stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שייקה פייקוב

| --- | --- |

 לידה:  5 ביולי 1937 (בן 87) כ"ו בתמוז ה'תרצ"ז תל אביב, פלשתינה (א"י) המנדט הבריטי
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  1951–2014 (כ־63 שנים)
 עיסוק:  מוזיקאי, מלחין, מעבד מוזיקלי, מנצח, פזמונאי ומשורר
 סוגה:  זמר עברי
 שפה מועדפת:  עברית
 כלי נגינה:  פסנתר, חליל, קלרינט, מנדולינה, אקורדיון
 פרסים והוקרה:  פרס אמ"י  פרס אקו"ם (דירקטוריון)
ישעיהו (שייקה) פייקוב (נולד ב-5 ביולי 1937, כ"ו בתמוז ה'תרצ"ז) הוא מוזיקאי, מלחין, פזמונאי, מעבד מוזיקלי, מנצח ומשורר ישראלי. כתב והלחין שירי ארץ ישראל, שירי מסורת וחג, שירי ילדים, שירי פסטיבלים ותחרויות זמר, מוזיקה לסרטים ועוד.
ביוגרפיה

פייקוב נולד בתל אביב לצ'רנה שעלתה לישראל מפולין ולסנדר (אלכסנדר) פייקוב אשר הפסיק את לימודי החזנות כשהצטרף לתנועת "החלוץ" ועלה מאוקראינה בשנת 1931.
בילדותו המוקדמת התגוררה המשפחה במקווה ישראל. בהיותו בן שש וחצי נפטרה אמו ובשנת 1945 עבר עם אביו לקיבוץ אשדות יעקב. אביו נישא בשנית ומנישואין אלו נולדו שני אחיו.
פייקוב סיים ב-1951 את בית הספר היסודי באשדות יעקב, וב-1955 השלים את לימודיו בתיכון בית ירח, בעמק הירדן. באשדות יעקב למד לנגן במנדולינה וצורף לתזמורת המנדולינות של הקיבוץ, ובהמשך למד לנגן באקורדיון וניגן באירועים, בחגים ובמועדים. בגיל 14 הלחין את שני שיריו הראשונים "הורה עמק הירדן" ו"שיר הלוחם" למילותיו של בן כיתתו מנחם פונדק. השירים פורסמו בחוברת "במעלה" בשנת 1951.
בשנת 1955 התגייס פייקוב לצה"ל, לנח"ל ולאחר טירונות במחנה 80 וקורס מ"כים בבית דראס החל לשרת כמ"כ במחנה 80. בזכות היכרות קודמת עם חלק מחברי צוות הווי נח"ל הוא צורף על ידי ארי הרצברג לצוות, תפקידו היה ללוות בנגינה וללמד את צוותי ההווי שירים חדשים שהולחנו, בין היתר, על ידי מרדכי זעירא ומשה וילנסקי ולהפיצם בבסיסי צה"ל. בהמשך התמנה למפקד הצוותים.
לאחר סיום שירותו הצבאי עבד כמכונאי במוסך באשדות יעקב ומאוחר יותר עבר לקיבוץ משמר השרון.
שירת במילואים בתור צפן בחפ"ק של חטיבת שריון צפונית והשתתף כלוחם במלחמת ששת הימים ובמלחמת יום הכיפורים.
פעילות מוזיקלית

פייקוב ניגן בשבתות ובחגים והפיק אירועי תרבות בקיבוץ ובהתיישבות העובדת. במהלך תקופה זו כתב מוזיקה לריקודים לכוריאוגראפית לאה ברגשטיין אשר עבדה עם להקות המחול הקיבוציות. למד קומפוזיציה אצל המלחין אבל ארליך אשר השפיע עליו רבות.
בוגר לימודי מוזיקה במכללת אורנים ובעל תעודת מורה מוסמך למוזיקה מטעם משרד החינוך. עסק בהוראת מוזיקה ונגינה במגוון כלים בבתי ספר ובמוסדות חינוך. בנוסף למד ועבד עם לאה ברגשטיין, המלחין והמעבד גיל אלדמע, והמרצים למוזיקה צבי קרן ודוד עורי. במהלך השנים ניצח על מקהלות א-קפלה, כתב ולימד יצירות קלאסיות ומודרניות[דרוש מקור]. שירו הראשון, שהוקלט והושמע ברדיו ב-1958, היה "נורית", שהולחן למילותיו של מנחם פונדק ובוצע בידי עליזה קשי.
שיריו > שירי פסטיבלים

פייקוב הרבה לכתוב לפסטיבלים שונים בשנות ה-70 וה-80:
שיריו > שירי פסטיבלים > פסטיבל שירי הילדים

