stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תקשורת בארגון
סוגי תקשורת בתוך הארגון

תקשורת אנכית כלפי מטה - תקשורת העוברת מן דרג כלשהו לדרג תחתון יותר בסולם ההיררכיה. משמשת בעיקר כדי להתוות נוהלי עבודה, יעדים ומשימות שנגזרות מן החלטות של הדרג הניהולי בארגון.
תקשורת אנכית כלפי מעלה - תקשורת העוברת כלפי מעלה בסולם ההיררכי. כל דרג מעביר לדרג שמעליו את המידע הדרוש לו תוך סינון מידע לא רלוונטי.
תקשורת אופקית - תקשורת הזורמת בין דרגים מקבילים בארגון, כדי לשמור על תיאום וביצוע מדויק של משימה כלשהי יש להעביר מידע בתחום האחריות של יחידה מסוימת או של צוות מסוים.
תקשורת חיצונית - תקשורת הזורמת בין יחידות שונות בארגון לגורמים שאינם שייכים לארגון אך קיים קשר ביניהם, כגון ספקים ולקוחות. שימור לקוחות ומתן שירות ללקוח הן שתי הסיבות העיקריות בגללן קיים דגש על תקשורת יעילה עם הלקוח.
הערות שוליים

↑  עמיר אאידה, ניהול תקשורת ארגונית - מה, למה, מתי ואיך, כנס משאבי אנוש, 2004, 2004
תל אבייד

| --- | --- |

 מדינה:  סוריה סוריה
 מחוז:  מחוז א-רקה
 נפה:  נפת תל אבייד
 שפה רשמית:  ערבית 
 גובה:  350 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  14,825 (2004)
 קואורדינטות:  36°41′51″N 38°57′24″E﻿ / ﻿36.6975°N 38.95666667°E﻿ / 36.6975; 38.95666667 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת סוריה מוגדלת) דמשק חלב חומס לטקיה חמה דיר א-זור אל-חסכה א-רקה הים התיכון  ישר. לבנון ירדן עיראק טורקיהתל אבייד(למפת סוריה רגילה) דמשק חלב חומס לטקיה חמה דיר א-זור אל-חסכה א-רקה הים התיכון  ישר. לבנון ירדן עיראק טורקיהתל אבייד  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
תל אבּייד (בכורדית: Girê Sipî, בערבית: تل أبيض) היא עיר[דרושה הבהרה] בסוריה, הממוקמת על גבול טורקיה–סוריה, צפונית לנהר בליח שבמחוז א-רקה. היא משמשת מרכז שליטה אדמיניסטרטיבי לכל נפת תל אבייד.
היא בפועל מתפקדת כעיר חצויה, יחד עם "Akçakale" (אנ') הטורקית עם מעבר גבול פנימי.
בשנת 2004 נמנו 14,825 תושבים. בנפת תל אבייד כולה נמנו 129,714 תושבים, מרביתם שייכים לזרם האסלאם הסוני.
היסטוריה

העיירה המודרנית נוסדה על ידי שלטונות המנדט הצרפתי כדי לשלוט על הגבול עם טורקיה, כאשר התושבים הראשונים היו פליטים ארמנים מאנטוליה, שגורשו במהלך רצח העם הארמני, וכ-250 משפחות ארמניות חיו בעיר לפני מלחמת אזרחים בסוריה. בנוסף לארמנים, הגיע שבט ערב באגרה כאנשי צבא הלבנט הצרפתי, והחליט להישאר ולהתיישב באזור.
היסטוריה > מלחמת האזרחים בסוריה

במהלך מלחמת האזרחים, חוותה העיר תהפוכות רבות. בחדשים הראשונים הייתה תחת השפעת ארגוני התנגדות למשטר הסורי. דווח על מספר מעשי טבח חלקם בהיקף של מאות אנשים, שבוצעו בתושבים על ידי פעילי ארגון הטרור אל נוסרה והמדינה האסלאמית. הרציחות כוונו כנגד כורדים ושאר מתנגדים להפיכה בסוריה.
העיר נכבשה על ידי המדינה האסלאמית ביוני 2014 והייתה למבצר שלה ממנו יצאה לפעולות ודגלה הונף על מעבר הגבול עם טורקיה. העיר חשובה במיוחד עבור המדינה האסלאמית מכיוון שדרכה היא מוכרת נפט בשוק השחור ומבריחה סחורה ואנשים.
ביוני 2015 כוחות כורדיים השייכים ל-YPG ערכו מצור על העיר ולאחר מערכה של ימים ספורים הצליחו לכבוש אותה.
באוקטובר 2019 במהלך מבצע מעיין השלום העיר נכבשה על ידי כוחות טורקיים.
הערות שוליים

