stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רחפן
תפוצה

עד שנת 2020, לפי אתר "סטטיסטה", סופקו כ-5 מיליון רחפנים לשוק הצרכני. האתר צופה שעד שנת 2030 יסופקו קרוב לעשרה מיליון רחפנים לשוק הצרכני.
לפי אתר הרשות התעופה הפדרלית של ארצות הברית, ה-FAA, נכון למאי 2022 יש בארצות הברית 865,505 רחפנים רשומים ו-280,214 מטיסים רשומים. לפי אתר seedscientific יש למעלה מ-1,700,000 רחפנים רשומים בארצות הברית (לא ברור המקור להבדל הגדול בנתונים).
לפי אתר רשות התעופה האזרחית, בישראל רשומות כ-200 התאגדויות שיש להן היתר להפעלת כטב"ם קטן או רחפנים. לפי רישומי רשות התעופה האזרחית, נרשמו עד היום[דרושה הבהרה] בישראל כ-2,500 כלי טיס (חובת הרישום, נכון ל-2022, חלה רק על כלי טיס לצרכים מסחריים). לפי דו"ח מבקר המדינה מ-2017, יש בישראל כ-30,000 רחפנים שרובם הגדול מופעלים על ידי חובבים. בנוסף, יש לא מעט כלים המופעלים על ידי הצבא, המשטרה, כוחות הביטחון וחברות ממשלתיות רבות.
היבטים חוקיים ובטיחותיים

בשל ייצור המוני של רחפנים במחיר נמוך, חלה עלייה משמעותית במקרים של הטסת רחפנים, פרטיים ומסחריים, במדינות המערב. קרו גם מקרים בהם הוטס רחפן במקום ציבורי או ליד נמל תעופה, ללא תיאום או יידוע של הרשויות המוסמכות. מקרים כאלה מהווים בדרך כלל סיכון בטיחותי ועבירה על החוק.
בשנת 2011 פורסמו בישראל תקנות של הרשות לתעופה אזרחית המסדירות את רישוי הטסת כטב"ם באופן מסחרי, שרחפן נמצא תחת קטגוריה זו. בנוסף לכך, קיימות חברות כמו DJI שמשתפות פעולה עם הרשויות, המחזיקות במפה עם סימונים, דרגות ואזורים אסורים לטיס עבור רחפנים.
דו"ח מיוחד של מבקר המדינה שפורסם ב-15 בנובמבר 2017 קבע שהמדינה כשלה בהתמודדות עם הסיכונים הנשקפים מהרחפנים.
קיים סיכון להפרת פרטיות על ידי שימוש ברחפנים. בישראל, החוק דורש ממטיסי טיסנים (גם רב להב) לפעול על פי סעיף 180ז לתקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה), תשמ"ב-1981. בין החוקים נדרשת פעולה תחת רישיון הפעלה מבצעית – כגון "הארגון הישראלי לרב להב", שמירה על 50 מטר גובה, 250 מטר מבניינים וכן חל איסור על הטסה מעל קהל.
יירוט רחפנים

בעקבות הסיכונים הנשקפים מרחפנים, פותחו מערכות שונות ליירוט רחפנים. חלקן מתבססות על מניעת תקשורת מהרחפן, שתגרום לנחיתתו על הקרקע או חזרתו אל המפעיל. כמו כן קיימת מערכת ישראלית המתבססת על יירוט באמצעות קרן לייזר.
ביפן המשטרה מפעילה רחפן גדול עם רשת שלוכד רחפנים אחרים.
יתרונות וחסרונות > יתרונות

רחפנים מיוצרים כיום בייצור המוני המאפשר מחיר נגיש לטכנולוגיה.
אפשרות לייצור עצמי והתאמה לשימושים שונים, לרבות שימוש בתוכנת קוד פתוח וייצור חומרה באמצעות קבצים פתוחים (למשל עם מדפסת תלת מימד).
לימוד עצמי מהיר, קל וזול יחסית לכלי טיס אחרים.
הגעה למקומות קשים להגעה בטווח זמן מהיר.
אפשרות תאימות (versatility) והוספה של טכנולוגיות שונות על גוף הרחפן (למשל: ניטור וחיפוש, הובלת מטען, סקר קרקע, תקשורת, השמדה).
יתרונות וחסרונות > חסרונות

זמן טיסה התלוי באורך חיי הסוללה (יחסית קצר לכלי טיס המסתמך על דלק).
טווח טיסה התלוי בטווח השידור והקליטה של האנטנה הן של המשדר (/שלט) והן ברחפן עצמו.
עסק המסתמך על רחפנים, נדרש לרישיון טייס.
סכנת התחממות ופיצוץ בטריות בשימוש לא נכון, ופציעה מלהבים מסתובבים.
עמידות - גם דגם עמיד יחסית לאחרים, יכול להישבר בנפילה חופשית מגובה מסוים, או למשל שהפרופלורים יישברו בנחיתה לא מוצלחת.
הוספה של חיישנים שונים ובקרות שונות (למשל לצורך ייצוב עצמי) מעלה את מחירו של הרחפן, אך הופכת את ההטסה לקלה ונגישה יותר.
יתרונות הרחפן עולים על חסרונותיו, והפכו אותו למוצר פורץ דרך בתחומים ועסקים רבים ושונים.
סיכונים ושימוש לרעה ברחפנים

