stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2019/2020 בליגה הלאומית בכדורגל נשים
לקראת פתיחת העונה

מאז הקמת ליגת המשנה מספר הקבוצות בליגה זו היה משתנה מעונה לעונה, וזאת בהתאם למספר הקבוצות שנרשמו להתאחדות באותה עונה. החל מעונה זו נקבע שמספר הקבוצות בליגה יעמוד על 10, וקבוצות חדשות יצטרפו לליגה הארצית.
אל 8 הקבוצות ששיחקו בליגה בעונה הקודמת הצטרפה גם הפועל באר שבע, שנשרה מליגת העל. לפי החלטת ההתאחדות לכדורגל, הצטרפה לליגה גם קבוצת הפועל בנות עראבה שזכתה בעונה הקודמת במקום הראשון בליגה הארצית, שהייתה עד אז ליגת פיתוח בלבד.
קבוצת בנות עירוני מודיעין, ששיחקה אף היא בליגה הארצית בעונה הקודמת, דרשה להצטרף לליגה הלאומית אך בקשתה נדחתה על ידי ההתאחדות לכדורגל. הקבוצה פנתה לבית המשפט וזה הורה להתאחדות לצרפה לליגה הלאומית. ההתאחדות ערערה על פסיקה זו לבית המשפט וערעורה התקבל. התנהלות משפטית זו גרמה לדחייה נוספת בפתיחת הליגה שהתעכבה גם כך בגלל המאבק שהתנהל בשנה זו על ידי קבוצות כדורגל הנשים כנגד אפלייתן והיעדר תקציבים שהובטחו להן.
פורמט הליגה

כיוון שבליגה 10 קבוצות, התכנית הייתה לקיים שני סיבובים בני 9 מחזורים כל אחד - 18 מחזורים בסך הכל. לאחר מכן יחולקו הקבוצות לפלייאוף עליון ותחתון, כשבכל אחד 5 קבוצות. בפלייאוף תשחק כל קבוצה מול המתחרות בפלייאוף עוד שני משחקים (בית וחוץ), כלומר עוד 8 משחקים. שתי הקבוצות שיסיימו ראשונות בפלייאוף העליון יעפילו לליגת העל ושתי הקבוצות שיסיימו אחרונות בפלייאוף התחתון ירדו לליגה הארצית.
סיום העונה

מעט לפני סיום העונה הסדירה ולפני תחילת הפלייאוף, הוחלט על הפסקת הליגה עד להודעה חדשה בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל. ב-14 באפריל הודיעה ההתאחדות לכדורגל על ההחלטה לסיים את העונה בכל ליגות הגברים והנשים החובבניות ובכללן הליגה הלאומית לנשים. בהמשך נקבע כי שתי הקבוצות שהיו במקומות הראשונים בעת הפסקתה יעלו לליגת העל ואף קבוצה לא תרד ממנה.
טבלת הליגה הסדירה בעת הפסקת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל באר שבע | 16 | 15 | 1 | 0 | 173 | 6 | 167 | 46 | העפילו לליגת העל |
| 2 | הפועל עירוני פתח תקווה | 17 | 14 | 1 | 2 | 111 | 7 | 104 | 43 | העפילו לליגת העל |
| 3 | בית"ר בנות עירוני מעלה אדומים | 17 | 12 | 1 | 4 | 52 | 27 | 25 | 37 |  |
| 4 | הפועל בנות עראבה | 17 | 10 | 1 | 6 | 52 | 27 | 25 | 31 |  |
| 5 | מכבי צור שלום ביאליק | 16 | 6 | 3 | 7 | 27 | 62 | 35- | 21 |  |
| 6 | בית"ר בנות כפר כנא | 16 | 6 | 3 | 7 | 30 | 64 | 34- | 21 |  |
| 7 | הפועל בנות פרדסיה | 17 | 5 | 2 | 10 | 23 | 55 | 32- | 17 |  |
| 8 | הפועל מרמורק | 16 | 3 | 3 | 10 | 18 | 74 | 56- | 12 |  |
| 9 | בנות אילת | 16 | 3 | 1 | 12 | 20 | 84 | 64- | 10 |  |
| 10 | מכבי באר שבע | 16 | 0 | 0 | 16 | 2 | 102 | 100- | 0 |  |
ראו גם

