stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הוגו איבארה
קריירת משחק > נבחרת ארגנטינה

איבארה החל את דרכו הבינלאומית תחת המאמן מרסלו בייאלסה בשנת 1999. באותה שנה ייצג את נבחרת ארגנטינה בקופה אמריקה 1999, כששותף בשני משחקים בשלב הבתים (אחד כמחליף). לאחר שצבר באותה שנה שש הופעות במדי ארגנטינה, איבד איבארה את מקומו בסגל, וזכה בו שוב רק שמונה שנים מאוחר יותר, תחת המאמן אלפיו באסילה בשנת 2007. ב-18 באפריל של אותה שנה אף הוביל את נבחרת ארגנטינה כקפטן במשחק ידידות מול צ'ילה. הוא זומן לסגל הנבחרת לקראת קופה אמריקה 2007, במהלכו זכה להופעה אחת בלבד, בניצחון 1-0 על פרגוואי בשלב הבתים, בו פתח בהרכב. ארגנטינה סיימה את הטורניר במקום השני לאחר הפסד בגמר לברזיל. בחודשים אוקטובר ונובמבר באותה שנה, שותף איבארה בשלושה משחקים במסגרת מוקדמות מונדיאל 2010.
בסך הכל רשם איבארה 11 הופעות במדי נבחרת ארגנטינה.
תארים

גביע ליברטדורס (4): 2000, 2001, 2003, 2007
אליפות ארגנטינה (6): 1998 (אפרטורה), 1999 (קלאוסורה), 2000 (אפרטורה), 2005 (אפרטורה), 2006 (קלאוסורה), 2008 (אפרטורה)
הגביע הביניבשתי: 2000
גביע סודאמריקנה: 2005
גביע רקופה סודאמריקנה (3): 2005, 2006, 2008
הסופר קאפ הפורטוגלי: 2001
קופה אמריקה: 2007 (מקום שני)
סטטיסטיקות > מועדונים

| עונה | קבוצה | ליגה | בליגה> הופעות | בליגה> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1993/1994 | אתלטיקו קולון | ארגנטינהליגת המשנה הארגנטינאית | 15 | 2 |
| 1994/1995 | אתלטיקו קולון | ארגנטינהליגת המשנה הארגנטינאית | 45 | 1 |
| 1995/1996 | אתלטיקו קולון | ארגנטינהליגת העל הארגנטינאית | 29 | 0 |
| 1996/1997 | אתלטיקו קולון | ארגנטינהליגת העל הארגנטינאית | 35 | 4 |
| 1997/1998 | אתלטיקו קולון | ארגנטינהליגת העל הארגנטינאית | 16 | 1 |
| 1998/1999 | בוקה ג'וניורס | ארגנטינהליגת העל הארגנטינאית | 25 | 0 |
| 1999/2000 | בוקה ג'וניורס | ארגנטינהליגת העל הארגנטינאית | 31 | 0 |
| 2000/2001 | בוקה ג'וניורס | ארגנטינהליגת העל הארגנטינאית | 29 | 2 |
| 2001/2002 | פורטו | פורטוגלליגת העל הפורטוגלית | 20 | 0 |
| 2002/2003 | בוקה ג'וניורס | ארגנטינהליגת העל הארגנטינאית | 25 | 4 |
| 2003/2004 | מונקו | צרפתליג 1 | 25 | 0 |
| 2004/2005 | אספניול | ספרדלה ליגה | 31 | 1 |
| 2005/2006 | בוקה ג'וניורס | ארגנטינהליגת העל הארגנטינאית | 24 | 1 |
| 2006/2007 | בוקה ג'וניורס | ארגנטינהליגת העל הארגנטינאית | 26 | 2 |
| 2007/2008 | בוקה ג'וניורס | ארגנטינהליגת העל הארגנטינאית | 22 | 0 |
| 2008/2009 | בוקה ג'וניורס | ארגנטינהליגת העל הארגנטינאית | 29 | 0 |
| 2009/2010 | בוקה ג'וניורס | ארגנטינהליגת העל הארגנטינאית | 25 | 0 |
| סך הכל בקריירה | סך הכל בקריירה | סך הכל בקריירה | 452 | 18 |
סטטיסטיקות > נבחרת לאומית

| נבחרת ארגנטינה> שנה | נבחרת ארגנטינה> הופעות | נבחרת ארגנטינה> שערים |
| --- | --- | --- |
| 1999 | 6 | 0 |
| 2007 | 5 | 0 |
| סה"כ | 11 | 0 |
יעקב דולז'נסקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1866 באחמוט, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  29 במרץ 1928 (בגיל 62 בערך) ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת דורפאט, אוניברסיטת היידלברג
 תפקידים:  עורך, כירורג 
 צאצאים:  ליאוניד דולז'נסקי 
 
יעקב דולז'נסקי (1866 – 29 במרץ 1928) היה מראשוני וממובילי הכירורגיה בארץ ישראל, פרופסור לכירורגיה, עורך "הרפואה" בשנים 1924–1928.
קורות חיים

