stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סאבו (מחוז היסטורי)
היסטוריה

סאבו הוא מולדתם הסבונים, אחת מתתי הקבוצות שלימים נטמעו ויוצרו את הפינים. מאזור זה גם התפתחו הדיאלקטים הסבוניים.
תושבי המחוז נודעו כעוסקים בחקלאות לאורך ההיסטוריה. הם היו ידועים בשיטותיהם המיוחדות, אותן אחר כך הפיצו למחוזות השכנים לאוסטרובוניה וקאינו, וורמלנד בדרום מערב שוודיה ומזרח נורווגיה.
סאבו הייתה תחת חלוקתה המנהלית של שוודיה עד המאה ה-13, אז הופרדה משוודיה כאשר פינלנד נמסרה לרוסיה בספטמבר 1809.
שטח המחוז ההיסטורי סאבו בכחול כהה (המחוזות המודרניים משורטטים בצהוב)
נמל התעופה איסטנבול

הטרמינל
נמל התעופה איסטנבול (בטורקית: İstanbul Havalimanı) הוא נמל תעופה המוקם במחוז ארנבוטקוי שבצפון-מערב איסטנבול, כ-35 קילומטרים ממרכז העיר. הנמל הוגדר ב-2020 כנמל התעופה העמוס ביותר באירופה.
היסטוריה

באוגוסט 2012 הוחלט בקבינט הטורקי על הקמת שדה תעופה שלישי באזור איסטנבול, מאחר שנמל התעופה הגדול בעיר; אטאטורק, פועל סמוך לסף הקיבולת שלו.
על פי התוכניות; יוקמו בנמל שמונה מגדלי פיקוח, שישה מסלולי המראה ונחיתה, ושישה עשר מסלולי הסעה. הנמל יקושר למרכז העיר באמצעות אוטוסטרדה חדשה, מסילת רכבת, וגשר חדש שיעבור מעל מצרי הבוספורוס. נמל התעופה ישמש כבסיס הפעולה המרכזי של חברת התעופה הלאומית טורקיש איירליינס. מיקום הנמל; באחד מאזורי היער היחידים באזור, גורר התנגדויות של ארגונים סביבתיים לפרויקט.
ב-2014 נשמעו קריאות בקרב הממשל לקרוא לנמל התעופה על שם רג'פ טאיפ ארדואן.
טקס הנחת אבן הפינה לנמל נערך ב-7 ביוני 2014, והוא נחנך ב-29 באוקטובר 2018, הטיסה הראשונה נחתה יומיים לאחר מכן ב-31 באוקטובר. הוא מתוכנן להיות נמל התעופה הגדול בעולם, עם קיבולת מקסימלית של 150 מיליון נוסעים בשנה.
באפריל 2019 השדה קיבל את קוד היאט"א של אטאטורק, ובכך השתנה מ-ISL ל-IST.
טיסות לישראל וממנה

טורקיש איירליינס מפעילה החל מ-6 באפריל 2019 תשע טיסות יומיות בין הנמל לתל אביב במקום תשע הטיסות שפעלו בעבר מנמל התעופה אטאטורק.
החל מקיץ 2023 מפעילה ארקיע קו שבועי אחד במטוס Embraer 195 בין תל אביב לנמל. נכון ליוני 2023 נחשב נמל התעופה איסטנבול לקו העמוס ביותר מנמל התעופה בן-גוריון, כאשר ממוצע הטיסות השבועיות לנמל עומדות על 85–100.
בעקבות מלחמת חרבות ברזל הצטמצמו כמות הטיסות, כאשר השהתה טורקיש איירלינס את טיסותיה לישראל, והמטה לביטחון לאומי הוציא אזהרת מסע לטורקיה.
הערות שוליים

