stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שומייקר-לוי 9
תצפיות ותגליות > גלים

כצפוי, יצרו ההתנגשויות גלי פגיעה עצומים, ששטפו את צדק במהירויות של 450 מטר לשנייה ונצפו במשך יותר משעתיים לאחר הפגיעה הגדולה ביותר. תחילה חשבו המדענים כי הגלים נעים בתוך שכבה יציבה הפועלת כמוליך גל, ומספר מדענים אף שיערו כי השכבה היציבה חייבת להיות בתוך ענני המים הטרופוספריים המשוערים. עם זאת, עדויות אחרות הצביעו על כך ששברי השביט לא הגיעו לשכבת המים והגלים התפשטו במקום זאת בתוך הסטרטוספירה.
תצפיות ותגליות > תגובות אחרות

לאחר ההתנגשויות הגדולות ביותר הראו תצפיות רדיו עלייה חדה בפליטת הרצף באורך גל של 21 סנטימטרים, שהגיעה לשיא של 120% מהפליטה הרגילה שנמדדה מכוכב הלכת. מדענים סברו שזה נובע מקרינת סינכרוטרון (אנ'), שנגרמה ממעבר אלקטרונים רלטיביסטיים – אלקטרונים בעלי מהירויות קרובות למהירות האור – למגנטוספירה של צדק עקב ההתנגשויות.
כשעה לאחר כניסת שבר K לצדק תיעדו תצפיות פליטת אורורה סמוך לאזור הפגיעה, כמו גם בנקודה האנטיפודית לאתר הפגיעה ביחס לשדה המגנטי החזק של צדק. היה קושי בקביעת הגורם לפליטות אלו בשל חוסר ידע על השדה המגנטי הפנימי של צדק והגאומטריה של אתרי הפגיעה. הסבר אפשרי אחד היה שגלי הלם, המואצים כלפי מעלה מהפגיעה, האיצו חלקיקים טעונים שגרמו לפליטת אורורה. תופעה זו קשורה, בדרך כלל, יותר לחלקיקי רוח שמש הנעים במהירות ופוגעים באטמוספירה של כוכב לכת ובסמיכות לקוטב המגנטי שלו.
מספר אסטרונומים טענו כי לפגיעה עשויה להיות השפעה ניכרת על הטורוס של איו, טורוס של חלקיקים בעלי אנרגיה גבוהה המחבר את צדק עם הירח הוולקני שלו. מחקרים ספקטרוסקופיים ברזולוציה גבוהה מצאו שהשונות בצפיפות היונים, מהירות הסיבוב והטמפרטורות בזמן הפגיעה ולאחר מכן היו בגבולות הנורמליים.
ניסיונות תצפית וזיהוי באמצעות מכשיריה של וויאג'ר 2 העלו חרס מאחר שכדורי האש היו מתחת לתחום הגילוי שלהם; לא נרשמו רמות חריגות של קרינת על-סגול או אותות רדיו לאחר הפיצוץ. גם יוליסס לא הצליחה לזהות תדרי רדיו חריגים.
ניתוח לאחר ההתנגשות

כדי לחשב את הצפיפות והגודל של שומייקר-לוי 9 פותחו מספר מודלים. צפיפותו הממוצעת חושבה ונמצאה כ-0.5 גרם/סמ"ק; התפרקותו של שביט פחות צפוף לא יכלה להיות דומה לשרשרת השברים שנצפתה. גודלו של שביט האב חושב ונמצא שהיה בקוטר של כ-1.8 קילומטרים. תחזיות אלו היו בין הבודדות שאוששו בפועל על ידי תצפיות מאוחרות יותר בשביטים אחרים.
אחת ההפתעות של ההתנגשות הייתה כמות המים הקטנה שהתגלתה בהשוואה לתחזיות קודמות. לפני הפגיעה הצביעו מודלים של אטמוספירת צדק על כך שהתפרקות השביט לשברים הגדולים ביותר תתרחש בלחצים אטמוספיריים של בין 30 קילו-פסקל לכמה עשרות מגה-פסקל. מספר תחזיות צפו שהשביט יחדור לשכבת מים ויצור מעטה כחלחל מעל אזור הפגיעה בצדק.
אסטרונומים לא צפו בכמויות גדולות של מים בעקבות ההתנגשויות ומחקרים מאוחרים יותר של ההתנגשות מצאו כי שברי השביט התפרקו ונהרסו בפיצוץ אווירי שהתרחש, ככל הנראה, בגבהים גבוהים בהרבה ממה שציפו קודם לכן. אפילו השברים הגדולים ביותר הושמדו כאשר הלחץ הגיע ל-250 קילו-פסקל, הרבה מעל העומק הצפוי של שכבת המים. השברים הקטנים יותר הושמדו כנראה עוד לפני שהגיעו לשכבת הענן.
השפעות ארוכות טווח

