stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שגיא כהן
ביוגרפיה > ערוץ הספורט

כהן החל את עבודתו בערוץ הספורט באוקטובר 1989 כשזה עדיין נקרא "שידורי הניסיון של ערוץ הספורט בכבלים". תפקידו הראשון בערוץ היה פרשן פוטבול אמריקאי. שנה מאוחר יותר, כשהערוץ הפך רשמית ל"ערוץ הספורט" החל לשמש כפרשן גם במשחקי כדורגל. ב-1994 החל לשמש כפרשן, לצד השדר רמי וייץ, במשחק השני בחשיבותו בכל מחזור ליגה שתקצירו שודר במוצאי שבת. זו הייתה ראשיתה של שותפות ארוכת שנים, בין וייץ כשדר לכהן כפרשן, שנמשכה עד 2012 ובמהלכה שידרו בצוותא משחקי ליגה, משחקים מליגת האלופות, משחקים מהליגה הספרדית ומשחקים של נבחרת ישראל ונבחרות אחרות.
באותה שנה החל גם לשמש כפרשן, וכאחד העורכים, בתוכנית המגזין "גול וחצי". זו הייתה תוכנית התוכן הייעודית הראשונה של ערוץ הספורט שהוקדשה לניתוחים מקצועיים של משחקי כדורגל ולצידו של כהן נטלו בה חלק גם אלי אוחנה ורמי וייץ. ב-1996 החל לשמש כפרשן בשידורי ערוץ הספורט ממשחקי ליגת האלופות של אופ"א. במהלך השנים שימש כפרשן בלמעלה מ-600 משחקים מליגת האלופות ובכללם במשחקה הראשון של קבוצה ישראלית בשלב הבתים של ליגת האלופות, הפסדה של מכבי חיפה 5:2 למנצ'סטר יונייטד באולד טראפורד בספטמבר 2002, ולמעלה מ-20 משחקי גמר.
ב-1997, ביוזמת איל אופנהיים, שהיה עורכה הראשון, ערוץ הספורט החל לשדר את התוכנית "אולפן ליגת האלופות". בעונתה הראשונה, עונת 1997/98, השתתפו בתוכנית מודי בר און כמגיש וכהן כפרשן. בסיום אותה עונה "אולפן ליגת האלופות" זכה בתואר אולפן מעטפת המשחקים המצטיין מטעם אופ"א. ב-1998 ערוץ הספורט החל לשדר מהדורה יומית של "חדשות הספורט". כהן היה הפרשן במהדורה הראשונה של התוכנית, לצד המגיש הראשון שלה, מיכה פרידמן, והוא משמש כפרשן הכדורגל של חדשות הספורט עד היום (נכון ל-2021). במהלך השנים כהן שימש כפרשן בשורת תוכניות אולפן אחרות של ערוץ הספורט ובהן "משחק השבת", "הרכב ראשון" (2001/2) ו"מועדון כדורגל FC".
אופי הפרשנות שלו גרר אחריו מחלוקות. אוהדיו טענו שהוא "פרשן הכדורגל הרהוט ביותר על המסכים" (אודי טרלו, עוד מסך, ידיעות אחרונות, 12/8/99); "מעשיר את חווית הצפייה" (ערן הדס "כאילו פרשנות", ידיעות אחרונות 13/5/2001); "מנתח מהלכים כמו מבקר תרבות" (שי גולדן, גולדן איי, ידיעות אחרונות, 6/12/2002) וכי בניגוד לפרשנים רבים אחרים הוא "לא מספר לצופה את מה שעיניו רואות ממילא בטלוויזיה" (רוגל אלפר, "טלוויזיה", הארץ, 4/11/99). מבקריו טענו לעומת זאת שהוא מסבך משחק פשוט, מצביע על שיטה וכוונה במשחק הנשלט על ידי כאוס ומזל ובכלל: "עושה אינטלקטואליזציה לשפיץ של הנעל" (אלון עידן, "בעין המתבונן" הארץ, 5/2/2021).
בפברואר 2021 אמר בתוכנית חדשות הספורט בערוץ הספורט ביחס לשחקן הפועל באר שבע, ז'וזואה פשקיירה, אשר הורשע בגין יריקה על שחקן יריב במהלך משחק, "אולי גם לו יש סעיף בחוזה שמחייב אותו להתאים עצמו לתרבות המקומית". היו מי שבחרו לתאר את הדברים כביזוי כלפי תושבי הדרום, אך כהן טען שהתכוון לכלל התרבות במדינת ישראל.
כהן נשוי.
מספריו

