stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שישיות
מהלך המשחק > תחילת המשחק

לאחר טריפת החפיסה, כל שחקן מקבל שישה קלפים שאותם הוא מניח כשפניהם כלפי מטה בצורה של שלושה קלפים בשורה מעל עוד שלושה קלפים בשורה (השחקן אינו יודע מה הקלפים שקיבל בהתחלה). שאר הקלפים נמצאים במרכז כשפניהם מטה והם משמשים כ"קופה".
בתחילת המשחק, כל שחקן רשאי להסתכל בשלושת הקלפים אותם בחר לשים בשורה התחתונה ועליו לזכור אותם. לאחר מכן על השחקנים להחזיר את שלושת הקלפים שאותם ראו לשורה התחתונה אותה קבעו קודם (השחקן יכול לשנות את הסדר של שלושת הקלפים בשורה התחתונה בהתאם לראות עיניו אך אסור לו להסתכל בהם שוב בצורה הזו).
קובעים מי מהשחקנים יהיה הראשון והוא מתחיל את המשחק שמתנהל לפי כיוון השעון. בדרך כלל, השחקן המתחיל הוא זה שניצח בסיבוב המשחק הקודם (אם היה מצב של "תיקו" [מצב בו למספר שחקנים היה ניקוד זהה] במקום הראשון בסיבוב הקודם, אז השחקן המתחיל יהיה זה שניצח בסיבוב שקדם לו).
השחקן הראשון שולף קלף מהקופה (מבלי ששאר השחקנים האחרים יראו מהו) ועליו להחליט האם להשתמש בו או לא. אם בחר השחקן לא להשתמש בקלף (על פי שיקוליו), עליו להניחו כשפניו כלפי מעלה בערמה נפרדת מהקופה הנקראת ה"קופה הגלויה". אם בחר השחקן להשתמש בקלף, עליו להחליפו עם כל אחד משלושת קלפיו בשורה התחתונה או שלושת קלפיו בשורה העליונה שירצה (כל עוד מותר לו, פרטים בהמשך).
מהלך המשחק > המשך המשחק

כעת, השחקן השני יכול לבחור אחת משתי הפעולות:
האפשרות הראשונה היא לקחת את הקלף העליון מהקופה של הקלפים הגלויים (אותו זרק השחקן שלפניו), ולהחליפו באחד מקלפיו ההפוכים, כאשר הקלף ההפוך שיוחלף יונח בראש הקופה הגלויה (לשחקן אסור לשנות את דעתו לגבי ביצוע ההחלפה או לגבי הקלף אותו בחר להחליף לאחר שההחלפה כבר התבצעה).
האפשרות השנייה היא לקחת את הקלף העליון מהקופה (בה הקלפים הפוכים) ואז השחקן יכול לבחור האם להחליף את הקלף ששלף באחד מקלפיו ההפוכים ולהניח את הקלף שהוחלף (שהיה קודם אצלו) בראש הקופה הגלויה, או להניח בראש הקופה  הגלויה את הקלף ששלף (במידה והוא לא חפץ בו). לאחר שסיים את תורו, התור יעבור לשחקן הבא, שבידו אותן אפשרויות שהיו לשחקן השני.
המשחק ממשיך להתנהל בצורה הזו עד סופו.
חשוב: כאשר שחקן מרוצה עם שלושת הקלפים התחתונים שברשותו עליו להודיע על כך שהוא "סיים" איתם בכך שהוא מכריז "עליתי" לשאר השחקנים. כאשר השחקן אמר "עליתי" עליו לשחק עם שלושת קלפיו העליונים בהתאם לחוקים הרגילים רק שהפעם הוא אינו יודע אילו קלפים הוא זורק מהשורה העליונה (כזכור, השחקן לא הסתכל עליהם). בשלב הזה השחקן אינו יכול לשוב ולשחק עם שלושת קלפיו התחתונים. השחקן יכול להגיד "עליתי" בכל שלב שהוא של המשחק (גם אם לא תורו ואפילו אם זהו מהלכו הראשון).
מהלך המשחק > סיום המשחק

ישנן שתי דרכים לסיום המשחק:
דרך ראשונה: כאשר שחקן חושב שבאפשרותו לגבור על שאר השחקנים מבחינת הניקוד שברשותו (כמה שפחות כנאמר), עליו להכריז "סיימתי" לשחקנים האחרים ובכך מוביל לסיום המשחק. לשחקן מותר להכריז "סיימתי" רק בתורו ורק לאחר ששיחק. לאחר ההכרזה, על השחקן להפוך מיד את כל ששת קלפיו כך שפניהם כלפי מעלה וכך ששאר השחקנים יוכלו לראות אותם. לאחר מכן לכל שחקן, לפי הסדר, ניתנת הזכות לשחק עוד מהלך אחד ואז להפוך את קלפיו גם הוא עד אשר כל השחקנים הפכו את קלפיהם לפי סדר המשחק.
דרך שנייה: ברגע שנגמרו כל הקלפים בקופה הרגילה, המשחק נגמר אוטומטית ועל כל השחקנים להפוך את קלפיהם.
לאחר אחת משתי סיומות אלו, מסכמים את מספר הנקודות של כולם, השחקן בעל מספר הנקודות הנמוך ביותר מנצח והשאר מפסידים (כאמור: כל המלכים, הג'וקרים הזוגות, השלישיות והרבעיות הזהות שווים ל - 0 נקודות ואת כל שאר הקלפים מנקדים לפי צורתם. זה לא משנה אם ה"סריות" הזהות של הקלפים, ששוות ל - 0 נקודות, נמצאות בשורות שונות).
שישיות כפול

