גרשם שלום
הערות שוליים

↑  ראו פירוט בערך ביבליוגרפיה של גרשם שלום.
↑  גרשם שלום, מברלין לירושלים - זכרונות נעורים (ערך אברהם שפירא), הוצאת עם עובד, ירושלים, תשמ"ב-1982 (להלן: "שלום, מברלין לירושלים"), עמ' 16. ראו גם במכתב האב, ארתור, לבנו, מכתב 2, מיום 12 במאי 1917, בספר: גרשם שלום ואמו, מכתבים 1917–1946; מגרמנית ארנו בר; ערכה, העירה הערות והקדימה מבוא איטה שדלצקי בשיתוף עם תומאס שפאר; ירושלים, תשנ"ח-1998 (להלן: "שלום, שלום ואמו)". בשם זה, Gerhard, חתם על עבודת הדוקטורט שלו, Das Buch Bahir (ספר הבהיר), משנת 1922. שם החיבה של שלום בילדותו היה דאידה (Deide). ראו שלום, שלום ואמו, עמ' 16. בתנ"ך של משפחתו שמו בלידתו רשום כ-Gerhard Arthur Scholem וכן בתעודת הלידה שלו. http://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/library/news/Pages/Scholem.aspx
↑  אם כי המשיך לחתום בשם "גרהרד" על כל מכתביו לאמו בשנים שבהן התכתב עמה (1917 - 1946). ראו כל מכתביו של שלום לאמו, אצל שלום, שלום ואמו. כך גם קראה לו אמו. ראו בכל מכתביה לשלום.
↑  שלום, מברלין לירושלים, עמ' 9–10.
↑  שלום, מברלין לירושלים, עמ' 12.
↑  אחיו היו: ריינהולד - הבכור, אריך וורנר. ראו אצל שלום, מברלין לירושלים, עמ' 44–46. ראו גם צילום ארבעת האחים, עמ' 120–121.
↑  שלום, מברלין לירושלים, עמ' 34. שלום מספר על התנכרותו של האב לאח ורנר, בעקבות נישואיו לידידתו הנוצרייה, אמי ויכלט, אשר רק שנה לפני מותה התגיירה.
↑  שלום, מברלין לירושלים, עמ' 40.
↑  גרשם שלום, "עם גרשם שלום, שיחות שנתקיימו בחורף תשל"ד", דברים בגו – פרקי מורשת ותחיה, תשל"ו-1976, כרך א', (להלן: "שלום, שיחות") עמ' 14.
↑  שלום, שיחות, עמ' 11 ואילך; שלום, מברלין לירושלים, עמ' 51–52.
↑  שלום, שיחות, עמ' 13; שלום, מברלין לירושלים, עמ' 45–46. שלום מספר כי כאשר ביקר את האח בציריך, בשנת 1971, ואשתו של שלום ניסתה לברר האם השתנתה עמדתו בקשר לגרמניה, ענה לה ריינהולד, אולי בלשון גוזמה: "אני דויטשנציונלר... הן לא אניח להיטלר להכתיב לי את השקפותיי".
↑  שלום, שלום ואמו, עמ' 23.
↑  ראו למשל שלום, שלום ואמו, עמ' 61. ראו גם: עמ' 525, לוח כרונולוגי.
↑  צבי לשם,'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'סיפורו של ורנר שלום שהיה למנהיג קומוניסט מושבע, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, פברואר 2021
↑  על פעילות שלום בחוג יוּנג יוּדה, ראו אצל שלום, מברלין לירושלים, עמ' 44, וכן עמ' 46–50.
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000010-QINU`"'מסכת ברכות,'"`UNIQ--nowiki-00000010-QINU`"'דף ב', עמוד א'.