גביע המדינה בכדורגל נשים 2019/2020
הערות שוליים

↑  שעתיים לפני פתיחת העונה בליגה הארצית, הקבוצות קיבלו הודעה על דחיית פתיחת הליגה בעקבות החלטת בית משפט המחוזי. ההתאחדות: ״מדובר בהחלטה שגויה ומסוכנת״
↑  ליאור ברטל, ‏באיחור ובמחלוקת: ליגת העל בכדורגל נשים תיפתח היום, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 21 בנובמבר 2019
↑  משרד התרבות והספורט יידרש להציג פתרון ארוך טווח לתקצוב כדורגל הנשים, באתר וואלה, 19 בנובמבר 2019
↑  נדב צנציפר ומשה שיינמן, הופסקו כל משחקי ליגות הכדורגל, באתר ynet, 13 במרץ 2020
↑  ליאור ברטל, ‏ליגת העל לנשים בכדורגל הופסקה בשל הקורונה, רמת השרון הוכרזה כאלופה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 13 באפריל 2020
| עונות בליגת המשנה בכדורגל נשים |
| --- | --- | --- |
| ליגת נשים שנייה | 2006/2007 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 |  |
| הליגת הלאומית בכדורגל נשים | 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 |  |
עבודה (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט עבודה (1935)
 בימוי:  הלמר לרסקי 
 מוזיקה:  פאול דסאו 
 צילום:  הלמר לרסקי 
 מדינה:  פלשתינה (א"י) 
 הקרנת בכורה:  1935 
 משך הקרנה:  50 דק' 
 שפת הסרט:  עברית 
 סוגה:  סרט תיעודי, סרט אילם 
 דף הסרט ב־IMDb
 
עבודה הוא הוא סרט קולנוע תיעודי מ-1935. הסרט צולם ובוים על ידי הלמר לרסקי בארץ ישראל המנדטורית.
הסרט מתאר את הגעתו של היהודי הגלותי אל ארץ אבותיו ולידתו של היהודי החדש בארץ ישראל. בסרט מוצג דימוי הרואי של החלוץ הארץ ישראלי על ידי וויזואליציה של עבודה פיזית. התמה המרכזית של הסרט היא חיפוש אחר מים בארץ חרבה.
בסרט ניקרות השפעות של קולנוע אוונגארד, ובעיקר של קולנוע המונטאז' הסובייטי על לרסקי.
"עבודה" נתפס לעיתים כסרט תעמולה ציוני, על אף שנוצר ללא התערבות ממסדית ומומן בכספים פרטיים.
המוזיקה המקורית של הסרט נכתבה על ידי המלחין פאול דסאו.
בשנת 2009 הוצג הסרט, במסגרת פסטיבל טרוולינג בעיר רן שבצרפת, בליווי חי בנגינה של מוזיקאי הג'אז יונתן אבישי. שנה מאוחר יותר, ב-2010, הוצג הסרט במתכונת דומה גם בסינמטק תל אביב ובסינמטק ירושלים.
הערות שוליים

↑  קרנית מנדל, הקולנוע של הלמר לרסקי: תעמולה ואמנות, באתר תקריב
↑  בן שלו, יונתן אבישי: "צליל ותמונה ביחד זה חומר נפץ", באתר הארץ, 13 בינואר 2010
סקיילייט (מטוס)

סקיילייט (SkyLite B) הוא מטוס זעיר ללא טייס טקטי למשימות סיור ואיסוף מודיעין בטווח קצר ("מעבר לגבעה") מתוצרת רפא"ל.
את הסקיילייט יכול לשגר אדם בודד ידנית. הוא מונע על ידי מנוע חשמלי בעל מדחף, ומסוגל לטוס באופן אוטונומי ולשדר למפעילו בזמן אמת את התמונה המתקבלת בחיישנו, שיכול להיות חיישן CCD לצילום ביום או חיישן תת-אדום לצילום בלילה. בתום המשימה, הסקיילייט טס לעבר נקודת נחיתה שנקבעה מראש, משחרר מצנח, ומנפח כרית אוויר תחת גחונו, אשר מרככת את נחיתתו.
הסקיילייט התמודד אך הפסיד למכרז צה"ל למטוס זעיר ללא טייס טקטי עבור גדודים בחילות שדה. מנגד, הוא נמצא בשירות מבצעי בחיל האוויר החל מ-2007, שם כינויו הוא "עפרוני".
מאפיינים > מאפיינים כלליים

מוטת כנפיים: 2.40 מטר
אורך: 1.15 מטר
משקל המראה: 6.5 ק"ג
מאפיינים > ביצועים

טווח: 12 ק"מ
שהות באוויר: שעה וחצי
מהירות: 38-54 קשר
הערות שוליים

↑  חיל-האוויר הציג את כטב"ם ה"איתן", אתר חיל האוויר, 8 באוקטובר 2007
| ישראל אמצעי לחימה מתוצרת רפאל מערכות לחימה מתקדמות |
| --- | --- | --- |
| טילים ורקטות | אנקור (אנקור כחול • אנקור כסוף • אנקור שחור) • ברק • גיל • גיל 2 • דרבי • לוז • מטאדור • סיימון • ספייק • פופאי • פיתון • שפריר • משגר השביט • תמוז • ‏CARPET • ‏Sea Breaker |  |
| עמדות שליטה מרחוק בנשק | טייפון • מאג רפא"ל • קטלנית • רואה-יורה |  |
| מערכות הגנה אווירית | ברק • כיפת ברזל • כיפת מגן • מגן אור • קלע דוד ("שרביט קסמים") • קלע חד • SPYDER • ‏כיפת רחפן |  |
| לויינים | אביר • ונוס |  |
| רכבי שטח, כלי שיט וכלי טיס | גולן • זאב • חצצית • סקיילייט • פרוטקטור • רקון • מעוז |  |
| שונות | אזוב • מאמין • מאמין קל • "מעיל רוח"/TROPHY • ספייס • לייטנינג‏ • Sky Shield‏ • THOR – מערכת סילוק פצצות |  |
עמודי הזית

