stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תפלת שתן כלייתית
אבחנה מבדלת בין תפלת שתן מרכזית לבין כלייתית

תפלת שתן כלייתית אינה כרוכה בבעיה בייצור ההורמון ואזופרסין אלא בעיה בתגובתיות אליו. לכן, על מנת לאבחן מאיזו מחלה סובל החולה, האם מסוכרת תפלה מרכזית או סוכרת תפלה נפרוגנית, יש להזריק את ההורמון הסינתטי DDAVP הנקרא גם "דסמופרסין" אשר מחקה את פעילותו של ההורמון האנדוגני ואזופרסין. אצל חולה בסוכרת תפלה מרכזית, הזרקת ההורמון תביא לתגובה, ואולם אצל חולה בסוכרת תפלה נפרוגנית, לא תהא תגובה היות שהקולטנים אינם מגיבים להורמון זה (כתוצאה מפגם או מוטציה כאמור לעיל). במצבים בהם האדם סובל מסוכרת תפלה מרכזית מוחלטת, אמנם תהיה תגובה להזרקת ההורמון הסינתטי אולם תגובה זו תהא פחות אופטימלית מאשר אצל אדם בריא. לכן, קשה להבדיל בין מצב בו האדם סובל מסוכרת תפלה מרכזית מוחלטת, לבין מצב בו האדם סובל מסוכרת תפלה נפרוגנית חלקית. בעיקר ניתן למדוד את רמות ההורמון בפלסמה, אם רמות אלו גבוהות סביר להניח כי המחלה היא נפרוגנית ולא מרכזית.
טיפול

מאחר שהזרקה או מתן ההורמון DDAVP אינה רלוונטית לחולים בסוכרת תפלה נפרוגנית, יש לטפל במשתנים מקבוצת התיאזידים. משתנים אלו גורמים להקטנת נפח הנוזלים בגוף, והגברת ספיחת המים באזור האבובית המקורבת, כך שבסופו של דבר יגיעו פחות נוזלים לאבובית המאספת, שם קיימת עיקר הבעיה אצל חולים אלו. בנוסף, קיימת סברה לפיה התאיזידים יכולים להגביר את הביטוי של תעלות aqua porin 2. ניתן לתת יחד עם תיאזיד חומרים נוספים כגון סולפניל אוריאה, קרבמזפין (טגרטול) או קלופבירט אשר מגדילים את שיפור התגובה הכלייתית להורמון ואזופרסין.
תמיר פישמן

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 מייסדים:  אלדד תמיר ודני פישמן
 תקופת הפעילות:  1997–הווה (כ־27 שנים)
 משרד ראשי:  תל אביב
 ענפי תעשייה:  שירותים פיננסיים
 מוצרים עיקריים:  קרנות נאמנות, קרנות השתלמות, קופות גמל
 
תמיר פישמן הוא בית השקעות ישראלי המספק שירותים פיננסיים לחברות ציבוריות ופרטיות, ארגונים וגופים מוסדיים ומשקיעים פרטיים. בית ההשקעות הוקם ב-1997 על ידי אלדד תמיר (כיום מנכ"ל החברה) ודני פישמן.
היסטוריה

בדצמבר 2008 פרש דני פישמן מתפקידו כמנכ"ל משותף יחד עם אלדד תמיר, שנותר מנכ"ל ונשיא יחיד בחברה. עם זאת, המשיך פישמן בתפקידיו כשותף ויו"ר בקרן הנדל"ן, חבר ועדת השקעות, דירקטור בקרנות ההון סיכון ובחברות שונות בקבוצה. בנובמבר 2010 הודיעה החברה כי חתמה על הסכם למיזוג חברת הבת של קבוצת דלק (של יצחק תשובה), אלעד ישראל, לתוך תמיר פישמן נדל"ן, אך במאי דיווחו הצדדים כי המשא ומתן ביניהן פוצץ והעסקה בוטלה.
בחברה מועסקים כ-150 עובדים וב-2007 אף קיבלה סובסידיות ממשלתיות מ"החברה הרוסית להון סיכון" על מנת להשקיע ברוסיה. נכון ל-2014, החברה מנהלת תיקים וקרנות נאמנות בהיקף של כ-15 מיליארד ש"ח ותוכניות תגמול לעובדים בסך 14.7 מיליארד ש"ח. בשנת 2013 תמיר פישמן גמל והשתלמויות נרכשה על ידי IBI בית השקעות. באוקטובר 2014 רכשה חברת אופק עד בשליטתו של יונל כהן 27% מבית ההשקעות, לפי שווי חברה של 60 מיליון ש"ח.
תחומי פעילות

תמיר פישמן מציעים מגוון שירותים ומוצרים פיננסיים, כניהול תיקי השקעות וקרנות נאמנות. בנוסף עוסק בית ההשקעות בניהול חיתום והנפקות פרטיות וציבוריות בישראל ומחוצה לה, מיזוגים ורכישות (M&A), בנקאות פרטית בחו"ל, ברוקראז' למשקיעים מוסדיים, מחקר ניירות ערך, ניהול קרנות הון סיכון וניהול תוכניות הטבה ואופציות לעובדים.
לבית ההשקעות גם קרן הון סיכון, בשם תמיר פישמן ונצ'רס (TFV), המנהלת קרנות בהיקף של למעלה מ-200 מיליון דולר, והשקיעה עד כה ביותר מ-30 חברות טכנולוגיה. לתמיר פישמן התקשרות אסטרטגית עם הבנק הגלובלי RBC) Royal Bank of Canada), הבנק השלישי בגודלו בצפון אמריקה ואחד מעשרת הבנקים הגדולים בעולם, שהוא גם בעל המניות עיקרי בחברה (כ-30%).
הערות שוליים

