stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סומוביט (מחנה ריכוז)
הערות שוליים

↑  רשימת הכלואים בסומוביט, באתר יד ושם, אוחזר ב-2 בפברואר 2025.
↑  חיים קשלס, קורות יהודי בולגריה, כרך ג' - תקופת השואה, הוצאת דבר, תל אביב יפו, עמודים 167-166.
1 2 3  חיים קשלס, קורות יהודי בולגריה, כרך ג' - תקופת השואה, עמודים 208-205.
↑  מיכאל בר-זוהר, הרכבות יצאו ריקות, הוצאת הד ארצי, אור יהודה, 1999, עמוד 190.
↑  אלברט ורסאנו, זכרונות - פרשת מחנה סומוביט, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות - יהדות בולגריה, ירושלים 1967, עמודים 912-909.
↑  חיים קשלס, קורות יהודי בולגריה, כרך ג' - תקופת השואה, עמודים 242–254, 265-264.
| מחנות ריכוז, עבודה והשמדה במלחמת העולם השנייה |
| --- | --- | --- |
| גרמניה | אוהרדרוף • אורניינבורג • ארבייטסדורף • באד זאולגאו • בוכנוואלד • בורגאו • גרמרינג • דורה-מיטלבאו • דכאו • הינצרט • וובלין • זקסנבורג • זקסנהאוזן • טירקהיים • כלא שפנדאו • ליכטנבורג • מלכוב • קאופרינג • קולדיץ • מילדורף • ברלין-מרצאן • נוינגמה • נידרהאגן • פלוסנבירג • קולומביה האוס • ראוונסבריק • ריימסדורף • מחנות המשנה של זקסנהאוזן • מחנות המשנה של דכאו • אלאך • פורטה וסטפליקה • טאוכה |  |
| פולין | אושוויץ • בלז'ץ • חלמנו • טרבלינקה • מיידנק • סוביבור • אושוויץ מונוביץ • בודזין • בלכהמר • גנשובקה • גרוס-רוזן • זאסלאב • טרווניקי • יאבוז'נו • ינובסקה • אלטהאמר • ורשה • פוסטקוב • סקרז'יסקו-קמיינה • פירסטנגרובה • פלאשוב • קונסקובולה• קיטליץ טרייבן • שבנייה • שטוטהוף • מחנה הריכוז בלכהמר |  |
| קרואטיה | ג'קובו • גוספיץ' • דניצה • וילה לובוריץ' • טניה • יאסטרברסקו • יאסנובאץ • ידובנו • לובורגראד • גורניה רייקה • קרסטינץ • מטאינה • סטארה גראדישקה • סלאנה • קרושצ'יצה |  |
| צרפת | בון לה רולנד • גירס • דראנסי • ויטל • מבצר רומנוויל • סטפו • נאצוויילר-שטרוטהוף • סן סיפריאן • ריווזאלט • ורנה • מיל • רסבדו • פיטיבייה • קומפיין |  |
| איטליה | פוסולי • פרמונטי די טרזיה • ריזיירה די סן סאבה • ראב • בולצאנו • בורגו סן דלמאצו |  |
| אוסטריה | אבנזה • גוזן • מאוטהאוזן • שטרסהוף • גונסקירכן |  |
| בולגריה | גונדה וודה • מונופול • סומוביט • צ'כלרה |  |
| הולנד | התיאטרון ההולנדי • וסטרבורק • אמרספורט • פוכט |  |
| סרביה | בור • באנייצה • דולאג 183 • טופובסקה שופה • צרווני קרסט • סיימישטה |  |
| ליטא, לטביה ואסטוניה | יונגפרנהוף • סלספילס • קייזרוואלד • ואיווארה • קלוגה • קובנה • קייליס • HPK |  |
| בלארוס, אוקראינה ורוסיה | אקמצ'טקה • סירץ • מאלי טרוסטינץ |  |
| מחוץ לאירופה | ג'אדו • גריאן (ער') • יפרן (ער') • בוקבוק • סידי עזאז • ספקס) • ביזרטה |  |
| אחר | Ostindustrie • אולדרני • טרזיינשטט • מחנה המשפחות (טרזיינשטט) • טרגו ז'יו • חיידרי • סרד • ג'אדו • מכלן • מונופול • מחנות הריכוז הפיניים במזרח קרליה • קישטרצ'ה  |  |
פורטל השואה
חוק להפסקת פעילות אונר"א בשטח מדינת ישראל

| --- | --- |

 פרטי החוק
 מדינה:  ישראל 
 תאריך חקיקה:  28 באוקטובר 2024
 תאריך חקיקה עברי:  כ"ו בתשרי תשפ"ה
 גוף מחוקק:  הכנסת העשרים וחמש
 שטחים שעליהם חל החוק:  ישראל 
 תומכים:  92
 מתנגדים:  10
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד המשפטים
 נוסח מלא:   חוק להפסקת פעילות אונר"א בשטח מדינת ישראל, התשפ"ה-2024, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
 
