stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אווסטית
הערות שוליים

↑  Witzel, Michael. The Home of The Aryans (PDF). Harvard University. p. 10.
↑  Mallory, J.P (1997). Encyclopedia of Indo-European culture. London: Fitzroy Dearborn Publishers. p. 653. ISBN 978-1-884964-98-5.
1 2  Hoffmann, Karl (1989). "Avestan language". Encyclopedia Iranica. Vol. 3. London: Routledge & Kegan Paul. pp. 47–52..
↑  Gnoli, Gherardo (1989). "Avestan geography". Encyclopedia Iranica. Vol. 3. London: Routledge & Kegan Paul. pp. 44–47..
↑  Encyclopaedia Iranica: EASTERN IRANIAN LANGUAGES. מאת ניקולס סימס־ויליאמס
↑  Hoffmann, K. Encyclopaedia Iranica. AVESTAN LANGUAGE. III. The grammar of Avestan.: "The morphology of Avestan nouns, adjectives, pronouns, and verbs is, like that of the closely related Old Persian, inherited from Proto-Indo-European via Proto-Indo-Iranian (Proto-Aryan), and agrees largely with that of Vedic, the oldest known form of Indo-Aryan. The interpretation of the transmitted Avestan texts presents in many cases considerable difficulty for various reasons, both with respect to their contexts and their grammar. Accordingly, systematic comparison with Vedic is of much assistance in determining and explaining Avestan grammatical forms."
↑  Morgenstierne, G. Encyclopaedia Iranica: AFGHANISTAN vi. Paṧto "it seems that the Old Iranic ancestor dialect of Paṧtō must have been close to that of the Gathas."
↑  Miller 1968, p. 274.
↑  Gray 1941, pp. 102–103.
↑  Miller 1968, p. 274,275,282.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007295827205171  BnF: cb11972982f (data)  GND: 4004024-0  LCCN: sh85010527  NKC: ph429622
אלמגסט

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  תלמי 
 שפת המקור:  יוונית עתיקה 
 סוגה:  מסה 
 נושא:  אסטרונומיה 
 
עמוד מתוך התרגום ללטינית של האלמגסט.
אַלְמַגֶסְט הוא השם המקובל היום לספרו של האסטרונום היווני תלמי, שהתפרסם במהלך המאה ה-2 לספירה. הספר, בן 13 הכרכים, נחשב ליצירת הפאר של האסטרונומיה היוונית, והוא מציג גרסה משוכללת של המודל הגאוצנטרי לפיו כוכבי הלכת נעים סביב כדור-הארץ לפי אפיציקלים - מודל שהיה מקובל על הקהילה המדעית עד לעבודותיו של יוהאנס קפלר במאה ה-16. משום כך נחשב ספר זה לאחד הספרים החשובים והמשפיעים בתולדות המדע.
הספר נקרא בתחילה ביוונית Μαθηματικἠ Σύνταξις ‏(Mathematikē Sýntaxis, "חיבור מתמטי"), ובמהדורות מאוחרות יותר כונה Ἡ Μεγάλη Σύνταξις ‏ (Hē Megálē Sýntaxis, "החיבור הגדול") ואחר כך Ἡ μεγίστη‏ (Hē Megistē, "הגדול ביותר"). הוא תורגם פעמיים לשפה הערבית במאה ה-9 (אחת מהן במימונו וחסותו של הח'ליף אל-מאמון). בגרסה הערבית הפך שם הספר ל- الكتاب المجسطي (אלכתאב אלמג'סטי, "הספר הגדול"), ומשם זה נגזר כינויו בלשונות אירופה, ה"אלמגסט". הספר תורגם לראשונה מן המקור היווני ללטינית בסביבתו של הנרי אריסטיפוס (אנ') (בשנת 1160 לערך), אך התרגום הלטיני (הפעם מן הערבית) המשפיע יותר נעשה מעט מאוחר יותר, בידי ג'רארדו דה קרמונה בשנת 1175. גם הערבים שבו ותרגמו את המקור היווני לערבית (הפעם היה זה נסיר א-דין א-טוסי בשנת 1273). הספר השתמר אצל הערבים ורק במהלך המאה ה-16 התגלה מחדש לאירופים. גילויו היה בין הגורמים שעכבו את קבלת המודל ההליוצנטרי.
ספרו שונה מזה של אריסטו בכך שהספר מתמקד בחישובים של מקומם של גרמי השמיים לצורך מסעות ימיים וגם מתאר את המכשירים הנדרשים לצורך חישובים אלו, בעוד אריסטו מתמקד בתיאור המכני של פעולות הגלגלים.
ראו גם

