stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kylie's Non-Stop History 50+1

Kylie's Non-Stop History 50+1 הוא אלבום רמיקס של הזמרת האוסטרלית קיילי מינוג. הוא יצא לאור ב-1 ביולי 1993 ביפן ובממלכה המאוחדת באוקטובר 1993. האלבום הכיל קליפים של רוב השירים של מינוג שיצאו במהלך תקופת החוזה שלה עם PWL בתוספת הרמיקס ל-"Celebration".
כל הרצועות מלבד "Celebration" (Techno Rave Remix) נשזרו יחדיו למגה-מיקס ארוך.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Do You Dare?  | 2:22 |
| 2. | I Guess I Like It Like That (ו-"Keep on Pumpin' It")   | 2:16 |
| 3. | Closer  | 1:00 |
| 4. | Shocked  | 1:25 |
| 5. | Things Can Only Get Better  | 1:08 |
| 6. | What Do I Have to Do?  | 1:27 |
| 7. | Better the Devil You Know  | 1:16 |
| 8. | What Kind of Fool (Heard All That Before)  | 1:51 |
| 9. | Secrets  | 1:06 |
| 10. | Where In the World?  | 1:04 |
| 11. | Give Me Just a Little More Time  | 0:56 |
| 12. | I Miss You  | 1:18 |
| 13. | Step Back In Time  | 1:27 |
| 14. | Celebration  | 1:40 |
| 15. | Right Here, Right Now  | 1:09 |
| 16. | Always Find the Time  | 1:18 |
| 17. | Look My Way  | 1:14 |
| 18. | Count the Days  | 1:14 |
| 19. | One Boy Girl  | 1:31 |
| 20. | Rhythm of Love  | 1:16 |
| 21. | Word Is Out  | 1:17 |
| 22. | Just Wanna Love You  | 1:31 |
| 23. | It's No Secret  | 1:20 |
| 24. | I'll Still Be Loving You  | 1:28 |
| 25. | Let's Get to It  | 1:25 |
| 26. | Too Much of a Good Thing  | 1:22 |
| 27. | Live and Learn  | 1:16 |
| 28. | Finer Feelings  | 1:28 |
| 29. | The World Still Turns  | 1:23 |
| 30. | My Secret Heart  | 1:09 |
| 31. | No World Without You  | 1:14 |
| 32. | Especially for You (ביחד עם ג'ייסון דונובן)   | 1:52 |
| 33. | Say the Word – I'll Be There  | 0:57 |
| 34. | Tears on My Pillow  | 1:29 |
| 35. | Tell Tale Signs  | 1:27 |
| 36. | If You Were with Me Now  | 1:10 |
| 37. | Heaven and Earth  | 1:14 |
| 38. | Nothing to Lose  | 1:09 |
| 39. | Wouldn't Change a Thing  | 1:37 |
| 40. | Je ne sais pas pourquoi  | 1:10 |
| 41. | Made In Heaven  | 1:20 |
| 42. | Hand on Your Heart  | 1:18 |
| 43. | Enjoy Yourself  | 1:16 |
| 44. | I'm Over Dreaming (Over You)  | 1:17 |
| 45. | Never Too Late  | 1:34 |
| 46. | Love at First Sight  | 1:34 |
| 47. | Got to Be Certain  | 1:29 |
| 48. | Turn It Into Love  | 1:22 |
| 49. | I Should Be So Lucky  | 1:28 |
| 50. | The Loco-Motion  | 1:29 |
| 51. | Celebration (Techno Rave Remix)  | 6:41 |
| משך כולל: | משך כולל: | 75:44 |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  יפן | אוריקון | 59 |
|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1994)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1994)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1994)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 57 |
NMD