↑  שלום, מברלין לירושלים, עמ' 50–51. ראו גם המאמר ששלום כתב לכבודו: "ברכה למורה, לד"ר אברהם יצחק בלייכרודה - בן השמונים", "הארץ", כ"ד בתשרי תש"ח, עמ' 2; פורסם גם בשם: "ברכה למורה", "ההד", כ"ג, א', תש"ח, עמ' כד-כה.
↑  משסיים את הבחינות בכתב, שאלו הבוחן בבחינה בעל־פה מדוע סולק מבית הספר, ופירש את הסברו המגומגם כאות לכך שהסתבך עם נערה, מעשה שנחשב רשלנות ג'נטלמנית. ראו: שלום, מברלין לירושלים, עמ' 64. אמו של שלום מוסרת גרסה אחרת לסילוקו של שלום מבית הספר, לפיה ד"ר מאייר, מנהל בית הספר בו למד שלום, טען בפני האב כי שלום מפלג את בית הספר ומדגיש את יהדותו. כדי לעקוף את הבעיה, טען המנהל כי השכלתו של שלום מושלמת והמליץ להוציאו מבית הספר ולרשום אותו לאוניברסיטה עד שיוכל לגשת לבחינות הבגרות. ראו: שלום, שלום ואמו, עמ' 517–518.
↑  My Friend Walter Benjamin, Commentary Magazine, ‏1981-12-01'"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'(באנגלית אמריקאית)'"`UNIQ--templatestyles-00000015-QINU`"'
↑  שלום, מברלין לירושלים, עמ' 72.
↑  למכתביו של האב לשלום, ראו מכתבים 1–2, עמ' 11–12, בספר גרשם שלום ואמו; למכתבו של שלום לדודתו קטה שיפאן (ממנו ניתן להסיק על תגובתו של שלום לתנאי אביו) ראו מכתב 3, עמ' 12–13, באותו הספר; יוער כי אביו התנה את הסיוע הכספי באי מתן ביטוי מוחשי, מצד שלום, להשקפות אנטי-גרמניות (מכתב 2), ושלום הוא שפירש זאת כבקשה לדיכוי פעילותו הציונית (מכתב 3).
↑  ראו שלום, שלום ואמו. במכתבים רבים מפרטת אמו (ולעיתים רחוקות גם אביו) את הכספים שנשלחו אליו ושלום עצמו מאשר קבלתם ולעיתים מבקש תוספת בשל הוצאות מיוחדות (ראו למשל: מכתבים 4, 5, 6, 13, 20, 21, 22, 26, 53 ומכתבים רבים נוספים). ראו עוד אצל: שלום, מברלין לירושלים, עמ' 89 ו-103. וגם עמוס אילון, "רקוויאם גרמני, יהודים בגרמניה לפני היטלר, 1743–1933" (תרגום מאנגלית: דני אורבך), תל אביב: הוצאת דביר, 2004, עמ' 331.
↑  Jiskor, ein Buch des Gedenkens an gefallene Wächter und Arbeiter im Lande Israel. Berlin, Jüdischer Verlag, 1918.
↑  שלום, מברלין לירושלים, עמ' 95–96. ראו גם פריט 11, עמ' 7, אצל משה קטן, ביבליוגרפיה של כתבי גרשם שלום, מוגש לגרשם שלום במלאת לו שמונים שנה על ידי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים והאוניברסיטה העברית בירושלים; ירושלים, תשל"ח (להלן: "קטן, ביבליוגרפיה"). ראו עוד שלום, שלום ואמו, עמ' 525.
