stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי אוזבקיסטן–ישראל
היסטוריה

עם התפרקות ברית המועצות בדצמבר 1991 הכירה ישראל בעצמאותה של אוזבקיסטן. אוזבקיסטן מצידה הכירה גם בעצמאותה של מדינת ישראל. היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין שתי המדינות קיבלו גושפנקה ב-10 באפריל 1992, כשבחודש מאי באותה שנה נפתחה בטשקנט, בירת אוזבקיסטן, שגרירות ישראל. במקביל, אוזבקיסטן פתחה קונסוליה ברמת גן, ששודרגה בשנת 1997 למעמד שגרירות.
ביולי 1994 ערך שר החוץ שמעון פרס ביקור רשמי באוזבקיסטן. בביקור זה נחתמו הסכמים לשיתוף פעולה בתחומי ההשקעות, התחבורה האווירית, התחבורה והתיירות. באפריל 1997 ביקר בישראל שר החוץ של אוזבקיסטן, עבדולעזיז קמילוב. במהלך ביקורו של קמילוב נחתמו הסכמים בתחומי התרבות, המדע והרפואה. הסכם בין ממשלת אוזבקיסטן לממשלת ישראל בדבר שיתוף פעולה בתחום התיירות נחתם ב-4 ביולי 1994 ונכנס לתוקף ב-31 בדצמבר 1995. לאחר החתימות על הסכמים אלו החל שיתוף פעולה גובר בתחום התיירות בין שתי המדינות.
ב-18 בדצמבר 1998 ביקר בישראל נשיא אוזבקיסטן, אסלאם קרימוב. ביקור זה הביא לרמה חדשה את היחסים הבילטרליים בין המדינות. במהלך הביקור נחתמו שמונה הסכמים במישורים שונים, בהם אמנה למניעת כפל מס, ואף הוקמה ועדה לשיתוף פעולה כלכלי בין שתי המדינות.
בשנת 2002, היקף הסחר בין המדינות הגיע לכ-53 מיליון דולר. ב-2007 חלה ירידה קלה במחזור הסחורות לכ-27 מיליון דולר, ובשנת 2008 עלה היקף הסחר לכ-40 מיליון דולר. ב-2003 שיגרה אוזבקיסטן לישראל 79 משתלמים לקורסים שונים ובוצעו 12 שליחויות קצרות של מומחים ישראלים באוזבקיסטן. לעומת זאת, ב-2004 השתתפו 137 משתלמים בקורסים בישראל, בוצעו עשרים שליחויות קצרות של מומחים ישראלים באוזבקיסטן ולשתי המדינות היו קורסים ומיזמים משותפים בתחומי החקלאות, הפיתוח הכלכלי-חברתי, הפיתוח הקהילתי והרפואה הציבורית.
ב-30 ביולי 2004 התפוצץ מחבל מתאבד בכניסה לשגרירות. בפיגוע נהרגו שני אנשי אבטחה מקומיים, ואנדרטה לזכרם הוצבה בסמוך למקום הרצחם. ב-13 במאי 2005 היה ניסיון נוסף לפגוע באמצעות טרור בשגרירות, אך המחבל נורה ונהרג בפעולה משותפת של השוטרים המקומיים וצוות האבטחה של השגרירות.
בשנת 2016, נבחרה משלחת ישראלית שמנתה כששה ישראלים לפקח על הבחירות שנערכו באותה שנה במדינה לנשיאות לאחר מותו של אסלאם קרימוב. בין הנבחרים היה גם פרופסור אדוארד יעקובוב, נשיא HIT מכון טכנולוגי חולון.
החל מ-2018, ישראלים יכולים להיכנס לאוזבקיסטן בלי ויזה, ולהפך.[דרוש מקור]
היסטוריה > יהדות אוזבקיסטן

יהדות אוזבקיסטן מורכבת מיהודים בוכרים ומיהודים אשכנזים שהגיעו אליה במהלך המאה ה-20. בשיאה מנתה הקהילה יותר מ-200,000 איש. בשנות ה-70 ובשנות ה-90 עלו רובם לישראל, ואחרים היגרו לארצות הברית ואירופה. בטשקנט שני בתי כנסת ובתי ספר של הקהילה היהודית.
קלודיה ג'סי

| --- | --- |

 לידה:  30 באוקטובר 1989 (בת 35) Moseley, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2012
 פרופיל ב-IMDb
 
קלודיה ג'סי (באנגלית: Claudia Jessie; נולדה ב-30 באוקטובר 1989) היא שחקנית אנגלייה. היא ידועה בעיקר מהופעתה בתפקיד ראשי בסדרה "WPC 56" של ערוץ BBC One. ב-2018 כיכבה בתפקיד אמיליה סדלי במיני-סדרה "יריד ההבלים" של רשת ITV.
ביוגרפיה

