stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נפאלם
שימוש במלחמה

הניסוי הראשון בנפאלם התבצע ב-4 ביולי 1942 מאחורי בית הספר למנהל עסקים של הארווארד, קיימבריג' מסצ'וסטס. בכדי לאמוד את עוצמת הפצצות, נבנה במתקן ניסויים ביוטה בשם "משטח דאגווי" ב-1943, שחזור מושלם של כפר יפני.
ב-17 ביולי 1944 הוטלו לראשונה פצצות נפאלם על מצבור דלק בקוטאנס, ליד סן-לו, צרפת. הפצצות הוטלו על ידי טייסי P-38 אמריקאים. בזירת האוקיינוס השקט הופיעו לראשונה פצצות נפאלם בזמן הקרב על טיניאן.
בהמשך הפציצו בעלות הברית ערים ביפן בעזרת נפאלם. במבצע מיטינגהאוס, גיחת ההפצצות ההרסנית ביותר במלחמת העולם השנייה, הוטלו 1,665 טונות של נאפלם על טוקיו ונהרגו 100 אלף איש. הנאפלם שימש גם בלהביורים בגרמניה ובאיים בשליטת יפן. היוונים השתמשו בנפאלם נגד לוחמי הגרילה הקומוניסטים בזמן מלחמת האזרחים. שימוש נוסף נעשה על ידי כוחות האו"ם בקוריאה ועל ידי מקסיקו נגד לוחמי גרילה.
במלחמת וייטנאם, צבא דרום וייטנאם עשה שימוש בפצצות נפאלם. באחת ההפצצות תועדה הילדה פאן טי קים פוק רצה עירומה בכביש לאחר שנכוותה קשות בגבה מפצצת נפאלם. תצלום זה הפך לאחד מתצלומי המלחמה המפורסמים בעולם.
בזמן מלחמת האזרחים בסוריה, הכוחות הנאמנים לבשאר אל-אסד הפציצו בנפאלם בית ספר בעיר חלב, דבר שהביא למותם של ילדים.
ראו גם

נשק תבערה
חימוש תרמובארי
חימוש מצרר
הערות שוליים

↑  מלקולם גלדוול, תרגום: גיא הרלינג, כנופיית המפציצים, חבל מודיעין: דביר, 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558118805171  GND: 4613348-3  NARA: 10645858  NKC: ph1207030
נווה ירק

| --- | --- |
תצלום אוויר, פברואר 2014
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: דרום השרון
גובה ממוצע: ‎25 מטר
תאריך ייסוד: 1951
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 1,207 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) נווה ירק(למפת גוש דן רגילה) נווה ירק(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נווה ירק(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נווה ירק32°07′58″N 34°55′28″E﻿ / ﻿32.1328756665227°N 34.9244447811114°E﻿ / 32.1328756665227; 34.9244447811114  heמפת היישובים של מועצה אזורית דרום השרון (in English: Drom HaSharon Regional Council) באדום - נווה ירק בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 9 מתוך 10
http://www.neveyarak.org.il
שלט הכניסה למושב
נְוֵה יָרָק הוא מושב באזור השרון סמוך לעיר הוד השרון, השייך לתחום מועצה אזורית דרום השרון.
המושב בהווה

נווה ירק נחשב לאחד המקומות המבוססים באזור דרום השרון. עם זאת, המקום שומר על שורשיו החקלאיים. במושב נבנתה שכונת הרחבה לבנים ממשיכים, אשר יושבה לבסוף על ידי תושבים חדשים, בדומה למושבים אחרים. משרדי מועצה אזורית דרום השרון, קריית החינוך בית הספר האזורי, בית חינוך ירקון, והיכל התרבות האזורי שוכנים בסמוך למושב. במושב ישנם מבני ציבור ובהם מועדון נוער, מועדון חוגים, בית עם, בית כנסת, גן ילדים, בריכה, ומרפאה. במושב עדיין מתקיימת חקלאות, בעיקר גידולי שדה, פרדסים ומטעים של עצי פרי.
היקבים בנווה ירק

בני הדור השלישי של החקלאים מקימי נווה ירק הרחיבו את הפעילות החקלאית, נטעו כרמים והקימו שני יקבים.
יקב נווה ירק הוקם במושב נווה ירק, בשנת 2015, על ידי מומו שמילוביץ, דור שלישי למייסדי המושב. היקב מתמחה ביצור יין מענבי קריניאן, גרנאש וסירה הגדלים בכרמים בוגרים אותם מגדלת המשפחה במושב נווה ירק.
בשנת 2016 נוסד יקב סנילביץ', יקב בוטיק משפחתי בבעלות משפחת סנילביץ. הכרמים נמצאים במושב נווה ירק, ומטופלים על ידי הכורם והיינן סני סנילביץ, בנו של חיים סנילביץ' ממקימי מושב נווה ירק. היקב מייצר יינות לבנים, אדומים ורוזֶה אחד: סירה 2020, קריניאן 2020, מרסלאן 2020.
הענבים המקומיים הם תוצר של שישים שנות התיישבות והתפתחות חקלאית, חברתית ותרבותית במבואות הירקון, של מיקרו אקלים ייחודי ואדמת חמר שאוצרת בתוכה את מי הגשמים והמינרלים המאפשרת חקלאות בעל.
גלריית תמונות

