stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
השתיקה (מחזה)
תקציר העלילה

צבי קורן, פרופסור לספרות עברית ומשורר, ואשתו דפנה, מורה בבית ספר יסודי- הם זוג למופת והורים אוהבים לבתם הקטנה תום. המחזה נע בין הווה שהוא למעשה כעבור שנים, כשתום הבוגרת מתכוננת למפגש עם אביה אותו לא ראתה זמן רב, לבין העבר. אט-לאט נחשף סיפורן הקשה והמכאיב של תום ודפנה, הנתונות לאיום מתמיד בשל אלימותו של צבי, אבי המשפחה. איש לא חשד שבית משפחת קורן הוא גיהנום. אפילו חבריהם הקרובים לא תארו לעצמם מה מתרחש שם. כשמנהל בית הספר בו עובדת דפנה מציע לה אהבה, היא מסרבת, אולם לרגע מתבהר לה שניתן לחיות אחרת. כשהיא חושפת באוזני חברתה הקרובה דליה את סודה, דליה מספרת לבעלה והסכר נפרץ. כשצבי מבין שהמציאות סוגרת עליו הוא מגיב כפי שהוא יודע.
אודות ההצגה

ההצגה הציגה במשך שלוש עונות בתיאטרון חיפה (2006-2004), בבימויו של איציק ויינגרטן.
אודות ההצגה > יוצרים

| תפקיד | שם |
| --- | --- |
בימוי: איציק ויינגרטן
עיצוב תפאורה: פרידה קלפהולץ שהם
מלחין מוזיקה: אלדד לידור
אודות ההצגה > שחקנים

| שחקן | תפקיד |
| --- | --- |
דליק ווליניץ: צבי קורן
אביגיל אריאלי: דפנה קורן
ליאת הר לב: תום הבוגרת
מאיה קורן: תום הילדה
יעל הדר: דליה
יואב בר-לב: יורם
מיטל סלקמון-רטן: גלית הסטודנטית
רוברטו פולק: מנהל בית הספר
אייפון 4

| --- | --- |


 מידע כללי
 סוג:  סדרת דגמי טלפון חכם 
 יצרן:  אפל
 תאריך הפצה:  מקורי: 7 ביוני 2010 ישראל: 24 בספטמבר 2010
 תאריך הפסקת שיווק:  10 בספטמבר 2013 
 סדרה:  אייפון 
 הקודם בסדרה:  אייפון 3GS 
 הבא בסדרה:  אייפון 4s 
 מידע טכני
 מערכת הפעלה:  7.1.2 iOS
 מעבד:  אפל A4
 נפח אחסון:  8GB,16GB,32GB
 זיכרון:  זיכרון נדיף בנפח 512MB
 מסך:  Retina, ברזולוציה 640×960 פיקסלים גדולה פי 4 מהדור הקודם.
 קלט:  מסך מגע, כפתור השתקה, עוצמת קול, מיקרופון, כפתור השהיה, לחצן הבית
 מצלמה:  5 מגה פיקסל
 סוללה:  סוללת ליתיום בקיבולת 1420 mAh
 רשת:  GSM (אייפון דור שני), UMTS (החל מדור שלישי), CDMA (דור רביעי, גרסת Verizon)
 קישוריות:  Bluetooth 2.1 + EDR, Wi-Fi
 מידות
 רוחב:  58.6 מ"מ 
 גובה:  115.2 מ"מ 
 עובי:  9.3 מ"מ 
 משקל:  137 גרם
 צורה:  מלבנית
 אתר רשמי
 
אייפון 4 (באנגלית: iPhone 4) הוא טלפון חכם בעל מסך מגע של חברת אפל והדור הרביעי בסדרת האייפונים שלה. המכשיר הוכרז ב-7 ביוני 2010 בכנס ה-WWDC של חברת אפל שנערך בסן פרנסיסקו והוצע למכירה בחנויות ב-24 ביוני 2010 בארצות הברית, בריטניה, צרפת, גרמניה ויפן.
ההבדל הבולט ביותר בין האייפון 4 לקודמיו הוא העיצוב החדש שלו, אשר משלב מסגרת נירוסטה, המשמשת כאנטנה חיצונית לקליטה טובה יותר, וצורה מרובעת, בניגוד לצורה המעוגלת של קודמיו. לאייפון 4 מעבד A4 של אפל וזיכרון נדיף בנפח 512MB, כפול מקודמו, אייפון 3GS. מסך המכשיר בגודל 3.5 אינץ', עם תאורת LED אחורית. רזולוציית המסך היא 960X640 פיקסלים, המכונה גם "תצוגה רשתית", וזוהי הצפיפות הגבוהה ביותר שהייתה עד אז במכשיר סלולרי. כמו כן קיים הבדל נוסף והוא מצלמה של 5 מגה פיקסל עם מבזק LED (בשונה מן הדורות הקודמים).
היסטוריה > אב הטיפוס