| --- | --- |

 מידע כללי
 פַּסל:  רן מורין 
 תאריך יצירה:  1991 
 נתונים על היצירה
 קואורדינטות:  31°44′15″N 35°13′23″E﻿ / ﻿31.7375°N 35.22305556°E﻿ / 31.7375; 35.22305556
  (למפת ירושלים מוגדלת) עמודי הזית(למפת ירושלים רגילה) עמודי הזית(למפת הרי ירושלים רגילה) עמודי הזית(למפת הרי ירושלים מוגדלת) עמודי הזית
 
פארק עמודי הזית - מערך השבילים ועצי הזית סביב הפסל המרכזי. באופק הרחוק, כהמשך לשביל, ההרודיון
עמודי הזית הוא פסל סביבתי השוכן במרכזו של פארק עמודי הזית, ממזרח לקיבוץ רמת רחל.
היצירה

הפסל עוצב על ידי הפסל רן מורין בשנת 1991. הוא עשוי משלושה עמודים שגובהם 15 מטרים והוא נראה היטב מרחבי ירושלים. בראש כל עמוד צומח עץ זית בן עשרות שנים וענפי שלושת העצים מתחברים זה לזה. בבסיס העמודים שלוש מדרגות המובילות אליהם, ומתחת להן מערך ממוחשב הדואג לדישון עצי הזית שבראש העמודים ולהשקייתם.
בכניסה לרחבת הפסל נצבים שני עצי זית נוספים הצומחים מתוך פירמידות עשויות אבנים לא מסותתות. ענפי שני העצים מתחברים זה לזה ויוצרים מעין שער כניסה לאתר.
סביב הפסל נטועים כ-200 עצי זית ב-27 שורות בתוכנית מעגלית המובילה לעמודי הזית, ושלושה שבילים מרכזיים מובילים ממנו בצירים
המכוונים לאתרים משמעותיים בנוף: "ציר ההרודיון", "ציר בית לחם" ו"ציר ים המלח". לדברי יוצר האתר, עץ הזית הוא "סמל לחוסן, לפוריות ולשלום". למאפיינים השונים של הפסל ישנן פרשנויות שונות: יש[דרוש מקור: מי?] הרואים בשלושת עצי הזית שבראש העמודים את שלוש הדתות – יהדות, נצרות ואסלאם, וכן[דרושה הבהרה] אלגוריה לעם ישראל, שעל אף שגורש מהארץ הוא שב לחיות בה. יש[דרוש מקור: מי?] הרואים בפסל המחשה לניתוק השורשים מהקרקע, והחייאתם באמצעות הטכנולוגיה - סמל לציונות. ישנם[דרוש מקור: מי?] המצביעים על המיסטיות של הספרה 3, כמתווה דרך-אמצע בין כוחות מנוגדים ומביאה לידי הרמוניה ושלום.
לקריאה נוספת

דוד קרויאנקר, ירושלים, מבט ארכיטקטוני, מכון ירושלים לחקר ישראל, הוצאת כתר, 1996.
הערות שוליים

↑  Ran morin, Olive columns& the park of olives. ramat rachel- jerusalem ,1991
עמוד שער

ערך זה עוסק בעמוד שער של יצירה מודפסת. אם התכוונתם לעמוד שער של אתר אינטרנט, ראו .
עמוד השער והציור מול השער שמולו במהדורה הראשונה של מסעי גוליבר מאת ג'ונתן סוויפט, משנת 1726. הטקסט כולל את כותרת היצירה, שמו של המחבר לכאורה "למיואל גוליבר" ומשלח ידו, מקום ההוצאה לאור, פרטי המוציא לאור ושנת ההוצאה. בעמוד ממול תמונתו של המחבר לכאורה, ולמעשה - תמונתו של המחבר ג'ונתן סוויפט.
עמוד השער של ספר, עבודת תזה, יצירה מוזיקלית ושאר סוגי יצירות כתובות וכרוכות, הוא עמוד הקרוב לעטיפה הקדמית (לעיתים - העמוד הראשון), המציג בדרך כלל את כותרת היצירה ושם המחבר ולעיתים פרטים נוספים. עמוד השער הוא גלגולו המודרני של ה"קולופון" שצורף לכתבי היד (של קודקסים וכדומה), טרם המצאת הדפוס.
בעיתונים ובכתבי עת, עמוד השער הוא העמוד הראשון.
עמוד השער בספרים

