stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טרזן
טרזן במדיות אחרות

טרזן הוסרט לקולנוע ולטלוויזיה פעמים רבות, כאשר הסרטים הראשונים היו סרטים אילמים נאמנים במידה רבה למקור הספרותי. החל משנות ה-30 החלו להופיע הסרטים המדברים הראשונים בכיכובו של ג'וני וייסמילר, כשלצידו הופיעה לעיתים קרובות השימפנזה המכונה צ'יטה. סדרת סרטים זו נמשכה עד שנות ה-60.
בשנת 1960 פורסמה בעיתון הילדים הארץ שלנו סדרת סיפורים בהמשכים בשם "טרזן ותעלומת האטום", המשתמשת בדמותו של טרזן, אותה כתב פנחס שדה, תחת השם הבדוי "יריב אמציה"; אותו עיתון פרסם באותה עת סדרת קומיקס בהמשכים על טרזן, באיור הצייר דניאל פלנט.
משנת 1976–1984 הופיע טרזן בטלוויזיה בסדרת אנימציה שנקראה, "Tarzan, Lord of the Jungle", בהפקת חברת CBS האמריקנית. הסדרה נצמדה למקור הספרותי ופרקיה גם שודרו בתחילת שנות השמונים בישראל. ב-1984 יצא סרטו של יו הדסון, גרייסטוק: האגדה של טרזן מלך הקופים המבוסס על הספר הראשון בסדרה בכיכובם של כריסטופר למברט ואנדי מקדואל. בשנת 1999 הופיע טרזן בסרט האנימציה, טרזן, מבית חברת וולט דיסני. בשנת 2005 יצא טרזן 2 המהווה פריקוול לסרט הראשון.
בשנת 2004 הועלה מחזמר חנוכה "טרזן וג'יין" בו שיחקו יהודה לוי ויעל בר זוהר בתפקיד טרזן וג'יין, טל מוסרי שיחק את התפקיד של צ'יטה השימפנזה, ישראל גוריון שיחק את אביה של ג'יין, ויוסי טולדו ורוני בליץ שיחקו את הגנבים. בשנת 2005 עלה המחזמר פעם נוספת, הפעם בכיכובם של גיא אריאלי, ויעל דואני בתפקיד טרזן וג'יין, גיל דסיאנו ביטון בתפקיד צ'יטה, נתן נתנזון כאביה של ג'יין וארז וייס וצחי נוי בתפקיד הגנבים. בשנת 2023, המחזמר הועלה פעם נוספת, הפעם בכיכובם של רועי עוז, ומיכל וויזמן בתפקיד טרזן וג'יין.
בשנת 2007 יצאה סדרת טלוויזיה חדשה על טרזן מבית דיסני בשם, "אגדת טרזן", שמספרת על הרפתקאותיהם של טרזן וחבריו לאחר הסרט הראשון.
בשנת 2016 יצא סרט הפעולה האגדה של טרזן בכיכובו של אלכסנדר סקארסגארד כטרזן ומרגו רובי כג׳יין; כמו כן משחקים בסרט סמואל ל. ג'קסון וכריסטוף ואלץ.
טרזן במדיות אחרות > מדבבים של טרזן בעיבודי הנפשה > (1976) Tarzan, Lord of the Jungle

רוברט רידג'לי
טרזן במדיות אחרות > מדבבים של טרזן בעיבודי הנפשה > טרזן (1999)

טרזן הצעיר - אלכס ד. לינז (דניאל מגון בעברית)
טרזן המבוגר - טוני גולדווין (ליאור אשכנזי בעברית)
טרזן במדיות אחרות > מדבבים של טרזן בעיבודי הנפשה > טרזן 2 (2005)

צ'אד הריסון (אלון ברנד בעברית)
טרזן במדיות אחרות > מדבבים של טרזן בעיבודי הנפשה > אגדת טרזן (2007)

מייקל טרי וייס (מתי אטלס בעברית)
טרזן במדיות אחרות > מדבבים של טרזן בעיבודי הנפשה > טרזן (2013)

טרזן בינקותו - קרייג גראנר
טרזן בנערותו - אנטון זטרהולם (דניאל קונטיצ'לו בעברית)
טרזן המבוגר - קלן לוץ (איזי בעברית)
טרזן במדיות אחרות > מדבבים של טרזן בעיבודי הנפשה > טרזן וג'יין (2023)