מדריך מפה למסעדות הטובות בעולם, הוצאת מפה, 2003
הערות שוליים

↑  ישראל רוזנבלט, "היורשים הצעירים", מעריב, 1975
↑  לשנות הלימודים תשמ"ה, תשמ"ו, תשמ"ז ראה ידיעון הפקולטה להנדסה. לכל שאר השנים ראה ידיעון הפקולטה למדעי הרוח.
↑  דף המין Tucetona saggiecoheni באתר MolluscaBase
↑   צפריר רינת, מין חדש של צדפה נקרא על שם מבקר המסעדות שגיא כהן, באתר הארץ, 19 בפברואר 2015
↑  ארנולד נטייב, שדר ערוץ הספורט קוטל את תושבי באר שבע, שלא נשארו חייבים. אלונה ברקת: "תתבייש, גזענות 2021", באתר אייס, 3 בפברואר 2021
יניב טוכמן, בבאר שבע דורשים להעניש את שגיא כהן: "זו גזענות", הפרשן הגיב: "התכוונתי לכולנו", באתר וואלה! ספורט, ‏3 בפברואר 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312044305171  LCCN: no2008078506  VIAF: 2331162669524755500006   WorldCat (עם VIAF): 2331162669524755500006
ויקטור בש

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  18 באוגוסט 1863 פשט
 נרצח:  10 בינואר 1944 (בגיל 80) בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה, צרפת 
 שם לידה:  ויקטור-גיום בש
 מדינה:  הונגריה הונגריה
 מקום קבורה:  Lyon (La Doua) French National Cemetery 
 מקום מגורים:  ליון, צרפת צרפת
 פעילות בולטת:  מייסד משותף ונשיא של הליגה לזכויות האדם בצרפת,  מנהיג של תנועת הדרפוסרים
 השכלה:  פרופסור לפילוסופיה, מטעם אוניברסיטת רן והסורבון בצרפת
 מעסיק:  סורבון 
 השקפה דתית:  יהודי
 בת זוג:  אילונה בש
 פרסים והוקרה:  מוות למען צרפת 
 חתימה:  
 
ויקטור באש (1926).
בש ויקטור וילם, או ויקטור-גיום באש (18 באוגוסט 1863, בפשט, הונגריה - ונרצח ב-10 בינואר 1944 בליון, צרפת) הוא היה פוליטיקאי יהודי-צרפתי ופרופסור לפילוסופיה בסורבון. בש פעל במסגרת התנועה הציונית, היה מייסד שותף ונשיא של הליגה הצרפתית לזכויות האדם (נשיא הליגה מ-1926 עד 1944) למאבק בנאציזם.
אביו היה העיתונאי והפעיל הפוליטי, רפאל בש (אנ'). ויקטור בש, שנולד בפשט בשנת 1863, היגר עם משפחתו לצרפת בילדותו, ולאחר מכן למד בסורבון. בשנת 1885 הוא מונה לפרופסור באוניברסיטת נאנסי, וב-1887 באוניברסיטת רן, התיידד עם ז'אן ז'ורס. בתקופת פרשת דרייפוס היה בש מנהיג תנועת "הדרייפוסרים" בעיר רן, בה נפתח משפט דרייפוס. הן כיהודי והן כדרייפוסרי, היה בש נתון לרדיפה מידי האוכלוסייה האנטישמית הקנאית. בראיון משנת 1916 שצוטט על ידי הביוגרף שלו ונכדתו, ההיסטוריונית הצרפתייה פרנסואז בש, הכריז ויקטור בש, "אני באמת יהודי. נאבקתי וסבלתי למען יהדותי."  עם זאת, הביוגרפית פרנסואז בש מדגישה כי סבה הזדהה עם ההיסטוריה המשפחתית שלו, ועם סבלם של היהודים הנרדפים, ולא במיוחד עם היהדות כדת.  הן כחבר בליגה נגד האימפריאליזם שנוצרה בבריסל בשנת 1927, והן כנשיא הליגה הצרפתית לזכויות האדם בין השנים 1926–1944, בש היה אחד האדריכלים של החזית העממית הצרפתית. הוא נלחם וסבל למען עקרונות הצדק המשפטי והחברתי וכן למען זכויות האדם.
ב-10 בינואר 1944 נלקחו מביתם בליון ויקטור בש ואשתו, אילונה בש (לבית הלן פורת')  בגיל 80, ונרצחו על ידי ג'וזף לקוסן והנרי גונט מהמיליציה הצרפתית של משטר וישי הצרפתי האנטישמי, בהוראתו של ראש האזור פול טובייה. פול פעל בכפיפות לקלאוס ברבי ראש הגסטפו בליון, שכונה בשם "הקצב מליון".
יצירותיו הספרותיות