עמוד השער הוא חלק מהמידע המקדים את גוף הספר (יחד עם הקדשה, הקדמה, תוכן עניינים) ועשוי אף לכלול כותרת הארוכה מזו שניתנה על גבי עטיפת הספר. ישנם עמודי שער הכוללים מלבד שם המחבר גם את שם המאייר ושם המתרגם.
עמוד השער עשוי לכלול מידע לגבי מהדורת הספר: מספר המהדורה, שנת הוצאה, פרטי המוציא לאור ומקום ההוצאה. בחלק מהספרים מופיע גם פירוט המהדורות הקודמות.
מידע לגבי זכויות היוצרים ומספר ISBN מודפס לעיתים על צדו האחורי של עמוד השער (המכונה "וֶרְסוֹ" - verso), או על העמוד שמולו.
הספרים המודפסים הראשונים (האינקונבולה) לא הכילו עמוד שער ולא כותרת, ולכן זוהו על פי מילות הפתיחה שלהם.
בעבר עמודי שער רבים כללו איורים, חלקם כמסגרת לטקסט שבדף. היו בהם עיטורים גרפיים כקישוט בלבד והיו עיטורים שנושאם קשור לתוכן היצירה, למחבר או למוציא לאור.
עמודי שער של ספרים:
עמוד השער של De Magnete, ספרו אודות המגנטיות של הפיזיקאי ויליאם גילברט, מהדורה משנת 1628 (הספר פורסם לראשונה ב-1600). הטקסט מוקף באיורים המציגים ניסויים ומכשירים המתוארים בספר.
עמוד השער של Instauratio magna ("התחייה הגדולה") מאת פרנסיס בייקון, מהדורה משנת 1620. האיור מרמז על תוכן היצירה: ספינה מפליגה דרך שני עמודים קלאסיים אל הים הפתוח, מסמלת יציאה אל מעבר לגבולות האסכולה הקלאסית (של יוון העתיקה), אל ממלכת הידע הטבעי הבלתי מוגבל.
עמוד השער של המהדורה הראשונה של מובי דיק מאת הרמן מלוויל, משנת 1851. בין השאר מוצגים שני שמות לרומן, ופירוט יצירות קודמות של המחבר. הדף נקי מעיטורים, למעט קו גלי המפריד בין המידע אודות הספר והסופר למידע אודות ההוצאה.
עמוד השער בעיתונים ובכתבי עת

בעיתונים ובכתבי עת, עמוד השער הוא העמוד הראשון. עמוד זה כולל מידע טכני, לגבי ההוצאה לאור (שם כתב העת, פרטי המו"ל, פרטי העורך הראשי) ולגבי הגיליון (תאריך הגיליון, מחירו) והן תוכן.
בעיתון כולל התוכן את החדשות העיקריות, ובראשן הכותרת הראשית, וכן יש בו הפניות למאמרים עיקריים הנמצאים בעמודיו הפנימיים של העיתון. חלק משטחו של עמוד השער מנוצל למודעות.
בכתב עת מנוצל עמוד השער לעיתים להצגת מלוא תוכן העניינים של כתב העת, ופעמים אחרות הוא מוקדש בעיקר להצגת המאמר העיקרי שבכתב העת, באמצעות איור הממלא חלק ניכר מעמוד השער וכותרת של המאמר העיקרי.
לעיתים מיוחסת יוקרה מיוחדת להופעה בעמוד השער. כך, למשל, הופעה של דוגמנית בשערו של כתב עת נחשבת להישג ראוי לציון בקריירה שלה.
עמוד השער בעבודות אקדמיות

בעבודות אקדמיות ועבודות תזה עמוד השער הוא העמוד הראשון של היצירה. הוא כולל את כותרת העבודה ושם המחבר. בעבודות של סטודנטים מוצג גם שם הקורס במסגרתו נכתבה העבודה, שם המרצה, תאריך ההגשה ולעיתים שם המוסד. עמוד זה אינו ממוספר.
בעבודות תזה עמוד השער כולל כותרת מלאה של העבודה, שם המחבר ותאריו האקדמיים, שמות הפקולטה והחוג/מחלקה בהם מוגשת העבודה, שם האוניברסיטה, תאריך סיום התואר וסמל זכויות היוצרים הבינלאומי. עמוד השער אינו ממוספר; העמוד הבא אחריו, התקציר, הוא העמוד הממוספר הראשון.
במאמר מדעי לרוב אין עמוד שער, וכל המידע הרלוונטי מופיע בראש העמוד הראשון של המאמר.
הערות שוליים

