stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נס הלחם והדגים
נס האכלת ארבעת האלפים

בעוד נס האכלת חמשת האלפים מוזכר בכל ארבע הבשורות, נס האכלת ארבעת האלפים מוזכר רק בבשורה על פי מתי ובבשורה על פי מרקוס. הנה תיאורו בבשורה על-פי מתי:
"וַיִּקְרָא יֵשׁוּעַ אֶל־תַּלְמִידָיו וַיֹּאמַר נִכְמְרוּ רַחֲמַי עַל־הָעָם כִּי־זֶה עָמְדָם עִמָּדִי שְׁלֹשֶׁת יָמִים וְאֵין לָהֶם מַה־לֶּאֱכֹל וְאֵינֶנִּי חָפֵץ לְשַׁלְּחָם רְעֵבִים פֶּן־יִתְעַלְּפוּ בַּדָּרֶךְ׃ וַיֹּאמְרוּ אֵלָיו הַתַּלְמִידִים מֵאַיִן לָנוּ בַּמִדְבָּר דֵּי־לֶחֶם לְהַשְׂבִּיעַ אֶת־הָמוֹן רַב כָּזֶה׃ וַיֹּאמֶר יֵשׁוּעַ אֲלֵיהֶם כַּמָּה כִכְּרוֹת לֶחֶם לָכֶם וַיֹּאמְרוּ שֶׁבַע וּמְעַט דָּגִים קְטַנִּים׃ וַיְצַו אֶת־הֲמוֹן הָעָם וַיֵּשְׁבוּ לָאָרֶץ׃ וַיִּקַּח אֶת־שֶׁבַע כִּכְּרוֹת הַלֶּחֶם וְאֵת הַדָּגִים וַיְבָרֶךְ וַיִּפְרֹס וַיִּתֵּן אֶל־הַתַּלְמִידִים וְהַתַּלְמִידִים נָתְנוּ לָעָם׃ וַיֹּאכְלוּ כֻלָּם וַיִּשְׂבָּעוּ וַיִּשְׂאוּ מִן־הַפְּתוֹתִים הַנּוֹתָרִים שִׁבְעָה דוּדִים מְלֵאִים׃ וְהָאֹכְלִים אַרְבַּעַת אֲלָפִים אִישׁ מִלְּבַד הַנָּשִׁים וְהַטָּף׃ וַיְשַׁלַּח אֶת־הָעָם וַיֵּרֶד בָּאֳנִיָה וַיָּבֹא אֶל־גְּבוּל מַגְדָן".
ההבדלים בין שני הניסים

שני הניסים נבדלים בעיקר בכמות כיכרות הלחם והדגים (5 כיכרות לחם ו-2 דגים בנס הראשון, 7 כיכרות לחם ומספר דגים בנס השני), כמות האנשים אותם מאכיל ישוע (5 אלפים מלבד נשים וטף בנס הראשון, 4 אלפים מלבד נשים וטף בנס השני) וכמות הסלים אותם אוספים תלמידיו של ישו בסוף הנס (12 סלים בנס הראשון, 7 סלים בנס השני).
באותה תקופה היה זה, ככל הנראה, אחד מאזורי הדיג השופעים ביותר בכנרת. הבקעה הייתה בלתי מיושבת והתאימה להתכנסות המאמינים הרבים שנהרו אחרי ישו.
בעין שבע שבצפון-מערב הכנרת, אזור התרחשות הנס, הוקמה כנסיית הלחם והדגים הקרויה על שם הנס.
ראו גם

כנסיית הלחם והדגים
הניסים של ישו
הערות שוליים

↑  אסור לפספס‏, נמצא הסבר מדעי לשני הניסים הגדולים של ישו - והכל קשור לכנרת, באתר וואלה, 4 בנובמבר 2024
↑  Yael Amitai, Ehud Strobach, David P. Hamilton, Shmuel Assouline, Ami Nishri, Tamar Zohary, Seiche-Induced Fish Kills in the Sea of Galilee—A Possible Explanation for Biblical Miracles?, Water Resources Research, ‏24 באוקטובר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529136605171  BNE: XX546525  LCCN: sh85047653 
ערך זה הוא קצרמרבנושא נצרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לוקה שטור

לוקה שטור (בסלובנית: Luka Štor; נולד ב-5 ביולי 1998 בשמפטר פרי גוריצי שבסלובניה) הוא כדורגלן סלובני המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת מכבי פתח תקווה מליגת העל הישראלית.
קריירת מועדונים

שטור שיחק במועדונים מריבור, נ.ק. אלומיני ונ.ק. בראבו במסגרת ליגת העל הסלובנית, דינמו דרזדן במסגרת הבונדסליגה השנייה והליגה הגרמנית השלישית, ואפולון לימסול מליגת העל הקפריסאית.
ב-31 בינואר 2024 חתם שטור במכבי פתח תקווה מליגת העל הישראלית.
תארים

אליפות קפריסין: 2020/2021
גביע המדינה: 2023/2024
סגנות אלוף האלופים: 2024
הערות שוליים

↑  תומר חבז, ‏רשמי: לוקה שטור חתם במכבי פתח תקווה, באתר ONE‏, 31 בינואר 2024
הפקת נפט בישראל

