stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פורומים חרדיים
רקע

לכ-64 אחוזים מהציבור החרדי בישראל יש גישה לאינטרנט, אך רובם אינם משתמשים בפלטפורמות שיחוח ורשתות חברתיות שהשימוש בהן נפוץ בחלקים אחרים של החברה, כגון טלגרם, טוויטר ופייסבוק. בשל כך, פורומים המיועדים לקהל חרדי זוכים לפופולריות רבה בציבורם[דרוש מקור]. הפורומים החרדיים עוסקים בדיונים תורניים ובנושאים אחרים.
בשנת 2004 הוקמה פלטפורמת "הייד פארק מסורת" שאיגדה תחת קורת גג אחת את כל הפורומים החרדיים, זאת על מנת למנוע מהגולשים להיחשף לפרסומות לא צנועות ולתכנים בפורומים אחרים בהייד פארק. הפלטפורמה נסגרה עם סגירת הייד פארק באפריל 2018.
בפורום תפוז אנשים נפתח פורום המיועד לחרדים בלבד, ומוגבל בתקנון מוקפד.
עצור כאן חושבים

פורום המתמקד בדיונים בנושאים אמוניים והשקפתיים ביהדות. הפורום מתאפיין בגישה שכלתנית ופתוחה.
הפורום נוסד בשנת 2002 על ידי קבוצת חרדים שדגלה בגישה שכלתנית יותר ליהדות מכפי שמקובל בציבור החרדי. המוטיבציה הראשונה לפתיחת הפורום באה מתלמידי הרב אהרון מילר, חרדי בעל השקפה דתית שכלתנית. למייסדי הפורום יש זיקה להשקפתו של הרב גדליה נדל ולדרך מחשבתו.
החל משלהי 2013 ההשתתפות בפורום כפופה לרישום ואישור מנהליו.
כיום משתתפים בפורום כותבים מגוונים מלבד מייסדיו – ביניהם חרדים יותר שמרנים, לא מעט אנשי אקדמיה, כותבים הקשורים לתנועה הרפורמית, כותבים השייכים לחברה הדתית לאומית, מעריצים של ישעיהו ליבוביץ וחילונים.
כותבים מפורסמים הם "מיימוני", "רב סיינפלד", מיכאל אברהם, נדב שנרב ועוד.
הפורום איבד במהלך השנים מהפופולריות לה זכה בשנותיו הראשונות, ורבים מהכותבים בו עזבו, בעיקר בשל הפיכתו מפורום מצומצם לפורום רחב.
בפורום נדונו בהרחבה נושאים שהדיון הציבורי החרדי בהם נדיר, גם עניינים הקשורים למין. בין השאר התנהל דו-שיח עם ירון ידען, מייסד ארגון דעת אמת המעודד יציאה בשאלה.
לפורום נפתח אתר לוויין שפעילותו הופסקה אחרי זמן קצר. מתקיימים גם מפגשי פורום שמקפידים בהם על דיסקרטיות מחשש לפגיעתם של קנאים.
פרוג

פורום בתחומי העיצוב והפרסום, מופעל על ידי בית פרוג.
בפורום רשומים למעלה מ-709 אלף משתמשים, רובם גברים ונשים בני הציבור החרדי והדתי, העוסקים בתחומי התקשורת החזותית, ושאר נושאים.
פורום זה זכה בעבר לתשומת לב תקשורתית, כאשר נערכו בו קמפיינים ספונטניים בהם הגיבו מעצבים ויוצרים חרדים להאשמות קולקטיביות שהושמעו בתקשורת כלפי הציבור החרדי.
נעמה הנקין הייתה חברת הפורום ופעילה בו, על שמה הוקם אגף בשלוחת מכללת פרוג בבני ברק.
בחדרי חרדים

פורום "בחדרי חרדים" נוסד בינואר 2002 בקטגוריית האקטואליה והחדשות של אתר הפורומים "הייד פארק". הפורום הוא למורשי כתיבה בלבד וחברים בו מעל ל-10,000 חברים. כל המעוניין להצטרף מחויב לענות על שאלון לגבי השתייכותו החרדית (באיזו ישיבה למד, לאיזו חצר שייך וכדומה), וכן שאלות שאמורות לבדוק את מידת התאמתו לפורום. הפורום עוסק בעיקר בפוליטיקה חרדית וכללית והוא כולל דיווחים עיתונאיים. בפורום ישנה התייחסות לעולם העיתונות החרדי ולעיתונאים חרדים הפועלים בעיתונות החילונית. עד 2011 נכתבו בפורום מעל למיליון הודעות.
כיום הפורום פעיל עם כמות מצומצת מאוד של גולשים והודעות.
מקים הפורום ומנהלו עד לשנת 2009 היה דוד רוטנברג, שפעל בו בכינוי דוד10. הפורום ידוע בגישתו הליברלית יחסית במונחים חרדיים לנושאים של חופש ביטוי וסובלנות, ולדעות חריגות או לא מקובלות. כך לדוגמה על אף שהפורום מוגדר כ"חרדי" חברים בו גם כאלו המשתייכים לציבור הדתי לאומי. הפורום גם מאפשר ביטוי לבעלי דעות שנחשבות לא שגרתיות בזרם המרכזי של הציבור החרדי, כגון תומכים במסירת שטחים, או בעלי קו אנטי-ציוני חריף כאנשי נטורי קרתא הירושלמים ואנשי חסידות סאטמר מניו יורק.
לצד הפורום נפתחו באתר במרוצת השנים פורומים רבים נוספים העוסקים בזרמים בתוך הציבור החרדי, מוזיקה חסידית, אזורים שבהם יש ריכוז חרדים גבוה, וכן פורומים שבהם מתקיימים הדיונים בשפת היידיש (ורוב משתתפיהם הם תושבים מחוץ לישראל).
מתמחים טופ