מייקל טרי וייס (אסף דגני בעברית)
ראו גם

ילד פרא
הערות שוליים

↑  אלי אשד, פנחס שדה מתנצל בפני טרזן: סליחה שהוצאתי אותך מהג"ונגל, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 28.06.2017
| טרזן |
| --- | --- | --- |
| ספרים (אנ') וקומיקסים (אנ') | טרזן מלך הקופים (1912) • חזרתו של טרזן (1913) • הבהמות של טרזן (1914) • בנו של טרזן (1915) • טרזן ותכשיטי אופר (1916) • סיפורי הג'ונגל של טרזן (1919) • טרזן הלא מאולף (1920) • טרזן האיום (1921) • טרזן ואריה הזהב (1922-23) • טרזן ואנשי הנמלה (1924) • טרזן: אדום הג'ונגל (1927-28) • טרזן והאימפריה האבודה (1928-29) • טרזן בבטן הארץ (1929-30) • טרזן הבלתי מנוצח (1930-31) • ניצחונו של טרזן (1931-32) • טרזן ועיר הזהב (1932) • טרזן ואיש האריה (1933-34) • טרזן ואיש הנמר (1932-33) • חידתו של טרזן (1935-36) • טרזן והעיר האסורה (1938) • טרזן המפואר (1939) • טרזן ולגיון הזרים (1947) • טרזן והמטורף (1964) • טרזן והניצולים (1965) |  |
| סרטים (אנ') | גרייסטוק: האגדה של טרזן מלך הקופים (1984) • טרזן (1999) • טרזן וג'יין (2002) • טרזן 2 (2005) • טרזן (2013) • האגדה של טרזן (2016) |  |
| דמויות | טרזן • טרזן - דמויות |  |
| סדרות (אנ') | אגדת טרזן • טרזן וג'יין • טרזן • טרזן: אפוס ההרפתקאות • Tarzán • טרזן: אדון הג'ונגל • טרזן |  |
| מחזות | טרזן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007414333405171  GND: 118620886  LCCN: nb2016018210  NKC: jo2016908809  NLA: 66254802  VIAF: 60147662821560550014   WorldCat (עם VIAF): 60147662821560550014 
קומיקס טרזן ישראלי שצויר על ידי דניאל פלנט
ההיסטוריה של ויקיפדיה

ויקיפדיה היא אנציקלופדיה מקוונת שהחלה לפעול ב-15 בינואר 2001, יומיים לאחר שהדומיין של האתר נרשם על ידי ג'ימי ויילס ולארי סנגר.
הקונספט החדשני שעל פיו נוצרה ויקיפדיה היה ששום ארגון מרכזי לא ישלוט בעריכה של התוכן. מאפיין זה מנוגד במידה רבה לאופן בו פותח התוכן עד אותו זמן באנציקלופדיות, בהן אנכרטא, בריטניקה, ואפילו נופדיה (הידועה כיום כקודמתה של ויקיפדיה). בשנת 2001 שונה הרישיון של נופדיה ל-GFDL כאשר ויילס וסנגר השיקו את ויקיפדיה, תוך שימוש בטכנולוגיית ויקי, אשר הומצאה ב-1995 על ידי וורד קנינגהם. נופדיה יצרה את ויקיפדיה כפרויקט צדדי, שמטרתו הייתה יצירת טיוטות לערכים פוטנציאליים עבור נופדיה לפני שהם עוברים את תהליך ביקורת העמיתים בנופדיה. ויקיפדיה גדלה בקצב מהיר יחסית, משכה תרומות רבות, פיתחה עד מהרה חיים משלה, והחלה לפעול בנפרד מנופדיה. לאורך השנים הפכה ויקיפדיה למיזם רב-לשוני, והיוותה השראה למגוון רחב של אתרי ויקי מקוונים אחרים.
לפי SimilarWeb, ב-1 במאי 2023 הייתה ויקיפדיה האתר השביעי ברשימת אתרי האינטרנט הפופולריים ביותר בעולם מבחינת התנועה הכוללת של המבקרים. נכון למאי 2019, מספר הקוראים הממוצע בוויקיפדיה מדי חודש הוא כ-496 מיליון.
סקירה היסטורית > רקע

הרעיון של יצירת מקור המידע של העולם במקום אחד הוא רעיון עתיק שהחל עוד עם הספריות הקדומות של אלכסנדריה ופרגמון. הקונספט המודרני של אנציקלופדיה כללית, אשר תודפס בתפוצה רחבה מקורו במאה ה-18 בצרפת עם האנציקלופדיה הגדולה של דני דידרו.
ההתקדמות של טכנולוגיית המידע בסוף המאה ה-20 הובילה לשינויים בתחום האנציקלופדיות. בעוד שהאנציקלופדיות המסורתיות, ובעיקר אנציקלופדיית בריטניקה, היו קיימות רק כספרים, עם הפרסום של אנציקלופדיית אנכרטא של מיקרוסופט ב-1993 היא הפכה לאנציקלופדיה הראשונה שהייתה זמינה בתקליטור והכילה קישורים פנימיים רבים בין ערכיה. עם הפיתוח של ה-World Wide Web בשנות ה-90 נעשו ניסיונות רבים לפיתוח אנציקלופדיות מקוונות. הצעה מוקדמת לאנציקלופדיה מקוונת הייתה "אינטרפדיה" ב-1993 שפותחה על ידי ריק גייטס. מיזם זה מעולם לא זכה להצלחה. מקים מיזם GNU ריצ'רד סטולמן תיאר בשנת 1999 את התועלת שתהיה ביצירת אנציקלופדיה ומשאבי למידה חופשיים. ביום רביעי, 17 בינואר 2001, יומיים לאחר השקתה של ויקיפדיה, הושק האתר GNUPedia מבית המוסד לתוכנה חופשית.
סקירה היסטורית > גיבוש הקונספט