שישיות כפול או "דאבל שישיות" היא גרסה מתקדמת למשחק השישיות. המשחק משוחק ומתנהל כמו משחק שישיות רגיל אך עם כמה שינויים ותוספות:
כל שחקן מקבל 12 קלפים שאותם הוא מניח כשפניהם כלפי מטה כשתי חבילות נפרדות שבכל אחת יש שלושה קלפים בשורה מעל עוד שלושה קלפים בשורה (כמו שני שחקנים נפרדים).
במצב "עליה" בו השחקן מעוניין לשחק עם קלפיו בשורות העליונות, על השחקן להכריז "עליתי שמאל" או "עליתי ימין" (בהתאם לערמת הקלפים בה הוא מעוניין "לעלות" הנמצאת באחד משני צדדיו). העלייה בערמת קלפים אחת אינה משפיעה על המשחק בערמת הקלפים השנייה של השחקן.
אם שחקן רוצה להוביל לסיום המשחק, עליו לעשות זאת בשני שלבים:
שלב ראשון: על השחקן להכריז "סיימתי שמאל" או "סיימתי ימין" לשחקנים האחרים (בהתאם לערמת הקלפים שהוא חפץ "לסיים" איתה הנמצאת באחד משני צדדיו). לשחקן מותר להכריז "סיימתי שמאל" או "סיימתי ימין"רק בתורו ורק לאחר ששיחק (השחקן לא חייב לשחק עם ערמה זו באותו התור). לאחר ההכרזה, על השחקן להפוך מיד את כל ששת הקלפים בערמה שהכריז עליה, כך שפניהם כלפי מעלה וכך ששאר השחקנים יוכלו לראות אותם. לאחר ששיחק, התור עובר לשחקן הבא אחריו לפני הסדר והמשחק ממשיך להתנהל כרגיל. שחקן יכול לבצע שלב זה בכל סיום תור שלו שירצה אך רק פעם אחת במשחק.
שלב שני: על השחקן להכריז "סיימתי שמאל" או "סיימתי ימין" לשחקנים האחרים (בהתאם לערמת הקלפים שלו אשר עדיין עם פניהם מטה). לשחקן מותר להכריז "סיימתי שמאל" או "סיימתי ימין"רק בתורו ורק לאחר ששיחק (השחקן לא חייב לשחק עם ערמה זו באותו התור). לאחר ההכרזה, על השחקן להפוך מיד את כל ששת קלפיו הנותרים כך שפניהם כלפי מעלה וכך ששאר השחקנים יוכלו לראות אותם. לאחר מכן לכל שחקן, לפי הסדר, ניתנת הזכות לשחק עוד מהלך אחד ואז להפוך את כל קלפיו עד אשר כל השחקנים הפכו את קלפיהם לפי סדר המשחק. שחקן אשר ביצע את שלב סיום המשחק הראשון, יוכל לבצע את השלב השני בכל תור אחר שלו ולא חייב לסיים את המשחק בשני מהלכים צמודים אחד לשני.
ניקוד השחקן נקבע על פי סיכום של נקודות שתי ערמותיו באופן נפרד. אין קשר בין שתי ערמות הקלפים של השחקן - כפי שנאמר, השחקן משחק כמו שני אנשים שונים ואין קשר בין שתי ערימותיו מבחינת הניקוד. לדוגמה: אם בערמה הימנית של שחקן מסוים יש קלף 8 וגם בערמה השמאלית שלו יש קלף 8, שני קלפים אלו ביחד נחשבים ל-16 נקודות שיתווספו בשכלול הכללי של השחקן בסוף המשחק (במידה ואין קלפי שמונה אחרים באמתחתו).
שאר חוקי המשחק הם כבמשחק השישיות הרגיל.
בגלל שכל שחקן משחק עם מספר רב של קלפים, המשחק מתנהל בדרך כלל בין 2 שחקנים בלבד במצב "ראש בראש" (כדי שהמשחק לא יהיה קצר מידי).
שדי

ערך זה עוסק באחד משמותיו של האלוהים ביהדות. אם התכוונתם לאלבום של עפרה חזה, ראו .
מגן דוד עם שמות הקודש. בין השמות השם שדי
אֵל שַׁדַּי או שַׁדַּי (בגלל איסור הגיית השם לבטלה מכונה לפעמים שַׁקַּי או שין דלת יוד) הוא אחד משמותיו של האל ביהדות. שם זה מוזכר מספר פעמים במקרא, והוא אחד משבעה שמות שאינם נמחקים.
במקרא

