stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוקדמות מונדיאל 2002 - אפריקה

199 נבחרות לאומיות נרשמו למוקדמות מונדיאל 2002, והתחרו על 32 מקומות בטורניר הגמר. קוריאה הדרומית ויפן, המארחות, וצרפת, האלופה המכהנת, העפילו אוטומטית והותירו 29 מקומות לשאר הנבחרות.
לאפריקה (CAF)‏ הוקצו 5 מקומות, עליהם התחרו 51 נבחרות.
מהלך המוקדמות

51 נבחרות מאפריקה, למעט ניז'ר וקומורו, נרשמו למוקדמות המונדיאל והתחרו על 5 מקומות בטורניר הגמר. עוד לפני תחילת המשחקים פרשה בורונדי. המשחקים התנהלו בשני סבבים:
סיבוב ראשון: 50 הנבחרות חולקו לחמש קבוצות בנות 10 נבחרות כל אחת. בכל קבוצה חולקו 10 הנבחרות לזוגות, ושיחקו אחת נגד השנייה בשיטת בית-חוץ. הנבחרת המנצחת בסיכום שני המשחקים העפילה לסיבוב הגמר.
סיבוב הגמר: 25 הנבחרות חולקו לחמישה בתים בני 5 נבחרות כל אחד. הנבחרות שיחקו אחת נגד השנייה בשיטת בית-חוץ. הנבחרת הראשונה בכל בית העפלה למונדיאל.
מהלך המוקדמות > סיבוב ראשון > קבוצה 1

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 באפריל 2000 | מאוריטניה (1959–2017) מאוריטניה | 1–2 |  תוניסיה | נואקשוט, מאוריטניה |
| 7 באפריל 2000 |  |  |  | נואקשוט, מאוריטניה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 באפריל 2000 |  תוניסיה | 3–0 | מאוריטניה (1959–2017) מאוריטניה | ראדס, תוניסיה |
| 22 באפריל 2000 |  |  |  | ראדס, תוניסיה |
תוניסיה העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 באפריל 2000 |  גינאה ביסאו | 0–0 |  טוגו | ביסאו, גינאה ביסאו |
| 8 באפריל 2000 |  |  |  | ביסאו, גינאה ביסאו |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 באפריל 2000 |  טוגו | 3–0 |  גינאה ביסאו | לומה, טוגו |
| 23 באפריל 2000 |  |  |  | לומה, טוגו |
טוגו העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 באפריל 2000 |  כף ורדה | 0–0 |  אלג'יריה | מינדלו, כף ורדה |
| 9 באפריל 2000 |  |  |  | מינדלו, כף ורדה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21 באפריל 2000 |  אלג'יריה | 2–0 |  כף ורדה | אנאבה, אלג'יריה |
| 21 באפריל 2000 |  |  |  | אנאבה, אלג'יריה |
אלג'יריה העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 באפריל 2000 |  בנין | 1–1 |  סנגל | קוטונו, בנין |
| 9 באפריל 2000 |  |  |  | קוטונו, בנין |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 באפריל 2000 |  סנגל | 1–0 |  בנין | דקר, סנגל |
| 23 באפריל 2000 |  |  |  | דקר, סנגל |
סנגל העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 באפריל 2000 |  גמביה | 0–1 |  מרוקו | בנג'ול, גמביה |
| 9 באפריל 2000 |  |  |  | בנג'ול, גמביה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 באפריל 2000 |  מרוקו | 2–0 |  גמביה | קזבלנקה, מרוקו |
| 22 באפריל 2000 |  |  |  | קזבלנקה, מרוקו |
מרוקו העפילה לסיבוב הגמר.
מהלך המוקדמות > סיבוב ראשון > קבוצה 2

