stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ורשה
פוליטיקה

כעיר הבירה של פולין, ורשה מהווה את המרכז הפוליטי של המדינה. מתוקף זה משטרת ורשה פועלת כגוף משטרתי נפרד מהמשטרה הלאומית בשם "פיקוד משטרת הבירה".
כל משרדי הממשלה ממוקמים שם, כולל הפרלמנט הפולני, המשרד הנשיאותי ובית המשפט העליון.
בפרלמנט הפולני, ורשה מיוצגת על ידי 31 נציגים (מתוך 460).
שגרירות ארצות הברית ממוקמת בעיר.
פוליטיקה > רשות מוניציפלית

הפרלמנט בוורשה הוא חד-ביתי במועצת העיר, והוא כולל 60 חברים.
חברי המועצה נבחרים ישירות לתקופה של ארבע שנים, כמו מרבית הגופים המחוקקים, מועצת העיר מחולקת לוועדות אשר כל אחת מהן עוסקת בתחום בממשל העיר. הצעות חוק שמועלות במועצה עוברות לאישורו הסופי של ראש העיר ("נשיא ורשה"), אשר יכול להכלילם בחוק. כאשר ראש העיר מגיש הצעת חוק, למועצה יש 30 יום לבטל את הווטו, ברוב של שני שלישים מסך חברי המועצה.
לכל אחד מ-18 רובעי העיר ישנה מועצה משלו. תפקידם הוא להתמקד בענייני הרובע, ובכלל זה פיקוח על חברות מוניציפליות ועל רכוש העירייה ובתי הספר, ובכך לעזור לנשיא ולמועצת העיר הכללית. ראש כל אחד מהמועצת הללו נקרא "ראש העיר" (Burmistrz) והוא נבחר על ידי המועצה המקומית, מקרב המועמדים שמוצעים על ידי ראש עיריית ורשה.
ראש עיריית ורשה מאז 2018 הוא רפאל צ'אסקובסקי, סגן ראש מפלגת "הפלטפורמה האזרחית" (PO).
רובעי העיר

ורשה הייתה החל משנת 1945, כמו לפני מלחמת העולם השנייה, עיר מחולקת לרבעים, והחל משנות ה-60 של המאה ה-20 חולקה ל-7 רבעים.
למרות רפורמה מנהלית בשנת 1975 הושארה בוורשה החלוקה לרבעים, כמו בערים קרקוב, לודז', פוזנן וורוצלב. אחרי מאורעות יוני 1976 בוורשה, צירפו לרובע אוֹחוֹטָה (Ochota) את אוּרסוּס (Ursus). מאפריל 1990, שבעת הרבעים הקיימים בוורשה קיבלו סטטוס של רבעים עצמאיים. גבולותיה של ורשה התרחבו עד לרובע שהיה לפני כן חלק נפרד מהעיר (וֵסוֹוָה-Wesoła), שביחד עמו ורשה מנתה 18 רבעים. משנת 2002 לוורשה יש רשות מנהלית אחת, כאשר לרבעים יש סטטוס של שכונות בעלות סמכויות מוגבלות בלבד.
הרובע הצפוף ביותר (נכון ל-2006) הוא אוֹחוֹטָה (9,448 נפש לקמ"ר) והכי פחות צפוף הוא רובע וִילַנוֹב (414 נפש לקמ"ר). צפיפות האוכלוסין הממוצעת בוורשה היא 3,291 נפש לקמ"ר. לוורשה שני רבעים היסטוריים, "העיר העתיקה" (Stare Miasto) ו"העיר החדשה" (Nowe Miasto).
| שם בעברית | שם בפולנית | מספר תושבים |
| --- | --- | --- |
| מוֹקוֹטוּב | Mokotów | 226,911 |
| פראגה דרום | Praga Południe | 185,077 |
| אוּרְסינוּב | Ursynów | 143,935 |
| ווֹלָה | Wola | 142,025 |
| בִילאני | Bielany | 135,307 |
| שרודמיישצ'ה | Warszawa-Śródmieście | 134,306 |
| טארגוּוְאֵק | Targówek | 122,872 |
| בֵמּוֹוו | Bemowo | 107,197 |
| אוֹחוֹטָה | Ochota | 91,643 |
| בִּיאַוֹוְּמְקָה | Białołęka | 76,999 |
| פראגה-צפון | Praga Północ | 73,207 |
| וַאוֵור | Wawer | 66,094 |
| ז'וֹליבוֹז' | Żoliborz | 49,275 |
| אוּרֳסוּס | Ursus | 47,285 |
| ולוכי | Włochy | 39,778 |
| רֵמְבֵּרְטוּב | Rembertów | 22,688 |
| וֵסוֹוָה | Wesoła | 20,749 |
| וִילַנוֹב | Wilanów | 15,188 |
| סך הכול | - | 1,700,536 |
תרבות > תיאטראות

משנת 1833 עד לפרוץ מלחמת העולם השנייה, רובע התיאטראות היה המקום המרכזי והחשוב ביותר למגוון רחב של תיאטראות.
כיום ורשה היא בית ליותר מ-30 תיאטראות גדולים אשר פזורים ברחבי העיר, כולל את התיאטרון הלאומי אשר נוסד בשנת 1765 וה"תיאטרון הגדול" בוורשה שנוסד בשנת 1778.
ורשה מושכת תושבים רבים אשר עוסקים בתחום האומנות, המוסיפים למגוון התרבותי של העיר. הפקותיהם מוצגות לרוב בתיאטראות קטנים ובתי תרבות, לרוב מחוץ למרכז העיר. כמו כן, ורשה מארחת ועידות בינלאומיות בענייני תיאטרון.
תרבות > מוזיקה