דולז'נסקי נולד ב-1866 בבאחמוט, רוסיה (כיום אוקראינה). בגיל 12 ברח מבית אביו כדי ללמוד בגימנסיה. התפרנס משעורים פרטיים. למד רפואה באוניברסיטת דורפאט.
לאחר תום לימודיו עבד כרופא בפלך יקטרינוסלב ובפלך טולה. בתקופה זו התקרב ללב טולסטוי ומשפחתו.
התמחה בכירורגיה בהיידלברג. ניהל בית חולים עירוני ביקטרינוסלב, אוקראינה.
במלחמת רוסיה יפן, בשנים 1904–1905, פיקד על בית חולים צבאי. לאחר שחרורו מהצבא התמנה לפרופסור לכירורגיה ולדיקן הפקולטה החדשה באוניברסיטת יקטרינוסלב.
ב-1920 עלה לארץ ישראל עם רעייתו מרים ובנו ליאוניד, והתיישב בירושלים. עבד מספר שנים ככירורג ראשי בבית החולים מאיר רוטשילד בירושלים.
לאחר שהסתכסך עם הנהלת בית החולים מפני שלא קיבלו את דרישתו לבצע חידושים במחלקתו עבר לנהל מחלקה כירורגית בבית החולים ביקור חולים.
במאורעות תרפ"ט הגדיל המוסד את מספר המיטות הכירורגיות. בפצועים טיפלו ד"ר גרשון (ג'ורג') גרי, ד"ר פליקס דנציגר ומנהל המחלקה הכירורגית פרופ' דולז'נסקי.
ב-1924 התמנה כעורך ראשי ל"הרפואה", לאחר שהעורך הראשון ד"ר יוסף צבי שטיין נבחר ליו"ר הסתדרות הרופאים בישראל. דולז'נסקי השקיע מכספו הפרטי כדי לחדש את הופעת כתב העת.
היה ממייסדי המחלקה הרפואית של הספרייה הלאומית.
מות רעייתו מרים היה עבורו מכה קשה.
נפטר ב-1928 בירושלים לאחר שנותח מספר חודשים קודם לכן בדרכי המרה בברלין.
בנו, פרופ' ליאוניד דולז'נסקי (1898–1948), שניהל את המחלקה לפתולוגיה ניסיונית באוניברסיטה העברית, בבית רנטוף בהר הצופים עלה ביום ד' בניסן תש"ח (13.4.1948) בשיירת הדסה שעלתה להר הצופים ובה מצא את מותו. נכדתו, רינה אטינגר (פאני דולז'נסקי 1926-2011), כיהנה כפרופסורית במחלקה לרפואה ניסויית וחקר הסרטן בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית והייתה נשואה לפרופ' שמואל אטינגר.
לקריאה נוספת

יעקב דולז'נסקי - הרפואה 2, 1928, עמוד 103.
פרופ' יעקב דולז'נסקי הארץ 18 בינואר 1921.
הערות שוליים

↑  ניסים לוי, יעל לוי, "רופאיה של ארץ-ישראל 1799–1948", הוצאת איתי בחור, זכרון-יעקב, מרץ 2012, מהדורה שנייה, ערך: דולז'נסקי יעקב בן משה פרופ', עמודים 166-167
↑  שמואל ניסן (קצנלסון), "ירושלים בתקופת המנדט - העשייה והמורשת" (העורך: יהושע בן אריה), הוצאת יד יצחק בן-צבי, פרק: "התפתחות שרותי הרפואה בירושלים בתקופת השלטון הבריטי, (הקדמה - מראשית המאה התשע עשרה ועד לכיבוש הפרטי), פרק משנה: בית חולים ביקור חולים, עמוד 305
↑  דוד תדהר, "אנציקלופדיה לחלוצי היישוב ובניו", כרך 5, עמוד 2117
↑  ניסים לוי, יעל לוי, "רופאיה של ארץ-ישראל 1799-1948", הוצאת איתי בחור, זכרון יעקב, מרץ 2012, מהדורה שנייה, ערך: דול'זנסקי לאוניד, עמוד 167
↑  אלבום ליאוניד דולז'נסקי יד יצחק בן צבי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011555252905171  SUDOC: 254349862  VIAF: 51161816314627721623   WorldCat (עם VIAF): 51161816314627721623
מצולע

.
מגוון מצולעים מסוגים שונים (משמאל לימין): פתוח (ללא שפה), שפה בלבד, סגור, וחוצה את עצמו.
בגאומטריה, מצולע הוא חלק ממישור המתוחם על ידי מספר סופי של קטעים הנפגשים זה עם זה בקודקודים. כל אחד מקטעים אלה נקרא צלע. הזוויות הנוצרות על ידי זוג צלעות סמוכות נקראות זוויות המצולע. הצלעות במצולע מסודרות באופן מעגלי. מצולע שבו כל צלע נפגשת רק עם שתי שכנותיה בנקודות הקצה נקרא מצולע פשוט. מצולע שבו יש צלעות החופפות זו את זו לאורך קטע הוא מצולע מנוון.
מינוח

