stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנדרה דיאמנט
אנדרה דיאמנט באולימפיאדת השחמט

בשנים 2008–2010 השתתף אנדרה דיאמנט ב-2 אולימפיאדות שחמט:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | לוח | קבוצה | מד כושר | נקודות | תוצאות |  % | מקום |
|  2008 | עת | ברזיל | 2412 | 3.5 מ-7 | 3+ 1= 3- | 50.0 | 54 קבוצתי |
|  2010 | עת | ברזיל | 2498 | 6.5 מ-8 | 5+ 3= 0- | 81.3 | 17 קבוצתי, 5 אישי |
הערות שוליים

↑  Diamant, André - Men's Chess Olympiads, באתר אולימפבייס (באנגלית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ארתרוסקופיה של מפרק הירך

תמונה פלואורוסקופית תוך ניתוחית במהלך כריתה ארתרוסקופית של נגע במפרק הירך. המכשיר העליון הוא ארתרוסקופ (המכשיר באמצעותו המנתח רואה את המפרק), ואילו התחתון הוא מקדח המשמש לחיתוך העצם
ארתרוסקופיה של מפרק הירך (בלועזית: Hip arthroscopy) היא ניתוח זעיר-פולשני, ארתרוסקופיה, של מפרק הירך. ניתוח זה משמש לטיפול בבעיות מפרקים שונות וכולל חתכים קטנים וזמני החלמה קצרים יחסית בהשוואה לטכניקות כירורגיות קונבנציונליות (המכונות לעיתים "ניתוח פתוח"), ועל כן בשנים האחרונות חלה עלייה במספר הניתוחים הארתרוסקופיים של מפרק הירך. עם זאת, בשונה ממפרקים אחרים מפרק הירך קשה במיוחד לגישה ארתרוסקופית בשל היותו עמוק, יציב והדוק.
מפרק הירך הוא מפרק דמוי מכתש ועלי המאפשר לירך לנוע ומורכב מראש הירך, החלק העליון של הירך, ומהמחרשת, החלק אילו מחוברת עצם הירך באגן. סביב שפת המחרשת ישנה טבעת סחוסית המכונה לברום. ההתוויה הנפוצה ביותר לניתוח מסוג זה היא תסמונת תפס הירך וההפרעות הקשורות לתסמונת כמו קרע בלברום והפרעות מפרקיות נוספות. הפרעות מפרקיות נוספות כוללות הוצאת גוף חופשי במפרק, זיהום במפרק, פגיעה בסחוס או בלברום, מחלה של חלל המפרק ואבחון לבירור הכאב ממקור המפרק. ההליך מבוצע בהרדמה מלאה או הרדמה בעמוד השדרה. ישנן שתי שיטות נפוצות לביצוע ההליך, האחת כשהמטופל שכוב על הגב והשנייה כשהוא שכוב על הצד, לפי העדפת המנתח. על מנת לגשת לחלל המרכזי של מפרק הירך (בין ראש הירך למחרשת), טרם הניתוח מותחים את הרגל היטב לאחר שמניחים את כף הרגל במגף מיוחד. עוצמת המתיחה הדרושה לניתוח מוערכת בעזרת פלואורוסקופיה. לרוב, המתיחה מאפשרת הפרדה של מספר מילימטרים מועטים בין ראש הירך למחרשת. לאחר המתיחה, המנתח מחטא ומחדיר מחט דקה בהנחיית פלאורוסקופיה למפרק הירך על מנת לבקע את כיסוי המפרק. לאחר מכן, במרבית המקרים מוזרק נוזל למפרק על מנת לוודא שיש מספיק מקום בין ראש הירך למחרשת על מנת לאפשר גישה בטוחה של הארתרוסקופ. לאחר מכן, מוודא המנתח את מיקום כניסת הארתרוסקופ, המכשיר בעזרתו הוא צופה בניתוח בתוך המפרק, ומחדיר אותו דרך חתך קטן בעור. בנוסף לארתרוסקופ, מחדיר המנתח דרך חתכים קטנים מכשירים ניתוחיים נוספים. לאחר שהמנתח משלים את ההליך, משחררים את מתיחת הרגל, מה שמאפשר לראש הירך לחזור למחרשת.
ארתרוסקופיה של מפרק הירך היא בדרך כלל טכניקה בטוחה מאוד. עם זאת, כמו בכל ההליכים הכירורגיים, לניתוח זה ישנם מספר סיבוכים אפשריים, כמו תסחיף, פגיעה בעצבים, דימום וזיהומים. למרות זאת, ארתרוסקופיה של מפרק הירך נחשבת לשיטה ניתוחית בטוחה ושיעור הסיבוכים בה עומד על כ-1-5%. ניתן לחלק את אלה לסיבוכים כלליים של ניתוח ולאלו הספציפיים לאתרוסקופיה של הירך עצמה. לאחר הניתוח ישנה תקופת שיקום שכוללת לרוב פיזיותרפיה והליכה עם קביים.
הערות שוליים

