stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קנגורו אילני הואון
אנטומיה > כסות ומראה חיצוני

הפרווה של קנגורו אילני הואון גסה, עבה ודוחה מים ביעילות, ולה מראה ססגוני למדי. בחלק העליון של הגוף, בגרון ובצלעות, צבעה נע בין אדמדם כהה לערמוני ולעיתים קרובות היא בצבע חום קפה או שוקולד. במפשעה, בבטן ובחזה, לעומת זאת היא בצבע כתום תפוז או צהוב עמוק, ובמקרים רבים עשויה להיות צהבהבה בהירה. בגפיים וברגליים יש חלוקה דומה: צבע ערמון או שחרחר בחלק העליון, וכתום-צהוב בחלק התחתון ובכפות. הטפרים בצבע חום כהה. לאורך הגב - מהעורף עד לזנב, יש לקנגורו זה פס בינוני בולט בצבע שחרחר, והפרווה האדמדמה בצידיו בהירה יחסית.
באופן כללי, ראשו של קנגורו אילני הואון אדמדם כהה או בהיר, ופניו צבועות בדרך כלל בצהוב או לבן. במבט מדוקדק יותר, ההתפלגות של צבעי הראש אצל קנגורו אילני הואון משתנה מפרט לפרט, וכתוצאה מכך מהווה דפוס זיהוי ייחודי: כך למשל, הצבע הלבן עשוי להשתרע על מרבית הראש עם כתמים חומים על המצח והפנים, להיות חום בלחיים ובמצח ולבן בחוטם וסביב העיניים, להיות לבן בחוטם עם שברים לבנים במצח ועוד כהנה וכהנה. אוזניו של הקנגורו בצבע ערמוני או חום כהה, והן לבנות בקצוות.
זנבו של מין זה בצבע אחיד - צהבהב, זהוב או כתמתם. קנגורו אילני הואון זהה במבט שטחי לקרובו קנגורו אילני גודפלו, אך למעשה ניתן להבדיל ביניהם בנקל: לקנגורו גודפלו פנים חומות-אפרפרות ללא כתם לבן, פרווה ופס-גב ססגוניים יותר ובטן חיוורת, וזנבו בעל טבעות אדמדמות.
תפוצה

קנגורו אילני הואון אנדמי לאי גינאה החדשה. הוא מוגבל לחצי האי הואון הנמצא בקצה הצפון-מזרחי של האי בשליטת פפואה, והוא הנציג היחיד מבין קנגוריי העצים החי בחלק זה של האי. בנוסף, הוא מצוי גם באי אומבוי הסמוך לחצי האי, אולם ההנחה הרווחת היא שהוא הובא לשם על ידי האדם ולא היה מצוי שם בצורה טבעית. טווח התפוצה הכולל שלו הוא פחות מ-14,000 קילומטרים רבועים.
בית גידולו של קנגורו אילני הואון מורכב מיערות גשם טרופיים ברכס סארוואגד ההררי שבחצי האי הואון, בטווח גובה של 3,000-1,000 מטר מעל פני הים. היערות שבהם הוא מצוי נשלטים באזורים הנמוכים על ידי עצי אלון, ובאזורים הגבוהים על ידי עצי מחט. היערות באזור זה מתאפיינים בכמויות משקעים גבוהות במיוחד, בקרקעית מלאה בפסולת עלים, ובשרכים ואפיפיטים צפופים הצומחים על גזעי העצים.
אקולוגיה > התנהגות ואורח חיים

