stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תומאס שיפרס
קורות חייו

שיפרס נולד בקאלאמאזו, מישיגן. הוא החל לנגן בפסנתר בגיל 4. בגיל 14 ניגן בעוגב בכנסייה. הוא למד במכון קרטיס למוזיקה ובג'וליארד. הופעת הבכורה שלו כמנצח הייתה בגיל 21 באופרה של ניו יורק ובמטרופוליטן אופרה בגיל 23. הוא ניצח על הופעות בכורה עולמית של מוזיקה מאת ג'אן קרלו מנוטי וסמואל בארבר, שהיום היא נודעת ברבים. הוא ניצח בכל בתי האופרה הגדולים בארצות הברית ובאירופה, ביניהם המטרופוליטן ולה סקאלה, וייסד את פסטיבל ספולטו האיטלקי יחד עם מנוטי.
שיפרס ניצח בקביעות על הפילהרמונית של ניו יורק ועל התזמורת הסימפונית של שיקגו, וגם הקליט אתן, אבל בשנת 1970 קיבל עליו משרה תזמורתית מלאה עם התזמורת הסימפונית של סינסינטי, שם החליף את קודמו במטרופוליטן אופרה, מקס רודולף. אחרי שערך כמה הקלטות עם התזמורת ובנה את שמה כתזמורת בינלאומית, נקטעה הקריירה שלו באופן טראגי במוות פתאומי מסרטן ריאות, בשנת 1977, כשהיה בן 47. הוא הקליט אופרות רבות בתקופת חייו, והקלטות חיות מהופעותיו יוצאות בהדרגה למכירה על גבי תקליטורים.
שעת אפס!

ערך זה עוסק בסרט הקולנוע. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  מחזה קנדי
 בימוי:  הל ברטלט
 הופק בידי:  ג'ון ס. צ'מפיון הל ברטלט
 תסריט:  ארתור היילי
 עריכה:  ג'ון ס. פולר
 שחקנים ראשיים:  דיינה אנדרוז לינדה דרנל
 מוזיקה:  טד דייל ארתור המילטון
 צילום:  ג'ון פ. וורן
 מדינה:  ארצות הברית
 חברת הפקה:  פרמאונט 
 חברה מפיצה:  סרטי פרמאונט
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  13 בנובמבר 1957
 משך הקרנה:  81 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט אסונות 
 הכנסות באתר מוג'ו:   zerohour
 דף הסרט ב־IMDb
 
שעת אפס! (באנגלית: Zero Hour!‎), הוא סרט אסונות אמריקאי משנת 1957, בבימויו של הל ברטלט ובכיכובם של דיינה אנדרוז, לינדה דרנל וסטרלינג היידן, ואשר הופץ על ידי אולפני סרטי פרמאונט. התסריט לסרט, שנכתב על ידי ארתור היילי, הוא עיבוד של מחזהו של היילי משנת 1956, שהופק בקנדה, בשם "לטוס אל תוך הסכנה". בשנת 1958 היילי, בשיתוף עם ג'ון קסטל, כתבו רומן, המבוסס על אותו הקונספט, שכותרתו "לטוס אל תוך הסכנה: מסלול אפס-שמונה".
הזכויות לסרט זה נרכשו על ידי יוצרי סרט הפרודיה משנת 1980 "טיסה נעימה", מה שאיפשר להם לבסס את תסריטם על פי התסריט והדיאלוגים של "שעת אפס!" כמעט מילה במילה.
הסרט נרכש על ידי סרטי האחים וורנר, ושוחרר להפצה ב-DVD ב-26 ביוני 2007.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| דיינה אנדרוז | סגן טד סטרייקר |  |
| לינדה דרנל | איליין סטרייקר |  |
| סטרלינג היידן | קפטן מרטין טרלבן |  |
| אלרוי הירש | קפטן ביל וילסון | טייס |
| ג'פרי טון | ד"ר ברד | רופא |
| ג'רי פריז | טוני דקר |  |
| פגי קינג | ג'נט טרנר | דיילת |
| צ'ארלס קווינלבן | הארי ברדיק |  |
ביקורות ותגובות

