stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרנסאנס של דיסני
סרטי הרנסאנס

להלן טבלה הממחישה את שוברי הקופות של דיסני בתקופת הרנסאנס. עמודות ה"מועמדויות" וה"זכיות" מתייחסות לפרס האוסקר.
| סרט | תאריך יציאה | תאריך יציאה בישראל | הכנסות בארצות הברית | הכנסות חוץ | הכנסות עולמיות | דירוג עולמי | תקציב | סימוכין | מועמדויות | זכיות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בת הים הקטנה | 17 בנובמבר 1989 | 6 ביולי 1990 | $111,543,479 | $99,800,000 | $211,343,479 | #581 | $40,000,000 |  | 3 | 2 |
| ברנרד וביאנקה במבצע אוסטרליה | 16 בנובמבר 1990 | 12 ביולי 1991 | $27,931,461 | $19,468,539 | $47,400,000 |   | $37,931,000 |  | 0 | 0 |
| היפה והחיה | 22 בנובמבר 1991 | 19 ביוני 1992 | $218,967,620 | $224,033,956 | $443,001,576 | #194 | $25,000,000 |  | 6 | 2 |
| אלאדין | 25 בנובמבר 1992 | 11 ביוני 1993 | $217,350,219 | $286,700,000 | $504,050,219 | #139 | $28,000,000 |  | 5 | 2 |
| מלך האריות | 24 ביוני 1994 | 24 ביוני 1994 | $422,783,777 | $564,700,000 | $987,483,777 | #24 | $45,000,000 |  | 4 | 2 |
| פוקהונטס | 23 ביוני 1995 | 16 ביוני 1995 | $141,579,773 | $204,500,000 | $346,079,773 | #286 | $55,000,000 |  | 2 | 2 |
| הגיבן מנוטרדאם | 21 ביוני 1996 | 21 ביוני 1996 | $100,138,851 | $225,200,000 | $325,338,851 | #314 | $100,000,000 |  | 1 | 0 |
| הרקולס | 27 ביוני 1997 | 20 ביוני 1997 | $100,112,101 | $234,600,000 | $334,712,101 | #450 | $85,000,000 |  | 1 | 0 |
| מולאן | 19 ביוני 1998 | 18 ביוני 1998 | $120,620,254 | $183,700,000 | $304,320,254 | #347 | $70,000,000 |  | 1 | 0 |
| טרזן | 18 ביוני 1999 | 17 ביוני 1999 | $171,091,819 | $277,100,000 | $448,191,819 | #179 | $130,000,000 |  | 1 | 1 |
| סכום כולל |   |   | $1,460,027,535 | $1,943,668,539 | $3,403,696,074 |  | $635,931,000 |   |   |  |
פסקולים

| שנה | סרט | בילבורד 200 | הישג |
| --- | --- | --- | --- |
| 1989 | בת הים הקטנה | 33 | פלטינה 6x |
| 1991 | היפה והחיה | 19 | פלטינה משולשת |
| 1992 | אלאדין | 6 | פלטינה משולשת |
| 1994 | מלך האריות | 1 | יהלום |
| 1995 | פוקהונטס | 1 | פלטינה משולשת |
| 1996 | הגיבן מנוטרדאם | 13 | פלטינה |
| 1997 | הרקולס | 17 | זהב |
| 1998 | מולאן | 25 | זהב |
| 1999 | טרזן | 5 | פלטינה כפולה |
רנסאנס שני