↑  קטן, ביבליוגרפיה, פריטים 1–10 (פריט 9 הוא פרסום מחדש של פריט 8, שחלק ממנו הופיע מוקדם יותר בחלק מחוברות Die blau-weisse Brille, ראו פריטים 1–3, 5–6), 13–14 ו-19. עמ' 7–8. פריטים 8 ("תנועת נוער יהודית") ו-13 ("מכתב לד"ר זיגפריד ברנפלד") תורגמו מגרמנית לאנגלית, בקובץ מאמריו On Jews and Judaism in crisis, Seleced essays (Edited by Werner J. Dannhauser), New York, 1976, עמ' 49–53; 54 - 60; פריט 8 תורגם גם לעברית, על ידי עדי נחמני, ופורסם תחילה בשדמות - במה לתנועה הציונית, קובץ נ', חורף תשל"ג, ושוב בקובץ עוד דבר, פרקי מורשת ותחיה (ב), כינס וערך אברהם שפירא, תל אביב, תש"ן-1989 (להלן: "שלום, עוד דבר"), עמ' 55–58.
↑  קטן, ביבליוגרפיה, פריטים 12, 15, 16 ו- 18; עמ' 7–8.
↑  קטן, ביבליוגרפיה, פריט 17, עמ' 8, ?Lyrik der Kabbala. המדובר בביקורת שכתב ל- Der Jude (כתב עת בעריכת מרטין בובר), על הספר: Die Lyrik der Kabbala, eine Anthologie, Wien u. Leipzig, 1920; מאת M. Wiener.
↑  האבחון הפורמלי היה: "שיטיון מוקדם" (Dementia praecox). לפי שלום, שלום ואמו, עמ' 16, הערת שוליים 1. על אף שביקש להשתחרר, לא היה שלום שלם עם הסיבה לשחרורו וחרד להשלכותיה על תדמיתו. ראו מכתב 5, אצל שלום, שלום ואמו עמ' 15–16, שבו מנסה אמו של שלום להרגיעו.
↑  שלום, מברלין לירושלים, עמ' 127–128.
↑  שלום, שיחות, עמ' 41. ראו בעניין זה, סיפור שסיפר במלאת לו 60 שנה, על ספר תהילים שקיבל מזלמן שזר (אז רובאשוב) ביום גיוסו לצבא, ואותו שמר כל חייו, אצל שלמה גרודזנסקי,'"`UNIQ--nowiki-00000021-QINU`"'פגישות, דבר, 27 בנובמבר 1959. וכן דבריו במאמרו, ימי נעורים עם ז. רובושוב, זר לגבורות, קובץ מחקרים במקרא, בידיעת הארץ, בלשון ובספרות תלמודית, מוגש לר' זלמן שזר, נשיא המדינה, ביום הולדתו הפ"ג, עורך: ב"צ לוריא, ירושלים: הוצאת קריית ספר בע"מ, תשל"ג, עמ' יח-כא, באתר דעת.
↑  יחד עמו באונייה מטריאסטה, היה שלמה דב גויטיין. ראו שלום, מברלין לירושלים, עמ' 193.
↑  סדר המקצועות במדעי היהדות, מוצע על ידי המחלקה היודאיסטית בבית הספרים הלאומי (סודר על ידי גרשם שלום); ירושלים, תרפ"ז.
↑  השיטה נהוגה גם היום, נכון לשנת 2012, בחלק מהספריות בארץ. ראו גם הערך שיטת דיואי.
↑  Bibliographia kabbalistica, Verzeichnis der gedruckten die jüdische Mystik (Gnosis, Kabbala, Sabbatianismus, Frankismus, Chassidismus) behandelnden Bücher und Aufsätze von Reuchlin bis zur Gegenwart, Leipzig: W. Drugulin, 1927 (second printing: Berlin: Schocken, 1933). הרשימה כוללת 1,302 כותרים בקבלה וכן 273 דפוסי זוהר, על מפרשיו. שלום המשיך לעדכן את הרשימה במשך כל חייו. ראו אצל מלאכי בית אריה, יחסו של גרשם שלום לספר ולספרייה: גרשם שלום - על האיש ופועלו: דברים שנאמרו ביום השלושים להסתלקותו; ירושלים, האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, הוצאת מאגנס ומוסד ביאליק, תשמ"ג-1983, עמ' 69.
↑  שלום, שלום ואמו, עמ' 525.
