stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרטחנה (ספרד)

קרטחנה (Cartagena) היא עיר נמל בקהילה האוטונומית של מורסיה בספרד, לחוף הים התיכון. נכון ל-2018, היו בעיר כ-213,943 תושבים.
היא משמשת כבירתה האדמיניסטרטיבית של הקהילה האוטונומית (בית הנבחרים נמצא בה).
כלכלת העיר מתבססת על הנמל, מספנות, תעשייה כימית ותיירות.
היסטוריה

קרטחנה הוקמה בשנת 228 לפנה"ס בידי המצביא הקרתגני עזרובעל, תחת השם קַרְתְּ חַדַשְתְּ (זהה לשמה של קרתגו עצמה). בשנת 209 לפנה"ס נכבשה בידי סקיפיו ועברה לידי הרומאים, שכינו אותה Carthago Nova. כבר אז היה בה נמל משגשג ששימש לייצוא הכסף והזהב שנכרו בסביבה. בשנת 425 בזזו אותה הוויזיגותים. בתקופת הכיבוש המוסלמי שוקמה והורחבה. ב-1269 צורפה לממלכת אראגון. בזמן הממלכה הספרדית שימשה כבסיס של חיל הים הספרדי (הארמדה). ב-1873 פרצה בה המרידה הקנטונליסטית ברפובליקה הספרדית הראשונה. בעת מלחמת האזרחים הספרדית היה בה בסיס ימי של הצבא הרפובליקני.
הערות שוליים

↑  מעין מזור, מבוא קצר לתולדות רומא, כרמל, 2021, עמ' 82 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552520105171  BNE: XX95392  BnF: cb11954627j (data)  GND: 4197667-8  LCCN: n79119187  MusicBrainz: f089fba4-d315-47a7-9148-d733bb917eb3  NARA: 10045288  NKC: ge172412  NSK: 000582344  SUDOC: 027524337  VIAF: 138365642   WorldCat (עם VIAF): 138365642
אינדרה נויי

| --- | --- |

אינדירה נויי, 2010
 לידה:  28 באוקטובר 1955  (בת 68) צ'נאי, הודו 
 מדינה:  הודו, ארצות הברית 
 מקום מגורים:  גריניץ', קונטיקט, ארצות הברית
 ידועה בשל:  מנכל"ית חברת "פפסיקו"
 השכלה:  אוניברסיטת ייל
 מעסיק:  פפסיקו, בוז אלן המילטון, אמזון, ג'ונסון אנד ג'ונסון, ABB Group, מוטורולה, בוסטון קונסלטינג גרופ 
 תפקיד:  מנהלת כספים (2001–2006)  מנהלת כללית (2006–2018) 
 בן זוג:  ראג'קנטילל נויי
 פרסים והוקרה:  רשימת 100 הנשים החזקות בעולם של מגזין פורבס (2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014)  היכל התהילה של נשות קונטיקט (2015)  הודי השנה של CNN-News18 (2006)  דוקטור לשם כבוד (2004)  תואר אקדמי לשם כבוד (2013)  מדליית הכבוד של האליס איילנד (14 במאי 2017)  מדליית בנג'מין פרנקלין (2019)  היכל התהילה הלאומי לנשים (2022)  פרס המהגרים הגדול (2007)  פדמה באושן (2007)  מדליית הכבוד של ברנרד (2009)  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת ווריק (2011)  דוקטור לשם כבוד (2011)  תואר אקדמי לשם כבוד (2008)  דוקטור לשם כבוד (2011)  תואר אקדמי לשם כבוד (2009)  דוקטור לשם כבוד של אוניברסיטת המדינה של פנסילבניה (2010)  פרס באוור להישג במדע (2019) 
 
אינדירה נויי בוועידה הכלכלית בדאבוס, 2008
אינדירה נויי (באנגלית: Indra Nooyi; נולדה ב-28 באוקטובר 1955) היא אשת עסקים אמריקאית ממוצא הודי, המכהנת כיו"ר חברת המזון והשתייה הקלה השנייה בגודלה בעולם, "פפסיקו" (יצרנית המשקה פפסי), משנת 2005 עד לאוקטובר 2018 שימשה כמנכ"לית החברה.
ביוגרפיה