יכולת השליטה הקלה ברחפן, והיכולת להעבירו ממקום למקום בקלות, ולהטיסו מעבר לגבול, הביאו לכך שישנם יותר ויותר שימושים לרעה ברחפן, אם בפעולות טרור ומלחמות בין מדינות, ואם בהשבתת אזורי טיס עקב כניסת הרחפן לשטחם (לדוגמה נמלי תעופה ומתקנים רגישים).
ב-2015 חוקר אבטחת מידע ב-HP הדגים תרחישים להשתלטות על רחפנים.
באוגוסט 2017 הורה הצבא האמריקאי לכוחותיו להפסיק לעשות שימוש ברחפנים של מספר חברות בשל פרצות אבטחת מידע.
בינואר 2018 דווח לראשונה על נחיל רחפנים ששימש לתקיפת יעד צבאי.
רחפנים בתרבות

בעונות המבוססות על המשחק "מגן וחרב" של פוקימון ובמשחק עצמו, הופיעה צורה ייחודית של הפוקימון רוטום שהוא ממוזג עם רחפןתבנית:Vgrv.
במשחק המחשב Command & Conquer: Generals שיצא בשנת 2003, אחת מהיחידות היא רחפן.
אסדרה בישראל

תקופה ארוכה הרחפנים נחשבו סוג של "צעצועים". ככל שמתרבים השימושים המסחריים ברחפנים, התברר שחסרה מאוד אסדרה מתאימה. נכון ל-2022, יש כבר אסדרה בישראל. רשות התעופה האזרחית הקימה תחום ייעודי לנושא, כולל גיבוי ארגוני, הן לצד ההנדסי, הן לצד התשתיות האוויריות והן לנושאי פיקוח אווירי. במסגרת זו, גובשו נהלים להפעלת כלי טיס שמשקלם המרבי בהמראה עד 25 ק"ג, אוסדרו תשתיות שמאפשרות הכשרת מטיסים והסמכתם, הוגדרו "בועות ייעודיות" להפעלת כטב"ם קטן ורחפנים ועוד ועוד. בתחילת 2020, גובש מהלך שבמסגרתו הוקמה ועדת היגוי ממשלתית שכללה את משרד התחבורה, רשות התעופה האזרחית, רשות החדשנות, מנהלת תחבורה חכמה במשרד ראש הממשלה וחברת נתיבי איילון כזרוע ביצוע מטעם הממשלה. הרשות לחדשנות פרסמה קול קורא ייעודי (5185), קול קורא שתכליתו לקדם הקמת "אקו סיסטם" שלם שיאפשר מתן שירותים לאזרחים דרך המימד האווירי בגובה הנמוך מאוד. במסגרת המיזם בוצעו עד אוקטובר 2022 למעלה מ-15,000 גיחות מה שאפשר הגדרת נהלים להפעלת "מרחב אווירי מנוהל לכטב"ם קטן ורחפנים", כולל הפעלת רחפנים מחוץ לטווח קשר העין של המטיס, הפעלת ריבוי כלי טיס על ידי מפעיל בודד, הכשרת "מטיסי פנים". כלל פעילות המיזם שלימים כונה בשם: "מיזם הרחפנים הלאומי", מתואמת הן עם רשות התעופה הפדרלית של ארצות הברית והן עם EASA – רשות התעופה האזרחית של האיחוד האירופאי, כמו גם עם ה-הפורום הכלכלי העולמי, World Economic Forum. קול קורא נוסף, פורסם והוא אמור לכסות את תקופת הזמן של השנים 2023–2024. קול קורא זה מאפשר הפעלה גם של רחפנים וגם של מטוסי EVTOL.
בישראל, כמו ברוב מדינות העולם, ישנה הבחנה באסדרה בין שימוש ברחפן למטרות ספורט ופנאי לבין שימושים אחרים (מסחריים ואחרים), וכן ישנן הבחנות התלויות במשקל של הרחפן בהמראה.
ראו גם

