stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כריסטינה קופרברג
הערות שוליים

1 2  Krystyna M. Kuperberg, Auburn University, ‏June 22, 2020
↑  Fellows of the American Mathematical Society, American Mathematical Society, ‏2021
1 2 3 4 5  O’Connor, J. J. & Robertson, E. F, Krystyna Kuperberg, Maths History, ‏2002, April
↑  Adam Naumowicz, Artur Korniłowicz, A Brief Overview of Mizar, כרך 5674, Berlin, Heidelberg: Springer Berlin Heidelberg, 2009, עמ' 67–72, ISBN 978-3-642-03358-2
↑  Andras Bezdek, Discrete Geometry, CRC Press, 2003-02-04, ISBN 978-0-8247-4761-9. (באנגלית)
↑  zbMATH Open - the first resource for mathematics, zbmath.org
↑  Wlodzimierz Kuperberg, Auburn University, ‏June 22, 2020
↑  Greg Kuperberg, UC Davis, ‏2020
↑  Anna Kuperberg, 2002 honorable mention, The Honickman Foundation, ‏2002
↑  K. Kuperberg, the shape theory analogues of some classical isolorphism theorems for homology and homotopy groups, Rice university, ‏may 1974
1 2 3  Noether Lectures 1999: Krystyna M. Kuperberg, Association for Women in Mathematics (AWM), ‏(1999)
↑  Weisstein E, Topology, Wolfram MathWorld, ‏August 3, 2021
↑  Weisstein E, Dynamical system, Wolfram MathWorld, ‏August 3, 2021
↑  Eric W. Weisstein, Seifert Conjecture, mathworld.wolfram.com (באנגלית)
↑  Krystyna Kuperberg, On the bihomogeneity problem of Knaster, Transactions of the American Mathematical Society 321, 1990, עמ' 129–143 doi: 10.1090/S0002-9947-1990-0989579-7
↑  Coke Reed Inventions, Patents and Patent Applications - Justia Patents Search, patents.justia.com
↑  History | Data Vortex Technologies (באנגלית אמריקאית)
↑  Kosciuszko Foundation - American Center of Polish culture - About Us, www.thekf.org
↑  Kosciuszko Foundation - American Center of Polish culture - Mission & History, www.thekf.org
↑  AWM service Award, Association for Women in Mathematics (AWM), ‏August 4, 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007435335805171  BIBSYS: 33522  BnF: cb14421696k (data)  dblp: 83/4507  GND: 172937787  ISNI: 0000 0001 1046 7171  LCCN: n94120811  MGP: 20315  NKC: uk20211106620  NTA: 154997528  SUDOC: 070994463  VIAF: 24817577   WorldCat (עם VIAF): 24817577
לא-מודע

דיאגרמה המציגה את נפש האדם כקרחון שרובו מוסתר מאיתנו
לא-מודע (או תת-מודע) הוא אחד ממרכיבי נפש האדם, על פי התאוריה הפסיכואנליטית מיסוד זיגמונד פרויד. פרויד סבר כי הלא מודע הוא המצע הראשוני של האדם, והוא בבחינת ארץ פראית וקמאית ששולטת בהוויתו של האדם, מבלי שהוא מכיר בה, ויכול להתגונן בפניה. מטרת הטיפול הנפשי היא "לכבוש" ארץ לא נודעת זו, ולהציף למודע חלקים מהלא מודע. בתאוריה קצרה התת-מודע הוא חלקים אשר ידועים לנו ואנחנו לא יודעים מהם.
הלא מודע הוא אחד מאבני הפינה של התיאוריה הפסיכואנליטית. למרות שתיאוריה זו מוכרת בפסיכולוגיה הפופולרית, מופנית כלפיה ביקורת לא מעטה. יש הטוענים כי היא אינה מבוססת מדעית, ואף יכולה להיחשב לפסאודו־מדע. קיימת גם ביקורת על האפקטיביות הנמוכה של הטיפול הפסיכואנליטי, המבוסס על רעיון הלא-מודע.
ביקורת על מושג הלא מודע

