stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנגולה
היסטוריה > מלחמת האזרחים

לאחר מלחמת גרילה בין השנים 1961 ל-1974 נגד הכוחות הפורטוגזיים הקולוניאליים, כתוצאה ממהפכת הציפורנים בפורטוגל (1974), זכתה אנגולה בעצמאות ב-11 בנובמבר 1975. מיד לאחר מכן פרצה מלחמת אזרחים בין שלוש המפלגות MPLA‏, UNITA ו־FNLA, שנמשכה עד 2002 עם הפוגה קצרה. FNLA פרשה מהסכסוך בשל חולשתה היחסית בשדה הקרב. פרישתה השאירה את MPLA ואת UNITA להילחם זו בזו על השליטה במדינה. לבסוף, ב־1991, הסכימו הצדדים להפוך את אנגולה למדינה רב-מפלגתית, אך לאחר שהנשיא, ז'וסה אדוארדו דוש סנטוש מ־MPLA, נבחר בבחירות שהיו תחת השגחה, UNITA טענה כי הייתה זאת תרמית – והקרבות פרצו מחדש. מלחמת האזרחים פגעה קשות בכלכלת אנגולה והחריבה את התשתיות במדינה. על פי הערכות, עד לסיומה בשנת 2002, גבתה המלחמה את חייהם של כ-500,000 בני אדם.
בפברואר 2002, בעזרת מזל"טים שסופקו לצבא MPLA על ידי ממשלה זרה הצליח הצבא לכתר את כוחותיו ולהרוג את ראש צבא UNITA, ג'ונאס מאיירו סאווימבי. צבא MPLA הציג את גופתו המנוקבת של סאווימבי בתקשורת המקומית והעולמית, ומשחיילי UNITA ראו זאת, נכנעו מיד לכוחות ה-MPLA ומלחמת האזרחים הסתיימה כשמפלגת ה-MPLA, בראשות דוס סנטוס, תפסה את השלטון ללא עוררין.
בתום המלחמה צבא ה-UNITA התפרק מנשקו, חלק מן הלוחמים פרשו לחיים אזרחים וחלק אחר חבר לצבא ה-MPLA שהפך לצבא היחיד של אנגולה. כיום UNITA היא מפלגה פוליטית בלבד ששותפה לשלטון באנגולה, שחלק מראשיה משמשים כשרים וחברי ממשל במדינה.
על אף שנראה שהמדינה עברה תהליך שיקום, הנשיא דוש סאנטוש עדיין לא התיר הליך דמוקרטי לבחירות. בין בעיותיה המרכזיות של אנגולה נותרו משברים הומניטריים ושדות מוקשים רבים, כתוצאה מהמלחמה הארוכה. לאחר מלחמת האזרחים עסוקה אנגולה בשיקום תשתיות וכלכלת המדינה. היא נעזרת בסיוע ממדינות וחברות עסקיות מכל העולם, בהן: ברזיל (אנרגיה), פורטוגל (בנייה), סין (תשתיות) וישראל (חקלאות וביטחון).
פוליטיקה

הזרוע המבצעת של השלטון מורכבת מהנשיא, ראש הממשלה ומועצת השרים. הכוח הפוליטי מתרכז בנשיאות. מועצת השרים, אשר מורכבת מכל שרי הממשלה וסגניהם, נפגשת על בסיס קבוע כדי לדון בסוגיות פוליטיות. המושלים של 18 המחוזות ממונים על ידי הנשיא ומשך כהונתם נתון לשיקולו. החוקה מכתיבה את מבנה הממשלה בקווים כלליים ואת זכויות וחובות האזרחים. המערכת המשפטית מבוססת על זו הפורטוגזית וחוק מסורתי מקומי, אבל מערכת זו חלשה ביותר ובתי משפט פועלים רק ב-12 מתוך 140 רשויות הערים. בית משפט חוקתי איננו קיים על אף שאישורו בחוק נקבע זה מכבר.
מלחמת האזרחים הקשה הרסה את המוסדות הפוליטיים והציבוריים במדינה. האו"ם מעריך ש-1.8 מיליון פליטים קיימים, כאשר האומדן המקובל של קורבנות המלחמה הוא 4 מיליון בני אדם. התנאים היום-יומיים בכל הארץ ובעיקר בלואנדה (בעלת אוכלוסייה בת 4 מיליון) משקפים את התמוטטות התשתית השלטונית ומוסדות הרווחה. המצב הכלכלי הגרוע אשר נמשך זמן רב, מונע תמיכת הממשלה בשירותי הרווחה. בתי חולים חסרים תרופות וציוד בסיסי, בתי ספר חסרים ספרים ועובדי ציבור חסרים לרוב את הציוד הדרוש להם לעבודתם היום-יומית.
בשנת 1992 נערכו בחירות לנשיאות ולאסיפת המחוקקים. להלכה אמורות להיערך בחירות מדי חמש שנים, אך הבחירות שנועדו להיערך ב-1997 נדחו מאז שוב ושוב. הבחירות האחרונות לאספת המחוקקים נערכו ב-2008. ב-2010 היו צפויות להיערך בחירות לנשיאות, אך בתחילת אותה שנה אישרה האספה הלאומית חוקה חדשה, שלפיה הנשיא אינו נבחר עוד בבחירות כלליות אלא על ידי הפרלמנט. הנשיא יכול לכהן לכל היותר שתי תקופות כהונה, כל אחת בת חמש שנים. עם זאת, שלושים השנה שבהן מכהן דוש סנטוש אינן נכללות בתקופה זו, ולכן יוכל לכהן למשך עשר שנים נוספות שנספרות החל מהבחירות האחרונות לאספה הלאומית, שהתבצעו ב-2012.
בשלהי אוגוסט 2017 נבחר לורנסו לנשיא אנגולה, לאחר 38 שנות שלטונו של דוש סנטוס.
הכוחות המזוינים של אנגולה כוללים 110 אלף חיילים.
פוליטיקה > יחסים עם ישראל

