stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לווייתן (מיתולוגיה)
הלוויתן ומלחמת אל הסער בים בספרות המזרח הקדום

חוקרי המקרא רואים בלווייתן שריד למוטיב מיתי כנעני קדום. במאמרו "שירת העלילה בישראל",טען משה דוד קאסוטו כי בעם ישראל התקיימה אי פעם בעבר שירת עלילה. כהדגמה לטענתו, הראה קאסוטו שרידים הקיימים במקרא למיתוס הדומה לעלילות בעל וענת העוסק במלחמה של האל בים. בכתבי אוגרית, בסיפור עלילות בעל וענת, מתוארת מלחמתו של האל בעל בנחש ים מפלצתי המכונה "לתן בתֿן ברח" ו"בתֿן עקלתן" בעל שבעה ראשים. כינויים אלה מקבילים במובהק לכינויים המופיעים בישעיהו כז א: "בַּיּוֹם הַהוּא יִפְקֹד ה' בְּחַרְבוֹ הַקָּשָׁה וְהַגְּדוֹלָה וְהַחֲזָקָה עַל לִוְיָתָן נָחָשׁ בָּרִחַ וְעַל לִוְיָתָן נָחָשׁ עֲקַלָּתוֹן". המילה האוגריתית בתֿן משמעותה "נחש", והיא קרובה כנראה (אם כי לא מקבילה) למילה העברית פֶּתֶן. תנין ונחש עקלתון בעל שבעת הראשים נזכר כמה פעמים באפוס האוגריתי:
האלה ענת מתפארת:
ותשא קולה ותקרא/ איך הגיעו גפן ואגר/ איזה אויב הופיע לבעל/ איזו צרה לרוכב ערבות/ הן הכיתי מידד אל ים/ כילתי נהרי אל רבים /חסמתי תנין, חסמתיו/ הכיתי נחש עקלתון/ עריץ בעל שבעה ראש (בתרגומו של קאסוטו, "האלה ענת" עמ' 68 - 67)
האל מות מזכיר לאל בעל את מלחמתו בלוויתן נחש בריח (ktu1.5 I 1 - 5)
כשמחצת לוויתן נחש בריח/ כילית נחש עקלתון/ שליט אשר שבעה ראשים לו
אנומה אליש, סיפור הבריאה הבבלי, מתאר את המאבק בין תיאמת, הים הקדמון, אם כל חי, ובין מרדוך, אלוהי בבל, שבעקבותיו זכה למעמדו כאל העליון בפנתיאון המסופוטמי. תיאמת נעזרת בצבא מפלצות ים של תנינים ונחשים.
האם חבר, יוצרת כל/ הוסיפה נשק ללא מתחרה, ילדה תנינים/ שיניהם חדות...אכזריים/ מילאה גופם חמה במקום דם/ הלבישה את הנחשים הנוראיים אימה
נחש ים אימתני מתואר בלוח שנמצא בספריית המלך אשורבניפל
נחש נוצר בים... אורכו מגיע לשישים ברו, ראשו מתנשא לשלושים ברו, שמורות עיניו משתרעות על חצי ברו...עשרים ברו מתהלכות (רגליו). אכל דגים יצירי (הים), אכל ציפורים יצירי (השמים), אכל ערודים יצירי (הערבה)...
הלוויתן כדמות מיתולוגית במדרש ובאגדה