הסרט זכה לשתי ביקורות בלבד באתר ריכוז הביקורות Rotten Tomatoes, ועל כן לא זכה עדיין לציון. בוזלי קראות'ר ("ניו יורק טיימס") קרא לסרט זה "התבוננות מרגשת של הרפתקה מפחידה בשמיים", המבוססת על תסריט "תמציתי וטוב"... "דנה אנדרוס בתפקיד הגיבור וסטרלינג היידן בתפקיד הקפטן מצוינים בתפקידיהם, שומרים על דמויותיהם קשוחות וחסרות פשרה". "טיים מגזין" כינה את התסריט "הגזמה פראית של תוכנית טלוויזיה משנת 1956", וציין כי "המאבק המוסרי שבסרט עובר בצורה די טובה, אולם המצב הכללי מאולץ בעליל, כמו חלום בהקיץ של וולטר מיטי".
ראו גם

טיסה נעימה
הערות שוליים

↑  Ben Mankiewicz, commentator (17 ביולי 2010). TCM presentation of "Zero Hour!". Turner Classic Movies. {{cite AV media}}:  (עזרה)
↑  Commentary, Airplane! DVD
↑  "Zero Hour!‎", באתר ביקורות הסרטים Rotten Tomatoes (באנגלית)
↑  Bosley Crowther (14 בנובמבר 1957). "The Screen - 'Zero Hour, Aviation Melodrama at Loew's State". The New York Times. נבדק ב-2011-03-23. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Cinema: The New Pictures". Time. 9 בדצמבר 1957. נבדק ב-2011-03-23. {{cite web}}:  (עזרה)
תקן ביקורת 210

תקן ביקורת 210 - מכתב התקשרות לביצוע ביקורת של דוחות כספיים הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל ועוסק בניסוח מכתב ההתקשרות של רואה חשבון מבקר עם המבוקר שלו טרם התחלת עבודת הביקורת על הדוחות כספיים של המבוקר. בהתאם לכך, התקן כולל מספר הגדרות, הנחיות ודרכי פעולה שעל רואה החשבון לבצע בעת ההתקשרות עם המבוקר, בתוך זאת הנוסח של מכתב ההתקשרות.
התקן אושר ופורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020 ורלוונטי לדוחות הכספיים של שנת 2019 ואילך.
התקן מבוסס ברובו על סעיפים שונים מתקני ביקורת 91, 99, 121 ו-122 (שבוטלו או הותאמו בעקבות תהליך הקודיפיקציה בתקני הביקורת) שעסקו באותו נושא. כמו כן, הוא מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 210 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
שפת תסריט

שפת תסריט (באנגלית: Scripting language) היא שפת תכנות לכתיבת תסריטים (סְקְרִיפְּטִים). תסריט הוא תוכנית מחשב הנכתבת על מנת למכן ביצוע משימות, שאחרת נדרש היה לבצען ידנית, על ידי משתמש בסביבת תוכנה.
תסריטים נכתבים ומורצים באופן מיידי, ללא צורך בהרצת מהדר או מקשר, ופעמים רבות הם נכתבים בידי האדם שגם יעשה בהם שימוש. התוכנה המריצה תסריטים מכונה מפרש והיא מקבלת כקלט את קוד המקור של התסריט, או פקודות ביניים כדוגמת Bytecode אם כי במקרים אחרים (כגון לואה) מדובר על שפות דינמיות. סביבות התוכנה שהתסריטים נכתבים עבורן, הן בדרך כלל תוכנות העוברות הידור, ובניגוד לתסריט, למשתמש לא ניתנת האפשרות לצפות או לשנות את קוד המקור שלהן.
מגוון רחב של שפות תסריט מתאים לשימושים רבים. מחד, ישנן שפות המותאמות לפתרון בעיה בתחום צר ומן הצד השני קיימות שפות תסריט לשימוש כללי.
היסטוריה

שפות התסריט צמחו משפות העיבוד באצווה של המחשבים המרכזיים משנות ה־50 של המאה ה־20. מחשבים אלו לא היו אינטראקטיביים ושפות כדוגמת JCL שימשו להעברת רצף של פקודות. שפות התסריט הראשונות שפותחו בשנות ה־60 עבור המעטפת של מערכות הפעלה סיפקו שיפור ניכר בשימושיות והציגו לראשונה את השימוש בהחלפת מחרוזות תוך כדי ריצת התסריט. דוגמה למערכת הפעלה שכללה שפת תסריט למעטפת היא Multics, מסוף שנות ה־60. מאז כמעט כל מערכת הפעלה כללה שפת תסריט אחת לפחות.
החל משנות ה־80 נפוצו שפות תסריט לשימוש כללי, כדוגמת TCL או לואה שנועדו להיטמע בכל סביבת הרצה ולמזג בין חלקי תוכנה שונים שייתכן ואף פותחו בשפות שונות. שפות תסריט אחרות כדוגמת Visual Basic for Applications משנות ה־90 נועדו למכן תהליכים בכלי תוכנה מבוססי ממשק משתמש גרפי ואף לאפשר תסריטים המשלבים כמה כלים התומכים בשפה.
כלי תוכנה עשויים לכלול תמיכה במספר שפות תסריט בו זמנית. לדוגמה, דפדפנים תמכו בעשור הראשון של המאה ה־21 בדרך כלל בשפת JavaScript ובשפה נוספת כדוגמת VBScript, במקרה של אינטרנט אקספלורר.
סוגי שפות תסריט

