stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קילבסה
שימוש במטבח

הקילבסה היא מיסודותיו של המטבח הפולני ויש לה מינים וסוגים רבים, בהם מעושנים וטריים, אך רובם ככולם מבוססים על בשר חזיר. לכל אזור בפולין יש את מין הקילבסה שלו, ובהם :
קבנוסני – נקניק דק מיובש באוויר המתובל בקימל. במקור יוצר מבשר סוס, אך כיום מיוצר מבשר חזיר או תרנגול הודו.
קרקובסקה – נקניק ישר עבה המעושן בתיבול פלפל שחור ושום, מקורו בעיר קרקוב.
וייסקה – נקניק גדול בצורת פרסה מבשר חזיר ועגל, מתובל במיורן ושום. משמעות שמו היא "כפרי".
מיסליבסקה - מעושן קלות ומיובש
בפולין מוגשת הקילבסה לרוב בליווי חזרת אדומה ובצל מטוגן. לעיתים גם מטגנים חתיכות קטנות של קילבסה עם בצל כתוספת למילוי לפירוגי.
קים קוטר

| --- | --- |

 לידה:  27 ביולי 1982 (בת 42) Losser, הולנד 
 מדינה:  ממלכת ארצות השפלה 
 בן או בת זוג:  Jaap Reesema 
 מספר צאצאים:  3 
 www.kimkotter.nl
 
קים קוטר (בהולנדית: Kim Kötter; נולדה ב-27 ביולי 1982) היא דוגמנית הולנדית, מיס הולנד לשנת 2002.
ביוגרפיה

קוטר נולדה במחוז אוברייסל בהולנד. היא החלה ללמוד באוניברסיטת טילבורח והפסיקה את לימודיה האקדמיים כשנבחרה למלכת היופי של אוברייסל. לאחר מכן בשנת 2002 זכתה בתחרות הארצית "מיס תבל הולנד" הבוחרת את נציגת הולנד לתחרות העולמית.
בתחרות מיס תבל שנערכה בפוארטו ריקו דורגה במקום ה-11, היא השתתפה באותה שנה בתחרות מיס אירופה וזכתה במקום השלישי.
היא שיחקה תפקיד קטן באופרת סבון הולנדית. במשך מספר שנים היא הייתה כתבת במגזין סגנון חיים. בשנת 2010 היא החלה להנחות תוכנית טלוויזיה בערוץ ההולנדי מקומי RTL 4, והופיעה בערוץ עוד מספר פעמים. בשנת 2011 השתתפה בגרסה ההולנדית של תוכנית המציאות המבצר.
קוטר היא בעלת סוכנות דוגמנות משלה. היא משמשת כבעלים וכמנחה של תחרויות מיס אוברייסל, מיס תבל הולנד ומיס תבל גרמניה.
קלציט

| --- | --- |

 תכונות המינרל
 הרכב כימי:  CaCO3
 מערך קריסטלוגרפי:  טריגונלי
 צורת הגביש:  הקלציט מופיע במגוון רב מאוד של מעל ל-300 צורות : רומבוהדרי, מנסרה משושה, מסיבי, סיבי, דמוי עץ וכו' אבל תמיד במבנה טריגונלי או פסודו־הקסגונלי.
 צבע:  חסר צבע עד לבן חלב. לעיתים, בשל זיהומים הוא מופיע עם גוונים קלים של צהוב, כתום, כחול, ורוד, אדום, חום, ירוק, שחור ואפור. לעיתים צבעו זוהר.
 ברק:  זגוגי עד אדמתי
 שקיפות:  שקוף עד אטום.
 פצילות:  מושלמת בשלושה כיוונים היוצרות רומבוהדרון.
 שבירה:  דמוית קונכייה.
 קשיות:  3 בסולם מוס
 משקל סגולי:  2.7
 שרטוט:  לבן
 מינרלים נלווים:  הקלציט הוא מינרל נפוץ ומופיע יחד עם מינרלים רבים ביניהם קוורץ, פלואוריט, גופרית, זהב, ביוטיט ומינרלים קרבונטים אחרים.
קלציט הוא מינרל קרבונטי והפולימורף היציב ביותר של סידן פחמתי (CaCO3). הוא אחד המינרלים הנפוצים ביותר על פני כדור הארץ ומהווה כ-2% ממסת קרום כדור הארץ. הקלציט מהווה את המרכיב העיקרי בסלעי משקע, בעיקר באבן גיר, והוא גם המינרל העיקרי בסלע המותמר שיש, כמו גם המינרל הבונה נטיפים וזקיפים במערות. הקלציט מהווה את המרכיב העיקרי בשלד החיצוני של הרבה יצורים ימיים כמו פלנקטון וצדפות. המינרל ארגוניט, שהוא פולימורף נוסף של סידן פחמתי, מותמר לקלציט בטמפרטורות של 380-470°C.
תכונות > כימיות

במגע עם חומצת מלח מהולה מגיב הקלציט בתסיסה ובפליטת גז פחמן דו-חמצני' בדומה למינרלים פחמתיים (קרבונטים) אחרים.
תכונות > פיזיקליות

