stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמע קולי (אלבום)
הערות שוליים

↑  מאיה נחום שחל, מאיר בנאי הלך לעולמו בגיל 55, באתר כלכליסט, 12 בינואר 2017
| מאיר בנאי |
| --- | --- | --- |
| אלבומים | מאיר בנאי (1984) • גשם (1987) • הצבעים משתנים (1990) • וביניהם (1992) • מנגינת הנדודים (1996) • לב סדוק (2001) • האלבום האקוסטי (2002) • שמע קולי (2007) |  |
| מיני אלבומים | דומינו (1999) |  |
| הופעות | הופעה חיה (1989) • כמו אגם רוגע (2011) |  |
| אוספים | כמה אהבה (2002) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 86822efa-80ef-432f-b906-ef4376ef2f18
שירי לב-ארי

| --- | --- |

 לידה:  2 ביולי 1974 (בת 50) תל אביב-יפו, ישראל
 מדינה:  ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב 
 תקופת הפעילות:  מ-1999
 עיסוק:  עיתונאית
 מעסיק:  הארץ, קול ישראל, תאגיד השידור הישראלי 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  shiri.levari.9
 
שירי לב-ארי (נולדה ב-2 ביולי 1974) היא עיתונאית, מגישת רדיו, עורכת ומבקרת ספרות ישראלית.
ביוגרפיה

לב-ארי נולדה בתל אביב וגדלה בראשון לציון.
שירתה בצה"ל בעיתון "במחנה" ככתבת ועורכת.
לאחר שחרורה מצה"ל עבדה בעיתון מעריב ולאחר מכן במקומון "העיר".
בשנת 1999 החלה לעבוד בעיתון "הארץ". לב-ארי הייתה כתבת הספרות של העיתון, סיקרה את הנעשה בעולם הספרות בישראל ומחוצה לה, ראיינה סופרים ומשוררים בעלי שם ותיעדה את תעשיית ההוצאה לאור בישראל ובעולם.
בסוף שנת 2008 החליטה לעזוב את העיתון על רקע שינויים שחלו בעיתון.
משנת 2009 כתבה לב-ארי בנושאי ספרות לכלי תקשורת שונים, ביניהם עיתון גלובס ו-ynet.
ב 2012 החלה לעבוד בקול ישראל כעורכת ומגישה תוכניות ספרות ותרבות, ברשת א' וברשת ב', בין השאר הגישה את התוכניות "המוסף לספרות", "מילים שמנסות לגעת" ו"בסימן קריאה".
ביוני 2015 החלה להגיש תוכנית תרבות בשם: "שישי בשש" ברשת ב' יחד עם ענת שרון בלייס. התכנית שודרה עד אמצע שנת 2017, כללה 96 פרקים ועסקה במתרחש בעולם התרבות. במהלך התכנית הוצגו למאזינים נקודות מחשבה על העשייה התרבותית בארץ ובעולם. בתוכנית התארחו סופרים, מוזיקאים, אנשי קולנוע ותיאטרון, חוקרים מן האקדמיה ואמנים משאר תחומי היצירה והרוח.
מאז פתיחת תאגיד השידור "כאן" במאי 2017 לב-ארי היא מגישה ועורכת תוכניות תרבות וחברה. היא מגישה בכאן תרבות את תוכנית הספרות "מה שקורא", את מגזין חדשות החוץ בתרבות "שם תרבות" ופרויקטים ספרותיים תיעודיים בעלי חשיבות, בהם "שבעים שנה, שבעים ספרים - 70 שנות ספרות ישראלית". במסגרת הפרויקט נבחרו כ-70 ספרים חשובים מאז 1948 ועד היום, כל אחד מהם עומד במרכז פודקאסט תיעודי שמשודר ב”כאן תרבות” ועולה לאתר מיוחד לפרויקט.
במרץ 2018 התקיימה סדרת אירועים בבית אריאלה לכבוד הפרויקט שבהם התארחו סופרים, עיתונאים ואנשי רוח ששוחחו על הספרים.
לב-ארי הגישה פינות ספרות בערוץ 2 ובערוץ 10. בשנים 2014-2013 הייתה שופטת בפרס ספיר לספרות מטעם מפעל הפיס. בתשע"ח הייתה שופטת בתחרות הסיפור הקצר של הארץ. לב-ארי מרצה על ספרות ומנחה אירועי תרבות במוסדות כמו בית אריאלה, נווה שכטר, משכנות שאננים, בית הנשיא ופרויקט "עונג שבת" של עיריית תל אביב.
בשנת 2015 ראה אור הרומן בעריכתה: "האוצר וראש ממשלת איטליה", מאת אליהו חמוי.
בעלת תואר ראשון בספרות ופילוסופיה ותואר שני במדעי היהדות מאוניברסיטת תל אביב.
כיום מתגוררת עם משפחתה בתל אביב.
הערות שוליים

