stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גביע דייוויס 1983

| --- | --- |

 ענף:  טניס 
 תקופת התחרות:  4 במרץ 1983 – 28 בדצמבר 1983 (300 ימים) 
 מספר תחרות:  72 
 מספר מתמודדים:  59
 מדינה מארחת:  מלבורן, אוסטרליה (משחק הגמר)
 אצטדיון:  Kooyong Stadium
 זוכה:  אוסטרליה (25)
 
 → 1982 1984 ← 
 
גביע דייוויס 1983 הייתה התחרות ה-72 במניין מאז ייסוד התחרות.
לתחרות נרשמו 59 נבחרות. התחרות נערכה בחסות חברת אלקטרוניקה יפנית NEC.
מחזיקת הגביע נקבעה במשחקי הבית העליון בו נכללו 16 נבחרות. יתר הקבוצות שובצו בבתים אזוריים (2 בתי אירופה, בית אמריקה ובית המזרח). מנצחי הבתים האזוריים קיבלו זכות לעלות לבית העליון במקום 4 נבחרות החלשות של הבית העליון.
מחזיקת הגביע נבחרת ארצות הברית הפסידה כבר בסיבוב הראשון של הבית העליון לנבחרת ארגנטינה. המשחק על התואר התקיים בין נבחרת אוסטרליה לבין נבחרת שוודיה במלבורן. הוא הסתיים עם התוצאה 3:2 לטובת אוסטרליה. בכך נבחרת אוסטרליה זכתה בתואר בפעם ה-25 בסך הכול.
משחקי הבית העליון > משחק הגמר

| אוסטרליה   אוסטרליה   3 | אוסטרליה   אוסטרליה   3 | מלבורן, אוסטרליה   28-26 בדצמבר 1983  דשא | מלבורן, אוסטרליה   28-26 בדצמבר 1983  דשא | שוודיה   שוודיה   2 | שוודיה   שוודיה   2 | שוודיה   שוודיה   2 | שוודיה   שוודיה   2 | שוודיה   שוודיה   2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | אוסטרליה | פט קאש |  | 3 | 6 | 7 | 3 |  |
| 1 | שוודיה | מאטס וילאנדר |  | 6 | 4 | 9 | 6 |  |
| 2 | אוסטרליה | ג'ון פיצג'רלד |  | 6 | 6 | 4 | 6 |  |
| 2 | שוודיה | יואקים ניסטרום |  | 4 | 2 | 6 | 4 |  |
| 3 | אוסטרליה | מארק אדמונדסון/פול מקנמי |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 3 | שוודיה | אנדרס יאריד/האנס סימונסון |  | 4 | 4 | 2 |  |  |
| 4 | אוסטרליה | פט קאש |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 4 | שוודיה | יואקים ניסטרום |  | 4 | 1 | 1 |  |  |
| 5 | אוסטרליה | ג'ון פיצג'רלד |  | 8 | 1 | 0 |  |  |
| 5 | שוודיה | מאטס וילאנדר |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
הבית העליון פלייאוף

בין ה-30 בספטמבר ל-2 באוקטובר
| Venue | מנצחים | ניקוד | מפסידים |
| --- | --- | --- | --- |
| אוקספורד, בריטניה | בריטניה | 1-4 | צילה |
| קופנהגן, דנמרק | דנמרק | 1-4 | אינדונזיה |
| דבלין, אירלנד | ארצות הברית | 1-4 | אירלנד |
| הראדץ קראלובה, צ'כוסלובקיה | צ'כוסלובקיה | 1-4 | ברית המועצות |
הבית העליון פלייאוף > העברות לקראת שנת 1984

בעקבות המשחקים בין 8 נבחרות שהפסידו בשלב המוקדמות של הבית העליון דנמרק, צ'כוסלובקיה, בריטניה וארצות הברית נותרו בבית העליון. אינדונזיה, צ'ילה, אירלנד וברית המועצות ירדו לבתים אזוריים.
בעקבות משחקי הבתים האזוריים אקוודור, הודו, גרמניה המערבית ויוגוסלביה עלו לבית העליון.
ישראל בגביע דייוויס