קוודקופטר
רובובי
הערות שוליים

↑  Kagan, E.; Shvalb, N.; Ben-Gal, I. (2019). Autonomous Mobile Robots and Multi-Robot Systems: Motion-Planning, Communication. New Jersey: John and Sons. ISBN 978-1-119-21286-7.
1 2 3 4  ארי ליבסקר, המזל"ט של השכן גבוה יותר, באתר כלכליסט, 5 בדצמבר 2014
↑  רחפנים: הדבר הבא בחקלאות, באתר "אנשים ומחשבים"
↑  יורי ילון, בעזרת רחפן: נחשף מבנה בן 2,200 שנה בלב שטח אש , באתר ישראל היום, 30 בנובמבר 2017
↑  ניר דבורי, ‏צה"ל חושף: הרחפן המיוחד שמתעד גם בלילה, באתר ‏מאקו‏, 20 בנובמבר 2017
1 2  יואב זיתון, עזרה מהאוויר: כך מפעיל צה"ל את הרחפנים, באתר ynet, 16 באוקטובר 2016
↑  משה נוסבאום, ‏פיתוח נגד מפגינים: רחפן גז מדמיע, באתר ‏מאקו‏, 21 במרץ 2018
↑   גיא שטיין, לא רק תצפית ואיסוף מודיעין - למה עוד מסוגלים הרחפנים בשטח?, באתר צה"ל, 3 בפברואר 2025.
↑  אביתר מתניה וארז סרי-לוי, בקלע ובאבן: אסטרטגיה של רדוקציה טכנולוגית, עדכן אסטרטגי 24(2), אפריל 2021
↑   רפאלה גויכמן, אימת השליחים: גוגל תטיס מזון מהיר ללקוחות באמצעות רחפנים, באתר TheMarker‏, 11 בספטמבר 2016
↑  תומר זכאי, חברת “PARROT” מציגה שני רחפנים חדשים למערכי הכבאות והחקלאות, פורטל ישראדרון, 16 בנובמבר 2017
↑  תחרויות רחפנים – אז לאן כל זה הולך?, אתר ישראדרון, 24 במאי 2017
↑   רחפן בתור אוטובוס: כלי התחבורה שיטיס אנשים מעל הפקקים במנהטן, באתר TheMarker‏, 13 ביוני 2021
↑  פרסום של סה"כ אספקות באתר "סטטיסטה"
↑  פרסום רשמי של רשות התעופה הפדרלית של ארצות הברית, בנוגע לכמות הרחפנים הרשומים אצלם
↑  פרסום של רחפנים רשומים באתר של seedscientific
↑  רב להב - סיכונים והזדמנויות בישראל, מרכז המחקר והמידע של הכנסת
↑  רישוי מטיס כטב"מ, רשות התעופה האזרחית
↑  ירון דרוקמן, דו"ח המבקר: המדינה כשלה בהתמודדות עם איום הרחפנים, באתר ynet, 15 בנובמבר 2017
↑  דו"ח ההיערכות הלאומית להגנה מפני איום הרחפנים, מבקר המדינה, 15 בנובמבר 2017
↑  מערכת תכניות קשת, ‏מי מטריד יישוב שלם בעזרת רחפן?, באתר ‏מאקו‏, 4 ביולי 2017
↑  עדי פרל,
 הכירו את DroneDefender – רובה נגד רחפנים, 18 באוקטובר 2015
↑  יובל אזולאי, ‏פיתוח ישראלי: מערכת שתאתר רחפנים ותיירט אותם בקרן לייזר, באתר גלובס, 14 באוגוסט 2015
↑  https://www.gov.il/he/departments/targetaudience/unmanned-aircraft/govil-landing-page
↑  https://www.icd.org.il/leisuresports
↑  ראה הפרק שימושים ברחפנים
↑  https://ecfr.eu/article/drones-in-ukraine-four-lessons-for-the-west/
↑  אסף גלעד, ‏בהשראת מלחמת רוסיה-אוקראינה: דור חדש של רחפנים מגיע לצה"ל | בלעדי, באתר גלובס, 19 בנובמבר 2024
↑  כתבה באתר thehackernews.com, 3 באוקטובר 2015
↑  תקציר המאמר
↑  צבא ארה”ב נתן הוראה – להפסיק להשתמש ברחפני DJI למטרות צבאיות, אתר ישראדרון, 7 באוגוסט 2017
↑  רפאל קאהאן, לראשונה: נחיל רחפנים שימש לתקיפת יעד צבאי, באתר כלכליסט, 11 בינואר 2018
↑  Contributors to Command & Conquer Wiki, Battle drone, Fandom, Inc.
↑  אתר מנהלת תחבורה חכמה ב"דומיין" הממשלתי
↑  פרסום קול קורא 5185 באתר הרשות לחדשנות
↑  פרסום קול קורא 6190 באתר הרשות לחדשנות
"מסוק דה בוטזאט", תמונה משנת 1923
"קורטיס רייט VZ-7", "ג'יפ מעופף"
קוואדקופטר מסוג "Parrot AR.Drone" מרחף מעל למדבר נבדה.
קוודקופטר של חברת Agridrones הישראלית, מבצע ריסוס חקלאי. רחפן זה מסוגל לשאת עד 25 ק"ג של חומרי ריסוס.
רחפן מהיר ליירוט רחפנים עוינים של חברת Robotican
רחפן בירוחם
רחפן מטריס 600 בחיפה
רננה לשם

| --- | --- |
רננה לשם בן-גוריון
 לידה:  29 במרץ 1925 ירושלים, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  20 במאי 2008  (בגיל 83) נתניה, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  שפיים, ישראל
 ידועה בשל:  בתו של דוד ופולה בן-גוריון  ממייסדי המכון למחקר ביולוגי בישראל
 
