stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פונקציה רציפה במידה שווה
דוגמאות > הפונקציה f(x)=x2

נעיין בפונקציה  f\left(x\right)=x^{2} בקטע מהצורה  [0,b]. מאחר שהקטע  [0,b] סגור, ניתן להסיק את הרציפות במידה שווה ישירות ממשפט קנטור.
נראה שפונקציה זו רציפה במידה שווה על-פי ההגדרה. יהי  \varepsilon >0, ויהיו  x_{1},x_{2}\in [0,b].
ראשית, נשים לב לכך ש- \left|f(x_{1})-f(x_{2})\right|=\left|x_{1}^{2}-x_{2}^{2}\right|=\left|{x_{1}-x_{2}}\right|\left|{x_{1}+x_{2}}\right|\leq , ו- \leq \left|{x_{1}-x_{2}}\right|\left({\left|{x_{1}}\right|+\left|{x_{2}}\right|}\right)\leq 2b\left|{x_{1}-x_{2}}\right|. על פי הערכה זו נבחר  \delta ={\frac {\varepsilon }{2b}}. ואכן (לפי אי-השוויון האחרון) לכל  \left|x_{1}-x_{2}\right|<{\frac {\varepsilon }{2b}} יתקיים  \left|{f\left({x_{1}}\right)-f\left({x_{2}}\right)}\right|=\left|{x_{1}^{2}-x_{2}^{2}}\right|\leq 2b\left|{x_{1}-x_{2}}\right|<2b\cdot {\varepsilon  \over {2b}}=\varepsilon .
לעומת זאת, הפונקציה  f(x)=x^{2} אינה רציפה במידה שווה בקרן  [0,\infty ).
על מנת לעשות זאת, יש למצוא  \varepsilon _{0}>0 שעבורו לא קיים  \delta  מתאים, כלומר, לכל  \delta >0 קיימים  x_{1},x_{2} כך ש- \left|x_{1}-x_{2}\right|<\delta  אולם  \left|f(x_{1})-f(x_{2})\right|\geq \varepsilon _{0}. נבחר  \varepsilon _{0}=1, ויהי  \delta >0 כלשהו. עבור  x_{1}={\frac {1}{\delta }},x_{2}={\frac {1}{\delta }}+{\frac {\delta }{2}} יתקיים  \left|x_{1}-x_{2}\right|={\frac {\delta }{2}}<\delta , בעוד ש- \left|{x_{1}^{2}-x_{2}^{2}}\right|=\left|{x_{1}-x_{2}}\right|\left|{x_{1}+x_{2}}\right|={\delta  \over 2}\cdot \left|{{2 \over \delta }+{\delta  \over 2}}\right|=1+{\delta ^{2} \over 4}>1=\varepsilon _{0}. לסיכום, עבור  \varepsilon _{0}=1 לכל  \delta >0 קיימים  x_{1},x_{2}\in [0,\infty ) כך ש- \left|x_{1}-x_{2}\right|<\delta  ובכל זאת  \left|f(x_{1})-f(x_{2})\right|\geq \varepsilon _{0}, ולכן, הפונקציה  f\left(x\right)=x^{2} אינה רציפה במידה שווה בקטע  [0,\infty ).
פעולות בין פונקציות

הסכום של שתי פונקציות שהן רציפות במידה שווה, גם הוא רציף במידה שווה.
אם f ו- g רציפות במידה שווה בקטע I ושתיהן חסומות שם, אזי המכפלה fg רציפה במידה שווה ב- I . התנאי הוא תנאי מספיק לרציפות במידה שווה של פונקציית המכפלה אך אינו תנאי הכרחי. להלן מספר דוגמאות:
הפונקציה  f(x)=x^{2} היא מכפלה של שתי פונקציות רציפות במידה שווה (שאינן חסומות), אך אינה רציפה במידה שווה בכל הישר.
הפונקציה  x\sin(x) היא מכפלה של שתי פונקציות רציפות במידה שווה על כל הישר, שאחת מהן חסומה, אולם  x\sin(x) אינה רציפה במידה שווה על כל הישר.
אם הפונקציה  f רציפה במידה שווה בקטע  I וקיים קבוע  c>0 כך ש- f(x)\geq c לכל  x בקטע, אזי גם הפונקציה  1/f רציפה במידה שווה בקטע  I. דוגמה לכך שלא מספיק לדרוש ש- f(x)>0 לכל  x בקטע, היא הפונקציה  f(x)=x בקטע  (0,1).
הרכבת שתי פונקציות שהן רציפות במידה שווה, גם היא רציפה במידה שווה.
דוגמאות, הערות ומשפטים נוספים