↑  "Femoral-Acetabular Impingement (FAI) - Dr. Ben Petre". drpetre.com.
↑  "Hip Labral Repair - Dr. Ben Petre". drpetre.com.
1 2  ארתרוסקופיה של מפרק הירך, איכילוב
↑  Ilizaliturri, V. M. (2008). "Complications of Arthroscopic Femoroacetabular Impingement Treatment: A Review". Clinical Orthopaedics and Related Research. 467 (3): 760–768. doi:10.1007/s11999-008-0618-4. PMC 2635434. PMID 19018604.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אקטיק

אקטיק (Actiq) הוא שם המותג של מוצר לשיכוך כאבים המבוסס על פנטניל ציטרט בצורה של לכסנית (lozenge), המותווה בארץ לטיפול בכאב מתפרץ בחולים אונקולוגיים. בצה"ל, האקטיק משמש לטיפול בכאבים חזקים כתוצאה מטראומה, כאשר אין צורך בטיפול דרך הוריד. האקטיק בצה"ל ניתן על ידי רופא, פרמדיק צבאי או חובש. אקטיק נמצא בסל הבריאות לכלל החולים האונקולוגים. המוצר מיוצר על ידי חברת ספלון.
מועמדים לטיפול

כ-90% מהחולים האונקולוגיים שכבר מקבלים משככי כאבים בעלי טווח השפעה ארוך עבור הכאב הכרוני שלהם, סובלים גם מהתקפים פתאומיים של כאב חזק הפורץ למרות הטיפול המתמשך (כדורים/מדבקות) שהם נוטלים. תופעה זו מכונה כאב מתפרץ. הכאב המתפרץ מוגדר ככאב בעוצמה בינונית עד חמורה שיכול להופיע מספר פעמים ביום ונמשך בממוצע כחצי שעה. הוא גורם סבל פיזי ונפשי רב לחולים האונקולוגיים.
אופן השימוש

יחידת אקטיק מורכבת מלכסנית בטעם פטל עדין (המכילה את הפנטניל) המחוברת לידית אחיזה קצרה, בדומה לסוכרייה על מקל. הפנטניל מועבר לגוף על ידי הברשת הלכסנית על פנים הלחי וכך הוא נספג במהירות בזרם הדם. השפעת התרופה מורגשת כעבור 3-5 דקות והקלה משמעותית בכאב מורגשת כרבע שעה מנטילת התרופה. אקטיק זמינה בשישה מינונים שונים הנמדדים במיקרוגרמים: 200, 400, 600, 800, 1200 ו–1600 מק"ג.
מנגנון פעולה

אקטיק פועל במנגנון של ספיגה דרך ריריות הפה (oral transmucosal). החומר הפעיל פנטניל הוא חומר ליפופילי, מסיס בשומן, שנספג במהירות רבה דרך ריריות הפה והלחי ומגיע תוך דקות בודדות לרצפטורים מסוג מיו האחראים על מנגנון הכאב במח. צורת המתן הזו מאפשרת שיכוך מהיר של הכאב.
תופעות לוואי

תופעות הלוואי של אקטיק הן תופעות הלוואי המוכרות בשימוש באופיואידים והן יכולות לכלול: עצירות, ישנוניות, בחילות וסחרחורות. תופעות אלו ניתנות לטיפול והן חולפות או פוחתות בעוצמתן לאחר זמן מה של שימוש. 
כמו כן בני אדם שנוטלים ״אקטיק״ ואינם זקוקים לטיפול באמצעי זה חושפים עצמם לסיכון התמכרות גבוה שעלול לגרום להשפעות שליליות בכל תחומי החיים: בריאותית, נפשית וחברתית.
שימוש לרעה באקטיק עלול לגרום להתמכרות, בדומה לאופיואידים נוספים.
בואש (סוג)

| בּוֹאָשׁ |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי כלב
משפחה:: בואשיים
סוג:: בּוֹאָשׁ
שם מדעי
 Mephitis ‏סנט-אילר וקיווייה, 1795
תחום תפוצה
 באדום בואש מכורבל. בכחול בואש מפוספס

הסוג בּוֹאֵשׁ (שם מדעי: Mephitis) הוא אחד מארבעת הסוגים ממשפחת הבואשיים. אלו המינים הגדולים ביותר במשפחה (הבואש המפוספס מגיע למשקל של עד 6.3 ק"ג).
לסוג זה יש שני מינים החיים בצפון אמריקה:
בואש מפוספס (Mephitis mephitis)
בואש מכורבל (Mephitis macroura)
אקטפק דה מורלוס