לאחר שהתמנה ג'ון לאסיטר למנהל אולפני ההנפשה של וולט דיסני עם רכישת פיקסאר הודיעו דיסני כי הם יחזרו להפיק סרטי הנפשה קלאסית יחד עם "הנסיכה והצפרדע" ב-2009, לאחר שזה יצא הוא זכה לשבחים רבים ולהכנסות נאות בקופות של 267,045,765 דולר. בעיני רבים נחשב "הנסיכה והצפרדע" כנקודת מפנה חשובה עבור אולפני דיסני, וכי הוא מסמל תחילת עידן חדש באולפני ההנפשה של דיסני.
ב-2010 הופץ הסרט "פלונטר" אשר סימן כיוון אמנתי חדש לאולפן, כאשר נעשה בסרט שילוב בין הנפשה קלאסית להנפשה ממוחשבת. הסרט זכה לשבחים רבים וגרף הכנסות גבוהות במיוחד, אשר עומדות על קצת יותר מחצי מיליארד דולר.
ב-2011 הופץ "פו הדב" אשר נעשה בהנפשה קלאסית, הסרט זכה לשבחים רבים אך הסתפק בהכנסות צנועות במיוחד.
ב-2012 הופץ הסרט "ראלף ההורס" אשר זכה לשבחים ופרסים רבים וכן גרף הכנסות גבוהות של למעלה מ-400 מיליון דולר, לאור השבחים הרבים וההכנסות הגבוהות יצא סרט המשך ב-2018.
ב-2013 הופץ הסרט "לשבור את הקרח", דרמת פנטזיה מוזיקלית אשר זכתה לשבחים רבים וגרפה הכנסות של למעלה ממיליארד דולר, ובכך הפכה לסרט ההנפשה עם ההכנסות הגבוהות ביותר בכל הזמנים. כמו כן זכה הסרט בפרסים רבים, ביניהם שני פרסי אוסקר ל"סרט המונפש הטוב ביותר" ול"שיר הטוב ביותר בסרט". יש הסבורים כי "לשבור את הקרח" סימל באופן רשמי את הרנסאנס השני.
ב-2014 הופץ הסרט "6 גיבורים", סרט גיבורי על קומי ופעולה המבוסס על הקומיקס "ששת הגיבורים הגדולים", בהוצאת מארוול קומיקס. הסרט הכניס יותר מ-600 מיליון דולר והפך לסרט האנימציה המרוויח של 2014, כמו כן "6 גיבורים" היה הסרט השני שזכה בפרס אוסקר לסרט המונפש הטוב ביותר.
ב-2016 הופץ הסרט "זוטרופוליס". הסרט זכה להצלחה מסחרית עצומה עם הכנסות של מעל 900 מיליון דולר, והיה לסרט האנימציה עם הפתיחה הטובה ביותר בהיסטוריה של הקולנוע כבר בסוף השבוע הראשון להקרנתו בקולנוע. ב-6 ביוני הגיע זוטרופוליס להכנסות של מיליארד דולר, והפך לסרט האנימציה השני של אולפני ההנפשה של דיסני שהגיע לסכום זה. הסרט זכה גם להצלחה ביקורתית עצומה, והיה הסרט השלישי שזכה בפרס אוסקר לסרט המונפש הטוב ביותר. כמו כן באותה שנה הופץ הסרט "מואנה", הסרט גרף הכנסות גבוהות של למעלה מ-600 מיליון דולר וזכה לשתי מועמדויות בפרס אוסקר.
ב-2018 הופץ סרט ההמשך של ראלף ההורס, "ראלף שובר את האינטרנט", הסרט גרף הכנסות גבוהות של למעלה מ-500 מיליון דולר וזכה למועמדות בפרס אוסקר.
ב-2019 הופץ סרט ההמשך של לשבור את הקרח, "לשבור את הקרח 2", הסרט גרף הכנסות של למעלה ממיליארד דולר והועמד לשני פרסי גלובוס הזהב.
לגו מארוול גיבורי על

| --- | --- |

 כללי
 תאריך הוצאה:  22 באוקטובר 2013 
 סוגה:  משחק פעולה-הרפתקאות
 פיתוח:  TT Games 
 הוצאה לאור:  האחים וורנר אינטרקטיב אנטרטיימנט 
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת 
 שפות:  אנגלית, הולנדית, פורטוגזית ברזילאית, דנית, פולנית, ספרדית, איטלקית, גרמנית, צרפתית, רוסית 
 סדרה:  Lego Marvel Super Heroes 
 דרישות תוכנה
 מצבי משחק:  משחק וידאו למשתתף יחיד 
 פלטפורמות:  Nintendo DS, Wii U, iOS, Nintendo 3DS, macOS, אנדרואיד, Microsoft Windows, PlayStation Vita, פלייסטיישן 4, פלייסטיישן 3, Xbox One, Xbox 360, נינטנדו סוויץ' 
 אתר רשמי
 
לגו מארוול גיבורי על (באנגלית: Lego Marvel Super Heroes) הוא משחק וידאו הרפתקאות בנושא לגו משנת 2013 שפותח על ידי Traveller's Tales והוצא לאור על ידי Warner Bros.Interactive Entertainment עבור ה-PlayStation 3, Xbox 360, Wii U, PlayStation 4, Xbox One ו-Microsoft Windows, וכן על ידי Feral Interactive עבור OS X. המשחק כולל משחק דומה לכותרי לגו אחרים, כגון Lego Star Wars: The Complete Saga ו-Lego Batman 2: DC Super Heroes, לסירוגין בין רצפי הרפתקאות אקשן שונים ותרחישי פתרון חידות. גרסת כף היד של המשחק שפיתחה TT Fusion שוחררה תחת הכותרת Lego Marvel Super Heroes: Universe in Peril עבור iOS, Android, Nintendo DS, Nintendo 3DS ו-PlayStation Vita. גרסת Nintendo Switch שוחררה ב-8 באוקטובר 2021.
קו העלילה של המשחק משלב גיבורים שונים מיקום מארוול המאחדים כוחות כדי לסכל את התוכניות של דוקטור דום ולוקי, שגם גייסו מספר נבלים לסייע להם, ומבקשים לכבוש את כדור הארץ באמצעות קרן האבדון, מכשיר שנבנה מרסיסי הלוח של הגולש הכסוף הנקרא "לבנים קוסמיות". Lego Marvel Super Heroes קיבל ביקורות חיוביות בדרך כלל, והוא כרגע משחק הווידאו הנמכר ביותר של לגו בכל הזמנים. ספין-אוף בשם Lego Marvel's Avengers שוחרר ב-26 בינואר 2016, וסרט המשך בשם Lego Marvel Super Heroes 2 שוחרר ב-14 בנובמבר 2017.
אדוארד ון ביינום

| --- | --- |

 לידה:  3 בספטמבר 1901 ארנהם, הולנד 
 פטירה:  13 באפריל 1959  (בגיל 57) אמסטרדם, הולנד 
 מוקד פעילות:  ממלכת ארצות השפלה 
 תקופת הפעילות:  מ-1918 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  הולנדית 
 כלי נגינה:  כינור 
 חברת תקליטים:  דקה רקורדס, פיליפס רקורדס 
 פרסים והוקרה:  מדליית הזהב הגדולה להוקרה על שירות הרפובליקה האוסטרית 
 
