stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fat Lip

| --- | --- |
 סינגל בביצוע סם 41
 מתוך האלבום All Killer, No Filler
 יצא לאור:  28 באוגוסט 2001 
 סוגה:  פופ פאנק 
 חברת תקליטים:  איילנד רקורדס 
 כתיבה:  דריק ויבלי 
 לחן:  דריק ויבלי 
 הפקה:  ג'רי פין 
 
"Fat Lip" ("שפה נפוחה") הוא שיר של להקת הרוק הקנדית סם 41. השיר הוא הרצועה הרביעית באלבום הבכורה שלהם, All Killer No Filler (2001), והוא יצא לאור כסינגל באפריל 2001. זהו הסינגל המצליח ביותר של הלהקה, והוא הגיע לראש מצעד ה-Billboard Modern Rock Tracks. הוא הגיע למקום ה-66 במצעד בילבורד הוט 100 ולמקום השמיני במצעד הסינגלים הבריטי.
רקע וכתיבה

"Fat Lip" נכתב על ידי דריק ויבלי, סטיב ג'וקז ודייב בראונסאונד, חברי סם 41, והופק על ידי ג'רי פין. השיר קיבל את שמו ממונח הסלנג לשפה נפוחה הנגרמת מאגרוף לפנים.
דריק ויבלי העיד כי זהו השיר האחרון שכתב בשביל האלבום All Killer No Filler. לדבריו: "האלבום כמעט הושלם. השיר בכלל לא היה אמור להיות סינגל. הוא אפילו לא היה אמור להיות שיר. הדבר הראשון שכתבתי היה ריף הגיטרה. ולא בהכרח כתבתי אותו בשביל הרעיון הזה שהיה לי לסוג כזה של פאנק רוק-ראפ. ידעתי שיש לי את רעיון הראפ הישן הזה מעורבב עם פאנק רוק, אבל כתבתי את הריף הזה רק בתור ריף. ובסופו של דבר כתבתי את הפזמון כמה חודשים לאחר מכן. ואז היה לי את הבית הזה, ואף אחד מהם לא היה אמור להיות ביחד. הם היו רק דברים נפרדים שכתבתי במשך הזמן. ואז יום אחד זה התחבר לי, וחשבתי: 'טוב, הם די עובדים טוב יחד. כולם באותו הקצב, כולם באותו המפתח״. שיניתי כמה דברים וגרמתי לזה לעבוד, ואז חשבתי: 'בסדר, יש לי את החלק של הראפ, יש לי ריף, ויש לי פזמון', אבל אין לי את שאר השיר. ואז לקח הרבה זמן עד שהכל התחבר."
השיר תואר כשיר פופ-פאנק, סקייט פאנק, ראפ רוק, הארד רוק ואיזי-קו. "הבתים עוסקים במה שעשינו בחיים: לגדול בפרברים, ללכת למסיבות, לבלות עם החברים שלנו ולעשות צרות. הרבה אנשים אומרים שהם מזדהים עם זה", אמר ויבלי.
קליפ וידאו

הקליפ, שצולם בפמונה, קליפורניה, דורג במקום ה-75 במצעד "100 הסרטונים הטובים ביותר של MuchMusic". בתחילת הקליפ, הלהקה מבצעת ראפ א-קפלה למחצית הראשונה של הבית הראשון של "It's What We're All About", שיר אחר של הלהקה, לצוות של חנות משקאות. לאחר מכן נראים חברי הלהקה מבצעים את השיר בהופעה מאולתרת מול קהל של מבוגרים צעירים ובני נוער, ובין לבין נראים גם סרטונים קצרים של הקהל, שעושה דברים שונים בסביבת ההופעה.
ב-31 ביולי 2022, נעשה לקליפ רימאסטר לאיכות HD.
הערות שוליים

↑  "Still Killer: Deryck Whibley On Sum 41's "Fat Lip" 20 Years Later". Stereogum (באנגלית). 22 באפריל 2021. נבדק ב-21 בדצמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Sum 41: All Killer No Filler. (Album reviews)". HighBeam Business. 29 בספטמבר 2001. אורכב מ-המקור ב-2 באפריל 2015. נבדק ב-5 במאי 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Weiss, Dan (6 באפריל 2012). "Ten Rap-Rock Songs That Are Actually Awesome". LA Weekly. נבדק ב-9 באוגוסט 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Childers, Chad (29 באוגוסט 2022). "5 Scenes Stalled by Nu-Metal". Loudwire. נבדק ב-30 באוגוסט 2022. ...while Sum 41 added elements of rap and hard rock into their punk-driven "Fat Lip". {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Edge, Citizen. "What The Hell Is: Easycore". 102.1 the Edge (באנגלית). אורכב מ-המקור ב-2016-02-24. נבדק ב-2017-09-24.
↑  Jill, Pesselnick. "The Modern Age." Billboard May 19, 2001: 80. Academic Search Premier. EBSCO. University of Illinois. February 18, 2008.
↑  Menapace, Brendan (22 באפריל 2021). "Still Killer: Deryck Whibley On Sum 41's "Fat Lip" 20 Years Later". Stereogum (באנגלית). נבדק ב-21 בדצמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: b91a3e0d-d292-3d9f-9998-ffa18d37e566  MusicBrainz work: b4b3de84-a9c3-3f44-87a0-2de072bfe6bc
Fate of Norns

