שוויון מגדרי
בישראל

במקביל להתפתחויות בעולם, גם בישראל נחקקו חוקים שנועדו לקדם את השוויון בין נשים לגברים, בהם חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה. כמו כן המשרד לשוויון חברתי פועל לקידום השוויון המגדרי, וגם בכנסת מתקיימים מעת לעת דיונים של הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי.
קיימים שני דירוגים בינלאומיים בנושא שוויון מגדרי ובשניהם נכון לסוף שנת 2023 הציון של ישראל נמוך מאוד. הראשון הוא מדד SIGI (Social Institutions and Gender Index) של ה-OECD, על פיו דורגה ישראל בסוף 2023 במקום הלפני אחרון מתוך מדינות הארגון. השני הוא דוח הפער המגדרי של הפורום הכלכלי העולמי על פיו נכון לשנת 2023 ישראל נמצאת במקום האחרון בשוויון בין נשים לגברים במדינות ה-OECD. הפרמטרים שבהם פערי השוויון משמעותיים ביותר הם אפליה במסגרת המשפחתית ומיצוי חירויות אזרחיות. על פי מדד השוויון המגדרי של הפורום הכלכלי העולמי (WEF) שמודד את מצב השוויון המגדרי ב-146 מדינות בעולם, ישראל הידרדרה בשנת 2024 ממקום 83 בשנת 2023 למקום ה-91 במדד. משנת 2022 לשנת 2023 הייתה ירידה חדה נוספת ממקום 60 למקום 83, נסיגה של 31 מקומות בשנתיים. הסיבה המרכזית להורדת הדירוג הנמוך במדד הייצוג הפוליטי, שבו צנחה ישראל מהמקום ה-61 למקום ה-96 ואז ה-106 בעקבות הירידה בייצוג של נשים בתפקידים בכירים בכנסת ובממשלה. בשיעור הנשים בתפקיד של שרות בממשלה דורגה ישראל בשנת 2024 במקום ה-122. תמונת מצב זו מנוגדת לחובת הייצוג ההולם בכל תפקיד בשירות המדינה, לרבות בתפקידי ניהול בכירים, מעוגנת בחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט-1959.
קיימים פערים רבים בהם נדרש טיפול יסודי לשם השגת שוויון מגדרי. אחד מהם הוא פערי שכר מגדריים. בשנת 2024 ישראל דורגה במדד השוויון המגדרי של הפורום הכלכלי העולמי במקום ה-93 מתוך 146 מדינות העולם, עם פער ממוצע בשכר של 22.6% בין גברים לנשים. ובמקום ה-75 בכל הנוגע להשתתפות והזדמנויות בכלכלה. בישראל אחוז הנשים העובדות במשרה חלקית גבוה מאחוז הגברים בכעשרים אחוז. נמצא גם שהנשיאה בנטל גידול הילדים והעדפת מקצועות לפי שיקולי עניין והגשמה עצמית הם שני הגורמים העיקריים להבדלי השכר בין נשים לגברים. במדד הבריאות וההישרדות (survival) דורגה ישראל בשנת 2024 במקום ה-109. קיימת מגמת עליה בפער בין ההכנסה החודשית של עצמאיות לעומת עצמאים.
קיים בישראל פער מגדרי משמעותי בתחומי החינוך. הישגי הבנות בלימודי מתמטיקה ומדעים נמוכים יותר מהבנים. פער מגדרי קיים גם בבית הספר התיכון ובהשכלה הגבוהה, שם הוא בא לידי ביטוי בעיקר בבחירת תחומי הלימוד. לדוגמה, שיעור הבנות הבוחרות ללמוד פיזיקה, הנדסה ומדעי המחשב במסגרות אקדמאיות נמוך במידה ניכרת מהשיעור המקביל של בנים. הפער המגדרי בבחירת תחומי לימוד בהשכלה הגבוהה הוא בין הגורמים לפער המגדרי בשכר בשוק העבודה. קיימת מגמת ירידה בפער בין שיעור הנשים והגברים בסגל האקדמי הבכיר באוניברסיטאות.
שיעור השתתפות נשים בכוח העבודה בישראל גבוה יחסית: כ־70%, לעומת 82% מהגברים (נכון לשנת 2005). למרות זאת, קיימת הפרדת עיסוקים מגדרית הבאה לידי ביטוי במאפייני התעסוקה, בפערי שכר, ובאפשרויות קידום. קיימת מגמת עליה בפער בין גברים לנשים בשיעור העוסקים בפיתוח תוכנה וניתוח יישומים, שכירים בענף ההייטק, במקצועות הטיפול ובמקצועות טיפול סיעודי.
הדרישה לייצוג הולם של נשים בתפקידים בכירים בשירות הציבורי מעוגנת בהתחייבויות בינלאומיות של ישראל. אך ממדד ה־S&P Global Broad Market Index שפורסם ביוני 2023 נמצא ששיעור המנכ"ליות של חברות ציבוריות בכל 65 המדינות שנבדקו עמד על 5.4% בלבד ואילו בישראל רק ב-2.1%. זו נסיגה משנת 2020 אז היו בישראל 2.9% מנכ"ליות בחברות ציבוריות. על פי דוח של הפורום הכלכלי העולמי, מתוך החברות שנבדקו בישראל רק בכ-10% הייתה אישה המנהלת הבכירה ביותר בארגון.
בתחום העוצמה חל שיפור הדרגתי בתחום השנים אך נסיגה משמעותית משנת 2023.
בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל נוצר בישראל בשנת 2020 משבר כלכלי, שפגע בנשים יותר מאשר בגברים. עקב עלייה לא שווה במספר השעות שייחדו נשים וגברים לעבודות בית בזמן משבר הקורונה גדל הפער בין גברים לנשים במספר שעות העבודה ללא תשלום. נשים פוטרו או הוצאו לחל"ת בשיעור גבוה יותר מגברים, חוו יותר פגיעה בביטחון הסוציאלי, עלייה באלימות במשפחה וחוסר ייצוג במוקדי קבלת החלטות.
בשנת 1998 הוקמה בחוק הרשות לקידום מעמד האישה כגוף מקצועי, מחקרי ועצמאי שנועד להכין חוות דעת, לכוון ולייעץ באופן מקצועי בנושא לכל משרדי הממשלה. עם זאת, החל מיולי 2023 מתכוונת הממשלה לבטל את הרשות ולהחליפה בגוף המורכב מנציגים מכל הזרמים הפוליטיים, אשר יהיה כפוף לשר לקידום מעמד האישה.
מאז שנת 2000 פועלת בישראל עמותת כ"ן - כוח נשים לקידום מנהיגות נשים. העמותה פועלת להגדלת מספר הנשים המתמודדות והנבחרות לכנסת ולרשויות המקומיות וכן לקידום נשים לתפקידי ניהול בכירים, לדירקטוריונים ועוד.