stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פתרון המדינה האחת
הערות שוליים

↑  סקר מכון טרומן, מרץ 2010, עלייה לעומת שנה קודם ב סקר מכון רפי סמית.
↑  נועם שיזף,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'קבלו את החזון המפתיע של הימין הישראלי לפתרון הסכסוך הישראלי-פלסטיני, באתר הארץ, 16 ביולי 2010
↑  JMCC - Poll No. 63, November 2007 - Palestinian's opinions towards Fayyad's Government and the Fall Peace meeting, www.jmcc.org
↑  עקיבא אלדר,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'הממשלה מודה: אין כבר רוב יהודי בין הירדן לים, באתר הארץ, 16 באוקטובר 2012
↑  הירחון הסטטיסטי לישראל, 9/2012
↑  הירחון הסטטיסטי מצביע על 300 אלף שאינם יהודים או ערבים
↑  JMCC - Poll No. 39 Part II, December 2000 - Four Months after the Beginning of the Palestinian Intifada: Attitudes of the Israeli and Palestinian Publics towards the Peace Process, www.jmcc.org
↑  ביקורת: תמר הרמן,'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'‏כעוף החול – לתולדות הגישה הדו-לאומית, קתדרה 113, ספטמבר 2004, עמ' 196-192.
הגחה

הגחה או התהוות (Emergence) היא הופעה של דפוסים לא צפויים או התנהגות לא צפויה מתוך מערכות מורכבות הגחה היא התנהגות המתרחשת כאשר לישות מורכבת יש תכונות או התנהגויות שאין לחלקיה, ומופיעה רק כאשר הם מקיימים אינטראקציה במכלול רחב יותר. המושג משמש כיום בתחומים כמו תורת המערכות, מערכות מורכבות, בפילוסופיה ואמנות. להגחה יש תפקיד מרכזי בתיאוריות של רמות אינטגרטיביות(אנ') ושל מערכות מורכבות. לדוגמה, תופעת החיים שנחקרת בביולוגיה היא תכונה המגיחה מתוך כללים ומבנים פשוטים יותר בתחומים של כימיה ופיזיקה.
בפיזיקה, הגחה משמשת לתיאור תכונה, חוק או תופעה המתרחשת בקנה מידה מקרוסקופי (במרחב או בזמן) אך לא בקנה מידה מיקרוסקופי, למרות העובדה שניתן להתייחס למערכת מקרוסקופית כמכלול גדול מאוד של מערכות מיקרוסקופיות. בתורת האבולוציה, הגחה פרושה עלייתה של מערכת שלא ניתן לחזות או להסביר מתנאים קדומים.
ג'ורג' הנרי לווס (אנ') פילוסוף המדע האנגלי בן המאה ה-19, הבחין בין תוצאתיות (Resultants) לבין הגחה. תוצאתיות הן תופעות הניתנות לחיזוי מהחלקים המרכיבים שלהן ובאילו בהגחה לא ניתן לבצע דבר כזה. למשל, תערובת פיזיקלית של חול ואבקת טלק היא תוצאתיות בניגוד לתרכובת כימית כגון מלח בישול, שלא נראה כמו נתרן או כלור.
הערות שוליים

↑  [הגחה], מילון אבניאון
1 2  הגחה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השנייה

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  11 במאי 2000
 תאריך חקיקה עברי:  ו' באייר תש"ס
 גוף מחוקק:  הכנסת החמש עשרה
 תומכים:  42
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1737, עמ' 178
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד הביטחון
 מספר תיקונים:  3
 נוסח מלא:  חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השנייה, התש"ס-2000
 
ותיקי מלחמת העולם השנייה בפגישה עם נשיא רוסיה ולדימיר פוטין, בעת ביקורו בירושלים בשנת 2005
ראובן ריבלין עם יורי רודינסקי בן 101, מוותיקי הצבא האדום שלחם במלחמת העולם השנייה. יולי 2018
חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השנייה, התש"ס-2000 קובע כי ותיקי מלחמת העולם השנייה (המכונים "וֵּטֵרָנִים") שהם אזרחי ישראל ותושביה זכאים להכרה על פועלם וגבורתם במלחמה בנאצים ומעניק להם מספר הטבות: סיוע בתשלום שכר דירה, תרופות מוזלות, פטור מאגרת הרדיו והטלוויזיה ומענק שנתי בגובה 15% מהשכר הממוצע במשק.
ותיק מלחמת העולם השנייה לפי הוראת החוק הוא מי שבזמן מלחמת העולם השנייה היה בשירות פעיל באחד מצבאות בעלות הברית, או במחתרות שנלחמו בנאצים, או מי שהוכר על ידי שלטונות ברית המועצות כמגן העיר לנינגרד בזמן המצור עליה.
הרקע לחקיקת החוק הייתה דרישה מטעם ברית ותיקי מלחמת העולם השנייה שנלחמו בנאצים שהוקמה ב-1977 על בסיס מועדוני וטרנים שהוקמו טרם לכך והעלייה מברית המועצות לשעבר בשנות התשעים, שבמסגרתה עלו לישראל ותיקי מלחמה רבים. החוקים לא הכירו אז בשירותם במסגרת הצבא האדום. החוק אינו עוסק רק במתן סיוע וזכויות מיוחדות אלא גם מורה להקים מפעל זיכרון להנצחת הלוחמים נגד הנאצים.
בחוק זה נכלל גם תיקון עקיף לחוק זיכרון השואה והגבורה – יד ושם, הקובע את 9 במאי כיום הניצחון על גרמניה הנאצית. ביולי 2017 הוחלף סעיף זה בחוק יום הניצחון על גרמניה הנאצית, התשע"ז–2017.
ראו גם

