stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ה'רע"ז

ה'רע"ז (5,277) ובקיצור רע"ז – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 1516 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 16 בספטמבר 1517.
המולד של תשרי חל ביום חמישי, 3 שעות ו-299 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג השג. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים.
זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 14 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 13 (סימנה יגלהא) במחזור השמש ה-189.
שנה זו היא שנת 1,448 לחורבן הבית, ושנת 1,828 לשטרות.
אירועים

כ"ג בטבת - גירוש יהודי פורטוגל
הדפיס ר' יהודה גדליה את ספרו של ר' מאיר עראמה "מאיר איוב" בסלוניקי
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג השג, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
הערות שוליים

↑  Rabbi Meir Arama's Letter of Censure against Isaac Abravanel – A Riddle Solved /איגרת ר' מאיר עראמה נגד ר' יצחק אברבנאל והתקבלותה: חידה שבאה על פתרונה יוסף הקר and Joseph R. Hacker Tarbiẕ /תרביץ כרך עו, חוברת ג/ד (ניסן-אלול תשס"ז), pp. 501-518 Published by: Mandel Institute for Jewish Studies /המכון למדעי היהדות ע"ש מנדל
היסטוריה של עם ישראל
הסכם סאזונוב-דיאמנדי

עמוד החתימה מתוך הארכיון הלאומי של רומניה
הסכם סאזונוב-דיאמנדי (ברומנית: Acordul Sazonov-Diamandy), הידוע גם בשם "ההסכם הרומני-רוסי הסודי של שנת 1914" (ברומנית: Acordul secret româno-rus din 1914), היה הסכם סודי שנחתם בין ממשלת ממלכת רומניה וממשלתה של האימפריה הרוסית. עיקרו בא לידי ביטוי בהבטחת תמיכתה של האימפריה הרוסית ברומניה ובטענותיה הטריטוריאליות, במסגרת מלחמת העולם הראשונה. ההסכם נערך ונחתם בתאריכים 18 בספטמבר 1914, וב-1 באוקטובר באותה השנה בין הדיפלומט הרומני קונסטנטין דיאמנדי, ושר החוץ של האימפריה הרוסית, סרגיי סאזונוב.
עיקרי ההסכם

ההסכם היה ההסכם הבינלאומי הראשון שהכיר ב"זכותה של רומניה להתאחד עם השטחים באוסטריה-הונגריה בהם שוכנים רומנים" במועד "בו תמצא זאת לנכון". בעניין שטחה של בוקובינה, הוחלט שהשטח יעבור לשליטת רומניה או רוסיה בהתבסס על הרוב הלאומי באזור. רומניה התחייבה לשמור על "נייטרליות תומכת" ביחס לרוסיה, עד לזמן בו האימפריה הרוסית תחליט להיכנס למלחמה, ואילו רוסיה מצידה התחייבה להביא את תנאי ההסכם להכרה צרפתית ובריטית. הצדדים אף התחייבו לשמירה על סודיות מלאה בנוגע לקיומו ותוכנו של ההסכם. סרגיי סאזונוב, שר החוץ הרוסי, שחתם על ההסכם, הסביר במכתבים סודיים שנאלץ לעשות זאת כדי למנוע את הצטרפות רומניה לצד מדינות המרכז, אך בסוף המלחמה יערכו וינתחו את המצב מחדש ולא בהכרח יכבדו את ההתחייבויות.
הערות שוליים

↑  ספרו של קונסטנטין דיאמנדי Ma mission en Russie 1914-1918 (משימתי ברוסיה) פרק Revue des Deux Mondes (בין שני עולמות) עמודים 813-814, 15 בפברואר 1929
↑  ההיסטוריה הצבאית של העם הרומני, כרך מספר 5, עמוד 340, ההוצאה לאור של צבא רומניה, בוקרשט, 1989
↑  הונגריה - הסיבות ומלחמות הירושה
ה'ת"ק

.
ה'ת"ק (5,500) ובקיצור ת"ק – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-3 באוקטובר 1739, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 1740.
המולד של תשרי חל ביום השבת, שעה אחת ו-106 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים.
זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 9 במחזור העיבור ה-290. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 12 (סימנה יביגז) במחזור השמש ה-197.
שנה זו היא שנת 1,671 לחורבן הבית, ושנת 2,051 לשטרות.
אירועים

דאהר אל-עומר מזמין את הרב חיים אבולעפיה לחדש את היישוב היהודי בטבריה. הרב אבולעפיה מקבל את ההזמנה ומגיע בראש משלחת של עשרות מאנשיו באיזמיר ובהם חתנו יעקב בירב להתיישב בעיר.
נדפס בפעם הראשונה ספרו של רמח"ל "מסילת ישרים" באמסטרדם
רבי חיים הכהן רפפורט מתמנה כרב ואב בית דין לבוב
רבי רפאל שלמה לניאדו מתמנה כרבה של חלב
נולדו