השדות בכניסה למושב
פינת חמד
כיכר לזכר ברוך שור ממייסדי המושב
בית הכנסת לזכרו של אחד מבני המושב שנפל במבצע שלום הגליל
רחוב במושב
מגרש כדורסל ומאחוריו מגדל המים
מבני ציבור
מבט על המושב מבחוץ
מקורות הירקון הסמוכים למושב
ראו גם

אליהו בנימיני
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוקטובר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  יהודה זיו, רגע של מקום, צבעונים - הוצאה לאור, תשס"ה, עמ' 149 - 149
1 2 3  כפר הירקנים אסף את יבולו הראשון, דבר, 25 במאי 1952
↑  אביבה אבן חן, חיים סנילביץ' חזון ועשייה, נווה ירק: אחיטל, 2020, עמ' 42-44
↑  כפר כורמים יעלה היום על הקרקע בג'וליס, דבר, 30 בספטמבר 1952
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588156205171
חטיבת ביניים בישראל

הכניסה לחטיבת הביניים "אורט דפנה" בקריית ביאליק
חטיבת ביניים א בעיר נשר.
חטיבת ביניים בישראל היא חלק ממערכת החינוך הפורמלי בישראל, שבו לומדים תלמידים בכיתות ז' עד ט' (גילאי 12 עד 15). חטיבות הביניים הוקמו במערכת החינוך בישראל החל משנת 1968, עם הנהגת רפורמה במערכת החינוך. במסגרת רפורמה זו הורחב מספר שנות הלימוד הנכללות בחוק לימוד חובה עד לכיתה י', והוחלט על הקמת חטיבת הביניים, ששתי כיתותיה הראשונות נלקחו מבית הספר היסודי, והכיתה העליונה בה נלקחה מבית הספר התיכון.
חטיבות הביניים מופעלות בדרך כלל כמסגרת עצמאית, ולעיתים פועלים חטיבת ביניים ובית ספר תיכון במתחם אחד, הקרוי "בית ספר שש-שנתי". בהתאם לכך, במרבית המקרים הרכב מוסדות החינוך לגילאי 6 עד 17 הוא כדלקמן: בית הספר היסודי - שש-שנתי (כיתות א'-ו'), ולאחריו חטיבת הביניים - תלת-שנתית (ז' עד ט'), ולבסוף בית ספר התיכון - תלת-שנתי (י' עד י"ב). בחינוך הממלכתי דתי נהוג  לכלול את כיתה ט' כחלק מהתיכון, ולא בחטיבת הביניים. בכמה בתי ספר בישראל מאורגן החינוך ההתחלתי, בית הספר היסודי וגן הילדים במסגרת של חטיבה צעירה הכוללת גן חובה, כיתה א' וכיתה ב'.
היסטוריה

במעקב אחר סיבות הנשירה של תלמידים מהלימודים בבית הספר התיכון, נמצא כי אחד הגורמים ליציאתם של הנערים והנערות ממסגרת הלימודים הסדירה כבר בגיל 14–16 הוא המעבר החריף של הנער ממסגרת בית הספר היסודי אל מסגרת בית הספר התיכון. כאשר הוארכה תקופת הלימודים על פי חוק לימוד החובה עד סיום כתה י', והוקמו חטיבות הביניים, ציפו לירידה בנשירה של התלמידים ממסגרת הלימודים, או לפחות לדחיית הנשירה מעבר לכתה ט' (גיל 15).
בחטיבת הביניים נחשפים התלמידים למקצועות חדשים כדוגמת מתמטיקה במקום לימודי חשבון (לעיתים אף מחלקים את לימודי המתמטיקה לאלגברה ולגאומטריה), לימודי מדעים (בכיתות ז'-ח') או ביולוגיה, פיזיקה וכימיה (בכיתה ט') במקום שיעורי טבע ולימודי לשון עברית וספרות - כל מקצוע נלמד לבד במקום הלימוד הכולל של מקצוע העברית. כן הוחל בחטיבת הביניים בלימודי השפה הזרה. היה גם הבדל בהכשרת המורים ולאור זאת גם בגישת המורה לתלמיד. בבית הספר היסודי המורה היה בוגר מכללה להכשרת מורים עם דגש על ההוראה בבית הספר. לעומת זאת, בחטיבת הביניים מלמדים בעיקר מורים בוגרי אוניברסיטאות.
היסטוריה > יוצאי דופן