עבודותיו שפורסמו כוללות מחקר חשוב:
"(Essai critique sur) L'Esthétique de Kant", Paris, 1896; the first volume of a work in 4 volumes on the history of esthetics;
"(La) Poétique de Schiller";
"La Vie Intellectuelle à l'Etranger";
"Les Origines de l'Individualisme Moderne"
L'indivisualisme anarchiste, 1904
Max Stirner, 1904
Titian, 1927
"Schumann, A Life of Suffering", 1931, translated from French by Catherine Alison Phillips
Essai d'esthétique de Kant, 1936
הוא גם תרם תכופות לעיתונים "סיקל-Siècle " ול"גראנד רוויו " של פריז.
לקריאה נוספת

Basch, Françoise. Victor Basch: de l'affaire Dreyfus au crime de la milice. Librairie Plon. Paris: 1994.
George R. Whyte, The Dreyfus affair : a chronological history, Basingstoke 2008
הערות שוליים

↑  Les juifs du lycée Condorcet dans la tourmente
↑  BASCH, VICTOR - JewishEncyclopedia.com, www.jewishencyclopedia.com
↑  Basch, Françoise Victor Basch: de l'affaire Dreyfus au crime de la milice. Librairie Plon. Paris: 1994.
↑  Basch, Françoise. Victor Basch: de l'affaire Dreyfus au crime de la milice. Librairie Plon. Paris: 1994.
↑  Fiche individuelle, www.memorialgenweb.org
↑  L'Express retrouve Paul Touvier, L'Express, ‏1972-06-04 (בצרפתית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258235505171  PLWABN: 9810655348305606  BIBSYS: 66235  BNE: XX1199711  BnF: cb12165255w (data)  CiNii: DA05502006  GND: 119194791  ISNI: 0000 0001 0891 2379  LCCN: nr88001720  NKC: xx0039949  NLA: 35648240  NLG: 159609  NTA: 068128150  RERO: 02-A002974291  SNAC: w6xs9jm7  SUDOC: 03018441X  Trove: 1026225  VcBA: 495/43633  VIAF: 41880259   WorldCat (עם VIAF): 41880259
אליהו מונק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  11 באפריל 1900 קניגסברג, פרוסיה מזרחית, האימפריה הגרמנית
 פטירה:  17 במרץ 1978  (בגיל 77) ירושלים
 שם מלא:  אליהו בן עזריאל הכהן מונק
 כינוי:  Eli Munk
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים
 מדינה:  גרמניה (1930-1927)   אנגליה (1970-1930)   ישראל (1978-1970)
 השכלה:  בית המדרש לרבנים בברלין   אוניברסיטת מרבורג
 מקום פעילות:  בית המדרש גולדרס גרין, לונדון, ישיבת דבר ירושלים
 תקופת הפעילות:  1927–1978 (כ־51 שנים)
 השתייכות:  עדת ישראל
 תחומי עיסוק:  רב, מחנך, הצלת יהודים בשואה
 רבותיו:  עזריאל מונק   שמואל יוסף רובינוב
 תלמידיו:  ברוך הורוויץ
 חיבוריו:  The Blessing of Eliyahu
 בת זוג:  הילדה לבית שפיצר   רנה לבית הירש
 אב:  הרב עזריאל הכהן מונק
 
הרב אליהו בן עזריאל הכהן מונק (בגרמנית: Elias Munk; באנגלית: Eli Munk; ‏11 באפריל 1900, קניגסברג – 7 במרץ 1978, ירושלים) היה רב ותאולוג יהודי, יליד גרמניה, שהתיישב בשנת 1930 באנגליה. בערוב ימיו השתקע בישראל. הקים וניהל את בית הכנסת בית המדרש גולדרס גרין בצפון-מערב לונדון.
רקע משפחתי ושנות צעירותו

