stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דגל רוסיה
הערות שוליים

↑  Hulme, Frederick Edward, The Flags of the World: Their History, Blazonry and Associations, Library of Alexandria, 1897, ISBN 9781465543110
| דגלי מדינות אירופה |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • בריטניה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה • ותיקן • טורקיה • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונקו • מונטנגרו • מלטה • מקדוניה • נורווגיה • סלובניה • סלובקיה • סן מרינו • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קזחסטן • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| שטחים תלויים | אבחזיה • אג'ריה • אולדרני • אולנד • איי פארו • גגאוזיה • גיברלטר • ג'רזי • גרנזי • דרום אוסטיה • האי מאן • הרם • טרנסניסטריה • סרק • קוסובו • קטלוניה • צפון קפריסין |  |
| נוספים | דגל אירופה • דגל הסאמים |  |
אירופה • אפריקה • אסיה • אוקיאניה • אמריקה הדרומית • אמריקה הצפונית
| דגלי מדינות אסיה |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אוזבקיסטן • אזרבייג'ן • איחוד האמירויות הערביות • אינדונזיה • איראן • אפגניסטן • ארמניה • בהוטן • בחריין • בנגלדש • ברוניי • גאורגיה • הודו • המלדיביים • הפיליפינים • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקיה • טורקמניסטן • יפן • ירדן • ישראל • כווית • לאוס • לבנון • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה • מצרים • נפאל • סוריה • סינגפור • סרי לנקה • עומאן • עיראק • ערב הסעודית • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קטר • קירגיזסטן • קמבודיה • קפריסין • רוסיה • תאילנד • תימן |  |
| שטחים תלויים | אבחזיה • אג'ריה • אי חג המולד • איי קוקוס • דרום אוסטיה • הונג קונג • הטריטוריה הבריטית באוקיינוס ההודי • הרפובליקה הסינית • הרשות הפלסטינית • כורדיסטן • מקאו • צפון קפריסין |  |
אירופה • אפריקה • אסיה • אוקיאניה • אמריקה הצפונית • אמריקה הדרומית
דניאל זמיר

ערך זה עוסק בזמר ונגן סקסופון ישראלי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

דניאל זמיר, 2016
 לידה:  25 בנובמבר 1978 (בן 45) פתח תקווה, ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  תלמה ילין 
 סוגה:  ג'אז
 כלי נגינה:  סקסופון (במקור אלט וכיום בעיקר סופרן), פסנתר
 חברת תקליטים:  "TZADIK", התו השמיני
 danielzamir.com
 
דניאל זמיר (נולד בכ"ו בחשוון ה'תשל"ט, 25 בנובמבר 1978 בפתח תקווה) הוא מוזיקאי ג'אז, נגן סקסופון (אלט וסופרן) וזמר ישראלי.
ביוגרפיה

נולד במשפחה חילונית בפתח תקווה.
בגיל 5 החל ללמוד נגינה על פסנתר, כינור ותופים. בגיל 12 החל ללמוד לנגן בסקסופון אלט.
למד בבית הספר יסודי 'הס' בפתח תקווה. בוגר תיכון תלמה ילין.
לאחר לימודיו שוחרר מצה"ל עקב תת-משקל ונסע לניו יורק, שם החל להתעניין במוזיקה יהודית, חסידית ומזרח אירופאית ולפתח את סגנונו הג'אזי-יהודי. בניו יורק התגלה על ידי הסקסופוניסט והמלחין היהודי ג'ון זורן, שהחתים אותו בחברת ההקלטות שלו "TZADIK".
תחת הלייבל TZADIK הקליט זמיר שלושה אלבומים יחד עם הרכבו Satlah בהשתתפותו של זורן עצמו, שניים מהם אלבומי אולפן: "Children of Israel" ו-"Satlah", ואלבום אחד בהופעה חיה "Exodus". ב-"Satlah" ובאלבום ההופעה "Exodus" מופיעים חומרים מקוריים שנכתבו על ידי זמיר בעצמו. האלבום "Children of Israel" מכיל עיבודי ג'אז מקוריים של זמיר והרכבו ללחנים ישראלים ויהודים מסורתיים. בכל שלושת האלבומים מופיע זמיר כסולן לצד חטיבת קצב, הכוללת גיטרה בס ותופים ובליווי אנסמבל כלי נשיפה. בחלק מן הקטעים משתתף גם ג'ון זורן.
בתקופת שהותו בניו יורק התקרב לדת, חזר בתשובה והפך לחסיד חב"ד. בשנת 2006 חזר לישראל להופיע והוציא תחת הלייבל התו השמיני את אלבומו הרביעי "אמן". בשנת 2008 הוציא את אלבומו הרביעי תחת TZADIK שנקרא "I Believe".
בשנת 2009 הוציא זמיר תחת התו השמיני אלבום נוסף, "אחד", בהשתתפותם של זוהר פרסקו וברי סחרוף. באלבום זה כתב זמיר סוויטה בארבעה חלקים המוקדשת לגלעד שליט ובנוסף הקדיש את האלבום כולו לשחרורו של החייל החטוף. לקראת צאת אלבומו "געגוע לכאן", הוציא זמיר באוגוסט 2010 שיר מתוכו, "שיר געגוע לכאן", בו מתארח אביתר בנאי כזמר ליווי.
בשנת 2010 התמנה למנהל אקדמי בבית הספר הגבוה למוזיקה "מזמור" בגבעת וושינגטון.את בית הספר הקים איציק וייס, אליו חברו זמיר והרב מרדכי ורדי. באותה שנה נבחר גם כזוכה פרס ראש הממשלה למלחינים לשנת 2010. בשנת 2012 הוציא זמיר את האלבום "נחמה ועידוד" בהפקה עצמית בו התארחו מתיסיהו, ויוני רכטר. בשנת 2014 הוציא בהוצאת קורן ירושלים את האלבום "חי" - הקלטת הופעה חיה בה התארחו יונתן רזאל וברי סחרוף.
בשנת 2015 הוציא את האלבום "Forth And Back" בחברה הגרמנית "JazzHaus" וכן את האלבום "Redemption Songs" בלייבל האמריקאי "Tzadik" בהפקת ג'ון זורן. בשנת 2016 השתתף זמיר בפרויקט אלפיים עשרים ושלוש. של איה כורם וביצע את השיר "אני לא אמכור אותי". השיר יצא כאחד משלושת הסינגלים הראשונים מהאלבום.
בשנת 2019 הוציא זמיר את אלבומו ה-13 "אלי" (אלבומו הרשמי הראשון שכולו שירים בעברית) ויצאו ממנו הסינגלים - ״במקום טבעת״, ״מודה אני״, ״ליברמן״, ״כף הקלע״, ״חלום״.
ביולי 2019 שיחק בסדרת המתח המדובב. בשנת 2022 יצר יחד עם דוד לביא את הפסקול לסדרה הישראלית "ריקוד האש".
ב-17 באוגוסט 2023 יצא לאור השיר "כתונת פסים 2023" בו השתתף לצד אמנים ישראלים רבים אחרים.
חיים אישיים

