stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אריסטיד ברואן
תולדות חייו

לואי ארמאן אריסטיד ברואן (Louis Armand Aristide Bruand) נולד למשפחה בורגנית בכפר סמוך לאורליאן. ב-1866, בגיל 15, עזב את בית אביו ועבר למונמארטר וב-1870 התגייס ללחום כחייל במלחמת צרפת–פרוסיה. אחד מכשרונותיו היה להקשיב לשיחות חולין שהתנהלו סביבו ולהלחינן לכדי סיפור-בשיר, לרוב שנון ובעל עוקץ פוליטי. הוא החל להופיע עם יצירותיו אלה בבתי קפה-קונצרט (cafe-concerts, בית קפה עם הופעה מוזיקלית) שונים, עד שקיבל מעמד של מופע קבוע במועדון "החתול השחור" (Le Chat Noir) למרגלות גבעת מונמרטר. לבושו הקבוע כלל מגפיים גבוהים שחורים, מכנסיים שחורים וכובע שחור, עם חולצה אדומה וצעיף אדום, כפי שתיעד אותו הצייר אנרי טולוז לוטרק, שהיה אחד מבאי "לז אמבסאדר", אחד המועדונים שבהם הופיע.
ב-1885 רכש את הבית בשדרות רוששואר (Boulevard de Rochechouart) ‏84, בו פעל "החתול השחור" (שהתרחב ועבר למקום אחר) ופתח מועדון משלו, בשם Le Mirliton ("החלילית"). מועדון זה הצטיין בהעלאת מופעים בוטים של הקראת שירה מודרניסטית חתרנית, הן פוליטית והן מבחינה מוסרית. הזמרים המופיעים, ובראשם ברואן עצמו, לא היססו להטיח בקהל מילים ולתאר סיטואציות מיניות ופליליות, כולל הטחת עלבונות אישיים בקהל, במסגרת של אלתור זועם וביקורתי (בדומה לסטנד-אפ). בפרט נועד הדבר על מנת להלעיג על בני המעמדות הגבוהים שפיתחו מנהג לבלות באזורי העוני והזנות של מונמרטר ופיגאל ("slumming"). כנהוג במועדוני הקברט של התקופה, ברואן הוציא לאור כתב עת ששמו כשם המועדון שלו, שהכיל את תמלילי השירים והמערכונים שהועלו על הבמה ואף אירח כותבים לטורים אישיים בנושאים שונים. כן הוציא לאור אנתולוגיות של שירה עממית, בהן שילב משיריו המקוריים.
מבחינה פוליטית נטה ברואן לימין השמרני, היה מתומכיו של ז'ורז' בולנז'ה, ותקף את הרפובליקה הצרפתית השלישית מימין. כמו כן היה אנטישמי ארסי למדי.
שירים שכתב וביצע זכו לביצוע מחודש, בעיקר על ידי אדית פיאף.
הערות שוליים

↑  ראו למשל Catherine Dutheil-Pessin, La Chanson réaliste. Sociologie d’un genre
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259011905171  PLWABN: 9810586651005606  BNE: XX1206421  BnF: cb11894238r (data)  GND: 116723920  ISNI: 0000 0001 2132 6067  LCCN: n83128059  MusicBrainz: cd8667d3-ce8b-4a59-9a44-92e084a5a8a5  NKC: xx0240907  NLG: 214290  NTA: 067526756  SNAC: w6z03vrv  SUDOC: 026755610  Trove: 819620  VIAF: 51686469   WorldCat (עם VIAF): 51686469
ביקור האפיפיור יוחנן פאולוס השני בממלכה המאוחדת

מכונית האפיפיור במהלך הביקור בעיר אדינבורו שבסקוטלנד
האפיפיור יוחנן פאולוס השני ביקר בממלכה המאוחדת מ-28 במאי ועד 2 ביוני 1982. היה זה הביקור הראשון בהיסטוריה של אפיפיור מכהן בבריטניה, שאנגליה - חלק ממנה - התנערה במאה ה-16 מן הנצרות הקתולית והקימה כנסייה משלה. למעלה משני מיליון בני אדם השתתפו באירועים שערך האפיפיור במהלך ביקורו.
ה-BBC העריך כי הביקור היה המאורע החשוב ביותר עבור המאמינים הקתולים בבריטניה מאז האמנסיפציה שלהם בתחילת המאה ה-19.
רקע

