עברים
הערות שוליים

↑  ספר יונה, פרק א', פסוק ט'
↑  ספר בראשית, פרק י"ד, פסוק י"ג
↑  ספר בראשית, פרק ל"ט, פסוק י"ד, ספר בראשית, פרק מ"א, פסוק י"ב ועוד
↑  ספר בראשית, פרק מ"ה, פסוק ט"ז
↑  שבעים בני המשפחה (בראשית, מ"ו, כ"ז), בתוספת מסתברת של בנות ונשים, וכן של עבדים ושפחות.
↑  יוסף היה לפחות בן שש כשיצא יעקב מפדן ארם אל ארץ כנען (בראשית, ל', כ"ה ול"א, מ"א) וכשהובא מבית הסוהר לפני פרעה היה בן 30 (מ"א, מ"ו). יש לציין עם זאת, שאברהם, יצחק ויעקב חיו בארץ כנען ברצף של כ-150 שנה (אברהם הגיע בן 76, הוליד את יצחק בגיל 100, יצחק הוליד את יעקב בגיל 60 ויעקב ברח לחרן בגיל 63 על-פי מסורת חז"ל, או בגיל 77 על-פי פשט הכתובים – סה"כ בניכוי החפיפות עולה ל-147–161 שנים
↑  ספר בראשית, פרק מ"ג, פסוק ל"ב
↑  ד"ר יצחק מייטליס, לחפור את התנ"ך, פרק 17
1 2 3  N. Na'aman, Habiru and Hebrews: The Transfer of a Social Term to the Literary Sphere. JNES 45 (1986): 271–288.
↑  N. Na'aman, Habiru and Hebrews: The Transfer of a Social Term to the Literary Sphere. JNES 45 (1986): 271, note 3.
↑  N. Na'aman, Habiru and Hebrews: The Transfer of a Social Term to the Literary Sphere. JNES 45 (1986): 279.
↑  N. Na'aman, Habiru and Hebrews: The Transfer of a Social Term to the Literary Sphere. JNES 45 (1986): 287–288.
↑  לדיעה זו מסכימים רש"י (בפירושו לפסוק הנ"ל), רמב"ן (בפירושו לבראשית, י"א, כ"ח וכן מ', ט"ו) ועוד רבים.
↑  פחוות יהודה (מדינתא) הייתה חלק מהפחווה הגדולה יותר (אחשדרפנות) ששמה "עֲבַר-נַהֲרָה" (עזרא, ד', י"א, ה', ג' ועוד) – מנקודת הראות של ממלכת פרס.
↑  החל מ"חנוך" – שם העיר הראשונה שבנה קין על שם בנו – ועד לאשור, ארם, עמון, מואב ועוד – כולם נקראו על שם אנשים, ורק מאוחר יותר הפך השם לכינוי עצמאי לאזור בו ישבו.
↑  שם פסוק כ"א, כפירוש ר' אברהם אבן עזרא, רד"ק וספורנו שם
↑  כדעת רש"י והרמב"ן שם
↑  בשלוש רשימות הדורות בספר בראשית (בפרקים ה', י', י"א) אין הסבר לשמות האנשים, חוץ מנח, ובאף אחת מהן אין פירוט כזה לבניה ונכדיה של דמות כלשהי, חוץ מתרח
↑  הסבר זה נזכר לראשונה במדרש במדבר רבה פרשה י': "לשמותם – זהו שכתוב (עמוס ו' א') 'הוי השאננים בציון והבוטחים בהר שמרון נקובי ראשית הגוים' – הבאים משני שמות, שֵׁם ועבר, שמשם נקראו ישראל עברים". לדיעה זו מסכימים: ר' יהודה הלוי בספר הכוזרי (מאמר ראשון פיסקה צ"ה, וראו שם פיסקה מ"ה), ר' אברהם אבן-עזרא (בפירושו לשמות כ"א ב'), רד"ק (בפירושו לבראשית י"ד י"ג) וספורנו (בפירושו לבראשית י' כ"א). וראה להלן לגבי השאלה מדוע לא נקראו כל צאצאיו של עבר בשם זה
1 2  יונתן רטוש, "עבר" במקרא או ארץ העברים, בית מקרא טז, 1971, עמ' 563
↑  משה גרינברג, לחקר בעית הח'בּרו (ח'פרו), תרביץ כד, 1955, עמ' 369
1 2  ציפורה כוכבי־רייני, למלך אדוני: מכתבי אל־עמארנה, מוסד ביאליק, 2005, עמ' 12
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 159
↑  שמואל אברמסקי, "עם ישראל: עברים", האנציקלופדיה העברית, כרך ל"ו, עמ' 891–892, חברה להוצאת אנציקלופדיות, תשל"ד
↑  מלמט, א., 1995–1996. "יציאת מצרים – מקבילות מצריות", ארץ-ישראל 231–234 :25. ועיין קישור למאמרו של מלמט, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
