stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ביקור האפיפיור פרנציסקוס בישראל
מהלך הביקור > הביקור בישראל > היום הראשון

ב-25 במאי 2014 המריא האפיפיור במסוק צבאי ירדני, וטס מבית לחם לנמל התעופה בן-גוריון, שם התקבל בטקס רשמי על ידי נשיא המדינה, שמעון פרס, וראש הממשלה, בנימין נתניהו. האפיפיור שב על דבריו כי ”על "פתרון שתי המדינות" להפוך למציאות ולא להישאר חלום”, ודיבר בזכות הדו-שיח בין ישראל לפלסטינים. הוא שב על הזמנתו לנשיא פרס וליושב הראש עבאס, להגיע לקריית הוותיקן ולשאת תפילה לשלום בצוותא. פרס ונתניהו השיבו לאפיפיור בנאומיהם כי מדינת ישראל מחויבת לתהליך השלום, לחופש הפולחן ולשימור הסטטוס קוו במקומות הקדושים. שני המנהיגים הישראלים עמדו בדבריהם על הפיגוע במוזיאון היהודי של בלגיה יום קודם לכן (24 במאי 2014), שבמהלכו נהרגו ארבעה בני אדם, והאפיפיור הגדירו כ"מעשה נפשע של שנאה אנטישמית". הוא סיים את דבריו במילה "שלום".
לאחר מכן המריא האפיפיור במסוק חיל האוויר למנחת המסוקים בהר הצופים, ונועד בפרטיות עם הפטריארך ברתולומאיוס מקונסטנטינופול בבנין המשלחת האפיפיורית ברובע הנוצרי שבעיר העתיקה. שני האישים פרסמו הצהרה משותפת, שבה צטטו מהצהרתם המשותפת של האפיפיור פאולוס השישי והפטריארך אתינגורס, חמישים שנה קודם לכן, ועמדו על הקשר בין שני השליחים, האחים פטרוס הקדוש ואנדראס הקדוש, אשר לפי המסורת ייסדו את הכנסיות המערבית והמזרחית (בהתאמה). השניים עמדו על הדומה בין שני הפלגים והתחייבו לפעול לאיחודם המלא, "למען יהיו אחד". באופן תקדימי התייחסה ההצהרה המשותפת גם לשלומם של הבריאה ושל כדור הארץ:
"אשר על כן, אנו מביעים חרטה בשל היחס הבלתי-צודק כלפי כוכב הלכת שלנו, המהווה חטא לנוכח האל. אנו מאשררים את אחריותנו וחובתנו לעודד מידות של צניעות ומתינות, למען יחושו הכל בצורך לכבד את הבריאה ולנצור אותה בקפידה. יחדיו, אנו מאשרים את התחייבותנו להגביר את שימת הלב למשמורת הבריאה; אנו פונים בקריאה לכל בעלי הרצון הטוב, לתור אחד הדרכים לניהול חיי חסכנות ולצמצם בבזבוז, אגב הפחתת רדיפת הצבע והעצמת הנדיבות כלפי עולמו של האל ולמען התועלת לעמו".
בהמשך קראו שני האישים להגברת הדיאלוג בין נוצרים, יהודים, מוסלמים ובני דתות אחרות, והביעו את דאגתם המשותפת לנוכח מצבם של הנוצרים במזרח התיכון. בסיום ההצהרה הביעו האפיפיור והפטריארך תקווה משותפת לשלום, ובייחוד לשלומן של הכנסיות במצרים, סוריה ועיראק, אשר סבלו באופן הקשה ביותר בשנים האחרונות. ההצהרה הסתיימה בציטוט חלקי מברכת כהנים: ”יָאֵר ה' פָּנָיו אֵלֶיךָ, וִיחֻנֶּךָּ; יִשָּׂא ה' פָּנָיו אֵלֶיךָ, וְיָשֵׂם לְךָ שָׁלוֹם” (במדבר, ו', כ"ה–כ"ו).
לאחר מכן בקרו האפיפיור והפטריארך בכנסיית הקבר והשתתפו בטקס אקומני לציון יובל החמישים לפגישתם של האפיפיור פאולוס השישי והפטריארך אתינגורס. הטקס נערך בהתאם לליטורגיה המזרחית והמערבית גם יחד, ונכחו בו, בין היתר, הפטריארך תיאופילוס השלישי מירושלים (ראש הפטריארכיה היוונית-אורתודוקסית של ירושלים), הפטריארך הארמני של ירושלים, נורהאן מנוגיאן, והקוסטוס, האח פיירבטיסטה פיצבאלה. בסוף היום סעדו האפיפיור והפטריארך יחדיו בסוויטה האפיפיורית בפטריארכיה הלטינית בירושלים.
מהלך הביקור > הביקור בישראל > היום השני