ההופעה הראשונה של השם במקרא היא בפרשת לך לך, יהוה מתגלה לאברהם ואומר לו "אני אל שדי". בפרשת וארא אלוהים מתגלה למשה ואומר לו שלשלושת האבות התגלה בשם אל שדי ולא בשם "יהוה":
וָאֵרָא אֶל־אַבְרָהָם אֶל־יִצְחָק וְאֶל־יַעֲקֹב בְּאֵל שַׁדָּי וּשְׁמִי יְהוָה לֹא נוֹדַעְתִּי לָהֶם
זו הפעם האחרונה שמופיע בתורה השם "אל שדי". בסך הכל מופיע הצירוף "אל שדי" שבע פעמים בתנ"ך, חמש פעמים בספר בראשית, פעם אחת בספר שמות ופעם אחת בספר יחזקאל. השם "שדי" ללא "אל" מופיע 30 פעמים במקרא, 23 מהן בספר איוב, 3 בתורה ו-4 בשאר התנ"ך.
פרשנות

בתרגומי התנ"ך בדרך כלל לא תרגמו את השם שדי. בתרגום אונקלוס לתורה ותרגום יונתן לנביאים הושאר השם כפי שהוא במקור. בתרגום השבעים השם מתורגם בדרך כלל ל"אלוהים".
בתלמוד הבבלי מובאת אגדה בשם ריש לקיש לפרש את השם "אל שדי": בשעה שברא הקב"ה את הים היה מרחיב והולך עד שגער בו הקב"ה ויבשו. לפי אגדה זו אלוהים נקרא אל שדי מכיוון שאמר לעולם די. בפרקי דרבי אליעזר מופיעה אגדה זו לגבי בריאת השמיים.
לפי פירוש רש"י לתורה פירוש השם הוא "שיש די" באלוהותו לכל הבריות.
הרמב"ם כתב שפירוש "שדי" הוא שאינו צריך בקיום המציאות אלא די לו במציאות עצמו.
בפירוש האבן עזרא לתורה בשם רב שמואל הנגיד, נכתב שהמילה "שדי" פירושה חזק ותקיף מלשון שודד.
הרלב"ג כתב שפירוש השם שדי הוא "שדי במציאותו להמציא הנמצאות".
במחקר

חוקרי המקרא העלו מספר השערות על מקור השם שדי. החוקר ארנסט קנאף (גר') סבר שמקורו מהמילה שדה, והוא בא לציין את שמו של אל המדבר. לפי תאוריה של ויליאם פוקסוול אולברייט מקור השם הוא במילה האכדית שַׁאדּוּ שפירושה הר, ומשמעות השם היא "אל ההרים". השערה אחרת מקשרת את שדי לשד, במשמעות של אלת פריון. נפתלי הרץ טור-סיני קישר את השם עם המילה הארמית "שָדִי" שפירושה זרק או ירה, ומשמעות השם לפיו היא האל המשליך חיצי ברק ורעם.
ייתכן גם, ששדי המקראי נגזר מן המילה הערבית משורש ש-ד-ד (ش د د) בהגיית: אישטדה (شْتَدَّ) בהוראת להיות תקיף, להחמיר, להתעצם.
שמות תאופוריים

השם "אל-שדי", שלא כשאר חלק משמות אלוהי ישראל אינו מתועד בכתב האכדי ולא בחיתי ומקורו לכאורה - סתום, ומשויך לרובד הקדום שבכינויי האלוהות הישראלית ומצוי בשמותיהם של ישראלים מן השלוחה המצרית-ישראלית-הקדומה, דוגמה לכך מופיעה בשמות התאופוריים צורישדי, עמישדי ושדיאור - שלושתם מאבות הנשיאים במדבר.
בליטורגיה

את השם שדי נוהגים לכתוב על המזוזה מבחוץ כסגולה לשמירה, מכיוון ששדי הוא ראשי תיבות שומר דלתות ישראל. גם בתפילין מקובל לראות את הש' שחקוקה על תפילין של ראש ביחד עם קשרי התפילין כיוצרים את האותיות "שדי". בעל חסד לאברהם כתב שלפני קיום ברית מילה האדם נחשב כשד, וכאשר מקיים את הברית נוספת לו י' שהופכת את ה"שד" ל"שדי".
ראו גם

יהוה
אלוהים (יהדות)
קול המון כקול שדי
לקריאה נוספת

יואל אליצור, ‏שמות האל ותאריכי כתיבת ספרי המקרא, בתוך "בעיני אלוהים ואדם – האדם המאמין ומחקר המקרא" עמודים 401–403, באתר Academia.edu
דייויד ביאלה, The God with Breasts: El Shaddai in the Bible, History of Religions, פברואר 1982, in JSTOR (באנגלית)
הערות שוליים

