stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מושונמגיארובאר
הערות שוליים

1 2 3 4  רנדולף ל. ברהם, נתנאל קצבורג, תולדות השואה הונגריה, יד ושם, בית הספר המרכזי להוראת השואה, מרכזיה פדגוגית, תשנ"ב
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
1 2  Henry Wellisch, Mosonmagyaróvár, Hungary, www.jewishgen.org/JewishGen-erosity/, ‏אוקטובר 2009
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת מושונמגירובאר |
| --- | --- | --- |
| יישובים | מושונמגיארובאר • אשבאנירארו • בזניה • דרנוז'לי • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • יאנושומוריה • קארויהאזה • קימלה • קישבודק • לבן • לבל • ליפוט • מאריאקאלנוק • מצ'ר • מושונסולנוק • מושונאודוואר • פישקי • ראיקה  • אוירונפה • וארבלוג |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564686105171  GND: 4304283-1  LCCN: n83023563  MusicBrainz: e083bee6-4531-47b9-aac5-36ded1c75541  NKC: ge490477  VIAF: 131383751   WorldCat (עם VIAF): 131383751
מנהלת העם

מנהלת העם בישיבה, 1948
מִנְהֶלֶת העם הייתה הקבינט של היישוב שהוקם לקראת הכרזת המדינה לנהל את ענייני היישוב והמלחמה.
מנהלת העם הוקמה על פי החלטה של הוועד הפועל הציוני ב־12 באפריל 1948 לקראת הכרזת המדינה, לשם ניהול ענייני היישוב וניהול המערכה הצבאית, בשלבים הראשונים של מלחמת העצמאות שהתחוללה באותה עת. במנהלת העם היו 13 חברים והם: דוד בן-גוריון – יושב הראש, משה שרת (אז שרתוק), אליעזר קפלן, דוד רמז, פרץ ברנשטיין, יצחק גרינבוים, מרדכי בנטוב, אהרן ציזלינג, הרב יהודה לייב מימון (אז פישמן), פנחס רוזן (אז פליכס רוזנבליט), משה שפירא, בכור-שלום שטרית, הרב יצחק מאיר לוין.
חברי מנהלת העם נבחרו מבין חברי מועצת העם בת 37 החברים שהוקמה באותו מועד לתפוס את מקומה של המועצה המלכותית, שבשמה שלטה בריטניה בארץ ישראל המנדטורית. בניגוד למועצת העם, במנהלת העם לא היו נציגים קומוניסטים או רוויזיוניסטים (עיקרון שיישומו נקרא בהמשך בלי חרות ומק"י).
הישיבה הראשונה של מנהלת העם התקיימה ב-18 באפריל 1948 בבית קק"ל בתל אביב, שם התקיימו כל ישיבות המועצה עד ה-14 במאי 1948, יום תום המנדט הבריטי. בישיבה השנייה שהתקיימה ב-26 באפריל 1948 הוחלט על חלוקת התיקים. תיקי המפתח היו: שר הביטחון – דוד בן-גוריון (בנוסף לתפקידו כיושב ראש), שר החוץ – משה שרת, שר הכספים – אליעזר קפלן.
ב-12 במאי 1948, באחד הכינוסים האחרונים של מנהלת העם בבית קק"ל, דנו בהצעתו של מזכיר המדינה האמריקאי, הגנרל ג'ורג' מרשל (שהוועד הערבי העליון דחה אותה כבר), בה הפציר בהנהגת היישוב לדחות את ההכרזה על הקמת המדינה ולהכריז על הפוגה של 3 חודשים במלחמה, לאור אזהרתו כי אם תוכרז המדינה יתקפו אותה צבאות ערב ויכריעו אותה בשל חולשת צבאות היישוב היהודי למול הצבאות הסדירים של מדינות ערב, וכן כי המצב עלול להוביל למלחמה כלל-אזורית. לבסוף נתקבלה ההכרעה על הכרזת המדינה, שתיקרא בשם "מדינת ישראל", במועד שנקבע, עם תום המנדט הבריטי ב־14 במאי.
ההיסטוריונים חלוקים לגבי הסוגיות שעמדו להצבעה משום שהפרוטוקול אבד או הועלם ונותרו ממנו שרידים בלבד. לפי תיאור אחד, שמקורו בספרו של זאב שרף מזכיר הממשלה הזמנית, ההחלטה להכריז על המדינה עברה בעקבות לחצו של  דוד בן-גוריון, ועל חודו של קול. לעומתם יש חוקרים כדוגמת מרדכי נאור ויגאל עילם הטוענים כי ההצבעה במינהלת העם לא הייתה על עצם הכרזת המדינה אלא בנושא אחר – האם לקבוע מראש את גבולותיה על פי גבולות החלוקה, הצעה שנפלה בהצבעה וכי כול הנוכחים הסכימו על ההכרזה.
הצעת ההפוגה נדחתה אף היא.
יום לפני הכרזת המדינה שלחה מנהלת העם הזמנות סודיות למוזמנים, בהן הם נתבקשו להגיע ביום שישי, 14 במאי 1948 בשעה 15:30 למוזיאון תל אביב לאמנות, ששכן אז בבית דיזנגוף בשדרות רוטשילד, לשם קיום טקס הכרזת העצמאות.
במגילת העצמאות שקרא דוד בן-גוריון בטקס, שהייתה מגילת היסוד של מדינת ישראל, הוכרז בין היתר כי מנהלת העם הופכת להיות לממשלה הזמנית של המדינה ומועצת העם הופכת להיות למועצת המדינה הזמנית, המוסד המחוקק של המדינה.
ראו גם