פייקוב הוא שיאן הזכיות במקום הראשון ככותב לצד יורם טהרלב (שתי זכיות לכל אחד).
בנוסף הוא שיאן הזכיות במקום הראשון כמלחין לצד יאיר מילר (שלוש זכיות לכל אחד).
בין היתר כתב והלחין את:
אן דן דינו (יפה ירקוני, 1971, מקום ראשון)
לארצי יש יום הולדת (אלי גורנשטיין, 1977, מקום שלישי)
עוד יהיה טוב בארץ ישראל (דודו זכאי, 1979)
אמא (רונן בהונקר, שולה חן, 1981, מקום ראשון).
בין היתר הלחין למילים של דודו ברק את:
למה ככה (אבי טולדנו ועירית ענבי, 1970, מקום ראשון)
חג יובל אבי טולדנו, 1972, מקום שלישי)
חגיגת אביב (שוקולד מנטה מסטיק, 1974, מקום שלישי)
שיריו > שירי פסטיבלים > פסטיבל הזמר המזרחי

בואו ונשיר אחים (ששי קשת, 1971, מקום ראשון)
שיריו > שירי פסטיבלים > פסטיבל הזמר החסידי

שישו ושמחו ששי קשת (1971, מקום ראשון)
שיריו > שירי פסטיבלים > פסטיבל הזמר והפזמון

אותך (אילנה אביטל, 1977, מקום שלישי).
שיריו > שירי פסטיבלים > אירוויזיון וקדם אירוויזיון

דרך המלך (גילי וגלית, 1989, מקום 12 באירוויזיון).
שירו (יורם טהרלב, שרה'לה שרון ולהקת שירו, 1993, מקום 24 בארוויזיון)
ירושלם (רונן בהונקר, 1992, מקום שלישי בקדם ארוויזיון).
שיריו > שירי פסטיבלים > פסטיבל שירי ירושלים

תפילה לירושלים (מלי ברונשטיין)
שיריו > שירי פסטיבלים > פסטיבלים בינלאומיים

פייקוב השתתף במספר פסטיבלים בחו"ל:
לפסטיבל בצ'ילה בו השתתף מספר פעמים, הוא הלחין ב-1976 את שיר הבוקר (אלישבע, נאוה ברוכין). וב-1991 את שיר Morning Love שהושמע בפי שלומית אהרון.
שירים שלו השתתפו בהצלחה בפסטיבלים ביפן ובדרום קוריאה בתחילת שנות ה-80, עם הילד רונן בהונקר (Mother, מכל שירי אהבתי).
בנוסף לשירים שנכתבו לפסטיבלים, חוברו על ידיו שירי ילדים ושירי מסורת (ולירושלים עירך, ונזכה ונחייה) רבים נוספים.
שיריו > כותבים > דודו ברק

פייקוב הלחין שירים רבים שכתב הפזמונאי דודו ברק ביניהם:
אחיי גיבורי התהילה (אילנית)
"אנשים יש בעולם" (נירה גל וטובה קצב)
ארץ ישראל יפה (להקת פיקוד דרום)
בפרוט נבל ועוגב (אילנית)
דרך ישנה (סוזן ופרן)
חגיגת אביב (שוקולד מנטה מסטיק)
חג יובל (אבי טולדנו)
קרוב ורחוק (ששי קשת ונירה גל)
שיריו > כותבים > אלישבע

פייקוב הלחין שירים רבים שכתבה המשוררת אלישבע ביניהם:
נפשי כלתה לחרוזים (אלכסנדרה)
שיר בוקר (נאוה ברוכין)
כנטות היום (דורית ראובני)
שיריו > כותבים > כותבים נוספים

רחל (אני ואתה)
פניה ברגשטיין (ילקוטי)
לאה גולדברג (חמסין של ניסן)
יורם טהרלב (בואי נשוב אל הטנגו)
יהודה עמיחי (לאורך השדרה שאין בה איש)
אברהם שלונסקי (עד הלום)
שיריו > מבצעים > אילנית

פייקוב הלחין לאילנית שירים רבים, ביניהם:
אחיי גיבורי התהילה (דודו ברק)
ארץ (שייקה פייקוב)
בפרוט נבל ועוגב (דודו ברק)
חמסין של ניסן (לאה גולדברג)
לאורך השדרה שאין בה איש (יהודה עמיחי)
עד הלום (אברהם שלונסקי)
עיר אחרת (חיים קינן)
תבורכי (שייקה פייקוב)
שיריו > מבצעים > דודו זכאי

פייקוב חיבר והלחין לדודו זכאי שירים רבים, ביניהם:
חייכי לי בשירים
לחוף ירדן
נפגשנו שוב
עוד יהיה טוב בארץ ישראל
שירי לי
שיריו > מבצעים > ששי קשת

פייקוב הלחין כמה מלהיטיו הגדולים של ששי קשת בשנות ה-70 ביניהם:
בואו ונשיר אחים (שייקה פייקוב)
ותבוא עליכם הברכה (שייקה פייקוב)
קרוב ורחוק (דודו ברק)
שישו ושמחו (מסורתי)
שיריו > מבצעים > מבצעים נוספים

יפה ירקוני אן דן דינו
אלכסנדרה תקוות ימי
אילנה אביטל אותך
מלי ברונשטיין תפילה לירושלים
עפרה חזה כמו ציפור
אלי גורנשטיין לארצי יש יום הולדת
אילן ואילנית שיר שבת
שלישיית המעפיל בין אדם לאדם
שיריו > מבצעים > שירי מלחמות והנצחה

פייקוב שירת במילואים בתור צפן בחפ"ק של חטיבת שריון צפונית והשתתף כלוחם במלחמת ששת הימים ובמלחמת יום הכיפורים. חלק מחוויותיו מאותן מלחמות ומחוויותיהם של אחרים קיבלו ביטוי בשירים שהלחין, בהם:
אחיי גיבורי התהילה (אילנית)
בפרוט נבל ועוגב (אילנית)
נפגשנו שוב (דודו זכאי)
על כן שירי עצובים אופירה גלוסקא
אולי אולי מחר (להקת פיקוד דרום)
הארץ עוד תשקוט (שושנה דמארי)
פרח נדיר (אדם) כתב לזכרו של ארז תמיר, בנה של אשתו השלישית.
בנוסף, הוא הלחין מספר שירים ללהקת גייסות השריון במסגרת תוכנית י"ב - דיסקוטנק בהם:: אל האור וחתום באש השריון וללהקת פיקוד דרום (ארץ ישראל יפה).
שיריו > מבצעים > סרטים ותוכניות טלוויזיה

לסרט ""נורית" הלחין את "קרוב ורחוק" ו"שיר לכנרת" למילותיו של דודו ברק, בביצוע ששי קשת ונירה גל וכן את ל"אנשים יש בעולם" למילותיו של ברק בביצוע של נירה גל וטובה קצב.
הלחין את פסקול הסרט "קוראים לי שמיל", שיצא לאקרנים ב-1973..
הלחין את פסקול הסרט "רחוב 60" מ-1976, כולל השיר "להיות איתך" בביצוע עדנה גורן וששי קשת.
בסרט "נערת הפרברים" מ-1979 היה פייקוב אחראי על העיבודים, התזמור והניצוח וכתב והלחין את "כמו ציפור" ו"אמרו היכן הם ידידי", אותם ביצעה עפרה חזה.
בתחילת שנות ה-1980 נבחר לכתוב את המוזיקה עבור סדרת הטלוויזיה "המלאכיות של צ'רלי" בלוס אנג'לס, אך נאלץ לדחות את ההצעה מסיבות משפחתיות.
פרסים והוקרה

2017 פרס אמ"י על תרומה יוצאת דופן לתרבות הישראלית.
יוני 2017 אות הוקרה על מפעל חיים בזמר העברי מטעם אוניברסיטת בר-אילן במסגרת מי אני שיר ישראל.
מאי 2018 פרס אקו"ם לשנת 2017 על תרומתו הרבה ליצירה הישראלית.
אפריל 2023 ערב הוקרה ותעודת הוקרה במסגרת "פסטיבל ימי זמר תיאטרון חולון".
ספרי שיריו

ותבוא עליכם הברכה, תל אביב: אור תו, 1970.
משיריו של שייקה פייקוב, תל אביב: אור תו, 1974.
ארץ: משירי ארץ ישראל היפה; הקדמה מאת אליהו הכהן, תל אביב: ישרא-תו, 1982.
אלבומים משיריו

1974 – ארץ ישראל יפה
1975 – אן דן די נו
1975 – שיקה פייקוב / משירי ארץ ישראל היפה (חלק א)
1975 – שירת הנוער (משירי תנועת הנוער) – עיבודים כליים וקוליים, עריכה והפקה לזמרים דודו זכאי, אופירה גלוסקה, גלי עטרי ועוזי יאירי
1977 - שייקה פייקוב / שר שייקה פייקוב עם ידידיו האומנים
1978 - שייקה פייקוב / משירי ארץ ישראל היפה (חלק ב׳)
1978 – לאהוב אותך – (מילים, לחנים ועיבוד) לאילנה אביטל
1979 – שירי ארץ ישראל יפה
1984 – מכל שירי אהבתי – (מילים ולחנים) לרונן בהונקר
1999 - ארץ שנאהב אלבום
1989 – ימים יפים - (מילים, לחנים ועיבודים) לגילי נתנאל
1991 – חייכי לי בשירים: שיריו היפים של שייקה פייקוב
1994 – שם נפגשות האהבות – להיטי שנות השישים בגרסה עברית (מילים עבריות לכל השירים) לאילן טל ולאהרון סייקס
1997 – משיח - (לחנים לשירים חסידיים) לאיתן מסורי
1999 – פנטזיה - (טקסטים עבריים) לסמיר שוקרי
1999 – בשירי ארץ ישראל חלק א׳ - (מילים, לחנים ועיבודים) לצביה בר
1999 – ארץ שנאהב (אלבום כפול)
2001 – חגי ישראל: משירי שייקה פייקוב
2005 – אן-דן-די-נו: מיטב שירי הילדים של שייקה פייקוב
חיים אישיים

פייקוב היה נשוי שלוש פעמים ולו שתי בנות ונכדים.
פעילותו נפסקה במהלך שנת 2014 עקב מגבלה רפואית.
מתגורר בקיבוץ משמר השרון.
הערות שוליים

