stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צרפת החופשית
צרפת החופשית, היהודים והיישוב היהודי

בניגוד לממשלת צרפת של וישי, שחקקה חקיקה אנטי-יהודית, והייתה שותפה לפשעי הנאצים שהובילו לשואת יהודי צרפת, נקטו אנשי צרפת החופשית במדיניות אוהדת ליהודים. יהודים כרנה קסין נשאו בתפקידים בכירים בוועד הלאומי, ויהודים רבים לחמו בשורות צבא צרפת החופשית. שיעור היהודים בצבא צרפת החופשית, ובקרב מקבלי עיטור מסדר השחרור היה גבוה בהרבה משיעורם היחסי באוכלוסייה הצרפתית. כ-10% מקרב לוחמי צרפת החופשית, וכ-5% ממקבלי העיטור היו יהודים, כאשר שיעורם באוכלוסייה הכללית היה פחות מאחוז.
יחסם של אנשי צרפת החופשית אל היישוב היה יחס אוהד בדרך כלל, אם כי כתנועה שייצגה מעצמה קולוניאלית לה אינטרסים רבים בעולם הערבי והמוסלמי, ננקטה זהירות רבה במגעים עם התנועה הציונית. המגעים עם התנועה הציונית נוהלו עם נציג הסוכנות היהודית בלונדון, הסופר אלבר כהן שנמלט מצרפת לאחר התבוסה במערכה על צרפת, וכבר באוגוסט 1940 נפגש עם דה גול על מנת לנסות ולבחון שיתוף פעולה בין שתי התנועות. פגישה זו היוותה בסיס לשיתוף פעולה בין הסוכנות היהודית ואנשי צרפת החופשית ששיאו היה בימי המערכה בסוריה ובלבנון בשנת 1941, כאשר לוחמי היישוב שיתפו פעולה עם לוחמי צרפת החופשית בלחימה נגד אנשי צרפת של וישי בסוריה ובלבנון. עם זאת, לאחר כיבוש סוריה ולבנון לא הצליחה הנהגת הסוכנות ליצור מערכת קבועה לשיתוף פעולה, וזאת כפי הנראה בשל יחסו העוין של ז'ורז' קאטרו שמונה לנציב בסוריה ובלבנון למפעל הציוני.
לקריאה נוספת

שארל דה גול, מאבק לחירות הוצאת עם הספר, 1960
אליסטר הורן, כך נפלה צרפת הוצאת מערכות, 1971
ויליאם שיירר, עלייתו ונפילתו של הרייך השלישי, הוצאת שוקן, 1976
מארק פרו, שבעה גברים במלחמה, הוצאת דביר, 2010
תחנה כוללת

TS בפעולה
תחנה כוללת (TS, Total Station) היא מכשיר מדידה שמודד כיוונים (אופקיים ואנכיים) ומגיע לרמת דיוק של חלקי שניות קשת. המכשיר חיוני בפרויקטים של בנייה ותשתית, משום שהוא מאפשר לזהות מיקום מדויק, עד כדי מילימטרים, של נקודות בשטח. ניתן לראות לעיתים קרובות מודדים המשתמשים במכשיר על גבי חצובה באתרי בנייה, כמו גם במדידת חלקות קרקע.
יתרונו הבולט של המכשיר על פני התאודוליט והמאזנת שאותם החליף, הוא מד טווח אלקטרוני למדידת מרחקים, אפשרות להזנת נתונים בלוח מקשים, וכן שניתן לשמור בו את המדידות ולהזינן לאחר-מכן ישירות למחשב ללא שגיאות בהעתקת הנתונים.
במינוח מקצועי, מכשיר המשמש את המודדים בשלבי התכנון והבקרה של פרויקטים הנדסיים וכמו כן, למדידת רשתות טריאנגולציה, מיפוי ומדידות קדסטרליות.
היסטוריה

טרם מהפכת המחשוב, נהוג היה להשתמש בשני מכשירים: התאודוליט והמאזנת. שניהם אפשרו למודד ולמהנדס לאתר, באמצעות טריאנגולציה, מיקום מדויק כדי סנטימטרים על גבי המפה, כמו גם את גובה המדידה ביחס למפלס פני הים.
שני המכשירים דמו במבנה הכללי. שניהם מוקמו על חצובה, עברו הליך פילוס (הצבת ציר החצובה בניצב לפני הים) ולעיתים הצפנה (קביעת הכיוון לצפון על שנתות במכשיר). בשניהם ניתן היה למדוד תזוזה בסיבוב (במונחים של מעלות, דקות קשת ושניות קשת) מהמיקום הראשוני.
מבנה התחנה הכוללת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אופן השימוש בתחנה כוללת

