stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שלמה להט
הנצחתו

באוקטובר 2016 נקרא משכן האופרה הישראלית במשכן לאומנויות הבמה בתל אביב על שמו.
הטיילת בתל אביב נקראת על שמו.
ראו גם

חוק צ'יץ'
הערות שוליים

↑  רחל לינדנר למנוחות, דבר, 12 בדצמבר 1983.
↑  אדם לבור, עיר התפוזים: ערבים ויהודים ביפו; תרגום: דליה טסלר, ירושלים: כרמל, תש"ע 2010, עמ' 249 (המקור באנגלית:
LeBor, City of Oranges (London 2006), p. 249, בגוגל ספרים)
↑  אורי הלל, כנס מחזורים ענק בבית הספר דה שליט, באתר ynet, 13 בפברואר 2003
↑  דנה ירקצי‏, מהטיילת ועד המזרקה - פועלו של צ'יץ' בתל אביב, באתר וואלה, 1 באוקטובר 2014
↑  שלמה להט, טוראי יהושע בורגין ז"ל, סיפורו של שלמה להט (ציץ'), באתר מועצה אזורית בני שמעון.
↑  עופר אדרת, אילן ליאור, מת שלמה להט (צ'יץ'), ראש העיר תל אביב המיתולוגי, באתר הארץ, 1 באוקטובר 2014
↑  מבצע חרגול, באתר גדוד הסיור של חטיבת גולני.
↑  יוכשר נתיב בטוח לכותל המערבי, דבר, 9 ביוני 1967.
↑  ראו עוד: אריה חשביה, האלוף של סיני, דבר, 8 באוגוסט 1969; שמשון עופר, אלוף שלמה להט הפורש מסכם מלחמת ההתשה, דבר, 1 בספטמבר 1972.
↑  אלוף יצחק חופי - ראש מה"ד, מעריב, 1 באוגוסט 1969.
↑  אלוף להט – ראש אכ"א; אלוף אייל – נספח באנגליה, מעריב, 28 ביולי 1970.
↑  ילקוט הפרסומים - בחירות מקומיות 1989, באתר נבו, ‏9 במרץ 1989
↑  נטען כי מתן היתר לפתיחת שני בתי קולנוע שונים, נועד לפצל את ההפגנות החרדיות ובכך להחליש את ההתנגדות
↑  חלק ממנה נקרא על שמו עוד בחייו
↑  מורן זליקוביץ', תל-אביבים בורחים: "ההתרעות מפחידות", באתר ynet, 17 ביולי 2006.
↑  מנחם רהט, ברמן דולצ'ין ולפיד בראש המרכז הליברלי, מעריב, 5 בנובמבר 1986
↑  שרה פרידמן, מועצת חירות אישרה מועמדות שלמה להט, מעריב, 16 בינואר 1989
↑  תום שגב, שלמה להט קורא למשא־ומתן עם אש"ף, כותרת ראשית, 26 ביוני 1985
↑  אטילה שומפלבי, בתגובה למכתב הרבנים: "מכתב אלופים" בעד התנתקות, באתר ynet, 29 באפריל 2004
1 2  גלעד מורג, ראש העיר ת"א לשעבר שלמה להט הלך לעולמו, באתר ynet, 1 באוקטובר 2014.
↑  מ.מ., על אש קטנה במטבחים הפוליטיים | צ'יץ' עושה קשיים לקרובו רפאל, מעריב, טור 1, 3 ביולי 1973.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007292132305171  GND: 1060770253  ISNI: 0000 0004 4030 1377  VIAF: 311574892   WorldCat (עם VIAF): 311574892 
קברו של שלמה להט בבית הקברות טרומפלדור בתל אביב
המרכז להנצחת חיילי אנז"ק בבאר שבע

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון
 כתובת:  אוסטרובסקי 4, באר שבע
 מיקום:  באר שבע 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2017
 תאריך פתיחה רשמי:  2017 
 אדריכל:  אודי כסיף, מייזלץ - כסיף אדריכלים
 קואורדינטות:  31°14′37″N 34°46′58″E﻿ / ﻿31.243583333333°N 34.782638888889°E﻿ / 31.243583333333; 34.782638888889
 anzac.co.il
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת באר שבע מוגדלת) המרכז להנצחת חיילי אנז"ק בבאר שבע (למפת באר שבע רגילה) המרכז להנצחת חיילי אנז"ק בבאר שבע (למפת צפון הנגב רגילה) המרכז להנצחת חיילי אנז"ק בבאר שבע (למפת צפון הנגב מוגדלת) המרכז להנצחת חיילי אנז"ק בבאר שבע   he המרכז להנצחת חיילי אנז"ק בבאר שבעhe המרכז להנצחת חיילי אנז"ק בבאר שבעמפת  __ באר שבע (in English: Beersheba) [‌צפון הנגב‌]מצפון, ממזרח ומערב: __ מועצה אזורית בני שמעון (in English: Bnei Shimon Regional Council) ממזרח: __ עומר (יישוב) (in English: Omer, Israel), __ תל שבע (in English: Tel Sheva) מדרום: __ שגב שלום (in English: Shaqib al-Salam), __ מועצה אזורית מרחבים (in English: Merhavim Regional Council) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;   לחצו כדי להקטין חזרה   לחצו להגדלה    העיר העתיקה בבאר שבע (ניתן להקיש על אתרים שונים כדי להגיע לערכים מורחבים המפרטים אודותם) 
 
