stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מדיניות החוץ של ממשל ג'ו ביידן

| ג'ו ביידן, נשיא ארצות הברית ה-46 (20 בינואר 2021 עד 20 בינואר 2025)> מדיניות הממשל |
| --- | --- |
מדיניות החוץ: מדיניות הפנים
חברי הממשל בתחום מדיניות החוץ
 סגן הנשיא: קמלה האריס (2021-2025)
 מזכיר המדינה: אנתוני בלינקן (2021-2025)
 מזכיר ההגנה: לויד אוסטין (2021-2025)
 ראש סגל הבית הלבן: רון א. קליין (2021-2023) ג'ף זיינטס (2023-2025)
 היועץ לביטחון לאומי: ג'ייק סאליבן (2021-2025)
הקבינט של ג'ו ביידן 
מדיניות החוץ של ממשל ג'ו ביידן (2021–2025) התאפיינה בשילוב של דיפלומטיה פעילה, חיזוק בריתות מסורתיות, והתמודדות עם אתגרים גלובליים באמצעות שיתוף פעולה בינלאומי. מדיניות החוץ של ממשל ג'ו ביידן התעצבה לאור אתגרים גלובליים משמעותיים, בהם מגפת הקורונה, שינויי האקלים, עליית סין כמעצמה עולמית, והמתחים עם רוסיה. הקווים המרכזיים שהתוו את מדיניות החוץ של הנשיא ביידן כללו שיקום הבריתות הבינלאומיות, חיזוק הדיפלומטיה הרב-צדדית, והתמודדות עם איומים גלובליים באמצעות שיתוף פעולה בינלאומי. מדיניות החוץ של ארצות הברית בתקופת ביידן נחשבת למייצגת מובהקת של הגישה הרב-צדדית, עם דגש על דיפלומטיה ושיתוף פעולה בינלאומי. סגנית הנשיא קמלה האריס ומזכיר המדינה בלינקן נחשבו לבעלי השפעה משמעותית על הנשיא, במיוחד בנושאי מדיניות חוץ.
האינדו פאסיפיק

מדיניות החוץ של ממשל ג'ו ביידן (2021–2025) כלפי מדינות אוקיאניה התמקדה בחיזוק הבריתות הביטחוניות, שיתוף פעולה כלכלי, והתמודדות עם אתגרים גלובליים כמו שינויי אקלים. להלן סקירה של יחסי ארצות הברית עם מדינות מרכזיות באזור:
ניו זילנד
היחסים עם ניו זילנד התאפיינו בשיתוף פעולה בתחומי הסחר, הביטחון והסביבה. הממשל האמריקני והניו זילנדי הדגישו את החשיבות של שמירה על סדר בינלאומי מבוסס כללים באזור האינדו-פסיפי, ושיתפו פעולה במסגרת פורומים אזוריים כמו הפורום האוקיאני. בנוסף, שתי המדינות שיתפו פעולה במאבק בשינויי האקלים, עם דגש על קידום אנרגיה מתחדשת והגנה על הסביבה הימית. המאמצים כללו חילופי ידע וטכנולוגיה, ותמיכה בפרויקטים לפיתוח בר-קיימא. במאי 2021, ממשל ביידן הודיע על הצטרפותו ליוזמת "קריאת קרייסטצ'רץ'" (Christchurch Call), שהושקה על ידי ניו זילנד וצרפת במטרה להיאבק בקיצוניות אלימה ותכנים טרוריסטיים ברשת. היוזמה הוקמה בעקבות פיגועי הירי במסגדים בקרייסטצ'רץ' בשנת 2019, שבהם נהרגו 51 בני אדם, והמחבל שידר את המתקפה בשידור חי ברשתות החברתיות.
אוסטרליה
היחסים בין ארצות הברית לאוסטרליה התחזקו במהלך כהונת ביידן, במיוחד בתחום הביטחוני. ב-2021, הוקמה ברית AUKUS, ברית הגנה בין ארצות הברית, אוסטרליה ובריטניה, שמטרתה לחזק את שיתוף הפעולה הצבאי והטכנולוגי בין המדינות. אחד ההיבטים המרכזיים של הברית היה הסיוע לאוסטרליה ברכישת צוללות גרעיניות, מהלך שנועד לשפר את יכולות ההרתעה הימית שלה.
בנוסף, שתי המדינות שיתפו פעולה בתחום שינויי האקלים, עם דגש על קידום אנרגיה מתחדשת והפחתת פליטות גזי חממה. המאמצים כללו שיתופי פעולה במחקר ופיתוח, חילופי ידע, ותמיכה בפרויקטים משותפים בתחום האנרגיה הנקייה.
מדינות האיים באוקיאניה
ממשל ביידן שם דגש על חיזוק הקשרים עם מדינות האיים באוקיאניה, שהן בעלות חשיבות אסטרטגית בשל מיקומן הגאוגרפי. המאמצים כללו סיוע כלכלי, תמיכה בפיתוח תשתיות, ושיתופי פעולה בתחומי הבריאות והחינוך, במטרה לחזק את היציבות והפיתוח באזור.
אחת היוזמות המרכזיות של ממשל ביידן במעורבותו באזור האוקיינוס השקט הייתה הקמת פסגת ארצות הברית-איי האוקיינוס השקט. פסגה זו התקיימה פעמיים, בשנים 2022 ו-2023, וזכתה לתגובות מעורבות. מצד אחד, הוכרה הפסגה כשאפתנית יותר מכל ניסיון קודם של נשיא אמריקני למעורבות דיפלומטית באזור. עם זאת, היעדר הזמנת איי קוק וניאווה, וכן אי השתתפות מנהיגי נאורו, קיריבטי וונואטו, נתפסו כפוגעים בעקרון ה"אופן הפסיפי" של האזור. במסגרת הפורום של 2022 נחתם הסכם השותפות בין ארצות הברית לאיי האוקיינוס השקט, שבו התחייבה ארצות הברית לחזק את האזוריות באוקיינוס השקט, להתמודד עם שינויי האקלים, לתמוך בפיתוח כלכלי ובהתאוששות ממגפת הקורונה, ולטפל במורשת הסכסוכים ולקדם את מניעת הפצת הנשק הגרעיני.
הביטחון באזור האוקיינוס השקט היה גם הוא נושא מרכזי בממשל ביידן. בשנת 2023 נחתם הסכם ביטחוני דו-צדדי עם פפואה גינאה החדשה, וכן מספר הסכמי "Ship Rider" דו-צדדיים, המאפשרים לקציני אכיפת החוק הימיים של מדינות האוקיינוס השקט לשהות על כלי שיט אמריקניים במסגרת מבצעי אבטחה ימיים משותפים.
ממשל ביידן הכיר בספטמבר 2024 בעצמאותה של איי קוק כמדינה ריבונית
צפון ומרכז אמריקה

