stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ימים עברו
הפקה

העלילה של הסרט קצר זה מוחזרה מהסרט הקצר של אוסוולד הארנב "Oh What a Knight" משנת 1928. בנוסף סרט זה מוצג כרמת מעבר במשחק הווידאו "Epic Mickey".
עם כניסתו של הנסיך (דיפי דאוג/גופי), מתנגן המשפט המוזיקלי (פראזה) בן חמישה התווים "You're... a hor-se's ass" (בתרגום מילולי: "אתה... תחת של סוס"), המעיד על כך שהנסיך לא חכם במיוחד.
הסרט הופץ ב-2 בדצמבר 2002 למדיה ביתית בדיסקים "אוצרות וולט דיסני: מיקי מאוס בשחור-לבן" (Walt Disney Treasures: Mickey Mouse in Black and White). שנתיים קודם לכן, הופיעה גרסה צבעונית לסרט ב-VHS ו-DVD של "Walt Disney Gold Classic Collection" של סרט ההנפשה ה-21 של דיסני, רובין הוד.
ביקורת

עיתון חדשות הקולנוע "The Film Daily" ב-17 באפריל 1933, פרסם: "עד כמה שהם היו טובים לאורך הדרך, הסרטים המצוירים האלה של וולט דיסני ממשיכים להשתפר. זה הנוכחי, שבו מיקי כטרובדור נודד מציל את הנסיכה מיני מנישואים אומללים ומשיג אותה לעצמו, משקפת את תשומת הלב האינסופית לפרטים אשר אופיינית לבית היוצר של דיסני. רעיון בסיסי, הנפשה וסנכרון שמע כולל דיאלוג חצי קולי, כולם במעמד בפני עצמם. הביצוע מלא החיים הזה יתאים לכל עניין".
הערות שוליים

↑  Kaufman, J.B.; Gerstein, David (2018). Walt Disney's Mickey Mouse: The Ultimate History. Cologne: Taschen. ISBN 978-3-8365-5284-4.
↑  Lenburg, Jeff (1999). The Encyclopedia of Animated Cartoons. Checkmark Books. pp. 108–109. ISBN 0-8160-3831-7. נבדק ב-6 ביוני 2020. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "Mickey Mouse in Black and White DVD Review". DVD Dizzy. נבדק ב-19 בפברואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Short Subject Reviews". The Film Daily. 17 באפריל 1933. נבדק ב-16 בפברואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
חדר (כפר)

| --- | --- |

הכפר חדר, 2020
 מדינה:  סוריה סוריה
 מחוז:  קוניטרה
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  4,819 לפי מפקד האוכלוסין הסורי משנת 2004; לפי דיווחים עדכניים בין 10–14 אלף איש (2014)
 קואורדינטות:  33°16′46″N 35°49′49″E﻿ / ﻿33.279444°N 35.830278°E﻿ / 33.279444; 35.830278 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת סוריה מוגדלת) דמשק חלב חומס לטקיה חמה דיר א-זור אל-חסכה א-רקה הים התיכון  ישר. לבנון ירדן עיראק טורקיהחדר(למפת סוריה רגילה) דמשק חלב חומס לטקיה חמה דיר א-זור אל-חסכה א-רקה הים התיכון  ישר. לבנון ירדן עיראק טורקיהחדר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מפת הגבולות ברמת הגולן
חַדַר (בערבית: حضر, בתעתיק מדויק: חצ'ר) הוא כפר דרוזי בחלק הסורי של הר החרמון סמוך לגבול עם ישראל ברמת הגולן. הכפר נמצא במורדות המזרחיים של החרמון בנפת קוניטרה שבמחוז קוניטרה.
מבין הכפרים הסמוכים לכפר ניתן למנות את מג'דל שמס הדרוזי הנמצא כ-6 קילומטר ממערב בתחום הישראלי, בשטח הסורי נמצאים מדרום הכפר ג'וּבָּאתָא אל-חַ'שַבּ (אנ'), ממזרח הכפר חרפא (אנ'), מצפון-מזרח הכפר בית ג'ין ומצפון-מערב הכפר שבעא שבלבנון.
על פי מפקד האוכלוסין הסורי משנת 2004 התגוררו בכפר 4,819 איש, אם כי דיווחים מאוחרים יותר מציינים כי בכפר מתגוררים כ-10–14 אלף איש.
היסטוריה