ויקיפדיה תוכננה בתחילה כאתר בו יפותחו טיוטות עבור האנציקלופדיה נופדיה, ונוצרה על ידי חברת הפרסום בומיס שבבעלות ג'ימי ויילס, טים של, ומייקל דייוויס. נופדיה נוסדה באמצעות מתנדבים מוסמכים, ותכניה היו אמורים לעבור תהליך ביקורת עמיתים רב-שלבית. על אף שבמקור הייתה לאתר רשימת הדיוור גדולה יחסית, עם עורכים שמעוניינים לסייע בפיתוח התוכן, ועל אף שבומיס שכרה את שירותיו של עורך ראשי במשרה מלאה (לארי סנגר), פיתוח התוכן עבור נופדיה היה איטי במיוחד, ורק 12 ערכים פותחו במהלך השנה הראשונה.
ויילס וסאנגר דנו בדרכים שונות להפקת תוכן באופן מזורז יותר. באופן זה, במהלך שיחה בין לארי סאנגר לבן קוביץ עלה לראשונה הרעיון להסתייע באתר ויקי ליצירת התוכן. בן קוביץ היה מתכנת מחשבים והקונספט של פלטפורמת ה-"WikiWikiWeb" שפיתח וורד קנינגהם הייתה מוכרת לו היטב. במהלך ארוחת ערב שנערכה ב-2 בינואר 2001 הוא הסביר לסאנגר לראשונה מה הם אתרי ויקי, קונספט אשר באותה העת לא היה מוכר היטב. באוקטובר 2001 ויילס הכריז לראשונה ש"לארי העלה את הרעיון להשתמש בתוכנת ויקי", אם כי בשלב מאוחר יותר, במהלך דצמבר 2005, הוא ציין שהיה זה ג'רמי רוזנפלד, עובד בחברת בומיס, שהציג בפניו את הרעיון. סאנגר היה סבור שאתר ויקי תהיה פלטפורמה טובה לפיתוח תוכן עבור נופדיה, והציע להשתמש ברשימת הדיוור של נופדיה שיוקם אתר מבוסס ויקי באמצעות UseModWiki אשר בו יפותחו הטיוטות עבור נופדיה. מתחת לכותרת "בואו נקים ויקי" הוא כתב:
לא, זו לא הצעה שאיננה במקום. זה רעיון להוספת פיצ'ר קטן לנופדיה. ג'ימי ויילס חושב שאנשים רבים עשויים להתנגד לרעיון, אבל אני לא חושב כך... באשר לכך שנופדיה תסתייע באתר ויקי, זה הפורמט ה"פתוח" והפשוט האולטימטיבי לפיתוח תוכן. אנו מעלים מדי פעם רעיונות פשוטים, לפרויקטים פתוחים יותר שיחליפו או ישלימו את נופדיה. אני סבור שניתן להריץ אתרי ויקי כמעט באופן מיידי, וכי הם זקוקים למעט תחזוקה, ובאופן כללי הרצתם מהווה סיכון נמוך. הם גם מקור מצוין לפיתוח תוכן. משום כך לפי הבנתי ישנם מעט חסרונות לכך.
בעקבות זאת, ויילס הקים אתר ויקי והחלה להריץ אותו ביום רביעי, 10 בינואר 2001.
סקירה היסטורית > הקמת ויקיפדיה