בעקבות הפגיעה, ניתן היה להבחין בכתמים על צדק במשך חודשים רבים. הם היו בולטים מאוד, ותצפיות תיארו אותם כבולטים יותר מהכתם האדום הגדול. חיפוש בתצפיות היסטוריות גילה כי הכתמים היו, ככל הנראה, הסימנים החולפים הבולטים ביותר שנראו אי פעם על פני צדק וכי לא תועדו לפני כן או מאז כתמים בסדר גודל ובגוון של אלה שנגרמו מפגיעות שומייקר-לוי 9.
תצפיות ספקטרוסקופיות מצאו כי אמוניה ופחמן דו-גופרי נשארו באטמוספירה לפחות ארבעה עשר חודשים לאחר ההתנגשויות, כאשר כמות ניכרת של אמוניה נמצאה בסטרטוספירה בניגוד למיקומה הרגיל בטרופוספירה.
בניגוד לשכל הישר, הטמפרטורה האטמוספירית ירדה לרמות נורמליות מהר יותר באתרי ההתנגשות הגדולים יותר מאשר באתרי ההתנגשות הקטנים יותר: באתרי ההתנגשות הגדולים יותר, הטמפרטורות עלו על פני אזור ברוחב של 15,000 עד 20,000 קילומטרים, אך ירדו בחזרה לרמות נורמליות תוך שבוע מאירוע ההתנגשות. באתרים קטנים יותר, טמפרטורות גבוהות ב-10 מעלות צלזיוס מהסביבה נמשכו במשך כמעט שבועיים. טמפרטורות הסטרטוספירה הכלליות עלו מייד לאחר ההתנגשויות ואז ירדו מתחת לטמפרטורות טרום ההתנגשות 2–3 שבועות לאחר מכן, לפני שהחלו לעלות אט-אט לטמפרטורות רגילות.
ב-1997 זיהו חוקרים באמצעות מצפה החלל בתת-אדום (ISO) של סוכנות החלל האירופית שקיימים אדי מים בסטרטוספירה של צדק. החוקרים שיערו שהמים הם שרידים של הפגיעה, שכן שביטים נוטים להיות גופים עתירי מים. עם זאת, לא ניתן היה לשלול בביטחון את הגעתם של המים ממקור אחר. ב-2013 אישרו תצפיות רגישות יותר שבוצעו באמצעות טלסקופ החלל הרשל שהשביט הוא המקור לאדי המים שנצפו. הן הראו שהמים נפוצים הרבה יותר באזור שבו התרחשה הפגיעה. התצפיות הצביעו על כך ש-95% מאדי המים שנצפו הגיעו מהפגיעה. מחקר נוסף שפורסם בשנת 2020 חיזק את ההשערה.
תדירות התנגשויות

השביט אינו ייחודי בהקיפו את צדק במשך זמן מה; ידועים חמישה שביטים, (כולל 82P/Gehrels, 147P/Kushida–Muramatsu ו-111P/Helin–Roman–Crockett) שנלכדו זמנית על ידי כוח הכבידה של כוכב הלכת. מסלולי שביטים סביב צדק אינם יציבים, מכיוון שהם אליפטיים מאוד וסביר שיופרעו במידה רבה מכוח המשיכה של השמש באפסיד (הנקודה הרחוקה ביותר במסלול מכוכב הלכת).
צדק, כוכב הלכת המסיבי ביותר במערכת השמש, יכול ללכוד עצמים בתדירות גבוהה יחסית, אך גודלו של שומייקר-לוי 9 הופך את האירוע לנדיר: מחקר אחד לאחר ההתנגשות העריך ששביט בקוטר 300 מטר פוגע בכוכב הלכת פעם ב-500 שנים ושביט בקוטר של 1.6 קילומטרים מתנגש בו פעם ב-6,000 שנים.
ישנן עדויות חזקות מאוד שבעבר הגיעו שברי שביטים והתנגשו בצדק ובירחיו. במהלך משימות וויאג'ר לכוכב הלכת זיהו מדענים ואסטרונומים 13 שרשראות מכתשים על קליסטו ושלושה על גנימד, שמקורן הוגדר בתחילה כתעלומה. שרשראות מכתשים הנראות על הירח יוצאות לעיתים קרובות כקרניים ממכתשים גדולים ומשוער שהן נגרמו מהתנגשויות משניות של הפליטה המקורית, אך השרשראות על הירחים של כוכבי הלכת הענקיים לא הובילו למכתש גדול יותר. התצפיות בפגיעה של שומייקר-לוי 9 חיזקו את ההשערה שהשרשראות על הירחים נובעות משיירה של שברי שביט מפורקים שהתנגשו בהם.
תדירות התנגשויות > ההתנגשות ב-19 ביולי 2009

ב-19 ביולי 2009, יותר מ-15 שנים לאחר פגיעת שומייקר-לוי 9, הופיע כתם שחור חדש, בגודל האוקיינוס השקט, בחצי הכדור הדרומי של צדק. מדידות תת-אדום תרמיות הראו שמקום הפגיעה היה חם וניתוח ספקטרוסקופי זיהה ייצור של עודף אמוניה חמה ואבק עשיר בסיליקה באזורים העליונים של האטמוספירה של צדק. מדענים הגיעו למסקנה שאירוע פגיעה נוסף התרחש, אבל הפעם עצם קומפקטי וחזק יותר, כנראה אסטרואיד קטן שלא התגלה, היה הגורם לכך.
צדק כ"שואב אבק קוסמי"