נשיאה לשעבר של אנגולה, ז'וזה אדוארדו דוש סנטוש, נחשב כנשיא ידידותי לישראל ואף ביקר בישראל בשנת 2005. היחסים הדיפלומטיים בין ישראל לאנגולה חודשו, לאחר נתק במשך תקופה מסוימת, בשנת 1993. שנתיים מאוחר יותר פתחה ישראל שגרירות באנגולה ושגרירתה הראשונה במדינה הייתה ד"ר תמר גולן, אשר אחר כך גם שימשה כיועצת לנשיא דוש סנטוש. בשנת 2000 פתחה אנגולה את שגרירותה בישראל. קשריה של ישראל ואנגולה הם בעיקר קשרים עסקיים, אך מעבר לכך היחסים הדיפלומטיים בין המדינות עוסקים גם בתחומי הסיוע בחקלאות, בחינוך, בבריאות וגם בפעילות הומניטארית.
פן אחר של יחסיו של דוש סנטוש עם ישראל הוא בכל הקשור לסחר בנשק וביהלומים. כאשר חודשו יחסיה של ישראל עם אנגולה, בשנות ה-90 החלו עסקאות נשק בין המדינות. באחת העסקאות הידועות בשם "אנגולה גייט" (L'Angolagate) אשר התרחשה בין השנים 1993–2000, בסדר גודל של כ-790 מיליון דולרים, השתתף איש העסקים הרוסי-ישראלי ארקדי גאידמק. 42 האנשים שהיו מעורבים בפרשה זו הועמדו לדין בצרפת בגין מכירה לא חוקית של נשק לנשיא דוש סנטוש במהלך מלחמת האזרחים.
לאחר תום מלחמת האזרחים, בשנת 2006 הייתה אמורה להתבצע עסקת נשק בשווי של כמיליארד דולר בין ישראל לאנגולה בתיווך איש סוחר נשק ישראלי וגנרל צבאו של דוש סנטוש, אך בסופו של דבר, היא לא יצאה אל הפועל.
איש עסקים ישראלי נוסף הידוע בקשריו עם הנשיא דוש סנטוש הוא היהלומן לב לבייב, אשר הוגדר בשנת 2004 על ידי נשיא החברה הלאומית האנגולית "אינדיאמה" (Indiama) המנהלת את כריית היהלומים באנגולה בתור המשקיע הבולט מבין כל החברות הזרות בתחום היהלומים באנגולה. בשנת 2005 הקים לבייב, בשיתוף החברה הלאומית, את המפעל הראשון באנגולה לליטוש יהלומים בה יעובדו כ-40% מתפוקת הגלם של יהלומיה.
בשנת 2018 נערך לראשונה באפריקה, חידון התנ"ך בלואנדה בשיתוף פעולה עם משרד החינוך הישראלי.
שלטון מקומי

אנגולה מחולקת ל-18 מחוזות:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1 בנגו  2 בנגלה  3 ביאי  4 קבינדה  5 קואנדו קובאנגו  6 קואנזה נורטה  7 קואנזה סול  8 קואנה  9 וואמבו |  10 ווילה  11 לואנדה  12 לונדה נורטה  13 לונדה סול  14 מאלאנג'  15 מושיקו  16 נמיב  17 וויג'  18 זאיר |  מחוזות אנגולה |
כלכלה

