stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חסיד אומות העולם
הענקת אות חסיד אומות העולם > תנאים להענקת האות

חוק זיכרון השואה והגבורה - יד ושם, תשי"ג (1953) שקיבלה הכנסת, הטיל על רשות הזיכרון להקים יד זיכרון "לחסידי אומות העולם ששמו נפשם בכפם להצלת יהודים". כל תיק של מועמד לקבלת אות חסיד אומות העולם נידון ונבדק בקפדנות בוועדה הציבורית לציון חסידי אומות העולם, שבראשה עומד שופט מבית המשפט העליון, לאחר שתחילה נאסף החומר במחלקה לחסידי אומות העולם ב"יד ושם" ונגבות עדויות מהניצולים. כאשר אין אפשרות לעשות זאת, ניתן להסתמך על הצהרות ועדויות הנמסרות בפני נציגויות קונסולריות ישראליות במדינת מושב הניצול.
החוק קבע הגדרה ברורה ומפורטת למונח חסידי אומות העולם. על פי המקובל בשפת יום יום הכוונה היא לאישיות מוסרית אשר בעת צרה ומבחן נטתה אהדה, חסד ועזרה ליהודים. בהקשר לחוק הזיכרון השואה והגבורה ברור כי לא די באהדה, בחסד ובעזרה, שהרי המחוקק הציב דרישות נשגבות יותר, באומרו: "לחסידי אומות העולם ששמו נפשם בכפם להציל יהודים". משמע, לדרגת חסיד אומות העולם במובן החוק מגיע רק מי שביצע מעשה הצלה של יהודי, וזאת מתוך חירוף נפשו. לכאורה שני התנאים הללו חד הם שכן על-פי חוקי הנאצים כל המסתיר יהודי או מגיש לו עזרה מתחייב בנפשו. מי שהגיש עזרה מתוך בצע הכסף אינו ראוי לתואר חסיד אומות העולם במובן החוקי, אף על פי שהסתכן בהצילו יהודים.
ארבעת התנאים העיקריים להכרת מציל כחסיד אומות העולם הם:
מעורבות פעילה של המצילים בהצלת יהודי אחד או יותר מסכנת מוות או גירוש למחנות המוות.
סיכון לחייהם, חירותם או מעמדם של המצילים.
המניע הראשוני של המצילים היה לסייע ליהודים נרדפים. כלומר: ההצלה לא נעשתה עבור רווח כספי או תגמול אחר כגון המרת דתם של הניצולים, אימוץ ילדים וכו'.
קיומן של ראיות למקרה ההצלה – עדות של מי אלו שקיבלו את העזרה מהמצילים (עדות ניצול) או במקרים יוצאי דופן תיעוד ממקור ראשון המבסס את אופי ההצלה והנסיבות להצלה.
אדם זכאי לתואר "חסיד אומת העולם" גם אם בזמן המלחמה טען הניצול בפני המציל כי הוא אינו יהודי ולאחר המלחמה התברר כי הניצול הוא יהודי.
בשנת 2016 הועלתה בכנסת הצעה לתיקון החוק המבקשת להשוות את מעמדם של יהודים אשר הצילו יהודים אחרים לאלה שאינם יהודים. הצעה זו העלתה ביקורת נוקבת מצד מוסד "יד ושם", שטען כי הדבר יהווה פגיעה ברגשותיהם של שורדי שואה רבים.
הענקת אות חסיד אומות העולם > אותות כבוד והטבות

שמותיהם של חסידי אומות העולם מונצחים ב"יד ושם" על קיר כבוד מיוחד ובעץ שניטע על שמם (ולעיתים על ידיהם) בשדרת חסידי אומות העולם, והם מקבלים מדליה מיוחדת עליה מוטבע שמם ותעודת כבוד. האות מוענק למצילים או שארי-בשרם בארצות מגוריהם באמצעות נציגיה הדיפלומטיים של ישראל. בטקסים אלו נוכחים נציגים של הממשל המקומי והם זוכים על פי רוב לסיקור תקשורתי רחב. לעיתים הניצולים מזמינים את מציליהם או קרוביהם לישראל ואז, לבקשתם, מתקיימים הטקסים ביד ושם. הנצחת שמם וההכרה בגבורתם מהווה הכרת תודה של העם היהודי לדורותיו על החמלה והמוסר הגבוה שהפגינו אנשים אלה בזמן השואה כלפי העם היהודי.
לפי סעיף 2 (4א) לחוק יד ושם, זכאים חסידי אומות העולם לאזרחות כבוד של מדינת ישראל לאות הוקרה על פועלם, ואחדים מהם אכן קבעו בה את מקום מושבם. לאלו מהם שהלכו לעולמם מבטיח החוק "אזרחות־זיכרון של מדינת ישראל".
לפי חוק הביטוח הלאומי, זכאים חסידי אומות העולם ובני משפחותיהם, היושבים בישראל, לתגמול חודשי השווה לשכר הממוצע במשק, למענקי הבראה ולהנחה בארנונה.
חסידי אומות העולם בולטים

אליזבת איידנבנץ, מורה ואחות שווייצרית. ייסדה את בית היולדות של אלנא ובין השנים 1936–1944 הצילה כשש מאות תינוקות, פליטים יהודים וצוענים שברחו מגרמניה הנאצית וממדינות שנכבשו על ידיה.
אליס, נסיכת באטנברג - נסיכה ממשפחת המלוכה הבריטית ואמו של הנסיך פיליפ, דוכס אדינבורו. החביאה בביתה באתונה אלמנה יהודייה ושניים מילדיה בתקופת הכיבוש הגרמני ביוון.
אלידה בוסהרט הייתה פעילה בצבא הישע בהולנד, והצילה ילדים יהודים רבים באמסטרדם ובמערב הולנד, מצאה להם מקומות מסתור, ואספה עבורם אוכל וכסף לאחזקתם.
אוטו ויידט, היה בעלים של בית מלאכה בברלין שרוב עובדיו היו יהודים חירשים ועיוורים. וכאשר החלו רדיפות הנאצים בתקופת השואה, ניסה לשמור על עובדיו תוך סיכון עצמי. עזרתו כללה מציאת מקומות מסתור עבורם, זיוף תעודות, שוחד של מנהל לשכת התעסוקה ועוד, לאחר המלחמה הקים בית יתומים עבור ניצולי מחנות הריכוז.
אידה קוק, סופרת בריטית, שסייעה לעשרות פליטים מגרמניה להגיע לבריטניה.
אירנה סנדלר, חברת ארגון "הוועד להצלת יהודים" ז'גוטה הפולני, הצילה מספר רב של ילדים יהודים על ידי הברחתם למנזרים ולמשפחות נוצריות.
אוסקר שינדלר: שינדלר היה תעשיין גרמני שפעל בקרקוב שבפולין. בזכות קשריו ההדוקים עם ההנהגה הנאצית הצליח להציל מאות יהודים על ידי העסקתם במפעלים שהיו בבעלותו. פועלו הונצח בסרט "רשימת שינדלר". הבחירה, בו ובאשתו, ל"חסידי אומות העולם" הייתה שנויה במחלוקת והם נבחרו רק לאחר דיונים חוזרים בוועדה, בהם הוחלט ”שמעשיו הטובים מכריעים את הכף לטובתו, ושאף על פי שהחל דרכו כחבר מפלגה נאצית וספקולנט, הוא ראוי לתואר חסיד אומות העולם”.
אנדרה גלן-הרשקוביצ'י מבריסל שבבלגיה, הצילה בתקופת השואה, יחד עם אחרים, כאלף ילדים יהודיים.
אנחל סאנס בריס, דיפלומט ספרדי, וג'ורג'ו פרלסקה, איטלקי שהתחזה לדיפלומט ספרדי. הצילו יחדיו אלפי יהודים באמצעות שימוש בסמכויות השגרירות הספרדית בבודפשט, בין השאר תוך שימוש בחוק הספרדי מ-1924 המעניק אזרחות לצאצאי מגורשי ספרד. השניים השתמשו בחוק זה גם כשהיהודים האמורים לא באמת היו מצאצאי המגורשים.
ארישטידש דה סוזה מנדש, קונסול פורטוגל בבורדו, צרפת. העניק 30,000 ויזות של מדינתו ליהודים, תוך שהוא מפר את האיסור של ממשלתו - וכך הצילם מהנאצים.
גאורג פרדיננד דוקוויץ, דיפלומט גרמני בשגרירות ארצו בדנמרק, אשר איפשר את הצלת יהודי דנמרק בכך שהדליף את הידיעה על גירושם הצפוי למחתרת הדנית, והשיג בחשאי את הסכמת ממשלת שוודיה לקליטת היהודים.
גרטרודה בבילינסקה, קתולית פולנייה שהייתה מטפלת בבית משפחה יהודית. כשנפטרה אם המשפחה, המשיכה גרטרודה לטפל בילד שנרשם כאחיינה במסמכים מזויפים שהשיגה. היא סיכנה את עצמה ונדדה עם הילד במחנות עקורים, עלתה איתו לאניית המעפילים אקסודוס ובשנת 1947 הגיעה עמו לארץ ישראל.
ד"ר סימיליאן צ'קדה, בישוף סקופיה, התנגד בגלוי לנאצים והציל ילדים יהודים.
דימיטר פשב פוליטיקאי בולגרי והמטרופוליט סטפן ראש הכנסייה האורתודוקסית הבולגרית, שניהלו בנפרד מאבק עיקש ברשויות הפוליטיות ומול מלך בולגריה, אשר מנע את גירושם של יהודי בולגריה אל מחנות ההשמדה.
ד"ר היינריך קרל ארנסט גריבר שהיה כומר פרוטסטנטי בברלין שפעל למען הצלת יהודים תוך סיכון חייו.
הרמן גרבה, מהנדס גרמני שהציל עשרות יהודים ממפעלו מהאקציות ברובנו, וכן צייד קבוצת עובדים אחרת בניירות מזויפים וכך הציל את חייהם. לאחר סיום המלחמה העיד במשפטי נירנברג על פשעי הנאצים בווהלין.
ראו גם

