stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זכויות להט"ב בניקרגואה
הגנה מפני אפליה > האומות המאוחדת

מאז הפיכת הומוסקסואליות לחוקית בשטחה, ניקרגואה הפכה לפעילה ברמה הבינלאומית בתמיכה עבור זכויות להט"ב. בשנת 2011, חתמה באו"ם על "ההצהרה המשותפת על הפסקת מעשי אלימות והפרות זכויות אדם נלוות המבוססות על נטייה מינית וזהות מגדרית" המגנה אלימות ואפליה כלפי חברי קהילת הלהט"ב.
טבלת סיכום

| --- | --- |
פעילות הומוסקסואלית חוקית:  (מאז 2008)
גיל הסכמה שווה לזוגות הטרוסקסואלים:  (מאז 2008)
חוקים נגד אפליה בתעסוקה:  (מאז 2008)
חוקים נגד אפליה בשירותי בריאות:  (מאז 2014)
חוקים נגד פשעי שנאה הכוללים נטייה מינית וזהות מגדרית:  (מאז 2008)
חוקים נגד אפליה במתן סחורות ושירותים: 
חוקים נגד אפליה בחינוך: 
נישואים חד מיניים:  (איסור חוקתי מאז 2015 המכיר בנישואים הטרוסקסואלים בלבד)
הכרה בזוגות חד מיניים (איחוד אזרחי, שותפות לחיים): 
אימוץ משותף של זוגות חד מיניים:  (איסור חוקתי מאז 2015 המכיר באימוץ על ידי הטרוסקסואלים בלבד)
אימוץ ילד חורג על ידי זוגות חד מיניים:  (איסור חוקתי מאז 2015 המכיר באימוץ על ידי הטרוסקסואלים בלבד)
לסביות, הומואים, טרנסגנדרים וביסקסואלים מוצהרים רשאיים לשרת בצבא: 
זכות לשינוי מגדר בחוק: 
גישה להפריה חוץ-גופית לזוגות לסביות: 
טיפולי המרה אסורים בחוק: 
פונדקאות מסחרית לזוגות גברים הומוסקסואלים: 
גברים המקיימים יחסי מין עם גברים רשאיים לתרום דם:
הערות שוליים

1 2  Nicaragua rechaza que parejas del mismo sexo contraigan matrimonio o adopten niños | NTN24, web.archive.org, ‏2017-08-18
1 2  glbtq >> social sciences >> Nicaragua, web.archive.org, ‏2007-08-14
↑  Nicaragua: Lesbian, gay, bisexual and transgender (LGBT) people at risk in Nicaragua - Amnesty International, web.archive.org, ‏2006-11-19
1 2 3  CÓDIGO PENAL, legislacion.asamblea.gob.ni
↑  Nicaragua to decriminalise gay sex - PinkNews.co.uk, web.archive.org, ‏2011-07-03
↑  "Latin American human rights court urges same-sex marriage legalization". Reuters (באנגלית). 2018-01-10. נבדק ב-2021-12-02.
↑  Inter-American Court endorses same-sex marriage; Costa Rica reacts, The Tico Times | Costa Rica News | Travel | Real Estate, ‏2018-01-10 (באנגלית אמריקאית)
↑  El Ministerio de Salud ha dado a conocer la firma de la Resolución Ministerial 671-2014 (RM 671-2014), web.archive.org, ‏2017-08-18
↑  El Nuevo Diario, El Nuevo Diario, El Nuevo Diario (בספרדית)
↑  Over 80 Nations Support Statement at Human Rights Council on LGBT Rights, U.S. Mission to International Organizations in Geneva, ‏2011-03-22 (באנגלית אמריקאית)
מפגינות ניקרגואיות במצעד הגאווה בברלין, גרמניה בשנת 2018 מניפות את דגל ניקרגואה עם השלטים, "כולל עבור דמוקרטיה וחופש בניקרגואה"
זכויות להט"ב בסודאן

| --- | --- |

סודאן
 מעמד בחוק:  פלילי מאז 1899 (כחלק מסודאן האנגלו-מצרית), עונש: 5 שנות מאסר בהרשעה הראשונה, 7 שנות מאסר בהרשעה שנייה ומאסר עולם בהרשעה שלישית, חוקי בקרב נשים מאז ומעולם
 טרנסג'נדריות:  אין הכרה בשינוי מגדר
 שירות צבאי:  לסביות, הומוסקסואלים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים מוצהרים לא רשאים לשרת
 הגנה מפני אפליה:  אין הגנה מפני אפליה על רקע נטייה מינית או זהות מגדרית
 זכויות משפחה
 הכרה בזוגיות חד־מינית:  אין הכרה בזוגיות חד-מינית
 אימוץ:  אין הכרה באימוץ על ידי זוגות חד-מיניים
 