ההתנגשות של שומייקר-לוי 9 הדגישה את תפקידו של צדק כ"שואב אבק קוסמי" עבור מערכת השמש הפנימית (מחסום צדק). השפעת הכבידה החזקה של כוכב הלכת מובילה לאירועי התנגשות שביטים קטנים ואסטרואידים רבים בכוכב הלכת. שיעור הפגיעות של שביטים בצדק נחשב גבוה, בין פי 2,000 ל-8,000 מקצב ההתנגשויות בכדור הארץ.
הכחדת הדינוזאורים בסוף תקופת הקרטיקון מיוחסת, בדרך כלל, לאירוע התנגשות של מטאוריט בכדור הארץ, שהתרחש לפני כ-60 מיליון שנה, יצר את מכתש צ'יקשולוב והוביל להכחדת קרטיקון-פלאוגן. הבנה של אירוע זה הובילה לסברה כי פגיעות מהוות איום רציני על החיים המתקיימים על פני כדור הארץ. אסטרונומים משערים שללא צדק, ש"מנקה" איומים פוטנציאליים, ייתכן שאירועי הכחדה על כדור הארץ היו מתרחשים באופן תכוף יותר וחיים מורכבים אולי לא היו מסוגלים להתפתח. זהו חלק מהטיעון המשמש בהשערת כדור הארץ הנדיר.
כדי לבחון את ההשערה שצדק מגן על כדור הארץ מפני פגיעות של אסטרואידים, בשנים 2008–2010 ערכו ג'ונטי הורנר וברי ג'ונס סדרה של מחקרים שכללו סימולציות של שטף פגיעת אסטרואידים ושביטים בכדור הארץ כתלות במסה של צדק. הסימולציות הצביעו על השפעה מורכבת של צדק. צדק אכן מגן על כדור הארץ מפני פגיעות של שביטים ארוכי-מחזור (מחזור ארוך מ-200 שנים), שמקורם המשוער הוא עננת אורט. עם זאת, השפעתו על פגיעת אסטרואידים ושביטים קצרי-מחזור היא מעורבת: ככל שהגדילו בסימולציות את המסה של צדק, גדל שטף פגיעת האסטרואידים והשביטים קצרי המחזור בכדור הארץ, עד לשיא במסה השווה לכחמישית מהמסה האמיתית של צדק ( \ 0.2M_{j}); ככל שהגדילו בסימולציות את המסה של צדק מעבר ל- \ 0.2M_{j} ירד שטף הפגיעה. בשיא, שטף הפגיעה של אסטרואידים הוא כפול מזה שקיים במסה האמיתית של צדק ושטף הפגיעה של שביטים קצרי מחזור היה גדול פי 4.5; אולם, במסה האמיתית של צדק, שטף הפגיעה של אסטרואידים ושביטים קצרי-מחזור גדול פי 3.5 ו-1.4 בהתאמה מאשר במצב בו מסתו הייתה  \ 0.01M_{j}. עולה מכך שבהתקיים תנאי המודל של החוקרים, עד נקודה מסוימת, אם מסתו של צדק הייתה קטנה יותר, כדור הארץ אכן היה פגיע פחות, אך עצם קיומו של צדק הופך את כדור הארץ לפגיע יותר. מודל זה ומודלים עדכניים אחרים מטילים ספק בטענה שצדק מהווה מגן מפני פגיעות מטאוריטים בכדור הארץ.
ביבליוגרפיה

Chodas P. W., and Yeomans D. K. (1996), The Orbital Motion and Impact Circumstances of Comet Shoemaker–Levy 9, in The Collision of Comet Shoemaker–Levy 9 and Jupiter, edited by K. S. Noll, P. D. Feldman, and H. A. Weaver, Cambridge University Press, pp. 1–30
Chodas P. W. (2002), Communication of Orbital Elements to Selden E. Ball, Jr. Accessed February 21, 2006
אהבה בתפריט