מ"ח צורות הגלגל
הערות שוליים

↑  הקלטת הבי.בי.סי של דיון אקדמי באנגלית בעניין ספר האלמגסט, בהשתתפות ההוגה וחוקרת תולדות המדע פרופ' ליבה טאוב מקיימברידג', מנהל בית הנכאות לתולדות המדע באוקספורד פרופ' ג'ים (חיים) בנט, וחוקר השפעות האסלאם על אירופה פרופ' צ'ארלס ברונט ממכון ורבורג באוניברסיטת לונדון. (ערוץ הבי.בי.סי באתר יוטיוב)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007592872005171  PLWABN: 9810641711905606  BNE: XX1933208  BnF: cb12149764s (data)  GND: 4198876-0  LCCN: n83229412  NLG: 290476  SUDOC: 031803326  VcBA: 492/4127  VIAF: 174996429   WorldCat (עם VIAF): 174996429 
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
המהפכה הקופרניקאית
איי חואן פרננדס

| --- | --- |


הבירה סן חואן באוטיסטה
 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  ולפראיסו
 קואורדינטות:  33°38′42.5″S 78°49′23.48″W﻿ / ﻿33.645139°S 78.8231889°W﻿ / -33.645139; -78.8231889
 שטח:  147.5 קמ"ר
 נתונים מדיניים
 מדינה:  צ'ילה
 אוכלוסייה:  633 (2002)
 אזור זמן:  UTC-4
 על שם:  חואן פרננדס 
 מגלה:  חואן פרננדס 
 תאריך גילוי:  22 בנובמבר 1574
  (למפת צ'ילה מוגדלת) סנטיאגו איקיקה טמוקו אנטופגסטה לה סרנה ולפראיסו קונספסיון פוארטו מונט פונטה ארנסארגנטינה בוליביה פרו האוקיינוס האטלנטי  האוקיינוס השקט איי חואן פרננדס(למפת צ'ילה רגילה) סנטיאגו איקיקה טמוקו אנטופגסטה לה סרנה ולפראיסו קונספסיון פוארטו מונט פונטה ארנסארגנטינה בוליביה פרו האוקיינוס האטלנטי  האוקיינוס השקט איי חואן פרננדס
 
 
איי חואן פרננדס (בספרדית: Archipiélago Juan Fernández) הם ארכיפלג, המיושב בדלילות וכלכלתו נסמכת על תיירות ועל דיג. האיים ממוקמים בדרום האוקיינוס השקט כ־600 ק"מ מול חופה של צ'ילה. בארכיפלג שלושה איים געשיים עיקריים: אי רובינזון קרוזו, אי אלכסנדר סלקירק ואי סנטה קלרה.
האיים נתפרסמו בזכות המלח אלכסנדר סלקירק, שירד מספינתו בשנת 1704 אל אי בודד (שלימים ייקרא אי רובינזון קרוזו), ושרד בו כ-5 שנים לאחר שננטש, עד לחילוצו על ידי ספינה חולפת ב-1709. דמותו וסיפורו שימשו השראה לרומן רובינזון קרוזו מאת דניאל דפו, שיצא לאור כעשור לאחר מכן.
אוכלוסיית האי מונה 633 תושבים[דרוש מקור], מתוכם 598 מתגוררים בעיר הבירה סן חואן באוטיסטה (ספ').
אימרה זולטאן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 בדצמבר 1909 יוז'פווארוש (רובע 8), הונגריה 
 פטירה:  21 במרץ 2002 (בגיל 92) בודפשט, הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות קרפשי 
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת אטווש לוראנד 
 תפקידים:  רופא, גינקולוג 
 פרסים והוקרה:  Order of Merit for Socialist Hungary (1979)  Hőgyes Endre Award (1978)  אות מסדר ההצטיינות של הונגריה בדרגת קצין (1995)  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 
אימרה זולטאן (במקור ויינשטיין, בהונגרית: Zoltán Imre;‏ בודפשט, יוז'פווארוש, 12 בדצמבר 1909 – בודפשט, 21 במרץ 2002) היה דוקטור לרפואה (MD), גינקולוג, פרופסור מין המניין באוניברסיטה, קנדידט (מכונה :"דוקטורט קטן".CSc) במדעי הרפואה (1952), דוקטור במדעי הרפואה DSc. (1961) זהה ל-.PhD.
לאסלו זולטאן היה אחיו.
קורות חייו

