stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בינה תפעולית
הערות שוליים

↑  Operational Intelligence, Science Direct
↑  Carlos Barge, What is operational intelligence and how can it be used?, לינקדאין, ‏2020
ביקור המלכה אליזבת השנייה ברוסיה

בשנת 1994 ביקרה מלכת הממלכה המאוחדת אליזבת השנייה ברוסיה, והייתה בכך למונרך הבריטי הראשון לבקר ברוסיה. מסעה של המלכה כלל ביקור בן ארבעה ימים, לצד בעלה, דוכס אדינבורו הנסיך פיליפ. אליהם התלווה גם דאגלס הרד, מזכיר המדינה לענייני חוץ וחבר העמים. הביקור החל ב-17 באוקטובר והסתיים ב-20 באוקטובר 1994, והיה אחד מביקוריה החשובים של המלכה מחוץ למדינתה.
קודם לכן, המונרך הבריטי היחיד שהגיע לרוסיה היה המלך אדוארד השביעי בשנת 1908. אך הוא לא דרך על אדמת רוסיה, אלא פגש את הצאר ניקולאי השני על היאכטה המלכותית, מחוץ לנמל הבלטי בטאלין, אסטוניה, אז חלק מהאימפריה הרוסית.
רקע

רצח קיסר רוסיה ניקולאי השני ומשפחתו בקיץ 1918 מנע כל אפשרות של ביקורי משפחת המלוכה הבריטית ברוסיה ובברית המועצות. בשנת 1967, כאשר נשאל הנסיך פיליפ האם הוא ייסע למוסקבה כדי לעזור להקל על מתחי המלחמה הקרה, הוא השיב שהוא "מאוד אוהב לנסוע לרוסיה" למרות ש"הממזרים רצחו חצי מהמשפחה שלי". בספטמבר 1973 השתתף הנסיך פיליפ באליפות אירופה ברכיבה על סוסים בקייב כנשיא הפדרציה הבינלאומית לרכיבה על סוסים עם בתו, הנסיכה אן. הם היו לבני משפחת המלוכה הבריטית הראשונים שביקרו בברית המועצות מאז רצח ניקולאי השני.
ב-1989 ערך מנהיג ברית המועצות, מיכאיל גורבצ'וב, ביקור רשמי בבריטניה, בו פגש את המלכה. המלכה וגורבצ'וב נפגשו שוב ביולי 1991 בפסגת ה-G7 ה-17 בלונדון. למרות זאת סירבה המלכה להזמנתו של גורבצ'וב לבקר בברית המועצות. רק לאחר פירוק ברית המועצות, ביקר הנסיך צ'ארלס בסנקט פטרבורג במאי 1994, והמלכה נעתרה להזמנת נשיא רוסיה בוריס ילצין לבקר במדינה באוקטובר 1994.
התקשורת הרוסית התמקדה במלכה ובפופולריות שלה בבריטניה, כאשר סיקור הביקור בעיתונות ובטלוויזיה נמשך מספר ימים. רוסיה תוארה על ידי ה"וושינגטון פוסט" כנמצאת בעיצומה של "פריחה מיני-מונרכיסטית", כאשר כמה סקרים הראו כי עד 18% מהרוסים הצביעו בעד החזרת המונרכיה. הנסיך פיליפ אמר שהמלוכה שגשגה בבריטניה בשל היותה א-פוליטית בעוד שהצאר "היה, לפי החוקה, אוטוקרטי." פיליפ לא היה משוכנע שאנשים ברוסיה ירצו לחזור למונרכיה, למרות נוכחותן של מפלגות מונרכיסטיות ואמר "האם הם מעמידים פנים או שבאמת הם רוצים לחזור? כי אני לא חושב שזה תענוג בלתי פוסק."
ראש ממשלת רוסיה ויקטור צ'רנומירדין לא חזר כמתוכנן מחופשה באתר הנופש סוצ'י בים השחור כדי לקבל את פני המלכה, למרות שהיה רשום בפרוטוקול הבריטי הרשמי כמי שיקבל את פני אליזבת השנייה. שר החוץ של רוסיה, אנדריי קוזירב, היה אמור לקבל גם הוא את המלכה אך לא חזר מניו יורק, שם השתתף בפגישות בארגון האומות המאוחדות בנושא עיראק. על פי הדיווחים, קוזירב כעס על מקבילו הבריטי דאגלס הארד על שדחה את תוכניותיה של רוסיה לפתור את העניין העיראקי, על רקע אירועי מלחמת המפרץ הראשונה.
אירועים