↑  Syrian Kurdish forces capture key ISIL-held town, אל ג'זירה
↑  https://www.dirilispostasi.com/gundem/suriye-milli-ordusu-tel-abyad-merkezine-girdi
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 305433001   WorldCat (עם VIAF): 305433001 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בסוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תוכנית מובילים

| --- | --- |

 מוסד לימודים:  אוניברסיטת תל אביב
 ראש התוכנית:  גליה גבעולי
 
תוכנית מובילים (באנגלית: Trailblazers program) היא תוכנית לשילוב בוגרי ובוגרות החינוך החרדי בלימודים אקדמיים באוניברסיטת תל אביב.
היסטוריה

התוכנית התחילה את דרכה בפקולטה למשפטים בשנת 2015. מאז, התוכנית נפתחה עבור קשת רחבה של פקולטות וחוגי לימוד, וביניהם עבודה סוציאלית, חינוך, פסיכולוגיה, ביולוגיה, רפואה, מתמטיקה, מדעי המחשב, וחוגי ההנדסה.
התוכנית

מטרת התוכנית היא לשלב תלמידים עם רקע חינוכי חרדי באוניברסיטת תל אביב. התוכנית מיועדת לתלמידים שלמדו במוסד תיכוני חרדי או דתי כגון ישיבה תיכונית או ישיבה קטנה בכיתות ט'–י"ב. התוכנית מקבלת גם תלמידים יוצאים בשאלה וגם תלמידים שומרי תורה ומצוות כאחד.
התוכנית > תנאי קבלה למועמדים

התוכנית כוללת תנאי קבלה מותאמים לתארים השונים עבור מועמדים שלמדו בתנאי החינוך החרדי בכיתות ט'–י"ב.
התוכנית > תמיכה בתלמידים

התוכנית מציעה לתלמידים חונכות פרטית מתלמידים בשלבים מתקדמים יותר בחוגי הלימוד שלהם.
התוכנית מארגנת לתלמידים אירועים והרצאות העשרה בקמפוס.
התוכנית כוללת סבסוד לעלות האבחון ללקויות למידה באוניברסיטה.
התוכנית כוללת סבסוד לשירות הפסיכולוגי של האוניברסיטה כדי לעזור לתלמידים להתמודד עם קשיים נפשיים כגון ניכור חברתי לאור ההבדלים שקיימים בין החברה החרדית והחברה החילונית; לדוגמה, עירוב בין נשים וגברים בכיתות הלימוד בקמפוס וקשיי הסתגלות לאחר יציאה בשאלה.
ראו גם

שלוחי ציבור
המועצה להשכלה גבוהה - מעודדת תוכניות דומות באוניברסיטאות השונות בישראל.
השכלה גבוהה בחברה החרדית בישראל
הערות שוליים

↑  From Application to Graduation: Mainstreaming Haredi Students in Regular Campus Studies, Tel Aviv University, ‏2018-01-22 (באנגלית)
1 2 3 4 5 6  תוכנית 'מובילים' לבוגרי ולבוגרות החינוך החרדי, באתר רישום | אוניברסיטת תל אביב
1 2 3  מעטפת סיוע לסטודנטים בוגרי מערכת החינוך החרדי, באתר כל זכות
↑  המועצה להשכלה גבוהה, מדיניות רב שנתית לשנים תשע"ז–תשפ"ב בנושא הרחבת הנגישות של ההשכלה הגבוהה לחרדים, 2017
תל אום-עאמר

תל אום אל-עמר, הידוע גם בשם תל אום עאמר, הוא אתר ארכאולוגי הממוקם במחנה הפליטים הפלסטיני נוסייראת, בנפת דיר אל-בלח, ברצועת עזה.
תל אום אל-עמר ממוקם בין הדיונות מדרום לשפך נחל הבשור באזור מחנה הפליטים אל נוסייראת, כ-10 קילומטרים דרומית לעיר עזה. המרחק לחוף הים התיכון הוא כ-500 מטרים. במזרח ובדרום-מזרח האתר, מטעי תמרים היוצרים גבול עם העיר דיר אל-בלח השכנה. האתר הארכאולוגי משתרע על שטח של כ-4,273 מטר מרובע.
היסטוריה

אתר תל אום אל-עמר, שנחשף על ידי ארכאולוגים מקומיים ב-1999, היה פעיל מהמאה ה-4 עד המאה ה-8. באתר שוכן מנזר הילריון הקדוש, שבו נמצאו מבני דת נוצריים (ובהם כנסייה ומנזר) ומבני מגורים ששימשו את הנזירים במקום. בנוסף, הארכאולוגים מצאו מתחם בתי מלון ומרחצאות ששימשו כנראה את עולי הרגל שביקרו באתר.
היסטוריה > פעולות לשימור והגנה

