון כיפוף ובתנועות פיתול.
תיאור

שריר הבטן המלוכסן החיצוני מרכיב את חלקה השטחי של דופן הבטן הקדמי-צידי. חלקו השרירי נמצא בחלק הצידי של הבטן והאלל (aponeurosis) הסיבי שלו בחלק הקדמי של הבטן.
תחילתו של השריר במשטחים החיצוניים של שמונה הצלעות התחתונות (צלע חמישית עד צלע שתים עשרה). מכל צלע נמשכת "אצבע" שרירית לכיוון מטה וקדימה, המתחברת לאצבעות השכנות לה. מבין חמש האצבעות העליונות ולכיוון ההפוך (למעלה ואחורה) נמשכים סיביו של שריר המסור הקדמי.
חלקו הסיבי של השריר, אלל שריר הבטן המלוכסן החיצוני, נאחז בקו הלבן, בגבשושית החיק וברכס הכסל. סופו התחתון של האלל מתקפל בחזרה למעלה ויוצר את רצועת המפשעה הנמשכת מקוץ הכסל הקדמי העליון עד גבשושית החיק.
עצבוב

שריר הבטן המלוכסן החיצוני מעוצבב על ידי ששת עצבי החזה התחתונים (T7-T12) ועל ידי העצבים התת-צלעיים.
ראו גם

אנטומיה טופוגרפית (גו במבט קדמי, בית חזה במבט צידי)
שיכון חזון איש

| --- | --- |

לוחית זיכרון לרב יעקב קניבסקי בכניסה לביתו במרכז שיכון חזון איש בבני ברק
 מידע
 עיר:  בני ברק
 על שם:  אברהם ישעיהו קרליץ 
 קואורדינטות:  32°04′50″N 34°50′04″E﻿ / ﻿32.08051111°N 34.83455°E﻿ / 32.08051111; 34.83455
 שכונות נוספות בבני ברק
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) שיכון חזון איש(למפת גוש דן רגילה) שיכון חזון איש(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שיכון חזון איש(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שיכון חזון איש  he שיכון חזון אישhe שיכון חזון אישמפת  __ בני ברק (in English: Bnei Brak) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ תל אביב-יפו (in English: Tel Aviv) ממזרח: __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva), __ גבעת שמואל (in English: Giv'at Shmuel) מדרום וממערב: __ רמת גן (in English: Ramat Gan) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
שיכון חזון איש היא שכונה בבני ברק שנבנתה על ידי כולל חזון איש, שנועדה למגורים לאברכי הכולל ומשפחותיהם.
היסטוריה

השכונה הוקמה לאחר פטירת החזון איש, וכללה שישה מבנים בפאתי בני ברק דאז (כיום חלק מרחוב רשב"ם) שנועדו למגורים לאברכי כולל חזון איש בדמי מפתח מוזלים. בין תושבי השכונה: גיסו של החזון איש הרב יעקב ישראל קניבסקי ובנו הרב חיים קניבסקי, הרב גדליה נדל, הרב יהודה שפירא, הרב נסים קרליץ, הרב ישראל אליהו וינטרוב והרב ראובן פיין.
אף על פי שהשכונה ליטאית מובהקת יש בה תושבים ממגזרים אחרים בציבור החרדי. בעבר התגוררו בה האדמו"ר מגור הרב יעקב אריה אלתר והאדמו"ר מויז'ניץ הרב ישראל הגר. כמו כן מתגוררים בה אנשי ציבור חרדים ובהם ראשי עיריית בני ברק לשעבר ירחמיאל בויאר ומרדכי קרליץ, וחבר הכנסת לשעבר יעקב כהן.
במרכז השכונה בית הכנסת "לדרמן", המשמש מקום תפילה ולימוד לתושבי השכונה. בית הכנסת נוהג על פי כל ההנהגות של החזון איש. כרב בית הכנסת שימש הרב יהודה שפירא, אשר התמנה לכך על ידי הרב יעקב ישראל קניבסקי, שלא רצה לשאת תפקיד רבנות רשמי. בין השאר, לא מופעל בו חשמל בשבת, גם לא על ידי גנרטור, ולתאורה משתמשים במנורות לוקס. בשנת 2011, בעקבות מקרה התעלפות של אחד המתפללים בקיץ, הותקנו מזגנים הפועלים בשבת על גנרטור.
בשנות ה-70 וה-80 שימש ביתו של הרב יעקב ישראל קניבסקי במרכז השכונה מוקד לאנשים רבים שבאו אליו לשם התייעצות וקבלת ברכה. לאחר פטירתו עבר המוקד לבית בנו הרב חיים קניבסקי, ומאז סוף שנות ה-90 נוספו קהלים רבים של נשים שבאו אל אשתו בת-שבע קניבסקי ולאחר פטירתה לבתה לאה קולדצקי.
עם השנים התפתחה השכונה וסופחו לה הרחובות הסמוכים לרחוב רשב"ם, בהם שוכנים מספר מוסדות דת, ובהם בית מדרשו של הרב חיים גריינימן, שאף הוא התגורר באזור המסופח לשכונה.
הערות שוליים