בשנת 1983 נבחרת ישראל שובצה בתת-הבית אירופה א' ונפגשה עם נבחרת מונקו.
| מונקו   מונקו   1 | מונקו   מונקו   1 | מונטה קרלו, מונקו   11-10 ביוני 1983  | מונטה קרלו, מונקו   11-10 ביוני 1983  | ישראל   ישראל   4 | ישראל   ישראל   4 | ישראל   ישראל   4 | ישראל   ישראל   4 | ישראל   ישראל   4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | מונקו | ברנר בלרה |  | 5 | 2 | 2 |  |  |
| 1 | ישראל | שלמה גליקשטיין |  | 7 | 6 | 6 |  |  |
| 2 | מונקו | אריק קארלה |  | 3 | 3 | 1 |  |  |
| 2 | ישראל | שחר פרקיס |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 3 | מונקו | ברנר בלרה/ז'אק וינסילאוני |  | 6 | 4 | 2 | 11 |  |
| 3 | ישראל | שלמה גליקשטיין/דוד שניידר |  | 1 | 6 | 6 | 13 |  |
| 4 | מונקו | ברנר בלרה |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 4 | ישראל | שחר פרקיס |  | 3 | 2 | 4 |  |  |
| 5 | מונקו | אריק קארליה |  | 2 | 4 | 4 |  |  |
| 5 | ישראל | שלמה גליקשטיין |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
לאחר הניצחון על מונקו, הנבחרת שיחקה נגד גרמניה המערבית והפסידה.
| ישראל   ישראל   2 | ישראל   ישראל   2 | ישראל, המרכז לטניס בישראל - רמת השרון   10-8 ביולי 1983  משטח קשה | ישראל, המרכז לטניס בישראל - רמת השרון   10-8 ביולי 1983  משטח קשה | גרמניה המערבית   גרמניה המערבית   3 | גרמניה המערבית   גרמניה המערבית   3 | גרמניה המערבית   גרמניה המערבית   3 | גרמניה המערבית   גרמניה המערבית   3 | גרמניה המערבית   גרמניה המערבית   3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | ישראל | דוד שניידר |  | 6 | 4 | 2 | 2 |  |
| 1 | גרמניה המערבית | דאמיר קרטיץ' |  | 1 | 6 | 6 | 6 |  |
| 2 | ישראל | שלמה גליקשטיין |  | 7 | 6 | 6 | 4 | 3 |
| 2 | גרמניה המערבית | מיכאל וסטפאל |  | 9 | 1 | 4 | 6 | 6 |
| 3 | ישראל | שלמה גליקשטיין/שחר פרקיס |  | 6 | 8 | 7 | 7 |  |
| 3 | גרמניה המערבית | אנדראס מאורר/וולפגנג פופ |  | 4 | 10 | 5 | 5 |  |
| 4 | ישראל | שחר פרקיס |  | 6 | 0 | 5 | 9 |  |
| 4 | גרמניה המערבית | מיכאל וסטפאל |  | 2 | 6 | 6 | 11 |  |
| 5 | ישראל | שלמה גליקשטיין |  | 6 | 6 |  |  |  |
| 5 | גרמניה המערבית | דאמיר קרטיץ' |  | 4 | 4 |  |  |  |
זלמן רייזן

| --- | --- |
מימין לשמאל: משה קולבק, יוסף אופטושו, מקס אריק וזלמן רייזן
מימין לשמאל: משה קולבק, יוסף אופטושו, מקס אריק וזלמן רייזן
 לידה:  1887 דזיארז'ינסק, בלארוס 
 פטירה:  1941  (בגיל 54 בערך) ברה"מ 
 ענף מדעי:  בלשנות, היסטוריה
 מקום מגורים:  רוסיה, ליטא
 תרומות עיקריות
 חקר היידיש, ממקימי מכון ייִוואָ.
 
זלמן רייזן (בכתיב יידי: זלמן רייזען; ברוסית: Залман Рейзен; לעיתים גם רייזין (Рейзин), ריזין, ריזן) (1887, בלארוס – הוצא להורג כנראה ב-1939) היה פילולוג של השפה היידית, היסטוריון של הספרות, עורך ומתרגם ליידיש, ביוגרף, מחבר ספרי לימוד, מבקר ספרות, סופר ועיתונאי, ממייסדי מכון ייִוואָ.
תולדות חייו

זלמן רייזן היה בנו של הסופר והמשורר העברי-יידי קלמן רייזן (יק"ר) ואחיהם הצעיר של הסופרים והמשוררים אברהם רייזן ושרה רייזן. מפעלו החשוב ביותר הוא הלקסיקון המלא לסופרי היידיש, "הלכסיקון לספרות יידיש, עיתונותהּ ובלשנותהּ". הלקסיקון, אשר נדפס בארבעה כרכים בין השנים 1926–1930, משמש עד היום כמקור חשוב, עשיר ואמין לתולדות ספרות היידיש שלפני השואה.
רייזן ישב מרבית שנותיו בווילנה, שבה ערך והוציא ספרי לימוד ביידיש, ספרי דקדוק, אנתולוגיות, ביקורות ועוד. היה בין יוזמיו ומייסדיו של הארכיון והמכון המדעי לתרבות יידיש, "ייוו"א" (ר"ת ביידיש: "המכון המדעי היהודי" או "המכון המדעי היידי") – מפעל תרבותי ענק ויחיד מסוגו. המכון נפגע מאוד בשנות הכיבוש הגרמני והשמדת גטו וילנה. רבים ממסמכיו הועברו לניו יורק, שם הוקם מחדש.
כמתרגם הרבה רייזן לתרגם ליידיש מלשונות אירופה. בין תרגומיו: "רובינזון קרוזו" של דפו, משיריו וסיפוריו של לרמונטוב, מארק טוויין, דוסטויבסקי, הנס כריסטיאן אנדרסן, גי דה מופסן, היינריך היינה, "בן חור" של לואיס וולאס, ואחרים. הוא פרסם למעלה מ-50 כרכי ביקורת, תרגומים ואנתולוגיות, אך עד היום לא תורגם לעברית אף ספר מספריו.
על נסיבות הירצחו יש מחלוקת. יש המקדימים את הוצאתו להורג לשנת 1939 לאחר פלישת ברית המועצות לליטא, ויש המאחרים אותה לשנת 1941, לאחר כיבוש וילנה בידי הגרמנים.
מיצירתו > היסטוריה של הספרות