בשנת 2013 החל גיוס כספים על מנת שניתן יהיה לבצע חפירות ארכאולוגיות במקום.
ביולי 2024, כחלק מהליך מזורז בעקבות מלחמת חרבות ברזל, תל אום אל-עאמר וגם מנזר הילריון הקדוש קיבלו מעמד של אתר מורשת עולמית ונכללו ברשימת אתרי המורשת העולמית בסיכון על ידי אונסק"ו.
הערות שוליים

↑  Rami K. Isaac, C. Michael Hall, Freya Higgins-Desbiolles. The Politics and Power of Tourism in Palestine. Routledge. pp. 137–148. ISBN 9781138592285.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  Elter, René; Hassoune, Ayman (1 בינואר 2008). "Le complexe du bain du monastère de Saint Hilarion à Umm el-'Amr, première synthèse architecturale". Syria. Archéologie, art et histoire (בצרפתית). pp. 129–144. doi:10.4000/syria.474. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Tell Umm El-'Amr (Saint Hilarion Monastery)". World Monuments Fund (באנגלית). נבדק ב-2023-11-29.
↑  "Sauver Saint-Hilarion à Gaza, le plus vieux monastère de Terre sainte". Le Point (בצרפתית). 2013-06-04. נבדק ב-2023-11-29.
↑  "The Monastery of Saint Hilarion/Tell Umm Amer in Palestine is inscribed on the List of World Heritage in Danger". UNESCO World Heritage Centre (באנגלית). 2024-07-26. נבדק ב-2024-07-26.
תקשורת בין-אישית

תקשורת בין-אישית מאפשרת העברת מידע בין שני אנשים או יותר. היא כוללת תקשורת מילולית ותקשורת בלתי מילולית כאחד.
תקשורת בין-אישית היא הדרך שבה שני אנשים או יותר משתפים ביניהם מידע או רעיונות.
התקשורת מהווה אמצעי חשוב לביסוס קשר אותנטי וזורם בין אנשים, שהוא תנאי הכרחי ובסיסי לשיתוף פעולה משום שהוא מזמן אמצעים לפתרון בעיות ולהבעה של אכפתיות וקרבה.
בהתאם לכך, התקשורת הבין-אישית משפיעה על יכולתו של האדם לקשור קשרים עם בני אדם אחרים בחברה.
מאפיינים וביטויים

התקשורת הבין-אישית כוללת אמצעים מילוליים כמו דיבור, יחד עם אמצעי תקשורת בלתי מילוליים. על כן, היא יכולה לבוא לידי ביטוי במגוון דרכים:
שפת גוף – שפת גוף תקינה כוללת תגובות גופניות מותאמות בגודלן, ביכולת האובייקטיבית ליצור אותן בהתאם לסיטואציה בה נמצאים.
הבעת פנים – תינוקות לומדים להביע בעזרת פניהם את רצונם וכך מפתחים את מגוון הפרצופים שיש בכוחם להשפיע על זולתם.
קול – התקשורת הבין-אישית כוללת יכולת תגובה קולית, המתאימה למעשה או למראה הנגלה לעיני האדם. בדרך כלל ישנה הלימה בין הקול לפרצוף המתלווה לו.
התפתחות התקשורת הבין-אישית

התקשורת הבין-אישית היא חלק מההתפתחות החברתית של האדם.
התקשורת הבין-אישית נלמדת על ידי התינוק מינקותו, בשל הצורך בטיפול על ידי הסובבים אותו. במהרה הוא לומד לבכות או לצרוח כאשר הוא צריך דבר מה (תקשורת קולית) וכן לחייך כאשר למד כי מחייכים אליו חזרה (הבעות פנים). פעוט יודע להרים ידיו מעלה כדי שירימו אותו (תנועות גוף).
קשיים בתקשורת בין-אישית

התקשורת הבין-אישית כוללת גם את היכולת לתקשר במידה נכונה, באופן הנכון מול הסובבים כך שהתגובה תהיה נורמטיבית.
קשיים בתקשורת בין-אישית נובעים מחוסר היכולת של היחיד להפעיל באופן אינטואיטיבי את הבעות פניו, קולו ותנועות הגוף שלו ביחס לקורה סביבו, זאת כאשר הוא לא מבין מהי הנורמה ומה פירוש המצב לו הוא שותף, ולכן תגובתו אינה נורמטיבית.
ראו גם