1 2  רות צביון, בית אמי, ספרייתי - גיטלר, 2017
| אברהם ישעיהו קרליץ |
| --- | --- | --- |
| ספריו | חזון איש • אמונה וביטחון (ספר) |  |
| תלמידיו | חוג חזון איש • הרב חיים שאול גריינימן • הרב גדליה נדל • הרב נסים קרליץ • הרב חיים קניבסקי • הרב שריה דבליצקי • הרב דוב לנדו |  |
| ממשנתו | חשמל בשבת • פולמוס השבת ביפן • משל העגלה המלאה והעגלה הריקה |  |
| משפחתו | משפחת קרליץ • אבא: הרב שמריהו יוסף קרליץ • סבא: הרב שאול קצנלנבוגן • אחים: הרב מאיר קרליץ • הרב יצחק קרליץ • הרב משה קרליץ • גיסים: הרב שמואל אליהו קהאן • הרב שמואל גריינימן • הרב נחום מאיר קרליץ • הרב אבא סוויאטיצקי • הרב יעקב ישראל קניבסקי |  |
| הנצחתו | כולל חזון איש • שיכון חזון איש • רחוב חזון איש • בית הכנסת חזון איש (לדרמן) • תלמוד תורה תשב"ר • בית חזון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012833764705171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שריר הבטן הישר

| --- | --- |

 שיוך:  muscle of abdomen 
 אספקה עורקית:  inferior epigastric artery 
 עצבוב:  העצב השישי בחזה התחתון, העצב השביעי בחזה התחתון, העצב השמיני בחזה התחתון, העצב התשיעי בחזה התחתון, העצב העשירי בחזה התחתון, העצב האחד-עשר בחזה התחתון, subcostal nerve, iliohypogastric nerve, ilioinguinal nerve
 פעולת שריר:  flexion of the torso, lateral flexion of the torso, raising intra-abdominal pressure 
 שריר נגדי:  erector spinae muscles 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (415) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  m. rectus abdominis 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A04.5.01.001 
 TA2 (2019):  2357 
 FMA:  9628 
 קוד MeSH:  A02.633.567.050.800 
 מזהה MeSH:  D017568 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0206066 
 
שריר הבטן הישר (TA: Musculus rectus abdominis) הוא שריר המהווה חלק מהדופן הקדמית של חלל הבטן. זוג שרירי הבטן הישרים נמשכים מעצם החזה והצלעות עד האגן. השריר הוא מניע חזק של הגו לכיוון כפיפה ובעת כיווצו הוא גם דוחס את הקרביים.
תיאור

רובו של שריר הבטן הישר עטוף ברקמה סיבית ושמה "נרתיק שריר הבטן הישר" (Vagina musculi recti abdominis). קו האמצע שבין השריר הימני לשריר השמאלי מכונה הקו הלבן (Linea alba). לרוחב השריר עוברות שלוש או יותר רצועות סיבים (Intersectiones tendineae), כך שבעת כיווצו של השריר, נראות הרצועות כמחלקות את השריר למספר חלקים ומקנות לשריר את מראהו המוכר ("קוביות") בקרב מפתחי גוף.
תחילתו של השריר בעצם החיק, במאחה עצמות החיק וברכס החיק. השריר מסתיים בזיז עצם החזה ובסחוס הצלעי של הצלע החמישית עד הצלע השביעית.
עצבוב

שריר הבטן הישר מעוצבב על ידי הענפים הקדמיים של ששת עצבי החזה התחתונים (T7-T12).
ראו גם