מדיניות החוץ של ממשל ג'ו ביידן (2021–2025) כלפי צפון ומרכז אמריקה התמקדה בחיזוק היחסים עם מדינות האזור, במיוחד עם קנדה ומקסיקו, ובהתמודדות עם אתגרים משותפים כמו הגירה, סחר ושינויי אקלים.
צפון ומרכז אמריקה > מרכז אמריקה

ממשל ביידן הציב מטרה להתמודד עם הגורמים המרכזיים להגירה הבלתי חוקית ממרכז אמריקה, בדגש על המדינות גואטמלה, הונדורס ואל סלוודור. במסגרת מדיניות זו, הממשל התחייב לספק סיוע כלכלי ולתמוך בפרויקטים לפיתוח כלכלי, לחיזוק שלטון החוק ולמאבק בשחיתות במדינות אלו, מתוך מטרה לשפר את התנאים המקומיים ולהקטין את הלחץ ההגירתי. כמו כן, משבר ההגירה הבלתי חוקי נתפס כאחד האירועים המשמעותיים בכהונתו של ביידן כנשיא. עד אשר ממשלו הטיל הגבלות, נכנסו מדי חודש עשרות אלפי מהגרים לתוך ארה״ב דרך הגבול הדרומי עם מקסיקו. מהגרים רבים שנכנסו למדינה הגיעו למדינות כמו ניו יורק וקיבלו שם סובסידיות שונות, מה שגרר ביקורת רבה מצד הרפובליקנים והפך לאחד הנושאים הכי בוערים בבחירות לנשיאות 2024.
צפון ומרכז אמריקה > קנדה

שיחת הטלפון הראשונה של הנשיא ג'ו ביידן עם מנהיג זר הייתה עם ראש ממשלת קנדה, ג'סטין טרודו, ב-22 בינואר 2021. השיחה התקיימה בעקבות הכרזתו של ביידן על ביטול צינור הנפט "קיסטון". ביידן הסביר כי ההחלטה נובעת מהבטחת קמפיין הבחירות שלו ומהשבת ההחלטה שהתקבלה בממשל אובמה, תוך שהוא מכיר בכך שהמהלך יגרום לקשיים עבור קנדה. במהלך השיחה נדונו נושאים כמו מגפת הקורונה והשיקום הכלכלי בעקבותיה, שינויי האקלים ונושאי סביבה, נאט"ו, סוגיות של אוכלוסיות ילידיות ויחסים בינלאומיים נוספים.
בהצהרתה הראשונה של דוברת הבית הלבן, ג'ן פסאקי, היא ציינה כי הממשל מתמקד ביחסים עם ידידות ובעלות ברית של ארצות הברית, ואמרה: "אני מצפה ששיחותיו הראשונות של הנשיא יהיו עם שותפים ובעלות ברית. הוא סבור כי חשוב לבנות מחדש את מערכות היחסים הללו."
ב-23 בפברואר 2021, קיים ביידן את פגישתו הדו-צדדית הראשונה עם ראש הממשלה טרודו, שנערכה באופן וירטואלי. במהלך הפגישה נדונו נושאים כמו מגפת הקורונה, שינויי האקלים, מעצרם של "שני מייקל" בסין, עתיד פיקוד ההגנה האווירית של צפון אמריקה (NORAD), גזענות מערכתית ושוויון מגדרי.
ביידן הודה כי ההסכם USMCA, שנוהל על ידי ממשל טראמפ, היה "טוב יותר מ-NAFTA". בנובמבר 2021, אירח ביידן את פגישת "שלושת החברים" הראשונה מאז 2016, שהתקיימה עם מנהיגי קנדה ומקסיקו. במהלך הפגישה האשים ראש ממשלת קנדה, ג'סטין טרודו, את הצעת המס של ביידן למתן קרדיט מס לרכבים חשמליים המיוצרים על ידי איגודים מקצועיים, בכך שהיא מפרה את כללי ה-USMCA. מתחים כלכליים נוצרו בעקבות מדיניות הגנתית ותמריצי סחר לתעשייה האמריקאית, כחלק מקמפיין "קנה אמריקאי" של ביידן.
צפון ומרכז אמריקה > מקסיקו