פורום בענייני מחשבים, טכנולוגיה וסלולר.
הוקם ב-2019 על ידי אנונימי בשם שמואל אשר הוא מנהל הפורום, יחד עם המנהל השני המכונה אלישי.
בעת יסוד הפורום, הוא היה על מחשב פרטי (ולא על שרת). מטרת הקמתו הייתה בעיקר כדי לתת מענה לציבור החרדי ולספק עבורם תכנים אשר אין להם גישה אליהם בעקב סינון האינטרנט המקובל בציבור החרדי. כך לדוגמה הופצה בפורום גרסה לנוקיה שהייתה זמינה רק בטלגרם.
בתחילתו התבסס על פלטפורמת phpBB. ב-19 באוגוסט 2019 הועבר הפורום לפלטפורמה חדשה הנפוצה היום יותר במערכת פורומים בשם nodeBB, הפורום זמין גם באפליקציה.
לאחר תקופה שהפורום היה פעיל הוא הועבר לשרת על מנת לאפשר תחזוקה ופעולה תקינה שלו. נכון לאוגוסט 2024, בפורום רשומים כ-25,800 משתמשים.
בפורום מועלים גם תוכנות ואפליקציות שנבנו על ידי משתמשים בפורום.
תחומים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
פורום אוצר החכמה

פורום בעניינים תורניים, השקפתיים, והיסטוריים, במסגרת היהדות.
הפורום הוקם במאי 2010 על ידי אוצר החכמה, הפורום נועד במקורו לעזרה הדדית בבעיות ובאגים בתוכנת אוצר החכמה תוך תקופה קצרה הפך הפורום למקום לדיונים בנושאים תורניים. בשנת 2021 מנה האתר יותר מ-5700 משתמשים ונכתבו בו בערך 690,000 הודעות ביותר מ-49,000 נושאים שונים. בפורום ניתנת אופציה לשליחת הודעות בין חברים.
האתר בנוי על מערכת phpBB.
הצפייה ברוב התכנים חופשיים, חלק מהדפים חסומים וניתנים לצפייה רק לחברים בפורום, אפשרות תגובה נתונה אף היא רק לחברים בפורום. בעבר ההרשמה הייתה חופשית אך כיום בכדי להירשם נצרכת המלצה מחבר ותיק בפורום.
השיח בפורום נקבע על ידי מנהלי האתר המאפשרים על הרוב דיון בכמעט כל נושא, כולל ביקורת על רבנים, אך בצורה מכבדת. הודעות ובהן זלזול ברבנים או העלאת תכנים המפרים זכויות יוצרים בדרך כלל ימחקו.
דמויות בולטות אשר פעילות בפורום: הרב בצלאל דבליצקי, יוסף אביב"י, הרב שמואל ברוך גנוט, הרב איתם הנקין, יעקב ישראל סטל, יהושע ענבל, הרב יואל קטן, הרב יהודה זייבלד, עדיאל ברויאר, הרב משה שבת, הרב אביאל חיים חורי, הרב יוסף חיים אוהב ציון, הרב יעקב חיים סופר ועוד.
בשנת 2017 נחסם הפורום בסננים נטפרי ונתיב, בהוראת הרב שלמה זלמן אולמן. מספר חברים אשר השתמשו בסנן נטפרי פתחו את האתר "פורום לתורה".
חברי הפורום מוציאים את ירחון האוצר.
פורום לתורה

