stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חכלילית

| חכלילית |
| --- | --- |
 פרט מהמין חכלילית עצים, המין הטיפוסי בסוג. צולם באיטליה  המינים בסוג מפגינים דו-צורתיות זוויגית בולטת. בתמונה זכר (משמאל) ונקבה מהמין חכלילית סיבירית (Phoenicurus auroreus)
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: חטפיתיים
סוג:: חכלילית
שם מדעי
 Phoenicurus ‏Forster, 1817

חַכְלִילִית (שם מדעי: Phoenicurus) היא סוג של ציפורי שיר ממשפחת חטפיתיים, שמוצאן מאירופה, אסיה ואפריקה. הן נקראות כך בשל הצבע האדום-כתום של הזנב שלהן ("חכלילי" משמעותו אדום, כמו בפסוק ”חַכְלִילִי עֵינַיִם מִיָּיִן וּלְבֶן־שִׁנַּיִם מֵחָלָב” (בראשית מ"ט, פסוק י"ב)). זהו גם מקור שמן העממי באנגלית, "Redstart"; המילה "start" היא מילה ישנה לזנב.
בישראל נצפים המינים חכלילית עצים כחולפת נפוצה בעונות הנדידה, חכלילית סלעים חורפת וחולפת נפוצה, ובנוסף נרשמה תצפית בודדת בחכלילית אדומת-גב ב-1988.
הסוג Phoenicurus הוצג על ידי חוקר הטבע האנגלי תומאס פורסטר בשנת 1817. המין הטיפוסי בסוג הוא חכלילית עצים (בעל השם הכפול Phoenicurus phoenicurus). השם Phoenicurus מגיע מיוונית עתיקה, מהמילים φοινιξ (phoinix), "ארגמן/סגול (פיניקי)" (ראו גם "פיניקיה" בערך תכלת וארגמן בעולם העתיק), והסיומת ουροσ (-ouros)-"זנב". מחקר פילוגנטי מולקולרי שפורסם ב-2010 הוביל לארגון מחדש של משפחת החטפיתיים, בו שני המינים בסוג לשעבר Rhyacornis והמין היחיד בסוג Chaimarrornis אוחדו למין זה, Phoenicurus.
המינים בסוג מפגינים דו-צורתיות זוויגית בולטת: הזכרים ברובם בעלי צבעים עזים, בשילובים שונים של אדום, כחול, לבן ושחור; ואילו הנקבות בעלות צבעי חום-בהיר עם זנב אדום. הן אוכלות חרקים.
מינים בסוג

הסוג מכיל כיום את המינים הבאים:
(הערה: השמות העבריים המסומנים ב-* ברשימה זו מבוססים על תרגומים חופשיים מהשם העממי באנגלית, שכן עדיין לא התקבל להם שם רשמי בעברית)
| תמונה | שם עממי | שם מדעי | תפוצה |
| --- | --- | --- | --- |
|  | חכלילית אלשאן* (אנ') | Phoenicurus alaschanicus | אנדמית לסין, במיוחד באזור הרי חלאן (המוכרים גם בשם אלשאן) |
|  | חכלילית אדומת-גב | Phoenicurus erythronotus | מרכז אסיה |
|  | חכלילית כחולת-כיפה* (אנ') | Phoenicurus coeruleocephala | רכס ההימלאיה וצפון תת-היבשת ההודית |
|  | חכלילית סלעים | Phoenicurus ochruros | מרבית המערב הפלארקטי |
|  | חכלילית עצים | Phoenicurus phoenicurus | מרבית המערב הפלארקטי |
|  | חכלילית הודג'סון* (אנ') | Phoenicurus hodgsoni | הודו, נפאל, בהוטן, מיאנמר, ומרכז סין |
|  | חכלילית לבנת-גרון* (אנ') | Phoenicurus schisticeps | הודו, נפאל, בהוטן, מיאנמר, ומרכז סין |
|  | חכלילית  סיבירית* (אנ') | Phoenicurus auroreus | מזרח אסיה |
|  | חכלילית צפון-אפריקנית (אנ') | Phoenicurus moussieri | הרי האטלס |
|  | חכלילית אדומת-בטן (אנ') | Phoenicurus erythrogastrus | מרכז אסיה והקווקז |
|  | חכלילית כחולת-ראש* (אנ') | Phoenicurus frontalis | מרכז סין ורכס ההימלאיה |
|  | חכלילית עשנונית* (אנ') | Phoenicurus fuliginosus, בעבר בסוג Rhyacornis | דרום-מזרח אסיה מערבה וצפונה דרך ההימלאיה עד לטג'יקיסטן |
|  | חכלילית לוזון* (אנ') | Phoenicurus bicolor, בעבר בסוג Rhyacornis | אנדמית לפיליפינים, בעיקר באי לוזון |
|  | חכלילית לבנת-כיפה* (אנ') | Phoenicurus leucocephalus, בעבר בסוג Chaimarrornis | דרום-מזרח אסיה, סין, רכס ההימלאיה, ומרכז אסיה |
מינים בסוג > מינים מוכרים ממאובנים

