stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אפליה עדתית במוסדות לימוד חרדיים בישראל
לאחר פרשת עמנואל

ב-31 בדצמבר 2010 פורסם כי 20 תלמידות ממוצא מזרחי מבני ברק לא התחילו את שנת הלימודים לאחר ששום מוסד לא קיבל אותן. לאחר הפרסום, נקבע דיון מיוחד בוועדת החינוך, התרבות והספורט בכנסת ומפלגת ש"ס פרסמה רשימת נציגים מטעמה בערים ירושלים, בני ברק, אלעד, מודיעין עילית, ביתר עילית ותל אביב-יפו אשר אמורים לקבל פניות בנושא האפליה העדתית.
במאי 2011 פורסם שו"ח של מבקר המדינה דאז מיכה לינדנשטראוס שעסק בנושא. הדו"ח הגיע לאחר מחקר וביקורת שנערכו בחודשים פברואר-אוגוסט 2010 במשרד החינוך, ברשת החינוך העצמאי, ובעיריות ירושלים, בני ברק, בית שמש ומודיעין עילית. הביקורת עסקה גם בכ-14 בתי ספר לבנות (שמונה יסודיים ושישה על-יסודיים) שבהם הביקוש גדול מהיצע המקומות. הדו"ח סיקר בתי ספר שבהם נהוגה מכסה מקסימלית של כ-30% המיועדת לבנות ממוצא ספרדי. בדו"ח נטען כי כבר ב-2006 הורה משרד החינוך ל-60 בתי ספר חרדיים (מתוך 86 שבדק) לשנות חלק מכללי הקבלה אליהם. אלא שבפועל ההוראה לא נאכפה ונבדקה. הדו"ח ביקר גם את העיריות השונות שלא אכפו מצידן את הדרישה לשוויון עדתי. לדוגמה, בירושלים נמצא מוסד שבו כ-70% מהתלמידות הן אחיות של תלמידות ובמוסדות אחרים לא ניתן משקל לבחינה הממיינת אלא רק לחוות הדעת של ההנהלה.
בדצמבר 2011 עתרה עמותת "נוער כהלכה" כנגד משרד החינוך ושר החינוך דאז גדעון סער ועיריות ירושלים, בני ברק, מודיעין עילית וביתר עילית בדרישה לביטול המכסות שמגבילות קבלת ספרדיות למוסדות שמשרד החינוך מתקצב. זאת בדגש על סמינרים לבנות הכיתות ט'-יב'. בעתירה צוינו עשרות מקרים של מכסות לנערות ספרדיות בערים השונות. כמה מן הסמינרים הבולטים והידועים שבהן תועדה אפליה היו הסמינרים דרכי רחל מנדלסון, מכון בית יעקב למורות שרנסקי ומרכז בית יעקב ליברמן - שבהם שיעור התלמידות האשכנזיות עומד על יותר מ-75 אחוז מכלל התלמידות. במקביל, תועדו מוסדות שנחשבו ללא יוקרתיים כלל שגם לא כללו שום תלמידה אשכנזית - הסמינרים בנות שמחה ומרגלית, נתיב, אילת השחר, אוהל ברכה ובנות ציון.
ביוני 2014 פורסם כי משרד החינוך החליט לבטל את שיבוץ התלמידות לסמינר "בית יעקב החדש" באלעד לקראת שנת הלימודים שנת הלימודים תשע"ה, ולהתערב בשיבוץ - לאחר שכל 25 המועמדות האשכנזיות התקבלו (83% מהתלמידות), ולעומתן רק 5 מתוך 94 ילדות ספרדיות שההתמיינו (לאחר ש-89 נדחו). בסך הכל ביקשו להתקבל למוסד 119 בנות, מהן נבחרו 30 - 83% אשכנזיות. במקביל פורסם כי תיבחן המשך עסקת מנהלת המוסד.
באוגוסט 2015 התפרסם מקרה נוסף שבו תשעה ילדים חרדים ספרדים נותרו ללא מסגרת חינוכית בקריית יערים, גם כשבועיים לאחר תחילת שנת הלימודים במערכת החינוך החרדית. על פי עדויות של חלק מהתושבים, גם מי ממזרחים שהתקבל למוסד לימודי - התקבל על תנאי. במקביל, פורסם גם כי באלעד היו כ-67 נערות שלא התחילו ללמוד באותה השנה מסיבות דומות.
במאי 2017 מבקר המדינה יוסף שפירא פרסם דו"ח נוס, ובו ביקר את המחוז החרדי שלטענתו אינו מתערב מספיק כדי למגר את האפליה וכי משרד החינוך ממעט מאוד בהפעלת סנקציות מינהליות כנגד בתי הספר הראויים לכך. כחצי שנה לאחר מכן התקיים דיון בוועדת החינוך בכנסת שבמסגרתו חבר הכנסת יעקב מרגי ביקר אף הוא את חוסר ההתערבות של המחוז החרדי במשרד החינוך.
באוקטובר 2022 פורסם מקרה שהתרחש בנווה יעקב שבירושלים שבו הנהלת בית ספר לבנות החליטה לפצל את בית הספר לשלושה מבנים שונים בשנת הלימודים התשפ"ג. לאחר הפיצול התברר כי הבנות הספרדיות שובצו כולן יחד בבניין בנפרד.
אפליה עדתית במוסדות סמינר בית יעקב