Nonsense-mediated decay ‏(NMD) הוא מנגנון בקרה על ה-mRNA שמצוי בכל היצורים אוקריוטיים אשר תואר לראשונה ב-1979. המנגנון מפחית ביטוי של גנים שבהם מופיע קודון פסק מוקדם (לפני המקום שבו הוא אמור להופיע בדרך כלל).
NMD הוא מנגנון בקרה המביא לפירוק של mRNA המכיל קודון פסק מוקדם. המנגנון מונע תרגום של mRNA המכיל קודון פסק מוקדם, העלול לגרום נזק לתא בגלל gain of function לחלבון שאינה טבעי או בגלל dominant-negative - הביטוי של החלבון הפגום יהיה דומיננטי על פני החלבון התקין, ולא יהיה תפקוד תקין. שלושת הגורמים העיקריים המעורבים במנגנון NMD הם: UPF1, UPF2 ו-UPF3 - אלו הם חלבוני up-frameshift. ביונקים מצויים UPF2 ו-UPF3 כחלק מ-Exon junction complex הקשור ל-mRNA לאחר השחבור, יחד עם אנזימים אחרים כדוגמת eIF4AIII, MLN51 וההטרודימר Y14/MAGOH, שגם להם תפקיד ב-NMD.
זיהוי תעתיקים פגומים יכול להיעשות בסבב הראשון של התרגום: הריבוזומים מסירים exon-exon junction complexes הקשורים לmRNA, ואם גם לאחר הסבב הראשון של התרגום נותר אחד מחלבונים אלו קשור ל-mRNA מופעל מנגנון NMD. כיוון שקודון הפסק מופיע מוקדם, מתנתק הריבוזום מה-mRNA מוקדם יותר, ולא מגיע לכל החלבונים הללו.
SERVQUAL

SERVQUAL ‏(באנגלית: Service Quality, איכות השירות) הוא מודל ליצירת כלים למדידה כמותית של תפיסות וציפיות של הלקוחות לגבי ארגוני שירות. המודל פותח באמצע שנות השמונים על ידי החוקרים פאראסוראמן, זייטהאמל וברי והוצג לראשונה במאמר משותף.
רעיון

SERVQUAL נועד לבחון עשרה מדדים של איכות השירות: מהימנות (reliability), היענות (responsiveness), מומחיות (competence), נגישות (access), אדיבות (courtesy), תקשורת (communication), אמינות (credibility), ביטחון (security), הבנת הלקוח (understanding) ומוחשיות (tangibles). כל אלה נועדו למדוד את הפער בין ציפיות הלקוח לבין החוויה אותה הוא חווה בפועל.
בתחילת שנות התשעים המחברים של השיטה פישטו את המודל לחמישה ממדים עיקריים ובכך שיפרו בצורה ניכרת את רמת השימושיות והנגישות שלו. חמשת השלבים שנוסחו במודל (ראשי תיבות: RATER) בתצורתו החדשה היו:
מהימנות: Reliability. יכולת לספק את השרות באיכות שתואמת להתחייבויות בצורה מדויקת ובזמן סביר.
ביטחון: Assurance. ידע ואדיבות של העובדים ויכולתם לעורר אמון וביטחון.
מוחשיות: Tangibles. קיומם של מתקנים, ציוד, צוות עובדים ואמצעי תקשורת לאספקת השרות.
אמפתיה: Empathy. יחס אישי ודאגה אשר עובדי חברה מקדישים ללקוחותיה.
היענות: Responsiveness. מוכנות לסייע ללקוחות ולתת להם מענה זריז ואיכותי.
הסיבה לצמצום המודל הראשוני טמונה בטענה כי המודל, כפי שהוצג בשנות השמונים, מורכב מידי, סובייקטיבי בחלקו ולא מובהק סטטיסטית. לעומתו המודל החדש, RATER, התקבל על ידי החברות שמספקות שירותים, כמודל נוח ופרקטי שניתן להיעזר בו על מנת לכמת את שביעות רצונם של הלקוחות. המודל מאפשר לחברות למדוד באופן אפקטיבי את הפער שבין איכות השרות המצופה לבין איכות השרות הנתפסת בפועל על ידי הלקוחות. באמצעות מודל זה לחברות ישנה אפשרות לגשר על הפערים באיכות השירות וזאת על ידי זיהוי הבעיות.
חמישה פערים

במסגרת המודל הוגדרו חמישה פערים אותם יש למדוד, לנהל ולהקטין:
מרחק בין מה שהלקוחות מצפים לקבל לבין מה שמנהלי החברה חושבים שהלקוחות רוצים; סקר בנוי היטב הוא הכלי האולטימטיבי לצמצם פער מן הסוג הזה.
פער בין תפיסת ההנהלה לגבי איכות השירות הניתן לבין ההתנסות של הלקוח בפועל – על המנהלים לוודא כי הארגון אכן מספק את רמת השרות הנדרשת ללקוח.
הפער שבין הגדרות הסטנדרטים של איכות השירות לבין אספקת שירות בפועל: האם הסטנדרטים נשמרים?
פער בין אספקת השירות בפועל לבין הבטחה לשירות: לעיתים חברות מבטיחות שירות שיכול להתממש רק בנסיבות מיטביות ולא בנסיבות סבירות. בכך נוצר פער בין ציפיות הלקוח לאיכות שרות גבוהה בהרבה ממקרה השכיח.
פער בין מה שהלקוח מצפה לקבל לבין מה שהוא מקבל בפועל. הציפיות של הלקוח מבוסס על ניסיון העבר שלו, מידע שעבר מפה לאוזן וצרכים של הלקוח.
SERVQUAL בהקשר של IS success model