יומו השני של הביקור בישראל נפתח בביקור בהר הבית, והאפיפיור היה אורחם של המופתי של ירושלים, מוחמד אחמד חוסיין, ושל הנסיך הירדני ראזי. האפיפיור הדגיש בנאומו את השורש המשותף לדתות המונותאיסטיות, המוביל לאברהם. המופתי טען בנאומו כי קיצונים פורצים להר הבית בחסות השלטון הישראלי, וקרא לאפיפיור לפעול ”להפסקת התוקפנות נגד המקומות הקדושים, ולאפשר למוסלמים ונוצרים פלסטינים להגיע בחופשיות לבתי הפולחן, ובראשם מסגד אל-אקצה וכנסיית הקבר”. לאחר מכן ביקר האפיפיור בכותל המערבי ונפגש עם רב הכותל המערבי והמקומות הקדושים, שמואל רבינוביץ, אשר הציג בפניו דגם של הר הבית בעת שבית המקדש ניצב עליו. האפיפיור טמן פתק בין אבני הכותל, והתחבק עם הרב אברהם סקורקה והשייח' עומאר עבוד אשר הגיעו עמו לביקור מארגנטינה.
בהמשך יצא האפיפיור להר הרצל שם נפגש עם הנשיא פרס ועם ראש הממשלה נתניהו. הוא הניח זר על קברו של תיאודור הרצל, ולצידו סייעו לו בכך שני ילדי מהגרי עבודה קתולים ילידי ישראל ודוברי עברית. לאחר מכן ביקש ראש הממשלה מהאפיפיור לעצור ליד אנדרטת חללי פעולות האיבה המעוצבת כקיר שעליו חקוקים שמות החללים, דבר שלא היה כלול בתוכנית הביקור, ולפי אחת הדעות, כדי להוות משקל נגד לעצירת האפיפיור בגדר ההפרדה. האפיפיור פרנציסקוס המשיך לביקור באוהל יזכור ביד ושם. הוא לחץ ונשק לידיהם של שישה ניצולי שואה, ודרש בפתח נאומו את הפסוק: ”וַיִּקְרָא ה' אֱלֹהִים אֶל-הָאָדָם וַיֹּאמֶר לוֹ אַיֶּכָּה” (בראשית, ג', ט') - היכן אתה אדם? לאן באת?. בהמשך אמר: ”נתרגשה עלינו רעה גדולה, כזו שטרם נראתה תחת השמים... לעולם לא עוד, אלוהים, לעולם לא עוד!.”
לאחר מכן ערך האפיפיור ביקור נימוסין בהיכל שלמה ונפגש עם הרבנים הראשיים לישראל דוד לאו ויצחק יוסף. בנאומו עמד על כך שכבר בזמן כהונתו כארכיבישוף העיר בואנוס איירס, היו לו חברים יהודים רבים. עוד עמד על חשיבותן של ועידת הוותיקן השנייה והצהרת נוסטרה אטאטה לקידום היחסים בין היהדות והנצרות, ועל הדיאלוג שהחל בין הרבנים הראשיים לישראל והכס הקדוש בשנת 2002, כתוצאה מביקור האפיפיור יוחנן פאולוס השני בישראל בשנת 2000. מהיכל שלמה יצא האפיפיור לפגישה עם נשיא ישראל, שמעון פרס שנערכה בבית הנשיא, ולאחריה נועד בנוטרדאם דה ז'רוזלם עם ראש הממשלה, בנימין נתניהו.
לאחר מכן נועד האפיפיור לפגישה פרטית עם פטריארך קונסטנטינופול, ברתולומאיוס, שנערכה במתחם וירי גלילאי על הר הזיתים, ובהמשך ירד לכנסיית כל העמים בגת שמנים ונפגש עם כמרים, סטודנטים וציבור דתי. את נאומו בגת שמנים פתח בפסוק: ”וַיֵּצֵא וַיֵּלֶךְ כְּיוֹם בְּיוֹם אֶל־הַר הַזֵּיתִים וַיֵּלְכוּ אַחֲרָיו גַּם־תַּלְמִידָיו” (לוקאס, כ"ב, ל"ט). את דבריו ייחד האפיפיור לבגידת השליחים בישו בליל הייסורים, ועל הבחירה שנצבת בפני כל נוצרי מאמין לדבוק בישו כפי שעשו מרים, אם ישו ויוחנן השליח, או להתכחש לו כמעשה האחרים.
לפנות ערב ערך האפיפיור מיסה בחדר הסעודה האחרונה על הר ציון, אירוע שלו נודעה משמעות ייחודית במהלך הביקור, בשל מאמצי הכס הקדוש לקבל לרשותו את האתר. בדבריו עמד האפיפיור על חשיבותו של המקום לנצרות. משם יצא האפיפיור למנחת המסוקים בהר הצופים וטס לנמל התעופה בן-גוריון. את מסעו חזרה לרומא ערך במטוס בואינג 777 של אל על.
אירועים במהלך הביקור

