stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ליבוניה

ליבוניה באזור המדינות הבלטיות
ליבוניה (בליבונית: Līvõmō, בלטבית וליטאית: Livonija, באסטונית: Liivimaa, בפינית: Liivinmaa וברוסית: Лифляндия) הוא אזור אשר היה בעבר גוברניה באימפריה הרוסית. ליבוניה מחולקת בין אסטוניה ולטביה. בעברית היה נפוץ בעבר השם "ליפלאנד".
בליבוניה שכן העם הליבוני הבלטי בעל השפה הליבונית (Līvõ kēļ) אשר דומה לאסטונית, ולפינית בהיותה שפה ממשפחת השפות האוראליות. למרות שפתם, המנהגים וההלכות של העם הליבוני מהווים יחד עם העם הלטגלי את בסיס התרבות הלטבית, אשר מהווה בעצמה את בסיס התרבות הבלטית. ניתן למצוא שרידים לתרבות ולעם הליבוני במספר מוזיאונים ברחבי לטביה אשר מציגים את התרבות והיסטוריה הליבונית וב-12 יישובים ברחבי לטביה בהם חיים אנשי העם הליבוני אשר דוברים את שפתם. דוגמה ליישוב ליבוני הוא הכפר יאונציאמס בפאתי ריגה (בלטבית: Jaunciems ובליבונית: Ūžkilā). למרות זאת התרבות הליבונית היא תרבות נכחדת; נכון לתחילת המאה ה-21, מספר הדוברים את השפה הליבונית לא עולה על 100 נפש והדובר האחרון כשפת אם נפטר בשנת 2009.
לבאנץ

ויקטור מדאראש: קורוץ ולבאנץ, בבעלות מוזיאון החרסינה של הרנד
לבאנץ או ברבים: לבנצים (בהונגרית: labancok) היה הכינוי בהונגריה במאה ה-17 ובמאה ה-18, לצבאות גרמניים בעיקר, שהיו נאמנים לבית הבסבורג ושהו בשטח הונגריה וכן כינוי למצדדים ההונגרים בשושלת הבסבורג שלחמו שניהם בעיקר בכוחות של הרוזן אימרה טקלי (משנת 1690 נסיך טרנסילבניה) שהוביל את התקוממות נגד ההבסבורגים וכן ולאחר מכן לכוחות במלחמת פרנץ ראקוצי. אלה שעמדו נגדם מהצד ההונגרי נקראו קורוץ או קורוצים.
מקור השם

ישנם מספר רעיונות לגבי מקור השם לבאנץ:
ייתכן ומקורו במילה ההונגרית לובונץ, שהתייחסה לפאה גדולה אופנתית בחצר הקיסר בווינה. גם המילה לופונץ עשויה להסביר, מכיוון שמשמעותה היא מרושל או מרופט.
על פי גרסה פופולרית אחרת, המילה היא חיבורן של שתי המלים "לאוף הנס" {Lauf Hans) הגרמנית (שפירושו "רוץ הנס"). עם זאת, על פי המילון הפרשני ההונגרי למילים מדעיות ושל שפת דיבור, זה לא נכון.
המילה עשויה להיות גם ממקור צרפתי מ-"Le Blanc" (מבוטא בצרפתית לבלאן), שפירושה "לבן". זאת בשל העובדה כי הרוב המכריע של הצבא האוסטרי של אותה התקופה (במיוחד חיל הרגלים) לבש מדים לבנים. בחצרו של ראקוצי היו הרבה קציני הכשרה והדרכה צרפתים. ההונגרים לקחו מהם את המונח, כנראה, מכיוון שהצרפתים כינו לעיתים קרובות את האוסטרים "לְבּלַאן" (או כפי שמבוטא פונטית בהונגרית:לבלאנץ), כלומר לבנים.
שינויים במשמעות המילה לבאנץ

בניגוד לקורוצים, המילה לבאנץ לא הפכה לשם עצמאי במהלך מאבקי העצמאות המוקדמים של התקופה נגד בית הבסבורג. המורדים הקורוצים התכוונו במילה בעיקר לצבא הזר של ההבסבורגים, ורק מאוחר יותר הוחלה המילה גם על חסידי בית החצר הווינאי ההונגרים, עם שינוי המשמעות המתבקש.
למילה לבאנץ יש משמעות שלילית בהונגרית מאז המאה ה-19, מאז ייסוד ההיסטוריוגרפיה הלאומית ההונגרית, והמילה שומרת למעשה על משמעות זו עד היום. המילה לבאנץ הפכה בהונגרית לשם נרדף לפחדנות, לערמומיות ולאי-פטריוטיות עבור נציגי ההיסטוריוגרפיה המקובלת הפרוטסטנטית ההונגרית (בית הבסבורג הייתה קתולית ונלחמה ללא הרף בפרוטסטנטים). בחיים הציבוריים ההונגריים של המאה ה-21, עדיין ניתן למצוא את ההקבלה קורוץ-לבאנץ, וקמים כל העת ארגונים על בסיס עולם הרגשות קורוץ ולבאנץ כסוג של רנסאנס לאומי.
ראו גם