בעקבות דו"ח מבקר המדינה משנת 2011 העוסק במכסות המגבילות את שיעור התלמידות הספרדיות, פרסם משרד החינוך נוהל המסדיר את הליך הקבלה לסמינרים, המבהיר כי שיקול של "עדה או מוצא" הוא פסול, "כמו גם קביעת מכסה לעדה מסוימת או מוצא מסוים". למרות זאת, מסמכים פנימיים של מוסדות סמינר בית יעקב שפורסמו ב"הארץ" ביולי 2024 מכילים נתוני מכסות (בין 19.5% ל-25.1%) של תלמידות ממוצא ספרדי. המסמכים דנים בתהליכי הקבלה לסמינר דרכי רחל, מכון בית יעקב למורות ומרכז בית יעקב למורות.
בינואר 2025 הוגשה תובענה ייצוגית נגד עיריית ירושלים בנושא זה, הכוללת גם תביעה לפיצוי כספי לקורבנות.
ראו גם

נוער כהלכה
בג"ץ נוער כהלכה נגד משרד החינוך
דו"ח מבקר המדינה בנושא
הערות שוליים

↑  טל רוזנר,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'פסק דין: להפסיק את האפלייה במוסדות חרדיים, באתר ynet, 27 באפריל 2006
↑  עיריית ירושלים ומשרד החינוך יפקחו על הקבלה לרשת בית יעקב עקב חשש להפליה עדתית - פסקדין, באתר www.psakdin.co.il
↑  אבישי בן חיים,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'משרד החינוך נאבק באפליית ספרדים בחינוך החרדי, באתר nrg‏, 4 ביוני 2007
↑  שמואל מיטלמן,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'בג"ץ אסר על בית ספר חרדי להפלות עדתית, באתר nrg‏, 6 באוגוסט 2009
↑  הכנסת תדון באפליית מזרחיות במוסדות חרדיים, באתר וואלה, 6 בינואר 2011
↑  קובי נחשוני וירון דרוקמן,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'דו"ח המבקר: המזרחיות בחוץ - ואין מי שיפקח, באתר ynet, 17 במאי 2011
↑  תומר זרחין וטלילה נשר,'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'אלפי תלמידות ספרדיות מופלות בשל מוצאן בסמינרים החרדיים, באתר הארץ, 8 בדצמבר 2011
↑  קובי נחשוני,'"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'אפליית ספרדיות: רק חמש התקבלו לסמינר, באתר ynet, 19 ביוני 2014
↑  האפליה החרדית: תשעה ילדים יושבים בבית, באתר ynet, 18 באוגוסט 2015
↑  חיים לב, המבקר למשרד החינוך: האפליה קיימת, באתר ערוץ 7, 16 במאי 2017
↑  מיכל לוי, מרגי נגד המחוז החרדי במשרד החינוך, באתר ערוץ 7, 13 בנובמבר 2017
↑  איציק ברנדויין, אפליה בסמינר: הספרדיות ילמדו בבניין נפרד מהאשכנזיות, באתר ערוץ 7, 4 באוקטובר 2022
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000011-QINU`"'שירה קדרי־עובדיה,'"`UNIQ--nowiki-00000012-QINU`"'"ספרדייה", "תספורת מפגרת" ו"אח גמד": הסיבות שבגללן סמינרים בירושלים דוחים תלמידות חרדיות, באתר הארץ, 12 ביולי 2024
↑  שילֹה פריד,'"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'השיטה נחשפת: כך ספרדיות מופלות בקבלה לסמינרים החרדיים, באתר ynet, 12 בינואר 2025
↑  אליעזר היון,'"`UNIQ--nowiki-00000016-QINU`"'התביעה שרוצה לחסל את האפליה והגזענות במערכת החינוך החרדית, באתר ynet, 16 בינואר 2025
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000018-QINU`"'שירה קדרי־עובדיה,'"`UNIQ--nowiki-00000019-QINU`"'תביעה ייצוגית הוגשה נגד עיריית ירושלים ומוסדות חרדיים על אפליית תלמידות בשל מוצאן, באתר הארץ, 12 בינואר 2025
רז ספני

| --- | --- |

 לידה:  8 בספטמבר 1995  (בן 29) רמת גן, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2015
 עיסוק:  שחקן, אושיית רשת, יוטיובר ומנהל בעלים של משרד פרסום ישראלי.
 פרסים והוקרה:  2018 - כפתור הכסף של יוטיוב, הרכב הרשת של השנה פרוגי  "יוטיובר השנה" (פסטיבל פלייקון), "ולוגר השנה" (פסטיבל פלייקון) 2019 - הרכב הרשת של השנה פרוגי 2022- פודקאסט השנה של ישראל בידור -
 פרופיל ב-IMDb
 
רז ספני (נולד ב-8 בספטמבר 1995) הוא שחקן, אושיית רשת ויוטיובר עבר ישראלי.
ביוגרפיה