לפני השקתו הרשמית של האייפון 4, הודלפו לתקשורת שני אבות טיפוס של המכשיר, בניגוד לנוהל של אפל לשמירה על תהליך פיתוח חשאי. עד להופעת אבות הטיפוס, היו שמועות רבות בנוגע למפרטו החדש של המכשיר, שאומתו כנכונות.
ב-19 באפריל 2010, דיווח אתר Gizmodo על אב טיפוס של אייפון חדש אותו רכשו עבור 5000$. אב הטיפוס אבד לעובד אפל בבר ברדווד סיטי, קליפורניה. זמן קצר לאחר פרסומו של אתר Gizmodo על אב טיפוס שרכש, אפל ביקשה את הטלפון חזרה, ו-Gizmodo החליט לשתף פעולה והחזיר לאפל את המכשיר.
היסטוריה > השקת המכשיר

האייפון 4 הוכרז ב-7 ביוני 2010, והיה זמין לרכישה מוקדמת ב-15 ביוני בארצות הברית, בריטניה, צרפת, גרמניה ויפן.
עקב הביקוש הגדול, חלק מחנויות אפל השהו את תהליך המכירה. במכירה המוקדמת נרשמה כמות מכירה גדולה יחסית לדורות הקודמים, כ-600,000 הזמנות ב-24 השעות הראשונות של המכירה. הגרסה הבאה אחרי האייפון 4, גרסת אייפון 4S רשמה כמות מכירות גבוהה יותר - כמיליון וחצי מכשירים בשלושת ימי המכירה הראשונים. מכירה רשמית של המכשיר החלה ב-24 ביוני 2010 באותן מדינות.
האייפון 4 הושק בתוניסיה על ידי חברת אורנג' המקומית, בקוריאה הדרומית הושק על ידי חברת KT ב-10 בספטמבר. בישראל, הושק על ידי פרטנר תקשורת, סלקום ופלאפון ב-24 בספטמבר, בתאילנד ב-23 בספטמבר על ידי DTAC AIS המקומית, במלזיה ב-26 בספטמבר, בדרום אפריקה ב-22 בספטמבר על ידי Vodacom ו-MTN המקומיות, ובווייטנאם ב -30 בספטמבר על ידי Vinaphone ו-Viettel המקומיות.
ב-11 בינואר 2011 הודיעה חברת Verizon האמריקאית במהלך אירוע מדיה כי הגיעה להסכם עם אפל ותתחיל למכור את האייפון 4 ברשת
CDMA בארצות הברית, לאחר שהסתיים הסכם בלעדיות של אפל עם חברת AT&T. אייפון 4 ברשת CDMA החל להימכר ב-10 בפברואר 2011. האייפון שהושק ב-Verizon הגיע עם תכונת "נקודה חמה אישית" תכונה המאפשרת למשתמש להשתמש באייפון כמו נקודה חמה אלחוטית, עם עד 5 מכשירים לחיבור בבת אחת, שלאחר מכן הגיעה גם לאייפון ברשת GSM.
במהלך החשיפה הרשמית של האייפון 4S ב-4 באוקטובר 2011 הוכרז כי חברת Sprint האמריקאית תתחיל גם למכור את האייפון CDMA 4 ואייפון 4S בארצות הברית.
ב-6 בפברואר 2014 פורסם כי אפל מתכננת להחזיר את מכשיר האייפון 4 לפסי הייצור, ולהשיק אותו מחדש במספר מדינות.
חומרה

המסך של האייפון 4 מיוצר על ידי LG תחת חוזה בלעדיות עם אפל. הוא כולל תאורת LED אחורית, מסך מגע קיבולי עם צפיפות פיקסלים של 326 פיקסלים לאינץ (ppi) על 3.5 אינץ (8.9 ס"מ), 960 × 640 לתצוגה. למסך יש יחס ניגודיות של 800:1. עד שנת 2012 המסך היה עם הרזולוציה הטובה ביותר שקיימת בטלפון סלולרי.
לאייפון 4 מצלמה קדמית ברזולוציית VGA באיכות 0.3 מגה פיקסל, ומצלמה אחורית ברזולוציית HD באיכות 5 מגה פיקסל עם מבזק LED. המצלמה האחורית מסוגלת להקליט וידאו HD ב-720p. למצלמה זו זום X5.
האייפון 4 הציג חיישן גירוסקופי המאתר שלושה צירי תאוצה זוויתיים סביב שלושה צירים, מה שמאפשר חישוב מדויק של תנועת האייפון. הגירוסקופ משלים את מד התאוצה, חיישן שקיים מאז האייפון המקורי, אשר מזהה האצה של המכשיר, לחיצות, או רטט לאורך אחד משלושה צירים (X, Y ו-Z). הנתונים המשולבים של התאוצה לבין הגירוסקופ מספקים מידע מפורט ומדויק על התנועה של המכשיר סביב ציר המרחב.
האייפון 4 מופעל על ידי שבב A4 של אפל עם קצב שעון של 1GHz וכמו כל דגמי האייפון הקודמים, מיוצר על ידי סמסונג. לאייפון 4 זיכרון נדיף
בנפח 512MB, פי 2 מהדור הקודם.
האייפון 4 משתמש בכרטיס Micro-SIM הקטן יותר מכרטיס רגיל של טלפון סלולרי. ברשת ה-CDMA, לעומת זאת, הטלפון מתחבר לרשת באמצעות ESN. כל הדגמים הקודמים השתמשו בכרטיסי SIM רגילים.
כמו בדגמים הקודמים, נפח האחסון במכשיר נשאר 16GB או 32GB. רק באייפון 4S, שהוא שדרוג לאייפון 4, הוגדל גם ל-64GB.
עיצוב

