סיגריה אלקטרונית
בישראל

בשנת 2009 משרד הבריאות פרסם אזהרה משימוש בסיגריה האלקטרונית. באוקטובר 2012 הקים המשרד ועדה שתבחן את הנושא. בינואר 2013 פורסם דו"ח הוועדה לנושא הסיגריה האלקטרונית מטעם משרד הבריאות. בראש הוועדה עמד דר' ישי לב. הוועדה המליצה לאסור ייצור, ייבוא ושיווק של סיגריות אלקטרוניות בהוראת שעה שתהיה תקפה לחמש שנים. המלצות הוועדה התמקדו בטענה כי אמינות הסיגריה האלקטרונית כתכשיר רפואי לא הוכחה.
ועדת משרד הבריאות הוקמה בתגובה לערעורה של יבואנית הסיגריות אי-סיג על האיסור שהוטל על ידי משרד הבריאות. לטענת אי-סיג הוטל האיסור על ידי משרד הבריאות בחוסר סמכות, שכן פקודת הרוקחים אינה מתירה למשרד הבריאות להטיל איסור כזה על ייבוא תכשירים הכוללים ניקוטין כ׳רעל רפואי׳. במרץ 2014 פורסמה טיוטת חוק שמטרתה למנוע שיווק, מכירה והפצה של סיגריה אלקטרונית בישראל. בספטמבר 2014 פרסם משרד הבריאות הצעת תזכיר חוק המבקש לאסור ייצור, ייבוא, שיווק ופרסום של סיגריה אלקטרונית ומוצריה. בדצמבר 2014 נידון הנושא בבג"ץ (חוות דעת מרכזית, מני מזוז), שדחה את טענות משרד הבריאות והפך את ההיתר הזמני ליבוא ושיווק סיגריות אלקטרוניות לקבוע.
בתחילת שנת 2019 עבר בכנסת ישראל חוק שהגדיר את הסיגריות האלקטרוניות ואת נוזלי המילוי כאמצעי עישון והחיל עליהם חוקים בדומה לסיגריות טבק: איסור עישון במקומות ציבוריים, הגבלת גיל, חפיסה אחידה, פרסום, והגבלת מינון ניקוטין ל-20 מ"ג.
באפריל 2023 אירע מקרה מוות ראשון של נער בישראל בעקבות עישון סיגריה אלקטרונית שהכילה נוזלי קנאביס בתוספת ויטמין E. למרות סימני האזהרה הנער המשיך לאדות עד שהגיע לבית החולים במצב קשה, אחרי שריאותיו קרסו והוא איבד את היכולת לנשום בכוחות עצמו. הוא חובר למכשיר אקמו וניתק את עצמו מהמכשירים כעבור כמה ימים ונפטר. מיד לאחר המקרה פנו כ-70 ארגוני בריאות, בהובלת עמותת "מדעת", ליו"רים של ועדות הבריאות, הכספים, זכויות הילד, ענייני הצעירים, והמאבק בשימוש בסמים ובאלכוהול, בקריאה להציג תוכנית פעולה לאומית מקיפה למניעת התחלות עישון בקרב ילדים ובני נוער. ועדה ייעודית לבדיקת מקרה המוות של הנער הוקמה בקופת החולים כללית ובשיתוף משרד הבריאות, בראשה עומד פרופ' איתי פסח, מנהל בית החולים לילדים ספרא במרכז הרפואי שיבא. עוד בעקבות המקרה הציג משרד הבריאות דרישה מהמשטרה לפתוח בחקירת נסיבות השיווק והמכירה של הסיגריה האלקטרונית שהובילה לאשפוזו של הנער שנפטר. בנוסף הגיעו תגובות כנגד השימוש בסיגריה אלקטרונית מארגונים רבים בניהם האגודה למחלה בסרטן שציינו שחשיפה למעשנים "עלולה לגרום סיכון מוגבר לאסתמה, הפרעות קשב וריכוז כאבי ראש, התנהגות אימפולסיבית, חוסר יציבות רגשית, דיכאון, חרדה שיעול ובחילות כמו גם קשר להתקפי לב ולחץ דם גבוה".
מקרה מותו של הנער מידן ברוך קלר העלה למודעות ציבורית את נושא הזינוק בשימוש של בני נוער בסיגריות אלקטרוניות בישראל. המיזם למיגור העישון מנטר את שימושם של ילדים ובני נוער במוצרי עישון שונים, לרבות הסיגריה האלקטרונית, ובדו"ח שפרסם בשנת 2023 הציג נתונים המצביעים על הכפלה של שיעור העישון היומי של בני נוער בגיל 17-15 בתוך ארבע שנים בלבד. עוד מעידים הנתונים על כך שבשנה החולפת, גיל התחלת העישון ירד באופן משמעותי. הפופולריות הגוברת של הסיגריות האלקטרוניות בקרב בני נוער בישראל מיוחסת למספר פרמטרים: זמינות, תפוצה ומחיר נמוך. מחירן של הסיגריות האלקטרוניות החד-פעמיות נמוך בהשוואה למחירן של סיגריות רגילות, ותדמיתן בהתאם: הסיגריות האלקטרוניות נתפסות כמסוכנות פחות ממוצרי עישון אחרים מבחינה בריאותית. הסיגריות האלקטרוניות משווקות בישראל על ידי מאות יבואנים שנכנסו לתחום מאז 2020, כאשר למעלה מ-90% מהסיגריות האלקטרוניות מן הסוג החד-פעמי מיובאות מסין. החוק בישראל אמנם אוסר על מכירת סיגריות מכל סוג לקטינים מתחת לגיל 18, אך בשטח, הסיגריות האלקטרוניות קלות מאוד להשגה, וקיים מחסור באכיפה בתחום.