נפט פורץ בחלץ, 23 בספטמבר 1955
חיפושי נפט החלו בארץ ישראל בשלהי התקופה העות'מאנית. בשנת 1955 התגלה השדה הראשון בחלץ. במשך יותר מ-50 שנה היה זה השדה הפעיל היחיד, שבו התקיימה הפקה מסחרית של נפט. מאגרי גז טבעי, המהווה תחליף חלקי לנפט, בהיקף ניכר, נתגלו בעשור הראשון של המאה ה-21 בים התיכון מול חופי אשקלון ומול חופי חיפה.
למדינת ישראל מוטיבציה גבוהה להשקיע בחיפושי נפט ובהפקתו, לא רק עקב היתרון הכלכלי אלא גם עקב:
הימצאותו של חלק ניכר מהנפט בעולם בידי מדינות ערביות שאינן מקיימות יחסים דיפלומטיים עם ישראל.
עצם היותה של ישראל במזרח התיכון, עובדה המהווה יסוד סביר להניח כי אי שם מתחת לאדמתה ייתכנו מרבצי נפט.
מצבה הפוליטי הבעייתי של מדינת ישראל, הגורם לרצון להקטין את התלות בשאר מדינות העולם.
היסטוריה > ראשית החיפושים ושדה חלץ

יוזמה ראשונה לחיפושי נפט בארץ ישראל התקיימה כבר ב־1914 על ידי חברת הנפט האמריקאית סטנדרד אויל אוף ניו יורק, שרכשה 15 זיכיונות לחיפוש נפט לפני פרוץ מלחמת העולם הראשונה ו־49 נוספים נמצאו בשלבי משא ומתן שונים עם פריצתה. אולם המיזם נעצר עקב המלחמה. לאחר כיבוש ארץ ישראל בידי הבריטים הפעילה החברה ומחלקת המדינה של ארצות הברית לחץ על הבריטים לאפשר פיתוח זכיינותיהם, אך לבסוף ויתרה החברה על מאמצים אלו, ככל הנראה בעקבות היותה לשותף בחברת הנפט הטורקית והתחייבותה להימנע מחיפושי נפט עצמאיים בשטחי האימפריה העות'מאנית לשעבר שלא בשיתוף החברה. בשנת 1933 ערכה ממשלת המנדט סקר גאולוגי במסגרתו התגלתה אפשרות לקיומו של שדה נפט באדמות הכפר חוליקאת (כיום חלץ בנגב הצפוני מצפון לשדרות) בשכבות מתקופה היורה. חברת הנפט העיראקית (Iraq Petroleum Company) שהייתה חברת-בת של BP, קיבלה את הזיכיון והחלה לקדוח במקום. בשל קשיים טכניים, פרוץ המרד הערבי הגדול ופרוץ מלחמת העולם השנייה, נעצרו העבודות שוב ושוב ולא חודשו לאחר 1947. נפט או סימני נפט נתגלו גם בכורנוב (ממשית) וים המלח (באזור סדום).
בשנת 1952 נחקק בישראל חוק הנפט, לפיו הועברו כל הזיכיונות הבריטיים לידי המדינה. בשנת 1953 שבע חברות שונות קיבלו מהמדינה רישיונות לחיפוש נפט, שלוש חברות שנרשמו בישראל וארבע חברות מארצות הברית וקנדה. כמו כן המדינה חולקה לארבעה אזורי חיפושים, ולכל חברה הותר לקבל עד שלושה רישיונות בכל אזור חיפוש. והוצאו 31 רישיונות חיפוש. כדי לעודד את חיפושי הנפט, על פי חוק הנפט, שילמו החברות למדינה רק 12.5% תמלוגים ומס הכנסה בשיעור של מחצית מרווחי החברה, כמו כן שילמו חברות הנפט 5 לירות עבור כל דונם כדמי השכרת שדה הנפט.
ב-2 בנובמבר 1953 החל הקידוח הראשון לחיפושי נפט שנערך במדינת ישראל ליד סדום ונקרא "מזל 1". על ידי שתי חברות לחיפושי נפט, "לפידות - חברה ישראלית לנפט בע"מ", שהוקמה בשנת 1952 על ידי אמפל - אמריקן ישראל קורפוריישן, וחברת מקורות, וחברת "מחפשי נפט בישראל בע"מ" שהוקמה על ידי סולל בונה, יקותיאל פדרמן ומשקיעים נוספים. שתי החברות הקימו שותפות בשם "מצדה" בקידוח נמצא מים ולא נפט והשותפות המשיכה בקידוחים נוספים בהר הנגב ובנגב המערבי. ב-1954, בוצע קידוח ליד קיבוץ בארי שהגיעה לעומק 4 ק"מ ללא תוצאות והופסק. באוגוסט 1955 החל בקידוח בסמוך לכפר הערבי חוליקאת. בערב יום ה‘ 22 בספטמבר 1955 נמצא נפט בקידוח ובבוקר יום שישי, הוצאו צינורות הקידוח ונפט פרץ מעומק של 1,515 מטרים. ב-25 בנובמבר 1955 הגיעה לראשונה נפט משדה הנפט חלץ לבתי הזיקוק לנפט בחיפה. בהמשך נמצא נפט בסמוך בקיבוץ ברור חיל ("שדה ברור") בקידוח "ברור 2" ביוני 1957, והוחל מיד בהפקת הנפט. כמו כן נמצא נפט מצפון בסמוך לכוכב מיכאל ("שדה כוכב"). בשנת 1965 סיפקו שדה ברור יחד עם שדה חלץ וכוכב הסמוכים 10% מתצרוכת הנפט של מדינת ישראל. תפוקת השיא הייתה בתחילת 1966 כ-5,000 חביות נפט ליום.
משדה הנפט חלץ, שהיקפו 229.6 אלף דונם, הופקו עד שנת 2003 כ-17.2 מיליון חביות נפט בשווי של 450 מיליון דולר, מתוך פוטנציאל של כ-19 מיליון חביות, אחוז זעיר מסך הצריכה השוטפת במדינה. אולם ההצלחה הראשונית הביאה לתנופה של חיפושי נפט בכל רחבי מדינת ישראל.
היסטוריה > אבו רודס

