stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תופעה
ההבחנה הפילוסופית > תופעה מוחשית כפרשנות סובייקטיבית לתופעה טבעית

הפילוסוף הנודע עמנואל קאנט יצר הפרדה בין התופעה, שהיא התפיסה החושית של האירוע לבין "הדבר כשלעצמו". קאנט סבר כי התופעה היא החוויה, שהיא התפיסה הסובייקטיבית של האינדיבידואל. התופעה היא למעשה ההפשטה של הדבר, מכיוון שהדבר עצמו אינו נמצא באופן ישיר בתודעת הצופה.
לדברי הפילוסוף גאורג וילהלם פרידריך הגל, החושים מביאים את האובייקט להכרתנו והופכים אותו לתודעה חושית. תודעה חושית זו הופכת ברוחנו לתודעה מדעית (או דתית), ותודעה מדעית זו הופכת בהמשך הדרך ל"דעה המוחלטת", כלומר להכרה אמיתית ושלמה. פילוסופים שונים טענו כי לאובייקטים אין קיום מחוץ להכרתנו ולמודעותנו, שכן אין לנו אפשרות להכיר בתכונותיהם האמיתיות.
ראו גם

חוק טבע
תופעה על-טבעית
תופעת אינטרנט (סוג של תופעה חברתית)
הערות שוליים

↑  יצחק אבינרי, יד הלשון, יזרעאל, 1964, עמ' 194
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534331605171  GND: 4254910-3  LCCN: sh88001849 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תיקי הכפרים הערביים

תיקי הכפרים הערביים היו מסמכי מודיעין, שהיו מבוססים על מערכת אינדקס, וכללו נתונים מפורטים על כל כפר וכפר בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי. הם נאספו על ידי יחידת המודיעין, ש"י של ארגון "ההגנה". המסמכים היו הבסיס המודיעני לפעולות "ההגנה" והפלמ"ח במהלך הפעולות והמבצעים שערכו בשנות ה-40 של המאה ה-20. התיקים תיעדו את מספר הגברים בכפר, מקורות ההכנסה העיקרים, איכות המים במקום, רמת ההשתתפות במרד הערבי הגדול, ההרכב הסוציו-פוליטי, מי הרג יהודים, איכות הקרקע, היחסים בין הכפרים, מספר כלי הנשק וכן את הטופוגרפיה.
התיקים שימשו לא פעם אחרי הקמת המדינה, בעיקר בפעולות התגמול שבוצעו.
הרעיון לניהול תיקים אלו הוצע על ידי גורמים שונים, ביניהם בן ציון לוריא, סייר וחוקר ארץ ישראל, שכתב ב-1940 לקרן קיימת לישראל כי "איסוף מסמכים שכאלו יעזרו מאוד לגאולת הארץ". ואכן ראש מחלקת ההתיישבות בקרן הקיימת לישראל, יוסף ויץ הפך את הרעיון ל"פרויקט לאומי". גם מראשי היישוב (ולימים נשיא מדינת ישראל), יצחק בן-צבי לקח חלק ביוזמה ואף הציע מספר הצעות לשפרה. בין הוגי הרעיון היו גם שמואל דיבון, ראש המחלקה הערבית של הש"י, וזרובבל ארבל, שהפעיל חוליות סיירים בחי"ש, אשר צוותו למיזם ביוזמת יגאל ידין.
תוכן התיקים

לדברי אילן פפה בראשית שנות הארבעים התיקים כללו גם צילומי אוויר, לדבריו עם הזמן השתכללו הדברים התיקים ונוספו דברים כגוון מספר השומרים בכפר, איכות הנשק וזאת לצד הדרך הטובה ביותר לתקוף כל כפר וכפר. העדכון הסופי היה ב-1947 כאשר העדכון התמקד ביצרת רשימות של "מבוקשים" בכל כפר וכפר, הקריטריונים העיקריים להוספה של איש לרשימה הייתה השתתפות בפעולה כנגד הכוחות הבריטים וכנגד גורמים ציונים ותמיכה במנהיג פלסטיני.
לכל תיק הובא מבוא, מפת הסביבה בקנד מידה של 1:100,00, מפת הכפר בקנה מידה של 1:5,000, המפות עודכנו מדי פעם ופעם וכללו את צירי הכניסה והיציאה לכפר, מעבירי מים, בתי ההארחה, בארות, שמות מנהיגים, בתי מנהיגים ויעדים נוספים לחבלה.
הערות שוליים

↑  Ian Black and Benny Morris, Israel's Secret Wars: A History of Israel's Intelligence Services, 2004, p.129, ISBN 0-8021-3286-3
↑  Gil Eyal, The Disenchantment of the Orient - Expertise in Arab Affairs and the Israeli State, Stanford University Press, 2006, p.85. ISBN 978-0-8047-5403-3.
↑  Ilan Pappé (2006). The Ethnic Cleansing of Palestine. Oxford, England: Oneworld Publications. pp. 17–22. ISBN 1-85168-467-0.
1 2  רונה סלע, כך הצליח שירות הידיעות של ההגנה לצלם את הכפרים הערביים מגובה השמים, באתר הארץ, 13 במאי 2011
↑  תיקי כפרים - ארגון ההגנה, באתר ארגון ההגנה
תנומת כוח

