stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אירוויזיון 2018
הערות שוליים

1 2  מכיל שתי שורות בליטאית.
↑  מכיל שלוש מילים בעברית
↑  מכיל שלוש מילים בעברית
↑   ISRAEL'S NETTA WINS THE 2018 EUROVISION SONG CONTEST, באתר הרשמי של תחרות האירוויזיון, 13 במאי 2018 01:51 (באנגלית)
↑  סתיו זיו, כולם לסיפון! - את הלוגו והבמה של האירוויזיון בליסבון כבר ראיתם?, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 7 במרץ 2018.
↑  אוורט גרוט, Exclusive: These are the expert jurors for Eurovision 2018, באתר הרשמי של תחרות האירוויזיון, ‏30 באפריל 2018
↑  פול ג'ורדן, Exclusive: The stage for Lisbon 2018 is revealed!, האתר הרשמי של תחרות האירוויזיון, ‏5 בדצמבר 2017
↑  כאן בונים: העבודות על הבמה של אירוויזיון 2018 הולכות ונשלמות, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 22 באפריל 2018
↑  עשתה זאת: נטע עלתה לגמר האירוויזיון, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 8 במאי 2018
↑  "Stage stormed during UK's Eurovision song". BBC News. 12 במאי 2018. נבדק ב-13 במאי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Eurovision Song Contest 2018 - Grand Final - Full Show, נבדק ב-2018-06-04
↑  Turkey will return to Eurovision in 2018 announces former winner Sertab, ESCXTRA, ‏2017-07-13
↑  Robyn Gallagher, The same again? maNga fuels speculation of Turkey's return to Eurovision, wiwibloggs, ‏2017-08-02
↑  Turkey: TRT has a new general director! You can bring Turkey back to Eurovision! (Call for Action) -, ‏2017-07-12 (ארכיון)
↑  "Eurovision Turkey: TRT confirms non participation in Eurovision 2018". Eurovision News, Polls and Information by esctoday (באנגלית אמריקאית). 2017-08-07. נבדק ב-2017-08-24.
1 2 3 4  "?May we have your votes please", באתר הרשמי של תחרות האירוויזיון, 12 במאי 2018 (באנגלית)
↑  ערן סויסה, לוסי איוב במקום עופר נחשון, באתר ישראל היום, 22 בפברואר 2018
↑  וואלה! תרבות‏, דיווח: שרת התרבות מירי רגב דורשת התערבות ממשלתית באירוויזיון 2019, באתר וואלה, 16 ביוני 2018
↑  כפרה עליה, נטע
אלטיס ארנה, שאירח את התחרות
פרשת מותו של פנחס סגלוב

פנחס סגלוב היה יהודי חרדי תושב ירושלים שמצא את מותו בהפגנות השבת בשנת תשט"ז (1956).
לטענת עד ראייה סגלוב, אב לשבעה, הוכה באגרוף על ידי שוטר, הוטח למדרכה והתעלף. מנגד טענה המשטרה כי על אף האלימות בהפגנה האמצעים שבהם השתמשו השוטרים לפיזורה לא חרגו מהחוק וכי אין ממצאים המוכיחים באופן וודאי כי סגלוב מת כתוצאה ממכה של שוטר.
בעקבות מותו ועל רקע הפגנות השבת הרבות שהתקיימו באותה תקופה החליטה הממשלה על הקמת ועדת חקירה בראשות השופט אליהו מני שקבעה כי המשטרה פעלה בהתאם לחוק ומשום כך אין להטיל אחריות פלילית על איש מהשוטרים שפיזרו את ההפגנה.
מותו של סגלוב איחד את היהדות הדתית על כל גווניה במחאה על האלימות המשטרתית העזה שהופעלה כנגד מחאות השבת בירושלים.
מותו של סגלוב

ביום שבת כ"ה באלול תשט"ז (1 בספטמבר 1956) התקיימה עצרת תפילה של יהודים חרדיים בירושלים במחאה על חילולי השבת בעיר. העצרת בה השתתפו אלפי מתפללים התקיימה ללא תקריות אלימות, אולם בסופה התפתחו ברחובות הסמוכים לכניסה לירושלים התנגשויות אלימות בין חרדיים לחילוניים כאשר המשטרה מנסה להשליט סדר ולהפריד בין הניצים תוך שהיא משתמשת באלות ובזרנוקי מים.
פנחס סגלוב היה יהודי חרדי חוזר בתשובה, אב לשבעה שבאותה עת היה בן 55. סגלוב השתתף בהפגנות השבת מפעם לפעם ועל אף שנעצר בחלקן, אין עדויות כי נהג באלימות כלשהי ולעיתים אף שימש כמגשר בין המשטרה לעצורים החרדיים בהפגנות. על פי עדותו של אחד השוטרים בהפגנה בה מצא את מותו ביקש ממנו סגלוב שיפעל להפסקת שפיכת מים על ראשיהם של המפגינים על ידי דיירי בניין סמוך שההפגנה החרדית הייתה למורת רוחם.
באזור השעה 9:00 נמצא סגלוב בסמטה סמוכה לבית החולים שערי צדק כשהוא במצב של עלפון, לאחר שעות של טיפול התדרדר מצבו ובשעה 20:30 נקבע מותו בבית החולים.
הלוויה והתגובות בציבור הדתי

