stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חופשת לידה
הערות שוליים

↑  Peter Moss,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'10th International Review of Leave Policies and Related Research 2014'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'(עמ' 324), ‏June 2014'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'(ארכיון)
↑  נשלחו שאלונים ל-1840 נשים ונענו 1118 מתוכם ראינו באופן אישי 291
↑  הביטוי הוחלף בתיקון מס' 55 לחוק שפורסם בס"ח 2569, התשע"ו, 28.7.2016, עמ' 1090
↑  אתר נענע 10
↑  ראו סעיף 6 לחוק עבודת נשים. תקופת ההארכה המרבית המצטברת בגין כל הסיבות, היא עשרים שבועות (תיקון מס' 50 לחוק, שפורסם בס"ח 2418, התשע"ד, 9.12.2013, עמ' 71).
↑  חוק עבודת נשים (תיקון מס' 54), התשע"ו-2016, פורסם בספר החוקים 2560, התשע"ו, 5.7.2016, עמ' 950.
↑  תומר זרחין,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'ביטוח לאומי העניק לראשונה חופשת לידה לזוג הומואים, באתר הארץ, 16 במרץ 2009
↑  דוד רגב, "גם זוגות חד מיניים יוכלו להתחלף", ידיעות אחרונות, 25.7.2010
↑  Judy Jou, Katy B. Kozhimannil, Jean M. Abraham, Lynn A. Blewett, Patricia M. McGovern, Paid Maternity Leave in the United States: Associations with Maternal and Infant Health, Maternal and Child Health Journal 22, 2017-11-02, עמ' 216–225 doi: 10.1007/s10995-017-2393-x
↑  Arianna Costantini, Renate Warasin, Ricardo Sartori, Franco Mantovan, Return to work after prolonged maternity leave. An interpretative description, Women's Studies International Forum 90, 2022-01, עמ' 102562 doi: 10.1016/j.wsif.2022.102562
↑  Isabella Giulia Franzoi, Maria Domenica Sauta, Alessandra De Luca, Antonella Granieri, Returning to work after maternity leave: a systematic literature review, Archives of Women's Mental Health, 2024-04-05 doi: 10.1007/s00737-024-01464-y
↑  Frédéric Dutheil, Grégory Méchin, Philippe Vorilhon, Amanda C. Benson, Anne Bottet, Maëlys Clinchamps, Chloé Barasinski, Valentin Navel, Breastfeeding after Returning to Work: A Systematic Review and Meta-Analysis, International Journal of Environmental Research and Public Health 18, 2021-08-15, עמ' 8631 doi: 10.3390/ijerph18168631
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX546392  BnF: cb119783618 (data)  GND: 4127643-7  NDL: 00575713  NKC: ph158337 
מענק לידה עבור לידת רביעייה, מוענק ליולדת חיה רפפורט ב-1981 על ידי הביטוח הלאומי באמצעות המחאה של בנק הדואר
אהוד גזית

| --- | --- |

פרופ' אהוד גזית (2022)
 לידה:  1966  (בן 59 בערך)
 ענף מדעי:  ביופיזיקה-ביוכימיה, ננוטכנולוגיה
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 מוסדות:  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס 
 פרסים והוקרה:  זכה בפרס רפפורט, פרס ג'ון פ. קנדי, באות הצטיינות של המועצה להשכלה גבוהה, בפרס לנדאו 2020, במלגת דן דוד, בפרס כדר למצוינות מחקרית ובפרס ע"ש שלמה הסטרין, עמית של החברה המלכותית לכימיה, תואר אבירות של הרפובליקה האיטלקית.
 תרומות עיקריות
 מחקרים בננוטכנולוגיה
 
אהוד גזית (נולד ב-1966) הוא ביופיזיקאי, ביוכימאי וננוטכנולוג ישראלי, פרופסור מן המניין ומופקד הקתדרה לביוטכנולוגיה של מחלות נוירודגנרטיביות באוניברסיטת תל אביב. חבר הוועד המנהל של האוניברסיטה (החל משנת 2017). בשנים 2014–2019 כיהן כחבר המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח. בשנים 2014–2012 כיהן כמדען הראשי במשרד המדע והטכנולוגיה ומרכז פורום המדענים הראשיים במשרדי הממשלה. בשנים 2012–2008 כיהן כיו"ר הדירקטוריון של חברת "רמות" בע"מ וסגן הנשיא למחקר ופיתוח באוניברסיטת תל אביב. טרם מינויו לסגן הנשיא למחקר ופיתוח, כיהן במגוון תפקידים באוניברסיטה, לרבות ראש המסלול לכימיה-ביולוגיה, חבר בוועדת המינויים האוניברסיטאית העליונה, וחבר הנהלת המרכז לננו-מדע וננוטכנולוגיה.
ראשית חייו

