stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איפה המכשיר שלי
הערות שוליים

1 2  Victoria Song, Google’s Find My Device 3.0 sports new icon, hints at future features, The Verge (אנ'), ‏13 בספטמבר 2023
↑  הגנה על פרטי התשלום, באתר Google Pay עזרה
↑  Apple and Google lead initiative for an industry specification to address unwanted tracking, Apple Newsroom (אפל), ‏2 במאי 2023 (באנגלית)
↑  5 ways to use the new Find My Device on Android, The Keyword (הבלוג של גוגל), ‏8 באפריל 2024 (באנגלית)
1 2 3  נחמה אלמוג, ‏סוף סוף גם באנדרואיד: גוגל השיקה את תכונת "מצא את המכשיר שלי", באתר "אנשים ומחשבים", 10 באפריל 2024
1 2  אושרי אלקסלסי, ‏גוגל מודיעה: נתמוך באיתור מכשירים של כל החברות, באתר Geektime‏, 14 במאי 2023
↑  אושרי אלקסלסי, ‏בגלל אפל: גוגל דוחה את השקת רשת איתור המכשירים המשודרגת שלה, באתר Geektime‏, 30 ביולי 2023
↑  Chris Welch, Google delays its upgraded, more expansive Find My Device network, The Verge (אנ'), ‏27 ביולי 2023
↑  3 ways unknown tracker alerts on Android help keep you safe, The Keyword (הבלוג של גוגל), ‏27 ביולי 2023 (באנגלית)
↑  Chance Miller, iOS 17.5 beta 1: Here's everything new, 9to5Mac, ‏3 באפריל 2024 (באנגלית)
תג "עובד עם אנדרואיד - איפה המכשיר שלי".
אישור הסוגר

אישור הסוגר הוא כשל לוגי מסוג נון סקוויטור הבא בצורת טענה היפותטית. הכשל של אישור הסוגר מתרחש כאשר טענה היפותטית הכוללת פותח וסוגר טוענת שנכונות הפותח משתמעת מנכונות הסוגר. יחס זה אינו יכול להתקיים בשני הכיוונים.
הסילוגיזם ההיפותטי הבא מדגים את הכשל של אישור הסוגר:
אם א', אז ב'.
ב'.
לכן, א'.
השגיאה הלוגית נובעת מכך שמסיקים באופן שגוי מההנחה השנייה שאישור הסוגר משמעותו אמיתות הפותח. ניתן להדגים את אי התקפות של הטיעון באמצעות דוגמה:
אם לסבתא היו גלגלים (א'), היא הייתה שרה באמבטיה (ב').
סבתא שרה באמבטיה (ב').
לכן, לסבתא יש גלגלים (א').
או:
אם סטיבן קינג כתב את התנ"ך (א'), אז סטיבן קינג הוא סופר טוב (ב').
סטיבן קינג הוא סופר טוב (ב').
לכן, סטיבן קינג כתב את התנ"ך (א').
אבל, אם נהפוך את הסדר ונקיים סדר נכון:
אם לסבתא היו גלגלים (א'), היא הייתה שרה באמבטיה (ב').
לסבתא יש גלגלים (א').
לכן, סבתא שרה באמבטיה (ב').
קיימת צורה שבה אישור הסוגר תקף, והיא כאשר משתמשים במקום ב"אם" ב"אם ורק אם" (זאת, משום ש"אם ורק אם א' אז ב' שקול לאם א' אז ב' ואם ב' אז א'):
אם ורק אם לסבתא היו גלגלים (א'), היא הייתה שרה באמבטיה (ב').
סבתא שרה באמבטיה (ב').
לכן, לסבתא יש גלגלים (א').
ראו גם