בתחילה עלתה התנגדות ניכרת מצד עורכי נופדיה לקונספט של שיוך נופדיה עם אתר ויקי לפיתוח טיוטות. סאנגר הציע להעניק למיזם החדש את השם "ויקיפדיה". ויקיפדיה הושקה בדומיין wikipedia.com ב-15 בינואר 2001. רוחב הפס והשרת (אשר היה ממוקם בסן דייגו) אשר שימשו עבור הפרויקטים הללו היה במימון בומיס. רבים מעובדי בומיס פיתחו בשלב הזה את התוכן לאנציקלופדיה - במיוחד טים של, המייסד והמנכ"ל של בומיס, וכמו גם המתכנת ג'ייסון ריצ'י.
ויילס הצהיר בדצמבר 2008 שהוא ביצע את העריכה הראשונה של ויקיפדיה כאשר הוסיף את הטקסט "Hello, World!", אך ייתכן שעריכה זו הייתה לגרסה ישנה של ויקיפדיה, אשר זמן קצר לאחר מכן נמחקה והוחלפה בגרסה מוקדמת יותר. הערך המוקדם ביותר שנוצר באותה העת וקיים עד היום הוא הערך UuU, אשר נוצר ביום שלישי, 16 ינואר 2001, בשעה 21:08 UTC. קיומו של המיזם הוכרז רשמית וכמו כן ב-17 בינואר 2001 פורסמה פנייה למתנדבים ברשימת הדיור של נופדיה להתחיל לעסוק ביצירת תוכן עבור נופדיה דרך ויקיפדיה.
משתתפים רבים הצטרפו בהמשך למיזם לאחר שהוא הוזכר באתר האינטרנט של סלאשדוט ביולי 2001. לאחר מכן הוא הוזכר באתר הטכנולוגיה והתרבות הפופולרי Kuro5hin ב-25 ביולי. בעקבות הפרסומים הללו החלו להגיע משתמשים רבים לאתר אשר במקביל הגיעו אליו גם גולשים ממקורות אחרים, ובייחוד מגוגל, אשר לבדה שלחה מאות מבקרים חדשים לאתר מדי יום.
ההתייחסות התקשורתית המרכזית הראשונה לוויקיפדיה הייתה בניו יורק טיימס ב-20 בספטמבר 2001.
ב-12 בפברואר 2001 נכתב הערך האלף באתר, ועד 7 בספטמבר נכתבו באתר 10,000 ערכים. בשנה הראשונה לקיומו נוצרו למעלה מ-20,000 ערכים באתר (למעלה מ-1,500 ערכים בחודש). ב-30 באוגוסט 2002 הגיע מספר הערכים באתר ל-40 אלף.
סקירה היסטורית > הפקת מהדורות בשפות נוספות

עוד בתחילת הדרך ויקיפדיה החלה הפקה של מהדורות בשפות נוספות. תת-הדומיין הראשון שנוצר עבור ויקיפדיה שאינה אנגלית היה deutsche.wikipedia.com (נוצר ב-16 במרץ 2001, בשעה 01:38 UTC), ולאחר מספר שעות נוצר תת-הדומיין Catalan.wikipedia.com (בשעה 13:07 UTC). ויקיפדיה היפנית שנוצרה בתת-הדומיין nihongo.wikipedia.com נוצרה באותה הזמן גם כן. במשך כחודשיים הוויקיפדיה הקטלאנית הכילה הכי הרבה ערכים לאחר ויקיפדיה האנגלית, אף על פי שהנתונים הסטטיסטיים הקיימים עבור התקופה המוקדמת אינם מדויקים. ויקיפדיה הצרפתית נוצרה ב-11 במאי 2001. בספטמבר 2001 פורסמה הודעה רב לשונית לכל מהדורות ויקיפדיה שקראה לתרגם את ערכי הליבה לאתרי הויקי החדשים. בסוף אותה השנה הושקו גם המהדורה האפריקאנית, הנורווגית והסרבית.
בינואר 2002 90% מכל הערכים בוויקיפדיה היו בשפה האנגלית. בינואר 2004 פחות מ-50% מהערכים בוויקיפדיה היו באנגלית, וכמות הערכים בשפות הנוספות המשך לגדול בהתמדה מאז ואילך. נכון לשנת 2014 כ-85.5% מכלל הערכים בוויקיפדיה אינם באנגלית.
סקירה היסטורית > הפיתוח של ויקיפדיה

במהלך מרץ 2002, לאחר שמקורות המימון של חברת בומיס הפכו דלים בעקבות התנפצות בועת הדוט-קום, לארי סאנגר עזב את נופדיה וויקיפדיה. ב-2002 התגלה כי ישנם חילוקי דעות בין סאנגר לוויילס לגבי הדרך הטובה ביותר לנהל אנציקלופדיות פתוחות. בעוד ששניהם תמכו בכך שהערכים צריכים להיות מפותחים במסגרת שיתוף הפעולה ובאופן פתוח, השניים לא הסכימו על איך להתמודד עם עורכים בעייתיים, מה יהיו התפקידים הספציפיים של המומחים שמעורבים בתהליך פיתוח התוכן, ומה תהיה הדרך הטובה ביותר להמשיך הלאה.
סאנגר ציין בעבר שהוא "מכלילן" ושהוא פתוח כמעט לכל דבר. הוא ציין גם שהוא סבור שלמומחים עדיין יש מקום בעולם של ה-Web 2.0. בשנת 2006 סאנגר ייסד את Citizendium, אנציקלופדיה פתוחה אשר בה עורכים תרמו בשמותיהם האמיתיים במאמץ להפחית את העריכות הבעיתיות והוא סבר שבאופן זה התוכן יהיה מדויק ואיכותי יותר.
לאורך השנים ויקיפדיה צמחה באופן מואץ יחסית, בכמה רמות. התוכן גדל באופן אורגני כאשר התווספה כמות עצומה של ערכים, נוספו מהדורות בכמות גדולה של שפות נוספות, ובמקביל קרן ויקימדיה פיתחה גם מיזמי אחות לוויקיפדיה אשר "שכפלו" את השיטות שפותחו בוויקיפדיה לפיתוח תוכן בתחומים אחרים (חדשות, ציטוטים, מילון, וכדומה).
סקירה היסטורית > התפתחות סמליל האתר