לאחר מלחמת ששת הימים השתלטה ישראל על שדות הנפט של אבו רודס ומתקני השינוע של א-טור שבדרום סיני והפיקה נפט לשימושה, תפוקת הנפט הספיקה לכמחצית מהתצרוכת הארצית. בין מלחמת ששת הימים למלחמת יום כיפור הופעל השדה על ידי חברת נתיבי נפט ובמקום אף הוקם יישוב עבור העובדים בשם "שלהבת". במלחמת יום כיפור פונו המתקנים והיישוב ולא אויש שנית. במסגרת הסכם ההפרדה משנת 1975 הוחזרו הבארות למצרים.
היסטוריה > שדה "עלמה"

ב-1977 החלה שאיבת נפט ממעמקי מפרץ סואץ, מדרום לא-טור. באוגוסט 1979, חודשים ספורים לפני פינוי האזור, עמד קצב ההפקה של שדה "עלמה" על 40 אלף חביות נפט ביממה, כרבע מתצרוכת הנפט של ישראל.
היסטוריה > חיפושי נפט בישראל לאחר חלץ

במשך 50 שנותיה הראשונות של מדינת ישראל נעשו ניסיונות נוספים למציאת נפט, בהתחלה על ידי החברה הממשלתית חנ"ל, ולאחר מכן גם על ידי חברות ממשלתיות (כגון נפטא) ופרטיות (כגון דלק קידוחים) שגייסו הון בבורסה. ניסיונות אלו לא הביאו למציאת נפט בכמויות מסחריות, ולכן לא הפסיקו את תלותה של ישראל באספקת נפט חיצונית.
מספר קידוחי הנפט הגיע לשיאו בשנות ה-80 של המאה ה-20, כאשר בשנת 1983 לבדה בוצעו 39 קידוחים לחיפושי נפט בכל רחבי המדינה.
התחום משך גם ספקולנטים כגון חברת יואל וישראמקו של יוסף (ג'ו) אלמליח שגייסה בין השנים 1982–1994 כחצי מיליארד שקל מהציבור בבורסה ובסדרה של עסקאות. בין השאר ביצעו את הקידוחים הימים הראשונים בישראל. אלמליח מכר את החברות תמורת 17 מיליון דולר מבלי להפיק נפט ועזב לארצות הברית. משקיעים פרטיים אחרים הפסידו הון רב בתחום חיפושי הנפט.
בקידוחי נפט באשדוד בסוף שנות ה-70 של המאה ה-20 הופק נפט לתקופה קצרה מקידוח "אשדוד 2" ו"אשדוד 5", במקום נתגלה גם גז טבעי שלא הופק.
בקידוחי צוק תמרור בדרום מדבר יהודה נמצא נפט לראשונה ב-1981 והופקו כ-8,000 חביות נפט בקידוח "צוק תמרור 1". מקידוח "צוק תמרור 3" הופקו כ-120,000 חביות בין 1996 ל-1999 ושוב במשך תקופה קצרה ב-2010.
החל מאמצע שנות ה-90 של המאה ה-20 ערכה גבעות עולם חיפושי נפט קידוחי נפט בשדה הנפט מגד שבאזור ראש העין. בסוף 2009 דיווחה השותפות כי גילתה מצבור נפט בקידוח מגד 5. הפקה מסחרית שלו החלה בנובמבר 2011. בחודש יוני 2011 הודיעה גבעות עולם כי השיגה הפקה יציבה של 800 חביות נפט ליום בתפוקה ממקטע אחד בלבד של הקידוח. מומחים בינלאומיים חיצוניים העריכו את פוטנציאל ההפקה של השדה.
בשנת 2004 הופקו במדינת ישראל 3,200 חביות נפט ליום, פחות מ-0.004% מתפוקת הנפט העולמית. באותה שנה צרכה המדינה רבע מיליון חביות נפט ליום, המהוות כ-0.3% מצריכת הנפט העולמית.
היסטוריה > גילוי מרבצי הגז הטבעי