↑  ספר בראשית, פרק י"ז, פסוק א'
↑  ספר בראשית, פרק י"ז, פסוק א', פרק כ"ח, פסוק ג', פרק ל"ה, פסוק י"א, פרק מ"ג, פסוק י"ד, פרק מ"ח, פסוק ג'
↑  ספר שמות, פרק ו', פסוק ג'
↑  ספר יחזקאל, פרק י', פסוק ה'
↑  תלמוד בבלי, מסכת חגיגה, דף י"ב, עמוד א'
↑  פרקי דרבי אליעזר פרק ג'
↑  פירוש רש"י לתורה על ספר בראשית, פרק י"ז, פסוק א'
↑  מורה הנבוכים חלק א' פרק סג'
↑  פירוש האבן עזרא על ספר בראשית, פרק י"ז, פסוק א'
↑  רלב"ג על ספר בראשית, פרק י"ז, פסוק א'
↑  ראו ספר מלכים א', פרק כ', פסוק כ"ג: אֱלֹהֵי הָרִים אֱלֹהֵיהֶם, וכן ספר דברים, פרק ל"ג, פסוק ב' "הופיע מהר פארן".
↑  על פי מאמר של יואל אליצור המצוין להלן
↑  נפתלי הרץ טור סיני ואורן כהן. ארץ-ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה 1883–1951 / מוקדש לזכרו של משה דוד קאסוטו (1954 / תשי"ד), pp. 41
↑  שם אביו של שלומיאל בן צורישדי
↑  שם אביו של אחיעזר בן עמישדי
↑  שם אביו של אליצור בן שדיאור
↑  ספר הזוהר, חלק ג', דף רס"ו, עמוד א'; משנה תורה לרמב"ם, הלכות תפילין ומזוזה וספר תורה, פרק ה', הלכה ד'.
↑  חיים ויטאל, פרי עץ חיים שער התפילין
↑  חסד לאברהם אבן שתיה עין הקורא נב, טקסט דיגיטלי באתר ספריא
שלמה אבן איוב

| --- | --- |
 השקפה דתית:  יהדות 
 
רבי שלמה בן יוסף אבן אַיוּב (ראשית המאה ה-13, רמון ספרד, גרנדה – ?), מדען, פילוסוף, רופא ומתרגם יהודי-ספרדי שפעל בפרובאנס במאה ה-13.
תרגום ספר המצוות לרמב"ם

אבן איוב עזב את ספרד לפני שנת 1240, ועקר לבדרש, שבפרובאנס. לבקשת חכמי בדרש, תרגם את ספר המצוות לרמב"ם לעברית.
תרגומו של אבן איוב לא נדפס בשלמותו, אך חלקים ממנו ובעיקר הקדמתו לתרגומו נדפסו בידי מהדירי ספר המצוות. ההקדמה נדפסה בפני עצמה בידי משה שטיינשניידר בכרך ה' של הסדרה "קובץ על יד" (תרנ"ג), עמ' 21–23. בהקדמתו כתב כי תרגם את הספר "אות באות תיבה בתיבה" לבקשת חכמי בדרש, והתנצל על שניגש גם הוא לתרגם את הספר למרות שכבר תרגומוהו אחרים (משה אבן תיבון). הרב חיים הלר הוכיח שקטעים מתרגומו נכנסו למהדורות ספר המצוות המודפסות המבוססות על תרגומו של אבן תיבון.
תרגומים נוספים

תרגומים נוספים של אבן איוב, הם:
ספר ההגיון של אל-פאראבי
ביאורו האמצעי של אבן רושד לספר "השמים והעולם" של אריסטו (ה'י"ט, 1258)
"ספר החרוזים", תרגום של "עיקרי חכמת הרפואה" או "קנון הרפואה" בן 11 הכרכים של אבן סינא, בצורת שיר, עם ביאור (ה'כ"א, 1261)
שני חיבורים קצרים של רבי יונה אבן ג'נאח (1264)
כתבים רפואיים שלו

ידועים שני כתבים רפואיים שלו: האחד, שר המשקים: אוסף של משחות, משקאות, סמים, תחבושות ומרקחות. ומאמר בטחורים.
רעידת האדמה בדמשק (847)

| --- | --- |
 סוג:  רעידת אדמה
 תאריך התרחשות:  24 בנובמבר 847
 מגניטודה:  7.3 בסולם מגניטודה לפי מומנט
 קואורדינטות:  34°24′N 36°18′E﻿ / ﻿34.4°N 36.3°E﻿ / 34.4; 36.3
  (למפת סוריה מוגדלת) דמשק חלב חומס לטקיה חמה דיר א-זור אל-חסכה א-רקה הים התיכון  ישר. לבנון ירדן עיראק טורקיהרעידת האדמה בדמשק (847)(למפת סוריה רגילה) דמשק חלב חומס לטקיה חמה דיר א-זור אל-חסכה א-רקה הים התיכון  ישר. לבנון ירדן עיראק טורקיהרעידת האדמה בדמשק (847)
 