הקלציט שקוף עד אטום ומראה לעיתים קרינה פלואורסצנטית. אחת התכונות הידועות שלו היא היכולת לייצר שבירה כפולה של אור העובר דרכו, כך שעצמים בהם צופים דרך פיסת קלציט שקופה נראים כאילו כל חלקיהם מוכפלים – תופעה שתוארה לראשונה על ידי רסמוס ברתולין. תופעת השבירה הכפולה מאפשרת להשתמש בגביש זה (בנוסף למספר מועט של גבישים אחרים) כמקטב.
"פצלת איסלנדית" היא סוג של קלציט שקוף. מקורו באיסלנד, ונעשים בו שימושים אופטיים. "פצלת שן הכלב" הוא שם לסוגים של גבישי הקלציט בהם בולט המבנה הרומבוהדרלי.
תמונות

קלציט בעל שבירת אור כפולה
גבישי קלציט באבן גיר בגדר ירושלמית
גביש קלציט מרמת הגולן
הערות שוליים

↑  calcite, Britannica, ‏Jul 31, 2023
↑  Acid Test- How to Spot Minerals Separately, BYJU'S
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293781005171  BnF: cb12218096s (data)  GND: 4121076-1  LCCN: sh85018765
קבועי פייגנבאום

במתמטיקה, קבועי פייגנבאום הם שני קבועים מתמטיים המבטאים יחסים במפות ביפורקציות של מפות לא ליניאריות. הם קרויים על שמו של המתמטיקאי האמריקאי מיטשל פייגנבאום.
הקבוע הראשון מתאר את הגבול של יחסי המרחקים בין הכפלות של זמני מחזור. כלומר, אם an הוא הערך בו מתרחשת הכפלת זמן המחזור ה-nית אז הגבול הבא מוגדר ושווה לקבוע פייגנבאום הראשון:
הקבוע השני מתאר את הגבול של היחס בין גודל הפיצול ה-n לגודל הפיצול ה-n+1:
פרשת הרשימות של מפלגת נעם

פרשת הרשימות של מפלגת נעם או פרשת הרשימות השחורות של מפלגת נעם מתייחסת לתחקירים שפורסמו בעיתונות לגבי רשימות שהוכנו במפלגת נעם וכללו אנשים וגופים בשירות הציבורי, בצה"ל ובתקשורת שלדעת המפלגה שייכים או מקדמים רעיונות ליברלים בהקשר של הקהילה הגאה, פמיניזם, שוויון מגדרי ותפיסת עולם שמאלית. הכנת הרשימות החלה ב-2019, עם הקמת המפלגה. חשיפת הרשימות עוררה סערה ציבורית ופוליטית, והייתה בין המניעים להצתת המחאה נגד הממשלה בחודש דצמבר 2022.
הרשימות השחורות

מפלגת נעם טוענת שהמערכות הציבוריות של המדינה (כגון משרדי הממשלה, צה"ל, מערכת החינוך ועוד) נשלטות על ידי ארגוני שמאל (כמו הקרן החדשה לישראל), ארגונים תומכי להט"ב וזרמים דתיים ליברליים (כמו התנועה הרפורמית).
לפי תחקיר, שפרסם העיתונאי נדב איל ב-22 וב-23 בדצמבר 2022, החל מ-2019 הכינה המפלגה רשימות של ארגונים ומשרתי ציבור הפועלים או מחזיקים עמדות הנוגדות, לדעת המפלגה, את עמדותיה. התחקיר חשף שהרשימות כללו את המידע הבא:
רשימת נשים הקשורות לקידום השירות המשותף בצה"ל.
חברי הקהילה הגאה בתחום התקשורת.
ארגונים שהוגדרו כ"שמאל קיצוני" הפועלים במערכת החינוך.
עובדי משרד המשפטים ומערכת המשפט שעברו השתלמויות בגופים שלטענת מפלגת "נעם" מזוהים עם השמאל.
פרסום הרשימות היה אחד הגורמים למחאה שהתעוררה בסוף חודש דצמבר 2022, וביום השבעת הממשלה ה־37 התקיימו הפגנות בירושלים ובתל אביב נגד הממשלה ונגד מהלכים שניסו לקדם חלק מחברי הקואליציה ותוארו כמגמה המבקשת לפגוע בחברי הקהילה הגאה.
בדיון בוועדה לביטחון לאומי בנושא העלייה במקרי אלימות כלפי להט"ב שהתקיים בחודש מאי 2023, הוזכרה פרשת הרשימות כחלק ממגמה שמובילה לפגיעה בקהילת הלהט"ב ובתחושת הביטחון של חבריה.
הרשימות השחורות > יוהל"ם

מפלגת נעם מתנגדת לשירות קרבי של נשים ולשירות נשים בצה"ל בכלל, ופועלת לצמצם השפעה של ארגונים פמיניסטיים וארגונים פרו-להט"בים על צה"ל. התחקיר טוען שלפי תפיסת המפלגה יועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר (יוהל"ם) משליטה גישה פמיניסטית רדיקלית בצבא. הרשימות של נעם כוללות את שמות הנשים הקשורות ליחידה ובהן חוקרות בתחומים של פמיניזם ומגדר, כמו פרופ' אורנה ששון-לוי, פרופ' נעמי חזן, פרופ' חנה נוה, ד"ר אורית קמיר, פרופ' פרנסס רדאי, ד"ר אסתר הרצוג וד"ר דיאנה דולב.
הרשימות השחורות > תקשורת להט"בית