 הצבעה על הצהרת האו"ם:  נגד (תמכה בהצעה הנגדית מטעם סוריה)
זכויותיהם של לסביות, הומוסקסואלים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים (להט"ב) בסודאן כפופות לרדיפה ואפליה רשמית, בעודם מתמודדים עם אתגרים משפטיים וחברתיים שלא נתקלים בהם תושבים הטרוסקסואלים בעלי תחושת התאמה לזהותם המגדרית. פעילות הומוסקסואלית גברית מוגדרת כעבירה פלילית מאז 1899 כחלק מסודאן האנגלו-מצרית ועלולה לשאת ב-5 שנות מאסר בהרשעה הראשונה, 7 שנות מאסר בהשרעה שנייה ומאסר עולם בהשרעה שלישית. בשנת 2020 סודאן ביטלה את נוהג עונש המוות בשטחה שהיה בתוקף עד לאותה שנה בהרשעה שלישית לאחר שחוק העונשין במדינה שהתבסס על דין השריעה הדתי בוטל והוחלף בדין אזרחי חילוני. עם זאת, לאורך השנים לא היו מקרים ידועים של אכיפת סעיפי חוק העונשין שמתייחסים לאיסור פעילות הומוסקסואלית. הומוסקסואליות נשית מוגדרת כחוקית מאז ומעולם.
אף על פי המעמד הפלילי שלה בחוק, על פי סקר שנערך עבור פורטל החדשות הערבי, "BBC News Arabic" (אנ') על ידי רשת המחקר "Arab Barometer research network" בשנים 19–2018, כ-17% מהנסקרים הצהירו כי נטייה מינית הומוסקסואלית צריכה להתקבל על ידי החברה.
היסטוריה > החברה השבטית של אנשי הנובה בשנות ה-30 של המאה ה-20

האנתרופולוג החברתי, זיגפריד פרדריק נאדל (אנ'), שהיה ידוע בעבודתו באתנולוגיה אפריקאית, כתב על אנשי הנובה (אנ') בסוף שנות ה-30 של המאה ה-20 בסודאן. בעבודתו, נאדל ציין בנוסף שבקרב אנשי הקבוצה האתנית אוטורו נובה (אנ') מהרי נובה שבמדינת דרום קורדופן (אנ') התקיים תפקיד טרנסווסטי מיוחד לפיו גברים התלבשו וחיו כנשים. כמו כן, שהומוסקסואליות טרנסווסטית התקיימה גם בקרב אנשי המורו (אנ'), הניימה והטירה (אנ').
בקרב אנשי שבטי הקורונגו והמסקין (אנ') נאדל דיווח על חוסר רצון נפוץ בקרב גברים לנטוש את "ההנאה שבחיי מחנה הגברים בלבד" למען התיישבות קבועה, באומרו:
"שני השבטים חשים בתוקף שחיי הנישואים וחיי המין פוגעים בכוח הפיזי. גברים נשואים צעירים יבלו ארבעה או חמישה לילות עם נשותיהם בכפר ולאחר מכן יחזרו לשבועיים או חודש למחנה הבקר... הם היו אומרים לך שהם "סולדים לגור בכפר". אפילו פגשתי גברים בני ארבעים וחמישים שבילו את רוב הלילות שלהם עם הצעירים במחנות הבקר ולא בבית בכפר... מאחורי הכניעה המעצבנת הזו לחיי הנישואים והבוגרים בכלל, מאחורי התחושות המשניות של חיבה לחיי המחנה ולחברה גברית, אנו מגלים את הפחד הראשוני, והפתוח למדי, ממין כ-"מחסל הגבריות". לא סקס במובן הארעי, הפיזי - בריחת שתן בגיל ההתבגרות של השבטים הללו מונעת זאת, אלא המין הפך לכבל קבוע, רוחני (כאהבה) וחברתי (כנישואים). לא נחקור את העומק הפסיכולוגי של האנטגוניזם הזה. אציין רק שני דברים" ראשית, שזה קורה בחברה מטרילינאלית, כלומר, בחברה בה פירות ההולדה אינם של הגבר. ושנית, שהיא מלווה, לא רק בדגש החזק על חברות גברית, אלא גם, בתחום הבלתי נורמלי, בהומוסקסואלית ובטרנסווסטיות נרחבת".
מעמד בחוק

