stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תחנת הרכבת צומת חולון
קווי אוטובוס לתחנה > קווים בינעירוניים

בצומת חולון ישנם מספר קווים אזוריים לראשון לציון ורחובות וקווים בינעירוניים ליישובים שונים במרכז ודרום הארץ.
תוכניות עתידיות

בעתיד צפויים לעבור בתחנה זו הקו הירוק וקו המטרו התחתי M1 של הרכבת הקלה בגוש-דן.
תמונה פנורמית של תחנת הרכבת צומת חולון
הערות שוליים

↑  נסיעת המבחן של הרכבת החשמלית בטבעת השרון, בעמוד הפייסבוק של שבתשתיות, 19 בנובמבר 2021
תרשים התחנה
זכריה מנדל בן אריה לייב

| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  ?–1706 
 פטירה:  1706 ה'תס"ו 
 חיבוריו:  באר היטב על יורה דעה וחושן משפט
 אב:  אריה לייב "הארוך" מקראקא 
 
רבי זכריה מנדל בן אריה לייב (נפטר ה'תס"ו, 1706 בערך) היה רב, פרשן ה"שולחן ערוך", מחכמי יהדות פולין בתקופת האחרונים. רבה של בלז וראש הישיבה בה ומראשי ועד ארבע ארצות.
חיבר את הספר "באר היטב" על חלקי יורה דעה וחושן משפט שבשולחן ערוך. חיבורו לחושן משפט נדפס במהדורות השו"ע הנפוצות כפי שהוא, בעוד החיבור הנפוץ היום לחלק יורה דעה נערך על ידי רבי אברהם אופנהיים על בסיס ספרו של רבי זכריה.
ביוגרפיה

בנו בכורו של הרב אריה לייב בן זכריה מנדל, רבה של קראקא. סבו מצד אמו היה רבי פישל, רבה של קראקא. גיסיו היו רבנים נודעים: רבי שמואל מפיורדא, מחבר הספר "בית שמואל", רבי יחזקיה יהושע פייבל תאומים ורבי שאול בן רבי השיל מקראקא שנשאו את שלוש אחיותיו. לאחר פטירת אביו בט"ו באייר תל"א, 25 באפריל 1671, התמנה לרבו של בית הכנסת הגבוה של עדת בוהמיה בקראקא. מקראקא עבר לטורבין, ובשנת תמ"ט (1689) התמנה כרבה של בלז, משרה בה החזיק כשבע עשרה שנה עד פטירתו.
משפחתו

מלבד יחוסו למשפחה רבנית מפורסמת, התפרסמו גם רבים מצאצאיו כמלומדים ומנהיגי ציבור. בניו ובנותיו חתניו וכלותיו היו:
רבי משה בן זכריה מנדל, שמילא את מקומו כרבה של בלז לאחר פטירתו.
רבי אריה לייב.
רבי יצחק, רבה של סקול. ואשתו חנה בת הרב חיים מייזלש.
מלכה. בנה היה הרב יששכר בר רמרז, רבה של סקול, חמיו של רבי שלום רוקח מייסד שושלת חסידות בעלז.
פריידא. בתה הייתה רבקה הענא אמו של רבי שלום רוקח.
פייגא. על מצבת בעלה רבי אייכל נכתב שהיה "ראש סנהדרי קטנה בפולין"
מירל. בעלה היה רבי אריה ליב בן נתן נטע מחכמי פולין, רבה של טרנינגרד, ורבו של הרב אריה לייב הלוי אפשטיין "בעל הפרדס". ובניה: והרב נתן נטע בן אריה לייב, אב"ד ברודי, והרב יעקב בן אריה לייב, מחבר "כֹּכב יעקב" ורבה של לוצק, אביו של ר' משה יהושע ראביטש חתנו של ר' צבי הירש מטשורטקוב.
לאחר כמה מאות שנים, גם צאצאיו נשואים לרבנים גדולים וחשובים, וביניהם הרב קנייבסקי
לקריאה נוספת

רפאל הלפרין, אטלס עץ חיים, בערכו. (חלק ז, בני ברק תשמ"ב, עמ' 137).
מאיר וונדר, אלף מרגליות, ירושלים, תשנ"ג. (מס. 684). עמ' 476–477.
הערות שוליים

↑  א"י גולדראט, "מיעוט דמות של ספרים", תגים ב, עמ' 5–30
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298032105171  VIAF: 239704177   WorldCat (עם VIAF): 239704177 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יעל למפרט

יעל למפרט (באנגלית: Yael Lempert; נולדה ב-16 בינואר 1974) היא דיפלומטית יהודית-אמריקאית, שכיהנה כשגרירת ארצות הברית בירדן. קודם לכן שירתה כסגנית עוזרת מזכיר המדינה של ארצות הברית לענייני המזרח הקרוב. למפרט, חברה בכירה בשירות החוץ של ארצות הברית בדרג צירה-קונסולית, בעבר כיהנה דה פקטו כסגנית עוזר מזכיר המדינה של ארצות הברית לענייני מצרים וצפון אפריקה, כסגנית ראש הנציגות הדיפלומטית וכממונה על היחסים של ארצות הברית בממלכה המאוחדת וכעוזרת מזכיר המדינה של ארצות הברית לענייני המזרח הקרוב דה פקטו.
ביוגרפיה