קלודיה ג'סי נולדה בפרוור מוזלי שבברמינגהאם, וגדלה בלונדון. בגיל 17 חזרה לגור בברמינגהאם. בעידודה של אמה, שעבדה כמנקה כדי לממן עבורה שיעורי בלט, היא השיגה לעצמה סוכן בשנת 2012.
בטלוויזיה שיחקה בסדרות כגון "רופאים", "חדר מיון", ו"שחיתות". היא הופיעה בסדרת הטלוויזיה "בית אנוביס" ובסרט הטלוויזיה "Touchstone of Ra". עוד הופיעה בסדרת הווב "Dixi" של CBBC Online, שזכתה בפרס באפט"א.
ב-2015 לוהקה לתפקיד השוטרת אנני טיילור, התפקיד הראשי בעונה השלישית של סדרת הטלוויזיה "WPC 56" של ערוץ BBC One. היא השתתפה בתפקיד אורח בפרק בסדרה "ג'וש" בתפקיד אהובתו. ב-2014 שיחקה ג'סי בסרט הקצר "Copy That" בבימויו של קינגסלי הוסקינס שזכה בפרס הסרט הקצר הקומי הטוב ביותר ב-TSFA בניו יורק. ב-2017 הופיעה בסרט הקולנוע "שעתם היפה", בו גילמה זוג תאומות, דוריס ולילי. ב-2018 שיחקה בפרק בסדרה "דוקטור הו".
חיים אישיים

ג'סי סיפרה בראיון שהיא טבעונית, ועוסקת לפחות שעה ביום במדיטציה מסוג ניצ'ירן (זרם בודהיסטי יפני).
פילמוגרפיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | רופאים | Doctors | קייט מרשל | בפרק "Host Family" |
| 2013 | בית אנוביס | House of Anubis | סופיה | בפרק "House of Eclipse" |
| 2013 |  | House of Anubis: Touchstone of Ra | סופיה | סרט טלוויזיה |
| 2013 | גן עדן לנשים | The Paradise | גברת דאגלס | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2013 | חדר מיון | Casualty | ג'ני אנובר | בפרק "Crush Syndrome" |
| 2014 | רופאים | Doctors | פופי קונרוי | סדרת טלוויזיה (12 פרקים) |
| 2014–2016 |  | Dixi | שארי | סדרת רשת |
| 2015 |  | WPC 56 | השוטרת אנני טיילור | עונה שלישית |
| 2015 | ג'ונתן סטריינג' ומר נורל | Jonathan Strange & Mr Norrell | מרי | סדרת טלוויזיה (4 פרקים) |
| 2015 | ג'וש | Josh | לוסי | בפרק "Suited and Booted" |
| 2015 |  | Bull | פיי | סדרת טלוויזיה (3 פרקים) |
| 2016 | מיילדת | Call the Midwife | ג'נט סו | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2016 | שעתם היפה | Their Finest | דוריס | סרט קולנוע |
| 2017 | האב בראון | Father Brown | ג'ואן ואנדרלנד | בפרק "The Labyrinth of the Minotaur" |
| 2017 | שחיתות | Line of Duty | הבלשית ג'ודי טיילור | עונה רביעית |
| 2017 |  | Porters | לוסי | סדרת טלוויזיה |
| 2017 | דטקטוריסטס | Detectorists | ד"ר הופמן | סדרת טלוויזיה |
| 2018 | חולה אהבה | Lovesick | טאשה | סדרת טלוויזיה |
| 2018 | יריד ההבלים | Vanity Fair | אמיליה סדלי | מיני-סדרה |
| 2018 | דוקטור הו | Doctor Who | קירה ארלו | בפרק "Kerblam!" |
| 2020–הווה | ברידג'רטון | Bridgerton | אלואיז ברידג'רטון | סדרת טלוויזיה |
| TBA |  | Toxic Town |  | מיני-סדרה עתידית של נטפליקס |
| TBA |  | Bali 2002 |  | מיני-סדרה עתידית |
הערות שוליים

