stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מכללת פיקוד ומטה הכללי של צבא ארצות הברית
הערות שוליים

↑  Otis, E. S. (1882). "8.—Report of Col. E. S. Otis".  In United States War Department (ed.). Report of the Secretary of War; being part of the message and documents communicated to the two Houses of Congress at the beginning of the second session of the Forty-seventh Congress. In four volumes. Vol. I. Washington: GPO. pp. 173–177. ארכיון מ-27 באוקטובר 2015. נבדק ב-11 באוגוסט 2013. (p.173): "As directed by the General of the Army, in communication of September 27, I have the honor to submit the annual report of proceedings and results at the United States infantry and cavalry school here located, or for the period from December 1, last, the date of its organization, to the present time.
The school was organized under the provisions of General Orders No. 42, War Department, of May 7, 1881, which provided that the commanding general of the Department of the Missouri should, as soon as the requisite number of companies could be assembled at Fort Leavenworth, take measures to establish a school for infantry and cavalry similar to that in operation at Fort Monroe for the artillery arm of the service." {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "About the Command and General Staff College". U.S. Army Command and General Staff College. ארכיון מ-12 בספטמבר 2013. נבדק ב-11 באוגוסט 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Archived copy" (PDF). ארכיון (PDF) מ-19 בפברואר 2017. נבדק ב-2017-05-09. {{cite web}}:  (עזרה);  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269174505171  BnF: cb135833041 (data)  GND: 1034956-X  ISNI: 0000 0001 2109 2379  LCCN: n83008056  SUDOC: 122268415  VIAF: 126752257   WorldCat (עם VIAF): 126752257
מחנה בקעות

| --- | --- |

מחנה בקעות, מבט מכיוון פלס נח"ל. משמאל לבסיס ניתן לראות את כביש אלון
 מידע על המבנה
 סוג:  בסיס צבאי 
 בעלות נוכחית:  חטיבת כפיר
 קואורדינטות:  32°16′20″N 35°29′23″E﻿ / ﻿32.27223056°N 35.48976111°E﻿ / 32.27223056; 35.48976111
  (למפת צפון השומרון מוגדלת) מחנה בקעות(למפת צפון השומרון רגילה) מחנה בקעות(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחנה בקעות(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחנה בקעות
 
מחנה בקעות הוא בסיס צבאי של חטיבת כפיר. מחנה בקעות, יחד עם מחנה פלס הסמוך, משמשים כבסיס אימונים חטיבתי עבור חטיבת כפיר. בעבר שימש כבסיס האימון מתקדם של חטיבת גולני.
במחנה מתבצע האימון המתקדם ללוחמי החטיבה, וכן קורסי הכנה לקורס מכ"ים וקצינים. עד להקמתו, הוכשרו לוחמי החטיבה במתקן אדם. בבקעות שוכנת גם סדנת חימוש מרחבית.
הבסיס ממוקם בצפון מדבר שומרון, סמוך ליישובים רועי, חמדת ובקעות, שבמועצה האזורית בקעת הירדן. המחנה קרוי על שם היישוב הסמוך לו, בקעות.
הבסיס משמש גם עבור אימונים של גדודי החטיבה כאשר הם מתבצעים בבקעה, בדרך כלל גדוד אחד בלבד מתארח בבסיס בקעות וגדודים נוספים המתאמנים במקביל מתארחים בבסיסי חטיבת הבקעה.
במהלך שנות ה-90, שימש המחנה כבסיס הקבע של גדוד 601 של הנדסה קרבית. בבסיס ובשטחי האש הסמוכים אליו הועבר האימון המתקדם של פלוגות המסלול והתאמנו בו הפלוגות הוותיקות ופלוגת הצמ"ה. בתקופה זו שופצו חלקים רבים במחנה ואף נבנה חדר אוכל חדש.
באפריל 2003 חדרו שני מחבלים לבסיס והרגו שני חיילים. לאחר קרב יריות עם חיילי המחנה נהרגו המחבלים.
בינואר 2023 התפוצץ רימון בתוך חדר שינה בבסיס והרג חייל. הרימון היה בתיק של אחד החיילים בניגוד לפקודות וכנראה ספג מכה שגרמה לפיצוץ.
הערות שוליים

