stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התפתחות האינטליגנציה האנושית
מודלים > אינטליגנציה כסימן לעמידות למחלות

רקמת המוח הנחשבת לרקמה רגישה מגנה על עצמה על ידי מנגנון הקרוי מחסום דם-מוח, שתפקידו לסנן באופן סלקטיבי מעבר חומרים כימיים אל ומתוך המוח ומונע חדירה של מיקרואורגניזמים אל רקמת המוח. פריצת המחסום הביולוגי גורמת לחדירת מיקרואורגניזמם אל קרום המוח-תופעה הגורמת למנינגיטיס, ולדלקת המוח-תופעה המכונה אנצפליטיס. חדירה של גורמים פתוגניים גורמת לתהליכים דלקתיים כתגובה לגופים זרים. באוכלוסיית העולם, קיים אחוז גבוה של אנשים בעלי ליקויים קוגניטיביים חמורים עקב זיהומים ויראליים ובקטריאליים, בייחוד בתקופת הילדות בה המערכת החיסונית אינה בשלה דיה. מחלות כגון, דלקת קרום המוח ודלקת המוח נפוצות באוכלוסיות נרחבות של העולם באזורים בעלי אמצעי היגיינה ירודים, הגנה ירודה על מקורות המים, הפרדה ירודה בין מים המשמשים לשימוש בני אדם לבין מי שפכים, ושטחים חקלאיים, ומערכת בריאות ירודה, כולל חיסון תינוקות וילדים. באזורים אלה קיימת גם סבירות גבוהה לזיהומי טפילים מקבוצת הפרוטיסטה, כגון טוקסופלזמוזיס המועברת לבני אדם מהפרשות של חתולים ופלסמודיום - גורם המלריה, המועבר לבני אדם על ידי עקיצת נקבת יתוש האנופלס, וכן זיהומים מבעלי חיים איקריוטים, כגון תולעי מעיים ועלקת הבילהרציה - מחוללי מחלת הבילהרציה. כיום מספר האנשים הנגועים במחלות אלה מוערך במאות מיליונים. בני אדם הסובלים מנזקים מנטליים מתונים, כמו היעדר היכולת להשלים מטלות קשות, גם אם אינם מסווגים כסובלים ממחלות על פי קריטריונים רפואיים, עדיין עלולים להיחשב כנחותים מבחינה אבולוציונית, כי סיכוייהם להיבחר כבני זוג להמשכיות דורית פוחתים. יש לראות בזיהומים רחבי היקף שמקורם בנגיפים, חיידקים וטפילים פרוקריוטים ואיוקריוטים (כגון תולעים), מעורבים בברירה הטבעית של יכולות קוגניטיביות, מפני שאנשים הלוקים בזיהומים קשים וממושכים, עלולים לסבול מנזק מוחי ומחוסר יכולת לבצע פעולות פשוטות.
לאורך ההיסטוריה האנושית, לאוכלוסיות חכמות יותר יש יכולת שרידות יותר גבוהה יותר מסיבות רבות, למשל, יכולת הבחנה במקורות מים ומזון מיטיבים מבחינה תזונתית ובריאותית, פיתוח אמצעים לגידול מזון ולשימור מזון כבר משחר ההיסטוריה לפני 1,500,000 שנה, בתנאי נוודות, בתנאי אקלים שונים ובהתאם למשאבים המצויים, היכולת להתגונן בפני מחלות על ידי שימוש בצמחי מרפא, והיכולת לבחור באזורי מחיה בטוחים מבחינה פיזיולוגית. ההעדפה האנושית למציאת שותפים אינטליגנטים לצורך העמדת צאצאים, מגדילה את הסיכוי להיוולדות צאצאים עם מוח אינטליגנטי יותר.
מודלים > אינטליגנציה ביחס לגודל המוח