קיימות כמה סוגי שפות תסריט והמוכרות שבניהם הן Perl, Python ו־JavaScript
דוגמה לקוד בפייתון:
def print_smaller_num():
    first_num = 1
    second_num = 2
    
    if first_num <= second_num:
        print(first_num)
    else:
        print(second_num)
דוגמה לקוד Perl:
$name = "Larry";
$index = 45;
דוגמה לקוד JavaScript:
function logSmallerNum() {
    var firstNum = 1;
    var secondNum = 2;
    console.log(firstNum + secondNum);
}
ראו גם

פייתון
פרל
JavaScript
שוודיה החדשה

| --- | --- |


  מיקום הולנד החדשה ושוודיה החדשה בצפון-מזרח ארצות הברית
 ממשל
 שפה נפוצה:  שוודית 
 גאוגרפיה
 יבשת:  אמריקה הצפונית 
 היסטוריה
 תאריכי הקמה:  1638 
 תאריכי פירוק:  1655 
 ישות יורשת:  ניו אמסטל 
 
שוודיה החדשה (בשוודית: Nya Sverige) הייתה קולוניה שוודית קטנה לאורך נהר הדלאוור על החוף האטלנטי של צפון אמריקה. מרכז ההתיישבות בה היה במבצר כריסטינה, עכשיו וילמינגטון, והיא כללה חלקים מהמדינות המודרניות, דלאוור, ניו ג'רזי ופנסילבניה. ההתיישבות הוקמה ב-29 במרץ 1638 ונכבשה על ידי הולנד החדשה ב-15 בספטמבר 1655. בנוסף לשוודים ופינים, כללו המתיישבים גם הולנדים וגרמנים.
רשימת המושלים

כל המושלים גרו במבצר כריסטינה, פרט ליוהאן ביורנסון פרינטז שגר במבצר ניו גוטנברג.
פטר מינואי, מנהל (29 במרץ 1638 – 15 ביוני 1638)
מאנס נילסון קלינג, מפקד (15 ביוני 1638 – אפריל 1640)
פטר הולנדר רידר, מפקד (אפריל 1640 – פברואר 1643)
יוהאן ביורנסון פרינטז (פברואר 1643 – אוקטובר 1653)
יוהאן פפגויה (אוקטובר 1653 – מאי, 1654)
יוהאן קלאסון ריסיניג (מאי 1654 – 15 בספטמבר 1655)
מבצרים

מבצר כריסטינה, כיום וילמינגטון, דלאוור, 1638-1655
מבצר ניו גוטנברג (ניה גוטנבורג) כיום אסינגטון, 1643-1655
מבצר ניו קורשולם, כיום דרום-מזרח פילדלפיה, 1647-1653
מבצר ניו אלפסבורג, כיום קרוב לסלם, ניו ג'רזי, 1643-1651
מבצר טריניטי (טרפלדיגטן), עכשיו ניו קסל, דלאוור, 1654-1655
התיישבויות קבע

כריסטינה, כיום וילמינגטון, דלאוור, 1638
פינלנד (צ'מאסונג), כיום טריינר, 1641
אפלנד, כיום צ'סטר, 1641
פרינטזטורפ, כיום צ'סטר, 1643
טקוירסי, כיום אדיסטון, 1643
טיניקום טאונשיפ, דלאוור, 1643
האי פרובינציה (מנאיפינג), בנהר הסצ'וילקיל, כיום דרום-מזרח פילדלפיה, 1643
איי מינקואה, כיום דרום-מזרח פילדלפיה, 1643
קינגססינג (ניה וסה), כיום דרום-מזרח פילדלפיה, 1644
מולנדאל, כיום יידון, 1647
טורן (ארוניימק), כיום מערב פילדלפיה, 1647
הסידונלד, כיום וילמינגטון, דלאוור, 1654
איי טימבר, כיום וילמינגטון, דלאוור, 1654
סטרנדוויקן, כיום וילמינגטון, דלאוור, 1654
אמנסלנד, כיום דרבי, 1654
נהרות ונחלים