↑  מהשלכות הקורונה: נמל התעופה החדש של איסטנבול העמוס באירופה
↑  דני שדה, החזון הטורקי: נמל התעופה הכי גדול בעולם, באתר ynet, 11 ביוני 2014
↑  איתי בלומנטל, שדה התעופה החדש של טורקיה - ע"ש ארדואן, באתר ynet, 15 באוגוסט 2014
↑  יונתן בייסקי, ‏נמל התעופה הגדול בעולם - על שם ארדואן, באתר ‏מאקו‏, 15 באוגוסט 2014
↑  "איסטנבול: שדה התעופה החדש ייפתח ב-29 באוקטובר". פורט2פורט. נבדק ב-2018-06-01.
↑  ארדואן חנך את שדה התעופה "הגדול בעולם", באתר ynet, 29 באוקטובר 2018
↑   טורקיה מקימה את נמל התעופה הגדול בעולם, באתר TheMarker‏, 23 בינואר 2013
↑  מכוונת גבוה: טורקיה תבנה את נמל התעופה הגדול ביותר בעולם, באתר פורבס ישראל 21 בינואר 2013
↑  אילן גטניו, נמל התעופה של איסטנבול עובר דירה, באתר ישראל היום, 12 במרץ 2019
↑   לידיעת הנוסעים: טורקיש איירליינס עוברת היום לנמל התעופה החדש באיסטנבול, באתר TheMarker‏, 6 באפריל 2019
↑  נתוני תנועות נוסעים, דוח שנתי נמל התעופה בן-גוריון, 2022
↑  סתיו ליבנה, ‏דרמה בשמיים: טורקיש דוחה את החזרה לישראל לעוד שנה, באתר גלובס, 3 באפריל 2024
↑   הדר קנה, חברות התעופה הישראליות מוציאות טיסות חילוץ מטורקיה בעקבות אזהרת המסע, באתר TheMarker‏, 18 באוקטובר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1250685923  VIAF: 3439164423001320530006   WorldCat (עם VIAF): 3439164423001320530006
נחל נטפים

| --- | --- |

נחל נטפים, 1961
 מידע כללי
 יובלים:  נחל בת שבע 
 שפך:  נחל רודד 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת אילת מוגדלת) הר יהושפט הר צפחות אילות חבל אילות מצרים ירדןנחל נטפים(למפת אילת רגילה) הר יהושפט הר צפחות א. חבל אילות מצרים ירדןנחל נטפים
 
נחל נטפים הוא נחל אכזב שנמצא בצידו הדרומי של הנגב, באזור אילת, ואורכו מגיע ל-14 קילומטרים. הנחל מתחיל בבקעת הירח שבחצי האי סיני, ומשם הוא זורם דרומה. נחל זה נכנס ליד נחל יהואחז לתחום ישראל ומשם הוא מעמיק בתוך שבר בין סלעי אבן חול וגיר.
נחל נטפים מגיע אל דרום הערבה, שני קילומטר מקיבוץ איילות ומשם הוא מתחבר לנחל רודד. מערוץ נחל נטפים נובע מעיין הנקרא עין נטפים.
מימיו של המעיין מושכים יעלים וציפורים רבות כמו: סנוניות, יוני סלע, גבתונים, וורציות ועוד. בנוסף הוא מושך גם מכרסמים קטנים ושפנים. העץ השכיח ביותר בנחל הוא שיטה סלילנית.
על קירות הנחל ישנם שיחי הצלף הקוצני הכחול והצלף הסחוסי שבולטים לעין, הצלף הסחוסי בולט בגלל עליו הגדולים והירוקים מאוד, שיחים אלו יונקים את מימיו של הנחל מסדקים בסלעים.
הערות שוליים

↑  לקסיקון מפה ארץ ישראל, הוצאת מפה, 2003, עמ' 368
↑  כל מקום ואתר, יצא לאור לראשונה ביוזמת קצין חינוך ראשי לצה"ל, 1995, עמ' 228
↑  נחל נטפים, באתר החברה להגנת הטבע
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008370868905171  VIAF: 866159035188201380004   WorldCat (עם VIAF): 866159035188201380004
סאבו הדרומית

סאבו הדרומית (בפינית: Etelä-Savo; בשוודית: Södra Savolax) הוא אזור בדרום-מזרח פינלנד, ובירתו היא העיר מיקלי. סאבו הדרומית יחד עם סאבו הצפונית אוגדו שניהם בעבר תחת המחוז ההיסטורי סאבו.
האזור גובל בסאבו הצפונית, צפון קרליה, דרום קרליה, קימנלקסו, פּאייט-המה ופינלנד המרכזית.
הערים המרכזיות באזור הן מיקלי, סבונלינה ופייקסמאקי.
תושבי המקום עוסקים בתעשיית העץ ובתחומי הטכנולוגיה.
בתחום סאבו הדרומית שוכן אגם סאימה, האגם הגדול ביותר בפינלנד.
ערים באזור