היסטוריה של הונגריה
לקריאה נוספת

"Kurucok vagy labancok?". mandíner.blog. (בהונגרית)
(Slowakei in der frühen Neuzeit (1526–1711 (בגרמנית)
הערות שוליים

↑  Kuruc és labanc, irodalmiradio.hu
↑  Tudományos és Köznyelvi Szavak Magyar Értelmező Szótára, meszotar.hu
גאורג פיליפ רוגנדס: לבנצים אחרי הקרב
כימיה ירוקה

כימיה ירוקה (באנגלית: Green chemistry) היא תחום במדע הכימיה העוסק בתכנון ופיתוח של כימיקלים, ותהליכי ייצור יעילים אנרגטית, המאפשרים קבלת תוצרים בניצולת גבוהה עם מינימום של חומרי פסולת, תוך העדפה לשימוש בחומרי גלם בטוחים וידידותיים לסביבה, ובמקורות אנרגיה מתחדשים.
הכימיה הירוקה מבוססת על גישות פילוסופיות מתחום הקיימות.
הכימיה הירוקה קשורה במישרין ובעקיפין כמעט לכל תחומי הכימיה המודרנית, ובעיקר לתחומי ההנדסה הכימית והכימיה האורגנית סינתטית.
כללי

כמעט כל תהליך כימי שמבוצע על ידי האדם, אם בתעשייה ואם במעבדה, כרוך ביצירה של תוצרי לוואי. לעיתים, תוצאי הלוואי הללו, מוגדרים כפסולת, כיוון שהם אינם בעלי ערך מסחרי, ועל כן, עולה הצורך להיפטר מהם. כשמדובר בחומרי פסולת מסוכנים ומזהמים, הבעיה קשה יותר, שכן לא ניתן להיפטר מהן בדרכים מסורתיות של הטמנה או הזרמה למערכת הביוב, ויש צורך להעבירם לאתרי טיפול ייעודיים בפסולת כימית, לנטרול, דבר שמעמיס על עלויות הייצור.
בנוסף, גם אם לא מדובר בחומרים מסוכנים, לעיתים קרובות, התוצר המתקבל מעורב בעשרות חומרי לוואי, דבר המחייב ביצוע של תהליכי הפרדה ארוכים ורב שלביים לבידוד התוצר, דבר המעמיס על עלויות האנרגיה והזמן של התהליך.
ברור, אם כן, מדוע פיתוח של תהליכים כימיים יעילים ו"ירוקים" לייצור של כימיקלים הוא כה חשוב. החשיבות אינה קשורה רק ליכולת לא לזהם, אלא גם לכלכליות של התהליך כולו.
עקרונות

בשנת 1998, שני כימאים אמריקאים, פול אנסטס (Paul Anastas) וג'ון סי. וורנר (John C. Warner) פיתחו את שנים-עשר העקרונות של הכימיה הירוקה:
הימנע מייצור של חומרי פסולת (Prevention).
עשה שימוש מרבי בחומרי הגלם שלך בתהליך הייצור (Atom Economy).
הקטן ככל האפשר את השימוש בחומרי גלם ואת הייצור של תוצרי לוואי המסוכנים לאדם או לסביבה (Less Hazardous Chemical Syntheses).
תכנן כימיקלים שישיגו את המטרה הטובה ביותר שלשמה הם ייוצרו תוך בחירה בכאלו שיהיו הבטוחים ביותר (Designing Safer Chemicals).
עשה שימוש מינימלי בחומרי עזר כימיים כגון ממסים, וכשאין ברירה, העדף שימוש בממסים בטוחים (Safer Solvents and Auxiliaries).
הקטן ככל האפשר את השימוש באנרגיה בתהליך. שאף לבצע תגובות בטמפרטורות החדר ובלחץ האטמוספירי הטבעי (Design for Energy Efficiency).
העדף שימוש בחומרי גלם ממקורות מתחדשים (Use of Renewable Feedstocks).
השתדל להימנע משימוש בנגזרות כימיות ובמגיבי ביניים בתהליך (Reduce Derivatives).
השתמש בזרזים כימיים (קטליזטורים) בררנים לתגובה, על פני שימוש במגיבים סטויכיומטרים (Catalysis).
תוצרים צריכים להיות מתוכננים כך שכאשר לא יהיה בהם עוד צורך, הם יוכלו להתכלות בצורה בטוחה בסביבה הטבעית (Design for Degradation).
תהליך הייצור צריך לכלול אמצעים לניטור בזמן-אמת ולשליטה בחומרים מסוכנים (Real-time analysis for Pollution Prevention).
תכנן תהליכי ייצור בהם סיכוני התאונות, הפיצוץ והאש הם הנמוכים ביותר (Inherently Safer Chemistry for Accident Prevention).
דוגמאות

