stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוזמת עמק השלום
התכנים העיקריים של הפרויקט

PIEFZA הוא ארגון כלכלי פלסטיני שנועד לקדם הקמת אזורי התעשייה שייווצרו בעזרת יוזמת עמק השלום. הפרויקט יכלול גם מספר מאמצים ופרויקטים נפרדים אחרים, כולל:
אזורי תעשייה בג'נין כדי ליצירת מקומות עבודה בעזרת תמיכה גרמנית, לאחר שגרמניה התחייבה לספסד את הפרויקט בעזרת 30 מיליון דולרים. אזור התעשייה היה אמור להכיל בעיקר עסקים בתחום הטקסטיל, מוצרי מזון ועץ.
פארק אגרו-תעשייתי שיוקם בסמוך ליריחו, בתמיכת יפן. בפארק התעשייה יש נכון ל-2018 תשעה מפעלים והוא צפוי להתרחב ויכיל בסופו כ-32 מפעלים
הקמת אזור תעשייה חופשי בסמוך למעבר ארז בתמיכת טורקיה ותמיכת המגזר הפרטי בטורקיה, ישראל וברשות הפלסטינית. גם אזור תעשייה במעבר קרני היה חלק מהפרויקט.
נמל תעופה שיוקם באילת ויהיה משותף לישראל וירדן ויאפשר שיתוף פעולה תיירותי בין המדינות, הנמל תעופה יכיל גם טרימנל ירדני לתיירים לירדן וגם טרמינל ישראלי לתיירים הבאים לאילת.
מפעל רכב משותף לישראל וירדן שבו ייצרו המדינות מכוניות תוצרת טויוטה ורנו ואף מכוניות חשמליות.
פארק היי-טק בנצרת של היזם הישראלי סטף ורטהיימר. זה אינו הפרויקט הראשון של ורטייהמר בתחום התעשייה הישראלית, הוא הקים את אזור התעשייה תפן, אזור תעשייה דלתון, גן התעשייה לבון, גן התעשייה תל-חי.
פיתוח תעשייה חקלאית ביריחו, דבר שיאפשר לאזור להיות מקור חקלאי מרכזי עבור המזרח התיכון. יפן הציעה סיוע לרעיון בעזרת מימון של כ-100 מיליון דולרים.
אוניברסיטה ובית חולים ישראלי-פלסטיני משותפים, מאמץ שנוהל על ידי הפרופסור הטורקי, עלי דוגרמאצ'י. על פי התכנון, הפרויקט היה אמור לקום בצד הישראלי של הקו הירוק, בין עפולה לג'נין. נכון ליוני 2009 היתכנות הפרויקט מוטלת בספק בשל התנגדות של גורמים רשמיים בממשלה הישראלית, חרף זאת ממשלת טורקיה המשיכה לעדד ולקדם מאמצים למימוש הפרויקט.
הקמת קו רכבת בין ישראל לירדן, שיאפשר משלוח סחורות מהיר בין שתי המדינות.
הערות שוליים

