stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מכבים-רעות
היסטוריה

ב-1985 החלה תנועת מכבי העולמית, בראשות ד"ר ישראל פלד, בהקמה-בפועל של יישוב של בתים צמודי-קרקע בשם מכבים בשטח שאז היה תחת שיפוט מועצה אזורית גזר. פלד היה ל"אזרח כבוד" ותושב המקום. ב-1988 החלה הקמתו של היישוב רעות, שאף הוא מתאפיין בבתים צמודי קרקע, בשטח שממערב למכבים. יוזמת ההקמה של רעות הייתה של צה"ל: היישוב הוקם על-ידי ובמימון אנשי מערכת הביטחון - ברובם אנשי צבא, בשם "נאות עידן ב'" ששינתה שמה פעמיים - תחילה ל"נאות מודיעין" ובהמשך "נאות רעות" ובקיצור "רעות" שזהו שמה עד היום. העמותה הפעילה מנהלת הקמה שנוהלה בידי אנשי חיל האוויר בראשותו של אל"ם עמיקם אורן. ב-1990 הוקמה מועצה מקומית מאוחדת לשני היישובים השכנים, בשם מכבים-רעות והם הפכו ליישוב קהילתי אחד.
מאז קיבל היישוב המאוחד מעמד של מועצה מקומית, הופעלו המערכות בשני חלקיו השונים תוך שילוב פעילות קהילתית-חברתית וחינוכית, והכל תוך הקפדה על איכות חיים גבוהה. במאפייניו הסוציו-אקונומיים והתכנוניים, דומה מכבים-רעות ליישובי קו-תפר אחרים שנבנו בשנים אלו לאורך הגבול ואוכלסו בקהילות מבוססות שזיקתן היא אל הכלכלה של "מרכז הארץ".
חלק מתושבי הרובע התנגדו נמרצות לאיחוד המוניציפלי עם העיר מודיעין בשנת 2003 והמשיכו להתנגד לו גם לאחר שתהליכי האיחוד הושלמו בשנת 2004. ב-2006 נעתר משרד הפנים לדרישת תושבי היישוב להקמת מבנה משפטי אשר יבטיח את הצביון הכפרי והקהילתי של היישוב, והוקמה בו מנהלה מקומית במעמד סטטוטורי של ועד רובע עירוני.
כיום[דרושה הבהרה] מונה מכבים 735 משקי בית ורעות 1,600 משקי בית, ובסך הכול כ-11,500 תושבים. לפי נתוני הלמ"ס נכון לדצמבר 2001, היישוב נמצא בדירוג חברתי-כלכלי גבוה (9 מתוך 10). אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת 2000 היה 82.1 אחוז. השכר הממוצע של השכירים בשנת 2000 היה 9,683 ש"ח (ממוצע ארצי: 6,835 ש"ח). היחס בין נשים לגברים הוא 945 נשים לכל 1,000 גברים.
מכבים

היישוב מכבים ממוקם ממזרח לעיר מודיעין וממערב לקו הירוק, ומופרד ממודיעין בשדה חקלאי. במכבים מרכז מסחרי, מרכז ספורט ובו בריכת שחייה, מגרשי טניס, כדורסל וכדורגל ומכון כושר, בוסתן, בית ספר יסודי וסניף של תנועת הנוער "המכבי הצעיר". הגבול המזרחי של היישוב משקיף אל הכפר הפלסטיני בית סירא שמצידה השני של גדר ההפרדה. היישוב מחולק ל־3 חלקים: מכבים א' - בצפון, עם רחובות שנקראו על שם צמחים וכביש המחבר ביניהם ונקרא "דרך המייסדים". מכבים ב' - רחובות על שם ציפורים, ומכבים ג' - בדרום, כאשר רחובות ג'1 קרויים על שם הרים ו-ג'2 על שם נחלים. כל הרחובות מסודרים בסדר אלפביתי, ומספור הבתים מחובר בין כל הרחובות. במכבים כ-735 משקי בית.
רעות

היישוב רעות ממוקם מדרום-מזרח לעיר מודיעין, שעם הזמן החלה להקיף את היישוב. ניתן לחלקו לשני אזורים סביב לשדרות האורנים ושדרות העומרים. בין שני אזורים אלו, ממוקמים מרכז מסחרי ומרכז ספורט ונופש ובו בריכת שחייה, מגרשים ומכון כושר. ברעות שני בתי ספר יסודיים ובית ספר תיכון שש-שנתי. היישוב מחולק ל-2 אזורים - רעות א': מצפון לשדרות אורנים ומבוא רעות, שם הרחובות קרויים על שם הרים, פירות ועצים; רעות ב': על שם פרחים, אבני חן וכלי נגינה תנ"כיים. ברעות כ-1,600 משקי בית.
הערות שוליים