אהוד גזית נולד ברחובות והתחנך בראשון לציון. הוא בוגר הגימנסיה הריאלית בראשון לציון במגמה המתמטית-פיזיקלית. גזית שירת בצה"ל כלוחם נח"ל וחטיבת הצנחנים במסגרת גרעין של השומר הצעיר, תנועת הנוער בה היה חבר ופעיל במשך כל שנות נעוריו. גזית הוא בוגר קורס רכזי משק מושבי ותוכנית דירקטורים ונושאי משרה בכירים בתאגידים, היה מראשוני חברי קיבוץ חריש ושימש כמרכז המשק של הקיבוץ.
פעילות אקדמית

בשנת 1991 סיים גזית את לימודיו לתואר ראשון (בהצטיינות יתרה) במסגרת התוכנית החד-תחומית לתלמידים מצטיינים (כיום ע"ש עדי לאוטמן) של אוניברסיטת תל אביב. בשנת 1997 השלים את עבודת המחקר במסלול ישיר לדוקטורט כמלגאי קרן קלור במחלקה לחקר ממברנות וביופיזיקה של מכון ויצמן למדע, גם היא בהצטיינות הגבוהה ביותר וזכה בפרס ג'ון פ. קנדי עבור עבודתו. בלימודי הדוקטורט, בהנחיית פרופ' יחיאל שי, התמקד במחקר ביוכימי וביופיזיקלי וסינתיזה כימית-אורגנית להבנת מנגנונים מרכזיים בביולוגיה. הוא בחן את המנגנון המשמש מולקולות כדי לזהות זו את זו לצורך יצירת מבנים סדורים בממברנה הביולוגית. בשנים 1997–2000 השלים גזית עבודת בתר-דוקטורט כמלגאי של (European Molecular Biology Organization (EMBO ו-(Human Frontier Science Program (HFSP במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) שבארצות הברית. עבודה זו עסקה בשאלות תרמודינמיות בנושא מבנה ויציבות של חלבונים, ובמסגרתה הוא הצביע לראשונה על הקורלציה שבין מידת היציבות התרמודינמית של חלבונים חיידקיים לבין מידת יציבותם הביולוגית.
עם שובו לישראל, התמנה כחבר סגל אקדמי בכיר במחלקה לביוטכנולוגיה וביולוגיה מולקולרית שבאוניברסיטת תל אביב, זכה בקביעות במוסד לאחר כשנתיים וקודם לדרגת פרופסור מן המניין לאחר כשש שנים מהצטרפותו לאוניברסיטה. כשנה לאחר הקידום לדרגת פרופסור מן המניין מונה כמופקד הקתדרה לננו-ביולוגיה (עד לשנת 2012, בה הופקד על הקתדרה לביוטכנולוגיה של מחלות נוירודגנרטיביות). גזית כיהן גם כמדען אורח במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (2002–2011), באוניברסיטת קיימברידג' (2016), באוניברסיטת פודן (2018–2019), ואוניברסיטת אומאו (אנ') (2019–2021). במשך השנים הנחה גזית למעלה ממאה תלמידי מחקר (מסטרנטים ודוקטורנטים) ומשתלמים בתר-דוקטורנטים. חלקם מכהנים כחברי סגל אקדמי בכיר באוניברסיטה העברית, בטכניון, באוניברסיטת בר-אילן, באוניברסיטת תל אביב, במכללת אפקה ובאוניברסיטאות רבות בהודו וסין, ואחרים בתפקידים שונים בתעשייה הישראלית ובמגזר הציבורי. גזית מרבה לשתף פעולה עם קבוצות מחקר מובילות ברחבי העולם, והוא מוזמן להרצות בכנסים מרכזיים בתחומי הביולוגיה, הכימיה והננוטכנולוגיה, פעמים רבות כמרצה מרכזי. הוא מכהן או כיהן כחבר מערכת במספר רב של כתבי עת מדעיים מובילים ופעיל בארגונים מדעיים בינלאומיים.
פעילות מחקרית