↑  'A valley of economic harmony by Yaakov Lappin, jpost.com, 1/18/08.
↑  Israel, Jordan, PA and Japan Launch 'Valley of Peace', 8/15/07.
↑  בן שאול, פרס: יוזמת עמק השלום - חשובה, באתר ערוץ 7, 13 באוגוסט 2007
↑  חזקי ברוך, פרס: להאיץ את פרוייקט "עמק השלום", באתר ערוץ 7, 16 בספטמבר 2007
↑  שמעון פרס, באוויר, בים וביבשה, באתר הארץ, 24 במרץ 2007
↑  Israel, Jordan unveil $800m joint plan for ‘Red-Dead’ canal: As well as rejuvenating the rapidly diminishing Dead Sea, the canal will bring drinking water to both countries, Times of Israel, December 1, 2015.
↑  Japan's Concept for Creating the Corridor for Peace and Prosperity (Background Paper) July, 2006, Government of Japan.
↑  Israelis, Palestinians applaud Japanese development plan Associated Press via Haaretz.com, 3/15/2007
↑  רוני סופר, פרויקט עמק השלום של פרס אושר כפרויקט לאומי, באתר ynet, 11 במרץ 2007
↑  Address to the Knesset by Shimon Peres on assuming the office of President of Israel, MFA website, 7/15/07.
↑  צבי לביא, פרס: הסיוע לפלסטינים - לא בדרך של תרומות, באתר ynet, 8 באוגוסט 2007
↑  מחר: מפגש מרובע לקידום 'עמק השלום', באתר וואלה, 14 באוגוסט 2007
↑  Israel, Jordan, PA and Japan Launch 'Valley of Peace', Israel National news, 8/15/07.
↑  שרה ליבוביץ-דר, סופשבוע, הקרב על התעלה, באתר nrg‏, 13 באפריל 2007
↑  Dramatic new support for Red-Dead plan By JUDY SIEGEL-ITZKOVICH, Jerusalem Post, May 16, 2008.
↑   Trump envoy Greenblatt facilitates historic Israeli-Palestinian water deal, By Herb Keinon, July 13, 2017
↑   Israel, Palestinians reach landmark water deal for West Bank, Gaza, By Raphael Ahren and Melanie Lidman, Times of ISrael website, July 13, 2017.
↑  Israel, Jordan sign historic plan to save Dead Sea, By Sharon Udasin, jpost.com 02/27/2015.
↑  Piefza website details, also at Organization details at the group's website.
↑  'Valley of peace, - by Shimon Peres, posted Friday, August 10, 2007 on IsraCast.com.
↑  Press statement: The Third Ministerial-Level Meeting of the Four-Party Consultative Unit for the "Corridor for Peace and Prosperity" Japan Min of Foreign Affairs, 2 July 2008, Tokyo.
↑  Face Time with Shimon Peres, cnn.com, 12/3/07.
↑  בחסות יפנית ולקראת ביקורו של אבה: מפגש ישראלי-פלסטיני-ירדני, באתר וואלה, 30 באפריל 2018
↑  מערכת פורט2פורט, אנשי עסקים טורקיים מעוניינים בהפעלת אזור התעשייה ארז; נפגשו אתמול עם פרס, באתר פורט2פורט, ‏29 ביוני 2005]
↑  לילך ויסמן, ירדן, ‏פרס וישי נפגשו עם עבדאללה: יפעלו להקמת מפעל לייצור כלי רכב חשמליים, באתר גלובס, 20 במאי 2007
↑  ירדן וישראל יפעלו להקמת מפעל לייצור כלי רכב חשמליים, באתר וואלה, 20 במאי 2007
↑  Israel, Jordan to build cars together, by IEICI, ynetnews.com, 05/30/07.
↑  Stef Wertheimer opens Nazareth Industrial Park Israel MFA, accessed 5/6/2015.
↑  כתב כלכליסט, הונחה אבן הפינה גן תעשייה יהודי ערבי ראשון בנצרת, באתר כלכליסט, 8 ביולי 2010
↑  כתב גלובס, ‏יפן תשקיע עד 100 מיליון ד' באזור תעשייה חקלאי ביריחו, באתר גלובס, 14 במרץ 2007
↑  Why Israel's rejection of 'peace' hospital offer angered Turkey, by Akiva Eldar, Haaretz, 6/22/09.
יורדנקה פנדקובה

יוֹרְדָנְקַה אָסֶנוֹבָה פָנְדֶקוֹבָה (בבולגרית: Йорданка Асенова Фандъкова;‏ נולדה ב-12 באפריל 1962, סמוקוב, הרפובליקה העממית של בולגריה) היא פוליטיקאית בולגרייה אשר כיהנה בין השנים 2009–2023 כראשת עיריית סופיה, בירת בולגריה.
חייה

יורדנקה פנדקובה נולדה בסמוקוב ובהמשך רכשה תואר אקדמי בלימודי רוסית באוניברסיטת סופיה ועסקה בהוראה. היא הצטרפה למפלגת "אזרחים למען פיתוח אירופי של בולגריה" בהנהגתו של בויקו בוריסוב ונבחרה לפרלמנט הבולגרי. בין ה-27 ביולי ועד ה-19 בנובמבר 2009, כיהנה כשרת החינוך של בולגריה בממשלתו של בויקו בוריסוב. עוד כיהנה כסגנית ראש עיריית סופיה וב-15 בנובמבר 2009 נבחרה לראשות העיר והייתה לאישה הראשונה שנבחרה לתפקיד. באוקטובר 2011 נבחרה לכהונה שנייה בתפקיד. ב-2014, נאבקה פנדקובה נגד קיומו של מצעד לפידים לילי בחוצות בסופיה, לציון יום השנה למותו של הגנרל הלאומני והאנטישמי חריסטו לוקוב ובעקבות התנגדותה אסר משרד הפנים הבולגרי על קיומו. יורדנקה פנדקובה נשואה ואם לבת. היא כיהנה בארבע כהונות כראשת העיר סופיה. ב-2023 לא התמודדה בבחירות המקומיות, סיימה את כהונתה ובמקומה נבחר ואסיל טרזייב.
הערות שוליים

↑  Final Results: New Mayor of Sofia Fandakova Elected more, באתר novinite.com (באנגלית).
↑  "מצעד לוקוב" - לא נערך!, באתר "כולנו בולגרים", אוחזר ב-21 בפברואר 2014.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 109523367X  VIAF: 69145971595132332848   WorldCat (עם VIAF): 69145971595132332848 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יחסי מצרים–צ'אד

| יחסי צ'אד–מצרים |
| --- | --- |
צ'אד: מצרים


צ'אד: מצרים
שטח (בקילומטר רבוע)
1,284,000: 1,001,450
אוכלוסייה
20,474,457: 116,996,270
תמ"ג (במיליוני דולרים)
13,149: 395,926
תמ"ג לנפש (בדולרים)
642: 3,384

יחסי מצרים–צ'אד הם היחסים המסחריים והאידאולוגים בין מדינת מצרים למדינת צ'אד.
היסטוריה