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 באפריל 2000 |  מדגסקר | 2–0 |  גבון | אנטננריבו, מדגסקר |
| 8 באפריל 2000 |  |  |  | אנטננריבו, מדגסקר |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 באפריל 2000 |  גבון | 1–0 |  מדגסקר | ליברוויל, גבון |
| 22 באפריל 2000 |  |  |  | ליברוויל, גבון |
מדגסקר העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 באפריל 2000 |  בוטסואנה | 0–1 |  זמביה | גאבורונה, בוטסואנה |
| 8 באפריל 2000 |  |  |  | גאבורונה, בוטסואנה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 באפריל 2000 |  זמביה | 1–0 |  בוטסואנה | לוסקה, זמביה |
| 22 באפריל 2000 |  |  |  | לוסקה, זמביה |
זמביה העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 באפריל 2000 |  לסוטו | 0–2 |  דרום אפריקה | מסרו, לסוטו |
| 9 באפריל 2000 |  |  |  | מסרו, לסוטו |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 באפריל 2000 |  דרום אפריקה | 1–0 |  לסוטו | בלומפונטיין, דרום אפריקה |
| 22 באפריל 2000 |  |  |  | בלומפונטיין, דרום אפריקה |
דרום אפריקה העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 באפריל 2000 |  סווזילנד | 0–1 |  אנגולה | לובמבה, סווזילנד |
| 9 באפריל 2000 |  |  |  | לובמבה, סווזילנד |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 באפריל 2000 |  אנגולה | 7–1 |  סווזילנד | לואנדה, אנגולה |
| 23 באפריל 2000 |  |  |  | לואנדה, אנגולה |
אנגולה העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 באפריל 2000 |  סודאן | 1–0 |  מוזמביק | ח'רטום, סודאן |
| 9 באפריל 2000 |  |  |  | ח'רטום, סודאן |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 באפריל 2000 |  מוזמביק | 2–1 |  סודאן | מפוטו, מוזמביק |
| 23 באפריל 2000 |  |  |  | מפוטו, מוזמביק |
סודאן העפילה בזכות יתרון שערי חוץ.
מהלך המוקדמות > סיבוב ראשון > קבוצה 3

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 באפריל 2000 |  סאו טומה ופרינסיפה | 2–0 |  סיירה לאון | סאו טומה, סאו טומה ופרינסיפה |
| 8 באפריל 2000 |  |  |  | סאו טומה, סאו טומה ופרינסיפה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 באפריל 2000 |  סיירה לאון | 4–0 |  סאו טומה ופרינסיפה | פריטאון, סיירה לאון |
| 22 באפריל 2000 |  |  |  | פריטאון, סיירה לאון |
סיירה לאון העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 באפריל 2000 |  הרפובליקה המרכז-אפריקאית | 0–1 |  זימבבואה | בנגי, הרפובליקה המרכז-אפריקאית |
| 9 באפריל 2000 |  |  |  | בנגי, הרפובליקה המרכז-אפריקאית |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 באפריל 2000 |  זימבבואה | 3–1 |  הרפובליקה המרכז-אפריקאית | הארארה, זימבבואה |
| 23 באפריל 2000 |  |  |  | הארארה, זימבבואה |
זימבבואה העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 באפריל 2000 |  רואנדה | 2–2 |  חוף השנהב | קיגאלי, רואנדה |
| 9 באפריל 2000 |  |  |  | קיגאלי, רואנדה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 באפריל 2000 |  חוף השנהב | 2–0 |  רואנדה | אביג'אן, חוף השנהב |
| 23 באפריל 2000 |  |  |  | אביג'אן, חוף השנהב |
חוף השנהב העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 באפריל 2000 |  גינאה המשוונית | 1–3 |  הרפובליקה של קונגו | מלאבו, גינאה המשוונית |
| 9 באפריל 2000 |  |  |  | מלאבו, גינאה המשוונית |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 באפריל 2000 |  הרפובליקה של קונגו | 2–1 |  גינאה המשוונית | פון-נואר, הרפובליקה של קונגו |
| 23 באפריל 2000 |  |  |  | פון-נואר, הרפובליקה של קונגו |
הרפובליקה של קונגו העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 באפריל 2000 |  לוב | 3–0 |  מאלי | טריפולי, לוב |
| 9 באפריל 2000 |  |  |  | טריפולי, לוב |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 באפריל 2000 |  מאלי | 3–1 |  לוב | במקו, מאלי |
| 23 באפריל 2000 |  |  |  | במקו, מאלי |
לוב העפילה לסיבוב הגמר.
מהלך המוקדמות > סיבוב ראשון > קבוצה 4