הלווייתו של סגלוב התקיימה ביום ראשון והשתתפו בה 10,000 מלווים. בהלוויה השתתפו בכירי הרבנים ונציגי הציבור הדתי והחרדי בארץ באותם ימים ובהם: הרב יצחק הרצוג - הרב הראשי לישראל, הרב פנחס אפשטיין - רב אב בית דין העדה החרדית, הרב יוסף כהנמן - מייסד וראש ישיבת פוניבז', השר יוסף בורג, סגן שר הדתות ד"ר זרח ורהפטיג וכן רבנים וחברי כנסת נוספים.
הזעזוע בציבור הדתי ממותו של סגלוב איחד את הציבור הדתי והציבור החרדי ובמאמר המערכת של עיתון הצופה באותם ימים נכתב: "ר' פנחס סגלוב שנרצח אתמול בידי זדים על שעמד ברחוב וביקש לא לחלל את השבת בירושלים, מצטרף למקדשי השם שקיימו בפועל ממש 'כי עליך הורגנו כל היום'... דמי של ר' פנחס סגלוב זועקים: מדוע אתם שוטרים ו'אזרחים חופשיים' שהתארגנתם בכוונה זדונית להכות בלי רחם, רצחתם יהודי ישר דרך ופצעתם עשרות שומרי שבת?"
קהילות יהודיות מרחבי העולם הצטרפו למחאה כנגד ממשלת ישראל ובניו-יורק התקיימה הפגנת אלפים בראשות הרב יואל טייטלבוים - האדמו"ר מסאטמר והרב אהרן קוטלר - מהבולטים שבמנהיגי הציבור החרדי בארצות הברית.
יחס הציבור החרדי לפרשיה

רבים בציבור החרדי אינם מקבלים עד היום את מסקנות הוועדה וסבורים שהיא פעלה לנקות את השוטרים מאשמה וכי מסקנותיה היו ידועות מראש.
בתקשורת החרדית שמו של סגלוב מוזכר תדיר כמי שנהרג על ידי שוטרים במאבקי השבת.
לקריאה נוספת

צבי משי זהב ויהודה משי זהב, רצח רבי פנחס סגלוב - מערכות השבת קיץ תשט"ז, 1983.
תפקידה של משטרת ישראל בכינונה של אזרחות חרדית: המחאה על חילול השבת בירושלים (1948–1956) ,מאת ד"ר נעמי לבנקרון, בביטאון "משטרה והיסטוריה" של משטרת ישראל, עמ' 115-156.
הערות שוליים

↑  שומר שבת הוכה באלות שוטרים ומת, באתר הצפה, ‏2 בספטמבר 1956
1 2  מגזין משפחה, יב תשרי תשפ"א, גיליון 1478
↑  רבבה השתתפו בלווית ר' פנחס סגלוב ז"ל, באתר הצפה, ‏3 בספטמבר 1956
↑  סיעת תנועת החרות תובעת מושב מיוחד של הכנסת, באתר חרות, ‏3 בספטמבר 1956
↑  דו"ח ועדת השבת (ועדת מני) עמוד 2
↑  דו"ח ועדת השבת (ועדת מני) עמודים 79-81
↑  דו"ח ועדת השבת (ועדת מני) עמודים 91-931
↑  קו עיתונות, יהודה משי זהב, קרבן השבת וועדת הטשטוש, 2018
↑  אהרון רבינוביץ, סיקור מיוחד: מאבקי השבת הגדולים של הציבור החרדי, באתר כיכר השבת, ‏7 בספטמבר 2014
↑  נועם פלאי, ‏את הבריונות המשטרתית צריך לעקור מהשורש | דעה, נועם פלאי, באתר גלובס, 4 בפברואר 2021
אהרן שפירא

| --- | --- |

 לידה:  29 במרץ 1960 (בן 64) קראון הייטס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 רבותיו:  יקותיאל יהודה הלברשטאם 
 
הרב אהרן שפירא (נולד בא' בניסן תש"כ, 29 במרץ 1960) הוא רבה האשכנזי של שכונת פרדס כץ בבני ברק, ושליח חב"ד לשכונה.
ביוגרפיה