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
Allmusic: 
Fate of Norns (מאנגלית: גורלם של הנורדים) הוא האלבום החמישי של להקת הדת' מטאל המלודי השוודית אמון אמארת'. האלבום יצא לאור בספטמבר 2004.
רשימת שירים

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | An Ancient Sign of Coming Storm  | 4:39 |
| 2. | Where Death Seems to Dwell  | 4:58 |
| 3. | The Fate of Norns  | 5:58 |
| 4. | The Pursuit of Vikings  | 4:30 |
| 5. | Valkyries Ride  | 4:57 |
| 6. | The Beheading of a King  | 3:24 |
| 7. | Arson  | 6:48 |
| 8. | Once Sealed in Blood  | 4:50 |
| משך כולל: | משך כולל: | 40:03 |
מבצעים

אמון אמארת'
יוהאן הג - שירה
אולאבי מיקונן - גיטרה
יוהאן סדרברג - גיטרה
טד לונדסטרם - גיטרה בס
פרדריק אנדרסון - תופים
הערות שוליים

↑  ביקורת על האלבום באתר Allmusic
| אמון אמארת' |
| --- | --- | --- |
יהואן הג • אולאבי מיקונן • יוהאן סדרברג • טד לונדסטרם
| אלבומי אולפן | Once Sent from the Golden Hall • The Avenger • The Crusher • Versus the World • Fate of Norns • With Oden on Our Side • Twilight of the Thunder God • Surtur Rising • Deceiver of the Gods • Jomsviking |  |
| מיני אלבומים | Sorrow Throughout the Nine Worlds |  |
| אלבומי הופעה | Wrath of the Norsemen |  |
| אלבומי אוסף | Hymns to the Rising Sun |  |
קטגוריה:אלבומי אמון אמארת' • פורטל:הבי מטאל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: fc46c06e-7e19-3a28-a7eb-20f73a2c1dc1 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
735

שנת 735 היא השנה ה-35 במאה ה-8. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
נולדו

תורינגברט, רוזן אסביי (נפטר ב-770)
נפטרו

25 במאי – בדה ונרביליס, היסטוריון אנגלי (נולד ב-672)
ראו גם

ילידי 735‎
נפטרים ב-735‎
Bangır Bangır (שיר)