חוק להפסקת פעילות אונר"א בשטח מדינת ישראל התשפ"ה-2024 אוסר את פעילותה של אונר"א בשטחה הריבוני של מדינת ישראל שהתקבל בכנסת העשרים וחמש.
במקביל אושר חוק להפסקת פעילות אונר"א, תשפ"ה-2024, שאוסר על מגע של רשויות ישראליות ואישים ישראליים בתפקידים ציבוריים עם הארגון.
רקע > הצעות קודמות

במהלך הכנסת העשרים ושלוש הגישו קבוצת חברי כנסת הצעת חוק להפסקת פעילות אונר"א. ההצעה לא קודמה. הצעת חוק דומה הונחה על שולחן הכנסת העשרים וארבע, שגם היא לא קודמה.
רקע > הליך החקיקה

עד חקיקת החוק, אונר"א הייתה פעילה רק במחנה הפליטים שועפאט בשטח מדינת ישראל.
ב-19 בדצמבר 2022 הונחה על שולחן הכנסת הצעת חוק פרטית בשם "הצעת חוק להפסקת פעילות סוכנות הסעד והתעסוקה של האו"ם לפליטי פלסטין במזרח הקרוב" שיזמה חברת הכנסת שרן השכל (המחנה הממלכתי) מהאופוזיציה. במקביל הונחה על שולחן הכנסת ב-9 בספטמבר 2023 הצעת חוק פרטית נוספת בשם זה, אותה יזמו חברי הכנסת מהקואליציה: בועז ביסמוט, אלי דלל, חנוך מלביצקי, טלי גוטליב, ניסים ואטורי (הליכוד) ואברהם בצלאל (ש"ס).
הצעת החוק עברה בקריאה טרומית במליאת הכנסת ב־14 בפברואר 2024, וב־22 ביולי 2024 אושרה הצעת החוק בקריאה ראשונה.
לפני ההצבעות בקריאה שנייה ושלישית, צרפת, בריטניה, קנדה, יפן, קוריאה הדרומית וגרמניה יצאו בהצהרה משותפת שבה הביעו דאגה עמוקה בעקבות הכוונה להפסיק את פעילות אונר"א בישראל. בהצהרה נכתב כי "אונר"א מספקת סיוע הומניטרי חיוני ומציל חיים ושירותים בסיסיים לפליטים פלסטינים בעזה, מזרח ירושלים, הגדה המערבית וברחבי האזור". ההצבעה בקריאה שנייה ושלישית נערכה ב־28 באוקטובר 2024, והחוק אושר ברוב של 92 חברי הכנסת מסיעות הקואליציה והאופוזיציה, מול התנגדות של 10 חברי הכנסת מחד"ש-תע"ל ורע"ם.
דברי ההסבר להצעות החוק מציגים את הצורך בחקיקתו:
בשתי הצעות החוק, בסעיף הראשון נאמר כי מטרת החוק לממש את ריבונותה של מדינת ישראל ואת חוק יסוד: ירושלים בירת ישראל, הסעיף השני אסר על אונר"א לקיים כל פעילות או נציגות בשטח הריבוני של מדינת ישראל, והסעיף השלישי הורה למשטרת ישראל למנוע כל הפרת החוק מצד אונר"א. הצעת החוק הראשונה קבעה תחולה בתוך 6 חודשים מפרסום החוק, והשנייה קבעה תחולה בתוך 60 יום מפרסום החוק.
במהלך הכנת החוק לקריאה שנייה ושלישית, סעיף 2 האוסר על אונר"א לקיים כל פעילות בשטח מדינת ישראל נותר ללא שינוי. הסעיף השלישי נמחק ותחתיו נקבעה לראש המל"ל חובת דיווח קבועה לוועדת חוץ וביטחון על יישום החוק. לגבי מועד תחולת החוק, נקבע מועד שמהווה מיצוע בין שתי הצעות החוק.
נוסח החוק

מטרתו של חוק זה למנוע כל פעילות של אונר"א בשטח מדינת ישראל.
אונר"א (UNRWA - United Nations Relief and Works Agency) לא תפעיל כל נציגות, לא תספק כל שירות ולא תקיים כל פעילות, במישרין או בעקיפין, בשטחה הריבוני של מדינת ישראל.
תחילתו של חוק זה שלושה חודשים מיום פרסומו.
ראש המטה לביטחון לאומי או נציגו ידווח לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, אחת לשישה חודשים, ובשנה הראשונה מיום תחילתו של חוק זה - אחת לחודשיים, על יישום הוראות חוק זה.
נוסח החוק > חוק להפסקת פעילות אונר"א, תשפ"ה-2024