רננה לשם בן-גוריון (29 במרץ 1925 – 20 במאי 2008) הייתה מיקרוביולוגית ישראלית, ממייסדי המכון למחקר ביולוגי בישראל בנס ציונה (לצדו של פרופ' אלכסנדר קינן) וסגנית יו"ר המכון, ופרופסור למיקרוביולוגיה באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה

לשם נולדה בירושלים בשנת 1925, בתם של פולה ודוד בן-גוריון, מראשי המדינה שבדרך (ולימים ראש ממשלת ישראל, הראשון). רננה הייתה בתם הצעירה, אחותם של גאולה ושל עמוס, והיחידה מבין השלושה שנולדה בארץ. בצעירותה הושפעה מאוד מספרו של זאב ז'בוטינסקי "שמשון", ובעקבות זאת ביקשה ממכריה לתקופה מסוימת לקרוא לה סמדר.
בהתקפה על שיירת הדסה ב-13 באפריל 1948, נהרג ארוסה של בן-גוריון, שהיה אז סטודנט צעיר.
בשנת 1950 קיבלה בן-גוריון תואר מוסמך במדעים בבקטריולוגיה מהאוניברסיטה העברית בירושלים, ובשנת תשט"ו-1956 קיבלה תואר דוקטור על עבודתה בבקטריולוגיה, "מחקר הגורמים המתנים את אלימות חיידק הדבר".
ב-1956 נישאה לדוד (דולי) לשם, מהנדס אווירונאוטיקה.
בשנים 1957–1958 עשתה פוסט-דוקטורט במכון פסטר לצדו של פרנסואה ז'קוב. משנת 1953 שימשה לשם כחוקרת במחלקה לגנטיקה בקטריאלית במכון למחקר ביולוגי בנס ציונה.
בשנת 1969 החלה לכהן כפרופסור למיקרוביולוגיה באוניברסיטת תל אביב. לשם הייתה חברת מועצת המכון למורשת בן-גוריון וחבר הנאמנים של אוניברסיטת בן-גוריון.
לשם לא הייתה מעורבת בפוליטיקה, אך יצאה מספר פעמים מחוץ לישראל בשליחויות ציוניות, בהן ביקור אצל יהודי מוסקבה ב-1958. כמו כן, הופיעה באירועים שונים בהשתתפות הוריה, כגון פגישה עם נשיא צרפת שארל דה גול. עם יוליאנה, מלכת הולנד ועם מלך דנמרק.
לשם הייתה פעילה עד שחלתה במחלת אלצהיימר. נפטרה בנתניה ב-21 במאי 2008, בגיל 83. נקברה בקיבוץ שפיים.
הותירה אחריה בן יחיד, אורי לשם בן-גוריון.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |  דוד בן-גוריון  דוד בן-גוריון     |  דוד בן-גוריון  דוד בן-גוריון     |  דוד בן-גוריון  דוד בן-גוריון     |     |  פולה בן-גוריון  פולה בן-גוריון     |  פולה בן-גוריון  פולה בן-גוריון     |  פולה בן-גוריון  פולה בן-גוריון     |   |   |
|   |   |   |   |   |    |   |   |   |   |  |
|  גאולה בן אליעזר  גאולה בן אליעזר     |  גאולה בן אליעזר  גאולה בן אליעזר     |  גאולה בן אליעזר  גאולה בן אליעזר     |   |  עמוס בן-גוריון  עמוס בן-גוריון     |  עמוס בן-גוריון  עמוס בן-גוריון     |  עמוס בן-גוריון  עמוס בן-גוריון     |   |  רננה לשם  רננה לשם     |  רננה לשם  רננה לשם     |  רננה לשם  רננה לשם     |
|   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |
|  יריב בן אליעזר  יריב בן אליעזר     |  יריב בן אליעזר  יריב בן אליעזר     |  יריב בן אליעזר  יריב בן אליעזר     |   |   |   |   |  |  |  |  |
לקריאה נוספת

'Leshem, Renana,' in: Who's Who in Israel and in the Work for Israel Abroad, 1978, p. 66.
'Leshem, Renana,' in: The World Who's Who of Women, vol. 9, 1988, p. 57.
הערות שוליים

↑  מיכאל בר-זוהר, בן-גוריון, כרך ב, פרק ג, עמ' 702.
↑  חולקו תעודות ל-146 מוסמכי האוניברסיטה, מעריב, 10 בדצמבר 1950.
↑  462 מוסמכי אוניברסיטה יקבלו היום תעודותיהם, דבר, 6 באפריל 1956.
↑  ד"ר רננה בן גוריון נישאה, מעריב, 25 במרץ 1956.
↑  אריה ארד, הם זכו בפרס נובל לרפואה, דבר, 24 באוקטובר 1965.
↑  ילקוט הפרסומים. 29 באוקטובר 1987, עמ' 179.
↑  שנתון 2005-2006, עמ' 5.
↑  אנשים ומוסדות, דבר, 9 בינואר 1952; אנשים ומוסדות, דבר, 1 בספטמבר 1957.
↑  אמנון הלר, בתו של ב.ג. מקרת במוסקבה, מעריב, 17 באוגוסט 1958.
↑  מוסד לילדים ומועדון א.א.ע. ע"ש פולה בן גוריון יוקם ביפו, דבר, 20 ביולי 1962.
↑  אדוני הנשיא השולחן ערוך, מעריב, 15 ביוני 1960.
↑  רדיו טלגרף (צילום), בן גוריון בארמון המלכותי (תמונה), מעריב, 23 ביוני 1960.
↑  פרופ' רננה לשם בן-גוריון, באתר "אנדרטה".
↑  יגאל לב, נכדו של ב.ג. ישא את שם משפחת סבו, מעריב, 5 בפברואר 1970.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258574705171  ISNI: 0000 0004 0222 0752  VIAF: 4947160667731303560008   WorldCat (עם VIAF): 4947160667731303560008 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רננה בתמונה משפחתית, בין אביה דוד בן-גוריון לסבה אביגדור גרין (1938)
שייטת סיירות המערכה השנייה

