stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיל הטכנולוגיה והאחזקה

| --- | --- |
  
סמל הכומתה, תג ודגל חיל הטכנולוגיה והאחזקה
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 סוג:  חיל
 בסיס האם:  מקטנא"ר – מפקדת חיל הטכנולוגיה והאחזקה מחנה תל השומר
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1941–הווה (כ־84 שנים)
 מקים היחידה:  אל"ם אשר פלד
 מלחמות:  כל מלחמות ישראל
 פיקוד
 יחידת אם:  אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה
 דרגת המפקד:    תת-אלוף
 מפקד נוכחי:  תא"ל אריאל שימה
 מפקדים:  מפקדי החיל
סמלי כומתה של חיל החימוש עד 2015
חיל הטכנולוגיה והאחזקה (חיל הטנ"א; עד 2016 נקרא "חיל החימוש") הוא חיל תומך לחימה באגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (אט"ל) של צבא הגנה לישראל. עיקר עיסוקו של החיל הוא באחזקת אמצעי הלחימה (אמל"ח) של כוחות היבשה: נשק קל (נק"ל), תחמושת וטילים, כלי רכב, טנקים, כלי רכב קרביים משוריינים, ציוד מכני הנדסי ואמצעים הנדסיים, טילים נגד טנקים (נ"ט), אמצעי סיוע ללחימה (אמסל"ח) כגון אמצעי חילוץ וגרירה, מנופים, מלגזות, משאיות ומערכות אחרות. במסגרת החיל פועלות גם יחידות המעורבות בפיתוח אמל"ח בשיתוף עם התעשיות הביטחוניות הישראליות, דוגמת התעשייה הצבאית. בנוסף, חיל הטכנולוגיה והאחזקה אחראי על תחזוקת כל הגנרטורים ותחנות הכוח המשמשים בפעילות היבשתית של צה"ל, ומספק מענה לכל צורכי אספקת החשמל בזרוע היבשה.
קצין הטכנולוגיה והאחזקה הראשי הנוכחי הוא תא"ל אריאל שימה, שנכנס לתפקידו ביולי 2022.
יחידות עיקריות

בעבר היו יחידות החיל השונות כפופות למפקדת חילות השדה (מפח"ש, שהפכה לזרוע היבשה) או לאגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (אט"ל, על גלגוליו השונים) לפי מבצעיותן: מחלקות החימוש בגדודים היו כפופות למפקדות השדה, ואילו יחידות ההכשרה והמרכזים השונים (כגון בה"ד 20, הסדנאות וכו') היו כפופות לאט"ל. ב-2005, במסגרת שינוי ארגוני במבנה ויעוד זרוע היבשה, הוכפפה אליה מפקדת החיל והוקם אגף הלוגיסטיקה הרפואה והמרכזים (אלר"ם) במקום אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה. במהלך שנת 2007 הוחלט להעביר את החיל בחזרה לאלר"ם, בתחילת שנת 2008 יושמה ההחלטה.
לאחרונה, הפך החיל למפעיל כח נוסף על היותו בונה כח. זאת לאחר עמ"ט רחב שנעשה בחיל במסגרתו הוקם האגד הארצי בעל חמישה גדודים אשר מחליפים את האגדים שהיו קודם, וכן למחלקת תוא"ם נוספה כעת מחלקת אחזקה. היחידה ההנדסית הגדולה שהייתה כפופה למפקדת החיל, יחט"ל, הפכה לחטיבת הטכנולוגיה (חט"ל) בזרוע היבשה.
תחת פיקוד החיל נמצא בה"ד 20 - בסיס ההדרכה החילי הנמצא בעיר הבה"דים (החל מ-2016). יחידות אחרות הכפופות מקצועית, אך לא פיקודית, לחיל הן:
חטיבה טכנולוגית ליבשה (חט"ל) - בעבר יחידת הטכנולוגיה (יחט"ל) - היחידה האחראית על הפיתוח ההנדסי של כל אמצעי הלחימה שבשימוש כוחות היבשה של צה"ל.
מרכז השיקום ואחזקה (מש"א) - המרכז העיקרי לאחזקת אמצעי לחימה, ומפעל הייצור של טנק המרכבה.
מרכז הספקה (מרה״ס) - מרכז לניהול מלאי הציוד והחלפים של צה"ל. לשעבר מצל״ח (מרכז ציוד לחימה וחלפים).
מרכז התחמושת והטילים (מרת"ח) - המרכז האחראי על תחמושת וטילים.
אגד טכנולוגיה ואחזקה מרחבי (אטנא"ם) - בעבר יחידת חימוש מרחבית (יחש"ם) - יחידות אחזקה של חימוש ואמל"ח, הכפופות לשלושת הפיקודים המרחביים. בהן אטנא"ם המרכז (במרחב פיקוד המרכז, לרבות אזור איו"ש - יהודה ושומרון), אטנא"ם הדרום (במרחב פיקוד הדרום, לרבות רצועת עזה) ואטנא"ם הצפון (במרחב פיקוד הצפון).
כוח אחזקת ציוד מכני הנדסי מטכ"לי (כאצ"ה) - יחידה מטכ"לית הכפופה לחיל הטכנולוגיה והאחזקה ואט"ל ותפקידה הוא אחזקת ותיקון כלי הצמ"ה של צה"ל, כולל הכלים הממוגנים הנמצאים בשירות יחידות חיל ההנדסה הקרבית. היחידה כוללת חיילים בשירות סדיר וחיילי מילואים שחלקם הגדול משרת באזרחות במקצועות טכנאי וחשמלאי צמ"ה.
במסגרת השינוי תפיסת האחזקה ביבשה, בסוף 2017 - תחילת 2018, נסגרים שלושת אגדי הטכנולוגיה והאחזקה המרחביים (650, 651, 653) ובמקומם מוקם אגד ארצי אחד, הכולל תחתיו חמישה גדודים מרחביים (638, 653, 674 ועוד שתיים יוקמו בעתיד הקרוב).
תגי יחידות בחיל הטנ"א > מרכזים