↑  מאוחר יותר נישאה אֶשָה לעמיתו של שלום, שמואל הוגו ברגמן. ראו: שלום, שלום ואמו, עמ' 414.
↑  ראו תצלום של הכתובה ב"אוסף הכתובות" של הספרייה הלאומית בירושלים. (KET 8* 901/979; מס' מערכת: 300301).
↑  שלום, מברלין לירושלים, עמ' 223
↑  יוסף דן,'"`UNIQ--nowiki-0000002B-QINU`"'ראשית דרכו של גרשם שלום באוניברסיטה העברית: שתי תמיהות, באתר הארץ, 2 באפריל 2002.
↑  גרשם שלום, תערוכת זיכרון, עמ' כד.
↑  המידע הוא על בסיס הודעות שהתפרסמו בעיתון "דבר". ראו למשל
תוכנית לימודים 50', דבר, 12 בינואר 1950
↑  שלום, מברלין לירושלים, עמ' 211–212.
↑  עמ' י, אצל גרשם שלום, תערוכת זיכרון. ראו גם תמונתו של שלום, "מסייע בזיהוי כתבי יד נדירים בעברית", באופנבך על המיין, גרמניה, באתר יד ושם.
↑  Elisabeth Gallas, Spiritual sources for Zion : Gershom Scholem and the salvage of looted books and manuscripts after the Holocaust, Scholar and kabbalist : the life and work of Gershom Scholem /, 2019, עמ' 291-272
↑  פניה שלום, "בשולי ה'הקדמה' האבודה שנתגלתה", בתוך: גרשם שלום, שבתי צבי והתנועה השבתאית בימי חייו, 2 כרכים, תל אביב: הוצאת עם עובד, תשמ"ח-1987, עמ' כח.
↑  ראו "הגולם מפראג והגולם מרחובות", דברים בגו, עמ' 84–90. ראו גם הערך: "גולם".
↑  גרשם שלום, תערוכת זיכרון, עמ' לג.
↑  למידע כללי על "ארנוס", על חשיבותו לשלום ועל ההרצאות אותן נשא שם, ראו בערך: ביבליוגרפיה של גרשם שלום, פרסומיו בחוג "ארנוס". ראו גם באתר האינטרנט של "ארנוס"
↑  גרשם שלום, "8 מאמרים על ברית שלום", עוד דבר, עמ' 61–92, וכן בעמ' 516; ראו גם: גרשם שלום, תערוכת זיכרון, עמ' מג.
↑  ראו מכתבו של שלום אצל גרשם שלום, תערוכת זיכרון, עמ' מ"ג.
1 2  גרשם שלום, תערוכת זיכרון, עמ' מד.
↑  המכתב התפרסם שוב אצל שלום, עוד דבר, עמ' 503.
↑  Shlomo Avineri, Joseph Ben-David, Ernst Bergmann, Aryeh Dvoretzky, and Samuel Eisenstadt, et al., Two Statements on the Mid-East War, November 15, 1973.
↑  שלום, "פרט קטן בוויכוח גדול", עוד דבר, עמ' 494–495.
↑  שלום האמין בפלורליזם יהודי וסבר כי יש לקבל הן את זרם היהדות האורתודוקסית והן את זרם היהדות הרפורמית. ראו במאמרו "מיהו יהודי", דברים בגו, עמ' 591–597.
↑  שלום, רציפות ומרד, עמ' 30.
↑  ד"ר צבי לשם, ארבעה חכמים שהיו בברלין ובירושלים, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 14.8.2023
↑  Walter Benjamin, die Geschichte einer Freundschaft, Frankfurt am Main: Suhrkamp Verlag, 1975. התרגום העברי של הספר: ולטר בנימין, סיפורה של ידידות, תרגם מגרמנית עדי נחמני; ערך אברהם שפירא, תל אביב: הוצאת עם עובד, תשמ"ז-1987, יצא לאור לאחר מותו של שלום.