↑  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  אריק מירובסקי, ‏הסקר שגילה: זו השכונה העשירה ביותר בישראל, באתר גלובס, 30 ביולי 2024
|  מחוז המרכז |
| --- | --- | --- |
| נפות | נפת השרון • נפת פתח תקווה • נפת רמלה • נפת רחובות |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| ערים | אלעד • באר יעקב • גבעת שמואל • גני תקווה • הוד השרון • טייבה • טירה • יבנה • יהוד-מונוסון • כפר יונה • כפר סבא • כפר קאסם • לוד • מודיעין-מכבים-רעות • נס ציונה • נתניה • פתח תקווה • קלנסווה • ראש העין • ראשון לציון • רחובות • רמלה • רעננה |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| מועצות מקומיות | אבן יהודה • אליכין • בית דגן • בני עי"ש • גדרה • ג'לג'וליה • גן יבנה • זמר • כוכב יאיר צור יגאל • כפר ברא • מזכרת בתיה • סביון • פרדסיה • קדימה-צורן • קריית עקרון • שוהם • תל מונד |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| מועצות אזוריות | ברנר • גדרות • גזר • גן רווה • דרום השרון • חבל יבנה • חבל מודיעין • חוף השרון • לב השרון • נחל שורק • עמק חפר • שדות דן |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| ועדי רובע עירוני | נוה מונוסון • מכבים-רעות |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467976705171  LCCN: n2018042124  VIAF: 160668687   WorldCat (עם VIAF): 160668687
אדמה (אלבום)

אדמה הוא אלבום הסולו התשיעי של הזמרת הישראלית עפרה חזה, שיצא באפריל 1985.
רקע

לאחר ארבע שנים רצופות, בהן נבחרה חזה לזמרת השנה ולאחר השתתפותה באירוויזיון ואלבומי הזהב הקודמים, הקליטה עפרה בשנה זו את האלבום "אדמה", שנקרא על שם שיר באלבום. הכוונה הראשונית הייתה לעשות אלבום משירי נעמי שמר, זאת לאחר שחזה פנתה לשמר בבקשה לכתוב לה שיר לאלבום חדש. שמר הציעה לחזה ליצור שירים חדשים עבור אלבום שלם. שמר וחזה החלו לעבוד על האלבום והשיר "התחדשות" של שמר הוקלט, אך הפרויקט לא יצא לבסוף לפועל. לבסוף הוקלט האלבום עם השיר "התחדשות", ששמר כתבה, לצד שירים שכתבו והלחינו אהוד מנור, משה וילנסקי, יעקב אורלנד ויוצרים נוספים. זהו האלבום הראשון של עפרה חזה שאיננו מכיל אף שיר מאת בצלאל אלוני, מנהלה האישי של חזה וכותב השירים העיקרי שלה. מגמה זו נמשכה גם באלבומה הבא, "ימים נשברים", שאת מרבית השירים בו  כתבה והלחינה חזה בעצמה.
היסטוריה