השקת האתר - סוף 2001
סוף 2001 - 12 באוקטובר 2003
13 באוקטובר 2003 - 13 במאי 2010
13 במאי 2010 - היום
סקירה לפי שנים > העשור השלישי: 2020 ואילך

ב-23 בינואר 2020 נוצר הערך ה-6 מיליון בוויקיפדיה האנגלית על מריה אליז טרנר לאודר (אנ').
במהלך שנת 2020 הסיקור הנרחב בוויקיפדיה אודות מגפת הקורונה, הדיונים הרבים שהתקיימו אודות התוכן של הערכים הללו בדפי השיחה, ואפילו המחיקות של הערכים שעוסקים בנושא, יהיו משאב שימושי עבור היסטוריונים עתידיים שירצו לקבל מידע רב יותר אודות אותה התקופה. ארגון הבריאות העולמי לקח חלק בשיתוף פעולה עם ויקיפדיה כמשאב מרכזי להפצת מידע הקשור למגפת הקורונה במטרה לסייע במאבק בהפצת מידע מוטעה.
בינואר 2021 צוין בתקשורת יום השנה ה-20 לוויקיפדיה.
ב-13 בינואר 2021 ויקיפדיה האנגלית הגיעה למיליארד עריכות, כאשר העריכה המיליארד בוצעה על ידי העורך סטיבן פרואיט.
ב-6 בדצמבר 2022 הוויקיפד ריצ'רד קניפל יצר את הערך Artwork title(אנ'), שהגרסה הראשונה שלו הייתה טיוטה שנוצרה באמצעות ChatGPT, כאשר קניפל לאחר מכן ביצע עריכות קטנות על מנת להתאים את התוכן לסטנדרטים של ויקיפדיה. קניפל הצהיר בדף שיחה שהוא מאמין שזו הפעם הראשונה בה עורך כולשהו בוויקיפדיה השתמש ב-ChatGPT על מנת ליצור ערך בוויקיפדיה. הערך זכה לביקורת מצד עורכים אחרים ועורר מחלוקת בתוך קהילת ויקיפדיה, מה שהוביל לדיון נרחב בשאלה האם יש להשתמש ב-ChatGPT ובמודלים דומים לכתיבת תוכן עבור ויקיפדיה ואם כן, באיזו מידה.
בינואר 2023 הממשק של ויקיפדיה בתצוגת המחשבים אשר מוגדר כברירת מחדל שונה לראשונה מאז 2010, ל-Vector 2022.‏
היסטוריה לפי נושא > גיוס כספים

מדי שנה מפעילה קרן ויקימדיה קמפיין לגיוס תרומות לתמיכה בפעילותיה.
אחד מהקפיין הראשונים לגיוס תרומות נערך בין 18 בפברואר 2005 ל-1 במרץ 2005 כאשר במהלכו גויסו כ-94 אלף דולרים אשר היו כ-19 אלף דולרים יותר ממה שקרן ויקימדיה ציפתה לגייס.
ב-6 בינואר 2006 במהלך קמפיין גיוס התרומות של הרבעון הרביעי של 2005 גויס מעט מעל ל-390 אלף דולר.
במסגרת קמפיין גיוס התרומות לשנת 2007 נתרמו מעל ל-1.5 מיליון דולרים מ-44,188 תורמים.
במסגרת קמפיין גיוס התרומות לשנת 2008 נתרמו מעל ל-6 מיליון דולרים.
במסגרת קמפיין גיוס התרומות לשנת 2010 נתרמו מעל ל-16 מיליון דולרים.
במסגרת קמפיין גיוס התרומות לשנת 2011 נתרמו מעל ל-20 מיליון דולרים ממיליון תורמים.
במסגרת קמפיין גיוס התרומות לשנת 2012 נתרמו מעל ל-25 מיליון דולרים מ-1.2 מיליון תורמים.
קרב מיקאטגהרה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  קרב 
 מדינה:  יפן 
 מיקום:  מיקאטגהרה 
 קואורדינטות:  34°47′38″N 137°42′07″E﻿ / ﻿34.793777777778°N 137.70183333333°E﻿ / 34.793777777778; 137.70183333333
 משתתפים:  טקדה שינגן, טוקוגאווה איאיאסו 
 תאריך:  25 בינואר 1573 
 
 he
 
הקרב על מיקאטאגהרה התרחש בתקופת סנגוקו ביפן בין טקדה שינגן לטוקוגאווה אייאסו במיקאטגהארה, מחוז טוטומי ב-25 בינואר 1573. שינגן תקף את אייאסו במישור מיקטאגהרה, צפונית להמאמטסו, במהלך המערכה שלו נגד אודה נובונאגה בזמן שחיפש נתיב ממקום האירוח. כוח טוקוגאווה-אודה הושמד כמעט לחלוטין על ידי הטקדה לאחר שהוכתר ורבים משומריו של אייאסו נהרגו בקרב. אייאסו ואנשיו שנותרו בחיים נסוגו לפני שהם פתחו במתקפת נגד קלה כדי לעכב את צעדתו של שינגן לעבר קיוטו.
רקע