שימוש בממסים סופר-קריטיים בטוחים כגון: פחמן דו-חמצני, תכנון וביצוע תגובות כימיות בתמיסות מימיות, שימוש במחמצנים בטוחים כמו נתרן תת-כלורי ומי חמצן (על פני מחמצנים המבוססים על תחמוצות רעילות או חומצות חזקות), שימוש בזרזים ממקורות כימיים או ביולוגים כגון אנזימים, ובתהליכי ייצור ביוטכנולוגים.
שימוש בקרינת השמש כמקור חום וכמקור אנרגיה לביצוע תגובות כימיות (פוטוכימיה ופוטוקטליזה).
מדדים לכימות של תגובות על פי עקרונות ה"כימיה הירוקה"

ניתן לקבוע מהי מידת ה"כימיה הירוקה" של תגובה כימית נתונה באמצעות כמה מדדים כמותיים שפותחו במיוחד לצורך כך, כשהחשובים שבהן הן: מדד E ומדד AE.
מדדים לכימות של תגובות על פי עקרונות ה"כימיה הירוקה" > מדד E

מוגדר כיחס בין כמות הפסולת שנוצרה בתגובה לכמות התוצר (E factor = total waste / product).
ככל שמדד E גבוה יותר, כך התגובה פחות "ירוקה" ולהפך.
מדדים לכימות של תגובות על פי עקרונות ה"כימיה הירוקה" > מדד Atom Economy) AE)

מדד ליעילות הניצול של אטומים בתגובה. מחושב כיחס בין כמות התוצר המבוקש לכמות כלל המגיבים (AE factor = [molecular mass of desired product / molecular mass of all reactants] X 100%)
ככל שמדד AE גבוה יותר, כך התגובה יותר "ירוקה" ולהפך.
לדוגמה, נשווה בין שתי תגובות שבהן נוצר גז מימן, תגובה של נתרן במים ותגובה של רובידיום במים.
עבור נתרן -
\ 2Na(s)+2H_{2}O(l)\rightarrow 2NaOH(aq)+H_{2}(g)
E = [ (22.9 x 2 + 18 x 2) - 2 ] / 2 = 39.9
%AE = 2 / [39.9 x 2 + 2 x 2] x 100% = 2.38
עבור רובידיום -
\ 2Rb(s)+2H_{2}O(l)\rightarrow 2RbOH(aq)+H_{2}(g)
E = [ (85.46 x 2 + 18 x 2) - 2 ] / 2 = 102.46
%AE = 2 / [102.46 x 2 + 2 x 2] x 100% = 0.95
מהשוואה של ערכי ה-E וה-AE של שתי התגובות, עולה, כי תגובה של נתרן במים לקבלת מימן, הנה "ירוקה" יותר מהתגובה המקבילה עם רובידיום (E נתרן < E רובידיום, AE נתרן > AE רובידיום).
כתבי עת מקצועיים

בתחום הכימיה הירוקה קיימים עשרות כתבי עת מדעיים מקצועיים, ובהם:
Green Chemistry (RSC)
Green Chemistry Letters and Reviews (Taylor & Francis)
ChemSusChem (Wiley)
ACS Sustainable Chemistry & Engineering (ACS)
ראו גם

פיתוח בר-קיימא
סביבתנות
אנרגיה מתחדשת
ביוטכנולוגיה
סינתזה אורגנית
לקריאה נוספת

Alvise Perosa, Fulvio Zecchini, Methods and Reagents for Green Chemistry: An Introduction, John Wiley & Sons, 2007
Mike Lancaster, Green Chemistry: An Introductory Text, Royal Society of Chemistry, 2010
Mukesh Doble, Ken Rollins, Anil Kumar, Green Chemistry and Engineering, Academic Press, 2010
Sanjay K. Sharma, Ackmez Mudhoo, Green Chemistry for Environmental Sustainability, CRC Press, 2010
הערות שוליים