מידות האייפון 4 צומצמו יחסית לקודמו האייפון 3GS, גובהו 4.5 אינץ' (110 מ"מ), רוחבו 2.31 אינץ' (59 מ"מ), ועומקו 0.37 אינץ' (9.4 מ"מ), מה שהפך את האייפון 4 למכשיר דק יותר ב-24% מקודמו, אייפון 3GS. סטיב ג'ובס טען דאז כי האייפון 4 הוא "הטלפון החכם הדק ביותר על פני כדור הארץ".
האייפון 4 הציג עיצוב חדש לאחר שלושת הדורות הקודמים שהיו עם עיצוב זהה. מסביב לקצה של המכשיר מסגרת נירוסטה כולל כפתורי ווליום עם צורה חדשה בציפוי נירוסטה, ושלוש אנטנות חיצוניות עם שני חריצים בגרסת ה-GSM של הטלפון, אחד בפינה השמאלית התחתונה, ואחד בחלק העליון אשר מחלקים את ביצועי האנטנה לשניים:
החלק השמאלי של האנטנה משמש ל-Bluetooth, Wi-Fi, ו-GPS והחלק התחתון משמש כאנטנה עבור קישוריות GSM ו-UMTS.
תכונות

המכשיר כולל מספר יישומי מערכת: מסרונים, לוח שנה, תמונות, גישה ל-YouTube, צפייה במניות, שירות מפות, נתוני מזג אוויר, שעון, מחשבון, פתקים, הגדרות, Appstore ו-iTunes. זאת בנוסף לארבעת היישומים המהותיים במכשיר - הטלפון, הדוא"ל, הדפדפן ספארי ויישום ה-iPod.
ניתן לרכוש ולהתקין יישומים ומשחקים נוספים במכשיר דרך AppStore (ראו למשל Angry Birds). תוכני מוזיקה ניתן לרכוש דרך iTunes.
כל מתכנת המתמצא במערכת יכול לפתח יישום המתאים לאייפון, להעבירו לבחינה לאנשי אפל, ואם עבר את אישורם היישום עולה לאתר וכל משתמש יכול להוריד אותו על פי התנאים שסוכמו. חלק מהיישומים ניתן להוריד בחינם וחלק מהיישומים עולים כסף (בסכומים שונים ליישום). עבור כל הורדה מקבל המתכנת סכום כסף כפי שסוכם עם אנשי אפל. אפשרות זו הביאה לכך, שנכון לינואר 2011, עומדים מאות אלפי יישומים לרשות בעל האייפון. בין היישומים הפופולריים ניתן למנות סינכרון עם חשבונות דואר רשת ועם תוכנת ה-Outlook, השתלטות מרחוק על המחשב האישי של בעל האייפון ויכולות (מוגבלות) של משיכת קבצים. בחלק מהיישומים ניתנת גרסה פשוטה בחינם (לעיתים משולבות בה פרסומות) ורק עבור הגרסה המורחבת ונטולת הפרסומת יש לשלם.
חלק מהבנקים פיתחו יישום שמאפשר ללקוחותיהם גישה לחשבון שלהם וביצוע פעולות בחשבון (כולל מסחר בניירות ערך בבורסה) באמצעות האייפון.
קיימות אפליקציות חינמיות כמו סטנזה ו-iBooks המאפשרות קריאת ספרים אלקטרוניים על המכשיר ובכך הופכות אותו גם לקורא אלקטרוני.
הכתיבה של אפליקציות למכשיר נעשית באמצעות שפת התכנות Objective c ובסביבת הפיתוח Xcode, שבמערכות ההפעלה של מחשבי אפל. באופן הזה מחייבת אפל את המתכנתים לקנות את מחשביה ואת מערכת ההפעלה שלה. אפל חוסמת כל דרך ליצור אפליקציות למכשיר באמצעות סביבות פיתוח שמתרגמות את הקוד לשפת התכנות Objective c. מהלך זה חוסם ניסיונות של חברות לפתח כלי פיתוח חלופיים לאייפון כדוגמת monotouch של חברת נובל, שנועד לאפשר למתכנתי דוט נט ליצור אפליקציות למכשיר, או Flash CS5 iPhone שנועד לפתח אפליקציות לאייפון באמצעות פיתוח אדובי פלאש.[4]
תכונות > Siri