אליהו מונק נולד בשנת 1900 בקניגסברג כבנם הבכור של הרב עזרא (עזריאל) מונק ושל אשתו, זלמה.
אביו, עזריאל מונק, היה רב של עדת ישראל בברלין וסבו היה הרב והדיין אלי מונק מאלטונה. הרב ד"ר אליהו מונק למד בשנים 1917-1907 בגימנסיה על שם קייזר פרידריך בברלין, שם סיים את בחינות הבגרות.
בימי מלחמת העולם הראשונה הועסק כחניך במשך שנתיים במפעל לברזל ומתכות (בקלן, פרנקפורט אם מיין ובברלין) של קרוב משפחה, לאו מונק, ולכן הוכר על ידי הרשויות כעובד ב"עבודה חיונית" למאמץ המלחמה ולא נשלח לחזית. החוזה איפשר לו ללמוד בו זמנית במחלקה הגימנסיאלית של בית המדרש לרבנים בברלין ולהשתתף בטקסים הדתיים שנועדו לנוער היהודי. בכל זאת, לבסוף ב-24 באוגוסט 1918 גויס לצבא ונשלח לפולין וליטא.
בשנת 1920 נסע לליבק כדי ללמוד שישה חדשים אצל הרב שמואל יוסף רבינוב ולאחר מכן חזר ללמוד בבית המדרש הרבני בברלין. במקביל בשנים 1926-1924 למד לימודים שמיים, פילוסופיה וספרות אנגלית באוניברסיטת מרבורג. בימי הלימודים היה פעיל בתנועת הנוער "עזרא" של פועלי אגודת ישראל.
ב-23 בספטמבר 1926 סיים במרבורג את עבודת הדוקטורט שלו בספרות אנגלית, בנושא שירתו של ויליאם וורדסוורת.
פעילותו כרב ומחנך בגרמניה

החל מיולי 1927 התקבל כממלא מקום של אביו, כרב בית הכנסת של קהילת עדת ישראל ברחוב פרנסצקי בברלין ולשכה לענייני שחיטה. באותה תקופה היה ליושב ראש של קבוצת נוער של עדת ישראל ולימד בבית הספר של קהילה זאת ובתלמוד תורה.
פעילותו באנגליה

החל מן הסתיו 1930 הועסק בחוזה של שלוש שנים כרב של "עדת ישראל" בלונדון אחרי מותו של הרב ד"ר אביגדור שונפלד.
עבודתו שם התלוותה במחלוקת בקרב הקהילה שחלקה דגלה במינוי בנו של הרב המנוח, סלומון שונפלד. בסופו של דבר האריכה הקהלה הלונדונית את החוזה שלו לשנה נוספת עם שכר מצומצם.
אחרי עליית הנאצים לשלטון בגרמניה השתקע מונק באנגליה ובפברואר 1934 הקים בית כנסת של קהילת פליטים ומהגרים מגרמניה, שהתנהל גם הוא לפי אסכולת 'תורה עם דרך ארץ' מייסודו של הרב שמשון רפאל הירש. קהילתו, בית המדרש גולדרס גרין, בשכונת גולדרס גרין בלונדון, שמרה בהתחלה על קשר רופף עם התאחדות קהילות החרדים באנגליה ועם עדת ישראל ובהמשך הפכה לעצמאית. בשנת 1944 הרב מונק הקים לצורכי הקהילה בית ספר יסודי יהודי אורתודוקסי בשם "מנורה" הפועל עד לימינו.
הרב מונק נמנה עם מקימי ארגון הנוער החרדי "עזרא" בבריטניה.
בשנים 1938–1940 השתתף הרב מונק באופן פעיל בהענקת סיוע לפליטים יהודים שהגיעו מגרמניה ואוסטריה ובמיוחד ילדי הקינדר-טרנספורט שהועברו מארצות אלה לבריטניה. קהילתו פתחה בשנת 1939 הוסטל לילדים פליטים והרב היה מעורב מקרוב בארגונו.
החל מינואר 1943 היה פעיל במסגרת הוועד היהודי לסיוע Jewish Committee for Relief Abroad.
אחרי תום מלחמת העולם השנייה במשך 18 חדשים, יחד עם שלושה רבנים פעל בשליחות הקהילות היהודיות בקרב ניצולי השואה במחנות הריכוז לשעבר ובמחנות הפליטים באירופה. למשך זמן קצר עבד בהמבורג ובצלה.
בישראל

בסוף 1947 הגיע הרב מונק לביקור של מספר שבועות בארץ ישראל.
בסוף שנת 1968 פרש הרב מונק לגמלאות ובדצמבר 1970 התיישב בישראל. שימש כרב ולימד בישיבת דבר ירושלים, אותה יסד ומנהל תלמידו הרב ברוך הורוביץ. כמו כן לימד חמש שעות בשבוע במכללת "נווה ירושלים" שבראשות הרב דוד רפסון. הרב אליהו בן עזריאל הכהן מונק נפטר בירושלים בשנת 1978 ונקבר בהר הזיתים בחלקת בני משפחתו.
הרב אליהו מונק התחתן בשנת 1931 בהמבורג עם הילדה, בת של הרב שמואל שפיצר. אחרי מות אשתו בשנת 1951 התחתן שנית עם יהודיה הולנדית בשם רנה הירש שהייתה אם לשתי בנות תאומות.
אחיו, הרב יחיאל אריה מונק (מיכאל מונק) פעל בגרמניה, בארצות הברית ובישראל. בן דודו, הרב ד"ר אליהו בן שמואל הכהן מונק היה תלמיד חכם ידוע ומנהיג "עדת היראים" בפריז [מחבר הספר "עולם התפילות"], חמיו של עמנואל יעקבוביץ, הרב הראשי של בריטניה. אחיינו, שנקרא גם כן אלי מונק (1935-2012) היה רב בלייקווד שבארצות הברית ונקבר בירושלים.
כתבים