המרכז להנצחת חיילי אנז"ק בבאר שבע הוא אתר מורשת  ומוזיאון בעיר העתיקה שבבאר שבע, סמוך לבית הקברות הצבאי הבריטי בבאר שבע. המוזיאון נחנך במסגרת חגיגות 100 שנים לכיבוש באר שבע על ידי אנזא"ק ב-31 באוקטובר 2017, במעמד ראש ממשלת ישראל, המושלת הכללית של ניו זילנד וראש ממשלת אוסטרליה. המוזיאון כולל מוצגים מקוריים של חיילי אנזא"ק, תמונות וסרטים המתעדים את פעילותם, ואולם הקרנה המעוצב כמוצב מהתקופה, בו מוצג סרט קצר המבוסס ברובו על קטעים מהסרט "The Lighthorsemen" ("הפרשים הקלים", אוסטרליה, 1987) הממחיש את קורותיהם של חיילי אנזא"ק במערכה.
התפיסה האדריכלית של המוזיאון

אדריכל המבנה הוא אודי כסיף. זהו מבנה יצוק בטון-לבן וחשוף, המזכיר מצד אחד אבן מדברית ומצד שני את הביצורים במלחמות. צורתו של המבנה, ראש של סוס, נוצרה באזכור לפרשים המסתערים, שאפיינו את הקרב על באר שבע.
המבקרים נכנסים ישר אל החלל המרכזי שם מוצג מידע על המסע לארץ ישראל, הקרבות בעזה ועד לכיבוש באר שבע. משם מופנים המבקרים אל אולם ייחודי המשלב סרט ומופע, אשר בסופו צופים המבקרים ממרפסת המוזיאון אל נוף בית העלמין ובו ניצבות מצבות חיילי האנז"ק והצבא הבריטי.
זופר אבדיה

זוּפֵֶר ׳זופי׳ אַבְדִיָה (בסרבית: Зуфер Авдија, באלבנית: Zufer Avdija; נולד ב-1 באוקטובר 1959) הוא כדורסלן עבר ומאמן כדורסל ישראלי-סרבי יליד קוסובו. שיחק בתפקיד פורוורד. בעברו כשחקן ייצג את נבחרת יוגוסלביה בכדורסל. כיום משמש כמנהל המקצועי של בני הרצליה.
קורות חיים

אבדיה נולד בפרישטינה, בירת קוסובו (אז חלק מסרביה שביוגוסלביה) למשפחה גוראנית-מוסלמית. בשנים 1977–1980 הוא שיחק בקבוצת סיגל פרישטינה מעיר הולדתו. בשנים 1980–1990 שיחק בקבוצת הכוכב האדום בלגרד מצמרת הליגה היוגוסלבית והיה לקפטן הקבוצה. ב-1984 הגיע איתה לגמר גביע קוראץ'.
אבדיה רשם 66 הופעות בינלאומיות בנבחרת יוגוסלביה. היה חלק מסגל נבחרת יוגוסלביה בכדורסל שהשתתפה בגביע העולם שנערך בקולומביה בשנת 1982 והגיעה למקום השלישי. הוא היה הקלע המוביל במשחק נגד אורוגוואי, וסיים את הטורניר עם ממוצע של 8.8 נקודות למשחק. בנוסף, השתתף עם נבחרת יוגוסלביה בכדורסל כשזכתה במקום הראשון במשחקי הים התיכון שנערכו במרוקו ב-1983.
ב-1990, בגיל 31 יצא לראשונה לשחק מחוץ לגבולות יוגוסלביה, לאחר שהחוק במדינה בתקופה זו איפשר יציאת שחקנים מחוץ למדינה רק לאחר גיל 28. הוא הצטרף לא.ס. רמת השרון כשחקן חיזוק זר. עם נישואיו לאחר ארבע שנים בארץ אבדיה התאזרח כישראלי. הוא היה אחד מהזרים הראשונים מיוגוסלביה לשעבר ששיחקו בישראל.
במשחק של רמת השרון נגד הפועל חולון ב-1992, קלע 53 נקודות. בעונת 1995/96 שיחק במכבי ראשון לציון וקלע 95 נקודות במהלך העונה, ועונה אחר כך הצטרף להפועל תל אביב בה קלע 105 נקודות במהלך העונה.
לאחר שסיים לשחק בהפועל תל אביב, הוא שיחק גם בליגות נמוכות יותר. כששיחק באליצור בת ים, הוא שיתף פעולה עם בנו אנדריי שהצטרף לקבוצה. אבדיה מונה בהמשך למאמן הנוער של בני הרצליה, ובשנת 2011 מונה כעוזר מאמן בני השרון/הרצליה.
שימש במשך מספר חודשים כמאמן כדורסל במחלקת הנוער של בני הרצליה, וב-20 ביוני 2021 מונה למנהל המקצועי של הקבוצה הבוגרת, תפקיד אותו הוא ממלא גם כיום.
חיים אישיים