אייפון 4S הציג מערכת קולית חדשה בשם "Siri" המאפשרת למשתמש לתת פקודות קוליות למכשיר האייפון, והוא יגיב להן ויבצע אותן במידת הצורך. לדוגמה, ניתן לשאול את האייפון "what time is it?"(מה השעה?) והאייפון יגיב "it is 2:00 o'clock."(השעה שתיים בדיוק). בנוסף, "Siri" יכולה להכתיב טקסט כגון הודעות טקסט או מיילים, וניתן לבקש ממנה להשיב להם. פקודות אלה יכולות להשתנות במידה רבה ומאפשרות שליטה כמעט בכל הפונקציות שבאייפון. ניתן להשתמש בשפה טבעית בעת השימוש במערכת הקולית, והיא תבין, תיישם ותגיב. העובדה שהמערכת זמינה רק באייפון 4S, הובילה האקרים לפרסם דרך חוקית להתקין את Siri גם באייפון 4, זאת על ידי שרת אישי שיכין המשתמש דרך מכשיר 4S, וכך יוכל לאפשר גם לאייפון 4 להתחבר לשרתי אפל.
תכונות > מערכת הפעלה

אייפון 4 הוכרז עם מערכת ההפעלה iOS 4. בין היתר גרסה זו הוסיפה לאייפון 4 ריבוי משימות, תמונות רקע ותוכנת שיחות וידאו FaceTime.
אביזרים

ה-Bumper הוא כיסוי מגומי ופלסטיק המקיף את הקצה של האייפון 4 ונועד לפתור את הבעיות הקליטה הנובעות מכך שהאנטנה נמצאת מחוץ למכשיר. החלק הפנימי של הכיסוי עשוי מגומי סינתטי והחלק החיצוני עשוי מפלסטיק. כיסוי ה-Bumper מספק הגנה על קצוות המכשיר, ובמידה פחותה יותר, על המסך. הכיסוי אינו מכסה את החלק הקדמי או האחורי של הטלפון, אף על פי שהוא מעלה את המכשיר מעט למעלה כדי לספק הגנה על חלקים אלה. אפל מוכרת לאייפון 4 כיסוי זה בשישה צבעים: שחור, כחול, ירוק, כתום, ורוד ולבן, ואילו בארצות הברית הוא חולק בחינם על מנת לפתור את בעיות הקליטה.
הערות שוליים

↑  עומרי לוי, השקה מנומנמת : ה-iPhone 4  בישראל, באתר ynet, 24 בספטמבר 2010
↑  בהשוואה לאייפון 3GS בעל גובה של 4.55 אינץ' (116 מ"מ), רוחב 2.44 אינץ' (62 מ"מ), ועומק- 0.48 אינץ' (12 מ"מ)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7716898-7 
מצלמת האייפון 4
מסגרת הנירוסטה
כיסוי ה-Bumper
בראד הנרי

צ'ארלס ברדפורד הנרי (באנגלית: Charles Bradford Henry;‏ ‏נולד ב־10 ביולי 1963) הוא עורך דין ופוליטיקאי אמריקאי מאוקלהומה, איש המפלגה הדמוקרטית, שכיהן כמושל אוקלהומה ה-26 בשנים 2003–2011.
הנרי היה מושל אוקלהומה השלישי, והדמוקרט השני בהיסטוריה של אוקלהומה שכיהן בשתי תקופות כהונה רצופות. ב-2010 הוא כבר לא היה רשאי להתמודד על כהונה נוספת בשל הגבלת כהונה המוגדרת בחוקת אוקלהומה, אף על פי שהפופולריות של הייתה גבוהה. כהונתו השנייה הסתיימה ב-10 בינואר 2011 ובמקומו הושבעה המושלת הרפובליקנית מרי פאלין.
שמו של הנרי הוזכר כמועמד אפשרי לכהן בסנאט של ארצות הברית, אך בבחירות המיוחדות שנערכו ב-2014 כדי לאייש את מושבו של טום קובורן שהתפטר, הוא דחה את ההצעה להתמודד.
ראשית חייו

בראד הנרי נולד בשוני שבאוקלהומה, כבנו של צ'ארלס הנרי, שופט וחבר לשעבר של בית המחוקקים המדינתי. לאחר שסיים ב-1981 את לימודיו בבית הספר התיכון המקומי, למד הנרי באוניברסיטת אוקלהומה על בסיס מלגה שקיבל, וב-1985 סיים לימודי תואר בוגר אוניברסיטה בכלכלה. ב-1988 הוא סיים לימודי תואר במשפטים מהקולג' למשפטים של האוניברסיטה, ובעת לימודיו שם הוא היה העורך של כתב העת המשפטי של הקולג'.
לאחר סיום לימודיו עסק הנרי בעריכת דין בעירו, עד אשר ב-1992 הוא נבחר לסנאט של אוקלהומה, שם הוא כיהן עד בחירתו כמושל.
הערות שוליים

↑  AWOL Democrats hole up in Oklahoma motel, www.chron.com, May 13, 2003.
↑  "Brad Henry." OntheIssues.org.
↑  Hoberock, Barbara. "Henry's veto is overthrown." Tulsa World, April 18, 2008.
↑  Hoberock, Barbara. "Henry vetoes 2 abortion bills." Tulsa World, April 24, 2010.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1177305666  ISNI: 0000 0001 1854 0767  LCCN: no2011040430  VIAF: 169694116   WorldCat (עם VIAF): 169694116
אלימות מינית

