stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Never Before
הערות שוליים

↑  Steffen Hung, Deep Purple - Never Before, hitparade.ch
↑  הווידאו קליפ של השיר, באתר YouTube
↑  מתוך אתר AllMusic
| דיפ פרפל |
| --- | --- | --- |
| איאן גילן • סטיב מורס • רוג'ר גלובר • דון איירי • איאן פייס חברי עבר: ריצ'י בלקמור • רוד אוונס • טומי בולין • ג'ון לורד • ג'ו סטריאני • ניק סימפר • דייוויד קוברדייל • גלן יוז | איאן גילן • סטיב מורס • רוג'ר גלובר • דון איירי • איאן פייס חברי עבר: ריצ'י בלקמור • רוד אוונס • טומי בולין • ג'ון לורד • ג'ו סטריאני • ניק סימפר • דייוויד קוברדייל • גלן יוז |  |
| אלבומי אולפן | Shades of Deep Purple (1968) • The Book of Taliesyn (1968) • Deep Purple (1969) • Deep Purple in Rock (1970) • Fireball (1971) • Machine Head (1972) • Who Do We Think We Are (1973) • Burn (1974) • Stormbringer (1974) • Come Taste the Band (1975) • Perfect Strangers (1984) • The House of Blue Light (1987) • Slaves and Masters (1990) • The Battle Rages On... (1993) • Purpendicular (1996) • Abandon (1998) • Bananas (2003) • Rapture of the Deep (2005) • Now What?!‎ (2013) • Infinite (2017) • Whoosh! (2020)  • Turning to Crime (2021) • =1 (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 8bfb4879-da0c-3ed4-8381-50714eeac87f 
ערך זה הוא קצרמרבנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקליט 12 אינץ'

תקליט גרמופון של קפיטול רקורדס בגודל 12 אינץ'
תקליט 12 אינץ' או סינגל 12 אינץ' (לעיתים נכתב גם כ-12 אינץ' ו-12″) הוא פורמט הקלטה בעל מרווח חריץ רחב יותר וזמן נגינה קצר יותר מאשר לסינגלים וכן מספר רצועות קול הקשורות אחת לשנייה בכל משטח, לעומת אריכי הנגן שיש להם מספר שירים בכל צד. קוטרו של פורמט ההקלטה הוא 12 אינץ' (300 מילימטרים). פורמט זה בשימוש נפוץ בז'אנרי הדיסקו והדאנס, שם תקליטנים משתמשים בהם כדי לנגן במועדונים.
לתקליטי 12 אינץ' יש בדרך כלל זמן נגינה קצר בהרבה מאשר לאריכי נגן באורך מלא, ולכן דורשים פחות חריצים לאינץ'. החלל הנוסף הזה מאפשר טווח דינמי רחב יותר וכן רמת הקלטה חזקה יותר בשל הטיות של החריצים (כלומר, רוחב גלי החריץ והמרחק שעבר מצד לצד על ידי חרט הפטיפון) יכולים להיות הרבה יותר גדולים במשרעת, במיוחד בתדרי הבס של מוזיקת הדאנס.
לתקליטים אלו יש גרסאות של 33 1⁄3 סל"ד ו-45 סל"ד.
הערות שוליים

↑  "The Joy of 45 Collecting: Why 45s Sound Better Than LPs". classic45s.com. נבדק ב-2020-05-20.
שליחי הבלוז

| --- | --- |
 מוקד פעילות:  פתח תקווה, ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1993
 סוגה:  רוק, בלוז
 שיתופי פעולה בולטים:  חמי רודנר
 www.bluesmsgr.net
 חברים
 צ'לי סיגלסקי ניב חובב עידן סיגלסקי שאול אליהו ליטל גרסטנר
 
שליחי הבלוז היא להקת גרסות כיסוי ישראלית המנגנת בסגנונות רוק ובלוז. הלהקה מעלה מופעי הצדעה וערבי מחווה ללהקות רוק משנות ה-60 וה-70 של המאה ה-20 ובהן פינק פלויד, לד זפלין, דיפ פרפל, קווין, הדלתות ואף מחוות לזמרי בלוז מאותם הזמנים. בנוסף, הוציאה הלהקה שני אלבומים עם חומר מקורי.
היסטוריה > תחילת הדרך (1993-2003)

