מוות בוונציה
הערות שוליים

↑  שמשמעותו היא "צעיף העולם המכסה על סודות העולם".
↑  מדובר כאן במסעו של גתה לאיטליה משנת 1786. גתה תיאר את איטליה בהתלהבות בקובצי הרשימות בשם "המסע באיטליה" (Italienische Reise).
↑  מוטיב חוזר ביצירה, דמות גבר בעל שער אדום מעוררת את אשנבאך אך גם מבעיתה אותו.
↑  הקשורה כנראה ל"ארוס השוכן במילה".
↑  לעניין זיקת דבריה של קטיה מאן עליהם מתבסס הסיפור ראו יונתן כהן, כפעם בפעם - מחקר ביצירות תומאס מאן, תג הוצאה לאור, עמוד 210
1 2 3  קטיה מאן, זיכרונות שלא נכתבו (עמוד 56).
↑  "Tadizio & Wladyslaw Moes
De la réalité au mythe". וראו כאן.
↑  קטיה מאן, זיכרונות שלא נכתבו (עמוד 58).
↑  אוגוסט←גוסטאב, אנסבאך, מקום הולדתו של פון פלאטן←אשנבאך.
↑  קטיה מאן, זיכרונות שלא נכתבו, עמוד 60.
↑  קטיה מאן, זיכרונות שלא נכתבו, עמוד 57.
↑  רוח זו מגיעה ממרכז מדבר סהרה לאיטליה כשהיא נושאת עמה אבק וחול, וכשהיא נתקלת בהרי האפנינים האיטלקיים היא מורידה גשם מעורב באבק ובחול המכונה "גשם אדום" (Sirocco).
↑  קטיה מאן, זיכרונות שלא נכתבו (עמוד 57-58).
↑  "תומאס מאן כמעט שאינו פוסח על שום אמצעי ספרותי כאילו היה כל מרכיב ביצירה מחושב עד לפרט האחרון. לא נעמוד כאן על מגוון האמצעים שהוא שולט בהם, משום שניסיון כזה עלול להתפתח לסקירה של תורת הספרות". מתוך אחרית הדבר למקבצי הסיפורים של מאן, בתרגומו של יעקב גוטשלק.
↑  "במקום לבדות דברים מלבו העדיף תומאס מאן להסתייע במציאות. המציאות הייתה חביבה עליו מן ההמצאה, בין שהיו אלה מקומות ואירועים, ובין שהיו קווי אופי יסודיים של אנשים וכיוצא באלה. הוא ניכס לעצמו את הנתונים, חדר לתוכם לפי דרכו, האציל עליהם מרוחו, כפי שהיה קורא לדבר, מכוח אמונתו. כמו שקרה לרבים מגדולי תולדות הספרות עורר גם הוא מורת-רוח בלב דגמיו, שכן הזדהו עם עיצובו הפיוטי בדרך תמימה מדי". מתוך קטיה מאן, זיכרונות שלא נכתבו (עמוד 99).
↑  ראו עוד: יונתן כהן, כפעם בפעם - מחקר ביצירות תומאס מאן, תג הוצאה לאור, 1997; מחקרו של Michael Chanan,יוני 1971; מחקרו של James L. Zychowicz(הקישור אינו פעיל, 15.04.2018), עמוד 4; ישנם חוקרים שלא מוצאים תואם בין אשנבאך ומאהלר. Ernest M. Wolf. "A Case of Slightly Mistaken Identity: GustavMahler and Gustav Aschenbach." Twentieth Century Literature, Vol. 19, No. 1. (Jan., 1973), pp. 40-52.
↑  Death in Venice - A New Translation, Backgrounds and Contexts Criticism. Claiton Colb. Univ. of North Carolina Press, 1944.
↑  ראו עוד בעניין: תומאס מאן#כתביו
↑  Letters of Thomas Man 1889-1955
Selected and Translated by Richard and Clara Willson. p.101-2.
↑  קטיה מאן, זיכרונות שלא נכתבו, (עמוד 58).
↑  הסרט "מוות בוונציה" בוויקיפדיה האנגלית
↑  פרט למחברות היומן מספטמבר 1918 עד דצמבר 1921 משום שנזקק להן לצורך העבודה על "דוקטור פאוסטוס".
↑  אבנר שפירא, "ברכת היופי, שאינה אלא ברכת המוות", באתר הארץ, 10 באוגוסט 2005.
↑  ראו עוד ביונתן כהן, כפעם בפעם - מחקר ביצירות תומאס מאן, פרק "ההתחפשות והמוות", עמ' 149
↑  ראו עוד ביונתן כהן, כפעם בפעם - מחקר ביצירות תומאס מאן, פרק "מוות בוונציה", עמ' 142; פרק "ההתחפשות והמוות", עמ' 149; פרק "הנער והמוות", עמ' 151.
