stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גולן שחר
עבודתו האקדמית

שחר הוא חוקר רב-תחומי של מצבי דחק, בריאות, ופסיכופתולוגיה. עד כה (תחילת שנת 2015), הוא פרסם, או היה שותף לפרסום, של 140 מאמרים ו-13 פרקים בספרים בתחומים אלה. מאמריו פורסמו בכתבי עת מובילים בפסיכולוגיה, פסיכיאטריה ורפואת ילדים. ספרו האקדמי הראשון של שחר, המתמקד בהשפעה המזיקה של ביקורת עצמית אישיותית, עתיד לצאת לאור בקיץ הקרוב בהוצאת אוקספורד.
גישתו של שחר היא התפתחותית במובן הרחב של המונח, ושואבת מתאוריות ומחקרים על מעגל החיים כולו. יחד עם זאת, הוא מתמקד בעיקר בעשורים השני והשלישי לחיים, דהיינו – במתבגרים ומבוגרים צעירים. עבודתו של שחר כוללת ארבעה ענפים. הענף הראשון והמרכזי הוא פענוח מצבים פסיכופתולוגיים מורכבים. באופן ספציפי, שחר מתעניין בהבנת המופע המשותף של דיכאון יחד עם הפרעות אחרות (חרדה, מצבים פסיכוסומטיים, הפרעות אכילה, דיסוציאציה, פסיכוזה, אלימות, התנהגות אבדנית) ובסיבות למופע משותף ומורכב זה. תרומתו המרכזית היא בזיהוי ביקורת עצמית אישיותית כסוג של וירוס אישיותי שמעורב בהפרעות נפשיות רבות וגם במצבים גופניים-מחלתיים. הכוונה איננה לביקורת עצמית מועילה, שמטרתה לסייע לאדם לשפר את ביצועיו כדי להשיג את מטרותיו, אלא להלקאה עצמית, הגובלת בשנאה עצמית. שחר חוקר את תכונת הביקורת העצמית במשך עשרים שנה תוך שימוש במגוון שיטות מחקר מתקדמות ששואבות מפסיכולוגיה התפתחותית, מפסיכולוגיה של האישיות ומאפידמיולוגיה.
שחר אף זיהה את הדרך שבאמצעותה הביקורת העצמית מחוללת את התכונות ההרסניות, על ידי כך שהיא גורמת לנו לעצב סביבה חברתית שלילית: אנשים עם ביקורת עצמית מסתבכים יותר בלחצים ודוחים מעליהם מקורות תמיכה והתנסויות חברתיות ומהנות; הדבר מוביל לדיכאון, חרדה ומצבים פסיכופתולוגיים וגם פסיכוסומטיים נלווים שקשורים לדיכאון ולחרדה. מצבים אלה, בתורם, מגבירים את רמות הביקורת העצמית של אנשים, והופכים למעגל שלילי שקשה מאוד לבתקו.
הענף השני בעבודתו האקדמית של שחר, גם הוא ארוך שנים, מתמקד בתופעת החוסן הנפשי. באופן ספציפי, שחר מתעניין בגורמים האישיותיים והסביבתיים המגוננים עלינו מפני מצבי דחק. הוא רואה את המתח בין פגיעות לחוסן כמרכזי למצב האנושי בכלל, ולמצבים פסיכולוגיים בפרט. דהיינו: אנשים "חסינים" הם גם "פגיעים", ולהפך. שחר חוקר חוסן נפשי לנוכח מספר רב של מצבי דחק, אך בעיקר (1) חשיפה כרונית ואקוטית לאלימות, (2) חיים בצל מחלה גופנית כרונית. בעשר השנים האחרונות, מאז חזר לארץ מ"ייל", הוא מוביל סדרת מחקרים על חוסן של מתבגרים לנוכח התקפות טרור. מחקר זה מתבצע עם שותפו ארוך השנים של שחר, פרופ' כריסטופר הנריץ' מ-Georgia State University, אטלנטה, ארצות הברית.
הענף השלישי של עבודתו של שחר הוא תאורטי-קליני. שחר מקדם עמדה אינטגרטיבית בפסיכותרפיה. עמדה זו שואפת להתעלות מעל גישות ממוקדות לפסיכותרפיה (כגון הגישה הפסיכואנליטית, הקוגניטיבית-התנהגותית, ההומניסטית, המשפחתית) ולשלב בין גישות אלה כדי להתאים את הטיפול לסבלו הייחודי של המטופל. תרומתו בתחום זה זיכתה את שחר במינוי כעורך ראשי של כתב העת המוקדש לפסיכותרפיה אינטגרטיבית, ה-Journal of Psychotherapy Integration. כהוגה ותאורטיקן בפסיכותרפיה האינטגרטיבית, מרבה שחר לשלב בין גישות אקסיסטנציאליות, קוגניטיביות, ופסיכודינאמיות, ולקשר אותן לחשיבה פילוסופית רחבת היקף. עבודתו התאורטית בתחום זה פתחה אופקים חדשים בהבנת האיבחון הנפשי האינטגרטיבי והטיפול במתבגרים ומבוגרים צעירים הסובלים מהפרעות נפשיות ופסיכוסומטיות מורכבות.
ענף מחקר רביעי, וחדש יחסית, של שחר הוא הבנת ייצוגים הירואיים (של גבורה) הן בנפש והן בתרבות, והתפקיד שייצוגים אלה ממלאים בתהליך הדחק.
עבודה קלינית