רז ספני נולד ברמת חן ברמת גן לגדעון (קבלן שיפוצים) ובטי. לספני אח ואחות. הוא למד בבית הספר היסודי רמת חן ובתיכון בליך ברמת גן, במגמת חוק ומשפט והדריך בתנועת הנוער הצופים, בצופי רמת חן. כנער, שיחק כדורגל בקבוצת הכח עמידר רמת גן.
ספני התגייס לצה"ל באוקטובר 2014 ושירת בבקו"ם בתל השומר.
ספאני הקים את רדיו חארטא, פלטפורפמה שבועית ששודרה בלייב באינסטגרם, ולאחר מכן תכניה שודרו בתוכנית "מרושתים", באתר של הזכיינית רשת. ב"רדיו חארטא", הגיש יחד עם קווין רובין תוכניות רדיו עם מוזיקה, הומור וטלפונים לחברים.
לאחר שחרורו מצה"ל, הקים ספני ביחד עם קווין רובין את ערוץ הוולוגים, ואת ערוץ היוטיוב "קווין ורז – חיים בחארטא". בהמשך, הופיע הצמד בתוכנית בערוץ yes KidZ 'החיים על פי קווין ורז', בה שודרו וולוגים שלהם. חבורת "חיים בחרטא" התפרקה וספני הקים חבורה חדשה ששמה "בלאגן".
ב-2016 צילם יחד עם שירלי לוי עבור תוכנית הריאליטי "אקס פקטור ישראל" של הזכיינית "רשת" סרטונים קומיים, של מאחורי הקלעים של התוכנית.
ב-2017 למד משחק בבית הספר למשחק מול מצלמה "טכניקה", של ניב רז ואולי שטרנברג.
בספטמבר 2017 השתתף במיזם יוטיוב של משרד הפרסום teenk יחד עם קווין רובין הנקרא "קווין ורז - חיים בחארטא". תוכן הערוץ כלל וולוגים מוילה ששכרה ההפקה באבן־יהודה. קהל היעד הורכב בעיקר מילדים ובני נוער. הפרויקט מומן דרך משרד הפרסום על ידי תוכן מסחרי שיווקי. הסדרה תוייגה ככזאת ש"שברה את הרשת", וכמות הצפיות לפרק עולה על 200 אלף צפיות. ערוץ היוטיוב הגיע למקום הראשון בדירוג "כוכבי הרשת לשנת תשע"ח" של הצינור. וזכה בפרסים "יוטיובר השנה", "וולוגר השנה" ו"הרכב הרשת של השנה".
באוגוסט 2018 דירג אתר פרוגי את ספני ורובין במקום ה-45 מתוך 70 כוכבי הנוער של ישראל.
רז ספני הוציא מספר שירים, ביניהם: "לא הולכים לישון", בשיתוף קווין רובין ויאלו, "הכל חארטא", בשיתוף קווין רובין ופלד ובלאגן, בשיתוף שון בלו ורון נשר.
בדצמבר 2018, השתתף ספני בנקסט פסט, מופע בהפקת סברס וטינק לחנוכה.
ביוני 2019 הוציא ביחד עם רון נשר ושון בלו את שיר הנושא של הפרויקט "בלאגן", את השיר כתב והלחין רון נשר, והפיק את השיר מוטי סימון.
ב-2019 נבחר להנחות את תוכנית החגים "גוג ונחגוג" של ערוץ KidZ.
ביולי 2019 נבחר לשפוט את תוכנית הרשת "הסאב הבא" לצד בן קיסר ועמית רחום.
באוקטובר 2021 ספני יחד עם מתן פרץ השיקו פודקאסט בשם "נכנסים לפינות" בשיתוף בנק הפועלים.
בשנת 2022 החל ספני לשחק בסדרה ספיידרז.
חיים אישיים

ספני מאורס לשי קנדל.
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | פרויקט | מועמדות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | פריצת השנה במשחק | ספיידרז | מועמדות |
| 2022 | טקס נבחרי ישראל בידור | פודקאסט השנה | נכנסים לפינות | זכייה |
הערות שוליים