אימרה ויינשטיין נולד במשפחה יהודית כבנם של ארנה ארמין ויינשטיין (1871–1943), עובד מדינה בבודפשט, ושל הרמין פולאק (1873–?). בגיל שש המשפחה המירה את דתה לדת הקתולית. הוא סיים את לימודיו בבית הספר התיכון הריאלי של אישטוואן סצ'ני. הוא המשיך את לימודיו באוניברסיטת פאזמאן פטר (כיום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד), שם הוענק לו תואר דוקטור ברפואה ב-1933. כסטודנט באוניברסיטה, הוא התמחה במכון לפיזיולוגיה בראשות גזה פרקש. לאחר קבלת התעודה, הצטרף למרפאה מס' 1 של האוניברסיטה למיילדות וגינקולוגיה כמתמחה, ומשנת 1941 הפך למרצה במרפאה שאז נוהלה על ידי יוז'ף פרידיישי. לאחר מלחמת העולם השנייה, הוא היה הראשון שכיהן בתפקיד מזכיר ארגון האוניברסיטאות של המפלגה הקומוניסטית ההונגרית. מפברואר 1946 הפך להיות פרופסור חבר במרפאת הנשים ומאפריל של השנה שלאחר מכן הפך לראש המרפאה וממלא מקום המנהל. ב-1950 קיבל את התואר פרופסור מין המניין באוניברסיטה בתחום "כירורגיה גינקולוגית". בשנת 1952 קיבל את הקנדידט לתואר במדעי הרפואה ובשנת 1961 את התואר דוקטור למדעי הרפואה. משנת 1970 עד 1979 כיהן בתפקיד מנהל המכון הלאומי למיילדות וגינקולוגיה כתפקיד נוסף.
בין השנים 1963–1967 היה דיקן הפקולטה לרפואה כללית,
בין השנים 1967–1973 היה רקטור אוניברסיטת זמלווייס במשך שתי קדנציות. בשנת 1969, לפי הצעתו, האוניברסיטה אימצה את השם זמלוויס. הוא פרש ב-1981.
בין 1957 לבין 1975 הוא היה נשיא ואחר כך נשיא כבוד של איגוד הגינקולוגים ההונגרים.
בין 1966 לבין 1972 הוא היה המזכיר הכללי הראשון ובין 1983 ל-1985 נשיא האגודה של האגודות והאגודות הרפואיות ההונגריות (MOTESZ).
מ-1970 עד 1973, הוא היה נשיא האיגוד הבינלאומי של גינקולוגים.
הוא עמד בראש ועדת המשפטים של המועצה למדעי הבריאות במשך יותר מעשרים שנה.
זולטאן עסק גם בהיסטוריה רפואית.
אשתו הראשונה הייתה מרגיט אלבצקי (1910–1984), בתם של יוז'ף אלבצקי ואמה פאלודי, לה נישא ב-1938. בפרנצווארוש, בודפשט.
כתביו

כירורגיה גינקולוגית (בודפשט, 1949, מהדורה שנייה מתוקנת עם שאנדור פרקו, 1967)
מיילדות (בודפשט, 1951)
גינקולוגיה (בודפשט, 1953)
ניתוח קיסרי בהקשר של מיילדות מודרנית (בודפשט, 1962)
חייו ויצירתו של איגנץ זמלווייס (בודפשט, 1966, באנגלית: 1966)
מיילדות (בודפשט, 1978)
גינקולוגיה (ספר לימוד באוניברסיטה, בודפשט, 1975)
פרסים והוקרה

לעבודה מצוינת (1948)
מדליית ההצטיינות של הרפובליקה העממית ההונגרית דרג זהב (1951)
רופא דגול (1963)
עיטור מסדר ההצטיינות של העמל דרג זהב (1966, 1969)
מדליית הזיכרון של פרנץ מרקוט
מדליית הזיכרון של אישטוואן וספרמי (1967)
מדליית הזיכרון של איגנץ זמלווייס (1976)
מדליית הזיכרון של אנדרה הדייש (1978)
מסדר ההצטיינות להונגריה הסוציאליסטית (1979)
מסדר דגל הרפובליקה העממית ההונגרית (1984)
פרס MOTESZ (1986)
צלב הקצין של מסדר ההצטיינות של הרפובליקה של הונגריה (1995)
פרס לזכרו של סמלווייס-טאופר (2001)
מדליית הזיכרון של שאנדור קוראני
לקריאה נוספת

Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו במאגרי המוזיאון הספרותי פטפי)
Gergely András: Jeles magyar zsidó orvosok lexikona. Budapest, Makkabi, 2001. (אנדראש גרגיי: רופאים יהודים הונגרים מפורסמים ומצטיינים. 2001. הוצאת מכבי. בודפשט)
Szerkesztőség (2000). "Dr. Zoltán Imre egyetemi tanár 90 éves". Magyar Nőorvosok Lapja. 63 (3). (פרופסור ד"ר אימרה זולטאן בן 90)
Magyar orvoséletrajzi lexikon. Összeáll. Kapronczay Károly–Közrem. Tóth Magda. Budapest: Mundus Magyar Egyetemi Kiadó. 2004. ISBN 963-950-132-8 (לקסיקון ביוגרפי של רופאים הונגרים)
אימרה זולטאן (baratikor.semmelweis.hu)
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése a Budapest VIII. kerületi polgári születési akv. 2989/1909. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-05-02.
↑  "Elhunyt Zoltán Imre". Népszabadság. 2002-03-28. p. 17. נבדק ב-2021-05-02.
↑  "Szülei házasságkötési bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári házassági akv. 143/1904. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-05-02.
↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest IX. kerületi polgári házassági akv. 556/1938. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-05-02.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007315477105171  PLWABN: 9810605191305606  ISNI: 0000 0000 8416 5638  LCCN: n85228013  NKC: xx0123713  NTA: 131433822  VIAF: 121432928   WorldCat (עם VIAF): 121432928
אלמאנית