↑  ענת קם‏, תולעת ספרים, באתר וואלה, 13 בנובמבר 2008
↑  אלכסנדר כץ, שירי לב ארי וענת שרון בלייס בתכנית תרבות חדשה ברשת ב', באתר אייס, 24 ביוני 2015
↑  ירין כץ, השאלון עם שירי לב ארי וענת שרון בלייס, מגישות תוכנית הספרות "מה שכרוך" (כאן תרבות), באתר korebasfarim.com, ‏17 במרץ 2018
↑  האוצר וראש ממשלת איטליה / מאת אליהו חמוי, העורכת: שירי לב ארי. רומן.
שמשון מקינון

| --- | --- |
 לידה:  1260? 
 פטירה:  1330? (בגיל 70 בערך) 
 תקופת הפעילות:  ?–1330 
 
רבי שמשון בן יצחק מקינון (לעיתים: מהרש"ק) היה פרשן, פוסק ומחבר צרפתי בן המאה ה-13. חי ופעל בעיר שינון שבמחוז אנדר ולואר ונקרא על שמה. הריב"ש כותב כי רבו, רבינו פרץ הכהן, אמר שרבי שמשון "היה רב גדול מכל בני דורו" חיבר את ספר כללי התלמוד והפסיקה "ספר הכריתות" וספרים נוספים.
תקופתו

תאריך לידתו ופטירתו אינם ידועים בבירור. רבי אברהם זכות בספרו ספר היוחסין השלם קובע כי נפטר בשנת ה'ע"ב (1312). שלשלת הקבלה מקדים את פטירתו לשנת ה'ע (1310). אולם שני התאריכים אינם עולים בקנה אחד עם תעודות היסטוריות. רבי דוד קונפורטי בספרו "קורא הדורות" קובע את זמן חייו לשנים ה'כ עד ה'צ (1260-1330). פרופ' אברהם זולצבך הסיק על סמך טופס גט משנת ה'ק"ז שר' שמשון חתום עליו כי יש לאחר את פטירתו עד לשנה זו. לפי דעות אלו, לאחר גירוש צרפת הגדול, עבר אל מרסיי שבחבל פרובאנס.
הרב שמחה בונים סופר במהדורתו לספר הכריתות שיער את שנות חייו של רבי שמשון בין השנים ד'תתק"ף-ה'נ'.
משפחתו ורבותיו

אביו של ר' שמשון, ר' יצחק, כיהן בתפקיד "ראש הישיבות" בצרפת, וחי אף הוא בשינון. מוזכר בדברי התוספות למסכת נזיר (דף טז, ב). אבי-אביו נקרא אף הוא יצחק, מה שמרמז שסבו נפטר לפני לידת אביו. הוריו של ר' יצחק הראשון היו רבי יקותיאל ואשתו, בת רבי שמשון אחי רבי ידידיה ממלאן. בן-דוד ראשון של רבי שמשון ורבי ידידיה היה רבי שמשון אביו של רבי שמשון מקוצי. בני הדודים היו מצאצאיו של רבי יוסף טוב עלם.
לר' שמשון היה אח גדול, בשם ר' מתתיה, שאף שימש כרבו.
חותנו היה ר' נתנאל בן ר' יוסף, ושם אשתו של ר' שמשון אינו ידוע. חותנו היה עשיר גדול ובעת נישואיו כתב לחתנו שטר מתנה על סכום כסף גדול. בשלב מסוים בחיי ר' שמשון נישואין אלו נגמרו (לא ברור אם מגירושין או שהתאלמן), וסכסוך על כשרות שטר המתנה פרץ עם גיסיו, אחי אשתו. הדים לסכסוך נמצאו בתשובות שונות הדנות בטיעוני הצדדים. שתי המשפחות היו חשובות ובעלות קשרים רבים, כך שסכסוך זה אילץ רבנים רבים בני התקופה להתערב בו, והגיע אף להכרעת הרשב"א שגר בברצלונה.
ספריו וחיבוריו

ספרו המפורסם ביותר הוא "ספר הכריתות", העוסק בכללי הלימוד והפסיקה. הספר מורכב מחמשה חלקים:
החלק הראשון והשני: דיון בי"ג מידות שהתורה נדרשת בהן.
החלק השלישי: דיון בל"ב מידות של ר' אליעזר בנו של ר' יוסי הגלילי.
החלק הרביעי: סדר תנאים ואמוראים וכללי פסיקה.
החלק החמישי: הוא המקיף ביותר. כולל את כללי הדרש ואת דרכי המשנה, הברייתא והתלמוד.
הספר מסתמך על ספרים מתודולוגיים קדומים, כגון "סדר תנאים ואמוראים" ו"אגרת רב שרירא גאון". החלק האחרון והחשוב ביותר, נשען בעיקר על בעלי התוספות. הספר התקבל בקרב הלומדים ונדפס פעמים רבות (לראשונה בקושטא, רע"ה) והיה לבסיס לספרי-כללים מאוחרים. חיבור נוסף שנדפס הוא "ביאור הגט", שנדפס אף הוא בקושטא באותה תקופה (יחד מספר חיבורים קטנים נוספים).
בנוסף חיבר פירושים על התלמוד בבלי, המוזכרים בספר הכריתות, ספר שו"ת (מצוטט בתשובת רבי יוסף קולון והרשב"א).
רבי יהודה לאון מוסקוני (אנ') ראה בפרפיניאן פרשנות מר' שמשון על פירוש האבן עזרא. לפי עדותו של מוסקוני, מתואר ר' שמשון בכתב היד כמי שמתגורר במרשילא. על פי עדות זו, יש לשער כי בעקבות גירוש יהודי צרפת בשנת 1306 על ידי פיליפ הרביעי, עבר ר' שמשון לפרובאנס.
לקריאה נוספת