† Phoenicurus erikai (הפליוקן המאוחר, מקזרנוטה, הונגריה).
† Phoenicurus baranensis (הפליוקן המאוחר, מברמנד, הונגריה).
הערות שוליים

↑  חכלילי, באתר ויקימילון
↑  ד"ר יואב פרלמן, חכלילית עצים, Phoenicurus phoenicurus, באתר מרכז הצפרות הישראלי
↑  מידד גורן, חכלילית סלעים, Phoenicurus ochruros, באתר מרכז הצפרות הישראלי
↑  חכלילית אדומת-גב, Phoenicurus erythronotus, באתר מרכז הצפרות הישראלי
↑  הדורם שיריחי, The Birds of Israel, London: Academic press limited, 1996, עמ' 429, ISBN 0-12-640255-8. (באנגלית)
↑  Forster, Thomas (1817). A Synoptical Catalogue of British Birds. London: Nichols, Son, and Bentley. p. 53.
↑  Mayr, Ernst; Paynter, Raymond A. Jr, eds. (1960). Check-list of Birds of the World. Vol. 10. Cambridge, Massachusetts: Museum of Comparative Zoology. p. 74.
↑  Jobling, James A. (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London: Christopher Helm. p. 304. ISBN 978-1-4081-2501-4..
↑  Sangster, G.; Alström, P.; Forsmark, E.; Olsson, U. (2010). "Multi-locus phylogenetic analysis of Old World chats and flycatchers reveals extensive paraphyly at family, subfamily and genus level (Aves: Muscicapidae)". Molecular Phylogenetics and Evolution. 57 (1): 380–392. doi:10.1016/j.ympev.2010.07.008. PMID 20656044.
1 2  Gill, Frank; Donsker, David (eds.). "Chats, Old World flycatchers". World Bird List Version 6.2. International Ornithologists' Union. נבדק ב-20 במאי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Collar, N.J. (2005). "Phoenicurus".  In del Hoyo, J.; Elliott, A.; Christie, D.A. (eds.). Handbook of the Birds of the World. Vol. 10: Cuckoo-shrikes to Thrushes. Barcelona, Spain: Lynx Edicions. pp. 769–773. ISBN 978-84-87334-72-6.
1 2  Kessler, E. (2013). "Neogene songbirds (Aves, Passeriformes) from Hungary". Hantkeniana. 8: 37–149.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543504205171
חורבת בעת

חורבת בעת (ח'רבת בואטי במקור) הוא אתר ארכאולוגי בעמק בית שאן, בו נתגלו שרידי יישוב יהודי מתקופת התלמוד.
החורבה שוכנת כשלושה קילומטרים מצפון מזרח לבית שאן, בצמוד ממזרח לכביש 90, וכשני קילומטרים ממערב לנהר הירדן.
באזור החורבה נתגלו מספר אבני מיל, שהוצבו לאורך הדרך הרומית שבין בית שאן וטבריה אשר עברה במקום. בשטח החורבה עצמה אותרו חרסים ושרידי כלים מהתקופה הרומית המאוחרת ומהתקופה הביזנטית.
בסמוך לחלק העליון של החורבה נתגלו שרידי מבנה במידות 15 על 25 מטרים, בכיוון צפון-דרום, ובו אבני גזית ופריטים ארכיטקטוניים נוספים האופייניים לבתי כנסת מתקופת התלמוד באזור.
לקריאה נוספת

א' שילר, אריאל: כתב עת לידיעת ארץ ישראל, גיליון 52 - בתי כנסת בגליל ובגולן, תשמ"ז-1987, עמ' 77.
חוק חובת אזהרה בפרסום ושיווק של הלוואה

חוק חובת אזהרה בפרסום ובשיווק של הלוואה (תיקוני חקיקה), התשע"ז-2017 אושר בכנסת ב-21 בפברואר 2017, והוא כולל תיקונים בשלושה חוקים, המחייבים מי שמפרסם הלוואה או מתן אשראי לכלול בפרסומת אזהרה לפיה אי־עמידה בפירעון ההלוואה עלולה לגרור חיוב בריבית פיגורים והליכי הוצאה לפועל. בנוסף מחייבים התיקונים לציין את שם התאגיד המלווה בכל פרסומת מטעמו. החוקים המתוקנים הם:
חוק הבנקאות (שירות ללקוח).
חוץ הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות.
חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים).
היסטורית החוק