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  המטבח של מרתה
 בימוי:  סקוט היקס
 הופק בידי:  קארי הייסן, סרג'יו אגורו
 תסריט:  קרול פוקס
 עריכה:  פיפ כרמל
 שחקנים ראשיים:  קתרין זיטה-ג'ונס ארון אקהרט אביגייל ברסלין
 מוזיקה:  פיליפ גלאס
 צילום:  סטיוארט דרייבוג
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  קאסל רוק אנטרטיינמנט, Village Roadshow Pictures, האחים וורנר 
 חברה מפיצה:  אולפני האחים וורנר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  27 ביולי 2007
 משך הקרנה:  104 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  קומדיה רומנטית, סרט דרמה 
 מקום התרחשות:  ניו יורק 
 תקציב:  28 מיליון דולר
 הכנסות:  92.6 מילון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   noreservations
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
אהבה בתפריט (באנגלית: No Reservation) הוא סרט דרמה רומנטית אמריקאית משנת 2007 בבימויו של סקוט היקס, עם קתרין זיטה-ג'ונס, ארון אקהרט ואביגייל ברסלין בתפקידים הראשיים.
זה רימייק לסרט הגרמני המטבח של מרתה על שפית מסורה לעבודתה שחייה השתנו לאחר שהייתה צריכה לגדל את בת אחותה היתומה. העלילה הועברה מהמבורג לרחוב בליקר בניו יורק.
הסרט קיבל ביקורות מעורבות אבל היה שובר קופות.
את הפסקול הלחין פיליפ גלאס ומשולבים בו קטעי אופרה, השיר "Sway"' והשיר "Via con me", אשר מוכר גם כ-"It's wonderful", של פאולו קונטה.
אביגייל ברסלין הייתה מועמדת ל-פרס השחקן הצעיר (אנ').
תקציר העלילה

קייט ארמסטרונג (קתרין זיטה-ג'ונס) היא שפית קפדניות במסעדת הגורמה "בליקר 22" של פולה (פטרישה קלארקסון) ברחוב בליקר בניו יורק. היא מתעמתת עם לקוחות שמעירים לה על המנה שהכינה ופולה מכריחה אותה לגשת לטיפול אצל פסיכותרפיסט (בוב בלבן) שמתעניין יותר במנות שהיא מביאה לפגישות מאשר בבעיות עצמן.
אחותה כריסטין (אריג'ה בריקיס) נוסעת אליה עם בתה זואי (אביגייל ברסלין). מתרחשת תאונה קשה בה נהרגת כריסטין וזואי נפצעת ומאושפזת.
עולמה של קייט מתהפך. כעת היא צריכה להקדיש את עצנמה לטיפול באחייניתה. היא נאלצת להיעדר תכופות מהעבודה ופולה מקבלת לעבודה את ניק פאלמר (ארון פאלמר) בתור סו-שף במסעדה למורת רוחה של קייט שרואה בו מתחרה.
זואי אינה אוהבת את אוכל הגורמה שמבשלת לה קייט. לאחר שהשמרטפית שרלוט (זואי קרביץ) נכשלת במשימתה נאלצת קייט להביא את זואי למסעדה שם היא נפגשת עם ניק, מיד נקשרת אליו וזוללת ברעבתנות את הפסטה שהכין לה תוך כדי שהוא שר קטעים מאופרות שהוא אוהב.
למרות חששותיה של קייט, היא נמשכת לניק והם עורכים ארוחה משותפת עם זואי כמו במשפחה.
כאשר פולה מציעה לניק משרת שף, קייט נעלבת למרות שהוא מודיע לה כי הוא סירב וכי קיבל תפקיד שף במסעדה חדשה בסן פרנסיסקו.
כאשר מנהלת בית הספר מזמינה את קייט ואומרת לה כי זואי נרדמת בכיתה בגלל שהיא מבלה במסעדה וכי אם זה לא יופסק היא תודיע לשלטונות, נאלצת קייט להפסיק לקחת את זואי למסעדה, זואי כועסת ובורחת. קייט מתקשרת אל ניק והם מוצאים אותה ליד קברה של אמה כריסטין.
קייט כועסת על עצמה וכאשר לקוח מטריד אותה בטענה שהסטייק אינו טוב היא מטיחה את הסטייק בשולחן, מושכת את המפה בכוח ומודיעה לפולה על התפטרותה.
לבסוף פותחים קייט וניק ביסטרו, מבשלים ביחד בעוד שזואי ממלצרת.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| קתרין זיטה-ג'ונס | קייט ארמסטרונג | שפית |
| ארון אקהרט | ניקולס "ניק" פאלמר | סו-שף |
| אביגייל ברסלין | זואי |  |
| פטרישה קלארקסון | פולה | בעלת המסעדה |
| בוב בלבן | פסיכותרפיסט |  |
| ג'ני ווייד | ליאה | טבחית |
| לילי רייב | ברנדט | טבחית |
| זואי קרביץ | שרלוט | שמרטפית |
| בריאן אוביין | שון | שכן |
| אריג'ה בריקיס | כריסטין | אחותה של קייט |
דובי פרנסס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  20 בנובמבר 1978 (בן 46) חולון, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  קליפורניה 
 השכלה:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב  בית הספר לניהול ע"ש אנדרסון של אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס 
 
דב (דובי) פרנסס (נולד ב-20 בנובמבר 1978) הוא איש עסקים, מנחה טלוויזיה ומשקיע הון-סיכון אמריקאי-ישראלי. מייסד ומנכ"ל של קרן ההון-סיכון Group 11, המנהלת נכסים בהיקף של למעלה מ-1.6 מיליארד דולר.
ביוגרפיה