| --- | --- |
סמל אקטפק דה מורלוססמל אקטפק דה מורלוס

משכן המועצה האזורית של אקטפק
 מדינה:  מקסיקו מקסיקו
 מדינה:  מקסיקו (מדינה) מדינת מקסיקו
 רשות מחוקקת:  Town Hall of Ecatepec 
 בירת העיר:  אקטפק דה מורלוס 
 תאריך ייסוד:  13 באוקטובר 1877 
 שטח:  160.17 קמ"ר
 גובה:  2,250 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  1,929,926 (2022)
 קואורדינטות:  19°36′35″N 99°03′36″W﻿ / ﻿19.60972°N 99.06000°W﻿ / 19.60972; -99.06000
 אזור זמן:  UTC -6
 http://www.ecatepec.gob.mx
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מקסיקו מוגדלת) מקסיקו סיטי גוודלחרה מונטריי פואבלה טיחואנה לאון סיודאד חוארס סלטיו סן לואיס פוטוסי ארצות הברית גוא. ב. הונ. האוקיינוס השקט  מפרץ מקסיקו אקטפק(למפת מקסיקו רגילה) מקסיקו סיטי גוודלחרה מונטריי פואבלה טיחואנה לאון סיודאד חוארס סלטיו סן לואיס פוטוסי ארצות הברית גוא. ב. הונ. האוקיינוס השקט  מפרץ מקסיקו אקטפק(למפת מדינת מקסיקו רגילה) טולוקה נאוקלפן סומפנגו טחופילקו מקס. סיטי  טל. אידלגו גררו קרט. מיצ'ואקאן גואנ. מורלוס פ ו א ב ל ה אקטפק(למפת מדינת מקסיקו מוגדלת) טולוקה נאוקלפן סומפנגו טחופילקו מקסיקו סיטי  טלקסקלה אידלגו גררו קרטרו מיצ'ואקאן גואנחואטו מורלוס פ ו א ב ל ה אקטפק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אקטפק דה מורלוס (בספרדית: Ecatepec de Morelos), או בקיצור אקטפק (‏האזנהקובץ:EcatepecPronunciation.ogg‏Ⓘ‏), היא עיר ומועצה אזורית במדינה הפדרטיבית מקסיקו הנמצאת במקסיקו. העיר גובלת במקסיקו סיטי, בירת מקסיקו, מצפון-מזרח והיא חלק מהמטרופולין שלה. באקטפק מתגוררים 1,656,107 תושבים (נכון ל-2010), מה שהופך אותה לעיר המאוכלסת ביותר במדינת מקסיקו הפדרטיבית, כמו גם לפרוור המאוכלס ביותר של מקסיקו סיטי ולאחת הערים הגדולות במקסיקו כולה.
היסטוריה

אזור אקטפק היה מיושב במשך אלפי שנים לפני בואם של הספרדים אליו במאה ה-16. בין העמים שישבו באזור ניתן למנות את האוטומי, הטולטק, הצ'יצ'ימקה והאצטקה. מקור השם "אקטפק" הוא בתקופה זו. יש דעות לפיהן משמעותו היא "גבעת הרוחות" או "הגבעה המקודשת לאהקטל" (אל הרוח האצטקי), ואילו דעות אחרות גורסות שזה שם נוסף של האל קצלקואטל.
לאחר שהספרדים כבשו את האזור בסביבות 1520 ניתנה לאקטפק אוטונומיה מסוימת והטלטואני (Tlatoani) שלה המשיך להנהיג אותה. כעבור זמן קצר האוטונומיה נלקחה ומסדרים שונים החלו לנצר את המקומיים. בהמשך ניתן להתיישבות השם "סן קריסטובל אקטפק", וכיום הוא השם של השכונה המרכזית בעיר.
ב-1 באוקטובר 1877 ההתיישבות קיבלה מעמד רשמי של עיירה. כמו כן שמה שונה לאקטפק דה מורלוס, על שמו של חוסה מריה מורלוס, אחד ממנהיגי המורדים המקסיקנים במלחמת העצמאות של מקסיקו שהוצא להורג על ידי השלטון הספרדי באקטפק ב-1815.
ב-1 בדצמבר 1980 אקטפק קיבלה מעמד של עיר.
בשנת 2013 התרחשה התפוצצות מכלית הדלק באקטפק דה מורלוס בה נהרגו עשרות אזרחים.
כלכלה

עד אמצע המאה ה-20 כלכלת אקטפק הסתמכה בעיקר על חקלאות אך מאז הכלכלה מסתמכת על תעשייה, מסחר ושירותים, ורק במידה פחותה יותר על גידול מקנה וחקלאות, הכוללת גידול תירס ושעועית.
תחבורה

באקטפק נמצאות מספר תחנות של קו B של הרכבת התחתית של מקסיקו סיטי, המקשר אותה למרכז מקסיקו סיטי.
ערים תאומות

ונצואלה קראקס, ונצואלה
יפן נאגנו, צ'ובו, יפן
אפסילון בעקרב

| --- | --- |
   
 מיקומו של ε בעקרב בקבוצת עקרב
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  עקרב
 שמות נוספים:  גליזה 639.1, LHS 3244
 סוג:  ענק כתום
 בהירות נראית:  2.29
 סיווג ספקטרלי:  K1 III
 עלייה ישרה:  16ʰ 50ᵐ 09.81ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏35.63″ ‏17′ ‏34°‏- מילי-שניות קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  0.84
 מרחק:  64  שנות אור 19.62  פארסק
 רדיוס:  15 רדיוסי שמש
 מסה:  1-1.5 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 40 מהשמש
 טמפרטורה:  4,560 K
 מהירות סיבוב:  2.6 ק"מ/שנייה
 מהירות רדיאלית:  2.5- קילומטר בשנייה
 תנועה עצמית:  666 מילי-שניות קשת בשנה
 היסט:  40.9296±1.2309 אלפיות של שניות קשת
 מתכתיות:  0 
 