בהגות וביצירה היהודית הרבו לעסוק בדמותו הכבירה והמוזרה של הלווייתן. באפוס המקראי הלוויתן הוא אחד מיצורי הים שעימם נלחם אלוהים לאחר בריאת העולם ובכך הוא מסמל רוע וכאוס. נצחונו המוחלט של האל עליו מהווה הוכחה לכוחו של אלוהים ולשלטונו בעולם. הקשר שנוצר בתלמוד ובמדרש בין הלוויתן וסעודת הצדיקים באחרית הימים הוסיף לדמות הלוויתן משמעויות סימבוליות רבות. מהותו ותכונותיו של הלוויתן עוררו עניין רב בקרב חז"ל ובדורות שאחריהם. הוא נזכר לא פחות מ-828 פעם בתלמוד, במדרשי אגדה, בפיוט, בספרות החיצונית, בפרשנות ובקבלה, בספר הזהר ובכתבי יסוד חסידיים.
השירה המקראית, המציגה את הלוויתן כמפלצת הים האימתנית ביותר ומזכירה בצמידות אליו את התנין משקפת או מובילה את המיתוס הקושר את הלוויתן עם "התנינים הגדולים" שהם בעל החיים היחיד הנזכר בשמו בסיפור הבריאה המקראי. בספר בראשית, פרק א', פסוק כ"א מסופר כי ביום החמישי לבריאת העולם ברא אלוהים את העופות ואת מיני הדגים השורצים בים, לרבות "התנינים הגדולים": ”וַיִּבְרָא אֱלֹהִים אֶת-הַתַּנִּינִם הַגְּדֹלִים; וְאֵת כָּל-נֶפֶשׁ הַחַיָּה הָרֹמֶשֶׂת אֲשֶׁר שָׁרְצוּ הַמַּיִם לְמִינֵהֶם, וְאֵת כָּל-עוֹף כָּנָף לְמִינֵהוּ, וַיַּרְא אֱלֹהִים כִּי-טוֹב”. רש"י בפירושו לפסוק זה מסביר כי "התנינים הגדולים" הם "דגים גדולים שבים, ובדברי אגדה הוא לוויתן ובן זוגו שבראם זכר ונקבה והרג את הנקבה ומלחה לצדיקים לעתיד לבוא שאם יפרו וירבו לא יתקיים העולם בפניהם".
הסיפור על שני תנינים, שהאל היה צריך להכניע אותם לבל יהרסו את העולם שברא משקף, ככל הנראה, את המיתוס הישראלי הקדום על מלחמתו של אלוהים במפלצות הים. סיפור התנינים מופיע כבר בספר חנוך א' , אשר נכתב בארץ ישראל במאה ה-3 לפני הספירה.
וביום ההוא יהיו שני תנינים נפרדים תנין נקבה הנקרא לוויתן לשכון בתהומות ים על מעיינות המים. והזכר שמו בהמות והוא ממלא בחזהו מדבר שממה ושמו דונדין אשר מקדם לגן ושם ישכנו הבחירים והצדיקים אשר משם לוקח אבי הזקן השביעי לאדם האדם הראשון אשר ברא אדון הרוחות. ואבקש מאת המלאך האחר להראותני את כוח התנינים ההם איך נפרדו ביום אחד והשלכו האחד אל תהומות ים והשני אל ארץ יבשת המדבר.
הלוויתן כדמות מיתולוגית במדרש ובאגדה > הלוויתן בסעודת הצדיקים בגן העדן

בסיפור זה הנקבה נקראת לוויתן והזכר נקרא בהמות ובהמשכו נרמזת סעודת הצדיקים בגן העדן. מוטיבים אלה עברו גירסאות וגילגולים במהלך הדורות והם ממשיכים את מוטיב הקשר בין התנינים של סיפור הבריאה ובין הלוויתן. בתלמוד הבבלי מסופר שאלוהים ברא את הלוויתן בשני מינים, זכר ונקבה, כמו את שאר היצורים החיים. את הזכר שנקרא "נחש בריח" אלוהים סרס, ואת הנקבה המכונה "נחש עקלתון" הרג והמליח את בשרה כדי לשמר אותו לסעודת הצדיקים באחרית הימים. הלוויתן משמש בסעודה זו לא רק בבשרו אלא גם בעורו, שממנו בונה האל סוכה שבה יערכו הצדיקים את סעודתם,(בבא בתרא עד ב') בעקבות כך יש הנוהגים להזכירה בברכת המזון של סוכות וביציאה מן הסוכה. והמדרש אף מפליג בשימוש שיעשו באחרית הימים מן הלוויתן: את בשרו יחלקו בשווקי ירושלים ואת עורו יפרסו על חומות העיר ו"זיוו מבהיק מסוף העולם ועד סופו".
לעיתים מוזכרים בסמיכות ללווייתן שני בעלי חיים אגדתיים נוספים: "בהמות", החיה השליטה ביבשה, ו"זיז שׂדי", העוף השולט בשמים. שילוש זה של לווייתן, בהמות וזיז שדי מסמל את כוחו וגבורתו של אלוהים, שיצר את החיות הללו, והוא היחיד שמסוגל להכניען. הרמב"ם בדברו על ספר איוב מזכיר ”ורוב מה שהאריך בדיבור ההוא היה בתאר 'לויתן' אשר כלל סגולות גשמיות מפוזרות בבעל החיים ההולך והשוחה והמעופף” (מורה נבוכים, ג', כ"ג), ומובן מדבריו שהלווייתן עצמו כולל את התכונות של החיים ביבשה ובאוויר.
הגשת בשר לוויתן כמאכל בסעודת גן העדן של הצדיקים עורר קושי שחז"ל ופרשנים הרבו להתחבט בו: האם בשר הלוויתן כשר ? לפי תאור הלוויתן בספר איוב הוא עטוי בעור קשיח שדוחה כל נשק שפוגע בו, ולא נזכרים בו סנפירים וקשקשת. היו מי שהתאמצו והכשירו את בשר הלוויתן אך דמותו האגדתית של בהמות, הנקרא גם "שור הבר", איפשרה פתרון מעניין לקושי. לפיו יתנהל (או התנהל בימי הבראשית) קרב אדירים בין שתי המפלצות: הלוויתן ובהמות שבו כל אחת מהן תשסע את יריבתה ותהפוך אותה לבשר ציד ואז בשרן יהיה כשר על אף שלא עבר שחיטה כשרה !!
אמר רבי יודן ברבי שמעון כל בהמות ולויתן הן קניגון של צדיקים לעתיד לבא, וכל מי שלא ראה קניגון של אומות העולם בעולם זה, זוכה לראותה לעולם הבא. כיצד הם נשחטים, בהמות נותץ ללויתן בקרניו וקורעו, ולויתן נותץ לבהמות בסנפירין ונוחרו, וחכמים אומרים זו שחיטה כשרה היא.
חז"ל ופרשנים בכל הזמנים התקשו גם בשאלת הסעודה בכלל, ואף תהו האם יתכן שבעולם הבא יש מקום וצורך במזון ובמשקה. היו שטענו שהמאכל והמשקה הם אמנם גופניים אך הם מחזקים את היכולות השכליות והרוחניות, ומאחר שנבראו בששת ימי הבריאה יש בהם קדושה מיוחדת. כלומר, בשרו של הלוויתן לא רק שהוכשר כהלכה, אלא יש בו גם מעלת קדושה.
הלוויתן במסורת הנוצרית