הכנסת אישרה, בנוסף, חוק להפסקת פעילות אונר"א, שנועד לבטל הקלות שונות שלהן זכה הארגון, בהן הקלות מס וחסינות דיפלומטית. החוק קובע כי ”רשות מרשויות המדינה, לרבות גופים ואנשים אחרים הממלאים תפקידים ציבוריים על פי דין, לא תקיים כל מגע עם אונר"א או עם מי מטעמה”. החוק קובע גם שניתן להעמיד לדין עובדי אונר"א ושתחילתו שלושה חודשים מיום פרסומו.
יישום החוק

לפי משרד האוצר עם כניסת החוק לתוקף, הפטורים והטבות המיסוי שניתנו לאונר"א, כגון מע"מ, מכס, בלו ומסי קנייה, יופסקו אוטומטית.
ב-4 בנובמבר 2024, בהנחיית שר החוץ ישראל כ"ץ, משרד החוץ מסר הודעה רשמית לאו"ם על סיום ההסכם לשיתוף פעולה בין ישראל לאונר"א.
בסוף נובמבר 2024 הודיעה אונר"א על סגירת משרדי המטה של אונר"א בירושלים וסיום תפקידם של הפלסטינים שהועסקו בהם. בסוף ינואר 2025 נסגר מטה אונר"א בירושלים בפועל
בפרק הזמן שבין אישור החוק לכניסתו לתוקף, הקימה עיריית ירושלים צוות מומחים פעילי שטח לבניית חלופות לפעילות אונר"א בתחומי החינוך, בריאות, רווחה ותברואה ובמקביל פורסם מכרז למתן שירותים רפואיים לאלו שבעבר צרכו אותם מאונר"א.
מבחינה תקציבית היערכות עיריית ירושלים כללה הקצאת 20 מיליון ש"ח להכשרת קרקע להקמת קריית חינוך עבור הילדים במחנה שועפאט, והקצאת 3.5 מיליון ש"ח לעיבוי טיפול החלב הקיימות והקמת מבנה רב-תכליתי במחנה שועפאט שיספק שירותי בריאות מתקדמים.
עתירות נגד החוק

בג"ץ דחה בקשה שהגישו עמותות "גישה" ו"עדאלה" למתן צו ביניים נגד החוק.
תגובות לאישור החוק > תגובות בישראל לאישור החוק

השר לירושלים מאיר פרוש בירך על אישור החוק ואמר: “המשרד בראשותי גיבש תוכנית להעמיד חלופות לכלל שירותי אונר"א במזרח ירושלים ובימים אלו אנו בשיח מול משרד האוצר להעמיד את התקציב הדרוש למימוש התוכנית. בהתאם לחוק שאושר כעת בכנסת, בעוד 90 יום תופסק פעילות אונר"א בעיר ירושלים, ובכך יושם סוף למצב החמור בו פועל ארגון טרור בכסות של גוף דיפלומטי בתוך העיר ירושלים”.
שגריר ישראל באו"ם דני דנון ברך גם הוא על אישור החוק, והגיב: "חמאס השתלטו על אונר"א לפני הרבה שנים. הזהרנו את מועצת הביטחון פעמים רבות והיום אנחנו נוקטים בפעולה שתגביל את יכולותיה של אונר"א בישראל. אנחנו נמשיך לשתף פעולה עם ארגוני האו"ם וארגונים בינלואמיים שרוצים לסייע במאמץ ההומניטארי כמו שאנחנו עושים עם WHO ויוניצ"ף".
תגובות לאישור החוק > תגובות בעולם לאישור החוק > תגובות בעולם נגד החוק

מרבית התגובות לאישור החוק הישראלי ברחבי העולם היו שליליות ומודאגות. המנהל הכללי של אונר"א פיליפ לזאריני  כינה את החקיקה "תקדים מסוכן" שיוצא נגד מגילת האו"ם ומפר את המחויבות של ישראל על פי המשפט הבין-לאומי.
ראש ממשלת בריטניה קיר סטארמר הביע דאגה עמוקה מהחקיקה והדגיש כי, "חקיקה זו עלולה להפוך את עבודתה החיונית של אונר"א למען הפלסטינים לבלתי אפשרית, ולסכן את כל הסיוע ההומניטרי הבין-לאומי בעזה ואת האספקה של שירותי בריאות וחינוך חיוניים בגדה המערבית". גם דובר מחלקת המדינה האמריקנית, מתיו מילר, אמר כי וושינגטון "מודאגת מאוד" מההצבעה והפציר בישראל "להשהות את יישום" החקיקה, שעלולות להיות לה "השלכות על פי החוק האמריקאי" ועל המדיניות האמריקאית.
אירלנד, נורווגיה, סלובניה וספרד גינו את החקיקה בהצרה משותפת, בה הדגישו כי הוא "יוצר תקדים חמור מאוד לפעילות האו"ם ולכל מערכת שיתופית בין-לאומית".
נורווגיה הודיעה כי בכוונתה לדון בנושא זה בעצרת הכללית של האומות המאוחדות ולבקש חוות דעת מייעצת מבית הדין הבין-לאומי לצדק (ICJ) על מחויבותה של ישראל להעניק סיוע הומניטרי לפלסטינים ברצועת עזה. מדינות נוספות הביעו תמיכה ביוזמה. על פי משרד החוץ של נורווגיה, כללי המשפט הבין-לאומי מחייבים את ישראל להעניק סיוע הומינטרי לאוכלוסייה הנמצאת תחת כיבוש. כלל זה הובהר גם בחוות הדעת של בית הדין הבין-לאומי לצדק שפורסמה ב-19 ביולי, שבה נכתב: "ישראל מחויבת לנהל את השטח הכבוש באופן שיועיל לאוכלוסייה המקומית".
בפברואר 2025 פרסמו שרי החוץ של ערב הסעודית, הליגה הערבית, מצרים, ירדן, קטר, איחוד האמירויות הערביות והרשות הפלסטינית הצהרה משותפת בה הם הדגישו את חשיבותה של אונר"א וגינו כל ניסיון להחליש אותה.
תגובות לאישור החוק > תגובות בעולם לאישור החוק > תגובות בעולם נגד אונר"א