↑  פליקס פריש ואפרת וייס, 2 חיילים נהרגו בהתקפה על בסיס טירונים, באתר ynet, 10 באפריל 2003
↑  יואב זיתון, אסון בבסיס בבקעת הירדן: חייל נהרג ו-3 נפצעו מפיצוץ רימון בחדר, באתר ynet, 15 בינואר 2023
| בסיסי צה"ל במחוז יהודה ושומרון |
| --- | --- | --- |
| בסיסים פעילים | אוגדת אזור יהודה ושומרון • מחנה אריה • מחנה ברווז • מחנה בקעות • מחנה דביר • הר מנוח • מחנה חורון • מחנה ישי • מבוא שילה • מול נבו • בסיס נבי מוסא • מחנה עופר • מחנה ענתות • מחנה עציון • מחנה פלס • פלס נח"ל • מחנה קדום • שדמה • מחנה תבץ |  |
| בסיסים שנסגרו או שננטשו | בסיס אדוריים • בה"ד 4 • מחנה בזק • בט"ר חת"ם (שבי שומרון) • מחנה גדי • מחנה דותן • בסיס חמאם אל-מליח • מחנה חנן • מחנה יוסף • נח"ל צרי • בסיס סנור • מחנה קציף • מחנה שלח |  |
מינהל הביון (קובה)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  קובה 
 תאריך הקמה:  1961
 מטה מרכזי:  הוואנה 
 
מינהל הביון (בספרדית: Dirección de Inteligencia, בראשי תיבות: DI) היא סוכנות המודיעין העיקרית של קובה. הסוכנות אחראית לכל פעילויות איסוף המודיעין ופעילויות הריגול מחוץ למדינה.
היסטוריה

הסוכנות הוקמה בסוף שנת 1961 וידועה גם תחת הקיצור G2. עד 1982 נודעה הסוכנות בשם מינהל הביון הכללי (Dirección General de Inteligencia ,DGI) אשר כפוף למשרד הפנים הקובני וכולל שישה מחלקות תחת חטיבת המבצעים וחטיבת התמיכה.
מפקדו הראשון של הארגון היה מנואל פיניירו לוסאדה, ממנהיגי המהפכה הקובנית. הק.ג.ב סייע בארגון הביון הקובני, בפרט, בהכשרת קצינים של סוכנות ביון זו. לאורך כל ההיסטוריה שלה, היה הגוף פעיל בסיוע לתנועות שמאל, בעיקר באמריקה הלטינית, אפריקה והמזרח התיכון.
המספר הכולל של האנשים העובדים בגוף זה מגיע על פי ההערכות ל-15,000 איש.
ראו גם

החמישייה הקובנית
מלווין זייס

| --- | --- |

גנרל מלווין זייס
 לידה:  8 במאי 1916 פול ריוור, מסצ'וסטס
 פטירה:  7 במאי 1981 (בגיל 64) בופור, דרום קרולינה
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  המכללה לפיקוד ומטה של צבא ארצות הברית  B.M.C. Durfee High School 
 השתייכות:  הצבא האמריקני צבא ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  1937–1976 (כ־39 שנים)
 דרגה:   גנרל
 תפקידים בשירות
 מפקד הגדוד ה-3 ברגימנט החי"ר המוצנח ה-517 מפקד הדיוויזיה הראשונה מפקד הדיוויזיה המוטסת ה-101 מפקד הקורפוס ה-24 ראש אגף המבצעים במטות המשולבים מפקד הארמייה השלישית מפקד כוחות היבשה של נאט"ו בדרום מזרח אירופה
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה:  המערכה באיטליה  מבצע דרגון  הקרב על הבליטה  מלחמת וייטנאם:  קרב גבעת המבורגר
 עיטורים
   כוכב הכסף (2)   כוכב הארד   מדליית השירות המצוין(4)  לגיון ההצטיינות (3)  צלב התעופה המצוינת (2)
 
מלווין זייס (באנגלית: Melvin Zais;‏ 8 במאי 1916 - 7 במאי 1981) היה גנרל אמריקאי שהתפרסם בתפקידו כמפקד הדיוויזיה המוטסת ה-101 במלחמת וייטנאם.
קריירה מוקדמת

זייס נולד וגדל בעיירה פול ריוור שבמסצ'וסטס. הוא השלים תואר ראשון במדע המדינה באוניברסיטת ניו המפשייר ובמהלך לימודיו הוסמך כקצין במילואים בצבא ארצות הברית. זייס עבר הכשרה כלוחם וקורס קציני חיל הרגלים ובשנת 1940 היה בין הראשונים שהתנדבו לרגימנט החי"ר המוצנח ה-501 של הדיוויזיה המוטסת ה-101. במלחמת העולם השנייה פיקד על הגדוד השלישי ברגימנט החי"ר המוצנח ה-517 ולאחר מכן שימש כקצין האג"ם ולחם באיטליה, במבצע דרגון בדרום צרפת ובקרב הבליטה.
לאחר מכן שירת במספר תפקידי פיקוד ומטה. בשנת 1966 מונה למפקד הדיוויזיה הראשונה ופיקד עליה במהלך מלחמת וייטנאם. בשנים 1968–1969 פיקד על הדיוויזיה המוטסת ה-101, בין היתר במהלך הקרב על גבעה 937 שכונה לימים "הקרב על גבעת המבורגר". במהלך הקרב נהרגו מעל 600 חיילים מצבא צפון וייטנאם, ו-72 חיילים אמריקנים. בהמשך פיקד על הקורפוס ה-24.
בשנים 1970–1972 שירת כראש אגף המבצעים במטות המשולבים, ובשנה שלאחר מכן פיקד על הארמייה השלישית. בשנת 1973 מונה למפקד כוחות היבשה של נאט"ו בדרום מזרח אירופה. בשנת 1976 פרש לגמלאות.
בשנת 1981 נפטר בביתו, בעיירה בופור שבדרום קרולינה.
הערות שוליים