מרעייתו הראשונה הוא אב לבן, אנדריי אבדיה ששיחק בליגה הארצית בישראל וכיום חי בבלגרד שבסרביה, ולו בת. הוא נישא בשנית לשרון ארצי, בת קיבוץ בית זרע וכדורסלנית עבר, ולהם בן משותף, דני אבדיה, כדורסלן המשחק בקבוצת ה-NBA פורטלנד טרייל בלייזרס ובנבחרת ישראל.
בשנת 2021 הופיעה דמותו מספר פעמים בתוכנית "ארץ נהדרת", בגילומו של אלי פיניש. בשנה זו השתתף בפרסומת לבורסה לניירות ערך לצדה של עדי אשכנזי.
הערות שוליים

↑  גוראנים (אנ') הם קבוצה סלאבית דרומית קטנה בדרום קוסובו. דתם מוסלמית.
↑  אביעד פוהורילס ויעקב מאיר, "תנו לי ליהנות, אני רק בן 18 ולא חייב להיות כבר סופרסטאר", באתר ישראל היום, 23 ביולי 2019
1 2   רז שכניק, בעננים, באתר "ידיעות אחרונות", 19 ביוני 2020
↑  זופר אבדיה, באתר Fiba
↑  אור שקדי‏, הפועל תל אביב תבקש לפסול את השופטים: "האגו האישי מעל המשחק", באתר וואלה, 20 במאי 2016
↑  נוער: ניצחון למכבי טדי בהרצליה, באתר מכבי תל אביב, 26 בפברואר 2008
↑  זופר אבדיה מונה למנהל המקצועי בבני הרצליה, באתר ONE‏, 20 ביוני 2021
↑  עמרי מנהיים, ‏בני הרצליה הבהירה: "זופר אבדיה לא עוזב", באתר ערוץ הספורט, 7 במרץ 2022
↑  יעקב מאיר, "אלוהים נגע בדני, הוא נולד לאן.בי.אי", באתר ישראל היום, 23 בנובמבר 2020
↑  אפרת עמורבן, מכבי ת"א: דני אבדיה בן ה-16 ישחק בבוגרים, באתר ynet, 7 בספטמבר 2017
↑  זופר אבדיה ועדי אשכנזי נכנסים לבורסה, באתר וואלה, 11 במאי 2021
Reader's Digest

| --- | --- |


 תדירות:  10 בשנה
 סוגה:  מגזין לענייני משפחה
 מייסד:  דוויט וולאס, ליילה בל וולאס 
 בעלים:  Reader's Digest Association
 תאריכי הופעה:  1922–הווה (כ־102 שנים)
 שפה:  21 שפות
 תפוצה:  5,500,000
 מדינה:  ארצות הברית, ועוד כ-70 מדינות נוספות
 ISSN:  0034-0375
 www.rd.com
 
רידרס דייג'סט (אנגלית: Reader's Digest) הוא מגזין כללי לענייני משפחה, המתפרסם עשר פעמים בשנה. המגזין נוסד בשנת 1922, על ידי דוויט (DeWitt) וולאס וליילה בל וולאס. בעבר מטה החברה היה ממוקם בצ'פקווה, ניו יורק, אך הועבר ונמצא כיום בעיר ניו יורק. במשך שנים רבות היה רידרס דייג'סט מגזין הצרכנות הנמכר ביותר בארצות הברית, ואיבד את התואר בשנת 2009 ל-Better Homes and Gardens.
מהדורות גלובליות של רידרס דייג'סט מגיעות לכ-40 מיליון בני אדם נוספים בלמעלה מ-70 מדינות, עם 50 מהדורות ב-21 שפות שונות. מחזור המכירות הכללי של החברה, על שלל גרסאות המגזינים עומד על כ-23 מיליון, מתוכם 10.5 מיליון מהמגזין Reader's Digest, מה שהופך אותו למגזין בעל התפוצה הקבועה הגדולה ביותר בעולם. כמו כן, הוא מתפרסם בכתב ברייל, בצורה דיגיטלית, בשמע, ובגרסה בכתב גדול. גודל המגזין קטן יחסית, ודפיו בערך כמחצית הגודל של רוב המגזינים האמריקאים. לפיכך, בקיץ 2005, המהדורה האמריקנית אימצה את הסיסמה "אמריקה בכיס שלך", ובחודש ינואר 2008, שונה ל"חיים משותפים כהלכה".
היסטוריה

