stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ברכת רפואה
נוסח הברכה > נוסח פרובאנס

רְפָאֵנוּ ה' וְנֵרָפֵא, הוֹשִׁיעֵנוּ וְנִוָּשֵׁעָה, כִּי תְהִלָּתֵנוּ אַתָּה,
 
וְהַעֲלֵה רְפוּאָה שְׁלֵמָה וּמַרְפֵּא לְכָל תַּחֲלוּאֵינוּ וּלְכָל מַכְאוֹבֵינוּ וּלְכָל מַכּוֹתֵינוּ.
 
כִּי אֵל רוֹפֵא חִנָּם נֶאֱמָן וְרַחֲמָן אַתָּה.

בָּרוּךְ אַתָּה ה', רוֹפֵא חוֹלֵי עַמּוֹ יִשְׂרָאֵל.
נוסח הברכה > נוסח קטלוניה

רְפָאֵנוּ ה' אֱלֹהֵינוּ וְנֵרָפֵא, הוֹשִׁיעֵנוּ וְנִוָּשֵׁעָה, כִּי תְהִלָּתֵנוּ אָתָּה,
 
וְהַעֲלֵה רְפוּאָה שְׁלֵמָה לְכָל מַכּוֹתֵינוּ וּלְכָל מַכְאוֹבֵינוּ וּלְכָל תַּחֲלוּאֵינוּ
 
כִּי אֵל רוֹפֵא רַחֲמָן וְנֶאֱמָן אָתָּה.

בָּרוּךְ אַתָּה ה', רוֹפֵא חוֹלֵי עַמּוֹ יִשְׂרָאֵל.
נוסח הברכה > נוסח ארץ ישראל

רְפָאֵנוּ ה' אֱלֹהֵינוּ מִמַּכְאוֹב לִבֵּנוּ,
וְיָגוֹן וַאֲנָחָה הַעֲבֵר מִמֶּנּוּ,
וְהַעֲלֵה רְפוּאָה לְמַכּוֹתֵינוּ.
בָּרוּךְ אַתָּה ה' רוֹפֵא חוֹלֵי עַמּוֹ יִשְׂרָאֵל.
מבנה הברכה ומיקומה

תחילת ברכת רפאנו מבוססת על הפסוק: ”רְפָאֵנִי ה' וְאֵרָפֵא הוֹשִׁיעֵנִי וְאִוָּשֵׁעָה כִּי תְהִלָּתִי אָתָּה” (ספר ירמיהו, פרק י"ז, פסוק י"ד). חז"ל העבירו פסוק זה ללשון רבים.
על פי נוסח הספרדים ונוסח ספרד, אומרים "וְהַעֲלֵה אֲרוּכָה וּמַרְפֵּא" (ולא "והעלה רפואה שלמה"), על פי הפסוק בירמיהו: ”הִנְנִי מַעֲלֶה לָּהּ אֲרֻכָה וּמַרְפֵּא וּרְפָאתִים” (ספר ירמיהו, פרק ל"ג, פסוק ו').
על פי הגמרא, ברכה זו היא השמינית במספר בתפילת שמונה עשרה, מאחר שגם ברית מילה המצריכה עזרה רפואית, נקבעה ליום השמיני להולדת הבן.
מנהגים והלכות

ניתן להוסיף בברכה זו תפילה לרפואתו של חולה ספציפי שהמתפלל מעוניין שיבריא, ולבקש עליו אישית רפואה והחלמה, כפי שבכל ברכה ניתן להוסיף תפילות אישיות בנושא הברכה. הנוסח המקובל להוספה זו הוא: "יהי רצון מלפניך ה' אלהי ואלהי אבותי, שתשלח מהרה רפואה שלמה מן השמים, רפואת הנפש ורפואת הגוף לחולה (פלוני בן פלונית) בתוך שאר חולי ישראל."
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף י"ז, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ח', עמוד א'; שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קי"ט, סעיף א'.
| תפילת העמידה |
| --- | --- | --- |
| שלוש הברכות הראשונות | שלוש הברכות הראשונות |  |
| ברכות שבח | ברכת אבות • ברכת גבורות • ברכת קדושת השם |  |
| הברכות האמצעיות | הברכות האמצעיות |  |
| בקשות תפילת שמונה עשרה | ברכת חונן הדעת • ברכת תשובה • ברכת סליחה • ברכת גאולה • ברכת רפואה • ברכת השנים • ברכת קיבוץ גלויות • ברכת המשפט • ברכת המינים • על הצדיקים • ברכת ירושלים • מצמיח קרן ישועה • שומע תפילה |  |
| בתפילת שבע | ברכת קדושת היום |  |
| בתפילת תשע | מלכויות זכרונות ושופרות |  |
| בתפילת עשרים וארבע | זכרונות • שופרות • אל ה' בצרתה לי • אשא עיני אל ההרים • ממעמקים קראתיך ה' • תפלה לעני כי יעטוף |  |
| שלוש הברכות האחרונות | שלוש הברכות האחרונות |  |
| ברכות הודאה | ברכת עבודה • ברכת הודאה • ברכת שים שלום |  |
| תוספות | תוספות |  |
| הזכרות | משיב הרוח ומוריד הגשם • מוריד הטל • שאלת גשמים |  |
| בחזרת הש"ץ | קדושה • מודים דרבנן • ברכת כהנים |  |
| בזמנים מיוחדים | אתה חוננתנו • יעלה ויבוא • על הנסים • תפילת נחם • תפילת עננו • ועננו בורא עולם • ותערב • הוספות ושינויים לעשרת ימי תשובה • וידוי |  |
| תפילות העמידה השונות | תפילות העמידה השונות |  |
| בכל יום | תפילת שחרית • תפילת מנחה • תפילת ערבית |  |
| בשבתות ובמועדים | תפילת מוסף |  |
| ביום הכיפורים (ובתענית ציבור) | תפילת נעילה |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
נשיא אבחזיה

