stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרב יאקסארטס
לקריאה נוספת

דוד גולן, תולדות העולם ההלניסטי, ירושלים: הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, מהדורה ראשונה תשמ"ג, מהדורה שנייה תשמ"ז.
ביל יני, אלכסנדר הגדול - לקחים מפועלו של המצביא הבלתי-מנוצח בהיסטוריה, 2012, הוצאת מודן - (מהדורה ראשונה בשנת 2010).
פאול קלושה, אלכסנדר הגדול, ת"א: מזרחי, 1963.
י. מודז'ייבסקי, אלכסנדר מוקדון, הוצאת הדר, 1960.
הרולד למב, אלכסנדר מוקדון – המסע אל קצה העולם, ירושלים: הוצאת קריית ספר, 1967.
פלוטארכוס, חיי אישים: אנשי יוון; תרגם מיוונית והוסיף הערות: א"א הלוי; הביוגרפיות סולון, תימיסטוקליס ואלקיביאדיס – תרגמן והוסיף להן הערות מ"ה בן שמאי, ירושלים: מוסד ביאליק ('ספרי מופת מספרות העולם'), תשל"א.
E. V. Cernenko, The Scythians: 700-300 BC, Osprey Publishing, 2005.
Frank L. Holt, Into the land of bones: Alexander the Great in Afganistan, University of California Press, 2005.
James R. Ashley. The Macedonian Empire: the era of warfare under Philip II and Alexander the Great. McFarland & Company, 2004.
Dodge, Theodore (1890). Alexander. New York: Da Capo Press.
Diodorus Siculus. Library of History. Translated by C.H. Oldfather, R.M. Geer, C.L. Sherman, F.R. Walton and C.B. Welles. Loeb Classical Library. Cambridge, MA, Harvard University Press; London, William Heinemann, 1933-1967.
Plutarch. Lives. Translated by Bernadotte Perrin. Loeb Classical Library. Cambridge (MA), Harvard University Press, and London, William Heinemann, 1914-1926. 11 vols. Digitized copy in: penelope.uchicago.edu
Arrian, The Campaigns of Alexander, translated by Aubrey de Sélincourt, Penguin Classics, 1958 and numerous subsequent editions.
Quintus Curtius Rufus. "Historiarum Alexandri Magni Libri Qui Supersunt" (בלטינית).
הערות שוליים

↑  תיאור הקרב באתר ליוויוס
↑  יני, עמ' 148.
↑  E. V. Cernenko, p. 20
↑  E. V. Cernenko, p. 20-21
↑  Nick Secunda, Alexander The Great: his Armies and Camaigns 334-323 BC, Osprey, 1998, pp. 41 - 42
↑  יני, עמ' 149-150.
↑  יני, עמ' 153.
↑  יני, עמ' 154.
↑  קורטיוס, ספר שביעי, 7, 1.
↑  יני, עמ' 155.
| מלחמותיו של אלכסנדר הגדול |
| --- | --- | --- |
| אזורים גאוגרפיים | חבל הבלקן • אסיה הקטנה • סוריה-ארץ ישראל-מצרים • מסופוטמיה • פרסיס • באקטריה • סוגדיאנה • תת-היבשת ההודית • גרוסיה | האימפריה של אלכסנדר הגדולאלכסנדר הגדול |
| קרבות וכיבושים | * המערכה הבלקנית של אלכסנדר הגדול: המצור על תבאי כיבוש האימפריה הפרסית על ידי אלכסנדר הגדול: קרב גרניקוס • המצור על מילטוס • המצור על הליקרנסוס • קרב איסוס • המצור על צור • המצור על עזה • קרב גאוגמלה • קרב השערים הפרסיים    כיבושי אלכסנדר הגדול באסיה התיכונה: המצור על הסלע הסוגדיאני  הפלישה להודו: קרב הידספס • המצור על עיר המאלים | האימפריה של אלכסנדר הגדולאלכסנדר הגדול |
| נושאים בביוגרפיה של אלכסנדר | אלכסנדר הגדול באגדות היהודיות • אלכסנדר הגדול באגדות הפרסיות • אופיו של אלכסנדר הגדול | האימפריה של אלכסנדר הגדולאלכסנדר הגדול |
| אישים בולטים שפעלו בתקופת חייו של אלכסנדר | אישים בולטים שפעלו בתקופת חייו של אלכסנדר | האימפריה של אלכסנדר הגדולאלכסנדר הגדול |
| יוונים ומוקדונים | פיליפוס השני • אולימפיאס • אריסטו • הפאיסטיון • פרמניון • פילוטאס • פרדיקס • תלמי הראשון • סלאוקוס הראשון • ליסימכוס • אנטיגונוס מונופתלמוס • אנטיפטרוס • קליטוס השחור • ניקנור • פוליפרכון • •אלקטס •מלאגרוס • פאיתון • קרטרוס • בלקרוס • אגיס השלישי | האימפריה של אלכסנדר הגדולאלכסנדר הגדול |
| פרסים ושכירי חרבם, הודים ואחרים | דריווש השלישי • ממנון • בסוס • פורוס • ארטבזוס • פרנבזוס • אריוברזנס • מזאוס • אאוטופרדטס • ספיטמנס • אוקסיארטס • ארסמס | האימפריה של אלכסנדר הגדולאלכסנדר הגדול |
מפקד היהודים בצבא הגרמני (1916)