במלחמת ששת הימים ב-1967 הכפר נותר בשטח הסורי ונותק משאר הכפרים הדרוזיים ברמת הגולן שנכבשה על ידי ישראל. במלחמת יום הכיפורים הכפר נכבש לתקופה קצרה על ידי צה"ל אך הוחזר לשליטתה של סוריה עם נסיגת צה"ל בעקבות הסכם הפרדת הכוחות בין ישראל לסוריה. בעקבות ניתוק הכפר מהכפרים הדרוזיים בשטח הישראלי, נהגו הדרוזים משני הצדדים לתקשר זה עם זה בצעקות על גבעה שקיבלה בשל כך את השם "גבעת הצעקות".
עם פרוץ מלחמת האזרחים בסוריה בשנת 2011 תושבי הכפר חדר, בדומה לרוב המיעוט הדרוזי בסוריה, נשארו נאמנים למשטרו של בשאר אל-אסד. עם התקדמות כוחות המורדים עלו חששות רבים לשלום העדה הדרוזית, הן בכפרים כגון חדר והן בהר הדרוזים – הריכוז הדרוזי הגדול ביותר בסוריה. חשש זה נובע בין היתר מכך שהמורדים הם ג'יהאדיסטים-סלפים מארגונים שונים כגון ג'בהת א-נוסרה, הרואים בדרוזים כופרים בדת האסלאם.
בין 20 ל-22 במרץ 2013 הותקף הכפר על ידי ג'בהת א-נוסרה ושבעה דרוזים נהרגו במתקפה, דבר שהצית הפגנות מחאה של העדה הדרוזית בישראל לטובת אחיהם בסוריה. ב-2014, על רקע השתלטות המורדים על מעבר קוניטרה הסמוך לכפר, התבטא החשש בקרב הדרוזים בישראל בקריאתו של הפוליטיקאי איוב קרא לספח את הכפר לישראל. ביוני 2015 דווח כי הכפר נמצא תחת כיתור של כוחות המורדים הנמצאים בכפרים סמוכים לכפר חדר.
בנובמבר 2017 פרצו קרבות בין תושבי הכפר לאנשי היאת תחריר א-שאם, ובין השאר פוצצה בכפר מכונית תופת שגרמה למות תשעה מתושבי הכפר. באופן חריג הודיע דובר צה"ל כי ”צה״ל ערוך ומוכן לסייע לתושבי הכפר וימנע פגיעה או כיבוש של הכפר”.
בריאיון לעיתון סעודי באותו החודש, התבטא הרמטכ"ל גדי איזנקוט כי ישראל התערבה בעבר בקרבות באזור והתערבות זו הביאה לסיומם: ”אנחנו התערבנו בח'דר, הכנו טנקים בחרמון והזהרנו את ג'בהת אלנוסרה על כך שאנו נתקוף אותם אם הם יכנסו לח'דר. בכך הסתיים המשבר”.
ב-13 בדצמבר 2024, לאחר נפילת משטר אל-אסד בסוריה, נצפו תושבי הכפר קוראים לסיפוח לישראל. כמה ימים קודם לכן תועדו כוחות צה״ל פועלים במבואות הכפר במסגרת מבצע חץ הבשן.
הערות שוליים

1 2  General Census of Population and Housing 2004, Central Bureau of Statistics, Syria
1 2  ראו דיווחים שונים: 
 עמוס הראל, פרשנות || המצור על הדרוזים: צה"ל נערך לאפשרות של קליטת פליטים והפעלת כוח אווירי, באתר הארץ, 19 ביוני 2015
אמיר בוחבוט‏, מחבל או פליט? כשהדרוזים מסוריה יסתערו על הגדר, באתר וואלה, 19 ביוני 2015
ללא כותב, "القرى الدرزية بجانب جبل الشيخ", אל-עמאמה (123), מרץ 2015
Firas Choufi, "Syria: Golan Village Under Nusra’s Thumb", Al-Akhbar, October 7, 2013
↑  Yigal Kipnis, The Golan Heights: Political History, Settlement and Geography since 1949, Routledge: 2013
1 2 3   עמוס הראל, פרשנות || המצור על הדרוזים: צה"ל נערך לאפשרות של קליטת פליטים והפעלת כוח אווירי, באתר הארץ, 19 ביוני 2015
1 2  עדי חשמונאי‏, הכפר הדרוזי בגבול ישראל ששורד את המלחמה בסוריה, באתר וואלה, 10 במאי 2015
↑  נועם אמיר, ‏הדרוזים בגולן מודאגים: "ישראל צריכה להתערב", באתר מעריב השבוע, 2 בספטמבר 2014
↑  יאיר קראוס ויוחאי עופר, צה"ל בהודעה חריגה: "נסייע לתושבי הכפר הסורי ח'דר", באתר nrg‏, 3 בנובמבר 2017
↑  דניאל סיריוטי, איזנקוט לעיתון סעודי: "ישראל מוכנה לחלוק מודיעין בנושא איראן", באתר ישראל היום, 16 בנובמבר 2017
↑  ליאור בן ארי, עינב חלבי, יואב זיתון, הבקשה החריגה של דרוזים בסוריה: "ספחו אותנו לישראל", באתר ynet, 13 בדצמבר 2024
↑  נטע בר, דיווח סורי: כוחות צה"ל נכנסו למעוז המשטר לשעבר בגולן הסורי, באתר www.israelhayom.co.il
אלי רונן

| --- | --- |

 לידה:  20 באפריל 1953 (בן 71) ה' באייר תשי"ג קהיר מצרים.
 תאריך עלייה:  13 באוקטובר 1957
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  בוגר תואר שני בכלכלה ומנהל עסקים באוניברסיטת בר-אילן.
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל חיל הים הישראלי חיל הים הישראלי
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 קצין משמרת גשר באח"י רשף במלחמת יום הכיפורים קצין גנ"ק באח"י תרשיש (סער 4) כולל במבצע פעמון החירות.   מפקד אח"י תרשיש (סער 4)   מפקד אח"י כידון (סער 4) במלחמת שלום הגליל מפקד פלגת סטי"לים  ראש מחלקת תקציבים וכלכלה.
 פעולות ומבצעים
   מלחמת יום הכיפורים   מלחמת לבנון הראשונה
 תפקידים אזרחיים
 סמנכ״ל תכנון וכלכלה במשרד התחבורה. מנכ"ל משרד התשתיות הלאומיות האנרגיה והמים.  יו"ר חברת המים הלאומית מקורות.
 