במהלך השימוע בקונגרס למומעמדת לתפקיד שגרירת ארצות הברית באו"ם אליס סטפניק, הבהירה סטפניק "אני תומכת בהסרת מימון מוחלטת של אונר"א!"
בדצמבר 2024, ערב כניסת ההחוק לתוקף, הודיע שר הסיוע השוודי בנג'מין דוסה כי שוודיה תפסיק את המימון שלה לאונר"א ותפנה את הסיוע ההומניטרי שלה לפלסטינים באמצעות ערוצים אחרים.
בתחילת פברואר 2025, עם כניסת החוק לתוקף, חברי פרלמנט מ-14 מדינות באירופה שיגרו מכתב למזכ"ל האו"ם ובו דרשו לבטל את מעמדה של אונר"א כסוכנות או"ם מכיוון ש""אונר"א הפרה את כל משימותיה וסייעה לארגון טרור להסתיר בני ערובה, דבר שמגונה מאוד מבחינה פוליטית, מוסרית ומשפטית".
הערות שוליים

↑   שלבי החקיקה של הצעת חוק להפסקת פעילות סוכנות הסעד והתעסוקה של האו"ם לפליטי פלסטין במזרח הקרוב (אונר"א), התש"ף-2020, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑   שלבי החקיקה של הצעת חוק להפסקת פעילות סוכנות הסעד והתעסוקה של האו"ם לפליטי פלסטין במזרח הקרוב (אונר"א), התשפ"א-2021, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑   ניר חסון, במחנה הפליטים שועפט לא מאמינים שהרשויות ייכנסו לנעלי אונר"א, באתר הארץ, 30 באוקטובר 2024
↑  הצעת החוק לסגירת אונר"א עברה בקריאה טרומית, באתר "סרוגים", 14 בפברואר 2024
↑  הכנסת אישרה בקריאה ראשונה הצעה נגד אונר"א: "ארגון טרור", באתר וואלה, 22 ביולי 2024
↑  Lazar Berman, Canada, Australia, France, Germany, Japan, South Korea, UK express ‘grave concern’ over planned law to restrict UNRWA, timesofisrae, ‏27 October 2024
1 2  יקי אדמקר, וברק רביד‏, חוק אונר"א אושר בכנסת, בעולם גינו: "הרסני עבור המאמץ ההומניטרי ברצועה", באתר וואלה, 28 באוקטובר 2024
↑  חוק להפסקת פעילות אונר"א, תשפ"ה-2024; פקיעת חילוף האיגרות בין ישראל ובין אונר"א, באתר נבו, נוסח עדכני ליום 30 באוקטובר 2024
↑  טל שניידר, החוק להפסקת פעילות אונר"א עלול לחזק דווקא את חמאס, באתר זמן ישראל, 28 בינואר 2025
↑  איתמר אייכנר, כ"ץ הודיע לאו"ם: "ההסכם בין ישראל לאונר"א מבוטל", באתר ynet, 4 בנובמבר 2024
↑  נעמי רחליס, בעקבות הלחצים: אונר"א מפנה את משרדי המטה שלה מירושלים, באתר עכשיו 14, 26 בנובמבר 2024
↑  חזקי ברוך, צפו: אריה קינג פותח שמפניה לרגל סגירת מטה אונר"א בירושלים, באתר ערוץ 7, 30 בינואר 2025
↑  לידור סולטן, כמו במבצע צבאי: ירושלים נפרדת מאונר"א, באתר ישראל היום, 4 בדצמבר 2024
↑  כך נערכים בירושלים לעידן שאחרי אונר"א, באתר ערוץ 7, 29 בינואר 2025
↑    הודיה כריש חזוני, ‏"חוקי אונר"א" נכנסו לתוקף: סילוק מטה "סוכנות הטרור" בירושלים יצא לדרך, בעיתון מקור ראשון, 31 בינואר 2025
↑  ברוב של 92 ח"כים • הכנסת אישרה: פעילות אונר"א בישראל תופסק, באתר חרדים10
↑  "רגע היסטורי": בישראל מגיבים לחוק אונר"א שאושר, באתר "סרוגים", 28 באוקטובר 2024
↑  Jeremy Sharon, UNRWA is deeply flawed, but strategic wisdom of banning agency is unclear, .times of Israel.com, ‏30 October 2024
↑  Israel bans UN aid agency UNRWA from operating in Israel, Reuters, ‏October 29, 2024
↑  Roth, Andrew; correspondent, Andrew Roth Global affairs (2024-10-28). "Israeli parliament votes to ban Unrwa from Israel within 90 days". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2024-11-01.
↑  Nadeen Ebrahim, Salma Arafa, Israel has banned the UN agency for Palestinian refugees. That could be devastating for millions, CNN, ‏2024-10-28 (באנגלית)
↑  איתמר אייכנר, אחרי ביטול ההסכם עם אונר"א: הצעד הבא של ישראל - והעימות עם גוטרש, באתר ynet, 4 בנובמבר 2024
↑  Norway asks the UN to clarify Israel’s obligations under international law, משרד החוץ של נורווגיה, ‏29 באוקטובר 2024 (באנגלית)
↑   ג'קי חורי, סעודיה, מצרים, ירדן, קטאר, האמירויות והרשות הפלסטינית דוחות את הצעת טראמפ לטרנספר, באתר הארץ, 1 בפברואר 2025
↑  אדם מיכלשווילי, שגרירת ארה"ב באו"ם המיועדת, באתר עכשיו 14, 21 בינואר 2025
↑  שמואל קוגן, שינוי מגמה באירופה: שוודיה תפסיק לממן את אונר"א, באתר עכשיו 14, 20 בדצמבר 2024
↑  בר ברק, מדינות אירופה לאנטוניו גוטרש: הסר את אונר"א מסוכנויות האו"ם, באתר עכשיו 14, 2 בפברואר 2025
משקל (בלשנות)