מהאלבום בלטו השירים "אדמה", "מישהו הולך תמיד איתי" ו"גורל אחד" (שיר זה הופיע בהצגת הילדים שהעלתה שנה קודם לכן - "מלכת הקסמים"). האלבום הגיע למעמד של אלבום זהב ובהמשך למעמד של אלבום פלטינה.
בעת עריכת האלבום בית חם החלה חשיבה על יצירת אלבום שירי משוררים המדגישים את הפטריוטיות הישראלית.  חזה נתקלה ברשימת שירי האלבום המיועדים ל"בית חם" בשיר "גורל אחד". חזה סברה כי לשיר מגיע אלבום משל עצמו עם שירי מולדת חדשים ופטריוטים. לאחר שהרעיון של אלבום משירי נעמי שמר לא יצא אל הפועל ורק השיר "התחדשות" נותר מהכוונה המקורית, החלה חזה את הקלטת האלבום עם השירים "התחדשות" ו"גורל אחד".
השיר "רוח צפונית רוח דרומית" יצא כבר בשנת 1983 לרדיו ואף צעד במצעדי הפזמונים ולא נכלל באלבומיה הקודמים. ברוח שירי המשוררים של "התחדשות" ו"גורל אחד" הוקלט ועובד מחדש השיר.
שיר הנושא של האלבום, "אדמה", נולד מלחן של שיר קיים שהלחין בשנת 1982 יאיר קלינגר לזמרת אלסנדרה מוסוליני שנקרא "Love is Love". עם שובו של קלינגר לארץ, כתב אהוד מנור את המילים לשיר.
השיר "ציפורי", שנכתב על ידי פנחס שדה והולחן על ידי עודד לרר, הולחן בין היתר על ידי יהודית רביץ ובוצע על ידי נורית גלרון באלבומה "אחרינו המבול" שיצא בשנת 1989.
במהלך יצירת האלבום ביקר אהוד מנור בביתו של המלחין סשה ארגוב ושמע אותו מנגן מנגינה שמצאה חן בעיניו והקליט אותה. במקביל, קרא ריאיון עם חזה בעיתון, שם בלט משפט שלה שנגע לו מאוד - "עוד מחכה לאחד", והוא החל לכתוב את המילים על פי מנגינתו של ארגוב. חזה נקשרה למילים ולמנגינה והחליטה להקליט אותו כשארגוב עצמו מלווה אותה בפסנתר. בשנת 1999, עם תחילת העבודה על אלבום האוסף "מנגינת הלב", שבדיעבד הפך לאלבום לזכרה, התעקשה עפרה להכניס לאלבום האוסף את השיר על אף שלא זכה להכרה ולהצלחה. השיר הוקלט מאז על ידי מספר אמנים נוספים, ובהם הזמרת אביגייל רוז.
ביוני 1985, כחודשיים לאחר הוצאת האלבום, נמכר האלבום בכ-150 אלף עותקים, מה שהעניק לו את התואר "אלבום פלטינה".
כמו כן, גם השיר "מישהו הולך תמיד איתי" הפך לאחד השירים המוכרים של חזה ובוצע בין היתר על ידי חגית יאסו בגמר "כוכב נולד" 2011 וכן חנן בן ארי בטקס הדלקת המשואות תש"ע (2020) כשיר המעבר בין יום הזיכרון ליום העצמאות.
השיר "רחמים" נכתב בשנות ה-50 עבור "תיאטרון המטאטא" ובוצע על ידי הזמרת כוכבה הררי. משה וילנסקי, מלחין השיר, נתן לעפרה את השיר לאחר שמצא אותו בקלסר השירים של נתן אלתרמן ושכח שהשיר בוצע בעבר והלחין אותו מחדש. לאחר שהקליטה את השיר עם הלחן המחודש ועטיפת האלבום הודפסה, התברר שווילנסקי התבלבל בקלסרים והשיר הוא של יחיאל מוהר. בעקבות הטעות נדחתה הוצאת האלבום בכמה ימים ומדבקות עם שמו של מוהר הודבקו על התקליטים.
בתקופה שלאחר צאת האלבום נעדרה חזה תקופות מהארץ לפריז, שם הקליטה אלבום בצרפתית שהכיל את להיטיה הישראלים מתורגמים וכן הקליטה את האלבום הישראלי "שירי מולדת ב'".
במקביל להוצאת התקליט, יצאה מהדורה מוגבלת של התקליט בצבע אדום. בשנת 1994 יצאה לשוק לראשונה מהדורת הדיסק לצד קלסיקות נוספות מבית "הד ארצי".
רשימת השירים

"גורל אחד" (צפנת ירון-לוי — שם טוב לוי)  [3:34]
"אדמה" (אהוד מנור — יאיר קלינגר)  [4:22]
"מישהו הולך תמיד איתי" (רמי קידר — אפי נצר)  [3:50]
"רוח צפונית, רוח דרומית" (אהוד מנור — נורית הירש)  [2:36]
"התחדשות" (נעמי שמר)  [3:45]
"עוד מחכה לאחד" (אהוד מנור — סשה ארגוב)  [3:42]
"לעצמי בלבד" (יעקב אורלנד — משה וילנסקי)  [2:53]
"רחמים" (יחיאל מר — משה וילנסקי)  [3:37]
"ציפורי" (פנחס שדה — עודד לרר) [4:26]
"שיר ערש לאדווה" (רון גפן)  [3:13]
עיבודים: שירים: 1, 5–8 – שם טוב לוי, שירים: 2, 3, 4, 9, 10 – אריק רודיך.
בתקליט: שירים 1–5 – צד א', שירים 6–10 – צד ב'.
קרדיטים

הוקלט באולפני "רולי", 1985 (פרט ל-"התחדשות" - הוקלט באולפני "טריטון").
טכנאי הקלטה ומיקס: יואב גרא.
ניהול הפקה: דורית לנץ.
סדר-צילום: סטודיה.
צילומים: מיכל היימן-ברק.
עיצוב עטיפה: שרי ארנון.
הערות שוליים