הלהקה הוקמה על ידי צ'לי סיגלסקי בשנת 1993. לאחר חברויות בלהקת "ילד", "צ'לי והקומיקס", "ערפל" ולהקות ליווי של זמרים שונים, הניסיון לבצע חומר מקורי לא צלח ולכן הקימו סיגלסקי והאמרגן איתמר אשרוב להקת גרסאות כיסוי על טהרת הבלוז בשם "רוג'ר בלוז בנד", שהתבססה על נגנים מזדמנים. לאחר החלטה לשנות כיוון מוזיקלי, שונה שם הלהקה ל"שליחי הבלוז", והיא החלה לבצע גרסאות כיסוי של קלאסיקות רוק ואומני בלוז משנות ה-60 וה-70. הלהקה זכתה להצלחה והחלה להופיע בערבי מחווה במועדון הבארבי, "הייניקן הבימה קלאב" ומועדונים נוספים בישראל.
הלהקה הייתה שותפה לפרויקטים מצליחים עם דני שושן ו"הצ'רצ'ילים", חיימון אלגרנטי והאריות, עוזי פוקס והסגנונות. אחת לזמן מה עברה הלהקה שינויים בהרכבה, ובתקופה זו הצטרף הבסיסט ערן סנדרי. בשנת 1996 הצטרף ללהקה ערן זילברברג מלהקת איזי והפתולוגים, אך הוא פרש תוך זמן קצר.
כימיה טובה בין חברי הלהקה לחמי רודנר הובילה להשתתפות שליחי הבלוז באלבום המצליח "גאולה" של רודנר, שכתב את המילים והלחנים לשירים, מלבד "אין רוקנרול בעברית" שאותו הלחין אסף שריג (שגם ניגן בגיטרה). האלבום יצא במרץ 2000, ונחשב לאחד מאלבומי הרוק המובילים והבולטים בישראל. רודנר והלהקה יצאו לסבב הופעות במשך כשנה.
עם ההצלחה הופיעו בלהקה בעיות על רקע היחסים הבין-אישיים והיא החליטה על הפסקת פעילות. כחודש לאחר ההפסקה החליט סיגלסקי להקים מחדש את הלהקה, כשלצידו ערן סנדרי הבסיסט שהיה שותף להרכב הקודם. הם צירפו את הקלידן ניב חובב, שמתאפיין גם ביכולת שירה במנעד רחב, את אלי חדד מבנזין וישראל חדד לסירוגין על התופים ואת אריה מוסקונה כסולן הלהקה. יחד הם יצאו לדרך חדשה וזכו שוב להצלחה. עם ייסודו של ההרכב החדש, החליטו חובב וסיגלסקי לעבוד על רעיון ישן ומשותף לשניהם, סדרה של מופעי הצדעה וערבי מחווה ללהקות רוק משנות ה-60 וה-70, כשבראשן פינק פלויד, לד זפלין, דיפ פרפל ועוד. גם הופעות אלו זכו להצלחה רבה. עם עזיבתו של הבסיסט סנדרי את ישראל, צורף להרכב גולן זוסקוביץ'. לצורך ערבי ההצדעה צורף ברט וקנין ששמו נודע בז'אנר זה. כעבור שנה עברה הלהקה שינויים נוספים בהרכבה ודני שושן תפס עת עמדת הסולן ושאול אליהו את עמדת המתופף.
היסטוריה > השנים האחרונות (2003 והלאה)