דימוי הלוויתן בתיאולוגיה הנוצרית נסמך על דימוייו בתנ"ך ובספרים החיצוניים כמפלצת ימית מהימים שקדמו לבריאה, שאלוהים נלחם בה ומנצח אותה. דימוי משפיע אחר הוא של יצור המופיע בחזון יוחנן, הספר האחרון בברית החדשה, הנודע גם כספר ההתגלות. היצור בצורת נחש אדום ענק, שלו שבעה ראשים ועליהם שבעה כתרים, עשר קרניים וזנב אדיר  נקרא בלטינית draco magnus - דרקון גדול, וגם serpens antiquus נחש קדמון. הוא נלחם במלאך גבריאל ובעוזריו שמנצחים אותו ומשליכים אותו לארץ. dragon" (drakon) הוא המילה המקובלת בתרגום השבעים ללוויתן, ויתכן שהשפיע על הקישור בין הלוויתן ובין השטן - כח הרוע האולטימטי.
מתיאור הלוויתן כנחש בישעיהו כ"ז:  "לויתן נחש בריח - לויתן נחש עקלתון" נוצר קישור של לוויתן עם הנחש הקדמוני, שפיתה את חווה והביא לחטא הקדמון. הירונימוס בפירושו לתהילים קד 26 טוען כי הלוויתן הוא הנחש, שהוא מכנה שם דראגון, שפיתה את חווה וגורש מגן העדן.  הקישור בין הלוויתן לשטן התגלגל לאמונה שהלוויתן נכשל בנסיונו למרוד באל כמו שהצליבה מנעה מהשטן לפתות את ישו. במסעי הצלב הושר בפי צלבנים שיר הלל "לצלב המבורך שצד את הלוויתן החמדן"
פרשנות מקובלת נוספת, לפיה הלוויתן הוא דג גדול,שהוא טורף על,  קישרה אותו עם דימוי  "פתח הגיהנום" hellmouth, שהיה נפוץ מאוד באיקונוגרפיה הנוצרית בימי הביניים.  פתח הגיהנום תואר בצורת פה פעור של מפלצת ענקית הבולעת את החוטאים. המפלצת היא  דג ענק (whale) המפתה את כל הדגים באמצעות הפצת ריח טוב. היא בולעת אותם ונועלת את לסתותיה כך שלא יוכלו לצאת כמו השטן שמפתה את החוטאים במנעמי החטא ונועל אותם בגיהנום.
לוויתן וגם בהמות מופיעים ברשימה של שדים מ 1509 הקישור של לוויתן עם החוטאים ועונשם שודרג כאשר ב 1589 פרסם פיטר בינספילד, תיאולוג גרמני קתולי, רשימה מעודכנת לשבעת החטאים שעונשם מיתה ושמות השדים האחראים להם. הוא כלל בה  את הלוויתן כשד האחראי לחטא הקינאה וכך נכלל לוויתן ברשימה נבחרת של שדים .המכונים נסיכי הגיהנום: לוציפר, מאמון, אסמודאוס (אשמדאי), לוויתן, בעל זבוב, שטן ובלפיגור. הדימוי השטני של הלוויתן נעלם במהלך המאה ה 16 והוחלף בדימוי של כח אדיר.
הלוויתן כמטפורה