המצולעים נקראים על פי מספר הצלעות, לדוגמה: במרובע ישנן ארבע צלעות, במחומש ישנן חמש צלעות, במשושה שש צלעות וכך הלאה. ניתן ליצור אינסוף מצולעים. בטבלה שלהלן מצויים שמות שמונה המצולעים הראשונים:
| שמות המצולעים> שם | שמות המצולעים> צלעות |
| --- | --- |
משולש: 3
מרובע: 4
מחומש: 5
משושה: 6
משובע: 7
מתומן: 8
מתושע (אנ'): 9
מעושר (אנ'): 10
צלעות סמוכות במצולע הן שתי צלעות שיש להן קודקוד משותף.
זוויות סמוכות במצולע הן שתי זוויות הנשענות על אותה הצלע.
זווית חיצונית היא זווית בין צלע מסוימת להמשך הצלע הסמוכה לה.
אלכסון הוא קטע המחבר שני קודקודים שאינם סמוכים.
מספר האלכסונים במצולע בן n צלעות הוא  {\frac {n\left(n-3\right)}{2}}\, (ע"ע ההוכחה).
סוגי מצולעים

מצולע קמור: מצולע שבו הקו המחבר כל שתי נקודות מתוך המצולע עובר כולו בתוך המצולע. כתוצאה מכך, זהו מצולע שבו כל הזוויות הפנימיות קטנות מ-180 מעלות.
מצולע קעור: מצולע שבו ישנו לפחות אלכסון אחד העובר כולו מחוץ למצולע. מכאן, זהו מצולע בעל זווית אחת לפחות הגדולה מ-180 מעלות.
מצולע שווה-צלעות: מצולע שכל צלעותיו שוות. דוגמה למצולע שווה-צלעות היא מעוין.
מצולע משוכלל: מצולע שכל צלעותיו שוות וכל זוויותיו שוות. דוגמאות למצולע משוכלל הם הריבוע והמשולש שווה הצלעות.
לעיתים ניתן למצולע שם המפרט מעט יותר את תכונותיו. דוגמאות:
במשפחת המשולשים מבחינים ב:
משולש שווה-צלעות: משולש שכל צלעותיו וכל זוויותיו שוות, כל זווית היא של 60 מעלות, ובסך הכל יש במשולש שווה-צלעות 180 מעלות.
משולש שווה-שוקיים: משולש שזוג מצלעותיו שוות. הצלע השלישית נקראת צלע הבסיס.
משולש ישר-זווית: משולש שבו ישנה זווית ישרה.
במשפחת המרובעים מבחינים ב:
ריבוע: מרובע שכל צלעותיו שוות באורכן וכל זוויותיו שוות (צלעותיו הנגדיות מקבילות זו לזו).
מלבן: מרובע שכל זוויותיו שוות, צלעותיו הנגדיות שוות ומקבילות.
מעוין: מרובע שכל צלעותיו שוות באורכן.
מקבילית: מרובע שצלעותיו הנגדיות שוות ומקבילות.
דלתון: מרובע שבו שני זוגות של צלעות סמוכות שוות זו לזו.
טרפז: מרובע ששתיים מצלעותיו מקבילות זו לזו.
טרפז שווה-שוקיים: טרפז בעל שוקיים שוות זו לזו.
סכום הזוויות במצולע

סכום הזוויות הפנימיות במצולע קמור בעל n צלעות (n קודקודים) הוא  \ (n-2)\cdot 180^{\circ }. 
מהנוסחה הזאת נובע שסכום הזוויות החיצוניות במצולע קמור הוא  360^{\circ } (כאשר בכל קודקוד מחשבים רק זווית חיצונית אחת)
 180n-180(n-2)=2\cdot 180=360. 
גודלה של כל זווית במצולע משוכלל בעל n צלעות הוא:  \alpha ={\frac {n-2}{n}}\cdot 180^{\circ } או  \alpha =180^{\circ }-{\frac {360^{\circ }}{n}}.
סכום הזוויות במצולע > ההוכחה של אוקלידס (עבור גאומטריה אוקלידית)

ההוכחה הנלמדת בבתי הספר, שמקורה באוקלידס מורכבת משני שלבים, השלב הראשון הוא הוכחה שסכום הזויות במשולש שווה ל-180 מעלות והשלב השני נוגע לכל יתר המצולעים. נתחיל מהשלב השני. נבצע על המצולע טריאנגולציה, כלומר נחלק אותו למשולשים (ראו ציור). באופן זה המצולע מתחלק ל-n-2 משולשים, כאשר n הוא מספר הצלעות. סכום הזויות במצולע שווה לסכום הזויות של כל המשולשים יחד, שהוא 180 כפול מספרם כלומר  \ (n-2)\cdot 180^{\circ } . מ.ש.ל.
על מנת להוכיח שסכום הזויות במשולש הוא 180 נבנה קו מקביל לאחת הצלעות במשולש, העובר דרך הקודקוד שממולה (ראו ציור). עתה ניתן לראות שהזויות שבין צלעות המשולש, לקו שבנינו שווים לזוויות הפנימיות במשולש, ויחד יוצרים זווית של 180 מעלות. מ.ש.ל
סכום הזוויות במצולע > מסע הצב