↑  על מערכת היחסים בין השניים ניתן ללמוד מהמכתבים שהחליפו ביניהם. ראו לעניין זה בספר שקיבץ את התכתובות שניהל בובר עם אחרים במשך שבעה עשורים: Martin Buber, Briefwechsel aus sieben Jahrzehnten, I-II, Heidelberg: 1972 - 1973. בכרך הראשון ישנם שלושה מכתבים של שלום ובכרך השני שלושה עשר. לפי קטן ביבליוגרפיה, עמ' 49 (כותר 506); ראו גם ארבעת מאמריו של שלום על בובר, "תפישת היהדות אצל מרטין בובר"; "עוד הערה לעניין בובר והחסידות"; "עוד לסוגיית בובר והחסידות", "'אחרית דבר' (לפולמוס עם בובר)", שלום, עוד דבר, עמ' 363 - 407; 408 - 410; 411 - 413; 414 - 415 (בהתאמה).
↑  אברהם שפירא, "המורשה כמקור לתחייה: לזהותו הרוחנית של גרשם שלום", בתוך: גרשם שלום, עוד דבר, פרקי מורשת ותחיה (ב), כינס וערך אברהם שפירא, תל אביב: הוצאת עם עובד, תש"ן–1989 (להלן: "שפירא, זהותו הרוחנית של שלום"), עמ' 17. לפי גרשם שלום, תערוכת זיכרון, עמ' מ.
↑  ד"ר שלומי מועלם, הסופר הארגנטיני אימץ את תפישת הקבלה היהודית שספר קלסי מקבל מעמד של ספר קדוש, מיום 5 באוקטובר 2010, באתר הארץ.(הקישור אינו פעיל, 2.04.2018)
↑  פרופ' דניאל אברמס (מהדיר), קבלת האר"י, אוסף מאמרים מאת גרשם שלום, הוצאת כרוב, לוס אנג'לס, תשס"ח-2008, עמ' 7.
↑  פרופ' יהודה ליבס, כיוונים חדשים בחקר הקבלה, פעמים 50, תשנ"ב (להלן: "ליבס, כיוונים חדשים"), עמ' 151.(הקישור אינו פעיל, 2.04.2018)
↑  מרבית המידע הוא לפי גרשם שלום, תערוכת זיכרון, עמ' ט-יא, כב, מו - נ; וכן ממקורות אחרים (לפירוט של המקורות האחרים ראו בהערות השוליים הבאות).
↑  ראו ההודעה: פרס ליב יפה הוענק לגרשם שלום, דבר, 5 במרץ 1957.
↑  ראו ב אתר פרס ישראל.
↑  שלום היה חבר בוועדה המכינה להקמת האקדמיה. ראו האקדמיה הישראלית הלאומית למדעים - דין וחשבון שנתי, תש"ע 2010/2009 (להלן: "דו"ח האקדמיה"), עמ' 5–6.(הקישור אינו פעיל, 2.04.2018)
↑  ראו ד"ח הוועדה, עמ' 8.
↑  ראו ההודעה: פרסי רוטשילד לארבעה מדענים, דבר, 27 באפריל 1962. בעת קבלת הפרס נשא שלום את הנאום: "אבן מאסו הבונים". הנאום נתפרסם בספרו של שלום, דברים בגו, עמ' 64 - 68.
↑  ראו רשימת בעלי התפקידים באקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, באתר האקדמיה.(הקישור אינו פעיל, 2.04.2018)
↑  אתר מפעל הפליאוגרפיה העברית, באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.(הקישור אינו פעיל, 2.04.2018)
↑  מקבלי תואר יקיר ירושלים תשכ"ט-1969, באתר עיריית ירושלים.(הקישור אינו פעיל, 2.04.2018)
↑  בעת קבלת הפרס נשא שלום את הנאום: "מחקר הקבלה מרויכלין עד ימינו". הנאום נתפרסם בספרו של שלום, עוד דבר, עמ' 309–320.