"Bangır Bangır" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הטורקייה גולשן, מתוך אלבום האולפן התשיעי שלה, Bangır Bangır (2015). הוא יצא לאור ב-28 באפריל 2015, בהוצאת חברת התקליטים דואן מיוזיק קומפני כסינגל המוביל וכשיר הנושא מתוך האלבום. את השיר כתבה גולשן להפקה של אוזן צ'ולקולו.
השיר זכה להצלחה חסרת תקדים בטורקיה; הוא הפך לראשון בהיסטוריית טורקיה טופ 20 שהצליח לשהות בצמרת במשך 13 שבועות. במשך שנים, החזיק בתור הקליפ הטורקי הנצפה ביותר בכל הזמנים – שנשבר בידי "Cevapsız Çınlama" של אמרה קאראדומן ואליינה טילקי. "Bangır Bangır" הפך לשיר המבוקש ביותר בגוגל בטורקיה ב-2015.
"Bangır Bangır" זכה בפרסים בקטגוריות "הקליפ הטוב ביותר" ו"השיר הטוב ביותר" בטקס פרסי פרפר הזהב ה-42.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי גולשן להפקה של אוזן צ'ולקולו. בשיר נעשה שימוש בסלנג הטורקי, כמו גם בשירים נוספים מתוך האלבום בו הוא נכלל. הפזמון של השיר כולל צלילי כפיות (אנ') יחד עם המילים "Yavrum kaldır kollarını (Put up your arms babe) / Teslim ol etrafın sarılı (Give up, you're surrounded) / Sabret af çıksın sana (Be patient until you're forgiven) / Ben öptüreceğim bu evin yollarını (I'll make you kiss the paths to this home)".
בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-25 מיליון השמעות.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה של "Bangır Bangır" הועלה לערוץ היוטיוב של netd müzik ב-28 באפריל 2015, ביום יציאתו של השיר כסינגל. הוא צולם במשך שלושה ימים בהוואנה, קובה ובוים על ידי מטין ארולט. לאורכו, ניתן לראות את גולשן יוצאת לרחוב כשהיא לבושה בבגדים צבעוניים ורקדני ליווי מסביבה.
במשך שנים, החזיק "Bangır Bangır" בתור הקליפ הטורקי הנצפה ביותר בכל הזמנים. כמו כן, זכה בפרס פרפר הזהב בקטגוריית "הקליפ הטוב ביותר".
נכון לאוגוסט 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-410 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  טורקיה | טורקיה טופ 20 | 1 |  |
|  טורקיה | טורקיה טופ 40 | 50 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  טורקיה | טורקיה טופ 40 | 135 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 28 באפריל 2015 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | DMC |  |
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Gülşen – Bangır Bangır, נבדק ב-2023-08-26
↑  https://twitter.com/musictoptr/status/623500701365366784, Twitter
1 2  Bangır Bangır rekor kırdı, takvim.com.tr (בטורקית)
↑  Google'da 'Bangır Bangır' istikşafi aradık! - Türkiye Haberleri - Radikal, web.archive.org, ‏2016-05-17
1 2  Pantene Altın Kelebek'e özel şov, web.archive.org, ‏2015-12-13
↑  "Devler Ringe Çıkıyor"
↑  "Gülşen ve 'Bangır Bangır' şarkıları"
↑  Bangır Bangır, 2015-04-29, נבדק ב-2023-08-26
1 2 3 4  Gülşen - Bangır Bangır, נבדק ב-2023-08-26
I Need a Dollar

I Need a Dollar הוא סינגל הבכורה של הזמר האמריקני, אלו בלאק. השיר הוא הרצועה הראשונה מתוך אלבום האולפן השני של בלאק, Good Things. השיר זכה להצלחה מסחרית נרחבת, והיה הפתיח של הסדרה "איך להצליח באמריקה" של HBO. השיר הופיע במספר רב של פרסומות וזכה להצלחה במצעדי הפופ ברחבי העולם, גם בשנת 2011. הסינגל הגיע למקום ה-1 במצעד ה-R&B הבריטי, למעמד זהב בגרמניה ולמעמד פלטינה בשווייץ.
היסטוריית מצעדים

| מצעד (2010-2011) | דירוג שיא |
| --- | --- |
אוסטרליה: 50
אוסטריה: 5
בלגיה (פלנדריה): 1
בלגיה (ולוניה): 4
דנמרק: 35
צרפת: 52
גרמניה: 4
אירלנד: 2
ישראל (מדיה פורסט): 1
הולנד: 53
שווייץ: 5
סקוטלנד: 2
מצעד הסינגלים הבריטי: 2
מצעד ה-R&B הבריטי: 1
10BASE-T

כבל 10BASE-T.
10BASE-T הוא תקן יישומי של טכנולוגיית ה־Ethernet אשר מאפשר לתחנות קצה להתחבר זו לזו באמצעות כבל תקשורת מסוג זוגות שזורים.
אטימולוגיה

הכינוי 10BASE-T מורכב ממספר מאפיינים פיזיים של האמצעי:
המספר 10 מצביע על מהירות העברת הנתונים בכבל - 10 מיליון סיביות לשנייה.
המילה BASE היא למעשה קיצור של המילה baseband, המסמלת את שיטת השידור בה האות מועברת בצורה דיגיטלית ללא אפנון. כמו כן, בצורת שידור זו, בניגוד לשיטת broadband, לא ניתן להעביר מידע בשני הכיוונים בו-זמנית.
האות T היא קיצור של המילה הלועזית Twisted pair (זוג שזור) - סוג הכבל בו משתמשים.
מאפיינים