↑  12 Principles of Green Chemistry, American Chemical Society (באנגלית)
| כימיה |
| --- | --- | --- |
מילון מונחים של נוסחאות כימיות (אנ') • רשימה של ביומולקולות (אנ') • רשימת תרכובות אי-אורגניות (אנ') • הטבלה המחזורית
| אנליטית | כימיה אינסטרומנטלית • שיטות אלקטרואנליטיות • ספקטרוסקופיה (IR, ראמאן, אולטרה סגול, NMR) • ספקטרומטר מסה (EI, ICP, MALDI) • הפרדת חומרים • כרומטוגרפיה • קריסטלוגרפיה • אפיון חומרים • טיטור • כימיה רטובה • קלורימטריה • אנליזת יסודות |  |
| תאורטית | כימיה קוונטית • כימיה חישובית (כימיה מתמטית) • מידול מולקולרי • מכניקה מולקולרית • דינמיקה מולקולרית • מבנה מולקולרי (מודל VSEPR) |  |
| פיזיקלית | אלקטרוכימיה (ספקטרואלקטרוכימיה, פוטואלקטרוכימיה) • תרמוכימיה • תרמודינמיקה כימית • מדע של פני שטח • מדע קולואידים (מיקרומטריה) • קריוכימיה • סונוכימיה • כימיה מבנית • פיזיקה כימית (פיזיקה מולקולרית) • פמטוכימיה • קינטיקה כימית • ספקטרוסקופיה • פוטוכימיה • כימיית ספין • כימיה מיקרוגלית • כימיה של שיווי משקל • מכנוכימיה |  |
| אי-אורגנית | כימיה קואורדינטיבית • מגנטוכימיה • כימיה אורגנו-מתכתית (כימיה אורגנו-לנתנידית) • כימיה של צברים • כימיה של מצב מוצק • כימיה קרמית |  |
| אורגנית | סטריאוכימיה • כימיה אורגנית פיזיקלית • תגובה אורגנית • סינתזה אורגנית • אנליזה רטרו-סינתטית • סינתזה אננטיוסלקטיבית • סינתזה מוחלטת/סינתזה למחצה • כימיה של פולרנים • כימיה פולימרית • פטרוכימיה • כימיה קוולנטית דינמית |  |
| ביולוגית | ביוכימיה (ביולוגיה מולקולרית, ביולוגיה של התא) • ביולוגיה כימית (כימיה ביו-אורתוגונלית) • כימיה תרופתית (פרמקולוגיה) • כימיה קלינית • נוירוכימיה • כימיה ביו-אורגנית • כימיה ביו-אורגנו-מתכתית • כימיה ביו-אי-אורגנית • כימיה ביו-פיזיקלית |  |
| בין תחומי | כימיה גרעינית (רדיוכימיה, כימיה של קרינה, כימיה אקטינידית) • קוסמוכימיה/אסטרוכימיה/כימיה כוכבית • גאוכימיה (ביוגאוכימיה, פוטוגאוכימיה) • כימיה סביבתית (כימיה אטמוספירית, אוקיינוגרפיה כימית) • כימיה של חימר • קרבוכימיה • כימיה של מזון (כימיה של פחמימות, כימיה פיזיקלית של מזון) • כימיה חקלאית (כימיה של קרקע) הוראת כימיה (כימיה חובבנית, כימיה כללית) • כימיה חשאית • כימיה פורנזית (טוקסיקולוגיה פורנזית, כימיה שלאחר המוות) • ננוכימיה (כימיה סופרא מולקולרית) • סינתזה כימית (כימיה ירוקה, כימיית קליק, כימיה קומבינטורית, ביוסינתזה) • הנדסה כימית (סטויכיומטריה) • מדע החומרים (מטלורגיה, הנדסה קרמית, מדע הפולימרים) |  |
| ראו גם | היסטוריה של הכימיה • פרס נובל לכימיה • ציר הזמן של הכימיה (של גילוי היסודות הכימיים) • "המדע המרכזי" • תגובה כימית (קטליזה) • יסוד כימי • תרכובת • אטום • מולקולה • יון • כימיקל • קשר כימי • אלכימיה • מכניקת הקוונטים |  |
פורטל כימיה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7563215-9  NKC: ph1109116
לאנס תומאס

| --- | --- |

תומאס בשנת 2017
 לידה:  24 באפריל 1988 (בן 36) ניו יורק, ארצות הברית
 עמדה:  פאוור פורוורד
 גובה:  2.03 מטרים
 מכללה:  אוניברסיטת דיוק
 דראפט:  לא נבחר, 2010
 קבוצות כשחקן
 2010–2011 2011 2011 2012–2013 2013–2014 2014–2015 2016–2019 2020:  אוסטין טורוס ניו אורלינס הורנטס אוסטין טורוס ניו אורלינס הורנטס/פליקנס פושאן דראליונס אוקלהומה סיטי ת'אנדר ניו יורק ניקס ברוקלין נטס
 הישגים כשחקן
 זכייה בטורניר אליפות המכללות (2010)
לאנס תומאס (באנגלית: Lance Thomas; נולד ב-24 באפריל 1988) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדת הפאוור פורוורד.
נעורים וקריירת מכללות

תומאס נולד ברובע ברוקלין שבניו יורק, ובנערותו למד ב"תיכון סנט בנדיקט" אשר בניוארק, ניו ג'רזי. בסיום עונתו האחרונה בליגת התיכונים השתתף במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן, המציג את שחקני התיכונים המצטיינים בארצות הברית.
בין השנים 2006–2010 למד באוניברסיטת דיוק, ושיחק בקבוצת הכדורסל שלה ("דיוק בלו דבילס") תחת המאמן מייק ששבסקי. בעונתו האחרונה בליגת המכללות, 2009/2010, זכה עם הקבוצה בטורניר אליפות המכללות, לאחר שגברה על אוניברסיטת באטלר במשחק הגמר, בתוצאה 61–59. לאורך אותה עונה קלע 4.8 נקודות בממוצע למשחק בלבד, כשחקן משלים לצד כוכבי דיוק ג'ון שייר, קייל סינגלר ונולאן סמית', אולם פתח בכל משחקי קבוצתו, ונבחר ל"חמישיית ההגנה של העונה במחוז ACC".
קריירת משחק מקצועית