החוליה המקשרת בין בני אדם לשימפנזות וגורילות התקיימה לפני כ-10,000-15,000 מיליארד שנה. בתקופה זו חל שינוי גנטי בגן RNF213 (אנ') האחראי לאספקת הדם מן הלב אל המוח. השינוי גרם לזירוז אספקת הדם אל המוח. התפצלות האדם מן הקופים, לפני 7 עד 13 מיליון שנה באה בעקבות שינויים באזורים הגנטיים HAR1 ו-ARHGAP11P אשר גרמו לגדילת המוח ופיתוח כישורים קוגניטיביים. שינויים באזורים גנטיים נוספים המכונים SLC2A1 ו-SLC2A4 הובילו לבניית חלבונים שאחראים להובלת גלוקוזה לתוך ומתוך תאים. שיפור הובלת גלוקוזה אל תאי המוח, מהווה נדבך נוסף בשיפור תפקודי המח, וביניהם היכולת הקוגניטיבית של רקמת המוח. הגדלת המוח הובילה בסופו של דבר להגדלת הגולגולת האנושית. גדילת המוח האנושי בתהליך האבולוציוני התבטאה בעיקר באזורים של קרום המוח, המוח הקטן וגרעיני הבסיס. במקביל, בגלל ההזדקפות על שתי הרגליים האחוריות הובילה להצרה של תעלת הלידה. כתוצאה מזה, לידת הוולד האנושי היא קשה יותר מלידת יונקים אחרים ומחייבת עזרה. הוולד האנושי נולד בשלב התפתחותי המחייב המשך התפתחות משמעותי לאחר הלידה, כולל התפתחות המוח והגולגולת. עובדה זו מחייבת המשך טיפול ממושך של מספר שנים לאחר הלידה. לתהליך זה המחייב חניכה ממושכת של בני אנוש לאחר הלידה, יש אפקט מיטיב נוסף באבולוציה של האינטליגנציה. סמיכות ממושכת זו בין ילודים למבוגרים מבטיח העברת אינפורמציה ארוכת טווח ותורמת להעברת מידע בין דורי רציף ויעיל יותר מאשר זה הקיים ביונקים אחרים. על פי התאוריה, האנטליגצייה האנושית התפתחה לא רק בזכות הגדלת נפח המוח אלא גם בזכות שינויים באתר הגנטי SRGAP2 שגרמו ליצירת יותר קשרי סינפסות (אנ') בין תאי העצב ולהגברת היכולת להעביר ולעבד מידע. המוח האנושי בשבוע ה-14 של ההיריון שוקל 15 גרם, בשבוע ה-20 שוקל 50 גרם, ואילו בשבוע ה-36 שוקל 365 גרם. בסוף ההריון, המוח האנושי שוקל 400 גרם, 12% מכלל משקל כל הגוף, בעוד שבמבוגר המוח שוקל רק 2% מכלל משקל הגוף. עובדה זו מעידה על ההשקעה העצומה הנדרשת בתקופת זו למימוש הפוטנציאל הגנטי הטמון במוח.
בתקופה המודרנית, האבולוציה של גודל המוח האנושי הממוצע נוטה להקטנה עקבית, כתוצאה מהקטנת ממדי הגוף. אנו עדים לצניחה בגובה ממוצע של גברים ממוצא אירופאי מגובה של 183 ס"מ לגובה של 175 ס"מ. כתוצאה מכך, בעוד שלפני 100,000 שנים נפח המוח היה בממוצע 1,500 סמ"ק, הרי שלפני 12,000 שנים נפחו קטן ל־1,450 סמ"ק, ואילו כיום ניפחו קטן ל-1,350 סמ"ק, ייתכן מאד, שבעקבות שיפור בתנאי החיים, כמו שיפור בתזונה, בתנאי ההגיינה והבריאות, הרגלי חיים טובים יותר, תהיה שוב עליה בגובה הממוצע ולפיכך גם בגודל המוח.
מודלים > אינטליגנציה ביחס למיומנויות כף היד

במשך האבולוציה היד האנושית נשארה יחסית קצרה לעומת היד של קופי האדם המודרניים, דבר המוכיח כי אין קשר בין האבולוציה של אורך כך היד לבין התפתחות המיומניות המיוחדות של כף היד האנושית. האדם הוא בעל החיים בעל המיומנויות המוטוריות הרבות והמגוונות ביותר בכפות ידיו, כאשר יד אחת נחשבת ליד דומיננטית מבחינת הביצועים המוטוריים. מוטציות באזור הגנטי HACNS1 לפני 7 מיליון שנים גרמו להתפתחות מיומנויות מגוונות וייחודיות אלה של המין האנושי.
מודלים > השפעה סביבתית, גנטית וסגנון חיים