רעידת האדמה של שנת 847 היא רעידת אדמה שהתרחשה באזור העיר דמשק שבסוריה ב-24 בנובמבר 847 בעוצמה של 7.3 בסולם מגניטודה לפי מומנט.
מחקרים שנערכו במהלך העשור השני של המאה ה-21 מלמדים שרעידת האדמה בחמה הייתה חלק מסדרת רעידות אדמה, שהתרחשו באזור שכלל את דמשק שבדרום, אנטיוכיה בצפון, ומוסול במזרח. לפי ההיסטוריון והסופר אל-דהאבי מהמאה ה-13 רעידת האדמה גרמה למותם של כ-20 אלף אנשים באנטיוכיה, וכ-50 אלף אנשים במוסול. רעידת האדמה נחשבת לאחד מרעידות האדמה החזקות ביותר שאירעו באזור בקע ים המלח.
רעידות אדמה הנוספות בשנת 847

אירעו רעידות אדמה נוספות במספר ערים ועיירות אחרות במזרח התיכון, גם כן בשנת 847 לספירה, כנראה אפילו באותו יום (24 בנובמבר).
רעידת האדמה באנטיוכיה ב-847 הייתה כנראה אותה רעידת האדמה שהחריבה את דמשק ב-24 בנובמבר 847. רעידת האדמה בדמשק החלה עם שחר ונמשכה עד הצהריים לפחות. חלק מהמסגד האומי נהרס ברעידת האדמה והמינרט שלו נפל. גשרים ובתים קרסו, ואבנים ענקיות נעקרו ממקומן.
רעידת האדמה גרמה גם נזקים בערים חומס שבלבנון, וגם באזור אל-ג'זירה שבמסופוטמיה. בנוסף לכך הייתה גם רעידת אדמה גדולה במוסול (שנמצאת כיום בעיראק), בה נהרגו עד 50,000 אנשים.
הערות שוליים

↑  Grünthal G.; Hakimhashemi A.; Schelle H.; Bosse C.; Wahlström R. (2009). "The long-term temporal behaviour of the seismicity of the Dead Sea Fault Zone and its implication for time-dependent seismic hazard assessments". Scientific Technical Report STR09/09. Deutsches GeoForschungsZentrum GFZ. p. 18. נבדק ב-16 בפברואר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Sbeinati, Mohamed Reda; Darawcheh, Ryad; Mouty, Mikhail (ביוני 2005). "The historical earthquakes of Syria: an analysis of large and moderate earthquakes from 1365 B.C. to 1900 A.D." (PDF). Annals of Geophysics. 48 (3): 365. נבדק ב-29 בינואר 2012. {{cite journal}}:  (עזרה)
| רעידות אדמה באזור הלבנט |
| --- | --- | --- |
| העידן הקלאסי | רעידת האדמה באנטיוכיה ב-115 • רעידת האדמה ביהודה ב-130 • רעידות האדמה בגליל ב-363 • רעידת האדמה באנטיוכיה ב-526 • רעידת האדמה בביירות ב-551 |  |
| ימי הביניים | רעידת האדמה בגליל ב-749 • רעידת האדמה בדמשק ב-847 • רעידת האדמה בעכו ב-881 • רעידת האדמה בבקעת הירדן ב-1033 • רעידת האדמה במזרח הקרוב ב-1068 • רעידת האדמה בעמק הירדן ב-1138 • רעידת האדמה בחלב ב-1138 • רעידת האדמה בחמה ב-1157 • רעידת האדמה בסוריה ב-1170 • רעידת האדמה בסוריה ב-1202 |  |
| התקופה העות'מאנית | רעידות האדמה במזרח הקרוב ב-1759 • רעידת האדמה בירושלים ב-1834 • רעידת האדמה בגליל ב-1837 |  |
| העת המודרנית | רעידת האדמה ביריחו ב-1927 • רעידות האדמה בנפת שוף בלבנון ב-1956 • רעידת האדמה בשארם א-שייח' ב-1969 • רעידת האדמה במפרץ אילת ב-1995 • רעידת האדמה בטורקיה ב-2023 |  |
רמין ג'וואדי

| --- | --- |

 לידה:  19 ביולי 1974 (בן 50) דיסבורג, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מוקד פעילות:  גרמניה 
 תקופת הפעילות:  מ-1998 
 מקום לימודים:  מכללת ברקלי למוזיקה 
 סוגה:  פסקול סרטים 
 שפה מועדפת:  גרמנית, אנגלית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 חברת תקליטים:  וואטר טאוור מיוזיק 
 www.ramindjawadi.com
 פרופיל ב-IMDb
 
רמין ג'וואדי (נולד ב-19 ביולי 1974) הוא מלחין סרטים גרמני. במהלך הקריירה שלו, כתב פסקולים לסרטים רבים בהם "התנגשות הטיטאנים", "פסיפיק רים", "וורקרפט", "רובינזון קרוזו" ו"איירון מן", אשר זיכה אותו בשנת 2008 במועמדות לפרס גראמי. כמו כן, הלחין ג'וואדי פסקולים לסדרות טלוויזיה שונות, בהן "משחקי הכס". המוזיקה שכתב לאחד מפרקי הסדרה זיכתה אותו בשנת 2018 בפרס האמי.
ביוגרפיה