קיום מין אנאלי שלא למטרות רבייה מוגדר כפלילי בסודאן, בין אם בקרב בני זוג הטרוסקסואלים או הומוסקסואלים כאחד, על פי סעיף 148 של החוק הפלילי (חוק העונשין) משנת 1991, אם כי העונש מוטל רק על המשתתף הזכר. פעילות הומוסקסואלית בקרב נשים לא הופללה בסודאן מעולם. הנוסח המקורי של חוק איסור "מעשה הסדום" הצהיר כדלקמן:
סעיף 148: מעשה סדום
(1) כל גבר המחדיר את איבר מינו או מקבילו אל פי הטבעת של אישה או גבר או התיר לאיש אחר להחדיר את איבר מינו או מקבילו לפי הטבעת, אמור עשה מעשה סדום.
(2) (א) העושה מעשה סדום, דינו בהלקאת מאה מלקות וכן דינו - מאסר חמש שנים.
(ב) הורשע העבריין בפעם השנייה, ייענש בהלקאת מאה מלקות ובמאסר לתקופה שלא תעלה על חמש שנים.
(ג) הורשע העבריין בפעם השלישית, ייענש במוות או מאסר עולם.
ב-9 ביולי 2020, ביטלה סודאן את עונש המוות בהרשעה שלישית והענישה הגופנית בהרשעה הראשונה והשנייה של הנוסח המקורי של סעיף 148. מועצת הריבונות הסודנית ביטלה את הטלת עונש הצלפת 100 ההלקאות והוסיפה שנתיים מאסר נוספות בגין עבירה שנייה במקום. המועצה שינתה את עונש ההרשעה השלישית מעונש מוות או מאסר עולם למאסר עולם בלבד. עבירה ראשונה נענשת כעת עד 5 שנים ועבירה שנייה עד 7 שנים. פעילי זכויות להט"ב סודאנים בירכו על השינוי כ-"צעד ראשון נהדר" אך הצהירו כי "אינו מספיק" בעוד המטרה הסופית "אמורה להיות אי-הפללה של פעילות הומוסקסואלית גברית בין מבוגרים בהסכמה לחלוטין".
תנאי מחיה

אגודת הלהט"ב הסודאנית הראשונה שהוקמה במדינה, "Freedom Sudan", נוסדה בדצמבר 2006. עם זאת, המשך הפעילות המקוון של האגודה לא היה נראה עוד לאחר ינואר 2015. קבוצת להט"ב סודאנית נוספת, "Rainbow Sudan", נוסדה ב-9 בפברואר 2012. מייסד הקבוצה, מוחמד, הצהיר באומרו כי,
"חבר יקר שלי נתן לי את הרעיון לממן את "Rainbow Sudan". התחלנו לעבוד יחד בשביל זה וגם עכשיו הוא עוזר לי מאוד בפרויקט הזה. עכשיו יש לנו כמה קבוצות שעובדות באופן מקוון ולא מקוון. אנחנו יוצרים רשת קטנה של אנשים שפועלים בצורה מאורגנת כדי לקדם כמה שיותר נושאי להט"ב, להראות מי אנחנו, לעצור אפליה ולראות את זכויותינו מוכרות. אנו מספקים חינוך מיני, תמיכה פסיכולוגית ורגשית והגנה".
דו"ח מעמד זכויות האדם של מחלקת המדינה של ארצות הברית לשנת 2011 בסודאן מצא כי,
"החוק אוסר על מעשה סדום. עם זאת, לא היו דיווחים על החלת עונשיו. לא היו ארגוני להט"ב ידועים. אפליה חברתית על רקע נטייה מינית וזהות מגדרית הייתה נפוצה. אנשי המשטר תקפו חשודים בהומוסקסואליות ולסביות בהתעללות אלימה, בעוד הפגנות פומביות נגד הומוסקסואליות התרחשו".
להט"ב סודאנים ידועים

דואה סאלח (אנ'), זמרת קווירית סודאנית-אמריקאית.
אחמד אומר (אנ'), אמן חזותי ופעיל זכויות להט"ב הומוסקסואל סודאני-נורווגי.
טבלת סיכום

| --- | --- |
פעילות הומוסקסואלית חוקית:  (פלילי מאז 1899 בקרב גברים, עונש: 5 שנות מאסר בהרשעה הראשונה, 7 שנות מאסר בהרשעה ראשונה ומאסר עולם בהרשעה שלישית),  (חוקי בקרב נשים)
גיל הסכמה שווה לזוגות הטרוסקסואלים:  (בקרב גברים),  (בקרב נשים)
חוקים נגד אפליה בתעסוקה: 
חוקים נגד אפליה במתן סחורות ושירותים: 
חוקים נגד אפליה בכל התחומים האחרים (כולל אפליה עקיפה, דברי שטנה): 
נישואים חד-מיניים: 
הכרה בזוגיות חד-מינית (איחוד אזרחי, נישואי חוזה, ידועים בציבור): 
אימוץ משותף על ידי זוגות חד-מיניים: 
אימוץ ילד חורג בקרב זוגות חד-מיניים: 
גישה להפריה חוץ-גופית בקרב זוגות לסביות: 
הכרה משפטית בשינוי מגדר: 
לסביות, הומוסקסואלים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים מוצהרים רשאים לשרת בצבא: 
איסור על ביצוע טיפול המרה בחוק: 
פונדקאות מסחרית לזוגות גברים הומוסקסואלים: 
גברים המקיימים יחסי מין עם גברים רשאים לתרום דם:
ראו גם

