stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כפר סבא
היסטוריה > שנות העשרים והשלושים

כפר סבא התפתחה באיטיות בתחילת שנות ה-20. משהתברר כי אדמותיה מתאימות לגידול פרי הדר הפך ענף ההדרים לענף הראשי שהחליף את השקדים, והחלה תנופת פיתוח. בסוף שנות ה-20 היו במושבה כ-2,000 דונם של פרדסים. ב־1930 היו בכפר־סבא 1,405 נפש שהתגוררו ב-207 בתים פרטיים. בשנות ה-30 חלה התקדמות גדולה בעיר כשענף ההדרים היה הענף הכלכלי והמעסיק הראשי. עד אמצע שנות ה-30 היו הפועלים שהועסקו בקטיף יהודים בלבד, אך בחורף 1934 נאלצו הפרדסנים להעסיק ערבים בשל מחסור בידיים עובדות. ההסתדרות תבעה שעבודות הקטיף והאריזה יהיו בידי יהודים בלבד והעמידה משמרות מחאה בכניסה לפרדסים. פרצו עימותים ומשטרת המנדט הבריטי אסרה כמה ממנהיגי הפועלים ביניהם פנחס קוזלובסקי, לימים פנחס ספיר.
בתחילת שנות ה-30, נסלל בכפר סבא הכביש הפנימי הראשון (רחוב השרון, לימים רחוב ויצמן), לקראת 1940 נסללו שני רחובות פנימיים נוספים רוטשילד והרצל ונרכש מגרש להקמת בית הספר העממי אוסישקין בקצהו הדרומי של רחוב רוטשילד.
בתקופת המרד הערבי הגדול בשנים 1936–1939 סבלו תושבי כפר־סבא מהתנכלויות ערביי כפר סאבא הערבית והכפרים שמסביבה, במיוחד לעובדים בשדות ובפרדסים. הערבים עקרו עצים ושרפו יבולים. במיוחד סבל הקיבוץ רמת הכובש שהוקם צפונית מזרחית לכפר־סבא. רוב המבוגרים בכפר־סבא השתייכו להגנה, שלצידה פעל גם סניף של האצ"ל, ומאוחר יותר גם של הלח"י.
במשך שנים נוהלה המושבה בידי שלושה "מוכתארים" שייצגו שלוש קבוצות: "האיכרים", "בעלי הבתים" ו"הפועלים". מצב זה נמשך עד שבשנת 1937 הכריזו הבריטים על הקמת מועצה מקומית ממונה, שבה היה ייצוג שווה לכל הקבוצות. שנים אלה גם סימנו תחילתה של תקופה ארוכה של שלטון תנועת העבודה במושבה. היו בה שכונות מיוחדות למגורי פועלים, והתרכזו בה גרעינים של קיבוצי הכשרה שהכינו עצמם לעלייה על הקרקע. ביניהם מקימי רמת הכובש, חפציבה, כפר ויתקין, אושה, דן, דפנה, רגבים, גברעם וחפץ חיים.
ב־1939 חיו בכפר־סבא כ-3,000 איש ונערכו בחירות ראשונות למועצה שבהן זכתה הסתדרות העובדים לרוב מוחלט. על אף מתחים חברתיים, הצטיינה כפר־סבא בחינוך. לא היו בה זרמי חינוך פוליטיים ו־20 שנה לפני חוק החינוך הממלכתי הלכו כל ילדי כפר־סבא לבית־ספר אחד (בית־ספר ע"ש אוסישקין הפועל עד היום). בשנה זו גם נחנך בית הכנסת הגדול של היישוב בסמוך למבנה "הח'אן" (בניין העירייה כיום).
היסטוריה > שנות הארבעים ומלחמת העצמאות

שנות ה-40 היו תקופת התפתחות והתרחבות בכפר־סבא. ב-1943 היו בה 3,630 תושבים ומשנה זו ואילך החלה כפר־סבא לקלוט עולים מתימן, מלוב ומטורקיה וכן פליטים מן השואה. את העולים קיבלה על עצמה לשכן חברת "חצרות הדר", חברה שהקימה המועצה המקומית. החברה בנתה יחידות דיור ושיכונים חדשים לעולים ולבני כפר־סבא שהשתחררו משרותם בצבא הבריטי בתקופת מלחמת העולם השנייה. בתקופה זו גם הוקם המוסד החינוכי אונים (1947).
בתקופת מלחמת העצמאות שכנה כפר־סבא בקו החזית, ותושביה סבלו מהתקפות ערביי כפר סאבא הערבית, ביאר עדס ("באר העדשים", כיום בתחומי הוד השרון) וקלקיליה. פועלים הותקפו בדרכם לעבודה בשדות והיו ניסיונות לנתק את התחבורה לרמת הכובש ולבית המדרש על שם ברל כצנלסון (כיום בית ברל). מעט לפני הכרזת העצמאות נכבשו כפרים אלה על ידי חטיבת אלכסנדרוני במבצע מדינה, וביום קום המדינה, ה' באייר תש"ח (14 במאי 1948), היה כל השטח שממערב לקלקיליה בידי "ההגנה". בהמשך המלחמה היו שמועות שלא התממשו על הכנות לתקיפת כפר־סבא בידי כוחות סדירים עיראקיים וירדנים, ובלילה אחד אף היה חשש שצריך יהיה לפנות את המושבה.
היסטוריה > שנות החמישים והשישים, מכפר לעיר