אלי רונן (נולד ב-20 באפריל 1953) הוא המנכ"ל והבעלים של החברה היזמית Wise-Soutions בתחום המים והאנרגיה. כיהן כיו"ר מקורות, כמנכ"ל משרד התשתיות הלאומיות, כמנהל מחלקת הביוב הארצית וכסמנכ"ל תכנון וכלכלה במשרד התחבורה. את שירותו הצבאי עשה בספינות סער בחיל הים, בתפקידו האחרון היה ראש מחלקת תקציבים וכלכלה במפקדת חיל הים. השתחרר מצה"ל בדרגת אלוף-משנה.
שנים ראשונות

נולד בקהיר, בנם השלישי של רג'ינה וג'ק לוי. נקרא אלי על שם דוד מהמשפחה. ב-13 באוקטובר 1957 עלתה משפחתו לישראל, ולאחר כחצי שנה השתקעה בחולון, שם עברה עליו ילדותו. למד בבית ספר יסודי ע״ש ״הס״ ולאחר מכן בבית ספר "תיכון חדש"  בשנת 1969 בהיותו בגיל 16 שינה את שם משפחתו ל"רונן".
חיל הים

באוגוסט 1971 התגייס רונן לקורס חובלים, אותו סיים כחניך מצטיין ביוני 1973. בסיום הקורס הוצב לפי בקשתו בפלגת ספינות סער 4 בפיקודו של סא״ל אלי רהב. סג"ם רונן שובץ בספינה הראשונה אח"י רשף בפיקודו של רס"ן מיכה רם בתפקיד קצין גשר.
חיל הים > מלחמת יום הכיפורים

בשבת 5 באוקטובר 1973, עוד לפני פרוץ מלחמת יום הכיפורים, יצאה אח"י רשף עם אח"י מבטח לאבטח בגזרה הצפונית. מאוחר יותר הצטרפה לכוח משימה בפיקודו של אל״מ מיכאל ברקאי, שיצא לתקיפת נמל לטקיה בסוריה. טבילת האש של רונן הייתה בקרב זה, בתפקיד סגן קצין גשר באח"י רשף, כשבאחריותו ניהול הגשר. לאחר מכן אמר רונן כי היה זה האירוע המשמעותי ביותר בשירותו הצבאי. עם החזרה לנמל התבשר רונן ע״י מפקד הספינה מיכה רם על הסמכתו לקצין משמרת גשר. רונן המשיך בתפקידו באח"י רשף את קרבות הטילים וכל אירועי המלחמה.
חיל הים > שירות בים

קצין גנ"ק - בתחילת שנת 1974 הוצב רונן באח"י רומח (סער 4) תחת פיקודו של רס״ן אברהם אשור כממלא מקום קצין גנ"ק.
ביוני 1974 נשלח רונן לבה"ד חיל הים לעבור קורס קציני גנ"ק. ובסיום הקורס בפברואר 1975 הוצב כקצין גנ"ק באח"י תרשיש (סער 4) תחת פיקודו של רס״ן אפי אשד. באוגוסט 1975 נעשה רונן גם סגן המפקד תחת פיקודו של רס"ן שאול חורב שהחליף את אשד.
הפלגה לארצות הברית - ביוני 1976 תוכנן רונן לעבור להדרכה בבה"ד חיל הים אך התבשר ע״י מפקד שייטת ספינות הטילים אל״מ מיכה לצרוס שצורף לכוח, מבצע פעמון החירות כקצין גנ"ק נוסף באח"י תרשיש (סער 4) לתקופת ההפלגה.
חיל הים > שירות בחוף

הדרכה בחובלים - באוגוסט 1976 עם החזרה לישראל הוצב רונן לקורס חובלים כמדריך בשלב סטי"ל למחזור חובלים כ"ט. בסיום השלב, מונה ע״י מפקד ביה״ס לקצינים סא״ל אברהם בן שושן לשמש כמפקד שלב יסודות בקורס חובלים אותו העביר למחזורים ל"ב ול"ג.
גף סיורי ים - בשנת 1977 מונה רונן לתפקיד מפקד גף סיורי ים שהפעיל תצפית מוטסת במטוסישחף מבסיס בח״א 27 בצמוד לנמל התעופה בן-גוריון.
רונן מקבל פיקוד על גף סיורי ים מרס"ן אורן קרני 1978.
חיל הים > פיקוד ספינות טילים