מפקד היהודים בצבא הגרמני (בגרמנית: Judenzählung נקרא: יודן זלונג; שם רשמי: ספירת היהודים הנתונים לשירות צבאי) היה צעד אנטישמי שבוצע על ידי המטה הכללי של צבא הקיסרות הגרמנית באוקטובר 1916, במהלך מלחמת העולם הראשונה, על מנת לאשר את ההאשמות על היעדר פטריוטיזם בקרב יהודי גרמניה. המפקד ספר את מספר היהודים ששירתו בצבא הגרמני ומצא כי מעל 80% שירתו בחזית, בפרופרציה דומה לנוצריי האימפריה, אך תוצאותיו הרשמיים לא פרסמו באופן פומבי, תחת אמתלה של שמירה על 'שלום פנימי'. הממצאים עוותו והודלפו באופן מגמתי לארגונים אנטישמיים על מנת להסית נגד היהודים, וכאשר ארגונים יהודים ביקשו לראות את המפקד הרשמי משרד המלחמה מנע זאת מהם בטענה שהממצאים שפורסמו על ידי האנטישמיים הם מדויקים.
רקע

עבור יהודים רבים, פריצת המלחמה נתפסה כהזדמנות עבורם להוכיח את הנאמנות שלהם לאומה הגרמנית. כ-100,000 יהודים גויסו לצבא הגרמני ולראשונה הותר להם לשרת כקצינים. למרות שפעילות אנטישמית הייתה נתונה לצנזורה צבאית, ככל שהמלחמה התקדמה החלו להתפשט טענות שלפיהם היהודים עושים הכול על מנת להימנע משירות בחזית ושהם מתעשרים מספסרות באספקת מלחמה. בתגובה לכך, החליט שר המלחמה וילד פון הוהנבורן להורות על מפקד אוכלוסין שיבדוק את מספר היהודים ששירתו בצבא ואת האחוז מהם בחזית. הרשויות הכחישו שהמניעים שלהם נבעו מאנטישמיות ושהם נלקחו רק על מנת לאסוף נתונים סטטיסטיים.
השפעה

כ-12,000 יהודים נהרגו במהלך במלחמה, ו-35,000 נוספים קיבלו אות עיטור כבוד על אומץ לב. המפקד גרם לייאוש בקרב יהודי גרמניה, שראו באירוע הוכחה לנפיצות האנטישמיות בקרב הציבור הגרמני. רבים ראו באפיזודה כזרז לאנטישמיות מוגברת. כתוצאה חלק מן היהודים פנו לפציפיזם או לציונות, משום שהרגישו שהשתלבות היהודים בגרמניה בלתי-אפשרית. הכותב היהודי גרמני ארנולד צווייג, שהתנדב לצבא ושירת בחזית המערבית, כתב במכתב למרטין בובר בפברואר 1917 על העלבון האישי וההשפלה שחווה בעקבות המפקד:
"המפקד היהודי הייתה תגובה של עצב לחטאי גרמניה והייסורים שלנו... אילו לא היה אנטישמיות בצבא הקריאה לצאת לחזית הייתה כמעט קלה".
בעקבות חוותיו, זוויג החל לשנות את השקפותיו למלחמה והפך לפציפיסט מוצהר. הוא מתאר את חוויתיו בסיפור הקצר 'הצנזוס היהודי בורדן'. הנתונים השקריים בדבר מיעוט היהודים בחזית היוו חלק מהמיתוס האנטישמי של תקיעת הסכין בגב בידי יהודים.
לקריאה נוספת

קרב ורדן וספירת היהודים, באתר קטעים בהיסטוריה, יובל מלחי
הערות שוליים

↑  S. Friedlaender, Redemptive Anti-Semitism Archived 2007-09-29 at the Wayback Machine Source: S. Friedlaender, Chapter 3 in: Nazi Germany and the Jews, Vol. I - The Years of Persecution 1933-1939, (New York 1997), pp. 73-112. (Yad Vashem History of the Holocaust, a collaboration between the Yad Vashem Holocaust Remembrance Authority in Jerusalem and Drew University, Madison New Jersey.
↑  עמוס אילון, רקוויאם גרמני, עמ' 337.
↑  Isenberg Noah William. 1999. Between Redemption and Doom : The Strains of German-Jewish Modernism. Lincoln Neb: University of Nebraska Press pg 59
↑  אורי דרומי, ספירת היהודים, באתר הארץ, 2 במרץ 2012
חיילים יהודים-גרמנים מציינים את חנוכה בחזית הרוסית (1916)
סויוז MS-17