עם הקמת המדינה היו בכפר־סבא כ־5,500 תושבים. העיר קלטה עולים במהירות והוקמו השיכונים קפלן ויוספטל על מנת לקלוט את גלי העלייה מארצות ערב. בשנת 1950 הקים חיל הנח"ל את קיבוץ ניר אליהו צפונית מזרחית לשכונות אלה על מנת לייצר רצף התיישבות יהודי ולמנוע המשך ההסתננויות. בשנת היובל להקמתה (תשי"ג – 1953) כבר מנתה כ־15,000 תושבים. שוב לא ניתן היה להסתפק בחקלאות בלבד כמקור תעסוקה יחיד בכפר־סבא והוקם אזור תעשייה. היובל נחגג בשורה של טקסים שבהם השתתף ראש הממשלה דוד בן-גוריון, הוצאת מעטפה מיוחדת של דואר ישראל וכתיבת המנון:
"עֲלֵה־נָא, עֲלֵה – כְפַר מוֹלֶדֶת זָקֵן

הוֹרָתֵנוּ עָלֶיךָ נָסַבָה

אִם לִבֵּנוּ מִכָּל שִמְחוֹתָיו יִתְרוֹקֵן

תִּוָּתֵר שִמְחָתְךָ – כְפַר־סָבָא"
השנים שלפני מלחמת סיני היו סוערות מבחינה ביטחונית, וצה"ל הגיב בכמה פעולות תגמול. הגדולה שבהן נערכה כנגד משטרת קלקיליה בליל 10 באוקטובר 1956. הכוח יצא מקיבוץ ניר אליהו ונתקל בהתנגדות עזה של הצבא הירדני. בקרב נהרגו 18 מלוחמי צה"ל וכ־100 ירדנים.
ב-1956 נחנך בעיר מרכז רפואי מאיר שהחל את דרכו כבית־חולים לחולי ריאה. עם סוף שנות ה-50 מעמדה של כפר־סבא כמושבה לא הלם את המתרחש במציאות - הגידול הנמשך באוכלוסייתה הפך אותה למעשה לעיר, ולכן פנתה המועצה המקומית למשרד הפנים בבקשה לאשר לכפר־סבא מעמד של עיר. הבקשה אושרה, וכפר־סבא הייתה רשמית לעיר ב־1 באפריל 1962. כראש העירייה נקבע מרדכי סורקיס, ששימש קודם לכן כראש המועצה במשך 11 שנים. שני תהליכים אפיינו את צמיחתה של כפר־סבא בשנות ה-60: הראשון, הפיכתה לעיר מרכזית בשרון. הוקמו בה הסניפים האזוריים של מוסדות כגון בית המשפט, המשטרה וסניפי רשות המיסים בישראל והמוסד לביטוח לאומי. והשני, צמצום החקלאות בעיר והקמת מפעלי תעשייה כמקור תעסוקה עיקרי, כדוגמת "אלבר" לערגול מתכות ו"פקר פלדה". עם־זאת, עדיין היו בסוף שנות השישים בעיר אלפי דונמים של פרדסים (כולל במרכז העיר) ושטחים לגידול ירקות. בשנת 1961 נחנכה מסילת רכבת, שלוחה ממסילת חיפה-לוד, שעברה בסמוך לגבולה המזרחי של המושבה ונועדה לשינוע ארגזי תפוזים מבית האריזה יכין-חקל (כיום: מתחם אושילנד), ולשינוע פלדה ממפעל פקר פלדה (כיום: קניון G)
במהלך מלחמת ששת הימים הייתה כפר סבא בקו החזית. תותחים ירדניים הפגיזו את השכונות קפלן ויוספטל, מטוסים ירדנים תקפו את מפעל "אלבר" ובהפצצה נהרגו ארבעה מעובדיו. בקלקיליה הסמוכה הוצבו תותחים ארוכי טווח והם הפגיזו את תל אביב. צה"ל כיתר את העיר הערבית והאש הירדנית השתתקה ב-6 ביוני. ב-7 ביוני 1967 השתלט צה"ל על קלקיליה ורבים מתושבי כפר סבא, שהוסר מהם איום העיר השכנה, נהרו לראותה.
היסטוריה > משנות השבעים ואילך