ב-24 במאי 2014 בערב, הגיעו כ-150 איש לקבר דוד, התפרעו ותקפו שוטרים באבנים ובקבוקים, במחאה על ביקורו של האפיפיור הצפוי במקום, ונגד הכוונה להעביר, לטענתם, את חדר הסעודה האחרונה לידי הכס הקדוש. כמה מהם התבצרו במבנה ופונו בידי המשטרה, ו-26 מתפרעים נעצרו. המהומות שהתרחשו בהר ציון ובמקומות אחרים סביב השמועות כי ישראל מתכוונת למסור את הבעלות בחדר הסעודה האחרונה לידי הכס הקדוש, זכו להכחשה רשמית מצד שר החוץ אביגדור ליברמן.
במהלך המיסה בכיכר מאנגר, החל המואזין במסגדים הסמוכים לקרוא בקול רם לתפילה, אולם הדבר לא מנע את המשך הטקס.
הביקור בהר הבית לווה בתקרית שהתעוררה על רקע חזרת הוואקף מהסכמה עם ישראל, לפיה צוות טלוויזיה ישראלי יסקר את הביקור. בסופו של דבר הוסכם כי צוות ירדני ישדר את האירוע לעולם הערבי והצוות הישראלי ישדרו ליתר מדינות העולם.
ביומו הראשון של הביקור בארץ התקבל דיווח כי מספר מאמינים הוכו על ידי שוטרים ישראלים בעת שניסו לצפות בפמליית האפיפיור עת עשתה דרכה לכנסיית הקבר. לפי הדיווח, טענה המשטרה כי המאמינים חסמו את דרכה של הפמלייה, וכתוצאה ממנו נפצעו אישה וילדים, ומספר גברים נעצרו.
סמוך לסיום המיסה שערך האפיפיור בחדר הסעודה האחרונה, נכנס אלמוני לכנסיית הדורמיציון הסמוכה, והצית את ספר התחינות. הספר נשרף כליל, אך לאורגן הסמוך לא נגרם נזק. האירוע התרחש אף על פי שלרגל ביקור האפיפיור במתחם, היה האזור כולו מאובטח בידי המשטרה, וזו החזיקה במפתחות הכנסייה בעת הביקור.
ועד הטכנאים ברשות השידור איים להשבית את הדיווח על סיום ביקורו של האפיפיור, במחאה על הסכם הרפורמה ברשות אשר הובא להצבעה בקריאה ראשונה בכנסת באותו יום. בסופו של דבר, השידורים התקיימו כמתוכנן.
תוצאות ותגובות