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 באפריל 2000 |  ג'יבוטי | 1–1 |  הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו | ג'יבוטי, ג'יבוטי |
| 7 באפריל 2000 |  |  |  | ג'יבוטי, ג'יבוטי |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 באפריל 2000 |  הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו | 9–1 |  ג'יבוטי | קינשאסה, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו |
| 23 באפריל 2000 |  |  |  | קינשאסה, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו |
הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 באפריל 2000 |  סיישל | 1–1 |  נמיביה | רוץ' קיימן, סיישל |
| 8 באפריל 2000 |  |  |  | רוץ' קיימן, סיישל |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 באפריל 2000 |  נמיביה | 3–0 |  סיישל | וינדהוק, נמיביה |
| 22 באפריל 2000 |  |  |  | וינדהוק, נמיביה |
נמיביה העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 באפריל 2000 |  אריתריאה | 0–0 |  ניגריה | אסמרה, אריתריאה |
| 9 באפריל 2000 |  |  |  | אסמרה, אריתריאה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 באפריל 2000 |  ניגריה | 4–0 |  אריתריאה | לאגוס, ניגריה |
| 22 באפריל 2000 |  |  |  | לאגוס, ניגריה |
ניגריה העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 באפריל 2000 |  סומליה | 0–3 |  קמרון | יאונדה, קמרון |
| 19 באפריל 2000 |  |  |  | יאונדה, קמרון |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 באפריל 2000 |  קמרון | 3–0 |  סומליה | יאונדה, קמרון |
| 23 באפריל 2000 |  |  |  | יאונדה, קמרון |
קמרון העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 באפריל 2000 |  מאוריציוס | 0–2 |  מצרים | קהיר, מצרים |
| 20 באפריל 2000 |  |  |  | קהיר, מצרים |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 באפריל 2000 |  מצרים | 4–2 |  מאוריציוס | אלכסנדריה, מצרים |
| 23 באפריל 2000 |  |  |  | אלכסנדריה, מצרים |
מצרים העפילה לסיבוב הגמר.
מהלך המוקדמות > סיבוב ראשון > קבוצה 5

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 באפריל 2000 |  מלאווי | 2–0 |  קניה | בלנטייר, מלאווי |
| 8 באפריל 2000 |  |  |  | בלנטייר, מלאווי |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 באפריל 2000 |  קניה | 0–0 |  מלאווי | ניירובי, קניה |
| 22 באפריל 2000 |  |  |  | ניירובי, קניה |
מלאוווי העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 באפריל 2000 |  טנזניה | 0–1 |  גאנה | ארושה, טנזניה |
| 8 באפריל 2000 |  |  |  | ארושה, טנזניה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 באפריל 2000 |  גאנה | 3–2 |  טנזניה | אקרה, גאנה |
| 23 באפריל 2000 |  |  |  | אקרה, גאנה |
גאנה העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 באפריל 2000 |  אוגנדה | 4–4 |  גינאה | קמפלה, אוגנדה |
| 8 באפריל 2000 |  |  |  | קמפלה, אוגנדה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 באפריל 2000 |  גינאה | 3–0 |  אוגנדה | קונאקרי, גינאה |
| 23 באפריל 2000 |  |  |  | קונאקרי, גינאה |
גינאה העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 באפריל 2000 |  אתיופיה | 2–1 |  בורקינה פאסו | אצטדיון אדיס אבבה, אדיס אבבה, אתיופיה |
| 9 באפריל 2000 |  |  |  | אצטדיון אדיס אבבה, אדיס אבבה, אתיופיה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 באפריל 2000 |  בורקינה פאסו | 3–0 |  אתיופיה | ואגאדוגו, בורקינה פאסו |
| 23 באפריל 2000 |  |  |  | ואגאדוגו, בורקינה פאסו |
בורקינה פאסו העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 באפריל 2000 |  צ'אד | 0–1 |  ליבריה | נג'מנה, צ'אד |
| 9 באפריל 2000 |  |  |  | נג'מנה, צ'אד |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 באפריל 2000 |  ליבריה | 0–0 |  צ'אד | מונרוביה, ליבריה |
| 23 באפריל 2000 |  |  |  | מונרוביה, ליבריה |
ליבריה העפילה לסיבוב הגמר.
מהלך המוקדמות > סיבוב הגמר > בית 1