פון מענדעלסאן ביז מענדעלע: האנטבוך פאר דער געשיכטע פון דער יידישער השכלה ליטעראטור מיט רעפרדוקציעס און בילדער [יידיש: 'ממנדלסון עד מנדלי: מדריך להיסטוריה של ספרות ההשכלה היהודית עם רפרודוקציות ותמונות'], ורשה: קולטור-ליגע, 1923.
לעקסיקאָן פון דער ייִדישער ליטעראַטור, פּרעסע און פילאָלאָגיע [יידיש: 'הלקסיקון לספרות, עיתונות ופילולוגיית יידיש'], 4 כרכים, וילנה: 1926–1929.
פסעוודאנימען אין דער יידישער ליטעראטור [יידיש: 'שמות עט בספרות יידיש'], וילנה: יידישער וויסנשאפטלעכער אינסטיטוט, 1939.
מיצירתו > ביוגרפיות

י"ל פרץ: 1851–1915 (ביוגרפיה), [ורשה: חמו"ל, 1915].
מענדעלע מוכר ספרים: זיין לעבן און זיינע ווערק, וילנה: קינדערוועלט, [תרפ"-].
מיצירתו > ספרי לשון ודקדוק

די מוטער-שפראך: א מעטאדע צו לערנען לעזען און שרייבען יודיש מיט גראממאטיקאלישע כללים: בייגעלעגט אלע העברעאישע ווערטער, וואס געהען אריין אין דער יודישער שפראך, ורשה: פראגרעסס, (1914).
גראמאטיק פון דער יידישער שפראך [יידיש: 'דקדוק השפה היידית'], וילנה: תר"פ.
יודישע ארטאגראפיע: קאליגראפישע מעטאדע [יידיש: 'אורתוגרפיה יידית: מתודה קליגרפית'] (צוזאמענגעשטעלט דורך א גרופע לעהרער, אונטער דער לייטונג פון ז' רייזען, מיט א קליינער כרעסטאמטיע פון מ' בירנבוים), ורשה: קולטור, תרע"ו.
תרגומים

דער גן עדן. האנס כריסטיאן אנדערסען הנס כריסטיאן אנדרסן. ווארשא, תרע"ט.
געקליבענע נאוועלן (נובלות נבחרות). גי דה מופסן. ווילנע, 1923.
די הארצרייזע (מסע הלב). היינריך היינה. ווארשא, תרע"א.
ירושלים און רוים : היסטארישער ראמאן אויס דער צייט פון בית-שני (רומא וירושלים : רומן היסטורי מתקופת בית שני [= בן חור]). לו וואלאס. ווילנע, 1931.
לואיזיאן. יוהנס וילהלם ינסן. ווארשע, תרע"ד 1914.
פאר פרייהייט און רעכט : היסטארישע כראניק צור צייט פון דער שפאנישער אינקוויזיציע אין האלאנד (למען החירות והצדק : כרוניקה היסטורית על תקופת האינקוויזיציה בהולנד). ניקולי אלכסנדרוביץ רובאקין. ווילנע, תרע"-.
דער פליענדיקער קופערט (התיבה המעופפת). הנס כריסטיאן אנדרסן. ווילנע, 1931.
פערברעכען און שטראף. (החטא ועונשו) פיודור דוסטויבסקי. ווארשא, תרע"ג 1913.
דער פרינץ און דער בעטלער (בן המלך והעני) מארק טוויין. ווארשא, תרפ"ט.
קאנטראבאנדיסטען (לילדים). מיכאיל לרמונטוב. ווארשא, תרע"-.
א קיניג פון יהודה : היסטארישער ראמאן אויס דער צייט פון חורבן בית ראשון (מלך מיהודה : רומן היסטורי מתקופת בית ראשון). ארנסט טרומפה. ווילנע, תרפ"ו.
ראבינזאן קרוזא (רובינזון קרוזו). דניאל דפו. ווארשע, תר"ע. יצא גם ב-1928.
ראו גם

ייווא
כנס צ'רנוביץ' 1928. יושבים, מימין לשמאל: ישראל רובין, זלמן רייזן, נח פרילוצקי, איציק מאנגר
ג'נטריפיקציה

