stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
GMC דהנאלי XT

| --- | --- |

GMC Denali XT
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  GMC
 שנות ייצור:  2008 (מכונית קונספט)
 הרכבה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת אם:  ג'נרל מוטורס
 סיווג:  טנדר מהודר היברידי
 פלטפורמה:  GM Voltec powertrain (אנ')
 אורך:  5,207 מ"מ
 רוחב:  1,938 מ"מ
 גובה:  1,538 מ"מ
 בסיס גלגלים:  3,185 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  V8 צילינדרים 4.9 ליטר + מנוע חשמלי המפיקים 326 כ"ס
 הילוכים:  תמסורת אוטומטית - 4 מהירויות מסוג "2ML70"
GMC דהנאלי XT (באנגלית: GMC Denali XT) הוא טנדר היברידי מהודר, המוגדר כמכונית קונספט מתוצרת GMC, חברת בת של קונצרן הרכב האמריקאי ג'נרל מוטורס אשר הוצג בשנת 2008 בארצות הברית
מאפיינים

דגם "GMC דהנאלי XT" הוצג לראשונה בתערוכות הרכב בשיקגו ("Chicago Auto Show" (אנ')) בשנת 2008
טנדר - קבינה כפולה, 4 דלתות
מערכת הנעה היברידית דו-מצבית
מנוע קדמי
סוגי הנעות: הנעה קדמית 4x2, הנעה כפולה 4x4
הערות שוליים

↑  דגם "GMC דהנאלי XT" caranddriver.com/news/a15149542
↑  דגם "GMC דהנאלי XT" autoblog.com/2008/02/02/chicago-2008-gmc-denali-xt-four-door-flex-fuel-hybrid-ute
↑  דגם "GMC דהנאלי XT" gmc.com/denali-luxury-trucks-suvs
↑  דגם "GMC דהנאלי XT" - מבט ראשון motortrend.com/news/2008-gmc-denali-xt-concept-first-look
↑  דגם  "GMC דהנאלי XT" jalopnik.com/gmc-denali-xt-hybrid-concept-truck-the-caballero
↑  הנעה היברידית - היא שיטת ההנעה של כלי רכב המשלבת שני סוגי מנועים, לרוב מנוע בעירה פנימית עם מנוע חשמלי. המטרה בשילוב המנועים היא נצילות טובה יותר של הדלק, חיסכון בעלות נסיעה, ופליטת מזהמים מופחתת מהמכונית
סתמאים

הסתמאים הוא כינוי לכותבי ה'סתמא' בתלמוד הבבלי. הסתמא הם אותם קטעים בתלמוד שלא מובאים בשם תנא או אמורא כזה או אחר, אלא באופן סתמי, כלומר אנונימי. הכינוי 'סתמא דמתניתין' (בארמית) או 'סתם משנה' (בעברית), המכוון לקטעים האנונימיים במשנה, מופיע פעמים רבות כבר בתלמוד עצמו, תמיד בפיו של רבי יוחנן, גדול אמוראי ארץ ישראל. הכינוי התאום, 'סתמא דגמרא' או 'סתם התלמוד' נמצא בשימוש כבר בקרב פרשני התלמוד בימי הביניים, בעיקר בפי התוספות. מתוך כינויים עתיקים אלה חודש במחקר העכשווי הכינוי 'סתמאים'. כמה חוקרים בולטים, ביניהם חוקרי התלמוד פרופ' דוד הלבני ופרופ' שמא פרידמן, רואים בסתמאים יוצריה של שכבה מאוחרת לשכבה האמוראית בתלמוד, ולמעשה רואים בהם את יוצריו העיקריים של התלמוד המוכר לנו. תפיסה זו הפכה לרווחת במחקר בעשרים השנים האחרונות, כמבואר להלן.
הדיון המחקרי

