stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יונה כסה
קורות חיים

כסה נולד בשם יונה קוֹסוֹי בשנת 1907 למשפחת איכרים יהודים בכפר דוברה (דוברויה) שבמחוז חרסון של האימפריה הרוסית (ב"תחום המושב" היהודי, כיום באוקראינה). בילדותו התייתם מהוריו, והתגורר תקופה בבית כנסת ביקטרינוסלב, הרבי מלובביץ ראה אותו ואספו לבית אביו רבי לוי יצחק שניאורסון שם התגורר לתקופה בחייו. לימים ושמר על קשר חם עם הרבי.
בנעוריו למד בחדרים מתוקנים והחל בפעילות בתנועת "החלוץ" המחתרתית. הוריו נספו בשנת 1921 במהלך הרעב הגדול באוקראינה.
בשנת 1925 נאסר בגין פעילותו הציונית. לאחר שחרורו עלה לארץ ישראל, בשנת 1926, והחל לעבוד כפועל חקלאי ברחובות. בסמוך לעלייתו הצטרף למפלגת הפועל הצעיר. לאחר האיחוד בין מפלגת אחדות העבודה לבין מפלגת הפועל הצעיר בשנת 1930, המשיך כסה להיות חבר במסגרת המאוחדת, מפא"י.
פעילותו הציבורית החלה בשנת 1932 עם בחירתו למזכיר מועצת פועלי רחובות. באותה עת עבר כסה להתגורר בכפר ביל"ו (1933–1936) ולאחר מכן היה חבר "קבוצת שילר". פועלו המפלגתי והציבורי נמשך בהיותו חבר המפקד המחוזית של ארגון "ההגנה" בדרום וחבר המרכז לחינוך של הסתדרות העובדים הכללית. במפא"י נבחר לשמש שלוש כהונות כמזכיר המפלגה (1938, 1939–1940, 1953–1956). כמו כן נבחר למזכיר "האיחוד העולמי" (1946).
לאחר קום המדינה נבחר כסה לכהן כחבר הכנסת. כהונתו נמשכה לאורך כ-16 שנים, במשך חמש כנסות. לאורך תקופה זו היה חבר ועדת הכנסת, ועדת החוץ והביטחון, ועדת חוקה, חוק ומשפט וועדת החינוך והתרבות.
בדצמבר 1961 פרש מתפקיד מזכיר מפא"י במחוז תל אביב, בהודיעו שהוא רוצה להתרכז בעבודת הכנסת.
כסה היה חבר בקבוצה של חברי מפא"י שכללה את פנחס לבון, שלמה אבינרי, יהושע אריאלי, עמוס עוז ונתן רוטנשטרייך ונקראה "מן היסוד". ב-7 בנובמבר 1964 החליטה הקבוצה על פרישה ממפא"י וכסה הודיע על פרישה מסיעת מפא"י וביקש מוועדת הכנסת להכיר בסיעת יחיד שלו, שתיקרא בשם "מן היסוד". ב-22 בדצמבר 1964 החליטה ועדת הכנסת בהחלטת פשרה שלא להכיר בסיעה של כסה אולם לתת לו את כל הזכויות המוקנות על ידי תקנון הכנסת לסיעות. לאחר מספר שנים חזרו חברי הקבוצה למפלגת העבודה, ובאוגוסט 1968 צורף כסה ללשכת מפלגת העבודה.
בשנת 1928 נישא לצפורה לבית רייבר, שעלתה לארץ ישראל ב-1923 כחלוצה. בינואר 1943, בעת מלחמת העולם השנייה, התנדבה לחיל העזר לנשים של הצבא הבריטי. לאחר המלחמה עבדה כמחנכת ילדי הקבוצה. ב-1954 נספתה באסון מעגן. בני הזוג היו הורים לשניים: צבי (צביקה) וארלוזורה. בהמשך נישא לכרמלה, לה היה נשוי עד מותו.
ב-1954, חודשיים לפני אסון מעגן, נישא בנו צבי לנורית, בתו הבכורה של ידידו אליהו (אליק) שומרוני. צבי היה לוחם פלמ"ח וכיום הוא פעיל ציבורי מהמחנה הישראלי ומתגורר ברמת השרון.
יונה נפטר בשנת 1985, ונקבר לצד אשתו הראשונה, ציפורה בבית העלמין בקבוצת שילר.
הערות שוליים