רבי עמרם בן דיוואן - "העד"ן", שד"ר ומקובל מרוקאי יליד ירושלים (נפטר (ה'תקמ"ב)
רבי שאול ברלין - מחבר "כסא דהרסנא" על שו"ת בשמים ראש, רבה של פרנקפורט על האודר ואישיות שנויה במחלוקת (נפטר ה'תקנ"ה)
רבי צבי הירש בושקא (בוצ'קו) - רבן האחרון של קהילות אה"ו המאוחדות (נפטר ה'תקס"ז)
רבי לוי יצחק מברדיצ'ב (נפטר ה'תק"ע)
רבי אהרן אריה לייב מפרמישלאן (נפטר ה'תקע"ג)
רבי חיים מטשרנוביץ (נפטר ה'תקע"ח)
רבי נתן אדאדי (נפטר ה'תקע"ח)
נפטרו

רבי משה ישראל - רב הקהילה היהודית ברודוס (נולד ה'ת"ל)
רבי שמשון מורפורגו - רב העיר אנקונה ומחבר הספר "שמש צדקה" (נולד ה'תמ"א)
כ"ב בשבט – רבי יעקב פופרש כ"ץ, אב"ד פרנקפורט דמיין וראש ישיבה בה, מחבר שו"ת "שב יעקב".
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
האראלד הראשון, מלך דנמרק

ממלכתו בשיאה (באדום) והמדינות הוסאליות שלו
הטבלתו, תבליט בכנסיית טאמדרופ (דרומית לאורהוס, דנמרק) משנת 1200 לערך
האראלד "כחול השן" גורמסון (בנורדית עתיקה:  Haraldr blátǫnn Gormsson; בדנית: Harald Blåtand Gormsen; ‏ 935 לערך – 985 או 986) היה מלך דנמרק (משנת 958) ונורווגיה (בשנים 970-974). השליט הראשון של דנמרק שהוטבל לנצרות וגרם להתנצרות ממלכתו.
שלטונו

האראלד היה בנו של גורם הזקן, מלך דנמרק והוא ירש את התואר עם מותו ב-958.
תקופתו הייתה תקופה של שלום יחסי בדנמרק. ב-960 הוטבל לנצרות על ידי נזיר ממוצא קלטי בשם פופו. בשנים 945 ו-963 סייע האראלד לרישאר הראשון, דוכס נורמנדיה במלחמותיו בסאמלאנד (אזור מחוז קלינינגרד של ימינו). עם הירצחו של מלך נורווגיה האראלד אפור-הגלימה, בשנת 970 לערך, השתלט האראלד גם על הכתר הנורווגי. בשנת 974 הפסיד לאימפריה הרומית הקדושה בקרב דנווירגה (Danevirke, בשלזוויג-הולשטיין של היום) והכתר הנורווגי הועבר לשליטת אוטו השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה.
הסאגות הנורדיות מתייחסות להאראלד בדרך כלל בשלילה, כשליט חלש שנכנע לטוען-לכתר שוודיה סטיירביורן פעמיים. פעם אחת כאשר אולץ לתת לו צי ספינות ואת בתו ת'ירה ופעם שנייה כאשר מסר את עצמו למלך שוודיה כבן ערובה, יחד עם צי נוסף עליו פיקד ואז הפנה לו עורף ושבר את ההסכם איתו ערב קרב מכריע באופסלה.
האראלד הקים מבצרי טבעת בטרלבור (Trelleborg) ובוררין (Borrering) באי שלן, נונאבגן (Nonnebakken) באי פין, פירקט (Fyrkat) בצפון יוטלנד ואגרסבור (Aggersborg) ייתכן שגם מבצר טרלבורי בסקונה (דרום שוודיה) הוקם על ידיו. כולם בעלי מבנה מעגלי מושלם ומחולקים לארבעה רבעים למגורים ומחסנים. עוד מיוחסת לו הקמת הגשר העתיק ביותר בסקנדינביה והצבת האבן הגדולה ביילין.
האראלד נהרג במרד שהובל על ידי בנו ויורשו סוון הראשון, מלך דנמרק ונקבר בקתדרלת רוסקילדה.
על האבן הגדולה ביילין כתב:
המלך האראלד ציווה להקים יד זו לזכר גורם, אביו, ולזכר תירה, אימו; האראלד הוא אשר תפס לעצמו את כל דנמרק ונורווגיה ואשר ניצר את הדנים.
הכינוי "כחול-השן"