כלכלת אנגולה איננה מסודרת עקב מלחמות כמעט בלתי-פוסקות במשך העשורים האחרונים. למרות המשאבים הטבעיים השכיחים בה, התוצרת לנפש היא בין הנמוכות בעולם. ייצור נפט (שכ-60% נמצא במובלעת) ופעילויות קשורות חיוניים לכלכלה ותורמים כ-45% לתל"ג ומהווים 90% מהיצוא.
על אף חתימת הסכמי השלום, מיליוני מוקשים נותרו פזורים באדמה, אלימות באזורים הכפריים עדיין קיימת וחקלאים רבים אינם רוצים לחזור עוד לשדותיהם. כתוצאה, חלק ניכר מהמזון עבור המדינה עדיין מיובא. למרות התפתחות השלום במדינה לקראת סוף 1998, הכלכלה צמחה בשיעור של 4% בלבד ב-1999.
הממשלה הכניסה למחזור הכספי שטרות חדשים ב-1999, כולל שטרות עבור 1 קוונזה ו-5 קוונזה. יחד עם הסכמי השלום ב-2002 נחתמה שותפות אסטרטגית עם סין, וכך חברות סיניות מימנו השקעות ענק באזור, במיוחד בתחום התשתיות והמתכות. בינואר 2007 התקבלה אנגולה כחברה בארגון אופ"ק.
מאז 2005 אנגולה היא מדינה בה הצמיחה הכלכלית היא מהגבוהות והמהירות באפריקה, בעיקר בזכות הנפט והיהלומים שבשטחה.
התעשייה תורמת כ-60% מהתוצר הלאומי הגולמי ומעסיקה כ-15% מכוח העבודה. הענף המרכזי הוא ענף המכרות. באנגולה אוצרות טבע שונים, ובהם שדות נפט המצויים בשליטת הממשלה (יצוא של 246 מיליון חביות נפט בשווי של כ־8 מיליארד דולר), יהלומים (מכירה של 764 מיליון קרט בשווי של כ־764 מיליון דולר), עפרת ברזל, פוספטים, אורניום וזהב. מוצרי תעשייה חשובים כוללים מוצרי מזון, משקאות, סוכר, טקסטיל ומוצרי טבק.
החקלאות תורמת כ-7% מהתוצר הלאומי הגולמי ומעסיקה כ-85% מכוח העבודה. הגידולים העיקריים הם בננות, קנה סוכר, קפה, תירס, כותנה, קסאווה, טבק וירקות. היערות של אנגולה המכסים כ-43% משטחה, מהווים את הבסיס לתעשיית העץ שלה. ענף חשוב נוסף הוא ענף הדיג.
מאז חתימת הסכם השלום עושה ממשלת אנגולה מאמצים לשיקום המדינה וזאת באמצעות:
הגדרת סדרי עדיפויות
הנעה מחדש של מגזרים יצרניים
השבת הפליטים למקומם המקורי
יצירת תנאים חוקתיים המציעים יתרונות וערבויות למשקיעים זרים בתחומי הכלכלה השונים
כלכלה > תחבורה

נכון לשנת 2002 היו באנגולה 243 שדות תעופה, מהם 32 סלולים ו־211 לא סלולים. באנגולה יש 2,761 קילומטרים של מסילת רכבת, ושלושה נמלי ים מרכזים, לואנדה, לוביטו ונמיבֶה.
חברת דגל של התעופה האנגולית היא חברת TAAG נתיבי אוויר אנגולים.
גאוגרפיה

אנגולה בעלת חוף מערבי לאוקיינוס האטלנטי. רצועת החוף היא צחיחה ונמתחת מנמיביה ללואנדה. בפנים הארץ ישנה רמה לחה. סוואנה יבשה נמצאת בדרום ובדרום-מזרח. יער גשם טרופי נמצא בצפון ובקאבינדה. מקורו של נהר הזמבזי ושאר פלגים של נהר הקונגו באנגולה. באנגולה יש מגוון של בעלי חיים כמו זברות, אריות, אנטילופות, ג'ירפיים, פיליים, נמרים וצבועיים.
למדינת אנגולה יש רק שני איים בתחומה האחד הוא האי קוואנדה (Kwanda Island) שמשמש כעיר מנהלית העוסקת בנושאי הנפט של המדינה, והשני הוא האי טיגריס (אנ') שבעבר היה חצי-אי שמחובר ליבשה ברצועת חוף צרה אשר הוטבעה על ידי האוקיינוס בשנות ה-60. בגלל הנזק שנגרם כל תושבי הישוב טיגריס שנמצא על חצי-האי פונה משם בין לילה וכיום מדובר ביישוב ובאי רפאים.
דמוגרפיה

באנגולה שלוש קבוצות אתניות מרכזיות, כל אחת מהן דוברת שפה מקבוצת שפות הבנטו: אווימבונדו (37%), קימבונדו (25%) ובאקונגו (13%). קבוצות אתניות אחרות כוללות צ'וקווה, גנגואלה, נהאניסה-הומבה, אמבו, הררו וזינדוגה. ישנם מיעוטים בני אחוז עד שניים של בני תערובת אנגולים-אירופים ולבנים, בעיקר פורטוגזים. הפורטוגזים הם המיעוט הלא-אנגולי הגדול ביותר ומונים כ-30,000 נפשות. פורטוגזית היא השפה הרשמית והמדוברת ביותר במדינה.
רוב התושבים הם ממוצא בנטו ומעטים הם ממוצא מעורב, בנטו-קונגולזים. בדרום מזרח ישנם מספר שבטי בושמנים. השבט הידוע ביותר מבין הבנטו הוא בא-קונגו, שאנשיו שוכנים בעיקר בצפון. האבונדה שוכנים בעיקר במרכז. בשבט זה ישנם בני תערובת רבים ממוצא מעורב פורטוגזי ובנטו.
שבטי המושי-קונגו והבא-קונגו משמרים מספר מסורות נוצריות אשר למדו במהלך המאות ה-16 וה-17. צלבים משמשים כקמיעות וסמלים בעלי כוח ומועברים מראש-שבט לראש-שבט. לכל בן שבט יש שם נוצרי ובעל קידומת "דום" או "דונה". בתי הילידים הם בדרך כלל בקתות קטנות ופשוטות ביותר, המשמשות בעיקר לשינה. במהלך היום הם יושבים מחוץ לבקתה, מוגנים מהשמש בעזרת חופת עלי דקל או עלים אחרים. הדת הקתולית היא השליטה באזור.
ראו גם