↑  "אהלן, רדיו חארטא!": הרדיו האינסטגרמי שסוחף את הנוער, באתר פרוגי
↑  קווין ורז משיקים דירת ולוגים: "זה האח הגדול של דור ה-Z", באתר פרוגי
1 2  רחלי מלק-בודה, "אצל הנוער של היום הסקרנות היא מה שעובד", מקור ראשון, 2 באוגוסט 2018
↑  איתי ורד, ווי-טיוב: כך הפכו כוכבי "חיים בחארטא" לאלילי הנוער החדשים - שישי עם אילה חסון , באתר חדשות 13 (לשעבר ערוץ עשר), 7 בדצמבר 2018
↑  צפו: חייהם של כוכבי הרשת מהשרון, 11.07.18 - כך "חיים בחארטא" מצליחים לעשות זאת בגדול, ערב טוב עם גיא פינס
↑  תוכנית הצינור, "לא חארטא: כך שוברים קווין ורז את הרשת וסוחפים אלפי בני נוער", ערוץ 10, 9 באוגוסט 2018
↑  תוכנית הצינור, "בן וטיילור, נדב הצב וחיים בחארטא: אלה היו כוכבי הרשת בתשע"ח", ערוץ 10, 3 בספטמבר 2018
↑  כוכבי הרשת של השנה 2018, אתר Playcon
↑  טקס פרסי שנת 2018 של פרוגי
↑  "70 כוכבי הנוער המובילים של ישראל לשנת 2018", אתר פרוגי, 18 באפריל 2018
↑  "קווין ורז&פלד - הכל חארטא - הקליפ הרשמי", ערוץ היוטיוב "קווין ורז - חיים בחארטא"
↑  קווין ורז&יאלו - לא הולכים לישון - הקליפ הרשמי, ערוץ היוטיוב "קווין ורז - חיים בחארטא"
↑  '"`UNIQ--templatestyles-0000000D-QINU`"'רז ספני - בלאגן (2019-06-12), רז ספני & רון נשר & שון בלו - בלאגן | הקליפ הרשמי, נבדק ב-2019-07-27
↑  אתר נקסט פסט
↑  נקסטפסט: המהפכה!, בערוץ zoomtv
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000011-QINU`"'רז ספני & רון נשר & שון בלו - בלאגן | הקליפ הרשמי|url=https://www.youtube.com/watch?v=S9I-qZKZ4nA%7Cdate=2019-06-12%7Caccessdate=2019-06-14%7Clast=רז ספני - בלאגן
↑  רז ספני ומתן פרץ, נכנסים לפינות עם רז ספני ומתו פרץ, באתר יוטיוב, ‏28.10.21
↑  𝗜𝗦𝗥𝗔𝗘𝗟 𝗕𝗜𝗗𝗨𝗥 ★ ישראל בידור on Instagram: "תרימו להם: קבלו את כוכב הילדים של השנה - יובל המבולבל, פודקאסט השנה - מתן פרץ ורז ספני ״נכנסים לפינות״ ואיש החדשות של השנה - עומר ירדני 🔥 מה דעתכם? תגיבו 👇🏻", באתר Instagram (באנגלית)
טוטו

ערך זה עוסק בחברת הימורי ספורט ישראלית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 משרד אחראי:  משרד התרבות והספורט
 תאריך הקמה:  1957
 חוק:  חוק להסדר ההימורים בספורט 
 מנכ"ל:  מאיר ברדוגו
 יו"ר:  שבתאי צור
 תקציב:  2024  הכנסות: 3.87 מיליארד ש"ח  פרסים: 2.6 מיליארד ש"ח  רווח: 850 מיליון ש"ח
 אתר הטוטו
 
טופס ספורטוטו ריק של משחקי הליגות העליונות בישראל במחזור ה-5 בעונת 1970/1969
מועצת ה"טוטו" (מגרמנית: "הימורי כדורגל") או בשמה הרשמי: המועצה להסדר ההימורים בספורט, היא תאגיד סטטוטורי הפועל מתוקף חוק ואמון מטעם המדינה על ניהול ההימורים במשחקי הספורט בישראל ולהעביר את רווחיו לקופת המדינה. התאגיד פועל כארגון בעל אוריינטציה עסקית מובהקת.
ארגון

המועצה להסדר ההימורים בספורט היא גוף ציבורי ופועלת מתוקף החוק להסדר ההימורים בספורט תשכ"ז-1967. המועצה מפעילה את הימורי הספורט בישראל תחת המותג טוטו אשר היה במשך שנים שמה של תוכנית הימורים שבועית, כיום כל תוכניות ההימורים נקראות ווינר.
החל משנת 2019 רווחי המועצה עוברים לקופת המדינה, כשעד לשנה זו הכספים שימשו לקידום תרבות הספורט בישראל. המועצה תיקצבה ארגונים וקבוצות, פעלה להקמת אצטדיונים, אולמות ומתקני ספורט בכל רחבי הארץ, בנתה תשתיות לפעילויות קהילתיות וסייעה לספורט האולימפי. בשנות האלפיים העמידה המועצה 3 מיליארד ש"ח לרשות הספורט הישראלי.
מליאת המועצה (הדירקטוריון) כוללת 13 חברים: נציגי ציבור ונציגי הממשלה (משרדי הספורט והאוצר). עד הקמת המועצה הלאומית ב-2013 על ידי שרת התרבות והספורט, לימור לבנת, כללה מליאת מועצת הטוטו 18 חברים. חברי המליאה ממונים לשלוש שנים ע”י השרים הממונים על ביצוע החוק: שר התרבות והספורט ושר האוצר. יו”ר המועצה הוא נציג הציבור. בתפקיד יו"ר מועצת ההימורים מכהן שבתאי צור, בתפקיד מנכ"ל מועצת ההימורים מכהן מאיר ברדוגו .
כיום בדירקטוריון חברים 6 נציגי ציבור - עידן דוד, פרופ' זיו רייך, עו"ד יוליה שמואלוב ברקוביץ', אוולין אלאלוף, יהודה נניקאשווילי ועו"ד ניר מנדל. 3 נציגים ממשרד התרבות והספורט - נוג'ידאת ע'אזי, ראובן חביב ורבקה ברנשטיין. ושני נציגי משרד האוצר - עו"ד גליה ימין וטל ישראלי, ונציג משרד הרווחה ד"ר שבי אהרון.
ארגון > חברות בארגונים בינלאומיים.