ביקורו של האפיפיור בבריטניה אורגן על ידי הכנסייה הקתולית ומומן בעיקרו על ידה בסכום של כשבעה מיליון לירות שטרלינג. הביקור נחשב כ"ביקור רועה רוחני" (Pastoral Visit) להבדיל מביקורו בבריטניה ב-2010 של האפיפיור בנדיקטוס השישה עשר, שהיה ביקור ממלכתי. המארגנים אפשרו לציבור הרחב גישה חופשית לכל האירועים במהלך הביקור. הייתה דאגה ביחס למצב בריאותו של האפיפיור במהלך הביקור בעקבות ניסיון ההתנקשות בחייו שנה לפני כן ובמהלך הביקור ננקטו אמצעי ביטחון קפדניים. נאומי האפיפיור בביקור נוסחו תוך התייעצות עם אנשי דת בריטים. בסך הכל נשא האפיפיור בביקורו 16 נאומים.
תוכנית הביקור נוסחה מחדש 42 פעמים בטרם אישור אותה הוותיקן. עם זאת הביקור כמעט שלא יצא לפועל בעקבות פרוץ מלחמת פוקלנד בין ארגנטינה לבין בריטניה רק שבועות מעטים לפי המועד שנקבע לו. הוא יצא לפועל לאחר התערבותו של הארכיבישוף של ליברפול ולאחר שהושגה הסכמה כי האפיפיור לא יפגוש במהלך הביקור את ראש ממשלת בריטניה מרגרט תאצ'ר.
הביקור

האפיפיור הגיע בבוקר 28 במאי לנמל התעופה גטוויק מדרום ללונדון. לאחר שנישק את המסלול נערכה לו קבלת פנים על ידי נכבדים דתיים בהנהגת הארכיבישוף של וסטמינסטר, ראש הכנסייה הקתולית בבריטניה. האפיפיור יצא ברכבת מגטוויק לתחנת ויקטוריה בלונדון. משם יצא לקתדרלת וסטמינסטר, שבה ערך את המיסה הראשונה במסגרת ביקורו. בדבריו שם סטה מנאומו המוכן וקרא לשלום במלחמת פוקלנד ובצפון אירלנד. באותו יום גם פגש האפיפיור את אליזבת השנייה, מלכת הממלכה המאוחדת, שהיא ראש הכנסייה האנגליקנית.
ב-29 במאי ביקר האפיפיור בקתדרלת קנטרברי. הוא פגש את צ'ארלס, נסיך ויילס ולאחר מכן ערך טקס דתי ביחס עם הארכיבישוף מקנטרברי, הראש הדתי של הכנסייה האנגליקנית. שניהם התפללו במקום שבו נרצח תומאס בקט בשנת 1170 ופרסמו הצהרה משותפת בזכות ההתקדמות בפיוס בין שתי כנסיותיהם. בהמשך היום ערך האפיפיור מיסה באצטדיון ומבלי בלונדון בנוכחות קהל של 80,000 נפש. הקהל הריע לאפיפיור ושר את השיר He's Got the Whole World in His Hands.
ב-30 במאי פגש האפיפיור באצטדיון קריסטל פאלאס בלונדון למעלה מ-20,000 פולנים תושבי בריטניה. לאחר מכן יצא במסוק לנמל התעופה של העיר קובנטרי וערך שם מיסה בהשתתפות קהל של כ-300,000 איש. לאחר מכן יצא לליברפול. כמיליון צופים נאספו לצידי הנתיב שבו נסע מנמל התעופה אל העיר. הוא ביקר שם בקתדרלה המטרופוליטנית ובקתדרלה האנגליקנית. כאלפיים איש השתתפו במיסה שערך בראשונה. לאחריה פגש האפיפיור צעירים שנאספו בפתח הקתדרלה.
ב-31 במאי יצא האפיפיור למנצ'סטר ונפגש שם במנזר עם הרב הראשי ליהודי בריטניה, עמנואל יעקובוביץ. הוא ערך מיסה לכ-200,000 איש בפארק היטון בעיר ובמהלכה הסמיך 12 אנשים לכמורה. לאחר מכן יצא במסוק למסלול מרוצי הסוסים יורק שליד העיר יורק וערך שם טקס דתי בנוכחות 200,000 איש. בהמשך טס האפיפיור במטוס לאדינבורו ופגש באצטדיון מאריפילד כ-45,000 צעירים וכן מנהיגים של כנסיות פרוטסטנטיות. הוא סיים את היום בביקור בקתדרלה הקתולית של אדינבורו.
ב-1 ביוני ביקר האפיפיור חולים בבית חולים בעיר רוזוול שבקרבת אדינבורו ופגש אנשי חינוך בקולג' הקתולי סנט אנדרו. בהמשך ערך מיסה בפארק בלאיוסטון בגלאזגו בהשתתפות כ-300,000 איש. במעמד זה הוענקו לו מספר מתנות סקוטיות מסורתיות.
ביומו האחרון של הביקור, 2 ביוני, הגיע האפיפיור לויילס. הוא בא לקארדיף, שם קיבל אות כבוד של העיר. הוא ערך בעיר מיסה בהשתתפות למעלה מ-100,000 איש, שבמהלכה פנה אל הקהל בוולשית. לאחר מכן פגש באצטדיון ניניאן פארק כ-33,000 צעירים וקרא שוב לשלום במלחמת פוקלנד.
במהלך הביקור נערכו מספר הפגנות מחאה נגד ביקור האפיפיור, בעיקר על ידי תומכי המפלגה היוניוניסטית הדמוקרטית ומנהיגה איאן פייזלי.
לצורך איזון יצא האפיפיור בהמשך חודש יוני לביקור בלתי מתוכנן בארגנטינה.
ראו גם