קנגורו אילני הואון מבלה את מרבית חייו על העצים שבהם הוא חש מוגן ובטוח. הוא משתמש בהתאמות המיוחדות שלו על מנת לנוע בזריזות מעץ אחד למשנהו, ומסוגל לקפוץ למרחק של 9 מטר מעץ לעץ. סגנון הטיפוס שלו אופייני לסוג: הוא מחבק עם זרועותיו את העץ ואז מבצע קפיצות קטנות ומהירות תוך כדי שהוא מרפה מעט את החיבוק בגזע ומאפשר לעצמו להתקדם. בעת הירידה מהעץ, הקנגורו האילני אינו יורד הפוך עם הראש כלפי מטה כמו אצל האופוסום, אלא יורד באותה דרך שעלה (חיבוק הגזע והחלקה מדודה למטה). לעיתים קרובות, הקנגורו מוותר על תהליך הירידה האיטי, ופשוט קופץ מהעץ ישר לאדמה. הודות לעצמות החזקות שלו, הקנגורו האילני מסוגל לקפוץ מגובה של 18 מטר ולהתרסק על האדמה מבלי להינזק כלל.
בעוד שתנועתו על העצים זריזה, על האדמה תנועתו של קנגורו אילני הואון מגושמת למדי ומגיעה לכ-4.8 קילומטרים לשעה. הוא נוהג לקפוץ קפיצות קטנות ואז לעבור לריצה ארנבית על ארבעת הרגליים. למרות יכולות הטיפוס והקפיצה, קנגורו אילני הואון מבלה כ-60% מזמנו בהתכרבלות ובשינה על העצים. הסיבה לכך נעוצה בקצב חילוף החומרים האיטי שלו, אשר מאלץ אותו להקדיש זמן רב למנוחה ולעיכול. מלבד האדם, הטורפים היחידים של קנגורו אילני הואון הם עופות דורסים גדולים; על מנת להגן על עצמו מטריפה, הקנגורו חוסה תמיד בצילם של ענפים סבוכים. קנגורו אילני הואון חושש מן האדם, והוא נוטה להתרחק מהאזור שבו יחוש בהפרעה אנושית.
להוציא את עונת הרבייה, קנגורו אילני הואון חי רוב הזמן בגפו, ונוטה להתעלם מבני מינו אפילו אם הם נמצאים לצידו על אותו עץ. הנקבה חיה בשטח קבוע ללא מגע עם נקבה אחרת, והזכר חי בטריטוריה הכוללת מספר שטחי נקבות. הן הזכרים והן הנקבות חיים בשטח שגודלו כ-26 דונם; השטח שקנגוריי הואון תופסים גדול יותר משל כל חיית כיס אחרת החיה ביערות הגשם בגינאה, והדבר קשור כנראה לצפיפות הנמוכה שלהם המאלצת אותם להרחיק לכת על מנת למצוא בן זוג. קנגורו זה מתקשר עם בני מינו באמצעות מגע, סימוני ריח ושריקות.
אקולוגיה > תזונה

קנגורו אילני הואון הוא אוכל עלים כמעט באופן בלעדי, ומעדיף בעיקר עלים גדולים ובוגרים. יתרת התזונה שלו מורכבת מפירות בר, לשד, פרחים, אגוזים, חרקים, קליפות, ביצי ציפורים ואף ציפורים קטנות. בשבי, הוא מוזן בעיקר בעלים, פירות וירקות. הקיבה הגדולה של הקנגורו האילני מפרקת את המזון הסיבי באמצעות תסיסה, וקצב חילוף החומרים הנמוך שלו נובע כנראה מהסתגלות לעיכול עלים רעילים או גסים. קנגורו אילני הואון מלקט מזון באופן ספורדי במשך כל היום, ובממוצע 15–20 דקות מדי ארבע שעות; בין לבין, הוא מנצל את הזמן למנוחה ולעיכול.
לצד הפנדה האדומה, לקנגורו האילני יש התאמות מיוחדות שמטרתן למנוע בזבוז אנרגיה מיותרת; השניים מסוגלים להקטין במידה ניכרת את קצב חילוף החומרים שלהם כאשר הם נחשפים לטמפרטורות נמוכות הרווחות בבית גידולם ההררי והקריר, וזאת באמצעות הפחתת זרימת הדם ההיקפית, צמצום טמפרטורת הגפיים והעור והקטנת אובדן החום מהגוף הודות לפרווה המבודדת שלהם. בכך, הם אינם צריכים לצאת ולתור אחר מזון ושומרים על חום גופם עד שהטמפרטורה תהיה נוחה יותר לתנועה.
אקולוגיה > רבייה ומחזור חיים

קנגורו אילני הואון הוא בעל חיים פוליגמי ומתרבה לאורך השנה ללא עונת רבייה מוגדרת. הרבייה מתרחשת על הקרקע לאחר טקס חיזור קצר. ההיריון של נקבת קנגורו אילני הואון נמשך לא פחות מ-39–45 ימים, ונחשב לתקופת ההיריון הארוכה ביותר מבין יונקי הכיס. תהליך הדיאפאוזה שנפוץ אצל חיות הכיס ובו הנקבה יכולה להקפיא את התפתחות העובר, אינו מתרחש אצל מין זה. כ-24 שעות לפני הלידה, הנקבה מחפשת מקום שקט ובטוח, מתיישבת על זנבה, וממתינה שהוולד הזעיר יצא מהרחם ויזחל לתוך הכיס שלה. מרגע היציאה מהבטן, משך זמן הטיפוס של הוולד על פרוות האם לתוך הכיס אורך כ-2 דקות ללא סיוע מצידה. הנקבה בדרך כלל מנקה לאחר הלידה את כל הכיס, כאשר כמעט כל ראשה מוכנס לתוכו בתהליך הניקוי עם הלשון.
הוולד הזעיר נשאר צמוד לאחת מתוך 4 הפטמות במשך כ-100 יום לאחר הלידה. בגיל 250 ימים, הוא מציץ לראשונה מן הכיס וצופה במעשיה של האם. בגיל 300 ימים, הוא יוצא לראשונה מן הכיס לזמן קצר, ובגיל 350 ימים הוא עוזב אותו לצמיתות אך עדיין יונק מהפטמות. אצל הגורים של קנגוריי העצים, עזיבת הכיס מתרחשת מאוחר יותר מאצל הקנגוריים הקרקעים. הגור מגיע לבגרות בגיל שנתיים, ויכול להתרבות במשך 10–12 שנים.
תוחלת החיים של קנגורו אילני הואון: 14 שנים בטבע, 20 שנה בשבי.
מצב שימור

