stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי אלבניה–הודו
היסטוריה

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-1956. המשטר המרקסיסטי-לניניסטי שבראשו עמד אנוור הוג'ה במהלך השנים 1946-1958 אימץ עמדות נוקשות כנגד ממשלת הודו. מאחר שאלבניה הייתה קשורה באופן אידאולוגי לסין במהלך הסכסוך הסיני-סובייטי מ-1961 ואילך, היא נקטה עמדות נוקשות גם בסכסוך בין הודו לסין. חריפות ההצהרות האלבניות הובילו להשעיית היחסים הדיפלומטיים בין המדינות, שחודשו רק לאחר מותו של הוג'ה ב-1985. בשנים 1986-1987, ממשלת הודו הגיבה בחיוב לפניותיה של ממשלת אלבניה והיחסים הדיפלומטיים בין הודו לאלבניה חודשו בשנת 1990. מאז 2004, הודו מחזיקה קונסול כבוד בטירנה, וכן אלבניה החזיקה בעבר שגרירות בניו דלהי, אך היא נסגרה בשנת 2014 עקב סיבות כלכליות. אלבניה מחזיקה שני קונסולים של כבוד - אחד במומבאי והשני בניו דלהי.
למרות השעיית היחסים הבילטרליים למשך זמן רב, היחסים בין הודו לאלבניה כיום הם חיובים וידידותיים. אלבניה מעריכה את צמיחתה המהירה של הודו בשנים האחרונות, ואת הישגיה הגלויים בתעשיות ההיי-טק והשירותים. אלבניה והודו נוקטות מאמצים רבים על מנת לחפש דרכים להרחבת היחסים הבילטרליים.
יחסים כלכליים

מגעי המסחר בין הודו לאלבניה כמעט פסקו לחלוטין עד תחילת 1990. מאז שנות ה-90 המוקדמות, החלה צמיחה מעטה במסחר הבילטרלי - יחד עם עלייה חדה ביבוא של הודו מאלבניה שכלל בעיקר דלקים, מוצרים קשורים ושמנים מינרליים (בשנים 2013-2014). הודו מייצאת לאלבניה בעיקר מוצרים כימיים ותרופות מכונות חשמל, חומרי בנייה, מוצרי סוכר, קפה, תה ותבלינים. אלבניה מייצאת להודו בעיקר מינרלים, מוצרים קשורים, תרכיזי עפרות נחושת, תמציות צמחים לשימוש פרמצבטי, כימיקלים וחלקי טלוויזיה.
| שנה | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ייצוא הודי | 17.48 | 18.73 | 19.42 | 11.72 |
| יצוא אלבני | 31.04 | 198.8 | 50.76 | 17.28 |
| סה"כ | 48.52 | 217.53 | 70.18 | 29 |
יחסים כלכליים > אנרגיה

הודו ואלבניה הסכימו להגביר את שיתוף הפעולה יחד עם ההשקעות ההודיות במגזר האנרגיה לרבות נפט וגז. המזכר לשיתוף פעולה נחתם בניו דלהי, בו נכחו שר האיגוד לפיתוח משאבי אנוש ושר המדינה לנפט וגז טבעי.
יוז'ף גראשי

| --- | --- |

 לידה:  31 בדצמבר 1894 וינוהרדיב, האימפריה האוסטרו-הונגרית האימפריה האוסטרו-הונגרית
 הוצאה להורג:  5 בנובמבר 1946 (בגיל 51) ז'אבאלי, הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה יוגוסלביה
 מדינה:  הונגריה 
 השתייכות:   הצבא האוסטרו-הונגרי    צבא ממלכת הונגריה.
 תקופת הפעילות:  1914–1945 (כ־31 שנים)
 דרגה:  גנרל    גרוּפנפיהרר
 תפקידים בשירות
 מפקד דיוויזיית ואפן גרנדיר אס אס ה-25 מפקד דיוויזיית הוואפן גרנדיר אס אס ה-26
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה  מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
 צלב הברזל 
 
יוז'ף גראשי (בהונגרית: Grassy József; ‏31 בדצמבר 1894, וינוהרדיב, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 5 בנובמבר 1946, ז'אבאלי, הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה), היה גנרל הונגרי אשר שירת בצבא ממלכת הונגריה ובוואפן אס אס, ממפקדי הטבח בדרום באצ'קה ב-1942. אחרי מלחמת העולם השנייה גראשי נשפט, הורשע והוצא להורג בתלייה בגין פשעי המלחמה.
קורות חייו > ראשית הקריירה

יוז'ף גראשי נולד בווינוהרדיב ובין 1908 ל-1912 למד במכללה הצבאית של חיל הרגלים האוסטר-הונגרי בשופרון. ב-1914 סיים את האקדמיה הצבאית "לודוויקה"(אנ') בבודפשט והוצב בגדוד רגלים. הוא לחם במהלך מלחמת העולם הראשונה ועוטר בצלב הברזל דרגה שנייה. לאחר המלחמה השתלב בצבא ממלכת הונגריה וב-1941 הועלה לדרגת מייג'ור גנרל ומונה לסגן מפקד חיל האוויר ההונגרי. בהמשך מונה למפקד אוגדת הרגלים ה-15 של צבא הונגריה.
קורות חייו > הטבח בדרום באצ'קה