SERVQUAL הוא מדד שלעיתים קרובות נעשה בו שימוש במסגרת מודל IS success. זהו מודל מוכלל יותר אשר עם שלושת מרכיביו המרכזיים נמנה טיב איכות השרות.
SERVQUAL בהקשר של IS success model > מודל IS success

המודל נבנה על מנת לספק הגדרה כוללת ומקיפה של הצלחת מערכת מידע אשר תכלול את כל ההיבטים של הערכת מידע. החוקרים DeLone ו-McLean חקרו את כלל ההגדרות הקיימות של הצלחת מערכות מידע ואת המדדים הקיימים למדידתם וסיווגו אותם לשש קטגוריות עיקריות. כך הם יצרו מודל רב ממדי שמאפשר למדוד תלות הדדית בין גורמי הצלחה השונים (DeLone & McLean 1992).
עשר שנים מאוחר יותר פרסמו החוקרים מודל מעודכן בהתאם להערות ולמחקרים שחקרו ונעזרו במודל. המודל המעודכן כולל שישה ממדים: מידע, איכות המידע, איכות השרות, כוונת השימוש, שביעות רצון הלקוח ותועלת (DeLone & McLean ,2003). באיור המייצג את המודל ניתן לראות את יחסי הגומלין בין גורמי הצלחה. את המודל ניתן להסביר כך: את הערכת המידע ניתן לפרש במושגים של מידע, מערכת ואיכות השרות. אפיונם של שלושה מרכיבים אלו משליכים על מידת השימוש והסיפוק מהמערכת. כתוצאה משימוש במערכת מידע יופקו תועלות אשר ישפיעו בצורה חיובית או שלילית על שביעות הרצון של הלקוח ובכך יכריעו במידה רבה את רמת השימוש במערכת בעתיד.
השימוש במתודולוגיית SERVQUAL נעשה במסגרת IS success model על מנת לכמת את המושג איכות השרות. בכך למעשה, מתאפשר לכמת ברמת המדדים את המושג "איכות השרות" שמופיע כחלק בסיסי ב- IS success model.
ביקורת על מודל SERVQUAL

ארבעת החוקרים - Nyeck, Morales, Ladhari ו- Pons, שסקרו SERVQUAL ככלי מדידה טוענים כי זהו הכלי שנותן את המענה השלם ביותר, נכון ליום כתיבת המאמר, ומבצע כימות בצורה טובה של מושג איכות השירות. יתרונו הגדול ביותר טמון בכך שמאפשר לחוקרים לבחון בצורה כמותית תחומי שירות כמו מערכות הבריאות, בנקאות, שירותים פיננסיים ומערכות חינוך. החוקרים גילו כי עיקר הביקורת לגבי SERVQUAL מופנית לא אל כלי מדידה עצמו אלה לפרשנות שנותנים החוקרים למדד. לאחר סקר ספרות נרחב שביצעו גילו כי מתוך 40 מאמרים שעסקו בכלי מדידה, חוקרים בודדים בלבד הביעו ספקנות לגבי התוקף של כלי מדידה זה (Nyeck, Morales, Ladhari, and Pons, 2002).
מצד שני, החוקר Francis Buttle מבקר את המודל SERVQUAL במאמרו "SERVQUAL: review, critique, research agenda" הוא מעלה מספר טיעונים תאורטיים ומעשיים. בין היתר הוא מציין כי חמשת הממדים של המודל אינם אוניברסליים וכי ישנן סתירות בינו לבין התאוריות הקיימות בתחומי הכלכלה, פסיכולוגיה והסטטיסטיקה (Buttle, 1996). על אף שתוקף המודל שאלות, הוא נמצא בשימוש נרחב הן בצורתו הראשונית והן לאחר מודיפיקציות רבות על ידי קשת רחבה של חוקרים אשר משתמשים בו ככלי למדוד ציפיות ותפיסות הלקוח בנוגע לאיכות השרות.
לקריאה נוספת