מוזיאון הלוחם היהודי במלחמת העולם השנייה
אות הלוחם בנאצים
הערות שוליים

↑  מגזין "וטרן של מלחמת העולם השנייה", גיליון מס' 70, פברואר 2017
פקודת סרטי הראינוע

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  1927
 גוף מחוקק:  ממשלת המנדט
 חוברת פרסום:  חוקי ארץ ישראל א' - טז
 משרד ממונה:  משרד הפנים
 נוסח מלא:  פקודת סרטי הראינוע, 1927
 
פקודת סרטי הראינוע, 1927 היא פקודה מנדטורית משנת 1927, שנקלטה במשפט הישראלי ומכילה הוראות הנוגעות להקרנת סרטי קולנוע.
הפקודה מקנה למועצה לביקורת סרטים סמכות לאסור הקרנתם של סרטים מסוימים.
בהסתמך על פקודה זו, בשנת 1966 המועצה לביקורת סרטים ומחזות פסלה 18 סרטים מתוך 420 הסרטים שהוגשו לביקורת המועצה, וקבעה כי אין להתיר את הצגתם בישראל.
בשנת 1988 נאסרה הקרנת הסרט "הפיתוי האחרון של ישו", ומפיצי הסרט בישראל עתרו לבג"ץ, שהתיר את הקרנת הסרט. בג"ץ קבע שפקודת סרטי הראינוע מחייבת פירוש ויישום לא על-פי כוונתו המקורית, אלא על-פי הערכים הדמוקרטיים הגלומים בהכרזת העצמאות. ערכים אלה מחייבים את הצנזורים להימנע ככל האפשר מפגיעות קשות בחופש הביטוי, ויש להשתמש בפקודה רק במקרים נדירים, כאשר יש הסתברות גבוהה לפגיעה מוחשית וקשה בביטחון או בסדר הציבורי.
פקודה זו סופגת ביקורת בטענה כי היא מיושנת ואינה רלוונטית בעידן שבו ניתן לצפות בסרטים באמצעים נוספים כגון אינטרנט, השאלה מספריות וידאו וכיוצא בזה.
הערות שוליים

↑  18 סרטים נפסלו בשנה האחרונה להקרנה בישראל, למרחב, 16 במאי 1966
↑  משה נגבי,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'עוד קיצוץ בכנפי הצנזורה, חדשות, 16 ביוני 1989
↑  ראו, לדוגמה, ב-אייל גרוס, חבר הנהלת האגודה: סגירת ביטאון התנועה האסלמית – סתימת פיות, אתר האגודה לזכויות האזרח, 23 באוקטובר 2002.
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חוק זכויות הסטודנט

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  7 ביוני 2007
 תאריך חקיקה עברי:  כ"א בסיוון תשס"ז
 גוף מחוקק:  הכנסת השבע עשרה
 תומכים:  35
 מתנגדים:  0
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 2097, עמ' 320
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד החינוך
 מספר תיקונים:  7
 נוסח מלא:  חוק הליכי חקירה והעדה (התאמה לאנשים עם מוגבלות שכלית או נפשית), התשס"ו-2005
 