פונקציה רציפה במידה שווה בקטע, רציפה במידה שווה בכל קטע חלקי לו. (מכאן שאם פונקציה מוגדרת ורציפה בקטע פתוח, ויש לה גבולות חלקיים בקצות הקטע, אז היא רציפה במידה שווה בקטע הסגור לפי משפט קנטור, ולכן גם בקטע הפתוח).
פונקציה רציפה במידה שווה במספר סופי של קטעים, רציפה במידה שווה באיחוד הקטעים.
פונקציה רציפה בקטע  [a,\infty ) ושואפת לגבול סופי ב- \infty  היא רציפה במידה שווה בקטע  [a,\infty ). ברור כי התנאי אינו הכרחי: הפונקציה  f(x)=x רציפה במידה שווה, אך אינה שואפת לגבול סופי ב- \infty .
ניתן להרחיב מעט את התנאי הקודם:  f פונקציה רציפה בקטע  [a,\infty ) וקיים קבוע  b כך שהפונקציה  f(x)-bx שואפת לגבול סופי ב- \infty , אזי  f רציפה במידה שווה בקטע  [a,\infty ).
f פונקציה רציפה בקטע  [a,\infty ) וגזירה בקטע  (b,\infty ), עבור  a<b. אם  f' שואפת לגבול סופי ב- \infty  אזי  f רציפה במידה שווה בקטע  [a,\infty ). דוגמה: הפונקציה  f(x)=x^{2}\sin {\frac {1}{x}} רציפה במידה שווה בקטע  (0,\infty ).
הפונקציה  \sin(x^{2}) רציפה על כל הישר, חסומה, אך אינה רציפה במידה שווה על כל הישר.
פונקציה מחזורית ורציפה על כל הישר היא רציפה במידה שווה.
הכללות > עבור מרחבים מטריים

ניתן להרחיב את ההגדרה למרחבים מטריים באופן הבא:
בהינתן שני מרחבים מטריים  X,Y עם המטריקות  d_{X},d_{Y} בהתאמה ופונקציה  f:X\to Y, הפונקציה תקרא רציפה במידה שווה אם ורק אם לכל  \epsilon >0 קיים  \delta >0 כך שלכל  a,b\in X עבורם  d_{X}(a,b)<\delta  מתקיים  d_{Y}(f(a),f(b))<\epsilon .
במקרה שבו המרחב המטרי הוא שדה הממשיים  \mathbb {R}  עם הנורמה האוקילידית הסטנדרטית, ההגדרה לעיל שקולה להגדרה זו. ניתן להראות שכל פונקציה רציפה במידה שווה בין מרחבים מטריים היא גם רציפה במשמעות זו, זאת באופן זהה למרחב המספרים הממשיים.
קיימת הכללה למשפט קנטור עבור מרחבים מטריים אשר קובעת שפונקציה רציפה ממרחב מטרי קומפקטי  K למרחב מטרי כלשהו, היא רציפה במידה שווה.
הכללות > עבור חבורה טופולוגית

ניתן להרחיב את ההגדרה של פונקציה רציפה במידה שווה עבור חבורות טופולוגיות באופן הבא:
בהינתן החבורות הטופולוגיה  X,Y עם הטופולוגיות  {\mathcal {T}}_{X},{\mathcal {T}}_{Y} בהתאמה ופונקציה  f:X\to Y הפונקציה  f תקרא רציפה במידה שווה אם ורק אם לכל קבוצה פתוחה  B\in {\mathcal {T}}_{Y} קיימת קבוצה פתוחה  A\in {\mathcal {T}}_{X} כך שלכל  a,b\in X כך ש- ab^{-1}\in A מתקיים בהכרח כי  f(a)(f(b))^{-1}\in B.
מאחר שכל מרחב וקטורי טופולוגי הוא גם חבורה טופולוגית תחת פעולת החיבור, הגדרה זו תקפה גם למרחבים כאלו.
הכללות > עבור מרחבים אחידים

ניתן להרחיב את ההגדרה של פונקציה רציפה במידה שווה עבור מרחב אחיד. הרחבה זאת מרחיבה הן את מושג הרציפות במדה שווה עבור מרחבים מטריים וגם את  מושג הרציפות במדה שווה עבור חבורות טופולוגיות.
הכללות > מרחבי Atsuji

פונקציה רציפה ממרחב קומפקטי היא רציפה במידה שווה. תכונה זו אינה מאפיינת מרחבים קומפקטיים. מרחב מטרי שכל פונקציה רציפה ממנו (למרחב מטרי אחר) היא רציפה במידה שווה, נקרא מרחב Atsuji. התכונות הבאות שקולות:
כל פונקציה רציפה מ- K למרחב מטרי היא רציפה במידה שווה.
לכל שתי קבוצות סגורות זרות ב- K יש מרחק חיובי.
לכל כיסוי פתוח של  K יש מספר לבג.
לפי משפט קושי, כל מרחב קומפקטי הוא Atsuji.
כל מרחב Atsuji הוא שלם. בדומה לאפיון של מרחבים שלמים באמצעות משפט החיתוך של קנטור, אפשר לאפיין מרחבי Atsuji באופן הבא: מרחב מטרי  X הוא Atsuji אם ורק אם לכל סדרה יורדת של קבוצות סגורות  A_{n} שעבורה  \lim _{n\rightarrow \infty }{\underline {d}}(A_{n})=0, יש נקודה משותפת; כאן  {\underline {d}}(A)=\inf _{a\in A}\{d(a,X-\{a\}\}.
ראו גם