נויי נולדה בצ'נאי (מדרס) שבהודו. למדה לתואר ראשון בפיזיקה, כימיה ומתמטיקה בקולג' נוצרי במדרס וסיימה אותו ב-1974. לאחר מכן סיימה תואר שני במנהל עסקים בבית הספר לניהול בכלכותה ב-1976. עבדה במספר משרות ניהול זוטר בהודו, בהן ניהול מוצר בחברת ג'ונסון אנד ג'ונסון בהודו.
ב-1978 עברה לארצות הברית והחלה ללמוד באוניברסיטת ייל לתואר שני במנהל פרטי וציבורי, אותו סיימה ב-1980. במהלך לימודיה התמחתה בחברת הייעוץ "Booz Allen Hamilton". לאחר סיום לימודיה עבדה בחברת הייעוץ "בוסטון קונסלטינג גרופ" ועסקה באסטרטגיה בחברות "מוטורולה" ו-"ABB".
הצטרפה לחברת פפסיקו ב-1994 וטיפסה בהדרגה לצמרת החברה, עד לתפקיד סמנכ"לית הכספים. במהלך כהונתה יזמה את הכניסה לעסקי רשתות מזון והמסעדות ב-1997, והובילה את החברה לרכישת חברות המזון "טרופיקנה" ב-1998 ו"קוואקר" ב-2001. ב-2005 מונתה לתפקיד מנכ"לית החברה.
נויי מדורגת מדי שנה החל מ-2006 בראש רשימות "הנשים החזקות בעולם" של המגזינים פורבס (מקום שלישי ב-2008 ו-2009) ופורצ'ן (מקום 1 בשנים 2006–2010).
נשואה לראג'קנטילל נויי, ואם לשתי בנות.
הערות שוליים

↑  "PepsiCo CEO Indra Nooyi Is Stepping Down After 12 Years". NPR.org (באנגלית). נבדק ב-2018-11-06.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1282318454  ISNI: 0000 0000 5829 7274  LCCN: n2012202559  NKC: xx0053029  VIAF: 85641885   WorldCat (עם VIAF): 85641885
זע'רתא

| --- | --- |

 מדינה:  לבנון לבנון
 מחוז:  צפון לבנון
 נפה:  זע'רתא
 שטח:  2.58 קמ"ר
 גובה:  150 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  70,000 (2008)
  ‑ צפיפות:  131.78 נפש לקמ"ר (2008)
 קואורדינטות:  34°24′N 35°54′E﻿ / ﻿34.400°N 35.900°E﻿ / 34.400; 35.900
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת לבנון מוגדלת) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןזע'רתא(למפת לבנון רגילה) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןזע'רתא  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
זְעַ֫'רְתַא (בערבית: زغرتا) היא עיר במחוז צפון לבנון בלבנון, שבה מתגוררים כ-70,000 נפש. העיר היא מרכזה של נפת זע'רתא. השם זע'רתא נגזר ככל הנראה מהמילה הארמית "זע'ר", שמשמעותה מבצר, ובסורית המילה "זע'רתא" משמעה "ביצורים".
גאוגרפיה

העיר קשורה קשר הדוק לעיר ההררית אהדן. בכל קיץ עוברים רוב תושבי העיר לבתי קייט באהדן, ואילו בחורף אהדן כמעט ריקה מאדם. תושבי זע'רתא דוברים ערבית לבנונית במבטא סורי בולט. סורית נלמדה בבתי הספר עד אמצע המאה ה-20.
זע'רתא הוציאה מתוכה פוליטיקאים ואנשי ציבור רבים, בהם שני נשיאים: סולימאן פרנג'יה ורנה מעווד, ופוליטיקאים בולטים: חמיד פרנג'יה, סולימאן פרנג'יה הבן, סימון א-דווייהי, נאילה מעווד, אסטפן א-דווייהי (אנ'), טוני פרנג'יה, סמיר פרנג'יה ואחרים. גם מאהדן יצאו לפחות שני מנהיגים של הכנסייה המרונית (אסטפן א-דווייהי וחאנה מח'לוף א-דווייהי), כמו גם המנהיג בן התקופה העות'מאנית יוסף כרם, שהוביל את המרד נגד השלטון הטורקי. המשפחות שבניהן הוזכרו לעיל: כרם, א-דווייהי, פרנג'יה, מעווד ומשפחת מקרי, שולטות גם בפוליטיקה המקומית. העיירות והכפרים הסובבים את העיר נהנים מרווחה, אך לתושביהם אין כוח פוליטי. האוכלוסייה היא נוצרית ברובה, כשהמרונים הם הרוב בקרב הנוצרים.
בתקופת מלחמת האזרחים בלבנון הייתה זע'רתא, שהיא מעוז נוצרי בצפון המדינה, בחזית המלחמה. מיליציית בריגדת מרדה הצליחה להדוף את ההתקפות של המוסלמים ואש"ף אשר יצאו מטריפולי השכנה.
כלכלת האזור מתבססת מאז ומתמיד על חקלאות: זיתים סביב זע'רתא ותפוחים סביב אהדן. בשנים האחרונות גדל שיעור מגזרי התעשייה והשירותים באזור.
ג'יני

ערך זה עוסק ביצור על טבעי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מלכם השחור של הג'ינים, ציור מסוף המאה ה-14
בפולקלור הערבי ג'יני (בערבית: גִ'ן جن, באנגלית: Genie או Djinn) הוא יצור על-טבעי בדיוני שמעניק רצון חופשי. הג'ינים מוזכרים בקוראן, ויכולים להיות טובים או רעים. ג'ינים רעים יכולים להוליך שולל בני אדם המחזיקים בהם. באסלאם, השטן הוא ג'ין שסירב להשתחוות לאדם כאשר צווה בידי אללה.
הצבעים תכלת וטורקיז מזוהים עם הג'ין, ומשמשים גם להגנה מעין הרע.
לג'ינים הופעות ואזכורים רבים בספרות, בסרטי קולנוע ובתוכניות טלוויזיה.
בין האזכורים התרבותיים הידועים הסיפור "אלאדין ומנורת הקסמים" מתוך סיפורי אלף לילה ולילה, אשר יצא גם כסרט אנימציה, סדרה אמריקאית משנות השישים בשם "אני חולם על ג'יני" וסדרה ירדנית בהפקת NETFLIX בשם "ג'יני".
המילה "מג'נון" בערבית (مجنون), שפירושה "משוגע", מקורה במילה "ג'ין", קרי: אדם שנכנס בו שד.
בעדות רבות ג'יני יכול להגשים לאדם אשר שחרר אותו מהמנורה שלוש משאלות.
ראו גם

נסנאס
ילדי המנורה (ספר)
ג'יני (דמות)
הערות שוליים

↑  ג'יני באתר נטפליקס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533605705171  BNE: XX5203818  BnF: cb12552645f (data)  GND: 4091274-7  LCCN: sh85070546  SUDOC: 03481244X  TDVİA: cin 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מיתולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תפילת ערבית

ערך זה עוסק בתפילת ערבית לחול. אם התכוונתם לתפילת ערבית של שבת, ראו .
מניין תפילת מעריב בחנות בשוק הפשפשים ביפו (תל אביב)
תפילת ערבית בכותל המערבי
תְּפִלַּת עַרְבִית או מַעֲרִיב היא אחת משלוש תפילות יומיות ביהדות, הנערכת בלילה, בדרך כלל לאחר צאת הכוכבים. התפילה מורכבת משני חלקים, קריאת שמע וברכותיה ותפילת שמונה עשרה.
בשונה משאר התפילות, אין בה חזרת הש"ץ על תפילת שמונה עשרה. התפילה מסתיימת בעלינו לשבח, ובקהילות מסוימות נהוג להוסיף לפני או אחרי התפילה פרקי או פסוקי תהילים.
יסודה של תפילת ערבית

בדומה למסורת תפילות שחרית ומנחה גם נוסחה של תפילת ערבית החל להתגבש בימי הבית השני והמשיך גם בימי המשנה והתלמוד.
המסורת מייחסת את קביעת תפילת ערבית ליעקב אבינו. בברייתא המקשרת בין התפילות לקורבנות, קורבן תמיד של שחר מתאים לתפילת שחרית וקורבן התמיד של בין הערביים מתאים לתפילת מנחה, אך אין קרבן המתאים לתפילת ערבית. המקבילה שניתנת לתפילת ערבית היא הקטרת החלבים והאיברים מהקורבנות שהוקרבו ביום. לכן זמנה העיקרית בלילה, החל בצאת הכוכבים, וברוב המקומות בארץ נהוג לעניין זה להחשיב את צאת הכוכבים כעשרים דקות לאחר שקיעת החמה.
יסודה של תפילת ערבית > תפילת ערבית "רשות" או "חובה"

שלא כמו תפילות שחרית ומנחה, חובת תפילת עמידה של ערבית עמדה במחלוקת בתקופת המשנה והתלמוד. במסכת ברכות מובאת מחלוקת תנאים לגבי החיוב שבתפילת ערבית: במשנה נאמר: "תפילת הערב אין לה קבע", ובגמרא מובאת מחלוקת תנאים בנושא. לפי רבי יהושע, תפילת ערבית היא רשות, ואילו רבן גמליאל דיבנה סבר שהיא חובה. מחלוקת זו גרמה בסופו של דבר להסרת רבן גמליאל מכס הנשיאות ולהעלאתו של רבי אלעזר בן עזריה. האמוראים נחלקו כמי יש לפסוק הלכה, ופוסקי ההלכה המאוחרים יותר נקטו כדעת רבא, שפסק כדעה שתפילת ערבית רשות, אך כתבו שכיום תפילת ערבית חובה מצד מנהג ישראל.
ואין תפלת ערבית חובה כתפלת שחרית ומנחה, ואף על פי כן נהגו כל ישראל בכל מקומות מושבותיהם להתפלל ערבית וקבלוה עליהם כתפלת חובה.
לדעת רבים מן האחרונים, צורת חיוב זו יוצרת הבחנה בין נשים לגברים, שכן נשים לא קיבלו תפילת ערבית עליהן, ועל כן חיובן בתפילת ערבית פחות מחיובן בשאר תפילות. בנוסף, היות שמטרת חזרת הש"ץ היא להוציא ידי חובה את המתפללים שאינם יודעים את נוסח התפילה, בתפילת ערבית אין חזרת הש"ץ. רב נטרונאי גאון תלה את הסיבה למנהג לומר קדיש אחרי ברכות קריאת שמע לפני תפילת העמידה, בדעה שתפילת ערבית רשות, והקדיש משמש כהכרזה שהסתיימה התפילה והרוצה לצאת יצא.
המחלוקת לגבי חיוב התפילה נסובה רק לגבי חיוב תפילת עמידה, אך לגבי קריאת שמע לא נחלקו, שחובת קריאת שמע בערב היא חיוב, ולהלכה חיוב זה מדאורייתא. סדר התפילה הוא שקריאת שמע וברכותיה קודמים לתפילת העמידה, אך מי שנתאחר לבית הכנסת ולא יספיק לקרוא קריאת שמע וברכותיה ולהתפלל עם הציבור, יתפלל קודם תפילת העמידה עם הציבור ואחר כך יאמר ברכות קריאת שמע.
מהלך התפילה

מרכיביה הבסיסיים של תפילת ערבית הם:
קריאת שמע וברכותיה:
ברכו
ברכת מעריב ערבים
ברכת אהבת עולם
קריאת שמע
ברכת גאל ישראל
ברכת השכיבנו
בקצת קהילות מוסיפים ברכת ברוך ה' לעולם
קדיש
תפילת עמידה:
תפילת עמידה
קדיש תתקבל
התפילת מסתיימת עם תפילת עלינו לשבח, ובחלק מהנוסחים נוספו לפני ואחרי התפילה פרקי תהילים וקדישים.
מהלך התפילה > הקדמות לתפילה

כל קהילות ישראל מתחילים את התפילה בפסוק "והוא רחום...", ויש שמוסיפים פסוק "ה' הושיעה...".
לפי נוסח יהודי תימן (בלדי) ורוב קהילות נוסח אשכנז מתחילים בפסוקי "והוא רחום" ללא תוספת אחרת.
לפי נוסח הספרדים והחסידים, אומרים תחילה את פרק קל"ד מספר תהילים - "שיר המעלות הנה ברכו את ה'" וכו', וכן מספר פסוקי ביטחון בה'; לאחר מכן אומר החזן חצי קדיש, ולאחריו אומרים את פסוקי "והוא רחום". בהרבה קהילות אשכנז המערבי מוסיפים את מזמור קל"ד רק כשמתפללים ערבית "בזמנו" (כלומר אחרי צאת הכוכבים).
רוב עדות המזרח מתחילות ב"לשם יחוד", ושלושה פסוקים "ה' צבאות עמנו", "ה' צבאות אשרי אדם" ו"ה' הושיעה". בקהילות אשכנז המערבי הנ"ל, אומרים שלושת פסוקים אלו (בלי "לשם יחוד"), כל אחד שלש פעמים, אחרי מזמור "שיר המעלות הנה ברכו את ה'" ולפני הקדיש; אחרי הקדיש אומרים "והוא רחום" ואומרים שוב את פסוק "ה' הושיעה".
קהילות עיראק ופרס אומרות במקום חמישה פסוקים: "כי אל רחום ה'", "והוא רחום", "ה' צבאות עמנו", "ה' צבאות אשרי אדם" ו"ה' הושיעה", "ויברכו שם כבודך".
בהרבה קהילות, שרים "לדוד ברוך" (תהילים קמ"ד וס"ז) לפני ערבית במוצאי שבת. בהרבה קהילות, תוספת זו מחליפה את המזמור הרגיל - "שיר המעלות הנה ברכו את ה'" וכו' - שאומרים בשאר ימות החול.
ברוב הקהילות, בליל שבת וחג מדלגים על כל הפסוקים האלה (ואפילו והוא רחום) ומתחילים ברכו. חריג לכך הוא בחסידות חב"ד, שנוהגים שבשבת אומרים חצי קדיש אחרי כגוונא, ובליל יום טוב אומרים 'שיר המעלות' כבימות החול ומדלגים רק על 'והוא רחום'.
מהלך התפילה > קריאת שמע וברכותיה

ברכות קריאת שמע נפתחות באמירת "ברכו". ברכות קריאת שמע הן:
מעריב ערבים - ברכה העוסקת בבריאת היום והלילה ובשבח לבורא על סידור הזריחה והשקיעה.
אהבת עולם - ברכת הודאה על התורה וכן על קיום המצוות של עם ישראל.
קריאת שמע.
ברכת גאולה - ברכה העוסקת בגאולת ישראל ממצרים ובשמירתו. הברכה מתחילה במילים "אמת (ו)אמונה כל זאת" ומסתיימת בברכת "גאל ישראל".
ברכת השכיבנו - ברכה העוסקת בבקשת שמירה מאת ה', שישכיבנו לשלום ויעמידנו לשלום, וישמרנו מפני מזיקים שונים.
פסוקי "המולך בכבודו" - בתקופת הסבוראים הוסיפו ברכה נוספת, ברכת ברוך ה' לעולם הכוללת מספר פסוקים וחתימה בברכה בסופם, אשר בכמה קהילות מאוחדת עם ברכת השכיבנו שלפניה ובכמה קהילות היא עומדת בפני עצמה. בקהילות רבות, בפרט בארץ ישראל ובמרבית הקהילות הספרדיות בתפוצות לא נאמרת הברכה.
קדיש.
מהלך התפילה > תפילת שמונה עשרה

לפי נוסח אשכנז וחלק מקהילות נוסח ספרד, נוסח תפילת עמידה של ערבית שונה מהנוסח של תפילת שחרית בברכה האחרונה בו ("שלום רב" במקום "שים שלום").
את תפילת העמידה חותמים בקדיש הכולל את הקטע המתחיל "תתקבל".
מהלך התפילה > שיר למעלות ועלינו לשבח

יש הנוהגים להוסיף אחרי התפילה פרקי תהילים, ברכו נוסף ואת תפילת עלינו לשבח.
הנוהגים כמנהג הספרדים וחלק מקהילות החסידים, אומרים מזמור קכ"א בתהלים, שיר המעלות - "שיר למעלות אשא עיני אל ההרים...". לאחר המזמור אומרים קדיש. בנוסח תימן בלדי מוסיפים לפני כן את מזמור ח' בתהלים.
יש הנוהגים לומר ברכו (שנתקן לאלו שאחרו ולא שמעו כשפרסו על שמע בתחילת התפילה). המתפללים כנוסח אשכנז וכן חסידי חב"ד לא נוהגים כך.
לאחר מכן אומרים עלינו לשבח וקדיש יתום, כבסוף כל תפילה, ולפי רוב הנוסחאות שלא פרסו על שמע לפני עלינו, עושים זאת לאחר הקדיש שאחרי עלינו. אולם לפי נוסח אשכנז המקורי, אין אומרים ברכו בסוף התפילה בערבית, וכן נוהגים ברוב קהילות נוסח אשכנז בחו"ל.
בקצת קהילות אשכנז, נוהגים לומר שלשה מזמורי תהלים (פרקים כד, ח, כט) אחרי עלינו כשמתפללים ערבית "בזמנו".
מהלך התפילה > ספירת העומר

בימי ספירת העומר (ממחרת השבת ועד ערב שבועות), נהגו לברך ולספור ספירת העומר לאחר תפילת ערבית. גם כאן חלוקים הדעות באשר למיקום הספירה. יש הנוהגים לספור לפני עלינו לשבח ויש שנהגו לספור לאחריו. בקהילות גאורגיה, עיראק ופרס המנהג לספור אחרי "שיר למעלות", כאשר נוהגים לומר נוסח "לשם ייחוד" מיוחד, טרם הברכה, ובתחילה מברך וסופר השליח ציבור, ולאחר מכן הקהל מברך וסופר. בקהילות גאורגיה מוסיפים קטע הפותח במילים: "ריבונו של עולם", ולאחר מכן אומרים "קדיש יהא שלמא", "ברכו" ו"עלינו לשבח".
כאשר מתפללים ערבית מוקדם (לפני צאת הכוכבים), נוהגים ברוב הקהילות שהיחידים סופרים את העומר אחרי צאת הכוכבים, ויש נוהגים לספור בתנאי.
מהלך התפילה > מוצאי שבת

במוצאי שבת מוסיפים מספר תוספות בתפילת ערבית. בהרבה קהילות, שרים "לדוד ברוך" (תהילים קמ"ד וס"ז) לפני ערבית במוצאי שבת; בהרבה קהילות, תוספת זו מחליפה את המזמור הרגיל - "שיר המעלות הנה ברכו את ה'" וכו' - שאומרים בשאר ימות החול. בתפילת העמידה מוסיפים את תפילת אתה חוננתנו בברכה הרבעית. לאחר תפילת העמידה אומרים חצי קדיש, ויהי נועם (למנהג עדות המזרח מתחילים מהמילים "שובה ה'") ופסוקי קדושה דסידרא (ללא שני הפסוקים הראשונים, 'ובא לציון גואל' 'ואני זאת בריתי'). לאחר מכן אומרים קדיש תתקבל ועלינו לשבח כבכול יום. לפי חלק ממנהגי אשכנז ואיטליה, מוסיפים לפני עלינו לשבח את פסוקי ויתן לך; בקהילות אחרות אומרים פסוקים אלה בבית אחרי ההבדלה.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ"ו, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ"ז–דף כ"ח
↑  משנה, מסכת ברכות, פרק ד', משנה א'
↑  רי"ף ברכות דף יט עמוד א
↑  משנה ברורה, סימן ק"ו, סעיפים קטנים א'-ד'. אולם, הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן ק"ו, סעיף ז' טוען שזה תלוי במחלוקת ראשונים, וראו שיטת הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק (בוסטון) (הרב צבי שכטר, מפניני הרב, עמ' עה).
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות תפילה וברכת כהנים, פרק ט', הלכה ט'. יוצא מן הכלל הוא בליל שבת שאומרים ברכה מעין שבע, שלדעת השולחן ערוך מי ששמע ברכה זו מהחזן יצא ידי חובת תפילת ערבית.
↑  דבריו הובאו בספר ארבעה טורים, אורח חיים, סימן רל"ו
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רל"ו, סעיף ג'.
↑  סדר עבודת ישראל, רעדלהיים תרכ"ח, עמ' 163. הוא נאמר גם בבית המדרש גולדרס גרין בלונדון, שמבוסס על מנהג ברלין, שהוא מנהג אשכנז המזרחי, ואם כן נראה שמנהג זה אינו ממש תלוי באשכנז המערבי והמזרחי. על כל פנים, הוא לא נאמר ברוב קהילות אשכנז המזרחי.
↑  כך הוא בסידור תהילת השם ושאר סידורי חב"ד.
↑  אולם, לפי מנהג פפד"מ המקורי אין אומרים קדיש אחרי עלינו, ראו מדריך למנהג אשכנז המובהק, עמ' 25.
↑  רמ"א או"ח סט:א
↑  סדר עבודת ישראל, רעדלהיים תרכ"ח, עמ' 170.
↑  ראו שולחן ערוך או"ח תפט:ג, ונושאי כלים (ובפרט המשנה ברורה וביאור הלכה) שם.
| קריאת שמע |
| --- | --- | --- |
| פרשיות קריאת שמע | שמע ישראל • שמע ישראל (פרשיה) • והיה אם שמוע • פרשת ציצית |  |
| ברכות קריאת שמע | ברכות קריאת שמע • ברכת יוצר • ברכת מעריב • ברכת אהבה • ברכת הגאולה • ברכת השכיבנו |  |
| זמני קריאת שמע | תפילת שחרית • תפילת ערבית • תחילת זמן קריאת שמע • סוף זמן קריאת שמע • קריאת שמע על המיטה |  |
| שונות | אל מלך נאמן • ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד • ברכת ברוך ה' לעולם • המלאך הגואל • תפילת ותיקין • משיכיר • שעות זמניות |  |
| סדר השבת |
| --- | --- | --- |
| ערב שבת | מנחה לערב שבת • תוספת שבת • הדלקת נרות |  |
| ליל שבת | קבלת שבת • תפילת ערבית של שבת • קידוש • סעודת ליל שבת |  |
| יום השבת | תפילת שחרית של שבת • תפילת מוסף של שבת • סעודת יום שבת • דרשת השבת • תפילת מנחה של שבת • סעודה שלישית |  |
| מוצאי שבת | תפילת ערבית למוצאי שבת • הבדלה • מלווה מלכה |  |
פורטל שבת ומועדי ישראל
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007597967205171
פורטו-וקיו

| --- | --- |
סמל/מגן

מעבורת בנמל פורטו-וקיו
 מדינה:  צרפת צרפת
 חבל:  קורסיקה קורסיקה
 מחוז:  קורסיקה הדרומית
 ראש העיר:  Jean-Christophe Angelini
 שפה רשמית:  צרפתית
 תאריך ייסוד:  1539
 שטח:  168.65 קמ"ר
 גובה:  70 מטרים
  ‑ הנקודה הנמוכה:  0
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  11,132 (2019)
  ‑ צפיפות:  66 נפש לקמ"ר (2019)
 קואורדינטות:  41°35′12″N 9°17′28″E﻿ / ﻿41.58661093336508°N 9.291081030921122°E﻿ / 41.58661093336508; 9.291081030921122
 אזור זמן:  UTC +1
 https://www.portivechju.corsica/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צרפת מוגדלת) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש האוקיינוס האטלנטי פורטו-וקיו(למפת צרפת רגילה) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש האוקיינוס האטלנטי פורטו-וקיו(למפת קורסיקה רגילה) אז'אקסיו בסטיה קורטי קלווי הים התיכון מצר בוניפאצ'יו הים הטירני פורטו-וקיו(למפת קורסיקה מוגדלת) אז'אקסיו בסטיה קורטי קלווי הים התיכון מצר בוניפאצ'יו הים הטירני פורטו-וקיו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
פורטו-וקיו (בצרפתית: Porto-Vecchio, בקורסיקאית: Portivechju) היא עיר נמל (וקומונה) באי קורסיקה שבצרפת. פורטו-וקיו ממוקמת בקצה מפרץ בדרום-מזרח האי, הפונה לים הטירני. נכון ל-2019, אוכלוסיית פורטו-וקיו מנתה 11,132 איש.
משמעות השם בקורסיקאית ובאיטלקית (ממנה הגיע השם הצרפתי) הוא "נמל ישן".
היסטוריה > פרהיסטוריה

מצפון לעיירה נמצא האתר הפרהיסטורי טורה, שקבל את שמו מתרבות הטורה שחיה באזור. האתר מתוארך לתקופת הברונזה הקורסיקאית, הוא כולל מצודות אבן עגולות או חצי עגולות (צמודות).
לכיוון פיגארי ולכפר צ'צ'יה יש גם שרידים פרה-היסטוריים, ולא רחוק משם נמצא אתר נוסף של טורנים, בשם Castellu di Tappa. ממערב לעיירה נמצא האתר הפרהיסטורי Tivulaghju.
היסטוריה > ימי הביניים והתקופה המודרנית