לשיטת הלבני, פרידמן וחוקרי תלמוד מובילים עכשוויים רבים ההולכים בעקבותיהם, את התלמוד הבבלי כפי שהוא לפנינו יצרו הסתמאים, כאשר הסתמות מהווה למעשה את רוב התלמוד. הסתמאים החכמים שחיו בבבל במאתיים השנים לערך שאחר תום תקופת האמוראים, כלומר למן אמצע המאה השישית ועד אמצע המאה השמינית (הלבני דחה את תאריך סיום העריכה לימי רב יהודאי גאון ב-750). האמוראים עצמם מסרו לדורות רק הלכות פסוקות (אפודיקטיות), ורוב השקלא והטריא שלהם לא השתמרו. הסתמאים עסקו בשחזור הסוגיות האמוראיות, אך כיוון שחיו בריחוק זמן מן האמוראים, לא תמיד ידעו לשחזר במדויק את הדיונים האמוראיים, ולפיכך נוצרו פירושים דחוקים וסוגיות שאין בהן עקיבות פנימית כפי שהן בתלמוד לפנינו. בשלהי תקופת הסתמאים, באותו זמן שפעלו ראשוני הגאונים שפרסמו חיבורים עצמאיים (שאילתות דרב אחאי גאון, הלכות גדולות וכדומה), פעלו גם הסבוראים. בתום תקופת הסבוראים נחתם התלמוד. לשיטתם, התלמוד הבבלי נחתם אבל לא נערך, רוצה לומר, הסתמאים סיימו לשחזר לפי הבנתם את השקלא והטריא האמוראיים, אבל לא פעל עורך שיפעל לאחידות ולהסרת הסתירות בין הסוגיות ובתוך עצמן; וכך נותרו בתלמוד סוגיות מוקשות וסותרות. האחרונים שפעלו בתלמוד (מלבד מגיהי נוסח שהמשיכו לפעול עד העת החדשה) היו "המאספים", שליקטו את כל המימרות והדיונים לכדי סוגיות סדורות, ו"המעבירים", שהעבירו חלקי סוגיות ממקום למקום בתלמוד לפי ההקשר והעניין.
שיטת המחקר החדשה מנוגדת לדעה המקובלת אודות עריכת התלמוד, למן רב שרירא גאון באיגרתו המפורסמת, דרך הראשונים והאחרונים ועד חוקרי התלמוד בעת החדשה. הדעה המקובלת מפרשת את מאמר התלמוד "רבינא ורב אשי סוף הוראה" במובן זה שהם (ובעיקר רב אשי) אלו שערכו את התלמוד במאה החמישית. לפי הלבני הוראה אינו גמרא וסוף אינו עריכה, אלא הוראה היא תמיד הלכה פסוקה (קיימת מסכת שלמה בשם "הוריות" העוסקת בהלכות פסוקות); לכן מפרש הלבני "סוף הוראה" במובן של סוף מסירת הלכות פסוקות על ידי המסרנים (התנאים). הלבני מחדש את קיומם של הסתמאים, שפעלו לאורך מאתים שנה, אף על פי שאינם ידועים בשמם ולא נזכרו במפורש בשום מקור היסטורי.
יש לציין שהסתמות מצויות גם בתלמוד הירושלמי, אמנם בהיקף קטן בהרבה מבבבלי, אך רוב המחקר שעוסק בסתמאים התרכז עד כה בבבלי בלבד.
דעתו של הלבני היא דעה מרכזית במחקר התלמוד, אך לא בלעדית. החולק המרכזי על שיטת הלבני הוא פרופ' ירחמיאל ברודי. יש לציין כי רוב ככל החוקרים מודים בקיומם של סתמות קדומות ומאוחרות, והמחלוקות היא מי ומתי יצרו את רוב הסתמות בתלמוד: האמוראים עצמם, או ממשיכיהם האנונימיים, המאוחרים יותר.
ראו גם

תלמוד בבלי
שיטת הרבדים
סתמא דגמרא
סבוראים
אמוראים
לקריאה נוספת

דוד הלבני, מקורות ומסורות: ביאורים בתלמוד, סדרה בת 10 כרכים, כולל כרך מבואות, ירושלים: הוצאת בית המדרש לרבנים באמריקה, תשל"ה - תשפ"ג.
יואל קרצ'מר רזיאל, סתם התלמוד כתופעה התפתחותית: סוגיות הפתיחה למסכת נדרים בירושלמי ובבבלי, תרביץ פו (תשע"ט), עמ' 611–661.
אבינועם כהן, 'ביקורת הלכתית לעומת ביקורת ספרותית בסוגיות התלמוד (פרק בהתהוות השכבתית של הבבלי)', אסופות ג (תשמ"ט), עמ' שלא-שמו.
Joshua Even Eisen, ‘Stammaitic Activity versus Stammaitic Chronology: Anonymity’s Impact on the Legal Narrative of the .Babylonian Talmud’, Ph.D. dissertation, Columbia University, 2013, pp. 49-98
הערות שוליים

↑  ראו למשל תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קנ"ו עמוד ב; תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ס"ט עמוד ב, ועוד הרבה.
↑  ראו למשל תוספות על תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ס"ו עמוד א, דיבור המתחיל 'זכר למקדש הוא'; תוספות על תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף פ"ה עמוד ב, דיבור המתחיל 'וכן לתפילה', ובמקומות רבים נוספים.
↑  David Halivni, Midrash, Mishnah, and Gemara: The Jewish Predilection for Justified Law, Cambridge, MA: Harvard University Press, 1986
↑  שמא יהודה פרידמן, פרק האשה רבה בבבלי, בצירוף מבוא כללי על דרך חקר הסוגיא מחקרים ומקורות א, ערוך בידי ח"ז דימיטרובסקי, ניו יורק: בית מדרש לרבנים באמריקה, תשל"ח, עמ' 441-275.
↑  המחקר המעודכן ביותר של הליבני בנושא זה הואDavid Halivni, The Formulation of the Babylonian Talmud, introduced, translated, and annotated by Jeffrey L. Rubenstein. Oxford: Oxford University Press 2013.
↑  המחקר המעודכן ביותר של פרידמן בנושא הוא: שמא יהודה פרידמן, סוגיות בחקר התלמוד הבבלי: אסופת מחקרים בענייני מבנה הרכב ונוסח, בית המדרש לרבנים באמריקה, 2010.
↑  ראו סקירה טובה בעברית בספרו של ג'פרי רובינשטיין, סיפורים תלמודיים: אומנות הסיפור, עריכה ותרבות, תרגם מאנגלית עמרי שאשא, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באר שבע 2021, עמ' 40–50, ובאנגלית ראו למשל סקירה אצל
Moshe Simon-Shoshan, Talmud as Novel: Dialogic Discourse and the Feminine Voice in the Babylonian Talmud, Poetics Today 40, 2019, עמ' 110-119
↑  ירחמיאל ברודי, סתם התלמוד ודברי הגאונים, איגוד -מבחר מאמרים במדעי היהדות א, תשסח, עמ' 213-232
917