אנטומיה טופוגרפית (גו במבט קדמי, בית חזה במבט צידי)
היפרדות בטנית
שיחה מזוהה

שיחה ממתינה (אנ') מזיהוי מזויף (אנ')
שיחה מזוהה הוא שירות המאפשר לנמען של שיחת טלפון לקבל במקביל לצלצול הטלפון מידע על יוזם השיחה כמו מספר הטלפון שלו או שמו. המידע מוצג על מסך הטלפון או על התקן ייעודי המחובר אליו. השירות זמין במערכות דיגיטליות ואנלוגיות לרבות VoIP .
היסטוריה

לפני כניסת השירות של שיחה מזוהה, בעת שיחת טלפון נכנסת, לא ניתן היה לדעת את זהות המטלפן לפני שעונים לשיחה. על הנמען היה לענות לשיחה כדי לזהות את המתקשר על פי קולו או דבריו. בשנת 1968 החל מהנדס התקשורת היווני תיאודור פרסקבקוס (אנ') לפתח מערכת המזהה באופן אוטומטי את המתקשר, עד 1975 רשם 20 פטנטים הקשורים למערכות לזיהוי מתקשר. שיטתו של פרסקבקוס היא הבסיס לטכנולוגיה המודרנית של שיחה מזוהה. בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 נכנסה טכנולוגיה זו לשימוש המוני.
טכנולוגיות נגזרות

על בסיס טכנולוגית שיחה מזוהה מתאפשר לשמור בזיכרון של מכשירי טלפון מספר ולשייך אותו לשם כלשהו, כאשר שיחה נכנסת מאותו מספר מוצג גם שם המתקשר ולא רק המספר. בכך מתאפשר גם להגדיר צלצול מיוחד למספרים שונים או תמונה שתוצג על המסך בזמן השיחה.
בעשור השני של המאה ה-21 פותחו יישומונים המרכזים מספרים ושמות ששמרו אנשים בטלפון הנייד ומאפשרים למי שמחובר לשירות לראות את שם המתקשר גם אם במכשיר הטלפון שלו המידע לא קיים. בישראל, נפוצים בעיקר היישומונים: CallApp, Me ו־Truecaller.
מכשירי טלפון רבים מאפשרים "רשימת דחייה" - רשימת מספרים המוגדרת על ידי המשתמש שכאשר יתקשרו יידחו באופן אוטומטי.
לפעמים נעשה שימוש בזיהוי שיחה כדי לאמת זהות לצורך קבלת שירות בקו מידע קולי או שירותים דומים הניתנים דרך שיחת טלפון, אך עם התרחבות אפשרות זיוף שיחה (אנ') פחת השימוש בצורת זיהוי זו.
שיחה חסויה

התקשרות ללא הצגת פרטי המתקשר (נקראת בקיצור התקשרות מחסוי או חסום) מתאפשרת גם לאחר כניסת טכנולוגית שיחה מזוהה לשימוש, באמצעות הגדרה מיוחדת במכשיר הטלפון או בחברת התקשורת המורה שלא לשדר לנמען את מספר הטלפון. חברות התקשורת יכולות להתעלם מההגדרה ולשלוח את נתוני המתקשר גם כאשר הגדיר מצב "חסוי", כך למשל בשיחות לשירותי חירום זיהוי השיחה משודר על אף הגדרת חסוי. חברות מסוימות מציעות שירות "גילוי חסוי" המאפשר גם ללקוחות פרטיים לקבל את זיהוי המתקשר גם כשהתקשר מחסוי.
זיוף שיחה

במקרים מסוימים מאפשרת חברת תקשורת ללקוח לקבוע בעצמו את זיהוי השיחה. כך למשל חברות המפרסמות מספר טלפון הידוע ללקוחות, ומעוניינות שהשיחות מנציגי החברה יוצגו ללקוח כשיחות מהמספר המפורסם. דבר זה פתח את האפשרות לחברות מסוימות להציע שירות זיוף שיחה גם ללקוחות פרטיים. דבר זה הוביל פעמים רבות להתחזות, וישנן מדינות שפועלות לאסור בחקיקה זיוף שיחה.
ראו גם