תאורטיקנים מודרניים מסוימים שוללים את הרעיון כי קיים בכלל מרכיב לא מודע באישיות, וטוענים כי אין ראיה מחקרית לקיומה.
אלה לרוב חוקרים המחזיקים באסכולה ההתנהגותית-קוגניטיבית כדוגמת פרופ' יעקב רופא מאוניברסיטת בר-אילן, שטוען שאין שכבות תודעה, ואילו מקורן של פתולוגיות נפשיות (פסיכוזות) הוא בשאיפה של היחיד להסתגל למציאות לא נוחה מבחינתו, כאשר האופציה של "שיגעון עצמי" היא הקלה ביותר לביצוע.
התאורטיקן משה מנשהוף טוען שהשאלה אם הלא-מודע קיים איננה שאלה נכונה והסביר כי לא רק שכלל אין צורך להניח את הלא-מודע, אלא שההנחה לקיום הלא מודע מיותרת ומסבכת את ההסבר. מנשהוף מציג תאוריה מקורית על תפיסה זיכרון, שינה וחלום בספרו "חלום וזיכרון", מבלי להזכיר כלל את הלא-מודע.
ראו גם

האפקט האידיאומוטורי
הערות שוליים

↑  Frederick Crews, The Verdict on Freud, Psychological Science 7, 1996-03, עמ' 63–68 doi: 10.1111/j.1467-9280.1996.tb00331.x
↑  Mario Bunge, The philosophy behind pseudoscience, Skeptical Inquirer, 2006, עמ' 29-37
↑  Evan Mayo-Wilson et al, Psychological and pharmacological interventions for social anxiety disorder in adults: a systematic review and network meta-analysis, The Lancet Psychiatry 1, 2014-10, עמ' 368–376 doi: 10.1016/S2215-0366(14)70329-3
↑  Xinyu Zhou et al, Comparative efficacy and acceptability of psychotherapies for depression in children and adolescents: A systematic review and network meta-analysis, World Psychiatry 14, 2015-06, עמ' 207–222 doi: 10.1002/wps.20217
↑  ויקטור פראנקל, האל הלא מודע, עמ' 17.
↑  springer:2000,The Rationality of Psychological Disorders: Psychobizarreness Theory
↑  ראו גם "האם הכרחי להניח את קיום הלא-מודע?"; משה מנשהוף, לא מודע לא הכרחי, אלכסון https://alaxon.co.il/
| פסיכולוגיה |
| --- | --- | --- |
פסיכולוג • פסיכותרפיה • פילוסופיה של הפסיכולוגיה
| ענפי מחקר | פסיכוביולוגיה • קוגניטיבית • התפתחותית • חברתית • אישיותית • השוואתית • פסיכופתולוגיה • פסיכופיזיקה • פסיכובלשנות • פסיכולוגיה אבולוציונית • נוירופסיכולוגיה  • פסיכולוגיה תרבותית • פסיכולוגיה בין תרבותית • ראו גם: פסיכיאטריה |  |
| תחומי עיסוק | קלינית • חינוכית • ארגונית/תעסוקתית • שיקומית • רפואית • משפטית • צבאית • ספורט |  |
| אסכולות | סטרוקטורליזם • פונקציונליזם • פנומנולוגיה • פסיכואנליזה • אינדיבידואלית • הומניסטית • ביהביוריזם • אקזיסטנציאליזם • גשטלט • פסיכולוגיה חיובית • פסיכודינמיקה |  |
| מושגים כלליים | תודעה • תפיסה • לא-מודע • זיכרון • למידה • רווחה נפשית • הפרעה נפשית •  טראומה נפשית • מבחני אישיות • אינטליגנציה • מיינד • רגש |  |
הקטגוריה "פסיכולוגיה" במיזמים אחרים של קרן ויקימדיה: ויקימילון • ויקיספר • ויקיציטוט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb11932099v (data)  GND: 4186835-3  NDL: 00567892  NKC: ph123282
לא אומרת לו כלום

"לא אומרת לו כלום" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית שרית חדד. השיר יצא לאור ב-28 באוגוסט 2019, על ידי חברת התקליטים אבי גואטה הפקות בע"מ, כסינגל שלא מתוך אלבום.
השיר הגיע למקום הרביעי במצעד הרשמי של מדיה פורסט.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי אבי אוחיון, הולחן על ידי אבי אוחיון ומתן דרור והופק על ידי מתן דרור גם כן. בנוסף לכך, בסמוך ליציאתו עלה השיר לרשתות הזרמות מדיה שונות, כדוגמת: ספוטיפיי, אפל מיוזיק ויוטיוב.
על השיר אמרה חדד: "לא חדש שאני אוהבת להשתעשע ולנסות דברים חדשים. עם אבי ומתן אני עובדת לא מעט והם יודעים לזהות למה אני מתחברת ואיפה הניואנסים שחשובים לי. עם הבמאי של הקליפ לירן סגל זו הפעם הראשונה אבל זה לגמרי לא הרגיש ככה. חוץ מהתוצאה היה לי גם ממש כיף ומהנה להיות על הסט של הקליפ. ובכלל אני מרגישה שהתקופה הקרובה תביא איתה דברים חדשים שעבדתי עליהם המון זמן וזה מרגש אותי שאוטוטו אחלוק את הבשורות עם הקהל שלי".
וידאו קליפ