סויוז MS-17 (ברוסית:Союз МС-17) היא חללית סויוז ששוגרה לחלל ב-14 באוקטובר 2020 מקוסמודרום בייקונור ונחתה ב-17 באפריל 2021. החללית שוגרה למפגש עם תחנת החלל הבינלאומית כשעל סיפונה צוות שהתווסף למשלחת מס' 63 לתחנת החלל הבין-לאומית.
הצוות

רוסיה סרגיי ריז'יקוב - מפקד
רוסיה סרגיי קוד-סברצ'קוב - מהנדס טיסה
ארצות הברית קת'לין רובינס - מהנדס טיסה
הצוות > צוות גיבוי

רוסיה אולג נוביצקי - מפקד
רוסיה פיוטר דוברוב - מהנדס טיסה
ארצות הברית מארק ואנדה חיי - מהנדס טיסה
תחילה תוכנן שכל הצוות יהיה מרוסיה. בדצמבר 2019 סוכם לכלול בצוות נציג ארצות הברית תמורת 90 מיליון $ והסכמה להביא לתחנת החלל מצרכים שונים בחלליות מטען אמריקאיות.
תיאור המשימה

חללית "סויוז MS-17" שוגרה ב-14 באוקטובר 2020 מקוסמודרום בייקונור הנמצא בשטח קזחסטן ומנוהל על ידי רוסיה. השיגור בוצע באחריות רוסקוסמוס בעזרת משגר מדגם "סויוז 2.1A". החללית נבנתה על ידי תאגיד הטילים והחלל אנרגיה.
החללית התחברה למודול "פואיסק" של תחנת החלל הבין-לאומית כעבור כ-3 שעות ללא בעיות. באותה עת בתחנת החלל שהתה משלחת מס' 63 בפיקוד כריסטופר קסידי.
צוות החללית הצטרף למשלחת שגדלה ל-6 אנשי צוות. בהמשך הם הצטרפו למשלחת מס' 64.
"סויוז MS-17" נשארה מחוברת לתחנת החלל כחללית חירום.
ב-19 במרץ 2021 חללית התנתקה מתחנת החלל ותוך זמן קצר התחברה מחדש למודול "פואיסק".
ב-17 באפריל 2021 החללית התנתקה מתחנת החלל וחזרה לכדור הארץ עם אותו צוות שהיה בהמראה. הנחיתה עברה ללא בעיות.
עם ניתוק החללית מתחנת החלל החלה לפעול משלחת מס' 64 לתחנת החלל הבין-לאומית.
מקהלת פרחי בני הישיבות

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  2003 
 מייסד:  אלי גרסטנר, יוסי ניומן 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מיקום:  מחוז פסאיק, ניו ג'רזי
 theyeshivaboyschoir.com
 
מקהלת פרחי בני הישיבות (באנגלית The Yeshiva Boys Choir) הידועה גם בשם "ישיבה בויס" או בקיצור "YBC", היא מקהלת ילדים יהודים אמריקאים המשתייכת למוזיקה החסידית, הפועלת בארצות הברית משנת 2003 בניהולם של יוסי ניומן והמלחין אלי גרסטנר.
היסטוריה

בשנת 2003 חברו המלחין אלי גרסטנר וחבר ילדותו יוסי ניומן, שהיה אז מורה כיתת ג' ומלחין מקהלה בבית ספר בקליבלנד, והקימו את מקהלת הילדים. הילדים הראשונים היו תלמידים נבחרים מבית הספר שלימד בו יוסי ניומן. משכנה של המקהלה נדד בכמה אתרים ברחבי ארצות הברית, עם הקמתה היה משכן המקהלה בעיר קליבלנד, לאחר מכן עברו לשכונת פאר רוקאוואי ברובע קווינס שבניו יורק. לאחר מכן עברה לשכונת פלטבוש ברובע ברוקלין, מקום מגוריו של אלי גרסטנר. לאחר מכן עברה לשכונת בורו פארק באותו הרובע, ובאוקטובר 2018 הגיעה הלהקה למשכנה החדש במחוז פאסיק במדינת ניו ג'רזי.
נכון לאוקטובר 2016 נמנים במקהלה למעלה מ-50 ילדים, מכיתה א' עד כיתה ח'.
המקהלה מופיעה בעיקר בארצות הברית, אך גם מחוצה לה, כמו באנגליה, קנדה וישראל. עם השנים, נהייתה המקהלה פופולרית בעולם המוזיקה החסידית גם בישראל, ורבים מסרטוני השירים שלהם ביוטיוב זכו למיליוני צפיות. לפי מחקר הפופולריות השנתי של זמרי המוזיקה החסידית שביצע אתר כיכר השבת, ע"פ נתוני צפייה ביוטיוב, זכתה המקהלה פעמיים ברצף במקום השישי, בשנים ה'תשע"ט וה'תש"ף.
דיסקוגרפיה

YBC – כל המתפלל (2003)
YBC II – ואהבת לרעך כמוך (2005)
(YBC LIVE! (2005
YBC III – שבחי (2007)
YBC IV – שמו של מלך (2009)
(YBC LIVE! II (2009
(YBC LIVE! III (2010
YBC 5 – חנוכה (2010)
(YBC LIVE! 4 (2011
אמן (ווקאלי) (2012)
YBC 6 – מודה אני (2014)
שירים בודדים

עד עולם - בני פרידמן והחבר'ה (2012)
טוב (2017)
Mi X6 (2019)
ולשלום - פרויקט חיזוק (2021)
הערות שוליים

↑  שירי מקהלת בני הישיבות, באתר mixed choirs (באנגלית)
↑  Yeshiva Boys Choir Relocates to Northern New Jersey, Jewish Linknj
↑  נתנאל לייפר, ‏ניתוח מיוחד: מי אמן המוזיקה היהודי המצליח ביותר ביוטיוב, באתר כיכר השבת, 8 בדצמבר 2018
↑  נתנאל לייפר, ‏מי אמן המוזיקה היהודית המצליח ביותר ביוטיוב?, באתר כיכר השבת, 24 בדצמבר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007528893405171  LCCN: no2011181011  MusicBrainz: bb0b6d3d-a3c2-45bf-adfc-29d88c0ede52  VIAF: 202988953   WorldCat (עם VIAF): 202988953
מרשל בריקמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  25 באוגוסט 1939 ברזיל ריו דה ז'ניירו, ברזיל
 פטירה:  29 בנובמבר 2024 (בגיל 85) ניו יורק, ארצות הברית 
 שם לידה:  מרשל ג'ייקוב בריקמן
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 עיסוק:  תסריטאי, במאי קולנוע, סופר, מוזיקאי ומחזאי
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ויסקונסין-מדיסון 
 מספר צאצאים:  2
 פרסים והוקרה:  פרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר (1976)  פרס הוגו להצגה הדרמטית (1974) 
 פרופיל ב-IMDb
 
מרשל ג'ייקוב בריקמן (באנגלית: Marshall Jacob Brickman; ‏25 באוגוסט 1939 – 29 בנובמבר 2024) היה תסריטאי, במאי, מלחין, מחזאי וסופר יהודי-אמריקאי זוכה פרס אוסקר, אשר זכה להכרה בזכות תרומתו לתעשיית הקולנוע, הטלוויזיה והתיאטרון. בריקמן שיתף פעולה עם וודי אלן על מספר סרטים מצליחים, ביניהם "הרומן שלי עם אנני" ו"מנהטן", ונודע גם בזכות כתיבתו למחזות זמר מצליחים כמו "ג'רזי בויז".
ביוגרפיה

מרשל ג'ייקוב בריקמן נולד ב-25 באוגוסט 1939 בריו דה ז'ניירו, ברזיל, להורים אמריקאים, פאולין ואברם בריקמן. אביו היה מהגר יהודי שברח מפולין בזמן עליית הנאצים, ומשפחתו חזרה לארצות הברית בשנת 1943. בריקמן גדל בשכונת פלטבוש שבברוקלין, ניו יורק, שם גדל ולמד לנגן בבנג'ו, גיטרה ומנדולינה. הוא למד בתיכון הטכני של ברוקלין ולאחר מכן באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון, תחילה במטרה להיות רופא אך שינה את תחום לימודיו למוזיקה.
בשנת 1962 הצטרף להרכב הפולק The Tarriers, לאחר שהוזמן על ידי חברו לכיתה לשעבר, אריק וייסברג. אלבום בנג'ו שהקליטו יחד שימש בהמשך כרוב הפסקול של הסרט "גברים במלכודת". לאחר פירוק הלהקה בשנת 1965, בריקמן הצטרף ללהקת ה-New Journeymen לצד ג'ון ומישל פיליפס, שהמשיכו להקים את להקת "The Mamas & the Papas".
בריקמן עזב את ה-New Journeymen והחל לכתוב לטלוויזיה בשנות ה-60, עבור תוכניות כמו "מצלמה נסתרת", "The Tonight Show" ו-"The Dick Cavett Show". בתקופה זו פגש את וודי אלן, וביחד כתבו שלושה תסריטים מצליחים: "ישנוני" (1973), "הרומן שלי עם אנני" (1977), שזכה בפרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר ו"מנהטן" (1979).
בריקמן גם כתב וביים מספר סרטים במהלך שנות ה-80, ביניהם "סיימון", "חולה אהבה" ו"פרויקט מנהטן". בשנות ה-90 השתתף בכתיבת התסריט לסרט "תעלומת רצח במנהטן" (1993), שהתבסס על רעיון קודם שלו ושל אלן.
בריקמן היה שותף לכתיבת הספר של המחזמר "ג'רזי בויז" יחד עם ריק אליס, שעסק בלהקת "ארבע העונות" וזכה להצלחה רבה. ב-2009 שיתף פעולה עם אליס שוב בכתיבת הספר למחזמר "משפחת אדמס".
בריקמן פרסם יצירות סאטיריות רבות ב"ניו יורקר", כולל "Who's Who in the Cast" ו-"The Recipes of Chairman Mao".
בשנת 1973 נישא לנינה פיינברג, שהייתה מפיקת טלוויזיה וערכה את שלושת הסרטים שביים, ולזוג נולדו שתי בנות. בריקמן התגורר במנהטן ונפטר ב-29 בנובמבר 2024 בגיל 85.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  Chris Koseluk, Marshall Brickman, Oscar-Winning Screenwriter on ‘Annie Hall,’ Dies at 85, The Hollywood Reporter, ‏2024-12-01 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007439296405171  PLWABN: 9810629045205606  BIBSYS: 7032368  BNE: XX992598  BnF: cb13974290w (data)  CiNii: DA11352101  GND: 137805071  ISNI: 0000 0001 1468 1669  LCCN: n85376804  LNB: 000095643  MusicBrainz: 3abfeb31-7677-4caa-aab2-8fe6174d29a5  NKC: xx0172487  NLK: KAC2020O1576  NTA: 068907281  RERO: 02-A005715740  SNAC: w6vq41fk  SUDOC: 050775065  VIAF: 14966166   WorldCat (עם VIAF): 14966166
מפרצון מנדלסון

| --- | --- |

מפת חצי האי בטהובן. מפרצון מנדלסון במרכז הרביע הימני העליון של המפה.
 מידע כללי
 על שם:  פליקס מנדלסון-ברתולדי 
 סוג:  פיורד 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  71°17′00″S 72°52′00″W﻿ / ﻿71.2833°S 72.8667°W﻿ / -71.2833; -72.8667
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמפרצון מנדלסון(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמפרצון מנדלסון(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרצון מנדלסון(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרצון מנדלסון
 
מפרצון מנדלסון (באנגלית: Mendelssohn Inlet) הוא מפרצון מכוסה קרח, בדרום מערב האי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.
אורכו (אורך פתחו) של המפרצון 46 קילומטרים; ורוחבו (כניסתו לתוך היבשת) 17 קילומטרים.
המפרצון ממוקם בין חצי האי דרושר וחצי האי אירואיקה בצידו הצפוני של חצי האי בטהובן.
היסטוריה > גילוי ומיפוי המפרצון

המפרצון התגלה מהאוויר ומופה לראשונה באופן גס על ידי משלחת החקר האנטארקטית רון בין השנים 1947–1948.
הקרחון מופה בשנית בשנת 1960 על ידי דרק סירל (Derek J.H. Searle) מסקר שטחי חסות איי פוקלנד, על בסיס תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת החקר האנטארקטית רון בין השנים 1947–1948.
היסטוריה > מקור השם

שמו של המפרצון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
המפרצון נקרא על שמו של המלחין הגרמני פליקס מנדלסון; וזאת בדומה לאתרים רבים נוספים באזור, שקיבלו שמות של מלחינים או של יצירות מוזיקליות.
לקריאה נוספת