התחנה הכוללת מורכבת על-גבי חצובה על ידי מרכוז כפוי באמצעות הטריברך (פלס כדורי). המכשיר ממורכז כך שימוקם במדויק מעל נקודת המדידה ולאחר מכן, המכשיר מאוזן בעזרת 'פלס שפופרת' כך שצירו האנכי יתלכד עם כיוון כוח הכבידה. תהליך המירכוז והאיזון של מכשיר מבוצע בהתקרבויות עד שהמכשיר ממורכז ומאוזן מעל נקודת המדידה.
כדי למדוד כיוונים אנכיים או אופקיים במכשיר יש להציב בנקודת המטרה מוט (אשר גובהו ידוע מראש) ועליו ניצבת פריזמה.
באמצעות המשקפת מכוונים למרכז הפריזמה. לאחר התלכדות עם מרכז הפריזמה נותן המכשיר קריאה אשר כוללת בתוכה את הכיוון האופקי והאנכי וכן את המרחק מן המטרה שנבדקה.
לחישוב גובה ורום הנקודות אשר אותן אנו רוצים למדוד יש לבחור מטרה שאת רומה אנו יודעים (רום = גובה פני הקרקע בנקודה) ומכאן ניתן לערוך חישובים שונים, ולחשב את רום שאר הנקודות.
תחנה כוללת היא המכשיר המתקדם ביותר כיום לביצוע מדידות.
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
רשת טריאנגולציה
תאודוליט
מאזנת
שלמה לייב רוקח

הרב שלמה לייב רוקח הוא האדמו"ר מירוסלב (חצר חסידית מבית חסידות בעלז), ורב הקהילה החסידית במודיעין עילית.[דרוש מקור] לשעבר ראש רשת הכוללים של חסידות בעלז.
ביוגרפיה

נולד לרב נפתלי רוקח, נכד לרבי יהודה זונדל רוקח. נישא לבת יצחק דוד רוקח בנו של רבי יהושע רוקח, אדמו"ר בירוסלב ובן הרב ישכר דב רוקח מבעלז.
כיהן כראש רשת הכוללים של חסידות בעלז.
בשנת תש"ס עבר למודיעין עילית שם הקים את בית המדרש היכל יהושע על שם רבי יהושע רוקח מירוסלב, בנין גדול בו גם שטיבלאך ומקווה.[דרוש מקור]
משמש, נכון ל-2020, כדיין בבית הדין של מודיעין עילית.
ספריו

אמרי שפר על הלכות נר שבת וחנוכה. בסופו שו"ת בדיני חושן משפט
אמרי שפר על הלכות סוכה וארבעת המינים ובסופו שו"ת בדיני חושן משפט
גליוני מהר"י על הלכות תערובות, המתבסס על הערות של רבי יהודה הורוביץ מדז'יקוב שנכתבו על השולחן ערוך.
משפחתו

הרב יהושע רוקח, האדמו"ר ממחנובקה בעלזא הוא אח אשתו.
אחיו הרב אלעזר רוקח הוא האדמו"ר מרופשיץ בביתר עלית.
משפחתו > ילדיו

חתנו הרב לייפער, בנו של רבי ברוך פנחס לייפער האדמו"ר מחוסט בישראל. ראש כולל בוהוש במודיעין עילית.
בנו הרב אברהם, חתן רבי אליעזר זאב רוזנבוים האדמו"ר מנדבורנה
חתנו הרב יחיאל מיכל בן גיסו רבי יהושע רוקח האדמו"ר ממחנובקה בעלזא
בנו הרב יהושע חתן רבי פסח שטרן האדמו"ר מדינוב בנתניה
בנו הרב שלום, חתן רבי מאיר יצחק אייזיק רוזנבוים, האדמו"ר מנדבורנה ירושלים
חתנו הרב שמואל דוד ליברמן, ר"מ בישיבת שומרי אמונים בירושלים ונכד הרב יוסף ליברמן
בנו הרב אהרן, חתן האדמו"ר מזידיטשוב
הערות שוליים

↑  משה ויסברג, בית הדין בקרית ספר: נציג חב"ד ישמש כיו"ר, באתר בחדרי חרדים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: nr2001049543  VIAF: 22073797   WorldCat (עם VIAF): 22073797
שליח שנת שירות

תוכנית שנת השירות של הסוכנות היהודית היא תוכנית בה נשלחים נציגי שנת שירות, לשנה של התנדבות בקהילות יהודיות בתפוצות. המיזם החל בשותפות 2000 של אזור עפולה גלבוע עם אגד הקהילות בדרום ניו אינגלנד ובעיקר בקונטיקט. התוכנית החלה בקיץ 1999 בו נשלחו שני שליחים ראשונים לווסטפורט שבקונטיקט ארצות הברית. התוכנית גדלה וצומחת, ובשנת 2022 יצאו 188 שליחי שנת שירות לקהילות ברחבי העולם.
קבוצת השליחים שנבחרו לשנת שירות בטורונטו בשנים 2019–2020
מטרות התוכנית