Zeithaml, Berry& Parasuraman, “SERVQUAL: A Multiple-Item Scale for Measuring ConsumerPerceptions of Service Quality”,Journal of Retailing,1988
Zeithaml, Parasuraman & Berry, "Delivering Quality Service; Balancing Customer Perceptions and Expectations," Free Press, 1990
Taylor&Baker, “An assessment of the relationship between service quality and customer satisfaction in the formation of consumers' purchase intentions” ”,Journal of Retailing,1994
DeLone & McLean, “Information Systems Success: The Quest for the Dependent Variable”, Information Systems Research,1992
Carman,“Consumer perceptions of service quality: an assessment of the SERVQUAL dimensions”, Journal of Retailing,1990
DeLone & McLean, “The DeLone and McLean Model of Information Systems Success: A Ten-Year Update”, Journal of Management Information Systems,2003
Francis Buttle, 1996, "SERVQUAL: review, critique, research agenda," European Journal of Marketing, Vol.30, Issue 1, pp.8–31
Nyeck, S., Morales, M., Ladhari, R., & Pons, F. (2002). "10 years of service quality measurement: reviewing the use of the SERVQUAL instrument." Cuadernos de Diffusion, 7(13), 101-107. Retrieved July 8, 2007, from EBSCOhost database
הערות שוליים

↑  Parasuraman, A., Zeithaml, V. A., & Berry, L., SERVQUAL: A multiple-item scale for measuring consumer perceptions of service quality, Journal of Retailing, 1988, עמ' 64(1), 12–40
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007597669005171  LCCN: sh2010012809 
מדד לאיכות השירות
Singing the Blues

| --- | --- |
 סינגל בביצוע גאי מיטשל
 יצא לאור:  אוקטובר 1956
 תאריך הקלטה:  1956
 סוגה:  רוק אנד רול
 שפה:  אנגלית 
 אורך:  2:31
 חברת תקליטים:  Columbia
 כתיבה:  מלווין אנדסלי
 לחן:  Melvin Endsley 
 הפקה:  מיץ' מילר
 
Singing the Blues הוא שיר פופולרי שנכתב על ידי מלווין אנדסלי ופורסם בשנת 1956. בעוד שהשיר הוקלט לראשונה על ידי מרטי רובינס, ההקלטה המאוחרת יותר של השיר שבוצעה על ידי גאי מיטשל (אנ') היא הגרסה המצליחה והידועה ביותר של השיר.
הסינגל הגיע למקום הראשון במצעד הפזמונים האמריקני ב-8 בדצמבר 1956, ונשאר בצמרת המצעד במשך עשרה שבועות רצופים. השיר כיכב גם בצמרת מצעד הפזמונים הבריטי במשך שלושה שבועות לא רצופים.
ברבות השנים יצאו לשיר גרסאות כיסוי רבות נוספות, הידועות שבהן בוצעו על ידי פול מקרטני, דין מרטין, ביל היילי, וקליף ריצ'רד.
בישראל השיר מוכר במיוחד בשל שילובו בפסקול הסרט המצליח "אלכס חולה אהבה".
M4 (צביר)

| --- | --- |

M4 בצילום של טלסקופ החלל האבל
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  עקרב
 שמות נוספים:  NGC 6121
 מגלה:  ז'אן-פיליפ דה שסו
 תאריך גילוי:  1746
 סוג:  צביר כדורי
 בהירות נראית:  5.6+
 סיווג מורפולוגי:  IX
 עלייה ישרה:  16ʰ 23ᵐ 35.41ˢ
 נטייה:  ‏31.9″ ‏31′ ‏26°‏-
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  6.1-
 מרחק:  7,200  שנות אור 2,207.51  פארסק
 קוטר:  70 שנות אור
 מסה:  75,000~ ☉M
M4 (מ-Messier 4, נקרא גם NGC 6121) הוא צביר כדורי בקבוצת הכוכבים עקרב הנמצא במרחק של כ-7,200 שנות אור ממערכת השמש. עד שנת 2007 הוא נחשב לצביר הכדורי הקרוב ביותר לכדור הארץ, אך מאז התגלו צבירים קרובים יותר.
היסטוריה

הצביר התגלה בשנת 1746 על ידי האסטרונום השווייצרי ז'אן-פיליפ דה שסו שתיאר אותו כעצם מעורפל. שארל מסיה כלל אותו בשנת 1764 בקטלוג מסיה כצביר כוכבים.
בהירות נראיתו של הצביר היא מדרגה 5.6 כך שניתן לראותו בעין בתנאי תצפית טובים, והוא קל מאוד לאיתור - כמעלה וחצי ממערב לכוכב אנטארס. טלסקופ חובבים מאפשר כבר להבחין בכוכבים בודדים מתוך הצביר, שהבהירים ביותר מביניהם הם בעלי דרגת בהירות נראית 10.8. בשל קרבתו הרבה למישור המלקה מוסתר לעיתים הצביר על ידי הירח.
מאפייני הצביר