זכויות להט"ב
זכויות להט"ב באפריקה
זכויות להט"ב במזרח התיכון
הערות שוליים

↑  "The Arab world in seven charts: Are Arabs turning their backs on religion?". BBC News (באנגלית בריטית). 2019-06-23. נבדק ב-2021-12-06.
↑  S. F. Nadel, The Nuba; an anthropological study of the hill tribes in Kordofan. (בenglish)
↑  S. F. Nadel, The Nuba; an anthropological study of the hill tribes in Kordofan. (בenglish)
1 2  Sudan Repeals Death Penalty for Same-Sex Relations, HRC (באנגלית אמריקאית)
↑  Sudan drops death penalty for homosexuality, Erasing 76 Crimes, ‏2020-07-16 (באנגלית אמריקאית)
1 2  "'Great first step' as Sudan lifts death penalty and flogging for gay sex". Reuters (באנגלית). 2020-07-16. נבדק ב-2021-12-06.
↑  Organization Porfile, Rainbow Sudan, ‏2014-08-24 (באנגלית)
↑  Pier Cesare Notaro, LGBT rights in Sudan: someone fights for the rainbow | Il Grande Colibrì, ‏2013-01-12 (באנגלית אמריקאית)
↑  SUDAN, 2009-2017.state.gov
↑  A rapper and poet with 'accidental' buzz, St. Paul's Dua Saleh releases debut EP, Star Tribune
↑  Ahmed Umar: On hair, art and queerness, My Kali Magazine, ‏2022-08-18 (באנגלית אמריקאית)
מפגינים במצעד הגאווה בקלן, גרמניה, מוחים נגד מדינות שמפלילות הומוסקסואליות, 2015
חברון בן קהת

חברון בן קהת היה אחד מארבעת בניו של קהת בן לוי. בניו של חברון, על פי המתואר בספר דברי הימים הם: ”יְרִיָּהוּ הָרֹאשׁ אֲמַרְיָה הַשֵּׁנִי יַחֲזִיאֵל הַשְּׁלִישִׁי וִיקַמְעָם הָרְבִיעִי”.
משפחת חברון בהיותה נצר למשפחת קהת, הייתה מהלווים, שתפקידם היה לשאת את כלי הקודש של המשכן.
בני משפחת חברון היו גיבורי חיל שסייעו לדוד המלך.
למה לא הוזכרו בניו בתורה

הרשב"ם שאל, מדוע ברשימת בני קהת שבספר שמות מוזכרים שמות בני קהת האחרים, ורק שמות בני חברון לא הוזכרו. תירוצו הוא שהוזכרו רק בניהם של בני קהת שיש עילה מיוחדת לספר על חלק מהם: בני עמרם בגלל משה, אהרן ומרים, בני יצהר בגלל קֹרח, ובני עוזיאל בגלל מישאל ואלצפן.
בני קהת במצרים

בפרשת וארא מסופר שלקהת ארבעה בנים ושנים עשר נכדים, ועליהם עוד נוספו צאצאיהם של משה ואהרון.מאידך, בפרשת במדבר נמנים מספר הזכרים בבני קהת, בראשית השנה השנייה ליציאת מצרים, והם מנו אז לא פחות מ-8600 נפש. השד"ל, בפירושו  מציע ליישב את הסתירה בכך שעמרם לא היה בנו של קהת, אלא היו ביניהם כמה דורות, וכנ"ל לגבי יצהר, חברון ועוזיאל, ובדורות ה'מדולגים' התרבו משפחות השבט מאד. והסיבה שהתורה דילגה עליהם היא משום שהתורה התמקדה בדמויות החשובות לסיפור יציאת מצרים.
הערות שוליים

↑  ספר דברי הימים א', פרק כ"ג, פסוק י"ט.
↑  ספר במדבר, פרק ד', פסוקים ד'–ט"ז.
↑  ספר דברי הימים א', פרק כ"ו, פסוק ל"א.
↑  ספר שמות, פרק ו', פסוקים י"ח–כ"ב.
↑  פירוש הרשב"ם לספר שמות, ו, יח. כך מיישב גם רבי אברהם אבן עזרא בפירושו לשמות ו, יג.
↑  שמות ו – ויקיטקסט, באתר he.wikisource.org
↑  במדבר ג – ויקיטקסט, באתר he.wikisource.org
↑  Shadal on Exodus 6:20:1, www.sefaria.org
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חגית פאר

| --- | --- |

פאר ב-2022
 לידה:  1971 (בת 53 בערך) באר שבע
 מדינה:  ישראל ישראל
 ידועה בשל:  יו"ר נעמת
 השכלה:  B.A במדעי הרוח ומדעי החברה עם התמחות בניהול - האוניברסיטה הפתוחה בוגרת לימודי תעודה בניהול מלונאי בכיר -הטכניון
 תקופת הפעילות:  מ-2009
חגית פאר (נולדה ב-1971) היא יושבת ראש נעמת.
ביוגרפיה