↑  תקוות ימי - דודיפדיה.
↑  סיפורו של שיר - אמא.
↑  למה ככה - סיפורו של שיר
↑  סיפורו של שיר - אותך.
↑ הוא השתתף מספר פעמים בפסטיבל בינלאומי לשירים בצ'ילה (בעיר ויניה דל מאר)
1976 - שיר הבוקר (בעברית) עם הזמרת נאוה ברוכין
1978 - לאהוב/Amor עם אילנה אביטל
1989 - Ave Maria עם גילי נתנאל
1911 - Morning love עם שלומית אהרון (זכו בפרס הגוויוטה היוקרתי), Mama עם אילנה אביטל
↑  Shlomit Aharon, Morning Love, Festival de Viña 1991, Competencia Internacional, נבדק ב-2023-07-08
↑  פרח נדיר - אדם, נבדק ב-2023-07-08
↑  מילים לשיר פרח נדיר - אדם, באתר שירונט
↑
↑  קוראים לי שמיל, באתר "ספר הקולנוע הישראלי"
↑  רחוב 60, באתר "ספר הקולנוע הישראלי"
↑  פרסי אמ"י הוענקו לרבקה מיכאלי, שייקה פייקוב וחיים טופול, באתר ynet, 17 בינואר 2017
↑  תוכנית הכנס.
↑  כנס "מי אני? שיר ישראלי!" הארבעה-עשר - תוכניית הכנס, יוני 2017, באתר אוניברסיטת בר-אילן
↑  שגיא בן נון‏, "שומר על פשטות": הרגע שבו חוה אלברשטיין ריגשה את אהוד בנאי, רשמים מטקס פרסי אקו"ם, באתר וואלה, 31 במאי 2018
↑  עיריית חולון, פסטיבל ימי זמר 2023 בתיאטרון חולון, באתר עיריית חולון - חדשות ועדכונים, ‏12-9 באפריל, חול המועד פסח
↑  יוסי חרסונסקי, קולות קלים | ארץ-ישראל היפה של פייקוב, מעריב, 23 באוקטובר 1974.
↑  ביקורת: יואב קוטנר, תקליטים | מוסיקה קלה: שייקה פייקוב – שירי א"י יפה" (ליטראטון), מעריב, טורים 1–2, 9 באוגוסט 1979.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303420905171  ISNI: 0000 0000 7057 8116  MusicBrainz: 86d45ec4-a221-40ba-bd01-6e07241de1b3  VIAF: 97345271   WorldCat (עם VIAF): 97345271
מגנט

ערך זה עוסק בגוף בעל שדה מגנטי. אם התכוונתם לאציל רב עוצמה בימי הביניים וראשית העת החדשה, ראו .
מגנטים שונים
שבבי מתכת פזורים על נייר כשתחתיו מגנט. שבבי המתכת מתרכזים לאורך 
 קווי השדה המגנטי
שרשרת אטבים הנצמדים אחד לשני בכוח מגנט ביתי פשוט, המשמש להצמדת רשימות ופתקים לדופן מקרר
מגנט, או מגנט קבוע, הוא גוף או חפץ המשרה סביבו שדה מגנטי. הוא נקרא על שם המקום בו נתגלה מחצב המושך אליו ברזל ביוון הקדומה - בקרבת מגנסיה שבאיוניה (דרום-מערב טורקיה של היום), וכונה, משום כך, ביוונית מגנס.
הסבר טכני

מגנט קבוע הוא חפץ העשוי חומר פרומגנטי כגון ניקל או ברזל שעבר תהליך של מגנוט. כל אטום בחומר פרומגנטי יוצר סביבו שדה מגנטי, והשדה המגנטי הכללי הוא סופרפוזיציה (חיבור) של השדות הללו.  כאשר סידור האטומים בחומר אקראי מבטלים שדותיהם המגנטיים זה את זה. תהליך המגנוט גורם לכך שבהשפעת שדה מגנטי חיצוני חזק המופעל לזמן מוגבל מסתדרים אטומי החומר כשהשדות המגנטיים שלהם מצביעים באותו הכיוון, ונשארים כך לאורך זמן.
עוצמת השדה המגנטי של מגנטים קבועים העשויים מסגסוגת של נאודימיום, ברזל ובור יכולה להגיע עד 1.4 טסלה. מגנטים קבועים מסגסוגת זו הם החזקים ביותר הידועים כיום.
קטבי המגנט

מאפיין מעניין של מגנט הוא העדר קיומו של מונופול מגנטי - כלומר, מגנט, בכל אורך נתון, יכיל 2 קטבים - מבנה הנקרא דיפול מגנטי. נהוג לסמן קטבי מגנט "צפון" ו"דרום" בהתאם לקטבי כדור הארץ שאליהם הם נמשכים בהשפעת השדה המגנטי של כדור הארץ. קטבים  מגנטיים בעלי סימן זהה דוחים זה את זה וקטבים בעלי סימן מנוגד מושכים זה את זה. משום כך, מגנט חופשי הנתון בתוך שדה מגנטי נוטה להסתדר במרחב כך שהשדה המגנטי שלו מנוגד בכיוונו לשדה המגנטי החיצוני (כפי שמצפן מסתובב בהשראת השדה המגנטי של כדור הארץ). מכאן נובע שהקוטב הדרומי גאוגרפית של כדור הארץ הוא הקוטב הצפוני של השדה המגנטי שלו.
ניתן לזהות קטבי מגנט על ידי שימוש באלקטרומגנט אשר קטביו ידועים על פי ”כלל יד ימין”.
כאשר חותכים או שוברים מגנט לרוחב (במיקום שבין שני הקטבים) הופך כל אחד משני החלקים למגנט בפני עצמו (בעל עוצמה פחותה) אשר לו שני קטבים מנוגדים.
היסטוריה של המחקר

