stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קודן
יהודי קודן > בשואה

עם הפצצת הכפר בתחילת מלחמת העולם השנייה, נמלטו ממנו רוב יהודיו. כאשר נכנסו לכפר חיילי הוורמכט, נותרו בו כ-100 יהודים בלבד. באביב 1940 הצטרפו אליהם 105 יהודים שגורשו מקרקוב, וכל יהודי היישוב רוכזו בגטו שהוקם במקום.
בספטמבר 1942 גורשו כל יושבי הגטו שבכפר לגטו מיינדזיז'ץ פודלסקי, וממנו שולחו באוקטובר 1942 יחד עם אלפי יהודי גטו זה למחנה ההשמדה טרבלינקה.
בית הקברות היהודי הוחרב במהלך המלחמה. חיילי הצבא הנאצי השתמשו במצבות לצורך ריצוף הקרקע למעבר הטנקים באדמה הבוצית באזור הסמוך לנהר הבוג. לאחר המלחמה לא נותרה אף מצבה בבית הקברות והוא נותר שומם עד היום. מספר שרידי מצבות נמצאו באזור. שטח בית הקברות מגודר כיום ונותר ריק מאז סיום המלחמה. בשטח בית הקברות גדלים עצי תפוח עתיקים שהתושבים המקומיים לא מטפלים בהם ולא קוטפים את פירותיהם שנופלים שנה אחר שנה על הקרקע ומרקיבים.
הערות שוליים

↑  Zenon Guldon and Jacek Wijaczka, The Accusation of Ritual Murder in Poland 1500-1800, Polin: Studies in Polish Jewry Volume 10: Jews in Early Modern Poland, Liverpool University Press, 1997, עמ' 99-140
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270834705171  GND: 4496721-4  NKC: ge1137224  VIAF: 159626481   WorldCat (עם VIAF): 159626481
צ'יבאס ארצות הברית

קלוב דפורטיבו צ'יבאס ארצות הברית (בספרדית: Club Deportivo Chivas USA) הייתה קבוצת כדורגל מליגת ה-MLS האמריקנית מהעיר לוס אנג'לס שבקליפורניה. הקבוצה נוסדה בשנת 2004, ושחקה את משחקיה הביתיים באצטדיון סטאבהאב סנטר, בצוותא עם יריבתה העירונית לוס אנג'לס גלאקסי. צבעי הקבוצה היו אדום-לבן-כחול, בדומה לצבעיה של קבוצת גוודלחרה ("צ'יבאס") המקסיקנית.
היסטוריה

הקבוצה נוסדה ב-2 באוגוסט 2004, והצטרפה כקבוצה ה-11 של ה-MLS. בתוך 3 שנות קיומה, הצליחה הקבוצה להגיע פעמיים לפלייאוף ה-MLS, כשבשנת 2007 היא עושה זאת לאחר שסיימה ראשונה בבית המערבי של הליגה.
הקבוצה החלה את דרכה בליגה עם הפסד ביתי 2-0 לדי.סי. יונייטד ב-2 באפריל 2005 תחת הדרכתו של המאמן תומאס רונגן. לאחר עשרה משחקים, עם מאזן 1-8-1 (הפסד, 8 תוצאות תיקו, וניצחון בודד על ריאל סולט לייק), תומאס רונגן הועבר לתפקיד מינהלתי, ובמקומו מונה חאבייר לדזמה כמאמן ראשי זמני. ב-3 ביוני 2005, מונה האנס וסטרהוף למאמן הקבוצה, אך לאחר עונה מאכזבת הוא סיים את תפקידו בה.
ב-2 בנובמבר 2005, מונה בוב בראדלי, המאמן המצליח ביותר בתולדות ה-MLS למאמן הקבוצה, השלישי בתוך שנה. תחת הדרכתו, הקבוצה השתנתה מן הקצה אל הקצה. הקבוצה סיימה עם מאזן 10-9-13 (13 ניצחונות, 9 תוצאות תיקו ו-10 הפסדים), דבר שהקנה לה מקום במשחקי הפלייאוף. בראדלי זכה בתואר מאמן השנה ב-MLS, והיה למאמן הראשון שזוכה בתואר זה במשך שנתיים ברציפות. מגנה היהודי-אמריקאי של הקבוצה ג'ונתן בורנשטיין נבחר לרוקי השנה ב-MLS. עם תום העונה, מונה בראדלי למאמן הנבחרת, והוא הוחלף על ידי פרקי.
העונה הראשונה של פרקי כמאמן הייתה הצלחה גדולה, כאשר הקבוצה סיימה עם מאזן מצוין של 8-7-15, ובמקום הראשון בבית המערבי של הליגה. פרקי נבחר כמאמן השנה ב-MLS, השני ברצף של צ'יבאס. בינואר 2008, האריך פרקי את חוזהו בקבוצה לעוד שנתיים.
המועדון פורק בתום העונה הסדירה 2014, והוא הוחלף על ידי קבוצת הרחבה אחרת בשם מועדון הכדורגל לוס אנג'לס שהצטרפה לליגה בשנת 2018.
תארים והישגים