ε בעקרב, נקרא גם גליזה 639.1 או LHS 3244 הוא הכוכב החמישי בבהירות נראיתו בקבוצת הכוכבים עקרב. הכוכב נמצא במרכז הקבוצה, אך למרות מרכזיותו ובהירות נראיתו, שעומדת על דרגה 2.3, לא ניתן לו שם בעת העתיקה והוא הכוכב השלישי הכי בהיר ללא שם (אחרי δ במפרש ו-β בעגור). מרחקו ממערכת השמש הוא כ-64 שנות אור.
מאפיינים

ε בעקרב הוא ענק כתום מסוג ספקטרלי K1 III, מסתו לא ידועה בוודאות והיא מוערכת בין מסת שמש אחת ל 1.5 מסות שמש. רדיוסו גדול פי 15 מרדיוס השמש, טמפרטורת פניו היא כ-4,500 קלווין והוא מאיר בעוצמה גדולה פי 40 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה ובערך פי 70 בתוספת הקרינה בתחום התת-אדום. בהירותו משתנה במאית או שתיים של דרגת בהירות כך שכמעט לא ניתן להבחין בשינוי. בנוסף לכך, ε בעקרב פולט גם קרינת רנטגן בעוצמה של כ-‎1.6×1027‎ ארג בשנייה. לכוכב תנועה עצמית גדולה יחסית של כשליש שניית קשת בשנה, ששקולה למהירות משיקה של כ-63 קילומטר בשנייה יחסית לשמש ובשל כך הוכנס ε בעקרב לקטלוג לויטן.
ε בעקרב נמצא בשלב התפתחות מתקדם והוא כבר סיים להתיך מימן להליום בליבתו. לא ידוע אם הוא כרגע בשלב של התקררות והתפשטות כאשר תהליכי ההיתוך מתרחשים בשכבות המקיפות את הליבה או בשלב של התכווצות והתחממות בו מתרחש היתוך של הליום לפחמן ולחמצן בליבת הכוכב.
הערות שוליים

1 2 3 4  SIMBAD: ε Scorpii
↑  L. E. Pasinetti Fracassini, L. Pastori, S. Covino & A. Pozzi: ε Scorpii, Catalogue of Apparent Diameters and Absolute Radii of Stars - Third edition (2001)
1 2  B. W. Carney, D. F. Gray, D. Yong, D. W. Latham, N. Manset, R. Zelman & J. B. Laird: Rotation and Macroturbulence in Metal-Poor Field Red Giant and Red Horizontal Branch Stars, The Astronomical Journal, Vol. 135, Iss. 3, p. 900 (2008)
↑  W. J. Luyten: ε Scorpii, LHS Catalogue, 2nd Edition (1979)
↑  S. J. Adelman: On the Photometric Variability of Red Clump Giants, Baltic Astronomy, v.10, p. 593-597 (2001)
↑  K. P. Schroeder, M. Huensch & J. H. M. M. Schmitt: X-ray activity and evolutionary status of late-type giants, Astronomy & Astrophysics, v.335, p. 593 (1998)
אש (אלבום)

אש הוא אלבומו השני של הזמר משה פרץ, שיצא לאור במרץ 2007.
הפקה

פרץ כתב והלחין את רוב שירי האלבום. פריצתו המשמעותית של פרץ באה עם הוצאת הסינגל "אש" בשנת 2006. בעקבות ההצלחה של אותו הסינגל, הוא הוציא בשנת 2007 את אלבומו השני, "אש", שזכה להצלחה רבה יחסית. סינגלים נוספים ששוחררו מתוך אותו האלבום הם: "זה הזמן", "איך", "כמו השקט", "יש רגעים" ו"בחלומות שלי". באלבום זה ניתן למצוא גם את השיר של זוהר ארגוב, "מפרץ שלמה", אותו הוא מבצע בעיבוד מחודש. בניגוד לאלבום הבכורה, פרץ כתב חלק מכובד מהשירים באלבום זה, ביניהם השירים "אש" ו"כמו השקט", אשר נחשבים לשירים אהודים בכל הופעותיו של פרץ.
עיבודי השירים נחלקו בין תמיר צור ושי ראובני, כשניר סייג עיבד את החידוש ל"מפרץ שלמה".
רשימת השירים באלבום