משחר ההיסטוריה קיימת אינטראקציה מתמדת בין המטען הגנטי, תנאי הסביבה וסגנון החיים. כיום בני האדם קטנים, נמוכים, וקלים יותר מאבותיהם שחיו לפני 100,000 שנה. ההומו-ספיאנס האירופאים שחיו לפני 40,000 שנה, היו לקטים ציידים, גובהם התנשא ל־183 ס"מ. הם נדרשו להיות גבוהים וחזקים בגלל הפונקציות שהיו חייבים למלא לצורכי ציד, תזונה והגנה. ההומוספיאנס האירופאי לפני 10,000 שנה קטן במידותיו באופן משמעותי לגובה של 162 ס"מ, כנראה עקב מעבר לתרבות של חקלאות. זוהי התקופה של הכנסת בעלי חיים למשק החקלאי, זוהי תקופה שבה מקורות ההזנה היו תלויים בגידולי שדה ובחיות מבויתות. לשינוי הזה התלווה קושי בסיפוק מקורות אנרגיה (פחמימות ושומנים) ומקורות של חלבונים. ביות בעלי חיים (ביחוד יונקים ועופות) והכנסתם למעגל החיים היומיומי של ההומוספיאנס הובילה להתפתחות מחלות חדשות, כתוצאה ממעבר טפילים מבעלי החיים אל האדם. הירידה במקורות תזונה בסיסיים והעלייה בתחלואה הובילו להתפתחות אנשים נמוכים יותר וקלים יותר. הנטייה לקומה נמוכה יותר בהשוואה להומוספיאנס הראשוני נמשכה זמן ארוך מאד. עד לפני 600 שנה היה גובהו הממוצע של זכר אירופאי 165 ס"מ. רק לפני 100 השנה האחרונים חל מפנה גובה, כאשר הגובה הממוצע של הגבר האירופאי עלה ל-175 ס"מ, בעקבות שיפורים במקורות מזון, במצב התברואה והטיפול הרפואי, ושיפור בערוב הגנטי בין בני אדם ממוצא שונה, עקב נדידתם החופשית ממקום למקום ויצירת צאצאים בעלי מטען גנטי מעורב. החל מהמאה ה-20 חלה אבולוציה מזורזת בחקלאות ושימושים בטכנולוגיות לעיבוד מזון אשר שיפר את השימוש במקורות מזון. במאה האחרונה חלו התפתחות משמעותית בתנאי התברואה, ושיפור בטיפול במי שתייה והפרדה בין מים המשמשים לצורכי האדם לבין מי שפכים. במאה ה-20 חלה התפתחות משמעותית בדרכי מניעת מחלות עקב וטיפול במחלות על ידי שימוש בחומרים אנטיבקטריאליים ופיתוח חיסונים למניעת מחלות בקטריאליות ונגיפיות, חלה התפתחות משמעותית בתנאי מחיה ועבודה של לפחות חלק מאוכלוסיית העולם. כל אלה הם פרי האבולוציה של האינטליגנציה האנושית שהתרחשה באיטיות מתמדת לאורך ההיסטוריה האנושית וקיבלו תאוצה במאה השנים האחרונות. שינויים אלה הם שהובילו לשינויים המשמעותיים לא רק במבנה האנטומי של האדם המודרני אלא גם ברמת התפתחות האינטליגנציה שלו.
נועה כרמי

| --- | --- |

 לידה:  4 בפברואר 2001 (בת 24) ראשון לציון, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2019
 מעסיק:  שחקנית
 מקום לימודים:  תיכון א' לאמנויות תל אביב  סמינר הקיבוצים 
 פרופיל ב-IMDb
 
נועה כרמי (נולדה ב־4 בפברואר 2001) היא שחקנית וזמרת ישראלית.
ביוגרפיה

כרמי נולדה בראשון לציון ועברה יחד עם משפחתה לתל אביב ב-2017. אמה, נעמה כרמי, היא מורה. אביה, יובל כרמי, מהנדס חשמל בחברת החשמל. לכרמי אח ואחות.
בגיל 17 השתתפה בעונה החמישית של דה וויס ישראל בשלב הראשון של המוקדמות.
כרמי בוגרת בית הספר לאומנויות עירוני א' בתל אביב במגמת התיאטרון, ובוגרת בית הספר למשחק סמינר הקיבוצים במסלול התלת-שנתי, בניהולו של יחזקאל לזרוב.
עשתה שירות צבאי מלא כשחקנית בתיאטרון צה"ל.
כשהייתה בת 21, הצטרפה לקבוצת הצעירים של תיאטרון גשר.
קריירה

ב-2019 יצא הסרט הקצר "אחרת" בבימויו של עומר שמיר בו שיחקה כרמי את הדמות הראשית, נגה, לצד השחקנים חגית דסברג וזוהר שטראוס. הסרט עוקב אחרי נגה בת ה-17 שמתעמתת עם אמה דליה (חגית דסברג) כדי למנוע את הפינוי של אם סודנית חד הורית לאחר התחמקות של שנה משכר הדירה. הסרט זכה במקום הראשון בפסטיבל סולידריות בסינמטק תל אביב, ובמקום השני בפסטיבל "Solidando film festival" שבאיטליה.
ב-2021 השתתפה במופע "מתחת לכל ביקורת" בתיאטרון יפו.
ב-2022 הופיעה בתפקיד אורח בעונה השנייה של "לבד בבית".
משנת 2023 מככבת כרמי בתיאטרון גשר בהצגה "התנצלויות פומביות" שביים ותרגם נעם פרנק, לצד השחקנים ניר כנען, בר מיניאלי ואגם אוזלבו.
בשנת 2023 הצטרפה לעונה השלישית של הסדרה "בת השוטר", לצד ליאנה עיון ומור סרוסי, שם גילמה את רייזי, בת סמינר.
בשנת 2024 יצא לאקרנים הסרט "חמדה" בבימויו של שמי זרחין, בו מגלמת כרמי את נוגה.
בהמשך השנה, השתתפה בפסטיבל א-ז'אנר בתיאטרון תמונע ב"ועדת לבקוביץ'", אופרה דוקומנטרית בהלחנתו של כנען לבקוביץ'.
כמו כן, כרמי משתתפת בהצגה "בן המלך והעני" ב"תיאטרון אורנה פורת" בבימויו של עידו קולטון.
כרמי השתתפה כזמרת בשיר "די" באלבומו הראשון של הזמר ניר כנען - "כחול".
בהכרזת הרפרטואר החדש של תיאטרון גשר נודע שכרמי תשתתף בהצגה "קרום" מאת חנוך לוין בעיבוד מוזיקלי, בה תגלם את פליציה. ההפקה צפויה לעלות ב-19 ביוני 2025.
חיים אישיים