קנגורו אילני הואון מסווג על ידי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור סכנת הכחדה (EN), מאחר שמספר הקנגורויים הבוגרים נמוך מ-2,500 פרטים. בנוסף, מתרחשת ירידה מתמשכת במספריו כתוצאה מציד ואובדן בית גידול. עיקר האיומים עליו נשקפים מצד האדם: האוכלוסייה האנושית של חצי האי הואון גדלה במהירות, וקנגורו זה הופך להיות יותר ויותר מאוים על ידי ציד לבשרו ופרוותו, כמו גם המרת שטחי יערות גשם לשימוש חקלאי וקידוחי נפט. גם באזורים הבלתי נגישים לאדם במרומי ההרים של חצי האי, קנגורו זה מאוים מצד השפעות של שינויי האקלים. בתופעת אל-ניניו של 1997 למשל, פרצה שרפה הרסנית שהרסה יערות הרריים רבים בחצי האי וצמצה את בית הגידול של המין.
קנגורו אילני הואון הוא "מין-דגל" (Flagship species) של אזור השימור YUS שהוקם בשנת 2009 בחצי האי הואון, והסיבה המקורית לכך שהוקם אזור זה. משמעות הדברים היא שהוא בעל חיים המושך תשומת לב ציבורית בשל ייחודיותו, ובכך מסייע בעקיפין לבעלי חיים נוספים הנהנים מתוכניות שימור שיועדו עבורו. אזור השימור YUS נקרא על שם שלושת הנהרות החולפים בו - יופנו, יורואה וסום, ומכסה 760,000 דונם של יער טרופי מהחוף הצפוני של פפואה עד להרים הפנימיים של חצי האי. זהו אזור השימור המוגן הראשון שהוקם בפפואה, והוא מבוסס על שיתוף הקהילות המקומיות בניהול תוכניות השימור ובמודעות לשמירה על הטבע הייחודי. במסגרת אזור השימור, הוקמה גם תוכנית מעקב אקולוגית להערכת מספרם של בעלי החיים בשמורה, וישנם ראיות ליצוב מגמת האוכלוסייה ב-YUS ואולי אף לעלייה מדודה.
קנגוריי הואון רבים נמצאים בגני חיות ברחבי העולם, כחלק מגרעיני רבייה עתידים עבור המין. בארצות הברית, החלה בשנות ה-90 של המאה ה-20 תוכנית הישרדות ספציפית עבור קנגורו אילני הואון על מנת לסייע למאמצי השימור בטבע. כחלק מהתוכנית, קנגוריים רבים נלכדים בבר ומשוחררים לאחר שהוצמד להם שבב מעקב או קולר עם מצלמה, על מנת להשיג מידע מדויק יותר אודות ההרגלים שלהם בטבע ובכך ליישם את הדברים הנחוצים עבורם באזורים מוגנים. תוכניות שימור נוספות מעודדות שילוב של כפריים מקומיים בפפואה בתוכניות השימור ובהעלאת המודעות הכללית בקרב האוכלוסייה לחיות הבר ולבתי הגידול החיוניים עבור הישרדותם.
לקריאה נוספת

McNab, Brian K. "Energy conservation in a tree-kangaroo (Dendrolagus matschiei) and the red panda (Ailurus fulgens)." Physiological Zoology 61.3 (1988): 280-292.
Iwaniuk, Andrew N., et al. "Reaching, grasping and manipulation of food objects by two tree kangaroo species, Dendrolagus lumholtzi and Dendrolagus matschiei." Australian Journal of Zoology 46.3 (1998): 235-248.
Hutchins, Michael, et al. "Social behavior of Matschie's tree kangaroos (Dendrolagus matschiei) and its implications for captive management." Zoo Biology 10.2 (1991): 147-164.
הערות שוליים