נולד בשכונת קראון הייטס בברוקלין, ניו יורק לרב יצחק אייזיק ולאימו ציפרה שפירא, נכד בן אחר בן למגלה עמוקות.
בילדותו התחנך בתלמוד תורה של חסידות בעלז במקום. בישיבה קטנה למד בישיבת צאנז ביוניון סיטי, שם נעשה לחסידו של האדמו"ר רבי יקותיאל יהודה הלברשטאם מצאנז קלויזנבורג. בישיבה גדולה למד בישיבת בעלזא בירושלים; באותו תקופה הסתופף רבות בצל הרבי בעל חלקת יהושע מביאלא.
בסיוון תש"ם נישא ליוטא לאה בת נתנאל צבי וקס מנתניה, ממקורביו של הרבי מצאנז קלויזנבורג. לאחר נישואיו התגורר בקריית צאנז בנתניה ושימש משגיח בישיבת צאנז.
במשך השנים הפך לחסיד של הרבי מלובביץ' ומוציא כל שבוע עלון עם תורתו של הרבי על פירוש רש"י.
לאחר מכן התגורר תקופה בירושלים, ולאחר כשנתיים התיישב בשכונת פרדס כץ בבני ברק. בשנת תשמ"ו מונה לרב בית הכנסת המרכזי.
בשנת תשנ"ד הוכתר לאב"ד מהימנא.
בשנת תשס"ב, לאחר פטירתו של הרב משה בלוי, מונה לרב שכונת פרדס כץ.
הקים את מפעל "מתיבתא דרש"י" שמטרתה לימוד והפצת פירוש רש"י לתורה. ב"מתיבתא" קיים ספריה למאות מפרשי רש"י, מפעילות ה"מתיבתא" שיעורי עיון ברש"י, מבחנים ומלגות, עריכת מפרשי רש"י חדשים וישנים, בעיקר מתוך כתבי יד עתיקים, והוצאתם לאור.
לרב שפירא, בן ו-4 בנות.
חתנו רבי אברהם אנגלרד מדאברא, בן הרב מדאברא
חתנו רבי יהושע גרינצווייג, בן הרב משה טוביה גרינצווייג
חתנו רבי משה יהודה נחמיה הלברשטאם, רב ביהמ"ד שערי ירושלים סטרפאקוב, בן האדמו"ר מסטראפקוב.
בנו רבי שניאור זלמן שפירא, חתן האדמו"ר רבי שמעון סופר מערלוי צפת.
חתנו רבי ברוך הלוי פריזנט, בן האדמו"ר רבי שאול יהודה פריזנט מצאנז זוועהיל
מספריו

אנציקלופדיה "ימי זיכרון" לתולדות גדולי החסידות - י"ב כרכים תשמ"ט-תשס"ב
סדרת 'אבני אש' (דרשות וחידושים)
'חומת אש' נישואין, יו"ל לרגל נישואי חתנו רבי משה יהודה נחמיה הלברשטאם, רב ביהמ"ד שערי ירושלים סטרפאקוב, ב"ב תשס"ג.
זמירות 'אור אש' לשבת, בצירוף חידושים מזקינו הרב אורי לנדמן אבד"ק פאדאלוי, יו"ל לרגל נישואי חתנו רבי ברוך הלוי פריזנט, ב"ב תשס"ח.
אבני אש: נישואין
ספר אבני אש: בענייני אדר, פורים והמסתעף: מכיל החלקים: חודש אדר, ארבע פרשיות וענייני קליפת עמלך ומחייתו, תענית אסתר ומזמור 'אילת השחר', מגילת אסתר, ימי הפורים ומצוות היום, משתה היין, מסכת מגילה, הלכות פורים. פרדס כץ: פרדס התורה והחסד, ה'תשפ"ב.
סדרת 'אור יצהר' (מכתב יד של הרב אורי לנדמן אבד"ק פאדאלוי) בהוצאת מכון שם עולם
'אור יצהר' על מגילת איכה, ב"ב תשנ"ה.
'אור יצהר' הגדה של פסח, ב"ב תשנ"ז.
'אור יצהר', על חנוכה, ב"ב תשנ"ז.
'אור יצהר', על מגילת אסתר, ב"ב תשנ"ו.
'אור יצהר', ימים נוראים, ב"ב תשנ"ח.
'אור יצהר', על מסכת ברכות, ב"ב תשס"ה.
'אור יצהר', על ענייני נישואין פ"כ תשס"ו.
סדרת "ספר הגור" (מכתב יד מלפני 500 שנה של הרב נפתלי הירץ טריוויש, דיין בפרנקפורט),
'הגור' חומש בראשית פ"כ תשע"א.
'הגור' חומש שמות, פ"כ תשע"ה.
'הגור' חומש ויקרא, פ"כ תשע"א.
'הגור' חומש במדבר, פ"כ תשע"ו.
'הגור' על מגילות רות ואיכה, פ"כ תשע"א.
'הגור' חומש דברים, פ"כ תשע"ז.
סדרת 'ימי זיכרון' לפי חצרות חסידים
הרב שפירא עומד בראש מפעל ספרותיי, המכונה 'ימי זיכרון'. זוהי סדרת ספרים בת שנים-עשר כרכים, כרך לכל אחד ואחד מחודשי השנה, המקיפים כאלף ומאתיים מגדולי החסידות, מהבעש"ט ועד רבני זמננו. בספרים מרוכזים ימי הסתלקותם של כל צדיק וצדיק, וכן מידע היסטורי על תולדותיו, על משפחתו וצאצאיו, על קהילתו, על מנהגיו, קצת סיפורים עליו ולקט קצר מתורתו.
בחודש טבת שנת תשס"ד השלים את הספר האחרון בסדרה. העבודה הממשית עצמה נמשכה כעשר שנים. בראיון שנערך עמו סיפר כי "הרבי מליובאוויטש עודדני נמרצות להתמיד במפעל זה. האדמו"ר מבוהוש החזיק את הספרים על שולחנו, דרך-קבע. אחד מגדולי האדמו"רים שליט"א אמר לי כי בעבודתי זכיתי לגרום נחת-רוח לצדיקים בעולמות העליונים".
'ימי זיכרון - צדיקי בית רוזין', ב"ב תש"ס.
'ימי זיכרון - צדיקי נאדווארנא', ב"ב תשע"ה.
'ימי זיכרון - צדיקי בית צאנז'. על מכבש הדפוס.
'ימי זיכרון - צדיקי בית קאסוב-וויזניץ'.
'ימי זיכרון', בית ה'חתם סופר'. בשלבי עריכה.
הערות שוליים