אה"מ אינדפטיגבל
שייטת סיירות המערכה השנייה הייתה שייטת של סיירות מערכה של הצי המלכותי ששירתה כחלק מהצי הגדול במהלך מלחמת העולם הראשונה.
אוגוסט 1914

באוגוסט 1914, שייטת סיירות המערכה השנייה הייתה בים התיכון, והורכבה מ:
אה"מ אינפלקסיבל
אה"מ אינדומיטבל
אה"מ אינדפטיגבל
1915

ב-15 בינואר 1915, אה"מ ניו זילנד הפכה לספינת הדגל של שייטת סיירות המערכה השנייה. היא הוחלפה כספינת הדגל על ידי סיירת המערכה האוסטרלית אאה"מ אוסטרליה ב-8 בפברואר 1915.
עם העברת אה"מ אינפלקסיבל ואה"מ אינדומיטבל לטייסת הקרב השלישית שהוקמה במהלך 1915, נותרה לשייטת שלוש ספינות, אה"מ ניו זילנד, אה"מ אינדפטיגבל, ואאה"מ אוסטרליה.
קרב יוטלנד

אאה"מ אוסטרליה נפגעה בהתנגשות עם אה"מ ניו זילנד ב-22 באפריל 1916, ולא השתתפה בקרב יוטלנד ב-31 במאי 1916. לפיכך, שייטת סיירות המערכה השנייה כללה:
אה"מ ניו זילנד, ספינת הדגל של אדמירל משנה ויליאם פאקנהאם; קפטן ג'ון גרין
אה"מ אינדפטיגבל, קפטן ק.פ. סואורבי
לאה"מ ניו זילנד נגרם נזק קל במהלך ההתנגשות; עם זאת, אה"מ אינדפטיגבל הוטבעה על ידי סיירת המערכה הגרמנית פון דר טאן.
אחרי יוטלנד

עם אובדן של שלוש סיירות מערכה ביוטלנד, הצי המלכותי חזר לשתי שייטות סיירות מערכה. במשך שארית המלחמה כללה השייטת:
אאה"מ אוסטרליה
אה"מ ניו זילנד
אה"מ אינפלקסיבל
אה"מ אינדומיטבל
מפקדים

בעלי תפקידים כלולים:
|  | דרגה | דגל | שם | טווח | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
פיקוד אדמירל משנה, שייטת סיירות המערכה השנייה
| 1 | אדמירל משנה |  | סר גורדון מור | ינואר – פברואר 1915 |  |
| 2 | אדמירל משנה |  | סר ג'ורג' אדווין פאטי | פברואר – מרץ 1915 |  |
| 3 | אדמירל משנה |  | סר ויליאם פאקנהאם | 1 במרץ 1915 – דצמבר 1916 |  |
| 4 | אדמירל משנה |  | סר ארתור לבסון | דצמבר 1916 – ספטמבר 1918 |  |
| 5 | אדמירל משנה |  | סר ליונל האלסי | ספטמבר 1918 – מרץ 1919 |  |
| 6 | אדמירל משנה |  | הנרי אוליבר | 14 במרץ 1918 – מרץ 1919 |  |
הערות שוליים

1 2  Dittmar, F.J & Colledge J.J., British Warships 1914–1919 Ian Allan, London. 1972; מסת"ב 0-7110-0380-7
↑  Macintyre, Donald. Jutland Evans Brothers Ltd. 1957; מסת"ב 0-330-20142-5
↑  Mackie, Colin. "Royal Navy Senior Appointments from 1865" (PDF). gulabin.com. Colin Mackie. pp.203–204. March 2018. נבדק ב-12 במרץ 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
עמית סלונים

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 בספטמבר 1983 (בן 41) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב 
 עיסוק:  עיתונאי
 מעסיק:  וואלה! NEWS
 
עמית סלונים (נולד ב-16 בספטמבר 1983) הוא עיתונאי ישראלי, מבקר המוזיקה והתרבות של אתר וואלה והעורך הראשי של גוף התקשורת העצמאי דמוקרטTV. בעברו שימש כאחד ממייסדי אתר האינטרנט "mako" מבית שידורי קשת, וכעורך הספורט ומנהל עמוד הפייסבוק של האתר.
ביוגרפיה