| מס' | מילים | מילים | לחן | אורך השיר |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | "בחלומות שלי" | משה פרץ | משה פרץ | 3:57 |
| 2. | "יש רגעים" | צ'ולי זכאי | שי ראובני | 3:30 |
| 3. | "אש" | משה פרץ | משה פרץ | 4:01 |
| 4. | "כל העולם" | משה פרץ | משה פרץ | 3:18 |
| 5. | "זה הזמן" | צ'ולי זכאי | שי ראובני | 3:55 |
| 6. | "איך" | משה פרץ | משה פרץ | 3:28 |
| 7. | "כמו השקט" | משה פרץ ודודו אהרון | משה פרץ ודודו אהרון | 3:22 |
| 8. | "אם תאהבי אותי" | יוסי גיספן | עדי לאון | 3:22 |
| 9. | "נולד לאהבה" | ארלט ספדיה | עדי לאון | 4:07 |
| 10. | "מותק" | יוסי גיספן | עדי לאון | 3:01 |
| 11. | "מפרץ שלמה" | שלמה כישור | צוריאל לוי | 3:41 |
אקטרודקטיליה

| --- | --- |

כפות רגליים של ילד בן שנה הלוקה באקטרודקטיליה
 תחום:  גנטיקה רפואית 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  C574275
 סיווגים
 ICD-10:  Q71.671.6 
 
ברי ווקר, פעילה ידועה בתחום המודעות לאקטרודקטיליה
אקטרודקטיליה הידוע גם כאקטרודקטילי (Ectrodactyly) הוא מום גנטי הגורם למחסור של מספר אצבעות באחד או יותר מהגפיים (לרוב אגודל ואצבע אחת בגודל כמה אצבעות) המשווה ליד או לרגל צורה של צבת.
גורמים

אקטרודקטיליה יכולה להגרם מבעיה רפואית בזמן ההריון (קריש דם באצבעות העובר) או מסיבה גנטית תורשתית. ניתן לגלות אקטרודקטיליה בבדיקת אולטרה סאונד. במקרה שלאם יש אקטרודקטיליה יש סיכוי של 50% שלבנה יהיה גם כן.
שבט דומה

אקטרודקטיליה נדירה באופן יחסי, עם זאת יש מקרה ידוע של קבוצת אנשים הלוקים אקטרודקטיליה, המקרה של שבט דומה (Doma people) המכונה גם "two toed" (שתי אצבעות) או "ostrich footed" (רגל היען), שבט זה שחי בצפון זימבבואה. לאנשי שבט זה יש רק שתי אצבעות בכל יד ורגל. הסיבה לריכוז הגדול של אנשים הלוקים באקטרודקטיליה בשבט זה היא ההימנעות מנישואין מחוץ לשבט מה שיוצר מאגר גנטי קטן הגורם לשכיחות גבוהה בקרב השבט.
אקטרודקטיליה בחיות

אקטרודקטיליה קיים לא רק בבני אדם, בין היתר הוא נמצא אצל סלמנדרות, ובמקרים נדירים אף אצל כלבים וחתולים.
המודעות להפרעה

אקטרודקטיליה בגלל נדירותו היחסית יכול לגרום לחוסר נוחות או פחד אצל הורים המגלים בבדיקת אולטרא סאונד שבנם עלול ללקות באקטרודקטיליה, בין הפעילות הידועות בתחום היא ברי ווקר הלוקה בעצמה באקטרודקטיליה ופועלת למודעות בנושא. הפעילות שלה בנושא כוללת הופעות בתקשורת בין היתר הופיעה בסדרת הטלוויזיה ניפ/טאק בה נתנה מידע בנושא לאם שהתבשרה שבנה ככל הנראה יהיה עם אקטרודקטיליה. בנוסף כן הביעה את מחאתה על דבריה של אופרה וינפרי על כך שחשוב שילד "נורמלי" ייוולד עם כל האצבעות
אישים מפורסמים הלוקים באקטרודקטיליה

ברי ווקר - פעילה חברתית אמריקאית בנושא המודעות לאקטרודקטיליה
מיכאל טל - אלוף עולם בשחמט
לי הי-אה (Lee Hee-ah) - פסנתרנית דרום-קוריאנית
אפסילון

| Ε ε ϵ אפסילון |
| --- | --- |

אלפבית יווני
Α α אלפא: Β β בטא
Γ γ גמא: Δ δ דלתא
Ε ε אפסילון: Ζ ζ זטא
Η η אטא: Θ θ תטא
Ι ι יוטא: Κ κ קפא
Λ λ למדא: Μ μ מו
Ν ν נו: Ξ ξ קסי
Ο ο אומיקרון: Π π פאי
Ρ ρ רו: Σ σ ς סיגמא
Τ τ טאו: Υ υ אופסילון
Φ φ פי: Χ χ כי
Ψ ψ פסי: Ω ω אומגה
אותיות או ליגטורות שאינן בשימוש
 דיגמא:  סטיגמא
 הטא:  סאן
 קופא:  סאמפי
 שו: 
אֶפְּסִילוֹן (אות גדולה: Ε, אות קטנה: ε) היא האות החמישית באלפבית היווני. בספרות יווניות היא מסמלת את המספר 5 וזהו גם שוויה. היא נכתבת:  \!\,\mathrm {E} \ \ \epsilon \ \ \varepsilon
יש להבדיל בין  \varepsilon  – אפסילון קטנה, לבין  {\mathcal {E}} – האות הלטינית E בכתב יד.
התפתחות של האות