↑  Chansons Contre la Guerre - Ofra Haza / עפרה חזה, באתר www.antiwarsongs.org
↑  ⁨עפרה חזה כפול 150 אלף⁩ — ⁨⁨חדשות⁩ 6 יוני 1985⁩ — הספרייה הלאומית של ישראל | עיתונים, באתר www.nli.org.il
| עפרה חזה – שירים |
| --- | --- | --- |
| בשיר השירים בשעשועים | "שיר השירים בשעשועים" • "בלדה למלך" • "היפה בנשים" |  |
| על אהבות שלנו | "שיר הפרחה" • "כמו ציפור" • "פלאש גורדון" • "הגשם" • "על אהבות שלנו" • "שיר אהבה לחייל" |  |
| בוא נדבר | "אין זמן לתעות" • "סימנים של אוהבים" • "כשנהיה בני 73" • "תפילה" |  |
| פיתויים | "כל יום מתחילה שנה" • "מלכת הקסמים" • "מכתב אהבה" • "גבריאל" |  |
| חי | "סוף קיץ" • "עכשיו" • "אחרי החגים" • "אמן למילים" • "חי" |  |
| שירי מולדת | "יד ענוגה" / "נעמה" |  |
| בית חם | "יד ביד" / "במנגינת הלב" • "בית חם" • "עזור לי" • "בן פרבר" • "אתך הלילה" / "אתה הבטחת" |  |
| אדמה | "רוח צפונית רוח דרומית" • "גורל אחד" • "מישהו הולך תמיד איתי" • "אדמה" • "רחמים" / "עוד מחכה לאחד" |  |
| שירי מולדת ב' | "אל נא תאמר לי שלום" / "בכרם תימן (אל תפחדי תמר)" • "שבעת המינים" • "הנערים הספנים" |  |
| ימים נשברים | "ימים נשברים" • "בוא ונגן אותי" • "הכאב הזה" • "כל הקלפים" / "ליידי" • "להמשיך לצעוד" |  |
| Shaday | "Galbi" • "Im Nin'alu" • "Galbi" • "Shaday" • "Eshal" |  |
| Desert Wind | "Wish Me Luck" • "I Want to Fly" • "Ya Ba Ye" • "Fata Morgana" |  |
| Kirya | "Daw Da Hiya" • "Innocent – A Requiem for Refugees" |  |
| כל הנשמה | "ליד באר מולדתי" • "כל הנשמה" • "לאורך הים" • "זה יבוא פתאום" • "מיליון" • "רוח האדם" |  |
| Ofra Haza | "Show Me" • "Give Me a Sign" |  |
| סינגלים אחרים | "שבת המלכה" • "הליכה לקיסריה" • "אם אשכחך ירושלים" • "שלאגר" • "Aime Moi" • "שיר המאה" • "שביל תפוח הזהב" • "ארבעים" • "השנה אינשאללה" • "Ya Hilwi" •‏ "Today I'll Pray" •‏ "Elo Hi" • "קופסת הצבעים" • "Mata Hari" • "Love Song" •‏ "ירושלים של זהב" • "The Queen of Tel Aviv" • "לתת" • "כאן לעולם" |  |
| שירים אחרים | "Deliver Us" • "שחרחורת" • "מוכר הפרחים" • "זמר נוגה" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 0896e237-dad6-3525-97aa-4b9747648c85
פרנקו מסורק

פרנקו אדוארדו מסורק (בספרדית: Franco Eduardo Mazurek; נולד ב-24 בספטמבר 1993) הוא כדורגלן ארגנטינאי בעמדת הקשר.
קריירה

מסורק התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של בוקה ג'וניורס. בשנת 2012 הצטרף לקרוסרו דל נורטה במדיה שיחק רק 11 משחקים. בשנת 2014 חתם באולמדו מליגת העל האקוודורית. בהמשך שיחק גם באול בויס, אתלטיקו קולון ופלסטינו.
ב-6 ביולי 2017 חתם לשנתיים בפאנטוליקוס מליגת העל היוונית. ב-23 בספטמבר הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-2 נגד פנאתינאיקוס. ב-20 באוקטובר 2018 כבש צמד בניצחון 0-2 נגד פאס יואנינה ונבחר לשחקן המשחק.
ב-20 ביוני 2019 מזורק חתם לשנתיים בלבסקי סופיה הבולגרית.
ב-12 באוגוסט 2020 חזר ליוון וחתם בפאנטוליקוס.
ב-20 באוגוסט 2023 חתם הקשר בעירוני טבריה מהליגה הלאומית בישראל. בסיום העונה העפיל עם הקבוצה לליגת העל.
ב-6 בינואר 2025 מזורק שוחרר מעירוני טבריה בעקבות בקשה אישית וחתם בדפורטיבו קופיאפו הצ'יליאנית.
תארים

עירוני טבריה
גביע הטוטו לליגה הלאומית: 2023/2024
הערות שוליים

↑  רותם פלדברג, ‏פרנקו מזורק שוחרר לבקשתו מעירוני טבריה, באתר ערוץ הספורט, 6 בינואר 2025
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "פרנקו מסורק".
נדב מייסלס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 906  קצין אג"ם של עוצבת הבזק  מפקד חטיבת יפתח
 פעולות ומבצעים
   מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן    מבצע צוק איתן  מלחמת חרבות ברזל
 עיטורים
   צל"ש אלוף
 
נדב מייסלס הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, המשמש מפקד חטיבת יפתח. קודם לכן שימש מפקד גדוד 906 וקצין אג"ם של עוצבת הבזק. מעוטר צל"ש אלוף על פועלו במבצע צוק איתן.
ביוגרפיה