הערים לוד, רמת גן, גבעתיים ומספר בתי ספר חרדיים לא הצטרפו לתוכנית. כלומר, אין בהן חטיבות ביניים כלל.
זכרון יעקב חזרה בשנת תשס"ח למתכונת הקודמת של שמונה כיתות בית ספר יסודי וארבע כיתות תיכון, בשיטה של "בית ספר צומח".
הערכת השינוי

בדו"ח ביניים של ועדת החקירה הפרלמנטרית לנושא הפערים החברתיים בישראל, בראשות חבר הכנסת רן כהן, נסקרו מדדי יעילות וצמיחה בבית הספר - המיצ"ב - במקצועות מתמטיקה, אנגלית, מדעים ובקריאה שערך משרד החינוך בשנת הלימודים תשס"א. המבדקים נערכו בקרב כ-10,000 מתוך כ-80,000 תלמידים בכל שכבת גיל. התוצאות היו כי בכיתות ד'-ט' התגלתה עלייה חדה בפערים בכיתה ז' - בעת המעבר מהחינוך היסודי לחטיבת-הביניים. היה בכך כדי להצביע על ההבדלים ברמות הלימוד בין בתי הספר היסודיים, אשר התגלו רק כאשר התלמידים הגיעו למסגרות של חטיבת הביניים.
העדיפות בתוכניות המחשוב שניתנת לחטיבות הביניים נעשית, בין השאר, על מנת לסייע בהדבקת הפער בין תלמידי בית הספר היסודי, בבואם לחטיבת הביניים. וכך, בתוכנית מחשוב בתי הספר במדינת ישראל, שהחלה להתבצע בעקבות דו"ח ועדת הררי לקידום המדע והטכנולוגיה, ניתנת עדיפות לאזורי מצוקה וגם לחטיבות ביניים. לבתי הספר מוצעת תשתית התקשרות לאינטרנט במחירים מוזלים, הכוללת התקנה ומקום אחסון לאתרים וחומרי למידה.
הערות שוליים

↑  המקבילה בחו"ל ל-Seventh grade-Ninth grade
↑  מקור:ועדת חקירה פרלמנטרית בנושר הפערים החברתיים בישראל
↑  מקור: תוכנית המחשוב בישראל בחינוך היסודי
830-839 לפנה"ס

פסלו של שלמנאסר השלישי. המוזיאונים לארכאולוגיה של איסטנבול
שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 839 - 830 לפנה"ס
אירועים ומגמות

836 לפנה"ס - שלמנאסר השלישי מלך אשור, מוביל צבא נגד טאבארני.
836 לפנה"ס - מלחמת אזרחים פורצת במצרים.
אנשים משמעותיים

שלמנאסר השלישי, מלך אשור (מלך בשנים 824 - 858 לפנה"ס).
יהוא, מלך ישראל (מלך בשנים 814 - 842 לפנה"ס).
יהואש, מלך יהודה (מלך בשנים 797 - 836 לפנה"ס).
יעקב אסייג

יעקב אסייג (נולד ב-1 במרץ 1959) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת השוער, וכיום מאמן השוערים של הפועל כפר שלם. אסייג מזוהה בעיקר עם קבוצת בני יהודה בה שיחק במצטבר כ-12 עונות, ועמה זכה באליפות היחידה בתולדותיה, בעונת 1989/1990.
קריירה

אסייג החל את דרכו במחלקת הנוער של הפועל נצרת עילית, ובגיל 17 נכלל בסגל נבחרת הנוער. עם חזרתה לליגה הבכירה בעונת 1978/1979 החתימה בני יהודה תל אביב את אסייג כמחליף לרוני וסרשפרונג אשר עזב את הקבוצה. אסייג שיחק בבני יהודה במשך שתי עונות בסיומן עבר להפועל חיפה. ב-1980 רשם הישג חסר תקדים כשהצליח לשמור על רשת נקייה במשך 746 דקות ברציפות. בהמשך שיחק גם במכבי יבנה והפועל רמת גן.
בעונת 1984/1985 שב לבני יהודה כשזו שיחקה בליגת המשנה, ובתום עונה בודדת שבה הקבוצה לליגה הראשונה. בעונת 1989/1990 זכה אסייג עם הקבוצה באליפות היחידה בתולדותיה. אסייג המשיך בתור שוער הקבוצה עד לעונת 1991/1992. לאחר שמונה עונות רצופות בקבוצה, עבר אסייג לבית"ר ירושלים וזכה עמה בתואר האליפות.
בסיום העונה עזב את בית"ר ירושלים והחל לנדוד בין מספר קבוצות עד שפרש ממשחק פעיל בסיום עונת 1998/1999 במדי הפועל לוד.
לזכותו של אסייג ארבע הופעות במדי הנבחרת ישראל אשר נערכו במסגרת משחקי ידידות.
אסייג הוא השוער הישראלי ששמר על רשת נקייה בהכי הרבה משחקים בהיסטוריה – 171 מתוך 445 משחקי הליגה הראשונה בהם הוא שותף.
לאחר הפרישה