הכחשת הפותח
נון סקוויטור
מודוס פוננס
מודוס טולנס
| מסקנות לא-רלוונטיות (איגנורטיו אלנכי) וכשלים לוגיים |
| --- | --- | --- |
| כללי | דיקטו סימפליקיטר • אד נאוסאם • אקס סילנטיו • כשל הסתברות קודמת • בורות בלתי-מנוצחת • איש קש |  |
| פנייה אל הרגש | אד מטום • הסתמכות על החנופה • אד מיסריקורדיאם • בשם הלעג • לא הומצא כאן • אד אודיום • בשם ההומור • בשם הפטריוטיות • בשם הרצינות • בשם התועלת • כבוד בגלל קרבה |  |
| כשל גנטי | אד הומינם • אד ורקונדיאם • פנייה למניעים אישיים• אד אנטיקוויטם • אשמה בגלל קרבה • הרעלת בארות • רדוקטיו אד היטלרום • אד פופולום |  |
| אד קונסקוונטיאם | אד בקולום • בשם המשאלה |  |
| טווח ביניים | אבחנת פנטום • חשיבה בשחור לבן • מדרון חלקלק • דיקטו סימפליקיטר • אד טמפרנטיאם |  |
| כשלי סילוגיזם | איליקיט מיור • איליקיט מינור • כשל אמצע לא מופץ • מסקנה מחייבת מהנחה שוללת • כשל הנחות בלעדיות • כשל קיומי •  אישור מופרד • דיקטו סקונדום |  |
| נון סקוויטור | אישור הסוגר • הכחשת הפותח • חוסר עקביות |  |
| שגיאת דגימה | גורמים לא מבוקרים • היקש עצל • מדגם לא מייצג • היפרבולה היקשית • הכללה נמהרת • הקבלה שגויה • חיוניות מטעה • יותר מדי חריגים • כשל אי הכללה • עיסוי נתונים |  |
| כשלי הסחה | אד איגנורנטיאם • כשל נטורליסטי • פלוריום אינטרוגטיונום • משתי עוולות יוצא צדק • כשל התנגדויות זניחות |  |
| פנייה אל הסמכות | אד אנטיקוויטם • אד לזרום • אד נוביטם • אד קרומנם • בשם האינדיבידואליזם • בשם האמינות • מומחים לא מזוהים  • סמכות בלתי מעורערת • תמיכת המפורסם |  |
| שגיאות תצפית | דגימה מוטה • דגימה מוכתמת • הטיית הנסיין |  |
אזרחות כבוד

הדרכון האמריקאי הסמלי של וינסטון צ'רצ'יל, בעל אזרחות כבוד של ארצות הברית
אזרחות כבוד או אזרחות לשם כבוד היא תואר המוענק על ידי מדינה ליחיד שאיננו אזרח שלה, אות להערכה והערצה יוצאת דופן של המדינה או השלטון כלפיו. בניגוד למעמד של אזרחות, המניח שותפות במערכת הפוליטית וכולל מערכת מוגדרת של זכויות וחובות (ובמדינות מסוימות כפוף לשבועת נאמנות), מעמד אזרחות הכבוד הוא סמלי בעיקרו ואינו נושא בחובו זכויות או חובות מדיניות ביחס למדינה המעניקה. עם זאת, לפעמים מדובר בסטטוס אזרחות לכל דבר מבחינה דיפלומטית, ובעל אזרחות הכבוד זכאי לדרכון של המדינה המעניקה, דבר שיכול להיות בעל משמעות של חסינות דיפלומטית ומעמד של מקלט מדיני. גם ישויות שאינן מדינות מעניקות אזרחויות כבוד ליחידים מוערכים, או שביצעו עבורן שירות יוצא דופן או שהן מעריכות את פועלו.
בישראל מעניקים אזרחות כבוד על פי רוב ליחידים, כאות של כבוד והערכה על ידי עיריות. עיריות מעניקות פעמים רבות אזרחות של כבוד לפוליטיקאים כהוקרה על תקציבים, כגון אורן חזן שקיבל אזרחות של כבוד מבאר יעקב על העברת תקציבים לעירייה, או בנימין נתניהו שקיבל את התואר מעיריית טבריה על הבטחת תקצוב תוכנית חומש לפיתוח העיר.
במדינות העולם > ארצות הברית של אמריקה

אזרחות כבוד של ארצות הברית מותנית בחוק של הקונגרס של ארצות הברית והסכמה נשיאותית. המעמד הוענק לשמונה יחידים בלבד, אישים שפעלו באופן יוצא דופן לשלום העולם: וינסטון צ'רצ'יל (1963), ראול ולנברג (1981, לאחר מותו) והאם תרזה (1996); לחמו במלחמת העצמאות של ארצות הברית: המרקיז דה לה פאייט (2002), ברנרדו דה-גלווז (2014) וקאזימיר פולסקי (2009) וכן למייסדי פנסילבניה: ויליאם פן (1981) והאנה קאלוויל פן (1984).
במדינות העולם > קנדה

אזרחות כבוד של קנדה מוענקת על ידי המושל הכללי של קנדה, בכפוף לבקשה של הפרלמנט של קנדה. האזרחות הוענקה לשישה לוחמי חופש: ראול ולנברג (1985, לאחר מותו), נלסון מנדלה (2001), טנזין גיאטסו (הדלאי לאמה ה-14, 2006), אונג סן סו צ'י (2007), אגא חאן הרביעי (2010) ומלאלה יוסופזאי (2013).
במדינות העולם > גרמניה

בגרמניה מוענקת אזרחות כבוד על ידי מדינות גרמניה ועל ידי ערים. אזרחות כבוד שהוענקה על ידי השלטון הנאצי בוטלה על ידי חוק של מועצת שלטון בעלות הברית מן ה-12 באוקטובר 1946.
במדינות העולם > צרפת המהפכנית