שנת 917 היא השנה ה-17 במאה ה-10. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
נפטרו

יהודה בן שמואל גאון-ראש ישיבת פומבדיתא
ראו גם

ילידי 917‎
נפטרים ב-917‎
פיג'ו סוג 57

| --- | --- |

Peugeot Type 57
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  פיג'ו
 שנות ייצור:  1904
 הרכבה:  צרפת צרפת
 מודל קודם:  Peugeot Type 54 (אנ')
 מודל אחריו:  Peugeot Type 69 (Peugeot Type 69)
 פלטפורמה:  rear-wheel-drive layout
 אורך:  2,300 מ"מ
 רוחב:  1,400 מ"מ
 בסיס גלגלים:  1,500 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  1 צילינדרים, 652 סמ"ק  המפיק 5.0 כ"ס
"פיג'ו סוג 57"
פיג'ו סוג 57 (בצרפתית: Peugeot Type 57) היא מכונית קטנה ופתוחה, (קבריולה) מסוג "Runabout (car)" (אנ') בסגנון "tonneau", מתוצרת יצרנית הרכב הצרפתית פיג'ו אשר יוצרה בשנת 1904.
"פיג'ו סוג 57" התבסס על דגם פיג'ו סוג 37 שיוצר בשנת 1902.
מאפיינים

יוצרו 149 יחידות.
2 נוסעים.
דגם "פיג'ו סוג 57" הונע על ידי מנוע קדמי, מחזור ארבע פעימות 652 סמ"ק חד צילינדר.
סוג הנעה : הנעה אחורית.
מערכת היגוי - מימין.
4 גלגלים סימטריים.
ראו גם

פיג'ו
פיג'ו סוג 1
פיג'ו סוג 10
פיג'ו סוג 15
פיג'ו סוג 27
פיג'ו סוג 33
טויוטה סטאוט

| --- | --- |

Toyota Stout, דגם "RK23", דור ראשון
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  טויוטה
 הרכבה:  יפן יפן  תאילנד תאילנד (דור שני)  דרום אפריקה דרום אפריקה (דור שני)
 מודל קודם:  Toyopet SG
 מודל אחריו:  טויוטה היילקס
 סיווג:  טנדר
 פלטפורמה:  Ladder frame (מסגרת סולם, יוצר בדור ראשון). עד שנת 1968 דגמי "סטאוט" חלקו פלטפורמה משותפת עם דגם "Toyota Dyna" (אנ')
 אורך:  4,265 מ"מ (דור ראשון)  4,286–4,680 מ"מ (דור שני)
 רוחב:  1,675 מ"מ (דור ראשון)  1,695 מ"מ (דור שני)
 גובה:  1,735 מ"מ (דור ראשון)  1,750 מ"מ (דור שני)
 בסיס גלגלים:  2,550 מ"מ (דור ראשון)  2,600–2,800 מ"מ (דור שני)
 מפרט טכני
 מנוע:  מנועי בנזין (הנעה אחורית) 4 צילינדרים, 1.5 ליטר המפיק 48 כ"ס (דור ראשון)  4 צילינדרים, 1,453 סמ"ק (דור שני)  4 צילינדרים, 1,490 סמ"ק, מנוע "טויוטה" סדרה "Toyota R engine" (אנ') סוג מנוע "2R" (דור שני)  4 צילינדרים, 1,897 סמ"ק, מנוע "טויוטה" סדרה "Toyota R engine" (אנ') (דור שני)  4 צילינדרים, 1,944 סמ"ק המפיק 80 כ"ס,  סוג מנוע "3R-B" (דור שני)  4 צילינדרים, 1,994 סמ"ק המפיק 107 כ"ס ב-5,200 סל"ד מנוע "טויוטה" סדרה "Toyota R engine" (אנ') סוג מנוע "5R" (דור שני)  4 צילינדרים, 2.0 ליטר (דור שלישי)  4 צילינדרים, 2.2 ליטר (דור שלישי)
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 4 מהירויות (דור שני)
טויוטה סטאוט (ביפנית: トヨタ・スタウト, באנגלית: Toyota Stout) הם מספר סדרות של טנדרים מתוצרת יצרנית הרכב היפנית טויוטה אשר יוצרה בין השנים 1954–1989 ביפן.
בנוסף לייצור ביפן, בין השנים 1960–1978 יוצרו דגמי "טויוטה סטאוט" בדרום אפריקה ובתאילנד.
דורות "טויוטה סטאוט"