↑  ר. בש מועמד אפשרי במקום כסה, דבר, 31 בדצמבר 1961.
↑  קבוצת "מן היסוד" יוצאת ממפא"י, דבר, 8 בנובמבר 1964.
↑  ערעור של י. פישר על הכרה בי. כסה כסיעת "מן היסוד", דבר, 18 בנובמבר 1964.
↑  כסה ייהנה מזכויות סיעה באופן חלקי, דבר, 23 בדצמבר 1964.
↑  צורפו 5 חברים חדשים ללשכת העבודה, דבר, 9 באוגוסט 1968.
↑  נפש לחללי מעגן – ביום השלושים: צפורה כסה, על המשמר, 26 באוגוסט 1954.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306838405171  ISNI: 0000 0004 0297 6592  VIAF: 6139160668145703560007   WorldCat (עם VIAF): 6139160668145703560007 
| חברי הכנסת הראשונה |
| --- | --- | --- |
| מפא"י | דוד בן-גוריון • משה שרת • אליעזר קפלן • (דוד רמז) • יוסף שפרינצק* • גולדה מאיר • יצחק בן-צבי • זלמן שזר • דב יוסף • חיים בן אשר • אברהם הרצפלד • עדה מימון • שלמה לביא • שמואל דיין • יוסף ברץ • יחיאל דובדבני • בבה אידלסון • פרץ נפתלי • פנחס לבון • זלמן ארן • בן-ציון דינור • אליהו הכרמלי • נטע הרפז • (יהודית שמחוני) • (אבא חושי) • יזהר סמילנסקי • ראובן שרי • יונה כסה • אפרים תבורי • (יוסף מיכאל לם) • (אריה שפטל) • (אברהם טביב) • צבי יהודה • עקיבא גוברין • יוסף אפרתי • אריה בהיר • חסיה דרורי • אליעזר ליבנה • דוד הכהן • ישראל גורי • עמי אסף • מאיר ארגוב • דבורה נצר • שרגא גורן • השל פרומקין • דוד בר-רב-האי • (יצחק קנב) • (הרצל ברגר) • (ז'ניה טברסקי) • (ישראל ישעיהו-שרעבי) • (ברוך אזניה) • (מנחם כהן) • (רפאל בש) |  |
| מפ"ם | (יצחק טבנקין) • מאיר יערי • יעקב חזן • נחום ניר-רפאלקס • אהרן ציזלינג • מרדכי בנטוב • ישראל גלילי • יעקב ריפתין • משה סנה • ברל רפטור • אליעזר פרי • משה ארם • חנה למדן • חנן רובין • ישראל בר-יהודה • מנחם בדר • פייגה אילנית • יצחק בן-אהרן • (דב בר-ניר) • (מנחם רצון) • (דוד ליבשיץ) |  |
| החזית הדתית המאוחדת | יהודה לייב פישמן מימון • יצחק מאיר לוין • חיים משה שפירא • משה אונא • בנימין מינץ • דוד צבי פנקס • מאיר דוד לוונשטיין • זרח ורהפטיג • אליהו-משה גנחובסקי • קלמן כהנא • מרדכי נורוק • יוסף בורג • אהרן-יעקב גרינברג • אברהם יהודה גולדראט • אברהם-חיים שאג • (משה קלמר) • (אליהו מזור) |  |
| תנועת החירות | מנחם בגין • אורי צבי גרינברג • יעקב מרידור • אריה בן-אליעזר • אברהם רקנאטי • יוחנן בדר • הלל קוק • חיים לנדאו • שמואל מרלין • חיים כהן-מגורי • אליהו לנקין • שמואל כץ • ערי ז'בוטינסקי • אסתר רזיאל-נאור |  |
| הציונים הכלליים | פרץ ברנשטיין • ישראל רוקח • שושנה פרסיץ • יוסף ספיר • יעקב קליבנוב • יעקב גיל • יוסף סרלין |  |
| המפלגה הפרוגרסיבית | פנחס רוזן • אברהם גרנות • אידוב כהן • יזהר הררי • ישעיהו פורדר |  |
| ספרדים ועדות מזרח | בכור-שלום שטרית • אליהו אלישר • אברהם אלמליח • משה בן-עמי |  |
| מק"י | שמואל מיקוניס • תופיק טובי • אליעזר פרמינגר • מאיר וילנר |  |
| הרשימה הדמוקרטית של נצרת | סיף א-דין א-זועבי, אמין-סלים ג'רג'ורה |  |
| מפלגת הלוחמים | נתן ילין-מור |  |
| ויצו | רחל כהן-כגן |  |
| התאחדות התימנים בישראל | זכריה גלוסקא |  |
בסוגריים - כהונה חלקית, * יו"ר הכנסת
בצלמו

| --- | --- |
סמליל "בצלמו"
 מדינה:  ישראל ישראל
 מטה הארגון:  ירושלים
 מקום פעילות:  מדינת ישראל, הרשות הפלסטינית
 יושב ראש:  יהודה פואה
 מנכ"ל:  שי גליק
 תקופת הפעילות:  2012–הווה (כ־12 שנים)
 https://btsalmo.org.il/
 
"בצלמו ארגון זכויות אדם ברוח יהודית" הוא עמותת ימין, המוכרת בשם המקוצר "בצלמו", ובשנותיה הראשונות נקראה "מוסרי ארגון זכויות אדם יהודי". לפי פרסומיו, הארגון פועל לשמירה על זכויות האדם, להפסקה של עוולות שמתבצעות כנגד בני אדם בכלל ויהודים בפרט, ולמלא את החלל שזיהו "של מאות ארגונים שדואגים למחבלים ולמסתננים ואף אחד לא דואג ליהודים". על פי אתר העמותה, יו"ר העמותה הוא יהודה פואה ומנכ"ל העמותה הוא שי גליק.
הארגון פועל נגד תופעות אשר לטענתו הן "הסתרה וטיוח" של פיגועי טרור, נגד בג"ץ אשר פוסק, לדבריו, לרעת מתנחלים, חרדים והעם היהודי, ונגד ארגוני זכויות אדם אשר לטענת הארגון "מפיצים שנאה, נותנים גב למחבלים ופוגעים בחיילי צה"ל". הארגון פועל למען זכויותיהן של אוכלוסיות שלתפיסתו אינן זוכות למענה: חרדים, מתנחלים, מזרחים ותושבי הפריפריה ובלשונו: "למנוע הסתה נגד חרדים, מתנחלים, מזרחים, תושבי הפריפריה". לדעת הארגון "זכויות אדם זה להיאבק בהסתה של השמאל הקיצוני, בתנועת החרם העולמית על ישראל, בהגנה על קהילות יהודיות מאנטישמיות ושנאה". כחלק מפעילותו הארגון גם פועל נגד תופעת האנטישמיות, האלימות במשפחה בחברה הערבית, תנועת החרם העולמית על ישראל ופעל גם לבטל ההדלקה המסורתית בהילולת רבי שמעון בר יוחאי של אליעזר ברלנד שהורשע בשורת עבירות מין.
הקמת הארגון

ארגון "בצלמו" הוקם ב-2012 בתגובה למיצג תערוכת הגוף שהוצגה במתחם התחנה ביפו והציגה גופות מנותחות של אנשים שתרמו, לכאורה, את גופם למדע. הארגון הוקם על מנת להוביל תנועת המחאה נגד התערוכה בשל סיבות ערכיות והלכתיות, יזם הפגנות נגדה וגייס את תמיכתם של רבנים ואישי ציבור בעתירה שהוגשה לבג"ץ על ידי גורמים אחרים בדרישה להורות על סגירת התערוכה. פעילי הארגון המשיכו להפגין נגד התערוכה עד לסגירתה בפועל.
בשנת 2016 הסדירו אנשי הארגון את פעילות "בצלמו" באופן רשמי והקימו עמותה בשם "מוסרי ארגון זכויות אדם יהודי" שתחתיה הארגון פועל באופן רשמי. העמותה לא נרשמה תחת השם "בצלמו" שנפסל בשל הדמיון לעמותת בצלם. מחזור הכספים של העמותה בשנת 2022 היה 7,445,478 ש"ח מתרומות בישראל. בנוסף להפעלת "בצלמו" עוסקת העמותה גם במבצעי התרמה למימון מאחזים בשטחי יהודה ושומרון. בראש ארגון "בצלמו" עומדים יהודה אליהו פואה ושי גליק. על פי אתר העמותה, יו"ר העמותה הוא יהודה פואה ומנכ"ל העמותה הוא שי גליק. אך לפי רישומי העמותה במשרד המשפטים, יהודה פואה הוא מנכ"ל העמותה ולגליק אין תפקיד רשמי בעמותה.
פעילות הארגון > הריסת בתי מחבלים

הארגון תומך ופועל ליישום מדיניות הריסת בתי מחבלים, מספק ייצוג משפטי למשפחות נרצחי פיגועים ופונה בשמן לרשויות. הארגון דרש למנות שופטים ״שאינם מתנגדים להריסת בתי מחבלים״.
פעילות הארגון > בתרבות ואומנות

הארגון פועל נגד מוסדות או אישים שלדעתו הביעו "עידוד לטרור" או פגיעה בחיילי צה"ל.
ב-2015 פעל שי גליק נגד יצירות אמנות שהביעו ביקורת על הכיבוש הישראלי כמו למשל כנגד הקרנת הסרט "רעד בעזה", נגד תיאטרון צוותא, נגד ההצגה "הזמן המקביל" ושלילת תקציבים מתיאטרון אל-מידאן בחיפה ונגד ההצגה "יחזקאל" בתיאטרון החאן.
ב-2016 החל הארגון לפעול נגד גלריה ברבור בירושלים. הארגון פעל לסגירתה של גלריה ברבור לאחר שזו אירחה את ארגון "שוברים שתיקה".
ב-2018 דיווח משרד האוצר שמתוך 98 פניות לעצור תקציבים בעילת "חוק הנכבה", 60 הוגשו על ידי גליק במסגרת תפקידו. כל הפניות נדחו.
ב-2018 ניסה הארגון לשלול תקציבים מתיאטרון תמונע בעקבות הצגת יחיד על סיפור חייה של המשוררת דארין טאטור בטענה שטאטור הורשעה בהסתה לאלימות ובתמיכה בארגון טרור. ב-2021 ניסה הארגון למנוע את הופעתה של טאטור בערב הקראת שירים באוניברסיטת חיפה.
הארגון היה בין הגורמים לסגירתו של תיאטרון אל-מידאן בחיפה מכיוון שנתן במה להצגה "הזמן המקביל" שלדעת הארגון הציגה מחבל באור חיובי. ב-2017 ניסה הארגון לשלול את תקציבו של התיאטרון הערבי-עברי ביפו, אלסראיא, לאחר שהועלתה בו ההצגה
הארגון ניסה להביא להסרתו מאתר תאגיד השידור הישראלי של הסרט "גבול הכאב" של כאן 11 (לעמוד הסרט ב"כאן דוקו").
ב-2019 פעל הארגון נגד זכיית הסרט "לאה צמל, עורכת דין" בפרס "דוקאביב" ונגד מפעל הפיס המעניק את הפרס. הארגון לקח חלק בהתנגדות למינויה של עו"ד לאה צמל ליו"ר ועדת בתי דין צבאיים בלשכת עורכי הדין, משום שהיא מייצגת נאשמים בטרור. במסגרת כך פעל לביטול הקרנת הסרט "לאה צמל, עורכת דין" בעיר מעלות.
ב-2020 פעל הארגון נגד ההצגה "אסירי הכיבוש" ונגד תיאטרון תמונע שבו היא הוצגה.
בשנים 2022–2023 פעל הארגון נגד הכנס "גבולות בתרבות הפלסטינית" בבית הגפן בחיפה, נגד הקרנת הסרט "פארחה והתיאטרון הערבי-עברי ביפו שבו הוא הוקרן ונגד הקרנת סרטים תיעודיים שתיארו את מצבם של הפלסטינים בשטחים ("H2: מעבדת השליטה ו"שני ילדים ביום")
ב-2022 ניסה הארגון למנוע את הקרנת הסרט הירדני "פארחה" בהתיאטרון הערבי-עברי ביפו (אלסראיא) ופעל בניסיון לשלול ממנו תקציבים
ב-2023 ניסה הארגון למנוע את הקרנת הסרט "שני ילדים ביום" בסינמטק הרצליה, בסינמטק חולון ובסינמטק ירושלים ופעל לשלול ממנו תקציבים.
בשנים 2022–2023 פעל הארגון נגד הקרנת הסרט "חברון: מעבדת השליטה" בפרדס חנה (ובמקומות אחרים) בטענה של פגיעה בחיילי צה"ל.
פעילות הארגון > ארגוני חברה אזרחית

הארגון פעל לביטול אירועים של ארגוני חברה אזרחית העוסקים במאבק בכיבוש הישראלי בשטחי יהודה ושומרון כמו שוברים שתיקה, אמנסטי, לוחמים לשלום, שתיל, בצלם, יש גבול ומקימת ארגון הנשים "לא מצייתות".
ב-2017 פעל הארגון להפסקת פעילותו של ״פורום דו קיום בנגב״ שכלל, לטענת הארגון, הסתה נגד מדינת ישראל.
בשנים 2022–2023 פעל הארגון לביטול אירועים של פורום המשפחות השכולות הישראלי-פלסטיני.
ב-2023 ביקש הארגון לבטל אירוע עם עמותת רופאים לזכויות אדם בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב בנושא גזענות ושוויון.
פעילות הארגון > בפוליטיקה

הארגון פעל לפתיחת חקירות כנגד חברי הכנסת הערבים בשל התבטאויות שלדעתו מעודדות טרור ואלימות ואף מתרגם מערבית את דבריהם.
במרץ 2020 הגיש הארגון תלונה ללשכת האתיקה של ההסתדרות הרפואית בישראל כנגד הפסיכיאטר יורם יובל, שבראיון למעריב אמר כי "ליצמן התייחס למגפת הקורונה ששוטפת את העולם ואמר 'משיח צדקנו יגאל אותנו לפני פסח תש"פ'. בתור פסיכיאטר אשפזתי אנשים על פחות מזה", בכתב התלונה נכתב כי הפרופסור גרם ל"פגיעה ברגשות מיליוני מאמינים וכן ניצול לרעה של מעמדו והצגת דעותיו האישיות כאילו הם רפואיות ופגיעה בקהילה הרפואית בישראל",בעקבות התלונה יובל פרסם את התנצלותו.
בדצמבר 2019 דרש הארגון את התפטרותו של לזר קפלון, סגן ראש העיר חיפה, בעקבות התבטאויותיו כנגד הציבור הדתי והחרדי, אך עתירתם נדחתה.
ב-2020 הגיש הארגון תלונה לפרקליטות המדינה נגד ח"כ איימן עודה.
ב-2021 הגיש הארגון תלונה ליועמ"ש לממשלה נגד ח"כ היבה יזבק וכן ביקש לפסול את אבתיסאם מראענה מלהתמודד ברשימת העבודה בבחירות לכנסת.
ב-2023 יזם הארגון קמפיין למשלוח תלונות על ידי הציבור נגד ח"כ עופר כסיף וכן הגיש בעצמו תלונה לוועדת האתיקה נגד אותו ח"כ.
פעילות הארגון > בתקשורת

הארגון מגיש תלונות רבות כנגד אנשי תקשורת שמתבטאים כנגד ציבורים בחברה הישראלית:
ב-2016 הגיש גליק תלונה לנציב פניות הציבור בגלי צה"ל נגד המגיש רזי ברקאי.
ב-2019 הגיש הארגון תלונה כנגד רינה מצליח שכינתה את בוחרי הליכוד "עדר עיוור" ותלונה ל"נציב פניות הציבור" נגד תוכנית הסאטירה ארץ נהדרת על חיקוי הרב עובדיה יוסף.
ב-2020 הגיש הארגון תלונה דומה כנגד הפרשן מוטי גילת שטען כי "מאות אלפי ממצביעי הליכוד הם עבריינים".
במהלך התפרצות נגיף הקורונה בישראל בשנת 2020 דרש הארגון לאסור על גורמי התקשורת להציג תמונות חרדים ברקע דיווחים על מחלת הקורונה.
ב-2020 הגיש הארגון תלונה לנציב תלונות הציבור ברשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו כנגד תוכנית הסאטירה ארץ נהדרת בה הוצגה דמותו של הרב חיים קניבסקי.
ב-2021 הגיש הארגון תלונה למועצת העיתונות נגד העיתונאי אילן לוקאץ'.
ב-2022 הגיש הארגון מספר תלונות נגד עיתונאים:
תלונה למועצת העיתונות נגד העיתונאי ישראל פריי.
תלונה לנציב פניות הציבור בגלי צה"ל נגד הדס שטייף.
תלונה לנציב תלונות הציבור ברשות השנייה נגד המגיש אייל ברקוביץ.
תלונה לנציב פניות הציבור של הרשות השנייה נגד אביעד גליקמן.
תביעה כספית נגד מאיר שלו ו"ידיעות אחרונות". התביעה נדחתה
ב-2023:
תלונה נגד "אולפן שישי" לאחר שידור כתבה בשבת עם שמחה רוטמן בניגוד לרצונו. התלונה התקבלה ובאולפן שישי התנצלו.
תלונה נגד העיתונאי רביב דרוקר מחדשות 13.
דרישה לפיטורי השדרנים רמי יונס ואמל עוראבי מערוץ כאן 11 בערבית.
פעילות הארגון > פעילות נגד סממנים להט"ביים במרחב הציבורי

הארגון פועל נגד השימוש במונחים "הורה 1 והורה 2", נגד השימוש בשפה א-מגדרית ונגד הנפת דגלי גאווה או שימוש בצבעי הדגל על ידי משרדים ממשלתיים וגופים רשמיים.
העמותה שימשה לסליקת תרומות בקמפיינים למימון המונים נגד מה שהם מכנים "כפייה להט"בית".
פעילות הארגון > פונדקאות והורות

הארגון פועל לקידום מה שהוא מכנה "הזכות להורים טבעיים" ומנהל מאבק משפטי משותף עם ארגון "בוחרים במשפחה" להקמת מאגרים לרישום תרומות זרע וביציות ומאגר לרישום "צווי הורות פסיקתיים" שניתנים על ידי בתי המשפט לענייני משפחה בטענה כי צווים אלה יצרו "משפחה הסכמית" חדשה שמטרתה לקדם לכאורה "אג'נדה פרוגרסיבית שתכליתה היא פירוק התא המשפחתי הטבעי".
פעילות הארגון > הנגשת אתרים ציבוריים

הארגון הוביל את המאבק למען הנגשת מערת המכפלה לנכים באמצעות בניית מעלית במקום, שהוביל לתחילת ביצוע ההנגשה ב-10 באוגוסט 2021. בעקבות פעילות הארגון הונגשה מערת המכפלה והמעלית נפתחה לשימוש במאי 2023. כך גם פעל להנגשה לנכים של חופי הרחצה, כולל הנגשת חופים נפרדים ב-9 רשויות. ביולי 2010 נענתה עיריית ראשון לציון לדרישה והנגישה את החופים הנפרדים שבשטחה. הארגון הגיש דרישה להנגיש את מבנה המועצה הדתית וכן חוף ים בהרצליה
הארגון לקח חלק בניסוח הצעת החוק של חברת הכנסת קטי שיטרית במסגרתה תחויב הנגשה בכלל קווי התחבורה הציבורית הבין עירונית. הארגון פעל בין היתר להנגשת מערת אליהו הנביא בחיפה.
פעילות הארגון > רחצה בהפרדה מגדרית

הארגון מקדם רחצה בהפרדה מגדרית בחלק מחופי ישראל ובאתרי טבע.
פעילות הארגון > פעילות למען עצירים מנהליים יהודים

במרץ 2024, במהלך מלחמת חרבות ברזל, נתלו ברחבי ישראל שלטים בעיצוב זהה לשלטים הקוראים להחזרת החטופים בעזה ובהם הכיתוב "Bring Danino Back Home". השלטים השוו בין העציר המנהלי תושב המאחז קומי-אורי אריאל דנינו לבין החטופים בעזה. תחקיר של תוכנית הצינור חשף כי גיוס הכספים לשלטים הללו נעשה על ידי "בצלמו".
פעילות הארגון > אלימות משטרה כנגד חרדים

הארגון הגיש מספר תלונות במח"ש כנגד אלימות שוטרים כנגד המגזר החרדי, בין השאר כנגד שוטרים שהכו נערים עם מוגבלות ודרשו להעביר קורס ייעודי לשוטרים כיצד לפעול מול אנשים עם מוגבלות. הארגון פעל והגיש תלונה למח"ש בעת מעצר יוסף פליישמן קשיש ממאה שערים שהופקר אחרי שנעצר וכמעט איבד את חייו. הארגון מייצג את הזוג החרדי שנפגעו ממכתזית.
פעילות הארגון > ביקורת על הרשות השופטת

ב-2020 התלונן הארגון על השופט מני מזוז בטענה ששפט תחת ניגוד עניינים. הארגון הגיש תלונה נגד הנשיאה חיות שדנה בתיק מתווה הכותל בניגוד עניינים והתלונה התקבלה אך מנגד נדחתה תלונת הארגון נגד חיות בנוגע לפסק הדין שניתן לח"כ אדלשטיין על מינוי מחליפו.
ב-2023 פורסם שהארגון דרש מנציב התלונות על השופטים לאסור על שופטים להשתתף בכנסים העוסקים בזכויות אדם בטענה שהכנסים פוליטיים.
פעילות הארגון > פעילות בין לאומית

ב-2020 פנו מהארגון לנשיא הפרלמנט בפורטוגל, שם עלתה הצעת חוק שקראה למנוע את זכויות יהודים לקבל אזרחות פורטוגלית, לטענתו ממניעים אנטישמיים. הצעת החוק בוטלה לבסוף.
פעילות הארגון > פעילות למען בנימין נתניהו

ב-2022 פרסם איש התקשורת ינון מגל קמפיין מימון המונים למימון הגנתו של בנימין נתניהו במשפטו. הכספים נסלקו לטובת "עמותת מוסרי", הפועלת בשם ארגון "בצלמו", ומאז ממתינים לאישור העברתם לנתניהו. התורמים קיבלו קבלה המקנה זיכוי ממס הכנסה. בינואר 2022 פנתה רשות המסים לעמותה, לאחר שזו התרימה עבור מימון ההגנה במשפט נתניהו תוך מתן קבלות שלא כדין, לכאורה, לזיכוי ממס לפי סעיף 46 עבור תרומות לקמפיין, והודיעה כי לא יינתנו החזרי מס לתורמים.
פעילות הארגון > פרשת ד"ר אחמד מחאג'נה

בנובמבר 2022 תבע הארגון מבית החולים הדסה את פיטוריו של הרופא ד"ר אחמד מחאג'נה בטענה שנתן עוגה לפצוע שהיה עצור בחשד לפיגוע דקירה, שיבח אותו וכינה אותו "שהיד". בפניית בצלמו להנהלת בית החולים נכתב כי "נדאג שאותו תומך טרור לא יזכה לעולם לקבל את רישיון הרופא הנכסף, ותופסק באופן מיידי התמחותו בבית חולים הדסה". על סמך פנייה זו השעתה הנהלת הדסה את הרופא והחלה בהליך פיטורין. בחודש דצמבר אותה שנה, משהתברר כי הדיווח על פעולת הרופא היה שקרי, חזר בו ארגון "בצלמו" מהתביעה לפיטורי הרופא, וקרא להשיבו לתפקידו. בינואר 2023 הוא שב לעבודה סדירה בבית החולים.
פעילות הארגון > התנגדות לארגון "רופאים לזכויות אדם"

בשנת 2019 ארגון בצלמו הביע מחאה על מעורבתם של ארגון "רופאים לזכויות אדם" בתוכנית ההכשרה של סטודנטים לרפואה, ואמרו: "'רופאים לזכויות אדם' איננו ארגון רפואי אלא פוליטי שמטרתו להיאבק ב'כיבוש'. כך הוא מגדיר את עצמו. בנוסף הארגון השתתף בעבר בכנסים של אירועי חרם ונשיאת הארגון קוראת לחרם על ישראל. אנחנו דורשים ביטול ההרצאות הללו ולכל הפחות לפטור סטודנטים מכניסת חובה אליהם". בדצמבר 2022 שלח "בצלמו" מכתב לפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב ודרש לבטל את השתתפותו של ארגון "רופאים לזכויות אדם" בכנס של הפקולטה.
ליקויים בהתנהלות העמותה

בדיקה של זמן ישראל העלתה כי עמותת "מוסרי" מעסיקה את בנות משפחתם של גליק ושל פואה, אך קשר זה לא דווח לרשם העמותות במשרד המשפטים. רשם העמותות הודיע שיפתח בבדיקה מחודשת ויבחן מחדש את "אישור הניהול התקין" שניתן לעמותה.
לפי פסק דין עליו דיווח זמן ישראל, עמותת בצלמו, המציגה עצמה לעיתים כ"עמותת מוסרי", נשענה לכאורה על גורמי ימין אחרים בבואה לאסוף כספים עבור קמפיינים, לכאורה בניגוד להוראות חוק העמותות, ותרמה בעקיפין להספמה לא חוקית דרך הטלפון ואחר כך חמקה מאחריות. כמו כן, נתגלו פערים ברישום העמותה.
העמותה הפיצה מספר פעמים פעילויות שלה ושל שותפיה תוך עבירה על חוק הספאם.
מלון מריגולד האקזוטי השני

| --- | --- |

כרזת הסרט בעברית
 בימוי:  ג'ון מאדן 
 הופק בידי:  גרהם ברודבנט פיטר צרנין
 תסריט:  אול פארקר 
 עריכה:  ג'ון מאדן 
 שחקנים ראשיים:  ג'ודי דנץ' מגי סמית' ביל ניי דב פאטל סיליה אימרי פנלופי וילטון רונלד פיקאפ דייוויד סטראתיירן ריצ'רד גיר
 מוזיקה:  תומאס ניומן 
 צילום:  בן סמית'רד 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת ארצות הברית
 חברת הפקה:  Blueprint Pictures Participant Media
 חברה מפיצה:  Fox Searchlight Pictures
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  26 בפברואר 2015 (הממלכה המאוחדת) 6 במרץ 2015 (ארצות הברית*
 משך הקרנה:  122 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  דרמה קומית, סרט קומדיה, סרט דרמה 
 תקציב:  10 מיליון דולר
 הכנסות:  86 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   bestexotic2
 סרט קודם:  מלון מריגולד האקזוטי 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
מלון מריגולד האקזוטי השני (באנגלית: The Second Best Exotic Marigold Hotel) הוא סרט דרמה קומית משנת 2015 בבימויו של ג'ון מאדן לפי תסריט מאת אול פארקר. זהו סרט המשך ל"מלון מריגולד האקזוטי" משנת 2011, והוא מציג אנסמבל שחקנים הכולל את ג'ודי דנץ', ביל ניי, מגי סמית', סיליה אימרי, ראג'ש טאילנג, רונלד פיקאפ, דייוויד סטראתיירן, טמזין גרג, דב פאטל וריצ'רד גיר.
תקציר עלילה

מיוריאל דונלי וסוני קאפור נוסעים לסן דייגו שבקליפורניה, כדי להציג בפני איל ההון טאי בורלי את תוכניתם לרכוש מלון נוסף בהודו בנוסף ל"מלון מריגולד האקזוטי". נאמר להם שמפקח מטעם החברה יבקר בעילום שם בהודו כדי לבדוק ולהעריך את הפרויקט.
בחזרה בג'איפור, אוולין גרינסלייד מקבלת הצעת עבודה כקניינית בדים. היא חוששת שבגיל 79 תתקשה לקבל את האחריות והנסיעות הרבות שכרוכות במשרה החדשה. דאגלס איינסלי, שמאוהב באוולין, דואג שלא יוכל לבלות איתה מספיק זמן, והוא להוט להציג אותה בפני בתו.
נישואיהם הקרבים של סוני וסונינה מסבכים את חייו, כשמופיע יריב אפשרי שמתחרה איתו על עסקיו ועל אהבתה של סונינה. הוא גם נואש להרשים את התייר האמריקאי גאי צ'יימברס, שאותו הוא מזהה כמפקח האלמוני שנשלח מטעם רשת המלונות האמריקאית. הוא שם לב שגאי מגלה עניין רומנטי באמו של סוני, והוא מעודד את הקשר הרומנטי ביניהם. בהמשך הוא מתרעם על הרומן המתפתח כשהוא מגלה שאחרי הכל גאי איננו המפקח.
הדילמה של מאדג' הרדקאסל היא למי משני המחזרים ההודים שלה להינשא. נורמן קאזנס חושב שנהג מונית מקומי הבין אותו לא נכון, ושהוא רוצה לגרום לתאונה קטלנית לאהובתו קרול. אחר כך הוא מגלה שהיא שוכבת עם גבר אחר. בתו של דאגלס מגיעה לביקור יחד עם אשתו בנפרד, ג'ין (שחזרה לבריטניה בסוף הסרט הקודם). ג'ין רוצה להתגרש כדי שתוכל להינשא מחדש.
מיוריאל שקיבלה חדשות רעות מבדיקות רפואיות, מנסה למנוע מסוני להרוס את החתונה, העסק והעתיד שלו. הסרט מסתיים בחתונתם הצבעונית של סוני וסונינה.
צוות השחקנים

ג'ודי דנץ' – אוולין גרינסלייד
מגי סמית' – מיוריאל דונלי
ביל ניי – דאגלס איינסלי
דב פאטל – סוני קאפור
סיליה אימרי – מאדג' הרדקאסל
פנלופי וילטון – ג'ין איינסלי
רונלד פיקאפ – נורמן קאזנס
דיאנה הרדקאסל – קרול פאר
טינה דסאי – סונינה
קלייר פרייס – לורה איינסלי
לילט דוביי – גברת קאפור
ריצ'רד גיר – גאי צ'יימברס
דייוויד סטראתיירן – טיי בורלי
טמזין גרג – לביניה ביץ' / תרזה
שזאד לטיף – קושאל
ראג'ש טאילנג – באבול
דנזיל סמית' – מר דהורנה, מזכיר מועדון וייסרוי
זקארי קופין – תייר אמריקאי
הפקה

ב-29 באוקטובר 2012 פורסם ב-Vulture שהתסריטאי אול פארקר הוזמן לכתוב סרט המשך בשם "The Best Exotic Marigold Hotel 2". רוב שחקני הסרט הראשון הסכימו להופיע גם בסרט ההמשך. ב-28 באוקטובר 2013 גילה מגזין Radio Times שהשחקנים יטוסו להודו לצלם את הסרט בינואר 2014.
ב-2 בדצמבר 2012 פורסם באתר Showbiz411 שייתכן שקולין פירת' והלן מירן יצטרפו לאנסמבל השחקנים של הסרט (בסופו של דבר הם לא שיחקו בסרט). ב-28 באוקטובר 2013 צוין ב-Radio Times שפנלופי וילטון אישרה שבסרט משתתפים ג'ודי דנץ', ביל ניי, מגי סמית', רונלד פיקאפ וסיליה אימרי. ב-30 באוקטובר פורסם במגזין Deadline.com שריצ'רד גיר יצטרף לצוות שחקני סרט ההמשך. ב-10 בינואר 2014 אישר גיר את קבלת התפקיד. שחקנים נוספים שהצטרפו לסרט ההמשך הם טמזין גרג ודייוויד סטראתיירן.
צילומי הסרט החלו ב-10 בינואר 2014 בג'איפור שבהודו.
יציאה לאקרנים

הקדימון הראשון לסרט פורסם ב-7 באוגוסט 2014, אז גם הוכרז על שם הסרט "Second Best Exotic Marigold Hotel".
הסרט יצא לאקרנים בממלכה המאוחדת, אוסטרליה, ניו זילנד ואירלנד ב-26 בפברואר 2015. בארצות הברית הוקרן החל מ-6 במרץ 2015.
מוזיקה

אחרי הצלחת הסרט הראשון חזר תומאס ניומן להלחין את המוזיקה לסרט ההמשך. אלבום הסרט כולל 28 רצועות והוא יצא לאור ב-20 בפברואר 2015. הפסקול כולל שירים בביצוע אמנים הודים בהם פריטם הימש רשאמיה ושנקר-אהסאן-לוי.
הערות שוליים

↑  "BFI Statistics 2015: UK independent films win audiences in a blockbuster box office year". Bfi.org.uk. נבדק ב-6 באוקטובר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "THE SECOND BEST EXOTIC MARIGOLD HOTEL (PG)". British Board of Film Classification. 23 בדצמבר 2014. נבדק ב-24 בדצמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Box Office Preview: 'Chappie' Edging Out 'Unfinished Business' in Slow Weekend". Variety. נבדק ב-19 במרץ 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The Second Best Exotic Marigold Hotel (2015)". Box Office Mojo. נבדק ב-16 ביוני 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  Dowell, Ben (28 באוקטובר 2013). "The Best Exotic Marigold Hotel 2 to start filming in January". radiotimes.com. נבדק ב-12 בינואר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "The Second Best Exotic Marigold Hotel movie - Tourist Scene with Bill Nighy & Zachary Coffin". YouTube.com. נבדק ב-2017-08-02.
↑  Brodesser-Akner, Claude (30 באוקטובר 2012). "Best Exotic Marigold Hotel Sequel Script on Way: Hollywood Now Drawn to Senior Set". vulture.com. נבדק ב-12 בינואר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Friedman, Roger (2 בדצמבר 2012). "Helen Mirren, Colin Firth Will Join "Exotic Marigold" Sequel". showbiz411.com. נבדק ב-12 בינואר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Fleming Jr, Mike (30 באוקטובר 2013). "Richard Gere Courted For 'Best Exotic Marigold Hotel 2′". deadline.com. נבדק ב-12 בינואר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Fleming Jr, Mike (10 בינואר 2014). "Richard Gere Checks Into 'Best Exotic Marigold Hotel 2′". deadline.com. נבדק ב-12 בינואר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Anderton, Ethan (7 באוגוסט 2014). "Richard Gere Arrives in 'Second Best Exotic Marigold Hotel' Trailer". firstshowing.net. נבדק ב-7 באוגוסט 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Release Info at IMDb
↑  "The Second Best Exotic Marigold Hotel (Original Motion Picture Soundtrack) by Thomas Newman on iTunes". iTunes. נבדק ב-25 באפריל 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
שודדי הקאריביים: תיבה של איש מת (פסקול)

שודדי הקאריביים: תיבה של איש מת הוא הפסקול לסרט הקולנוע השני בסדרת הסרטים "שודדי הקאריביים", "שודדי הקאריביים: תיבה של איש מת". הפסקול, שהולחן על ידי המלחין הנס צימר, יצא לאור דרך חברת וולט דיסני רקורדס ב-4 ביולי 2007, וזכה להצלחה ברחבי העולם.