פורום בנושאים תורניים.
הפורום הוקם ב-2015 לאחר שפורום אוצר החכמה נחסם על ידי סנן נטפרי, ועל כך עקרונותיו הוא על פי פורום אוצר החכמה. בשנת 2021 מנה האתר יותר מ-4,800 משתמשים ונכתבו בו בערך 360,000 הודעות ביותר מ-22,000 נושאים שונים.
האתר בנוי על מערכת phpBB, וזמין באפליקציה.
אשכול בולט הוא פורום אקטואליה, הגישה אליו מוגבלת למשתמשים בעלי מאתים תגובות.
הפורום מפוקח ומושגח בקפדנות, לדוגמה בתקנון נכתב שאסור להתבטא נגד שום עדה או קהילה.
מימון הפורום ותחזוקו נעשית באמצעות הכותבים, החל משנת תשע"ט החל הפורום להציג פרסומות לעיתים רחוקות.
בשנת 2022 הפורום עבר למערכת xenforo אשר נחשבת למתקדמת הרבה יותר מphpBB.
פורום מקצב

פורום העוסק בענייני מוזיקה שהוקם באפריל 2021. הפורום כולל דיונים מוזיקליים על שירים וזמרים, הסברים ודיונים על כלי נגינה, ראיונות עם אמנים שונים, סקרים שבועיים, ביקורות קליפים, כתיבת שירים וספרות ועוד.
נכון לאוגוסט 2024 ישנם בפורום למעלה מ-11,500 משתמשים. ופורסמו בו למעלה מ-292,700 פוסטים. הפורום כולל צוות פיקוח המונה כ-15 משתמשים, שתפקידם הוא סינון הפורום מתכנים שאינם מתאימים לציבור החרדי.
הפורום פתוח בסינון אתרוג, וחסום בנטפרי.
הערות שוליים

↑  רפאל קאהאן,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'סקר האינטרנט של הלמס: בניכוי החרדים והמבוגרים, ישראל מדינה דיגיטלית, באתר כלכליסט, 6 ביולי 2021
↑  חרדים | תפוז פורומים
↑  האשכול "תיאור הפורום"
↑  אתר "עצור כאן חושבים"
↑  מוזכר לדוגמה בדיון זה
↑  לירון נגלר-כהן,'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'שירת הסטיקר החרדי, באתר ynet, 3 בינואר 2012
↑  חיים ברקוביץ,'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'בני ברק: הוקם אגף בפרוג לזכרם של בני הזוג הנקין הי"ד, באתר לדעת, ‏כ' אדר ה'תשע"ו
↑  הודעה חשובה למבקשי אישור כתיבה, באתר בחדרי חרדים, 4 במאי 2004
↑  מתמחים טופ - הפורום החרדי הגדו - אפליקציות ב-Google Play, באתר play.google.com
↑  ניתן לראות את מספר המשתמשים באתר בחלקו התחתון בכל עת.
↑  בדרך כלל נושאים העומדים בפולמוס
↑  ראו כאן בפורום נטפרי
↑  הכותבים בירחון אינם בהכרח חברים בפורום
↑  תקנון הפורום

לוגו בחדרי חרדים
דנה פוגץ'

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  18 בספטמבר 1964 (בת 60) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 
דנה פוגץ' (נולדה ב-18 בספטמבר 1964) היא פרופסור חבר

למשפטים, חברת סגל בכירה בפקולטה למשפטים, קריה האקדמית אונו. מייסדת ומנהלת שותפה של האגודה הישראלית לויקטימולוגיה, מאז שנת 2019. שותפה מייסדת במשרד עו"ד פוגץ' קידר-ברוך, המתמחה בייצוג נפגעי עבירה, וכן ארגונים ומוסדות בתיקי הטרדה מינית, גנבה בידי עובד ועוד. מנהלת שותפה באגודה הישראלית לוויקטימולוגיה. חברת פורום המרצות והמרצים למשפטים למען הדמוקרטיה.
ביוגרפיה וקריירה אקדמית

דנה פוגץ' נולדה וגדלה בתל אביב. אביה היה בעלים של מפעל לתעשייה הידראולית ואמה עבדה כמרצה לתולדות האמנות והאופנה במכללת שנקר.
סיימה את התואר הראשון במשפטים באוניברסיטת תל אביב וקיבלה רישיון לעריכת הדין בשנת 1990. חייתה בלונדון שם סיימה את התארים השני והשלישי ב-King's College, London. את הדוקטורט עשתה בנושא מוסר ומגדר במשפט הפלילי - זנות ואונס בנישואין, בהנחיית פרופסור אנדרו אשוורת' (Andrew Ashworth); תחום המעסיק אותה כחוקרת ובעבר כראש "נגה"- המרכז לזכויות נפגעי פשיעה. התמחתה במשפט פלילי בפרקליטות מחוז תל אביב.
כיום היא פרופסור חברה בקריה האקדמית אונו ומרצה בדיני עונשין, דיני ראיות וזכויות נפגעי עבירה. מחוץ לאקדמיה היא מייצגת ומייעצת לנפגעי עבירות וכן עוסקת בקידום מדיניות בתחום זכויות נפגעי העבירות ובמחקר משפט-ויקטימולוגי בתחום זכויות נפגעי העבירה.
בעבר הייתה מרצה לדיני עונשין עבירות צווארון לבן, עבירות טכנולוגיות וכלכליות במרכז הבינתחומי הרצליה ובאוניברסיטת תל אביב. בעבר נתנה חוות דעת לסנגורים בעבירות צווארון לבן.
פרופ' פוגץ' היא מייסדת ומנהלת שותפה של האגודה הישראלית לוויקטימולוגיה (2019), גוף המאגד חוקרים מתחומי מחקר שונים, העוסקים בצדדיה השונים של הויקטימולוגיה - תורת הקורבנות - לרבות בתחומי המשפט, הקרימינולוגיה, עבודה סוציאלית, פסיכולוגיה, חינוך ועוד.
פעילות מחקרית