חוק זכויות הסטודנט, התשס"ז-2007, נכנס לתוקף ב-1 בספטמבר 2007, ומטרתו, המוצגת בסעיף 2, היא: "לקבוע עקרונות לזכויות האזרח הישראלי ותושב ישראל לנגישות להשכלה גבוהה, ועקרונות לזכויות הסטודנט, מתוך הכרה במחויבות החברה בישראל לזכויות אלה ולשוויון הזדמנויות בהשכלה גבוהה". לצד העקרונות הכלליים שבחוק ניתן למצוא התייחסויות ספציפיות לאוכלוסיות סטודנטיאליות שונות בכללים שהתקינה המועצה להשכלה גבוהה.
החוק מסדיר את זכויותיהם של המועמדים לקבלה ללימודים. כאן באים לידי ביטוי בעיקר עקרונות הנגישות להשכלה הגבוהה ושוויון ההזדמנויות. סעיף 3 קובע: "לכל אזרח ישראלי או תושב ישראל הזכות לשוויון הזדמנויות בקבלה ללימודים במוסד לצורך רכישת השכלה גבוהה והשכלה על תיכונית". פירוט לאמור ניתן למצוא בסעיף 4 הקובע כללים למניעת אפליה במעמד הרישום והקבלה ללימודים. בפרק ג' מופיעות הוראות מנהלתיות לאופן ההרשמה, התשלום, שמירת צנעת הפרט וכן זכות בחירת תחום הלימודים.
זכויותיו של הסטודנט הקבועות בחוק כוללות את חופש הביטוי וחופש ההתארגנות בפעילות הסטודנטיאלית, בהתאם לכללים שקבע מוסד הלימודים. העקרונות כוללים הסדרה של אגודת הסטודנטים, בחירות, התקנת תקנונים וכיוצא בהם. לצד אלה נמצא גם את הפן המנהלתי הכולל הוראות לעריכת בחינות, הגשת עבודות, הסדרת מוסד הערעורים, דחיית לימודים וקבלת תעודת סטודנט. חלק עיקרי מהזכויות למענן נחקק החוק הוא זכויות הסטודנט בעת העמדה לדין משמעתי. החוק קובע הליכים בהם חובה על המוסד, המבקש להעמיד את הסטודנט לדין משמעתי, לנהוג. החוק קובע, מחד, את הרכבה של ועדת המשמעת, סדרי הליך ההעמדה לדין, ומאידך, את חובת הקמתו של נציב קבילות סטודנטים בכל מוסד, להבטחת אי-פגיעה בזכויות הסטודנט. החוק מסמיך את המועצה להשכלה גבוהה לנסח כללים משניים לו.
היסטוריה חקיקתית

החוק אושר בכנסת ב-29 במאי 2007, ונכנס לתוקף ב-1 בספטמבר באותה שנה. יוזמי החוק הם חברי הכנסת אלכס מילר, מתן וילנאי ואלחנן גלזר. דברי ההסבר להצעת החוק הציגו את הצורך בו:
בתיקון ראשון לחוק נקבע שעל מוסד לימוד לקבוע התאמות לסטודנטים המשרתים במילואים. פירוט דרכי המימוש של עיקרון זה נקבע על ידי המועצה להשכלה גבוהה בכללי זכויות הסטודנט (התאמות לסטודנטים המשרתים בשירות מילואים), תשע"ב-2012.
בתיקון מס' 2 לחוק נקבע יום הסטודנט הלאומי, שיצוין מדי שנה ביום חמישי שלפי חג השבועות.
בתיקון מס' 3 לחוק הורחבה תחולתו גם על מוסד על-תיכוני לאמנות.
בתיקון מס' 4 לחוק נוסף לו סעיף 19ב, העוסק בהתאמות שיינתנו לסטודנט עקב טיפולי פוריות, לידה, אימוץ או היריון. פירוט דרכי המימוש של עיקרון זה נקבע על ידי המועצה להשכלה גבוהה בכללי זכויות הסטודנט (התאמות עקב טיפולי פוריות, היריון, לידה, אימוץ או קבלת ילד למשמורת או אומנה), תשע"ב-2012.
הערות שוליים

↑  הצעת חוק זכויות הסטודנט, התשס”ז-2007, ה"ח הכנסת 145 מ-21 במרס 2007
↑   חוק זכויות הסטודנט (תיקון), התשס"ט-2008, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  כללי זכויות הסטודנט (התאמות לסטודנטים המשרתים בשירות מילואים), תשע"ב-2012, באתר "נבו"
↑   חוק זכויות הסטודנט (תיקון מס' 2), התש"ע-2010, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑   חוק זכויות הסטודנט (תיקון מס' 3), התש"ע-2010, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑   חוק זכויות הסטודנט (תיקון מס' 4), התשע"א-2011, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  כללי זכויות הסטודנט (התאמות עקב טיפולי פוריות, היריון, לידה, אימוץ או קבלת ילד למשמורת או אומנה), תשע"ב-2012, באתר "נבו"
פוקה (סדרת אנימציה)

| --- | --- |
 סוגה:  סדרת טלוויזיה קומית 
 מדבבים בעברית:  לורן סביר, עינת גליקסמן, אסף קורמן, אמנון וולף, דביר בנדק, ערן בוהם
 ארץ מקור:  קנדה קנדה דרום קוריאה דרום קוריאה
 שפות:  אנגלית, קוריאנית
 מספר עונות:  2 
 מספר פרקים:  39 
 הפקה
 חברת הפקה:  Studio B Productions 
 הפצה:  Disney–ABC Domestic Television 
 אורך פרק:  8 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ג'טיקס פוקס קידס ערוץ דיסני דיסני XD נטפליקס דיסני+
 רשת שידור בישראל:  ג'טיקס פוקס קידס ערוץ דיסני דיסני XD ערוץ הילדים ערוץ לוגי ערוץ הופ! ערוץ לולי ניקלודיאון ניק ג'וניור ערוץ ג'וניור הטלוויזיה החינוכית ערוץ ZOOM WIZ! נטפליקס דיסני+
 תקופת שידור מקורית:  2006 (להוציא סדרת הרשת וסדרת המשך) – 2008 (להוציא סדרת הרשת וסדרת המשך)
 תקופת שידור בישראל:  12 נובמבר 2006 – 2008
 קישורים חיצוניים
 www.puccaweb.com
 דף התוכנית ב-IMDb
 
פוקה (באנגלית: Pucca) היא סדרה מונפשת קומית קנדית, בעלת פרקים קצרים שהופקה על-ידי חברת ג'טיקס העולמית בשתי עונות בשנים 2006-2008, ולאחר מכן עונה נוספת הופה בשנים 2019-2018 תחת השם "פוקה: מתכון לאהבה" על ידי חברה אחרת. הסדרה מבוססת על הזיכיון הדרום קוריאני של הדמות "פוקה" שהחלה במקור בתור קומיקס בשנת 1999 ולאחר מכן גם סדרת רשת שזכתה להוקרה עולמית.
מוצרים שנמכרים כחלק מהזכיון פוקה
הסדרה שודרה בעשרות מדינות ברחבי העולם, אודות לכך שכמעט ואינה כולל שיח בין הדמויות. בישראל הסדרה שודרה החל מ-12 בנובמבר 2006, במקור תחת ערוץ ג'טיקס במשך השבוע מהימים ראשון עד חמישי פעמיים ביום, האחת ב-15:50 המדובבת במסגרת תוכנית האולפן "בלגאן", והשנייה 21:15 - הגרסה הלא מדובבת.
הסדרה זכתה להצלחה רבה ומכירות של מוצרים רבים נוספים תחת זיכיון זה.
בתוכנית "בלאגן", שבמסגרתה שודרה הגרסה המדובבת, אחת הדמויות המנחות (בגילומה של אפרת אנזל) נקראה אף היא בשם "פוקה" והייתה בעלת תסרוקת דומה לזו של הדמות המצוירת, אך מלבד מכנים משותפים אלו אין בין שתי הדמויות קשר ישיר.
עלילה ודמויות

עלילת הסדרה עוקבת אחרי מעלליהם של פוקה המטיפה חיבה ללא הרף על גארו.
פוקה היא ילדה בת 11 שחיה ועובדת במסעדת האיטריות גו-רונג יחד עם שלושת דודיה (דאמפלינג, הו, ולינגוויני) והאחרית למשלוחים במסעדה. היא לבושה אדום עם שיער אסוף בתסרוקת אודנגו - תספורת יפנית מסורתית. היא אוהבת אטריות שחורות, כרוב קוריאני וקונג פו אבל יותר מכל היא אוהבת את גארו. פוקה מכלה את ימיה בניסיונות לקבל חיבה מגארו.
גארו הוא נינג'ה ממשפחת אצולה שנושלה ממעמדה, שפוקה מאוהבת בו עד עיוורון. גארו בתורו משתדל להילחם ברשע ולהתחמק ממחוות אהבתה החונקות ולרוב נכשל כישלון חרוץ. למרות שהוא לוחם מאומן, פוקה חכמה יותר, ובעלת קישורי לחימה שלא נופלים מאלו שלו.
בין הדמיות הנוספות שניתן לציין הן (בסוגריים המדבב בעברית):
צ'ינג (עינת גליקסמו)
רינרין (עינת גליקסמו)
טובי (אסף קורמן)
לינגוויני (אמנון וולף - לצד דמויות משנה נוספות)
דאמפלינג (דביר בנדק)
הו (ערן בוהם)
מיו
הערות שוליים

1 2  מירב קריסטל,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'פוקה בור הכלב, באתר ynet, 12 בנובמבר 2006
↑  Pucca
↑  פעילויות לילדים, אטרקציות לילדים ולמשפחה - לגדול • Ligdol, באתר www.ligdol.co.il
ערך זה הוא קצרמרבנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כהן (איש דת)

כהני שינטו ביפן
כהן הוא אדם המשמש בתפקיד דתי או פולחני.
בדתות שונות קיימות משרות רבות ומגוונות, בעלות כינויים רבים (נביא, חוזה, איש־האלהים, כהן, מעונן, מנחש, מורה־חכם דת, מכשף, שמאן ועוד), שההבדלים ביניהם לא ברורים לגמרי, ומאפיינים שונים עשויים להתקבץ בתפקיד אחד. לרוב המונח "כהן" מתייחס לא לבעל תפקיד שעיקרו טכניקות מאגיות, אלא לאדם האמון על הביצוע הנכון של טקסי פולחן.
בחברות רבות, ראש יחידה חברתית מסוימת, כגון ראש השבט או המלך, נושא גם משרה דתית.
התואר "כהן" במזרח הקדום

התארים "כהן" ו"כהנת" במשמעות של נושאי תפקידים בפולחן לאלים מופיעים בטקסטים כנעניים קדומים: בכתבי אוגרית ובכתובות פיניקיות. בכתובות אלה, המתייחסות לאלים כנעניים כגון בעל ועשתרת ורבים אחרים, מופיעים גם הצירופים "רב־כהנ" ו"רב־כהנת" – העומד או העומדת בראש הכהנים, תפקיד המקביל לכהן הגדול במקרא. הכהן הראשון שמוזכר בתנ"ך הוא "מַלְכִּי־צֶדֶק מֶלֶךְ שָׁלֵם" שהיה "כֹהֵן לְאֵל עֶלְיוֹן", וכהנים נוספים שאינם משרתים במשכן או בבית המקדש נזכרים במקרא. למילה כהן מקבילות המילה הארמית כָּהֲנָא (הכהן) והמילה הערבית כַּאהִן (רואה עתידות).
בהקשר יהודי, מהעת העתיקה ועד ימינו, התואר כהן משמש לציון מעמד דתי של אלה המיוחסים לאהרן, כאשר בראשם עומד הכהן הגדול. שמם תורגם בתרגומי המקרא כ־ἱερεύς ביוונית ו־sacerdos בלטינית, שניהם מונחים הקשורים למילה "קודש", ומציינים אדם שעיסוקו היה ביצוע ריטואלים ציבוריים (במיוחד קרבנות) המכוונים לאלים, בשם קהילה מסוימת, כפי שהיה קיים בכל הדתות הגדולות בעת העתיקה. כהנים לעבודה זרה מכונים לעתים בתנ"ך כמרים, ומונח זה התגלגל לעברית החדשה יותר כתיאור לכהני הדת בנצרות (כומר).
בנצרות

בנצרות, פְּרֶסביטֶרוֹס (ביוונית: πρεσβύτερος במשמעות "זקן", משם לאנגלית: Priest) הוא תפקיד מימי הכנסייה המוקדמת, המוזכר עוד בברית החדשה. הרעיון המקורי של תפקיד זה הגיע ממשרות כהונה בדתות שטרמו לנצרות.
ראו גם

כהן (יהדות)
לקריאה נוספת

צבי ורבלובסקי, האנציקלופדיה העברית כרך כ' (יעקב מליסה–כֻתנה), ערך "כֹּהֵן, כְּהֻנָּה", חברה להוצאת אנציקלופדיות בע"מ, תשל"א, עמ' 584–589
William Robertson Smith, Owen Charles Whitehouse, "Priest", in: Hugh Chisholm (ed.), Encyclopædia Britannica (11th ed.) Vol. 22, 1911, Cambridge University Press, pp. 316–322
הערות שוליים

1 2  צבי ורבלובסקי, האנציקלופדיה העברית כרך כ' (יעקב מליסה–כֻתנה), ערך "כֹּהֵן, כְּהֻנָּה", חברה להוצאת אנציקלופדיות בע"מ, תשל"א, עמ' 584
↑  צבי ורבלובסקי, האנציקלופדיה העברית כרך כ' (יעקב מליסה–כֻתנה), ערך "כֹּהֵן, כְּהֻנָּה", חברה להוצאת אנציקלופדיות בע"מ, תשל"א, עמ' 585
↑  William Robertson Smith, Owen Charles Whitehouse, "Priest", in: Hugh Chisholm (ed.), Encyclopædia Britannica (11th ed.), 1911, Cambridge University Press, p. 317
1 2  מנחם הרן, "כְּהֻנָּה, כֹּהֲנִים", בתוך: אנציקלופדיה מקראית כרך ד' (כבד–מלתחה), מוסד ביאליק, 1962, עמ' 14 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
↑  Manfried Dietrich, Oswald Loretz, Word-List of the Cuneiform Alphabetic Texts from Ugarit, Ras Ibn Hani and Other Places (KTU: second, enlarged edition), Ugarit-Verlag, 1996, עמ' 109
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 364; ראו למשל: ארון קבורת תבנת, ארון קבורת אשמונעזר השני, ארון בתנועם, כתובת בעליתן בן עבדחר.
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 121, 182, 364; ראו למשל כתובת אספת
↑  בראשית,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'י"ד,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'י"ח
1 2  כֹּהֵן ולֵוִי באתר האקדמיה ללשון העברית, 29/10/2019
↑  פוטי פרע כהן און: בראשית, מ"א, מ"ה ונ', מ"ו, כ';
כהנים במצרים: בראשית, מ"ז, כ"ב–כ"ו;
יתרו כהן מדין: שמות, ב', ט"ז, ג', א', י"ח, א';
בסיפור פסל מיכה: שופטים, י"ז, ה'–י"ג, י"ח, ד'–ל';
כהנים פלשתים: שמואל א', ה', ה', ו', ב';
"כהני הבמות" ככינוי לעובדי מקדשי ירבעם בבית אל ובדן: מלכים א', י"ב, ל"ב, י"ג, ב' ול"ג, מלכים ב', כ"ג, ט' וכ', שהם אינם משבט לוי: מלכים א', י"ב, ל', וכן "כהן בית אל": עמוס, ז', י';
כהני אחאב: מלכים ב', י', י"א;
כהני בעל בימי יהוא: מלכים ב', י', י"ט;
מתן כהן בעל: מלכים ב', י"א, י"ח = דברי הימים ב', כ"ג, י"ז;
כהנים משומרון שהוגלו ושבו, וכהני במות בקרב הגולים לשומרון: מלכים ב', י"ז, כ"ז;
כהני כמוש: ירמיהו, מ"ח, ז';
כהני מלך עמון: ירמיהו, מ"ט, ג';
"ותעשו לכם כהנים כעמי הארצות": דברי הימים ב', י"ג, ט'.
↑  שמואל אברמסקי, האנציקלופדיה העברית כרך כ' (יעקב מליסה–כֻתנה), ערך "כֹּהֵן, כְּהֻנָּה", חברה להוצאת אנציקלופדיות בע"מ, תשל"א, עמ' 589
1 2  William Robertson Smith, Owen Charles Whitehouse, "Priest", in: Hugh Chisholm (ed.), Encyclopædia Britannica (11th ed.), 1911, Cambridge University Press, p. 316
↑  ספר'"`UNIQ--nowiki-0000001F-QINU`"'מלכים ב','"`UNIQ--nowiki-0000001F-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-0000001F-QINU`"'כ"ג,'"`UNIQ--nowiki-0000001F-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-0000001F-QINU`"'ה', ספר'"`UNIQ--nowiki-00000020-QINU`"'הושע,'"`UNIQ--nowiki-00000020-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000020-QINU`"'י','"`UNIQ--nowiki-00000020-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-00000020-QINU`"'ה', ספר'"`UNIQ--nowiki-00000021-QINU`"'צפניה,'"`UNIQ--nowiki-00000021-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000021-QINU`"'א','"`UNIQ--nowiki-00000021-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-00000021-QINU`"'ד'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536483605171  BNE: XX525954  GND: 4047233-4  LCCN: sh85106637  NARA: 10643033  NKC: ph114940 
ארון קבורת תבנת ועליו כתובת פיניקית המציינת שהנקבר הוא "כהן עשתרת מלך צִדֹנִם"
חוג בעל מספר בסיס קבוע