סלונים נולד בתל אביב, בנם של איש העסקים אורי סלונים ובתיה סלונים (לבית אלעזר), ונכדו של לוחם האצ"ל נחום סלונים. הוא למד בבית הספר התיכון אליאנס והמשיך ללימודי תואר ראשון בכתיבה יוצרת בחוג לספרות של אוניברסיטת תל אביב לצד לימודי סוציולוגיה ואנתרופולוגיה. בשנת 1999 החל לכתוב למדור הספורט של אתר האינטרנט זולה, ובהמשך הפך לעורך המדור.
במקביל לשירותו הצבאי ביחידת 8200, החל לפרסם טור שבועי במסגרת תוכניית המשחקים של קבוצת הכדורסל מכבי תל אביב. הטור "מחשבות משער 8" הפך למזוהה עם סלונים, והוא המשיך לפרסם אותו במשך יותר מעשור.
במהלך לימודיו החל סלונים לעבוד באתר האינטרנט של שידורי קשת, והיה חלק מצוות ההקמה של אתר mako. סלונים החל את תפקידו באתר שעלה לאוויר ב-2008 כעורך ערוץ הספורט. בהמשך קודם לתפקיד עורך עמוד הבית ועורך עמוד הדעות. במקביל לתפקידי העריכה שלו באתר, הפך סלונים למבקר המוזיקה והתרבות של האתר, ובין השאר היה שליח mako להופעת האיחוד של מונטי פייתון בלונדון ביולי 2014.
בשנת 2015 עזב את mako והצטרף לאתר וואלה! NEWS כעורך עמוד הבית ומדור הדעות באתר, על תקופה זו התבקש לתת עדות במסגרת חקירת ראש הממשלה בנימין נתניהו בנושא תיק 4000. במקביל לתפקידיו הרשמיים, פרסם כתבות נרחבות בנושאי תרבות שונים. בשנת 2017 מונה למבקר ההופעות של מדור התרבות באתר, כאשר בהמשך התמנה גם למבקר טלוויזיה במדור.
בנובמבר 2018, עם פרסום תחקיר של "המקור" על מעורבות אתר וואלה בתיק 4000, נבחר סלונים לפרסם כתבת תגובה בשם האתר. בין השאר כתב כי העיתונאים שהופיעו בתחקיר הם "אנשי חדשות מצוינים. עיתונאים אידאולוגיים, ישרים ואמינים". בהמשך הוסיף:
בעולם מושלם הם היו מתפטרים בזמן אמת ופותחים אתר מתחרה שיהווה אלטרנטיבה איכותית למה שהפך להיות בפועל עוד שופר של ראש ממשלה חשוד בשחיתות. אבל הם לא עשו את זה, בדיוק מאותה סיבה שאני לא עשיתי את זה - מכיוון שבשביל להאמין בחלום האוטופי של עיתונות חופשית ועצמאית בישראל צריך לעצום את העיניים. זאת הבעיה עם חלומות, צריך לישון בשביל לחוות אותם.
בספטמבר 2022 סלונים היה שליח וואלה ללונדון, משם סיקר את הלוויית המלכה אליזבת השנייה. בתחילת 2023 חשף בפניו הזמר הבריטי רובי וויליאמס כי הוא "מזדהה כיהודי" ושקל להתגייר, בריאיון שצוטט בכלי תקשורת ברחבי העולם. עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל, היה סלונים לעיתונאי הראשון מאתר וואלה שנשלח לסקר את הלחימה ברצועת עזה. הוא התלווה לחיילים מחטיבת הנח"ל במחנה הפליטים שאטי. אחד מהחיילים שהתראיינו בפניו הוא סרן שאול גרינגליק שנפל במלחמה כחודש לאחר מכן. בספטמבר 2024 מונה לתפקיד העורך הראשי של גוף התקשורת העצמאי דמוקרטTV.
משפחה וחיים אישיים

סלונים גר בתל אביב בשכונת רמת אביב ג עם זוגתו ושתי בנותיו.
סלונים הוא צאצא של מי שכונתה "אם היישוב היהודי בחברון", הרבנית מנוחה רחל סלונים, שהייתה נכדתו של רבי שניאור זלמן מלאדי, "בעל התניא" ומייסד חסידות חב"ד, ובתו של בנו ממשיכו רבי דובער שניאורי "הרבי האמצעי". 
סבו נחום סלונים היה בן דודו של ראובן ריבלין, נשיא מדינת ישראל העשירי, ועורך הדין אורי סלונים, שהיה יו"ר "וראייטי" ישראל ונשיא ויו"ר של "וראייטי" העולמי, הוא בן דוד של אביו.
הערות שוליים