רחובות בשכונת בלוויל בפריז השומרים עדיין על אופי כפרי. בעבר שימשו כמשכנות עוני אך בתיהם שופצו והם נמכרים לאוכלוסייה אמידה.
גֶ'נְטְרִיפִיקַצְיָה (מאנגלית: Gentrification; בעברית: עִלּוּת) הוא כינוי, לרוב בעל קונוטציה שלילית, לתהליך עירוני-חברתי מתוכנן או בלתי מתוכנן של מעבר אוכלוסייה מהמעמד הבינוני והגבוה לשכונות חלשות, לרוב במרכזי ערים, תוך שינוי מתמשך של אופי השכונה ודחיקת האוכלוסייה החלשה. פעמים רבות מלווה בתהליך של התחדשות עירונית של פני הרחובות, שיפוץ בתים ותחלופה של העסקים באזור. תהליכי ג'נטריפיקציה מתרחשים בחלק גדול מהמרכזים העירוניים בישראל ובעולם.
ההיסטוריה של המונח

המונח נטבע לראשונה ב-1964 על ידי הסוציולוגית הבריטית רות גלאס (אנ'), כדי לתאר את השינויים שהיא זיהתה בלונדון בשנות השישים. מקור המונח ג'נטרי (gentry) בצרפתית עתיקה, שמתאר מעמד בינוני-גבוה וכן מתאר עלית חברתית (לרוב יש חפיפה בין שתי הקבוצות). זהו מונח ביקורתי מיסודו, המתייחס להשפעה השלילית של התהליך, ומתאר את פגיעתו במרקם החיים של קהילה שהתגוררה במשך שנים במקום. בתהליכי ג'נטריפקציה קהילה זו מפורקת תרבותית וחברתית, והיא נדחקת, מסיבות כלכליות וחברתיות, אל מחוץ למקום מגוריה לאורך עשרות שנים. עם זאת, כיום לעיתים משמש המונח כתיאור חיובי של התחדשות עירונית.
תהליך הג'נטריפיקציה

במחקר מתוארת הג'נטריפיקציה כתהליך המתרחש בהדרגה על פי השלבים הבאים:
בשלב הראשון מגיעים לשכונה "חלוצים", תושבים שמוכנים ליטול סיכונים, כגון אמנים ואדריכלים שיש להם ידע, זמן וגם נכונות לשפץ את המבנים הישנים, וליצור סביבם הווי חברתי. בשלב זה, כשהביקושים עדיין אינם גבוהים, מחירי הדיור הנמוכים יחסית באזור מושכים אוכלוסייה נוספת, לרוב צעירה. חברי הקבוצה הזו בדרך כלל מגלים סובלנות חברתית כלפי הדיירים הוותיקים של השכונה ומנסים להשתלב בה.
בשלב השני מגיעה לשכונה אוכלוסייה מבוססת יותר ששוכרת או רוכשת מבני מגורים במחירים גבוהים בהרבה מאלו ששולמו בשלב הראשון- ותושבים חדשים עוברים אל השכונה כדי להשתקע בה. במקביל, מזהים גורמים עסקיים את ההתעוררות ומקימים בשכונה עסקים תואמים, התורמים לעניין הגובר בשכונה. מכיוון שחלקה היחסי של האוכלוסייה המבוססת גדל, נוצרים מתחים חברתיים בין האוכלוסייה החדשה והוותיקה בשכונה, ועליית מחירי הנדל"ן יוצרת דחיקה, מרצון או שלא-מרצון, של הוותיקים בשכונה החוצה לשכונות אחרות.
בשלב השלישי נכנסים לשכונה אנשי עסקים, מתווכי דירות, קבלנים ומשקיעים גדולים. אלו מקפיצים עוד יותר את מחירי הנדל"ן בשכונה, הן של בתים משופצים והן של בתים שעודם זקוקים לשיפוץ. על הוותיקים בעלי הדירות שנותרו, ששווי נכסיהם עלה משמעותית, מופעל לחץ למכור את נכסיהם ולעבור להתגורר בשכונות פחות "טרנדיות" אך עם דיור משופר וחדש. בשלב זה האוכלוסייה החדשה הופכת לרוב, והאוכלוסייה הוותיקה למיעוט, ומושלם התהליך.
רבים תופסים את הג'נטריפיקציה כתהליך טבעי המתרחש "מלמטה למעלה" – אוכלוסייה שמשנה מציאות חיים בשכונה חלשה. אך מנגד, יש הסבורים כי מדובר בתהליך יזום. החוקר הבריטי טום סלייטר מביא דוגמה מהעיר טורונטו ובה הוא מראה כיצד שורת החלטות פוליטיות הובילה לשינוי מעמדי בשכונה. בין השינויים שהוא מונה: הגבלת בנייה של דירות קטנות, אכיפת חוקי תברואה, בטיחות מבנים ועוד. חוקרים אחרים שמים את הדגש על כוחן של חברות הנדל"ן ביצירת ג'נטריפיקציה יזומה. לטענתם, האוכלוסייה הוותיקה בשכונה חסרה את ההון הדרוש לחידושה או את יכולת ההתארגנות להתנגדות למהלך חידוש חיצוני. חברות הנדל"ן מצידן פועלות לחידוש השכונה בכללותה לרוב עם תמיכה ומימון עירוניים.
כלים נוספים שעשויים לתרום ליצירת ג'נטריפיקציה ממוסדת: תוכניות אב אסטרטגיות, פינוי בינוי, שיפוץ חזיתות מבנים, שיפוץ רחובות ותשתיות מים וביוב, הסדרת חלוקת שטח בבנייה רוויה ישנה, הגבלת אחוזי בנייה של דירות לפי גודל, אכיפה מוגברת של תברואה, בטיחות מבנים ועוד. השימוש בכלים הללו נעשה לרוב ללא שילוב כלים מרסנים או כאלה שייעודם שימור האוכלוסייה הקיימת, הוותיקה בשכונה. כלומר, ככל שהרשות המקומית משקיעה בשכונה ללא פיתוח כלים אסטרטגיים לשמירת האוכלוסייה הוותיקה היא למעשה שותפה לתהליך.
תהליך הג'נטריפיקציה > יתרונות ורווחים אפשריים לתהליך

אף על פי שהמילה ג'נטריפיקציה היא בעלת קונוטציה שלילית, במובנים רבים זו היא דווקא תופעה שתורמת לעיר, לשכונה ולחלק מהתושבים. נשאלת השאלה האם ג'נטריפיקציה מחייבת בהכרח פגיעה בתושבים או שאולי ג'נטריפיקציה יכולה דווקא לאפשר לתושבים לשפר את מעמדם הכלכלי, מבלי שיצטרכו לעזוב את בתיהם ובכך לשלב עקרונות של צדק חברתי יחד עם שימור מבנים שפועלים לטובת כל הצדדים.
החוקרת נעמי כרמון טוענת, שמהלך של התחדשות עירונית יכול להיטיב עם המקום ועם תושביו שפועלים לטובת כל הצדדים. התחדשות עירונית (כמו "פרויקט שיקום שכונות") היא בעיניה תהליך חיובי משום שהוא מאפשר עירוב של אוכלוסיות ומונע סגרגציה של המעמדות הנמוכים. לטענתה, הצלחת התהליך מותנית בשמירה על עקרונות של צדק חברתי; שותפות בין הציבור, המגזר הפרטי וארגוני המגזר השלישי תוך שימוש בגישה תכנונית הדרגתית ורכה, במטרה לשמר את הישן לצד הכנסת החדש. עקרונות אלו מסייעים בוויסות תהליך הג'נטריפיקציה, שעשוי להיות אחת התוצאות של התחדשות עירונית.
טום סלייטר מציג את גישותיהם של חוקרים על פיהם שורשי הג'נטריפיקציה נעוצים ב"תרבות הנגד" של סוף שנות ה-60 וברוח זו מבטאים דווקא התנגדות לעקרונות השוק החופשי, ערכים שמרניים וסגנון התכנון המודרני. הג'נטריפיקציה מבטאת ערכים ליברליים של שונות ואינדיבידואליות ובזכותה, קבוצות חברתיות שונות, מתאחדות ויוצרות גיוון חברתי.
בנוסף, בשל הג'נטריפיקציה שהביאה עמה פיתוח מגוון רחב יותר של שירותים לתוך השכונות שעברו את התהליך, יכולים ליהנות מהם גם אוכלוסיות חלשות יותר, כגון: עובדים במשרות חלקיות, שעמם נמנות נשים ומשפחות חד-הוריות, בעלות הכנסה נמוכה.
המרוויחים מתהליך הג'נטריפיקציה הם בעיקר בעלי דירות, הנהנים מעלייה במחירי הדיור. כמו כן, מרוויחים מכך גם תושבים חדשים שעבורם זו הזדמנות לשכור או לקנות דירה במחיר יחסית נמוך לעומת אזורים מבוקשים ומבוססים במרכז העיר, ובעלי עסקים שנהנים מביקוש הולך וגדל. גם העירייה מרוויחה, כי ערך הדירות בשכונה עולה, נפתחים בה עסקים ועבורם היא יכולה לגבות יותר ארנונה. כמו כן, ניכר שיפור בתנאי החיים בשכונה שעד לא מזמן נחשבה כ'בעייתית' בעיר. בנוסף, שוכרי דירות ברמת הכנסה בינונית-גבוהה עשויים להרוויח מן השיפור בתשתיות ובשירותים בשכונה.
תהליך הג'נטריפיקציה > חסרונות והפסדים אפשריים של התהליך

המפסידים העיקריים הם שוכרי דירות ברמת הכנסה בינונית-נמוכה, שאינם מסוגלים להתמודד עם העלייה במחירי הדיור, במיוחד זקנים, נכים או כל מי שהכנסתו תלויה בקצבה או תשלום קבוע אחר. גם עסקים ותיקים עלולים להפסיד מהתהליך, עם העלייה בדמי שכירות של חנויות ושינוי בהרגלי הקנייה של התושבים. לעיתים העיריות גם מעלות ארנונה לעסקים לאחר תהליך של ג'נטריפיקציה, ובכך מקשות על בעלי בתים ותיקים וגורמות לעלייה נוספת בדמי השכירות של חנויות. מפסידות מרכזיות נוספות הן הרשויות אשר צריכות להתמודד עם מצוקת הדיור של האוכלוסייה הענייה הוותיקה.
הגישה הליברלית והנאו-מרקסיסטית לתופעת הג'נטריפיקציה

אופייה הדיאלקטי של תופעת הג'נטריפיקציה, לצד מחלוקות אידאולוגיות ותאורטיות שהיא מעוררת, הביאו בשנות ה-80 לצמיחתן של שתי גישות עיקריות, המציגות שתי עמדות מנוגדות זו לזו בחקר הבניית המרחב העירוני:
הגישה הניאו מרקסיסטית-ביקורתית (הגישה הכלכלית): מספקת הסבר להתפלגות אזורי המגורים בעיר כתוצאה מהתפתחות עירונית לא שוויונית וכתוצר ישיר של מיקום האוכלוסיות בסולם החברתי. על פי גישה זו, ג'נטריפיקציה תתרחש באזורים אטרקטיביים שהוזנחו לאורך שנים ושקיים בהם הפער המרבי בין ערך השוק הקיים של הנכס לבין הערך הפוטנציאלי שלו.
הגישה הליברלית והנאו-וובריאנית (הגישה התרבותית): רואה את הג'נטריפיקציה כתוצר של העדפות תרבותיות, של שינויים דמוגרפים ושל שינויים בסגנון החיים של הצרכן. לפי גישה זו, אוכלוסייה ממעמד בינוני שחודרת לשכונות מוזנחות, מונעת על ידי אידאולוגיה פרו- עירונית המחדשת ערכים כמו "יצירתיות" ו"חלוציות". האנשים הללו מתווים טעם תרבותי מסוים וכיוון אסתטי ייחודי וצועדים בראש המחנה הבורגני שבא בעקבותיהם.
בשנות התשעים התפתח המחקר האורבני לידי סינתזה של שתי הגישות. כך באה לעולם פרדיגמה משולבת, הבוחנת את "הכלכלה התרבותית של הערים". עקב כך שונתה ההגדרה המסורתית של ג'נטריפיקציה והיא הוגדרה: "תנועה בשדה כוח עירוני, המפגישה בין עמדות וסוכנים הנאבקים על הון כלכלי, תרבותי וסימבולי". הגישה המשולבת מנתחת את הג'נטריפיקציה באמצעות ניתוח כלכלי-תרבותי המשלב היצע וביקוש, מעמד ורציונליות כלכלית לצד סגנון חיים נבדל.
דוגמאות לג'נטריפיקציה > קנדה

טום סלייטר סקר את סיפורה של שכונת דרום פארקדייל (South Parkdale) שהושפעה מקרבתה למוסד לבריאות הנפש. בעקבות פירוק המוסד הפסיכיאטרי, אלפי מטופלים שוחררו ממנו והועברו להתגורר במבני השכונה. מאמצע שנות ה-80, החלה הגירה של אנשי מעמד בינוני לשכונה בשל סגנון הבנייה הוויקטוריאני והאדווארדי המזוהה עם מראה השכונה. בשלב מאוחר יותר, התפתחה במקום קהילת אמנים שמשכה לשכונה בני מעמד סוציו-אקונומי גבוה, ובהמשך לכך ננקטו פעולות על ידי העירייה כדי למנוע מתושבי המקום הרווקים/בודדים לגור באזור ולפנות מקום למשפחות ממעמד בינוני במקומם.
דוגמאות לג'נטריפיקציה > ישראל > שכונת נווה צדק, תל אביב

השכונה הראשונה של תל אביב הפכה בשנות ה-60 של המאה הקודמת למוקד של הזנחה ועוני. העירייה כבר שקלה להרוס אותה ולהקים במקומה מרכז עסקים, אך התנגדות ציבורית, בין השאר בגלל אופייה האדריכלי המיוחד, הובילה לגניזת התוכנית. בשנות ה-80 החלה מגמת תנועה של תושבים צעירים ואמנים לשכונה הזולה, ותוך שנים ספורות החלה העירייה לעודד את התנועה הזאת באמצעות תוכנית תמריצים לשיקום ולשימור מבניה הייחודיים. היום מרבית התושבים הם לכל הפחות אמידים, השכונה הפכה למוקד של סיורים רגליים לתיירים, ויש בה בתי עסק רבים ותוססים. בגבולות השכונה נבנים מגדלי יוקרה, זאת משום שבשכונה עצמה הבנייה לגובה אסורה.
דוגמאות לג'נטריפיקציה > ישראל > שכונת פלורנטין, תל אביב

בשנות ה-90 צעירים ואמנים גילו את הפוטנציאל הגלום בה ונמשכו לחללים הגדולים, לשקט התעשייתי ולשכירות הזולה (בדומה למה שקרה במקומות רבים אחרים בעולם, כמו אזור הסוהו בניו-יורק או רובע קרויצברג בברלין). עם השנים, קבוצת אוכלוסייה זו חוללה מהפך במקום והפכה את פלורנטין משכונת בעלי מלאכה מוזנחת לאחד המקומות הכי "חמים" בעיר. היזמים לא איחרו לבוא, והיום נחשבת פלורנטין לשכונה שעברה מהפך משכונה "זולה" ונגישה, שמהווה גם מרכז אמנותי ויצירתי חשוב בעיר, לשכונה בורגנית ו"נקייה" יותר, שחללי האמנות האלטרנטיביים שאפיינו אותה הולכים ונעלמים.
ירושלים
מספר חוקרים (כגון גונן וכהן, זנדברג, כהן, קרויאנקר), ציינו כי בירושלים, בניגוד לערים אחרות שבהם תהליכי הג'נטריפיקציה מתרכזים במרכזי הערים, התופעה התרחשה לא רק בשכונות מרכז העיר כגון נחלאות, אלא גם בשכונות דרום העיר הוותיקות השייכות לפנים העיר ירושלים, כגון בקעה, המושבה הגרמנית, המושבה היוונית, קטמון הישנה וקטמונים (גוננים) וגם שכונות שעד 1967 היו חלק מקו התפר, כגון אבו תור, מוסררה, ימין משה ומלחה, ובשנים האחרונות גם בשכונות מרוחקות יותר כגון קריית יובל ועיר גנים. בבקעה, למשל, הג'נטריפיקציה היא פועל יוצא של נכונותם הגוברת של בעלי היכולת הכלכלית לשפץ בתים ישנים שלפני כן לא נחשבו בעיניהם.
ראו גם

התחדשות עירונית
מונחון גאוגרפיה עירונית
כור היתוך
ביאורים

↑  על בסיס המילה "עִלִּית" המציינת את בני המעמדות הגבוהים, האליטה (לרבות האצולה והאריסטוקרטיה). שם זה תואם למונח בשפת המקור, המבוסס על המילה Gentry שמשמעותה זהה. ראו אושרה רשימת מונחים גדולה בחקר החברה (סוציולוגיה) (טבת תשע"ו, דצמבר 2015), באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏30 בדצמבר 2015.
הערות שוליים

↑  Glass, Ruth. (1964). Aspects of change (pp. xiii-xlii). London.
↑  Glass, R. (1964). Aspects of change (pp. xiii-xlii). London. ,
↑  Slater, T. (2006). The eviction of critical perspectives from gentrification research. International Journal of Urban and Regional Research, 30(4), 737-757.,
1 2 3 4  דניאל מונטרסקו ורועי פביאן, "כלוב הזהב": ג'נטריפיקציה וגלובליזציה בפרויקט גבעת אנדרומדה, יפו, ‏2003
↑  Slater, T. (2004) Municipally-managed gentrification in South Parkdale, Toronto. The Canadian Geographer 48.3, 303–25
1 2 3  Slater, T. (2005) Slater, Gentrification in Canada’s cities: from social mix to social ‘tectonics', In R. Atkinson and G. Bridge (eds.) Gentrification in a global context: the new urban colonialism, Routledge, London
↑  אביטל פניני-ינובסקי, ג'נטריפיקציה בדרום תל אביב: שוק חופשי או הכוונה ממסדית?, באתר אורבנולוגיה, ‏14.09.16
↑   הילו גלזר, "פיזרתי סיסמאות, לא העמקתי בדברים": אסף הראל מסביר כיצד הפך את עורו, באתר הארץ, 19 בפברואר 2020
↑  צבן, ה. (2013) בקעה של מטה, ירושלים של מעלה? ג'נטריפיקציה והגירה גבוהה בשכונת בקעה בירושלים, עבודת דוקטור, אוניברסיטת בן-גוריון, באר שבע
↑  Carmon, Naomi. (1999) "Three generations of Urban Renewal Policies: Analysis and Policy Implications." Geoforum 30.2: 145-158.
1 2 3  סבסטיאן וולרשטיין, ג'נטריפיקציה ודחייה על כוס קפה, באתר ynet, 20 באוקטובר 2010
↑  Zukin, Sharon 1994., (Zuckin). Oxford: Blackwell
↑  יהל גלילי, באתי, פיניתי, פיציתי, באתר מגזין כותרת, ‏04.03.19 (ארכיון)
↑  יעל שפירא, גריפיטיקציה: בין גרפיטי לג'נטריפיקציה, באתר שפת רחוב, ‏23.06.2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562987205171  BNE: XX5140028  BnF: cb126996694 (data)  GND: 4291675-6  LCCN: sh85053952  NKC: ph1217944  NLK: KSH2018000183 
ישן וחדש בדרך יפו בפלורנטין, תל אביב
משפט הורוויץ (אנליזה מרוכבת)

משפט הורוויץ הוא משפט באנליזה מרוכבת בדבר האפסים של סדרת פונקציות הולומורפיות המתכנסת במידה שווה על תתי קבוצות קומפקטיות.
המשפט נקרא על שמו של אדולף הורוויץ, מתמטיקאי שעסק רבות בתורת הפונקציות המרוכבות. בהוכחת משפט ההעתקה של רימן יש שימוש במשפט הורוויץ.
תהי  \{f_{n}:\Omega \to \mathbb {C} \} סדרת פונקציות הולומורפיות על תחום פתוח וקשיר  \Omega . נניח שהסדרה מתכנסת במידה שווה על כל תת-קבוצה קומפקטית לפונקציה  f. אם לפונקציית הגבול יש שורש  z_{0} מסדר  m, אז החל ממקום מסוים, לכל  f_{k} יש בדיוק  m שורשים בסביבה מספיק קטנה של  z_{0}. בנוסף, כאשר  k\to \infty  השורשים שואפים ל- z_{0}.
הוכחה