ביידן פעל לחיזוק היחסים עם מקסיקו, במיוחד בנושאי הגירה, סחר ומאבק בפשיעה. ב-22 בינואר 2021, קיים הנשיא ג'ו ביידן שיחת טלפון עם נשיא מקסיקו, אנדרס מנואל לופס אוברדור. בשיחה נדונו נושאים כמו אזוריות והגירה אזורית, הפחתת ההגירה דרך הגבול בין מקסיקו לארצות הברית על ידי טיפול בשורשי הבעיה, הגדלת יכולות השיקום, מתן חלופות חוקיות לנתיבי הגירה, שיפור הטיפול במהגרים בגבול, בוררות הולמת לבקשות מקלט, ביטול מדיניות ההגירה של ממשל טראמפ, ומגפת הקורונה. אוברדור תיאר את השיחה כ"נעימה ומכבדת" והביע תקווה לשיפור היחסים בין מקסיקו לארצות הברית בעתיד.
ביידן קיים את הפגישה הדו-צדדית הראשונה שלו עם הנשיא אוברדור ב-1 במרץ 2021, שנערכה באופן וירטואלי.
בינואר 2023, נסע הנשיא ג'ו ביידן למקסיקו כדי להשתתף בפסגת מנהיגי צפון אמריקה במקסיקו סיטי.
ב-17 בינואר 2024, העבירה בית הנבחרים האמריקני החלטה לא מחייבת בהובלת הרפובליקנים, שגינתה את הטיפול של ממשל ביידן-הריס בגבול בין מקסיקו לארצות הברית. ההחלטה עברה בהצבעה של 225–187, עם תמיכה של 211 רפובליקנים ו-14 דמוקרטים.14 Dems vote with GOP as House condemns Biden handling of southern border, POLITICO, ‏2024-01-17 (באנגלית)
ב-13 בפברואר 2024, הודח מזכיר ביטחון המולדת, אלחנדרו מיורקאס, על ידי בית הנבחרים של ארצות הברית בהצבעה של 214–213 על קו מפלגתי, בעקבות הטיפול שלו בגבול מקסיקו–ארצות הברית.
ב-25 ביולי 2024, הצביע בית הנבחרים של ארצות הברית ברוב של 220–196 על החלטה נוספת בהובלת הרפובליקנים, המגנה את הטיפול של ממשל ביידן-האריס בגבול מקסיקו–ארצות הברית. שישה דמוקרטים הצטרפו לכל הרפובליקנים בבית הנבחרים בתמיכה בהחלטה זו.
אמריקה הדרומית

מדיניות החוץ של ממשל ג'ו ביידן (2021–2025) כלפי מדינות אמריקה הדרומית התאפיינה בגישה רב-צדדית, עם דגש על חיזוק הדמוקרטיה, קידום זכויות האדם, שיתוף פעולה כלכלי, והתמודדות עם אתגרים משותפים כמו שינויי אקלים, הגירה ופשיעה מאורגנת:
אמריקה הדרומית > ברזיל

היחסים בין ארצות הברית לברזיל בתקופת ממשל ביידן ידעו שינויים מגוונים. בתקופת כהונתו של נשיא ברזיל, ז'איר בולסונארו, נרשמו חילוקי דעות עם ממשל ביידן בנושאים כגון שינויי אקלים והגנה על יערות האמזונס. ממשל ארצות הברית הביע דאגה מהעלייה בכריתת יערות האמזונס, והופעל לחץ על ממשלת ברזיל לנקוט צעדים להגנה על היער ולמאבק בשינויי האקלים. בנוסף, התקיימו מתחים בנושאים הקשורים לזכויות אדם ודמוקרטיה.
בפברואר 2023, נערכה פגישה בבית הלבן בין נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן לבין נשיא ברזיל לואיז אינסיו לולה דה סילבה. השניים דנו בקידום זכויות עובדים ובמאבק בשינויי האקלים, תוך הדגשת מחויבות לערכים דמוקרטיים. הדיונים הציבוריים התמקדו בנושאי שיתוף פעולה, בעוד שנושאים אחרים, כמו עמדות בנוגע לאוקראינה וסין, לא נדונו באופן פומבי.
בנובמבר 2024, במהלך פסגת ה-G20 שהתקיימה בריו דה ז'ניירו, התקיימה פגישה נוספת בין ביידן ולולה. הפגישה עסקה בשיתוף פעולה סביבתי ובשיקום יערות האמזונס. לולה הציג תוכניות לפעולות לשיקום היער ולמניעת כריתה בלתי חוקית, וביידן הביע תמיכה ביוזמות אלה, כולל הבטחת אפשרות לסיוע כספי וטכני מצד ארצות הברית. הפגישה סימנה את המשך שיתוף הפעולה בין המדינות בנושאי סביבה, זכויות עובדים וערכים דמוקרטיים.
אמריקה הדרומית > ארגנטינה