הודות למגוון התרבותי הגדול של העיר, כולל את "תיאטרון וְילְקי" (Teatr Wielki), האופרה הפולנית, חדר האופרה, בניין הפילהרמונית והמוזיאון הלאומי, כמו גם את התיאטראות הרומאיים ואולמי הקונגרסים בתוך ארמון התרבות והמדע, ורשה מארחת הרבה אירועים ופסטיבלים.
בין שלל האירועים ניתן למצוא את: התחרות הבינלאומית לפסנתר על שם פרדריק שופן, הפסטיבל הבינלאומי למוזיקה מודרנית, פסטיבל הג'אז, פסטיבל הג'אז של ימי הקיץ, פסטיבל הסתיו של ורשה, פסטיבל מוצרט, והפסטיבל למוזיקה עתיקה.
תרבות > מוזיאונים

בוורשה גלריות ומוזיאונים רבים. בין המפורסמים והגדולים שבהם ניתן למנות את:
המוזיאון הלאומי
המרכז לאמנות עכשווית
המוזיאון לאמנות מודרנית
מוזיאון הצבא הפולני
הארמון המלכותי
המוזיאון לזכר מרד ורשה
מוזיאון פרדריק שופן
המוזיאון ההיסטורי של ורשה
מוזיאון העצמאות
המוזיאון להיסטוריה של יהודי פולין
מוזיאון יאנוש קורצ'ק
המוזיאון לספורט ותיירות
מוזיאון הקומוניזם
תרבות > סרטים

עם סיום מלחמת העולם השנייה הפכה ורשה למרכז השני בחשיבותו בהפקת סרטים בפולין, כאשר במהלך השנים הופקו בעיר מספר רב של סרטים.
אחד הסרטים המפורסמים ביותר שצולמו בוורשה ובפולין בכלל, הוא הסרט "הפסנתרן" בבימויו רומן פולנסקי.
הסרט צולם רובו בוורשה, ומגולל את סיפורו של ולדיסלב שפילמן – פסנתרן מחונן ששרד את השואה בגטו ורשה.
סרט שעלילתו מתרחשת בוורשה בימיי מלחמת העולם השנייה, הוא "אשתו של שומר גן החיות" (The Zookeeper's Wife"). הסרט מתאר החבאת והצלת יהודים, על-ידיי מנהל גן החיות ואשתו, בוילה בה התגוררו בגן החיות.
כלכלה

בשנת 2008 דורגה ורשה במקום ה-35 בדירוג הערים היקרות ביותר. היא סווגה כעיר עולם על ידי "ארגון הגלובליזציה וערי העולם" ונמצאת במרחק קטן מערים כמו רומא ובייג'ינג.
כלכלה > עסקים ומסחר

ורשה, ובייחוד מרכז העיר (רובע שרודמיישצ'ה), היא המרכז לא של החברות הלאומיות והממשלתיות הפולניות בנוסף לחברות מקומיות ובינלאומיות.
בשנת 2006 נרשמו בשטחה של העיר 304,016 חברות. משקיעים כלכליים בינלאומיים השקיעו לפי ההערכות בשנת 2002 יותר מ-650 מיליון אירו בעסקים ותעשייה בעיר. כתוצאה מכך, שיעורי האבטלה בעיר הוא מהנמוכים ביותר בפולין, אשר לפי גורמים רשמיים לא עולה על יותר מ-3%.
ורשה מייצרת כ-12% מסך התוצרת הלאומית של פולין, אשר בהתאם למספר האנשים, מוערך בסביבות 290% מעל מהממוצע הכלל-פולני.
התוצר הגולמי לנפש בוורשה עומד על כ-38,000$ נכון לשנת 2005.
כמו כן, כלכלת העיר היא אחת מהכלכלות שמתפתחות במהרה, עם תוצר גולמי של 6.5%.
העיר עצמה מרוויחה מדי שנה בסביבות 8,740,882,000 זלוטי רק ממיסים.
ורשה, ביחד עם פרנקפורט, לונדון, פריז, מוסקבה, בריסל ורוטרדם היא אחת מהערים עם הבניינים הגבוהים ביותר באירופה.
11 מגורדי השחקים הגבוהים ביותר בפולין, אשר מהם 9 בנייני ממשל, ממוקמים בוורשה.
המבנה הגבוה ביותר בעיר הוא ארמון התרבות והמדע, הבניין השביעי בגובהו באיחוד האירופאי.
כלכלה > הבורסה לניירות ערך