שפה
אמפתיה
מודל אפר"ת
הערות שוליים

↑  לגעת מבעד לשריון. משרד החינוך (2009)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558188505171  GND: 4129721-0  LCCN: sh85067481  NKC: ph121153 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי החברה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
התקשורת הבין-אישית כוללת גם אמצעים בלתי מילוליים כמו שפת גוף והבעות פנים.
התפתחות התקשורת הבין-אישית מתחילה בגילאי הינקות
ציור משנת 1891 המתאר תקשורת בין-אישית של ילדים
תקשורת בין דבורים

דבורים
דבורים משתמשות בשלושה אמצעי תקשורת מרכזיים ביניהן: חוש הריח - פרומונים, ריקוד והשמעת קולות, בנוסף לכך לדבורים יש דרך ייחודית להפחיד מזיקים.
פרומונים

הדבורים מתקשרות ביניהן בעיקר באמצעות ריחות מקודדים המופקים על ידי חומרים שנקראים "פרומונים". פרומון הוא חומר כימי, המופרש מבלוטות מיוחדות בגוף הדבורה, ונקלט על ידי דבורים אחרות באמצעות חוש הריח. קיימים מספר סוגי פרומונים המופרשים מפרטים שונים ולצרכים אחרים. פרומון המלכה- המלכה מפרישה לפחות שני סוגים של פרומונים, פרומון המופרש מהלסת, הפרומון נמרח על גוף המלכה ומועבר אל שאר הדבורים המלקקות אותה תוך כדי טיפול בה ומשם מועבר אל שאר דבורי הכוורת, ההורמון מדכא את פעילות שחלותיהן של הפועלות ומונע מהם להטל ביצים, פורמון זה גם מושך את הדבורים לטפל במלכה. בשעת מעוף הכלולות פרומון זה מושך אל המלכה הצעירה את הזכרים. המלכה מפרישה גם הורמון המורה לפועלות לצאת ולאסוף מזון. פרומון נוסף הוא פרומון האזעקה המופרש על ידי הפועלות כאשר דבורה נפצעת או מגיע אויב, פרומון זה גורם לשאר הדבורים לבוא ולסייע כנגד גורם מאיים המופיע בסביבה. פרומון נוסף הוא פרומון הגיוס, ההורמון מופרש כאשר פועלת מצאה מצבור של מזון, מים או פרופוליס, ההורמון יגרום לפועלות נוספות לבוא ולסייע בהבאת המזון. הורמון נוסף הוא הורמון הוולד שמושך אליו את הפועלות לסייע לו.
ריקוד

הדבורים מעבירות גם מידע על ידי מחול. כשדבורה מאתרת מצבור של מזון, היא חוזרת לקן ומעבירה את המידע באמצעות ריקוד, אם המצבור קרוב לקן עד 50 מטר- היא נעה בצורה מעגלית פעם לכיוון זה ופעם לכיוון הנגדי,אך אם המצבור רחוק יותר מהקן- היא נעה בצורת הסיפרה 8. מרכיבים שונים בריקוד מסמנים לדבורים האחרות את הכיוון שבו נמצא המזון (על פי זווית הריקוד), ואת הכמות של המזון, (שבאה לידי ביטוי במשך הריקוד- ריקוד ארוך פירושו שיש הרבה מזון). המידע מאפשר לדבורים לצאת בקבוצה מותאמת לכמות הממתינה באתר שבו ביקרה הדבורה שמסרה את המידע. כאשר הכוורת חשוכה משמיעה הדבורה רעש (בתדר נמוך) ומעבירה את אותו מסר שמועבר בריקוד.
קולות

דרך נוספת בה מתקשרות דבורים היא קולות. הדבורים יכולים להשמיע קולות על ידי הפעלת שרירי כנפיהם וסגירתם כך נוצר צליל זמזום ואין יצרה של תעופה, התקשורת מופעלת בעיקר בעת בקיעת המלכות החדשות וכן במחול הדבורה. הגלמים שעתידים להתפתח למלכות משמיעים קולות קרקור. הקולות משמשים לתקשורת בין הגלמים לבין עצמם וכן בינם לבין המלכה. המלכה עונה לגלמים בקולות שריקה.
הפחדת מזיקים