המגזין נוסד על ידי דוויט וולאס, בעודו מחלים מפצעי רסיסים שספג במלחמת העולם הראשונה. לוולאס היה הרעיון לאסוף מאמרים אהובים בנושאים רבים מירחונים שונים, ולשלב אותם למגזין אחד, תוך עיבוי ושכתוב. וולאס קיווה בתחילה שהמגזין יוכל לספק רווח נקי של כ-5,000 דולרים. ההערכה הנכונה של השוק ועניין הקוראים הוביל לצמיחה מהירה. עד 1929, היו למגזין כ-290 אלף מנויים והכנסת ברוטו של כ-900 אלף דולר בשנה. המהדורה הבינלאומית הראשונה יצאה לאור בריטניה בשנת 1938, ונמכרה ב-2 שילינג. במלאת 40 שנה לרידרס דייג'סט, היו 40 מהדורות בינלאומיות ב-13 שפות וכתב ברייל, והיה למגזין בעל המחזור הגדול ביותר בקנדה, מקסיקו, ספרד, שוודיה, פרו ומדינות אחרות, עם תפוצה בינלאומית כוללת של 23 מיליון.
בדצמבר 1952, פרסם המגזין סדרת מאמרים בשם "סרטן בקופסה", אשר קישרה בין עישון לסרטן הריאות. כתבות אלו העלו לראשונה לתודעת הציבור את הסכנות שבעישון.
בשנת 2006, המגזין פרסם עוד שלוש מהדורות בשפה מקומית בסלובניה, קרואטיה ורומניה. באוקטובר 2007, התרחב המגזין בסרביה. באיטליה הפסיק המגזין את פרסומו בדצמבר 2007. המגזין הושק ברפובליקה העממית של סין בשנת 2008.
ב-2010, המהדורה האמריקאית של המגזין תכננה להקטין את תפוצתו מ-8 ל-5.5 מיליון, לפרסם 10 פעמים בשנה ולא 12, ולהרחיב את התחום הדיגיטלי. נוסף על כך תוכנן להפחית את מספר פרופילי הידוענים וכתבות "עשה זאת בעצמך", ולהגדיל את מספר הסיפורים מעוררי השראה וסיפורים על הצבא.
הערות שוליים

↑  Reader’s Digest Circulation Info באתר רידרס דייג'סט.
↑  Fast Facts | Reader's Digest Association באתר www.rda.com, ‏ Our Company.
↑  "America in your pocket."
↑  "Life well shared."
↑  A Reader’s Digest That Grandma Never Dreamed Of, דייוויד סגל, הניו יורק טיימס, 19.12.2009.
↑  "Cancer by the Carton"
↑  Cancer by the Carton, באתר CBCNews, ‏19.11.2003.
↑  Reader’s Digest Searches for a Contemporary Niche, סטפני קליפורד, באתר הניו יורק טיימס, 18.6.2009.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012281361905171  BnF: cb12122577g (data)  MusicBrainz: bca75918-d3a1-41e0-8167-e7d8ed421544  SUDOC: 069981663  TePapa: 37998
Fade to Grey

| --- | --- |

 סינגל בביצוע ויסאג'
 מתוך האלבום Visage
 יצא לאור:  1980 
 פורמט:  הזרמת מוזיקה 
 סוגה:  סינת'-פופ • גל חדש • ניו פופ • אלקטרונית
 שפה:  אנגלית 
 אורך:  4:02 (גרסת האלבום) 3:50 (סינגל)
 כתיבה:  בילי קארי, מידג' יור, כריס פיין 
 לחן:  בילי קארי, מידג' יור, כריס פיין 
 
Fade to Grey הוא שיר משנת 1980 של להקת הסינת'-פופ הבריטית ויסאג', שיצא כסינגל השני מתוך אלבום הבכורה שלה, Visage. השיר נכתב על ידי מידג' יור, בילי קארי וכריס פיין.
השיר היה הסינגל המצליח ביותר של הלהקה. הוא נכנס למצעדי הסינגלים בסוף 1980, והגיע למקום השמיני במצעד הסינגלים הבריטי והגיע למקום הראשון בגרמניה המערבית ובשווייץ. סטיב סטריינג' היה הסולן בשיר, והמילים הצרפתיות נאמרו על ידי בריג'יט ארנס, חברתו הבלגית של ראסטי איגן (קלידן הלהקה).
מילים ולחן

