השומר
הערות שוליים

↑  ראו: בן-ציון דינור, ספר תולדות ההגנה, א, עמ' 75.
↑  בטחון והגנה, באתר מוזיאון כפר תבור
↑  מהגרים מאזור ארצות צפון אפריקה, שנקרא המגרב.
↑   דוד שמש, פעולותיהן של יק"א ופיק"א בארץ-ישראל, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
↑  ספר תולדות ההגנה, א, א, עמ' 91.
↑  מיכאל בר-זוהר, קיצור תולדות ישראל, ידיעות ספרים, 2018, עמ' 15.
↑  אחד ודורו, דבר, 5 במאי 1950
↑  גרא, עמ' 34.
↑  יהודה סלוצקי, קיצור תולדות ההגנה, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1986, עמ' 31.
↑  תכנית השומר, הפועל הצעיר, 1 ביולי 1909
↑  ספר תולדות ההגנה, א, א, עמ' 214–215.
↑  בני מוריס, תרגום: יעקב שרת, שני, קורבנות. תולדות הסכסוך הציוני-ערבי 1881–2001, רביעית, תל אביב: עם עובד, 2003, עמ' 58-60
↑  Shafir, Gershon, Land, Labour and the Origins of the Israeli-Palestinian Conflict 1882-1914, Cambridge, England: Cambridge U.P., 1989, עמ' 139
↑  פ. בן יוכבד, עם ראשוני העליה השניה בגליל העליון, על המשמר, 24 בדצמבר 1954
↑  מצבות מדברות: יחזקאל ניסנוב אתר סיפורי מצבות בארץ ישראל
↑  מבט ועוד מבט על ארץ ישראל, בנציון זאב קידר, הוצאת יד יצחק בן-צבי, עמודים 197, 198. צילומי אוויר וסיפורה של עפולה במלחמת העולם הראשונה
↑  החורש - ערש חיי הציבור הפוליטיים של תנועת העבודה מאיר חזן (אתר מדעי החברה של אוניברסיטת תל אביב)
1 2  על מנדל פורטוגלי אתר סיפורי מצבות בארץ ישראל
↑  שבט א-צביח או: 'שבט הזביח' קשורים עם שבט שבלי אשר נותרו במקום גם לאחר קרב בית קשת בתש"ח.
↑  בית קשת באתר ארגון ההגנה. וראו גם: יוסף (ולטר) קלמן אחד הנופלים בהתקפות הבדואים על אנשי כפר תבור.
↑  ישראל גלעדי, "דברי ימי האגודה".
↑  צבי נדב, מזכרונותי, בתוך: קובץ "השומר", תל אביב: הוצאת ארכיון העבודה, תרצ"ז-1937, עמ' 337.
↑  נקדימון רוגל, ‏מי הרג את אברהם יוסף בַּרַל?, קתדרה 69, ספטמבר 1993, עמ' 174-165
↑  אמו דרשה מבנה השני, צבי ניסנוב, לנקום את רצח אחיו. וכך, הועלתה לדיון שאלת גאולת הדם היהודי בפגישה מיוחדת של חברי בר גיורא שנערכה בעתלית. הוחלט על פגיעה בשודד עצמו, אך נאסר על צבי ניסנוב להשתתף בה. ב-1913 תבע צבי בקר (חברו הטוב של ניסנוב) לקיים את ההחלטה על גאולת הדם, אך פעולה זאת נאסרה על ידי ועד "השומר".
↑  בפקודת המושל הצבאי של נצרת, הקאימקאם, נפתחה חקירה ממושכת, שבמסגרתה ניסה התובע להוכיח שאנשי מרחביה הם שודדים ורוצחים. רק לאחר שיהושע חנקין הצליח להשיג "סולחה" עם משפחות ההרוגים הערבים, שכללה את הרחקתו של יגאל מהעמק, שוחררו השלושה.
↑  גרא, עמ' 55–57.
↑  משה סמילנסקי, רחֹבות: שִשים שנות חייה, תר"ן-תש"י, תל אביב תש"י-1950, עמ' 212-209.
↑  ספר תולדות ההגנה, א, א, עמ' 230.
↑  יהודה סלוצקי, קיצור תולדות ההגנה, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1986, עמ' 36.
↑  ספר תולדות ההגנה, א, א, עמ' 234.
↑  ספר תולדות ההגנה, א, א, עמ' 239–241.
↑  ספר תולדות ההגנה, עמ' 241.
↑  גור אלרואי, 'משרתי המושבה או רודנים גסי רוח? מאה שנה לאגודת "השומר" – פרספקטיבה היסטורית', קתדרה, 133, תשרי תש"ע, עמ' 77–104
↑  אחת התלונות הועלתה על ידי האיכר סמי טולקובסקי כנגד אלעזר פינקלשטיין בטענה שהכה בשוט את אחד הפועלים הערבים
↑  יעקב יערי-פולסקין, חולמים ולוחמים, עמ' 374.
↑  גרא, עמ' 74.
↑  יהודה סלוצקי, קיצור תולדות ההגנה, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1986, עמ' 41.
↑  גרא, עמ' 102.
↑  רחל ינאית בן-צבי, מניה שוחט, עמ' 96.
↑  שלמה קפלנסקי, קובץ השומר, תרצ"ז.
↑  יעקב גולדשטיין, בדרך אל היעד, עמ' 78.
↑  לדוגמה, בחדרה עלות השמירה העברית הייתה 10,000 פרנקים בשנה (לעומת 4,000 עבור שמירה ערבית), והיוותה כשליש מהוצאות המושבה. מחיר זה התקזז בחלקו משום שטרם ההתקשרות עם "השומר" היו למושבה הפסדים של אלפי פרנקים בעקבות גנבות. העלות הגבוהה יותר של השמירה הביאה להעלאת המיסים על האיכרים.
↑  גרא, עמ' 76–78.
↑  ספר תולדות ההגנה, א, א, עמ' 286.
↑  ספר תולדות ההגנה, א, א, עמ' 286. זאב צחור, העלייה השנייה, עמ' ג:240.
↑  ראו: יוסף לישנסקי איש ניל"י; בספר מצוין שחרף הטענות הללו של אנשי "השומר" כנגד לישנסקי, הוא היה דווקא דמות מוערכת בצורה יוצאת דופן בקרב הפלאחים הערבים והבדואים, בעיקר באזור בן שמן והנגב.
↑  אליהו גולומב, 'ראשי פרקים בתולדות ההגנה' מתוך הקובץ 'מעשים ומגמות' בהוצאת 'עם עובד'.
↑  רחל ינאית, מניה שוחט, עמ' 74.
↑  ספר תולדות ההגנה, א, א, עמ' 257.
↑  מרדכי יגאל, עלי אוכף, עמ' 40 -42.
↑  ראו: יעקב גולדשטיין, בדרך אל היעד, עמ' 119 -120.
↑  מרדכי נאור, '"השומר" - המיתוס נולד כבר בעלייה השנייה', בתוך: העלייה השנייה, 1903–1914.
↑  גור אלרואי, לאן נעלם השומר מיכאל אב נר שפאל, עיונים בתקומת ישראל 14, עמ' 627
↑  הנפקת בול לציון 100 שנה לארגון השומר, החלטה מספר 1897 של ממשלת ישראל, משנת 2007, באתר של משרד ראש הממשלה
↑  ביקורת: יעל ויילר ישראל, ‏מניה שוחט שלא הכרתם, קתדרה 125, תשרי תשס"ח, עמ' 172–176
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| ציונות ישראל |
| --- | --- | --- |
| נושאים ומושגים מרכזיים | התנועה הציונית • התקווה • ארץ ישראל • אוטואמנציפציה • תוכנית בזל • תוכנית אוגנדה • תוכנית בילטמור • "אלטנוילנד" ו"מדינת היהודים" • עלייה לארץ ישראל, ההעפלה וחוק השבות • תחיית הלשון העברית • עבודה עברית וכיבוש העבודה • חלוציות • קיבוץ • מחתרות עבריות בארץ ישראל • כוח המגן העברי • כרונולוגיית ההתיישבות היהודית בארץ ישראל בעת החדשה • אנטישמיות • טריטוריאליזם יהודי • הצהרת בלפור, הספר הלבן הראשון ותוכנית החלוקה • הכרזת העצמאות ומלחמת העצמאות • דגל ישראל • הסכסוך הישראלי-פלסטיני • פוסט-ציונות ואנטי-ציונות • החלטת האו"ם 3379 • החלטת האו"ם 4686 |  |
| זרמים בציונות | ציונות מדינית • ציונות מעשית • ציונות סינתטית • ציונות רוחנית • הציונים הכלליים וציונות כללית • ציונות סוציאליסטית • ציונות רוויזיוניסטית • ציונות דתית • ארץ ישראל השלמה • ציונות נוצרית • ניטשה והציונות |  |
| ארגונים ציוניים | קונגרס פוקשאן והוועד המרכזי ליישוב ארץ ישראל וסוריה • ההסתדרות הציונית העולמית • הקונגרס הציוני העולמי • הוועד הפועל הציוני וההנהלה הציונית • הסוכנות היהודית • קרן קיימת לישראל • קרן היסוד • מינהל מקרקעי ישראל • המשרד הארצישראלי • המוסדות הלאומיים • הכשרת הישוב • אוצר התיישבות היהודים ובנק אנגלו-פלשתינה • פיק"א • הגדודים העבריים • ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל • הסתדרות העובדים הכללית החדשה • סולל בונה • הארכיון הציוני המרכזי • ארכיון התצלומים של קק"ל |  |
| תנועות ציוניות | ביל"ו • חובבי ציון • ציוני ציון • פועלי ציון • ההתיישבות העובדת • התנועה הקיבוצית • עליית הנוער • תנועת המזרחי • ברית הציונים הרוויזיוניסטים • ציונות ברוסיה • ציונות בלוב |  |
| מחתרות עבריות | בר-גיורא • השומר • הרועה • הגדעונים • ארגון המגן • ניל"י • הקיבוץ • ההגנה • פלמ"ח • אצ"ל • לח"י • תנועת המרי העברי |  |
| ראשוני הציונות | מבשרי הציונות • יהודה לייב פינסקר • בנימין זאב הרצל • נתן בירנבוים • מקס נורדאו • אחד העם • ליאו מוצקין • דב בר בורוכוב • משה הס • נפתלי הרץ אימבר • דוד וולפסון • חיים ויצמן • משה לייב ליליינבלום • נחום סוקולוב • נחמן סירקין • יוסף לוריא • מקס בודנהיימר • אדמונד ג'יימס דה רוטשילד • יצחק יעקב ריינס • אוטו ורבורג • נחום גולדמן • יחיאל צ'לנוב • אבא הלל סילבר • צבי הירש קלישר • שמואל מוהליבר |  |
| אישים ציונים נוספים ואנשי היישוב | אהרן דוד גורדון • מרטין בובר • רחל המשוררת • שמואל הוגו ברגמן • הנרייטה סאלד • זאב ז'בוטינסקי • מאיר בר-אילן • חיים ארלוזורוב • זלמן שזר • אברהם יצחק הכהן קוק • ארתור רופין • דוד בן-גוריון • מנחם אוסישקין • אב"א אחימאיר • חיים בוגר (בוגרשוב) • ברל כצנלסון • אלכסנדר זייד • יוסף שפרינצק • ישראל שוחט • שמריהו לוין • יוסף טרומפלדור • מיכאל הלפרן • גרשם שלום • יהודה לייב מאגנס • יצחק טבנקין • יצחק בן-צבי • מנחם בגין • אברהם שטרן (יאיר) • ציונים לא יהודים |  |
ראו גם 100 מושגי יסוד • פורטל ישראל • פורטל היישוב • היסטוריה של עם ישראל • היסטוריה של ארץ ישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305662105171 
שומרים (מלווי דרכים) בדואים.
אברהם שפירא


דגל "השומר"
ישראל שוחט, מנהיג "השומר"
יוסף לישנסקי ומשפחתו
דגל "השומר" מועבר לגדוד העברי, 1919
האנדרטה לזכר אלכסנדר זייד ליד הגן הלאומי בית שערים, שבה הוא נראה כשומר רכוב
צריף העץ, בערבית "תחשיבה", בקיבוץ כפר גלעדי 1918
מנחם אוסישקין
סיסמת "השומר": "בדם ואש יהודה נפלה, בדם ואש יהודה תקום", מובלטת בקיר זיכרון בבית הקברות בכפר גלעדי
ציפורה זייד
מאנשי הרועה
אות השומר
בול לכבוד 60 שנה לייסוד "השומר" עם דיוקנה של מניה שוחט, 1970
בול "השומר" שבו נראים רכובים החברים יצחק נדב, ישראל גלעדי, צבי בקר, גד אביגדורוב ויוסף נחמני
כיכר השומר בכפר תבור