הווידאו קליפ של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של שרית חדד ב-28 באוגוסט 2019, בסמוך לצאתו כסינגל. את הקליפ של השיר, השוו מעריב לקליפ השיר "זהב", של הצמד הישראלי סטטיק ובן-אל תבורי.
בפחות מיממה, הצליח קליפ השיר לצבור קרוב ל-100 אלף צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 4 |  |
|  ישראל | כאן גימל | 2 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט TV | 7 |  |
יצחק מאיר שוורץ

הרב יצחק מאיר הכהן שוורץ (י"ח באייר תרכ"ו, 1866 – ז' בניסן ה'תרצ"ו, 1936) היה רב קהילת דראגומירשט (מחוז מרמורש) ומחבר ספרים, על שמם מכונה ה"אמרי יצחק".
ביוגרפיה

יצחק מאיר נולד לרב נפתלי שוורץ מחבר "בית נפתלי" מנישואיו הראשונים, ונקרא בשמו של חידושי הרי"ם אשר נפטר מעט קודם לכן. את עיקר תורתו למד אצל אביו. נישא לראצי בתו של הגביר יוסף מרדכי כהנא, מצאצאי מחבר "קונטרס הספקות". בשנת תרנ"ט נפטרה אשתו והוא נישא בשנית לבת דודתה יהודית. מאז שנת תרל"ב (1872), התגורר בכפר דראגומירשט בו התגורר חותנו ושימש כרב העיר באופן בלתי רשמי. בשנת תרס"ג (1903) נתמנה לרב ודיין העיירה ובתפקיד זה שימש עד לפטירתו.
מכתביו נדפסה סדרת "אמרי יצחק" ו"כבוד שבת". כן נותרו ממנו כתבי יד ובהם "שיח יצחק" על ספר תהילים.
ביוגרפיה > מבניו

הרב פינחס זליג הכהן שוורץ (השלישי) - אב בית דין קהילת אפהידא (אנ') ומחבר הספר 'זיכרון צדיקים' על יארצייט של רבנים ומאמרי תורת מפיהם לכל יום מימי השנה. נספה בשואה.
הרב אברהם יהודה הכהן שוורץ - רב קהילת טופריצה שבמחוז מארוש (בשנים תרס"ט-תש"ד). נספה בשואה.
ספריו

ספר אמרי יצחק על התורה חלק א', מונקאטש תרע"ב
ספר אמרי יצחק (דרושים) חלק א', סאטמר תר"ץ
ספר אמרי יצחק (דרושים) חלק ב', סאטמר תר"ץ
ספר אמרי יצחק (דרושים) חלק ג', סאטמר תרצ"ד
ספר כבוד שבת על מסכת אבות, סיגט תרפ"ה
ספר כבוד שבת על זמירות שבת, סיגט תרפ"ה
ראו גם

משפחת הכהן שוורץ
לקריאה נוספת

נפתלי בן מנחם, בין חידושי הרי"ם לקול אריה, הצופה, 4 ביוני 1965
יהודה שוורץ, מורשת רבני הונגריה, חדרה תשמ"ז, עמ' 255
ש"י גרוס ויצחק יוסף כהן, מאראמרוש, תל אביב תשמ"ג, עמ' סז, ועמ' 161
'ר' יצחק מאיר ב"ר נפתלי הכהן שוורץ', בתוך: יצחק יוסף כהן, חכמי טראנסילוואניה, מכון ירושלים תשמ"ט, עמ' 241–242
יצחק יוסף כהן, חכמי הונגריה והספרות התורנית בה, מכון ירושלים תשנ"ז, עמ' 554
'שוורץ הרב יצחק מאיר הכהן בן נפתלי', בתוך: ברוך טרקטין ולוסיאן-זאב הרשקוביץ (עורכים), אנציקלופדיה ליהדות רומניה, כרך ב, מוסד הרב קוק תשע"ב, עמ' 786–787
The Marmorosh Book; In Memory of 160 Jewish Communities Pages 161-162.
הערות שוליים