↑  יובל מ., דני פישמן פורש מבית ההשקעות תמיר פישמן; אלדד תמיר ממשיך לכהן כמנכ"ל יחיד, באתר TheMarker‏, 23 בנובמבר 2008
↑  מיכאל רוכוורגר, המיזוג בין דלק נדל"ן לקרן נדל"ן של תמיר פישמן - התפוצץ, באתר TheMarker‏, 6 במאי 2011
↑  מתוך אתר החברה
| חברות שירותים פיננסיים והשקעות בישראל |
| --- | --- | --- |
| תאגידים סטטוטוריים | רשות ניירות ערך • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון |  |
| בתי השקעות | IBI (מחזיקה גם בתמיר פישמן) • אימפקט • אינפיניטי • אלומות • אקסלנס נשואה • אלטשולר שחם • הלמן-אלדובי  • הראל השקעות • ילין לפידות • מגדל שוקי הון • מור • מיטב • פסגות • פעילים • קלאריטי |  |
| קרנות השקעות פרטיות | קרן פימי • קרן השקעות סקיי • קרן ריאליטי • קרן תשתיות ישראל  • קרן טנא •  פורטיסימו קפיטל |  |
| קרנות הון סיכון | TLV Partners • JVP • פיטנגו • קבוצת ברמ • ויולה ונצ'רס • תעוזה • בנצ'מרק ישראל |  |
| קרנות נדל"ן | ריט 1 • מגוריט • מניבים • סלע קפיטל |  |
| תעודות סל | תכלית תעודות סל • קסם מדדים |  |
| מוסד פיננסי חוץ-בנקאי | נאוי גרופ • פנינסולה • אמפא • מיכמן • טריא • מימון ישיר |  |
תומאש סוסלוב

תומאש סוסלוב (בסלובקית: Tomáš Suslov; נולד ב-7 ביוני 2002 בספישסקה נובה וס שבסלובקיה) הוא כדורגלן סלובקי, המשחק בעמדת הקשר בקבוצת הלאס ורונה שמשחקת בסרייה א' ובנבחרת סלובקיה.
קריירת מועדונים

סוסלוב גדל במחלקות הנוער של ספישסקה נובה וס וטטרן פרשוב, ובשנת 2017 הגיע אל מחלקת הנוער של חרונינגן מליגת העל ההולנדית. ב-22 בפברואר 2020 ערך סוסלוב את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1-0 לפנלו במסגרת המחזור ה-24 בליגה לעונת 2019/20. זו הייתה הופעתו היחידה בעונה זו. בעונתו השנייה בקבוצה הבוגרת של המועדון ערך סוסלוב 29 הופעות ליגה, בהן הבקיע שני שערים.
ב-1 בספטמבר 2023 הצטרף סוסלוב בהשאלה להלאס ורונה האיטלקית וב-31 בינואר 2024 חתם על חוזה עד יוני 2027.
קריירה בינלאומית

ב-18 בנובמבר 2020 ערך סוסלוב את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סלובקיה, בהפסד 2-0 לצ'כיה במסגרת ליגת האומות, ובהופעתו ה-11 בנבחרת הבקיע שער ראשון במדים הלאומיים של סלובקיה במסגרת ליגת האומות מול בלארוס ב-3 ביוני 2022.
סוסלוב זומן לסגל נבחרת סלובקיה לקראת טורניר יורו 2020. נכלל בסגל נבחרת סלובקיה ליורו 2024.
הערות שוליים