במהלך הטבח בדרום באצ'קה פיקד על אוגדה שחייליה ביצעו את הראצייה בנובי סאד. גראשי נצפה מפקד אישית על ביצוע הטבח ברחובות העיר. הטבח עורר הדים בהונגריה ובמדינות אירופיות והממשל הורה להפסיקו. גראשי הודח מהשירות הצבאי. לאחר שמיקלוש קאלאי התמנה לראש הממשלה הוחל בהליכים פליליים נגדו ובדצמבר 1943 הוא הורשע ונידון למוות. בינואר 1944 נמלט גראשי לווינה שבגרמניה הנאצית, ביקש וקיבל מקלט מדיני.
קורות חייו > שלהי הקריירה ואחריתו

גראשי הצטרף לוואפן אס אס ובמרץ 1944 הוצב בדיוויזיית פאנצר אס אס התשיעית. בנובמבר 1944, לאחר הפיכת צלב החץ בהונגריה מונה למפקד דיוויזיית ואפן גרנדיר אס אס ה-25 בדרגת גרוּפנפיהרר. ב-25 במרץ 1945 מונה למפקד דיוויזיית הוואפן גרנדיר אס אס ה-26. במאי 1945 נשבה גראשי על ידי צבא ארצות הברית. בינואר 1946 הוסגר ליוגוסלביה ובה הועמד לדין בעוון פשעי מלחמה. ב-5 בנובמבר 1946 הוצא יוז'ף גראשי להורג בז'אבאלי.
הערות שוליים

1 2  אודות השואה - באצ'קה, באתר יד ושם.
↑  יוז'ף גראשי, באתר hdke.hu (בהונגרית).
↑  יוז'ף גראשי, באתר www.generals.dk (באנגלית).
↑  יוז'ף גראשי, באתר mek.niif.hu (בהונגרית).
ימת ליסי

| --- | --- |

 מידע כללי
 מיקום:  טביליסי טביליסי, גאורגיה גאורגיה בערוץ נהר הקורה
 סוג:  אגם 
 מידות
 שטח:  0.47 קמ"ר
 עומק מרבי:  4 מטר
 מידע נוסף
 מקור לנהר:  נהר הקורה
 ‏אגן ניקוז:  16 קמ"ר
 מדינות באגן הניקוז:  גאורגיה
 ערים:  טביליסי
 קואורדינטות:  41°41′00″N 44°44′00″E﻿ / ﻿41.683333°N 44.733333°E﻿ / 41.683333; 44.733333
  (למפת גאורגיה מוגדלת) טביליסי כותאיסי בתומי רוסתווי זוגדידי גורי פותי סוחומי חאשורי רוסיה אזרבייג'ן ארמניה טורקיה הים השחור ליסי(למפת גאורגיה רגילה) טביליסי כותאיסי בתומי רוסתווי זוגדידי גורי פותי סוחומי חאשורי רוסיה אזרבייג'ן ארמניה טורקיה הים השחור ליסי
 
ימת ליסי (בגאורגית: ლისის ტბა, ליסיס טבּא) היא ימה קטנה צפון-מערבית לטביליסי גאורגיה. הימה משתייכת לטביליסי רבתי ונמצאת בעמק נהר הקורה. פני השטח סלעיים ויבשים, ומכוסים בשיחי ערבה. הימה מהווה מקום קינון של ציפורי מים וניתן להבחין באזור בזוחלים, ציפורים, שועלים וארנבות.
לקריאה נוספת

אפחזבה ו. (1983), "ימת ליסי", האנציקלופדיה הגאורגית סובייטית, כרך 6, עמוד 252. (גאורגית)
יוסף בירדוגו (רבאט)

אין תמונה חופשית
רבי יוסף בירדוגו (ה'תקצ"א 1831 - ט"ו טבת ה'תר"ן 7 בינואר 1890) כיהן כאב בית דין, דיין וראש ישיבה בעיר רבאט שמרוקו נמנה עם רבניה החשובים. שושלת זו ("בירדוגו") ידועה במרוקו בערים מקנס ורבאט, כבר מהמאה השבע עשרה. כאשר עיקר השושלת פעלה בעיר מקנס, אך אביו של רבי יוסף (הנוכחי) היגר לרבאט, ובכך השושלת התקיימה גם שם.
קורות חייו

נולד לרבי אלישע בירדוגו שהיה דיין ומורה צדק בעיר רבאט לה היגר מעיר נעוריו ומשפחתו, מקנס. רבי אלישע היגר עם כמה תלמידים, ככל הנראה כתוצאה מפטירת כמה מתלמידיו בחג השבועות. סיפור לידת בנו רבי יוסף על פי המסורת כדלהלן: כאשר היגר רבי אלישע עם כמה מתלמידיו ממקנס לרבאט השעה הייתה כבר מאוחרת, והלכו להתאכסן אצל איש עני מדיירי העיר, כאשר הגיעו חבורת הרב אליו לביתו, שלח בעל הבית את ביתו להביא נר שיהיה אפשר לרב ולחבורתו ללמוד בו, הנערה נזהרה מאוד שלא להפסיד את הנר, באומרה שהוא קדוש שהרי ילמדו בו תורה. כאשר חזרה לביתם, בירך אותה רבי אלישע שכשם שהארת לנו ללמוד תורה, כך תזכי לבן שיאיר את עיני ישראל בתורתו. כאשר שמע זאת בעל הבית נתן לו את ביתו לרבי אלישע, וכך נולד הרב יוסף.
לימודו