1927 - William Wordsworth:Ein Beitrag zur Erforschung seiner religiösen Entwicklung עבודת דוקטורק, מרבורג.
1959 - סדר חנוך בית הכנסת, (עורך), הוצאת בית המדרש גלדרס גרין, לונדון.
1959 - דינים ומנהגים של ק"ק ובית המדרש גלדרס גרין (עורך), לונדון.
1976-1975 - עדות נאמנה - שו"ת על מאבק השחיטה באירופה. קובץ שאלות ותשובות וגילויי דעת מגדולי הדור ורבני המדינות (עריכה, יחד עם אחיו, יחיאל אריה מונק וישראל מאיר לוינגר) ברוקלין, שני כרכים.
הנצחה

ברכתא דאליהו, The Blessing of Eliyahu, ספר לזכרו של הרב ד"ר אליהו מונק - בהוצאת בית המדרש גולדרס גרין בלונדון - 1982 Golders Green Beth HaMidrash Congregation, London
ראו גם

בית המדרש גולדרס גרין
לקריאה נוספת

Julius Carlebach, Werner Eugen Mosse - Second chance: two centuries of German speaking Jews in the United Kingdom, 1991
הערות שוליים

↑  אתר הארגון "עזרא" (באנגלית)
↑  וועידת נציגי הניצולים במחנות, שערים, 20 ביולי 1945
↑  Bernd Koschland Tylers Green Hostel for young Jewish refugees Jewish Historical Studies vol.41, 2007 p.269-272
↑  ועידת בית יעקב במחנה ריכוז בגרמניא, שערים, 23 באוגוסט 1945
↑  הרב ד"ר אליהו מונק (לונדון) בארץ, שערים, 6 בנובמבר 1947
↑  בהקדמת הספר צוין שחלק המנהגים מועתק ממנהגי ביהכ"נ דקהל עדת ישראל פה בערלין, בערלין תרצ"ג, בשינויים לפי הצורך.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265620505171  CiNii: DA07170563  GND: 115286772  ISNI: 0000 0001 1439 4133  LCCN: n83027124  RERO: 02-A014347480  SUDOC: 256758697  VIAF: 2946147312821837970003   WorldCat (עם VIAF): 2946147312821837970003
מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית

| --- | --- |

כתוביות הפתיחה
 מבוסס על:  Star Trek is… 
 סוגה:  מדע בדיוני
 יוצרים:  ג'ין רודנברי
 כותבים:  ג'ין ל. קון, די. סי. פונטנה 
 שחקנים:  ראו פירוט
 פרסים:  פרס הוגו להצגה הדרמטית, פרס הוגו להצגה הדרמטית, Saturn Award for Best Retro Television Series on DVD 
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית 
 מקום התרחשות:  אנטרפרייז, סן פרנסיסקו 
 תקופת התרחשות:  המאה ה-23 
 מספר עונות:  3
 מספר פרקים:  80
 תוכנית המשך:  מסע בין כוכבים: סדרת האנימציה   מסע בין כוכבים: הדור הבא
 הפקה
 מפיק:  ג'ין ל. קון, John Meredyth Lucas, Fred Freiberger, ג'ון ד.פ. בלאק 
 חברת הפקה:  Desilu, פרמאונט 
 הפצה:  CBS מדיה ונצ'רס, נטפליקס, הולו 
 אתר צילומים:  Paramount Stage 5, Paramount Stage 19, Paramount Stage 31, Vasquez Rocks 
 מוזיקה:  אלכסנדר קוראז' 
 אורך פרק:  50 דקות
 שידור
 רשת שידור:  NBC
 רשת שידור בישראל:  הטלוויזיה החינוכית ערוץ ביפ
 תקופת שידור מקורית:  8 בספטמבר 1966 – 3 ביוני 1969
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מסע בין כוכבים (באנגלית: Star Trek) היא סדרת טלוויזיה מדע בדיונית שנוצרה על ידי ג'ין רודנברי ושודרה מ-8 בספטמבר 1966 ועד 2 בספטמבר 1969. 80 פרקים הופקו, מתוכם שודרו 79. אחרי נתוני מדרוג נמוכים, הסדרה בוטלה, אך לאחר שידורה כסינדיקציה בשידורים חוזרים, קיבלה מעמד קאלט בקרב מעריצים שהוביל ליצירת זיכיון במסגרתו הופקו 11 סדרות המשך ו-13 סרטי קולנוע (נכון ל-2023). הסדרה הייתה מועמדת ל-12 פרסי אמי, אך מעולם לא זכתה.
הסדרה הופקה במקור על ידי ערוץ NBC, בישראל שודרה הסדרה במקור במהלך שנות ה-70 ושנות ה-80 של המאה ה-20 ועד תחילת שנות ה-90 בטלוויזיה החינוכית בשעות אחר הצהריים ובמסגרת הרצועה היומית "רואים 6/6".
השם של הסדרה, כפי שמופיע במהלך כתוביות הפתיחה, הוא מסע בין כוכבים בלבד. התוספת "הסדרה המקורית" (באנגלית: The Original Series, כלומר – שם הסדרה הוא: Star Trek: The Original Series; ובקיצור: ST:TOS) מקובלת מטעמי נוחות על-מנת להבדיל אותה מסדרות ההמשך.
אודות הסדרה