פרופ' גזית נחשב למומחה בעל שם עולמי בתחום הננוטכנולוגיה והכימיה הביולוגית ומאמריו (למעלה מ-400) פורסמו בכתבי עת מדעיים בולטים כולל Nature ,Science, Cell, Nature Physics, Nature Catalysis, Nature Materials, Nature Nanotechnology. מחקריו זכו לתהודה ולהכרה בינלאומית נרחבת ועבודותיו צוטטו למעלה מ-40,000 פעמים. הישגיו העיקריים הם הבנתו החלוצית את מנגנוניהם הייחודיים של תהליכי הרכבה עצמית של ננו-מבנים עמילואידיים, פיתוח חומרים תרופתיים מקוריים לטיפול במגוון מחלות ניווניות ופיתוח ענף חדשני של ננוטכנולוגיה אורגנית. הישגו האחרון הזה הוביל ליצירת ארגון סדור של חומרים ננומטריים סופרא-מולקולריים חדשים, חומרים שהם בעלי תכונות מכניות, אופטיות, ופייזואלקטריות ייחודיות. המבנים הכדוריים שפיתח גזית הם המבנים הביולוגיים (ולמעשה האורגניים) הקשיחים ביותר הידועים בטבע – הם בעלי מבנה פפטידי ביולוגי ובעלי מודול אלסטי כשל פלדה. הוא גם ממציא פורה של למעלה ממאה פטנטים כולל 52 פטנטים מאושרים בארצות הברית ועבודתו הובילה לפיתוח קליני ופרה-קליני של תרופות לטיפול במחלות ניווניות שונות ולתגליות חשובות בחקר מחלות עמילואידיות וקיפול חלבונים. כמו כן עבודתו בתחום החומרים הננו-מטריים הובילה לפיתוחים בתחום האנרגיה בשימוש בננו-טכנולוגיה, יצירת משטחים בציפוי מבנים ננו-מטריים בעלי כושר ניקוי עצמי, ופיתוחים של חומרים ננו-מטריים חדשנים בעלי תכונות יוצאות דופן לתעשייה ולרפואה.
עם תלמידיו ומשתלמי בתר-דוקטורט לאורך השנים נמנים חברי סגל בכיר בישראל, ביניהם: פרופ' מיטל רכס (האוניברסיטה העברית), פרופ' נדב אמדורסקי (הטכניון), פרופ' ליהי אדלר-אברמוביץ (אוניברסיטת תל אביב), פרופ' אילה למפל (אוניברסיטת תל אביב), פרופ' יפתח יעקובי (אוניברסיטת תל אביב), ד"ר מורן פרנקל-פינטר (האוניבריטה העברית), ד"ר רון אורבך (אוניברסיטת בר-אילן), ד"ר מורן אביב (אפקה), וד"ר ד״ר גלי פיכמן (האוניברסיטה העברית).
פרסים ואותות הוקרה

1997 - פרס ג'ון פ. קנדי
1997 - אות הצטיינות של המועצה להשכלה גבוהה,
2002 - מלגת דן דוד
2005 - פרס הצטיינות במחקר של המועצה המדעית של אוניברסיטת תל אביב.
2009 - פרס ע"ש שלמה הסטרין של האגודה הישראלית לביוכימיה וביולוגיה מולקולרית למדען מצטיין מתחת לגיל 44
2012 - עמית של החברה הבריטית המלכותית לכימיה (Fellow of The Royal Society of Chemistry - FRSC)
2015 - פרס כדר למצוינות מחקרית
2015 - תואר אביר מסדר כוכב של הסולידריות האיטלקי מטעם נשיא איטליה.
2015 - נבחר כחבר בארגון האירופי לביולוגיה מולקולרית (EMBO)
2018 - עמית זר של האקדמיה הלאומית למדעים ההודית
2019 - פרס רפפורט לחוקר בכיר למצוינות בתחום המחקר הביו רפואי
2020 - פרס מפעל הפיס לאמנויות ומדעים ע"ש לנדאו
2021 - פרס The Changjiang (Yangtze River) Scholar Award, הפרס האקדמי היוקרתי ביותר בסין
2022 - עמית באקדמיה הלאומית לממציאים האמריקאית (National Academy of Inventors)
2023 - המופקד על קתדרת Solvay הבינלאומית לכימיה, הישראלי הראשון במנוי יוקרתי זה בו כהנו בעבר 3 חתני פרס נובל
כחוקר צעיר הוא צוין ברשימת הצעירים המבטיחים - 40/40 - של מגזין דה-מרקר. ב-2008 נבחרה עבודתו לאחת ממאה ההמצאות הבולטות במעבר מהאקדמיה לעולם האמיתי על ידי איגוד המנהלים של טכנולוגיות אקדמיות (AUTM). כמו כן עבודתו במסגרת מאגד של הקהילה האירופית נבחרה בשנת 2006 לרשימה של 100 הצעות טכנולוגיות בתחום הביוטכנולוגיה שמקורן בשלוש תוכניות מסגרת למחקר של האיחוד האירופאי החל משנת 1994 (המסגרות השלישית, הרביעית והחמישית של הקהילה האירופאית).
פעילות ציבורית