אנגולה-גייט
לקריאה נוספת

תמר גולן, תמר רון, גורילות ודיפלומטיה – מפגשי אדם וטבע באנגולה, תל אביב: הוצאת עם עובד, 2006
ישגב נקדימון

| --- | --- |

 לידה:  11 ביולי 1969 (בן 55) תל אביב, ישראל ישראל
 עיסוק:  עורך דין, משפטן, מרצה
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת חיפה
 מנחה לדוקטורט:  אריאל בנדור
 תרומות עיקריות
 ניתוח דוקטרינת ההגנה מן הצדק ומיסודה במשפט הישראלי, חקר נושא החיסיון העיתונאי
 
ישגב נקדימון (נולד ב-11 ביולי 1969) הוא עורך דין, משפטן, פובליציסט ומרצה ישראלי, מעורכי הדין הבולטים בישראל בתחום דיני התקשורת, לשון הרע, חופש הביטוי והעיתונות והגנת הפרטיות. בעל משרד עורכי דין והיועץ המשפטי לחדשות 12, לשעבר שופט בבית משפט השלום. מחברם של שני ספרים: "הגנה מן הצדק" ו"חיסיון עיתונאי".
ביוגרפיה

ישגב נקדימון גדל בתל אביב. אביו הוא העיתונאי חתן פרס ישראל, שלמה נקדימון, שהיה הכתב הפוליטי של ידיעות אחרונות ויועצו לענייני תקשורת של ראש הממשלה מנחם בגין, וחיבר שורה של ספרי מחקר בתולדות מדינת ישראל. אמו היא עורכת הדין זהבה נקדימון, שכיהנה כסגן בכיר ראשון לפרקליט מחוז תל אביב (פלילי) ולאחר מכן ניהלה משרד עורכי דין פרטי בתחום המשפט הפלילי. סבו, ר' יצחק אשר קאמינקר, היה אחד משלושת המייסדים של תנועת פועלי אגודת ישראל בארץ ישראל.
נקדימון למד בבית הספר התיכון "אליאנס" בתל אביב, שירת בצה"ל ככתב צבאי בביטאון חיל האוויר ובמהלך לימודי המשפטים באוניברסיטה עבד כעורך חדשות ברשת "ידיעות תקשורת".
נקדימון קיבל תואר ראשון במשפטים מאוניברסיטת תל אביב, תואר שני במשפטים בהצטיינות מאוניברסיטת תל אביב על מחקרו בנושא הגנה מן הצדק ותואר ד"ר לפילוסופיה מאוניברסיטת חיפה על מחקרו בנושא חיסיון עיתונאי. בשנים 1992–1994 התמחה אצל עו"ד חנן מלצר, לימים המשנה לנשיאת בית המשפט העליון, ובשנים 1994–1998 עבד כעורך דין במשרדו. בשנת 1998 התמנה נקדימון ליועץ המשפטי בחברת החדשות של ערוץ 2. בשנת 2009 נבחר לכהונת שופט בבית משפט השלום במחוז מרכז, אך לאחר כשנה החליט לשוב לתפקידו כיועץ המשפטי של חברת החדשות של ערוץ 2 (לימים, חדשות 12).
בשנת 2013 הקים יחד עם עו"ד פרופ' אריאל בנדור משרד עורכי דין העוסק בליטיגציה בתחומי דיני התקשורת והמשפט הציבורי (מינהלי וחוקתי). מאז שנת 2003 מלמד דיני תקשורת בפקולטה למשפטים של המסלול האקדמי המכללה למינהל. לימד בעבר דיני רגולציה של תקשורת בפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה ובמכללת שערי משפט, ודיני פיקוח שיפוטי על רשויות התביעה והחקירה בבית הספר למשפטים של המסלול האקדמי המכללה למינהל ובמכללת שערי משפט.
שני ספריו של נקדימון, "הגנה מן הצדק" ו"חיסיון עיתונאי", צוטטו בפסקי דין רבים של בית המשפט העליון ובמאמרים אקדמיים, והשפיעו על עיצוב ההלכות המשפטיות בנושאים אלה. במרוצת השנים, פרסם שורה של מאמרים מקצועיים בסוגיות שונות בתחום המשפט.
קריירה משפטית

במסגרת תפקידו כיועץ המשפטי לחברת החדשות, ייצג נקדימון את החברה ועיתונאיה בתביעות רבות שהוגשו נגדם בטענה להוצאת לשון הרע, פגיעה בפרטיות והפרת זכויות יוצרים, וכן בעתירות רבות שהוגשו על ידיהם להסרת צווי איסור פרסום, קבלת מידע מרשויות ציבוריות ושידור של חומרים שונים בעלי עניין ציבורי.
קריירה משפטית > תיקים מרכזיים בתחום דיני התקשורת, לשון הרע, הגנת הפרטיות, וחופש הביטוי והעיתונות > תיקי לשון הרע

ייצוג חדשות ערוץ 2 / חדשות 12 בתביעות לשון הרע שהוגשו נגדה על ידי עו"ד דן אבי-יצחק ועופר נמרודי, נצ"מ (בדימ') בלה וינשטוק (לשעבר שופטת בית הדין המשמעתי של המשטרה) והמנהל לשעבר של חוות שקמים; ייצוג עמית סגל בתביעת לשון הרע שהוגשה נגדו על ידי ח"כ אורן חזן, ובתביעות לשון הרע שהוגשו על ידיו נגד פרופ' עמירם גולדבלום ונגד יצחק לאור; ייצוג אדוה דדון בתביעת לשון הרע שהוגשה נגדה בגין כתבה אודות האינטרסים הסמויים בנושא הבנייה בכיכר אתרים; ייצוג יגאל מוסקו בתביעת לשון הרע שהוגשה נגדו על ידי אמיר ברמלי; ייצוג סגנית המדען הראשי במשרד המדע, ד"ר חגית שוימר, בתביעת לשון הרע נגד בכירה אחרת במשרד.
קריירה משפטית > תיקים מרכזיים בתחום דיני התקשורת, לשון הרע, הגנת הפרטיות, וחופש הביטוי והעיתונות > תיקי הגנת הפרטיות

ייצוג חדשות ערוץ 2 ואשרת קוטלר בתביעת פגיעה בפרטיות שהוגשה נגדן בגין כתבה על פרשה של החלפת תינוקות בבית חולים ליולדות; ייצוג חדשות 12 וענבר טויזר בתביעת פרטיות שהוגשה נגדן על ידי אדם שאירח את שר הבריאות יעקב ליצמן לתפילה בביתו במהלך מגפת הקורונה.
קריירה משפטית > תיקים מרכזיים בתחום דיני התקשורת, לשון הרע, הגנת הפרטיות, וחופש הביטוי והעיתונות > צווי מניעה כנגד פרסומים

ייצוג חדשות ערוץ 2 / חדשות 12 בהדיפת בקשות למתן צווי מניעה כנגד פרסום של ראיון עם קורבן "פרשת האונס ברמת השרון" וכנגד פרסומים של פרקים בסדרת הכתבות "הנוכלים" של אדוה דדון.
קריירה משפטית > תיקים מרכזיים בתחום דיני התקשורת, לשון הרע, הגנת הפרטיות, וחופש הביטוי והעיתונות > הליכים לקבלת היתר פרסום

ייצוג חדשות ערוץ 2 / חדשות 12 בהליכים לקבלת היתרים מבית המשפט לפרסום שחזור רצח אסף שטיירמן; תיעוד של מתלוננת בעבירת אונס שהתוודתה על כך שחלקים מתלונתה, אשר הביאה למאסרו של אדם, היו כוזבים; תיעוד של חקירה פלילית, שננקטו בה אמצעים פסולים על ידי המשטרה; תיעוד חקירותיו במשטרה של השר לשעבר גונן שגב; פרסום פרוטוקולים ממשפטו של נשיא המדינה לשעבר משה קצב; ייצוג עמליה דואק ויונה לייבזון בעתירה להסיר את איסור הפרסום על שמו של מנהל בית החולים אברבנאל לשעבר, שהואשם בעבירות מין כלפי מטופלת; ייצוג גיא פלג בעתירה להסרת איסור הפרסום על שמו של פסיכולוג בכיר שהורשע בעבירות כלפי מטופלת ובעתירה לפרסם פרטי מאבק משפטי בנושא הפריית פונדקאות מזרעו של נפטר; ייצוג אפרת לכטר בבקשה להסרת צו איסור פרסום על פרשה של גירוש נשים פיליפיניות וילדיהן מישראל; ייצוג ברהנו טגניה בעתירה לפרסם תיעוד של חיילים מתעללים בעצירים.
קריירה משפטית > תיקים מרכזיים בתחום דיני התקשורת, לשון הרע, הגנת הפרטיות, וחופש הביטוי והעיתונות > חיסיון עיתונאי

ייצוג חדשות ערוץ 2 בערעור על החלטה לחייבה למסור למשטרה חלקים שלא פורסמו מתוך ראיון עם ה"מאדאם של תל אביב" בנימוק של חיסיון עיתונאי ובערעור על החלטה לחייבה למסור למשטרה תיעוד של התפרעויות של בדואים בצומת חורה; ייצוג אוהד חמו בעתירה כנגד חיוב למסור למשטרה חומרי גלם החושפים מקורות מידע בנוגע לאירועים אלימים בשומרון.
קריירה משפטית > תיקים מרכזיים בתחום דיני התקשורת, לשון הרע, הגנת הפרטיות, וחופש הביטוי והעיתונות > חופש המידע

ייצוג חדשות ערוץ 2 בעתירה לחשיפת דוח על חקירות של תאונות אוויר על פי חוק חופש המידע, תשנ"ח-1998.
קריירה משפטית > תיקים מרכזיים בתחום דיני התקשורת, לשון הרע, הגנת הפרטיות, וחופש הביטוי והעיתונות > דיני תעמולת בחירות