↑  UEFA.com, Slovakia | Squad | UEFA EURO 2024, UEFA.com (באנגלית)
| נבחרת סלובקיה – יורו 2020 |
| --- | --- | --- |
|  1 דוברבקה •  2 פקאריק •  3 ואוורו •  4 וליינט •  5 שטקה •  6 גרגוש •  7 וייס •  8 דודה •  9 בוז'ניק •  10 סוסלוב •   11 בנש •  12 קוציאק • 13 הרושובסקי •  14 שקריניאר • 15 הובוצ'ן • 16 האנצקו • 17 האמשיק • 18 הרסלין • 19 קוצקה • 20 מאק • 21 דיוריש • 22 לובוטקה • 23 רודאק • 24 קוסצלניק • 25 הרומאדה • 26 שראנץ • מאמן: קוזאק |  1 דוברבקה •  2 פקאריק •  3 ואוורו •  4 וליינט •  5 שטקה •  6 גרגוש •  7 וייס •  8 דודה •  9 בוז'ניק •  10 סוסלוב •   11 בנש •  12 קוציאק • 13 הרושובסקי •  14 שקריניאר • 15 הובוצ'ן • 16 האנצקו • 17 האמשיק • 18 הרסלין • 19 קוצקה • 20 מאק • 21 דיוריש • 22 לובוטקה • 23 רודאק • 24 קוסצלניק • 25 הרומאדה • 26 שראנץ • מאמן: קוזאק | סלובקיה |
| נבחרת סלובקיה – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 דוברבקה •  2 פקאריק •  3 ואוורו •  4 אוברט •  5 ריגו •  6 גיומבר •  7 סוסלוב •  8 דודה •  9 בוז'ניק •  10 קוצקה •   11 בנש •  12 רודאק • 13 הרושובסקי •  14 שקריניאר • 15 דה מרקו • 16 האנצקו • 17 הרסלין • 18 סטרלץ • 19 טופטה • 20 דיוריש • 21 ברו • 22 לובוטקה • 23 ראבאס • 24 סאוור • 25 קושה • 26 שראנץ • מאמן: קלצונה |  1 דוברבקה •  2 פקאריק •  3 ואוורו •  4 אוברט •  5 ריגו •  6 גיומבר •  7 סוסלוב •  8 דודה •  9 בוז'ניק •  10 קוצקה •   11 בנש •  12 רודאק • 13 הרושובסקי •  14 שקריניאר • 15 דה מרקו • 16 האנצקו • 17 הרסלין • 18 סטרלץ • 19 טופטה • 20 דיוריש • 21 ברו • 22 לובוטקה • 23 ראבאס • 24 סאוור • 25 קושה • 26 שראנץ • מאמן: קלצונה | סלובקיה |
תהילים פ"ה

תהילים פ"ה הוא המזמור ה-85 בספר תהילים וחלק מאחד עשר המזמורים המיוחסים לבני קורח.
תוכן המזמור

מזמור פ"ה מורכב מארבעה עשר פסוקים ומחולק לשני חלקים:
תוכן המזמור > א'-ח'

המזמור נפתח בתיאור המשורר את הייחס שהייה בעבר בין ישראל לאלוהים: "רָצִיתָ ה' אַרְצֶךָ שַׁבְתָּ שְׁבִית יַעֲקֹב" (ב'), אלוהים רצה את ישראל והתעלם מחטאיהם: "נָשָׂאתָ עֲו‍ֹן עַמֶּךָ כִּסִּיתָ כָל חַטָּאתָם סֶלָה" (ג').
המשורר מתאר את רחשי העם המבקשים ישועה ושאלוהים יחדל מכעסו: "שׁוּבֵנוּ אֱלֹהֵי יִשְׁעֵנוּ וְהָפֵר כַּעַסְךָ עִמָּנוּ" (ה'). החלק הראשון במזמור מסתיים בבקשת המשורר לחסד וישועה מאלוהים: "הַרְאֵנוּ ה' חַסְדֶּךָ וְיֶשְׁעֲךָ תִּתֶּן לָנוּ" (ח').
תוכן המזמור > ט'-י"ד

בחלק השני של המזמור נפתח בתיאור המשורר של הישועה המתקרבת לחסידי האלוהים: "אֶשְׁמְעָה מַה יְדַבֵּר הָאֵל ה' כִּי יְדַבֵּר שָׁלוֹם אֶל עַמּוֹ וְאֶל חֲסִידָיו וְאַל יָשׁוּבוּ לְכִסְלָה" (ט'). הישועה תפגיש את החסד והאמת, את הצדק והשלום: "חֶסֶד וֶאֱמֶת נִפְגָּשׁוּ צֶדֶק וְשָׁלוֹם נָשָׁקוּ" (י"א), חוץ מזה תתמלא הארץ בטוב ובשפע יבול: "גַּם ה' יִתֵּן הַטּוֹב וְאַרְצֵנוּ תִּתֵּן יְבוּלָהּ" (י"ג).
המזמור נחתם בהצהרת המשורר כי הנהגת אלוהים היא בצדק וזאת דרכו: "צֶדֶק לְפָנָיו יְהַלֵּךְ וְיָשֵׂם לְדֶרֶךְ פְּעָמָיו" (י"ד).
מועד לאמירת המזמור

נהגו לומר מזמור זה לאחר שיר של יום למחרת יום הכיפורים.
בתרבות

אמת מארץ תצמח - ספר מאת הרב חיים סבתו, שם הספר לקוח מפסוק י"ב
"חֶסֶד-וֶאֱמֶת נִפְגָּשׁוּ צֶדֶק וְשָׁלוֹם נָשָׁקוּ" (י"א) הפך לביטוי המסמל כי מידות החסד והאמת, כמו גם הצדק והשלום, הולכות יד ביד.
בתרבות > במוזיקה החסידית

רצית ה' ארצך - ניגון שהולחן על ידי הרב שלום ברוכשטאט לרגל יום הולדתו של הרבי מליובאויטש.
הערות שוליים

↑  שיר של יום למחרת יום הכיפורים, סידור תפילה נוסח עדות המזרח באתר ספריא
↑  רצית ה' ארצך, השיר להאזנה.
שמעון שוקן

| --- | --- |

 לידה:  1954 (בן 70 בערך) תל אביב-יפו
 ענף מדעי:  מדעי המחשב
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים אוניברסיטת פנסילבניה
 מוסדות:  אוניברסיטת רייכמן
 
שמעון שוקן (נולד בשנת 1954) הוא פרופסור למדעי המחשב, דיקן-מייסד של בית הספר למדעי המחשב באוניברסיטת רייכמן.
ביוגרפיה