אהוד גזית משלב גם פעילות ציבורית ענפה בתחומי המדע, החברה והביטחון. הוא חבר בוועדה המייעצת לשר הביטחון למחקר ופיתוח ביטחוני (משנת 2011), חבר הוועד המנהל של אוניברסיטה בעם (משנת 2009), חבר הוועדה המייעצת של פורום MIT ליזמות (משנת 2009), חבר בוועדת היגוי העל של סדנת תל אביב למדע, טכנולוגיה וביטחון ע"ש פרופ' יובל נאמן (משנת 2010), חבר במועצת מדעי החיים בריטניה-ישראל (משנת 2012), חבר ועדת ההיגוי של תוכנית ממשק – יישום מדע בממשל (משנת 2011), וחבר בחבר הנאמנים של פרס ראש הממשלה לחדשנות בתחום תחליפי נפט לתחבורה על שם אריק ושילה סמסון (משנת 2013). כמו כן שימש בעבר כחבר ההנהלה המצומצמת (בין השנים 2008–2012 ויושב ראשה בין 2011–2008) של המרכז הבינתחומי לניתוח ותחזית טכנולוגית, חבר הוועדה האקדמית של המרכז הישראלי להעצמת האזרח ושופט בתחרות "פיים לאב" (FameLab) הישראלית של המועצה הבריטית. כמו כן כיהן כחבר בוועדות ופורומים של האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, המועצה להשכלה גבוהה (מל"ג), הוועדה לתכנון ותקצוב (ות"ת) והמועצה הלאומית למחקר ופיתוח (מולמו"פ) של משרד המדע והטכנולוגיה.
חיים אישיים

גזית הוא תושב רמת השרון, נשוי ואב לשלושה.
ספריו

Gazit E. (2007) Plenty of Room for Biology at the Bottom: Introduction to Bionanotechnology. Imperial College Press, London, UK. ISBN 1-86094-677-1.
תורגם ועובד במהדורה ברוסית:
Газит E. (2011) Нанобиотехнология: необъятные перспективы развития. Nanobiotehnologiya. Neobyatnye perspektivy razvitiya. ISBN 5-91522-227-7
מהדורה שנייה:
Gazit E., Mitraki A. (2013) Plenty of Room for Biology at the Bottom: Introduction to Bionanotechnology. Second Edition. Imperial College Press, London, UK. ISBN 1-84816-930-2.
Gazit, E., and R. Nussinov (Eds.) (2008) Nanostructure Design Protocols: Methods in Molecular Biology. Humana Press, Totowa NJ, USA. ISBN 1-93411-535-5.
הערות שוליים

↑  למדען הראשי לשעבר פרופ' אהוד גזית הוענק תואר אבירות מנשיא איטליה, באתר GOV.IL
↑  לואי להב, שי אזולאי, ניב שינפלד ואורן לאור בין זוכי פרס לנדאו של מפעל הפיס, באתר וואלה, 1 בנובמבר 2020
↑  פרופ' מרסלו שטרנברג ופרופ' אהוד גזית זכו בפרס Changjiang מטעם ממשלת סין. הענקת הפרס לחוקרים זרים נחשבת נדירה ומעידה על הצטיינותם"
↑  פרופסור מאוניברסיטת תל אביב נבחר לעמית באקדמיה הלאומית לממציאים של ארה"ב, באתר ynet, 22 בדצמבר 2022
↑  מאפל ועד מכון מדעי יוקרתי: הישגים לאקדמיה הישראלית, באתר ynet, 24 במרץ 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007441578605171  BIBSYS: 8073986  BnF: cb15953192x (data)  GND: 1043877274  ISNI: 0000 0000 5489 9526  LCCN: n2007182730  NTA: 318204223  ORCID: 0000-0001-5764-1720  ResearcherID: C-3715-2011  SUDOC: 127454470  VIAF: 36377574   WorldCat (עם VIAF): 36377574 
מפגש בין פרופ' גזית לג'ו ביידן, 2010
נווה עצלנות

| --- | --- |

סמליל התוכנית
 מבוסס על:  Áfram Latibær! 
 סוגה:  ילדים
 יוצרים:  מאגנוס שבינג
 כותבים:  מארק ואלנטי   מאגנוס שבינג
 בימוי:  מאגנוס שבינג
 שחקנים:  מאגנוס שבינג   ג'וליאנה רוז מוריאלו   סטפן קארל סטפנסון   קלואי לאנג
 מדבבים בעברית:  אורי אומנותי, ליאנה עיון, אורית אמיר, חן חגי, דניאל אפרת, שירילי דשא, אלי לולאי, שרון שחל, יורם יוספסברג, אורנה כץ, שמחה ברבירו, לורן סביר
 פסקול:  שיר הפתיחה בשפה העברית - דדי זהר
 ארץ מקור:  איסלנד איסלנד   ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  4
 מספר פרקים:  104 (כולל את 26 פרקי "נווה עצלנות אקסטרה")
 תוכנית המשך:  LazyTown Extra 
 הפקה
 חברת הפקה:  LazyTown Entertainment
 הפצה:  Paramount Networks International, האחים וורנר טלוויזיה 
 אורך פרק:  24 דקות
 שידור
 רשת שידור:  איסלנד RÚV   ארצות הברית ניק ג'וניור (הסדרה המקורית) ארצות הברית Universal Kids (הסדרה המחודשת) ארצות הברית יוטיוב (הסדרה המקורית+ עונה 4 פרק 8)  בריטניהיוטיוב (הסדרה המחודשת) איסלנד Stöð 2 CBeebies
 רשת שידור בישראל:  ערוץ הופ! yesVOD (ספריית Cartoon Network) ניק ג'וניור
 פורמט (תמונה):  HDTV
 תקופת שידור מקורית:  16 באוגוסט 2004 – 13 באוקטובר 2014
 קישורים חיצוניים
 http://www.lazytown.com
 דף התוכנית ב-IMDb
 