האורך המקסימלי של כבל מסוג זה מוגבל ל-100 מטר בלבד, בדומה ל-100BASE-T ו-1000BASE-T. בקצוותיו של כבל 10BASE-T ישנו תקע מסוג RJ-45 הדומה לתקע של טלפון, אך גדול במקצת.
| סיווג פרוטוקולים על פי מודל ה־OSI |
| --- | --- | --- |
| שכבת היישום | HTTP • SMTP • FTP • RTP • IRC • SNMP • SIP • DNS • DHCP |  |
| שכבת הייצוג | MIME • ASCII • Unicode • TLS |  |
| שכבת השיחה | ASP • PPTP • SSH • NFS • RPC • SOCKS |  |
| שכבת התעבורה | TCP • UDP • SCTP • DCCP |  |
| שכבת הרשת | IP (IPv4 • IPv6) • ICMP • IPX • ניתוב |  |
| שכבת הקו | אתרנט • Token ring • FDDI |  |
| השכבה הפיזית | E1 • 10Base-T • RS-232 • DSL • SONET |  |
| פרוטוקולים במודל TCP/IP |
| --- | --- | --- |
| שכבת יישום | HTTP • SMTP • FTP • DNS • DHCP • SSH • RTP • RTSP • IRC • SNMP • SIP • IMAP4 • MIME • Telnet • RPC • SOAP • LDAP |  |
| שכבת תעבורה | TCP • UDP • SCTP • DCCP |  |
| שכבת רשת | IP • IPv4 • IPv6 • ICMP • IPX • IGMP |  |
| שכבת קשר | אתרנט • 10BASE-T • 802.11 WiFi • Token ring • FDDI • ARP |  |
18 גלגלי הפלדה (סדרת משחקים)

|  כללי |
| --- | --- |
 סוגה:  משחקי סימולציית כלי רכב
 פיתוח:  SCS Software 
 הוצאה לאור:  Akella 
 דרישות תוכנה
 מנוע משחק:  Prism3D 
 פלטפורמות:  Microsoft Windows 
 www.scssoft.com
 
18 גלגלי הפלדה (באנגלית: 18 Wheels of Steel) היא סדרה של משחקי וידאו מז'אנר סימולציית כלי רכב שפותחה על ידי חברת SCS Software ושווקה בידי חברת Cosmi Corporation (אנ') בין השנים 2002–2011.
במהלך המשחק נוהג השחקן במשאית סמי-טריילר במקומות שונים בעולם, תוך כדי ביצוע משימות מגוונות והובלת נגררים מסוגים שונים. הסדרה עצמה היא חלק ממכלול משחקי חברת SCS Software, או משחקי Truck Simulator.
רשימת המשחקים המלאה > Hard Truck: 18 Wheels of Steel

המשחק יצא באוגוסט 2002, וכולל 15 ערים מארצות הברית, את החוף המערבי וחלקים מהרי הרוקי ומהמערב התיכון.
המשחק כולל שבעה דגמי משאיות דמיוניים, תנועת כלי רכב מבוססת AI, מדד עייפות, סכנות מזג-אוויר, תחנות שקילה, ופונקציית זמן מוגבל לביצוע משלוחים. תוכנן גם מצב מרוצים שבוטל לבסוף.
רשימת המשחקים המלאה > Wheels of Steel: Across America

המשחק יצא בספטמבר 2003, ומוסיף גרפיקה טובה יותר, סאונד טוב יותר, 20 דגמי משאיות חדשות, וכן נוספו אזורים חדשים כמו צפון-מזרח ארצות הברית וחלקים מדרום ארצות הברית (כ-30 ערים בסך הכול).
בנוסף, נוצרה פונקציה של יום וירטואלי שלם שאורכו כ-24 דקות. מדד העייפות הוסר ונוספו מטוסים, הליקופטרים ורכבות כדי ליצור חוויית משתמש ריאליסטית יותר. למשחק נוספו גם כן מספר אתגרים (Scenarios) חדשים.
רשימת המשחקים המלאה > Wheels of Steel: Pedal to the Metal

המשחק יצא באוגוסט 2004, ונוספים בו מספר ערים מצפון מקסיקו ודרום קנדה, הוחזר מדד העייפות, והתאפשר לראשונה להיות המנהל של חברת הובלות ולהעסיק עובדים.
רשימת המשחקים המלאה > Wheels of Steel: Convoy

המשחק יצא בספטמבר 2005, ומציג מספר שיפורים גרפיים (במיוחד בזווית הצילום בתוך תא הנהג), וכמו כן סוגים חדשים של פריטים להוביל ומעל ל-25 משימות חדשות לבצע.
רשימת המשחקים המלאה > Wheels of Steel: Haulin

המשחק יצא בדצמבר 2006, ובו מתאפשר ליצור פסקול אישי המותאם לשחקן, ולשמור את המשחק באמצע משימה. זאת ועוד, התאפשר להוביל נגרר כפול (אנ') והוצאו מהמשחק הערים בצפון מקסיקו.
רשימת המשחקים המלאה > Wheels of Steel: American Long Haul

המשחק יצא בדצמבר 2007, והחזיר את הערים מצפון מקסיקו, כולל 3 ערים חדשות. נוספו גם שני דגמי משאיות והשמות של חברות ההובלה שונו. המשחק כולל גם שיפור גרפי קל.
רשימת המשחקים המלאה > Wheels of Steel: Extreme Trucker

המשחק יצא בספטמבר 2009, והוא שונה באופן משמעותי מהכותרים הקודמים – המשחק מתמקד בהובלות בתנאי נהיגה מסוכנים מבחינת תוואי הדרך.
בניגוד למשחקים הקודמים שהתקיימו במפה פתוחה בדמות ארצות הברית, דרום קנדה וצפון מקסיקו, המשחק הנוכחי מתפרש על פני שלושה מקומות שונים על גבי הגלובוס, כאשר הנסיעה חלה במסלול סגור:
דרך היונגאס בבוליביה, דרך טוקטויאקטוק (אנ') בקנדה, והאאוטבק האוסטרלי, שבו ניתן לנסוע גם ברכבת כבישים.
רשימת המשחקים המלאה > Wheels of Steel: Extreme Trucker 2

המשחק יצא בינואר 2011, ומהווה הרחבה של הכותר הקודם בסדרה, כאשר נוספו שתי סביבות חדשות – מדינת מונטנה בארצות הברית ומחוז צ'יטאגונג (אנ') בבנגלדש. נוספו גם סוגי מטען חדשים, בהם הובלת פיל אסייתי.
הערות שוליים

↑  Hard Truck: 18 Wheels of Steel, Truck Simulator Wiki
↑  18 Wheels of Steel: Across America, Truck Simulator Wiki
↑  18 Wheels of Steel: Pedal to the Metal, Truck Simulator Wiki
↑  Wheels of Steel: Convoy, Truck Simulator Wiki
↑  Wheels of Steel: Haulin, Truck Simulator Wiki
↑  18 Wheels of Steel: American Long Haul, Truck Simulator Wiki
↑  18 Wheels of Steel: Extreme Trucker, Truck Simulator Wiki
↑  18 Wheels of Steel: Extreme Trucker 2, Truck Simulator Wiki
תמר אשל

תמר אשל (ט' באב ה'תר"ף, 24 ביולי 1920, לונדון, אנגליה – כ"ה בתמוז ה'תשפ"ב, 24 ביולי 2022, ירושלים, ישראל) הייתה דיפלומטית, נציגת ישראל באו"ם, חברת הכנסת (מטעם "המערך"), חברת מועצת העיר ירושלים וסגנית ראש העירייה, מזכ"לית נעמת, ופעילה למען זכויות האדם וקידום מעמד האישה. זוכת אות יקירת ירושלים לשנת 1990.
ביוגרפיה

תמר אשל נולדה בלונדון, בעת שהוריה שהו בעיר בשליחות ההנהלה הציונית. אמה הייתה צילה פיינברג, אחותו של אבשלום פיינברג, ממייסדי מחתרת ניל"י, ובתם של הביל"ויים, ממייסדי חדרה, ישראל ופניה (בלקינד) פיינברג, שהייתה דודתו של נעמן בלקינד. האם הייתה פעילה בגופים חקלאיים, חברה בהנהלת ארגון ויצו העולמית והוצבה במקום השלישי ברשימת המועמדות של התנועה לאספה המכוננת. אביה, זאב שוהם (וולף פינקלשטיין), מפעילי תנועת הציונים הכלליים א' ומראשוני עורכי הדין בארץ ומי שכיהן כנציג הסוכנות היהודית בלונדון בשנים 1918–1924.
בשנת 1923 חזרה המשפחה לארץ. תחילה הגיעו ארצה תמר ואמה, וכעבור כמה חודשים הצטרף אליהן האב. הם גרו בתל אביב. בשנת 1925 עברה המשפחה לגור בחיפה. היא למדה בבית הספר הריאלי וסיימה את לימודיה במחזור י"ח, בשנת 1937. הייתה חניכה ומדריכה בתנועת הצופים וחברה בגדוד מגיני השפה העברית, בוועד להגנה על תוצרת הארץ, ובארגון "תלמידים למען הקרן הקיימת". בשנתה הלפני-אחרונה בתיכון נבחרה ל"וועד העליון של תלמידי בית הספר" ועמדה בראשו. היא הייתה צעירה מיתר התלמידים והתלמידות בכיתתה, ולכן, בניגוד לחבריה שהתגייסו לשורות "ההגנה" בגיל 15, התגייסה בגיל 14.
שירות בהגנה ובצבא הבריטי

במהלך מאורעות 1936–1939 מילאה תפקידי קישור בהגנה ועסקה בהכנת רימונים ובפירוק אקדחים. בשנת 1937, כשלמדה באוניברסיטה העברית בירושלים, פעלה בשכונות בית ישראל, נווה יעקב וביישובים נוספים באזור ירושלים. בדצמבר 1938 נסעה ללמוד באוניברסיטת לונדון אנטומולוגיה של צמחים[דרושה הבהרה] כדי לסייע לחקלאות, והייתה פעילה בהסתדרות הסטודנטים הארצישראליים. כילידת אנגליה לא הייתה תחת מעקב של השלטונות הבריטיים, ולכן גויסה על ידי "ההגנה" להקים תחנת אלחוט בלתי חוקית באנגליה. מכיוון שלימודי המדעים הועברו מחוץ ללונדון, נאלצה להחליף את תחום לימודיה ללימודי ערבית, אסלאם ומזרח תיכון. היא עשתה זאת אף על פי שלימודים אלה פחות עניינו אותה, וזאת תוך ההתגייסות לצורכי היישוב: "בתקופה שהעולם עולה בלהבות, אני לא אעשה לביתי ואעשה מה שאני רוצה, אלא אני אענה לבקשת מנהיגי היישוב", אמרה. תחילה הפעילה את תחנת האלחוט עם חבר ארגון נוסף, אך רוב הזמן פעלה לבדה, גם כאשר הופצצה לונדון על ידי הנאצים בזמן מלחמת העולם השנייה. בתקופה זאת, 1939-1943, פעלה כ"גדעונית". שמה כגדעונית תועד בין שמות האנשים שבנו את תחנת הקשר הראשונה בארץ: "מאחר שלאמיתות היסטורית יש חשיבות רבה, הנני מציע לארכיון לרשום לעצמו את שמות ותפקידי האישים אשר בנו והפעילו לראשונה בתולדות ישראל תחנת קשר מחתרתית בין-ארצית. שם התחנה "שרה" [...] הגדעונית שפעלה בלונדון בקליטת מברקים - תמר אשל שוהם. 

בנוסף, התגייסה למשמר האזרחי נגד התקפות אוויר, והתנדבה בבית חרושת לייצור תאי מקלענים למטוסי קרב. היא שירתה כאחראית קו הייצור, והייתה אשה יחידה בתפקיד זה. בראשית 1943 הפסיקה את לימודיה והתנדבה לצבא הבריטי, בתפקיד נהגת בסקוטלנד. באוגוסט 1944 הועברה למצרים. תחילה שובצה במרכז המודיעין של הצבא הבריטי בקהיר, אך סולקה משם כאשר נודעו קשריה עם ארץ ישראל ואז מונתה לסמלת חינוך. בנוסף, עסקה בהוראת עברית לחברי תנועת החלוץ ועזרה לנציג ההגנה בקהיר. לפי בקשתה הועברה לירושלים.
שירות בהגנה ובצבא הבריטי > לאחר השחרור מהצבא הבריטי

בשנת 1946 השתחררה מהצבא הבריטי, שירתה כקצינת מודיעין בשירות הידיעות, של ההגנה, (ש"י), כממונה על הש"י המדיני בירושלים, תפקיד שבמסגרתו ריכזה גם את עבודת המעקב אחרי דיוניה הפנימיים והתקשורת בין אנשיה של ועדת אונסקו"פ, הוועדה המיוחדת שהחליטה על חלוקת הארץ, בזמן שהותה בארץ. "היה לי סיפוק גדול שהייתה לי תרומה בנושא הזה", אמרה.
בדצמבר 1947 נסעה למרסיי שבצרפת על מנת להיות אחראית על עליה ד'. אגף שהעביר ארצה עולים בניירות מזויפים כדי שלא יועברו לקפריסין. בין היתר הנפיקו דרכונים ויצרו משפחות למראית עין והדריכו אותם בסיפור כיסוי: צירפו בחור לבחורה ולשניהם ילד או ילדה יתומים. בראיון שנתנה בשנת 2010 סיפרה על איחוד משפחתי בלתי צפוי, אז מבלי דעת איחדו בין זוג הורים לבנם, אותו הפקידו בזמן המלחמה אצל איכר פולני ונעלמו עקבותיו.
בשנת 1948 חזרה ארצה ועבדה בוועדה הציבורית לבדיקת כשירותם של עובדי ממשלת המנדט היהודים בממשלת ישראל. בינואר 1951 הצטרפה למשרד החוץ.
פעילותה במשרד החוץ וכנציגה באו"ם

בתחילת דרכה במשרד החוץ מונתה לאחראית על תפוצת החומר הסודי במחלקת החקר, שבה רוכז המודיעין המדיני טרם הקמת המוסד למודיעין. לאחר מכן שימשה כמנהלת ללשכת המנהל הכללי עד שנת 1955.
בשנת 1955 מונתה כחברה בנציגות הקבועה של ישראל באו"ם בין השנים 1955-1958. מקום מושבה היה בתחילה בין הנציג הלבנוני לבין עיראק במהלך "מבצע קדש" ריכזה את החומר הנוגע להלאמת תעלת סואץ בעבור דיוני המשלחת הישראלית במועצת הביטחון. בין הנושאים הקבועים שטיפלה בהם באו"ם היו זכויות אדם והסיוע הטכני. במשך 30 שנה המשיכה לייצג את ישראל בגופים שונים של האו"ם לאחר שסיימה את עבודה בנציגות הקבועה. היא ייצגה את ישראל בשבע עצרות כלליות ובגופים שונים של האו"ם. בשנת 1968 הוענק לה תואר שגרירה[דרושה הבהרה]. בשנת 1958 שבה לישראל כדי לנהל את הלשכה לסיוע טכני, שעיקר עיסוקה היה הסיוע האמריקאי, במשרד ראש הממשלה.
בשנת 1960 נישאה בשנית, לעובד משרד החוץ אריה אשל (1912–1968), שהיה קונסול ישראל בארגנטינה, קונסול כללי בווינה, שגריר ישראל באורוגוואי, סגן נציג משלחת ישראל באו"ם, קונסול כללי בניו יורק, שגריר ישראל בברזיל ובקנדה. אריה הביא את בתו מנישואיו הראשונים, והיא הפכה לבתה השנייה של תמר.
בשנת 1960, כשהתלוותה לבעלה, הקימה מטעם ממשלת ישראל את הלשכה לאקדמאים ישראלים בארצות הברית וקנדה. מטרת הלשכה הייתה גיוס סטודנטים להסברה וכן לסייע למבקשים לחזור לישראל. בין השנים 1962–1964, כשבעלה היה שגריר בברזיל, מונתה כאחראית למשלחת הסיוע הטכני של ישראל בברזיל. בשנת 1964 כשחזרו לישראל, מונתה למזכירת המועצה למחקר ופיתוח במשרד ראש הממשלה. בתפקיד זה כיהנה עד מינוי בעלה כשגריר בקנדה בשנת 1967. לאחר פטירת אריה אשל בקנדה, חזרה לישראל.
פעילותה בעיריית ירושלים

בשנת 1969, לבקשת ראש עיריית ירושלים טדי קולק, מונתה ליועצת ראש העירייה לנושאים מדיניים וכנסייתיים הקשורים למעמד העיר. בתפקידה עסקה ביחסי הציבור, הייתה מקשרת בוועדת השרים לענייני ירושלים ופעלה בוועדת המשנה לתכנון העיר. כמו כן הייתה ממונה על שימור אתרים היסטוריים בירושלים. בין 1973 ל-1983 כיהנה כחברת מועצת העיר.
חברותה במועצת העיר נמשכה במקביל לתפקידיה כמזכ"לית מועצת הפועלות וכחברת כנסת. בשנים 1973–1978 שימשה כיו"ר ועדת התרבות של מועצת העיר ובשנים 1978–1983 הייתה ממונה על תיק החינוך במעמד סגנית ראש העיר. את תפקידה כממונה על החינוך עשתה תחילה כמינוי זמני והמשיכה למלא אותו בהתנדבות במשך חמש שנים נוספות. באותה עת בנתה העירייה מוסדות חינוך רבים במיוחד ובעידודה של אשל הוקמו מוסדות שונים ביניהם מסגרת מיוחדת לילדים חרדים חריגים, ארגון גג לתלמידי תורה על פלגיהם השונים ובית ספר לערכי תנועת העבודה. בנוסף פעלה לקידום האינטגרציה ושיקמה תשתיות מבניות רעועות במגזר הערבי בעיר.
פועלה לקידום מעמד האישה