במאי 1979 קיבל רונן את הפיקוד על אח"י עכו בשארם א-שייח'. בינואר 1980 עבר רונן לפקד על אח"י תרשיש (סער 4) שהגיעה לשארם א-שייח'. באותה שנה נרכשו חלק מספינות סער 4 על ידי צ'ילה. צוות המיועד מהצי הצ'יליאני התאמן באח"י תרשיש (סער 4), להכשרתם להפלגת אח"י קשת LM CHIPANA לצ׳ילה.
בדצמבר 1980 הצטרף רונן להפלגת אח"י קשת בשמה המעודכן LM CHIPANA לצ'ילה. הפלגה עם צוות צ׳יליאני, בפיקוד סא"ל אוסקר וידאל, שנמשכה כחודש ימים. יציאה משארם א-שייח', דרך מיצרי באב אל-מנדב, נמלי דרבן (דרום אפריקה) וקייפטאון, משם לפונטה ארנס בצ'ילה.
באוקיינוס האטלנטי היה בתנאי ים סוער, גלים בגובה של כ־10 מ׳, באוקיינוס האטלנטי. הים הסוער מנע אפשרות התקדמות לכיוון היעד, במשך כ־24 שעות התקדמה כ־40 מייל.
בלילה שמע רונן תנועת מים מתחת לחדר המפקד והתריע על כך. הסתבר שאטם מעבר כבלים מהסיפון, יצא ממקומו והמים נכנסו מהסיפון.
במרץ 1981 חזר רונן לישראל והמשיך לפקד על אח"י תרשיש (סער 4) שהועברה על ידי מפקד מחליף רס"ן רון גינזבורג לבסיס חיפה.
בקיץ 1981 יצא רונן ללימודים אקדמיים בחוג משולב: כלכלה גאוגרפיה ומדעי המדינה, באוניברסיטת בר-אילן.
חיל הים > מלחמת שלום הגליל

ב-5 ביוני 1982, בהיות רונן מהלך מבחני שנה א' באוניברסיטת בר-אילן. נקרא לחזור לשירות פעיל ולפקד על אח"י כידון (סער 4) שהייתה במספנת חיל הים בשלבי גמר שיפוץ.
אח"י כידון (סער 4) הוכשרה וחומשה ערב פרוץ מלחמת לבנון הראשונה. עם פרוץ הקרבות הוטלה על אחי כידון משימת סיוע באש לכוחות היבשה. הספינה שהייתה מצוידת בשני תותח אוטו מלרה 76 מ"מ, ירתה במהלך הקרבות כ-500 פגזים לסייע באש לכוחות צה"ל המתקדמים בציר החוף. אח"י כידון (סער 4) בפיקודו של רונן נתנה הגנה היקפית לכוח הנחתות בנחיתה בשפך נהר האוואלי.
אח"י כידון (סער 4) שהתה בכל מהלך הלחימה בים. צוותה לכוח בפיקודו של אל״מ דוד הרפזי, בהערכות למניעת התערבות כוח סורי.
אש מהים – ב-10 ביוני בשעה 04:00 לפנות בוקר, התקבלה הידיעה על כניסת הפסקת אש מתוכננת להיכנס בשעה 06:00. ניתנה הפקודה להפליג לכוון בירות לסייע לכוח הצנחנים באש מן הים לכיבוש שדה התעופה, בטרם תיכנס הפסקת האש לתוקף.
הכוח בפיקוד דוד הרפזי שמנה חמישה סטי"לים, הפלגה במהירות מרבית לשדה תעופה חלדה, לטווח ירי תותחים. ב 05:55 הגיע הכוח לטווח ירי, שדה תעופה ביירות הופצץ מהים ונכבש ע״י כוח צה״ל. ב-6 בבוקר נכנסה הפסקת אש לתוקף.
בהתקרבות לביירות, נעשה ניסיון של משחתת של הצי הסובייטי לחסום את נתיב ההפלגה של אח"י כידון (סער 4). רונן נאלץ לבצע תמרון חריף כדי למנוע התנגשות.
מצוד על ערפאת - במהלך הלחימה, נתקבלה ידיעת מודיעין שיאסר ערפאת צפוי לברוח מביירות על גבי יאכטה. כל אותו הלילה סייר רונן עם אח"י כידון (סער 4) בפאתי נמל ביירות, בחיפושי יאכטות.  לפנות בוקר אותר אדם בים ע״ג מצוף במרחק 1,000 מטר מנמל בירות. היה חשד שמדובר במחבל ממולכד. כוח שייטת 13 שנמצא בספינה הונחה לבצע עליו חיפוש במים, לאחר שנשלל החשד הועלה לספינה. לאחר תשאול הועבר בספינת דבורה לנמל חיפה להמשך תחקור.
בספטמבר 1982 מסר רונן את הפיקוד על אח"י כידון (סער 4) לרס"ן אברהמי סרולוביץ וחזר ללימודיו באוניברסיטת בר-אילן.
חיל הים > מטה והדרכה