צינתוק
הערות שוליים

↑  אפשרי גם על ידי הוספת קוד שירות (אנ') לפני מספר הטלפון. בישראל: *43  בקו טלפון ביתי, או #31# בקו טלפון סלולרי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 01167948
שריקה במורד הרוח

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  ספר של מארי היילי בל
 בימוי:  בריאן פורבס
 הופק בידי:  ריצ'רד אטנבורו
 תסריט:  קית' ווטרהאוס, וויליס הול
 עריכה:  מקס בנדיקט
 שחקנים ראשיים:  היילי מילס אלן בייטס ברנארד לי
 מוזיקה:  מלקולם ארנולד
 צילום:  ארתור איבטסון
 מדינה:  בריטניה בריטניה
 חברת הפקה:  Allied Film Makers 
 חברה מפיצה:  General Film Distributors
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  20 ביולי 1961
 משך הקרנה:  99 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 פרסים:  מועצת ביקורת הקולנוע האמריקנית: עשרת הסרטים הטובים ביותר 
 דף הסרט ב־IMDb
 
שריקה במורד הרוח (באנגלית: Whistle Down the Wind) הוא סרט קולנוע בריטי בשחור-לבן משנת 1961, בבימויו של בריאן פורבס, עם היילי מילס, ברנרד לי ואלן בייטס בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס על ספר בשם זה משנת 1959 מאת מרי היילי בל (אנ'), אמה של היילי מילס.
רוב המשתתפים בסרט הם ילדים והסרט מראה איך נראה בעיניהם עולם המבוגרים. הם מגלים פושע נמלט וחושבים שהוא ישו.
הסרט צולם באזור כפרי ביורקשייר.
ב-1996 הלחין אנדרו לויד ובר מחזמר בשם זה (אנ') המתבסס על עלילת הספר.
תקציר העלילה

קאתי בוסטוק (היילי מילס) גרה בכפר במחוז יורקשייר ביחד עם אחותה נאן ואחיה הקטן צ'ארלס. אימם מתה והאבא, מר בוסטוק (ברנרד לי) הביא את אחותו דורותי כדי שתטפל בהם.
יום אחד הם ראו שעובד החווה, אדי, זרק לאגם תיק. קאתי משתה את התיק שבו היו שלושה גורי חתולים אותם ילדה החתולה בחווה. הם מחביאים את הגורים בבגדיהם ובדרך לחווה הם נפגשים בקבוצה עם מטיפה דתית. צ'ארלס שואל אותה מה לעשות עם הגורים והיא משיבה "ישו יטפל בהם". הילדים מחביאים את הגורים באסם.
בלילה מתגנבת קאתי עם החתולה לאסם כדי שתיניק אותם ומוצאת שם אדם מזוקן שלוחש "ישו" וממשיך לישון. קאתי בטוחה שהמדובר בישו. למעשה זה ארתור בלייקלי (אלן בייטס), רוצח שנמלט מבית הסוהר. קאתי בטוחה שזה ישו, רצה הביתה, מעירה את אחותה נאן ומספרת לה. היא מספקת לבלייקי יין ולחם כמו שקיבל ישו. גם אחיהם הקטן צ'ארלס משותף בסוד אך כילד קטן אינו מסוגל לשמרו וכעבור זמן קצר זה נודע לכל ילדי העיירה שבאים לבקר את "ישו" באסם ומסתירים זאת בינתיים מהמבוגרים.
"ישו" מבטיח לשמור על הגורים אבל כאשר אחד מהם מת, צ'ארלס הקטן מעלה ספק ב"ישו" ואומר כי הוא "סתם בן אדם".
קאתי נשארת באמונתה כי זה ישו והיחסים בין השניים מתהדקים (דומה למצב בסרט עד ראייה, בו הגנה על רוצח). הוא מדריך אותה להביא לו את האקדח שהטמין מתחת למסילה והיא עושה זאת.
הסוד מתגלה למבוגרים והם מזעיקים את המשטרה השוטרים עומדים לפרוץ בכוח לאסם אך בלייקלי מחליט לבסוף לזרוק את האקדח ולהיכנע כדי לא לגרום לנפגעים. הוא נאזק ומובל למכונית המשטרה ובדרך עובר ליד קאתי שמסתכלת עליו במבט של חמלה ורחמים.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| היילי מילס | קאתי בוסטוק |  |
| אלן בייטס | ארתור בלייקי | אסיר נמלט |
| ברנרד לי | מר בוסטוק | האב |
| דיאן הולגט | נאן בוסטוק |  |
| אלן ברנס | צ'ארלס בוסטוק |  |
| אלסי וגסטף | הדודה דורותי |  |
| נורמן בירד | אדי | עובד בחווה |
פרסים