היחסים בין צ'אד למצרים לא היו הדוקים עד לעשור הראשון של המאה ה-21 לערך, מכיוון שמצרים נהגה לבדל את עצמה תמיד ממדינות אפריקה והעדיפה להחשב כחלק מהמזרח התיכון או מהמגרב. לעומתה צ'אד נהגה לסחור עם מדינות דרום אמריקה או דרום יבשת אפריקה. לפני כעשרים שנה בערך החל חימום יחסים בין המדינות, כאשר חילופי סחורות החלו להתקיים בין המדינות. נשיאי המדינות, אידריס דבי וחוסני מובארכ, נפגשו בפעם הראשונה כמה שנים לאחר מכן.
שתי המדינות חברות בארגון האיחוד האפריקאי, ובזכות שיתופי פעולה מטעם הארגון יחסי המדינות התחממו ונוצרה הגברה בכמות הסחר והתיירות בין שתי המדינות באופן הדדי. מצרים החלה לבצע רכישות של משאבים טבעיים מצ'אד, בעוד שצ'אד קנתה כלים מלאכותיים, כלי מתכת, חוטי נחושת ועוד.
עם עלייתו של הנשיא עבד אל-פתאח א-סיסי שני הנשיאים המכהנים מהרו להפגש ולדון בשינויים החדשים שייערכו. היחסים בין המדינות הפכו לחזקים יותר כאשר נחתם הסכם של שתי המדינות, יחד עם אלג'יריה להתערב בפעולות הטרור שבמדבר לוב ולמנוע מהם להגיע למדינות השכנות.
בשנת 2019 נערכה פגישה חשובה בין שני הנשיאים הנוכחיים, עבד אל-פתאח א-סיסי ו-אידריס דבי, שבה קרא הנשיא סיסי לקירוב בין העמים. הוא אף הדגיש את היחסים ההיסטוריים החזקים בין מצרים לצ'אד, והצביע על הכשרות המצרית להעצים עוד יותר את היחסים הדו-צדדיים, תוך התחשבות בהסכמה ההדדית של שתי המדינות בנושאים אזוריים ובינלאומיים רבים. הנשיא אף טען כי הסוכנות המצרית לשותפות ופיתוח תמשיך לספק לממשלת צ'אד כספים וקורסים להכשרה בתחומים שונים, במיוחד בתחום הבריאות והכלכלה. בנוסף, שני הנשיאים הסכימו להמשיך בהתייעצות משותפת ברמה האפריקאית על בסיס העיקרון "פתרונות אפריקאים למשברים אפריקאים" וכדי למקסם את שיתוף הפעולה בתחומי הביטחון והמודיעין למאבק בטרור וקיצוניות.
שגרירות

לצ'אד יש שגרירות בעיר קהיר, בירת מצרים.
למצרים יש שגרירות בעיר נג'מנה, בירת צ'אד.
בשתי השגרירויות כל אזרח מדינה יכול להוציא ויזה מצרית/צ'אדית.
יחסי הפיליפינים–ניגריה

| יחסי הפיליפינים–ניגריה |
| --- | --- |
הפיליפינים: ניגריה


הפיליפינים: ניגריה
שטח (בקילומטר רבוע)
300,000: 923,768
אוכלוסייה
116,080,711: 233,892,108
תמ"ג (במיליוני דולרים)
437,146: 362,815
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,766: 1,551
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה פדרלית

יחסי הפיליפינים–ניגריה הם היחסים הבילטרליים בין הפיליפינים לניגריה. היחסים בין שתי המדינות כוננו באוגוסט 1962. ניגריה מחזיקה בשגרירות במנילה, בעוד הפיליפינים מחזיקה שגרירות באבוג'ה.
היסטוריה

לפני חנוכת שגרירות ניגריה במקאטי ב-1981 שימשה אגודת הסטודנטים הניגרית בפיליפינים כקונסוליה דה פקטו של ניגריה. הפיליפינים הפכה ליעד לסטודנטים ניגרים כבר בשנות ה-60 של המאה ה-20.
ב-9 במרץ 1986 השתלטו כ-100 סטודנטים ניגרים על שגרירות ניגריה במקאטי כדי למחות נגד האדישות לכאורה של הנציגות הדיפלומטית למצבם של 400 הניגרים שלמדו אז במדינה.
הפיליפינים הטילו בעבר איסור פריסה לניגריה עקב אירועי חטיפת יורדי ים פיליפינים בדלתה של ניז'ר (אנ') בין 2006 ל-2009, אך מאז הוסר האיסור לאחר שהפיליפינים הכירו בכך שהמקרים טופלו כראוי.
ב-2012 קראה ממשלת ניגריה לנקוט צעדים אקטיביים יותר מצד שתי המדינות על מנת לחזק ולהעמיק עוד יותר את קשריהן הקיימים בתחומים ההכרחיים. שרת החוץ הניגרית ויולה אונוולירי (אנ') אמרה שעל אף העובדה שבין שתי המדינות מתקיימים קשרים ארוכי שנים, היחסים הכלכליים והמסחריים היו מעטים למדי.
ב-2015 החלה ממשלת ניגריה בפרויקט תמיכה באספקת המיםכדי לספק מי שתייה נקיים, סינון מים וקצירת מי גשמים לאזורים שנפגעו מטייפון האיאן. כמה חברות פיליפיניות עברו לניגריה בין השנים 2012 ל-2016, וחלקן נכנסו לשוק הניגרי בעזרת שגרירויות ניגריה בטקלובן, אשר קידמה ואפשרה הזדמנויות השקעה.
הגירה מצד תושבי שתי המדינות