כרמי חיה בתל אביב.
הערות שוליים

↑  The Voice, עונה 5, פרק 9: ילדת הפלא הגאורגית, באתר חדשות 13, 23 ביוני 2019
↑  Instagram, www.instagram.com
1 2  משה אבוטבול, וולקאם! אלו הכוכבים החדשים שנראה השנה לראשונה בסדרות הנוער, באתר פרוגי, ‏15 בספטמבר 2023
↑  Instagram, www.instagram.com
↑  אחרת, באתר הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה
↑  מתחת לכל ביקורת | תיאטרון יפו, באתר www.jaffatheatre.org.il, ‏2022-01-13
↑  הצגה התנצלויות פומביות - תיאטרון גשר, הצגות בתל אביב, באתר www.gesher-theatre.co.il
↑  Instagram, www.instagram.com
↑  גואל פינטו, "היום שאחרי ביידן", בתוכנית "גם כן תרבות" בכאן תרבות, 22 ביולי 2024
↑  בן המלך והעני, באתר תיאטרון אורנה פורת - הצגות ילדים, ‏2024-11-12
↑  Instagram, www.instagram.com
↑  רפרטואר תיאטרון גשר 2025 - תיאטרון גשר, הצגות בתל אביב, באתר www.gesher-theatre.co.il
ג'יי קראודר

| --- | --- |

קראודר ב-2018
 לידה:  6 ביולי 1990 (בן 34) וילה ריקה שבג'ורג'יה, ארצות הברית
 עמדה:  סמול פורוורד, פאוור פורוורד
 גובה:  1.98 מטרים
 מספר:  99
 מכללה:  אוניברסיטת מרקט
 דראפט:  בחירה מספר 34, 2012 קליבלנד קאבלירס
 קבוצות כשחקן
 2012–2014 2014–2017 2017–2018 2018–2019 2019–2020 2020 2020–2023 2023–:  דאלאס מאבריקס בוסטון סלטיקס קליבלנד קאבלירס יוטה ג'אז ממפיס גריזליס מיאמי היט פיניקס סאנס מילווקי באקס
קורי ג'יי קראודר (באנגלית: Corey Jae Crowder; נולד ב-6 ביולי 1990) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדות הסמול פורוורד והפאוור פורוורד בקבוצת במילווקי באקס מליגת ה-NBA.
נעורים וקריירת מכללות

קראודר נולד וגדל בווילה ריקה שבג'ורג'יה, אחד משמונה ילדים של הלן תומפסון וקורי קראודר. אביו היה כדורסלן ששיחק ב-NBA ובקבוצות שונות באירופה בהן הפועל חולון מישראל. בתיכון הצטיין קראודר בכדורסל ובפוטבול. הוא שיחק כדורסל במשך שנה בקולג' הקהילתי דרום ג'ורג'יה טק, ולאחר מכן עבר לשחק בהווארד קולג', קולג' קהילתי בטקסס. הוא הוביל את הקבוצה לזכייה באליפות ה-NJCAA, התאחדות הקולג'ים הקהילתיים בארצות הברית ונבחר לשחקן השנה ב-NJCAA. ב-2010 עבר לשחק באוניברסיטת מרקט, בעונתו הראשונה השיג ממוצע של 11.8 נקודות ו-6.8 ריבאונדים בממוצע למשחק וסייע לקבוצה להגיע עד שלב שמינית הגמר בטורניר אליפות המכללות בכדורסל. בעונתו השנייה קלע בממוצע 17.5 נקודות ולקח 8.4 ריבאונדים בממוצע למשחק. מרקט הגיעה שוב עד שלב שמינית הגמר בטורניר אליפות המכללות. קראודר נבחר בתום העונה לשחקן השנה בליגת הביג איסט ולחמישייה השנייה ב-NCAA.
קריירה מקצועית > דאלאס מאבריקס

בדראפט ה-NBA של 2012 נבחר קראודר בסיבוב השני, במקום ה-34 בסך הכל, על ידי קליבלנד קאבלירס. בליל הדראפט הועבר בטרייד לדאלאס מאבריקס. בעונתו הראשונה ב-NBA שותף ב-78 משחקים מהם פתח ב-16, הוא שיחק במשך 17.3 דקות בממוצע למשחק ורשם ממוצע של 5 נקודות ו-2.4 ריבאונדים. בעונתו השנייה השיג ממוצעים דומים. בונת 2014/2015 ירד משך זמן המשחק שלו בדאלאס ל-10.6 דקות בממוצע בלבד.
קריירה מקצועית > בוסטון סלטיקס

בדצמבר 2014 הועבר קראודר בטרייד לבוסטון סלטיקס יחד עם ג'מיר נלסון, ברנדן רייט, בחירת סיבוב ראשון ובחירת סיבוב שני בדראפט בתמורה לראז'ון רונדו ודווייט פאוול. בסלטיקס תפס חלק משמעותי יותר ברוטציה, הוא רשם 24.2 דקות ו-9.5 נקודות בממוצע למשחק ביתר משחקי העונה הסדירה. בפלייאוף השיג ממוצע של 10.8 נקודות ו-5 ריבאונדים במהלך הסדרה מול קליבלנד קאבלירס בה הפסידה בוסטון 0–4. בעונת 2015/2016 הפך לשחקן חמישייה קבוע בקבוצה.
קריירה מקצועית > קליבלנד קאבלירס