M4 הוא אחד הצבירים הקרובים ביותר שמוכרים כיום - כ-7,200 שנות אור בלבד. קוטרו כ-70 שנות אור, כך שגודלו הזוויתי הוא כ-36 דקות קשת - יותר מגודלו הזוויתי של הירח במילואו. מרכזו של הצביר אינו כדורי אלא בצורת מוט שאורכו הזוויתי כ-2.5 דקות קשת והוא מורכב מכוכבים בהירים יחסית עם דרגת בהירות 11. מאפיין זה התגלה כבר ב-1783 על ידי האסטרונום ויליאם הרשל. הספקטרום הכולל של אור הצביר מתאים לסוג ספקטרלי F8.
M4 הוא מרווח יחסית לצביר כדורי כך שמחצית ממסתו נמצאת בכדור שקוטרו 16 שנות אור, יותר מחמישית מקוטרו של הצביר השלם. הצביר מקיף את מרכז הגלקסיה בזמן מחזור של כ-116 מיליון שנים במסלול מאוד אליפטי שמביא אותו בפריאפסיד למרחק של פחות מ-2,000 שנות אור לליבת הגלקסיה. קרבה זו גורמת להפעלת כוחות גאות ושפל חזקים על הצביר עד כדי הוצאת כוכבים מתוכו, דבר שיכול להסביר את צפיפות הכוכבים הנמוכה שבו.
בצביר מוכרים 43 כוכבים משתנים ובשנת 1987 זוהה בו פולסר בעל זמן מחזור של 3 מילישניות - כעשירית מזמן המחזור של הפולסר בערפילית הסרטן. זו הייתה הפעם הראשונה שהתגלה פולסר עם זמן מחזור של אלפיות השנייה. בשנת 1995 גילה טלסקופ החלל האבל מספר ננסים לבנים בצביר שגילם מוערך בכ-13 מיליארדי שנים - בין הכוכבים הזקנים ביותר שידועים בשביל החלב. אובייקט מעניין נוסף בצביר הוא מערכת הכוללת ננס לבן ופולסר, ששינויים במחזוריות ההקפה שלהם, שהתגלו בצילומים של טלסקופ החלל האבל בשנת 2003, הובילה למסקנה, שבמערכת קיים גוף נוסף שמסתו כ-2.5 מסות צדק, כלומר מדובר בכוכב לכת. מכיוון שגיל המערכת הוא כ-13 מיליארדי שנים, הרי שגילו של כוכב הלכת הוא פי 2.5 מגיל מערכת השמש.
הערות שוליים

↑  T. von Hippel: Contribution of White Dwarfs to Cluster Masses, p. 5
| קטלוג מסיה |
| --- | --- | --- |
| צבירי כוכבים | M2 • M3 • M4 • M5 • M6 • M7 • M9 • M10 • M11 • M12 • M13 • M14 • M15 • M18 • M19 • M21 • M22 • M23 • M24 • M25 • M26 • M28 • M29 • M30 • M34 • M35 • M36 • M37 • M38 • M39 • M41 • M44 • M45 • M46 • M47 • M48 • M50 • M52 • M53 • M54 • M55 • M56 • M62 • M67 • M68 • M69 • M70 • M71 • M72 • M75 • M79 • M80 • M92 • M93 • M103 • M107 |  |
| גלקסיות | M31 • M32 • M33 • M49 • M51 • M58 • M59 • M60 • M61 • M63 • M64 • M65 • M66 • M74 • M77 • M81 • M82 • M83 • M84 • M85 • M86 • M87 • M88 • M89 • M90 • M91 • M94 • M95 • M96 • M98 • M99 • M100 • M101 • M102 • M104 • M105 • M106 • M108 • M109 • M110 |  |
| ערפיליות | M1 • M8 • M16 • M17 • M20 • M27 • M42 • M43 • M57 • M76 • M78 • M97 |  |
| אחרים | M40 • M73 |  |
שארל מסיה • קטלוג קלדוול • הקטלוג הכללי החדש
Kygo (אלבום)

Kygo  (בעברית: קייגו) הוא אלבום האולפן החמישי של הדי ג'יי והמפיק המוזיקלי הנורווגי קייגו. האלבום יצא לאור ב-21 ביוני 2024, על ידי חברת התקליטים RCA רקורדס.
רקע והכרזה