סיגלסקי והלהקה המשיכו להופיע ברחבי ישראל ובמועדונים קבועים: בארבי, קמלוט והייניקן הבימה. הלהקה הוציאה את אלבום הבכורה שלה "מה יהיה" שהורכב מחומרים מקוריים שכתב סיגלסקי. האלבום כמעט לא נמכר והלהקה המשיכה כלהקת קאברים.
בשנת 2003 ביצעה הלהקה הופעת מחווה למאיר אריאל, במסגרתה נוצרה כימיה בין הלהקה לבין המוזיקאי והשחקן דן תורן. הלהקה החלה להופיע בד בבד עם החומר של תורן ועם החומר המקורי של הלהקה מהאלבום. סנדרי חזר לישראל והחליף את זוסקוביץ', ווקנין החליף שוב את דני שושן. בשנת 2006 יצא אלבומו של תורן "פרח פרי" בליווי הלהקה. בסוף אותה שנה השתתפו במופע "וודסטוק 1969 בתל אביב", בו ביצעו גרסאות של שירי להקת The Who.
ביולי 2004 השתתפה הלהקה שוב במופע לזכרו של מאיר אריאל בקיבוץ משמרות,וב-2006 השתתפה הלהקה פעם נוספת במופע לזכרו.
בסוף העשור הראשון של המאה ה-21 החלה הלהקה לאסוף חומרים לאלבומה השני והוציאה את השירים "כמו ציפור" ו"בשדה ירוק" (חידוש שירם של מאיר אריאל ודני סנדרסון) בהם שר ניב חובב. לבסוף שני השירים נותרו כסינגלים בודדים.
בסוף שנת 2009 עזב וקנין את הלהקה בשנית. ניב חובב עבר מעמדת הקלידים לעמדת הסולן הראשי, ובאותה השנה צורף ללהקה הקלידן ארז עופר שעזב בשנת 2012. ניב חובב כיום מתפקד בלהקה כסולן ראשי וקלידן.
במאי 2010 אירחה הלהקה את הזמרת מרגלית אנקורי, במופע שעלה במסגרת פסטיבל תרבות של שלום.
בשנת 2012 הלהקה הפכה ללהקת הכיסוי הוותיקה בישראל, והחלה בשיתוף פעולה מיוחד עם זמרת הרוק והסול מהמובילות בארץ – אורטל אדרי (בוגרת תוכנית הטלוויזיה "כוכב נולד 9"), בערב שכולו מוקדש לאגדות הרוק והסול של כל הזמנים: פינק פלויד, לד זפלין, קווין, דיפ פרפל, אדל, אטה ג'יימס, סטיבי וונדר, ארת'ה פרנקלין, טינה טרנר ועוד.
באפריל 2014, כ-14 שנים לאחר הפסקת שיתוף הפעולה בין חמי רודנר לשליחי הבלוז, התקיימה במועדון הבארבי הופעה של רודנר עם הלהקה בה בוצעו חומרים מהאלבום "גאולה". הופעה זו הייתה איחוד כמעט מלא של שליחי הבלוז בהרכב שהקליט את "גאולה", מלבד ערן סנדרי שסירב לקחת חלק באירוע עקב היעדרם של ניב חובב ושאול אליהו (חברי הלהקה הנוכחיים) ממנו. עם או בלי קשר לאירוע, בסוף אותה השנה עזב סנדרי את הלהקה לאחר כעשור וחצי של חברות בה, ובעמדת הבס החליף אותו עידן סיגלסקי, בנו של צ'לי.
בשנת 2015 הוציאה הלהקה את אלבומה השני, "חדר 26", בו הלהקה משתפת פעולה עם המוזיקאי ארז גרוס שמתארח בכתיבה, גיטרה ושירה. בדומה לאלבום הראשון "מה יהיה", גם ב"חדר 26" סיגלסקי כתב ושר את כל השירים. בסוף השנה הלהקה החלה בסיבוב הופעות לרגל השקת האלבום, וגייסה כסף למענו בפרויקט הדסטארט. בשנת 2016 הצטרפה ללהקה ליטל גרסטנר בגיטרה חשמלית שנייה, גיטרה אקוסטית וכלי הקשה. גרסטנר היא בת זוגו של צ'לי, ובעבר ניגנה בס בהרכב הליווי של אילן וירצברג ובלהקות "קדחת", "הכל בגלל ג'ני" ועוד.
בשנת 2018 הופיעה הלהקה עם זמרת הג'אז הוותיקה עדנה גורן.
מופעי ההצדעה של הפינק פלויד

מופעי ההצדעה ללהקת פינק פלויד הם גולת הכותרת של הלהקה. במופעים אלו גם הצטרף בעבר כנגן אורח אילן וירצברג בגיטרה שנייה. בשנת 2007, במלאת 40 שנה לייסוד להקת פינק פלויד, ערכה הלהקה מופע הצדעה בליווי רביעית כלי מיתר. הופעת המחווה הזו זכתה להצלחה והועלתה במועדונים רבים בישראל.
חברי הלהקה > בהווה

צ'לי סיגלסקי (מ-1993) - גיטרה ושירה
ניב חובב (מ-2000) - שירה וקלידים
שאול אליהו (מ-2002) - תופים
עידן סיגלסקי (מ-2014) - בס
ליטל גרסטנר (מ-2016) - גיטרה, אקוסטית, כלי הקשה
חברי הלהקה > בעבר

מיץ' "מיצ'ל" ויוקר (1993–2000) - שירה וגיטרה
אבי אלבלך (1993–1994) - בס
דוד אדר (1993–1996 ו-2002) - תופים
נעם רפפורט (1994–2000) - קלידים
ערן זילברברג (1994–1996) - בס
יבגני גולדנברג (1994–1996) - סקסופון
טל ליבני (1996–2000) - תופים
אריה מוסקונה (2000–2002) - שירה
ישראל חדד (2000–2002) - תופים
אלי חדד (2000–2002) - תופים
גולן זוסקוביץ' (2001–2004) - בס
קובי ברטון (2002) - שירה
דני שושן (2002–2006) - שירה
ברט וקנין (2001–2002 ו-2006–2009) - שירה
ארז עופר (2009–2012) - קלידים
ערן סנדרי (1996–2001 ו-2004–2014) - בס
דיסקוגרפיה