השיר כולל את אותן מילים בשפות אנגלית וצרפתית. המילים באנגלית מושרות, ואילו המילים הצרפתיות נאמרות בקול נשי. סטיב סטריינג' ומידג' יור טענו שניהם שהם אלה שהגו את הרעיון לקול הצרפתי בשיר. ברצועה המוגמרת בוצעה השירה הצרפתית על ידי בריז'יט ארנס, סטודנטית צעירה מבלגיה שהייתה חברתו של ראסטי איגן באותה תקופה.
קליפ

הקליפ הראשון של ויסאג' היה לשיר Fade to Grey, והוא בוים על ידי Godley & Creme. סטיב סטריינג' הופיע בקליפ עם ג'וליה פודור. הקליפ נכלל במהדורת הווידאו של הלהקה משנת 1986, Visage.
הקליפ של השיר הפך לאחד מקטעי הווידאו הראשונים שקווין גודלי ולול קרם ביימו, לפני שהתפרסמו בעבודותיהם עם הפוליס, דוראן דוראן והרבי הנקוק.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1980–1981)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1980–1981)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1980–1981)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1980–1981)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 3 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 6 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 7 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 1 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 22 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 24 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 8 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 10 |  |
הערות שוליים

↑  "Visage, the '80s synth legends, are back!". The Latest. 17 בספטמבר 2013. נבדק ב-13 בספטמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Give me 10ccs of creativity, stat". The Irish Times. 19 בנובמבר 2011. נבדק ב-13 בספטמבר 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 6f676099-8378-3ef5-9fc3-bf0cb055b1b9  MusicBrainz work: a3b2f5b4-3d5b-35e2-80d6-8fe4de280d34
בוראק יילמאז

בוראק יילמאז (בטורקית: Burak Yılmaz, נולד ב-15 ביולי 1985) הוא כדורגלן עבר טורקי, אשר שיחק בעמדת החלוץ וכיום משמש כעוזר מאמן בקבוצת בשיקטש.
קריירת מועדונים

יילמאז התחיל את הקריירה המקצועית שלו באנטליהספור ששיחקה אז בליגה השנייה בעמדת הקשר האחורי. בגיל 17 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת וכעבור שנתיים הפך לשחקן הרכב בה ועזר לה להישאר בליגה. בעונה שלאחר מכן היה שותף לעלייה של הקבוצה לליגת העל. ב-70 הופעות ליגה ששיחק עבור המועדון הוא הבקיע 17 שערים.
בקיץ 2006 חתם בבשיקטש. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-6 באוגוסט 2006 נגד מאניסאספור והבקיע את השער הראשון שלו נגד קוניאספור בניצחון 1–3. בעונתו הראשונה כבש חמישה שערים ב-30 הופעות ליגה ובשיקטאש סיימה את הליגה במקום השני. בינואר 2008 עזב למאניסאספור במדיה כבש תשעה שערים ב-16 משחקי ליגה.
ב-29 ביוני 2008 חתם בפנרבחצ'ה אך מיעט לקבל דקות משחק ובתום העונה הושאל לאסקישהירספור עד ינואר. בפברואר 2010, חתם בטרבזונספור. ב-15 בפברואר 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון בתיקו 1-1 נגד בורסאספור. ב-26 בפברואר הבקיע את שער הבכורה שלו נגד אנטליהספור. הוא סיים את עונת 2010/2011 כמלך שערי המועדון בליגה עם 19 שערים וביולי 2011 האריך את חוזהו בארבע שנים נוספות. בעונה שלאחר מכן סיים כמלך שערי הליגה עם 33 שערים ב-34 הופעות ובכך שבר שיא מועדון בו החזיק פטיח טקה שכבש 31 שערים בעונת 2004/2005.
ב-13 ביולי 2012 חתם לארבע שנים בגלאטסראיי תמורת חמישה מיליון אירו. ב-2 בספטמבר 2012 הבקיע את שערו הראשון עבור גלאטסראיי, בניצחון 2–3 נגד בורסאספור, שהיה גם הניצחון ה-1,000 של המועדון בליגה. ב-19 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה בליגת האלופות ובכך הפך לכדורגלן הראשון בהיסטוריה שמשחק בליגת האלופות עם ארבעה מועדונים טורקים לאחר שעשה זאת עם בשיקטש, פנרבחצ'ה וטרבזונספור. ב-28 באוקטובר הוא הבקיע את שער ה-100 בקריירה שלו, בניצחון 0–3 נגד קייסריספור. ב-7 בנובמבר 2012 כבש שלושער בניצחון 1–3 נגד קלוז'. הוא סיים כמלך השערים של שלב הבתים בליגת האלופות באותה עונה ביחד עם כריסטיאנו רונאלדו (שישה שערים כ"א). ב-23 בנובמבר 2013 כבש את שער ה-100 שלו בליגה הטורקית בניצחון 1–2 נגד סיוואספור.
ב-5 בפברואר 2016 חתם בבייג'ינג גואואן מליגת העל הסינית תמורת 10 מיליון אירו (שני מיליון מתוכם עברו לטרבזונספור כחלק מעסקת העברתו לגלאטסראיי). ב-2 באוגוסט 2017 חזר לטרבזונספור. ב-4 בינואר 2019 חזר לאחר 11 שנה לבשיקטש תמורת 1.4 מיליון אירו לעונה וחצי. ב-1 באוגוסט 2020 חתם לשנתיים בליל הצרפתית.
ב-21 ביוני 2022 חתם בפורטונה סיטארד ההולנדית. ב-6 באוגוסט ערך הופעת בכורה בקבוצה וגם כבש שער בהפסד 3-1 לאייאקס.
קריירה בינלאומית