דגמי דור ראשון - יוצרו בין השנים 1960–1954, סדרה "RK", כושר העמסה: 1,250–1,330 ק"ג, בתצורות: קבינה קונבנציונלית - 3 נוסעים, קבינה כפולה - 6 נוסעים.
דגמי דור שני - יוצרו בין השנים 1960–1978 ביפן, דרום אפריקה, תאילנד, דגמים: "RK40", "RK41", "RK43", "RK45", "RK47", "RK100, "RK101".
דגמי דור שלישי - יוצרו בין השנים 1979–1989 בתצורה 2 דלתות, 3 נוסעים, דגמים: "RK110", "RK111", "YK110".
גלריה

"טויוטה סטאוט" שנת 1964
"טויוטה סטאוט" שנת 1965
"טויוטה סטאוט" שנת 1974
"טויוטה סטאוט" - מבט ללוח מחוונים
"טויוטה סטאוט", דור שני
"טויוטה סטאוט", דור שני בתצורה קבינה כפולה
"טויוטה סטאוט"
"טויוטה סטאוט" דגם "RK41", דור שני
"טויוטה סטאוט"
"טויוטה סטאוט" שנת 1981
ראו גם

טויוטה
טויוטה FA
הערות שוליים

↑  "טויוטה 75 שנות היסטוריה history_of_toyota/75years/data/automotive_business
↑  תעשיית הרכב בדרום אפריקה / ראו "טויוטה סטאוט" web.archive.org/web/20190728132447
↑  "טויוטה סטאוט" - 1.5 טון members.iinet.com.au/~stepho/brochures/Toyota
↑  "טויוטה סטאוט", שנת 1967 pickuptrucktalk.com/2017/07/rare-1967-toyota-stout-pickup-south-dakota
↑  "טויוטה סטאוט", שנת 1967 bringatrailer.com/listing/1967-toyota-stout
אלפא רומיאו GTA

| --- | --- |

Alfa Romeo GTA, שנת 1967
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  Alfa Romeo Giulia GTA  Alfa Romeo Giulia Sprint GTA
 יצרן:  אלפא רומיאו
 שנות ייצור:  1965–1975
 הרכבה:  איטליה איטליה
 מודל קודם:  אלפא רומיאו ג'ולייטה (1954) 
 חברת אם:  פיאט
 מרכב:  Front-engine, rear-wheel-drive layout (אנ')
 אורך:  4,080 מ"מ 
 רוחב:  1,580 מ"מ 
 גובה:  1,310 מ"מ 
 משקל:  760-920 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,350 מ"מ 
 מפרט טכני
 מנוע:  מנועי "אלפא רומיאו" מסוג "Alfa Romeo Twin Cam engine" (אנ') 4 צילינדרים, בטור, 1,290 סמ"ק, המפיק 96 כ"ס ב-6,000 סל"ד  4 צילינדרים, בטור, 1,290 סמ"ק, המפיק 180 כ"ס ב-9,300 סל"ד (דגם "Giulia GTA 1300 Junior")  4 צילינדרים, בטור, 1,570 סמ"ק המפיק 115 כ"ס ב-6,000 סל"ד  4 צילינדרים, בטור, 1,570 סמ"ק המפיק 164 כ"ס ב-7,800 סל"ד  4 צילינדרים, בטור, 1,570 סמ"ק המפיק 220 כ"ס ב-7,800 סל"ד  4 צילינדרים, בטור, 1,985 סמ"ק המפיק 240 כ"ס ב-7,500 סל"ד, יחס דחיסה 11.0:1
 הילוכים:  תמסורת ידנית  - 5 מהירויות
 מהירות מרבית:  175 קמ"ש (מנוע 1,290 סמ"ק המפיק 96 כ"ס)  185 קמ"ש (מנוע 1,570 סמ"ק המפיק 115 כ"ס)  210 קמ"ש (מנוע 1,290 סמ"ק המפיק 180 כ"ס)  220 קמ"ש (מנוע 1,570 סמ"ק המפיק 164 כ"ס)  230 קמ"ש (מנוע 1,985 סמ"ק המפיק 240 כ"ס)  240 קמ"ש (מנוע 1,570 סמ"ק המפיק 220 כ"ס)
 