האות התפתחה לאות הלטינית E ולאות הקירילית Е.
שימושי האות

האות  \ \varepsilon מופיעה כאחת מן הכתובות בדלפי. אודות כתובת זו כתב פלוטרכוס את החיבור "על האפסילון בדלפי".
בתורת החשמל מסמל  \varepsilon _{0} את מקדם הדיאלקטריות, והאות  \varepsilon  מייצגת את הכוח האלקטרו-מניע.
בחשבון אינפיניטסימלי מקובל לסמל ב- \ \varepsilon  את רדיוס הסביבה של נקודה כלשהי, שיכול להיות "מספר ממשי קטן כרצוננו", ומשמש לדוגמה בהגדרת מושגי הגבול והרציפות.
במתמטיקה,  \varepsilon  הוא סימן לוי-צ'יוויטה.
במדעי המחשב,  \varepsilon  הוא "המילה הריקה" בביטויים רגולריים.
במכניקה, \varepsilon  מייצג עיבור.
באסטרונומיה, אפסילון הוא שמה של הטבעת הגדולה ביותר של אורנוס.
באסטרונומיה, האות מסמלת את הכוכב החמישי בעוצמתו במערכת כוכבים.
ב"עולם חדש מופלא", ספרו הדיסטופי של אלדוס האקסלי, האות אפסילון מייצגת את המעמד הנמוך ובעל האינטליגנציה הנמוכה ביותר.
בשימוש גם בסטטיסטיקה - בנושא של שגיאת האמידה או טעות האמידה.
בפיזיקה וכימיה, אפסילון משמש במשוואת חוק בר-למברט כמקדם בליעת אור במעבר דרך נוזל, של החומר הבולע.
ראו גם

האי אפסילון (פירושונים) - איים בשם זה.
אפסילון בקנטאור

| --- | --- |
   
 מיקומו של ε בקנטאור בקבוצת קנטאור
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  קנטאור
 שמות נוספים:  HD 118716
 סוג:  ענק כחול
 בהירות נראית:  2.3
 סיווג ספקטרלי:  B1 III
 עלייה ישרה:  13ʰ 39ᵐ 53.26ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏59.01″ ‏27′ ‏53°‏- מילי-שניות קשת בשנה
 משך מחזור השתנות:  4 שעות, 4 דקות ו-14 שניות
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  3.3-
 מרחק:  427  שנות אור 130.92  פארסק
 רדיוס:  6.6 רדיוסי שמש
 מסה:  11.6 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 1,760 מהשמש
 טמפרטורה:  24,000 K
 מהירות סיבוב:  160 ק"מ/שנייה
 מהירות רדיאלית:  3±2.5 קילומטר לשנייה
 היסט:  7.63±0.48 אלפיות של שניות קשת
 מערכת
 כוכבים נלווים:  ε בקנטאור B
ε בקנטאור הוא הכוכב החמישי בבהירותו בקבוצת הכוכבים קנטאור, אך מיקומו הדרומי לא מאפשר לראותו מאירופה ומקשה על הצפייה בו ברוב המזרח התיכון, אף על פי שבהירות נראיתו היא מדרגה 2.3. מסיבה זו הוא לא קיבל שם משלו והוא הכוכב הרביעי הכי בהיר ללא שם (אחרי δ במפרש, β בעגור ו-ε בעקרב).
מאפיינים

ε בקנטאור הוא ענק כחול עם סיווג ספקטרלי B1 III שנמצא במרחק של כ-430 שנות אור ממערכת השמש. מסתו גדולה ומוערכת בלמעלה מ-11.5 מסות שמש, רדיוסו כ-6.5 רדיוסי שמש והוא מאיר בעוצמה של למעלה מפי 1,700 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך טמפרטורת פניו הגבוהה, כ-24,000 קלווין, גורמת לכך שכמעט כל קרינתו היא בתחום העל-סגול, כך שעוצמת הארתו הכוללת היא פי 15,000 מעוצמת ההארה של השמש. בדומה לענקים כחולים אחרים, בהירותו של ε בקנטאור משתנה מעט ונעה בין דרגות בהירות 2.29 ו-2.31 במחזוריות של 4 שעות, 4 דקות ו-14 שניות, כלומר כ-5.9 מחזורים ביממה. עקב כך הוא מסווג כמשתנה β בקפאוס. מהירות הסיבוב העצמי של ε בקנטאור היא גבוהה ועומדת על לפחות 160 קילומטר בשנייה, כלומר הוא משלים הקפה על צירו בכ-25 שעות בלבד.
במרחק זוויתי של כ-36 שניות קשת מ-ε בקנטאור נמצא כוכב כחול נוסף מסוג ספקטרלי B1 ועם בהירות מדרגה 13.56, המסומן כ-ε בקנטאור B. מכיוון שהפרש הבהירות בין השניים הוא כ-11 דרגות, מדובר ככל הנראה בכוכב הסדרה הראשית, זאת בתנאי שהשניים אכן קשורים זה לזה ונמצאים באותו המרחק ולא רק במקרה על אותו קו הראייה. אם הם אכן קשורים, אז המרחק ביניהם הוא כ-4,700 יחידות אסטרונומיות והזמן שלוקח להם להקיף זה את זה הוא לפחות 89,000 שנים.
הערות שוליים