מגן האוהדים
סגנות: 2007.
מחוז מערבי
זכייה (עונה סדירה): 2007.
קבושון

קבושונים של אבני ירח בחלון חנות תכשיטים
קבושון (מצרפתית cabochon או cabouchon) היא אבן חן שפניה הוחלקו ולוטשו לכדי צורה מעוגלת או סגלגלה, וזאת בניגוד לאבן חן שלוטשה כך ששטח הפנים שלה מורכב מפאות. הצורה המתקבלת היא בדרך כלל דמוית טיפה, החלק העליון קמור והחלק התחתון שטוח. הכינוי נוצר במאה ה-16 ומקורו מצרפתית עתיקה, caboche, כלומר ראש. ההחלטה ללטש את אבן החן "אַנ קבושון" ("en cabochon" כלומר בצורת קבושון) מתקבלת בדרך כלל כאשר אבן החן אטומה. לעומת זאת, את אבני החן השקופות מקובל ללטש כך שנוצרות פאות על פניהן. גם לקשיות האבן יש השפעה על ההחלטה כיצד ללטש את האבן. אבני חן שקשיותן נמוכה מ-7 בסולם מוס נשרטות בקלות, בייחוד מצורן דו-חמצני (סיליקה) המצוי באבק ובפסולת של תהליך הליטוש. עובדה זו תגרום לירידת ערכן של אבני חן שקופות. במקום זאת מלטשים את האבנים כקבושון, צורה שבה שריטות המצויות על פני האבן מיטשטשות.
מקרה יוצא דופן שבו תועדף צורת הקבושון על פני ליטוש פאות גם באבנים שקופות שקשיותן גדולה מ-7 הוא כשהאבן מציגה תופעת אסטריזם (תופעה אופטית דמוית כוכב קורן) באבנים כמו ספיר קורן או כשהאבן מציגה את תופעת עין החתול (מצרפתית שטויאן – תופעת אופטית דמוית עין חתול על פני האבן), כדוגמת סימופאן. באבנים מסוג זה ליטוש בצורת כיפה מדגיש את התופעה האופטית של הכוכב או של העין שלא ייראו אם האבן תלוטש בצורת פאות.
הצורה המקובלת לחיתוך קבושונים היא סגלגלה. הן משום שהעין האנושית אינה רגישה לעיוותים א-סימטריים קלים בצורה הסגלגלה (וזאת בניגוד לצורת הכדור), והן משום שיחד עם צורת הכיפה יש לאבן צורה מושכת.
התהליך המקובל הוא חיתוך לוח של הסלע הגולמי וסימון הצורה תוך שימוש בתבנית. בדרך כלל, משתמשים בחרט מאלומיניום לסימון זה כי הקווים שהוא יוצר לא נמחקים תוך כדי תהליך החיתוך. לוח הסלע נחתך קרוב לקו המסומן ואז "מכורסם" עד הקו. מטרת הכרסום היא לזרז את תהליך עיצוב צורת האבן. הסיבה לכך היא שלהב מסור החיתוך מצופה באבקת יהלומים, בעוד שהליטוש מתבצע עם דיסק ליטוש עשוי קרביד הצורן. מסור היהלום חותך מהר ונקי יותר, ומתבלה לאט יותר מדיסק הליטוש.
מהרגע שפיסת האבן נחתכה וכורסמה, נוהגים להרכיבה על ידית המסייעת להמשך התהליך, על ידי הדבקת האבן בעזרת שעווה על מוט עץ קטן. אז האבן משוייפת עד הקו, הקצוות משוייפים על מנת ליצור את השיפוע ובסוף חלקה העליון של האבן מלוטש על מנת ליצור כיפה אחידה.
הערות שוליים

↑  במקור מצרפתית תיכונה (moyen français)‏ caboche פירושו ראש + הסיומת המקטינה on
צ'יאנג ראי

| --- | --- |
חותם צ'יאנג ראיחותם צ'יאנג ראי
מראה העיר
מראה העיר
 מדינה:  תאילנד תאילנד
 מחוז:  צ'יאנג ראי
 תאריך ייסוד:  1262
 שטח:  60.85 קמ"ר
 גובה:  390 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  70,610 (31 בדצמבר 2014)
 קואורדינטות:  19°54′34″N 99°49′39″E﻿ / ﻿19.90944°N 99.82750°E﻿ / 19.90944; 99.82750
 אזור זמן:  UTC +7
 http://chiangraicity.go.th
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת תאילנד מוגדלת) בנגקוק האד-יאי אודון טהאני צ'יאנג מאי נאקון ראטצ'אסימה סוראט טהאני קון קאן נאקון סי טמרט פאטאיה פוקט קמבודיה וייטנאם וייטנאם לאוס מיאנמר מלזיה מפרץ תאילנד  ים אנדמן צ'יאנג ראי(למפת תאילנד רגילה) בנגקוק האד-יאי אודון טהאני צ'יאנג מאי נאקון ראטצ'אסימה סוראט טהאני קון קאן נאקון סי טמרט פאטאיה פוקט קמבודיה וייטנאם וייטנאם לאוס מיאנמר מלזיה מפרץ תאילנד  ים אנדמן צ'יאנג ראי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
צ'יאנג ראי (בתאית: เชียงราย) היא עיר במחוז צ'יאנג ראי שבצפון תאילנד. אוכלוסיית העיר מנתה ב-2006 כ-62,000 נפש. כ-12.5% מהאוכלוסייה משתייכת לשבטי הגבעה, שהם מיעוט בצפון תאילנד.
צ'יאנג ראי היא בירת מחוז צ'יאנג ראי. הסלאקלאנג צ'נגוואט מחזיק במשרדים המחוזיים. המשרדים העירוניים הם הטסאבן.
היסטוריה