לאחר שלא נבחר על ידי אף קבוצה בדראפט ה-NBA‏ 2010, חתם תומאס על חוזה בקבוצת אוסטין טורוס מליגת הפיתוח של ה-NBA. ב-46 משחקיו בקבוצה קלע 12.6 נקודות ואסף 5.5 ריבאונדים בממוצע למשחק.
במהלך עונת 2011/2012 שיחק לסירוגין עבור אוסטין טורוס וניו אורלינס הורנטס, אשר החתימה ושחררה אותו מספר פעמים. ב-3 עונותיו בניו אורלינס שותף ב-106 משחקים בסך הכול, ותרם 3.0 נקודות בממוצע למשחק.
בדצמבר 2013 הצטרף לקבוצת פושאן דראליונס מליגת העל הסינית. לאורך עונתו היחידה בקבוצה רשם ממוצעים של 26.1 נקודות ו-10.8 ריבאונדים למשחק, בעוד הדראליונס סיימו במקום ה-15 בליגה.
לקראת עונת 2014/2015 חזר לשחק ב-NBA, במדי אוקלהומה סיטי ת'אנדר.
לאחר 22 משחקים עם הת'אנדר הועבר לניו יורק ניקס במסגרת טרייד משולש, בו השתתפה גם קליבלנד קאבלירס. ב-22 במרץ 2015 קלע תומאס שיא קריירה של 24 נקודות, בהפסד קבוצתו מול טורונטו ראפטורס, ובדצמבר 2015 השווה שיא זה בהפסד הניקס מול אורלנדו מג'יק. לאורך אותה עונה, 2015/2016, שימש כאחד משחקני הספסל הבולטים של הניקס, וקלע 8.2 נקודות בממוצע למשחק.
ביולי 2020, לאחר כ-4 עונות וחצי עם הניקס, חתם על חוזה בברוקלין נטס עד לסיום עונת 2019/2020.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011/2012 | ניו אורלינס | 42 | 10 | 15.0 | 0.452 | 0.000 | 0.839 | 3.0 | 0.3 | 0.2 | 0.2 | 4.0 |
| 2012/2013 | ניו אורלינס | 59 | 9 | 10.9 | 0.500 | 0.000 | 0.729 | 1.9 | 0.3 | 0.2 | 0.1 | 2.5 |
| 2013/2014 | ניו אורלינס | 5 | 0 | 8.4 | 0.222 | 0.000 | 0.500 | 1.4 | 0.6 | 0.0 | 0.0 | 1.2 |
| 2014/2015 | אוקלהומה סיטי | 22 | 13 | 20.5 | 0.357 | 0.000 | 0.697 | 3.4 | 0.9 | 0.5 | 0.0 | 5.1 |
| 2014/2015 | ניו יורק | 40 | 24 | 26.0 | 0.434 | 0.333 | 0.742 | 3.0 | 1.2 | 0.7 | 0.2 | 8.3 |
| 2015/2016 | ניו יורק | 59 | 5 | 22.3 | 0.442 | 0.404 | 0.857 | 2.2 | 0.9 | 0.4 | 0.1 | 8.2 |
| 2016/2017 | ניו יורק | 46 | 15 | 21.0 | 0.398 | 0.447 | 0.843 | 3.2 | 0.8 | 0.4 | 0.1 | 6.0 |
| 2017/2018 | ניו יורק | 73 | 31 | 18.5 | 0.382 | 0.403 | 0.830 | 2.4 | 0.6 | 0.4 | 0.2 | 4.1 |
| 2018/2019 | ניו יורק | 46 | 17 | 17.0 | 0.396 | 0.278 | 0.750 | 2.5 | 0.6 | 0.4 | 0.2 | 4.5 |
| 2019/2020 | ברוקלין | 7 | 0 | 14.0 | 0.348 | 0.308 | 1.000 | 1.9 | 0.9 | 0.0 | 0.0 | 3.4 |
| קריירה |  | 399 | 124 | 18.4 | 0.416 | 0.381 | 0.799 | 2.6 | 0.7 | 0.4 | 0.1 | 5.1 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019/2020 | ברוקלין | 3 | 0 | 5.7 | 0.200 | 0.000 | 0.500 | 1.0 | 0.0 | 0.0 | 0.3 | 1.3 |
| קריירה |  | 3 | 0 | 5.7 | 0.200 | 0.000 | 0.500 | 1.0 | 0.0 | 0.0 | 0.3 | 1.3 |
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות משחק מקדונלד'ס אול-אמריקן 2006, באתר realgm.com
↑  סיכום המשחק בין דיוק לבאטלר, באתר ESPN,‏ 6 באפריל 2010
↑  הסטטיסטיקות של תומאס בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
↑  הסטטיסטיקות של תומאס בליגת הפיתוח, באתר basketball-reference.com
↑  תומאס אסיר תודה להישאר בניו אורלינס, באתר הקבוצה, 3 בספטמבר 2013
↑  תומאס נשאר בסגל הודות לעקשנות, באתר אוקלהומה סיטי, 25 באוקטובר 2014
↑  הניקס מצרפים את תומאס, אמונדסון וקירק, באתר הקבוצה, 5 בינואר 2015
↑  סטטיסטיקות המשחק בין הניקס לראפטורס, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות המשחק בין הניקס למג'יק, באתר basketball-reference.com
↑  תומאס חותם על חוזה בברוקלין, באתר הקבוצה, 14 ביולי 2020
כפר מנדי