עיסוקה המחקרי של פרופ' פוגץ' משקף את העניין הרב שלה בזכויות נפגעי עבירות בכלל, ושל נפגעים ילדים ונשים - בפרט. במאמרה "מהפכת הקורבנות - היום שאחרי לקראת מודל המכיר בשיקולי ענישה פרטיים?", שצוטט בפסקי דין רבים, היא טוענת לנחיצות שיתוף הקורבנות בשלב גזר הדין במשפט הפלילי, כפי שנהוג במדינות מערביות רבות, ומציעה דרכים לשיתוף זה, בהתבסס על השוואה בינלאומית. במאמר שחיברה עם הדר דנציג-רוזנברג, בשם "כשאהבה כואבת", היא עוסקת בחשיבות שהיא מייחסת לשמיעת נפגע העבירה במקרים של קורבנות של אלימות בידי בן זוג. במאמר גם טוענת פוגץ' שיש לבצע תסקירי נפגע גם בעבירות אלימות ולא בעבירות מין בלבד, ומעלה נימוקים מדוע אפשרות זו חיונית, לשיטתה, לגזירת דין ראויה.
פוגץ' היא אחת מעורכות הספר "עיונים במשפט, מגדר ופמיניזם", שיצא בהוצאת נבו בשנת 2007, וכולל אסופת מאמרים בהיבטים שונים ורבים של מגדר ומשפט.
במאמרים נוספים פיתחה פוגץ' מודלים תאורטיים ומעשיים לשיתוף נפגעים בהליך הפלילי ולשמירה על זכויותיהם והרחיבה את הדיון המשפטי והציבורי בזכויות נפגעי עבירה.
כדי לקדם זכויות נפגעי עבירה גם בפן הציבורי, פוגץ' כותבת מאמרי דעה, משתתפת בפאנלים ומעבירה הרצאות לגורמים רבים ושונים.
פסקי דין נבחרים

דיון בעניין שחרורם המוקדם של רוצחי דני כץ(הקישור אינו פעיל). חברי ההרכב (השופטים פרוקצ'יה, דנציגר וחיות) קיבלו את טענות מרכז נגה וקבעו כי נפגעי עבירה יכולים, בנסיבות יוצאות דופן, לטעון בפני ועדת השחרורים המיוחדת גם בטיעון שבעל פה ובמתן זכות זו לא היה פגם כלשהו. פסק דין זה מעגן, לראשונה, את זכויותיהם של נפגעי עבירה להביא בפני ועדת השחרורים את תחושותיהם הסובייקטיביות באשר לשחרורו של האסיר מהכלא, לרבות חששותיהם מפני השלכות השחרור הצפוי על מצבם הנפשי. כלומר, "סיכון" במובן הרחב.
תקדים: פרסום שמו ותמונתו של קטין שהוא עבריין נמלט(הקישור אינו פעיל) ע"פ 10566/08 פלוני נ' מ"י.
צירוף הנפגעות כצד להליך של ערעור נאשם שביצע מעשים מגונים בילדות על סכום הפיצוי שנפסק לו. ע"פ 9665/06 פלוני נ' מ"י, בית המשפט העליון דחה את ערעורו
בש 006843/04 מיטלמן נ' מ"י ואח' - הוצאת צו איסור פרסום. הגנה על פרטיותה ושמה הטוב של נפגעת עבירה חמורה (אמה של ילדה שנרצחה) מפני פרסום פרטי חקירה שעלולים היו לפגוע בה.
ציטוט ממאמרה של ד"ר פוגץ' בועז יונה - ציטוט בהקשר של סטיה מהסדר טיעון על מנת להבטיח פיצוי הולם לנפגעים.
מאמרים נבחרים