רבי יוסף בירדוגו לימד תורה לרבים, וכנראה שאף החדיר לרבים את חשיבות לימוד התלמוד. בין תלמידיו הגדולים נמנים הרב דוד צבאח, והרב חיים יקותיאל בירדוגו, רבני מרוקו ובפרט רבני עירו התכתבו איתו בפסקי דין, והתיידדו עימו.
היה ידוע כמעיין בלימוד הגמרא, וכפי שהעיד עליו גיסו רבי מסעוד צבאח במכתבו לבנו: ”כי אין דבר שמחדד את השכל כמו התלמוד, הרי היית רואה הרב דודך רבי יוסף בירדוגו אפילו שהיה גברא רבה אפילו הכי היה צריך ללמוד בכל יום גמרא”.
וכן העיד עליו רבי רפאל אנקווה הרב הראשי למרוקו הראשון, והרב דוד צבאח במכתב שבספרו 'שושנים לדוד': ”וטעמתי מפי קדוש טעמה של תורה, עיון וסברא, פה מפיק מרגליות, הוא היה אומר טוב ללמוד שני שורות בעומק וסברא מללמוד הרבה דפים במהרה, וזהי דרך ישרה, דרכה של תורה”. רבי יוסף נודע בין חכמי דורו כמעמיק וחריף.
רבי יוסף הטביע את חותמו בכמה וכמה פסקי דין בכל ארבעת חלקי השולחן ערוך, שעליו הסתמכו: הרב חיים יקותיאל בירדוגו, הרב דוד צבאח, הרב יעקב בירדוגו בעל ה'עדות ביעקב', והרב רפאל אנקווה ועוד.
רבנותו

דומה שרבי יוסף התמנה לדיין בסביבות שנת ה'תר"ל, מכיוון שהתאריך הקדום שהשתמר בתשובותיו הוא מחורף תר"ל. עם התמנותו כדיין לא הפסיק ללמד בישיבה. כיהן כדיין עם רבי יששכר אצארף ורבי אברהם צבע. כאשר רבי אברהם משמש כאב בית הדין.
לאחר פטירת רבי אברהם צבע, כיהן כאב בית דין ברבאט, בסביבות ה'תר"ן. התקין תקנות בעירו, היה ידוע כבקי בדיני טריפות, כמו כן נמנה מבין 'מסדרי הגיטין'. רבי יוסף מעיד ששימש את הרב משה טולידאנו והרב יעקב אלמליח שכיהנו גם הם כדיינים בעיר לפניו. התכתב עם חכמי דורו, בין השאר עם בן דורו רבי שמואל עמאר, אב בית דין מקנס באותם הימים. בספר "דבר שמואל" לרבי שמואל עמאר ישנה התכתבות עם רבי יוסף, בענייני צדקה, פרנסת תלמידי חכמים ועניים ושאר הנהגות ציבור. וכן מצוין מכתב נוסף בו כותב רבי שמואל לבית הדין הרבני ברבאט, לרבנים יוסף בירדוגו ואברהם צבע, שם מתארם בשבחים עצומים.
פטירתו

הרקע לפטירתו של רבי יוסף, היה כשנה קודם בחורף שנת ה'תרמ"ט. וכך התרחש: ערבי תבע את אחד מהיהודים, שהלה גזל לו כסף, היהודי הכחיש. השופט חייב את היהודי לישבע ושלח אותו עם סופרי הערכאות כדי להשביעו בספר תורה כנהוג. סופרי בית הדין הלכו איתם לבית הכנסת כדי להשביעו. השבועה המקובלת היא שהחייב אומר (בתרגום לעברית): "אני נשבע בזאת התורה שהוריד הקב"ה למשה על הר סיני", אולם סופרי הערכאות רצו להשביעו בנוסח אחר הכולל את שם ה', דבר המנוגד להלכה היהודית. לכן סופרי בית הדין סירבו להשביעו בנוסח זה, ופנו לרבי יוסף, והוא הסביר לסופרי הערכאות שאין זה הנוסח המקובל בהלכה היהודית, וככה גם נהגו בימי אביו של אותו שופט, וכל השופטים הקודמים לו. לכן הציע רבי יוסף שאם הנוסח המוצע לא מספק אותם, שישביעו את היהודי במסגד שלהם בנוסח שהם יקבעו. סופרי הערכאות סיפרו לשופט, שרבי יוסף זלזל בכבודו, וכינהו כמי שאין לו דעת. השופט כעס על רבי יוסף, ביזה והשפיל אותו ואף הגיש תלונה למלך, דבר שהעמיד אותו בסכנה. לכן פנו לחברת כי"ח וביקשו את התערבותה הדחופה לפני המלך. הבהלה והפחד גרמו לרבי יוסף למחלה ולבלבול  שגרמו לו לבסוף לפטירתו.
רבי יוסף נפטר בט"ו טבת ה'תר"ן, 7 בינואר 1890, והותיר אחריו משפחה ברוכה בין השאר הרבנים: רבי יעקב, רבי אברהם, ורבי ציון. חכמי מרוקו שלחו איגרת תנחומים למשפחה.
ספריו