תג מרכז שיקום ואחזקה
תג מרכז התחמושת והטילים
תג מרכז ציוד לחימה וחלפים
תג מרכז לגיוס אמצעים ולריתוק משקי
תגי יחידות בחיל הטנ"א > אגדי טנ"א מרחביים

אגד ארצי
תג אטנא"ם 653 של פיקוד הדרום (מחנה נתן)
תג אטנא"ם 651 של פיקוד הצפון (מחנה שמשון)
תג אטנא"ם 650 של פיקוד המרכז, ממוקם במחנה עמנואל (מחנה ג'וליס)
תגי יחידות בחיל הטנ"א > יחידות היסטוריות

תג החיל הכללי, שימש את חיל החימוש בין השנים 1951–1979
תג חיל החימוש בין השנים 1979–2016
תג יחש"ם 638
תג יחש"ם 652 בצריפין
תג יחש"ם 653 פיקוד הדרום (מחנה נתן) לפני האיחוד עם יחש"ם הערבה
תג יחש"ם הערבה 674 לפני האיחוד עם יחש"ם פיקוד הדרום
תג יחש"ם 651 שמשון של פיקוד הצפון לפני האיחוד עם יחש"ם צנובר
תג יחש"ם צנובר 703 ברמת הגולן לפני האיחוד עם יחש"ם 651 שמשון של פיקוד הצפון
היסטוריה

בעבר, מפקדת קצין חימוש ראשי (מקחש"ר) הייתה שייכת ביחד עם מפקדת קצין לוגיסטיקה ראשי (מקל"ר) לאגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה. בעקבות שינויים ארגוניים בשנת 2006 במהלך כהונתו של הרמטכ"ל דן חלוץ, חילות אלה הועברו לזרוע היבשה ובכך הפכו את אט"ל לאלר"ם (אגף הלוגיסטיקה, רפואה ומרכזים) בנוסף חיילי החיל המשתייכים לחוליות טכניות בפלוגות לוחמות הוכרו כלוחמים והחלו לקבל מענקים של לוחמים כגון תעודת לוחם. החילות הללו הוחזרו בשנת 2008, במהלך כהונתו של רב-אלוף גבי אשכנזי לאגף, אשר חזר לשמו הקודם - אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (אט"ל).
בדצמבר 2015 שונה שמו של החיל ל"חיל הטכנולוגיה והאחזקה".
נקודות ציון בתולדות החיל:
1941 - הוקמה מחלקת החימוש של ההגנה. המחלקה עסקה ברכישה, הסתרה ושינוע של אמצעי לחימה, בשיתוף פעולה עם התעשייה הצבאית (מפקד המחלקה היה אשר פלד). בינואר 1948 הפכה מחלקת החימוש ל"שירות החימוש".
מלחמת העצמאות (נובמבר 1947 – ינואר 1949) - הוקמו יחידות ראשונות לשיקום ושיפור רכב (במ"ב - בתי מלאכה בסיסיים).
1951 - שונה שמו של "חיל הטכנאים" בצה"ל לחיל החימוש.
מבצע קדש (אוקטובר 1956) - החיל עסק בחילוץ ובתיקון אמצעי לחימה ובאיסוף שלל. אחרי המלחמה הוקם גדוד שירותי החימוש הראשון (גש"ח).
מלחמת ששת הימים (יוני 1967) - צורפו יחידות אחזקה לכוחות הלוחמים. החיל עשה שימוש בסדנאות אזרחיות, שסופחו לצה"ל. אחרי המלחמה, החיל עסק בהתאמתם של טנקים שנלקחו שלל לצה"ל.
מלחמת ההתשה (1968–1970) - החיל ערך מבצעי חילוץ רבים.
מלחמת יום הכיפורים (אוקטובר 1973) - החיל הצליח לשקם אמצעי לחימה פגועים במהירות, ולהחזירם לקרב (מהירות השיקום במלחמה הייתה קריטית ביותר).
מלחמת לבנון (1982) - הוקמו שתי יחידות חימוש מרחביות בתוך לבנון, ונערכה טבילת האש הראשונה של טנק המרכבה, שפותח על ידי החיל.
1990 - אתר ההנצחה של החיל נחנך בנתניה.
האינתיפאדה השנייה (ספטמבר 2000 – אוגוסט 2005) - פותחו אמצעי מיגון חדשים לרכב קרבי משוריין ואולתרו מספר שדרוגים לכלי הרכב של צה"ל. ביניהם ניתן לציין צריחים עיליים (כמו של הנגמחו"ן) לפומ"ה ולאכזרית, מיני-צריח לטנקי מרכבה, מיגון "כלוב" לדחפור D9R (עליו זכו המפתחים והמתקינים בפרס מפקד זרוע היבשה ב-2006), פיתוח ה"עקרב" (הסבה של טנק גישור לטנק הנושא פילבוקס נייד) ועוד.
מלחמת לבנון השנייה (2006) - חיל החימוש עסק בחימוש וחילוץ הכוחות הלוחמים בזמן הלחימה. ולאחר המלחמה, דוח וינוגרד מצא את חיל החימוש כאחד מהחילות המצטיינים בתפקודם במלחמה. עם זאת, בתחקירי החיל נמצאו פערים במאמץ החילוץ מכלי רכב קרביים משוריינים (רק"ם). לאור זאת, נכתבו סעיפים חדשים בתחום החילוץ, הוכנסו טכנולוגיות והוראות חדשות לחילוץ כלי רק"ם תחת אש וכעת עוסק החיל באימון מחדש של מערכות החילוץ והמשך הפיתוח של אמצעי מיגון וכלי רק"ם חדשים (כגון נגמ"ש המרכבה).
2007 - חיילי החיל המשתייכים לחט"פ (חוליה טכנית פלוגתית) במסגרת פלוגות לוחמות הוכרו כלוחמים והחלו לקבל תוספת לחימה בשכר החודשי ומענקים של לוחמים כגון תעודת לוחם.
במלחמת חרבות ברזל שפרצה ב-7 באוקטובר 2023 פעל החיל בכוחות מתוגברים על מנת להשמיש, לתקן ולהחזיר לכשירות את הטנקים, הרק"ם והדחפורים של צה"ל, בעיקר כלים שנפגעו תוך כדי לחימה. החיל הצליח לשמור על רמת כשירות של 90% של הכלים המשוריינים. במהלך הלחימה נהרגו 8 חיילי טנ"א.
אמצעי לחימה בולטים

אמצעי לחימה, כלי רכב ורק"מ שמפעיל החיל:
טנק חילוץ M88
נגמ"שי M113 "טכניקל", "פיטר" וחט"פ.
"מרום 36" - מנוף על גבי משאית אושקוש
ניידת חימוש על בסיס HMMWV ("האמר")
נמ"ר אחזקה
פר"ג - טנק חילוץ על בסיס תובת מרכבה סימן 3
אמצעי לחימה בולטים שחיל הטנ"א מופקד על אחזקתם:
טנקים: טנק המרכבה (סימן 3 וסימן 4). בעבר: משפחת טנקי המגח ומשפחת טנקי השוט קל וטנק ומרכבה סימן 1, סימן 2.
נגמ"שים: M-113, נגמ"ש מרכבה, נגמ"ש אכזרית, נגמ"ש פומ"ה, נגמשוט, נגמחון ונקפדון.
כלי צמ"ה כדוגמת דחפורי D9 משוריינים (ביחד עם כאצ"ה).
טילים נגד טנקים: טאו ("עורב") וספייק.
כלי נשק: רובים ממשפחת ה-M16, רובי תבור X-95 פלאט-טופ, מקלעי נגב, מאג ובראונינג 0.5.
עמדות נשק: מאג רפא"ל וקטלנית.
כלי רכב טקטיים: ההאמר, הזאב, דוד, זיבר, הסופה / סופה 2 והאביר.
אמצעי מיגון לרק"מ, תוספות מיגון לעימות בעצימות נמוכה ולוחמה בשטח בנוי.
תותח מתנייע: M-109 (רוכב, דוהר, דורס).
קציני טנ"א ראשיים לדורותיהם

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| אל"ם אשר פלד | 1948 - 1949 |  |
| סא"ל צבי בן יעקב | 1949 - 1950 | ראש "שירות חימוש" |
| אל"ם דב שמר | 1949 - 1951 | מפקד "חיל הטכנאים" |
| אל"ם עמנואל פרת | 1951 - 1954 | זוכה פרס ביטחון ישראל |
| אל"ם עמוס חורב | 1954 - 1962 | ראש אג"א (אגף האפסנאות, שהפך לאט"ל) בשנים 1968 - 1972 |
| אל"ם ינון עזרוני | 1963 - 1965 |  |
| אלוף עמוס חורב | 1965 - 1966 | כהונה שנייה, מינוי מיוחד בדרגת אלוף |
| תא"ל חיים דומי | 1966 - 1973 |  |
| תא"ל אלעזר ברק | 1973 - 1978 |  |
| תא"ל בן-ציון בן-בשט | 1978 - 1983 | זוכה פרס ביטחון ישראל |
| תא"ל טוביה מרגלית | 1983 - 1985 |  |
| תא"ל משה קידר | 1985 - 1988 | זוכה פרס ביטחון ישראל |
| תא"ל צביקה אורן | 1988 - 1991 |  |
| אלוף עמי סגיס | 1991 - 1995 | ראש אג"א בשנים 1995 - 1998 |
| תא"ל מיכאל דיין | 1995 - 1998 |  |
| תא"ל שלום קורן | 1998 - 2000 | זוכה פרס ביטחון ישראל |
| תא"ל זכריה חי | 2000 - 2003 |  |
| תא"ל חיים רונן | 2003 - 2007 |  |
| תא"ל איל אלוק | 2007 - 2010 |  |
| תא"ל צביקה קראוס | 2010 - 2014 |  |
| תא"ל אליעזר בן הרוש | 2014 - 2017 |  |
| תא"ל מישל ינקו | 2017 - 2019 | לימים ראש אט"ל |
| תא"ל אילן אליה | 2019 - 2022 |  |
| תא״ל אריאל שימה | 2022 - הווה |  |
הערות שוליים

