השתנות טבעים בהלכה
הערות שוליים

↑  שו"ת הרשב"א חלק א' סימן צ"ח: "ואם תשוב ומה נעשה וכבר ראינו בעינינו יתרת ברגל ששהתה שנים עשר חודש. זו היא שאמר רבי יהושע בן לוי לרבי יוסי בן נהוראי על דא את סמיך כלומר אי אפשר. וכאילו אתה מעיד על שאי אפשר שראית אותו בעיניך. או סבה אחרת יש. וכן בכאן אנו שואלין אותו שמעיד מאין אתה יודע ששהתה זו. שמא שכחת או שמא טעית או שמא נתחלף לך בזמן או שמא נתחלפה לך בהמה זו באחרת. שאי אפשר להעיד שתהא בהמה זו בין עיניו כל שנים עשר חודש. ואם יתחזק בטעותו ויאמר לא כי אהבתי דברים זרים והם אשר ראו עיניהם ואחריהם אלך. נאמר אליו להוציא לעז על דברי חכמים אי אפשר. ויבטל המעיד ואלף כיוצא בו ואל תבטל נקודה אחת ממה שהסכימו בו חכמי ישראל הקדושים הנביאים ובני נביאים ודברים שנאמרו למשה מסיני. ועוד אני אומר שלא אמרו שהיתרת זו אינה חיה. אלא כך אמרו שכך קבל משה מסיני שהיתרת כנטול. וכל שאילו ינטל אינו חי שנים עשר חודש אפילו מעתה שלא נטל טריפה כאילו נטל. ואף על פי שהוא מרבה כחול ימים עם יתרונו. וכן בחסר רגל אפילו חיה טריפה. שאילו לא נולדה כן אלא שלימה ונטל רגלה לא חיתה אף עכשיו טריפה. וסוף דבר מוטב נחזור אחר הטענות כדי לקיים דבריהם ולא שנדחה דבריהם המקודשים האמתיים המקויימים ונעמד ונקיים דברים בטלים של אלו"
↑  שו"ת הריב"ש סימן תמ"ז: "שאין לנו לדון בדיני תורתנו ומצוותיה, על פי חכמי הטבע והרפואה. שאם נאמין לדבריהם, אין תורה מן השמים, חלילה. כי כן הניחו הם במופתיהם הכוזבים. ואם תדין בדיני הטריפות על פי חכמי הרפואה, שכר הרבה תטול מן הקצבים, כי באמת ייהפכו רובם ממוות לחיים ומחיים למוות...  וכמה וכמה אחרים שאנחנו אוסרים כגון הסירכות והמראות הפוסלות בריאה, והם מלעיגים עלינו, יוצק זהב רותח לתוך פיהם כי לא מפי הטבע והרפואה אנו חיין, ואנחנו על חכמינו ז"ל נסמוך אפילו יאמרו לנו על ימין שהוא שמאל, שהם קבלו האמת ופירושי המצוות איש מפי איש עד משה רבנו ע"ה. לא נאמין אל חכמי היוונים והישמעאלים שלא דברו רק מסברתם, ועל פי אי זה ניסיון, מבלי שישגיחו על כמה ספקות יפלו בניסיון ההוא".
↑  ראו להלן דברי הפוסקים לעניין הריגת כינה בשבת, וכן לעניין חילול שבת על הנולד בחודש השמיני.
↑  מכתב מאליהו חלק ד' עמוד 355: "ואמר אדמו"ר זצ"ל שבאלו ובכיוצא באלו לעולם אין הדין משתנה אף שלכאורה הטעם אינו מובן לנו, אלא יש לאחוז בדין בשתי ידיים בין לחומרא בין לקולא. והטעם,... כי את ההלכה ידעו חז"ל בקבלה מדורי דורות, וגם ידעו מן הניסיון... אבל בעניין ההסברים הטבעיים, לא ההסבר מחייב את הדין אלא להפך, הדין מחייב הסבר, והטעם המוזכר בגמרא אינו הטעם היחידי האפשרי בעניין, ואם לפעמים נתנו הסברים שהם לפי ידיעת הטבע שבימיהם, חובה עלינו לחפש הסברים אחרים שבהם יתקיים הדין על מכונו לפי ידיעות הטבע שבימינו... וגם אם לא נמצא טעם הגון, נאמין באמונה שלמה שהדין דין אמת ואל ה' נייחל שיאיר עינינו למצוא הסבר מתאים".
↑  הקדמה לחיבור "דור רביעי" על מסכת חולין, לפי הציטוט כאן
↑  תוספות על תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף כ"ד, עמוד ב'
↑  משנה, מסכת שבת, פרק ט', משנה ג'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן של"א, סעיף ט'
↑  הרב ד"ר מרדכי הלפרין, "מציצה ורחיצה בחמין לאחר ברית מילה"
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קל"ג, עמוד ב'
↑  תפארת ישראל, בועז, שבת פרק יט משנה ב
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ק"ז, עמוד ב'
↑  חידושי הריטב"א שבת יב.
↑  שולחן_ערוך_אורח_חיים_שטז_ט, וראו דיון ערוך בביאור הלכה שם.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן שט"ז, סעיף ט'
↑  הרב יצחק למפרונטי בפחד יצחק מערכת צידה.
↑  קובץ תורני אור תורה שע"ד סימן מ"ד. ארחות שבת פרק ארבעה עשר סעיף ל'.
↑  עיין למשל הרב מרדכי אליהו, שו"ת קול אליהו פרק כז שאלה א: "כיום אנחנו לא בקיאים איזו כינה מותרת בהריגה, ולכן אוסרים להרוג כל כינה".
↑  הרב שלמה זלמן אוירבך, ודרך בינה עמוד יח' בשם הרב חיים קניבסקי.
↑  גביע הכסף שבת יב. בשם הרב בן-ציון אבא-שאול. מכתב מאליהו חלק ד' עמוד 355.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קל"ה, עמוד א'
↑  משנה, מסכת מכשירין, פרק ו', משנה ז'
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קל"ו, עמוד א'
↑  שמירת שבת כהלכתה פרק לו' אות יב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף מ"ב, עמוד א'
משנה תורה לרמב"ם, ספר קדושה, הלכות מאכלות אסורות, פרק ד', הלכה ח'
↑  משנה, מסכת חולין, פרק ד', משנה ו'
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ק"כ, עמוד ב'
↑  חזו"א יו"ד טריפות ה' ג'
↑  שפתי כהן יו"ד ש"ה ט"ז
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף צ"ז, עמוד א'
↑  חזון איש יורה דעה הלכות טריפות סימן ה': "ואין לתמוה על זה, דבאמת נראה דברא הקב"ה רפואות אף לטריפות... אלא שלא נתגלו בכל דור ודור ובכל מקום ומקום ויש אשר נתגלו וחזרו ונשכחו... ונמסר לחכמים לקבוע הטריפות ע"פ רוח קדשם שהופיע עליהם. והנה היה צריך להקבע בב' אלפים תורה... דיני הטריפות לדורות... ואין לנו תורה חדשה אחריהם... ואותן המחלות שהיו פרוונקא דמלאכא דמותא בזמן ההוא... המה הטריפות שאסרתן התורה בין בזמן ההוא ובין בזמן של הדורות הבאים שמסר הקב"ה את משפטי התורה שלהן לחכמי הדורות ההם... ואפשר דהנתוחים שבזמנינו לא היו מועילים בימים הראשונים..." לספר באתר היברובוקס ראו כאן
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שביתת עשור, פרק ג', הלכה ב'
↑  הובא בספר הליכות שלמה, תפילה.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ג', סעיף א'
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.