רבי יוסף כתב הרבה אך רוב כתביו אבדו, אך כמה רבנים מזכירים זעיר פה וזעיר שם את כתביו יחד עם זאת כמה מהוראותיו והנהגותיו מצוטטות הלכה למעשה בפי חכמי דורו והדור שלאחריו.
יבין שמועה - על הש"ס, מפני מיעוט כתביו שבידינו יצא אך ורק על מסכת שבועות.
ראו גם

רבי דוד צבאח
רבי חיים יקותיאל בירדוגו
רבי רפאל אנקווה
רבי שמואל עמאר
רבי רפאל בירדוגו
רבי יעקב בירדוגו (השופריה דיעקב)
רבי יוסף בירדוגו (מקנס)
רבאט
מקנס
לקריאה נוספת

הקדמה לספר 'יבין שמועה', הוצאת מכון מגילת ספר, ה'תשס"ה.
הקדמת הרב פרופ' משה עמאר לספר 'דברי יקותיאל' עמודים: 21 - 16
הערות שוליים

↑  המקור המדויק של תאריך לידתו אינו ידוע, אך פרופסור משה עמאר כתב שכנראה נולד בשנת ה'תקצ"א. אחרים משערים שנולד בסביבות ה'ת"ר. (הקדמה לספרו יבין שמועה, מאת המוציא לאור - הרב שלמה יוסף בירדוגו).
↑  עיינו הקדמת הרב פרופ' משה עמאר לספר כתונת יוסף, לרבי יוסף בירדוגו ממקנס.
1 2  הקדמת הרב שלמה יוסף בירדוגו לספרו של רבי יוסף - "יבין שמועה".
↑  הקדמת הרב פרופ' משה עמאר לספר 'דברי יקותיאל' עמוד 16.
↑  עיין בספרי חביריו: 'פעמוני זהב', 'קרני רא"ם' לרבי רפאל אנקווה, 'שושנים לדוד' לרבי דוד צבאח, 'דברי שלום' לרבי שלום משאש, 'עדות ביעקב' אבן העזר סימן ע"ט לרבי יעקב בירדוגו, ועוד. ובקדמה לספר 'יבין שמועה'.
1 2  מכתב זה נמצא במבוא של הספר "שושנים לדוד" מהדורה חדשה בהוצאה מאת הרב פרופ' משה עמאר.
↑  בתשובתו לרבי דוד צבאח, ועיין עוד בספרו "קרני רא"ם" סימן צ"ט.
↑  כמו שמעידים המכתבים הנ"ל, ועינו בעוד מכתבים, בהקדמתו של הרב פרופ' משה עמאר לספר דברי יקותיאל עמוד 17.
↑  ספר פעמוני זהב על שו"ע חושן משפט, סימן קע"א
↑  'שושנים לדוד' אורח חיים סימן ס"ג, וחלק ב' חושן משפט סימן מ"ט.
↑  במכתבו של רבי יוסף לרבי יעקב בירדוגו.
↑  ראו ספר תועפות רא"ם, הלכות גביית חוב מיתומים.
↑  וחתום עמו ראשון: רבי אברהם צבע.
↑  כמו שאפשר ללמוד מתשובתו של רבי רפאל אנקווא בספרו קרני רא"ם סימן קא. ובספר 'יבין שמועה' ח"ב סימן ה'.
1 2  יבין שמועה, ח"ב שו"ת סימן י"ג, עמ' ע"ב.
↑  יבין שמועה, ח"ב סימן י"א, עמ' נח.
↑  ולאחר כמה חודשים נפטר.
↑  כך העיד בספר 'ויען אברהם' לרבי אברהם ריווח. ועיינו עוד בהקדמת הפרופ' משה עמאר ל'דברי יקותיאל' עמוד 17.
1 2  מכתב זה מצוטט בהקדמה לספרו "יבין שמועה", וציין שקיבל מכתבים אלו מרבי אברהם עמאר, נכדו.
↑  ע"פ הקדמת הרב פרופ' משה עמאר ל'דברי יקותיאל' עמוד 20.
↑  וכמו שהוא כותב באחד ממכתביו לרבי מרדכי בן גו' מטנג'יר. בספרו יבין שמועה ח"ב שו"ת סימן י'.
↑  כמו שכותבים ראשי קהילת רבאט לחברת כי"ח בקיץ ה'תרנ"א. (הציטוט מובא ב'יבין שמועה' חלק ב' עמוד 11.
↑  ע"פ רבי יעקב חי בירדוגו בהקדמתו ל'כתונת יוסף' חלק ב'. מתוך הקינה של חכמי מקנס, כנראה שהיה לו בן נוסף בשם רבי דוד.
↑  מעט פסקי דין מבית דינו, בספר 'לאברהם מקנה' לרבי אברהם צבע, ובכתביו של רבי יקותיאל בירדוגו שעדיין לא ראו אור, דברי שלום (משאש) חושן משפט סימן כ"ט הוא מוזכר.
↑  'עדות ביעקב' (בירדוגו) אבן העזר סימן ע"ט, רבי רפאל אנקווא, 'פעמוני זהב' הל' גביית חוב מיתומים שו"ע חושן משפט סימן ק"ח ס"ד. וכן 'שושנים לדוד' (צבאח) ח"ב חושן משפט סימן מ"ט.
↑  הספר: יבין שמועה, אוצר החכמה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007568572205171  ISNI: 0000 0003 5611 1247  LCCN: n2011064017  VIAF: 180014267   WorldCat (עם VIAF): 180014267
יחסי אלבניה–הולנד