↑  גבאו של הרב אהרן רוקח מבעלז
↑  שליח חב"ד באזור התעשייה בני ברק
↑  חתן האדמו"ר רבי יקותיאל יהודה הלברשטאם מצאנז קלויזנבורג
↑  חב"ד | שיחת השבוע 888 | כל יום ו'יום-הזיכרון' שלו, באתר www.chabad.org.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308269105171  LCCN: nr99007123  VIAF: 36768704   WorldCat (עם VIAF): 36768704
להלהלופסי (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

 מבוסס על:  Lalaloopsy 
 סוגה:  סדרת טלוויזיה 
 ארץ מקור:  ארצות הברית, קוריאה הדרומית, צרפת 
 מספר עונות:  2 
 מספר פרקים:  52 
 הפקה
 הפצה:  Splash Entertainment, MGA Entertainment 
 שידור
 רשת שידור:  ניקלודיאון 
 תקופת שידור מקורית:  29 במרץ 2013 – 14 בספטמבר 2015 
 קישורים חיצוניים
 www.nickjr.com/lalaloopsy/
 דף התוכנית ב-IMDb
 
הרפתקאות בארץ לה-לה-לופסי היא סדרת טלוויזיה מונפשת לילדים המבוססת על בובות Lalaloopsy מבית MGA Entertainment. הסדרה שודרה לראשונה ב־29 במרץ 2013. ובהמשך לסדרה וירטואלית וכמויות גדולות של משחקים בגוגל פליי
היסטורית ההפקה

הפקת הקול של הסדרה נעשתה והוקלטה בקלגרי, א.ב., קנדה, על ידי צ'ינוק אנימציה. לאחר ששודרו הפרקים הראשונים על ניקלודיאון, הוא הועבר לניק ג'וניור. הפרק האחרון של התוכנית שודר ב־14 בספטמבר 2015, אך שידורים חוזרים שודרו לעיתים קרובות ברשת עד 23 באוקטובר 2016, אז הסירה את סדרת הטלוויזיה מהאוויר .
כל עקבות התוכנית הוסרו גם מאתרו של ניק ג'וניור.
סדרת אנימציה חדשה של Lalaloopsy תחת הכותרת We’re Lalaloopsy יצאה ב־10 בינואר 2017 ברשת נטפליקס. לחידוש זה היה סגנון אמנות שונה מהסדרה הקודמת, וכלל רק חלק קטן מאוד מהדמויות של Lalaloopsy.
עלילה

Lalaloopsy עוקב אחר קבוצה של בובות סמרטוטים ייחודיות והרפתקאותיהן השלוות בארץ Lalaloopsy.
דמויות

בי
פירורית
עננה
זהבית
צמר
חלומית
בוטן
שושנית
כתם
יער
מספר פרקים

במקורי, יש לסדרה 52 פרקים- כל 26 פרקים בעונה אחת, סך הכל 2 עונות, בישראל, יש כ51 פרקים (בעונה 1 25 פרקים, בעונה 2 26 פרקים). עונה אחד שודרה מ-2013 עד 2014, ועונה 2 מ-2014 עד 2015.
משדר

בקנדה עלתה הסדרה ב־4 במאי 2013 בטלוויזיה של Treehouse, ובהמשך עברה לג'וניור Family עד 28 באוגוסט 2016.  בארצות הברית עלתה הסדרה ב־29 במרץ 2013 ושודרה עד 23 באוקטובר 2016 על ניקלודיאון וניק ג'וניור. בדרום מזרח אסיה, עלתה הסדרה ב־3 ביוני 2013 בערוץ דיסני ג'וניור.
הערות שוליים

↑  Kondolojy, Amanda (11 בפברואר 2013). "Nickelodeon Greenlights 'Lalaloopsy', Will Premiere in Spring 2013". TV by the Numbers. Zap2it. אורכב מ-המקור ב-2016-03-05. נבדק ב-29 בינואר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Netflix Originals". Netflix Media Center. נבדק ב-14 בנובמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wolfe, Jennifer (30 באפריל 2013). "'Lalaloopsy' Debuts On Treehouse Canada". Animation World Network. נבדק ב-29 בינואר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
קספר טנגסטדט

קספר טנגסטדט (בדנית: Casper Tengstedt; נולד ב-1 ביוני 2000 בדנמרק) הוא כדורגלן דני המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת הלאס ורונה מסרייה א’.
קריירת מועדונים

טנגסטדט גדל במחלקות הנוער של ויבורג סונדמרקן, ויבורג ומיטיולן. ב-31 באוגוסט 2019 הושאל טנגסטדט לקבוצת המילואים של נירנברג, במדיה ערך 10 הופעות ליגה והבקיע חמישה שערים. ב-7 באוגוסט 2020 הושאל להורסנס מליגת העל הדנית, ובהמשך חתם במועדון באופן קבוע. בסך הכל ערך 53 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע 18 שערים.
ב-1 באוגוסט 2022 חתם טנגסטדט ברוזנבורג מליגת העל הנורווגית. הוא ערך 14 הופעות ליגה במדי המועדון עד לתום עונת 2022, בהן הבקיע 15 שערים ובישל שבעה נוספים.
ב-11 בינואר 2023 חתם טנגסטדט על חוזה לחמש שנים וחצי בבנפיקה ליסבון מליגת העל הפורטוגלית.
קריירה בינלאומית

טנגסטדט הוא חלק מסגל נבחרת דנמרק עד גיל 21.
הערות שוליים

↑  Nürnberg II holt dänisches Talent Casper Tengstedt באתר BFV, ‏ 3 בספטמבר 2019 (בגרמנית)
↑  AC Horsens lejer lovende angriber i FC Midtjylland באתר הרשמי של הורסנס, 7 באוגוסט 2020 (בדנית)
↑  FC Midtjylland sælger angriber באתר Tipslabet, ‏ 8 ביוני 2021 (בדנית)
↑  Tengstedt klar for Rosenborg באתר הרשמי של רוזנבורג, 1 באוגוסט 2022 (בנורווגית)
↑  Tengstedt klar for Benfica באתר הרשמי של רוזנבורג, 11 בינואר 2023 (בנורווגית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קספר טנגסטדט".
צ'אק שומר

צ'ארלס אליס "צ'אק" שומר (באנגלית: Charles Ellis "Chuck" Schumer; נולד ב-23 בנובמבר 1950) הוא פוליטיקאי אמריקאי-יהודי מהמפלגה הדמוקרטית, המכהן כסנאטור מטעם מדינת ניו יורק משנת 1999. בנובמבר 2016 נבחר למנהיג הסיעה הדמוקרטית בסנאט. מינואר 2025 הוא מנהיג המיעוט בסנאט. עורך דין בהסמכתו.
ביוגרפיה

שומר נולד בעיר ניו יורק לסלמה (לבית רוזן) ואברהם שומר ארצות הברית, משפחה יהודית-אשכנזית ממוצא אוקראיני ופולני. גדל בשכונת מידווד שבברוקלין. שומר למד בבתי ספר ציבוריים בברוקלין, וסיים כבוגר המצטיין בשכבתו בתיכון ג'יימס מדיסון ב-1967. שומר התמודד מטעם תיכון מדיסון בתוכנית החידונים הטלוויזיונית לבתי ספר התיכוניים "זה אקדמי". השחקנית והבמאית איימי שומר היא דודנית שלו.
שומר למד במכללת הרווארד (אנ') שבאוניברסיטת הרווארד, ושם החל להתעניין בפוליטיקה והיה פעיל בקמפיין של יוג'ין מקארתי למועמדות המפלגה הדמוקרטית לנשיאות ב-1968. לאחר שסיים את התואר הראשון, המשיך לבית ספר למשפטים של אוניברסיטת הרווארד, שם סיים את לימודיו ב-1974 עם תואר J.D (אנ'). עבר את בחינת ההסמכה במשפטים של מדינת ניו יורק ב-1975, אך מעולם לא עסק בעריכת דין, אלא התחיל מיד בקריירה פוליטית.
קריירה פוליטית

בשנת 1974, עם סיום לימודי המשפטים שלו באוניברסיטת הרווארד, רץ שומר לבית הנבחרים המדינתי של מדינת ניו יורק, ובחירתו, בגיל 23, הפכה אותו למחוקק הניו יורקי הצעיר ביותר מאז תאודור רוזוולט.
ב-1980, אחרי שלוש תקופות כהונה רצופות בבית הנבחרים המדינתי, התמודד שומר על מושב שהתפנה בבית הנבחרים של ארצות הברית, מטעם מחוז הנמצא בברוקלין ובקווינס, שבו התמיכה במפלגה הדמוקרטית היא בין הגבוהות במדינת ניו יורק. שומר נבחר מחדש שמונה פעמים במחוז זה בגלגוליו השונים (המחוז ה-16, המחוז ה-10 ולבסוף המחוז ה-9), ללא תחרות משמעותית. בשנת 1997, כאשר משה צבי פולין עזב את תפקידיו במערכת הרבנית האמריקאית, שומר הקדיש לו נאום בקונגרס.
לקראת הבחירות של 1998, החליט שומר להתמודד על ייצוג מדינת ניו יורק בסנאט של ארצות הברית. הוא ניצח בבחירות המקדימות במפלגה הדמוקרטית כשזכה ב-51% מהקולות לעומת 21% לג'רלדין פררו ו-19% למארק גרין. בבחירות הכלליות הוא הצליח להביס את הסנאטור הרפובליקני המכהן זה שלוש כהונות, אל ד'אמטו, ברוב של 55% ממניין הקולות מול 44%. ב-2004 נבחר מחדש ברוב של 71% מהקולות. ב-2010 ניצח שוב בבחירות לסנאט כשזכה לרוב של 66% מקולות הבוחרים. ב-2016 זכה בכהונה רביעית עם 70.6% מהקולות. ב-2022 זכה בכהונה חמישית עם רוב של 56%. הוא הסנאטור מניו יורק עם הכהונה הארוכה ביותר אי פעם.
במרץ 2015 תמכו הסנאטורים הארי ריד ודיק דרבין במינויו של שומר למנהיג המפלגה הדמוקרטית בסנאט, עם פרישתו של ריד ב-2017.
בקיץ 2019 צ'אק שומר הביע "חששות רציניים באשר להגנה על הנתונים הנצברים בפייס אפ, כמו גם באם המשתמשים מודעים למי עשוי לקבל גישה אליו" וקרא לחקירתה של האפליקציה על ידי ה-FBI.
קריירה פוליטית > ועדות

שומר הוא יושב ראש "הוועדה המשותפת (לסנאט ולבית הנבחרים) לכלכלה".
בשנת 2015 כיהן בוועדות הסנאט הבאות:
ועדת הסנאט לכספים
ועדת הבנקאות, השיכון והעניינים האורבניים
ועדת המשפט
ועדת הסנאט לכללים ומנהל
קריירה פוליטית > רקורד חקיקתי

תחום בולט שבו פעל שומר הוא נושא ההגבלות על מכירת נשק. בזמן שכיהן בבית הנבחרים של ארצות הברית הוביל את תהליך החקיקה בבית הנבחרים של שנים מהחוקים הבולטים בתחום: ב-1993 הוביל, במקביל להווארד מצנבאום בסנאט, את חקיקת חוק בריידי שקבע תקופת המתנה בזמן רכישת נשק; ב-1994 הוביל, במקביל לדיאן פיינסטיין בסנאט, חקיקת הגבלות על מכירת סוגי נשק מסוימים (כגון עוזי וקלשניקוב). תקנה זו שכונתה "איסור מכירת רובי סער" ("Assault Weapons Ban") הייתה חלק מחוק כולל למניעת פשע, ונקבע כי היא תפקע לאחר 10 שנים. ב-2004, עם פקיעתה הובילו פיינסטיין ושומר ניסיון להאריך את תוקפה, אך הרוב הרפובליקני בשני בתי הקונגרס הכשיל זאת.
שומר פעל גם בנושאי רגולציה על משחק וידאו, בנקאות וצרכנות, מלחמה בטרור ובנושאים הקשורים לפיתוח כלכלי במדינת ניו יורק.
במסגרת פעילותו בוועדת המשפטים של הסנאט, כיושב ראש ועדת המשנה לבקרה מינהלית ובתי המשפט, לשומר תפקיד חשוב בכל הקשור למינוי שופטים ומינויים אחרים בתחום. כך ב-2007, תמיכתו של שומר, יחד עם דיאן פיינסטיין, באישור מינויו של מייקל מוקייסי לתפקיד התובע הכללי של ארצות הברית סללה את הדרך למינויו. לשומר היה גם תפקיד מרכזי בחקירת הפרש של פיטורי שמונה תובעים פדרליים על ידי ממשל בוש מסיבות פוליטיות, והיה המחוקק הראשון שדרש את פיטורי התובע הכללי אלברטו גונזאלס בשל הפרשה, שאכן הובילה בסוף לפרישתו של גונזאלס.
קריירה פוליטית > נושאי חוץ וביטחון

ב-2002 שומר הצביע בעד ההחלטה שאישרה לנשיא שימוש בכוח צבאי בעיראק ושהובילה למלחמת עיראק. גם אחרי שהמלחמה הסתבכה שומר המשיך לעמוד מאחורי הצבעתו, אך ביקר את ניהול המלחמה על ידי ממשל בוש והתנגד לתגבור הכוחות (the surge) האמריקני בעיראק ב-2007.
ב-2006 שומר הוביל מאמץ דו-מפלגתי שהכשיל עסקה שאושרה על ידי ממשל בוש להעביר שליטה של שישה נמלים לתאגיד בבעלות ממשלת איחוד האמירויות הערביות, "דובאי פורט וורלד", עקב קשריה הדו פרצופיים עם ארצות הברית ואל-קאעידה בו זמנית ועקב תמיכת חברת האם בחרם נגד ישראל.
קריירה פוליטית > ישראל

שומר פעיל בקונגרס בנושאים הקשורים לישראל, תומך עקבי בישראל ובעמדות ממשלתה. כך הוא הצטרף להאשמת יאסר ערפאת בכישלון ועידת קמפ דייוויד, הצדיק את מדיניות אריאל שרון בימי השיא של האינתיפאדה השנייה ותמך בהקמת גדר ההפרדה.
הוא התנגד לעמדת הממשל להכליל את חמאס בבחירות לרשות הפלסטינית וכן תומך בעקביות בהעברת שגרירות ארצות הברית לירושלים. ביולי 2006 החרים שומר, יחד עם חברי קונגרס דמוקרטיים נוספים, את הנאום שראש ממשלת עיראק, נורי אל-מאלכי, נשא בפני שני בתי הקונגרס, בעקבות הערות אנטי-ישראליות שמאלכי השמיע זמן קצר לפני כן. שומר גם קרא מספר פעמים לשחרורו המוקדם של ג'ונתן פולארד.
שומר נמנה מהמעטים במפלגה הדמוקרטית שלא גינו את ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, על נאומו בפני הקונגרס של ארצות הברית בשנת 2015. בספטמבר 2015 היה אחד מארבעה סנאטורים מן המפלגה הדמוקרטית שהתנגדו להסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית (יחד עם בן קרדין, ג'ו מנצ'ין ובוב מננדז).
ב-14 במרץ 2024 נאם שומר, בעת היותו מנהיג הרוב הדמוקרטי בסנאט, ותקף את נתניהו על כך שהוא "איבד את הדרך" וקרא לערוך בחירות בישראל. בהמשך הנאום אמר שנתניהו מכשול לשלום ביחד עם הימין הקיצוני בישראל (כאשר כוונתו היא לשר האוצר בצלאל סמוטריץ' והשר לביטחון לאומי איתמר בן גביר), החמאס ותומכיו ואבו מאזן. הוא ציין כי מכשולים אלה אינם זהים בהשפעתם השלילית על מצב העניינים הנוכחי.
קריירה פוליטית > בראשות הוועדה הדמוקרטית לבחירות לסנאט

בשנת 2005 מונה שומר ליושב-ראש "הוועדה הדמוקרטית לבחירות לסנאט" (DSCC), האחראית לניהול הארצי הכולל של מערכת הבחירות לסנאט מטעם המפלגה: הטווית אסטרטגיה, תיאום מערכות הבחירות במדינות השונות של הדמוקרטים לסנאט, גיוס כספים עבורן ואף גיוס מועמדים לבחירות. כשנטל על עצמו את תפקיד זה, הוא הכריז כי לא ירוץ למשרת מושל מדינת ניו יורק ב-2006 כפי שרבים סברו. צעד זה מנע מערכת פריימריס סוערת בין שומר ואליוט ספיצר, התובע הכללי של מדינת ניו יורק, שנבחר לתפקיד.
תחת הנהגתו הצליחה המפלגה הדמוקרטית לבצע מהפך בסנאט בבחירות אמצע הקדנציה של 2006. המועמדים הדמוקרטים הדיחו שישה סנאטורים רפובליקנים מכהנים. בעקבות ההצלחה, מנהיג הרוב הדמוקרטי בסנאט, הארי ריד, שכנע את שומר להמשיך לכהונה נוספת כיושב ראש הוועדה. שומר מונה לסגן יושב-ראש הסיעה הדמוקרטית בסנאט, התפקיד השלישי בחשיבותו בסנאט, אחרי מנהיג הרוב הדמוקרטי ומצליף הסיעה.
לאחר הבחירות ב-2016 נבחר לראש הסיעה הדמוקרטית בסנאט במקומו של הארי ריד.
קריירה פוליטית > הפלות

שומר תומך בזכות להפלה מלאכותית והורות מתוכננת. עם זאת השתתף בגאלה חגיגית ליום השנה ה-30 של "אגודת אפרת" הפועלת לשכנע נשים להימנע מהפלות מלאכותיות בישראל.
חיים אישיים

ב-1980 נישא לאייריס ויינשל (אנ'). לבני הזוג שתי בנות, והם מתגוררים בברוקלין, ניו יורק. ויינשל עוסקת במינהל ציבורי, וכיהנה בתפקידים בכירים בעיריית ניו יורק.
צעירים וצעירות בסיכון