אייזיק הירש וייס, דור דור ודורשיו, כרך ה, פרק תשיעי, וילנה תר"ע. (באתר דעת)
הערות שוליים

↑  שו"ת הריב"ש, תשובה קנ"ז.
↑  בספרו חוסן ישועות עמ' 3.
↑  הספר באתר היברובוקס
1 2 3  "פרקי תולדות", בתוך "ספר הכריתות", הוצאת "דברי סופרים", ירושלים, תשמ"ג.
↑  אפרים אלימלך אורבך, "בעלי התוספות: תולדותיהם, חיבוריהם, שיטתם" (תשי"ד), ע' 720-722.
| הראשונים לפי אזור גאוגרפי |
| --- | --- | --- |
| אשכנז | רבי משולם בן קלונימוס • רבנו גרשום מאור הגולה • רבי שמעון הגדול • רבי יצחק הלוי • רבי יעקב בן יקר • ריב"א • ראב"ן • רבי אליעזר ממיץ • ראבי"ה • רבי יהודה החסיד • רבי אלעזר מגרמייזא (הרקח) • רבי יצחק אור זרוע • מהר"ם מרוטנבורג • רא"ש • המרדכי • הגהות מיימוניות • תשב"ץ קטן • רבי אליעזר מטוך • רבי יצחק מדורא • האגודה • מהר"ם ס"ל • מהרא"ק • מהר"י טירנא • מהרי"ל • מהר"י וייל • תרומת הדשן • ראשונים נוספים |  |
| צרפת | רש"י • בעלי התוספות (רשב"ם • רבנו תם • ר"י הזקן • ריצב"א • רבי שמשון משאנץ) • בעל התרומה  • רבי משה מקוצי • רבי יחיאל מפריז • יצחק מקורביל (הסמ"ק) • רבנו פרץ • חכמי איוורא • רבי שמשון מקינון •  ראשונים נוספים |  |
| אנגליה | תוספות חכמי אנגליה • רבנו תם מאורליינש • רבי משה מלונדריש • רבי ברכיה מניקולא • רבי אליהו מנחם מלונדריש • רבי יעקב חזן מלונדון • ראשונים נוספים |  |
| פרובאנס | בעל האשכול • יוסף אבן פלאת • בעל העיטור • בעל המאור • הראב"ד • רבי יהונתן מלוניל • המנהיג • בעל שיטת ריב"ב • בעל ההשלמה • רבי שלמה מן ההר • רבי אברהם מן ההר • המאירי • רבי אהרון הכהן מלוניל • ראשונים נוספים |  |
| ספרד | ארבעת השבויים • רבי חנוך בן משה • רבי שמואל הנגיד • רי"ץ גיאת • רבי יצחק הברצלוני • רבי יהודה הברצלוני • רי"ף • ר"י מיגאש • רמ"ה • רבי שמואל הסרדי • רמב"ן • רבי יונה גירונדי • רא"ה • רשב"א • ריטב"א • רבי יהודה בן הרא"ש • רבנו ירוחם • מהר"ם חלאווה • אבודרהם • רבי יעקב בעל הטורים • ר"ן • רבי יוסף חביבא • רבי שמואל ירונדי (אוהל מועד) |  |
| איטליה | רבי משולם בן קלונימוס • רבי נתן מרומי (הערוך) • רבי ישעיה די טראני • רבי אליעזר בן שמואל • ריבב"ן • שבלי הלקט • ריא"ז • מהרי"ק • ראשונים נוספים |  |
| צפון אפריקה | ארבעת השבויים • רבנו חננאל • רב ניסים גאון • רי"ף • רבנו אפרים • רבי יהודה הכהן אבן סוסאן • רבי יוסף אבן עקנין • שמואל אבן ג'אמע • רבי זכריה אגמאתי • ריב"ש • רשב"ץ • רבי ישועה הלוי • רבי אפרים אנקוה |  |
| תימן | בעלי אלשרח (רבי חנניה בן ישועה • רבי נתנאל בן ישעיה • רבי זכריה הרופא • רבי סעדיה עדני • רבי דוד הלוי חמדי • רבי דוד עדני • רבי אברהם בן שלמה |  |
| מצרים | רבי שמריה בן אלחנן • רבי שמואל בן חנניה הנגיד •  רמב"ם •  רבי חננאל בן שמואל • רבי אברהם בן הרמב"ם • רב יוסף ראש הסדר • רבי פרחיה בן ניסים •  רבי דוד הנגיד • רבי תנחום הירושלמי • רבי יהושע הנגיד • רבי דוד ברבי יהושע הנגיד • ראשונים נוספים |  |
ראשונים נוספים תנאים • אמוראים • סבוראים • גאונים • ראשונים • אחרונים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301422905171  GND: 100961665  ISNI: 0000 0000 6696 2617  LCCN: nr95016499  VIAF: 7742208   WorldCat (עם VIAF): 7742208
שמש בית כנסת

שַׁמָּשׁ בית כנסת (בשונה מגבאי) עוסק בתחזוקת בית הכנסת, בדומה לשרת בית הספר.
השמש פותח ונועל את בית הכנסת (ובימינו מאז תופעת גניבת ספרי התורה החל בשנות השבעים של המאה העשרים, גם נועל ופותח את ארון הקודש), מנקה את בית הכנסת, משפץ ומתקן אותו, ועוסק בתפעול השוטף, בתאורה (בעבר בנרות ובשמן), בריהוט ובסידור הספרים. לעומתו הגבאי אחראי לסדרים ולארגון, ויש לו תפקידים טקסיים רשמיים כמו הקריאה לעולים לתורה ואמירת "מי שבירך", הנעדרים מתפקידי השמש.
את שכרו קיבל השמש מקופת הציבור כחלק מבעלי התפקידים בקהילה. בעבר שמש בית הכנסת היה גר בסמוך לבית הכנסת או בתוכו. השמש היה נחשב תפקיד מוערך, ובספרות הרבנית מובטחת לאדם העוסק בכך ברכה וחיי עולם, אם כי בדרך כלל בעלי תפקיד זה היו מתחתית הסולם הכלכלי והחברתי. לעיתים אשת השמש עזרה על ידו בניקיון ובסידור. גם בימינו ישנן משפחות המעבירות במסורת מדור לדור את התפקיד.
בקהילות קטנות תפקידי הגבאי והשמש אוחדו, ובימינו יש המחליפים בין התפקידים ומשתמשים במונח "שמש" גם לתיאור הגבאי.
התפקיד קיים בימינו בבתי כנסת בחוץ לארץ, בבתי כנסת גדולים או וותיקים בארץ, ובבתי כנסת חרדים, אך פחות מוּכָּר בבתי הכנסת של המגזר הדתי לאומי, במיוחד אלו של האשכנזים.
מקור המילה בלשון חז"ל - במשמעות המשרת שהיה מגיש את האוכל ומוזג את היין המהול במים, שהכהל שבו היה הכרחי כדי להתגבר על זיהום חידקים במים. המילה שמש בהשאלת משמעות משמשת לנר הנפרד שמדליקים בו את שמונת נרות חנוכה בחנוכיה.
ערך זה הוא קצרמרבנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שיקגו קאבס

ריגלי פילד
השיקגו קאבס (באנגלית: Chicago Cubs) היא קבוצת בייסבול מליגת ה-MLB, שמקורה בשיקגו, אילינוי. הקבוצה משחקת בבית המרכזי של הנשיונל ליג.
היסטוריה

הקבוצה נוסדה בשנת 1876 תחת השם Chicago White Stockings (הגרביונים הלבנים של שיקגו), בשנת 1902 שינתה הקבוצה את שמה לשיקגו קאבס. הקבוצה זכתה בשתי אליפויות בתחילת המאה ה-20, בשנים 1907 ו-1908, לאחר האליפות ב-1908 ועד 1945 העפילה הקבוצה עוד שבע פעמים לוורלד סיריס אך לא הצליחה לזכות באליפות. ב-2016 זכתה הקבוצה באליפות הנשיונל ליג והעפילה לוורלד סיריס לראשונה לאחר 71 שנים וניצחה את אלופת האמריקן ליג קליבלנד אינדיאנס בשבעה משחקים, לאחר שכבר פיגרה בסדרה 1–3. העיתון שיקגו טריביון העריך כי בחגיגות הניצחון של הקבוצה נכחו כ-5 מיליון בני אדם, שגדשו את הרחובות מריגלי פילד עד לגרנד פארק.
היסטוריה > "קללת העז"

מאז 1908 ועד 2016 לא הצליחה הקבוצה לזכות באליפות נוספת, ומ-1945 עד 2016 לא הצליחה אף להעפיל לוורלד סיריס, מדובר היה בתקופת הכישלונות הארוכה ביותר של קבוצה מקצוענית כלשהי באחת מארבע הליגות הבכירות בארצות הברית. קיימת אמונה טפלה בקרב אוהדי הקבוצה אשר זכתה ברבות השנים לכינוי "קללת העז" ("The Curse of the Billy Goat") אשר מסבירה מצב זה בכך שכאשר אוהד הקבוצה, בילי סיאניס (הבעלים של מסעדת "Billy Goat"), אשר הביא עמו בשנת 1945 עז למשחק בית של הקאבס מול הדטרויט טייגרס בשנת 1945, גורש מהאצטדיון על ידי פיליפ ריגלי, בעלי הקבוצה, בטענה שהעז הפיצה ריח לא נעים. סיאניס הנרגז הכריז בדרכו החוצה מהאצטדיון כי הקאבס לא ינצחו יותר, ובכך על פי האמונה הטיל קללה אשר מנעה מהקבוצה להצליח.
היסטוריה > שחקנים שמספר חולצתם הוצא לגמלאות

| מספר | שחקן | תפקיד | שנים בקבוצה | שנת הפרשה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | רון סאנטו | בסיס שלישי | 1960–1973 | 2003 |
| 14 | ארני בנקס | בסיס ראשון / עוצר ביניים | 1953–1971 | 1982 |
| 23 | ריינה סנדברג | בסיס שני | 1982–1994, 1996–1997 | 2005 |
| 26 | בילי ויליאמס | שמאל השדה | 1959–1974 | 1987 |
| 31 | פרגוסון ג'נקינס | מגיש | 1966–1973, 1982–1983 | 2009 |
| 31 | גרג מדוקס | מגיש | 1986–1992, 2004–2006 | 2009 |
| 42 | ג'קי רובינסון | בסיס שני |  | 1997 |
↑  ה-MLB החליטה להוציא את מספרו של רובינסון משימוש, בשל כבוד והישגיו של השחקן. כלומר, אף קבוצה בליגה לא יכולה לתת לשחקן מסוים את המספר.
אצטדיון

ריגלי פילד הוא מגרש הבית של הקבוצה מאז 1916 וממוקם בחלקה הצפוני של העיר שיקגו.
הערות שוליים

↑  Cubs fans celebrate World Series crown with parade, rally, אתר ESPN, ‏4 בנובמבר 2016
| קבוצות ליגת ה-MLB> הליגה הלאומית | קבוצות ליגת ה-MLB> הליגה הלאומית | קבוצות ליגת ה-MLB> הליגה הלאומית | קבוצות ליגת ה-MLB> הליגה האמריקאית | קבוצות ליגת ה-MLB> הליגה האמריקאית | קבוצות ליגת ה-MLB> הליגה האמריקאית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הבית המזרחי | הבית המרכזי | הבית המערבי | הבית המזרחי | הבית המרכזי | הבית המערבי |
| אטלנטה ברייבס | שיקגו קאבס | אריזונה דיאמונדבקס | בוסטון רד סוקס | שיקגו וייט סוקס | אוקלנד אתלטיקס |
| מיאמי מארלינס | סינסינטי רדס | קולורדו רוקיס | ניו יורק יאנקיז | קליבלנד אינדיאנס | סיאטל מארינרס |
| ניו יורק מטס | מילווקי ברוארס | לוס אנג'לס דודג'רס | טמפה ביי רייס | דטרויט טייגרס | טקסס ריינג'רס |
| פילדלפיה פיליז | פיטסבורג פיירטס | סן דייגו פאדרס | טורונטו בלו ג'ייז | קנזס סיטי רויאלס | לוס אנג'לס איינג'לס |
| וושינגטון נשיונאלס | סנט לואיס קרדינלס | סן פרנסיסקו ג'איינטס | בולטימור אוריולס | מינסוטה טווינס | יוסטון אסטרוס  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007570723905171  GND: 4808593-5  LCCN: n80109967  VIAF: 141894228   WorldCat (עם VIAF): 141894228 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שירי ילדים (אלבום)

שירי ילדים הוא אלבום שירי ילדים מאת אריק איינשטיין ורוב הכסלי, גיטריסט להקת הצ'רצ'ילים (שמנגנת באלבום). הכסלי הלחין 5 מ-11 שירי האלבום. "שירי ילדים" הוא האלבום השישי של אריק איינשטיין כסולן ואלבום הילדים הראשון שלו. "שירי ילדים" יצא ביום ראשון 4 באפריל 1971 ימים אחדים לפני חג הפסח, ויצא כדיסק בשנת 1999. בשנת 2017 הוא נכלל במארז של חברת פונוקול – "ועוד לא אמרתי הכל", שכלל את כל אלבומי אריק איינשטיין בין 1969 ל-1978.
מלבד שירי ילדים שנכתבו במיוחד לאלבום, מופיעות בו גם גרסאות חדשות לשירים שנכללו באלבומיו של איינשטיין בעבר – "מאיה" מהאלבום פלסטלינה ששר במקור שלום חנוך, ו"ברל'ה צא" שהופיע בגרסה אינסטרומנטלית באלבום שבלול. כמו כן מופיעה בתקליט גרסה מוקדמת לשיר "אני מבין", שנכלל מאוחר יותר באותה שנה (1971) באלבום בדשא אצל אביגדור שיצר אריק איינשטיין עם הבסיסט של להקת הצ'רצ'ילים, מיקי גבריאלוב. איינשטיין הלחין שלושה משירי האלבום, והם בין חמשת השירים הבודדים שהלחין בעצמו במהלך הקריירה (השניים האחרים הם "אבישג" ב-1970 ו"עוד יהיה" ב-1976).
רשימת רצועות

| מס' | שם | מילים | לחן | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | גיל אוהב את שירי  | יהונתן גפן | רוב הכסלי | 02:58 |
| 2. | הייתי פעם ילד  | אריק איינשטיין | רוב הכסלי | 02:49 |
| 3. | ברל'ה צא  | אריק איינשטיין | שלום חנוך | 03:29 |
| 4. | הלילה אין מה לחלום  | יהונתן גפן | רוב הכסלי | 02:21 |
| 5. | מאיה  | שלום חנוך | שלום חנוך | 01:51 |
| 6. | לה לה לי  | רוב הכסלי | רוב הכסלי | 02:58 |
| 7. | אדלה  | אריק איינשטיין | אריק איינשטיין | 02:38 |
| 8. | אני מבין  | אריק איינשטיין | מיקי גבריאלוב | 03:05 |
| 9. | יש ילד כזה  | פופיק ארנון | רוב הכסלי | 02:37 |
| 10. | אבא פיפי  | אריק איינשטיין | אריק איינשטיין | 01:55 |
| 11. | נולדת בגלל אהבה גדולה  | אריק איינשטיין | אריק איינשטיין | 02:41 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 29:22 |
קרדיטים

אריק איינשטיין: שירה
רוב הכסלי: גיטרה, קולות וניהול מוזיקלי
חיים רומנו: גיטרה
מיקי גבריאלוב: גיטרה בס, קולות
עמי טרייבטש: תופים
דני שושן: קולות
דוד טרטקובר: עיצוב עטיפה
צבי שיסל: מפיק
שירי דרך

שירי דרך הוא אלבום אוסף שאיגד שירים בולטים שהקליט הזמר אריק איינשטיין במהלך הקריירה שלו. האלבום הופק על ידי חברת פונוקול ויצא לאור בשנת 2009.
רשימת רצועות

| שירי דרך> מס' | שירי דרך> שם | שירי דרך> מילים | שירי דרך> לחן | שירי דרך> ביצוע מתוך האלבום | שירי דרך> משך | שירי דרך>  | שירי דרך>  | שירי דרך>  | שירי דרך>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | כשאת בוכה את לא יפה  | יהונתן גפן | שמוליק קראוס | "פוזי" | 3:23 |  |  |  |  |
| 2. | קפה טורקי  | יענקל'ה רוטבליט | מיקי גבריאלוב | "בדשא אצל אביגדור" | 3:42 |  |  |  |  |
| 3. | היה לנו טוב נהיה לנו רע  | לנון-מקרטני (גרסה עברית: אריק איינשטיין) | לנון-מקרטני | "פוזי" | 2:44 |  |  |  |  |
| 4. | אברהם ושרה  | בנימין טנא (במקור איציק מאנגר) | מישה סגל | "פוזי" | 3:47 |  |  |  |  |
| 5. | צא מזה  | יענקל'ה רוטבליט | מיקי גבריאלוב | "בדשא אצל אביגדור" | 2:52 |  |  |  |  |
| 6. | שיר מספר 8  | יענקל'ה רוטבליט | מיקי גבריאלוב | "בדשא אצל אביגדור" | 4:08 |  |  |  |  |
| 7. | מה אתה עושה כשאתה קם בבוקר (עם שלום חנוך)   | שלום חנוך | שלום חנוך | "שבלול" | 3:35 |  |  |  |  |
| 8. | הבלדה על זומטי ולבטי  | אריק איינשטיין | מיקי גבריאלוב | "סע לאט" | 3:37 |  |  |  |  |
| 9. | אמא שלי  | אריק איינשטיין | שלום חנוך | "האריה היונה ותרנגולת כחולה" | 4:48 |  |  |  |  |
| 10. | אני מבין  | אריק איינשטיין | מיקי גבריאלוב | "בדשא אצל אביגדור" | 3:10 |  |  |  |  |
| 11. | לילה של כוכבים  | אריק איינשטיין | שלום חנוך | "שבלול" | 3:34 |  |  |  |  |
| 12. | שחק אותה  | שלום חנוך | שלום חנוך | "פלסטלינה" | 2:23 |  |  |  |  |
| 13. | מה שיותר עמוק יותר כחול  | שלום חנוך | שלום חנוך | "שבלול" | 2:46 |  |  |  |  |
| 14. | כל השבוע לך (בהופעה חיה)   | אריק איינשטיין | שמוליק קראוס | "אנשים אוהבים לשיר" | 2:58 |  |  |  |  |
| 15. | הבלדה על יואל משה סלומון (עם שלום חנוך)   | יורם טהרלב | שלום חנוך | "שבלול" | 3:35 |  |  |  |  |
| 16. | סע לאט  | אריק איינשטיין | מיקי גבריאלוב | "סע לאט" | 4:12 |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 55:14 |  |  |  |  |
שיקה דריז

| --- | --- |

 לידה:  29 במרץ 1908 פודוליה האימפריה הרוסית האימפריה הרוסית
 פטירה:  27 בפברואר 1971  (בגיל 62) מוסקבה ברית המועצות 
 מדינה:  ברית המועצות 
 מקום קבורה:  בית קברות ווסטריאקובסקויה 
 