הכינוי "כחול השן" (ממנו נגזר שם תקן התקשורת הניידת בלוטות') מוזכר לראשונה בכרוניקה של רוסקילדה משנת 1140. כאשר ההסבר המקובל הוא שפירוש המילה "כחול" בהקשר זה פירושה "כהה", כלומר להאראלד הייתה עששת בשן שגרמה לה להיות כהה. פירוש אחר נועץ את ההסבר בחיבתו של המלך לאוכמניות שצבעו את שיניו בכחול. השערה אחרת היא שהפירוש אינו קשור לשן אלא ללבוש הכחול, היקר באותה עת, שנהג האראלד ללבוש ומכאן הכינוי.
משפחתו

ב-950 לערך נשא לאשה את גיריד (Gyrid) אולאפסדוטיר ויחד היו להם ארבעה ילדים:
ת'ירה האראלדסדוטר (מתה בשנת 1000 לערך), נישאה לסטיירביורן, נסיך שוודיה
סוון הראשון, מלך דנמרק (960 – 3 בפברואר 1014)
הוקון (נולד ב-961 לערך)
גונהילדה (מתה ב-13 בנובמבר 1002), אשת פאליג, רוזן דבון
ב-970 לערך נישא לת'ורה
הערות שוליים

↑  Bluetooth. Why Blue??? Why Tooth???
↑  11 Mysterious Origins of the most common tech terms
↑  מדוע "כחול השן"? (בדנית)
| מלכי דנמרק |
| --- | --- | --- |
| מלכים קדומים | (הארדיקאנוט הראשון) • גורם הזקן • האראלד "כחול השן" • סוון פורקברד • האראלד השני • קנוט הגדול • הארדיקאנוט • מגנוס הטוב • סוון השני • האראלד השלישי • קנוט הרביעי • אולף הראשון • אריק הראשון • נילס • אריק השני • אריק השלישי • סוון השלישי • קנוט החמישי • ולדמר הגדול • קנוט השישי • ולדמר השני • ולדמר הצעיר • אריק הרביעי • אַבֶּל • כריסטופר הראשון • אריק החמישי • אריק השישי • כריסטופר השני • אריק כריסטופרסן • ולדמר השלישי • תקופת ביניים • ולדמר הרביעי • אולף השני • מרגרטה הראשונה |  |
| בית פפאלץ-ניומרקט | אריק מפומרניה • כריסטופר מבוואריה |  |
| בית אולדנבורג | כריסטיאן הראשון • הנס • כריסטיאן השני • פרדריק הראשון • כריסטיאן השלישי • פרדריק השני • כריסטיאן הרביעי • פרדריק השלישי • כריסטיאן החמישי • פרדריק הרביעי • כריסטיאן השישי • פרדריק החמישי • כריסטיאן השביעי • פרדריק השישי • כריסטיאן השמיני • פרדריק השביעי |  |
| בית שלזוויג-הולשטיין-זונדרברג-גליקסברג | כריסטיאן התשיעי • פרדריק השמיני • כריסטיאן העשירי • פרדריק התשיעי • מרגרטה השנייה • פרדריק העשירי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb124548726 (data)  GND: 119127326  ISNI: 0000 0000 3642 3495  LCCN: n2006077583  NKC: xx0225950  SELIBR: 257197  SUDOC: 033709130  VIAF: 193745547   WorldCat (עם VIAF): 193745547
הדיוויזיה ה-161 (ורמאכט)

| --- | --- |
סמל הדיוויזיה
סמל הדיוויזיה
 פרטים
 מדינה:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 שיוך:   ורמאכט
 סוג:  דיוויזיית חיל רגלים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1 בדצמבר 1939 – אוקטובר 1944 (כ־4 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 מפקד נוכחי:  Heinrich Recke 
 מפקדים
 
הדיוויזיה ה-161 (בגרמנית: 161. Infanterie-Division) הייתה דיוויזיית חיל רגלים של הורמאכט במלחמת העולם השנייה. הדיוויזיה נלחמה בקרב על צרפת, ולאחר מכן בחזית המזרחית.
היסטוריה