1 2 3  SIMBAD:ε Centauri
1 2  General Catalog of Variable Stars: ε Centauri
↑  R. Hanbury Brown, J. Davis & L. R. Allen: The angular diameters of 32 stars, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. Vol. 167, p. 132-133 (1974) (קוטר זוויתי בשניות קשת, תורגם לרדיוסי שמש על ידי המרה לרדיאנים, הכפלה במרחק וחלוקה בפעמיים רדיוס השמש)
1 2 3  M. M. Hohle, R. Neuhäuser & B. F. Schutz: O, B-type & red supergiant masses and luminosities, Astronomische Nachrichten, Vol. 331, Iss. 4 (2010)
↑  L. A. Balona & W. A. Dziembowski: Excitation and visibility of high-degree modes in stars, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 309, Iss. 1, pp. 226 (1999)
↑  G. F. Gahm, P. Ahlin & K. P. Lindroos: A study of visual double stars with early type primaries. I - Spectroscopic results, Astronomy & Astrophysics Supplement Series, vol. 51, p. 143 (1983)
אנדרה פייר ז'יניאק

אנדרה פייר ז'יניאק (בצרפתית: André-Pierre Gignac; נולד ב-5 בדצמבר 1985) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת החלוץ במדי קבוצת הכדורגל טיגרס ובמדי נבחרת צרפת.
קריירה

ז'יניאק נולד בעיר מארטיגוס שבצרפת. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו במדי קבוצת לוריאן ובתחילת עונת 2007/8 עבר לקבוצת טולוז. בעונת 2008/9 זכה בתואר מלך השערים של הליגה הצרפתית עם 24 כיבושים.
ז'יניאק החל לשחק בקבוצת מרטיגוס ובגיל 17 עבר לאקדמיית הנוער של לוריין. הוא ערך את הבכורה שלו במדי הקבוצה הבוגרת ב-13 באוגוסט 2004. באותו המשחק כבש את שער הניצחון עבור קבוצתו. בתום העונה, הושאל לקבוצת פו ולאחר מכן חזר ללוריין. בתחילת עונת 2007/8 נרכש כרטיסו על ידי קבוצת טולוז. בעונה זו, לז'יניאק היו 28 הופעות מדי הקבוצה, אך הוא כבש 2 שערים בלבד. בעונת 2008/9, ז'יניאק כבש 24 שערים וזכה בתור מלך השערים של הליגה הצרפתית. בנוסף, הוא זכה פעמיים בתור שחקן החודש: בספטמבר ובמרץ. בתום עונה זו, חתם על חוזה במדי טולוז עד לשנת 2013.
ז'יניאק ערך את הופעת הכורה שלו במדי נבחרת צרפת במשחק נגד נבחרת ליטא במהלך מוקדמות מונדיאל 2010. באותו המשחק צרפת ניצחה 1:0 מבישול של ז'יניאק לפרנק ריברי. כרגע, לז'יניאק יש 16 הופעות במדי נבחרתו ו-4 כיבושים.
ז'יניאק הוא בן לעם הצועני, אביו הוא צרפתי ואימו אלג'יראית. ז'יניאק נשוי ואב לילד.
ב-18 ביוני,2015 ז'יניאק חתם בקבוצת טיגרס מהליגה המקסיקנית, וציין כי שאיפתו להצטרף למועדון הייתה כדי לזכות בליגה ובגביע ליברטדורס.
אפסיד

אפסידים: 1) אפואפסיד, 2) פריאפסיד, 3) מוקד המערכת.
אפסיד (באנגלית: Apsis; מיוונית: ἁψίς, מסלול) היא נקודה במסלולו של גרם שמיים, בה הוא קרוב ביותר, או רחוק ביותר, מהעצם אותו הוא מקיף. קיומם של האפסידים נובע מאליפטיות מסלוליהם של גרמי השמיים. במכניקה השמימית המודרנית, מוקד האפסידים הוא גם מרכז המשיכה, אשר מהווה בדרך כלל גם את מרכז המסה של המערכת. מבחינה היסטורית, במודל הגאוצנטרי מדדו את האפסיד ממרכז כדור הארץ.
הנקודה בה הגוף נמצא קרוב למוקד נקראת פריאפסיד והנקודה הרחוקה ממנו נקראת אפואפסיד. הקו הנמתח בין שתי הנקודות נקרא "קו האפסידים" והוא מהווה את הציר הראשי של אליפסת המסלול.
מונחים נגזרים משמשים לזיהוי הגוף המוקף. הנפוצים ביותר הם פריגיאה ואפוגיאה המתארים את נקודות האפסיד במסלול סביב כדור הארץ (יוונית: גאה = ארץ), ואפהליון ופריהליון המתארים את הנקודות במסלול סביב השמש (יוונית: הליוס = שמש).
מינוח