ביקור האפיפיור יוחנן פאולוס השני בפולין (1979)
בראיין גאן

בראיין ג'יימס גאן (באנגלית: Bryan James Gunn; נולד ב-22 בדצמבר 1963) הוא כדורגלן ומאמן עבר סקוטי ששיחק בעמדת השוער.
גאן שיחק בקבוצות אברדין, נוריץ' סיטי והיברניאן, וכן בנבחרת סקוטלנד. לאחר תקופה קצרה ב-2009 בה היה מאמן נוריץ' סיטי, הפך לסוכן שחקנים.
בז גדול

| בז גדול |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: בזאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: בזיים
סוג:: בז
מין:: בז גדול
שם מדעי
 Falco rupicoloides ‏סמית, 1829
תחום תפוצה


בז גדול (שם מדעי: Falco rupicoloides) הוא עוף דורס מהסוג בז שבמשפחת הבזיים החי בדרומה של אפריקה.
תיאור

הבז הגדול הוא מהמינים הגדולים ביותר בסוגו. הוא מגיע לאורך 29–37 סנטימטרים ולמשקל 165–334 גרם. הצבע שלו אדמוני חיוור והכנפיים מעט כהות יותר. המקור שלו קטן ובצבע אפור, הרגליים צהובות חיוורות, הזנב מעט מפוספס והעיניים כהות.
אזורי מחיה ובתי גידול

זהו בז החי בשטחים צחיחים ואיננו בולט במיוחד. הוא חי בערבות עשב, סוואנות ואזורים תת-מדבריי ומעדיף רמות בגובה 800-1,800 מטרים. הוא נפוץ בעיקר במדינות הדרומיות של אפריקה. המספר העולמי כולל 100,000-200,000 פרטים והאוכלוסיות יציבות.
צייד ומזון

הוא יושב על עמוד חשמל או ענף גבוה ומחפש משם טרף קטן. הוא ניזון מחסרי חוליות כמו טרמיטים, חגבים, חיפושיות, עקרבים ועכשובים, דו-חיים, זוחלים שונים כמו לטאות, שממיות, זיקיות ונחשים וכן מיונקים קטנים ועופות. הוא נמשך למקומות שרפה כדי לתפוס חיות שבורחות מהאש. את שאריות הטרף הוא יטמון מתחת לאבנים.
תת-מינים

לבז זה 2 תת-מינים:
F. r. arthuri - נפוץ מטנזניה עד קניה
r. fieldi – נפוץ מסומליה עד אתיופיה
הערות שוליים

↑  בז גדול באתר הרשימה האדומה של IUCN
בסקודניקובסקי

נפת בסקודניקובסקי (ברוסית: Бескудниковский район) היא נפה במחוז הצפוני של העיר הפדרלית מוסקבה שברוסיה. שטחה הוא 3.30 קמ"ר ואוכלוסייתה מונה 79,732 תושבים (2020).
בתחילת שנות השישים במוסקבה, בשל היעדר שטח פנוי, קצב בניית הדיור כבר לא ענה על צורכי הבירה. בשטחים הסמוכים למוסקבה החלה בניית דיור המוני בשיטות תעשייתיות, מה שאיפשר להעתיק מאות אלפי תושבי מוסקבה ממרתפים, דירות קהילתיות ומקומות אחרים שאינם מתאימים לדיור לדירות נפרדות.
ישנם 9 גני ילדים ו-9 בתי ספר תיכוניים בשטח הנפה.
אתרים ראויים לציון

תחנת "אוקרוז'נאיה" של הטבעת המרכזית של מוסקבה
תחנות מטרו "ורחניאה ליחובורי" ו"סליגרסקאיה"
ביקור או נו בישראל

או נו מבקר בבסיס צבאי בישראל, מלווה במשה דיין
ביקור או נו בישראל היה הביקור הדיפלומטי הראשון של ראש מדינה זרה במדינת ישראל הצעירה. ראש ממשלת בורמה, או נו, נחת בישראל ב-29 במאי 1955 והמריא חזרה לארצו שבוע לאחר מכן. או נו לא נכנע ללחץ מדינות ערב שניסו להניאו מהביקור, ואף ביטל בשל כך ביקור בקהיר. לאור זאת ולאור יחסו החם כלפי ישראל, בפרט בעקבות אווירת הבדידות המדינית ששררה בישראל לאחר החלטות ועידת באנדונג, התקבל או נו בישראל בהתלהבות. נתן אלתרמן כתב לכבוד הביקור טור במדורו הטור השביעי בדבר בשם "מר נו" ובו השורות שביטאו את הלך-הרוח:
עוד אנחנו עומדים פה בקצה היבשת/ נצורים ומנודים וגדופים מלאום/ - איש אמיץ הוא שקם ולא חת מגשת/ וחייך ואמר בעברית: שלום.
הרקע לביקור