נולד בצהלה לגדעון שוקן, אלוף בצה"ל, ודבורה שוקן, דמות בולטת בעולם האמנות בישראל ונכד ללילי ושלמה זלמן שוקן. למד בבית ספר תיכון חדש בתל אביב. את שירותו הצבאי (1972 - 1977) עשה כחייל בסיירת אגוז וכמפקד פלוגה בצנחנים בדרגת סרן.
לאחר לימודי כלכלה ומדעי המחשב באוניברסיטה העברית בירושלים סיים דוקטורט (1985) בבית ספר וורטון של אוניברסיטת פנסילבניה וזכה בפרס הדיסרטציה המצטיינת של ICIS[דרוש מקור]. לאחר מכן היה פרופסור-חבר באוניברסיטת ניו יורק (1985–1995). בשנת 1995 חזר מארה״ב לישראל והצטרף לצוות המייסדים של המרכז הבינתחומי הרצליה, שם הקים את הפקולטה למדעי המחשב ועמד בראשה כדיקן עשר שנים (1996–2006). כמו כן היה פרופסור אורח באוניברסיטת הרווארד (2005) וסטנפורד (2012), וכיהן כיו"ר ועדת מקצוע מדעי המחשב במשרד החינוך.
שוקן מתמחה בפיתוח קורסים חדשנים וכלי תכנה להוראת מדעי המחשב ומתמטיקה. עבודותיו מתוארות בין היתר בהרצאות באתר TED ובספר "The Elements of Computing Systems: Building a Modern Computer from First Principles".
יחד עם פרופסור נעם ניסן מהאוניברסיטה העברית, פיתח את הקורס "Nand to Tetris", שמועבר בימינו בלמעלה ממאה אוניברסיטאות ברחבי העולם, וכן כקורס בקורסרה.
מייסד-שותף של חברת "Matific", שמפתחת מערך משחקים להוראת ולימוד מתמטיקה מגן ילדים עד כתה ו׳ (מופץ בישראל תחת המותג "עשר אצבעות").
שוקן הוא רוכב אופני הרים, נושא עליו הוא כתב את הספר "ארץ זבת חלב ודווש", בשיתוף עם רפי רבינוביץ. הוא מוביל תוכנית טיפולית לנערים בסיכון המבוססת על רכיבת אופניים.
מתגורר ברעננה עם אשתו איריס, פסיכותרפיסטית ומטפלת משפחתית.
הערות שוליים

↑  Shimon Schocken at TED
↑  The official website of Nand to Tetris courses
↑  Build a Modern Computer from First Principles: From Nand to Tetris (Project-Centered Course)
↑  Matific
↑  שמעון שוקן ורפי רבינוביץ, ארץ זבת חלב ודווש: רק עם אופניים, באתר ynet, 1 באוקטובר 2006
↑  שמעון שוקן- מה רכיבת אופניים יכולה ללמד אותך, הרצאת טד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007421375605171  VIAF: 7526157226628385410000   WorldCat (עם VIAF): 7526157226628385410000
תהילים צ"ג

תהילים צ"ג הוא המזמור ה-93 בספר תהילים (ה-94 לפי המספור של תרגום השבעים והוולגטה) ומכונה גם, על שם הפסוק הפותח אותו: ”ה' מָלָךְ גֵּאוּת לָבֵשׁ”. מזמור זה משמש כשיר של יום שישי והוא אחד משלושה מזמורי תהילים המתחילים במילים ה' מָלָךְ.
תפיסתו התאולוגית של המזמור

מזמור זה מציג את אלוהים כמלך העולם אשר ברא את עולמו חזק ויציב, אך הוא, האל, נצחי ואדיר אף יותר מעולמו. במרכזו של המזמור מתוארת עוצמת הבריאה כפי שהיא משתקפת בעוצמת המים - זרימת הנהרות, מפלי מים וגלי הים. מטרת התיאורים הללו היא לבסס רקע להשוואה שבין האיתני הטבע לבין הבורא של איתני הטבע.
באופן מפתיע, המזמור מסתיים בעניין חוקי האל ותורתו. המעבר בין העניינים יכול להיות מוסבר בתור הכרזה בסגנון "מי שברא את העולם - תורתו ודאי נאמנה ויש לכבד את בית מקדשו". בכך מועתק מרכז הכובד מן הטבע אל נפש האדם, אשר מתבקש להסיק מסקנות דתיות מהוד היקום.
לפי חלק מן החוקרים, המזמור מהדהד את התפיסה שהייתה רווחת במזרח הקדום, על פיה אלי הים והנהרות התמרדו כנגד אלוהים בצוותו עליהם להיקוות במקום אחד, בים. האגדות העתיקות על המאבק הקדמוני שבין אלוהים לבין רהב, נחש עקלתון, נחש בריח ואחרים לא נכנסו לתורה אולם הן נשמרו בתודעה וצפו מחדש בשירה ובדברי נבואה. ייתכן שיש למלה היחידאית "דכים" מקבילה בשירה האוגריתית.
תארוך הפרק