נעם הכינה מיפוי שמי של עשרות עיתונאים ואינדיבידואלים בעולם התקשורת מקרב הקהילה הגאה. במבוא לרשימה זו נכתב "הלובי הלהט"בי התקשורתי קובע במה נעסוק פה, והוא לובי חזק מאין כמוהו. לכל מרואיין שעולה לשידור ברור שהוא נבחן לפי התשובה שייתן לשאלה הזו".
הרשימה כללה חלוקה של שמות העיתונאים לפי ערוצי התקשורת השונים בהם הם פועלים (ידיעות אחרונות, מעריב, גלי צה"ל, כאן 11, ערוץ 12, ערוץ 13, הארץ ועוד). מספר עיתונאים מהקהילה הגאה, כמו נדב בורנשטיין וערן סיקורל, אף פרסמו ברשתות החברתיות את היותם כלולים ברשימות של נעם.
הרשימות השחורות > משרד החינוך

מפלגת נעם הכינה רשימה של גופים וארגונים הקשורים לטענתם למשרד החינוך ומזוהים, בעיני המפלגה, עם שמאל קיצוני, בהם הקרן החדשה לישראל, קרן מנדל-ישראל, קרן יד רוטשילד, מכון הרטמן, תל"י (תוכנית חינוכית), המרכז לטכנולוגיה חינוכית, מעוז ועוד. במסמך המבוא לרשימה נכתב לגבי גופים אלו ש"בשקט, מתחת לפני השטח, הגיעו הארגונים להשתלטות עמוקה ורציפה על מוקדי הכוח המרכזיים במשרד החינוך".
בנוסף לרשימת הארגונים המסומנים, מפרטת הרשימה ומסמנות גם אנשים שהשתלמו באותם ארגונים כמו בוגרי ארגון מעוז יאיר שחל מבני עקיבא ואווקה (קובי) זנה ראש "היחידה לתיאום המאבק בגזענות" של משרד המשפטים.
בהקשר של משרד החינוך מתייחסת מפלגת נעם גם לקהילה הגאה והמסמך של המפלגה מצביע על איריס מנדה בן יעקב, ראש היחידה למיניות במשרד החינוך, כ"מקדמת כניסת הארגונים הלהט"בים למערכת החינוך, ומביעה תמיכה גלויה בארגוני הלהט"ב".
הרשימות השחורות > משרד המשפטים ומערכת המשפט

מפלגת נעם הכינה רשימות של עובדים (בעבר ובהווה) במשרד המשפטים ובמערכת המשפט תחת הכותרת "השתלטות ארגוני השמאל הקיצוני על משרד המשפטים". המשותף לכל האנשים המופיעים ברשימה הוא שהם עברו השתלמויות בגופים שמפלגת נעם מגדירה כשמאל קיצוני. נעם המתנגדת להפיכת ישראל ל"מדינת כל אזרחיה" מתייחסת לארגונים השונים, בין השאר, גם בהקשר של שילוב ערבים.
בין הארגונים והגופים המופיעים ברשימה ניתן למנות את מעוז (ארגון), קו משווה, קרן מנדל-ישראל, קרן וקסנר, הקרן החדשה לישראל, הקתדרה לזכויות אדם על שם אמיל זולא במכללה למנהל, המרכז האקדמי "מינרבה" לזכויות אדם של האוניברסיטה העברית, "המרכז לאתיקה" בירושלים, המרכז הרפורמי לדת ומדינה, האגודה לזכויות האזרח בישראל, המכון הישראלי לדמוקרטיה, המרכז לאתיקה בירושלים ועוד.
בנוסף לגופי ההכשרה החיצוניים המצוינים לעיל כלולים ברשימות של נעם גם "המכון להשתלמויות פרקליטים ויועצים משפטיים של משרד המשפטים", שהוא גוף פנימי במשרד, וזאת בטענה שהזמין מרצים הקשורים לארגונים חברתיים ושמאליים כמו אדם טבע ודין, האגודה לזכויות האזרח, שדולת הנשים בישראל, קו לעובד, התנועה למען איכות השלטון ועוד.
תגובות