למפרט נולדה למשפחה יהודית באית'קה שבמדינת ניו יורק. היא בתם של רופא העיניים פיליפ למפרט ולסלי למפרט, היושבת במועצת המנהלים של איחוד החירויות האזרחיות בניו יורק. למפרט היא בוגרת בית הספר וולש לשירות חוץ באוניברסיטת ג'ורג'טאון.
בשנת 2008 נישאה למפרט לדיפלומט האיטלקי אנדראה קטאלנו די מלילי בשגרירות איטליה בקהיר.
בשנים 2014–2017 הייתה למפרט מנהלת בכירה במועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית לענייני ישראל, הלבנט ומצרים. ב-1 ביוני 2017 החלה את תפקידה כסגנית בפועל של עוזר מזכיר המזכירה במצרים ובצפון אפריקה. בשנת 2020 הייתה למפרט סגנית ראש הנציגות הדיפלומטית של ארצות הברית בלונדון.
כחברה במועצה לביטחון לאומי בשנתיים האחרונות לנשיאותו של ברק אובמה, עסקה למפרט במשא ומתן בין ממשל אובמה לממשלת ישראל השלושים וארבע בראשותו של בנימין נתניהו בנוגע לחבילת הסיוע הצבאי, נוסף על עבודתה בסוגיית הסכסוך הישראלי-פלסטיני. עסקת סיוע החוץ בת 38 מיליארד הדולרים, שנבנתה במשך עשור, הייתה הגדולה ביותר שארצות הברית חתמה אי פעם עם מדינה כלשהי.
בשנים 2015–2017 הייתה עוזרת מיוחדת עבור נשיא ארצות הברית.
במקור, בתום נשיאות אובמה, תכננה למפרט לשוב למקום עבודתה הישן במחלקת המדינה של ארצות הברית לאחר 20 שנה בשירות החוץ מעבר לים, אך לאחר ההשבעה של דונלד טראמפ לנשיאות ארצות הברית בינואר 2017, התבקשה למפרט להישאר בתפקידה הדיפלומטי ולדחות את שיבתה אל וושינגטון די. סי.. פקידי ממשל טראמפ סברו שניסיונה של למפרט יסייע לארצות הברית בכל הנוגע ליחסי ישראל-הפלסטינים. מיד עם ההשבעה של ג'ו ביידן לנשיאות ארצות הברית בראשית 2021, תמה כהונתו של וודי ג'ונסון (אנ') כשגריר ארצות הברית בבריטניה, ולמפרט הפכה לדיפלומטית הבכירה מטעם ארצות הברית בשגרירות האמריקאית. באוגוסט באותה שנה היא הוחלפה על ידי פיליפ ריקר (אנ').
בהמשך אותו חודש היא מונתה לעוזרת מזכיר המדינה של ארצות הברית אנתוני בלינקן לענייני המזרח הקרוב במינוי זמני והחזיקה בתפקיד על מינוי הקבע של ברברה ליף במאי 2022, ואז הפכה לסגנית של ליף.
בינואר 2023 ביידן הודיע על כוונתו למנות אותה לשגרירת ארצות הברית בירדן, בכפוף לאישור הסנאט של ארצות הברית. ב-4 במאי 2023 נערך שימוע בוועדת החוץ של הסנאט לקראת הבאת מינויה בפני מליאת הסנאט, שבתורה אישרה את המינוי ב-27 ביולי אותה שנה. ב-3 בספטמבר הגישה את כתב האמנתה לעבדאללה השני, מלך ירדן, והחלה את שירותה הדיפלומטי בעמאן. כהונתה כשגרירה הסתיימה ב-20 בינואר 2025, עם תחילת כהונתו השנייה של דונלד טראמפ כנשיא ארצות הברית.
הערות שוליים

↑  Chargé d’Affaires, a.i. Yael Lempert, באתר שגרירות ארצות הברית בממלכה המאוחדת (באנגלית)
↑  Deutch, Gabby (2024-03-18). "Meet Yael Lempert, the Jewish-American ambassador in Amman". Jewish Insider (באנגלית). נבדק ב-2024-11-14.
↑  US officials refuse meeting with Harry Dunn’s family due to ‘lawsuit’, באתר Shropshire Star‏, 5 במאי 2020 (באנגלית)
↑   ברק רביד ואמיר תיבון, טראמפ מלחיץ את הימין, שכבר מצא את מי להאשים, באתר הארץ, 24 במרץ 2017
↑  "Appointment of Ambassador Philip Reeker as Chargé d'Affaires at Embassy London". United States Department of State (באנגלית). 2021-07-15. נבדק ב-2023-02-15.
↑  "Yael Lempert". United States Department of State. נבדק ב-2023-02-15.
↑  "President Biden Announces Key Nominees". The White House. 3 בינואר 2023. נבדק ב-5 בינואר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
תחנת הרכבת נמל התעופה בן-גוריון