כפר מנדי היה יישוב יהודי בתקופת המשנה, תקופת התלמוד וימי הביניים, בבקעת בית נטופה, למרגלות הר עצמון, במקום שבו שוכן כיום כפר מנדא.
היסטוריה

כפר מנדי נזכר בספרות התלמודית ובמדרשי ארץ ישראל. ידוע על אמורא בשם רבי יששכר מכפר מנדי שחי בדור השני לאמוראי ארץ ישראל ולמד תורה בציפורי, ששימשה מרכז כלכלי ותרבותי לכל האזור. אמורא נוסף שחי כנראה בכפר מנדי הוא רבי יוסי מנדאה שנזכר בגרסאות מסוימות כרבי יוסי מדאה. ובתוספתא יש אזכור של איש מכפר ״מנדון״ שנפצע ונהפך לפצוע דכא, בעל את אשתו, ואח״כ מת, ואח״כ עיין רבי יוחנן בן נורי אם אשתו נפסלה מלאכול בתרומה (כי הנבעלת לפצוע דכא נפסלה מלאכול קדשים)
במאה ה-11 עדיין התגוררו יהודים בכפר מנדי, וזאת על פי שטר שנמצא בגניזה הקהירית בו מוזכר יהודי בן הכפר שנסע למצרים בשליחות בית הדין ברמלה: "ועתה יש הנה ברמל[ה] איש צנוע והולך ב[תו]ם אברהם בן דוד אל-כפר מנ[די]".
בכפר מנדי זוהו כמה קברי צדיקים. החוקר צבי אילן מעלה את ההשערה שייתכן שקיומו של היישוב יהודי במאה ה-11 הביא להתפתחות מסורת הקברים. תלמידו של הרמב"ן כותב במאה ה-13: "כפר מנדי שם צדיק אחד, אומרים כי הוא עקיבא בן מהללאל". מסורות מאוחרות יותר מהמאה ה-16 ציינו בתחומי הכפר את קבריהם של רבי יששכר מכפר מנדי לצד קבריהם של עקביא בן מהללאל ורבן שמעון בן גמליאל. על פי ספר הישר נקברו שמעון ולוי במנדא: "ואת שמעון ולוי קברו בעיר מנדא". מסורות ערביות ייחסו את קבריהם של נפתלי ואשר למנדי, וכן את קברה של צפורה אשת משה. זיהוי זה ייתכן שבא בעקבות השוואת השם מנדא עם מדין. רבי אשתורי הפרחי כותב בספרו "כפתור ופרח": "וכן טועים הישמעאלים במקום אחד הסמוך לצפורי ששמו כפר מנדי והם אומרים שהוא מדין". כיום אותר מקום קבורת האמורא רבי יששכר דכפר מנדי במקום, על ידי ועד אהלי צדיקים, אך קברו של רבן שמעון בן גמליאל לא נמצא.
היסטוריה > קברי צדיקים בכפר

עקביא בן מהללאל (זיהוי מהמאה ה-13)
רבן שמעון בן גמליאל (זיהוי מסוף המאה ה-13)
שמעון בן יעקב (זיהוי מהמאה ה-14)
לוי בן יעקב (זיהוי מהמאה ה-14)
יששכר דכפר מנדי (זיהוי מהמאה ה-16)
רבי יהושע (זיהוי מהמאה ה-17)
הערות שוליים

↑  הרב אהרן הימן, "יששכר דכפר מנדי", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, חלק ג, עמוד 840, באתר היברובוקס
↑  הרב אהרן הימן, "ר' יוסי מדאה", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, חלק ב, עמוד 741, באתר היברובוקס
↑  שמואל ספראי, בימי הבית השני ובימי המשנה, 1994, עמ' 204.
↑  תוספתא יבמות י ג. ובכך יש משמעות שאיש הנפצע היה כהן
1 2  יצחק בן-צבי, שאר ישוב, 1965, עמ' 123.
↑  צבי אילן, קברי צדיקים בארץ ישראל, כנה, 1997, עמ' 312.
↑  אברהם יערי (עורך), מסעות ארץ ישראל, עמ' 93, באתר היברובוקס
↑  יחוס הצדיקים, צילום מהדורת מנטובה שכ"א (1561), עמ' עו, באתר היברובוקס
↑  ספר הישר, ירושלים תשמ"ז, עמ' קלח, באתר היברובוקס
↑  כפתור ופרח, פרק האחד עשר.
↑  מקומות קדושים וקברי צדיקים בגליל א'
↑  קבר עקביה בן מהללאל הוא כנראה טעות, על פי "שער הגלגולים"
↑  ההשערה היא כי מדובר בטעות סופר והכוונה לרבי יששכר
לודוויגספורשטאדט-איזרפורשטאדט

| --- | --- |

 מידע
 עיר:  מינכן
 שטח:  4.4014 קמ"ר 
 אוכלוסייה:  54,915 (31 בדצמבר 2016)
 קואורדינטות:  48°07′38″N 11°33′53″E﻿ / ﻿48.1273°N 11.5648°E﻿ / 48.1273; 11.5648
   מיקום הרובע במינכן
 