לאחר פרישתו ממשחק פעיל, עבר לאמן את הפועל נצרת עילית, אך ללא הצלחה יתרה. משם שב לבני יהודה, הפעם לתפקיד מאמן השוערים, הן במחלקת הנוער והן בקבוצת הבוגרים. לקראת סיום עונת 2000/2001, בגיל 42, שב לשער הקבוצה עקב יכולתו הדלה של השוער הראשון, מוני שיקלי, ובכך הפך לכדורגלן הראשון אי-פעם ששיחק בליגה הבכירה בישראל במשך ארבעה עשורים שונים (במשך קרוב לעשור הוא היה היחידי בעל ההישג הזה, עד שהשוער רפי כהן הצליח אף הוא לרשום את אותו הישג, במהלך עונת 2009/2010). עם זאת, לא הצליח אסייג למנוע את ירידת הקבוצה לליגה השנייה.
במהלך עונת 2007/2008, הידרדרה בני יהודה לתחתית הטבלה, בעקבות כך החליט מאמן הקבוצה דאז, ניצן שירזי, להתפטר מתפקידו. אסייג הפך באופן זמני, ביחד עם חזי שירזי, למאמן הקבוצה עד להחתמתו של אלי כהן לתפקיד המאמן. לאחר התפטרותו של כהן כ-8 מחזורים לסיום העונה, מונו אסייג ושירזי למאמני הקבוצה עד לתום העונה. עד לסיום העונה ניצחה בני יהודה בשמונה מתוך תשעת משחקיה והצליחה להישאר בליגת העל. אסייג הוסיף לשמש מאמן שוערים של קבוצת הבוגרים ומחלקת הנוער בקבוצת בני יהודה גם בתקופה זו.
באוקטובר 2016 מונה למאמן זמני בבני יהודה במקומו של אריק בנדו, אך לאחר כחודשיים בתפקיד מונו באופן קבוע יצחק שום כמנהל ספורטיבי וניסן יחזקאל כמאמן ראשי ואסייג שב לשמש מאמן השוערים של הקבוצה, אולם לקראת סיום העונה פוטרו השניים ואסייג מונה ביחד עם כפיר אדרי למאמן ראשי ואף זכה בגביע המדינה.
ב-10 במאי 2022 פוטר מהמועדון, לאחר מכן עבר להפועל ראשון לציון וחזר לאחר עונה למאמן שוערים בהפועל כפר שלם.
תארים

כשחקן:
אליפות ישראל (1): 1992/1993
אליפות ישראל (1): 1989/1990
כמאמן:
גביע המדינה: 2016/2017
הערות שוליים

↑  רון עמיקם, מאיר גבאי, רוני דיאון, אני אוהב אותך בית"ר – תולדות בית"ר ירושלים, פרק שנים-עשר, יעקב אסייג, עמוד 195, הוצאת Media41LTD
↑  אופיר סער ורענן ברנובסקי‏, אחרי מעל 30 שנה במועדון: יעקב אסייג פוטר מבני יהודה, באתר וואלה, 10 במאי 2022
טיסה 240 של מאלב

| --- | --- |

טופולב Tu-154 של חברת מאלב
 תאריך:  30 בספטמבר 1975 
 מיקום:  קו החוף הלבנוני
 גורם:  לא ברור
 הרוגים:  60
 ניצולים:  0 
 המעורבים באסון

כלי טיס
 כלי טיס:  טופולב Tu-154
 מוצא:  בודפשט, הונגריה
 יעד:  ביירות, לבנון
 מפעיל:  מאלב, נתיבי אוויר הונגריים
 נוסעים:  50
 אנשי צוות:  10
 
טיסה MA240 של מאלב הייתה טיסה מסחרית של חברת התעופה ההונגרית מאלב, נתיבי אוויר הונגריים, משדה התעופה הבינלאומי בודפשט-פריהדי לשדה התעופה הבינלאומי בביירות, בלילה של 30 בספטמבר 1975. מטוס הטופולב Tu-154 נפל לים סמוך לחוף הלבנוני. על סיפון המטוס היו עשרה אנשי צוות הונגריים וחמישים נוסעים, רובם מסקנדינביה. איש מהנוסעים ואנשי הצוות לא שרד את ההתרסקות.
רקע

בתקופה זו נמנעו רוב חברות התעופה מלטוס לביירות עקב המצב ההפכפך במזרח התיכון. שדה התעופה בביירות נפגע מאש ארטילריה שבוע לפני האירוע. על אף שמאלב השעתה את הקו לביירות באופן זמני בתחילת 1975, נפתח הקו מחדש בתוך זמן קצר כדי לעזור למדינות ערב, ובמיוחד לפלסטינים, לשמור על קשר, בהתאם למדיניות הפרו-ערבית של הגוש הסובייטי. תפוסת המטוס הייתה קטנה מחצי.
ההתרסקות