שחר מתמחה באבחון וטיפול אינטגרטיביים במתבגרים ומבוגרים צעירים (גילאי 10–30) הסובלים מדיכאון ואבדנות, הפרעות אכילה, ומצבים פסיכוסומטיים.
גולן שחר הוא יועץ של "תנועת מש"ה".
לקריאה נוספת

'משסף הדרקונים – רפי וייכרט משוחח עם פרופ' גולן שחר על ספר שיריו "פסיכו-אל-נא-ליזה"', עתון 77, גיליון 359, ינואר-פברואר 2012, עמ' 24–26.
שחר, ג. (2011). פואטיקה, פרגמטיקה, וסכמטיקה: חזון לאיחוי הקרע בין פסיכואנליזה ומחקר. שיחות, כ"ה(3), 5-1.
שחר, ג. (2011). הפסיכולוגיה הקלינית הישראלית לאן? שלוש אפשרויות, רק אחת רצויה. שיחות, כ"ו(1), 7-1.
Shahar, G. (2013). An integrative psychotherapist's account of his focus in the treatment of self-critical patients. Psychotherapy, 50(3), 322-325. doi: 10.1037/a0032033
Shahar, G., Blatt, S. J., Zuroff, D. C., & Pilkonis, P. A. (2003). Role of perfectionism and personality disorder features in patients’ responses to brief treatment for depression. Journal of Consulting & Clinical Psychology, 71, 229-233.
הערות שוליים

↑  Shahar, G. (Forthcoming). Erosion, self-made: The psychopathology of self-criticism. New York: Oxford University Press.
↑  Henrich, C. C., & Shahar, G. (2013). Effects of repeated exposure to rocket attacks on adolescent distress, aggression and violence commission. Journal of the American Academy of Child & Adolescent Psychiatry, 52(6), 619-627. doi: 10.1016/j.jaac.2013.02.016

Shahar, G., Cohen, G., Grogen, K., Barile, J., & Henrich, C. C. (2009). Terrorism-related perceived stress, adolescent depression, and friends' support. Pediatrics, 124(2), e235-e240. doi: 10.1542/peds.2008-2971
↑  Shahar, G. (2013). An integrative psychotherapist's account of his focus in the treatment of self-critical patients. Psychotherapy, 50(3), 322-325. doi: 10.1037/a0032033
Ziv-Beiman, S., & Shahar, G. (2015). Psychotherapy integration. In R. Cautin & S. Lilinfeld (Eds.), The Encyclopedia of Clinical Psychology. New York: Wiley. DOI: 10.1002/9781118625392.wbecp297
↑  Shahar, G. (2013). The heroic self: Conceptualization, measurement, and role in distress. International Journal of Cognitive Psychotherapy, 6(3), 248-264. doi: 10.1521/ijct.2013.6.3.248
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268061705171  BnF: cb17014683g (data)  CiNii: DA18728872  GND: 1169709168  ISNI: 0000 0003 5990 3055  LCCN: n2011083097  LNB: 000235096  NTA: 397043988  ORCID: 0000-0003-3796-5749  RERO: 02-A003824960  VIAF: 220476285   WorldCat (עם VIAF): 220476285 
גולן שחר
זוהרה (זמרת)

| --- | --- |

 לידה:  9 בפברואר 1988 (בת 36) תל אביב-יפו
 שם לידה:  זוהרה נידם
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2012
 עיסוק:  זמרת • פזמונאית • מפיקה מוזיקלית • מלחינה
 סוגה:  פופ אלקטרוני • אינדי • ג'אז
 שיתופי פעולה בולטים:  ביורק • אוי ואבוי • FKA twigs
 
זוהרה (נולדה ב-9 בפברואר 1988; שמה המלא זוהרה נידם, בתיעתוק לאנגלית: ZOHARA) היא זמרת, פזמונאית, מלחינה ומפיקה מוזיקלית ישראלית, המושפעת על ידי מוזיקה אלקטרונית ופופ, כמו גם מוזיקה קלאסית וג'אז.
ביוגרפיה

זוהרה נולדה בתל אביב היא למדה ג'אז ומוזיקה קלאסית ובהמשך השלימה שנתיים בלימודי קומפוזיציה באקדמיה למוזיקה בירושלים. את משיכתה למוזיקה אלקטרונית היא זוקפת לעובדה שלצורך מטלה אקדמית היא בחרה לבצע עיבוד ליצירה קלאסית לתזמורת באמצעות המחשב.
קריירה

