stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוריינות AI
תחומים > יישום

יישום מתייחס ליכולת להשתמש בכלי בינה מלאכותית על מנת לפתור בעיות ולבצע משימות. לדוגמה, תכנות וניתוח קובצי נתונים גדולים.
תחומים > הערכה

הערכה מתייחסת ליכולת להעריך באופן ביקורתי את האיכות והמהימנות של מערכות בינה מלאכותית. הערכה מתייחסת גם ליכולת לתכנן ולבנות מערכות בינה מלאכותית הוגנות ומוסריות. לצורך ביצוע הערכה, המשתמשים צריכים גם ללמוד באילו תחומים הבינה המלאכותית חזקה, ובאילו תחומים היא חלשה.
השימוש בבינה מלאכותית יוצרת דורש בחינה ביקורתית של התוצאות והיכולת לזהות הזיות.
שימוש ביקורתי בעוזרים וירטואליים כמו אלקסה וסירי דורש גם פיתוח מיומנויות נוספות:
אוריינות פרטיות - היכולת לזהות איומים על הפרטיות, לנהל אותה ולהגן עליה
אוריינות שכנוע - זיהוי ומניעה של השפעה של מערכות דמויות אדם
יכולת רגשית - היכולת לנהל תסכול וחרדה העולים באינטראקציה עם עוזרים וירטואליים
רפלקציה - היכולת לדעת מהם הצרכים, העקרונות המוסריים והסכנות האישיים
תחומים > מוסר

כלים של בינה מלאכותית מקבלים החלטות המשפיעות משמעותית על האדם כמו איזו ריבית יקבל בבנק, האם יתקבל ללימודים או לעבודה. חלק מאוריינות AI הוא להיות מודעים להשפעות של AI על החיים ולוודא שהן נעשות באופן מוסרי. מוסר או אתיקה של בינה מלאכותית מתייחסים להבנת ההשלכות המוסריות של בינה מלאכותית, וליכולת לקבל החלטות מושכלות ביחס לשימוש בכלים של בינה מלאכותית. תחום זה כולל שיקולים ממספר תחומים וקיימות גישות שונות לקיטלוג האתגרים המוסריים.
תחומים > מוסר > אמון

הציבור נוטה לחשוב שמשום שהחלטה מתקבלת על-ידי מכונה אובייקטיבית, הרי שהיא תהיה הוגנת ובלתי מוטה. אך זוהי תפיסה שגויה. על מנת שניתן יהיה לתת אמון בכלי AI, יש להתייחס למספר מרכיבים.
הוגנות - וידוא שהמודל מתייחס באופן הוגן כלפי כולם, במיוחד כלפי אוכלוסיות שסבלו היסטורית מייצוג חסר. למנוע אפליה, לכלול מנגנוני ניטור ולשקול נקודות מבט מגוונות. לשם כך, יש להרחיב גם את המגוון התרבותי של החוקרים והחוקרות בתחום.
הסברתיות - וידוא שניתן להסביר למשתמשים בשפה פשוטה את ההחלטות האלגוריתמיות והנתונים שבבסיסן
חוסן ואבטחה - וידוא שמערכות הבינה המלאכותית בטוחות, מאובטחות ועמידות לפגיעות, ושלא ניתן לנצל אותן לרווח של אחד על חשבון אחרים
שקיפות - יידוע של המשתמשים על השימוש בכלי AI לקבלת החלטה מסוימת, ולתת להם מידע על המודל הנמצא בשימוש. שקיפות במידע מאפשרת גם לצד שלישי לבקר את התנהגות האלגוריתם
פרטיות מידע - שמירה מפני שימוש לא מאושר במידע אישי
דיוק - הכרה ודיווח על גורמי טעות ואי-ודאות באלגוריתמים ובנתונים
אַחְרָיוּתִיּוּת (אנ') - וידוא שהמשתמשים והפלטפורמות לוקחים אחריות על האופן בו כלי הבינה המלאכותית פועלים ועל עמידה בעקרונות אתיים
תחומים > מוסר > האדם במרכז

מערכות AI צריכות להעצים את בני האדם, לאפשר להם לקבל החלטות מושכלות ולקדם את זכויותיהם.
האדם במרכז ורווחה נפשית - מתן קדימות לצרכים ולרווחתם הנפשית של בני האדם
זכויות אדם - וידוא שהטכנולוגיות לא פוגעות בזכויות אדם
אוטונומיה - שמירה על שליטה אנושית על מערכות בינה מלאכותית כמו רכבים אוטונומיים
תחומים > מוסר > השפעות חברתיות וסביבתיות

הכללה - הבטחת הגישה לבינה מלאכותית לכולם
קידמה - העדפת פרויקטים בעלי ערך גבוה
מיסאינפורמציה - מניעת הפצה של מידע שגוי, דיסאינפורמציה ופייק ניוז
קיימות - העדפת יישומים המספקים תובנות ארוכות טווח
תחומים > מוסר > עקרונות לשימוש מוסרי