1 2  אמיר בוחבוט‏, בשל השינוי באמצעי הלחימה: חיל החימוש ייקרא חיל הטכנולוגיה והאחזקה, באתר וואלה, 6 בדצמבר 2015
נועם אמיר, ‏הסוף לחיל החימוש: הכירו את התדמית והשם החדש שיצרו בצה"ל, באתר מעריב אונליין, 10 בדצמבר 2015
↑  אלעד לביא, שופל מאכער: הכירו את היחידה שמתקנת את כלי חשיפת המנהרות בעזה, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 30 ביולי 2014
↑  יחידת חימוש מרחבית דרום, באתר עמותת חיל החימוש
↑  אודי עציון‏, "כמו בפורמולה 1": הכוח שמסתער על הטנקים התקולים בעזה, באתר וואלה, 6 בדצמבר 2023.
↑  הידיעה (מצוטט מבמחנה) בפורום צבא וביטחון בפרש
↑  סא"ל בן-יעקב צבי, באתר עמותת חיל החימוש
↑  אל"ם דב שמר (שומרוק), באתר עמותת חיל החימוש
↑  תא"ל טוביה מרגלית, באתר עמותת חיל החימוש
↑  תא"ל זכריה חי, באתר עמותת חיל החימוש
| קציני הטכנולוגיה והאחזקה  |
| --- | --- | --- |
| קציני חימוש ראשיים | אשר פלד • צבי בן יעקב • דב שמר • עמנואל פרת • עמוס חורב • ינון עזרוני • עמוס חורב • חיים דומי • אלעזר ברק • בן-ציון בן-בשט • טוביה מרגלית • משה קידר • צבי אורן • עמי סגיס • מיכאל דיין • שלום קורן • זכריה חי • חיים רונן • איל אלוק • צביקה קראוס • אליעזר בן הרוש • מישל ינקו |  |
| קציני הטכנולוגיה והאחזקה | אילן אליה • אריאל שימה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007413025205171 
סיכת חיל הטכנולוגיה והאחזקה ("הטכנולוג") הניתנת בסוף הכשרה בבה"ד 20
הסיכה הישנה "החימושון"
סמל חיל הטכנאים עד 1951
אתר ההנצחה לחללי חיל הטכנולוגיה והאחזקה בנתניה
סדנת חימוש במלחמת יום הכיפורים
טנק חילוץ M88, הכלי הכבד של חיל החימוש לחילוץ רכב קרבי משוריין.
דחפור די-9 בשירות צה"ל עם מיגון כלוב שפותח והותקן על ידי חיל החימוש (חט"ל, מש"א ומנת"ק), ועליו קיבלו יחידות אלה את פרס מפקד זרוע היבשה (צה"ל).
נגמ"ש כבד אכזרית משופר עם "אקווריום" למפקד ועמדת קטלנית חמושה במקלע M2 בראונינג 0.5.
סם קורלט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 באפריל 1996  (בן 28) סנטרל קוסט, ניו סאות' ויילס, אוסטרליה אוסטרליה
 תקופת הפעילות:  מ-2018
 מקום לימודים:  אקדמיית אוסטרליה המערבית לאמנויות הבמה 
 פרופיל ב-IMDb
 
סם קורלט (באנגלית: Sam Corlett; נולד ב-24 באפריל 1996) הוא שחקן אוסטרלי, המוכר מהופעותיו בסדרות "הרפתקאותיה המצמררות של סברינה" ו"ויקינגים: ולהאלה".
ביוגרפיה

קורלט נולד וגדל במרכז אוסטרליה בניו סאות' ויילס לזוג הורים שעוסקים במסחר וייעוץ. הוא השתלם בסדנאות משחק אצל כמה מהמאמנים הנודעים ביותר כמו אליזבת קמפ, לס צ'אנטרי, גלנדה לינסקוט ואנדרו לואיס. בשנת 2018 סיים תואר ראשון באמנויות הבמה ומשחק באקדמיה לאמנויות הבמה של אוסטרליה המערבית (WAAPA) בפרת'.
קריירה

בשנה השנייה ללימודיו האקדמיים, הופיע עם להקתו של הזמר האוסטרלי כריס אייזק בסיבוב הופעות בסין. בפסטיבל תיאטרון במסגרת לימודיו באקדמיה, שיחק בתפקיד סטנלי במחזה חשמלית ושמה תשוקה מאת טנסי ויליאמס ואת ארתור במחזה פרי עטו של ארתור מילר, ציד המכשפות. הוא החל את הקריירה כששיחק בשני סרטים קצרים בשנת 2018.
בשנת 2020 שיחק בסדרה "Acting for a Cause".
בשנת 2020 שיחק בסרט הקולנוע "הבצורת". באותה שנה גילם את קאליבן, – נסיך הגיהנום, שמאתגר את סברינה בקרב על שליטה בכס המלוכה בגיהנום, בעונות שלוש וארבע של סדרת הטלוויזיה "הרפתקאותיה המצמררות של סברינה".
בשנת 2021 הוא לוהק לתפקיד לייף אייריקסון בסדרת "ויקינגים: ולהאלה", דרמה היסטורית, שנוצרה על ידי מייקל הירסט וג'ב סטיוארט, המהווה סדרת ספין אוף לסדרה "ויקינגים". עלילת הסדרה מתחילה כמאה שנה לאחר אירועי הסדרה המקורית ומגוללת את סיפוריהם של כמה מהוויקינגים הידועים בהיסטוריה, ביניהם נמנים לייב אייריקסון אותו מגלם קורלט, פריידיס איריקסדוטיר (פרידה גוסטבסון), האראלד השלישי, מלך נורווגיה (ליאו סוטר), והמלך הנורמנדי ויליאם הכובש.
בשנת 2024 שיחק בתפקיד ראשי במיני-סדרה "טריטוריה" (אנ').
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2020 | הבצורת | לוק הצעיר |  |
| TBA | He Ain't Heavy | מקס |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2020 | Acting for a Cause | מר בינגלי | פרק: "Pride and Prejudice" |
| 2020 | הרפתקאותיה המצמררות של סברינה | קאליבן | 14 פרקים |
| 2022–הווה | ויקינגים: ולהאלה | לייף אייריקסון | תפקיד ראשי (2 עונות); 16 פרקים |
| 2024 | טריטוריה (אנ') | מרשל לאוסון | 6 פרקים |
הערות שוליים

↑  Sam Corlett Biography: Movies & TV Shows, Age, Net Worth, Instagram, Birthday, Height, Girlfriend, Wiki - TheCityCeleb, TheCityCeleb, ‏4 בספטמבר 2021
↑  Katie Palmer, Vikings Valhalla Leif Eriksson: Who will play Leif Eriksson? Meet Sam Corlett, Express.co.uk, ‏5 בundefined 2021
↑  David Rooney, The Hollywood Reporter, The Hollywood Reporter, ‏1 באפריל 2021
↑  Help: I Have A Crush On 'Chilling Adventures Of Sabrina' Star Sam Corlett, Pedestrian TV, ‏2 בינואר 2020
↑  Nick Romano, Chilling Adventures of Sabrina actor to lead Netflix's Vikings spin-off, EW.com, ‏2 בundefined 2021
↑  Andreeva, Nellie (November 19, 2019). "'Vikings: Valhalla': Netflix Orders 'Vikings' Sequel Series From Michael Hirst, Jeb Stuart & MGM TV". Deadline Hollywood. Archived from the original on November 14, 2020. Retrieved October 9, 2020.
↑  Gladys Lai, “The reinvigoration of being Australian”: Sam Corlett is making himself at home, ‏23 באוקטובר 2024
גן ילדים

מעון יום של נעמת בעיר רמלה
גַּן יְלָדִים הוא מסגרת חינוכית פורמלית יומית עבור ילדים, אשר מקדימה את בית הספר. בגן הילדים ילדים בערך מגיל 3 ועד גיל 5. למסגרת השומרת על פעוטות ותינוקות בני גיל צעיר יותר קוראים פָּעוֹטוֹן או מָעוֹן יוֹם. מהגן עוברים למסגרת הבאה הנקראת בית ספר.
מקור השם בתרגום מהשפה הגרמנית, משמעותו המקום בו מגדלים ילדים כפי שהגנן מצמיח את הצמחים כפי המתאים להם.
היסטוריה

גן הילדים הראשון הוקם בבאד בלנקנבורג שבגרמניה על ידי המחנך הגרמני פרידריך וילהלם אוגוסט פרובל ב-1837. הוא טען שילדים דומים לצמחים בכך שיש לטפח את שניהם. לדעתו עיקרו של טיפוח הילדים צריך להעשות באמצעות משחקים ומלאכת-יד. בנוסף, פרבל השתמש בגן הילדים גם כמרכז להדרכת הורים.
גן הילדים הראשון בארצות הברית נפתח על ידי מרגרטה מאייר שורץ (אשתו של הפוליטיקאי קרל שורץ) בווטרטאון שבמחוז דודג' בוויסקונסין.
גן הילדים הראשון בארץ ישראל נוסד ב-1898 בראשון לציון, על ידי המורה לעברית דוד יודילוביץ.
תפקידו החינוכי של גן הילדים

בפסיכולוגיה ובחינוך נהוג להתייחס לגיל הרך חשיבות רבה להתפתחותו השכלית, הרגשית והחברתית של הילד. בהתאם לכך, ילדים בגילאים 3–6 הולכים לגן הילדים כדי לרכוש מיומנויות חיברות, משמעת (מהגננת או הגנן), משחק, ציור, מוזיקה ולעיתים גם את יסודות הקריאה והכתיבה, כמו גם פעילויות אחרות.
ישנה חשיבות רבה ללימוד של מיומנויות מוטוריות בגן הילדים ופיתוח של קואורדינציה, שיווי משקל, קצב, שליטה בגוף והקניית כוח גופני.
הסקרנות הטבעית שבה ניחנים ילדים ופעוטות דוחפת אותם לעסוק בהתלהבות בפעילויות מדעיות, ולו רק לצורך קבלת הסיפוק שבעשייה ובחקר כשלעצמם.
אחת ממטרות החינוך לגיל הרך היא לעודד ולפתח התעניינות טבעית זו.
בהתאם לכך, משרד החינוך יזם את תוכנית הלימודים במדע וטכנולוגיה לגיל הרך במטרה לבסס ולחזק את העיסוק בנושאים אלו בגני הילדים. נטייה גוברת והולכת לאמץ סטנדרטים אחידים במערכת הציבורית בישראל שואפת ליצור שפה אחידה ברמת האיתור הראשוני, הפעילות השגרתית והתכנים המועברים בגן.
תפקידו החינוכי של גן הילדים > כישורים חברתיים

הקשרים הבין אישיים הראשונים מתחילים בגיל הינקות במסגרת המשפחה. הגננת מהווה מקור שני לקשרים משמעותיים עם אנשים בוגרים עבור הילד והיא מעורבת בתהליך ההתפתחות החברתית והחיברות.
עבור ילדים שבילו לפני כן את רוב שעות היום בבית הוריהם, גן הילדים הוא המקום הראשון בו מתרחש מפגש משמעותי עם קבוצת השווים, כלומר: אנשים שאינם בני משפחה ולא מבוגרים, אלא ילדים בני אותו גיל. על ידי כך גן הילדים מאפשר אינטראקציה חברתית בין הילדים ומאפשר להם לרכוש מיומנויות חברתיות שונות כמו שיתוף, משחק קבוצתי הקשבה ועזרה לזולת.
תפקידו החינוכי של גן הילדים > הכנה לבית הספר

העלייה בחשיבותם של הביצועים האקדמיים מעלה דאגות בקרב הורים, מחנכים וקובעי מדיניות בנוגע להכנה של הילדים לקראת הלימודים במערכת החינוך הפורמלי. דאגה זו הובילה ליצירת תוכניות ליבה שונות בתחומי דעת שונים, חשבון, גאומטריה, טרום-קריאה, מדע, טכנולוגיה ומורשת ישראל.
תפקיד נוסף של גן הילדים הוא הכנה לבית הספר, תהליך זה מכונה "מוכנות". הפעילות בגן עוזרת לפתח את כושר הריכוז והקשב, את היכולת לפעול על פי הוראות ולהסתגל למסגרת הלמודים. בנוסף לפעילויות המעודדות מתוך סקרנות ויצירתיות נושאי הלימוד בגן עוזרים לרכוש מושגי יסוד במגוון תחומים, כמו: לשון, חשבון, טבע, מדע ואמנות.
תפקידו החינוכי של גן הילדים > הכנה לבית הספר > ניצני אוריינות

פיתוח של תשתית לקראת רכישת הקריאה והכתיבה הוא אחד היעדים החינוכיים החשובים של גן הילדים.
ישנם אמצעים רבים לטיפוח האוריינות בגן. הם כוללים משחקי מילים, אותיות וצלילים, הכרת ספרות ילדים, עידוד לכתיבה והתנסות בצורות שונות של שיח ודיון בעל פה.
כמו כן, ספרי צביעה יכולים לתרגל את הקואורדינציה ותיאום עין-יד שעליהן מתבססות פעולות מורכבות יותר כמו הכתיבה, אשר נלמדת בבית הספר היסודי.
במשחק בפינות הגן באים לידי ביטוי ניצני אוריינות רבים.
פינות המשחק בגן מכילות מגוון של תמרורים, שלטים וכתוביות שאליהם נחשפים הילדים על בסיס יומי. כמו כן, במסגרת משחקים סוציו-דרמטיים הילדים מחקים פעילויות אוריניות של מבוגרים כמו קריאת עיתון, בישול על פי מתכון, כתיבה של מרשם רופא לחולים והכנת שיעורי בית.
תפקידו החינוכי של גן הילדים > הכנה לבית הספר > אבחון ואיתור קשיי למידה

איתור של קשיי למידה בגיל הגן מאפשר בנייה של תוכנית טיפולית מתאימה, אשר יכולה לצמצם או למנוע את השפעתם העתידית על התפקוד האקדמי של הילד כתלמיד בבית ספר יסודי.
על פי, רוב בגילאים אלו, הקשיים הראשוניים מאותרים על ידי הגננת או ההורים. כאשר עולה חשד לקושי בלמידה יש להפנות את הילד לאבחון אצל איש המקצוע המתאים כדי לברר את המקור לקשיים.
אבחון של ילד גן הוא מומחיות מיוחדת המצריכה ידע רחב לצורך בחירת סוגי הטיפול המתאימים. לעיתים יש צורך ביותר מערוץ התערבות אחד כדי לספק את המענה המיטבי לקשיים.
פעילויות בגן ילדים

רוב גני הילדים מכילים צעצועים, משחקים, ספרים, חומרי יצירה ועוד.
במהלך הפעילות בגן הילדים מרבים לשחק באופן מאורגן או ספונטני. המשחק מזמן למידה טבעית, והמטרות הלימודיות מושגות על ידו בדרך עקיפה.
למשחק בגן ישנה תרומה חשובה ביותר להתפתחותו הגופנית, הקוגניטיבית, הלשונית, הרגשית והחברתית של הילד.
בנוסף להנאה העצומה ולחדווה בהם זוכה הילד תוך כדי משחק, פינות המשחק בגן ובחצר גן הילדים מסייעות לו בפיתוח המיומנויות הנדרשות כהכנה לבית הספר ולחיים הבוגרים. בנוסף, כדי לפתח אצל הילד יכולת הקשבה ושליטה עצמית הנדרשת בבית ספר, משתמש צוות הגן לעיתים במתודות כגון משחק השקט.
כדי ליצור תהליך של למידה יעילה, על הגננת לקדם בהדרגה את רמת התפקוד של הילדים בהתאם ליכולותיהם.
אורך יום הלימודים בגן

נראה שתוכניות הלימוד בגני הילדים מספקות תכנים לימודיים חיוביים כמו גם יתרונות חברתיים והתנהגותיים. עם זאת, יש הסכמה בקרב החוקרים כי תוכן הפעילויות בגן הילדים חשוב יותר משאלת אורך יום הלימודים בגן. גולו (Gullo 1990) ואולסן וזיגלר (Olsen, Zigler 1989) מזהירים מחנכים והורים מפני הלחץ לכלול יותר הוראה דידקטית-אקדמית בגני ילדים שבהם נמצאים ילדים במשך יום שלם. לטענתם תוכן שכזה אינו מתאים לילדים צעירים.
בנוסף, קיימים גני ילדים בהם שוהים הילדים יום שלם (גנים הפועלים תחת חוק יוח"א או יול"א) מספקים מסגרת חינוכית עד לשעה 16 הכוללת ארוחת צהריים חמה. גנים אלו פועלים בתקן רגיל הכולל גננת וסייעת ועד 35 ילדים, מסגרת זו מיועדת לילדי חובה בלבד. קיימים מספר דגמי עבודה לגנים אלה כאשר האפשרות הנפוצה ביותר היא עבודה של צוות בגן במהלך יום לימודים מלא.
גן הילדים בישראל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
גן הילדים הראשון בארץ ישראל נוסד ב-1898 בראשון לציון על ידי המורה לעברית דוד יודילוביץ, והוא הפקיד עליו כגננת את תלמידתו אסתר שפירא גינזבורג.[דרוש מקור]
בשנת 1995 נכתבה תוכנית המסגרת להוראת המדעים בגני הילדים. הוצבו בה מטרות ופירוט של תכנים בתחומי המדע והטכנולוגיה. הניסיון העשיר שהצטבר בעקבות זאת יצר את הבסיס לתוכנית הלימודים אשר פורסמה בשנת 2009.
בבסיס תוכנית לימודים זו עומדת ההנחה שאפשר להתחיל את העיסוק במדע ובטכנולוגיה כבר בגיל הרך.
בנוסף לתפקידים הרבים המקבלים בעולם, גן הילדים בישראל ממלא תפקיד לאומי חשוב בקליטת עולים חדשים. זאת משום שילדי העולים לומדים בו את השפה העברית, מושגי יסוד על ההיסטוריה והדת היהודית, נושאים הקשורים לחברה בישראל וכיצד להשתלב בה.
חוק לימוד חובה מחייב את הורי הילד לשלוח ילד מגיל 5 לגן ילדים (גן חובה).
גן הילדים בישראל > גן חובה

גני הילדים בישראל כפופים למשרד החינוך.
בגן חובה לומד הילד במשך שנה, בדרך כלל, קודם כניסתו לבית הספר היסודי. הלימודים בגן חובה, בדומה ללימודים בבית הספר היסודי, ניתנים חינם. בשנת הלימודים תשע"א יושם חוק חינוך חינם לגילאי 3–4 (במקום רק מגיל 5) המרחיב את אוכלוסיית הילדים הזכאית למסגרת חינוכית ממלכתית ללא עלות. החל משנת הלימודים תשע"ו נכנס לתוקפו חוק חינוך חובה מגיל 3 (במקום רק מגיל 5) וההורים חויבו לרשום את ילדיהם לגני ילדים המוכרים על ידי משרד החינוך, החוק בעצם ביטל את המושג "גן טרום חובה" שהיה נהוג לפני כן לגבי הגנים לגילאי 3–4, ולמעשה כלל הגנים הפכו לגני חובה.
ראו גם

גן ילדים מובנה
גן זורם
גן אנתרופוסופי
חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות
גישה דיאלוגית בגני הילדים
לקריאה נוספת

מרים סנפיר, שוש סיטון, גילה רוסו-צימט מאה שנות גן ילדים בארץ ישראל, מוסד ביאליק, מכון בן-גוריון, אוניברסיטת בן-גוריון, תשע"ג 2012
אייזנברג יזהר, אופלטקה מרב, ההורים הסייעת והמפקחת: מקורות התמיכה של מנהלת הגן בשנות עבודתה הראשונות, עיונים במינהל ובארגון החינוך, 30: 227-252, 2008
דורי, נ' (תשע"ט). חינוך לערכים דתיים בגן ממלכתי: אופיו, מהותו והיקפו בשלושה פרמטרים: קבלת שבת, חגים ומועדים וסיפורי תורה. לימודים: כתב עת וירטואלי לענייני חינוך והוראה, 15, 19-1
Zakai Sivan, Israel is meant for me:Kindergardens conceptions of Israel, JOURNAL OF JEWISH EDUCATION, 81(1), 2015, 4-34
הערות שוליים

↑  kindergarten מקור השם באתר etymonline, באנגלית.
1 2 3 4 5  יואב בן-דב, אילנה שמיר וזהבה כנען (2004). אביב חדש: האנציקלופדיה הישראלית לנוער. הוצאת אנציקלופדיה אביב בע"מ.
↑  אביבה חלמיש, מבית לאומי למדינה בדרך, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ב, יחידה 5, עמ' 49, הערה 9.
↑  נופר קרין, דיסלקציה, רכיבה על סוסים והצרבלום, באתר פסיכולוגיה עברית, ‏8 במאי 2005
1 2  חיים אישך (2009). גן הילדים – גן עדן להוראת מדעים. עלון דע-גן, 2, 16-21.
1 2 3  תוכנית לימודים בגן הילדים הממלכתי והממלכתי דתי, תשס"ט. משרד החינוך, האגף לתכנון ופיתוח תוכניות לימודים (2009).
↑  Baron, R. A., and Byrne, D. (2000). Social psychology. Boston: Allyn and Bacon.
1 2  Calkins, Susan D. (Ed); Bell, Martha Ann (Ed), (2010). Child development at the intersection of emotion and cognition. Human brain development. Washington, DC, US: American Psychological Association.
1 2 3  משרד החינוך, המזכירות הפדגוגית - האגף לתכנון ולפיתוח תוכניות לימודים, (2007). תשתית לקראת קריאה וכתיבה - תוכנית לימודים לגן הילדים בחינוך הממלכתי והממלכתי-דתי
1 2 3 4 5  אסתר קבלסון, התפתחות, למידה ומשחק בגיל הרך, באתר פסיכולוגיה עברית, ‏7 ביוני 2005
↑  נופר ישי-קרין, אבחון פסיכולוגי בגיל הגן, בהתיחס לליקויי למידה והפרעת קשב, באתר פסיכולוגיה עברית, ‏5 בנובמבר 2005
↑  חמוטל ארבל, דנוש לחמן, נורה אפשטיין, הגר קאופמן, דינה קבלינסקי בן דור (2011). למידה באמצעות משחקים. אאוריקה, 32.
↑  אפרת מונשרי גורן, רוצים גן פרטי לבני 3? מהשנה הבאה - אסור, באתר ynet, 4 בפברואר 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb11931928k (data)  GND: 4030581-8  HDS: 010401  NDL: 00574375  NKC: ph122683 
פעילויות בגן הילדים - חינוך לערכים ויצירה: בניית פסל מחומרים ממוחזרים.
גן שמואל - ילדים ומטפלות
פיתוח אוריינות בגן הילדים על ידי שעת סיפור.
ניצני אוריינות בגילאי הילדות
ילדי גן ילדים בברצלונה, לבושים בחלוקי הגן הצהובים (התלבושת האחידה שלהם), בטיול עם המטפלות, מובלים בעגלת עץ
כאשר יום הלימוד בגן ארוך יש לספק לילדים ארוחת צהריים.
גן ילדים בירושלים, 1907
מקדש דבוד

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מקדש מצרי, מוזיאון 
 כתובת:  Templo de Debod, estanque con Surtidor 
 מיקום:  מונקלואה-ארבקה 
 מדינה:  ספרד 
 הקמה ובנייה
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות מצרים העתיקה 
 
 קואורדינטות:  40°25′27″N 3°43′04″W﻿ / ﻿40.424052777778°N 3.7177777777778°W﻿ / 40.424052777778; -3.7177777777778
 אתר רשמי
  (למפת מדריד מוגדלת) מקדש דבוד(למפת מדריד רגילה) מקדש דבוד
 
מקדש דבוד
מקדש דבוד (ספרדית: Templo de Debod) הוא מקדש מצרי עתיק שהועתק למדריד, בירת ספרד.