נהר סוונסקס, נהר ניה סווריג'ס (נהר הדלאוור)
סצ'וילן קייל (נהר הסצ'וילקיל)
מינקואס קייל (נהר כריסטינה)
פיסק קייל (נחל ברנדיווין)
האימפריה השוודית בשיאה, עם מושבות מעבר לים
הדגל השוודי וסמל המלחמה השוודי, גרסה שהייתה בשימוש עד אמצע המאה ה-17
הקמת מבצר כריסטינה.
מפה של שוודיה החדשה.
ריחוק חברתי

ערך זה עוסק בשיטה רפואית למניעת התפשטות זיהומים. אם התכוונתם להתרחקות מטעמים פסיכולוגיים, ראו .
ריחוק חברתי בפארק בסן פרנסיסקו שבקליפורניה, ארצות הברית, ובו המדשאה מסומנת בעיגולים על מנת לאפשר קיום ריחוק חברתי בימי מגפת הקורונה, 23 במאי 2020.
גרף המציג את התפשטות מחלה; הקו הירוק מתאר תרחיש בו יש ריחוק חברתי, הקו האדום מתאר מצב בו ריחוק חברתי מתחיל יום אחד מאוחר יותר, והקו השחור מציג מצב ללא ריחוק חברתי כלל
ריחוק חברתי (באנגלית: Social distancing, נקרא גם ריחוק פיזי) הוא מקבץ של פעולות התנהגותיות למניעת התפשטות זיהום באוכלוסייה. מטרת הריחוק החברתי היא הפחתת הסיכוי להעברת מיקרואורגניזמים מנשאי זיהום לאנשים אחרים, על מנת למזער את שיעור התחלואה ולהאט או אף לעצור את התפשטותה של מחלה מידבקת בקרב הציבור.
יעילות

ריחוק חברתי הוא היעיל ביותר כאשר הזיהום מועבר באמצעות מגע טיפתי (כגון שיעול או התעטשות); מגע גופני ישיר, כולל מגע מיני; מגע פיזי עקיף (למשל על ידי נגיעה במשטח מזוהם); או העברה של חלקיקים הנישאים באוויר.
ריחוק חברתי עשוי להיות פחות יעיל במקרים בהם הזיהום מועבר בעיקר באמצעות מים או מזון מזוהמים או על ידי וקטורים כמו יתושים או חרקים אחרים, ותדירות נמוכה יותר מאדם לאדם.
חסרונות

החסרונות של התרחקות חברתית יכולים לכלול בדידות, תפוקה מופחתת ואובדן יתרונות אחרים הקשורים לאינטראקציה אנושית.
בעקבות מגפת הקורונה מומחי תעופה העריכו כי חברות הלואו קוסט יפשטו את הרגל בשל תנאי הטיסה המיוחדים בטיסות אלו שבהן הריחוק החברתי לא מתקיים.
היסטוריה