1 2 3  Laws, Roz (2014-11-14). "Birmingham actress Claudia Jessie is the new WPC 56 in 1950s police drama". Birmingham Mail. Reach plc. נבדק ב-2016-08-01.
1 2 3 4  Basham, Megan. "Vanity Fair's Claudia Jessie: I never want anything to do with that corset again". belfasttelegraph.co.uk. BelfastTelegraph. נבדק ב-16 בפברואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Chasing the wind". world.wng.org. WORLD News Group. נבדק ב-17 בפברואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Gibb, Bill. "ACTRESS Claudia Jessie will savour her biggest acting moment tonight as she stars in ITV's latest period blockbuster Vanity Fair". sundaypost.com. DC Thomson Publishing - The Sunday Post. נבדק ב-17 בפברואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Laws, Roz (2017-04-09). "Meet the Brummie actress at the heart of BBC1's Line of Duty". Birmingham Mail. Reach plc. נבדק ב-2018-09-11.
↑  "Nickelodeon announces House of Anubis special, Touchstone of Ra". vimn.com. Viacom Paramount Media. נבדק ב-17 בפברואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Warner Bros. 'Lego Movie' Takes BAFTA Kids' Award online mystery-drama 'Dixi', which nabbed the BAFTA for original interactive show". veriety.com. Variety Media, LLC, a subsidiary of Penske Business Media, LLC. נבדק ב-17 בפברואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Copy That". vimeo.com. Vimeo, Inc. נבדק ב-17 בפברואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Potts, Lianne. "Doctor Who: 'Kerblam!' – Who is Claudia Jessie?". blgtorwho.com. DT Forum Ltd. נבדק ב-17 בפברואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1203113374  ISNI: 0000 0004 8156 1669  LCCN: no2018101002  VIAF: 4246158005999802100006   WorldCat (עם VIAF): 4246158005999802100006
מבצע CEDAR (מלחמת העולם השנייה)

פרויקט CEDAR (ידוע גם כמבצע ארז, כפי שנקרא בקיצור באנגלית לפי ראשי התיבות שלו "Civilian Emergency Defence Aid to Russia") היה פרויקט של מלחמת העולם השנייה לאספקת מטוסים קצרי טווח מארצות הברית לברית המועצות דרך עבאדן, איראן במפרץ הפרסי.
הפרויקט החל לפני כניסת ארצות הברית למלחמה, ובמארס 1942 הוקם בסיס באי עבאדן. מכליות נפט, שחזרו ריקות מהובלת נפט לארצות הברית, ייקחו חלקי Bell P-39, Curtiss P-40 ודאגלס A-20 לאבאדן, שם הורכבו למטוסים והוטסו לברית המועצות. יחידת האפסנאות האווירית ה-82 הייתה חלק מפרויקט CEDAR.
מבצע סודי נוסף לתיקון מטוסי RAF, פרויקט 19, הוקם באריתריאה.
ראו גם

השאל-החכר
המסדרון האירני
הערות שוליים

1 2  Carol Adele Kelly, ed. (2007). Voices of My Comrades: America's Reserve Officers Remember World War II. New York City: Fordham University Press. p. 212. ISBN 978-0-8232-2823-2.
↑  "Project 19 - US repair base for British aircraft in Eritrea ", American Military History site
↑  "Boeing & Douglas: A History of Customer Service", Boeing.com
↑  "Episode in Eritrea", Evening Post, 25 July 1945
ליסה רוברטס גילאן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בינואר 1965 (בת 60) דיקייטר, ג'ורג'יה, ארצות הברית 
 שם לידה:  Lisa Roberts Gillan 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1988
 בן זוג:  טוני גילאן (נישאו ב-1997)
 פרופיל ב-IMDb
 
ליסה רוברטס גילאן (באנגלית: Lisa Roberts Gillan; נולדה ב-1 בינואר 1965) היא שחקנית ומפיקה אמריקאית. היא אחותם של השחקנים אריק רוברטס וג'וליה רוברטס, ודודתה של השחקנית אמה רוברטס.
ראשית חייה

נולדה בדיקייטר שבג'ורג'יה. הוריה, בטי לו ברדמוס (1934-2015) וולטר גריידי רוברטס (1933–1977), שהיו בתחילת דרכם שחקנים ומחזאים, נפגשו בעת סיור הפקה של "George Washington Slept Here" עבור כוחות הביטחון. בשנת 1963 הקימו יחדיו את סדנת השחקנים והסופרים של אטלנטה באטלנטה שבג'ורג'יה. אמה של רוברטס הפכה למזכירה של כנסייה ולסוכנת נדל"ן, ואביה לאיש מכירות של שואבי אבק. הם הגישו תביעת גירושין בשנת 1971 והתגרשו בתחילת 1972. אחיה של ליסה, אריק, נשאר עם אבא שלו באטלנטה, מנוכר מאחיותיו.
קריירה

שיחקה בסרטים כמו "צרות בכותרות" (1994), "משהו לדבר עליו" (1995), "תפוס את הכלה" (1999), "יפה במנהטן" (2002), "חיוך של מונה ליזה" (2003) ו"המהפך של הלן" (2004). היא הפיקה את הסרט "אין מה להפסיד" (1995) שבו גם שיחקה תפקיד קטן; שחקנים אחרים היו אדריאן ברודי וטוני גילאן. כמו כן, הופיעה בתפקיד אורח בסיטקום המצליח "חברים" בפרק שבו התארחה גם אחותה, ג'וליה רוברטס. בשנת 2011 שיחקה את השתקפותה של אחותה ג'וליה במראת קסמים בסרט "מראה מראה", המבוסס על סיפורה של שלגיה.
חייה האישיים