אלימות מינית היא כל פעילות מינית או ניסיון לפעילות מינית, בין אם היא פיזית או מילולית, הנעשית באלימות או בכפייה (אנ') ללא הסכמתו או בניגוד לרצונו של קורבן האלימות. גם כאשר הסכמה-לכאורה נכפית תוך איומים, הפעלת כוח או תחת ניצול יחסי מרות, הדבר נחשב לאלימות מינית. כפייה של מעשה מיני תוך כדי ערפול וחוסר הכרה של הקורבן, או תוך ניצול חוסר מודעות כמו במקרים של פגיעה בקטין חסר ישע או אדם בעל מוגבלות, אף הן צורות של אלימות מינית.
תקיפה מינית

תקיפה מינית היא עבירת מין לפי החוק בישראל ובעולם. זו תקיפה בעלת אופי מיני המתבצעת כלפי אדם אחר, ללא הסכמתו או בניגוד לחוק. תקיפה מינית כוללת, בין השאר, מגע בעל אופי מיני באמצעות גופו של התוקף או באמצעות חפץ, וכן גם התעללות מינית, התעללות מינית בילדים, אונס בנישואים, בעילת קטינה, מעשה מגונה, אונס ומעשה סדום בכפייה ועוד.
קיימים סוגים נוספים של תקיפה מינית שאינם נמנים באופן מפורש בחוק, למשל הסרת קונדום ללא הסכמה. במקרים בהם מוגשת תלונה על סוג של תקיפה מינית שאינו מוזכר במפורש בחוק, יכול בית המשפט להחליט שהמעשה הוא בעצם גרסה שונה של אחת העבירות המוגדרות בחוק.
יש הרואים גם בעבירת הטרדה מינית סוג של תקיפה מינית, ויש המעדיפים להבחין בין השתיים, ולייחס את המושג "תקיפה מינית" למעשים, ואת המושג "הטרדה מינית" לדיבורים. בשל הבעיה בהגדרה זו, תקיפה מינית נכללת תחת אלימות מינית, הכוללת כל סוג של אלימות ופגיעה בעלי אופי מיני.
אוכלוסיות סיכון

אוכלוסיות הנשים והילדים נחשבות כבעלות סיכון גבוה להיפגע מאלימות מינית, כשקבוצת הסיכון הגבוהה ביותר היא נשים צעירות ורווקות.
אוכלוסיית הנשים – קיימת אי ודאות באשר לאחוזי הנשים שעברו אלימות מינית מאוכלוסיית הנשים הכללית, זאת בשל חוסר היכולת והרצון של מותקפי אלימות רבים לדווח על האירוע. אומנם הפילוח המשוער של הגילאים בהם ארעה האלימות המינית מתייחס לכך כי בין 30–60 אחוזים מהנשים עברו אלימות מינית בפעם הראשונה עד גיל 15.
אוכלוסיית הילדים – מרבית האלימות המינית בילדים מתבצעת במסגרת התעללות מינית בתוך המשפחה או במצב של גילוי עריות. למקרים אלו נלווית לרוב סודיות ועשוי לחלוף זמן רב בטרם יתגלה האירוע או ידווח.
מקרב אוכלוסיית הילדים, נחשבות קבוצות בעלי מוגבלויות שכליות, התפתחותיות או גופניות לפגיעות במיוחד. הסיבה לכך היא מודעותו של התוקף למגבלות הקורבן וחוסר יכולתו להתנגד, להבין או לדווח על מעשי האלימות.
מחקר שנערך בשנת 2022 מצא כי 63% מהילדים המטופלים בשירותי הרווחה בישראל בגלל פגיעה מינית למדו במוסדות חינוך דתיים וחרדיים. המחקר מצא קורלציה בין רמת דתיות לשיעור גבוה של בנים מבין המטופלים, כאשר הסיכון של בנים תלמידי החינוך הממלכתי-דתי להיות מטופלים בעקבות פגיעה מינית גבוה כמעט פי-ארבעה מהסיכון של בנים תלמידי החינוך הממלכתי.
אופי הפגיעה והתקיפות

אופי הפגיעה מושפע ממאפיינים שונים כמו הגיל בו היא החלה, משכה, הישנות התקיפות, פער הגילאים בין התוקף לקורבן, טיב הקשר והקרבה בין התוקף לקורבן ותגובת החברה והסביבה הקרובה לקורבן.
רובן המוחלט של הפגיעות מתבצע בידי יחיד ובשאר המקרים מדובר בתקיפה קבוצתית. בחלק קטן מהמקרים מופעלת אלימות פיזית שאינה קשורה לפעולה מינית.
כאשר התקיפות המיניות הן בילדים, ניתן למיין אותן באמצעות בדיקת מניעי התוקף במסגרת היחסים בין התוקף לקורבן:
פגיעה במסגרת ענישה חינוכית – הקורבן עשה משהו "לא בסדר" ועל כן התוקף מעוניין ללמדו לקח.
פגיעה במסגרת התעללות – התוקף מעוניין לגרום כאב וסבל לקורבן.
פגיעה במסגרת ניצול תמימותו של ילד לקיום יחסים מינים לא חוקיים עם מבוגר. מדובר ביחסים שמטרתם סיפוק צרכיו ותאוותו המינית של התוקף.
במקרים מסוימים, האלימות המינית משמשת ככלי שליטה, טקטיקת הפחדה והכנעה של יריב במאבק, או במצב בו התוקף רוצה לשלוט במעשיו של הנתקף. במקרה כזה האלימות המינית איננה אמצעי לסיפוק מיני, אלא כלי הפחדה אלים ומרתיע.
השפעת האלימות המינית