פרנסס נולד וגדל בחולון למשפחה בת שש נפשות. הוא נינו של הרב הראשי ליהודי בולגריה אשר חננאל. בצבא שירת בין היתר כמפקד פלוגה בבה"ד 1.
אחרי שהשלים תואר ראשון באוניברסיטת בן-גוריון, למד לתואר שני במנהל עסקים באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס ונשאר להתגורר בארצות הברית. עם סיום התואר השני ב-2008 התחיל פרנסס לעבוד בדויטשה בנק בניו יורק בצוות מצומצם של מנהלי הון פרטי, שמבצע השקעות עבור בעלי הון. שם פגש את האוליגרך סרגיי גרישין. ב-2011 גרישין לקח את פרנסס אליו כיד ימינו ומנהל פעילות ב-SG, חברת ייעוץ פיננסי ללקוחות בעלי הון עם משרדים בארצות הברית, ברוסיה ובישראל. באותה שנה הקים פרנסס קרן הון סיכון שנקראה "SGVC".
בשנת 2014 נודע כמי שמכר את פוליסת ביטוח החיים היקרה בהיסטוריה לאדם בודד, בסך 201 מיליון דולר ונכנס לספר השיאים של גינס .
במאי 2015 פנה פרנסס לדרך עצמאית. הוא קנה מגרישין את הבעלות על קרן הון הסיכון והחליף את שם הקרן ל-"Group 11". הקרן מאגדת השקעות בתחום הטכנולוגיה הפיננסית ומנהלת נכסים בשווי 1.6 מיליארד דולר.
החל מ-2018, הוא חבר בצוות המשקיעים בתוכנית "הכרישים", המשודרת בשידורי קשת.
ביוני 2023 אירח פגישה של המנהלים הבכירים ב-OpenAI שהבולט ביניהם הוא סם אלטמן בישראל.
ביוני 2024 דורגה Group 11 של פרנסס על ידי חברת המחקר PREQIN במקום הראשון לשנת 2024 בתור קרן ההון סיכון עם הביצועים הטובים ביותר בארצות הברית.
בדצמבר 2024 קיבל פרנסס את אות בן-גוריון "לאות כבוד על תרומתו החשובה להזנקת הכלכלה הישראלית ולקידום טכנולוגיות פורצות דרך."
פרנסס נשוי לרוני אשל ואב לשלושה ילדים. מתגורר בקליפורניה.
ספרו

בשנת 2024 יצא לאור הספר "מבוא לניצחון" בהוצאת כנרת זמורה. הספר הוא החלק הראשון מתוך טרילוגיה. פרננס הכריז כי יחלק 14,000 עותקים של הספר לחיילי צה"ל שנפצעו במלחמת חרבות ברזל.
הערות שוליים

↑   סוכנויות הידיעות, הכירו את הישראלי שמכר את פוליסת ביטוח החיים היקרה בהיסטוריה, באתר TheMarker‏, 11 באפריל 2014
↑  Meet The 35-Year-Old Financier Who Holds The Guinness World Record For Selling The Most Expensive Life Insurance Policy
↑  הכירו את דובי פרנסס, באתר ‏מאקו‏, 19 בפברואר 2018
↑  הגר רבט, אמיתי זיו וארז ליבנה, 12 על 12: הדמויות המשפיעות בפינטק הישראלי, באתר "tech12",‏ 9 בינואר 2022
↑  הושלמו ליהוקי "הכרישים" לעונה החדשה, באתר ‏מאקו‏, 28 ביוני 2017
↑  יונתן כיתאין, ‏הפרסומאי הדר גולדמן ובעלי הפועל כפר סבא בין "הכרישים" של קשת, באתר גלובס, 19 ביוני 2017
↑  אסף גלעד, ‏הביקור של יזם ה־AI והתפקיד המפתיע של מיקרוסופט ישראל, באתר גלובס, 5 ביוני 2023
↑  Group 11, Group 11 Named #1 Top Performing Venture Capital Fund Manager in America, www.prnewswire.com (באנגלית)
↑  דיתי הורביץ- ארד, מקבלי אות בן-גוריון, באתר אוניברסיטת בן גוריון, ‏27.11.2024 (ארכיון)
↑  "מבוא לניצחון הוא הספר הראשון בטרילוגיה..."

מבוא לניצחון, באתר כנרת זמורה דביר
↑  דובי פרנסס חוגג יום מאושר: זו המתנה שיחלק על חשבונו, באתר אייס, 25 בנובמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007419343905171
מריאנה ווס

| --- | --- |

 לידה:  13 במאי 1987 (בת 37) דן בוס, הולנד 
 מידע כללי
 מדינה:  הולנד 
 משקל:  58 ק"ג 
 גובה:  1.68 מטרים
 www.mariannevosofficial.com
 ספורט
 ענף ספורט:  מרוץ אופני כביש, סייקלוקרוס, מרוץ אופני מסלול 
 הישגים
 פרסים והוקרה:  honorary citizen of North-Brabant (2017)  Talent of the year (2006)  Keetie van Oosten-Hage Trophy (2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014)  אביר במסדר אורנז'-נסאו 
 