קמרון העפילה.
מהלך המוקדמות > סיבוב הגמר > בית 2

ניגריה העפילה.
מהלך המוקדמות > סיבוב הגמר > בית 3

סנגל העפילה.
מהלך המוקדמות > סיבוב הגמר > בית 4

תוניסיה העפילה.
מהלך המוקדמות > סיבוב הגמר > בית 5

דרום אפריקה העפילה.
מכ"ם

.
מכ"ם MEADS תוצרת ארצות הברית, גרמניה ואיטליה. יושב על בסיס כלי רכב ונועד למשימות הגנה אווירית.
מכ"ם שאאנשי Y-9 תוצרת סין. המכ"ם יושב על בסיס מטוס שליטה ובקרה.
מכ"ם Type 1022 תוצרת בריטניה. המכ"ם יושב על בסיס ספינת מלחמה ונועד למשימות ימיות.
מכ"ם בקרה אווירית היושב בראש מגדל בנמל התעופה של פרנקפורט.
אנטנות השידור של מתקן המכ"ם בדימונה, ינואר 2014
אנטנות מכ"ם של האונייה קראון איריס
מכ"ם (ראשי תיבות של מגלה כיוון ומרחק), או רדאר (באנגלית: RADAR, ראשי תיבות של Radio Detection And Ranging או Radio Direction And Ranging), הוא מערכת אלקטרונית לגילוי ומעקב אחר מיקומם של עצמים במרחב באמצעות שימוש בגלי רדיו. המכ"ם יכול לשמש בין השאר לאיתור כלי טיס ושיט, טילים וחלליות, ואף הרים, להקות ציפורים ומערכות מזג אוויר. מלבד מיקום העצם הנצפה, בדרך כלל ביכולת המכ"ם להפיק מידע אודות כיוון תנועתו ומהירותו אם הוא בתזוזה, ואף גודלו וצורתו של העצם.
רוב מערכות המכ"ם מורכבות ממשדר המייצר את גלי הרדיו האלקטרומגנטיים, אנטנה המשדרת אותם לכיוון הרצוי, אנטנה הקולטת את גלי הרדיו החוזרים (לרוב אנטנה אחת משמשת הן לקליטה והן לשידור) ומקלט ומערכת לעיבוד גלי הרדיו החוזרים, המספקת מידע אודות העצמים הרלוונטיים. גלי הרדיו המשודרים מהאנטנה יוצאים למרחב ופוגעים בעצמים בו. לאחר פגיעות אלו הם חוזרים אל המכ"ם ונקלטים במקלט לאחר שנקלטו באנטנה. לפי אורך הזמן שעבר מרגע שידור האות לחזרתו, ולפי שיטות נוספות, מסוגל המכ"ם לחשב את מרחקו וכיוונו של העצם הנסרק ממקור השידור ועל ידי כך לאתר את מיקומו.
תחילה פותח המכ"ם לצרכים צבאיים על ידי מספר מדינות בשנים שקדמו למלחמת העולם השנייה. השימוש הצבאי במכ"ם נועד בעיקר לאיתור ויירוט מטוסי קרב, טילים וספינות מלחמה של האויב. בראשית דרכו של המכ"ם, ההתקדמות המכרעת בהתפתחותו הטכנולוגית התרחשה בבריטניה. המונח האנגלי למכ"ם, RADAR, נטבע בשנת 1940 על ידי הצי האמריקאי. בימינו משמש המכ"ם לשימושים מגוונים, לרבות בקרת תעופה אווירית אזרחית, חיזוי מזג אוויר, מחקר אסטרונומי אודות גרמי שמיים, ומחקר גאופיזי וגאולוגי של מערכות תת-קרקעיות. המכ"ם יכול להוות מתקן נייח הממוקם על הקרקע, או מתקן נייד על בסיס כלי רכב, כלי שיט וכלי טיס.
היסטוריה