תנאי ליפשיץ
פונקציה רציפה בהחלט
הערות שוליים

↑  John K. Hunter, Continuous Functions on Metric Spaces, University of California, Davis, ‏2016-10-28 (באנגלית)
↑  Uniform continuity, ‏2020-6-6 (באנגלית)
↑  Tanvi Jain, S. Kundu, Atsuji completions: Equivalent characterisations, ‏2005-10-27 (באנגלית)
| חשבון אינפיניטסימלי |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | חשבון אינפיניטסימלי • סדרה • סדרה מתכנסת • גבול • סדרת קושי • טור • אינפיניטסימל • שדה המספרים הממשיים • ערך מוחלט • אי-שוויון המשולש • אי-שוויון קושי-שוורץ |  |
| פונקציות | פונקציה • גרף פונקציה • פונקציה ליניארית • פונקציה מונוטונית • נקודת קיצון •נקודת פיתול •נקודת אוכף • פונקציה קעורה • פונקציה קמורה • פונקציה רציפה • פונקציה רציפה במידה שווה • נקודת אי רציפות • נגזרת • טור טיילור • סדרת פונקציות • התכנסות נקודתית • התכנסות במידה שווה |  |
| משפטים | משפט בולצאנו-ויירשטראס • משפטי ויירשטראס • משפט קנטור • משפט ערך הביניים • משפט פרמה • משפט רול • משפט הערך הממוצע של לגראנז' • משפט הערך הממוצע של קושי • משפט דארבו • כלל השרשרת • כלל הסנדוויץ' • כלל לופיטל • משפט שטולץ • אריתמטיקה של גבולות |  |
| האינטגרל | אינטגרל • אינטגרל לא אמיתי • אינטגרל רב-ממדי • המשפט היסודי של החשבון הדיפרנציאלי והאינטגרלי • אינטגרציה בחלקים • שיטות אינטגרציה |  |
| אנליזה מתקדמת | פונקציה מרוכבת • אנליזה וקטורית • שיטת ניוטון-רפסון • משוואה דיפרנציאלית • טופולוגיה • תורת המידה |  |
אנליזה מתמטית • אנליזה וקטורית • טופולוגיה • אנליזה מרוכבת • אנליזה פונקציונלית • תורת המידה
בית הכנסת החדש במיינדזיז'ץ פודלסקי

בית הכנסת בתחילת המאה ה-20
רחוב מידלרסקה עם בית הכנסת הגדול ברקע
בית הכנסת החדש במיינדזיז'ץ פודלסקי (בפולנית: Nowa synagoga w Międzyrzecu Podlaskim) היה בית כנסת יהודי עשוי אבן שהוקם בעיירה מיינדזיז'ץ פודלסקי בפרובינציית לובלין שבפולין. הוקם לאחר שבית הכנסת הקודם ששימש את יהודי העיירה נחרב כליל בעקבות שריפה בשנת 1718. המקורות מצביעים על כך שבנייתו הייתה בין השנים 1761 ל-1779. לאחר שהתקבל היתר לבנייתו על ידי הבישוף של לוצק – אנטוני ארזם וולוביץ' בוולצ'ין ב-20 בנובמבר 1761. התבצעו בו מספר שיפוצים בתחילת המאה ה-20. ביוני 1943 כחלק ממלחמת העולם השנייה הופצץ המבנה על ידי הגרמנים ומאז לא נבנה שוב.
היסטוריה

לאחר שהוקם בשלהי המאה ה-18, פעל במשך שנים באופן רציף עד למלחמת העולם השנייה, אך עם השנים, בוצעו בו מספר שינויים:
בשנים 1907–1908 נבנה בבית הכנסת ארון קודש חדש. כמו כן בשנת 1912 בוצע שיפוץ יקר ומקיף של המבנה. באותה תקופה אף הוחלפה דלת הכניסה והקירות נצבעו, עוד ידוע שב-1934 נעשה שיפוץ נוסף, אך היקפו המדויק אינו ברור.
במהלך מלחמת העולם השנייה, כחלק מפעולות הסלקציה וגירוש היהודים למחנה ההשמדה, החזיקו הנאצים בבית הכנסת קבוצת יהודים במשך שבוע. באוקטובר 1942 ניזוק המבנה על ידי שוטרים אוקראינים לאחר שהשליכו לעברו רימונים. לבסוף החריבו הנאצים את המבנה ביוני 1943.
ארכיטקטורה