התגייס לצה"ל במרץ 2005 לחטיבת גולני, גדוד 13 ועבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר.  במלחמת לבנון השנייה שימש כמפקד כיתה בפלוגת המסלול בגדוד ולאחר מכן יצא לקורס קצינים. 
לקראת מבצע צוק איתן גויס מלימודיו להיות מפקד כוח הפינוי של חטיבת גולני. על פועלו במבצע הוענק לו צל"ש אלוף.
בשנת 2019 מונה למפקד גדוד 906. בהמשך מונה לקצין אג"ם של עוצבת הבזק בין השנים 2021–2023. בשנת 2023 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת יפתח.
ב-5 במרץ 2025 הוחלט כי ימונה למדריך יבשה בקורס פיקוד ומטה ״אלון״.
הערות שוליים

↑  קובי פינקלר, סבב מינויים בצה"ל: מפקדים חדשים לחטיבות ביהודה ושומרון, באתר ערוץ 7, 28 בנובמבר 2022
ערך זה הוא קצרמרבנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עוזי לנדאו

עוזי לנדאו (נולד ב-2 באוגוסט 1943) הוא איש ציבור ישראלי. בעבר כיהן כחבר הכנסת ושר בממשלות ישראל. לאחר פרישתו מפעילות פרלמנטרית כיהן כיושב ראש עמית של קרן קיימת לישראל, ובשנים 2017–2023 הוא שימש כיושב ראש חברת רפאל. כיום משמש לנדאו כדירקטור בחברת נגה - ניהול מערכת החשמל.
חיים אישיים

לנדאו נשוי לנעמי, אב לשלושה ילדים. הוא מתגורר ברעננה.
הערות שוליים

↑  רונית ויס ברקוביץ, לא מתגעגעים - תיכון אוהל־שם ברמת־גן, בית ספר אליטיסטי, תובעני ונוקשה, חגג השבוע את כנס היובל, חדשות, 29 במאי 1992
↑  ילד, נערה, קצין. השרים נזכרים ביום כיפור, באתר ynet, 2 בספטמבר 2013
↑  ד"ר עוזי לנדאו נתמנה מנכ"ל משרד התחבורה, דבר, 9 בנובמבר 1981
↑  יהושע ביצור, 36 ח"כים חדשים יבואו היום בשערי המשכן, מעריב, 13 באוגוסט 1984
↑  הארץ, ממשלת שרון, באתר הארץ, 7 במרץ 2001
↑  מזל מועלם, המרוויחים בחלוקת התיקים: שלום, הנגבי ולבנת, באתר הארץ, 27 בפברואר 2003
↑  יוסי ורטר, עוזי לנדאו יהיה השר המפקח על השירותים החשאיים, באתר הארץ, 3 באפריל 2003
↑  צבי לביא, ‏ליבנת ולנדאו נגד שרון: הודיעו שיצביעו נגד התוכנית, באתר גלובס, 25 באפריל 2002
↑  עו"ד צבי נח, ‏סמכות לא מוגבלת, באתר גלובס, 27 באוקטובר 2004
↑  צבי זרחיה, ח"כים בדרך אל העושר, באתר הארץ, 17 בפברואר 2007
↑  לילי גלילי, עוזי לנדאו יהיה מספר שתיים של ליברמן, באתר הארץ, 17 בנובמבר 2008
↑  תפקיד שר האנרגיה והמים ירש את תפקיד שר הפיתוח, אותו מילא חיים לנדאו כארבעה עשורים קודם לכן. הייתה זו הפעם הראשונה בתולדות הממשלה בה אב ובן ממלאים תפקיד שר דומה או זהה.
↑  סיון איזסקו ורויטל חובל, עוזי לנדאו: "מסקנות ששינסקי מבטיחות כי גם בעוד 3 שנים לא יגיע הגז לתחנות הכוח לייצור חשמל בארץ", באתר כלכליסט, 3 בינואר 2011
↑  מורן אזולאי, "חוקי בית המשפט" אושרו; נתניהו וברק ברחו, באתר ynet, 14 בנובמבר 2011
↑  השר עוזי לנדאו הודיע כי לא יתמודד בבחירות הקרובות, באתר הארץ, 28 בדצמבר 2014
↑   עוזי לנדאו התפטר ממשרת יו"ר עמית בקק"ל: "אין אפשרות למינהל תקין", באתר TheMarker‏, 20 ביוני 2016
↑  יובל אזולאי, ‏ליברמן מינה את השר לשעבר עוזי לנדאו ליו"ר רפאל הבא, באתר גלובס, 11 ביולי 2016
↑  לילך שובל, רשמית: שטייניץ נבחר להיות יו"ר רפאל, באתר ישראל היום, 4 באפריל 2023
↑  עדיאל איתן מוסטקי, עוזי לנדאו מונה לדירקטור בחברת נגה לניהול מערכת החשמל, באתר כלכליסט, 9 בספטמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007507466305171  VIAF: 315535524   WorldCat (עם VIAF): 315535524
שיבלי תלחמי

| --- | --- |

שיבלי תלחמי
 לידה:  31 ביולי 1951 (בן 73) 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  Graduate Theological Union 
 מעסיק:  אוניברסיטת מרילנד 
 