הדיוויזיה הוקמה ב-1 בדצמבר 1939 כחלק מהגל ה-7 של הגיוס הגרמני, והשתמשה בגדודי החלפה של המחוז הצבאי ה-1, פרוסיה המזרחית, כדי להקים את היחידות הלוחמות שלה.
בשנת 1940 הדיוויזיה ה-161 השתתפה בהתקפה קצרת מועד על קו מאז'ינו ב-21 ביוני. לאחר תקיפה של יום אחד שהשיגה מעט, ההתקפה בוטלה על ידי גנרל וילהלם פון לב כמיותרת.
ב-22 ביוני 1941 תקפה הדיוויזיה ה-161 את ברית המועצות כחלק מהארמייה התשיעית של קבוצת ארמיות מרכז, בפיקודו של גנרל אדולף שטראוס.
לאחר שהשתתפה בכיתור הגדול הראשון במינסק, נאלצה הדיוויזיה ה-161 לצעוד במרץ כדי להדביק את הלחימה מזרחה, ובסופו של דבר סייעה לשחרר את היחידות הניידות של קבוצת הפאנצר השלישית למשימות אחרות. באמצע אוגוסט הדיוויזיה הייתה חלק מהארמייה התשיעית מצפון לסמולנסק. ב-17 באוגוסט נפגעה הדיוויזיה מתקפה מסיבית, מרכיב עיקרי במתקפת הנגד של טימושנקו, שנועדה לשבש את הפעולה ההתקפית הגרמנית ולכבוש מחדש את הקרקע האבודה באזור סמולנסק. כמעט כל גזרת ההתקפה של הארמייה ה-19 הסובייטית נפלה על הדיוויזיה ה-161 וההגנות הקדמיות שלה הוכרעו על ידי 4 דיוויזיות חי"ר רוסיות ודיוויזיית טנקים. בלחימה של שבוע אחד איבדה הדיוויזיה 75% מכוח הלחימה והציוד הרב שלה והיה צריך לשלוף אותה מהחזית ולהחליפה על ידי הדיוויזיה הממונעת ה-14 .
עד סוף השנה ספגה הדיוויזיה 7,192 נפגעים מאז תחילת מבצע ברברוסה, כולל 252 קצינים, ומתוכם נהרגו 1,722.
אף על פי כן, למרות הפסדיה, נותרה הדיוויזיה בקו ובינואר 1942 הועברה הדיוויזיה לחזית רז'ב.
באוגוסט 1942 שוב הייתה הדיוויזיה במוקד של מתקפה סובייטית גדולה, הפעם ניסיונו של ז'וקוב לחסל את מבלט רז'ב. "בבוקר ה-4 באוגוסט זינקה הארמייה ה-31 הסובייטית אל תוך דיוויזיית הרגלים ה-161 ותקפה אותה בקטע של שמונה מייל מזרחית לזובסטוב. הפריצה הושלמה כמעט בבת אחת." שרידי הדיוויזיה נאלצו לחזור לזובסטוב. המצב של הארמייה התשיעית היה רעוע ואחיזתה ברז'ב קלושה, כך שלמרות מצבה הקשה, הדיוויזיה ה-161 נאלצה להישאר בקו, שכן תגבורת הובהלה לאזור.
הלחימה נמשכה במחצית השנייה של ספטמבר, ולאחר שדעכה סופית, הוצבה הדיוויזיה המדולדלת בצרפת לבנייה מחדש בנובמבר 1942. עד דצמבר הדיוויזיה ה-161 הייתה ממוקמת באזור פה-דה-קאלה, על חוף התעלה וקיבלה תגבורות.
הדיוויזיה ה-161 השתתפה בקרב קורסק, תחת הקורפוס ה-42 שהדיוויזיות האחרות שלו היו דיוויזיות הרגלים ה-39 וה-282. במהלך הקרב, הדיוויזיה ה-161 הייתה אחראית על ההגנה על האגף של קורפוס הפאנצר ה-3.
בנובמבר 1943 שולבו יתר המרכיבים הקרביים של הדיוויזיה ב-Korps Abteilung A, והיחידה התמוססה למעשה.
הדיוויזיה הוקמה מחדש ביולי 1944 כדיוויזיית חי"ר, על ידי ייעוד מחדש של פלגת הקורפוס A. היא הייתה במגננה בדרום אוקראינה על גבול רומניה תחת הקורפוס ה-52 של הארמייה השישית.
ב-20 באוגוסט החזית האוקראינית השנייה והחזית האוקראינית השלישית פתחו במתקפה גדולה לתוך רומניה. כוחות אלו יצרו חורים ענקיים בחזית הציר ובתוך 3 ימים כיתרו את רוב הארמייה השישית, לרבות הדיוויזיה ה-161, ליד יאשי. היחידות כותרו תוך מספר ימים והושמדו כליל.  הדיוויזיה פורקה רשמית באוקטובר 1944 ולא הוקמה מחדש.
מפקדים

הרמן וילק (1 בדצמבר 1939 – 17 בספטמבר 1941)
היינריך רקה (17 בספטמבר 1941 – 15 באוגוסט 1942)
אוטו של (15 באוגוסט 1942 – 22 באוגוסט 1942)
קרל אלברכט פון גרודק (22 באוגוסט 1942 – 28 באוגוסט 1943)
פאול דרקמן (28 באוגוסט 1943 – 15 בנובמבר 1943)
פאול דרקמן (27 ביולי 1944 – 5 בספטמבר 1944)
הדרין השחור

| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  149 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  50 מ"ק לשנייה 
 אגן ניקוז:  11,967.5 קמ"ר 
 מוצא:  אגם אוחריד
 גובה מוצא הנהר:  695 מטרים
 יובלים:  Radika 
 שפך:  דרין 
 מדינות באגן הניקוז:  מקדוניה, אלבניה
 