#invoke:תבנית מידע
תחנת הרכבת נמל התעופה בן-גוריון, המופעלת על ידי רכבת ישראל, משרתת את ציבור המשתמשים בנמל התעופה בן-גוריון, הן עובדי הנמל והן הנוסעים, וכן את הנוסעים למרכז העסקים והכנסים, איירפורט סיטי, הפועל בסמוך.
היסטוריה

תחנת הרכבת נבנתה כחלק מבניין טרמינל 3 בנתב"ג בתכנונו של אדריכל צבי לישר, משרד לישר-אלדר אדריכלים.
התחנה נפתחה ב-10 באוקטובר 2004, מספר שבועות לפני שהחל לפעול טרמינל 3, אולם הפרויקט הסתיים, לאחר השלמות ביצוע של הקבלנים בפרויקט, בשנת 2015. היא נבנתה כחלק מפרויקט A1 לבניית קו הרכבת החדש לירושלים. בתחילה התחנה שימשה כתחנת קצה לרכבות המגיעות מצפון; בהמשך נחנכה המסילה עד לתחנת הרכבת פאתי מודיעין.
בחורף של דצמבר 2013, עקב גשמים עזים, קרס קיר דופן של אפיק נחל שפירים, ומי הנחל הציפו את מנהרת שפירים בה עובדת המסילה. נגרם נזק חמור לקווי התקשורת ולמסילה עצמה והיא הושבתה למשך זמן רב.
התחנה שימשה כתחנת הקצה של קו הרכבת החדש לירושלים החל מפתיחתו של הקו ב-20 בספטמבר 2018 ועד ה-21 בדצמבר 2019 עם השלמת תשתית החשמול ופתיחת הקו עד תחנת הרכבת תל אביב – ההגנה.
התחנה נסגרה ברבעון הראשון של שנת 2020 עקב התפשטות מגפת הקורונה. אולם לאחר יותר משנה לאחר סגירת התחנה, התחנה חזרה לפעילות באפריל 2021.
מבנה התחנה

בתחנה מסילה כפולה משני צידי רציף אי - מסילה מערבית (צמודה לרציף מס' 1) ומסילה מזרחית (צמודה לרציף מס' 2). בתחנה יש מעליות, דרגנועים ומדרגות המובילים לאולמות הנוסעים בטרמינל 3. גג התחנה מתפקד כרחבת כניסה לטרמינל 3.
בספטמבר 2018 פרסה חברת SEMI ישראל תשתית חשמול עילי בתחנה (זו התחנה השנייה שחושמלה בארץ). המערכת מספקת מתח חילופין של 25 אלף וולט בתדירות של 50 הרץ. המערכת מאפשרת לציוד נייד רכבתי בעל פנטוגרף לפעול בתחנה. כיום יש לרכבת ישראל קטרי בומברדייה טראקס הגוררים קרונות דאבל דק מאותו יצרן וקרונועים חשמליים מדגם Desiro HC תוצרת סימנס.
דרומית לתחנת נתב"ג קיימת תחנה תפעולית.
תוכניות עתידיות

בעתיד תחובר המסילה המזרחית אל מערך המסילות הקיים בתחנה במחלף מסילתי, בנוסף לקו הרכבת המהיר לירושלים. עם ביצוע ההתחברות יהווה אזור נתב"ג צוואר בקבוק ברשת המסילות ולפיכך נדרש ביצוע תוכנית שדרוג לתחנה כדי להגדיל את קיבולת הרכבות, את הגמישות התפעולית ברשת המסילות ואת הנגישות לנתב"ג. בפברואר 2016 הקציב משרד התחבורה תקציב לקידום התכנון של הפרויקט. הפרויקט נמצא כעת בשלב תכנון מפורט על ידי חברת ח.פ.ת במטרה להתחיל בביצוע כבר ב-2020.
לתוכנית השדרוג עלות כוללת של כ-1.6 מיליארד ש"ח והיא כוללת הוספת שתי מסילות רכבת חדשות לאורך מקטע של 6 ק"מ דרומית לשתי המסילות הקיימות, מאזור מחלף לוד במזרח ועד אזור מושב צפריה במערב. מבנה התחנה יהיה חדש כולו והוא יחליף את המבנה הקיים. התחנה החדשה תורכב משני מבנים מקורים וממוזגים: מבנה ראשי מעל שתי המסילות הקיימות ומבנה משני מעל שתי המסילות החדשות המתוכננות. שני המבנים יחוברו באמצעות גשר הולכי רגל.
שירות הרכבות בתחנה