יהושע (שיקֶה) דְריז (בכתיב יידי: שיקע דריז; ברוסית: אובְסיי אובסייביץ' דריז; Овсей Овсеевич Дриз;‏ 29 במרץ 1908 – 27 בפברואר 1971) היה משורר, מלחין וסופר יידי, שנודע בשיריו לילדים.
קורות חיים

שיקה דריז נולד בשנת 1908 בכפר קרסנה ליד ויניצה שבפלך פודוליה, בדרום-מערב רוסיה (כיום באוקראינה), ונקרא על שם אביו, שנפטר בטרם לידתו, שיקה (ברוסית: אובְסיי).
קיבל חינוך יהודי מסורתי. לאחר סיום לימודיו בבית הספר, עבר לעיר קייב, שם עבד כפועל ולמד בסמינר למורים ולאחר מכן בבית ספר לאמנויות. מרבית חייו עסק גם בכתיבה ספרותית וגם בפיסול וציור. על הישגיו באמנות הפלסטית זכה בפרסים שונים.
בשנת 1934 התנדב למשמר הגבול של ברית המועצות, שם שירת כקצין פוליטי עד לשנת 1946. בשנים 1939–1941, בעת שירותו במערב אוקראינה שסופחה לברית המועצות, סייע רבות לפליטים יהודים שנמלטו מאזורי הכיבוש הנאצי, תוך ניצול מעמדו הצבאי.
בתום מלחמת העולם השנייה עבר עליו מהפך רוחני, הוא השתחרר מן השירות במשמר הגבול, חזר לעיירת ילדותו החרבה, ולא יכֹל להשלים עם חיסול יהדות אוקראינה. הוא גידל זקן ולבש מראה פרוע של מקונן לאומי. חודשים ארוכים נדד על פני קהילות אוקראינה החרבות, ספד ליהודים שנשמדו, ולבש קרעים. אז גם החל לכתוב את שירי הקינה הנודעים שלו ביידיש, שהולחנו ונפוצו בציבור.
שיקה דריז השתקע לבסוף בבירה מוסקבה, התמסר לכתיבת שירי ילדים ביידיש, וניסה להחיות את העולם היהודי שחרב, בהקדישו אותם "לאלה החיים, ויותר מזה, לאלה שנספו". בשנות ה-50 יצירותיו לא פורסמו כלל והוא התפרנס מעבודות מזדמנות. בשנת 1953, בתקופת המאבק נגד קוסמופוליטות נכתבה פניה על הוצאתו משורות איגוד הסופרים. בשנת 1960 התמזל מזלו ושיריו לילדים, בשמו שיקה דריז, תורגמו לרוסית (בין היתר על ידי בוריס סלוצקי), יצאו לאור במהדורות רבות, הולחנו והתפרסמו בקהל קוראי הרוסית הלא-יהודים. הוא גם הצליח לפרסם כמה יצירות ביידיש.
דריז נפטר במוסקבה בשנת 1971.
רבים משיריו הולחנו בידי מלחינים שונים ובוצעו בהרכבים שונים.
הוא פרסם כמה כרכים של יצירתו, שירה, זיכרונות ושירה לילדים. ומהם תורגמו לעברית שניים, שיצאו לאור בארצות הברית. גם ברוסית יצאו כמה מספריו. לשירי הקינה שלו יש תחייה בציבור שוחרי היידיש בארצות הברית, הם הולחנו מחדש, וחלקם גם תורגמו לאנגלית.
ספריו שיריו

ליכטיקע וואָר, חרקוב–קייב: מעלוכע פארלאג פון אוקראינע, 1930. ('מציאות בהירה')
שטאָלענער קויעכ: לידער 1930–1933, חרקוב–קייב: מעלוכע פארלאג פאר די נאציאָנאלע מינדערהייטנ אינ אוסר"ר, 1934. ('כוח מפלדה')
די פערטע סטרונע, מוסקבה: סאָוועטסקי פּיסאטעל, 1969. ('המיתר הרביעי') (הספר, בארכיון האינטרנט)
הארבסט: לידער, מוסקבה: סאָוועטסקי פּיסאטעל, 1978. ('סתיו') (הספר, בארכיון האינטרנט)
ספריו שיריו > בתרגום לרוסית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ספריו שיריו > בתרגום לאנגלית

Ovsei Driz, The Boy and the Tree: Poems; translated from Russian by Joachim Neugroschel; illustrated by Victor Pivovarov, Englewood Cliffs, N.J.: Prentice Hall, 1978. (שיריו המולחנים הידועים)
הערות שוליים

↑  הגיע זמן להשתחרר ממטען מיותר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007522736105171  BnF: cb148379795 (data)  GND: 131670603  ISNI: 0000 0001 0776 786X  LCCN: n83300394  MusicBrainz: 3553c61c-0b65-495a-b8ad-5235b0e17601  VIAF: 7653967   WorldCat (עם VIAF): 7653967
תאימות לאחור