מאגר הגז הטבעי הראשון, "ראש זוהר", התגלה בשנת 1958, על ידי חברת הנפט לישראל (חנ"ל) חברת בת של חברת נפטא, שהייתה אז חברה ממשלתית גילוי הגז בשדה זוהר היה הראשון מסוגו באזור מזרח הים התיכון ובנוסף היה שדה הגז הגדול ביותר בישראל עד לגילוי שדות הגז הטבעי באגן הים התיכון בשנות האלפיים. הערכת נפח הגז בשדה הייתה במקור כ-59 מיליארד רגל קוב. בהמשך התגלו בסמוך שני שדות קטנים נוספים, שדה "כידוד" ושדה "קנאים", שמהם גם הופק גז.
מאגרי גז טבעי המהווה תחליף חלקי לנפט, בהיקף ניכר, נתגלו בעשור הראשון של המאה ה-21 בים התיכון מול חופי אשקלון ומול חופי חיפה. תגלית זו מבשרת על שינוי יסודי במצב משק האנרגיה בישראל, ובכלל זה הפחתה של התלות הישראלית באספקת נפט מבחוץ והפחתה משמעותית של הוצאות המשק על דלקים למיניהם. גז טבעי זול בהרבה מנפט, ומזהם פחות. הגז משמש תחליף למזוט בהפקת חשמל בתחנות כוח, וכן הוא מחליף תזקיקי נפט בהפקת אנרגיה המשמשת את צרכני האנרגיה הגדולים, ובהם: בתי הזיקוק, מפעלי ים המלח, ומתקני התפלת מים.
בניסיון למזעור התלות בנפט משתמשת חברת החשמל בתחנות כוח המופעלות בפחם, עקב מחירו הנמוך יחסית של הפחם. תחנת הכוח אשכול שבאשדוד הוסבה לשימוש בגז טבעי.
חקיקה

להסדרת חיפושי הנפט בישראל נחקק בשנת 1952 חוק הנפט. החוק תוקן בשני תיקונים עיקריים, ב-1965 וב-1989. החוק מסדיר את זכויותיהן וחובותיהן של חברות לחיפוש והפקת נפט, גז טבעי ודלקים נוספים, וכולל התייחסות לנושא התמלוגים ממשאבי הטבע במדינת ישראל.
בשנת 2010 הוקמה הוועדה לבחינת המדיניות הפיסקאלית בנושא משאבי נפט וגז בישראל (ועדת ששינסקי), על מנת לבחון את נטל המס הראוי על הפקת נפט וגז טבעי בישראל (כולל המים הכלכליים שלה). בעקבות המלצות הוועדה להגדלת חלקה של המדינה ברווחים מהפקת נפט בישראל, נחקק חוק מיסוי רווחי נפט, התשע"א-2011, ובוטלה התקנה המתירה ניכוי אזילה.
באוגוסט 2021, בוועידת האנרגיה השישית לאנרגיה וכלכלה, שרת האנרגיה קארין אלהרר הצהירה שהמדינה לא תעניק יותר זיכיונות לחיפושי נפט ביבשה. למרות הכרזה זו, אישר משרד האנרגיה זמן קצר לאחר מכן את הארכת זיכיון "איה" לחיפוש נפט וגז באילת ובערבה.. שרת האנרגיה הצדיקה את הארכת הזיכיון באמרה שמדובר ברישיון ישן שעומד בתוקפו.
לקריאה נוספת