כתוצאה ישירה ובלתי מתוכננת של הביקור, לפחות לא באופן פומבי, נענו נשיא ישראל, שמעון פרס, ויושב ראש הרשות הפלסטינית, מחמוד עבאס, להזמנתו של האפיפיור, להגיע לקריית הוותיקן ולהצטרף אליו בתפילה לשלום. הביקור אכן יצא אל הפועל והתקיים בחג הפנטקוסט הנוצרי, ב-8 ביוני 2014.
הביקור עורר תגובות וביקורת במספר נושאים עיקריים:
בעיתון הארץ נכתב כי אף על פי שהאפיפיור הקפיד על איזון פוליטי ודתי, גינה את האנטישמיות והגזענות ואת השחתת מוסדות הדת, התמקדו מארחיו בכל עת בשבחה של היהדות ובסבלו של העם היהודי, לעיתים אגב אמירות שפגעו בכבודו של האפיפיור ובכבוד האירוע. עוד צוין כי דבריהם של המארחים, שהוכנו לעיתים מבעוד מועד, לא התייחסו או ענו לדבריו של האפיפיור:
"רב הכותל המערבי מצא לנכון להסביר לאפיפיור למה היהודים הם העם הנבחר, ראש הממשלה הסביר לו את חשיבות גדר ההפרדה והרבנים הראשיים ביקשו שיגנה את הטרור ואת הפשעים נגד העם היהודי. נראה שהמנהיגות הישראלית לא החמיצה שום הזדמנות להחמיץ את ביקור האפיפיור ולפרוט את האירוע ההיסטורי לפרוטות קטנות של הכרה, hasbara וסחיטת השתתפות בסבלו של העם היהודי, מטיטוס ועד הפיגוע בבריסל."
עוד העריך עיתון הארץ כי ביקור האפיפיור העניק לרשות הפלסטינית תמיכה, בין היתר בשל סיקורו הרחב שהעניק לגורמים פלסטינים במה לשאת את דבריהם, בשל כך שהאפיפיור טס ישירות מעמאן לבית לחם, ובעיקר בשל כך שבחר לשאת תפילה ליד גדר ההפרדה, במעשה שהוגדר על ידי העיתון כ"החלטה מחושבת לחרוג מהפרוטוקול". האפיפיור שב וחזר במספר הזדמנויות במהלך הביקור על תמיכתו בפתרון שתי המדינות, ונפגש עם עקורים מאיקרית וברעם.
הדים רבים נשמעו בתקשורת המקומית והעולמית לתופעות של גילויי אלימות כלפי נוצרים ורכוש נוצרי בארץ, לקראת הביקור ובמהלכו, והאתר הרשמי של הביקור הקדיש חלקים נרחבים לעדות הנוצריות בארץ הקודש ולמצבם של הנוצרים המתגוררים בה, ובמזרח התיכון בכלל. אף על פי שהאתר הרשמי עמד על חופש הדת הנוהג בישראל, הוא ציין כי עדיין קיימות תחושות אנטי-נוצריות בקרב מגזרים יהודים בארץ, וכי מדי פעם נגרם נזק לכנסיות ואנשי דת נוצריים זוכים ליחס משפיל.
בלבנון נמתחה ביקורת מצד ארגון חזבאללה ואחרים, על הפטריארך המרוני של לבנון, בשארה א-ראעי, אשר התלווה לביקור בארץ, ואף נפגש עם נוצרים יוצאי צבא דרום לבנון המתגוררים בישראל. הדבר העלה על נס את סוגיית שיתוף הפעולה של המרונים עם ישראל בעת מלחמת לבנון הראשונה, והביקורת הדגישה כי מבחינת החוק הלבנוני, עולה מעשה זה כדי "מגע עם האויב". גם ארגון החמאס הצטרף לקריאות אלה.
באתר משרד התיירות שהוקם לכבוד האירוע הורגשה תנועה בהיקף כפול מהרגיל, והמשרד העריך כי בעת הביקור הגיעו לארץ אלפי תיירים נוספים, וכן כי הביקור יביא להגעת אלפי צליינים נוספים בארץ, כבר בשנת 2014.
העובדה שהאפיפיור ביקר באתרים הפרוסים בכל רחבי ירושלים וסדרי האבטחה חסרי התקדים, הביאו לסגירת רחובות רבים בעיר ולשיבושי תנועה קשים. תושבים התלוננו על פגיעה בחיי היום יום, וציינו כי זו חרגה מהרגיל בעת ביקורים ממלכתיים בעיר.
במהלך הביקור ניסו ישראל והרשות הפלסטינית לשכנע את האפיפיור בצדקת דרכן בסוגיית הסכסוך הישראלי-פלסטיני. מספר עיתונים טוענים שלפעמים היה נדמה שאין זו יותר מהצגה המנסה להראות לאפיפיור מדוע צד אחר צודק והאחר לא.[דרוש מקור]
דואר ישראל הנפיק ערכת מזכרת רשמית בשלוש שפות (אנגלית, עברית וספרדית), הכוללת מהדורה מוגבלת וממוספרת של גליונות מוחתמים, הנושאים את תמונותיהם של 12 אתרים נוצריים חשובים בישראל, ולצידם ערכת מאמרים העוסקים באפיפיור. בנוסף, ב-22 ביוני 2014 הנפיק הדואר גיליון בולים הכולל 12 תמונות שצולמו במהלך הביקור.
בריאן גרנט

| --- | --- |
 לידה:  5 במרץ 1972 (בן 52) קולומבוס, אוהיו
 עמדה:  פאוור פורוורד, סנטר
 גובה:  2.06 מטר
 מכללה:  אוניברסיטת זאבייר
 דראפט:  בחירה שמינית, 1994 סקרמנטו קינגס
 קבוצות כשחקן
 1994–1997   1997–2000   2000–2004   2004–2005   2005–2006:  סקרמנטו קינגס   פורטלנד טרייל בלייזרס   מיאמי היט   לוס אנג'לס לייקרס   פיניקס סאנס
 הישגים כשחקן
 חמישיית הרוקיז של העונה (1995)   גביע האזרחות (1999)
בריאן וייד גרנט (באנגלית: Brian Wade Grant; נולד ב-5 במרץ 1972 בקולומבוס, אוהיו) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק במשך 12 עונות בליגת ה-NBA בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר. גרנט היה מוכר בשל משחק ההגנה הקשוח שלו ויכולות הריבאונד הגבוהות. ממוצעיו של גרנט לאורך הקריירה עומדים על 10.5 נקודות, 7.4 ריבאונדים ו-1.2 אסיסטים למשחק.
קריירת משחק