ב-26 באוגוסט 1792, בעת המהפכה הצרפתית העניקה האספה הלאומית אזרחויות כבוד לאישים ברחבי העולם אשר "בכתיבתם וברוב אומץ שירתו את רעיון החירות", בהם פרידריך שילר, ג'ורג' וושינגטון, אלכסנדר המילטון, לודוויג ואן בטהובן, רוברט ברנס, תדיאוש קושצ'ושקו, ג'יימס מדיסון, תומאס פיין, יוהאן היינריך פסטלוצי, ג'וזף פריסטלי ואחרים.
במדינות העולם > אירלנד

באירלנד, באופן יוצא-דופן, אזרחות כבוד מעניקה אזרחות אירית של ממש.
במדינות העולם > ישראל

ב-1923 קיבל אלברט איינשטיין אזרחות של כבוד מעיריית תל אביב, והיה ל"אזרח הראשון של העיר".
בשנת 2010 העניקה מדינת ישראל אזרחות כבוד לחללי מלחמת הקוממיות, שלא זכו לקבל אזרחות של המדינה. לפי סעיף 2(4א) לחוק זיכרון השואה והגבורה - יד ושם, תשי"ג-1953, אשר נוסף בשנת 1985, זכאי מי שהוכר כחסיד אומות העולם לאזרחות כבוד של מדינת ישראל, ואחדים מאלה שהוכרו ככאלה אכן קבעו בה את מקום מושבם. לאלו מהם שהלכו לעולמם מבטיח החוק "אזרחות־זיכרון של מדינת ישראל".
ראו גם

קונסול של כבוד
הערות שוליים

↑  דוגמה: לסטניסלב פטרוב הוענקה אזרחות כבוד מטעם ארגונים העוסקים במתן אזרחויות עולם לאחר שלכאורה מנע מלחמה גרעינית בין ארצות הברית לברית המועצות
↑  דו"ח הסנאט
↑  מי הם הקנדים לשם כבוד? כתבת CBC מ-8 במרץ 2012
↑  malala yousafzai canadian
↑  אזרחות כבוד של צרפת, באתר לזכר ג'ורג' וושינגטון
↑  חוק האזרחות האירי, 1956, חלק שני, סעיף 12
↑  בקורו של איינשטיין בתל אביב והסביבה, דואר היום, 12 בפברואר 1923
↑  חוק הענקת אזרחות כבוד לחללי מלחמת הקוממיות, התש"ע–2010, התקבל בכנסת ביום ב' בניסן התש"ע (17 במרץ 2010); הצעת החוק ודברי הסבר פורסמו בהצעות חוק הכנסת – 278, מיום ז' באב התשס"ט (28 ביולי 2009), עמ' 104.
↑  פורסם: 03.06.09 , 12:23, אושר בטרומית: ישראל תעניק אזרחות כבוד לחללי מלחמת הקוממיות, באתר ynet, 3 ביוני 2009
↑  חוק יד ושם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565310105171  GND: 4151123-2  LCCN: sh85061886  LNB: 000318295  NKC: ph128164
SipHash

SipHash (קיצור של Short Input Hash) הוא שם כולל למשפחה של פונקציות פסאודו-אקראיות בסגנון ARX, שפותחו ב-2012 על ידי ג'ון פיליפ אמסון ודניאל ברנשטיין. SipHash היא מעין פונקציית גיבוב עם מפתח הממוטבת במיוחד עבור קלט קצר ועוצבה במטרה לתת מענה להתקפות מניעת שירות מסוג Hash Flooding ששטף את הרשת ב-2011.
בניגוד לפונקציית גיבוב כמו SHA-2 הפונקציה SipHash אינה חסינת התנגשויות במובן החזק. כלומר התכונה החזקה ביותר של פונקציית גיבוב קריפטוגרפית היא שיהיה קשה למצוא ערכים כלשהם לא בהכרח בעלי משמעות כלשהי המקיימים  H(x)=H(y) כאשר  y\neq x. בעוד שהפונקציה SipHash רק מבטיחה שבהינתן קלט  x ומפתח סודי  k יהיה קשה לנחש את  k מתוך פלט הפונקציה  {\text{SipHash}}(x,k) או לחלופין יהיה קשה לנחש מידע כלשהו בנוגע לפלט  {\text{SipHash}}(y,k) עבור כל ערך  y\neq x, ללא ידיעת מפתח  k.
אפשר להשיג אפקט דומה על ידי כל פונקציית MAC המבוססת על פונקציית גיבוב או פונקציית גיבוב אוניברסלית. הפירוש "אוניברסלית" הוא ששני קלטים שונים כמעט אף פעם לא יפיקו פלט זהה אם המפתח אקראי. יתרונה של SipHash הוא ביעילותה ובפשטותה. לצורך השוואה על מעבד AMD FX-8150 הפונקציה מסוגלת לעבד קלט באורך 16 בתים תוך 140 מחזורי שעון והיא כמעט משתווה בתפוקתה לפונקציית גיבוב לא קריפטוגרפית. מסיבה זו היא מתאימה במיוחד להחליף את הפונקציונליות של טבלאות גיבוב. בדרך כלל מסדי נתונים משתמשים בטבלאות גיבוב לא קריפטוגרפיות כדי לייעל את תהליך אחזור המידע. לדוגמה שרת אינטרנט אמור לתת מענה למיליוני בקשות התחברות במקביל. כדי לעקוב אחרי הבקשות, השרת מנהל רשימה מגובבת של המידע הנכנס. מתקיף שמכיר את פונקציית הגיבוב שהשרת משתמש בה (בדרך כלל המידע הזה ציבורי) צריך רק לשלוח לשרת מאות בקשות התחברות שערך הגיבוב שלהן זהה (התנגשויות מרובות), כאשר מספר רב של בקשות מסוג כזה מתקבלות, הדבר מאט את השרת מאוד ואף משבית אותו כי הוא נאלץ לבצע חיפוש במסד הנתונים בסיבוכיות הגרועה ביותר. פונקציית גיבוב עם מפתח סודי אמורה לסכל התקפה כזו לגמרי, אף על פי שהיא אינה פונקציית גיבוב במובן הרגיל, אולם נוכחותו של המפתח הסודי מקשה על מציאת קלטים אחרים שיניבו פלט זהה (עם אותו מפתח), אלא אם כן יעלה בידי המתקיף לנחש את המפתח.
רקע