מה יהיה - 2003
חדר 26 - 2015
דיסקוגרפיה > אלבומים בהם השתתפה הלהקה

גאולה עם חמי רודנר - 2000
פרח פרי עם דן תורן - 2006
הערות שוליים

↑  צפו: השיר הגנוז של חמי רודנר ושליחי הבלוז, באתר ynet, 16 באפריל 2014
↑  עכבר העיר, "איפה הילד" מתאחדים, באתר הארץ, 13 בנובמבר 2008
↑  גידי אביבי, עוד חוזר העוד, באתר הארץ, 23 בנובמבר 2003
↑  קובי בן-שמחון, יום חמישי בצהריים, תל אביב: שליחות, באתר הארץ, 20 בדצמבר 2005
↑  גידי אביבי, עוד סיבוב של עוד סיבוב, באתר הארץ, 14 בפברואר 2004
↑  אסף כהן, עכבר העיר, בלוז כנעני, באתר הארץ, 18 באוקטובר 2006
↑  אבי לבקוביץ', עכבר העיר תל אביב, אלבום תשיעי לדן תורן, באתר הארץ, 20 ביולי 20061
תמר סוקניק, מופע חגיגי להשקת אלבומו החדש של דן תורן, באתר הארץ, 10 באוקטובר 2006
↑  לירון שמם, עכבר העיר ת"א, בלופסטוק, באתר הארץ, 18 בדצמבר 2006
↑  שירי לב-ארי, "אגדת דשא", באתר הארץ, 29 ביולי 2004
↑  שבע שנים למותו של מאיר אריאל, באתר הארץ, 6 ביולי 2006
↑  "תרבות של שלום" 2010 בצוותא, באתר "הבמה"
↑   בן שלו, איך קרה שהבלוז פורח דווקא עכשיו בישראל, באתר הארץ, 12 במאי 2015
↑  מיכל פלטי, עוד לבנה בחומה, באתר הארץ, 28 בינואר 2003
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302555605171  MusicBrainz: de068385-d5b8-4a83-a6ae-3a4a8d440ae4
תקליטון

ערך זה עוסק באמצעי אחסון במחשב. אם התכוונתם לתקליט מוזיקה קטן (סינגל), ראו .
תקליטון ″½3
תקליטוני ½3 אינץ', ¼5 אינץ', ו־8 אינץ'
רכיבים:

1. לשונית מגן

2. נקודת המוקד 

3. תריסים 

4. עטיפת פלסטיק

5. נייר מעגלי המגן על הדיסק הפנימי

6. דיסק מגנטי

7. סקטור
תַקְלִיטון הוא אמצעי לאחסון נתונים וגיבוי קבצים, על דִסקה שטוחה מחומר פלסטי המצופה בשכבה של חומר הניתן למגנוט. התקליטון ידוע יותר בשמו האנגלי, דיסקט (diskette;‏ disk + צורן ההקטנה הצרפתי הנקבי ette-), שזכה לתפוצה רחבה יותר ממקבילתו העברית. המונח הרשמי באנגלית הוא Floppy disk (מילולית: floppy – גמיש).
התקליטונים נכנסו לשימוש מסחרי בשנת 1971 ותוך זמן קצר החליפו את השימוש בכרטיסים מנוקבים. הם היו נפוצים מאוד בשנות ה־80 וה־90 עם התרחבות השימוש במחשבים אישיים. השימוש העיקרי בתקליטונים היה הפצת תוכנה, העברת נתונים בין מחשבים ויצירת גיבויים לקבצים קטנים. לפני התרחבות השימוש בדיסקים קשיחים שימשו התקליטונים גם לאחסון מערכות הפעלה ויישומים אחרים.
בסוף המאה ה־20 פסק השימוש בתקליטונים, עקב המעבר לאמצעי אחסון עדיפים ויעילים מהם, וכך התיישן צירוף הלשון העברי "להחליף דיסקט" – שמובנו בשפת הדיבור היה "לשנות את התפיסה".
דגמי תקליטונים

קוטרו של התקליטון הנפוץ ביותר לפני יציאת התקליטון משימוש היה ½3 אינץ', וניתן לאחסן עליו נתונים בנפח של 720 קילו־בתים בדגמים הישנים (Double Density), או כפול מזה, 1.44 מגה־בתים, בדגמים החדשים (High Density).
מוקדם יותר היו נפוצים תקליטונים בקוטר ¼5 אינץ' (בקיבולות 360KB ו־1.2MB) ואף בקוטר 8 אינץ', אך אלו הכילו פחות נתונים מהדגמים החדשים יותר, מכיוון שהם השתמשו בטכנולוגיות ישנות יותר.
מבנה התקליטון

התקליטון בנוי מדסקה עגולה, העשויה מחומר פלסטי שמצופה בשכבה דקה של אבקת תחמוצת ברזל. לצורך הגנה מלכלוך או מפגיעה פיזית, דסקה זו סגורה באריזה פלסטית חיצונית. הדסקה מסתובבת בקצב קבוע, ותוך כדי כך מאפשרת מגנוט או קריאה של נתונים (בדומה למגנוט על סרט מגנטי). מגנוט הנתונים נעשה בצד העליון בלבד או משני צדי הדסקה, במסלולים מעגליים שמיקומם (מרחקם מקצה הדסקה) קבוע.
כונן תקליטונים

