stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
A Woman
רשימת רצועות

| A Woman> מס' | A Woman> שם | A Woman> משך | A Woman>  | A Woman>  | A Woman>  | A Woman>  | A Woman>  | A Woman>  | A Woman>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Balenciaga Dreams  | 3:02 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Faster  | 2:53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | A Woman  | 3:21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Naughty Girl  | 3:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Juice  | 3:14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Black Sheep  | 3:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Good Morning  | 5:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Mother Teresa  | 3:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Gucci Vision  | 2:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Masterpiece  | 2:59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Celine Dion  | 2:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Underdog  | 3:30 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 40:15 |  |  |  |  |  |  |  |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 21 במאי 2021 | תקליטור • תקליט • הורדה דיגיטלית • סטרימינג • קלטת שמע | Checkbook |  |
הערות שוליים

1 2  A Woman, Genius (באנגלית)
↑  Qveen Herby Is Sooo Much More Than Her "Brokenhearted" Karmin Days, cosmopolitan
↑  Qveen Herby Returns with New Single 'Juice': Listen, hiphop
↑  A Woman Autographed CD (באנגלית בריטית), נבדק ב-2021-05-01
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 986a25f1-8a61-478c-a1b6-676fbbefee65
ניקוד

ערך זה עוסק בשיטות שונות של ניקוד. אם התכוונתם לניקוד בעברית המודרנית, ראו .
המונח נִקּוּד מתאר הוספת סימנים מתחת לאותיות, מעליהן או בתוכן, לצורך ייצוג תנועות או להבחנה דיאקריטית. משתמשים במונח זה בעיקר ביחס לשפות עברית, ארמית וערבית. השימוש בניקוד החל בימי הביניים, בקרב מדקדקים נוצרים סורים, ואומץ מאוחר יותר בידי בעלי המסורה. מקובל להניח שהסיבה לפיתוח שיטות הניקוד בשפות השונות היא החשש שמסורת ההגייה של טקסטים מקודשים, כגון המקרא – שעד אז הועברה בעל פה – לא תשתמר אם לא תקובע בכתב.
בשל נסיבות היסטוריות, בעברית בת ימינו משתמשים בסימנים הגרפיים של שיטת ניקוד אחת (השיטה הטברנית) כדי לסמן את ההגיה העומדת מאחורי שיטת ניקוד שונה (השיטה הארצישראלית). לכן יש חוסר התאמה בין ההגיה לבין שיטת סימונה.
הניקוד בעברית ובארמית יהודית

עד ימינו הטקסטים המקראיים המקודשים ביותר, כולל אלו שהתגלו במדבר יהודה, הם חסרי ניקוד. ראשיתו של הניקוד הוא מאוחר. העדר הניקוד בטקסט המקודש לווה בשמירת הידע על ההגיה באופן נפרד מהטקסט המקודש, על ידי בעלי המסורה. עם זאת, לעיתים הבדלים בין נוסח המסורה לבין תרגום השבעים, לדוגמה, משקפים את קיומם של אופני הגיה שונים של הטקסט המקראי. בימי הביניים, בעולם היהודי התקיימו בעברית ארבע שיטות ניקוד זו לצד זו: הַטַּבְרָנִית, הבבלית, הארצישראלית, והארצישראלית-טברנית. שיטות אלו נבדלות לרוב בצורותיהן הגרפיות, וכן במאפיינים בלשניים הקשורים לווי"ו, ליו"ד ולשְווא ולתכנים הפונולוגיים של התנועות. הן שימשו בעיקר לניקוד הטקסט המקראי, אך גם לניקוד טקסטים של משנה, תלמוד, ותרגומים לארמית של המקרא. השיטה הטברנית נתפסה כמדויקת ביותר, ודחקה את רגלי שְלוש השיטות האחרות. במקביל לשיטות הניקוד היהודיות, פיתחו השומרונים שיטת ניקוד משלהם, שיטת הניקוד השומרונית, המשקפת את הגיית העברית והארמית בפיהם.
הניקוד בעברית ובארמית יהודית > הניקוד הטברני