זמיר הוא גרוש, אב לשניים ומתגורר בירושלים.
בספטמבר 2020, בראיון לעלון השבת "עולם קטן", יצא מהארון כביסקסואל וקרא להומוסקסואלים שאינם מאושרים בדרכם לבחון זאת כחלופה: "יש דרך לחיות עם המשיכה לבני מינך, והיא חלופה למה שמשטרת המחשבות של הפוליטיקלי קורקט מבית היוצר של הלובי החזק ביותר בחברה בישראל, הכריחה אותנו לחשוב עד עכשיו. אני יכול לאהוב את עצמי, לקבל את המשיכה שלי לבני מיני, לא להתבייש בה, לא להתנגד לה, ועדיין – אני לא חייב להתמסר לה ולהכפיף את חיי אליה. אני יכול להיות נשוי באושר לאישה כמו כל גבר אחר, להימשך לנשים כמו כל גבר אחר."
דיסקוגרפיה

Satlah‏ (2000)
Children of Israel‏ (2002)
Exodus‏ (2003)
הזמיר שר פופ‏ Zamir Sings (pop!)‏ (2004)
אמן‏ Amen‏ (2006)
I Believe‏ (2008)
אחד‏ One‏ (2009)
געגוע לכאן‏ Gaagua Lekan‏ (2010)
נחמה ועידוד‏ Song For Comfort‏ (2012)
חי‏ Alive‏ (2015)
Forth and Back‏ (2015)
Redemption Songs‏ (2015)
Esa Einai (with Mendy Portnoy)‏ (2015)
אליי (2019)
הערות שוליים

↑  אתר הבית של דניאל זמיר
↑  מזמור - בית הספר הגבוה למוזיקה בת זמננו
↑  רן בוקר, חופשייה: האזנה ראשונה לפרויקט של איה כורם, באתר ynet, 28 באוגוסט 2016
↑  יובל אראל, אמני ישראל – כתונת פסים 2023, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 17 באוגוסט 2023
↑  יוסף רוסו ורועי אהרוני, דניאל בגוב האריות - עולם קטן, באתר www.olam-katan.co.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298228605171  BnF: cb15501954c (data)  GND: 1079296123  ISNI: 0000 0000 3572 4915  LCCN: n2003080661  MusicBrainz: 29b9c026-3e14-4bf1-99a9-13274c847930  VIAF: 39681886   WorldCat (עם VIAF): 39681886
אחוז החסימה