ב-23 באוגוסט 2017 עבר בטרייד ביחד עם אייזיאה תומאס ואנטה ז'יז'יץ' לקליבלנד קאבלירס, בתמורה לקיירי אירווינג. בפלייאוף 2018 הגיע עם קליבלנד למעמד גמר ה-NBA, אך קבוצתו הפסידה לגולדן סטייט ווריורס בתוצאה 0–4.
קריירה מקצועית > יוטה ג'אז

בפברואר 2018 הועבר ליוטה ג'אז, כחלק מטרייד משולש בו הייתה מעורבת גם סקרמנטו קינגס.
קריירה מקצועית > ממפיס גריזליס

ב-6 ביולי 2019 הועבר לממפיס גריזליס, יחד עם קייל קורבר, גרייסון אלן ודריוס בייזלי, בתמורה למייק קונלי.
קריירה מקצועית > מיאמי היט

בפברואר 2020 הועבר יחד עם אנדרה איגודלה וסולומון היל למיאמי היט, במסגרת טרייד משולש עם מינסוטה טימברוולבס. בפלייאוף 2020 העפיל עם מיאמי למעמד גמר ה-NBA, בו הפסידה מול לוס אנג'לס לייקרס בתוצאה 2–4. קראודר פתח בכל 21 משחקי קבוצתו בפלייאוף, ורשם ממוצעים של 12.0 נקודות ו-5.6 ריבאונדים למשחק.
קריירה מקצועית > פיניקס סאנס

לקראת עונת 2020/2021 חתם על חוזה בפיניקס סאנס שאיתם הגיע לגמר ה-NBA מול מילווקי באקס.
קריירה מקצועית > מילווקי באקס

ב-9 בפברואר 2023, באמצע עונת 2022/2023, הועבר קראודר לברוקלין נטס כחלק מעסקה שהעבירה את קווין דוראנט לפיניקס. מאוחר יותר באותו היום הוא הועבר למילווקי באקס תמורת חמש בחירות סיבוב שני.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012/2013 | דאלאס | 78 | 16 | 17.3 | 0.384 | 0.328 | 0.644 | 2.4 | 1.2 | 0.8 | 0.2 | 5.0 |
| 2013/2014 | דאלאס | 78 | 8 | 16.1 | 0.439 | 0.331 | 0.754 | 2.5 | 0.8 | 0.8 | 0.3 | 4.6 |
| 2014/2015 | דאלאס | 25 | 0 | 10.6 | 0.434 | 0.342 | 0.909 | 1.2 | 0.5 | 0.6 | 0.2 | 3.6 |
| 2014/2015 | בוסטון | 57 | 17 | 24.2 | 0.418 | 0.282 | 0.762 | 4.6 | 1.4 | 1.0 | 0.4 | 9.5 |
| 2015/2016 | בוסטון | 73 | 73 | 31.6 | 0.443 | 0.336 | 0.820 | 5.1 | 1.8 | 1.7 | 0.5 | 14.2 |
| 2016/2017 | בוסטון | 72 | 72 | 32.4 | 0.463 | 0.398 | 0.811 | 5.8 | 2.2 | 1.0 | 0.3 | 13.9 |
| 2017/2018 | קליבלנד | 53 | 47 | 25.4 | 0.418 | 0.328 | 0.848 | 3.3 | 1.1 | 0.8 | 0.2 | 8.6 |
| 2017/2018 | יוטה | 27 | 0 | 27.6 | 0.386 | 0.316 | 0.768 | 3.8 | 1.5 | 0.9 | 0.3 | 11.8 |
| 2018/2019 | יוטה | 80 | 11 | 27.1 | 0.399 | 0.331 | 0.721 | 4.8 | 1.7 | 0.8 | 0.4 | 11.9 |
| 2019/2020 | ממפיס | 45 | 45 | 29.4 | 0.368 | 0.293 | 0.789 | 6.2 | 2.8 | 1.0 | 0.3 | 9.9 |
| 2019/2020 | מיאמי | 20 | 8 | 27.7 | 0.482 | 0.445 | 0.733 | 5.4 | 1.8 | 1.3 | 0.5 | 11.9 |
| 2020/2021 | פיניקס | 60 | 42 | 27.5 | 0.404 | 0.389 | 0.760 | 4.7 | 2.1 | 0.8 | 0.5 | 10.1 |
| 2021/2022 | פיניקס | 67 | 67 | 28.1 | 0.399 | 0.348 | 0.789 | 5.3 | 1.9 | 1.4 | 0.4 | 9.4 |
| 2022/2023 | מילווקי | 18 | 3 | 18.9 | 0.479 | 0.436 | 0.833 | 3.8 | 1.5 | 0.7 | 0.3 | 6.9 |
| 2023/2024 | מילווקי | 50 | 25 | 23.1 | 0.422 | 0.349 | 0.722 | 3.2 | 1.3 | 0.8 | 0.2 | 6.2 |
| קריירה |  | 803 | 434 | 25.0 | 0.419 | 0.348 | 0.777 | 4.2 | 1.6 | 1.0 | 0.3 | 9.3 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013/2014 | דאלאס | 7 | 0 | 11.6 | 0.444 | 0.429 | 0.000 | 1.7 | 0.3 | 0.3 | 0.1 | 2.7 |
| 2014/2015 | בוסטון | 4 | 1 | 25.0 | 0.517 | 0.300 | 0.769 | 5.0 | 2.0 | 1.0 | 0.8 | 10.8 |
| 2015/2016 | בוסטון | 6 | 6 | 32.8 | 0.278 | 0.244 | 0.636 | 6.5 | 2.2 | 1.5 | 0.5 | 9.5 |
| 2016/2017 | בוסטון | 18 | 18 | 33.1 | 0.435 | 0.352 | 0.833 | 6.4 | 2.7 | 1.1 | 0.3 | 13.6 |
| 2017/2018 | יוטה | 11 | 2 | 29.4 | 0.324 | 0.333 | 0.643 | 5.1 | 1.7 | 1.4 | 0.2 | 10.0 |
| 2018/2019 | יוטה | 5 | 3 | 26.0 | 0.370 | 0.300 | 0.737 | 5.8 | 0.8 | 1.0 | 0.0 | 11.4 |
| 2019/2020 | מיאמי | 21 | 21 | 31.4 | 0.403 | 0.342 | 0.761 | 5.6 | 1.9 | 0.7 | 0.6 | 12.0 |
| 2020/2021 | פיניקס | 22 | 22 | 33.1 | 0.413 | 0.380 | 0.886 | 6.1 | 1.9 | 0.9 | 0.8 | 10.8 |
| 2021/2022 | פיניקס | 13 | 13 | 29.5 | 0.400 | 0.302 | 0.731 | 4.7 | 2.4 | 1.0 | 0.5 | 9.4 |
| 2022/2023 | מילווקי | 4 | 0 | 10.3 | 0.231 | 0.000 | 0.500 | 1.0 | 0.8 | 0.5 | 0.0 | 1.8 |
| 2023/2024 | מילווקי | 4 | 0 | 10.5 | 0.250 | 0.143 | 1.000 | 1.5 | 0.5 | 0.0 | 0.5 | 2.3 |
| קריירה |  | 115 | 86 | 28.6 | 0.392 | 0.333 | 0.770 | 5.2 | 1.8 | 0.9 | 0.5 | 10.1 |
הערות שוליים