נווה עצלנות (באיסלנדית: Latibær, באנגלית: LazyTown) היא תוכנית טלוויזיה איסלנדית לילדים. הסדרה נוצרה על ידי מאגנוס שבינג, אתלט ומפיק שגם מככב בתוכנית בתור ספורטקס. התוכנית נועדה לעודד אורח חיים בריא ופעילות גופנית. התוכנית צולמה באנגלית, אך דובבה ליותר מ-12 שפות אחרות (כולל עברית) ושודרה ביותר מ-100 מדינות.
כ-52 פרקים הופקו בין השנים 2004 ל-2007 לשתי העונות הראשונות של הסדרה. בארצות הברית שודרה הסדרה בערוצים ניקלודיאון וניק ג'וניור. ב-2011 רכש ערוץ Universal Kids את זכויות השידור. באותה שנה רכשה חברת Turner Broadcasting System Europe את LazyTown Entertainment והזמינה את העונה השלישית והרביעית של הסדרה.
הסדרה הניבה גם סדרת בת בשם "נווה עצלנות אקסטרה" המיועדת לקהל צעיר יותר, שהוצגה בישראל כעונה השנייה.
הסדרה זכתה להצלחה רבה בישראל. שלושת דמויותיה הראשיות הופיעו בתפקיד מרכזי במופע הראשון של "מותק של פסטיבל", כמו כן פותחו על ידי קומפדיה שני משחקי מחשב חינוכיים שמבוססים על הסדרה.
דיבוב

בגרסה האיסלנדית מאגנוס שבינג, סטפן קארל סטפנסון וגודמונדור תור קרסון דיבבו את הדמויות שלהם בעצמם.
בגרסה הבריטית מאגנוס שבינג, ג'וליאנה רוז מוריאלו, סטפן קארל סטפנסון וקלואי לאנג דיבבו את הדמויות שלהם בעצמם. בשתי העונות הראשונות של הדיבוב הבריטי, שרה בורג'ס דובבה את סטינג'י (במקום את טריקסי) ובשתי העונות החדשות של הדיבוב הבריטי, ג'ולי ווסטוורד דובבה את סטינג'י (בנוסף לגברת ברברת).
הפרקים "LazyTown's Surprise Santa" ו-"The Holiday Spirit" לא דובבו לעברית מכיוון שהיהודים לא נוהגים לחגוג את חג המולד.
עלילה

הסדרה מתמקדת בשכונה רדומה וחסרת אירועים הנקראת "נווה עצלנות" שהאתלטיות של תושביה מתעוררת עם הגעתה של תושבת חדשה בשם סטפני המעודדת ומקדמת תרבות ספורט ובריאות בקרב התושבים. מלבד סטפני, התושבים מושפעים מגיבור מקומי בשם ספורטקס (באנגלית: ספורטקוס - Sportacus - הלחם בסיסים של ספרטקוס ו"ספורט").
עם זאת, ישנו תושב נוסף בנווה עצלנות בשם רובי רקב החי במאורה וזומם לסכל את פעילויות הספורט של תושבי השכונה כדי להחזיר את נווה עצלנות למצבה הרדום.
הדמויות > דמויות ראשיות > בני אדם