| יחסי אלבניה–הולנד |
| --- | --- |
אלבניה: הולנד


אלבניה: הולנד
שטח (בקילומטר רבוע)
28,748: 41,543
אוכלוסייה
2,786,645: 18,258,432
תמ"ג (במיליוני דולרים)
22,978: 1,118,125
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,246: 61,239
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

יחסי אלבניה–הולנד הם היחסים הבילטרליים הם היחסים בין רפובליקת אלבניה להולנד. אלבניה יש שגרירות בהאג ולהולנד יש שגרירות בטירנה. שתי המדינות חברות בארגון האמנה הצפון-אטלנטית (נאט"ו). אלבניה היא מועמדת לחברות באיחוד האירופי והולנד חברה מייסדת באיחוד האירופי.
היסטוריה

אלבניה הכריזה על עצמאות מהאימפריה העות'מאנית בנובמבר 1912, במהלך מלחמת הבלקן הראשונה. המעצמות האירופיות המובילות באותה תקופה הכירו בעצמאותה של אלבניה בוועידת השלום בלונדון ב-1913, שם הוחלט כי ההולנדים ייקחו אחריות על ביטחון הפנים שלה, מה שהוביל לכך שהולנד פרסה אנשי צבא כדי לסייע בהקמת הז'נדרמריה של הממשלה הזמנית של אלבניה.
הרפובליקה הסוציאליסטית העממית של אלבניה החלה את יחסיה הדיפלומטיים עם הולנד, ושמונה מדינות נוספות במערב אירופה, בשנת 1970.
בתחילת שנות ה-90 קרס המשטר הסוציאליסטי, ובעוד אלבניה פנתה לדמוקרטיה לא היה לה ניסיון קודם ביישום שלה. זה הוביל לכמה שנים של חוסר יציבות חברתית ופוליטית. הולנד הצליחה לסייע לאלבניה על ידי התחלת תוכנית לבניית מיומנויות בשנת 1999. קבוצות של פוליטיקאים ופקידים אלבנים, מהרמה הלאומית והמקומית כאחד, השתתפו בהאג לסדנאות עם עמיתיהם ההולנדים, שבהן דנו בתרגול של טוב ממשל ומינהל במסגרת הדמוקרטית.
בקשת ההצטרפות של אלבניה לאיחוד האירופי

על אף היותה בדרך כלל בעד הצטרפותה של אלבניה לאיחוד האירופי, הולנד הטילה וטו פעמים רבות על התקדמותה של אלבניה בתהליך ההצטרפות, בטענה להיעדר רפורמות אמינות, מצב שחיתות ופשע מאורגן. בשנת 2018 פרסמה הנציבות האירופית דו"ח התקדמות שבו המליצה על פתיחת משא ומתן עם אלבניה.
במאי 2018 ביקרו בטירנה שמונה חברי פרלמנט הולנדים משש המפלגות העיקריות. בתום ביקורם, הם הצהירו כי מילוי חמשת התנאים הרשמיים שנקבעו על ידי המוסדות האירופיים אינם מספיק כדי להצדיק פתיחת משא ומתן להצטרפות לאיחוד האירופי. הם הכריזו כי אלבניה צריכה להפגין את הרצון להגיש כתב אישום ולהעמיד לדין את הפשע ואת השחיתות של פקידים גבוהים. הם גם טענו לעלייה בפשע האלבני בהולנד, מה שלא עוזר לתהליך ההשתלבות של המדינה באיחוד האירופי.
ב-21 ביוני, הפרלמנט ההולנדי חסם את פתיחת המשא ומתן להצטרפות לאיחוד האירופי עם אלבניה. רוב גדול בפרלמנט ההולנדי אסר על הממשלה לאפשר לאלבניה להתחיל במשא ומתן, בשל "חששות רציניים למאבק בשחיתות". ההצעה נתמכה ב-124 קולות, עם 26 נגד.
ב-28–29 ביוני 2018 בפסגת האיחוד האירופי הוחלט לדחות לשנה הבאה את ההחלטה אם לפתוח במשא ומתן עם מקדוניה הצפונית ואלבניה או לא.
נציגויות דיפלומטיות