↑  יוטה מצרפת את קראודר ודריק רוז, באתר הקבוצה, 8 בפברואר 2018
↑  ממפיס מצרפת את קראודר, קורבר, אלן ובייזלי, באתר הקבוצה, 6 ביולי 2019
↑  מיאמי מצרפת את איגודלה, קראודר והיל, באתר הקבוצה, 6 בפברואר 2020
↑  קראודר חותם על חוזה בפיניקס, באתר הקבוצה, 28 בנובמבר 2020
↑  טרייד ענק ב-NBA: קווין דוראנט בפיניקס, באתר ערוץ הספורט, 9 בפברואר 2023
↑  הלייקרס שלחו את בברלי לאורלנדו בתמורה לבמבה, קראודר במילווקי, באתר וואלה, 9 בפברואר 2023
האופציה הביסקסואלית

| --- | --- |

הספר במהדורת 1978
 מידע כללי
 מאת:  פריץ קליין 
 שפת המקור:  אנגלית 
 סוגה:  ספרות להט"ב 
 נושא:  ביסקסואליות, פסיכולוגיה 
 הוצאה
 הוצאה:  Harrington Park Press 
 הוצאה בשפת המקור:  Harrington Park Press (אנ')
 תאריך הוצאה:  1978 
 מספר עמודים:  238 (מהדורה ראשונה)   215 (מהדורה שנייה)
 
האופציה הביסקסואלית (מאנגלית: The Bisexual Option) הוא ספר שנכתב ב-1978 על ידי הפסיכיאטר האמריקאי פריץ קליין. המהדורה השנייה של הספר יצאה ב-1993. הספר נחשב לאחת מהעבודות הראשונות על ביסקסואליות בדיסציפלינה של מחקרים קוויריים (אנ').
הספר אומר ומראה כי ביסקסואליות קיימת וכי אנשים עשויים להתאים לרצף של נטייה מינית זו. הספר גם מסייע להסביר מי הם ביסקסואלים ולמה יש להם בעיות בקהילות הטרוסקסואליות, הומוסקסואליות ולסביות.
הערות שוליים