גרנט נבחר בבחירה השמינית בדראפט ה-NBA‏ 1994 על ידי קבוצת סקרמנטו קינגס, והציג יכולת מרשימה כבר בעונת הרוקי כשרשם ממוצעים של 13.2 נקודות ו-7.5 ריבאונדים למשחק. בסיום חוזהו עם הקינגס, לאחר שלוש עונות בקבוצה, חתם כשחקן חופשי בפורטלנד טרייל בלייזרס על חוזה ל-7 עונות עבור כ-56 מיליון דולר. בעונת 1998/1999 עזר גרנט לקבוצתו להעפיל לגמר המערב בפלייאוף, בו הובסו הטרייל בלייזרס לאלופה שבדרך, סן אנטוניו ספרס, בתוצאה 4-0.
גרנט שימש כפאוור פורוורד הפותח של פורטלנד בכל 13 משחקי פלייאוף 1999, והעמיד לאורכם ממוצעים של 13.2 נקודות ו-9.2 ריבאונדים למשחק. בעונת 1999/2000 צירפה פורטלנד את הסמול פורוורד סקוטי פיפן, מהלך אשר העביר את ראשיד וולאס לעמדת הפאוור פורוורד ודחק את גרנט אל מחוץ לחמישייה הפותחת. בעונה זו חזרו הטרייל בלייזרס למעמד גמר המערב, אך הפסידו בו ללוס אנג'לס לייקרס בתוצאה 4-3.
ב-30 באוגוסט 2000 נשלח למיאמי היט כחלק מטרייד משולש ששלח את שון קמפ לפורטלנד ואת כריס גטלינג, קלרנס ות'רספון וגארי גרנט לקליבלנד קאבלירס. במסגרת העסקה יצא גרנט מחוזהו בפורטלנד וחתם על חוזה חדש ל-7 עונות עבור כ-86 מיליון דולר. גרנט חזר לשמש במיאמי כשחקן חמישייה קבוע, ובמשך ארבע עונותיו בקבוצה רשם 11.0 נקודות ו-8.5 ריבאונדים בממוצע למשחק.
בקיץ 2004 נשלח בטרייד ללוס אנג'לס לייקרס, יחד עם קארון באטלר, למאר אודום ובחירת דראפט עתידית, בתמורה לכוכב העל שאקיל אוניל. בסיום עונתו היחידה בלייקרס, בה שימש כשחקן ספסל זניח, שוחרר גרנט מהקבוצה וחתם בשורות פיניקס סאנס. בעונת 2005/2006 שותף ב-21 משחקים בלבד, ובסיומה נשלח לבוסטון סלטיקס אשר שחררה אותו בטרם שיחק במדיה.
ב-27 באוקטובר 2006 הודיע גרנט על פרישה מה-NBA, בגיל 34.
חיים אישיים

כינויו של גרנט, "הגנרל", הוענק לו מכיוון שגדל באותו הכפר - ג'ורג'טאון, אוהיו - בו גדל הגנרל יוליסס ס. גרנט.
בנובמבר 2005, בעודו שחקן הפיניקס סאנס, אובחן גרנט כסובל מתסמינים ראשונים למחלת פרקינסון, וב-2009 פרסם הודעה על מחלתו.
הערות שוליים

↑  ממוצעי הקריירה של גרנט, באתר basketball-reference.com
↑  גרנט נשלח בטרייד למיאמי היט, באתר abcnews.com
↑  גרנט נשלח בטרייד ללוס אנג'לס לייקרס, באתר nba.com
↑  גרנט מודיע כי אובחן כחולה פרקינסון, באתר espn.com
ברנינג ספיר

| --- | --- |
ברנינג ספיר
ברנינג ספיר
 לידה:  1 במרץ 1945 (בן 79) ג'מייקה סנט אן פאריש, ג'מייקה
 שם לידה:  וינסטון גודפרי רודני (Winston Godfrey Rodney)
 שם במה:  Burning Spear 
 מוקד פעילות:  ניו יורק 
 תקופת הפעילות:  מ-1969
 סוגה:  רגאיי
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  EMI, סטודיו ואן, איסלנד רקורדס, הרבאט רקודס, סלאש רקורדס
 פרסים והוקרה:  פרס גראמי לאלבום הרגאיי הטוב ביותר (1999)  Officer of the Order of Distinction (15 באוקטובר 2007) 
 www.burningspear.net
 פרופיל ב-IMDb
 
ברנינג ספיר, 2008
ברנינג ספיר (באנגלית: Burning Spear, נולד ב-1 במרץ 1945 בשם וינסטון גודפרי רודני) הוא זמר רגאיי זוכה פרס גראמי ממוצא ג'מייקני.

רבים משיריו מטיפים לעקרונות דת הראסטפארי.
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
וינסטון רודני נולד במרץ 1945 בסנט אנ'ס ביי, בילדותו הושפע רבות מהמנהיג האמריקאי-אפריקאי מרקוס גארבי.
בשנת 1969 נפגש רודני עם בוב מארלי ועם מפיקו, קלמנט "קוקסון" דוד, בעל חברת התקליטים "Studio One" שלקח אותו תחת חסותו.
לפני השקת אלבום הבכורה עם הזמר לארי מרשל, שינה רודני את שמו לברנינג ספיר.
מאמצע שנות התשעים חי ברנינג ספיר יחד עם אשתו סוניה רודני ברובע קווינס שבניו יורק.
דיסקוגרפיה