פרסום הרשימות עמד במוקד הדיון שהתקיים ב-25 בדצמבר 2022 בוועדה המיוחדת שדנה בהצעת החוק לתיקון פקודת המשטרה. מספר חברי כנסת התייחסו לפרשיה במסגרת נימוקיהם להסתייגויות להצעת החוק וביניהם אורנה ברביבאי, יוראי להב הרצנו, רם בן ברק, אפרת רייטן, דבי ביטון, ולדימיר בליאק, ויסמין פרידמן.
מספר חברי כנסת התייחסו לפרשיה בישיבות הכנסת ב-26 בדצמבר 2022 וב-2 בינואר 2023 וביניהם יו"ר האופוזיציה יאיר לפיד, מירב כהן, רון כץ, סימון דוידסון ושרון ניר. חברי הכנסת יוראי להב הרצנו, נעמה לזימי ועידן רול יזמו כנס מיוחד בכנסת ב-28 בדצמבר 2022 תחת הכותרת "כנס חירום של הקהילה הגאה בעקבות רשימת החיסול נגדה".
עיתונאים רבים, חלקם מהקהילה הגאה, גינו את הרשימות באמצעי התקשורת וביניהם נדב ברנשטיין וערן סיקורל. מושיק גלאמין התייחס לפרסום שמו ברשימות בכנס שהתקיים בכנסת: "פתאום גיליתי שאני ברשימת חיסול, רשימה שחורה, שמישהו בעל כורחי הפך אותי להיות חלק מקהילה, חלק מרשימה. זה עושה לי פחד, שירדפו אותי, שיתנכלו לי, שינסו להרע לי".
ארגון העיתונאים והעיתונאיות והאגודה למען הלהט"ב בישראל פנו ליועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב-מיארה בבקשה לנקוט צעדים כנגד נעם.
פרופ' נעמי חזן, שנכללה ברשימת חוקרות היוהל"ם, הגיבה לפרסום ואמרה ש"פרסומן הוא בהחלט תזכורת לזרמים הגזעניים, המיזוגניים, וההומופוביים הזוכים היום לבולטות בזירה הציבורית. הוא גם מספק הצצה לסכנות שמאיימות על קבוצות לאומיות, אתניות, דתיות ואידאולוגיות שחולקות על השיח השולט".
יהודה שפר אמר "האנשים האלה מרשים לעצמם ברשימות שחורות, כאילו שאנחנו באיזה משטר סטלינסטי, לייצר אווירה של רדיפה. זה פשוט טרלול שאסור לכם לקחת בו חלק... המתקפות האישיות האלה משפיעות על מערכת המשפט".
יו"ר האגודה למען הלהט"ב, הילה פאר, הגיבה: "...מפלגת נעם, שתכליתה היחידה היא הסתה ופגיעה בקהילה הגאה, איבדה כל רסן. הם מייצרים מעגלי שנאה פומביים כנגד להט"ב בתקשורת, בחינוך ובמערכות נוספות כדי לסמנם כמטרות ציבוריות...".
תגובות > תגובת מפלגת נעם

בנאום שנשא חבר הכנסת אבי מעוז טען שאין כוונה לפגוע באיש, שהרשימות נועדו לחוגי בית, והפרסום שלהן נועד לפגוע בקואליציה.
המפלגה פרסמה את המסמך המלא (בנוגע למשרד המשפטים) ומסרה "בא לקלל ונמצא מברך. תודה רבה לידיעות אחרונות ש’חשף’ עוד מסמך מארכיון ההדרכה שלנו ומסייעת לקידום השקיפות בנוגע להנדסת התודעה המדאיגה בקרב בכירי משרד המשפטים. מוזמנים לקרוא את המסמך המלא, ולדעת מדוע אנחנו בוחרים ימין ומקבלים שלטון של מערכת משפטית שכולה שמאל"
הערות שוליים

1 2   בר פלג, כיצד הפכה הקהילה הגאה לכוח המניע במחאה נגד ההפיכה?, באתר הארץ, 4 ביוני 2023
↑   בר פלג, בירושלים הפגינו בנימוס בצל אזהרות סרק מ"קפיטול 2", בתל אביב חסמו כבישים, באתר הארץ, 29 בדצמבר 2022
↑  נדב איל, הרשימות השחורות של מפלגת נעם, באתר ynet, 22 בדצמבר 2022
1 2  ynet+, באתר ynet
↑  קו אדום לשנאה | מפגן תמיכה בקהילה הגאה, באתר פייסבוק, ‏29 בדצמבר 2023
↑  פרוטוקול מס' 18 מישיבת הוועדה לביטחון לאומי בנושא העלייה במקרי אלימות כלפי להט"ב, באתר כנסת ישראל, ‏3 במאי 2023
1 2  כרמל שטרן, ‏סערת "הרשימות השחורות" של נעם: "מסמנים עיתונאים, ואז יתחילו לסמן אנשים אחרים", באתר ‏מאקו‏, 25 בדצמבר 2022
↑  יעל שרה רפ, ‏לא רק להט"ב | רשימת השמאלנים של מפלגת נעם, באתר "סרוגים", 27 בדצמבר 2022
↑  טובה צימוקי, רשימה נוספת של מפלגת נעם: ה"שמאלנים" במשרד המשפטים, באתר ynet, 27 בדצמבר 2022
↑  "הרשימה השחורה" של נעם במוקד ועדת בן גביר: "זה מטורף". חברי ליכוד לא גינו, באתר ynet, 25 בדצמבר 2022
↑  פרוטוקול מס' 10 מישיבת הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (סמכויות), התשפ"ג–2022, באתר כנסת ישראל, ‏25 בדצמבר 2022
↑  הישיבה התשע-עשרה של הכנסת העשרים-וחמש, באתר כנסת ישראל, ‏26 בדצמבר 2023
↑  הישיבה העשרים-ושתיים של הכנסת העשרים-וחמש, באתר כנסת ישראל, ‏2 בינואר 2023
↑  "כנס חירום של הקהילה הגאה בעקבות רשימת החיסול נגדה", באתר ערוץ כנסת, ‏28 בדצמבר 2022
↑  כרמל שטרן, ‏סערת "הרשימות השחורות" של נעם: "מסמנים עיתונאים, ואז יתחילו לסמן אנשים אחרים", באתר ‏מאקו‏, 25 בדצמבר 2022
↑  עידן יוסף-ימין, ‏"פתאום גיליתי שאני ברשימת חיסול, זה עושה לי פחד", באתר ‏מאקו‏, 28 בדצמבר 2022
↑  דוד ורטהיים‏, ארגון העיתונאים לבהרב מיארה: נקטי בצעדים נגד נעם - או שנפעל משפטית, באתר וואלה, 1 בינואר 2023
↑  ארגון העיתונאים דורש לנקוט צעדים מיידים נגד הרשימות המקארסתיסטיות בתקשורת, באתר "זו הדרך", 2 בינואר 2023
↑  הדר גיל-עד, סערת סימון הלהט"ב בתקשורת: דרישה לחקירה פלילית נגד מפלגת נעם, באתר ynet, 27 בדצמבר 2022
↑  אברהם בלוך, ‏פנייה ליועמ"שית: לפתוח בחקירה נגד מפלגת נעם, באתר "סרוגים", 27 בדצמבר 2022
↑  נעמי חזן, ציד המכשפות, באתר זמן ישראל, 29 בדצמבר 2022
↑  שרון כידון, ישי שנרב, איתמר אייכנר, סימון "השמאלנים במשרד המשפטים" של מפלגת נעם: "מייצרים אווירה של רדיפה", באתר ynet, 27 בדצמבר 2022
↑   ההתייחסות של אבי מעוז לרשימות השחורות בנאום בכנסת, סרטון  באתר יוטיוב, 29 בדצמבר 2022 (מדקה רביעית)
קסטיליה ולאון