↑  קנגורו אילני הואון באתר הרשימה האדומה של IUCN
| קנגוריים |
| --- | --- | --- |
| וולביים ארנביים מפוספסים | וולביים ארנביים מפוספסים |  |
| וולבי ארנבי מפוספס | וולבי ארנבי מפוספס (סוג ומין יחיד) |   |
| קנגורים | קנגורים |   |
| קנגורו | קנגורו אפור מזרחי • קנגורו אפור מערבי • קנגורו אדום • וולארו האנטילופה • וולארו מצוי • וולארו שחור • וולבי אגיל • וולבי שחור-פס • וולבי טמר • וולבי סבך מערבי • וולבי פרמה • וולבי זנב-שוט • וולבי אדום-צוואר |   |
| קנגורו אילני | קנגורו אילני אפרורי • קנגורו אילני לומהולץ • קנגורו אילני בנט • קנגורו אילני דובי • קנגורו אילני הואון • קנגורו אילני דוריה • קנגורו אילני סרי • קנגורו אילני גודפלו • קנגורו אילני עטוי-זהב • קנגורו אילני שפלתי • קנגורו אילני הוזר • קנגורו אילני וונדיוואי • איפולה • דינגיסו • טנקיל |   |
| וולבי הצבי | וולבי צבי שחור • וולבי צבי לבן-פס • וולבי צבי אפור • וולבי צבי חום |   |
| וולבי יערוני | וולבי יערוני מקלאי • וולבי יערוני זוטר |   |
| וולבי ארנבי | וולבי ארנבי ממושקף • וולבי ארנבי אדמוני |   |
| וולבי זנב-מסמר | וולבי זנב-מסמר מרוסן • וולבי זנב-מסמר צפוני |   |
| וולבי הסלע | וולבי סלע קצר-אוזן • וולבי סלע וילקינס • וולבי סלע פרוסרפיני • וולבי סלע רוטשילד • וולבי סלע צהוב-רגל • וולבי סלע אלייד • וולבי סלע כף-יורק • וולבי סלע גודמן • וולבי סלע הרברט • וולבי סלע חדגוני • וולבי סלע שחור-צד • וולבי סלע מאריבה • וולבי סלע זנב-מברשת • וולבי סלע סגול-צוואר • וולבי סלע שרמן • מונג'ון • נברלק |   |
| פדמלון | פדמלון טסמני • פדמלון בראון • פדמלון כהה • פדמלון קלבי • פדמלון ההרים • פדמלון אדום-רגל • פדמלון אדום-צוואר |   |
| וולבי ביצות | וולבי ביצות (סוג ומין יחיד) |   |
| קווקה | קווקה (סוג ומין יחיד) |   |
זכר ונקבה בגן החיות של מילווקי.
קנגורו אילני הואון מטפס על מתקנים בגן חיות.
קנגורו אילני הואון בגן החיות של טורונטו.
קנגורו אילני הואון אוכל עלים.
סרטון של קנגורו אילני הואון בגן החיות ברונקס.
פרשת נערות הליווי

פרשת נערות הליווי הייתה פרשה העוסקת בשחקני נבחרת ישראל בכדורגל, במהלך משחקי מוקדמות יורו 2000, שאירחו נערות ליווי בחדרי המלון שבו שהו.
הפרשה

נבחרת ישראל, שלראשונה מאז השתייכה לאירופה עלתה לשלב הפלייאוף של המוקדמות, שיחקה במפגש כפול נגד נבחרת דנמרק, שבו הובטחה למנצחת העפלה ליורו 2000.
ערב המשחק הראשון, שנערך באצטדיון רמת גן ב-13 בנובמבר 1999, אירחו אחדים משחקני הנבחרת זונות בחדרי המלון שלהם. הפרשה נחשפה בתקשורת הספורט בישראל לאחר ההפסד של הנבחרת ועוררה סערה. אף שהשחקנים לא ביצעו עבירה פלילית, הוטחה בהם ביקורת רבה, הן מכיוון שחלקם היו נשואים, והן מכיוון שהועלו טענות כי הדבר הפריע להכנות למשחק. זאת, במיוחד לאור העובדה כי שחקני הנבחרת מייצגים את מדינת ישראל, ואמורים לשמש דוגמה. על פי טענתו של שאול אייזנברג בספרו "סדום ועמורה 2", היה זה מאמן הנבחרת, שלמה שרף, שאירח את הזונות ולא השחקנים, אך לא היה אימות לטענותיו ושרף הכחיש את הדברים.
תוצאות הפרשה

למרות הציפיות הגבוהות מהנבחרת, בעיקר לאחר הניצחון הביתי 5-0 על נבחרת אוסטריה, הובסה ישראל במשחק הביתי בפלייאוף 5-0, והובסה בגומלין 3-0. נבחרת דנמרק עלתה למשחקי היורו, שם נחלה 3 הפסדים ב-3 משחקים. לאחר הכישלון הוחלף שרף על ידי ריצ'רד מולר נילסן.
ועדת הקוד האתי שהוקמה על ידי ההתאחדות לכדורגל בישראל בעקבות פרשת נערות הליווי, פרסמה את מסקנותיה, ובראשן המלצה להדיח ארבעה שחקנים עקב התנהגות לא נאותה. לא הוזכרו שמות המעורבים בפרשה. לפי דו"ח הוועדה, ארבעה שחקנים ניהלו קשר עם נערות ליווי במהלך מחנה האימונים לפני המשחק מול דנמרק, ואינם ראויים ללבוש את מדי הנבחרת הלאומית. עוד עולה מהדו"ח כי שני גופי החקירה, "מודיעין אזרחי" ו"ש.ח.מ.ט", הגיעו למסקנות דומות במהלך חקירתם את הפרשה. הוועדה קבעה כי לא נתגלו עדויות למעשים פליליים או שימוש בסמים. הוועדה מסרה בדו"ח כי סביר להניח כי אירועים דומים קרו גם בעבר, במהלך מחנות האימונים של הנבחרת. שחקני הנבחרת בתגובה הכחישו את מעורבותם. בעקבות פרסום הקוד האתי הודיע עו"ד דן חי, אשר ייצג את כל שחקני הנבחרת הבוגרת בפרשה, כי שחקן שלא יוזמן לנבחרת ידרוש הבהרה פומבית לאי מעורבותו בפרשת נערות הליווי.
אברהם גרנט, שהחליף מאוחר יותר את נילסון בתפקיד, טען שלא היה מדובר במקרה יחיד, אלא חלק מדפוס התנהגות של שחקני נבחרת ישראל.
שמות השחקנים המעורבים בפרשה לא פורסמו מעולם.
הערות שוליים