צ'יאנג ראי נוסדה על ידי המלך מאנגראי בשנת 1262, (ומכאן שמה - צ'יאנג = עיר, ראי = מנגראי). והפכה לבירה הראשונה של ממלכת לאנטאי. היא איבדה את מעמדה כעיר בירה לאחר היווסדה של עיר אחרת על ידי מאנגראי בצ'יאנג מאי. מאוחר יותר נכבשה צ'יאנג ראי על ידי בורמה ונשארה בשליטתה למשך כמה מאות שנים. רק בשנת 1768 הפכה העיר לטריטוריה תאית. היא הוכרזה כמחוז בזמן מלוכתו של המלך ראמה השישי בשנת 1910.
גאוגרפיה

מיקומה הגאוגרפי של העיר הוא במרחק של כ-200 קילומטרים צפון מזרחית לעיר צ'יאנג מאי, שבמחוז צ'יאנג מאי; 62 קילומטרים דרומית למאה סאי ולגבול עם מינמאר; 60 קילומטר דרום מערבית לצ'יאנג סאאן שעל הנהר מקונג בלאוס; ו-90 קילומטרים צפונית לפאיאו, שבמחוז פאיאו.
ליד העיר זורם נהר קוק.
תחבורה

כביש 1 (פאהוניות'ין) מבנגקוק עובר דרך צ'יאנג ראי למה סאי שעל גבול מיאנמר. העיר נמצאת במרחק של 839 קילומטרים מבנגקוק, בערך 11 שעות נסיעה במכונית. מספר טיסות מקשרות כל יום בין בנגקוק לנמל התעופה הבינלאומי של צ'יאנג ראי. שרות שיט סירות יומי בין צ'יאנג ראי לתה תון נמצא בשלבי תכנון. לא קיים שירות רכבות בצ'יאנג ראי. מסילת הברזל מבנגקוק נגמרת בצ'יאנג מאי.
פליאדות (צביר כוכבים)

| --- | --- |

צביר הפליאדות והערפילית המקיפה את כוכביו
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  שור
 שמות נוספים:  M45, כימה
 סוג:  צביר פתוח
 בהירות נראית:  1.6+
 סיווג מורפולוגי:  I,3,r,n
 עלייה ישרה:  03ʰ 47ᵐ 24ˢ
 נטייה:  ‏‏7′ ‏24°‏+
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  4.0-
 מרחק:  444  שנות אור 136.13  פארסק
 קוטר:  14 שנות אור
 מסה:  800  ☉M
 מספר כוכבים:  1,000
הפליאדות (מיוונית Πλειὰδες, בעברית: כִּימָה, נקרא גם שבע האחיות וכן M45 מ-Messier 45) הוא צביר פתוח בקבוצת הכוכבים שור המכיל כ-1,000 כוכבים ונמצא במרחק של כ-444 שנות אור ממערכת השמש - אחד הצבירים הפתוחים הקרובים ביותר והבהירים ביותר בשמי הלילה. בשל בהירותו הצביר היה ידוע כבר בימי קדם וזכה להתייחסות בתרבויות רבות.
היסטוריה