היחסים עם ארגנטינה בתקופת ממשל ביידן התאפיינו בשיתוף פעולה בתחומים כלכליים וסביבתיים. הממשל האמריקני הביע תמיכה במאמצי ארגנטינה להתמודד עם המשבר הכלכלי שלה, כולל תמיכה במגעים עם קרן המטבע הבינלאומית. בנוסף, שתי המדינות שיתפו פעולה בתחום שינויי האקלים, עם דגש על קידום אנרגיה מתחדשת והגנה על הסביבה. בנושאי זכויות אדם ודמוקרטיה, הממשל הביע הערכה למאמצי ארגנטינה לקדם שקיפות ומאבק בשחיתות. התקיימו חילופי משלחות ודיאלוגים בנושאים כמו שוויון מגדרי, וזכויות ילידים. עם בחירתו של מיליי, ממשל ביידן תמך במיליי, במיוחד בנושאים כלכליים ובמאבק באינפלציה על ידי אימוץ מדיניות כלכלית שוק חופשי, הכוללת רפורמות מבניות, הפחתת הוצאות ממשלתיות ופתיחת הכלכלה להשקעות זרות. בתקופת הממשל היחסים בין ארגנטינה לארצות הברית התחזקו, עם דגש על שיתוף פעולה בתחומי הסחר, האנרגיה והביטחון.
באוקטובר 2024, ארגנטינה הכריזה על הקמת מרכז מודיעין אזורי למאבק בסחר בסמים סינתטיים, ביוזמה הנתמכת על ידי ממשל ביידן. וזמה זו מדגישה את המחויבות המשותפת של ארגנטינה וארצות הברית להתמודד עם האתגרים הגלובליים הנובעים מהפצת סמים סינתטיים.
אירופה > הממלכה המאוחדת

במהלך כהונתו של הנשיא ג'ו ביידן, היחסים בין ארצות הברית לבריטניה התאפיינו בשיתוף פעולה הדוק, אך גם באתגרים מסוימים.
ב-23 בינואר 2021, קיים הנשיא ג'ו ביידן שיחת טלפון עם ראש ממשלת בריטניה, בוריס ג'ונסון. לאחר שבריטניה לקחה שליטה מלאה על מדיניות הסחר שלה בעקבות השלמת הברקזיט ופרישתה מהאזור הכלכלי האירופי, דחק ג'ונסון בביידן לקדם הסכם סחר חדש, שישלב תגובה עולמית למגפת הקורונה. עם זאת, ממשל ביידן אותת כי אינו צפוי לקדם הסכם סחר חופשי בין ארצות הברית לבריטניה בשלב מוקדם של כהונתו. ביידן הביע רצון להשקיע קודם כל בעובדים האמריקאים ובתשתיות במדינה לפני כניסה להסכמי סחר חדשים.
הנשיא ביידן הדגיש באופן קבוע את מחויבותו לשמירה על השלום בצפון אירלנד, תוך התנגדות לאפשרות של גבול פיזי כתוצאה מהברקזיט. במרץ 2021, כשנשאל על ידי The Irish Times בנוגע להערותיו של שר החוץ האירי סיימון קובני, שטען כי "בריטניה אינה אמינה" בכל הקשור לפרוטוקול צפון אירלנד, אמרה דוברת הבית הלבן, ג'ן פסאקי, כי "הנשיא ביידן הביע תמיכה בלתי מסויגת בהסכם יום שישי הטוב". פסאקי ציינה כי בשל מורשתו האירית-אמריקאית, "יש לביידן מקום מיוחד בלבו לאירים", מה שמחזק את מחויבותו לשלום בצפון אירלנד.
ב-10 ביוני 2021, פרסמו הנשיא ביידן וראש ממשלת בריטניה דאז, בוריס ג'ונסון, את מגילת האטלנטיק החדשה בקורנוול, אנגליה. המגילה תוארה כגרסה "מתחדשת" של מגילת האטלנטיק המקורית שנחתמה על ידי הנשיא פרנקלין רוזוולט וראש הממשלה וינסטון צ'רצ'יל שמונים שנה קודם לכן. בהצהרה שהוציאה הבית הלבן, צוין כי המגילה החדשה נועדה להתמודד עם "האתגרים החדשים של המאה ה-21" תוך שהיא "מבוססת על ההתחייבויות והשאיפות שהוצגו לפני שמונים שנה".
ב-11 באפריל 2023, ביקר ביידן בבלפסט, שם נשא נאום בפני סטודנטים בקמפוס החדש של אוניברסיטת אלסטר. במהלך ביקורו נפגש עם ראש הממשלה רישי סונאק כדי לדון בהמשך קיום הסכם יום שישי הטוב לציון 25 שנים להיווסדו, וכן לשיפור היחסים הכלכליים בין בריטניה לארצות הברית.
ב-13 ביוני 2021, ביקרו הנשיא ביידן ורעייתו בבריטניה לרגל פסגת ה-G7 ונפגשו עם המלכה אליזבת השנייה בטירת ווינדזור. הביקור כלל משמר כבוד ותה של אחר הצהריים עם המלכה. לאחר המפגש, אמר ביידן כי המלכה הייתה "נדיבה מאוד" וציין בפני עיתונאים כי "היא הזכירה לי את אמי". ביידן גם חשף כי במהלך השיחה ביניהם, שאלה המלכה על ולדימיר פוטין ועל שי ג'ינפינג.
ב-10 ביולי 2023, ביקר הנשיא ביידן שוב בבריטניה, ונפגש עם ראש הממשלה רישי סונאק ועם המלך צ'ארלס השלישי. השיחות התמקדו בשינויי האקלים ובחיזוק נאט"ו, בעוד שהתעוררה מחלוקת סביב החלטת ארצות הברית לספק לאוקראינה תחמושת מצרר, האסורה במדינות רבות בנאט"ו.
אירופה > אוקראינה