↑  לה הקדיש לימים את יצירתו "אלגית מארינבאד" (Marienbad Elegy).
↑  Letters of Thomas Man 1889-1955
Selected and Translated by Richard and Clara Willson. p.72.
↑  קטיה מאן, זיכרונות בלתי כתובים (עמ' 55). לימים אכן כתב מאן את הסיפור הזה, אך החליף את אולריקה פון לברצוב באהובתו הקודמת של גתה - שרלוטה פון שטיין.
↑  Letters of Thomas Man 1889-1955
Selected and Translated by Richard and Clara Willson. p.94-5.
↑  ראו עוד בספרה של ז'וליה קריסטבה, סיפורי אהבה, הוצאת הקיבוץ המאוחד.
↑  ראו עוד ביונתן כהן, כפעם בפעם - מחקר ביצירות תומאס מאן, פרק "ההתחפשות והמוות", עמ' 149; פרק "הנער והמוות", עמ' 151
↑  סקירתו של מנחם פרי על גב קובץ הסיפורים "מוות בוונציה וסיפורים אחרים" מאת תומאס מאן.
↑  רבקה גורפין, "הדיו לאיש הרוח שיהיה הומניסטן? (תומאס מאן - מבית בודנברוק עד ד"ר פאוסטוס)", אורלוגין 1 (1950), פרק "הבורגני התועה"
↑  יוסף ליכטנבום, מספרי העולם, הוצאת אחיאסף, פרק "תומאס מאן", עמ' 202
↑   "מוות בוונציה (1971)", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית).
↑  ראו: Love and Death on Long Island באתר וואלה
↑   "מוות בוונציה (1981)", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
  "מוות בוונציה (1990)", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
  "מוות בוונציה (1994)", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) 
  "מוות בוונציה (2002)", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית).
↑  ראו לדוגמה "הכתם האנושי" לפיליפ רות ו"Closing Time" לג'וזף הלר, 
וראו עוד בערך (Thomas Mann) בוויקיפדיה האנגלית.
↑  עלית קרפ, "מתרגם, כמו פסנתרן, הוא רק אמן מבצע", באתר הארץ, 5 במאי 2008
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| כתבי תומאס מאן |
| --- | --- | --- |
| רומנים | בית בודנברוק • הוד מלכות • הר הקסמים • לוטה בוויימאר • יוסף ואחיו • הנבחר • דוקטור פאוסטוס • וידויי ההרפתקן פליכּ‏ס קרוּ‏ל | תומאס מאן, 1929 |
| נובלות | טריסטאן • טוניו קרגר • מוות בוונציה • מאריו והקוסם • הראשים המוחלפים • אדון פרידמן הקטן • גזע ולזונג • המרומה • החוק • המוקיון • טוביאס מינדרניקל • התשוקה לאושר • גלאדיוס דאי (חרב אלוהים) • אצל הנביא • טירוף מערכות וצער מוקדם | תומאס מאן, 1929 |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007590310405171  BnF: cb119399186 (data)  GND: 4099302-4  LCCN: no2014060363  MusicBrainz work: 34fb0b6a-edb1-4812-a907-59c5d8a38421  VIAF: 185857285   WorldCat (עם VIAF): 185857285 
בית הקברות הישן של מינכן
"סבסטיאן הקדוש שכידונים ננעצים בגופו"
"יפעתה המרהיבה של הכיכר" – בתמונה נראית העיר ונציה כפי שהיא מתגלה מהים. הבית הבולט מימין הוא ארמון הדוג'ים, בית שליטי ונציה בעבר. מאחור רואים את מגדל הפעמונים ובמרכז הכיכר שבסופה כנסיית סן מרקו.
"ארמון הדוג'ים" מאת פייר-אוגוסט רנואר, 1881
פסל של "הנער השולף את הקוץ" מהמאה הראשונה לספירה. אמן יווני אנונימי. רומא
נרקיסוס מאת קאראווג'ו
תומאס מאן (יושב) ואחיו הסופר היינריך מאן בעת כתיבת "בית בודנברוק". ונציה, 1900
ולדיסלב מס Władysław Moes
אוגוסט פון פלאטן
תמונתו של מאהלר משנת 1907 אשר הייתה מצורפת כגזיר העיתון למחברת העבודה של מאן בזמן כתיבת "מוות בוונציה"
מאן בעת עבודתו, 1939
המהדורה המקורית של "מוות בוונציה", הדפסת 1913, גרמניה
יוהאן וולפגנג פון גתה
אולריקה פון לברצוב
אפלטון
פסל דיוניסוס, המוזיאון הבריטי בלונדון
פסל הרמס, גני ארמון ורסאי
כארון משיט את המעבורת, מאת פייר סובלרה, 1735 בערך
כרזת הסרט "מוות בוונציה", 1971