שיטת הניקוד הטברני (התחתון) מייצגת את הגיית הטקסט המקראי בפי יהודי העיר טבריה בראשית ימי הביניים. מערכת ניקוד זו הומצאה כפי הנראה סביב המאה ה-8 לספירה, וסימניה משמשים גם בעברית בת ימינו (אם כי כלליהם ומשמעותם שונה במקצת). בסופו של דבר, נדחתה שיטת הניקוד של בן נפתלי והתקבלה זאת של אהרון בן משה בן אשר, המשתקפת בכתר ארם צובא.
השיטה כוללת את מערכת הסימנים הבאים:
שמונה סימנים עבור שבע התנועות המלאות (שמלוּווֹת באם קריאה גם בכתיב החסר: אוֹ, אוּ, אִי, אֵי, אֶי, אֹא, אָא, אֵא).
ארבעה סימנים עבור שבע תנועות החטופות. אחד מהסימנים לתנועות החטופות, סימן השווא, מסמן גם היעדר תנועה מוחלט.
ארבעה סימנים (דגש, רפה, מפיק, ונקודה מבחינה מעל השי"ן) המסמנים את אופן ההגייה של עיצורים.
סימן הגעיה, הוא סימן מוזיקלי בעיקרו, אולם יש לו השפעה על אופן הגיית השווא.
הניקוד בעברית ובארמית יהודית > הניקוד הבבלי

שיטת הניקוד הבבלית מייצגת את ההגייה של יהודי בבל בימי הביניים. מסורת ההגייה זו המשיכה להתקיים, בשינויים קלים, בפי יהודי תימן. המאפיין העיקרי שלה הוא מערכת של שש תנועות – ולא שבע כבהגייה הטברנית.
הניקוד הבבלי כולל שבעה סימנים: שישה סימנים עבור שש התנועות, ועוד סימן עבור השווא. כמו כן כוללת השיטה סימנים נוספים בדומה לדגש, לרפה ולמפיק הטברניים. רוב הסימנים נוצרו מאותיות זעירות, שנכתבו מעל האותיות שבטקסט.
בנוסף לכתבי יד מקראיים בניקוד בבלי, יש בידינו גם חיבורים של ספרות חז"ל (משנה, תלמוד ומדרש) ושל התרגומים הארמיים (תרגום אונקלוס ותרגום יונתן) בניקוד זה. כתבי היד של התרגום הארמי המנוקדים ניקוד בבלי נחשבים למדויקים ביותר.
הניקוד בעברית ובארמית יהודית > הניקוד הארצישראלי

הניקוד הארצישראלי הוא שיטה גרפית לסימון ההגייה של טקסטים עבריים וארמיים בידי יהודי ארץ ישראל בראשית ימי הביניים.
שיטת הניקוד הארצישראלית התגלתה בסוף המאה ה-19, כאשר קטעים בניקוד זה נמצאו בגניזת קהיר. סימני הניקוד הארצישראליים כתובים מעל לאות, בדומה לשיטת הניקוד הבבלית, ובשונה משיטת הניקוד הטברנית. סוגיות מרכזיות בתיאור שיטה זו עדיין שנויות במחלוקת בקרב החוקרים.
הניקוד בעברית ובארמית יהודית > הניקוד הארצישראלי-טברני

הניקוד הארצישראלי-טברני הוא שיטה גרפית לסימון ההגייה של טקסטים עבריים וארמיים בידי יהודי ארץ ישראל, צפון אפריקה ואירופה, במהלך ימי הביניים.
שיטת ניקוד זו עושה שימוש בסימנים הגרפיים של שיטת הניקוד הטברנית כדי לשקף את ההגייה הארצישראלית (הדומה להגייה הספרדית), במקום את ההגייה הטברנית. לכן, אף על פי שהסימנים הגרפיים זהים, ההגייה המשתקפת מהם שונה מזו שבשיטה הטברנית.
השיטה שימשה, החל במאה ה-9, לניקוד המקרא, המשנה והתרגומים הארמיים למקרא (תרגום אונקלוס לתורה, תרגום יונתן לנביאים ותרגום כתובים). שימוש נפוץ נוסף הוא בסידורי תפילה ובמחזורים אשכנזיים בימי הביניים המוקדמים.
הניקוד בעברית ובארמית יהודית > הניקוד השומרוני

