stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רימונים הוצאה לאור
ספרים שיצאו לאור ברימונים הוצאה לאור > ספרות נוער

עד הבת מצווה זה יעבור, מאת: נועה רום, איורים: גיל טרויצה
נערים כמוך, מאת: ג'וליאנה סטון, תרגום: מרב זקס-פורטל
יונה דמיונה, מאת: שרה מונטה, איורים: ליאת אלוף
ספרים שיצאו לאור ברימונים הוצאה לאור > ספרי עיון והדרכה

המנהל הישראלי בעולם הגלובלי – מדינות אוסטרליה ואוקיאניה, מאת: ד"ר חנה אורנוי
המדריך הגדול לכתיבת תסריטים לילדים, מאת: מוטי אבירם
ניהול ומנהיגות שינוי וחדשנות, מאת: ד"ר עמיר לוי
הערות שוליים

↑  רימונים הוצאה לאור, באתר nuritha.co.il
↑  רימונים הוצאה לאור, באתר rimonim-publishing
↑  רימונים הוצאה לאור, באתר aleph.nli.org.il/
שקדי עגל

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  תימוס, חלקי פנים, עגל 
 
שקדי עגל מצופים
שקדי עגל הוא מאכל העשוי מהתימוס או מהלבלב של עגל או כבש, אך גם של חזיר או בקר בוגר.
החלק המשמש לאכילה הוא תוכן הבלוטה לאחר שהוסר ממנה הקרום. על פי רוב הכנת שקדי עגל נעשית בטיגון או על הגריל. זמן ההכנה של השקדים קצר ביותר.
שקדי עגל נחשבים למעדן ומחירם בדרך כלל יקר יחסית לנתחי בשר אחרים.
בלוטת התימוס, שצבעה לבן ומחולקת לשתי אונות גליליות, קיימת רק אצל עגלים צעירים, ואילו לבלב שצבעו צהבהב וצורתו עגולה ניתן להפקה בכל גיל שהוא, לפיכך על פי רוב שקדי העגל המוצעים למכירה הם מלבלב, ואילו שקדים מתימוס נדירים ויקרים.
שור טבצ'ניק

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מייסדים:  חיים טבצ'ניק, גרשון שור
 תקופת הפעילות:  1938–הווה (כ־86 שנים)
 משרד ראשי:  רחוב המלך ג'ורג', תל אביב
 שליטה בחברה:  שרונה בן יהודה וחגי שור
 בעלות:  חגי שור ושרונה בן יהודה
 מוצרים עיקריים:  תרופות, מוצרי פארם
 עובדים:  כ-100
  
 אתר החברה
 
שור טבצ'ניק היא חברה פרטית בעלת רשת בתי מרקחת המייבאת ומוכרת תרופות ומוצרי פארם. היא רשת בתי המרקחת הראשונה בישראל.
היסטוריה

הסניף הראשון ברשת נוסד בתל אביב בשנת 1928 על ידי חיים טבצ'ניק, רוקח שעלה לארץ ישראל מאודסה עם אשתו ברכה ושתי בנותיהם. הוא פתח מתחת לדירת המשפחה, ברחוב שבזי שבשכונת נווה צדק, את בית המרקחת הראשון שלו, "בלפוריה".
טבצ'ניק פיתח בעצמו תרופות ומוצרים קוסמטיים תחת השם "חאוטה" (ראשי התיבות: חיים אושר טבצ'ניק), ביניהם משחות שיניים, קרמים שונים, קצף לאמבט ועוד מוצרים נוספים שהיו קשים להשגה באותם ימים.

בשנת 1932 קנה טבצ'ניק את "בית הורנשטיין" בשכונת נורדיה, על מנת להקים בו את "בלפוריה ב'". הבניין שבו ממוקם בית המרקחת הוא אחד מ–190 בתים לשימור מחמיר בתל אביב.

בנותיו של טבצ'ניק, טובה ופולה, נסעו ללמוד רוקחות באוניברסיטה האמריקאית של ביירות. לאחר הצלחת שני בתי המרקחת שלו, פתח חיים טבצ'ניק בית מרקחת נוסף ברחוב אלנבי 17 בשנת 1939, "בלפוריה ג'". פולה הופקדה על ניהול הסניף החדש, ואילו טובה ניהלה את "בלפוריה ב'", כיום הסניף הראשי של "שור-טבצ'ניק".
הרוקח גרשון שור עלה לתל אביב עם אשתו וילדיו בשנת 1934 ופתח אף הוא בית מרקחת, ברחוב אחד העם, מול גימנסיה הרצליה. גם בנו, יוסף, נסע ללמוד רוקחות בביירות. טובה טבצ'ניק ויוסף שור נפגשו בתל אביב, וימים ספורים לפני הכרזת המדינה הם נישאו. כדי להנציח את הרוקחים שהיו מאוד מוכרים בתל אביב הקטנה: טבצ'ניק ושור, הם החליפו את שמו של בית מרקחת בפינת הרחובות המלך ג'ורג' ודיזנגוף, וכך קמה רשת בתי המרקחת הראשונה בישראל: "שור טבצ'ניק". בניהם של טובה ויוסף, שרונה וחגי, למדו רוקחות באוניברסיטה העברית בירושלים, והם מנהלים היום את סניפי הרשת.
בשנת 1975 בית המרקחת התרחב. לראשונה בישראל הוקם דראגסטור ששטחו היה הגדול ביותר בארץ אז: 250 מ"ר, עד שנוסדו סניפי הסופר פארם בשנת 1978. בשנת 1980, לראשונה בישראל, הפעיל בית המרקחת רשת מחשבים בחנות קמעונאית. הוקמה רשת של ארבעה מחשבים בטכנולוגיית CPM שקדמה למערכת ההפעלה DOS.
בשנת 1985 החלה הרשת לייבא תרופות מיוחדות ונדירות מחו"ל. ומאז שור טבצ'ניק מייבאת תרופות שלא משווקות בישראל, אך נדרשות על ידי חולים שלהם לא נמצאת תרופה מתאימה בארץ. החל מ-2002 הרשת מיבאת באופן בלעדי תרופות להפרעות קשב וריכוז ADD ו-ADHD.
בשנת 1994 החלה שור-טבצ'ניק לפעול גם מתוך רשת שופרסל, והקימה חמישה סניפים בתוך סניפי שופרסל.
בסוף 1999 פתחה את אתר הדראגסטור המקוון הראשון בישראל: drugstore.co.il, בשיתוף עם מספר משקיעים. האתר עלה לאוויר בתחילת שנת 2000 בהשקעה מתוכננת של כ-2.5 מיליון דולר, אולם הוא הקדים את זמנו והמסחר האלקטרוני בישראל עוד לא תפס באותה עת, וכעבור שנה נסגר. האתר הופעל שוב לאחר מספר שנים.
בשנת 1999 מנתה רשת "שור-טבצ'ניק" שבעה סניפים. בשנים הבאות נסגרו חלק מסניפי הרשת.
היסטוריה > שנות האלפיים ואילך

בשנת 2009 נערכה תערוכה בחלונות הראווה של סניפי הרשת בתל אביב שהציגה את ההיסטוריה של בית המרקחת.
בשנת 2014 התקינה שור טבצ'ניק בסניף המלך ג'ורג' את הרובוט הראשון בישראל לניפוק תרופות.
בשנת 2018 התחילה הרשת לנפק קנאביס רפואי בהתאם לאסדרה החדשה בארץ.
בנוסף לניהול בתי מרקחת הרשת מפעילה חברות בנות. חברת הבת דראגסטור-נט מייבאת תרופות נדירות שאינן רשומות בישראל, ללקוחות פרטיים ולמגזר המוסדי.חברת הבת פרו-פרמה מתכננת ומתקינה מערכות אחסון מתקדמות לבתי מרקחת, מגירות חכמות, רובוט שמנפק תרופות לרוקח ועוד.
נכון לשנת 2018 יש לרשת שלושה סניפים. מנהלי הרשת הם חגי שור ושרונה בן יהודה. מספר העובדים ברשת ובחברות הבנות הוא כ-100.
הערות שוליים

↑  דיאנה בחור ניר, מלחמת בתי המרקחת: הבעלים של שור טבנצ'ניק נגד עולם הפארם, באתר כלכליסט, 5 במאי 2017
↑  זהבה דברת, ‏זכייני קו-אופ פארם שוקלים הפסקת שת"פ עם הריבוע הכחול, באתר גלובס, 9 בדצמבר 1997
↑  איתן אבריאל, בין המשקיעים באתר drugstore.co.il שהפסיק את פעולתו: אהרון דוברת ועו"ד יוסי אברהם, באתר TheMarker‏, 2 בינואר 2001
↑  הדס גייפמן, ‏מרשם להצלחה, באתר גלובס, 20 בינואר 2000
↑  סמדר הירש, ‏עוד קריסת דוט.קום כחול-לבן: נסגר אתר הסחר האלקטרוני דראגסטור, שבבעלות רשת בתי המרקחת טבצ'ניק טבצ'נט, באתר גלובס, 2 בינואר 2001
סמדר הירש, ‏דראגסטור נסגר; מנהל מו"מ למיזוג, באתר גלובס, 2 בינואר 2001
↑  יובל סער, שור טבצ'ניק: מרשם בדוק להצלחה, באתר הארץ, 2 באפריל 2009
↑  גלי וינרב, ‏הסכמי שיווק קנאביס: UNV עם שור טבצ'ניק, טוגדר בגרמניה, באתר גלובס, 29 באוגוסט 2018
↑  דיאנה בחור ניר, עד כלות הנשימה, באתר כלכליסט, 21 בנובמבר 2014
שלישיית מונדריאן

שלישיית מונדריאן
שלישיית מונדריאן (טריו מונדריאן) היא הרכב קאמרי ישראלי, שהוקם בשנת 2006. חברי השלישייה הם אוהד בן-ארי, פסנתר, דניאל ברד, כינור, הילה קרני, צ'לו.
שלישיית מונדריאן מופיעה באולמות קונצרטים בארץ ובעולם בנגינת מוזיקה קאמרית. הרפרטואר שלה מורכב בדרך כלל משלישיות פסנתר מאת מלחינים אירופאים מהמאות ה-19 וה-20.
רקע להקמת ההרכב

שלישיית מונדריאן הוקמה על ידי אוהד בן ארי, דניאל ברד והילה קרני, שלושתם מוזיקאים ילידי הארץ. בשנות ה-90 היגרו לאירופה ולארצות הברית לצורך עבודה והשתלמות מקצועית, כל אחד בתחומו. בשנת 2006 החליטו בנפרד לחזור לגור בישראל ולהמשיך בפעילות האומנותית הבינלאומית שלהם מישראל. השלושה נפגשו בתל אביב והחליטו לייסד הרכב קאמרי ישראלי חדש.
השלישייה נקראת על שם הצייר ההולנדי פיט מונדריאן. חברי השלישייה הסכימו שהשם מונדריאן, בהקשר להרכב מוזיקלי, מרמז על מוזיקה בשלושה צבעים (פסנתר, כינור וצ'לו) בדומה לשימוש שמונדריאן עושה ביצירות שלו בשלושת צבעי היסוד (אדום, כחול וצהוב).
חברי ההרכב

אוהד בן ארי, יליד תל אביב. בן ארי החל את לימודי הפסנתר אצל חנה שלגי. בגיל 13 התקבל ללימודים באוניברסיטת תל אביב אצל פרופ' פנינה זלצמן (פסנתר) ופרופ' יוסף דורפמן (תאוריה וקומפוזיציה) בתמיכת קרן התרבות אמריקה ישראל. הוא המשיך את לימודיו בגרמניה אצל פרופ' אירינה אדלשטיין וסיים אותם בהצטיינות יתרה.
אוהד הופיע ברסיטלים ובקונצרטים קאמריים ברחבי העולם וניגן כסולן עם תזמורות רבות, בהן התזמורת הפילהרמונית הישראלית, התזמורת הקאמרית הישראלית, הסימפונית של רדיו בוואריה, תזמורת האופרה של מינכן ועוד. כפסנתרן זכה אוהד בפרסים בינלאומיים רבים, בהם הפרס השלישי ומדליית זהב בתחרות ע"ש ארתור רובינשטיין (1995). בכך היה לישראלי הראשון שהגיע לשלב הגמר של תחרות זו.
באמצע שנות התשעים היגר אוהד לארצות הברית והחל להתמקצע בכתיבה ובהפקה של מוזיקת פופ ושל מוזיקה שחורה. הצלחה נרשמה בעבודתו המשותפת עם אחותו, הכנרית מירי בן-ארי, אשר הניבה לה חוזה הקלטות עם חברת יוניברסל וזיכתה אותה בפרס הגראמי היוקרתי.
דניאל ברד, נולד בחיפה והחל את לימודי הכינור אצל אביגדור זמיר. בגיל צעיר עבר לקנדה והמשיך את לימודיו אצל הכנר דייוויד זייפר. ברד סיים תואר ראשון במוזיקה באוניברסיטת טורונטו בהדרכתו של לורנד פניבש ותואר שני באוניברסיטת ייל כתלמידו של פיטר אונדג'ן, חבר רביעיית טוקיו. ברד המשיך את לימודיו אצל דייוויד טאקנו, בבית הספר הגבוה למוזיקה ולדרמה גילדהול בלונדון.
ברד נמנה עם מייסדי "רביעיית מטרו" הקנדית והופיע עמה ברחבי קנדה ובפסטיבלים בינלאומיים. בנוסף לפעילות קאמרית ענפה, הופיע ברד כסולן עם תזמורות שונות, בהן התזמורת הסימפונית של טורונטו, התזמורת הסימפונית והקאמרית של אוניברסיטת טורונטו, התזמורת הסימפונית של סטרטפילד בסידני ואנסמבל סולני תל אביב.
הילה קרני, ילידת תל אביב. הילה החלה בלימודי צ'לו בגיל תשע אצל צבי הראל ופרופ' עוזי ויזל בסיוע מלגות לימודים מטעם "קרן התרבות אמריקה-ישראל". באמצע שנות התשעים עברה הילה לגור בארצות הברית, שם השתלמה במשך שלוש שנים אצל ברנרד גרינהאוז, הצ'לן של שלישיית בוזאר, ולאחר מכן עברה לגרמניה, שם המשיכה ללטש את אמנותה בהדרכתו של דוד גרינגס.
הילה הופיעה מגיל צעיר כסולנית בתזמורות בארץ ובעולם, וכן כנגנית מוזיקה קאמרית, לצידם של אמנים בינלאומיים מובילים ביניהם בוריס פרגמנצ'קוב, מקסים ונגרוב וראלף גוטוני. הילה משתתפת באופן קבוע בפסטיבלים חשובים, בהם: פסטיבל שלזוויג-הולשטיין (גרמניה), פסטיבל רוויניה (ארצות הברית), ובפסטיבל קול המוסיקה בגליל העליון. רבות מהופעותיה הוקלטו ושודרו בתחנות רדיו. האלבום שהוציאה, הכולל את הקונצ'רטו לצ'לו ולתזמורת מאת רוברט פולקמן, זכה לביקורות טובות[דרוש מקור].
תחרויות ופרסים

בשנת 2007 השתתפה שלישיית מונדריאן בתחרות בינלאומית למוזיקה קאמרית בטריאסט (איטליה). השלישייה זכתה בפרס הראשון בתחרות, ובשני פרסים נוספים: פרס על הביצוע הטוב ביותר של יצירה מאת ברהמס ובפרס חביב הקהל.
במאי 2008 זכתה השלישייה בפרס חביב הקהל במסגרת "פסטיבל בולוניה".
הופעות והקלטות

שלישיית מונדריאן מופיעה ברחבי הארץ ובאירופה. בארץ ההרכב מופיע, בין השאר, בסדרת המנויים של המרכז למוזיקה קאמרית של הקונסרבטוריון הישראלי למוזיקה תל אביב. בקיץ 2007 השתתפו חברי ההרכב בפסטיבל קול המוסיקה בגליל העליון.
מחוץ לארץ הופיעה שלישיית מונדריאן בפסטיבלים באיטליה ובגרמניה, כגון הפסטיבל הבינ"ל ע"ש אולג קגן, פסטיבל בולוניה, פסטיבל הפסנתר של אמיאטה (טוסקנה) ועוד. במסגרת מסעות הקונצרטים של ההרכב, שלישיית מונדריאן מופיעה באולמות יוקרתיים דוגמת "סאלה ורדי" (מילאנו), ו-"לה פניצ'ה" (ונציה).
כחלק מהזכייה שלהם בתחרות הבינ"ל למוזיקה קאמרית בטריאסט הקליטו חברי השלישייה 2008 את אלבומם הראשון, הכולל שלישיות פסנתר מאת ברהמס ודבורז'אק.
תמונה בסגנון מונדריאן
שקוד (מחוז משנה)

שקוד (בליטאית: Skuodo rajono savivaldybė, סְקוּוֹדַס ‏האזנהקובץ:Skuodas.ogg‏Ⓘ‏) הוא אחד מ-60 מחוזות משנה של ליטא, השוכן בצפון מערב המדינה על גבול לטביה. בחלוקה המנהלית של ליטא הוא מחוז-משנה של מחוז קלייפדה.
מחוז-משנה שקוד משתרע על פני 911 קמ"ר, ואוכלוסייתו מנתה בשנת 2014, למעלה מ-18,000 תושבים. העיר הגדולה ביותר במחוז המשנה היא שקוד, המשמשת כמרכז המנהלי שלו.
תאימורז בגרטיוני

| --- | --- |

 לידה:  21 באוגוסט 1912 פבלובסק, רוסיה 
 פטירה:  10 באפריל 1992 (בגיל 79) ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  האימפריה הרוסית 
 מקום קבורה:  Novo-Diveevo Russian Orthodox Cemetery 
 עיסוק:  נשיא קרן טולסטוי
 בן או בת זוג:  Catharine Ratchitch (27 באוקטובר 1940–?)  Countess Irina Czernicheva-Besobrasova (27 בנובמבר 1949–?) 
 
תאימורז בגרטיוני, 1912
תֶאימוּרַז בָּגרַטיוֹני (בגאורגית: თეიმურაზ ბაგრატიონ, ‏21 באוגוסט 1912 - 10 באפריל 1992) היה אציל גאורגי-רוסי ופליט פוליטי בארצות הברית, בה כיהן בתפקיד נשיא קרן טולסטוי (Толстовский фонд), ארגון צדקה ניו יורקי.
תאימורז נולד בפבלובסק (Па́вловск) שבאימפריה הרוסית למשפחה אריסטוקרטית בולטת. אביו, הנסיך קונסטנטין בגרטיון-מוחראנסקי (1889-1915), היה מענף מוחראני של שושלת בגרטיוני הידועה, היה קצין בצבא האימפריה הרוסית ונהרג במלחמת העולם הראשונה. אימו של תאימורז, טטיאנה קונסטנטינובה, נסיכת רוסיה (Княжна Татьяна Константиовна), הייתה בת לשושלת רומנוב הרוסית.
לאחר מהפכת אוקטובר 1917, עזב תאימורז את רוסיה. במהלך מלחמת העולם השנייה הוא שירת בצבא ממלכת יוגוסלביה. לאחר המלחמה, בשנת 1949, הוא היגר לארצות הברית והצטרף לקרן טולסטוי. בשנת 1979, הוא מונה לתפקיד המנכ"ל הביצועי (Executive Director), ומשנת 1986 הוא מונה להיות נשיא הארגון עד למותו בשנת 1992. תאימורז נודע במאמציו ליישב מחדש פליטים גאורגים, רוסים וקבוצות אתניות אחרות מברית המועצות  ומזרח אירופה. כמו כן הוא היה מעורב ביישוב מחדש של פליטים מווייטנאם, טיבט, קובה, אוגנדה ומדינות אחרות, ועזר לטפל בעקורים שהגיעו לארצות הברית.
ב-5 ביולי 2007, הארכיב המיוחד במינו של תאימורז, הוענק, על ידי אשתו, הנסיכה אירינה, לספריית הפרלמנט הלאומית של גאורגיה.
הערות שוליים

↑  הארכיב של תאימורז בגרטיוני-מוחראני ניתן לספרייה הלאומית, באתר הספרייה הלאומי של גאורגיה, בגאורגית.
שיקגו סטאגס

שיקגו סטאגס (באנגלית: Chicago Stags) הייתה קבוצת כדורסל מהעיר שיקגו, אילינוי, ששיחקה בליגת ה-BAA וליגת ה-NBA בין השנים 1946–1950.
היסטוריה

הקבוצה הוקמה בשנת 1946, ולקחה חלק בעונת הבכורה של ליגת ה-BAA. הליגה כללה אז 11 קבוצות המחולקות בין שני בתים, והסטאגס שובצו בבית המערבי. את עונת הבכורה שלה סיימה שיקגו עם המאזן השני בטיבו בליגה, 39–22, והעפילה עד גמר ה-BAA בו הפסידה לפילדלפיה ווריורס בתוצאה 1–4. בכל שלוש העונות הבאות העפילה הקבוצה לשלב הפלייאוף, אך לא הצליחה לשחזר את הישג ההעפלה לגמר הליגה. לקראת עונת 1949/1950 התמזגה ליגת ה-BAA אל ליגת ה-NBA, בה שיחקה שיקגו בעונתה האחרונה.
כוכב הקבוצה הבלתי מעורער היה הקלע מקס זסלופסקי, שנבחר לחמישייה הראשונה של העונה ארבע פעמים ברציפות והוביל את קלעי הקבוצה בכל עונותיה, עם ממוצע של 17.9 נקודות למשחק. כמו כן בלט בקבוצה הרכז אנדי פיליפ, שהעמיד בשלוש עונותיו בקבוצה ממוצעים של 11.6 נקודות ו-4.9 אסיסטים למשחק. בהמשך הקריירה שותף פיליפ בחמישה משחקי אולסטאר כשחקן הווריורס, ונבחר בשנת 1961 להיכל התהילה של הכדורסל.
בדראפט 1950 רכשו הסטאגס את זכויות הדראפט על שחקן היכל התהילה לעתיד בוב קוזי, אך בשל פירוק הקבוצה נערך "דראפט פיזור" על שחקני שיקגו, בו נבחר קוזי על ידי בוסטון סלטיקס. כשחקן הסלטיקס נבחר קוזי 13 פעמים למשחק האולסטאר, וזכה עם הקבוצה ב-6 אליפויות NBA.
בשנת 1961 הוקמה בשיקגו קבוצת ה-NBA "שיקגו פקרס", שעברה כעבור שנתיים לבולטימור (כיום וושינגטון ויזארדס), ובשנת 1966 יוסדה בעיר קבוצת שיקגו בולס. שני מועדונים אלה – הויזארדס והבולס – לא נחשבים כגלגולים של שיקגו סטאגס אלא כמועדונים נפרדים המשאירים את הסטאגס על תקן קבוצה שחדלה להתקיים.
מאזנים לפי עונה

| עונה | ליגה | מאמן | ניצחונות | הפסדים | פלייאוף |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1946/1947 | ‏ BAA | הרולד אולסן | 39 | 22 | גמר ה-BAA |
| 1947/1948 | ‏ BAA | הרולד אולסן | 28 | 20 | חצי גמר ה-BAA |
| 1948/1949 | ‏ BAA | הרולד אולסן, פיליפ בראונסטיין | 38 | 22 | חצי גמר המערב |
| 1949/1950 | ‏ NBA | פיליפ בראונסטיין | 40 | 28 | חצי גמר המחוז המרכזי |
קלעים מובילים

להלן חמשת הקלעים המובילים בתולדות המועדון:
1. מקס זסלופסקי - 4,196
2. אנדי פיליפ - 1,822
3. סטן מייזק - 1,665
4. אודי ספירס - 1,243
5. ג'ין ואנס - 977
הערות שוליים

↑  סיכום סדרת גמר ה-BAA‏ 1947, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות הקריירה של זסלופסקי, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות הקריירה של פיליפ, באתר basketball-reference.com
↑  נבחרי דראפט הפיזור של שיקגו סטאגס, באתר realgm.com
↑  המובילים הסטטיסטיים של המועדון, באתר basketball-reference.com
שליליות קשורת משוב

שְׁלִילִיּוּת קְשׁוּרַת-מָשׁוֹב (באנגלית: Feedback-related negativity, FRN) היא רכיב פוטנציאל קשור-אירוע קוגניטיבי, המעורב בעיבוד תוצאותיה של החלטה או פעולה. כלומר FRN הוא רכיב הנמדד באמצעות אלקטרואנצפלוגרם (EEG), המייצג חלק מתוך ההתפלגות הפוטנציאלים על הקרקפת המופיע כתגובה לפעילות קוגניטיבית. רכיב זה מופיע בחלון זמן של מ-250 מילישניות עד 350 מילישניות לאחר משוב המורה על תוצאות מסוימות, או לאחר הגעה של תוצאותיה של פעולה. הרכיב מגיע לשיא באלקטרודות במרכז הראש, ולכן נהוג לרוב להציג גרף של האלקטרודות Cz או FCz ממכשיר ה-EEG. לרכיב FRN ישנם בספרות מספר שמות: FRN fERN MFN FN RewP וכן correct related positivity, אך כולם מתייחסים לאותו הדבר.
מקור ה-FRN

מקורו של ה-FRN משוערך בפיתול החגורה. קבוצת חוקרים מגרמניה ושווייץ השתמשו במערך משולב של EEG ו-fMRI. החוקרים שיערכו את מקורו של ה-FRN ב dACC. אזור זה ידוע כמעורב בצפייה לתגמול, ובהתאמת הצפייה לנוכח הנתונים המתקבלים על ידי החושים מן העולם. בפרט הוא מעורב ביצירת אותות המעידים על שגיאה בניבוי התגמול (Reward prediction error, RPE).
הדמיית MRI של פיתול החגורה הקדמי (ACC, בצהוב), המקום המשוער ממנו מגיעה הפעילות החשמלית היוצרת את ה-FRN.
פעילות תפקודית

פעילות מוחית מתווכת על ידי מעבר יונים בין תאי עצב. מעברים אלו יוצרים שדה אלקטרומגנטי הניתן למדידה באמצעות כלים מגוונים ביניהם מכשיר EEG, מכשיר המודד את הפוטנציאל החשמלי על הקרקפת. כאשר אדם נחשף לגירוי המסמן כי עבור בחירה מסוימת שעשה הוא מקבל תגמול (reward) חיובי או שלילי, מופיע FRN.
פעילות תפקודית > ערכיות ועצימות של תגמול

לתגמול בין היתר יש שתי תכונות נפרדות אשר אינן תלויות זו בזו. הראשונה ערכיות התגמול (Valiance) כלומר, האם התגמול הוא חיובי או שלילי. השנייה היא המשרעת של התגמול (Amplitude) כלומר מהו גודל התגמול. כאשר שתי התכונות של התגמול מופיעות מול הנבדק, כלומר הוא יודע האם התגמול הוא חיובי או שלילי ומה גודלו, ה-FRN יושפע בעיקר מהערכיות. מנגד, כאשר התגמול מפורק, בפעם אחת מוצג האם הוא חיובי או שלילי, ובפעם נוספת מוצג גודלו, אזי ה-FRN יושפע בכל פעם מהתכונה המוצגת.
פעילות תפקודית > ערכיות ועצימות של תגמול > למידה

לפי תאוריית למידת חיזוק הקלאסית לאחר הופעת סיגנל RPE חיובי הערך של פעולה מסוימת עולה, ולאחר RPE שלילי הערך המעודכן יורד. ישנן עדויות כי FRN דווקא מייצג את הערך המוחלט של RPE, יותר מאשר RPE עם ערכיות.
פעילות תפקודית > הוגנות ושנאת אי-שוויון

ה-FRN רגיש להוגנות של הצעות. הוא שלילי יותר עבור הצעות לא שוויוניות, וניתן לראות בו סמן מוחי לשנאת אי-שוויון.
קבוצת חוקרים מסין ובריטניה חקרו משתתפים ששיחקו גרסה מותאמת של משחק האולטימטום. בצורתו הקלאסית של משחק זה שני צדדים שאינם מכירים אחד את השני משחקים פעם אחת בלבד. השחקן הראשון מציע דרך לחלוקת סכום כסף מסוים עם השחקן השני. בפני השחקן השני עומדות שתי אופציות: הסכמה או סירוב. אם יסכים - תבוצע הצעת השחקן הראשון. אם יסרב - שני השחקנים לא יקבלו דבר. בגרסה המותאמת של החוקרים בכל צעד מופיעה למציע אפשרות לחלוקת משאבים. הוא יכול לקבלה ואז על המקבל לבחור אם לקבל את ההצעה וכל אחד ירוויח כסף לפי האפשרות המוצעת, או לסרב לה. במקרה כזה הן המציע והן המקבל לא ירוויחו כלל. במחקר מדדו את הפעילות העצבית של המציע מרגע נתינת אפשרות הבחירה. מראש בנו החוקרים את הניסוי כך שההצעות האפשריות יהיו מוטות לטובת המציע אך בצורה מינורית דיה כך שיתפסו כהוגנות, או מוטות מאוד לטובת המציע כך שיתפסו לא כהוגנות. כאשר השוו את הפעילות בין שני סוגי ההצעות, ה-FRN היה שלילי יותר כאשר ההצעה לא הייתה הוגנת. באופן דומה, מחקרים אשר התמקדו במקבל הראו כי כאשר הוא מקבל הצעות שאינן הוגנות, פעילות רכיב ה-FRN יותר שלילית. אפקט זה גדל כאשר אנשים נוספים צפו במשחק.
פעילות תפקודית > פעלנות יוזמת

במחקר שפורסם בשנת 2011 בדקו את ההשפעה של תחושת פעלנות יוזמת (סוכנות) על ה-FRN. בניסוי נבדקים ביצעו מטלת מחשב המאפשרת לקבל בונוסים. נבדקים התבקשו לבחור באחד מבין ארבעה כדורים שהיו מוצגים לפניהם על המסך בצבעים שונים. עבור לחיצה על כדור הנבדק קיבל או הפסיד סכום כסף קטן. בתנאי אחד, בו החוקרים גרמו לנבדקים להרגיש ללא פעלנות יוזמת, נאמר לנבדקים כי אין כל חוקיות בין הצבע לבין קבלה או הפסד של כסף. בתנאי שני, בו החוקרים גרמו לנבדקים להרגיש פעלנות יוזמת, נאמר כי ישנה חוקיות בין צבע הכדור לבין קבלה או הפסד של כסף. בתנאי עם הפעלנות יוזמת זוהתה פעילות מוגברת של רכיב FRN.
רפיים

| רפיים |
| --- | --- |
 שלדים של דודו אפור ושל סוליטר רודריג
תקופה
הולוקן
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: יונאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: רפיים
תת־משפחה:: רפיים
סוגים
 Raphus  Pezophaps
שם מדעי
 Raphidae ‏וטמור, 1930
תחום תפוצה


רפיים (שם מדעי: Raphinae) היא תת-משפחה של עופות ממשפחת היוניים, הקרובים ליונים המודרניות וכוללת שני מינים נכחדים: דודו אפור וסוליטר רודריג. עופות אלה היו המינים הגדולים ביותר בסדרת היונאים, כאשר הדודו הגיע לגובה מטר ולמשקל 10 עד 17 קילוגרם בממוצע. מינים אלה לא יכלו לעוף עקב שרירי הכנפיים הקצרות שלהם. בעבר נקראה קבוצה זו דודואיים (Dididae), אך השם השתנה עם שינוי השם המדעי של הדודו (Raphus).
הרפיים הותאמו לחיים אנדמיים על האי מאוריציוס והאי רודריג הסמוך, שניהם במערב האוקיינוס ההודי. מבנה גופם היה מגושם בהרבה מזה של מרבית היונים, והם הותאמו לאכילת פירות על הקרקע בהיעדר כל טורפים. עם זאת, האדם שהגיע לאיים במהלך המאות ה-15 וה-16 הכחיד אותם במהירות. תאריך הכחדתם המדויק הוא סביב תחילת המאה ה-18.
מינים אלה שונים ממרבית היונים וקרובים בעיקר ליונת סמואה, ליונת ניקובר וליונת הכתר מאוסטרליה, ואולי גם יונת הפסיון (Otidiphaps nobilis) ויונת-קרקע דקת-מקור (Trugon terrestris). המין הנכחד מראוניון Threskiornis solitarius - כיום מין של מגלן קדוש נחשב בעבר ליונה הקרובה לסוליטר ולדודו, אך התברר שמדובר במגלן.
מיון

סוג ומין יחיד דודו אפור (Raphus cucullatus) - נכחד
סוג ומין יחיד סוליטר רודריג (Pezophaps solitaria) - נכחד
שירי הייצוג של ישראל

"שירי הייצוג של ישראל" הוא אלבום האוסף השני של הזמרת הישראלית אילנית. את האלבום הוציאה בשנת 1974 לאור חברת התקליטים הד ארצי. נכללים בו כמה משיריה של אילנית כסוליסטית, אך גם מלהיטי הצמד אילן ואילנית, שפעל עד שנת 1973. הוא הוצא על גבי אריך-נגן, ועטיפתו מציגה תמונת פורטרט של הזמרת בתוך מגן דוד, כשבמשולשיו נראות תמונות של סמלי העם היהודי ושל מדינת ישראל.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | ארץ  | 3:47 |
| 2. | בשנה הבאה  | 2:55 |
| 3. | שלום  | 3:01 |
| 4. | עם אחד לב אחד  | 3:21 |
| 5. | ליל אמש  | 3:09 |
| 6. | כבר אחרי חצות  | 2:40 |
| 7. | ושוב אתכם  | 3:07 |
| 8. | ללכת שבי אחרייך  | 5:01 |
| 9. | יחזקאל  | 3:13 |
| 10. | טיול לילי  | 3:29 |
| 11. | הנה לא ינום  | 2:08 |
| 12. | ציפורים נודדות  | 3:25 |
הערות שוליים

↑  שירי הייצוג של ישראל באתר סטריאו ומונו
| אילנית |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | עמיחי בגבול ירדן • אילנית לילדים • אילנית בשירי חגים לילדים (מס' 1) • אילנית (1972) • אילנית (1974) • להיטים לילדים • שירי משוררים לילדים • שירו שיר לשמש • בואו ונשיר ביחד • טיול לילי ושירים אחרים שאני אוהבת • סולו? הופעה פומבית • תקליט מס' 20 במקצב ברזילאי ובשירים נבחרים • שירים שילדים אוהבים והשירים היפים של מרים ילן-שטקליס • רגשות מעורבים • אל הדרך • מתנה לילדים – השירים שכל הילדים אוהבים • אולי עוד פעם • סרט בשחור לבן • בוא נתחיל מבראשית • חלום ברזילאי • ישראלית |  |
| אלבומי אוסף | הלהיטים הגדולים של אילנית ואילן ואילנית • שירי הייצוג של ישראל • להיטי הזהב של אילנית • ארבעה צדדים • עכשיו כולם ביחד • 21 הלהיטים הגדולים של אילנית • כבר אחרי חצות – אוסף שירי אהבה • נאסף תשרי, אוסף מס. 3 • אי שם – אוסף שירי הפופ והייצוג • ללכת שבי אחרייך – אוסף שירי ארץ ישראל • כל מקום – אוסף שירים בינלאומיים • שיר של יום חולין – אוסף הבלדות • ושוב איתכם – אוסף שירי אילן ואילנית • המיטב • אוסף להיטים • שירים ליום חולין – אוסף כפול |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 1973 • ישראל באירוויזיון 1973 • אירוויזיון 1977 • ישראל באירוויזיון 1977 • אילן ואילנית • שלמה צח |  |
| אילנית – שירים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-60 | "שיר בארבעה בתים" |  |
| שנות ה-70 | "אהבתה של תרזה די מון" • "רק הירח" • "פעם לאהוב" • "לאורך השדרה שאין בה איש" • "איש הסתיו" • "גוליבר" • "אי שם" • "אין מקום בחוף" • "עכשיו אני יודע" • "אחיי גיבורי התהילה" • "ללכת שבי אחרייך" • "אהבה אחת קטנה" • "אבל המנגינה" • "Chaque matin la joie du monde" • "אם ייפול הכוכב שלי" • "עיר אחרת" • "כי הנני בא" • "כשקיבלו את התורה" • "כשיבוא שלום לארץ" • "שירו שיר לשמש" • "שלום" • "כך היה כך יהיה" • "הכרתי פעם איש" • "האוניות חזרו" • "ילד בקרקס" • "עפרוני" • "דניאל" • "שיר של יום חולין" • "אל תשמעי לקול ליבך" • "ארץ" • "אדם רחוק" • "אהבה היא שיר לשניים" • "הנה הלילה" • "תבורכי" • "הנה ימים באים" • "הנה בא השלום" • "רגשות מעורבים" • "היי דנה" |  |
| שנות ה-80 | "אני לא מאמינה" • "פעם בשנה" • "חמסין של ניסן" • "הבית של פיסטוק" • "בשביל אל הכפר" • "עד עולם" • "אל הדרך" • "פרפר נחמד" • "נחמה" • "בשורה טובה" • "תצלום ישן" • "הלב" • "שיר על נחלים" • "אולי עוד פעם" • "בואו בואו" • "אם ובנה" • "בללייקה" • "עכשיו כולם ביחד" • "חלק בעולם" • "הנחמה היחידה" • "רק בינתיים" • "סרט בשחור לבן" • "קחי נשימה" • "חבר" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: c6902a45-c64e-429d-88ae-cb1197428e07
שמע קולי (אלבום)

שמע קולי הוא אלבום משנת 2007 שיצר מאיר בנאי, הכולל שירים מפיוטים יהודיים מתקופות שונות, שנכתבו והושרו על ידי רבי שלום שבזי, רבי שלמה אבן גבירול, רבי משה אבן עזרא, רב האי גאון ועוד. בנוסף ללחנים מקוריים של בנאי, מופיעים באלבום גם שירים עם לחנים מסורתיים.
הפקה

האלבום יועד תחילה לצאת בפברואר 2008, אך הצלחת הסינגל הראשון מתוכו, "לך אלי תשוקתי" שהלחין בנאי על פי פיוטו של פרשן המקרא והמשורר רבי אברהם אבן עזרא הקדימה את צאתו לדצמבר. בינואר יצא הסינגל השני, "איילת חן" שכתב שלום שבזי והלחין בנאי על פי לחן עממי ובמרץ יצא "שלום לך דודי" של אבן גבירול לפי לחן של מוחמד וואהבי. את שירי האלבום הפיק ועיבד המוזיקאי גיל סמטנה. כשלושה חודשים אחרי צאתו הגיע האלבום למעמד של אלבום זהב.
מאיר בנאי זכה בפרס "הישג השנה למלחין" על שם מרדכי זעירא במסגרת פרסי אקו"ם על אלבומו, "שמע קולי". חבר השופטים נימק את הזכייה בעובדה כי "באלבומו החדש "שמע קולי" מוכיח מאיר שאפשר להתקרב לדת, מבלי להתרחק מעשייה מוזיקלית מקורית ורלוונטית". כמו כן, זכה האלבום גם במעמד "אלבום זהב".
רשימת השירים

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | איילת חן  | 4:20 |
| 2. | לפלח הרימון  | 5:43 |
| 3. | שמע קולי  | 5:06 |
| 4. | אל נורא עלילה  | 4:14 |
| 5. | לך אלי  | 5:48 |
| 6. | מקהלות עם  | 4:14 |
| 7. | המשחק בקוביא  | 4:04 |
| 8. | שלום לך דודי  | 4:49 |
| 9. | בזכרי על משכבי  | 3:50 |
| 10. | עננו  | 4:42 |
| משך כולל: | משך כולל: | 46:46 |