ספורטקס 10 (Sportacus) (מאגנוס שבינג/איסלנדית + אנגלית/מתיאס מתיאסון - קול השירה האנגלי והאיסלנדי של ספורטקס/אורי אומנותי/דדי זהר - קול השירה של ספורטקס בגרסה העברית של !Let's Go) - גיבור מקומי וספורטיבי החי בצפלין משוכלל. בסדרה מסופר שלפניו היה גיבור מקומי אחר (בעל המספר 9 בחליפתו) עד שהוא הופיע. ספורטקס מטיף לפעילות ספורטיבית, אכילה נכונה, אורח חיים תקין וחברות בין תושביה של נווה עצלנות. ספורטקס נכון לעזור כאשר רובי רקב מאיים על תושבי השכונה. שמו מהווה הלחם בסיסים של המילה "ספורט" ושל שמו של הלוחם הרומי ספרטקוס. ספורטקס פותח כל פרק בקטעים משלו בספינת האוויר (פרט לפרק "הפנתר הסגול-חלק ב"). ספורטקס השתתף בכל הפרקים.
סטפני (Stephanie) (שלבי יאנג, פיילוט שלא שודר/ג'וליאנה רוז מוריאלו, עונות 1–2 + אקסטרה/קלואי לאנג, עונות 3–4/אולוף קריסטין אורסטינסטדר, קול בלבד, איסלנדית/ליאנה עיון, קול בלבד, עברית) - תושבת חדשה ורודת שיער ומלבוש המנסה לשנות את תדמיתה הישנונית של העיר ומקדמת פעילות ספורטיבית ואחדות בין התושבים. זמרת. אחייניתו של ראש העיר. אוהבת לרקוד ואף זכתה בתחרויות ריקוד בעבר. די מיומנת בבניית מגדלי קלפים. על פי מספר מקורות, שם המשפחה של סטפני הוא Splitz, מהמילה האנגלית Split ("שפגט"). מבצעת את השיר "בינג באנג" בסיום כל פרק (פרט לפרקים "ספורטקס בתנועה!" ו"הפנתר הסגול-חלק א"). סטפני כמעט השתתפה בכל הפרקים (פרט לפרק "פיקסלפיקס" שבו משמשת כדמות "אורחת").
רובי רקב (Robbie Rotten) (סטפן קארל סטפנסון, איסלנדית+ אנגלית, עונות 1-4+ אקסטרה/יורם יוספסברג) - הנבל הראשי בנווה עצלנות המנסה להחזיר את צביונה הישנוני של השכונה. רובי הוא אמן תחפושות החי במאורה. זמר. במאורתו יש לו מגוון גדול של תחפושות וטכנולוגיה מתקדמת ומשתמש במניפולציות מתוחכמות כדי לרפות את ידיהם של התושבים ולמנוע מהם לעסוק בפעילויות ספורטיביות וחברתיות ובין היתר לגרש את ספורטקס מהעיר. עם זאת, רובי מנסה לזכות בתהילה שלא מגיעה לו ביושר. האיש הכי גבוה בנווה עצלנות.רובי סוגר רובי כל פרק בקטעים משלו כשהוא מובס בידי ספורטקס (פרט לפרקים "מובס", "הצופים העצלנים","ממתקים ממתקים","יום ספורט" ו"הפנתר הסגול-חלק א"). רובי השתתף בכל הפרקים.
הדמויות > דמויות מההצגות האיסלנדיות המקוריות

Penny Pestella - ילדה האובססיבית לכסף. ברגע שהיא מקבלת סכום כסף מסוים, אפילו אם זו רק אגורה, היא מבזבזת את הכסף בלי לחשוב פעמיים, עד שספורטקס מלמדה לחסוך. חלומה הוא לבצע החלקה על הקרח. החל מההצגה השנייה, פני כבר לא מופיעה בהפקות של נווה עצלנות, והאובססיה שלה לכסף מועברת לסטינג'י.
אמא של ג'ייבס (קול בלבד) - מנסה לגרום לג'ייבס לאכול את האוכל הבריא שהיא מכינה לו, אך הוא מסרב, עד שספורטקס מלמדו על ערכם של המאכלים הבריאים. קולה נשמע בהצגה האיסלנדית הראשונה של נווה עצלנות, בה היא גם מבצעת דואט בסגנון אופרה עם ג'ייבס.
כנופיית נווה מהומה - מופיעים בשתי ההצגות האיסלנדיות הראשונות. בהצגה הראשונה, הם מנסים לשדוד את נווה עצלנות, אך נכשלים, ונתפסים. בהצגה השנייה, רובי מזמן אותם על מנת שיגנבו את כל הירקות הטריים, ויזרקו אותם לפח.
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (איסלנד)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (איסלנד)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 14 | 14 | 16 באוגוסט 2004 | 11 בנובמבר 2004 |
|  | 2 | 20 | 20 | 6 ביוני 2005 | 18 במאי 2006 |
|  | 3 | 18 | 18 | 25 בספטמבר 2006 | 15 באוקטובר 2007 |
|  | 4 | 14 | 14 | 13 במרץ 2013 | 12 בדצמבר 2013 |
|  | 5 | 13 | 13 | 10 בינואר 2014 | 13 באוקטובר 2014 |
שירי נווה עצלנות

בכל פרק יש שיר (למעט הפרקים "מי הוא מי" ו"הפנתר הסגול - חלק ב")
רוב השירים בסדרה בוצעו על ידי רובי רקב, סטפני וסטינג'י (ובחלק מהפרקים השירים בוצעו על ידי ספורטקס, זיגי, פיקסל, טריקסי, גברת ברברת ועוד כמה דמויות אורחות)
הערות שוליים