מדור לוחמה אלקטרונית - בשנת 1983 לאחר סיום הלימודים הוצב רונן לתפקיד ראש מדור לוחמה אלקטרונית בענף גנ"ק במחלקת אמל״ח. תקופה מרתקת בה נבחנו מחדש נוהלי הגנה נגד טילים מתקדמים תוך יישום אמצעים חדשים.
בית ספר פיקוד ימי - בקיץ 1985 קיבל רונן את הפיקוד על בי״ס לפיקוד ימי בבה"ד חיל הים והועלה לדרגת סא"ל.
חיל הים > פלגת ספינות טילים

בקיץ 1987 קיבל רונן את הפיקוד על פלגה 33. תחת פיקודו היו שתי ספינות חוחית ושתי ספינות מדגם סער 4.
מיוני 1987 עד נובמבר 1987 שימש כמפקד אח"י עליה בנוסף לתפקידו כמפל"ג. בתקופת פיקודו בוצעו מספר מבצעים מוצלחים ע״י ספינות הפלגה.
מבצע מקצה שיפורים - מבצע חשוב התקיים בין ה-2 ל-8 באוגוסט 1988, לכידת ספינת המחבלים אנג'ל, שיצאה מנמל דוברובניק שבקרואטיה. מדובר במבצע לא מתוכנן, תוך כדי מבצע אחר במערב הים התיכון. הכוח בפיקוד רונן כלל 4 ספינות אח"י גאולה ספינת הפיקוד ועליה מפקד שייטת ספינות הטילים יוסי לוי כמפקד בכיר בים.
לכוח בים התקבלה ידיעה מהמודיעין הימי על יציאת היאכטה עם מספר מחבלים מנמל דוברובניק. המשימה תפיסת היאכטה בדרכה ללוב. האילוץ חייב תפיסה בלב ים ללא פגיעה בריבונות מדינות האזור.
לפי תכנון של רונן, בוצע קו חסימה סמוך לחופי המגף באיטליה.
היאכטה נתפסה על הנתיב בדרכה ללוב בהתאם לתכנון,
עם תפיסת היאכטה הועלה צוות השתלטות בפיקוד אבי ארזוני. לאחר תשאול ראשוני העביר רונן את המחבלים לישראל עם אח"י גאולה. שאר הכוח השיט וגרר את היאכטה אנג'ל לנמל חיפה.
חיל הים > תפקידים בחוף

אג"מ בסיס חיפה – ביולי 1989 סיים רונן את תפקידו כמפל״ג 33 וקיבל את תפקיד מפל״ג אג״מ בסיס חיפה. הפעילות העיקרית בתקופה זאת הייתה מבצע אבק דרכים - סריקות למניעת חדירת סירות מהירות של מחבלים מובלות בכלי שיט.
המתקן הטקטי - בשנת 1990 מונה רונן למפקד המת״ט בבה"ד חיל הים. תורגלו תוכניות תקיפה כנגד הצי הסורי.
תקציבים וכלכלה - בשנת 1991 מונה רונן לרמ״ח תקציבים וכלכלה והועלה לדרגת אל"ם. מפקד חיל הים היה אז עמי אילון.
בתחילת תפקידו התמודד רונן עם בעיה תקציבית שנוצרה ברכישת הצוללת השלישית מסדרת דולפין. התנגד למימון הצוללת מתקציב חיל הים. וטען חייב היה להגיע מתקציב התעצמות צה״ל. העמדת תקציב בהיקף משמעותי לרכישת הצוללת, נעשה על חשבון רכישת מערכות לחימה לספינות סער. התקציב שהועמד לטובת הצוללת קוצץ בבסיס מתקציב חיל הים, והחיל נכנס למצוקה תקציבית קשה.
בקיץ 1994 סיים רונן את תפקידו כראש מחלקת תקציבים וכלכלה ויצא לחופשת פרישה. במרץ 1995, השתחרר רונן מצה״ל ויצא לגמלאות.
הרמטכ"ל אהוד ברק וגב' רונן מעניקים לאלי רונן דרגת אל"ם 1991.
אל"ם אלי רונן, 1994.
מפקד חיל הים עמי אילון נפרד מאלי וגב' רונן.  1994.
משרד התחבורה

עם סיום שירותו הצבאי, מונה רונן בשנת 1994 לתפקיד סמנכ״ל תכנון וכלכלה במשרד התחבורה. תפקיד אותו מילא עד שנת 1997.
בתחילת תפקידו זיהה פער משמעותי בקידום מערכות הסעה המונית. רכבת ישראל, הייתה באותה עת כפופה לרשות הנמלים והרכבות בתקציב שנתי של 10 מיליון ש״ח. היה ברור שאין תוחלת לפיתוח הרכבת במסגרת ארגונית זו, עוד באותה שנה הוגדל תקציב הרכבת ל 90 מיליון ש״ח בשנה.
משרד התשתיות