לודוויגספורשטאדט-איזרפורשטאדט (בגרמנית: Ludwigsvorstadt-Isarvorstadt) הוא רובע בעיר מינכן.
הרובע משתרע על פני 4.4 קמ"ר. נכון לשנת 2022 הכיל הרובע 51,644 תושבים.
פסטיבל הבירה הנודע אוקטוברפסט, אשר מהווה נדבך חשוב בתרבות הבווארית, נערך מדי שנה באזור זה של מינכן מאמצע ספטמבר עד יום א' הראשון של אוקטובר. הפסטיבל, הנחשב לגדול בעולם מבחינת מספר המשתתפים, נמשך כ-16 ימים והוא .
אתרים בולטים

מוקדי עניין בולטים בתחום הרובע:
המוזיאון הגרמני - אחד המוזיאונים הגדולים בעולם בנושאי מדע וטכנולוגיה. במוזיאון ישנם כ-28,000 מוצגים.
הגרטנרפלאץ - כיכר עירונית פופולרית
מתחם טרזינוויזה (אנ') - בה נערך מדי שנה פסטיבל הבירה אוקטוברפסט
גלריית תמונות

המוזיאון הגרמני
פסטיבל הבירה "אוקטוברפסט"
הגרטנרפלאץ
מתחם טרזינוויזה
כפתור לייק (פייסבוק)

כפתור Like כפי שמופיע
ברשת החברתית פייסבוק.
כפתור אהבתי (מאנגלית: Like, תעתיק עברי: לייק) הוא כפתור הכלול בממשק הרשת החברתית "פייסבוק". הכפתור מעוצב בצורת אגודל זקוף, שהוא מחווה המסמלת, בתרבויות רבות בעולם, אישור או "הכול טוב". לעיתים מופיעה פשוט בדמות המילה Like, או "אהבתי" בגרסה העברית.
בפברואר 2016 נוספו עוד רגשות שאותן ניתן להביע באמצעות הכפתור, כמו כעס, אהבה וכדומה.
שימושים בפייסבוק

הכפתור קיים בכל עמוד שמפרסם בעל פרופיל בסטטוס שלו בפייסבוק, בכל תגובה התפרסמת לעמוד וכן בכל דף נושא שנפתח בפייסבוק.
כל לחיצה על הכפתור מוסיפה את בעל הפרופיל שלחץ עליו לרשימת האנשים שאוהבים את העמוד, את התגובות או את דף הנושא. בכך נמדדת מידת הפופולריות של תוכן הגולשים המפורסם בפייסבוק וכן של עמודי הנושא השונים. ניתן לראות כמה אנשים אהבו תוכן מסוים וכך בעל פרופיל יכול לדעת כמה חברים שלו אהבו את התוכן ולחצו על האופציה. קיימים גם עמודי נושא אשר מעקב אחריהם מחייב את בעל הפרופיל ללחוץ על כפתור Like.
אופציית Like בעמודי גולשים ניתנת לביטול באמצעות לחיצה על האופציה Unlike ובדפי נושא באמצעות העברת העכבר על הכפתור שכבר לחוץ, פתיחת חלון ולחיצה על האופציה Unlike. בממשק פייסבוק אין אופציה להכריז Dislike על תוכן מסוים אלא רק לבטל Like שנעשה.
חשיבות

כפתור Like הוא המאפיין הכי מזוהה עם פייסבוק, ויש אומרים כי מדובר באופציה שאף שינתה את החוקים בנוגע לארגון מחאות דרך האינטרנט.
מאחר שהמאפיין מאפשר לדעת כמה אנשים מזדהים עם תוכן מסוים ומבטאת את מידת הפופולריות של כל רעיון המפורסם בפייסבוק, היא משמשת כלי יעיל בידי מארגני מחאות, אשר יודעים מהי מידת הפופולריות שהם מקבלים מהציבור וכן מפיצים את משנתם גם בקרב חבריהם של המשתמשים אשר יכולים לראות שחבריהם הצטרפו למחאה וכן כמה חברים מזדהים עם התוכן בכל רגע נתון.
על אירועי האביב הערבי וכן מחאת האוהלים בישראל נכתב כי מארגניהם השתמשו בפייסבוק על מנת לצבור תמיכה. כפתור Like הוא שהקנה להם את היעילות בשימוש ברשת.
פיתוח שימושים מחוץ לפייסבוק