 
הדרין השחור (באלבנית: Drini i Zi; במקדונית: Црн Дрим) הוא נהר הזורם במקדוניה ובאלבניה. אורכו של הנהר 149 ק"מ, מהם 56 בתחומה של מקדוניה ו-93 בתחומי אלבניה. ראשיתו בצפון אגם אוחריד, בתחומי העיר סטרוגה. הוא מנקז את מימי האגם וזורם צפונה, ובחלקו מהווה גבול טבעי בין מקדוניה לאלבניה. הוא מתמזג עם נהר הדרין הלבן בצפון-מזרח אלבניה, בסמוך לעיר קוקס, ושני הנהרות יוצרים את נהר דרין.
בין 1966 ל-1968 הקימה ממשלת יוגוסלביה סכרים בחלקו המקדוני של הנהר, לשם הפקת אנרגיה הידרואלקטרית. כתוצאה מכך, נוצרו לאורך חלק מתוואי הנהר אגם גלובוצ'יצה ואגם דבאר, האחרון הוא האגם המלאכותי הגדול במקדוניה.
במימי הנהר חיים קרפיונים וצלופחים.
שפך אגם אוחריד לנהר
הסכם מכללא

הסכם מכללא או חוזה מכללא הוא הסכם שלא נאמר במפורש בין הצדדים, אך הוא משתמע מתוך התנהגותם. גם כאשר יש חוזה מפורש בין הצדדים ניתן להתייחס אליו כאילו יש בו גם תנאי מכללא - תנאי שלא נכלל במפורש בחוזה אך הוא משתמע מתוך מהות החוזה.
דוגמה: בית המשפט לענייני משפחה דחה בקשה לדחות על הסף תביעת מזונות שהגישה אישה כנגד הידוע בציבור שלה לשעבר. בית המשפט קבע בכך שהחיים המשותפים, גם אם לא נחתם הסכם חוזי בין בני הזוג, הם בגדר "הסכם מכללא". מתוך ההחלטה:
זכויות ידועה בציבור לא מוסדרות בחקיקה, ולכן בהיעדר חוק המסדיר את מכלול הזכויות והחובות בין "ידועים בציבור" יש לפנות למישור החוזי; במקרה דנן לא קיים בין התובעת לנתבע הסכם מפורש של "חיים משותפים", לכן יש ללמוד מהנטען על התנהלות חייהם המשותפים, קרי "הסכם מכללא" אשר נגזר הן מהסכם בין הצדדים, והן חלק מחופש ההתקשרות המוכר בדין הכללי.... היום מערכת היחסים בין בני זוג, גבר ואישה או כל סוג אחר, לרבות זוגות חד מיניים, מקימה לכאורה מערכת של הסכמה והתחייבות. בלשון אחרת, החיים המשותפים הם שיוצרים הסכם ועילה לטענת מזונות בת זוג מכוח דיני החוזי, קרי החובה לא להזניח את בת הזוג.
דוגמה: הסכם עבודה בין מעסיק לעובד כולל את פרטי זכויותיו של העובד (שכר, חופשה וכו'). פעמים רבות לא נכללת בחוזה כזה הדרישה שעל המעסיק לספק עבודה לעובד, כלומר להטיל עליו משימות, ועל העובד לבצע משימות אלה. אף שלא נאמרה במפורש, דרישה זו היא בגדר תנאי מכללא, שהפרתה היא הפרת החוזה. על חשיבותו של התנאי מכללא בהסכם עבודה אישי עמד בית הדין הארצי לעבודה: "בשל המיוחד בחוזה העבודה האינדיבידואלי - הדרך והנסיבות שבהן הוא נכרת, משך חייו ופעולתו - ממלא התנאי מכללא תפקיד רב משקל בהרבה משתנאי מסוג זה ממלא בחוזים אחרים."
מטבע הדברים, הוכחת קיומם של תנאי מכללא או הסכמה מכללא קשה מאשר הוכחת קיומה של הסכמה מפורשת.
ראו גם

הסכם ג'נטלמני
הערות שוליים

↑  החלטה בתיק 028593/06, בית המשפט לענייני משפחה בתל אביב
↑  דב"ע מד/2-29 שפילמן נגד מגן דוד אדום
| דיני חוזים |
| --- | --- | --- |
| עקרונות יסוד | חופש החוזים • חוזים יש לקיים • תום לב |  |
| סוגי חוזים | חוזה אחיד • חוזה יחס • חוזה לטובת אדם שלישי • חוזה אופציה |  |
| פגמים בכריתת חוזה | חוזה למראית עין • טעות • טעות בחוזה (משפט עברי) • הטעיה • כפייה • עושק |  |
| מונחים נוספים | הצעה • זיכרון דברים • הסכם מכללא • הסכם ג'נטלמני • טעות סופר • כוח עליון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4332172-0
הדס כהן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 באוקטובר 1994 (בת 30) אור יהודה, ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2016
 עיסוק:  פזמונאית, זמרת ומלחינה
 סוגה:  פופ, רוק, ישראלי
 שיתופי פעולה בולטים:  שירי מימון, שרית חדד, עדי ביטי, שירה גבריאלוב, אסי ישראלוף, דניאל יפה
 