ממשל ביידן התחייב לתמוך בריבונותה של אוקראינה. הוא התנגד לפרויקט צינור הגז נורד סטרים 2, וכינה אותו "עסקה רעה לאירופה". הפרויקט ספג ביקורת בשל ההשפעה שהייתה עשויה להיות לו על בידודה של אוקראינה. בשנת 2021 פרסמו ממשלות אוקראינה ופולין הצהרה משותפת הקוראת לביידן לנקוט בפעולה נחושה יותר נגד נורד סטרים 2. במהלך משבר רוסיה-אוקראינה בשנים 2021–2022, ביידן הטיל סנקציות על נורד סטרים 2 כתגובה להצבת כוחות רוסיים בפברואר 2022.
במרץ 2021, הכריז ממשל ביידן על חבילת סיוע צבאי לאוקראינה בשווי 125 מיליון דולר, שכללה סירות סיור מדגם Mark VI, מערכות רדאר וציוד רפואי. ב-1 בספטמבר 2021 נפגשו הנשיא ביידן ונשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי בבית הלבן, ודנו בשיתוף פעולה אירו-אטלנטי. במהלך הפגישה הוכרזו מספר הסכמים, כולל תוספת של 60 מיליון דולר בסיוע אמריקני לאוקראינה, שהביאו את סך הסיוע השנתי ליותר מ-400 מיליון דולר. בהצהרה משותפת הודיעו שתי המדינות על שותפות אסטרטגית והתחייבות להמשיך להתנגד לנורד סטרים 2. כמו כן, שיתוף הפעולה כלל תחומים כמו סייבר, מודעות לוויינית ומחקר ופיתוח.
לקראת הפלישה הרוסית, ביידן עיכב שוב ושוב חבילות סיוע צבאי לאוקראינה, דבר שעורר תסכול בקונגרס ובקרב ממשלת אוקראינה. לדוגמה, חבילת סיוע בשווי 100 מיליון דולר עוכבה ביוני 2021 וחבילה נוספת בשווי 200 מיליון דולר עוכבה בדצמבר 2021. כמו כן, התבטאותו הפומבית של ביידן לפיה תגובת ארצות הברית תשתנה במקרה של "חדירה מינורית" מצד רוסיה פגעה בביטחון של אוקראינה בממשל האמריקני.
לאחר הפלישה הרוסית בפברואר 2022, ביידן הביע תמיכה בסיוע הומניטרי והגנתי לאוקראינה. במאי 2022 הוא חתם על חוק השאלת-החכירה למען הגנת הדמוקרטיה האוקראינית, וכן אישר חבילת סיוע של 40 מיליארד דולר. מהקיץ של 2022 סיפק ממשל ביידן מערכות HIMARS לאוקראינה, ובאוגוסט הודיע משרד החוץ על סיוע ביטחוני נוסף בשווי 550 מיליון דולר למערכות HIMARS.
ממשל ביידן נקט בגישה מגבילה לשימוש בנשק שסופק לאוקראינה, כדי למנוע הסלמה. לדוגמה, נבלמה אספקת טילים ארוכי טווח מסוג ATACMS במשך יותר משנה, והם סופקו רק בתנאי שלא ייעשה בהם שימוש נגד מטרות בתוך רוסיה. מגבלות אלה אפשרו לרוסיה ליצור אזורים בטוחים סמוך לגבול עם אוקראינה, מהם יכלה לשגר תקיפות נגד אוקראינה.
בנוסף, ממשל ביידן עיכב או חסם אספקת מערכות נשק מסוימות, כמו טילים מדגמי Stinger ו-Javelin, מטוסי קרב מסוג F-16, טנקים מדגם M1 Abrams ומערכות הגנה אווירית Patriot. אוקראינה מתחו ביקורת על עיכובים אלה, וטענו כי הם תרמו להפסדים בשדה הקרב.
בשנת 2022 ביקש ביידן משר החוץ בלינקן ומשר ההגנה אוסטין להימנע מהצהרות חד-משמעיות על כך שארצות הברית מעוניינת בניצחונה של אוקראינה. מספר אנליסטים מתחו ביקורת על הגבלת הסיוע ועל מטרות לא ברורות במלחמה, והעלו שאלות לגבי מחויבותו של ביידן לניצחון אוקראינה.
אירופה > אירלנד

ב-17 במרץ 2021, ביום סנט פטריק, המשיך הנשיא ג'ו ביידן במסורת ונפגש עם ראש ממשלת אירלנד (Taoiseach) מיהול מרטין. בשל מגפת הקורונה, המפגש התקיים באופן וירטואלי. במהלך השיחה דנו השניים במגפת הקורונה, נושאי ביטחון וצפון אירלנד, כאשר ביידן הדגיש את תמיכתו בהסכם יום שישי הטוב. בריאיון ל-MSNBC אמר מרטין: "בג'ו ביידן יש לנו אולי את הנשיא האירי-אמריקאי ביותר מאז ג'ון פ. קנדי, ובחירתו התקבלה בחיבה ובחום רב".
לאחר ביקור בבית הלבן ביום סנט פטריק 2023 על ידי ראש ממשלת אירלנד החדש, ליאו ורדקר, יצא ביידן לביקור באירלנד בין ה-12 ל-15 באפריל 2023. במהלך הביקור נפגש עם נשיא אירלנד, מייקל ד. היגינס, ועם ורדקר, ונשא נאום בפרלמנט האירי (Oireachtas). הנושאים המרכזיים שנידונו כללו את המשך קיום הסכם יום שישי הטוב, מסחר, מדיניות טכנולוגיה ותעשייה, סוגיות ביטחון, מלחמת רוסיה-אוקראינה, ויחסי האיחוד האירופי-ארצות הברית. ביידן גם ערך סיורים בעיירות איריות שבהן חיו אבות אבותיו ונפגש עם קרובי משפחה רחוקים.
אירופה > צרפת

במהלך כהונתו של הנשיא ג 'ו ביידן, היחסים בין ארצות הברית לצרפת התאפיינו בשיתוף פעולה לצד אתגרים דיפלומטיים. ב-24 בינואר 2021, קיים הנשיא ג'ו ביידן שיחת טלפון עם נשיא צרפת עמנואל מקרון. בספטמבר 2021, החזירה צרפת את שגרירה בארצות הברית לפריז בעקבות חתימת ברית הביטחון AUKUS בין אוסטרליה, בריטניה וארצות הברית. צעד זה היה חסר תקדים; במשך כמעט 250 שנות יחסים דיפלומטיים, צרפת מעולם לא החזירה את שגרירה מארצות הברית. ממשל ביידן ניסה להרגיע את כעסה של צרפת בעקבות האירוע.
באוקטובר 2021, נפגש ביידן עם מקרון והודה כי ממשלו פעל בצורה "מסורבלת" בטיפול בעסקת הצוללות הגרעיניות עם אוסטרליה, עסקה שגרמה לצרפת לאבד חוזים ביטחוניים בשווי מיליארדי דולרים.
המזרח התיכון

במזרח התיכון, המדיניות של ממשל ביידן התמקדה במאבק מתמשך בארגוני טרור, לצד ניסיונות לחדש את המשא ומתן עם איראן בנוגע להסכם הגרעין. במקביל, ארצות הברית שמרה על נוכחות צבאית בעיראק ובסוריה לצורך תמיכה בבעלי בריתה באזור.
המזרח התיכון > אפגניסטן

לאחר כניסתו לתפקיד, ממשל ג'ו ביידן החל בסקירה מקיפה של מדיניות ארצות הברית באפגניסטן, שם שהו כ-2,500 חיילים אמריקאים בתחילת כהונתו. בפברואר 2021, קבוצת המחקר הדו-מפלגתית לאפגניסטן, שהוקמה על ידי הקונגרס ב-2019, פרסמה דו"ח שהמליץ להאט את הנסיגה המתוכננת של הכוחות האמריקאים, ולהשאירם מעבר למועד היעד של 1 במאי שנקבע בהסכם דוחה בפברואר 2020 בין ארצות הברית לטליבאן. הקבוצה, בראשות הגנרל לשעבר ג'וזף דנפורד והסנאטורית לשעבר קלי איוט, הזהירה מפני נסיגה מלאה, בטענה שהטליבאן לא עמד במלוא התחייבויותיו, ונסיגה מהירה עלולה להוביל למלחמת אזרחים מחודשת, איומי טרור ומרד. במרץ 2021, מזכיר המדינה אנתוני בלינקן שוחח עם נשיא אפגניסטן, אשרף גאני, והדגיש את מחויבות ארצות הברית לפתרון פוליטי צודק ויציב ולהפסקת אש קבועה ומקיפה. בהמשך, במכתב גלוי לגאני, הביע ארצות הברית תסכול מהקיפאון במשא ומתן האפגני והציע ועידת שלום בהובלת האו"ם, תוך עידוד גאני להשתתף לקידום הסדר והפסקת אש.
ב-13 באפריל 2021, הודיע הבית הלבן על נסיגת הכוחות הנותרים עד 11 בספטמבר 2021, תוך הבטחה להמשיך לתמוך בממשלת אפגניסטן. עד תחילת יולי 2021, רוב הכוחות האמריקאים נסוגו. ב-15 באוגוסט, בעקבות מתקפת הטליבאן, קרסה הממשלה האפגנית, והנשיא גאני נמלט מהמדינה, מה שהוביל להשתלטות מלאה של הטליבאן על אפגניסטן. ב-16 באוגוסט, ביידן נשא נאום לאומה, בו הגן על החלטתו לסגת, והאשים את הצבא האפגני בכישלון ההגנה על המדינה. האירועים באפגניסטן הובילו לירידה באישור הציבורי של ביידן ביולי-אוגוסט 2021, והשווים רבים את הנסיגה לנפילת סייגון בסיום מלחמת וייטנאם.
ב-31 ביולי 2022, מנהיג אל-קאעידה, איימן א-זוואהירי, חוסל בקאבול במתקפת כטב"ם אמריקאית שאושרה על ידי ביידן.
ב-24 בספטמבר 2024, ועדת החוץ של בית הנבחרים המליצה להעמיד את מזכיר המדינה בלינקן לדין על בזיון הקונגרס בשל אי-ציות לזימון למסירת מידע על הנסיגה מאפגניסטן. למחרת, בית הנבחרים העביר החלטה המגנה את ממשל ביידן-האריס על הנסיגה, עם תמיכה של 219 מול 194, כולל עשרה דמוקרטים.
המזרח התיכון > ישראל