קסטיליה ולאון (בספרדית: ‏Castilla y Leónקובץ:Es-es castilla-y-leon 001.ogg‏Ⓘ‏, מבוטא: קַסְטִייַה אִי לֵאוֺן) היא קהילה אוטונומית שהוקמה ב-1983 בצפון ספרד, ונחשבת לגדולה ביותר מבחינת שטח. קסטיליה ולאון משתרעת על שטחיהן של ממלכת לאון הקדומה ושל קסטיליה הישנה בצפון מרכז חצי האי האיברי.
קסטיליה ולאון גובלת במערב בפורטוגל וגליסיה, בדרום באקסטרמדורה, בקסטיליה-לה מנצ'ה ובקהילה האוטונומית מדריד ובמזרח באראגון ובלה ריוחה. בצפון, קנטבריה, חבל הבסקים ואסטוריאס מפרידות בינה ובין הים הקנטברי.
קסטיליה ולאון חופפת בעיקרה את אגן הניקוז של החלק הספרדי של הנהר דורו.
קסטיליה ולאון מורכבת מתשעה מחוזות (provincias):
אווילה בדרום מזרח הקהילה האוטונומית. בשנת 2002 נמנו באווילה 165,138 תושבים והערים הגדולות בו הן הבירה אווילה (50,000 תושבים), ארבלו (7,500) וארינס דה סן פדרו (6,500 תושבים).
בורגוס בצפון מזרח הקהילה האוטונומית. בשנת 2002 נמנו בבורגוס 352,273 תושבים והערים הגדולות בו הן הבירה בורגוס (168,000 תושבים), מירנדה דה אברו (40,000 תושבים) וארנדה דה דיארו (32,000 תושבים). ברבות מהמוניציפליות של בורגוס יש פחות ממאה תושבים.
פלנסיה בצפון הקהילה האוטונומית. בשנת 2002 נמנו בפלנסיה 176,125 תושבים והערים הגדולות הן פלנסיה (80,000 תושבים) וגוארדו (8,300).
ואיאדוליד במרכז הקהילה האוטונומית. בשנת 2002 נמנו בוואיאדוליד 501,157 תושבים שרובם גרים בבירת המחוז ואיאדוליד שהיא גם בירת הקהילה האוטונומית. שתי עיירות יחסית גדולות בוואיאדוליד הן מדינל דל קמפו (20,000) ולגונה דה דוארו (19,000).
סגוביה בדרום מזרח הקהילה האוטונומית. בשנת 2002 נמנו בסגוביה 149,286 תושבים והערים הגדולות בה הן: הבירה סגוביה (55,000 תושבים) וקואיאר (9,300).
סוריה במזרח הקהילה האוטונומית. בשנת 2002 נמנו בסוריה 91,487 תושבים, המחוז הדל ביותר באוכלוסייה בספרד. הערים הגדולות בו הן: הבירה סוריה (35,000 תושבים), אלמזאן (5,755) ובורגו דה אוסנה (5,086).
סאמורה במערב הקהילה האוטונומית. בשנת 2002 נמנו בסאמורה 200,000 תושבים, והערים הגדולות בו הן הבירה סאמורה (65,575 תושבים), בנבנטה (17,127 תושבים) וטורו (9,000 תושבים).
סלמנקה בדרום מערב הקהילה האוטונומית. בשנת 2002 נמנו בסלמנקה 347,120 תושבים והערים הגדולות הן הבירה סלמנקה (156,006) וסיודד רודריגו (14,447).
לאון בצפון מערב הקהילה האוטונומית. בשנת 2002 נמנו בלאון 496,655 תושבים והערים הגדולות הן הבירה לאון (135,794), פונפרדה (64,010) וסן אנדרס דל רבנדו (25,000).
בתחילה, החיבור של המחוזות לקהילה האוטונומית נתקל בהתנגדות של לאון וסגוביה אשר הוכרחו להצטרף לקהילה האוטונומית בפסק דין של בית המשפט הספרדי לחוקה.
קורבנותם אומנותם