הממשלה הזמנית
ממשלת ישראל הראשונה
הערות שוליים

↑  זאב שרף, שלושה ימים, הוצאת עם עובד, תל אביב, 1959
↑  מרדכי נאור, יום רביעי  הגדול, באתר הארץ, 1 במאי 2006
מונומנט החופש

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מבנה אדריכלי, אתר היסטורי 
 על שם:  שחרור קוריאה על ידי הצבא האדום
 מיקום:  פיונגיאנג 
 מדינה:  קוריאה הצפונית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 15 באוגוסט 1946
 תאריך פתיחה רשמי:  15 באוגוסט 1946 
 מידות
 גובה:  30 מ' 
 קואורדינטות:  39°02′06″N 125°45′31″E﻿ / ﻿39.035111111111°N 125.75848888889°E﻿ / 39.035111111111; 125.75848888889
  (למפת קוריאה הצפונית מוגדלת) פיונגיאנג המהונג צ'ונגג'ין נאמפו וונסן סינוויג'ו טאנצ'ון קאצ'ון קסונג סריוון הרפובליקה העממית של סין  רו. קוריאה הדרומית  ים יפן הים הצהוב מונומנט החופש(למפת קוריאה הצפונית רגילה) פיונגיאנג המהונג צ'ונגג'ין נאמפו וונסן סינוויג'ו טאנצ'ון קאצ'ון קסונג סריוון הרפובליקה העממית של סין  רו. קוריאה הדרומית  ים יפן הים הצהוב מונומנט החופש
 
מונומנט החופש (קוריאנית: 해방탑, 解放塔) היא אנדרטת זיכרון המוקדשת לחיילי הצבא האדום אשר שחררו את קוריאה בזמן מלחמת העולם השנייה. האנדרטה ממוקמת בבירת קוריאה הצפונית, פיונגיאנג. גובהו של המונומנט הוא 30 מטר, ושטחו הוא 128,000 מטר רבוע.
היסטוריה

האנדרטה הוקמה ב-15 באוגוסט 1946 לזכרם של החללים הסובייטים אשר השתתפו בשחרור קוריאה מהכיבוש היפני. האנדרטה כללה לוח זיכרון אשר הזכיר את סטלין, כמו כן על אחד מצדיה של האנדרטה הייתה תמונה של עיטור הניצחון על יפן. בשנות הששים החלו לשנות בצפון קוריאה את שמותיהם של המתקנים אשר כללו בשמותיהם את שמו של סטלין, אז לוח הזיכרון שונה ושמו של סטלין הוסר, גם הוסר העיטור והוחלף בכוכב האדום.
האנדרטה שופצה ב-1985 ושוב ב-2015.
הקדשות על האנדרטה