האזור מחולק לשתים עשרה רשויות מקומית, מתוכן 3 ערים (מודגשות):
אנונקוסקי (אוכלוסייה: 1,368)
הירוונסלמי (אוכלוסייה: 2,149)
ג'ובה (אוכלוסייה: 5,920)
קנגסניימי (אוכלוסייה: 5,296)
מיקלי (אוכלוסייה: 52,530)
מנטיהריו (אוכלוסייה: 5,666)
פרטונמאה (אוכלוסייה: 1,648)
פייקסמאקי (אוכלוסייה: 17,373)
פומאלה (אוכלוסייה: 2,123)
רנטסלמי (אוכלוסייה: 3,362)
סבונלינה (אוכלוסייה: 32,667)
סולקבה (אוכלוסייה: 2,471)
הערות שוליים

↑  סאבו הדרומית - מידע, באתר https://www.eastnorth.fi/
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 4806ecfb-4aaf-4673-8004-25e7e91b3c0f 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה ובנושא פינלנד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נעמתוללה אגאסי

| --- | --- |

 לידה:  21 ביולי 1939 דזפול, איראן 
 פטירה:  5 בנובמבר 2005 (בגיל 66) כרג', איראן 
 שם לידה:  נעמתוללה אזמודה
 מקום קבורה:  Imamzadeh Taher Cemetery 
 מוקד פעילות:  שושלת פהלווי, איראן 
 תקופת הפעילות:  מ-1961 
 סוגה:  מוזיקה פרסית מסורתית
 שפה מועדפת:  פרסית 
 חברת תקליטים:  תראנה רקורדס, קלטקס רקורדס, Avang Music 
 מספר צאצאים:  7 
 פרופיל ב-IMDb
 
נעמתוללה אזמודה (בפרסית: نعمت‌الله آزموده; 7 ביולי 1939 – 11 בנובמבר 2005), הידוע בשם הבמה נעמתוללה אגאסי (באנגלית: Nematollah Aghasi; בפרסית: نعمت‌الله آغاسی) או בקיצור אגאסי (באנגלית: Aghasi; בפרסית: آغاسی), היה זמר וכותב שירים איראני, אחד הזמרים הבולטים לפני המהפכה האיראנית ב-1979.
ביוגרפיה

אגאסי נולד ב-21 ביולי 1939 באהוואז. הוא התעניין בספורט והיה פעיל במועדון הטאג' של אהוואז. בצעירותו החל לקרוא מוזיקה.
לאחר הופעותיו המוצלחות בטהראן, הוא החל להופיע ברדיו ובטלוויזיה הלאומית.
שנתיים לפני מותו, לראשונה מאז המהפכה, הוא הורשה לחזור לתיאטרון פארס בללה-זר, שם החל את הקריירה האמנותית שלו. האירוע זכה להצלחה, כאשר הרחוב נסגר לכבוד המאורע.
בשנת 2005, אגאסי מת משבץ בביתו בכרג', ונקבר בבית הקברות אמאם-זאדה טאהר.
הערות שוליים

↑  نم نمک, نم نمک. "تصویر شناسنامه نعمت اله آغاسی". فارسی (בפרסית). נבדק ב-21 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Jamal, Omid (1998). Iranian Cinema Culture. Tehran: انتشارات نگاه. p. 16. ISBN 964-6174-89-2.
↑  ".: Iranian Movie DataBase Nematollah Aghasi :". sourehcinema.com. נבדק ב-15 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "مراسم بزرگداشت دهمین سالگرد "آغاسی" برگزار شد". Musicema.com (בפרסית). נבדק ב-15 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 6715 8638  MusicBrainz: 7f88b244-fc2b-4544-8c85-3d3e00822bd2 
קברו של אגאסי
נמל אנטוורפן

| --- | --- |

אונייה של חברת MSC בכניסה לנמל, 2017
 מיקום
 מדינה:  בלגיה בלגיה
 מיקום:  אנטוורפן
 גוף מים:  הים הצפוני
 קואורדינטות:  51°16′12″N 4°20′12″E﻿ / ﻿51.27°N 4.33667°E﻿ / 51.27; 4.33667
 פרטים
 תאריך פתיחה:  1811
 סטטיסטיקות
 כלי שיט שפקדו:  14,220 אוניות (2012)
 תפוסת מטען שנתית:  190.8 מיליון טון (2012)
 www.portofantwerp.com
  (למפת בלגיה מוגדלת) בריסל אנטוורפן ברוז' גנט לייז' ארלון שרלרואה נאמור צרפת הולנד גרמניה לוקסמבורג הים הצפוני נמל אנטוורפן(למפת בלגיה רגילה) בריסל אנטוורפן ברוז' גנט לייז' ארלון שרלרואה נאמור צרפת הולנד גרמניה לוקס. הים הצפוני נמל אנטוורפן
 
נמל אנטוורפן הוא נמל העיר אנטוורפן בבלגיה. זהו הנמל השני בגודלו באירופה לאחר נמל רוטרדם. הנמל נמצא בפלנדריה, רובו בפרובינציית אנטוורפן וחלקו בפרובינציית מזרח פלנדריה (אנ') וממוקם בחלקו העליון של שפך הגאות של נהר הסכלדה.
הנמל נגיש לאוניות משא עד גודל קייפסייז. אוניות שמשקלן אף מעל 100,000 טון ארוך יכולות לשוט 80 ק"מ במעלה שפך הנהר. כמו נמל המבורג, מיקומו של הנמל בפנים הארץ (במעלה נהר הסכלדה) הופכת את מיקומו למרכזי יותר ביחס לרוב הנמלים האחרים בים הצפוני. הסכלדה, תעלות, ורשת של מסילות רכבת וכבישים מחברים את רציפי הנמל למרחב העורפי. בזכות חיבור הדוק זה הנמל הוא השני באירופה מבחינת נפח המטען העובר בו.
במדדים בינלאומיים הבודקים את כמות המטען המטופלת בנמלים שונים בעולם (אנ') הנמל ממוקם בעשיריה השנייה (לפי האיגוד האמריקאי של רשויות הנמלים (אנ')). ב-2012 עברו בנמל 14,220 אוניות סוחר (190.8 מיליון טון מטען, 53.6% במכולות), 57,044 ארבות (123.2 מיליון טון מטען) ויצאו מהנמל משלוחי מטען ל-800 יעדים ימיים[דרוש מקור].
היסטוריה > עד מלחמת העולם השנייה

ב-1811 נפוליאון זיהה את הפוטנציאל של אזור אנטוורפן והורה על בניית הרציף הראשון במקום, רציף בונפרטה. ב-1813 הוקם רציף נוסף, רציף וילם, על שמו של וילם הראשון, מלך הולנד. ב-1830 פרצה המהפכה הבלגית והבלגים חששו שההולנדים יחסמו פעם נוספת את הסכלדה. בסופו של דבר ההולנדים לא חסמו את הנהר אלא הסתפקו בהטלת מס כבד על התנועה בו. בריטניה, בייחוד הנרי טמפל, הוויקונט השלישי מפלמרסטון, ראו בקיומה של בלגיה אינטרס בריטי והוחלט לסייע למדינה הצעירה. בעזרת הסיוע הבריטי בלגיה הצליחה לבטל את המס ההולנדי ב-1863. בשנה זה כבר היה קיים רציף שלישי בנמל (נבנה ב-1860).
ב-1879 נחנכה מסילת הרכבת החשובה ריין הברזל (אנ'). אנטוורפן חוותה פריחה בתקופה זו ועד 1908 היו בנמל כבר שמונה רציפים. ב-1905 החל השימוש בתא השיט הראשון בנמל, מה שאיפשר לאוניות גדולות יותר להגיע ליותר רציפים. הבריטים כאמור ראו בעיר ובנמל נקודה בעלת חשיבות אסטרטגית. מסיבה זו, באוקטבור 1914 לאחר פרוץ מלחמת העולם הראשונה, צ'רצ'יל שהיה אז הלורד הראשון של האדמירליות הגיע לעיר במטרה לנהל את הגנת העיר והנמל.
בספטמבר 1944 כוחות בעלות הברית שחררו את אנטוורפן. רוב מתקני הנמל לא נפגעו במהלך המלחמה ולא היה צורך בעבודות שיקום נרחבות. חידוש הפעילות בנמל התאפשר רק חודשיים לאחר מכן, בנובמבר 1944, לאחר סיום קרב שפך הסכלדה. כוחות אמריקאים וקנדים תקפו את האי וולכרן (אנ') ועד 8 בנובמבר הגרמנים נסוגו. הבריטים והאמריקיאים חתמו על חוזה לחלוקת הנמל - חלקו הצפוני עבר לשליטת האמריקאים וחלקו הדרומי לשליטת הבריטים. בדצמבר 1944 הנמל כבר פעל בפעילות גבוהה והאמריקאים העסיקו כ-9,000 אזרחים בנמל. הנמל היה נתון להתקפות אוויריות בתקופה זה אך לא חדל מפעילות. בחצי הראשון של 1945 כמות המטען הממוצעת שנפרקה בנמל הייתה כחצי מיליון טון לחודש. לאחר סיום הקרבות באירופה הנמל שימש נקודת מוצא למשלוחי תחמושת, כלי רכב וטנקים לחזית המערכה באסיה ובאוקיינוס השקט. אחרי כניעת יפן המשלוחים הופנו לארצות הברית.
היסטוריה > אחרי מלחמת העולם השנייה

מנובמבר 1945 פעילות הצבא האמריקאי בנמל החלה לדעוך עד שפסקה לגמרי באוקטובר 1946. לאחר כינון השלום באירופה החלה תוכנית פיתוח גדולה בנמל. במסגרת תוכנית זו הורחבו שטחי הרציפים בגדה הימנית של הסכלדה עד הגבול עם הולנד ונבנה תא השיט ברנדרכט (אנ') שבזמן חנוכתו ב-1989 היה הגדול בעולם (כיום השני בגודלו בעולם). מ-1989 העבודות בנמל התמקדו בבניית מרצפי היקשרות הן בגדה הימנית (טרמינל אירופה וטרמינל הים הצפוני) והן בגדה השמאלית (ברציף Deurganck). צידו הדרומי של רציף Delwaide היה בעבר טרמינל הבית של חברת MSC, לפני שהחברה עברה לרציף בגדה השמאלית כדי להימנע ממעבר בתאי השיט. אורך הרציפים בגדה הימנית הוא שני ק"מ, מה שמאפשר טיפול בו זמנית בכמה אוניות.
היסטוריה > שנים אחרונות

ב-2010 אושרה תוכנית השקעה בנמל שצפויה להמשך 15 שנה ולעלות כ-1.6 מיליארד אירו. במסגרת התכנית ישודרגו מתקני הנמל ויירכשו שטחים מחברת ג'נרל מוטורס שעתידה לסגור את מפעלה באנטוורפן. בניגוד לנמל רוטרדם לו יש שטחים פנויים להתרחבות, נמל אנטוורפן מוגבל בשטחים ממערב לו[דרוש מקור]. הרציפים הצפוניים בנמל (בגדה הימנית) מגיעים כבר כיום לגבול עם הולנד ובגדה השמאלית פועלת תחנת כוח גרעינית. באוקטובר 2019 הנמל החל להשתמש בגוררות המופעלות בדיזל ומימן. בכפר לילו (Lillo) שממערב לאזור המרכזי של הנמל פועל מרכז מבקרים חדש. ניתן לסייר באוטובוס ברחבי הנמל בליווי מדריך מטעם הנמל.
מבנה הנמל > הגדה הימנית

פיתוח הגדה הימנית כלל בניית תא שיט וטרמינלים של מכולות. אורך תא השיט ברנדרכט (אנ') 500 מטרים, רוחבו 68 מטרים ועומקו 13.5 מטרים. בזמן פתיחתו ב-1989 היה זה תא השיט הגדול בעולם וכיום הוא השני, אחרי תא השיט Kieldrecht שאף הוא נמצא בנמל אנטוורפן (בגדה השמאלית).
שני טרמינלים של מכולות נבנו בגדה הימנית. טרמינל אירופה החל לפעול ב-1990 וטרמינל הים הצפוני ב-1997. הרציפים הישנים, (למשל רציף נפוליאון) משופצים כדי להתאימם לתפעול מטען מודרני. רציף אמריקה, רציף אלברט ורציף הנמל השלישי חודשו כדי להתאימם לעבודה עם אוניות מסוג פנמקס (אוניות בעלות שוקע של עד 13 מטרים). רציף נוסף עובר שיפוצים כדי להתאימו לדור החדש ביותר של אוניות מכולות.
מבנה הנמל > הגדה השמאלית

התוכניות הראשונות לפיתוח הגדה השמאלית של הנמל החלו בשנות ה-60 והן צברו תאוצה בשנות ה-90. כיום המסחר ברציף Vrasene כולל בין השאר מוצרים הקשורים לתעשיית היערות ורכבים. בסיום העבודות על רציף זה אורכו יהיה 5 ק"מ ויאפשר גישה לאוניות בעלות שוקע של עד 14.5 מטרים.
כדי להתאים לנפח המטען הגדל ולאחר שהטרמינלים של המכולות בגדה הימנית הגיעו למכסתם המקסימלית נבנה קומפלקס רציפים חדש בשם רציף Deurganck. קומפלקס זה פתוח לנהר הסכלדה והגישה אליו לא דורשת מעבר דרך תאי שיט. הטרמינל הראשון בקומפלקס נפתח ב-2005. מכסת הרציף כולו מוערכת ב-8–9 מיליון TEU. אורך רציפי הקומפלקס 5.5 ק"מ והוא בנוי מ-1,200,000 מטר מעוקב של בטון. מ-2015 החלק הצפוני של הרציף מופעל בשיתוף על ידי חברת MSC וחברת PSA International (אנ'). החלק הדרומי של הרציף מופעל על ידי חברת DP World (אנ').
ב-2016 נחנך תא השיט Kieldrecht שמאפשר גישה לרציפים הפנימיים של הגדה השמאלית. זהו תא השיט הגדול בעולם. כדי לאפשר גישה לאוניות ההולכות וגדלות הוא עמוק אף יותר מתא השיט Berendrecht (נמצא בגדה הימנית). תא שיט זה הוא השני שמוביל לרציפים הפנימיים בגדה השמאלית מה שמהווה מנגנון הגנה - אם תא אחד לא פועל התא השני מאפשר כניסה ויציאה של אוניות מהרציפים. תא השיט מתחבר ל-Waasland canal. משם לאוניות יש גישה לכל הרציפים הפנימיים.
הערות שוליים