כבר ב־1904 הדגים הממציא כריסטיאן הילסמייר (Christian Hülsmeyer) כיצד אפשר להיעזר בגלי רדיו כדי לאתר ספינות. הוא אף הוציא פטנט על מכ"ם פרימיטיבי, שיכול לגלות נוכחות של ספינות בטווח 3 ק"מ (ומאוחר יותר 10 ק"מ), אך עקב חוסר עניין מצד מפקדי הציים בעולם, המצאתו מעולם לא נכנסה לייצור.
באוגוסט 1917 ניסח הפיזיקאי ניקולה טסלה את העקרונות התאורטיים של המכ"ם והציע את השימוש בגלים אלקטרומגנטיים על מנת לגלות את תנועתם של עצמים רחוקים. טסלה גם הציע שיטות למדידת מהירות באמצעות מכ"ם. טסלה אף המליץ על המכ"ם כמכשיר לגילוי צוללות ובכך חזה במידה רבה את הסונאר האקטיבי.
ב־1922 החלו מעבדות המחקר של צי ארצות הברית בפיתוח מכ"ם. ב־1930 הצליח לורנס א. איילנד (אנ') לגלות מטוס באמצעות מכ"ם התאבכות גל רציף. ב־1934 וב־1935 התבצעו ניסויים במכ"ם פעימות.
ב־12 בפברואר 1935 שלח רוברט ווטסון־ואט למשרד האווירייה הבריטי מזכר בנוגע ל"גילוי ואיתור מטוסים באמצעות רדיו" ("Detection and location of aircraft by radio methods") אחרי ניסיון שצבר בתחום בהיותו מטאורולוג וחובב רדיו. ב־26 בפברואר הדגים ואט בפני ועדה את המצאתו ואיתר באמצעותה מפציץ בטווח 8 מיל. הדגמה זו, שכונתה The Daventry Experiment, הובילה לפיתוח מכ"ם מבצעי בבריטניה ופרישׂתו להגנת החופים בזמן מלחמת העולם השנייה (60 עמדות שנקראו צ'יין הום).
המכ"ם נכנס לשימוש מבצעי נרחב במהלך מלחמת העולם השנייה על ידי הבריטים, בשלב הראשון באמצעות הקמת רשת של מערכות מכ"ם לאורך החופים כדי להתריע על מטוסים מתקרבים. יש הסוברים שהשימוש שעשו בעלות הברית במכ"ם תרם תרומה משמעותית לעמידת בריטניה ולהבסת הלופטוואפה. חוקרים מייחסים גם את הכרעת הקרב בין הצוללות הגרמניות לאוניות הסוחר ששטו מאנגליה לארצות הברית במהלך המלחמה להופעת מטוסים עם טווח שאיפשר לחפש את הצוללות לאורך כל הנתיבים מאנגליה לארצות הברית ומכ"מים מוטסים באורך גל קצר שאיפשר גילוי מוקדם של הצוללות מבלי שלגרמנים הייתה יכולת לדעת שגילו אותם. גם הצבא הגרמני הכניס לשימוש מערכות מכ"ם אך לא בהיקף שבוצע בבריטניה.
ברית המועצות ערכה סדרת ניסויים בתחום המכ"ם החל משנת 1934 אך למרות הישגים תאורטיים ומספר מערכות שנבנו בסמוך לפריצת מלחמת העולם השנייה לא הייתה בידי הצבא האדום מערכת מכ"ם ראויה לשמה. המערכת המבצעית הראשונה הייתה RUS-1, ממנה נבנו 45 יחידות שלא הוכיחו עצמן במהלך המלחמה. רק בשנת 1945, לאחר כניעת גרמניה הנאצית, הכניס הצבא האדום לשירות את מערכת P-3 – מכ"ם גילוי אווירי המבצעי הראשון.
לקראת תום המלחמה, בשנת 1945, פורסם דבר קיומו של המכ"ם ברבים.
מבנה עקרוני

כל מערכת מכ"ם כוללת לפחות רכיבים אלו:
משדר – תפקידו לשדר את אות המוצא של המכ"ם. על המשדר להיות בעל עוצמה גבוהה, מכיוון שהאות מונחת בעוברו באטמוספירה.
אנטנה – תפקידה להמיר את האות המשודר מהמשדר לגל אלקטרומגנטי לאוויר, וגם להמיר את הגל החוזר לאות חשמלי ולנתב אות זה למקלט. במקרים רבים תפקיד האנטנה הוא גם למקד את אנרגיית הרדיו לאלומה צרה.
מקלט – תפקידו לקלוט את ההחזרים. המקלט צריך להיות בעל ספרת רעש נמוכה ובעל הגבר גבוה.
מעבד אות – תפקידו לבצע את העיבודים המתמטיים למשל לחלץ את האות מתוך רעשי הרקע, להפריד את האנרגיה הנקלטת לפי תדרי הדופלר כדי לחלץ את האות החוקי מהמטרה, כאשר המטרה נמצאת על רקע של הקרקע וכיוצא בזה. במכ"מים מודרניים, מכ"מים של "מערכים מנוהלי פאזה" מעבד האות הוא מרכיב קריטי בביצועי המכ"ם כולו כמערכת שלמה.
ניתן לסווג מערכות מכ"ם שונות לפי הזווית הביסטטית שהיא הזווית שנוצרת בין המשדר, המטרה והמקלט. במכ"ם תקני כל הרכיבים נמצאים במיקום יחיד ואינם מפוזרים במרחב ולכן הזווית היא אפס. מכ"ם מסוג זה נקרא מכ"ם מונוסטטי. מכ"ם שבו המשדר והמקלט מופרדים גאוגרפית יכול להיות בעל זווית ביסטטית קרובה לאפס, ואז הוא ייקרא מכ"ם פסאודו־מונוסטטי או זווית משמעותית גדולה מאפס, ואז הוא ייקרא מכ"ם ביסטטי אם ההפרדה היא על פני שני מיקומים שונים, או מכ"ם מולטיסטטי אם על פני למעלה משניים. מרבית המכ"מים הם מונוסטטיים בשל נוחות התכנון והתפעול ובשל המורכבות החישובית שבאיתור מטרות באמצעות מכ"ם שבו הקליטה אינה מתקבלת באותו מקום כמו השידור (להסבר ראו ערך טווח ביסטטי).
מבנה עקרוני > משדר