הצביר נזכר כבר באיליאדה של הומרוס:
צָר אֶת-הַיָּם וְאֶת-הָאָרֶץ וַיַעַשׂ אֶת-פְּנֵי הַשָּׁמַיִם אֶת-הַיָּרֵחַ בְּמִלּוּאוֹ וְשֶׁמֶשׁ לֹא-יַדַע מָנֹחַ,
כָּל הַמַּזָּלוֹת הָרַבִּים הָעוֹטְרִים לִרְקִיעַ-שָׁמָיִם מֹשְׁכוֹת כִּימָה וְעָשׁ וּכְסִיל, הָעֲנָק בָּעֲרִיפִים.
בתנ"ך מופיע השם "כימה" לעיתים קרובות בצמידות לשם קבוצת הכוכבים כסיל ('אוריון'), למשל בספר עמוס:
עֹשֵׂה כִימָה וּכְסִיל, וְהֹפֵךְ לַבֹּקֶר צַלְמָוֶת, וְיוֹם, לַיְלָה הֶחְשִׁיךְ; הַקּוֹרֵא לְמֵי-הַיָּם, וַיִּשְׁפְּכֵם עַל-פְּנֵי הָאָרֶץ--ה' שְׁמוֹ.
ובאיוב:
עֹשֶׂה-עָשׁ, כְּסִיל וְכִימָה; וְחַדְרֵי תֵמָן.
הַתְקַשֵּׁר, מַעֲדַנּוֹת כִּימָה; אוֹ-מֹשְׁכוֹת כְּסִיל תְּפַתֵּחַ. הֲתֹצִיא מַזָּרוֹת בְּעִתּוֹ; וְעַיִשׁ, עַל-בָּנֶיהָ תַנְחֵם.
אזכורים אלו הם הקדומים ביותר שידועים והם מתוארכים סביב 750 לפני הספירה, אם כי לא ידוע מתי נכתב ספר איוב וייתכן שהוא אף קדום יותר. בשנת 1999 התגלתה בסמוך לעיר הגרמנית נֶבְּרָה דיסקת ברונזה שיוצרה ככל הנראה במאה ה-12 לפני הספירה ועליה משובצים בזהב השמש, הירח ומספר כוכבים, כאשר שבעה מהם מקובצים ביחד וייתכן שהם מסמלים את הפליאדות.
היוונים נתנו שמות לתשעת הכוכבים הבהירים בצביר: אטלס, פלאיונה, אלקיונה, אלקטרה, מאיה, מרופה, טאייגטה, קלאנו ואסטרופה (או סטרופה), על שם אטלס הטיטאן, פלאיונה הנימפה ושבע בנותיהם, הפליאדות. בקטלוג פלמסטיד שפורסם בתחילת המאה ה-18 קיבלו 13 מכוכבי הצביר ציון פלמסטיד, אך עד סוף המאה כבר מופו למעלה מ-120 כוכבים מהצביר. בשנת 1767, הגאולוג הבריטי ג'ון מיצ'ל חישב את ההסתברות להתקבצות מקרית של כוכבים שונים במרחקים שונים סביב קו ראייה יחיד כך שייצרו את הפליאדות. להערכתו ההסתברות לכך הייתה קלושה ולכן הוא טען שמדובר בצביר של כוכבים הקרובים זה לזה. ב-1769 צירף שארל מסיה את הצביר לקטלוג מסיה, אף על פי שהצביר כלל לא נראה כמו ערפילית ולא סביר שצופה בשמים יטעה ויחשוב שמדובר בשביט. זהו גרם השמים הבהיר ביותר בקטלוג והקל ביותר לצפייה ללא ציוד עזר. בשנת 1846 נמדדו המהירויות המוחלטות של כוכבי הפליאדות על ידי אסטרונום גרמני בשם מדלר ונמצא כי כולם נעים באותו הכיוון ובאותה המהירות, מה שחיזק את ההערכה שמדובר בצביר. ב-1859 גילה האסטרונום הגרמני וילהלם טמפל ערפילית החזרה המקיפה את מרופה ולאחר מכן התגלו ערפיליות החזרה נוספות מסביב לכוכבי הצביר.
תצפית

עם בהירות נראית מדרגה 1.6 הצביר קל לצפייה ולזיהוי גם כאשר תנאי התצפית אינם טובים וניתן אף לראותו במקומות מיושבים. במקום חשוך ניתן לראות ללא ציוד עזר 6 כוכבים ובתנאים מיטביים 9–11 כוכבים. הצביר מרשים במיוחד כאשר הוא נצפה באמצעות משקפת, אז ניתן לראות עד כ-100 כוכבים, כאשר תנאי התצפית טובים מספיק. גודלו הזוויתי - כשתי מעלות לא מאפשר לראות את כולו באמצעות טלסקופ. את ערפיליות ההחזרה המקיפות את כוכביו ניתן לראות רק באמצעות צילום ארוך חשיפה.
הפליאדות נמצאות כ-14 מעלות מצפון-מערב לאלדבראן וכ-12 מעלות מצפון מערב למרכז צביר ההיאדות. הצביר נמצא גם כ-4 מעלות מצפון למישור המלקה כך שאירועים בהם הירח עובר על פני הפליאדות ומסתיר אותן אינם נדירים, אך אירועים אלו קורים בתקופות מסוימות כל חודש ובתקופות אחרות אינם קורים כלל. מאז 2011 ועד לשנת 2023 לא יראו אירועי הסתרה של הפליאדות על ידי הירח. כמו כן גם כוכב חמה, נוגה ומאדים חולפים לעיתים בתוך הצביר או בסמוך לו.
מאפיינים

צביר הפליאדות נמצא במרחק של כ-444 שנות אור ממערכת השמש, מסתו מוערכת בכ-800 מסות שמש והוא מכיל כ-1,000 כוכבים. רוב כוכביו הם כוכבים צעירים וחמים בעלי סיווג ספקטרלי B. חלק מהכוכבים הצעירים מסתובבים במהירות גבוהה שמגיעה ל-300 ק"מ בשנייה, מה שגורם להם לצורה פחוסה בקטבים ולזריקת גז מאזור קו המשווה. הצביר צעיר למדי וגילו מוערך בכ-100 מיליון שנים בלבד. ערפיליות ההחזרה המקיפות את כוכביו הן השריד לענן האבק הבין-כוכבי שממנו נוצרו כוכבי הצביר. גודלו הזוויתי הנראה של הצביר הוא כ-2 מעלות, כך שגודלו האמיתי הוא כ-14 שנות אור אך השפעתו הכבידתית נמשכת למרחק הגדול פי שלושה.
כוכבי הצביר הבהירים > אלקיונה