בצלאל לביא, הזהב השחור בארץ ישראל, הוצאת כרמל, 1999
הערות שוליים

1 2  הרצל פישמן, פרק מפרשת זיכיונות הנפט בארץ ישראל, המזרח החדש 2, חוברות 1–4, אוקטובר 1950 / חשון תשי"א
↑  דייויד סלע, מתחילים חיפושי הנפט, באתר ישראל היום, 29 במרץ 2023
↑  נתן דונוביץ', נפט: אוצר במעמקי אדמת ישראל?, הארץ, 30 באפריל 1951
↑  7 חברות יפתחו בקידוחי נפט, הצופה, 3 בספטמבר 1953
↑  נרשמה חברת נפט שלישית, מעריב, 22 באוקטובר 1952
↑  הוצאו 31 רשיונות לחיפושי־נפט, דבר, 30 במרץ 1953
↑  אחמול הוחל בקידוח נפט הראשון בארץ, על המשמר, 3 בנובמבר 1953
↑  פילוג רציני בהנהלת "מצדה" מסכן מליונים שכבר הושקעו בחיפושי נפט, חרות, 2 באוקטובר 1957
↑  מחפשים נפט ומוצאים מים, על המשמר, 13 באוגוסט 1954
↑  יופסקו קידוחי־הנפט בבארי הגיעו לעומק 4 ק"מ ללא תוצאות, למרחב, 7 בפברואר 1955
↑  קידוח נפט חדש ליד חוליקאת, דבר, 23 באוגוסט 1955
↑  הד חזק בעולם לגילוי הנפט בישראל, דבר, 25 בספטמבר 1955
↑  מיכליות ראשונות של נפט מחלץ הניעו לבתי הזיקוק בחיפה, קול העם, 27 בנובמבר 1955
↑  דב גולדשטיין, "הזהב השחור" בא לברור חיל, נפט מאיכות בינלאומית טובה זרם לואדיות, מעריב, 9 ביוני 1957
↑  שדה נפט חדש בברור חיל, קול העם, 9 ביוני 1957
↑  נפט מברור חיל - תוד שבועיים, מעריב, 16 ביוני 1957
↑  . 10% מצריכת הנפט - מתפוקה מקומית, הצופה, 11 באפריל 1965
↑  תפוקת שיא של נפט בינואר בשדות "לפידות", דבר, 7 בפברואר 1966
↑  עמירם כהן, לפידות מחדשת קידוחי נפט וגז בשדה חלץ, באתר הארץ, 16 באוקטובר 2003
↑  שלמה שפיר, 50,000 חביות נפט ליום נשאבות על ידי ישראל בסיני, דבר, 3 באוקטובר 1967
↑  דויד מושיוב, שדה עלמה מפיק 1/4 מצריכת ישראל, דבר, 3 באוגוסט 1979
↑  בל"ל ו"כלל" משקיעים בחיפושי נפט, דבר, 14 באפריל 1980
↑  עודד שורר, 39 קידוחים של תקווה, מעריב, 10 במאי 1983
↑  עודד שורר ויואב יצחק, 14 מיליון דולר ירדו לטימיון בקידוח ים 1, מעריב, 26 ביוני 1989
↑  שי שלו, ‏ת"א-אלכסנדריה: ג'ו אלמליח גייס 122 מ' ד' לחברת נדל"ן בארה"ב, באתר גלובס, 21 ביולי 1997
↑  עודד שורר, גדלה תפוקת הנפט ב"אשדוד 5" ובאשדוד 2", מעריב, 20 באוגוסט 1979
↑  עודד שורר, רק 40 חביות בבארות הנפט באשדוד, מעריב, 30 באוקטובר 1979
↑  גז מתאן פרץ בלחצים טובים בקידוח ליד "אשדוד 2", מעריב, 18 בנובמבר 1976
↑  עזרא ינוב, קידוח "צוק תמרור" 1 מפיק 90 חביות נפט ליום, מעריב, 22 בדצמבר 1982
↑  חנ"ל - 130 חביות ליום בצוק תמרור, באתר גלובס, 27 בנובמבר 1996
↑  דוד חיון, ‏חנ"ל-ים המלח מחלקת רווחים מקידוחי נפט ברבעון השני, באתר גלובס, 6 באוגוסט 1997
↑  רם עוזרי, נחתם הסכם למכירת 160 חביות נפט ביום מקידוח צוק תמרור 3 בים במלח, באתר TheMarker‏, 6 באוקטובר 2010
↑  Meged Field Reserve Classification
↑  נאום התקציב של שר האוצר - יוזלו ההוצאות לדלק, דבר, 6 בינואר 1959.
↑  נפטא תמשיך במאמציה לאתר עורק גז ב"ראש זוהר", דבר, 13 במאי 1959.
↑  גיא ליברמן, ‏שרת האנרגיה: מפסיקים מתן רישיונות לחיפושי נפט בישראל, באתר גלובס, 31 באוגוסט 2021
↑  בקשה להארכת תוקף לרשיון 413-איה, באתר gov.il משרד האנרגיה והתשתיות, ‏6.2.2022
↑  רשיון "איה" 413, באתר gov.il משרד האנרגיה והתשתיות, ‏17.2.2019
↑  שני אשכנזי, ‏למרות הצהרות אלהרר, רישיון חיפושי הנפט בערבה הוארך, באתר גלובס, 9 בפברואר 2022
שדה מגד של שותפות "גבעות עולם", 2011
האח הגדול VIP עונה 3

| --- | --- |

סמליל העונה
 סוגה:  תוכנית מציאות
 בימוי:  רועי עוז ("האח הגדול")
 מנחים:  לירון ויצמן גיא זו-ארץ
 זוכים:  אסף גורן
 פרסים:  250,000 ש"ח
 ארץ מקור:  ישראל 
 שפות:  עברית
 הפקה
 אתר צילומים:  בית האח הגדול, קריית התקשורת נווה אילן
 אורך פרק:  90–120 דקות (ברוטו)
 שידור
 רשת שידור:  רשת 13  האח הגדול LIVE (ערוץ 26)
 תקופת שידור מקורית:  12 בינואר 2019 – 2 במרץ 2019
 קישורים חיצוניים
 אתר התוכנית
 
 → עונת VIP שנייהעונת VIP רביעית ←
 
האח הגדול VIP עונה 3 היא עונת ה-VIP השלישית של תוכנית המציאות "האח הגדול", והעונה השנייה של התוכנית במצטבר ששודרה ברשת 13. העונה שודרה החל מ-12 בינואר 2019. הגמר נערך ב-2 במרץ, ובסופו ניצח הדייר אסף גורן. את העונה הנחו גיא זו-ארץ ולירון ויצמן
הנחה את העונה גיא זו-ארץ, כשעד ל-17 בפברואר, עת יצאה לחופשת לידה, הייתה לצידו לירון ויצמן.
על העונה

בעונה זו, הראשונה ל-VIP ששודרה ברשת 13, גיא זו-ארץ החליף את מנחי העונה הקודמת, עפר שכטר ואסי ישראלוף, שהיו לצידה של לירון ויצמן. ב-16 בפברואר הנחתה ויצמן את התוכנית בפעם האחרונה, לפני שיצאה לחופשת לידה, מה שהביא את זו-ארץ להנחיית יחיד, דבר שכמעט ולא נעשה ב"אח הגדול" הישראלי על כל עונותיו.
בעונה זו נערכו "תוכניות ההצלה", בדומה ל"משחקי האח" בעונות קודמות, שבהן המנצח ניצל מרשימת ההדחה, ובחר את מי מהדיירים להכניס לרשימת ההדחה במקומו. בשונה מ"משחקי האח", ניתנה גם אפשרות שדייר שלא ייצא מרשימת ההדחה, יוכל להוסיף אליה דייר נוסף.
שידור העונה נמשך 50 ימים והוא הסתיים ב-2 במרץ. בכך, הייתה זאת "עונת ה-VIP" הארוכה ביותר ששודרה בגרסה הישראלית של "האח הגדול". פרק פתיחת העונה זכה לרייטינג של 27.4%.
דיירי הבית