המטוס נעלם ממסך המכ"ם מבלי ששידר אות מצוקה, שניות ספורות לאחר הסדרת אישור נחיתה מנמל התעופה בביירות. מספר עדים בלתי תלויים דיווחו שראו כדור אש, והועלתה סברה כי סיבת הפיצוץ הייתה אירוע חיצוני של פגיעת טיל, ולא התפוצצות פצצה על סיפון המטוס.
לאחר האירוע

הממשלה הקומוניסטית ההונגרית לא דרשה לחקור את האירוע, ובהתבסס על הסברה כי מדובר בתאונה אווירית, פיצתה את הנפגעים. לא נערך חיפוש אחר שרידיו השקועים של המטוס ואחר הקופסה השחורה בשל הסיטואציה הפוליטית הלא יציבה בלבנון, ולפי ההסבר הרשמי, גם עקב הקושי הטכני לחלץ את חלקיו מעומק של 1,000 מטר. המקרה נשכח מהתודעה הציבורית, אך זכה להתעניינות מחודשת לרגל יום השנה ה-25 לאירוע.
בסרט תיעודי ששודר בשנת 2004 בטלוויזיה ההונגרית הועלתה טענה ממקור שביקש לשמור על אנונימיות, לפיה תחנת מכ"ם של חיל האוויר המלכותי באקרוטירי שבקפריסין הבחינה כי המטוס הופל על ידי טיל אוויר-אוויר שנורה ממטוס אחר. עם זאת, חיל האוויר המלכותי הכחיש במסמך רשמי את טענות אלה. בעקבות תעלומת התרסקות המטוס צצו השערות לפיהן חיל האוויר הישראלי היה מעורב בהפלתו, בשל אחד מהמניעים הבאים:
לכאורה נשא המטוס ארבעה טון של תחמושת ונשק קל מסוג רוס"ר AK-47 שיועדו למאבק המזוין הפלסטיני.
משלחת בדרג בינוני-גבוה של עשרה נציגים פלסטינים אמורה הייתה לעלות על סיפון המטוס בדרכה לביירות, אך איחרה את ההמראה בכמה דקות. לפי סברה זו המטוס הופל על מנת להתנקש בחיי חברי המשלחת, וההתנקשות לא בוטלה עקב כשל מודיעיני.
המצדדים בתיאורית המעורבות הישראלית באירוע טוענים כי גם כיום נמנעת ממשלת הונגריה מלחקור את האירוע בשל חשש לפגיעה בהשקעות הישראליות בהונגריה.
אפרים בנמלך

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1971 (בן 53 בערך) 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת שיקגו 
 מנחה לדוקטורט:  דאגלס דיימונד 
 מוסדות:  אוניברסיטת הרווארד  אוניברסיטת נורת'ווסטרן 
 פרסים והוקרה:  Brattle Prize (2011) 
 effibenmelech.com
 
אפרים (אפי) בנמלך (נולד ב-1971) הוא פרופסור לכלכלה ישראלי-אמריקאי בבית הספר לניהול קלוג באוניברסיטת נורת'ווסטרן. בנמלך הוא מופקד הקתדרה על שם הנרי בולוק למימון ונדל"ן, מנהל המרכז לחקר נדל"ן על שם Guthrie, מנהל המרכז לחדשנות בישראל על שם משפחת קראון ועמית מחקר בלשכה הלאומית למחקר כלכלי (NBER).
ביוגרפיה

בנמלך נולד בירושלים לעיתונאי אברהם בנמלך ולמד בישיבת בני עקיבא נתיב מאיר שבעיר. בשנת 1990 התגייס לצה״ל, התנדב לחטיבת הצנחנים, ושובץ בגדוד 202. עבר מסלול הכשרה כלוחם וקורס מ"כים חי"ר ויצא לקורס קציני חי"ר. שב לצנחנים ושימש כמפקד מחלקה, קצין מבצעים ומפקד פלוגה. בזמן שירותו ב־1994 כקצין בצנחנים קיבל תעודת הצטיינות מהרמטכ"ל אהוד ברק. בשנת 1996 השתחרר מצה"ל.
בשנת 1999 קיבל תואר ראשון בכלכלה ומנהל עסקים, ובשנת 2001 קיבל תואר שני במנהל עסקים, שניהם מהאוניברסיטה העברית בירושלים. עבד ככלכלן במשרד האוצר. בשנים 2000–2001 היה דירקטור בחברת הפחם.
בשנת 2005 סיים דוקטורט במימון בבית הספר לעסקים של אוניברסיטת שיקגו תחת הנחייתם של דאגלס דיימונד, זוכה פרס נובל לכלכלה לשנת 2022, ורגוראם רג'אן, פרופסור באוניברסיטת שיקגו שכיהן גם כנגיד הבנק המרכזי של הודו. באותה שנה הצטרף למחלקה לכלכלה של אוניברסיטת הרווארד, ובשנת 2009 מונה לפרופסור חבר. בשנת 2012 עבר לבית הספר לניהול קלוג באוניברסיטת נורת'ווסטרן, שם הוא מופקד הקתדרה על שם הנרי בולוק למימון ונדל"ן, מנהל המרכז לחקר נדל"ן על שם Guthrie ומנהל המרכז לחדשנות בישראל על שם משפחת קראון.
בנמלך מגדיר עצמו יהודי דתי, אך אינו חובש כיפה.
הוא נשוי לשקמה ולהם ארבעה ילדים.
מחקר