לאלימות מינית השלכות קצרות טווח וארוכות טווח על הקורבן ובהן השפעות על תפקודיו הפיזיולוגיים (כתוצאה מהפגיעה), הנפשיים, הפסיכולוגיים, החברתיים והתקשורתיים.
בטווח הזמן הקצר עלולה הפגיעה להוביל לאירועי חרדה, הפרעות שינה, בחילות, קשיי קשב, פרנויה ועוררות פיזיולוגית.
בטווח הארוך ידוע על הופעתן של תופעות כדיכאון, הערכה עצמית נמוכה, האשמה עצמית, הפרעות אכילה, נטיות אובדניות, פגיעה עצמית והתמכרויות שונות כמו סמים ואלכוהול. תופעה קשה ועוצמתית במיוחד היא הפרעת דחק פוסט-טראומטית שעלולה לבוא לידי ביטוי שנים רבות לאחר האירוע. בשנות השבעים, טרם כניסתה של האבחנה "הפרעת דחק פוסט טראומטי" למדריך הסיווג הפסיכיאטרי ה-DSM בשנת 1980, קמו חוקרות שהציעו אבחנות חלופיות על מנת לתאר את ההשפעה של תקיפה מינית חמורה: בשנת 1974 הציעו האחות אן וולברט ברג'ס (אנ') והסוציולוגית לינדה ליטלה הולמסטרום (Lynda Lytle Holmstrom), להשתמש באבחנה של "תסמונת טראומה בעקבות אונס" – אבחנה שבסופו של דבר לא אומצה על ידי מדריכי הסיווג הפסיכיאטריים המרכזיים, כמו ה-DSM וה-ICD.
במקרים של חשיפה לאלימות מינית מתמשכת, ובפרט בגיל הילדות וכאשר שהאדם הפוגע היה דמות קרובה ובעלת סמכות, עלולה להתפתח פוסט-טראומה מורכבת – אבחנה שהוצעה בראשית שנות התשעים בידי הפסיכיאטרית ג'ודית לואיס הרמן, בספרה "טראומה והחלמה". גם אבחנה זו לא נכנסה למדריך ה-DSM אך בשנת 2018 היא נכנסה למדריך האחרון של ה-ICD אותו מפרסם ארגון הבריאות העולמי, ה-ICD-11, מה שמעיד על קבלה הולכת וגוברת של האבחנה.
חוקרים נוספים, במטא-אנליזה מקיפה משנת 2005, ניסו להראות מכלול של ראיות מחקריות בדבר קשר סיבתי בין חוויות של התעללות מינית בילדות, לבין תופעות שמוגדרות על ידי הפסיכיאטריה כ"פסיכוזה" ואבחנות כגון סכיזופרניה בבגרות – תופעות ואבחנות שפסיכיאטרים רבים נוטים לייחס להן הסבר גנטי וביולוגי, ולהתעלם מהקשרים כגון טראומות ילדות.
אלימות מינית טומנת בתוכה גם תסמונת סודיות, הכחשה וסירוב לדון באירוע. איומי התוקף והרצון להדחיק את המקרה מובילים נפגעים רבים להימנע מדיווח עליו, וכן הפחד מסטיגמה ומתוצאות שליליות עבור הקורבן אם המקרה ייחשף, כמו הפחד מהתוקף ומתגובת הסביבה והמשפחה.
במישור הגופני, אלימות מינית יכולה להוביל להיריון בלתי רצוי, להדבקה במחלות בכלל ובמחלות מין בפרט, תוך סיכון חיי קורבן האלימות. מחקרים שונים מראים כי בכ-15 אחוז ממקרי אונס נשים שדווחו, האונס הוביל להריון.
השפעת האלימות המינית > השפעת אלימות מינית בילדות על גברים

גברים שנפגעו מינית בילדותם נוטים לשמור על יחסים בינאישיים מרוחקים ונטולי רגש. זאת מכיוון שיחסים אלה מעלים בגברים שנפגעו חרדה, בשל העבר הטראומטי שבו יחסים אינטימיים נקשרו לפגיעה. כמו כן, בשל נורמות מגדריות אשר 'מתירות' לגברים בכלל לחוש ולהביע זעם בלבד, גברים רבים אשר נפגעו מינית מצליחים לחוש ולהביע רק רגשות של כעס וזעם ביחס לפגיעה שעברו. אף על פי כן, לרוב מתחת לרגשות הכועסים ישנם רגשות פגיעים יותר, דוגמת אבל ועצב.
גברים שהיו קורבנות להתעללות מינית מתקשים להבחין בין מין, חיבה, הגנה והתעללות. פעמים רבות המושגים האלה נחווים אצלם במקשה אחת, ללא יכולת להבדיל ביניהם. זאת משום שחוויות אלו נקשרו יחדיו בקשר המתעלל שהם חוו. בהקשר של הקושי להבדיל בין מושגים אלה, גברים רבים חווים קושי ואמביוולנטיות ביחס למיניות של עצמם. מכיוון שחוו את ההתעוררות המינית הראשונה שלהם דרך התעללות, הם מקשרים את המיניות שלהם עם כפייה, פגיעה, חוסר שוויוניות ולפעמים אלימות. החיבור בין סודיות והתעוררות מינית משאיר את הקורבנות פעמים רבות מבוישים מאוד ביחס למיניות של עצמם, בייחוד אם היא שונה מהנורמה.
דרכי הטיפול