1 2 3  http://www.portofantwerp.com/nl/publications/statistieken/statistisch-jaarboek-2013
↑  "Focus on the port"
↑  U.S. Army in World War II, The Transportation Corps: Operations Overseas, van J. Bykofsky en H. Larson, Office of the Chief of Military History, Department of the Army, Washington DC, 1957. Page: 320-324
↑  Antwerp - Portrait of a Port, George van Cauwenbergh, Antwerpse Lloyd - Antwerpen 1983
↑  Antwerp Port Authority Invests 1.6 billion euros -- ANTWERP, Belgium, October 6, 2010 /PRNewswire/
↑  Port of Antwerp to launch world's first hydrogen tug. The Engineer. 2 October 2019.
↑  Port of Antwerp, Port Centre
↑  Van Marle, Gavin (31 January 2008). "Europe Terminals stretched to limit". Lloyds List Daily Commercial News. pp. 8–9.
↑  Port Layout: Further expansion of the Deurganck dock". Port of Antwerp. 2008
↑  Port of Antwerp pamphlet "The Deurganck Dock", 2014
↑  Port OF Antwerp Starts Building The Largest Lock In The World, Antwerp Port Authority
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0001 1009 6294  SUDOC: 200689444  VIAF: 124300256   WorldCat (עם VIAF): 124300256 
תצלום אווירי של הנמל. נהר הסכלדה מתפתל בתחתית התצלום, מימין לתחנת הכוח הגרעינית. מעל הנהר רואים את הגדה הימנית ומתחתיו את רציפי הגדה השמאלית. רציף Deurganck נמצא בגדה השמאלית, פתוח לכיוון הנהר ומתחבר אליו סמוך לתחנת הכוח. מתחת לרציף Deurganck רואים את תא השיט Kieldrecht. מימין לעשן שיוצא מתחנת הכוח רואים במעורפל בגדה הימנית את תאי השיט Berendrecht ו Zandvliet
טרמינל חברת MSC
תאי השיט Berendrecht (התעלה הימנית) ו-Zandvliet בכניסה לגדה הימנית של הנמל
פירוט האתרים בגדה השמאלית של הנמל
נענע דיסק

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברת תקליטים
 מייסדים:  ניצן זעירא
 תקופת הפעילות:  7 בדצמבר 1988 – הווה (35 שנים)
 ענפי תעשייה:  מוזיקה
  
 https://music.nanadisc.co.il
 
נענע דיסק היא חברת תקליטים ישראלית שנוסדה ב-7 בדצמבר 1988 על ידי ניצן זעירא. האלבום הראשון שיצא בחברת התקליטים הוא סיפורים מהקופסא של רמי פורטיס.
בלייבל יצאו יותר מ-200 אלבומים, ביניהם אלבומים של רמי פורטיס, ברי סחרוף וכצמד פורטיסחרוף, שולי רנד, כרמלה גרוס ואגנר, מאיר אריאל, נקמת הטרקטור, דן תורן, אפרת בן צור, כנסיית השכל, מוניקה סקס, אהובה עוזרי, יסמין אבן, מאור כהן, עוזי נבון, אלגנט ועוד. האמנים ג'וני שועלי, רעש, שניר ימין, רוקפור ואחרים הוציאו בנענע דיסק אלבומים תחת הכינוי "בננה".
היסטוריה