מטרת העל של התוכנית היא חיזוק הזהות היהודית של צעירים יהודים בתפוצות והטמעת הקשר לישראל כחלק מזהות זאת. על מנת לממש מטרה זו, יוצרים השליחים קשרים בלתי פורמליים ומפעילים תוכניות חינוך במוסדות בתוך כל קהילה - כדוגמת בתי כנסת, בתי ספר, תנועות הנוער. התוכנית חושפת למעשה את הקהילה היהודית לישראל, דרך עיני בני נוער בגיל טרום צבא.
השליחים יחזרו לארץ עם הכרות מעמיקה של הקהילות היהדות מחוץ לישראל והשוני בחיים היהודים של יהודי ישראל ויהודי התפוצות. השליחים יכירו זרמים שונים ביהדות כמו היהדות הרפורמית, היהדות הקונסרבטיבית, רקונסטרוקטיביסטים, וכשיחזרו לישראל, יוכלו לחשוף ישראליים אחרים לזרמי יהדות אלו.[דרושה הבהרה]
פעילות בשנת שירות

פעילות השליחים מגוונת ומשתנה בהתאם לאזור השליחות אליו הם נשלחים. בדרך כלל, יעבדו השליחים בבקרים בבתי ספר יומיים יהודיים בהעברת תוכני ישראל, ציונות ועברית. אחר הצהריים יעבדו השליחים בבתי ספר משלימים (Supplementary School). בנוסף לכך יעבדו השליחים בבתי הספר של יום ראשון ובתנועות הנוער הציוניות. בדרך כלל, יהיה השליח חבר בבית כנסת בו יעביר תכנים לכלל חברי הקהילה: גיל הזהב, בוגרים, ילדים וגיל הרך בנושאי ישראל ועברית.
מגורים

המגורים במהלך שנת השירות מתחלקים לשני סוגי מגורים:
מגורים > משפחות מארחות

השליחים לצפון אמריקה ומקסיקו (קנדה, ארה״ב) גרים אצל משפחות מארחות מהקהילה בה הם עובדים לתקופות המשתנות בין אזורי השליחות (בממוצע חמישה חודשים). האירוח במשפחות המארחות יוצר רובד נוסף לתוכנית ומקשר משפחות רבות בתפוצות לישראל בצורה אישית ומעמיקה.
מגורים > קומונות ודירות

בשאר קהילות העולם (רוב העולם) גרים הש״שינים בקומונות ודירות משותפות. מקומונות גדולות, למשל בלונדון (10 ש״שינים) ועד דירות, למשל בארגנטינה (2 ש״שינים). הדירות והקומונות ישרתו את השליחים למהלך כל שנת השירות. מטרת הקומונות והדירות היא ליצור חיבור משמעותי בין השליחים וליצור זוג או קבוצה חזקה.
הקהילות היהודיות המשתתפות בתוכנית

עד קיץ 2022, יצאו השליחים לקהילות הבאות:
אירופה - לונדון, מנצ'סטר, פריז, בודפשט, בלגיה, ז'נבה, מדריד
קנדה - טורונטו, מונטריאול
ארצות הברית - בולטימור, סינסינטי, פלורידה, פיטסבורג, קליבלנד, רוצ'סטר, לאס וגאס, דנוור, שיקגו, מטרו ווסט (ניו ג'רזי), מילווקי, סנט לואיס, אטלנטה, סן פרנסיסקו, לוס אנג'לס, דטרויט, סן דייגו, סיאטל, וושינגטון די סי, אינדיאנפוליס, לונג איילנד, וסטצ'סטר
דרום אפריקה - יוהנסבורג
אמריקה הלטינית - מקסיקו, פרגוואי, אורוגוואי, ארגנטינה
ראו גם

שנת שירות
הסוכנות היהודית
שליח ציבור

.
עמוד שליח ציבור מול ארון הקודש
עמוד תפילה מאבן וזכוכית, יצירת האמן אסף קדרון
שליח ציבור (בראשי תיבות: ש"ץ) הוא כינוי לחזן בית הכנסת, המייצג את הקהל בתפילתו לאלוהים.
על פי ההלכה שליח הציבור הוא אדם שעבר את גיל המצווה. בקהילות אורתודוקסיות, מדובר לרוב בגברים בלבד; בקהילות אחרות גם נשים. ראוי שיהיה אדם ירא שמיים, בעל מידות טובות, עניו, הגון וישר. שליח הציבור ראוי שיהיה מקובל על כל המתפללים כיוון שהוא שליחם לפני האלוהים.
רקע