הדס כהן (נולדה ב-7 באוקטובר 1993) היא פזמונאית, זמרת ומלחינה ישראלית.
ביוגרפיה

במאי 2016 יצא השיר הראשון שכתבה כהן, "זמני בעולם", כחלק מפרויקט "שיר וזיכרון" של רשת ג'. את השיר ביצע אסי ישראלוף, שגם הלחין אותו יחד נועם עקרבי. השיר נכתב לשם הנצחתו של עמית בוסידן, בן דודתה של הדס שנפל במבצע "חומת מגן", ובהשראת סיפורו. בנובמבר של אותה השנה, הוציאה כהן את הסינגל הראשון שלה כזמרת מבצעת, "אנחנו לא לבד", אותו כתבה והלחינה. את צאתו של השיר חגגה במופע השקה בבית היוצר בנמל תל אביב.
במאי 2017, יצא סינגל הבכורה של הזמרת ליטל קריכלי, "שחור לבן", אותו כהן כתבה והלחינה.
ביולי 2018, יצא השיר "אנחנו שניים" של עדי ביטי, אשר נכתב על-ידי כהן, עידו אוחיון ומורן דוד, שגם הלחינה אותו. השיר זכה להצלחה ולביקורות חיוביות.
במרץ 2019, יצא השיר "נשימה" של שירי מימון, אשר נכתב על-ידי כהן והולחן על-ידי מורן דוד. השיר זכה להצלחה מסחררת, מיליוני צפיות ביוטיוב, נכנס לפלייליסט של גלגלצ, ובשיאו היה לשיר הרביעי המושמע ביותר בישראל לפי נתוני מדיה פורסט. ביוני של אותה השנה, יצא "מישהו יחבק אותי" של שרית חדד, שהיה לשיר הנושא של הסרט "המוסד". השיר נכתב על-ידי כהן, הנרי ומורן דוד, שגם הלחינה אותו. השיר נכנס לפלייליסט של גלגלצ, וקיבל ביקורות חיוביות, לצד הסתייגויות כי אינו מייצג את האופי הקומי של הסרט. באותו החודש, יצא השיר "יש מי ששומר עליי" של זוכת אקס פקטור ישראל, דניאל יפה. השיר נכתב על-ידי כהן והולחן והופק מוזיקלית על-ידי חן מצגר-אדר. ביולי 2019, יצא השיר "הוא" של שיר חיימוב. השיר נכתב על-ידי כהן והולחן על-ידי מורן דוד. השיר זכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו בישראל, ואף נכח במשך כ-5 שבועות בעשירייה הפותחת של המצעד השבועי של מדיה פורסט, מתוכם כשלושה שבועות במקום הראשון.
בפברואר 2020 יצא השיר "פירמידות" של עדי ורסנו. השיר נכתב על-ידי כהן, הולחן על-ידי עמרי קסטן והופק על-ידי נועם עקרבי. באותו החודש יצא גם השיר "חיים שלי" בביצועה של כהן, כחלק מפרויקט שיזמה אסתי צרויה רומשקנו, לשם הנצחת בעלה המנוח שנפטר מסרטן. באפריל של אותה השנה, יצא השיר "שיר לערן" בביצועה של שירה גבריאלוב, אותו כתבה כהן, והלחין והפיק מוזיקלית קסטן. השיר, שזכה לשבחים מהמבקרים, נכתב לזכרו של ערן דן-גור, אשר נפל במבצע ברצועת עזה ב-2008. באוגוסט 2020, יצא השיר "אינתי חייאתי" של להקת חמסה. השיר נכתב על-ידי כהן והולחן על-ידי מורן דוד. למרות חזרתה המחודשת של הלהקה לתודעה עם צאתו, השיר התקבל בשלילה על-ידי המבקרים. בדצמבר 2020, יצא השיר "יותר מדי" של ויולט לוקץ'. השיר נכתב על-ידי כהן ולוקץ', שגם הלחינה אותו, והופק על-ידי פטריק סבג.
באוקטובר 2021, לאחר הפסקה ממושכת, הוציאה כהן סינגל נוסף כזמרת מבצעת. השיר, "רוץ", נכתב על-ידי כהן במסגרת השתתפותה בסדנת כתיבה של יהל דורון – שהלחין את השיר יחד עם כהן ואף הפיק אותו מוזיקלית.
בפברואר 2022, שחררה כהן את השיר "גבוה", אשר נכתב גם הוא על-ידה, והולחן בשיתוף עם דורון. השיר התקבל בחום, זכה לשבחים, ואף בוצע על-ידי עידן רייכל בהופעתו, באירוחה של כהן. במאי של אותה שנה, יצא השיר "אוהב בך את הכל" במסגרת האלבום השישי של עידן יניב, בו לקחה חלק בכתיבה לצד יניב ואלון פרץ.
בינואר 2023, יצא השיר "אלף קילומטר" של ענבל פז. את השיר כתבה כהן ללחן של עמרי קסטן. במאי של אותה שנה, שחררה כהן את השיר "יצאתי לטייל" שנכתב והולחן על ידה. בנובמבר 2023, הוציאה כהן שיר ראשון מתוך הפרויקט "הנבחרת של הדס". השיר, "בוא אבא", הולחן על-ידי עמרי קסטן, בוצע על-ידי עמנואל מרון והוקדש לכל הילדים שנחטפו ב-7 באוקטובר ונמצאים בשבי חמאס.
במרץ 2024, יצא השיר השני מתוך הפרויקט "הנבחרת של הדס". השיר, "צ'ארלי", הולחן על-ידי נועה מרגלית ובוצע על-ידי רונית שחר.
שירים בולטים