בעקבות תיאור הלוויתן בספר איוב מ"א 26 " אֵין-עַל-עָפָר מָשְׁלוֹ; הֶעָשׂוּ לִבְלִי-חָת. אֵת-כָּל-גָּבֹהַּ יִרְאֶה; הוּא מֶלֶךְ עַל-כָּל-בְּנֵי-שָׁחַץ” היה הלוויתן למטפורה למשהו שהוא הגדול ביותר מסוגו. כך בספר הזהר נאמר על  שמעון בר יוחאי " ואתה תניא דמסייע לך יותר מכולם,ו משום שאתה הלויתן של ימה של תורה, כי אדונם של כל הדגים נקרא לויתן, שהוא על שם התורה....",. .
במאה ה 17 הלוויתן היה כינוי לאדם עם עושר או כח מדהים. תומאס הובס בחר להכתיר את ספרו על מקורות הלגיטימציה של השלטון המדיני והסמכות הריבונית בשם לוויתן. הובס קרא ללוויתן deus mortalis  - האל בן התמותה בזכות הפחד שהוא מעורר. הובס משתמש במילה האנגלית Commonwealth (קהילייה או מדינה) לתיאור הגוף שנוצר כתוצאה מברית בין כל הפרטים. הברית יוצרת את המדינה והריבון, שאותם הוא מדמה ללווייתן: "זוהי הולדתו של אותו לווייתן אדיר, אותו אל בן תמותה אשר לו אנו חבים – [כאשר אנו] תחת האל האלמותי – את שלומנו ואת הגנתנו". הלוויתן - הריבון על פי הובס - הוא אחדות של אינדבידואלים שאין אפשרות להפריד ביניהם וזהו מקור כוחו.. באיור שבחר הובס לעמוד השער ולכריכת ספרו נראית דמות אדם, מוקף בסמלי שלטון, המורכבת ממספר רב מאוד של דמויות אנוש. הסופרים  ז'וליאן גרין ופול אוסטר בחרו בשם לוויתן ככותרת לספריהם שעסקו בכח המיתי של הגורל ושליטתו על חיי האדם.
במאי 2011, עבודתו של אניש קאפור "לוויתן", הייתה המיצב השנתי באירוע האמנות "מונומנטה" שנערך בגראנד פאלה בפריז. קאפור תיאר את היצירה כ: "אובייקט יחיד, צורה אחת, צבע יחיד...השאיפה שלי היא ליצור חלל עם מרחב המגיב לגובה ולבהירות של הגן בגראנד פאלה. המבקרים יהיו מוזמנים ללכת בתוך היצירה, לטבול את עצמם בצבע, וזו, אני מקווה, תהיה חוויה מהורהרת ופואטית".
בתרבות

בעברית החדשה השם לווייתן מתייחס ליונק ימי דמוי דג השייך לסדרת הלווייתנאים. הלווייתנים נודעים בגודלם הרב, ולמעשה בעל החיים הגדול ביותר שחי אי פעם הוא הלווייתן הכחול.
באנגלית משמש המושג "לווייתן" (Leviathan) לציון כל בעל חיים עצום בגודלו, וכן לתיאורה של תופעה חובקת כל המכלה את כל העומד בדרכה.
"לווייתן" הוא שם ספרו החשוב והמשפיע של תומאס הובס, אשר דן בענייני פילוסופיה מדינית, סמכות ושלטון. בספר מתחקה הובס אחרי תולדות צבירת הכוח על ידי המדינה, שאותה הוא מכנה "לויתן", כיוון שבדומה ליצור התנ"כי, גם היא רבת כוח והשפעה ואין דבר העומד בדרכה.
עבודתו של אניש קאפור "לוויתן", המיצב השנתי באירוע האמנות "מונומנטה" שנערך בגראנד פאלה בפריז. 2011 ."לווייתן" הוא גם שם הרומן של הסופר האמריקני ז'וליאן גרין שכתב בעיקר בצרפתית, הדן במצב בו הגורל רודה באדם כמו הייצור המיתולוגי.
"לווייתן" הוא ספרו הבלשי של הסופר הרוסי בוריס אקונין.
"לווייתן" הוא שם הרומן של הסופר האמריקני פול אוסטר שמרבה לעסוק ביצירותיו ביחס בין מקריות וגורל, והאופן שבו אירועים כביכול מקריים בחייו של אדם יכולים להביא לכדי הרס וחורבן.
"לווייתן" הוא השם שניתן לספינת מלחמה ענקית וקטלנית בסרט משנת 2001 "אטלנטיס: האימפריה האבודה".
במשחקי הדור השלישי של סדרת פוקימון: פוקימון רובי וספיר וברקת וברימייק שלהם פוקימון אומגה רובי ואלפא ספיר הפוקימון האגדי 'קאיוגר' מבוסס על הלווייתן.
בעונה הרביעית של סדרת האנימה יו-גי-הו! דו-קרב מפלצות מופיע "לווייתן הגדול" בתור האל הקדום המפלצתי של אטלנטיס, אותו משרת הנבל הראשי של העונה.
במשחק המחשב סטארקראפט 2 הלווייתן הוא יחידה מעופפת ענקית של הזרג.
בספר האינטרנטי worm לווייתן הוא אחד מהendbringers, מפלצות חזקות שמאיימות על המין האנושי.
בטריולוגיה "הלווייתן מבבל" המשלבת בין מקורות יהודים למיתולוגיות מסופוטומיות וכנעניות הלוויתן הוא יצור השוכן במים אך השפעתו מעוררת כאוס ודיכאון גם מעל הקרקע, בנוסף להתגלמותו כאדם.
ראו גם