קוד אימות מסרים (בקיצור MAC) היא פונקציה המקבלת קלט  m באורך כלשהו (בדרך כלל ארוך) ומפתח סודי  k ומפיקה תג אימות קצר  t. תכונתה העיקרית היא שמתקיף המסוגל להשיג עותקים של תגי אימות עבור קלטים שונים (ייתכן אף לפי בחירתו), לא יצליח עם מידע זה לנחש תג אימות עבור כל מסר אחר שטרם ראה את התג שלו. קוד אימות מסרים חשוב מאוד להבטחת אמינות ושלמות תעבורת הרשת ומניעת ניסיונות זדוניים מצד האקרים לשנות ולשבש את המידע למטרות תקיפת מערכת האבטחה. הרעיון הוא שקוד האימות מאפשר לשני הצדדים לוודא שהמידע שעובר ברשת אותנטי, אם חל בו שינוי כלשהו אפילו בסיבית אחת, הדבר יתגלה בהסתברות מאוד גבוהה על ידי פונקציית האימות, במקרה כזה הצדדים מתפטרים מהמידע המשובש ומעבירים הודעת שגיאה מתאימה. לפי מחקרים שנעשו עולה שכשליש מתעבורת האינטרנט כולל חבילות מידע באורך של כחמישים בתים, שליש באורך 256 בתים ושליש כ-1,500 בתים, רבים מהם צריכים אימות. מרבית התקנים הנוכחיים מתמקדים בפונקציות MAC המותאמות לקלט ארוך. יתרה מזו, לרובם אף תקורה גבוהה הנובעת מתהליך הכנה ארוך או ניהול מפתחות מסובך. לדוגמה HMAC מוסיף בין 73 ל-136 בתים למסר מאומת והוא איטי יחסית. זאת משום שהוא אלגוריתם גנרי המסתמך על פונקציית גיבוב, והאחרונה נוקטת בפעולות רבות כדי למנוע התנגשויות, מה שמיותר במקרה זה כי קיים מפתח סודי. אלגוריתמים אחרים כמו VMAC,‏ UMAC או Poly1305 מנצלים צופן בלוקים כמו AES ולמרות היותם יעילים יותר מפני שהם משתמשים בגרסה יותר קלילה של פונקציית גיבוב הנקראת "אוניברסלית", עדיין קיימת תקורה רבה וכן הסתמכות על אלגוריתמים חיצוניים. ב-SipHash נעשה ניסיון להגיע לאותה רמת ביטחון אך בצורה יעילה יותר ללא תקורה מיותרת.
רקע > יתרונות SipHah