↑  ישנם ספרים של מחברים אחרים בשם זהה.
↑  'ר' פנחס זעליג ב"ר יצחק מאיר הכהן שוורץ', בתוך: יצחק יוסף כהן, חכמי טראנסילוואניה, מכון ירושלים תשמ"ט, עמ' 244
↑  'ר' אברהם יהודה ב"ר יצחק מאיר הכהן שוורץ', בתוך: יצחק יוסף כהן, חכמי טראנסילוואניה, מכון ירושלים תשמ"ט, עמ' 236-237
לא אכפת להם

לא אכפת להם הייתה להקה ישראלית שפעלה בין 1970 ל-1972. חבריה היו מתי כספי, גדי אורון ויעקב נוי, אך לקראת סוף פעילותה הוחלף כספי בדני עמיהוד.
היסטוריה

מתי כספי, גד אורון ויעקב נוי שירתו יחד בלהקת פיקוד הדרום, בתוכניתה "מעוז א' א'" שעלתה ב-1970. בתוכנית זו שרו השלושה ביחד שני שירים, שאת שניהם הלחין כספי למילים של יורם טהרלב: "שלוש רגליים" ו"אני מת". השיר "אני מת" זכה להצלחה רבה, והיה אחד הלהיטים הגדולים ביותר של התוכנית. לשיר גם הופק וידאו קליפ בבימויו של שמואל אימברמן. השלישייה נקראה אז "שלושת השמנים", וחבריה הופיעו גם במספר מערכונים במסגרת הלהקה הצבאית.
עוד במהלך שירותם הצבאי בגיל 20 החלו כספי, אורון ונוי להקליט שירים כשלישייה פעילה מחוץ למסגרת הלהקה הצבאית. שירים אלו התגבשו לאלבומה היחיד של הלהקה, "לא אכפת להם", שראה אור ב-1971 בחברת "פונוקול" (אז פונודור").
מתי כספי הלחין את כל שירי האלבום (למעט שניים) ניגן בכמה כלים וכתב את העיבודים הקוליים. את העיבוד התזמורתי עשה אלברט פיאמנטה. נוי כתב מילים לשלושה משירי האלבום, מתוכם הצליח מאוד השיר "איש הרחוב" שהגיע למקום הראשון גם בקול ישראל וגם בגלי צה"ל. ב-1971 השתתפה הלהקה בפסטיבל הזמר והפזמון שנערך באותה שנה עם השיר "ציפורים בראש" שכתבה שמרית אור וכספי הלחין. השיר לא זכה באף מקום בפסטיבל, אך זכה להצלחה בגלי צה"ל במצעד השבועי העברי באותו זמן.
במאי 1971 פרש כספי מהלהקה, ואת מקומו תפס דני עמיהוד. בהרכב החדש הקליטה הלהקה מספר שירים שהלחין עמיהוד, ובהם השיר "חסמבה" שהוקלט עבור הסרט "חסמבה ונערי ההפקר" (מילים: אהוד מנור). שיר נוסף שהקליטה הלהקה ללחן של עמיהוד הוא "מי יתפוס כוכב נופל", שלחנו הפך מאוחר יותר ל"שיר תשרי" המוכר בביצועה של חוה אלברשטיין. שני השירים לא הצליחו וב-1972 התפרקה הלהקה.
שירים של להקת "לא אכפת להם" עלו לראשונה על גבי תקליטור בעת הוצאת אלבום האוסף של מתי כספי "בפעם הראשונה" ב-1992, שבו נכללו שבעה שירים של הלהקה. בשנת 2009 יצא אלבומם המלא לראשונה על גבי תקליטור.
השירים באלבום (1971)

| --- | --- |

 אלבום אולפן מאת מתי כספי, גדי אורון ויעקב נוי
 יצא לאור:  1971
 הוקלט:  1970
 סוגה:  רוק, פופ רוק, פולק, מוזיקת עולם, קאנטרי
 אורך:  35:01
 חברת תקליטים:  פונודור
המוזיקה לשירים הולחנה על ידי מתי כספי, למעט "למה את יפה כל כך הערב?", לחן: דרורה חבקין ו"שלום בהזדמנות", לחן: קובי אשרת.
| לא אכפת להם (They Don't Care)> מס' | לא אכפת להם (They Don't Care)> שם | לא אכפת להם (They Don't Care)> מילים | לא אכפת להם (They Don't Care)> משך | לא אכפת להם (They Don't Care)>  | לא אכפת להם (They Don't Care)>  | לא אכפת להם (They Don't Care)>  | לא אכפת להם (They Don't Care)>  | לא אכפת להם (They Don't Care)>  | לא אכפת להם (They Don't Care)>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | יאוש פגש יאוש  | מאיר אגסי | 2:56 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | איש הרחוב  | יעקב נוי | 3:40 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | אל תלך ג'ק  | מאיר אגסי | 2:47 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ירח כבר נטרף  | משה אביבי | 2:11 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | למה לא כל יום שבת?  | יוסי בכר | 2:41 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | השנה היפה ביותר בחיי  | דורי בן זאב | 2:59 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | למה את יפה כל כך הערב?  | רן אלירן | 2:23 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | לא אכפת להם  | יעקב נוי | 2:23 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | שלום בהזדמנות  | יוסי בכר | 2:40 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | לא לך  | צביקה זליגוביץ' | 3:07 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | לו  | יעקב נוי | 3:52 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | שתי ציפורים  | מאיר אגסי | 3:22 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 35:01 |  |  |  |  |  |  |
בתקליט הויניל המקורי: צד א': שירים 1-6, צד ב': שירים 7-12
השירים באלבום (1971) > קרדיטים

עיבודים קוליים: מתי כספי
עיבודים תזמורתיים: אלברט פיאמנטה
חברת התקליטים: ליטרטון חיפה (פונודור)
הערות שוליים

↑  שלישיית לא אכפת  להם, באתר של מתי כספי, בדיקה אחרונה ב־3 במאי 2023
| מתי כספי |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | מתי כספי (1974) • מתי כספי (הפעמון) (1976) • צד א' צד ב' (1980) • צד נוסף (1980) • סוף היום (1981) • מתי כספי שר סשה ארגוב (1982) • מתתיהו ואלכסנדר (1984) • ילדותי השנייה (1985) • צד ג' צד ד' (1987) • אחד לאחד (1988) • שירים במיץ עגבניות (1989) • בובה מתי (1992) • מתי (1993) • עולם אחר (1998) • דואטים (2000) • את האישה שלי (2005) • נפש תאומה (2010) • כמו בריקוד (2017) |  |
| אלבומי אוסף | כולם שרים את מתי כספי (1975) • בפעם הראשונה (1992) • מתי כספי ואהוד מנור: השירים הגדולים (1994) • חלומות שמורים (1995) • האוסף (1999) • בלדות (2003) • משירי מתי כספי (2003) • המיטב (2004) |  |
| שיתופי פעולה | לא אכפת להם (1970) • ארץ טרופית יפה (1977) • מאחורי הצלילים (1973) • קווים (1981) • שיר אהבה רחוק (1983) • מאחורי הצלילים 1984 (1984) • מאחורי הצלילים 2002 (2002) |  |
| תוכניות והופעות | שירי הבלקן (1980) • עמק הנהר האדום (1981) • ארץ טרופית משגעת (1987) • הופעה חיה בערד (1997) • מה זאת אהבה (2012) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305109205171  MusicBrainz: 4697e4ec-0163-46a4-918f-0758bb40334e  VIAF: 160521402   WorldCat (עם VIAF): 160521402
כדים

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל ישראל
 תאריך ייסוד:  1983
 סיבת נטישה:  תוכנית ההתנתקות
 תאריך נטישה:  24 באוגוסט 2005
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב לשעבר:  160 (2000)
 קואורדינטות:  32°26′57″N 35°19′12″E﻿ / ﻿32.449169444444°N 35.319986111111°E﻿ / 32.449169444444; 35.319986111111 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת עמק בית שאן מוגדלת) כדים(למפת עמק בית שאן רגילה) כדים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כדים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כדים  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כַּדִּים הייתה התנחלות בצפון השומרון, כ-3 ק"מ דרומית־מזרחית לעיר ג'נין, שפונתה מיושביה ונהרסה במסגרת תוכנית ההתנתקות.
שטח היישוב נותר במעמד שטח C (שליטה ביטחונית ואזרחית ישראלית), וכך גם דרך הגישה אליו (כביש 6010) ממעבר גלבוע.
היסטוריה

כדים הוקמה כהיאחזות נח"ל של גרעין מתנועת הנוער הלאומי בשנת 1983, ואוזרחה ב-28 בפברואר 1984 על ידי ארגון "העובד הלאומי". מקור השם סמלי (אולי על שם כד שמן), ומזכיר את הכפר הערבי "בית קַד", הממוקם מצפון אליו. מקור שמו של בית קד כנראה בשיבוש השם העברי "בית עֵקֶד" (בית עקד הרועים – שם מקום במלכים ב', י', י"ב).
תחילה התגוררו במקום חמש משפחות מגרעין שא-נור. ערב פרוץ האינתיפאדה השנייה התגוררו בכדים 39 משפחות (כ-160 תושבים). במהלך אירועי האינתיפאדה עזבו את היישוב משפחות רבות.
כדים פונתה מתושביה ונהרסה במסגרת תוכנית ההתנתקות (אוגוסט 2005) שעליה החליטה ממשלת ישראל בשנת 2004. פינוי היישוב בוצע ללא התנגדות.
בספטמבר 2022 פורסם כי חמאס ביצע אימונים לפעילי הארגון בשטחי היישוב ופרסם זאת בסרטון באינטרנט.
במאי 2023 תיקנה הכנסת את חוק ההתנתקות והפיצויים לנפגעיה כך שלא יחול על צפון השומרון. למרות זאת, צו יישום תוכנית ההתנתקות תוקן רק ביחס למרחב חומש ולא לשאר צפון השומרון. בעקבות תיקון החוק הוקם ביוני 2023 גרעין התיישבות "עין גנים וכדים" הפועל להתיישב מחדש בגנים ובכדים.
ב־22 במאי 2024 חתם שר הביטחון יואב גלנט על הרחבת ביטול תחולת החוק לכלל המרחב שטח C שבצפון השומרון. צו נפרד, עליו חתם אלוף פיקוד המרכז יהודה פוקס, עדין אוסר את הכניסה ליישובים אלו כשטח צבאי סגור.
ראו גם

גנים
הערות שוליים

1 2  עמנואל הראובני, לקסיקון ארץ ישראל, משרד החינוך ומטח, 2010
↑  ילקוט הפרסומים 3165 (עמ' 1493), ‏24 בפברואר, 1985
↑  חנן גרינווד, מחבלים חמושים תועדו מתאמנים ביישוב בצפון השומרון שפונה בהתנתקות, באתר ישראל היום, 4 בספטמבר 2022
↑   לא רק חומש: גרעין מתיישבים פועל לבנות מחדש את גנים וכדים, בעיתון מקור ראשון, 15 ביוני 2023
↑  א, גלנט חתם על ביטול חוק ההתנתקות בגנים, כדים ושא-נור, ליד ג'נין, באתר ישראל היום, 22 במאי 2024
↑  צו בדבר יישום תוכנית ההתנתקות (ביטול ביחס לצפון השומרון) (יהודה ושומרון) (מס' 2190), התשפ"ד-2024, באתר צה"ל
↑  אחרי הודעת גלנט על ביטול חוק ההתנתקות: צו אחר יגביל את השהות בצפון השומרון,  באתר כיפה, 22 במאי 2024
| ההתנחלויות שפונו במהלך ביצוע תוכנית ההתנתקות |
| --- | --- | --- |
| גוש קטיף | נוה דקלים • נצר חזני • פאת שדה • קטיף • רפיח ים • שירת הים • שליו • תל קטיפא • בדולח • בני עצמון • גדיד • גן אור • גני טל • כפר ים • כרם עצמונה • מורג • דהנייה |  |
| התוחמת הצפונית | אלי סיני • דוגית • ניסנית |  |
| מרכז רצועת עזה | כפר דרום • נצרים |  |
| צפון השומרון | גנים • כדים • חומש • שא-נור |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007511191705171  VIAF: 316602993   WorldCat (עם VIAF): 316602993
לבדיאקוס

מועדון הכדורגל לבדיאקוס (ביוונית: Α.Π.Ο. Λεβαδειακός) הוא מועדון כדורגל יווני מהעיר לבדיה שבמחוז בויאוטיה, יוון. נכון לעונת 2024/2025 משחקת הקבוצה בליגת העל היוונית, לאחר שהעפילה אליה מליגת המשנה בסיום עונת 2023/2024. הקבוצה משחקת באצטדיונה הביתי בלבדיה, לבדיה סטדיום, אחד האצטדיונים הקטנים באצטדיוני קבוצות הליגה.
היסטוריה

הקבוצה הוקמה בשנת 1961. הקבוצה העפילה לראשונה בתולדותיה לליגה היוונית הבכירה בעונת 1987/88. בעונות הבאות ביססה את מעמדה בליגה הראשונה בתחתית הטבלה. בעונת 1990/91 סיימה הקבוצה במקום ה-17, וירדה לליגת המשנה. הקבוצה חזרה לליגה הבכירה לקראת עונת 1993/94, אז נשארה בליגה באותה העונה לאחר שדורגה במקום ה-11 בטבלה בסיום בעונה. עונה לאחר מכן ירדה פעם נוספת לליגה השנייה. הקבוצה חזרה לליגה הבכירה לקראת עונת 2005/06, אך בתום עונה זו סיימה במקום הלפני-אחרון בטבלה וירדה לליגת המשנה. בעונת 2007/08 שבה לשחק בליגה הראשונה. בתום עונת 2018/2019 נשרה לליגת המשנה. בסיום עונת 2023/2024 העפילה בחזרה לליגת העל לאחר שסיימה את העונה במקום הראשון.
שחקנים מפורסמים בעבר ובהווה

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  יוון מיכאליס קאסאפיס  מונטנגרו סרדן בלאזיץ'  יוון היולן קארטאריס  מקדוניה גוראן פופוב  יוון טאקיס למוניס  יוון לוקאס קאראקטסאניס  מקדוניה נבי מוסטאפי |  |  אורוגוואי חורחה באריוס  הונגריה זולט לאשקו  הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו בלגיה פטריק דימבאלה  צרפת סמואל פיטר  יוון טאקיס גוניאס  סלובניה מירנס סיסיץ'  פולין לוקאש קוביק |
לא-מודע קולקטיבי

לא־מודע קולקטיבי (לעיתים תת־מודע קולקטיבי ולפי האקדמיה ללשון: לא־מודע קיבוצי) הוא מונח שטבע הפסיכולוג קרל ג. יונג לציון הרובד הלא־מודע המשותף, כביכול, לכל בני האדם. רעיונותיו של יונג בנושא משלבים יסודות מיסטיים ברורים. בשל כך יש חילוקי דעות, האם יש לראות בהם פסבדו־מדע, תורה מיסטית או רעיון מדעי. התיאוריה של יונג מהווה את אחת האדפטציות לתיאוריה הפסיכואנליטית. למרות שתיאוריה זו מוכרת בפסיכולוגיה הפופולרית, מופנית כלפיה ביקורת לא מעטה. יש הטוענים כי התיאוריה כולה אינה מבוססת מדעית, ואף יכולה להיחשב לפסאודו־מדע.
בניגוד לזיגמונד פרויד, שטען כי הלא־מודע כולל רק תכנים וזיכרונות שהיו נגישים לאדם והודחקו על ידיו באופן אקטיבי, יונג סבר כי הלא־מודע כולל בנוסף לתפיסה של פרויד, גם תכנים נפשיים שמעולם לא הגיעו לסף התודעה של האדם, והם לא בהכרח נתפסים כשליליים. הלא-מודע הקולקטיבי של יונג כולל ארכיטיפים, שהם צורות או סמלים הקיימים אצל כל בני האדם בכל התרבויות. ארכיטיפים אלו הם אבני היסוד של הלא־מודע הקולקטיבי. בין הארכיטיפים שסיווג יונג נמצאים האב, האם, הילד, אלוהים, לידה מחדש, מוות, צל, פרסונה ועוד. על פי יונג, ככל שאישיותו של האדם הולכת ומתפתחת, התכנים של הלא־מודע הולכים ומתגלים למודע ומעשירים את חייו של האדם.
מקור הלא־מודע הקולקטיבי

לדעת יונג, הלא־מודע הקולקטיבי הוא המבנה בעל ההשפעה הרבה ביותר על האישיות, הוא כולל את כל אוצר החוויות שהצטברו במשך דורי דורות של קיום הגזע האנושי, ונשארו כעקבות זיכרון במוח האדם. עקבות זיכרון אלה מהעבר הקדום עוברים בתורשה, והם מושרשים באדם כנטיות מולדות להגיב או להתנהג בצורה מסוימת, בהתאם לתרבות ולמורשת שבהן נולד. יונג סבר שכשם שתכונות גופניות מועברות בתורשה, כך מבנים מסוימים במוח האדם מועברים בתורשה, ומבנים אלו מהווים תנאי מוקדם, להכוונת מחשבות, דימויים ודרכי התמודדות בחוויות החיים. כך ניתן לומר, למשל, שחוויות הקשורות לראיית השמש כמקור לחיים וצמיחה יצרו אצל האדם ארכיטיפ של ישות עליונה, וחוויות שהיו קשורות לכוחות טבע עצומים כמו פעילות וולקנית, רעידות אדמה ונחשולי מים יצרו באנושות ארכיטיפ של אנרגיה. יונג הביא כהוכחה לתפיסתו את תכונת האימהות, לפיה נשים מתוכנתות להתנהגות אימהית טיפוסית כלפי ילדיהן כמו הנקה והענקת חום, מבלי שלמדו זאת. דוגמה נוספת שהוא מביא היא הדימויים השווים בכל הדתות הנמצאות, בכל קצווי העולם, לגבי כח מאגי אוניברסלי שהכל סובב עליו.
ארכיטיפים

הארכיטיפים של יונג דומים ל"צורות" (אידוס) או ה"אוניברסלים" של אפלטון, בהיותם מהות על־אנושית שמקורה אינו בעולם החושים, הקיימת באופן נפרד מהעולם וניתנת לידיעה ישירה באמצעות המחשבה. בשונה מאפלטון, שגרס כי ניתן להתקרב לעולם הצורות רק באמצעות מדיטציה, הגות והתעלות, סבר יונג כי הארכיטיפים מופיעים באופן ספונטני במחשבה בתקופות של משבר, ומהווים דלת שבעדה ניתן לצפות באמת על־אנושית. יונג סבר, למשל, כי המיתולוגיה מבוססת על סיפורים על ארכיטיפים ומהווה מאגר של אמיתות מופלאות הנסתרות עמוק בנשמתו של כל אדם.
פרופ' יצחק לוין מדגיש כי הארכיטיפים אינם תכנים מוגמרים וברורים, אלא נטיות כלליות שתקבלנה משמעות ייחודית וקונקרטית בהתאם לאדם, חוויותיו, תרבותו ותפיסת עולמו. כך למשל ארכיטיפ של הישות העליונה יכול להתבטא בתרבות אחת כפולחנו של אל השמש ובתרבות אחרת בתפיסה מונותאיסטית וברעיונות עמוקים ומורכבים. דוגמה נוספת הוא נותן לארכיטיפ של אנרגיה, שאצל ילד יכול לבוא לידי ביטוי בצורה של משחק בהדלקת אש, אצל מבוגר בזיקוקי די נור ואצל מדען במאמץ לגרום לפיצוץ אטומי.
ראו גם

לא-מודע
זיכרון קולקטיבי
פסיכולוגיית המעמקים
נפש העולם
לקריאה נוספת

ק"ג יונג, האני והלא מודע (תרגום: חיים איזק), תל אביב: הוצאת דביר, תשל"ג-1973.
ק.ג. יונג, הפסיכולוגיה של הלא מודע (תרגום: חיים איזק), תל אביב: הוצאת דביר, תשל"ד-1975.
הערות שוליים

↑  לא־מודע קיבוצי במילון פסיכולוגיה (תשנ"ד), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Simmons, R. Ed. (2004). The skeptic's dictionary San Diego, Calif.: R. Simmons, p. 186-187. באינטרנט כאן וכאן.
↑  Frederick Crews, The Verdict on Freud, Psychological Science 7, 1996-03, עמ' 63–68 doi: 10.1111/j.1467-9280.1996.tb00331.x
↑  Mario Bunge, The philosophy behind pseudoscience, Skeptical Inquirer, 2006, עמ' 29-37
↑  יונג, הפסיכולוגיה של הלא מודע, עמ' 56–57.
↑  יצחק לוין, הפסיכולוגיה של החלום, הוצאת דקל, 1980, עמ' 60–62.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph171142
לוקה סטויקוביץ'

לוקה סטויקוביץ' (בקרואטית: Luka Stojković; נולד ב-28 באוקטובר 2003 בזאגרב שבקרואטיה) הוא כדורגלן קרואטי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת לוקומוטיבה זאגרב מליגת העל הקרואטית.
קריירת מועדונים

סטויקוביץ' גדל במחלקת הנוער של לוקומוטיבה זאגרב. בשנת 2021 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הקרואטית.
קריירה בינלאומית

סטויקוביץ' היה חלק מסגל נבחרת קרואטיה עד גיל 21 בטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2023, וערך שתי הופעות בטורניר.
לוקה נץ

לוקה נץ (בגרמנית: Luca Netz; נולד ב-15 במאי 2003 בברלין שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת בורוסיה מנשנגלדבך מהבונדסליגה.
קריירת מועדונים

נץ גדל במחלקת הנוער של הרטה ברלין. ב-2 בינואר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 0–3 על שאלקה 04 במסגרת המחזור ה-14 בבונדסליגה לעונת 2020/2021. ב-13 בפברואר הבקיע את שערו היחיד במועדון, בתיקו 1-1 נגד שטוטגרט במסגרת המחזור ה-21 בליגה. בסך הכל ערך 11 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.
ב-6 באוגוסט 2021 חתם נץ בבורוסיה מנשנגלדבך מהבונדסליגה. ב-21 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 0–4 לבאייר לברקוזן במסגרת המחזור השני בליגה לעונת 2021/2022.
קריירה בינלאומית

נץ הוא חלק מסגל נבחרת גרמניה עד גיל 21.