↑  גל פרל פינקל, המערב מנצח?, באתר זמן ישראל, 24 בינואר 2021.
↑  שי לוי, ‏להסתכל למוות בעיניים: המתקפות הנועזות ביותר, באתר ‏מאקו‏, 15 במרץ 2012.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 2864 612X  LCCN: n85185341  SNAC: w66d9rt3  VIAF: 30976679   WorldCat (עם VIAF): 30976679 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מלווין זייס".
מורסנט

a - גבול בלגיה-גרמניה (החל משנת 1843)

b - הדרך מאאכן ללייז'

c - הגבול בלגיה-גרמניה (החל משנת 1919)
מורסנט (Moresnet) או מורסנט הנייטרלית - הייתה משנת 1816 ועד 1919 טריטוריה משותפת אירופית זערורית ששטחה 3.5 קמ"ר, ששכנה בין פרוסיה לבלגיה. הטריטוריה התקיימה רק משום ששתי שכנותיה הגדולות לא הצליחו להגיע להסכמה למי תהיה שייכת, ולכן החליטו להפכה לשטח נייטרלי שבו ישלטו שתיהן שווה בשווה. מורסנט ממוקמת 7 ק"מ דרומית מערבית לאאכן, דרומית במישרין למפגש הגבולות גרמניה, בלגיה והולנד בפאלסרברך (הר ואלס), המקום הגבוה ביותר בהולנד.
הקמה

מפת אירופה השתנתה מאוד בעקבות קונגרס וינה בשנת 1815 ושורטטה מחדש בהתאמה למאזן הכוחות החדש. אחד מהגבולות ששונו היה בין "הממלכה המאוחדת של הולנד" לפרוסיה. הייתה הסכמה בין הצדדים על רובו של הגבול שחפף את קו הגבול הקודם, אך סביב מורסנט התעוררה בעיה: בין הכפרים "מורסנט" ו"נאו־מורסנט" היה מצוי מכרה האבץ יקר הערך "וִיֵי מונטן" (בצרפתית Vieille Montagne - ההר העתיק) או "אלטנברג" (בגרמנית Altenberg, אותה משמעות כבצרפתית). שתי המדינות היו להוטות לכלול משאב זה בתחומיהן ובשנת 1816 הושגה פשרה: הכפר "מורסנט" ייכלל בתחום הולנד והכפר "נאו־מורסנט" יהיה חלק מפרוסיה, אבל המכרה והכפר "קלמיס" ("לה קאלאמין") וסביבתו יהפכו בינתיים לשטח נייטרלי, ושתי המדינות יכוננו מנהל משותף לשטח זה.
לשטח החדש הייתה צורה דמוית משולש שבסיסו הדרך הראשית מאאכן ללייז'. המכרה היה צפונית לדרך. משני צידי המכרה נמתחו שני קווים ישרים שנפגשו בהר ואאלסברג. בשנת 1830, כשבלגיה זכתה בעצמאותה מהולנד, עבר השטח שבצד ההולנדי לשליטה בלגית ולכן הבלגים נטלו את המשרה של המנהל המשותף, אף שההולנדים לא ויתרו רשמית על השליטה במורסנט. בתחילה השטח נשלט על ידי שני ניצבים מטעם הממלכות, אחד מכל מדינה שכנה, אך אחר כך זכתה מורסנט למידה רבה יותר של מנהל עצמי כשנתמנה ראש מועצה והוקמה מועצה בת עשרה חברים. ראש המועצה (וגם ראש הטריטוריה) נתמנה על ידי שני הנציבים.
על החיים ב"מורסנט הנייטרלית" שלט מכרה האבץ כמעסיק העיקרי, שמשך עובדים רבים מהמדינות השכנות. עובדים אלה השלימו את האוכלוסייה ה"נייטרלית" המקומית, שאף פעם לא הייתה יותר מ-3,000 איש. התושבים נהנו מכמה יתרונות בשל היות השטח "נייטרלי". ביניהם מיסים נמוכים, אי קיום מכסים עם המדינות השכנות ומחירים נמוכים בהשוואה למחירים מעבר לגבול. רוב השירותים כדוגמת דואר התחלקו בין בלגיה ופרוסיה (בדומה לאנדורה). התושבים המקומיים ה"נייטרליים" יכלו לבחור באיזה צבא לשרת, והיכן להישפט. החיסרון במצב זה היה שאנשים ממורסנט נחשבו חסרי נתינות ולא הורשו להקים צבא משלהם.
הנפילה