בית הכנסת נבנה על פי תוכנית מלבנית (31.7 מ' על 26.3 מ') והוא כלל ארבעה אגפים: עזרת גברים, אגף מערבי, ושתי עזרות נשים - צפונית ודרומית. עזרת הגברים, הבנוי על פי תוכנית מרובעת, ממוקם במרכז המבנה. לאורך הקירות הצדדיים של עזרת הגברים היו עזרות נשים מוגבהות חד-קומתיות בתוכנית מלבנית (צפונית ודרומית), מכוסים בגג סככה. החלק המערבי נבנה בתוכנית של מלבן מוארך, שהיה צמוד לאולם הגברים ולשתי גלריות נשים בצד המערבי. אולם הגברים והחלק המערבי היו בגובה שלוש קומות. הגג מעל אולם הגברים היה בעל שלושה שיפועים ומחובר לגג המפותל של החלק המערבי.
בעזרת הגברים, במפרץ האמצעי של הכותל המזרחי, בין שני עמודי הקיר, היה ארון קודש מעוטר. הארון היה עשוי לבנים, מעוטר באלמנטים עשויים טיט מלט וטיח ומכוסה בפוליכרום. הבימה הייתה ממוקמת באמצע אולם הגברים, בין העמודים שתמכו את הכספת. המשטח היה מוקף במעקה ברזל.
ראו גם

בית הכנסת הישן במיינדזיז'ץ פודלסקי
הערות שוליים

↑  בית הכנסת החדש במיינדזיז'ץ פודלסקי, באתר השטעטל הוירטואלי (בפולנית)
אברהם בן דוד יצחקי

רבי אברהם בן דוד יצחקי (תכ"א, 1661 - י"ג בסיוון תפ"ט, 1729) היה הראשון לציון בשנים 1715–1722. מחבר שו"ת זרע אברהם.
ביוגרפיה

נולד בשנת 1661 בירושלים (יש הסוברים שנולד בחברון). אביו ר' דוד יצחקי היה רבה הראשי של ירושלים, וסבו מצד אמו היה ר' אברהם אזולאי. בנעוריו למד בישיבות ירושלים בהם ישיבת בית יעקב. והיה תלמידם של ר' משה גאלנטי (השני) ור' ישראל יעקב חגיז, וכן למד את חכמת הקבלה עם אבי אמו של החיד"א, רבי יוסף בייאליר. בין חבריו ללימודים היו ר' חזקיה די סילוה ור' משה חיון. חותנו הוא הרב אברהם ישראל זאבי רבה של חברון שהיה גם בן דודו ומחותנו.
בבגרותו מונה לעמוד בראש ישיבה בירושלים. בין תלמידיו נמנים, ר' יצחק הכהן רפפורט, ר' משה חגיז, ר' יצחק זרחיה אזולאי, רבי ישראל מאיר מזרחי ור' משה ישראל. בשנת תס"ח (1709), כאשר מצבם הכלכלי של יהודי ירושלים התדרדר, יצא כשד"ר לשליחות בין הקהילות היהודיות באזור טורקיה, איטליה והולנד. באותה שנה הוציא מכתב גינוי נגד תומך השבתאות נחמיה חיון. הוא ניצל את נסיעותיו בין הקהילות השונות לא רק כדי לגייס תרומות עבור היישוב היהודי בארץ ישראל, אלא גם כדי להאבק בגילויים המתחדשים של התנועה השבתאית. באיזמיר בשנת ת"ע אף שכנע את הקהילה המקומית לשרוף את ספריהם של השבתאים ולהוקיעם. בסלוניקי בשנת תש"א (1711) עשה תעמולה רבה כדי לשכנע את הקהילה להוקיע את נחמיה חיון. ר' יעקב עמדין (היעב"ץ), מתנגד שבתאות ידוע, התלהב מאישיותו של ר' אברהם לאחר שפגש בו באמסטרדם ותיאר אותו כ”איש דגול, גדול בתורה ובחכמה, משכמו ומעלה גדולה מכל העם.”
בשנת תע"ו שב לירושלים וחזר ללמד תורה. בין תלמידיו נמנו ר' משה חגיז, חתנו, ר' רפאל יצחק זרחיה אזולאי (אביו של החיד"א) ועוד. הוא חיבר מספר חיבורים הלכתיים, ביניהם נדפס ספר השו"ת הגדול שלו "זרע אברהם". מתוך כתביו שנותרו בכתב יד כלולים חיבור גדול על הרמב"ם, על הלכות גיטין וכן חידושים על השולחן הערוך.
בשנת 1715 נבחר לכהן בתור הראשון לציון, תפקיד בו כיהן 7 שנים עד פרישתו בשנת תפ"ב (1722). הוא נפטר בירושלים בי"ג בסיוון תפ"ט (1729), ונקבר בהר הזיתים בחצר קבר זכריה. הרב יצחקי היה הראשון שנקבר בחלקה זו, שם נותר עד שבשנת 1960 הוסרו כל הקברים והמצבות מחלקה זו בידי משלחת ארכאולוגית בריטית-ירדנית.
מחיבוריו

כתב חיבור גדול על הרמב"ם וכן חיבורים על יורה דעה, מסכת גיטין, וספרי שאלות ותשובות אך רובם לא הודפסו.
ספר השו"ת שלו, זרע אברהם, הודפס בשני חלקים.
הערות שוליים