ערך זה עוסק באחוז החסימה במדינות העולם. אם התכוונתם לאחוז החסימה בישראל, ראו .
אחוז החסימה (או סף חסימה חוקי) הוא שיעור הקולות המזערי הדרוש כדי לקבל ייצוג בפרלמנט או במוסד מייצג אחר, מעבר לשיעור הנדרש בחישוב אריתמטי פשוט.
בישראל יש באופן קבוע 120 חברים בכנסת, ולפיכך שיעור הקולות המזערי העולה מחישוב פשוט הוא כ־0.8 אחוזים מהקולות. למרות זאת, נקבע בחוק, כי השיעור המזערי יעמוד על 3.25 אחוזים.
המושג "אחוז החסימה" רלוונטי במיוחד בשיטת בחירות יחסית, כמו זו הקיימת בישראל, ובכמה דמוקרטיות פרלמנטריות אחרות.
שיקולים לקביעת אחוז החסימה > שיקולים בעד אחוז חסימה נמוך

בשיטה היחסית אמור הפרלמנט לשקף בקירוב טוב את הרכב האוכלוסייה, ואת מגוון הדעות בעניינים פוליטיים. על כן רצוי שאחוז החסימה יהיה נמוך ככל האפשר. במקום להעלות את אחוז החסימה אפשר לקבוע מספר נמוך יותר של חברים בפרלמנט, אם כי מספר קטן של חברי פרלמנט עלול לפגוע בעבודת הפרלמנט.
ריבוי מפלגות יכול להביא למעורבות גדולה של הציבור בפוליטיקה. המעוניינים במעורבות פעילה של הציבור יתמכו באחוז חסימה נמוך.
במקרים קיצוניים, דוגמת המקרה של טורקיה להלן, אחוז החסימה עלול להביא למצב שבו רוב קולות המצביעים הולכים למפלגות שלא עברו את אחוז החסימה, והרכב הפרלמנט כלל אינו מייצג את המצביעים. במקרים פחות קיצוניים עלול אחוז החסימה להביא למצב שבו חלק מהקולות "הולכים לפח", כמו בבחירות 2019א', בהן "נזרקו לפח כ-366 אלף קולות, כעשרה מנדטים.
אחוז חסימה גבוה מונע יצירת מפלגות חדשות, ומכריח את העם להצביע למפלגות הגדולות, בהן הוא לא בהכרח מאמין.
שיקולים לקביעת אחוז החסימה > שיקולים בעד אחוז חסימה גבוה

מספר מפלגות גדול מביא לקושי בהרכבת קואליציה ולחוסר יציבות של הקואליציה. בנוסף, האפשרות של חבר פרלמנט להקים מפלגה חדשה ולהיבחר באמצעותה, מעודדת התפצלות של מפלגות. אחוז חסימה גבוה נותן יתרון למפלגות הגדולות, ולפיכך מאפשר הקמת קואליציות יציבות יחסית.
מפלגות קיצוניות מתחילות לרוב כמפלגות קטנות. כאשר יש רצון למנוע התמודדות של מפלגות קיצוניות, למשל בגרמניה, נקבע אחוז חסימה גבוה.
אחוז החסימה במדינות שונות

השוואה של אחוז החסימה בין מדינות אינה פשוטה, מכיוון שבמדינות שונות יש שיטות בחירה שונות. בחלק מהמדינות שבהן אחוז החסימה גבוה, קיימת אפשרות מקבילה לקבל ייצוג בבחירות אזוריות בלי להיות כפוף לאחוז החסימה הכללי. במדינות מסוימות אחוז החסימה גבוה, אך יש מקומות משוריינים לייצוג מיעוטים. כמו כן, בשיטת הבחירות האזורית, שבה מחושבות התוצאות בכל מחוז בחירה בנפרד, יכולה מפלגה לעבור גם אחוז חסימה גבוה אם תומכיה מרוכזים במחוז בחירה מסוים. מצד שני, בשיטה כזאת נפגעות מפלגות קטנות שתומכיהן מפוזרים על-פני מחוזות רבים.
במדינות שבהן מונהגת שיטת בחירות יחסית עם חלוקה למחוזות בחירה, ואין בהן חלוקת מושבים ממאגר ארצי לצורך פיצוי או תיקון עיוותי ייצוג הנוצָרים ברמת מחוז הבחירה, נהוג להגדיר אחוז חסימה אפקטיבי הנובע מהחלוקה למחוזות. במדינות בהן ישנה חלוקה למחוזות חד נציגיים, כלומר שכל מחוז יכול לזכות במושב אחד בפרלמנט, אחוז החסימה האפקטיבי הוא 37.5% מקולות המחוז, מכיוון שבפועל רק המפלגה שקיבלה את מספר הקולות הגדול ביותר במחוז תזכה לנציג מטעם המחוז בפרלמנט, על אף שיטת הבחירות היחסית.
במחוז שלו 5 נציגים סף החסימה האפקטיבי יעמוד על 12.5%, במחוז של 10 נציגים על 6.8%, ובמחוז של 15 נציגים על 4.7%.
ככלל, מחושב סף החסימה האפקטיבי כך: 75% חלקי מספר המושבים בפרלמנט ועוד אחד. כלומר:  {\frac {75\%}{m+1}}.
אחוז החסימה במדינות שונות > בישראל