בורמה וישראל חלקו מספר מאפיינים דומים: שתיהן אומות בעלות מורשת עתיקה שזכו לעצמאות מבריטניה ב-1948 ובשתיהן התקיים משטר סוציאל-דמוקרטי בראשות דמות כריזמטית (או נו בבורמה, דוד בן-גוריון בישראל), בשתי המדינות נמצאו אזורים צחיחים שנזקקו לפיתוח ובשתיהן התקיים מצב מתוח בגבולותיהן עם שכנותיהן החזקות (מדינות ערב בישראל, סין והודו בבורמה). או נו ראה בישראל בכלל ובקיבוצים והמושבים בפרט מודל סוציאליסטי שניתן למימוש גם בארצו. קברניטי המדיניות הישראלים, שר החוץ (ולימים ראש ממשלת ישראל) משה שרת ובן-גוריון חפצו להוציא את המדינה הצעירה מן הבידוד הדיפלומטי שנכפה עליה עקב החרם הערבי והחלטותיה האנטי-ישראליות של ועידת באנדונג של המדינות הבלתי-מזדהות ולמצוא מדינות ידידות ברחבי העולם, בפרט חיפשו "שער לאסיה". בין בן-גוריון ואו נו נקשרו גם יחסי ידידות אישיים על רקע התעניינותו של בן-גוריון בבודהיזם.
היחסים הביטחוניים בין המדינות התהדקו, ובתחילת 1954 הגיעה לישראל משלחת רכש של בורמה. בעקבות הביקור נחתמו עסקאות נשק בין המדינות. ישראל העבירה במרץ 1954 לבורמה 30 מטוסי ספיטפייר (לאחר שהוחלפו בחיל האוויר הישראלי על ידי מטוסי סילון מסוג מטאור), ואימנה 6 טייסים בורמזים בישראל. אחד הטייסים הבורמזים, סגן טאן וין, נהרג בהתרסקות מטוסו במהלך האימונים ב 3.1.55 והוא קבור בבית הקברות הצבאי בחיפה בחלקת הלא יהודים. בספטמבר 1954 יצאה משלחת טכנית של חיל האוויר לבורמה, כדי לסייע בהכשרת טכנאים מקומיים בתחזוקת המטוסים. העסקה כללה גם מכירת תותחים, מקלעים ותחמושת למטוסים בעסקה שהיקפה היה כמיליון דולר. עסקה נוספת הייתה מכירת 30,000 רובים לצבא בורמה, וכן משלחות צבאיות ישראליות שסייעו בתחומי הרפואה הצבאית, ארגון בית הספר לצניחה ועוד.
הביקור

את הרקע לביקור הניחה משלחת של המפלגה הסוציאליסטית הבורמזית שביקרה בארץ לצורכי לימודים בנושאי חקלאות, התיישבות בספר וביטחון. כן סייע בהכנות שגריר ישראל בבורמה, דוד הכהן. הביקור בישראל היה חלק ממסע שערך או נו ושתוכנן לכלול גם ביקור במצרים (שבוטל עקב ביקורו בישראל), ביוגוסלביה, בריטניה, ארצות הברית ויפן.
בנמל התעופה לוד, אליו הגיע במטוס אל על מיוחד מניקוסיה, קפריסין, התקבל האורח על ידי ראש הממשלה משה שרת, והשרים לוי אשכול ויוסף ספיר, יושב ראש הכנסת יוסף שפרינצק והרמטכ"ל משה דיין. לאחר קבלת הפנים יצא או נו לירושלים ולן במלון המלך דוד.
למחרת נחיתתו נערכו לו קבלות פנים בירושלים אצל ראש הממשלה משה שרת ונשיא המדינה יצחק בן-צבי, הניח זר על קבר הרצל וביקר בתערוכת "כיבוש השממה". למחרת הוענקה לו אזרחות כבוד של תל אביב. השיירה שבה נסע במכונית פתוחה, כשהוא לבוש בלבוש מסורתי ובמצנפת, התקבלה בהתלהבות על ידי המונים בכל מקום שבו חלפה, והביקור הפך לאירוע תקשורתי גדול. בסיום ביקורו בתל אביב צפה או נו בהצגה "בערבות הנגב" בתיאטרון "הבימה".
בהמשך ביקורו, ביקר או נו במכון ויצמן למדע ברחובות, שם נפגש עם אלמנתו של חיים ויצמן, ורה ויצמן. או נו הזמין את ויצמן לביקור בבורמה עוד ב-1947, ביקור שלא יצא לפועל עקב מצבו הבריאותי של נשיאהּ הראשון של מדינת ישראל. בהמשך אותו יום ביקר במפעלי התעשייה הצבאית והתעשייה האווירית בליוויו של מנכ"ל משרד הביטחון, שמעון פרס. הוא ערך ביקורים גם בבית ברל ורמת הכובש.
ב-2 ביוני יצא או נו לסיור בצפון הארץ בדגש על ההתיישבות. מסלולו עבר בעמק הירדן, עמק בית שאן ועמק יזרעאל. את מסלולו של או נו ליוו בצידי הדרכים ילדי ההתיישבות העובדת, ומכוניתו נעצרה מדי פעם על מנת שיוכל לברך אותם. או נו ביקר בקיבוץ לביא וכן בדגניה א' באפיקים ובעין גב, שם התרשם גם מן התעשייה הקיבוצית. לסיכום ביקוריו בקיבוצים אמר "אני מאמין שהחיים בקיבוצים יכולים להיות גם חיים בבורמה בהתאם לעקרונות הבודהיזם". בנוסף ביקר או נו גם במושב נהלל ובכפר עוספיא לפני ששב למרכז הארץ דרך זכרון יעקב ונתניה. בסיום היום אירח את או נו מזכ"ל ההסתדרות מרדכי נמיר בבית הוועד הפועל של ההסתדרות וצפה בהופעת להקת המחול ענבל והזמרת שושנה דמארי.
או נו נפגש עם שר הביטחון דוד בן-גוריון בצריפו בשדה בוקר ועיקר שיחתם הייתה על דת הבודהיזם, שבן-גוריון גילה בה עניין רב. בדברי הפרידה שלו בשדה התעופה לוד בעוזבו את הארץ, בתום מסיבת עיתונאים משותפת עם משה שרת, אמר נו: "חברי, הייתי בישראל והתאהבתי בכם. אתם יודעים כמה קשה להיפרד מחברים. אני מצטער מאד שעלי לעזוב, אך מקווה שאוכל לשוב בקרוב. שלום".
במהלך ביקורו בארצות הברית, אליו יצא לאחר שהותו בישראל וביוגוסלביה, ציין או נו בראיון טלוויזיה את התרשמותו מישראל ותושביה.
או נו ושר האוצר לוי אשכול
או נו בין משה דיין ומשה שרת, סוקר מסדר כבוד בנמל התעופה לוד
או נו בתל אביב
או נו בסיור בנגב
או נו בתערוכה בירושלים
ארוחת ערב ממלכתית מלון המלך דוד בירושלים
או נו מעיין בספר תורה
ראש ממשלת ישראל, משה שרת לוחץ את ידו של או נו עם רדתו מן המטוס
או נו עם דוד בן-גוריון בשדה בוקר
ארוחת ערב ממלכתית לכבוד או נו, מלון המלך דוד. בתמונה, משוחח עם יגאל ידין ומשה שרת
או נו, נואם בבניין ועד הפועל בתל אביב
או נו מבקר בכפר של עולים מקוצ'ין
תוצאות הביקור ולאחריו