בשנת 1960 העלה רודנברי רעיון לסדרת טלוויזיה מדע בדיונית בשם "מסע בין כוכבים", שמתרחשת על סיפון ספינת חלל בין-גלקטית שמטרתה לחקור את הגלקסיה. מה שהשפיע על החלטתו של רודנברי ליצור את הסדרה היו כמה סיפורי "ספרות זולה" כמו "The Voyage of The Space Beetle" מאת א. אי. ואן ווט, סיפורי המרתון של אריק פרנק ראסל, כמו גם סרט המדע בדיוני משנת 1956, "הטיסה לחלל". ראויה לציון גם סדרת המדע בדיוני משנת 1954, "Rocky Jones, Space Ranger", ממנה לקוחים מספר אלמנטים. אמנם היא מהווה חלק מז'אנר אופרת החלל, אך הייתה מתוחכמת פחות ממה שרודנברי התכוון לבטא בסדרת "מסע בין כוכבים". רודנברי אף לקח אפיונים המתוארים בספרי הוריישיו הורנבלואר, שבהם קפטן אמיץ השתמש בסמכותו במהלך משימות בעלי מטרה אצילית. לדבריו, קפטן קירק תיפקד כ"הורנבלואר בחלל". במשך זמן זה, היה לרודנברי ניסיון רב בכתיבת מערבונים שהיו פופולריים מאוד בתקופה זו, ובעקבות שידור המערבון "Wagon Train" – שמתרחש לאחר מלחמת האזרחים האמריקנית ומגולל מסע משפחות ממיזורי אל קליפורניה – הוא תיאר את הסדרה כ"שיירת עגלות אל הכוכבים" (Wagon Train to the Stars).
בשנת 1964, רודנברי חתם על עסקת שידור לשלוש שנים עם "אולפני דסילו" (אולפן עצמאי בבעלותם של לוסיל בול ודזי ארנז). בפרק הפיילוט שנקרא "הכלוב" ("The Cage") כיכב ג'פרי האנטר כקפטן כריסטופר פייק. בימים בהם הפרדה גזעית הוכרה בהדרגה ברחבי ארצות הברית, רודנברי הרכיב את צוות הספינה כמכלול של לאומים בני מינים מעורבים, בהתאם להשערתו כי דעות קדומות על-בסיס גזענות ואפליה מינית אינם קיימים במאה ה-23. הוא הציג גם גזעים רבים של חוצנים, כמו ספוק החצי אנושי-חצי וולקני, שמאוחדים יחדיו תחת פדרציית הכוכבים המאוחדת.
כמה מחידושי הסדרה נוצרו על-מנת לפתור כמה בעיות תקציביות: הרעיון למנוע "על-חלל" לא היה חדש בסדרות המדע בדיוני, והוא אִפשר מסע מהיר בחלל. שימוש במשגר שבעזרתו מתאפשרת טלפורטציה ממקום למקום, אִפשר העברת אנשים וחפצים בצורה מהירה יותר מאשר שימוש במעבורת חלל, דבר שהיה מייקר את ההפקה. נעשה שימוש במכשיר קשר נפתח (Communicator) במקרים רבים בהם היה צורך לתקשר בין אנשי הצוות ממרחקים גדולים. עיצוב זה של המכשיר הוטמע מאז 1990 בטלפונים סלולריים רבים.
פרק הפיילוט הוצע לרשתות הטלוויזיה CBS ו-NBC, אך נדחה על ידי שניהם. לנרד נימוי (ספוק) ומייג'ל בארט (מספר אחת / כריסטין צ'אפל), שכיכבו בפרק הפיילוט, היו היחידים שעברו לפרק פיילוט שני, שבו החליף ויליאם שאטנר את ג'פרי האנטר כקפטן הספינה, וכאשר עלתה הסדרה לאוויר נוספו דמויותיהם של ד"ר לאונרד מק'קוי (דפורסט קלי), המהנדס הראשי מונטגומרי סקוט (ג'יימס דוהן), ההגאי היקארו סולו (ג'ורג' טקיי), ג'ניס ראנד (גרייס לי וויטני) וקצינת התקשורת אוהורה (נישל ניקולס), כאשר הנווט פאבל צ'כוב (וולטר קניג) הוצג בעונה השנייה. בנוסף, הסדרה הציגה דמויות שנהרגו מיד לאחר שהוצגו. מאוחר יותר התפתח המונח חולצה אדומה כדי לתאר את אותם אנשי צוות, שכל תפקידם היה להיהרג.
צוות ההפקה של רודנברי כלל את הארט דיירקטור מאט ג'פריס, שעיצב את ספינת החלל "אנטרפרייז" כגוף צלחתי-בעל צילינדרים (עיצוב שנשמר בסדרות ההמשך השונות), ואליו מיוחסים המסדרונות הצרים (Jefferies Tubes) המרכיבים את גוף הספינות של צי הפדרציה בסדרות ההמשך. ג'פריס אף עיצב את תפאורת הסיפון של ה"אנטרפרייז".
הסדרה הציגה בפני הצופים רעיונות שהופיעו בסרטים וסדרות מדע בדיוני רבים: מנוע על-חלל, טלפורטציה, מכשירי ניווט וסורקים ידניים, נשקי אנרגיה, מסופי מחשב שולחניים, ניתוחי לייזר, מערכות הסוואה לחלליות, וקול מחשב ספינה מסונתז[דרושה הבהרה]. לראשונה אוגדו יחדיו הקונספטים הללו בסדרה אחת.
עלילת הסדרה