המשקל הוא מורפמה (צוּרָן) שנוצר בדרך גזירה מסורגת. לתוך תבנית המשקל משבצים את אותיות השורש לשם יצירת שמות עצם ותארים. אותיות השורש מיוצגות במשקלים באותיות ק-ט-ל (בשונה מייצוג אותיות השורש בפעלים שנעשה באותיות פ-ע-ל, אם כי יש רבים המייצגים גם שמות עצם באמצעות האותיות פ-ע-ל). נהוג לחלק את המשקלים לדגושים עם דגש תבניתי ב-ע' הפועל, וללא דגושים.
גם תבניות שמות הפעולה בבניינים השונים מכונות משקלים (לדוגמה: קְטִילָה – שְמִירָה, שם פעולה בבניין קל), וכן גם צורת הבינוני בבנייני הפועל השונים (לדוגמה: קוֹטֵל – שׁוֹמֵר, בינוני בבניין קל).
במקרים רבים המשקל מצביע על משמעותה של המילה. כך למשל, המשקלים מַקְטֵל, מַקְטֵלָה, ומִקְטֶלֶת מציינים לרוב מכשיר או כלי, לדוגמה: מחשב, מצלמה ומקלדת. המשקלים מִקְטָל, מַקְטָל ומִקְטָלָה מציינים מקומות: מגרש, ומדרכה. המשקל קַטֶּלֶת מציין בדרך כלל מחלות כגון אדמת, חצבת, עקמת, אך גם כלים ומכשירים כמו קלטת ורתכת, וכן קבוצות ואוספים כגון רכבת, טייסת, שייטת, כוורת, כספת (שייך גם ל"כלים"), ועוד.
קיימות עשרות בודדות של משקלים נפוצים, ועוד הרבה משקלים נדירים יותר.
המשקל הוא תבנית לשונית קבועה של שם העצם שלתוכה יוצקים את אותיות השורש. האותיות הנוספות המשמשות חלק קבוע בתבנית המשקל נקראות מוספיות (תחיליות / תוכיות / סופיות).
שני ספרי עזר מרכזיים בעברית בנושא המשקלים הם: 'לוח השמות השלם' של שאול ברקלי, ו'היכל המשקלים' של יצחק אבינרי.
ראו גם

בניינים בעברית
מוספית
גזרה
הערות שוליים

↑  יוחאי אורלן, למה נבחר השורש פ-ע-ל לפרזנטור של שבעת הבניינים?, באתר מילימילים
ערך זה הוא קצרמרבנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ג'יימס גוד

ג'יימס ויליאם גוד (באנגלית: James William Good;‏ 24 בספטמבר 1866 – 18 בנובמבר 1929) היה פוליטיקאי אמריקאי ממדינת איווה, חבר המפלגה הרפובליקנית, שכיהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית וכמזכיר המלחמה בממשלו של נשיא ארצות הברית הרברט הובר.
ראשית חייו

ג'יימס ויליאם גוד נולד ליד סידר רפידס, איווה להנרי ומרגרט קומבס גוד. הוא למד בקולג' קו שבסידר רפידס וסיים את לימודיו שם ב-1892. בהמשך הוא למד בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת מישיגן, שם הוא סיים את לימודיו ב-1893 ובאותה שנה התקבל ללשכת עורכי הדין והחל לעסוק בעריכת דין באינדיאנפוליס. ב-4 באוקטובר 1894 הוא נשא לאישה את לוסי דיקון. לשניים נולדו שני בנים, ג'יימס ויליאם הבן ורוברט אדמונד.
ב-1896 שב גוד לסידר רפידס, שם הוא המשיך בעיסוקו בעריכת דין. בין השנים 1906 – 1908 הוא שימש כיועץ המשפטי של העיר.
קריירה פוליטית

בין השנים 1909 – 1921 כיהן גוד כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית כנציג מחוז הבחירה החמישי של איווה. ב-1919 הוא נבחר כיושב ראש ועדת ההקצבות של הבית ובתפקיד זה הוא כיהן עד תום כהונתו בבית הנבחרים. הוא נבחר מחדש לבית הנבחרים שבע פעמים ומעולם לא הובס. זמן קצר לאחר שעמיתו למפלגה הרפובליקנית, וורן הרדינג נבחר לנשיאות בנובמבר 1920, הביע גוד את רצונו לוותר על מושבו בבית הנבחרים ולהצטרף למשרד עורכי דין בשיקגו, זאת לאחר שתוכניתו לארגון מחדש של התהליך התקציבי תאומץ. ב-10 ביוני 1921 הגיש גוד את התפטרותו. בבחירות מיוחדות שנערכו נבחר במקומו הרפובליקני סיירוס קול, גם הוא מסיידר רפידס והוא הושבע לתפקידו ב-1 באוגוסט אותה שנה.
ב-1928 היה גוד פעיל במערכת הבחירות לנשיאות של הרברט הובר, גם הוא מאיווה. עם כניסתו של הובר אל הבית הלבן הוא מינה את גוד לתפקיד מזכיר המלחמה של ארצות הברית ועד מהרה אושר מינוי זה על ידי הסנאט. גוד כיהן בתפקיד במשך שמונה חודשים עד לפטירתו הפתאומית.
ג'יימס גוד נפטר ב-18 בנובמבר 1929, זמן קצר לאחר יום חמישי השחור שהחל את השפל הגדול, בוושינגטון די. סי. כתוצאה מדלקת הצפק שנגרמה מקרע בתוספתן. במקומו התמנה פטריק הארלי שעד אז שימש כתת-מזכיר המלחמה.
הערות שוליים

↑  "Good Resigns House Seat," New York Times, 1921-06-10.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb10953935m (data)  LCCN: no2021131267  US Congress: G000275  VIAF: 2652153411785141700004   WorldCat (עם VIAF): 2652153411785141700004
בין פרחי הגן

| --- | --- |
 שיר
 יצא לאור:  1927
 סוגה:  זמר עברי
 שפה:  עברית
 כתיבה:  יוסף אוקסנברג
 לחן:  ולנטין קרוצ'נין
 
השיר "בין פרחי הגן" הוא במקורו שיר רוסי בשם "שני כלבלבים" (מרוסית:" Две собачки"), אשר הולחן בשנת 1923 בידי המלחין ונגן הקלרינט היהודי-רוסי, סמיון בליסון (1881–1953), שהיגר לארצות הברית ב-1921.

המלחין ולנטין קרוצ'נין (1872-1970), עיבד את הלחן למילים שכתב המשורר פאבל גרמן (1894–1952), וקרא לו בשם "לְבֵנִים" (מרוסית:" Кирпичики").

בתקופת סטלין נאסר שיר להשמעה, כיוון שנחשד בעידוד רעיונות אנטי-קומוניסטיים.
הגרסה בעברית של אוקסנברג

הגרסה בעברית נכתבה על ידי השחקן, המלחין והמחבר יליד לודז', יוסף אוקסנברג (1897-1967).

השיר של אוקסנברג, מתאר את העיר הנבנית ומתפתחת, תל אביב, כפי שהיא מצטיירת בדמיונם של הצעירים בגולה המתעתדים לעלות לארץ ישראל.
גרסאות נוספות בעברית לאותו לחן

המשורר אברהם שלונסקי כתב בשנת 1933 את השיר "בַּשֵּׁפֶל', המוכר גם בשם "בסמטה צרה" על פי מילות הפתיחה שלו, ללחן של קרוצ'ינין, עבור ההצגה "בשפל" מאת מקסים גורקי שהועלתה בתיאטרון התל אביבי "אהל".
בספטמבר 1939 יצא בניו יורק סרט הקולנוע דובר היידיש 'כל נדרי', שכלל שירים רבים, ביניהם השיר 'דעם שנײַדערס טעכטערל' (בת החייט), שנכתב עוד בשנת 1933, בידי השחקן, הזמר והפזמונאי חיים טויבר (1972-1901). את השיר התאים טויבר למנגינת השיר הרוסי "לבנים" ('קירפיצ'יקי'), וכעבור שש שנים, גם ביצע אותו בסרט 'כל נדרי'. מילות השיר תורגמו לעברית בידי תמר ועמוס רודנר, אשר פרסמו אותן בספרם "זֶמֶר'ל: שירים שלא נשכח ביידיש ובעברית", הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2012.
השיר "לרגלי כרמל" חובר בשנת 1976 לאותו לחן, בידי דן אפרת, בן הדור השני של מתיישבי כפר יהושע שבעמק יזרעאל, עבור מופע יובל שנים לייסוד המושב. המופע הוצג שלוש פעמים, ובזכות הצלחתו הורחב והפך למחזמר רב-משתתפים בשם "פינת העמק הקטנה" שהוצג פעמים רבות.
ביצועים

בין מבצעי השיר ניתן למצוא את:
אברהם פררה
ירדנה ארזי
דודו זכאי ועירית דותן
הגבעטרון
הערות שוליים

1 2 3 4  בין פרחי הגן, באתר הספרייה הלאומית
↑  יוסף אוקסנברג, באתר זמרשת
1 2 3  צבי (גרימי) גלעד, גלגולו של ניגון: 'בין פרחי הגן המלבלבים', באתר עונג שבת, ‏5.4.2018
↑  Kol Nidre, IMDb, ‏1939
קאיה (כלבה)

| --- | --- |

נתניהו עם הכלבה קאיה בעת ביקורו של מזכיר המדינה של ארצות הברית, ג'ון קרי בבית ראש הממשלה שבירושלים, 2015
 לידה:  10 באפריל 2005 ישראל גבעת ברנר, ישראל
 מוות:  26 בפברואר 2018 (בגיל 12) ישראל ירושלים, ישראל
 מין:  כלב הבית
 גזע:  אלסקן מלמוט
 זוויג:  נקבה
 בעלים:  בנימין נתניהו, שרה נתניהו, יאיר נתניהו, אבנר נתניהו
 ידועה בשל:  הכלבה של משפחת נתניהו
הכלבה קאיה עם נתניהו ומזכיר המדינה של ארצות הברית, ג'ון קרי בעת ביקורו במעון ראש הממשלה שבירושלים, 2015
קאיה (10 באפריל 2005 – 26 בפברואר 2018) הייתה כלבה מעורבת מסוג אלסקן מלמוט, שאומצה על ידי משפחת נתניהו בחודש יולי 2015 בגיל 10, ומאז גרה עם המשפחה במעון ראש הממשלה בירושלים. מאז שאומצה זכתה קאיה לסיקור בתקשורת בישראל בשל אירועים שונים שהיו כרוכים בשמה, בהם נשיכתו של בנימין נתניהו וכמה ממקורביו.
הצעת חוק שעברה בכנסת בקריאה ראשונה, שבין היתר הייתה אמורה לאפשר הסגר לכלבים בבית בעליהם ולא בתחנת הסגר לבעלי חיים, כונתה בפי דוברים המתנגדים לממשלה בשם "חוק קאיה נתניהו".
חייה בבית משפחת נתניהו

קאיה אומצה על ידי משפחת נתניהו, לאחר שננטשה על ידי בעליה הקודמים, ולאחר שנודע לבני המשפחה כי בכוונת הכלבייה שבה שהתה, להרדימה. היא הגיעה לבית המשפחה בגיל 10 כשהיא סובלת מבעיות באגן המקשות על הליכתה, ומליקויים בשמיעתה. ב-12 ביולי 2015 פרסם נתניהו פוסט בעמוד הפייסבוק שלו במילים הבאות: "הכירו את קאיה, בת עשר, כלבה עדינה ונעימת מזג שהשתלבה מיד במשפחתנו. כשבני אבנר שמע שהיא עומדת בפני הרדמה, הוא ביקש מכולנו לאמץ אותה ובכך להציל את חייה. בסוף השבוע האחרון קיבלנו אותה בחום ובאהבה". כמו כן פנה ראש הממשלה לציבור, ואמר כי קאיה הביאה אור רב לביתם וביקש ממנו לנהוג כמותם ולאמץ גם כלבים מבוגרים כדי להציל ולהאריך את חייהם.
בדצמבר 2015, במהלך מסיבת חנוכה בבית ראש הממשלה, נשכה קאיה את ח"כ שרן השכל ואת בעלה של סגנית שר החוץ, ציפי חוטובלי. בעקבות הנשיכה הוכנסה קאיה להסגר. שרה נתניהו דיווחה כי קאיה נמצאת במצב חרדה מוגבר ובנוסף למצבה הפיזי הקשה נמצאת כעת גם במצב נפשי קשה.
אתי אלטמן, ממייסדי תנו לחיות לחיות, התייחסה לאימוצה של קאיה ואמרה כי "בני משפחת נתניהו עשו מעשה חשוב מאין כמותו ולקחו לביתם כלבה מבוגרת וחולה. הם מטפלים בה במסירות. אני יודעת כמה כלבים מבוגרים ננטשים באכזריות על ידי הבעלים שלהם. תאמינו לי שאף אחד אחר לא היה לוקח אותה".
מספר חודשים לאחר שאומצה קאיה על ידי משפחת נתניהו, חשפה כתבת "עובדה" רויטל חובל כי החשב של משרד ראש הממשלה קיבל בקשה ממשפחת נתניהו לקבל מימון מהמדינה לרכישת מזון כלבים עבור קאיה. הבקשה, שהגיעה בסופו של דבר ללשכתה של החשבת הכללית במשרד האוצר, נדחתה על ידיה בטענה כי על משפחת נתניהו לממן מכיסה הוצאה זו, בשל היותה הוצאה פרטית. ממשרד ראש הממשלה נמסר כי "כל ההוצאות ממומנות מכספי משפחת נתניהו".
קאיה מתה ב-26 בפברואר 2018. בנימין נתניהו כתב: "כמה אושר ואור היא הביאה לחיינו. למדנו מקאיה מה זאת נשמה ותודעה של בעלי חיים. שמחנו להעניק לה בית ומשפחה ובכך להאריך לה בשנים נוספות את חייה, והיא בחזרה העניקה לנו הרבה שמחה. בהזדמנות זו אנו קוראים לכל מי שיכול לאמץ בעלי חיים מבוגרים: תנו להם בית וחיים – ותקבלו מהם כל כך הרבה חום ואהבה". בפוסט בפייסבוק שהעלה במרץ 2018, ציטט בנימין נתניהו את דבריו של הסופר איל מגד בטור בעיתון הארץ בו הביע הסופר הערכה להתייחסותו של ראש הממשלה לבעלי החיים בתקופה סוערת זו ובכך "מתוקף היותו מנהיג, מנסה ביודעין או שלא ביודעין - לעצב עמדה מוסרית של ציבור שלם" תוך יציאה מנסיבות אישיות לתחום האוניברסלי.
על קברה הוצבה לוחית זיכרון סמלית ממשפחת נתניהו, בה צירפו גם את תמונתה של קאיה.
החוק שמאזכר את שמה

קאיה נשכה מספר דמויות הקשורות לפוליטיקה הישראלית, ובהן ראש הממשלה עצמו, חברת הכנסת שרן השכל, בעלה של סגנית שר החוץ ציפי חוטובלי, וכן מאבטח במעונות ראש הממשלה. יומיים לאחר מכן הוכנסה קאיה להסגר בן עשרה ימים במתקן הסגר של עיריית ירושלים הממוקם ליד הר חוצבים. זאת בהתאם לפקודת הכלבת משנת 1934, הקובעת כי כלב שנשך מועבר אוטומטית להסגר עירוני למשך עשרה ימים. בשנת 2014 ועדה בין-משרדית פרסמה המלצות להכנסת תיקונים בפקודה. ביולי 2017 אישרה ועדת השרים לענייני חקיקה את הצעת החוק למניעת מחלת הכלבת, המאפשרת הסגר ביתי לכלב או לחתול שנשך, במקום להביאו לכלבייה עירונית. בהצבעה בקריאה ראשונה לא הושג רוב. באוגוסט 2017 אישרה הכנסת את הצעת החוק בקריאה ראשונה במושב פגרה מיוחד. דוברים המתנגדים לממשלה כינו אותה "חוק קאיה נתניהו". לאחר מכן הועבר החוק לוועדת הכלכלה שקיימה בהצעה שני דיונים ולא העלו אותה להצבעה. לאחר שהוועדה והממשלה לא ביקשו להחיל על ההצעה דין רציפות בתום כהונת הכנסת העשרים, הוסרה הצעת החוק מעל סדר היום של הכנסת.
הצעת חוק דומה הועלתה בשנת 2020 בכנסת העשרים ושלוש, ובסוף אותה שנה אושרה בקריאה שנייה ושלישית כתיקון לפקודת הכלבת.
בתרבות

דמותה של הכלבה קאיה גולמה בתוכנית המערכונים הסאטירית "ארץ נהדרת" על-ידי הקומיקאי ירון ברלד