אדוארד ון ביינום (1956)
אדוארד ון ביינום (בהולנדית: Eduard van Beinum‏; 3 בספטמבר 1901 – 13 באפריל 1959) היה מנצח הולנדי.
ביוגרפיה וקריירה

ביינום, יליד ארנהם התחיל ללמוד נגינה בכינור ובפסנתר בגיל צעיר והצטרף לתזמורת ארנהם ככנר בשנת 1918. הוא היה מנצח התזמורת של הארלם משנת 1927 עד 1931, ואחר כך התמנה למנצח משנה (לוילם מנגלברג, מנצחה של תזמורת הקונצרטחבאו המלכותית באמסטרדם. בשנת 1938 עלה לדרגת מנצח ראשי.
בשנת 1947 התייצב בראש התזמורת הפילהרמונית של לונדון, אבל עזב אחרי שתי עונות מוצלחות כדי לקבל שוב לידיו את הנהלת תזמורת הקונצרטחבאו המלכותית. הוא מת בשנת 1959 באמסטרדם מהתקף לב בשעת חזרה על הקונצרט, לקראת ביצוע הסימפוניה הראשונה של ברהמס.
אסתר גוברקובסקי-שולריכטר

אסתר גוֹבֿרקוֹבסקי-שׁוּלריכטֶר (1892, נוֹבֿוֹפַּבלוֹבקָה, פלך חרסון, האימפריה הרוסית, כיום באוקראינה – 1959, תל אביב). רופאה, עסקנית ציבור, חברת מועצת עיריית תל אביב (1942–1950).
קורות חייה > בגולה

נולדה ליוסף-יצחק ציינמן, רב הקהילה בנוֹבוֹפּבלוֹבקָה (מצאצאי שושלת האדמו"רים של צ'רנוביל; חובב ציון נלהב, ביקר בארץ בראשית המאה העשרים) ולאמהּ פריידה בת הרב מתתיהו פלד. קיבלה חינוך דתי לאומי. בסיום לימודיה בגימנסיה באודסה פנתה ללימודי רפואה באוניברסיטת סנקט פטרבורג, ואחרי הסמכתה עבדה כרופאה ממשלתית במזריטש שבווהלין (בשליטת רוסיה באותם הימים). ב-1915 נעצרה לארבעה חודשים בכלא הצארי בפטרוגראד בשל פעילות פוליטית. בעלה ואבי בתה היחידה, אלכסנדר גוברקובסקי, נפטר ב-1917, בעיצומה של המהפכה הרוסית. גוברקובסקי עקרה מרוסיה ומשנת 1921 עבדה כרופאה בעיר קוֹלוֹ בפולין. שם הייתה פעילה בהסתדרות הציונים הכלליים (סיעת "על המשמר") של יצחק גרינבוים, כיהנה כיו"ר הוועד המקומי של קרן היסוד וכן כצירה בוועידות ציוניות ארציות. בקוֹלוֹ נישאה לרופא צבי שלמה שולריכטר.
קורות חייה > בארץ-ישראל

ב-1929 עלתה ארצה והשתקעה כרופאה בתל אביב. הועסקה בבית החולים "הדסה", אבל נטיית לבה הוליכה אותה לפעילות ציבורית.
גוברקובסקי נמנתה עם חברי הוועד המרכזי של ברית עברית עולמית וכן כיהנה בוועד התאחדות נשים עבריות לשיווי זכויות בארץ ישראל, במועצה הכללית לתעופה ומועדון נשים חובבות תעופה (נח"ת), במועצת ברית הציונים הכלליים ובוועד הפועל של התאחדות בעלי בתים ובעלי רכוש. הייתה פעילה במוסדות סוציאליים ולאומיים, ובהם אגודת עזרה לחולים כרוניים שהקימה (ב-1934) וקיימה את  בית-ההבראה "החלמה" ברמת גן. הייתה מהמייסדות של "לשכת תל אביב" בארגון בנות ברית ונשיאת הלשכה בשנים 1938–1941. בשל גידול מספר הפליטים ומחוסרי פרנסה יסדה ב-1939 את "בית התה לרעבים" בסמטת בית השואבה 18 בתל אביב, שפעל לא רק בחלוקת מזון, אלא בתחומי סעד נוספים – סיוע רפואי, הפניה לעבודה ועוד. מלבד זאת השתתפה בפעולות ה"אגודה להצלה ימית", בהקמה ובניהול של תחנת ההצלה על שפת הים ובפעולות האגודה הימית "זבולון" לצד עמיתהּ, סעדיה שושני. שבועון "לאשה" בחר בגובורקובסקי כ"דמות השבוע" בגיליון פסח תש"ח.
קורות חייה > במועצת עיריית תל אביב