החוק הוצע לראשונה בכנסת העשרים, ב-3 בינואר 2017 ואושר כשלושה חודשים לאחר הצעתו.
את החוק יזמו לראשונה חברי הכנסת זהבה גלאון, משה גפני, איתן כבל, רחל עזריה ושלי יחימוביץ'.
הוועדה שטיפלה בהצעת חוק זה הייתה ועדת הכלכלה, ובהצבעה הסופית לחוק היו שלושה עשר תומכים, ללא מתנגדים.
מטרת החוק

חוק חובת אזהרה בפרסום ובשיווק של הלוואה הוצע במטרה לעזור לצרכנים המעוניינים לקחת הלוואות ללא רקע פיננסי, להבין בצורה טובה יותר האם יש באפשרותם לפרוע את הלוואתם, ובכך להציג בצורה ברורה את ההשלכות הכלכליות של נטילת ההלוואה.
מטרת החוק מושגת באמצעות הטלת חובה להוספת הבהרה בנוסח: "אי עמידה בפירעון ההלוואה עלולה לגרור חיוב בריבית פיגורים והליכי הוצאה לפועל", לכל הליך שיווקי המעודד נטילת הלוואה. בנוסף לכך, קיים חיוב בציון שם התאגיד שממנו הם לוקחים את ההלוואה, כך שהלווים ידעו מראש על התרחישים הצפויים לאחר נטילה ושימוש בהלוואה. בנוסף לכך, חוק חובת אזהרה בפרסום ובשיווק של הלוואה מוביל לכך שהמלווה המפרסם, כאיש פרטי או כתאגיד בנקאי, לא יבלבל את הלקוח הפוטנציאלי ויגרום ללקוח לחשוב כי לא קיים סיכון מאחורי לקיחת הלוואה, ושהמלווה לא יוכל להטעות צרכנים ולקוחות בנוגע אליו ואל ההצעה שלו.
אכיפה

ב-18 באוקטובר 2018, הוטל עיצום כספי על בנק דיסקונט ישראל בסך 750,000 ש"ח בשל הפרת החוק. השמטת אזהרה מפרסומת שנשלחה לציבור ומעודדת נטילת הלוואות ללקוח מבנק זה. הבנק העלה שתי פרסומות אשר מעודדות את הצרכן לקחת הלוואה מבנק זה, אך הן לא כללו את האזהרה. בפרסומות צורף קישור לדף אשר מסביר ונותן מידע רלוונטי על ההלוואה וכולל את האזהרה הדרושה, אך כיוון שלא הופיעה בפרסומת עצמה - הבנק נקנס. עם זאת, כאשר הלקוח נכנס לאתר הרשמי של הבנק, לא מצוינת אזהרה. דבר זה יוצר מצב שבו כאשר הלקוח נוטל הלוואה לאחר שראה פרסומת, ולא דרך הקישור בפרסומת אלא דרך האתר הכללי, לא ישים לב לאזהרות ויוכל לקבל מידע שגוי.
באותו היום, הוטל על חברת "לאומי קארד" עיצום כספי בסך של מיליון וחצי ש"ח בשל הפרת החוק והשמטת אזהרה מפרסומת. גם חברה זו העלתה שלוש פרסומות, אשר לא כללו את האזהרה הדרושה. את העיצום הכספי נבחר להטיל על אחת משלוש הפרסומות, זו שקיבלה את המספר הגבוה ביותר של צפיות ברשת. החברה קיבלה קנס נוסף על פרסומת שהועלתה בנפרד ולא הכילה אזהרה. הפרסומות הכילו קישור לדף אשר מפרט את האזהרה, אך האזהרה נמצאה בלשונית ההלוואות באתר. החברה הגישה תגובה בכתב אשר אומרת שכחלק ממדיניות החברה, תמיד משתדלים להיות שקופים וברורים מול לקוחותיה בשיחות ובהסברים. לאחר הטלת העיצום הכספי, החברה הסירה את כל הפרסומות והעלתה אותן מחדש לאחר בדיקה שהפרסומת עמדה בכל תקני החוק. בהמשך הוקטן העיצום הכספי ל-1.35 מיליון ש"ח.
הערות שוליים