היא נשואה לשחקן טוני גילאן.
פילמוגרפיה > סרטים

| שנה | שם הסרט | תפקיד |
| --- | --- | --- |
| 1994 | צרות בכותרות | חברה של קים |
| 1995 | אין מה להפסיד | לינדה |
| 1995 | משהו לדבר עליו | קיטי |
| 1995 | מסעו של אוגוסט קינג | מג |
| 1998 | The Call Back | ג'ודי |
| 1999 | תפוס את הכלה | איליין |
| 2002 | התחרות הגדולה | מיס רוביסון |
| 2002 | יפה במנהטן | קורה |
| 2003 | חיוך של מונה ליזה | מיס אלביני |
| 2004 | המהפך של הלן | כתבת בגן החיות |
| 2009 | משחק כפול | עוזרת של טולי |
| 2010 | יום האהבה | אחות צעירה |
| 2010 | לאכול, להתפלל, לאהוב | אישה במחזה |
| 2012 | מראה מראה: הסיפור האמיתי | השתקפות המלכה במראה |
| 2015 | No Letting Go | ד"ר מיינרד |
| 2016 | יום האם | בטי |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | כותרת | התפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1988 | To Heal a Nation | שואלת | סרט טלוויזיה |
| 1996 | חברים | קתי | "The One After the Superbowl: Part 2" |
| 1999 | חוק וסדר | מדליין בישופ | "Tabula Rasa" |
| 2001 | חוק וסדר: מדור מיוחד | גברת סימונס | "Countdown" |
| 2001 | 100 Centre Street | גב' גיילי | "No Good Deed Goes Unpunished" |
| 2002 | סקס והעיר הגדולה | מתקלחת | "A 'Vogue' Idea" |
| 2007 | Queens Supreme | אלונה | "Words That Wound" |
הערות שוליים

↑  "Famous Family Tree: Julia Roberts". אורכב מהמקור ב-7 במאי 2006. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: bot: original URL status unknown (link)
↑  "Julia: Her Life", James Spada. St Martin's Press, New York. Page 32
↑   "אין מה להפסיד", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑  Gliatto, Tom (15 בספטמבר 2003). "My Sibling, the Star". People. אורכב מ-המקור ב-22 בפברואר 2014. ...actress Lisa Roberts Gillan, 38 ... {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810703001605606  ISNI: 0000 0003 7782 4975  LCCN: no2012108400  VIAF: 254641113   WorldCat (עם VIAF): 254641113
מגדל W

| --- | --- |

מגדל W
 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים
 שימוש:  מגורים
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  2007–2010 (כ־3 שנים)
 תאריך פתיחה רשמי:  2010 
 עלות:  245 מיליון שקל
 אדריכל:  ישר אדריכלים 
 מידות
 גובה:  156 מ' 
 קומות:  46 
 
 קואורדינטות:  32°05′17″N 34°47′50″E﻿ / ﻿32.0881°N 34.7972°E﻿ / 32.0881; 34.7972
 תבנית:לשוניות2
 
מגדל W הוא גורד שחקים הנמצא בשכונת פארק צמרת בתל אביב, צפונית לתחנת הרכבת תל אביב מרכז ומערבית לנתיבי איילון. בין סיום בנייתו בשנת 2010 ועד ל-2013 הפך המגדל, בגובה 156.4 מטרים, לבניין הגבוה בישראל המשמש למגורים בלבד. ב-2013 הפך מגדל נוה נוף למגדל המגורים הגבוה ביותר.
המגדל הוקם על ידי קבוצת רכישה שארגנה קבוצת ישראל קנדה, ותוכנן על ידי משרד ישר אדריכלים. את בניית המגדל ביצעה חברת א. דורי, ועלות הבנייה הייתה של 245 מיליון שקל.
בנייתו של המגדל החלה בשנת 2007 ובדצמבר 2008 הסתיימה בניית השלד והוא הגיע לגובהו המרבי. במגדל יש 168 דירות מגורים ב-46 קומות וחניון תת-קרקעי בן חמישה עשר אלף מטרים רבועים. שטח המגרש הוא חמישה דונמים.
בשנת 2010 ו-2011 החלה חברת ישראל קנדה להקים במתחם גם את מגדל W-Prime ומגדל W-Boutique. מגדל W-Prime הוא בעל עיצוב דומה למגדל W, עם 44 קומות, ובשנת 2015 הגיע לגובהו המרבי העומד על כ-150 מטרים. במגדל W-Boutique ישנן 31 קומות.
ב-2014 שודרה ב-HOT סדרת הטלוויזיה "איש חשוב מאוד" בכיכובו של יהודה לוי שצולמה בחלקה בדירה בקומה ה-34 בבניין.
ראו גם