רשימת 15 הדיירים שנכנסו לבית האח הגדול לפי סדר כניסתם:
עדי לאון – בן 43, נשוי +3, מחולון, מלחין
הישאם סלימאן – בן 41, נשוי +3, מנוף הגליל, שחקן
אורלי רביבו – בת 42, רווקה, מתל אביב, ניהול ושיווק
בן זיני – בן 22, בזוגיות, מתל אביב, כוכב רשת
נרי ליבנה – בת 65, גרושה +3, מתל אביב, עיתונאית
אביבה תבורי – בת 45, גרושה +4, מתל אביב, אשת טלוויזיה
לירן שטראובר – בן 44, גרוש בשנית +3, מיגל, כדורגלן עבר
עדן יוחנן – בת 29, רווקה, מתל אביב, דוגמנית
אסף גורן – בן 27, רווק, מלוס אנג'לס, רקדן ברייקדאנס
ויקי קנפו – בת 59, גרושה +3, ממצפה רמון, פעילה חברתית
רומי נסט – בת 22, רווקה, מרמת השרון, דוגמנית
גילי מוסינזון – בן 40, גרוש +2, מתל אביב, כדורסלן עבר
נטלי דדון – בת 35, רווקה +1, מתל אביב, דוגמנית
אורי גרוס – בן 44, בזוגיות +2, מתל אביב, תסריטאי
שי חי – בן 35, נשוי בשנית +2, מרמת השרון, אמן לחימה
התרחשויות בולטות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
שינויים באופן המשחק

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
משימות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
משימת הביוב – ביום ה-1, עדי, הדייר הראשון שנכנס לבית, קיבל מהאח הגדול משימה סודית. במשימה קיבל את הזכות לבחור איפה יגורו הדיירים הנכנסים: בבית או בביוב. בסוף ערב הפתיחה, עדי היה צריך לקבל החלטה: להיכנס לביוב ולקבל חסינות, או להיכנס לבית ללא חסינות, ובחר להיכנס לבית. לאחר מכן, במהלך יומיים, התבקש לבצע מגוון החלטות, כמו: לקבוע מי יהיו שני הדיירים מהביוב שייבשלו ארוחת בוקר לדיירי הבית, לקבוע מי יצטרך לשנות את שמו ל"מויישה" ולגור בפח, ולקבוע מי הדיירים שייתחלפו במקומם בין הבתים. במהלך המשימה דיירי הבית חשבו שההחלטות מתבצעות מתוך מזל, עד שהאח הגדול חשף ללא ידיעתו של עדי, אותו, בוחר מי הדיירים שייתחלפו במקומם בין הבתים. בשלב זה המשימה עברה לידיים של הדיירים שהיו צריכים להתנהג כרגיל ולא לחשוף לעדי שהם יודעים על המשימה, תוך כדי שהוא חושב שהמשימה מתנהלת כרגיל. דיירי הבית עמדו במשימה וקיבלו תקציב מותרות. בסוף המשימה כל דיירי הביוב עברו לבית האח הגדול.
|  | התחלה | החלפה I‏ | החלפה II‏ |
| --- | --- | --- | --- |
| עדי | בית | ביוב | בית |
אסף: ביוב
| אביבה | ביוב | בית | בית |
בן: ביוב
עדן: בית
גילי: בית
| הישאם | בית | בית | הביוב |
לירן: בית
| נטלי | בית | בית | ביוב |
נרי: בית
| אורי | ביוב | ביוב | בית |
אורלי: ביוב
רומי: ביוב
שי: ביוב
ויקי: בית
↑  דיירי הבית התחילו בבית שעדי בחר להם.
↑  ביום השני החליפו אביבה ועדי את מקומם, משום שאביבה התקשתה לחיות בביוב, ומשום שעדי התנדב להחליף את מקומו בבית האח הגדול עם אביבה.
↑  ביום השלישי האח הגדול ביקש מעדי להחליף דייר אחד או יותר מהביוב עם דייר אחד או יותר מהבית. הוא החליף את עצמו ואורי מהביוב עם נטלי והישאם מהבית.
טבלת הדחות

| --- | --- |
: חסינות לדייר המעמיד
: מועמדות אוטומטית להדחה, ללא כל הסתמכות על מס' העמדות מסוימות
: דייר זה יכול להכניס דייר אחר לרשימת ההדחה באופן אוטומטי
↑  שי ניצח בתוכנית ההצלה, וכתוצאה מכך יצא מרשימת ההדחה והכניס את עדן ונטלי.
↑  נרי ניצחה בתוכנית ההצלה, וכתוצאה מכך יצאה מרשימת ההדחה והכניסה את עדי.
↑  בשבוע זה, כחלק ממשימת בחירת הקהל, הצופים בחרו שדיירי הבית יעמידו להדחה באופן פומבי.
↑  בהדחה המזויפת שהתקיימה, אסף "הודח" ויצא מהבית. בהמשך נודע לו כי לא הודח, אלא קיבל חסינות מהצופים ונשלח לסוויטה מבודדת ללא ידיעת דיירי הבית.
1 2  בשבוע זה לא התקיימה "תוכנית הצלה".
↑  עדי ניצח בתוכנית ההצלה, וכתוצאה מכך יצא מרשימת ההדחה והכניס את בן ואורי.
↑  במסגרת משימה שהתקיימה באותו שבוע, אורלי נתבקשה להעמיד בפומבי דייר שאוטומטית יהיה מועמד להדחה. אורלי בחרה בהישאם, כך שלא ניגשה לחדר האח הגדול להצביע עם שאר הדיירים, והישאם נכנס אוטומטית לרשימת ההדחה הסופית.
↑  בתוכנית ההצלה, השתתפו מי שהיו בקבוצה הכחולה שזכתה במשימת הלופ – לירן, עדי, נטלי ואורלי – כשעדן, שגם היא הייתה בקבוצה, הודחה ביום שלפני התוכנית.
בתוכנית זו היה סימן החסינות, כשמי שיחשוף אותו יזכה בחסינות מהדחה. לאחר כל השלבים, הופיע גם סימן ההחלפה, שבמקרה הזה פעל למטרה הפוכה: הדייר שיזכה בו ייבחר דייר אחר שיקבל חסינות. לירן השיג את סימן ההחלפה, והעניק לויקי חסינות.
מספר העמדות להדחה לדייר

|  | שבוע 1 | שבוע 2 | שבוע 3 | שבוע 3 | שבוע 4 | שבוע 5 | שבוע 5 | שבוע 6 | שבוע 6 | שבוע 7 | הגמר | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| אסף | 0 | 3 | 2 | — | 1 | — | — | 3 | — | — | מקום ראשון | 9 |
| שי | 0 | 0 | 2 | — | 3 | — | — | 2 | — | — | מקום שני | 7 |
| בן | 0 | 4 | 0 | — | 0 | — | — | 1 | — | — | מקום שלישי | 5 |
| נטלי | 0 | 0 | 1 | — | 2 | — | — | 0 | — | — | מקום רביעי | 3 |
| עדי | 3 | 1 | 4 | — | 3 | — | — | 2 | — | — | מקום חמישי | 13 |
| אורלי | 0 | 7 | 8 | — | 4 | — | — | 6 | — | — | הודחה | 25 |
| ויקי | 3 | 1 | 1 | — | 0 | — | — | 0 | — | — | הודחה | 5 |
| לירן | 3 | 1 | 0 | — | 0 | — | — | 1 | — | הודח | הודח | 5 |
| הישאם | 0 | 1 | 1 | — | 1 | — | — | 3 | הודח | הודח | הודח | 6 |
| נרי | 5 | 3 | 4 | — | 3 | — | — | הודחה | הודחה | הודחה | הודחה | 15 |
| עדן | 3 | 3 | 2 | — | 4 | — | הודחה | הודחה | הודחה | הודחה | הודחה | 12 |
| אורי | 1 | 1 | 0 | — | 0 | הודח | הודח | הודח | הודח | הודח | הודח | 2 |
| אביבה | 2 | 1 | 0 | — | הודחה | הודחה | הודחה | הודחה | הודחה | הודחה | הודחה | 3 |
| רומי | 0 | 2 | הודחה | הודחה | הודחה | הודחה | הודחה | הודחה | הודחה | הודחה | הודחה | 2 |
| גילי | 6 | הודח | הודח | הודח | הודח | הודח | הודח | הודח | הודח | הודח | הודח | 6 |
מדרוג

| פרק | פרק | תאריך שידור | נתוני צפייה> אחוזי צפייה | נתוני צפייה> מספר צופים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | המפורסמים באים | 12 בינואר 2019 | 27.4% | 815,000 |  |
| 2 | משימת הביוב | 16 בינואר 2019 | 17.5% | 511,000 |  |
| 3 | המועמדים הראשונים להדחה | 17 בינואר 2019 | 15.2% | 493,000 |  |
| 4 | ההדחה הראשונה | 19 בינואר 2019 | 16.6% | 481,000 |  |
| 5 | עדי נגד הדיירים | 23 בינואר 2019 | 16.5% | 467,000 |  |
| 6 | נרי מקבלת הזדמנות | 24 בינואר 2019 | 16.7% | 477,000 |  |
| 7 | המשלוש הרומנטי מתפוצץ | 26 בינואר 2019 | 16.7% | 493,000 |  |
| 8 | אורלי ושי מפצלים את הבית | 30 בינואר 2019 | 17.2% | 499,000 |  |
| 9 | אייל גולן נכנס לבית | 2 בפברואר 2019 | 17% | 441,000 |  |
| 10 | המודח השלישי | 3 בפברואר 2019 | 12.4% | 336,000 |  |
| 11 | הפריכיות שהטריפו את הבית | 6 בפברואר 2019 | 17% | 465,000 |  |
| 12 | שיחת הטלפון המרגשת של לירן | 7 בפברואר 2019 | 12.9% | 353,000 |  |
| 13 | המודח הרביעי | 9 בפברואר 2019 | 17% | 495,000 |  |
| 14 | הכניסה מאיסטנבול | 13 בפברואר 2019 | 15.5% | 450,000 |  |
| 15 | מי יינצל מהדחה? | 14 בפברואר 2019 | 11.6% | 336,000 |  |
| 16 | המודח השישי | 16 בפברואר 2019 | 17.2% | 506,000 |  |
| 17 | רשימת המועמדים להדחה | 17 בפברואר 2019 | 15.6% | 389,000 |  |
| 18 | המודח השביעי | 20 בפברואר 2019 | 14.7% | 405,000 |  |
| 19 | הקרובים ביותר מגיעים לשכנע | 20 בפברואר 2019 | 13.4% | 414,000 |  |
| 20 | המודח השמיני | 23 בפברואר 2019 | 16.3% | 486,000 |  |
| 21 | הדחה כפולה | 27 בפברואר 2019 | 15.9% | 468,000 |  |
| 22 | משימת "האחים שכאלה" | 28 בפברואר 2019 | 10.4% | 323,000 |  |
| 23 | הגמר הגדול | 2 במרץ 2019 | 19.7% | 614,000 |  |
| ממוצע עונתי | ממוצע עונתי | ממוצע עונתי | 16.1% | 465,000 |  |
↑  המדרוג נכתב על פי נתוני צפייה ראשוניים, כולל צפייה נדחית עד 2:00 בלילה
↑  במגזר היהודי
↑  באוכלוסייה הכללית
הערות שוליים