ישנן דרכים שונות לביצוע של ריחוק חברתי שבוצעו.
באופן היסטורי, מושבות מצורעים הוקמו כאמצעי למניעת התפשטות צרעת ומחלות מידבקות אחרות דרך ריחוק חברתי, עד להבנת ההעברה ומציאת טיפולים יעילים.
בימי מגפת המוות השחור, הורו לכל כלי שיט שיעגון מחוץ לנמל במשך 40 ימים (תקופת הדגירה של המחלה). לאחר 40 ימים ללא מקרי מוות או מחלה הניף כלי השיט דגל צהוב שמשמעו "אני בריא". רופא היה עולה לכלי השיט ורואה שאין חולים עליו והיה מאשר לכלי השיט לעגון.
במהלך מגפת השפעת הספרדית, ערים ומדינות רבות הגבילו טיולים והתאספויות המונים כדי לעצור את המגפה. במקומות רבים נסגרו תיאטראות, אולמות ריקודים, כנסיות ומקומות הומים אחרים למשך יותר משנה. צעדים אלה מנעו קרבה פיזית בין אנשים רבים. הסגרים נאכפו בהצלחה מועטה. כמו כן, קהילות מסוימות הציבו שומרים חמושים בגבולות ושלחו חזרה או בודדו כל מטייל. בעיר אחת בארצות הברית אף נאסרה לחיצת ידיים. בעיתוני התקופה נכתב:
"להיזהר מאספות צפופות במקום מסוגר, ולא לתת יד בשעת אמירת שלום. מי שנדבק הושם בחדר מיוחד. הומלץ להעבירו לבית חולים למחלות מידבקות, ואם בלתי אפשרי להשגיח עליו בבית על ידי אחות רחמנייה מנוסה. הומלץ אחרי תום המחלה לטהר את חדר החולה, להרתיח את לבניו במים, על הכרים שלו להעביר סיד, לנקות את יתר חפציו או לטהרם על ידי פורמלין"
לפי מחקר משנת 2020, ריחוק חברתי, בידוד חולים, סגר (המהווה צורה קיצונית של ריחוק חברתי) והקפדה על היגיינה אישית סייעו ליהודים למגר מגפת טיפוס בגטו ורשה במלחמת העולם השנייה. רופאים ומומחים שחיו בגטו הדריכו את התושבים כיצד להתמודד עם המגפה שהתפרצה בו. במקביל, הבריח רודולף וייגל חיסונים לגטו.
במהלך מגפת הקורונה, ארגון הבריאות העולמי (WHO) ומדינות שונות דרשו ליצור ריחוק חברתי (social distancing) על מנת למנוע הדבקה הולכת וגדלה בנגיף הקורונה. ב-20 במרץ 2020, שינו בארגון הבריאות העולמי את המונח לריחוק פיזי במטרה להדגיש את הצורה לשמר קרבה חברתית במקביל למרחק הפיזי. למשל דרך שיחות טלפון, שיחות וידאו ושימוש ביישום הזום.
לשם יישום ריחוק חברתי בתקופת התפרצות נגיף הקורונה בישראל במרץ 2020, הוגבל מספר האנשים שיכולים להיכנס לבתי עסק, והאנשים חויבו לעמוד בתור בכניסה. לפני דלת הכניסה לסופרמרקט מודבקים שלטים שמורים לאנשים שרוצים להיכנס לעמוד במרחק זה מזה.
אנשים ממתינים בתור מחוץ לסופרמרקט בירושלים במרחק זה מזה
מדבקות "לבריאותך, עמוד כאן" שממליצות לקונים בסופרמרקט לעמוד במרחק זה מזה במעבר בסופרמרקט בירושלים
כדי לצמצם את התפשטות נגיף הקורונה, הודבקו במחצית מהמושבים בקרונות הרכבת הקלה בירושלים שלטים: "בכיסא זה אסור לשבת"
ראו גם

בידוד
הסגר
כיף מרפק
הערות שוליים

↑  Social distancing is out, physical distancing is in — here’s how to do it, Global News (באנגלית)
↑  מוטי גיגי, ימי קורונה: על ההבדל בין "ריחוק פיזי" ו"ריחוק חברתי", באתר כלכליסט, 12 באפריל 2020
↑  Johnson, Carolyn Y.; Sun, Lena; Freedman, Andrew (2020-03-10). "Social distancing could buy U.S. valuable time against coronavirus". Washington Post. Retrieved 2020-03-11.
↑  Pandemic Support and Resources, www.churchofjesuschrist.org
↑
↑
↑  שירות כלכליסט, הערכות בענף התעופה: הדרישות לריחוק חברתי יובילו לקריסת הלואו קוסט, באתר כלכליסט, 22 באפריל 2020
↑  Charles Léon Souvay, "Leprosy," Catholic Encyclopedia (1913), Volume 9.
↑   עופר אדרת, מחקר מגלה כיצד בידוד, סגר וריחוק סייעו למגר את מגפת הטיפוס בגטו ורשה, באתר הארץ, 25 ביולי 2020
↑  מוטי גיגי, ימי קורונה: על ההבדל בין "ריחוק פיזי" ו"ריחוק חברתי", באתר כלכליסט, 12 באפריל 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009349562005171  LCCN: sh2020006604 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אנימציה שמציגה תרחיש בו אין ריחוק חברתי (הירוק) ומצב בו יש ריחוק כזה (הכתום) בהשוואה למקסימום יכולת קליטת החולים של מערכת הבריאות, בהתייחסות למגפת הקורונה.
שפתות הקול

| --- | --- |

 שיוך:  בית הקול, subdivision of larynx, ישות אנטומית מסוימת 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (1079) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  plica vocalis 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A06.2.09.013 
 TA2 (2019):  3198 
 FMA:  55457 
 קוד MeSH:  A04.329.364.737 
 מזהה MeSH:  D014827 
 