בישראל נהוג אחוז חסימה העומד כיום על 3.25% מכלל הקולות הכשרים שנמנו בבחירות. לפני 1992 עמד אחוז החסימה על 1%, ובין 1992 ל-2003 על 1.5%. התיקון לחוק הבחירות המעלה את אחוז החסימה ל-2% התקבל ב-17 במאי 2004, והחל ממרץ 2014 התקבל תיקון נוסף המעלה את אחוז החסימה ל-3.25%.
אחוז החסימה במדינות שונות > גרמניה

בגרמניה שיטת הבחירות לפרלמנט הפדרלי, הבונדסטאג, היא מעורבת. חלק מחברי הפרלמנט נבחרים בשיטה יחסית כלל ארצית וחלק בשיטה ישירה לפי אזורי בחירה. רשימות המועמדים שמוצגות לבחירה יחסית כפופות לאחוז חסימה גבוה יחסית של 5%, אולם מפלגה יכולה לזכות בייצוג גם בבחירה ישירה, בלי התחשבות באחוז החסימה. כמו כן, מפלגה שזכתה בשלושה נציגים לפחות באזורי בחירה, נחשבת כאילו עברה את אחוז החסימה ויכולה לזכות בנציגים נוספים בבחירות היחסיות. השיטה המורכבת הזו, נועדה להבטיח ייצוג לזרמים ותנועות מכל מדינות-המחוז השונות, אך להבטיח כי הפרלמנט הפדרלי לא יושפע יתר על המידה מן החלוקה הפדרלית. כמו כן נועדה השיטה למנוע מגורמים קיצוניים לקבל ייצוג בפרלמנט. בגרמניה, כמדינה פדרלית, פועלים גם פרלמנטים מקומיים במדינות-המחוז, כך שמפלגה יכולה להיות מיוצגת בפרלמנט המקומי, גם אם אין לה ייצוג בפרלמנט הפדרלי.
אחוז החסימה במדינות שונות > ניו זילנד

בניו זילנד שיטה דומה לשיטה הגרמנית עם אחוז חסימה של 5% שניתן לעוקפו אם מקבלים נציג בבחירות ישירות באחד המחוזות.
אחוז החסימה במדינות שונות > פולין

בפולין נהוג אחוז חסימה של 5%, אולם מיעוטים לאומיים, כגון המיעוט הגרמני, זכאים לשלוח נציגים לפרלמנט בלי התחשבות באחוז החסימה.
אחוז החסימה במדינות שונות > צרפת

בצרפת נהוג אחוז חסימה של 12.5%, על מנת לעבור לסיבוב השני, אם רק מפלגה אחת עברה את אחוז החסימה, המפלגה השנייה במספר הקולות זכאית לעבור איתה לסיבוב השני.
אחוז החסימה במדינות שונות > שוודיה

בשוודיה נהוג אחוז חסימה של 4% מקולות הבוחרים בכלל המדינה או 12% באחד מ-29 מחוזות הבחירה של המדינה.
אחוז החסימה במדינות שונות > טורקיה

בטורקיה נהוג אחוז חסימה של 10%. שיעור זה הביא לכך שרק שתי מפלגות הצליחו לשלוח נציגים לפרלמנט הטורקי לאחר בחירות 2002, ושלוש מפלגות בבחירות שנערכו ב-22 ביולי 2007.
זהו מצב חריג בין הדמוקרטיות שנוהגות על-פי השיטה היחסית, והוא הונהג בטורקיה החל מהבחירות של 1995, בעיקר כדי למנוע את התהליך של התפצלות מפלגות ושל הרכבת ממשלות קואליציוניות בלתי יציבות (ממשלות שמוקמות על-פי הסכם בין מפלגות שונות, כשלאף מפלגה אין רוב בפרלמנט). החוק לא מנע את המשך הפיצול המפלגתי בטורקיה, וגם לא את הקמתן של קואליציות רב מפלגתיות ולא יציבות ב-1995 וב-1999.
בבחירות שנערכו בשנת 2002, נמשכו חוסר היציבות והפיצולים בתוך המפלגות, והתוצאה החיובית לכאורה של ממשלה שאינה ממשלת קואליציה הושגה במחיר הכבד של אי-התאמה קיצונית בין התפלגות הקולות לייצוגם בפרלמנט. מפלגת הצדק והפיתוח, ששיעור הקולות התומכים בה עמד ב-2002 על מעט יותר משליש מן הקולות, זכתה בכשני שלישים מן המושבים בפרלמנט. כ-45% מהקולות לא זכו כלל לייצוג בפרלמנט, כיוון שניתנו למפלגות שלא עברו את אחוז החסימה. חלקן השיגו שמונה אחוזים ויותר מן הקולות. בבחירות 2007 חזרו שתי התופעות, שנובעות מאחוז החסימה הגבוה, בהיקף מצומצם יותר (כ-20 אחוז מן הקולות לא זכו לייצוג).
אחוז החסימה במדינות שונות > בריטניה, ארצות הברית

בבריטניה ובארצות הברית נהוגה שיטת בחירות אזוריות-רוביות שבה אין אחוז חסימה ואין משמעות לו, שכן רק המפלגה שזוכה במספר הקולות הגבוה ביותר מייצגת את האזור. בשיטה האזורית-רובית קיימות חלק מהתופעות המאפיינות אחוז חסימה גבוה – המפלגות הגדולות זוכות לייצוג בפרלמנט בשיעור גבוה יותר משיעור התמיכה בהן בבחירות, דבר המביא למיעוט מפלגות וליציבות שלטונית באופן יחסי, אולם גם לחוסר ייצוג של קבוצות רחבות באוכלוסייה.
אחוז החסימה במדינות שונות > מדינות בלי אחוז חסימה

בהולנד ומקדוניה אין אחוז חסימה כלל, אף על-פי שנהוגות בהן בחירות יחסיות. בהולנד יש בכל זאת מגבלה: מפלגה שאין לה די קולות אפילו למנדט אחד, לא יכולה להשתתף בחלוקת עודפי הקולות, וכך לא תזכה לייצוג גם אם חסרים לה רק קולות מועטים.
בפינלנד ובפורטוגל נהוגות בחירות יחסיות, אולם המדינות מחולקות לאזורי בחירה, שבכל אחד מהם מחושבות תוצאות הבחירות בנפרד. בפינלנד יש 16 אזורי בחירה, ובפורטוגל – 20. באזורי הבחירה אין אחוז חסימה.
ראו גם

שיטות בחירה
הבחירות לכנסת
הערות שוליים

↑  נדב שרגאי, מחסום הקול: האם אחוז החסימה יכריע את הבחירות?, באתר ישראל היום, ‏6 באוקטובר 2022
1 2 3  אטמור, 2010
אונסה קלדס

אונסה קלדס (בספרדית: Once Caldas Sociedad Anonima) היא קבוצת כדורגל קולומביאנית מהעיר מניסלס שנמצאת במחוז קלדס. היא נוסדה מחדש תחת השם אונסה קלדס ב-15 בינואר 1961 לאחר שהופיעה תחילה תחת שמה הקודם - דפורטס קלדס. דפורטס נוסדה ב-16 באפריל 1947 ושיחקה ארבע עונות של הליגה המקצוענית בין השנים 1948–1952.
הצבע המזוהה של הקבוצה הוא לבן, בו החלה להשתמש מאז 1961 ובגללו גם זכתה הקבוצה לכינוי El Blanco, Blanco שפירושו "הלבן, לבן". הקבוצה משחקת את משחקיה הביתיים באצטדיון פלוגרנדה בעל תכולה של 42,600 מושבים.
הקבוצה זכתה עד כה בארבעה תוארי אליפות אבל גם בתואר החשוב ביותר ביבשת - גביע ליברטדורס. היא הקבוצה הקולומביאנית השנייה בסך הכל שזוכה בגביע זה אחרי אתלטיקו נסיונל ועשתה זאת ב-2004 לאחר ניצחון בגמר על בוקה ג'וניורס.
היסטוריה > התואר הראשון כדפורטס קלדס

עד שנת 1952 הופיעה הקבוצה תחת השם דפורטס קלדס וכבר בעונה השלישית של הליגה המקצוענית, הצליחה לזכות בתואר האליפות. זה קרה ב-1950 תחת המאמן הארגנטינאי, אלפרדו קווסו ועם החלוץ הארגנטינאי המצוין, חוליו אבילה. דפורטס קלדס זכתה באליפות לאחר שסיימה את הליגה הסדירה במקום הראשון עם 45 נקודות ו-20 ניצחונות מתוך 30 משחקים. מיונאריוס סיימה שנייה עם 43 נקודות. לצערה של קלדס, הקבוצה איבדה לא מעט משחקניה לקראת הטורניר ב-1951 ולא הצליחה לשמור על התואר כאשר סיימה במקום ה-10.
היסטוריה > מחזיקת הקופה ליברטדורס 2004

אונסה קלדס הייתה אחראית לאחת מההפתעות הכי גדולות במפעל הבכיר ביבשת, הקופה ליברטדורס. זה קרה ב-2004, כאשר אונסה אומנם הגיעה כאלופת קולומביה, אבל לא הייתה כלל בין אחת המועמדות, בעיקר בגלל שנחשבה לחסרת ניסיון במפעל ולקבוצה בינונית. העפלה לשמינית הגמר או רבע הגמר הייתה נחשבת להצלחה גדולה מאוד. היא שובצה לבית אחד עם ולס סארספילד מארגנטינה, פניקס מאורוגוואי ואתלטיקו מרקאיבו מוונצואלה. היא פתחה טוב את הטורניר עם שני ניצחונות - 0-3 ביתי על פניקס עם שני שערים של ארנולפו ולנטיירה וניצחון חוץ בוונצואלה מול מרקאיבו 1-2 משערים של גלבן ריי וג'ונתן פברו. הם אומנם הפסידו בארגנטינה 0-2 לולס, אבל נקמו בהם במשחק הביתי במניסלס עם ניצחון 0-2 מצמד שערים של גלבן ריי. ולנטיירה ואלקין סוטו כבשו בניצחון הביתי על מרקאיבו 1-2 ואונסה סגרה את הסיבוב הראשון עם תיקו 2-2 באורוגוואי מול פניקס מצמד של פברו.
בשמינית הגמר פגשה קלדס את ברצלונה ספורטינג קלוב מאקוודור וסיימה בתיקו 0-0 את משחק החוץ. גם בגומלין היא לא הצליח לנצח וסיימה בתיקו 1-1, אבל בסופו של דבר העפילה לרבע הגמר אחרי דו-קרב פנדלים 2-4. ברבע הגמר פגשה אונסה קלדס את סנטוס מברזיל, בשורותיה שיחק הצעיר הכישרוני, רוביניו והצליחה לסחוט תיקו 1-1 בחוץ כאשר ולנטיירה כובש את השוויון בדקה ה-88. בגומלין בפלוגרנדה שוב כבש ולנטיירה, הפעם בבעיטה חופשית בדקה ה-70 וקלדס הדיחה את סנטוס.
בחצי הגמר פגשה קלדס יריבה ברזילאית אחרת ואפילו חזקה יותר - סאו פאולו. במשחק החוץ בברזיל הצליחה לשרוד ולסחוט תיקו 0-0. בגומלין בקולומביה, התוצאה הייתה 1-1 לאחר 90 דקות וממש לפני הפנדלים, בתוספת הזמן, כבש חורחה אגודלו את שער הניצחון של קלדס שלקח אותה לגמר מול בוקה ג'וניורס. המשחק הראשון נערך באצטדיון הבונבוניירה ושם הצליחה אונסה קלדס לחלץ תיקו 0-0 חשוב מאוד לקראת הגומלין. ב-1 ביולי נערך הגומלין באצטדיון פלוגרנדה והקהל שמילא אותו ראה את ג'ון ויאפרה מעלה את קלדס ליתרון של 0–1 כבר בדקה ה-8. במחצית השנייה הצליחה בוקה לאזן את התוצאה משער של ניקולס בורדיסו וההכרעה עברה לדו-קרב פנדלים. שם לקלדס היה את השוער חואן קרלוס הנאו שהדף שתי בעיטות ובסך הכל בוקה החטיאה את כל ארבע הבעיטות שלה. קלדס כבשה פעמיים מרגלי סוטו ואגודלו והדהימה את כל העולם עם זכייה היסטורית, השנייה בסך הכל של קבוצה קולומביאנית.
היסטוריה > הגביע הביניבשתי 2004

כאלופת דרום אמריקה, שיחקה אונסה קלדס את המשחק המסורתי מול אלופת אירופה של אותה שנה, פורטו. המשחק התקיים ב-12 בדצמבר 2004 באצטדיון הבינלאומי יוקוהמה שביפן במסגרת משחק הגביע הביניבשתי. הפורטוגלים היו מעט טובים יותר מאשר אונסה קלדס, אך התוצאה הסופית בתום 120 דקות הייתה 0- והמנצחת נקבעה לאחר דו-קרב פנדלים. בניגוד לגמר גביע הליברטדורס, כאן אונסה לא הצליחה לנצח והפסידה 7–8 למרות שהייתה לה הזדמנות לזכות בבעיטה האחרונה, אותה החטיא להסוף פברו. בסופו של דבר פורטו מנצחת ומוכתרת כאלופת העולם אבל קלדס נשארה עם המחמאות. זו הייתה הפעם האחרונה שבה שוחק המשחק המסורתי בגרסה זו. החל מ-2005 מתקיים טורניר גביע העולם למועדונים.
היסטוריה > רקופה סודאמריקנה 2005

בוקה ג'וניורס ואונסה קלדס נפגשו שוב בסוף אוגוסט 2005 למשחק הרקופה בין מחזיקת גביע ליברטדורס למחזיקת גביע סודאמריקנה. את המשחק הראשון בארגנטינה הצליחה בוקה לנצח 1-3 אבל הפסידה בגומלין 1-2. למרות זאת, זכתה בוקה בתואר עקב ניצחון 3–4 בסיכום שני המשחקים. בכך השלימה בוקה את הנקמה שלה באונסה קלדס על ההפסד בגמר גביע הליברטדורס שנה קודם לכן.
אצטדיון

אונסה קלדס משחקת את משחקיה הביתיים באצטדיון פלוגרנדה, שהוא האצטדיון החמישי בגודלו במדינה. הוא נמצא במניסלס והוקם ב-1936, אם כי עבר שינויים ב-1994 וב-2011. תכולתו היא 28,678 מקומות ובו שיחקה קולומביה בחצי גמר הקופה אמריקה 2001 מול הונדורס וניצחה אותה 0–2. באצטדיון זה גם רשמה אונסה קלדס את הישגה הגדול ביותר עד כה, גביע הליברטדורס ב-2004.
תארים

קטגוריה פרימרה A
גביע ליברטדורס
גביע רקופה סודאמריקנה
הגביע הביניבשתי
הערות שוליים

↑  8.6.03 Colombia.com Once Caldas campeon Colombia
↑  28.6.09 El Espectador Once Caldas Campeon 2009
↑  Colombia.as.com 1.7.16 Hace 12 años Once Caldas salió campeón de la Copa Libertadores
↑  Lapatria.com 12.12.14 Hace 10 años el Once Caldas jugó la Copa Intercontinental
↑  Mediotiempo.com 1.9.05 Gana Boca Juniors la Recopa, ante Once Caldas
אצטדיון פלוגרנדה במניסלס
אינפיניה מיחזור

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 תקופת הפעילות:  1962–הווה (כ־62 שנים) 
 חברת אם:  אינפיניה 
 משרד ראשי:  אזור תעשייה, מודיעין-מכבים-רעות
 עובדים:  כ-400 (2017)
  
 infinya-recycling.co.il
 
סמליל החברה בעת שנקראה "אמניר מיחזור"
מתקן לאיסוף נייר של חברת אינפיניה
אינפיניה מיחזור בע"מ, שעד פברואר 2022 נקראה אמניר תעשיות מיחזור בע"מ, היא חברה ישראלית העוסקת באיסוף נייר, קרטון, פלסטיק (בעיקר מסוג פוליאתילן) וחומרים אחרים לצורך מיחזור, ונמצאת בבעלות מלאה של חברת אינפיניה (שנקראה בעבר "נייר חדרה"), הנשלטת על ידי קבוצת קרן פימי. לחברה שני מפעלים, הראשון באזור התעשייה של מודיעין-מכבים-רעות, והשני באזור התעשייה הצפוני של חדרה. החברה מעסיקה כ-400 עובדים.
בארץ פרוסות יותר מ-15,000 נקודות איסוף של החברה. בכל נקודה ישנם כלי אצירה ייעודיים (כגון כלובים, דחסנים ומכבשים) לסוג החומר הנאסף. בתהליך האיסוף של הנייר, הוא נאסף מנקודות האיסוף השונות באמצעות משאיות דחס אל המפעל של החברה שבו הוא ממויין לסוגיו, מנוקה מחומרים זרים, ונדחס באמצעות מכבש ענק לקוביות (באלות) במשקל של כ-700 קילוגרם. הקוביות הדחוסות מועברות למפעל של נייר חדרה בחדרה שבו מייצרים מהן נייר וקרטון. את הפלסטיק שהחברה אוספת היא מעבירה לחברה נוספת בשם "אמניר פלסטיק", הנמצאת במתחם מפעל אינפיניה, לצורך מיחזורו.
החברה אוספת את החומרים למיחזור מרשויות מקומיות והתעשייה (מפעלים, משרדים, בתי עסק שונים). מרשויות מקומיות החברה אוספת פסולת נייר וקרטון ומהתעשייה היא אוספת נייר משרדי לבן, קרטון ופלסטיק.
כמו כן, מאז שנת 2013 החברה אוספת פסולת אריזות זכוכית ממתקני איסוף בצבע סגול שפרסה ברשויות מקומיות ברחבי הארץ בעבור תאגיד תמיר.
בחודש פברואר 2022 הודיעה נייר חדרה כי היא משנה את שמה ל"אינפיניה" ושמה של "אמניר מיחזור" שונה ל"אינפיניה מיחזור".
הערות שוליים

↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏מנייר חדרה ל"אינפיניה": החברה הוותיקה יוצאת במיתוג מחודש | בלעדי, באתר גלובס, 23 בפברואר 2022
פנקס חד-פעמי

קטע מפנקס חד-פעמי, במשמעותו הפשוטה: פנקס שבו מודפס רצף אקראי של אותיות
פנקס חד-פעמי (באנגלית: One time pad) הוא שיטת הצפנה שהומצאה בשנת 1917 ומבוססת על צופן ורנם. ייחודה בכך שקיימת הוכחה מתמטית לכך שאם המפתח המשמש להצפנה נבחר באקראי והשימוש בו הוא חד-פעמי, ההצפנה בלתי ניתנת לשבירה אפילו ליריב בעל עוצמת חישוב בלתי מוגבלת. שיטה זו היא הדוגמה הבולטת והפשוטה ביותר של שיטת הצפנה מושלמת (Perfect secrecy). למרות זאת מספר בעיות שיובהרו בהמשך מונעות שימוש נרחב בה.
אופן ההצפנה

לצורך הפשטות מניחים שהמסר להצפנה מיוצג כמחרוזת בינארית (שהוא הייצוג הטבעי במחשב). המפתח המשמש להצפנה מיוצג גם הוא כמחרוזת בינארית שאורכה כאורך הקלט. ההצפנה מבוצעת על ידי פעולת XOR (חיבור מודולו 2 המיוצג באמצעות הסמל  \oplus ) של המסר עם המפתח סיבית אחר סיבית. הפענוח מבוצע באותה דרך, אך עם הצופן והמפתח. בהצגה מתמטית:
הצפנה:  \ c=m\oplus k
פענוח:  \ m=c\oplus k
לדוגמה אם נתון המסר  m והמפתח  k שניהם באורך 32 סיביות תוצאת ההצפנה של  m עם  k היא  c כך:
| שם המשתנה | בסיס בינארי | בסיס הקסדצימלי |
| --- | --- | --- |
|  m |  \ 1011\ 0011\ 0000\ 1111\ 0001\ 1001\ 0100\ 1010\  |  \ {\text{B30F 194A}}\  |
|  k |  \ 0010\ 0010\ 0111\ 0001\ 1111\ 0000\ 0011\ 1101\  |  \ {\text{2271 F03D}}\  |
|  c |  \ 1001\ 0001\ 0111\ 1110\ 1110\ 1001\ 0111\ 0111\  |  \ {\text{917E E977}}\  |
יש לשים לב שאם  c=m\oplus k מזה נובע בהכרח ש- k=c\oplus m.
כדי שההצפנה תהיה בטוחה על התנאים הבאים להתקיים:
מפתח ההצפנה צריך להיבחר באקראי מתוך מקסימום טווח המפתחות האפשריים באופן כזה שכל מפתח יכול היה להיבחר במידה שווה.
אורך המפתח חייב להיות לפחות כאורך המסר עצמו.
אסור להשתמש במפתח אחד יותר מפעם אחת.
מהדרישה השלישית נגזר שמו של הצופן. שימוש חוזר במפתח יהפוך את הצופן לקל מאוד לשבירה: בהינתן שני מסרים שהוצפנו עם אותו מפתח, ביצוע חיבור בינארי (XOR) בין שניהם יחזיר את תוצאת XOR של שני המסרים כשהם לא מוצפנים, כלומר יבטל את השפעת המפתח עליהם ואז בהינתן אחד מהם ניתן לחשוף את השני בקלות. יתרה מזו, מצב זה משמר את תדירויות המסרים המקוריים, וקיימות שיטות פשוטות יחסית המבוססות על ניתוח סטטיסטי של תדירויות השפה, להפרדתם זה מזה.
לדוגמה, אם נתונים המסרים  \ m_{1},m_{2} ומפתח  \ k והתוצאות לאחר הצפנה הם  \ c_{1}=m_{1}\oplus k וכן  \ c_{2}=m_{2}\oplus k בהתאמה. אזי מתקיים  c_{1}\oplus c_{2}=m_{1}\oplus m_{2} היות ש-
| --- | --- |
   c_{1}\oplus c_{2}=(m_{1}\oplus k)\oplus (m_{2}\oplus k)  =m_{1}\oplus m_{2}\oplus k\oplus k  =m_{1}\oplus m_{2}\oplus 0  =m_{1}\oplus m_{2}  :   בגלל האסוציאטיביות. כי XOR של מספר בעצמו שווה אפס.
כמו כן  c_{1}\oplus c_{2}\oplus m_{2}=m_{1} ולהפך  \ c_{1}\oplus c_{2}\oplus m_{1}=m_{2}.
הסיבה לשימוש ב-XOR במקום פעולה בינארית אחרת כמו OR או AND, נובעת מהעובדה ש-XOR משמר אקראיות. אפשר להוכיח זאת בכמה דרכים, אבל מספיק להתבונן בטבלת האמת של XOR ולראות שהיא מכילה בדיוק 50% אפס ו-50% אחד, לעומת הפעולות OR ו-AND בהן היחס הוא 1 ל-3. כלומר התפלגות התוצאות של פעולת חיבור סיביות מודולו 2 אחידה.
קל להבין זאת במקרה של סיבית בודדת. אם נתון משתנה מקרי  Y מעל  \{0,1\} בהתפלגות שאינה בהכרח אחידה, כלומר הסיכויים שיתקבל "0" הם  p_{0} והסיכויים שיתקבל "1" הם  p_{1}, כאשר  p_{0}+p_{1}=1, ונניח שנתון משתנה מקרי בלתי תלוי  X בהתפלגות אחידה (סיכויים של  1/2 לאפס או אחד כמו בהטלת מטבע). אפשר לראות שההסתברות ש- Z=X\oplus Y שווה "0" שווה להסתברות ש- (x,y)=(0,0) ועוד ההסתברות ש- (x,y)=(1,1) (כי לפי טבלת האמת של XOR רק בשני מקרים אלו התוצאה תהיה אפס). במקרה הראשון למשל ההסתברות היא  p_{0} כפול  1/2. בחשבון פשוט יוצא אם כך ש- \textstyle {\frac {p_{0}}{2}}+{\frac {p_{1}}{2}}=1/2. כלומר לא משנה מה הייתה ההתפלגות של  Y, התוצאה  Z תתפלג תמיד באופן אחיד.