כשהמכרה התדלדל בשנת 1885, התעוררו ספקות בנוגע לכושר ההישרדות של "מורסנט הנייטרלית". עלו מספר רעיונות על מנת לבסס את מורסנט כישות עצמאית, ביניהם, פתיחת קזינו ושרות דואר עם בולים משלו, אך רעיונות אלה נדחו על ידי הממשל המקומי. היזמה המעניינת ביותר הוצעה על ידי ד"ר וילהלם מולי ועל פיה תהפוך מורסנט למדינה הראשונה בעולם הדוברת אספרנטו, תחת השם "אמיקיו" (Amikejo – "מקום הידידות"). ההמנון הלאומי שהוצע היה מרש באותו שם באספרנטו. עם זאת, הזמן הלך ואזל לשטח זעיר זה. הן בלגיה והן פרוסיה לא ויתרו על דרישתן לשטח זה, ופרוסיה במיוחד הפגינה עמדה תוקפנית כלפי השטח סביב 1900 והואשמה בחבלה ובפגיעה בתהליך הניהול על מנת לאלץ להעלות את הנושא לסדר היום. בשנת 1914, בעת מלחמת העולם הראשונה, פלשה גרמניה לבלגיה, והגרמנים סיפחו את מורסנט בשנת 1915. היה זה סופה של "מורסנט הנייטרלית".
חוזה ורסאי של שנת 1919 יישב סופית את ה"נייטרלית הזמנית" שנקבעה מאה שנים קודם לכן, בקובעו כי מורסנט תהיה חלק מבלגיה. הגרמנים סיפחו את השטח בשנית למשך זמן קצר במלחמת העולם השנייה, אך השטח הושב לבלגיה בשנת 1944. מורסנט עדיין קיימת בצורה זו או אחרת תחת הרשות המקומית של "קלמיס/לה קלאמין" (אנ'), באזור הקרוי "הקנטונים המזרחיים" של בלגיה.
מזרחים בישראל

| --- | --- |

משפחה יהודית-תימנית בדרכה למחנה המעבר של הג'וינט ליד עדן
 ריכוזי אוכלוסייה עיקריים
 ירושלים, תל אביב, חיפה, באר שבע ומקומות רבים אחרים
 שפות
 עברית (השפה העיקרית לכל הדורות בהווה), עבור הדורות הוותיקים יותר: ערבית (ובפרט קבוצת ניבים של השפה הערבית) ושפות אחרות כמו יהודית פרסית (אנ'), כורדית, צרפתית, אורדו, פשטו, טמילית, מלאית, מראטהית, ג'והורית, ובוכרית
יהודים מזרחים מהווים את אחת הקבוצות האתניות הגדולות ביותר בקרב יהודי ישראל. האוכלוסייה היהודית המזרחית הם צאצאי היהודים שחיו במזרח התיכון, מרכז אסיה וצפון אפריקה וחלקים מהקווקז אשר חיו תחת שלטון מוסלמי במשך דורות רבים החל מתקופת ימי הביניים בקהילות יהדות מרוקו כמו המסוערבים, יהדות תימן, יהדות מצרים, יהדות סוריה, יהדות פרס ויהדות בבל.
במהלך המאה ה-20 כתוצאה מאנטישמיות מוסלמית ומהחרפה של הסכסוך הישראלי-פלסטיני וביתר שאת ערב מלחמת העצמאות, במהלכה ולאחריה בשל נקמת המימסדים של מדינות ערב בהכוונת הליגה הערבית את תקומת מדינת ישראל ותבוסתן בקרב נעקרו הקהילות היהודיות בארצות ערב ובאיראן, ומאות אלפי היהודים שחיו בהן אלפי שנה היו לפליטים חסרי כל שרכושם הולאם. רבים מהם עלו לארץ ישראל ומדינת ישראל.
כ-607,900 מהיהודים המזרחים בישראל הם מהגרים וצאצאים מהדור הראשון של יהודים שהיגרו לישראל ואיתם דת יהודית וכמה מהמנהגים הערבים וכמו כן השפה הערבית. יהודים ישראלים רבים יותר הם דור שני ושלישי לעולים יהודים מזרחים, ועל כן חלקם הם גם צאצאים של קבוצות אתניות אחרות. הקבוצות האתניות הדומיננטיות האחרות בקרב יהודי ישראל הם יהודים אשכנזים ויהודים ספרדים. לעיתים קרובות היהודים המזרחים, היהודים הספרדים, והיהודים של צפון אפריקה מקובצים יחד בשל הדמיון הניכר "לצופה מהצד" בהיסטוריה של כל הקבוצות הללו אשר אבותיהם חיו במשך דורות תחת שלטון מוסלמי ומשום שבניגוד לקבוצות רבות אחרות בחברה הישראלית, הקהילות הללו הצליחו להגר כמעט כולן לישראל מארצות מגוריהם במהלך המאה ה-20.
נכון לשנת 2005 כ-61% מהיהודים בישראל היו ממוצא מזרחי מלא או חלקי.
היסטוריה > לאחר הקמת מדינת ישראל

לאחר הקמת מדינת ישראל ובעקבותיה מלחמת העצמאות השליטים במדינות המוסלמיות גירשו את מרבית היהודים המזרחים או שהם בחרו לעזוב מרצונם. מרביתם היגרו למדינת ישראל.
המדיניות האנטי-יהודית שהייתה רווחה במדינות המוסלמיות במהלך שנות ה-50 וה-60 בעקבות הקמת מדינת ישראל הובילה לכך שמספר רב של יהודים מזרחים היגרו לישראל ממדינות שונות ברחבי המזרח התיכון. כ-25,000 יהודים מזרחיים ממצרים היגרו לישראל בעקבות מלחמת סיני בשנת 1956, אשר הוביל בהמשך לכך שרוב היהודים המזרחיים עזבו את מדינות ערב. הם הפכו לפליטים ורובם עלו לישראל.
כיום נותרו כ-40,000 יהודים מזרחים במדינות העולם המוסלמי הלא-ערביות - בעיקר באיראן, אך גם באוזבקיסטן, אזרבייג'ן וטורקיה.
היסטוריה > קליטה בחברה הישראלית

הקליטה בחברה הישראלית לא הייתה פשוטה. טראומת הקרע מארצות מוצאם של היהודים המזרחים הסתבכה עוד יותר בעקבות קשיי המעבר שהם חוו עם הגעתם לישראל. מהגרים ופליטים רבים הועברו בתחילה לערי אוהלים שהוקמו בחיפזון (המכונים מעברות) והיו רבים שעברו לגור בעיירות הפיתוח באזורי הפריפריה של מדינת ישראל. ההתיישבות במושבים הצליחה רק באופן חלקי מכיוון שרבים מהיהודים המזרחים עבדו שם רק כבעלי מלאכה וסוחרים ורובם לא עסקו בעבודות החקלאיות. משום שרוב הפליטים השאירו מאחוריהם את רכושם בארצות מולדתם בעת המעבר לישראל, רבים סבלו מכך שמעמדם החברתי-כלכלי הוחמר, בעיקר בשל ההבדלים התרבותיים והפוליטיים שהיו להם מול הקהילה האשכנזית הדומיננטית. יתר על כן, באותה התקופה נאכפה מדיניות הקיצוב שגרמה לקשיים כלכליים ניכרים בקרב הפליטים.
היהודים המזרחים שהגיעו לישראל דיברו שפות רבות. רבים, במיוחד אלה שהגיעו מאזור צפון אפריקה ואזור הסהר הפורה אשר דיברו ניבים שונים של ערבית, אלו שהגיעו מאיראן דיברו פרסית, יהודי ההרים (יהודי קווקז) מאזרבייג'ן ודאגסטן דיברו ג'והורית, יהודי בגדאד מהודו הגיעו עם אנגלית; יהודי בוכרה מאוזבקיסטן וטג'יקיסטן דיברו בוכרית, קהילת בני ישראל שהגיעו מאזור מהארשטרה שבהודו דיברה מראטהית, ויהודים מזרחים שהגיעו ממקומות אחרים דיברו בין היתר גאורגית, גאורגית יהודית,ואף שפות נוספות. השפה העברית הייתה מבחינה היסטורית שפת התפילה עבור מרבית הקהילות היהודיות שלא גרו בישראל, כולל של היהודים המזרחים. לפיכך, עם הגעתם לישראל הביאו עימם היהודים המזרחים תרבות, מנהגים ושפה אשר היו שונים מאלו של יהדות אשכנז.
היסטוריה > קליטה בחברה הישראלית > פערים ואינטגרציה

ההבדלים התרבותיים בין היהודים המזרחים ליהודים האשכנזים השפיעו על מידת האינטגרציה שלהם בחברה הישראלית, ולפעמים הפער בין היהודים שהגיעו ממזרח אירופה ליהודים שהגיעו מהמזרח התיכון היה מהותי במיוחד. הסגרגציה, במיוחד בתחום הדיור, הגבילה לאורך השנים את אפשרויות האינטגרציה של יהודים מזרחים רבים. עם השנים נישואי תערובת בין יהודים אשכנזים ליהודים מזרחים הפכו נפוצים יותר ויותר בישראל וכתוצאה מכך, בסוף שנות ה-90 כ-28% מכלל ילדי ישראל היו צאצאים להורים ממוצאים אתנים שונים (לעומת 14% בשנות ה-50). יש הטוענים שנישואי תערובת לא נוטים להקטין את ההבדלים במצב הסוציו-אקונומי בין הקבוצות השונות באוכלוסייה, אף על פי כן נישואי התערבות בהחלט מסייעים להקטין את ההבדלים במצב הסוציו-אקונומי של ילדי נישואי התערבות.
אף על פי שהאינטגרציה החברתית של צאצאי היהודים המזרחיים משתפרת כל העת, עדיין קיימים פערים בחברה הישראלית. מחקר שנערך על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מצא שיהודים מזרחים נוטים פחות להמשיך ללימודים אקדמאיים מאשר יהודים אשכנזים. שיעור היהודים האשכנזים ילידי ישראל אשר נוטים ללמוד באוניברסיטאות גבוה פי שניים משיעור היהודים המזרחים ילידי ישראל שלומדים באוניברסיטאות. יתר על כן, אחוז היהודים המזרחים בעלי השכלה אוניברסיטאית נותר גם נמוך בהשוואה לקבוצות מהגרים ממוצא אשכנזי שהיגרו לישראל אחרי היהודים המזרחים, כגון היהודים ממוצא רוסי. בשנת 2004 ההכנסה הממוצעת של היהודים האשכנזים הייתה גבוהה ב-36 אחוז מזו של היהודים המזרחים.
ראו גם

מזרחים
פליטים יהודים ממדינות ערב
עלייה לארץ ישראל
יהודים-ערבים
ערבית ישראלית
יום לציון היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ומאיראן
גזענות בישראל
אירועי ואדי סאליב
אשכנזים (ישראל)
עליות מגורשי ספרד ופורטוגל
הערות שוליים

↑  צעדים אנטי-יהודיים פרי תכנון הליגה הערבית. ראו עמוד 1 מתחת לכוכביות.
↑  גיא בכור, אמנות ההתקפה הנגדית - וחוקי נירנברג של יהודי מדינות ערב, שנחשפים, 29.4.2012, אתר Gplanet
↑  Statistical Abstract of Israel, 2009, CBS. "Table 2.24 – Jews, by country of origin and age" (PDF). נבדק ב-22 במרץ 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Jews, Arabs, and Arab Jews: The Politics of Identity and Reproduction in Israel, Ducker, Clare Louise, Institute of Social Studies, The Hague, Netherlands
↑  "Jews of the Middle East". Jewish Virtual Library. נבדק ב-2014-01-21.
↑  The Jewish Population of the World, The Jewish Virtual Library
↑  Yiftachel, Oren (2003-03-07). "Social Control, Urban Planning and Ethno-class Relations: Mizrahi Jews in Israel's 'Development Towns'". International Journal of Urban and Regional Research. Digital object identifier. 24 (2): 418–438. doi:10.1111/1468-2427.00255.
↑  Barbara S. Okun, Orna Khait-Marelly. 2006. Socioeconomic Status and Demographic Behavior of Adult Multiethnics: Jews in Israel.
↑  "Project MUSE". Muse.jhu.edu. נבדק ב-2014-01-21.
↑  Yogev, Abraham; Jamshy, Haia (1983). "Children of Ethnic Intermarriage in Israeli Schools: Are They Marginal?". Journal of Marriage and Family. 45 (4): 965–974. doi:10.2307/351810. JSTOR 351810.
↑  http://www.cbs.gov.il/publications/educ_demog_05/pdf/t16.pdf
↑  Adva Center (אורכב 23.08.2006 בארכיון Wayback Machine)
↑  Hebrew PDF (אורכב 22.09.2006 בארכיון Wayback Machine)
| קבוצות בחברה הישראלית (ישראלים) |
| --- | --- | --- |
| ישראלים לפי דת | יהודים • נוצרים • מוסלמים  • דרוזים • בהאים  • שומרונים   העבריים מדימונה • עדי יהוה • יהדות משיחית  • סובוטניקים |  |
| יהודים | אשכנזים • ספרדים • מזרחים • הודים  • אתיופים • יוצאי ברית המועצות  חילונים • מסורתיים • דתיים • חרדים   אורתודוקסיים • קונסרבטיביים • רפורמים • קראים |  |
| ערבים | בדואים • ערבים-נוצרים • אחמדים • מדנים • פלאחים • עלווים |  |
| מיעוטים | צ'רקסים • צוענים • ארמים |  |
ילדי פליטים יהודים מתימן במעברת "בית ליד" בשרון, 1950
פליטים יהודים מעיראק אשר הגיעו לנמל התעופה בלוד ומתכוננים לנסיעה למעברה, 1951
מיפוי אובייקטי-רלציוני

מיפוי אובייקטי-רלציוני (באנגלית: ORM - object-relational mapping) היא טכניקת תכנות בשפות תכנות מונחות-עצמים, להמרת נתונים בין מערכות טיפוסים בלתי-תואמות: טיפוסים מורכבים (אובייקטים) בשפות תכנות מונחות-עצמים, וטבלאות במסדי נתונים יחסיים (רלציוניים). למעשה, השימוש בטכניקה זו יוצר "מסד נתונים מונחה-עצמים וירטואלי" (virtual object database), הניתן לשימוש מתוך שפת התכנות. קיימות חבילות תוכנה מסחריות וגם חופשיות לביצוע מיפוי אובייקטי-רלציוני (ראו: Hibernate לדוגמה), אם כי יש מתכנתים הבוחרים ליצור כלי ORM משלהם.
סקירה

בתכנות מונחה-עצמים, משימות של ניהול נתונים (data management) בדרך כלל ממומשות על ידי מניפולציה של אובייקטים שהם כמעט תמיד ערכים לא-סקלריים. לדוגמה, נחשוב על רשומה בפנקס כתובות, המייצגת אדם אחד ביחד עם אפס או יותר מספרי טלפון ואפס או יותר כתובות. ניתן למדל רשומה כזאת במימוש מונחה-עצמים על ידי אובייקט "Person" עם משתני מחלקה שכל אחד מהם מחזיק נתונים המרכיבים את הרשומה: השם של האדם, רשימת מספרי טלפון, ורשימת כתובות. רשימת מספרי הטלפון עצמה תכיל אובייקטי "PhoneNumber", וכן הלאה. בשפת התכנות, מטפלים ברשומת פנקס הכתובות כאובייקט יחיד (לדוגמה, ניתן לקשר אליה על ידי משתנה יחיד המכיל מצביע אל האובייקט). ניתן לשייך לאובייקט מתודות (פונקציות) שונות, כגון מתודה המחזירה את מספר הטלפון המועדף, מתודה המחזירה את כתובת המגורים, וכו'.
לעומת זאת, מסדי נתונים פופולריים רבים, כגון מסדי נתונים המבוססים על שפת SQL, יכולים לשמור ולבצע פעולות רק על ערכים סקלריים פשוטים כדוגמת ערכים מספריים (integer, float, double) ומחרוזות, המאורגנים בטבלאות. על מנת לאחסן אובייקטים מורכבים (כמו רשומה בפנקס כתובות מהדוגמה למעלה) במסד נתונים, על המתכנת להמיר את האובייקטים לקבוצות של ערכים פשוטים יותר (וגם להמיר אותם חזרה לצורה של אובייקטים כאשר הוא מאחזר נתונים ממסד הנתונים), או להשתמש רק בערכים סקלריים פשוטים במסגרת התוכנית. מיפוי אובייקטי-רלציוני משמש למימוש הגישה הראשונה.
עיקר האתגר הוא בתרגום הייצוג הלוגי של אובייקטים לצורות אטומיות הניתנות לאחסון במסד נתונים, תוך שימור התכונות (properties) של האובייקטים, והיחסים ביניהם, כך שבמועד מאוחר יותר ניתן יהיה לטעון אותם חזרה ממסד הנתונים, וליצור אובייקטים. אם פונקציונליות זו של אחסון ואחזור ממומשת עבור אובייקטים, נאמר עליהם שהם persistent.
השוואה עם טכניקות מסורתיות לגישה לנתונים