באפריל 1997 עבר רונן למשרד התשתיות. הייתה זאת תקופת כהונתו של אריק שרון שר התשתיות הלאומיות. רונן מילא מספר תפקידים: סמנכ״ל תכנון ומדיניות, מנהל מנהלת הביוב הארצית, ראש פרויקט הגז הטבעי ומשנה למנכ״ל המשרד.
רונן נעשה ואחראי על רכבת ישראל שהוכפפה למשרד התשתיות הלאומיות, עם הקמתו בשנת 1996. בשנים 1997–1999 בהן הייתה תחת אחריותו של רונן הוגדל תקציבה ל-800 מיליון ש״ח בשנה.
באפריל 2003 מונה רונן לתפקיד מנכ״ל משרד התשתיות, תפקיד אותו מילא עד שנת 2007. במהלך שנותיו במשרד קידם מספר נושאים חשובים.
גז טבעי - בתקופה זו הוכנה תשתית הרגולציה בתחום הגז הטבעי, החלה הקמת מערכת הולכת הגז הטבעי, החלה הזרמת גז טבעי ממאגר מרי - B, תחנות הכוח החלו לעבוד על גז טבעי.
בשנת 2005 נחתם הסכם הגז הטבעי לאספקת גז ממצרים לישראל. במהלך התקדמות להסכם ביקר רונן במצרים מספר פעמים יחד עם שר התשתיות בנימין בן אליעזר, נפגשו פעמיים עם נשיא מצרים חוסני מובארק לקידום ההסכם.
תמ"א 38 - הוקמה ועדת מנכ״לים בראשותו של רונן לקידום תמ"א 38, שהיוותה את הבסיס לבניה של מבנים מחוזקים מותאמים לרעידות אדמה. תוכניות פינוי בינוי ושיפור פני הערים בישראל.
התפלת מי-ים - להערכתו של רונן הייתה התנגדות היסטורית במשרד האוצר להתפלת מי-ים. לאור משבר המים המתמשך, הפעיל רונן לחץ לרדת בהתנגדותם, מדינת ישראל נכנסה לעידן התפלת מי-ים. כיום ישראל מתפילה כ־600 מיליון מ״ק בשנה, ומתכננת לגדול ל-800 מיליון מ״ק בשנה.
שר התשתית אריאל שרון מקבל שרה אורחת מחוץ לישראל משמאל אלי רונן, 1998.
השר אליהו סויסה עם אלי רונן, בפגישה עם נשיא מצרים חוסני מוברק נובמבר 1999.
רונן מבקר בבית הכנסת שער השמים (קהיר), 1999.
נשיא מצרים חוסני מוברק פוגש את רונן במסגרת הסכם הגז בין ישראל למצרים, מאי 2005.
חברת מקורות

בשנת 2007 מונה רונן ליו״ר חברת המים הלאומית מקורות. באותה תקופה חוותה ישראל משבר קשה בתחום המים. היה חשש אמיתי לקיום אספקת מים רציפה לאזרחי ישראל.
בהיותו יו״ר חברת מקורות וידא רונן ליישם את התוכנית לפתרון משבר המים. נקדחו בארות מים נוספים, הוגדל השימוש במי קולחים לחקלאות, הוקמו מתקני התפלה יבשתיים להתפלת מי-תהום. מדינת ישראל עברה את משבר המים החמור ללא הפסקת מים לבתים.
השר בנימין בן אליעזר מתקבל על ידי רונן ומנכ"ל מקורות עידו רוזוליו באגם בקעת בית נטופה 2007.
רונן מקבל את ראש הממשלה אהוד אולמרט בביקור במתקן הסינון של מקורות 2007.
רונן מגיש לנשיא שמעון פרס כרזה על הוצאת הבול לרגל 70 שנה למקורות ינואר 2008.
חבר בדירקטוריון

במהלך תקופות שונות כיהן רונן כדירקטור בכמה חברות פרטיות.
כיום משמש רונן דירקטור בחברה ציבורית קנדית Else Nutrition העוסקת בפיתוח מזון לתינוקות מהצומח. החברה נמצאת בשלב שלקראת הנפקה בנאסד"ק.
חברה פרטית

בשנת 2010 סיים רונן את כהונתו כיו״ר חברת מקורות והקים חברה פרטית יזמית בתחום המים ואנרגיה - "ווייז יזמות מים ואנרגיה בע"מ" - WISE -Water Is Energy, הפועלת גם בימים אלה.
השכלה ואקדמיה

רונן למד לתואר ראשון באוניברסיטת בר-אילן - חוג משולב כלכלה גאוגרפיה ומדעי המדינה. הלימודים נקטעו לתקופת מלחמת שלום הגליל ונמשכו אחריה. רונן סיים את הלימודים בהצטיינות בשנת 1983.
לרונן תואר שני בשנת 1986 במגמת כלכלה ומנהל עסקים בתחום המימון, באוניברסיטת בר-אילן.
השכלה ואקדמיה > כמרצה