↑  שם הגדולים, בערכו
↑  תיעוד של המצבות כפי שהיו בראשית המאה ה-20 ניתן למצוא בחוברת ד' מסדרת "חלקת מחוקק" של אשר ליב בריסק (עותק מקוון באתר Hebrewbooks)
| הראשונים לציון |
| --- | --- | --- |
| חכם באשי | רבי משה גאלנטי • רבי משה בן חביב • רבי אברהם רוויגו • רבי אברהם בן דוד יצחקי • רבי בנימין הכהן מעלי • רבי אליעזר נחום • רבי ניסים חיים משה מזרחי • רבי יצחק הכהן רפפורט  • רבי ישראל יעקב אלגאזי • רבי רפאל בן רבי שמואל מיוחס • רבי חיים רפאל בן אשר • רבי רפאל משה בולה • רבי יום-טוב אלגאזי • רבי משה יוסף מרדכי מיוחס • רבי מרדכי הלוי • רבי יעקב משה עייאש • רבי יעקב קוראל • רבי רפאל יוסף חזן • רבי יום טוב דאנון • רבי שלמה משה סוזין • רבי יונה משה נבון • רבי יהודה נבון • רבי חיים אברהם גאגין • רבי יצחק קוב'ו • רבי חיים נסים אבולעפיה • רבי חיים דוד חזן • רבי אברהם אשכנזי • רבי רפאל מאיר פאניז'ל • רבי יעקב שאול אלישר • רבי אליהו משה פאניז'יל • רבי נחמן בטיטו • רבי משה יהודה פרנקו • רבי נסים יהודה דנון • רבי חיים משה אלישר |  |
| ברבנות הראשית | הרב יעקב מאיר • הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל • הרב יצחק נסים • הרב עובדיה יוסף • הרב מרדכי אליהו • הרב אליהו בקשי דורון • הרב שלמה עמאר • הרב יצחק יוסף • הרב דוד יוסף |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298637305171  ISNI: 0000 0000 6696 4030  LCCN: nr95001526  NTA: 253700841  VIAF: 44185983   WorldCat (עם VIAF): 44185983
לאה

ערך זה עוסק בדמות מקראית. אשת יעקב אבינו. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  חרן
 פטירה:  כנען
 מקום קבורה:  מערת המכפלה 
 אב:  לבן הארמי 
 אם:  עדינה 
 בן זוג:  יעקב
 צאצאים:  ראובן, יששכר, זבולון, יהודה, שמעון, לוי, דינה 
 עיסוק:  עקרת בית 
 
וַיְהִי בַבֹּקֶר וְהִנֵּה הִוא לֵאָה וַיֹּאמֶר אֶל לָבָן מַה זֹּאת עָשִׂיתָ לִּי הֲלֹא בְרָחֵל עָבַדְתִּי עִמָּךְ וְלָמָּה רִמִּיתָנִי.

— בראשית, כ"ט, כ"ה
לֵאָה היא דמות מקראית, אחת מארבע האמהות של עם ישראל. סיפורה מופיע בתורה בספר בראשית, פרק כ"ט עד פרק ל'. לאה היא אמם של שישה מתוך שנים עשר בניו של יעקב: ראובן, שמעון, לוי, יהודה, יששכר וזבולון, ושל בתו דינה.
מקורות השם לפי חקר הבלשנות ובמסורת העממית

יש המפרשים את השם לאה, על פי הערבית – פרת-בר, ועל פי האכדית - פרה (במקבילה לרחל, אשר פירוש שמה הוא כבשה) או גבירה, תקיפה. המשמעות העממית של השם לאה, היא רפה, חולה, עייפה, יגעה.
תכונות מרכזיות > אופייה של לאה

המדרשים חלוקים לגבי לאה: מדרש אחד מגנה אותה על היותה "יצאנית", דהיינו שיצאה לקראת יעקב וקראה לו לבוא אליה, לאחר פרשת הדודאים. עם זאת, מדרש אחר בתלמוד משבח אותה על כך. ישנם מדרשים שמפרשים את יציאתה של לאה לכיוון חיובי יותר ומדגישים את כוח השכנוע של לאה, את רצונה לצאת אל מפגשים לא נעימים מתוך הביטחון במטרתם הצודקת. תכונה זו עברה אל דינה, בתה, שיצאה להיפגש עם בנות שכם ולהשיבן למוטב.
המטרה הייתה חשובה ללאה יותר מן הדרך[דרוש מקור]. היא שיתפה פעולה עם לבן אביה, ונישאה ליעקב במקום רחל שהובטחה לו, בטענה שיש להשיא את הבכורה לפני הצעירה (יש מפרשים שעשתה זאת מפני שלא רצתה להינשא לעשיו). כמו כן, היא "קנתה" את יחסיה עם יעקב, באמצעות דודאים שהביא לה ראובן "וַתֹּאמֶר אֵלַי תָּבוֹא, כִּי שָׂכֹר שְׂכַרְתִּיךָ בְּדוּדָאֵי בְּנִי, וַיִּשְׁכַּב עִמָּהּ בַּלַּיְלָה הוּא.". בתכונה זו, של חשיבה על המטרה יותר מאשר על הדרך, ניתן לראות הקבלה בין דמותה של לאה לדמותם של ילדיה, ובפרט ניכר הדמיון ליהודה.
תכונות מרכזיות > מראה החיצוני