תאימות לאחור של מוצר או טכנולוגיה בתקשורת או במחשוב מתקיימת כאשר הוא יכול לפעול עם קלט המותאם לטכנולוגיה ישנה יותר. תאימות לאחור או תאימות כלפי מטה (באנגלית: Backward Compatibile או Downward Compatible בהתאמה) מוגדרת כ"תואם לדגם קטן יותר או ישן יותר". מחשב שאפשר להפעיל בו תוכניות שפעלו במחשבים מדור קודם או במחשבים קטנים יותר מכונה "תואם כלפי מטה". אם מוצרים תוכננו על פי תקינה חדשה והם מסוגלים לקלוט, לקרוא, לצפות או לנגן בתקנים ישנים יותר, נאמר עליהם כי הם תואמים לאחור. דוגמאות לתקנים כאלה כוללות תבניות נתונים ונוהלי תקשורת.
קיים מצב הפוך שהוא תאימות קדימה או תאימות כלפי מעלה (באנגלית Forward Compatible או Upward Compatible בהתאמה) ובו מוצר מטכנולוגיה ישנה, אמור להסתדר, לפחות חלקית, עם תבניות נתונים המיוצרות על ידי מוצר קיים או עתידי, מטכנולוגיה חדשה יותר. מוצרים תואמים קדימה תוכננו על פי תקינה בה הם מסוגלים לקלוט, לקרוא, לצפות או לנגן בתקנים חדשים יותר או עתידיים. לדוגמה, USB 2.0 תומך גם בהתקנים של USB 3.0 אך מפעיל אותם במהירות של USB 2.0.
ראו גם

אמולציה
הערות שוליים

↑  לקסיקון המחשב, 1271 מושגים לקורא העברי, ספריית אנשים ומחשבים
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רפיו דורוסינמי

רפיו אדקונלה דורוסינמי (באנגלית: Rafiu Adekunle Durosinmi; נולד ב-1 בינואר 2003 בלאגוס שבניגריה) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת ויקטוריה פלזן מליגת העל הצ'כית.
קריירת מועדונים

דורוסינמי שיחק במחלקות הנוער בניגריה, ובשנת 2021 הגיע למחלקת הנוער של מ.פ.ק. קרבינה. הוא ערך 34 הופעות ליגה במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הצ'כית וליגת המשנה הצ'כית, בהן הבקיע ששה שערים.
ב-9 בינואר 2023 הושאל דורוסינמי עד לתום עונת 2022/2023 לוויקטוריה פלזן מליגת העל הצ'כית. ב-1 ביולי חתם על חוזה קבוע במועדון.
הערות שוליים

↑  Fotbalová Plzeň hlásí třetí posilu. Získala dalšího útočníka באתר Sport, ‏ 9 בינואר 2023 (בצ'כית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "רפיו דורוסינמי".
Symphony (שיר)

ערך זה עוסק בסינגל שהוקלט על ידי הלהקה הבריטית קלין בנדיט, בשיתוף הזמרת-יוצרת השוודית זארה לארסון. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
"Symphony" (בעברית: סימפוניה) הוא סינגל שהוקלט על ידי להקת המוזיקה האלקטרונית הבריטית קלין בנדיט, בשיתוף הזמרת-יוצרת השוודית זארה לארסון. השיר יצא לאור ב-17 במרץ 2017, כסינגל השלישי מתוך האלבום What Is Love?, וכסינגל שישי של לארסון מתוך האלבום So Good, על ידי חברת התקליטים אטלנטיק רקורדס.
השיר הגיע למקום הראשון במצעד הסינגלים השוודי, ובכך הפך לסינגל החמישי של לארסון שכבש את המצעד השוודי במדינת הבית שלה. הוא הגיע גם למקום הראשון בנורווגיה ובריטניה, והיה לסינגל השלישי של קלין בנדיט שמגיע למקום הראשון בבריטניה.
וידאו קליפ

קליפ השיר פורסם בבכורה ב-17 במרץ 2017. הוא הופק על ידי גרייס צ'אטו וג'ק פטרסון מלהקת קלין בנדיט.
הקליפ נפתח בצעיר שאורז את חפציו ומתחיל לרכב על אופניים, תוך כדי שהתזמורת מנגנת מוזיקה שהולכת ומתגברת. או אז המוזיקה נעצרת וניתן לראות את האופניים על הכביש וניתן להבין שהתרחשה תאונה. לאחר מכן, עובר הסרטון להציג את בן הזוג של הצעיר שנהרג בתאונת הדרכים. לאחר מכן מוצגים זיכרונות מהעבר המשותף של הזוג, שנקטעים כשהמשטרה מגיעה לבית ולעדכן את בן הזוג על המוות.
מאוחר יותר ניתן לראות את בן הזוג, שמתברר שהוא מנצח התזמורת, מתאמן לקראת הקונצרט. עם זאת, הזיכרונות המשותפים שצפים אצלו גורמים לו לשבור את המראה בתסכול. בסוף הקליפ, אחרי שהתזמורת סיימה לנגן את השיר, מסתובב המנצח לקהל ורואה את בן הזוג שלו יושב ומזיל דמעה.