שיבלי תלחמי (ערבית: شبلي تلحمي  ; נולד ב-31 ביולי 1951) הוא פרופסור בעל הקתדרה לשלום ופיתוח על שם אנואר סאדאת באוניברסיטת מרילנד ועמית בכיר במרכז סבן למדיניות במזרח התיכון במכון ברוקינגס. תלחמי הוא ערבי-נוצרי-ישראלי.
אודות

שיבלי נולד בעספיא למשפחה ערבית נוצרית. אביו, הפסיק את לימודי הרפואה עקב מלחמת העצמאות והיה בעל מתפרה ומורה, ואמו עקרת בית. אחיו, עימאד תלחמי, הוא איש עסקים. הוא סיים תואר ראשון מקווינס קולג' בניו יורק (1974), תואר שני בפילוסופיה ודתות מ-Graduate Theological Union בברקלי (1978) והוא סיים תואר במדע המדינה באוניברסיטת ברקלי (1986).
בין השנים 1990 ל-1991 היה יועץ למשלחת האמריקאית לאו"ם. היה יועץ לחבר הקונגרס האמריקאי לי המילטון, והיה חבר במשלחת ארצות הברית לוועדה המשותפת של ישראל, הפלסטינים וארצות הברית נגד הסתה. כתב מאמרים בוושינגטון פוסט, בניו יורק טיימס ובלוס אנג'לס טיימס.
הוא לימד בכמה אוניברסיטאות, בהן אוניברסיטת המדינה של אוהיו, אוניברסיטת דרום קליפורניה, אוניברסיטת פרינסטון, אוניברסיטת קולומביה, סאוות'מור קולג' ואוניברסיטת ברקלי.
en:Graduate Theological Union
מספריו

A Decade of Reflections on Peace, ed. (forthcoming)
The Stakes: America and the Middle East (Westview Press, 2003; updated version, 2004)
Identity and Foreign Policy in the Middle East, ed. with Michael Barnett (2002),
International Organizations and Ethnic Conflict, ed. with Milton Esman (1995);
Power and Leadership in International Bargaining: The Path to the Camp David Accords (1990);
הקרן למורשת הכותל המערבי

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  ירושלים 
 מייסדים:  המשרד לשירותי דת 
 יושב ראש:  שמואל רבינוביץ 
 תקופת הפעילות:  אוקטובר 1988 – הווה (כ־36 שנים) 
 thekotel.org/he/
 קואורדינטות:  31°46′34″N 35°13′57″E﻿ / ﻿31.776166666667°N 35.232388888889°E﻿ / 31.776166666667; 35.232388888889
 he
 
הקרן למורשת הכותל המערבי הוא גוף שאחראי על הכותל המערבי מטעם משרד ראש הממשלה, וכפוף גם לרשות החברות הממשלתיות. כיום משמש כיו"ר הקרן הרב שמואל רבינוביץ. בעבר שימש בתור היו"ר אילן כהן.
היסטוריה

הקרן נוסדה בחודש אוקטובר 1988. היא הוקמה לצורך ביצוע עבודות פיתוח, שימור ואחזקה של הכותל המערבי, ניהול החפירות במנהרות הכותל, פיתוח ותשתית, תצוגה של תערוכות והוצאת פרסומים בקשר לכותל.
בישיבת הממשלה ב-19 בדצמבר 2004, התקבלה החלטת ממשלה המרחיבה את תחומי אחריותה של הקרן גם לכל הנעשה ברחבת הכותל המערבי, כולל הנושאים הבאים:
תחום החינוך - הבאת בני נוער, תלמידים וחיילים לסיורים בעיר העתיקה ובכותל המערבי.
אחזקה וניקיון של רחבת הכותל המערבי ומנהרות הכותל המערבי.
אחריות אדמיניסטרטיבית לכל ענייני הכותל.
פיתוח ובינוי של רחבת הכותל וסביבותיה.
מיזמים שמנוהלים על ידי הקרן