בתחנה עוצרות שתי רכבות בשעה בכל כיוון בקו מודיעין מרכז - תל אביב - חיפה - נהריה. לקו קיימת לעיתים חלופה מקוצרת המסתיימת ויוצאת בתחנה זו ואינה ממשיכה למודיעין.
בתחנה עוצרות שתי רכבות בשעה בכל כיוון בקו ירושלים יצחק נבון - הרצליה. בעתיד תגדל התדירות ל-3 רכבות ובעתיד הרחוק ל-5. לקו קיים גם חלופה מקוצרת שמסתיימת ויוצאת מתחנה זו ולא ממשיכנה לירושלים.
תחנה זו היא תחנת הקצה של רכבות הלילה בקו נתב"ג - תל אביב - חיפה - נהריה.
בעבר עצרו בתחנה גם הרכבות בקו באר שבע מרכז - לוד - נתב"ג - ההגנה, אולם השירות הופסק. בעתיד, עם הגדלת מספר הרכבות בין לוד לבאר שבע, צפויות חלק מהרכבות לשוב ולעבור בתחנה.
החל מ-18 בספטמבר 2022 פועלת רכבת לילה בימים ראשון, שני, שלישי וחמישי בין תחנות ירושלים יצחק נבון - נמל תעופה בן-גוריון, תל אביב סבידור מרכז - הרצליה - נתניה - חדרה מערב - בנימינה. ביום רביעי הרכבות מתחילות ומסיימות את נסיעתם בתחנת נמל תעופה בן-גוריון ולא בתחנת ירושלים-יצחק נבון.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | קו הרכבת מודיעין מרכז — נהריה   מודיעין מרכז • פאתי מודיעין • נמל התעופה בן-גוריון • תל אביב ההגנה • תל אביב השלום • תל אביב סבידור מרכז • תל אביב האוניברסיטה / אקספו • בנימינה • עתלית • חיפה חוף הכרמל • חיפה בת גלים • חיפה מרכז השמונה • מרכזית המפרץ • חוצות המפרץ • קריית חיים • קריית מוצקין • עכו • נהריה |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | קו הרכבת ירושלים יצחק נבון — הרצליה   ירושלים יצחק נבון • נמל התעופה בן-גוריון • תל אביב  ההגנה • תל אביב השלום • תל אביב סבידור מרכז • תל אביב האוניברסיטה / אקספו • הרצליה |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | קו הרכבת הלילי ירושלים יצחק נבון — בנימינה  ירושלים יצחק נבון • נמל התעופה בן-גוריון • תל אביב סבידור מרכז • הרצליה • נתניה • חדרה מערב • בנימינה |  |
קווי אוטובוס היוצאים מהתחנה

| קו | מפעיל | מסלול | מיקום | הערות נוספות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שאטל | רש"ת | טרמינל 1 - משרד הנהלה ראשי (לכיוון טרמינל 3) - חניונים (לכיוון טרמינל 3) - טרמינל 3 | קומה 0 | ♿ פנימי. ללא תשלום |
| שאטל | רש"ת | טרמינל 3 - חניון טווח ארוך | קומה 0 | ♿ פנימי. ללא תשלום |
| 9 | אגד | נתב"ג טרמינל 3 - נתב"ג טרמינל 1 - צומת אל על - כביש 453 - בית נבאללה - כביש 453 - צומת אל על - נתב"ג טרמינל 1 - נתב"ג טרמינל 3 | קומה 2 | ♿ סיבובי |
| 13 | קווים | נתב"ג טרמינל 3 - נתב"ג טרמינל 1 - צומת אל על - כביש 453 - שוהם | קומה 2 |  |
| 239 | קווים | נתב"ג טרמינל 3 - נתב"ג טרמינל 1 - ממ"ן - צומת אל על - לוד - רמלה | קומה 2 |  |
| 330 | אפיקים | נתב"ג טרמינל 3 - נתב"ג טרמינל 1 - צומת אל על - ראשון לציון - נס ציונה - יבנה - אשדוד | קומה 2 | מאסף |
| 444 | מטרופולין | נתב"ג טרמינל 3 - נתב"ג טרמינל 1 - כביש 453 - שוהם - צומת מחצבות - צומת אלעד - ראש העין - מחלף ג'לג'וליה - כפר סבא - צומת רעננה | קומה 2 | מאסף |
| 445 | מטרופולין | נתב"ג טרמינל 3 - נתב"ג טרמינל 1 - תל אביב יפו | קומה 2 | ישיר |
| 446 | מטרופולין | נתב"ג טרמינל 3 - נתב"ג טרמינל 1 - צומת אל על - יהוד - קריית אונו - פתח תקווה | קומה 2 | מאסף |
| 469 | מטרופולין | תל אביב יפו - נתב"ג טרמינל 3 - נתב"ג טרמינל 1 - קריית גת - באר שבע | קומה 2 | יוצא ממסוף 2000, פעיל בשעות הלילה בלבד. |
| 476 | קווים | לוד - נתב"ג טרמינל 3 - יהוד - תל אביב-יפו | קומה 2 | בשעות הערב בלבד |
| 485 | דרך אגד | נתב"ג טרמינל 3 - נתב"ג טרמינל 1 - ירושלים | קומה 2 | ישיר |
מקרא סימנים
♿ - אוטובוס עירוני נגיש
גלריית תמונות