מריאנה ווס, 2014
מריאנה ווס (במרכז) רוכבת לקראת ניצחונה במרוץ הכביש באולימפיאדת לונדון (2012)
מריאנה ווס (בהולנדית: Marianne Vos; נולדה ב-13 במאי 1987) היא רוכבת אופניים הולנדית המתמחה במרוצי אופני כביש, מרוצי סייקלו–קרוס ומרוצי אופני מסלול. נכון ל-2025, ווס רוכבת בשורות קבוצת האופניים ההולנדית ויסמה-ליס א בייק (קבוצת הנשים). הישגיה הבולטים הם: מדליית זהב אולימפית במרוץ מסלול באולימפיאדת בייג'ינג (2008), מדליית זהב במרוץ הכביש באולימפיאדת לונדון (2012), שלושה ניצחונות בג'ירו ד'איטליה לנשים (2011, 2012, 2014), חמישה ניצחונות בסבב הגביע העולמי באופני כביש (2007, 2009, 2010 2012 ו-2013), שלושה ניצחונות במרוץ הכביש באליפות העולם באופני כביש (2006, 2012 ו-2013), שמונה ניצחונות באליפות העולם בסייקלו-קרוס (2006, 2014-2009, 2022) וניצחון באליפות העולם במרוץ בדרכי עפר (גראבל) ב-2024. נכון ל-23 בדצמבר 2020 רשומים לזכותה של ווס 431 ניצחונות (293 באופני כביש, 113 בסייקלוקרוס, 13 באופני הרים, 12 במסלול). הישגיה הבולטים והמתמשכים ושליטתה בסוגי מרוצים שונים ובדיסציפלינות שונות בתחום האופניים הביאו רבים להשוות בין ווס ובין אדי מרקס, מי שנחשב על ידי רבים כגדול רוכבי האופניים בכל הזמנים.
הערות שוליים

↑  Bolero UCI Gravel World Championships: Vos and Van der Poel reign in Flanders, באתר ה-UCI,‏ 6 באוקטובר 2024
↑  Marianne Vos, ויקיפדיה ההולנדית
1 2  William Fotheringham, London 2012: Lizzie Armitstead strikes Olympic silver on a soggy Mall, הגארדיאן, ‏29 ביולי 2012
↑  Oro ciclismo a Marianne Vos, l'Eddie Merckx in gonnella, ל'אוניטה, 29 ביולי 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NTA: 363245138
אייפד

ערך זה עוסק בסדרת מחשבי לוח של חברת אפל. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |


 מידע כללי
 סוג:  סדרת דגמים 
 מפתח:  אפל 
 יצרן:  אפל 
 מידע טכני
 מערכת הפעלה:  iPadOS 
 זיכרון:  256.512 מגה-בית 
 סוללה:  lithium polymer battery 
 מידות
 רוחב:  169.5 מ"מ 
 גובה:  240 מ"מ 
 עובי:  7.5 מ"מ 
 משקל:  469 ג' 
 www.apple.com/de/ipad/
 
אָיְיפֶּד (באנגלית iPad) הוא שמה של סדרת מחשבי לוח מתוצרת חברת אפל. הדגם הראשון בסדרה הוצג ב-27 בינואר 2010, ובהמשך הוצגו דגמים נוספים. כל המכשירים בסדרה פועלים באמצעות מערכת ההפעלה iOS (הפועלת גם באייפון ובאייפוד).
דורות