יילמאז ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת טורקיה בשנת 2006 ובאותה עונה ערך עוד ארבע הופעות במדי הנבחרת, אך לאחר שסבל מירידה ביכולתו נשאר מחוץ לסגל הנבחרת. ב-17 בנובמבר 2010 ערך את הופעת הבכורה המחודשת שלו בנבחרת. ב-3 ביוני 2011 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 1-1 נגד בלגיה במסגרת מוקדמות יורו 2012.
ב-24 במרץ 2022 החמיץ פנדל בדקות הסיום נגד פורטוגל בפלייאוף מונדיאל 2022. למחרת הוא הודיע על פרישה מהמדים הלאומיים.
תארים

הגביע הטורקי: 2006/2007
הסופר קאפ הטורקי: 2006
גביע טורקי: 2009/2010
הסופר קאפ הטורקי: 2010
אליפות טורקיה: 2012/2013, 20/4/2015
גביע טורקי: 2013/2014, 2014/2015
הסופר קאפ טורקי: 2013, 2015
אליפות צרפת: 2020/2021
הסופר קאפ הצרפתי: 2021
מלך השערים בליגה הטורקית: 2011/2012, 2012/2013
שחקן העונה של ליל: 2020/2021
המכתב הפתוח על בינה מלאכותית (2015)

בינואר 2015, סטיבן הוקינג, אילון מאסק ועשרות מומחים לבינה מלאכותית נוספים חתמו על מכתב פתוח בשם עדיפויות חוקרים לבינה מלאכותית גמישה ויעילה: מכתב פתוח (Research Priorities for Robust and Beneficial Artificial Intelligence: An Open Letter) הקורא לחקור את ההשפעות החברתיות של בינה מלאכותית. המכתב אישר כי החברה יכולה לקצור יתרונות פוטנציאליים גדולים מבינה מלאכותית, אך קרא למחקר קונקרטי כיצד למנוע "מכשולים" פוטנציאליים מסוימים: לבינה מלאכותית יש פוטנציאל לחסל מחלות ועוני, אך החוקרים לא חייבים ליצור משהו שאינו בטוח או בלתי נשלט. המכתב בן ארבעת הפסקאות, שכותרתו "סדרי עדיפויות למחקר למען בינה מלאכותית חזקה ומועילה: מכתב פתוח", מפרט סדרי עדיפויות מחקריים מפורטים במסמך נלווה בן שנים עשר עמודים.
רקע

עד שנת 2014, גם הפיזיקאי סטיבן הוקינג וגם היזם אילון מאסק הביעו בפומבי את הדעה שבינה מלאכותית על–אנושית יכולה לספק יתרונות עצומים, אך גם יכולה להביא את הקץ על המין האנושי אם תופעל בפזיזות. באותה תקופה, הוקינג ומאסק ישבו שניהם במועצה המדעית המייעצת של מכון עתיד החיים, ארגון הפועל "לצמצם סיכונים קיומיים העומדים בפני האנושות". המכון ניסח מכתב פתוח המופנה לקהילת המחקר הרחבה יותר של בינה מלאכותית, והפיץ אותו למשתתפי הכנס הראשון שלו בפוארטו ריקו במהלך סוף השבוע הראשון של 2015. המכתב פורסם לציבור ב-12 בינואר.
מטרת המכתב

המכתב מדגיש הן את ההשפעות החיוביות והן את ההשפעות השליליות של בינה מלאכותית. לדברי בלומברג ביזנס, פרופסור מקס טגמרק מ-MIT הפיץ את המכתב במטרה למצוא מכנה משותף בין חותמים הרואים בבינה מלאכותית סופר-אינטליגנטית סיכון קיומי משמעותי, לבין חותמים כמו פרופסור אורן עציוני, המאמינים שתחום הבינה המלאכותית "מוכתם" על ידי התמקדות חד-צדדית של התקשורת בסיכונים לכאורה. המכתב טוען כי:
הפוטנציאל הטמון בבינה מלאכותית הוא עצום, שכן כל מה שיש לציוויליזציה להציע הוא תוצר של אינטליגנציה אנושית; איננו יכולים לחזות מה נוכל להשיג כאשר אינטליגנציה זו תוגבר על ידי הכלים שבינה מלאכותית עשויה לספק, אך מיגור מחלות ועוני אינם בלתי נתפסים. בשל הפוטנציאל הגדול של בינה מלאכותית, חשוב לחקור כיצד לקצור את היתרונות שלה תוך הימנעות ממכשולים פוטנציאליים.
אחד החותמים, פרופסור בארט סלמן מאוניברסיטת קורנל, אמר שהמטרה היא לגרום לחוקרי ומפתחי בינה מלאכותית לשים לב יותר לבטיחות בבינה מלאכותית. בנוסף, עבור קובעי מדיניות והציבור הרחב, המכתב נועד להיות אינפורמטיבי אך לא לעורר דאגה. חותמת נוספת, פרופסור פרנצ'סקה רוסי, הצהירה כי "אני חושבת שזה מאוד חשוב שכולם ידעו שחוקרי בינה מלאכותית חושבים ברצינות על החששות והסוגיות האתיות הללו".
החששות שהועלו במכתב

החותמים שואלים כיצד מהנדסים יכולים ליצור מערכות בינה מלאכותית מועילות לחברה שיהיו גם חזקות? בני אדם צריכים להישאר בשליטה על בינה מלאכותית; מערכות הבינה המלאכותית שלנו חייבות "לעשות את מה שאנחנו רוצים שהן יעשו". המחקר הנדרש הוא רב-תחומי, מכלכלה ומשפטים ועד לענפים שונים של מדעי המחשב, כגון אבטחת תוכנה ואימות תוכנה. האתגרים שעולים מתחלקים לאימות ("האם בניתי את המערכת נכון?"), תוקף ("האם בניתי את המערכת הנכונה?"), אבטחה ובקרה ("אוקיי, בניתי את המערכת לא נכון, האם אני יכול לתקן אותה?").
החששות שהועלו במכתב > דאגות בטווח הקצר

חלק מהחששות לטווח הקרוב קשורים לכלי רכב אוטונומיים, מרחפנים עד מכוניות אוטונומיות. לדוגמה, מכונית אוטונומית עשויה, במקרה חירום, להידרש לבחור בין סיכון קטן לתאונה גדולה לבין סבירות גבוהה לתאונה קטנה.
חששות אחרים נוגעים לנשק אוטונומי קטלני: האם יש לאסור עליהם? אם כן, כיצד יש להגדיר במדויק "אוטונומיה"? אם לא, כיצד יש לחלק את האחריות על שימוש לרעה או תקלה?
סוגיות נוספות כוללות חששות בנוגע לפרטיות ככל שבינה מלאכותית הופכת ליותר ויותר מסוגלת לפרש מערכי נתונים גדולים של מעקב, וכיצד לנהל בצורה הטובה ביותר את ההשפעה הכלכלית של מקומות עבודה שיאבדו עקב בינה מלאכותית.
החששות שהועלו במכתב > דאגות בטווח הארוך

המסמך מסתיים בהדהוד חששותיו של מנהל המחקר של מיקרוסופט, אריק הורביץ, כי:
”אנו עלולים יום אחד לאבד שליטה על מערכות בינה מלאכותית באמצעות עלייתן של אינטליגנציות-על שאינן פועלות בהתאם לרצונות אנושיים – ושמערכות כה חזקות יאיימו על האנושות. האם תוצאות דיסטופיות כאלה אפשריות? אם כן, כיצד מצבים אלו עשויים להתעורר?... אילו סוגי השקעות במחקר יש לבצע כדי להבין טוב יותר ולטפל באפשרות של עליית אינטליגנציה-על מסוכנת או התרחשות של "פיצוץ אינטליגנציה"?”
כלים קיימים שנועדו לרתום בינה מלאכותית, כגון למידה באמצעות חיזוקים ופונקציות תועלת פשוטות, אינם מספיקים כדי לפתור זאת; לכן נדרש מחקר נוסף כדי למצוא ולתקף פתרון חזק ל"בעיית השליטה".
חותמים