תחום המחקר העיקרי של פרופסור בנמלך עוסק בעיקר בנושאים הקשורים לשוקי אשראי, משברים פיננסיים וקשיים פיננסיים. הוא ידוע כחוקר מוביל של חובות מובטחים, משכונות ושיעבודים ומחקריו בנושא זה צוטטו על ידי חתן פרס נובל לכלכלה לשנת 2016 אוליבר הארט בהרצאת פרס נובל בסטוקהולם. מאמריו זכו לחשיפה תקשורתית רחבה.ֿ
פרופסור בנמלך מתמחה גם במשברים פיננסים. בסדרת מאמרים שפורסמו בשנים 2009-2010 הראו בנמלך ושותפיו למחקר שניירות ערך מגובי משכנתאות - במיוחד Collateralized Debt Obligations - זכו לדירוג אשראי מופרז בתקופה שקדמה למשבר הסאבפריים. במאמרו "The Credit Rating Crisis" הראה בנמלך שדירוג האשראי הגבוה של ניירות ערך מגובי משכנתאות היה בין הגורמים המרכזיים שהביאו למשבר האשראי העולמי בשנים 2008-2009.
במאמר שפורסם בשנת 2019, הראו בנמלך ושותפיו שקריסת שוק האג״ח בארצות הברית החל משנת 1929 היה בין הגורמים שהביאו לפיטורי עובדים נרחבים ושיעור אבטלה של קרוב ל-25% במהלך השפל הגדול בשנים 1929-1933. מאמר זה של בנמלך ושותפיו צוטט על ידי בן ברננקי, חתן פרס נובל לכלכלה לשנת 2022 ויו"ר פדרל ריזרב, הבנק המרכזי האמריקני, בין השנים 2006 – 2013, בהרצאת  פרס נובל לכלכלה לשנת 2022.
תחום עניין נוסף שלו הוא כלכלת טרור. ב־2010 חקר את יעילות הענישה באמצעות הריסת בתי מחבלים כאמצעי למניעת טרור, והגיע למסקנה כי בעוד שהריסת בתים כעונש נקודתי יעילה, הרי שהריסת בתים לא ממוקדת תורמת דווקא לגידול משמעותי במספר הפיגועים.
הוא זוכה פרס ברטל לשנת 2011 על מאמרו "ערוץ פשיטת רגל וביטחונות", ופרס Charles River Associates לשנת 2020 על מאמרו ״ירידת החובות המבוטחים״.
הערות שוליים

1 2  Efraim Benmelech. "Efraim Benmelech". Kellogg School of Management. נבדק ב-10 בדצמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  אדריאן פילוט ושלמה טייטלבאום, בחיפושים אחרי נגיד, נתניהו מרחיק שוב עד אמריקה, באתר כלכליסט, 6 בספטמבר 2023
↑  https://www.aeaweb.org/articles?id=10.1257/aer.113.5.1143
↑  Efraim Benmelech, Claude Berrebi, and Esteban F. Klor,  Counter-Suicide-Terrorism: Evidence from House Demolitions, Journal Of Politics 77, 2015
↑  Western Finance Association Best Papers Awards, ‏2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007462849105171  BIBSYS: 5016364  GND: 129714151  ISNI: 0000 0000 4231 3401  LCCN: n2005000024  NTA: 270893016  VIAF: 77401401   WorldCat (עם VIAF): 77401401
דרק פנסלר

| --- | --- |

 לידה:  1958 (בן 66 בערך) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  היסטוריה של עם ישראל, nationalist movement, הגלות, קולוניאליזם 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי  אוניברסיטת סטנפורד 
 מוסדות:  אוניברסיטת טורונטו  אוניברסיטת אוקספורד  אוניברסיטת הרווארד 
 פרסים והוקרה:  עמית החברה המלכותית של קנדה 
 derekpenslar.com
 