פורטו-וקיו ממוקמת באזור שבזמנים קדומים יותר היה אזור ביצות שסבל מאוד ממלריה; עם זאת, חלק מהמעגן בנמל של העיירה הנקרא "הנמל הישן", ראשיתו היה כנראה הנמל הרומי שהשפיע על הסביבה. לאחר התקופה הרומית, האזור ננטש בגלל ביצות המלריה. במאה ה-16 באזור התקיימה קהילה נוצרית גדולה. העיירה נוסדה מחדש בשנת 1539 על ידי בנק ג'ורג' הקדוש (אנ') מג'נובה על גבעה בגובה 70 מטרים מעל פני הים המשקיפה על המפרץ.
אנשי ג'נובה הקפידו לשמר את הנמל הרומי בתוך החומות של העיירה. החומות שנבנו היו טרפזיות ותחמו גם את הכיכר המרכזית, place de la République, ליד הכנסייה, Église St.-Jean Baptiste. הם התכוונו להקים מושבה במקום, אך המלריה הרגה במהרה את רוב המתיישבים. מושבה אחרת קמה בשנת 1546 וחוותה את אותו גורל. לאחר מכן בהתאגדות מוניציפלית הפכה לנפה אזורית (מועצה אזורית) במקום. סמפיירו קורסו כבש את העיירה למשך כמה חודשים בשנת 1564.
חלק מהתושבים החלו לחזור למקום כשהחלו פרויקטי הניקוז של הנהר Stabacciu שהוקמו תחת הקיסרות השנייה, אך הם זכו להצלחה מינימלית. מלחמת העולם השנייה הובילה לנוכחותם את חיילי בעלות הברית באזור שהיו נחושים למגר את המלריה למען בריאותם של כל הנוגעים בדבר, אך במיוחד החיילים ואנשי האוויר שהתבססו באזור. באמצעות ניקוז, מילוי אדמה וריסוס הם הצליחו, להפוך את האזור המנוקז לאטרקטיבי. גודל האוכלוסייה הנוכחית נובע מהתרחבות העיירה שהחלה בערך בשנת 1950.
אוכלוסייה

| השנה | 1800 | 1876 | 1901 | 1906 | 1946 | 1990 | 2008 | 2015 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אוכלוסייה | 1,241 | 2,636 | 3,353 | 3,512 | 3,339 | 9,307 | 11,388 | 12,056 | 11,132 |
בכל נפת פורטו-וקיו גרה אוכלוסייה של כ-12,900 תושבים המתגוררים בארבע כפרים, על שטח של 347.87 דונמים.
מתקנים ציבוריים

בעיירה יש בית ספר תיכון ציבורי ושתי מכללות קהילתיות, בית חולים פרטי עם 107 מיטות, בית ספר לרפואה, תעשיית שעם ומתקני תיירות נרחבים. הנמל הימי מאפשר עגינות ל-450 כלי שיט קטנים, הוא כולל מתקנים מסחריים ותחנת מעבורות. בעונת הקיץ אוכלוסיית הקנטון מתרחבת ומגיעה עד לכדי פי 4 מכמות התושבים הקבועים בנפה כ-50,000 תושבים, בעיקר איטלקים המגיעים לנפוש במקום. החופים מאוכלסים מאוד, במיוחד חוף פלומבאג'ה הנמצא במרחק 3 קילומטרים מדרום מזרח מהעיירה פורטו-וקיו. בשנת 1983 העיירה רכשה מכון קולנוע, שמארגן פסטיבל סרטים שנתי.
תחבורה

בעיירה נמצא קצה של קווי מסילות הרכבת הקורסיקנית ברוחב אחד-מטר (אנ'). רשת מסילות זו נסגרה לשימוש ולא חודשה. רשת מסילות אלה חיברה את העיירה עם מערכת המסילות הראשית של קורסיקה המגיעה עד ליישוב קזמוצה בקומונה לוצ'יאנה (אנ') הנמצאת במרחק 128 קילומטרים מצפון לפורטו-וקיו.
פורטו-וקיו נגישה בקלות דרך נמל התעופה פיגארי-סוד קורס, שנמצא במרחק של 24 קילומטרים מהעיירה. בנוסף נתן להגיע לעיירה בקווי המעבורות המגיעות לנמל ממרסיי, צ'יוויטווקיה (רומא), נאפולי ומהאי השכן מדרום, סרדיניה.
גאוגרפיה