בתקופות מוקדמות יותר של חז"ל ניתן היה לכתוב רק את התורה שבכתב כלומר את התנ"ך ואילו שאר דברי חכמים, פלפולים, הלכות, ברכות ותפילות שתיקנו חז"ל אסור היה להעלות על הכתב. על כן לשליח הציבור היה תפקיד חשוב ביותר בתפילה. שליח הציבור היה מתפלל בקול רם וברור את התפילה כולה, עבור היהודים שלא ידעו להתפלל או לא ידעו את התפילה בעל פה, וכך היו יכולים לחזור על דבריו או לשמוע אותו ולענות אמן וכך היו יוצאים ידי חובתם. מנהג זה נפוץ עד היום בקהילות ספרדיות ובקהילות נוספות.
בימינו

בשונה מפעם כעת מצויים סידורים לרוב בכל בית כנסת ועל כן תפקידו של שליח הציבור נעשה פחות חשוב ומעט שונה ממה שהיה. בקהילות אשכנזיות מסיים שליח הציבור פסקאות שונות בקול, וקורא את הקדיש, ברכות וחזרת הש"ץ ואילו שאר התפילה נאמרת בשקט. בקהילות ספרדיות לעומת זאת המנהג השתמר יותר ורוב התפילה נאמרת בקול על ידי שליח הציבור.
עם הזמן נוספו תפקידים נוספים כגון הנעמת התפילה במנגינות כל עדה לפי מנהגיה.
מקום עמידתו

המקום המיועד לשליח ציבור בבית הכנסת שונה בעדות השונות.
עמוד - בקהילות האשכנזיות מקובל לקבוע את מקום החזן סמוך לארון הקודש, ממולו או מימין לו (לפי מנהג ויז'ניץ משמאל). והמבנה שעליו מניח החזן את סידורו נקרא "עמוד".
בימה - בקהילות הספרדיות, האיטלקיות והתימנים עומד החזן בבימה שבמרכז בית הכנסת. יש שהקצו לו מקום נמוך, כדי לקיים את הפסוק "מִמַּעֲמַקִּים קְרָאתִיךָ ה'" (תהילים ק"ל א'), ויש שהקצו עבורו מקום גבוה, על מנת שהקהל יוכל לראות ולשמוע היטב.
טלית

לדעת המשנה ברורה, השליח ציבור חייב להתעטף בטלית, גם במנחה וערבית.  מנהג זה נהוג אצל חלק מקהילות נוסח אשכנז, ובקהילות נוסח איטליה ונוסח תימן.  הוא בדרך כלל לא נהוג אצל קהילות נוסח ספרד, ובקהילות הספרדים.
ראו גם

חזנות
הערות שוליים

↑  משנה ברורה, סימן י"ח, סעיף קטן ה'
↑  ראו בנימין שלמה המבורגר, שרשי מנהג אשכנז, עמ' 112-140 שמאריך בהיסטוריה ובחשיבות מנהג זה.
↑  אבל בהרבה קהילות הספרדים, מקפידים מסיבות קבליות שהש"ץ יתעטף בטלית בתפילת ליל שבת.
| חיי הקהילה היהודית |
| --- | --- | --- |
| תפקידים על-קהילתיים | חכם באשי • שד"ר • אדמו"ר • גדול הדור • רב ראשי |  |
| תפקידים מקומיים | מרא דאתרא • רב • דיין •  פרנס • שליח ציבור • גבאי • גבאי צדקה • בעל קורא • מוהל • שוחט • מלמד • דרשן  • סופר סת"ם • בלנית • משגיח • משגיח כשרות |  |
| מוסדות | תלמוד תורה • ישיבה • ישיבה קטנה • ישיבה גדולה • כולל אברכים • מקווה • בית כנסת • בית מדרש • חברה קדישא |  |
| דברים שבקדושה | מניין • היכל/ארון קודש • חזנות • תפילת עמידה • שחרית • מנחה • ערבית • מוסף • קריאת התורה • שמע ישראל • ברכה • קידוש • רשימת תפילות וברכות |  |
| ניהול חיי הקהילה | בית דין • תקנות הקהילה • פדיון שבויים  • כתב מגידות |  |
| תפקידים היסטוריים | אב הכנסת |  |
כלי קודש ופרנסים • מוסדות יהודיים
ערך זה הוא קצרמרבנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תמליל אוטומטי