ג'וואדי נולד בשנת 1974 בעיר דיסבורג שבמערב גרמניה. אביו ממוצא איראני ואמו ממוצא גרמני. את לימודיו האקדמיים השלים ג'וואדי במכללת ברקלי למוזיקה שבבוסטון.
בשנת 1998, לאחר סיום לימודיו החל לעבוד בחברת ההפקות של המלחין הנס צימר "Remote Control". באותה תקופה עבר ג'וואדי ללוס אנג'לס והיה לעוזרו של המלחין הגרמני קלאוס באדלט. ג'וואדי היה שותף לכתיבת פסקולים רבים של צימר ובאדלט בהם "שודדי הקאריביים: קללת הפנינה השחורה".
עבודות > טלוויזיה

| שנה | סדרה | פרקים | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 | The Grid | 6 |  |
| 2005 | Threshold | 1/13 | פרק 8: "Revelations" |
| 2005–09, 2017 | Prison Break | 90 | פסקול שוחרר על ידי Varèse Sarabande |
| 2006 | בלייד | 13 |  |
| 2009–2010 | פלאש פורוורד | 22 |  |
| 2011–2012 | Breakout Kings | 23 |  |
| 2011–2019 | משחקי הכס | 73 | פסקול שוחרר על ידי Varèse Sarabande וווטר-טאוור מיוזיק |
| 2011–2016 | מבוקש | 103 | פסקול שוחרר על ידי Varèse Sarabande |
| 2014–2017 | הנגיף | 46 |  |
| 2016–הווה | וסטוורלד | 28 | פסקול שוחרר על ידי ווטר-טאוור מיוזיק |
| 2018–הווה | ג'ק ראיין | 16 | פסקול שוחרר על ידי La-La-Land Records |
| 2020–הווה | סיפורים מופלאים | 1/5 | פרק 2: "המקצה" הולחן יחד עם ברנדון קמפבל |
| 2022 | בית הדרקון | 10 |  |
| 2024 | Fallout | 8 |  |
הערות שוליים

↑  Debnath, Neela (24 ביולי 2015). "Prison Break season 5: Ramin Djawadi says he would 'absolutely' return to the show". Daily Express. נבדק ב-24 ביולי 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007449489105171  PLWABN: 9810591676705606  BNE: XX1795968  BnF: cb14590190h (data)  GND: 135502039  ISNI: 0000 0001 1075 3143  LCCN: no2007081942  MusicBrainz: f089f636-6b85-4e0e-a192-0d30ed2b44d1  NKC: xx0071085  NTA: 388649143  SUDOC: 129507113  VIAF: 85762981   WorldCat (עם VIAF): 85762981
רעידת האדמה בדרום עמק נאפה (2014)

| --- | --- |

בניין מכבסה שנפגע בעיר נאפה (אנ'), קליפורניה
 תאריך התרחשות:  24 באוגוסט 2014
 שעה:  03:20 שעון מקומי
 מגניטודה:  6.0 בסולם מגניטודה לפי מומנט
 במדינות או באזורים:  אזור עמק נאפה
 הרוגים:  1
 קואורדינטות:  38°12′50″N 122°19′08″W﻿ / ﻿38.214°N 122.319°W﻿ / 38.214; -122.319
 he
 
רעידת האדמה בדרום עמק נאפה (2014) התרחשה באזור צפון מפרץ סן פרנסיסקו ב-24 באוגוסט בשעה 03:20:44 (שעון מקומי). גודלהּ  היה 6.0 בסולם מגניטודה לפי מומנט כשהעוצמה הסייסמית המקסימלית הייתה VIII (חמורה) בסולם מרקאלי. זו הייתה הרעידה הגדולה ביותר באזור מפרץ סן פרנסיסקו מאז רעידת האדמה בלומה פריאטה ב-1989. מוקד רעידת האדמה נמצא מדרום לעיר נאפה (אנ') ומצפון-מערב לעיר אמריקן קניון (אנ') על שבר מערב נאפה (אנ'), שהוא מקטע של העתק קָלַאוֶורָס (אנ') המהווה סעיף גדול וצפוני של מערכת העתקי סן אנדריאס. עומק המוקד היה 11.3 קילומטרים.
העיר נאפה סבלה מנזקים רבים במבנים ומפריצת 6 שריפות גדולות ברחבי העיר. נזק ניכר, בשיעור של כ-100 מיליון דולר נגרם ליקבים רבים בעמק נאפה. היקף הנזקים בעמק הגיע לכמה מאות מיליוני דולר. 200 בני אדם נפצעו כתוצאה מהרס המבנים, אשה אחת מהם מתה מפצעיה. כתוצאה מתנודות הקרקע הוגברה משמעותית זרימת המים במעיינות הסביבה, ומפלס המים בבארות עלה משמעותית גם כן, במקרה אחד המיפלס עלה במטר וחצי. מספר מעיינות שיבשו כבר, חזרו לזרום.
גם ברעידה זו נמצאו תופעות של תגובת אתר סייסמית באתרים שבהם נמצא מתאם גבוה בין דרגת עוצמה סייסמית גבוהה לבין תשתית גאולוגית של מניפות סחף או משקעי נחלים רכים, המונחים על מסלע צפוף יותר.
מפת פיזור העוצמה הסייסמית ברעידה. האפיצנטר מסומן בכוכב בצבע כתום שעל פי המקרא מסמן עוצמה סייסמית מקסימלית VIII.
ברעידה זו פעלה בהצלחה מערכת התרעה על רעידת אדמה, שהפעילה צופרי אזהרה שניות בודדות לפני הגעת הגלים הסייסמיים ההרסניים. מערכת דומה קיימת גם בישראל.
הערות שוליים