הסדרה מתרחשת באמצע המאה ה-23 ומגוללת את הרפתקאותיהם של צוות ספינת החלל "אנטרפרייז", במסעותיהם לגילוי עולמות ותרבויות חדשות. בראש צוות הספינה עומדים קפטן ג'יימס טי קירק (ויליאם שאטנר), הקצין הראשון ספוק (לנרד נימוי) וקצין הרפואה הראשי ד"ר לאונרד מק'קוי (דפורסט קלי). צוות הספינה הוא רב-לאומי ומוצא חבריו מגוון: סקוטי (מונטגומרי סקוט), יפני (היקארו סולו), אפרו-אמריקנית (אוהורה) ורוסי (פאבל צ'כוב) ולמעשה בין-כוכבי, כאשר הקצין הראשון הוא וולקני (ספוק). המושג רב-לאומי משמש כאן לשם נוחות בלבד – לפי הסדרה, כדור הארץ במאה ה-23 אינו מחולק יותר למדינות שונות והוא חבר בפדרציית הכוכבים המאוחדת.
בין הפרקים השונים כמעט שאין חוט עלילה מקשר ודי בהיכרות בסיסית כדי שיהיה ניתן לצפות בהם באופן עצמאי. דבר זה נכון גם לגבי סדרות ההמשך (עד שנת 2017, אז הוקרנה הסדרה הסיריאלית במלואה הראשונה בזיכיון, "דיסקברי"), אם כי יש כאלה המקבלות אפיון המשכי.
קריינותו של ויליאם שאטנר בתחילת כל פרק ציינה את מטרת משימתם של צוות הספינה:
החלל – הסְפָר האחרון. אלו הם מסעותיה של ספינת החלל אנטרפרייז. משימתה בת חמש השנים: לחקור עולמות חדשים ומשונים, לחפש חיים חדשים ותרבויות חדשות. לצעוד באומץ במקום שבו איש טרם צעד...
שחקנים ודמויות

ג'יימס טי. קירק
ספוק
ליאונרד מק'קוי
מונטגומרי סקוט
ניוטה אוהורה
היקארו סולו
פאבל צ'כוב
ג'ניס ראנד
קצינים בתפקידי פיקוד או הגאי
קצינים בתפקידי מבצעים, הנדסה או אבטחה; ראו גם: חולצה אדומה
קצינים בתפקידי מדע או רפואה
עונות "הסדרה המקורית"

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 29 | 29 | 8 בספטמבר 1966 | 13 באפריל 1967 |
|  | 2 | 26 | 26 | 15 בספטמבר 1967 | 29 במרץ 1968 |
|  | 3 | 24 | 24 | 20 בספטמבר 1968 | 3 ביוני 1969 |
עונות "הסדרה המקורית" > הפיילוטים (1964–1965)