↑  גרשם שלום באתר האקדמיה
↑  שלום היה חבר בחברה החל משנת תש"ה. ראו חברת "מקיצי נרדמים", תרכ"ד - תשכ"ד, ירושלים: תשכ"ד, עמ' 71. הוא מוּנה לוועד הפועל של החברה לא מאוחר משנת תשי"א (תאריך הדפסת כרך ה (ט"ו) של קבץ על יד). לאחר מותו של ש"י עגנון, בשנת 1970, מוּנה שלום במקומו ליושב ראש החברה.
↑  בעת קבלת הפרס נשא שלום את הנאום: "דרכי אל הקבלה". הנאום נתפרסם בספרו של שלום, עוד דבר, עמ' 301–305.
↑  בעת קבלת הפרס נשא שלום את הנאום: "הבנת התהליכים הפנימיים". הנאום נתפרסם בספרו של שלום, עוד דבר, עמ' 43–46.
↑  Gershom Scholem in Deutschland
↑  אם כי, ישנם נושאים שלא הקדיש להם מחקרים מפורטים, למשל חקר חסידות אשכנז בימי הביניים.
↑  Das Buch Bahir, ein Schriftdenkmal aus der Frühzeit der Kabbala auf Grund der kritischen Neuausgabe, Leipzig: W. Drugulin, 1923.
↑  פרסומיו הידועים בתחום זה כוללים, בין היתר, את המאמרים: מצווה הבאה בעבירה, להבנת השבתאות, תדפיס מתוך "כנסת", ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק, תרצ"ו; קריירה של פרנקיסט, משה דוברושקה וגלגוליו, "ציון", רבעון לחקר תולדות ישראל, כרך ל"ה, ירושלים: תש"ל; והספר: שבתי צבי והתנועה השבתאית בימי חייו, שני כרכים, תל אביב: הוצאת עם עובד, תשי"ז.
↑  ראו בביבליוגרפיה של גרשם שלום, תרגומים לשפות נוספות.
↑  עמוד הספר באתר הוצאת "כרמל"
↑  ראו צילום דף הנחיות בכתב ידו אצל שלום, תערוכת זיכרון, עמ' יט; ראו גם דן, ספריית גרשם שלום, עמ' כח.
↑  יוסף דן, ספריית גרשם שלום בתורת הסוד היהודית - קטלוג, כרך ראשון (עורכים: יוסף דן, אסתר ליבס ושמואל ראם), ירושלים, תשנ"ט, מבוא כללי (להלן: "דן, ספריית גרשם שלום"), עמ' יח.
↑  גרשם שלום, תערוכת זיכרון, עמ' יח.
↑  דן, ספריית גרשם שלום, עמ' יג; זאב גריס, אוסף הספרים הנדירים בספריית גרשם שלום, הרצאה בפורום ספרני אוספי הספרים הנדירים בספריות ישראל, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באר שבע, י"ב חשוון תשע"א, 20.10.10. (להלן: "גריס, אוסף שלום").
↑  דן, ספריית גרשם שלום, עמ' כ.
↑  דן, ספריית גרשם שלום, עמ' יג; גריס, אוסף שלום.
↑  על פי פירוט באתר הספרייה הלאומית ופריטים שנתפרסמו; מספרו של הארכיון בספרייה הלאומית הוא: (ר) ARC. 4º 1599,
↑  ראו מידע על הארכיון בקטלוג הספרייה הלאומית
↑  ראו פירוט לעיל ברשימות הספרים שיצאו לאחר מותו, בעברית, באנגלית ובגרמנית.
↑  ראו למשל, אצל שביד, ביקורת, עמ' 11, שם כותב שביד כי "המוטיב האנטינומיסטי במיסטיקה היהודית היה אחד הגורמים העיקריים שמשכו את ליבו של ג"ש אל הקבלה... ייתכן שמצא באנטינומיזם הקבלי הד מבפנים ואף אישור מבפנים למרדו של היהודי המודרני נגד היהדות הגלותית... ואם תמצא לומר גם ביחסו של ג"ש אל חכמת ישראל בת זמנו ואל הפילוסופיה היהודית בת זמנו, היה הד לאותו דחף אנטינומיסטי, שבא לידי ביטוי בספונטאניות הדתית החיונית של המיסטיקאי". במקרה זה התבסס אומנם שביד, בין היתר, על מאמרים של שלום, שהתפרסמו בספר דברים בגו, אולם נראה שהם מבוססים גם על הביוגרפיה האישית של שלום.
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000067-QINU`"'איתמר בן-עמי,'"`UNIQ--nowiki-00000068-QINU`"'"גרשם שלום": חידת דמותו של בכיר האינטלקטואלים הישראלים, באתר הארץ, 12 במרץ 2020
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| גרשם שלום |
| --- | --- | --- |
| הגותו של גרשם שלום | ביבליוגרפיה של גרשם שלום • זרמים ראשיים במיסטיקה היהודית • משנתו של גרשם שלום |  |
| שונות | בית גרשם שלום • פרס גרשם שלום • ספריית גרשם שלום • הנצחתו של גרשם שלום |  |
| מתלמידיו | רבקה ש"ץ אופנהיימר • ישעיה תשבי  • מתי מגד • יהודה ליבס • יוסף דן • אפרים גוטליב • יוסף בן שלמה • מאיר בניהו • מלאכי בית-אריה |  |
| ציונות ישראל |
| --- | --- | --- |
| נושאים ומושגים מרכזיים | התנועה הציונית • התקווה • ארץ ישראל • אוטואמנציפציה • תוכנית בזל • תוכנית אוגנדה • תוכנית בילטמור • "אלטנוילנד" ו"מדינת היהודים" • עלייה לארץ ישראל, ההעפלה וחוק השבות • תחיית הלשון העברית • עבודה עברית וכיבוש העבודה • חלוציות • קיבוץ • מחתרות עבריות בארץ ישראל • כוח המגן העברי • כרונולוגיית ההתיישבות היהודית בארץ ישראל בעת החדשה • אנטישמיות • טריטוריאליזם יהודי • הצהרת בלפור, הספר הלבן הראשון ותוכנית החלוקה • הכרזת העצמאות ומלחמת העצמאות • דגל ישראל • הסכסוך הישראלי-פלסטיני • פוסט-ציונות ואנטי-ציונות • החלטת האו"ם 3379 • החלטת האו"ם 4686 |  |
| זרמים בציונות | ציונות מדינית • ציונות מעשית • ציונות סינתטית • ציונות רוחנית • הציונים הכלליים וציונות כללית • ציונות סוציאליסטית • ציונות רוויזיוניסטית • ציונות דתית • ארץ ישראל השלמה • ציונות נוצרית • ניטשה והציונות |  |
| ארגונים ציוניים | קונגרס פוקשאן והוועד המרכזי ליישוב ארץ ישראל וסוריה • ההסתדרות הציונית העולמית • הקונגרס הציוני העולמי • הוועד הפועל הציוני וההנהלה הציונית • הסוכנות היהודית • קרן קיימת לישראל • קרן היסוד • מינהל מקרקעי ישראל • המשרד הארצישראלי • המוסדות הלאומיים • הכשרת הישוב • אוצר התיישבות היהודים ובנק אנגלו-פלשתינה • פיק"א • הגדודים העבריים • ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל • הסתדרות העובדים הכללית החדשה • סולל בונה • הארכיון הציוני המרכזי • ארכיון התצלומים של קק"ל |  |