הצלת יהודים במהלך השואה
אות גיבור השואה הבריטי
הצלה של יהודים על ידי מוסלמים בתקופת השואה
יהודים שהוצלו בשואה על ידי חסידי אומות העולם להם יש ערך בוויקיפדיה
לקריאה נוספת

רוברט סטלוף, בין צלב הקרס לסהרה, ירושלים: הוצאת יד ושם, תל אביב: הוצאת דביר
אמיר השכל, גיבורים רגילים: על חסידי אומות עולם גרמנים, יבנה: שורשים, תשע"ד 2014
יובל (וואלה) פישר, אלבניה: אלבנים ויהודים בתקופת השואה, ירושלים: הוצאת סטימצקי, 2022
הערות שוליים

↑  מהם הקריטריונים לקבלת תואר חסיד אומות העולם?, אתר יד ושם
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'יהונתן ליס, עופר אדרת,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'עימות בין יד ושם לח"כים סביב הצעת חוק להכרה גם ביהודים כחסידי אומות העולם, באתר הארץ, 13 בנובמבר 2016
↑  חוק יד ושם
↑  כולל שניים מאינדונזיה אשר התגוררו באותה עת בהולנד.
↑  יד ושם, יצא לאור: כרך בלגיה של אנציקלופדיית חסידי אומות העולם, באתר יד ושם, ‏26 ספטמבר 2005
↑  על-פי בקשת המחתרת הדנית, כל חבריה נחשבים כאחד. העם הדני הוכר כזכאי לנטיעת עץ על שמו בשדרת חסידי אומות העולם. עם זאת, אות חסידי אומות העולם אינו מוענק למדינות או לקבוצות, אלא רק ליחידים.
↑  המציל הראשון פעל בשטח אוקראינה והשני באוסטריה.
↑  אוסקר שינדלר, באתר האינטרנט של "יד ושם"
↑  בין צלב הקרס לסהרה; יעקב לזוביק,'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'מי רוצה לזכור את חסידי אומות העולם המוסלמים, באתר הארץ, 24 בינואר 2007
↑  אפרים לפיד,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'‏גיבורים רגילים - ביקורת על ספרו של אמיר השכל, באתר "IsraelDefense"‏, 5 ביוני 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536521205171  GND: 4375264-0  LCCN: sh86000307  NKC: ph820571 
מדליה עשויה מכסף אשר הוטבעה על ידי "יד ושם" ומוענקת לחסידי אומות העולם (עוצבה על ידי נתן קרפ)
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
העיצוב הישן של המדליה שהוענקה לחלק מהחסידים
אנדרטת זיכרון ביער יופ וסטרויל לזכר חברי המחתרת ההולנדית שנספו במלחמת העולם השנייה
פסל חסיד אומות העולם האלמוני ביד ושם. פסל - שלמה זלינגר
לוני ווקר

| --- | --- |

ווקר במשחק יורוליג עם ז'לגיריס קובנה, 2025
 לידה:  14 בדצמבר 1998 (בן 26) רידינג, פנסילבניה, ארצות הברית
 עמדה:  קלע, סמול פורוורד
 גובה:  1.93 מטרים
 מספר:  16
 מכללה:  אוניברסיטת מיאמי
 דראפט:  בחירה מספר 18, 2018 סן אנטוניו ספרס
 קבוצות כשחקן
 2018–2022 2018–2019 2022–2023 2023–2024 2024 2024–2025 2025–:  סן אנטוניו ספרס ←אוסטין ספרס לוס אנג'לס לייקרס ברוקלין נטס בוסטון סלטיקס ז'לגיריס קובנה פילדלפיה 76'
לוני ווקר הרביעי (באנגלית: Lonnie Walker IV; נולד ב-14 בדצמבר 1998) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בפילדלפיה 76' מליגת ה-NBA בעמדות הקלע והסמול פורוורד.
קריירת תיכונים ומכללות

ווקר נולד וגדל בעיר רידינג שבפנסילבניה, ובנערותו למד ב"תיכון רידינג" המקומי. בעונת 2016/2017 הוליך את קבוצת הכדורסל של התיכון לזכייתה הראשונה אי פעם באליפות ליגת התיכונים של פנסילבניה, עם ממוצע של 18.4 נקודות למשחק. לאורך אותה עונה שבר את שיאו של דונייל מרשל כשיאן הנקודות של רידינג בכל הזמנים, עם 1,828 נקודות בסך הכול. בסיום העונה זכה בתואר שחקן העונה של ליגת התיכונים בפנסילבניה (Mr. Pennsylvania Basketball), ונבחר להשתתף במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן.
בשנת 2017 החל ללמוד באוניברסיטת מיאמי. בעונתו היחידה בקבוצת הכדורסל שלה – "מיאמי הוריקנס" – הוביל את קלעיה עם ממוצע של 11.5 נקודות למשחק, אליהן הוסיף 2.6 ריבאונדים ו-1.9 אסיסטים למשחק. באפריל 2018 הודיע על עזיבתו את האוניברסיטה, לאחר שנה אחת בלבד, לטובת התמודוות לבחירה בדראפט ה-NBA.
קריירת משחק מקצועית > סן אנטוניו ספרס (2022–2023)

בדראפט ה-NBA‏ 2018 נבחר ווקר על ידי סן אנטוניו ספרס, בבחירה ה-18. לאורך עונת הרוקי שלו שותף ב-19 משחקים בלבד ב-NBA, אולם הצטיין במדי קבוצת הבת של סן אנטוניו מליגת הפיתוח – אוסטין ספרס – עבורה קלע 16.6 נקודות בממוצע למשחק. בעונת 2019/2020 שימש כשחקן רוטציה קבוע של הספרס, ותרם 6.4 נקודות בממוצע למשחק. ב-4 בדצמבר 2019 קלע שיא קריירה של 28 נקודות, כולל 19 ברבע האחרון, בניצחון קבוצתו מול יוסטון רוקטס.
קריירת משחק מקצועית > לוס אנג'לס לייקרס (2022–2023)

ב-6 ביולי 2022, ווקר חתם בלוס אנג'לס לייקרס על חוזה לשנה של 6.5 מיליון דולר. הוא החל את עונת 2022-23 כששיחק ב-32 משחקים, בהם הוא בכולם פתח בחמישייה, לפני שהושבת החל מסוף דצמבר עם דלקת בגיד בברך. באותו זמן הוא העמיד ממוצעים של 14.7 נקודות ב-29.8 דקות למשחק וקלע 45.5% מהשדה ו-38.9% לשלוש. הוא היה שהוא המוביל הרביעי אצל הלייקרס בנקודות אחרי לברון ג'יימס, אנתוני דייויס וראסל וסטברוק. ווקר חזר לאחר שהחמיץ 14 משחקים, אך זמן המשחק שלו היה מוגבל עם התפתחותו של אוסטין ריבס ובמיוחד לאחר שהלייקרס רכשו את ד'אנג'לו ראסל, מאליק ביזלי, ג'ארד ונדרבילט ורואי האצ'ימורה לפני תום הדד ליין. לאחר ששיחק כמעט 28 דקות עד שמונת המשחקים הראשונים של הפלייאוף של 2023, ווקר חזר לרוטציה וקלע 12 נקודות ב-25 דקות בניצחון 127–97 על גולדן סטייט, מה שהעלה את הלייקרס ליתרון 2–1 בסדרה לחצי גמר המערב. במשחק 4, הוא קלע את כל 15 הנקודות שלו ברבע הרביעי כדי לעזור ללייקרס להתגבר על פיגור של שבע נקודות ולנצח בסופו של דבר בתוצאה 104–101.
קריירת משחק מקצועית > ברוקלין נטס (2023–2024)

ב-10 ביולי 2023, ווקר חתם על חוזה לשנה אחת עם ברוקלין נטס.ב-29 ביוני 2024, ווקר אמר לאחר סיום העונה שהוא לא מרוצה מחוסר הכבוד שקיבל מצוות האימון של ברוקלין נטס והפך לשחקן חופשי לאחר העונה הזו.
קריירת משחק מקצועית > בוסטון סלטיקס (2024)

ב-28 באוגוסט, ווקר חתם על חוזה לשנה אחת עם בוסטון סלטיקס, אך וויתר עליו ב-19 באוקטובר.
קריירת משחק מקצועית > ז'לגיריס קובנה (2024–2025)

ב-31 באוקטובר 2024 חתם לעונה בז'לגיריס קובנה.
הוא עזר לז'לגיריס לזכות בגביע המלך מינדאוגס, תחרות הגביע המקומי המובילה בליטא, ב-16 בפברואר 2025. ב-19 בפברואר, הוא נפרד מהקבוצה.
קריירת משחק מקצועית > פילדלפיה 76' (2025-הווה)

ב-21 בפברואר 2025, ווקר חתם על חוזה בפילדלפיה 76.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018/2019 | סן אנטוניו | 17 | 0 | 6.9 | 0.348 | 0.385 | 0.800 | 1.0 | 0.5 | 0.4 | 0.2 | 2.6 |
| 2019/2020 | סן אנטוניו | 61 | 12 | 16.2 | 0.426 | 0.406 | 0.721 | 2.3 | 1.1 | 0.5 | 0.2 | 6.4 |
| 2020/2021 | סן אנטוניו | 60 | 38 | 25.4 | 0.420 | 0.355 | 0.814 | 2.6 | 1.7 | 0.5 | 0.3 | 11.2 |
| 2021/2022 | סן אנטוניו | 70 | 6 | 23.0 | 0.407 | 0.314 | 0.784 | 2.6 | 2.2 | 0.6 | 0.3 | 12.1 |
| 2022/2023 | ל.א. לייקרס | 56 | 32 | 23.2 | 0.448 | 0.365 | 0.858 | 1.9 | 1.1 | 0.5 | 0.3 | 11.7 |
| 2023/2024 | ברוקלין | 58 | 0 | 17.4 | 0.423 | 0.384 | 0.763 | 2.2 | 1.3 | 0.6 | 0.3 | 9.7 |
| קריירה |  | 322 | 88 | 20.3 | 0.422 | 0.356 | 0.795 | 2.3 | 1.5 | 0.5 | 0.3 | 9.8 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018/2019 | סן אנטוניו | 6 | 0 | 3.5 | 0.375 | 0.000 | 0.000 | 0.3 | 0.5 | 0.0 | 0.0 | 1.0 |
| 2022/2023 | ל.א. לייקרס | 13 | 0 | 13.8 | 0.483 | 0.382 | 0.750 | 0.9 | 0.8 | 0.5 | 0.1 | 6.2 |
| קריירה |  | 19 | 0 | 10.5 | 0.471 | 0.371 | 0.750 | 0.7 | 0.7 | 0.4 | 0.1 | 4.5 |
הערות שוליים

↑  ביוגרפיה של ווקר, באתר קבוצת מיאמי הוריקנס
↑  הסטטיסטיקות של ווקר בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
↑  ווקר מעמיד את עצמו לבחירה בדראפט 2018, באתר 247sports.com,‏ 4 באפריל 2018
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 2018, באתר basketball-reference.com
↑  הסטטיסטיקות של ווקר בליגת הפיתוח, באתר basketball-reference.com
↑  סיכום המשחק בין הספרס לרוקטס, באתר ESPN,‏ 4 בדצמבר 2019
↑  "Lakers to sign Lonnie Walker IV to 1-year deal". nba.com. 6 ביולי 2022. נבדק ב-2022-07-12. {{cite web}}:  (עזרה)"Lakers to sign Lonnie Walker IV to 1-year deal". nba.com. July 6, 2022. Retrieved July 12, 2022.
1 2  Turner, Broderick (29 בינואר 2023). "Anthony Davis has idea about missed calls: Refs getting fined". Los Angeles Times. נבדק ב-9 במאי 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4  Turner, Broderick (8 במאי 2023). "Lonnie Walker IV looking to make more contributions for Lakers in Game 4". Los Angeles Times. נבדק ב-9 במאי 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Murray, Law (8 במאי 2023). "Lonnie Walker IV, the Lakers' 'X-factor,' will keep staying ready for his playoff moments". The Athletic. נבדק ב-9 במאי 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Woike, Dan (8 במאי 2023). "Lakers beat Warriors in a Game 4 thriller, now one win from conference finals". Los Angeles Times. נבדק ב-9 במאי 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Brooklyn Nets Sign Lonnie Walker IV". NBA.com. 10 ביולי 2023. נבדק ב-11 ביולי 2023. {{cite web}}:  (עזרה)"Brooklyn Nets Sign Lonnie Walker IV". NBA.com. July 10, 2023. Retrieved July 11, 2023.
↑  "Celtics add free agent Walker on 1-year contract". ESPN.com. 29 באוגוסט 2024. נבדק ב-29 באוגוסט 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Boston Celtics Reportedly Release 6-Year NBA Player". SI.com. 19 באוקטובר 2024. נבדק ב-19 באוקטובר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  מאיפה זה בא? לוני ווקר חתם בז'לגיריס, באתר ערוץ הספורט, 31 באוקטובר 2025.
↑  "Į NBA išvykstantis L.Walkeris IV palieka „Žalgirį"". Žalgiris. 19 בפברואר 2025. נבדק ב-20 בפברואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Lonnie Walker IV Signed by the Sixers". www.nba.com (באנגלית). נבדק ב-2025-02-21.
ווקר חותם על חתימה בלוס אנג'לס לייקרס ב-2023
פרס לורן ומיטשל פרסר לצלם ישראלי צעיר

| --- | --- |
 תיאור:  פרס צילום ישראלי
 מדינה:  ישראל 
 הגוף המעניק:  מוזיאון תל אביב לאמנות 
 סכום הזכייה:  5,000 דולר אמריקאי 
 תקופת הפרס:  2015–הווה (כ־10 שנים) 
 נקרא על שם:  לורן ומיטשל פרסר
 
"פרס לורן ומיטשל פרסר לצלם ישראלי צעיר" הוא פרס לצלם ישראלי, המוענק על ידי מוזיאון תל אביב לאמנות.
הפרס נוסד בשנת 2015 מכספי תרומה של לורן ומיטשל פרסר. הוא מוענק לצלם או צלמת ישראלים, בוגרי בתי-ספר לאמנות, בני 25 עד 45. הפרס כולל מענק בגובה 5,000 דולר, וכן תערוכת יחיד במוזיאון תל אביב לאמנות.
רשימת זוכי הפרס

2015 – רמי מימון
2016 – מארק יאשאייב
2017 – רונית פורת
2018 – דניאל צאל
2019 – אלי סינגלובסקי
2020 – אפרת חכימי
2021 – ורה ולדימירסקי
2022 - נטע לאופר
2023 רונן זר
2023 אן שׂימין שטרית
הערות שוליים

↑  נטע לאופר היא הזוכה בפרס פרסר 2022, באתר פורטפוליו, ‏27 ביוני 2022
↑  רונן זר הוא זוכה פרס לורן ומיטשל פרסר לצלם ישראלי צעיר
↑  הזוכה בפרס פרסר לצלמת ישראלית צעירה ל־2024: אן שׂימין שטרית
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חשבונות הטוויטר הישראליים הנעקבים ביותר

ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו הוא הגבר הישראלי הנעקב ביותר בטוויטר עם מעל ל-3.1 מיליון עוקבים
השחקנית והדוגמנית גל גדות היא הישראלית בעלת מספר העוקבים הגבוה ביותר ברשת החברתית המקוונת, טוויטר, עם מעל לשלושה וחצי מיליון עוקבים. ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו הוא הגבר הישראלי הכי נעקב עם מעל לשלושה מיליון עוקבים בפלטפורמה. אחריו ברשימה מופיעים העיתונאי עמית סגל וד"ר אלי דוד, חוקר ויזם בתחום הבינה המלאכותית.
ראו גם

חשבונות הטוויטר הנעקבים ביותר
הציוצים האהובים ביותר בטוויטר
הערות שוליים

↑  רעש וציוצים, באתר raash-digital.com
העיתונאית אילה חסון היא האישה הישראלית השנייה הנעקבת ביותר בטוויטר עם כ-420 אלף עוקבים.
נחיתה על הירח

תמונת סטילס משידור וידאו, שצולמה רגעים לפני שניל ארמסטרונג הפך לאדם הראשון שהלך הירח, בשעה 02:56 UTC ב-21 ביולי 1969. מוערך ש-500 מיליון אנשים ברחבי העולם צפו באירוע הזה, קהל הטלוויזיה הגדול ביותר לשידור חי באותה תקופה.
נחיתת ירח או נחיתה על הירח היא נחיתה של חללית לפני הירח, כולל טיסות מאוישות ומופעלות מרחוק כאחד. החפץ הראשון מעשה ידי אדם שנגע בירח היה לונה 2 בשנת 1959.
בשנת 1969 אפולו 11 הייתה טיסת החלל הראשונה המאוישת שנחתה על הירח. בין 1969 ל-1972 היו שש טיסות חלל מאוישות, ונחיתות מאוישות מרחוק רבות. כל הטיסות המאוישות לירח הופעלו על ידי תוכנית אפולו, כשהאחרונה עזבה את הירח בדצמבר 1972. לאחר לונה 24 ב-1976 לא היו נחיתות רכות על הירח עד Chang'e 3 ב-2013. עד ינואר 2019 כל הנחיתות הרכות התרחשו בצד הקרוב של הירח, כאשר צ'אנג'ה 4 ביצע את הנחיתה הראשונה בצד הרחוק של הירח .
הנוף מבעד לחלון של מודול הירח אוריון זמן קצר לאחר הנחיתה של אפולו 16
רקע מדעי

כדי להגיע לירח, חללית חייבת תחילה לעזוב את באר כוח הכבידה של כדור הארץ; נכון לעכשיו, האמצעי המעשי היחיד לעשות זאת הוא רקטה. בניגוד לכלי תעופה כמו בלונים וסילונים, רקטה יכולה להמשיך להאיץ בוואקום שמחוץ לאטמוספירה.
עם התקרבות לירח, חללית תתקרב אליו ותאיץ לכיוונו עקב כוח הכבידה. על מנת לנחות בשלום עליה להאט עד פחות מ-160 קמ"ש (100 מייל לשעה) ואו להיות בנויה כדי לעמוד בפגיעה שתגיע מ"נחיתה קשה", או שהוא חייב להאט למהירות אפסית במגע ל"נחיתה רכה" (האפשרות היחידה עבור טיסות מאוישות). שלושת הניסיונות הראשונים של ארצות הברית לבצע "נחיתה קשה" על הירח עם בשנת 1962 כשלו. הסובייטים הצליחו לנחות לראשונה על הירח ב"נחיתה קשה" עם מצלמה מוקשחת ב-1966, כמה חודשים לאחר מכן הצליחה ארצות הברית לבצע "נחיתה קשה" עם חללית לא מאוישת.
כדי לחזור לכדור הארץ, יש להתגבר על מהירות הבריחה של הירח כדי שהחללית תימלט מבאר הכבידה של הירח. לשם כך צריך להשתמש ברקטה כדי לעזוב את הירח ולחזור לחלל. בהגעה לכדור הארץ, נעשה באטמוספיריות כדי לספוג את האנרגיה הקינטית של חללית חוזרת ולהפחית את מהירותה לנחיתה בטוחה.
הערות שוליים

↑  "NASA – NSSDC – Spacecraft – Ranger 3 Details". נבדק ב-17 בפברואר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007532783105171  GND: 4170439-3  LCCN: sh2002012310 
דגם ניסויי של מודול טיול הירח של אפולו משנת 1963
Lovesong

"Lovesong" (בעברית: "שיר–אהבה") הוא סינגל שהוקלט על ידי להקת הרוק האלטרנטיבי הבריטית הקיור, מתוך אלבום אולפן השמיני שלה, Disintegration. השיר יצא לאור ב-21 באוגוסט 1989, על ידי חברות התקליטים אלקטרה רקורדס ופיקשן רקורדס, כסינגל השלישי מתוך האלבום.
השיר הגיע למקום השני במצעד הבילבורד הוט 100.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי רוברט סמית', סיימון גאלופ, פרל תומפסון, רוג'ר אודונל, בוריס ויליאמס ולול טולהרסט והופק על ידי סמית' ודייוויד מ. אלן. סמית' דיבר על השיר ומשמעותו והצהיר כי "מדובר בשיר מלא ברגש, שלא נועד להתחכם וזאת, בנוסף לכך שהוא מאוד פשוט". השיר יצא בפורמט של תקליט 7 אינץ', תקליט 12 אינץ' ותקליטור.
כמה עשורים לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-105 מיליון השמעות.
הצלחה מסחרית

השיר זכה להצלחה מסחרית רבה, כאשר הגיע למקום השני במצעד הבילבורד הוט 100 והפך לאחד משיריה המצליחים ביותר של הלהקה במדינה. בנוסף לכך, הוא הגיע למקום הראשון במצעד הסינגלים שבפולין, ולמקום ה-18 במצעד הסינגלים הבריטי. הוא דורג כאחד מהשירים המצליחים ביותר בארצות הברית בשנת 1989.
גם בישראל זכה השיר להצלחה רבה, כאשר דורג במקום ה-69 במצעד העשור ששודר על ידי גלגלצ.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1989)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1989)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1989)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1989)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 60 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 32 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 13 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 2 |  |
|  ארצות הברית | מצעד האירפליי האלטרנטיבי | 2 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 8 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים המסחריים | 16 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הרוק המיינסטרים | 30 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 21 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | – |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 48 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 18 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 39 |  |
|  פולין | ZPAV | 1 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 38 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 10 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1989)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1989)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1989)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1989)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 68 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי עשור (1980–1989)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי עשור (1980–1989)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי עשור (1980–1989)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי עשור (1980–1989)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | גלגלצ | 69 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 21 באוגוסט 1989 | 7" • 12" • תקליטור | אלקטרה • פיקשן |  |
גרסתה של אדל

| --- | --- |
 שיר בביצוע אדל
 מתוך האלבום 21
 יצא לאור:  24 בינואר 2011
 תאריך הקלטה:  מאי 2009 – אוקטובר 2010
 סוגה:  סול • R&B
 שפה:  אנגלית
 אורך:  5:16
 חברת תקליטים:  קולומביה • XL
 כתיבה:  רוברט סמית' 
 
בין מאי 2009 לאוקטובר 2010, הקליטה הזמרת-יוצרת הבריטית אדל, את השיר מחדש עבור אלבום האולפן השני שלה, 21. השיר יצא לאור ב-24 בינואר 2011, על ידי חברות התקליטים קולומביה רקורדס ואקס-אל רקורדינגס.
השיר הגיע למקום ה-18 במצעד שירי הג'אז הקלים.
גרסתה של אדל > הצלחה מסחרית

גרסתה של אדל זכתה להצלחה מסחרית רבה, כאשר קיבלה על ידי איגוד תעשיית ההקלטות הקנדי את תואר הזהב, על מכירות של למעלה מ-40,000 עותקים במדינה. במצעדי הבילבורד הצליחה גרסתה להגיע למקום ה-18 במצעד שירי הג'אז הקלים. ביוטיוב צבר השיר למעלה מ-4.8 מיליון צפיות.
כמה שנים לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-100 מיליון השמעות.
גרסתה של אדל > הופעה

ב-22 בספטמבר 2011 הקליטה אדל את אלבום הווידאו הראשון שלה Live at the Royal Albert Hall, במסגרתו ביצעה גם את "Lovesong". היא החליטה לבצע אותו אחרי שביצעה את השיר "One & Only". אלבום הווידאו יצא לאור ב-29 בנובמבר 2011 והגרסה של "Lovesong" הייתה זמינה להורדה דיגיטלית.
בנוסף לכך, ביצעה אדל את "Lovesong" במסגרת פסטיבל אייטונס שאירע בשנת 2011.
גרסתה של אדל > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הג'אז הקלים | 18 |  |
גרסתה של אדל > נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| קנדה (Music Canada) | זהב | 40,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
גרסתה של אדל > היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 24 בינואר 2011 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | קולומביה • XL |  |