כונתילת עג'רוד
הערות שוליים

↑  "Kuntillet 'Ajrud". Expedition Magazine (באנגלית). נבדק ב-2025-01-01.
↑  Christoph Uehlinger, "Visual Culture and Religion in Ancient Israel and Judah", in: Kyle H. Keimer, The Ancient Israelite World, Taylor & Francis, 2022, p. 452–454, 459
↑  Christoph Uehlinger, Distinctive or diverse? Conceptualizing ancient Israelite religion in its southern Levantine setting, Hebrew Bible and Ancient Israel 4, 2015, עמ' 14 doi: 10.1628/219222715X14343676549106
↑  Richard Hess, History of Ancient Israelite Religion, Oxford University Press, 2023. (באנגלית)
1 2 3 4 5 6 7  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 31
↑  אורנן, "הציורים מכֻּנתילת עג'רוד", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 44, 60
1 2 3  אחיטוב ואשל, "הקדמת העורכים", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 8
1 2  דבי הרשמן, אלוהים ברא את האשה - וחי איתה, כותרת ראשית, 17 במאי 1983
1 2 3  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 17
↑  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 22
↑  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 19
1 2 3  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 24
↑  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 17–18
1 2  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 27
↑  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 18
1 2 3  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 30
↑  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 30–31
↑  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 22, 26
↑  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 25, 27, 34
↑  אחיטוב, אשל ומשל, "הכתובות ופירושן", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 72
↑  אחיטוב ואשל, "דיונים ומסקנות", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 129, 131
↑  אחיטוב ואשל, "דיונים ומסקנות", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 132–133
1 2  אחיטוב ואשל, "דיונים ומסקנות", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 134
↑  נדב נאמן, לקביעת מקום מקדשיהם של ה׳ שומרון וה׳ תימן, ארץ ישראל לג, 2018, עמ' 176
↑  אחיטוב, אשל ומשל, "הכתובות ופירושן", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 100, 113
1 2  נדב נאמן, ספרים ודברי ביקורת: לה' תימן ולאשרתו, ציון פא, 2016, עמ' 513
↑  ברוך מרגלית, לסוגית "יהוה ואשרתו", בית מקרא מ, 1995, עמ' 386
↑  נדב נאמן, ספרים ודברי ביקורת: לה' תימן ולאשרתו, ציון פא, 2016, עמ' 514
↑  ברוך מרגלית, לסוגית "יהוה ואשרתו", בית מקרא מ, 1995, עמ' 387
↑  אחיטוב, אשל ומשל, "הכתובות ופירושן", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 91
↑  אחיטוב, אשל ומשל, "הכתובות ופירושן", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 99
↑  אחיטוב, אשל ומשל, "הכתובות ופירושן", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 101
↑  אחיטוב, אשל ומשל, "הכתובות ופירושן", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 111–112
↑  אחיטוב, אשל ומשל, "הכתובות ופירושן", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 93, 130
↑  אחיטוב, אשל ומשל, "הכתובות ופירושן", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 75–76
↑  מיכה, א', ד'; חבקוק, ג', ו' וי'; תהלים, י"ח, ח' = שמואל ב', כ"ב, ח'; תהלים, ס', ד'; ס"ח, ט"ז–י"ז; צ"ז, ה'; ק"ד, ל"ב ועוד
↑  אחיטוב, אשל ומשל, "הכתובות ופירושן", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 109–110
↑  אחיטוב, אשל ומשל, "הכתובות ופירושן", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 83
↑  אחיטוב ואשל, "דיונים ומסקנות", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 131
↑  אחיטוב, אשל ומשל, "הכתובות ופירושן", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 80–81, 113
↑  שופטים, ט', ל'; מלכים א', כ"ב, כ"ו = דברי הימים ב', י"ח, כ"ה; מלכים ב', כ"ג, ח'; דברי הימים ב', ל"ד, ח'