הסרט היה מועמד לארבעה פרסי באפט"א לקולנוע
פרס באפט"א לסרט הבריטי הטוב היותר - ריצ'רד אטנבורו
פרס באפט"א לסרט הטוב ביותר מכל מקור - בריאן פורבס
פרס באפט"א לתסריט הבריטי הטוב ביותר
פרס באפט"א לשחקנית הטובה ביותר בתפקיד ראשי - היילי מילס
שיכון מילים

שיכון מילים משמש בעיבוד שפה טבעית (NLP), לייצוג של מילה. הייצוג משמשת לעיבוד ואנליזה של טקסטים. בדרך כלל, הייצוג הוא וקטור רב ממדי של מספרים ממשיים המקודד את משמעות המילה, באופן שמילים קרובות במרחב הווקטורי תהיינה דומות במשמעותן. קיימות דרכים רבות להפיק שיכוני מילים, בין השאר באמצעות מודלי שפה, רשתות נוירונים, הורדת מימד, מודלים הסתברותיים ועוד.
שיכון של מילים ומשפטים משפרים מאוד את הביצועים של במשימות עיבוד שפה טבעית מסוימות כמו ניתוח מחרוזות וניתוח סנטימנט.
שיכון One Hot Vector

שיכון One Hot Vector (חם יחיד) הוא אחת הדרכים הפשוטות לשיכון מילים: בהינתן אוצר מילים של N מילים, כל מילה תיוצג באמצעות וקטור N ממדי ייחודי. כל אברי הווקטור יכילו אפסים, למעט איבר אחד שיכיל את הערך 1, בתא המשמש באופן ייחודי לזיהוי המילה. למרות פשטותה, גישה זו סובלת מקללת הממדים (אנ'), חסרה מידע סמנטי ואינה מייצגת את הקשרים בין מילים.
ראו גם