אלקיונה (25 בשור) הוא הכוכב הבהיר ביותר בצביר והיחיד שקיבל ציון באייר - η (אטה) בשור. למעשה אלקיונה היא מערכת מרובת כוכבים המורכבת מזוג ענקים כחולים מסוג ספקטרלי B7IIIe (אלקיונה A) המקיפים זה את זה במרחק של כ-4.5 יחידות אסטרונומיות, בערך כמו המרחק של צדק מהשמש. בהירותם המשותפת היא מדרגה 2.86, בהירותם המוחלטת היא מדרגה 2.8- כך שהם מקרינים פי יותר מ-1,000 מקרינת השמש בתחום הנראה ולפחות כפול מכך בצירוף הקרינה העל סגולה. מסתם של הענקים היא כ-6 מסות שמש, ורדיוסם 8-10 רדיוסי שמש. הענקים מסתובבים על צירם במהירות של כ-200 ק"מ בשנייה, בערך פי 100 ממהירות הסיבוב של השמש ובשל כך נזרק גז החוצה ויוצר דיסקה המתאפיינת בספקטרום פליטה של מימן. טמפרטורת פני השטח של הענקים היא כ-12,750 קלווין. את זוג הענקים מקיפים שלושה כוכבים נוספים. שניים מהם (אלקיונה B ואלקיונה C) הם כוכבי הסדרה הראשית כחולים-לבנים מסוג A בעלי בהירות נראית מדרגה 8 והם מקיפים את אלקיונה A במרחק של כ-0.25 וכ-0.38 שנות אור בהתאמה. השלישי (אלקיונה D) הוא כוכב הסדרה הראשית לבן מסוג ספקטרלי F בהירות מדרגה 8.7 והוא מקיף את אלקיונה A במרחק של כ-0.4 שנות אור.
כוכבי הצביר הבהירים > אטלס

אטלס (27 בשור) הוא מערכת משולשת. שניים מהכוכבים הם ענקים כחולים מסוג ספקטרלי B8III עם בהירויות מדרגות 4.1 ו-5.6. לא ניתן להפריד ביניהם באמצעים אופטיים וקיומם מוסק ממדידות ספקטרוסקופיות. בהירותם המשותפת היא מדרגה 3.6 וביחד הם מאירים בעוצמה של פי 550 מהשמש בתחום הנראה וקרוב לפי 1,000 בצירוף הקרינה העל-סגולה. טמפרטורת פני השטח שלהם היא כ-12,000 קלווין ומסתם מוערכת בכ-5 מסות שמש. הכוכב השלישי במערכת הוא עמום יותר עם בהירות מדרגה 6.8 והוא מקיף את הזוג הבהיר יותר במרחק של לפחות 52 יחידות אסטרונומיות וזמן ההקפה שלו הוא כ-150 שנים.
כוכבי הצביר הבהירים > אלקטרה

אלקטרה (17 בשור) הוא ענק כחול מסוג ספקטרלי B6IIIe. טמפרטורת פניו היא כ-13,500 קלווין - הגבוהה ביותר מבין הכוכבים הבהירים של הצביר, ובהירותו היא מדרגה 3.7, כך שהוא מקרין בעוצמה של פי 500 מהשמש בתחום הנראה ופי 2.5 בצירוף התחום העל-סגול. לכוכב מסה של כ-5 מסות שמש ורדיוסו הוא פי 6 מרדיוס השמש. הכוכב מסתובב על צירו במהירות של כ-180 ק"מ בשנייה וככל הנראה עקב כך נפלט ממנו גז היוצר דיסקה המקיפה אותו ופולטת קרינה תת-אדומה שאינה אופיינית לכוכבים מסוג זה וכן ספקטרום פליטה של מימן. לאלקטרה יש בן זוג עמום בהרבה, ככל הנראה כוכב הסדרה הראשית כחול-לבן מסוג ספקטרלי A המקיף אותו במרחק של כ-0.8 יחידות אסטרונומיות ובזמן הקפה של כ-100 ימים.
כוכבי הצביר הבהירים > מאיה

מאיה (20 בשור) הוא גם כן ענק כחול עם מאסה של כ-4 מסות שמש ורדיוס של כ-5.5 רדיוסי שמש, טמפרטורת פניו היא כ-12,600 קלווין וסיווגו הספקטרלי הוא B8III. בהירותו הנראית היא מדרגה 3.8 כך שעוצמת ההארה שלו היא פחות מפי 500 מהשמש, אם כי בצירוף הקרינה בתחום העל-סגול הוא מאיר פי יותר מ-600 מאשר השמש. מהירות הסיבוב שלו נמוכה יחסית, כ-33 ק"מ בשנייה בלבד.
כוכבי הצביר הבהירים > מרופה

מרופה (23 בשור) הוא תת-ענק כחול מסוג ספקטרלי B6IVe, טמפרטורת פניו היא כ-13,400 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 350 מהשמש וכמעט כפול מכך בצירוף הקרינה העל-סגולה, כך שבהירותו הנראית היא מדרגה 4.2. זהו כוכב משתנה מהסוג של β בקפאוס. מסתו היא כ-4.5 מסות שמש ורדיוסו הוא מעט יותר מפי 4 מרדיוס השמש. מהירות הסיבוב שלו על צירו היא גבוהה במיוחד, כ-280 ק"מ בשנייה, כך שהוא משלים סיבוב ב-18 שעות בלבד. בשל הסיבוב המהיר נזרק מפניו גז היוצר ספקטרום פליטה של מימן. בסביבתו של מרופה נצפתה לראשונה ערפילית ההחזרה המקיפה את כל הצביר.
כוכבי הצביר הבהירים > טאיגטה