הבורסה לניירות ערך בוורשה נוסדה בשנת 1817 והמשיכה לסחור במניות עד למלחמת העולם השנייה.
היא הוקמה מחדש רק באפריל 1991, בעקבות הפסקת שליטת הקומוניסטים על כלכלת המדינה ועל איסור קיום מדיניות של שוק חופשי.
כיום, הבורסה לניירות ערך בוורשה (או בקיצור WSE), לדעת מומחים רבים, היא הבורסה הגדולה ביותר באזור.
היא כעת הבורסה לניירות ערך הגדולה ביותר בפולין, עם יותר מ-300 חברות שסוחרות בה.
משנת 1991 עד שנת 2000, הבורסה לניירות ערך מוקמה, למרבה האירוניה, בבנין של המפלגה הקומוניסטית לשעבר בעיר.
בשנת 2007 חישוב רווחי הבורסה הראה רווח של 440.92 מיליארד דולר, דבר שהפך את העיר לאחד מיעדי העסקים האטרקטיביים ביותר באירופה.
כלכלה > תעשייה

במהלך הבנייה מחדש של ורשה לאחר מלחמת העולם השנייה, הרשויות הקומוניסטיות החליטו שהעיר תהפוך למרכז תעשייתי גדול.
הרבה מאוד מפעלים גדולים נבנו בעיר או קרוב אליה.
ככל שכוחה של המפלגה הקומוניסטית התערער בפולין, כך גם המפעלים שהוקמו, נסגרו לבסוף בשל פשיטת רגל לאחר 1989.
מספר המפעלים ברשות המדינה עדיין נמצא בירידה, בעוד מספר המפעלים שעובדים עם חברות בינלאומית גדל בהתמדה.
כמו כן, לוורשה יש את הריכוז הגדול ביותר של מפעלים לייצור דברי אלקטרוניקה ותעשיות היי-טק בפולין.
תחבורה

ורשה נפגעה קשות בזמן מלחמת העולם השנייה. שיקומה בשנות החמישים הביא לכדי הרחבתם של רחובות רבים, ולפקקי תנועה נלווים. במאמץ להתגבר על בעיות התנועה, הוקמה מערכת תחבורה יעילה בכל חלקי עיר וכוללת אוטובוסים, חשמליות ורכבת תחתית.
תחבורה > כבישים וכבישים מהירים

המחסור בכבישים עוקפים לעיר גורם לכך שמרבית כלי הרכב עוברים ישירות דרך מרכז העיר.
כתוצאה מכך הוחלט על בניית שני כבישים עוקפים.
הראשון, נקרא OEW (קיצור בפולנית ל"טבעת ורשה") שתוכנן לעבור כ-10 קילומטרים ממרכז העיר.
הכביש השני, מתוכנן להיות חלק מכביש A-2 הפולני (כביש אשר חוצה את פולין לרוחבה, מרחק של 610 ק"מ בסך הכול), וכל זאת חלק מהמיזם התחבורתי של האיחוד האירופאי "דרך E30" (כביש אשר יחצה את אירופה מהעיר קורק שבאירלנד עד לעיר אומסק שבסיביר רוסיה).
תחבורה > נמלי תעופה

לוורשה נמל תעופה בינלאומי אחד אשר נקרא אוקנציה (בשמו המלא: Port lotniczy im. Fryderyka Chopina Warszawa-Okęcie), "נמל התעופה ורשה פרדריק שופן על שם פרדריק שופן-אוקנציה", ממוקם 10 קילומטר ממרכז העיר. עם מעל 70 טיסות מקומיות ובינלאומיות ביום ומעל 12 מיליון נוסעים בשנה (2015) זהו שדה התעופה הגדול בפולין. בכל יום יוצאות מספר טיסות ישירות בין ורשה ותל אביב.
בשנת 2013 נפתח נמל תעופה נוסף בשם "ורשה-מודלין" אשר ממוקם כ-35 קילומטרים צפונית למרכז העיר. נכון ל-2016 השדה משרת רק חברת טיסות מוזלות, ליותר מ-30 יעדים במערב ודרום אירופה.
תחבורה > תחבורה ציבורית

התחבורה הציבורית בוורשה כוללת, אוטובוסים, חשמלית, מטרו, רכבת קלה, המנוהלים על ידי ה-ZTM (רשות התחבורה של ורשה).
כמו כן, ישנם 3 סוגי קווי תחבורה מיוחדים לתיירים אשר מסומנים באות T.
הראשונה היא חשמלית מיוחדת אשר פועלת בין החודשים יולי ואוגוסט.
השני הוא אוטובוס בקו 100 אשר הוא אוטובוס הקומתיים היחיד בעיר, הפועל רק בסופי שבוע.
השלישי הוא קו אוטובוס נוסף, קו 180, אשר פועל מדי יום ונוסע ב"מסלול המלכותי", מבית הקברות הצבאי בצפון, ליד העיר העתיקה, ודרך הרחובות היפים והמפורסמים ביותר בעיר.
תחבורה > תחבורה ציבורית > אוטובוסים

שירות האוטובוסים נוסע בכל רחבי העיר, גם לרבעים מרוחקים ממרכז העיר. ישנם סוגים שונים של אוטובוסים. אוטובוסים מיוחדים מזוהים על ידי מספר הקו שלהם:
קווי האוטובוס 500–599 הם קווים מהירים, ורק עוצרים בתחנות מרכזיות וחשובות.
אוטובוסים ישירים מסומנים באות E לצד קו האוטובוס.
ישנם אוטובוסים, אשר נוסעים לכל האתרים החשובים של העיר, הם אינם מהירים, וכוללים הסברים על האתרים המפורסמים לאורך הדרך. אין מחיר מיוחד לסוג האוטובוס הזה, מכיוון שהוא עובד גם כאוטובוס רגיל לכל דבר. אוטובוסים אלה ממוספרים בקווים 100 או 180.
האוטובוס היחיד שנוסע ישירות ממרכז העיר לשדה התעופה הוא קו 175.
תחבורה > תחבורה ציבורית > אוטובוסים > קווי לילה

מרבית התחבורה הציבורית הרגילה עובדת עד השעה 23:30.
במקום התחבורה הציבורית הרגילה, מציעה העירייה קווי לילה של אוטובוסים, ניתן לזהות אותם על ידי האות N אשר נמצאת ליד קו האוטובוס.
אוטובוסים אלה נוסעים כל חצי שעה לכל רחבי העיר, ומתחילים מהתחנה המרכזית.
תחבורה > תחבורה ציבורית > חשמלית

החשמלית הראשונה בוורשה החלה לפעול ב-11 בדצמבר 1866 ועד ל-26 במרץ 1908 היא נסעה בעזרת סוסים.
בתקופה שבין שתי מלחמות העולם, תשתית החשמליות בעיר נהרסה באופן משמעותי.
לאחר הפלישה הגרמנית בספטמבר 1939, השירות נעצר בשל הנזק שנגרם, אך חזר לפעילות בשנת 1940.
ב-1941 נקבעו הצבעים הקבועים של קרונות החשמלית, אשר עדיין בשימוש (צבעי צהוב ואדום כדגלה של ורשה).
לאחר מרד ורשה הייתה תשתית החשמליות הרוסה לחלוטין, אך השירות חזר לפעילות כבר ביוני 1945, חודש מסוף המלחמה. תשתית החשמליות בעיר התפתחה במהרה, וחשמליות הגיעו לכל רחבי העיר. בשנות ה-60, בעקבות מדיניות רשמית של הסובייטים שקידמו שימוש בדלק רוסי, שירות האוטובוסים קיבל עדיפות על גבי החשמליות, שמספר קוויהן צומצם.
לאחר נפילת הקומוניזם בשנת 1989, מערכת החשמליות בעיר קיבלה חיזוק תקציבי משמעותי. מאז 2008 הושקו בעיר מאות קרונות חדשים שכוללים מיזוג אוויר.
תחבורה > רכבת

קו הרכבת בעיר נחנך בשנת 1845 (קו ורשה-וינה). במחצית השנייה של המאה ה-19 יושם גם קו רכבות ישיר לסנט-פטרבורג ובהמשך גם לברלין, פריס, פראג וערים מרכזיות נוספות. כיום ורשה מהווה צומת דרכים מרכזי של קווי רכבת לכל רחבי פולין ואירופה.
התחנה המרכזית בוורשה ורשאבה צנטראלנה (Warszawa Centralna, ורשה מרכז) מהווה מרכז של קווי הרכבת בוורשה, וממנה ניתן לנסוע כמעט לכל עיר מרכזית בפולין ואל מדינות אחרות, בעיקר לגרמניה, צ'כיה וחבר המדינות.
תחבורה > קו הרקיע של העיר

בוורשה מגוון סגנונות אדריכליים. במהלך מלחמת העולם השנייה, ורשה נהרסה כמעט לחלוטין, בין אם על ידי הפצצות מהאוויר, או על ידי הרס מכוון של הנאצים במרד גטו ורשה ובמרד ורשה. 85 אחוז מהבניינים בעיר נהרסו.
לאחר השחרור מהכיבוש הנאצי, החלה בנייה מחדש של העיר. רוב הבניינים ההיסטוריים שוחזרו ביסודיות.
כמו כן, הוקמו בנייני דיירים עצומים (בלוקונים), עם עיצוב מינימלי בסגנון שהיה אופייני למדינות הגוש המזרחי. תנופת בנייה מחודשת החלה עם נפילת המשטר הקומוניסטי במדינה. מרחבים ציבוריים מושכים השקעות גדולות מצד משקיעים, לכן בעיר נבנו רבעים חדשים, פארקים רחבים ואנדרטאות.
קו הרקיע הנוכחי של מרכז ורשה הוא דוגמה מצוינת לאדריכלות מודרנית.
אתרי תיירות