מונחים נגזרים שונים משמשים לתיאור האפסידים במסלול סביב גרמי שמיים שונים. המינוח נעשה על ידי לקיחת שם הגוף המוקף והוספת "פרי" או "אפ" בתחילתו. המונחים: "פרי/אפוגיאה", "פרי/אפהליון", "פרי/אפאסטורן" ו"פרי/אפוגלקטיקון" נמצאים בשימוש לעיתים קרובות בעוד שאר המונחים להלן נמצאים בשימוש לעיתים נדירות יותר. המונחים "פריגיאה" ו"אפוגיאה" נמצאים בשימוש רב לתיאור הנקודות הקרובות והרחוקות ביותר במסלול סביב גרם שמיים כלשהו אף על פי שהם מתייחסים אל כדור הארץ בלבד.
| גרם שמיים | הנקודה הקרובה | הנקודה הרחוקה |
| --- | --- | --- |
| כללי | פריאפסיד | אפואפסיד |
| גלקסיה | פריגלקטיקון | אפוגלקטיקון |
| כוכב | פריאסטרון | אפאסטרון |
| חור שחור | פרימלאסמה/פריבות'רה/פריניגריקון | אפומלאסמה/אפובות'רה/אפוניגריקון |
| השמש | פריהליון | אפהליון |
| כוכב חמה | פריהרמיון | אפוהרמיון |
| נוגה | פריסית'ריון/פריסיית'יריאן/פריקריטיון | אפוסית'ריון/אפוסיית'יריאן/אפוקריטיון |
| כדור הארץ | פריגיאה | אפוגיאה |
| הירח | פריסלן/פריסינת'ין/פרילון | אפוסלן/אפוסינת'ין/אפולון |
| מאדים | פריאריון | אפואריון |
| צדק | פריזן/פריג'וב | אפוזן/אפוג'וב |
| שבתאי | פריקרון/פריסטורניום | אפוקרון/אפוסטורניום |
| אורנוס | פריאורניון | אפואורניון |
| נפטון | פריפוסידיון | אפופוסידיון |
| פלוטו | פריהדיון | אפוהדיון |
מכיוון ש"פרי" ו"אפו" הם ביוונית, ישנם הטוענים כי מדויק יותר להשתמש בשם היווני של הגוף למשל "זן" (zene) עבור צדק ו"קרון" (krone) עבור שבתאי בעת תיאור האפסידים שלהם. הרתיעה משימוש בשם נפרד עבור כל גוף שמימי במערכת השמש (ומחוצה לה) היא הסיבה העיקרית לכך שהשימוש במילים "פריאפסיד" ו"אפואפסיד" הפך לנפוץ ביותר בעת תיאור האפסידים של גוף מסוים, למעט כדור הארץ והשמש.
במקרה של הירח, כל שלושת השמות נמצאים בשימוש, אך לעיתים רחוקות. השימוש ב"-סינת'ין" (כינויה של אלת הירח היוונית ארטמיס במיתולוגיה היוונית) הוא, ישנם אומרים, עבור גופים מלאכותיים, בעוד שאחרים טוענים כי "-לון" מיועד לגופים ששוגרו מהירח ו"-סינת'ין" מיועד לגופים ששוגרו ממקום אחר. בתוכנית אפולו נעשה שימוש במינוח "-סינת'ין" לפי החלטה של נאס"א בעניין מ-1964.
עבור נוגה, המינוח "-סיית'יריאן" נגזר משם התואר "cytherean". המינוח השני "-קריטיון" (שמה הקודם של אפרודיטה, אלת האהבה והיופי במיתולוגיה היוונית) גם כן הוצע.
עבור צדק, המינוח "-ג'וב" נמצא בשימוש רווח בקרב אסטרונומים בעוד המינוח "-זן" אינו נמצא בשימוש כלל כמו שאר המינוחים היווניים ("-אריון" – מאדים, "-הרמיון" – חמה, "-קרון" – שבתאי, "-אורניון" – אורנוס, "-פוסידיון" – נפטון ו"-הדיון" – פלוטו).
ראו גם

אפוגיאה ופריגיאה
פריהליון ואפהליון
הערות שוליים

↑  Glossary of Terms – apsis
↑  pericynthion, באתר המילון Merriam-Webster
אקטרינה סאבו

אקטרינה סאבו (באנגלית: Ecaterina Szabo; בהונגרית: Szabó Katalin; נולדה ב-22 בינואר 1967) היא מתעמלת רומניה בעבר, בת למיעוט ההונגרי. אלופה אולימפית בעלת 5 מדליות, מהן 4 זהב אלופת עולם, בעלת 10 מדליות מהן 2 זהב ואלופת אירופה בעלת 5 מדליות, מהן 2 זהב.
סאבו הייתה לאתלטית המעוטרת ביותר באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984).
ביוגרפיה

סאבו נולדה בזאגון, במחוז קובסנה.