המועצה חברה בארגונים בינלאומיים הכוללים רק ארגונים ממשלתיים מרחבי העולם.
WLA- ארגון ההגרלות וההימורים הבינלאומי, הכולל רק ארגונים ממשלתיים מכל רחבי-העולם.
EL- ארגון ההגרלות וההימורים האירופאי, הכולל רק ארגונים ממשלתיים מרחבי האיחוד האירופי.
ארגון > רגולציה ותקנים

המועצה להסדר ההימורים בספורט עומדת בסטנדרטים העולמיים של "משחקים באחריות", ואף משתייכת לקבוצה מצומצמת של ארגוני הימורים מדינתיים באירופה, שקיבלו הסמכה רשמית מטעם ארגון ההגרלות וההימורים האירופי ה-EL לעמידה בדרישות המחמירות של תקן "משחקים באחריות".
המועצה הקימה ביוזמתה ועדה ציבורית בראשות שופט לקביעת קוד אתי לפעילותה. המלצות הוועדה אושרו ככתבן וכלשונן והמועצה פועלת לפיהן.
בנוסף, המועצה עומדת בתקנים נוספים בנושאי ממשל תאגידי, הדרכת עובדים ובעלי תחנות, מימון ועריכת מחקרים אקדמיים, תמיכה בעמותות לטיפול בנפגעי הימורים, הגבלות בנושאי פרסום ושיווק ועוד. המועצה מפעילה כלים רבים בכל ערוצי המכירה כדי להגן על ציבור הלקוחות.
ארגון > מערך הפצה

תחנות טוטו - המועצה להסדר ההימורים בספורט מפיצה את משחקיה באמצעות כ-1480 נקודות מכירה. בעלי התחנות הם עצמאיים העובדים בשיטת זכיינות. הזכיינים עוברים הכשרה על ידי המועצה ומקבלים תמיכה מקצועית, השתלמויות, וכן תמריצים והטבות למצטיינים.
אתר אינטרנט - המועצה מאפשרת לשלוח טפסים של משחקי הווינר באמצעות רשת האינטרנט. המועצה השיקה את אתר האינטרנט שלה בשנת 2004 ונכון ל-2021 הוא מהווה כ-21.5% מכלל הכנסות המועצה.
תוכנית ההימורים > הימורי ספורט

הווינר היא תוכנית ההימורים הרשמית של המועצה. במסגרתה, ניתן להמר על משחקי ספורט בודדים בעלי יחס זכייה קבוע הנקבע בעת ההימור או במקבץ בו הפרס תלוי במספר הזוכים (הידוע מבין ההימורים במקבץ הוא ה"טוטו 16", בו צריך לנחש נכונה 16 משחקים על מנת לזכות בפרס הראשון). משחקי הספורט בווינר כוללים ענפים כגון כדורגל, כדורסל, טניס, כדור יד ועוד.
המועצה מציעה מגוון הימורים של משחקי ספורט שונים תחת מותג העל Winner:
משחקי ספורט יומיים (בעיקר על משחקי כדורגל וכדורסל), על-פי יחס משחקים קבוע. המשחקים היומיים מהווים כ-98% מהכנסות המועצה.
משחק חד-שבועי (טוטו לשעבר) - המשחק הוותיק, הפועל משנת 1968.
הימורים על תוצאה/מנצח במשחק ספציפי הנערך בארץ או בחו"ל.
תוכנית ההימורים > הימורים על מרוצי סוסים

בשנת 2013, החלה המועצה להסדר ההימורים בספורט להפעיל תוכנית הימורים על מרוצי סוסים הנערכים בבריטניה בשם רייסר (Racer). הימורי הסוסים זכו להצלחה רבה וההכנסות מהם הגיעו ל-387 מיליון ש"ח בשנת 2015.
באוגוסט 2016, הודיע שר האוצר, משה כחלון על כוונתו לבטל את ההימורים על מרוצי הסוסים.
בדצמבר 2017, בהתאם להמלצות ועדה שהוקמה לבחינת הנושא, הודיע שר האוצר כחלון על הפסקת פעילות ההימורים על מרוצי סוסים בישראל החל מ-1 בינואר 2018.
חלוקת הכספים