הסינגל המוביל של האלבום, "Whatever", ביחד עם הזמרת והיוצרת האמריקאית אווה מקס, יצא לאור ב-19 בינואר 2024. הסינגל השני, "For Life", בהשתתפות עם הזמר והיוצר האנגלי זאק אבל, בו מופיע גם המוזיקאי האמריקאי נייל רודג'רס, יצא לאור ב-19 באפריל 2024. ב-30 במאי 2024, קייגו הכריז על שם האלבום לצד עטיפת האלבום ותאריך יציאתו. הסינגל השלישי, "Without You", בהשתתפות הזמרת והיוצרת הבריטית היילה, יצא לאור למחרת. קייגו חשף את רשימת הרצועות של האלבום ב-10 ביוני 2024. הסינגל הרביעי, "Me Before You", בהשתתפות עם הזמר והיוצר האנגלי פיל פלסטד, יצא לאור ארבעה ימים לאחר מכן.
רשימת רצועות

| Kygo> מס' | Kygo> שם | Kygo> משך | Kygo>  | Kygo>  | Kygo>  | Kygo>  | Kygo>  | Kygo>  | Kygo>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Intro  | 1:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | The Feeling (ביחד עם סיגריד)   | 3:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Whatever (ביחד עם אווה מקס)   | 2:58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Surrender (ביחד עם פרד וויל)   | 3:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Can't Do It on My Own  | 4:04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Me Before You (ביחד עם פיל פלסטד)   | 3:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Healing (Shattered Heart) (ביחד עם האחים ג'ונאס)   | 2:42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Lighthouse (ביחד עם זאק אייבל)   | 3:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Found Another Love  | 4:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Louder (ביחד עם ג'וליה מייקלס וצ'אנס פניה)   | 3:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Fade Away (ביחד עם סנדרו קוואצה)   | 5:05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Hold On (בהשתתפות אמית פן)   | 4:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Let Go (ביחד עם סשה אלכס סלואן)   | 3:07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | For Life (ביחד עם זאק אייבל ונייל רוג'רס)   | 2:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Without You (ביחד עם היילה)   | 4:23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Wait – Kygo Remix  | 5:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | You Can Feel  | 3:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 18. | Love Me Now or Lose Me Later (ביחד עם מאט הנסן)   | 3:41 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 63:48 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 97 |
הערות שוליים

↑  סטיוארט קרייטון, קייגו, פרנקלין, אולי גרין, פיטי מרטין, לוק ניקולי, נייל רוג'רס
↑  Gonzalez, Rebekah (19 בינואר 2024). "Ava Max & Kygo Reimagine Shakira's Biggest Hit on Infectious New Song". iHeartRadio. נבדק ב-14 ביוני 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Kygo joins forces with Zak Abel & Nile Rodgers in 'For Life': Listen". We Rave You. 22 באפריל 2024. נבדק ב-14 ביוני 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Kygo announces self-titled album for June 21st release". We Rave You. 30 במאי 2024. נבדק ב-14 ביוני 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Heffler, Jason (31 במאי 2024). "Listen to Kygo and Hayla's Smoldering Dance Anthem, "Without You"". EDM. נבדק ב-14 ביוני 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Sunkel, Cameron (11 ביוני 2024). "Kygo Reveals Star-Studded Tracklist of Upcoming Self-Titled Album". EDM.com. נבדק ב-14 ביוני 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Kygo and Plested reunite on new song 'Me Before You': Listen". We Rave You. 17 ביוני 2024. נבדק ב-17 ביוני 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Billboard 200™, בילבורד, ‏6 ביולי 2024
| קייגו |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות |  |
| אלבומי אולפן | Cloud Nine • Kids in Love • Golden Hour • Thrill of the Chase • Kygo |  |
| מיני-אלבומים | Stargazing |  |
| סינגלים | "Epsilon" • "Firestone" • "ID" • "Stole the Show" • "Nothing Left" • "Here for You" • "Stay" • "Coming Over" • "Raging" • "Carry Me" • "It Ain't Me" • "First Time" • "Stargazing" • "Kids in Love" • "Stranger Things" • "Remind Me to Forget" • "Born to Be Yours" • "Happy Now" • "Carry On" • "Not OK" • "Higher Love" • "Family" • "Forever Yours (Tribute)" • "Like It Is" • "I'll Wait" • "Freedom" • "Lose Somebody" • "The Truth" • "What's Love Got to Do with It" • "Hot Stuff" • "Love Me Now" • "Undeniable" • "Dancing Feet" • "Freeze" • "Never Really Loved Me" • "Lost Without You" • "Woke Up in Love" • "Whatever" |  |
| סינגלים שיווקים | "Fragile" |  |
| שירים אחרים | "You're the Best Thing About Me" • "Broken Glass" • "Someday" |  |
| סיבובי הופעות | Endless Summer Tour • Cloud Nine Tour • Kids in Love Tour |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: d46aa03f-f5d6-492a-be3c-7c02e72b68e2
M5