Word2vec
הערות שוליים

↑  Daniel Jurafski and James Martin, Speech and language processing : an introduction to natural language processing, computational linguistics, and speech recognition processing, Prentice Hall, 2000
↑  Richard Socher, John Bauer, Christopher D. Manning and Andrew Y. Ng, Parsing with Compositional Vector Grammars
↑  Richard Socher et al., [https://nlp.stanford.edu/~socherr/EMNLP2013_RNTN.pdf Recursive Deep Models for Semantic Compositionality
Over a Sentiment Treebank], EMNLP2013, 2013
↑  Christopher Manning and Hinrich Schütze, Foundations of statistical natural language processing, MIT, 1999, ISBN 9780262133609
| בינה מלאכותית |
| --- | --- | --- |
| כללי | מבחן טיורינג • היסטוריה של הבינה המלאכותית • ציר הזמן של בינה מלאכותית • התקדמות הבינה המלאכותית • אוריינות AI • סוכן תבוני • AI-שלמות מערכת מומחה • אסדרת בינה מלאכותית (בישראל) • בינה מלאכותית צרה • בינה חישובית • הסברתיות בינה מלאכותית • הפרדוקס של מורבק • סוכן תבוני • אתיקה של בינה מלאכותית |  |
| תחומים | עיבוד שפה טבעית • ראייה ממוחשבת • בינה מלאכותית יוצרת • אומנות בינה מלאכותית • בינה מלאכותית כללית (AGI) |  |
| סוגי למידת מכונה | מערכת לומדת • למידה מונחית • למידה בלתי מונחית • למידה עמוקה • למידת חיזוק • סיווג בייסיאני נאיבי • רשת בייסיאנית |  |
| אלגוריתמי למידת מכונה קלאסית | פרספטרון • עץ החלטה • מכונת וקטורים תומכים • Bag of words • אלגוריתם k-מרכזים • אלגוריתם מיקסום התוחלת • הורדת ממד • אלגוריתם שכן קרוב • יער אקראי  • Q-learning •‏ T-SNE •‏ Tf–idf • חיזוק גרדיאנט |  |
| למידה עמוקה | רשת עצבית מלאכותית • רשת זרימה קדימה • רשת עצבית רקורסיבית • פונקציית אקטיבציה • טרנספורמר • Attention •‏ GAN |  |
| עיבוד שפה טבעית | מודל שפה • שיכון מילים (אנ') • בלשנות חישובית • תרגום מכונה • חילוץ מידע (אנ') • ניתוח סנטימנט • זיהוי חלקי דיבר (אנ') • מערכת זיהוי דיבור • זיהוי ישויות • כריית טקסט • תיוג תפקידים סמנטי • Word2vec • מודל שפה גדול • GPT •‏ BERT (אנ') • מודל Bag-of-words (אנ') • יצירת טקסט בשפה טבעית (אנ') • מילת עצירה • ניתוח מחרוזות • Stemming (אנ') • למטיזציה (אנ') |  |
| יישומים לבינה מלאכותית (אנ') | צ'אטבוט • זיהוי דובר • זיהוי עצמים • זיהוי תבניות • עוזר וירטואלי • זיהוי תווים אופטי • מחולל תמונות • הזיות |  |
| מערכות בינה מלאכותית | אלייזה • ChatGPT •‏ DALL-E •‏ Midjourney •‏ Gemini • קלוד •‏ Perplexity •‏ SearchGPT •‏ GitHub Copilot • דיפ־פייק • סירי • Google Assistant • אמזון אלכסה • מיקרוסופט קופיילוט |  |
| סוגיות בטיחות בינה מלאכותית (אנ') | סכנה קיומית מבינה מלאכותית כללית • בינה מלאכותית חזקה • יישור בינה מלאכותית (אנ') • בקרת יכולות בינה מלאכותית (אנ') • בינה מלאכותית ידידותית (אנ') • התכנסות אינסטרומנטלית (אנ') • סינגולריות טכנולוגית • השתלטות הבינה המלאכותית |  |
| ספריות בשימוש נרחב | TensorFlow •‏ PyTorch •‏ Torch •‏ Hugging Face •‏ Keras •‏ spaCy (אנ') •‏ Caffe |  |
לקטגוריית הבינה המלאכותית
שלמה קור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 בינואר 1921 ריגה, Interwar Latvia 
 פטירה:  6 ביוני 2008 (בגיל 87) 
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון 
 מדינה:  ישראל ישראל
 צאצאים:  אבשלום קור 
 
שלמה קור (21 בינואר 1921 – 6 ביוני 2008) היה ממנהיגי בית"ר בשארית הפליטה באירופה, איש הליכוד, מבכירי העיתון "מעריב" ומשנה פעיל ליו"ר רשות השידור בשנות ה-80.
חייו

קור נולד בריגה, בירת לטביה. הוא למד במוסדות חינוך של הפועל המזרחי, הושפע מתפיסת עולמה של התנועה הרוויזיוניסטית, והצטרף כילד לתנועת הנוער בית"ר. ביקורו של זאב ז'בוטינסקי בריגה, כשקור היה בן 11, הותיר בו רושם עמוק.
הוריו ואחיו של קור נרצחו בשואה. הוא עצמו הועסק בעבודות כפייה בנמל ריגה, הרג קצין נאצי וברח, אך נתפס. אחרי השחרור פעל בארגון שארית הפליטה על אדמת גרמניה, ועלה לארץ באוניית מעפילים.
עם קום המדינה שרת קור בצה"ל והגיע לדרגת סרן. בהמשך עבד 34 שנים בעיתון "מעריב", והיה מנהל מחלקת המודעות שלו עד לפרישתו לגמלאות בשנת 1986.
היה חבר מרכז הליכוד. בשנות ה-80 מונה, כנציג הליכוד, כחבר בוועד המנהל של רשות השידור, ונבחר כמשנה ליושב ראש הרשות. בשנת 2005 סירב לקבל את אות "יקיר הליכוד" מידי ראש הממשלה אריאל שרון, כמחאה על מדיניותו.
לקור ולאשתו שרה (נפטרה בה'תשפ"א, 2020) נולדו שלושה ילדים:   ד"ר אבשלום קור, מירי תירוש וזורח (זורי) קור.
קור נפטר בגיל 87 תל אביב ונטמן בבית העלמין ירקון.
הערות שוליים