↑  עמית סלונים,‏, חייבים לשרת מישהו? את המסקנה הכי חכמה על מות המלכה שמעתי מברמנית פולניה בפאב, באתר וואלה, 19 בספטמבר 2022
↑  עמית סלונים,‏, עוצמה זה לעמוד 14 שעות בתור כדי לראות ארון קבורה. אנחנו פרשנו אחרי כמה דקות, באתר וואלה, 18 בספטמבר 2022
↑  עמית סלונים‏, רובי וויליאמס: "אני מזדהה כיהודי, שקלתי להתגייר". אתה יודע שיצטרכו לקצוץ לך איבר מסוים? "לאאאאא!", באתר וואלה, 26 בפברואר 2023
↑  "ברית מילה? לא!": בכל העולם חוגגים על הריאיון של רובי וויליאמס לוואלה! תרבות, באתר וואלה, 28 בפברואר 2023
↑  עמית סלונים, עזה‏, 40 יום בלי לדבר עם אמא: כתב וואלה! עם הלוחמים בלב הרצועה, באתר וואלה, 16 בנובמבר 2023
↑  עמית סלונים‏, בעזה ביקשתי משאולי לשיר משהו. עכשיו הקול שלו זועק מן האדמה, באתר וואלה, 27 בדצמבר 2023
↑  יהודה לוינגר, דמוקרטTV בשינויים דרמטיים בצמרת: זה העורך הראשי החדש, באתר אייס, 2 בספטמבר 2024
פועלי אגודת ישראל

ערך זה עוסק בתנועת פועלים חרדית ומפלגה בישראל. אם התכוונתם לבנק בעל שם זה, ראו .
| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מנהיגים:  יעקב לנדא, בנימין מינץ, קלמן כהנא, יעקב כ"ץ, אברהם ורדיגר, חנוך ורדיגר
 תקופת הפעילות:  ?–1988 
 אפיון:  מפלגת פועלים חרדית
 אידאולוגיות:  יהדות חרדית 
 כנסות:  1 - 13
 ממשלות:  1*, 2*, 3, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 21**  *הייתה חברה בקואליציה; חברותיה לסיעה המשותפת החזית הדתית המאוחדת יוצגו בממשלה **הייתה חברה בקואליציה; מצ"ד חברתה לסיעה המשותפת מורשה יוצגה בממשלה
 אותיות:  ד
 שיא כוחה:  3 מנדטים (כנסות 1, 3, 4)
 שפל כוחה:  מועמדי הרשימה לא נכנסו לכנסת
 נוצרה מתוך:  אגודת ישראל
 התמזגה לתוך:  החזית הדתית המאוחדת, עצמאית   וחזית דתית תורתית לחלופין, מורשה, מורשה-פא"י, ולבסוף אגודת ישראל
 ארגונים בינלאומיים:  החזית הדתית המאוחדת, חזית דתית תורתית, חזית דתית תורתית 
 
 אתר רשמי
 
פועלי אגודת ישראל, או בראשי תיבות פא"י וכן פאג"י, היא תנועת פועלים חרדית אשר פעלה תחילה במסגרת אגודת ישראל ומאוחר יותר מחוצה לה, והייתה קשורה בהסכם עם ההסתדרות הכללית. היא פעלה כמפלגה שהתמודדה בבחירות לכנסת והיא מוּכרת כ"תנועה מיישבת" שמשתייכים לה 14 יישובים, בהם 9 מושבים ושני קיבוצים.
גם קבוצה אופוזיציונית אנטי ציונית בתוך אגודת ישראל, שפעלה תקופת מה בשנות ה-40 של המאה ה-20, השתמשה בשם פאג"י, אך אין לה כל קשר לפועלי אגודת ישראל.
פעילות לא-פוליטית

פועלי אגודת ישראל הייתה תנועה מיישבת, ובמשך השנים הקימה מספר יישובים חקלאיים, ובהם: יסודות, בני ראם, בית חלקיה, חפץ חיים, שעלבים, מאור מודיעים, מבוא חורון, גמזו, בני עיי"ש, נחליאל, ומתתיהו, כמו כן הקימה מספר כפרי נוער, ובהם: יד בנימין, כפר אליהו שבתחומי גדרה, ומוסד חינוכי חקלאי על שם נתן בירנבוים בכפר סבא שהוקם בשנת תש"ה 1945 ביוזמתו של בנימין מינץ.
בשנת ה'תש"ג 1943 הקימה פא"י את חברת 'פיתוח - חברה למימון והשקעה של פועלי אגודת ישראל, בניהולם של ראובן אהרונוביץ, מנחם מורגנשטרן ופנחס פיטרקובסקי ובנו שיכונים במספר ערים בישראל למען חברי פא"י, בהם שכונת נוה אחיעזר ושיכון פא"י שבתחומי שיכון ה' בבני ברק, ובשכונת זכרון מאיר בבני ברק, שיכון פא"י בתחומי קריית שלום בתל אביב, גבעתיים, פתח תקווה, חיפה, רחובות, קריית אתא, הרצליה, ירושלים.
בשנת תרצ"ה 1935 הקימו חברי התנועה את קופת מלווה וחסכון של פועלי אגודת ישראל בתל אביב בניהולו של מאיר וידסלבסקי, בשנת 1954 נוסדה קופת מלווה גם בחיפה, לאחר שנים קיבלה קופת מלווה רישיון לבנק בשם בנק פועלי אגודת ישראל. בשנת 1977 התמזג הבנק עם הבנק הבינלאומי וחבר הכנסת אברהם ורדיגר מונה ליושב ראש הדירקטוריון. ב-4 באוקטובר 1999 הועברו מניות הבנק שהיו בידי התנועה לידי חברת ב.מ.ק.כ. בנימין אחזקות פיננסיות, ב-21 בינואר 2009 נחתם הסכם בין ב.מ.ק.כ. לבין הבנק הבינלאומי על מכירת חלקם לבנק הבינלאומי תמורת סך של 84.1 מיליון ש"ח.
בשנת תש"י 1950 הוקמה חברת חזקיהו בע"מ בה היו רשומים חלק מנכסי המפלגה על מנת שהכנסותיה ישמשו להחזקה, להנהלת ולהרחבה, וכן להקמת מוסדות חינוך תורה, נוער ותרבות, ומוסדות ילדים של פא"י. בשנת 1996 הוקמה עמותת 'אגוד תורה ומעש' לקידום חיי תורה שלמים במדינת ישראל, ובשנת 1983 הוקמה 'אגודת נחליאל' לסיוע לנזקקים ומלגות לתלמידים וסטודנטים,
פא"י גם הקימה בתי כנסת רבים בערי ישראל, שנקראו על שמה, ובמשך השנים התפללו בהם יהודים שהיו מזוהים עם דרכה של התנועה.
ביטאונה של פא"י, "שערים", יצא במשך שנים רבות כיומון בעריכת יהודה נחשוני ויעקב ברונר, ולאחר מכן כשבועון עד שנסגר לחלוטין.
במשך שנים רבות הייתה תנועת הנוער עזרא מסונפת לתנועת פועלי אגודת ישראל.
פא"י כיום

כיום פא"י חדלה להתקיים כמפלגה. נכון ליולי 2018 החזיקה המפלגה בנכסים בשווי כ־100 מיליון ש"ח.
מזכ"ל התנועה חנוך ורדיגר, בנו של חבר הכנסת לשעבר אברהם ורדיגר, שהיה חבר במועצת עיריית ירושלים ומועמד מסספר 9 מטעם פועלי אגודת ישראל ביהדות התורה לכנסת ה-14, ניסה להחיות את המפלגה ומוסדותיה. במסגרת זו, כינס את ועידת המפלגה בשנת 2004, בה השתתפו מאות צירים שבחרו את מוסדות המפלגה. כמו כן הקים מוסדות חינוך המתאימים לרוחה ודרכה של פא"י.
ב־2007 הוקמה מפלגת טוב, מפלגה חרדית מקומית שפעלה תחת חסות הכלכלית של פא"י ויו"ר התנועה חנוך ורדיגר. המפלגה הריצה מספר רשימות בירושלים, בית שמש ביתר עילית ואלעד ב־2008 ו־2013 במימון הלואות שניתנו על ידי הסתדרות פועלי אגודת ישראל. המפלגה יוצגה בעירייות ביתר עילית ובית שמש בלבד.
בשנת 2001 הוקמה חברת 'חברותא' בשיתוף עם הפועל המזרחי המורכבת מ-4 עמותות: עמותה לקידום מקצועי חברתי ברוח הדת ומסורת ישראל, עמותה לקידום מקצועי לעובדים בשירות הציבורי במקצועות האקדמיים ברוח דת ומסורת ישראל, עמותה לקידום מקצועי לעובדים בשירות הציבורי ותלמוד - העמותה לעובדי המדינה. חברי פא"י מהווים שליש מהחברים בוועד העמותות.
בשנת 2012 הוקמה חברת 'שיאון ח.ו. השקעות במקרקעין (2012) בע"מ, העוסקת בהשקעות חלק מכספי התמורה של מכירת מניות בנק פאג"י, החברה חכרה מגרשים מסחרים ממינהל מקרקעי ישראל בבית שמש במטרה לבנות מרכזים מסחרים להשכרה. וכן הוקמו בשנה זו החברות 'נר איתן אחזקות בע"מ' וחברת ת.ל.י. אחזקות בע"מ, מטרתן אחזקות והשקעות כספי התמורה שהתקבלו בגין מכירת מניות בנק פאג"י.
כיום התנועה החברות והעמותות מנוהלים על ידי המנהלים המיוחדים שנתמנו על ידי בית המשפט, עו"ד בניהו לאבל ועו"ד שאול קוטלר.
פא"י כיום > מוסדות החינוך של פא"י כיום

הישיבה התיכונית החרדית נהרדעא. קיבלו 5 אחוז בחלוקת הנכסים של פא"י.
תיכון בית יעקב "דרכי שרה" לבנות (בו לומדות הבנות לבחינות הבגרות, בשונה ממוסדות בית יעקב אחרים)
כולל "משאת בנימין", לעילוי נשמת בנימין מינץ, לסטודנטים הלומדים באקדמיה[דרוש מקור: שהמקום פעיל]
פא"י כיום > יישובי פא"י כיום

מושבים
בית חלקיה
בני ראם
יסודות
קיבוצים
חפץ חיים
שעלבים
יישובים קהילתיים
יד בנימין
מיצד
נחליאל