ליאור ברשק ודנה פוגץ', "בין פרטי לציבורי - המשפט הפלילי והמשפחה, בעקבות ע"פ 4596/98 פלונית נ' מדינת ישראל" מחקרי משפט כ, 7-44 (תשס"ג).
דנה פוגץ', "הזכות להישמע? עדויות ילדים בהליך הפלילי" הפרקליט מו חוברת א 121–167 (2002).
דנה פוגץ', "מהפכת הקורבנות - היום שאחרי לקראת מודל המכיר בשיקולי ענישה פרטיים?" קריית המשפט שנתון הקריה האקדמית כרך ד', 229-268 (2004-2005).
דנה פוגץ', "קטינים נפגעי עבירה בראי המשפט: מגמות בחקיקה ובפסיקה"(הקישור אינו פעיל) התעללות והזנחה של ילדים בישראל 99-151 (עורכים: דבורה הורוביץ, יורם בן יהודה, מאיר חובב, 2007).
דנה פוגץ', "ברצון שניהם ובשמחתם- אינוס בידי בן זוג והתווית גבולות המשפט הפלילי בחברה משתנה" עיונים במשפט מגדר ופמיניזם, 501-543 (עורכות: דפנה ברק ארז, שלומית ינסקי רביד, יפעת ביטון ודנה פוגץ,2007).
דנה פוגץ' והדר דנציג-רוזנברג "כשאהבה כואבת", מחקרי משפט, כה' (2), 589 כרך כה (2)
•"הריגה בנהיגה ומשחקים בנשק. האם יש צורך חברתי בדרגת אשם בין פזיזות לבין רשלנות? דוגמת תאונות הדרכים", מגמות בפלילים – לאחר עשור לתיקון 39 לחוק העונשין (עורכים: א. לדרמן, ק. שפירא-אטינגר, ש. לביא), התשע"א- 2010, 275.
MICHIGAN JOURNAL OF GENDER & LAW (with Hadar Dancig-Rosenberg, Michigan Journal of Gender & Law, Vol. 18, No. 2, 2012
•'ביום שאחרי' – גישות חדשות במערכת המשפט לניהול סיכון של פגיעה מינית - מענישה בלבד לפיקוח ומניעה, 'הפרקליט' נא(1) 139
12. Dana Pugach and Michal Tamir, Nudging the Criminal Justice System into Listening to Crime Victims in Plea Agreements, 28 (1) HASTINGS WOMEN'S LAW JOURNAL 45 (2017).
דנה פוגץ' וענת פלג, ""לצאת מהפיקסלים"- הוויתור על הפרטיות של נפגעות עבירות מין –בראי המשפט והתקשורת" משפטים על אתר יד' 116 (2020).
דנה פוג'ץ וקרן גואטה, זכויות אדם וזכויות נפגעי טבח ה־7 באוקטובר 2023־תשאול מיודע טראומה כדוגמה למדיניות ראויה מבוססת מחקר
הערות שוליים

↑  אישורי הדרגות בתחום מדעי החברה, ניהול ומשפטים, באתר המל"ג (פרופ' חבר מקצועי במסלול המקביל)
↑  הוועדה לבחינת עקרונות יסוד בתחום הילד והמשפט ויישומם בחקיקה, דו"ח ועדת המשנה בנושא הקטין בהליך הפלילי, בראשות השופטת סביונה רוטלוי, פברואר 2003, אתר משרד המשפטים
↑  "מי אנחנו", פורום המרצות והמרצים למשפטים למען הדמוקרטיה.
↑  ניירות עמדה, פורום המרצים והמרצות למשפטים למען הדמוקרטיה.
תקנון ישיר

תקנון ישיר
היא שיטה סטטיסטית באפידמיולוגיה תיאורית, שמטפלת בהטיה אפשרית של גורמים מתערבים (ערפלנים) אפשריים. נפוצה בעיקר כאשר משווים שיעורי תחלואה ותמותה בין אוכלוסיות שונות.
הצורך בתקנון