ניגרים החלו לנסוע לפיליפינים לצורך לימודים בשנות ה-60 של המאה ה-20.
ניגריה ממשיכה להוות מרכז לפיליפינים מעבר לים, בעיקר עובדים המעורבים בתעשיית הנפט, הגז והבנייה של המדינה.
נכון ל-2011 חיו בניגריה 7,240 פיליפינים, רובם אנשי מקצוע ובני זוג של אזרחים ניגרים.
נכון ל-2014 לומדים כ-8,000 ניגרים בפיליפינים.
שגרירויות

לפיליפינים יש שגרירות באבוג'ה, בירת ניגריה.
לניגריה יש שגרירות במנילה, בירת הפיליפינים.
יורה (חברה)

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1931–הווה (כ־93 שנים) 
 מיקום המטה:  נידרבוכסיטן 
 מוצרים עיקריים:  espresso machine 
  
 www.jura.com
 
יורה (בגרמנית: JURA Elektroapparate AG) היא חברה שהוקמה בשווייץ בשנת 1931, ועוסקת בפיתוח ושיווק מכשירי חשמל ביתיים. החברה ידועה בעיקר בשל מכונות אספרסו האוטומטיות שלה לבתי עסק ולשימוש ביתי.
רקע היסטורי

החברה הוקמה בשנת 1931 על ידי ליאו הנצירוש בעיר נידרבוכסיטן בה עד היום שוכנים המשרדים הראשיים של החברה. העיר שוכנת מדרום להרי היורה ומשם נלקח שם החברה.
פעילות החברה

החברה עוסקת בפיתוח, ייצור ושיווק של מכונות קפה בכל ברחבי העולם, כשהדגמים מתחלקים בעיקר לפי ההתאמה שלהם לבית ולמשרד או לשימוש בבתי עסק כגון בתי קפה, בתי מלון וכדומה.
החברה מעסיקה, נכון לשנת 2014, 259 עובדים בשווייץ ו-426 עובדים נוספים בנקודות שונות ברחבי העולם.
הנציג הרשמי של החברה, נכון להיום (2017), הוא שחקן הטניס המקצועי רוג'ר פדרר.
יוזפוב

ערך זה עוסק בעיר בפולין. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
יוּזֶפוּב (פולנית: Józefów; יידיש: יוזעפאף) היא עיר השוכנת ליד ורשה, בפרובינציית מזוביה שבמזרח פולין.
העיר נמצאת במפגש הנהרות ויסלה וסוידר (אחד מיובלי הויסלה).
יוזמת השלום הצרפתית (2016)

יוזמת השלום הצרפתית נועדה לכנס ועידת שלום בינלאומית בפריז ולהניע מחדש את תהליך השלום הישראלי-פלסטיני.
פרטים

שר החוץ הצרפתי הציג את יוזמת משרדו במילים הבאות: "צרפת תחל בשבועות הקרובים בהכנות לוועידת שלום בינלאומית שתקבץ יחדיו את הצדדים ואת השותפים העיקריים למשא ומתן - האמריקאים, האירופים והערבים - על מנת לשמר ולהביא לכך שחזון שתי המדינות לא ירד לטמיון."
היוזמה היא בת שלושה שלבים:
התייעצויות עם ישראל, הפלסטינים ומדינות נוספות לגבי רעיון כינוס הוועידה ותכניה.
מפגש בפריז של קבוצת התמיכה הבינלאומית, הכוללת את שרי החוץ של 29 מדינות התומכות ביוזמה, בהן רוסיה וארצות הברית. מפגש זה נערך ב-3 ביוני 2016, ללא נוכחות הישראלים והפלסטינים. ב-20 ביוני אימצו שרי החוץ של האיחוד האירופי את היוזמה.
כינוס ועידת שלום בינלאומית בפריז, שתניע מחדש את המשא ומתן בין ישראל לפלסטינים.
היוזמה הוצגה לראשונה ב-29 בינואר בנאום שנשא שר החוץ הצרפתי לורן פביוס בפריז. פביוס אמר אז כי אם היוזמה תיכשל, צרפת תכיר בפלסטין כמדינה. ב-10 בפברואר התפטר פביוס מתפקידו והוחלף על ידי ז'אן-מארק ארו. למרות החילופים, רעיון הוועידה הבינלאומית נותר חלק ממדיניות ממשלת צרפת, ומשרד החוץ הצרפתי ממשיך לקדמה.
תגובת ישראל