החוק להסדר ההימורים בספורט קובע כי לפחות 60% מהכנסות המועצה ישולם לזוכים, כשעד לתיקון החוק ב-2017 עמד המספר על 42%.
בין השנים 2003 עד 2020 שיעור הזכיות עלה בהדרגה מ-48% מההכנסות בשנת 2003, ל-61% בשנת 2013 ועד ל-66% מההכנסות בשנת 2020.
החל משנת 2019 הרווחים שנותרו בידי המועצה לאחר חלוקת הפרסים ולתפעול עוברים למדינה. לפני מועד זה הרווחים הוקצבו לקידום הספורט בישראל באופן הבא:
הקצבות לאיגודים, התאחדויות וקבוצות ספורט - ההקצבות ניתנות על בסיס אמות-מידה הנקבעות על ידי ועדה ציבורית. הרכב הוועדה נקבע על ידי השר הממונה על הספורט. הקצבות אלה מהוות יותר מ-80% מכלל ההקצבות לספורט.
הקצבות להקמת אצטדיונים, מתקני ספורט, תשתיות וציוד ספורטיבי - ההקצבות ניתנות על בסיס אמות-מידה באמצעות קרן המתקנים שליד המליאה. אמות-המידה נקבעות על ידי הנהלת הקרן ועשויות להשתנות משנה לשנה. חלק מההקצבות ניתנות לספורט האולימפי לצורך רכישת ציוד ועזרים חיוניים.
ב-2013 יזמה לימור לבנת חוק שחייב העברה ישירה של כספי הטוטו לאגודות ומועדוני הספורט בכל ענפי הספורט, החוק החדש החליש את כוחם של מרכזי הספורט ששימשו כגופי "צינור" להעברות הכספים לקבוצות.
אירועי הטיית משחקים

הטיית משחקים היא ניסיון להשפיע מראש על תוצאות של משחק בדרך לא הוגנת, כגון על ידי מתן שוחד לשופט או לשחקן. לעיתים, ניסיון להטות משחק קשור לנושא ההימורים בספורט, במיוחד הימורים בלתי חוקיים. במקרים אחרים עשוי ניסיון ההטיה לשרת מטרה של קבוצה אחרת בליגה, שעשויה ליהנות מניצחון או הפסד של אחת הקבוצות המשחקות, או מתוצאת שוויון. הטיית משחק גורמת לפגיעה במנחשי הטוטו, המנסים להסתמך על היכרות עם יכולותיהן של הקבוצות המשחקות, כאשר בפועל תוצאת המשחק נקבעת, למעשה, מראש, ובלי קשר ליכולות אלה.
בישראל התגלו במהלך השנים עשרות מקרים של ניסיונות להטיית משחקים:
בשנת 1958 נחשפה פרשת מכירות משחקים. ועדה בראשות יוסף מיכאל לם, יושב ראש ההתאחדות המליצה לחוקק חוק בכנסת נגד התופעה.
בסיום עונת 1963 החליט יושב ראש ההתאחדות, אריה שריג, על הקפאת הירידות מהליגה הבכירה עקב חשדות למכירות משחקים.
ביוני 1965 מורשעים שני שחקני הפועל חדרה, אליהו גבאי ובנימין בלנרו, במכירת משחק לזכרון-יעקב. והם הורחקו לחמש שנים מהמגרשים.
ב-1967 מחליטה הממשלה להקים לטוטו מועצה ממלכתית ממונה, שתסדיר את נושא ההימורים בספורט.
ביוני 1971 מחליט שר החינוך, יגאל אלון, להקים את ועדת עציוני, ועדת חקירה ממלכתית שתבדוק מתן תשלומי כסף כדי להטות משחקים בליגה הלאומית בכדורגל.
בעונת 6–1975, ועדת חקירה בראשות שר החינוך, אהרון ידלין, הטילה עונשים כבדים על מוכרי משחקים.
ב-1989 המליצה ועדת בדיקה על רפורמה בחלוקת כספי הטוטו, כך שלא יעברו דרך מרכזי הספורט אלא לכל מועדון בנפרד, על-פי רמת הפעילות והיקפה.
ב-1992 נחשפה פרשת מכירות של שופטי כדורגל בליגות הנמוכות.
ב-1993 הוענשו קבוצות מהליגה הארצית במכירת משחקים. הכח רמת-גן ספגה מינוס 14 נקודות, לחדרה הופחתו 12 נקודות, לדליית אל-כרמל 6 נקודות. הפועל רמת-גן נפרדה משתי נקודות ליגה, ואילו יבנה זוכתה מחמת הספק.
ב-2002 הוקמה ועדה, בראשות השופט בדימוס אמנון סטרשנוב שבחנה בעיות בענף הכדורגל בישראל.
ב-2003 הוגשו כתבי אישום נגד מספר שופטים בפרשה המכונה "השופטים באדום".
הזכייה הכי גדולה בישראל

הזכייה הגדולה ביותר ליחיד בטוטו בישראל היא 53 מיליון ש"ח (נכון ל-2007) אבל הוצעו גם פרסים גדולים יותר כמו 55 מיליון ו-60 מיליון ש"ח.[דרוש מקור]
ראו גם

גביע הטוטו
מיסוי הימורים, הגרלות ופעילות נושאת פרסים
לקריאה נוספת

מבקר המדינה, המועצה להסדר ההימורים בספורט, דוחות ביקורת על איגודים דוח מספר 2, עמ' 11, 2001
הערות שוליים

↑  מה חדש באיטליה, דבר, 9 באוקטובר 1953
↑  ישראל תבקש לשבץ 2 קבוצות בגביע האינטרטוטו בכדורגל, מעריב, 30 ביולי 1968
↑  יונהגו התערבויות "טוטו"? הוגשה תכנית לועדת הכנסת לחינוך הגוף, מעריב, 1 באוגוסט 1954
1 2  שחר בן-הלוי,'"`UNIQ--nowiki-0000002B-QINU`"'‏אין שוער בשער, באתר גלובס, 13 בדצמבר 2001
↑  לא יתירו מפעלי הגרלה נוספים, דבר, 30 במרץ 1955
↑  ספורטוטו - ישראל, דבר, 2 בדצמבר 1957
↑  עונת הכדורגל נמשכה באותם ימים מדצמבר עד מאי.
1 2  איתמר ב"ז ואורן פרסיקו,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'שיטת ידיעות אחרונות: פרק 3: תולדות השחיתות, באתר העין השביעית, 9 בנובמבר 2022
↑  כן-ציון פט,'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'<<הטוטו>> המאוחד ותפקידו, הארץ, 14 בדצמבר 1958
↑  צבי לביא,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'‏טופס הניחושים בטוטו יגדל מ-15 ל-16 משחקים, באתר גלובס, 19 בינואר 1999
↑  דור בלך‏, הטוטו חוזר ל-15 משחקים, באתר וואלה, 3 באוגוסט 2010
ליאור ליברובסקי, ‏החל מהעונה הקרובה: בטוטו צריך לנחש רק 15, באתר ONE‏, 2 באוגוסט 2010
↑  צבי לביא,'"`UNIQ--nowiki-0000000F-QINU`"'‏ועדת הכספים אישרה לטוטו לקיים הימורים מקוונים, באתר גלובס, 4 באוקטובר 2000
↑  צבי לביא,'"`UNIQ--nowiki-00000011-QINU`"'‏ועדת הכספים אישרה: טוטו - בכל יום, באתר גלובס, 6 במרץ 2001
↑  צבי זרחיה,'"`UNIQ--nowiki-00000013-QINU`"'ועדת הכספים אישרה עריכת הימורים יומיים בטוטו, באתר הארץ, 6 במרץ 2001
↑  משה כהן,'"`UNIQ--nowiki-00000015-QINU`"'‏ווינר יומי חדש - גם בטוטו, באתר גלובס, 11 במרץ 2002
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000017-QINU`"'שוקי שדה,'"`UNIQ--nowiki-00000018-QINU`"'מילאתם טוטו? כך פועל המנגנון שמקטין את הסיכוי שלכם להרוויח בגדול, באתר TheMarker‏, 6 בדצמבר 2019
↑  לראשונה: דירקטוריון הטוטו החדש התכנס לישיבה חגיגית, באתר וואלה, 29 באוקטובר 2024
↑  שבתאי צור מונה ליו"ר הטוטו, באתר וואלה, 23 בדצמבר 2020
↑  אלמור תעזוב את הטוטו, ברדוגו המנכ"ל החדש, באתר ONE‏, 6 באפריל 2022
↑  לראשונה: דירקטוריון הטוטו החדש התכנס לישיבה חגיגית, באתר וואלה, 29 באוקטובר 2024
↑  WLA Our Members, www.world-lotteries.org
↑  Toto (The Israel Sports Betting Board) achieves fifth RG certification | European Lotteries, www.european-lotteries.org (באנגלית)
↑  תקציב המועצה לשנה מ-1 בינואר 2022 - 31 בדצמבר 2022
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000022-QINU`"'רועי צ'יקי ארד,'"`UNIQ--nowiki-00000023-QINU`"'הסוס המנצח של הטוטו, באתר הארץ, 8 בנובמבר 2013
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000025-QINU`"'אורה קורן,'"`UNIQ--nowiki-00000026-QINU`"'כחלון: "הימורי הפיס והטוטו - כסף מזוהם; כל זמן שאני שר האוצר לא יהיה קזינו בישראל", באתר TheMarker‏, 3 באוגוסט 2016
↑  הסוף להימורים על מרוצי סוסים בישראל, הודעת משרד האוצר באתר הממשלתי, 31 בדצמבר 2017
↑  הפסיקו לרוץ: החל ממחר יופסקו ההימורים על מרוצי סוסים בישראל, באתר ynet, 31 בדצמבר 2017
↑  שוקי שדה,'"`UNIQ--nowiki-00000029-QINU`"'‏מילאתם טוטו? כך פועל המנגנון שמקטין את הסיכוי שלכם להרוויח בגדול, באתר ‏מאקו‏, 13 בדצמבר 2019
↑  דו"ח שנתי על פעילות המועצה להסדר ההימורים בספורט - 2016
↑  יהושע שגיא,'"`UNIQ--nowiki-0000002D-QINU`"'ועדת סטרשנוב: יש מסקנות, אין למי להגיש, באתר הארץ, 17 בנובמבר 2002
↑  לפח האשפה, באתר הארץ, 25 בנובמבר 2002
פנסורי