דרישות מרכזיות:
עוצמת שידור: מכיוון שהאות המשודר אמור להיקלט לאחר "מסע" ארוך באטמוספירה, ולאחר חזרת רק חלק קטן ממנו מהעצם אותו רוצים לגלות, המוצא חייב להיות חזק. עוצמת השידור היא פרמטר חשוב בקביעת טווח הגילוי של החיישן. עוצמות השידור הן סביב 30Kw.
שמירת מופע (פאזה): לצורכי עיבוד מסוימים האות המשודר חייב להיות בפאזה.
אות שידור בעל צורה מוגדרת.
מכיוון שבניית משדר שעונה על הדרישות וגם בעל הספק רב היא קשה, ברוב מערכות המכ"ם משתמשים במשדר חלש ואחריו מגבר חזק.
סוגי משדרים עיקריים למכ"ם:
משדר+מגבר שפופרת: קיימים מספר סוגים של משדרים המבוססים על שפופרת רדיו. את השפופרת מזינים במתח גבוה ואות חלש (ממתנד גביש). השפופרות הן התקנים גדולים (בעייתי במכ"ם מוטס) ובעלי נצילות נמוכה.
משדרי מצב מוצק: טרנזיסטורים שמסוגלים לשדר בתדרי רדיו. בעלי הספק נמוך אך נצילות טובה. בדרך כלל מחברים מספר רב של משדרי מצב מוצק ביחד על מנת ליצור את ההספק הדרוש.
מבנה עקרוני > אנטנה

תפקיד האנטנה הוא לקשר בין המשדר לאוויר כך שמירב אנרגיית הרדיו תעבור לאוויר. בנוסף האנטנה מעצבת את אלומת אנרגיית הרדיו ובכך מגבירה את יעילות המכ"ם. רוב המכ"מים קובעים את הכיוון למטרה על פי כיוון האלומה, לכן חשוב לייצר אלומות צרות.
קיימים שני סוגי אנטנות למכ"ם: אנטנה פסיבית ואנטנה פעילה (phase array).
באנטנה פסיבית ("רגילה") מבנה האנטנה מכתיב את הצורה של אלומת המכ"ם. הסריקה מבוצעת באמצעים מכניים (סיבוב האנטנה). כיוון האנטנה מצביע על כיוון המטרה. יצירת אלומות צרות באמצעות אנטנה פסיבית דורשת אנטנה בעלת ממדים גדולים (יחסית לאורך הגל).
אנטנה אקטיבית משתמשת בעקרון הסחת הפאזה על מנת לייצר אלומות צרות. באנטנה אקטיבית ניתן לשנות את כיוון האלומה באופן אלקטרוני, ולכן לא חייבים לסובב את האנטנה כדי ליצור סריקה גיזרתית. אנטנות אקטיביות יכולות להיות קטנות ועדיין להיות מסוגלות לייצר אלומות צרות. אנטנות אקטיביות נמצאות בשימוש נרחב במכ"מים מוטסים. אנטנות אקטיביות קשות לבניה ויקרות במידה משמעותית מאנטנות פסיביות.
מבנה עקרוני > מקלט

תפקידו לקלוט את ההד המוחזר מהמטרה. המקלט מפענח את האות הנקלט, קובע את מרחקו מהמכ"ם (בעזרת חישוב זמנים). על המקלט להיות מסוגל לקלוט אותות חלשים מאוד, וכן עליו להיות דל רעש. חשיבות מיוחדת יש לדרגת ההגברה הראשונה, מגבר קדם שצריך להיות בעל יחס אות לרעש גבוה וכן עם הגבר גבוה. רעשים מיותרים במקלט עלולים לגרום להתראות שווא.
ברוב המכ"מים בנויה גם מערכת עיבוד אות מבוססת מחשב.
עקרונות פעולה > החזרה

גלים אלקטרומגנטיים מוחזרים (מתפזרים) בשל כל שינוי חריף במקדמים הדיאלקטריים או הדיאמגנטיים.
פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא משפט סתום.
עקרונות פעולה > משוואת מכ"ם