בבחירות למועצת עיריית תל אביב בראשית 1936 הייתה מועמדת ברשימת התאחדות בעלי-בתים, ואחרי פטירת ד"ר יוסף פומרוק ב-1942 נכנסה במקומו כחברה במועצה השישית, שם ייצגה את בעלי הבתים יחד עם סעדיה שושני ועם יהודה טוקטלי. עם זאת פעלה בעירייה בעיקר בוועדות לחינוך ולשיכון ובתמיכה במוסדות חסד. כיהנה כיו"ר הוועדה להכנסת אורחים (וה"א) בעיריית תל אביב והתמקדה שם במציאת פתרונות דיור לנצרכים. כל זאת – כשהיא מצמצמת את עבודתה הפרטית כרופאה. ד"ר גוברקובסקי הייתה האישה היחידה במועצה השישית.
הותירה בת, אלה, אשת אמנון דרורי (בנו של העיתונאי והעסקן  בר-דרורא). אחד מנכדיה הוא האלוף אמיר דרורי.
לקריאה נוספת

דוד תדהר (עורך), "ד"ר אסתר גוברקובסקי", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ד (1950), עמ' 1866.
נסים לוי ויעל לוי, רופאיה של ארץ ישראל 1799–1948 (עריכת תוכן, עיצוב וסדר: חדוה רוקח, איתי בחור), זכרון יעקב: איתי בחור - הוצאה לאור, 2008, עמ' 118–119.
אורי קיסרי, "יהי לסבתא אשר לסבתא!", הארץ, 23.3.1960.
הערות שוליים

↑  צוינה גם בכתיב גוֹבוֹרקובסקי ונודעה בכינויהּ גוברקובסקה וגם גוברקובסקאיה
↑  אורי קיסרי, בקור ב"החלמה", סנטורים צבורי ברמת גן, דואר היום, 5 בפברואר 1936
↑  דינה קארל (עורכת), בנות ברית: לשכת תל אביב מס' 2 – 25 שנה לקיומה, 1957, עמ' 10, 24, 55
↑  יום סרט לטובת האגודה להצלה ימית, דואר היום, 1 באוגוסט 1932
↑  כמובא בזכרונות בן-ציון כ"ץ, "על חיי שאול טשרניחובסקי", הזמן, יום שישי כ"ה סיון תש"ד 16.6.1944, בפרק 'בימי המאורעות', בסעיף נ"ב
↑  עמוד השער של שבועון "לאשה" 21.4.1948
↑  ידיעות עיריית תל אביב, שנה 12 (1942), תוספת לספר השנה תש"ב, עמ' 10–11
↑  שמוליק שיינטוך, "מדיניות כלפי אנשים חסרי בית בישראל 1948–2010", חיבור לשם קבלת תואר דוקטור לפילוסופיה באוניברסיטה העברית, נובמבר 2010 (עמ' 79, 100)
↑  לפניה, במועצות הקודמות, כיהנו רוזה כהן (רבין) ושושנה פרסיץ
אסמאעיל אבן ג'עפר

אסמעאיל אבן ג'עפר (בערבית: إسماعيل بن جعفر, בין 719 ל-721–755) בנו של האימאם השישי של השיעה, ג'עפר א-צאדק, יורשו על פי פלג האסמאעיליה והאימאם השיעי השביעי והאחרון על פי תת-הפלג האסמעיליים הטהורים.
ביוגרפיה

אסמאעיל נולד בשעוול כבנו הבכור של האימאם השישי של השיעה, ג'עפר א-צאדק. כבנו הבכור של האימאם הוא יועד להיות יורשו של אביו, אולם בשנת 755, עוד בחיי אביו, הוא הוכרז כמת ואביו אף הביא עדים שיעידו שבנו מת. אחד מהעדים היה המושל של מדינה.
לאחר מותו של ג'עפר א-צאדק, התפתח קרב ירושה על תפקיד האימאם והצדדים נחלקו לגבי סיפור מותו של אסמאעיל. חלק מהשיעים, האסמאעיליים הטהורים, גורסים שאסמאעיל לא מת, אלא הוא האימאם השביעי והאחרון שנעלם ועתיד לשוב כמהדי. אחרים בחרו לאימאם את בנו של אסמאעיל, מוחמד, אך הם נחלקו בתוכם לגבי הדרך בה הועברה הירושה. היו שטענו שאסמאעיל כלל לא מת בחיי אביו אלא רק התחבא ושסיפור המוות הופץ כדי להגן על אסמאעיל מרדיפות אל-מנסור הח'ליפה של אבסיד. קבוצות אחרות טענו שהוא אכן מת בחיי אביו, אך למרות זאת הוא ירש את תפקיד האימאם, בגלל הוראה מפורשת של אביו, והעביר אותו לבנו מוחמד. היו אף שטענו שההוראה של ג'עפר א-צאדק שאסמאעיל יירש אותו נועדה במיוחד לדאוג לכך שבנו מוחמד יירש אותו.
הזרם המרכזי של השיעה, המכונה גם התריסריים סובר שאסמאעיל לא ירש את תפקיד האימאם, אלא אחיו מוסא אל-כאט'ם, מכיוון שהלך לעולמו בחיי אביו או מכיוון שחטא בשתיית יין.
הערות שוליים