↑  חוק חובת אזהרה בפרסום ובשיווק של הלוואה (תיקוני חקיקה), התשע"ז-2017, באתר הכנסת
↑  שחר אילן, כמו בסיגריות ואלכוהול: פרסומות להלוואות ילוו באזהרה, באתר כלכליסט, 1 בפברואר 2017
1 2  החלטה בדבר הטלת עיצום כספי בנושא שיווק אשראי – חובת אזהרה בפרסומת, באתר בנק ישראל
↑  הופחת סכום העיצום הכספי שהוטל על חברת מקס לשעבר לאומי קארד, באתר "כאן ישראל", 30 במאי 2019
טומוגרפיה ממוחשבת של הראש (סי-טי)

טומוגרפיה ממוחשבת של מוח אנוש. אלו תמונות הפלחים שהתקבלו בהדמיית סי-טי מבסיס הגולגולת ומעלה, בעזרת חומר ניגודי
סריקת טומוגרפיה ממוחשבת (CT) מורכבת מסדרת צילומי רנטגן של הראש, אשר נלקחו מכיוונים רבים ומגוונים. לאחר קבלת צילומי הרנטגן מתבצע עיבוד ממוחשב של התמונות והפיכתם לסדרת תמונות חתך של המוח. תמונות סי-טי של הראש משמשות לחקר ואבחון פגיעות מוח, פתולוגיות בגולגולת או בסינוסים ומצבים נוירולוגיים שונים ובנוסף משמשות לעיתים להנחיית פעולות כירוגיות במהלך ניתוחי מוח. סריקות סי-טי כוללות חשיפה לקרינה מייננת אשר מעלה את גורם הסיכון לחלות בסרטן; כמו כן, ישנם אנשים אשר מגיבים בתגובות אלרגיות לחומרי ניגודיות המשמשים בהליכי הסי-טי.
שימושים

טומוגרפיה ממוחשבת (CT) היא השיטה האבחנתית המועדפת לטראומת ראש הודות לתכונות הדיוק, אמינות, בטיחות וזמינות. שינויים במחזור הדם, פגיעה ברגולציה אוטומטית, בצקת מוחית ופציעה אקסונאלית מהווים סימפטומים בעקבות פגיעת ראש ומתבטאים כשינויים קליניים, ביוכימיים ורדיולוגיים. ניהול טיפולי תקין של פגיעה מוחית מבוסס על אבחנה נכונה והערכה של התקדמות המחלה לאורך הזמן. בדיקת סי-טי מגלה וממקמת באופן מדויק דימומים תוך-גולגולתיים, חבלות מוחיות, בצקות וגופים זרים ועל כן מהווה שיטה אבחנתית איכותית. במקרים רבים של פגיעות ראש קלות סי-טי אינו נחוץ. התבוננות קלינית, בדיקות גופניות וגורמי תורשה יכולים יחד להצביע על אבחנה קלינית ולכן מהיבטי יעילות ובטיחות מומלץ להימנע מבדיקה זו שלא לצורך. כאשר יש תסמינים מחמירים, תסמינים נוירולוגים מוקדיים, פתולוגיה מבנית (שבר בגולגולת), צורך באיתור גופים זרים (בעיקר חפצים מתכתיים), הערכת ארובת העין וכלי הדם בגולגולת הדמיית סי-טי מוכרת כיעילה. זעזוע מוח אינו אינדיקציה שגרתית לביצוע הדמיית CT או MRI שכן במרבית המקרים לאנשים הסובלים מזעזוע מוח אין ממצאים שהדמיה כזו יכולה לנטר ולזהות. רק במקרים בהם ישנו חשש לשבר בגולגולת, תסמינים נוירולוגים מוקדיים, הדמיית סי-טי יכולה להוות כלי שימושי. בדיקת MRI תהיה שימושית במקרים בהם יש חשש לפתולוגיה מבנית או החרפת תסמינים. כאשר מטופלים סובלים מאובדן שמיעה פתאומי הם לעיתים מופנים לבדיקת סי-טי. אולם כאשר אין ממצאים נוירולוגים תומכים, מקרי טראומה קודמים או היסטוריה של מחלות אוזניים, סריקות סי-טי אינן יעילות. סי-טי יכול גם לשמש ככלי עזר בניתוחים כירורגיים קרי גידולים תוך-גולגולתיים, מומים עורקיים וכדומה. בתחום העיניים סריקות סי-טי יכולות לשמש ככלי אבחוני לפתולוגיות שונות קרי איתור גופים זרים (בעיקר חפצים מתכתיים), שברים, צלוליטיס, סינוסיטיס, דימום תוך-גולגולתי, פרופטוזיס, התקדמות מחלת גרייבס, והערכה כללית של ארובת העין וכלי הדם בגולגולת.
CT בהשוואה ל- MRI