↑  משה גרינברג, לחקר בעית הח'בּרו (ח'פרו), תרביץ כד, 1955, עמ' 377
↑  אם כי לדעת פרופ' יהודה אליצור (מגדים לח, תשס"ג מילות מפתח ככותרת תת-קרקעית לפרשיות במקרא ושאלת "ממחרת השבת") השימוש במילה "עברים" כאן בא משיקול סגנוני, המהדהד את השורש ע.ב.ר. החוזר בכל הפרק
↑  ראו למשל פרופ' אליצור שם, פרופ' נאמן שם, לאה פרנקל, עיון בספר יונה: פרק א (בתוך: פרקים במקרא: דרכים חדשות בפרשנות, הוצאת ההסתדרות הציונית העולמית, 2001) ועוד
↑   יאירה אמית, תגובה | מה העברים האלה, באתר הארץ, 17 בספטמבר 2019
↑  במענה לשאלה המתבקשת מדוע לא כל צאצאי עבר (ובהם ארם, ישמעאל, אדום ועוד) המשיכו להיקרא עברים, אלא רק בני ישראל
↑  ספר הכוזרי מאמר ראשון פיסקה צה, בתרגום יהודה אבן תיבון
↑  בפירושו לשמות כא ב, ובקיצור רב כדרכו
↑  בפירושו לבראשית י כא
↑  כך עולה מפשט הפסוקים בפרקים י–יא, המתארים את הולדת פלג, לאחר מכן את הולדת יקטן אחיו הצעיר, לאחר מכן את הולדת בני יקטן והתיישבותם באזור "הר הקדם", ורק לאחר מכן את נסיעתם מ (הר ה)קדם וסיפור מגדל בבל.
↑  וכבר רמז לכך הרמב"ן בפירושו לבראשית מ טו: "וזה טעם 'הביא לנו איש עברי', כי יוסף אמר להם 'עברי אנכי', ולא רצה שיחזיקוהו בכנעני."
↑  וזה שנאמר "כִּי לֹא יוּכְלוּן הַמִּצְרִים לֶאֱכֹל אֶת הָעִבְרִים לֶחֶם כִּי תוֹעֵבָה הִיא לְמִצְרָיִם" הרי זה משום שהעברים היו רועי צאן, מקצוע שנחשב תועבה (בראשית מו לד), ואף נהגו לשחוט טלאים לקרבן, והטלה היה אחד מאלילי מצרים (שמות ח כב).
↑  וייתכן שמקור הביטוי "עבד עברי" מהווה אזכור מרומז ליוסף, העבד העברי הראשון, ולכן הוא נשאר כצורתו זו עד ימי ירמיהו (לד ט)
↑  בספרו קדמות העברים – מחקרים בתקופת האבות
↑  מונס קסיוס, או ג'בל אקרע בערבית
↑  ספר "המהיר", תעודות מסע תחותימס השלישי ועוד
↑  חלק מהרעיונות נמצא בכתביו, וחלק נלמד על ידי תלמידיו, כגון הרב אורי שרקי
↑  על-פי הפסוק (בראשית יא א): "וַיְהִי כָל הָאָרֶץ שָׂפָה אֶחָת וּדְבָרִים אֲחָדִים"
↑  כך לפי ר' יהודה הלוי בספר הכוזרי מאמר ראשון פיסקה מט: "אֲבָל אַבְרָהָם אָבִינוּ עַצְמו הָיָה בְדור הַפְּלָגָה, וְנִשְׁאַר הוּא וּקְרובָיו בִּלְשׁון עֵבֶר אֲבִי אָבִיו וְלָזֶה נִקְרָא עִבְרִי", ורד"ק בפירושו לבראשית יד יג: "...אבל אברהם וזרעו התייחדו ביחש הזה, כי להם נשאר לשון עבר. והאחרים מבניו ובני בניו אחזו להם לשון ארמי ונקראו ארמיים...", ורמז לכך רש"י בפירושו לבראשית מא יב: "וְשָׁם אִתָּנוּ נַעַר עִבְרִי – 'עברי': אפילו לשוננו אינו מכיר"
↑  למשל: מקבים ב, פרק ז, פסוק לא; פרק יא, פסוק יג; פרק טו, פסוק לז
↑  M. Stern, Greeks and Latin Authors on Jews and Judaism, Vol.2, CIII. Claudius Charax of Pergamum, p. 161
השוואת תרגום אונקלוס למונח עברי בספר בראשית (למעלה – פרק מ פסוק טו) מול ספר שמות (למטה – פרק א פסוק טו)
סדר הדורות ושנות החיים של שושלת שם לפי המקרא – העברים פעלו בתקופה שבין עבר לאברהם
תבליטים של רעמסס השלישי ממדינת האבו של שבויים מקרב השסו והכנענים יושבי הערים, שמשוער שהיו היסודות האתניים שמהם צמחו העברים
"נמרוד" (1939), מאת יצחק דנציגר, נחשב מייצג את הכנעניות
כתב עברי עתיק