על גבי האנדרטה הקדשות ברוסית ובקוריאנית.
הקדשה ראשונה:
Великий советский народ разгромил японских империалистов и освободил корейский народ. Кровью, пролитой советскими воинами при освобождении Кореи, ещё больше укрепились узы дружбы между корейским и советским народами. В знак всенародной благодарности воздвигнут этот памятник. 15 августа 1945 года.
위대한 쏘련인민은 일본제국주의를 쳐부시고 조선인민을 해방하였다. 조선의 해방을 위하여 흘린 피로 조선인민과 쏘련인민의 친선은 더욱 굳게 맺어졌나니. 여기에 탑을 세워 전체 인민의 감사를 표하노라. 1945년 8월 15일.
תרגום:
העם הסובייטי הדגול ריסק את האימפריאליסטים היפנים ושחרר את העם הקוריאני. על ידי הדם של הלוחמים הסובייטים אשר נשפך בשחרורם את קוריאה נהדקו קשרי הידידות בין העמים הקוריאני והסובייטי. כאות הוקרה כלל-לאומית הוקמה אנדרטה זו. 15 באוגוסט 1945.
הקדשה שנייה:
Вечная слава великой Советской Армии, освободившей корейский народ от ига японских империалистов и открывшей ему путь к свободе и независимости! 15 августа 1945 г.
일본군국주의자들의 강점으로부터 조선인민을 해방하고 자유와 독립의 길을 열어준 위대한 쏘련군대에 영광이 있으라! 1945년 8월 15일.
תרגום:
שתהולל לנצח הצבא הסובייטי הדגול, אשר שחררה את העם הקוריאני מעול האימפריאליסטים היפנים ושר פתחה בפניו את הדרך אל החירות והעצמאות! 15 באוגוסט 1945.
מונומנט על גבי בול סובייטי
מלאכת מבעיר

הבערת אש
הדלקת נורת להט
מְלֶאכֶת הַמַּבְעִיר היא אחת מל"ט מלאכות שבת, ומהותה הדלקת אש בשבת. ככל ל"ט המלאכות, גם מלאכה זו אסורה מכיוון שהייתה נעשית במשכן. אב המלאכה במשכן היה הבערת אש לצורך יציקת כלי המשכן והאדנים, ולצורך בישול הסממנים.
הגדרת המלאכה היא הדלקת אש או הגדלתה.
האיסור

למרות שעשייתה בעבודת המשכן הביאה להכללתה בל"ט אבות המלאכה ממילא, מלאכה זו נאסרת בתורה באופן מפורש:
לֹא-תְבַעֲרוּ אֵשׁ בְּכֹל מֹשְׁבֹתֵיכֶם בְּיוֹם הַשַּׁבָּת.
חז"ל נחלקו, לשם מה נכפל פסוק זה ונכתב למרות שמלאכה זו אסורה במילא. יש שאמרו, שפסוק זה "לחלק יצאת", כלומר לחלק ולומר שכל מלאכה נחשבת לחילול שבת באופן עצמאי, ולכן אדם שעבר על כל ל"ט מלאכות שבת חייב להביא קרבן חטאת על כל אחת ואחת, אם נעשה בשוגג. ישנה דעה אחרת האומרת כי "הבערה ללאו יצאת", כלומר התורה כפלה פסוק זה כדי לומר לך שהבערה אינה אב מלאכה, אלא איסור לאו כמשתמע מהלשון "לא תבערו".
בין שתי הדעות יש חילוק להלכה, בהלכות יום טוב. האיסורים שאסורים ביום טוב, הם רק איסורי שבת שנחשבים למלאכה, שכן התורה אמרה "לא תעשו כל מלאכה" על יום טוב, ולכן אם הבערה נחשבת לאיסור לאו, היא מותרת ביום טוב, אם כי אין להתירה שלא לצורך.
לעומתם, לדעת רבי ישמעאל הפסוק מלמד על כך שאין לבצע עונש מוות, בשבת, לדעת הרמב"ם איסור זה נמנה אף בתרי"ג מצוות
יישומים

הדלקת נורת להט בשבת נחשבת להבערה. גם הדלקת נורה פלואורסצנטית אסורה באותה חומרה כיוון שהיא מכילה חוטי להט בקצותיה. לעומתן, נורת לד אינה מכילה חוט להט והדלקתה אינה נחשבת הבערה, אך אסורה מדרבנן ככל שימוש בחשמל בשבת.
ראו גם