דרק ג'ונתן פנסלר (באנגלית: Derek Jonathan Penslar; נולד ב-1958) הוא היסטוריון יהודי אמריקאי-קנדי המתמחה בהיסטוריה השוואתית, היסטוריה יהודית ובהיסטוריה של ישראל בעת החדשה.
חקר, בין היתר, את מערכת היחסים בין מדינת ישראל ויהודי התפוצות, את התנועות הלאומניות הגלובליות, הקולוניאליזם האירופי והמדינות הפוסט-קולוניאליות.
ביוגרפיה

פנסלר נולד בעיר לוס אנג'לס, במדינת קליפורניה שבארצות הברית, סיים תואר ראשון באוניברסיטת סטנפורד ואחר כך המשיך את לימודיו באוניברסיטת קליפורניה בברקלי. בין השנים 1987 ל-1998 לימד באוניברסיטת אינדיאנה. בשנת 1998 החל ללמד באוניברסיטת טורונטו, שם הוא משמש כפרופסור בקתדרה על שם סמואל זאקס להיסטוריה יהודית. בין השנים 2002 ל-2008 עמד בראש המכון ללימודי יהדות באוניברסיטת טורונטו.
בשנים 2012–2016 מונה כראשון בתפקיד של פרופסור ללימודי ישראל בקדתרה על שם סטנלי לואיס באוניברסיטת אוקספורד.
פנסלר היה חבר במחלקה לפוליטיקה וליחסים בינלאומיים, בבית הספר ללימודים בינתחומיים וחבר בסגל של קולג' סנט אן ובהמשך חבר כבוד.
ב-2016  התמנה לפרופסור בקתדרה על שם ויליאם לי פרוסט להיסטוריה יהודית באוניברסיטת הרווארד ולימד במרכז על שם מינדה דה גונצבורג ללימודים אריופאים. פנסלר משמש גם כמנהל המרכז ללימודים יהודיים של אוניברסיטת הרווארד.
ערך את המדור "תנועות לאומיות וחברתיות" באנציקלופדיה זמן יהודי חדש.
פרסים ואותות הוקרה

2011 - חבר בחברה המלכותית של קנדה
חבר באקדמיה האמריקאית למחקרים על היהודים
מספריו

Zionism and Technocracy:  The Engineering of Jewish Settlement in Palestine, 1870-1918  1991, גרסה עברית 2001
In Search of Jewish Community: Jewish Identities in Germany and Austria, 1918-1933  1998, עורך יחד עם מיכאל ברנר)
Shylock's Children: Economics and Jewish Identity in Modern Europe  2001
-על ההיסטוריה הכלכלית של היהודים החל מהמאה השבע עשרה ועד היום
Orientalism and the Jews, 2004" - עורך - יחד עם איוואן קלמר
Contemporary Antisemitism: Canada and the World (2005
Israel in History: The Jewish State in Comparative Perspective  2006
Israël face à son passé, Les éditions arkhê, 2010,  (ישראל מול העבר שלה) עם אבי שליים ושלמה זנד
The Origins of Israel 1882-1948: A Documentary History   (co-edited with Eran Kaplan,  2011
Jews and the Military: A History 2013  
Theodor Herzl: The Charismatic Leader  2020 
Zionism: An Emotional State  2023
Unacknowledged Kinships: Postcolonial Studies and the Historiography of Zionism (co-edited with Stefan Vogt and Arieh Saposnik), 2023
יעקב הכט

ערך זה עוסק במחנך ויזם ישראלי. אם התכוונתם לחוקר האינטרנט, ראו .
יעקב הכט
יעקב הכט (נולד ב-11 בינואר 1958) הוא איש חינוך ישראלי, העוסק בחינוך דמוקרטי. ייסד את בית הספר הדמוקרטי בחדרה ואת כנס IDEC הכנס הבינלאומי לחינוך דמוקרטי בשנת 1993. מקים המכון לחינוך דמוקרטי, כיום עומד בראש ארגון ערי חינוך.
ביוגרפיה