גורדי שחקים בישראל
ישראל אליעזרי

| --- | --- |

 לידה:  24 ביולי 1933 (בן 91) ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 מקום לימודים:  ישיבת אור ישראל  מכללת ליפשיץ  ישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
ישראל זאב אליעזרי (נולד ב-24 ביולי 1933) הוא גאולוג המומחה לנפט, אבני חן ויהלומים צבעוניים, ממייסדי שרין טכנולוגיות – חברת מו"פ המונפקת בבורסה לניירות ערך של סינגפור (SGX) (אנ'), מייסד המוזיאון הגיאולוגי ברמת השרון ויקיר העיר רמת השרון, יקיר תעשיית היהלומים בישראל ונשיא לשעבר של הארגון הבין-לאומי לאבני חן – ‏The International Colored Gemstone Association ‏(ICA).
ביוגרפיה > ילדות וחינוך

ישראל זאב אליעזרי נולד בירושלים בשנת 1933, בן לרב שמואל אליעזרי (קודם: שנדרוב) ובתיה (בתם של חוה לבית טייטלבוים והרב ישראל זאב הלוי איש הורוביץ). אביו, שהיה תלמידו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק, כיהן כרב של שכונת בית וגן בירושלים. עם קום המדינה נקרא על ידי דוד בן-גוריון לקחת חלק בייסודה של הרבנות הצבאית. לאחר שחרורו מהצבא כיהן כדיין בבית הדין הרבני בתל אביב.
ישראל זאב אליעזרי הוא שלישי מבין חמשת ילדיהם של שמואל ובתיה אליעזרי: דינה, רות, ישראל זאב, אלי (אליעזר) וברוריה.
בהיותו בעל תפיסה מהירה נכנס לכיתה א' כבר בגיל חמש. בהיותו בן 12 נשלח לישיבת אור ישראל בפתח תקווה, בראשותו של הרב יעקב ניימן, וכשהיה בן 14 עבר לישיבה החקלאית של בני עקיבא בכפר הרא"ה, בראשות הרב משה צבי נריה. בהיותו בן 16 חזר לירושלים וסיים את לימודיו התיכוניים בבית הספר התיכון והסמינר למורים מזרחי.
ביוגרפיה > שירות צבאי

בהיותו בן 15 השתתף אליעזרי במלחמת העצמאות במסגרת הגדנ"ע. ביחד עם בני כיתתו סייע ליחידות השרון של צה"ל, עבר אימוני נשק והשתתף במשימות. באותם הימים מונה אביו לכהונת הרב הצבאי של מחוז ירושלים.
שלוש שנים לאחר מכן, ב-1951, התגייס אליעזרי לצה"ל במסגרת גרעין נח"ל. הוא סיים קורס סיירים, הדריך בקורס, ובתום שנה נשלח לקורס קצינים במחנה שמונים. לאחר הקורס שימש כמפקד מחלקה ולאחר מכן כשליש הגדוד. בשנת 1953 נשלח לפקד על הקמתה של היאחזות באזור ניצנה, במקום בו נמצא כיום בסיס קציעות. תחילה, נקראה ההיאחזות גבעת רחל, ולאחר מכן קיבלה את שמה הרשמי – היאחזות קציעות. ההיאחזות, שהתחזתה לאזרחית משום שהוקמה באזור שהוגדר בהסכם שביתת הנשק עם מצרים כמפורז, פעלה כיחידת אבטחה, האחראית על ניצנה וסביבותיה. חודשים אחדים לאחר מכן נשלח לפקד על היאחזות עין גדי, שלחופו המערבי של ים המלח, תפקיד אותו מילא עד שחרורו מהשירות הסדיר, באוקטובר 1954.
במסגרת שירות המילואים פעל, תחילה כסמ"פ בגדוד 161 בחטיבת ירושלים, ולאחר מכן כמפקד הפלוגה המסייעת. במלחמת ששת הימים השתתף בכיבוש ארמון הנציב, בית לחם ומדבר יהודה. את פרק שירותו הצבאי חתמה מלחמת לבנון הראשונה. אליעזרי השתחרר מצה"ל בדרגת רב-סרן.
ביוגרפיה > השכלה אקדמית

בעל תואר ראשון ושני בגאולוגיה, האוניברסיטה העברית בירושלים. ב-1962 סיים לימודי תעודה במינהל עסקים, בשלוחת תל אביב של האוניברסיטה העברית.
ביוגרפיה > עבודה בתחום הנפט