בתורת החוגים, אומרים שחוג הוא בעל מספר בסיס קבוע, ובקיצור נאמר שהחוג מקיים IBN (מאנגלית: Invariant basis number) אם הממד של המודולים החופשיים מעליו מוגדר היטב. משפחות מוכרות ורחבות של חוגים מקיימות IBN.
הגדרה

יהי  R חוג נתון. אז לכל מספר טבעי  n\in \mathbb {N} , המבנה  R^{n} הוא מודול שמאלי מעל  R. אומרים ש- R מקיים IBN אם לכל  m,n\in \mathbb {N}  כך שמתקיים  R^{m}\cong R^{n} (בתור מודולים שמאליים), מתקיים  m=n - כלומר כאשר הממד של כל מודול חופשי נוצר סופית מעל החוג קבוע על מחלקות איזומורפיזמים.
הגדרה שקולה, בשפה של מטריצות -  R מקיים IBN אם ורק אם לכל  m,n\in \mathbb {N}  ולכל שתי מטריצות  A\in M_{m,n}(R),B\in M_{m,n}(R) המקיימות  AB=I_{n},BA=I_{m}, מתקיים  m=n. בפרט, היות שהגדרה זו לא תלויה במודול שמאלי או ימני, אפשר להחליף בהגדרה לעיל "שמאלי" ב"ימני".
תכונות

ראשית, כל שדה מקיים IBN - זוהי למעשה הטענה מאלגברה ליניארית על (קיום ו)יחידות מרחב וקטורי מכל ממד טבעי.
אם חוג  R אינו מקיים IBN, אז גם כל מנה אמיתית שלו (ולכן גם כל תמונה הומומורפית לא אפס שלו): שכן אם  R^{n}{\overset {f}{\cong }}R^{m} עבור  m\neq n, אז לוקחים בסיס סטנדרטי  \{e_{1},\dots ,e_{n}\} של  R^{n}, ומכך שמתקיים  \forall i_{j}\in I:f(\sum {i_{j}e_{j}})=\sum {i_{j}f(e_{j})}\in I^{m} (כי  I אידיאל), מושרה איזומורפיזם  {\bar {f}}:(R/I)^{n}\to (R/I)^{m}, ו- m\neq n.
לכן, אם לחוג יש מנה המקיימת IBN, אז גם החוג מקיים את התנאי. כמסקנה מכך, כל חוג קומוטטיבי מקיים IBN - שכן (לפי הלמה של צורן) יש לו אידיאל מקסימלי והמנה היא שדה, שכאמור מקיים IBN.
כל חוג נתרי (ובפרט כל חוג ארטיני, ובפרט כל חוג עם חילוק), חוג עם זהויות וחוג מקומי למחצה מקיים את IBN.
כל חוג סופי באופן חלש (weakly finite) (כלומר חוג שבו לכל שתי מטריצות ריבועיות  AB=I גורר  BA=I) מקיים IBN. זהו תנאי מעט חזק יותר מהתנאי לעיל.
אם חוג מקיים IBN, גם כל חוג מטריצות מעליו מקיים IBN, אבל התכונה אינה נשמרת על ידי שקילות מוריטה.
חוג שלא מקיים IBN

לא כל חוג מקיים את התנאי -- למשל חוג האנדומורפיזמים  R=\operatorname {End} (V) של מרחב וקטורי מממד בן מנייה  V איננו מקיים את התנאי: מתקיים  R\cong R^{2}, שכן אפשר ליצור בעזרת  \aleph _{0} וקטורי הבסיס של  V את  2*\aleph _{0}=\aleph _{0} וקטורי הבסיס של  V\oplus V. למעשה מתקיים  R^{n}\cong R^{m} לכל שני טבעיים.
ראו גם

חוג סופי באופן חלש
לקריאה נוספת

Rowen, Ring Theory I, p.61
הבחירות לכנסת העשרים וחמש

תוצאות הבחירות לכנסת העשרים וחמש
פתקי בחירות בקלפי בבחירות לכנסת העשרים וחמש
שילוט בתוך הקלפי בבחירות לכנסת ה-25
הבחירות לכנסת העשרים וחמש התקיימו ב-1 בנובמבר 2022, ז' בחשוון ה'תשפ"ג, ותוצאותיהן קבעו את הרכב הכנסת העשרים וחמש.
הבחירות נערכו לאחר פירוק ממשלת לפיד-בנט ופיזור הכנסת הקודמת ב-20 ביוני 2022. הבחירות התקיימו בתקופת המשבר הפוליטי בישראל, שנמשך כשלוש שנים וחצי, מאז אי-ההצלחה להקים ממשלה לאחר הבחירות לכנסת העשרים ואחת (אפריל 2019). במהלך המשבר התקיימו חמש מערכות בחירות. בבחירות נובמבר 2022 התמודדו 40 רשימות מטעם 49 מפלגות (מהן 13 מפלגות שכיהנו בכנסת היוצאת, ו-2 מפלגות של ח"כים בודדים שפרשו ממפלגותיהם).
רקע > המצב הפוליטי

מערכת הבחירות הייתה החמישית תוך ארבע שנים, לאחר ארבע מערכות בחירות שבהן לא הצליחו להרכיב ממשלה מתפקדת לאורך זמן. מערכות הבחירות האלו באו לאחר כעשור שבו ראש הממשלה היה בנימין נתניהו ולאחר חקירות פליליות כנגדו שבסופן הוגש כתב אישום בסעיפי שוחד, מרמה והפרת אמונים. מולו התייצבו מפלגות שהתנגדו להמשך כהונתו בהובלת בני גנץ ויאיר לפיד ומנעו ממנו הקמת ממשלה פעם נוספת, כאשר במקביל המפלגות שתמכו בנתניהו מנעו מהם להרכיב ממשלה חלופית.
לאחר מערכת הבחירות השלישית התפרצה מגפת הקורונה ונתניהו וגנץ החליטו על הקמת ממשלת אחדות במתכונת של ממשלת חילופים, אולם ממשלה זו התפרקה לאחר כשנה וגררה את ישראל למערכת הבחירות הרביעית תוך שלוש שנים.
ב-13 ביוני 2021 הוקמה ממשלת ישראל השלושים ושש, בראשותה עמדו נפתלי בנט כראש הממשלה ויאיר לפיד כראש הממשלה החלופי. הממשלה נתמכה על רוב קואליציוני צר בן שמונה סיעות - 2 סיעות מרכז, 3 סיעות ימין, 2 סיעות שמאל וסיעה ערבית.
במהלך כהונת הכנסת העשרים וארבע פחת בהדרגה הרוב הקואלציוני שעליו התבססה הממשלה:
ב-5 במאי 2021, עוד בטרם כוננה הממשלה, הודיע חבר הכנסת עמיחי שיקלי מסיעת ימינה שאין בכוונתו לתמוך בממשלה או לציית למשמעת הקואליציונית, ועקב כך נשענה הממשלה (שהושבעה ברוב של 60 בעד 59 נגד ונמנע 1) על רוב צר של 61 חברי הכנסת. ב-25 באפריל 2022 הוכרז שיקלי על-ידי ועדת הכנסת כפורש מסיעתו.
ב-6 באפריל 2022 הודיעה יושבת ראש הקואליציה חברת הכנסת עידית סילמן על פרישתה מהקואליציה בעקבות בקשתו של שר הבריאות ניצן הורוביץ ממנהלי בתי החולים לקיים את פסיקת בג"ץ ולא לאכוף הכנסת חמץ בפסח. בכך איבדה הקואליציה את הרוב שלה בכנסת, ומספר חבריה ירד ל-60 ח"כים.
ב-30 ביוני אמורות היו לפוג תקנות שעת חירום לשיפוט על יהודה ושומרון. בחודש מאי אישרה ועדת החוץ והביטחון בקריאה שנייה ושלישית את הצעת החוק להארכת תוקפן של התקנות, אולם אישורה הסופי של הצעת החוק במליאת הכנסת נתקל בקשיים עקב התנגדותם של גורמים בקואליציה לתמוך בה, לצד התנגדות מפלגות האופוזיציה לסייע לממשלה באישור ההצעה. ב-13 בחודש הודיע שר המשפטים גדעון סער כי הצבעה נגד החוק משמעותה הצבעה נגד המשך קיומה של הממשלה. ההצעה עלתה לדיון ולהצבעה ב-6 ביוני, ונדחתה ברוב של 58 חברים נגד מול 52 בעד. בין המתנגדים היו חברי הכנסת ג'ידא רינאוי זועבי ומאזן גנאים, שניהם היו חברי הקואליציה.
ב-13 ביוני 2022, במלאת שנה לכינון הממשלה, הודיע יו"ר ועדת הכנסת ניר אורבך כי איננו חלק מהקואליציה, אולם לא הודיע כי יתמוך בפיזור הכנסת.
מלכתחילה, לפי סעיפים 8 ו-9 לחוק יסוד: הכנסת, הבחירות לכנסת העשרים וחמש נועדו להתקיים ביום שלישי השלישי בחודש חשוון, במלאת 4 שנים לכינונה של הכנסת העשרים וארבע, בכ' בחשוון ה'תשפ"ו, 11 בנובמבר 2025. אולם ב-20 ביוני הודיעו ראש הממשלה נפתלי בנט וראש הממשלה החלופי ושר החוץ יאיר לפיד כי מוצו הניסיונות לייצב את הקואליציה וכי בכוונתם לפעול לפיזור הכנסת. עוד הודיעו בנט ולפיד כי אם תפוזר הכנסת, הם מתכוונים לבצע ביניהם את החילוף הקבוע בהסכם ממשלת החילופים, כך שלפיד יהיה לראש הממשלה ובנט יהיה לראש הממשלה החלופי. יומיים לאחר מכן, ב-22 ביוני, אושר החוק לפיזור הכנסת בקריאה טרומית ברוב של 110 חברי הכנסת וללא מתנגדים. ב-30 ביוני אושר החוק בקריאה שנייה ושלישית ברוב של 92 חברי הכנסת וללא מתנגדים, ותאריך הבחירות נקבע ל-1 בנובמבר 2022, ז' בחשוון ה'תשפ"ג. כפי שנקבע בחוק, ראש הממשלה החלופי יאיר לפיד החל לכהן כראש הממשלה בחצות הלילה של 1 ביולי 2022. מכוח סעיף 38 לחוק יסוד: הכנסת, תקנות החירום לשיפוט על איו"ש הוארכו אוטומטית לאור פיזור הכנסת.
רקע > משפט נתניהו