זמנו של הפרק שנוי במחלוקת בין החוקרים. בדומה לתהילים צ"ב, גם במזמור זה ניתן להסיק שהוא נכתב בזמן שהמקדש קיים, אולם לא ניתן לקבוע האם מדובר על בית המקדש הראשון או השני. בנוסף, האזכורים למיתולוגיה אינם בהכרח רמיזה לתקופה קדומה שכן גם בתקופת הבית השני ישנם כתובים רבים, במקרא ומחוצה לו, המרמזים למיתוס מלחמות האל בים ובנהרות.
המזמור במדרש

מדרש רבה לפרשת בשלח קושר את מזמור צ"ג לשירת הים, ובכך מסביר את הסיבה להמלכת הקב"ה, שמצוינת בתחילת המזמור:
אָז יָשִׁיר מֹשֶׁה, הדא הוא דכתיב (תהלים, צ"ג, ב'): נכון כסאך מאז. אמר רבי ברכיה בשם רבי אבהו: אף על פי שמעולם אתה, לא נתיישב כסאך, ולא נודעת בעולמך, עד שאמרו בניך שירה. לכך נאמר: נכון כסאך מאז.
משל למלך שעשה מלחמה ונצח, ועשו אותו אוגוסטוס, אמרו לו: עד שלא עשית המלחמה היית מלך, עכשיו עשינוך אגוסטוס, מה יש כבוד בין המלך לאגוסטוס? אלא המלך עומד על הלוח, ואגוסטוס יושב.
כך אמרו ישראל: באמת עד שלא בראת עולמך היית אתה, משבראת אותו, אתה הוא אלא כביכול עומד, שנאמר (חבקוק, ג', ו'): עמד וימודד ארץ, אבל משעמדת בים ואמרנו שירה לפניך, באז נתיישבה מלכותך, וכסאך נכון, הוי: נכון כסאך מאז, באז ישיר.
הסבר: קיימות דרגות במלוכה, והמלך שדרגתו פחותה, עומד בפני המלך הבכיר היושב על כסאו. בזמן הבריאה, הקב"ה, כביכול עמד, שנאמר: ”עָמַד וַיְמֹדֶד אֶרֶץ”, אך בזמן שנאמרה שירת ”אָז יָשִׁיר”, וכל בני האדם, הכירו בגדולתו, מלכותו של הקב"ה כביכול השתדרגה שנאמר: ”נָכוֹן כִּסְאֲךָ מֵאָז”. ממתי נכון כסאך? מ”אָז יָשִׁיר מֹשֶׁה”.
זמני אמירתו

המזמור הוא שיר של יום של יום ששי.
הוא נאמר גם בסוף קבלת שבת ברוב הקהילות, ובפסוקי דזמרא של שבת ויום טוב.
בקהילות ספרדיות, נוהגים לומר מזמור זה במנחה של ערב שבת במקום למנצח בנגינת מזמור שיר (תהלים ס"ז).
בתרבות

מקולות - נפתלי קמפה באלבום כמלאך.
אדיר - אברהם מרדכי שוורץ באלבום כרובים עליונים.
ז'אן-ז'וזף דה מונדונוויל - יהוה מלך (Dominus regnavit).
לקריאה נוספת

Dennis Pardee, THE POETIC STRUCTURE OF PSALM 93, SEL 5, 1988, עמ' 163–170
הערות שוליים

↑  תהלים צ"ז מתחיל במילים: ”ה' מָלָךְ תָּגֵל הָאָרֶץ יִשְׂמְחוּ אִיִּים רַבִּים:”, ותהלים צ"ט מתחיל במילים: ”ה' מָלָךְ יִרְגְּזוּ עַמִּים יֹשֵׁב כְּרוּבִים תָּנוּט הָאָרֶץ:”
1 2  יאיר הופמן, עולם התנ"ך: תהילים ב', תל אביב, דוידזון עתי, 1995, עמ' 98
↑  יוסף סלומון, תהילים צ"ג, בית מקרא, באתר JSTOR
↑  מ. ד. קאסוטו, האלה ענת, מוסד ביאליק, 1951, עמ' 82–83
↑  י. ל. בנאור, בעניין "דכים" (תהלים צ"ג), בית מקרא כ, 1975, עמ' 530–535
↑  אולם בתכלאל המאוחר, הוא לא מופיע, עיין תכלאל תורת אבות עמ' קמח.
שמעון שלום קאליש

רבי שמעון שלום קאליש (תרמ"ג, 1883 - י"ט באב תשי"ד, 18 באוגוסט 1954) היה האדמו"ר מאמשינוב באוטבוצק ובארצות הברית.
ביוגרפיה