כבר בימי הלימודים החל לעבוד בחברת הנפט לפידות בשדה הנפט חלץ ובקידוחי נפט אחרים בדרום הארץ. לקראת סיום לימודיו באוניברסיטה העברית עשה את עבודת הגמר לתואר השני – מיפוי בגליל העליון - עבור חברת נפטא (חברה ישראלית לנפט בע"מ). במסגרת עבודתו בחברה השתתף בקידוחים בשדה הגז זוהר ובעמק החולה. בשנים 1960 – 1965 עבד בחברת הנפט הלאומית. בשנים 1966 – 1965 כיהן כגאולוג ראשי של חברת הנפט הלאומית. לאחר שנים אחדות כגאולוג עצמאי וכיועץ לחברת הנפט הלאומית. בשנים 1969 – 1975 כיהן כגאולוג הראשי וסגן נשיא חברת הנפט הלאומית שפעלה באותה העת באמצעות שתי חברות בנות - Omco ו-Pedco.
בתקופת עבודתו בתחום הנפט פעל בגאנה, גבון, אתיופיה, מדגסקר, הודו, וייטנאם והים הצפוני.
בתקופת פעילותו בתחום הנפט דבק בישראל אליעזרי השם אלי אליעזרי, משום הקושי לפעול בעולם הנפט כשנושאים שם ישראלי מובהק. שם זה גרם לעיתים לבלבול בינו לבין אחיו אלי (אליעזר), שנודע בזכות פעילותו רבת השנים במוסד ובארגון הג'וינט העולמי.
ביוגרפיה > עבודה בתחום האבנים היקרות

בשנת 1975 עבר אליעזרי לתחום האבנים היקרות. הוא עסק בפיתוח מכרות, כרייה ורכישת אבני חן גולמיות במדינות רבות באמריקה הדרומית, אפריקה ואירופה, ובהן ברזיל, זמביה, קולומביה, טנזניה, רוסיה, נמיביה, אפגניסטן, אוסטרליה, ווייטנאם, בייצור אבני החן ובשיווקן.
בשנת 1978 הקים את חברת כלג'ם בשותפות עם אילן ויסמן. במסגרת פעילותה ברחבי העולם גילתה החברה בנמיביה אבן חן חדשה – ספסרטין ממשפחת הגארנט בצבע כתום בלתי מוכר לחלוטין בשוק, שהווה תוספת נכבדה באיכותה לצבורייט (אנ') ולדמנטואיד (אנ'), אף הם ממשפחת הגארנט. צבעה הכתום זיכה אותה בשם מנדרין גארנט.
ב-1980 השתתף בהקמת חברת שרין מו"פ לפיתוח רובוט לליטוש אבני חן. ב-1987 נמנה עם מקימי שרין טכנולוגיות לפיתוח טכנולוגיות לעיבוד יהלומים. החברה הפכה למובילה בטכנולוגיות היהלומים בעולם, והונפקה בשנת 2006 בבורסה לניירות ערך של סינגפור.
בשנת 1996 נפרד מאילן ויסמן ויסד עם בנו, אורן אליעזרי, את חברת אבני החן כלג'ם אל 97 בע"מ. בשנת 1999 יסד את חברת כלדיאם, המתמחה ביהלומים צבעוניים.
שירות ציבורי

ישראל אליעזרי נמנה עם יוזמי הקונגרס הבין לאומי לאבני חן שהתקיים בישראל בשנת 1983. בשנת 1984 ייצג את ישראל בכנס היסוד של ICA באקפולקו. בשנת 1985 נבחר לכהונת סגן נשיא (The International Colored Gemstone Association (ICA ובשנים 1999–2003 כיהן כנשיא הארגון.
ב-1985 הצטרף ל-IGC – פורום בין לאומי של גמולוגים מקצועיים.
בשנים 1989 – 1999 כיהן כיו"ר איגוד יצרני האמרלד וכנציג האיגוד בוועד הפועל של התאחדות תעשייני היהלומים.
בשנים 1994–1999 כיהן כיו"ר המכון הגמולוגי לאבני חן ויהלומים בישראל.
בשנת 1995 יזם והקים, בשיתוף עם פרופ' עקיבא פלכסר, את המוזיאון הגיאולוגי ברמת השרון.
בשנת 2000 קיבל את התואר יקיר רמת השרון.
בשנת 2010 העניקה לו התאחדות תעשייני היהלומים את התואר יקיר תעשיית היהלומים.
משפחה

בשנת 1959 נישא לשולה פיים לבית שלזינגר, שהלכה לעולמה בשנת 2001. לזוג שלושה ילדים: זהר אליעזרי (1961), אורן אליעזרי (1963) וורד גנשרוא (1968) ותשעה נכדים.
זוגתו מאז 2002 היא רחל ראשוני.
רשימת פרסומים