חגית פאר נולדה והתחנכה בבאר שבע. שירתה בצבא כמשקי"ת ח"ן. למדה את תוארה הראשון במדעי הרוח והחברה עם התמחות בניהול, באוניברסיטה הפתוחה. בוגרת לימודי תעודה בטכניון בניהול מלונאי בכיר.
בתחילה עסקה במגזר העסקי, אך בהמשך עברה לעבוד במגזר הציבורי.
קריירה ציבורית

בשנים 2009 עד 2012 ריכזה פאר את הפעילות הארצית של סיעת עוגן בהסתדרות שהוקמה על ידי עופר עיני.
בשנת 2012 נבחרה לראשת מרחב נגב בנעמת וב-30 באפריל 2019 נבחרה לתפקיד יושבת ראש תנועת נעמת הארצית. בבחירות לנעמת ולהסתדרות שנערכו במאי 2022, היא נבחרה להוביל את התנועה פעם נוספת, כאשר רשימת "עוגנים" לנעמת בראשותה זכתה בבחירות.
בנוסף, מכהנת כדירקטורית בחברת "יעדים" ובחברה הכלכלית באר-שבע.
בתקופתה הרחיבה נעמת את פעילותה במקומות העבודה המאורגנים, במתן הרצאות ובפעילות הסברה בנושא זכויות נשים ובנושא אלימות במשפחה.
פאר יזמה את תו נעמת להוגנות מגדרית- "מקדם שוויון", אשר מציע למעסיקים במשק ניתוח נעמיק של פרמטרים שונים אשר ביחד מספקים תמונת מצב של רמת השוויון המגדרי במקום העבודה ומעניק כלים לשינוי ולשיפור.
יוזמות מרכזיות נוספות של חגית פאר היו בין השאר: הקמת "אבא"- מרכז נעמת לאבות, מרכז הדרכה וליווי לאבות בשלבי חיים שונים המבקשים לחוות אבהות מעורבת ולשלבה עם העבודה והזוגיות, הקמת "משנות"- מרכז נעמת לשוויון מגדרי בירושלים, המרכז מספק חוויית למידה אינטראקטיבית לאוכלוסיות שונות, נשים וגברים בנושאי פמיניזם, שוויון מגדרי וההיסטוריה של תנועת הנשים בא"י.
חיים אישיים

נשואה ואם לשניים. מתגוררת בלהבים.
הערות שוליים

ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חגית לרנאו

| --- | --- |

 לידה:  1966 (בת 58 בערך) עפולה, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 השתייכות:  הסניגוריה הציבורית
 תחומי מחקר:  קרימינולוגיה
 תפקידים בולטים:  משנה לסניגור הציבורי הארצי
 פעילויות נוספות:  דף פייסבוק עבריינות ואכיפת חוק
 
חגית לרנאו (נולדה ב-1966) היא קרימינולוגית, פרופסור בבית הספר לקרימינולוגיה באוניברסיטת חיפה. לשעבר המשנה לסניגור הציבורי הארצי וממלאת מקומו. חיברה את הספר "עבריינות ואכיפת חוק".
ביוגרפיה

חגית לרנאו נולדה ב-1966. השלימה תואר ראשון בפילוסופיה וחינוך בשנת 1992, ותואר ראשון נוסף במשפטים וקרימינולוגיה בשנת 1997, המשיכה לתואר שני ושלישי בקרימינולוגיה אותם סיימה בשנת 2003 באוניברסיטה העברית בירושלים. במסגרת עבודת הדוקטורט בחנה את ההשפעה שהייתה לרפורמה ב"חוק המעצרים" על מדיניות המעצרים בישראל. היא הראתה שהחוק יושם באופן חלקי בלבד, ולמעשה לא הצליח להביא לצמצום השימוש במעצרים לצורך חקירה, וחיזוק הערכים של כבוד הנחקר וחירותו. במבט תאורטי רחב יותר עסקה בניתוח הגורמים לכך שהמנגנונים שנקבעו בחוק המעצרים, ובחקיקה בכלל, לא מצליחים לגרום לשינוי החברתי אותו הם מבקשים לחולל, והציעה מודל המבוסס על ניתוח אינטרסים ערכיים וארגוניים של האורגנים המערכתיים שאת התנהגותם מבקשת החקיקה לצד יצירת תמריצים ומנגנונים מפקחים שיפעלו ליישום החוק.
בשנת 2005 הצטרפה כסגנית לסניגורית הציבורית הארצית, ועם מינויו של פרופסור יואב ספיר לתפקיד הסניגור הציבורי הארצי בשנת 2012, היא מונתה כמשנה לסניגור הציבורי הארצי. היא ריכזה את עבודת הסניגוריה בתחומי החקיקה והמדיניות בהליכים רבים בכנסת ובמשרד המשפטים, והייתה חברה במספר ועדות ציבוריות ובהן: הוועדה לבחינת חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, בראשות פרופ' רות קנאי (2010); הוועדה לבחינת מדיניות הענישה והטיפול בעבריינים, בראשות שופטת בית המשפט העליון בדימוס דליה דורנר (2015); הצוות הבין משרדי לבחינת הכלים לצמצום צריכת זנות בראשות מנכ"לית משרד המשפטים, עו"ד אמי פלמור (2017), במסגרתו כתבה דעת מיעוט המתנגדת להפללת לקוחות הזנות מתוך חשש שחקיקה כזו תעמיק את הדפוסים העברייניים הקשורים לתופעת הזנות ותפגע בנשים בזנות.
פרופסור לרנאו ייצגה בעיקר בערעורים לבית המשפט העליון. באוגוסט 2018, לאחר 11 שנים של מאבק משפטי, הובילה ביחד עם עו"ד דמיטרי ורניצקי, לזיכויו של אלישע חייבטוב מעבירת רצח. במאי 2021 מונתה כממלאת מקום הסניגור הציבורי הארצי לאחר שיואב ספיר הודיע על כוונתו לסיים את כהונתו, ועד למינויה של ענת מיסד-כנען בספטמבר 2021 כסניגורית ציבורית ארצית.
במקביל לעבודתה בסניגוריה היא עסקה במחקר ובהוראה בתחומי הקרימינולוגיה התאורטית, תורת הענישה והמשפט הפלילי. בשנת 2016 יצא לאור ספרה "עבריינות ואכיפת חוק: תאוריה, מדיניות וביקורת".
לרנאו היא חברה בפורום המרצות והמרצים למשפטים למען הדמוקרטיה, הפועל נגד שינויי המשטר שהוצעו במערכת המשפט בשנת 2023.
חייה האישיים