הלייבל נוסד ב-1988 ובאותה שנה הוציא רק את האלבום סיפורים מהקופסא של רמי פורטיס. בשנותיו הראשונות הוציא אלבומים גם לברי סחרוף, מאיר אריאל, נקמת הטרקטור ועוד. ב-1998, לכבוד חגיגות שנת ה-50 למדינת ישראל, יצא בלייבל האוסף עבודה עברית, שבו אומנים ישראלים מובילים הקליטו גרסאות חדשות לשירים בולטים של אמנים אחרים.
בשנת 2001 חגג המותג "בר מצווה" בהוצאת אלבום אוסף ובשתי הופעות ענק של אמניו שהתקיימו באולם הסינרמה בתל אביב.
באמצע 2004 נפתח אתר iMusic, שמציע למכירה את כל אלבומי הלייבל ואלבומים נוספים בפורמט MP3.
לנענע דיסק חברת בת בשם "מימ", שהם ראשי תיבות של מוזיקה יהודית מקורית. תחת הלייבל מימ יצאו אלבומים לאהרון רזאל, עדי רן, אליעד אליהו ועוד.
עם התפרצות נגיף הקורונה בישראל בשנת 2020 שוקדת "נענע דיסק" יחד עם ניצן זעירא על ניהול פרויקט צו השעה.
נענע דיסק הפיצה בעבר את אלבומיה באמצעות מערך ההפצה של חברות תקליטים אחרות בישראל (בהן NMC, התו השמיני והליקון), אך החל משנת 2016 הם מופצים עצמאית על ידה הן פיזית והן דיגיטלית.
הערות שוליים

↑  "אם הממשלה לא תשמור על המוזיקה, זה יוביל לקריסת הזהות שלנו", באתר ישראל היום
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: e5a64d4f-19f3-492f-8f40-3fb9da336b0b 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נונאטאק ויקטורי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  360 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  68°45′00″S 64°22′00″W﻿ / ﻿68.75°S 64.3667°W﻿ / -68.75; -64.3667
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהנונאטאק ויקטורי(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהנונאטאק ויקטורי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינונאטאק ויקטורי(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינונאטאק ויקטורי
 
נונאטאק ויקטורי (באנגלית: Victory Nunatak) הוא נונטאק דמוי אי בולט מעל הקרח המכסה את מפרץ מובילויל למול ארץ גרהאם, בחוף המזרחי של חצי האי האנטארקטי, שבאנטארקטיקה.
לנונאטאק שלוש פסגות סלעיות, הדרומי ביותר בהן היא הגבוהה ביותר - 360 מטר מטרים מעל פני הים.
הנונאטאק ממוקם 15 קילומטרים דרומית-מזרחית מנונאטאק קיי.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הנונאטאק

הנונאטאק מופה לראשונה על ידי וו. ל. ג'י. יוארג, בהתבסס על תצלומי אוויר שצילם לינקולן אלזוורת' ב-23 בנובמבר 1935.
לאחר מכן צולם הנונאטאק על ידי השירות האנטארקטי של ארצות הברית, בספטמבר 1940; על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד באוגוסט 1947; ועל ידי משלחת החקר האנטארקטית רון בדצמבר 1947 (צילום אוויר טרימטרוגון).
היסטוריה > מקור השם

שמו של הנונאטאק ניתן לו בשנת 1961 על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
במבט מהוויר נראים שלוש הפסגות הסלעיות של הנונאטאק בצורת שלוש נקודות וקו - סימון בקוד מורס של האות V - הנקראת באלפבית פונטי "ויקטורי".
נחל ניצנה

| --- | --- |

גשר כביש 211 מעל נחל ניצנה, בסמוך לכפר הנוער ניצנה, שקרס בשיטפונות בינואר 2010
 מידע כללי
 יובלים:  נחל עכשוב, נחל חורשה, נחל רסיסים, נחל עזוז, נחל לענה, נחל עקרב, נחל סרפד, נחל יתר, נחל רות 
 שפך:  נחל לבן 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) נחל ניצנה(למפת צפון הנגב רגילה) נחל ניצנה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל ניצנה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל ניצנה
 