Eliezri I.Z. 1964 On the Structure of Israel's Coastal Plain Israel Journal of Earth Sciences Vol 13
Eliezri I.Z. 1965 The Geology of Beit-Jann Region (Galilee Israel) Israel Journal of Earth Sciences Vol 14 51-66
Eliezri I.Z. 1967 Oil Exploration in the Shefela Region Israel Proceeding of Israel Geological Meetings 159
Eliezri I.Z. 1987 Geological Evidence Supporting Identification of the Gemstones in the Breastplate of the High Priest, in the Bible, Proceedings IGC Congress Brazil 105-106
Eliezri I.Z. 1989 On the Question of the Boundary Between Ruby & Pink Sapphire & Between Emerald & Green Beryl, Proceedings IGC Congress Italy
Eliezri I.Z. 1992 Distribution of Gemstones in Relation to the Drifting Continents The Gemmologist 3–4
Eliezri I.Z. & Kolodny Y. 1997 The Isotopic Composition of Oxygen in Emeralds as an Indicator of Origin, Proceedings IGC Congress Idar Oberstein Germany
Moroz I. & Eliezri I.Z. 1998 Emerald Chemistry from Different Deposits: an Electron Microprobe Study Australian Gemmologist 20, 64–69
Moroz I. & Eliezri I.Z. 1999 Mineral Inclusions in Emeralds from Different Sources Journal Gemmology 26, 357–363
Moroz I. Vapnir Y. Eliezri I.Z. & Roth M. 2001 Mineral & Fluid Inclusion Study of Emerald from Lake Manyara & Sumbawanga, Tanzania
Journal of African Earth Sciences Vol 33 377–390
Vapnik Y. Moroz I. Roth M. Eliezri I.Z. 2006 Formation of Emeralds at Pegmatite-Ultramafic Contacts Based on Fluid Inclusions in Kianjavato Emerald
Mananjary Deposits, Madagascar Mineralogical Magazine Vol 70(2) 141–158
Eliezri I.Z. 2011 From the Rough to Report, Use of Technology Proceeding IGC Congress Switzerland
אליעזרי י.ז., הדולינה רום שבהר מירון, הטבע והארץ, חוברת ו–ז, 1961
אליעזרי ז. י, 24/7 מהרגע הראשון, הוצאה עצמית, יולי 2017
לקריאה נוספת

על שרין: שירה עמי, דור חדש במרכוז, היהלום 141, עמ' 60, בהוצאת מכון היהלומים הישראלי, 1994
על שרין: שירה עמי, שרין: הגלם במבט מבפנים, היהלום 205, עמ' 52, מכון היהלומים הישראלי, 2011
על מיקום מקורות היהלומים ואבני החן בעולם: ישראל אליעזרי, הקשר הסיבי-אוסטרלי, היהלום 135, מכון היהלומים הישראלי, 1993
על קונגרס ICA שהתקיים בישראל: ישראל אליעזרי, בקרוב – קונגרס ICA, היהלום 136, עמ' 67, מכון היהלומים הישראלי, 1993
הערות שוליים

↑  שרין טכנולוגיות, באתר http://sarine.com/
↑  מוזיאון גיאולוגי, באתר עיריית רמת השרון
↑  עיריית רמת השרון, יקירי רמת השרון לדורותיהם 1973-2012, באתר עיריית רמת השרון
↑  שירה עמי, 11 היקירים, היהלום 199, מכון היהלומים הישראלי, יולי 2010, עמ' 124
↑  ישראל אליעזרי – יקיר תעשיית היהלומים, באתר מכון היהלומים הישראלי
↑  שירה עמי, קונגרס ה-ICA באוסטרליה, היהלום 166, מכון היהלומים הישראלי, עמ' 50
↑  שירה עמי, ישראל אליעזרי מסיים כהונתו כנשיא ICA, היהלום 172, מכון היהלומים הישראלי, עמ' 50
↑  ישראל זאב אליעזרי, 24/7 מהרגע הראשון, הוצאה עצמית, 2017
↑  אמנון (בוצ'י) ליבנה, סיור נוסטלגי
↑  מים בגבעת רחל
↑  שירה עמי, הולנדין וכרום דיופסיד, היהלום 136, מכון היהלומים הישראלי, 1993, עמ' 55 (הערה: באותה העת נקראה האבן בשם הולנדין)
↑  שירה עמי, ישראל אליעזרי: 500 אורחים מחו"ל צפויים בקונגרס ICA, היהלום 134, מכון היהלומים הישראלי, 1991, עמ' 47
↑  IGC – International Gemmological Conference Windhoek (Namibia) 2017
קורן (גופן)