הטיפול בקורבנות אלימות מינית מתבצע במספר מישורים משלימים ובהם המישור הפסיכולוגי-נפשי ומתן סיוע להתמודדות עם הטראומה, המישור הרפואי פיזי והמישור המשפטי והפלילי. במספר בתי חולים בישראל מופעל חדר אקוטי (הידוע גם בשם ״חדר 4״), אשר מספק טיפול רפואי ונפשי ראשוניים לנפגעי תקיפה מינית. ההגעה לחדר אמורה להיות מהירה (עד שבוע מיום האירוע) כדי לאפשר מתן מענה נפשי ראשוני וכדי למזער את הפגיעה באיכות הראיות הנאספות.
דרכי הטיפול השונות באלימות מינית בישראל נועדו לסייע במיגור התופעה, עמותות שונות ובתי דין ייעודיים לתחום עבירות מין והטרדה מינית הוקמו לצורך התמודדות עם התופעה. בתי הדין המיועדים לטיפול בפגיעות מיניות תורמים להובלת הליך מקצועי והוגן, להנגשת צד עבור הנפגעים, ולמניעת נזקים נפשיים נוספים. האלימות המינית מחייבת את בית המשפט בהיכרות עם עולם התוכן של הפגיעה המינית והבנת מאפייניה הייחודיים. בתי דין המיועדים לטיפול בפגיעות מינית הם דרך להבטחת מקצועיות, הליך הוגן, והנגשת צדק לנפגעים ומניעת נזקים נפשיים נוספים תוך שמירת זכויות הנאשם או החשוד.
דרכי הטיפול > טיפול נפשי

במקרים רבים הקורבנות נזקקים לעזרה נפשית, כדי להתמודד עם הטראומה הנפשית. לעיתים קרובות אדם שעבר תקיפה מינית יסבול גם שנים רבות אחר כך מהשלכות פסיכולוגיות קשות, ובמיוחד אם ההתעללות אירעה בילדות. חלק מהקורבנות סובלים מתופעות של דיכאון, התקפי חרדה, ניסיונות התאבדות, דיסוציאציה (תחושת ניתוק מהגוף), הפרעות אכילה, התנהגות אובססיבית, פלאשבקים, בעיות זיכרון ובעיות ביצירת מערכות יחסים חברתיות, רומנטיות או מיניות.
הטיפול בנפגעי אלימות מינית דורש סבלנות רבה ותשומת לב. יש להעניק לקורבן ואף לבני משפחתו תמיכה וטיפול פסיכולוגי או פסיכיאטרי.
דרכי הטיפול > ענישה בחוק

ענישה בחוק היא כלי שמטרתו להגן על הקורבן והחברה מפני התוקף, ובנוסף, ליצור הרתעה מביצוע מעשי אלימות מינית. בישראל עוסקים בתקיפה מינית סעיפים 345–355 לחוק העונשין. להטרדה מינית מוקדש חוק נפרד, החוק למניעת הטרדה מינית. תקיפה מינית מכל סוג היא עבירה פלילית ועוולה אזרחית. בגין תקיפה מינית ניתן להעמיד את התוקף לדין על העבירה הפלילית, שעונשה נקבע במשפט במגבלות החוק, וכן רשאי המותקף לתבוע במשפט אזרחי פיצוי על הנזק שנגרם לו, לרבות נזקים נפשיים כתוצאה מהעבירה האלימה.
ראו גם

טראומה נרתיקית
תסמונת טראומה בעקבות אונס
פוסט-טראומה מורכבת
לקריאה נוספת

אריאל פינקלשטיין, מטופלים בשירותי הרווחה בעקבות פגיעה מינית בחלוקה לפי מגזר דתי, נאמני תורה ועבודה, 2022
פרידמן מנחם. לאסוף את השברים. זמן הרפואה, 23: 24-31, 2006/7.
שפירא-ברמן עפרית. הסוד ועונשו: עיגון זכויותיהם של קורבנות אלימות מינית בחוק. חברה ורוחה: רבעון לעבודה סוציאלית, 23 (2): 185-197, 2003.
טלי גור-בוסתנאי, אמנון לזר. תפיסת האקלים המשפחתי בקרב עברייני גילוי עריות מתבגרים. חברה ורוחה: רבעון לעבודה סוציאלית, 24 (1): 7-26, 2004.
טילמן פרניס. התעללות מינית בילדים: תאוריה ודרכי טיפול. קריית ביאליק : אח, בשיתוף המועצה הלאומית לשלום הילד, 1995.
הרבנים דוד סתיו ואברהם סתיו, 'פגיעה מינית והטרדה מינית בהלכה', צהר מג, תשע"ט, עמ' 93–123.
29 ביוני