נַחַל נִצָּנָה הוא מן הגדולים שבנחלי הר הנגב המערבי. בערבית הוא נקרא "ואדי אלעג'רם" ("נחל היפרוק"). אורכו של נחל ניצנה, מהר רמון עד גבול ישראל-מצרים, הוא כ-65 קילומטר.
ראשיתו של נחל ניצנה סמוך לפסגת הר רמון, שבפינתו הדרומית-מערבית נמצא מכתש רמון. מכאן נמשך הנחל בעמק רחב ושטוח, שלאורכו יש שרידי חקלאות עתיקה. במקביל לנחל עובר בחלק זה כביש 171 ובאפיק עוברת דרך עפר שהוכשרה בשנות ה-40 של המאה ה-20 על ידי חברת הנפט הבריטית, לצורך חיפושי נפט במכתש רמון. בדרך זו עברו כוחות מבצע עובדה, במרץ 1948, בדרך לשדה אברהם ולמפרץ אילת.
לאחר חציית הכביש, פונה הנחל לצפון-מערב, ומשם הנחל חוצה את רמות הגיר של מערב רמת עבדת. לאורך כ-30 קילומטר פזורים שרידים רבים: מדרגות חקלאיות עתיקות, מאגורות מים, מבנים מתקופת הברזל ומן התקופה הרומית וריכוזים של ציורי סלע.
מעט מצפון לעיר הקדומה ניצנה, יוצא הנחל מתחום רמת עבדת הגירנית אל מישורי חולות עגור. שם, ליד באר מלכה, הוא מתחבר עם נחל לבן. ממפגש הנחלים ממשיך נחל לבן לתחום סיני, ושם הוא נקרא "ואדי אלחרידין". לאחר כמה קילומטרים נבלע הנחל בדיונות החול ונעלם.
ב-18 בינואר 2010, במהלך שיטפונות שאירעו בנחל, קרס הגשר שמעליו המוליך את כביש 211, ויישובי פתחת ניצנה נותקו.
באגן נחל ניצנה (הגשר מעל נחל ניצנה אשר קרס בשיטפון זה), נמדדה ספיקת שיא של 1,420 מ"ק/שנייה. על פי חישובים ראשוניים מדובר בספיקה הגבוהה ביותר שנמדדה אי פעם בישראל. זוהי ספיקה של יותר ממחצית הספיקה הממוצעת של נהרות כדוגמת הריין (2,290 מ"ק/שנייה) והנילוס 2,830 (מ"ק/שנייה). לשם השוואה הספיקה הממוצעת בירדן העליון היא 16 מ"ק/שנייה.
הערות שוליים

↑  בגלל השיטפונות: תושבים נותקו ממים וחשמל - וואלה חדשות, באתר וואלה, 18 בינואר 2010
↑  רשות המים, הודעה לתקשורת: 1,420 מ"ק/שנייה - הספיקה הגבוהה ביותר שנמדדה בארץ אי פעם, 1 בפברואר 2010.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007475796405171
נונאטאק חיטר פטר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  פטר החכם 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  63°57′58″S 58°42′12″W﻿ / ﻿63.9661°S 58.7033°W﻿ / -63.9661; -58.7033
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהנונאטאק חיטר פטר(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהנונאטאק חיטר פטר(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינונאטאק חיטר פטר(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינונאטאק חיטר פטר
 
נונאטאק חיטר פטר או נונאטאק היטר פיטר (באנגלית: Hitar Petar Nunatak; בבולגרית: нунатак Хитър Петър) הוא נונאטאק הממוקם לחוף מצר הים תעלת הנסיך גוסטב, הנונאטאק ממוקם בחצי האי טריניטי באזור ארץ גרהאם, בצפון חצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה.
נונאטאק חיטר פטר ממוקם 7.35 קילומטרים צפונית-מזרחית להר רוברטס;
נונאטאק חיטר פטר ממוקם 4.69 קילומטרים דרומית-מזרחית לנונאטאק באליי;
נונאטאק חיטר פטר ממוקם 4.35 קילומטרים מדרום לנונאטאק טפט.
גובהו של הנונאטאק 434 מטרים מעל פני הים.
הנונאטאק ממוקם בסמוך מדרום לשפכו של קרחון אייטקנהד למול האי אלקטוריה.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הנונאטאק

הנונאטאק מופה בשנת 1996 על ידי סוקרים גרמניים מטעם המכון לגאודזיה יישומית (Institut für Angewandte Geodäsie) וסוקרים בריטיים מטעם הסקר האנטארקטי הבריטי.
היסטוריה > מקור השם

הנונאטאק נקרא על שם גיבור הפולקלור הבולגרי חיטר פטר ('פיטר הערמומי').
לקריאה נוספת

הגאזט האנטארקטי הבולגרי (בבולגרית)
מתן גבעול

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 באוגוסט 1982 
 התאבד:  22 במאי 2011 (בגיל 28) 
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  תלמה ילין 
 כלי נגינה:  כינור 
 פרסים והוקרה:  פרס קלרמונט 
 
מתן גבעול (1 באוגוסט 1982 - 22 במאי 2011) היה כנר ישראלי, חבר בשלישיית תל אביב.