1 2  M 6.0 - South Napa, USGS, Aug. 28, 2014
1 2  Thomas M. Brocher, et al., 2015, The Mw 6.0 24 August 2014 South Napa Earthquake Berkeley University, p.309
↑  Lee Romney et al., 2014, After earthquake near Napa, up to 100 homes labeled unfit to enter, Los Angeles Times
↑  Peter Fimrite, Boats, grapes and Poseidon at Napa quake's epicenter, SF Gate.com, Aug 27, 2014
↑  Strongest Earthquake in 25 Years for Northern California’s Bay Area, CNN,  September 9, 2014
↑  Lori Carter, Napa Quake Damage Rises to $362 Million, The Press Democrat, August 28, 2014
↑  Guy Kovner, Napa quake jumpstarts stream flows, though probably only temporarily, The Press Democrat, September 4, 2014
↑  Peter Fimrite, Surprise Bonanza Since Napa Quake: Dry Creeks Now Flowing, SF Gate, Sep 8, 2014
↑  Thomas M. Brocher, et al., 2015. The Mw 6.0 24 August 2014 South Napa Earthquake. Berkeley University, p. 319.
↑  המכון הגיאולוגי לישראל שבמשרד האנרגיה מציג: מערכת "תרועה" אשר תתריע מפני רעידות אדמה בישראל הופכת למבצעית, באתר משרד האנרגיה והתשתיות, 07/02/2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007414133405171  LCCN: sh2015002020
רצועית הגליל

| רצועית הגליל |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: חד פסיגיים
סדרה:: אספרגאים
משפחה:: סחלביים
סוג:: רצועית
מין:: רצועית הגליל
שם מדעי
 Himantoglossum caprinum ‏ספרנגל, 1826
רצועית הגליל (שם מדעי: Himantoglossum caprinum) היא צמח נדיר ביותר ממשפחת הסחלביים, בעל מראה מוזר ומיוחד: השפית של הפרח ארוכה מאוד ביחס לשאר אברי הפרח, מה שהעניק לצמח את שמו (באנגלית - סחלב הלטאה, lizard orchid). מנגנון ההאבקה של הפרח אינו ידוע. בארץ ישראל, המין גדל בגליל ובגולן במספר מצומצם מאוד של אתרים, ופורח בחודשים מאי-יוני. לעלי העטיף של הפרח צבע ירוק כהה, ושולי עלי העטיף חומים-סגולים.
שידוך הולם

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ויקרם סת
 שפת המקור:  אנגלית 
 סוגה:  רומן
 מקום התרחשות:  הודו 
 הוצאה
 הוצאה:  Orion Publishing Group 
 תאריך הוצאה:  1993
 מספר עמודים:  1566
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת זמורה ביתן
 תאריך:  1997
 תרגום:  שרון פרמינגר
 מהדורות נוספות
 מספר כרכים:  2
 סדרה
 הספר הבא:  A Suitable Girl 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001733350
 