ההוכחה הבאה מתבססת על שפת התכנות לוגו, שבה מציירים צורות בעזרת הפקודות 'קדימה' ו'ימינה'. נעקוב אחר הצב בזמן שהוא מצייר את המצולע, בכל שלב הזווית שבה הצב מסתובב שווה לזווית החיצונית לזווית של המצולע, ובסה"כ לאחר ציור המצולע כולו הצב חוזר לאותו כיוון ולכן הסתובב בסה"כ 360 מעלות. הוא חזר על הפעולה n פעמים לכן אם נציין ב-A את סכום הזויות במצולע נקבל ש: \ n\cdot 180^{\circ }-A=360^{\circ } ומכאן :
\ A=n\cdot 180^{\circ }-360^{\circ }=(n-2)\cdot 180^{\circ }
ריצופים ופאונים

על מנת ליצור ריצוף - כלומר לכסות את המישור כולו במצולעים, חייב להתקיים תנאי על הזויות: סכום הזויות בכל קודקוד חייב להיות שווה ל-360. מכאן ניתן לראות לדוגמה שהמצולעים המשוכללים היחידים שניתן לרצף רק איתם את המישור הם המשולש הריבוע והמשושה המשוכללים, שכן רק הזויות הפנימיות שלהם מחלקים את 360.
התנאי ליצירה של פאון (צורה תלת־ממדית הבנויה ממצולעים) היא שסכום הזויות בכל קודקוד יהיה קטן מ-360. מכאן ניתן להיוכח שהמצולעים היחידים שמהם ניתן לבנות פאון משוכלל (פאון שבו כל הפאות הם מצולעים משוכללים זהים, ואותו מספר פאות נפגש בכל קודקוד) הם המשולש, הריבוע והמחומש. ישנם 3 פאונים משוכללים שניתן לבנות מהמשולש המשוכלל, ולכן בסך הכל ישנם 5 פאונים משוכללים. פאונים אלו קרויים גם 'פאונים אפלטוניים', על שם הפילוסוף היווני אפלטון.
ראו גם

מספר מצולע
היררכיית המרובעים
חלוקת מצולע בעל n צלעות ל- n − 2 משולשים
הוכחה שסכום הזוויות במשולש שווה 180 מעלות: נתחיל בבניית עזר. נצייר קו מקביל לבסיס המשולש, שחותך את המשולש בקודקוד של  \ \gamma . מכיוון ש-  \ \alpha ',\beta ',\gamma  יוצרים זווית שטוחה אזי  \alpha '+\beta '+\gamma =180^{\circ }. כעת, בגלל שצלעות המשולש הצדדיות חותכות שני קווים מקבילים מתקיימים השוויונות הבאים בין הזוויות:  \alpha =\alpha '\,\ \beta =\beta '. נציב זאת בשוויון לעיל ונקבל:  \alpha +\beta +\gamma =180^{\circ }, כלומר: סכום הזוויות במשולש שווה 180 מעלות. מ.ש.ל.
ריצוף בעזרת משושים
דניאל בהריר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1956 (בן 68 בערך) קרוידון, הממלכה המאוחדת 
 תחום יצירה:  פיסול 
 danielb-art.com
 
דניאל בהריר (נולד ב-20 בינואר 1956) הוא אמן ופסל ישראלי. עבודותיו, העוסקות בתנועה אנושית, מופיעות במכון וינגייט, בבית החולים אסף הרופא, בבית החולים שיבא ובבניינים ציבוריים אחרים בישראל ובעולם, כגון בניו יורק ובטוקיו. כמו כן עוסק בתחומי הפיסול השונים כגון מיצבים, קולאז'ים וכדומה.
ביוגרפיה