29 ביוני הוא היום ה-180 בשנה, (181 בשנה מעוברת) בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 185 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

1033 – ליקוי חמה מלא מעל אירופה
1444 – קרב טורביול בין העות'מאנים לבין כוחותיו המורדים של סקנדרבג
1946 – "השבת השחורה", במהלכה נאסרו רבים ממנהיגי היישוב והתנועה הציונית
1955 – משה שרת מציג את ממשלתו השנייה (השישית במנין הממשלות) בפני הכנסת
1958 – ברזיל מנצחת את שוודיה בתוצאה 5 – 2 במשחק הגמר של מונדיאל 1958, שנערך בשוודיה
1974 – איסבל פרון מושבעת כנשיאה הראשונה של ארגנטינה
1976 – סיישל זוכה בעצמאות מבריטניה
1986 – ארגנטינה מנצחת את גרמניה המערבית בתוצאה 3 – 2 במשחק הגמר של מונדיאל 1986
1992 – הסרט הישראלי "החיים על פי אגפא" יוצא לאקרנים
1995 – משימה STS-71 במסגרת משימות מעבורות חלל : מעבורת אטלנטיס מתחברת לתחנת החלל הרוסית מיר ויוצרת את החללית הגדולה ביותר
2007 – התחלת המכירות של ה-אייפון הראשון של חברת אפל
2008 – נבחרת ספרד זוכה באליפות אירופה
2008 – רוברט מוגאבה נבחר בפעם הששית כנשיא זימבבואה, אחרי בחירות, שבהן הוא היה המועמד היחיד
2017 – הבונדסטאג אישר ברוב גדול נישואים חד-מיניים בגרמניה
2020 – בעקבות מחאות ג'ורג' פלויד, מדינת מיסיסיפי הצביעה על שינוי דגלה, בו הופיע סמל דגל הקונפדרציה
נולדו

1326 – מוראט הראשון, סולטאן האימפריה העות'מאנית (נפטר ב-1389)
1844 – פטר הראשון, מלך סרביה (נפטר ב-1921)
1880 – גנרל אוברסט לודוויג בק, ראש המטה של הוורמאכט בזמן המשטר הנאצי, מראשי קשר העשרים ביולי (הוצא להורג ב-1944)
1900 – אנטואן דה סנט-אכזופרי, סופר וטייס צרפתי (נהרג ב-1944)
1924 – דוד רובינגר, צלם ישראלי (נפטר ב-2017)
1925 – ג'ורג'ו נפוליטנו, מדינאי איטלקי, נשיא איטליה ה-11 (נפטר ב-2023)
1925 – קארה ויליאמס, שחקנית אמריקאית (נפטרה ב-2021)
1926 – גדעון זינגר, שחקן וזמר ישראלי (נפטר ב-2015)
1928 – אוריון גלין גלר, רופא ישראלי ושיאן ישראל בזריקת דיסקוס (נפטר ב-2021)
1929 – שמואל עצמון, שחקן תיאטרון ובמאי ישראלי
1930 – סלאבומיר מרוז'ק, מחזאי, סופר וקריקטוריסט פולני (נפטר ב-2013)
1931 – רלף קליין, מאמן כדורסל ישראלי, חתן פרס ישראל (נפטר ב-2008)
1936 – נפתלי יבין, שחקן, במאי תיאטרון, מחזאי וסופר ישראלי (נפטר ב-1972)
1937 – איתן ששינסקי, פרופסור לכלכלה באוניברסיטה העברית
1937 – חנוך בן אליהו, קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף בחיל הים הישראלי
1937 – יאיר נוסובסקי, כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת השוער
1941 – מרגיטה גומל, אתלטית מזרח גרמניה (נפטרה ב-2021)
1946 – אורי קליין, מבקר קולנוע ישראלי, זוכה פרס סוקולוב לעיתונאות (נפטר ב-2022)
1947 – ריצ'רד לואיס, סטנדאפיסט ושחקן טלוויזיה וקולנוע אמריקאי יהודי (נפטר ב-2024)
1949 – אריק סיני, זמר ישראלי
1949 – מיקי אריסון, מיליארדר ואיש עסקים ישראלי-אמריקאי
1952 – מירון שר, שחמטאי סובייטי-אמריקאי ממוצא יהודי בדרגת רב-אמן (נפטר ב-2020)
1954 – ז'וניור, כדורגלן ברזילאי
1960 – חנה אזולאי-הספרי, שחקנית, תסריטאית, מחזאית ובמאית קולנוע ישראלית
1966 – גפי אמיר, סופרת ופובליציסטית ישראלית
1972 – סמנתה סמית', התפרסמה כשכתבה מכתב לשליט ברית המועצות יורי אנדרופוב בתקופת המלחמה הקרה (נפטרה ב-1985)
1978 – ניקול שרזינגר, זמרת אמריקאית
1979 – יהודה לוי, שחקן ודוגמן ישראלי
1987 – גל נבו, שחיין ישראלי
1994 – אלינה בורן, זמרת אסטונית
1994 – קמילה מנדס, שחקנית אמריקאית
1995 – אלדור שומורודוב, כדורגלן אוזבקי