בקנטון (בנפת) פורטו-וקיו, שוכנות העיירות והכפרים פורטו-וקיו, סארי-סולנזרה, קונקה ולצ'י.
העיירה פורטו-וקיו נמצאת 64 קילומטרים מזרחית לסארטן (אנ'). בחוף הצפוני של המפרץ נמצאים אתרי נופש רבים, כמו בנדטו, מרינה די פיורי ואחרים השייכים לכפר לצ'י (אנ'). החוף המזרחי, הוא חוף עם צוקים ומצוקים, על כן הוא פחות ראוי למגורים; מעבר לראש-Chiappa Point (אתר טבע) הנמצא מדרום מזרח לפורטו-וקיו החוף פונה לכיוון דרום מערב עד לכפר Bonifacio הנמצא בדרום האי קורסיקה.
מול החוף הדרום מזרחי נמצאים ארבעת האיים Cerbicale (נראים בתצלומי לוויין ונדיר לראות אותם במפות), המהווים שמורת טבע מוגנת על שטח של 360 דונם, שהם חלק מהשמורה הגדולה יותר Bouches de Bonifacio (הכוללת את "מיצרי Bonifacio" שבדרום קורסיקה).
בהרים שמצפון-מערב לפורטו-וקיו המגיעים לגובה של 1,314 מטרים, נמצא הפארק הלאומי שבמרכזו נמצא הכפר העתיק Ospedale שמאז התקופה הרומית נמצא בו בית חולים עתיק וגדול. הכפר Ospedale מעולם לא איבד את תפקידו כבית חולים והוא ממשיך להיות מרכז בריאות המעסיק כ-150 עובדים. בסמוך לו נמצא מאגר מים Lac de l'Ospedale ויער אורני קורסיקה.
גאוגרפיה > אַקלִים

האקלים בפורטו-וקיו הוא אקלים ים תיכוני בקיץ חם (סיווג Csa לפי שיטת קפן). הטמפרטורה השנתית הממוצעת בפורטו-וקיו היא 14.5°C. כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 580 מילימטרים כשדצמבר הוא החודש הרטוב ביותר. הטמפרטורות הגבוהות ביותר הן בחודש אוגוסט, הן מגיעות ל-25.6°C בממוצע, והטמפרטורות הנמוכות ביותר הן בחודש פברואר, הן מגיעות לטמפרטורה של 10.5°C בממוצע. הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנרשמה אי פעם בפורטו וקיו הייתה 41.0°C בתאריך 11 ביולי 1968; הטמפרטורה הקרה ביותר שתועדה אי פעם הייתה 2.9°C - בתאריך 10 בפברואר 1986.
| אקלים בפורטו-וקיו   Porto-Vecchio   נתוני מזג האוויר הממוצעים בפורטו-וקיו בין השנים 1981–2010> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בפורטו-וקיו   Porto-Vecchio   נתוני מזג האוויר הממוצעים בפורטו-וקיו בין השנים 1981–2010> ינואר.13.6.7.6.56.3 | אקלים בפורטו-וקיו   Porto-Vecchio   נתוני מזג האוויר הממוצעים בפורטו-וקיו בין השנים 1981–2010> פברואר.13.8.7.3.51.2 | אקלים בפורטו-וקיו   Porto-Vecchio   נתוני מזג האוויר הממוצעים בפורטו-וקיו בין השנים 1981–2010> מרץ.15.7.8.8.51.9 | אקלים בפורטו-וקיו   Porto-Vecchio   נתוני מזג האוויר הממוצעים בפורטו-וקיו בין השנים 1981–2010> אפריל.17.9.10.7.64.8 | אקלים בפורטו-וקיו   Porto-Vecchio   נתוני מזג האוויר הממוצעים בפורטו-וקיו בין השנים 1981–2010> מאי.22.14.2.39.4 | אקלים בפורטו-וקיו   Porto-Vecchio   נתוני מזג האוויר הממוצעים בפורטו-וקיו בין השנים 1981–2010> יוני.26.3.17.8.16 | אקלים בפורטו-וקיו   Porto-Vecchio   נתוני מזג האוויר הממוצעים בפורטו-וקיו בין השנים 1981–2010> יולי.29.7.20.7.5.9 | אקלים בפורטו-וקיו   Porto-Vecchio   נתוני מזג האוויר הממוצעים בפורטו-וקיו בין השנים 1981–2010> אוגוסט.30.21.2.16.1 | אקלים בפורטו-וקיו   Porto-Vecchio   נתוני מזג האוויר הממוצעים בפורטו-וקיו בין השנים 1981–2010> ספטמבר.26.3.18.6.43.1 | אקלים בפורטו-וקיו   Porto-Vecchio   נתוני מזג האוויר הממוצעים בפורטו-וקיו בין השנים 1981–2010> אוקטובר.22.1.15.5.78 | אקלים בפורטו-וקיו   Porto-Vecchio   נתוני מזג האוויר הממוצעים בפורטו-וקיו בין השנים 1981–2010> נובמבר.17.5.11.6.74.6 | אקלים בפורטו-וקיו   Porto-Vecchio   נתוני מזג האוויר הממוצעים בפורטו-וקיו בין השנים 1981–2010> דצמבר.14.5.8.8.82.7 | אקלים בפורטו-וקיו   Porto-Vecchio   נתוני מזג האוויר הממוצעים בפורטו-וקיו בין השנים 1981–2010> שנה.20.8.13.6.580 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: