stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מבצע שומר החומות
פיצוי לתושבי ישראל על נזק כספי במבצע

חוק מס רכוש וקרן עוסק במתן פיצוי לישראלים שניזוקו כספית מפעילות צבאית. הטיפול במתן הפיצוי מוטל על רשות המיסים. החוק קובע את הכללים לפיצוי על נזק ישיר, כגון נזק לבתים ומכוניות שנפגעו מרקטה או נזק ליבולים חקלאיים בשדות שצה"ל חנה בהם. הטיפול במאות תביעות בגין נזק ישיר החל תוך כדי המבצע, על ידי צוותים שהעריכו את גובה הנזק.
כללים לפיצוי על נזק עקיף, כגון אובדן הכנסות ותשלום שכר לעובדים שנעדרו מעבודתם עקב המבצע (כתוצאה מסגירת מקום עבודתם בהוראת פיקוד העורף או סגירת מוסדות לימוד של ילדיהם), נקבעו בהוראת שעה בתקנות מס רכוש וקרן פיצויים.
ניתן צו הרחבה להסכם הקיבוצי בדבר פיצוי לעובדים שנעדרו מהעבודה במהלך המבצע והיו במרחק של עד 80 ק"מ מרצועת עזה. משמעותו היא כי מעסיקים יוכלו לקבל פיצוי בשל השכר ששילמו לעובדים שנעדרו מעבודתם במהלך המבצע בשל הנחיות פיקוד העורף (בנוסף לפיצויים על נזקים עקיפים אחרים) מרשות המיסים לפי תקנות מס רכוש וקרן פיצויים שהותקנו. הצו היווה גם מקור משפטי המחייב מעסיקים שטרם שילמו שכר זה לשלמו לעובדים.
ראו גם

אירועי העימותים בגבול ישראל–רצועת עזה (2018–2021)
המהומות בישראל (2021)
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2021
הלחימה ברצועת עזה בין מבצע שומר החומות למלחמת חרבות ברזל
לקריאה נוספת

יעקב נגל ויונתן שנזר, העימות בעזה 2021 - חמאס, ישראל ו-11 ימי עימות, הוצאת ידיעות אחרונות, 2022.
אליזבת פרקינס

| --- | --- |

אליזבת פרקינס בשנת 2008
 לידה:  18 בנובמבר 1960 (בת 64) קווינס, ניו יורק
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1984 
 מקום לימודים:  Northfield Mount Hermon School  אוניברסיטת דהפול 
 בן זוג:  חוליו מאקאט (17 ביוני 2000–הווה)
 http://elizabeth-perkins.org
 פרופיל ב-IMDb
 
אליזבת אן פרקינס (באנגלית: Elizabeth Perkins; נולדה ב-18 בנובמבר 1960) היא שחקנית אמריקאית, שהייתה מועמדת לשלושה פרסי אמי ושני פרסי גלובוס הזהב על תפקידה בתור ססיליה הודס בסדרה "העשב של השכן".
ביוגרפיה

פרקינס נולדה בקווינס, ניו יורק, בתה של ג'ו ויליאמס, יועצת לטיפול בסמים ופסנתרנית קונצרטים, וג'יימס פרקינס, חקלאי, סופר ואיש עסקים. הוריה התגרשו בשנת 1963.
הופעת הבכורה שלה הייתה בניו יורק בשנת 1984 במחזה של ניל סיימון, "יומן חוף ברייטון". לאחר מכן עבדה במספר תיאטראות. היא הופיעה לראשונה בקולנוע ב-1986, בסרטו של הבמאי אדוארד זוויק "הרומן של אתמול בלילה". לאחר מכן שיחקה בסרט "אבלון" וזכתה בביקורות חיוביות על משחקה. ב-1988 שיחקה בתפקיד הראשי בסרט "ביג" לצד טום הנקס. בשנת 1991 שיחקה בסרט "הדוקטור", שגם עליו קיבלה שבחי ביקורת על הופעתה בתור חולת סרטן סופני.
בשנת 2000 שיחקה בסרט "28 יום" לצידה של סנדרה בולוק. לפרקינס היה גם תפקיד קטן בסרט משנת 2003, "מוצאים את נמו". פרקינס הופיעה בשנת 2005 כפסיכיאטרית במותחן "הצלצול 2", בכיכובה של נעמי ווטס.
משנת 2005 עד 2009, שיחקה פרקינס בסדרת הטלוויזיה "העשב של השכן" בתפקיד סיליה הודס, אם אלכוהולהיסטית. עבור עבודתה בסדרה, פרקינס קיבלה שתי מועמדויות לפרס גלובוס זהב לשחקנית משנה הטובה ביותר בסדרת טלוויזיה. בנוסף, היא הייתה מועמדת שלוש פעמים לפרס אמי בקטגוריית שחקנית המשנה בסדרת קומדיה. לדברי פרקינס זהו התפקיד האהוב עליה ביותר בכל הקריירה שלה.[דרוש מקור]
ב-2013 פרקינס כיכבה בסדרת הקומדיה של ABC "כיצד לחיות עם ההורים שלך (לשארית חייך)".
בשנת 2022 לוהקה לעונה השנייה של הסדרה הקומית "אפטר פארטי" של אפל TV פלוס.
ביוגרפיה > חיים אישיים

בעלה הראשון של פרקינס היה השחקן והבמאי טרי קיני. הזוג התגרש, ויש לה בת אחת. בשנת 2000 נישאה פרקינס לבעלה הנוכחי, חוליו מאקאט, צלם יליד ארגנטינה. בגיל 44, נודע לפרקינס שיש לה סוכרת אוטואימונית סמויה (LADA), סוג של סוכרת שלרוב מאובחן בגיל העמידה.
פילמוגרפיה > קולנוע

הרומן של אתמול בלילה (1986)
מהירך (1987)
ביג (1988)
ריקוד המתוקות (1988)
אהבה במעקב (1990)
אניד יושן (1990)
אבלון (1990)
הוא אמר, היא אמרה (1991)
הדוקטור (1991)
קיץ אינדיאני (1993)
הפלינטסטונס (1994)
נס ברחוב 34 (1994)
ולנטינו לאור ירח (1995)
נביאים קטנים יותר (1997)
I'm Losing You ‏ (1998)
טירוף באלבמה (1999)
28 יום (2000)
כלבים נגד חתולים (2001)
כל מה שרציתי (2002)
מוצאים את נמו (2003) - דיבוב
רק לדבר (2004)
ג'ימיני גליק בלה לה ווד (2004)
הצלצול 2 (2005)
הדברים על ההורים שלי (2005)
חייב לאהוב כלבים (2005)
ילדים באמריקה (2005)
הופ ארנב (2011)
הפוני הקטן שלי: דור חדש (2021) - דיבוב
ספיידרמן: ברחבי ממדי העכביש (2023) - דיבוב
Another Simple Favor (אנ') (2025)
פילמוגרפיה > טלוויזיה

לטובתם האישית (1993) - סרט טלוויזיה
משובטים (1997) - סרט טלוויזיה של NBC
מכדור הארץ לירח (1998)
פארק הסוללות (2000)
אם הקירות האלה היו יכולים לדבר 2 (2000) - סרט טלוויזיה של HBO
What Girls Learn‏ (2001) - סרט טלוויזיה של שואוטיים
המלך היל (2004-2002) - דיבוב
הרקולס (2005)
העשב של השכן (2009-2005)
מונק (2009)
המפענחת (2011)
איך לחיות עם ההורים שלך (לשארית חייך) (2013)
המדריך לרוצח (2014)
ילד אחד (2014)
החיים עצמם (2018-2017)
GLOW‏ (2017)
תרגיע (2017)
חפצים חדים (2018)
תאגיד (אנ') (2019)
משפחת מודי (2019-הווה)
Truth Be Told ‏(2020-2019)
ריי סיהורן

| --- | --- |
סיהורן, 2018
סיהורן, 2018
 לידה:  12 במאי 1972 (בת 52) נורפוק, וירג'יניה, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-1998
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ג'ורג' מייסון 
 פרסים והוקרה:  TCA Award for Individual Achievement in Drama (2023) 
 פרופיל ב-IMDb
 
רֵיי סִיהוֹרְן (באנגלית: Rhea Seehorn; נולדה ב-12 במאי 1972) היא שחקנית אמריקאית שידועה בעיקר בשל תפקידה כקים וקסלר בסדרת הטלוויזיה "סמוך על סול". היא הופיעה בין השאר גם בסדרות "ויטני" (אנ'), "אני איתה" (אנ') ו"פרנקלין ובאש".
ביוגרפיה

סיהורן נולדה בנורפוק, וירג'יניה, אך ילדותה עברה עליה גם בין יפן, אריזונה, ווושינגטון די. סי.. היא למדה ציור וארכיטקטורה, בעקבות אביה וסבתה. היא המשיכה באמנות החזותית, אך הייתה לה תשוקה גוברת לקולנוע ולתיאטרון. היא בעלת תואר ראשון באמנות ובאמנות סטודיו, מאוניברסיטת ג'ורג' מייסון (אנ').
קריירת המשחק שלה כוללת שלל תפקידים בתיאטרון, בקולנוע ובטלוויזיה. בשנת 1998 היא שיחקה את תפקידה הראשון, בסרט "מקרה נגד קארן".
בשנת 2003 גילמה את שרי בסיטקום "אני איתה" מבית ABC, בה כיכבה בתור אחת הדמויות הראשיות; הסדרה בוטלה בתום העונה הראשונה.
בשנת 2005 שיחקה בסרט הטלוויזיה "רומי ומישל: ההתחלה" לצד קתרין הייגל. הסרט, ששודר בABC Family, הוא פריקוול לסרט "רומי ומישל - פגישת מחזור" משנת 1997.
אחד מתפקידיה הידועים הוא דמותה של קים וקסלר ב"סמוך על סול", סדרת הפריקוול ל"שובר שורות".
בשנת 2019 שיחקה בסדרת הפשע הביוגרפית "הפשע" ב-Hulu, לצד פטרישה ארקט וג'ואי קינג, ובסדרת האימה האנתולוגית "אזור הדמדומים".
ב-2021 שיחקה בסרט האימה "דברים ששמענו וראינו" של נטפליקס.
ב-2024 הופיעה בסרט הרביעי של בחורים רעים, "בחורים רעים: הכל או כלום", ודיבבה את דמות מלכת החרקים בסדרת האנימציה "!Kite Man: Hell Yeah".
הערות שוליים

↑  Rhea Seehorn | TV Guide, TVGuide.com (באנגלית)
↑  Featured Alumni | George Mason, www2.gmu.edu (באנגלית)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2014: שרה פולסון – "אימה אמריקאית: פריק שואו" | פרס סטלייט לשחקנית המשנה הטובה ביותר - סדרה, מיני סדרה או סרט טלוויזיה  2015–2016: ריי סיהורן – "סמוך על סול" | הבא: 2017: אן דווד – "סיפורה של שפחה" |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2016: קנדיס פאטון – "הפלאש" | פרס סאטורן לשחקנית המשנה הטובה ביותר בטלוויזיה  2017: ריי סיהורן – "סמוך על סול" | הבא: 2018: דנאי גורירה – "המתים המהלכים" |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2020: קטרינה באלף – "זרה" | פרס סאטורן לשחקנית הטובה ביותר בטלוויזיה – כבלים/רשת  2022: ריי סיהורן – "סמוך על סול" | הבא: 2023: קטרינה באלף – "זרה" |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2022: מנדי מור – "החיים עצמם" | פרס TCA להישג אישי בדרמה   2023: ריאה סיהורן – "סמוך על סול"  | הבא: |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 1533887390094  BNE: XX6006179  BnF: cb17018076h (data)  GND: 120830626X  ISNI: 0000 0004 5891 3849  LCCN: no2016018159  NTA: 423602659  SUDOC: 191818771  VIAF: 3770145856946022920342   WorldCat (עם VIAF): 3770145856946022920342 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שם תחום

.
שם תחום (באנגלית: domain name; דומיין) או שם מתחם הוא שם ייחודי של אתר ברשת האינטרנט, שמבדיל אותו משאר האתרים הנמצאים ברשת. שמם הכולל של אתרי האינטרנט הזמינים לציבור הוא World Wide Web (רשת כלל-עולמית) או WWW, ונהוג לרשום בתחילת שמות המתחם של אתרי אינטרנט את האותיות הללו (www). שם התחום הוא תחילתה של כתובת ה-URL, לאחר ה-HTTP. רישום שמות תחום נעשה על ידי איגוד האינטרנט העולמי, ICANN, וגופים המורשים לכך מטעמו. בישראל הגוף היחיד הרשאי לרשום שמות תחום הוא איגוד האינטרנט הישראלי (ISOC), המקצה שמות תחת הסיומת il..
מבנה שם התחום

לשם התחום מבנה היררכי שיטתי. בעל שם תחום יכול להשתמש בשם התחום שלו ובכל שמות התחום הכפופים לו, או להעביר את השליטה בכולם או בחלקם לאחרים. למשל בעל השליטה בשם התחום הראשי net מאפשר לכל אחד לרשום שם תחום הכפוף לו, למשל sytes.net, ובעל השליטה בשם התחום המשני sytes.net יכול להשתמש בו ובשמות התחום הכפופים לו, או לאפשר לאחרים להשתמש בהם (וזה גם מה שהוא עושה).
דוגמה: לשם התחום של האתר של עיתון "הארץ" www.haaretz.co.il המבנה ההיררכי הבא (מימין לשמאל):
il מציין את המדינה שבה נרשם שם התחום. דוגמאות למדינות נוספות: uk – בריטניה, ca – קנדה, it – איטליה וכדומה. לכל מדינה ציון בן שתי אותיות. למרות שהסיומת us שמורה לארצות הברית, מייסדת האינטרנט, רוב האתרים האמריקאיים משתמשים בשמות התחום הראשיים הכלליים (כגון com, net, org).
co מציין את המגזר בתוך המדינה, ובדוגמה שלפנינו – המגזר המסחרי, שבמדינות מסוימות מצוין על ידי com. מגזרים נוספים הם (רשימה חלקית): ac – אקדמיה, k12 – מערכת החינוך, org – גופים שאינם מסחריים, gov – גופי ממשלה, muni – שלטון מקומי, mil – צבא (תחת il קיים idf, עבור צה"ל).
haaretz הוא שמו הפרטי של האתר, במסגרת המגזר המסחרי בישראל.
www מציין את תפקוד האתר, ובמקרה זה אתר World Wide Web. אין לבחירה בשם זה כל משמעות מעבר לכך שבעל שם התחום יצר ממנו הפניה למחשב בו מתארח האתר.
שמו הפרטי של האתר

ארגון שהוקם לשם פעולה באינטרנט בוחר לעצמו שם קצר וקליט, שהופך בקלות לחלק משם התחום (דוגמאות: וואלה, זולו ונענע). ארגון שהוקם קודם להתרחבות השימוש באינטרנט עלול לגלות שיש בעיה עם הטמעת שמו באינטרנט.
לעיתים יש לארגון שם ארוך המורכב ממילים אחדות, ולבעיה זו פתרונות אחדים:
הרצליה קאנטרי קלאב www.herzliyacountryclub.co.il
הסתדרות המורים בישראל www.itu.org.il
ארגון המורים בבתי הספר העל-יסודיים www.irgun-hamorim.org.il
דרך אחרת היא באמצעות Domain Hack, המביאה ליצירת שם אתר מרענן ומפתיע ובדרך כלל קליט.
בנוסף על שמות התחום באנגלית נעשו ניסיונות למכור שמות תחום בשפות אחרות אולם ניסיונות אלו לא זכו להצלחה מרובה.
שמות מתחם מקוצרים

שמות מתחם מקוצרים (ידוע גם ככתובות מקוצרות) הם תת-שמות מתחם, אשר לרוב מחולקים בחינם, בשונה משם מתחם רגיל.
כתובות מקוצרות אינן תחת שליטת איגוד האינטרנט הישראלי, אלא ניתנים לרישום באתרי אינטרנט הנמצאים בבעלות פרטית (שירות קיצור כתובות). לרוב מסופקים עם הכתובות המקוצרות שירותי סטטיסטיקות ומספר עזרים לבעל הכתובת.
ויכוחי בעלות על שם תחום

לשמות תחום קליטים ומבוקשים במיוחד יש ערך רב. שם התחום business.com נרכש תמורת 7.5 מיליון דולר.‏
חשיבותו של שם התחום הביאה לתופעה של השתלטות על שם תחום לשם מכירתו בכסף רב. לעיתים נוצרו סכסוכים כאשר גורם זר השתלט על שם תחום שהוא סימן מסחר שאינו שלו.
בתביעה שהגישה חברת "סלקום" כנגד גורם שרשם אתר בשם cellcom.net.il, נפסק שאסור לאותו גורם להשתמש בשם תחום זה.
עוזי ניסן, ישראלי שהתגורר בארצות הברית, רשם את שם התחום Nissan.com, ובכך עורר את זעמה של חברת המכוניות היפנית "ניסאן", שתבעה להעביר שם תחום זה לבעלותה, וכן טענה שנגרמים לה נזקים כתוצאה מהשימוש שעושה עוזי ניסן באתר זה. הבעלות על שם המתחם נותרה בידי עוזי ניסן, שהרי זה שמו לא פחות משזה שמה של חברת המכוניות.
במחצית השנייה של שנות ה-90 משפט מסוקר עקב אחר מחלוקת סביב שם התחום sex.com, במהלכה הצליח עסקן להעביר במרמה את בעלות האתר לידיו, ובמשפט נאלץ להשיב את בעלות האתר לבעליו הקודם, לצד פיצוי כולל של כ-65 מיליון דולר.
ראו גם

Domain Name System
סיומת אינטרנט
URL
כתובת IP
דף אינטרנט
עברית באינטרנט
ההכרזה הרשמית של פתיחת הרישום לשמות דומיין בעברית
הערות שוליים

↑  מילון טכנולוגיית המידע: רישות (תשס"ד), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Registry Agreement xn--9dbq2a, www.icann.org
↑  IANA – .קום Domain Delegation Data, באתר www.iana.org
↑  xn--9dbq2a | ICANN New gTLDs, newgtlds.icann.org (באנגלית)
↑   רפאלה גויכמן, כתובת אינטרנט.ישראל: בקרוב תוכלו לרשום אתרים גם בעברית, באתר TheMarker‏, 9 במאי 2022
יניב הלפרין, ‏איגוד האינטרנט פותח רישום מוקדם לשמות מתחם בעברית מלאה, באתר "אנשים ומחשבים", 9 במאי 2022
↑  רועי האן, חשש מהונאות סביב השקת כתובות האינטרנט בעברית, באתר ynet, 16 בנובמבר 2022
↑  רכישת דומיין, דומיין באינטרנט – נתונים סטטיסטיים מעניינים, באתר אינטרנט קו יל
↑  חיים רביה, החלטה ראשונה בישראל בתחרות בין סימני מסחר לשמות מתחם, באתר law.co.il
↑  ניסן (עוזי, לא מוטורס) זוכה בקרב על ניסן.קום, באתר law.co.il
↑  Former Sex.com Owner Still Chasing $65M Unpaid Judgment
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007551602705171  BnF: cb13575570n (data)  GND: 4637477-2  LCCN: sh97008807  NDL: 01140671
נמל המבורג

| --- | --- |

 מיקום
 מדינה:  גרמניה גרמניה
 מיקום:  המבורג 
 גוף מים:  Unterelbe 
 קואורדינטות:  53°32′24″N 9°58′58″E﻿ / ﻿53.54°N 9.98277778°E﻿ / 53.54; 9.98277778
 פרטים
 תאריך פתיחה:  7 במאי 1189 
 מפעיל:  Hamburg Port Authority 
 שטח:  7,200 הקטאר
 
 www.hafen-hamburg.de/de
  (למפת המבורג מוגדלת) נמל המבורג(למפת המבורג רגילה) נמל המבורג
 
נמל המבורג
צילום לוויין של המבורג. נמל המבורג ממוקם על גדותיו הדרומיים של נהר אלבה
נמל המבורג (בגרמנית: Hamburger Hafen) הוא הנמל הגדול ביותר בגרמניה, הממוקם בעיר המבורג על גדות נהר אלבה. הנמל נמצא במרחק 110 קילומטרים משפך נהר אלבה לים הצפוני.
במונחים של נפח מכולות (TEU – twenty foot equivalent units), נמל המבורג הוא השלישי בגודלו באירופה (אחרי נמל רוטרדם ונמל אנטוורפן), וה-20 בגודלו בעולם. בשנת 2022 עברו דרכו כ-8,261 מיליון TEU של מטען.
שטח הנמל 73.99 קמ"ר, מתוכם 43.31 קמ"ר הם שטחי יבשה.
היסטוריה

הנמל נוסד סמוך להקמתה של העיר המבורג, ב-7 במאי 1189, על ידי פרידריך הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. האזור נבחר בשל מיקומו האסטרטגי. במשך מאות שנים שימש המקום כנמל העיקרי של מרכז אירופה, והביא לצמיחה משמעותית של המבורג כעיר מסחר מובילה. בין המאות ה-13 וה-17, בתקופת ברית ערי הנזה, נחשב הנמל לשני בחשיבותו רק לנמל ליבק כצומת סחר ימי מרכזי בצפון גרמניה ואגן הים הבלטי. במאה ה-19 הוא היה לנמל העיקרי במרכז אירופה לתעבורה טרנס-אטלנטית. בתקופה זו נחשבה חברת "קו המבורג-אמריקה" שפעלה בנמל זה, כחברת המשלוחים הימיים הגדולה בעולם.
ב-1888 נוסד "הנמל החופשי" בנמל המבורג, שאפשר אחסון חינם של מכולות ללא מכס (אפשרות זו בוטלה ב-2013, וכיום נדרש תשלום על כך). בתקופה זו נבנה באזור הנמל החופשי המתחם שפייכרשטאט, "עיר המחסנים", המזוהה עם העיר עד היום; המתחם התפרס על פני שטח של 350,000 מטרים רבועים, ובו אוחסנו הסחורות שעברו בנמל החופשי.
במהלך מלחמת העולם הראשונה והשנייה איבדו מספנות הנמל חלקים גדולים מצי האניות שלהן. בתקופת חלוקתה של גרמניה בין השנים 1945–1990, איבד הנמל חלקים גדולים מההינטרלנד (העורף הכלכלי) שלו ומקשריו המסחריים. אך מאז איחוד גרמניה, נפילת מסך הברזל והרחבת האיחוד האירופי, חזר הנמל למעמדו כאחד המובילים באירופה ובעולם.
נמל המבורג - תמונה פנורמית
זיגי מארלי

| --- | --- |

זיגי מארלי
 לידה:  17 באוקטובר 1968 (בן 56) טרנצ'טאון, קינגסטון, ג'מייקה
 שם לידה:  דייוויד נסטה מארלי
 שם במה:  Ziggy Marley 
 מוקד פעילות:  ג'מייקה 
 תקופת הפעילות:  מ-1979
 מקום לימודים:  St. George's College, Jamaica 
 עיסוק:  מוזיקאי, זמר, גיטריסט
 סוגה:  רגאיי
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה, זמרה, פסנתר, כלי הקשה
 חברת תקליטים:  Tuff Gong Worldwide
 בן או בת זוג:  Orly Marley 
 צאצאים:  Bambaata Marley 
 מספר צאצאים:  7 
 פרסים והוקרה:  פרס גראמי לאלבום הרגאיי הטוב ביותר (2016)  Grammy Award for Best Musical Album for Children (2009)  פרס גראמי לאלבום הרגאיי הטוב ביותר (2013)  פרס גראמי לאלבום הרגאיי הטוב ביותר (2014)  פרס גראמי לאלבום הרגאיי הטוב ביותר (2006)  פרס גראמי לאלבום הרגאיי הטוב ביותר (1989)  פרס גראמי לאלבום הרגאיי הטוב ביותר (1997)  פרס גראמי לאלבום הרגאיי הטוב ביותר (1988)  פרס אמי לבידור בשעות היום 
 ziggymarley.com
 פרופיל ב-IMDb
 
דייוויד נסטה "זיגי" מארלי (באנגלית: David Nesta "Ziggy" Marley; נולד ב-17 באוקטובר 1968) הוא מוזיקאי ג'מייקני, בנם של ריטה ובוב מארלי.
ביוגרפיה

אביו לימד אותו לנגן על תופים וגיטרה. את הכינוי "זיגי" (ג'וינט קטן) קיבל מאביו, אולי גם בהשראת השיר "זיגי סטארדסט" של דייוויד בואי, שמארלי העריץ (השיר נכתב בשנת 1971, כשזיגי היה בן 3).
ב-1979 זיגי ואחיו סדלה, סטפן ושרון הקליטו את הקלטת הבכורה שלהם, "ילדים משחקים ברחובות", יחד עם אביהם. הם נודעו בהמשך בשם "מלודי מייקרס" (Melody Makers), והופיעו אף בהלווית אביהם ב-1981. אלבומם הראשון היה "שחקו את המשחק נכון", אשר התאפיין במוזיקת פופ, דבר שעורר לעג מצד המבקרים. הלייבל של הלהקה, EMI, רצה לשווק את זיגי כאמן סולו, לכן המלודי מייקרס עברו לאולפני וירג'ין שם הקליטו את אלבומם Conscious Party ב-1988 שזכה להצלחה, כמו גם את האלבומים (One Bright Day (1989 ו-(Jahmekya (1991.
האלבומים (Joy and Blues (1993 ו-(Free Like We Want to Be (1995 הצליחו פחות, כך שבמהלך שנות ה-90 חלה ירידה במכירות של המלודי מייקרס.
באותה תקופה זיגי נהיה יותר מעורב פוליטית, כשהתחיל לעבוד עם האו"ם והקים את האולפן "Ghetto Youths Crew". אלבום הסולו הראשון שלו "Dragonfly" יצא ב-15 באפריל 2003. ביולי 2006 הוציא את אלבום הסולו השני שלו, "Love is my religion".
ב-2004 דיבב מדוזה ראסטפארית בסרט "תפוס ת'כריש", וגם שיתף פעולה עם שון פול בכיסוי לשיר של אביו "Three Little Birds" שנכלל בפסקול הסרט. השיר היה שיר הנושא של הסרט. זיגי גם שר את שיר הנושא של הסדרה "ארתור".
מארלי הופיע מספר פעמים בישראל. ביולי 1988 הופיע עם להקתו המלודי מייקרס ב"פסטיבל קולות מן העולם השלישי" שנערך בגן לאומי אשכול, ביולי 2006 הופיע באמפיפארק רעננה, וביולי 2011 הופיע במועדון הבארבי בתל אביב ובגן סאקר בירושלים. בקיץ 2018 חזר להופיע בישראל לשתי הופעות, האחת ב-31 ביולי בבארבי תל אביב והשנייה ב-1 באוגוסט באמפי שוני. בנוסף לכך, היה מארלי לאמן האחרון שביצע את השיר "What More Can I Give".
בשנת 2023, דיבב בתפקיד קטן בסרט ההנפשה "ספיידרמן: ברחבי ממדי העכביש" בתור לני, בחור ג'מייקני המנהל חנות.
חיים אישיים

ב-2004 נישא לאורלי חגאי,, ישראלית; שמנהלת כיום את חברת ההפקות והתקליטים של מארלי, "Tuff Gong Worldwide". להם ארבעה ילדים משותפים. לו גם שלושה ילדים נוספים ממערכות יחסים קודמות. מרבית המשפחה מתגוררת באזור מיאמי.
מארלי הוא צמחוני ואף השתתף בקמפיין לקידום צמחונות.
דיסקוגרפיה

| שם | שנה |
| --- | --- |
Rebellion Rises: 2018
Ziggy Marley: 2016
Fly Rasta: 2014
Wild and Free: 2011
Family Time: 2009
Love is my religion: 2006
Dragonfly: 2003
פרסים ומועמדויות

| פרס | תאריך | קטגוריה | עבור | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס המוזיקה במדיה של הוליווד | 2024 | סרט בנושא מוזיקה, ביופי או מוזיקלי | בוב מארלי: One Love | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  רגאיי בישראל - אבני דרך
↑  זיגי מארלי יגיע להופעה בישראל בקיץ הקרוב, באתר וואלה, 19 במרץ 2018
↑  "הפך לגבר": נכדו של בוב מארלי חגג בר מצווה, באתר www.makorrishon.co.il
↑  ניר נתן, לוס אנג'לס, רגאיי עם אורלי: הצד הישראלי של משפחת מארלי, באתר כלכליסט, 9 באפריל 2012
↑  Ziggy Marley, PETA2, July 20, 2011
↑  Chris Willman, Hans Zimmer and the Scores and Songs of ‘Emilia Pérez’ and ‘Wild Robot’ Lead Winners’ List at 2024 Hollywood Music in Media Awards, Variety, ‏2024-11-21 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007404804305171  PLWABN: 9811538550405606  BNE: XX1549442  BnF: cb139256085 (data)  CiNii: DA12620997  GND: 134634268  ICCU: MODV247739  ISNI: 0000 0001 1476 515X  LCCN: n91127354  MusicBrainz: 7c09d8af-895a-4337-bb46-b4b6dcabff10  NKC: xx0013044  NLK: KAC2020M9704  NSK: 000090643  NTA: 073607622  RERO: 02-A005763137  SUDOC: 158361253  VIAF: 85383607   WorldCat (עם VIAF): 85383607
קיווית להקנית

| קיווית להקנית |
| --- | --- |
   קריאות קיווית להקנית, הראן הקטן של קוץ', הודו
מצב שימור
 מצב שימור: סכנת הכחדה חמורה סכנת הכחדה חמורה (CR) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חופמאים
משפחה:: חופמיים
סוג:: קיווית
מין:: קיווית להקנית
שם מדעי
 Vanellus gregarius ‏פאלאס, 1771
תחום תפוצה
 מפת התפוצה של הקיווית הלהקנית   מקייצת   חולפת   חורפת   כנראה נכחדה

קִיוִית לַהֲקָנִית (שם מדעי: Vanellus gregarius) היא עוף-מים בסוג קיווית. הקיווית מקננת בקזחסטן וחורפת במזרח התיכון, בתת-היבשת ההודית ובסודאן. הספרות ההיסטורית (באנגלית) התייחסה לה כקיווית שחורת-בטן.
בישראל היא חולפת וחורפת נדירה אך גם קבועה, בעיקר בצפון-מערב הנגב. היא נצפית גם בעמק בית-שאן ובעמק החולה.
טקסונומיה ואטימולוגיה

שם הסוג Vanellus הוא המילה הלטינית עבור קיוויות, הוא מגיע מצורת הקטנה ל-vannus, מעין כברה מקש ששימשה בעבר כדי לברור גרגרי חיטה. ההקשר מגיע ככל הנראה בשל הדמיון לצליל חבטות הכנף של הקיוויות. שם המין הספציפי gregarius הוא מלטינית ומשמעותו "מתלהק" מ-grex, gregis, "להקה", ומתייחס לנטייתו של מין זה להימצא בנוכחות בני מינו ומינים קרובים אחרים.
הקיווית הלהקנית תוארה לראשונה ב-1771 על ידי החוקר פטר סימון פאלאס במהלך מסעותיו בטבע הרוסי.
זהו מין מונוטיפי, כלומר לא נמצאו לו תת-מינים.
תיאור

זוהי קיווית בינונית, אורכה 26–30 ס"מ, מוטת כנפיה 65–70 ס"מ, ומשקלה 150–250 גרם. היא בעלת רגליים שחורות וארוכות ומקור שחור וקצר. לפרטים בלבוש חורף יש כנפיים חומות בהירות עם דוגמת ראש בולטת. יש לה כיפה ופס עיניים שחורים, כשהאחרון מתוחם מלמעלה ומלמטה בצבע לבן. חלקיה התחתונים לבנים. רגליה השחורות והארוכות, זנבה הלבן עם רצועת הקצה השחורה והכנפיים הייחודיות בצבעי חום לבן ואפור הופכים אותה לקלה לזיהוי בתעופה.
לבוש החיזור בקיץ הרבה יותר חי. הנוצות החומות הופכות לאפרפרות ומעט מבריקות למעט הלחיים הצהבהבות. הכיפה והפסים לרוחב העיניים מקבלים צבע חזק יותר, והחזה התחתון מקבל צבע שחור הדוהה עד לצבע ערמוני עשיר כשהוא מתקרב לשת.
לצעירים יש נוצות גב מתוחמות בגבול המעניק להן מראה "קשקשי", ורק עקבות של דגם הראש של הבוגרים.
תיאור > תזונה

היא ניזונה בעיקר מחרקים כולל חגבים, חיפושיות, וזחלי עש. היא מלקטת גם עכבישים ולעיתים קרובות כמויות קטנות של חומר צמחי כולל דגנים, עלים ופרחים. הקיווית תבלע אבנים קטנות, עצמות, וקליפות קשיחות של חרקים כדי לפצות על מחסור בסידן, בין היתר על מנת לאפשר ייצור ביצים תקין. לעיתים קרובות נמצאות בקיבה אבנים קטנות, מדי פעם יחד עם שרידי עצמות קטנות של בעלי חוליות וקונכיות רכיכות. התזונה מגוונת יותר במשך עונת הקינון, והיא מוגבלת בעיקר לחגבים וחרקים אחרים מחוצה לה.
היא דומה לקיווית לבנת-זנב הנפוצה יותר, אך יש לה כיפה מפוספסת ורגליים אפורות כהות, בניגוד לרגליים הצהובות ולראש החלק יותר של לבנת-הבטן. אורכה כ-27–30 ס"מ. קריאתה צורמת ודומה לצליל "קֶרֶק".
תפוצה ובית גידול

בשונה מקיוויות אחרות, הנוטות להימשך לסביבת מקורות מים, הקיווית הלהקנית מעדיפה ערבות, שטחי עשב צחיחים, וגם שדות מעובדים. היא מתרבה בערבות קזחסטן.
תפוצה ובית גידול > נדידה

זהו מין נודד. היא מקננת בקבוצות קטנות של 3–20 זוגות מאמצע אפריל עד יולי, ומתחילה את הנדידה דרומה באוגוסט או ספטמבר (מדי פעם יותר מאוחר עד אוקטובר). ידוע כי להקות של כמה אלפים מתאספות לפני הנדידה בסיביר ובקזחסטן, אך הנדידה עצמה מתרחשת בדרך כלל בקבוצות קטנות של 15–20 ציפורים. בסוריה היא מגיעה מדי שנה בסביבות אמצע פברואר עד סוף מרץ, ושוב בסתיו. היא מגיעה לשטחי החריפה שלה בהודו ופקיסטן עד ספטמבר-אוקטובר, ולסודאן בסוף אוקטובר. יותר נפוץ לצפות בלהקות קטנות של בודדים עד עשרות פרטים בשטחי החורף, אם כי מדי פעם תועדו להקות גדולות יותר של למעלה מ-100 ציפורים. היא עוזבת את שטחי החורף במרץ או בתחילת אפריל, ומגיעה לאזורי הקינון שלה מאמצע אפריל.
הקיווית הלהקנית נדדה היסטורית בשני מסלולים, מערבי ומזרחי. במסלולה המערבי היא עוברת מעל מרכז אסיה וטורקיה לאזורי החריפה בישראל ובלבנון, כמה אזורים בסעודיה, וכן במזרח אפריקה. במסלולה המזרחי היא חורפת בחופי איראן, איחוד האמירויות הערביות והודו.
ברם, במקרה של שתי מדינות, קטאר וכווית, המצב שונה. היסטורית הקיווית הלהקנית תועדה בהן כמזדמנת בלבד, כשהתצפיות הראשונות בה היו בשנות ה-80. עם תיעוש המדינות הוקמו חוות ופארקים ברחביהן. בפרט, קיוויות מזדמנות שביקרו בחוות רוקאיה ושדות סולייביה בתחילת שנות ה-2000 החלו לבקר שוב ושוב ואף לחרוף במדינות, מה שהוליד נתיב נדידה שלישי, מרכזי.
בנדידה היא נצפית בעיקר במישורים חוליים עם עשב קצר, כרי דשא יבשים, אדמות בור ושדות מעובדים. שטחי החריפה הם ערבות וסוואנות שרופות, מישורים יבשים או חוליים, שדות דוחן שנקטפו, שטחי מרעה לחים ושטחי דשא קצרים, לעיתים קרובות בקרבה למים. בחצי האי ערב היא נצפית לעיתים קרובות במדבר ליד החוף. שרידות הקינים במרכז קזחסטן בין 2005 ל-2012 הייתה גבוהה יותר קרוב ליישובים אנושיים, למרות שיעורי הדריסה הגבוהים יותר, וכאשר היו יותר קנים שכנים, אך המרחק ליישובים וצפיפות המושבות השתנו באופן שיטתי בין השנים.
לאחר שבעבר הייתה בעלת תפוצה נרחבת באירופה, הקיווית הלהקנית כמעט ונמחקה מהיבשת. עם זאת, היא עוד לא נכחדה לחלוטין משם, מכיוון שהיא מתועדת מדי פעם כמזדמנת בטווח שמשתרע עד לממלכה המאוחדת ופורטוגל, ונצפית לעיתים קרובות לצד הקיווית המצוייצת במסעות הנדידה והשוטטות שלה. היא ניזונה בצורה דומה, מלקטת חרקים וטרף קטן אחר בעיקר משטחי עשב או משטחים חקלאיים.