פרק הפיילוט של "מסע בין כוכבים, "The Cage", הושלם בין נובמבר 1964 לינואר 1965, בו כיכב ג'פרי האנטר כקפטן כריסטופר פייק, מייג'ל בארט כמספר אחת, ולנרד נימוי כמר ספוק. לאחר שהפיילוט נדחה על ידי NBC בשל היותו "שכלתני מדי" (בין תלונות אחרות), ג'פרי האנטר בחר לפרוש מתפקידו כפייק, כאשר היוצר ג'ין רודנברי התבקש לייצר פרק פיילוט שני ("Where No Man Has Gone Before") שגרסה ערוכה שלו, תחת אותו השם, שודרה בשנת 1966.
הפרק "The Cage" מעולם לא שודר במהלך ההקרנה המקורית של "מסע בין כוכבים" ב-NBC. הפרק הוצג על ידי רודנברי באמצעות עותק בשחור-לבן בכנסי מדע בדיוני שונים במהלך שנים שלאחר ביטולה של הסדרה המקורית, אך לא שוחרר בווידאו ביתי עד לשנת 1986, כאשר סרטי פרמאונט הפיקה עותק משוחזר של "The Cage" (שילוב של חומר הגלם המקורי בשחור-לבן, עם קטעים בצבע מתוך פרק העונה הראשונה "The Menagerie"), ביחד עם הקדמה מאת ג'ין רודנברי.
ב-4 באוקטובר 1988, סרטי פרמאונט שידרה בטלוויזיה תוכנית מיוחדת באורך של שעתיים, בהנחיית פטריק סטיוארט, המכונית "סאגת מסע בין כוכבים: מדור אחד לדור הבא" שכלל, בפעם הראשונה, הקרנה טלוויזיונית בצבע מלא של "The Cage". בתחנות טלוויזיה מסוימות, הפרק לא שודר עד ל-15 באוקטובר 1988. בארצות הברית, "The Cage" יצא לראשונה ב-DVD בדצמבר 2001. מאוחר יותר, הפרק נכלל כדיסק האחרון בשני סטים של פרקי הסדרה – הפרקים המקוריים והפרקים המחודשים – שהופצו ב-DVD Box (הפרק מופיע עם תאריך השידור המקורי ב-15 באוקטובר 1988).
הפרק "Where No Man Has Gone Before", שגם הוא תוכנן במקור כפיילוט, הועבר לרשת NBC בצורתו המקורית (מספר ייצור 02A), אבל שודר רק לאחר שנערך מחדש, כאשר גרסתו הסופית שודרה מאוחר יותר תחת אותו שם, אך לא כפיילוט, אלא כפרק השלישי של הסדרה (מספר ייצור 02B). לאחר מכן, במשך שנים, הגרסה המקורית של הפרק נחשבה כאבודה, אבל מאוחר יותר הופיעה כקלטות VHS-בוטלג בכנסים, עד אשר עותק שלו התגלה בשנת 2009 ולאחר מכן הופץ למכירה לשימוש ביתי, תחת הכותרת "Where No Fan Has Gone Before" – הפיילוט החלופי המשוחזר שלא שודר מעולם. פיילוט זה הוא חלק מסט פרקי העונה השלישית של הסדרה המקורית אשר נמכר על Blu-Ray, אך טרם הופץ למכירה על גבי DVD. עד היום, גרסה מקורית זו של הפיילוט מעולם לא שודרה בטלוויזיה.
| מס' בסדרה | מס' בעונה | שם הפרק | בימוי | תסריט | תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | The Cage | רוברט באטלר | ג'ין רודנברי | 4 באוקטובר 1988 |
בעקבות אות מצוקה, הצוות של האנטרפרייז מגיע אל כוכב הלכת טאלוס IV, שם הקפטן כריסטופר פייק נלקח בשבי על ידי קבוצה של חייזרים בעלי יכולות טלפתיות. אירועי הפרק מוצגים מחדש ב-"The Menagerie" – פרק כפול מהעונה הראשונה.
| 2 | 2 | Where No Man Has Gone Before | ג'יימס גולדסטון | סמואל א. פיפלס | 22 בספטמבר 1966 |
לאחר שהאנטרפרייז מנסה לחצות את "המחסום הגדול" ("Great Barrier") שבקצה הגלקסיה, אנשי הצוות גארי מיטשל וד"ר אליזבת דהנר מפתחים כוחות על-טבעיים שעוצמתם הולכת וגוברת. קירק וספוק חוששים לחייהם של שאר אנשי הצוות.