הכט נולד בגבעת אולגה שבחדרה. כתלמיד בית ספר יסודי סבל מקושי בלימוד קריאה וכתיבה. בהיותו בן 16 עזב סופית את לימודיו בתיכון. בשנים 1978-1980 ריכז את שבט "בני היער" בחדרה למשך שנתיים.
לאחר שהשלים תעודת בגרות, למד לתואר ראשון בחינוך וגאוגרפיה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ולתואר שני בפסיכולוגיה קלינית של הילד באוניברסיטת בר-אילן. הכט נשוי ואב לארבעה, מתגורר בחדרה.
בשנת 1987 הקים הכט את בית הספר הדמוקרטי בחדרה. הוא סייע בהקמת בתי ספר דמוקרטיים נוספים בישראל, בהם בנתניה ויבנה. אף שבתי ספר המושתתים על עקרונות דמוקרטיים פעלו במהלך מאה השנים האחרונות (בית היתומים של יאנוש קורצ'ק, סאמרהיל, ודגם סאדברי הם דוגמאות לכך) בשמות שונים (אלטרנטיבי, פתוח, בית ספר חופשי וכדומה), בית הספר הדמוקרטי בחדרה שהוקם על ידי יעקב הכט, היה הראשון שהשתמש בשם זה.[דרוש מקור]
בשנת 1993, הכט ארגן את הכנס הבינלאומי לחינוך דמוקרטי (IDEC) – כנס שנתי עבור אנשי חינוך, בתי ספר וארגונים המתקיים עד היום. בשנת 1996, הכט הקים את המכון לחינוך דמוקרטי (IDE), שעיקר פעילותו התמקדה ביצירת שינוי במערכת החינוך הציבורי בישראל ובהטמעת תפיסות חדשניות. במסגרת עבודתו במכון לחינוך דמוקרטי, הכט הקים תוכנית אקדמית להכשרת מורים בחינוך הדמוקרטי בסמינר הקיבוצים. מסלול תואר שני המכשיר מנהלי בתי ספר בשיתוף פעולה בין המכון לחינוך דמוקרטי ואוניברסיטת תל אביב ותוכנית "חלוץ" לעידוד מנהיגות חינוכית בקרב אנשי חינוך צעירים.
בשנת 2010, הקים הכט את ארגון ערי חינוך – אמנות שיתופי הפעולה, עסק חברתי הפועל במגזר הרביעי. על פי תפיסת העולם של ארגון ערי חינוך, העיר כולה על כל משאביה הופכת לבית ספר אחד גדול. שני הכלים המשמעותיים ביותר בתחום שפותחו על ידי יעקב במסגרת עבודתו בערי חינוך הם "כיתה 2.0" או נבחרת חינוך ומודל How2MOOC.
בשנת 2015, נבחר ארגון ערי חינוך על ידי המגזין WIRED כאחד הטרנדים המובילים בתחום למידת ה-MOOC) Massive Open Online Courses). בינואר 2017, HundrED – מיזם פיני שמטרתו עידוד חדשנות חינוכית גלובאלית, בחר בארגון ערי חינוך כאחד מ-10 החידושים המובילים בעולם בתחום.
עקרונות בית הספר הדמוקרטי

על פי הכט,  בית ספר דמוקרטי פועל כמיקרוקוסמוס של מדינה דמוקרטית תוך שמירה על זכויות האדם וזכויות הילד. ברוב בתי הספר הדמוקרטיים מתקיימים העקרונות הבאים:
קהילה דמוקרטית -  בית הספר מנוהל באמצעות מוסדות דמוקרטיים.  קבלת החלטות וביצוען נעשים על ידי כלל קהילת בית הספר.
בחירה -  כל תלמיד בוחר מה, איך, מתי והיכן הוא לומד.
הערכה עצמית ודיאלוגית - ללא מבחנים וציונים.
רב גילאיות -  החיים והלמידה בבית הספר מתקיימים בסביבה רב גילאית.
שיח שוויוני ודיאלוגי -  בין הצוות והתלמידים.
תוכני הלימוד נלמדים מנקודת מבט של זכויות האדם.
ספריו

החינוך הדמוקרטי-סיפור עם התחלה, הוצאת כתר, 2005.
(Democratic Education – A Beginning of a Story, (2011 (תרגום לאנגלית 2011; תרגום לבולגרית 2013; תרגום לפורטוגזית 2015)
מאמרים

הכט, יעקב. מ"מודל בת־ים" לחינוך אישי - לסדר יום חדש למערכת החינוך בישראל. מפנה מס. 58, עמודים 21-28
הלמידה הפלורליסטית – למידה בעולם דמוקרטי (אורכב 18.11.2015 בארכיון Wayback Machine)
שינוי פרדיגמה, מפירמידה - לרשת (אורכב 11.04.2016 בארכיון Wayback Machine), מאמר על יעד החינוך העתידי, באתר "ערי חינוך", 2015
a Pyramid Paradigm to a   Network Paradigm(הקישור אינו פעיל),  מתוך EduShifts:  The future of education is now  (אנגלית)
הערות שוליים

↑  הדמוקרטי בחדרה, ההיסטוריה והחזון של בית הספר הדמוקרטי בחדרה (ארכיון)
↑  הכט מלווה את הקמת הדמוקרטי בנתניה
↑  הכט מלווה את הקמת הדמוקרטי ביבנה
↑  Lior Frenkel, EDUCATION
SWITCHESON, WIRED
↑  HundrED, ערי חינוך כאחד מ-10 החידושים המובילים בעולם בתחום, ‏2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007528516905171  BnF: cb15060086n (data)  GND: 1131115538  ISNI: 0000 0000 4269 6967  LCCN: no2005081162  VIAF: 10134874   WorldCat (עם VIAF): 10134874