טאיגטה (19 בשור) הוא מערכת בת שלושה כוכבים, שניים מהם צמודים וניתנים להפרדה רק באמצעות מדידות ספקטרוסקופיות, או כאשר הירח עובר על פניהם ומסתיר לפרק זמן קצר רק אחד מהם. זוג זה מורכב מתת-ענק כחול מסוג ספקטרלי B6IV ובן זוג כוכב הסדרה הראשית מסוג ספקטרלי B9 המקיפים זה את זה במרחק של כ-4.6 יחידות אסטרונומיות, כמרחקו של צדק מהשמש. הכוכב הבהיר יותר הוא בעל מסה של כ-4.5 מסות שמש ורדיוסו כ-4.5 רדיוסי שמש, בהירותו הנראית היא מדרגה 4.6 וטמפרטורת פניו כ-13,400 קלווין. מסתו של בן הזוג העמום יותר היא כ-3.2 מסות שמש ובהירותו היא מדרגה 6.1. ביחד בהירותם הנראית היא מדרגה 4.3 והם מאירים בעוצמה של פי 300 מהשמש בתחום הנראה ומעט יותר מפי שניים מכך בצירוף הקרינה בתחום העל-סגול. את הזוג מקיף כוכב נוסף עם דרגת בהירות 8 במרחק זוויתי של כ-69 שניות קשת - כ-0.15 שנות אור. זמן ההקפה שלו הוא לפחות 300,000 שנים.
כוכבי הצביר הבהירים > פלאיונה

פלאיונה (28 בשור) הוא תת-ענק כחול מסוג ספקטרלי B8IVpe, טמפרטורת פניו היא כ-12,000 קלווין ובהירותו היא מדרגה 5, כך שדרושים תנאי תצפית טובים כדי להבחין בו ללא ציוד עזר. מסתו כ-3.4 מסות שמש ורדיוסו בערך פי 3.2 מרדיוס השמש. פלאיונה מסתובב על צירו במהירות גבוהה במיוחד של כ-330 ק"מ בשנייה ובשל כך זורק לחלל גז הפולט ספקטרום אופייני של מימן. מדי פעם נפלטת כמות גדולה במיוחד של גז לוהט לחלל עד כדי יצירת שינוי בעוצמת ההארה של הכוכב. עוצמת ההארה שלו היא פחות מפי 200 מאשר השמש וככל הנראה יש לו בן זוג עמום יותר שתכונותיו אינן ידועות, אך נראה שמחזור ההקפה שלו נמשך 35 שנים והמסלול אליפטי למדי עם מרחק ממוצע של כ-28 יחידות אסטרונומיות.
כוכבי הצביר הבהירים > קלאנו

קלאנו (16 בשור) הוא תת-ענק כחול מסוג ספקטרלי B7IV ועם דרגת בהירות 5.45 דרושים תנאי תצפית טובים במיוחד על מנת להבחין בו. טמפרטורת פניו היא כ-13,200 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 100 מהשמש באור נראה ופי 200 בצירוף הקרינה העל-סגולה. מסתו של הכוכב כ-3.7 מסות שמש ורדיוס בערך פי 3 מרדיוס השמש. לקלאנו בן זוג עמום בהרבה ממנו, ככל הנראה כוכב הסדרה הראשית מסוג ספקטרלי A3, המקיף אותו במרחק קטן מיחידה אסטרונומית ובזמן הקפה של כחצי שנה. במרחק כזה לא ניתן לצפות בו ישירות וקיומו מוסק ממדידות ספקטרוסקופיות.
כוכבי הצביר הבהירים > אסטרופה

אסטרופה (או סטרופה) הם זוג כוכבים המופרדים בכ-2.5 דקות קשת זה מזה. הבהיר מביניהם (21 בשור) הוא כוכב הסדרה הראשית כחול עם דרגת בהירות 5.76, כך שניתן להבחין בו ללא ציוד עזר רק בתנאי תצפית מיטביים. סוגו הספקטרלי הוא B8V, טמפרטורת פניו היא כ-12,000 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 75 מהשמש. הכוכב העמום יותר (22 בשור) הוא כוכב הסדרה הראשית כחול-לבן עם דרגת בהירות 6.43, כך שלמעשה לא ניתן לראותו ללא ציוד עזר. סוגו הספקטרלי הוא A0V וטמפרטורת פניו היא כ-9,500 קלווין. הוא מאיר בעוצמה של פי 40 מהשמש.
בתרבות > ביהדות