היחסים הביטחוניים בין המדינות התהדקו ומשה דיין ושמעון פרס ביקרו בבורמה ב-1958. נשיא המדינה יצחק בן צבי ערך ביקור רשמי בבורמה ב-1959.
בתקופת כהונה מאוחרת יותר של או נו, בשנת 1961 קיים ראש הממשלה דוד בן-גוריון ביקור גומלין בבורמה, שכלל שהייה בת מספר ימים במנזר בודהיסטי.
גולדה מאיר תיארה כך את יחסי ההדדיות בין המדינות: "הם לקחו מאיתנו כמעט בשלמות את הרעיון שאנשים יכולים לעבוד כחקלאים ובאותו זמן להתאמן בהגנה עצמית [...] אני הצעתי לבורמנים שיקימו יישובי ספר משלהם בצורה זו, והצעתי להם שישלחו קבוצה גדולה של חיילים בורמנים משוחררים עם משפחותיהם לישראל לשנה בערך כדי שיעבדו בקיבוצים [...] ואילו אנחנו נשלח ישראלים לבורמה שיעזרו לתכנן שם מושבים נוסח בורמה". שבועות ספורים לאחר ביקורה של מאיר אירע המהפך השלטוני בבורמה כשאו נו הודח בהפיכה צבאית ב-1962.
הערות שוליים

↑  איתם אלמדון, ‏כך הועברו מטוסים ישראליים לבורמה, באתר חיל האוויר הישראלי, 14 במרץ 2017
↑  משה יגר, המסע הארוך לאסיה: פרק בתולדות הדיפלומטיה של ישראל, הוצאת אוניברסיטת חיפה, עמ' 119
↑  יו פי, או נו לישראל, דבר, 10 במאי 1955
↑  ביקורו של או נו בתל אביב, דבר, 1 ביוני 1955
↑  לא צויין, סיור בכפרים הערבים - עוספיא, אל-יום 30.6.1955
↑  פגישה נרגשת של או נו עם ילדי ההתיישבות העובדת, דבר, 3 ביוני 1955
↑  יו פי, או נו: "תושבי ישראל אנשים נפלאים", חרות, 4 ביולי 1955
↑  יובל אזולאי, ברק רביד, בירושלים התעכבו עם הגינוי, אך מכחישים קשרים לחונטה, באתר הארץ, 30 בספטמבר 2007
↑   (הקישור אינו פעיל, 8.4.2011)
↑  גולדה מאיר, חיי, עמ' 249 - 250.
| משה שרת |
| --- | --- | --- |
| משפחתו | יעקב שרתוק (אב) • פניה שרתוק (אם)  • צפורה (רעיה) • יעקב (בן) • יעל (בת) • חיים (בן) • יהודה (אח)  • דב הוז (גיס) • אליהו גולומב (גיס) |  |
| הנצחתו | נווה שרת • רמת שרת • ארכיון מפלגת העבודה • אתר הזיכרון למשה שרת • קריית שרת • העמותה למורשת משה שרת |  |
| ראש ממשלת ישראל השני | ראש ממשלת ישראל השני |  |
| ממשלות | ממשלת ישראל החמישית (1954–1955) • ממשלת ישראל השישית (1955) |  |
| אירועים בכהונתו | העסק הביש • מסעו לאסיה (1956) • אסון מעגן (1954) • ביקור או נו בישראל (1955) • מבצע אלקיים (1955) |  |
| שונות | נאום הדגל • בית כהן-שרת |  |
ראש הממשלה דוד בן-גוריון בתלבושת בורמזית מסורתית, מתארח אצל ראש ממשלת בורמה או נו,
רנגון מאי 1961
באגיסו