| תנועות ציוניות | ביל"ו • חובבי ציון • ציוני ציון • פועלי ציון • ההתיישבות העובדת • התנועה הקיבוצית • עליית הנוער • תנועת המזרחי • ברית הציונים הרוויזיוניסטים • ציונות ברוסיה • ציונות בלוב |  |
| מחתרות עבריות | בר-גיורא • השומר • הרועה • הגדעונים • ארגון המגן • ניל"י • הקיבוץ • ההגנה • פלמ"ח • אצ"ל • לח"י • תנועת המרי העברי |  |
| ראשוני הציונות | מבשרי הציונות • יהודה לייב פינסקר • בנימין זאב הרצל • נתן בירנבוים • מקס נורדאו • אחד העם • ליאו מוצקין • דב בר בורוכוב • משה הס • נפתלי הרץ אימבר • דוד וולפסון • חיים ויצמן • משה לייב ליליינבלום • נחום סוקולוב • נחמן סירקין • יוסף לוריא • מקס בודנהיימר • אדמונד ג'יימס דה רוטשילד • יצחק יעקב ריינס • אוטו ורבורג • נחום גולדמן • יחיאל צ'לנוב • אבא הלל סילבר • צבי הירש קלישר • שמואל מוהליבר |  |
| אישים ציונים נוספים ואנשי היישוב | אהרן דוד גורדון • מרטין בובר • רחל המשוררת • שמואל הוגו ברגמן • הנרייטה סאלד • זאב ז'בוטינסקי • מאיר בר-אילן • חיים ארלוזורוב • זלמן שזר • אברהם יצחק הכהן קוק • ארתור רופין • דוד בן-גוריון • מנחם אוסישקין • אב"א אחימאיר • חיים בוגר (בוגרשוב) • ברל כצנלסון • אלכסנדר זייד • יוסף שפרינצק • ישראל שוחט • שמריהו לוין • יוסף טרומפלדור • מיכאל הלפרן • גרשם שלום • יהודה לייב מאגנס • יצחק טבנקין • יצחק בן-צבי • מנחם בגין • אברהם שטרן (יאיר) • ציונים לא יהודים |  |
ראו גם 100 מושגי יסוד • פורטל ישראל • פורטל היישוב • היסטוריה של עם ישראל • היסטוריה של ארץ ישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267888605171  PLWABN: 9810663811505606  BIBSYS: 90229427  BNE: XX1149028  BnF: cb11924110t (data)  CANTIC: a10418386  CiNii: DA00485577  GND: 118610295  ICCU: CFIV023468  ISNI: 0000 0001 2096 2993  LCCN: n50002841  LNB: 000161368  MusicBrainz: cad0869b-d86c-453a-ba43-3a018884f5b5  NDL: 00455708  NKC: jn20000604943  NLA: 35482295  NLK: KAC201948754  NSK: 000221631  NTA: 070036357  RERO: 02-A003805145  SELIBR: 90425  SNAC: w6417148  SUDOC: 027128016  Trove: 227475  VcBA: 495/100918  VIAF: 66473364   WorldCat (עם VIAF): 66473364 
גרשם שלום לומד זוהר בסוכה, 1925
דיוקן גרשם ואשה שלום בסוכה, ליד ספר הזוהר הסגור, אוקטובר 1925
ביתו של גרשם שלום ברחוב אברבנאל 28 בירושלים
ציור של 'עץ החיים' מהמאה ה-16, מתוך התרגום ללטינית של פאולו ריצ'יו לספר שערי אורה, של רבי יוסף ג'יקטיליה. הציור הופיע על מהדורת הכריכה הרכה, משנת 1961, של ספרו של שלום באנגלית על הזוהר Zohar, the Book of Splendor, Basic Readings from the Kabbalah.
קברי גרשם ופניה שלום בבית הקברות "סנהדריה" בירושלים
חדר קריאה באוסף גרשם שלום
הכרטסת של שלום שבה כתב הערות