רכיב החומרה במחשב המשמש לקריאת התקליטונים ולכתיבה עליהם הוא כונן התקליטונים (מסומן גם כ־FDD, ר"ת באנגלית של Floppy Disk Drive). הכונן היה רכיב סטנדרטי שהיה קיים בכל המחשבים האישיים וברוב המחשבים הניידים שיוצרו עד תחילת שנות ה־2000. עבור מחשבים ניידים שלא כללו כונן תקליטונים מובנה היו כוננים חיצוניים, אותם ניתן היה לשאת בנפרד ולחבר למחשב בשעת הצורך.
שימושים

התקליטונים היו נפוצים מאוד בשנות השמונים והתשעים ונעשה בהם שימוש ביתי בפלטפורמות מחשב אישי כמו Apple II, מקינטוש, Commodore 64 ,Amiga ו־IBM PC. השימוש העיקרי של התקליטונים היה הפצת תוכנות ומשחקים, העברת נתונים בין מחשבים ויצירת גיבויים קטנים. לפני הופעת הכונן הקשיח שימשו התקליטונים גם לאחסון מערכות הפעלה ויישומים אחרים.
חסרונות

לקראת סוף שנות התשעים פחת השימוש בתקליטונים, בעיקר בשל הופעת התקנים חדשים (תקליטורים, החסנים ניידים, כונני ZIP) שפתרו את רוב הבעיות הקיימות בתקליטונים. לתקליטונים שלושה חסרונות עיקריים:
חרף זאת, התקליטונים עדיין נמצאים בשימוש במחשבים ישנים שאינם מצוידים בטכנולוגיית USB כך שתקליטונים עדיין משמשים להעברת קבצים קטנים בין מחשבים כאלו.
החל מהעשור הראשון של המאה ה־21 השימוש בתקליטונים כמעט ולא קיים, פרט לשימושים כגון עדכון ה־BIOS, או התקנת מערכות הפעלה ישנות (כגון Windows 95, 98, ME שמצריכות תקליטון אתחול או DOS), במערכת Windows XP אפשר לשחזר סיסמה באמצעים של מיקרוסופט רק עם תקליטונים ובשביל דברים נוספים ב־Windows XP יש שימוש רק בתקליטונים, בהמשך מערכות ההפעלה של מיקרוסופט כבר נפטרו לחלוטין מהתקליטונים. בין היתר תקליטונים משמשים גם בעשור השני של המאה ה־21 להפעלתם של מכשירים ומכונות מסוימות כגון: כספומטים, דוגמי צלילים, מכונות תופים, סינתסייזרים, שרתים וקונסולות שליטה לתאורת במה.
הערות שוליים

↑  Floppy disk | History & Definition | Britannica, www.britannica.com, ‏2024-06-25 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556456605171  BnF: cb11985105q (data)  GND: 4122115-1  LCCN: sh96006990
R.I.P.

"R.I.P." הוא שיר של הזמרת-יוצרת הבריטית ריטה אורה, בשיתוף עם הראפר טייני טמפה. השיר יצא לאור ב-6 במאי 2012, כסינגל השני מתוך אלבום הבכורה שלה, Ora. השיר נכתב במקור לריהאנה, אך בהמשך בוצע על ידי אורה עצמה.
השיר דורג במקום הראשון במצעד שירי הדאנס קלאב ובמצעד הסינגלים הבריטי. באוסטרליה הגיע השיר למעמד פלטינה.
וידאו קליפ

הקליפ לשיר צולם בלונדון שבאנגליה ופורסם ב-4 באפריל 2012.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 51 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 10 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 4 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 11 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 28 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים מתחת להוט 100 | 3 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 36 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 26 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 89 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 1 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 28 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 64 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 1 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 44 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 51 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 46 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2012)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2012)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2012)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2012)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 28 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה | 70,000 |
| בריטניה (BPI) | פלטינה | 600,000 |
| דנמרק (IFPI Denmark) | זהב | 15,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
הערות שוליים

↑  אוברי "דרייק" גרהאם, ויסדום רנה "שי", סול מילטון, ויליאם קנארד, טור אריק הרמנסן, מיקל סטורלייר אריקסן, פטריק צ'וקוואמקה אוקגוו, ניקו אגבונה, פרהאד סמדזדה
↑  מידע על R.I.P., באתר המצעד האוסטרי, ארכיון
↑  מידע על R.I.P., באתר המצעד הגרמני
↑  מידע על R.I.P., באתר מצעד דנמרק
↑  מידע על R.I.P., באתר המצעד של ניו זילנד
↑  http://www.aria.com.au/pages/SINGLEaccreds2012.htm, www.aria.com.au
↑  "British single certifications – Rita Ora Ft Tinie Tempah – R.I.P." British Phonographic Industry. Retrieved 3 August 2018. Select singles in the Format field. Select Platinum in the Certification field. Type R.I.P. in the "Search BPI Awards" field and then press Enter.
↑  Home | IFPI, ifpi.dk
| ריטה אורה |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות |  |
| אלבומי אולפן | Ora • Phoenix • You & I |  |
| מיני-אלבומים | Bang |  |
| סינגלים | "R.I.P." • "How We Do (Party)" • "Shine Ya Light" • "Radioactive" • "I Will Never Let You Down" • "Poison" • "Body on Me" • "Coming Home" • "Your Song" • "Anywhere" • "For You" • "Girls" • "Let You Love Me" • "Only Want You" • "Carry On" • "Ritual" • "How to Be Lonely" • "Big" • "You for Me" • "Seaside" • "Follow Me" • "Barricades" •  ‏"You Only Love Me" • "Praising You" • "Don't Think Twice" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Hot Right Now" • "Lay Down Your Weapons" • "Black Widow" • "Doing It" • "New York Raining" • "Lonely Together" • "R.I.P." |  |
| שירים אחרים | "Better than You" • "Torn Apart" • "Grateful" • "New Look" |  |
| סיבובי הופעות | Ora Tour • Radioactive Tour • The Girls Tour • Phoenix World Tour |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 95aa2cda-b073-4270-895f-11d46a9046b2
תשואות ראשונות