משנת 1969 הוציא ברנינג ספיר 49 אלבומים:
| --- | --- |
 ברנינג ספיר (אלבום) – (1973)  Rocking Time‏ – (1974)  Marcus Garvey‏ – (1975)  Garvey's Ghost‏ – (1976)  Man in the Hills‏ – (1976)  Dry & Heavy‏ – (1977)  Live‏ – (1977)  Social Living‏ – (1978)  Living Dub Vol. 1‏ – (1979)  Harder Than the Best‏ – (1979)  Hail H.I.M‏ – (1980)  Living Dub Vol. 2‏ – (1980)  Farover‏ – (1982)  The Fittest of the Fittest‏ – (1983)  Reggae Greats: Best of Island years 1975-1978‏ – (1984)  Resistance‏ – (1986)  People Of The World‏ – (1986)  100th Anniversary: Marcus Garvey/Garvey's Ghost‏ – (1987)  The Fittest Selection: Greatest hits of 1980-1983‏ – (1987)  Mistress Music‏ – (1988)  Live In Paris‏ – (1989)  Mek We Dweet‏ – (1990)  Jah Kingdom‏ – (1991)  The Original‏ – (1992)  The World Should Know‏ – (1993):  !Love And Peace: Burning Spear Live‏ – (1994)  Rasta Business‏ – (1995)  Living Dub Vol. 3‏ – (1996)  Chant Down Babylon: The Island Anthology‏ – (1996)  Best of Burning Spear‏ – (1996)  Appointment With His Majesty‏ – (1997)  A)live In Concert 97)‏ – (1998)  Living Dub Vol. 4‏ – (1999)  Calling Rastafari‏ – (1999)  Live in Montreaux‏ – (2001)  Ultimate Collection: Best of Collection‏ – (2001)  Spear Burning: Best of the non-albums releases‏ – (2001)  Best of the Fittest: Best of Collection‏ – (2001)  Rare and Unreleased‏ – (2001)  20th Century Masters: The Best of Burning Spear: Best of the Island years‏ – (2002)  Jah No Dead‏ – (2003)  Free Man‏ – (2003)  Living Dub Vol. 6‏ – (2004)  Creation Rebel‏ – (2004)  Sounds from the Burning Spear‏ – (2004)  Live In South Africa 2000‏ – (2004)  Our Music‏ – (2005)  Jah Is Real‏ – (2008)
פרסים

ברנינג ספיר זכה פעמים בפרס גראמי בקטגוריית אלבום הרגאיי הטוב ביותר, בשנת 2000 על האלבום "Calling Rastafari", ובשנת 2009 על האלבום "Jah Is Real".
כמו כן הוא היה מועמד לפרס 12 פעמים.
| שנה | פרס | קטגוריה | עבודה מועמדת | תוצאה | סימוכין |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2024 | פרס גראמי | אלבום הרגאיי הטוב ביותר | No Destroyer | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  allmusic דיסקוגרפיה של ברנינג ספיר
↑  allmusic האלבומים שזכו בפרס גראמי
↑  2024 GRAMMY Nominations: See The Full Winners & Nominees List | GRAMMY.com, grammy.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 6041485  BnF: cb13891991p (data)  GND: 134813898  ISNI: 0000 0000 5513 7494  LCCN: n95061929  MusicBrainz: 16dad944-c492-43dd-88ed-e0b7ac520c40  NKC: xx0144435  NTA: 267821182  SUDOC: 157338371  VIAF: 25820963   WorldCat (עם VIAF): 25820963
בראקל

ערך זה עוסק בגזע של תרנגול הבית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 מיון
 משפחה:  פסיוניים
 מין:  תרנגול בנקיבה
 שם מדעי:  Gallus gallus
בְּרָאקֶל (בלועזית: Braekel) הוא גזע של תרנגול שמגיע מאזור בראקל (אנ') בבלגיה.
מראה ותכונות

גזע הבראקל מופיע בשני מופעי צבע: האחד, חום כהה/שחור-לבן (מכונה גם "כסוף") באופן משובץ-מנומר, והשני, חום-כתום (מכונה גם "זהוב") באופן משובץ-מנומר. צווארו של העוף הוא בצבע אחיד (לבן או כתום, בהתאמה) ובעל נוצות ארוכות יותר.
גובהו של הזכר כ-60 סנטימטר, נוצות זנבו גדולות יותר, וכרבולתו אדומה ובולטת יותר. גובה הנקבה כ-35 סנטימטר. התרנגול ניזון מדגנים ומעלים, ומטילה כ־200 ביצים בשנה.
תרנגולת מזן בראקל מטילה בין 150 ל-180 ביצים לבנות בשנה, וביציהן יחסית גדולות במשקל של כ-65 גרם.
הבראקל היא תרנגולת שאינה דוגרת בדרך כלל, ולצורך רבייה משתמשים בתרנגולת מגזע אחר או במדגרה.
היסטוריה