הקרן מפעילה פרויקטים רבים, ביניהם:
מנהרות הכותל - מתוך 488 מ' שהם אורכו המלא של הכותל המערבי, חשופים ברחבת הכותל רק 57 מ'. רוב אורכו של הכותל המערבי כוסה עם השנים על ידי בתי הרובע המוסלמי הצמודים לכותל. מנהרות הכותל הן מערך חללים ומחילות תת-קרקעיות מתקופות שונות לאורך תוואי הכותל המערבי, מתחת לבתי הרובע המוסלמי בעיר העתיקה בירושלים. במתחם מבנים מתקופת בית שני, מימי הביניים ומהעת החדשה. ציר הליכה אופקי מחבר את החללים והמחילות, מעניק למבקר חוויה של מסע לאורך ציר הזמן ההיסטורי, ונחשב לאחד מאתרי התיירות הפופולריים בישראל. האתר, כנקודת חיכוך רגישה מבחינה דתית בין אוכלוסייה מוסלמית ויהודית, הביא לא פעם לתסיסה, שהגדולה בהן הייתה מהומות מנהרת הכותל ב-1996. פרויקט חשיפת הכותל המערבי לכל אורכו לאחר מלחמת ששת הימים, במטרה לאפשר לכל יהודי לגשת אל הכותל ללא הפרעה וללא מכשול, היה יוזמה של משרד הדתות. כיום הפרויקט מופעל, מתוחזק ומפותח על ידי הקרן למורשת הכותל.
מרכז שרשרת הדורות - הוא מוזיאון הנמצא ליד הכותל המערבי בירושלים. המרכז בנוי במספר חללים תת-קרקעיים, ובו מוצגת שרשרת הדורות של העם היהודי על שלל חוליותיה. באחד מן החדרים ניתן אף להיפגש עם שרידים ארכאולוגיים מימי הבית הראשון והבית השני. המבקרים עוברים דרך חוליותיה השונות של השרשרת המוצגות באמצעות פיסול בזכוכית, משחקי תאורה ושמע בטכנולוגיה מהמתקדמות בעולם..
בית הכנסת אוהל יצחק - הוא בית כנסת מפואר בגבולו הדרומי של הרובע המוסלמי בעיר העתיקה בירושלים. בית הכנסת נבנה בשנת 1904 במרחק של פחות מ-20 מטרים צפונית לסמטת הכותל המערבי. הוא ננטש במאורעות תרצ"ו-תרצ"ט, ונהרס בידי הירדנים לאחר מלחמת העצמאות. בית הכנסת שוחזר ושוקם בשנת 2008, ושנה לאחר מכן חובר במעבר תת-קרקעי למנהרות הכותל, דבר המאפשר גישה ישירה ממנו לרחבת הכותל המערבי. בית הכנסת שוקם ומנוהל על ידי הקרן.
שער המוגרבים - (או שער הרמב"ם) הוא שער למתחם הר הבית, הנמצא בצדו הדרומי של הכותל המערבי. כיום, זהו השער היחיד משערי הר הבית דרכו נכנסים להר תיירים לא מוסלמים. השער כונה כך על שם שכונת המוגרבים, שנהרסה לאחר מלחמת ששת הימים בעבודות להרחבת רחבת הכותל המערבי. שיפוץ ושיקום הסוללה הופקד על הקרן..
ברכת כהנים בכותל המערבי - מעמד ברכת כהנים המוני בכותל המערבי הוא מנהג שמונהג מאז שנת תשל"א (1970) ומתקיים פעמיים בשנה - בחול המועד של חג הסוכות ושל חג הפסח. הוגה ויוזם המנהג הוא הרב מנחם מנדל גפנר. הקרן מפעילה אותו מדי שנה.
פרויקט 'בר מצווה בכותל' - הקרן למורשת הכותל המערבי מעמידה לרשות המשפחות העולות אל הכותל המערבי מערך מידע ותמיכה, המעניק למשפחה החוגגת את מלוא הכלים לאירוע בר מצווה בכותל. השירות ניתן ללא תשלום. במסגרת זו מסייע מדריך למשפחה החוגגת בכל הצדדים הארגוניים והתוכניים של קיום בר המצווה בכותל. מנהל מחלקת בר מצווה כיום הוא מר דניאל יום-טוב.
בית מורשת הכותל המערבי (בשלב התכנוני היה נקרא "בית הליבה") - נמצא מול הכותל ונחנך בכסלו תשפ"ב (נובמבר 2021). הקרן למורשת הכותל הקים את הבניין כדי לשמש כמרכז חינוכי, שיעמיק את הקשר בין העם היהודי לירושלים. הוא מתנשא לגובה שתי קומות גבוהות (4.70 מ' כל אחת)., ונמצא בו מיצג אור-קולי "מרכז מבקרים שער השמיים". בקומת הקרקע תהיה מבואה, שלוש כיתות לימוד ואודיטוריום. בקומה העליונה יהיו משרדים, ספרייה, מרכז למידה בשטח 150 מ"ר וחדרי מערכות. הגג ייפתח לציבור כמרפסת תצפית, כשהגישה אליו תהיה מכיוון הרובע היהודי. מתחת למבנה ייפתח לציבור אתר ארכאולוגי, החושף קטע מהרחוב הרומי (שחלק אחר שלו כבר נחשף ופתוח לביקור סמוך לשער האשפות).
ראו גם