אלפא רומיאו ג'וליה GTA (באיטלקית: Alfa Romeo GTA) היא מכונית ספורט בתצורת קופה, אשר יוצרה על ידי יצרנית הרכב האיטלקית אלפא רומיאו בין השנים 1965–1975.
יוצרו 1,735 יחידות.
דגמים

"Giulia Sprint GTA" - יוצרה בין השנים 1965 - 1967 ובשנת 1969.
"GTA SA" - יוצרה בשנת 1967.
"GTA 1300 Junior" - יוצרה בין השנים 1968 - 1975.
"GTAm" - יוצרה בין השנים 1970 - 1971
"אלפא רומיאו GTA"

דגמי "אלפא רומיאו GTA" נבנו כמכוניות ספורט ומכוניות מרוץ
2 דלתות
מנוע קדמי
מנוע בנזין
מנוע הנעה אחורית
תמונות

"אלפא רומיאו GTA"
"אלפא רומיאו GTA"
"אלפא רומיאו GTA", שנת 1967
"אלפא רומיאו GTA" דגם "GTAm"
"אלפא רומיאו GTA"
"אלפא רומיאו GTA"
"אלפא רומיאו GTA"
ראו גם

אלפא רומיאו ג'וליה
אלפא רומיאו ג'וליה GT
הערות שוליים

↑  "אלפא רומיאו GTA", שנת 1965 - קטלוג ומפרט automobile-catalog.com/car/1965/64970/alfa_romeo_giulia_sprint_gta
↑  "אלפא רומיאו GTA" דגם "Giulia-1600-Sprint-GTA" ultimatecarpage.com/car/1332/Alfa-Romeo-Giulia-1600-Sprint-GTA
↑  "אלפא רומיאו GTA" דגם "SA" web.archive.org/web/20120222214012
↑  "אלפא רומיאו GTA" דגם "GTAm"  ultimatecarpage.com/car/2522/Alfa-Romeo-Giulia-1750-GTAm
All Good Things...

| פרק מ"מסע בין כוכבים: הדור הבא" |
| --- | --- |

לה פורג', השגריר פיקארד, דאטה וקפטן קראשר, על סיפון ספינת החלל "פסטר"
 תאריך שידור מקורי:  23 במאי 1994
 אורך:  92 דק' 
 שפה:  אנגלית 
 תסריט:  בראנון בראגה  רונלד ד. מור
 בימוי:  ווינריץ' קולבי
 כוכבים אורחים:  דניס קרוסבי – טאשה יאר קולם מיני – מיילס או'בריאן ג'ון דה לאנסי – קיו אנדריאס קטסולאס – טומאלאק קלייד קוסאטסו – אדמירל נאקאמורה פטי יאסוטאקיי – אליסה אוגאווה פמלה קוש – ג'זל טים קלהר – גיינס אליסון ברוקס – צ'ילטון סטיבן מתיו גארווין – סג"ם מייג'ל בארט – קול המחשב
 דף הפרק ב-IMDb
 
"All Good Things...‎" הוא פרק כפול – פרקים 25 ו-26 של עונה 7 – המהווים סיום לסדרת הטלוויזיה המדע בדיונית "מסע בין כוכבים: הדור הבא". שני פרקים אלו הם פרקים 177 ו-178 מתוך סך 178 פרקי הסדרה. שם הפרק נגזר מתוך הביטוי "All good things must come to an end" (בעברית: "לכל דבר [טוב] יש סוף").
הפרק זכה בפרס הוגו לשנת 1995 בגין ההצגה הדרמטית הטובה ביותר.
תקציר

קפטן ז'אן-לוק פיקארד מוצא את עצמו מועבר בין שלוש תקופות זמן שונות (עבר, הווה, עתיד) הודות לקיו, כאשר עיוות של מרחב-זמן מסתורי, ההולך וגדל בעבר אך קטן יותר בעתיד, מאיים להשמיד את כל המציאות.
שחקנים ודמויות

| שם השחקן/ית | שם הדמות | אודות הדמות> עבר | אודות הדמות> הווה | אודות הדמות> עתיד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| פטריק סטיוארט | ז'אן-לוק פיקארד | קפטן האנטרפרייז-D (נכנס לתפקידו) | קפטן האנטרפרייז-D (מזה כשבע שנים) | שגריר לשעבר; פרש לכרם המשפחתי בצרפת |
| ג'ונתן פרייקס | ויליאם רייקר | קומנדר, נשאר מאחור בתחנת החלל "פארפוינט" | קומנדר, קצין ראשון על האנטרפרייז-D | אדמירל בצי הכוכבים ומפקדה של האנטרפרייז-D |
| לאוור ברטון | ג'ורדי לה פורג' | לוטננט, נשאר מאחור בתחנת החלל "פארפוינט" | לוטננט-קומנדר, מהנדס ראשי על האנטרפרייז-D | גמלאי, נשוי לליאה ברהמס |
| מייקל דורן | וורף | לוטננט | לוטננט, קצין ביטחון ראשי על האנטרפרייז-D, בתחילת מערכת יחסים רומנטית עם דיאנה טרוי | מושל באימפריה הקלינגונית (שבעתיד – כבשה את כל שטחי הרומולאנים) |
| גייטס מק'פאדן | בוורלי קראשר | נשארת מאחור בתחנת החלל "פארפוינט" | קצינת הרפואה הראשית על האנטרפרייז-D | קפטן ספינת החלל "פסטר"; גרושתו של ז'אן-לוק פיקארד |
| מרינה סירטיס | דיאנה טרוי | יועצת על האנטרפרייז-D | יועצת על האנטרפרייז-D, בתחילת מערכת יחסים רומנטית עם וורף | מתה |
| ברנט ספיינר | דאטה | לוטננט-קומנדר על האנטרפרייז-D | לוטננט-קומנדר על האנטרפרייז-D | פרופסור לפיזיקה באוניברסיטת קיימברידג' |
| דניס קרוסבי | טאשה יאר | לוטננט, קצינת ביטחון ראשית על האנטרפרייז-D | מתה | מתה |
| קולם מיני | מיילס או'בריאן | הגאי על האנטרפרייז-D | מהנדס ראשי על תחנת החלל "חלל עמוק 9" | לא ידוע |
| ג'ון דה לאנסי | קיו |  |  |  |
| אנדריאס קטסולאס | טומאלאק |  |  |  |
| קלייד קוסאטסו | אדמירל נאקאמורה |  |  |  |
| פטי יאסוטאקיי | אליסה אוגאווה |  |  |  |
| פמלה קוש | ג'זל |  |  |  |
| טים קלהר | גיינס |  |  |  |
| אליסון ברוקס | צ'ילטון |  |  |  |
| סטיבן מתיו גארווין | סג"ם |  |  |  |
| מייג'ל בארט | קול המחשב |  |  |  |
הפקה

הפרק "All Good Things...‎" שודר במקור כפרק אחד שאורכו שעתיים; בשידורים חוזרים, בדרך כלל, הפרק מוצג בצורה ערוכה, כשני פרקים, באורך של שעה כל אחד.
רונלד ד. מור ובראנון בראגה ציפו כי מייקל פילר או ג'רי טיילור יכתבו את פרק סיום הסדרה; כתוצאה מכך, הם כתבו את "All Good Things...‎" במקביל עם "מסע בין כוכבים: דורות", לעיתים מתבלבלים בין היבטים שונים של השניים. בערוץ ה-"commentary" של ה-DVD של "מסע בין כוכבים: דורות", הם העירו כי "All Good Things...‎" היה קל יותר, מאחר שלא היה להם תאריך יעד מסוים ונוקשה, שהיו חייבים לעמוד בו.
במהלך הצילומים של "All Good Things...‎", צולם גם כן סרט תיעודי רטרוספקטיבי מאחורי הקלעים, הנקרא "Journey's End: The Saga of Star Trek: The Next Generation", בהנחיית ג'ונתן פרייקס.
תגובות

הפרק דורג במקום החמישי ברשימה של המגזין "אנטרטיינמנט ויקלי" של "עשרת הפרקים הטובים ביותר של מסע בין כוכבים: הדור הבא". הפרק "All Good Things...‎" זכה בפרס הוגו לשנת 1995 בגין ההצגה הדרמטית הטובה ביותר. הפרק היחיד הנוסף של "מסע בין כוכבים: הדור הבא" שזכה בפרס זה הוא "The Inner Light".
הערות שוליים

1 2  The Hugo Awards by Year, World Science Fiction Society website, accessed 29 January 2008
↑  Journey's End: The Saga of Star Trek - The Next Generation (1994) (TV). See IMDb
↑  "'Star Trek: The Next Generation': The Top 10 Episodes". EW.com. 2007-09-20. נבדק ב-2012-07-10.
| מסע בין כוכבים: הדור הבא |
| --- | --- | --- |
| יוצר הסדרה | ג'ין רודנברי |  |
| שחקנים ראשיים | פטריק סטיוארט • ג'ונתן פרייקס • לוואר ברטון • מייקל דורן • גייטס מק'פאדן • מרינה סירטיס • ברנט ספיינר • ויל ויטון • דניס קרוסבי • דיאנה מולדואר |  |
| דמויות ראשיות | ז'אן-לוק פיקארד • ויליאם רייקר • ג'ורדי לה פורג' • וורף • בוורלי קראשר • דיאנה טרוי • דאטה • וסלי קראשר • טאשה יאר • קתרין פולאסקי |  |
| דמויות משנה | מיילס או'בריאן • רג'ינלד בארקלי • גאורון • גאינן • רו לארן • סארק • סילה • זפרם קוקרן • קיו • קיילאס • תומאס רייקר |  |
| גזעי חייזרים | אל-אוריאנים • אנדרואיד • באג'ורנים • בטאזואיד • בורג • וולקנים • פרנגי • קיו • קרדאסים • קלינגונים • רומולאנים |  |
| מושגים | אנטרפרייז-D • אנטרפרייז-E • הולודק • וייזור • טרנספורטר • מאקי • מנוע עיוות • משכפל • מתרגם אוניברסלי • פדרציית הכוכבים המאוחדת • הצו העליון • צי הכוכבים • הקרב בוולף 359 • רביע גלקטי • סוגיות מוסריות |  |
| סרטי הקולנוע | דורות • המפגש • המרד • נמסיס |  |
| פרקים בולטים | Encounter at Farpoint • The Big Goodbye • Pen Pals • Q Who • Yesterday's Enterprise • The Best of Both Worlds • Redemption • Darmok • The Outcast • The Inner Light • All Good Things... |  |
| ראו גם | זיכיון מסע בין כוכבים • מסע בין כוכבים: פיקארד • אימזדי |  |
Saipa Quick