אליזבת השנייה התקבלה בנמל התעופה הבין-לאומי ונוקובו במוסקבה על ידי סגן ראש ממשלת רוסיה אולג סוסקובץ ומשמר כבוד. ילצין ואשתו, נאינה, קיבלו את פני הזוג המלכותי באופן רשמי באולם גאורגי הקדוש בארמון הקרמלין הגדול. הזוג המלכותי שהה בקרמלין כאורחיו של ילצין. המלכה השתתפה בהופעה של ג'יזל בבלט הבולשוי, כשהיא יושבת ב"תיבת הצאר" מתחת לסמל ברית המועצות.
למחרת סיירה המלכה בקרמלין ובכיכר האדומה וביקרה בבית ספר האנגלי במוסקבה לפני שהשתתפה במשתה ממלכתי בהנחיית הנשיא ילצין. בסעודה פנתה המלכה לילצין ואמרה, "אתה ואני בילינו את רוב חיינו באמונה שהערב הזה לעולם לא יכול לקרות. אני מקווה שאתה שמח כמוני להוכיח שטעינו". היא הניחה זר על קבר החייל האלמוני ליד חומת הקרמלין לזכר חללי מלחמת העולם השנייה. אליזבת השנייה פגשה את ראש עיריית מוסקבה יורי לוז'קוב מחוץ לקתדרלת בזיל והיא גם פגשה את הפטריארך אלכסיי השני, מנהיג הכנסייה האורתודוקסית הרוסית. המלכה טסה לסנקט פטרבורג ב-19 באוקטובר, שם ביקרה בקתדרלת פטרופבלובסקיה, הלכה לכנסייה קתולית ופגשה ילדים יתומים מקומיים. אליזבת עזבה את רוסיה על סיפון יאכטה ב-20 באוקטובר 1994. לפני שחזרה לבריטניה ערכה ביקור רשמי בפינלנד.
מורשת

בוריס ילצין אמר כי הביקור ברוסיה הוא "ההכרה המרבית בכך שהמדינה שלנו נמצאת בדרך לדמוקרטיה" ודוברו הראשי ויאצ'סלב קוסטיקוב אמר שביקור המלכה הוא עדות להתנערות רוסיה מעברה הרודני. קוסטיקוב הוסיף שהם מודעים לכך שהמלכה הבריטית לעולם לא הייתה מבקרת במדינה קומוניסטית. בעקבות הביקור הודיעה המפלגה המונרכיסטית הרוסית כי צברה 800,000 חתימות לתמיכה במשאל עם האם יש להקים מונרכיה חוקתית ברוסיה.
בהתייחסה לביקור, המלכה נאמה בנאום לחג המולד 1994 ואמרה כי מעולם לא חשבה שתוכל בחייה לנכוח בטקס תפילה בקתדרלת בזיל. הנסיך פיליפ ערך ביקור נוסף ברוסיה לבדו ביולי 1995 כנשיא קרן חיות הבר העולמית. בשנת 2003, המלכה אירחה את ולדימיר פוטין בעת ביקורו הממלכתי בלונדון ובשנת 2014 השניים נפגשו שוב במהלך אירוע לציון הפלישה לנורמנדי בצרפת.
ראו גם

יחסי הממלכה המאוחדת–רוסיה
מונרכיה
לקריאה נוספת

Hardman, Robert (2019), Queen Of The World, Penguin Random House, p. 442, מסת"ב 9781784759513
Tomaszewski, F.K. (2002). A Great Russia: Russia and the Triple Entente, 1905–1914. Praeger. p. 22. מסת"ב 978-0-275-97366-7.
הערות שוליים

↑  "queen russia". Evansville Press. 1994-07-15. p. 2. נבדק ב-2022-11-10.
↑  Tomaszewski, F.K. (2002). A Great Russia: Russia and the Triple Entente, 1905–1914. Praeger. p. 22. מסת"ב 978-0-275-97366-7.
1 2  "Elizabeth II Visits Russia on Wave of Royal Gossip". The Washington Post. 18 באוקטובר 1994. אורכב מ-המקור ב-19 בספטמבר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "A Soviet Landing For Prince Philip". The New York Times. 3 בספטמבר 1973. אורכב מ-המקור ב-22 בספטמבר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Russia – Britain's Prince Charles Visits". AP Archive. 16 במאי 1994. אורכב מ-המקור ב-21 בספטמבר 2022. נבדק ב-21 בספטמבר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Not all's forgiven as queen tours a czarless Russia
↑  British queen in Moscow
↑  "Not all's forgiven as queen tours a czarless Russia". Christian Science Monitor. 1994-10-19. נבדק ב-2022-11-10.
↑  The Queen of travel, www.cnn.com
↑  Russia Beyond, Queen Elizabeth II and Russia: In memory of Her Majesty (PHOTOS), Russia Beyond, ‏2022-09-09 (באנגלית אמריקאית)
↑  How The Queen's Only Visit to Russia Came at a Time of Royal Conflict, Newsweek, ‏2022-03-02 (באנגלית)
↑  connie.fisher, Christmas Broadcast 1994, The Royal Family, ‏1994-12-25 (באנגלית)
ניקולאי השני. רציחתו על ידי הבולשביקים מנעה כל אופציה לביקור בני מלוכה ברוסיה.
פוטין ורעייתו פוגשים את המלכה אליזבת ובעלה. 2003.
בינה עסקית 2.0

בינה עסקית 2.0 (BI 2.0) הוא שם לדור של פתרונות וכלי בינה עסקית (Business Intelligence), המאפשרים דיווח בזמן אמת (Real-Time) ודוגלים בתפיסה של דפדפן בסביבת Web. כלים אלו מאפשרים דיווחים דינמיים יותר מהדיווחים הסטטיים שאפיינו כלים מדור קודם.
השם "בינה עסקית 2.0" נובע ככל הנראה מהקישור ל-Web 2.0 אשר מבטא את זמינות המידע באופן מיידי, ממשק ויזואלי אינטראקטיבי, ושילוב BI בחיפוש האינטרנטי.
מגמת ההתפתחות של בינה עסקית 2.0 התאפשרה בעקבות שימוש הולך וגדל של כלי בינה עסקית, צבירה רבה של מידע אודות יישום BI, וחשיפה של פתרונות וטכנולוגיות מתקדמים . עם האימוץ הנרחב של כלי בינה עסקית, התבררה ההבנה כי אחת מנקודות החולשה של כלים אלו הוא הפער בין הזמן שבו נוצר המידע, לבין הזמן שהמידע מוצג בכלי. חשיבות דיווח בזמן אמת נהייתה רלוונטית לא רק בסביבות כגון פסי ייצור המשתמשים בבינה עסקית תפעולית, מסחר בבורסה, וניהול חדרי מיון, אלא אף בניהול מלאי, שיווק, ובתהליכים בסיסיים נוספים.
בנוסף, העובדה כי מרבית הארגונים כיום משתמשים בארכיטקטורה מוכוונת-שירותים (SOA – Service Oriented Architecture), לרוב בשילוב עם ארכיטקטורה מוכוונת אירועים (EDA - Event Driven Architecture) מאפשרת למידע לזרום בתוך הארגון בזמן אמת, ומעלה את חשיבות הדיווח בזמן אמת. מטרת בינה עסקית 2.0 היא לצמצם את הזמן בין אירוע לתגובה הנדרשת.
בינה עסקית בזמן אמת

על מנת ליישם פתרונות בינה עסקית 2.0, נדרש שינוי בארכיטקטורה - מעבר משימוש במחסני נתונים (Data Warehouse) בלבד, ומעבר לשימוש בתווכה (תוכנה מתווכת-Middleware). איסוף וקישור בין אירועים המגיעים מתווכה המנטרת מידע בזמן אמת, מאפשרים לנתח את מקבץ האירועים, ולהשוותו לביצועי העבר. השוואה זו מאפשרת זיהוי אוטומטי של בעיות והזדמנויות, ויכולה אף לספק המלצות או פתרונות אוטומטיים על בסיס חוקים ולוגיקות שנקבעו מראש.
בינה עסקית כשירות

עם העלייה בדרישה לכלי BI, ועם קצב גידול נפח המידע לממדים עצומים (הנקראים Big Data), נוצרו דרישות לכלי ETL - Extract Transform and Load עם יכולות עיבוד חזקות יותר, למחסני נתונים גדולים המנוהלים על ידי טכנולוגיות מתקדמות, ולכלי BI מתקדמים יותר. התרחבות תחום ה-BI, והגידול המתמיד בעלויות, הביאו להצעות יצירתיות לדרכי ניהול BI בארגון. אחד הפתרונות הוא לרכוש מידע מספק חיצוני, במקום לאסוף ולנתח את המידע באופן פנימי בתהליכים ארוכים ומורכבים. פתרון נוסף שמיושם הוא שימוש במחשוב ענן (Cloud Computing) על מנת לחסוך עלויות בכמה דרכים:
תוכנה כשירות (SaaS): רכישת רישיונות לשימוש בכלי BI המנוהלים בענן, ללא צורך ברכישה ופיתוח מקומיים של התוכנות בארגון.
תשתית כשירות (IaaS): אחסון נתונים על שרתי הספק, במקום לנהל מחסני נתונים מקומיים.
פלטפורמה כשירות (PaaS): שימוש בפלטפורמות ענן לצורך פיתוח כלים ארגוניים, כגון כלי BI מתקדמים.
ניתוח מנבא

העובדה כי בינה עסקית 2.0 מספקת מידע בזמן אמת, מאפשרת לנו לחזות קדימה התפתחויות צפויות, ולהבין מה ההשלכות של אירוע מסוים על צורכי הארגון. זהו הבדל מהותי נוסף בין בינה עסקית סטנדרטית - המתעסקת בניתוח העבר, לבין בינה עסקית 2.0 - המתעסקת בתכנון העתיד.
ניתוח מנבא (Predictive Analytics) הופך את שיטת כריית נתונים (Data Mining) מאופן פעולה תגובתי - הבנת וניתוח העבר, לאופן פעולה יוזם - חיזוי והבנת העתיד. ניתוח מנבא הוא תחום סטטיסטי אשר מזהה קשרים בין משתנים מוסברים למשתנה חזוי על פי התנהגויות העבר, ומיישם את הקשר הזה לחיזוי התנהגות המשתנה החזוי בעתיד.
אף על פי שניתן ליישם ניתוח מנבא על ארכיטקטורה מבוססת מחסן נתונים, העובדה כי הנתונים עליהם החיזוי מבוסס אינם עדכניים מקטינה את יעילות ודיוק החיזוי. ניתוח מנבא על בסיס נתוני זמן אמת דרך בינה עסקית 2.0 מביא לאופטימיזציה של החיזוי, ומאפשר נקיטת פעולות נכונות ורלוונטיות.
ראו גם

בינה עסקית
בינה עסקית 3.0
מחסן נתונים
Web 2.0
ארכיטקטורה מוכוונת-שירותים
ארכיטקטורה מוכוונת אירועים
Big Data
כריית נתונים
בינה תפעולית
לקריאה נוספת

Aberdeen Group, Business Intelligence Deployment Strategies, Time and User Demand - The Drivers for SaaS BI, Aberdeen Group, April 2008
ביקור הנסיך ויליאם בישראל

הנסיך ויליאם, דוכס קיימברידג', 2018
ביקור הנסיך ויליאם, דוכס קיימברידג', בישראל הוא הביקור הרשמי הראשון של בן משפחת המלוכה הבריטית בישראל. ב-1 במרץ 2018 הודיע ארמון קנזינגטון כי הנסיך ויליאם יגיע לישראל לבקשת ממשלת בריטניה, ויבקר גם בירדן וברשות הפלסטינית.
הביקור בישראל החל ב-25 והסתיים ב-28 ביוני 2018 וכלל ביקור של הנסיך בתל אביב ובירושלים.
רקע

מתום המנדט וקום המדינה נמנעה משפחת המלוכה הבריטית להגיע לביקור רשמי בישראל. בעבר היו מספר ביקורים לא רשמיים של בני בית המלוכה. הנסיך צ'ארלס השתתף בהלוויית יצחק רבין ב-1995 ובהלוויית שמעון פרס ב-2016. אחרי הלוויית פרס עלה צ'ארלס לראשונה לקבר סבתו, הנסיכה אליס, אמו של הנסיך פיליפ הקבורה בהר הזיתים לצד דודתה אליזבת, נסיכת הסן. הנסיך פיליפ עלה לקבר אמו כשהגיע בהזמנת יד ושם לטקס הוקרה על שהצילה יהודים יוונים בשואה והוכרה כחסידת אומות עולם בשנת 1994. בביקורו זה נפגש עם ראש הממשלה, יצחק רבין, וכן עם הנשיא עזר ויצמן אך הקפידו שלא לקיים גינוני טקס רשמיים השמורים לטקסים ממלכתיים ורשמיים.
מאז התקיימו מספר ביקורים פרטיים נוספים של בני משפחת המלוכה. ביקורים רשמיים של ראשי ממשלת בריטניה התקיימו בישראל בעבר, ראשונה שבהם מרגרט תאצ'ר והאחרון שבהם רישי סונאק.
במרץ 2017 העביר הנשיא ראובן ריבלין הזמנה רשמית לבוריס ג'ונסון שר החוץ הבריטי בעת ביקורו בישראל לביקורם של בית המלוכה בישראל. בתכנון היה גם ביקור בבית העלמין לאלפי החיילים הבריטים, האוסטרלים וחבר העמים הבריטי שנהרגו בקרבות בארץ במלחמת העולם הראשונה, וציון הצהרת בלפור בתום מאה שנה להתרחשותן. גם מלקולם טרנבול ראש ממשלת אוסטרליה אישר את הצטרפותו למשלחת שהייתה צפויה להגיע בראשות הנסיך צ'ארלס. ברם בחודש מאי דווח כי הביקור לא יתקיים.
במאי 2017 בעת ביקורו של הארכיבישוף מקנטרברי ג'סטין וולבי אצל הנשיא ראובן ריבלין, חזר ושיגר הנשיא גם באמצעותו הזמנה בה מסר שישראל מאוד תשמח לקבל בברכה ביקור של בני משפחת המלוכה ובפרט לכבוד ציון 100 שנה להצהרת בלפור.
הנסיך ויליאם, שהגיע לישראל בשנת ה-70 לעצמאותה, כביקור רשמי ראשון של בן מלוכה בריטי במדינת ישראל, הוא נכדה הבכור של המלכה אליזבת השנייה, ובמועד ביקורו היה השני בסדר הירושה לכתר הבריטי. הנסיך שימש כשגריר הממלכה המאוחדת ולעיתים גם כנציגה הישיר של המלכה. רעייתו הדוכסית קייט, שילדה ב-23 באפריל, לא הצטרפה. עבור ויליאם זהו ביקורו הראשון במזרח התיכון.
ב-18 בדצמבר 2019 יצאה הודעה רשמית בדבר ביקורו של הנסיך צ'ארלס בישראל שייערך ב-23 בינואר 2020 לרגל ציון 75 שנה לשחרור מחנה אושוויץ בטקס ביד ושם במעמד ראשי מדינות. בית המלוכה ציין שבניגוד לביקורים הטקסיים הקודמים בהם השתתף הנסיך בישראל, יהיה זה ביקורו הראשון של יורש העצר בישראל שבמהלכו יקיים גם פגישות עבודה.
לקראת הביקור

בלשון הודעת ארמון קנזינגטון כפי שנמסרה בחודש מרץ בציוץ תחילה בטוויטר ובהמשך במסמך רשמי שלהם באותו יום באנגלית נאמר:
”הדוכס מקיימברידג' יבקר בישראל, ירדן והשטחים הפלסטיניים הכבושים בקיץ. הביקור ייערך לבקשת ממשלת הוד מלכותה והתקבל בברכה על ידי הרשויות בישראל, בירדן וברשות הפלסטינית.”
הביטוי "השטחים הפלסטיניים הכבושים" בהודעה עורר עניין בישראל ושגרירות בריטניה בישראל בחרה להשתמש בהודעתה בביטוי "ברשות הפלסטינית" במקום "השטחים הפלסטינים הכבושים".
במהלך העימותים בגבול ישראל-רצועת עזה (2018), הופעלו לחצים על ידי ארגונים פרו-פלסטיניים על גורמי ממשל בבריטניה על מנת לבטל את הביקור בישראל. ובפרט לאחר מה שכונה על ידם כ-"טבח בעזה" באירועי ה-14 במאי באותה שנה, אך דובר ארמון קנזינגטון מסר שהביקור יתקיים כמתוכנן.
ב-25 במאי השתתף הנסיך ויליאם בקבלת פנים בשגרירות ישראל בלונדון לציון יום העצמאות ה-70 של ישראל.
יום קודם לכן השתתף אביו הנסיך צ'ארלס גם הוא באירוע מטעם הקהילה היהודית בבריטניה לציון 70 שנה לייסוד מדינת ישראל באולם אלברט הול המלכותי.
לקראת הביקור > התייחסויות דיפלומטיות לביקור

נשיא המדינה ראובן ריבלין וראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו בירכו על ההודעה כביקור היסטורי המתקבל באהדה רבה.
מלשכת יו"ר הרשות הפלסטינית נמסר (על הביקור ברשות הפלסטינית שישולב בביקור): אבו מאזן "מברך על הביקור החשוב, והוא מקווה שהוא יתרום לחיזוק הידידות בין שני העמים".
אליסטר ברט, שר זוטר במשרד החוץ הבריטי שאחראי על המזרח התיכון, אמר שמדובר ב"ביקור חשוב ובהזדמנות ייחודית לחזק את הקשרים הדיפלומטיים והתרבותיים באזור".
שגריר בריטניה בישראל דייוויד קוורי אמר: "זו תהיה הזדמנות נהדרת להציג כמה ישראל ובריטניה פועלות יחד ומשתפות פעולה בימים אלה, בין אם במדע, טכנולוגיה, מסחר או השקעות, וגם בתחום הביטחון. הרבה יותר מאי פעם".
שגריר ישראל בבריטניה מארק רגב פרסם מאמר שבו שיבח את הביקור כביטוי נוסף ליחסים ההדדיים ושיתופי הפעולה הרבים בין שתי המדינות. בדבריו הביע את האהדה הרבה שלהערכתו יזכה הנסיך מהעם בישראל. במאמרו אף הזכיר את ביקורם של הנסיך ורעייתו במחנה הריכוז שטוטהוף בשנה החולפת מתוך סולידריות עם קורבנות השואה.
הביקור

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הנסיך ויליאם החל את ביקורו במזרח התיכון ב-24 ביוני בביקור בעמאן בירת ירדן, שם שהה כיממה וחצי. הוא הגיע לישראל ב-25 ביוני בערב, ושהה במלון המלך דוד בירושלים.
ב-26 ביוני ביקר הנסיך ביד ושם, שם נפגש עם הנרי פונר ופול אלכסנדר- ניצולי השואה מהקינדר-טרנספורט, וכן נפגש עם ראש הממשלה נתניהו ועם הנשיא ריבלין, עם כל אחד מהם במעונו הרשמי. במעון ראש הממשלה נפגש גם עם צאצאיהם של חיימקי ורחל כהן, אותם הצילה בתקופת השואה הנסיכה אליס, סבתא רבתא של הנסיך ויליאם. אחר הצהריים ביקר יחד עם רון חולדאי בחוף הים של תל אביב.
ב-27 ביוני ביקר הנסיך בתל אביב ונפגש, בין השאר, עם נטע ברזילי ועם נציגי חברות סטארט אפ וארגונים חברתיים. בצהרי אותו יום נסע הנסיך לרמאללה, לפגישה עם נשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס.
ב-28 ביוני הנסיך ביקר בכותל, בהר הבית, בהר הזיתים ובקבר סבתא רבתא שלו, חסידת אומות העולם הנסיכה אליס, בכנסיית מריה מגדלנה.
בין מלוויו למשלחת היה רבה הראשי של בריטניה הרב אפרים מירוויס.
ראו גם

ביקורי ראשי ממשלות בריטניה בישראל
ביקורים דיפלומטיים בישראל
ביקורי מלכים ונסיכים בארץ ישראל
לקריאה נוספת

טלי שלו, מדוע נמנע בית המלוכה הבריטי מביקורים בישראל עד היום?, 29 במאי 2013, עיתון מעריב.
The Royal visit to israel, מאי 2018 בהוצאת BICOM - Britain Israel Communications & Research Centre. (באנגלית)
בית שמואל (שכונה)

בית שמואל שנקראה גם "שכונת הקווקזים" הייתה שכונה זעירה בירושלים ליד שער שכם, שנועדה ליהודי ההרים (קווקזים), כחלק ממכלול השכונות המכונה "בתי ניסן ב"ק".
היסטוריה

באמצע שנות ה-70 של המאה ה-19 רכש ניסן ב"ק שטחים מחוץ לחומות העיר העתיקה מצפון לשער שכם על דרך שכם, וייעד להקים בהם שכונה חסידית בשם "אהלי משה ויהודית" על שם משה מונטיפיורי ורעייתו יהודית. מחסור ברוכשי דירות ובכסף הוביל את ב"ק להפסיק את בניית השכונה באמצע, ולמכור חלקים מהשטח לעדות אחרות שבנו בהן שכונות קטנות עבור חבריהן. כך נבנתה שכונת אשל אברהם (הגורג'ים) עבור העדה הגאורגית, שכונת "עיר הצדק" לעדה העיראקית והסורית ושכונת "בית שמואל" עבור יהודי ההרים הקווקזים. היהודים ההרריים, ובראשם האחים בצלאל ועשהאל מישאלי (מושאילוב), קנו את השטח בשנת 1875. בשנת 1882 כללה השכונה עשרים וארבעה מבנים. ב-1884 הונחה אבן הפינה לבית כנסת "בית שמואל וזכריה" לעדה הקווקזית.  בראשית המאה ה-20 התיישבה קבוצת יהודים קווקזים בבית ישראל וייסדה שם בית כנסת (שקיים עד היום), ומעמדה של שכונת בית שמואל בקרב העדה פחת.
במהלך פרעות תרפ"ט, שבהן נרצחו 19 מתושבי שכונות ניסן ב"ק, ננטשה השכונה יחד עם שאר בתי ניסן ב"ק. תושבי בית שמואל הצטרפו ברובם לקהילה הקווקזית בבית ישראל. כיום שטח השכונה כלול בחלקה הערבי של שכונת מוסררה. ככל הנראה, החנות לקרמיקה ארמנית של מרי בליאן שוכנת במקום. בשנים האחרונות חודשה ההתיישבות היהודית בשכונות ניסן ב"ק.
הערות שוליים

↑  ראו עד היהודים ההרריים בירושלים, עמותת קש"ב.
↑  אברהם משה לונץ, ירושלים שנה א (ה'תרמ"ב) עמ' 32 בחלק הלועזי.
↑  מרדכי אלטשולר, יהודי מזרח קאווקאז, עמ' 484
↑  ראובן גפני, ראשונים בקודש: בתי הכנסת הראשונים מחוץ לחומות העיר העתיקה בירושלים,  בתוך: "אריאל"  גיליון 173, עמ' 55
↑  יהושע בן-אריה, עיר בראי תקופה: ירושלים החדשה בראשיתה, עמ' 165.
↑  מדרשת ראשית ירושלים תשס"ז חסידים עם טוריא
ביפאנה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  כריך
 מטבח:  פורטוגזי
 מוצא:  פורטוגל פורטוגל
 אופן הגשה:  פושר
 מרכיבים עיקריים:  נקניק וחרדל
ביפאנה (בפורטוגזית: Bifana) הוא כריך פורטוגלי הנפוץ באזור ונדאש נובאש, פורטוגל.
הכריך מורכב מלחם, חזה עוף או נקניקיות חזיר שבושלו עם שום ויין, חרדל או רוטב חריף.
נהוג להגיש את הכריך בזמן פסטיבלים שמתקיימים ברחבי פורטוגל.
הערות שוליים

↑  Bifanas de Vendas Novas, www.bifanasdevendasnovas.pt
↑  Bifana Recipe - How To Make The Best Portuguese Sandwich, ‏2021-09-14 (באנגלית אמריקאית)
↑  Adam Liaw, Lisbon-style pork bifana recipe, Good Food (ב־Australian English)
↑  The Bifana: Portugal’s Best Sandwich?, Portugalist, ‏2017-10-12 (באנגלית אמריקאית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ביפאנה".
בנו אקמן

| --- | --- |

 לידה:  31 במרץ 1917 ברן, שווייץ 
 פטירה:  25 בנובמבר 2008 (בגיל 91) ציריך, שווייץ 
 ענף מדעי:  מתמטיקה
 מקום מגורים:  שווייץ
 מקום קבורה:  בית הקברות אוברר פריזנברג 
 מקום לימודים:  המכון הטכנולוגי של ציריך (1941) 
 מנחה לדוקטורט:  היינץ הופף, Ferdinand Gonseth 
 מוסדות:  אוניברסיטת לוזאן (1942–1948)  המכון הטכנולוגי של ציריך (1948–1984) 
 תלמידי דוקטורט:  Johannes Michael Ebersold, Max Jeger, Jean Poncet, Brigitte Wettstein, Hans Rudolf Schneebeli, Manuel Castellet i Solanas, Richard Zufferey, Rolf Lundmark, Hanna Plesko-Meier, Balz Christoph Bürgisser, Hansruedi Widmer, Jean-Claude Pont, Elisabeth Dubach-Szodoray, Evelyn Schorta-Schrag, Willi Meier, Paul G. Ledergerber, Franz Jakob Näf, Claude Gronstein, Bernhard Ruh, Ghislain Joseph Wies, Luzius Grünenfelder, Bernhard Gagliardi, Andreas Müller, Hans-Peter Bauer, Herbert Suter, Paolo Venzi, Christian Wissler, Arthur Gut, Linda Fornera, Alexander J. P. Lage, Martin Huber, Othmar Staffelbach, Johannes Hübschmann, Hermann-Josef Biner, Heinz Müller, Herbert Egli, Christian Glaus, Franz Bachmann, Heinrich Kleisli, הנריך גוגנהיימר, Henri Carnal, Max-Albert Knus, Alfred Frölicher, Urs Stammbach, Guido Mislin, מישל קרבאירה, ארנסט ספקר, Manuel Ojanguren, Emil Stamm, Erwin Bolthausen, Robert Bieri, Alfred Aeppli, Hans Grauert, Hans Ulrich Kubli, Armin Frei, Albert Georges Ghenzi, Hans Heiner Storrer, Heinz Vögele, François Sigrist, Ulrich Suter, Hans Ulrich Hösli, René Pierre Held, Jean-Marc Terrier, Marcel Déruaz, Roland Stärk, Caspar Robert Curjel, Adrian Kirchhoff, Werner Thöni, Werner Meier, Heinrich Matzinger, Milton Jacob Fatt, Peter J. Huber 
 פרסים והוקרה:  פרס מרסל בנואה (1967)  מדליית אלברט איינשטיין (2008) 
 צאצאים:  Jean-Pierre Eckmann 
 תרומות עיקריות
 מחקרים בטופולוגיה אלגברית ובאלגברה הומולוגית
 
בנו אקמן (Beno Eckmann‏; 31 במרץ 1917 – 25 בנובמבר 2008) היה מתמטיקאי שווייצרי, שנודע בעיקר בזכות התרומות שלו לטופולוגיה אלגברית ולאלגברה הומולוגית.
אקמן סיים אם לימודי הדוקטורט ב-ETH בציריך בשנת 1942, תחת הנחייתו של היינץ הופף. הוא כיהן מספר שנים כפרופסור חבר באוניברסיטה של לוזאן, וחזר ל-ETH, שם נשאר עד פרישתו בשנת 1984. ב-1964 ייסד את המכון למתמטיקה בשווייץ, שאותו ניהל ב-20 השנים הבאות. אקמן הנחה 60 תלמידי דוקטורט.
בלדה לחובש

| --- | --- |
 שיר בביצוע יהורם גאון
 יצא לאור:  1968 
 שפה:  עברית
 כתיבה:  דן אלמגור
 לחן:  אפי נצר
 
עטיפתו של פלקסידיסק מ־1970
בלדה לחובש הוא פזמון עברי שכתב דן אלמגור בשנת 1956, הלחין אפי נצר בשנת 1968 ועיבד שמעון כהן. הוא זכה לפרסום ולהצלחה רבה בעקבות זכייתו במקום הראשון בפסטיבל הזמר והפזמון 1969 העברי, בביצועו של יהורם גאון.
תוכן הבלדה

הבלדה עוסקת בחייל שנפצע בשדה הקרב, וחובש צבאי חש אליו לחלצו תוך סיכון חייו שלו, וזאת למול הפצרותיו של הפצוע שישאיר אותו בשדה הקרב ויציל את עצמו. במהלך הפינוי החובש נפצע, אולם ממשיך בפינוי הפצוע עד להגעת כוחות חילוץ נוספים. בסופו של דבר, החובש מוצא את מותו עם הגעת הכוחות, ואילו חייו של הפצוע ניצלים. לאורך הבלדה מתקיים דין ודברים בין הפצוע לחובש, שמחדד את עוז נפשו של החובש שמוסר את נפשו כדי להציל את חייו של חברו.
אלמגור חיבר את השיר כשהיה בן 21. כמרומז משמו, השיר שייך לסוגת הבלדה. המתח הוא נושא חשוב בבלדה והוא בדרך כלל נמצא בסיום, שהוא טרגי. בדומה לבלדות אחרות העוסקות בנושא המלחמה, גם בזו הגיבור, החובש, מוצא את מותו באופן דרמטי בסוף השיר. בריאיון סיפר נצר כי אלמגור אמר לו שהשיר לא נכתב על מקרה מסוים. עם זאת השיר דומה לכמה אירועים שקרו במציאות.
השמעת הבלדה

כאשר הושמע השיר אחרי מלחמת ששת הימים הוא נתפס בעיני רבים באותה תקופה כמייצג של הנעלה שברוח הגבורה של החייל הישראלי, כפי שהתבטאה גם בשירים אחרים בני התקופה (לדוגמה, בשיר "גבעת התחמושת"). לאחר המלחמה התקשו משפחות שכולות להאזין לשיר וביקשו שלא להשמיעו ברדיו. בלטה פנייתם של הורי החייל שלמה אפשטיין אל מלחין השיר אפי נצר, שהיה מכר שלהם, בבקשה שיתחשב ברגשותיהם ויפעל לאי־השמעתו (פרטי נפילתו דומים מאוד למילות השיר)[דרוש מקור]. אחרים הסתייגו מן השיר בגלל דרמטיות היתר של ביצועו של גאון[דרוש מקור].
במשך שנים רבות לא הושמע השיר ברדיו, אלא רק ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, בעקבות בקשתו של נצר להסירו מהמצעד. למרות זאת נחשב השיר לאחד משיריו האהובים ביותר של יהורם גאון, ובשלושה מצעדים שונים של שיריו הוא זכה במקום הראשון – ב־1999 וב־2010 ברשת ג', וב־2004 בגלי צה"ל. השיר זכה לביצוע מחודש של שרית חדד בשנת 2016 לכבוד יום הזיכרון. כיום השיר מושמע במרבית טקסי הסיום של קורסי החובשים בבית הספר לרפואה צבאית (בה"ד 10).
הערות שוליים

↑  צבי לביא, "בלדה לחובש" – ראשון בפסטיבל הזמר, מעריב, 24 באפריל 1969
↑  חן מלול, הסיפור מאחורי 'בלדה לחובש', בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, מאי 2019
↑    רז שכניק, בלדה לשרית, באתר "ידיעות אחרונות", 7 במאי 2016
ביפדיים

| ביפדיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
קבוצה:: בעלי שפיר עוברי
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: טבעונים
משפחה:: ביפדיים
סוג:: בִּיפֶּס
שם מדעי
 Bipedidae ‏לטריי, 1801

ביפדיים (שם מדעי: Bipedidae), היא משפחה של קשקשאים בתת-הסדרה של הטבעונים בתוכו סוג יחיד - בִּיפֶּס (Bipes). בניגוד לשאר הטבעונים יש להם שתי גפיים קדמיות המשמשות לחפירה. בגפיים הקדמיות יש לביפדיים 3-5 טופרים, בהתאם למין. במשפחת הביפדיים סוג אחד בלבד הכולל שלושה מינים, אנדמיים לאזורים במקסיקו. שניים מתגוררים בדרום מערב מקסיקו ואחד בדרום באחה קליפורניה. אף על פי שהם מן הסתם הלטאות השכיחות ביותר באזורים בהם הם מתגוררים, הם כמעט ואינם נצפים על ידי בני אדם מפני שהם מתגוררים מתחת לאדמה. הביפדיים הם טורפים.
בשנת 1977 פרסם הוברט מואר סמית זיהוי למין רביעי במשפחה, אותו כינה Bipes alvarezi, אולם כיום מקובל שמדובר ב-Bipes canaliculatus.
שלושת המינים הם:
Bipes biporus
Bipes canaliculatus
Bipes tridactylus
הערות שוליים

↑  L. Lee Grismer, Amphibians and reptiles of Baja California, page 254
↑  Ernest A. Liner, Type Descriptions and Type Publications of Hobart M. Smith, 1933 through June 1999, Smithsonian Herpetological Information Service, No. 127, 2000, page 5
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282689505171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא זוחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.