באוקטובר 1572, לאחר שכרת בריתות עם יריביו ממזרח (שבט הויו המאוחרים של אודווארה ושבט סאטומי של אווה), ולאחר שחיכה לשלג שיסגור את מעברי ההרים הצפוניים נגד יריבו הצפוני, אוסוגי קנשין, טקדה שינגן הוביל צבא של 30,000 איש דרומה מבירתו קופו אל מחוז טוטומי, בעוד יאמאגאטה מסקאג' הוביל כוח שני של 5,000 איש אל מחוז מיקאווה המזרחי. הם כבשו במהירות את טירת יושידה ואת טירת פוטאמטה.
שינגן מנוגד על ידי טוקוגאווה איאיאסו, שבסיסו בטירת המאמאטסו עם 8,000 איש, בתוספת 3,000 איש תגבורת נוספת שהתקבלה מבעל בריתו, אודה נובונאגה. עם זאת, כוונתו של טאקאדה לא הייתה לתקוף את אייאסו ולא לתפוס את האמאמטסו; במקום זאת, הוא רצה להימנע מעימות במידת האפשר כדי להציל את כוחותיו כדי להשמיד את נובונאגה ולצעוד לקיוטו.
בניגוד לעצות שסיפקו סאקומה נובומורי וטקיגאווה קזומאסו, שנשלחו על ידי נובונאגה, ועל ידי הגנרלים שלו, מטסודאירה קורטאדה (פוקוזו) ואישיקאווה קזומאסה, אייאסו סירב לאפשר לטאקאדה לעבור בשטחו באין מפריע, וערך את שלו. כוחות במישור גבוה בשם מיקאטאגהרה, שהיה בזמנו ממש צפונית להמאמטסו.
על פי הקויו גונקאן, ההיסטוריה הצבאית העכשווית של טקדה, שינגן עלה במספר על אייאסו שלושה על אחד, וארגן את אנשיו במערך הג'ורין, ופיתה את יריבו לתקוף. אוימאדה נובושיגה היה בחיל החלוץ של שינגן, ואחריו נאיטו מאסאטויו ו- יאמאגטה מאסאקאגה. על הקו השלישי פיקד קאטסויורי ואובאטה מסמורי, בעוד באבא נובוהארו היה ברביעי. מולו, אייאסו אסף את כוחותיו הזמינים וערך אותם בתור.
ההתקפה הראשונה של טקדה

בסביבות ארבע אחר הצהריים, כשהחל לרדת שלג, פתחו בירי על תצורת טקדה, אנשי טוקגאווה בליווי מספר מיידי אבנים של איכרים. כלי נשק, שעדיין חדשים בלוחמה היפנית, היו גורם הרתעה ידוע מפני התקפות פרשים. אייאסו ציפה שהנשק העדיף שלו יתגבר על הכוחות והמבנה המכריע של שינגן, אבל הנחה זו התבטלה במהירות כאשר פרשי החלוץ של נאיטו מאסטויו תקפו ועקפו במהירות את הקטע של הונדה טדקאצו לימינו של טוקוגאווה.
הפרשים של טקדה ניצלו את הפתח ותקפו במהירות את תגבורת אודה הנלוות לפני שהסתערו על הצד האחורי של טוקוגאווה. כוחות אודה הוכרעו במהירות והועברו, כשהקצינים היראט הירוהיד נהרגו וסאקומה נובומורי וטאקיגאווה קאזומאסו נמלטו מהקרב. התקפה דומה משמאל סוכלה כאשר יחידות טוקוגאווה סירבו להניב קרקע והתנערו מהתקדמות לימין של הטקדה, ומנעו כיתור של מרכז טוקוגאווה.
ההתקפה השנייה של טקדה

לאחר מכן הוציא שינגן את החלוץ שלו והציע להם הזדמנות לנוח. הוא הביא קבוצה חדשה של פרשים מהגוף הראשי של הצבא, והורה לטקדה קאטסויורי, אובאטה מסמורי וסאגוסה מוריטומו להוביל מתקפת פרשים דו-שכבתית לקו הטוקוגאווה הנחלש. אחריהם עקבו מקרוב הגוף הראשי של צבא טקדה, חיל רגלים כבד, שמשקלו המשולב הוביל את צבא טוקוגאווה המוכה ממילא לנסיגה מסודרת.
במאמץ לארגן מחדש את צבאו המתפרק במהירות, אייאסו הורה למפקדו אוקובו טדאיו לשתול את תקן המניפה המוזהבת שלו (אומה-ג'ירושי) על גבעה ולגבש את חייליו לעבר עיירת הטירה סאיגדאק. אייאסו ביקש אז להעסיק מחדש את צבא הטאקדה כדי לשחרר את הגנרל הלכוד שלו מיזונו טאדאשיג', אך שוכנע על ידי שומרו נאטסום יושינובו לסגת.
נסיגתו של טוקוגאווה

משוכנע על ידי שומריו שכראש שבט טוקוגאווה חייו חשובים מדי, אייאסו ברח מהשדה. כדי לקנות זמן לנסיגת טוקוגאווה, נאטסומה יושינובו הוביל את החיילים המעטים שנותרו תחת פיקודו בהאשמת התאבדות נגד הטקדה המתקדמת, ונהרג. שומרי טוקוגאווה בולטים נוספים שנהרגו בקרבות היו מטסודאירה קורטאדה, נארוס מסאיושי, טויאמה קוסאקו ואנדו אוקון, שכולם נספו כאשר יחידותיהם הוקפו והובסו על ידי כוחות הטקדה.
כשאייאסו חזר לטירת המאמאטסו, ליוו אותו רק חמישה גברים. העיירה הייתה על סף בהלה שכן כבר הגיעה השמועה להמאמטסו שהקרב התנהל בצורה גרועה.
אף על פי כן, אייאסו ציווה ששערי הטירה יישארו פתוחים ושהלפידים יובערו כדי להנחות את צבאו הנסוג בחזרה למקום מבטחים. סאקאי טאדאטסוגו הכה בתוף מלחמה גדול, מנסה לשכנע את הגברים השבים לנסיגה האמיצה שלהם. כאשר חלוץ הטאקדה בראשות באבא נובוהארו ויאמאגאטה מסקאג' שמעו את התופים וראו את הלפידים והשערים הפתוחים, הם הניחו בטעות שאייאסו תכנן מלכודת ועצרו כדי לעשות מחנה ללילה בעמדה הנוכחית שלהם במרחק קצר מהמאמטסו.
מתקפת הנגד של טוקוגאווה

בלילה תקפה חבורה קטנה של כמאה חיילי טוקוגאווה ו-16 רובאים בראשות אוקובו טאדאיו ו-אמאנו יואסקאגה את מחנה טקדה, והכניסה את החלוץ של צבא טקדה לבלבול. לא בטוח לגבי הכוח שנותר של כוחות טוקוגאווה, ומודאג שתגבורת מאודה נובונאגה או אוסוגי קנשין בדרך, החליט טקדה שינגן להסיג את כוחותיו בחזרה לשטחיו שלו.
על פי קנסי צ'ושו שוקאפו, הנינג'ה המפורסם של האיגה האטורי האנזו נתן שירות מכובד במהלך הקרב על מיקאטאגהרה. אילן היוחסין של הסמוראים הגדולים תואם לרישומי שוגונת טוקוגאווה המאוחרים יותר לפיהם האנזו לכד מרגל טקדה בשם "צ'יקואן" ועיכבה את התקדמות הטקדה בנהר טנריו עם התקפת נגד א-סימטרית של שלושים איש בלבד.
תוצאות הקרב

טקדה שינגן ניצח בקרב אך הפסיד במהלכו 500 חיילים מתוך 35 אלף חיילים שהשתתפו בקרב. טוקוגאווה אאייאסו הפסיד בקרב וכמעט כל צבאו הושמד מתוך 11,000 חייליו שלקחו חלק בקרב.
הקרב על מיקאטאגהרה היה אחד מהקרבות המפורסמים ביותר במסעותיו של טקדה שינגן ואחת מ"ההפגנות הבולטות ביותר של טקטיקת פרשים" בתקופת סנגוקו. הקרב היה גם התבוסה המכריעה ביותר של טוקוגאווה אייאסו, שהציג את ההשמדה האפקטיבית של צבאו של אייאסו והדאימיו עצמו נמלט רק בקושי ממוות באמצעות בלוף ומתקפת לילה מסוכנת. לפי הלוח היפני, הקרב נערך ביום ה-22 של החודש ה-12 בשנה ה-3 של גנקי.
עבור שינגן, לא תהיה התקפה הבאה על המאמאטסו שכן הוא נפצע אנושות בפברואר 1573 במצור על טירת נודה ומת במאי 1573.
הערות שוליים