↑  למשל: בר רפאלי נבחרה לשער ספורטס אילוסטרייטד, באתר ynet, 10 בפברואר 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538811405171  BNE: XX692096  BnF: cb11933007m (data)  GND: 4185576-0  LCCN: sh85135655  NARA: 10658413  NKC: ph127611 
עמוד השער של הגיליון הראשון של מגזין "Nature" מיום 4 בנובמבר 1869
עונת 2019/2020 בליגת העל בכדורגל נשים

| --- | --- |

 תקופת התחרות:  21 בנובמבר 2019 – 20 בפברואר 2020 (92 ימים)
 מספר משתתפות:  8
 הזוכה:  מ.כ. רמת השרון
 מספר משחקים:  56
 מספר שערים:  229 (4.09 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ג'מייקה שאקירה דאנקן (אס"א תל אביב) - 12 שערים
 → 2018/20192020/2021 ←
עונת 2019/2020 בליגת העל בכדורגל נשים הייתה העונה ה-22 של ליגות כדורגל הנשים בישראל תחת אחריות הההתאחדות לכדורגל בישראל. העונה נפתחה ב-21 בנובמבר 2019 והופסקה ב-13 במרץ 2020 בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל. מ.כ. רמת השרון הוכרזה כאלופה ואף קבוצה לא ירדה ליגה.
משתתפות ופורמט הליגה

הקבוצה שסיימה ראשונה בליגה הלאומית בעונת 2018/2019 והצטרפה לליגת העל לקראת עונה זו הייתה מכבי בנות עמק חפר.
הליגה הסדירה תכלול 8 קבוצות שישחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 7 משחקים כל אחד - 14 מחזורים בסך הכל. לאחר מכן תפוצל הליגה לפלייאוף עליון ופלייאוף תחתון (בכל פלייאוף 4 קבוצות שישחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 3 משחקים כל אחד) שיכללו תוספת של 6 מחזורים לעונה הסדירה ובסה"כ 20 מחזורים. על ניצחון במשחק מוענקות שלוש נקודות, ונקודה בודדת מוענקת על תיקו.
מהלך העונה

עקב מחלוקת בין משרד הספורט לבין התאחדות לכדורגל ולקבוצות ליגת העל לנשים, לא הועברו תקציבים לקבוצות והיה ספק אם העונה תיפתח כלל. הקבוצות איימו בהשבתת הליגה ופנו לבג"ץ בטענה להפליה מגדרית. לאחר הדיון בבג"ץ ועוד לפני שנקבע פסק הדין בנושא הסכים משרד הספורט להעביר את התקציבים שהתחייב אליהם ובעקבות כך הקבוצות הסכימו לפתוח את הליגה. כיוון שהחלטה זו התקבלה במועד מאוחר מאוד, הקבוצות לא הספיקו להיערך בזמן ופתיחת העונה נדחתה לסוף נובמבר.
במהלך העונה הסדירה הפתיעה העולה החדשה, מכבי בנות עמק חפר, כשהצליחה לסיים במקום הרביעי ולהעפיל לפלייאוף העליון. עם סיום העונה הסדירה וכשבוע לפני תחילת הפלייאוף, הוחלט על הפסקת הליגה עד להודעה חדשה בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל.
ב-14 באפריל הודיעה ההתאחדות לכדורגל על הפסקת הליגה ומ.כ. רמת השרון הוכרזה כאלופה בפעם השנייה בתולדותיה וייצגה את המדינה במוקדמות ליגת האלופות.
קבוצות

הליגה כללה 8 קבוצות, 7 ששיחקו בליגה בעונת 2018/2019, אליהן הצטרפה מכבי בנות עמק חפר שהעפילה מהליגה הלאומית.
| קבוצה | ישוב | מגרש | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| אס"א תל אביב | תל אביב | אוניברסיטת תל אביב |  |
| מ.ס. קריית גת | קריית גת | מגרש סינתטי קריית גת |  |
| מכבי כישרונות חדרה | חדרה | מגרש רמדה חדרה |  |
| מ.כ. רמת השרון | רמת השרון | אצטדיון גרונדמן, רמת השרון |  |
| מכבי חולון | חולון | מגרש חולון חדש |  |
| בנות נתניה | נתניה | מגרש נתניה שפירא |  |
| הפועל רעננה | רעננה | מגרש רעננה פארק צפוני סינתטי |  |
| מכבי בנות עמק חפר | עמק חפר | מגרש בת חפר |  |
טבלת הליגה בסיום העונה הסדירה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מ.כ. רמת השרון | 14 | 11 | 2 | 1 | 41 | 8 | 33+ | 35 | פלייאוף עליון |
| 2 | מ.ס. קריית גת | 14 | 10 | 0 | 4 | 34 | 19 | 15+ | 30 | פלייאוף עליון |
| 3 | אס"א תל אביב | 14 | 9 | 2 | 3 | 38 | 12 | 26+ | 29 | פלייאוף עליון |
| 4 | מכבי בנות עמק חפר | 14 | 8 | 0 | 6 | 29 | 21 | 8+ | 24 | פלייאוף עליון |
| 5 | מכבי כישרונות חדרה | 14 | 8 | 0 | 6 | 33 | 30 | 3+ | 24 | פלייאוף תחתון |
| 6 | מכבי חולון | 14 | 3 | 2 | 9 | 20 | 31 | 11− | 11 | פלייאוף תחתון |
| 7 | בנות נתניה | 14 | 3 | 0 | 11 | 24 | 45 | 21− | 9 | פלייאוף תחתון |
| 8 | הפועל רעננה | 14 | 1 | 0 | 13 | 10 | 63 | 53− | 3 | פלייאוף תחתון |
ראו גם

גביע המדינה בכדורגל נשים 2019/2020
הערות שוליים

↑  העונה הייתה צפויה להסתיים במאי, אך הסתיימה בפועל אחרי המחזור ה-14 עקב הפסקתה של הליגה בגלל מגפת הקורונה
↑  עקב מגפת הקורונה העונה הופסקה, וב-13 באפריל 2020 הכריזה ההתאחדות רשמית על זכייתה של מ.כ. רמת השרון בתואר לאחר שהובילה את הליגה, והשתתפותה בליגת האלופות בעונה לאחר מכן
↑  גידי ליפקין, ‏תמה העונה בליגות החובבים ובליגות הנשים והנוער, באתר ONE‏, 13 באפריל 2020
↑  גיל לוין, ‏קבוצות הנשים שוקלות להשבית את הליגה, באתר ערוץ הספורט, 16 ביולי 2019
↑  ליאור ברטל, ‏המדינה לבג"ץ: נגדיל את תקציבי כדורגל הנשים, על-חשבון ענפי ספורט אחרים, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 8 באוקטובר 2019
↑  גידי ליפקין, ‏בדיחה: ליגת הנשים תפתח באיחור של חודש, באתר ONE‏, 17 באוקטובר 2019
↑  נדב צנציפר ומשה שיינמן, הופסקו כל משחקי ליגות הכדורגל, באתר ynet, 13 במרץ 2020
↑  ליאור ברטל, ‏ליגת העל לנשים בכדורגל הופסקה בשל הקורונה, רמת השרון הוכרזה כאלופה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 13 באפריל 2020
| עונות בליגה העליונה בכדורגל נשים |
| --- | --- | --- |
| ליגת נשים | 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 |  |
| ליגת נשים ראשונה | 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 |  |
| ליגת העל לנשים | 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 |  |
עונת 2019/2020 בליגה הארצית בכדורגל נשים

| --- | --- |
ליגה ארצית בכדורגל נשים
 תקופת התחרות:  1 בדצמבר 2019 – 12 במרץ 2020 (103 ימים)
 מספר משתתפות:  10
 2020/2021 ←
עונת 2019/2020 בליגה ארצית בכדורגל נשים הייתה העונה ה-6 לקיומה של הליגה השלישית אך למעשה העונה הראשונה שבה נערכה כליגת כדורגל מן המניין בכדורגל נשים בישראל, תחת אחריות ההתאחדות לכדורגל בישראל. העונה הסדירה נפתחה ב-1 בדצמבר 2019 והופסקה ב-13 במרץ 2020 בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל. בעונה זו השתתפו 10 קבוצות, והפעם הראשונה שבה הוחלט, כי שתי הקבוצות שיסיימו ראשונות יעלו לליגת הלאומית.
לקראת פתיחת העונה

לעונה זו נרשמו 9 קבוצות.
קבוצת בנות עירוני מודיעין, ששיחקה בליגה הארצית בעונה הקודמת, דרשה להצטרף לליגה הלאומית אך בקשתה נדחתה על ידי ההתאחדות לכדורגל. הקבוצה פנתה לבית המשפט וזה הורה להתאחדות לצרפה לליגה הלאומית. ההתאחדות ערערה על פסיקה זו לבית המשפט וערעורה התקבל. התנהלות משפטית זו גרמה לדחייה נוספת בפתיחת הליגה שהתעכבה גם כך בגלל המאבק שהתנהל בשנה זו על ידי קבוצות כדורגל הנשים כנגד אפלייתן והיעדר תקציבים שהובטחו להן.
פורמט הליגה

כיוון שבליגה היו בסופו של דבר 10 קבוצות, התכנית הייתה לקיים שני סיבובים בני 9 מחזורים כל אחד - 18 מחזורים בסך הכל. שתי הקבוצות שיסיימו ראשונות בליגה בתום העונה יעפילו לליגה הלאומית.
סיום העונה

מעט לפני סיום העונה הסדירה הוחלט על הפסקת הליגה עד להודעה חדשה בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל. ב-14 באפריל הודיעה ההתאחדות לכדורגל על ההחלטה לסיים את העונה בכל ליגות הגברים והנשים החובבניות ובכללן הליגה הארצית לנשים. בהמשך נקבע כי שתי הקבוצות שהיו במקומות הראשונים בעת הפסקתה יעלו לליגה הלאומית.
למרות זאת, עקב התפרקותה של בית"ר בנות עירוני מעלה אדומים מהליגה הלאומית, הוחלט ש-3 קבוצות יעלו מהליגה הארצית.
אס"א תל אביב ב' שסיימה ראשונה לא יכלה לפי תקנון ההתאחדות לעלות ליגה ולכן שלוש הקבוצות שסיימו במקומות 2-4 ועלו לליגה הלאומית היו בנות עירוני מודיעין, בנות יהודה תל אביב ובית"ר ירושלים.
טבלת הליגה הסדירה בעת הפסקת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | אס"א תל אביב ב' | 12 | 11 | 0 | 1 | 66 | 8 | 58 | 33 |  |
| 2 | בנות עירוני מודיעין | 12 | 10 | 1 | 1 | 63 | 11 | 52 | 31 | העפילו לליגה הלאומית |
| 3 | בני יהודה תל אביב | 12 | 9 | 0 | 3 | 50 | 16 | 34 | 27 | העפילו לליגה הלאומית |
| 4 | בית"ר ירושלים | 12 | 9 | 0 | 3 | 40 | 15 | 25 | 27 | העפילו לליגה הלאומית |
| 5 | הפועל תל אביב | 12 | 6 | 1 | 5 | 37 | 20 | 17 | 19 |  |
| 6 | הפועל קריית ים | 12 | 6 | 0 | 6 | 35 | 28 | 7 | 18 |  |
| 7 | הפועל רמת גן | 12 | 4 | 0 | 8 | 15 | 20 | 5- | 12 |  |
| 8 | מכבי יבנה | 12 | 3 | 0 | 9 | 10 | 43 | 33- | 9 |  |
| 9 | מכבי עירוני אשדוד | 12 | 1 | 0 | 11 | 13 | 91 | 78- | 3 |  |
| 10 | הפועל רעננה 2 | 12 | 0 | 0 | 12 | 5 | 82 | 77- | 0 |  |
ראו גם

גביע המדינה בכדורגל נשים 2019/2020
הערות שוליים

↑  שעתיים לפני פתיחת העונה בליגה הארצית, הקבוצות קיבלו הודעה על דחיית פתיחת הליגה בעקבות החלטת בית משפט המחוזי. ההתאחדות: ״מדובר בהחלטה שגויה ומסוכנת״
↑  ליאור ברטל, ‏באיחור ובמחלוקת: ליגת העל בכדורגל נשים תיפתח היום, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 21 בנובמבר 2019
↑  משרד התרבות והספורט יידרש להציג פתרון ארוך טווח לתקצוב כדורגל הנשים, באתר וואלה, 19 בנובמבר 2019
↑  נדב צנציפר ומשה שיינמן, הופסקו כל משחקי ליגות הכדורגל, באתר ynet, 13 במרץ 2020
↑  ליאור ברטל, ‏ליגת העל לנשים בכדורגל הופסקה בשל הקורונה, רמת השרון הוכרזה כאלופה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 13 באפריל 2020
סקיילאב 3

סקיילאב 3 (באנגלית Skylab 3) הייתה המשימה המאוישת השנייה של סקיילאב (תחנת החלל האמריקאית הראשונה). המשימה שוגרה בעזרת סטורן IB ב-28 ביולי 1973, צוות בתא הפיקוד והשירות של החללית אפולו כלל שלושה אנשים.
צוות של סקיילאב 3 קבעה שיא של 60 ימים עבור שהיית אנשים בחלל.
צוות

מפקד: אלן בין
טייס-מדען: אוון גאריוט
טייס: ג'ק לוסמה
צוות > צוות גיבוי

מפקד: ואנס בראנד
טייס-מדען: ויליאם לנויר
טייס: דון לינד
תיאור המשימה

צוות סקיילאב 3 שוגר לחלל ב-28 ביולי 1973 ובאותו יום החללית התחברה לתחנת החלל סקיילאב. במהלך התקרבות לתחנת החלל התברר שקיימת דליפה של חומר מחללית אפולו CMR. כאשר לאחר מספר ימים התברר שהדליפה חודשה הוחלט להכין חללית "אפולו" נוספת לטיסת חילוץ. בסופו של דבר הדברים הסתדרו ולא היה צורך בטיסת חילוץ.
לאחר מספר ימים בתחנת החלל ב-6 באוגוסט אסטרונאוטים ערכו פעילות חוץ רכבית במהלכה גאריוט ולוסמה התקינו מסכים להגנת גוף תחנת החלל ממטאוריטים.הפעילות נמשכה כ-6,5 שעות. במהלך השהייה בוצעו פעילויות חוץ רכביות נוספות ב-24 באוגוסט (השתתפו גאריוט ולוסמה) וכ-2 בספטמבר (השתתפות גאריוט ובין). במהלך פעילויות אלו בוצעו עבודות תחזוקה נדרשות.
במהלך הטיסה בוצעו מספר ניסויים מתוכננים בתחום הרפואה וביולוגיה. הצוות ביצע ניסוי עם מכשיר מדידה של קרני רנטגן שתוכנן באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון.
במשך מספר ימים נערכו ניסויים עם עכבישים. התברר שהם מסוגלים לייצר קורי עכביש גם בחלל.
אחרי 60 יממות בחלל חללית פיקוד התנתקה מתחנת החלל וצוות חזר לכדור הארץ תוך השגת שיא שהייה בחלל לאותם הימים.
מודול נחיתה הועבר להצגה בסמית'סוניאן. החל משנת 2010 הוא מוצב במוזיאון החלל בקליבלנד.
עזה הביזנטית

תקופת השלטון הביזנטי בעזה החל מפיצול הקיסרות הרומית בסוף המאה הרביעית ועד הכיבוש הערבי של העיר בשנת 635.
בתקופה זו הפכה עזה מעיר פגנית לעיר נוצרית (בדומה לכל האימפריה הביזנטית), על אף התנגדות עיקשת מצד תושביה, והייתה מרכז בולט של תרבות, השכלה ומסחר.
אוכלוסיית העיר

בתקופה הביזנטית היו שלושת המרכיבים העיקריים באוכלוסיית ארץ ישראל היהודים, השומרונים והנוצרים, כאשר ביישובים העירוניים היו לרוב תערובת משתיים או כל שלוש הדתות. פרט לאזרחי העיר עזה, שהו בערים גם זרים רבים וחלקם אף ישבו בה בדרך קבע, כגון אנשי חוץ, בעלי מקצועות חופשיים, אנשים המבקשים להיות קרובים למוקדי הכוח השלטוניים, סוחרים וכדומה. אומנם זרים אלה נתנו לעיר גוון קוסמופוליטי עשיר אך רבים מהם נמנו עם המעמדות הנמוכים והיו למעשה עובדי יום. המעמדות הגבוהים של העיר כללו את בני המשפחות החשובות בקיסרות אשר נשלחו אליה או אשר בה הם בחרו את מקום מושבם. לרוב, התגוררו עשירי העיר בתוך תחומיה ולעיתים רחוקות גם החזיקו וילה באזורים הכפריים הסמוכים אליה.
אוכלוסיית העיר > תהליך ניצור העיר

התפשטות הדת הנוצרית הייתה איטית בארץ ישראל ומשוער שרק בשלהי המאה החמישית, או בראשית המאה השישית, היו הנוצרים ליסוד האוכלוסייה הגדול ביותר בארץ וגם זה רק בממוצע הארצי, שכן לא היה כך המצב בגליל או בהרי השומרון (בגליל היה רוב יהודי ובהרי שומרון רוב שומרוני). האוכלוסייה הפגאנית, אשר בה בעיקר התפשטה הנצרות וצברה את מספריה, לא תמיד קיבלה את הנצרות בקלות והעיר עזה בלטה כמעוז עיקש בהתנגדותו לאימוץ הדת, כאשר רק בכוח השלטון זכתה בה לניצחון. עזה הייתה המעוז הפגאני האחרון בארץ ישראל.
עזה והנמל שלה הפכו למוקד עיקרי לסכסוך בין הפגאניות לבין הנצרות העולה כאשר העיר עזה עצמה הפכה למעוז הלני ששמר בקנאות על האופי הפגאני של העיר מפני חדירה של רעיונות נוצריים.
החל מראשית המאה הרביעית הגיעה התנועה הנזירית המזרחית לסביבת העיר, כאשר הוקם על ידי הילריון מנזר בקרבת נמל עזה. היה זה המנזר הראשון שהוקם בארץ ישראל, ועד לתחילת המאה החמישית צברו הנוצרים מספיק כוח בעיר כך שהמקדשים הפאגאנים הוחרבו ובמקומם, בסיוע קיסרי, נבנו כנסיות מפוארות.
עצם הריסת המקדשים הפגנים בעיר לא בהכרח מעידה על תחילת המאה החמישית כמאה בה העיר הפכה לנוצרית כולה וקשה להניח שבעיר שבה התרחש מאבק כה עז על שימור הפגאניות, נעלמה כהרף עין גם התרבות ההלניסטית שהייתה מושרשת בה. תהליך היכחדות הפגאניות היה תהליך מתמשך ולא שורה של אירועים שונים שהתרחשו בפרק זמן קצר. כעדות לכך ניתן לראות את הפריחה התרבותית/השכלתית של עזה בדורות שלאחר הריסת המקדשים כסממן לתרבות הלניסטית משגשגת. גם במאה השישית, גם אם הייתה עזה לעיר נוצרית ברובה, הרי שברחובותיה, במוסדות החינוך ובמתקני השעשועים שלה עדיין ניכרו מסורות פגאניות רבות.