מלאכת מכבה
הבערה ביום טוב
כיבוי ביום טוב
נר לאחד נר למאה
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף כ"ג, עמוד א' בתוספות.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ל"ה, עמוד ב'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק כ"ד, הלכה ז'. ספר המצוות, לאו שכ"ב.
| הלכות ואיסורי שבת |
| --- | --- | --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |  |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |  |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |  |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |  |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |  |
| מלאכות שבת | מלאכות שבת |  |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |  |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |  |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |  |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |  |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |  |
| הלכות עירובין | הלכות עירובין |  |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |  |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |  |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |  |
מיכה שוורץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 במרץ 1949 (בן 75) תל-אביב, ישראל 
 עמדה:  פורוורד
 גובה:  1.91 מטרים
 מספר:  13
 קבוצות כשחקן
 1965–1964   1966   1967–1975   1976–1977   1980–1978:  מכבי יפו   מכבי דרום תל אביב   מכבי תל אביב   הפועל כפר גלעדי-חולתה   הפועל גליל עליון
 הישגים כשחקן
 8 זכיות באליפות ליגת העל (1967, 1969-1975) 7 זכיות בגביע הישראלי (1969-1974)
 קבוצות כמאמן
 1981–1978   1984   1985:  הפועל גליל עליון   הפועל גליל עליון (עוזר מאמן)   הפועל גליל עליון   הפועל כפר גלעדי-חולתה
 
מיכה שוורץ (נולד ב-17 במרץ 1949) הוא כדורסלן עבר ישראלי בגובה 1.91 מטרים, ששיחק בעמדת הפורוורד במכבי תל אביב, הפועל גליל עליון וכן בנבחרת ישראל. נמצא במקום 147 ברשימת קלעי כל הזמנים.
ביוגרפיה

שוורץ התחיל את לשחק בשנת 1964 בהפועל יפו, בשנת 1966, בגיל 17 עבר למכבי דרום תל אביב, קבוצת בת של מכבי תל אביב. בעונת 1966/1967 הצטרף מיכה למכבי תל אביב. בסוכות 1967, מיד לאחר מלחמת ששת הימים התגייס לצה"ל ועשה טירונות בבה"ד 4, שוורץ קיבל אישורים לצאת מהצבא לאימוני מכבי תל אביב. שוורץ שיחק במכבי תל אביב במשך 9 עונות, במהלכן היה שותף ל-8 אליפויות ו-7 גביעי מדינה. שוורץ הצטרף לנבחרת ישראל בינואר 1968, הוא לקח חלק במשחקי נבחרת ישראל במסגרת משחקי אסיה 1970, אליפות אירופה בכדורסל 1971 וההטורניר הקדם אולימפי מינכן 1972. שוורץ המשיך להיות שחקן פעיל בנבחרת ישראל עד 1974.
לקראת עונת 1976/1977 עבר לשחק ולאמן את קבוצת הפועל כפר גלעדי-חולתה ששיחקה אז בליגה השלישית (ליגה א' צפון), ולצורך כך עבר להתגורר בקיבוץ חולתה. שוורץ שוחרר ממכבי תל אביב ללא תמורה, לאחר שהובטח לה שהיא תוכל להעביר אליה ראשונה את השחקנים המוכשרים שיגדלו בכפר גלעדי-חולתה. בסיום העונה עלתה הקבוצה לליגה הארצית (הליגה השנייה). בעונת 1978/1979 שינתה הקבוצה את שמה להפועל גליל עליון ושוורץ מונה למאמן/שחקן. הקבוצה סיימה את העונה במקום הראשון בליגה הארצית ועלתה לליגה הלאומית (הליגה הראשונה), בכך השלימה הקבוצה העפלת שתי ליגות בשלוש שנים. בעונת 1979/1980 סיימה גליל עליון במקום השביעי כשלזכותה שמונה ניצחונות. בסיום העונה פרש שוורץ ממשחק פעיל. בעונת 1980/1981 המשיך שוורץ כמאמנה של גליל עליון, והקבוצה סיימה את העונה במקום השביעי. לאחר עונה זו סיים שוורץ את תפקידו כמאמן, ונשאר פעיל כחבר בוועדה המקצועית של הקבוצה.
בשנת 1984 שימש כעוזר מאמן בגליל לבוב גונן. במהלך עונת 1985/1986 החליף את מאמן גליל חיים בוכבינדר, ואימן את הקבוצה עד לסוף העונה. בשנת 1980 הקים ושיחק בקבוצת הפועל חולתה עם שחקנים בני המקום במסגרת ליגה א' וליגה ב'. בין השנים 1986–1988 אימן שוורץ את קבוצת הקט סל של הפועל חולתה, איתם לקח את האליפות הקט סל הארצית בשנת 1986.לאחר מכן אימן את קבוצת הכדורסל של קיבוץ חולתה בליגה האזורית בכדורסל. בשנת 2007 הורחק לאחר שתקף את השופט במשחק נגד דן.
חיים אישיים