↑  Emory C. Bogle, Islam, University of Texas Press, 1998, page 80
↑  Michael Brett, The rise of the Fatimids, BRILL, 2001, page 61
↑  Kate H. Winter, The woman in the mountain, SUNY Press, 1989, page 78
↑  Abu-Mansur Abd-Al-Kahir Ibn-Tahir Al-Bag, Moslem Schisms and Sects, READ BOOKS, 2008, page 65
↑  Malise Ruthven, Islam in the world, Oxford University Press US, 2006, page 199
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: ג'עפר א-צאדק | האימאמים האסמאעילים | הבא: מוחמד בן אסמאעיל |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TDVİA: ismail-b-cafer-es-sadik
דשא סינתטי

דשא סינתטי מודרני
מבט צד של דשא סינתטי
עץ שקמה ברחוב הקישון בעיר נשר שענפיו העליונים נכרתו, ושורשיו כוסו בדשא סינתטי. העץ גדל ביציאה הצפונית של אצטדיון נשר
דשא סינתטי לשימוש ביתי המוצג למכירה
דשא סינתטי (קרוי גם דשא מלאכותי) הוא משטח של סיבים סינתטיים העשוי באופן אשר מדמה את המראה של דשא טבעי.
דשא סינתטי משמש לעיתים קרובות במתקני ספורט של ענפים שבעבר שוחקו על דשא. הוא משמש גם בגינות מגורים ויש לו גם יישומים משחקיים.
אחד היתרונות הבולטים של הדשא הסינתטי על דשא טבעי, בא לידי ביטוי ברמת התחזוקה הנדרשת לשימורו. הדשא הסינתטי עומד בשימוש כבד כמו בספורט, הבלאי שלו נמוך יחסית והוא אינו מצריך השקיה או גיזום. אצטדיונים אשר מקורים באופן חלקי או מלא חוסמים את קרינת השמש הנדרשת לצמיחה של דשא טבעי, ודשא סינתטי פותר בעיה זו.
חסרונותיו של הדשא הסינתטי כוללים אורך חיים מוגבל, דרישות ניקיון ותחזוקה תקופתיות, שימוש בנפט לייצור הסיבים הפולימרים, סיכון מוגבר לפציעות ספורט וסכנות בריאותיות וסביבתיות שנובעות בעיקר ממילוי בגומי ממוחזר שמקורו בצמיגים ועלול להכיל כימיקלים רעילים ומסרטנים.
הדשא הסינתטי זכה לתשומת לב משמעותית בשנות ה-60, כשנעשה בו שימוש באצטדיון ה-"אסטרדום" (Astrodome) ביוסטון, טקסס, שנחנך ב-1965.
שימושים > כדור בסיס

השימוש בדשא סינתטי נעשה לראשונה במייג'ור ליג בייסבול בשנת 1966, והחליף את הדשא הטבעי שהיה לפניו. למרות שהדשא המקורי הותאם במיוחד לשימוש פנימי, לא היה לו מספיק אור והשחקנים שיחקו על אדמה שנצבעה בירוק ועל דשא מת. הפתרון היה להתקין סוג חדש של דשא מלאכותי במגרש.
ההבדל המשמעותי ביותר במשחק על דשא מלאכותי הוא שהכדור קפץ גבוה יותר בהשוואה לדשא רגיל וגם נע מהר יותר. השחקנים נדרשו להתאים את האסטרטגיות שלהם כדי להסתגל לתנאים החדשים.
שימושים > כדורגל

ברחבי העולם ישנם מגרשי כדורגל עם דשא מלאכותי. הוא פופולרי יותר במדינות סקנדינביה בהן קרינת השמש החלשה לא מאפשרת גידול דשא טבעי. ישנם כמה אצטדיונים בולטים בהם יש דשא מלאכותי ומתקיימים בהם משחקים ברמות הגבוהות למשל סטאד דה סוויס ונקדורף בברן, אצטדיון זבזדה פרם ברוסיה. הדבר נעשה בשל העלויות הנמוכות בתחזוקתו. כך למשל לדשא רגיל נגרם נזק בעת שמשתמשים באצטדיון להופעות חיות. ולכן העדפה לדשא מלאכותי באצטדיונים גדולים.
כדורגלנים לא אוהבים לשחק על דשא מלאכותי בשל החיכוך הנמוך שלו לעומת דשא רגיל. כל משחקי גביע העולם בכדורגל נשים 2015 התקיימו על דשא מלאכותי. הדבר ספג ביקורת מצד שחקניות ואוהדים עקב החשש להגברת כמות הפציעות.
שימושים > סקי וגלשני שלג

חלק ממועדוני הסקי וגלישת השלג באירופה התקינו משטחים מלאכותיים בשנות השישים והשבעים, אשר כונו על פי רוב בשם pista del sol, על שום היכולת להשתמש בהם גם במזג אוויר חם ושמשי. השימוש בהם הולך וגובר.
שימושים > טניס

במגרשי טניס באולמות סגורים נעשה שימוש בשטיחים, למרות שהם היו דומים יותר לשטיחים ביתיים מאשר לדשא מלאכותי. לאחר מכן החל השימוש בדשא המלאכותי עבור מספר מצומצם של מגרשי טניס סגורים ופתוחים.
שימושים > גולף

דשא מלאכותי נמצא בשימושים מגוונים גם בגולף. עם זאת, השטח הגדול של מגרשי הגולף והנזק שנגרם מהמחבטים במהלך החבטות, הביאו לכך שהשימוש בו בהקשר זה פחות מעשי.
שימושים > גינון ועיצוב נוף

מאז שנות ה-90 המוקדמות, השימוש בדשא מלאכותי עבר מצורכי ספורט לגינון ביתי ומסחרי במדינות הצחיחות יותר של ארצות הברית. שימוש דומה גבר גם באוסטרליה עקב הדמיון באקלים.
שימושים > שדות תעופה

שדות תעופה עושים שימוש בדשא מלאכותי. חלק מהמערכות של המשטחים המלאכותיים מאפשרות אינטגרציה של סיבים אופטיים. כך ניתן לשלב תאורה או פרסום במסלולי הנחיתה של שדות התעופה.
שיקולים סביבתיים

| --- | --- |
 :  ראו גם – מיקרופלסטיק
הסיבים ומילוי הגומי של הדשא המלאכותי נשחקים, והכימיקלים שמרכיבים אותם מוצאים את דרכם לאדמה או למקורות מים, שם הם יכולים לזהם ולהזיק לחי ולצומח.
במאמר שפורסם בכתב העת Science ב-2020, הראו שאחד מהחומרים הנפוצים בצמיגים (6PPD-quinone) התגלה כרעיל ביותר לדגים בנחלי צפון-מערב ארצות הברית, ושהוא מוצא את דרכו למקורות מים דרך מי נגר שסוחפים חלקיקים בעיקר ממגרשי דשא מלאכותי.
מחקרים מנורווגיה, שוודיה וארצות הברית מצאו שהמקור השני בגודלו לזיהום מיקרופלסטיק באותן מדינות הוא ממילוי הגומי הממוחזר של משטחי דשא מלאכותי.
דשא סינתטי אינו מאפשר חלחול וספיחה של מים ומגביר סכנת הצפות. הוא גם מתחמם ופולט חום הרבה יותר מדשא טבעי.
שיקולים בריאותיים > גורמים מסרטנים

ב-2020 האיחוד האירופי החיל פיקוח על מרכיבי הגומי שניתן לשים כמילוי במגרשי דשא מלאכותי ואף בגני שעשועים, לאחר שמחקרים הראו שמספר חומרים בו מסרטנים, בדגש על פחמימנים ארומטיים רב-טבעתיים (PAHs).
מחקר הולנדי מ-2020 מצא שקיים סיכון מוגבר לסרטן לספורטאים שמתאמנים ומשחקים על דשא סינתטי עם מילוי גומי, אבל שהסיכון נמצא בטווח הזניח.
שיקולים בריאותיים > פציעות ספורט

מחקר אמריקאי מ-2020 הראה שלשחקני פוטבול שמשחקים על דשא מלאכותי יש סיכון מוגבר להיפצע פציעות רגליים, בעיקר בקרסוליים ובברכיים, אך שאפשר להפחית את הסיכון אם משחקים עם נעליים מותאמות לדשא מלאכותי ואם המגרש עובר תחזוקה שוטפת.
מאמר אמריקאי שסקר 53 מאמרים בנושא פציעות על דשא מלאכותי גילה שיש סיכון מוגבר לפציעות ספורט על דשא מלאכותי, בעיקר פציעות בכף הרגל ובברכיים. לשחקני כדורגל באופן ספציפי היה סיכון מוגבר לפציעות ברך ואגן. המאמר מראה שהסיכון המוגבר לפציעות קיים גם במגרשי דשא מלאכותי "דור חדש" שנהוג לחשוב שהם פחות מסוכנים. יתרה על כך, המאמר מצא שהמחקרים היחידים שטענו שמגרשי דשא מלאכותי בטוחים יותר - קיבלו תמיכה כלכלית מתעשיית הדשא המלאכותי.
אצטדיון סלה

| --- | --- |

 כתובת:  קיבוץ גלויות 1
 מיקום:  ישראל אשקלון, ישראל
 קואורדינטות:  31°39′57″N 34°34′10″E﻿ / ﻿31.66571°N 34.569479°E﻿ / 31.66571; 34.569479
 אבן יסוד:  שנות ה-60
 תקופת הפעילות:  1961–הווה (כ־63 שנים)
 שופץ:  2016
 הורחב:  2002
 בעלים:  עיריית אשקלון
 מפעיל:  עיריית אשקלון
 משטח:  דשא
 קבוצות:  עירוני אשקלון מכבי אשקלון
 מושבים:  5,250 (מאושרים לישיבה)
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת השפלה מוגדלת) אצטדיון סלה(למפת השפלה רגילה) אצטדיון סלה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אצטדיון סלה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אצטדיון סלה  he אצטדיון סלהhe אצטדיון סלהמפת  __ אשקלון (in English: Ascalon) [‌השפלה וסביבותיה‌]מצפון, ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית חוף אשקלון (in English: Hof Ashkelon Regional Council) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אצטדיון סלה (נקרא גם אצטדיון עירוני אשקלון) הוא אצטדיון כדורגל הממוקם באשקלון, ומשמש כמגרשן הביתי של קבוצות עירוני אשקלון ומכבי אשקלון. בעבר שימש כמגרשה הביתי של קבוצת הפועל אשקלון עד להתפרקותה בשנת 2023. האצטדיון מכיל כיום 5,250 מקומות ישיבה מאושרים לשימוש: 3,100 מהם ביציע המרכזי, 2,000 ביציע הדרומי ו-150 ביציע הכבוד. היציע הצפוני מוערך בכ-2,500 מקומות ישיבה שאינם בשימוש.
בעונת 2001/2002 ערכה קבוצת מכבי קריית גת את משחקיה הביתיים באצטדיון, היות שאצטדיונה הביתי לא עמד בקריטריונים של ליגת העל.
ב-14 בנובמבר 2008, נפלה רקטת גראד שנורתה מרצועת עזה באצטדיון באזור אחת הרחבות.
בדצמבר 2020, הוחלט על ידי עיריית אשקלון להעתיק בעתיד את האצטדיון לצפון מזרח העיר ולבנות במקומו פארק ירוק לצד רובע מגורים "לב העיר" שנועד לכלול מגדלי מגורים לצד בנייה מרקמית נמוכה יותר עם 1,170 דירות.
הערות שוליים

↑  רקטה נפלה באצטדיון סלה, באתר nana10
↑  אושר תקציב העירייה לשנת 2021; ראש העיר, תומר גלאם: "ממשיכים להצעיד את אשקלון לעתיד טוב יותר", באתר עיריית אשקלון, 30 בדצמבר 2020
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגל ישראלי ובנושא אצטדיונים ומתקני ספורט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ספריי נעלם

שופט מרסס ספריי נעלם לפני בעיטה חופשית
ספריי נעלם בשימוש במשחק בין אכילס 29' לספרטה רוטרדם
ספריי נעלם בשימוש במונדיאל 2014
פחית הספריי הנעלם מוצמדת למותניו של השופט
ספריי נעלם או תרסיס נעלם, הידוע גם בשם קצף נעלם, הוא חומר הנמצא בשימוש במגרש כדורגל, על מנת לספק סמן חזותי זמני. לרוב הוא משמש את השופט כדי לציין את המרחק המינימלי שהקבוצה המגינה רשאית להתמקם בעת בעיטה חופשית, כמו גם כדי לציין את הנקודה שממנה נבעט הכדור. התרסיס דומה במראהו לצבע לבן או לקצף גילוח מימי כאשר משומש בפעם הראשונה. הוא נעלם לחלוטין תוך דקה, ולא משאיר שאריות נראות לעין.
הספריי בשימוש בעיקר בתחרויות בדרג הגבוה ביותר, ספריי נעלם אמור לסייע במניעת עיכובים מיותרים, בכך שהוא מונע מהצוות ההגנתי לחדור קרוב יותר מ-10 יארדים (9.14 מטרים) מהכדור במהלך בעיטה חופשית, וגם על ידי מניעת הקבוצה התוקפת, להזיז את הכדור שלא כדין מהנקודה בה השופט קבע את הבעיטה. השימוש בו בכדורגל אינו מוסדר על ידי חוקת משחק הכדורגל, כאשר ההרשאה נמצאת בידי הגוף המנהל של המשחק, הליגה או הטורניר.
סקירה כללית

ספריי נעלם מרוסס ממכל תרסיס שהשופט נושא בנרתיק המוצמד למכנסיים שלו. לשופט יש שיקול דעת מלא האם להשתמש בספריי נעלם או לא, והקבוצה המגנה נדרשת לסגת 10 יארדים מנקודת הבעיטה, גם אם לא נעשה שימוש בספריי נעלם (אלא אם הקבוצה שקיבלה את הבעיטה בוחרת לעשות בעיטה חופשית מהירה כאשר הקבוצה המגנה עדיין בטווח של 10 יארדים). נעשה בו שימוש בדרך כלל רק כאשר ניתנת בעיטה חופשית, וקיים סיכוי ריאלי לשער (לדוגמה, הוא לא יהיה בשימוש כאשר קבוצה זוכה לבעיטה חופשית בחצי המגרש שלה). כאשר השופט בוחר להשתמש בספריי נעלם, הוא בדרך כלל יסמן את נקודת הכדור, ואז יצעד 10 יארד לכיוון ההתקפה, ושם ירסס קו המסמן את המרחק הזה. לבסוף, השופט יצביע על ביצוע הבעיטה החופשית, בדרך כלל על ידי שריקה במשרוקית. הסימנים נעלמים לאחר כדקה.
פרטים טכניים

הפחית מכילה מים (~80%), גז בוטאן (~17%), חומר פעיל שטח (~1%) ומרכיבים אחרים הכוללים שמן צמחי (~2%). הבוטאן הנוזלי מתרחב כאשר התערובת נפלטת מהפחית. הבוטאן מתאדה באופן מיידי ויוצר בועות של גז בתערובת המים/חומרי השטח. חומרי השטח גורמים לבועות להיות יציבות ומכאן נוצר קולואיד גז בנוזל (קצף). הבועות קורסות בסופו של דבר והקצף נעלם ונשארות רק שאריות מים וחומרי שטח על הקרקע.
היסטוריה

בשנת 2000, הממציא הברזילאי היין אלמאגנה פיתח את הספריי תחת השם "ספוני" (מהמילה espuma, בפורטוגזית – קצף). השימוש הראשון בספריי ברמה המקצועית היה באליפות ברזיל בכדורגל 2000. השופטים אישרו פה אחד את השימוש בו והספריי אומץ מאז בתחרויות ברזיל. בקשת פטנט בינלאומית עבור "ספוני" הוגשה על ידי ממציאה ב-31 במרץ 2000 והפטנט ניתן ב-29 באוקטובר 2002. מאז, נעשה שימוש בספריי בתחרויות כדורגל בינלאומיות רבות. ביוני 2014 גרסה מסחרית חדשה של הספריי, "9-15", הופיעה לראשונה במונדיאל 2014. "9-15" פותח על ידי היזם הארגנטינאי פבלו סילבה וייצורו המסחרי החל ב-2008.
בשנת 2018 טען אלמאגנה בפומבי כי פיפ"א לא שילמה לו עבור הספריי, במקום זאת המשיכה לייצר ולהשתמש בספריי מבלי לשלם תמלוגים. בדצמבר 2017 הכיר בית משפט ברזילאי בפטנט של אלמאגנה והורה לפיפ"א להפסיק להשתמש בספריי בתחרויות שלה; בית המשפט פסק כי כל שימוש לשווא בספריי יגרור את פיפ"א לשלם קנס של 15 אלף יורו לבעלי הפטנט. פיפ"א סירבה להיענות, בטענה שלבתי המשפט בברזיל אין סמכות שיפוט עליהם.
המאבק המשפטי הסתיים בעסקת פשרה בין נשיא פיפ"א דאז, ספ בלאטר, שהסכים לשלם 40 מיליון יורו לאלמאגנה וסילבה שרשומים על פטנט זה. למרות ההסכם עם פיפ"א, היא סירבה לשלם סכום זה עד שב-2021 פסק בית המשפט כי על פיפ"א לשלם 120 מיליון יורו. סכום זה כולל את 40 מיליון היורו שהיא חייבת כבר לשניים, קנסות בהתאם לפסיקה ב-2017 וריביות על הפיגור בתשלומים.
טורניר הקופה אמריקה 2011 היה הטורניר הראשון של נבחרות לאומיות שבו נעשה שימוש בספריי. הצלחתו גרמה לכך שהוא אומץ על ידי מספר ליגות לאומיות בשנת 2011 באמריקה, כולל ליגת העל האמריקאית. הוא שומש גם בגביע העולם בכדורגל עד גיל 20 2013 בטורקיה, באליפות אירופה עד גיל 17 2014 במלטה ובגוזו ובמונדיאל 2014 בברזיל.
שימוש מודרני

משחק המונדיאל הראשון שבו השתמשו בספריי הנעלם היה משחק הפתיחה של מונדיאל 2014 בין ברזיל וקרואטיה ב-12 ביוני, בשימוש השופט יואיצ'י נישימורה. הספריי מאושר כעת לשימוש בליגת העל הגרמנית, הבונדסליגה, (אם כי הרשות להגנת הצרכן של גרמניה, TÜV, אסרה אותו בתחילה בשל דאגה סביבתית), סרייה א' באיטליה, ליגת העל הצרפתית, לה ליגה בספרד, הפרמייר ליג באנגליה, ליגת העל האמריקאית, ליגת העל האירנית, ליגת העל הצ'כית, ליגת העל של הונג קונג, ליגת העל האוסטרלית, ליגת העל התאילנדית, ליגת העל הפורטוגלית, ליגת העל הפולנית, ליגת העל הדנית, ליגת העל ההודית, ליגת העל היפנית, וליגת העל הווייטנאמית.