לדבורים יש סוג נוסף של תקשורת, הנקרא "גל דבורים" ומטרתו היא להפחיד מזיקים. דבורה שעוקצת בעל חיים עם עור עבה כגון יונקים למיניהם מתה כמה שעות לאחר העקיצה (העוקץ נתקע בעור העבה והדבורה לא יכולה לשחררו,עד שהוא נתלש מגופה יחד עם איברים חיוניים, בניגוד לכך הדבורין יכולות לעקוץ חרקים אחרים כאוות נפשן, אין לחרקים עור אלא שכבה קשיחה בשם קטפולטה שממנה אין להן בעיה לחלץ את העוקץ) וזוהי הסיבה לכך שהדבורים אינן עוקצות מיד, אלא מסתדרות בצורת גל מול מזיקים ואויבים. לכן מעדיפות הדבורים להזהיר את הפולש או את המאיים עליהן ולא לעקוץ אותו מיד. זו תופעה מקובלת בטבע, שבעלי חיים משנים את המראה שלהם כדי להרתיע יריב או בעל חיים מאיים. כשהדבורים יוצרות גלים אדירים של אלפי דבורים בבת אחת, מדובר במחזה נדיר. זוהי עוד אחת מהדוגמאות בטבע לשיתוף פעולה בקבוצה.
הערות שוליים

↑  איתי נבו, קיצור תולדות הדבש, באתר מכון דיווידסון
↑  איך מתקשרות הדבורים בריח וריקודים?, באתר אנציקלופדיה אאוריקה
כוורת דבורים
I've Got a Feeling

| --- | --- |
 שיר בביצוע הביטלס
 מתוך האלבום Let It Be
 יצא לאור:  1970 
 סוגה:  בלוז רוק 
 שפה:  אנגלית 
 כתיבה:  ג'ון לנון, פול מקרטני 
 לחן:  ג'ון לנון, פול מקרטני 
 הפקה:  פיל ספקטור 
 
I've Got a Feeling (יש לי תחושה) הוא שיר של הביטלס מהאלבום Let It Be שיצא בשנת 1970.
זהו בעצם שילוב של שני שירים: שירו של פול מקרטני "I've Got a Feeling", ושירו של ג'ון לנון "Everybody Had a Hard Year" שנכתב בזמן הקלטות האלבום הלבן, כשהריף המרכזי של הגיטרה בא מהשיר "Watching Rainbows" של לנון. השיר של מקרטני נכתב עבור חברתו לינדה איסטמן (שמאוחר יותר הייתה לאשתו), בו הוא אומר לה שהיא כל מה שהוא חיפש אי פעם. השיר של לנון הוא תפילה, בה כל שורה מתחילה במילה "Everybody".
בעוד השיר של מקרטני אופטימי מאוד, לנון מספר בשיר שלו שהייתה לו שנה קשה. הייתה זו שנה בה לנון התגרש מאשתו הראשונה, התרחק מבנו, ג'וליאן, חברתו יוקו אונו עברה הפלה והוא נעצר על החזקת סמים.
בסרט Let It Be מצהיר לנון בהומור כי כתב את השורה "everybody had a hard year" בלילה שלפני.
מספר אמנים ביצעו גרסאות כיסוי לשיר, חלק מהם היו בילי פרסטון ופרל ג'אם.
פול מקרטני כלל את השיר בהופעותיו במסגרת סיבוב ההופעות שערך בשנת 2008, בהן גם הופעתו בישראל. עם זאת, במהלך ביצוע השיר נמנע מקרטני מלשיר את החלק שכתיבתו מיוחסת לג'ון לנון, ואת השורות הללו שרו חברי הלהקה שהיו עמו על הבמה.
.bcn

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  2015 
 
.bcn הוא תחום כללי ברמה העליונה לעיר ברצלונה, קטלוניה, ספרד.
על פי מועצת עיריית ברצלונה, תחום ה- .bcn נועד לשמור על מערכת יחסים של "שיתוף פעולה וסכום מאמצים" עם תחום ה-.cat, אף על פי שההצעה כבר קיבלה את הביקורת של ה-ז'נרליטט דה קטלוניה ושל כמה אישים מהעולם התרבותי והטכנולוגי של קטלוניה.
תחום גנרי נוסף ברמה העליונה לברצלונה הוא .barcelona.
הערות שוליים

↑  .bcn record in the IANA Root Database
↑  La Generalitat censura que l'Ajuntament de Barcelona promogui el .BCN
↑  "Visc a «.cat», no visc a «.bcn»"
↑  "Una operació de Barcelona per afeblir el .cat?"
↑  IANA Root Zone Database
| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שפילפוגל, שפילפוגל

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  מתן חרמוני
 שפת המקור:  עברית
 הוצאה
 הוצאה:  כתר ספרים
 תאריך הוצאה:  2019
 מספר עמודים:  207
 עורך:  עודד וולקשטיין
שפילפוגל, שפילפוגל הוא רומן סאטירי מאת מתן חרמוני, שיצא לאור בשנת 2019 בהוצאת כתר ספרים, בעריכתו של עודד וולקשטיין. גיבור הרומן הוא חוקר הספרות ד"ר יהושע רדלר, שהתעורר בוקר אחד כשהוא אישה בשם יהודית רדלר. קורותיה של יהודית רדלר, באקדמיה ובמיטה, הן בסיס לסאטירה על הווי החוג לספרות שבו היא פועלת. בניגוד למקובל, שינוי המין משני לעלילת הסיפור.
נושאי הרומן

המספר הוא אוריאל-דוד חיות, איש סגל זוטר בחוג לספרות, מאהב לשעבר של יהודית רדלר. הוא מביא את הסיפור ממרחק שנים אחדות לאחר שהתרחש.
בוקר אחד התעורר ד"ר יהושע רדלר ומצא שהפך לאישה בשם יהודית רדלר. השינוי עבר כמעט בשקט מוחלט, כאילו מדובר באירוע שגרתי, שאינו מצריך תשומת לב כלשהי. ד"ר רדלר עצמו, "הוא בכלל היה מוטרד באותו בוקר מעניין אחר", ספרו שאותו ניסה להוציא לאור. גם אמו של רדלר אינה מתרגשת מכך שבמקום בנה יהושע מגיעה אליה לביקור בתה יהודית. קל להבין זאת כחלק מהדמנציה שבה לוקה האם, אך מובנת פחות אדישותם של יתר הסובבים את רדלר לשינוי שחל בו. היחיד שחרג מאדישות זו הוא פרופ' ססובר, שבעת דיון בהוצאתו לאור של ספרו של יהושע רדלר, כתב: "אני חתמתי חוזה עם יהושע ר'. לא עם שום יהודית". כדי להבין את עולמן של נשים, שהיה חדש לה, קונה יהודית רדלר ספר על נשיות ומיניות (כנראה הספר "ערוֹת"), אותו היא מזמינה במסגרת תקציב המחקר שלה.
נושא מרכזי בעלילה הוא ההווי של החוג לספרות, ובפרט:
השאיפה לקידום במסלול האקדמי, ובפרט התשוקה לקבל קביעות ("קביעות זה לא צחוק. קביעות זה הדבר הנחשק ביותר במשק."), תחת אימת הכלל "פרסם או היעלם". יהודית רדלר עסוקה מאוד במאמץ להוציא לאור את ספרה, "כל הנכלים זורמים לאמריקה – חייו של המשכיל אהרון יהודה לייב הורוביץ" שאותו כתבה עוד כשהייתה יהושע רדלר.
אינטריגות בין חברי הסגל השונים, לקידום עצמם ולקידום המקורבים להם.
החלום על משרה אקדמית יוקרתית בחו"ל. "שם זאת הארץ המובטחת" אומר ססובר על אוניברסיטת קורנל).
נושא נוסף העובר לאורך הרומן הוא ההוללות המינית של סגל החוג לספרות – רבים מהם שוכבים זה עם זו וזו עם זו, כמעט ללא עכבות. התיאור הפותח את הרומן, של יחסי מין בין יהודית רדלר לתלמיד המחקר לונגינוס, נחוץ כדי להבהיר שחברי החוג, שקולות המשגל מגיעים לאוזניהם, מבינים שיהודית רדלר, הקוראת "זיין אותי. זיין אותי כבר. עכשיו. חזק", היא אכן "אישה גמורה, אישה מוחלטת", ולא הגבר שהכירו. תיאורים נוספים יוצרים את האווירה הקרנבלית של הרומן. כך, למשל, התיאור: "חמדה שכבה עם כולם. ... היא לא הייתה צריכה את זה בשביל לקדם את עצמה. חלילה. היא פשוט רצתה לשכב איתם, עם האנשים שהכירה. בלימודי התואר השני, בד בבד עם הרומן שניהלה עם ססובר, היא שכבה איתי."
דמויות עיקריות

יהושע/יהודית רדלר, גיבור הסיפור, חוקר ספרות בשנות הארבעים לחייו, שבוקר אחד התעורר כאישה וממשיך את חייו כאישה. השם "יהושע רדלר" ניתן גם לגיבור רומן קודם של חרמוני, "ארבע ארצות", וגם לדמות משנה ברומן "היברו פבלישינג קומפני", אף שאין קשר בין שלוש הדמויות. בשלושת המקרים משמר שם זה את זכרו של הסופר בן העלייה השנייה יהושע רדלר-פלדמן, שנודע בשם העט ר' בנימין.
פרופ' ישראל ססובר, ראש החוג לספרות, שהצטרף אליו בשנת 1974. שם זה משמר את כינויו המחתרתי של מנחם בגין בהתחפשו לרב.
פרופסור אמריטוס יונה קניגסהופר, הממשיך להשתתף בפעילות החוג אף שפרש לגמלאות. "קניגסהופר היה בעבר ראש המחלקה. הוא היה מלך, או מלך בדימוס, מלך רפאים, מין נשיא זעוף. כשהוא התעטש, עולם הספרות כולו רעד: סופרים, מבקרים, עורכים ואפילו בעלי הוצאות ספרים; שלא לדבר על אנשי האקדמיה כולם, בתחום שלנו ובתחומים אחרים." שם זה משמר את שמו המקורי של קצין הכנסת וראש לשכתו של חיים ויצמן, יונה חצור, שהיה לכינוי מחתרתי נוסף של מנחם בגין בהתחפשו למשפטן.
חברי סגל נוספים בחוג לספרות: פרופ' נחמה קוסובר, המכונה חמה או חמי, ד"ר חמדה קוסובר, בתה של נחמה קוסובר, פרופ' בת שוע וילנסקי, נעמן טולדנו, פרופ' נחמי רותמן, ד"ר אבינועם שפילפוגל ויעל שטיינשניידר-ארדיטי.
פרשנות > אינטרטקסטואליות

כיאה לספר שבו המספר והגיבורים הם אנשי ספרות, משובצים בספר רמזים ליצירות ספרותיות נודעות. דוגמאות:
השינוי הפתאומי שעובר יהושע רדלר מזכיר את השינוי שעבר גרגור סמסא, גיבור סיפורו של פרנץ קפקא, "הגלגול", שהפך מאדם לחרק ענק.
המספר מעיר: "היום אם אני מבין נכון, נראה שגם המשפחות המאושרות מאושרות כל אחת בדרכה שלה", פרפרזה על משפט הפתיחה הנודע של הרומן "אנה קארנינה".
כאשר יהודית רדלר ואבינועם שפילפוגל שוכבים, היא אומרת לו "יש לך אקדח במכנסיים או שאתה פשוט שמח לראות אותי", האמירה המפורסמת המיוחסת לשחקנית מיי וסט, והוא עונה לה: "רשות הדיבור לחבר פרבלום", כשם שירו של חיים גורי.
פרופ' ססובר אומר בציניות שבכוונתו לחבר ספר על האורגזמה הנשית, ולקרוא לו "ארץ, נוי, אביונה" (בעקבות מילות שירה של לאה גולדברג "משירי ארץ אהבתי").
"את גימפל תם חיתנת עם הבת שלך", אומר נחמי רותמן לנחמה קוסובר, רמז לכך שנחמה חיתנה את בתה חמדה לאחר שזו הרתה לאחר, בדומה לגיבור סיפורו של יצחק בשביס-זינגר, "גימפל תם".
המספר מתאר את בגדיו של יהושע רדלר: "הבגדים שלבש לא הגיעו לבלות גמורה כמו המעיל ב"גלגולו של מעיל" של קדיה מולודובסקי או המעילון שלבש אקאקי אקאקייביץ' בקור של סנט פטרבורג לפני שתפרו לכבודו את האדרת."
פרשנות > הערות שוליים

הערות שוליים הן מאפיין של ספרי עיון, ואינן מקובלות בסיפורת. הרומן שלפנינו עושה שימוש יוצא דופן, מבלבל לעיתים, בהערות שוליים. כיוון שהמספר הוא חוקר ספרות מתחיל, הוא משבץ בדבריו הערות שוליים מלומדות, אמיתיות לחלוטין. הערות שוליים אחרות הן בדיונית לחלוטין, כחלק מעלילת הרומן (כדרכן של הערות שוליים, הן מוסיפות פרטים שאינם בציר המרכזי של הסיפור). בקבוצה שלישית של הערות שוליים עומד הקורא למבחן: האם זו הערה שבה מידע אמיתי, או הערה שבה מידע בדיוני המתחזה לאמיתי.
פרשנות > הופעות קמע

מתן חרמוני עצמו מופיע ברומן פעמים אחדות, ברמז ובמפורש. שם ספרו של יהושע רדלר, "כל הנכלים זורמים לאמריקה – חייו של המשכיל אהרון יהודה לייב הורוביץ", הוא פרודיה של שם הדוקטורט של חרמוני, "כל הנחלים זורמים לאמריקה – על תפקיד העולם החדש בספרות תקופת התחייה".
בהערת שוליים מפנה המספר למאמר "חמישה ירחי לידה" מאת מ' חרמוני בגיליון 5 של כתב העת "דווקא". מתן חרמוני פרסם מאמרים באחדים מגיליונות "דווקא", כולל גיליון 5, אבל מאמר בשם זה לא פורסם (זו דוגמה להערת שוליים שלא קל לזהות שהיא בדיונית).
הערת שוליים נוספת מפנה למאמר מאת מ' חרמוני בשם "Brenner Goes Berzerk", שכנראה אף הוא מאמר בדיוני.
שמותיהם של כמה דמויות מהמחלקה הם אנגרמה של שמו של המחבר (נתן ו. רחמים, נחמי רותמן, נורית מנחם).
פרשנות > רומן מפתח?

בהיותו סיפור בדיוני, כמעט לכל אורך הרומן לא מצוינת האוניברסיטה שבה נמצא החוג לספרות שבו מדובר, כך שעלילתו עשויה להתאים לכל אוניברסיטה. עם זאת, מגוריה של יהודית רדלר ב"רמת אביב, במרחק הליכה מהאוניברסיטה", מרמזים שמדובר באוניברסיטת תל אביב. פרט המאשר זאת באופן חד-משמעי הוא אזכור מותו של יוסף האפרתי, חבר סגל בחוג לספרות של אוניברסיטת תל אביב, שנהרג בשנת 1974. פרט נוסף הוא השם נחמה קוסובר, שמה של חברת סגל אמיתית בפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר.
האם זיהוי זה הופך את הרומן לרומן מפתח? חרמוני שולל זאת ואומר:
פרשנות > שם הספר

ד"ר אבינועם שפילפוגל, שעל שמו נקרא הרומן, אינו דמות מרכזית בו. הוא מופיע בהערת שוליים, שבה מתוודה המספר שבנעוריהם לימד אותו שפילפוגל כיצד לאונן, וכן הוא הגבר הראשון שאיתו שכבה יהודית רדלר, ותיארה: "הוא הזיון הכי גרוע שהיה לי בחיים".
שפילפוגל הוא שם יהודי אשכנזי, והופיע בספרות כשמו של הפסיכיאטר של אלכסנדר פורטנוי, גיבור ספרו של פיליפ רות, "מה מעיק על פורטנוי", וחרמוני הסביר: "נראה היה לי שמן הראוי הוא שיהיה לנו גם גיבור בעל השם הזה בספרותנו העברית".
שם הספר, "שפילפוגל, שפילפוגל", הוא קריאתו לעזרה של פרופ' ססובר, כאשר הדוקטורנט עשהאל רובשקין, בעלה של ד"ר חמדה קוסובר, הניף אותו באוויר במהלך ויכוח ביניהם.
הערות שוליים

↑   יניב אורגד, "שפילפוגל, שפילפוגל": קומדיה שנונה ורווית סקס ותככים על האקדמיה, באתר הארץ, 12 ביולי 2019
↑  שפילפוגל, שפילפוגל, עמ' 15
↑  שפילפוגל, שפילפוגל, עמ' 98
↑  שפילפוגל, שפילפוגל, עמ' 132-134
↑  שפילפוגל, שפילפוגל, עמ' 77
↑  שפילפוגל, שפילפוגל, עמ' 38
↑  שפילפוגל, שפילפוגל, עמ' 55
↑  שפילפוגל, שפילפוגל, עמ' 53
↑  שפילפוגל, שפילפוגל, עמ' 62
↑  מילות השיר "רשות הדיבור לחבר פרבלום" והאזנה לו, באתר זמרשת
1 2  שפילפוגל, שפילפוגל, עמ' 164
↑  היא הרתה ליהושע רדלר, וסירבה לדרישתו לעבור הפלה
↑  שפילפוגל, שפילפוגל, עמ' 131
↑  מתן חרמוני, כל הנחלים זורמים לאמריקה – על תפקיד העולם החדש בספרות תקופת התחייה, באתר של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
↑  שפילפוגל, שפילפוגל, עמ' 56
↑  שפילפוגל, שפילפוגל, עמ' 106
↑  שפילפוגל, שפילפוגל, עמ' 61
↑  שפילפוגל, שפילפוגל, עמ' 205
↑   גילי איזיקוביץ, יום אחד קם מרצה לספרות מגלה שהוא אשה מתפקעת מתשוקה, באתר הארץ, 11 ביוני 2019
↑  שפילפוגל, שפילפוגל, עמ' 64
↑  שפילפוגל, שפילפוגל, עמ' 83
↑   מתן חרמוני בריאיון לשרי שביט בתוכנית "שוברים שורה", סרטון בערוץ "הכנסת", באתר יוטיוב
↑  שפילפוגל, שפילפוגל, עמ' 117
הערות שוליים בעמוד 12 ברומן. ההערה הראשונה היא הערת שוליים שגרתית, המכילה מידע ביבליוגרפי על ספרו של שמואל רומנילי, כמקובל בכתיבה מדעית. ההערה השנייה היא מידע בדיוני, שהוא חלק מהיצירה