הדמיית תהודה מגנטית (MRI) גם היא מהווה כלי לדימות ויעילה על מנת לאשר אבחנה של ניאופלזמה, מחלות כלי דם, נגעי פוסה גולגולתיים אחוריים, נגעים בחוט השדרה או הפרעות לחץ תוך-גולגולתי. הדמיית תהודה מגנטית מספקת הדמיה עשירה יותר וכן בטיחותית יותר שכן איננה בעלת קרינה מייננת. עם זאת, סי-טי מועדף כאשר MRI אינו זמין, או בהגדרות חירום כאשר נרצה לקבל הערכת מצב מהירה כמו במקרים בהם יש חשד לדימום, אירוע מוחי או פגיעה מוחית טראומטית ושימוש ב MRI יגזול זמן רב מדי.
סיכונים

סריקות סי-טי של הראש מעלות את הסיכון לחלות בסרטן המוח, כאשר ילדים נחשבים כקבוצת הסיכון הגדולה ביותר. נכון לשנת 2018, נראה כי קיים סיכון מוגבר לסרטן עבור אחד מכל 3,000–10,000 בדיקות סי-טי ראש שבוצעו בילדים מתחת לגיל עשר. אפילו במצבי חירום, כאשר פגיעת ראש מוערכת על ידי הרופא כפגיעה קלה ובהתבסס על הפרוטוקול הרפואי, בקרב מבוגרים מומלץ להימנע מ- סי-טי של הראש ובקרב ילדים מומלץ להמתין תחת התבוננות קלינית בבתי החולים טרם הפנייה לבדיקת סי-טי. אנשים רבים פוקדים מחלקות חירום עקב פגיעות ראש קלות כאשר במקרים רבים סי-טי אינו נחוץ. ניסויים קליניים הציגו עלייה ביעילות ובבטיחות של שימוש ב- סי-טי של הראש רק במקרים הנדרשים, בהתאם לפרוטוקול הרפואי, תחת אינדיקציות מבוססות כמו בדיקות גופניות או היסטוריה רפואית.
הכנה לבדיקה ושימוש בחומר ניגוד בבדיקת סי-טי ראש

חומר ניגוד מכיל מולקולות של יוד המוזרקות לוריד הנבדק על מנת לשפר את איכות הדמיית הסי-טי. שימוש בחומר ניגוד נפוץ לשימוש ברבות מבדיקות הסי-טי באזורים השונים ובמרבית בדיקות סי-טי ראש. בסיס הפעולה של חומר הניגוד מבוסס על השפעת חדירות קרני הרנטגן כך שהניגודיות בין הרקמות השונות נהיית ברורה יותר. בבדיקה עם חומר ניגוד לרוב יידרש המטופל בצום של שעות אחדות לפני הבדיקה, וייתכנו תופעות לוואי, אולם אלו נדירות.
הערות שוליים

↑  Computed Tomography (CT), www.nibib.nih.gov
1 2 3  Radiological Society of North America (RSNA) and American College of Radiology (ACR), Head CT (Computed Tomography, CAT scan), www.radiologyinfo.org (באנגלית)
1 2 3 4  ACEP - For patients with minor head injuries | Choosing Wisely, www.choosingwisely.org
1 2 3 4 5  American Medical Society for Sports Medicine | Choosing Wisely, www.choosingwisely.org
↑  American Academy of Otolaryngology—Head and Neck Surgery Foundation | Choosing Wisely, www.choosingwisely.org
↑  Victor C. K. Tse, M. Yashar S. Kalani, John R. Adler, Principles and Practice of Stereotactic Radiosurgery, New York, NY: Springer New York, 2015, עמ' 25–32, ISBN 978-1-4614-8362-5
↑  Khan, FR; Henderson, JM (2013), Deep Brain Stimulation Surgical Techniques, Handbook of Clinical Neurology. Handbook of Clinical Neurology. 116. Amsterdam
↑  Kunimoto, Derek; Kunal Kanitkar; Mary Makar (2004)., The Wills eye manual: office and emergency room diagnosis and treatment of eye disease (4th ed.), Lippincott Williams & Wilkins. pp. 360–361
1 2 3  Choosing Wisely | American Headache Society, web.archive.org, ‏2013-12-03
↑  Klaus-Dietrich Ebel, Differential Diagnosis in Pediatric Radiology, Thieme, 1999, ISBN 978-3-13-108131-5. (באנגלית)
↑  John P. Sheppard, Thien Nguyen, Yasmine Alkhalid, Joel S. Beckett, Risk of Brain Tumor Induction from Pediatric Head CT Procedures: A Systematic Literature Review, Brain Tumor Research and Treatment 6, 2018-4, עמ' 1–7 doi: 10.14791/btrt.2018.6.e4
1 2 3  Michael A. Bettmann, Frequently asked questions: iodinated contrast agents, Radiographics: A Review Publication of the Radiological Society of North America, Inc 24 Suppl 1, 2004-10, עמ' S3–10 doi: 10.1148/rg.24si045519
↑  Syed Daniyal Asad, Nerea Lopetegui Lia, Bryan W Ferrigno, Hossam Alhabach, A Migraneur with a Usual Headache: A Near-miss of Cerebral Venous Thrombosis, Cureus 11 doi: 10.7759/cureus.4393
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
טומוקי איוואטה