↑  מציעים להקים מועצת פרסום לפיקוח על מודעות, מעריב, 26 ביולי 1979
↑  חגית רוטנברג, על משמר ארצנו - שלמה קור סירב לקבל אות יקיר הליכוד משרון, באתר ערוץ 7, 21 באפריל 2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007417471305171  VIAF: 1252154329449226970002   WorldCat (עם VIAF): 1252154329449226970002
רומניה במלחמת העולם הראשונה

| --- | --- |
סמל ממלכת רומניה

 צד בעימות:  חלק ממדינות ההסכמה
 תאריך כניסה לעימות:  אוגוסט 1916
 העילה למלחמה:  תביעה לסיפוח טרנסילבניה
 תאריך סיום העימות:  אוגוסט 1919
 אירועי הסיום:  כיבוש בודפשט
 ראש המדינה בפועל:  פרדיננד הראשון, מלך רומניה
 נתוני המדינה
 אוכלוסייה:  7,750,000
 נתוני הצבא
 378 גדודי חיל רגלים, 299 סוללות תותחים ו-104 אסקדרוני פרשים:  1,083,000 מגויסים שחולקו ל-4 ארמיות
 תוצאות המלחמה
 אבדות בנפש:  כ-330,000 חיילים נהרגו בקרבות או שמתו ממחלות. בנוסף לכך מתו ממחלות, רעב ופעולות דיכוי צבאיות כ-650,000 אזרחים רומנים
 
הפלישה הרומנית לאוסטרו-הונגריה, אוגוסט 1916
קרול הראשון, מלך רומניה
יון (יונל) ברטיאנו
עם פתיחת מלחמת העולם הראשונה, שמרה רומניה על נייטרליות כלפי הצדדים הלוחמים, מכרה את יבוליה במחירים טובים, ציידה את צבאה וניהלה משא ומתן עם הצדדים תוך בחינת הסיכויים והסיכונים. ב-1916 הצטרפה רומניה לצד ההסכמה הלבבית ובהמשך היה שטחה זירה למלחמה, חלק גדול ממנה, כולל בירתה, נכבש והממשלה עברה ליאשי. בסיום המלחמה הייתה רומניה בצד המנצח וקיבלה תמורה טריטוריאלית גדולה, אך היה מחיר לכך.
הרקע למעורבות רומניה במלחמת העולם הראשונה > פרוץ המלחמה והלבטים בצמרת הרומנית