שידוך הולם (A Suitable Boy), רומן מאת ויקרם סת, נכתב בדלהי ב־1993. הספר זכה לשבחים רבים והיה לרב מכר עם צאתו לאור. "שידוך הולם" יצא לאור בעברית בהוצאת זמורה-ביתן ותורגם בידי שרון פרמינגר. המקור האנגלי של הספר, בן כ־1500 עמודים, הוא אחד הרומנים הארוכים ביותר שנכתבו באנגלית.
הרומן מגולל את סיפורן של ארבע משפחות בהודו ב־1950.
רוב עלילת הספר מתרחשת בעיר הבדויה בראהמפור, בירת מדינת פורווה-פרדש (בדויה גם היא) בצפון הודו.
במרכז הרומן דמותה של הסטודנטית הצעירה לאטה מֶהרָה, אשר הגיע תורה להתחתן, והיא עומדת בפני שלוש ברירות: כביר דוראני, סטודנט מוסלמי שבו היא מאוהבת עד כלות, אמיט צ'טרג'י, משורר בנגלי צעיר ואחי גיסתה של לאטה (דמותו מבוססת חלקית על ויקרם סת עצמו), והארש חאנה, סוכן שאפתן של חברת נעליים (דמותו מבוססת על חייו של פְּרֶמו סת, אביו של הסופר).
כרקע לסיפור משמשות ההתרחשויות הדרמטיות המלוות את שנות עצמאותה הראשונות של הודו: פרצי האלימות העדתיים, מלחמת המעמדות, מערכת הבחירות הראשונה והשבר העמוק שהותירה אחריה חלוקתה של הודו.
אחד המאפיינים הבולטים בספר היא ההיצמדות של המספר לנקודת הראות של הגיבורים - בכל פרק מלווה המספר אחת מן הדמויות - ורק במקום אחד, לקראת הסוף, נשמע לראשונה קולו העצמאי של המספר. המספר נשאר אם כן מינורי בכוונה, אך בעל ראייה חודרנית ויכולת ניתוח מעמיקה. בכל משפט בספר ניכרת אהבתו הרבה של סת לגיבוריו ולהודו, הארץ אותה הוא מתאר בדייקנות וברגישות.
הספר עובד על ידי "נטפליקס" למיני-סדרת דרמה בריטית בת שישה פרקים, באותו שם בבימויה של מירה נאיר וכתיבת התסריט של אנדרו דייוויס. הסדרה יצאה למסכים בשנת 2020.
רצועית קומפר

| רצועית קומפר |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: חד פסיגיים
סדרה:: אספרגאים
משפחה:: סחלביים
סוג:: רצועית
מין:: רצועית קומפר
שם מדעי
 Himantoglossum comperianum ‏Delforge, 1999
רצועית קומפר או רצועית מצויצת (שם מדעי: Himantoglossum comperianum) היא צמח נדיר ממשפחת הסחלביים, השפית של הפרח ארוכה ביחס לשאר אברי הפרח כמו במינים אחרים של הסוג רצועית. הצמח גדל לגובה של 25 עד 65 ס"מ. הפרח פורח בעולם ממאי עד יולי. המין נמצא לראשונה בישראל בצפון רמת הגולן במאי 2020 על ידי סאקרה חן, וזוהה על ידי חוקר הצמחים אורי פרגמן-ספיר כמין חדש בישראל. הצמח נדיר בכל אזור תפוצתו ונמצא עד כה בחצי האי קרים, טורקיה, האיים האיגיאיים המזרחיים, לבנון, צפון עיראק, ואירן.
הערות שוליים

↑  רצועית מצויצת - צמח חדש לישראל - כלנית, באתר כלנית, ‏3 באפריל 2020
↑  רצועית קומפר – צמח חדש לארץ שמצאה סאקרה חן בצפון הגולן הועלה לאתר
שידוך רב-ערכי

שידוך רב-ערכי (באנגלית:many-to-one matching) הוא מונח בתורת המשחקים המתאר שידוך שבו יש א-סימטריה בין הצדדים, לדוגמה: מתמחה, תלמיד או עובד מעוניין לעבוד במוסד אחד (בית חולים, אוניברסיטה או מפעל); כאשר המוסד מעוניין ביותר ממתמחה אחד, תלמיד אחד או עובד אחד.
בעיית שידוכים רב-ערכית נתונה על ידי:
קבוצת אוניברסיטאות X וקבוצת תלמידים Y
לכל אוניברסיטה x מכסה  q_{x} של מספר התלמידים המקסימלי שהיא מתכוונת לקבל.
לכל תלמיד, יחס העדפות על הקבוצה X.
לכל אוניברסיטה, יחס העדפות על הקבוצה Y.
הגדרה: שידוך הוא התאמה המתאימה לכל אוניברסיטה x תת-קבוצה (אולי ריקה) של Y שבה יש לכל היותר  q_{x} איברים, כך שלכל תלמיד מותאמת לכל היותר אוניברסיטה אחת.
הגדרה: נאמר כי אוניברסיטה x ותלמיד y מערערים על שידוך, אם שני התנאים הבאים מתקיימים:
- התלמיד y מעדיף את האוניברסיטה x על פני האוניברסיטה שהותאמה לו.
- לאוניברסיטה x הותאמו פחות מ-  q_{x} תלמידים, או שהותאמו לה  q_{x} תלמידים אך היא מעדיפה את y על פני אחד התלמידים שהותאמו לה.
שידוך נקרא יציב אם אין אף אוניברסיטה ותלמיד המערערים עליו.
נרצה להראות כי קיים תמיד שידוך יציב. כדי להראות זאת נתבונן בתהליך חיזור תלמידים. כל אוניברסיטה x מבקשת מ- q_{x} התלמידים העדיפים בעיניה להישאר ודוחה את כל היתר, (אם פנו אליה פחות ממכסה זאת, היא מבקשת מכולם להישאר). כל תלמיד שנדחה הולך לאוניברסיטה הבאה בסולם ההעדפות שלו. האלגוריתם מסתיים בשידוך יציב.