בין החותמים נמנים הפיזיקאי סטיבן הוקינג, היזם אילון מאסק, היזמים שמאחורי DeepMind ו-Vicarious, מנהל המחקר של גוגל פיטר נורוויג, פרופסור סטיוארט ראסל מאוניברסיטת ברקלי ומומחי בינה מלאכותית אחרים, יצרני רובוטים, מתכנתים ואתיקנים. מספר החותמים המקורי היה למעלה מ-150 איש, ביניהם אנשי אקדמיה מקיימברידג', אוקספורד, סטנפורד, הרווארד ו-MIT.
הערות שוליים

↑  Sparkes, Matthew (13 בינואר 2015). "Top scientists call for caution over artificial intelligence". The Telegraph (UK). נבדק ב-24 באפריל 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "FLI - Future of Life Institute AI Open Letter". 2015-11-02. אורכב מ-המקור ב-2015-11-02. נבדק ב-2024-07-09.
↑  Russell, Stuart; Dewey, Daniel; Tegmar, Max (2015-01-23). "Research priorities for robust and beneficial artificial intelligence" (PDF). ארכיון (PDF) מ-2015-12-01.
↑  Chung, Emily (13 בינואר 2015). "AI must turn focus to safety, Stephen Hawking and other researchers say". Canadian Broadcasting Corporation. נבדק ב-24 באפריל 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  McMillan, Robert (16 בינואר 2015). "AI Has Arrived, and That Really Worries the World's Brightest Minds". Wired. נבדק ב-24 באפריל 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Dina Bass; Jack Clark (4 בפברואר 2015). "Is Elon Musk Right About AI? Researchers Don't Think So". Bloomberg Business. נבדק ב-24 באפריל 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Bradshaw, Tim (12 בינואר 2015). "Scientists and investors warn on AI". The Financial Times. נבדק ב-24 באפריל 2015. Rather than fear-mongering, the letter is careful to highlight both the positive and negative effects of artificial intelligence. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Research Priorities for Robust and Beneficial Artificial Intelligence: an Open Letter". Future of Life Institute. נבדק ב-24 באפריל 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Big science names sign open letter detailing AI danger". New Scientist. 14 בינואר 2015. נבדק ב-24 באפריל 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Research priorities for robust and beneficial artificial intelligence" (PDF). Future of Life Institute. 23 בינואר 2015. נבדק ב-24 באפריל 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wolchover, Natalie (21 באפריל 2015). "Concerns of an Artificial Intelligence Pioneer". Quanta magazine. נבדק ב-24 באפריל 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Experts pledge to rein in AI research". BBC News. 12 בינואר 2015. נבדק ב-24 באפריל 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Hern, Alex (12 בינואר 2015). "Experts including Elon Musk call for research to avoid AI 'pitfalls'". The Guardian. נבדק ב-24 באפריל 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Griffin, Andrew (12 בינואר 2015). "Stephen Hawking, Elon Musk and others call for research to avoid dangers of artificial intelligence". The Independent. ארכיון מ-2022-05-24. נבדק ב-24 באפריל 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
יצחק בן יהודה הלוי

רבי יצחק בן יהודה הלוי היה פרשן מקרא ובעל תוספות צרפתי. חי בשאנץ, כנראה, במחצית השנייה של המאה ה-13.
היה תלמידו של רבי חיים מפלייזא, אשר יש שמזהים אותו עם רבי חיים פלטיאל.
חיבוריו

חיבורו "פענח רזא" על חמישה חומשי תורה מכיל פרשנות על דרך פשט כמו גם על דרך נוטריקון וגימטריאות. בספרו הוא מצטט מתורתם של רבו רבי חיים מפלייזא, רבי יוסף קרא, רבי יוסף בכור שור, רבי אלעזר מגרמייזא, רבי יהודה החסיד, ועוד בעלי תוספות רבים. ה"פענח רזא" נדפס לראשונה בפראג בשנת 1607, מתוך כתב יד, בתוספת הערות והוספות של רבי יצחק כ"ץ מפראג. כתבי יד נוספים נמצאים בספרייה הבודליינית ובספריות אחרות באירופה.
רבי יצחק כתב גם כן תוספות על התלמוד, והוא נקרא "בעל תוספות משאנץ".
הערות שוליים

1 2 3 4  איזידור זינגר ויצחק ברוידה, ‏"יצחק בן יהודה הלוי", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית)
↑  אין לבלבלו עם רבי שמשון משאנץ שגם כן נקרא כן.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270165205171  LCCN: no96014465  VcBA: 495/338222  VIAF: 34048011   WorldCat (עם VIAF): 34048011