f אינה זהותית 0 ולכן האפסים שלה מבודדים, בפרט קיים  r>0 כך ש f אינה מתאפסת ב  {\bar {B}}(z_{0},r)\backslash z_{0}.
כעת מעקרון הארגומנט  {\frac {1}{2\pi i}}\int _{\partial B(z_{0},r)}f'(z)/f(z)dz=N_{f}(B(z_{0},r))=m.
f_{k} מתכנסת במידה שווה ל f על תתי קבוצות קומפקטיות ולכן ממשפט ויירשטראס  f'_{k} מתכנסת במידה שווה ל f' על תתי קבוצות קומפקטיות, בנוסף  f אינה מתאפסת על  \partial B(z_{0},r) , f רציפה ו \partial B(z_{0},r) היא קבוצה קומפקטית ולכן ממשפט ויירשטראס קיים  \delta >0 כך ש  |f|>\delta  על  \partial B(z_{0},r), מהתכנסות במידה שווה החל ממקום מסוים  |f_{k}|>{\frac {\delta }{2}} על  \partial B(z_{0},r). על כן נקבל כי  f'_{k}/f_{k}\rightarrow f'/f במידה שווה על  \partial B(z_{0},r).
לכן,   {\frac {1}{2\pi i}}\int _{\partial B(z_{0},r)}f'(z)/f(z)dz=\lim _{k\to \infty }{\frac {1}{2\pi i}}\int _{\partial B(z_{0},r)}f_{k}'(z)/f_{k}(z)dz
מעקרון הארגומנט  {\frac {1}{2\pi i}}\int _{\partial B(z_{0},r)}f_{k}'(z)/f_{k}(z)dz=N_{f_{k}}(B(z_{0},r)) ובפרט זהו מספר שלם, על כן זו סדרה מתכנסת של מספרים שלמים ולכן החל ממקום מסוים היא קבועה ושווה לגבול שלה כלומר
{\frac {1}{2\pi i}}\int _{\partial B(z_{0},r)}f_{k}'(z)/f_{k}(z)dz=m
ומעקרון הארגומנט  ינבע של f_{k} יש בדיוק  m שורשים בסביבה זו.
מסקנות

גרסה נפוצה של המשפט היא - אם בסדרת פונקציות כנ"ל אף פונקציה לא מתאפסת, אז פונקציית הגבול היא או אפס זהותית, או שאיננה מתאפסת אף היא.
אם בסדרת פונקציות כנ"ל כל פונקציה היא חד-חד-ערכית, אז פונקציית הגבול היא או חד חד ערכית או קבועה.
אייל גולן קורא לך

| --- | --- |
לוגו התוכנית
לוגו התוכנית
 סוגה:  תוכנית כישרונות
 יוצרים:  אייל גולן
 מנחים:  אייל גולן סיוון קליין (עונה 1) מרינה קבישר (החל מעונה 2)
 שופטים:  יוסי גיספן עדי ליאון ירון אילן חיים רביבו (עונה 2) דודו אהרון (עונה 3) גל אוחובסקי (החל מעונה 3) אופירה אסייג (עונה 4)
 זוכים:  עונה 1: מורן מזור עונה 2: נסרין קדרי, מאור אשואל עונה 3: עדן אבוטבול עונה 4: בר כהן
 פרסים:  הפקת אלבום והופעות משותפות עם אייל גולן
 ארץ מקור:  ישראל 
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  4
 מספר פרקים:  93
 שידור
 רשת שידור:  קשת, ערוץ 24
 תקופת שידור מקורית:  20 בפברואר 2011 – 1 באוקטובר 2016
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
אייל גולן קורא לך היא תוכנית מציאות ישראלית בהנחיית הזמר אייל גולן, העוסקת בגילוי כישרונות מוזיקליים בז'אנר המוזיקה הים תיכונית. התוכנית שודרה לראשונה בערוץ 24 בהפקת חברת שידורי קשת, בעלת הערוץ, ב-20 בפברואר 2011. בשנים 2011–2013 שודרו שלוש עונות של התוכנית. עלות הפקת כל עונה הייתה כמיליון דולר. בסוף שנת 2013 החלה ההרשמה לעונה הרביעית, אך בעקבות החשדות נגד גולן בעבירות מין, הודיעה קשת ב-20 בנובמבר 2013 על השעיית הפקת העונה הרביעית של התוכנית. במהלך 2016 נודע כי התוכנית שבה להפקה והעונה הרביעית עלתה לשידור ב-11 ביולי 2016, הפעם תחת השם "אייל גולן קורא לכם".
הפרס לזוכה בתוכנית הוא הפקת אלבום בכורה, חוזה ייצוג בחברה של גולן, ליאם הפקות, והופעות משותפות עם אייל גולן. בעונה הרביעית הפרס לזוכה כלל גם מכונית.