השם העברי לפליאדות הוא כימה. השם מוזכר בתנ"ך בספר איוב (איוב, ל"ח, ל"א) ובספר עמוס (עמוס, ה', ח').
בתלמוד הבבלי (מסכת ראש השנה, דף י"א, עמוד ב') מוסבר הקשר שבין המבול לבין קבוצת הכוכבים כימה, הפליאדות.
([רש"י במקום  אומר שכימה הוא זנב טלה ]) ([מזל טלה ]) במקום אחר  בגמרא מוסבר השם כימה - "כמאה ככבי" (כמאה כוכבים) שהם "כוחה של כימה" (רש"י שם), כחלק ממדרש על משמעות הפסוקים בספר איוב, המספר שכימה מופיעה בחורף בלבד. בהמשך מתואר עש כעוקב אחר כימה ומבקש את שני הכוכבים שניטלו ממנו בחזרה.
במדרש ילקוט שמעוני מסופר על העלמה איסתהאר שסרבה לקיים יחסי מין עם מלאכים ועלתה לשמים והושמה אחר כבוד בקבוצת כוכבי כימה: "מיד ראה שמחזאי (אחד מן המלאכים) ריבה אחת ושמה איסתהר נתן עיניו בה אמר השמעי לי אמרה לו איני שומעת לך עד שתלמדני שם המפורש שאתה עולה בו לרקיע בשעה שאתה זוכרהו. למדה אותו שם, הזכירה אותו ועלתה לרקיע ולא קלקלה. אמר הקב"ה הואיל ופרשה עצמה מן העבירה לכו וקבעוה בין שבעה כוכבים הללו, כדי שתזכר בהן לעולם, ונקבעה בכימה" (ילקוט שמעוני בראשית, ו - רמז מד).
בתפילה, כימה משמשת כאחד מהתיאורים המרגשים של הכהן הגדול בפיוט 'מראה כהן' ביום כיפור, וכן מופיעה בפיוטים אחרים כדוגמת 'יונתי זיו יפעתך'  לר' ישראל נג'ארה.
בספרות הקבלה כימה מופיעה כקבוצת כוכבים יפים המסמלים כתר (זוהר פרקי היכלות רבתי). ב'ספר הרזים' הוא מופיע כאחד הסודות שיש להבין את כוחם (אך לא מוסבר).
בתרבות > במיתולוגיה היוונית

במיתולוגיה היוונית ייצג הצביר את שבע הפליאדות - בנותיהם של אטלס הטיטאן ופלאיונה הנימפה ובנות לווייתה של ארטמיס.
בתרבות > כסמליל חברת סובארו

ביפנית שמו "סובארו", והסמל של יצרן הרכב סובארו הוא ציור של הפליאדות כפי שהן נראות בעין בלתי מזוינת.
ראו גם

מצפה הכוכבים האסטרונומי הלאומי של יפן
הערות שוליים

↑  יוניברס טודיי, ‏טלסקופי רדיו פתרו את הוויכוח אודות המרחק לקבוצת כוכבי כימה (פליאדות) – 444 שנות אור, באתר "הידען", 2 בספטמבר 2014
↑  אלקיונה באנציקלופדיית המדע
↑  אלקטרה באתר של ג'ים קלר
↑  מרופה באתר של ג'ים קלר
↑  טאיגטה באתר של ג'ים קלר
↑  פלאיונה באנציקלופדיית המדע
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף נ"ח, עמוד ב'
| קטלוג מסיה |
| --- | --- | --- |
| צבירי כוכבים | M2 • M3 • M4 • M5 • M6 • M7 • M9 • M10 • M11 • M12 • M13 • M14 • M15 • M18 • M19 • M21 • M22 • M23 • M24 • M25 • M26 • M28 • M29 • M30 • M34 • M35 • M36 • M37 • M38 • M39 • M41 • M44 • M45 • M46 • M47 • M48 • M50 • M52 • M53 • M54 • M55 • M56 • M62 • M67 • M68 • M69 • M70 • M71 • M72 • M75 • M79 • M80 • M92 • M93 • M103 • M107 |  |
| גלקסיות | M31 • M32 • M33 • M49 • M51 • M58 • M59 • M60 • M61 • M63 • M64 • M65 • M66 • M74 • M77 • M81 • M82 • M83 • M84 • M85 • M86 • M87 • M88 • M89 • M90 • M91 • M94 • M95 • M96 • M98 • M99 • M100 • M101 • M102 • M104 • M105 • M106 • M108 • M109 • M110 |  |
| ערפיליות | M1 • M8 • M16 • M17 • M20 • M27 • M42 • M43 • M57 • M76 • M78 • M97 |  |
| אחרים | M40 • M73 |  |
שארל מסיה • קטלוג קלדוול • הקטלוג הכללי החדש
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4174907-8  VIAF: 237301763   WorldCat (עם VIAF): 237301763 
דיסקת השמים של נברה
הירח עובר על פני צביר הפליאדות בתאריך 07.01.2009
שמות הכוכבים הבהירים בפליאדות
לוגו של חברת הרכב היפנית סובארו (כימה ביפנית) שמורכב מששת הכוכבים הנראים בכימה בעין לא מזוינת
ציפוי אלקטרוסטטי