| שנה | אמן | שיר | מילים | לחן |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | אסי ישראלוף | זמני בעולם | הדס כהן | אסי ישראלוף, נועם עקרבי |
| 2016 | הדס כהן | אנחנו לא לבד | הדס כהן | הדס כהן |
| 2018 | עדי ביטי | אנחנו שניים | הדס כהן, מורן דוד, עידו אוחיון | מורן דוד, עידו אוחיון |
| 2019 | שירי מימון | נשימה | הדס כהן | מורן דוד |
| 2019 | שרית חדד | מישהו יחבק אותי | הדס כהן, מורן דוד, הנרי | מורן דוד |
| 2019 | דניאל יפה | יש מי ששומר עליי | הדס כהן | חן מצגר-אדר |
| 2019 | שיר חיימוב | הוא | הדס כהן | מורן דוד |
| 2020 | שירה גבריאלוב | שיר לערן | הדס כהן | עמרי קסטן |
| 2020 | חמסה | אינתי חייאתי | הדס כהן, מורן דוד | מורן דוד |
| 2021 | הדס כהן | רוץ | הדס כהן | הדס כהן, יהל דורון |
| 2022 | הדס כהן | גבוה | הדס כהן | הדס כהן, יהל דורון |
| 2022 | עידן יניב | אוהב בך את הכל | אלון פרץ, עידן יניב, הדס כהן | אלון פרץ, עידן יניב |
| 2023 | ענבל פז | אלף קילומטר | הדס כהן | עמרי קסטן |
| 2023 | הדס כהן | יצאתי לטייל | הדס כהן | הדס כהן |
| 2023 | עמנואל מרון | בוא אבא | הדס כהן | עמרי קסטן |
| 2024 | רונית שחר | צ'ארלי | הדס כהן | נועה מרגלית |
הערות שוליים

↑  עמי פרידמן, אסי ישראלוף ואליעד שרים ולא שוכחים, באתר ynet, 2 במאי 2016
↑  צפו: שיר בחזרה עם הדס כהן, באתר וואלה, 30 בנובמבר 2016
↑  מוזיקה – סיכומוזיקלי: "התוצאה הסופית בשיר היא מצוינת", באתר פרוגי, ‏2017-05-12
↑  דודי פטימר, ‏בלי פרובוקציות: "אנחנו שניים" מעלה את עדי ביטי לליגה של הגדולים, באתר מעריב אונליין, 25 ביולי 2018
↑  מוזיקה – שחור ולבן: עדי ביטי משחררת את "אנחנו שניים", באתר פרוגי, ‏2018-07-25
↑  עדי ביטי - אנחנו שניים, באתר ‏מאקו‏, 25 ביולי 2018
↑  שירי מימון, נשימה, באתר yosmusic.com, ‏2019-03-13
↑  מוזיקה – תקחו נשימה: שירי מימון בסינגל מרגש במיוחד, באתר פרוגי, ‏2019-03-13
↑  דודי פטימר, ‏וויטני יוסטון מקומית: שירי מימון חוזרת בשיר הכי טוב שלה מאז 2005, באתר מעריב אונליין, 14 במרץ 2019
↑  שרית חדד, מישהו יחבק אותי,, באתר yosmusic.com, ‏2019-07-01
↑  103FM – איריס קול – השגחה עליונה, באתר 103FM - האזנה לרדיו און ליין
↑  מי שומר על דניאל יפה?, באתר מקומי - MEKOME, ‏2019-06-30
↑  הוא והיא: קליפ חדש לשיר חיימוב, באתר ynet, 30 ביולי 2019
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט (28.7.2019-3.8.2019), באתר MediaForest, ‏2019-08-03
↑  שיר לערן – יוסמיוסיק שירה גבריאלוב, שיר לערן, באתר yosmusic.com, ‏2020-04-24
↑  שחר אמאנו, שיר געגוע לערן תכול העיניים, באתר הכותל הישראלי, ‏2020-04-26 (באנגלית)
↑  האזינו: שיר לזכרו של החייל ערן דן גור ז״ל בביצועה של שירה גבריאלוב, באתר mynetjerusalem, ‏2020-04-26
↑  להקת חמסה – אינתי חייאתי – יוסמיוסיק, באתר yosmusic.com, ‏2020-08-02
↑  שחר אמאנו, חמסה – אינתי חייאתי, באתר הכותל הישראלי, ‏2020-08-03 (באנגלית)
↑  ויולט – יותר מדי, באתר ‏מאקו‏, 21 בדצמבר 2020
↑  קשת ברגסון, ‏הדס כהן בסינגל חדש ומרגש במיוחד, באתר "סרוגים", 11 באוקטובר 2021
↑  בר חיים, עולה גבוה: המחווה המרגשת של הזמר עידן רייכל למעריצה בהופעה | צפו, באתר עכשיו 14, ‏2023-02-23
↑  עידו וינגרטן, היוצרת הדס כהן מאור יהודה שרה יחד עם עידן רייכל| שתפו | אתר אונו NEWS, באתר אונו News, ‏2023-02-28
הסכם ואיטנגי