תשואות ראשונות הייתה תוכנית רדיו ששודרה ב"קול ישראל" משנת 1965 ועד 1980, בעריכתו ובהפקתו של יוסף (פפו) אריה.
מטרת התוכנית הייתה גילוי כישרונות צעירים בתחום השירה, והיא הייתה הגרסה הרדיופונית המוקדמת של "כוכב נולד". התוכנית אפשרה לזמרים אלמונים להופיע בשידור חי בפני קהל בליווי תזמורת ועיבודים מקצועיים.
את התוכנית ערכו והפיקו יוסף (פפו) אריה ועפרה סמואל, שאף הנחתה את התוכנית מראשיתה.
מערכת התוכנית כללה את עפרה סמואל, יוסף (פפו) אריה, דליה און-פריזנט ואבי קורן. עשרות צעירים מכל רחבי הארץ הופיעו בפני חברי הצוות והתמודדו על הזכות להשתתף בתוכנית ולהופיע בשידור.
התוכנית נערכה בבית המורה בתל אביב, והוקלטה באיכות מוזיקלית גבוהה. המנהל המוזיקלי היה שמעון כהן, ובהמשך גם לסלו רוט ויצחק גרציאני. בין המעבדים היו חנן וינטרניץ ומרטין מוסקוביץ'.
ראשון המשתתפים בתוכנית הראשונה בשנת 1965, היה הזמר הצעיר בן ה-14, גדעון גרייף, אז בעל קול הסופרן, שביצע שני שירים: "מתוך הרגל" ו"הצריף הקטן".
רבים ממשתתפי "תשואות ראשונות" היו לימים אמנים מובילים בתחום הזמר והמשחק בישראל. בין האמנים שהתגלו בה: גלי עטרי, עפרה חזה, חוה אלברשטיין, דורית ראובני (שם גילה אותה מוני אמריליו), גדעון גרייף, ירדנה ארזי, ארז הלוי, אבי טולדנו, מתי כספי ושולי נתן (משם "שלפה" אותה נעמי שמר לבצע את השיר "ירושלים של זהב").
לקריאה נוספת

איזי מן, קול ישראל מירושלים: מדינה מאחורי המיקרופון, ירושלים: דפוס פרינטיב, 2008, עמ' 191.
שרגא פייבל קלעי

| --- | --- |

ד"ר שרגא פייבל קלעי
 לידה:  30 באוקטובר 1901 בוברקה, ממלכת גליציה ולודומריה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  25 בספטמבר 1964 (בגיל 62) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 השכלה:  ספיינצה – אוניברסיטת רומא 
 פרסים והוקרה:  פרס טשרניחובסקי 
 
שרגא פייבֶל קלעי (שְליידֶר) (י"ז בחשוון תרס"ב, 30 באוקטובר 1901, בוברקה (בויבריק), גליציה, אוסטריה – י"ט בתשרי תשכ"ה, 25 בספטמבר 1964, ירושלים) היה מחנך ישראלי, מורה למתמטיקה ולפיזיקה בגימנסיה העברית בירושלים, מפקח על בתי ספר תיכונים ומנהל המחלקה לבחינות במשרד החינוך. חיבר וערך ספרי לימוד רבים במתמטיקה ובפיזיקה ותרגם ספרי מדע פופולרי בפיזיקה ובביולוגיה. חתן פרס טשרניחובסקי לתרגומי מופת (תש"ח-1948).
משפחה