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ביטול מגנטיות

מגנטיות תבוטל או תוחלש על ידי סידור אקראי של כיוון קטבי האטומים המגנטיים (Domains).
ניתן לבטל מגנטים קבועים בדרכים הבאות:
חימום המגנט מעל טמפרטורת קירי יבטל את המאפיינים המגנטיים שלו.
מגע - שפשוף של מגנט אחד כנגד אחר באופן אקראי תבטל את המגנטיות במגנט המשופשף.
קירוב והרחקת המגנט ממגנט בעל עוצמה גבוהה יותר - החלשת שדה מגנטי חיצוני חזק שמשפיע על המגנט שברצוננו להוציא ממגנוט.
הנחת המגנט בשדה מגנטי המנוגד לו לזמן ממושך תגרום לו לאבד את תכונותיו.
הלמות פטיש ו/או הרעדה - פעולות כאלו יחלישו את המגנט.
תכונות הקווים המגנטיים

קווי השדה המגנטי נסגרים על עצמם (אין להם נקודת התחלה או סוף).
קווי השדה המגנטי לא חותכים האחד את השני.
צפיפות הקווים הגדולה ביותר היא בקרבת קטבי המגנט.
זרימת השטף המגנטי מחוץ למגנט היא מצפון לדרום, ובתוכו מדרום לצפון.
ראו גם

מגנטיות
פרומגנט
פאראמגנט
דיאמגנט
השדה המגנטי של כדור הארץ
מגנטוספירה
מערך האלבך – תצורה של מגנטית שממקדת את השדה המגנטי
קווי השדה המגנטי
קליעה (אומנות)

סל קלוע של כדור פורח
קליעה היא שיטה לחיבור סיבים גמישים לצורך יצירת משטחים או חפצים קלועים. כבר בתקופה הפרה-היסטורית נעשה בקליעה שימוש ליצירת ציוד לשימוש ביתי, ציד ודיג, אכסון ושימור. במקביל לשימושים אלה, מהווה הקליעה אמצעי לביטוי באמנות סיבים.
כיסאות מחוטי פלסטיק קלועים, על מסגרת מתכת
במקור, הקליעה, נעשתה בעיקר באמצעות חומרים טבעיים מן הצומח, אך כיום היא נעשית גם באמצעות חומרים פלסטיים.
החומרים הטבעיים מן הצומח, שנעשה בהם שימוש לאורך תולדות הקליעה, מגוונים ביותר, וכוללים ענפים, גזעים (ובפרט, סיבי עצה של ערבה), קש וגבעולים אחרים, שורשים, מחטי אורן, קנים, סוף, עשב ים, יוטה, סיסל, פקעות, רפיה, במבוק ועוד. בין הצמחים, אשר חלקים שונים שלהם משמשים באופן מסורתי לצורך קליעה, ניתן למצוא את הערבה, אלון הוויסטרה, הפורסיתיה, הגפן ומינים שונים של עשבים. בתרבויות קדומות, נעשה שימוש לצורך קליעה גם בחומרים שמקורם בחי, כמו שיער או עור של בעלי חיים. מגוון ואיכות החומרים הזמינים משפיעים על טכניקות הקליעה, על סוגי הסלים וחשיבותם התרבותית והחברתית.
כמו כן נוהגים גם לקלוע מקרעי בדים שונים. למשל קולעים צמות שאותן מגלגלים למשטח ובעזרת רקמה, תפירה ביד או במכונה יוצרים מהן שטיחים' ויש הנוהגים לקלוע מבדים מגן לעריסת התינוק.
רוב חומרי הקליעה טופלו כדי להתאימם לייעודם ולעמידותם לאורך זמן. חומרים בעלי אופי סיבי יובשו בעיקר על ידי חשיפה לאוויר ולאור כדי שיישמרו. זמן הייבוש השתנה בהתאם לחומר ולאקלים - מכמה ימים עד מספר חודשים. החוזק והגמישות הן תכונות הכרחיות עבור חומרי הקליעה. תכונות אלה אובדות עם הייבוש, אך ניתן להשיבן על ידי הרטבה בזמן העבודה.
באופן מסורתי, חומרי הקליעה נצבעים על ידי צבענים המופקים משורשים, גרגירים, גזעים ועלים (ובפרט עלי תה). הצבע המתקבל תלוי בעונה ובכמות הצבען הטבעי שמופק מן הצמחים.
היסטוריה

