stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סוחוי סופרג'ט ניו
הזמנות

| הסכמים שנחתמו> תאריך חתימה | הסכמים שנחתמו> רוכש / בעלים | הסכמים שנחתמו> בשירות | הסכמים שנחתמו> תקופת שירות | הסכמים שנחתמו> הוזמנו | הסכמים שנחתמו> אופציה | הסכמים שנחתמו> סימוכין | נמסרו |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25 באפריל 2018 |  | איראן Iran Air Tours |  | 20 | 20 | מזכר | 0 |
| 25 באפריל 2018 |  | איראן Iran Aseman Airlines |  | 20 | 20 | מזכר | 0 |
| 7 בספטמבר 2022 |  | רוסיה אארופלוט | 2023—2030 | ‏89 | ‏0 | הסכם כוונות | ‏0 |
| סך הכל | סך הכל | סך הכל | סך הכל | ‏129 | ‏40 | ‏ | 0 |
הערות שוליים

↑  "Иранские авиалинии заявили о блокировке поставок SSJ100 Минфином США". РБК (ברוסית). נבדק ב-2021-01-08.
↑  "Сергей Чемезов: спрос на SSJ-New будет как в России, так и за рубежом | Авиация России" (ברוסית). נבדק ב-2021-01-08.
↑  "Минпромторг заказал работы по импортозамещению компонентов SSJ на 3,5 млрд рублей". Информационное агентство RNS (ברוסית). 2019-04-11. נבדק ב-2021-01-08.
↑  "МАКС-2019: Эксперты СоюзМаш предложили системные решения по отечественным комплексам БРЭО для самолетов SSJ-NEW и МС-21". soyuzmash.ru (ברוסית). נבדק ב-2021-01-08.
↑  "«Региональные самолёты» приступили к испытаниям инерциальной навигационной системы для SSJ-New | Авиация России" (ברוסית). נבדק ב-2021-01-08.
↑  "Росавиация получила заявку на сертификацию самолёта SSJ-New | Авиация России" (ברוסית). נבדק ב-2021-01-08.
↑  "Воронежское ОКБМ разработает систему управления механизацией крыла для SSJ-New | Авиация России" (ברוסית). נבדק ב-2021-01-08.
↑  "КРЭТ планирует начать испытания навигационной системы для SSJ-New после 2021 года | Авиация России" (ברוסית). נבדק ב-2021-01-08.
↑  "В России придумали новый способ спасти Superjet". lenta.ru (ברוסית). 7 בדצמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "«Ростех» на создание лайнера Sukhoi SuperJet New потратит 120 млрд рублей". Ведомости (ברוסית). נבדק ב-2021-01-08.
↑  "Опытно-конструкторские работы по созданию самолета SSJ-New должны завершиться в 2023 году | Авиация России" (ברוסית). נבדק ב-2021-01-08.
↑  "«Сухой» продаст иранским компаниям самолёты SSJ100 на сумму более $2 млрд". РБК. נבדק ב-2018-04-25.
| מטוסים תוצרת סוחוי  |
| --- | --- | --- |
| מטוסי קרב | סוחוי 9 • סוחוי 11 • סוחוי 15 • סוחוי 27 • סוחוי 30 • סוחוי 33 • סוחוי 35 • סוחוי 37 • סוחוי 47 • סוחוי-57 • סוחוי 75 |  |
| מטוסי תקיפה | סוחוי 2 • סוחוי 4 • סוחוי 7 • סוחוי 17/20/22 • סוחוי 24 • סוחוי 25 • סוחוי 34 |  |
| מטוסי ביון | סוחוי 12 |  |
| כלי טיס בלתי מאוישים | סוחוי S-70 |  |
| אבות טיפוס | סוחוי P-1 • סוחוי T-4 • סוחוי Su-47 • סוחוי FGFA |  |
| מטוסי אימון | סוחוי 28 • סוחוי 29 |  |
| מטוסי נוסעים | Su-38 • Su-80 • סופרג'ט 100 • KR-860 • סופרג'ט ניו |  |
אזור התעשייה הר-טוב

|  מידע |
| --- | --- |
 קואורדינטות:  31°46′25″N 34°59′53″E﻿ / ﻿31.773537406694°N 34.998132915341°E﻿ / 31.773537406694; 34.998132915341
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת השפלה מוגדלת) אזור התעשייה הר-טוב(למפת השפלה רגילה) אזור התעשייה הר-טוב(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אזור התעשייה הר-טוב(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אזור התעשייה הר-טוב  he אזור התעשייה הר-טובhe אזור התעשייה הר-טובמפת  __ בית שמש (in English: Beit Shemesh)מכל הצדדים: __ מועצה אזורית מטה יהודה (in English: Mateh Yehuda Regional Council) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אזור התעשייה הר-טוב הוא אזור תעשייה הממוקם במועצה אזורית מטה יהודה, בסמוך לעיר בית שמש. אזור התעשייה מתפרס על כ-600 דונם, ופועלות בו תעשיות מסורתיות לצד הייטק.
בשנים 2019–2021 אזור התעשייה הורחב בכ-40 מתחמים. בשנים אלו היה שטח אזור התעשייה שנוי במחלוקת בין המועצה האזורית לבין עיריית בית שמש. בסופו של דבר הוחלט להשאיר את רוב שטחי אזור התעשייה במטה יהודה, ועיריית בית שמש התחייבה שלא לתבוע שטחים נוספים.
הערות שוליים

↑  אזור תעשייה הר טוב ב', באתר www.kbsh.biz
↑  הביקורת החריפה מבית על בלוך | כל העיר, באתר כל העיר ירושלים, ‏10 ביניאר 2021
↑  בלוך יוצאת לעימות מול מטה יהודה: דורשת את אזור התעשייה הר טוב, באתר בקיצור, ‏2 באוקטובר 2019
↑  דותן לוי, ניצחון למטה יהודה: מרבית שטחי התעשייה של המועצה לא יסופחו לבית שמש, באתר כלכליסט, 1 בפברואר 2012
|  אזורי תעשייה בישראל |
| --- | --- | --- |
| אזורי תעשייה | מעלות (מעלות-תרשיחא) • מגדל תפן (חבל תפן) • צ.ח.ר (ראש פינה) • צ'ק פוסט (חיפה) • אלון תבור (עמק יזרעאל) • קריית ספיר (נתניה) • הרצליה פיתוח (הרצליה) • כפר סבא • נווה נאמן ׁ(הוד השרון) • פארק שרונים (הוד השרון) • עבר הירקון (תל אביב-יפו) • BBC בני ברק • סגולה (פתח תקווה) • קריית אריה (פתח תקווה) • קריית מטלון (פתח תקווה) • חולון • מתחם האלף (ראשון לציון) • מרכז עינב (מודיעין-מכבים-רעות) • עטרות (ירושלים) • הר חוצבים (ירושלים) • תלפיות (ירושלים) • הר טוב • (מטה יהודה) • עד הלום (אשדוד) • שער הנגב וספירים (מועצה אזורית שער הנגב) • תימורים (קריית מלאכי) • עידן הנגב (רהט) • אופקים • באר שבע • עמק שרה (באר שבע) • קריית יהודית (באר שבע) • אבשלום (חבל שלום) • נאות חובב • דימונה • מישור רותם (מישור ימין) • מצפה רמון |  |
| פארקי תעשייה | רמת דלתון (דלתון) • בר לב (אחיהוד) • משגב • קדמת גליל (טבריה) • ציפורת (נוף הגליל) • שגיא 2000 (מגדל העמק) • מת"ם (חיפה) • צבאים (בית שאן) • יקנעם • מבוא כרמל (רמות מנשה) • קיסריה • עמק חפר • יורופארק (יקום) • לב הארץ (כפר קאסם) • אפק (ראש העין) • עתידים (תל אביב-יפו) • אזורים (פתח תקווה) • חמן (חבל מודיעין) • (נתב"ג) • שורק (ראשון לציון) • פלמחים • קריית ויצמן (נס ציונה) • מודיעין • מלחה (ירושלים) • כנות (גדרה) • ראם (בני עי"ש) • קריית גת • נעם (נתיבות) • גב ים נגב (באר שבע) • עומר  • שחורת (אילת) |  |
| אזורי תעשייה ביהודה ושומרון | שח"ק (גוש שקד) • ניצני שלום (שומרון) • בראון (קדומים) • ברקן • אריאל מערב (אריאל) • שער בנימין (מטה בנימין) • מישור אדומים (מעלה אדומים) |  |
| אזורי ופארקי תעשייה עתידיים | רמת בקע • צומת שוקת • מעבר תרקומיא • עירון • גבעת ברנר • רג"מ • בוסתני חפץ • שער הירדן • שער שומרון |  |
| אזורי תעשייה לשעבר | קריית המלאכה (תל אביב-יפו) • ארז (מעבר ארז) • קרני (מעבר קרני) • נווה דקלים • קטיף • ימית • אופירה |  |
| מרחב עורפי | חוף שמן • איירפורט סיטי |  |
קאליופה

ערך זה עוסק במוזה. אם התכוונתם לכלי נגינה, ראו .
| --- | --- |

 תרבות:  דת יוון העתיקה 
 אב:  זאוס 
 אם:  מנמוסינה 
 אחים:  קליאו, טרפסיכורה, אראטו, פוליהימניה, אוטרפה, מלפומנה, אוראניה, תאליה 
 בן או בת זוג:  אויגרוס, אכלואוס 
 צאצאים:  Ialemus, אדונוס, קוריבאנטס, אורפאוס, רסוס, לינוס, Hymen, Aelinus 
 