בין השנים 2007–2018 שימש רונן כמרצה בטכניון – מכון טכנולוגי לישראל בתחום ניהול פיתוח תשתיות לאומיות ותהליכי קבלת החלטות, לתואר שני.
מרצה בקריה האקדמית אונו פרויקטים בנושאי וקבלת החלטות לתואר שני.
מרצה במכללה האקדמית כנרת ניהול פרויקטים לתואר ראשון למהנדסי מים.
מרצה במכללה האקדמית נתניה פרויקטים בתחום תשתיות וקבלת החלטות, לתואר שני.
חיים אישיים

בשנת 1976 נישא לאילנה מבית חלפון. כיום ד"ר אילנה רונן מרצה בכירה וחוקרת חינוך, במכללת סמינר הקיבוצים. לזוג רונן נולדו ארבעה בנים.
משפחת רונן התגוררה ביישוב רעות עד תחילת 2019 שאז העתיקה את מקום המגורים לתל אביב.
רונן חובב שיט ביכטות ומפליג מדי שנה באיי יוון ומקומות אחרים.
מקורות וקריאה נוספת

חג בלבן לצה"ל, ידיעות אחרונות, תמונת פתיחה, 13 ביוני 1973.
שלמה מן, הפגזת ששת הימים, 'בין גלים' יוני 1982
צביקה רייך, הצי הסובייטי הפריע 'בין גלים' הוצאה מיוחדת 13 ביוני 1982.
צביקה רייך, כוח ההרתעה של חיל הים מנע מעורבות ימית סורית 'בין גלים' הוצאה מיוחדת מס 4 16 ביוני 1982
ביאורים

↑  כיום נקרא תיכון אילון.
↑  מנהג קבוע בחיל הים שחניך מצטיין מקבל הצבה ליחידה שהוא מעדיף.
↑  רונן חמשי מימין
↑  אוסקר וידל עלה בדרגות ונעשה ראש מספן כוח האדם בצי הצ'יליאני.
↑  בדיעבד התברר כי יאסר ערפאת לא יצא לים באותו לילה.
↑  תוכנית הכח שהצליחה הייתה שונה מהתוכנית שהוצעה ע״י המפקדה.
↑  מימין יוסי לוי ראש מספן הים.
↑  במרכז התמונה מנכל מקורות רונן וולפמן.
הערות שוליים

הילד אלי רונן בן שנה בשנת 1954.
הנער אלי רונן חוגג בר מצווה עם המורה 1966.
הרמטכ"ל דוד אלעזר חושף דרגות לחובלים המצטיינים אלי רונן, דרור אלוני ויעקב דאהן.
אלי רונן בגשר הסגור של אח"י רשף בתקופת מלחמת יום הכיפורים אוקטובר 1973
קורס קציני גנ"ק ונשק עם מפקד בית הספר משה אורון במרכז, רונן שני מימין 1974.
צוות אח"י תרשיש (סער 4) בעת עגינת הספינות בפילדלפיה במסגרת מבצע פעמון החירות, יולי 1976.
אלי רונן מקבל דרגת רס"ן ספטמבר 1980.
משפחת רונן עם ראש מספן הים תא"ל מיכה רם, בעת קבלת דרגת סא"ל 1985.
סא"ל אלי רונן מפקד פלגה 33.
סא"ל אלי רונן מפקד פלגה 33 צופה אל ספינת המחבלים אנג'ל שנתפסה, 1988.
שר התחבורה ישראל קיסר מקבל הסבר מאלי רונן 1995.
הדוכס הגדול של לוקסמבורג

הדוכס הגדול של לוקסמבורג הוא ראש המדינה של לוקסמבורג. לוקסמבורג היא דוכסות גדולה מאז 15 במרץ 1815, אז נוסדה משטחה של דוכסות לוקסמבורג לשעבר.
תפקיד חוקתי

חוקת לוקסמבורג מגדירה את עמדתו של הדוכס הגדול:
לאחר שינוי חוקתי (לסעיף 34) בדצמבר 2008 כתוצאה מוטו של אנרי להסכים לחוק המאפשר המתת חסד, החוקים אינם דורשים יותר את הסכמתו הרשמית של הדוכס הגדול (המרמזת על "אישור") אלא תפקידו נותר לפרסם את החוק.
משכורת

הדוכס הגדול אינו מקבל משכורת, אך המשפחה הדוכסית הגדולה מקבלת מדי שנה 300,000 פרנקי זהב (281,000 יורו) עבור השירות כדוכסים גדולים. בשנת 2017, תקציב לוקסמבורג כלל 10.1 מיליון אירו עבור עלויות משק הבית של הדוכס הגדול.
ירושה