אף על פי שוורשה היא עיר חדשה יחסית, יש בה אתרי תיירות רבים, ובפרט העיר העתיקה ששוחזרה לאחר מלחמת העולם השנייה שהאתרים המפורסמים בה הם הטירה המלכותית, עמוד המלך זיגמונט והמבצר.
דרומה יותר נמצאים ארמונות קלאסיים, הארמון הנשיאותי, ברחוב קרקובסקה פשדמיישצ'ה, הרחוב המפורסם בעיר, אוניברסיטת ורשה ורחוב נובי שוויאט, שחוצה את אחד מרחובותיה המרכזיים של העיר – שדרות ירושלים (Aleje Jerozolimskie). אחד המבנים הבולטים בוורשה הוא ארמון התרבות והמדע, מבנה גבוה שבראשו שעון וצריחים גבוהים ומחודדים. המבנה משמש כמרכז תרבות והוא אחד מסמליה המובהקים של ורשה.
הפארק העתיק ביותר בוורשה, הוא הפארק הסקסוני (Ogród Saski), אשר ממוקם כ-10 דקות הליכה מהעיר העתיקה.
הפארק הגדול ביותר, ויש האומרים גם היפה ביותר בוורשה, הוא פארק "מרחצאות המלוכה" (Łazienki Park).
פארק זה הוא גם עתיק מאוד- הוא הוקם במאה ה-17, ועוצב בצורתו העכשווית בסוף המאה ה-18, הוא ממוקם יותר דרומה, על ה"שביל המלכותי", כ-3 קילומטרים מהעיר העתיקה.
בית הקברות הצבאי בעיר, הוא אחד מבתי הקברות העתיקים באירופה.
בתוך בית הקברות ישנם הרבה מאוד פסלים, חלקם נוצרו על ידי האומנים הפולנים הגדולים ביותר של המאה ה-19 והמאה ה-20.
מפני שהוא משרת את כל הקהילות הדתיות בוורשה, בין אם אלו קתולים, יהודים, מוסלמים או פרוטסטנטים, לעיתים הוא מכונה כנקרופוליס.
לא רחוק משם, נמצא בית הקברות היהודי אוקופובה, שהוא אחד מבתי הקברות היהודיים הגדולים ביותר באירופה. בית הקברות הוקם בשנת 1806 וגודלו היה 330 דונם, ובשטחו נמצאים יותר מ-200,000 קברים מסומנים, כמו גם קבר אחים של קורבנות גטו ורשה. רבים מהקברים הללו מכוסים בצמחים ונזנחו לאחר הפלישה הנאצית ובעקבותיה גם השואה. בית הקברות נסגר במהלך מלחמת העולם השנייה, ולאחר סיומה הוא נפתח מחדש וחלק ממנו עדיין נשאר פעיל ומשרת כיום את הקהילה היהודית בוורשה.
צפונית למרכז העיר נמצא המקום בו שכן גטו ורשה. הגטו כמעט ונהרס לחלוטין לאחר מרד גטו ורשה, אך למרות זאת מספר בניינים ורחובות שרדו, בעיקר בגטו הקטן, אשר נסגר קודם למרד והקרבות לא נערכו בו. הבניינים ברחוב פרוזנה הם הבניינים המקוריים אשר פעם אכלסו יהודים בגטו, ורובם נותרו ריקים לאחר המלחמה. כמוהם גם הרחוב אשר מתמלא כל שנה רק בפסטיבל היהודי בעיר. בסמוך שוכן בית הכנסת נוז'יק, אשר שרד את המלחמה מכיוון ששימש כאורוות לוורמאכט הגרמני. בית הכנסת שוחזר ושב לפעילות. השריד האחרון לחומת הגטו נמצא ברחוב זלוטה 62.
הרובע זוֹליבוּז' מפורסם בזכות הארכיטקטורה משנות ה-20 וה-30 של המאה ה-20. בין הרובע ונהר הוויסלה ניצב המבצר של ורשה שנבנה במאה ה-19 בארכיטקטורה צבאית. ארמון וילאנוב, משכנו לשעבר של מלך פולין יאן סובייסקי, מיוחד בשל ארכיטקטורת הבארוק והגנים המרהיבים שבו.
בוורשה יש הרבה מאוד כנסיות, והמפורסמות שביניהן הן הכנסייה הכרמליטית של ורשה, קתדרלת יוחנן הקדוש וכנסיית סנט אנה.
גני "מרחצאות המלוכה"
העיר העתיקה
ארמון הנשיא
כיכר הטירה המלכותית
ארמון התרבות והמדע במרכז עיר
מצבות בבית הקברות היהודי "אוקופבה"
בית הכנסת נוז'יק
דירוגי העיר

הערים הגדולות ביותר באיחוד האירופאי – מקום 8.
מדד הערים היקרות ביותר בעולם – מקום 35 מתוך 144.
מדד ערים לפי רמת חיים – מקום 86 מתוך 100.
מדד ערים לפי רמת תברואה ובריאות – מקום 100 מתוך 215.
ערים תאומות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  קזחסטן אסטנה, קזחסטן (מ־2002)  גרמניה ברלין, גרמניה (מ־1991)  הונגריה בודפשט, הונגריה (מ־2005)  ארצות הברית שיקגו, ארצות הברית (מ־1960)  גרמניה דיסלדורף, גרמניה (מ־1989)  רוסיה גרוזני, רוסיה (מ־1997)  הולנד האג, הולנד (מ־1991) |  יפן הממאטסו, יפן (מ־1990)  וייטנאם האנוי, וייטנאם (מ־2000)  הרפובליקה העממית של סין חרבין, הרפובליקה העממית של סין (מ־1993)  צרפת איל-דה-פראנס, צרפת (מ־1990)  טורקיה איסטנבול, טורקיה (מ־1991)  אוקראינה קייב, אוקראינה (מ־1994) |  רוסיה מוסקבה, רוסיה (מ־1993)  נורווגיה אוסלו, נורווגיה (מ־2006)  ברזיל ריו דה ז'ניירו, ברזיל (מ־1997)  לטביה ריגה, לטביה (מ־2002)  צרפת סנט אטיין, צרפת (מ־1995)  קוריאה הדרומית סיאול, קוריאה הדרומית (מ־1996) |  רוסיה סנקט פטרבורג, רוסיה (מ־1997)  טאיוון טאיפיי, טאיוון (מ־1995)  ישראל תל אביב, ישראל (מ־1992)  קנדה טורונטו, קנדה (מ־1990)  אוסטריה וינה, אוסטריה (מ־2001)  ליטא וילנה, ליטא (מ־1998) |
גלריה

חייל גרמני מכוח המשימה המיוחד שורף בתים בוורשה לאחר מרד ורשה
בניית חומת גטו ורשה באוגוסט 1940
מקום המלכתם של מלכי פולין בוורשה בין השנים 1575–1764
שטחה של ורשה בשנת 1939 (בחום כהה) וכיום (חום בהיר)
מרד ורשה (1944)
רובע שרודמיישצ'ה במהלך מרד ורשה (1944)
השריד האחרון לחומת גטו ורשה
רחוב שדרות ירושלים בוורשה (2017)
ראו גם

קהילת יהודי ורשה
גטו ורשה
התזמורת הפילהרמונית של ורשה
ורשאבה צנטראלנה
לקריאה נוספת

ישראל גוטמן, יהודי ורשה, 1939–1943, גטו, מחתרת, מרד, ירושלים: הוצאת יד ושם, הוצאה מחודשת ומורחבת 2011
בני מר, סמוצ'ה, ביוגרפיה של רחוב יהודי בוורשה, הוצאת מאגנס, 2018
הערות שוליים

↑  סיפור בת הים של ורשה, באתר polish 4 kids
↑  ל. ביין, פליטי ישראל ברחבי עולם, הצופה, 29 באוקטובר 1943
↑  כללית, הקול קול יעקב, 28 במרץ 1907
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554806205171  BnF: cb11957734t (data)  GND: 4079048-4  LCCN: n79018894  LNB: 000041828  MusicBrainz: 93c6bcf5-5336-48b5-a16b-39454458eb66  NARA: 10045185  NKC: ge131241  NLP: a0000001229135  SELIBR: 162121  SUDOC: 02756391X  VIAF: 146267734   WorldCat (עם VIAF): 146267734 
פסל של בת הים של ורשה (Syrenka Warszawska), הסמל של ורשה, בכיכר השוק בעיר העתיקה
דוכסי מאזובשה מהמאה ה-16
מודל בית הכנסת טלומצקה
מבט אל ורשה בשנת 1770
חיילים פולנים מחזיקים בדגלים סובייטים לאחר קרב ורשה (1920)
הגנרל הפולני יוזף פילסודסקי
אזור גטו ורשה בשנת 1945 לאחר שחרור העיר
משכן נשיא פולין בעיר ורשה
הפרלמנט הפולני, הסיים
תיאטרון וילקי, בית התיאטרון והאופרה הלאומיים
המוזיאון לתולדות יהודי פולין
אולם הקונצרטים בתחרות הפסנתר הבינלאומית על שם פרדריק שופן
מוזיאון פרדריק שופן
המוזיאון לזכר מרד ורשה
קניון ארקדיה, מהגדולים מסוגו בוורשה
מרכז העיר ורשה
בניין הבורסה לניירות ערך בוורשה
טרמינל 2 של נמל התעופה פרדריק שופן
אוטובוס בקו לילה בוורשה
תחנת הרכבת המרכזית ורשאבה צנטראלנה
חשמלית עוברת ברחובות ורשה
מלון בריסטול המפורסם
שלט המנציח את חומת גטו ורשה ומיקום הגטו בעיר
ריבס המדבר

| ריבס המדבר |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: מכוסי הזרע
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: ציפורנאים
משפחה:: ארכוביתיים
סוג:: ריבס
מין:: ריבס המדבר
שם מדעי
 Rheum palaestinum ‏פיינברון-דותן, 1944
ריבס המדבר בהר הנגב - פריחה
רִיבָּס המדבר (שם מדעי: Rheum palaestinum) הוא מין של צמח רב-שנתי מסוג ריבס ממשפחת הארכוביתיים. מאפייני ריבס המדבר הם: התפרחת אשר צבע נוטה לצבע חום ומנגנון ההשקיה העצמית שלו.
מבנה הצמח

הצמח הוא בעל תפרחת כדורית בגובה של כ-30 ס"מ ובעל קני שורש עבים וקצרים, עלים ענקיים ומקומטים. בחורף הוא פורש על פני הקרקע 2–3 עלים מקומטים ענקיים באורך של 40 ס"מ וברוחב של 60 ס"מ. התפרחת נראית כמו עץ ננסי, היא נישאת על גבעול העולה מתוך שושנת העלים לגובה של 30–50 ס"מ, התפרחת כדורים ובה מאות פרחים, צבעם אדום ונוטה לחום-כתום. הפרח אדמדם אורכו 2 מ"מ משתלשל מעוקץ של כ-2–3 מ"מ. הפרח הוא דו זוויגי, עם 6 עלי עטיף, ו-9 אבקנים עבים בולטים.
מנגנון השקיה עצמית

לריבס המדבר יש מנגנון "השקיה עצמי" ייחודי לו, המאפשר לו לחיות בסביבה מדברית ומאפשרת לו לנצל כמות מים פי 16 מכמות הגשם במדבר. ריבס המדבר גדל בהר הנגב, באזור בעל ממוצע משקעים נמוך במיוחד (כ-75 מ"מ גשם בשנה). תפקידם של החריצים העמוקים בעלה הגדול והרחב לנקז את המים של הצמח. מעטה שמנוני מכסה את העלה ומסייע גם הוא לניקוז יעיל של המים. תהליכי הברירה הטבעית גרמו לעלי הצמח להתפתח באופן המשפר את יכולת השרידות שלו. בשיטה זו מצליח ריבס המדבר החי במשטר של כ-75 מ"מ גשם לשנה, ליהנות מכמות מים גדולה.
רפואה עממית

כל חלקי הצמח משמשים ברפואה העממית של עדות ישראל וערביי הארץ כולל הבדואים בנגב. בצמח משתמשים כתרופה לדלקת ריאות, אבנים בכליות, שטפי דם פנימיים, שלשול ופטרת. הוא גם יעיל להסדרת הנשימה, לחיזוק הקיבה ולטיפול בטחול.
רפואה עממית > אופן השימוש

שורשי ריבס המדבר עם מים: מבשלים 100 גרם שורש בליטר מים במשך שעה. מסננים את המים המורתחים ושותים מהם 3 כוסות ביום. תרופה זו להסדרת הנשימה, יעילה מאוד לריפוי דלקת ריאות, אבנים בכליות ושלשול.
שורשי ריבס המדבר עם חומץ: מבשלים 50 גרם שורש בליטר מים למשך שעה. לקראת תום הבישול מוסיפים למים הרותחים חצי כוס חומץ. תרופה זו יעילה להסדרת פעילות הקיבה ולחיזוקה, לטיפול בטחול ונגד שטפי דם פנימיים. יש לשתות כוס אחת ביום.
דייסה: מרסקים 200 גרם של שורשי ריבס ומערבבים אותם עם 50 גרם אבקת כופר (חינה) ובחצי כוס חומץ עד לקבלת דייסה סמיכה. את הדייסה מורחים על העור הנגוע בפטריות. דייסה זו טובה במיוחד לפטריות הגדלות מתחת לציפורניים.
בארץ ישראל

ריבס המדבר תואר והוגדר לראשונה בשנת 1944 על ידי הבוטנאית הישראלית נעמי פיינברון. הוא צמח אנדמי לנגב ולסיני. בנוסף לו קיימים גם שני מינים נוספים: מין שגדל בחרמון, ומין נוסף שהוא צמח מתורבת המגודל בחקלאות. גבעולי צמח זה משמשים להכנת מאכלים שונים ומשקאות. השם ריבס מקורו בפרסית, והוא מקובל בשפות רבות.
כל מיני הריבס הגדלים בר בישראל הם ערכי טבע מוגנים.
הערות שוליים

1 2 3  נסים קריספיל, צמחי מרפא - מדריך שדה לצמחי המרפא של ארץ ישראל, הוצאת המחבר- ירושלים, 1985.
↑  אוניברסיטת חיפה, ‏הצמח שמשקה את עצמו, באתר "הידען", יולי 2009
↑  מייק ליבנה, ריבס המדבר, באתר "צמח השדה"
↑  אכרזת גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (ערכי טבע מוגנים), ה'תשס"ה-2005, ק"ת 6369, ה'תשס"ה, 15 בפברואר 2005 (תוקן ב־17 בדצמבר 2019), בספר החוקים הפתוח
קובי פרץ

| --- | --- |

 לידה:  28 באוקטובר 1975 (בן 49) כפר שלם, תל אביב
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1992
 סוגה:  מוזיקה מזרחית, פופ, דאנס
 שפה מועדפת:  עברית 
 בת זוג:  ענבל פלדבאום
 מספר צאצאים:  4
 
קובי פרץ (נולד ב-28 באוקטובר 1975) הוא זמר ישראלי.
הרשעה בעבירות מס

בחודש מרץ 2010 נעצר פרץ על ידי רשות המיסים בחשד שהעלים הכנסות בסך מיליוני שקלים. גם אמרגנו נעצר בגין חשדות על דיווח כוזב, השמטת הכנסות, וסיוע להעלמת מס. במהלך ההליכים המשפטיים הפרקליטות הציעה לפרץ הסדרי טיעון מקלים שכללו קנס בלבד ללא מאסר וללא עבודות שירות אך פרץ דחה את כולן בניגוד להמלצת עורכי דינו. במרץ 2016 הורשע פרץ בהעלמת הכנסות בסך של 5 מיליון ש"ח ובהשמטת מס עסקאות בסך של כ-800 אלף ש"ח, בחמש עבירות של השמטת הכנסות, חמש עבירות של הכנה וקיום פנקסי חשבונות כוזבים, חמש עבירות של שימוש במרמה, עורמה ותחבולה, ועבירות של מס הכנסה, בעבירות מסירת דו"חות הכוללים ידיעה כוזבת ועבירה על חוק מס ערך מוסף. הוא זוכה מעבירת איומים ומחמש עבירות של מסירת תרשומות כוזבות.
ב-מאי 2016 הוא נידון לשנתיים מאסר בפועל ולקנס של 175,000 ש"ח. פרץ ערער על הרשעתו ועל חומרת העונש בבית המשפט המחוזי, וב-28 ביוני 2017 דחה בית המשפט את ערעורו על ההרשעה, אך הפחית את עונשו לתקופה של שנה וחצי מאסר. בראשית אוקטובר 2017 דחה נשיא המדינה ראובן ריבלין בקשה שהוגשה על ידי פרץ לחנינה. ב-15 באוקטובר 2017 החל פרץ לרצות את עונשו בבית סוהר מעשיהו. במאי 2018, אישר ריבלין הקלה בעונשו של פרץ, כדי שיעמוד בפני ועדת השחרורים ובתנאי שישולם הקנס האמור. ב-15 ביולי 2018 שוחרר ממאסרו לאחר שעונשו קוצר על ידי ועדת השחרורים.
חיים פרטיים

ב-7 ביולי 2008 נשא לאישה את ענבל פלדבאום. להם ארבעה ילדים.
פרץ מתגורר ברעננה.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

1992: טעות של החיים
1995: את כמו אש
1997: בורא עולם
2001: חי איך שבא לי
2003: בלבלי אותו
2004: משוגע עלייך
2006: כל מה שיש בי
2008: כמה אהבה
2012: כתוב בשמיים
2015: סה לה וי
דיסקוגרפיה > מיני אלבום

2023: אהבת נעורים
דיסקוגרפיה > אלבומי אוסף

1999: חץ האהבה
2011: המיטב
דיסקוגרפיה > אלבומי הופעה

2009: כמה אהבה בקיסריה
2010: היכל נוקיה Live!
הערות שוליים

1 2  מיכל דניאל, קובי חוזר, באתר ynet, 23 בינואר 2012
↑  סמדר שילוני, "במצב של היום אני יכול ללכת ברחוב כמו טווס", באתר ynet, 29 בספטמבר 2006
↑  "זריקת פרץ". ynet. אורכב מ-המקור ב-2018-01-10. נבדק ב-2018-01-10.
↑  קובי פרץ על במת הנחקרים: חשד שהעלים הכנסות בסך של 5 מ' ש', באתר TheMarker‏, 16 במרץ 2010
↑  אבי שושן, קובי פרץ: "המטרה – לרסק את המדינה", באתר ynet, 31 במרץ 2014
↑  ""על הבמה אני לא רואה בעיניים"". אשדוד אונליין.
↑  וואלה! תרבות‏, האזינו: קובי פרץ מוציא שיר ראשון מאז הטלטלה בחייו, באתר וואלה, 22 באוגוסט 2018
↑  רינת קרמר יבלינוביץ, ‏"רק אהבה": קובי פרץ בשיר חדש מלא בתקווה, באתר "סרוגים", 11 בינואר 2024
↑  "פרחים וכינורות": קובי פרץ בסינגל חדש ומרענן, באתר "סרוגים", 26 במאי 2024
↑  "סחתיין": להיט החתונות החדש של קובי פרץ, באתר "סרוגים", 9 בספטמבר 2024
↑  קובי פרץ והרב שלום ארוש - שיר האמונה, באתר ערוץ 7, 14 באוקטובר 2024
↑  גיל משעלי, ‏קובי פרץ ומור משתפים פעולה לראשונה, באתר ‏מאקו‏, 5 בנובמבר 2024
↑  רוני מלול וענת שיחור-אהרונסון, קובי פרץ שוחרר; חשוד בהעלמת מס במיליונים, באתר nrg‏, 16 במרץ 2010
↑  גלעד מורג, קובי פרץ הורשע בהעלמות מס, הפרקליטות תדרוש מאסר, באתר ynet, 17 במרץ 2016
ת"פ (ת"א) 38206-11-13 מדינת ישראל נגד יעקב פרץ
↑  איתי בלומנטל וגלעד מורג, הזמר קובי פרץ נידון לשנתיים מאסר, באתר ynet, 15 באוקטובר 2017
↑  גלי גינת‏, בית המשפט הפחית את עונשו של קובי פרץ לשנה וחצי מאסר בפועל, באתר וואלה, 28 ביוני 2017
↑  הבוקר: הזמר קובי פרץ נכנס לכלא למאסר של שנה וחצי, באתר גלובס, 15 באוקטובר 2017
↑  שלמה פיוטרקובסקי, חנינה לזמר קובי פרץ, באתר ערוץ 7, 21 במאי 2018
↑  רענן בן צור, "אוהבים אותך, מלך ישראל": קובי פרץ שוחרר מהכלא, באתר ynet, 15 ביולי 2018
| קובי פרץ |
| --- | --- |
אלבומי אולפן: טעות של החיים • את כמו אש • בורא עולם • חי איך שבא לי • בלבלי אותו • משוגע עלייך • כל מה שיש בי • כמה אהבה • כתוב בשמיים • סה לה וי
אלבומי אוסף: חץ האהבה • המיטב
אלבומי הופעה: כמה אהבה בקיסריה • היכל נוקיה Live!
סינגלים: "בלבלי אותו" • "כמה אהבה" • "האחת של חיי" • "יחד" • "אולי" • "Je t'aime, I Love You Baby"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304012305171  ISNI: 0000 0001 0822 4584  LCCN: no2005048087  MusicBrainz: c2846918-fe1a-42e8-9445-8e74e3d8ed07  SNAC: w6j420qb  VIAF: 160693254   WorldCat (עם VIAF): 160693254