חיזוי תמליל על ידי Microsoft Word
תמליל אוטומטי הוא קטע תמליל באורך משתנה, מוכן וזמין מראש בזיכרון המחשב ומוצע כתוספת למסמך עבור מי שמחבר אותו, על ידי תוכנת מחשב (כגון מעבד תמלילים), בזמן חיבורו או עריכתו. קטע התמליל עשוי להיות באורך של אותיות בודדות עד פסקאות אחדות, והוא נבחר על ידי המשתמש מתוך תפריט, מוצע על ידי תוכנת המחשב לאחר הקלדת רצף מילים או אותיות מסוים, כך שהוספתו דורשת רק אישור מהיר בלחיצת כפתור מצד המשתמש (חיזוי תמליל / חיזוי מילים), או אפילו מתווסף באופן אוטומטי לחלוטין למסמך (השלמת תמליל / השלמת מילים).
תמליל אוטומטי חוסך מזמנם של אנשים, שמקלידים מסמכים רבים בעלי תוכן דומה, או משמש כאביזר טכנולוגיה מסייעת, המשפר את תפקוד ההקלדה של אנשים עם לקות. לקות כזו יכולה להיות לקות תנועה, המאטה את קצב ההקלדה או הופכת אותה למעייפת או כואבת, דיסגרפיה – הפרעה קוגניטיבית המתבטאת בטעויות איות תדירות או חוזרות ונשנות, או לקות דיבור שבגללה המשתמש נצרך להיעזר במחשב כאביזר תקשורת תומכת וחליפית ודורשת ממנו להקליד במהירות דומה למהירות דיבור כדי להיות מובן לזולתו.
דוגמאות לתוכנות, תת-תוכנות (מודולים) וחומרות המציעות תמליל אוטומטי:[דרושה הבהרה]
Microsoft Word
SoothSayer 4
קורצוויל 3000
אייפון
לקריאה נוספת

MacArthur, C.A. (1996). Using technology to enhance the writing processes of students with learning disabilities. Journal of Learning Disabilities, 29(4), 344-354
Niemann, D. (1996). Word prediction makes the difference: learning disabilities in middle school. TECH-NJ: Technology, Educators, & CHildren with disabilities – New Jersey, 8(1). 4,8.
Wanderman, R. (1997). How computers change the writing process for people with learning disabilities.  (http://www.ldonline.org/ld_indepth/technology/poor_richard_article.html) LD OnLine: a service of The Learning Disabilities Project at WETA.
Zimmerman, B. & Conant, J. (1994). Powerful tools for students with learning disabilities. TECH-NJ: Technology, Educators, & CHildren with disabilities – New Jersey, 5(1), 14-15.
הערות שוליים

↑  Int J Hum Comput Interact. 2011 Jan 1;27(1):69-84. Predictive spelling with a P300-based brain-computer interface: Increasing the rate of communication. Ryan DB, Frye GE, Townsend G, Berry DR, Mesa-G S, Gates NA, Sellers EW.
שורש 184

אופן הכתיבה כשורש שמאלי בסינית מפושטת
אופן הכתיבה כשורש שמאלי בסינית מסורתית
שורש 184, או שׁי בּוּ (בסינית: 食部, פיניין: Shí bù) הוא השורש המאה שמונים וארבעה של הכתב הסיני. פירושו "אכילה" או "מזון" והוא אחד מתוך 11 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מתשעה קווים.
במילון קאנגשי יש 403 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.
בסינית מפושטת כאשר הוא שורש שמאלי בתו יופיע בצורה:饣, ובסינית מסורתית בצורה:飠.
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
תווים נגזרים