↑  שאול אייזנברג, "סדום ועמורה" 3 כבר בדרך
↑   פגישה עם רוני קובן עונה 6 | פרק 3 – שלמה שרף, כתבה בערוץ "כאן 11", באתר יוטיוב, 28 ביוני 2022
↑  פרשת נערות הליווי: המלצה להדיח ארבעה שחקני נבחרת, באתר וואלה, 2 בפברואר 2000
↑  משה כהן, ‏שחקן שלא יוזמן לנבחרת - ידרוש הבהרה פומבית לאי מעורבותו בפרשת נערות הליווי, באתר גלובס, 6 בפברואר 2000
↑  ynet, אברהם גרנט: "נערות הליווי היו נורמה", באתר ynet, 20 באפריל 2005
מרכז חב"ד העולמי – 770

זה עוסק בבית אגודת חסידי חב"ד 770 בניו יורק, מרכז חב"ד העולמי. אם התכוונתם להעתקים של הבניין, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת, ישיבה 
 מיקום:  ברוקלין 
 מדינה:  ארצות הברית 
 בעלים:  אגודת חסידי חב"ד העולמית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1933
 תאריך פתיחה רשמי:  1933 
 
 קואורדינטות:  40°40′08″N 73°56′34″W﻿ / ﻿40.669°N 73.9429°W﻿ / 40.669; -73.9429
  (למפת ניו יורק מוגדלת) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזימרכז חב"ד העולמי – 770(למפת ניו יורק רגילה) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזימרכז חב"ד העולמי – 770
 
מרכז חב"ד העולמי - 770
התמונה המשותפת של שלוחי חב"ד בחזית מרכז חב"ד העולמי, כינוס השלוחים העולמי תשע"ו-2015
מרכז חב"ד העולמי, המכונה 770 על שם מספר הבית, הוא מרכז חסידות חב"ד ששימש בעבר גם כבית מדרשם של שני האדמו"רים האחרונים, רבי יוסף יצחק שניאורסון ויורשו רבי מנחם מנדל שניאורסון. המרכז נמצא ברחוב איסטרן פארקווי (אנגלית: Eastern Parkway), מספר 770, בשכונת קראון הייטס שבברוקלין, ניו יורק.
שם הבניין הוא 'בית אגודת חסידי חב"ד' מאז רכישתו על ידי האגודה בסוף שנת ה'ת"ש (1940). בשנת ה'תשמ"ה (1985), בעקבות פרשת משפט הספרים, הורה הרבי מלובביץ' לכתוב מעל הכניסה הראשית את הכיתוב בית אגודת חסידי חב"ד – אהל יוסף יצחק ליובאוויטש. חסידי חב"ד מכנים אותו בשם האנגלי של מספר הבית: סוון סוונטי (Seven Seventy).
בשנת ה'תשנ"ב מסר הרב שניאורסון שיחה שהופצה בקונטרס ובה הוא מכנה את המקום "בית רבינו שבבבל", בהשאלה מהכינוי התלמודי לבית מדרשו של ראש הגולה, וכן "בית משיח", ביטוי שערכו בגימטריה 770. כינוי נוסף המקובל בקרב החסידים הוא "בית חיינו".
חצר חסידות חב"ד עברה למשכנה הנוכחי בסוף שנת ה'ת"ש (1940), בזמן כהונת רבי יוסף יצחק שניאורסון, האדמו"ר ה-6. רבי מנחם מנדל שניאורסון, האדמו"ר ה-7, ניהל מבית זה את רשת שלוחי חב"ד, התוועד ואמר את שיחותיו ומאמריו. במשך רוב שנות נשיאותו קיבל במקום אנשים לפגישות ביחידות, ומשנת ה'תשמ"ו קיבל אנשים במעמד חלוקת דולרים לצדקה בכל יום ראשון. בשנת ה'תשמ"ט, השנה שלאחר פטירת רעייתו חיה מושקא, עבר הרב שניאורסון להתגורר בקביעות במשרדו שבקומת הכניסה.
קמפוס מרכז חב"ד העולמי מורכב כיום משרשרת בניינים מחוברים: הבניין המקורי (מספר 770), שני בניינים מימינו (760–766) המאכלסים את ספריית חב"ד, ושלושה בניינים משמאלו (788-784) המאכלסים משרדים בקומות העליונות ואת בית הכנסת ואולם הישיבה בקומות התחתונות.
בשנת 2021 הוגדר הבניין על ידי עיתון הפורוורד בתור הבניין היהודי המפורסם והמועתק ביותר בעולם.
היסטוריה