שרטוט של שִׂפְתוֹת הקול, כאשר שורש הלשון נמצא למעלה
שִׂפְתוֹת הַקּוֹל (באנגלית: vocal folds; מכונות גם מיתרי הקול: vocal cords) הן שתי רקמות ריריות לבנות המתוחות בצורה אופקית בתוך בית הקול, הנמצא בחלקו העליון של קנה הנשימה, מאחורי פיקת הגרגרת. שתי הרקמות מחוברות זו לזו בצד חזית הגוף.
שִׂפְתוֹת הקול אחראיות על יצירת מגוון הקולות האנושיים. בזמן נשימה רגילה, שִׂפְתוֹת הקול מרוחקות זו מזו, כך שהאוויר העובר ביניהן לא מרעיד אותן מספיק ליצירת הקול. בזמן דיבור או שירה השרירים שבבית הקול מקרבים את שִׂפְתוֹת הקול, ומכווצים או מותחים אותן.
גובה צליל הקול תלוי בעובי השפתיים, באורכן ובמצב המתיחה שלהן, והוא שונה מאדם לאדם. ככל שקצב התנודות של שפתות הקול נמוך יותר גובה הצליל נמוך יותר, ולהפך. בתקופת ההתבגרות גדלות שפתות הקול של הנערים, תדירות התנודות איטית יותר, ובעקבות זאת קולם נעשה נמוך יותר.
אורך שפתות הקול בגברים הוא לרוב בין 17.5 ל-25 מילימטר, ובנשים – 12.5 עד 17.5. שפתות הקול של ילדים הן קצרות יותר, תינוקות נולדים עם שפתות קול באורך של 6 עד 8 מילימטר.
הגייה

בעת דיבור שפתות הקול משתתפות בהגייה של חלק מהעיצורים, עיצורים אלה נקראים עיצורים קוליים. העיצורים ששפתות הקול אינן משתתפות בהגייתם נקראים אטומים. בטבלה מצוינים העיצורים הקוליים, ולצדם העיצורים שנהגים באותו אופן אך ללא השתתפות מיתרי הקול.
| קוליים | אטומים |
| --- | --- |
ב' דגושה [b]: פ' דגושה [p]
ב' רפה / ו' (מודרנית) [v]: פ' רפה [f]
ג' דגושה [g]: כ' דגושה / ק' (מודרנית) [k]
ג' גרושה [ʤ]: צ' גרושה [ʧ]
ד' דגושה [d]: ת' דגושה / ט' (מודרנית) [t]
ד' גרושה / רפה [ð]: ת' גרושה / רפה [θ]
ז' [z]: ס' / ש' שמאלית [s]
ז' גרושה [ʒ]: ש' ימנית [ʃ]
י' [j]: 
ל' [ו]: 
מ' [m]: 
נ' [n]: 
ע' גרונית [ʕ]: ח' גרונית [ħ]
ר' (מודרנית) [ʁ]: כ' רפה / ח' (מודרנית) [χ]
מצב שפתות הקול

שפתות הקול יכולות להיות באחד המצבים הבאים של קרבה:
מצב A – שפתות הקול צמודות זו לזו כך שאין מעבר אוויר ביניהן, מצב שאופייני להפקת סותם סדקי ולהפקת עיצורים במנגנון זרימת האוויר הגרוני המחוצן והגרוני המפונם.
מצב B – שפתות הקול קרובות זו לזו כך שהאוויר הזורם ביניהם גורם לרטט אך אין שחרור צליל חיכוך, מצב שאופייני להגיית עיצורים קוליים ותנועות.
מצב C – שפתות הקול קרובות יותר זו לזו כך שהאוויר יוצא מהן בצליל חיכוך המלווה ברטט שפתות הקול, מצב שאופייני להפקת עיצורים סדקיים חוככים קוליים ועיצורים מנושפים קולית.
מצב D – שפתות הקול קרובות יותר זו לזו כך שהאוויר יוצא מהן בצליל חיכוך אך ללא רטיטת שפתות הקול, מצב שאופייני לעיצורים סדקיים חוככים אטומים ולעיצורים מנושפים.
מצב E – שפתות הקול רחוקות זו מזו כך שהאוויר הזורם דרכן אינו גורם לרטיטתן וליצירת צליל חיכוך, מצב המאפיין הפקת עיצורים אטומים.
מצב F – שפתות הקול רחוקות זו מזו ורפויות, מצב המאפיין נשימה רגילה.
ראו גם

מערכת הקול
מצבי שפתות הקול
שפתות הקול בזמן דיבור ובזמן נשימה
תקן ביקורת 1 – בקרת איכות במשרדי רואי חשבון