| --- | --- |
 מדינות:  שווייץ, גרמניה, אוסטריה, ליכטנשטיין, צרפת, איטליה
 אזורים:  דרום אירופה
 דוברים:  10,000,000
 שפת אם:  10,000,000
 כתב:  אלפבית לטיני 
 משפחה:  הודו-אירופית גרמאנית מערב גרמאנית גרמאנית עילית אלמאנית
 לאום:  לא רשמית באף מדינה
 מוסד:  אין גוף מפקח
 קוד שפה:  als 
 קוד ISO 639-2:  gsw 
 קוד ISO 639-3:  gsw 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
אזורים דוברי אלמאנית
אלמאנית (Alemannisch) היא שפה גרמאנית הכוללת ארבעה ניבים אשר כוללים, בין השאר, שישה תת-ניבים. מקור השם הוא באיגוד  שבטים גרמאניים הידועים בשם אלמאנים.
ניב גרמני או שפה עצמאית

אלמאנית קשה להבנה עבור דוברי גרמנית, ולכן יש המחשיבים אותה כשפה נפרדת. אלא, שלמעשה אפילו בין דוברי האלמאנית אין הבנה הדדית, והיא בתורה נחלקת לניבים שקיים ביניהם שוני גדול. שוואבית, ניב המדובר בדרום גרמניה, שונה כמעט לחלוטין מאלמאנית עילית.
עם זאת, השפה הכתובה והרשמית באזורים דוברי-אלמאנית היא גרמנית, ואלמאנית נחשבת גם כקבוצת ניבים גרמניים, אפילו בעיני דובריה. יש המקשרים בין אלמאנית לבין גרמנית שווייצרית וניבים גרמניים דרומיים.
ניבים

אלמאנית כוללת ארבעה ניבים, שונים בחלקם זה מזה עד מאוד. אלמאנית עלית שונה כמעט לחלוטין מגרמנית, אך ככל שמתקדמים צפונה הניבים נעשים דומים יותר לגרמנית.
אלמאנית כוללת את הניבים הבאים:
שוואבית - מדוברת בעיקר בדרום גרמניה. את צירוף האותיות "ei" מבטאים דוברי השוואבית כפי שהוא נכתב, כלומר [ei] ולא [ai] כבגרמנית.
אלמאנית תחתית - מדוברת בדרום-מערב גרמניה, מערב שווייץ ומזרח צרפת. אין שינוי בהגייה מגרמנית. ניב זה מתחלק לשלושה תת-ניבים:
אלמאנית של ימת קונסטנץ - מדוברת באזור אגן ימת קונסטנץ וכן בדרום מדינת באדן-וירטמברג שבגרמניה.
אלזסית - מדוברת באלזס שבצרפת.
גרמנית בזלית - מדוברת בבזל שבשווייץ.
אלמאנית עילית (מכונה גרמנית שווייצרית) - מדוברת במרכז שווייץ. את האות "k" מבטאים דוברי האלמאנית העילית ככ"ף רפה. ניב זה מתחלק לשלושה תת-ניבים:
גרמנית ברנית - מדוברת בברן שבשווייץ.
גרמנית ציריכית - מדוברת בציריך שבשווייץ.
פורארלברגית - מדוברת בפורארלברג שבאוסטריה.
אלמאנית עילית עילית - מדוברת בדרום שווייץ ובצפון איטליה. אין שינוי בהגייה מגרמנית.
אלן בייקר (מתמטיקאי)

| --- | --- |

 לידה:  19 באוגוסט 1939 לונדון, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  4 בפברואר 2018 (בגיל 78) קיימברידג', הממלכה המאוחדת 
 ענף מדעי:  תורת המספרים, מתמטיקה 
 מקום מגורים:  הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  יוניברסיטי קולג' לונדון  אוניברסיטת קיימברידג'  טריניטי קולג'  Stratford School 
 מנחה לדוקטורט:  הרולד דוונפורט 
 מוסדות:  אוניברסיטת קיימברידג' 
 תלמידי דוקטורט:  יובל פליקר, מארק דייוויד קולמן, ג'ון קוטס, רוברט וינסטון קית' אודוני, דייוויד מסר, קמרון לי סטוארט, רוג'ר הית'-בראון 
 פרסים והוקרה:  מדליית פילדס (1970)  עמית האגודה האמריקאית למתמטיקה (2013)  פרס אדמס (1972)  עמית החברה המלכותית 
 
אלן בייקר (באנגלית: Alan Baker, ‏19 באוגוסט 1939 - 5 בפברואר 2018), היה מתמטיקאי אנגלי, זוכה מדליית פילדס לשנת 1970.
חייו

נולד בלונדון. הקריירה האקדמית של בייקר התחילה כתלמיד של הרולד דוונפורט בקולג' האוניברסיטאי של לונדון ומאוחר יותר באוניברסיטת קיימברידג'. היה חוקר אורח במכון למחקר מתקדם בסתיו 1970. עמית בטריניטי קולג'. בשנת 1970 זכה במדליית פילדס.
בייקר נודע בזכות עבודתו בשיטות יעילות בתורת המספרים, בעיקר בשיטות בתורת הטרַנסצֶנדֶנטִיוּת (אנ').
בשנת 2012 הפך לשותף באגודה האמריקאית למתמטיקה.
אטרופטנה

| --- | --- |

 מדיה אטרופטנה בתוך מפת האימפריה הארמנית
 ממשל
 משטר:  מונרכיה
 שפה נפוצה:  Atropatenian 
 עיר בירה:  גאנזק
 היסטוריה
 הקמה:   
 תאריך הקמה:  332 לפנה"ס
 פירוק:   
 תאריך פירוק:  המאה ה-3
 ישות קודמת:  מטיאנה
 ישות יורשת:  האימפריה הפרתית
 
אטרופָּטֶנָה (ביוונית Ἀτροπατηνή), ידועה גם בשם אזרבייג'ן (בפרסית: آذربایجان) או Media Atropatene, הייתה ממלכה בעת העתיקה, באזורים שנכללים היום בתחומי ארמניה, אזרבייג'ן ואיראן, היא התקיימה מהמאה ה-4 לפנה"ס עד למאה ה-3. ממלכה זו נוצרה בעקבות התפוררותה של האימפריה של אלכסנדר הגדול וחלוקתה בין הדיאדוכים. גבולותה היו: נהר אראס בצפון ומחוז גילאן והים הכספי במזרח. במערב היא והשתרעה עד ימת אורמיה והרי כורדיסטן. נהר Sefīd-Rūd היה כנראה גבולה הדרומי.. האדמות הפוריות של אטרופנה היו לעיתים קרובות מקור לחיכוכים בין ארמניה לפרס.
רשימת השליטים

השמות המופיעים ברשימה זו הם אלה הידועים מהמקורות כשליטי אטרופטנה. בהחלט ייתכן שרשימה זו אינה שלמה.
| מס' | שם המלך | שנות מלכותו | תיאור |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | אטרופטס | מ-370 לפנה"ס עד לאחר 321 לפנה"ס | מייסד השושלת. פירוש שמו "שומר האש" שהיה אחד מבניו של זרתוסטרה. משפחתו הייתה כנראה עשירה ובעלת השפעה. מלא תפקיד חשוב בהחזרת הדת הזורואסטריות לממלכה לאחר מותו של אלכסנדר הגדול. |

| 2 | ארטאבאזאנס | במאה ה-3 לפנה"ס (221 או 220) | כנראה היה נכד מצד אביו של דריוש השני |
| 3 | מיתרידטס | משנת 67 לפנה"ס עד לפנה"ס 65 | חתנו של טיגראנס הגדול |
| 4 | אריאובארזאנס | בין השנים 56 לפנה"ס עד 65 לפנה"ס |  |
| 5 | אטראואסדס | משנת 56 לפנה"ס עד שנת 31 לפנה"ס | 31 בא ברית נישואין עם בתו של אנטיוכוס הראשון תאוס מלך קומגנה |
| 6 | דריוש | 65 לפנה"ס | שלט כנראה פחות משנה או רק כמה חודשים. קיומו שנוי במחלוקת והוא כנראה לא השאיר אחריו גם צאצאים, |
| 7 | אסינאלוס | משנת 30 לפנה"ס עד תאריך לא ידוע |  |
| 8 | אריאובארזאנס השני | משנת 28 או 20 לפנה"ס עד שנת 4 | אוגוסטוס קיסר מינה אותו גם לשליט על ארמניה |
| 9 | ארטוואסדס השני | משנת 20 לפנה"ס עד שנת 6 | במחצית הראשונה של מלכותו שלט רק באטרופטנה במחצית השנייה של תקופת מלוכתו היה גם מלך ארמניה ושם הוא ידוע כארטוואסדס השלישי. |
| 10 | ארטאבאנוס | משנת 6 עד שנת 10 |  |
| 11 | וונונס השני | כנראה משנת 11 עד שנת 51 | שלט גם על פרתיה. |
| 12 | פאכורוס | משנת 51 עד 78 |  |
הערות שוליים

↑  Map 90 Media
1 2 3 4 5 6 7  AZERBAIJAN iii. Pre-Islamic History
↑  ATROPATES
↑  Atropates
↑  Media ANCIENT REGION, IRAN
↑  History of Humanity: From the seventh century B.C. to the seventh century A.D.
נערך על ידי Sigfried J. de Laet,Joachim Herrmann עמ' 128
↑  Map 90 Media Atropatene Compiled by S.E. Kroll, 1994
↑  K. Schippmann, Die iranischen Feuerheiligtümer, New York and Berlin, 1971, pp. 309ff.; H. Bengtson, Zum Parther-Feldzug des Antonius, Munich, 1974, pp. 24ff.)
↑  ĀDUR GUŠNASP
↑  GEN-MEDIEVAL-L Archives
↑  Atropates
↑  ARTABAZANES
↑  Cassius Dio 36.14
1 2 3  GEN-MEDIEVAL-L Archives
1 2 3  AZERBAIJAN iii. Pre-Islamic History
↑  Coin
↑  Tryphaena; 13
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4235516-3  SUDOC: 034120874  VIAF: 172120517   WorldCat (עם VIAF): 172120517 
מטבע של השליט ארטאווסדס
מטבע של השליט Vononesii
אלמאשקמראש

| --- | --- |
סמל אלמאשקמראשסמל אלמאשקמראש
 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  המישור הגדול הדרומי
 מחוז:  בקש בקש
 נפה:  נפת מזקובאצ'האזה
 שטח:  14.76 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  765 (1 בינואר 2021)
 קואורדינטות:  46°28′00″N 21°06′00″E﻿ / ﻿46.466666666667°N 21.1°E﻿ / 46.466666666667; 21.1 
 אזור זמן:  UTC +1
 https://almaskamaras.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.אלמאשקמראש(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.אלמאשקמראש  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אלמאשקמראש (בהונגרית: Almáskamarás) הוא כפר בנפת מזקובאצ'האזה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.
כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים באלמאשקמראש נמצא בירידה, נכון לשנת 2021. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 1,157 תושבים, ובשנת 2021 רק 765 תושבים.
האזור מיושב כבר מהמאה ה-15, ומוזכר לראשונה בכתבים משנת 1418.
יהודי אלמאשקמראש

מעט יהודים חיו באלמאשקמראש במאה ה-19. על פי מרשמי האוכלוסייה, בשנת 1880 חיו 10 יהודים, ובשנת 1910 רק 7 יהודים. לאחר מכן אין תיעוד של יהודים, מלבד בן כפר אחד שנרצח בשנת 1944 בשואת יהודי הונגריה.
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
↑  תיעוד יהודי אלמאשקמראש שנרצחו בשואה
| יישובים במחוז בקש |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | בקשצ'בה  |  |
| ערים |  בטוניה •  בקש •  • צ'ורוואש •  דוואוואניה •  אלק •  פיזשדיארמט •  גיומנדרד •  גיולה •  קונדורוש •  קרשלדאן •  מדגיישג'האזה •  מזברן •  מזהגייש •  מזקובאצ'האזה •  אורושהאזה •  שרקד •  סרווש •  סגהאלום •  טוטקומלוש •  אויקיגיוש •  וסטה |  |
| כפרים | בקשסנטאנדראש • צ'בסבדי • דובוז • גרנדאש • קטשופרון • סבדקיגיוש • טלקגרנדאש • דומבג'האז • קוורמש • אלמאשקמראש • דומבירטוש • קספר • קישדומבג'האז • קונאגוטה • מגיארבאנהגייש • מגיארדומבג'האז • מדגיישבודזאש • נג'באנהגייש • נג'קמראש • פוסטאוטלקה • וגג'האזה • צ'אדסאלאש • אצ'גפלבה • הוניה • בלמגייר • קמוט • קרשטרצ'ה • טרהוש • מורון • קרשויפלו • קרטססיגט • בוצ'ה • קטגיהאזה • לוקשהאזה • אורמניקוט • קרדוש • צ'בצ'וד • בקשאמשון • צ'נאדאפאצה • גאדורוש • קרדושקוט • נג'סנאש • פוסטפלדוואר • ביהראוגרה • גסט • קרשנג'הרשאן • קטגיאן • מהקרק • מזגיאן • שרקדקרסטור • אויסלונטה • ז'דאן |  |
| יישובים בנפת מזקובאצ'האזה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | מזקובאצ'האזה • בטוניה • מדגיישג'האזה • מזהגייש • דומבג'האז • קוורמש • אלמאשקמראש • דומבירטוש • קספר • קישדומבג'האז • קונאגוטה • מגיארבאנהגייש • מגיארדומבג'האז • מדגיישבודזאש • נג'באנהגייש • נג'קמראש • פוסטאוטלקה • וגג'האזה |  |
אטרזה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מיקום:  אוסטריה זאלצקמרגוט, אוסטריה
 סוג:  אגם
 מידות
 שטח:  45.9 קמ"ר
 נפח:  4 מיליארד קוב קמ"ק
 גובה:  467 מטר מעל לפני הים
 אורך מרבי:  20 ק"מ
 אורך:  18.9 קילומטר
 רוחב מרבי:  4 ק"מ
 רוחב ממוצע:  3.3 ק"מ 
 עומק מרבי:  171 מטר
 ‏עומק ממוצע:  85 מטר
 מידע נוסף
 נהר מזין:  זיאך
 מקור לנהר:  אגר 
 ‏אגן ניקוז:  464 קילומטר רבוע
 מדינות באגן הניקוז:  אוסטריה 
 קואורדינטות:  47°54′11″N 13°33′13″E﻿ / ﻿47.9031°N 13.5536°E﻿ / 47.9031; 13.5536
  (למפת אוסטריה מוגדלת) וינה זלצבורג גראץ אינסברוק לינץ קלגנפורט שווייץ לכ. גרמניה צ'כיה סלוב. איטליה סלובניה הונגריהאטרזה(למפת אוסטריה רגילה) וינה זלצבורג גראץ אינסברוק לינץ קלגנפורט שווייץ ל גרמניה צ'כיה ס. איטליה סלובניה הונ.אטרזה(למפת אוסטריה עילית רגילה) לינץ ולס שטייר בראונאו באד אישל גמונדן גרמניה צ'כיה אוסטריה תחתית  שטיריה זלצבורגאטרזה(למפת אוסטריה עילית מוגדלת) לינץ ולס שטייר בראונאו באד אישל גמונדן גרמניה צ'כיה אוסטריה תחתית  שטיריה זלצבורגאטרזה
 
אגם אטרזה (גרמנית: Attersee, לעיתים מכונה גם Kammersee), הוא הגדול שבאגמי אוסטריה, וממוקם במחוז זאלצקמרגוט שבאוסטריה עילית.
האגם מקבל את מימיו מן הנהר זיאך הזורם מאגם סמוך, אגם מונד. האגם מתנקז באמצעות הנהר אגר הזורם מצפון האגם.
היסטוריה

קיימות עדויות להתיישבות על גדות האגם החל מהתקופה הנאוליתית.
בשנת 1870 נמצא בקצהו הצפוני של האגם בתי כלונסאות מתוארכים כ-1000 עד 2000 שנה קודם לספירה. הבתים השתייכו ככל הנראה לתרבות אגם מונד שהתקיימה באזור בתקופה קודמת.
בתי הכלונסאות באגם הוכרזו כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו.
האגם לרוב איננו קופא בחורף, והפעם האחרונה בה האגם קפא היה בשנת 1963, כשקדמה לכך שנת 1928/9, שהייתה השנה הקרה ביותר במאה ה-20 באזור.
חוץ מהיותו מוקד תיירות, מהווה האגם גם נתיב תחבורת אוניות (החל משנת 1869). כמו כן באגם מתקיימים אירועי ספורט רבים.
דיג

האגם מהווה מקור דייג לתושבי האזור ואף מתקיימים בו סיורי דיג מודרכים. הדגים הנפוצים באגם הם זאב נהרות צפוני, טרוטה חומה, טרוטת עין-הקשת, טרוטנית אלפינית, צלופח אירופי, קרפיון מצוי, שפמנון מצוי ופרקה.
הערות שוליים

↑  שאלות ותשובות על אגם אטרזה (בגרמנית)
↑  UNESCO world heritage “Prehistoric pile dwellings around the Alps”, https://attersee-attergau.salzkammergut.at/
↑  סיורי דיג באגם אטרזה, באתר attersee-attergau.salzkammergut.at
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007561661505171  GND: 4003453-7  LCCN: sh2007004072  NKC: ge1087218  SUDOC: 169080293  VIAF: 239425624   WorldCat (עם VIAF): 239425624 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של אוסטריה ובנושא ימות ואגמים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
איי חוף קיסריה

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  הים התיכון, מול חוף קיסריה
 קואורדינטות:  32°30′18″N 34°53′27″E﻿ / ﻿32.505027777778°N 34.890972222222°E﻿ / 32.505027777778; 34.890972222222
 נתונים מדיניים
 מדינה:  ישראל ישראל
  (למפת הכרמל מוגדלת) איי חוף קיסריה(למפת הכרמל רגילה) איי חוף קיסריה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום איי חוף קיסריה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום איי חוף קיסריה
 
איי חוף קיסריה הם קבוצת איים בקרבת חוף קיסריה.
האיים מהווים חלק מרכס הכורכר המערבי שנפרד מהחוף בשל תהליכי גידוד. אחד מן האיים הללו הוא האי הצפוני, המרוחק כ-400 מטר מן החוף, צפונית לנמל קיסריה, והוא אחד האזורים היפים לצלילה באזור קיסריה. אל האי ניתן להגיע עם סירה ממועדון קיסריה, או בשחייה ארוכה מחוף הקשתות שנמצא צפונית לגן הלאומי, ליד אמת המים העתיקה. האי הצפוני עשיר בדגה ובבעלי חיים אחרים ביחס לשאר האתרים של קיסריה. מאפיינת אותו טופוגרפיה תת-ימית מעניינת: מערות שחודרות אל מתחת לאי, נקיקים מפותלים וקניונים ארוכים, וכן מאפיינת אותו טבלת גידוד מרשימה המהווה את פני האי.
כתבה במעריב בשנת 1961 דווח ב"מעריב" על תחרות שיט מסורתית שנערכה בקיסריה מול איים אלו:
"המראה המתגלה מחוף קיסריה לעבר שפת הים הוא נהדר, עשרות מפרשים לבנים, סירות משוט, ו'צי' שלם של סירות-קטנות נע מנקודת הזינוק אל כיוון האיים הטבעיים שבמרחק כדי להקיפם ולחזור לנקודת-הסיום."
הערות שוליים

↑  אמיר גור, 'צלילה בקיסריה - העיר העתיקה שמתחת למים'.
אנדריאה קומודי

| --- | --- |

 לידה:  1560 פירנצה, דוכסות פירנצה 
 פטירה:  24 בספטמבר 1638 (בגיל 78 בערך) פירנצה, הדוכסות הגדולה של טוסקנה 
 תחום יצירה:  ציור 
 זרם באמנות:  בארוק 
 הושפע על ידי:  צ'יגולי 
 
אנדריאה קומודי (באיטלקית: Andrea Commodi; ‏ 1560, פירנצה – 1648, רומא) היה צייר איטלקי שפעל בתקופת הבארוק המוקדמת.
בין יצירותיו הידועות: "סן קרלו" בכנסיית סן קרלו (San Carlo ai Catinari) ברומא; ו"נפילת המלאכים" הנמצאת כיום במוזיאון האקדמיה בפירנצה.
קומודי היה פעיל בעיקר ברומא. היה תלמידו של הצייר צ'יגולי (Cigoli). בין תלמידיו של קומודי היה פייטרו דה קורטונה, שבהמשך חייו היה מהדמויות הבולטות של הבארוק האיטלקי.
איטרטור

איטרטור הוא אובייקט במדעי המחשב המאפשר מעבר על איברי קבוצה נתונה. המעבר מתבצע באמצעות ממשק  שאינו תלוי במימוש הפרטני של מבנה הנתונים המממש את הקבוצה.
רקע

רבות משפות התכנות מאפשרות להגדיר אלגוריתמים דרך פעולתם על איטרטורים. האלגוריתם המתקבל מסוגל לפעול על כל מבנה נתונים התומך באיטרטורים. נציין, כי על מנת להשתמש באיטרטורים חובה להגדיר סדר טוב על המבנה: עבור כל איבר, חייב להיות מוגדר האיבר הבא לו והאיבר הקודם לו. נשים לב כי עלולה להיווצר בעיה, כאשר אנו מעוניינים להתקדם לאיבר הבא מהאיבר המוגדר כ"אחרון" או לסגת לאיבר הקודם מהאיבר המוגדר כ"ראשון". באופן פרטני יותר, ניתן לבצע באמצעות האיטרטור את הפעולות הבאות:
בקש ממבנה הנתונים איטרטור לאיבר הראשון.
בקש ממבנה הנתונים איטרטור לאיבר האחרון.
קדם את האיטרטור לאיבר הבא.
הסג את האיטרטור לאיבר הקודם במבנה (רק בחלק ממבני הנתונים).
החזר למשתמש את המידע שנמצא בתוך האיבר עליו מצביע האיטרטור.
בהכללה, נניח שקיימים  m מבני נתונים שונים, ו-  n אלגוריתמים. שימוש באיטרטורים מאפשר כתיבת  m+n קטעי קוד, במקום  m\times n קטעי קוד (אחד לכל שילוב אפשרי של אלגוריתם ומבנה נתונים). זהו הבסיס לרבות מספריות מבני הנתונים והאלגוריתמים העדכניות (למשל בשפת התכנות ++C).