קליעה היא הטכניקה הקדומה של האריגה. קליעה אינה מתבצעת על נול, אלא בחיבור ידני. כדי לקלוע אין צורך בכלים מיוחדים: הקליעה מתבצעת בידיים או בעזרת מחט, מסרגה או מיני עזרים כגון סליל עץ עם חור באמצעו ומסמרים בראשו, משטח נוקשה עם חריצים על קצוותיו וחור באמצעו. לאורך ההיסטוריה עסקו בקליעה גם נשים וגם גברים. לא נמצאו ממצאים לגבי התקופה בה התחילו בני האדם לקלוע, מכיוון שבקליעה משתמשים בחומרים אורגנים שמתכלים ונעלמים. חוקרים מתארכים קליעה ראשונית להומו ספיינס לפני כ-100,000 שנה. הממצאים הקדומים ביותר של קליעה הם עדויות לקליעת שיער בתרבות גרבטית פרה-היסטורית, וישנם שרידים מתקופת האבן מאוסטרליה.
טביעות ראשונות של קליעה נמצאו על גושי טין בדולני ובסטוניצ'ה ופבלוב שבצ'כיה מלפני כ-26,000 שנה. מאותה תקופה התגלו גם מספר צלמיות חרס בדמות נשים המכונות "צלמיות ונוס" בלבוש דומה לקליעה. חוקרים משערים שכלי החרס נוצרו על תבנית עשויה מקליעת צמחים, כדי שניתן לסובב את הכלי לפני המצאת האובניים. בתגליות נמצאו גם כלים כמו מחטים ומשטחים עגולים המשמשים לקליעה.
אומנות הקליעה ידועה ממצרים העתיקה, וסלי קש נמצאו בין היתר בחפירות ארכאולוגיות בפומפיי. יש חוקרים הסבורים שציור של סל קש הוא מקור האות ט' באלפבית הפיניקי 𐤈.[דרוש מקור]
חשיבותם של המוצרים הקלועים בימי קדם הייתה גדולה, והם שימשו לצורכי אחסון והובלה, ואף כמחצלות, כרשתות, כמלכודות לדיג, כמגנים וכסירות (למשל סירות גונדולה).[דרוש מקור]
השימוש בקליעה נמשך גם לאחר המהפכה התעשייתית. הקליעה המשיכה להתקיים בשימושים שונים במכרות פחם, ארגזי תחמושת במלחמות, מחצלות וסככות לחיילים ובמקומות נוספים. במחצית השנייה של המאה ה-20, עם התעוררות המודעות לאיכות הסביבה, חלה שיבה למלאכות העבר והתחדש העניין בקליעה.
שיטות הקליעה

שיטות הקליעה ברחבי העולם דומות זו לזו, למרות השוני בחומרי הגלם. ניתן לסווג אותן לכמה סוגים:
שזירת חבלים וחוטים: שזירה היא צורה של חיבור סיבים לחוטים וחבלים. זו פעולת הבסיס להכנת חפצים רבים כמו מחצלות, כלי שיט, מגורים, סלים וכלי אחסון.
כריכה: שיטה מתאימה לחומרים רכים וגמישים, נפוצה ברוב התרבויות ומשמשת לסלים ומחצלות. הכריכה היא טכניקה של תפירת חומר או חוט מוביל בצורת ספירלה וחומר אחר הנכרך ונקשר מסביבו, כדי להחזיק את סיבי החוט המוביל צמודים. החוט או החומר הסיבי המוביל קובע את צורת החפץ, צריך להיות עשוי מחומר גמיש שאפשר לכופף מבלי שיישבר (עשוי קש או סיבים ארוכים). חוטי הכריכה הקובעים את יציבות החפץ צריכים להיות יותר גמישים וחזקים מהחוט המוביל כדי שיוכלו להיכרך ולהימשך גם יחד בצורת שבלול ההולך וגדל. את התפירה אפשר לעשות עם מחט או עם כלי שנעשה בו חור כמו עצם מחודדת. התפרים צריכים להיות קרובים אחד לשני כדי להחזיק את החוט המוביל יציב במקומו וכן כדי לשמור על הקצוות של הצמחים או החומרים הקצרים מפני היפרדות. אופני הכריכה על ידי החוט המחבר יכולים לשמש בצורות שימוש שונות כגון ידיות ופתחים, או לעיצוב וקישוט לחפץ המוגמר.
קליעת חיבור אריגה: חיבור אריגה בסיסי מבוסס על חוטי שתי וחוטי ערב כאשר חוט הערב עובר לסירוגין מעל ומתחת לשתי. בקליעת חיבור אריגה נקלע מערך של ניצבים ארוכים בתשעים מעלות או באלכסון מעל ומתחת מערך דומה, בדומה לחוטי שתי וערב בחיבור ארג בד בסיסי. הקליעה של סלים בחיבור ארג בד מתבצעת בצורת ספירלה, כלומר בהמשך אחד. תוצאות קליעה בחיבור האריגה אינן יציבות ולכן משתמשים בחומרים קשים כמו זרדים, ערבות, קנים, סוף וכדומה.
קליעת שמיניות: זו השיטה הקדומה מבין שיטות הקליעה, הכוללת שני מרכיבים: תשתית של חומר המשמש כניצבים, ושני סיבים או חוטים המשמשים כקולעים. בשיטה זו מוחזקים הניצבים על ידי הסיבים הקולעים. אפשר לכסות את השתי לגמרי על ידי הערב ואפשר לחשוף אותו לשם קישוט. אפשר להשתמש בחומרים שונים שטוחים ועגולים אך הם צריכים להיות גמישים דיים כדי שאפשר יהיה להפעילם בהצלבה הדרושה בין ניצבי השתי. מקצבי הקליעה מותאמים לצורה ולתפקוד המוצר.
קליעת צמות: בשיטה זו צמה ארוכה שנקלעת ומחוברת בחוט בצורה מעגלית מהמרכז בכיוון השעון. סביב מרכז מחצלת או סביב מרכז תחתית סל ומתמשכת עד השפה. הקטעים המסובבים אוחו תוך כדי קליעה על חבל שמשמש חוט שידרה. החבל במוצר המוגמר אינו נראה ואם מוציאים את החבל המאחה, הסל או המחצלת הופכים לצמה ארוכה. בזמן הקליעה יש להקפיד על מתיחת הצמה, דבר המושג על ידי משקולות או דריכת הרגל על החלק הקלוע. איכות הקליעה דומה משני צידי המקלעת.
ממצאים מהתקופה הקדומה בארץ ישראל