ייצוג חדשות ערוץ 2 / חדשות 12 בהגנה מפני קובלנה פלילית בטענה לשידור תעמולת בחירות אסורה; ייצוג חדשות ערוץ 2 / חדשות 12 בהליכים בפני ועדת הבחירות המרכזית בעניין שידורים בתקופת בחירות.
קריירה משפטית > תיקים מרכזיים בתחום דיני התקשורת, לשון הרע, הגנת הפרטיות, וחופש הביטוי והעיתונות > ייצוג בהליכי החקיקה בתחום חופש העיתונות

נקדימון ניהל מאבקים רבים בכנסת כנגד יוזמות חקיקה שנועדו להגביל את חופש העיתונות.
קריירה משפטית > תיקים מרכזיים בתחום המשפט המינהלי

ייצוג לשכת מנהלי ההשקעות בעתירה, שבה – לראשונה בהיסטוריה של מדינת ישראל – בג"ץ ביטל, בהרכב של 11 שופטים, הוראת חוק של הכנסת בשל היותה מנוגדת לחוק יסוד: חופש העיסוק; ייצוג זכיינית ערוץ 2 "רשת" בעתירה נגד רשות השידור, שבה בג"ץ ביטל כללים בעניין שידור הודעות חסות בערוץ 1; ייצוג חדשות ערוץ 2 בעתירה לבג"ץ כנגד תוצאות המכרז לשידור ערוץ הכנסת, אשר הביאה לפסילת זכייתו של ערוץ 20 במכרז; ייצוג יו"ר הוועד האולימפי צבי ורשביאק בעתירה לבג"ץ כנגד החלטה שלא למנותו לכהונה נוספת במועצה להסדר הימורים בספורט; ייצוג עיריית ירושלים בתשובה לעתירה לבג"ץ בעניין סגירת מתחם הסינמה סיטי בשבת; ייצוג עיריית בת ים בעתירה לבג"ץ בנושא חלוקת הכנסות מארנונה עם עיריות תל אביב, ראשון לציון וחולון, ובערר על תוכנית המתאר של תל אביב; ייצוג לשכת המסחר בעתירה לבג"ץ כנגד תקנות בעניין הטלת עיצומים כספיים; ייצוג עיריית אשדוד בעתירה לבג"ץ כנגד מסקנות מבקר המדינה בעניין פרויקט "עיר מודל לתחבורה בת קיימא"; ייצוג המועצות האזוריות יואב ושפיר בעתירה לבג"ץ בגין ביטול הכנסותיהן מאזור התעשייה י.ש. גת; ייצוג המועצה המקומית מבשרת ציון בעתירה בנושא הקמת ועדה מקומית לתכנון ובנייה; ייצוג הוריה של הנערה ליזה קרסנטי, שנדרסה למוות, בעתירה לבג"ץ על מנת לחייב את הפרקליטות להגיש בקשת רשות ערעור על זיכוי הנהג הדורס; ייצוג האחים רם, שאביהם נרצח בפיגוע אוטובוס האמהות, בעתירה לבג"ץ בעניין פרשנותו של תיקון מס' 30 לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, תש"ל-1970.
קריירה משפטית > תיקים מרכזיים בתחום המשפט הפלילי

ייצוג רו"ח דן בבלי במשפט ויסות מניות הבנקים ("משפט הבנקאים"), שבו נקלטה דוקטרינת ה"הגנה מן הצדק" בישראל; ייצוג ראש עיריית רמת גן צבי בר בערעור על הרשעתו בשוחד; ייצוג מיכאל גביש בערעור בפרשת המעילה בכספיו של איש העסקים דב לאוטמן; ייצוג עמנואל באומוולשפינר בפרשת "ראשונטורס" שהייתה קשורה במשפטו של אהוד אולמרט.
קריירה משפטית > תיקים מרכזיים בתחום דיני העבודה

ייצוג חדשות ערוץ 2 בערעורים עקרוניים לבית הדין הארצי לעבודה בסוגיית זכויותיהם של פרילנסרים בענף התקשורת.
קריירה מחקרית

בשנת 1992 קיבל נקדימון תואר בוגר במשפטים (.LL.B) מהפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1999 קיבל תואר מוסמך במשפטים (.LL.M) בהצטיינות מאוניברסיטת תל אביב, ובשנת 2012 קיבל תואר דוקטור לפילוסופיה (.Ph.D) מאוניברסיטת חיפה.
קריירה מחקרית > הגנה מן הצדק

התואר מוסמך למשפטים ניתן לו על מחקרו בנושא ההגנה מן הצדק, שכתב בהנחייתו של פרופ' קנת מן, הסניגור הציבורי הארצי. במחקר זה, הראשון בישראל שהוקדש כולו לנושא האמור, ניתח נקדימון את הבסיס העיוני של דוקטרינת ההגנה מן הצדק, המאפשרת לבית משפט הדן בעניין פלילי לבטל כתב אישום בנסיבות שבהן הגשתו או ניהול ההליך הפלילי עומדים בסתירה מהותית לעקרונות של צדק והגינות משפטית. מחקר זה שימש בסיס לספרו של נקדימון "הגנה מן הצדק", שפורסם עד כה בשלוש מהדורות (בשנים 2003, 2009 ו-2021).
נקדימון מציג בספרו תזה מפורטת הקוראת לפרשנות רחבה של הסמכות העומדת לבית המשפט לבטל כתב אישום מכוח דוקטרינת ההגנה מן הצדק בנסיבות מגוונות: מעורבות של הרשות במעשה העבירה המיוחס לנאשם; הגשת כתב אישום בגין מעשה שאושר במצג רשמי; חזרה של הרשות מהתחייבות, מצג או החלטה בדבר אי העמדה לדין; טיעון "דבר והיפוכו" מצד התביעה; כפל של הליכים עונשיים כנגד אדם; שיהוי בהעמדה לדין; הפליה בהעמדה לדין; העמדה לדין משיקולים זרים; פגמים בהליכי החקירה ואיסוף הראיות; אי גילוי או אובדן של חומר חקירה וראיות; "אווירה ציבורית" עוינת לנאשם, ועוד.
ספרו של נקדימון "הגנה מן הצדק" צוטט רבות בפסיקות בנושא זה שניתנו בבית המשפט העליון ובערכאות הדיוניות, וזכה לפרסום נרחב.
כמו כן נקדימון ליווה כמומחה מקצועי את הליך החקיקה בכנסת שבו עוגנה דוקטרינת ה"הגנה מן הצדק" בשנת 2007 בחוק סדר הדין הפלילי והצעת החוק מאזכרת את הביקורת שנמתחה בספרו של נקדימון על היקף פריסתה הצר של הטענה, כאחד הגורמים שהביאו להרחבת הפתח לקבלתה.
קריירה מחקרית > חיסיון עיתונאי

התואר דוקטור לפילוסופיה ניתן לנקדימון על מחקרו בנושא החיסיון העיתונאי. במחקר זה, שנכתב בהנחייתו של פרופ' אריאל בנדור (באותם ימים דקאן הפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה), בחן נקדימון את ההצדקות התאורטיות והמעשיות למתן זכות לעיתונאים שלא לחשוף את מקורות המידע שלהם, מידע שהועבר אליהם שלא לפרסום או מידע שלא פורסם. כמו כן נקדימון הציע במסגרת המחקר כללים לקביעת גדרי היקפו ומידת הגנתו של החיסיון העיתונאי בעידן החוקתי, לאור תיאוריות של חיסיון מקצועי מזה ועקרונות המשפט הציבורי מזה, ויישם את הכללים המוצעים על ידיו בנסיבות עובדתיות שונות. מחקר זה פורסם בספרו של נקדימון "חיסיון עיתונאי", אשר יצא לאור בשנת 2013, צוטט בפסקי דין עקרוניים של בית המשפט העליון וזכה לפרסום רב.
ספריו

ישגב נקדימון, חיסיון עיתונאי, הוצאת נבו, 2013.
ישגב נקדימון, הגנה מן הצדק, הוצאת נבו, 2021 (מהדורה שלישית).
לקריאה נוספת

אלה לוי-וינריב, ‏"איסורי פרסום הם אבסורד: בעולם וברשתות רצות שמועות ורק כאן נאסר לקבל מידע רשמי להשקטת הרחש-בחש", באתר גלובס, 21 באוגוסט 2014
יובל יועז, ‏עו"ד ישגב נקדימון: "אני מוטרד מעתיד חופש העיתונות בישראל", באתר גלובס, 15 באפריל 2013
ריקי רט, הלוחש לכתבים: היועץ המשפטי של חדשות 2 לא נבהל מתביעות, באתר nrg
עדן ארשיד, רישיון לטנף: כך הפכו בתי המשפט לזירה האידיאלית להתלהמות והכפשות, באתר TheMarker‏, 3 בינואר 2022
ישגב נקדימון, ‏סכנה חמורה לחופש העיתונות, באתר ‏מאקו‏, 22 בינואר 2024
עקרון המקסימום (תורת הפוטנציאל)

במתמטיקה, במיוחד בתורת הפוטנציאל, עקרון המקסימום הוא תכונה של משוואות דיפרנציאליות חלקיות מסוימות, ספציפית מהטיפוס האליפטי והפרבולי. באופן כללי, העיקרון טוען כי המקסימום של פונקציית הפתרון בתחום נתון מושג תמיד על השפה של התחום. באופן ספציפי יותר, עקרון המקסימום החזק גורס כי אם המקסימום של פונקציה מושג בפנים התחום, אז היא חייבת להיות קבועה בתחום. עקרון המקסימום החלש טוען, לעומת זאת, שאמנם ערך המקסימום חייב להימצא על שפת התחום, אך הוא עשוי להופיע מחדש בפנים התחום פעמים נוספות.
המשפט הוא במובן מסוים מסקנה ממשפט הערך הממוצע של גאוס.
לעקרון יש השלכות פיזיקליות מעניינות, שכן הפוטנציאל החשמלי בריק מקיים את משוואת לפלס, ולכן נובע ממנו כי לא ניתן ללכוד חלקיק טעון בשיווי משקל יציב על ידי שדות אלקטרוסטטיים (שדות נייחים), אם כי ניתן ללכוד אותו בריק באמצעות שדות אלקטרודינמיים (ראו גם מלכודת פאול).
הדוגמה הקלאסית

פונקציות הרמוניות הן דוגמה קלאסית לה עקרון המקסימום החזק תקף. באופן פורמלי, אם f היא פונקציה הרמונית, אז f לא יכולה להיות בעלת מקסימום מקומי מובהק בתוך תחום של פונקציה#תחום ההגדרה שלה. במילים אחרות, או ש-f היא פונקציה קבועה, או שבעבור כל נקודה נתונה  x_{0} בפנים התחום, קיימות נקודות אחרות הקרובות באופן שרירותי ל- x_{0} שהפונקציה f מקבלת בהן ערכים גדולים יותר:
תהי f פונקציה הרמונית המוגדרת על תת-קבוצה קשירה פתוחה D של המרחב האוקלידי Rn. אם  x_{0} היא נקודה ב-D כך ש-:
בעבור כל הנקודות x בסביבת הנקודה  x_{0}, אז הפונקציה f היא קבועה על D.
היוריסטיקה לנכונות הטענה

עקרון המקסימום החלש בעבור פונקציות הרמוניות הוא מסקנה פשוטה מן החשבון האינפיניטסימלי הקשור בפתרון משוואת לפלס. המרכיב המרכזי בהוכחה הוא העובדה שלפי ההגדרה של פונקציות הרמוניות, הלפלסיאן של f הוא אפס. לפיכך, עבור פונקציות המוגדרות על תחום מישורי, כל נקודה קריטית של f היא בהכרח נקודת אוכף (משטח קמור-קעור); אחרת לא ייתכן שסכום הנגזרות השניות של f יהיה אפס (שתי הנגזרות השניות חייבות להיות בעלות סימן מנוגד). עבור פונקציות המוגדרות על מרחב מממד גבוה יותר מקבלים שלפחות שתי נגזרות שניות (לפי שתי קואורדינטות שונות) הן בעלות סימן מנוגד.
עקרון המקסימום החזק נשען על למת הופף, וההיוריסטיקה לו מסובכת יותר.
ראו גם

עקרון המקסימום באנליזה מרוכבת
הגרף של פונקציה הרמונית המוגדרת על עיגול היחידה עשוי להיראות למשל ככה. ניתן לראות שמשטח הפונקציה הוא "דמוי אוכף" בכל מקום.
משוואת לפלס

משוואת לפלס היא משוואה דיפרנציאלית חלקית מהצורה  \nabla ^{2}f=0 כאשר  \nabla ^{2} הוא אופרטור הלפלסיאן.
המשוואה קרויה על שם המתמטיקאי הצרפתי פייר-סימון לפלס ויש לה שימושים רבים בפיזיקה. מהווה מקרה פרטי של משוואת פואסון.
פונקציה המקיימת את משוואת לפלס נקראת פונקציה הרמונית. משוואת לפלס היא משוואה דיפרנציאלית אליפטית, ולכן פונקציות הרמוניות, שהן פתרונותיה, הן אנליטיות.
תכונות של משוואת לפלס בשני ממדים

משוואת לפלס בשני ממדים בקואורדינטות קרטזיות היא:
משוואת לפלס סימטרית במקרים הבאים:
ביחס להזזה של הצירים, כלומר אם  \ u(x,y) הרמונית, גם  \ u(x-a,y-b) הרמונית;
ביחס לסיבוב של הצירים, כלומר אם  \ u(r,\theta ) הרמונית, גם  \ u(r,\theta +\gamma ) הרמונית;
ביחס לנירמול המשתנים, כלומר אם  \ u(x,y) הרמונית, גם  \ u({\frac {x}{\delta }},{\frac {y}{\delta }}) הרמונית.
כאשר  \ a,b,\gamma ,\delta  כולם קבועים.
שימושים בפיזיקה

משוואת לפלס מופיעה בתחומים שונים בפיזיקה, לדוגמה:
פוטנציאל חשמלי באזור ריק ממטענים, מקיים את משוואת לפלס.
התפלגות הטמפרטורה של גוף במצב יציב מקיימת את משוואת לפלס.
משוואת לפלס באנליזה מרוכבת

באנליזה מרוכבת, הרכיבים הממשי והמדומה של כל פונקציה אנליטית מקיימים את משוואת לפלס. תוצאה זו נובעת ממשוואות קושי-רימן ומכך שגזירות פונקציה אנליטית פעם אחת מספיקה כדי להסיק גזירותה אינסוף פעמים (כדי שהנגזרות החלקיות השניות המעורבות יהיו שוות).
בנוסף, לפונקציה  u המקיימת את משוואת לפלס (הנקראת גם פונקציה הרמונית) ניתן לעיתים למצוא פונקציה הרמונית צמודה  v, כלומר כך שהפונקציה המרוכבת  u+iv תהיה אנליטית. פונקציה כזו קיימת באופן נקודתי בתחום פתוח, אך קיומה באופן גלובלי לא מובטח.
משפט מאנליזה מרוכבת קובע כי תחום הוא תחום פשוט קשר אם ורק אם לכל פונקציה הרמונית יש הרמונית צמודה לה בכל התחום.
ראו גם

משוואות קושי-רימן
פונקציה אנליטית
משוואת פואסון
גרעין פואסון
הרמוניות ספריות