הבאגיסו (בלוגיסו - Bagisu) הם בני הקבוצה האתנית בוגיסו. מוכרים גם בשמות גישו, מסבה או סוקוויאה, בני השבט מוכרים כבני אומת מסבה של מזרח אוגנדה. הם קרובים אתנית לשבט הבוקוסו בקניה. הבאגיסו חיים בעיקר במחוז מבאלה למרגלות הר אלגון ודוברים את שפת המסבה המוכרת גם כלוגיסו.
בני הבאגיסו נוהגים למול את בניהם בטקס מעבר לבגרות שנקרא אימבלו ונערך מדי שנתיים בחודש אוגוסט.
ארכיון הצליל והסרטים הלאומי השוודי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  Swedish government agency, סינמטק, ארכיון קולי 
 מדינה:  שוודיה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1979
 תאריך פתיחה רשמי:  1979 
 תאריך פירוק:  1 בינואר 2009 
 smdb.kb.se
 
ארכיון הצליל והסרטים הלאומי השוודי (בשוודית: Statens ljud- och bildarkiv) הוא ארכיון בשוודיה הנועד לאסוף ולשמר את כל הסרטים והצלילים המוקלטים שהופקו במדינה.
הארכיון הוקם בשנת 1979 ונוהל כמוסד עצמאי, תחת פיקוחו של משרד החינוך השוודי. על פי החוק, כל הפקת מדיה בשוודיה, ובין היתר, תוכניות טלוויזיה, מחויבים יוצריה למסור עותק שלה לארכיון.
אוספי הארכיון מורכבים גם מחומרים של תורמים פרטיים וגם חומרים של תאגיד השידור השוודי. הארכיון עוסק רבות בדיגיטציה, ורבים מחומריו הועברו לפורמט דיגיטלי.
ב-2008 עבר הארכיון להיות מוחזק על ידי הספרייה הלאומית של שוודיה.
ראו גם

ספריית מוזיקה
הערות שוליים

↑  About Filmarkivet.se Filmarkivet.se — Hundra år i rörliga bilder, www.filmarkivet.se
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 3083485  GND: 6068464-1  ISNI: 0000 0001 0741 1783  LCCN: nb2007021189  NKC: kn20080113002  SUDOC: 225851113  VIAF: 134722871   WorldCat (עם VIAF): 134722871
בראטייבו

נפת בראטייבו (ברוסית: район Братеево) היא נפה במחוז הדרומי של העיר הפדרלית מוסקבה שברוסיה. שטחה הוא 7.63 קמ"ר ואוכלוסייתה מונה 110,185 תושבים (2020).
בשנת 1960 הפכו הכפרים ברטייבו ובוריסובו, כמו גם השטח שמסביב, לחלק מהמבנה המינהלי של העיר מוסקבה, תחילה בראיון פרולטארסקי, ומאז 1969 – בקרסנוגוורדיסקי. בשנות השמונים נהרס הכפר ברטייבו לחלוטין במהלך הקמת אזור מגורים חדש, ברטייבו.
בראטייבו ממוקם בדרום-מזרח העיר, על גדתו הימנית של נהר מוסקבה. בראיון פועלות תחנות מטרו אלמה-אטינסקאיה ובוריסובו.
אתרים ראויים לציון

תחנת האוטובוסים שערי דרום במוסקבה
ברטבייבסקי קסקדני פארק (רו')
פארק בראטבייבסקאיה פוימה (רו')
בית העלמין בוריסובסקויה (אנ')
תחנות המטרו: אלמה-אטינסקאיה (אנ') ובוריסובו (אנ')
בית ספר תיכון נופי גולן

he
בית הספר התיכון "נופי גולן", פברואר 2012
בית הספר התיכון נופי גולן, ספטמבר 2016
בית הספר התיכון "נופי גולן" הוא בית ספר ממלכתי על יסודי וארבע-שנתי בבעלות משותפת של המועצה המקומית קצרין ומועצה האזורית גולן, ובפיקוח משרד החינוך, המחוז ההתיישבותי. בית הספר נוסד ב-1985 בקצרין, רמת הגולן. בית הספר הוא בית הספר התיכון היחיד בקצרין. לומדים בו כ-500 תלמידים בכיתות ט' עד יב' מכל רחבי הגולן. מנהלת בית הספר היא הילי מרום.
בית הספר עלה לכותרות בעקבות פרשיית רצח תאיר ראדה.
מיזמים