↑  רן בוקר, גיא זו-ארץ ינחה את "האח הגדול" לצידה של לירון ויצמן, באתר ynet, 18 בנובמבר 2018
↑  ערן סויסה, ויצמן וזו-ארץ: "אין סיבה ש'האח הגדול' לא תצליח", באתר ישראל היום, 10 בינואר 2019
↑  משחקי ההצלה של האח הגדול שינו את יחסי הכוחות באתר רשת
↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏הישג לרשת: 27.4% רייטינג לפרק ההשקה של "האח הגדול VIP", באתר גלובס, 13 בינואר 2019
↑  "האח הגדול VIP" הכירו את הדיירים שנכנסו לבית המפורסם, באתר מעריב אונליין, 12 בינואר 2019
↑  וואלה! סלבס‏, "האח הגדול" VIP 2019: הכירו את הדיירים, באתר וואלה, 12 בינואר 2019
↑  אלכסנדר כץ, שי חי חזר: 27.4% להשקת עונת ה-VIP של האח הגדול, באתר ביזפורטל, 13 בינואר 2019
↑  משה בנימין, החיים אחרי הפרידה: 25% ל'ארץ נהדרת' מול 17.5% לאח הגדול, באתר ביזפורטל, 17 בינואר 2019
↑  אלכסנדר כץ, הכוכב הבא מובילה את מוצ"ש; 'האח הגדול' לא מצליחה לנצח, באתר ביזפורטל, 20 בינואר 2019
↑  אלכסנדר כץ, הכוכב הבא מובילה את מוצ"ש; 'האח הגדול' לא מצליחה לנצח, באתר ביזפורטל, 20 בינואר 2019
↑  אלכסנדר כץ, 'הכוכב' פתחה פער על 'האח'; ביום ה' רשת ניצחה בפריים, באתר ביזפורטל, 27 בינואר 2019
↑  משה בנימין, פער גדול בין קשת לרשת בחדשות מוצ"ש; האח והכוכב קרובות, באתר ביזפורטל, 3 בפברואר 2019
↑  משה בנימין, לא כוחות: החדשות והכוכב בקשת מביסות את החדשות והאח ברשת, באתר ביזפורטל, 4 בפברואר 2019
↑  אלכסנדר כץ, רייטינג גבוה לכוכב הבא – לקראת הגמר שישודר ביום שלישי, באתר ביזפורטל, 10 בפברואר 2019
↑  אלכסנדר כץ, רייטינג גבוה לכוכב הבא – לקראת הגמר שישודר ביום שלישי, באתר ביזפורטל, 10 בפברואר 2019
↑  אלכסנדר כץ, 2025 vs האח הגדול: מה קורה כש-2 תכניות דגל מתחרות זו בזו, באתר ביזפורטל, 14 בפברואר 2019
↑  אלכסנדר כץ, האח הגדול שומרת על יציבות עם 17.2%; חמישי קשה ל-2025, באתר ביזפורטל, 17 בפברואר 2019
↑  אלכסנדר כץ, האח הגדול שומרת על יציבות עם 17.2%; חמישי קשה ל-2025, באתר ביזפורטל, 17 בפברואר 2019
↑  אלכסנדר כץ, מול 'ארץ' ו'האח': סדרת הדוקו 'מעברות' רשמה 5.4% נאים, באתר ביזפורטל, 21 בפברואר 2019
↑  משה בנימין, במוצ"ש ובחמישי: האח הגדול VIP מנצחת את אדיר מילר ו-2025, באתר ביזפורטל, 24 בפברואר 2019
↑  משה בנימין, במוצ"ש ובחמישי: האח הגדול VIP מנצחת את אדיר מילר ו-2025, באתר ביזפורטל, 24 בפברואר 2019
↑  אלכסנדר כץ, אסף גורן ניצח – גמר האח הגדול VIP הסתפק בפחות מ-20%, באתר ביזפורטל, 3 במרץ 2019
↑  אלכסנדר כץ, אסף גורן ניצח – גמר האח הגדול VIP הסתפק בפחות מ-20%, באתר ביזפורטל, 3 במרץ 2019