אחת המטרות במחקר אפידמיולוגי היא להשוות בין שכיחות התחלואה והתמותה של מחלות בין אוכלוסיות שונות. עם זאת, השוואה ביו שיעורי התמותה והתחלואה הגולמיים מטעה לעיתים קרובות, כי האוכלוסיות המושוות עשויות להיות שונות מהותית בהתייחסות למאפיינים בסיסיים מסוימים, כגון גיל, מין, מגדר, מיקום גאוגרפי וכדומה שנקראים ערפלנים, וישפיעו על השיעור הכולל של תחלואה או תמותה. לא ניתן להשתמש בשיעורים הגולמיים כמדד מסכם של הקשר בין שיעורי הימצאות המחלה לגורם סיכון. הפתרון לכך הוא תקנון, עושים מניפולציה על הנתונים כך שניתן יהיה להשוות ביניהם. השיטה נועדה ל"נטרל" את ההבדל בין האוכלוסיות ולהביא אותן לבסיס "אחיד". שיעור מתוקנן הוא במהותו ממוצע משוקלל של שיעורים הסגוליים.
קיימות שתי שיטות של סטנדרטיזציה הנפוצות במחקרים אפידמיולוגים, תקנון ישיר ותקנון עקיף. בתקנון ישיר מתייחסים לאוכלוסייה שרירותית כ-"אוכלוסיית תקן"ׂׂׂׂׂׂׂׂׂׂׂׂׂ, כופלים את השיעור הספציפי לפי קבוצות (שיעור סגולי) באוכלוסיות המחקר בגודל האוכלוסייה הספציפי באוכלוסיות התקן. מתקבל מספר המקרים הצפוי בכל קבוצה. סוכמים מספר זה ומחלקים בגודל אוכלוסיית המחקר. מתקבל שיעור מתוקנן לפי התפלגות קבועה של המשתנה הנבדק.
השיעור המתוקנן כשלעצמו איננו מלמד על שיעור היארעות המחלה באף אחת מהאוכלוסיות. את שיעור ההיארעות המתוקנן ניתן לחלק בשיעור ההיארעות הגולמי באוכלוסיית התקן ולקבל את יחס השיעורים שהוא מדד השוואתי בין אוכלוסיית התקן ואוכלוסיית המחקר (standardized rate ratio).
חשוב לזכור שניתן לחשב יחס שיעורים מתוקננים או הפרש שיעורים מתוקננים רק אם שני השעורים מתוקננים לאותו אוכלוסיית התקן. כל השוואה של שעורים מתוקננים בצורה שונה אינה מתקבלת.
תקנון ישיר- שלבים

באוכלוסייה הנבדקת- יש את שיעורי תמותה/ תחלואה סגולי/ ספציפי לגיל/מין/לאום (או ערפלן אחר).
הגדרת אוכלוסיית התקן. אוכלוסייה להשוואה שבה ידועה התפלגות האוכלוסייה לפי גיל/מין/לאום.
נכפיל את השיעור הספציפי של האוכלוסייה הנבדקת (בכל שכבה) בגודל האוכלוסייה הספציפי (כל שכבה) של אוכלוסיית התקן. מתקבל לכל שכבה מספר מקרים "צפוי".
סוכמים סה"כ מספר מקרים צפויים באוכלוסייה הנבדקת.
מחלקים סה"כ מספר המקרים הצפוי באוכלוסייה הנחקרת בסה"כ גודל אוכלוסיית התקן. מתקבל שיעור תמותה/תחלואה מתוקנן לגיל/מין/לאום.
אוכלוסיית התקן (standard population)

יכולה להיות אוכלוסייה היפותטית, שבאמצעותה נרצה לתקנן את ההפרש בהתפלגויות בין שתי האוכלוסיות. אוכלוסיית התקן נבחרת באופן שרירותי, היא יכולה להיות אחת מאוכלוסיות ההשוואה או אפילו כל מדינת ישראל או כל העולם.
חברות מסוימות המייצרות נתוני בריאות סטטיסטיים ייצרו אוכלוסיות תקן בהתאמה לגיל. אוכלוסיות תקן אלו פותחו עבור מדינות ספציפיות ואזורים שונים. אוכלוסיות תקן בעולם פותחו בנוסף על מנת להשוות נתונים ממדינות שונות, כולל התקן העולמי הסטנדרטי וארגון הבריאות העולמי (WHO). סוכנויות אלה חייבות להיות עדכניות כל הזמן על מנת שניתן יהיה להשתמש בהם במשך תקופה ארוכה של זמן, אשר ממקסם את השוואה של הנתונים הסטטיסטיים שפורסמו, והתפלגות הגילים הנוכחית.
משוואה

SDR1 = [Sum age groups (Mar Pas)]/Ps x 1000
Mar = שיעור תמותה הסגולית עבור אזור.
Pas= מספר האנשים בקבוצת גיל באוכלוסיית התקן.
Ps= אוכלוסיית התקן הכללית
דוגמה

דוגמה לכך יכולה להיות בסקר שערכה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2010, קצת יותר מרבע (26.3%) הנפטרים בשנה זו נפטרו מסרטן. ממחלות לב נפטרו 16.3%, מסוכרת וממחלות כלי דם במוח 5.8%. התפלגות סיבות המוות בנשים ובגברים דומה. לשיעורים אלו ערכו תקנון ישיר לגיל ומין ולאחר התקנון ניתן היה לראות ששיעורי התמותה בקרב גברים גבוהים יותר מאשר בקרב נשים בסיכום הכולל, ובכל סיבות המוות העיקריות. שיעור התמותה המתוקנן לגיל ולמין (מכל הסיבות) אצל גברים היה - פי 1.5 מנשים, שיעור התמותה ממחלות לב גבוה פי 1.8, ומסרטן - פי 1.3. ניתן לראות בדוגמה הזו שכאשר משתמשים בתקנון ישיר יש היפוך בנתונים.
יתרונות וחסרונות השיטה > יתרונות