בבית הספר ישנם מיזמי העשרה רבים:
תוכנית "קדם עתידים" - תוכנית אשר פועלת בבית הספר ומטרתה לעזור לתלמידים בלימודי המדעים על מנת שיגיעו לתעודת בגרות איכותית, ומעודדת אותם לפנות בצבא לעתודה אקדמית.
"משולש המוחות" - תוכנית שבה קבוצה של כעשרים וחמישה תלמידים מצטיינים מכיתות ח' מבתי הספר האזוריים, לומדים מקצועות נוספים כגון מתמטיקה, פיזיקה, כימיה, אנימציה ורובוטיקה, בעזרת מורי בית הספר.
תוכנית "מול"א" במכללה האקדמית תל-חי - פעם בשבוע, לומדת קבוצה של תלמידים במכללת תל חי, מקצועות כגון מתמטיקה, כימיה, גרפיקה, ועוד. השיעורים מועברים על ידי מומחים אשר מלמדים במכללת תל-חי. מלבד השיעורים, התלמידים משתתפים בקבוצות מחקר.
גוונים - תוכנית שמטרתה היא לימוד בצורה שאינה פרונטלית. השכבה הראשונה שכללה בתוכה את כיתת גוונים היא מחזור ל' בבית הספר (ילידי שנת 1999 ו-2000).
תחרויות

מדי שנה נשלחות קבוצות תלמידים מבית הספר לתחרויות בתחומים שונים.
תחרות בינלאומית ברובוטיקה - קבוצה של תלמידים אשר לומדים במגמת אלקטרוניקה, ובונים רובוטים לפי תנאי התחרות.
תחרות בינלאומית בבניית כספות - קבוצת תלמידים אשר לומדים במגמת הפיזיקה, בונים כספת בעצמם, לפי ידע שצברו במהלך הלימודים, ונוסעים להתחרות במכון ויצמן למדע נגד קבוצות אחרות. המטרה בתחרות היא ליצור כספת אשר תהיה קשה לפרוץ בזמן מוגבל, ולפרוץ כספות של קבוצות אחרות.
תחרות ארצית לסרטים דוקומנטריים ועלילתיים - במהלך הלימודים במגמת התקשורת, התלמידים משתתפים בתחרות עם סרטים שהכינו בעצמם.
רצח תאיר ראדה

ב-6 בדצמבר 2006 נרצחה במהלך יום הלימודים התלמידה תאיר ראדה בשירותי בית הספר, פשע שזכה לחשיפה תקשורתית רבה. בעקבות הרצח בית הספר רושת במצלמות אבטחה.
הערות שוליים

↑  רשימת בתי ספר על יסודיים, באתר מועצה אזורית גולן
↑  חגי עינב ואחיה ראב"ד, אחרי הרצח: מצלמות אבטחה בביה"ס בקצרין, באתר ynet, 20 בדצמבר 2006
ארוחת בוקר אנגלית
בראנץ' סופ"ש

בסופי שבוע, מסעדות רבות באנגליה ובעיקר בלונדון מציעות כבר בשעות הבוקר בראנץ' שמשלב מנות קלאסיות של ארוחת בוקר אנגלית יחד עם מנות שמזוהות עם ארוחת צהריים.
הערות שוליים

↑  למשל בתערוכת "מזון בצבא" שהוצגה במוזיאון הצבא הלאומי (אנ') בלונדון, 2019
↑  ארוחות בוקר שוות בלונדון – המדריך השלם, באתר לונדוניסט, ‏2023
| ארוחות |
| --- | --- | --- |
| בוקר | ארוחת בוקר (ישראלית • אנגלית • קונטיננטלית) • ארוחת עשר |  |
| צהריים | בוהריים • ארוחת צהריים • שעת התה |  |
| ערב | ארוחת ערב • ארוחת לילה |  |
| ראו גם | ארוחת ביניים • ארוחת טלוויזיה • ארוחת טיסה • גורמה • מזנון • פיקניק |  |
ביקור אחרון במוסקבה

| --- | --- |

עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  מישקה בן דוד
 סוגה:  מותחן ריגול, רומן
 הוצאה
 הוצאה:  כתר ספרים
 תאריך הוצאה:  2010
 מספר עמודים:  338
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002767856
ביקור אחרון במוסקבה הוא מותחן ריגול ורומן פסיכולוגי מאת מישקה בן דוד, שיצא לאור בשנת 2010 בהוצאת כתר ספרים. הספר מתאר בפירוט רב את חקירתו של סוכן "המוסד" שנעצר באוקראינה והועבר לחקירה הק.ג.ב במוסקבה.
תמצית העלילה