לווייתנאים בתרבות
לקריאה נוספת

Uehlinger, Christoph. "Leviathan." Pages 511-515 in Dictionary of Deities and Demons in the Bible. Edited by Karel van der Toorn, Bob Becking, and Pieter W. van der Horst. 2nd ed. Leiden: Brill, 1999. ISBN 90-04-11119-0
Gurevitch, Danielle. "Symbolism and Fantasy of the Biblical Leviathan: From Monster of the Abyss to Redeemer of the Prophets", JISMOR (10), March 2015 in: https://www.academia.edu/12384545/Symbolism_and_Fantasy_of_the_Biblical_Leviathan
מאמרה של הבלוגרית ענת פרי תנין, לויתן, נחש, דרקון.
.Andrei A. Orlov . Supernal serpent : mysteries of Leviathan in Judaism and Christianity. New York, NY : Oxford University Press 2023
Folksongs Der Welt

Folksongs Der Welt (מוכר גם כ"שירי עם מהעולם") הוא אלבום האולפן השישי של הצמד המוזיקלי הישראלי אילן ואילנית. הוא יצא בגרמניה תחת חברת התקליטים SR אינטרנשיונל בפורמט אריך-נגן. בהתאם לדרישת החברה, באלבום נכללים שני שירים בעברית: גרסה מחודשת ל"יחזקאל" של החלונות הגבוהים ושיר בשם "שיר שבת" שכתב והלחין שייקה פייקוב.
רשימת רצועות

| Folksongs Der Welt> מס' | Folksongs Der Welt> שם | Folksongs Der Welt> משך | Folksongs Der Welt>  | Folksongs Der Welt>  | Folksongs Der Welt>  | Folksongs Der Welt>  | Folksongs Der Welt>  | Folksongs Der Welt>  | Folksongs Der Welt>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | יחזקאל  | 2:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Viele schone Traume warten  | 2:49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Ce N’etait Pas En Vain  | 3:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Gogly Gogly  | 2:21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | שיר שבת  | 2:21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Kilimanjaro  | 2:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Ding Dang Dong  | 2:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Wait an’ See  | 4:17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | E Doce Morrer No Mar  | 2:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Raindrops Keep Fallin’ on My Head  | 2:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Rot war der Mond  | 2:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | El Preso No. 9  | 3:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Midnighr has Gone  | 2:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Kumbaya  | 2:45 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  שירי עם מהעולם באתר סטריאו ומונו
| אילן ואילנית |
| --- | --- | --- |
אילן • אילנית
| אלבומי אולפן | אילן ואילנית (1967) • סביב לעולם • יחד לתמיד • אילן ואילנית (1970) • שוב אתכם • Folksongs Der Welt • ישראל שלי חוגגת |  |
| מיני-אלבומים | 4 שירים חדשים להנאתכם • בשנה הבאה • בוא ונשתגע בחולות |  |
| אלבומי אוסף | Songs from Israel • כמו פעם |  |
| סינגלים עבריים | "בעקבותייך" • "כבר אחרי חצות" • "נומה נומה" • "יחד לתמיד" • "סיגליות" • "מעבר להרים" • "בשנה הבאה" • "חמסין בגן חיות" • "עכשיו עכשיו" • "בין שני לבבות" • "רינגולי" • "ושוב אתכם" • "חופשי ומאושר" • "יחזקאל" • "ישראל שלי חוגגת" • "אדון אבוקדו וגברת אבוקדה" • "למה למה" • "דברים שאמרנו" • "גוליבר" |  |
| סינגלים לועזיים | "Sweet Malaika" • "Bang Bang" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: c945cb14-aaf1-4e25-a34b-5bb76c2a1191
שוב אתכם