הממצאים הקדומים ביותר שנמצאו בישראל אותרו במדבר יהודה. תיארוך פחמן-14 סייע לקבוע את זמן ייצורם של הפריטים הללו, ולהסיק כי מדובר בממצאים העתיקים מסוגם בעולם. הם מתוארכים לתקופה הנאוליתית - כ־7500 שנה לפנה"ס. האקלים החם והיבש בדרום סייע לשימורם.
שרידי עבודות קליעה בצורה של טביעות על טין אותרו גם במקומות אחרים בארץ, ובהם יריחו, עג'סול, אשדות יעקב ועוד. במקומות אלה הקליעה נעשתה בחומרים מן הצומח שגדל סביב מקום ההתיישבות. בארץ ישראל נמצאו חפצים קלועים ששימשו לנשיאת מזון, לאכסון, למגורים, לאיסוף מים (סל מצופה בוץ) וכן חפצים קלועים ששימשו בתקופות מלחמה כגלוסקמות לאיסוף שלדים ולקבורה. הקליעה מוזכרת במשנה ובתנ"ך רבות, והגילויים הללו עזרו להבנת כתבי חז"ל (קפיפות, צפירה, קינוב).
ממצאים מהתקופה הקדומה בארץ ישראל > יריחו

נמצאו עקבות של שתי מחצלות עגולות על רצפת טין מהתקופה הנאוליתית. המחצלות נעשו מענפי עץ תמר המצוי באזור זה.
ממצאים מהתקופה הקדומה בארץ ישראל > נחל משמר - מערת המטמון

מחצלות, סלים, כברה וחבלים שונים מן התקופה הכלקוליתית נמצאו במצב שימור מצוין. עשויים קש וגומא, מגידולי האזור עין גדי.
הכברה היא רשת בצורת קערה בעלת דופן משופע הקלועה בשיטת הכריכה, בת 9 שורות ספירליות. כל שורה עשויה אלומות נצרים המלופפות בפסי קש אשר מוכלבים בשולי השורה הסמוכה. תחתית הכברה עשויה מנצרים שטוחים בצורת רשת ארוגה שקצותיהם מוכלבים בשורה התחתונה של הדופן. המטמון נמצא עטוף במחצלת עשויה גומא. השתי מוחלף בפתיל סמוי מן העין שהושחל בנקבים שהתהוו על ידי פיצול הגומא במקום החיבור. החיבורים נעשים במקצב אחיד המוסיף יופי לקליעה וחיזוק. שפת הכברה מלופפת בחבלי קש. המחצלת נעשתה מאלומות קש בטכניקה של תפירת שמיניות בפיתולים צמודים קשורים ומחוברים בפתיל. המרחקים בין החיבורים אינו קבוע. נמצא גם חלק של מגש עם 10 שורות ספירליות עשויות קש בטכניקה של כריכה. כל שורה עשויה אלומות קש מלופפות בפסי קש משולבים בשולי השורה הסמוכה. נמצאו גם חבלים, עשויים מקש בטכניקת קליעת צמה משלושה גדילים עשויים אלומות קש.
ממצאים מהתקופה הקדומה בארץ ישראל > מצדה

במצדה התגלו סלים מנצרי דקלים דומים לסלים שנמצאו במערת האיגרות הן בחומר והן בצורה. הסל שייך לקבוצת סלים אליפטיים ועשוי בשיטת הצמה, הידיות עבות וחזקות ומקצותיהן יורדים שלושה חבלי חיזוק עד הקרקעית והשפה מסתיימת בחבל מאחה.
ממצאים מהתקופה הקדומה בארץ ישראל > נחל חבר - מערת האיגרות