• Defense Mapping Agency 1992, , P 379
• Ted A. Scambos, Christina Hulbe, Mark Fahnestock, Jennifer Bohlander, , Journal of Glaciology, Volume 46, Issue 154, 2000, pp. 516–530, DOI: https://doi.org/10.3189/172756500781833043
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4 5 6 7 8 9  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  לפי מקור אחר המיפוי בוצע בשנת 1963.
↑  מידע היסטורי
| אתרים על שם מלחינים, מוזיקאים ויצירות מוזיקליות באי אלכסנדר |
| --- | --- | --- |
| קרחונים | באלאקירב • בארטוק • גילברט • דיליוס • מיקאדו • סאליבן • סיבליוס • פלסטרינה |  |
| הדומי קרח | הנדל • וגנר • מוצרט |  |
| מדפי קרח | באך • ברהמס • בריטן |  |
| שדות שלג | שדה השלג פרסל |  |
| מפרצונים | בוקריני • ברהמס • בריטן • היידן • ובר • ורדי • מנדלסון • סטרווינסקי • פורה • קופרן • ראמו • שוברט |  |
| הרים, רמות ומצוקים | רכס אטאנסוב • רמת אלגר • נונאטאקי אפאלאצ'יה • הר בורודין • פסגת גלוק • הר גריג • רמת דביסי • הר וילבי • מעבר האפנר • הרי לאסוס • הר ליסט • שלוחת מאהלר • פסגות מוסורגסקי • הר מורלי • נונאטאק פיגארו • הר פינאפור • גבעות פינלנדיה • הר צ'ייקובסקי • הר שומאן • גבעת שופן |  |
| חצאי אי | אירואיקה • בטהובן • מונטוורדי • שוסטקוביץ' |  |
| לשונות יבשה | נקודת ברליוז • נקודת רוסיני |  |
ארתור האזנפלד

| --- | --- |

 לידה:  21 ביולי 1870 Kúpele-Sliač, סלובקיה 
 פטירה:  7 בינואר 1941 (בגיל 70) הרובע החמישי של בודפשט, הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות קרפשי 
 שם לידה:  Hasenfeld Alfréd 
 תפקידים:  רופא, רופא פנימי, קרדיולוג 
 
ארתור האזנפלד (במקור אלפרד האזנפלד, בהונגרית: Hasenfeld Artúr;‏ סליאצ'פירדה, 21 ביולי 1870 – בודפשט, 7 בינואר 1941)  היה רופא יהודי-הונגרי, פרופסור באוניברסיטה, רופא פנימי, קרדיולוג, חבר האקדמיה ההונגרית למדעים. הוא בנו של מנו האזנפלד.
קורות חייו

אלפרד האזנפלד נולד במשפחה יהודית כבנם של מנו האזנפלד ושל קמילה קפיך. לאחר קבלת התואר ברפואה, הוא יצא למסע לימודים ארוך ובילה שנים בווינה ובברלין במרפאות פנימיות. בשנת 1906 קיבל הסמכה פרטית להוראה (לא חלק מהסגל) בפתולוגיה וברפואה של מחלות לב אוניברסיטת בודפשט (כיום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד). ב-1901 הפך תחילה לרופא רגיל ואחר כך לרופא ראשי של בית החולים ארז'בט בבודפשט. משנת 1913 הפך לרופא הראשי של כל בתי החולים לרפואה פנימית בגדה השמאלית של הדנובה (פשט). הוא שירת בשדה הקרב במהלך מלחמת העולם הראשונה וקיבל מספר עיטורים. ב-1926 מונה ל"יועץ בריאות ראשי", ושנתיים לאחר מכן לפרופסור חוץ באוניברסיטה. מחקרי המומחיות שלו עוסקים במחלות לב.
חייו הפרטיים

אשתו הייתה שרולטה אולמן (1880–1945) מברנאוואר (משפחת האצולה והברון אולמן בארנאוואר היא אחת ממשפחות האצולה היהודיות-הונגריות), בתם של יועץ מועצת החצר אמיל אולמן ושל קטלין אולמן, לה נישא ב-10 בינואר 1903 בבודפשט. בשנת 1919, הוא ואשתו, ככל הנראה, המירו את דתם לאמונה הקתולית (אין תיעוד ואין מקורות).
ילדיהם:
אנה אילונה האזנפלד. בעלה עורך הדין ד"ראישטוואן יוז'ף הורבאט.
אולגה מאריה האזנפלד
עבודותיו (חלקי)

ריפוי מחלות לב (בודפשט, 1904)
לקריאה נוספת

אנדראש גרגיי: לקסיקון של רופאים יהודים הונגרים מפורסמים ומצטיינים. בודפשט, הוצאת מכבי, 2001.
Ki-kicsoda? Kortársak lexikona (מי זה מי? לקסיקון אנשים בני זמננו. 1937)
Magyar életrajzi lexikon א' (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש).
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת
הערות שוליים

↑  "Halotti bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári halotti akv. 9/1941. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-04-20.
↑  Hasenfeld Arthur professzor halála (1941. január 8.) Ujság, 18. évfolyam, 5. szám, 7. oldal
↑  "Hasenfeld Artúrné halotti bejegyzése a Budapest II. kerületi polgári halotti akv. 846/1945. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-04-20.
↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári házassági akv. 13/1903. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-04-20.
↑  "Hasenfeld Anna házasságkötési bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári házassági akv. 434/1934. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-04-20.
מנחם נחום טברסקי (בני ברק)

רבי מנחם נחום טברסקי (נולד בכ"ב בשבט ה'תש"ב, 9 בפברואר 1942) הוא האדמו"ר הנוכחי של חסידות טשערנוביל. הוא התמנה לתפקיד בשנת ה'תשמ"ח, לאחר פטירת אביו משולם זוסיא טברסקי, במקביל לאחיו שמכהנים גם הם כאדמורים.
תולדות חייו

נולד בכ"ב בשבט תש"ב בירושלים לרבי משולם זוסיא טברסקי, האדמו"ר מצ'רנוביל. למד בישיבת בעלז, השתתף בילדותו בטישים של האדמו"ר מבעלזא, רבי אהרן רוקח. בי"ח באלול תשכ"א נישא לנחמה מרים בת רבי אלחנן הלפרין רבה של גולדרס גרין בלונדון, ונשיא התאחדות קהילות החרדים בלונדון.
לאחר חתונתו למד בכולל בעלזא בני ברק במשך 25 שנים, ולאחר כך מונה על ידי אביו לכהן כראש הכולל של החסידות.
מינויו לאדמו"ר

אביו רבי משולם זוסיא נפטר בי"ז בחשון ה'תשמ"ח, ובצוואתו הורה לכל בניו לכהן באדמו"רות, האדמו"ר רבי ישראל מרדכי מרחמיסטריבקה, קרוב משפחתם, הכתיר אותו כאדמו"ר.
הנהגתו

ר' מנחם נחום פתח ישיבה קטנה וגדולה בעיר בני ברק בהמשך עברה הישיבה גדולה לעיר אלעד,הישיבות נקראו על שם אביו תפארת משולם זוסיא והן נחשבות מהישיבות החסידיות הטובות בישראל.
בית מדרשו נמצא ברחוב חבקוק בני ברק לאחר שעבר ממשכנו הישן ברחוב ראב"ד
בהמשך נפתחו בנשיאותו בתי חסידים בארץ ישראל, ירושלים בית שמש, אלעד, צפת, נוף הגליל ובביתר, ובעולם, בלונדון במנצ'סטר, במונסי ובאנטוורפן. אחיו - רבי ישעיה האדמו"ר מצ'רנוביל ארצות הברית, פתח אף הוא חצר חסידית בבורו פארק.
האדמו"ר מעודד את אחיו לנהוג באדמו"רות. את אחיו הצעיר רבי יעקב מרדכי, הוא הכתיר לרב חסידי צ'רנוביל באלעד, ולרב ביהמ"ר ברחוב ראב"ד בעיר. אח אחר, רבי חיים יצחק פתח בעידודו בית מדרש עצמאי בשדרה ה-21 בורו פארק, והאדמו"ר שולח לשם את חסידיו.
רבי מנחם נחום זוכה להערצה בקרב אדמור"י ורבני הציבור החרדי[דרוש מקור], והאדמו"ר רבי פנחס מנחם אלתר מגור אף העיד עליו כי ביכולתו להבטיח הבטחות ולפעול ישועות[דרוש מקור].
האדמו"ר אינו מתערב בנושאים כמו ההשתתפות בבחירות לכנסת.
ילדיו

מלכה אשת הרב יעקב אלעזר רוטנברג, האדמו"ר מקוסון בבני ברק, בן רבי משולם פייש מקוסון.
בת שבע, אשת הרב מרדכי טברסקי, בנו הגדול של דודה רבי ישעיה טברסקי האדמו"ר מצ'רנוביל מבורו פארק.
ביילא אשת הרב נפתלי צבי הלפרין- האדמו"ר מבערזאן. בן דודה הרב יצחק אריה לייבוש מרמות בירושלים
בריינא פריידא אשת הרב מרדכי טברסקי, בן דודה רבי חיים יצחק, האדמו"ר מלויעב בארצות הברית.
רבי מרדכי, חתנו של רבי חי יצחק טברסקי מרחמסטריווקא ארצות הברית
רבי דוד, חתן רבי מנחם מנדל הגר האדמו"ר מוויז'ניץ קייאמישא לייק, בנו של רבי מרדכי מוויז'ניץ מונסי וחתן רבי חי יצחק טברסקי האדמו"ר מרחמסטריווקא ארצות הברית. רבה של קהילת טשרנוביל בבית שמש.
רבי אהרן, חתן הרב מרדכי טברסקי, בן רבי חי יצחק טברסקי האדמו"ר מרחמסטריווקא ארצות הברית, וחתן רבי זאב טברסקי מרחמסטריווקא. רבה של קהילת טשרנוביל בירושלים.
רבי לייבוש, חתן רבי יצחק יוחנן הגר האדמו"ר מוויז'ניץ בווילאמסבורג, בנו של רבי מרדכי מוויז'ניץ מונסי. רבן של קהילות טשערנוביל בצפת ובנוף הגליל.
רעכיל דבורה אשת הרב חיים מאיר רוטנברג נכדם של רבי משולם פייש מקוסון בורו פארק והאדמו"ר רבי מרדכי מוויז'ניץ מונסי - מכהן ראש ישיבת ויזניץ מאנסי בבית שמש.
אסתר מינדל אשת הרב חיים מאיר טברסקי, בן הרב נחמן יוסף טווערסקי (בן רבי זאב טברסקי מרחמסטריווקא) חתן האדמו"ר רבי מרדכי מוויז'ניץ מונסי.
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309131405171 
רבי מנחם נחום (שני משמאל) לצד אחיו האדמו"ר מטשרנוביל ארצות הברית (שני מימין) ורבי חי יצחק טברסקי, האדמו"ר מרחמסטריווקה ארצות הברית (משמאל)
מזקובאצ'האזה