ערך זה עוסק בגלקסיה. אם התכוונתם לכביש בבריטניה, ראו .
| --- | --- |

M5 בצילום של טלסקופ החלל האבל
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  נחש
 שמות נוספים:  NGC 5904
 מגלה:  גוטפריד קירך, מריה וינקלמן 
 תאריך גילוי:  5 במאי 1702
 סוג:  צביר כדורי
 בהירות נראית:  5.6+
 סיווג מורפולוגי:  V
 עלייה ישרה:  15ʰ 18ᵐ 33.75ˢ
 נטייה:  ‏57.7″ ‏04′ ‏02°‏+
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  8.8-
 מרחק:  24,500  שנות אור 7,511.65  פארסק
 קוטר:  165 שנות אור
 מסה:  445,000.  ☉M
 מספר כוכבים:  100,000<
 
M5 (מ-Messier 5, נקרא גם NGC 5904) הוא צביר כדורי בקבוצת הכוכבים ראש הנחש הנמצא במרחק של כ-24,500 שנות אור ממערכת השמש ומכיל לפחות 100,000 כוכבים.
היסטוריה

הצביר התגלה כבר בשנת 1702 על ידי האסטרונום הגרמני גוטפריד קירש ואשתו מריה בעת שצפו בכוכב שביט, ותואר כ"כוכב מעורפל". בשנת 1764 התגלה הצביר מחדש על ידי שארל מסיה וצורף לקטלוג מסיה. גם מסיה לא זיהה שמדובר בצביר כוכבים ותיאר אותו כ"ערפילית חסרת כוכבים" ורק בשנת 1791 גילה האסטרונום ויליאם הרשל שזהו צביר.
הצביר ניתן לצפייה בעין רק בתנאי תצפית מיטביים, והוא נמצא בקצה המערבי של הקבוצה בסמוך לכוכב העמום 5 בנחש. במשקפת או בטלסקופ חובבים ניתן להבחין שמדובר בגרם שמיים שאינו כוכב אך רק באמצעות ציוד איכותי ניתן להבחין בכוכבי הצביר, שהבהירים ביותר מביניהם הם בעלי דרגת בהירות נראית 12.2.
מאפייני הצביר

צורתו של M5 היא מעט אליפטית וקוטרו כ-165 שנות אור. מרחקו ממערכת השמש הוא כ-24,500 שנות אור כך שגודלו הזוויתי הוא כ-23 דקות קשת - כמחצית מגודלו הזוויתי של הירח. הוא צפוף למדי - חצי ממסתו מרוכזת ברדיוס של כ-15 שנות אור בלבד סביב מרכזו. בצביר נתגלו עד היום מעל ל-100 כוכבים משתנים רובם משתני RR בנבל הנפוצים יחסית בצבירים כדוריים ומסייעים בקביעת מרחקו. אחד מהכוכבים המשתנים האחרים הוא נובה ננסית ושניים אחרים (משתנה 42 ומשתנה 84) הם משתנים קפאידיים בעלי זמני מחזור של 25.7 ימים ו-26.6 ימים ושבהירותם משתנה מדרגה 10.6 לדרגה 12.1 ומדרגה 10.8 לדרגה 12.3 בהתאמה. הספקטרום הכולל של אור הצביר מתאים לסוג ספקטרלי F7. גילו של הצביר מוערך בכ-13 מיליארדי שנים, מהזקנים ביותר בשביל החלב. הצביר מקיף את מרכז שביל החלב בזמן הקפה של כ-437 מיליוני שנים.
הערות שוליים