לאחר פתיחת מלחמת העולם הראשונה הביע קרול הראשון, מלך רומניה את רצונו שרומניה תצטרף למלחמה לצד מעצמות המרכז, אך דעת הקהל ברומניה התנגדה לכך בחריפות. המלך זימן ישיבת ממשלה בה דיווח לממשלתו שב-1883 חתם על ברית חשאית עם מעצמות המרכז. החברות בברית זו היו אמורות להיחלץ להגנת כל אחת מן החברות בה, במקרה שתותקף על ידי האימפריה הרוסית. לדעת המלך, הכבוד חייב את רומניה לפעול בהתאם לכך ולהצטרף למלחמה לצד מעצמות המרכז. הממשלה התנגדה לכך וסירבה לקבל את דעתו. המחלוקת נבעה מהפרשנות השונה שנתנו המלך מצד אחד, והממשלה מצד שני, לאירועים שהביאו לפתיחת המלחמה. לאחר רצח פרנץ פרדיננד בסרייבו, הממשל של האימפריה האוסטרו-הונגרית ראה בכך אמתלה מתאימה לפתוח במלחמה נגד סרביה והגיש לה אולטימטום משפיל, כדי למנוע את האפשרות שסרביה תקבל אותו. סרביה דחתה את האולטימטום ואוסטרו-הונגריה פתחה במלחמה נגדה. האימפריה הרוסית הכריזה על גיוס כללי ובתגובה גרמניה, בת בריתה של אוסטרו-הונגריה, הכריזה מלחמה על רוסיה. המלך ראה בשרשרת אירועים זו תוקפנות נגד בנות הברית הגרמניות, אך העם הרומני וממשלתו לא ראו זאת כך. הם סברו שבנות הברית הגרמניות פתחו במלחמה, לכן ההסכם לא חייב את רומניה לבוא לעזרתן. בכינוס של מועצת הכתר, שכללה את כל ראשי המדינה ושאותה ערך המלך בסינאיה, תמכו הנוכחים בשמירת הנייטרליות של רומניה ורק המלך, בתמיכתו של פטרה פ. קארפ, תמך בהצטרפות רומניה למעצמות המרכז. לקראת סוף הדיון הגיעה הידיעה שאיטליה, שהיה לה הסכם דומה להסכם הרומני עם אוסטר-הונגריה, הכריזה על נייטרליות. המלך לא התעקש לכפות את רצונו; מקץ ימים ספורים הלך המלך לעולמו ונוהגים לקשור את מותו למפח הנפש שנגרם לו מאי התייצבות רומניה לצד מעצמות המרכז.
יורש העצר, פרדיננד הראשון, מלך רומניה, היטה אוזן לרעייתו, מריה מאדינבורו, מלכת רומניה, ובהשפעתה היה קשוב יותר לדעת הקהל הרומנית ולא הצטרף למלחמה לצד מעצמות המרכז. יתר על כן, בנצלה את חיזור הצדדים השונים אחריהם, השיגה הדיפלומטיה הרומנית את הסכם סאזונוב-דיאמנדי, הסכם סודי שנחתם בין האימפריה הרוסית ובין רומניה. על פי ההסכם התחייבה רוסיה לערוב לגבולות רומניה ולפעול להגנתם והכירה בלגיטימיות שאיפות רומניה לצירוף טריטוריות אוסטרו-הונגריות שרוב תושביהן רומנים. תמורת הבטחות רוסיה, התחייבה רומניה לנייטרליות אוהדת כלפי מדינות ההסכמה. סרגיי סאזונוב, שר החוץ הרוסי, שחתם על ההסכם, הסביר במכתבים סודיים שנאלץ לעשות זאת כדי למנוע את הצטרפות רומניה לצד מדינות המרכז, אך בסוף המלחמה יערכו וינתחו את המצב מחדש ולא בהכרח יכבדו את ההתחייבויות.
הרקע למעורבות רומניה במלחמת העולם הראשונה > שאיפות רומניה ודעת הקהל שלה

התושבים בשתי הנסיכויות הרומניות, נסיכות מולדובה ונסיכות מונטניה, ראו את עצמם בני אומה אחת ורצו באיחוד הנסיכויות. מדינות אירופה, היו אדישות לכך או שהתנגדו, לכן בני הנסיכויות, ניצלו חלון הזדמנויות בשנת 1859 ויצרו אוניה פרסונלית, כשבחרו את אלכסנדרו יואן קוזה, תחילה לשליט נסיכות מולדובה ובהמשך גם לשליט נסיכות מונטניה ובכך נוצרה היחידה המדינית הקרויה הנסיכויות הרומניות המאוחדות. קוזה, כשליט משותף, פעל להידוק האיחוד וב-1862 זכה האיחוד לשם חדש, רומניה. מחוץ לרומניה, בחבלים סמוכים, חיו רומנים רבים, ושאיפת העם הרומני הייתה הרחבת גבולות רומניה, כדי לכלול בה רבים יותר מבני העם הרומני. מרבית הרומנים, מחוץ לגבולות רומניה, חיו בבוקובינה ובטרנסילבניה (כולל באנאט), תחת שלטון הונגרי, כחלק מאוסטרו-הונגריה, ובבסרביה, תחת שלטון האימפריה הרוסית.
לרומנים היה ברור שאינם יכולים להתמודד עם שתי האימפריות האדירות, אך קיוו שכחלק מקואליציה אירופית מנצחת יזכו לקבל את הנתח שלהם מאימפריה שתהיה בצד המנוצח. במלחמת העולם הראשונה, שתי האימפריות ניצבו האחת מול השנייה, לכן צפוי היה שבסוף המלחמה אחת מהן תהיה בין המנצחים.
בתקופת מלכותו הממושכת של מייסד המלוכה הרומנית, קרול הראשון, מלך רומניה, שהיה גרמני ומקורב למשפחה השלטת באימפריה הגרמנית, נוצרו קשרים קרובים ושיתוף פעולה בין שתי המדינות. לעומתו, העם הרומני ראה את עצמו חלק ממשפחת העמים הלטיניים ובן ברית של העמים הלטיניים ובעיקר של צרפת.