↑  תמר טרוים,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'ההצגה חייבת להימשך, באתר הארץ, 26 בנובמבר 2008
↑  משחק מחשב: "נווה עצלנות" בפורטל את זה, 16 בדצמבר 2009
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000006-QINU`"'ShelbyYoung (2016-02-02), The Unaired Lazytown Pilot Starring Shelby Young, נבדק ב-2019-05-09
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000008-QINU`"'Chris Crow (2010-08-24), LazyTown - Go Step Go, נבדק ב-2019-05-09
↑  '"`UNIQ--templatestyles-0000000A-QINU`"'LazyTown (GetLazy) (2017-07-24), LazyTown Forever - Song for and with the LazyTown fans, נבדק ב-2019-05-09
↑  Mark Valenti, It's official! Magnus now owns LazyTown once again!, www.facebook.com
↑  LTW (2024-05-15), Magnús Scheving has the rights of LazyTown back again. Icelandic interview [ subtitled ], נבדק ב-2024-05-16
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: cade9cdc-e434-439a-9111-6dfbfde8e66a
החטיבה האסטרטגית

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1994 (חטיבה לתכנון אסטרטגי) 2006 (החטיבה האסטרטגית) – הווה
 פיקוד
 יחידת אם:   אגף התכנון (1994–2020)  אגף האסטרטגיה והמעגל השלישי (2020–הווה)
 דרגת המפקד:    תת-אלוף
 מפקד נוכחי:  בנימין גל
 
החטיבה האסטרטגית היא יחידה בצה"ל העוסקת בתכנון אסטרטגי לטווח קצר וארוך וכפופה לאגף האסטרטגיה והמעגל השלישי החל משנת 2020 כחלק מהתוכנית הרב שנתית "תנופה". קודם לכן היא הייתה כפופה לאגף התכנון. ראש החטיבה האסטרטגית הנוכחי הוא תת-אלוף בנימין (בני) גל.
היסטוריה

ביוני 1992 הוספו למחלקת התכנון האסטרטגי באגף התכנון שישה תקנים, ובשנת 1994 הוקמה "חטיבה לתכנון אסטרטגי" שבראשה תת-אלוף, על בסיס המחלקה לתכנון אסטרטגי שפעלה עד אז. עם הקמת החטיבה נוספה לה עוד תקן אל"ם לעוזר ראש החטיבה לענייני משא ומתן.
בסוף שנות ה-90 צורף לחטיבת התכנון האסטרטגי ענף תשתית ופריסה, שהיה כפוף עד אז לסגן ראש אג"ת. כן הוקם בחטיבה ענף חדש לטיפול בגיבוש מדיניות קשרי החוץ עם ארצות הברית והטיפול ביישום קשרי החוץ הצבאיים עם ארצות הברית הועבר מהחטיבה לחטיבת קשרי החוץ של אגף המבצעים.
במהלך שנות ה-90 התרכז עיקר המאמץ של החטיבה לתכנון אסטרטגי במשא ומתן עם הפלסטינים, הסורים והירדנים והטיפול בהכנת המסד התאורטי של האסטרטגיה הצבאית הוזנח.
החטיבה האסטרטגית הוקמה ביולי 2006 על פי החלטת הרמטכ"ל, דן חלוץ, מאיחודן של החטיבה לקשרי חוץ באמ"ץ והחטיבה לתכנון אסטרטגי (תא"ס) באג"ת.
במרץ 2015 פוצלה שוב החטיבה כך שנותרה אחראית על תחום התכנון האסטרטגי בלבד. האחריות על תחום קשרי החוץ בצה"ל הועבר לחטיבה לקשרי חוץ, שהוקמה למעשה מחדש.
היסטוריה > מבנה בעבר

באוקטובר 2000, החטיבה הייתה מאורגנת בשתי מחלקות: מחלקה א' לליווי הסדרים מדיניים ומחלקה ב' לתכנון אסטרטגי.
היסטוריה > מבנה בעבר > מחלקה א'

תפקידיה של מחלקה א' היו, על פי המתואר בדו"ח מבקר המדינה:
לרכז את עבודת התכנון האסטרטגי לגיבוש עמדות בנושאים ביטחוניים-מדיניים בהקשר האזורי
לרכז את עבודת המטה לגיבוש התפיסה הביטחונית וההסדרים המדיניים, ולרכז הטיפול מול ראשי ערוצי המשא ומתן השונים, לרבות שירותי המטה הקשורים בעבודתם
לרכז את עבודת התכנון בהיבט ביטחוני-מדיני בתחום היחסים עם מדינות שכנות ועם הפלסטינים, ולעקוב אחרי יישום ההסכמים
לרכז את הערכת המצב האסטרטגית, לגבש את איום הייחוס ואת ההיבטים האסטרטגיים של התוכניות האופרטיביות של צה"ל.
מחלקה א' כללה את:
ענף מזרח תיכון
ענף פלסטיני
ענף אסטרטגי צבאי
היסטוריה > מבנה בעבר > מחלקה ב'