ביטחון גבוה. ההצעה SipHash-2-4 היא פונקציה פסאודו-אקראית קריפטוגרפית חזקה והפלט שלה בלתי ניתן להבחנה מערך אקראי שנבחר בהתפלגות אחידה. המפתחים מספקים הוכחות.
מהירות גבוהה. SipHash-2-4 מהירה יותר מכל פונקציית MAC או PRF ידועה ואף מהווה מתחרה ראויה לפונקציות גיבוב לא קריפטוגרפיות.
גמישות. SipHash משתמשת במפתח הצפנה באורך 128 סיביות. הפונקציה אינה מכילה תהליך "הרחבת מפתח" ולא קיימת התקורה הנובעת מאחסון וטעינה של מפתחות מהזיכרון.
פשטות. הפונקציה כוללת בסך הכול ארבע פעולות חיבור, ארבע פעולות XOR וארבע הזזות.
אוטונומיות. לא נעשה שימוש בפרימיטיביים קריפטוגרפיים חיצוניים.
זיכרון פנימי קצר. הפונקציה צורכת בסך הכול 4 מילים באורך 64 סיביות כל אחת (בסך הכול 32 בתים בזיכרון).
אין צורך בניהול מצב פנימי בין הקריאות. האלגוריתם דטרמיניסטי ואין צורך בווקטור אתחול.
עמידות מפני התקפת ערוץ צדדי. צפנים מודרניים כמו AES בדרך כלל מעודדים שימוש בטבלאות אחזור מטעמי יעילות. מפני שלא קיימות באלגוריתם SipHash טבלאות אחזור סודיות הוא אינו חשוף להתקפות ערוץ צדדי.
תקורה מינימלית. תג האימות מכיל רק שישה בתים.
רקע > שימושים

SipHash נמצא במימושי תוכנה ושפות תכנות רבים, בהם:
Perl (קיים כאופציה בזמן הידור)
Python (מגרסה 3.4)
Ruby
Rust
OpenDNS
Haskell
OpenBSD
תיאור האלגוריתם

להלן תיאור משפחת הפונקציות במבנה SipHash-c-d כאשר שני הפרמטרים  c ו- d הם שלמים חיוביים המייצגים את מספר החזרות של הפונקציה הפנימית. פונקציית הסבב הפנימית של האלגוריתם מורכבת משני סוגים של פונקציות כיווץ, הראשונה נקראת "פונקציית כיווץ" והשנייה "פונקציית סיום". שתי הפונקציות למעשה זהות, ההפרדה ביניהן היא עניין סמלי. כדי למנוע התקפות מסוימות, לאחר  c חזרות של פונקציית הסבב האלגוריתם מבצע חיבור נוסף עם בלוק הקלט ועם קבוע כלשהו ולאחר מכן מבצע  d חזרות נוספות של פונקציית הסבב שנקראת בשלב זה פונקציה מסיימת.
בהינתן קלט  m שהוא מחרוזת כלשהי באורך  b בתים ומפתח סודי  k באורך 16 בתים, תפקיד הפונקציה  {\text{SipHash-c-d}}(k,m) הוא להחזיר תג אימות באורך 64 סיביות כדלהלן:
1. אתחול. מאתחלים את המצב הפנימי (Internal state) של האלגוריתם בערכים:
כאשר  k_{0} ו- k_{1} הם שני החצאים של המפתח  k, כל אחד מהם באורך 64 סיביות לפי סדר בתים קטן. לקבועים אילו אין משמעות מתמטית, הם בסך הכול קידוד בבסיס הקסדצימלי של המשפט "some pseudorandomly generated bytes" (ללא רווחים) לפי סדר בתים גדול. כל ערך אחר שונה מאפס טוב ובלבד שיהיה הבדל ניכר בין ערכי  v_{i}. לא נבדק האם אפשר לנצל שלב זה כווקטור אתחול מותאם אישית.
2. כיווץ. תחילה מציגים את  b הבתים של הקלט  m כמחרוזת המכילה  w=\lceil (b+1)/8\rceil  מילים באורך 64 סיביות כל אחת, לפי סדר בתים קטן:  m_{0},m_{1},...,m_{w-1}, כאשר הבית האחרון במילה האחרונה  m_{w-1} מכיל את קידוד אורך הקלט  b בבתים מודולו 256. הקלט חייב להכיל לפחות מילה אחת, אם הקלט נמוך ממילה אחת או שאורכו אינו כפולה של מילים באורך 64 סיביות, מרפדים באפסים כנדרש (למעט בית האחרון). לדוגמה אם מחרוזת הקלט היא "01234abcde" (בבסיס הקסדצימלי) אז  b=5,  w=1 והמילה  m_{0} מכילה את:
מחברים באופן איטרטיבי את כל מילות הקלט  m_{i} עם המצב הפנימי כאשר  0\leq i\leq w-1, על ידי:
מבצעים  c איטרציות של פונקציית הסבב SipRound (המפורטת בהמשך) ולאחר מכן מבצעים על כל מילות הקלט:
3. סיומת. לאחר עיבוד כל מילות הקלט כמתואר, מבצעים XOR של הקבוע  {\text{0xff}} עם המילה השלישית של המצב הפנימי:
ואז מבצעים  d איטרציות של פונקציית הסבב SipRound ומחזירים את 64 הסיביות שהן תוצאה של:
תיאור האלגוריתם > פונקציית הסבב SipRound

הטרנספורמציה SipRound המומחשת בתרשים משמאל מבצעת את הפעולות הבאות על המצב הפנימי של האלגוריתם:
| --- | --- |
 v_{0}=v_{0}\boxplus v_{1}:  v_{2}=v_{2}\boxplus v_{3}
 v_{1}=v_{1}\lll 13:  v_{3}=v_{3}\lll 16
 v_{1}=v_{1}\oplus v_{0}:  v_{3}=v_{3}\oplus v_{2}
 v_{0}=v_{0}\lll 32: 
 v_{2}=v_{2}\boxplus v_{1}:  v_{0}=v_{0}\boxplus v_{3}
 v_{1}=v_{1}\lll 17:  v_{3}=v_{3}\lll 21
 v_{1}=v_{1}\oplus v_{2}:  v_{3}=v_{3}\oplus v_{0}
 v_{2}=v_{2}\lll 32: 
כאשר הסימן  \oplus  הוא XOR, הסימן  \lll  מייצג הזזה מעגלית של סיביות שמאלה, בגבולות מילה באורך 64 סיביות, לפי מספר הפוזיציות המצוין לאחריו. הסימן  \boxplus  מייצג חיבור מודולו  2^{64}. היסטי ההזזות נבחרו באופן אמפירי, תוך מתן דגש על ערכים המיושרים לגבולות בתים או מילים להאצת ביצועים ומניעת עיכובים בצינור העיבוד.
ביטחון ויעילות

SipHash-c-d כאשר  c\geq 2 וכן  d\geq 4 אמורה לספק לדעת המפתחים מקסימום ביטחון כפונקציה פסאודו אקראית. הביטחון הגבוה ביותר שניתן להשיג עם כל פונקציית PRF לאימות מסרים. לשימוש רגיל ההמלצה שלהם היא SipHash-2-4 (כלומר שני סבבים של הפונקציה הפנימית ואחריהן ארבעה סבבים של הפונקציה המסיימת) ולשימוש שמרני יותר SipHash-4-8 שהיא איטית פי שניים מהראשונה. מהיבט תאורטי, ביטחון פונקציית PRF סטנדרטית מניח שלמתקיף גישה לפלט הפונקציה על קלטים שנבחרו על ידו באופן אדפטיבי (שזהו המודל המחמיר ביותר), אך הוא אינו רשאי לראות את המפתח, או לצורך הדיון כאן, אין ביכולתו להשיג גישה ל"מפתחות קשורים", "מפתחות ידועים" או "מפתחות נבחרים" (כל אילו מודלים של ביטחון שמניחים שלמתקיף שליטה מסוימת גם אם חלקית ועקיפה על חומר המפתח הסודי). במצב זה ביטחון הפונקציה תלוי באורך המפתח. היות שהמפתח באורך 128 סיביות, אם המתקיף מבצע  s שאילתות (ניסיונות אימות) סיכוייו לנחש את המפתח שואפים ל- 2^{s-128}. בהנחה שלא קיימת דרך טובה מכוח גס. הביטחון המושג מוגבל גם בגלל אורך הפלט. כלומר כאשר משתמשים ב-SipHash כקוד אימות, אם המתקיף מסוגל לבצע  2^{s} שאילתות הוא יצליח לזייף תג אימות בהסתברות של  2^{s-64}. חשוב להדגיש ש-SipHash אינה ולא הייתה מיועדת להיות פונקציה חסינת התנגשויות.
SipHash אימצה טכניקות מהפונקציות BLAKE,‏ Skein ו-JH שהיו מועמדות תקן הגיבוב SHA-3 ועלו לגמר. פונקציות הגיבוב המנויות עברו ביקורת מדוקדקת של מומחים והוצהרו נכון להיום כבטוחות ולכן הסתמכות על חלקים מהם מקלה על ניתוח ביטחון האלגוריתם. מבנה הפונקציה הפנימית הוא ARX (קיצור של חיבור/הזזה/XOR) שהוכח כבטוח ונמצא בשימוש צפנים מודרניים כמו Salsa20. מ-Blake נלקחו המינימליות והפשטות מ-Skein נלקח תהליך הערבוב MIX ומ-JH אומץ רעיון טעינת הקלט לפני ואחרי כל בלוק. היתרון הוא שבניגוד לסגנון הספוג של SHA-3, אפשר לספוג חלק מהקלט ללא ירידה בביטחון מקור ראשון (Preimage).
המפתחים מציינים כי האלגוריתם נבדק נוכח מספר גדול של התקפות קריפטואנליטיות מודרניות ונמצא בטוח לטענתם. כוח גס בסיבוכיות של  2^{127} אינו מעשי. ניחוש הזיכרון הפנימי דורש בממוצע  d2^{191} פעולות ולכן אינו מעשי. המחברים ניסו התקפות דיפרנציאליות שונות וכן התקפות קריפטוגרפיות אחרות כמו התקפת נקודות שבת וכן התקפת Cube והתקפת Rebound.
בפונקציית הסבב של SipHash יש בסך הכול 14 פעולות על משתנים באורך 64 סיביות. לכן ב-SipHash-2-4 יש בסך הכול 30 פעולות עבור כל שמונה בתים של קלט, 3.75 פעולות פר בית בממוצע. מעבד ארבע ליבות מבזבז כמחזור שעון אחד עבור כל בית של קלט. האלגוריתם נבדק על מספר מעבדים ומערכות הפעלה, הן בתוכנה והן בחומרה והביצועים השוו לפונקציות גיבוב לא קריפטוגרפיות כמו CityHash של גוגל וכן SpookyHash ו-MD5. לפי התוצאות SipHash קרובה בביצועיה לפונקציות הגיבוב המהירות ביותר הקיימות כיום. לצורך השוואה על מעבד Xeon E5620 של אינטל, ליבת Core i7, קלט באורך 8 בתים עובד תוך 92 מחזורי שעון בערך.
ביטחון ויעילות > קוד לדוגמה של SipHash-2-4

#define U8TO32_LE(p) \
   (((uint32_t)((p)[0]) ) | ((uint32_t)((p)[1]) << 8) | \
   ((uint32_t)((p)[2]) << 16) | ((uint32_t)((p)[3]) << 24)) \

#define U8TO64_LE(p) \
   ((uint64_t)U8TO32_LE(p) | ((uint64_t)U8TO32_LE((p) + 4)) << 32 )

#define ROTL64(v, s) \
   ((v) << (s)) | ((v) >> (64 - (s)))

#define ROTL64_TO(v, s) ((v) = ROTL64((v), (s)))

#define ADD64_TO(v, s) ((v) += (s))
#define XOR64_TO(v, s) ((v) ^= (s))
#define XOR64_INT(v, x) ((v) ^= (x))

static const char sip_init_state_bin[] = "uespemos""modnarod""arenegyl""setybdet";
#define sip_init_state (*(uint64_t (*)[4])sip_init_state_bin)

#define SIP_COMPRESS(v0, v1, v2, v3) \
do { \
   ADD64_TO((v0), (v1)); \
   ADD64_TO((v2), (v3)); \
   ROTL64_TO((v1), 13); \
   ROTL64_TO((v3), 16); \
   XOR64_TO((v1), (v0)); \
   XOR64_TO((v3), (v2)); \
   ROTL64_TO((v0), 32); \
   ADD64_TO((v2), (v1)); \
   ADD64_TO((v0), (v3)); \
   ROTL64_TO((v1), 17); \
   ROTL64_TO((v3), 21); \
   XOR64_TO((v1), (v2)); \
   XOR64_TO((v3), (v0)); \
   ROTL64_TO((v2), 32); \
} while(0)

#define SIP_2_ROUND(m, v0, v1, v2, v3) \
do { \
   XOR64_TO((v3), (m)); \
   SIP_COMPRESS(v0, v1, v2, v3); \
   SIP_COMPRESS(v0, v1, v2, v3); \
   XOR64_TO((v0), (m)); \
} while (0)

uint64_t sip_hash24(uint8_t key[16], uint8_t *data, size_t len)
{
   uint64_t k0, k1;
   uint64_t v0, v1, v2, v3;
   uint64_t m, last;
   uint8_t *end = data + len - (len % sizeof(uint64_t));

   k0 = U8TO64_LE(key);
   k1 = U8TO64_LE(key + sizeof(uint64_t));

   v0 = k0; XOR64_TO(v0, sip_init_state[0]);
   v1 = k1; XOR64_TO(v1, sip_init_state[1]);
   v2 = k0; XOR64_TO(v2, sip_init_state[2]);
   v3 = k1; XOR64_TO(v3, sip_init_state[3]);

   for (; data != end; data += sizeof(uint64_t)) {
      m = U8TO64_LE(data);
      SIP_2_ROUND(m, v0, v1, v2, v3);
   }

   last = len << 56;
   #define OR_BYTE(n) (last |= ((uint64_t) end[n]) << ((n) * 8))

   switch (len % sizeof(uint64_t)) {
      case 7: OR_BYTE(6);
      case 6: OR_BYTE(5);
      case 5: OR_BYTE(4);
      case 4: OR_BYTE(3);
      case 3: OR_BYTE(2);
      case 2: OR_BYTE(1);
      case 1: OR_BYTE(0); 
      break;
      case 0: break;
   }

   SIP_2_ROUND(last, v0, v1, v2, v3);

   XOR64_INT(v2, 0xff);

   SIP_COMPRESS(v0, v1, v2, v3);
   SIP_COMPRESS(v0, v1, v2, v3);
   SIP_COMPRESS(v0, v1, v2, v3);
   SIP_COMPRESS(v0, v1, v2, v3);

   XOR64_TO(v0, v1);
   XOR64_TO(v0, v2);
   XOR64_TO(v0, v3);
   return v0;
}
ראו גם

פונקציית גיבוב קריפטוגרפית
קוד אימות מסרים
טבלת גיבוב
SHA-3
הערות שוליים

↑  Jean-Philippe Aumasson & Daniel J. Bernstein, "SipHash: a fast short-input PRF", sep 2012
↑  Hash-flooding DoS reloaded: attacks and defenses, Jean-Philippe Aumasson, Kudelski Group Daniel J. Bernstein, University of Illinois at Chicago Martin Boßlet, freelancer
↑  Xuejia Lai, Higher order derivatives and differential cryptanalysis, in Richard E. Blahut, Daniel J. Costello, Jr., Ueli Maurer, Thomas Mittelholzer (editors), Communications and cryptography: two sides of one tapestry, Springer (1994).
↑  Florian Mendel, Christian Rechberger, Martin Schllaoer, Soren S. Thomsen, The rebound attack: cryptanalysis of reduced Whirlpool and Grostl, in FSE 2009
מבנה ARX של הפונקציה הפנימית SipRound
אישוע

| --- | --- |
 טריטוריה:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 מחוז:  מחוז ירושלים
 נפה:  נפת ירושלים
 שפה רשמית:  ערבית
 תאריך ייסוד:  כנראה במאה ה-17 או המאה ה-18
 שטח:  5,522 דונם עות'מאני (1945)
 סיבת נטישה:  מבצע דני
 תאריך נטישה:  18 ביולי 1948
 יישובים יורשים:  אשתאול
 דת:  מוסלמים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב לשעבר:  620 (1945)
 קואורדינטות:  31°46′49″N 35°00′40″E﻿ / ﻿31.78040278°N 35.01098889°E﻿ / 31.78040278; 35.01098889 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת השפלה מוגדלת) אישוע(למפת השפלה רגילה) אישוע(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אישוע(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אישוע  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מפת הכפר וסביבתו
אישוע (בערבית, إشوع) היה כפר ערבי בגבול הרי יהודה ושפלת יהודה, כ-2 קילומטרים צפונית מערבית להר-טוב (וכ-3 קילומטרים צפונית לבית שמש של היום), בגובה 280 מטר מעל פני הים. אישוע הייתה ממוקמת במרחק קצר מהכפר עסלין, שהיה ממוקם בגבעה שמצפון מערב לו.
הכפר היה שייך לנפת ירושלים מחוז ירושלים. על פי סקר הכפרים שהתקיים בשנת 1945 שטחי אדמותיו היו 5,522 דונם טורקי ובשנת 1945 מנה 620 נפשות.
במאה ה-20 הציעו חוקרים לזהות במקום זה את העיר המקראית אשתאול; באתר נערכו חפירות ארכאולוגיות ונמצאו בו ממצאים, כגון חרסים, מתקופת הברונזה ומתקופת הברזל.
הכפר הופגז במלחמת העצמאות, במרץ 1948, וניזוק.
במהלך מבצע דני (הגזרה המזרחית) ב-18 ביולי 1948 הכפר נכבש על ידי חטיבת הראל, כמעט ללא התנגדות, ותושביו ברחו או גורשו ממנו. באותו יום נכבשו גם עסלין וערטוף הסמוכים. הכפר סרעה הסמוך נכבש ימים ספורים לפני כן.
לאחר שהוחלט ליישבו מחדש, הוקמו מערבית לאישוע ב-1949, צריפי עץ עם גגות פח לאכלוס התושבים החדשים.
את מושב אשתאול יישבו עולים מתימן. כר הדשא המרכזי באשתאול מכסה את בית הקברות של הכפר.
ב-1998 הופיע בירדן ספר על הכפר.
הערות שוליים

↑  נתונים מסקר הכפרים (1945), שהוצגו מחדש בספר Hadawi, Village statistics 1945, Classification of Land and Area Ownership in Palestine, Beirut, 1970, ומהספר נסרקו לאתר PalestineRemembered.com.
↑  דו"ח חטיבת "הראל" מתוך יומן המבצעים של מבצע "דני" באתר עמותת דור הפלמ"ח.
↑  בני מוריס, "לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949" (באנגלית), עמ' 436.  גוגל ספרים
↑  גוגל ספרים
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
איתמר גרבוז

| --- | --- |

הרב איתמר גרבוז, 2008
 לידה:  1962 (בן 62 בערך) ה'תשכ"ב ירושלים
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת פוניבז'  ישיבת קמניץ 
 השתייכות:  ליטאים
 תחומי עיסוק:  ראש ישיבת אורחות תורה
 רבותיו:  אלעזר מנחם מן שך 
 חיבוריו:  משנת השבת, משנת כתובות, שחיטת חולין ועוד
 אב:  אברהם נח גרבוז 
 
הרב איתמר גרבוז (נולד בשנת ה'תשכ"ב, 1962) הוא ראש ישיבת ארחות תורה בבני ברק וראש רשת כוללים ללימוד סדר טהרות.