טומוקי איוואטה (ביפנית: 岩田 智輝; נולד ב-7 באפריל 1997 באוסה שביפן) הוא כדורגלן יפני המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת ברמינגהאם סיטי, ובנבחרת יפן.
קריירת מועדונים

איוואטה גדל במחלקת הנוער של אויטה טריניטה. הוא שיחק עם המועדון בשלוש הליגות הבכירות ביפן, כולל בליגת העל היפנית, ובסך הכל ערך 113 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שבעה שערים.
ב-9 בינואר 2021 חתם איוואטה ביוקוהמה אף. מרינוס מליגת העל היפנית. הוא זכה עם המועדון באליפות יפן לעונת 2022, וזכה בתואר השחקן המצטיין של הליגה בעונה זו.
ב-30 בדצמבר 2022 הושאל איוואטה למשך חצי עונה, עד לתום עונת 2022/2023, לסלטיק מליגת העל הסקוטית, החל מ-1 בינואר 2023. בסיום ההשאלה חתם באופן קבוע בסלטיק.
ב-31 באוגוסט 2024 חתם בברמינגהאם סיטי מהליגה השלישית באנגליה.
קריירה בינלאומית

איוואטה היה חלק מסגל נבחרת יפן לטורניר קופה אמריקה 2019. ב-20 ביוני 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, בתיקו 2-2 נגד נבחרת אורוגוואי במסגרת שלב הבתים של הטורניר. בסך הכל ערך שתי הופעות בטורניר.
תארים > קבוצתיים

אליפות יפן (1): 2022
תארים > אישיים

השחקן המצטיין של ליגת העל היפנית (1): 2022
נבחרת השנה בליגת העל היפנית (1): 2022
הערות שוליים

↑  Celtic sign Japan midfielder Iwata באתר BBC, ‏ 30 בדצמבר 2022 (באנגלית)
| נבחרת יפן – קופה אמריקה 2019 |
| --- | --- | --- |
|  1 קוואשימה •  2 קוגיושה •  3 נקאיאמה •  4 איטקורה •  5 נ. אואדה •  6 ווטנאבה •  7 שיבסאקי •  8 איטו •  9 מאדה •  10 נקאג'ימה •   11 מיושי •  12 קוג'ימה • 13 א. אואדה •  14 הארה • 15 סוגה • 16 טומיאסו • 17 מאטסומאטו • 18 אוקזאקי • 19 איוואטה • 20 אבה • 21 קובו • 22 טאטסוטה • 23 אוסאקו • מאמן: מוריאסו |  1 קוואשימה •  2 קוגיושה •  3 נקאיאמה •  4 איטקורה •  5 נ. אואדה •  6 ווטנאבה •  7 שיבסאקי •  8 איטו •  9 מאדה •  10 נקאג'ימה •   11 מיושי •  12 קוג'ימה • 13 א. אואדה •  14 הארה • 15 סוגה • 16 טומיאסו • 17 מאטסומאטו • 18 אוקזאקי • 19 איוואטה • 20 אבה • 21 קובו • 22 טאטסוטה • 23 אוסאקו • מאמן: מוריאסו | יפן |
חורבת בתרה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 היסטוריה
 תקופות:  אמוראים 
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  32°54′17″N 35°40′32″E﻿ / ﻿32.904805290953°N 35.675429105759°E﻿ / 32.904805290953; 35.675429105759
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) חורבת בתרה(למפת הגליל העליון רגילה) חורבת בתרה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת בתרה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת בתרה
 