ההספק Pr הנקלט באנטנה הקולטת מבוטא באמצעות המשוואה:
כאן
Pt = הספק המשדר
Gt = הגבר האנטנה המשדרת
Ar = מִפְתָּח אנטנה (שטח)
σ = שטח חתך מכ"ם, או מקדם הפיזור של המטרה
F = pattern propagation factor
Rt = מרחק מהמשדר למטרה
Rr = מרחק מהמטרה למקלט
במקרה הנפוץ שבו המשדר והמקלט נמצאים באותו מיקום Rt = Rr והגורם Rt2 Rr2 יכולים להיות מוחלפים על ידי R4, כאשר R הוא הטווח.
הצבה נותנת את הביטוי:
זה מראה שההספק הנקלט קטן כלומר ההספק המוחזר מהמטרה המרוחקת קטן ביותר.
המשוואה לעיל כאשר F = 1 היא הפשטת המודל למקרה של ריק ללא הפרעות. מקדם החלחול אחראי לתופעות המסלול המרובה ומיסוך ותלוי במאפייני הסביבה. בעולם האמיתי, הפסדי מסלול צריכים להילקח בחשבון גם כן.
פיתוחים מתמטיים אחרים בעיבוד אותות של מכ"ם כוללים ניתוח זמן־תדר וכן את התמרת צ'ירפלט שעושה שימוש בעובדה שהמכ"ם משדר "chirp" (שינוי בתדר כפונקציה של הזמן).
עקרונות פעולה > שימוש באפקט דופלר

משוואת הפעולה הבסיסית של המכ"ם לא מביאה בחשבון החזרי רקע. מכיוון שחוץ מהאונה הראשית של האנטנה, ישנן "אונות צד", כלומר, שידור וקליטה מתקבלים לאו דווקא מהכיוון הראשי אליו האנטנה תוכננה – המכ"ם קולט רעשי רקע שמקורם בדרך כלל מהקרקע גם כאשר הוא "מסתכל" לכיוון אחר מהקרקע באונה הראשית שלו.
כאשר המכ"ם מסתכל עם האונה הראשית לכיוון הקרקע, כאשר יש הרים מאחורי המטרה, לדוגמה, או, במקרה של מכ"ם מוטס, כאשר מסתכלים כלפי מטה – אל מתחת לאופק, מתקבל אות מאוד חזק מהקרקע שלא יאפשר לגלות את המטרה במצב עניינים רגיל.
סינון רעשי הרקע נשען על בסיס ניתוח מטריצות טווח - דופלר. מכיוון שהקרקע לא זזה, אפשר לדעת מה יהיה התדר שהיא תחזיר. לדוגמה, עבור מכ"ם קרקעי, תדר ההחזר מהקרקע יהיה תדר הגל הנושא של השידור, ללא שינוי. מכיוון שכך, ניתן לשים, במישור הקליטה, מסנן תדר ש"ינחית" את האות בתדר השידור וכך גם מטרה שנמצאת קרובה מאוד לקרקע (ולכן היא תהיה בטווח דומה לטווח מהקרקע שברקע) כן תתגלה, מכיוון שההחזר ממנה יכלול מרכיב שינוי תדר הנובע מהמהירות הרדיאלית של המטרה כלפי המקלט־משדר על פי אפקט דופלר.
במכ"מים מוטסים מתקדמים, נהוג לממש "חלון דגימה" במישור הטווח תדר ולהגדיר "מטרה חוקית" מצב בו בתא טווח־תדר מסוים, האנרגיה הנקלטת גבוהה בקריטריון סף מסוים, יחסית לאותו חלון ולא לכלל מטריצת הטווחים – תדרים. שיטה זו מאפשרת לשמור על "יחס גילויי אמת לגילויי שווא" קבוע, גם כאשר רעש הרקע של הקרקע משתנה. במכ"מים אלה, טווח הגילוי בהסתכלות אל מעל האופק יהיה גדול יותר מאשר טווח הגילוי כאשר המכ"ם מסתכל כלפי הקרקע, בצורה דינמית ואוטומטית, מבלי שמפעיל המכ"ם נדרש לפעולה כלשהי ותוך כדי שמירה על יחס מטרות אמת למטרות שווא קבוע.
השינוי בתדירות עקב אפקט דופלר נתון על ידי המשוואה להלן, כאשר  F_{D} היא תדירות דופלר,  F_{T} היא התדירות המשודרת  V_{R} היא המהירות הרדיאלית ו- C היא מהירות האור:
מכ"ם פסיבי נתון על ידי:
רק הרכיב הרדיאלי ישים. כאשר מחזיר נע בזווית ישרה ביחס לאלומה, אין לו מהירות יחסית. פלטפורמה או מזג אוויר הנעים במקביל לאלומה מייצרים אפקט דופלר מקסימלי.
עקרונות פעולה > שימוש באפנון תדר ושינוי המרווחים בין דפקים