↑  Bonnie Zimmerman and George Haggerty (1999). Encyclopedia of lesbian and gay histories and cultures: Volume 1. United States: Taylor & Francis. p. 113. ISBN 0-8153-3354-4.
↑  "The Bisexual Option". United States: American Institute of Bisexuality. אורכב מ-המקור ב-2010-12-03. נבדק ב-10 בדצמבר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא להט"ב ובנושא ספרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לוי יצחק שניאורסון (ניל"י)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 בנובמבר 1888 טורופץ, רוסיה 
 פטירה:  1975 (בגיל 86 בערך) 
 
לוי יצחק (ליובה) שניאורסון (26 בנובמבר 1888 – 1975) היה בן המושבה חדרה. איש מחתרת ניל"י אשר טבע את שמה. עמד בראש משרד שהעניק שירותי מודיעין לראשי היישוב היהודי בארץ ישראל והיה מצאצאי רבי שניאור זלמן מלאדי, מייסד חסידות חב"ד.
ביוגרפיה

נולד בטורופץ שבפלך פסקוב, ברוסיה. בנו של שניאור צבי, מצאצאי רבי שניאור זלמן מלאדי. אמו, אסתר, הייתה בת יעקב הינדין, שהיה עשיר, עסקן ובין ראשוני חובבי ציון ברוסיה.
שניאורסון למד תורה בטורופץ ולאחר מכן בדווינסק, לשם עברה משפחתו. אביו רכש על שם חותנו נחלה גדולה בקרקעות חדרה. עם ייסוד המושבה, בשנת 1891, עלה לארץ ישראל והשתקע עם ראשוני המתיישבים ב"חאן" שבמרכז המושבה. לאחר מכן חזר לרוסיה כדי להביא את משפחתו.
בשנת 1904 עלה לארץ ישראל ראש המשפחה שניאור צבי יחד עם שני בניו, ליובה ומנחם מנדל. בני המשפחה התיישבו בנחלתם בחדרה ועבדו במשק המשפחתי. בשנת 1906 יצא ליובה לרוסיה להתכונן לבחינת הבגרות. הוא למד באקדמיה לחכמת ישראל מיסודו של הברון גינצבורג, עסק גם בספרות וכתב שירים ברוסית. עקב קשריו עם פעילים אנרכיסטים נחשד בהשתתפות בפעולת טרור ונאלץ להימלט אל דודתו בקניגסברג (אז בגרמניה). משם שב ארצה ב-1910 ועבד כפועל בחדרה. שנה לאחר מכן עלו לארץ יתר בני המשפחה.
באחת התגרות שאירעו בין יהודים וצ'רקסים על גבולות חדרה, נפצע בידו ונזקק לנסוע להירפא בביירות. בשל השתתפותו בתגרה נרדף יחד עם חבריו על ידי השלטון הטורקי, והם נאלצו לשהות למשך תקופה מחוץ לחדרה.
ביוגרפיה > במלחמת העולם הראשונה

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה נשלח מטעם המושבה לשירות באזור החזית בבאר שבע. כששב לביתו נאסר באשמת בגידה, לאחר שהעלילו על קבוצת צעירים, והוא ביניהם, כי הם מסייעים לאניות מלחמה בריטיות ליד חוף חדרה. כעבור זמן קצר שוחררו ממאסרם.
לאחר שחרורו נענה לקריאת לידידו הקרוב ובן-מושבתו אבשלום פיינברג והצטרף לקבוצת המחתרת העברית ניל"י. שניאורסון נמנה עם קבוצת המייסדים של ניל"י והיה פעיל מרכזי בפעילות הרשת. גם אחיו מנחם היה פעיל בארגון.
בשנת 1916 שהה ליובה שניאורסון באיסטנבול במסגרת פעילותו המחתרתית. במהלך שהותו בעיר נפגש עם בוגרי גימנסיה הרצליה שלמדו בבית הספר הטורקי לקצינים, ובהם משה שרתוק ודוד הכהן.
בסיוע ארתור רופין, שגורש מהארץ לאיסטנבול ומשם ניהל את ענייני היישוב, התקבל שניאורסון, תחת השם הבדוי "חיים כהן", כעוזרה של אישיות גרמנית שנשלחה לארץ ישראל מטעם השלטון העות'מאני. באמצע הדרך הוא הצליח להימלט מאדונו הגרמני והגיע לחיפה ב-21 בינואר 1917, יום נפילת חברו הטוב אבשלום פיינברג.
שניאורסון הוא זה שטבע את השם ניל"י. באחת ההפלגות, ב-19 בפברואר 1917, ישב שניאורסון על הסיפון ועלעל בתנ"ך כשאהרן אהרנסון שוחח עם קצין בריטי, שהציע שבמפגש אנשי הרשת עם היורדים מהאונייה יזדהו הדדית, כדי למנוע טעויות. אהרנסון ביקש משניאורסון להציע סיסמה, ושניאורסון הציע את ראשי התיבות של הפסוק שהיה לנגד עיניו: "נצח ישראל לא ישקר" (שמואל א' טו כט). הסיסמה מצאה חן בעיני אהרנסון, והיא נקבעה להיות 'ניל"י'. מאוחר יותר הפך שם זה למזהה את הרשת כולה, אך באותו רגע לא היה לפרט זה משמעות רבה בעיני אהרן אהרנסון - הוא לא רשם זאת ביומנו, על אף שרשם תיאור של ההפלגה.
שניאורסון ריכז מידע מודיעיני שהתקבל מסוכנים שפעלו ברחבי הארץ ובארצות השכנות. המידע עסק בתנועות הצבא העות'מאני, במצבם הכלכלי והמוראלי של החיילים, וכן בתנועות של הצבאות האחרים באזור, בעיקר הצבא הגרמני. שניאורסון עסק גם בהכשרת סוכני שטח.
שניאורסון התגייס לצבא הבריטי ופעל יחד עם אהרנסון ב"ועד היהודי" שפעל מטעם השלטון הצבאי, והם התגוררו יחד בתל אביב. במסדר צבאי חגיגי שנערך בחיפה הוענק לו אות כבוד של קצין מסדר האימפריה הבריטית (O.B.E).
ביוגרפיה > לאחר מלחמת העולם הראשונה

