stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נוגדן קטליטי
נפיצות של נוגדנים קטליטיים טבעיים > טיפול בנגיף ה-HIV

חוקרים מבית הספר לרפואה של אוניברסיטת טקסס באוסטיןן פרסמו כי הצליחו ליצר נוגדנים קטליטיים שמפרקים את האזור העל-אנטיגן של אתר הקישור  gp120 CD4  .  זהו החלק האחד של הציפוי החיצוני של נגיף ה- HIV שאינו משתנה, מכיוון שהוא נקודת ההתקשרות ללימפוציטים T, תא המפתח בחסינות מתווכת תאים. לאחר הדבקה ב-HIV, חולים מייצרים נוגדנים לחלקים הניתנים יותר לשינוי של מעטפת הנגיף. הנוגדנים אינם יעילים בגלל יכולתו של הנגיף לשנות את  המעטפת במהירות. מכיוון שהחלבון  gp120 CD4  נחוץ ל-HIV כדי להיצמד, הוא אינו משתנה בזנים השונים ומהווה נקודת פגיעות על פני כל הטווח של אוכלוסיית הוואריאנטים של נגיף ה-HIV.
הנוגדן הקטליטי הורס את האתר והופך את הנגיף לאינרטי ואז הוא יכול לתקוף נגיפי HIV אחרים. באופן זה, מולקולת נוגדן אחת יכולה להרוס אלפי נגיפי HIV.
הערות שוליים

↑  Enzyme Antibody – an overview, ScienceDirect
↑  Agarwal PK (2005). "Role of protein dynamics in reaction rate enhancement by enzymes". J. Am. Chem. Soc. 127 (43): 15248–56. doi:10.1021/ja055251s. PMID 16248667.
↑  Nicholas, Ken (30 בינואר 2004). "Catalytic Metalloantibodies: Biology in Service of Chemistry" (PDF). southeastern.edu. ארכיון (PDF) מ-2022-10-09. נבדק ב-2019-11-11. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Metalloantibodies. - Science - HighBeam Research". 23 במרץ 2015. אורכב מ-המקור ב-23 במרץ 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Antibody Catalysis, Linus Pauling, W.P. Jencks, Kohler and Milstein". www.dsch.univ.trieste.it.
↑  "Organic Chemist Peter Schultz wins Wolf Prize in Chemistry". www2.lbl.gov.
↑  Barrera, G. J., Portillo, R., Mijares, A., Rocafull, M. A., del Castillo, J. R., & Thomas, L. E. (2009). Immunoglobulin A with protease activity secreted in human milk activates PAR-2 receptors, of intestinal epithelial cells HT-29, and promotes beta-defensin-2 expression. Immunology letters, 123(1), 52-59.
↑  Andrey Galkin, Yajing Chen, Javier Guenaga, Sijy O’Dell, Roderico Acevedo, James J Steinhardt, Yimeng Wang, Richard Wilson, Chi-I Chiang, Nicole Doria-Rose, Alexander V Grishaev, John R Mascola, Yuxing Li, HIV-1 gp120–CD4-Induced Antibody Complex Elicits CD4 Binding Site–Specific Antibody Response in Mice, The Journal of Immunology 204, 2020-03-01, עמ' 1543–1561 doi: 10.4049/jimmunol.1901051
↑  Stephanie Planque, Yasuhiro Nishiyama, Hiroaki Taguchi, Maria Salas, Carl Hanson, Sudhir Paul, Catalytic antibodies to HIV: Physiological role and potential clinical utility, Autoimmunity Reviews 7, 2008-06, עמ' 473–479 doi: 10.1016/j.autrev.2008.04.002
↑  {{{מחבר}}}, Chemist wins Spinoza prize, Materials Today 7, 2004-09, עמ' 52 doi: 10.1016/s1369-7021(04)00411-0
↑  D J Capon, R H R Ward, The CD4-gpl20 Interaction and Aids Pathogenesis, Annual Review of Immunology 9, 1991-04, עמ' 649–678 doi: 10.1146/annurev.iy.09.040191.003245
↑  Barton F. Haynes, S. Munir Alam, HIV-1 Hides an Achilles' Heel in Virion Lipids, Immunity 28, 2008-01, עמ' 10–12 doi: 10.1016/j.immuni.2007.12.005
הצמדות הנגיף HIV לרצפטור התאי gp120 loop to the CD4+ receptor
בבית של איסטווד

| --- | --- |

 סוגה:  תוכנית מציאות
 יוצרים:  ג'ונתן מארי
 שחקנים:  דינה איסטווד  פרנצ'סקה איסטווד  מורגן איסטווד 
 משתתפים:  דינה איסטווד   פרנצ'סקה איסטווד   מורגן איסטווד   להקת אוברטון   טיילר שילדס
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית
 מקום התרחשות:  קליפורניה 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  10
 הפקה
 מפיקים בפועל:  ג'ונתן מארי   דינה איסטווד    גיל גולדשיין
 חברת הפקה:  Bunim/Murray
 אתר צילומים:  כרמל (קליפורניה)   לונדון   הוואי   לוס אנג'לס
 אורך פרק:  22 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ E!
 רשת שידור בישראל:  ערוץ E!
 תקופת שידור מקורית:  20 במאי 2012 – אוגוסט 2012
 קישורים חיצוניים
 "בבית של איסטווד" באתר ערוץ הבידור
 דף התוכנית ב-IMDb
 
בבית של איסטווד (באנגלית: Mrs. Eastwood & Company, מילולית "גב' איסטווד ושות'") היא סדרת מציאות בת עשרה פרקים ששודרה בערוץ הבידור בשנת 2012. הסדרה מתמקדת בחייהן של דינה איסטווד, אשתו של השחקן והבמאי קלינט איסטווד, ובנותיו פרנצ'סקה-רות ומורגן, בבית המשפחה בכרמל, קליפורניה. דינה איסטווד מנהלת להקת א-קפלה בשם אוברטון, שבה שישה זמרים.
המשתתפים העיקריים

דינה רואיז איסטווד (נולדה ב-11 ביולי 1965), נישאה לקלינט איסטווד המבוגר ממנה ב-35 שנה, במרץ 1996.
פרנצ'סקה-רות (פראֶני) פישר-איסטווד (אנ') (נולדה ב-7 באוגוסט 1993), בתם של קלינט איסטווד והשחקנית פרנסיס פישר. סטודנטית, מתגוררת בלוס אנג'לס עם בן זוגה.
מורגן איסטווד (נולדה ב-12 בדצמבר 1996), בתם של קלינט ודינה איסטווד, תלמידת תיכון.
ליסה קיונג ת'ראש, ילידת קוריאה, מנהלת משק הבית של משפחת איסטווד.
להקת אוברטון, שבה שישה זמרי א-קפלה מיוהנסבורג, דרום אפריקה. דינה איסטווד הכירה את הלהקה כשהקליטה את פסקול הסרט "אינוויקטוס" ב-2009, והביאה אותה לקליפורניה כדי להשיג לה חוזה הקלטות.
טיילר שילדס (נולד ב-29 באפריל 1982), צלם, בן זוגה של פרנצ'סקה.
הערות שוליים

↑  דף הבית של להקת אוברטון
↑  אתר האינטרנט של טיילר שילדס
הכרישים

.
| --- | --- |

לוגו התוכנית
 סוגה:  מציאות
 מנחים:  קרייג ספירקו קן פוקס אלן קרטר
 שחקנים:  Kevin O'Leary  רוברט הרג'בק  מארק קיובן  דיימונד ג'ון  Barbara Corcoran  לורי גריינר 
 משתתפים:  ראו בהמשך
 ארץ מקור:  פורמט: יפן יפן
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  11
 מספר פרקים:  246
 הפקה
 טכניקת צילום:  מערך מרובה מצלמות 
 אורך פרק:  42 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ABC
 תקופת שידור מקורית:  9 באוגוסט 2009 – 15 במאי 2020
 קישורים חיצוניים
 abc.go.com/shows/shark-tank
 דף התוכנית ב-IMDb
 
הכרישים (באנגלית: Shark Tank) היא תוכנית מציאות אמריקאית, בה יזמים מחפשים משקיע למיזמים אותם פיתחו. התוכנית משודרת ברשת ABC, החל מה-9 באוגוסט 2009. התכנית מבוססת על הפורמט היפני Dragons' Den.
פורמט

בתוכנית ישנם חמישה בעלי הון, כאשר בכל פרק, יציגו מתמודדים שונים את הרעיונות שלהם ויבקשו מהכרישים כסף כדי להשקיע בפיתוח במיזם בתמורה לאחוזים מההכנסות או מהבעלות במיזם.
בעונה העשירית של התכנית, 40,000 חברות הגישו בקשה להשתתפות, מתוכן 158 הגיעו להציג בפני הכרישים, ו-88 מתוכם עלו לשידור לבסוף. בין החברות שזכו במימון היה "Sand Cloud".
סקירת התוכנית

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 14 | 14 | 9 באוגוסט 2009 | 5 בפברואר 2010 |
|  | 2 | 9 | 9 | 20 במרץ 2011 | 13  במאי 2011 |
|  | 3 | 15 | 15 | 20 בינואר 2012 | 18 במאי 2012 |
|  | 4 | 26 | 26 | 14 בספטמבר 2012 | 17 במאי 2013 |
|  | 5 | 29 | 29 | 20 בספטמבר 2013 | 16 במאי 2014 |
|  | 6 | 29 | 29 | 26 בספטמבר 2014 | 15 במאי 2015 |
|  | 7 | 29 | 29 | 25 בספטמבר 2015 | 20 במאי 2016 |
|  | 8 | 24 | 24 | 23 בספטמבר 2016 | 12 במאי 2017 |
|  | 9 | 24 | 24 | 1 באוקטובר 2017 | 25 בפברואר 2018 |
|  | 10 | 23 | 23 | 7 באוקטובר 2018 | 12 במאי 2019 |
|  | 11 | 24 | 24 | 29 בספטמבר 2019 | 15 במאי 2020 |
"הכרישים" לאורך העונות

| משתתף/ת | עונות השתתפות> 1 | עונות השתתפות> 2 | עונות השתתפות> 3 | עונות השתתפות> 4 | עונות השתתפות> 5 | עונות השתתפות> 6 | עונות השתתפות> 7 | עונות השתתפות> 8 | עונות השתתפות> 9 | עונות השתתפות> 10 | עונות השתתפות> 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
קווין או'לירי: קבוע
ברברה קורקורן: קבוע
דיימונד ג'ון: קבוע
רוברט הרג'בק: קבוע
| קווין הרינגטון | קבוע |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| מארק קיובן |  | אורח | קבוע | קבוע | קבוע | קבוע | קבוע | קבוע | קבוע | קבוע | קבוע |
| לורי גריינר |  |  | אורח | קבוע | קבוע | קבוע | קבוע | קבוע | קבוע | קבוע | קבוע |
| ג'ף פוסוורתי |  | אורח |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| סטיב טיש |  |  |  |  | אורח |  |  |  |  |  |  |
| ג'ון פול דג'וריה |  |  |  |  | אורח |  |  |  |  |  |  |
| ניק וודמן |  |  |  |  |  | אורח |  |  |  |  |  |
| אשטון קוצ'ר |  |  |  |  |  |  | אורח |  |  | אורח |  |
| טרוי קרטר |  |  |  |  |  |  | אורח |  |  |  |  |
| כריס סאקה |  |  |  |  |  |  | אורח | אורח | אורח |  |  |
| ריצ'רד ברנסון |  |  |  |  |  |  |  |  | אורח |  |  |
| רון אוזה |  |  |  |  |  |  |  |  | אורח | אורח | אורח |
| אלכס רודריגז |  |  |  |  |  |  |  |  | אורח | אורח |  |
| שרה בלייקלי |  |  |  |  |  |  |  |  | אורח | אורח |  |
| בת'אני פרנקל |  |  |  |  |  |  |  |  | אורח | אורח |  |
| צ'ארלס בארקלי |  |  |  |  |  |  |  |  |  | אורח |  |
| ג׳יימי סימינוף |  |  |  |  |  |  |  |  |  | אורח |  |
| עלי ווב |  |  |  |  |  |  |  |  |  | אורח |  |
| מאט היגינס |  |  |  |  |  |  |  |  |  | אורח | אורח |
| דניאל לובצקי |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | אורח |
| אן ווצ'יצקי |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | אורח |
| קתרינה לייק |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | אורח |
| מריה שראפובה |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | אורח |
הערות שוליים

↑  Gary Levin, Shark Tank: All your burning questions, answered, USA TODAY (באנגלית)
↑  Behind The Scenes Of Shark Tank As A Startup, DaymondJohn (באנגלית)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2012–2013: בוס בהסוואה 2018–2023: עין קווירית | פרס אמי לבידור בפריים-טיים לתוכנית ריאליטי מובנית   2014–2017: הכרישים 2024: הכרישים  | הבא: 2018–2023: עין קווירית – |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2013: The Voice | פרס בחירת מבקרי הטלוויזיה לסדרת הריאליטי הטובה ביותר - תחרות  2014: הכרישים | הבא: 2015: עימות חזיתי |
אלון חרזי

אלון חרזי (נולד ב-13 בפברואר 1971) הוא כדורגלן עבר ישראלי.
ברוב הקריירה שלו שיחק בעמדות ההגנה במכבי חיפה, ובמהלך הקריירה זכה בתשע אליפויות ישראל, בשלושה גביעי מדינה ובחמישה גביעי טוטו, ובהם דאבל אחד. ככדורגלן, מדורג במקום הרביעי בשיאי ההופעות בנבחרת ישראל בכל הזמנים, וכן במקום הרביעי בכל הזמנים במספר ההופעות בליגת העל הישראלית. הוא שיאן ההופעות בליגה בכל הזמנים של מכבי חיפה.
קריירה > הצלחה מוקדמת

חרזי נולד ברמת גן, למשפחה שעלתה מתימן. החל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער של הכח רמת גן בשנת 1984. בעונת 1989/1990 התקדם לקבוצה הבוגרת של המועדון, ששיחקה בליגה א' (הליגה השלישית בחשיבותה בישראל דאז), ושיחק לרוב בעמדת החלוץ. לאחר שהפגין את כישרונו, עבר חרזי ב-1990 למכבי חיפה, קבוצה בכירה בליגה העליונה. את הופעת הבכורה שלו בקבוצה ערך ב-6 באוקטובר 1990 במשחק מול הפועל תל אביב.
בעונתו הראשונה בחיפה, 1990/1991, תחת המאמן שלמה שרף, שיחק חרזי במגוון עמדות במגרש, בהתקפה, בקישור ובהגנה. חרזי תרם לקבוצה בכל התפקידים שבהם שיחק, אך התבלט במיוחד כשחקן הגנה וכקשר. הוא היה שותף בעונה זו בחוליית הקישור יחד עם מספר צעירים מצטיינים נוספים, בהם ראובן עטר, אייל ברקוביץ' וטל בנין. חרזי כבש חמישה שערים ובישל שניים נוספים בעונתו הראשונה בליגת העל, והיה חלק חשוב בזכיית הקבוצה בדאבל הראשון בתולדותיה – אליפות ישראל וגביע המדינה.
עונת 1991/1992 הייתה מוצלחת פחות עבור חרזי וקבוצתו, שאיבדה את האליפות למכבי תל אביב. מעונת 1992/1993, תחת המאמן גיורא שפיגל, החל חרזי לבסס יותר ויותר את תפקידו כשחקן הגנה. הוא כבש שער אחד בלבד בעונה זו, אך הצטיין כבלם, וזכה עם מכבי חיפה בגביע המדינה השני בקריירה שלו, לאחר ניצחון בגמר הטורניר על מכבי תל אביב.
בעונת 1993/1994 חברו לחרזי כמה שחקנים בולטים נוספים בחוליית ההגנה, כדוגמת אריק בנדו, שהפך בהמשך לאחד השחקנים הוותיקים במועדון לצדו, ורומן פץ האוקראיני. בעונה זו שיחק חרזי לסירוגין בעמדות הבלם הקדמי והבלם האחורי והצטיין בשתיהן, ותרם אף למשחק ההתקפה. שיתוף הפעולה בין שחקני ההגנה היה מוצלח, והקבוצה ספגה במהלך העונה 27 שערים בלבד. בעונה זו זכתה מכבי חיפה באליפות הליגה, תוך שהיא משלימה עונה ללא הפסד, לראשונה בתולדות המועדון. באותה עונה הוא זכה לראשונה בקריירה גם בגביע הטוטו, במה שנחשב ל"מיני דאבל". כמו כן, היה חרזי שותף לאחד מההישגים הגדולים ביותר של קבוצה ישראלית באירופה, העפלה לשמינית גמר גביע אירופה למחזיקות גביע.
קריירה > הפציעה והמעבר לבית"ר ירושלים

בעונה הבאה, 1994/1995, זכה חרזי עם מכבי חיפה בגביע המדינה בפעם השלישית בקריירה שלו, כאשר פתח בהרכב הקבוצה בניצחון בגמר על היריבה העירונית, הפועל חיפה. עם זאת, בתחילת עונת 1995/1996 הוא סבל מפציעה בשריר הירך, שהשביתה אותו ממשחק למשך תקופה ארוכה. לאחר שחזר לשחק הוא התקשה להפגין את יכולתו הטובה מהעונות שלפני הפציעה, מה שהוביל את גיורא שפיגל להעמיד אותו למכירה. לאחר שנשאר לבסוף במכבי חיפה בשל מחיר כרטיסו הגבוה, הוא קיבל דקות משחק מועטות בעונה זו ובעונה שלאחריה. הוא היה הבלם הקדמי השלישי בלבד בסגל הקבוצה, כאשר אריק בנדו וצבר דניאל בעדיפות גבוהה ממנו. גם הגעתו של אבישי ז'אנו לקבוצה ערערה את מעמדו של חרזי.
בשתי עונות אלה סבלה גם מכבי חיפה מחוסר הצלחה, כאשר הגנת הקבוצה התאפיינה בחוסר יציבות. לאחר סכסוך עם שפיגל, שלבסוף הוציאו מסגל הקבוצה, עזב חרזי לקבוצת בית"ר ירושלים לפני פתיחת עונת 1997/1998. בדומה לשנות ההצלחה שלו בחיפה, גם בבית"ר היה חרזי משחקני הקבוצה המובילים, הציג יכולת טובה בהגנה תחת המאמן דרור קשטן ורכש את אמון אוהדיה של בית"ר ירושלים. הוא סייע לה לזכות באליפות, שהייתה שנויה במחלוקת בשל פרשת משחק השרוכים. אליפות זו הייתה השלישית בקריירה של חרזי.
קריירה > סיום הקריירה

ב-15 באוקטובר 2005, במשחק מול הפועל כפר סבא באצטדיון לויטה בתחילת עונת 2005/2006, שבר חרזי את שיא ההופעות בליגה לשחקן במדי מכבי חיפה, שהיה שייך עד לאותה עת לאברהם אבוקרט, והעמיד אותו על 396 הופעות. העובדה שחרזי, בניגוד לאבוקרט, לא גדל במכבי חיפה ולא שיחק בה לאורך כל הקריירה, הופכת את שיאו למרשים אף יותר. חברו של חרזי לקבוצה, עידן טל, הקדיש לחרזי את השער שכבש במשחק זה לכבוד המאורע. במהלך עונה זו רבים פקפקו ביכולתו של חרזי להמשיך ולשחק גם בגילו המבוגר, אך חרזי זכה להוקרה מנשיא המועדון יעקב שחר על תרומתו לקבוצה, והוחתם על ידו בינואר 2006 על חוזה חדש עד לסיום עונת 2008.‏ חרזי כבש בעונה זו שני שערים ובישל שלושה נוספים, וסייע לקבוצתו לזכות באליפות השלישית ברציפות, והחמישית בשש שנים.
בסיום עונה זו עזב חברו הוותיק של חרזי לקבוצה, אריק בנדו, את מכבי חיפה. בעקבות כך, קיבל חרזי את סרט הקפטן של מכבי חיפה, והחזיק בתפקיד במשותף עם יניב קטן. בעונת 2006/2007 היה שותף להצלחה נוספת של הקבוצה באירופה, העפלה לשמינית גמר גביע אופ"א, לאחר שגברה על צסק"א מוסקבה מבלי לספוג שער בשני המשחקים. בכך שברה מכבי חיפה שיא כקבוצה הישראלית הראשונה שעוברת את שלב הבתים במפעל זה. בליגה תרם חרזי לקבוצה מבחינה התקפית עם שני שערים ושלושה בישולים, אך היה חלק מהגנה חדירה של הקבוצה, שאיבדה את האליפות לבית"ר ירושלים. במהלך העונה, במשחק מול מכבי תל אביב ב-18 בפברואר 2007, שבר חרזי שיא כשחקן המבוגר ביותר שמשחק במדי מכבי חיפה, בגיל 36.‏
בדצמבר 2007, תחילתה של עונת 2007/2008, זכה חרזי עם מכבי חיפה בגביע הטוטו בפעם החמישית בקריירה שלו, לאחר ניצחון בגמר על איחוד בני סכנין. היה זה הגביע הראשון שאותו הניף, יחד עם קטן, כקפטן של מכבי חיפה. עם זאת, חרזי לא הצליח למנוע את כישלונה של קבוצתו בעונה זו במסגרת הליגה, כשסיימה במקום החמישי בלבד ולא העפילה לאף מפעל אירופי או לגביע האינטרטוטו. חרזי הצהיר על נאמנותו למכבי חיפה, כאשר חשף כי סירב להצעה מקבוצה ישראלית בכירה, שהייתה משתלמת עבורו מבחינה כספית יותר מהישארות במועדון. בסיום העונה הוחתם חרזי על ידי שחר לחוזה חדש לעונה נוספת בקבוצה.
במהלך עונת 2008/2009 שבר חרזי את שיא ההופעות לשחקן בליגת העל, שהיה שייך עד לאותה עת לגדעון דמתי ורפי כהן, והעמידו על 520 הופעות. חרזי ניצל את ניסיונו הרב ואת יכולתו ההגנתית על מנת לשמש מנהיג של הקבוצה, ובגילו המבוגר המשיך להפגין יכולת טובה ויעילות בהגנה, גם כאשר נקלעה הקבוצה לבעיה מבחינה הגנתית. בשל גילו המתקדם חרזי לא שותף על ידי המאמן אלישע לוי בחלק מסוים של העונה, אך גם אז שיחק ב-23 משחקי ליגה שברובם פתח בהרכב, וסייע לקבוצה לזכות באליפות. הייתה זו האליפות התשיעית בקריירה של חרזי, והוא הניף את צלחת האליפות בתור קפטן הקבוצה. חרזי סייע לקבוצה להעפיל גם לגמר גביע המדינה, טורניר שבו הבקיע שער אחד. חיפה הפסידה בגמר לבית"ר ירושלים, וחרזי החמיץ שוב זכייה שנייה בדאבל.
לאחר אותה עונה, סיכם חרזי עם נשיא מכבי חיפה, יעקב שחר, על סיום דרכו כשחקן בקבוצה לאחר סיום משחקיה בליגת האלופות בעונה שלאחר מכן. בנוסף מינה שחר את חרזי לתפקיד סקאוט במועדון לאחר פרישתו. ב-5 בדצמבר 2009 הוא ערך את הופעתו האחרונה מתוך 526 בליגת העל, נגד בני סכנין. שלושה ימים לאחר מכן, חרזי נכנס כמחליף במחצית השנייה במשחק נגד בורדו בשלב הבתים של ליגת האלופות, שאליו העפילה חיפה בשנית באותה עונה. לאחר אותו משחק, חרזי פרש סופית ממשחק פעיל.
נבחרת לאומית

בצעירותו שיחק חרזי בנבחרות הנוער של ישראל בגילאים שונים. לאחר שהובא על ידי שלמה שרף למכבי חיפה, הוא זומן על ידו לנבחרת הצעירה של ישראל, ושיחק במדיה במסגרת מוקדמות אליפות אירופה לנבחרות צעירות.
את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת של ישראל ערך חרזי במשחק ידידות מול נבחרת פולין ב-9 בספטמבר 1992. המסגרת הרשמית הראשונה שבה שיחק במדי הנבחרת הייתה קמפיין מוקדמות מונדיאל 1994, בו שיחק לראשונה בהפסד הנבחרת 5:2 לאוסטריה. במהלך קמפיין זה הציג חרזי יכולת טובה והיה חלק חשוב בנבחרת, כאשר שותף כמעט בכל משחקיה, אך ישראל לא נחלה הצלחה וסיימה במקום האחרון בלבד בבית. לקראת סיום הקמפיין היה חרזי שותף לניצחון המפתיע 2:3 על נבחרת צרפת החזקה בפארק דה פראנס, במה שמנע בסופו של דבר מהצרפתים להעפיל למונדיאל עצמו. חרזי היה אחד משמונה שחקנים של מכבי חיפה ששיחקו בהרכב הנבחרת במשחק זה.
במוקדמות יורו 1996 היה חרזי שוב שותף פעיל, ושיחק בשבעה מתוך עשרת משחקי הנבחרת. הקמפיין היה לא מוצלח לישראל, שכשלה להעפיל לטורניר היורו. במוקדמות מונדיאל 1998 הוא לא זומן לרוב המשחקים, מאחר שמיעט לשחק באותה תקופה במכבי חיפה תחת גיורא שפיגל. בשניים מתוך המשחקים ששיחק ישראל ניצחה, אך הוא היה שותף להפסדה של ישראל לרוסיה, שהיה גורם מכריע בכישלון ההעפלה למונדיאל. ב-25 בפברואר 1998 כבש חרזי את שערו היחיד במדי נבחרת ישראל, במשחק ידידות נגד פולין.
חרזי חזר להיות שחקן מרכזי בנבחרת במוקדמות יורו 2000. בקמפיין זה הוא שיחק בשבעה משחקים, והיה שותף למספר ניצחונות של ישראל בתוצאות גבוהות. הניצחון הגדול ביותר היה הניצחון 0:5 על נבחרת אוסטריה באצטדיון רמת גן, שבו הפגין חרזי יכולת גבוהה יחד עם שאר שחקני הנבחרת, שהביאה לניצחון שנחשב לאחד מהגדולים בתולדותיה. חרזי שותף גם בשני משחקי הפלייאוף מול נבחרת דנמרק, שבהם הפסידה ישראל בתוצאות גבוהות ושוב לא הצליחה להעפיל למשחקי היורו.
במוקדמות מונדיאל 2002, לאחר פיטוריו של שרף מתפקיד מאמן הנבחרת, מיעט חרזי לשחק. במוקדמות יורו 2004, תחת המאמן אברהם גרנט, הוא לקח חלק פעיל יותר במשחקי הנבחרת. במהלך משחקי מוקדמות מונדיאל 2006 שבר חרזי יחד עם אריק בנדו את שיא ההופעות של כל הזמנים בנבחרת ישראל. משחקו האחרון של חרזי עם נבחרת ישראל היה בהפסד 2:0 לדנמרק ב-1 במרץ 2006.
בתחילת עונת 2006/2007 זומן חרזי על ידי המאמן דרור קשטן למחנה האימונים של הנבחרת, אך לא נכלל בסגל באף משחק במסגרת מוקדמות יורו 2008 ומוקדמות מונדיאל 2010 בשל גילו המבוגר. בסך הכול רשם חרזי 89 הופעות ושער אחד במדי נבחרת ישראל, והוא מדורג במקום הרביעי בדירוג שיאני ההופעות של הנבחרת בכל הזמנים. לאורך השנים הפגין חרזי את יכולתו הטובה ממכבי חיפה גם בנבחרת, ונעשה לאהוד מאוד על האוהדים הישראלים.
סגנון משחק ומורשת

,מאחר שחרזי החל את דרכו כחלוץ ובהמשך כשחקן רב-תפקידי במכבי חיפה של שלמה שרף, הוא מסוגל היה לשחק בכל העמדות על המגרש. עם זאת, הוא שיחק לרוב בעמדות הבלם הקדמי, הבלם האחורי והמגן הימני. חרזי, משחקני ההגנה המובילים בכדורגל הישראלי, תרם רבות לקבוצתו בתחום ההגנה, אך היה מסוגל גם לתרום להתקפה ולקישור, וכראיה לכך הוא כבש לאורך הקריירה שלו 43 שערים במדי מכבי חיפה בכל המסגרות. לזכות חרזי נזקפו גם לא מעט בישולים לחבריו לקבוצה, מאחר שהיה מצטרף לעיתים להתקפה ומסייע במשחק האגפים. לאורך הקריירה התבלט חרזי בכל עמדה שבה שיחק במגרש, ומילא בהצלחה גם תפקידים שאותם לא היה רגיל לקחת, בעקבות פציעות או הרחקות של שחקנים אחרים. בעקבות כך הוא רכש אמון רב ממאמניו במכבי חיפה בתור אחד מהשחקנים היעילים בקבוצה. בשנות השיא שלו ניחן חרזי במהירות גבוהה בריצתו ובכושר גופני עילאי, מה שהוסיף ליעילותו.
בשנים האחרונות של הקריירה שלו הפגין חרזי כושר מנהיגות, תרם לחבריו לקבוצה מניסיונו הרב והשרה ביטחון בקבוצה, גם כאשר היא נתקלה בקשיים. הוא אף נחשב לאחד מהשחקנים ההגונים ביותר בישראל, ומיעט מאוד לקבל כרטיסים אדומים אף על פי ששיחק לאורך מרבית הקריירה שלו כשחקן הגנה. גם כשהורחק, נהג חרזי לכבד את החלטת שופט המשחק ומקרה זכור במיוחד אירע במשחק גביע המדינה בין מכבי חיפה לבית"ר ירושלים בעונת 1998/1999: חרזי ספג כרטיס אדום על נגיעת יד שעצרה התקפה מתפרצת. הוא החל לרדת מהמגרש בשקט כמקבל בהכנעה את החלטת השופט ואז שב חזרה למגרש, לחץ את ידו של השופט ועשה דרכו לחדר ההלבשה. חרזי תרם לאווירה הטובה במועדון מכבי חיפה גם כאשר שרר בו לחץ. נאמנותו הגדולה למכבי חיפה הביאה לאמון בו מצד הנהלת המועדון, שהבטיחה לו תפקיד במועדון לאחר פרישתו ממשחק פעיל.
בעקבות הקריירה הארוכה והמצליחה שלו חרזי נערץ מאוד בקרב אוהדי מכבי חיפה, הרואים בו כ"סמל" במועדון, ואף בקרב אוהדי הכדורגל הישראלים בכלל. חרזי זכה גם להישגים אישיים רבים: הוא מדורג רביעי בדירוג ההופעות של כל הזמנים בליגת העל, עם 526 הופעות (שיא ההופעות שלו נשבר לאחר פרישתו על ידי רפי כהן, אריק בנדו וואליד באדיר). הוא שיאן ההופעות של מכבי חיפה במשחקי הליגה עם 495 הופעות, בגביע המדינה עם 64 הופעות ובגביע הטוטו עם 91 הופעות. עם הופעתו בגמר גביע המדינה ב-2009 הוא השתווה לאיתן אהרוני כשיאן ההופעות של חיפה במעמד זה, עם חמש הופעות. כמו כן, היה שיאן ההופעות הישראלי במפעלים האירופיים של אופ"א עם 65 הופעות (59 במדי חיפה), שיא שנשבר על ידי ואליד באדיר. חרזי שיחק 19 עונות במדי מכבי חיפה, ומשום כך הוא שחקן הרכש הפעיל ביותר בתולדות המועדון.
קריירת אימון

בשנת 2013 מונה חרזי למנהל המקצועי של הפועל עכו. ב-25 במאי 2014 מונה למאמן הפועל עכו. ב-5 בינואר 2015, לאחר אי-הצלחה, סיים חרזי את תפקידו כמאמן הפועל עכו.
ב-31 ביולי 2017 מונה חרזי לעוזרו של מרקו בלבול, מאמן נבחרת ישראל הצעירה, ולאחר שהאחרון מונה למאמן מכבי חיפה, החל לשמש כסקאוט הראשי של המועדון, ובכך שב לתפקיד הראשון שאותו מילא לאחר שפרש ממשחק פעיל.
בפברואר 2022 מונה חרזי לעוזרו של מרקו בלבול, מאמן נבחרת ישראל הבוגרת הזמני, לקראת צמד משחקי הידידות מול נבחרות גרמניה ורומניה. חרזי נבחר לעוזר המאמן לצד עוזר מאמן נוסף, פול גרובס. לאחר מכן, המשיך במינויו כעוזר-המאמן גם עם הגעתו של המאמן הלאומי הקבוע של הבוגרים של נבחרת ישראל, אלון חזן שמונה החל מ-2022.
מחוץ לכדורגל

חרזי נשוי לאודליה ואב לשני ילדים.
חרזי הוא נכד לניצולי השואה. סבו שיחק כדורגל בקבוצת מכבי יהודה בפולין, והיה מעורב בקהילה היהודית בפולין באותה תקופה.[דרוש מקור]
בעקבות הצלחתו כספורטאי מהווה חרזי גם מודל לחיקוי. ב-2007 הוא לקח חלק, יחד עם מספר אנשי ספורט ידועים נוספים, באירוע מיוחד למניעת האלימות בספורט, שנערך בבית הנשיא שמעון פרס. ב-2008 הוא השתתף בטורניר כדורגל מיוחד בין ישראלים וערבים, במסגרת פרויקט של מרכז פרס לשלום.
משנת 2015 שימש לסירוגין פרשן כדורגל במחלקת הספורט של רדיו חיפה וב-2016 הצטרף לצוות הפרשנים של התוכנית "שירים ושערים" ברשת ב' של קול ישראל.
סטטיסטיקות קריירה

נכון למשחקי הליגה בלבד‏
| עונה | קבוצה | הופעות | שערים | בישולים | הישגים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1989/1990 | הכח רמת גן |  |  |  | – |
| 1990/1991 | מכבי חיפה | 32 | 5 | 2 | אליפות, גביע המדינה |
| 1991/1992 | מכבי חיפה | 29 | 3 | 1 | – |
| 1992/1993 | מכבי חיפה | 29 | 1 | 0 | גביע המדינה |
| 1993/1994 | מכבי חיפה | 38 | 1 | 2 | גביע המחזיקות (שמינית גמר), אליפות, גביע הטוטו |
| 1994/1995 | מכבי חיפה | 30 | 1 | 0 | גביע המדינה |
| 1995/1996 | מכבי חיפה | 22 | 1 | 0 | – |
| 1996/1997 | מכבי חיפה | 29 | 2 | 3 | – |
| 1997/1998 | בית"ר ירושלים | 32 | 5 | 3 | אליפות, גביע הטוטו |
| 1998/1999 | מכבי חיפה | 27 | 3 | 0 | גביע המחזיקות (רבע גמר) |
| 1999/2000 | מכבי חיפה | 31 | 1 | 0 | – |
| 2000/2001 | מכבי חיפה | 27 | 1 | 0 | אליפות |
| 2001/2002 | מכבי חיפה | 27 | 3 | 3 | אליפות |
| 2002/2003 | מכבי חיפה | 25 | 2 | 1 | ליגת האלופות (שלב הבתים), גביע הטוטו |
| 2003/2004 | מכבי חיפה | 18 | 0 | 2 | אליפות |
| 2004/2005 | מכבי חיפה | 27 | 1 | 0 | אליפות |
| 2005/2006 | מכבי חיפה | 27 | 2 | 3 | אליפות, גביע הטוטו |
| 2006/2007 | מכבי חיפה | 28 | 2 | 3 | גביע אופ"א (שמינית גמר) |
| 2007/2008 | מכבי חיפה | 21 | 0 | 3 | גביע הטוטו |
| 2008/2009 | מכבי חיפה | 24 | 0 | 3 | אליפות |
| 2009/2010 | מכבי חיפה | 3 | 0 | 0 | ליגת האלופות (שלב הבתים) |
| סך הכול | סך הכול | 526 | 34 | 29 | 17 תארים |
תארים

חרזי הוא אחד מהכדורגלנים המעוטרים בישראל, ולזכותו מאזן של 17 תארים קבוצתיים, ברובם זכה במדי מכבי חיפה.
אליפות ישראל (8): 1990/1991, 1993/1994, 2000/2001, 2001/2002, 2003/2004, 2004/2005, 2005/2006, 2008/2009
גביע המדינה (3): 1990/1991, 1992/1993, 1994/1995
גביע הטוטו (4): 1993/1994, 2002/2003, 2005/2006, 2007/2008
אליפות ישראל (1): 1997/1998
גביע הטוטו (1): 1997/1998
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  מועדון ספורט מכבי חיפה, אלון חרזי
1 2 3 4 5 6 7 8 9  ONE, מי אתה אלון חרזי?, 2.10.2008
1 2  nrg, פרישה? לא רלוונטי. אלון חרזי בראיון במיוחד: "עדיין לא הגעתי לשיא", 30.04.2009
1 2 3  מועדון ספורט מכבי חיפה, שיאים שמנסים לגעת, 17.10.2005
↑  עדי סרדס, חרזי סיכם עם שחר: יפרוש אחרי מוק' הצ'מפיונס, באתר ynet, 3 ביוני 2009
↑  ספורט 5, "הייתה לי הצעה מפתה מאוד בפגרה. סירבתי בתוך דקה", 3.04.2008
1 2  מועדון ספורט מכבי חיפה, אלון חרזי בן 520: שר החוץ לקח גם את תיק הפנים, 10.04.2009
↑  ישראל היום, נבחרת ישראל: אלון חרזי ופול גרובס יהיו העוזרים של מרקו בלבול, 17.2.2022
↑  דנה סידי, פרס: הנוער לא מקשיב למורים, אלא לספורטאים, באתר ynet, 4 בדצמבר 2007
↑  ONE, מרכז פרס לשלום מציג: מיני מונדיאל 2008, 24.04.2008
↑  מועדון ספורט מכבי חיפה, סטטיסטיקות השחקנים
↑  ההתאחדות לכדורגל בישראל, אלון חרזי
חרזי בחליפה של מכבי חיפה לקראת משחק בליגת האלופות, 2007
ריץ' קידס מבוורלי הילס

| --- | --- |

 סוגה:  תוכנית מציאות
 שחקנים:  דורותי וואנג  מורגן סטיוארט  רוקסי סוולטי  ברנדן פיצפטריק  ג'וני דרובל  איי ג'יי ג'ונסון  טיילור אן הסלהוף  ביאנקה אספדה  צ 'ארלס דניאל אבאיטה 
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 שפות:  אנגלית
 מקום התרחשות:  קליפורניה 
 מספר עונות:  4
 מספר פרקים:  35
 הפקה
 מפיקים בפועל:  גניפר גרדינר   דוד ליפסון  בריאן זגורסקי  אריק קרנצלר  דורון אופיר  גיל גולדשיין 
 אורך פרק:  42 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ E!
 רשת שידור בישראל:  ערוץ E!
 פורמט (תמונה):  (1080i (16:9 HDTV
 תקופת שידור מקורית:  19 בינואר 2014 – 19 ביוני 2016
 קישורים חיצוניים
 אתר הסדרה
 דף התוכנית ב-IMDb
 
ריץ' קידס מבוורלי הילס או #ריץ' קידס מבוורלי הילס היא סדרת ריאלטי אמריקנית שהופיעה לראשונה ב-19 בינואר 2014 בערוץ E!. הסדרה מתמקדת בהצגת חייהם של בני נוער, ילדים להורים מיליונרים-מיליארדים בירושה, לראווה.