תהליך העיור של כפר סבא הואץ החל מסוף שנות ה-60, הבנייה הפכה צפופה ורבים מיוצאי גוש-דן עברו להתגורר בעיר. בין השאר היו גם כמה קבוצות מאורגנות גדולות שעברו להתיישב בכפר־סבא, בהן קבוצה של קצינים מחיל הים שהקימו את שכונת חיל הים. כפר סבא השתתפה בקליטת העלייה מברית המועצות של תחילת שנות השבעים ואף הוקם בה מרכז קליטה. בשנת 1977 התגוררו בעיר כ-35,000 תושבים - כמעט כפול מכ־19,000 התושבים שהתגוררו בה בעת שהוכרזה לעיר 15 שנה לפני־כן.
היה ברור שגידול בלתי מבוקר יגרום לצפיפות בלתי רצויה ואיבוד הצביון כעיר קטנה טובלת בירק. במטרה למנוע זאת, הכין אדריכל העיר יוסף קולודני ב-1976 תוכנית מתאר מקומית, שבה נעשה מאמץ להפריד בין הולכי הרגל לכלי הרכב באמצעות רשת של גנים; חלוקת העיר לרבעים; הטלת הגבלה על מספר הדירות לדונם; מעבר לבנייה מדורגת, בעלת גגות רעפים; כל זאת במטרה מוצהרת שבשנת 2000 לא יעלה מספר תושביה של העיר על 85,000.
במסגרת התוכנית המכונה "התוכנית הרביעית" (שכן הייתה זו הפעם הרביעית בה הוכנה תוכנית מתאר לכפר סבא), נבנה מרכז עירוני חדש בין הרחובות ארבל וכצנלסון שכלל את היכל התרבות ומרכז עסקים וביניהם חיברה כיכר העיר. מרכז שני המיועד לחינוך וספורט הוקם לאורך רחוב בן יהודה וכלל את קריית החינוך, אולמות ספורט, מגרשי אתלטיקה ואת האצטדיון העירוני. החלטות נוספות שהתקבלו במסגרת התוכנית היו שבמרפסות הפתוחות של דירות המגורים ("מרפסות שמש") יהיו אדניות בנויות לפרחים ובבניינים המשלבים מגורים ומסחר חויבו הקבלנים לבנות אכסדרה עם קשתות לפני החנויות להגנה מפני גשם ושמש. דגש מיוחד הושם על הגנים הציבוריים. במסגרת התוכנית הופקעו שטחים והוקמה רשת נרחבת של גנים שנועדו להפריד בין הולכי הרגל לתחבורה. ניתן כיום לחצות את כפר־סבא בהליכה מצפון לדרום וממזרח למערב בכמה מסלולים בהם עוברים בגנים, פינות חמד ומגרשי שעשועים, כשמדי פעם יש לחצות רחובות לרוחבם בלבד. על תכנון מחדש זה של העיר זכה קולודני בפרס רכטר לאדריכלות בשנת 1984.
הקרבה לעיר הערבית השכנה קלקיליה השפיעה על כפר סבא. במשך שנים היו תושבי העיר נוהגים לבצע את קניותיהם בקלקיליה, מנהג שפסק עם פרוץ האינתיפאדה ב-1987, ומאז אין קשר בין שתי הערים. במלחמת המפרץ הייתה לקרבה זו השפעה חיובית - בניגוד למקומות אחרים, רוב תושבי כפר סבא לא נטשו את העיר בשל האמונה כי העיראקים לא יכוונו טילים למקום כה קרוב לאוכלוסייה ערבית. לעומת זאת, באינתיפאדה השנייה, סבלה כפר סבא מכמה פיגועי התאבדות שבהם נרצחו חמישה תושבים.
מאז תחילת המאה ה-21 מצויה כפר סבא בבעיה של שטחים לבנייה. כל עתודות הקרקע הגדולות נוצלו ועיריית כפר־סבא מבקשת לצרף לתחומי העיר שטחים חקלאיים בצפון ובצפון-מזרח העיר. בין היתר נעשה ניסיון לכלול בתחום כפר סבא את מכללת "בית ברל" ולהפוך בכך לעיר אוניברסיטאית. במקביל, מגובשת בימים אלו "תוכנית אב אסטרטגית" לתכנון עירוני בכל תחומי החיים בעיר עד לשנת 2030.
בסוף העשור הראשון של המאה ה-21 החלה בניית 'השכונה הירוקה', שכונה שנבנתה בבנייה ירוקה במערב העיר, בסמוך לסביוני הכפר, שכונת עלייה ושיכון ותיקים.

בשכונה נבנים, ומתוכננים להיבנות, כ-200 בניינים, אשר יאכלסו כ-20 אלף איש.
אוכלוסייה

התפתחות לפי שנים
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים בכפר סבא 99,910 תושבים, מתוכם 97,916 תושבי ישראל (מקום 19 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  שינוי בגודל האוכלוסייה ‎-0.1% בשנה‏.  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 88.6%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 15,499 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
שכונות > שכונות דרום העיר