קאליופה בפסל רומי עתיק מהמאה ה-2 בארמיטאז' .
המוזה קאליופה, פטרונית כתיבת האפוסים.
במיתולוגיה היוונית, קאליופה (ביוונית: Καλλιόπη, "קול נעים") הייתה אחת מתשע המוזות, מלוותיו של האל אפולו, ובנותיו של זאוס, ראש האלים, ממנמוסינה, אלת הזיכרון. קאליופה, שהייתה פטרוניתה של השירה האפית, המגוללת את מעשי האלים והגיבורים, הייתה החשובה שבמוזות, והנבונה מכולן. באומנות היא בדרך כלל מתוארת מחזיקה קולמוס (ולעיתים, חרט לכתיבה), מגילות קלף או לוחות לכתיבה.
על פי סיפורי המיתולוגיה, קאליופה ואפולו היו הוריו של אורפיאוס, גדול המוזיקאים ביוון העתיקה. עם זאת, סיפורים אחרים קובעים שאביו של אורפיאוס לא היה אפולו, אלא אויגרוס, מלך תראקיה. מסורות נוספות מייחסות לקאליופה גם את לידתו של המוזיקאי המוכשר לינוס, בנו של אפולו. אולם, מסורות אחרות מייחסות את לידתו של לינוס למוזה אוראניה או, לחלופין, למוזה טרפסיכורה.
קאליופה, לבקשתו של זאוס, יישבה את הסכסוך שהתעורר בין האלות אפרודיטה ופרספונה, בנושא אהבתו של העלם יפה התואר אדוניס. פסיקתה קבעה שאדוניס יבלה שליש שנה עם אפרודיטה, שליש שנה עם פרספונה, ואת שליש השנה הנותר הוא יעביר עם מי שהוא ימצא לנכון.
שמה של קאליופה ניתן, בין היתר, לחמש ספינות של הצי הבריטי (הראשונה בהן הושקה ב-1808, והאחרונה ב-1932), לאסטרואיד 22 שנתגלה ב-1852 ולסוג של עוגב המונע בכוח קיטור (אנ').
האסטרואיד 22 קאליופה (אנ') שהתגלה ב-1852 על ידי ג'ון ראסל הינד, נקרא על שמה. בשנת 2001 גילו אסטרונומים כי לאסטרואיד גדול זה יש ירח הסובב אותו, והם כינו אותו לינוס, על שם בנה של המוזה קאליופה
Time Out תל אביב

| --- | --- |

שער הגיליון ה-200 של "Time Out תל אביב"
 תדירות:  שבועון 
 שפה:  עברית 
 מדינה:  ישראל 
 www.timeout.co.il
 
Time Out תל אביב הוא אתר לענייני תרבות, בידור ופנאי היוצא לאור בתל אביב, על פי זיכיון מרשת המגזינים "Time Out". העורך הראשי הוא יובל סיגלר והעורך הוא ירון טן-ברינק. האתר מבוסס על המהדורה המודפסת השבועית שהחלה לצאת לאור בשנת 2002, והייתה מופצת בגוש דן.
השבועון יצא לאור על ידי חברת "טיים אאוט מגזין (ישראל) בע"מ" שנוסדה על ידי חברת "יובל סיגלר תקשורת בע"מ" שבבעלותו של יובל סיגלר. בשנת 2008 רכשה חברת סטימצקי חלק מהבעלות בחברת "טיים אאוט מגזין (ישראל) בע"מ".בשנת 2009 הפך השבועון לירחון, ובהמשך בוטלו המהדורות המודפסות ונשאר האתר.
העורכת הראשונה של השבועון הייתה רונית הבר. בשנים 2005–2008 החליף אותה אמיר בן-דוד, ובשנת 2008 נכנס לתפקיד איתי ולדמן. בשנת 2014 החליפה אותו סגנית העורך, עדי עוז, אותה החליף אלכס פולונסקי לאחר שמונתה לעורכת המגזין "את" בידי חברת "יובל סיגלר תקשורת בע"מ". את פולונסקי החליפה בינואר 2017 נוף נתנזון.
באתר, ובמהדורות המודפסות לפניו, כתבות הסוקרות אירועים בתחומי התרבות, הבידור והפנאי בתל אביב, ביקורת מסעדות, מדורי אופנה, עיצוב, טור אישי שבועי של עוזי וייל, חדשות עירוניות, חדשות אוכל ועוד. האתר מאופיין גם בכתיבה פובליציסטית על נושאים פוליטיים ארציים. לעיתים קרובות הכתבות באתר מאופיינות במידה רבה של סרקזם.
ראו גם

עכבר העיר
הערות שוליים

↑  מתן פטור מאישור הסדר כובל להסדר שצדדים לו סטימצקי (2005) בע"מ, טיים אאוט מגזין ישראל בע"מ, יובל סיגלר ויובל סיגלר תקשורת בע"מ, החלטה של רשות ההגבלים העסקיים, 22 במאי 2008
↑  מפת ההפצה של טיים אאוט, באתר TIMEOUT, ‏10 בספטמבר 2019
| דגל ישראל שבועונים בישראל |
| --- | --- | --- |
| אקטואליה | מעריב סופהשבוע • זו הדרך • בראשית |  |
| בידור ופנאי | לאשה |  |
| המגזר החרדי | משפחה • בקהילה • שעה טובה • יום ליום • הדרך • העדה • כפר חב"ד • בית משיח • המחנה החרדי • החומה |  |
| התנועה הקיבוצית | הזמן הירוק • ידיעות הקיבוץ |  |
| המגזר הדתי-לאומי | בשבע • מקור ראשון (מוצש) • שביעי |  |
| ילדים ונוער | מעריב לנוער • מעריב לילדים • אותיות וילדים • זרקור |  |
| רשתות מקומונים | רשת שוקן • ידיעות תקשורת • קו עיתונות (דתי-חרדי) • השקמה |  |
| מקומונים | העיר • כל העיר (ירושלים ומודיעין) • Time Out תל אביב • כלבו – חיפה והצפון • ערב ערב באילת • השבוע באשדוד • צומת השרון • מלאבס – פתח תקווה |  |
| בערבית | כל אל-ערב • א-סנארה • אלמיתאק • אח'באר א-נקב • פנורמה • חדית' א-נאס |  |
| בשפות אחרות | נובוסטי נדלי (רוסית) • אוי קלט (הונגרית) |  |
| שבועונים מהעבר | הארץ שלנו • דבר השבוע • דבר לילדים • העולם הזה • הפועל הצעיר • להיטון • כולנו • משמר לילדים • עיתון מיוחד • פנים אל פנים • קונטרס • רימון  • שישי  • עולמו של דיסני • רייטינג • ראש אחד • במחנה • פנאי פלוס • צוהר |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ברסלב (עיר)

ערך זה עוסק בעיר האוקראינית ברסלב. אם התכוונתם לערים אחרות בעלות שם דומה, ראו .
| --- | --- |
סמל ברסלבסמל ברסלב

 מדינה:  אוקראינה אוקראינה
 אובלסט:  מחוז ויניצה ויניצה
 נפה:  נמירוב
 תאריך ייסוד:  1362 (נזכרת לראשונה)
 שטח:  19.2 קמ"ר
 גובה:  201 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  5,062 (2020)
  ‑ צפיפות:  314.25 נפש לקמ"ר (2001)
 קואורדינטות:  48°50′N 28°57′E﻿ / ﻿48.833°N 28.950°E﻿ / 48.833; 28.950
 אזור זמן:  UTC+2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוקראינה מוגדלת) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםברסלב(למפת אוקראינה רגילה) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםברסלב(למפת מחוז ויניצה רגילה) ויניצה ז'מרינקה מוהיליב-פודילסקי חמילניק האיסין קוזיאטין טולצ'ין ז'יטומיר קייב צ'רקאסי קירו. אודסה מולדובה צ'רנו. חמלניצקיברסלב(למפת מחוז ויניצה מוגדלת) ויניצה ז'מרינקה מוהיליב-פודילסקי חמילניק האיסין קוזיאטין טולצ'ין ז'יטומיר קייב צ'רקאסי קירו. אודסה מולדובה צ'רנו. חמלניצקיברסלב  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
בְּרֶסְלַב (באוקראינית: Брацлав או Браслав, מבוטא "בְּרַצְלַוו" ו"בְּרַסְלַוו", בהתאמה; פולנית: Bracław; יידיש: בראַסלעוו) היא עיירה השוכנת בקרבת נהר הבוג הדרומי בדרום-מזרח פודוליה, בנפת נמירוב שבמחוז ויניצה באוקראינה. העיר, שבימי הביניים ובתחילת העת החדשה הייתה מרכז אזורי חשוב, שקעה ואיבדה את השפעתה במהלך המאות ה-19 וה-20.
בשנת 1926 מנתה אוכלוסיית העיירה 7,842 נפש.
בשנת 2019 מנתה אוכלוסייתה כ-5,250 איש.
היסטוריה

האזכור הכתוב הראשון של ברסלב מתוארך לשנת 1362. העיר זכתה לזכויות מגדבורג ב-1564.
ברסלב השתייכה לדוכסות הגדולה של ליטא עד לאיחוד לובלין בשנת 1569, אז הפכה למרכז וויוודת ברצלב באיחוד הפולני-ליטאי, והיוותה מוצב הגנה חשוב. בעת מרד חמלניצקי בשנת 1648, הפכה ברסלב לעיר במדינה הקוזאקית, בחסות צאר רוסיה. בחוזה אנדרוסובו בשנת 1667, הושבה העיר לפולין. לאחר החלוקה השנייה של פולין בשנת 1793 הפכה העיר לחלק מן האימפריה הרוסית, יחד עם יתר הגדה הימנית של אוקראינה (השטח שממזרח לנהר דנייפר). תחת השלטון הרוסי הייתה ברסלב מרכז מחוז בגוברניית פודוליה. מאחר שלא הייתה לעיר גישה למסילת ברזל, פחתו חשיבותה ואוכלוסייתה בהדרגה.
העיר ברסלב ידועה בעולם היהודי כמקום שבו חי ולימד רבי נחמן מברסלב.
בראשית המאה העשרים חיו בעיר כ-6,000 יהודים – יותר ממחצית אוכלוסייתה. בפוגרומים של כנופיות אוקראינים בין מאי 1919 לאפריל 1921 נרצחו בה יותר מ-450 יהודים. בעקבות הפרעות עזבו יהודים רבים את ברסלב ומספרם ירד לרבע ממספרם קודם לכן. 
הגרמנים כבשו את ברסלב ב-22 ביולי 1941. העיירה נכללה בתחום טרנסניסטריה.
בספטמבר 1941 הוקם בעיר גטו. בינואר 1942 הועברו רוב היהודים למחנה הריכוז פצ'ורה. באוגוסט 1942 הוקמו בברסלב שני מחנות עבודה גרמניים. מפעם לפעם נעשו במחנות סלקציות, אך בסוף 1943 עדיין נותרו בהם עובדים יהודים.
לאחר השחרור חיו בברסלב כ-200 יהודים מקומיים וכ-30 יהודים מרומניה.
הערות שוליים

↑  Columbia-Lippincott Gazetteer.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531022005171  BnF: cb11974570t (data)  LCCN: n95086996  NKC: ge146360  VIAF: 126829115   WorldCat (עם VIAF): 126829115
מיקולאי "השחור" רדזיוויל

| --- | --- |

 לידה:  4 בפברואר 1515 ניאסוויז', בלארוס 
 פטירה:  28 במאי 1565 (בגיל 50) Lukiškės, ליטא 
 מדינה:  הדוכסות הגדולה של ליטא 
 מקום קבורה:  Dubingiai Castle 
 תפקיד:  מרשל גדול של הדוכסות הגדולה של ליטא (1542–28 במאי 1565)  הקנצלר הגדול של ליטא (דצמבר 1550–28 במאי 1565)  וויבודיה של וילנה (11 ביוני 1551–28 במאי 1565)  בפסקה זו 2 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 השקפה דתית:  Polish Brethren 
 בן או בת זוג:  Elżbieta Szydłowiecka 
 
מִיקוֹלַי קְשִישְטוֹף רַדְזִיוִיל (בפולנית: Mikołaj Krzysztof Radziwiłł; 4 בפברואר 1515 –  28 במאי 1565) המכונה השחור (בפולנית: Czarny), היה אציל פולני-ליטאי שמילא כמה תפקידים אדמיניסטרטיביים בדוכסות הגדולה של ליטא, כולל מחוז וילנה, הקנצלר הגדול של ליטא (אנ') והטמאן גדול של ליטא (אנ'). הוא היה גם נסיך של האימפריה הרומית הקדושה (אנ') (Reichsfürst - רייכספירסט ("נסיך קיסרי") של האימפריה הרומית הקדושה.
תעתיקים חלופיים של שמו כוללים ליטאית: Mikalojus Radvila Juodasis, בלארוסית: Мікалай Радзівіл Чорны, ולטינית: Nicolaus Radvil. שמו הפרטי ניתן לפעמים באנגלית בשם ניקולאס.
השפעה פוליטית

מיקולאי הצליח להשיג השפעה פוליטית רבה הודות לרומן בין בת דודתו ברברה רדזיוויל (אנ') לבין מלך פולין והדוכס הגדול של ליטא זיגמונט השני אוגוסט. זה הפך אותו לאחד היועצים המלכותיים החזקים ביותר. מיקולאי הפך למרשל חצר (אנ') של ליטא, לקנצלר הגדול של ליטא, כמו גם וויבוד של וילנה, צבר עושר עצום והפך למגנאט החזק ביותר בחבר העמים הליטאי-פולני של אותה תקופה.
ההשפעה ההולכת וגוברת של משפחת רדזיוויל התחזקה עוד יותר כאשר, במהלך שליחות דיפלומטית לקיסר קרל החמישי ולפרדיננד הראשון, הוא ובן דודו מיקולאי האדום קיבלו תואר תורשתי של נסיך קיסרי (רייכספירסט (אנ')).
הוא יצר ברית עם בן דודו מיקולאי "האדום" רדזיוויל נגד משפחות ליטאיות בולטות אחרות ביריבות על המעמד הדומיננטי בדוכסות הגדולה של ליטא. ברית זו סימנה את היווצרותו של שיתוף פעולה שושלתי בין בני משפחת רדזיוויל והראתה כיצד אינטרסים משפחתיים יכולים להשפיע על יחסים של מגנאטים עם המדינה. שני בני משפחת רדזיוויל תמכו בריבונות של ליטא והתנגדו לאיחוד הפולני-ליטאי שצבר תאוצה.
בצירוף מקרים, למרות התנגדות לקשרים הדוקים עם פולין, הוא היה מנהל המשא ומתן הראשי במשא ומתן המוצלח בין הדוכסות הגדולה של ליטא למדינה שבשליטת המסדר הליבוני, שהוביל לחילון ליבוניה ולאיחודה עם הדוכסות הגדולה של ליטא בשנת 1562.
מיקולאי תרם לפולוניזציה (אנ') המתמשכת של הדוכסות הגדולה, והשפיע על אצילים ליטאים אחרים ללכת בעקבותיו באימוץ התרבות הפולנית (אנ') - האופנה, המנהגים והשפה שלה. למרות היותו מתנגד חריף לאיחוד ההדוק יותר עם פולין, הוא היה תומך פעיל בתרבות הפולנית בליטא. הוא עצמו לא דיבר ליטאית, ידיעותיו ברותנית מערבית היו מוגבלות. פולנית הייתה שפת האם שלו והיחידה בה היה מסוגל לדבר באופן שוטף.
פעילות דת

הוא נודע באמונותיו הדתיות, שכן הוא היה אחד המומרים הבולטים והתומכים באמונת הכנסיות הרפורמיות בדוכסות הגדולה של ליטא. הוא סיפק תמיכה כספית להדפסת התרגום הפולני השלם הראשון של הביבליה בשנת 1563 בברסט-ליטובסק, הפיץ יצירות שנכתבו להגנת האמונה הרפורמית, מימן כנסייה ומכללה בווילנה, תמך בפרוטסטנטים משכילים ובדרכים שונות אחרות טיפח את האמונה הקלוויניסטית. ידוע שהוא החליף מכתבים עם ז'אן קלווין והגן על גולים דתיים מאיטליה. מכיוון שהפרוטסטנטים תמכו בשימוש בשפות מקומיות, מאמינים שהוא גם מימן כנסיות ובתי ספר ליטאים.
מורשת

למעט בתו אנה, כל ילדיו המירו את דתם לקתוליות והפכו לתומכים נלהבים של הקונטרה-רפורמציה.
הוא מונצח על ידי פסל באנדרטת המילניום בברסט (אנ').
גלריה

טפטין המתאר את הקיסר קרל החמישי מעניק את תואר הנסיך למיקולאי "השחור" ראדזיוויל ב-1547
שריון שהיה שייך למיקולאי השחור
קסדת הטורניר שהייתה שייכת למיקולאי השחור
קסדה מתוצרת גרמנית בסגנון אוריינטלי שהייתה שייכת למיקולאי השחור
שריון סוס שהיה שייך למיקולאי השחור
הביבליה של רדזיוויל (1563), הודפסה בבית הדפוס שלו בברסט הליטאית
הערות שוליים

↑  Saulius A. Suziedelis (7 בפברואר 2011). Historical Dictionary of Lithuania. Scarecrow Press. p. 245. ISBN 978-0-8108-7536-4. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Oskar Halecki; W: F. Reddaway; J. H. Penson. The Cambridge History of Poland. CUP Archive. p. 405. ISBN 978-1-00-128802-4.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810563434205606  BnF: cb121128355 (data)  GND: 104082054  ISNI: 0000 0000 6147 629X  LCCN: n2017062965  NKC: js2016929476  VcBA: 495/261514  VIAF: 44329504   WorldCat (עם VIAF): 44329504 
טקס הקבורה מחדש של רדזיוויל השחור, בין היתר, בדובינגיאי (אנ') בליטא
אולבר

| --- | --- |

הלהקה במהלך הופעה בשנת 2010
 מקום הקמה:  אוסלו 
 מוקד פעילות:  נורווגיה
 תקופת הפעילות:  מ-1993
 סוגה:  מוזיקה אלקטרונית נסיוני אמביינט פולק מטאל בלאק מטאל
 חברת תקליטים:  ג'סטר רקורדס (נוכחית) דה אנד סנצ'ורי בלאק
 אתר רשמי
 פרופיל ב-IMDb
 חברים
 כריסטופר ריג יורן ה. סוורן טורה יילויזקר
 חברים לשעבר
 Håvard Jørgensen 
 
אוּלבֶר (Ulver, "זאבים" בנורווגית) היא להקה נורווגית שהוקמה על ידי כריסטופר ריג (אז בן 16). ללהקה קריירה ייחודית בהיסטוריה של המטאל.
1993-1998

האלבום הראשון Bergtatt היה בסגנון פולק ובלאק מטאל מסורתי, עם קטעים אקוסטיים ושירה משולבת. האלבום השני Kveldssanger היה אקוסטי לחלוטין, עשיר במנגינות פולק נורדיות מסורתיות ובשירה, במה שנחשב אז לגישה לא שגרתית לגבי להקה מן הז'אנר. הטקסטים של האלבום השלישי Nattens Madrigal, עסקו כולם בנושאים הקשורים לזאבים, אנשי-זאב (ליקנטרופיה) ומיני נושאים פנטזיים אחרים מהפולקלור הנורדי כגון טרולים, מוזיקלית האלבום מתאפיין בחזרה אל סגנון הבלאק מטאל הכבד, זניחת הכלים האקוסטיים ושימוש ברעש כאלמנט רקע דומיננטי. האלבום נחשב ליצירה הכבדה ביותר של הלהקה, וכאחד הכבדים והרועשים ביותר בסצנת המטאל בכללה עד היום.
1998-2007

בשנת 1998, באחד מן המהלכים הקיצוניים ביותר של הלהקה מאז ומעולם, אולבר הוציאה את האלבום Themes From William Blake's The Marriage Of Heaven And Hell וחדלה מלהיות להקת מטאל. שם האלבום עצמו, הבלתי "מטאלי" בעליל, רמז על כך שלא מדובר באותה הלהקה. ב-2000 יצא האלבום Perdition City, שכלל שילוב של אמביינט נסיוני, טריפ-הופ ואלקטרוניקה, והלהקה החלה לקחת את המוזיקה שלה לכיוון נסיוני, אלקטרוני יותר. לאחריו בא האלבום "Blood Inside" שלקח את הלהקה לגבולות האוונגרד. אלבום זה מורכב מצלילים שונים וייחודיים וכמעט שאין בו כלים חיים.
בשנת 2002 לקחה הלהקה עוד צעד מוזיקלי גדול בכך שהחלה לעבוד גם על הלחנה וביצוע פסקולים לסרטים נורווגיים, עוד כה ביצעה הלהקה אלבומים לשני סרטים
בדצמבר 2007, יצא אוסף הוקרה בינלאומי ללהקה, האוסף המורכב משני דיסקים של להקות ואמנים שונים המבצעים קאברים לשירים ידועים של הלהקה מכל התקופות המוזיקליות שלהן. האוסף יצא באינטרנט כחינם להורדה, האלבום אמור לצאת באופן פיזי על תקליטורים באמצע שנת 2008.
באותה שנה, יצא האלבום האחרון לעת של הלהקה, בשם Shadows of the Sun (צללי השמש), האלבום ניכר באופי יותר אפל ומלנכולי מקודמיו ומכיל בנוסף לעריכה המוזיקלית האלקטרונית גם נוכחות של הרבה כלים חיים.
חברי ההרכב

כריסטופר ריג (גארם) - שירה (ראו גם ארקטורוס)
יורן ה. סוורן (גיטרה, שונות)
טורה יילויזקר (הלחנה, תכנות)
חברי ההרכב > חברי עבר

אייסמאל (גיטרה)
יו סטיבן ג'יימס מינגיי (סקול) (בס (ראו גם ארקטורוס))
אייוואריקיאר (תופים)
אריק אולייביאר לנסלוט (תופים)
אלבומים

Bergtatt - 1994
Kveldssanger - 1995
Nattens Madrigal - 1997
Themes From William Blake's Marriage - 1998
Metamorphosis - 1999 (מיני-אלבום)
Perdition City - 2000
Silence Teaches You How To Sing - 2001 (מיני-אלבום)
Silencing The Singing - 2001 (מיני-אלבום)
Blood Inside - 2005
Shadows of the Sun - 2007
Wars of the Roses - 2011
Messe I.X-VI.X - 2013
ATGCLVLSSCAP - 2016
The Assassination of Julius Caesar - 2017
Drone Activity - 2019
Flowers of Evil - 2020
Scary Muzak - 2021
Liminal Animals - 2024
אזור תעשייה עבר הירקון
הערות שוליים

↑  רשות העתיקות
↑  הדס מגן, ‏הכי קרוב לעזריאלי: הלוקיישן הלוהט של הסטארט-אפים, באתר גלובס, 19 במאי 2021
בית החולים אסותא
מראה ברחוב הברזל
מראה ברחוב הברזל
פסל ראול ולנברג בצומת הרחובות ולנברג והברזל
|  אזורי תעשייה בישראל |
| --- | --- | --- |
| אזורי תעשייה | מעלות (מעלות-תרשיחא) • מגדל תפן (חבל תפן) • צ.ח.ר (ראש פינה) • צ'ק פוסט (חיפה) • אלון תבור (עמק יזרעאל) • קריית ספיר (נתניה) • הרצליה פיתוח (הרצליה) • כפר סבא • נווה נאמן ׁ(הוד השרון) • פארק שרונים (הוד השרון) • עבר הירקון (תל אביב-יפו) • BBC בני ברק • סגולה (פתח תקווה) • קריית אריה (פתח תקווה) • קריית מטלון (פתח תקווה) • חולון • מתחם האלף (ראשון לציון) • מרכז עינב (מודיעין-מכבים-רעות) • עטרות (ירושלים) • הר חוצבים (ירושלים) • תלפיות (ירושלים) • הר טוב • (מטה יהודה) • עד הלום (אשדוד) • שער הנגב וספירים (מועצה אזורית שער הנגב) • תימורים (קריית מלאכי) • עידן הנגב (רהט) • אופקים • באר שבע • עמק שרה (באר שבע) • קריית יהודית (באר שבע) • אבשלום (חבל שלום) • נאות חובב • דימונה • מישור רותם (מישור ימין) • מצפה רמון |  |
| פארקי תעשייה | רמת דלתון (דלתון) • בר לב (אחיהוד) • משגב • קדמת גליל (טבריה) • ציפורת (נוף הגליל) • שגיא 2000 (מגדל העמק) • מת"ם (חיפה) • צבאים (בית שאן) • יקנעם • מבוא כרמל (רמות מנשה) • קיסריה • עמק חפר • יורופארק (יקום) • לב הארץ (כפר קאסם) • אפק (ראש העין) • עתידים (תל אביב-יפו) • אזורים (פתח תקווה) • חמן (חבל מודיעין) • (נתב"ג) • שורק (ראשון לציון) • פלמחים • קריית ויצמן (נס ציונה) • מודיעין • מלחה (ירושלים) • כנות (גדרה) • ראם (בני עי"ש) • קריית גת • נעם (נתיבות) • גב ים נגב (באר שבע) • עומר  • שחורת (אילת) |  |
| אזורי תעשייה ביהודה ושומרון | שח"ק (גוש שקד) • ניצני שלום (שומרון) • בראון (קדומים) • ברקן • אריאל מערב (אריאל) • שער בנימין (מטה בנימין) • מישור אדומים (מעלה אדומים) |  |
| אזורי ופארקי תעשייה עתידיים | רמת בקע • צומת שוקת • מעבר תרקומיא • עירון • גבעת ברנר • רג"מ • בוסתני חפץ • שער הירדן • שער שומרון |  |
| אזורי תעשייה לשעבר | קריית המלאכה (תל אביב-יפו) • ארז (מעבר ארז) • קרני (מעבר קרני) • נווה דקלים • קטיף • ימית • אופירה |  |
| מרחב עורפי | חוף שמן • איירפורט סיטי |  |
קיילה סטל

| --- | --- |

 לידה:  5 בנובמבר 1975 (בת 49) לאייה, ארצות הברית 
 שם לידה:  Keala Joan Settle 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-2002
 מקום לימודים:  אוניברסיטת יוטה הדרומית 
 פרסים והוקרה:  פרס עולם התיאטרון (2013) 
 פרופיל ב-IMDb
 
קיילה סטל (באנגלית: Keala Settle; נולדה: 5 בנובמבר 1975) היא שחקנית וזמרת אמריקאית. סטל הייתה הראשונה לגלם את דמותה של נורמה ואלוורדה במחזמר Hands on a Hardbody שעלה בברודוויי בשנת 2013, עליו הייתה מועמדת לפרסי טוני, Outer Critics Circle ו-Drama Desk עבור השחקנית הטובה ביותר. בשנת 2017 היא גילמה את דמותה של האישה המזוקנת לטי לוץ בסרט המוזיקלי "האמן הגדול מכולם". השיר "This Is Me", בביצועה כסולנית, זכה בפרס גלובוס הזהב לשיר המקורי הטוב ביותר, והיה מועמד לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר.
ביוגרפיה

סטל נולדה בהוואי, הבת הבכורה מתוך חמשת ילדיהם של סוזנה לבית ריוואי, מאורית מניו זילנד, ודייוויד סטל הבריטי. היא בוגרת אוניברסיטת דרום יוטה.