דניאל בהריר נולד באנגליה בקרויודון לסידני ומרים בהריר. בגיל 18 החל בלימודי אמנות בקולג' הרטפורדשייר לאמנות ועיצוב, תחת הכשרתם של המורים ג'והן ו. מילס ומייקל גילספי. לאחר מכן המשיך בלימודי פיסול באוניברסיטת סימון דה מונפורט תחת סידני הרפלי. בשנת 1980 עלה לישראל מלונדון, והחל ללמוד בבצלאל. לאחר שנה החליט לעזוב את הלימודים מכיוון שחש כי רמת הלימוד איננה מתאימה לו, מאחר שסיים חמש שנות לימודי אמנות אקדמאיות באנגליה.
בין השנים 1981–1982 עבד בבית היציקה בעטרות בירושלים, ולאחר מכן בבית היציקה AP בנתניה. בבתי היציקה עבד עבור אמנים אחרים ביצירת תשלילים ובתרכובת פטינה לעבודותיהם. עבודותיו האישיות בתקופה זו עסקו לראשונה בתנועה האנושית, ובהריר יצא פסלים של נשים בתנועות אקרובטיות אשר יוצרות מתח פיזי. בין השנים 1983–1985 שירת בצה"ל ככוון M61 וולקן, בעיקר בלבנון. לאחר סיום שירותו הצבאי פתח בית יציקה עם הפסל ברוך סקציאר בראשון לציון. בין השנים 1985–1987 עבד על הפסל קווים מקבילים המתאר סימטריה שבורה, ומתבסס על נוסחאות מתמטיות.
בשנים 1986–1987 שימש כמרצה לפיסול בבית הספר לאמנות אסכולה-מימד. בשנת 1988 העתיק את הסטודיו שלו לנמל יפו, שם עבד כ-13 שנה. בשנים אלו פיתח את סגנונו הייחודי, ויצר את הפסל "ראש" לבית החולים אסף הרופא, בעקבות דיוקנו של דוקטור וים מאלגו. בשנת 1993 יצר את הפסל "Fantasy of Legends" מחול בלבד, אשר הוצג כחודשיים בחוף ירושלים בתל אביב.
בשנת 1997 השתתף בתערוכה "יד שנייה" במוזיאון תל אביב לאמנות בתל אביב, את פסלו "סימטריה שבורה". באותה שנה השתתף בתערוכה בלונדון בגלריה Cooltan בשם "Pay Roll", והציג את פסלו "אחד מארבע". הפסל הציג ארבע דמויות, אשר לכאורה זהות זו לזו, מלבד שינויים בתספורת ובהעמדת הפסל. בשנת 2001 הציב 21 פסלים קטנים במכון וינגייט, שלושה מתוכם עובדו לפסלי ענק, בגדלים שלושה וחצי מטר גובה בממוצע.
פסליו מוצבים כיום בטוקיו, לונדון, ניו יורק, פריז, יפן ועוד. סדנתו ממוקמת כיום בגבול יפו ותל אביב.
פסל "המתעמלת" של דניאל בהריר במכון וינגייט
הכשרה תוך כדי עבודה

בתמונה המבוגר שהוא סנדלר במקצועו מלמד תוך כדי עבודה את שולייתו, הנער הצעיר שלצידו, את מלאכת הסנדלרות
הכשרה תוך כדי עבודה (לעיתים גם: OJT; ראשי תיבות של On-the-Job Training) היא שיטת לימוד, אימון והסמכה בתחום מסוים, תוך כדי העבודה במקצוע עצמו באופן מעשי. לעיתים קרובות ההכשרה תוך כדי העבודה מתבצעת בצורה של הדרכה על ידי חפיפה עם עובד ותיק ומיומן יותר. הכשרה תוך כדי עבודה היא צורת לימוד שקל ללמד ולארגן והיא מפשטת את התהליך של להתאקלם לעבודה חדשה. לאחר שהעובד גמר את השלב הלימודי שלו הוא מצופה להתנהג כעובד בכיר לכל דבר.
היסטוריה

הכשרה תוך כדי עבודה היא שיטת לימוד בין הראשונות בעולם, שעובדת על בסיס עובד מיומן שמכשיר את העובד הצעיר בתחום העבודה שבסופו של דבר תגרום לעבוד הצעיר להיות מיומן כמו מורו. שיטת הלימוד הזאת מתוארכת לכל המוקדם ל-2400 לפנה"ס.
מאפיינים

בשיטה זו ניתן להתמחות במהירות בתהליכים המעשיים בתחום, אך התחום התאורטי מוזנח. כפועל יוצא מכך, עובד שהוכשר תוך כדי עבודה יידע בדרך כלל לתפקד במצב רגיל ביעילות רבה מבוגר לימודים עיוניים[דרוש מקור], אך ייתכן שייכשל בתפעול מצבים ייחודיים, בעוד הבוגר העיוני יוכל לנצל את הידע התאורטי לטובתו.
על מנת לאזן בין הקיצוניות השונות, נהוג לשלב הסמכות שטח או שלבי חפיפה גם בלימודים עיוניים-סדירים, כגון תקופת התמחות לאחר לימודי משפטים, שבה מחויב עורך דין על מנת לקבל הרשאה לעיסוק כעו"ד.
שימושים

הסמכת OJT מקובלת לצורך הכשרה מהירה של כוח אדם איכותי במצבי קיצון. כך למשל בזמן חירום (כגון מלחמה) נהוג בחיל האוויר הישראלי להסמיך במהלך העבודה כוח אדם זמין לצורך תגבור העבודה הנצרכת במהלך הלחימה, כגון חימוש מטוסי קרב לפני תקיפה.
בישראל הנהיג משרד הכלכלה תמריץ כספי למעסיקים לעידוד הכשרה תוך כדי עבודה.
ראו גם

חניכה
שוליה
מתמחה
הערות שוליים

↑  מהי הכשרה OJT?, באתר התאחדות התעשיינים בישראל
↑  בקשה להשתתפות במסלול הכשרה בעבודה (OJT- On The Job Training), באתר gov.il  עבודה ותעסוקה הכשרה מקצועית
↑  John M. Barron, Mark C. Berger, Dan A. Black, Introduction to On-the-Job Training, ‏1997
↑  מסלול הכשרה במקום העבודה של עובדים ישראליים
מוח מטריושקה

חזון מוח מטריושקה
מוח מטריושקה הוא מגה-מבנה היפותטי המבוסס על מספר כדורי דייסון המקיפים כוכב וזה את זה כבובת מטריושקה רוסית וכך מתעלים את האנרגיה העצומה המופקת מהמבנה לכמות אדירה של יכולת חישוב.
המבנה נהגה לראשונה על ידי המדען האמריקני רוברט ברדבורי.
במדע בדיוני

יכולות החישוב העצומות שמספק מוח המטריושקה העלה רעיונות רבים בספרי המדע הבדיוני של תחילת המאה ה-21. כגון יצירת יקומים מקבילים, חורי תולעת ואף העלאת תודעות שלמות של בני אדם לתוך המוח שתאפשר למעשה חיי נצח.
ראו גם

כדור דייסון
מנוע כוכבי
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 1998

| --- | --- |
 מארחת:  רומניה רומניה
 תקופת התחרות:  23 במאי 1998 – 31 במאי 1998 (9 ימים)
 מספר משתתפות:  8
 הזוכה:  ספרדספרד
 מספר משחקים:  12
 מספר שערים:  22 (1.83 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  נורווגיה סטפן איברסן
 השחקן המצטיין:  ספרד פרנססק ארנאו
 → ספרד 1996סלובקיה 2000 ←
 
אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 1998 היא המהדורה ה-11 של אליפות אירופה לנבחרות צעירות שמארגנת אופ"א. הטורניר נערך ברומניה בין ה-23 ל-31 במאי 1998.
מבין הנבחרות המשתתפות העפילו נורווגיה ורומניה, שנבחרה לארח את הטורניר מבין העולות, לטורניר הגמר לראשונה בתולדותיהם.
נבחרת ספרד זכתה בטורניר בפעם השנייה בתולדותיה, לאחר שגברה במשחק הגמר בתוצאה 1-0 על יוון משער של איוואן פרס מוניוס.
מוקדמות

שלב המוקדמות החל בשנת 1996, בהשתתפות 46 נבחרות צעירות. הנבחרות שהשתתפו בטורניר חולקו לתשעה בתים בני חמש או שש נבחרות כל אחד. מבין תשע הנבחרות שסיימו במקום הראשון בכל בית, העפילו השבע בעלות המאזן הטוב ביותר. שתי הנותרות, יוון ואגליה, נפגשו לצמד משחקי העפלה, בסיומן הבטיחה יוון את מקומה כנבחרת השמינית בטורניר, לאחר שוויון 4-4 בסיכום ובזכות חוק שערי חוץ. רומניה, שסיימה בראש בית ח', נבחרה לאחר מכן להיות הנבחרת המארחת של טורניר הגמר.
נבחרת ישראל סיימה את שלב הבתים במקום השני מתוך חמש נבחרות בבית ה'. היא סיימה את השלב עם 17 נקודות (חמישה ניצחונות, שתי תוצאות תיקו והפסד בודד), שתי נקודות בלבד מתחת לראש הבית רוסיה, וזאת על אף שלא הפסידה לה במהלך המוקדמות (1-0 לישראל בבית, 1-1 בחוץ).
אצטדיונים

הטורניר נערך בעיר בוקרשט, ונפרש על פני שני אצטדיונים שונים: אצטדיון קוטרוצ'ני, שתכולתו כ-15,000 מקומות, ואצטדיון סטיאווה, שתכולתו כ-28,500 מקומות, אשר אירח את משחק הגמר.[דרושה הבהרה]
תוצאות הטורניר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |
:  
|  | 23 במאי - בוקרשט | 23 במאי - בוקרשט |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  | 23 במאי - בוקרשט | 23 במאי - בוקרשט |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  גרמניהגרמניה |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  גרמניהגרמניה |  0 |   |   | 26 במאי - בוקרשט | 26 במאי - בוקרשט |   |   |  |  |
|  |  יווןיוון |  1 |   |   | 26 במאי - בוקרשט | 26 במאי - בוקרשט |   |   |  |  |
|  |  יווןיוון |  1 |   |   |  יווןיוון |  3 |   |   |  |  |
|  | 23 במאי - בוקרשט | 23 במאי - בוקרשט |   |   |  יווןיוון |  3 |   |   |  |  |
|  | 23 במאי - בוקרשט | 23 במאי - בוקרשט |   |   |  הולנדהולנד |  0 |   |   |  |  |
|  |  הולנדהולנד |  2 |   |   |  הולנדהולנד |  0 |   |   |  |  |
|  |  הולנדהולנד |  2 |   |   |  |  |   |   | 31 במאי - בוקרשט | 31 במאי - בוקרשט |
|  |  רומניהרומניה |  1 |   |   |  |  |   |   | 31 במאי - בוקרשט | 31 במאי - בוקרשט |
|  |  רומניהרומניה |  1 |   |   |  |  |   |   |  ספרדספרד |  1 |
|  | 24 במאי - בוקרשט | 24 במאי - בוקרשט |   |   |  |  |   |   |  ספרדספרד |  1 |
|  | 24 במאי - בוקרשט | 24 במאי - בוקרשט |   |   |  |  |   |   |  יווןיוון |  0 |
|  |  ספרדספרד |  1 |   |   |  |  |   |   |  יווןיוון |  0 |
|  |  ספרדספרד |  1 |   |   | 27 במאי - בוקרשט | 27 במאי - בוקרשט |   |   |  |  |
|  |  רוסיהרוסיה |  0 |   |   | 27 במאי - בוקרשט | 27 במאי - בוקרשט |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  |  רוסיהרוסיה |  0 |   |   |  ספרדספרד |  1 |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  | 24 במאי - בוקרשט | 24 במאי - בוקרשט |   |   |  ספרדספרד |  1 |   |   |  31 במאי - בוקרשט |  31 במאי - בוקרשט |
|  | 24 במאי - בוקרשט | 24 במאי - בוקרשט |   |   |  נורווגיהנורווגיה |  0 |   |   |  31 במאי - בוקרשט |  31 במאי - בוקרשט |
|  |  נורווגיהנורווגיה |  1 |   |   |  נורווגיהנורווגיה |  0 |   |   |  הולנדהולנד |  0 |
|  |  נורווגיהנורווגיה |  1 |   |   |  |  |   |   |  הולנדהולנד |  0 |
|  |  שוודיהשוודיה |  0 |   |   |  |  |   |   |  נורווגיהנורווגיה |  2 |
|  |  שוודיהשוודיה |  0 |   |   |  |  |   |   |  נורווגיהנורווגיה |  2 |
תוצאות הטורניר > המשחק על המקום השלישי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 31 במאי 1998 | נורווגיהנורווגיה | 2 - 0 | הולנדהולנד | קוטרוצ'ני, בוקרשט |
| 31 במאי 1998 | סטפן איברסן  74', 17' |  |  | קוטרוצ'ני, בוקרשט |
תוצאות הטורניר > הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 31 במאי 1998 | ספרדספרד | 1 - 0 | יווןיוון | סטיאווה, בוקרשט |
| 31 במאי 1998 | איוואן פרס מוניוס  65' |  |  | סטיאווה, בוקרשט |
פרסים > שחקן הזהב

בתואר שחקן הזהב, הניתן לשחקן המצטיין בטורניר, זכה פרנססק ארנאו, שוערה של הנבחרת הזוכה, ספרד. ארנאו שמר על רשת נקייה לכל אורך הטורניר.
פרסים > מלך השערים

3 שערים
נורווגיה סטפן איברסן
דובאי סיטי טאוור

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים, מבנה שלא הושלם 
 מיקום:  דובאי
 מדינה:  איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות
 הקמה ובנייה
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות הייטק 
 מידות
 גובה:  2,400 מטר
 קומות:  400 
 קואורדינטות:  25°16′00″N 55°20′00″E﻿ / ﻿25.26666667°N 55.33333333°E﻿ / 25.26666667; 55.33333333
  (למפת דובאי מוגדלת) דובאי סיטי טאוור(למפת דובאי רגילה) דובאי סיטי טאוור
 
דובאי סיטי טאוור (בערבית: برج مدينة دبي)  הידוע גם בכינוי "העיר האנכית של דובאי", הוא גורד שחקים שהוצע לבנייה והוכרז ב-25 באוגוסט 2008 וגובהו המשוער יהיה 2,400 מטרים. המבנה, שתוכנן על ידי אדריכלים כדי להציג טכנולוגיות מתקדמות אפשריות בבנייה, הוא השלישי בגובהו שהוצע אי פעם אחרי האקס-סיד 4000 (4,000 מטר) והאולטימה טאוור (3,217 מטר). לכשייבנה יהיה למבנה הגבוה ביותר שנוצר על ידי אדם - פי שלושה מגובהו של בורג' ח'ליפה ופי שבעה מגובהו של בניין אמפייר סטייט.
לפי התכנון יהיו בדובאי סיטי טאוור 400 קומות ומערך מעליות ראשי שנע במהירות 200 קמ"ש. המבנה עוצב ותוכנן בהשראת מגדל אייפל כדי להתמודד עם עומסי הרוחות שפועלים עליו ויהיה בעל ליבה מרכזית לכל גובהו ומערך של שישה מבננים שעוטפים אותה ונפגשים בליבה כל 100 קומות. תכנון זה מקנה למבנה יציבות גבוהה בזכות הבסיס הרחב יחסית ופריסת העומס שיוצר המבנה על הקרקע.
צריכת החשמל המשוערת של הבניין תהיה 37,000 מגה ואט-שעה[דרושה הבהרה] והאנרגיה תסופק בין השאר מאנרגיה סולרית, תרמית ורוח.
ראו גם