בנם של רבי מנחם ואסתר גולדה לבית אלברשטיין. נישא לפייגא ברכה בת דודו רבי ישעיהו קאליש מפשיסחה. לאחר פטירת אביו בשנת תרע"ח פנו מרבית החסידים לאחיו הבכור רבי יוסף. רבי שמעון שלום החל לכהן באדמו"רות בעיירת הנופש אוטבוצק, הסמוכה לוורשה. הוא הצליח לפתח את חצרו ונמשכו אליו חסידים רבים, בשל אהבתו לחסידיו. הוא פעל גם בעסקנות ציבורית ונודע כתלמיד חכם ויודע קבלה. כדרך אדמו"רי אמשינוב, הוא נהג להתפלל בשעה מאוחרת. הוא נהג לומר שלכל יהודי צריך שיהיו שני שעונים, אחד שיראה שכבר מאוחר ואחד שמראה שעדיין לא מאוחר והוסיף, באמשינוב השתמשו בדרך כלל בשעון השני.
בשנת תרצ"ג עלה לארץ ישראל והתגורר בה במשך שנה. החסיד הנודע הרב נח גד וינטרוב שהתגורר בישראל, ליווה אותו במהלך כל הביקור בארץ ישראל וכתב את דברי תורתו, שיצאו לאור בספר "אמרות טהורות".
בפרוץ מלחמת העולם השנייה נמלט יחד עם בנו רבי מאיר ואחיינו רבי יצחק לווילנה וקובנה ומשם ברכבת הטרנס-סיבירית ליפן וממנה לשאנגחאי. כשהנאצים לחצו על היפנים להסגיר את יהודי שאנגחאי, נקרא לשלטונות להבהיר את נושא היהודים. בפגישה השתתפו גם הרב משה שצ'קס, הרב שלמה שפירא וליאו חנין. המתורגמן היה אברהם סצוזו קוצוג'י. על פי המסופר, המשלחת נשאלה למה הנאצים שונאים את היהודים, והאדמו"ר ענה: כיוון שהיהודים מוצאם מאסיה והנאצים שונאים אסייתים, והוכיח זאת מכתבה בעיתון גרמני משנות ה-30, שגינתה קצין נאצי שהתחתן עם יפנית. בהשפעת פגישה זו לא נענו היפנים לנאצים, ותנאי היהודים שופרו.
לקראת סוף 1946, לאחר שנכזבה תקוותו לקבל סרטיפיקט לעליה לארץ ישראל, היגר לארצות הברית ופתח בית מדרש בוויליאמסבורג. הוא תכנן לעלות לארץ ישראל, וכבר החל בבניית בנין לישיבתו בשכונת בית וגן בירושלים, אך בטרם הספיק חלה ונפטר, ב-18 באוגוסט 1954. ארונו הועלה לטבריה, בה נקבר ב-15 בספטמבר 1954, בבית החיים הישן בו קבורים גם תלמידי הבעל שם טוב.
השאיר כתבי יד רבים. ספר אחד יצא מדברי תורתו, "משמיע שלום". לספר הקדמה מבנו ממלא מקומו רבי מאיר. בנוסף יצאו הספרים "אמרות טהורות" ו"אמרי רצון".
לקריאה נוספת

יצחק אלפסי, אנציקלופדיה לחסידות - אישים, בערכו.
מרדכי שלמה אייזנטל, משמיע ישועה - תיאור נתיב ההצלה שלו ושל בני משפחתו בשנות השואה מפולין דרך ליטא, רוסיה, יפן וסין עד אמריקה, ירושלים תשע"ו
מרדכי שלמה אייזנטל, עובדות והנהגות - עובדות והנהגות, דברי תורה ויסודות ממשנתו של רבי שמעון שלום מאמשינוב. תשרי תשפ"ג.
הערות שוליים

↑  אמה גם הייתה קרובת משפחתו, בתו של רבי ירחמיאל יהודה מאיר רבינוביץ' מפשיסחה, חתן סבו רבי יעקב דוד.
↑  כלומר, שחשוב לשפר את עבודת ה', אך אין להיכנס לעצבות על כך שעד עכשיו לא השתפרו.
↑  שלום האדמו"ר מאמשינוב, הצופה, 14 בנובמבר 1939
גדולי התורה שנמלטו לווילנה, הצופה, 6 בדצמבר 1939
↑  טלגראמה מהאדמו"ר מאמשינוב, הצופה, 21 בספטמבר 1941
↑  3000 עסקנים יהודים מפולין במחנה תופת בשאנחאי, הַבֹּקֶר, 18 בספטמבר 1942
↑  צל ואור בשאנחיי היהודית, הצופה, 24 במרץ 1946
↑  מוסף שבת המבשר, י"ט באב תשע"ד.
↑  שלום מאחינו במזרח הרחוק, הצופה, 29 באוקטובר 1946
↑  האדמו"ר מאמשנוב הגיע ארצה, שערים, 15 בספטמבר 1954
↑  ישראל אידלמן, הגה"ק ר' שמעון שלום קאליש זצ"ל מאמשינוב, שערים, 29 ביולי 1956
↑  נפטר האדמו"ר מאמשינוב, שערים, 19 באוגוסט 1954
↑  האדמו"ר מאמשינוב לקבורות בטבריה, חרות, 29 באוגוסט 1954
ארונו של הרבי מאמשינוב יגיע ביום ב' בערב ללוד, שערים, 10 בספטמבר 1954
האדמו"ר מאמשינוב זצ"ל הובא למנוחת עולמים בטבריה, שערים, 16 בספטמבר 1954
↑  האדמו"ר מאמשינוב זצ"ל למנוחת עולמים, שערים, 22 בספטמבר 1954
| חסידות אמשינוב |
| --- | --- | --- |
| אבי השושלת | רבי ישראל יצחק קאליש מוורקא |  |
| שושלת האדמו"רים: הדור הראשון והשני | רבי יעקב דוד קאליש • רבי מנחם קאליש |  |
| הדור השלישי: בני רבי מנחם מאמשינוב | רבי יוסף קאליש מאמשינוב • רבי שמעון שלום קאליש מאמשינוב-אוטבוצק |  |
| ענף רבי יוסף קאליש מאמשינוב | רבי יעקב דוד קאליש • רבי יצחק קאליש • רבי יוסף קאליש • בניו: רבי מנחם קאליש • רבי אשר חיים קאליש מאמשינוב בית שמש |  |
| ענף רבי שמעון שלום קאליש מאמשינוב-אוטבוצק | רבי ירחמיאל יהודה מאיר קאליש • רבי יעקב אריה מיליקובסקי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311790305171  VIAF: 97270337   WorldCat (עם VIAF): 97270337
תומאש צ'וואנצ'ארה