חגית לרנאו חיה עם בת זוג, שותפה להורות לשני ילדים, גרה בתל אביב.
פרסומים נבחרים

חגית לרנאו, עבריינות ואכיפת חוק: תאוריה, מדיניות וביקורת, 2016, גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר". מהדורה שנייה: 2023.
חגית לרנאו, "הוועדה הציבורית לבחינת מדיניות הענישה והטיפול בעבריינים" שורשים במשפט 893 (דינה זילבר עורכת, 2020), הוצאת נבו.
חגית לרנאו ועינב מורגנשטרן, "מה לי ולמשפט הפלילי? קהילת הלהט"ב, המשפט הפלילי ואכיפת החוק", בתוך עינב מורגנשטרן, יניב לושינסקי ואלון הראל (עורכים) זכויות הקהילה הגאה בישראל: משפט, נטייה מינית וזהות מגדרית, 891 (2016)
חגית לרנאו, ‏הודאות שווא הרשעות שווא, עלי משפט יא (תשע"ד), 351
חגית לרנאו, נופר סלע, הדר פינקלשטיין ויאנה רבינוביץ' "קו פרשת המים: בין אשם לחפות", בתוך רונית פלד-לסקוב, אפרת שהם ומאיר כרמון (עורכים) הרשעות שווא: היבטים פילוסופיים, פסיכולוגיים וארגוניים, 277 (2012)
חגית לרנאו ואיילת עוז "למה אסור להתאהב בחוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין – מבט ביקורתי" הפרקליט נא, 205 (תשע"א)
חגית לרנאו, מתכון לחקיקה לא יעילה: המקרה של חוק המעצרים, מחקרי משפט כד(1) 2008, 123
Weisburd D. and Lernau H. (2006) 'What Prevented Violence in Jewish Settlements in the Withdrawal from the Gaza Strip: Toward a Perspective of Normative Balance', Journal of Dispute Resolution, 22(1) 37-81.
הערות שוליים

↑   יואב מחוזאי, משבר כליאת ההמונים בארה"ב, שמאיים גם עלינו, באתר הארץ, 16 ביוני 2016
↑  איתור בוגרים באתר האוניברסיטה העברית
1 2  צליל אברהם, ‏"העבריינות בארץ נמוכה יחסית לאירופה, האלימות בארץ נמוכה מהממוצע, והיא יורדת עם השנים", באתר ‏מאקו‏, 10 באוגוסט 2016
↑  חן מענית, ‏ד"ר חגית לרנאו מונתה לממלאת-מקום הסנגור הציבורי הארצי, באתר גלובס, 26 במאי 2021
↑  "עבריינות ואכיפת חוק: תאוריה, מדיניות וביקורת"
↑  "מי אנחנו", פורום המרצות והמרצים למשפטים למען הדמוקרטיה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301603205171  ISNI: 0000 0004 0272 9364  LCCN: no2016091151  VIAF: 298572429   WorldCat (עם VIAF): 298572429
חררדו סלאסקו

| --- | --- |

 לידה:  8 באפריל 1982 (בן 42) מיאמי, פלורידה, ארצות הברית 
 שם במה:  Adrian Bellani 
 מדינה:  ארצות הברית, אל סלוודור 
 תקופת הפעילות:  מ-2000 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה המתודיסטית הדרומית 
 בן או בת זוג:  עמנואל שריקי (2014–2015)  ג'ניפר מוריסון (2019–?) 
 מספר צאצאים:  1 
 פרופיל ב-IMDb
 