↑  אחיטוב, אשל ומשל, "הכתובות ופירושן", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 81 (ראו גם עמ' 39)
↑  אחיטוב, אשל ומשל, "הכתובות ופירושן", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 115–117
↑  אחיטוב ואשל, "דיונים ומסקנות", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 139–140
1 2 3  אחיטוב ואשל, "דיונים ומסקנות", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 140
1 2  אחיטוב ואשל, "דיונים ומסקנות", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 129
↑  אחיטוב ואשל, "דיונים ומסקנות", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 130
↑  אורנן, "הציורים מכֻּנתילת עג'רוד", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 46 (ובפירוט בכל שאר הפרק העוסק בציורים)
↑  אורנן, "הציורים מכֻּנתילת עג'רוד", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 61
↑  אורנן, "הציורים מכֻּנתילת עג'רוד", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 61–62
↑  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 32
↑  אורנן, "הציורים מכֻּנתילת עג'רוד", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 52
1 2  אורנן, "הציורים מכֻּנתילת עג'רוד", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 67
↑  אורנן, "הציורים מכֻּנתילת עג'רוד", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 68
↑  לדיון על הציור: Irit Ziffer, Portraits of Ancient Israelite Kings?, Biblical Archaeological Review 39, 2013, עמ' 41–51; ראו גם Noah Wiener, Israelite Kings Depicted in Ancient Art?, Bible History Daily (Biblical Archaeology Society), ‏13.5.2019
1 2  אורנן, "הציורים מכֻּנתילת עג'רוד", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 47
1 2 3  אורנן, "הציורים מכֻּנתילת עג'רוד", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 45
1 2  אורנן, "הציורים מכֻּנתילת עג'רוד", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 48–50
↑  אורנן, "הציורים מכֻּנתילת עג'רוד", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 52–55
1 2  אורנן, "הציורים מכֻּנתילת עג'רוד", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 56
↑  Schroer, Silvia (2018). Die Ikonographie Palastinas/Israels und der Alte Orient: eine Religionsgeschichte in Bildern, Band 4: Die Eisenzeit bis zum Beginn der achämenidischen Herrschaft (בגרמנית). Schwabe Verlag. p. 81. (ניתן להוריד גם בקישור הבא: )
↑  placage de meuble (AO 11452), באתר מוזיאון הלובר
↑  Joan E. Taylor, The Asherah, the Menorah and the Sacred Tree, Journal for the Study of the Old Testament 20, 1995-06, עמ' 47 doi: 10.1177/030908929502006602
1 2  אורנן, "הציורים מכֻּנתילת עג'רוד", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 62–63
↑  אורנן, "הציורים מכֻּנתילת עג'רוד", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 62
1 2  אורנן, "הציורים מכֻּנתילת עג'רוד", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 64
↑  Schroer, Silvia (2018). Die Ikonographie Palastinas/Israels und der Alte Orient: eine Religionsgeschichte in Bildern, Band 4: Die Eisenzeit bis zum Beginn der achämenidischen Herrschaft (בגרמנית). Schwabe Verlag. p. 562. (ניתן להוריד גם בקישור הבא: )
↑  אחיטוב ואשל, "דיונים ומסקנות", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 135–137
↑  מלכים א', ט"ו, י"ג; י"ח, י"ט; מלכים ב', כ"ג, ד'
↑  דברים, ט"ז, כ"א; שופטים, ו', כ"ה–ל'
↑  מלכים א', ט"ו, י"ג; ט"ז, ל"ג; מלכים ב', י"ח, ד'; כ"א, ג'; כ"ג, ו'
↑  אורנן, "הציורים מכֻּנתילת עג'רוד", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 65
↑  על מוטיב איקונוגרפי זה ראו גם: Schroer, Silvia (2008). Die Ikonographie Palastinas/Israels und der Alte Orient: eine Religionsgeschichte in Bildern, Band 2: Die Mittelbronzezeit (בגרמנית). Academic Press Fribourg. p. 104.
↑  על מקבילות למוטיב זה ראו: Schroer, Silvia (2018). Die Ikonographie Palastinas/Israels und der Alte Orient: eine Religionsgeschichte in Bildern, Band 4: Die Eisenzeit bis zum Beginn der achämenidischen Herrschaft (בגרמנית). Schwabe Verlag. p. 462. (ניתן להוריד גם בקישור הבא: )
↑  אורנן, "הציורים מכֻּנתילת עג'רוד", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 58
↑  אחיטוב ואשל, "דיונים ומסקנות", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 132
↑  Christoph Uehlinger, "Visual Culture and Religion in Ancient Israel and Judah", in: Kyle H. Keimer, The Ancient Israelite World, Taylor & Francis, 2022, p. 459
↑  ראו למשל מרדכי גילולה, ליהוה שמרנ ולאשרתה, שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום ג, 1978, עמ' 129–137; Brian Schmidt, The Iron Age Pithoi Drawings from Horvat Teman or Kuntillet ʿAjrud: Some New Proposals, Journal of Ancient Near Eastern Religions 2, 200ש2, עמ' 91–125 doi: 10.1163/156921202762733905
↑  Christoph Uehlinger, "Visual Culture and Religion in Ancient Israel and Judah", in: Kyle H. Keimer, The Ancient Israelite World, Taylor & Francis, 2022, p. 454
↑  אורנן, אחיטוב ואשל, "דיונים ומסקנות", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 58–60, 132
↑  לזיהוי עם בס, כולל השוואה נרחבת להופעותיו של בס בלבנט, ללא התייחסות ליהוה ואשרתו: Schroer, Silvia (2018). Die Ikonographie Palastinas/Israels und der Alte Orient: eine Religionsgeschichte in Bildern, Band 4: Die Eisenzeit bis zum Beginn der achämenidischen Herrschaft (בגרמנית). Schwabe Verlag. p. 502. (ניתן להוריד גם בקישור הבא: )
↑  אורנן, "הציורים מכֻּנתילת עג'רוד", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 60
↑  ”בְּאֹרַח רְשָׁעִים אַל תָּבֹא וְאַל תְּאַשֵּׁר (כלומר אל תלך) בְּדֶרֶךְ רָעִים” (משלי, ד', י"ד), ”עִזְבוּ פְתָאיִם וִחְיוּ וְאִשְׁרוּ (כלומר תצעדו) בְּדֶרֶךְ בִּינָה” (משלי, ט', ו'), ואף בבן סירא ד' י"ח: "ועד עת ימלא לבו בי אשוב אאשרנו וגליתי לו מסתרי", וכן תהלים, י"ז, ז'; ל"ז, ל"א; מ', ג'.
↑  ברוך מרגלית, לסוגית "יהוה ואשרתו", בית מקרא מ, 1995, עמ' 379; ראו גם צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 151
↑  אורנן, הציורים, עמ' 44–45
↑  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 25–26
↑  צבי אילן, הכברה מכונתילת עג'רוד, דבר, 16 במרץ 1979
1 2  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 33
1 2 3 4 5 6  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 34
↑  Nili Liphschitz, Timber in Ancient Israel, Emery and Claire Yass Publications in Archaeology, 2007, עמ' 99
1 2 3 4 5  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 39
1 2 3  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 37
↑  עמוס, א', א'; זכריה, י"ד, ה'
1 2  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 36–37
1 2 3 4 5 6 7  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 38
1 2 3  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 36
1 2  אחיטוב ואשל, "דיונים ומסקנות", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 124
↑  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 38, 40
↑  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 37–38
↑  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 40
↑  Palmer, Edward Henry (1871). The desert of the Exodus. London: Deighton, Bell and Co. pp. 340–341.
1 2  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 14
↑  Palmer, Edward Henry (1871). The desert of the Exodus. London: Deighton, Bell and Co. p. 422.
1 2  משל, "האתר – מבניו, ממצאיו ומהותו", בתוך לה' תימן ולאשרתו, עמ' 14–15
↑  זאב משל, מכתבים למערכת - יצא לאור דו"ח חפירות עג'רוד האתר בסיני שנחפר על ידי מתנדבי הקיבוצים, הזמן הירוק, 15 ביוני 2012
↑  צבי אילן, מצודת קודש שנחשפה במזרח סיני, דבר, 7 ביוני 1976
↑  טליה איינהורן, התקשרות בהסכמים בינלאומיים ומדיניים: הדין המצוי איננו רצוי, המשפט, ג', עמ' 367–368
↑  Hershel Shanks, Another unexpected surprise from the Egyptian revolution, The Jerusalem Post, 13 March 2011
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564044005171  GND: 1031389687  VIAF: 296137822   WorldCat (עם VIAF): 296137822 
פיענוח חלק מהשורה הראשונה של חלקי הפיטס מכונתילת עג'רוד: ”יתנו לשם [י]הוה [הת]ימן ולאשרת[ה...]”.
”[..]רכ יממ וישבעו”, ובשורה השנייה: ”היטב יהוה[..]”, כלומר "יאריכו ימים וישבעו [...] היטיב יהוה[...]". חלק מכתובת על טיח שנמצאה באתר. בהמשך השורה הראשונה (לא מוצג בתמונה), כתוב: "יהוה התימן ואשרתו".
”לעֹבַדְיָו בן עדנה בָרֻך הֻא ליהו”, כתובת על אגן אבן
העתק כתובת "לשרער" (לשר העיר) מהאתר
לוחית שנהב ועליה עגל יונק מפרה, בדומה לציורים שנמצאו בחורבת תימן, שלל אשורי שנמצא בחדתו
ציור זוג הדמויות על פיטס א', מעליהן נכתב "ליהוה שמרן ולאשרתה"