| --- | --- |

Saipa Quick
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  212 Saipa
 יצרן:  "SAIPA" (אנ') (שם מלא: "Saipa Motor Corporation")
 שנות ייצור:  2017 – הווה
 הרכבה:  איראן איראן
 סיווג:  מכונית משפחתית
 מרכב:  Front-wheel drive
 פלטפורמה:  X200
 אורך:  4,005 מ"מ
 רוחב:  1,678 מ"מ
 גובה:  1,492 מ"מ (1,533 מ"מ כולל גובה פסי המטען המקובעים לגג, בצד ימין ובצד שמאל)
 משקל:  1,063 ק"ג
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, בטור, 1500 סמ"ק המפיק 87 כ"ס
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 4 מהירויות  תמסורת אוטומטית רציפה - 5 מהירויות מסוג "CVT"
Saipa Quick (בפרסית: کوییک) היא מכונית משפחתית בתצורת האצ'בק 5 דלתות, מתוצרת יצרנית הרכב האיראנית SAIPA (אנ') (שם מלא: "Saipa Motor Corporation") אשר מיוצרת מנובמבר 2017 ועד היום.
בסוף דצמבר 2017 פרסם השבועון "AzerNEWS" היוצא לאור באזרבייג'ן, כי דגמי "Saipa Quick" מתוכננים לייצוא ללבנון.
"Saipa Quick"

5 דלתות
מנוע קדמי מסוג "M15"
מנוע הנעה קדמית
ראו גם

סייפה טיבה
הערות שוליים

↑  דגם "Saipa Quick" financialtribune.com/articles/economy-auto/61229/irans-saipa-rebuked-for-quick-naming
↑  דגם "Saipa Quick" (בפרסית) کوئیک ۳۳ میلیونی؛ 'جایگزین پراید آبان به بازار می‌آید'". BBC Persian. 19 July 2017. Retrieved 2017-07-27.
↑  דגם "Saipa Quick" financialtribune.com/articles/auto
↑  דגם "Saipa Quick" (באיטלקית) autodato.com/2017/12/el-saipa-quick-es-la-nueva-propuesta-de-la-firma-irani
↑  דגמי Saipa Quick - לייצוא azernews.az/region
↑  דגם  "Saipa Quick" בהשקה (בפרסית) bbc.com/persian/iran
↑  דגם  "Saipa Quick" בהשקה (בפרסית)  "کوئیک سایپا: قیمت، نمای داخلی، معایب، مزایا،مشخصات و ثبت نام فروش اقساطی و اطلاعات دیگر در رسانه خودرو – اخبار خودرو ز رسانه خودرو". اخبار خودرو از رسانه خودرو (in Persian). 7 March 2017. Retrieved 2017-07-27.
סחף גנטי

הדמיה של השפעת הסחף הגנטי על תדירותם של 20 אללים באוכלוסיות המונות 10 פרטים (גרף עליון) ו-100 פרטים (גרף תחתון). ניתן לראות כי ככל שגודל האוכלוסייה קטן יותר, כך השפעת הסחף הגנטי משמעותית יותר והאללים מגיעים לקיבוע (תדירות של 0 או של 1) תוך זמן קצר יותר.
סחף גנטי (באנגלית: Genetic drift) שנקרא גם "האפקט על שם סיואל רייט", בדומה לברירה הטבעית, הוא תהליך המשנה את המטען התורשתי של האוכלוסייה וגורם לאבולוציה. ואולם, בניגוד לברירה הטבעית, הסחף הגנטי הוא תהליך אקראי שאינו קשור לכשירות, כלומר להתאמת המטען הגנטי של הפרט אל הסביבה. סחף גנטי פועל משום שבתהליך התורשה, שיעורם של אללים באוכלוסייה עשוי להשתנות במקרה מדור לדור, ובסופו של דבר עשוי אלל להשתלט על האוכלוסייה כולה, או לחלופין להיכחד לחלוטין. בשל החוק החלש של המספרים הגדולים שבתורת ההסתברות, באוכלוסיות קטנות הסיכוי של מוטציה חדשה להשתלט על האוכלוסייה בסחף גנטי טוב בהרבה מאשר באוכלוסיות גדולות, והזמן הממוצע להשתלטות קצר בהרבה.
מנגנון הסחף הגנטי

סחף גנטי הוא שוני אקראי ומשמעותי בשכיחות האללים בין דור לדור. באוכלוסיות קטנות סחף גנטי מהיר בהרבה, והסיכוי של אלל מסוים לשנות את שכיחותו בדור הבא גדול בהרבה, עקב החוק החלש של המספרים הגדולים (ראו למטה בסעיף גודל האוכלוסייה). אך בניגוד לתפיסה שגויה נפוצה, סחף גנטי פועל גם באוכלוסיות גדולות, שבהן מספר האללים הכללי גדול יותר. סחף גנטי עשוי לגרום לאללים להיכחד מן האוכלוסייה, או לחלופין להשתלט על רובה או כולה, אפילו ללא פעולת ברירה טבעית. דוגמאות טיפוסיות הן אללים "שקטים" שאינם משפיעים כלל על הפנוטיפ, אללים נייטרלים הגורמים לשינוי בפנוטיפ שאיננו כרוך בעלייה או בירידה בכשירות, ואללים נסגנים (רצסיביים) שאינם משפיעים על הפנוטיפ כל עוד הם מורשים מאחד ההורים בלבד. הדוגמה האחרונה היא האופן שבו האללים של מחלות תורשתיות נסגניות נדירות כמו סיסטיק פיברוזיס וטאי זקס עלולים להתרבות באוכלוסייה.
יש שני מקרים שבהם הסחף הגנטי חזק במיוחד: אפקט המייסדים וצוואר בקבוק.
אפקט המייסדים

אפקט המייסדים או אפקט המייסד או תוצא המייסדים, הוא מקרה של סחף גנטי שנגרם בהגירה וייסוד אוכלוסייה חדשה. במצב זה אללים מסוימים משנים את תפוצתם ביחס לזו שהייתה להם באוכלוסיית האם משום שבקבוצת המהגרים הקטנה שייסדה את אוכלוסיית הבת הם היו במקרה בעלי תפוצה לא שגרתית. לדוגמה, לפני גילוי אמריקה על ידי קולומבוס, היו כל תושבי אמריקה בעלי סוג דם O, בניגוד לשאר אוכלוסיות העולם שהיו להם סוגי דם נוספים. ייתכן שהדבר נבע מכך שלמהגרים הראשונים לאמריקה היה במקרה סוג דם O.
אפקט המייסדים > אפקט המייסדים דמוי צוואר בקבוק

מקרה המתרחש כאשר רוב אוכלוסיית המין נכחדת במאורע הכחדה פתאומי שאחריו הסביבה והברירה הטבעית חוזרות להיות דומות לאלה שלפני מאורע ההכחדה. באוכלוסייה הקטנה ששורדת את אותו מאורע יכולות להיות שכיחויות אללים שונות לחלוטין מאלה שבאוכלוסייה המקורית, והאוכלוסייה השורדת נתונה כעת להשפעתם של תהליכים אקראיים. תהליכים אלה זהים באופן עקרוני לאלה המתוארים באפקט המייסדים.
צוואר בקבוק

צוואר בקבוק הוא מקרה קיצוני של סחף גנטי שמופיע באוכלוסייה שהולכת ומתמעטת מדור לדור ועומדת להיכחד. (במצב קיצוני יותר עשויות אוכלוסיות שונות של מין שהולך ונכחד לעבור תהליכים כאלה במקביל). מקרה זה הוא קיצוני כי הוא משלב מצד אחד תהליכי סחף גנטי באוכלוסייה קטנה ומצד שני ברירה טבעית חריפה. בתהליך כזה מואצים שינויים אבולוציוניים נרחבים ויש סיכוי גבוה מהרגיל להיווצרות מין טקסונומי חדש.
תוצאות הסחף הגנטי

שתי התוצאות של תהליכי הסחף הגנטי הן:
קיבוע אקראי של אללים – כאשר נוצרת אוכלוסייה קטנה מכל סיבה שהיא, שכיחויות האללים השונים בה עבור כל גן, יכולות להיות שונות לגמרי מזו שבאוכלוסייה המקורית. יתרה מכך, כל עוד האוכלוסייה קטנה מתקבעים בה אללים באופן אקראי ללא קשר למידת התועלת או הנזק שהם מביאים (למעט מקרים של אללים קטלניים).
איבוד הטרוזיגוטיות – ככל שאללים מסוימים נוטים להתקבע או להיכחד באוכלוסייה, מספר הפרטים ההטרוזיגוטיים קטן. תוצאה זאת עלולה לחשוף מוטציות רצסיביות מזיקות שלפני כן לא התבטאו בפרטים שהיו הטרוזיגוטיים עבור אותה תכונה – מצב שעלול לגרום לנזקים כבדים באוכלוסיית המין.