חררדו סלאסקו (בספרדית: Gerardo Celasco; נולד ב-8 באפריל 1982) הוא שחקן אמריקאי, הידוע מתפקידו בתור מיגל לופז-פיצג'רלד באופרת הסבון של רשת NBC; "תשוקות" (2000 - 2007) ובזכות תפקידו בתור חאווייר קסטילו בסדרת הדרמה המשפטית של רשת ABC; "המדריך לרוצח" (2019 - 2020).
ביוגרפיה

סלאסקו נולד במיאמי, פלורידה להורים ילידי אל סלוודור. בילדותו עבר סלאסקו עם הוריו לאל סלוודור. את לימודיו סיים בבית הספר האמריקאי של אל סלבדור (Escuela Americana). שם, התחרה בתחרויות קפיצות סוסים בינלאומיות. סלאסקו גם שיחק כדורעף באופן מקצועי והשתתף במשחקי מרכז אמריקה. הקבוצה בה שיחק זכתה בטורניר מרכז אמריקה. סלאסקו זכה להתאמן עם נבחרת אל סלבדור.
מאוחר יותר חזר סלאסקו לארצות הברית כדי ללמוד לתואר ראשון במימון באוניברסיטה המתודיסטית הדרומית (אנ') בדאלאס, טקסס.
קריירה

זמן קצר לאחר סיום לימודיו, צלם האופנה רוברטו אגילר הציע לו להיות הפנים של מסע הפרסום "Toni & Guy Bed Head". הוא גם הופיע בקליפ של פרנקי ג'יי לשירו "And I Had You There".
המגזין "People en Español" בחר בו כאחד מ-25 הרווקים הלטיניים הלוהטים בעולם בשנת 2006. באותה שנה החל לגלם את מיגל לופז-פיצג'רלד באופרת הסבון "תשוקות" מ-2006 עד 2007.
בשנת 2011 שיחק בסרט הקולנוע "מאניבול". הוא גילם את שחקן הבייסבול קרלוס פנייה.
בשנת 2019 הופיע סלסאקו בתור חאווייר קסטילו בסדרת הטלוויזיה של ABC "המדריך לרוצח".
בשנת 2022 שיחק בתפקיד הבלש לופז במיני-סדרה "השטן באוהיו" של נטפליקס.
חיים אישיים

סלאסקו מתגורר בלוס אנג'לס אבל נשאר קרוב מאוד למשפחתו ומבקר אותם לעיתים קרובות בבירה סן סלוודור.
בשנת 2019 החל לצאת עם השחקנית ג'ניפר מוריסון; ומאוחר יותר במהלך 2022, הזוג התחתן בטקס חשאי.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | Las Angeles | פרדי |  |
| 2011 | מאניבול | קרלוס פנייה |  |
| 2011 | Pimp Bullies | דניאל |  |
| 2012 | באטלשיפ | האנס צ'אבס |  |
| 2013 | Crosstown | ריגו |  |
| 2014 | White Dwarf | אדריאן |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000–2007 | תשוקות | מיגל לופז-פיצג'רלד | 156 פרקים |
| 2007 | גיבורים | ג'ילברטו | פרק: Chapter Eight 'Four Months Ago...' |
| 2011 | ריזולי ואיילס | מני וגה | פרק: "Don't Hate the Player" |
| 2011 | RPM Miami | אלחנדרו "אלכס" הרננדז | סדרת רשת; 13 פרקים |
| 2014 | מבוקש | תומאס קורואה | פרק: "Honor Among Thieves" |
| 2014 | Cleaners | ג'ושוע | 2 פרקים |
| 2014– 2015 | The Haves and the Have Nots | קרלוס | 9 פרקים |
| 2015 | The Player | סוארז | פרק: "L.A. Takedown" |
| 2017 | בונז | מארק קובאק | 2 פרקים |
| 2018 | סטארט אפ | פרנאן | 2 פרקים |
| 2019 | S.W.A.T. | דייוויד אריאס | פרק: "Los Huesos" |
| 2019–2020 | המדריך לרוצח | חאווייר קסטילו | 7 פרקים |
| 2020 | Next | טיי סלאזר | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| 2022 | Good Sam | ד"ר ניק וגה | 3 פרקים |
| 2022 | לשחות עם כרישים | מיילס | מיני-סדרה |
| 2022 | השטן באוהיו | הבלש לופז | מיני-סדרה |
חברות בווינה