תומאש צַ'ווָאנְצַ'ארַה (בצ'כית: Tomáš Čvančara; נולד ב-13 באוגוסט 2000 בצ'כיה) הוא כדורגלן צ'כי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת בורוסיה מנשנגלדבך מהבונדסליגה ובנבחרת צ'כיה.
קריירת מועדונים

צ'וואנצ'ארה גדל במחלקות הנוער של סלביה פראג, פ.ק. יבלונץ ואמפולי. הוא ערך 24 הופעות ליגה במדי הקבוצה הבוגרת של פ.ק. יבלונץ במסגרת ליגת העל הצ'כית, בהן הבקיע ששה שערים. בנוסף, הושאל מהמועדון לסלבוי וישהראד מליגת המשנה הצ'כית, במדיה ערך 21 הופעות ליגה והבקיע 13 שערים, ולאופבה מליגת העל הצ'כית, במדיה ערך עשר הופעות ליגה.
ב-20 בדצמבר 2021 חתם צ'וואנצ'ארה בספרטה פראג מליגת העל הצ'כית. הוא שיחק במועדון במשך עונה וחצי, בהן ערך 39 הופעות ליגה והבקיע 19 שערים.
ב-14 ביולי 2023 חתם צ'וואנצ'ארה על חוזה לחמש שנים בבורוסיה מנשנגלדבך מהבונדסליגה. ב-11 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 7-0 על ברזנביק במסגרת הסיבוב הראשון של הגביע הגרמני לעונת 2023/2024. במשחק זה הבקיע את צמד שערי הבכורה שלו במועדון.
קריירה בינלאומית

ב-24 במרץ 2023 ערך צ'וואנצ'ארה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת צ'כיה, בניצחון 3-1 על נבחרת פולין במסגרת מוקדמות יורו 2024. במשחק זה הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת.
תארים

אליפות צ'כיה (1): 2022/2023
הערות שוליים

↑  Tomáš Čvančara přestupuje do Sparty באתר הרשמי של ספרטה פראג, 20 בדצמבר 2021 (בצ'כית)
↑  Potvrzeno! Čvančara přestupuje do bundesligy, Spartě přistane na účtě pořádný balík באתר Sport, ‏ 14 ביולי 2023 (בצ'כית)
תל מור

| --- | --- |

תל מור, במבט ממזרח
 מידות
 שטח:  6 דונם
 גובה מעל פני הים:  25 מטר
 היסטוריה
 תרבויות:  כנענית, פלשתית, הלניסטית, רומאית
 סוג:  נמל, יישוב חקלאי, מבצר
 אתר ארכאולוגי
 חפירות:  1959–1960
 ארכאולוגים:  משה דותן, עמנואל דונאייבסקי
 מצב:  נטוש
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 מיקום:  צפון  אשדוד
 קואורדינטות:  31°49′23″N 34°39′23″E﻿ / ﻿31.82305556°N 34.65638889°E﻿ / 31.82305556; 34.65638889
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אשדוד מוגדלת) תל מור(למפת אשדוד רגילה) תל מור(למפת השפלה רגילה) תל מור(למפת השפלה מוגדלת) תל מור  he תל מורhe תל מורמפת  __ אשדוד (in English: Ashdod)  __ גן יבנה (in English: Gan Yavne) [‌השפלה וסביבותיה‌]מצפון וממזרח: __ מועצה אזורית חבל יבנה (in English: Hevel Yavne Regional Council) ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית באר טוביה (in English: Be'er Tuvia Regional Council) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
תֵּל מוֹר (תל ח'ידאד) הוא תל ארכאולוגי קדום בצפון העיר אשדוד. התל שוכן בצמוד לגדה הצפונית של נחל לכיש, כק"מ אחד לפני שפכו אל הים, בעורף נמל אשדוד. התל ממוקם על דרך הים הקדומה, והוא יושב לסירוגין החל מסוף תקופת הברונזה המאוחרת. בשיאו, שימש כעיר הנמל של אשדוד העתיקה.
היסטוריה > ההתיישבות בתל