בניין מספר 770 נבנה בשנת 1933 בסגנון נאו-גותי, בתכנונו של אדווין קליין. הבניין נבנה על ידי רופא שגר בו, ושימש גם כמרפאת הפלות (דבר שהיה בלתי חוקי במדינת ניו יורק באותה עת). המרפאה נסגרה על ידי הרשויות, והרופא נאלץ למכור את הבניין.
אגודת חסידי חב"ד קנתה את הבניין בחודש אב ה'ת"ש (1940) ובי"ט באלול עבר להתגורר בו רבי יוסף יצחק שניאורסון.
מבנה הבניין

בבניין שלוש קומות וקומת מרתף.
הקומה הראשונה
חדרו של הרבי מנחם מנדל שניאורסון: החדר שימש כמשרדו עוד קודם שהתמנה לאדמו"ר באופן רשמי. לאחר המינוי, קיבל את מבקריו ל"יחידות" (פגישה פרטית, לקבלת עצה וברכה) בחדר זה. בפי החסידים כונה החדר "גן עדן העליון", כינוי שנשמר עוד מתקופת העיירה לובביץ' והאדמו"רים הקודמים.
חדר ההמתנה ל"יחידות": כונה בפי החסידים בשם "גן עדן התחתון".
האולם הקטן שמכונה ה"זאל הקטן": בית הכנסת העיקרי בקומה זו. בשנים הראשונות, היו עיקר האירועים מתרחשים באולם זה.
"חדר שני": חדרון צמוד לאולם הקטן, שנוצל לצורכי תפילה ולימוד אף הוא.
"ספרייה": חדר ליד ה"חדר שני" ובו מאות ספרים המשמשים את תלמידי הישיבה.
חדר הכניסה, לובי בו התקיים מעמד חלוקת הדולרים המפורסם בין השנים תשמ"ו-תשנ"ב.
חדר המזכירות של הרבי.
חדר שידורים: החדר שממנו היו משדרים את ההתוועדויות והשיחות של הרבי לכל רחבי העולם. כיום משמש חדר השידורים כבית חב"ד וכמרכז המבקרים של 770.
משרדי הנהלת הישיבה השוכנת במקום ועוד.
הקומה השנייה
מגורי האדמו"ר הקודם, רבי יוסף יצחק שניאורסון. מגורים אלו כללו סלון, מטבח, וכן את חדר ה"יחידות" שלו.
הקומה השלישית
מגורי בתו של רבי יוסף יצחק עם בעלה הרב שמריהו גוראריה.
לאחר משפט הספרים ופטירת הרב גוראריה הפכה הקומה לחלק מספריית חב"ד, ומשמשת כאולם התצוגות של הספרייה. גשר מחבר בינה לבניין המרכזי של הספרייה שלימינה.
קומת המרתף
רוב המרתף שימש כספריית רבי יוסף יצחק, הרבי הקודם. כיום מחוברים המרתפים של בניין 770 ובניין הספרייה 768, ומשמשים כמחסן ספרים של הספרייה.
בחצר הבניין מתקיימות חופות, בסוכות נבנית סוכה גדולה עבור בית הכנסת, ובחלקה האחורי קיימת בריכת מים קטנה עבור תשליך.
מבנה הבניין > בניין המשרדים ובית המדרש הגדול

המקום שבו התפללו החסידים ובו נישאו דרשות הרבי מנחם מנדל שניאורסון והתקיימו ההתוועדויות היה בשנים הראשונות לכהונתו באולם הקטן. בשנת 1954 כאשר גדל מספר החסידים, נמתחו בחצר השמאלית יריעות ברזנט. המקום שימש כבית כנסת בימי העומס כגון בימים הנוראים והיה נקרא 'שאלאש'.
ב-1960 שיפצו והפכו את חצר זו למבנה קבע והוסיפו לה עזרת נשים והפכו אותה למעשה לבית המדרש הגדול המכונה "הזאל הגדול".
המקום הורחב בשלבים, בשל כמות החסידים שגדלה והלכה. בשנת 1965, רכשו את בניין המגורים השכן (מספר 788) הסמוך משמאל ל-770 במטרה להרחיבו, כדי להעביר אליו את המשרדים ולהרחיב את בית הכנסת שהיה בחצר. עם רכישת הבניין עברו אליו משרדי מרכז לענייני חינוך ושאר המשרדים. שנתיים לאחר מכן ב-1967 שופצה קומת המרתף ובית הכנסת התרחב אליו, החל מאז - תפילותיו של הרבי עם הציבור בשבתות וחגים עברו לבית הכנסת הגדול.
עם השנים התרבו המשתתפים וגבר הצורך להרחיב את המקום. בשנת 1974 הורחב בית הכנסת לכיוון הבניין הסמוך שבכתובת 784–788 איסטרן פארקווי, וכן לכיוון יוניון סט ומאז אולם גדול זה המורכב מהחצר ומהמרתף של שני בניינים אלו הפך ושימש ביחד כבית כנסת וכאולם הלימודים של תלמידי הישיבה במקום, ובו התקיימו התפילות וההתוועדויות הגדולות של הרבי בימי שבת חג ומועד.
בשיפוץ, אוחד בניין המשרדים ושוכנים בו מאז משרדי מוסדות מרכזיים של תנועת חב"ד. כיום שוכנים בו: אגודת חסידי חב"ד העולמית, המרכז לענייני חינוך, מחנה ישראל, Chabad.org ועד הנחות בלשון הקודש, ועד רבני חב"ד, ועד תלמידי התמימים העולמי (אנ'), "שיחות באנגלית", 'MLC'. וכן חלק ממשרדי הוצאת ספרים קה"ת, JEM, משרד רשת מחנות הקיץ "גן ישראל" בארצות הברית ועוד. בעבר שכנו בו: פנימייה לתלמידי הישיבה המרכזית של חב"ד. בית הדפוס ומשרדי הוועד להפצת שיחות. חדר בקרה של השידורים הטלוויזיוניים מהתוועדויותיו של הרבי. משרד 'ועד הנחות התמימים'.
בקומת הקרקע, בצד הפונה לרחוב קינגסטון (Kingston), קיים סניף של 'כולל תפארת זקנים - לוי יצחק'.
ידוע על פעם אחת בלבד בה ביקר הרבי מנחם מנדל שניאורסון בבניין המשרדים (מלבד בבית הכנסת), בתערוכת הציורים של האמן ברוך נחשון שהוצגה בחודש כסלו תשל"ט (דצמבר 1978) בחדר הוועידות.
בשלהי שנת תשמ"ח (1988) החלה הרחבה נוספת - חפירה והרחבת אולם בית המדרש הגדול, והוספת חדרי ספח; הפיכת חלק מהקומה הראשונה לעזרת נשים. בהרחבה זו השתתף הרבי במעמד הנחת אבן הפינה- אבן הפינה עומדת עד היום בפתח הכניסה לבית המדרש הגדול. בשנת ה'תשנ"ב החלה תוכנית שיפוץ משמעותית, בסיוע הנגיד ר' יוסף יצחק גוטניק יחד עם מגבית עולמית בה השתתפו כלל חסידי חב"ד בעולם כולו. השיפוץ הסתיים בשנת ה'תשנ"ה כאשר כל רחבת הכניסה לאולם הגדול של 770 (קומת המרתף) שופצה, בנוסף לכך נבנו בקומת המרתף התחתונה שמתחת האולם הגדול כיתות לימוד וחדרי שירותים מרווחים, שהחליפו את השירותים שהיו בתוך האולם הגדול. והמקום בו עמדו חדרי השירות הקודמים, הותאם וצורף לאולם הגדול. עם זאת, התכנית המקורית הייתה שונה ותוכננה הרחבה מסיבית ומשמעותית יותר של בית הכנסת ובניין המשרדים לרוחב ולגובה.
העתקים של הבניין בעולם

כיום יש מעל 40 העתקים של הבניין, שנבנו בארץ ובכמה מקומות בעולם.
העתק כמעט מדויק, חיצוני ופנימי, של הבניין המקורי ישנו בכפר חב"ד - בניין 770 (כפר חב"ד) שנבנה על פי בקשת הרבי בשנת ה'תשמ"ו (1986). העתק חיצוני כמעט מדויק ישנו גם בשכונת רמת שלמה בירושלים - בית הכנסת 770 (ירושלים).
במקומות רבים בעולם ישנם העתקים של חזית הבניין בין היתר במצפה רמון, בגדרה, בקריית אתא, בזכרון יעקב, בפסגת זאב, בביתר עילית, במגדל העמק, בראשון לציון, בגבעת אלומות באיתמר, בלוס אנג'לס, במילאנו, במלבורן, בסאו פאולו שבברזיל, בבואנוס איירס, בצ'ילה, במוסקבה, בטקסס, באוקראינה, בצרפת, ובמקומות נוספים.
מרכז חב"ד בישראל, הנמצא בכפר חב"ד; עיצוב הבניין הוא ההעתק המדויק ביותר
בית הכנסת 770 בשכונת רמת שלמה בירושלים מצדו של רחוב האדמו"ר מליובאוויטש
מלבורן אוסטרליה
מבנה בית חב"ד בלוס אנג'לס, שתבניתו דומה למבנה של 770
העתקים של הבניין בעולם > שימוש בתמונה ובמספר

מתחילת שנות התשעים, החלו נערי בר מצווה של חב"ד להשתמש בנרתיקי תפילין עם תמונה רקומה של הבניין 770. ישנם חסידי חב"ד שמשבצים את המספר 770 במספר הטלפון שלהם.
לקריאה נוספת

בית חיינו 770, הרב זושא וולף והרב שמעון גופין, מכון "היכל מנחם", 2004 (הוצאה שנייה 2021).
דייוויד ספייד

| --- | --- |

דייוויד ספייד, 2010
 לידה:  22 ביולי 1964 (בן 60) ארצות הברית בירמינגהם, מישיגן, ארצות הברית
 שם לידה:  David Wayne Spade 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1987
 עיסוק:  שחקן, קומיקאי, מדבב
 מקום לימודים:  אוניברסיטת המדינה של אריזונה  המכללה הקהילתית סקוטסדייל  תיכון סגווארו 
 מספר צאצאים:  1 
 פרסים והוקרה:  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד 
 http://www.davidspade.com
 פרופיל ב-IMDb
 
דייוויד ויין ספייד (באנגלית: David Wayne Spade; נולד ב-22 ביולי 1964) הוא שחקן, קומיקאי, סופר ומגיש טלוויזיה אמריקאי. הוא התפרסם בשנת 1990 בתור חבר צוות התוכנית "סאטרדיי נייט לייב", לאחר מכן הוא החל בקריירת משחק בקולנוע ובטלוויזיה. בין הסרטים בהם הוא כיכב ניתן למנות את "טומי בוי", "ג'ו דירט" ו"מגודלים".
בטלוויזיה הוא מוכר מהסיטקומים: "8 כללים פשוטים", "תהרוג אותי וזהו" ו"חוקי המשחק". הוא גם דיבב את קולו של קוזקו בסרט ההנפשה "הקיסר נפל על הראש". סגנונו הקומי, גם בסטנד-אפ וגם במשחק, מתאפיין בסרקזם.
ביוגרפיה

ספייד נולד בברמינגהאם, מישיגן שבארצות הברית למשפחה מרקע נוצרי. אימו היא ג'ודית' (לבית מיק) כתבת ועורכת מגזין, ואביו ויין מ' ספייד הוא נציג מכירות. אחיו הם בריאן ואנדי ספייד. אחיו אנדי הוא יזם שיחד עם אשתו המנוחה קייט ספייד (גיסתו של דייוויד), היו שותפים לייסודו של מותג האופנה "קייט ספייד ניו-יורק".
ספייד ומשפחתו עברו לסקוטסדייל, אריזונה, כאשר דייוויד היה בן ארבע. ספייד למד בתיכון ולאחר מכן במכללה בסקוטסדייל, לפני שעבר לאוניברסיטה של מדינת אריזונה, שם הוא קיבל את התואר הראשון במנהל עסקים ב-1986.
קריירה > "סאטרדיי נייט לייב"

בעזרתו של חברו, הקומיקאי דניס מילר, הצטרף ספייד לתוכנית המערכונים "סאטרדיי נייט לייב" ב-1988. עד 1990 הפך לחבר צוות קבוע ולכותב ושם נהיה ידוע בסרקזם שלו. חלק מהדמויות שלו נהפכו ללהיטים, ביניהן תפקידו כדיילת במופע "Total Bastard Airlines", פקיד הקבלה של דיק קלארק בו הוא שואל אנשים ללא הבחנה, "ומי אתה?" וככתב מגזין "Hollywood Minute" בו הוא מספר בדיחות קצרות על סלבריטאים. הוא גם ביצע חיקויים של סלבריטאים, כולל בראד פיט ומייקל ג'יי פוקס. בראיונות עימו סיפר ספייד שהמופע "Hollywood Minute" זה שהבטיח את מעמדו. אחד הרגעים הידועים ב"Hollywood Minute" התרחש ב-1996. בעת שתמונתו של אדי מרפי, שבעצמו הופיע בעבר ב"סאטרדיי נייט לייב", הופיעה על המסך, קרא ספייד "תראו, ילדים, כוכב נופל. הביעו משאלה!", בהתייחס לכישלון סרטו של מרפי בקופות באותו הזמן, "ערפד בברוקלין". האמירה הובילה לקריאות בוז מהקהל והרגיזה את מרפי שכעסו על ספייד ועל "סטרדיי נייט לייב" נמשך גם שנים אחר כך.
אף על פי שרוב המשתתפים עזבו ב-1995, ספייד נשאר שנה נוספת כדי לעזור לשלב את הצוות החדש. הוא עזב ב-1996 עקב שחיקה. לדבריו "אני עוזב את זה כדי להוריד את הלחץ, לא כדי להיות כוכב קולנוע. אתה לא יכול להישאר שם לנצח, זה הורג אותך מבפנים. מזדקנים פה בשנות כלב. זה מקום קשוח." הוא חזר כאורח בפרק ב-1998 ופעם נוספת ב-2005.