מקורו של העוף הוא בבלגיה, שם גידלו אותו במשך מאות שנים והוא מוכר שם כבר משנת 1416. על פי ההערכות[דרושה הבהרה] מקורו הוא בזן הפאיומי (אנ') המצרי, ממנה הגיע לבלגיה על ידי צלבנים.
מייבאיו ומגדליו בישראל בעשור השני של המאה ה־21 טענו כי במאות השנים האחרונות, היה נפוץ בקהילות יהודיות במזרח ובמערב אירופה, במזרח התיכון ובאגן הים התיכון, שהשתמשו בו לאכילת בשרו וביציו[דרוש מקור], עד שזן זה נדחק בעקבות המהפכה שחוללה תעשיית הפטם והביצים, שפיתחה זני תרנגולים בעלי ערך כלכלי גבוה יותר, המבוססים על הכלאות בין זני תרנגולים שונים מכל רחבי העולם[דרוש מקור]. כיום גזע הבראקל מגודל בעיקר לנוי או לשימור, בייחוד במשקים פרטיים בבלגיה ובסביבתה הקרובה[דרוש מקור].
בשנת 1968 הזן עמד בפני סכנת הכחדה והחלה פעילות לשימורו, לצורך כך הוקם ב-1971 מועדון ידידי הבראקל, שהצליח לאסוף כמה פרטים בודדים מהזן ולהצילו מהכחדה.
כשרות

בשנת 2017 החלה התעניינות סביב הזן לאחר שהוא יובא לגידול מסחרי על ידי חברת 'מסורת טהרת העופות', שהוקמה כדי להשיג עופות שאין עליהם חששות של הכלאה עם זנים אחרים, זאת לאחר שנשמעו טענות אודות הכלאה של עופות הפטם שנשחטו בישראל במשך השנים עם עופות שאינם מותרים באכילה, ויש שאף נמנעו מלאכלם בשל טענות אלו. החברה איתרה עופות אלו שלדבריה הם מגזע טהור ללא הכלאות. בתחילת ההליך קיבלה החברה התחייבות מטעם כשרות בד"ץ העדה החרדית לחייב את המשחטות שבפיקוחם לרכוש רק מהעופות שישווקו שאין בהם חששות אלו, אולם לא ניתן אישור ספציפי על זן הבראקל, וחלק מהרבנים החתומים על התחייבות זו טענו כי לגבי זן זה קיימות חששות כשרות.
אף שלבראקל סימני טהרה של עופות, עם תחילת שיווקו התפתחה מחלוקת הלכתית בשאלת כשרותו למאכל. הדיון נסוב על השאלה -  האם מדובר בעוף שנאכל במשך השנים על ידי יהודים שומרי מצוות, דבר המעיד על כך שיש לעוף מסורת אודות כשרותו. תנאי זה כדי להתיר עופות באכילה לדעת הרמ"א, מחשש שמא העוף "דורס" ("שנועץ צפרניו בבעלי חיים ודורסן, וכעין דרוסת הנץ". הגדרה זו לא חופפת בהכרח למונח עופות דורסים).
המצדדים להתיר את הבראקל,טוענים כי מדובר בזן תרנגול עם שינויים קלים שאינם מצריכים מסורת, אך גם חיזקו את עמדתם בעדויות שוחטים לפיהם עוף זה נשחט בעבר במקומות שונים כעוף כשר, ועל כן ישנה מסורת כשרות עליו. כמו כן, נטען שהיות שהבראקל גדל בין תרנגולים טהורים, הרי שזה נחשב כמסורת לכשרותו.
המצדדים לאסור את הבראקל טוענים כי עוף זה לא היה מצוי, והשוחטים המעידים ששחטו "בראקל" מחליפים אותו בזנים אחרים דומים, או ששחטו אותו ללא בירור המסורת שלו, כאשר מדובר היה בזן בלתי מצוי במקומות יישוב יהודים, וגם יהודי בלגיה לא היו רגילים לאוכלו. כמו כן הצביעו על מאפיינים חיצוניים השונים מזני העופות המקובלים ככשרים, ועל דמיון פיזי בינו לבין עופות דורסים[דרוש מקור] שמצביעים על כך שייתכן ומדובר בעוף טמא.
הערות שוליים