אייפד 1 – דגם ה-WiFi הגיע לחנויות בארצות הברית ב-3 באפריל 2010 ודגם התומך בתקשורת סלולרית יצא לחנויות ב-30 באפריל. בחלק ממדינות אירופה הושקו שני הדגמים ב-28 במאי 2010, לאחר דחייה של חודש ממועד ההשקה המתוכנן. משרד התקשורת בישראל אסר לתקופה קצרה את הייבוא האישי של המכשיר עקב חשש שתדרי השידור של המכשיר יתנגשו עם אלו של מכשירים אחרים. המכשיר התקבל בהתלהבות על ידי הצרכנים. ביום הראשון דיווחה החברה על מכירה של כ-300 אלף יחידות, לא כולל מכירה מוקדמת, שבה נמכרו כ-350 אלף נוספים. אנליסטים צפו כי במהלך שנת 2010 ימכרו כ-7 מיליון מכשירים. ב-3 במאי 2010, חודש לאחר תחילת השקת המכשיר, הודיעה חברת אפל כי הצליחה לעבור את הרף של מכירת מיליון מכשירים. בישראל המכשיר החל להימכר בדצמבר 2010.
אייפד 2 – במרץ 2011 הוצגה הגרסה השנייה של המכשיר. לגרסה זו גודל מסך זהה לדור ה-1 (9.7 אינץ') ורזולוציה זהה (1024 על 768) וקישוריות אלחוטית ברשת ה-CDMA של ווריזון (בארצות הברית). ב-iPad 2 נוספו זוג מצלמות, אחת קדמית לשיחות FaceTime בין מוצרי אפל (iMac, מקבוק, אייפון 4, אייפוד 4 ועכשיו גם עם האייפד 2) המצלמה השנייה היא מצלמה אחורית באיכות HD 720P וזום של X5, בנוסף האייפד 2 נמכר בצבע שחור ולבן, הוא שוקל 601 גרם לעומת 710 באייפד הראשון ודק יותר ב-33% מהדגם ה-1 (8.8 מ"מ לעומת 13.4 מ"מ) מעבד A5 כפול ליבה ומהירות מעבד הגרפי מהירה פי 9.
אייפד 3 – במרץ 2012 הוצגה הגרסה השלישית של מכשיר האייפד. לגרסה זו נוסף מסך באיכות גבוהה יותר (2048X1536), מצלמה באיכות גבוהה מאוד, מעבד גרפי ארבע-ליבות (A5X) המכשיר שוקל מעט יותר מקודמו (650–660 גרם), והוא אף מעט עבה מקודמו (9.4 מ"מ).
אייפד 4 – באוקטובר 2012 הוכרז הדור הרביעי של האייפד, לצד הגרסה המוקטנת שנקראת אייפד מיני. הגרסה החדשה כוללת מעבד A6X במהירות 1.4 GHz המהיר פי 2 מהמעבד של הדור הקודם. בנוסף, התווסף חיבור הברק והמצלמה הקדמית שופרה.
אייפד מיני – באוקטובר 2012 הוכרזה גרסה מוקטנת למכשירי האייפד. גרסה זו כוללת מעבד A5 של אפל, מסך בגודל 7.9 אינץ', חיבור הברק, וזוג מצלמות קדמית ואחורית בדומה למצלמות אייפד 3
אייפד אייר – באוקטובר 2013 הוכרז הדור החמישי של האייפד, לצד הדור החדש של האייפד מיני. הגרסה החדשה כוללת מעבד A7.
אייפד אייר 2 – באוקטובר 2014 הוכרז הדור השישי של האייפד. הגרסה החדשה כוללת מעבד A8X.
אייפד פרו – בספטמבר 2015 הוכרז האייפד פרו. הגרסה החדשה כוללת מסך בגודל של 12.9 אינץ' ואביזרים נוספים לרכישה כגון ה-Apple Pencil ומקלדת נשלפת. הגרסה החדשה מגיע עם מעבד A9X.
השוואה בין דורות האייפד

| קריטריונים | אייפד | אייפד 2 | אייפד 3 | אייפד עם מסך רשתית | אייפד מיני | אייפד Air  | אייפד מיני עם מסך רשתית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מערכת הפעלה | iOS 5.1.1 | iOS 8 |  |  |  |  |  |
| תאריך הכרזה | 27 בינואר 2010 | 11 במרץ 2011 | 7 במרץ 2012 | 23 באוקטובר 2012 | 23 באוקטובר 2012 | 22 באוקטובר 2013 |  |
| תאריך הפסקת היצור | 2 במרץ 2011 | בייצור | 23 באוקטובר 2012 | בייצור | בייצור |  |  |
| מעבד | A4, 1.0 GHz | A5, 1.0 GHz מעבד שתי ליבות | A5X, מעבד שתי ליבות בעל מאיץ גרפי מרובע ליבה | מעבד A6X ארבע ליבות גרפיות, 1.4 GHz | A5, 1.0 GHz מעבד שתי ליבות |  |  |
| נפח אחסון | 16GB, 32GB, 64GB | 16GB, 32GB, 64GB | 16GB, 32GB, 64GB | 16GB, 32GB, 64GB, 128GB | 16GB, 32GB, 64GB |  |  |
| מסך | ‏9.7 אינץ', 768x1,024 פיקסלים 132 ppi, יחס המסך - 3:4 | ‏9.7 אינץ', 768x1,024 פיקסלים 132 ppi, יחס המסך - 3:4 | ‏9.7 אינץ', 2048X1536 פיקסלים. LCD,  תאורת LED אחורית | ‏9.7 אינץ', 2048X1536 פיקסלים. LCD,  תאורת LED אחורית | 7.9 אינץ', 1024x768, תאורת LED אחורית |  |  |
| סוללה | 10 שעות (עד חודש בזמן המתנה) | 10 שעות (עד חודש בזמן המתנה) | 10 שעות (עד חודש בזמן המתנה) | 10 שעות (עד חודש בזמן המתנה) | 10 שעות (עד חודש בזמן המתנה) |  |  |
| קישוריות | 3G בטכנולוגית GSM ברשת AT&T  (בארצות הברית)/Wi-Fi | Wi-Fi 3G בטכנולוגיות CDMA ו-GSM   ברשת AT&T וורייזון (בארצות הברית) | 4g בטכנולוגית LTE | 4g בטכנולוגית LTE | 4g בטכנולוגית LTE |  |  |
| מידות | 243 מ"מ (גובה)  190 מ"מ (רוחב)  13 מ"מ (עובי) | 241 מ"מ (גובה)   185.7 מ"מ (רוחב)   8.8 מ"מ (עובי) | 241 מ"מ (גובה)   185.7 מ"מ (רוחב)   9.4 מ"מ (עובי) | 241 מ"מ (גובה)   185.7 מ"מ (רוחב)   9.4 מ"מ (עובי) | 200 מ"מ (גובה) 134.7 מ"מ (רוחב) 7.2 מ"מ (עובי) |  |  |
| צבעים | שחור | לבן, שחור | לבן, שחור | לבן, שחור | לבן, שחור |  |  |
| משקל | 680–730 גרם | 601–613 גרם | 650–660 גרם | 650–660 גרם | 308–312 גרם |  |  |
| מצלמה | אין | מצלמה קדמית ואחורית | מצלמה קדמית ואחורית | מצלמה קדמית ואחורית | מצלמה קדמית ואחורית |  |  |
| צילום וידאו | אין | צילום וידאו באיכות HD | צילום וידאו באיכות (Full HD (1080p | צילום וידאו באיכות (Full HD (1080p | צילום וידאו באיכות (Full HD (1080p |  |  |
| שיחות וידאו | אין | קיימת אפשרות לשיחות וידאו | קיימת אפשרות לשיחות וידאו | קיימת אפשרות לשיחות וידאו | קיימת אפשרות לשיחות וידאו |  |  |
| חיבור HDMI ‏ | אין | יש (דורש מתאם) | יש (דורש מתאם) | יש (דורש מתאם) | יש (דורש מתאם) |  |  |
| מחיר | מ-399$ עד 829$ | מ-399$ עד 829$ | מ-399$ עד 829$ | מ-399$ עד 829$ | מ-329$ עד 659$ |  |  |
| אביזר הטענה | מתאם 30 פינים | מתאם 30 פינים | מתאם 30 פינים | ברק | ברק |  |  |
| Siri | אין | אין | יש | יש | יש |  |  |
מגבלות