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ד"ר אלון גן
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  עיון
 הוצאה
 הוצאה:  המכון הישראלי לדמוקרטיה
 תאריך הוצאה:  2014
 מספר עמודים:  238
 עורך:  תמר שקד
 מהדורות נוספות
 מספר כרכים:  1
 סדרה
 סדרת ספרים:  'ישראל כמדינת לאום'
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 9789655191493
 הספרייה הלאומית:  003786127
קורבּנוּתם – אוּמנוּתם: משׂיח קורבני לשיח ריבוני הוא ספר מאת ד"ר אלון גן העוסק בתופעת ה"קורבניות".
הספר יצא לאור בשנת 2014 בהוצאת המכון הישראלי לדמוקרטיה.
הספר

הספר מציג את המחיר שהחברה בישראל משלמת על "השיח הקורבני", מנתח את הגורמים לו בעולם המערבי בכלל ובמדינת ישראל בפרט, ומציע פתרון מעשי.
המחבר עצמו הגדיר במבוא את מטרת הספר: ”ספר זה מבקש להתחקות אחר מאפייני סוד הקסם הקרבני ולהצביע על המחיר שהחברה הישראלית משלמת בגין בולטותו הגוברת והולכת בעיצוב הזהות הישראלית...”
הפתרון, אותו מציג המחבר, הוא לקיחת "אחריות אישית" מצד הפרט ה"מדוכא" ומצד הקולקטיב ה"מדוכא".
הספר מורכב משישה פרקים:
המושג "קורבן" בשיח הישראלי: ממושא הערצה למושא ביקורת
Victim ו-Sacrifice כמצבי הוויה ותודעה משתנים
השיח הקורבני כשיח מכונן זהות קבוצתית: ארבעה מקרי מבחן
"קורבנות כל העולם התאחדו": השיח הקורבני בהקשר עולמי
מאפיינים וסוגיות מפתח בשיח הקורבני
משיח קורבני לשיח ריבוני
דוד בוחבוט כתב בביקורת על הספר:
”ספרו של ד"ר אלון גן, הוא מן הרלבנטיים בספרי העיון שראו אור בשנים האחרונות בארץ, שכן הוא נוגע במרכז העצבים של השיח הפוסט-מודרני... בימים שפולחן "האחר" באשר הוא "אחר" נעשה דת קנאית, מחמירה וממַשטרת – בא ספרו של גן ומצליח לאבחן בעמקנות את קשת דקויות משמעויותיו של "שיח הקורבנוּת"...
 קשה שלא להתפעל מן הבהירות הלשונית – ומכאן גם המוסרית – המאפיינת את דרכי הניסוח של גן. היא ראויה להערכה במיוחד לנוכח עידן התקינות הפוליטית שחרת על דגלו את העמימות הלשונית ומכאן גם את העמימות המוסרית...”
הערות שוליים

↑  עמוד 9
↑  דוד בוחבוט, ‏"היכל הבכיינות המטהרת", השילוח, גיליון 2, דצמבר 2016
קיל (כדוריד)

קיל (גרמנית: THW Kiel) היא קבוצת כדוריד מהעיר קיל שבגרמניה, אשר מתחרה בליגה הגרמנית בכדוריד. הקבוצה מחזיקה בשיא של 23 זכיות בליגה.
בשנת 2007 השלימה קיל טרבל היסטורי לאחר שזכתה בליגה הגרמנית, בגביע, ובליגת האלופות.
בשנת 2012, השלימה קיל שוב טרבל לאחר שניצחה בגמר ליגת האלופות את אתלטיקו מדריד.
תארים

הליגה הגרמנית בכדוריד: 23
1957, 1962, 1963, 1994, 1995, 1996, 1998, 1999, 2000, 2002, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2020, 2021, 2023.
הגביע הגרמני בכדוריד: 11
1998, 1999, 2000, 2007, 2008, 2009, 2011, 2012, 2014, 2015, 2020.
הסופר קאפ הגרמני: 13
1995, 1998, 2005, 2007, 2008, 2011, 2012, 2014, 2015, 2020, 2021, 2022, 2023
ליגת האלופות בכדוריד: 4
2007, 2010, 2012, 2020.
גביע איצ'ף: 4
1998, 2002, 2004, 2019.
אלופת האלופות: אירופה: 1
2007.
אליפות העולם לקבוצות: 1
2011.
קיל בוקסון