על תיאורה החיצוני של לאה, נכתב בתורה שעיניה היו רכות, אולי כניגוד ליופי התואר של רחל או לפי אונקלוס בהקבלה, עיניה של לאה יפות לעומת היופי החיצוני של רחל. אונקלוס מפרש שעיני לאה היו יפות, לרמוז על עולמה הפנימי היפה. במדרש אחר מפורש הביטוי: שהבריות היו משדכים אותה דווקא לעשיו, אחיו הרע של יעקב, ובגלל שידוך זה הייתה בוכה ועיניה הפכו רכות.
בטקס שבע ברכות להולדת הבת, הברכה הרביעית היא "ד. יְשִׂימֵךְ אֱ-לֹהִים כְּלֵאָה, אֵם הַבָּנִים וְעַקֵרֶת הַבָּיִת, יְהִי רָצוֹן שְׁתִּזְכִּי לִבְנוֹת בַּיִת נֶאֱמָן, יְסוֹדוֹתָיו עַל אַדְנַי אֱמוּנָה וְתּוֹכוֹ רָצוּף אַהֲבָה.".
נישואיה ליעקב

בנות לבן, לאה ורחל, אמורות היו להינשא לשני בני רבקה. לאה הבכורה הייתה אמורה להינשא לעשיו הבכור, ורחל הצעירה - ליעקב. יעקב אהב את רחל ושנא את לאה (על פי חלק מהמפרשים כרד"ק - רק באופן יחסי לרחל כפי שכתוב "וַיֶּאֱהַב גַּם אֶת רָחֵל מִלֵּאָה"), כנראה בשל הרמיה בה נקטה כדי להיכנס לחייו. המדרש מציג את נישואיו אלו, של יעקב ללאה, כעונש, על-פי עיקרון מידה כנגד מידה ליעקב על מעשה הרמייה בסיפור הברכה.
העדפת יעקב את רחל ובניה על פני לאה ובניה, באה לידי ביטוי במפגש עם עשיו: כאשר יעקב ברח מחרן, חשש כי עשיו מתכוון לפגוע בו ובמשפחתו וארגן את מחנהו על פי מעמדן של הנשים: בחזית - חשופים ביותר לפגיעה - עמדו השפחות וילדיהן, אחריהן - לאה וילדיה, ובסוף, מוגנים ביותר, עמדו רחל ויוסף. כמו כן, בהפלייתו של יוסף על שאר אחיו, שהביאה לקנאה גדולה ולמכירת יוסף לעבד.
למרות העדפה זו, לאה זכתה כפיצוי משמים בפוריות ובבנים. מדרשי חז"ל מציגים את שבחה של לאה, את אמונתה ואת דבקותה בבעלה. אלו זיכו אותה בקרבת נצח ליעקב אחרי מותה, שביקש להיקבר במערת המכפלה אשר בה קבורים אבותיו ושם גם קבר את לאה.
ילדיה של לאה

לאה ראתה בהולדת ילדים מטרה חשובה, ושמותיהם מבטאים את צערה על יחסו של יעקב אליה ואת שמחתה על הולדתם. בין לאה לבין רחל הייתה תחרות על לבו של יעקב (או על עיצוב עתיד האומה), שהתבטאה בין השאר ברצון ללדת ילדים. כשראתה שרחל חשוכת הילדים נותנת את שפחתה בלהה ליעקב לאישה, נתנה לו לאה את שפחתה זלפה, ואף קראה בשם לילדיה של זלפה, גד ואשר. לפי פרשנות נוספת, לאה פוחדת שהיא תועבר לעשיו. לכן היא מעוניינת בילדים אשר יבססו את מעמדה.
הקב"ה ער לאופייה האצילי של לאה ונותן לה את שכרה: חז"ל הדגישו את תרומתם לדורות של בני לאה בבניית עם ישראל בהשוואה לתרומתם הזמנית של בני רחל. בני לאה זכו בכהונה לעולם (לוי) ובמלכות לעולם (יהודה, בנה הרביעי של לאה - עם ישראל של ימינו קרוא על שמו): "ויהודה לעולם תשב", בעוד בני רחל, יוסף ובנימין, זכו לתפקידי מנהיגות רק באופן זמני.
בנצרות

בנצרות הקדומה דמותה של לאה פורשה כסמל ליהדות ועיניה הרכות כסמל לעיוורונם של היהודים שלא קיבלו את ישו כמשיח בניגוד לאחות הצעירה רחל המסמלת את הכנסייה הנוצרית. בהתאם, מוצגת לאה באמנות כדמות שפופה, מכוסת עיניים האוחזת בשרביט שבור או שלוחות הברית נופלים מידיה.
בתרבות > ייצוגים ספרותיים

הסופר המקראי כמעט ואינו מציג את תחושותיה של לאה כאישה שנואה על ידי בעלה, רק באופן עקיף במשמעות שמות ילדיה. לכן ברבות השנים "השלימו" המשוררים פערי מידע בהצגת תחושותיה של לאה המקראית.
בשירו של יונתן רטוש, "בוקר", משתמש המשורר בציטוטים מן הסיפור המקראי (בראשית כ"ט) על שבע השנים הנוספות שעבד יעקב עבור רחל "ויהיו בעיניו כימים אחדים", אך בשירו, נקודת מבטו של יעקב משתנה:
לשבע השנים הארורות האלה אשר עבדתי בך, לאה
בשירו של יהודה עמיחי "בוקר עכשיו" בליל נחשבת לאה לרחל האישה הנחשקת, אולם עם בוקר מגיעה ההתפכחות:
בוקר עכשיו והנה את לאה, אמש היית רחל
בשירו של אהוד מנור, זוכה לאה המקראית להעצמה ולמימוש כמיהתה לאהבה מצד בעלה "אני אוהב אותך לאה".
גם על פי נויה שגיב, מוזיקאית ויוצרת ישראלית, לאה שלמה עם עצמה ללא הלקאה עצמית. כאישה שנכפתה ביחסים שכלל לא הייתה מעוניינת בהם, וסבלה זהה לסבלה של רחל והיא אף מצהירה באהבתה לאחותה ומוצאת את האשם דווקא ביעקב הגבר.
ראו גם

עץ משפחה של דמויות מקראיות - מתרח ועד שלמה
לקריאה נוספת

עדין שטיינזלץ, ‏נשים במקרא, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1983, פרק ד' - "לאה - אישה שבנתה את ביתה", עמ' 30–35.
עליזה שנהר, אהובות ושנואות-נשים במקרא, במדרש ובספרות העברית החדשה, חיפה: פרדס, 2011, עמ' 57–90
רות ברטל, ותהי לו לאשה, ויאהבה - האמהות והאבות בראי האמנות המערבית, הוצאת כרמל, 2018
הערות שוליים

↑  מדרש תנחומא וישלח ז, רש"י על בראשית לד א.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ערובין, דף ק', עמוד ב'.
↑  ספר בראשית, פרק ל', פסוקים ט"ו–ט"ז.
↑  מדרש תנחומא ויצא ד.
↑  https://www.kolech.org.il/he/circle-of-life/giving-birth/baby-girl-birth/ceremony-suggestion-for-baby-girl/741-ceremony-suggestion-naming-a-baby-girl.html
↑  ספר בראשית, פרק כ"ט, פסוק ל"א, שם פרק כ"ט, פסוק ל"ג.
↑  רמב"ן על בראשית כט לא
↑  כדי שהקו יסמן הורות עליו לרדת למטה
↑   יעקב שביט, כך הפכה אשה עיוורת ושנואה לסמל של היהדות, באתר הארץ, 12 בדצמבר 2014
↑  יונתן רטוש, "בוקר"
↑  יהודה עמיחי, מתוך עשרים מרובעים חדשים "בוקר עכשיו"
↑  נויה שגיב, את אישה לא יפה, באתר 929
| ספר בראשית |
| --- | --- | --- |
| פרשת בראשית | בריאת העולם • תוהו ובוהו • רקיע • המים העליונים • בריאת אדם וחוה • אדם וחוה • פרייה ורבייה • גן עדן • נחש הקדמוני • חטא עץ הדעת • קללת האדם והאשה • עץ החיים • קין והבל • שירת למך • מעשה בני האלוהים |  |
| פרשת נח | תיבת נח • המבול • ברית הקשת • שבע מצוות בני נח • שכרות נח • תולדות בני נח • מגדל בבל |  |
| פרשת לך לך | מסע אברהם לארץ כנען • ירידת אברהם למצרים • פרידת אברהם ולוט • מלחמת ארבעת המלכים את החמישה • מלכי-צדק • ברית בין הבתרים • בריחת הגר ולידת ישמעאל • ברית המילה |  |
| פרשת וירא | ביקור המלאכים באוהל אברהם • מהפכת סדום ועמורה • לוט ובנותיו • ירידת אברהם לגרר • גירוש הגר וישמעאל • ברית אברהם ואבימלך • עקדת יצחק |  |
| פרשת חיי שרה | רכישת מערת המכפלה • מציאת אישה ליצחק • נישואי אברהם וקטורה • תולדות ישמעאל |  |
| פרשת תולדות | לידת יעקב ועשו • מכירת הבכורה • ירידת יצחק לגרר • הריב על הבארות • ברית יצחק ואבימלך • גנבת הברכות • בריחת יעקב מעשו |  |
| פרשת ויצא | חלום יעקב • נישואי יעקב עם רחל ולאה • לידת בני יעקב • מעשה הדודאים • בריחת יעקב מלבן • ברית יעקב ולבן |  |
| פרשת וישלח | מפגש יעקב ועשו • מאבק יעקב והמלאך • מעשה שכם ודינה • מעשה שמעון ולוי • קיום הנדר בבית אל • מות רחל וקבורתה • מעשה ראובן ובלהה • פרשת שמונת מלכי אדום |  |
| פרשת וישב | מכירת יוסף • מעשה יהודה ותמר • לידת פרץ וזרח • יוסף ואשת פוטיפר • חלומות שר המשקים ושר האופים |  |
| פרשת מקץ | חלומות פרעה • ירידת אחי יוסף למצרים |  |
| פרשת ויגש | התוודעות יוסף לאחיו • ירידת יעקב למצרים • מכירת ארץ מצרים לפרעה |  |
| פרשת ויחי | שבועת יוסף ליעקב • ברכת אפרים ומנשה • ברכת יעקב לבניו • מות יעקב וקבורתו |  |
| דמויות מרכזיות | אדם וחוה • קין והבל • נח • אברהם ושרה • לוט • הגר וישמעאל • יצחק ורבקה • עשו • יעקב רחל ולאה • בלהה וזלפה • ראובן • שמעון • לוי • יהודה • תמר • יששכר • זבולון • דן • נפתלי • גד • אשר • יוסף • בנימין |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
תבנית:מעטפת תרשים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007271340205171  GND: 118836900  LCCN: n86093833  VIAF: 18705243   WorldCat (עם VIAF): 18705243 
סצנה מהקומדיה האלוהית (כור המצרף, טרסה 7): רחל מתבוננת בהשתקפותה בעוד לאה קוטפת פרחים. לאה מסמלת ביצירה את החיים המעשיים.
יעקב ולבן מתפייסים, לאה עם ילדיה.
קבר לאה
פסלה של לאה כמייצגת היהדות (סינגוגה), אוחזת בשברי לוחות, בקתדרלת נוטרדאם בפריז
מרטין גריפית'ס