צעירים וצעירות בסיכון הם אנשים בתחילת תקופת הבגרות (אנ'), בני 18–25 החיים בסביבה המסכנת אותם, ואשר מתמודדים עם קשיים שונים כגון: קושי בהשתייכות למשפחה, היעדר תעסוקה והשכלה, קשיים בסיפוק קיום פיזי וחוסר מגורים. בהרבה מן המקרים, מי שנחשבו בגילאים צעירים יותר כנוער בסיכון, סביר שיהפכו לצעירים בסיכון. כשבגיל מבוגר יותר כצעיר; אם הבעיות בגיל הנוער לא טופלו, אלו רק יחמירו ויתווספו ואף יביאו להתפרצות בעיות נוספות גם בתחום בריאות הנפש.
מצבים העלולים להביא צעירים וצעירות למצבי סיכון קשורים לרוב במשברים משפחתיים, התעללות, הגירה, עוני, שימוש קבוע בסמים ואלכוהול ועבריינות. ההכרה בשלב התפתחותי זה, אשר נקרא שלב הבגרות הצעירה, ואופייני לגילאי 18–25, היא הכרה יחסית חדשה הנובעת מתוך ההבנה כי קבוצת גילאים זו זקוקה להתייחסות שמותאמת למאפייניהם הייחודיים.
צעירים וצעירות בסיכון בעולם

ברחבי העולם קיימת הכרה בבגרות הצעירה כשלב התפתחותי מובחן. ישנם 1.2 מיליארד צעירים בעולם, כאשר 87% מהם חיים במדינות מתפתחות. ב-96% ממדינות העולם המפותח יש יוזמות מאורגנות ליצירת אסטרטגיות רחבות שמטרתן סיוע, קידום ותמיכה בצעירים.
ברחבי העולם, בגרות מאופיינת באופן שונה ותלויה בתרבות. בעוד שבישראל בגרות מושגת באמצעות סיום לימודים גבוהים, נישואין או השתלבות בעבודה, בסין הדגש הוא על דאגה להורים והיכולת לעזור להם מבחינה פיננסית. לעומת זאת, בארצות הברית הסממן לבגרות הוא היכולת לקבל החלטות באופן עצמאי ועצמאות כלכלית.
בארצות הברית כ-14% מהאוכלוסייה מורכבת מצעירים, אך אין נתונים מדויקים לגבי מספר הצעירים הנמצאים בסיכון, מכיוון שרובם לא מוכרים לרשויות הרווחה. עם זאת, נמצאו מספר מאפיינים עיקריים של צעירים אלו כגון: נשירה מהתיכון, חברות בכנופיה, אימהות לפני גיל 18 ועוני.
בישראל

צעירים בסיכון הם אנשים בגילאי 18–25, המגיעים מהפריפריה החברתית (ולעיתים גם הגאוגרפית) של מדינת ישראל. כיום חיים בישראל כמיליון וחצי צעירים, אשר מהווים כחמישית מהאוכלוסייה בישראל. על פי נתוני משרד הרווחה, כ-200,000 צעירים מוגדרים במצבי סיכון. צעירים בסיכון הם כאלו אשר מתקשים להשתלב באופן מלא בחיים הבוגרים בתחומים כגון: השכלה, תעסוקה, דיור, זוגיות ומשפחה, מעורבות חברתית, בריאות ורווחה. בנוסף, צעירים וצעירות רבים הם בעלי ליקויים קוגניטיביים, בעיות נפשיות שלא מצריכות אשפוז או מקצובות ממעמד סוציו-אקונומי נמוך. צעירים אלו עשויים להיות ברמה התפתחותית נמוכה ביחס לממוצע בקבוצת גילם, דבר המקשה עליהם להשתלב בחיים הבוגרים באופן מלא. לצעירים וצעירות בסיכון ישנם מספר מאפיינים עיקריים כגון: חוסר יציבות, התמקדות בעצמי וקושי בחקירה פנימית על מנת להבין את צורכיהם, נטיותיהם ויכולותיהם. גם פסימיות וחוסר שאיפות לעתיד מאפיינים צעירים וצעירות בסיכון.
בישראל > גורמי סיכון

צעירים וצעירות בסיכון לרוב מגיעים ממשפחות עם מצוקה כלכלית, ממשפחות עולים ומשפחות שבהן יש בן משפחה עם מוגבלות או מחלה קשה, מאפיינים אשר מקשים על התפקוד המשפחתי. בהרבה מן המקרים צעירים אלו גדלו במסגרות חוץ ביתיות או שהם חסרי עורף משפחתי. ישנם גורמי סיכון אשר מתחילים בתקופת הנערות, וממשיכים להיות כאלה גם בבגרות. גורמי הסיכון הם: השכלה נמוכה, אבטלה, נשירה ממסגרות לימודיות, שכר נמוך, היתמכות ברשויות הרווחה, היסטוריה של עבריינות ואלימות או קורבנות לאלימות, שימוש בסמים ואלכוהול, חוסר בעורף משפחתי, עוני ועוד. ישנם גם גורמי סיכון שההתמודדות עימם מאתגרת במיוחד לאור היותם חיצוניים וקבועים מראש, כגון, השתייכות לקבוצת מיעוט, היסטוריה של אלכוהוליזם במשפחה, גנטיקה, עישון טבק, סמים ואלכוהול במהלך ההיריון, מעמד סוציו-אקונומי נמוך ועוד.