החלטה 2334 של מועצת הביטחון של האו"ם
תגובות

ארצות הברית ארצות הברית – ג'ו ביידן שהיה באותה עת סגן נשיא ארצות הברית פעל במישרין לאישור ההחלטה, ולחץ על אוקראינה להצביע בעדה. מזכיר המדינה האמריקאי, ג'ון קרי, הצהיר כי "בעוד שאנו לא מסכימים עם כל חלקי ההחלטה, היא מגנה באופן צודק את פעילות ההתנחלות, וקוראת לשני הצדדים לקדם את השלום ולדון על סיום הסכסוך". שגרירת ארצות הברית באו"ם, סמנתה פאוור, הדגישה כי מדיניות ארצה מזה עשרות שנים כוללת התנגדות לבנייה בהתנחלויות וכי הן חותרות תחת פתרון שתי המדינות. לעומתם, הנשיא האמריקאי הנבחר, דונלד טראמפ, ובכירים רפובליקנים מתחו ביקורת חריפה על הימנעות ארצות הברית מההצבעה נגד ההחלטה, ואיימו לפגוע בתקציבים וכספי הסיוע שהאו"ם והמדינות שיזמו את ההחלטה מקבלים מארצות הברית. ב-5 בינואר 2017 העביר הקונגרס של ארצות הברית ברוב גדול החלטה המגנה את החלטה 2334 של מועצת הביטחון.
ישראל ישראל – בעקבות ההצבעה אמר ראש הממשלה ושר החוץ, בנימין נתניהו, כי הגדרת הכותל המערבי והרובע היהודי כשטח כבוש היא אבסורד. נתניהו הורה להחזיר את השגרירים מסנגל ומניו זילנד (מדינות שנמנו עם מגישי ההחלטה), להתייעצות. נתניהו הורה גם להפסיק את הסיוע הכלכלי שניתן על ידי ישראל לסנגל וביטל את ביקורו בישראל של וולודימיר גרויסמן, ראש ממשלת אוקראינה, מדינה שהצביעה במועצת הביטחון בעד ההחלטה. עוד הורה על הפסקת העברת מימון למה שכינה "חמישה מוסדות של האו"ם, שהם עוינים במיוחד נגד ישראל". בנוסף, ביטל נתניהו פגישה עם ראש ממשלת בריטניה, תרזה מיי, ואף זימן לשיחת הבהרה את שגריר ארצות הברית בישראל, דן שפירו. מתוך 15 המדינות החברות במועצה, זומנו בסך הכל 11 שגרירים – וזאת מכיוון שלישראל אין יחסים עם ונצואלה ומלזיה, ולסנגל וניו זילנד אין בישראל שגריר תושב. עם זאת, ביוני 2017 הוסדרו היחסים הדיפלומטיים עם סנגל וניו זילנד, והשגרירים שבו חזרה. נתניהו הנחה בקבינט את השרים להוריד את תדירות והיקף הביקורים במדינות שהצביעו נגד ישראל ובהן רוסיה, ספרד ובריטניה. במערכת הפוליטית בישראל הועלו הצעות שונות לתגובה, בהן הצעה לסיפוח של שטחי C שהועלתה על ידי שר החינוך, נפתלי בנט, והצעה ל"תגובה שתפזר אשליות פלסטיניות" שהועלתה על ידי יו"ר ועדת החוץ והביטחון, אבי דיכטר, חברי הכנסת זהבה גלאון ממרצ ואיימן עודה מהרשימה המשותפת התבטאו בזכות ההחלטה, וטענו כי היא תוצאה ישירה של חוק ההסדרה.
הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית – נשיא הרשות הפלסטינית, אבו מאזן, אמר בתגובה להחלטה כי העולם אמר את דברו וכי ההתנחלויות באדמות הפלסטיניות שנכבשו בשנת 1967 אינן חוקיות, כולל מזרח ירושלים. אבו מאזן קרא לישראל לחדש את המשא ומתן על בסיס היוזמה הערבית. ראש צוות המשא ומתן המדיני לשעבר, סאיב עריקאת, אמר כי "הקהילה הבינלאומית הבהירה לאזרחי ישראל כי הביטחון לא יושג באמצעות הכיבוש". ראש ממשלת הרשות הפלסטינית, ראמי חמדאללה, אמר כי "ההחלטה היא פרי המאבק של העם הפלסטיני, וניצחון לרצונו להשיג את מלוא הזכויות". דובר החמאס, מושיר אל-מסרי, בירך על ההחלטה והוסיף כי ההחלטה "המדגישה את הדחייה של העולם את מדיניות הכיבוש הישראלי".
ירדן ירדן – ירדן בירכה על ההחלטה ואמרה כי מדובר בהחלטה היסטורית, המבטאת את הקונצנזוס הבינלאומי בדבר אי חוקיותן של ההתנחלויות.
ערב הסעודית ערב הסעודית – ערב הסעודית בירכה על ההחלטה ולפי משרד החוץ הסעודי יישום ההחלטה, תהיה צעד לקראת יישום יוזמת השלום הערבית.
אוסטרליה אוסטרליה – ראש הממשלה האוסטרלי מלקולם טרנבול התייצב לצד ישראל, ובמהלך נאום בבית כנסת מרכזי בסידני, גינה את ההחלטה באו"ם. טרנבול אמר כי מדובר ב"החלטה חד-צדדית ומטרידה מאוד" עבור המאמץ לקידום משא ומתן מדיני וכן עבור הזהות היהודית בארצו.
אוקראינה אוקראינה – שגריר ישראל באוקראינה, אלי בלוצרקובסקי, זומן לשיחת הבהרה במשרד החוץ בקייב. משרד החוץ האוקראיני הודיע כי הוא דבק בעמדתו נגד ההתנחלויות. במאי 2017 נפגשו בישראל ראש ממשלת ישראל ושרים מישראל עם ראש ממשלת אוקראינה ושרים אוקראינים וחתמו על מספר הסכמים ובכך חתמו את המשבר.
הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת – בריטניה התנגדה לכינוס ועידה בינלאומית שארגנו הצרפתים בפריז שביקשה להמשיך את המומנטום של ההצבעה באו"ם נגד ישראל. שר החוץ הבריטי בוריס ג'ונסון וגם השגריר הבריטי בצרפת לא השתתפו בוועידה. במקומם הבריטים שלחו לוועידה נציג בדרג זוטר ביותר, כדי להפגין את חוסר שביעות רצונם מהמהלך הצרפתי. בנוסף, בריטניה מנעה קבלת החלטה במועצת שרי החוץ של האיחוד האירופי שמאמצת את הודעת הסיכום של ועידת פריז למורת רוחם של רוב מדינות האיחוד.
ניו זילנד ניו זילנד – מוריי מקאלי (Murray McCully), שר החוץ של ניו זילנד, מיוזמות הדיון, אמר כי הוא מקווה שהיחסים עם ישראל ימשיכו לצמוח למרות הדעות השונות. ב־12 ביוני 2017 כתב ראש ממשלת ניו זילנד, ביל אינגליש, מכתב לבנימין נתניהו ראש ממשלת ישראל. במכתב נאמר: ”ראשית וחשוב ביותר אני מתחרט על הנזק שנגרם ליחסי ישראל-ניו זילנד כתוצאה מכך שניו זילנד העלתה להצבעה את החלטת מועצת הביטחון 2334. נקבל בברכה את חזרת שגריר ישראל לוולינגטון”[דרוש מקור]. בעקבות מכתב זה הוחלט להחזיר את השגריר לניו זילנד.
סנגל סנגל – במהלך הוועידה הכלכלית של מדינות מערב אפריקה בחודש יוני 2017, נפגש נתניהו עם מאקי סאל נשיא סנגל, והם הודיעו במשותף על סיום המשבר.