"שוב אתכם" הוא אלבום האולפן החמישי של הצמד המוזיקלי הישראלי אילן ואילנית. את האלבום הוציאה לאור בשנת 1971 חברת התקליטים "התקליט חיפה" בקטלוג RR 30600. מתוכו הצליחו השירים "חופשי ומאושר", שהגיע למקום הראשון במצעד הפזמונים השבועי של גלי צה"ל ושל קול ישראל ו"רינגולי", שדורג במקום ה-25 במצעד השירים השנתי של קול ישראל.
רשימת רצועות

| שוב אתכם> מס' | שוב אתכם> שם | שוב אתכם> משך | שוב אתכם>  | שוב אתכם>  | שוב אתכם>  | שוב אתכם>  | שוב אתכם>  | שוב אתכם>  | שוב אתכם>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | רינגולי  | 4:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Gogly Gogly  | 2:21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Raindrops Keep Falling On My Head  | 2:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | תפילה של יום עצוב  | 3:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Midnight Has Gone  | 2:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Sweet Malaika  | 3:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ושוב אתכם  | 3:21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | What You Mean to Me  | 3:03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Kumbaya  | 2:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | E Doce Morrer No Mar  | 2:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | בכל מקום  | 2:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | חופשי ומאושר  | 3:21 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  שוב אתכם באתר סטריאו ומונו
↑  המצעד השבועי של גלי צה"ל, 2 במאי 1971. פזמונט
↑  המצעד השבועי של קול ישראל מתאריך 3 במאי 1971. פזמונט
↑  מצעד השנתי תשל"א (1971), פזמונט
| אילן ואילנית |
| --- | --- | --- |
אילן • אילנית
| אלבומי אולפן | אילן ואילנית (1967) • סביב לעולם • יחד לתמיד • אילן ואילנית (1970) • שוב אתכם • Folksongs Der Welt • ישראל שלי חוגגת |  |
| מיני-אלבומים | 4 שירים חדשים להנאתכם • בשנה הבאה • בוא ונשתגע בחולות |  |
| אלבומי אוסף | Songs from Israel • כמו פעם |  |
| סינגלים עבריים | "בעקבותייך" • "כבר אחרי חצות" • "נומה נומה" • "יחד לתמיד" • "סיגליות" • "מעבר להרים" • "בשנה הבאה" • "חמסין בגן חיות" • "עכשיו עכשיו" • "בין שני לבבות" • "רינגולי" • "ושוב אתכם" • "חופשי ומאושר" • "יחזקאל" • "ישראל שלי חוגגת" • "אדון אבוקדו וגברת אבוקדה" • "למה למה" • "דברים שאמרנו" • "גוליבר" |  |
| סינגלים לועזיים | "Sweet Malaika" • "Bang Bang" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 59e5c055-7a14-4399-900b-d6e3faf95b09
Ruby (אלבום)

Ruby הוא אלבום הבכורה של הזמרת וראפרית הדרום קוריאנית ג'ני. האלבום יצא לאור ב-7 במרץ 2025, בהוצאת חברות התקליטים קולומביה ו-Odd Atelier. האלבום מציין את יציאת הסולו הראשונה שלה מאז שעזבה את חברות התקליטים YG אנטרטיינמנט ואינטרסקופ רקורדס בשנת 2023. "Mantra" יצא לאור כסינגל המוביל של האלבום להצלחה מסחרית, והגיע לחמישייה הראשונה במצעדים בילבורד גלובל 200 ו-Circle Digital Chart של דרום קוריאה, ואחריו הגיעו הסינגלים "Love Hangover", ‏"ExtraL" ו-"Like Jennie". האלבום מורכב מחמש עשרה רצועות, כולל שיתופי פעולה עם דואה ליפה, דוצ'ה, דונלד גלובר, קאלי אוצ'יס ו-FKJ.
ביצועים מסחריים

האלבום נכנס למקום השביעי במצעד בילבורד 200, עם 56,000 יחידות אלבום שקולות. בכך, הפכה ג'ני להיות החברה השלישית בלהקת בלאקפינק שמגיעה לעשירייה הפותחת במצעד עם אלבום סולו בשנת 2025.
רשימת רצועות

| Ruby> מס' | Ruby> שם | Ruby> משך | Ruby>  | Ruby>  | Ruby>  | Ruby>  | Ruby>  | Ruby>  | Ruby>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Intro: Jane (ביחד עם FKJ)   | 1:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Like Jennie  | 2:03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Start a War  | 2:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Handlebars (בהשתתפות דואה ליפה)   | 3:04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | With the IE (Way Up)  | 2:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ExtraL (בהשתתפות דוצ'ה)   | 2:47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Mantra  | 2:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Love Hangover (בהשתתפות דומיניק פייק)   | 3:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Zen  | 3:21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Damn Right (בהשתתפות דונלד גלובר וקאלי אוצ'יס)   | 3:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | F.T.S.  | 2:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Filter  | 2:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Seoul City  | 2:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Starlight  | 2:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Twin  | 3:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 41:30 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 7  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט (ים) | חברת תקליטים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 7 במרץ 2025 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה • קלטת שמע • תקליטור | קולומביה • Odd Atelier |  |
הערות שוליים

1 2  Keith Caulfield, Lady Gaga’s ‘MAYHEM’ Debuts at No. 1 on Billboard 200 Chart, Billboard, ‏2025-03-16 (באנגלית אמריקאית)
↑ Ruby release formats:
"Official Store". Official Website. Columbia Records. אורכב מ-המקור ב-22 בינואר 2025. נבדק ב-21 בינואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
"Ruby CD Digipack – Jennie Only Audio". Official Website. Columbia Records. אורכב מ-המקור ב-22 בינואר 2025. נבדק ב-22 בינואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
"Ruby Store Exclusive Cassette - Jennie Only Audio". Official Website. Columbia Records. אורכב מ-המקור ב-22 בינואר 2025. נבדק ב-22 בינואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 088b3adf-bbda-488d-8b8d-f873093548a9
מרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא

הלוגו שהיה בשימוש עד 2013
מרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא הוא רשת חינוכית ציונית דתית הפועלת בישראל מאז שנת ה'תשי"ד (1954). ראשיתו של המרכז ב"אם ישיבות בני עקיבא" – ישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה, אשר הוקמה על ידי הרב משה צבי נריה בשנת ה'ת"ש (1940) והמשכו בהקמת "אם האולפנות" בכפר פינס, ישיבות הסדר ומוסדות נוספים. הרשת מונה למעלה מ-70 מוסדות בישראל ובהם ישיבות תיכוניות, אולפנות, ישיבות הסדר, מכללות ובתי ספר תיכוניים. במוסדות הרשת לומדים כ-20,000 תלמידים ותלמידות, ולהם כ-60,000 בוגרים ובוגרות.
יושב ראש המרכז הוא הרב יהושע ויצמן, ראש ישיבת מעלות, והמנכ"ל הוא אלחנן גלט.
הקמת ישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה

בעקבות סמינריון ההדרכה השני של תנועת הנוער בני עקיבא, שהתקיים בכפר הרא"ה ונידון בו הצורך במסגרות תורניות עבור הנוער הדתי הוקמו "חוגים תורניים" בסניפי בני עקיבא בירושלים, חיפה ופתח תקווה. תלמידי החוגים התורניים פנו להנהלה הארצית של בני עקיבא, לרב משה צבי נריה ולבנימין שחור בדרישה להקים ישיבה שתהיה "חלוצית" ושילמדו בה בעברית, ברוח תנועת בני עקיבא.
בקיץ ה'תרצ"ט (1939) יצאו חברי החוגים התורניים ל"מחנה הכנה לישיבה" שהתקיים בכפר הרא"ה. ביום שני, י' בחשוון ה'ת"ש (חורף שנת 1939) הגיעו 13 חברי "החוגים התורניים" למושב כפר הרא"ה ובראשם הרב נריה. הקבוצה התמקמה בצריף בית הכנסת במושב והחלה בלימוד מסכת ביצה. תוכנית הלימודים הייחודית כללה לימוד גמרא, משניות סדר זרעים, תנ"ך וכתבי הראי"ה.
אורח החיים בישיבה נקבע על ידי הרב נריה תחת הכותרת "רפובליקה של בני תורה". נקבע ועד חברים אשר החליט באשר לקבלת תלמידים חדשים. בי' באייר באה קבוצה נוספת של חברים ובראשה הרב אברהם צוקרמן אשר שימש כר"מ. תוכנית הלימודים התנהלה באופן דומה בשנים הבאות עד שבשנת העשור לישיבה פעל הרב צוקרמן להכנסת לימודי חול לישיבה, חרף התנגדותו של הרב נריה לעניין. לשיטתו של הרב צוקרמן חובתו ההלכתית של האב ללמד את בנו אומנות, חלה על לימוד לימודי חול המאפשרים הוצאת תעודת בגרות.
הקמת ישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה > הקמת הישיבות הבאות