רב הכותל המערבי והמקומות הקדושים
הערות שוליים

↑  אבנר אברהמי, סלע קיומנו ב-18 שקל (למבוגר), באתר הארץ, 26 בפברואר 2004
↑  עירית רוזנבלום, הקרן למורשת הכותל המערבי פותחת בימים אלו לקהל הרחב את "מרכז שרשרת הדורות" בסמוך לכותל המערבי, באתר הארץ, 2 ביוני 2006
↑  ניר חסון, הקרן למורשת הכותל המערבי הקימה בימים האחרונים גשר עץ גדול שיחליף את גשר המוגרבים המוביל להר הבית, באתר הארץ, 2 באוגוסט 2014
↑  קובי פינקלר, בית מורשת הכותל המערבי, באתר ערוץ 7, 19 בנובמבר 2021
↑  חנוכת בית מורשת הכותל המערבי וקביעת מזוזה - ממצאים ארכיאולוגים, באתר הרשמי של הכותל המערבי, ‏16 בנובמבר 2021
↑  מיכאל יעקובסון, המשטרה מזהירה: "בית הליבה עלול להיות מתכון לאסון ברחבת הכותל", באתר Xnet‏, 10 ביולי 2005
↑  שער השמים מייצג בכותל המערבי - אתרי מנהרות הכותל, באתר הרשמי של הכותל המערבי, ‏10 באפריל 2024
↑  מיכאל יעקובסון, רחבת הכותל עדיין בידינו? התוכניות המלאות של "בית הליבה" נחשפות, באתר Xnet‏, 9 ביולי 2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007256706805171  BnF: cb15548003h (data)  ISNI: 0000 0001 2159 2306  LCCN: no2009082979  VIAF: 167765654   WorldCat (עם VIAF): 167765654 
רחבת הכותל
טרנספר

ערך זה עוסק בהעברת אוכלוסייה מחבל ארץ אחד לאחר. אם התכוונתם להעברת רכוש יהודי מגרמניה הנאצית לארץ ישראל, ראו .
.
טרנספר (בעברית: העברת אוכלוסין; או אוכלוסים/אוכלוסייה) הוא העברתה של אוכלוסייה גדולה מחבל ארץ אחד למשנהו. המניעים והסיבות לפעולת הטרנספר עשויים להיות פוליטיים, חברתיים, לאומיים, גזעיים או דתיים. קבוצת האוכלוסייה המועברת היא בדרך כלל קבוצה הנבחנת באחד או יותר מגורמים אלה על ידי קבוצת המגרשים או קבוצה אחרת היושבת באותו חבל ארץ.
גירוש אזרחים בכוח אסור לפי דיני המלחמה המעוגנים באמנות ז'נבה. חוקת רומא של בית הדין הפלילי הבין-לאומי (ICC) קובעת כי העברת אוכלוסייה אזרחית בכוח היא פשע מלחמה ופשע נגד האנושות. אם עקירת האוכלוסייה ממוקדת בקבוצה אתנית, דתית או לאומית, היא נחשבת בנוסף גם לפשע רדיפה.
סוגי טרנספר

בפרק זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים.
ניתן לחלק פעולות טרנספר, בהגדרה רחבה, לשני סוגים עיקריים:
טרנספר מתוכנן ושיטתי על ידי השלטון המרכזי, כחלק ממדיניות ארוכת-טווח של השלטון. במקרי טרנספר אלו, חותר השלטון המרכזי להשגת יעדים מסוימים, כמו פינוי כלל האוכלוסייה מחבל ארץ מבוקש ליישוב על ידי אחרים ויישוב אוכלוסייה נאמנה לשלטון במקומה;
טרנספר מאולתר, שבו אוכלוסייה מסוימת מועברת בעקבות אירוע דרמטי – לרוב, מלחמה או סכסוך אלים – כאמצעי למניעת עימותים עתידיים, או למטרות אחרות.
שני סוגים ייחודיים של טרנספר הם:
חילופי אוכלוסין כאשר אוכלוסיות במדינות שונות מחליפות זו עם זו את מקומן, בדרך כלל בעקבות הסכם, שינויים טריטוריאליים או חילופי שטחים;
מיקום מחדש כאשר השלטון המרכזי במדינה מעביר אוכלוסייה – בדרך כלל שלא על בסיס גזע, לאום או דת – למקום מגורים חדש. מיקום מחדש התרחש כאשר כלל האוכלוסייה בחבל ארץ מוגדר פונתה במסגרת מהלך מדיני: נסיגה או ויתור מתוכנן מראש על אותו חבל ארץ. במקרים אלו עיקר עניינו של השלטון המפנה היה בחבל הארץ המפונה ולא בחבל הארץ שבו ייושבו המפונים מחדש.