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  "השטן בווינה" מאת דוריס אורגל
 בימוי:  ארתור אלן סיידלמן
 הופק בידי:  ריצ'רד אלפיירי, כריסטופר מורגן, שלדון פינצ'וק
 תסריט:  ריצ'רד אלפיירי
 עריכה:  ברט גלאטשטיין
 שחקנים ראשיים:  קמי הארפר ג'ני לואיס אדוארד אסנר סטיבן מאכט רוזמרי פורסיית' ג'יין אלכסנדר
 מוזיקה:  לי הולדרידג'
 צילום:  חנניה בר
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Walt Disney Television Finnegan-Pinchuk Productions
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 27 באוגוסט 1988 ישראל 1991
 משך הקרנה:  כ-100 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט שואה, דרמה היסטורית
 דף הסרט ב־IMDb
חברות בווינה (באנגלית: A Friendship in Vienna) הוא סרט שואה טלוויזיוני אמריקאי, מסוגת דרמה היסטורית, אשר מבוסס על הספר "השטן בווינה" מאת דוריס אורגל שיצא לאור בשנת 1978. הסרט בוים על ידי ארתור אלן סיידלמן, נכתב על ידי ריצ'רד אלפיירי והופק על ידי Walt Disney Television ו-Finnegan-Pinchuk Productions, כשמככבים בו בתפקיד ראשי קמי הארפר וג'ני לואיס, לצד אדוארד אסנר, סטיבן מאכט, רוזמרי פורסיית' וג'יין אלכסנדר.
שידור הבכורה של הסרט היה בארצות הברית בערוץ דיסני ב-27 באוגוסט 1988, כאשר הוא נמנה ברשימת סרטי הבכורה של הערוץ. בישראל שידור הבכורה של הסרט היה בשנת 1991 בערוץ הראשון. הסרט הופץ גם להקרנה ביתית על ידי Buena Vista Home Video, כאשר בהפצה הביתית בישראל נקרא הסרט ידידות נצחית. אורך הסרט הוא כ-100 דקות.
הסרט צולם כולו במיקום בבודפשט, עיר הבירה של הונגריה, אף על פי שעלילתו מתרחשת בווינה, עיר הבירה של אוסטריה. כמו כן, זו הייתה הפעם הראשונה שערוץ דיסני הפיק סרט מאחורי מסך הברזל.
תקציר העלילה

הסרט מתרחש בשנת 1938 ועוקב אחר שתי חברות טובות בנות 13, ליז מולר הקתולית ואינגה דורנוולד היהודית, אשר מתגוררות בווינה, עיר הבירה של אוסטריה, בחודשים שלפני ובמהלך האנשלוס. הצרות מגיעות כאשר אביה של ליז, אוהד הנאציזם, נוסע לגרמניה ומצטרף לאס אה, כאשר הוא מביא איתו את אשתו ובנו הבכור. כמו כן הוא אוסר על ליז להיפגש עם אינגה, כמו שהוריה של אינגה אוסרים עליה להיפגש עם ליז. למרות האיסורים מהוריהם, הבנות נפגשות בסתר מחוץ לקתדרלה, כנסייה נוצרית, וממשיכות את הידידות שלהן. במהלך הסרט רואים כיצד הבנות שומרות על קשר למרות הקשיים הרבים, עד שלבסוף אינגה עוזבת את אוסטריה למחוץ לאירופה ונפרדת מליז.
צוות השחקנים

קמי הארפר – ליז מולר
ג'ני לואיס – אינגה דורנוולד
אדוארד אסנר – אופה אוסקר רייקמן
סטיבן מאכט – פרנץ דורנוולד
רוזמרי פורסיית' – המורה של ליז ואינגה
ג'יין אלכסנדר – האנה דורנבלד
הערות שוליים

↑  מעברונים - ערוץ 1 - רשות השידור - מעברון סרט - חברות בווינה - ינואר 1991, באתר יוטיוב
↑  ידידות נצחית, באתר האוזן השלישית
↑  חברות בווינה, באתר D23
חסידה אבדימית

| חסידה אבדימית |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חסידאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: חסידתיים
סוג:: חסידה
מין:: חסידה אבדימית
שם מדעי
 Ciconia abdimii ‏ליכטנשטיין, 1823
תחום תפוצה


חֲסִידָה אַבְּדִימִית או חֲסִידָה חָבָּשִׁית (שם מדעי: Ciconia abdimii) היא מין של חסידה החיה בביצות ואגמים ביבשת אפריקה. היא קרובתה של החסידה הלבנה החולפת בישראל.
מאפיינים

לחסידה זו רגליים אפורות, גוף שחור, מקור אפור עם ראש כחול וצוואר לבן. זו החסידה הקטנה ביותר בסוגה ואורכה עד 73 ס"מ ומשקלה עד 1 ק"ג. הזכרים גדולים מעט מהנקבות.
היא חיה במזרח אפריקה מאתיופיה עד דרום אפריקה. היא ניזונה בעיקר מחרקים כמו ארבה או זחלים, אך גם מדוחיים, סרטנים, זוחלים ויונקים קטנים.
תפוצתה נרחבת ומצב השימור שלה הוא ללא חשש.
החסידה נחשבת לעוף קדוש בקרב כמה שבטים אפריקניים, המאמינים שהיא מביאה מזל וברכה.