מחלקה ב' כללה:
ענף "קשרי חוץ", האחראי לגבש את מדיניות קשרי החוץ של צה"ל
ענף ארצות הברית – שנועד לגבש מדיניות כוללת של קשרי החוץ הצבאיים-ביטחוניים עם ארצות הברית, והיה אחראי גם על תחום בקרת הנשק.
ענף תשתית ופריסה, האחראי על גיבוש צורכי התשתית הפיזית של צה"ל ועל תכנון פריסת הקבע של יחידות צה"ל.
עד שנת 2015 החטיבה הייתה מורכבת מארבע מחלקות, אשר בראש כל אחת מהן עומד קצין בדרגת אל"ם:
מחלקת שצ"ב (שיתוף פעולה צבאי בינלאומי)
מחלקת קישור (יחידת הקישור לכוחות זרים (יקל"ז))
מחלקת אסטרטגיה אזורית
מחלקת תא"ס (תכנון אסטרטגי)
בשנת 2014 פוצלה החטיבה, ומחלקות שצ"ב וקישור הועברו לחטיבה לקשרי חוץ שהוקמה מחדש.
קודם לכן הוצאה מחלקת תשתית פריסה מהחטיבה והועברה לחטיבת התכנון.
מבנה החטיבה

נכון ל-2025 מבנה החטיבה מבוסס על שלוש מחלקות:
מחלקת תכנון אסטרטגי
מחלקת מדיניות ואסטרטגיה
מחלקת חופש פעולה
ראשי החטיבה

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| צבי שטאובר | 1995 – 1997 |  |
| שלמה ברום | 1997 – 1998 |  |
| מיכאל הרצוג | 1998 – 2001 |  |
| עיבל גלעדי | 2001 – 2004 |  |
| אודי דקל | 2005 – 2006 |  |
| יוסי היימן | 2007 – 2010 |  |
| אסף אוריון | 2010 – 2015 |  |
| רם יבנה | 2015 – 2018 |  |
| טל קלמן | 2018 – 2020 |  |
| אורן סתר | 2020– 2023 |  |
| בני גל | 1 במאי 2023 - |  |
ראו גם

המועצה לביטחון לאומי
הערות שוליים

↑  מבקר המדינה, אגף התכנון של האג"ם במטה הכללי, דוח שנתי 52א לשנת 2001, עמ' 85
↑  מבקר המדינה, אגף התכנון של האג"ם במטה הכללי, דוח שנתי 52א לשנת 2001, עמ' 75
↑  מבקר המדינה, אגף התכנון של האג"ם במטה הכללי, דוח שנתי 52א לשנת 2001, עמ' 92
↑  יאוחדו קשרי החוץ והתכנון האסטרטגי במטכ"ל, באתר ערוץ 7, 6 בינואר 2006
↑  שנות האלפיים, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 18 במאי 2011.
↑  מבקר המדינה, אגף התכנון של האג"ם במטה הכללי, דוח שנתי 52א לשנת 2001, עמ' 84
↑  "איום הייחוס" מגדיר את האיומים המרכזיים, הקונקרטיים, שאליהם יש להפנות את המאמץ המבצעי-המדיני האסטרטגי בתקופה אליה מתייחסים
↑  צבא ההגנה לישראל - דו"ח מסכם שנה קלנדארית 2014, לפי חוק חופש המידע, אגף התכנון, עמוד 32
↑  צבא ההגנה לישראל - דו"ח מסכם שנה קלנדארית 2013, לפי חוק חופש המידע, אגף התכנון, עמוד 25
↑  אבי בניהו,'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'‏מסר מהמעמקים: אח"י רהב מעניקה ממד נחוץ של הרתעה ועומק אסטרטגי, באתר מעריב אונליין, 15 בינואר 2016
מירב בריקמן

| --- | --- |

 לידה:  8 בנובמבר 1971 (בת 53)
 מדינה:  ישראל ישראל
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  דצמבר 1989 – 17 באוגוסט 2022 (כ־32 שנים)
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 ראש ענף השברה מרכז הציוד  מפקדת מרכז דלק  נציגת אט"ל במשלחת בארצות הברית  מזכירת הפיקוד העליון  מפקדת מרכז הציוד  מפקדת המרה"ס
 פעולות ומבצעים
   המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן    מבצע צוק איתן  מבצע חגורה שחורה  מבצע שומר החומות  מבצע שובר גלים  מבצע עלות השחר
ראש אט"ל, האלוף יצחק תורג'מן, ומפקדת המרה"ס, תא"ל מירב בריקמן, בטקס הקמת המרה"ס
מירב בריקמן (נולדה ב־8 בנובמבר 1971) היא קצינת צה"ל בדרגת תת-אלוף במילואים. בתפקידה האחרון, שימשה כמפקדת הראשונה של מרכז הספקה אחוד (מרה"ס) באגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (אט"ל). קודם לכן שירתה כמפקדת מרכז ציוד.