ב-16 בפברואר 2016 צרפת הציגה באופן רשמי יוזמתה לנציגי משרד החוץ הישראלי.
נציגי משרד החוץ דחו את היוזמה, וציינו כי איום ההכרה במדינה פלסטינית מרוקן מתוכן את רעיון הוועידה. דובר משרד החוץ אמר שעמדת משרד החוץ הישראלי היא משא ומתן ישיר עם הפלסטינים, ללא כל ניסיון לקבוע מראש את תוצאות המשא ומתן. "עיקרון זה, המלווה את התהליך מתחילתו, זוכה לתמיכה של הקהילה הבינלאומית לאורך השנים, ועמד גם בבסיס המשא ומתן לשלום עם ירדן ומצרים."
כמו כן העלה משרד החוץ בפני נציגי צרפת את בעיית גל הטרור הפלסטיני וההסתה לשנאה ולאלימות שמלבה אותו, והצביע על החובה להיאבק בהם בהתמדה.
ב-28 באפריל דחתה ממשלת ישראל באופן רשמי את יוזמת השלום הצרפתית.
בישיבת הממשלה ב-3 ביוני נמסר שישראל מעדיפה לקדם את היוזמה האזורית שאותה דוחף נשיא מצרים עבד אל-פתאח א-סיסי, על פני היוזמה הצרפתית, משום שסיכויי ההצלחה שלה גדולים יותר. א-סיסי בעצמו נסוג בינתיים מתוכניתו והביע תמיכה ביוזמה הצרפתית.
ב-22 ביוני נאם נשיא המדינה ראובן ריבלין בפרלמנט האירופי וקרא לאיחוד האירופי שלא לכפות הסדר על ישראל והפלסטינים במסגרת היוזמה הצרפתית: "היא רק מרחיקה את השלום. חתירה להסדר קבע כעת תדחף את שני העמים לחיק הייאוש".
תגובת הפלסטינים

בתחילת פברואר 2016 הציגה צרפת את פרטי היוזמה לנציגים פלסטינים, שהגיבו בחיוב.
גם נשיא הרשות הפלסטינית, מחמוד עבאס, אמר כי הוא תומך ביוזמה, וקרא להקמת מנגנון בינלאומי לסיום הכיבוש הישראלי.
ריאד אל-מאלכי, שר החוץ של הרשות הפלסטינית, הגיב לתביעת ישראל למשא ומתן ישיר, ואמר כי הפלסטינים לא ינהלו לעולם משא ומתן ישיר עם ישראל.
ועידת השלום בפריז

ועידת השלום הבינלאומית בפריז נפתחה ב-15 בינואר 2017 בהשתתפות שרי חוץ ודיפלומטים בכירים מכ-70 מדינות וארגונים בינלאומיים. בוועידה לא השתתפו נציגים של ישראל או הפלסטינים.
בפתיחת הוועידה אמר ז'אן-מארק ארו, שר החוץ של צרפת: "כולנו כאן כי אנחנו מודעים לעד כמה המצב דחוף ועד כמה צריך לדחוף מחדש את תהליך השלום. אני מודע להסתייגויות לגבי הוועידה הזו ולגבי הספקות האם היא בכלל צריכה להתקיים... אבל צרפת חושבת שזה חשוב לחדש את הדחיפה להשגת שלום. עבור צרפת ומשתתפי הוועידה אין מטרה אחרת זולת השגת שלום, והמצב בשטח מלמד שאין יותר מדי זמן לאבד". כמו כן שיבח את החלטה 2334 של מועצת הביטחון של האו"ם.
ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו יצא נגד ועידת פריז וכינה אותה "ועידת סרק".
הערות שוליים

↑  דנה סומברג, יאסר עוקבי, רויטרס, ‏ישראל דחתה את היוזמה הצרפתית לוועידת שלום בינלאומית, באתר מעריב אונליין, 29 בינואר 2016.
1 2   ברק רביד, צרפת הציגה הבוקר לישראל את יוזמתה לכינוס ועידת שלום בינלאומית, באתר הארץ, 16 בפברואר 2016.
1 2   ברק רביד, שרי החוץ בתום הכינוס בפריז: על הצדדים להמחיש מחויבותם לפתרון שתי המדינות בצעדים ובמדיניות, באתר הארץ, 3 ביוני 2016.
↑  איתמר אייכנר, האיחוד האירופי אימץ את יוזמת השלום הצרפתית, באתר ynet, 20 ביוני 2016.
↑  דנה סומברג, ‏ישראל דחתה באופן רשמי את יוזמת השלום הצרפתית, באתר מעריב אונליין, 28 באפריל 2016.
↑  אליאור לוי, יוזמת א-סיסי: נשיא מצרים מקדם מהלך מדיני, באתר ynet, 24 במאי 2016.
↑   ג'קי חורי, א-סיסי תומך ביוזמת השלום הצרפתית: הזדמנות אמיתית להשיג שלום, באתר הארץ, 17 במאי 2016.
↑  איתמר אייכנר, ריבלין בפרלמנט האירופי: יוזמת השלום הצרפתית - כישלון ידוע מראש, באתר ynet, 22 ביוני 2016.
↑   ברק רביד, שר החוץ הצרפתי: להעברת שגרירות ארה"ב לירושלים יהיו השלכות חמורות, באתר הארץ, 15 בינואר 2017.
יודוניס האסלם