ישיבת בני עקיבא השנייה, ישיבת בני עקיבא מירון, הוקמה ביישוב מירון בשנת ה'תשי"א. את המושב ליווה הרב נריה עוד מראשיתו. הרב נריה ראה ביישוב הכפרי המרוחק מקום אידיאלי לעיצובו של בן התורה, בעיקר הודות להיות המושב בזרם הפועל המזרחי המשלב חיי תורה ועבודה. הישיבה נועדה להעניק חינוך תורני לבני יישובי העולים שהיו נתונים במסגרת החינוך של זרם העובדים והאזור היה משופע בהם. הישיבה במירון הוקמה על פי מודל שחזר על עצמו בהקמת הישיבות הבאות שבו ר"מ עם שכבת תלמידים הלכה למקום הישיבה החדש עד שזו התבססה. היא הוקמה על ידי שליחת הר"מ משה הורביץ וקבוצת חניכי שבט "איתנים" אשר עם סיום השנה הראשונה שבו לישיבת כפר הרא"ה.
ישיבת בני עקיבא השלישית, ישיבת נתיב מאיר, הוקמה בדרך דומה, הפעם באמצעות הרב אריה בינה עם עשרים ואחד תלמידי השנה השנייה, חברי שבט "מתנחלים" שבתום השנה חזרו לכפר. הקמת הישיבה בירושלים חרגה מקו הקמת הישיבות במושבי הפועל המזרחי. בז' באדר ה'תשט"ו הוקמה ישיבת בני עקיבא הרביעית, בבית פרטי במושב נחלים, בראשות הרב יוסף בא גד, שאליו הצטרפו 12 תלמידי כיתה ט' חברי שבט "יבנה" מישיבות כפר הרא"ה אשר הפעם נשארו בישיבה החדשה. באלול ה'תשי"ז הקים הרב נריה את הישיבה החמישית ישיבת בני עקיבא תקוות יעקב בשדה יעקב ובה שלושים תלמידי כיתה י' חברי שבט "מרחבים" מנתיב מאיר, מנחלים ומכפר הרא"ה. ראש הישיבה הראשון היה הרב מאיר אליטוב.
הקמת ישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה > הקמת האולפנה הראשונה בכפר פינס

בראשית שנות ה-60 של המאה ה-20 הוקמה האולפנה הראשונה, בכפר פינס, מתוך הצורך לקבוע לבנות מסגרת חינוכית מקבילה לבנים. הוגה הרעיון והמבצע היה הרב נריה. בשנת הלימודים ה'תשכ"א (1960–1961), פתחה אולפנת כפר פינס את שעריה ל-26 תלמידות שנה א'. בראש האולפנה עמד הרב אלי ששר, בוגר ישיבת חברון ומרכז הרב. התוכנית החינוכית באולפנה דמתה לזו שנהגה בישיבות בני עקיבא – לימודים המשלבים מקצועות קודש וחול ומגורים בפנימייה.
הקמת ישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה > הקמת ישיבות ההסדר

בעקבות התרחבותן של הישיבות התיכוניות ברשת "מרכז ישיבות בני עקיבא" הורגש הצורך החשוב לבנות מסגרת חינוכית תורנית עבור בוגרי הישיבות. הנושא של הקמת ישיבת המשך לישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה לא ירד מסדר יומה של ההנהלה הארצית של תנועת בני עקיבא.
הקמת ישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה > הקמת ישיבות ההסדר > ישיבת כרם ביבנה

ישיבת ההמשך הראשונה, ישיבת כרם ביבנה, הוקמה בידי תנועת בני עקיבא בשנת ה'תשי"ד (1954) בשיתוף המזרחי העולמי, בבניין על גבעה מול קיבוץ יבנה. ראש הישיבה הראשון בישיבה היה הרב חיים יעקב גולדוויכט תלמידם של החזון איש, הרב מבריסק וחכמים אחרים. בראשית ימיה לא פעלה הישיבה במתכונתה הנוכחית כישיבת הסדר. כשנתיים לפני מלחמת ששת הימים החלה פועלת כרם ביבנה כ"אם ישיבות ההסדר". בזכות ראשוניותה קיבלה לימים ישיבת כרם ביבנה את פרס ישראל בשם מפעל ישיבות ההסדר.