לאלבניה יש שגרירות בהאג, בירת הולנד.
להולנד יש שגרירות בטירנה, בירת אלבניה.
ראו גם

יחסי החוץ של הולנד
יחסי אלבניה–גרמניה

| יחסי אלבניה–גרמניה |
| --- | --- |
אלבניה: גרמניה


אלבניה: גרמניה
שטח (בקילומטר רבוע)
28,748: 357,022
אוכלוסייה
2,786,645: 84,431,715
תמ"ג (במיליוני דולרים)
22,978: 4,456,081
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,246: 52,777
משטר
רפובליקה: רפובליקה פדרלית

יחסי אלבניה–גרמניה הם היחסים הנוכחיים והיסטוריים של אלבניה ושל גרמניה. המדינות הן חברות בנאט"ו, וגרמניה כחברה ומייסדת של האיחוד האירופי, תומכת בהצטרפות אלבניה לאיחוד.
היסטוריה

בשנת 1913 הוקמה נסיכות אלבניה, ובראשה הועמד הנסיך הגרמני וילהלם, נסיך אלבניה מבית ויד, שעמד בראשה עד לאחר מלחמת העולם הראשונה. בשנת 1943 נכבשה אלבניה על ידי גרמניה הנאצית, אשר שלטה באלבניה עד לשחרורה בשנת 1944.
יחסים נורמליים בין אלבניה וגרמניה המערבית נחסמו במשך שנים בשל אי-הסכמה על פיצויי המלחמה, בעוד שהמשטר הקומוניסטי באלבניה קיים יחסים יותר ידידותיים עם גרמניה המזרחית. ב-2 בדצמבר 1949 הכירה הממשלה הקומוניסטית האלבנית בגרמניה המזרחית, ובשנת 1952 כוננו השתיים קשרים דיפלומטיים. אחרי 1961 היחסים בין המדינות הצטננו, ונשארו כך במשך יותר מ-20 שנים, עד שבשנת 1984, ראש ממשלת בוואריה, פרנץ יוזף שטראוס ביקר באלבניה, ובכך היה לפוליטיקאי המערב-אירופי הבולט הראשון שביקר באלבניה מאז מלחמת העולם השנייה.
היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו בשנת 1986, והם הפכו לפעילים יותר מאז שאלבניה עברה את תהליך הדמוקרטיזציה ב-1991.
סיוע ושיתוף פעולה

גרמניה היא המשקיעה השישית הגדולה ביותר באלבניה במונחים של היצוא מאלבניה, והחמישית מבחינת היבוא אליה. ב-2007, על מנת לפתח יחסים כלכליים, נוסדה לשכת המסחר והתעשייה האלבנית-גרמנית באלבניה (DIHA).
המשקיעה הגרמנית הישירה הגדולה ביותר היא Telekom אלבניה. לופטהנזה ואוסטריאן איירליינס מפעילים מדי יום טיסות ישירות בין טירנה לפרנקפורט ווינה, ונמל התעופה האם תרזה היה בבעלות משקיעים גרמניים עד 2016. לחברות גרמניות בולטות יש סניפים בארץ או לשווק את המוצרים שלהם באמצעות אלבנית שותפים אלבנים.
גם בגרמניה, תומך ונותן כספים 11 אלבנית בתי ספר שבו הגרמנית נלמדת כשפה זרה. בוגרי ברשותו של דו-לשוניים אלבנית הבגרות תעודת ישירות זכאים ללמוד באוניברסיטה גרמנית.
יחסים דיפלומטיים

גרמניה מחזיקה באלבניה שגרירות בטירנה בלבד. מאידך, אלבניה מחזיקה בגרמניה שגרירות בברלין ו-3 קונסוליות באסן, מינכן ושטוטגרט.
יורי ארציבושב

| --- | --- |

 לידה:  28 במרץ 1877 מוסקבה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  12 בנובמבר 1952 (בגיל 75) פריז, צרפת 
 תחום יצירה:  גרפיקה, portrait (print) 
 
יורי ארציבושב (ברוסית: Юрий Арцыбушев) (1877–1952) היה אמן, סופר ועיתונאי רוסי.  ארציבושב שימש כעורך הראשי של כתב העת הסאטירי זריטל (צופה)  וכמארגן של תיאטרון המיניאטורות במוסקבה.  הוא ידוע במערכונים החיים שלו על פוליטיקאים ומהפכנים רוסים כולל אלה של ולדימיר לנין וליאון טרוצקי מהאספה המכוננת הרוסית בפטרוגרד.
ביוגרפיה