| מספר תווים נוספים | תווים (食 飠) | תווים (饣) |
| --- | --- | --- |
| +0 | 食飠רכיב | 饣 רכיב SC (= 飠) |
| +2 | 飡(= 餐)飢飣飤(= 飼) | 饤SC (= 飣)饥SC (= 飢) |
| +3 | 飥飦飧飨SC (= 饗) | 饦SC (= 飥)饧SC (= 餳) |
| +4 | 飩飪飫飬飭飮(= 飲)飯飰(= 飯)飱(= 飧)飲 | 饨SC (= 飩)饩SC (= 餼)饪SC (= 飪)饫SC (= 飫)饬SC (= 飭)饭SC (= 飯)饮SC (= 飲) |
| +5 | 飳飴飵飶飷飸(=饕)飹飻飼飽飾飿 | 饯SC (= 餞)饰SC (=饱) 饱 SC (=饲) 饲 SC (= 飼)饳SC (= 飿)饴SC (= 飴) |
| +6 | 飺餀餁(=飪)餂餃餄餅餆餇餈(=糍->米)餉養餋餌餍SC (=饜)餎餏 | 饵SC (=餌)饶SC (=饒)饷SC (=餉)饸SC (=餄)饹SC (=餎)饺SC (=餃)饻SC (=餏)饼SC (=餅) |
| +7 | 餐餑餒餓餔餕餖餗餘餙餝 | 饽SC (= 餑)饾SC (= 餖)饿SC (= 餓)馀SC (= 餘)馁SC (= 餒)馂SC (= 餕) |
| +8 | 餚餛餜餞餟餠(=餅)餡餢餣餤餥餦餧(=餵)館餩 | 馃SC (=餜)馄SC (=餛)馅SC (=餡)馆SC (=館) |
| +9 | 餪餫餬(=糊->米)餭餮餯餰餱餲餳餴餵餷 | 馇SC (= 餷)馈SC (= 饋)馊SC (= 餿)馋SC (= 饞) |
| +10 | 餶餸餹(=糖->米)餺餻(=糕->米)餼餽餾餿饀饁饂饃 | 馉SC (= 餶)馌SC (= 饁)馍SC (= 饃)馎SC (= 餺)馏SC (= 餾)馐SC (= 饈) |
| +11 | 饄(=糖->米)饅饆饇饈饉 | 馑SC (= 饉)馒SC (= 饅) |
| +12 | 饊饋饌饍(=膳->肉)饎饏饐饑饒饓 | 馓SC (= 饊)馔SC (= 饌) |
| +13 | 饔饕饖饗饘饙 |  |
| +14 | 饚饛饜 |  |
| +16 | 饝(= 饃) |  |
| +17 | 饞饟(= 餉) |  |
| +19 | 饠饡 |  |
| +22 | 饢 | 馕SC (= 饢) |
וריאנטים

| קאנגשי קוריאני  קוריאנית | יַפָּנִית | סינית מסורתית  (הונג קונג,טיוואן, מקאו) | סינית מסורתית (סין) | סינית מפושטת |
| --- | --- | --- | --- | --- |
食
| 飼 | 飼 | 飼 | 飼 | 饲 |
| 饉 | 饉 | 饉 | 饉 | 馑 |
饕
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy: from pictograph to ideogram: the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.
שפות צ'אדיות

שפות צ'אדיות הן קבוצת שפות המדוברות בניגריה, ניז'ר, צ'אד, הרפובליקה המרכז אפריקאית וקמרון השייכות למשפחת השפות האפרו-אסיאתיות.  השפה הצ'אדית המדוברת ביותר היא האוסה שהיא הלינגואה פרנקה (שפת התקשור המרכזית) במערב אפריקה.
השפות הצ'אדיות מתחלקות לקבוצות כך:
שפות ביו-מנדרה:
שפות ביו מנדרה "א":
שפות ביו-מנדרה "א1":
שפות ביו מנדרה "א1" מזרחיות:
בוגה
גענדה
האואנה
שפות ביו מנדרה "א1" מערביות:
ג'ארה
טארה
שפות ביו-מנדרה "א2":
שפות ביו-מנדרה "א2"(1):
בורה-פאביר
סיבאק
קופה
פוטאי
שפות ביו-מנדרה "א2"(2):
הובה
מרגי דרומית
מרגי מרכזית
שפות ביו-מנדרה "א3":
באנה
היאה
קאמווה
פסיקייה
שפות ביו-מנדרה "א4":
שפות למאנג:
למאנג
וומגו-מבאס
קסאדי
שפות מנדרה פרופר:
פארקווה
וונדאלה
שפות ביו-מנדרה "א5":
באלדאמו
קובוק
דוגוור
גאדווה
גמזק
מאדא
מאפא
מאטאל
מבוקו
מפלה
מלוקוו
מאריי
מופו-גודור
מויאנג
גיזיגה צפונית
מופו צפונית
פלסלה
גיזיגה דרומית
ווזלום
זולגווה
שפות ביו-מנדרה "א6":
שפות ביו-מנדרה "א7":
שפות ביו-מנדרה "א8":
שפות ביו מנדרה "ב":
שפות צ'אדיות מזרחיות:
שפות צ'אדיות מערביות:
שפות מאסה:
שפות צ'וקוטקיות

| --- | --- |
 אזורים:  המזרח הרחוק הרוסי
 כתב:  כתב קירילי
 משפחה:  שפות צ'וקוטקו-קמצ'טקיות שפות צ'וקוטקיות
 קוד שפה:  ckt
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
שפות צ'וקוטקיות הן ענף ממשפחת השפות הצ'וקוטקו-קמצ'טקיות, רובן מדוברות באזור מזרח סיביר שברוסיה.
שפות צ'וקוטקיות

צ'וקצ'י, המדוברת בעיקר באזור המחוז האוטונומי צ'וקוטקה.
קורייאק, המדוברת בעיקר באזור קמצ'טקה.
אליוטור, המדוברת באזור קמ'צטקה ונחשבת כדיאלקט של קורייאק לפעמים.
קרק, שפה מתה, שנזנחה על ידי דובריה לטובת שפת הצ'וקצ'י.
לקריאה נוספת

Comrie, Bernard. 1981, The Languages of the Soviet Union. Cambridge University Press.
Fortescue, Michael. 1998. Language Relations Across Bering Strait. London: Cassell & Co.
Fortescue, Michael. 2005. Comparative Chukotko–Kamchatkan Dictionary. Trends in Linguistics 23. Berlin: Mouton de Gruyter.
שמרנות ליברלית

שמרנות ליברלית היא אידאולוגיה פוליטית, המשלבת מדיניות שמרנית יחד עם עמדות ליברליות, במיוחד בנושאים כלכליים (ליברליזם כלכלי) אך לא רק. ניתן להגדיר אותה גם כזרם בשמרנות פוליטית, המושפע עמוקות מליברליזם. זוהי שמרנות מתונה. מונח קשור הוא ליברליזם שמרני, המתייחס לזרם בליברליזם המושפע עמוקות משמרנות.
השמרנות הליברלית ממזגת בתוכה את גישתה של הליברליזם הקלאסי בדבר מעורבות ממשלתית מינימלית בכלכלה, שלפיה בני האדם צריכים להיות משתתפים חופשיים בשוק ולייצר טובין בלי התערבותה של המדינה. עם זאת, השמרנות הליברלית אינה סומכת על כך, שהיחידים יידעו לנהוג באחראיות בתחומי חיים אחרים בכוחות עצמם בלבד. לפיכך, שמרנים מזרם זה מאמינים בחיוניותה של מדינה חזקה להבטחת החוק והסדר, כמו גם בצורך במוסדות חברתיים שיטפחו תחושות של חובה ואחראיות.
מלבד גישות אלה, השמרנות הליברלית תומכת גם בזכויות האדם, למרות הישארות בעמדות שמרניות בנושאים חברתיים מסוימים. האידאולוגיה הזו משויכת בדרך כלל למרכז-ימין פוליטי. בימינו, הזרם השמרני-ליברלי הוא הדומיננטי בתנועות השמרניות במערב אירופה, אך במיוחד בצפון אירופה. בארצות האירופאיות האלה, השמרנים הליברלים שילבו במשנתם גם גישות של ליברליזם חברתי, התומכות במדינת רווחה.
משמרנות קלאסית לשמרנות ליברלית

במאות ה-19-18, השמרנות זוהתה בדרך כלל עם תמיכה בסמכויות הממוסדות - הכנסייה, המשטר המדיני הישן והסדר החברתי המסורתי. שמרנות בגרסה זו קודמה בעיקר על ידי הפילוסוף הדובר-צרפתית ז'וזף דה מסטר(אנ').
באותה תקופה התגברה השפעתה של הליברליזם, שבימינו מזוהה כליברליזם קלאסי. אידאולוגיה זו, פרי הגותם של הפילוסופים ג'ון לוק, אדם סמית וג'ון סטיוארט מיל, תמכה הן בחופש פוליטי ליחידים והן בכלכלת שוק. אדמונד ברק, הפילוסוף הבריטי שנחשב לאבי השמרנות יחד עם ז'וזף דה מסטר, שילב במשנתו את הסנגוריה על המשטר המדיני הישן עם רעיונות ליברליים בתחום הפוליטי (כמו מערכת איזונים ובלמים בשלטון).
למרות תמיכתו בהרחבת החירות הפוליטית, ברק התנגד לשוויון כללי בזכויות הפוליטיות. הוא חשש, שמשטר פוליטי שוויוני יוביל לרודנותם של מקדמי השוויון. אלכסיס דה טוקוויל, הוגה הדעות הצרפתי הליברל הסתייג אף הוא ממשטר דמוקרטי, כי חשב שהוא עלול להידרדר לעריצות הרוב. זאת, אף על פי שהעיד על עצמו כמעריצה של החירות. במאה ה-19, כל השמרנים ורוב הליברלים התנגדו לזכות הצבעה כללית. לדעתם, רק בעלי רכוש מסוים היו ראויים לזכויות פוליטיות. בנושא זה, לא הייתה מחלוקת גדולה בין השמרנים לליברלים.
במהלך המאה ה-19, השפעתה של השמרנות הסמכותנית בנוסח דה מסטר נחלשה יחסית לזו הליברלית יותר בגרסת אדמונד ברק; אך אימוץ עמדות ליברליות על ידי השמרנים לא הוגבל אז רק לתחום הפוליטי; ככל שהמהפכה התעשייתית צברה תאוצה והאריסטוקרטיה איבדה מכוחה לבורגנות, השמרנים התנערו יותר מהגישה המרקנטיליסטית לכלכלה והחלו לתמוך בשוק החופשי – בהשפעת הליברליזם.
בקרב החוקרים בתחום מדעי המדינה קיימת הסכמה רחבה, שהשמרנים-הליברלים המקוריים היו אלה, ששילבו גישות חברתיות שמרניות עם השקפה כלכלית ליברלית. אותם שמרנים ליברלים תרגמו את הגישה האריסטוקרטית בדבר אי-השוויון הטבעי בין בני האדם לאמונה במריטוקרטיה - העדפת הראויים על פי כישוריהם. יחד עם זאת, הם לא ביקרו בגלוי את זכויות היתר, שמהם נהנו בני האצולה - כל עוד החירויות האישיות הבסיסיות היו מובטחות לכל.
במאה ה-20, השמרנים והליברלים החלו לצדד במשטר הדמוקרטי. החל מהמחצית השנייה של המאה, רוב השמרנים והליברלים חדלו להאמין בכלכלת שוק ברוח הליברליזם הקלאסי והתחילו לתמוך במדינת רווחה – בהשפעת הסוציאל-דמוקרטיה. באותה תקופה, רוב השמרנים הליברלים גם נטשו השקפות שמרניות בסוגיות החברתיות.
מסוף המאה ה-20, רוב השמרנים אימצו שוב את הליברליזם הכלכלי (בניגוד לליברלים), והזרם השמרני-ליברלי נהפך לדומיננטי בקרבם. למרות זאת, במערב אירופה (אך לא בארצות הברית) רוב השמרנים הליברלים מצדדים גם בגישות ליברליות-חברתיות ביחס לכלכלה; הם תומכים בשימור מדינת הרווחה, שהתהוותה במחצית השנייה של המאה ה-20, גם אם סבורים שיש לשנותה על ידי רפורמות כלכליות ליברליות.
הערות שוליים

1 2  Parties and Elections in Europe, www.parties-and-elections.eu
שצ'בז'שין

| --- | --- |
סמל שצ'בז'שיןסמל שצ'בז'שין

בית הכנסת
 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  לובלין (פרובינציה) לובלין
 מחוז:  זמושץ'
 שטח:  29 קמ"ר
 גובה:  230 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  4,849 (31 במרץ 2021)
 קואורדינטות:  50°42′00″N 22°58′00″E﻿ / ﻿50.7°N 22.966666666667°E﻿ / 50.7; 22.966666666667 
 אזור זמן:  UTC+1
 http://www.szczebrzeszyn.pl
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטישצ'בז'שין(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטישצ'בז'שין(למפת פרובינציית לובלין רגילה) לובלין חלם זמושץ' ביאלא פודולסק  שווי. פ. פודקרפצקיה בלארוס אוקראינה מזוביהשצ'בז'שין(למפת פרובינציית לובלין מוגדלת) לובלין חלם זמושץ' ביאלא פודולסק  שוויינטו. פוד. פודקרפצקיה בלארוס אוקראינה מזוביהשצ'בז'שין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
שצ'בז'שין (בפולנית: Szczebrzeszyn; ביידיש: שעברעשין) היא עיר קטנה במחוז זמושץ' שבפרובינציית לובלין בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

שצ'בז'שין נזכרת לראשונה בשנת 1352, עת ביקר בה קז'ימייז' השלישי, מלך פולין, אך נראה שהייתה מיושבת כמה מאות שנים קודם לכן. במהלך המאה ה-15 הוענקו ליישוב זכויות עיר, ועד מהרה הפך למרכז מסחר לסביבתו.
בחלוקת פולין בשנת 1772 נכללה העיר בתחום אוסטריה, ובשנת 1815 נכללה בתחום פולין הקונגרסאית.
יהודי שצ'בז'שין

התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיר הוא מהמאה ה-16, הגם שבשנים אלה הוטלו עליהם מגבלות תעסוקה שונות. מסוף המאה ה-16 התקיימה בעיר קהילה יהודית עצמאית, עם בית כנסת ובית עלמין. במהלך פרעות ת"ח ות"ט ערכו הקוזקים טבח קטלני ביהודי העיר.
בין מלחמות העולם נמנו בעיר כ-2,600 יהודים, כשליש מתושביה, והתקיימה בה פעילות של המפלגות הציוניות, של הבונד ושל אגודת ישראל. כמו כן, פעלו בעיר בית ספר מרשת יבנה, ישיבה ובית ספר יידי. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיר מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות מצד שכניהם הפולנים, שכללו הצבת משמרות חרם בפתח חנויותיהם.