מזקובאצ'האזה (בהונגרית: Mezőkovácsháza ביידיש: קאוואטשהאזא) היא עיירה במחוז בקש שבהונגריה, המרכז והיישוב המאוכלס ביותר של נפת מזקובאצ'האזה. היישוב קיבל זכויות עיר בשנת 1986 ומאז 1969 צורף אליה כפר סמוך. יש בה ספא תרמי. העיר הייתה כבר זמן רב מרכז חשוב בסביבתה הצרה יותר, אחד משלושת היישובים בנפה שאינם נחשבים נחשלים מבחינה חברתית, כלכלית ותשתיתית, מקום בו האבטלה אינה מהווה עניין רציני.
מיקום

העיר ממוקמת על רכס צ'נאדי, ליד הגבול הרומני, לאורך הנהר מורש בחלק שמסתעף מהנהר. ממוקמת 45 ק"מ דרומה מבקשצ'אבה. הגבול הרומני (טורניה) מצוי כ-20 ק"מ מהעיר.
מיקום > נגישות

הדרכים הראשיות, כמו חלקים רבים אחרים במחוז בקש, לא עוברות דרכה, כך שניתן להגיע אליהם רק בדרכים משניות שאינן במצב טוב במיוחד. היא מחוברת לערים גיולה ומאקו על ידי כביש 4434 ולאורושהזה על ידי כביש 4428. תנועת האוטובוסים אינה תדירה במיוחד, חיבורה לרכבת טוב מאוד.
מקור שמה

שמה של העיר נגזר באופן מסורתי מנפחי הנשק של יאנוש הוניאדי. המילה "קובאץ'" שפירושה "נפח" בהונגרית, היא, על פי בלשנים, ממוצא שם פרטי, אך מכיוון שהיא הוזכרה לראשונה באותה תקופה - 1463: Kowachaza - כאשר שמות המשפחה עדיין היו בהתהוות, סביר להניח שהאדם המכונה קובאץ' היה אכן אמן במקצוע זה.
היסטוריה

היישוב וסביבתו היו מיושבים עוד מימי קדם, עברו ההיסטורי מתוארך לתקופת אוואר של המאה ה-7, ובמאה ה-9 הוא כבר היה מקום עם כנסייה. המקום שהיה מיושב בתקופת האווארים ואחר כך בתקופת "כיבוש המולדת על ידי השבטים ההונגרים" (התיישבות המדיארים במרכז אירופה) ונהרס לראשונה על ידי המונגולים בפלישה המונגולית לאירופה.
במחצית השנייה של המאה ה-15, בשנת 1463, קיבל היישוב שאוכלס מחדש מעמד של עיירת שוק ממתיאש הראשון, מלך הונגריה. עיירת השוק המשגשגת החלה להתפורר בשנת 1552 במהלך הקרבות נגד הטורקים. לאחר גירוש הטורקים, האזור נעשה בלתי מאוכלס ונטוש לחלוטין. בתקופה זו הפך כל האזור על אדמותיו לנכס של האוצר (אדמות מדינה), שעל פי הכללים האופייניים לעידן, הוחכר לדיירים שונים. בתקופה זו החוכר הראשי היה משפחה בשם ביטו שהביאה מתיישבים הונגרים וסלובקים מצפון הונגריה. הם ייסדו את היישוב כאזור גנים של גידולי טבק. יישוב עתיק זה מהווה עד היום את יסודות היישוב הנוכחי.
זוועותיה וההרס של מלחמת העולם הראשונה ומלחמת העולם השנייה, השאירו עקבות בלתי נמחקים בחיי הניצולים והכפר. במלחמת העולם הראשונה נהרגו 159 חיילים מהיישוב ו-81 מהכפר הסמוך שמצורף כיום אליה, במלחמת העולם השנייה, 128 חיילים מהיישוב ו-37 חיילים מהיישוב הסמוך.
420 יהודים מהיישוב שגורשו למחנות ההשמדה רובם נרצחו.