מגה-מבנה
רשומה בדויה

רשומה בדויה היא מידע שגוי שמוכנס במכוון למפות, אנציקלופדיות, מילונים וספרי הדרכה, כדי לשמש מלכודות כנגד העתקות בלתי חוקיות שפוגעות בזכויות היוצרים של המוציאים לאור. הצורך בהוספת ערכים פיקטיביים נובע מכך שעל עובדות אין זכויות יוצרים, ולכן קשה להוכיח מהו מקור העובדות המובאות, בעוד שאת מקורו של מידע כוזב ניתן לאתר בקלות יחסית.
טרמינולוגיה

המונח "מאונטוויזל" (Mountweazel) לציון רשומה בדויה נטבע על ידי סופר "הניו יורקר" הנרי אלפורד במאמר שהזכיר ערך ביוגרפי פיקטיבי, אשר צוין בכוונה כמלכודת זכויות יוצרים ב-New Columbia Encyclopedia משנת 1975. הערך תיאר את ליליאן וירג'יניה מאונטוויזל כמעצבת מזרקות שהפכה לצלמת, וכתב כי מתה בפיצוץ בזמן שהייתה במשימה עבור המגזין ״Combustibles״. לכאורה, היא נודעה ברבים בזכות מאמרי הצילום שלה בנושאים יוצאי דופן, כולל אוטובוסים בניו יורק, בתי הקברות של פריז ותיבות דואר כפריות בארצות הברית.
כדי לתאר רשומה בדויה משתמשים לעיתים במונח nihilartikel, המשלב בין המילה הלטינית ״nihil״ ("כלום") לבין המילה הגרמנית ״Artikel״ ("מאמר").
דוגמאות

הערך האחרון באנציקלופדיה לאוהבי המוזיקה מ-1903 מגדיר שם פיקטיבי (zzxjoanw)  לתוף מאורי. הערך נחשף כרשומה בדויה רק בשנת 1976.
ארגלטון (אנ') היא עיירה מומצאת שהופיעה בגוגל מפות באזור לנקשייר בצפון-מערב אנגליה. חברת Tele Atlas (אנ') היא חברת מפות שהייתה ספקית של גוגל מפות. הכנסת שם העיירה הייתה דרכהּ לוודא שזכויות היוצרים שלה יישמרו, שכן אם תתגלה מפה שכוללת את שמה של העיירה הרי ברור שהועתקה ממפה שמקורה בחברה.
בישראל, חברת מפה הייתה ספקית המפות של גוגל מפות. כדי לשמור על זכויותיה שיימה החברה רחובות ברחבי הארץ. בחיפה הוסיפה החברה את שמה של עובדת בכירה לרחוב קטן בעיר, ושמה הופיע גם על שלט תחנת האוטובוס. כמו כן, הוסיפה החברה נחל פיקטיבי בשם "נחל סדן" ליד נחל פטיש.
הודלף שהמהדורה השנייה של מילון אוקספורד מכילה לפחות מילה פיקטיבית אחת, שהתגלתה מאוחר יותר כמילה "esquivalience".
דוגמאות > רשומה בדויה שהפכה לאמיתית

Agloe הייתה במקור רשומה בדויה של כפר בדיוני במדינת ניו יורק בארצות הברית. Agloe הוכנסה למפה בשנות ה-20 של המאה העשרים על ידי חברת General Drafting כמלכודת זכויות יוצרים. בשנות ה-50 של המאה העשרים נבנתה באותו המקום חנות כלבו בשם Agloe General Store ונרשמה בשם זה במרשם המקומי. מאוחר יותר, Agloe הופיעה על מפה שפרסמה חברת ראנד מקנאלי. כאשר עלתה האפשרות לתבוע את ראנד מקנאלי בגין הפרת זכויות היוצרים המשוערת שה"מלכודת" חשפה, טענה ראנד מקנאלי כי המקום הפך לאמיתי, רשום ברשומות של מדינת ניו יורק, ולכן לא ניתן לקבוע הפרה.
נכון לאפריל 2024, עדיין ניתן למצוא את Agloe General Store על מפות גוגל, אף על פי שהחנות עצמה הפסיקה לפעול מזמן.
Agloe מופיעה ברומן המסתורין הרומנטי האמריקאי "ערים של נייר" מאת ג'ון גרין ובעיבוד הקולנועי שלו.