הפַּנְסוֹרִי (בהאנגול: 판소리; באנגלית: Pansori) אופרה עממית קוריאנית היא מופע מוזיקלי בתרבות הקוריאנית, בדומה לדיבור ווקאלי (דקלום), דהיינו מעבר בין דיבור, דקלום ושירה. שחקני ההופעה הם הזמר, המספר סיפור בשירה, קריינות ושפת גוף מומחזת, אוחז במניפה והמתופף המלווה אותו. ההופעה יכולה להימשך מספר שעות.
המילה פנסורי מורכבת מהמילה פן או פאן (pan) (פירושה: "חלל, שטח פנוי") ומהמילה סורי (sori) (פירושה: "צליל" או "שירה") והוא שילוב של שתי המילים, מכיוון שבמקור המבצעים הופיעו במרחבים פתוחים, כגון שווקים. מקור הסוגה מגיע עד סוף המאה ה-17, היא התפתחה כנראה משירים שמאניים. כיום, מוכרות רק חמש יצירות פנסורי מקוריות, עם זאת, יצירות חדשות נוצרו גם במאה ה-20. במהלך הזמן התפתחו כמה גרסאות, כך שיש, למשל פנסורי קאיאגום (gayageum או kayagum) (כלי פריטה קוריאני הדומה לציתר). יש גם גרסת תיאטרון עם כמה דמויות. הפנסורי דורש טכניקה מוזיקלית ווקאלית מורכבת מהמבצעים שלה, כאשר תפקיד המתופף חשוב לא פחות מזה של הזמר. במקור זו סוגה אינטראקטיבית, שבה גם הקהל השתתף באופן פעיל בהופעה.
הנציגים הטובים ביותר של הסוגה נקראים זמרי מאסטר, בתקופת שושלת ג'וסון, מיטב זמרי המאסטר זכו להערכה גם על ידי היאנגבאן (מעמד המשכילים הקונפוציאנים שהפכו לחלק מן האליטה השלטת בקוריאה לפני 1910), למרות מוצאם של הזמרים משיכבת העם הנמוכה. כמה מאסטרים גדולים יצרו בתי ספר שהיו להם מאפיינים משלהם מבחינת טכניקת השירה והביצוע. גם נשים היו מעורבות בסוגה, שבמקור בוצעה רק על ידי גברים. בדרום קוריאה המודרנית, זמרי הפנסורי הטובים ביותר הוכרזו על ידי המדינה כ"אוצרות לאומיים חיים". בשנת 2008, הפנסורי התווסף לרשימת המורשת התרבותית של האנושות על ידי אונסק"ו.
היסטוריה

הפנסורי הוזכר לראשונה בספרו משנת 1754 של (유진한) Ju Jin-han בשם Manhvajip (만화집, 晩華集) שמתאר את ההיסטוריה שלו בהנג'ה (כתב סיני). לפיכך, הסוגה החלה לקבל את אופיו המובהק מאוחר יותר כנראה בסוף המאה ה-17. ישנן מספר תיאוריות לגבי מקורו, ככל הנראה התפתח משירי השאמאן הקוריאני של מחוז ג'ולה או צ'ולה, זמרי הפנסורי המפורסמים ביותר הגיעו משם. הם תמיד מספרים סיפור ארוך, בתערובת של פסוקי שירה ופרוזה; גם המבנה המוזיקלי וסגנון השירה של שני הסגנונות דומים.
עם זאת, ההבדל משמעותי ביניהם והוא שגיבורי השירים השאמאניים הם אלוהויות, והשירה משרתת מטרה דתית, וככזו, הוא שיר קודש לשמאן. לעומת זאת הפנסורי מתאר את הבעיות של פשוטי העם בצורה מציאותית. את הסיבה להפרדה זו אפשר כנראה לייחס לצרכים המשתנים של התקופות המשתנות: עד סוף המאה ה-17 נחלשה האמונה בשמאניזם, ולכן שירים וטקסים שמאניים הוגבלו בעיקר לחגיגות ולפסטיבלים. יחד עם זאת, הטקס של השמאן היה גם סוג של מחזה, מיצג, והצורך בהופעות מרהיבות נשאר. כך הפך אולי הפנסורי לסוגה עצמאית.
כאשר החל התיאטרון הקוריאני המודרני הוקמה להקת וונגקסה (Wongaksa) בשנת 1903, הפנסורי הפך מהרכב של זמר אחד ומתופף אחד, ללהקת תיאטרון ונוצרה האופרה הקוריאנית. להקת הוונגקסה היא לא רק ביצעה יצירות פנסורי אלא ניסתה ליצור רפרטואר חדש.
מאפייני הפנסורי

פנסורי זה בדרך כלל היה זמר שישב שניים או שלושה מטרים לפני (או ליד) הזמר. הקהל גם השתתף באופן פעיל בהופעות על ידי צעקת מילות כעס (추임새, chuimsae), כמו גם המתופף עצמו שהשמיע צלילים כאלה. מסיבה זו, הז'אנר יכול להיחשב כאינטראקטיבי, מאחר שהקהל הוא חלק פעיל בהופעה, מצב הרוח והתגובות של הקהל משפיעים על הביצוע, ההתנהגות והלך הרוח של זמר הפנסורי צריכים להיות יצירתיים במיוחד, הם משנים בחופשיות את הקטעים בהתאם לאירוע הנתון, המצב, תגובות הקהל, משאירים או מוסיפים חלקים, מוסיפים שירי עם פופולריים להופעה, לכן ניתן לומר שאין שני מופעי פנסורי שהם אותו הדבר בביצוע, לא מבחינת התוכן, לא במוזיקה ולא בביצוע, מה שמקשה על ציון הקטעים, ומסיבה זו מדובר בעיקר בז'אנר המועבר בעל פה.