ב-21 בנובמבר 2019 הוגש כתב אישום נגד בנימין נתניהו, בגין שלושה סעיפי אישום, הכוללים עבירה של שוחד ושלוש עברות של מרמה והפרת אמונים. האישומים עסקו בקשרי נתניהו עם בעלי הון שלכאורה כללו מעשים פליליים. המשפט נפתח ב-24 במאי 2020. נתניהו כפר בכל האישומים וטען שמדובר ברדיפה פוליטית. כמה מפלגות פסלו ישיבה בממשלה בראשות נתניהו, בשל מצבו המשפטי ואחרות בשל סיבות נוספות. בשנת 2021, כשנשאל על השפעה על המשפט באמצעות חקיקה, אמר נתניהו שהוא לא עוסק בזה.
במפלגתו היו שקראו לפיטורי היועצת המשפטית לממשלה, דבר שנתניהו הכחיש.
לוח זמנים

1 בספטמבר – המועד האחרון בו ניתן היה להגיש בקשה לרישום מפלגה חדשה לרשם המפלגות לצורך התמודדות בבחירות אלו.
11 בספטמבר – פרסום פנקס הבוחרים העדכני וכניסתו לתוקף.
14–15 בספטמבר – הגשת רשימות המועמדים לוועדת הבחירות ובקשת האותיות הרצויות.
22 בספטמבר – מועד אחרון להגשת עתירה בבקשה לפסילת רשימה או מועמד מהתמודדות.
18 באוקטובר – תחילת שידורי התעמולה בטלוויזיה וברדיו.
20 באוקטובר – פתיחת ההצבעה בנציגויות ישראל בעולם.
1 בנובמבר – מועד הבחירות.
9 בנובמבר – מועד אחרון לפרסום תוצאות הבחירות הסופיות.
ועדת הבחירות המרכזית

הבחירות בישראל מנוהלות על-ידי ועדת הבחירות המרכזית, המורכבת מנציגי הסיעות המיוצגות בכנסת היוצאת בהתאם לגודלן היחסי, ובראשה עומד שופט בית המשפט העליון. בראש ועדת הבחירות המרכזית לכנסת העשרים וחמש יושב השופט יצחק עמית, ומנכ"לית ועדת הבחירות היא אורלי עדס.