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  ביון סיונג-היון 
 הופק בידי:  See At Film
 תסריט:  ביון סיונג-היון 
 עריכה:  קים סאנג-בום
 שחקנים ראשיים:  ג'יון דו-יון סול קיונג-גו קים סי-אה לי ג'יאה-ווק
 מוזיקה:  לי ג'ין-הי קים הונג-ג'יפ
 צילום:  צ'ו הונג-רי
 מדינה:  קוריאה הדרומית 
 חברה מפיצה:  נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  18 בפברואר 2023
 משך הקרנה:  137 דק' 
 שפת הסרט:  קוריאנית 
 סוגה:  סרט פעולה, סרט להט"בי, סרט מתח, סרט פשע 
 דף הסרט ב־IMDb
 
קיל בוקסון (בקוריאנית: 길복순) הוא מותחן פשע דרום קוריאני משנת 2023, אשר עוסק במתנקשת שהיא גם אם חד-הורית. הסרט הוקרן לראשונה בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בברלין ב-18 בפברואר 2023, ועלה לנטפליקס ב-31 במרץ.
עלילה

גיל בוק-סון, היא מתנקשת מקצועית אשר עובדת בחברת מתנקשים יוקרתית בשם MK. במקביל, היא גם אם חד-הורית, שמנסה לטפל בבתה המתבגרת גיל ג'י-יונג. היא מנסה לנתק בין שני העולמות שבהם היא חיה, אולם הגבול ביניהם הולך ומיטשטש, וכאשר תוקף החוזה שלה עם החברה עומד לפוג, היא מתלבטת אם לחדש אותו. אולם אז היא מקבלת משימה שהיא מסרבת לבצע, דבר שעל פי קוד המתנקשים משמעותו גזר דין מוות.
קלפים טיפוליים

קלפים טיפוליים הם קלפים הכוללים איורים או מילים שנועדו לעורר אסוציאציות והשלכות של המשתמשים בהם, ובכך לשמש כאמצעי להבנה רגשית של עצמם, ובמיוחד כאמצעי לקידום תהליכים רגשיים בפסיכותרפיה או בהנחיית קבוצות.
הקלפים מאפשרים למשתמשים בהם התנסות חווייתית על בסיס תהליכי השלכה של עולמם הפנימי על הדמויות או המילים שמופיעים בהם. התמונות והדימויים שבקלפים נועדו לשמש כשפה בלתי מילולית, העוקפת את החשיבה המודעת, ומקדמת הבנה של רגשות ומחשבות שהן עמוקות ופחות מודעות.
בטיפול פרטני או קבוצתי עשוי להיווצר באמצעות הקלפים משחק מובנה בהנחיית המטפל, או שמתאפשר למשתתפים חופש בעיצוב המשחק כראות עיניהם, וכך ניתן לעודד פיתוח עצמאות ויצירתיות, שימוש בדמיון ובמטפורות.
הקלפים עשויים להיות מאוירים בסמלים או בארכיטיפים ממיתולוגיות שונות או מהתת-מודע הקולקטיבי, כמשתקף בין השאר מהתאוריה היונגיאנית בטיפול.
הערות שוליים

↑  וולטרוד קירשקה, סוד הקלפים המספרים – קלפי סיפור ודמיון מאוירים, הוצאת נורד, 1999
קבוע רמנוג'אן-סולדר

קבוע רמנוג'אן-סולדר כפי שהוא מצוג כשורש של פונקציית האינטגרל הלוגריתמי.
קבוע רמנוג'אן-סולדר במתמטיקה, הוא קבוע מתמטי שמוגדר להיות השורש היחיד של פונקציית האינטגרל הלוגריתמי. היא נקראת על שם סריניוואסה רמנוג'אן ויוהאן פון זולדנר (Johann Georg von Soldner). הערך המקורב של הקבוע הוא:
בעקבות ההגדרה של פונקציית האינטגרל הלוגריתמי, שהיא:
קבוע רמנוג'אן-סולדר היא נקודת האיפוס של הפונקציה, ומכאן:
ומכאן:
ובכך מקלים על חישוב הפונקציה בשביל ערכים טבעיים. בנוסף לכך, הקבוע הוא פתרון  היחיד למשוואה:
כאשר:
קיוטו (מחוז)

מחוז קיוטו (ביפנית: 京都府) הוא אחד ממחוזות יפן השוכן בחבל קנסאי שבאי הונשו. בירת המחוז היא העיר קיוטו.
היסטוריה

למשך מרבית ההיסטוריה היפנית הייתה העיר קיוטו הבירה הקיסרית של המדינה. ניתן לעקוב אחר ההיסטוריה של העיר עצמה עד המאה ה-6, וב-794 העביר הקיסר קאמו את הבירה לעיר הייאן-קיו, שסימנה את תחילתה של העיר קיוטו כיום.
ב-1603, עם עליית שוגונות טוקוגאווה לשלטון, העביר השוגון טוקוגאווה איאיאסו את הבירה לאדו (כיום טוקיו). עם חזרת השלטון הקיסרי ליפן בתקופת מייג'י ב-1868 נותר הקיסר בטוקיו, ומאז הבירה לא שבה לקיוטו. לאחר ביטול שיטת ההאן ב-1871 אוחדו פרובינציות טנגו, ימאשירו ומזרח טנאבה למחוז קיוטו של היום.
אף על פי שרבות מערי יפן הופצצו על ידי ארצות הברית במהלך מלחמת העולם השנייה, נותרה הבירה העתיקה ללא פגע, ובמהלך תקופת הכיבוש האמריקאי שכנה מפקדת הארמייה השישית האמריקאית בקיוטו.
גאוגרפיה