ציפוי אלקטרוסטטי הוא תהליך ייצור, המשמש בתעשייה לצביעה של חלקים, לרוב מתכתיים, באבקה או בצבע נוזלי תוך שימוש בחשמל סטטי.
בתהליך היישום, אבקת הציפוי או הצבע הנוזלי המכילים מרכיבי מתכת, נטענים במטען חשמלי על ידי אלקטרודה. את המוצר שאותו רוצים לצפות מחברים להארקה וכך נוצר שדה חשמלי בין האלקטרודה והמוצר. חלקיקי הצבע הטעונים מרוססים לתוך השדה החשמלי, נמשכים לעבר המוצר, עוטפים אותו ונצמדים אליו, ולאחר מכן הציפוי נאפה בתנור עד להתקשות.
בצביעה אלקטרוסטטית ישנה חשיבות ליחס בין הכוח החשמלי לבין האנרגיה הקינטית של החומר וכח הכבידה.
יתרונותיה של שיטה זו הם מהירות היישום, פיזור אחיד ועמידות גבוהה בתנאי מזג אוויר קשים.
ראו גם

מטען חשמלי
צעצועים (סרט)

| --- | --- |

 בימוי:  בארי לוינסון 
 הופק בידי:  מרק ג'ונסון 
 תסריט:  בארי לוינסון, ולרי קרטין 
 עריכה:  סטו לינדר 
 שחקנים ראשיים:  רובין ויליאמס בלייק קלארק דבי מזר ג'ק וורדן חוליו אוסקר מצ'וסו Art Metrano ונדי מלבוין ירדלי סמית' ג'יימי פוקס דונלד או'קונור מייקל גמבון ארתור מיילט ג'ואן קיוזאק אל אל קול ג'יי רובין רייט רון ג'רמי 
 מוזיקה:  הנס צימר 
 צילום:  אדם גרינברג 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Baltimore Pictures 
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20, נטפליקס, דיסני+ 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  13 במאי 1993 
 משך הקרנה:  116 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט הרפתקאות, סרט קומדיה, סרט פנטזיה 
 הכנסות באתר מוג'ו:   toys
 דף הסרט ב־IMDb
 
צעצועים (באנגלית: Toys) הוא סרט קומדיה-פנטזיה אמריקאי משנת 1992 בבימויו של בארי לוינסון, נכתב על ידי לוינסון וולרי קרטין, ובכיכובם של רובין ויליאמס, מייקל גמבון, ג'ואן קיוזאק, רובין רייט, אל אל קול ג'יי, סם לוינסון, וג'יימי פוקס.
הסרט יצא לקרנים בדצמבר 1992 בארצות הברית.
תקציר העלילה

קנת' זבו, הוא המייסד והבעלים האקסצנטרי של חברת "צעצועי זבו" הפציפיסטית. קנת' מבין שהוא גוסס, אך הוא לא מרגיש בטוח להוריש את המפעל לילדיו לסלי (רובין ויליאמס) ואלסאטיה (ג'ואן קיוזאק), מבוגרים עם ראיית עולם של ילדים אשר סייעו לו רבות לפתח ולבדוק צעצועים, משום שהוא לא סבור שהם יהיו מסוגלים לנהל את החברה בהצלחה.
בעקבות כך קנת' מוריש את החברה לאחיו לילנד, איש צבא במקצועו. לילנד מתוסכל מכך שמעולם לא הפך לגנרל ומייחל לתקופה של מלחמה. לאחר שהרעיונות של החברה נגנבים על ידי חברות יריבות לילנד מזמן את בנו פטריק (אל אל קול ג'יי),  שגם הוא איש צבא, והם מחליטים להשתמש במפעל על מנת לייצר נשק במקום צעצועים. בעקבות כך לסלי, חבריו, ובני משפחתו מחליטים לשים קץ לעריצות של הדוד הגנרל.
קודיקולוגיה

קודיקולוגיה (מתוך המילה הלטינית: "קודקס") הוא מדע העוסק בחקר הספרים כאובייקטים פיזיים, בייחוד כתבי יד שנכתבו בצורת קודקס, על קלף או נייר. הקודיקולוגיה עוסקת בחומרים (קלף, נייר, דיו וכדומה) ובטכניקות בהן נעשה שימוש בתהליך ייצור הספרים, כולל כריכתם.
בין הנושאים שקודיקולוגים ישימו אליהם את לבם, יהיו עיטורים אופייניים הרומזים לשם המעתיק, נוסחאות קבועות או דומות האופייניות לחתימת המעתיק בקולופון, שינויים טיפוסיים של מעתיק בכתיבה, למשל אופן סימון הערות, עובי השוליים הפנימיים והחיצונים, העליונים והתחתיים, וכן מאפייני "שומר הדף" – מילה מן העמוד הבא, הנכתבת בסוף העמוד הנוכחי, מיקומו בתחתית העמוד, גודל אותיותיו ועיטורים שלו. סימנים אלו ואחרים מאפשרים לזהות ולסווג את אזור הכתיבה, את סוג הכתיבה ולעיתים אף לזהות מעתיק ששמו ידוע מאזור נספח החתימה לסיום (הקולופון), הנכתב בדרך כלל בסוף כתב היד.
אטימולוגיה

מקור השם קודיקולוגיה הוא במילה הלטינית קודקס, כינוי לספר שנכתב שלא על גבי מגילה אלא עשוי קונטרסים קונטרסים המורכבים מכמה גיליונות מקופלים המאפשרים דפדוף נוח בדפי הספר. שיטה זו תרמה להתפשטות של הפקת ספרים – לאחר תפירתם במפתחיהם וכריכתם, בדומה לספר הנהוג בימינו.