השומרונים הם עדה דתית, היושבת בארץ ישראל למעלה מאלפיים שנה. העברית בפיהם בעת קריאת התורה או בתפילותיהם שונה באופן מהותי מהעברית היהודית לניביה. במהלך הדורות המציאו מדקדקים שומרונים סימנים שונים על מנת לסייע בקריאת התורה על פי ההגייה השומרונית, אם כי סימנים אלו מעולם לא הגיעו לכלל שיטה אחידה וכוללת כבשיטות הניקוד היהודיות.
כתבי יד שומרוניים שונים מציגים סימני ניקוד שונים. סימנים אלו משקפים את התנועות העיקריות בשומרונית (a, å, ă, e, i, o/u), ואת המכפל ("דגש חזק"). כמו כן הומצא סימן מיוחד עבור הגיית העיצור ע' עם תנועת a.
הניקוד בעברית ובארמית יהודית > הניקוד בעברית בת ימינו

בעברית בת ימינו משמשת שיטת ניקוד חדשה המבוססת על הניקוד הטברני שבו מנוקד התנ"ך, אבל פשוטה יותר בצורה מכוונת. הניקוד משמש לשתי מטרות עיקריות: לסייע למי שמתקשה בשפה, וכן כאשר יש חשש שהקורא לא יֵדע לקרוא נכון את המילה, בין אם משום שהמילה אינה מוכרת (כגון במילים זרות) ובין אם משום שללא ניקוד המילה נכתבת באופן זהה למילה אחרת. בעברית בת ימינו הניקוד משמש בעיקר בקריאה בספרי המקרא, בתלמוד, זוהר וספרים רבים מארון הספרים היהודי וכן בעולם השירה המודרני ובספרי ילדים. הטקסטים היום יומיים, כמו עיתונים, אתרי אינטרנט וספרות חדשה, לרוב אינם כוללים את סימני הניקוד אלא במילים מסוימות היכולות להיקרא במספר דרכים.
בעברית בת ימינו ישנן חמש תנועות שונות, אך בניקוד יש סימנים לאחת עשרה תנועות שונות (המשקפים את ההגייה הטברנית הקדומה). עודפות זו יוצרת מצב שבו באופן יחסי קל ללמוד את קריאת סימני הניקוד, אך הצבתם דורשת ידע נרחב, והיא נעשית בדרך כלל על ידי אנשי מקצוע.
הניקוד בארמית נוצרית (סורית)

המדקדקים הנוצרים הסורים הם למעשה הראשונים שהשתמשו בניקוד הטקסט המקראי, כנראה בהשפעת טקסטים יווניים, אשר כללו סימנים שנועדו להבהרת ההגייה.
השלב הראשון בהתפתחות הניקוד הסורי מתבטא בקיומה של נקודה דיאקריטית, שבאה להבחין בין הומוגרפים. למשל: נקודה מעל המילה ܡܢ ציינה את ההגייה man "מה, מי", בעוד שנקודה מתחת המילה ציינה את ההגייה men "מִן" (משערים שנקודה מעין זו התקיימה גם בעברית, והיא המקור למונחים "מלעיל" ו"מלרע").
בראשית ימי הביניים פיתחו הסורים שיטת ניקוד המשקפת הגייה בעלת שבע תנועות. סימנים אלו מורכבים מנקודות שהוצבו באופנים שונים מעל או מתחת לאות. שיטה זו מאפיינת את הענף המזרחי של הסורית, ונקראת "ניקוד נסטוריאני".
מעט מאוחר יותר התפתחה שיטת ניקוד נוספת המשקפת את ההגייה של הענף המערבי של הסורית. הגייה זו היא בעלת חמש פונמות. בשיטת ניקוד זו, המכונה "ניקוד יעקוביטי", הוספו אותיות יווניות מעל או מתחת לאות הרלוונטית.
הניקוד בערבית