שניאורסון החל לפעול בשירות המודיעין של "ועד הצירים" של ההנהלה הציונית. לשם כך פתח משרד בתל אביב ואחר כך בירושלים. שירות הידיעות של משרדו המציא לוועד הצירים ידיעות מודיעיניות בעלות ערך רב, בעיקר מידע שעסק בתכנוני התנקשויות מצד גורמים ערביים עוינים ואיתור מצבורי נשק. בזמן פרעות 1920 היה אחראי על שמירתו האישית של ד"ר חיים ויצמן. לפי דרישת ויצמן, היה אחראי על שמירתו האישית של הרברט סמואל בראשית תקופת התמנותו כנציב העליון.
כשהתמנה מנחם אוסישקין לראש משרד ועד הצירים בירושלים החליט לחסל את שירות המשרד הזה. גורמים אחרים היו בעד המשך פעילותו, אולם בסופו של דבר גבר הלחץ הפוליטי הפנימי בהנהלה הציונית בירושלים במגמה לנטרל את אנשי ניל"י מכל שירות והשפעה ציבורית. בעקבות זאת פרש מפעילותו הציבורית ועסק בפרדסנות במשק המשפחתי בחדרה.
במאי 1932 נפטר אביו, שניאור צבי שניאורסון, ונקבר בבית הקברות הישן בחדרה.
בשנת 1967 הוציא לאור את ספרו "מיומנו של איש ניל"י", המתבסס על יומניו.
ביוגרפיה > משפחתו

היה נשוי לזינה, בת יעקב שטיינמן. בנותיו: אראלה ועכסה.
הוא נפטר ב-1975 ונקבר בחדרה.
ארכיונו של שניאורסון

שניאורסון תיעד ביומניו, בזמן אמיתי, את האירועים שהיו שותף להם. יש בהם מידע מודיעיני שריכז מסוכנים שפעלו ברחבי הארץ ובארצות השכנות, רישום הוצאות כספיות, מיקום של סוכנים תצפיתנים ועוד.
הוא תיעד את תחושותיו ורגשותיו, לרוב בלשון פיוטית. הוא מתאר את יחסיו עם האישים שפעלו עימו בניל"י. הוא מתאר את אהבתו העזה לשרה אהרנסון. הוא כותב עליה: "יש עולם גדול בתוך נפשך, יש יופי כזה, יש שבלול שאין את יודעת בעצמך – אנוכי אבוא ואגלה לך את זה. כבר גיליתיך, כבר יצרתיך, את סמל האמונה שלי, את האלילה של בית-המקדש שלי".
הוא נושא קינה מרה על חברו אבשלום פיינברג, לאחר שנודע לו על מותו. הוא כותב: "למה חרג הרוח המזרחי וניתק את הקשרים בינינו?"; "הידיד הטוב והאהוב, בחיר האנשים, איננו, איננו".
שניאורסון מביע ביומניו את שנאתו לטורקים ומבטא את תסכולו לנוכח התנכרות הנהגת היישוב לאנשי ניל"י הפרו-בריטיים.
שנה לאחר מותו הופקד הארכיון במחלקת הארכיונים של הספרייה הלאומית בירושלים
לקריאה נוספת

ל. י. שניאורסון, מיומנו של איש ניל"י, 1967
הערות שוליים

↑  ספר הצאצאים: מספר 439, מספר 171, מספר 67, מספר 23, מספר 8
↑  לוי יצחק שניאורסון באתר GRAVEZ
↑  ארכיון לוי יצחק שניאורסון, בספרייה הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588567105171  VIAF: 29145304382478570958   WorldCat (עם VIAF): 29145304382478570958
פתי בר

| --- | --- |
ביסקוויט פתי בר צרפתי
 
 מאכלים
 סוג:  ביסקוויט 
 מוצא:  צרפת 
 תאריך יצירה:  9 באפריל 1888 
 
פתי בר (בצרפתית: Petit Beurre; בעברית: "חמאה קטנה") הוא סוג של ביסקוויט חמאה מהמטבח הצרפתי שהומצא ב-1886 וזכה להצלחה עולמית.