חברת IBM ניסחה עקרונות כלליים לשימוש מוסרי בכלי AI בארגון או חברה.
מטרת כלי ה־AI אינה להחליף את האדם, אלא להגביר את יכולותיו
נתונים והתובנות המופקות מהם שייכים באופן בלעדי ליוצריהם
מערכות AI צריכות לשמור על שקיפות והסברתיות
מכיוון שהאתגרים המוסריים אינם רק טכנולוגיים, אלא סוציוטכנולוגיים, יש להתייחס באופן הוליסטי ולשים לב לכמה עקרונות נוספים:
צוות העבודה של כלי ה AI צריך להיות מגוון ולהכיל אנשים מקבוצות שונות של מגדר ומיעוטים, זאת כדי לשפר את חוכמת ההמונים
על תהליך העבודה להיות מושתת על עקרונות מוסריים כמו שקיפות והסברתיות
יש להשתמש בכלי עבודה שיאפשרו את יישום העקרונות המוסריים
תחומים > ידע תומך

ידע תומך מתייחס למיומנויות ותחומי ידע המסייעים לעבודה עם בינה מלאכותית. לדוגמה, תכנות וסטטיסטיקה.
רמות חשיבה

ניתן גם לחלק את הפעולות להגברת אוריינות AI לשש רמות, לפי הרמה בטקסונומיה של בלום אותה הם מדגישים:
לזכור - להעתיק, לשחזר ולזכור מושגים מתחום הבינה המלאכותית
להבין - להסביר רעיונות או מושגים. לתאר, להסביר, לפרש ולהדגים את המשמעות של בינה מלאכותית
ליישם - להשתמש במידע במצבים חדשים. ליישם, להפעיל והשתמש ביישומי בינה מלאכותית בהקשרים שונים
לנתח - לקשר בין רעיונות. לארגן, להשוות, לפרק ולפשט בעיות בנושא בינה מלאכותית
להעריך - לנמק עמדה או החלטה. להעריך, לנבא, לזהות ולנמק החלטות בעזרת יישומי בינה מלאכותית
ליצור - לעצב, להרכיב, לבנות ולפתח יישומי בינה מלאכותית
רוב המחקרים בתחום עוסקים ברמות החשיבה הנמוכות יותר של זיכרון, הבנה ויישום.
מדידה

הגישות המוקדמות למדידה של אוריינות AI פעלו בעיקר דרך מבחני ידע בתחום צר. גישות מתקדמות יותר בוחנות לא רק את הידע, אלא גם את המיומנויות והערכים הקשורים לאוריינות AI. קנות' וחב' מציעים לבנות מטריצת הערכה בת שני ממדים. המימד האופקי בוחן את סוגי האוריינות: אוריינות AI כללית, אוריינות AI תלויות תחום תוכן, ואתיקה. המימד האנכי כולל את היכולת: ידע, מיומנות וערכים. בכל משבצת ניתן לחבר אמירות המצליבות בין סוג האוריינות לבין היכולת. על הנשאל לדרג בסולם ליקרט עד כמה הוא מסכים עם כל אחת מהאמירות. למשל, בהצלבה של אוריינות AI כללית וידע אפשר להציג אמירה כמו "אני מסוגל לתאר איך מאמנים ונבדקים מודלים של למידת מכונה". בהצלבה של אוריינות AI תלויות תחום תוכן (למשל רפואה) ומיומנויות אפשר לרשום "אני מסוגל להשתמש לפחות באפליקציה אחת של AI בתפקידי המקצועי כרופא". בהצלבה של ערכים ואתיקה אפשר לרשום "זה מוסרי שמערכות AI יקבלו החלטות משמעותיות ללא פיקוח אנושי".
קידום אוריינות AI

מספר ממשלות הכירו בצורך לקדם אוריינות AI, גם בקרב מבוגרים. תוכניות שכאלה פורסמו בארצות הברית, סין, גרמניה ופינלנד. תוכניות המיועדות לקהל הרחב מורכבות בדרך־כלל מיחידות לימוד מקוונות, קצרות ונוחות להבנה. תוכניות המיועדות לילדים בנויות בדרך־כלל כפרויקטים יישומים. תוכניות לסטודנטים במכללות ואוניברסיטאות מתייחסות לעיתים קרובות לצרכים המקצועיים הספציפיים של הסטודנט, בהתאם לתחום הלימוד שלו. מעבר למערכת החינוך, ניתן לפתח אוריינות AI גם בקהילה, לדוגמה במוזיאונים.
קידום אוריינות AI > בתי ספר

בבתי הספר משתמשים במספר פדגוגיות להקניית אוריינות AI . אלה כוללים בין השאר:
ביצוע מבחן טיורינג עם סוכן תבוני
יצירת צ'אטבוטים
בניית אפליקציות בעזרת תכנות מבוסס Blockly (אנ')
למידה מבוססת פרויקט
בניית רובוטים
הדמיית נתונים
אימון מודלים של בינה מלאכותית
תוכניות לימוד בנושא בינה מלאכותית משפרות את הבנת התלמידים ביחס לנושאים כמו למידת מכונה, רשתות עצביות ולמידה עמוקה.
קידום אוריינות AI > בתי ספר > תיאור מקרה: תוכנית DAILy

תוכנית DAILy (Developing AI Literacy) פותחה על־ידי MIT ואוניברסיטת בוסטון במטרה להגביר אוריינות AI בקרב תלמידי חטיבת הביניים. התכנית בנויה כסדנא של 30 שעות הכוללת את הנושאים: מבוא לבינה מלאכותית, מערכות לוגיות (עצי החלטות), למידה מונחית, רשתות עצביות, למידה חישובית, דיפ-פייק, ומחוללי שפה טבעית (אנ'). התלמידים בוחנים את ההשלכות המוסריות והחברתיות של כל נושא, וכן את המשמעויות התעסוקתיות שלו.
קידום אוריינות AI > השכלה גבוהה

לפני העשור השני של המאה ה־21, בינה מלאכותית נלמדה בעיקר במקצועות ה־STEM (אנ') (מדעים, טכנולוגיה, הנדסה ומתמטיקה). בעשור השני של המאה, החלו להופיע יוזמות להרחבת ההשכלה בתחום הבינה המלאכותית, ובפרט להקניית אוריינות AI. קורסים לקידום אוריינות AI משלבים למידה יישומית עם הקניית ידע, כאשר מרביתם עושים זאת בסביבת תכנות. רוב הקורסים מתחילים ביחידת לימוד אחת או יותר העוסקת בשאלות בסיסיות כמו מהי בינה מלאכותית, מה מקורה, מה היא יודעת לעשות ומה לא. רוב הקורסים מתייחסים גם ללמידת מכונה וללמידה עמוקה. חלק מהקורסים עוסק בסוגיות מוסריות בבינה מלאכותית.
קידום אוריינות AI > השכלה גבוהה > תיאור מקרה: אוניברסיטת פלורידה

באוניברסיטת פלורידה נעשה מהלך רחב של החדרת בינה מלאכותית לתוכנית הלימודים בכל הדיסציפלינות. מטרת המהלך הייתה להקנות לסטודנטים באוניברסיטה את המיומנויות הנדרשות לשוק העבודה של המאה ה־21. במסגרת היוזמה גויסו כ־100 אנשי סגל חדשים. כל סטודנט חויב ללמוד קורס בסיסי בבינה מלאכותית וקורס על אתיקה, מידע וטכנולוגיה. כל סטודנט בחר קורס נוסף מתוך כמה תחומי תוכן כגון רפואה, או עסקים. סטודנטים שסיימו בהצלחה את שלושת הקורסים זכו בתעודה רשמית.
המהלך לווה בהגברת הלמידה היישומית באוניברסיטה. בין השאר, נערכו קורסים בשיתוף התעשייה, כאשר סטודנטים ואנשי תעשייה ניסו לפתור יחד בעיות מהעולם האמיתי, בעזרת כלי AI.
כדי לנהל את היוזמה, הוקמה ועדה שבחנה קורסים קיימים וקורסים חדשים ומיפתה את תחומי האוריינות הנלמדים בהם. כל קורס אופיין בתחומי האוריינות אליהם הוא מתייחס, כך שהסטודנטים יכלו לבחור את הקורסים המתאימים להם, וההנהלה יכלה לזהות פערים או חסרים בתחומים מסוימים.
משאבי הוראה

מכיוון שאוריינות AI נדרשת לקהל הרחב ומספר המומחים בתחום הוא מצומצם, ניתן להשתמש במשאבים מקוונים כדי להקנות את המיומנות.
משאבי הוראה > אנגלית

מספר גופים כמו MIT ואוניברסיטת סטנפורד הקימו אתרים הכוללים מערכי שיעור ופעילויות להגברת אוריינות AI לטובת הציבור הרחב. מערכי שיעור חינמיים נמצאים גם באקדמיית קהאן ובאתרים נוספים.
קיימים מספר קורסים מקוונים חינמיים באנגלית שמטרתם ללמד מבוגרים את הבסיס של בינה מלאכותית. קורסים אלה נוצרו על-ידי חברת IBM, גוגל, ו־DeepLearning.AI. יחידות לימוד ברמה בסיסית יותר קיימות באקדמיית קהאן
קיימות גם הדרכות ייעודיות עבור מרצים ומורים, למשל מסלול למידה בן 3 שעות של מיקרוסופט.
משאבי הוראה > עברית

באתר קמפוס IL הישראלי קיים קורס בסיסי חינמי בהנחיית דרור גלוברמן, וכן קורס מתקדם יותר של אוניברסיטת בן-גוריון. משרד החינוך ואחרים פרסמו גם הצעות לפעילויות חינוכיות בנושאים של סוגיות אתיות ב־AI.
אוניברסיטת פנסילבניה יצרה קורס מזורז בן שעה הכולל חמישה סרטוני הדרכה. הסרטונים מתייחסים לידע תאורטי הנושאים של מודלי שפה גדולים והנדסת פרומפטים, לסוגיות אתיות, ולשימוש פרקטי למרצים ולסטודנטים. קיימות כתוביות בעברית לסרטונים, אך המידע הכתוב איננו מתורגם. קיימים גם סרטונים נוספים באנגלית עם תרגום המתמקדים בבינה מלאכותית יוצרת.
כן קיימות הרצאות TED של מומחים עם כתוביות בעברית, כגון סרטונים העוסקים בנושאים של אחריותיות (accountability), אמון, דיפ פייק, ותכנות בעזרת AI.
הרצאות בעברית כוללות את הרצאתו של דניאל שרייבר, המתייחס לשינויים הצפויים בשל כניסת הבינה המלאכותית.
ראו גם

בינה מלאכותית יוצרת
אוריינות דיגיטלית
ציר הזמן של בינה מלאכותית
היסטוריה של הבינה המלאכותית
בינה מלאכותית בחינוך
אלינור ברון

| --- | --- |

אלינור ברון ב-1968
 לידה:  14 במרץ 1938 (בת 86) סטנמור, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  קולג' ניונהאם, אוניברסיטת קיימברידג'  בית הספר נורת' לונדון 
 בן או בת זוג:  סדריק פרייס (?–2003) 
 פרופיל ב-IMDb
 
אלינור ברון (באנגלית: Eleanor Bron; נולדה ב-14 במרץ 1938) היא שחקנית תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה וסופרת אנגלייה. היא ידועה בעיקר מהופעתה בסרט "הצילו!" בתפקיד אהם, ובסרט "נסיכה קטנה" בתפקיד מיס מינצ'ין.
ביוגרפיה

אלינור ברון נולדה ב-1938 בסטנמור שבמחוז מידלסקס למשפחה יהודית. אביה סידני שינה את שם משפחתו מברונשטיין לברון עוד לפני שנולדה, כדי לקדם את העסק החדש שהקים "Bron's Orchestral Service".
ברון למדה בבית הספר "North London Collegiate School" ואחר כך ב"ניונהם קולג'" באוניברסיטת קיימברידג'.
תחילת קריירת המשחק של ברון הייתה ב-1959 במועדון התיאטרון פוטלייטס (אנ') בקיימברידג', במופע "The Last Laugh" בו הופיע גם פיטר קוק (אנ'). הצטרפותה של ברון סימנה שינוי בפוטלייטס, מכיוון שעד אז היו בלהקה גברים בלבד, ודמויות נשיות גולמו בלבוש דראג.
ביוגרפיה > הופעות בקולנוע

בקולנוע שיחקה ברון בתפקיד אהם בסרטם של הביטלס "הצילו!". פול מקרטני בחר בהשראתה את השם אלינור לשיר "אלינור ריגבי". ב-1966 שיחקה בסרט "אלפי" בכיכובו של מייקל קיין. ב-1967 גילמה את מרגרט ספנסר הבלתי מושגת בסרטם של פיטר קוק ודאדלי מור "Bedazzled". ב-1969 שיחקה בתפקיד הרמיוני רודיס בסרט "נשים אוהבות" שביים קן ראסל, וב-1973 הופיעה בדמות האחיות מקפי ומקארתור בסרט "The National Health".
עוד השתתפה ברון ב-1967 בסרט הקולנוע "שניים לדרך" לצדם של אלברט פיני ואודרי הפבורן. ב-1969 שיחקה בסרט "A Touch of Love" יחד עם סנדי דניס ועם איאן מקלן. ב-1988 גילמה את דמותה של אדית פרנק בסרט עליית הגג - הסתרת אנה פרנק. ב-1994 הופיעה בעיבוד ל"הסייח השחור" ובסרט "הסיוט שלפני חג המולד" מ-1993.
ביוגרפיה > הופעות בטלוויזיה

תפקידיה הראשונים של ברון בטלוויזיה היו בתוכנית הסאטירית "Not So Much a Programme, More a Way of Life" של דייוויד פרוסט, ב-"My Father Knew Lloyd George", ובערוץ BBC-3 שם שיחקה במערכונים יחד עם ג'ון פורצ'ן. אחר כך השתתפה בתוכנית " Where Was Spring?" מ-1969 שוב עם פורצ'ן, ובתוכנית "After That, This" מ-1975.
ב-1972 שיתפה פעולה עם הסופר והמחזאי מייקל פריין (אנ') בתוכנית של ה-BBC בשם "Beyond a Joke" וב-1975 בתוכנית "Making Faces".
ב-1982 הופיעה ברון בפרק "Equal Opportunities" בסדרה "כן, אדוני השר" בדמות עובדת ציבור בכירה במשרדו של ג'ים האקר.
ב-1979 גילמה ברון את מגי הרטלי, שחקנית תיאטרון המואשמת ברצח, בפרק בשם "Rumpole and the Show Folk" בסדרה המשפטית הפופולרית "רמפול" בכיכובו של ליאו מק'קרן בתפקיד הראשי. ב-1980 שיחקה בתפקיד מרים, אם ישו בסרט הטלוויזיה "The Day Christ Died", וב-1983 בעיבוד לספר "כלבם של בני בסקרוויל" בכיכובו של איאן ריצ'רדסון בתפקיד שרלוק הולמס.
ב-1979 הופיעה ברון בסיפור "City of Death" מתוך סדרת הטלוויזיה המדע בדיוני "דוקטור הו", יחד עם ג'ון קליז. השניים מגלמים מבקרי אמנות הנמצאים בגלריה של דניס רנה (אנ') בפריז, ומתפעלים מהטארדיס (שנראה להם יצירת אמנות), כשלפתע מופיעים הדוקטור (טום בייקר) רומנה (לאלה וורד) ודוגן (טום צ'דבון), ממהרים להיכנס לתוך הטארדיס ונעלמים. ב-1984 הופיעה שוב בתפקיד אורח ב"דוקטור הו" בפרק "Revelation of the Daleks". בנוסף השתתפה ברון ב-2001 בתסכית דרמה של "דוקטור הו", בו גילמה יורשת עשירה, אילנה דה סנטוס.
ב-1990 גילמה ברון שוב דמות של מבקרת אמנות בתוכנית המערכונים של ה-BBC "פרנץ' וסונדרס" בפרודיה על דוקומנטריה על אנדי וורהול. בהמשך השתתפה לעיתים בסדרת הטלוויזיה "פשוט נהדרת" של ג'ניפר סונדרס. היא גילמה את דמותה של אמה של פטסי, המופיעה בסצנות פלשבק. ב-1994 שיחקה בתפקיד משנה בסיפור על רוחות רפאים "The Blue Boy", וב-1996 הופיעה בסרט הטלוויזיה "סנט אקס" על אודות הסופר אנטואן דה סנט-אכזופרי.
ביוגרפיה > הופעות בתיאטרון

ב-1975 שיחקה ברון בתיאטרון בווסט אנד במחזמר "The Card". בשנות השמונים של המאה העשרים הופיעה בתוכניות ההתרמה "The Secret Policeman's Ball" של אמנסטי אינטרנשיונל לצדם של פיטר קוק ורואן אטקינסון, ולפני כן ב-1976 השתתפה במופע "Pleasure At Her Majesty's". בשנת 2005 הופיעה בתיאטרון "ליברפול אמפייר" במחזה המוזיקלי "Twopence to Cross the Mersey". ב-2007 גילמה את דמות ראש המנזר במחזה "In Extremis" מאת הווארד ברנטון (אנ') שהוצג בתיאטרון שייקספיר גלוב. עוד שיחקה בעיבוד תיאטרלי לסרטו של פדרו אלמודובר "הכל אודות אמא" שהועלה בסוף קיץ 2007 בתיאטרון אולד ויק.
ב-1980 השתתפה בהצגת הבכורה של "The Yellow Cake Revue" סדרה של יצירות לקול ולפסנתר מאת פיטר מקסוול דייוויס במחאה על כריית האורניום באיי אורקני.
ביוגרפיה > 1985 והלאה

ב-1985 נבחרה ברון בשל קולה הסמכותי להיות "הקול של בריטיש טלקום", ועדיין אפשר לשמוע את קולה בהודעות טלפון אחדות.
ב-2001 ו-2002 השתתפה ברון בתוכנית מערכונים ברדיו בשם "The Right Time" יחד עם גריים גרדן (אנ'), פולה וילקוקס, קלייב סוויפט וניל איניס. תפקיד בולט נוסף שלה ברדיו היה בשנת 2002 בפרק "The Madness of Colonel Warburton" בסדרת הדרמה "The Further Adventures of Sherlock Holmes". ב-2001 שיחקה ברון בתפקיד סבתא רבתא בסדרת הטלוויזיה "Gypsy Girl" המבוססת על ספריה של אליזבת ארנולד.
ב-2006 הייתה ברון הקריינית בעיבוד לרדיו של הספר "1966 and All That" מאת קרייג בראון. עוד הקליטה הדרכה של סיור במוזיאון סואן שבלונדון.
באפריל 2010 הופיעה ברון יחד עם איאן מקלן ובריאן קוקס בסדרת תשדירים לתמיכה בארגון הצדקה "Age UK".
ביוני 2010 כיכבה ברון בתפקיד אורח בפרק "The Russian House" בסדרת הטלוויזיה "המלחמה של פויל".
עוד הופיעה בתפקיד ליידי איזבל ד'קווטביל בפרק "The Dark Rider" של הסדרה הוותיקה "רציחות במידסומר" ששודרה לראשונה בערוץ ITV1 ב-1 בפברואר 2012.
ב-25 בדצמבר 2013 שיחקה ברון בערוץ BBC One בעיבוד לסיפור "The Tractate Middoth" מאת מ.ר. ג'יימס.
ב-25 ביולי 2014 הצטרפה לצוות השחקנים של אופרת הסבון הרדיופונית "The Archers" בתפקיד קרול טרגורן.
ביוגרפיה > כתיבה

ברון כתבה ספרים אחדים בהם "Life and Other Punctures", המספר על נסיעה באופניים Moulton Bicycle בצרפת ובהולנד, והספר "Cedric Price Retriever".
ביוגרפיה > חיים אישיים

ברון הייתה בת זוגו של האדריכל סדריק פרייס (אנ') במשך שנים רבות עד למותו ב-2003. לבני הזוג לא היו ילדים. אחיה הבכור הוא מפיק התקליטים ג'רי ברון (אנ').
פילמוגרפיה

הצילו! (1965) Help!
אלפי (1996) Alfie
שניים לדרך (1967) Two for the Road
(1967) Bedazzled
(1969) A Touch of Love
נשים אוהבות (1969) Women in Love
(1970) Cucumber Castle
(1973) The National Health
(1980) The Day Christ Died
(1985) Turtle Diary
דוריט הקטנה (1987) Little Dorrit
הסיוט שלפני חג המולד (1993) The Nightmare Before Christmas
(1994) Deadly Advice
הסייח השחור (1994) Black Beauty
נסיכה קטנה (1995) A Little Princess
בית האשליות (2000) The House of Mirth
אייריס וג'ון (2001) Iris
לב חצוי (2003) The Heart of Me
החברה של אח שלי (2004) Love's Brother
וימבלדון - אהבה בלבן (2004) Wimbledon
StreetDance 3D‏ (2010)
הייד פארק על ההדסון (2012) Hyde Park on Hudson
ספרים

Bron, Eleanor; Fortune, John (1972). Is Your Marriage Really Necessary? Methuen. ISBN 0-413-29450-1.
Bron, Eleanor (1978). Life and Other Punctures. A. Deutsch. ISBN 978-0-233-97008-0.
Bron, Eleanor (1985). The Pillow Book of Eleanor Bron, or, An Actress Despairs. Jonathan Cape Ltd. ISBN 0-224-02142-7.
Bron, Eleanor (1988). Eleonora Duse. Blackwell. ISBN 0-86068-569-1.
Bron, Eleanor (1997). Double Take. Orion. ISBN 1-85799-883-9.
Bron, Eleanor; Hardingham, Samantha (2006). Cedric Price Retriever. Institute of International Visual Art. ISBN 1-899846-42-5.
הערות שוליים

↑  Westbrook, Caroline (3 באפריל 2007). "Gerry Bron interview". Something Jewish. נבדק ב-24 באפריל 2007. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  NONFICTION IN BRIEF, By DORIS GRUMBACHNOV. 4, 1979
↑  ""Beyond a Joke" (1972)". Internet Movie Database. נבדק ב-28 ביוני 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Moseley, Merritt (2006). Understanding Michael Frayn. Columbia, SC: University of South Carolina Press. p. 18. ISBN 1-57003-627-6. נבדק ב-28 ביוני 2011. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  ""Making Faces" (TV series 1975)". Internet Movie Database. נבדק ב-28 ביוני 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Yes, Minister: 'Equal Opportunities' episode summary". TV.com. נבדק ב-30 בנובמבר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Doctor Who: City of Death". BBC.co.uk. נבדק ב-28 ביוני 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Revelation of the Daleks". Doctor Who Reference Guide. נבדק ב-30 ביוני 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Episode Guide > Season 3, Episode 5: Dangerous Liaisons". TV.com. נבדק ב-30 ביוני 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Griffiths, Paul (1982). Peter Maxwell Davies. Robson. ISBN 0-86051-138-3. נבדק ב-28 ביוני 2011. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Sir Peter Maxwell Davies. "Work Detail: The Yellow Cake Revue". MaxOpus.com. נבדק ב-28 ביוני 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Gypsy Girl (TV Series 2001)". Internet Movie Database. נבדק ב-28 ביוני 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "ITV Review: Midsomer Murders – The Dark Rider". Bestbritishtv.com. 2012. אורכב מ-המקור ב-2016-03-04. נבדק ב-5 בפברואר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Epstein, Dmitry (בנובמבר 2004). "Interview with Gerry Bron". YDMME.net. נבדק ב-28 בנובמבר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007340757905171  PLWABN: 9810557110105606  BNE: XX1297343  BnF: cb14067027p (data)  GND: 1075747732  ISNI: 0000 0000 6301 2077  LCCN: n85370737  MusicBrainz: 73a6d81d-c6e4-45a4-8fb7-0d0071961596  NKC: pna2009482601  NTA: 072068957  SUDOC: 088871770  VIAF: 216350   WorldCat (עם VIAF): 216350
הכחדת דגים

דיג יתר הוא אחת מהסיבות העיקריות להיעלמותם של דגים
הכחדת דגים היא מגמה הולכת וגדלה ברחבי העולם של היעלמות דגים כתוצאה מדיג, זיהום מים או התחממות גלובלית. המין הראשון של דגים שחיו בעולם המודרני ונכחד הוא דג היד החלקה (אנ'), שהכחדתו מסמלת את ההכחדה של מיני דגים. דג נוסף שכבר הוכחד הוא חדקן שיניים סיני, שדווח לראשונה על היעלמותו כבר ב-2019. ההערכה הרווחת היא שאוכלוסיית הדגים במים מלוחים תיעלם כמעט לחלוטין עד שנת 2048. הערכה נוספת מדברת על היעלמות מסיבית של דגים עד שנת 2050.
סיבות להכחדה > דיג יתר

ישנן כמה סיבות להכחדת מיני דגים. אחת מהסיבות העיקריות הוא דיג יתר - מושג המתאר דיג מסיבי באזור מסוים, עד כדי כך שלמין הדגים לא נותר זמן להתחדש ובכך הוא נעלם מהאזור. דיג היתר משתנה מאזור לאזור, ותלוי בכמות הדגים לעומת כמות הדייגים. ארגון המזון והחקלאות של האומות המאוחדות העריך כי בשנת 2015 כשליש מאזורי הדיג בעולם יוגדרו כאזורי דיג יתר.[דרושה הבהרה]
לדיג היתר השפעה קריטית על המערכת האקולוגית של בעלי החיים הימיים. דיג יתר יכול להתקיים בכל גוף מים, כולל נהרות, אגמים, אוקיינוסים, ימים או בריכות. הדיג הגבוה עלול לפגוע במינים מסוימים שהם הטורפים העיקריים של דג אחר, מה שיוביל להתרבות חסרת תקדים של המין הנטרף, אשר עלול להביא לחוסר איזון אקולוגי; לחלופין, יפגע הדיג במזונם הטבעי של דגים מסוימים, ויגרום גם למינים שלא ניצודים על ידי האדם להיכחד מפאת חוסר במזון. לדוגמה, דיג יתר של כרישים הוביל למשבר אקולוגי חמור בעקבות פגיעה בשרשרת המזון.[דרוש מקור]
דיג יתר הוא גורם מכריע בהכחדה המשוערת של מיני דגים. חוקרים מצביעים על דיג יתר כגורם להיעלמות של למעלה מ-50% מדגי הים התיכון ב-40 השנים האחרונות, ומזהירים מהיעלמות של 76 מינים של כרישים בים התיכון בשנים הקרובות[דרוש מקור]
סיבות להכחדה > התחממות גלובלית

התחממות כדור הארץ היא גורם שמשפיע על אוכלוסיית הדגים. ההתחממות הגלובלית משפיעה בין היתר גם על טמפרטורת האוקיינוס. ממחקר שהובילה אוניברסיטת ראטגרס ופורסם בכתב העת Science עולה כי משנת 1930 עד 2010 הובילה התחממות האוקיינוס לירידה של כ-4.1% באזורי המחיה האופטימליים עבור דגים ורכיכות רבים. בחמישה אזורים בעולם, כולל ים סין המזרחי והים הצפוני, הייתה הירידה המשוערת בין 35-15 אחוז. הסכנה הגדולה עבור אוכלוסיית הדגים היא שהמים יתחממו מדי עד ששלב ההשרצה של הדגים לא יהיה אפשרי, ומינים רבים יפסיקו להתרבות ובכך יכחדו לחלוטין. על פי מחקר שפורסם במגזין Science, מוערך כי 40% מדגי העולם לא יהיו מסוגלים להתרבות מפאת חום המים עד סוף המאה ה-21. בשנת 2019 פורסם דו"ח על ידי הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים שהצביעה על צפי מדאיג בהתחממות האוקיינוסים, ובין היתר ישפיע לרעה על אוכלוסיית הדגים.
עם זאת, יש הטוענים כי דווקא ניצול של משאבי הים והדגים בו כמקור לחלבון ואנרגיה חלופית יגרום לירידה משמעותית בהתחממות הגלובלית ובכך יציל מיני דגים רבים. מחקר שערכו מדענים מאוניברסיטת אורגון, אוניברסיטת קווינסלנד וה-World Resources Institute (אנ') העלה כי אכילת דגים ברי-קיימא במקום לצרוך חלבון מן היבשה (כגון בקר, צאן ועופות) יוביל להפחתה משמעותית בזיהום הכלול בגידול וטיפוח תעשיית הבשר ובכך יציל עשרות מינים של דגים מהכחדה בעקבות זיהום המים.
פעולות למניעת הכחדת דגים

בעקבות העלאת המודעות לנזקי הכחדת דגים החלו מדינות שונות לקבוע חוקים שונים במטרה להפחית את התופעה, ואף נקבעו חוקים בינלאומיים למטרה זו. גם בתוך המדינות עצמן ישנו קושי לבצע אכיפה ראויה של חוקים אלו, אולם הקושי חמור במיוחד במים בינלאומיים, בהן נותרו נפוצות מאוד הפרות של תקנות וחוקים בינלאומיים. בעיה זו גרמה להקמתן של ארגוני Regional Fisheries Management Organizations (אנ'), שהם ארגונים אזוריים בהם מדינות האזור מגדירות יחד מכסות לדיג של מיני דגים מקומיים. עם זאת, הארגונים האזוריים אינם מספיקים למנוע את דיג היתר, והתארגנויות בינלאומיות של חוקרים ומדענים בוחנים פתרונות שונים לתופעה.
חלק מהמאמצים מתמקדים בהגנה על אוכלוסיות דגים בסיכון בניסיון לסייע לדגה להתאושש, אם כי ישנה מחלוקת לגבי השאלה האם כל המינים יכולים להשתקם לאחר שנפרץ גבול מסוים בהתדלדלות האוכלוסייה. מטא אנליזה שפורסמה בכתב העת Nature Ecology & Evolution ניסתה לבחון את שיקום אוכלוסיית הדגים באזורים ימיים מוגנים (אנ') עליהן חלו תקנות להגנת החי באזור ספציפי. מטא האנליזה בחנה 24 מחקרים שבדקו 1,619 אומדי גידול של אוכלוסיית דגים והראתה שהמינים שנמצאים בשולי האזורים המוגנים פגיעים ב-60% יותר לעומת מינים הנמצאים בלבו של האזור המוגן. כאשר גודל האזור היה מוגן היה קטן במיוחד, למשל, כקילומטר רבוע אחד, אפקט הפגיעות האופייני לאזורי השוליים היה רלוונטי כמעט לכל שטח האזור המוגן והאפקטיביות שלו ירדה. באופן זה, יעילות ירודה בשל "אפקט השוליים" והעדר מרחב מוגן מספק נמצאה באזורים מוגנים הקטנים מ-10 קילומטר רבוע, ואפקט יעיל במיוחד נמצא באזורים הגדולים מ-10 קילומטר מעוקב. בנוסף נמצא שבתוך האזורים המוגנים מתרחש קצב גבוה יותר של תופעת "גלישה", בה מינים באזור משוקם נודדים לאזורים אחרים ומסייעים לשיקומם. תופעת הגלישה חיונית עבור דייגים הפועלים באזורים בהם הדגה פגיעה, מכיוון שקיומה מאפשר לשמור על אזור מוגן מרכזי שיסייע לאזורי הדיג הסמוכים להשתקם גם מבלי שיוטלו עליהם תקנות דומות. לצד זאת, עדויות שונות מראות שדיג אינטנסיבי על גבולות האזור המוגן מגדיל משמעותית את "אפקט השוליים" ומחליש את תופעת ה"גלישה". עדויות אלו קיבלו חיזוק מכך שאזורים מוגנים שהוגדר סביבם "אזור חיץ" שגם בו אסור לדוג ואזורים שבוצעה בהם אכיפה יעילה, הראו יעילות גבוהה משמעותית בתופעת "גלישה" ובצמצום "אפקט השוליים" בהשוואה, בהתאמה, לאזורים בהם לא קיים כלל אזור חיץ ושהתקבלו בהם דיווחים על דיג לא חוקי. מאמר נוסף שפורסם בכתב העת "Science" הראה שאפקטיביות של האזורים הימיים המוגנים תלויה גם במידת ההגנה שישנה באזור, והציע שבמידה ואזור ימי מוגן לא מספק תוצאות יש לבצע התאמה של מידת האינטנסיביות של ההגנה באזור.
השפעה על בני האדם

היעלמותם של דגים תשפיע קשות על ענף הדיג, שהוא עצמו האחראי העיקרי להכחדה. על פי דו"ח משנת 2002 המסכם את נתוני שנת 2000 שפרסם ארגון המזון והחקלאות כ-35 מיליון איש ברחבי העולם עוסקים בענף הדיג, או שהוא פרנסתם העיקרית. היעלמות הדגים בסין, למשל, עקב דיג היתר באזור יגרום לאיבוד עבודתם של כמעט מיליון איש, שכן סין מחזיקה בצי ספינות הדיג הגדול ביותר בעולם.
ראו גם

דיג
זיהום מים
התחממות עולמית