חורבת בתרה הוא אתר ארכאולוגי בשיפולי רמת הגולן, בו נתגלו שרידי יישוב יהודי מתקופת התלמוד ובית כנסת קדום.
האתר ממוקם כקילומטר וחצי מצפון מערב למושב מעלה גמלא, בשלוחה הנמצאת מעל נקודת המפגש של נחל דליות עם נחל בתרה, ובסמוך לדרך ההיסטורית מהגליל לאזור גמלא.
מבית הכנסת הקדום באתר נשתמרו הקיר המערבי וחלק מהקיר הצפוני. בסביבת המבנה נתגלו פריטים ארכיטקטוניים רבים המזוהים עם בתי כנסת בגליל ובגולן, ובהם כותרות, מזוזות ומשקופים מעוטרים בשריגי גפנים.
בסמוך לחורבה, לאורך נחל דליות, נתגלו שרידי בתי כנסת בעלי מאפיינים דומים לאלו של חורבת בתרה, בחורבת חוחה ובחורבת זיתה.
לקריאה נוספת

אריאל כתב עת לידיעת ארץ ישראל, כרך 52 מאי 1987 - בתי-כנסת בגליל ובגולן, עמ' 98-95.
זר דפנה

זר דפנה המקשט אנדרטה בפולקטינג, הפרלמנט הלאומי של דנמרק.
זֵר דפנה הוא זר עגול, עשוי מענפים ועלים מחוברים של ער אציל (דפנה, Laurus nobilis) – צמח ירוק-עד, רחב-עלים וארומטי – או בשלב מאוחר יותר החל להיעשות מעצבונית החורש חסרת השדרה (Ruscus hypoglossum) או מדפנת הדובדבן (Prunus laurocerasus). זר הדפנה הוא סמל לניצחון, והוא נענד על הראש סביב הקודקוד, או כשרשרת פרחים על הצוואר. סמל זר הדפנה מופיע לראשונה במיתולוגיה היוונית. האל אפולו מיוצג כשהוא עונד זר דפנה על ראשו, וזֵרים הוענקו למנצחים בתחרויות אתלטיקה, כולל באולימפיאדה העתיקה – שם הם היו עשויים מעץ זית בר המכונה ביוונית קוֹטִינוֹס (κότινος), (למשל בעיר אולימפיה) – ובמפגשי שירה. ברומא העתיקה הזֵרים היו סמלי ניצחון בקרב, באמצעותם הכתירו מפקד מצליח במהלך מצעד הניצחון. בעוד זֵרֵי דפנה עתיקים מופיעים לרוב בצורת פרסה, בגרסאות מודרניות יותר הם בדרך כלל בצורת טבעת סגורה.[דרוש מקור]
בשימוש בניבים מודרניים, זר הדפנה מתייחס בדרך כלל לניצחון. הביטוי "נח על זרי הדפנה" מתייחס למישהו שמסתמך לחלוטין על הצלחות העבר שלו לשם המשך תהילתו. ביטוי נוסף באנגלית הוא "look to one's laurels", הניתן לתרגום "להשגיח על זרי הדפנה" ופירושו להיזהר מהפסד למתחרים.
רקע

האל אפולו, פטרון הספורט, מקושר לענידת זר דפנה. קישור זה נובע מהסיפור במיתולוגיה היוונית העתיקה של אפולו ודפנה. אפולו לעג לאל האהבה ארוס (קופידון) על שימושו בחץ וקשת, מכיוון שאפולו הוא גם פטרון החץ וקשת. ארוס נעלב והכין אז שני חצים, אחד מזהב והשני מעופרת. הוא ירה באפולו את חץ הזהב, שטבע בו אהבה ותשוקה לנימפת הנהר דפנה. בדפנה הוא ירה את חץ העופרת, שטבע בה שנאה לאפולו. אפולו רדף אחרי דפנה עד שהתחננה להשתחרר ממנו ובתגובה נהפכה לעץ דפנה.
אפולו נשבע לכבד את דפנה לנצח והשתמש בכוחות הנעורים הנצחיים והאלמוות שלו כדי להפוך את עץ הדפנה לירוק-עד. אז אפולו צרר זֵר מענפיה של דפנה, והפך את דפנה לסמל תרבותי עבורו ועבור משוררים ונגנים.
שימוש באקדמיה