תמר אשל פעלה רבות לקידום מעמד האישה. במשך שש שנים הייתה חברה בוועדה למעמד האישה באו"ם ובשנת 1961 נבחרה ליו"ר, תפקיד ראשון של ישראלי כיו"ר ועדה. תפקיד זה העלה בה מודעות למצוקותיהן של נשים בחברה, ומכאן למצוקותיהן של נשים במדינת ישראל. בראיון סיפרה:
אני רוצה להודות שאמי (צילה פיינברג - שוהם) היתה לוחמת מאוד אמיצה לזכויות האישה ואני אף פעם לא הסכמתי איתה. אמרתי לה: אתן הנשים צריכות לעבוד בעולם עם הגברים ולהראות את כוחכן. לא התעניינתי בזה. אבל כשהייתי באו"ם באו אליי משלחות מארצות שונות לבקש את עזרתי שאני אעזור להן לפתור את הבעיות של מעמד האישה בארצות שלהן. ואני התביישתי. אני עוזרת לאחרים ואני אינני יודעת דבר על מה שקורה בארץ? התחלתי להתעניין בחצר האחורית שלי ונבהלתי ממה קורה במעמד האישה בארץ. ואז גם התחלתי להיות פעילה בנושא הזה.
בראשית שנות השבעים כיהנה כיושבת ראש מועצת ארגוני נשים בישראל. כיהנה כסגנית יושבת ראש מועצת ארגוני הנשים הבינלאומית, סגנית נשיאה של מועצת הנשים היהודיות הבינלאומית, חברת צוות "הייצוג בחיים הציבוריים" בוועדה הממלכתית למעמד האישה, חברת מועצת הנשים ליד ראש העיר ירושלים, חברת שדולת הנשים בישראל והייתה בין מייסדות השדולה.
בשנת 1974 נבחרה למזכ"לית מועצת הפועלות, בהתמודדות מול רינה דותן, למרות התנגדותה של המזכ"לית הקודמת, בבה אידלסון, שהציעה לה כמה פעמים להיות סגניתה בתנאים שלא נראו לה. עם כניסתה לתפקיד מיקדה את פעילותה בדור הצעיר וערכה שינויים ארגוניים בתנועה, ביניהם חיזוק הקשר עם התנועה העולמית Pioneer Women. בתקופתה הוחלט לאחד את שלוש שלוחות התנועה: מועצת הפועלות, ארגון אמהות עובדות והתנועה העולמית Pioneer Women תחת שם אחד: "נעמת תנועת נשים עובדות ומתנדבות". כשעמדה בראש נעמת פעלה לתיקון חוק ההפלות וקידמה את הקמת הוועדה לקידום מעמד האישה. בתקופה זו הייתה נציגת ההסתדרות במליאת מועצת רשות השידור וחברה בוועדה המרכזת של ההסתדרות.
פועלה לקידום מעמד האישה > כחברת הכנסת

כמי שפעלה לעלות את מספר הנשים במערכת הפוליטית, ראתה את עצמה מחויבת למלא בעצמה תפקיד במסגרת כזו. בכנסת התשיעית ובכנסת העשירית בהן כיהנה, רק פחות מעשרה אחוזים מחברי הכנסת היו נשים, ועל כן ראתה את כהונתה כחברת כנסת כמייצגת קבוצת מיעוט בכנסת: "אם הייתי עוזבת את הכנסת, הייתה אישה אחת פחות ואולי שישה שבעה אנשים היו צריכים למות עד שתהיה עוד אישה [...] זה היה המאבק שלי להגדלת הייצוג הנשי". לקראת הבחירות לכנסת התשיעית עמדה בראש מטה הנשים של המערך. עם בחירתה לכנסת, התפטרה מתפקידה בנעמת.
במהלך כהונתה כחברת כנסת הייתה חברה בוועדת הכנסת, ועדת הפנים ואיכות הסביבה, ועדת העלייה והקליטה, הוועדה לענייני ביקורת המדינה וועדת הכלכלה ושימשה יושבת ראש ועדות משנה בכנסת, ביניהן: הוועדה למשטרה ובתי סוהר, הוועדה למלחמה בתאונות הדרכים, הוועדה לטיפול בדו"חות נציב תלונות הציבור, ועדה שנושאה נשים מוכות והוועדה לתחום האנרגיה. בכנסת העשירית יזמה את הקמת ועדת המשנה לתיקון החוק הפלילי בענייני אונס וכיהנה בה כחברה, ויזמה שינוי ביחס המשטרה לאלימות במשפחה.
בכהונתה כחברת כנסת התבטאו ניסיונה וקשריה מימיה בשירות החוץ כשהשתתפה בכנסים בינלאומיים שונים. גם אחרי שפרשה מהכנסת המשיכה בפעילות במסגרת המפלגה ובמסגרת נעמת.
בראיון בשנת 2011 התייחסה לנושא מעמד האישה ואפליית נשים:
התבקשתי בעבר להרצות בפני סטודנטיות שלמדו על מגדר באוניברסיטה. תמיד היתה שאלה, איך עשית את זה, איך את הצלחת? [...]התמזל מזלי לצמוח בתקופה שבה נזקקו לאנשים. כשזימנו אותי לעבודה אף פעם לא עלתה השאלה שאני אישה. מעולם. ולכן אני אומרת: אל תלמדו ממני. כי אני יודעת שהמצב לגמרי שונה היום.