↑  Ben Hubbard, The Samurai Warrior: The Golden Age of Japan’s Elite Warriors 1560–1615, Amber Books Ltd, 2015-10-29, ISBN 978-1-78274-194-7. (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533692205171  LCCN: sh85085086
מקס פון סידוב

| --- | --- |

מקס פון סידוב בפסטיבל הקולנוע בקאן 2016
 לידה:  10 באפריל 1929 לונד, שוודיה 
 פטירה:  8 במרץ 2020 (בגיל 90) בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה, ואר (מחוז), צרפת 
 שם לידה:  Carl Adolf von Sydow 
 מדינה:  שוודיה, צרפת 
 תקופת הפעילות:  1948–2018 (כ־70 שנה) 
 מקום לימודים:  Katedralskolan (1947)  Dramatens elevskola (1951) 
 בן או בת זוג:  Catherine Brelet (30 באפריל 1997–8 במרץ 2020) 
 צאצאים:  Cedric Brelet von Sydow 
 מספר צאצאים:  4 
 פרסים והוקרה:  אביר בלגיון הכבוד (17 באוקטובר 2012)  פרס לשם כבוד פסטיבל הקולנוע של סיטגס (2016)  פרס האקדמיה האירופית לקולנוע לשחקן הטוב ביותר (1988)  פרס האקדמיה השוודית לתאטרון (1968)  ליטריס אט ארטיבוס (1978)  פרס דונוסטיה (2006)  פרס גולדבאג לבמאי הטוב ביותר (1988)  מסדר האמנויות והספרות 
 פרופיל ב-IMDb
 
מקס קארל אדולף פון סידוב (בשוודית: Max Carl Adolf von Sydow;‏ 10 באפריל 1929 – 8 במרץ 2020) היה שחקן קולנוע שוודי, מועמד לשני פרסי גלובוס הזהב, לפרס אמי ולשני פרסי אוסקר על תפקידיו בסרטים "פלה הכובש" ו"קרוב להפליא ורועש להחריד".
ביוגרפיה

סידוב נולד בתור קארל אדולף פון סידוב למשפחה מהמעמד הגבוה בעיר לונד, שוודיה.
אביו קארל וילהלם פון סידוב עסק באומנות האתנולוגיה והיה פרופסור לתרבות האירית והסקנדינבית באוניברסיטת לונד, אמו בארונס גרתה הייתה מורה בבית ספר מקומי.
סידוב גדל בתור מאמין בזרם הנוצרי פרוטסטנטי הלותרניזם ולאחר מכן הפך לבעל השקפות אגנוסטיות.
בהיותו תלמיד בית ספר הקים סידוב ביחד עם חבריו חברת תיאטרון חובבנית בה הופיע סידוב לראשונה.
סידוב נסע ב-1948 ללמוד בתיאטרון הלאומי השוודי, "תיאטרון הדרמה המלכותי" שבסטוקהולם, שם הופיע במחזות ובסרטים מקומיים שלוש שנים.
בשנת 1951 התחתן סידוב עם השחקנית קרסטין אולין, לזוג נולדו שני בנים קלאס והנריק שאף הופיעו עמו בסרט "הוואי". סידוב ואולין התגרשו בשנת 1996. בשנת 1963 ביקר סידוב בישראל, ונכח בצילומי הסרט סאלח שבתי.
שנה לאחר מכן נישא סידוב בפעם השנייה, למפיקת הקולנוע הצרפתייה קתרין ברלה, לשניהם נולדו גם כן שני בנים אייבן וסדריק.
ב-2002 קיבל סידוב אזרחות צרפתית.
התחלת הקריירה בשוודיה

את הקריירה שלו החל סידוב תחת חסותו של המנטור שלו, גדול במאי שוודיה, אינגמר ברגמן אותו הכיר כשעבר להתגורר בעיר מאלמו, סידוב זכה לפרסום בעקבות הופעתו המרשימה בסרט "החותם השביעי", בו גילם את אנטוניוס, אביר בימי הביניים העושה את דרכו חזרה לביתו, אחרי שנים של קרבות במסעות הצלב. הסרט נחשב לאחד הסרטים השוודיים הטובים בכל הזמנים.
סידוב השתתף ב-12 מסרטיו של ברגמן כשהבולטים ביניהם היו: "תותי בר", זוכי פרס האוסקר "מעיין הבתולים", "מבעד לזכוכית האפלה", פני מכשף ו"בושה".
סרטים שוודיים נוספים בהם הופיע סידוב, לא תחת בימויו של ברגמן היו "מהגרים", סרט שהיה מועמד לחמישה פרסי אוסקר, סרט ההמשך "הארץ החדשה" וב"טיסתו של הנשר" שהיה גם כן מועמד לפרס האוסקר לסרט הזר.
את קריירת המשחק העשירה שלו בהוליווד החל סידוב ב-1965 בדרמה הביוגרפית של ג'ורג' סטיבנס "הסיפור הגדול ביותר שסופר אי פעם", העוסקת בקורותיו של ישו, החל מלידתו ועד למותו כקדוש המכפר על חטאי האנושות כולה.
סידוב גילם את ישו. הסרט היה מועמד לחמישה פרסי אוסקר.
שנה לאחר מכן זכה סידוב למועמדות לפרס גלובוס הזהב על הופעתו בסרט "הוואי".