תקן ביקורת 1 – בקרת איכות במשרדי רואי חשבון הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל ועוסק בנושא בקרת איכות הביקורת במשרדי רואי חשבון, בין השאר בנושאי התקשרות עם לקוחות, התנהגות מקצועית ומיומנות.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020.
התקן מבוסס ברובו על תקן ביקורת 67 (שפורסם בשנת 1997) שעסק באותו נושא.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 1, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 67, באתר לשכת רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תומאסו סאנלי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  9 באוקטובר 2004 (בן 20) קנדה 
 מדינה:  קנדה 
 עיסוק:  שחקן קולנוע וטלוויזיה
 פרופיל ב-IMDb
 
תומאסו סנאלי, (באנגלית: Tomaso Sanelli; נולד ב-9 באוקטובר 2004) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה קנדי.
ביוגרפיה

סאנלי נולד ב-9 באוקטובר 2004 בטורונטו, קנדה.
קריירה

סאנלי החל את הקריירה בשנת 2015 בסרט הקצר "My Brother Charlie". ucab" ובשנת 2016 הופיע בסרט הקצר, "הנוסע". באותה שנה הופיע לראשונה בטלוויזיה בסדרה ממלכה, בסדרה "Odd Squad" ובתפקיד חוזר בסדרת הטלוויזיה בכיכובו של שון טיל, "Incorporated (TV Series)". שנה לאחר מכן שיחק בתפקיד אורח בסדרה "Ransom", בסדרות הטלוויזיה "כשגבר פוגש אישה", וחומר אפל ובסדרה ציידי הצללים בתפקיד חוזר.
בשנת 2018 הופיע בתפקידי אורח בסדרה "Murdoch Mysteries" ובסדרה Suits. באותה שנה שיחק בתפקיד משנה בסרט הקומדיה "Road to the Lemon Grove", בתפקיד חוזר בסירת הטלוויזיה טיטאנים ובתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "Stars Falls".
בשנת 2019 שיחק בתפקיד ראשי במיני סדרת הטלוויזיה, סגר. בשנת 2020 שיחק בסרט הקולנוע "Dark Web: Cicada 3301" (אנ'). באותה שנה החל לשחק בתפקיד חוזר בסדרת הטלוויזיה "הולי הובי" ובתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "Detention Adventure" (אנ'). על משחקו בסדרה היה מועמד לפרס המסך הקנדי בקטגוריית ההופעה הטובה ביותר בסדרה או תוכנית ילדים ונוער.
במרץ 2023 לוהק לתפקיד בסרט האימה, חג ההודיה.
הערות שוליים

↑  Shadowhunters 2x03 Review: “Parabatai Lost” - Basic Stuff Magazine, Basic Stuff Magazine, ‏2 בundefined 2017
↑  Road to the Lemon Grove - Northernstars.ca, Northernstars.ca, ‏5 ביולי 2019
↑  Star Falls TV Show on Nickelodeon: Ratings (Cancel or Season 2?), canceled + renewed TV shows - TV Series Finale, ‏3 באוגוסט 2018
↑  La galardonada serie Lockdown ahora se transmite en YouTube en español neutro., Objetivo Famosos, ‏5 באפריל 2021
↑  Tomaso Sanelli and Simone Miller dish on Detention Adventure, ‏6 במרץ 2020
↑  Khushali Srivastava, Addison Rae shares 'Thanksgiving' cast's reaction to release date, MEAWW, ‏20 באפריל 2023
שירלי בבשוף

שירלי פרנסיס בבשוף (באנגלית: Shirley Frances Babashoff נולדה ב-31 בינואר 1957) היא שחיינית עבר אמריקאית. היא אלופה אולימפית בעלת 8 מדליות מהן שתיים זהב, אלופת עולם בעלת 10 מדליות, מהן שתיים זהב, ושיאנית עולם.
שירלי בבשוף היא אחותו הצעירה של ג'ק בבשוף סגן אלוף אולימפי (מונטריאול 1976) במשחה ל-100 מטר חופשי, אלוף ושיאן עולם במשחה שליחים. אחותה הצעירה דבי בבשוף זוכת מדליית ארד באליפות עולם בשחייה.
ביוגרפיה

שירלי בבשוף נולדה בווייטייר, שבמחוז לוס אנג'לס, קליפורניה. היא התאמנה בקבוצת השחייה מישן וייחו נאדאדורס תחת הדרכתו של מארק שוברט. היא למדה בתיכון פאונטיין ואלי בכיתה עם השחקנית מישל פייפר.
ביוגרפיה > שיא עולם ראשון