תנומה קלה באמצע עבודה פיזית
תנומת כוח (באנגלית: Power nap) היא שינה קלה במהלך היום לזמן מוגבל של כעשרים דקות ולכל היותר שלושים דקות.
עשרים דקות של שינה רדודה מכינים את הגוף לשינה עמוקה, אך עדיין לא מתחילים אותה. במהלך השינה הזאת יש התאוששות של המוח. עסקים רבים בארצות הברית מאפשרים לעובדיהם לקחת הפסקת שינה. בחברות תעופה אמריקאיות אפילו מחייבים את הטייסים לעבור הפסקת שינה לפי התור.
הנושא נחקר באוניברסיטת הרווארד ובאוניברסיטת דיסלדורף, שמצאה שיפור משמעותי ביכולת הזכירה לאחר תנומת כוח.
ראו גם

שנת צהריים
תיקון רציפות

בתורת ההסתברות, תיקון רציפות היא טרנספורמציה המופעלת על משתנה מקרי בעל התפלגות בדידה, כשמנסים לקרב אותה באמצעות התפלגות רציפה, על מנת לשפר את הקירוב.
לפני שתוכנות סטטיסטיות בעלות יכולת חישוב חזקה היו זמינות, לתיקוני רציפות היה תפקיד חשוב ביישומים של מבחנים סטטיסטיים בהם המשתנה הנבדק היה בעל התפלגות בדידה, כמו התפלגות בינומית או פואסונית; בפרט הייתה להן חשיבות רבה עבור חישובים שנעשו באופן ידני.
כשרמת דיוק גבוהה במיוחד אינה נדרשת, חישובים הנעשים במחשב עבור פרמטרים מסוימים יכולים להסתמך גם היום על תיקון הרציפות, וכך לשפר את הדיוק (לעומת אי-שימוש בתיקון רציפות) תוך שמירה על פשטות התוכנה ועל מהירות הריצה שלה.
דוגמאות > התפלגות בינומית

נניח כי  X\sim {\textrm {Bin}}\left(n,p\right) ‏(X מתפלג בינומית עם פרמטרים n ו-p). אז לכל  x\in \{0,1,2,...n\} מתקיים:
אם  np ו- np(1-p) גדולים מספיק (נהוג להחשיב 5 ומעלה כגדולים מספיק), אז ההסתברות לעיל ניתנת לקירוב טוב על ידי:
עבור  Y\sim {\textrm {N}}\left(np,np(1-p)\right) ‏(Y מתפלג נורמלית עם פרמטרים np ו-(np(1-p. לכן קירוב זה נקרא גם "קירוב נורמלי"). כל זה נכון גם בלי תיקון רציפות.
תיקון רציפות פירושו לקחת את הערך האמצעי בין x לבין x+1, כלומר לקחת את x+0.5, וכך נקבל קירוב שהוא יותר מוצלח:
ההחסרה של  {\frac {1}{2}} ‏ מ- x+1 או ההוספה של  {\frac {1}{2}} ‏ ל- x היא למעשה תיקון הרציפות.
באופן דומה, אם נרצה לקבל קירוב עבור:
נשתמש ב:
דוגמאות > התפלגות פואסון

נניח כי  \ X\sim {\textrm {Poisson}}\left(\lambda \right). ‏ (X מתפלג פואסונית עם פרמטר λ) תוצאת הקירוב הנורמלי היא:
עבור  Y\sim {\textrm {N}}\left(\lambda ,\lambda \right).
ראו גם

משפט הגבול המרכזי
תחרות המועמדים 2016

תחרות המועמדים בשחמט 2016, התקיימה במוסקבה בין התאריכים 11 במרץ 2016 ל-30 במרץ 2016. בתחרות התקיימו ארבעה עשר סיבובים. התחרות בקטגוריה 21 (מד כושר ממוצע 2770).
סרגיי קריאקין ניצח בתחרות זו, והעפיל לדו-קרב על אליפות העולם בשחמט נגד אלוף העולם באותה עת, מגנוס קרלסן.
משתתפי התחרות

| צורת העפלה | משתתף | גיל | מד כושר | דירוג בעולם לפי מד כושר |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מפסיד באליפות העולם בשחמט 2014 | הודו וישוואנתן אנאנד | 46 | 2762 | 12 |
| משתתפי הגמר של גביע העולם בשחמט 2015 | רוסיה סרגיי קריאקין | 26 | 2760 | 13 |
| משתתפי הגמר של גביע העולם בשחמט 2015 | רוסיה פטר סבידלר | 39 | 2757 | 16 |
| משתתפי הגמר של גרנד פרי 2014-2015 | ארצות הברית פביאנו קרואנה | 23 | 2794 | 3 |
| משתתפי הגמר של גרנד פרי 2014-2015 | ארצות הברית היקארו נקמורה | 28 | 2790 | 6 |
| מקום גבוה לפי מד כושר | בולגריה וסלין טופאלוב | 41 | 2780 | 8 |
| מקום גבוה לפי מד כושר | הולנד אניש גירי | 21 | 2793 | 4 |
| הזמנת מארגנים | ארמניה לבון ארוניאן | 33 | 2786 | 7 |
תוצאת התחרות

| מס'   | משתתף   | מד כושר  | 1   | 1   | 2   | 2   | 3   | 3   | 4   | 4   | 5   | 5   | 6   | 6   | 7   | 7   | 8   | 8   |   | +   | =   | −   | נקודות   | מיקום   |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1   | רוסיה סרגיי קריאקין  | 2760   | X   | X   | ½   | 1   | 1   | 0   | ½   | ½   | ½   | ½   | ½   | ½   | 1   | ½   | ½   | 1   |   | 4 | 9 | 1 |  ½8 |   |
| 2   | ארצות הברית פביאנו קרואנה  | 2794   | ½   | 0   | X   | X   | ½   | 1   | ½   | ½   | ½   | ½   | ½   | ½   | ½   | 1   | ½   | ½   |   | 2 | 11 | 1 | ½7 |   |
| 3   | הודו וישוואנתן אנאנד  | 2762   | 0   | 1   | ½   | 0   | X   | X   | 1   | ½   | ½   | 1   | ½   | ½   | ½   | 0   | 1   | ½   |   | 4 | 7 | 3 | ½7 |   |
| 4   | רוסיה פטר סבידלר  | 2757   | ½   | ½   | ½   | ½   | 0   | ½   | X   | X   | ½   | 1   | ½   | ½   | ½   | ½   | ½   | ½   |   | 1 | 12 | 1 | 7 | 4   |
| 5   | ארמניה לבון ארוניאן  | 2786   | ½   | ½   | ½   | ½   | ½   | 0   | ½   | 0   | X   | X   | ½   | ½   | 1   | ½   | 1   | ½   |   | 2 | 10 | 2 | 7 | 5   |
| 6   | הולנד אניש גירי  | 2793   | ½   | ½   | ½   | ½   | ½   | ½   | ½   | ½   | ½   | ½   | X   | X   | ½   | ½   | ½   | ½   |   | 0 | 14 | 0 | 7 | 6   |
| 7   | ארצות הברית היקארו נקמורה  | 2790   | 0   | ½   | ½   | 0   | ½   | 1   | ½   | ½   | 0   | ½   | ½   | ½   | X   | X   | 1   | 1   |   | 3 | 8 | 3 | 7 | 7   |
| 8   | בולגריה וסלין טופאלוב  | 2780   | ½   | 0   | ½   | ½   | 0   | ½   | ½   | ½   | 0   | ½   | ½   | ½   | 0   | 0   | X   | X   |   | 0 | 9 | 5 | ½4 | 8 |
תחנת רכבת

האולם הראשי של תחנת הרכבת בפורטו (פורטוגל) - תקרה מעוטרת ואריחי קרמיקה מצוירים
עגלות מטען להשכרה בתחנת רכבת בגרמניה
תחנת רכבת היא מתקן או מבנה המשמש לעצירתן של רכבות באופן בטוח לשם עלייה וירידה של נוסעים ופריקתן והעמסתן של סחורות.
סוגי תחנות ואפיוניהן

תחנות רכבת מהוות מרכיב חשוב של רשת מסילות הרכבת. התחנות מתחלקות לשני סוגים עיקריים - תחנות נוסעים ותחנות משא. תחנת הנוסעים מאפשרת עלייה וירידה של נוסעים מהרכבת. התחנות הללו כוללות בדרך כלל רציפי נוסעים המאפשרים עליה נוחה אל הרכבת, וכן קופות לקניית כרטיסי נסיעה. תחנות המשא משמשות להטענה ופריקה של סחורות מרכבות המשא, וכוללות לרוב ציוד עזר שנועד לעזור בביצוע הפעולה כגון מנופים ומשטחי הטענה. בנוסף, בתחנות רכבת שונות ישנם מתקנים העוזרים לתפעול מסילת הרכבת עצמה. כמו כן קיימות גם תחנות רכבת תפעוליות המשמשות לביצוע פעולות שונות הקשורות בהפעלת מערכת הרכבות.
תחנות מוקדמות נבנו בדרך כלל עם מתקנים לטיפול גם בתנועת נוסעים וגם במשא (אם כי לרוב השטחים שהוקצו לטיפול בנוסעים ובסחורות היו מופרדים). התחנות הדו-שימושיות הללו פחות נפוצות כיום, ובמקרים רבים מתקנים לטיפול בסחורות נמצאים רק בתחנות ראשיות או בתחנות מיוחדות שנבנו במיוחד לצורך כך. בדרך כלל, תחנות רכבת ממוקמות על מסילת הרכבת, או בקצה המסילה (ואז הן נקראות מסוף). רציפים הנמצאים בתחנות הנוסעים מחוברים ביניהם בדרך כלל על ידי מעברים עיליים ותחתיים, על מנת למנוע מנוסעים לעבור מרציף לרציף דרך מסילת הרכבת עצמה. מתקנים לנוסעים כדוגמת סככות מפני גשם או שמש, ספסלים וקופות כרטיסים יכולים להיות ממוקמים הן על הרציפים עצמם והן במבנה התחנה.
נוסף על מתקנים לטיפול בנוסעים ומטען, תחנות רכבת כוללות לרוב גם מסילות שירות ומבני דפו שנועדו לטפל בקטרים וקרונות. תחנות רכבת רבות מהוות נקודות החלפה בין אמצעי תחבורה ציבורית שונים, שכן מיקומן המרכזי בערים רבות והיקף הנוסעים ברכבות דרש בנייה של תחנות רכבת תחתית, חשמליות ואוטובוסים במרחק קצר מהתחנות.
מתקנים ושירותים בתחנות רכבת

בכל תחנת רכבת ישנם אשנבים למכירת כרטיסים, או מכונות אוטומטיות למטרה זו, או שילוב של שניהם. עם זאת, בקווי רכבת שונים נמכרים הכרטיסים על הרכבת עצמה. לעיתים קרובות יש בתחנות אשנבים או דלפקים המציעים שירותים נוספים, וכן חנויות שונות. תחנות רכבת גדולות מהוות לעיתים מרכז קניות. בתחנות רבות ישנן חנויות מזון מהיר או מסעדות, וישנן תחנות בהן מצוי פאב או בר.
בנוסף לחנויות, יש בתחנות הרכבת שירותים רבים לנוסעים, כמו מתקנים למטען הנוסעים: עגלות לנשיאת המטען, שמירת מטען ומשרד אבדות ומציאות; לוחות מידע על זמני הרכבת ודלפקי מודיעין; תחנות מוניות ואוטובוסים; אולמות המתנה ובתי שימוש. מורכבותן של תחנות הרכבת משתנה: ישנן תחנות שבהן אין כמעט דבר חוץ מרציף, ולעומתן תחנות ענק ובהן אולמות רבים, קישור לקווי אוטובוס ורכבת תחתית, ומאות חנויות. במדינות רבות באפריקה ודרום אמריקה הופכת תחנת הרכבת למקומם של שווקים ועסקים אחרים, במיוחד בתחנות שבהן עוברים תיירים.
בישראל

בישראל פעילות כ-70 תחנות רכבת. הצפונית ביותר נכון לסוף שנת 2022 היא תחנת נהריה, והדרומית ביותר היא תחנת דימונה. מספר תחנות הרכבת עתיד לגדול בשנים הקרובות, בהתאם לתוכנית הפיתוח של רכבת ישראל, ובמסגרת פרויקטים כגון המסילה המזרחית, מסילת 431, הארכת קו הרכבת המהיר לירושלים, ועוד.
ראו גם

תחנת רכבת תחתית
תחנת רכבת עם קרונות מטען
תיקון קורווין

תיקון קורווין הייתה הצעה לתיקון חוקת ארצות הברית, אשר באה לפתור את משבר הפרישה של שנת 1861 על ידי הגנה מפורשת על קיומה של העבדות בארצות הברית. ההצעה עברה בדוחק בקונגרס, אך לא אושרה על ידי המדינות. ארבע שנים לאחר שהוצע תיקון קורווין, אושר התיקון ה-13 לחוקת ארצות הברית המנוגד לו בתוכנו ובמהותו.
נוסח ההצעה

החוקה לא תתוקן באופן שיסמיך את הקונגרס לבטל או להתערב במוסדות הפנימיים של מדינה מן המדינות, ובפרט באלה העוסקים באנשים העובדים או המשרתים בהתאם לחוקי כל מדינה מן המדינות
המקור באנגלית
No amendment of this Constitution, having for its object any interference within the States with the relations between their citizens and those described in second section of the first article of the Constitution as "all other persons", shall originate with any State that does not recognize that relation within its own limits, or shall be valid without the assent of every one of the States composing the Union
תולדות

בשנת 1861, עם היבחרו של אברהם לינקולן, שהתנגד לעבדות, לנשיאות ארצות הברית, החליטו מדינות העבדות שבדרום לפרוש מהאיחוד, שכן תושביהן חששו שלינקולן יבטל את העבדות שעליה נסמכה כלכלתם. במאמץ אחרון למנוע את הקרע בארצות הברית, הציע תומאס קורווין, ציר בית הנבחרים מאוהיו, את ההצעה הנ"ל, אשר באה להגן על העבדות ואשר הייתה העתק מדויק של הצעה דומה לסנאט, פרי-עטו של הרפובליקני מניו יורק ויליאם סיוארד.
תומכיו של התיקון טענו, כי התיקון אינו יותר מאשר חזרה מפורשת על העקרונות שהובעו כבר בעברה הפוליטי של ארצות הברית, ובפרט בחוקה בגרסתה המקורית משנת 1787. לעומתם, האבוליציוניסטים הקיצוניים, כדוגמת פרדריק דאגלס, התנגדו לתיקון וטענו כי החוקה מעולם לא הגנה על קיום מוסד העבדות בארצות הברית.
ב-28 בפברואר 1861 אישר בית הנבחרים ברוב צמוד את ההצעה, וכעבור יומיים היא אושרה על חודו של קול גם בסנאט. מדינות הדרום הפורשות (בתקופה ההיא, שבע במספר) התעלמו מההצעה. לאחר אישור הקונגרס ועם תמיכה הן מצד הנשיא היוצא ג'יימס ביוקנן והן מהנשיא הנכנס לינקולן, ההצעה עברה לידי המדינות השונות, לאשרור על ידי שלושה רבעים מתוכן. אולם, היחידות שאישרו אותה היו מדינות אוהיו, מרילנד ואילינוי, וברוב המדינות היא בכלל לא עלתה לדיון, ולכן לא אושרה. מבחינה טכנית, ההצעה עדיין עומדת לאשרור, שכן לא נקבע לה תאריך תפוגה, אך לאחר קבלת התיקון ה-13 לחוקה, הסיכוי שהיא תעבור הוא קלוש שבקלושים.
השפעות אפשריות

לו עבר, היה תיקון קורווין מעלה שאלה עקרונית בתחום מדע המדינה והמשפט החוקתי: האם מותר לחוקה במדינה דמוקרטית לאסור על שינויים מסוימים בתוך עצמה? בעניין זה ישנם הטוענים כי תיקון קורווין הוא אכן מקרה של סעיף מקובע (entrenched clause) ולכן, לו עבר, היה אוסר על אשרורו של התיקון ה-13 לחוקה, אשר ביטל את העבדות ואסר על המשך קיומה; לעומת זאת, אחרים אומרים שתיקון מאוחר יותר לחוקה יכול היה לבטל את תיקון קורווין, בדומה לכך שהתיקון ה-21 ביטל את התיקון ה-18.
ראו גם

פשרת קריטנדן
עבדות בארצות הברית
תוכולתי-נינורתה הראשון

תוכולתי-נינורתה הראשון (Tukulti-Ninurta I) מלך אשור בשנים 1243 - 1207 לפנה"ס לערך. משמעות שמו: "נותן את אמוני באל נינורתה". ירש את אביו שלמנאסר הראשון. במחצית הראשונה של מלכותו יצא להילחם נגד החיתים, וניצח אותם בקרב ניחריאה (עיר באזור נהר החידקל).
בשנת 1230 לפנה"ס נלחם נגד מלך בבל הכשי כשתיליאש הרביעי, ניצח אותו, כבש את בבל הגלה את מלכה לאשור ומינה מושלים מקומיים שהיו כפופים אליו. לאחר שהצבא האשורי עזב, בבל מרדה, ותוכולתי חזר ובזז את מקדשיה. הוא הקים עיר חדשה בשם כר-תוכולתי-נינורתה. בהיותו בעיר, בנו מרד בו וצר עליו. במהלך המצור נרצח תוכולתי, וירש אותו בנו אשור-נדין-אפלי. לאחר מותו החלה לשקוע ממלכת אשור.
הערות שוליים

↑  התיארוך המדויק אינו ידוע, הצעת תיארוך אחרת היא 1233–1197 לפנה"ס
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: שלמנאסר הראשון | המלך ממלכי אשור | הבא: אשור-נדין-אפלי |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 118763172  VIAF: 8183389   WorldCat (עם VIAF): 8183389 
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תרבות חופשית

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  לורנס לסיג
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  ספר עיון
 נושא:  מדעי המחשב 
 הוצאה
 הוצאה:  ספרי פינגווין 
 תאריך הוצאה:  2004
 הוצאה בעברית
 תרגום:  לא תורגם לעברית
 סדרה
 ספר קודם:  The Future of Ideas 
 הספר הבא:  Code: Version 2.0 
 
תרבות חופשית הוא ספרו השלישי של לורנס לסיג, העוסק בחוקי זכויות היוצרים בארצות הברית ובמדינות אחרות במערב. על פי ספרו, המדובר בחוקים נוקשים, שחלים אוטומטית על כל יצירה, וכך נוצר מצב שבו פחות ופחות יצירות נשארות בנחלת הכלל מפני שכל מילה מדוברת וצליל מושמע מופרט לכסף וממון ונהיה נשוא של רגולציה. מצב כזה גורם לנזקים לתרבות עצמה ולציבור שצורך אותה - אובדן של יצירות בשל הזנחה במאגרים, הפללה דרקונית ומוגזמת של אנשים שהעתיקו מוזיקה או ספרים, חסימת האפשרות להשתמש בספרים אף על פי שזכויות היוצרים עליהם פגו, ועוד.
הספר מציע לערוך רפורמות בחוקי זכויות היוצרים ולאמץ מערכת שונה של רישוי זכויות יוצרים.
ספר זה הוא אחד הטקסטים העיקריים של אידאולוגיית התוכן החופשי ושל ארגון Creative Commons שלסיג הוא המייסד שלה.
שר האוצר של בריטניה

ערך זה עוסק במשרה בממשלת בריטניה. אם התכוונתם לאחד מתאריו של ראש ממשלת בריטניה, ראו .
| --- | --- |


 איוש נוכחי:  רייצ'ל ריבס
 תאריך כניסה לתפקיד:  5 ביולי 2024
 דרכי מינוי:  מינוי על ידי ראש הממשלה
 תחום שיפוט:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 כפוף:  לראש ממשלת בריטניה
 מעון:  דאונינג 11
 מושב המשרה:  וייטהול, לונדון
 ייסוד המשרה:  1086
 איוש ראשון:  הרבי דה סטנטון
 אתר רשמי
 
שר האוצר של בריטניה הנושא בתואר Chancellor of the Exchequer (צַ'נְסְלוֹר אוֹף דִ'י אֶקְסְצֵ'קֵר) או בקיצור The Chancellor. הוא השר האחראי על נושאי הכלכלה והפיננסים (הנושאים המוניטריים) בקבינט הממלכה המאוחדת והוא העומד בראש אוצר הוד מלכותו.
תפקיד זה נחשב לאחד מארבעת התפקידים הבכירים המכונים המשרות הרמות בשירות המדינה (באנגלית: Great Offices of State), וכיום נושא משרה זה נחשב שני לראש ממשלת בריטניה בחשיבותו הפוליטית.
משרה זו היא השלישית מבין המשרות העתיקות ביותר בהיסטוריה של אנגליה, ומקורה בתפקיד השר האחראי על הכנסות בית המלוכה בימי הביניים.
סמכויות ותפקידים

תפקידו המרכזי של שר האוצר של בריטניה הוא בקביעת מסגרות התקציב המדינה השנתי. עקרונות אלה מובאים בפני בית הנבחרים הבריטי על ידי שר האוצר בנאום מיוחד. נהוג שנאום זה נישא ביום שלישי בחודש מרץ (מאחר ששנת המס בבריטניה נקבעת לפי הלוח היוליאני).
מאז שנת 1993 נושא שר האוצר בכל שנה בסתיו (בחודשים נובמבר או דצמבר) נאום שנקרא "דוח קדם התקציב" הצופה מראש את יסודות התקציב של השנה הבאה.
לשר האוצר השפעה על קביעת בנק אנגליה בדבר שיעורי הריבית. השר קובע את יעדי האינפלציה, אשר הריבית שקובע בנק אנגליה נועדה להשיג.
בהתאם לחוק בנק אנגליה משנת 1998, שר האוצר ממנה ארבעה מתוך תשעת חברי הוועדה המוניטרית של בנק אנגליה, וכן יש לשר השפעה רבה על בחירת נגיד הבנק וסגניו.
תחת שר האוצר עומדים ארבעה שרים זוטרים וכן עובדי ציבור. הבכיר מבין השרים הזוטרים הוא המזכיר הראשי של האוצר, המנהל את המשא ומתן עם ייתר משרדי הממשלה בדבר היקף התקציב שלהם. השרים הזוטרים הנוספים הם הממונה הכללי על השכר, המזכיר הפיננסי של האוצר והמזכיר הכלכלי של האוצר.
במשרד האוצר שני בעלי תפקיד נוספים הנושאים את התואר "מזכיר משרד האוצר" אף שאינם שרי ממשלה: המזכיר הפרלמנטרי של האוצר (לרוב המצליף הראשי של בית הנבחרים הבריטי) ו"המזכיר הקבוע של האוצר" - עובד מדינה המשמש בתפקיד מנכ"ל משרד האוצר.
מגוריו הרשמיים של שר האוצר הם ברחוב דאונינג 11 בלונדון, והוא נושא, מתוקף תפקידו, בתואר "הלורד השני של האוצר" ("הלורד הראשון של האוצר" הוא למעשה ראש ממשלת בריטניה המתגורר ברחוב דאונינג 10).
כאשר נבחר טוני בלייר לראש הממשלה ב-1997 הוא העדיף להתגורר בדירה הגדולה יותר בבית מספר 11, מכיוון שהיה אז בעל משפחה של שלושה ילדים, בעוד ששר האוצר גורדון בראון היה אז רווק. אף שמשרד ראש הממשלה ממוקם בבית מס' 10, שר האוצר הוא שמתגורר בדירת המגורים במספר 10, ואילו ראש הממשלה ומשפחתו מתגוררים בדירת המגורים בבית מס' 11.
קופסת התקציב

על פי המנהג שר האוצר, בבואו לדיון התקציב בבית הנבחרים נושא עמו מזוודה אדומה הנקראת "קופסת התקציב" (באנגלית: Budget Box). כל שרי הממשלה נוהגים לקבל קופסאות אדומות בהן הם נושאים את המסמכים הרשמיים של המדינה, וקופסה זו זהה לקופסאות האחרות, אולם בשל הנוהג של שר האוצר להציג לציבור את קופסת התקציב בבוקר הדיון בבית הנבחרים זכתה קופסה זו לשמה. ויליאם גלדסטון היה הראשון שעשה שימוש בקופסה זו בשנת 1860 ובאותה קופסה השתמשו עד כהונתו של ג'יימס קלהאן בשנת 1965 אשר בחר להשתמש בקופסה חדשה. בשנת 1997 החליף גורדון בראון את הקופסה בקופסה חדשה.
שרי האוצר מאז שנת 1559 > שרי האוצר של אנגליה

| שם | תקופת כהונה |
| --- | --- |
סר וולטר מידמיי (Walter Mildmay): 1559–1589
סר ג'ון פורטסקיו (John Fortescue): 1589–1603
ג'ורג' הום, הארל הראשון מדנבר (George Home): 1603–1606
סר ג'וליוס סיזר (Julius Caesar): 1606–1614
סר פאלק גרנוויל, הברון הראשון מברוק (Fulke Greville): 1614–1621
סר רצ'ארד וסטון, הארל הראשון מפורטלנד (Richard Weston): 1621–1628
אדוארד ברנט, הלורד הראשון מניובורג (Edward Barrett): 1628–1629
פרנסיס קוטינגטון, הברון קוטינגטון הראשון (Francis Cottington): 1629–1642
סר ג'ון קלפפר, הברון קלפפר הראשון (John Culpepper): 1642–1643
סר אדוארד הייד, הארל הראשון מקלרנדון (Edward Hyde: 19 ביולי 1943–1646
אנתוני אשלי קופר, רוזן שפטסברי הראשון (Anthony Ashley Cooper): 13 במאי 1661 - 22 בנובמבר 1672
סר ג'ון דאנקומב (John Duncombe): 22 בנובמבר 1672 - 2 במאי 1676
סר ג'ון ארנל (John Ernle): 2 במאי 1676 - 9 באפריל 1689
הנרי בות', הארל הראשון מוורינגטון (Henry Booth): 9 באפריל 1689 - 18 במרץ 1690
ריצ'רד האמפדן (Richard Hampden): 18 במרץ 1690 - 10 במאי 1694
צ'ארלס מונטאגו, הארל הראשון מהליפקס (Charles Montagu): 10 במאי 1694 - 2 ביוני 1699
ג'ון סמית' (John Smith ): 2 ביוני 1699 - 27 במרץ 1701
הנרי בויל, הבארון הראשון מקרלטון (Henry Boyle): 27 במרץ 1701 - 22 באפריל 1708
שרי האוצר מאז שנת 1559 > שרי האוצר של בריטניה הגדולה

| שם | תקופת כהונה |
| --- | --- |
ג'ון סמית' (John Smith): 22 באפריל 1708 - 11 באוגוסט 1710
רוברט הארלי, הארל הראשון מאוקספורד ומורטימר (Robert Harley): 11 באוגוסט 1710 - 4 ביוני 1711
רוברט בנסון, הברון בינגלי הראשון (Robert Benson): 4 ביוני 1711 - 21 באוגוסט 1713
סר ויליאם וינדהאם (William Wyndham): 21 באוגוסט 1713 - 13 באוקטובר 1714
סר ריצ'רד אונסלו, הברון אונסלו הראשון (Richard Onslow): 13 באוקטובר 1714 - 12 באוקטובר 1715
רוברט וולפול (Robert Walpole) 1: 12 באוקטובר 1715 - 15 באפריל 1717
ג'יימס סטאנהופ, הארל הראשון מסטאנהופ (James Stanhope): 15 באפריל 1717 - 20 במרץ 1718
ג'ון אייסלאבי (John Aislabie): 20 במרץ 1718 - 23 בינואר 1721
סר ג'ון פראט (אנ') (John Pratt): 2 בפברואר 1721 - 3 באפריל 1721
סר רוברט וולפול (Robert Walpole) 2: 3 באפריל 1721 - 12 בפברואר 1742
סמיואל סנדיס, הבארון סנדיס הראשון (Samuel Sandys): 12 בפברואר 1742 - 12 בדצמבר 1743
הנרי פלהם (Henry Pelham) 2: 12 בדצמבר 1743 - 8 במרץ 1754
סר ויליאם לי (William Lee): 8 במרץ 1754 - 6 באפריל 1754
הנרי בילסון לג' (Henry Bilson Legge): 6 באפריל 1754 - 25 בנובמבר 1755
סר ג'ורג' ליטלטון, הבארון ליטלטון הראשון (George Lyttelton): 25 בנובמבר 1755 - 16 בנובמבר 1756
הנרי בילסון לג' (Henry Bilson Legge): 16 בנובמבר 1756 - 13 באפריל 1757
ויליאם מוריי, הארל הראשון ממנספילד (William Murray): 13 באפריל 1757 - 2 ביולי 1757
הנרי בילסון לג' (Henry Bilson Legge): 2 ביולי 1757 - 19 במרץ 1761
ויליאם וילדמן שוט ברינגטון, ויסקונט ברינגטון השני (William Wildman Shute Barrington): 19 במרץ 1761 - 29 במאי 1762
סר פרנסיס דשווד (Francis Dashwood): 29 במאי 1762 - 16 באפריל 1763
ג'ורג' גרנוויל (George Grenville) 2: 16 באפריל 1763 - 16 ביולי 1765
ויליאם דאודסוול (William Dowdeswell): 16 ביולי 1765 - 2 באוגוסט 1766
צ'ארלס טאונסנד (Charles Townshend) 3: 2 באוגוסט 1766 - 4 בספטמבר 1767
פרדריק נורת', הארל השני מגילפורד (Frederick North) 2: 11 בספטמבר 1767 - 27 במרץ 1782
לורד ג'ון קבנדיש (John Cavendish): 27 במרץ 1782 - 10 ביולי 1782
ויליאם פיט הבן (William Pitt) 1: 10 ביולי 1782 - 31 במרץ 1783
לורד ג'ון קבנדיש (John Cavendish): 2 באפריל 1783 - 19 בדצמבר 1783
ויליאם פיט הבן (William Pitt ) 2: 19 בדצמבר 1783 - 14 במרץ 1801
1 כיהן כראש ממשלת בריטניה לאחר כהונתו כשר אוצר.

2 כיהן כראש ממשלת בריטניה במקביל לחלק או לכל כהונתו כשר אוצר.

3 נפטר בעת כהונתו.
הערות שוליים

↑  Exchequer היה מנגנון ניהול הכנסות המלוכה ורישום הכנסות אלו
בניין משרד האוצר בוייטהול
רוברט וולפול, דה פקטו ראש הממשלה הראשון של בריטניה - כיהן כשר האוצר במשך יותר מ-22 שנים.
ויליאם פיט הבן, שר האוצר במשך 19 שנים ו-9 חודשים. כיהן במקביל 19 שנים כראש ממשלה. ייסד את מס ההכנסה בבריטניה על מנת לממן את המלחמות הנפוליאוניות.
ויליאם יוארט גלאדסטון, כיהן ארבע פעמים כשר האוצר
גורדון בראון
תופעות שלמות פני שטח בעיבוד מכני

תופעות שלמות פני השטח (באנגלית: Surface integrity) הוא מצב פני השטח של חומר המעובד לאחר העיבוד שבוצע בחומר בתהליך הייצור. המונח נטבע על ידי מייקל פילד וג'ון פ. קאלס בשנת 1964.
היסטוריה

הטיפול בתופעות שלמות פני שטח החל על ידי מעבדות חיל האוויר בארצות הברית בשנת 1964. זאת בעקבות אירועים קשים של שבר בחלקים קריטיים במטוסי קרב.
לאחר חקירה התברר שהשבר היה תוצאה של התעייפות החומר והשברים נגרמו כתוצאה ממיקרו סדקים אשר התגלו בפני השטח. בבדיקות מקיפות שנערכו התברר שלסדקים יש גורמים מרכזיים שנבעו מתהליך הייצור.
בקרה ותכנון נכון של פרמטרים אלה מהווה שיקול מרכזי בתכנון הייצור.
הגדרת התופעה

לתופעות שלמות פני השטח יכולה להיות השפעה רבה על תפקוד החלקים.
במחקרים התברר שהבעיה העיקרית מתמקדת בחומרים קשים במיוחד כמו פלדה SAE 4340M אחרי טיפול טרמי עם קושי של מעל 56Rc או סגסוגות עילית כמו Inconel 718 בקושי גבוה.
בקבוצות החומרים האלה עלולים להיגרם נזקים לפני השטח עקב מאמצים שאריתיים, הגורמים למיקרו סדקים בפני השטח בעת עיבוד החלקים בהשחזה חריטה כרסום או EDM.
ישנם שני היבטים לתופעת שלמות פני השטח: מאפייני הטופוגרפיה ומאפייני שכבת פני השטח.
מאפייני הטופוגרפיה תלויים בחספוס פני השטח, בגליות, בטעויות צורה ופגמים.
מאפייני שכבת פני שטח תלויים ב: דפורמציה פלסטית, מאמצים שיוריים, סדקים, וקשיות, כאשר משתמשים בתהליך ייצור מסורתי, כגון עיבוד שבבי, שכבת פני השטח שומרת על עיוות פלסטי מקומי.