נשיא אבחזיה הוא ראש המדינה וראש הרשות המבצעת (אנ') שלה.
התפקיד

תפקיד נשיא אבחזיה נוצר בהתאם לחוקת אבחזיה (אנ') משנת 1994, והנשיא הראשון, ולדיסלב ארדזינבה, נכנס לכהונתו ב-26 בנובמבר 1994.
הנשיא נבחר בבחירות כלליות, שוות וישירות על ידי בעלי זכות הבחירה במדינה לתקופה של חמש שנים, עם אפשרות לבחירה לתקופת כהונה אחת נוספת לתפקיד. הוא נבחר לכהונתו ביחד עם סגן נשיא, המתמודד על התפקיד יחד עם המועמד לנשיאות.
שני תפקידים קדמו באבחזיה לתפקיד הנשיא - יושב ראש הסובייט העליון (1990-‏1992) ויושב ראש הפרלמנט (1992-‏1994).
הנשיאים

ולדיסלב ארדזינבה - 1994 – 2005
סרגיי בגאפש - 2005 – 2011
אלכסנדר אנקבב - 2011 – 2014
ואלרי בגנבה (אנ') - 2014
ראול קג'ימבה (אנ') - 2014- 2020
ואלרי בגנבה - 2020
אסלן בז'ניה - 2020 – 2024
בדרה גונבה (אנ') ‐ 2024–
הערות שוליים

↑  על פי סעיף 49 לחוקת אבחזיה.
נבחרת סלובקיה בכדורגל

נבחרת סלובקיה בכדורגל היא נבחרת הכדורגל הלאומית של סלובקיה. הדירוג הנוכחי של נבחרת סלובקיה ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-41 בעולם, נכון ל-28 בנובמבר 2024; הניקוד הוא 1,486.19 – ללא שינוי לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 14 נמדד לראשונה באוגוסט 2015, והדירוג הנמוך ביותר 150 נמדד לראשונה בדצמבר 1993.
היסטוריה

משחקה הרשמי הראשון של נבחרת סלובקיה התקיים ב-27 באוגוסט 1939 נגד גרמניה. במשחק ניצחה סלובקיה 2:0.
לאחר מלחמת העולם השנייה, עם הקמתה מחדש של צ'כוסלובקיה, הופסקה פעילות הנבחרת והשחקנים הסלובקים עברו לשחק במדי נבחרת צ'כוסלובקיה.
בתחילת שנות ה-90 פורקה מדינת צ'כוסלובקיה והתפצלה לשתי מדינות: סלובקיה וצ'כיה, שהכריזו על עצמאותן. בעקבות כך, חזרה נבחרת סלובקיה לפעילות.
נבחרת סלובקיה העפילה לראשונה בתולדותיה למונדיאל 2010, ובכך רשמה גם את העפלתה הראשונה לטורניר גמר כלשהו. סלובקיה פתחה את משחקיה במונדיאל בצורה מאכזבת, כאשר סיימה בתיקו 1-1 עם ניו זילנד והפסידה 0–2 לפרגוואי, אולם במשחקה האחרון בשלב הבתים הדהימה את אלופת העולם איטליה בתוצאה 2–3, שהדיחה את האיטלקים מהמשך המשחקים והעלתה את סלובקיה לשלב שמינית הגמר. בשלב זה הפסידה סלובקיה להולנד 2-1, ובכך סיימה את הופעתה בטורניר. רוברט ויטק היה המבקיע המצטיין של הנבחרת בטורניר עם 4 שערים מתוך החמישה שכבשה הנבחרת.

שש שנים מאוחר יותר העפילה סלובקיה לראשונה בתולדותיה ליורו 2016. במשחקה הראשון בטורניר בשלב הבתים הפסידה סלובקיה לוויילס 2-1, אך במשחקה השני השיגה ניצחון בכורה 1-2 על רוסיה. סלובקיה סיימה את משחקה השלישי מול אנגליה בתיקו 0-0 והעפילה לשמינית הגמר מהמקום השלישי בבית. בשמינית הגמר הובסה סלובקיה 0–3 על ידי גרמניה והודחה מהטורניר.
סלובקיה העפילה ליורו 2020. בשלב הבתים היא גברה על פולין 1-2, אך בהמשך הפסידה 1-0 לשוודיה והובסה 0–5 על ידי ספרד. בעקבות זאת, סיימה סלובקיה במקום השלישי בבית והודחה.
סלובקיה העפילה ליורו 2024, בפעם השלישית ברציפות. היא פתחה את משחקיה בשלב הבתים בניצחון מפתיע 0-1 על בלגיה, אך בהמשך הפסידה לאוקראינה 2-1 וסיימה בתיקו 1-1 עם רומניה. סלובקיה סיימה במקום השלישי בבית, בפעם השלישית ברציפות, אך העפילה לשמינית הגמר בפעם השנייה בתולדותיה כאחת מארבע הקבוצות בעלות המאזן הטוב ביותר מהמקום השלישי. בשמינית הגמר התמודדה סלובקיה מול אנגליה והובילה במפתיע 0-1, אולם ספגה שער שוויון חמש דקות בתוספת הזמן ולאחר מכן ספגה שער נוסף בפתיחת ההארכה ובכך הפסידה 1–2 והודחה מהטורניר, כשהיא משווה את הישג השיא שלה בטורנירי היורו.
כל גביעי העולם

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1930 עד 1994: הייתה חלק מצ'כוסלובקיה
צרפת 1998: לא העפילה
קוריאה הדרומית יפן 2002: לא העפילה
גרמניה 2006: לא העפילה
| דרום אפריקה 2010 | שמינית גמר | 4 | 1 | 1 | 2 | 5 | 7 |
ברזיל 2014: לא העפילה
רוסיה 2018: לא העפילה
קטר (מדינה) 2022: לא העפילה
ארצות הברית מקסיקו קנדה 2026: 
| סה"כ | 1/7 | 4 | 1 | 1 | 2 | 5 | 7 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
כל אליפויות אירופה

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1960 עד 1992: הייתה חלק מצ'כוסלובקיה
אנגליה 1996: לא העפילה
בלגיה הולנד 2000: לא העפילה
פורטוגל 2004: לא העפילה
אוסטריה שווייץ 2008: לא העפילה
פולין אוקראינה 2012: לא העפילה
| צרפת 2016 | שמינית גמר | 4 | 1 | 1 | 2 | 3 | 6 |
| האיחוד האירופי 2020 | שלב הבתים | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 7 |
| גרמניה 2024 | שמינית גמר | 4 | 1 | 1 | 2 | 4 | 5 |
בריטניה אירלנד 2028: 
| סה"כ | 3/8 | 11 | 3 | 2 | 6 | 9 | 18 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
ליגת האומות של אופ"א

| שנה | דרג | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פורטוגל 2018-2019 | ב | שלב הבתים | 4 | 1 | 0 | 3 | 5 | 5 |
| איטליה 2020-2021 | ב | ירדה לדרג ג | 6 | 1 | 1 | 4 | 5 | 10 |
| הולנד 2022-2023 | ג | שלב הבתים | 6 | 2 | 1 | 3 | 5 | 6 |
| 2024-2025 | ג |  |  |  |  |  |  |  |
2026-2027: 
| סה"כ | סה"כ | סה"כ | 16 | 4 | 2 | 10 | 15 | 21 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
סגל הנבחרת

להלן סגל נבחרת סלובקיה לקראת משחקי יורו 2024
הנתונים מעודכנים נכון ל-26 במרץ 2024
| מס' | עמדה | שם | תאריך לידה | הופעות | שערים | מועדון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | שוער | מרטין דוברבקה | 15 בינואר 1989 | 42 | 0 | אנגליה ניוקאסל יונייטד |
| 12 | שוער | מארק רודאק | 13 בדצמבר 1996 | 21 | 0 | אנגליה פולהאם |
| 23 | שוער | היינריך ראבאס | 16 באוגוסט 1997 | 0 | 0 | ארצות הברית ניו אינגלנד רבולושן |

| 2 | הגנה | פטר פקאריק | 30 באוקטובר 1986 | 124 | 2 | גרמניה הרטה ברלין |
| 3 | הגנה | דניס ואוורו | 10 באפריל 1996 | 19 | 2 | דנמרק פ.צ. קופנהגן |
| 4 | הגנה | אדם אוברט | 23 באוגוסט 2002 | 1 | 0 | איטליה קליארי |
| 6 | הגנה | נורברט גיומבר | 3 ביולי 1992 | 36 | 0 | איטליה סלרניטנה |
| 14 | הגנה | מילאן שקריניאר | 11 בפברואר 1995 | 66 | 3 | צרפת פריז סן-ז'רמן |
| 15 | הגנה | ורנון דה מרקו | 18 בנובמבר 1992 | 7 | 1 | איחוד האמירויות הערביות חטא |
| 16 | הגנה | דויד האנקו | 13 בדצמבר 1997 | 35 | 4 | הולנד פיינורד |
| 25 | הגנה | סבסטיאן קושה | 13 בספטמבר 2003 | 1 | 0 | סלובקיה ספרטק טרנבה |

| 5 | קשר | תומאש ריגו | 3 ביולי 2002 | 0 | 0 | צ'כיה באניק אוסטרבה |
| 8 | קשר | אונדריי דודה | 5 בדצמבר 1994 | 69 | 12 | איטליה הלאס ורונה |
| 11 | קשר | לאסלו בנש | 9 בספטמבר 1997 | 18 | 1 | גרמניה המבורג |
| 13 | קשר | פטריק הרושובסקי | 22 באפריל 1992 | 53 | 0 | בלגיה ראסינג גנק |
| 19 | קשר | יוראי קוצקה | 26 בפברואר 1987 | 104 | 13 | סלובקיה סלובן ברטיסלאבה |
| 21 | קשר | מתאוש ברו | 6 בספטמבר 1995 | 26 | 1 | גרמניה בוכום |
| 22 | קשר | סטניסלב לובוטקה | 25 בנובמבר 1994 | 52 | 4 | איטליה נאפולי |

| 7 | חלוץ | תומאש סוסלוב | 7 ביולי 2002 | 25 | 2 | איטליה הלאס ורונה |
| 9 | חלוץ | רוברט בוז'ניק | 18 בנובמבר 1999 | 37 | 6 | פורטוגל בואבישטה |
| 10 | חלוץ | לובומיר טופטה | 27 במרץ 1998 | 2 | 0 | צ'כיה סלובן ליברץ |
| 17 | חלוץ | לוקאש הרסלין | 26 במאי 1996 | 32 | 5 | צ'כיה ספרטה פראג |
| 18 | חלוץ | דויד סטרלץ | 4 באפריל 2001 | 17 | 2 | סלובקיה סלובן ברטיסלאבה |
| 20 | חלוץ | דויד דוריש | 22 במרץ 1999 | 9 | 1 | איטליה אסקולי |
| 24 | חלוץ | לאו סאוור | 16 בדצמבר 2005 | 1 | 0 | הולנד פיינורד |
| 26 | חלוץ | איוואן שרנץ | 13 בספטמבר 1993 | 21 | 3 | צ'כיה סלביה פראג |
שיאי שחקנים

נכון ל-19 בנובמבר 2024.
שיאי שחקנים > שיאני ההופעות

| דירוג | שחקן | שנים בנבחרת | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מארק האמשיק | 2023-2007 | 138 | 26 |

| 2 | פטר פקאריק | 2006-הווה | 134 | 2 |

| 3 | יוראי קוצקה | 2008-הווה | 112 | 14 |
| 4 | מירוסלב קרהאן | 1995–2011 | 107 | 14 |
| 5 | מרטין שקרטל | 2004 - 2019 | 104 | 6 |
| 6 | יאן דוריצה | 2004 - 2017 | 91 | 4 |
| 7 | רוברט ויטק | 2001 - 2016 | 82 | 23 |

| 8 | רוברט מאק | 2013–הווה | 81 | 16 |
| 8 |  |  | 81 |  |
| אונדריי דודה | 2014–הווה | 15 |  |  |
| 10 | ולדימיר וייס | 2009–2022 | 77 | 8 |
שיאי שחקנים > מלכי השערים

| דירוג | שחקן | שנים בנבחרת | שערים | הופעות | ממוצע למשחק |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מארק האמשיק | 2023-2007 | 26 | 138 | 0.19 |
| 2 | רוברט ויטק | 2001 - 2016 | 23 | 82 | 0.28 |
| 3 | זילרד נמט | 1996–2006 | 22 | 59 | 0.37 |

| 4 | רוברט מאק | 2013-הווה | 16 | 81 | 0.2 |

| 5 | אונדריי דודה | 2014–הווה | 15 | 81 | 0.19 |
| 6 | מארק מינטל | 2002–2009 | 14 | 45 | 0.31 |
| 6 | מירוסלב קרהאן | 1995–2011 | 14 | 107 | 0.13 |
| 6 |  |  | 14 |  |  |
| יוראי קוצקה | 2008-הווה | 112 | 0.13 |  |  |
| 9 | אדם נמץ | 2006– 2018 | 13 | 43 | 0.3 |
| 9 | סטניסלאב שסטאק | 2004 - 2016 | 13 | 66 | 0.2 |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מנובמבר 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרת זו
מארק האמשיק שיאן ההופעות (138) ומלך השערים (26) בנבחרת סלובקיה בכל הזמנים.
המקום בינינו

| --- | --- |

כרזת הסרט באנגלית
 בימוי:  פיטר צ'לסום 
 הופק בידי:  ריצ'רד ברטון לואיס
 תסריט:  אלן לוֹבּ
 שחקנים ראשיים:  גארי אולדמן ברדלי דריל וונג ג'נט מונטגומרי קולין אגלספילד פיטר צ'לסום לוגאן פול בריטני רוברטסון גיל בירמינגהאם אייסה באטרפילד קארלה גוג'ינו ג'ואי גרייספה 
 מוזיקה:  אנדרו לוקינגטון 
 צילום:  ברי פטרסון 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  STX Entertainment 
 חברה מפיצה:  שירותי ADS, STX Entertainment, הולו, נטפליקס, Ivi.ru 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ישראל 2 בפברואר 2017   ארצות הברית 3 בפברואר 2017
 משך הקרנה:  121 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט רומנטי 
 הכנסות באתר מוג'ו:   thespacebetweenus
 דף הסרט ב־IMDb
 
המקום בינינו (באנגלית: The Space Between Us) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 2017, שביים פיטר צ'לסום והפיק ריצ'רד ברטון לואיס. את התסריט כתב אלן לוֹבּ. הצילומים החלו ב-14 בספטמבר 2015 באלבקרקי שבניו מקסיקו.
הסרט יצא לאקרנים ב-3 בפברואר 2017 בארצות הברית ובישראל יום לפני כן.
תקציר

מעבורת חלל היוצאת למשימה הראשונה ליישב את מאדים, כאשר אחת האסטרונאוטים מגלה שהיא בהריון. זמן קצר לאחר שהם נוחתים על מאדים, היא מתה מסיבוכים בלידתו של האדם הראשון שנולד על מאדים - ועד מותה מעולם לא גילתה מי האב. כך מתחילים חייו יוצאי הדופן של גרדנר אליוט (אייסה באטרפילד) – ילד אינטליגנטי מאוד וסקרן, אשר בהגיעו לגיל 16 פגש למעשה רק 14 אנשים בכל חייו. בעת חיפוש אחר רמזים על זהות אביו, ומידע על כוכב הבית שמעולם לא ביקר בו, גרדנר מתחיל לפתח קשר מקוון עם נערה מקולורדו בשם טולסה (בריט רוברטסון). כשהוא סוף סוף מקבל הזדמנות לנסוע לכדור הארץ, הוא להוט לחוות את כל פלאי הכוכב, שעד כה יכול היה רק לקרוא עליהם. אולם ברגע בו הוא רק מתחיל לחוות את כדור הארץ, המדענים מגלים כי איבריו של גרדנר לא יכולים לעמוד באטמוספירה של כדור הארץ. נחוש למצוא את אביו, גרדנר נמלט מצוות המדענים ומצטרף לטולסה למרוץ נגד הזמן כדי לפענח את המסתורין של איך הוא הגיע להיות מי שהוא, ולאן הוא שייך ביקום.
במסע הרפתקאות טולסה וגרדנר איתרו את האב, ובגלל חוסר יכולת לחיות בכבידה של כדור הארץ הוא נאלץ לחזור למאדים. טולסה מצטרפת לתוכנית להכשרת אסטרונאוטים.
צוות השחקנים הראשי

גרנדר אליוט - אייסה באטרפילד
טולסה - בריט רוברטסון
נתנאל שפרד - גארי אולדמן
קנדרה - קארלה גוג'ינו
שרה אליוט - ג'נט מונטגומרי
מדליית הזהב של CNRS

| --- | --- |
 תיאור:  תרומה יוצאת מן הכלל לחיוניות ולהשפעה של המחקר הצרפתי
 מיקום הטקס:  צרפת
 מדינה:  צרפת צרפת
 הגוף המעניק:  המרכז הלאומי למחקר מדעי 
 תקופת הפרס:  1954–הווה (כ־70 שנה)
 נקרא על שם:  המרכז הלאומי הצרפתי למחקר מדעי
 CNRS/Talents CNRS
 
מדליית הזהב של CNRS (באנגלית: The CNRS Gold Medal) הוא פרס המחקר המדעי הגבוה ביותר בצרפת, המוענק על ידי המרכז הלאומי למחקר מדעי, החל משנת 1954. המדליה מוענקת מדי שנה למדענים וחוקרים צרפתים בתחומי המחקר השונים על תרומתם הבולטת לחיוניות ולמוניטין של הארגון. בנוסף המרכז הלאומי למחקר מדעי מעניק מדליות נוספות: מדליית הכסף של CNRS - ניתן לחוקרים על מקוריות, איכות וחשיבות המחקר ברמה הלאומית והבין־לאומית, מדליית הארד של CNRS - ניתן כהוקרה על עבודתו הראשונית של חוקר מבטיח בתחומו, מדליית החדשנות של CNRS - מכירה במחקר מצטיין בתחום הטכנולוגי, הטיפולי, הכלכלי או החברתי ומדליית הקריסטל של CNRS - מתגמלת מהנדסים, טכנאים ואנשי מנהלה.
זוכי המדליה

1954 אמיל בורל - מתמטיקה
1955 לואי דה ברויי - פיזיקה
1956 ז'אק אדמר - מתמטיקה
1957 גסטון דופוי - פיזיקה
1958 גסטון רמון - אימונולוגיה
1959 אנדרה דנג'ון - אסטרופיזיקה
1960 ראול בלאנשארד - גאוגרפיה
1961 פול בוין - פיזיולוגיה
1962 מרסל דלפין - כימיה
1963 רוברט קורייר - ביולוגיה
1964 אלפרד קסטלר - פיזיקה
1965 לואי נל - פיזיקה
1966 פול פסקל - כימיה
1967 קלוד לוי-שטראוס - אתנולוגיה
1968 בוריס אפרוסי - גנטיקה
1969 ז'ורז' שודרון - כימיה
1970 ז'אק פרידל - פיזיקה
1971 ברנרד הלפרן - אימונולוגיה
1972 ז'אק אודין - אימונולוגיה
1973 אנדרה לרוי-גוראן - אתנולוגיה
1974 אדגר לדרר - ביוכימיה
1975 ריימונד קסטינג - פיזיקה וכריסטיאן דשרוש נובלקאונט - אגיפטולוגיה
1976 אנרי קרטן - מתמטיקה
1977 צ'ארלס פהרנבאך - אסטרונומיה
1978 מוריס אלה - כלכלה ופייר ז'אקינו - פיזיקה
1979 פייר צ'מבון - ביולוגיה
1980 פייר ז'יל דה-ז'ן - פיזיקה
1981 ז'ן-מארי להן - כימיה ורולאן מרטין - ארכאולוגיה
1982 פייר ג'וליות - ביוכימיה
1983 אורי שצמן - אסטרופיזיקה
1984 ז'אן ברוסל - פיזיקה, וז'אן פייר ורננט - היסטוריה
1985 פיוטר סלונימסקי - גנטיקה
1986 נניקול מרת'ה לה דוארין - אמבריולוגיה
1987 ז'ורז' קנגילהם - פילוסופיה, וז'אן-פייר סר - מתמטיקה
1988 פיילפ נוזייר - פיזיקה
1989 מישל ז'ובט - ביולוגיה
1990 מארק ג'וליה - כימיה
1991 ז'אק לה גוף - היסטוריה
1992 ז'אן פייר צ'אנגקס - נוירוביולוגיה
1993 פייר בורדייה - סוציולוגיה
1994 קלוד אלגר - גיאופיזיקה
1995 קלוד האג' - בלשנות
1996 קלוד כהן-טנוג'י - פיזיקה
1997 ז'אן רוקסל - כימיה
1998 פייר פוטייר - כימיה
1999 ז'אן קלוד ריזט - מוזיקת מחשבים
2000 מישל לזדונסקי - ביוכימיה
2001 מוריס גודלייר - אנתרופולוגיה
2002 קלוד לוריוס - קלימטולוגיה, וז'אן ג'וזל - אקלימטולוגיה
2003 אלבר פר - פיזיקה
2004 אלאן קון - מתמטיקה
2005 אלן אספה - פיזיקה
2006 ז'אק שטרן - מדעי המחשב
2007 ז'אן טירול - כלכלה
2008 ז'אן וייסנבאך - גנטיקה
2009 סרג' הרוש - פיזיקה
2010 ג'רארד פריי - כימיה
2011 ז'ול הופמן - ביולוגיה
2012 פיליפ דקולה - אנתרופולוגיה
2013 מרגרט בקינגהאם - ביולוגיה התפתחותית
2014 ג'רארד ברי - מדעי המחשב
2015 אריק קרסנטי - ביולוגיה
2016 קלייר וואזן - מתמטיקה
2017 אלן ברילט - פיזיקה, ותיבולט דאמור - פיזיקה
2018 ברברה קאסין - פילוסופיה
2019 תומאס אבבסן - פיזיקה
2020 פרנסואז קומבס - אסטרופיזיקה
2021 ז'אן דליברד - פיזיקה
2022 ז'אן מארי טרסקון - כימיה
2023 סנדרה לבורל (אנ') - אקולוגיה
2024 אדית הרד - ביולוגיה
אולגה קונסטנטינובנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה

אולגה קונסטנטינובנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה (ברוסית: Ольга Константиновна; ‏3 בספטמבר 1851 – 18 ביוני 1926, הידועה גם בשם אולגה, מלכת היוונים, הייתה נכדתו של הצאר הרוסי ניקולאי הראשון ורעייתו של גאורגיוס הראשון, מלך היוונים. בשנת 1920 היא שימשה כעוצרת הממלכה היוונית במשך מספר חודשים בשם בנה, קונסטנטינוס.
המלכה אולגה הייתה סבתו של פיליפ, דוכס אדינבורו, בעלה של המלכה אליזבת השנייה.
ילדותה ונישואיה

הנסיכה אולגה קונסטנטינובנה נולדה בעיר פבלובסק שבאימפריה הרוסית לקונסטנטין ניקולאייביץ', הנסיך הגדול של רוסיה, בנו השני של ניקולאי הראשון, קיסר רוסיה. כשהייתה בת 12 ביקר ברוסיה המלך הצעיר גאורגיוס הראשון כדי להודות לדודה, הצאר אלכסנדר השני, על תמיכתו בבחירתו למלך היוונים במקום המלך המודח, אותון.
המלך גאורגיוס הגיע שוב לרוסיה בשנת 1867 כדי לבקר את אחותו, דאגמאר, שנישאה ליורש העצר הרוסי, לעתיד הצאר אלכסנדר השלישי. במהלך ביקורו הוא פגש שוב בנסיכה אולגה, שהייתה כבר בת 16, והזוג התאהב במהרה ונישא ב-27 באוקטובר 1867.
ילדים

לזוג המלכותי גאורגיוס ואולגה נולדו שמונה ילדים:
קונסטנטינוס (1868–1923) - ירש את אביו כקונסטנטינוס הראשון, מלך היוונים. נישא לסופי, נסיכת פרוסיה.
גאורגיוס (1869–1957) - שימש כנציב העליון של כרתים. נישא לנסיכה מארי בונפרטה, אחייניתו הגדולה של הקיסר נפוליאון בונפרטה.
אלכסנדרה (1870–1891) - נישאה לפאבל אלכסנדרוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה, בנו של הצאר אלכסנדר השני.
ניקולאס (1872–1938) - נישא לילנה ולדימירובנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה, נכדתו של אלכסנדר השני, קיסר רוסיה.
מריה (1876–1940) - נישאה לגאורגי מיכאילוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה, נכדו של ניקולאי הראשון, קיסר רוסיה.
אולגה (1881–1881) - מתה בגיל שלושה חודשים.
אנדראס (1882–1944) - נישא לאליס, נסיכת בטנברג, נינתה של ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת. אביו של פיליפ, דוכס אדינבורו.
כריסטופר (1888–1940) - נישא לננסי סטיוארט וורטינגטון לידס, ולאחריה נישא לפרנסואז, נסיכת אורליאן, בתו של הטוען לכתר הצרפתי מבית אורלאן, הנסיך ז'אן, דוכס גיז.
מלכת היוונים

המלכה אולגה הייתה אהובה ביותר ביוון, בעיקר בשל העובדה שהייתה מאוד מעורבת בפעילויות צדקה. במהלך מלחמת יוון-טורקיה בשנת 1897 ביקרה המלכה חיילים פצועים וגילתה שהם אינם יכולים לקרוא את התנ"ך משום שהכנסייה היוונית השתמשה בשפת הקוינה (יוונית עתיקה) בעוד שהיוונים באותה התקופה ידעו רק יוונית מודרנית. אולגה החליטה לתרגם את הספרים הקדושים ליוונית שתובן על ידי היוונים ולא רק על ידי הכמורה, אולם רבים התנגדו ליוזמה זו בטענה שהיא מתכחשת למורשת היוונית.
בפברואר 1901 יצא לאור תרגום הברית החדשה תחת חסותה של המלכה אולגה וללא רשות מראשי הכנסייה היוונית. התרגום נמכר תמורת דרכמה אחת ונמכר בעותקים רבים. כדי לרצות את המתנגדים התרגום כלל גם את הטקסט המקורי וכן כלל הערה כי הוא נועד לשימוש ביתי ולא לשימוש בכנסייה. אולם הדבר לא עזר ומספר חודשים לאחר פרסום התרגום החלו הפגנות נרחבות באתונה של סטודנטים שמרניים שדרשו את נידויים מהכנסייה של כל מי שהיה מעורב בתרגום, כולל המלכה אולגה.
העימות בין המפגינים לחיילים, שנקראו כדי לשמור על הסדר, הסתיים בשמונה הרוגים ויותר משישים פצועים, ועד חודש דצמבר של אותה השנה הוחרמו כל העותקים הנותרים של התרגום ונאסרו להפצה. המהומות היו כה חמורות שהם אף גרמו בסופו של דבר להפלתה של הממשלה היוונית.
אלמנותה

ב-18 במרץ 1913 נרצח המלך גאורגיוס הראשון על ידי מתנקש סוציאליסטי ואת הכתר היווני ירש בנה הבכור של אולגה, קונסטנטינוס. בשנת 1917, במהלך מלחמת העולם הראשונה, נאלץ המלך קונסטנטינוס הראשון לוותר על הכתר לטובת בנו, אלכסנדר, ולצאת לגלות.
לאחר מותו של המלך אלכסנדר, נכדה של אולגה, בשנת 1920 שימשה המלכה לשעבר כעוצרת בשם בנה קונסטנטינוס, עד שחזר מגלות מספר חודשים לאחר מכן.
מותה

לאחר הדחתו השנייה של המלך קונסטנטינוס בשנת 1922 אולצה כל משפחת המלוכה היוונית לעזוב את יוון ולצאת לגלות. המלכה אולגה מתה בעיר פו שבדרום צרפת ב-18 ביוני 1926, בגיל 75. היא נקברה באיטליה, שם התגוררה רוב משפחת המלוכה הגולה, אך עם השבתה של המונרכיה היוונית בשנת 1935 הוצאו עצמותיה מקברן ונקברו שוב בבית הקברות המלכותי של טאטוי, לא רחוק מאתונה.
נופי נחמיה

| --- | --- |
נופי נחמיה
סמל היישוב נופי נחמיה
נופי נחמיה, 2020
מחוז: יהודה ושומרון
מועצה אזורית: שומרון
גובה ממוצע: ‎630‏ מטר
תאריך ייסוד: אוגוסט 2002
תנועה מיישבת: אמנה
סוג יישוב: יישוב קהילתי
אוכלוסייה (הערכה): 94 משפחות
 (למפת צפון השומרון מוגדלת) נופי נחמיה(למפת צפון השומרון רגילה) נופי נחמיה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נופי נחמיה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נופי נחמיה
[הגדלת המפה][[קובץ: (למפת דרום השומרון מוגדלת) נופי נחמיה(למפת דרום השומרון רגילה) נופי נחמיה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נופי נחמיה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נופי נחמיה|600px]][הקטנת המפה][[קובץ: (למפת דרום השומרון מוגדלת) נופי נחמיה(למפת דרום השומרון רגילה) נופי נחמיה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נופי נחמיה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נופי נחמיה|250px]]
http://www.nofey.co.il/
נוֹפֵי נְחֶמְיָה (כונתה גם רחלים מערב) היא התנחלות באזור השומרון, המשתייכת למועצה אזורית שומרון. באופן רשמי נחשב היישוב לשכונה של היישוב הסמוך רחלים.
היישוב נמצא כ-3 קילומטרים מהיציאה המזרחית מאריאל – בכביש 593 מזרחה לכיוון כביש 60, ליד הכפרים איסכאכא ויאסוף, והוא נקרא על שמו של נחמיה בן-יהודה, בעליה של חברת מנופים שסייע רבות בהקמת יישובים ברחבי יהודה ושומרון.[דרוש מקור]
היסטוריה

נופי נחמיה הוקם בחודש אלול ה'תשס"ב, אוגוסט 2002 על ידי 8 מתיישבים ובסיוע תושבי היישוב רחלים, אך פונה ויושב שנית במהלך שנת 2003. היישוב הוקם על שטחים שהוכרזו כאדמות מדינה.
היסטוריה > ייסוד

הרעיון לקמת היישוב נולד כשנה-שנתיים לפני הקמתו. מצד אחד אנשי היישוב רחלים קיוו להמשיך את הרצף הטריטוריאלי בין גוש שילה–עלי לבין העיר אריאל והחלו להקים תשתיות במקום בו היישוב שוכן כעת. מצד שני, גרעין של כ-15 אנשים שהיו בני 19–21, רובם בוגרי התוכנית נעל"ה שלמדו בישיבת הסדר "ניר" קריית ארבע חלמו על הקמת יישוב ביהודה ושומרון. לאחר מפגש מקרי בין שני הצדדים, במהלכו אחד המקימים של רחלים, נתי ישראלי, סיפר על המקום, חברי הגרעין החליטו ללכת על ההקמה.
בפועל, רק שמונה אנשים עלו לקרקע – 3 משפחות ושני רווקים. שאר חברי הגרעין הראשוני לא יכלו להצטרף הן בשל סיבות אישיות, הן בשל העובדה שהובאו למקום ארבעה קראוונים בלבד ולא הייתה אפשרות להוסיף מקומות מגורים במקום בגלל אילוצים. התשתיות דאז הוקמו וסופקו על ידי גופי התיישבות. בשלב הראשון הוקם מגדל מים שמולא כל כמה ימים על ידי משאית, ממנו זרמו מים לקראוונים והובא גנרטור שבאמצעותו זרם חשמל למגורי התושבים. תושבי המקום קיבלו תמיכה רחבה מתושבי רחלים והמקום הוכרז כשכונה נוספת של היישוב רחלים – 'רחלים מערב'.