אשתו של ש"פ קלעי, דינה קלעי (עץ-הדר), הייתה בין המפקדות של סניף "ההגנה" בירושלים. גם היא הייתה מורה, למלאכת יד, בבית ולימדה שנים רבות בבית ספר לבנות בירושלים.
נכדתו של קלעי ד"ר דינה קלעי (בת בנו מיכאל קלעי) היא משפטנית העוסקת בדיני הגבלים עסקיים, קניין רוחני ודיני חברות.
אחיה של אשתו, אברהם עץ-הדר (1910–1996), היה מחנך, ממייסדי הש"י (המודיעין הצבאי של "ההגנה") ואבי קשר היונים והיונאות בשירות "ההגנה". אשתו של אברהם, תמר עץ-הדר (1914–2006), הייתה מורה למתמטיקה, מפתחת מתודות להוראת המתמטיקה לתלמידי בית הספר היסודי.
אחיינו של קלעי פילון פרידמן (1929–1948) (בן אחותו שרה) היה מפקד בגדוד השלישי של הפלמ"ח וממייסדי מעין ברוך, שמותו בקרב על מצודת נבי יושע נחשב למופת של אחריות המפקד ורעות לוחמים (קלעי הוא שהעניק לו את השם "פילון").
ספריו

פ. קלעי, מ[שה] ימר, אלגברה, ירושלים: קרן אבינועם ילין, תש"י. (מהדורה ב': ירושלים: עבר, תש"י–תשי"א 1950)
ש"פ קלעי, ז[בולון] תוחמן, ספר למוד החשבון (החל בכתה ה': ספר למוד לחשבון ולהנדסה ) (בהשתתפות משה כוכבא); כתה ז': מ' כוכבא, ש"פ קלעי, ז' תוחמן; כתה ח': מ' כוכבא, ש"פ קלעי), ירושלים: עבר, תשי"א. (הספר הופיע בעוד יותר מ-10 מהדורות ובעשרות הדפסות)
מ' כוכבא, ש"פ קלעי, ז' תוחמן, פרקים בלמוד החשבון, ירושלים: עבר, תשכ"ה. ("מילואים לתכנית הלימודים החדשה") (כיתה ז': חוברות א–ב; כיתה ח': חוברות א–ב)
פ' קלעי, ז' טוכמן, טריגונומטריה : לבתי ספר תיכונים ולמתלמדים, ירושלים: עבר, 1951. (מהדורה ב' מתוקנת ומורחבת: 1953; מהדורה ג' מתוקנת: 1956; הופיע בעוד עשרות מהדורות והדפסות)
ז' תוחמן, ש"פ קלעי, טריגונומטריה: למגמות הריאליות בבתי"ס תיכונים ולמגמות המקבילות בבתי"ס מקצועיים, ירושלים: עבר, 1964. (הופיע בהדפסות נוספות)
ש"פ קלעי (חלק א–ג, ד), ז' טוכמן (חלק א–ג), פיזיקה : לבתי ספר תיכונים ולמתלמדים, 4 כרכים, ירושלים: עבר, תשי"ג–1965:
כרך א: תורת החום.
כרך ב: מכניקה של המוצקים, תרמודינמיקה.
כרך ג: מכניקה של נוזלים וגזים.
כרך ד: מגנטיות וחשמל.
פ' קלעי, ז' תוחמן, אלגברה, 3 כרכים, ירושלים: עבר, 1955. (הופיע ביותר מ-10 הדפסות נוספות)
ש"פ קלעי, ז' טוכמן, חשבון לימי החופש , 4 כרכים, ירושלים: ש' זק ושות', תשט"ו–תשט"ז. (לכיתות ד', ה', ו' ו-ז')
חשבון והנדסה לימי החופש (כרך ה'), ירושלים: ש. זק, תשכ"א.
ש"פ קלעי, ז' תוחמן, הנדסת המישור: (פלנימטריה): ספר למוד לבתי ספר תיכונים (בהתאם לתכנית הלמודים החדשה), 2 כרכים, ירושלים: עבר, 1956–1957. (הופיע בעשרות הדפסות נוספות; ראה אור בתרגום לערבית ב-1964)
ז' תוחמן, ש"פ קלעי, חשבון דיפרנציאלי ואינטגראלי: לבתי ספר תיכונים; שרטוטים: תמר מרוז, ירושלים: עבר, 1962. (הדפסה ב' מתוקנת: 1964)
ש"פ קלעי, ז' תוחמן, מבחנים לחזרה במתימטיקה: (אלגברה, טריגונומטריה וסטראומטריה): בצירוף פתרונות לדוגמא והדרכה, ירושלים: עבר, 1962.
ז' תוחמן, ש"פ קלעי, הנדסה אנליטית: ספר לימוד לתלמידי המגמה המתימטית פיזיקלית בבתי הספר התיכונים, ירושלים: עבר, 1965. (הופיע במספר הדפסות נוספות)
תמר עץ-הדר, בהשתתפות ש"פ קלעי, ספר החשבון שלי: לכתה א, 2 חוברות (חוברת א: ציֵּר: עמרם פרת; חוברת ב: ציְּרה: חדוה קלח), תל אביב: מסדה, תשכ"ג–תשכ"ד. (מהדורה מחודשת: 1967) (ספר הדרכה למורה: 2 כרכים, תשכ"ד–תשכ"ה)
שלושה מכרכי אנציקלופדיה מעין שבעריכת ז. אריאל, תל אביב: י. שרברק:
כרך ה: ש. פ. קלעי, מעיני האמנות, תשט"ו.
כרך ט: י[צחק] ספיבק, ש. פ. קלעי, גדולים בישראל, 1956.
כרך יג: ש. פ. קלעי, תבל ומלואה: פרקי קריאה באסטרונומיה וגיאולוגיה, תשכ"ג 1962.
ספריו > עריכה