ממשל ביידן נקט בגישה מורכבת ביחסיו עם ישראל, המאופיינת בתמיכה מתמשכת לצד ביקורת והתנגשויות. הנשיא ג'ו ביידן הצהיר על עצמו כציוני והדגיש שסייעה האמריקנית לישראל היא השקעה. שגרירתו המיועדת לאו"ם, לינדה תומאס-גרינפילד, התחייבה להתנגד ל"ייחוד הלא הוגן של ישראל" בתנועת ה-BDS, וטענה שהתנועה "גובלת באנטישמיות". במהלך כהונתו, ממשל ביידן שמר על ההכרה בירושלים כבירת ישראל והותיר את השגרירות האמריקנית בעיר, בהתאם למהלך שהחל בממשל טראמפ.
ממשל ביידן חידש את הסיוע לרשות הפלסטינית, שהופסק בתקופת טראמפ, והביע תמיכה בפתרון שתי המדינות. בפברואר 2021, ביידן שוחח עם ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, והדגיש את מחויבות ארצות הברית לביטחון ישראל ולתהליך השלום הישראלי-פלסטיני.
במהלך מלחמת חרבות ברזל, שהתפרצה באוקטובר 2023 בעקבות טבח שבעה באוקטובר, ביידן גינה את ההתקפות והביע תמיכה בישראל. הוא ביקר בישראל ב-18 באוקטובר 2023 ונפגש עם מנהיגיה. עם זאת, בהמשך, הביע ביידן דאגה מהמשך הלחימה והעלה חששות שהממשלה הישראלית מאריכה את המלחמה משיקולים פוליטיים. הוא אף איים בהפסקת אספקת הנשק האמריקני אם ישראל תמשיך בפעולות צבאיות מסוימות ותפעל קרקעית ברפיח. בפברואר 2024, בעקבות הכרזה של ממשלת ישראל על הרחבת הבנייה ביהודה ושומרון, הממשל הודיע על ביטול החלטה מ-2019 של ממשל טראמפ, שסירבה להכיר בהתיישבויות הישראליות כהפרה של המשפט הבינלאומי.
בפברואר 2024, חתם ביידן על צו המאפשר להטיל סנקציות על אזרחים ישראלים מיהודה ושומרון. הסנקציות כללו הקפאת נכסים בארצות הברית ואיסור כניסה למדינה, כל עוד לא מדובר באזרח אמריקאי.
מנגד, מדיניות ממשל ביידן כלפי ישראל זוכה לביקורת על כך שהיא נתפסת כמתפשרת מדי ואינה מספקת תמיכה מספקת לבעלת הברית הקרובה ביותר של ארצות הברית במזרח התיכון. הרפובליקנים טוענים כי ביידן אמנם הצהיר על מחויבותו ליחסי ישראל-ארצות הברית, אך בפועל נקט בצעדים שפגעו בביטחונה של ישראל. ביקורת נוספת מופנית כלפי ממשל ביידן על כך שהוא לא נקט עמדה תקיפה דיה נגד תנועת ה-BDS (Boycott, Divestment, Sanctions), אשר הרפובליקנים רואים בה תנועה אנטישמית המנסה לבודד את ישראל בזירה הבינלאומית. הביקורת מבקרת את ממשל ביידן על כך שהוא לא פעל בנחישות מספקת נגד איראן, במיוחד בנוגע לתוכנית הגרעין שלה. הם טוענים כי החזרה למשא ומתן עם איראן והנכונות להסיר סנקציות נתפסות כחולשה ומסכנות את ביטחונה של ישראל ושל בעלות בריתה האחרות של ארצות הברית באזור. בנוסף, הרפובליקנים הביעו דאגה מהלחץ שמפעיל ממשל ביידן על ישראל בנוגע לסכסוך הישראלי-פלסטיני. הם סבורים כי הדרישה להפסקת אש במהלך מבצעים צבאיים, כמו במלחמת חרבות ברזל, פוגעת בזכותה של ישראל להגן על עצמה מפני איומים טרוריסטיים.
המזרח התיכון > מדינות המפרץ ותימן

ב-27 בינואר 2021, יום לאחר כניסתו של אנתוני בלינקן לתפקיד מזכיר המדינה, הודיע ממשל ביידן על הקפאה זמנית של מכירת נשק לערב הסעודית (במיוחד של תחמושת מונחית מדויקת) ולאיחוד האמירויות הערביות (במיוחד של מטוסי קרב מדגם F-35), לצורך בחינת עסקאות נשק בשווי מיליארדי דולרים שאושרו על ידי ממשל טראמפ.
בפברואר 2021, זמן קצר לאחר כניסתו לתפקיד, מילא ביידן את הבטחת הבחירות שלו והודיע על סיום התמיכה האמריקנית במבצע בן חמש השנים של ערב הסעודית בתימן. המבצע הסעודי גרם למשבר הומניטרי בתימן (המדינה הענייה ביותר בחצי האי ערב) ונכשל בניסיון להביס את המורדים החות'ים הנתמכים על ידי איראן. ביידן קרא לכל הצדדים לאמץ הפסקת אש, לפתוח ערוצי גישה לסיוע הומניטרי ולחדש את תהליך השלום בתימן. זמן קצר לאחר מכן, הסיר ממשל ביידן את החות'ים מרשימת ארגוני הטרור של מחלקת המדינה, רשימה שנכללה על ידי ממשל טראמפ בימיו האחרונים. הגדרת החות'ים כארגון טרור איימה לעצור את אספקת המזון והסיוע ההומניטרי לתימנים.
עם זאת, הממשל הדגיש כי ארצות הברית תמשיך להגן על ערב הסעודית מפני מתקפות חות'יות, תמשיך בשיתוף הפעולה הביטחוני והמודיעיני עם ממשלת ערב הסעודית, ותמשיך במאמצים נגד ארגון אל-קאעידה בחצי האי ערב.
ביידן בחר להתמודד ישירות עם המלך סלמאן, תוך שהוא עוקף את יורש העצר מוחמד בן סלמאן (MBS), המנהיג בפועל של ערב הסעודית, שעמדתו בוושינגטון נפגעה קשות בעקבות רצח העיתונאי והמתנגד ג'מאל ח'שוקג'י, כליאתם של מתנגדי משטר ומעורבותו במלחמת תימן. הממשל הודיע כי לא יקיים קשרים עם MBS, למעט בתפקידו כשר ההגנה של ערב הסעודית.
במטרה לשקם את תדמית הממלכה מול הממשל האמריקני החדש והספקני, ביצעה ממשלת ערב הסעודית רפורמות מסוימות בתחילת 2021, כולל שחרור הפעילה לו'גין אל-חתלול וכמה אסירים פוליטיים נוספים, תחילת רפורמות במערכת המשפט, ועדכון תוכני ספרי הלימוד במדינה, כדי להסיר תכנים המעודדים קיצוניות אסלאמית, רדיקליזציה ואנטישמיות.
בפברואר 2021 פרסם ממשל ביידן דוח ממשרד ראש המודיעין הלאומי. הדוח העריך כי MBS אישר את הפעולה הסעודית שהובילה לרציחתו האכזרית של ח'שוקג'י באוקטובר 2018, בהתבסס על שליטתו בהחלטות בממלכה, מעורבות יועציו המרכזיים והמשמר האישי שלו בפעולה, ותמיכתו בשימוש באמצעים אלימים להשתקת מתנגדים בחו"ל, כולל ח'שוקג'י. לאחר פרסום הדוח, הודיע הממשל על "איסור ח'שוקג'י", מדיניות חדשה המאפשרת לממשלת ארצות הברית להטיל איסור כניסה על מי שמבצע פעולות חמורות לדיכוי מתנגדים, עיתונאים ופעילים. במסגרת מדיניות זו, הוטל איסור נסיעה על 76 אזרחים סעודים, כולל ראש המודיעין הסעודי לשעבר אחמד עסירי ויחידת ההתערבות המהירה של המשמר המלכותי הסעודי.
למרות לחצים מצד קבוצות זכויות אדם וחלק מהדמוקרטים, הממשל נמנע מהטלת סנקציות ישירות על MBS, מתוך דאגה לנזק חמור ליחסי ערב הסעודית–ארצות הברית.
הממשל ציין כי בכוונתו להחיל את "איסור ח'שוקג'י" גם על גורמים ממדינות אחרות, כמו רוסיה, סין וטורקיה, שניסו להשתיק מתנגדים החיים בארצות הברית או באירופה.
בנוסף, דווח כי הממשל מתכנן רפורמה במדיניות יצוא הנשק, במטרה לאזן בין אינטרסים של חברות הביטחון האמריקניות לבין מחויבות לזכויות אדם. שינוי זה עשוי להשפיע על מכירות נשק למדינות המואשמות בהפרות זכויות אדם, כמו עסקת נשק בסך 23 מיליארד דולר עם איחוד האמירויות, שעוכבה בשל התנגדות גורמים פרוגרסיביים במפלגה הדמוקרטית למעורבות האמירויות במלחמת תימן.