↑  Allen, C. & Martos, M. A The galactic orbits and tidal radii of selected star clusters p. 34
↑  Allen, C. & Martos, M. A The galactic orbits and tidal radii of selected star clusters p. 31
| קטלוג מסיה |
| --- | --- | --- |
| צבירי כוכבים | M2 • M3 • M4 • M5 • M6 • M7 • M9 • M10 • M11 • M12 • M13 • M14 • M15 • M18 • M19 • M21 • M22 • M23 • M24 • M25 • M26 • M28 • M29 • M30 • M34 • M35 • M36 • M37 • M38 • M39 • M41 • M44 • M45 • M46 • M47 • M48 • M50 • M52 • M53 • M54 • M55 • M56 • M62 • M67 • M68 • M69 • M70 • M71 • M72 • M75 • M79 • M80 • M92 • M93 • M103 • M107 |  |
| גלקסיות | M31 • M32 • M33 • M49 • M51 • M58 • M59 • M60 • M61 • M63 • M64 • M65 • M66 • M74 • M77 • M81 • M82 • M83 • M84 • M85 • M86 • M87 • M88 • M89 • M90 • M91 • M94 • M95 • M96 • M98 • M99 • M100 • M101 • M102 • M104 • M105 • M106 • M108 • M109 • M110 |  |
| ערפיליות | M1 • M8 • M16 • M17 • M20 • M27 • M42 • M43 • M57 • M76 • M78 • M97 |  |
| אחרים | M40 • M73 |  |
שארל מסיה • קטלוג קלדוול • הקטלוג הכללי החדש
Kylin

| --- | --- |

 מפתח:  אוניברסיטה הלאומית לטכנולוגיות הגנה 
 סוג רישיון:  הרישיון הציבורי הכללי של גנו 
 www.kylinos.cn
 
Kylin היא מערכת הפעלה שפותחה על ידי אקדמאים באוניברסיטה הלאומית לטכנולוגיות הגנה ברפובליקה העממית של סין, החל מ-2001. שם המערכת נובע מהחיה המיתולוגית הסינית קילין. הגרסה הראשונה התבססה על מערכת FreeBSD, והייתה מיועדת לשימוש הצבא הסיני וארגונים ממשלתיים אחרים. בהמשך הוסבה Kylin להיות מבוססת לינוקס, וגרסה זו נקראת NeoKylin והוכרזה ב-2010.
ב-2013 הוכרז על הפצת מערכת הפעלה חדשה מבוססת על אובונטו-לינוקס. שם המערכת הוא Ubuntu Kylin גרסתה הראשונה היא 13.04 שיצאה ב-25 באפריל 2013.
גרסת ה-FreeBSD

הפיתוח של Kylin החל בשנת 2001, כשהאוניברסיטה הלאומית לטכנולוגיות הגנה, החלה במשימת פיתוח מערכת הפעלה, תחת תוכנית 863, אשר יעודה הוא להפוך את סין, לעצמאית מטכנולוגיה זרה. המטרה הייתה "לתמוך במספר סוגי פלטפורמות שרתים, להגיע לביצועים גבוהים, זמינות גבוהה, ואבטחה גבוהה, כמו גם ליישר קו עם התקנים הבינלאומיים, של מערכות ההפעלה יוניקס ולינוקס". יצירתה הייתה במודל היררכי הכולל את "שכבת הליבה הבסיסית הדומה ל-Mach, שכבת מערכת השירותים, הדומה ל-BSD, וסביבת שולחן העבודה הדומה לחלונות".
בפברואר 2005 אתר "China Military Online" דיווח על "הצלחה בפיתוח מערכת ההפעלה Kylin בגרסת השרתים". על פי האתר, מדובר במערכת ההפעלה הראשונה המבוססת על 64 סיביות, בעלת רמת אבטחה גבוהה (מחלקה B2 (אנ')), וגם המערכת הראשונה ללא ליבת לינוקס שעמדה בתקן האימות הגלובלי של לינוקס, על ידי "קבוצת התקנים החופשיים הבינלאומית".
ב-2006 נטען כי חלקים נרחבים של Kylin הועתקו מ-FreeBSD גרסה 5.3. סטודנט סיני אנונימי מאוסטרליה, שהשתמש בפסיאודונים "Dancefire" פרסם בדיקה על מידת זהות ליבות שתי המערכות, והראה שהזהות ביניהם מגיעה לשיעור של 99.45 אחוזים. אחד ממפתחי Kylin הודה בוועידת EuroBSDCon הבינלאומית שנערכה ב-2006, ש-Kylin אכן מבוססת על FreeBSD‏.
ב-2009 במסמך שהוצג בפני הוועדה לכלכלה וביטחון ביחסי סין-ארצות הברית, נטען כי מטרת סין בפיתוח Kylin הייתה, להפוך את המחשבים הסיניים לבלתי חדירים, למדינות מתחרות בתחום זירת הלוחמה הקיברנטית. הוושינגטון פוסט דיוח כי:
"סין פיתחה מערכת הפעלה מאובטחת יותר לעשרות מיליוני המחשבים שלה, והיא כבר מותקנת על מערכות צבאיות וממשלתיות, מתוך תקווה שרשתות בייג'ינג יהפכו לבלתי חדירות לארה"ב ולסוכנויות  מודיעין."