למכשיר מגבלות הדומות לאייפון.
הסוללה קבועה ואין אפשרות להחליפה באופן עצמאי.
לא ניתן לנגן פלאש במכשיר, עקב הגבלה שהטילה החברה, דבר שיהווה מגבלה בגלישה באתרים ובנגישות למשחקים המבוססים על פלאש.
ניתן להריץ במכשיר רק אפליקציות מחנות ה-App Store של אפל.
יתרונות

למכשירים אלו יש יתרונות מובהקים על פני טאבלטים עם מערכת הפעלה Android או windows.
מערכת ההפעלה שנבנתה על יסודותיה של הiOS מהירה במיוחד יחסית למערכות הפעלה אחרות.
בדומה לאייפון גם האייפדים בעלי קוד סגור שמונע שינויים במערכת ההפעלה מה שהופך את המכשיר לבטוח במיוחד.
פריצת המכשיר

מכשירי אייפד תוכננו על ידי אפל כך שיריצו רק תוכנות שאושרו בחתימה מוצפנת על ידי אפל. גורמים שונים יצרו תוכנות המאפשרות לערוך שינוי קל בקושחה (firmware) של המכשיר, כך שיעקוף את בדיקת החתימה. פריצת המכשיר מאפשרת, בגרסאות שונות, שליטה מלאה על מראה המכשיר באמצעות ערכות נושא, והתקנה של תוספים וכלים שימושיים למערכת ההפעלה (חלקם אומצו על ידי אפל במהלך השנים), בנוסף בעזרת הפריצה ניתן להתקין כלים המאפשרים התקנה של תוכנות הזמינות בחנות ה-App Store של אפל בלי לשלם עליהן (דבר שהפך את הפריצה לפופולרית מאוד בשוק הישראלי).
אפל טוענת כי פריצת המכשיר אינה חוקית ותביא לביטול האחריות עליו. ספריית הקונגרס בארצות־הברית קבעה ביולי 2010 כי הליך הפריצה אינו מהפרות זכויות היוצרים המכוסות ב"חוק המילניום הדיגיטלי" (DCMA). כלל זה אינו חל על הורדת תוכנות בלי תשלום. בין מפתחי פורצי התוכנה לאפל מתנהל מאבק מתמשך בו עדכוני תוכנה או קושחה של אפל מחוללים במערכת ההפעלה של המכשיר שינוי המבטל את הפריצה ומסיר תוכנות שהורדו בחסותו, כשמפתחי תוכנות הפריצה עמלים על דרכים לעקוף שינויים אלו.
הערות שוליים

↑  אפל מכרה מעל 300 אלף יחידות iPad ביום ההשקה הראשון, אתר tgspot
↑  ניצן סדן, החלה מכירת ה-iPad בארצות הברית, באתר ynet, 3 באפריל 2010
↑  nrg מעריב, אפל מדווחת: למעלה ממיליון אייפדים נמכרו בפחות מ-30 יום, באתר nrg‏, 3 במאי 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007581485905171  GND: 7712886-2  LCCN: sh2010009235  NKC: ph634646