| --- | --- |
יודוניס האסלם
יודוניס האסלם
 לידה:  9 ביוני 1980 (בן 44) מיאמי שבפלורידה
 עמדה:  פאוור פורוורד, סנטר
 גובה:  2.03 מטר
 מספר:  40
 מכללה:  אוניברסיטת פלורידה
 דראפט:  לא נבחר, 2002
 קבוצות כשחקן
 2002–2003   2003–2023:  אלאן שאלון   מיאמי היט
 הישגים כשחקן
 שלוש אליפויות NBA ‏ (2006, 2012, 2013)   חמישיית הרוקיז השנייה של העונה (2004)
יודוניס ג'וניל האסלם (אנגלית: Udonis Johneal Haslem; נולד ב-9 ביוני 1980 במיאמי שבפלורידה) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, ששיחק בעמדות הפאוור פורוורד וסנטר בקבוצת מיאמי היט בליגת ה-NBA. האסלם שיחק בקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת פלורידה, וחתם במיאמי היט ב-2003 לאחר ששיחק שנה באלאן שאלון (2002–2003), לאחר שלא נבחר בדראפט של 2002. נחשב לאחד מסמליה הגדולים של ההיט, לאחר ששיחק כ-20 שנים במדי הקבוצה.
ראשית חייו

האסלם נולד ב-9 ביוני 1980 במיאמי, פלורידה. הוא בוגר תיכון וולפסון שבג'קסונוויל, פלורידה, וזומן לנבחרת התיכונים המאוחדת של העיר מיאמי. האסלם שיחק בקבוצת הכדורסל של בית הספר ובליגת התיכונים של ארצות הברית, ועזר לה לזכות פעמיים באליפות התיכונים (1997, 1998). איתו בקבוצה שיחק שחקן ה-NBA סטיב בלייק.
קריירת מכללה

האסלם למד באוניברסיטת פלורידה שבגיינסוויל, פלורידה, שם הצטרף לקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה, תחת המאמן בילי דונובן משנת 1998 עד 2002. האסלם התחיל לשחק כסנטר ושיתף פעולה עם מייק מילר, שחקן מיאמי היט וה-NBA לעתיד. ב-2000, זכה האסלם עם קבוצתו באליפות המכללות. כשעזב את המכללה ועבר לקריירה מקצוענית, ב-2002, סיכם קריירת מכללות של 4 שנים עם 1,782 נקודות ו-831 ריבאונדים.
קריירה מקצוענית