התחנה בלילה עם רכבת קומתיים
התחנה ממפלס הכניסה לאולם מקבלי הפנים שמעליה
מבט אל טרמינל 3 ממזרח. במרכז התמונה נראית המסילה הנכנסת אל תחנת הרכבת מכיוון מודיעין, וחלק מהכביש המוביל על גבי גשר אל אולם הנוסעים היוצאים (משמאל למעלה)
ראו גם

תחנת הרכבת שוהם
הערות שוליים

↑  רכבת ישראל, דו"ח כספי לשנת 2015, עמוד א-33, באתר הבורסה לניירות ערך תל אביב, ‏31 דצמבר, 2015
↑  הלל פוסק, רכבת: הנזקים לא תוקנו, השיבושים יימשכו, באתר ynet, 15 בדצמבר 2013
↑  רכבת ישראל בתנופת פיתוח, הודעה לעיתונות, אורכב מאתר משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, 03 פברואר 2016
1 2  ח.פ.ת מנהלת עבור רכבת ישראל את התכנון המוקדם לפרויקט הרחבת המערך התפעולי ותחנת הרכבת בנתב"ג, בעמוד הפייסבוק של ח.פ.ת., 14 במרץ 2019
| מסילת ירושלים - גנות |
| --- | --- | --- |
| תחנות | נתב"ג • ירושלים – יצחק נבון • ירושלים - מרכז (בתכנון) • ירושלים - החאן (בתכנון) | גשר הרכבת מעל עמק איילון |
| גשרים | מעל כביש 1 (גשר 1) • גשר 2 • גשר 3 • גשר 4 • גשר 5 • עמק איילון (גשר 6) • גשר 7 •  נחל יתלה (גשר 8) • גשר 9 • עמק הארזים (גשר 10) | גשר הרכבת מעל עמק איילון |
| מנהרות | מנהרת הרכבת ליד מחלף שפירים • מנהרה 1 • מנהרה 2 • מנהרה 3 • מנהרה 3A • מנהרה 4 | גשר הרכבת מעל עמק איילון |
תרשים התחנה
תוספות למגילת אסתר

תוספות למגילת אסתר. בתרגומו של מנחם שטיין. לחצו על התמונה לדפדוף בספר מעמוד 1
תוספות למגילת אסתר הן תוספות מאוחרות המופיעות לראשונה בנוסח תרגום השבעים היווני של מגילת אסתר, והן אינן מופיעות בנוסח המסורה העברי. התוספות למגילת אסתר מופיעות בכל הנוסחים של הברית הישנה שתורגמו מנוסח תרגום השבעים היווני, וביהדות הן נחשבות כחלק מספרות הספרים החיצוניים.
תרגום השבעים היווני של מגילת אסתר כולל 280 פסוקים, של-107 מתוכם אין מקבילה בנוסח העברי. התוספות נכתבו ככל הנראה במאה ה-1 לפנה"ס ובמאה ה-1 לספירה. במשך שנים רבות נחשב כי עיקר מטרת התוספות היא לפתור שאלות תאולוגיות העולות מקריאת הספר בדרך של "השלמת מידע" בצורה שתפתור את הקשיים, אך בעקבות מחקרו של נח חכם הדעה הרווחת במחקר היא שמדובר בתוספות פרי יצירת חוגי בית חוניו שנועדו לשמש כאפולוגטיקה עבורו.
שפת המקור וזהות המחבר

ישנם חילוקי דעות באשר לשפת המקור של התוספות.
חלקן נכתבו כנראה במקור בארץ ישראל בעברית ותורגמו ליוונית, והאחרות נתחברו כנראה במצרים ביוונית ובמצרים.
החוקר אברהם כהנא סבור כי הפקודות המופיעות בספר מקורן ביוונית, בעוד תפילות מרדכי ואסתר נכתבו במקורן בעברית ואבדו.
לפי השערה זו מניחים כי הם נכתבו באלכסנדריה שבמצרים. יהודי אלכסנדריה לא הבינו כיצד בכל מגילת אסתר אין כל התייחסות לתאולוגיה ולהלכה, ולכן הוסיפו פרקים בהם אסתר המלכה מוצגת כצדיקה מתפללת, מובעת שלילה של משכב עם גויים, התייחסות לדיני כשרות, הפיכת האל לפעיל במתרחש ועוד. בעקבות מחקרו של נח חכם, נראה כי מקור התוספות בכלל בהליופוליס, בחוגי בית חוניו, ועיקרן מטרתה הייתה להעלות על נס את נאמנות היהודים לשלטון ולקדש את מקדש חוניו.
כך למשל, בתפילת אסתר המלכה, מובעת סלידתה ממשכבה עם המלך הערל, וכן סלידתה מסממני השררה: "גם אסתר המלכה נסה לעזרת אלהים כי אימת מות אחזתה ותסר את בגדי הכבוד אשר לה ותלבש בגדי אבל ומספד ותחת התמרוקים היקרים כסתה ראשה עפר ואפר ותענה את נפשה מאוד ותכס במקלעות שערותיה כל מקום שם עדי חמד, ותתפלל אל ה' אלהי ישראל ותאמר: אדני, אתה לבדך מלכנו הושיעני נא כי נשארתי לבדי באין מושיע מבלעדיך ... אתה יודע כל ותדע כי שנאתי כבוד מרעים ואתעב משכב ערל וכל נכר. אתה תדע צרתי כי תעב אתעב את אות הגאון אשר על ראשי ביום הראותי אתעבנו כבגד עדים ולא אשאנו בימי מנוחתי, אף לא אכלה אמתך משולחן המן ואת משתה המלך לא כיבדתי ויין נסכו לא שתיתי. אף לא שמחה אמתך למן היום אשר העבירוני הלום עד עתה כי אם בך ה' אלהי אברהם. ה' האדיר על הכול שמע קול אובדי תקוה והצילנו מכף שוקדי און והושיעה לי מפחדי." ניכר כי אסתר המלכה חשה תחושות קשות בענידתה את הכתר, שאמור להיות אות הגאון, והיא ממשילה אותו ל"בגד עדים" (בגד מגואל בדם).
אף שזמן חיבורן של התוספות והרקע לכתיבתן אינו אחיד, נראה כי מגמתן העיקרית היא לחזק את אופייה הדתי-יהודי של המגילה.
תוכן הספר וסגנונו

התוספות למגילת אסתר הן יצירות אגדיות עממיות המוסיפות אירועים ותיאורים דמיוניים לסיפור המגילה. הן שונות ברוחן באופן מובהק מהמגילה המקורית. כך למשל, במגילת אסתר לא נזכר האלוהים ולו פעם אחת, ואילו בתוספות נזכר האל וכינוייו ארבעים ושתיים פעמים.
בספר יש שבע תוספות שונות, שמקורן ככל הנראה שונה, אולם כולן עמדו לפני מתרגמי תרגום השבעים.
התוספת הראשונה היא חלום מרדכי  שחלם בשנה השנייה למלכות אחשוורוש.
התוספת השנייה היא פתשגן - המכתב של המלך אחשוורוש הכותב אל האחשדרפנים ואל הפחות של ממלכתו (מהודו ועד כוש וכו')  ובו פקודת ההשמדה של היהודים. ההשמדה מנומקת בכך שהיהודים אוחזים במנהגים מוזרים ומבצעים פשעים נוראים נגד הממלכה.
התוספת השלישית - תפילת מרדכי.  מרדכי מתפלל לה' בבקשה כי יציל את עמו. מרדכי מצטדק לפני ה' על כי לא השתחווה להמן ומצהיר כי לא עשה זאת מתוך גאווה או רדיפת כבוד אלא כדי לא להשתחוות למישהו מבלעדי האל.
התוספת הרביעית - תפילת אסתר. אסתר חוששת להתייצב בפני המלך - דבר הכרוך בסכנת מוות. היא מתוודה בפני האל כי היא מתעבת משכב ערל, שונאת את כתר המלכות שעל ראשה, לא אכלה מפת המן ולא שתתה מיין הנסך שלו, ומבקשת מאלוהים לעזור לה.
התוספת החמישית - אסתר לובשת מחלצות ומתייצבת עם שתי נערותיה בפני המלך אחשוורוש. אסתר מתעלפת מאימת המלך, אך הוא מתרצה ומבטיח לא לפגוע בה.
התוספת השישית - כתב ביטול גזרות ההשמדה. המלך מצהיר בפתשגן חדש כי פותה לשפוך דם נקי על ידי המן הרשע. אחשוורוש מגלה כי המן בכלל לא פרסי אלא מקדוני, ומטרתו בתוכנית השמדת היהודים הייתה להעביר את השלטון בממלכת פרס לידי המקדונים אויבי הממלכה.  המלך מדווח על תליית המן בשערי שושן הבירה, מעניק אוטונומיה ליהודים, מצווה לסייע להם במלחמה נגד אויביהם, ומורה לכל הפרסים לחגוג ברוב פאר את ניצחון היהודים. המלך מזהיר כי עיר או מדינה שלא תמלא הוראה זו תחרב בחרב ובאש ותהיה לשממה עד עולם.
התוספת השביעית מתייחסת לתוספת הראשונה. מרדכי מפענח את חלומו ומסביר כיצד התגשמו חזיונותיו. הוא אומר: "ויצילנו ה' מכל הצרות האלה... לכן עשה שני גורלות, גורל אחד לעם אלוהים וגורל אחד לכל הגויים. ויבואו שני הגורלות האלה לפני אלוהים בעת משפט ביומו ובמועדו לעם ישראל ולכל הגויים". בכך ניתן הסבר לשם החג "פורים" על שם שני גורלות, בשונה מן המסופר במגילה – על פי גורל אחד.
בסיום הספר מופיעה הצהרה המתייחסת לכל מגילת אסתר, משנת 114 לפני הספירה, המעידה כי זהו תרגומה האמיתי של המגילה שתורגמה מעברית ליוונית על ידי "ליסימכוס בן תלמי, מאנשי ירושלים".
לדעת מנחם שטרן, כל התעודות המופיעות בתוספות אינן אותנטיות.
השפעת התוספות למגילה על הספרות המדרשית

יוסף בן מתתיהו  מצטט קטעים שונים מהתוספות בספרו "קדמוניות היהודים". אלמנטים שונים מן התוספות למגילה ובמיוחד תפילת מרדכי ותפילת אסתר, מצאו ביטוי במדרשי אגדה עבריים מאוחרים יותר, כמו מדרש רבה על מגילת אסתר, מדרש לקח טוב, והתרגומים המדרשיים; תרגום ראשון ותרגום שני על מגילת אסתר. תרגום ארמי לחלק מהתוספות מתקופת הגאונים נמצא בגניזה הקהירית.
תרגומים לעברית

התרגום הראשון לעברית, נעשה על פי נוסח הוולגטה הלטיני על ידי רבי יעקב בן מכיר אבן תיבון בן המאה ה-13. תרגום נוסף (אך באיכות נמוכה) נערך על ידי זעקיל יצחק פרנקל, ופורסם בספרו "כתובים אחרונים", תחת השם "חלום מרדכי וספרי אחשוורוש"
התרגום הראשון לעברית, מהמקור היווני, נעשה בידי מנחם שטיין, והופיעו ב'הספרים החיצונים', מהדורת אברהם כהנא. שם הם נדפסו לראשונה  בכינוי "תוספות למגלת אסתר".
ראו גם

היעדרותו של אלוהים ממגילת אסתר
חלום מרדכי
לקריאה נוספת

תוספות למגלת אסתר, בתוך: הספרים החיצונים, כרך "כתובים אחרונים", מתורגמים ומפורשים על ידי א. ש. הרטום, הוצאת יבנה תל אביב. עמ' 45–58.
שמואל חגי, "אגדת אסתר אצל יהודי המזרח", מחניים פט, עמ' 64.
יאיר זקוביץ, אביגדור שנאן, "'מאת ה' הייתה זאת' – התוספות למגילת אסתר בתרגום השבעים", בתוך: גם כך לא כתוב בתנ״ך, ידיעות אחרונות, ספרי חמד, 2009, פרק כח, עמ' 316–332.
Emanuel Tov, The ‘Lucianic’ text of the canonical and apocryphal sections of Esther: a rewritten biblical book, in: The Greek and Hebrew Bible, 1999, chapter 37
Emanuel Tov,  Three strange books of the LXX: 1 Kings, Esther and Daniel  compared with similar rewritten compositions from Qumran and elsewhere, in: Hebrew Bible, Greek Bible and Qumrane, 2008, chapter 20
עדי לאון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  13 בפברואר 1975 (בן 50) תל אביב, ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל 
 שיתופי פעולה בולטים:  אייל גולן
 פרסים והוקרה:  פרס אקו"ם
 
עדי עובדיה לאון (נולד ב-13 בפברואר 1975) הוא מלחין, קלידן, יוצר, מנחה ומפיק מוזיקלי. מוכר גם כשופט בתוכנית המציאות המוזיקלית "אייל גולן קורא לך" ומשתתף תוכנית הריאליטי "האח הגדול VIP" (עונה 3).
ביוגרפיה

לאון נולד בשכונת שבזי שבתל אביב ולו שלושה אחים, וגדל בבת ים. בצעירותו, למד בקונסרבטוריון לפסנתר בעיר, שם התגלה כישרון ההלחנה שלו והחל להופיע בכל בתי הספר והאודיטוריומים בעיר.
לאון התגייס לצה"ל לשירות קרבי, אך עם זאת שוחרר בטרם עת בתקופת הטירונות עקב מצבה הכלכלי הקשה של משפחתו באותה עת.
קריירה

לאון החל להופיע באופן מקצועי, החל משנת 1993 עם הזמרים אבי ביטר וחיים אל, ובהמשך הופיע לצד אמנים רבים וביניהם הזמרת זהבה בן. לאחר פגישה עם התמלילן יוסי גיספן, הלחין את שירו "דוקטור" עבור הזמר ליאור נרקיס. השיר זכה להצלחה ולאון זכה בהכרה כמלחין והלחין להיטים רבים.
לאון משמש משנת 2004 כקלידן וכמנהל מוזיקלי של הזמר אייל גולן.
החל משנת 2011, לאון כיהן כשופט תוכנית הראליטי "אייל גולן קורא לך" בערוץ המוזיקה, לאורך כל ארבע עונותיה.
בשנת 2011, הלחין את שיר נושא התוכנית "חי בלה לה לנד".
בשנת 2010, הלחין את השיר "מי שמאמין לא מפחד" (יוסי גיספן). השיר זכה להצלחה בארץ ובעולם.
בשנת 2013, זכה לאון בפרס אקו"ם עבור הלחנת שירו של אייל גולן "סטטוס מאוהב".
בשנת 2016, זכה לאון בתואר השופט המוזיקלי מקצועי על פי בחירת הקהל בישראל.
בשנת 2017, שימש כמנטור בתוכנית הדוקו-ריאליטי "להיות זמרת" בערוץ 24.
בשנת 2019, לאון השתתף בתוכנית "האח הגדול VIP" בעונתה השלישית, והגיע למקום החמישי. עוד באותה השנה, החל להנחות את התוכנית "24 בצהריים" בערוץ 24 ביחד עם גל אוחובסקי ומעיין אדם והפך לפאנליסט קבוע בתוכנית "הדו"ח היומי" בהנחיית יעל בר זוהר. בהמשך השנה, הפיק מוזיקלית את פסטיבל "כתר המזרח", בהשתתפות צמרת הזמרים של ישראל בשיתוף עם משרד התרבות והשרה מירי רגב.
החל משנת 2017, לאון מלמד זמרים וזמרות שירה עדכנית תוך כדי הקלטת קאברים במיקס רמת סינגל. במסגרת הלימוד, נפתח עבור כל זמר וזמרת, עמוד אמן ביוטיוב ובכל שבועיים מועלה שיר חדש.
משיריו המוכרים