| --- | --- |

 לידה:  3 ביולי 1951 (בן 73) קולומבו, סרי לנקה 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 השכלה:  אוניברסיטת לונדון 
 מעסיק:  האומות המאוחדות 
 תפקיד:  Special Envoy to the Secretary-General on Yemen (16 בפברואר 2018–6 באוגוסט 2021)  תת-מזכיר כללי לעניינים הומניטריים ומתאם סיוע חירום (מאי 2021) 
 
מרטין גריפית'ס (באנגלית: Martin Griffiths; נולד ב-3 ביולי 1951) הוא דיפלומט בריטי המשמש כתת-מזכ"ל במשרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים.
ביוגרפיה

גריפית'ס נולד בקולומבו, סרי לנקה ולמד בבית הספר לייטון פארק ובאוניברסיטת סאסקס. הוא בעל תואר שני בלימודי דרום מזרח אסיה מבית הספר ללימודי מזרח ואפריקה באוניברסיטת לונדון והוא עו"ד מוסמך. הוא דובר צרפתית ואנגלית.
ביוגרפיה > קריירה

גריפית'ס התחיל את הקריירה שלו כדיפלומט במשרד החוץ וחבר העמים של בריטניה, ושימש כמגשר מומחה בסכסוכים. הוא שימש גם כמנהל הראשון בפועל של המכון האירופי לשלום בין השנים 2016–2018. בשנת 1999 סייע להשיק את המרכז לדיאלוג הומניטרי בז'נבה. הוא גם עבד עבור הארגונים: Save The Children,Action Aid ו-UNICEF ועבד כיועץ למספר שליחים של האו"ם לסוריה.
בין השנים 2018–2021 שימש כשליח מיוחד שתפקידו לסייע למזכ"ל האו"ם בנושאים הקשורים לתימן. בפברואר 2021 ביקר באיראן בניסיון למצוא פתרון מדיני למלחמת האזרחים בתימן.
ביוגרפיה > קריירה > במשרד האו"ם לעניינים הומניטריים

ב-12 במאי 2021, הודיע מזכ"ל האו"ם, אנטוניו גוטרש, כי מינה את גריפית'ס לתת-מזכ"ל במשרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים (OCHA).
בנובמבר 2023 התבטא בחריפות נגד פעולות ישראל בעזה, ואמר כי הן "הדבר הנורא ביותר שראה בחייו".
בפברואר 2024 אמר כי "עבורנו, חמאס הוא לא ארגון טרור".
ב-25 במרץ 2024, הודיע מרטין גריפית'ס כי הוא עוזב את תפקידו במשרד האו"ם לעניינים הומניטריים מסיבות בריאותיות.
ביוגרפיה > חיים אישיים

גריפית'ס הוא אבא לשני ילדים.