אחרי שעזב את אוניברסיטת פלורידה ב-2002, האסלם הצטרף למשחקי קדם העונה למבחנים באטלנטה הוקס. הוא לא חתם בסופו של דבר באטלנטה הוקס וחתם רשמית באלאן שאלון, מליגת העל הצרפתית שם קלע בממוצע של 16.1 נקודות ולקח 9.4 ריבאונדים למשחק. במהלך אותה עונה, האסלם ירד במשקל בצורה משמעותית, והתקבל בסופה לליגת הקיץ של ה-NBA בשנת 2003.
האסלם חתם במיאמי היט כשחקן שלא נבחר בדראפט ה-NBA של שנת 2003. הוא שימש כמחליפו של בריאן גרנט כשחקן מרכזי בהגנה, ולוקח ריבאונדים מצטיין. בעונתו הראשונה בליגה קלע בממוצע 7.3 נקודות למשחק ולקח 6.3 כדורים חוזרים. באותה שנה, 2003, נבחר לחמישיית הרוקיז השנייה של העונה ב-NBA. בשנת 2004 התחיל לפתוח בחמישייה הפותחת של הקבוצה בעקבות הטרייד ששלח ללוס אנג'לס לייקרס את למאר אודום, בריאן גרנט וקארון באטלר בתמורה לשאקיל אוניל. בעונת 2003/2004, העפיל האסלם עם מיאמי היט לגמר מחוז המזרח נגד דטרויט פיסטונס.
ב-22 באפריל 2006, כאשר שיחק בסיבוב הראשון של פלייאוף ליגת ה-NBA נגד שיקגו בולס, זרק האסלם מגן שיניים על השופט לשעבר ג'ו קרופורד והושעה. לאחר המשחק, טען האסלם שמגן השיניים שנזרק לא היה מכוון דווקא לג'ו קרופורד והתנצל בפניו, בפני הקבוצה ובפני האוהדים. בסיום התקרית, עונשו הומתק והורחק למשחק אחד בלבד.
ב-10 בנובמבר 2006, קלע שיא נקודות אישי, כאשר קלע 28 נקודות נגד ניו ג'רזי נטס. בעונת 2007/2008, אולץ האסלם לפתוח בעמדת הסנטר בעקבות מעברו של שאקיל אוניל לפיניקס סאנס ופציעתו של אלונזו מורנינג. ב-12 ביולי 2010 האריך האסלם את חוזהו לעוד שנתיים במיאמי היט.
ב-21 בנובמבר 2012, שבר שיא היסטורי של אלונזו מורנינג כאשר הפך ללוקח הריבאונדים המצטיין בכל הזמנים של מיאמי היט, עם 4,808 ריבאונדים. הוא השחקן הראשון אי פעם שלא נבחר בדראפט וקבע שיא ריבאונדים קבוצתי.
בעונות 2012 ו-2013 זכה עם ההיט באליפות ה-NBA, ובעונות 2011 ו-2014 הפסיד עמם בגמר ה-NBA.
בין העונות 2016–2020 מיעט לקבל דקות משחק במיאמי, ולאורך התקופה קלע 1.7 נקודות בממוצע למשחק בלבד. בפלייאוף 2020 העפיל עם ההיט לגמר ה-NBA, בפעם השישית בקריירה, אולם קבוצתו הפסידה מול לוס אנג'לס לייקרס בתוצאה 2–4. האסלם עצמו לא שותף כלל לאורך הפלייאוף, על אף שהיה כשיר לשחק.
במהלך גמר הNBA לעונת 2022/23, בו שיחקה מיאמי מול דנבר נאגטס, הפך האסלם לשחקן המבוגר ביותר ששיחק במשחק בסדרת הגמר של הליגה, לאחר ששותף לדקות בודדות בתום המשחק השלישי בסדרה. לאחר סדרת הגמר פרש האסלם מכדורסל מקצועי.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003/2004 | מיאמי | 75 | 24 | 23.9 | 0.459 | 0.000 | 0.765 | 6.3 | 0.7 | 0.4 | 0.3 | 7.3 |
| 2004/2005 | מיאמי | 80 | 80 | 33.4 | 0.540 | 0.000 | 0.791 | 9.1 | 1.4 | 0.8 | 0.5 | 10.9 |
| 2005/2006 | מיאמי | 81 | 80 | 30.8 | 0.508 | 0.000 | 0.789 | 7.8 | 1.2 | 0.6 | 0.2 | 9.3 |
| 2006/2007 | מיאמי | 79 | 79 | 31.4 | 0.492 | 0.000 | 0.680 | 8.3 | 1.2 | 0.6 | 0.3 | 10.7 |
| 2007/2008 | מיאמי | 49 | 48 | 36.8 | 0.467 | 0.000 | 0.810 | 9.0 | 1.4 | 0.8 | 0.4 | 12.0 |
| 2008/2009 | מיאמי | 75 | 75 | 34.1 | 0.518 | 0.000 | 0.753 | 8.2 | 1.1 | 0.6 | 0.3 | 10.6 |
| 2009/2010 | מיאמי | 78 | 0 | 27.9 | 0.494 | 0.000 | 0.762 | 8.1 | 0.7 | 0.4 | 0.3 | 9.9 |
| 2010/2011 | מיאמי | 13 | 0 | 26.5 | 0.512 | 0.000 | 0.800 | 8.2 | 0.5 | 0.5 | 0.2 | 8.0 |
| 2011/2012 | מיאמי | 64 | 10 | 24.8 | 0.423 | 0.000 | 0.814 | 7.3 | 0.7 | 0.5 | 0.4 | 6.0 |
| 2012/2013 | מיאמי | 75 | 59 | 18.9 | 0.514 | 0.000 | 0.711 | 5.4 | 0.5 | 0.4 | 0.2 | 3.9 |
| 2013/2014 | מיאמי | 46 | 18 | 14.2 | 0.507 | 0.000 | 0.568 | 3.8 | 0.3 | 0.2 | 0.3 | 3.8 |
| 2014/2015 | מיאמי | 62 | 25 | 16.0 | 0.448 | 0.200 | 0.703 | 4.2 | 0.7 | 0.3 | 0.2 | 4.2 |
| 2015/2016 | מיאמי | 37 | 0 | 7.0 | 0.337 | 0.111 | 0.750 | 2.0 | 0.4 | 0.1 | 0.1 | 1.6 |
| 2016/2017 | מיאמי | 16 | 0 | 8.1 | 0.478 | 0.000 | 0.600 | 2.3 | 0.4 | 0.4 | 0.1 | 1.9 |
| 2017/2018 | מיאמי | 14 | 0 | 5.1 | 0.200 | 0.125 | 0.500 | 0.7 | 0.4 | 0.0 | 0.1 | 0.6 |
| 2018/2019 | מיאמי | 10 | 1 | 7.4 | 0.333 | 0.000 | 0.750 | 2.7 | 0.2 | 0.0 | 0.0 | 2.5 |
| 2019/2020 | מיאמי | 4 | 1 | 11.0 | 0.364 | 0.333 | 0.750 | 4.0 | 0.3 | 0.0 | 0.0 | 3.0 |
| 2020/2021 | מיאמי | 1 | 0 | 3.0 | 1.000 | 0.000 | 0.000 | 1.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 4.0 |
| 2021/2022 | מיאמי | 13 | 0 | 6.4 | 0.452 | 0.250 | 1.000 | 1.9 | 0.3 | 0.1 | 0.1 | 2.5 |
| 2022/2023 | מיאמי | 7 | 1 | 10.1 | 0.345 | 0.333 | 0.800 | 1.6 | 0.0 | 0.1 | 0.3 | 3.9 |
| קריירה |  | 879 | 501 | 24.7 | 0.489 | 0.127 | 0.756 | 6.6 | 0.8 | 0.5 | 0.3 | 7.5 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003/2004 | מיאמי | 13 | 0 | 15.3 | 0.394 | 0.000 | 0.677 | 3.4 | 0.2 | 0.4 | 0.2 | 3.6 |
| 2004/2005 | מיאמי | 15 | 15 | 36.2 | 0.491 | 0.000 | 0.739 | 10.0 | 1.0 | 0.5 | 0.4 | 9.2 |
| 2005/2006 | מיאמי | 22 | 22 | 29.5 | 0.493 | 0.000 | 0.683 | 7.4 | 0.8 | 0.6 | 0.3 | 8.6 |
| 2006/2007 | מיאמי | 4 | 4 | 25.8 | 0.480 | 0.000 | 0.750 | 5.3 | 1.0 | 0.3 | 0.5 | 7.5 |
| 2008/2009 | מיאמי | 7 | 7 | 29.1 | 0.543 | 0.000 | 0.900 | 8.7 | 0.4 | 0.4 | 0.4 | 8.4 |
| 2009/2010 | מיאמי | 5 | 0 | 28.4 | 0.351 | 0.000 | 0.667 | 7.4 | 0.8 | 0.2 | 0.2 | 6.0 |
| 2010/2011 | מיאמי | 12 | 0 | 24.2 | 0.397 | 0.000 | 0.900 | 4.5 | 0.8 | 0.5 | 0.3 | 5.3 |
| 2011/2012 | מיאמי | 22 | 11 | 20.5 | 0.455 | 0.000 | 0.743 | 6.4 | 0.6 | 0.2 | 0.3 | 4.8 |
| 2012/2013 | מיאמי | 22 | 19 | 16.2 | 0.593 | 0.000 | 0.571 | 3.6 | 0.3 | 0.7 | 0.2 | 5.0 |
| 2013/2014 | מיאמי | 16 | 6 | 10.6 | 0.459 | 0.000 | 0.600 | 2.6 | 0.3 | 0.1 | 0.2 | 2.5 |
| 2015/2016 | מיאמי | 9 | 0 | 9.4 | 0.533 | 0.000 | 0.714 | 3.4 | 0.4 | 0.0 | 0.1 | 2.3 |
| 2022/2023 | מיאמי | 2 | 0 | 1.5 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.5 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |
| קריירה |  | 149 | 84 | 21.5 | 0.478 | 0.000 | 0.713 | 5.5 | 0.6 | 0.4 | 0.3 | 5.6 |
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: c1fe4298-a522-4e3a-99bc-865dd8093687
יורה (גשם)