התיישבות הראשונה בתל החלה בין המאה ה-15 ל-16 לפנה"ס, במהלך התקופה הכנענית, ממנה עולה שהיישוב במקום קיים קשרי מסחר ענפים עם מצרים וקפריסין, ומאוחר יותר גם עם פיניקיה. הממצאים שנתגלו בתקופה זו מעידים על יישוב עירוני בעל נמל בשפך נחל לכיש, ובו אתר פולחן. במאה ה-13 לפנה"ס נחרב היישוב ובו מצודה רבועה בעלת חומה עבה שחלשה על האזור.
עם פלישת הפלשתים למישור החוף הדרומי במאה ה-12 לפנה"ס, התקיים באתר יישוב פרזות חקלאי, ככל הנראה בעל נמל קטן. היישוב היה תחת חסות עיר הממלכה אשדוד, ולכן ניתן להסיק כי תל מור שימש כעיר הנמל שלה בתקופה זו. במאה ה-10 לפנה"ס נחרב היישוב, יחד עם אשדוד, ייתכן במסע הפלישה של פרעה סיאמון, או על ידי דוד המלך באחת ממלחמותיו בפלשתים. במאה ה-8 לפנה"ס חודשה ההתיישבות בתל ונבנתה בו מצודה חדשה, ייתכן במסגרת כיבושי האזור על ידי עוזיהו, מלך יהודה. בסוף המאה, במהלך מסע הכיבושים של סרגון השני, מלך אשור, נחרבה המצודה והתל ננטש.
במהלך התקופה ההלניסטית, חודשה ההתיישבות בתל, ונחשפו ממנה מבנה ציבורי גדול ומתקן להפקת צבעי הארגמן מחלזונות. היישוב נחרב שוב בראשית תקופת החשמונאים, ומאוחר יותר המשיך להתקיים כיישוב חקלאי קטן גם בתקופה הרומית.
בתקופה הביזנטית עלתה חשיבותה של אשדוד ים והחליפה את תל מור כנמלה של אשדוד.
היסטוריה > חפירות ארכאולוגיות

התל נחפר בין השנים 1959-1960 (בעת הקמת נמל אשדוד) על ידי משלחת של אגף העתיקות בראשותו של משה דותן. באתר התגלו 12 שכבות ארכאולוגיות על פי עומק של 7 מטר. השכבה העמוקה ביותר (שכבה 12) היא מסוף תקופת הברונזה המאוחרת, והשכבה המאוחרת ביותר מהתקופה ההלניסטית. שמונה השכבות העליונות (שטח A) שהשתרעו על פני שטח של כ-100 מ"ר נחפרו כמעט בשלמותן, 4 השכבות התחתונות (שטח B) רק בחלקן. בראש התל נמצאת באר בעומק של 22 מטר וקוטרה 1.5 מ´ לערך, ובמחצית עומקה קיים נקיק החצוב בצורה אופקית לכיוון מערב. נראה כי הנקיק שימש כתעלת מילוט לתושבי התל.
ממצאים מהחפירות הוצגו במוזיאון של אגף העתיקות בסוף 1960.
התל נפתח לביקור מטיילים באוקטובר 1991.
תמונות

|
שלט מידע אודות התל
שלט תיירותי ישן של "המסלול הכחול" באשדוד
לקריאה נוספת

Tel Mor: The Moshe Dothan Excavations, 1959-1960, Israel Antiquities Authority (12 December 2007).
הערות שוליים

↑  נחשפה אשדוד הקדומה, למרחב, 24 ביוני 1960
↑  צבי אילן, אתרי אשדוד וחופיה, דבר, 3 ביוני 1976
↑  צבי אילן, השער של אשדוד הקדומה, למרחב, 28 ביוני 1970
↑  נחשפה עיר הנמל העתיקה אשדוד, הארץ, 24 ביוני 1960
↑  עודד פיינגריש, מסע בארץ גרוזיה, מעריב, 21 ביוני 1984
↑  הוחל בחפירות בתל ח'ידאד, על המשמר, 21 בספטמבר 1959
↑  משה דותן, תל מור, האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ ישראל, כרך 3, עמ' 922
↑  המוזיאון הארכיאולוגי של אגף העתיקות, הארץ, 25 בנובמבר 1960
↑  יעקב סקולניק, תל מור - תצפית על אשדוד וסביבתה, מעריב, 1 בנובמבר 1991
| אשדוד  |
| --- | --- | --- |
| ערכים ראשיים | אשדוד • רובעי העיר • אדריכלות • כיכרות |  |
| גנים ופארקים | פארק אשדוד-ים • פארק בן-גוריון • פארק אקולוגי מצודת-ים אשדוד • גן אלישבע • פארק לכיש • גבעת יונה • עד הלום |  |
| רחובות | רחוב רוגוזין • רחוב שבי ציון • מדרחוב הנביאים • שדרות בני ברית • שדרות הרצל • שדרות מנחם בגין • שדרות משה דיין |  |
| תחבורה | תחבורה ציבורית • מסוף ריביירה • מסוף בני ברית • מסוף ביג |  |
| מוסדות | מרכז כיוונים • המשכן לאמנויות הבמה • הארכיון לתולדות אשדוד • אוניברסיטת אשדוד (עתידי) • בית אריה קלנג • מוזיאון אשדוד לאמנות |  |
| תעשייה | נמל אשדוד • תחנת הכוח אשכול • נמל הדרום • אלתא מערכות |  |
| היסטוריה | אשדוד ים (העיר העתיקה) • תל אשדוד • תל מור • רצועת החוף |  |
| נושאים מרכזיים נוספים | העירייה ומועצת העירייה • סמל העיר • יקיר העיר אשדוד • חברת אשדוד • החברה לפיתוח אשדוד |  |
| קטגוריה ראשית | כל הערכים על העיר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467974205171