בניגוד לשיעורים סגוליים, מתקבל שיעור אחד מסכם המאפשר השוואה בין אוכלוסיות.
לשיעור המתוקנן יש חשיבות במובן האנליטי, אם רוצים להבין מה היה קורה אילו ההבדל בהתפלגות לפי המשתנה הבעייתי לא היה קיים.
יתרונות וחסרונות השיטה > חסרונות

אינו משקף את שיעור התמותה בפועל, זהו שיעור היפותטי.
יש צרוך בשיעורים הסגולים בכל קבוצה באוכלוסייה המתוקננת- נתון שלא תמיד זמין. לשיעור המתוקנן יש משמעות רק למטרות של השוואה, וברגע שעושים תקנון ניתן לראות רק מה קורה בכל שכבה.
כדי להשוות בין שתי אוכלוסיות אותה אוכלוסיית תקן צריכה לשמש לתקנון.
הערות שוליים

↑  admin,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'Standardisation, Health Knowledge'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'(באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000001-QINU`"'
↑  http://www.bvsde.paho.org/bvsea/fulltext/comparison.pdf
↑  https://aspe.hhs.gov/legacy-page/hhs-policy-changing-population-standard-age-adjusting-death-rates-82698-145306
↑  Ahmad, O.B.; C. Boschi-Pinto; A.D. Lopez; C.J.L. Murray; R. Lozano; M. Inoue (2001).AGE STANDARDIZATION OF RATES: A NEW WHO STANDARD (PDF) (Technical report). GPE Discussion Paper Series: No.31. World Health Organization (WHO)
↑  http://www.geo.hunter.cuny.edu/~imiyares/standard.htm
↑  http://www.cbs.gov.il/publications13/rep_06/pdf/part05_h.pdf
נורית יעקבס־ינון

| --- | --- |

נורית יעקבס ינון
 לידה:  6 בספטמבר 1973 (בת 51) ט' באלול תשל"ג רחובות, ישראל 
 מדינה:  ישראל
 פעילות בולטת:  במאית, אמנית ופעילה חברתית
 פרסים והוקרה:  הפורום הדוקומנטרי (2013); פסטיבל 'אפוס' (2016); פסטיבל Religion Today (2006)
 
נורית יעקבס־ינון (נולדה ב־6 בספטמבר 1973) היא במאית ומפיקת קולנוע וטלוויזיה, בעלת 'סרטי אלומה', אמנית מיצבי וידאו, אוצרת ופעילה חברתית ישראלית.
ביוגרפיה

נורית יעקבס־ינון גדלה במשפחה דתית בעיר רחובות, בתם של אלחנן ונעמי יעקבס, אחות של ירון, יהונתן וידידיה. נשואה לזהר ינון, בנו של מיכה ינון, אח של איל ינון ואם לארבעה ילדים.
בשנים 1998-1994 למדה קולנוע במעלה - בית הספר לקולנוע ולטלוויזיה, במקביל ללימודי הוראת קולנוע במכללת ליפשיץ. בתקופת לימודיה שודר בערוץ 2 סרט עלילתי קצר בבימויה, 'לא דיברנו עוד על הזקנה' (1997). סרט הגמר שלה 'משונה להיות אשה פשוטה' (1999) הוקדש למשוררת זלדה ושודר בערוצי הטלוויזיה. בתום לימודי הקולנוע ב"מעלה" למדה עריכה בבית הספר ג'אמפ קאט בתל אביב. מאז לימודיה ולאורך שני עשורים עבדה כרכזת מגמות ומורה לקולנוע והייתה מדריכה ארצית לקולנוע במשרד החינוך - במקביל ליצירה קולנועית ואמנותית.
ב־2006 סיימה תואר ראשון בחינוך ותקשורת במכללת ליפשיץ. היא בוגרת תואר שני בתוכנית רודרמן למצטיינים בהיסטוריה של יהדות ארצות הברית ומדינת ישראל באוניברסיטת חיפה; בוגרת סדנת קולנוע תל אביב-לוס אנג'לס למפיקים ויוצרים של אוניברסיטת תל אביב 2001; סדנת מנהיגות בתחום קולנוע עצמאי של מחלקת המדינה של ארצות הברית 2007; סדנת פיתוח פיצ'רים תיעודיים במסגרת 'גרינהאוס' בתמיכת האיחוד האירופי בהנהלת הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה 2008; בוגרת תוכנית "גוונים" בנושא "יהדות ופלורליזם" של הפדרציה היהודית של סן פרנסיסקו 2014 ובוגרת תוכנית קו.לאב של הפדרציה היהודית של ניו יורק 2022.
ביוגרפיה > פעילות חברתית וציבורית

יעקבס־ינון היא ממייסדות ומובילות "פורום הקולנועניות ויוצרות הטלוויזיה בישראל" וממנהלות קהילת הפייסבוק שלה; חברת עמותת ׳אחות גדולה׳ לקידום נשים במרחבי הקולנוע והטלוויזיה. חברת עמותת 'התחלה' ארגון חינוכי חברתי הומניטרי לשינוי בארץ ובעולם, חברת 'פרויקט דינה' הפועלות למען צדק והכרה בפגיעות מיניות שהתקימו 7/10 ובשבי, ממייסדי ומובילי קהילת "נחת רוח", מניין הלכתי משותף (אנ') לנשים וגברים בשוהם וממנהלות קהילת הפייסבוק שלה, כמו גם של קהילת 'בשותף' של המניינים השיתופיים ו'הפדלחושיה' של קהילת הפמיניסטיות הדתיות; ממגישות תוכנית הרדיו ׳הולכות בחצות׳ שמשודרת בגלי צהל, חברת מערכת כתב העת "דעות", בהוצאת 'נאמני תורה ועבודה'; חברת המועצה הציבורית של ארגון בית הלל - הנהגה תורנית קשובה; עמיתת 'קרן האני' למנהיגות קהילתית פלורליסטית בישראל ומלגאית קרן פוזן לתרבות יהודית.
חברת האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה; לקטורית, שופטת ומנהלת אמנותית של מיזמי קולנוע בפסטיבלי קולנוע שונים ובקהילה (בין היתר, מנהלת אמנותית של תחרות סרטי סטודנטים בפסטיבל 'אפוס' לסרטי תרבות ואמנות במוזיאון תל אביב, 2018-2010; מנהלת אמנותית ומנחה של מיזם "ישראלים מהסרטים" - סדרות קולנוע המארחות יוצרים עם סרטיהם. מרצה לקולנוע, תרבות ואמנות, ליהדות ומגדר במסגרות שונות.
קולנוע וטלוויזיה – פילמוגרפיה נבחרת

יעקבס־ינון נעה בין התיעודי לאמנותי ועוסקת רבות בחיבור שבין נשים ודת. חלק מיצירותיה הן:
שאלה תשובה (2021) סדרת טלוויזיה שביימה עבור תאגיד השידור הישראלי המפגישה חוזרים בתשובה עם יוצאים בשאלה.
סולו (2018) - סדרת טלוויזיה על האירוויזיון למוזיקאים צעירים שביימה עבור תאגיד השידור הישראלי.
האשה מהסינמטק (2015; 52 דק') - סרט תיעודי העוקב במשך עשר שנים אחרי ספאא דאבור, מוסלמית דתייה מנצרת, שייסדה את הסינמטק הראשון בעיר ערבית במדינת ישראל. הסרט זכה בתחרות הישראלית בפסטיבל הבינלאומי 'אפוס' לסרטי תרבות ואמנות 2016, והוא הבחירה הרשמית בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בחיפה, 2015.
מעשה באשה וחלוק (2014; 30 דק') - סרט העוסק בטבילת נשים מתגיירות, שנוצר בעקבות תערוכה (באותו שם). הסרט הוקרן בפסטיבל הקולנוע היהודי בסינמטק ירושלים 2014, ושודר ברשות השידור – הערוץ הראשון בשנת 2016.
ברית: על נשים, אלוהים ומה שביניהם (2005; 52 דק') - סרט העוסק בימים המתוחים שבין הלידה לברית, מנקודת מבטן של נשים – אימהות וגם עקרות. הסרט שודר בערוץ עשר, זכה לפרס הסרט התיעודי הטוב ביותר בפסטיבל Religion Today באיטליה 2006.
'ים. סוף' (2002; 30 דק') - סרט העוסק בסיפור מפרץ אילת מזווית של מי שבחרו להפוך אותו לבית. הסרט בוים עבור הסדרה 'אדם אדמה' בעריכת לוי זיני ובהפקת משה אלפי, ושודר ב־yes+.
קולנוע וטלוויזיה – פילמוגרפיה נבחרת > סרטי זיכרון

ראיתי פעם ילד השדה – לזכרו של ערן שמיר (1998) - סרט זיכרון על ערן שמיר, סגן מפקד סיירת צנחנים שנהרג במבצע מרכבות האלים ב־1997. מאז יצירתו, משודר הסרט מדי שנה בערוצי הטלוויזיה ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל.
ובכל נפשך – סיפורו של רועי קליין (2007) - סרט זיכרון על רב-סרן רועי קליין, שקיבל לאחר מותו במלחמת לבנון השנייה את עיטור העוז. הסרט שודר בערוץ הראשון ובערוץ השני, ובמאות הקרנות בארץ ובעולם.
צמאה נפשי לאלחי (2017) - וידאו ארט על אלחי טהרלב, בנם של אביטל והרב אהד טהרלב, חייל גולני שנהרג בפיגוע דריסה במהלך פעילות מבצעית בכניסה לעפרה בשנת 2017.