עלילת הספר מתרחשת בשנת 1990 בברית המועצות. דן שליין הוא סוכן של "המוסד" הפועל בברית המועצות בכיסוי של איש עסקים אמריקאי, ועוסק בגיוס סוכנים מקומיים ובהפעלתם. באחד מביקוריו שם הוא סר לביקור פרטי בג'ורין, עיירת הולדתה של אמו. הביקור מעורר את חשד התושבים במקום, ושליין נעצר על ידי הק.ג.ב. לאחר שנחקר בעינויים על ידי חוקרים מקומיים, הוא מועבר להמשך חקירה בלוביאנקה, מטה הק.ג.ב המוסקבה. חוקר אותו שם הגנרל מיכאיל ריבקוב, גיבור ברית המועצות שכבר פרש לפנסיה, אך חזר לשם חקירה זו. חקירה זו מתנהלת ללא עינויים במשך ימים אחדים, שבהם מנסה ריבקוב להוציא משליין הודאה שהוא סוכן של ה-CIA, שלאחריה יזכה בחירותו אם יסכים להפוך לסוכן כפול.
על מנת להוכיח ששליין, הדבק בגרסתו שהוא איש עסקים אמריקאי בשם ג'ון בויל, דורש ממנו ריבקוב שיספר בפרוטרוט את קורות חייו, כדי למצוא בסיפור זה פרצות שיוכיחו שהנחקר הוא רק מתחזה, ולכן יאיים עליו עונש מאסר ממושך בסיביר אם יסרב להצעה להפוך לסוכן כפול. שליין נערך לאפשרות זו, והכין פרטים שונים להוכחת זהותו האמריקאית, שיוכל למסור את ייחקר, אך רמת הפירוט שהוא נדרש לה גורמת לו להחליט להיעזר בסיפור חייו האמיתי, בישראל, תוך הסבתו לברוקלין, מקום חייו לפי סיפור הכיסוי. מנקודה זו מתנהל הסיפור בשני מסלולים מקבילים:
מסלול מחשבותיו של שליין, שבו הוא נזכר בקורות חייו, כולל קורותיהם של הוריו בברית המועצות במלחמת העולם השנייה ולאחריה, עלייתם לארץ ישראל וחייו בישראל.
מסלול הסיפור ששליין מספר לחוקר, שבו קורות חייו מותאמים לסיפור הכיסוי. במקום לעלות לישראל הוריו מהגרים לארצות הברית, והוא גדל בברוקלין.
בסופו של דבר שולף החוקר קלף מנצח, המאפשר לשליין לצאת מברית המועצות ולחזור לישראל, אל הוריו ואהובתו.
פרשנות > פרטים אוטוביוגרפיים

מישקה בן דוד שירת ב"מוסד" בתפקידי שטח, מודיעין ופיקוד, והגיע לדרגה גבוהה בו. עקב כך עולה השאלה, בעקבות כל רומן על "המוסד" שהוא מפרסם, עד כמה הרומן אכן מעוגן במציאות. בן דוד נותן תשובה חלקית לכך בפתח הספר. בהמשך להודעה השגרתית, לפי כל קשר, בין עלילת הספר והדמויות שבו למציאות, הוא מקרי בהחלט, מופיעה ההסתייגות: "עם זאת, פרקים מעברם של הורי המחבר טרם עלייתם ארצה שימשו השראה לחלק מהנושאים, תוך שינוי פרטים, שמות ומקומות".
פה ושם מבצבצים בסיפור פרטים אוטוביוגרפיים נוספים. דוגמאות: שליין נזכר בלחימתו במלחמת יום הכיפורים: "חמישה שבועות לא הייתי בבית. חזרתי עם זקן עבות, כי את כלי הגילוח שכחתי כשגויסתי"; לבן דוד סיפור דומה: "מאז יום כיפור אני עם זקן - שכחתי לקחת כלי גילוח איתי למלחמה וחזרתי מזוקן". בהמשך נזכר שליין בתקופה שבה פיקד על מוצב החרמון לאחר מלחמת יום הכיפורים, ופרט זה תואם את קורות חייו של בן דוד. האם אירח שם את עמוס לוינברג לאחר שחזר מהשבי, כפי שמתואר בסיפור (בלי לנקוב בשמו)? אין לדעת.
השאלה עד כמה הספר מחובר למציאות עלתה בראיון שנתן בן דוד לדן שילון וטלי מורנו. בן דוד הבהיר: "זה סיפור בדיוני, לא היה גיבור כזה, לא קרו דברים כאלה וכו'. אבל כיוון שאני מכיר את המציאות הזאת, אז כל המיליה, כל מה שמסביב, שיטות הפעולה, איך עושים דברים, מה מרגישים האנשים וכו', אלה דברים שדי דומים למציאות".
פרשנות > ספר ריגול או ספרות יפה?

בריאיון לנעמה לנסקי התייחס בן דוד לשאלה סיווגו של הספר: