stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מאגר (אפידמיולוגיה)
הגדרה ומינוח

בשל המגוון הרחב של הפתוגנים, של המאכסנים ושל תגובות המאכסנים לזיהום, ישנן הגדרות רבות ל"מאגר טבעי" וחלקן סותרות או לא שלמות. ב-2002 הוצעה בכתב העת Emerging Infectious Diseases של המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן ההגדרה למאגר של פתוגן ספציפי ועל פיה מאגר מוגדר כ"אוכלוסיות או סביבות, אחת או יותר, בעלות קשר אפידמיולוגי שבהן הפתוגן יכול להתקיים בקביעות ושמהן הוא מועבר לאוכלוסיית המטרה".
אוכלוסיית המטרה היא האוכלוסייה שבה הפתוגן גורם למחלה. זו האוכלוסייה שבמוקד ההתעניינות משום שהיא זו הסובלת כשהיא נדבקת בפתוגן. (לדוגמה, בני אדם הם אוכלוסיית המטרה של רוב המחקרים האפידמיולוגיים).
קריטריון נפוץ בהגדרות אחרות מבדיל בין "מאגר" ל"לא מאגר" על פי רמת התסמינים המתבטאים במאכסן. על פי הגדרות אלה מאגר הוא מאכסן ללא תסמיני מחלה, ואילו המינים המראים תסמיני מחלה אינם "מאגר".
הפתוגן עדיין ניזון, גדל ומתרבה בחיית המאגר, אך אינו גורם לפגיעה בריאותית משמעותית. היחסים בין הפתוגן למאגר הם יותר קומנסליים, בניגוד למאכסנים הסובלים ממחלה ששם היחסים נחשבים טפילות.
פתוגן רב-מאכסנים הוא פתוגן שלו יותר ממאגר טבעי אחד.
סוגי מאגר

ניתן לחלק את המאגרים לשלושה טיפוסים עיקריים: אדם, בעלי חיים (לא אדם), וסביבה:
סוגי מאגר > אדם

בני אדם הם מאגרים לפתוגנים הקיימים על גוף האדם או בתוכו. נגיף הפוליו, ונגיפי האבעבועות השחורות יכולים להתקיים רק במאגר אנושי. אנשים יכולים לתפקד כמאגרים בהעברת מחלות מין, חצבת, חזרת, זיהום סטרפטוקוקי, פתוגנים רבים מועברים בדרכי הנשימה.
סוגי מאגר > בעלי חיים

חיות מאגר מורכבות מחיות בית ומחיות בר. לדוגמה, לחיידק הגורם למחלת הכולרה, יש מאגר טבעי בשטרגליים, ובזואופלנקטון. עלקת הבילהרציה חיה בשלב מסוים בתוך חלזון מים לפני שהיא מסיימת את מחזור החיים במאכסן מהחולייתנים (כדוגמת האדם). ההשערה היא שהמאגר של נגיפים כמו נגיף האבולה, הגורם למחלת האבולה, ונגיפים נוספים הם העטלפים או חיות אחרות שנחשפו לנגיף.
חיות מאגר כוללות: עטלפים, מכרסמים, בקר, חזירים, צאן, ארנבות, רקונים, כלבים ויונקים אחרים.
סוגי מאגר > בעלי חיים > חיות מאגר נפוצות > עטלפים

נמצא שמחלות זואונוטיות רבות מקורן בעטלפים. תאוריות שונות מציעות הסבר אפשרי לכך שעטלפים הם נשאים של כל כך הרבה נגיפים. תאוריה אחת תולה זו במגוון הרחב מאוד של מיני העטלפים ובמספר הרב של הפרטים. אפשרות אחרת מציעה שמשהו בפיזיולוגיה של העטלפים גורם לכך שהם יהיו חיות מאגר מוצלחות. ייתכן שהמזון, מבנה האוכלוסייה, היכולת לעוף, הנדידה העונתית, ותבניות התנועה היומיות, תרדמת החורף, תוחלת החיים הארוכה, והתנהגות המנוחה של העטלפים עומדים בבסיס היכולת של העטלף לשמש כחיית מאגר מוצלחת. ישנן תאוריות התולות זו במערכת החיסונית של העטלף שאינה מייצרת תגובה חריפה לנגיפים אלה, בעוד שאצל המינים הפגיעים התגובה החיסונית עצמה גורמת לתסמינים החמורים}.
הנגיף מסוג Lyssaviruses  הכולל גם את נגיף הכלבת, Henipavirus, נגיף Menangle, נגיף Tioman, ונגיפי קורונה מטיפוס SARS-CoV, ואולי אף נגיף האבולה קשורים למאגרי עטלפים. עטלפי פרי בייחוד משמשים מאגר לנגיף הניפה הגורם למחלה.
סוגי מאגר > בעלי חיים > חיות מאגר נפוצות > חולדות

חולדות ידועות כחיות מאגר למספר מחלות זואונוטיות. חולדה נורווגית נשאית של ספירוכטות(אנ') מחלת ליים. במקסיקו, חולדות ידועות כנשאיות של Trypanosoma cruzi הטפיל המחולל את מחלת צ'אגאס.
סוגי מאגר > בעלי חיים > חיות מאגר נפוצות > דמויי עכבר

אוגר יערוני (Peromyscus) משמש כחיית מאגר של Sin Nombre orthohantavirus הגורם לתסמונת Henatovirus ריאתית. אחד ממיניו (Peromyscus leucopus) נמנה עם חיות המאגר המרכזיות לספירוכטות מחלת ליים.
סוגי מאגר > בעלי חיים > חיות מאגר נפוצות > קופים

נגיף זיקה מקורו בקופים באפריקה. בברזיל נמצא נגיף הזיקה בקופים מתים. רצף הגנום של נגיף הזיקה בקופים נמצא כקרוב מאוד לרצף הגנום של הנגיפים המידבקים באדם.
סוגי מאגר > סביבה

מאגרים סביבתיים כוללים מאגרים חיים או לא חיים שמאוכלסים על ידי מחות לגופם של בעלי חיים. המאגרים האלה עשויים להתקיים ביבשה (צמחים או אדמה), במים או באוויר.
לדוגמה, החיידק לגיונלה, הגורם למחלת הלגיונרים (סוג של דלקת ריאות) הוא טפיל החי בתוך התאים, ויכול גם להתקיים במקורות מים, וכך גם החיידק הגורם לכולרה.
העברת מחלות

מאגר של מחלה מתפקד כנקודת העברה בין הפתוגן והמאכסן הפגיע. ההעברה נעשית ישירות ובעקיפין.
העברת מחלות > העברה ישירה

העברה ישירה עשויה להתרחש ממגע ישיר (כולל אכילה של חיית המאגר) או בהעברה טיפתית (כתוצאה משיעול או עיטוש). מגע ישיר בין שני אנשים עשוי להתרחש באמצעות מגע-עור, נשיקה ומגע מיני. בני אדם המשמשים כמאגרי מחלות יכולים להיות סימפטומטיים (עם תסמיני מחלה) או אסימפתומטיים (ללא תסמיני מחלה), נשאי מחלה שלעיתים קרובות אינם מודעים לכך.
העברת מחלות > העברה לא ישירה

העברה עקיפה עשויה להתרחש דרך האוויר, עצמים מזוהמים או באמצעות וקטורים.
העברה אווירנית שונה מהעברה טיפתית בכך שהיא יכולה להתרחש ממרחק גדול ממטר. פתוגנים שיכולים להיות מועברים דרך האוויר, נישאים באמצעות חלקיקים כגון אבק או שאריות יבשות (גרעיני טיפות שהתאדו).
עצמים מזוהמים יכולים לשמש כמעבירים פאסיביים בין המאגרים והמאכסנים הפגיעים, כאשר זוהמו על ידי חיית המאגר.
העברה באמצעות וקטורים מתרחשת לעיתים קרובות על ידי נשיכות חרקים (יתושים, זבובים, פרעושים וקרציות). יש שתי תת-קטגויות של וקטור:
מכני – לדוגמה, חרק מעביר את הפתוגן למאכסן בלי שהחרק עצמו מושפע מהפתוגן.
ביולוגי – הפתוגן מתרבה בתוך הווקטור לפני שהוא מועבר למאכסן.
ראו גם

זואונוזיס
פונדקאי
וקטור (ביולוגיה)
מורפיזם סופי

בגאומטריה אלגברית, מורפיזם סופי בין יריעות אפיניות הוא מורפיזם דומיננטי  f:X\to Y שהמשיכה לאחור שלו  f^{*}:A(Y)\to A(X) הופכת את חוג הקואורדינטות  A(X) של X להרחבת חוגים שלמה של  A(Y).
כיוון שסופיות היא תכונה מקומית, ניתן להרחיב את ההגדרה גם ליריעות כלליות: מורפיזם  f:X\to Y הוא סופי אם יש ל־Y כיסוי פתוח על ידי יריעות אפיניות  V_{i} כך שלכל i  
 f^{-1}(V_{i})=U_{i} היא יריעה אפינית והצמצום של f לUi הוא מורפיזם סופי בין יריעות אפיניות.
תכונת הסופיות באה לתאר מורפיזם שהסיבים שלו הם סופיים והנקודות בהם אינן יכולות "להיעלם במפתיע" כשעוברים ברציפות בין הסיבים.
באמצעות מושג המורפיזם הסופי ניתן לנסח את משפט הנורמליזציה של נתר באופן גאומטרי: לכל יריעה אפינית אי־פריקה יש מורפיזם סופי ממנה למרחב אפיני, ובדומה לכל יריעה פרויקטיבית אי־פריקה יש העתקה סופית ממנה למרחב פרויקטיבי.
תכונות

סופיות היא תכונה מקומית.
כל מורפיזם סופי הוא על.
הרכבת מורפיזמים סופיים היא מורפיזם סופי.
מורפיזם סופי הוא העתקה סגורה.
אם  f:X\to Y מורפיזם סופי אז הממד של X שווה לממד של Y.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יגואר Mark X

| --- | --- |

Jaguar Mark X
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  יגואר
 שנות ייצור:  1961–1970
 הרכבה:  בריטניה בריטניה
 מודל קודם:  יגואר Mark IX
 מודל אחריו:  יגואר XJ 
 מרכב:  Front-engine, rear-wheel-drive layout
 אורך:  5,131 מ"מ
 רוחב:  1,938 מ"מ
 גובה:  1,384 מ"מ
 משקל:  1,900 ק"ג
 בסיס גלגלים:  3,048 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  6 צילינדרים, 3,781 סמ"ק  6 צילינדרים, 2 שסתומים לצילינדר, 4,235 סמ"ק, המפיק 269 כ"ס ב-5,400 סל"ד, יחס דחיסה 9.0:1  6 צילינדרים, 4,235 סמ"ק, המפיק 259 כ"ס ב-5,500 סל"ד, יחס דחיסה 8.0:1  (דגמי "יגואר 420 G")
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 4 מהירויות  תמסורת אוטומטית - 3 מהירויות
 מהירות מרבית:  198 ק"מ (מנוע 4,235 סמ"ק)
 
יגואר Mark X (באנגלית: Jaguar Mark X) היא מכונית סלון מתוצרת יצרנית רכבי היוקרה הבריטית יגואר בין השנים 1961–1970.
סך הכול יוצרו 24,282 יחידות.
תאוצת דגם "יגואר Mark X" בין 0-97 קמ"ש היא 10.4 שניות (מנוע 4,235 סמ"ק).
תצורות "יגואר Mark X"

סלון
קבריולה
ייצור דגמי "יגואר Mark X"

יגואר 3.8 - יוצרו 13,382 יחידות
יגואר 4.2 - יוצרו 5,137 יחידות
יגואר 420 G - יוצרו 420 יחידות
תמונות

"יגואר Mark X", שנת 1966
"יגואר Mark X" דגם "420 G", שנת 1969
"יגואר Mark X"
"יגואר Mark X" - קבריולט
"יגואר Mark X" דגם "420 G", שנת 1968
"יגואר Mark X" דגם "420 G", שנת 1968
"יגואר Mark X" דגם "420 G"
"יגואר Mark X" דגם "420 G", שנת 1968
"יגואר Mark X" דגם "420 G"
"יגואר Mark X" דגם "420 G"
ראו גם

יגואר
יגואר Mark V
יגואר XKSS
הערות שוליים

↑    Andrew Roberts, ‏Classic Jaguar Mark X, The Telegraph, 27 September 2011
↑  "יגואר Mark X" - מבחן דרכים motorsportmagazine.com/archive/article/july-1963/20/road-test-jaguar-mark-10
↑  "יגואר  Mark X"  motortrend.com/news/13q1-1967-jaguar-mark-x-420g
↑  "יגואר Mark X" דגם 420g - מפרט טכני
מורפולוגיה של צמחים

מורפולוגיה של צמחים היא ענף בבוטניקה העוסק בתיאור של הצורה החיצונית והמבנה הפנימי (אנטומיה) של הצמחים ושל האיברים שלהם.
התפתחות הענף הזה קשורה בהתפתחות הסיסטמטיקה (מיון הצמחים) אשר דרשה תיאור מדויק ומפורט של האיברים השונים בתוך הצמח, ביניהם השורש, הגבעול, העלים והפרחים, ובתוך כך נוצר גם אוצר מילים ומושגים בוטניים עשיר. אכן, מיון הצמחים למינים, וזיהוים המעשי בשטח מתבססים בראש ובראשונה על הקריטריונים המורפולוגיים. הגדרת המין המקובלת היא, איפוא, "אוסף של פרטים הדומים בינם לבין עצמם יותר מכפי שהם דומים לפרטים אחרים".
ראו גם

מורפולוגיה של הצמח - מונחים
צורות חיים של צמחים
מוצא עילית

| --- | --- |
רחוב במוצא עילית
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: ירושלים
מועצה אזורית: מטה יהודה
גובה ממוצע: ‎637 מטר
תאריך ייסוד: 1933
סוג יישוב: יישוב כפרי אחר
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 1,635 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎7.3% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת ירושלים מוגדלת) מוצא עילית(למפת ירושלים רגילה) מוצא עילית(למפת הרי ירושלים רגילה) מוצא עילית(למפת הרי ירושלים מוגדלת) מוצא עילית31°47′38″N 35°09′28″E﻿ / ﻿31.7938236757914°N 35.1576664639112°E﻿ / 31.7938236757914; 35.1576664639112  heמפת היישובים של מועצה אזורית מטה יהודה (in English: Mateh Yehuda Regional Council) באדום - מוצא עילית בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 9 מתוך 10

מוצא עילית הוא יישוב קהילתי בעל אופי כפרי הממוקם מעל עמק מוצא על גבי ההר שבין מוצא תחתית למבשרת ציון.
הגישה ליישוב היא דרך הכביש המפותל המכונה: "שבע האחיות", או דרך כביש 1 הישן, ישירות לאזור התחתון של היישוב.
מבחינה מוניציפלית, היישוב שייך למועצה האזורית מטה יהודה.
היסטוריה

מוצא עילית הוקמה בשנת 1933 כמושב עובדים על אדמות האיכר שמואל ברוזה, על ידי בני המושבה הוותיקה מוצא (תחתית) וקבוצת פועלים מירושלים. אנשי המושב התפרנסו מגידול פרות לחליבה, וכן מעבודה בבית ההבראה הסמוך, ארזה, שהיה הגדול והחשוב מסוגו ומאירוח קייטנים.
בימי המרד הערבי הגדול (1936–1939) היה במקום בסיס יחידת הנודדת, כוח הגנה נייד בראשות יצחק שדה. בינואר 1948 פונה המושב מתושביו ובמקום השתכנה מפקדת חטיבת עציוני, כאשר בית ההבראה "ארזה" שימש כבית חולים שדה. תושבי המקום חזרו למוצא עילית עם תום מלחמת העצמאות.
בשנת 2013 החלה בנייה של 220 יחידות דיור במדרון שבין מוצא עילית למעון הרופא, שבו שכן בית ההבראה ארזה, ומספר בניינים היסטוריים בתהליך של שימור וישמשו כשטחים ציבוריים.
כיום, היישוב הוא יישוב קהילתי ורבים מתושביו הם בעלי מקצועות חופשיים, המתפרנסים באזור.
אופי היישוב

היישוב כולל מגוון גילאים ובשנים האחרונות נוספו למוצא עלית משפחות צעירות, ותושביו מהווים קהילה פעילה החוגגת יחד פסטיבלים, חגים ואירועים תרבותיים מגוונים.
ביישוב שלושה גני ילדים חילוניים. ילדי היישוב לומדים בבית הספר היסודי הממלכתי עין הרים שליד סכר בית זית. בתיכון לומדים ילדי מוצא עלית במגוון תיכונים באזור (תיכון עין כרם) ובירושלים (ליד"ה, בויאר, התיכון למדעים ולאמנויות, האקדמיה למוסיקה ולמחול ועוד).
ביישוב פעילה תנועת נוער בשם התנועה החדשה, וחברים בה עשרות ילדים ובני נוער מכיתה ג' ועד י"ב, העורכים פעילויות מדי שבוע, וכן בחגים ובחופשים.
בחלק העליון של מוצא עלית ישנו מעון למבוגרים, מחלקה סיעודית ומרכז החלמה והבראה בשם "נוה עמית – מעון הרופא".
בית ההבראה ארזה

בשנת 1923 הוקם ליד מוצא בית ההבראה "ארזה" או בשמו המלא, "ארזה – בית הבראה לחלוצים". מדובר היה בגלגולו של רעיון שהעלה עוד בנימין זאב הרצל. בית ההבראה הוקם על ידי ההסתדרות הכללית. הוא פתח את שעריו לציבור הרחב ב-1924 ובו כשישים מיטות. דוד רמז הציע לקרוא למקום "ארזו" על שם ארזו של הרצל, אך בהמשך הלכה ותפסה המקבילה הנקבית, שהתקבלה לבסוף – "ארזה".
בתחילה שימש המבנה בעיקר לטיפול בבעיות במערכת העיכול והוא תיפקד כמוסד רפואי של ממש. עם הזמן החלה הפעילות במקום להיות יותר ויותר אינטנסיבית. לאחר מלחמת העצמאות, עם סיום הקרבות באזור, שוקם בית ההבראה וחזר לפעילות מלאה. בשנות השמונים הוסב המתחם למרכז כנסים והשתלמויות.
ב-2019 החל תהליך שימור ושיקום של הבניינים ההיסטוריים, ובהם בית ההארחה ארזה. במתחם המחודש יהיו ארכיון, ספרייה ומרכז תרבות.
בחורשה המצויה ליד בית ההבראה ניטע עץ, בסוף 1898, בעת ביקורו בארץ ישראל של הרצל ודוד וולפסון. הם נטעו במקום עצים: (הרצל נטע ארז ווולפסון נטע דקל). באופן מקרי העץ, שניטע כסמל לחידוש ההתיישבות היהודית באזורי יהודה, ניטע בדיוק בתאריך שבו פורסמה לימים הצהרת בלפור (2 בנובמבר). הארז שניטע באותו יום קיבל בספרות ובעיתונות את השם "ארז הרצל". המקום הפך לסוג של אנדרטה וחקלאי מוצא שמרו עליו. במהלך מלחמת העולם הראשונה נפגע האתר והעצים נפגעו קשות, ככל הנראה כתוצאה מפגיעה של ערביי הכפרים השכנים.
ראו גם

מוצא תחתית
בית הכנסת העתיק מוצא
לקריאה נוספת

מוצא, סיפור ארצישראלי, מ'.וז. ברוזה, ירושלים, 1994
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  אורי חודי, ‏אזורים תבנה פרויקט במוצא עלית בהשקעה של 700 מ' ש', באתר גלובס, 13 בדצמבר 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588155705171  VIAF: 317132596   WorldCat (עם VIAF): 317132596 
כביש שבע האחיות מטפס ממוצא עילית למבשרת ציון ולקסטל, מימין קטע מכביש מ"ס 1 שהחליף את כביש שבע האחיות בדרך ירושלים - תל אביב.
מוצא עילית
"הבית הלבן"
טרול זכויות יוצרים

טרול זכויות יוצרים הוא כינוי גנאי לגוף כלשהו (אדם או חברה) המשתמשים בהליכים משפטיים הנוגעים להפרות זכויות יוצרים, כמודל כלכלי להשגת רווח כספי באופן שיטתי. הגדרתו של גוף כטרול יכולה להיות ברורה מאוד, אך לעיתים אין האבחנה ברורה, שכן המודל הכלכלי של הגוף אינו תמיד חשוף, ולא כל תביעה של הפרת זכויות יוצרים הופכת את התובע אוטומטית לטרול. תביעות יכולות להיות לגיטימיות לחלוטין, במטרה לפצות על הפרה מהותית או נזק אמיתי. מכיוון שכך, ניתן לאפיין את היות גוף טרול באופן עקיף, באמצעות מבחנים על דרך התנהלותו.
הטרולים פעילים בעיקר בתחומים בהם יש פעילות של ציבור משתמשים רחב. כך למשל יעדיפו הטרולים לחפש הפרות הנוגעות לטקסטים או תמונות, ופחות ליצירות מוזיקליות. זאת משום שטקסטים או תמונות ניתן למצוא כמעט בכל אתר אינטרנט. לעומתם יצירות מוזיקליות נדרשות בעיקר בתעשייה המקצועית (כגון זמרירים), ופחות בשימוש גופים קטנים או אנשים פרטיים, שהם קהל היעד למתקפת הטרולים.
מקור השם

מקור השם הוא במונח עם המשמעות הדומה טרול פטנטים. מקורו של זה הוא בטרולים, יצורים מיתיים שלפי הפולקלור הנורדי גרים מתחת לגשרים ודורשים תשלום מבני אדם המנסים לחצות אותם על אף שהם לא בנו את הגשרים.
מאפיינים טיפוסיים לטרול

ניתן להבחין במספר מאפיינים טיפוסיים לטרול זכויות יוצרים. ככל שתימצא התאמה לקריטריונים רבים יותר, כך עולה הסיכוי שהגוף האמור מנצל לרעה טענות בדבר זכויות יוצרים:
טרול זכויות יוצרים יחפש הפרות מצד משתמשים קטנים, בעלי יכולת כלכלית מוגבלת. שיטת העבודה היא איום בהליכים משפטיים, תוך הסתמכות על העובדה שחוקי זכויות יוצרים בדרך כלל מעניקים לבעל הזכויות סעד כספי גבוה ללא צורך בהוכחת נזק. הטרולים מנצלים את החשש שיש לאדם הפרטי מפני מכתבים רשמיים, הליכים משפטיים ועורכי דין, ומפעילים לחץ על מנת להגיע לפשרה מחוץ לבית המשפט.
טרול לא יתחשב בתום הלב של המפר. הטרול לא יסתפק בהפסקת השימוש ביצירה המוגנת. הטרול ישאף למקסם את הרווח הכספי שניתן לקבל כתוצאה מההפרה.
טרול ינסה לתבוע את זכויותיו באופן מלא, גם במקומות בהם ברור לחלוטין שלא היה נזק אמיתי בשימוש ביצירה. כך לדוגמה, בעל בלוג פרטי, אשר מעטר את הבלוג שלו בתמונה מוגנת. הטרול לא יסתפק בדרישה להסרת החומר המוגן, אלא ינסה לגרום למפר לשלם פיצוי כספי על ההפרה.
הטרול ינצל את חוק זכויות יוצרים, על מנת לתבוע סכומים שאינם פרופורציונליים לעלות השימוש האמיתי ביצירה. כך למשל יכול טרול לתבוע סכומים של אלפי דולרים עבור שימוש בתמונה, שמחיר השימוש הרגיל בה הוא דולרים בודדים.
טרול יקבע מחירי שימוש מופרזים, עבור שימוש רגיל ביצירה, שלגביה הוא מצא הפרה והחל לפעול. כך למשל, הוא עשוי להעלות את מחיר השימוש בתמונה, מדולרים בודדים לאלפי דולרים, כדי לחזק את עמדתו מול המפר, ולנסות להוכיח כי לכאורה נגרם לו נזק גדול וממשי.
טרול יחפש באופן יזום, באמצעות כלים אוטומטיים, הפרות של זכויות היוצרים שלו. זאת בניגוד לבעל זכויות יוצרים רגיל, אשר יתבע את זכויותיו כאשר הוא נתקל בהפרה מהותית שעושה לו נזק אמיתי.
גופים בעלי זכויות יוצרים, אשר העיסוק העיקרי שלהם מתבסס על יצירת הכנסות מיצירות מוגנות באופן ישיר (כגון ספקי תמונות אילוסטרציה), יכולים לפעול כטרולים על מנת לייצר הכנסה צדדית. לעומתם קיימים גופים שנוצרו במיוחד על מנת להיות טרולים. גופים אלו פועלים באופן דומה לטרולי פטנטים. הם חותמים על חוזים הממחים להם את זכות התביעה בעבור הפרה של זכויות יוצרים. גופים אלו נתקלו בבעיה לפעול בארצות הברית, שכן בתי משפט בארצות הברית קבעו כי זכות התביעה אינה ניתנת להעברה בנפרד מהבעלות על היצירה, ובכך שמטו את הקרקע המשפטית לשיטת עבודה זו.
שיטות העבודה של טרולי זכויות יוצרים > צד משפטי

על מנת שיוכל לפעול, צריך טרול זכויות היוצרים להיות בעל זכות תביעה על הפרה. במדינות בהן ניתן להמחות זכות תביעה, יכול הטרול לחתום על הסכם עם בעל זכויות היוצרים, אשר ממחות אליו את הזכות הזו. במדינות כגון ארצות הברית, ניתנה פסיקה פדרלית אשר מונעת את האפשרות להמחות זכויות תביעה כאשר מדובר בזכויות יוצרים, ולכן היחיד שיכול לתבוע הוא בעל זכויות היוצרים. פסיקה זו הביאה לנפילה של חברת הטרולים Righthaven, שעסקה בתביעות כעיסוק עיקרי, כפי שמתואר בהמשך. בישראל הנושא של המחאת זכות התביעה אינו ברור דיו.
שיטות העבודה של טרולי זכויות יוצרים > שיטת העבודה

טרול זכויות היוצרים סורק ומחפש שימושים שנעשו ביצירות מוגנות, ברוב המקרים בתום לב מוחלט. דוגמה לטרול מסוג זה הוא חברות המוכרות תמונות וצילומים. חברות אלו מקדישות זמן ניכר לסריקה של האינטרנט, חיפוש ומציאה של צילומים, שזכויות היוצרים שלהן נמצאות בבעלותם. ברוב המקרים מדובר באנשים פרטיים, אשר מעטרים אתרים פרטיים או בלוגים בתמונות שנמצאות באינטרנט. מציאה של תמונה כזו, מביאה את הטרול לשלוח לבעל האתר מכתב התראה מעו"ד. בדומה לטרולי הפטנטים, המטרה אינה להגיע למאבק משפטי, אלא לפשרה כספית כלשהי. האיום שעומד בפני המפר התמים בישראל הוא תביעה על סך של 100,000 ש"ח ללא צורך בהוכחת נזק. ברור שתביעה בסדר גודל כזה מהווה איום ניכר על כל אדם מהשורה, וכך יכול הטרול לקבל בקלות סכומים של אלפי שקלים. בדוגמה ניתן לראות את האלמנטים המרכזיים המתוארים לעיל (הגדרת ההפרה, ציטוט החוק, דרישת תשלום, איום).
על מנת להגדיל את התקבולים הפוטנציאליים, קיימים טרולים המעלים באופן יזום תמונות וצילומים המוגנים על ידיהן לאתרי שיתוף חינמיים, בשמות משתמשים בדויים. משתמש תמים אשר משתמש לאחר מכן בתמונות כאלו, יכול למצוא עצמו מפר זכויות יוצרים ללא ידיעתו. ושוב, חלק מהאנשים יעדיפו לשלם מאשר להיאבק על צדקתם, ובכך להעשיר את קופתו של הטרול.
שיטות העבודה של טרולי זכויות יוצרים > טכנולוגיות

זיהוי טקסטים מוגנים הוא תהליך פשוט, ולמעשה אין צורך בטכנולוגיה ייעודית לנושא. כל מנוע חיפוש מודרני יכול לחפש באופן יעיל מאוד משפטים טקסטואליים. הבעיה המסובכת יותר היא זיהוי של תמונות מוגנות, שכן תמונה יכולה לעבור עיבוד ודחיסת נתונים מסוג שמשנה את הקובץ.
סריקה וזיהוי של תמונות מוגנות יכול להתבצע במגוון טכנולוגיות. השיטה הפשוטה ביותר היא לבצע סיכום ביקורת על התמונה או על חלק ממנה. באופן זה קל לאתר תמונה הנמצאת במאגר, באמצעות חישוב דומה על התמונה הנבדקת. החיסרון של שיטה זו היא שהיא אינה עמידה מפני עיבודי תמונה. מספיק עיבוד תמונה קל מאוד על מנת לשנות את ערכו של סיכום הביקורת, והזיהוי ייכשל. שיטות אחרות מאפשרות להכניס סימן מים בלתי נראה לתמונה. קיימים סימני מים שיכולים לעמוד בעיבודי תמונה מסוימים, אך לא בשינויים קיצוניים. שיטה אחרת היא לימוד אלמנטים גאומטריים בתמונה, וביצוע פרמטריזציה של התמונה על פי התוכן שלה. שיטה זו יכולה להגיע לתוצאות טובות, גם כאשר מתבצע עיבוד תמונה המשנה גוונים, חיתוכים שונים, גודל תמונה ואף יחסי גודל רוחב (Aspect Ratio) בתמונה. שילוב של כל השיטות יכול להביא לתוצאות טובות מאד.
אחת החברות שפיתחה מוצר לזיהוי תמונות היא פיקסקאוט, אשר נקנתה על ידי ענק התמונות הבינלאומי גטי אימג'ס. אחת ממטרות הקניה היא לבצע סריקות של האינטרנט לצורך מציאת הפרות. בעלי אתרים בכל העולם קיבלו מחברה זו מכתבי התראה ותביעות. גם ישראלים קיבלו מנציגתם בישראל, מראות אימג' (אימג' בנק) מכתבי התראה ודרישות כספיות.
נוכלים

לעיתים הטרול כלל אינו הבעלים של היצירות המוגנות, אינו מייצג אותם ואינו קשור אליהם בשום דרך. אלו נוכלים לכל דבר, אשר משיגים בדרכים שונות, לרוב לא חוקיות, פרטים על אנשים שעשו שימוש לא חוקי ביצירות. דוגמה נפוצה היא מציאת פרטים על שיתוף ברשתות P2P. מרגע קבלת הפרטים על המפר לכאורה, פועלים הטרולים ככל טרול זכויות יוצרים. הם מתחזים למשרד עו"ד ושולחים מכתבי איום אל הקורבנות, שבהם הם מציעים להגיע לפשרה כספית על מנת להימנע מהליכים משפטיים ומתביעות ענק.
טרולי פורנוגרפיה

טרולי פורנוגרפיה הם מקרה פרטי של טרולי זכויות יוצרים, אשר עוסקים באיומים ותביעות הנוגעים לשימוש בסרטים פורנוגרפיים. שיטת העבודה המקובלת של הטרולים מסוג זה היא איתור (נכון או שגוי) של אנשים אשר הורידו סרטים פורנוגרפיים ברשתות שיתוף שונות, ושיגור איומים לקורבן. העניין הייחודי במקרה זה הוא שהטרול משתמש באלמנט הבושה כאמצעי לחץ נוסף על הקורבן, למשל על ידי פניה אל הקורבן במקום עבודתו, השארת הודעות במשיבון, והעמדתו באור מביש מול חברים ומשפחה.
טרולי גופנים (פונטים)

טרולי גופנים הם בעלי זכויות יוצרים על גופנים, הפועלים באופן דומה לטרולי זכויות יוצרים העוסקים בתמונות. הייחודיות של טרולי הגופנים הוא הניצול של בורות הציבור, שאינו מודע לעובדה שגופן הוא יצירה מוגנת ככל יצירה אחרת.
טרולי זכויות יוצרים בולטים > ASC:Law

ASC:Law היא חברה בריטית בבעלות עו"ד בשם אנדרו קרוסלי (Andrew Crossley). חברה זו החלה לשלוח בשנת 2009 עשרות אלפי מכתבים לאנשים שלכאורה הורידו תוכן מוגן מהאינטרנט. המכתב כלל איום משפטי, ודרישה לתשלום של 500 ליש"ט, על מנת להימנע מהליך משפטי. בדרך כלל, החברה לא הגיעה לתביעות של ממש, אלא הסתפקה באיומים. האיומים עוררו רעש רב בבריטניה. אנשים רבים נבהלו, וחלקם שילמו. הכנסות החברה מהמכתבים הללו עלו על מיליון ליש"ט. על מנת לעזור לציבור להילחם בחברה, נפתח אתר אשר ריכז מידע רב על הנושא, כולל הסברים ודוגמאות על האופן שיש לטפל באיום (Being Threatened? - Portal). הלורד לוקאס מקרוּדְוֵול ודִינְגווֹל, כינה את פעילות החברה "סחטנות בחסות החוק". ניסיונות של החברה לתבוע, הביאו את בית המשפט לתקוף את החברה על בזבוז זמנו של בית המשפט בהליכים שאינם בגדר הנורמה המקובלת, ולשים לדבר סוף. בסופו של דבר נקנס אנדרו קרוסלי בקנס כספי גבוה ורישיון עריכת הדין שלו הושעה למשך שנתיים.
טרולי זכויות יוצרים בולטים > Righthaven

Righthaven היא חברה אמריקאית שנוסדה ב-2010. החברה חתמה על חוזה עם המוציא לאור Stephens Media, אשר בבעלותו 11 עיתונים יומיים ו-64 שבועונים המתפרסמים ב-9 מדינות בארצות הברית. המודל העסקי של Righthaven התבסס על איומים ותביעות של אתרי אינטרנט ובלוגרים, אשר ציטטו חומר שפורסם באחד מכתבי העת של המוציא לאור. 50% מהבעלות הוחזקה על ידי אחד מהזכיינים של המוציא לאור. בדצמבר 2010 חתמה החברה על הסכמים עם גופים נוספים, בהם WEHCO Media ו-Media News Group. עד תום שנת 2010 הגישה החברה 200 תביעות בערך כספי של עשרות עד מאות אלפי דולרים לתביעה. התביעות כללו גם דרישה להעברת שם המתחם של המפר לבעלותה. כמנהג טרולי זכויות היוצרים, העדיפה החברה להגיע להסדרים מחוץ לבית המשפט, ככל האפשר. בזכות מדיניותה של החברה באותה שנה היא הגיעה להסדרים כספיים עם כ-70 נתבעים. עם הזמן, חתמה החברה על הסכמי ייצוג של מוציאים לאור נוספים, כגון המוציא לאור Media New Group.
באפריל 2011, בדיון משפטי בפני שופט פדרלי, טענו עורכי הדין של הנתבעים שבהסכם בין Righthaven לבין Stephens Media, הומחו זכויות תביעה בלבד ולא זכויות היוצרים המלאות ולכן התביעה אינה חוקית. ב-14 ביוני 2011 קיבל בית המשפט בנבדה את טענת הנתבעים, והכריז של-Righthaven לא עומדת הזכות לתבוע שכן אין היא מחזיקה בזכויות היוצרים על היצירות. החברה נקנסה בסכום של $5,000 על תביעת סרק, וב-15 באוגוסט הוטל עליה תשלום הוצאות משפט בסך 34,045‏$. מנקודה זו והלאה, הייתה החברה נתונה למתקפה משפטית של גופים שונים, בהם משרדי עורכי דין שייצגו אותה בעבר ולא קיבלו תשלום על עבודתם. יושב ראש Media News Group כינה את מהלך ההתקשרות של קודמו בתפקיד עם החברה: "רעיון מטופש", ואמר שלא היה עושה זאת אם הוא היה בתפקיד באותה תקופה. בסופו של דבר, החברה פשטה את הרגל וכל נכסיה הוחרמו ונמכרו.
טרולי זכויות יוצרים בישראל

בישראל פועלת חברת "מראות אימג'", אשר מייצגת את חברת "Getty images" האמריקאית. נגד חברה זו הוגשה תובענה ייצוגית המאשימה אותה בדבר שימוש בהליכים משפטיים הנוגעים לזכויות יוצרים באופן שאינו חוקי ובאופן גורף. הדיון בתובענה נדון ב-2013.
בפסק דין אחר, קבע בית משפט השלום בת"א כי החברה דרשה תשלום עבור יצירה מוגנת מבלי שהוכיחה כי היא בעלת זכות תביעה, וביטל הסכם פשרה בין החברה לבין נתבעת שהשתמשה ביצירה מוגנת לכאורה.
ראו גם

טרול פטנטים
זכויות יוצרים