יש מדינות שבהן זר הדפנה משמש כסמל לתואר שני. הזֵר ניתן לבוגרי התואר השני בטקס סיום התואר. המילה האנגלית laureate (מילולית "עטור/ת זר דפנה") המשמשת לתיאור חתן/כלת פרס כלשהו, מקורה ב-laurel, זר דפנה. דנטה אליגיירי, המשורר והפילוסוף מפירנצה מימי הביניים וחבר האסכולה הסיציליאנית, מוצג לעיתים קרובות בציורים ובפסלים עונד זר דפנה.
במטבעות בערך של 2 אירו שהוטבעו באיטליה בשנים 2008-2023, מוטבעת דמותו של דנטה, כשלראשו זר דפנה - הצמח ער עציל.
באיטליה, המונח לַאוּרֵאָטוֹ מתייחס באקדמיה לכל סטודנט שסיים את לימודיו. מיד לאחר טקס הסיום, או לַאוּרֵאָה באיטלקית, הסטודנט מקבל זר דפנה לענוד במשך היום. מסורת זו החלה באוניברסיטת פדואה[דרוש מקור] והתפשטה בשתי המאות האחרונות לכל האוניברסיטאות האיטלקיות.
באוניברסיטאות ובמכללות רבות בארצות הברית, זרי הדפנה משמשים כאביזר בטקסי סיום של השנה השלישית או השנה הרביעית בתואר הראשון, או בעת הגשת עבודת תזה. שתי דוגמאות:
במכללת קונטיקט בארצות הברית, סטודנטים בשנתם השלישית (מתוך ארבע) עונדים שרשרת דפנה, שאותה הם מקבלים בטקס הסיום מהמחזור שלפניהם. זר הדפנה מייצג את מחזור הטבע ואת המשכיות החיים משנה לשנה. מיד לאחר טקס הסיום, הסטודנטיות בשנה השלישית חותמות את שנת הלימודים שלהן עם זרי הדפנה, ובכך מסמלות שהתקדמו רשמית לשנה הרביעית, והטקס יחזור על עצמו באביב שלאחר מכן.
במכללת מאונט הוליאוק שבדרום האדלי במסצ'וסטס, בארצות הברית, זר הדפנה הוא אביזר קבוע בטקסי הסיום מאז שנת 1900, אז סטודנטים בוגרים נשאו או ענדו זרי דפנה. ב-1902 החל השימוש הרשמי בשרשרת מהצמח קאלמיה לאטיפוליה ("דפנת הרים"). מאז, המסורת הייתה שסטודנטים בשנה הרביעית צועדים בתהלוכה ברחבי הקמפוס, נושאים שרשרת ארוכה המקשרת אותם זה לזה. צמח זה מחליף את הצמח ער אציל, ששימש את הרומאים בזרים ובכתרי כבוד.
בשוודיה, סטודנטים המקבלים תואר דוקטור או דוקטור לשם כבוד בתחומים שבאופן מסורתי שייכים ל"פקולטה לפילוסופיה" – כלומר פילוסופיה, שפות, אמנויות, היסטוריה, מדעי החברה ומדעי הטבע – מקבלים זר דפנה במהלך טקס קבלת התואר.[דרוש מקור]
בפינלנד, באוניברסיטת הלסינקי, מוענק זר דפנה במהלך טקס קבלת התואר השני.[דרוש מקור]
מוטיב באדריכלות ובאמנות דקורטיבית

זר הדפנה הוא מוטיב נפוץ באדריכלות, בעיצוב רהיטים וטקסטיל. זר הדפנה נראה מגולף ביצירות האבן והטיח הדקורטיבי של רוברט אדם, ובאדריכלות בסגנון הפדרלי, בסגנון ריג'נסי, בסגנון דירקטואר, ובסגנון האמנויות היפות. באמנויות דקורטיביות, במיוחד בסגנון האימפריה (אַמְפִּיר), זר הדפנה ארוג בטקסטיל, משובץ בעבודות תשבץ (marquetry), ומוסף על רהיטים בתוספות פליז מוזהבות. יצרנית המכוניות אלפא רומיאו הוסיפה זר דפנה ללוגו שלה לאחר שזכתה במרוץ המכוניות העולמי הראשון ב-1925 עם מכונית המרוץ P2.[דרוש מקור]
שימוש בסמלי אצולה

זרי דפנה משמשים לפעמים בסמלי אצולה. הם עשויים לשמש כמטען במגן, סביב המגן או מעליו כטבעת. זֵרים הם סוג של כיסויי ראש הדומים לכתר פתוח או לעטרה.
בהרלדיקה, סרט בד מלופף מחזיק מעטה על קסדה. סוג זה של מטען נקרא "עטרה". זֵר הוא כתר פתוח של עלווה, בדרך כלל עשוי מעלים, אך לפעמים עם פרחים. זֵרים יכולים להיות עשויים גם מעלי אלון, מפרחים, מהצמח צינית או מרוזמרין. הם בדרך כלל בצורת טבעתית סגורה, אך יכולים גם להיות בצורת מעגל פתוח.
שימושים בישראל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ראו גם

עטרה
כתר מוראלי
חתן/כלת פרס נובל
סמל יוון
לקריאה נוספת

Carruthers, Emile (2017-05-04). "The Ancient Origins of the Flower Crown". The Iris. The Getty. נבדק ב-2019-02-14.