יורי נולד במשפחתם של קונסטנטין ארציבושב (1849–1901), אציל מלידה, מהנדס רכבות, ואשתו מריה לחטינה (1859–1919).  יורי בילה את ילדותו ונעוריו במוסקבה. הוא סיים את בית הספר ווסקרסנסקי במוסקבה. בשנת 1898 הוא נכנס למחלקה לאדריכלות של בית הספר הגבוה לאמנות באקדמיה לאמנויות בסנט פטרבורג, אך לא השלים את לימודיו.
מאז 1916, כאשר הופיעו סימנים חדשים למהפיכה חברתית, החל ארציבושב ליצור סדרות של סקיצות של משתתפי מפגשים, אסיפות ומשפטים שונים. סדרת המערכונים הראשונה נעשתה במשפטים על התעללויות בצבא (קיץ 1916), על משתתפי פרעות המזון (סתיו 1916), על סוכני משרד הביטחון של מוסקבה (אפריל 1917). בסוף 1916 הקדיש ארציבושב סדרת רישומים לדומא של העיר מוסקבה.
לאחר פברואר 1917 צייר ארציבושב בקונגרסים של האספה המכוננת הרוסית, צי הסוחר הרוסי, הקונגרס הכל-רוסי של אנשי הרכבת וקונגרס הרופאים הצבאיים.
בשנים 1917–1918 צייר יורי דיוקנאות של מנהיגים פוליטיים וציבוריים של אותה תקופה, עבורם השתתף במיוחד במפגשים של הסובייטי פטרוגרד ובפגישות שונות.
בשנת 1918 עבר לדרום רוסיה, התגורר בקייב ובאודסה. ב-24 בדצמבר 1919 עזב ארציבושב את אודסה לסרביה ועד מהרה עבר מבלגרד לפריז. יורי חי באלג'יריה, צרפת, איטליה. הוא צייר דיוקנאות של אנשי תרבות בהגירתם.
בשנת 1946 קיבלו ארציבושב ואשתו אזרחות סובייטית. ב-1947 חזרו לברית המועצות והתגוררו בטביליסי. הוא עבד בתיאטרון עד לשנת 1950. באותה שנה הוא הוגלה לקזחסטן בה נפטר בשנת 1952.
גלריה

קרופוטקין
ויקטור צ׳רנוב
קורנילוב
פלחנוב
הערות שוליים

↑  elar.ru Archived April 3, 2007, at the Wayback Machine
↑  collect.ng.ru Archived September 29, 2007, at the Wayback Machine
↑  russianDVD.com Archived September 27, 2007, at the Wayback Machine
↑  "Константин Дмитриевич Арцыбушев - Родовид". sr.rodovid.org.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 119170183  ISNI: 0000 0000 1055 3494  LCCN: nr93037355  NKC: js2018999020  SUDOC: 225571765  VIAF: 69733187   WorldCat (עם VIAF): 69733187 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "יורי ארציבושב".
חלוקה הוגנת

חלוקה הוגנת היא בעיה בתורת המשחקים, הדנה בחלוקת משאב ו/או נכסים מוחשיים בעלי ערך כלכלי, בין קבוצת אנשים בעלי זכויות, באופן ששביעות הרצון של כלל חברי הקבוצה יהיה מרבי, ולא תמצא חלוקה אחרת שתגדיל את שביעות הרצון של לפחות אחד מחברי הקבוצה ולא תפגע בשביעות הרצון של אף אחד משאר חברי הקבוצה. על המשאב להיות ניתן לחלוקה, כלומר שאינו מאבד את ערכו עם החלוקה. חלוקה זו מוגדרת כחלוקה יציבה.
הבעיה קלה יותר כאשר לשחקנים יש העדפות שונות לכל אחד מחלקי המשאב. לדוגמה, בבעיית חלוקת העוגה, אם שחקן A מעדיף את החלק עם קרם השוקולד בעוגה, ושחקן B מעדיף את החלק עם הקרם וונילה בעוגה. בתנאים כאלו, n השחקנים יקבלו יותר מהחלק היחסי שלהם בעוגה, כלומר יותר מ- \,1/n. מצד שני, קיום עדיפויות שונות לשחקנים שונים גורר צורות רבות יותר של חלוקות הוגנות.
'הוגנות' משמעה שכל אחד מהשחקנים מקבל לפחות את החלק היחסי שלו בעוגה. חלוקה הוגנת חלשה יותר מחלוקה נטולת-קנאה. חלוקת משימות היא סוג של חלוקה הוגנת.
רוב החלוקות שנקראות חלוקות הוגנות, אינן באמת נחשבות לחלוקות הוגנות על-פי הגדרה זו, כיוון שהן מערבות בורר. חלוקות אלו הן בדרך כלל תאוריות מתמטיות שמחקות בעיות מהחיים האמיתיים. בתלמוד מוצגות הלכות סבוכות על חלוקת רכוש שבעליו הפסיד את רכושו בפשיטת רגל, רוב האנשים יחשיבו הלכות אלו כהוגנות. אך החלטות אלו נקבעות על ידי גורם חיצוני ולא על ידי תובעי הרכוש, לכן חלוקה כזו אינה חלוקה הוגנת. חלוקה הוגנת מבוססת על כך שהחלוקה תעשה על ידי השחקנים עצמם או על ידי מגשר, אך לא על ידי בורר.
הנחות