במבחנים האמריקאים לאולימפיאדה שנערכו בשיקגו, אילינוי באוגוסט 1972 קבעה בבשוף שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:05.21 דקות.
באולימפיאדת מינכן (1972) עצמה זכתה בבשוף ב-3 מדליות. מדליית זהב במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בשיא עולם חדש של 3:55.18 דקות, לפני מזרח גרמניה (3:55.55 דקות) ומערב גרמניה (3:57.93 דקות). שתי מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 59.02 שניות, אחרי בת ארצה סנדי נילסון (58.59 שניות) ולפני שיין גולד מאוסטרליה (59.06 שניות), בשלב חצי הגמר היא קבעה שיא אולימפי חדש (59.05 שניות) ובמשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:04.33 דקות, מהיר משיא העולם שבו החזיקה, אחרי הכוכבת של התחרות גולד שקבעה שיא עולם חדש 2:03.56 דקות ולפני בת ארצה קינה רותהמר (2:04.92 דקות). בנוסף, היא סיימה במקום הרביעי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:23.59 דקות אחרי המנצחת גולד שקבעה שיא עולם חדש נוסף (3:19.04 דקות). בבשוף השתתפה גם במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בשלב המוקדמות וקבעה עם חברותיה שיא אולימפי חדש (4:27.57 דקות), אך באותה העת, למרות שהרביעייה מארצות הברית זכתה במדליית הזהב, השחיינים שהשתתפו במוקדמות לא קיבלו מדליה, בניגוד לאולימפיאדות הבאות.
באליפות העולם בשחייה שנערכה בבלגרד, יוגוסלביה, בשנת 1973 זכתה בבשוף ב-4 מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 58.87 שניות אחרי קורנליה אנדר ממזרח גרמניה שקבעה שיא עולם חדש (57.74 שניות) ולפני אניט בריגיטה מהולנד (58.87 שניות), במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:05.33 דקות אחרי רותהאמר (2:04.99 דקות) ולפני אנדראה אייפה ממזרח גרמניה (2:05.52 דקות) וכן במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:55.52 דקות, אחרי מזרח גרמניה שקבעה שיא עולם חדש (3:52.45 דקות) ולפני מערב גרמניה (3:58.88 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:25.80 דקות, אחרי מזרח גרמניה שקבעה שיא עולם חדש נוסף (4:16.84 דקות) ולפני מערב גרמניה (4:26.57 דקות).
באליפות ארצות הברית בשחייה שנערכה בקונקורד, קליפורניה באוגוסט 1974 קבעה בבשוף שני שיאי עולם חדשים, אחד במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:02.94 דקות והשני במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:15.77 דקות. שבוע לאחר מכן, בתחרות שחייה של שתי מעצמות השחייה המובילות בעולם, ארצות הברית ומזרח גרמניה, שנערכה באותו מקום, היא השוותה את שיאה העולמי במשחה ל-200 מטר חופשי.
באליפות העולם בשחייה שנערכה בקאלי, קולומביה, בשנת 1975 זכתה בבשוף ב-6 מדליות בכל משחי החתירה, מתוכן שתיים מזהב והייתה לאחת משלוש השחייניות המצטיינות בתחרות. מדליות זהב במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא תחרות חדש של 2:02.50 דקות, לפני אנדר (2:02.69 דקות) ובריגיטה (2:03.92 דקות) ובמשחה ל-400 מטר חופשי בשיא תחרות חדש נוסף של 4:16.87 דקות, לפני ג'ני טורל מאוסטרליה (4:17.88 דקות) וקאתי הדי בת ארצה (4:18.03 דקות). מדליות כסף במשחה של -100 מטר חופשי בתוצאה של 57.81 שניות, אחרי אנדר שקבעה שיא תחרות חדש (56.50 שניות) ובריגיטה (58.20 שניות) במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:50.74 דקות, אחרי מזרח גרמניה שקבעה שיא עולם חדש (3:49.37 דקות) ולפני קנדה (3:53.37 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:20.47 דקות, אחרי מזרח גרמניה שקבעה שיא תחרות חדש (4:14.74 דקות) ולפני הולנד (4:21.45 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:53.22 דקות, אחרי טורל שקבעה שיא תחרות חדש (8:44.75 דקות) והת'ר גרינווד בת ארצה (8:48.88 דקות).