תחילתו של ספר בראשית, בתנ"ך קורן, תוך שימוש בגופן קורן
הגופן קורן עוצב על ידי אליהו קורן (קורנגולד) בהוצאת קורן, לצורך הוצאת מהדורת התנ"ך שלו. גופן זה מוערך כשילוב מוצלח של הישן עם החדש, ונפוץ מאוד גם מחוץ להוצאה[דרוש מקור][מפני ש...].
עיצוב

הגופן מבוסס על כתיבה ספרדית קדומה ונועד לאפשר קריאה נוחה ככל האפשר ("על סמך נסיונותיהם של מדעני האופטיקה", כלשון ההוצאה), המדגישה את ההבדלים השונים בין האותיות. גם בעיצוב הגופן הודגש נושא "החזרת העטרה ליושנה", בכך שהושבה לאות ל צורתה המקורית עם צווארה הזקוף, במקום מנהגם של מדפיסים "להשכיב" את ראשה או להשמיט אותו.
עיצוב גופן זה זכה להצלחה נרחבת גם מחוץ להוצאה, הוא אחד הגופנים הנפוצים כיום, ואף נוצרו כמה גופנים בהשראתו.
על עיצובה ואופייה של אות "קורן" כתב יואב שורק:
אות קורן היא קלאסית במובן מסוים מאד. האות הזו נוצרה כטיפוגרפיה עברית מקורית, ניתן לומר ציונית וגאה, בירושלים, וכתחליף לאות וילנא המסורתית-גלותית. תנ"ך קורן היה סמל של מקוריות ישראלית, והאות נשמרה שנים רבות הרחק מן השימוש הלא מקראי – לא רק משימוש בפרסומות אלא אפילו משימוש בספרי קודש. 
 בשנים האחרונות נפרץ השימוש באות בשני שלבים. בשלב הראשון, עם הופעת סידורי התפלה בהוצאת קורן, נעשה שימוש לא תנ"כי באות. אלא שבשלב זה עוד הקפידו שלא לחלל את הקודש התנ"כי, ועיצבו עבור הסידור ואריאציה מיוחדת של האות, שאינה זהה לאות המקראית, והיא פחות מרשימה ו"כבדה" ממנה. בשלב השני נפרץ השימוש לחלוטין, וכיום הוא משמש בפרסומות, בסטיקרים (מ"שלום עכשיו" ועד "שלום, חבר"), ובפרסומים שונים. 
 ובכל זאת, אות קורן משדרת אופי והקשר ברור מאד. זוהי אות שמרנית ויהודית מאד, הנושאת משמעות שונה משל אחותה – אות וילנא. בעוד שאות וילנא מייצגת את היהדות הגלותית, היידישקייט, המסורת, הסידור וחומשי מקראות גדולות, עם נטייה לעגלגלות – הרי שאות קורן מייצגת את היהדות הארצישראלית, את הגאון והקוממיות, עם עמידה איתנה על הקרקע וזויות מעוצבות היטב (באות וילנא אפשר לקפל את הדגל של הלמ"ד – באות קורן הדבר לא יעלה על הדעת).
עיצוב > גופנים נוספים

לאחר הוצאת התנ"ך עוצבה גרסה שונה מעט של הגופן בשם 'גופן קורן סידור', אשר בה הודפסו שאר ספרי ההוצאה.
בשנת תשע"ד הוציאה ההוצאה לאור חומש עם פירוש רש"י בגופן רש"י חדש שעוצב על ידי אליהו קורן לפני מותו.
אות קורן כגופן מחשב

תנ"ך קורן יצא לאור בשיטת הדפוס בלט, ולכן הגופן המקורי איננו גופן מחשב, אלא אותיות יצוקות מעופרת.
עם זאת, בעקבות ההתפתחות הטכנולוגית הפכו מספר חברות את הגופן לגופן מחשב. בתחילה הייתה זו חברת "כיוון", שיצרה גופן TrueType זהה לאותיות התנ"ך, אך גופן זה לוקה בחסר בשל חוסר התאמה בין האות למיקום הניקוד. גופן זה נמכר ומשווק על ידי חברת "פלרון". בהמשך פיתח המעצב שמואל גוטמן את הפונט גוטמן קרן המבוסס על הפונט של קורן, אך מעוגל ממנו מעט. גופן זה נמכר בעבר עם מעבדי תמלילים שונים, כגון Microsoft Word, מעבד התמלילים דווקא וכן עם תוכנת "תג".
לאחרונה פיתחה חברת "מסטרפונט" בשיתוף עם הוצאת קורן את הגופן והפכה אותו לגופן מסוג OpenType מתקדם, בעל מיקום ניקוד וטעמי המקרא מדויקים.
ב-3 ביולי 2012 קבע בית המשפט המחוזי כי חברת מיקרוסופט הפרה את זכויותיהן של הוצאת קורן וחברת מסטרפונט בגופן ופסק שעל מיקרוסופט לשלם להן יותר מחצי מיליון שקלים.