בשנת 2010 הכריז מייסד פייסבוק, מארק צוקרברג, על הרחבת השימוש בכפתור Like כך שבאמצעותו תתקיים אינטגרציה בין פייסבוק לבין אתרים אחרים, בכללם אתרי חדשות ותוכן.
באתרים שאימצו את האפליקציה הוצב כפתור השיתוף בכל דף תוכן שפורסם וכך משתמשי פייסבוק הגולשים באתר יכולים לחוות את דעתם על התוכן שנאמר. לחיצה על הכפתור באתר התוכן מעדכנת מיד את הסטטוס של הגולש באתר פייסבוק ונותנת לחבריו קישור בדף הפרופיל שלו בפייסבוק, לאותו תוכן עליו הוא לחץ.
בדף התוכן עצמו מפורסם לצד הכפתור כמה אנשים לחצו עליו וכל בעל פרופיל בפייסבוק שנכנס לדף, רואה גם כמה חברים שלו לחצו על הכפתור.
בתוך שבוע בלבד מרגע השקת האופציה, אומץ הכפתור על ידי כ-50 אלף אתרים ברחבי העולם, כולל אתרי תוכן מובילים כמו CNN ו-ESPN וכן אתרים שיווקיים כמו נייק וליווי'ס.
תופעת אינטרנט

מאחר שמדובר באופציה יעילה לבדיקת פופולריות של תכנים, השימוש בפייסבוק הפך את אופציית Like לפופולרית גם באתרי אינטרנט נוספים.
מהבולטים ביניהם אפשר למנות את Google+ עם כפתור "1+", טוויטר עם כפתור "Favorite", ויוטיוב, בו מתאפשר ללחוץ Like או Dislike על כל אחד מהסרטונים שמופצים בו (בתנאי שאפשרות זו לא הושבתה על ידי מעלה הסרטון) ובכך למדוד את מידת הפופולריות שלהם.
כניסה לתרבות מעבר לעולם האינטרנט

בעקבות הפופולריות הרבה של הכפתור, נכנסה המילה "לייק" ללקסיקון של לא מעט דוברים משתמשי אינטרנט. לרוב המשמעות הניתנת למילה היא "אהבתי", אך לעיתים משתמשים בה גם כדי להגיד "ראיתי ואישרתי". כיום "לייק" היא אחת המילים הפופולריות ביותר שיצאו מעולם האינטרנט ואולי הפופולרית ביותר שיצאה מעולם הפייסבוק.
במאי 2011 קרא זוג ישראלי לבתו בשם "לייק", על שם הכפתור. ההסבר לשם הייחודי היה שמדובר בגרסה מודרנית ל-"אהובה".
לשון הרע

בית המשפט העליון קבע כי שיתוף בפייסבוק עלול להיות לשון הרע, לעומת זאת, סימון "לייק" אינו מהווה לשון הרע.
ראו גם

סמל שיתוף
הערות שוליים

↑  עמית סלונים‏, הדור הבא של הלייק: הכירו את התחושות החדשות בפייסבוק, באתר וואלה, 24 בפברואר 2016
↑  שגיא כהן, כשה"לייק" החליף את המגאפון: המחאה עוברת לפייסבוק, באתר nrg‏, 8 במאי 2010
↑  שלי דובילנסקי, הרשת העממית, באתר ynet, 29 בינואר 2011
↑  ניר זייד, לייק למאבק, באתר גולדפינגר תקשורת, 14 בנובמבר 2011.
↑  מעין כהן, לייק, המלך החדש: איך פייסבוק גנבה את האינטרנט מתחת לאף של כולנו, באתר כלכליסט, 13 במאי 2010.
↑  רוביק רוזנטל, הזירה הלשונית: מילון הפייסבוק,, באתר nrg באתר nrg מעריב, 3 בספטמבר 2010.
↑  איתי אליצור, התינוקת החברתית, הכירו את לייק אדלר,, באתר nrg באתר nrg מעריב, 16 במאי 2011.
↑  רע"א 1239/19 יואל שאול וגלית שאול נ' חברת ניידלי תקשורת בע"מ והיועץ המשפטי לממשלה, ניתן ב־8 בינואר 2020
שיתוף בפייסבוק עלול להיות לשון הרע, באתר News1 מחלקה ראשונה, 8 בינואר 2020
לה רוזי

| --- | --- |
סמל בית הספר

 מוסד אקדמי
 תקופת הפעילות:  1880–הווה (כ־144 שנים) 
 מייסדים:  Paul-Émile Carnal 
 תלמידים
 :  420 
 מיקום
 מדינה:  שווייץ שווייץ
 קואורדינטות:  46°27′31″N 6°19′39″E﻿ / ﻿46.458611111111°N 6.3275°E﻿ / 46.458611111111; 6.3275
 www.rosey.ch
 he
 
לה רוזי (בצרפתית: Institut Le Rosey) הוא בית ספר פרטי ליד העיר רול שבשווייץ, הנחשב לבית הספר היקר ביותר בעולם. בית הספר נוסד בשנת 1880.