שקע קפריסאי (קווים לבנים - איזוברים) שמרכזו מעט צפונית לקפריסין. אירוע זה הביא (בגיבוי אפיק רום) לירידת גשם בעל אופי חורפי, שהיווה את היורה של אותה עונה.
היורה הוא הגשם הראשון שיורד בסתיו באזורי האקלים הים תיכוני. בישראל, בדרך כלל יורד היורה בחודשים אוקטובר או נובמבר. תופעת היורה ייחודית לאקלים ים-תיכוני, שרק בו אין גשמים במשך עונת הקיץ. באזורי האקלים הממוזג לא מפסיקים הגשמים לפרק זמן ממושך בשנה, ולכן לא מיוחסת שם חשיבות לגשם הראשון שמבשר את תחילת עונת גשמי הסתיו. היורה הוא גשם סמלי ביהדות והוא מבשר על בוא החורף - העונה הקרה והגשומה במזרח התיכון.
הגדרה מטאורולוגית

ההגדרה המטאורולוגית ליורה בישראל היא הגשם הראשון היורד כתוצאה מהשפעת שקע ברומטרי (מסוג שקע חזיתי), לאחר עונת הקיץ (שנמשכת בדרך כלל בין החודשים יוני לספטמבר). במהלך הקיץ יכולים לרדת גשמים קלים כתוצאה מהתעמקות האפיק הפרסי שהיא מערכת שנוצרת כתוצאה משקע תרמי, ונוכחת באורח קבע בחודשי הקיץ. במהלך הסתיו עשויים לרדת גשמי זעף גם כתוצאה מפעילות של אפיק מים סוף, אשר גם היא מערכת תרמית, אולם בדרך כלל גשמים אלו לא יורדים בתפרוסת נרחבת.