מלך פרק
קורות חיים

מלך פרק נולד ב-20 במרץ 1908 בעיר קובנה שבצפון-מערב האימפריה הרוסית (כיום ליטא), בן לדניאל-שרגא (פייבל) פרק וציפה (ציפורה)-רייזל (שושנה) לבית פיינברג. היו לו אח ושתי אחיות. את ילדותו העביר בעיירה רומשישוק (ליט') שבפלך קובנה (אז באימפריה הרוסית, כיום במחוז משנה קיישיאדוריס שבליטא, 20 ק"מ מזרחית לעיר קובנה). מגיל 5 עד לשנת 1915 (עת שפקדו שלטונות הצאר בזמן מלחמת העולם הראשונה על כל יהודי פלך קובנה לעזוב את מקום מושבם) למד ב"חדר". לאחר מכן המשיך ללמוד בבית הספר "תורה ודרך-ארץ" בווילנה אך עם הכיבוש הגרמני ושובה של המשפחה לרומשישוק חזר ללמוד ב"חדר". בקיץ 1917 רשמוהו אביו ללימודים בגימנסיה הריאלית העברית בקובנה. הצטרף לתנועת "השומר הצעיר" בליטא וכשסיים את הגימנסיה יצא בשנת 1925 להכשרה בקבוצת "החלוץ" באזור קלייפדה ונבחר כחבר המועצה הראשית של "השומר הצעיר".
בשנת 1927 יצא ללימודי רפואה וטרינרית באוניברסיטת וינה שבאוסטריה אך מחמת נגע האנטישמיות עבר בשנת 1929 לאוניברסיטת ברן שבשווייץ, להמשך לימודיו. בשנת 1932 סיים בהצטיינות את חוק לימודיו וכארבע שנים עבד כאסיסטנט של פרופסור במחלקה לבקטריולוגיה ופתולוגיה וטרינרית באוניברסיטה שם גם הכין עבודת מחקר מקיפה במעבדות המחלקה.
בשנת 1936 עלה לארץ ישראל וכשנה שימש כרופא וטרינרי במושבות פרדס חנה, זכרון יעקב, בנימינה, גבעת עדה ובקיבוץ גן שמואל, כשהוא מגיע למקום עבודתו רכוב על סוס. באפריל 1937 הוזמן למחלקה להיגיינה ובקטריולוגיה על ידי פרופ' ישראל קליגר מהאוניברסיטה העברית בירושלים, כדי לנהל את המעבדה החדשה לחקר מחלות העופות. בנוסף על עבודתו באוניברסיטה לימד גם כ-11 שנה גידול עופות בבית הספר החקלאי מקוה ישראל, וכן הורה בבית הספר החקלאי בירושלים ובעיינות. בשנת 1948 עבר לפקולטה לחקלאות ברחובות שם ניהל את המחלקה להיגיינה של בעלי-חיים ומדע העופות והרחיב את ההוראה והמחקר לתחום של פיזיולוגיה, פוריות, הורמונים, ויטמינים ותזונת בעלי הכנף כללית.
הפורענויות שפקדו את בעלי הכנף – אבעבועות (על העור והגרון), ספירוכטוזיס (Spirochetosis; פרזיטים חד-תאיים בדם) ומחלות נשימה קשות – היו חמורות. ד"ר פרק פיתח בהצלחה חיסון נגד מחלת האבעבועות משליה של עופות, הצליח לייצר חיסון נגד זני מחלת הספירוכטוזיס וחקר את מחלת הנשימה הכרונית. בתקופת מלחמת העולם השנייה נוצר קושי לייבא שמני דגים ואבקת חלב מחוץ לארץ, המכילים ויטמינים A ‏ו-B שהם מרכיב הכרחי במזון של העופות. הוא מצא שכבדים מדג הלקרדה המיובא מטורקיה עשירים פי כמה וכמה בוויטמין A משמן דגים מזוקק שיובא לפני כן לארץ מהולנד ומנורווגיה. גם על המחסור בהזנת חלבונים וויטמין B2 לאפרוחים והעופות הצעירים התגבר על ידי המלצת השימוש בגבינות צאן יבשות – הלבנה – שיוצרו על ידי הבדואים בארץ ומזרחה לה. בראשית שנות ה-60 ערך מחקרים על השפעת מתן ויטמין C לעופות על הטלת ביצים (תטולה) ומצא שתרנגולות שקיבלו בעונת החום את הוויטמין כתוספת הטילו כמות ביצים רבה יותר. ובהמשך, נרתם למאבק במחלת ניוקאסל שפקדה את הארץ ביתר שאת לאחר מלחמת ששת הימים. במחקריו הוכיח ששימוש בתאורה אולטרה סגולה בלולים עשויה להגן מפני מחלת ניוקאסל. בעבודתו המדעית והמעשית תרם רבות לייצור תרופות וטרינריות מיוחדות עבור משק החי והעופות. פרסם כ-140 עבודות על נושאים באימונולוגיה ופוריות של תרנגולים ותרנגולי הודו, באנדוקרינולוגיה, ויטמין C, על תפקידי בלוטת "הבורסה ע"ש פבריציוס" (אנ') והשפעת התאורה בספקטרום של אור שונים על גדילה והטלה.
העמיד דורות של חקלאים אקדמאיים, מוסמכים, דוקטורים, חוקרים וממשיכי דרכו וביניהם פרופ' ישראל ניר, פרופ' דן הלר, פרופ' נחום סנפיר, פרופ' בעז רובינזון וז'אק קנדלר. שימש כפרופסור אורח באוניברסיטאות בצרפת, אנגליה, ארצות הברית, נורווגיה, יפן ודרום אפריקה וכחבר באגודות מדעיות לאומיות ובינלאומיות, והשתתף דרך קבע בוועידות וכינוסים שונים בתחום התמחותו.
פרופ' מלך פרק נפטר ברחובות בכ"ט בסיוון תשנ"ט.