במקום נמצאו כלי קיבול רבים המתוארכים לשנת 135 לספירה ושימשו לשמירת חפצים ומזונות כדי להקל על אורח החיים במקום. התנאים במקום שינו לחלק מהחפצים את ייעודם. הסלים הפכו מכלי קיבול למזון וחפצים לכלים לליקוט עצמות ושלדים והפכו לגלוסקמות בכוכי קבורה וכמו כן גם המחצלות. רוב הסלים והמחצלות עשויים מנצרי תמרים הגדלים באזור. בנוסף נמצאו תשע מחצלות ועשרים וארבעה סלים שבחלקם נמצאו שלמים וחלקם מקוטעים. רובם נתגלו בכוך הקבורה ומיעוטם במחבואי המטמונים.
את הסלים שנמצאו ניתן לחלק לקבוצות עיקריות על פי צורת קרקעיתם:
סלים עגולים – בקבוצת סלים זו ראשית הצמה קצרה יחסית וקולע הסל החל מיד בקליעה.
סלים אליפטיים – מבחינה טכנית עשייתם דומה לסלים העגולים אבל השוני בצורת הקרקעית שהיא אליפטית. בכמה מהסלים האליפטיים מספר הגדילים שבצמותיהם רב. ייתכן כי נועדו לנשיאה על גבי בהמות משא.
סלים מוארכים – צורתם צורת טרפז, בעלי בסיס צר שקרקעיתם היא ראשית הצמה. חבלי החיזוק מגיעים עד מחצית גובה הדפנות. ייתכן כי נועדו לנשיאה על גבי בהמות משא. שיטת הקליעה של הסלים והמחצלות היא בשיטת הצמות השייכת למשפחת הקיפולים (plating). בנוסף לסלי הנצרים העשויים בשיטת הצמות נמצאו כמה קטעים של סלים מזרדי איבי הנחל (rushes) העשויים בשיטת האריגה. סלים אלה ניתן לעשות במהירות אבל אינם עשויים להאריך ימים ולשאת מסעות כבדים.
במערת האגרות נמצא סל שכונה ״הסל הגלילי״ – מיוחד בצורתו וברמת עשייתו. צורת הסל גלילית והוא קלוע מזרדי ערבות. אורך הזרדים - 75–90 ס"מ. ולקרקעית שימשו זרדים קצרים יותר, כ-45 ס"מ. הסל שימש לשמירת תכשיטים וחפצים יקרי ערך. ייתכן שהיה לו מכסה שהניתן היה לנעול באמצעות סוגר ומפתח. ריבוי החיבורים החליש את הסל, אך הנצר הקולע התגבר על נקודות התורפה והוסיף לחוזק ולזקיפות הדפנות ולהפרדה בין רצועות הדגמים.
ראו גם

צמה
אמנות סיבים
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  יונית קריסטל, קליעה מדור לדור, על מסורת הקליעה בארץ, חיפה: הוצאת פרדס, 2019
↑  Juliet Bawden, Braided Rugs, Rag Rug Inspirations: New Design for Traditional Techniques, 1996, London: CASSEL, 1996, עמ' 32-33, ISBN 978-0304349098
↑  Pranali Patel, 4Safe Crib Bumper Alternatives to help Improve your Baby’s Sleep, Empirical mama, ‏31.10.2022 (באנגלית)
↑  Lis Pauldan, Dorothy T. Ratigan (ע), תרגום: Jean Olsen, Marya Zanders, Cords,Fringe, Tassels, and Pompons, CROCHET History &Technique, 1995, Loveland' Colorado USA: Interweave, 1986, עמ' 300-301, ISBN 1-883010-09-8. (באנגלית)
↑  Clifford W. Ashley, Chain and Crown Sinnets, Plat Sinnets, Solid Sinnets, THE ASHLEY BOOK OF KNOTS, 1960, London: Faber and Faber, 1944, עמ' 471-486,500,501-510,. (באנגלית)
↑  דייוויד וילי, Rare Pompeii dinner set unveiled, ‏18 ביולי 2005
↑  Donna Z. Meilach and Dee Menagh, Basketry Today with Materials from Nature, New York: .Crown publishers inc, 1979
↑  Donna Z. Meilach, A Modern Approach to Basketry with fibers and grasses, London: George Allen and Unwin LTD, 1974
↑  Virginia I. Harvey, techniques of basketry, London: Batsford LTD, 1975
↑  רות עמירן, הקרמיקה הקדומה של ארץ ישראל מראשיתה ועד חורבן בית ראשון, ירושלים: מוסד ביאליק והחברה לחקירות ארץ ישראל ועתיקותיה, 1963
↑  פסח בר אדון, מערת המטמון, הממצאים ממערות נחל משמר, ירושלים: מוסד ביאליק והחברה לחקר ארץ ישראל ועתיקותיה, 1971
↑  יגאל ידין, מצדה, ירושלים: מעריב ושקמונה, 1966
↑  יגאל ידין, הממצאים מימי בר כוכבא במערת האגרות, ירושלים: מוסד ביאליק והחברה לחקירות ארץ ישראל ועתיקותיה, 1963
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4165302-6 
קליעה בטכניקת כריכה
דוגמה לחבלים קלועים ששימשו להכנת סלים
קטעי מכלים, סלים, מחצלות ואריגים שנמצאו בנחל חבר
דוגמה לכברה מהתקופה הכלקוליתית שמוצגת במוזיאון ארץ ישראל
סל עשוי בקליעת צמה במערת האגרות - 135 לספירה
הסל הגלילי ממערת האגרות משנת 135 לספירה