חלוקה הוגנת היא תאוריה מתמטית המבוססת על בעיות מהחיים האמיתיים. הבעיה היא חלוקת רכוש בצורה הוגנת בין 'שחקנים' שהם, במציאות, בעלי הזכאות לרכוש.
התאוריה של חלוקה הוגנת קובעת קריטריונים מפורשים לבעיות חלוקה הוגנת שונות והמטרה שלה היא להציג פרוצדורות (אלגוריתמים) המוצאות חלוקה הוגנת או קובעות שלא ניתן להשיג חלוקה כזו. ההנחות על ערכי חלקי המשאב הן:
לשחקנים השונים יש העדפות שונות לחלקים מהרכוש.
ערך הרכוש עבור שחקן כלשהו שווה לסכום ערכי כל חלקי הרכוש.
רכוש יכול להיות מחולק לחלקים בעלי ערך שרירותי נמוך.
חלקים שלא ניתנים לחלוקה הופכים את החלוקה לסבוכה יותר. דוגמה טובה יכולה להיות כאשר שני אנשים צריכים לחלוק שני כלי רכב שהאחד הוא אוטו והשני הוא אופנוע. פירוק של הרכבים עלול להיות טעות מאחר שערך כל אחד מהרכבים גבוה יותר בשלמותו.
הקריטריונים לחלוקה הוגנת נקבעים על-סמך ערך החלקים לשחקנים השונים, מידת הזכאות של כל אחד מהשחקנים והתוצאה של פרוצדורת חלוקה הוגנת.
בחלוקה הוגנת השחקנים לא פועלים לפי ערכי החלקים על-פי השחקנים האחרים. לעומת זאת, בעולם האמיתי השחקנים לרוב מסוגלים להעריך את החלקים לפי השחקנים האחרים וזה גם עלול להיות שיקול עבורם בקביעת ערך של חלק. המקרה בו כל אחד מהשחקנים יודע בוודאות את ערכי החלקים על-פי השחקנים האחרים ניתן למידול בתורת המשחקים. אך המקרה בו קיים רק ידע חלקי על השחקנים האחרים קשה מאוד למידול. חלוקה הוגנת עובדת למרות הידע החלקי וטעויות מינוריות.
פרוצדורת חלוקה הוגנת מפרטת פעולות שעל השחקנים לבצע על-סמך הידע הקיים וערכי החלקים. פרוצדורה חוקית היא פרוצדורה שמבטיחה חלק הוגן לשחקן שמשחק באופן סביר על-פי ערכי חלקיו. כאשר הפרוצדורה תלויה בערכי השחקן, הפרוצדורה תתאר את האסטרטגיה שעל השחקן לנקוט. שחקן יכול לפעול בהתאם לערכיו אך עליו להיות עקבי. למשל, בשיטת 'חלק ובחר' שחקן אחד חותך פרוסת עוגה לשני חלקים והשחקן השני בוחר ראשון את החלק שהוא חפץ בו. השחקן שחותך לא יכול לטעון שהשחקן השני קיבל יותר ממנו, מאחר שהוא חתך את העוגה.
כיצד השחקנים פועלים:
מסכימים על הקריטריונים הקובעים חלוקה הוגנת.
בוחרים פרוצדורה חוקית ופועלים לפיה.
ההנחה היא שמטרת כל שחקן היא למקסם את החלק המינימלי שהוא צפוי לקבל, כלומר להשיג את המינימקס.
פרוצדורות מתחלקות לפרוצדורות סופיות ופרוצדורות רציפות. פעולה סופית תהיה פעולה שמערבת שחקן אחד או פעולה אחת בכל פעם, למשל שחקן החותך עוגה או מסמן אותה. פעולה רציפה תהיה פעולה שמערבת יותר משחקן אחד או פעולה אחת, למשל שחקן אחד מזיז סכין לאורך העוגה והשני אומר 'חתוך'.
קריטריונים לחלוקה הוגנת

יש מספר רב של קריטריונים לחלוקה הוגנת. חלקם מתנגשים אחד בשני, אך לעיתים הם משתלבים יחד. הקריטריונים הבאים נכונים למצב בו כל השחקנים זכאים לאותו חלק מהרכוש.
חלוקה יחסית או חלוקה הוגנת פשוטה מבטיחה שכל שחקן יקבל את חלקו היחסי. למשל, אם מחלקים עוגה לשלושה שחקנים, כל שחקן יקבל חלק ששווה ללפחות שליש מהעוגה על-פי ערכו בעיני השחקן.
חלוקה נטולת-קנאה מבטיחה שכל אחד מהשחקנים לא ירצה חלק אחר יותר מאת שלו.
חלוקה מדויקת היא חלוקה שבה כל אחד מהשחקנים מאמין שקיבל בדיוק את החלק המגיע לו, לא יותר ולא פחות.
חלוקה יעילה או חלוקה בעלת יעילות פארטו מבטיחה שאין עוד חלוקה שיכולה להטיב את מצבו של אחד השחקנים מבלי להרע את מצבו של שחקן אחר.
חלוקה צודקת היא כאשר החלק היחסי מהעוגה ששחקן מקבל, על-פי ערכו בעיני השחקן, זהה לכל השחקנים. חלוקה זו עלולה להביא את השחקנים לשקר לגבי ערכם של החלקים בעיניהם.