נשוי לבמאית רחלי שוורץ ולהם שלושה ילדים. מתגורר בקיבוץ חולתה.
סטטיסטיקה

סטטיסטיקות קריירה:
סה"כ נקודות בקריירה: 2205
סה"כ משחקים בקריירה: 198
מקום ברשימת קלעי כל הזמנים: 147
עונות בליגה: 10
| עונה | קבוצה | עונה סדירה> משחקים | עונה סדירה> ממוצע נקודות למשחק |
| --- | --- | --- | --- |
| 1967-68 | מכבי תל אביב | 14 | 6.6 |
| 1968-69 | מכבי תל אביב | 18 | 7.1 |
| 1969-70 | מכבי תל אביב | 21 | 14.2 |
| 1970-71 | מכבי תל אביב | 19 | 12.4 |
| 1971-72 | מכבי תל אביב | 20 | 9.5 |
| 1972-73 | מכבי תל אביב | 19 | 10.6 |
| 1973-74 | מכבי תל אביב | 20 | 15.7 |
| 1974-75 | מכבי תל אביב | 25 | 8.2 |
| 1975-76 | מכבי תל אביב | 24 | 12.3 |
| 1976-77 | הפועל כפר גלעדי-חולתה | ליגה א' צפון | ליגה א' צפון |
| 1977-78 | הפועל כפר גלעדי-חולתה | הליגה הארצית | הליגה הארצית |
| 1978-79 | גליל עליון | הליגה הארצית | הליגה הארצית |
| 1979-80 | גליל עליון | 18 | 13.8 |
ראו גם

היסטוריה של נבחרת ישראל בכדורסל
לקריאה נוספת

יוסי וקנין, 40 שנה אחרי: העונה הראשונה של הפועל גליל עליון בליגה הלאומית, באתר mynet‏ העמק, 28 בספטמבר 2019
הערות שוליים

↑  קלעי כל הזמנים, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
↑  הקשר הראשוני של הגליל עם אגודת מכבי ת"א בכדורסל, באתר www.galilole.org.il (ארכיון)
↑  6 כדורסלני נוער צורפו לסגל הלאומי, למרחב, 14 בינואר 1968
↑  שוורץ במקום דורי בסגל הלאומי בכדורסל, על המשמר, 29 באוגוסט 1971
↑  לזכרו של צליל גורלי - בואם של בכירי הכדורסלנים להפועל הגליל העליון, באתר www.galilole.org.il (ארכיון)
↑  hpvl_kpr_gldy_-_tvdh_1976-77.jpg, www.galilole.org.il(הקישור אינו פעיל)
↑  קבוצת הכדורסל של הפועל כפר גלעדי, מעריב, 23 באפריל 1979
↑  Art-Up LTD, מנהלת ליגת העל בכדורסל | היסטוריה | מאמני כל הזמנים | מיכה שוורץ, באתר basket.co.il
↑  יצחק ברתנא, חיים בוכבינדר הודח מאימון גל״ל־עליון, חדשות, 17 בפברואר 1985
↑  מחרתיים — המועד האחרון להעברת שחקנים בכדורסל. ?, מעריב, 27 ביולי 1980
↑  תגובת ניר יהלום על אירועי האלימות במשחק חצי הגמר של הליגה האזורית בכדורסל, באתר www.galilole.org.il (ארכיון)
↑  אביבה לורי, אל תזכירו לפסנתרן, באתר הארץ, 3 באפריל 2002
1 2  Art-Up LTD, מיכה שוורץ, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
↑  קלעי כל הזמנים, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - משחקי אסיה בכדורסל 1970 (מקום שני) |
| --- | --- | --- |
|  1 טייכנר •  2 ברזילי •  3 לישינסקי •  4 כהן-מינץ •  5 גלבוע •  6 נוימרק •  7 שטרקמן •  ‏8‏ ‏גרין‏‏  •‏ 9 קרן • 10 מרזל • 11 טורנשיין • 12 שוורץ • מאמן: שלח  |  1 טייכנר •  2 ברזילי •  3 לישינסקי •  4 כהן-מינץ •  5 גלבוע •  6 נוימרק •  7 שטרקמן •  ‏8‏ ‏גרין‏‏  •‏ 9 קרן • 10 מרזל • 11 טורנשיין • 12 שוורץ • מאמן: שלח  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1971 (מקום אחד עשר) |
| --- | --- | --- |
|  1 לז'ה •  2 טייכנר •  3 ברודי •  4 טורנשיין •  5 קרן •  6 שוורץ •  7 שטרקמן •  ‏8‏ ‏ענבר‏‏  •‏ 9 ברזילי • 10 מרזל • 11 זוכמן • 12 ינאי • מאמן: שלח  |  1 לז'ה •  2 טייכנר •  3 ברודי •  4 טורנשיין •  5 קרן •  6 שוורץ •  7 שטרקמן •  ‏8‏ ‏ענבר‏‏  •‏ 9 ברזילי • 10 מרזל • 11 זוכמן • 12 ינאי • מאמן: שלח  | ישראל |
ליאונה לואיס

| --- | --- |

 לידה:  3 באפריל 1985 (בת 39) איזלינגטון, לונדון, הממלכה המאוחדת
 שם לידה:  ליאונה לואיס לואיז
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2005
 מקום לימודים:  בית הספר למשחק של סילביה יאנג, בית הספר לתיאטרון קורונה, האקדמיה לאמנויות התיאטרון איטליה קונטי, מכללת בריט לאמנויות הבמה 
 עיסוק:  זמרת, כותבת שירים, רקדנית
 סוגה:  פופ, דאנס-פופ,
 שפה מועדפת:  אנגלית בריטית 
 חברת תקליטים:  RCA, Syco, איילנד רקורדס
 פרסים והוקרה:  תקליט השנה  קצינה במסדר האימפריה הבריטית 
 leonalewismusic.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ליאונה לואיס (באנגלית: Leona Lewis;‏ נולדה ב-3 באפריל 1985) היא זמרת, פזמונאית ושחקנית בריטית, זוכת העונה השלישית של תחרות הכישרונות הבריטית "The X Factor".
ביוגרפיה > ילדות ונעורים

לואיס נולדה בלונדון, לאב ממוצא אפרו-קריביאני ולאם אנגליה. בהיותה בת חמש, הוריה שלחו אותה לבית ספר לאומנויות הבמה, אף על פי שמצבם הכלכלי היה בינוני. בהמשך למדה באקדמיה למוזיקה במקום מגוריה. לאורך ילדותה השתתפה בתחרויות שירה וכישרונות וזכתה בהן. באחת התחרויות זכתה עם שיר של הזמרת האהובה עליה, מריה קארי. לואיס היא צמחונית מאז גיל 12.
לאחר שסיימה את לימודיה, לואיס עבדה במספר עבודות מזדמנות כדי לממן את הקלטות שיריה. בהמשך הקליטה אלבום דמו בשם "Twilight", אך הוא מעולם לא יצא לאור. לאחר שכשלה עם ניסיונות נוספים להצליח בענף המוזיקלי, החליטה בעצת בן זוגה להירשם לתוכנית "The X Factor", תחרות שירה בריטית לכישרונות חדשים במטרה לבחור זוכה שיהיה הכוכב החדש בתחום השירה בבריטניה.
ביוגרפיה > 2006–2007: The X Factor

ב-2006 לואיס התקבלה לרשימת המתמודדים בעונה השלישית של התחרות. ב-16 בדצמבר אותה שנה, הגיעה לגמר וזכתה במקום הראשון ובחוזה הקלטות על סך מיליון אירו. לואיס הייתה האישה הראשונה לזכות בתחרות.
לאורך כל התחרות זכתה לשבחים רבים מהשופטים, בעיקר בזכות גוון הקול המיוחד שלה והופעותיה הבימתיות. השופט הראשי, סיימון קאוול טען לאורך התחרות כי ביצועיה לשיריהן של זמרות כמו מריה קארי, ויטני יוסטון, כריסטינה אגילרה וסלין דיון, משתווים למקור ואף מתעלים עליו.
בתוכנית הגמר, ביצעה את השיר "A Million Love Songs" יחד עם להקת טייק ד'את, ובתור שיר אישי בחרה לשיר את "All by Myself" של אריק כרמן. שיר נוסף שאותו ביצעה היה "A Moment like This". השיר, שהוא גרסת כיסוי לשירה של קלי קלארקסון, יצא לאחר התחרות כ-סינגל, ושבר את שיא ההורדות הדיגיטליות.
בגמר ניצחה ליאונה במקום הראשון, וזכתה להחתמה בחברת הקלטות.
ביוגרפיה > 2007–2008: Spirit

בחודש פברואר 2007, לואיס חתמה על חוזה הקלטות, בחברת איילנד רקורדס.
ב-17 בדצמבר 2007 יצא לאור הסינגל הראשון של ליאונה; "A Moment like This". בנוסף שיר זה זכה בפרס של "הסינגל הבריטי הכי נמכר". ב-15 במרץ, הופיעה באירוע ההנצחה לנסיכה דיאנה. ב-3 בנובמבר 2008 לואיס הופיעה יחד עם סלין דיון וג'ניפר לופז וזמרות ידועות נוספות במופע הנקרא "Saturday Night Divas", בעקבות אותה הופעה, חוזקו התגובות מצד הקהל אשר טענו כי היא "מריה קארי הבאה".
ב-9 בנובמבר, יצא אלבום הבכורה שלה; Spirit, האלבום זכה להצלחה מידית.
הסינגל "Bleeding Love" זכה לקראת סוף 2007 בתארים רבים, ביניהם שיר השנה בבריטניה, והקלטת השנה בטקס פרסי "וירג'ין". כמו כן התמקם במקום הראשון במצעדים רבים ברחבי אירופה וגם בתחנת הרדיו גלגלצ בארץ. נוסף על כך, האלבום עצמו נבחר לאלבום השנה בבריטניה, בטקס פרסי "BRIT Awards", באותו הטקס, "Bleeding Love" זכה בקטגוריית הסיגנל הבריטי ולואיס עצמה בתואר זמרת השנה.
בחודש פברואר צילמה לואיס גרסת קליפ נוספת לשיר "Bleeding Love", עבור הפצתו ושידורו בארצות הברית. באותו החודש יצאו שני סינגלים נוספים מהאלבום במקביל - "Better in Time"ו- "Footprints in the Sand". האלבום נכנס אל המקום הראשון במצעד המכירות בארצות הברית ומכר יותר מ-200,000 עותקים בשבוע הראשון. נוסף על כך, במהלך שהותה של לואיס בארצות הברית, היא התארחה בתוכנית רבות כמו תוכנית האירוח של טיירה בנקס, אופרה וינפרי, תחרות הכישרונות אמריקן איידול ועוד. במקביל "Bleeding Love" הגיע למעמד של מקום ראשון במצעד הבילבורד האמריקאי במשך מספר שבועות, ובכך הפכה לואיס לאומנית הבריטית שהצליחה להגיע לשיא זה בעשור האחרון. באותה תקופה, לואיס פצחה בסיבוב הופעות בינלאומי בארצות שונות ברחבי העולם, על מנת לקדם את האלבום ואת הסינגלים. היא הופיעה בתוכניות אירוח, אירועי שירה ובפסטיבלים שונים. אחד האירועים הבולטים בו נטלה חלק היה טקס סגירת אירועי אולימפיאדת בייג'ינג ובו שרה בליווי של גיטרטיסט להקת לד זפלין ג'ימי פייג'.
בעקבות הצלחתה בארצות הברית, לואיס הוזמנה בחודש אוגוסט להשתתף בשיר "Just Stand Up!" שהוקדש למלחמה בסרטן ובו לקחו חלק זמרות אמריקאיות מצליחות נוספות כמו ביונסה, מריה קארי, ריהאנה ואחרות. השיר הגיע למקום ה-11 במצעד האמריקאי. לקראת סוף 2008 לואיס השיקה את אלבום הבכורה שלה במהדורה חדשה, המכונה The Delux Edition. לאלבום צורפו שירים נוספים שהקליטה, אשר יצאו גם כסינגלים. הסינגל הרביעי מאותה מהדורה, "Forgive Me" יצא בתחילת חודש ספטמבר והגיע למקום ה-5 במצעד הבריטי ולמקום ה-12 במצעד "200 השירים האירופאים" של הבילבורד האמריקאי. בעקבות כמות פניות עצומה לתחנת השידור של רדיו BBC, לואיס שהופיעה עם השיר "Run" של להקת סנואו פטרול, הקליטה אותו בגרסת אולפן כחלק מהרצועות החדשות למהדורת האלבום והוציאה את השיר כסינגל. ביום שבו השיר יצא לאור, הוא זכה להצלחה עצומה בבריטניה, והורד בכמות שיא אי פעם במכירות הדיגיטליות. למעשה, לואיס שברה את שיאי המכירות של עצמה, כש-"Run" עבר את "A Moment like This". בעקבות המכירות הרבות, השיר נכנס הישר למקום ה-1 במצעד הבריטי.
בסוף השנה לואיס זכתה בפרסים רבים (בעיקר בקטגוריות - זמרת הפופ של השנה, זמרת ה-R&B של השנה, האמן החדש הטוב ביותר, קליפ השנה, אלבום השנה, פריצת השנה ועוד) בטקסי הפרסים של הבילבורד, ה"באמבי" הגרמני, פרסי MTV אירופה, VH1 ובנוסף, לואיס הוכרזה כמועמדמת לשלושה פרסי גראמי בקטגוריות: שיר השנה על "Bleeding Love", זמרת הפופ של השנה ואלבום השנה. בטקס ה-EMA שנערך בנובמבר 2008 הגיעה למקום השני עם אלבומה וגם בתור הזמרת הטובה לשנת 2008.
ביוגרפיה > 2009–Echo :2010

בתחילת שנת 2009 התחילה ליאונה להקליט את אלבומה השני; Echo. האלבום יצא לאור ב-16 בנובמבר 2009.
ב-15 בספטמבר 2009 יצא לאור הסינגל הראשון; "Happy". הסינגל נכנס היישר למקום הראשון במצעד הבריטי ומשם למקום ה-32 במצעד הבילבורד.
ב-21 בפברואר 2010 יצא לאור הסינגל השני; "I Got U". הסינגל נכנס הישר למקום ה-14 במצעד הבריטי.
ב-28 במאי יצאה ליאונה לסיבוב הופעות בפעם הראשונה.
ב-29 בנובמבר יצא לאור אלבום ה-DVD הראשון של ליאונה ששמו; "The Labyrinth Tour Live from The O2" וזה להצלחה גבוה.
ביוגרפיה > 2011–הווה: Glassheart

בשנת 2010 הודיעה ליאונה שהחלה לעבוד על אלבומה השלישי שיכיל סגנונות של מוזיקת דאנס. ב-2 בספטמבר 2011 יצא לאור הסינגל הראשון, "Collide", שדורג במקום ה-4 במצעד הבריטי, וב-5 באוקטובר 2012 יצא לאור סינגל שני, בשם "Trouble". ב-15 באוקטובר 2012 יצא לאור האלבום, אלבומה השלישי במספר של לואיס, Glassheart.
ב-29 בנובמבר 2013 יצא לאור האלבום הרביעי של לואיס, Christmas, with Love.
בשנת 2019 החלה לשחק בדמותה של אמבר האל בעונה השנייה של סדרת הפשע "The Oath" בכיכובו של ראיין קוואנטן.
קריירה קולנועית

בשנת 2014, לואיס ערכה את הופעת הבכורה הקולנועית שלה בתפקיד אלנה במחזמר הקומדיה הרומנטי, "הליכה על אור השמש"(אנ') המבוסס על להיטים משנות ה-80 של המאה ה-20.
טבעונות ופעילות למען בעלי חיים

לואיס היא צמחונית מטעמי מצפון מגיל 12. בשנת 2012 אף עברה לטבעונות. היא פעילה לזכויות בעלי חיים ושיתפה פעולה עם מספר ארגונים להגנת בעלי חיים במסגרת פעילויות לקידום תזונה מהצומח, נגד תעשיית הפרוות ותעשיית העור, ולתמיכה בשמורות להגנה על בעלי חיים שהוצלו מתעשיות מהמזון מהחי. ב-2008 דחתה הצעה לחוזה לשיתוף פעולה עם רשת חנויות הכלבו הרודס, בגלל התנגדותה לתמיכת הרשת בתעשיית הפרוות.
ב-2016 הוציאה במשותף עם דיאן וורן את השיר "(We All Are) Looking for Home", שמטרתו לעורר מודעות ולעזור לכלבים הנפגעים במסגרת פסטיבל אכילת הכלבים של יולין.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2008: Spirit
2009: Echo
2012: Glassheart
2013: Christmas, with Love
2015: I Am
דיסקוגרפיה > אלבומים אחרים - אוספים

2010: The Labyrinth Tour: Live from the O2
2011: Hurt: The EP