הניקוד בערבית הומצא בסוף המאה ה-7 או בתחילת המאה ה-8 כדי לשמר את מסורת ההגייה של הקוראן. סימני הניקוד הראשונים היו נקודות, בדרך כלל אדומות, שהוספו מעל, מתחת או לאחר האות כדי לציין את התנועות i, a ו-u בהתאמה.
במאה ה-9 התגבשה צורת הסימנים כפי שהם מוכרים לנו כיום: קו מעל האות לציון תנועת a (פַתחַה), קו מתחת לאות לציון תנועת i (כַּסרָה), ואות و קטנה מעל האות לציון תנועת u (צַ'מָּה). סימנים אלו מוכפלים כדי לסמן תנווין (הוספת העיצור n לאחר תנועה סופית). חמישה סימנים נוספים שהתגבשו באותה עת הם "סֻכּוּן" (לציון היעדר תנועה), "המזה" (לציון פוצץ סדקי), "מדה" (בדרך כלל לציון עיצור /:ʔa/), "שַׁדָּה" (לציון הכפלת עיצור), "וַצלָה" (לציון אליף שותקת) ואליף תלויה (לסימון תנועת /a:/ ארוכה).
בעת הקריאה הליטורגית של הקוראן חלים שינויים פונטיים רבים, כגון הידמות בין עיצורים, הארכת תנועות ואנפוף. ביצועם הנכון הוא תנאי לקיום מצוות הקריאה באסלאם. מערכת שינויים פונטיים זו מכונה תג'ויד. שניים מתוך השינויים הללו משתקפים בסימנים מיוחדים שהוספו לטקסט של הקוראן: מעל האות נו"ן נוספה م קטנה היכן שיש לקרוא את הנו"ן כ-m ("אִקלאבּ"); לאחר תנועה נוספה כעין כ"ף הפוכה כדי לציין הארכה יתירה של אותה תנועה ("מַדּ").
בדורות האחרונים, עקב השתכללות הדפוס, החלו חכמי תורת הקריאה בקוראן להוציא מהדורות שבהן מסומנת ההגייה הנכונה באמצעות שימוש בצבעים: לכל קטגוריית שינויי הגייה יש צבע משלה, והאות נדפסת בצבע המתאים כדי לסמן את השינוי שחל בה (ראו תמונה משמאל). זהו למעשה ניקוד מודרני שבו במקום הוספת סימנים בסמוך לאות הרלוונטית משתמשים בצביעת אותה אות.
ראו גם

טעמי המקרא
לקריאה נוספת

אילן אלדר, עדה ולשון, שיטות ניקוד ומסורות קריאה של העברית, הוצאת הוצאת מאגנס, 2018
ש' מורג, ערך 'ניקוד', אנציקלופדיה מקראית ה', תשכ"ח, עמ' 837–857
גוטהלף ברגשטרסר, דקדוק הלשון העברית, מגרמנית: מרדכי בן אשר, פרקים 8 עד 11, ירושלים תשמ"ב
עמנואל טוב, ביקורת נוסח המקרא, מהדורה שנייה מורחבת ומתוקנת (תשע"ד), מוסד ביאליק: ירושלים, עמ' 37–45
J. B. Segal, The Diacritical Point and the Accents in Syriac, Oxford 1953
Karin C. Ryding, "A Reference Grammar of Modern Standard Arabic", Cambridge University Press, 2005, pgs. 25-34
הערות שוליים