חלק מהמכ"מים משתמשים בתדר גל נושא תלוי בזמן. שימוש כזה מאפשר לחלץ את נתון הטווח למטרה על ידי חקירת שינויי התדר ולאו דווקא על ידי מדידת הזמן בין שידור הדפק (פולס) לקליטתו. טכנולוגיה זו יכולה להיות יותר מדויקת למימוש מעשי ובכל מקרה, יש לה תרומה לפתרון "רב משמעויות בטווח" – מצב הנוצר כאשר עקב מרווח בין הדפקים קטן בהרבה מהטווח אל המטרה, לא ברור איך לשייך דפק נקלט מסוים, לדפק שידור מסוים.
טכניקה נוספת לפתרון "רב משמעויות בטווח" היא שימוש ב"רכבות" משתנות בזמן של מרווחים בין דפקים בצורה שכן תאפשר לעשות שיוך בין דפק מסוים בקליטה לדפק מסוים בשידור.
עקרונות פעולה > הגברת הרזולוציה של המכ"ם

הרזולוציה (כושר הפרדה) של מערכת איכון כלשהי מוגדרת כמרחק המינימלי בין שתי מטרות שמעליו עדיין ניתן יהיה להבחין ביניהם. בהתייחס למערכות מכ"ם נהוג להפריד בין רזולוציה בטווח לרזולוציה זוויתית. הרזולוציה הזוויתית תלויה ברוחב הזוויתי של האלומה המשודרת וניתן להגביר אותה באמצעות הגדלת האנטנה המשדרת, בהתאם לקשר:  \theta _{B}\sim \lambda /D. הטכנולוגיה שמאפשרת הגדלה בכמה סדרי גודל של הרזולוציה הזוויתית נקראת מכ"ם מפתח סינתטי, ונעזרת במספר רב של "תמונות" מכ"ם עוקבות כדי לבנות תמונה מרחבית ברזולוציה גבוהה מאוד של תוואי הקרקע.
הרזולוציה בטווח מתייחסת להבדל המינימלי בין הטווחים של שתי מטרות שמתחתיו לא ניתן יהיה להבדיל ביניהם. בשידור בתדירות קבועה, כושר ההפרדה בטווח תלוי באורך הזמני של הדפק ; זמני ההגעה של החזרים ממטרות שונות "יחפפו" במקצת בהתאם לאורך הדפק, כך שלא ניתן יהיה להפריד בין שני ההחזרים מהמטרות. תאי הרזולוציה בטווח המתקבלים בצורה הזאת יחסיים לאורך הדפק (כלומר ככל שהדפק קצר יותר, הרזולוציה טובה יותר), ומתקיים:  R=c\tau /2. הבעיה העקרונית בקיצור אורך הדפקים היא שכדי לקבל רזולוציה טובה בטווח צריך לשדר דפקים קצרים כל כך שהאנרגיה שלהם תהיה כה זעומה שלא ניתן להבחין בין ההחזרים לרעשי הרקע (יחס האות לרעש יהיה נמוך מאוד). באמצעות שידור דפקים מאופננים, בטכניקה שנקראת דחיסת פולס (דפק), ניתן בקליטת הדפקים לדחוס את הדפקים לגודל קצר בהרבה מהגודל המשודר שלהם, וכך להגביר את כושר ההפרדה בטווח מבלי לפגוע ביחס האות לרעש. הרזולוציה בטווח המושגת בדרך זו לא תלויה בתדירות הממצעת המשודרת אלא רק ברוחב הפס B של הדפק, בהתאם לקשר:  R={\frac {c}{2B}}.
עקרונות פעולה > חישובי "עקיבה" ותצוגה סינתטית

בכמעט כל המכ"מים המודרניים, מחשב המכ"ם מנסה לעשות שיוך אוטומטי בין גילויים שונים. אם לדוגמה המכ"ם סורק 60 מעלות לכל צד (סה"כ 120 מעלות), ובכל סריקה כזו מתגלה אותה מטרה בטווח של 48 מייל, מחשב המכ"ם, לאחר מספר קטן של גילויים ועל בסיס שימוש באלגוריתמיקה מתאימה, "יבין" שמדובר באותה מטרה בכל גילוי כזה. במצב זה, מחשב המכ"ם יציג למפעיל TRACK עקיבה ולא את הגילוי הגולמי. TRACK עקיבה, בדרך כלל יכלול גם נתונים מחושבים ולא רק מידע גולמי; למשל, מהירות המטרה, גובה המטרה, מידת התמרון שלה, כוון הטיסה שלה וכדומה.
תצוגה סינתטית הרבה יותר נוחה לקריאה על ידי המפעיל, ובהתאם היא מאפשרת למצות מידע רב מהמכ"ם, אם כי הצגת "טרקים" בלבד, בהכרח גורמת לאובדן חלק מהמידע הגולמי.