הירושה לכס המלכות נשלטה על ידי החוק הסאלי, כפי שהוכתב על ידי הסכם משפחת נסאו, שאומץ לראשונה ב-30 ביוני 1783. הזכות למלוך על לוקסמבורג הועברה עד יוני 2011 בבכורה אגנטית-קוגנטית בתוך בית נסאו, כפי שנקבע בחוק הסופי של קונגרס וינה משנת 1815 וכפי שאושר על ידי הסכם לונדון מ-1867. ניתן לתקן את הסכם משפחת נסאו עצמו בהליך החקיקה הרגיל, לאחר שהיה כך ב-10 ביולי 1907 כדי לא לכלול את סניף בית הרוזן ממרנברג, שהיה צאצא נישואים מורגנטיים.
רשימת הדוכסים הגדולים > בית אורנג'-נסאו

| תמונה | שם | לידה | פטירה | תקופת כהונה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | גיום הראשון | 24 באוגוסט 1772 | 12 בדצמבר 1843 | 15 במרץ 1815 – 7 באוקטובר 1840 |
|  | גיום השני | 6 בדצמבר 1792 | 17 במרץ 1849 | 7 באוקטובר 1840 – 17 במרץ 1849 |
|  | גיום השלישי | 17 בפברואר 1817 | 23 בנובמבר 1890 | 17 במרץ 1849 – 23 בנובמבר 1890 |
רשימת הדוכסים הגדולים > בית נסאו-ויילבורג

על פי הסכם משפחת נסאו משנת 1783, השטחים של משפחת נסאו באימפריה הרומית הקדושה בזמן ההסכם (דוכסות נסאו) היו כבולים על ידי החוק הסאלי למחצה, שהתיר ירושה לנקבות או דרך קו הנקבה רק עם הכחדה של גברים בני השושלת. כאשר מת ויליאם השלישי והשאיר רק את בתו וילהלמינה כיורשת, כתר הולנד, שלא היה כבול לברית המשפחתית, עבר לידי וילהלמינה.
בשנת 1905, אחיו למחצה הצעיר של הדוכס הגדול אדולף, הנסיך ניקולאוס וילהלם מנסאו, מת, לאחר שהותיר את הבן גאורג ניקולאוס, הרוזן פון מרנברג, שנולד מנישואים מורגנטיים, ולכן לא היה חבר בבית נסאו באופן חוקי. בשנת 1907, בנו יחידו של אדולף, גיום הרביעי, השיג חוק המאשר את זכותה של בתו הבכורה, מארי אדלייד, לעלות על כס המלכות בזכות היעדר זכרים שושלתיים שנותרו בבית. של נסאו, כפי שנקבע במקור בהסכם משפחת נסאו. היא הפכה למלך האשה השלטת הראשונה של הדוכסות הגדולה עם מות אביה ב-1912, ועם ויתור על הכס ב-1919, יורשה אותה אחותה הצעירה שרלוט, שנישאה לפליצ'ה, נסיך דוכסות פארמה לשעבר.
| תמונה | שם | לידה | פטירה | תקופת כהונה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | אדולף | 24 ביולי 1817 | 17 בנובמבר 1905 | 23 בנובמבר 1890 – 17 בנובמבר 1905 |
|  | גיום הרביעי | 22 באפריל 1852 | 25 בפברואר 1912 | 17 בנובמבר 1905 – 25 בפברואר 1912 |
|  | מארי אדלייד | 14 ביוני 1894 | 24 בינואר 1924 | 25 בפברואר 1912 – 14 בינואר 1919 |
|  | שארלוט | 23 בינואר 1896 | 9 ביולי 1985 | 14 בינואר 1919 – 12 בנובמבר 1964 |
|  | ז'אן | 5 בינואר 1921 | 23 באפריל 1919 | 12 בנובמבר 1964 – 7 באוקטובר 2000 |
|  | אנרי | 15 באפריל 1955 | - | 7 באוקטובר 2000 – הווה |
ביאורים

↑  בלוקסמבורגית: Groussherzog vu Lëtzebuerg; בצרפתית: Grand-duc de Luxembourg; בגרמנית: Großherzog von Luxemburg
הערות שוליים

1 2 3  "Constitution de Luxembourg" (PDF) (בצרפתית). Service central de législation. אורכב מ-המקור (PDF) ב-9 באוקטובר 2016. נבדק ב-2016-04-03. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Luxembourg strips monarch of legislative role". The Guardian. London. 12 בדצמבר 2008. נבדק ב-4 במאי 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Le budget | Cour grand-ducale".
↑  "Richest royals: what Europe's royal families get from their taxpayers – Business Insider". Business Insider.
↑  Wayback Machine, www.legilux.public.lu
עמי סמולרצ'יק

| --- | --- |
עמי סמולרצ'יק, 2005
עמי סמולרצ'יק, 2005
 לידה:  15 בינואר 1970 (בן 54) חיפה, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1995
 מקום לימודים:  סטודיו למשחק ניסן נתיב 
 בן או בת זוג:  דורית לב ארי (1995–2001) 
 מספר צאצאים:  3
 פרופיל ב-IMDb
 
עמי סמולרצ'יק (נולד ב-15 בינואר 1970 בחיפה) הוא שחקן וקומיקאי ישראלי. זוכה פרס אופיר לשנת 2017 בקטגוריית שחקן המשנה הטוב ביותר על הופעתו בסרט "פיגומים".
ביוגרפיה

אביו מוט'קה (מרדכי) סמולרצ'יק היה ניצול שואה דובר יידיש אשר התחתן בגיל יחסית מבוגר, עדותו נמצאת בארכיון סטיבן שפילברג.
סמולרצ'יק בוגר הסטודיו למשחק ניסן נתיב.