לוחות לוגריתמים ופונקציות טריגונומטריות; ערוכים ע"י פ' קלעי וז' טוכמן, ירושלים: עבר, תשי"ב. (הופיע ביותר מ-10 הדפסות נוספות)
לאנסלוט הוגבן, מתימטיקה למיליון; הציורים: ג'"פ הוראבין; תרגום: דב שליונסקי (בהשתתפות ש[מואל] גילאי); עריכת ההוצאה העברית: ש"פ קלעי, מרחביה: ספרית פועלים ('מענית'), 1958. (הופיע במספר מהדורות) (Mathematics for the Million)
ג'ורג' פויה, כיצד פותרין?; עברית: ארנון בן-נחום; ערך והביא לדפוס: ש"פ קלעי, תל אביב: אוצר המורה, תשכ"ב 1961. (ספר מתודי להוראת המתמטיקה) (How to Solve It)
פיסיקה ; חובר על ידי הוועדה ללימוד מדע הפיסיקה (ארה"ב); ערך: ש"פ קלעי, 4+‏ 1 כרכים, תל אביב: יחדיו, תשכ"ג 1962–תשכ"ד 1963: (Physical Science Study Committee‏ (PSSC), (אנ') )
כרך א: היקום; תרגם מאנגלית: יונתן ברוידא, תשכ"ג 1962.
כרך ב: אופטיקה וגלים; תרגם מאנגלית: דן דאובר, תשכ"ג.
כרך ג: מכניקה; תרגמו מאנגלית: יצחק הירשברג, ש"פ קלעי, תשכ"ג.
כרך ד: חשמל ומבנה האטום; תרגם מאנגלית: עופר נוביק, תשכ"ד 1963.
כרך ה: מדריך למעבדה, תשכ"ב.
שרגא פייבל קלעי (עורך), לזכר קהילת בוברקא ובנותיה; ציורים: אריה אלואיל, ירושלים – ארצות הברית: הוצאת ארגון יוצאי בוברקא והסביבה, תשכ"ד. (ספר יזכור לקהילה היהודית בעיר הולדתו) (קישור לספר הסרוק: ספר יזכור לקהילת בוברקא, בספריית העיר ניו יורק)
ספריו > תרגום

אלברט איינשטיין, ליאופולד אינפלד, הפיזיקה החדשה: התפתחות ההשקפות מן המושכלות הראשונים עד היחסיות והקואנטים; מאנגלית: ש"פ קלעי, מרחביה: ספרית פועלים ('לכל'), 1947. (התרגום זיכה את קלעי בפרס טשרניחובסקי לתרגומי מופת) (שם הספר במקור האנגלי: "התפתחות הפיזיקה") (מהדורה חדשה, בעריכת ברוך לשם: "התפתחות הפיזיקה החדשה: ממושגים ראשונים ועד יחסיות וקואנטים", תשל"ז 1977)
ק"א טימיריאזב, השיטה ההיסטורית בביולוגיה: עשר הרצאות פופולריות; מרוסית: ש"פ קלעי, בהשתתפות מ' בנארי, מרחביה: ספרית פועלים ('מענית'), 1950.
פריץ קאהן, האטום: מובן לכל ושוה לכל נפש: עובדות היסוד על תורת האטום לידיעת אזרח התקופה האטומית; עברית: ש"פ קלעי, מרחביה: ספרית פועלים ('השכלה וחנוך': מחזור למדע פופולרי), 1951.
ג'ורג' גאמוב, הולדת השמש ומותה; עברית: ש' פ' קלעי, מרחביה: ספרית פועלים ('נעורים'), 1950.
אלכסנדר ניקוליוויץ סטודיצקי, מעשה בפיזיולוג גדול: (חייו ומפעלו של א"פ פאבלוב); עברית: פ"ש קלעי, מרחביה: ספרית פועלים ('נעורים'), 1953.
כרך ג' (מכניקה) של סדרת פיסיקה, ביחד עם יצחק הירשברג, תל אביב: יחדיו, תשכ"ג. (ראו לעיל)
לקריאה נוספת

חוברת לזכרו של ד"ר שרגא קלעי, ליום השלושים לפטירתו, ירושלים: משרד החינוך והתרבות, חשוון תשכ"ה. (6 עמודים)
"Kalay (Schleider), Shraga F.," in: Who's Who, Israel, 1958, p. 345.