זוהרה הייתה קלידנית בלהקה "אומללה" (באנגלית תועתק ל: Umlala).
אף שכתבה בעבר בעברית, היא מצאה בהמשך שהיא מרגישה נוח יותר לכתוב באנגלית – שפה בה היא אמרה שהיא מרגישה חשופה פחות רגשית. לשאלה האם היא בורחת מהתמודדות עם זהותה היא השיבה: "זה אסקפיזם מוחלט, לגמרי".
את אלבומה הראשון, "Growing up Anyways", היא הפיקה בין השנים 2012–2014 בביתה. האלבום יצא בגרסתו המלאה ב-2016 וכלל שנים עשר שירים, אותם כתבה, הלחינה והפיקה. השירים עוסקים רובם ככולם בספקות אופייניות לצעירים בשנות העשרים המוקדמות לחייהם.
בשנת 2013 היא יצרה וידאו קליפים עבור שיריה בישראל ובממלכה המאוחדת.
בין השנים 2014–2015 הופצו מספר קליפים שלה. אחד מהם, הקליפ לשיר "Drum & Bass", הופיע בתוכנית המוזיקה "MTV World Stage".
ב-2017 היא חברה ללהקה הבריטית אוי ואבוי להקלטת אלבומם הרביעי: ׳Memory Drop'. האלבום המשותף זכה לאזכורים ב-Guardian Evening Standardi ו-Songlines, וביצועי לייב של שירים מהאלבום הושמעו בתחנות הרדיו 6 BBC ו-BBC 4.
ב-2018 היא הופיעה עם הלהקה ב-O'meara וב-Islington Assembly Hall שבלונדון ולאחר מכן יצאה לסיבוב הופעות בגרמניה, הולנד, רוסיה, טורקיה וישראל.
ב-26 באוקטובר 2018, הוציא התקליטן גריפין בשיתוף פעולה עם זוהרה, את הסינגל "Remember". השיר הגיע בשיאו למקום הראשון במצעד שירי הדאנס/אלקטרוני ולמקום ה-22 במצעד שירי הדאנס קלאב.
ב-2019 היא הוחתמה בחברת תקליטים לונדונית עצמאית של אמן הסאונד הבין-לאומי דייוויד רנצ' (David Wrench; עבד עם אומנים כמו דויד בירן, אירייז'ר, גלאס אנימלס, גולדפראפ ואחרים) והוציאה אצלם את הסינגלים "Sing A Song" ו-"Ballad21".
דיסקוגרפיה > סינגלים

2015 – "Soldier"
2015 – "Piano 1976"
2015 – "Bass & Drum"
2015 – "Lost"
2016 – "New Village"
2017 – "Play"
2020 – "Sing A Song"
2021 – "Ballad21"
דיסקוגרפיה > אלבומים

2016 – "Growing up Anyways"
הערות שוליים

1 2 3  אורי זר אביב, ‏הזוהר הדרומי: המוזיקאית זוהרה על חלליות, מציאות ומוזיקה אלקטרונית, באתר "Time Out ישראל", 14 באוקטובר 2015
↑   ZOHARA - Bass & Drum, סרטון בערוץ "Aitana", באתר יוטיוב (אורך: 3:50)
↑   ZOHARA - Sing A Song (Official Video), סרטון בערוץ "Aitana", באתר יוטיוב (אורך: 4:07)
↑   Ballad 21, סרטון בערוץ "Aitana", באתר יוטיוב (אורך: 3:36)
↑  Zohara – Soldier, Far Out Magazine (באנגלית)
↑  Watch: ZOHARA - “Bass & Drum” (Premiere), לורנס דיי, 12 במרץ 2015
↑  ZOHARA releases new track ‘Bass and Drum’, אפריל 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007396962705171  VIAF: 81156131064158312476   WorldCat (עם VIAF): 81156131064158312476
איריזר

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מייסדים:  חוזה פרנסיסקו איריזר קטריאן
 תקופת הפעילות:  1889–הווה (כ־135 שנים)
 מיקום המטה:  אורמאיזטגי, ספרד ספרד
 ענפי תעשייה:  תעשיית הרכב 
 מוצרים עיקריים:  coach, אוטובוס 
 מנכ"ל:  רפאל סטרלינג
 עובדים:  3500+
  
 https://www.irizar.com/en/
 
אוטובוס בין-עירוני תוצרת החברה בשירות "מטרופולין", מסוף ביג באשדוד
קבוצת איריזר היא יצרנית ספרדית של אוטובוסים ואוטובוסים יוקרתיים. החברה, שהוקמה בשנת 1889, ממוקמת באורמאיזטגי (Ormaiztegi) בחבל הבסקים, ספרד. עם נוכחות מסחרית בלמעלה מ-90 מדינות, מחזור המכירות שלה עלה על 600 מיליון יורו ב-2017.
היא יצרנית המרכבים המובילה בשוק בספרד (עם נתח שוק של למעלה מ-40%), והיא מדורגת במקום השני באירופה, כאשר מרכבי האוטובוסים שלה זמינים במקומות רבים בעולם. מלבד המפעל העיקרי שלה בחבל הבאסקים, המייצר כ-1400 שלדות מדי שנה, יש לאיריזאר גם מפעלים במדינות אחרות: סחיראט (מרוקו), בוטוקאטו (ברזיל), קרטרו (מקסיקו), וסנטוריון (דרום אפריקה). יחד יש להם ייצור של למעלה מ-3,500 מרכבים וכלי רכב אינטגרליים בשנה. קבוצת איריזאר מחזיקה גם בחברת Hispacold, המייצרת מערכות מיזוג אוויר לאוטובוסים, וב-Masats, יצרניות של דלתות ורמפות לאוטובוסים ואוטובוסים אוטומטיים.
מלבד מגוון הרכבים האינטגרליים שלה, איריזר עובדת בשיתוף פעולה הדוק במיוחד עם סקאניה, לאחר שתכננה במשותף את מרכב ה-i4. ניתן למצוא את השלדות והמרכבים של איריזר גם בפלטפורמות של יצרנים אחרים, כמו איווקו, מאן (חברה), וולוו אוטובוסים, מרצדס-בנץ וכו'.
חברות הקבוצה

Irizar, S. Coop
Irizar e-mobility
Datik
Masats
Hispacold
Jema Energy
Alconza
Creatio
מוצרים

נוכחיים
Irizar i2e
Irizar i3
Irizar i8
Irizar i6
Irizar i6S
מוצרים בעבר
Century
Irizar Intercentury
Irizar New Century
PB
הערות שוליים

↑  IRIZAR >> Presentación, web.archive.org, ‏2008-10-30
זהרי חמה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת 
 מיקום:  ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1908
 תאריך פתיחה רשמי:  1908 
 מידות
 קומות:  4 
 קואורדינטות:  31°47′09″N 35°12′47″E﻿ / ﻿31.785833333333°N 35.213055555556°E﻿ / 31.785833333333; 35.213055555556
  (למפת ירושלים מוגדלת) זהרי חמה(למפת ירושלים רגילה) זהרי חמה(למפת הרי ירושלים רגילה) זהרי חמה(למפת הרי ירושלים מוגדלת) זהרי חמה
 
המייסד שמואל לעווי בבית הכנסת בשנת 1905
הבניין ב-1905
זהרי חמה הוא בית כנסת, בית מדרש ובניין הכולל שעון שמש ברחוב יפו 92 בירושלים, מול שוק מחנה יהודה.
בזמן בנייתו היה הבניין הגבוה ביותר בירושלים שמחוץ לחומות, וגם כיום הוא מתנשא מעל בתי רחוב יפו הסמוכים לו.
שם הבניין נלקח מברכת יוצר אור שבתפילת שחרית של יום חול, שבה נאמר: "א-ל ברוך גדול דעה, הכין ופעל זהרי חמה".
תולדות הבניין

הבית נבנה על ידי ר' שמואל לעווי, יהודי שעלה לארץ ישראל מדרוהיצ'ין שבבלארוס (רוסיה הלבנה- פולניה דאז). לפני עלייתו ארצה, נסע ר' שמואל לעווי לארצות הברית כדי לגייס כספים למטרת הקמת הכנסת אורחים זהרי-חמה. בשיקגו הוא הקים את "אגודת אחים אנשי דרוהיצ'ין" ואחר כך נסע לפריז ושם הקים את "חברת ש"ס" וגם את "חברת חיי-אדם" ולאחר מכן עלה לארץ ישראל. ר' שמואל לעווי גר בירושלים ונחשף למצוקתם של העולים החדשים שבהגיעם לעיר לא היה להם מקום לינה, רחצה ואף לא אמצעים לרכישת מזון. לפיכך, קנה ר' שמואל לעווי בשנת 1905 את הבית ברח' יפו 92 במטרה להקים את "הכנסת אורחים תפארת ציון וירושלים" שיספק לעולים החדשים כעין "מרכז קליטה" נוח וידידותי.
במקום היו מיטות לשינה ומנוחה ומטבח עם חדר אוכל. המקום תופעל ותוחזק על ידי בני המשפחה (ילדים ונכדים) ללא מטרות רווח.
ר' שמואל לעווי הקים את המקום למטרות חסד ונתינה ועד היום המקום הוא הקדש לצורכי הציבור.
על-גבי הבית בן הקומה האחת בנה לעווי עוד שלוש קומות ובראשן עליית גג מעץ. בעליית הגג שכן בית הכנסת ובית המדרש "זהרי חמה" שנתן את שמו לבניין כולו. המלון ובית הכנסת נחנכו בשנת 1908. בראש הבניין נקבעה מערכת שעונים כשבמרכז שעון השמש המזוהה עם הבניין.
וכך נכתב בעיתון השקפה באותם ימים:
"ובירושלים שמחה וששון ליהודים, כי עוד מוסד אחד נכבד נוסף לנו על הראשונים: ברחוב יפו, באחד המקומות היותר גבוהים אשר סביב העיר, בית חדש נבנה ובגובהו הוא מתנוסס על כל פני העיר. וכבר שלוש קומות בנויות אבן וממעל להם שתי עליות עשויות עץ, ועוד יד הבונים נטויה להגביהו. צורת העליות תעיד כי לא לדירה נועד הבית וכל רואהו יאמר: אין זה כי אם מצפה כוכבים? וכי ישאל השואל, מה ליהודים ולכוכבים? הלא ה'לוח' קבוע ומתוקן ומהלך הכוכבים מה אכפת להם? וענית ואמרת לו: הן לא ככל הגויים העם חכם ונבון הזה, והמצפה שלו, לא חלילה בשביל הכוכבים נבנה, כי אם נועדה לתעודה יותר נכבדה. כי בזמן האחרון נוסדה פה חבורה חדשה של 'מתפללים עם הנץ החמה' ובהיות ירושלים הרים סביב לה וקשה מאד לכוון את השעה, נדב לב איש אחד וחייט אמריקני הוא, לבנות את הבית הזה. והיה ככלות בנין הבית והעמידו על גגו נס גבוה ובראשו טס של נחושת קלל, ובהנץ החמה ונפלו קווי השמש על פני הטס והבריקו פניו, וידעו כל תושבי ירושלם כי בא זמן תפילה עם הנץ החמה"
ב-1925 נפגע הבית ברעידת אדמה ובית הכנסת ובית המדרש הועברו לקומת הקרקע, בה הם פועלים עד היום. ב-1940 פרצה שרפה והעלייה נשרפה כליל. ב-1980 שיפצה עיריית ירושלים והקרן לירושלים את הבניין ושחזרה את חזית הבית, כולל השעונים והשלטים.
בית הכנסת

בבית הכנסת "זהרי חמה" מתקיימות בימות החול תפילות מנחה וערבית כל כמה דקות החל מזמן מנחה גדולה ועד לסגירת הבניין ב-22:30. לתפילת שחרית יש מנין אחד בלבד שמתפללים תפילת ותיקין עם הנץ החמה.  במנחה וערבית, החזן רשאי להתפלל כמנהגו (ובפועל, ברוב רובם של המניינים מתפללים נוסח עדות המזרח), אבל בשחרית (וכן בכל התפילות בשבת) מתפללים נוסח אשכנז. הבניין פתוח ללימוד פרטי מתפילת שחרית עד לסגירת הבניין, ויש גם כמה שיעורים במשך היום.
במשך שנים רבות ניהל את בית הכנסת ר' אבא לוי, שהיה נכדו של ר' שמואל לעווי. ר' אבא לוי פיתח במקום בית כנסת מיוחד במינו. בו זמנית התבצעו במקום מדי יום כמה מנייני תפילה בנוסחים שונים, בכל שעה יכול היה כל אדם למצוא לעצמו את המניין המתאים לו גם מבחינת נוסח התפילה, אשכנזי, ספרדי וכו'.
מכיוון שבית הכנסת סמוך לשוק מחנה יהודה, התקין ר' אבא לוי, וילון מיוחד בכניסה לבית הכנסת, כדי שמאחוריו יוכלו המתפללים להניח את סליהם עם המצרכים, שקנו בשוק ולהתפלל בדרכם משוק מחנה יהודה.
אחרי ר' אבא לוי ע"ה החל לנהל את המקום ר' שמואל וולמן ע"ה, גם הוא היה נכדו של ר' שמואל לעווי ע"ה.
ר' שמואל וולמן ניהל את המקום באמונה רבה ואף שיפץ וחידש את המקום ובכך המשיך את מסורת המשפחה בנאמנות.
הרב אריה לוין מסר שיעור קבוע בבית הכנסת במשך שנים ארוכות, לאחר פטירתו המשיך זאת בנו הרב רפאל בנימין לוין שהיה מהאישים הבולטים בבית הכנסת. כיום מכהן נכדו של הרב רפאל, הרב בן ציון לוין, כרב בית הכנסת.
חיים סבתו בספרו "כעפעפי שחר" כותב:
"בזהרי חמה רגילים היו בתפילת הנץ, ואליהו המכוון [החזן] מתפלל כדרכו בלא להסתכל בשעון כלל. וכשהוא אומר גָּאַל יִשְׂרָאֵל, תכף מציצה עליהם החמה ועומדים להתפלל. דומה שהחמה כבר פרשׂה את חופתה האדומה על פני המזרח ומתאווה היא להופיע בכל הדרה, אלא שמַמְתנת היא עד שתשמע את אליהו המכוון אומר גָּאַל יִשְׂרָאֵל, ואז זורחת."
מערכת השעונים

במערכת שלושה שעונים: המרכזי, שעון שמש בתבנית חצי עיגול הפוך, בקוטר חמישה מטרים, המכוון לפי זמן ירושלים בניגוד לשאר שעוני הזמן שהיו מכוונים לפי זמן קהיר. מעליו שני שעונים רגילים לימות החורף: השעון השמאלי הוא שעון אירופי רגיל והימני מראה שעה "ערבית" ("זמן ארץ-ישראל") שבו היום בן 12 השעות מתחיל עם הזריחה ומסתיים עם השקיעה, כך שהמחוגים מצביעים הישר למעלה ("שעה 12") בשעה שש לערך (בבוקר ובערב).
את השעונים התקין המדען האוטודידקט משה שפירא, שלמד את מלאכת התקנת השעונים מקריאה בספרו של הגאון מווילנה "ספר התכונה וההנדסה" וכן מספרי מדע העוסקים באסטרונומיה ומספריו של המדען הירושלמי ר' חייא דוד הלוי שפיצר. שפירא היה יליד ירושלים, תלמיד הישיבה הגדולה של מאה שערים ובנו של ר' ישראל אשר שוחט שפירא, בעל התוקע הקבוע של הרבי מבריסק. לאחר שבנה את שעון השמש, ראש הווקף בהר הבית ביקש ממנו שיתקין שעון שמש כזה גם בהר הבית, ובתמורה היה מוכן לשלם לו כסף רב. שפירא התייעץ עם הרב יוסף חיים זוננפלד האם מותר לו לעלות להר הבית. הרב פסק כי חייו יהיו בסכנה אם הוא יסרב לווקף ולכן יש בכך משום פיקוח נפש, אך שפירא סירב לבנות את שעון השמש והוא ברח לפתח תקווה. בשנים שבהן חי שם, הוא בנה שלושה שעוני שמש בבית הכנסת הגדול ברחוב חובבי ציון. בערוב ימיו שב שפירא לירושלים ובה נפטר ב-1969. הוא קבור בהר הזיתים.
השלטים על-גבי הבניין

על הבניין נתלו מספר שלטים:
בחזית הקומה השלישית נקבע שלט ובו נכתב בעברית ובאנגלית: "שמואל לעווי חייט מאמריקה"
בחזית הקומה הרביעית נכתב "בית הכנסת זהרי חמה להמתפללים כוותיקין, נוסדה במחנה יהודא בירושלם תרס"ח"
בראש העלייה נכתב "בן פורת יוסף"
השלטים שוחזרו במסגרת שיפוץ חזית הבניין ב-1980.
אזכורים בתרבות

על אודות בית הכנסת מסופר בספר "כעפעפי שחר" של הסופר חיים סבתו.
עלילת ספר הקומיקס סוף מעשה מאת הצייר גדי פולק מתרחשת כולה סביב בניין בית הכנסת והבתים הסמוכים לו.
לקריאה נוספת

דוד קרויאנקר, רחוב יפו ירושלים, ביוגרפיה של רחוב - סיפורה של עיר, ירושלים: כתר, 2005, מסת"ב 9650713808
הערות שוליים

↑  לבית הכנסת קיימת כניסה גם מרחוב חיים ולירו
↑  קרויאנקר, רחוב יפו, עמ' 301
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012384374005171
רוני סולן

אין תמונה חופשית
רוני סולן (1938–2020) הייתה פסיכואנליטיקאית, מדריכה מוסמכת ומרצה במכון הישראלי לפסיכואנליזה בירושלים ובאוניברסיטת תל אביב.
סולן הייתה מומחית בטיפול אישי בילדים, מתבגרים ובוגרים וכן בטיפול זוגי.
היא חיברה את הספר "חידת הילדות", העוסק בהתפתחות הרגשית של התינוק במהלך שלוש השנים הראשונות לחייו והשפעת חוויה זו על בגרותו, על קשריו הזוגיים ועל היותו הורה. כמו כן פרסמה במשותף עם שולה מודן, את הספר "להפרד בשלום" העוסק בתהליכי פרידה מהלידה ולאורך החיים. פרסמה מאמרים בכתבי עת שונים.
סולן עסקה בחשיבות הנפרדות ביחסי האובייקט וטבעה את המושגים ה"נרקיסיזם הבריא", וה"יחד" בין נפרדים. כמו כן, הגדירה קריטריונים להבחנה בין מנגנוני הגנה למנגנוני הסתגלות.
למדה בשווייץ, ובין מוריה בז'נבה היו הפסיכולוגים ז'אן פיאז'ה, אנדרה ריי ורנה שפיץ.
ראו גם

יחד (פסיכודינמיקה)
לקריאה נוספת

רוני סולן, חידת הילדות, הוצאת מודן, 2007 (קישורים לפרק ג' מתוך הספר באתר "הגיל הרך"; ולקטעים מתוך פרק ד' באתר "פסיכולוגיה עברית")
רוני סולן ושולה מודן (2017) להיפרד בשלום - תהליכי פרידה מכוננים מילדות ולאורך החיים. הוצאת מודן,
רוני סולן (1992), 'יחד' כאינטגרציה של התלכדות ונפרדות ביחסי אובייקט ונרקיסיזם, שיחות ו' (3): עמ' 205
Solan Ronnie (1991), Jointness as integration of merging and separateness in object relations and narcissism. Psychoanal. Study of the Child, Vol. 46: 337-352. Psychoanalytic Electronic Publishing
Solan, Ronnie (1998), Narcissistic Fragility in the Process of Befriending the Unfamiliar. Amer. J. Psycho-Anal., Vol. 58 (2): 163-186. Springerlink.
Solan, Ronnie (2015). The Enigma of Childhood - The Profound Impact of the First Years of Life on Adults as Couples and Parents (Karnac Books).
עדנה כצנלסון

| --- | --- |

 לידה:  25 במרץ 1947 (בת 77) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 ענף מדעי:  פסיכולוגיה קלינית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 מוסדות:  האוניברסיטה הפתוחה  המרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי  סמינר הקיבוצים 
 www.ednak.cf
 
עדנה כצנלסון (נולדה ב-25 במרץ 1947) היא פסיכולוגית ישראלית מומחית בפסיכולוגיה קלינית, פובליציסטית וסופרת.
ביוגרפיה

נולדה בתל אביב. למדה בבית ספר היסודי "הקליר" ובתיכון עירוני ד בתל אביב. שירתה כקצינת חינוך בצה"ל.
סיימה לימודי תואר ראשון בתורת הספרות הכללית ובפסיכולוגיה, ותואר שני בהצטיינות בפסיכולוגיה באוניברסיטת תל אביב. בעלת תואר דוקטור בפסיכולוגיה קלינית ולימודי המשך בפסיכותרפיה. מומחית בפסיכולוגיה קלינית,חינוכית התפתחותית וגרונטולוגיה.
עבדה בשירות הפסיכולוגי בתל אביב בשנים 1983–1987; בתחנה לבריאות הנפש בתל אביב בשנים 1988–1989; ובבית החולים איכילוב במחלקה הפסיכיאטרית בשנים 1989–1990.
לימדה פסיכולוגיה התפתחותית באוניברסיטה הפתוחה בשנים 1995–1996, ובשנים 1972–2003 לימדה פסיכולוגיה בסמינר הקיבוצים בתל אביב. שימשה מרצה בחוג לפסיכולוגיה באוניברסיטת תל אביב משנת 1974 בלימודי בוגר ומוסמך. מלמדת פסיכולוגיה בבית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב משנת 1983.
כצנלסון מרצה בכנסים בישראל ומחוצה לה בנושאי פסיכולוגיה ואתיקה. יועצת למחברי ספרי פסיכולוגיה וספרי ילדים, לגורמי חינוך, משפט ורפואה.
עדנה כצנלסון היא אלמנתו של יוסף כצנלסון ולהם שלושה ילדים. מתגוררת בתל אביב.
פרסומים

עדנה כצנלסון פרסמה מאמרים רבים בנושאי פסיכולוגיה, חינוך, הדרכת הורים, גירושים, ילדים מחוננים, יחסי אחים, גרונטולוגיה, סבות, ועוד. כתבה במשך שנים טורים בעיתונים מעריב, חדשות והורים וילדים. מופיעה מעת לעת בתוכניות טלוויזיה ורדיו בנושאי פסיכולוגיה. כתבה שבעה ספרים בנושאי פסיכולוגיה.
פרסומים > ספרים שפרסמה

רביב, ע., כצנלסון, ע., "משבר ושינוי בחיי הילד ומשפחתו", 1983, ספריית מעריב. מהדורה מורחבת ומעודכנת 2003, עמיחי תל אביב.
כצנלסון, ע., "הורים, ילדים ומה שביניהם", 1988, הוצאת הורים וילדים. מהדורה מעודכנת 2005, הוצאת עמיחי תל אביב.
כצנלסון, ע., "כואב לי! התמודדות נפשית עם כאב פיזי", 1993, עמיחי תל אביב.
כצנלסון, ע., "דיאלוג עם ילדים - מדריך להורות אפקטיבית", 2005, הוצאת דביר.
כצנלסון, ע., "חינוך לניקיון - גמילת ילדים מחיתולים", 2005, עמיחי תל אביב.
כצנלסון, ע., רביב, ע., "סבאות עכשיו", 2009, כנרת זמורה-ביתן.
כצנלסון, ע., רביב, ע., "מה עובר לך בראש? מה שצריך לדעת על פסיכולוגיה בגיל ההתבגרות", 2017, הוצאת מטר.
פרסומים > מבחר מאמרים

כצנלסון, ע. (1994), "מיתוסים במעגל החיים", "החינוך וסביבו", שנתון סמינר הקיבוצים.
כצנלסון, ע. (1995), "סוגיות באימוץ ילדים", "החינוך וסביבו", שנתון סמינר הקיבוצים.
כצנלסון, ע. (2008) "טובת הילד בהקשר של פונדקאות", (2008) אסיא, כתב-עת לרפואה אתיקה והלכה. כרך כ"א, אוקטובר.
ניב-יגודה, ע. וכצנלסון, ע. (2010), "שיתוף קטינים בהליכים רפואיים בדגש על מצבי קונפליקט בין ההורים - היבטים משפטיים ופסיכולוגים", "המשפט" חוברת טו (2) תשע"א.
כצנלסון, ע. (2012), "אחים לילדים מחוננים", פסיכואקטואליה, רבעון הסתדרות הפסיכולוגים בישראל, יולי 2012 עמ' 12–15.
כצנלסון, ע. (2013), "התמודדות ילדים עם לחץ בעת מלחמה", פסיכואקטואליה, רבעון הסתדרות הפסיכולוגים בישראל, ינואר 2013.
כצנלסון, ע. (2014), "אבחון בין-תרבותי: טעויות שעלולים לעשות פסיכולוגים באבחון ילדים אתיופים", פסיכואקטואליה, מאי 2014.
כצנלסון, ע. (2014), "קשר בין הורים ומערכת החינוך של ילדיהם", פסיכואקטואליה, אוקטובר 2014.
כצנלסון, ע. (2016), "נסיבות שבהן אפשר לכפות קשר בין סבים לנכדים למרות התנגדות הורים", פסיכואקטואליה, אפריל 2016.
כצנלסון, ע. ברנט, א. (2017), "לטפל בהפרעות קשב וריכוז דרך טיפול משפחתי", פסיכואקטואליה, ינואר 2017.
כצנלסון, ע. (2017), "הורות לילדים מחוננים, הורות מאתגרת", אתר משרד החינוך, האגף למחוננים.
פרסומים > פרסומים נוספים

חוברות בנושאי פסיכולוגיה בהוצאת אוניברסיטת תל אביב - יחד עם פרופ' עמירם רביב: "זמן למחשבה", 2018; "קבלת החלטות ושימוש בידע", 2018.
פרק בספר: כצנלסון עדנה ועמירם רביב, "סבאות היום", בתוך בריק, י. ולבנשטיין, א. (2010), "הזקן והמשפחה - סוגיות מרכזיות ביחסים רב-דוריים", אשל, ירושלים.
פרק בספר: כצנלסון, ע., "אבהות לאחר המוות – דילמה פסיכולוגית, אתית חברתית ודתית", בתוך "אובדן" שנכתב בעקבות הכנס הבינלאומי לאובדן, שכול וחוסן נפשי בחברה הישראלית ובעולם, 2019.
כצנלסון, ע. (2019), "חוברת מידע להורים: התמודדות עם מתן זריקות של הורמון הגדילה", הוצאת פייזר (חברת תרופות), הרצליה.
ייעוץ מדעי פסיכולוגי לתוכנית לחינוך לבריאות בגיל הרך (1998), מדריך למחנכים. משרד החינוך, משרד הבריאות, מטח.
פרסומים > עריכה מדעית של ספרים במהדורה העברית

אינוך ד. "ללמוד מהרגע הראשון", הד ארצי, 2000.
קינדלון ד., תומפסון מ., "לגדל בן", מעריב, 2001.
פרסומים > עריכת מקראות

"טראומה בהיבט התפתחותי", הוצאת סמינר הקיבוצים 2001.
"פסיכופתולוגיה בילדות", הוצאת סמינר הקיבוצים 2001.
"בריאות וחולי בחיי הילד ומשפחתו", הוצאת סמינר הקיבוצים 2002.
"התמודדות עם לחץ ומתח ביטחוני אצל ילדים", הוצאת סמינר הקיבוצים 2002.
פרסומים > כתיבת ערכי פסיכולוגיה

כתיבת ערכים באנציקלופדיה להתנהגות האדם, כרכים 1–12. הוצאת רביבים (1980).
המאמרים: יצירתיות; קשב וריכוז; מהי הורות טובה; להיות אבא; במקראה "התפתחות הילד בסביבתו החינוכית" בעריכת יעל דיין, משרד החינוך ומרכז פיתוח טכנולוגי (2001).
הערות שוליים

↑  מס' רישיון 27-1292
↑  עדנה כצנלסון, הנשק הסודי, מעריב, 22 בדצמבר 1978
↑  עדנה כצנלסון, אל תתנו לגבר בירה, מעריב, 10 בדצמבר 1986
↑  עדנה כצנלסון, לנצח את הפיפי, מעריב, 18 במרץ 1987
↑  עדנה כצנלסון, נוסעים לחו"ל, מעריב, 15 ביוני 1988
↑  דיאלוג עם ילדים מאת: עדנה כצנלסון, באתר טקסט, ‏נלקח ב-18 באוקטובר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306841105171  VIAF: 68790887   WorldCat (עם VIAF): 68790887