↑  המדריך המלא לגידול אפרוחים עבור המגדל המתחיל
↑  BRAKEL and BRAKEL BANTAMS - Aviculture Europe
↑  Vrienden van het Brakelhoen
↑  Vereniging ter Promotie van Belgische Neerhofdieren
↑  משה ויסברג ויונה שוב, נחשף: 'העדה' התכוונה לכפות את הבראקל על כל המשחטות, באתר בחדרי חרדים, 16 באוגוסט 2017
↑  רמ"א על השולחן ערוך, יורה דעה, סימן פ"ב, סעיף ג' "הגה: ויש אומרים שאין לסמוך אפילו על זה, ואין לאכול שום עוף אלא במסורת שקבלו בו שהוא טהור (בארוך כלל נ"ו וברי"ו נט"ו), וכן נוהגין ואין לשנות".
↑  מחלוקת זו היא בקרב הפוסקים יוצאי יהדות אשכנז אולם בקרב הפוסקים בני עדות המזרח אין כלל ויכוח על כשרותו שכן לדעתם אין צריך מסורת כדי להכשיר עוף (הרב עובדיה יוסף, הליכות עולם חלק ו עמוד רלו)
↑  ש"ך יורה דעה, סימן פב סעיף ב. ישנם דעות הלכתיות נוספות להגדרת עוף דורס
↑  לדוגמה הרב משה שאול קליין, רבני בית דין צדק בני ברק של הרב נסים קרליץ והרב בן ציון מוצפי והרב מאיר מאזוז
↑  ישראל כהן, ‏מכתב הדיינים: "אין אנו רואים שינוי בעוף ה'בראקל'", באתר כיכר השבת, 8 באוגוסט 2017
סערת העופות החדשה • פרסום ראשון: דיינים התכנסו בבני ברק להכשיר את עוף ה'בראקל' חרדים10, 7 באוגוסט 2017.
↑  פולמוס התרנגול: מכון התורה והארץ הכשיר את 'תרנגול הבראקל' באתר הקול היהודי. הדברים מבוססים על דברי הגמרא בחולין סה א, להרחבה ראו במאמרו של הרב יהודה עמיחי, עוף הבראקל
↑  לדוגמה: הרב משה יהודא ליב לנדא (הרב לנדא: "אין מקום לוויכוח שהוא עוף טמא" אתר col, אב תשע"ז), רבנים מחוגי העדה החרדית בירושלים, ביניהם ראש בית הדין של העדה החרדית, הרב משה שטרנבוך (ישראל כהן, ‏הגר"מ שטרנבוך האוסר את עוף ה'בראקל' מנמק בהרחבה: "המציאות ברורה", באתר כיכר השבת, ב' אלול תשע"ז), הרב משה ברנדסדורפר (הרב בראנדסדארפער: עוף הבראקיל מעולם לא הותרו), האדמו"ר מסאטמר, הרב אהרן טייטלבוים (האדמו"ר מסאטמר לגרמי"ל לנדא: "ה'בראקל' - אסור; לא נשחוט אותו" כיכר השבת, ו' אלול תשע"ז), הרב שלמה מחפוד (הגר"ש מחפוד הודיע: מקבל את הכרעת הראב"ד כיכר השבת, כ"א אב תשע"ז), והרב אברהם רובין ("מי שישחוט את העוף לא ישמש כשוחט" בחדרי חרדים, כ"ח אב תשע"ז).
↑  משה ויסברג, הרב שטרנבוך במכתב נחרץ על ה'בראקל': "אפילו אם כל גדולי ישראל יתירו - באיסורו עומד", באתר בחדרי חרדים, 24 באוגוסט 2017
↑  משה ויסברג, בכיר השוחטים של הרב לנדא מציג; כל החשדות על עופות ה'בראקל', באתר בחדרי חרדים, 9 באוגוסט 2017
| גזעי תרנגולים נפוצים בישראל |
| --- | --- | --- |
| במשקים תעשייתיים | ברוילר • לגהורן • הייליין • לוהמן • י.ס.א. בראון • קורניש • שייבר |  |
| במשקים ביתיים | אמראקונה • אורפינגטון • ברהמה • ברנבלדר • משי • סאסקס • סולטאן • פולני • פליימות' רוק • בראקל • פקין • קוצ'ין • רוד איילנד אדום • שבו • שחף כרונינגן • תרנגול קרב תאילנדי |  |
| ראו גם | ביצי חופש • בנטם • לול • תרנגולות כחיות מחמד |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
באג'ורנים

| --- | --- |
לוגו הבאג'ורנים
לוגו הבאג'ורנים
 הופעה ראשונה:  הפרק "Ensign Ro" של "מסע בין כוכבים: הדור הבא", שנת 1991.
 נתונים
 מנהיג הגזע:  השר הראשון שקאר אדון (מנהיג פוליטי) קאי אופקה סולאן (מנהיגה רוחנית) קאי ווין אדאמי (מנהיגה רוחנית)
 טריטוריית מגורים:  כוכב הלכת באג'ור
ביקום הבדיוני של זיכיון "מסע בין כוכבים", הבאג'ורנים הם גזע דמוי-אדם של חייזרים, הילידים לכוכב הלכת באג'ור. הם הוצגו לראשונה בשנת 1991 בפרק "Ensign Ro" של "מסע בין כוכבים: הדור הבא", ולאחר מכן השתתפו גם בפרקי "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9" ו-"מסע בין כוכבים: וויאג'ר". בתחילה, כותבי "מסע בין כוכבים" תיארו את הבאג'ורנים כעם מדוכא, אשר נאלצו לחיות כפליטים, שאותם ניתן להשוות למגוון רחב של קבוצות אתניות. ריק ברמן, בין התורמים ליצירת גזע בדיוני זה, השווה אותם אל: "הכורדים, הפלסטינים, יהודים בשנות ה-40 של המאה ה-20, אנשי הסירות מהאיטי; חסרי בית וטרור הם בעיות [בכל עידן]". דמויות באג'ורניות שונות נכללו בכמה מסדרות "מסע בין כוכבים", בהן רו לארן (המגולמת על ידי השחקנית מישל פורבס), מייג'ור קירה נריס (נאנה ויזיטור) וקאי ווין אדאמי (לואיז פלטשר).