מחוז קיוטו ממוקם בליבו של האי הונשו. מצפון גובל המחוז בים יפן ובמחוז פוקואי, מדרום גובל המחוז במחוזות אוסקה ונארה, ממזרח במחוזות מיאה ושיגה ובמערב במחוז היוגו. במרכז המחוז עובר רכס הרי טאנבה, שגורם להבדלי אקלים בין צפון המחוז ודרומו.
גאוגרפיה > ערים

במחוז קיוטו חמש עשרה ערים:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  אוּג'י  איאבה  ג'ויו  יָוואטה  מוּקוֹ |  מאזורו  מיאזו  נָגַאוֹקאקיוֹ  נאנטאן  פוקוצ'יאמה |  קיוטו (בירה)  קיוטנאבה  קיוטנגו  קיזוגאווה  קמאוקה |
כלכלה

כלכלת מחוז קיוטו מתבססת בעיקר על תיירות. בצפון המחוז, בחצי האי טנגו פעיל ענף הדיג ומרכז המחוז הוא אזור חקלאי ומיוער. המשרדים הראשיים של חברת נינטנדו שוכנים בקיוטו.
תרבות

קיוטו הייתה ועודנה מרכז תרבותי של יפן. גם לאחר שהבירה עברה לטוקיו נותרה קיוטו מרכז תרבותי, וניתן למצוא בה שרידים רבים מתקופות שונות בהיסטוריה היפנית.
מחוזות אחים

הרפובליקה העממית של סין שאאנשי, רפובליקה העממית של סין
ארצות הברית אוקלהומה, ארצות הברית
רוסיה לנינגרד, רוסיה
איטליה טוסקנה, איטליה
אינדונזיה יוגקארטה, אינדונזיה
בריטניה אדינבורו, סקוטלנד, בריטניה
קריסטלוגרפיה בקרני רנטגן

דוגמה לתבנית עקיפה של קרני רנטגן שעברו דרך גביש
קריסטלוגרפיה בקרני רנטגן (באנגלית: X-ray crystallography) או עקיפה של קרני רנטגן (באנגלית: X-ray diffraction) היא תחום מחקר שעוסק במציאת מבנה של גבישים, תוך שימוש במדידת התבניות שיוצרות קרני רנטגן לאחר שהן עוברות דרכם. הקרניים עוברות עקיפה בתוך הגביש כתוצאה מהאינטראקציה שלהן עם האטומים, והן משנות את כיוון תנועתן. תבנית ההתאבכות הנוצרת מרמזת על המבנה הפנימי של החומר. באופן זה, השיטה מסייעת לקביעת מבנים מולקולריים ביצורים החיים, תוך הקניית ידע מבני על אתרים פעילים של אנזימים.
קריסטלוגרפיה בקרני רנטגן, בשיטות שלא השתנו הרבה מאז תחילת המאה העשרים, מהווה עד היום כלי מרכזי במדע הקריסטלוגרפיה. השיטה איפשרה תגליות רבות ומשמעותיות, למשל גילוי מבנה ה-DNA. אחד הצילומים הידועים ביותר שנעשה בשיטה זו הוא תצלום 51, צילום של DNA שהיה הגורם המכריע בגילוי המבנה שלו ונעשה על ידי רוזלינד פרנקלין בסוף 1952. חקר מבנהו ופעולתו של הריבוזום, עליו ניתן פרס נובל לכימיה לשנת 2009 לעדה יונת, ונקטרמן רמאקרישנן ותומאס סטייץ, נעשה אף הוא באמצעות קריסטלוגרפיה בקרני רנטגן.
קבוע קצב

קבוע קצב התגובה בקינטיקה כימית הוא קבוע פיזיקלי המכמת את המהירות של התגובה הכימית. הקבוע מסומן באות k או באות λ.
עבור התגובה הכימית nA + mB → C + D, קצב התגובה מחושב, בדרך כלל, בצורה הבאה:
במשוואה זו:
[X] מציין, עבור תגובות בין נוזלים, גזים, או מומסים, את ריכוזו של החומר X; עבור תגובה המתרחשת בתנאים גבוליים הוא יציין מדד כלשהו כגון מספר המולים של X פֶר אזור.
(k(T הוא קבוע קצב התגובה התלוי בטמפרטורה.
המעריכים n' ו-m' נקראים סדרי התגובה והם תלויים במנגנון התגובה. לפי משוואת ארניוס, בתגובה חד שלבית הם יכולים להיכתב גם בצורה הבאה:
כאשר:
Ea היא אנרגיית ההפעלה.
R הוא קבוע הגזים.
כיוון שבטמפרטורה T למולקולות יש אנרגיות בהתאם להתפלגות בולצמן, ניתן לצפות מיחס ההתנגשויות עם אנרגיה הגדולה מ-Ea להשתנות עם e-Ea/RT.
A הוא הגורם הקדם מעריכי או גורם התדירות.
משוואת ארניוס נותנת את הבסיס הכמותי של היחסים בין אנרגיית ההפעלה וקצב התגובה שבו התגובה מתקדמת.