בהשוואה לטכניקות מסורתיות להעברת נתונים בין שפת תכנות מונחית-עצמים למסד נתונים רלציוני, שימוש ב-ORM בדרך כלל מקטין את כמות הקוד שצריך לכתוב.
החסרונות של כלי ORM באים לידי ביטוי במקומות בהם טכניקות קנייניות, או ספציפיות למסד נתונים מסוים עברו אופטימיזציה. רוב כלי ה-ORM אינם מתפקדים היטב בזמן ביצוע של מחיקות מרובות של נתונים או ביצוע של פעולות Join. פרוצדורות מאוחסנות עשויות להיות בעלות ביצועים טובים יותר, אבל הן אינן פורטביליות.
בנוסף לכך, יש הטוענים כי הסתמכות כבדה על תוכנות ORM, שימשה כגורם משמעותי ליצירת מסדי נתונים שאינם מתוכננים היטב.
מסדי נתונים שאינם מבוססי SQL

פתרון נוסף הוא להשתמש במערכת לניהול מסדי נתונים מונחי-עצמים (OODBMS) או מסדי נתונים מונחי-מסמכים כדוגמת מסדי נתונים מבוססי XML. מסדי נתונים מסוג OODBMS הם מסדי נתונים המתוכננים במיוחד לעבודה עם ערכים מונחי-עצמים. שימוש ב-OODBMS מבטל את הצורך בהמרת נתונים לצורת SQL ובחזרה, מכיוון שהנתונים נשמרים בצורתם המקורית כאובייקטים, והיחסים בין האובייקטים מיוצגים ישירות, ולא נדרש שימוש בטבלאות איחוד מיוחדות.
מסדי נתונים מונחי-מסמכים גם הם מונעים את הצורך "לגרוס" אובייקטים לצורה של שורות בטבלאות. רבות מהמערכות מסוג זה תומכות גם בשפת השאילתות XQuery לאחזור נתונים.
בדרך כלל נוטים להשתמש במסדי נתונים מונחי-עצמים ביישומי "נישה" מורכבים. אחד הטיעונים כנגד השימוש ב-OODBMS הוא שהמעבר ממסד נתונים מבוסס SQL למסד נתונים מונחה-עצמים טהור עלול לגרום לאיבוד היכולת ליצור שאילתות שאינן תלויות ביישום, לצורך אחזור קומבינציות של נתונים אד הוק, מבלי להגביל את מסלול הגישה. מסיבה זו, מתכנתים רבים "מרגישים בבית" יותר עם מערכות למיפוי אובייקטים ל-SQL, אף על פי שמרבית מסדי הנתונים מונחי-העצמים כוללים גם יכולת מסוימת לעיבוד של שאילתות SQL.
מחלוקת

שימוש בטכנולוגיות למיפוי אובייקטי-רלציוני לעיתים מעורר מחלוקת. ישנם מגוון קשיים העולים כאשר מנסים להחליט כיצד להתאים מערכת אובייקטים למסד נתונים רלציוני. קשיים אלה מכונים באנגלית object-relational impedance mismatch.
אלטרנטיבה למימוש ORM היא שימוש בשפות פרוצדורליות טבעיות (native) המסופקות עם כל מסד נתונים גדול בשוק. ניתן לקרוא לשפות אלה מצד הלקוח באמצעות שימוש בביטויי SQL.
ראו גם

מסד נתונים יחסי
Persistence
Hibernate
מורסיה (כדורסל)

מועדון הכדורסל UCAM של האוניברסיטה הקתולית של מורסיה ס.א.ד. (בספרדית .UCAM Universidad Católica de Murcia Club de Baloncesto, S.A.D) או בקיצור מורסיה, היא קבוצת כדורסל, המשחקת בליגת העל הספרדית ובליגת האלופות בכדורסל.
היסטוריה

ג'ובר מורסיה נוסדה בשנת 1985 בליגה השלישית ועלתה לליגה השנייה בעונתה הראשונה וכעבור 4 עונות בלבד עלתה לליגה הראשונה. אחרי 3 עונות הקבוצה הייתה אמורה לרדת ליגה אבל בשל התפרקות גרנולרס נשארה בליגה. בשנת 1993 שינתה את שמה למועדון הכדורסל מורסיה. כעבור 4 עונות ירדה ליגה וחזרה לעונה אחת, ואז ירדה ליגה למשך 4 עונות וחזרה למשך עונה ואז ירדה ליגה לשתי עונות ואז עלתה ליגה ל-4 עונות וירדה ומיד עלתה. בשנת 2013 שינתה את שמה ל-מועדון הכדורסל UCAM מורסיה כיום הקבוצה משחקת בליגה הראשונה.
תארים והישגים

הליגה הספרדית הראשונה :
סגנות (1): 2023/2024
הליגה הספרדית השנייה :
זכייה (4): 1989/1990, 1997/1998, 2002/2003, 2010/2011
סגנות (1): 2005/2006
גביע נסיכת אסטוריאדס :
זכייה (1): 2005/2006
סגנות (1): 2010/2011
ליגת האלופות בכדורסל :
מקום שלישי (2): 2017/2018, 2023/2024