אחד מהעותקים המקוריים של ההסכם
הסכם ואיטנגי (באנגלית: Treaty of Waitangi, במאורית: Tiriti o Waitangi) הוא הסכם שנחתם ב-6 בפברואר 1840 בין נציגי הממשל הבריטי בניו זילנד לבין מנהיגי שבטים מאורים מכל רחבי המדינה. ההסכם נועד להסדיר את היחסים שבין המאורים למתיישבים האירופאים בניו זילנד ובפרט את המחלוקות בנוגע לבעלות על קרקעות ומעמדה של ניו זילנד כפרובינציה בריטית. הסכם ואיטנגי הוא נדבך חשוב בהיסטוריה של ניו זילנד והוא מהווה את הבסיס ליחסים בין הגזעים במדינה גם כיום.
ההסכם הוא חריג בהיסטוריה של התנהלות האימפריה הבריטית מכיוון שהוא מהווה למעשה הכרה באי היכולת להכניע את הילידים המקומיים בצורה צבאית ובנכונות (לפחות תאורטית) להתחלק איתם בשלטון על הטריטוריה.
רקע היסטורי

בתחילת המאה ה-19 החלו להתיישב בניו זילנד מיסיונרים בריטיים מתוך כוונה להפיץ את הנצרות באזור. עם המסיונרים הגיעו גם מתיישבי קבע ראשונים שרכשו אדמות מהמאורים והחלו להשתלט על שטחים נרחבים בארץ החדשה. עד מהרה נוצרו חיכוכים בין המאורים למתיישבים החדשים (שכונו פאקהה - Pakeha), ובעקבות חיכוכים אלו שלחה בשנת 1833 ממשלת בריטניה את ג'יימס באזבי כנציג מטעמה להשליט סדר בניו זילנד.
החיכוכים בין המאורים למתיישבים החדשים הלכו והתרבו. בסופו של דבר החליטה ממשלת בריטניה בינואר 1840 לשלוח את ויליאם הובסון לניו זילנד כשליח מטעמה, במטרה להגיע עם המאורים להסכם שיסדיר את העימותים בינם לבין המתיישבים ולהחיל על האיים ריבונות בריטית.
החתימה על ההסכם

הצעדים הראשונים שביצע הובסון בתפקידו היו ההכנות לחתימת ההסכם. בתחילת פברואר 1840 כתבו הובסון ובאזבי את הטיוטה להסכם ולאחר שזו אושרה על ידי מספר ראשי שבטים מאוריים מאזור נורת'לנד הוחלט על חתימת ההסכם במעמד רשמי - ארבעה ימים בלבד לאחר שהחלו בניסוחו. ב-6 בפברואר 1840 התכנסו הובסון וכ-40 ראשי שבטים מאוריים בחצר ביתו של ג'יימס באזבי שבעיירה ואיטנגי (אנ') לחתימה על ההסכם. במעמד החתימה היו בנמצא 5 עותקים של ההסכם במאורית ו-5 באנגלית, בימים שלאחר מכן הוכנו עוד שמונה עותקים של ההסכם בשתי השפות ואלו נשלחו בכל רחבי ניו זילנד על מנת שמנהיגי שבטים מאוריים נוספים יחתמו עליהם ובכך יעניקו להסכם משנה תוקף, בשבעת החודשים שבין פברואר לספטמבר 1840 הועברו העותקים בכל רחבי המדינה וחתמו עליהם כ-500 ראשי שבטים מאורים נוספים.