| אמן | שם השיר |
| --- | --- |
אייל גולן: "מלכת היופי שלי", "שמועות", "ליאם", "הלב שלי", "יפיופה", "למות מקנאה", "שומרני אל", "אישה וגם ילדה", "ג'ונגל", "מחכה לך", "מי שמאמין", "סטטוס מאוהב", "מתגעגע", "בתוך הקסם", "גשם במאי", "פעם ועוד פעם"
ליאור נרקיס: "דוקטור", "הפצצה הכי יפה", "אוהב", "הלב של העולם", "מילים שלא אמרת", "סהרורי", "קפה או סרט"
מושיק עפיה: "המילים שבלב"
זהבה בן: "חיה בשבילך", "פרחים בצבע זית"
שרית חדד: "שרה ברחובות"
רגב הוד: "אני לא מלך", "חצי עולם", "מהפך"
ירון כהן: "חולה עלייך"
חיים משה: "את הכוכב", "בן יקר שלי", "תשמרו על עצמכם"
עידן יניב: "בא הביתה", "את לא מבינה"
ישי לוי: "לכבודך", "לא אדע לאן"
אסאלה יוסף: "מלכת הלבבות"
סטאלוס ואורן חן: "אוהב אותך"
דורון מזר: "הכל באהבה"
משה פרץ: "ילד מאוהב", "נולד לאהבה"
אילן נורי: "יקרה"
מאור פיניה: "עד אלי"
דניאל בן-חיים: "מתפרפר"
שימי תבורי: כנראה שהתאהבתי"
ראם כהן: "אומר בשתיקה"
אליאל הילל: "את העולם שלי"
נתנאל: "לומר את זה פשוט"
תוכנית טלוויזיה: "חי ב-LA LA לנד"
תוכנית טלוויזיה: "להיות זמרת"
שלומי שבת, ישי לוי, חיים משה, ארקדי דוכין, יואב יצחק: "אהבתי את כולם"
חיים אישיים

לאון נשוי למלי, אב לשלושה ילדים ומתגורר בחולון.
הערות שוליים

↑  מיקי לוין, ‏עדי לאון בראיון חושפני ראשון "אני זה העם", באתר מעריב אונליין, 16 בינואר 2019
↑  "מוזיקה מזרחית זה פאן וכיף, תנו לאנשים לרקוד ולעוף על השולחנות", באתר ‏מאקו‏, 4 במרץ 2013
↑  סמדר שילוני, "האח הגדול VIP": מכאן אפשר רק לעלות, באתר ynet, 13 בינואר 2019
↑  מעוני אל פסגת המוזיקה הישראלית: עדי לאון הוא הנציג החולוני בבית 'האח הגדול', באתר מיינט חולון
↑  קרבי זה הכי? עדי לאון לא בדיוק שירת בצה"ל, באתר וואלה, 21 בינואר 2019
↑  האח הגדול VIP - עדי לאון| רשת 13, באתר חדשות 13, 12 בינואר 2019
↑  דוקטור, באתר שירונט
↑    גבי בר־חיים, אדון לאון, באתר "ידיעות אחרונות", 18 ביולי 2017
↑  ערן סויסה, אדון ליאון: ריאיון עם עדי ליאון, באתר nrg‏, 12 באפריל 2011
↑  זוהר ישראל, ‏"מי שעפתי עליו בתכנית צריך להודות לי", באתר ‏מאקו‏, 13 בדצמבר 2012
↑  אסף נבו, ‏ליאור נרקיס מטיל פצצה חדשה: "נדירה", באתר ‏מאקו‏, 12 בפברואר 2014
↑  מעיין אדם, עדי ליאון וגל אוחובסקי מצטרפים לערוץ 24 החדש, באתר Allmarketing
↑  עדי לאון, באתר גל גפן
↑  יפעת הללי, ‏לעדי לאון נולדה בת, באתר ‏מאקו‏, 21 בנובמבר 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304871505171  ISNI: 0000 0004 0280 8070  MusicBrainz: bcea2844-a793-4e0d-b690-986c84b864f6  VIAF: 298991120   WorldCat (עם VIAF): 298991120