השכונות שמדרום לרחוב ויצמן הוקמו החל משנות ה-30 בטווח שבין רחוב תל חי במזרח וסוקולוב במערב. בשנת 1945 הוקמה שכונת מאוריציוס, ממזרח לרחוב תל חי. בהמשך הוקמו גאולים ותקומה במזרח ודגניה ו"עובד בן ציון" ממערב לסוקולוב.
שכונות הפועלים א' - ד' - הוקמו על ידי קופת מלווה וחסכון בשנים 1933–1935. המתיישבים בשכונות א' וב' התארגנו לקביעת תקנון והגרלת מגרשים בשנת 1933. הגרלת המגרשים של שכונה ד' התקיימה ביולי 1934. ארבע השכונות יחד כללו בשנת 1936 163 בתים על 170 דונם.
מאוריציוס - הייתה שכונה שהוקמה על ידי מועצת כפר סבא בשנת 1945 כיוזמה ראשונה בארץ ישראל להקמת שיכונים על ידי המועצה המקומית. בשלב ראשון נבנו חמישה בתים שכללו עשרים יחידות דיור. הבתים הושכרו למעפילים שהגיעו באמצע 1946 ובהם כאלו שהגיעו ממקום גירושם במאוריציוס. בשנת 1949 הוספו לשכונה עוד 28 יחידות דיור. בסוף שנות ה-90 בוצע בשכונה תוכנית של פינוי בינוי שהמיר יחידות דיור קטנות בפרויקט דיור מוגן לתושבים הקשישים ובארבעה בניינים, בהם כ-54 יחידות דיור. השכונה החדשה נקראה פרויקט "רמות העיר".
מפ"ם - שכונה של חברי מפ"ם
ראשונים - מאופיינת בבניינים חדשים (שנות ה-90 ואילך) לצד בתים פרטיים ובנייני שיכונים. בשכונה בית-ספר יסודי "יצחק שדה" המשרת את כיתות א-ו, של שכונת ראשונים, גאולים, תקומה ומרכז העיר (עד רח' הרצל). בקצה השכונה ממוקמת תחנת הרכבת כפר סבא נורדאו
גאולים - החלה כמעברה בשנת 1950, שנקראה "מעברת כפר סבא", עם בה התיישבו עולים ממזרח וממערב. השכונה מאופיינת בבתים פרטיים (בתחילת דרכה: בתי סוכנות עם משקי עזר). השכונה ממוקמת ליד בית הקברות הישן (גאולים) הצמוד לכביש המהיר 531.
עובד בן ציון
דגניה - שכונה קטנה מצפון לכפר מל"ל ליד חטיבות הביניים "משה שרת" ו"זלמן שזר" וגובלת בכביש 402.
תקומה - שיכוני רכבות שהוקמו בשנות ה-60 של המאה ה-20, על ידי שיכון ופיתוח. החל משנות ה-90 נעשים ניסיונות לבצע בשכונה פינוי בינוי.
אלי כהן - השכונה הוקמה בשנות ה-50, מאופיינת בבנייני שיכוני רכבות ישנים. בתחילת שנות ה-60 הוקם בשכונה מרכז נוער קהילתי. קרויה על שם המרגל הישראלי אלי כהן.
שכונות > שכונות במרכז העיר

רובו של מרכז העיר בכפר סבא עובר דרך רחוב ויצמן והוא גריד עירוני רציף עם רחובות, גינות ושבילים שחוצים אותו שתי וערב ולכן אין בו חלוקה ברורה לאזורים מובחנים. השכונות מובחנות בעיקר על ידי מועד הקמתן:
חצרות הדר - הוקמה בשנת 1950. השכונה הייתה הראשונה בה הוקמו בתים עם שתי קומות: קומת שירות למטה ושני חדרים למעלה.
"מזרחי" או "משכנות" - שכונה של הפועל המזרחי. השטח להקמת אחד הפרויקטים נרכש בשנת 1946. השיכונים נבנו בהדרגה על ידי חברת משכנות.
כיסופים - השכונה נבנתה בשנות החמישים, מתן מענה לעליה הגוברת מארצות אירופה וממדינות המזרח.
מצקין - השכונה הוקמה בראשית שנות ה-50 על שטח פרדסו של חיים מאיר מצקין. בשנת 1960 הותקן בשכונה טלפון ציבורי. בשנת 1965 נחנך בית הנוער העובד בשכונה
חינוך ותרבות

בתחילת 1923 הובא לראשונה מורה לכפר סבא, עוד טרם היה מבנה מוכן לבית הספר. לאחר ארבעה חודשים עזב המורה ובשנה שלאחר מכן נעשה מאמץ לסדר בית ספר בהנהלת הוועד הלאומיתבנית:הערה. באוקטובר 1932 פרשה קבוצת הורים שלא היו מרוצים מהחינוך בבית הספר במושבה והם הקימו בית ספר נפרדתבנית:הערה, בו למדו כ-60 תלמידים. בנוסף, היה במושבה בית ספר של המזרחיתבנית:הערה. במהלך שנות ה-30 סבל בית הספר העממי בכפר סבא מקשיים תקציביים ובמרץ 1935 אף נסגר בית הספר על ידי מחלקת החינוך לזמן מה משום שוועד המושבה לא העביר אליה תקציביםתבנית:הערהתבנית:הערהתבנית:הערה. לבית הספר לא היה מבנה קבע והלימודים התנהלו בצריפיםתבנית:הערה.
החינוך בכפר־סבא היה ידוע במשך שנים רבות באיכותו ובאחוז הגבוה של המסיימים לימודי בגרות בהצלחה. בשנת 2011 הייתה כפר סבא מקום 20 בישראל באחוזי השלמת הבגרות עם 76.3%תבנית:הערה.
בשנת 2007 היו בעיר שישה-עשר בתי ספר יסודיים, שבע חטיבות ביניים ואחד-עשר בתי ספר תיכונייםתבנית:הערה. בתי הספר התיכוניים של כפר־סבא משרתים גם את היישובים הקהילתיים כוכב יאיר, צור יגאל, כפר מל"ל, שדה ורבורג, נירית, מתן, מעלה שומרון, אלפי מנשה ועוד. כפר־סבא קרובה לשני מוסדות להשכלה גבוהה: מכללת "בית ברל" והקמפוס של "האוניברסיטה הפתוחה" ברעננה. בית החינוך ע"ש זלמן שז"ר פועל ביחד עם הפועל כפר סבא לפיתוח דור חדש של שחקני כדורסל.
עיקר הפעילות התרבותית של כפר־סבא מתרכזת ב"קריית ספיר". במתחם שני מבני ציבור. באחד, "היכל התרבות העירוני" בתכנון האדריכל זוכה פרס ישראל אריה אלחנני, מתקיימים מופעי תיאטרון, מוזיקה ומחול במסגרת מפעל מינויים, ושוכנים בו הספרייה העירונית, חדרי העיון למבוגרים, אתר ההנצחה לבני כפר־סבא שנפלו במלחמות ישראל (יד לבנים) ואולם הראשונים המוקדש לתולדות כפר־סבא. היכל התרבות שופץ ונפתח מחדש בשנת 2014. במבנה השני במקום, אשר תוכנן בשנת 1973 על ידי האדריכל מרדכי בן-חורין, שוכנים אודיטוריום למופעים בהיקף קטן יותר (נחנך ב-1976תבנית:כתבנית:הערה), המוזיאון הארכאולוגי של כפר־סבא, הקונסרבטוריון העירוני, ספרייה וחדר העיון לילדים, וכן אולם ספורט.
הרכבים מוזיקליים הפועלים בעיר:
תזמורת כלי הנשיפה כפר סבא, בניצוחו של נחמן יריב
המקהלה הקאמרית כפר סבא, בניצוחו של אהרון חרל"פ
התזמורת הקאמרית כפר סבא "סולני ישראל", בניצוחו של בנימין יוסופוב.
החל משנת 1980 פועל מוזיאון כפר סבא.
ספורט

בכפר סבא מספר אולמות ספורט בבתי הספר ובקריית ספיר, אבל עיקר פעילות הספורט העממי והתחרותי מרוכזת לאורך הציר הצפוני של העיר, רחוב בן-יהודה. לאורך הרחוב וסביבו מצויים ממערב למזרח אולם הספורט ובריכת השחייה בבית ספר אונים, מגרשי אתלטיקה, המטווח העירוני, הקאנטרי קלאב, אצטדיון לויטה (אצטדיון הכדורגל העירוני) והספורטק. רחוב בן-יהודה עצמו הוא מסלול פופולרי להליכה ספורטיבית.
קבוצת הכדורגל של הפועל כפר סבא היא אחת הקבוצות הוותיקות בישראל ומשחקת בליגת העל. בארון הגביעים של הקבוצה צלחת אליפות אחת ושלושה גביעי מדינה.
קבוצת הכדורעף של הפועל כפר סבא משחקת בליגת העל. זכתה באליפות אחת, ובשלושה גביעי המדינה.
קבוצת הכדורסל של הפועל כפר סבא משחקת בליגה הלאומית (הליגה השנייה).
קבוצת הכדורגל של "כפר סבא 1928 של האוהדים" היא קבוצת אוהדים המנוהלת על ידי אוהדי הפועל כפר סבא אשר מאסו בניהולו של הבעלים הנוכחי יצחק שום, משחקת בליגה ב' (הליגה הדרומית)
קבוצת הכדורגל של בית"ר כפר סבא היא קבוצה שמשחקת בליגה ב' (הליגה הדרומית).
קבוצת הכדורגל "הפועל עליה כפר סבא" היא אקדמיית כדורגל אשר מפתחת שחקני כדורגל צערים.
קבוצת הפוטבול "כפר סבא הוקס" המשחקת בליגת התיכונים של הפוטבול הישראלי.
מועדון הקשתות "קשתי כוכב השרון" פועל במטווח העירוני.
בכפר סבא נמצא גם אחד מהסקייטפארקים הגדולים בארץ, העשוי מבטון שנבנה בשנת 2011.
תעשייה ומסחר

בכפר סבא שני אזורי תעשייה ואזורי מסחר ספורים. באזור התעשייה הוותיק שוכנים בין היתר מפעלי תעשייה כדוגמת "טבע", "סימונס" והמרכז של ערוצי הלוויין "yes", אזור "עתיר ידע" במזרח העיר משמש לתעשיית היי־טק.
אזורי המסחר נמצאים לאורך רחובה הראשי של כפר־סבא, רחוב ויצמן, במרכז הקניות בסמוך לכיכר העיר, "קניון ערים" שבעבר פעלה בו רשת בתי קולנוע גלובוס מקס, ובאזורי התעשייה שם הוקמו קניונים וחנויות ענק. בשנת 2009 נפתח בקצהו המזרחי של רחוב ויצמן, מרכז קניות "G"תבנית:הערה, וב-2015 נפתח בו מתחם קולנוע מרשת "סינמה סיטי". ב-2014 נפתח "קניון כפר סבא הירוקה" ליד מחלף כפר סבא רעננה צפון וב-2016 נפתח קניון "אושילנד" באזור "עתיר ידע", ובו רשת הקולנוע הוט סינמה.
תחבורה > כבישים

כפר סבא שוכנת בין שני צירי תחבורה עיקריים. כביש מספר 4 ממערב וכביש חוצה ישראל (כביש מספר 6) ממזרח. בין שני צירים אלה נסלל כביש רוחב מספר 531 המאפשר כניסה נוחה לתוך העיר מדרום.
תחבורה > רכבת

תחנת הרכבת הראשונה באזור כפר סבא הוקמה בתחילת המאה ה-20 במזרח העיר על מסילת הרכבת חיפה-ירושלים (המסילה המזרחית) והייתה ידועה בשם תחנת הרכבת אייל או תחנת הרכבת קלקיליה. ב-1959 הוחלט על הקמת שלוחת רכבת חדשה מהמסילה המזרחית לאזור התעשייה כפר סבאתבנית:הערה, במטרה לשרת את המפעלים "סולפק" לערגול ברזלתבנית:הערה, המחסנים המרכזיים של מועצת שיווק הבטנים ואת בית האריזה של החברה לעיבוד תוצרת חקלאית יכין-חק"ל. השלוחה החלה לפעול ב-3 בינואר 1961 כאשר רכבת ראשונה הגיעה לבית האריזהתבנית:הערהתבנית:הערה. טקס החנוכה הרשמי של השלוחה ובית האריזה נערך ב-19 בינואר 1961תבנית:הערהתבנית:הערה.
ב-1990 הכינה חברת התכנון הצרפתית "סופרטו" תוכנית מתאר ארצית עבור רכבת ישראל, שכללה קו רכבת פרוורית חדש בין תל אביב לרעננה וכפר סבא (תוכנית שהושלמה רק בשנת 2020 עם הפעלת מסילת השרון לכל אורכה)תבנית:הערה. בסוף 1990 הועלתה הצעה חליפת, על הקמת קו המבוסס ברובו על תוואי מסילות הברזל הקיים עד כפר סבא בלבד, כפתרון זמני עד הקמת התוואי המלאהתבנית:הערה. במסדרת תוכנית זו הוקמו שתי תחנות רכבת המשרתות את תושבי העיר. שתיהן שוכנות בין מסלוליו של כביש 531, בתחום השיפוט של הוד השרון בקרבת גבולה עם כפר סבא. תחנת הרכבת כפר סבא בקצה רחוב נורדאו בכפר סבא ותחנת הרכבת הוד השרון ברחוב סוקולוב בקטע המחבר בין שתי הערים. תחנת הרכבת כפר סבא – נורדאו נפתחה ב-13 באפריל 2003תבנית:הערה. תחנת הרכבת הוד השרון – סוקולוב נפתחה ב-2 בספטמבר 2006תבנית:הערה.
במסגרת פרויקט המסילה המזרחית החדשה צפויה להיפתח תחנת הרכבת כפר סבא צפון בשנת 2026תבנית:הערה.
תחבורה > רכבת קלה ומערכת אוטובוסים מהירה

כחלק מהמערכת להסעת המונים במטרופולין תל אביב תוכננו שני קווים באזור כפר סבא:
הקו הוורוד - קו מערכת אוטובוסים מהירה (BRT) רוחבי, חוצה שרון ממזרח למערב, שיעבור מכפר סבא, דרך רעננה עד הרצליהתבנית:הערה.
הקו הצהוב - קו רכבת קלה שהיה אמור לחבר את כפר סבא, הרצליה, רמת השרון והשכונות הצפוניות של העיר תל אביב עם הערים רמת-גן, בני-ברק, גבעתיים והשכונות הדרומיות והמזרחיות של העיר תל אביב. אורכו של הקו תוכנן להיות 34 ק"מ והוא תוכנן לכלול 50 תחנות במפלס הקרקע בלבדתבנית:הערה. תחילה קוצר תוואי הקו הצהוב כך שהוא לא יגיע עד כפר סבא וב-2016 בוטל הפרויקט כולו לטובת הקמת רכבת תחתיתתבנית:הערה.
תחבורה > רכבת תחתית

בעתיד אמור לעבור בעיר קו m1 של מטרו המקודם על ידי נת"ע ואמור לכלול 5 תחנות.
אקלים

תבנית:אקלים
סמל העיר

תבנית:ערך מורחב
סמל העיר כפר סבא משקף את אופייה של העיר. במרכז הסמל מופיע הח'אן שהוא המבנה הראשון בכפר סבא, ומשמש כיום את עיריית כפר סבא. לצידו של הח'אן במרכז, נטועים שני עצי האקליפטוס שניטעו בשנת 1906. בסמל משולבים זה לצד זה מבני תעשייה, מבני מגורים ועצי הדרים אשר אפיינו את כפר סבא במשך שנים רבות. הסמל עוצב על ידי יעקב אבוקאי בשנת 1953.
ראשי היישוב > ראשי המועצה

אליהו אוסטשינסקי (1937 - 1939) – מוותיקי האיכרים במושבה. כיהן כנשיא המועצה הממונה של כפר־סבא ללא זכות הכרעה.
אברהם קרן (קירכנר) (1939 – 1951) – נציג הסתדרות העובדים.
מרדכי סורקיס (1951 – 1962) – נציג מפא"י.
ראשי היישוב > ראשי העירייה

מרדכי סורקיס (1962 – 1965) – נציג מפא"י. סורקיס שכיהן כראש מועצה וכראש העירייה הראשון של כפר־סבא. פרש ממפא"י בשנת 1965 והיה מראשי רשימת רפ"י. מעשה זה לא התקבל בעין יפה בקרב תושבי העיר. לא עמדה לסורקיס זכות ראשונים והוא נכשל בבחירות לעירייה שנערכו בשנת 1965.
זאב גלר – (1965 – 1982) נציג מפא"י. אחראי לעיצוב דמותה המודרנית של כפר־סבא. בשנת 1982 נפטר גלר במהלך ישיבת מועצת העיר. לאשתו, טובה גלר, הוענקה אזרחות כבוד בחודש דצמבר 2005.
יצחק ולד (1982 – 2003) – נציג מפלגת העבודה. החליט לא להשתתף בבחירות 2003.
יהודה בן חמו (2003 - 2018) – זכה בראשות העירייה בסיבוב בחירות שלישי. בפברואר 2018 התפטר עקב כתב אישום אשר הוגש נגדותבנית:הערהתבנית:הערה.
צביקה צרפתי (2018; בפועל)
רפי סער (2018 – מכהן)
רבני העיר

הרב יעקב דוב רפפורט (1926–1927)
הרב אברהם ריניק (1927–1967)
הרב אברהם שלוש (~1959–2021)
הרב יעקב פנחס שיר (1970–2007)
ערים תאומות

תבנית:עיר תאומה.
תבנית:עיר תאומה.
תבנית:עיר תאומה.
תבנית:עיר תאומה
תבנית:עיר תאומה
תבנית:עיר תאומה
תבנית:עיר תאומה
ראו גם

מפעל המים (כפר סבא)
שביל הראשונים כפר סבא
לקריאה נוספת

מנחם יצחק קליונר, מגילת כפר סבא, קורות הגולים בכ"ס, תרע"ד- תרע"ח. הוצאת מתתיהו אליהו ואחיו, 1919
שלמה אנגל, כפר סבא, 70 שנה לייסודה, הוצאת עיריית כפר סבא, 1973
כפר־סבא מרכז פליטי יפו ותל אביב, מזכרונות מנחם י. קליונר, תרע"ז–תרע"ט (1917–1918). בתוך: אברהם יערי, זכרונות ארץ ישראל, כרך שני, פרק ק, עמ' 1055–1068.
יוסף קולודני, אלפיים שנה בכפר סבא - היסטוריה, קרטוגרפיה, אדריכלות, בנין ערים. הוצאת עיריית כפר סבא, 1987
שלמה מוסמן, "כפר סבא - השייח' סימן את הקניה בגרזן", בתוך: זאב ענר (עורך), סיפורי מושבות: סיפורן של חמישים ושתיים המושבות בא"י, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1996 (הספר בקטלוג ULI).
מרדכי נאור, עיר לחיות בה, כפר־סבא בת 100, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2002
דן גלעדי, ימי כפר סבא, הכפר שהיה לעיר, הוצאת אריאל, 2011
כדורסל באולימפיאדת בייג'ינג (2008)

| --- | --- |

 היכל:  האצטדיון המקורה ווקסונג
 תאריך התחלה:  9 באוגוסט 2008
 תאריך סיום:  24 באוגוסט 2008
 קבוצות:  12 (גברים) + 12 (נשים)
 
 → 2004 2012 ← 
אולימפיאדת 2008 נערכה בבייג'ינג, סין העממית. תחרויות הכדורסל נערכו בין ה-9 באוגוסט ל-14 באוגוסט. זו הייתה תחרות הכדורסל ה-16 במשחקים האולימפיים. בתחרות הגברים השתתפו 144 ספורטאים ב-12 נבחרות ובתחרות הנשים השתתפו 143 כדורסלניות ב-12 נבחרות. 
 המשחקים נערכו באצטדיון המקורה ווקסונג.
תחרות הגברים

| טורניר | מקומות | נבחרות |
| --- | --- | --- |
| המדינה המארחת | 1 | הרפובליקה העממית של סין סין העממית |
| תחרות קדם אמריקאית 2007 | 2 | ארצות הברית ארצות הברית  ארגנטינה ארגנטינה |
| אליפות אסיה בכדורסל 2007 | 1 | איראן איראן |
| אליפות אפריקה בכדורסל 2007 | 1 | אנגולהאנגולה |
| אליפות אוקיאניה בכדורסל 2007 | 1 | אוסטרליה אוסטרליה |
| אליפות אירופה בכדורסל 2007 | 2 | רוסיה רוסיה  ליטא ליטא |
| אליפות העולם בכדורסל 2006 | 1 | ספרד ספרד |
| תחרות קדם אולימפית 2008 | 3 | קרואטיה קרואטיה   יוון יוון  גרמניה גרמניה |
תחרות הגברים > שלב הבתים > בית א'

|  | מדינה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ליטא ליטא | 5 | 4 | 1 | 25+ | 9 |
| 2. | ארגנטינה ארגנטינה | 5 | 4 | 1 | 64+ | 9 |
| 3. | קרואטיה קרואטיה | 5 | 3 | 2 | 19+ | 8 |
| 4. | אוסטרליה אוסטרליה | 5 | 3 | 2 | 52+ | 8 |
| 5. | רוסיה רוסיה | 5 | 1 | 4 | 19- | 6 |
| 6. | איראן איראן | 5 | 0 | 5 | 141- | 5 |
תחרות הגברים > שלב הבתים > בית ב'

|  | מדינה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ארצות הברית ארצות הברית | 5 | 5 | 0 | 161+ | 10 |
| 2. | ספרד ספרד | 5 | 4 | 1 | 49+ | 9 |
| 3. | יוון יוון | 5 | 3 | 2 | 40+ | 8 |
| 4. | הרפובליקה העממית של סין סין העממית | 5 | 2 | 3 | 34- | 7 |
| 5. | גרמניה גרמניה | 5 | 1 | 4 | 60- | 6 |
| 6. | אנגולה אנגולה | 5 | 0 | 5 | 156- | 5 |
תחרות הגברים > פלייאוף אליפות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |
:  
|  | ‏20 באוגוסט | ‏20 באוגוסט |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  | ‏20 באוגוסט | ‏20 באוגוסט |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  ארגנטינהארגנטינה |  80 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  ארגנטינהארגנטינה |  80 |   |   | ‏22 באוגוסט | ‏22 באוגוסט |   |   |  |  |
|  |  יוון יוון |  78 |   |   | ‏22 באוגוסט | ‏22 באוגוסט |   |   |  |  |
|  |  יוון יוון |  78 |   |   |  ארגנטינה ארגנטינה |  81 |   |   |  |  |
|  | ‏20 באוגוסט | ‏20 באוגוסט |   |   |  ארגנטינה ארגנטינה |  81 |   |   |  |  |
|  | ‏20 באוגוסט | ‏20 באוגוסט |   |   |  ארצות הבריתארצות הברית |  101 |   |   |  |  |
|  |  ארצות הבריתארצות הברית  |  116 |   |   |  ארצות הבריתארצות הברית |  101 |   |   |  |  |
|  |  ארצות הבריתארצות הברית  |  116 |   |   |  |  |   |   | ‏24 באוגוסט | ‏24 באוגוסט |
|  |  אוסטרליה אוסטרליה |  85 |   |   |  |  |   |   | ‏24 באוגוסט | ‏24 באוגוסט |
|  |  אוסטרליה אוסטרליה |  85 |   |   |  |  |   |   |  ארצות הבריתארצות הברית |  118 |
|  | ‏20 באוגוסט | ‏20 באוגוסט |   |   |  |  |   |   |  ארצות הבריתארצות הברית |  118 |
|  | ‏20 באוגוסט | ‏20 באוגוסט |   |   |  |  |   |   |  ספרד ספרד |  107 |
|  |  ספרדספרד |  72 |   |   |  |  |   |   |  ספרד ספרד |  107 |
|  |  ספרדספרד |  72 |   |   | ‏22 באוגוסט | ‏22 באוגוסט |   |   |  |  |
|  |  קרואטיהקרואטיה |  59 |   |   | ‏22 באוגוסט | ‏22 באוגוסט |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  |  קרואטיהקרואטיה |  59 |   |   |  ספרדספרד |   91 |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  | ‏20 באוגוסט | ‏20 באוגוסט |   |   |  ספרדספרד |   91 |   |   |   ‏24 באוגוסט |   ‏24 באוגוסט |
|  | ‏20 באוגוסט | ‏20 באוגוסט |   |   |  ליטא ליטא |  86 |   |   |   ‏24 באוגוסט |   ‏24 באוגוסט |
|  |  ליטאליטא |  94 |   |   |  ליטא ליטא |  86 |   |   |  ארגנטינהארגנטינה |  87 |
|  |  ליטאליטא |  94 |   |   |  |  |   |   |  ארגנטינהארגנטינה |  87 |
|  |  הרפובליקה העממית של סין סין העממית |  68 |   |   |  |  |   |   |  ליטא ליטא |  75 |
|  |  הרפובליקה העממית של סין סין העממית |  68 |   |   |  |  |   |   |  ליטא ליטא |  75 |
תחרות הגברים > הדירוג הסופי

| מיקום | קבוצה |
| --- | --- |

1: ארצות הברית ארצות הברית
2: ספרד ספרד
3: ארגנטינה ארגנטינה
4: ליטא ליטא
5: יוון יוון
6: קרואטיה קרואטיה
7: אוסטרליה אוסטרליה
8: הרפובליקה העממית של סין סין
9: רוסיה רוסיה
10: גרמניה גרמניה
11: איראן איראן
12: אנגולה אנגולה