↑  עמנואל טוב, ביקורת נוסח המקרא, מהדורה שנייה מורחבת ומתוקנת (תשע"ד), מוסד ביאליק: ירושלים, עמ' 37-45.
↑  אילן אלדר, עדה ולשון, שיטות ניקוד ומסורות קריאה של העברית, הוצאת הוצאת מאגנס, 2018
↑  ש' מורג, ערך 'ניקוד', אנציקלופדיה מקראית ה', תשכ"ח עמ' 837–857; גוטהלף ברגשטרסר, דקדוק הלשון העברית, מגרמנית: מרדכי בן אשר, פרקים 8 עד 11, ירושלים תשמ"ב.
↑  Karin C. Ryding, "A Reference Grammar of Modern Standard Arabic", Cambridge University Press, 2005, pgs. 25-34
נִקּוּד טַבְרָנִי בתנ"ך (ירמיה כז)
יחזקאל לד, כג-כה בניקוד בבלי (נתגלה בגניזת קהיר)
קטע של פיוט בניקוד ארצישראלי (נתגלה בגניזת קהיר)
דוגמאות לניקוד שומרוני: למעלה המילה "ויאמר", למטה המילה "עבדים".
טקסט מקביל בניקוד נסטוריאני (ימין) ויעקוביטי (שמאל). מתוך "תולדות משה הקדוש".
כתב יד של הקוראן שבו מסומנת ההגייה באמצעות נקודות אדומות
מהדורת קוראן מודרנית, שבה אופן ההגייה של הטקסט מסומן על ידי צבעים שונים של האותיות
A Winter Symphony

A Winter Symphony (בעברית: סִימְפוֹנְיָה שֶׁל חֹרֶף) הוא אלבום האולפן העשירי של הזמרת-יוצרת האנגלייה שרה ברייטמן. האלבום יצא לאור ב-4 בנובמבר 2008, בהוצאת חברת התקליטים מנהטן רקורדס. כמו כן, מתוך האלבום יצאו הסינגלים; "Silent Night",‏ "I Believe in Father Christmas" ו-"I Wish It Could Be Christmas Everyday".
האלבום הגיע למקום השלישי במצעד האלבומים הקלאסיים.
רקע ויציאה

האלבום הופק על ידי פרנק פיטרסון, שהפיק לברייטמן גם את אלבומה הקודם שיצא באותה השנה, Symphony. ביפן, זכה האלבום להצלחה רבה, כאשר הוענק לאלבום תואר הזהב, על סך מכירות של כ-129,350 עותקים. A Winter Symphony כולל ביצועים מחודשים לשירים כדוגמת "I Wish It Could Be Christmas Everyday" ו-Arrival".
איגוד תעשיית ההקלטות הקנדי (Music Canada) העניק לאלבום את תואר הזהב, על מכירות של למעלה מ-40,000 עותקים במדינה.
רשימת רצועות

| A Winter Symphony> מס' | A Winter Symphony> שם | A Winter Symphony> משך | A Winter Symphony>  | A Winter Symphony>  | A Winter Symphony>  | A Winter Symphony>  | A Winter Symphony>  | A Winter Symphony>  | A Winter Symphony>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Arrival  | 3:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Colder than Winter  | 4:02 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Ave Maria (בהשתתפות פרננדו לימה)   | 4:08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Silent Night  | 3:08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | In the Bleak Midwinter  | 3:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | I've Been This Way Before  | 3:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Jesu, Joy of Man's Desiring  | 3:58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Child in a Manger  | 3:08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | I Wish It Could Be Christmas Everyday  | 4:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Amazing Grace  | 3:04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Ave Maria  | 2:52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | I Believe in Father Christmas  | 3:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 43:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| A Winter Symphony — מהדורת דלוקס> מס' | A Winter Symphony — מהדורת דלוקס> שם | A Winter Symphony — מהדורת דלוקס> משך | A Winter Symphony — מהדורת דלוקס>  | A Winter Symphony — מהדורת דלוקס>  | A Winter Symphony — מהדורת דלוקס>  | A Winter Symphony — מהדורת דלוקס>  | A Winter Symphony — מהדורת דלוקס>  | A Winter Symphony — מהדורת דלוקס>  | A Winter Symphony — מהדורת דלוקס>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13. | When a Child Is Born  | 3:41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Carpe diem (בהשתתפות מריו פרנגוליס)   | 3:58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Happy Christmas (War Is Over)  | 3:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 54:58 |  |  |  |  |  |  |  |
| A Winter Symphony — מהדורת דלוקס יפנית> מס' | A Winter Symphony — מהדורת דלוקס יפנית> שם | A Winter Symphony — מהדורת דלוקס יפנית> משך | A Winter Symphony — מהדורת דלוקס יפנית>  | A Winter Symphony — מהדורת דלוקס יפנית>  | A Winter Symphony — מהדורת דלוקס יפנית>  | A Winter Symphony — מהדורת דלוקס יפנית>  | A Winter Symphony — מהדורת דלוקס יפנית>  | A Winter Symphony — מהדורת דלוקס יפנית>  | A Winter Symphony — מהדורת דלוקס יפנית>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16. | First of May  | 2:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | He Moved through the Fair  | 2:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 60:07 |  |  |  |  |  |  |  |
| A Winter Symphony — מהדורה דיגיטלית> מס' | A Winter Symphony — מהדורה דיגיטלית> שם | A Winter Symphony — מהדורה דיגיטלית> משך | A Winter Symphony — מהדורה דיגיטלית>  | A Winter Symphony — מהדורה דיגיטלית>  | A Winter Symphony — מהדורה דיגיטלית>  | A Winter Symphony — מהדורה דיגיטלית>  | A Winter Symphony — מהדורה דיגיטלית>  | A Winter Symphony — מהדורה דיגיטלית>  | A Winter Symphony — מהדורה דיגיטלית>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13. | He Moved through the Fair  | 2:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 46:03 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2008)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2008)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2008)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 38 |
|  ארצות הברית | מצעד האלבומים הקלאסיים | 3 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי הקרוסאובר הקלאסיים | 3 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי החג | 6 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 177 |
|  יוון | IFPI Greece | 20 |
|  יפן | אוריקון | 10 |
|  מקסיקו | טופ 100 – מקסיקו | 13 |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 35 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 9 |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 32 |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | — | 207,000 |
| טאיוואן (RIT) | זהב | 7,000 |
| יפן (RIAJ) | זהב | 129,350 |
| סין (SARFT) | פלטינה | 30,000 |
| קנדה (Music Canada) | זהב | 62,000 |
AIM (אלבום)

AIM הוא אלבום האולפן החמישי של הראפרית הבריטית M.I.A.‎. האלבום יצא לאור ב-9 בספטמבר 2016 דרך חברת התקליטים אינטרסקופ רקורדס ופולידור רקורדס. לפני הוצאתו, הצהירה הראפרית כי אלבום זה יהיה אלבומה האחרון.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Borders  | 4:11 |
| 2. | Go Off  | 3:04 |
| 3. | Bird Song (Blaqstarr Remix)  | 3:01 |
| 4. | Jump In  | 2:23 |
| 5. | Freedun (בהשתתפות זאין מאליק)   | 4:41 |
| 6. | Foreign Friend (בהשתתפות Dexta Daps)   | 4:23 |
| 7. | Finally  | 3:00 |
| 8. | A.M.P (All My People)  | 3:21 |
| 9. | Ali R U OK?  | 3:30 |
| 10. | Visa  | 2:51 |
| 11. | Fly Pirate  | 2:25 |
| 12. | Survivor  | 2:59 |
| משך כולל: | משך כולל: | 39:49 |
| רצועות בונוס בגרסת הדלוקס> מס' | רצועות בונוס בגרסת הדלוקס> שם | רצועות בונוס בגרסת הדלוקס> משך | רצועות בונוס בגרסת הדלוקס>  | רצועות בונוס בגרסת הדלוקס>  | רצועות בונוס בגרסת הדלוקס>  | רצועות בונוס בגרסת הדלוקס>  | רצועות בונוס בגרסת הדלוקס>  | רצועות בונוס בגרסת הדלוקס>  | רצועות בונוס בגרסת הדלוקס>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13. | Bird Song (Diplo Remix)  | 3:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | The New International Sound, Pt. 2 (בהשתתפות GENER8ION)   | 3:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Swords  | 2:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Talk  | 2:14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Platforms  | 2:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 54:13 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 74 |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 51 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 66 |
|  ארצות הברית | Top Dance/Electronic Albums | 1 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי הראפ | 4 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 55 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 89 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 63 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד אלבומי ה-R&B | 6 |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 61 |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 26 |
|  ספרד | PROMUSICAE | 97 |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 48 |
|  צרפת | SNEP | 55 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 41 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 24 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | - |
|  ארצות הברית | Dance/Electronic Albums | 21 |
הערות שוליים

↑  M.I.A. Announces Return, Teases New Single, Rap-Up (באנגלית)
↑  מידע על AIM, באתר המצעד האוסטרי, ארכיון
↑  מידע על AIM, באתר המצעד הגרמני
↑  מידע על AIM, באתר המצעד של ניו זילנד
↑  מידע על AIM, באתר המצעד הספרדי
↑  מידע על AIM, באתר המצעד הצרפתי, ארכיון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: c5bf04b5-30ba-43b1-88a1-5395a4fdb430
A Written Testimony

A Written Testimony (בערבית: شهادة مكتوبة) הוא אלבום הבכורה של הראפר האמריקאי ג'יי אלקטרוניקה. האלבום יצא לאור ב-13 במרץ 2020, על ידי חברת התקליטים רוק ניישן. האלבום יצא כ-13 שנים לאחר הפרויקט הקודם שהוציא אלקטרוניקה, מיקסטייפ הבכורה שלו, Act I: Eternal Sunshine (The Pledge), משנת 2007. האלבום הוקלט בכ-40 יום, מדצמבר 2019 עד לפברואר 2020. האלבום נתמך על ידי הסינגל "Shiny Suit Theory", בהשתתפות ג'יי זי ודה-דרים, שיצא לאור בנובמבר 2010, ומאוחר יותר יצא כסינגל בפלטפורמת טיידל בספטמבר 2018.
ברוב הרצועות של האלבום, מופיעים קולות רקע של ג'יי זי והופעות אורח של טראוויס סקוט ודה-דרים. לואי פארחאן, ג'יימס בלייק, ג'יימס פונטלרוי ואמנים אחרים מספקים שירה נוספת. האלבום הופק בעיקר על ידי ג'יי אלקטרוניקה, שהפיק שש מתוך עשר רצועות, יחד עם סוויז ביטס (אנ'), היט-בוי, דה אלכימיסט, נו איי.די. וחרואנגבין (אנ'), בין היתר. מבחינה לירית, האלבום מושפע מתורת אומת האסלאם. האלבום זכה לשבחים רבים מצד מבקרי המוזיקה, תוך שמבקרים רבים שיבחו את הראפ וההפקה של אלקטרוניקה, אם כי מילים שנויות במחלוקת מסוימות אופיינו כאנטישמיות. האלבום הגיע היישר אל המקום ה-12 במצעד הבילבורד 200.
בנובמבר 2020, הוכרז כי האלבום קיבל מועמדות לפרס גראמי בקטגוריית "אלבום הראפ הטוב ביותר" בטקס פרסי גראמי ה-63.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | The Overwhelming Event  | 2:17 |
| 2. | Ghost of Soulja Slim  | 4:26 |
| 3. | The Blinding (בהשתתפות טראוויס סקוט)   | 2:48 |
| 4. | The Neverending Story  | 4:20 |
| 5. | Shiny Suit Theory (בהשתתפות דה-דרים)   | 4:03 |
| 6. | Universal Soldier  | 4:18 |
| 7. | Flux Capacitor  | 3:26 |
| 8. | Fruits of the Spirit  | 1:34 |
| 9. | Ezekiel’s Wheel (בהשתתפות דה-דרים)   | 6:47 |
| 10. | A.P.I.D.T.A.  | 5:28 |
| משך כולל: | משך כולל: | 39:27 |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 94 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 12 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי ה-R&B/היפ-הופ | 8 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 53 |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 156 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 43 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 65 |
ביאורים

↑  למעט "Shiny Suit Theory", שהוקלט בשנת 2010
הערות שוליים

↑  Ryan Bassil (23 באוקטובר 2013). "The Prestige, The Five Percenters, and Why Jay Electronica Hasn't Released His Debut Album". Vice UK. ארכיון מ-29 בינואר 2020. נבדק ב-7 בפברואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Evan Minsker (7 בפברואר 2020). "Jay Electronica Says His New Album Is Out in 40 Days". Pitchfork. ארכיון מ-7 בפברואר 2020. נבדק ב-7 בפברואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Brad Callas (25 בפברואר 2020). "The Long Road to Jay Electronica's Debut Album". Complex. ארכיון מ-3 במרץ 2020. נבדק ב-3 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Najma Sharif (8 באפריל 2020). "An Examination Of The Islamic References In Jay Electronica's 'A Written Testimony'". Okayplayer. ארכיון מ-20 באפריל 2020. נבדק ב-14 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The 50 Best Albums of 2020 (So Far)". Billboard Staff. 9 ביוני 2020. ארכיון מ-13 ביוני 2020. נבדק ב-14 ביוני 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Aswad, Jem; Willman, Chris; Barker, Andrew (5 ביוני 2020). "Best Albums of 2020 So Far". Variety. ארכיון מ-14 ביוני 2020. נבדק ב-14 ביוני 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Best Albums of 2020 So Far". Stereogum. 10 ביוני 2020. ארכיון מ-11 ביוני 2020. נבדק ב-14 ביוני 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lee Harpin (18 במרץ 2020). "New hip hop album causes antisemitism storm with 'synagogue of Satan' reference". The Jewish Chronicle. ארכיון מ-20 במרץ 2020. נבדק ב-20 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Gabe Friedman (18 במרץ 2020). "Rapper Jay Electronica sparks antisemitism controversy". The Jerusalem Post. ארכיון מ-19 במרץ 2020. נבדק ב-20 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  מערכת mako מוזיקה, ‏ג׳יי אלקטרוניקה מצטרף לגל הראפרים האנטישמיים, באתר ‏מאקו‏, 7 באוגוסט 2020
↑  Akaash (18 במרץ 2020). "Jay Electronica 'A Written Testimony' First Week Sales". HipHop-N-More. ארכיון מ-2 באפריל 2020. נבדק ב-16 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Grammy Nominations 2021: See the List". הניו יורק טיימס. 24 בנובמבר 2020. ISSN 1553-8095. נבדק ב-24 בנובמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: e3db4db7-603a-420b-8e7d-112bd4a8f6c9
A-Sides

A-Sides (מאנגלית: "צד א'") הוא אלבום אוסף של להקת הגראנג' האמריקאית סאונדגארדן, שיצא בנובמבר 1997 בחברת A&M. האלבום מגולל את דרכה בת ה-13 שנים של הלהקה מהקמתה ב-1987 ועד שנה לפני יציאת האוסף, בכל מה שקשור לשחרורים בחברת התקליטים "A&M".
האוסף

האוסף שכולל אוסף של "צד א'" של כמה מתקליטי הלהקה, שוחרר ב-1997 והיה השחרור האחרון במשך 13 שנים, עד האוסף שיצא ב-2010 "Telephantasm", וזאת בגלל התפרקות הלהקה באותה השנה, ואיחודה ב-2010. לאחר שחרורו האוסף הגיע למקום ה-63 במצעד הבילבורד 200, במקום ה-51 במצעד האלבומים בבריטניה, במקום ה-39 במצעד הלאומי של אוסטרליה ובמקום ה-6 במצעד האלבומים הלאומי של ניו זילנד. האוסף מכר כ-500 אלף עותקים בארצות הברית וכ-700 אלף בעולם כולו.
למרות שיצא כאוסף, הוא כולל סינגל אחד שלא שוחרר מעולם באלבומים הקודמים "Bleed Together", כמו כן "Nothing to Say" לא יצא במקור ב"צד א'" של אלבום השחרור שלו, כמו גם "Get on the Snake" ששוחרר בתור רצועת פרומו לאלבום "Louder Than Love" ב-1989, ו-"Room a Thousand Years Wide" לא מופיע בצד א'.
לאחר מותו של סולן הלהקה כריס קורנל במאי 2017, האוסף נכנס בשנית למצעד האלבומים הנמכרים ביותר באוסטרליה במקום ה-47. לכבוד ה-"Record Store Day" (המקביל לבלאק פריידיי ברשתות חברות התקליטים) בשנת 2018 שוחרר מחדש האלבום בוויניל כפול בצבע ירוק.