stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כרים דרמאנה
קריירת מועדונים

דרמאנה גדל במחלקות הנוער של WAFA ושל פלאנט פוט טוגו. ב-1 בפברואר 2022 חתם על חוזה לארבע עונות וחצי בפיינורד מליגת העל ההולנדית. ב-11 במאי ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–1 על גו אהד איגלס במסגרת המחזור ה-33 בליגת העל ההולנדית לעונת 2021/2022.
קריירה בינלאומית

ב-24 במרץ 2022 ערך דרמאנה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת טוגו, בניצחון 0–3 על נבחרת סיירה לאון במשחק ידידות.
הערות שוליים

↑  ‘Feyenoord is going for midfielder Dermane’ באתר archysport, ‏ 22 בדצמבר 2021 (באנגלית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "כרים דרמאנה".
כוכב בית לחם

שמי הלילה מעל בית לחם בחודש דצמבר במאה הראשונה לפני הספירה - תקופת הולדתו של ישו הנוצרי לערך
כוכב בית לחם הוא גרם שמימי שעל פי הברית החדשה הופיע מעל שמי בית לחם לבשר על הולדתו של ישו ולהורות לשלושת האמגושים את הדרך למקום הולדתו של ישו.
תיאור זה מנסה להתאים עצמו לנבואת הכוכב המופיעה בספר במדבר ומאוזכרת במגילות מדבר יהודה.
תיאור האירוע על פי הברית החדשה

בבשורה על-פי מתי שבברית החדשה מתואר כי הגיעו אנשים חכמים מן המזרח לעיר ירושלים ושאלו: "מי הוא זה אשר נולד מלך היהודים? אשר ראינו את כוכבו אשר זרח, ובאנו לעבוד אותו" (פרק ב' פסוק 2).
בספר "הבשורה על פי לוקאס" מופיעים פרטים נוספים, לפיהם בעת הלידה הופיע כבוד ה' ומלאכים בשמיים בישרו על הלידה לרועים בשדה: "בְּאוֹתוֹ חֶבֶל אֶרֶץ הָיוּ רוֹעִים שֶׁנָּהֲגוּ לָגוּר בַּשָֹדֶה וְלִשְׁמֹר עַל עֶדְרָם בְּאַשְׁמוּרוֹת הַלַּיְלָה. לְפֶתַע נִצַּב עֲלֵיהֶם מַלְאַךְ ה' וּכְבוֹד ה' נָגַהּ סְבִיבָם..." (פרק ב' פסוק 9).
כוכב בית לחם באמנות

תיאורים של כוכב בית לחם ניתן לראות לרוב באמנות המתארת את סגידת האמגושים בצורה כזאת או אחרת. בציור פרסקו של האמן ג'וטו די בונדונה, כוכב בית לחם מתואר ככוכב שביט. בעבודת הטפטין (אריגה) של האמן אדווארד ברן-ג'ונס (28 אוגוסט 1833 - 17 יוני 1898, אנגליה), מופיע הכוכב כאשר הוא מוחזק בידיו של המלאך.
בכנסיית המולד, כוכב בעל ארבע עשרה אלומות, מציין על פי המסורת את מקום הולדות של ישו.
כוכב בית לחם משמש כאביזר קישוט עבור צליינים נוצרים המבקרים בארץ הקודש, הוא מיוצר בעיקר מעץ זית וניתן למצוא אותו בחנויות מזכרות לתיירים בעיר העתיקה בירושלים ובעיר בית לחם. בעץ חג המולד נהוג לשלב קישוטים מוזהבים מנייר, פלסטיק או מתכת בדגם כוכב בית לחם. בנוסף משמש כקישוט המיוצר על ידי צורפים כעגילי אוזניים ותליונים לצוואר.
בעבודות השחזור והשימור של מלון דריסקו במושבה הגרמנית ביפו, אשר נקרא בעבר מלון ירושלים, נעשה שחזור של כוכב בית לחם על פי תמונה המתוארכת לסביבות שנת 1910, המראה את ראשי קהילת הטמפלרים ביפו ושרונה בחזית המלון. הכוכב, אשר שוחזר על ידי סטודיו תכלת לשימור ציורי קיר, נעשה על פי תמונה  יחידה וכוכבי בית לחם דומים אחרים, בטכניקה של יציקת פליז. עם חניכת מלון ירושלים החדש בשנת 2018, הושב אחר כבוד כוכב בית לחם למקומו מעל דלת הכניסה למלון.
ניסיונות מדעיים להסביר את האירוע

אף שהאירוע מתואר רק בברית החדשה, ואין עדויות חיצוניות המתארות אותו, ניסו מדענים נוצרים להסביר את התופעה כתופעת טבע מדעית. הדבר נעשה בהתעלמות מאגדות דומות בדבר הופעת כוכב בעת הולדתו של הקיסר הרומי אלכסנדר סוורוס.
בין התאוריות שהוצעו היו ליקוי כוכבי לכת כגון הליקוי של צדק ושבתאי בשנת 7 לפנה"ס, וכן הליקוי בין שבתאי ונגה בשנת 2 לפנה"ס. הסבר נוסף מתייחס לשביט היילי שעבר בקרבת כדור הארץ בשנת 12 לפני הספירה. יוהאנס קפלר הציע שמדובר היה בסופר נובה.
על פי תאוריה נוספת, בשנת 5 לפנה"ס היו הכוכבים צדק ונגה קרובים זה לזה ועשויים היו להיראות יחד עם הירח ככוכב אחד.
כוכב בית לחם המשוחזר בחזית מלון ירושלים (כיום דריסקו)
כרמי קטיף

| --- | --- |
רחוב טיפוסי ביישוב
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: לכיש
תאריך ייסוד: 2016
סוג יישוב: יישוב קהילתי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 678 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎4.5% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הר חברון מוגדלת) כרמי קטיף(למפת הר חברון רגילה) כרמי קטיף(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כרמי קטיף(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כרמי קטיף31°32′16″N 34°54′48″E﻿ / ﻿31.537823245494°N 34.9132842031073°E﻿ / 31.537823245494; 34.9132842031073  heמפת היישובים של מועצה אזורית לכיש (in English: Lakhish Regional Council) באדום - כרמי קטיף בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10

כרמי קטיף הוא יישוב קהילתי בצמוד למושב אמציה השייך למועצה אזורית לכיש.
היסטוריה

בעקבות תוכנית ההתנתקות, פונה מושב קטיף, ורוב תושביו, שביקשו להישאר במסגרת קהילתית עברו להתגורר באתר קרווילות שהוקם בצמוד למושב אמציה בשנת 2006. המפונים, ועמם משפחות שהצטרפו לקהילתם, הקימו את היישוב כרמי קטיף בצמוד למושב אמציה. במקום הוקם אתר קרוונים קטן עבור מצטרפים חדשים ובשנים 2015–2016 הוחל בבניית בתי הקבע. משפחה ראשונה נכנסה לבית הקבע במהלך שנת 2016.
היישוב בעל צביון דתי לאומי ומכיל כ-165 משפחות. במקום פועלים מעונות, ישיבה תיכונית, גני ילדים, סניף בני עקיבא, בית כנסת, מגרשי כדורגל ומקווה.
במהלך עבודות ההכשרה להקמת היישוב נחשפו ממצאים ארכאולוגיים רבים מתקופות הברונזה, הברזל, הפרסית ומההלניסיטית ועד לתקופה העות'מאנית. בין היתר נמצאו באתר מערות קולומבריום ובתי בד. בשטח היישוב שכן הכפר הערבי אל-דווימה שחרב במלחמת העצמאות.
הערות שוליים

↑  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑   צפריר רינת, יישוב למפוני גוש קטיף נבנה על שרידי כפר פלסטיני, באתר הארץ, 21 ביוני 2013
| יישובים שהוקמו או הורחבו עבור שיכון מפוני תוכנית ההתנתקות |
| --- | --- | --- |
| יישובים חדשים | באר גנים • בני דקלים • בני נצרים • גני טל • כרמי קטיף • נווה • נטע • נצר חזני • שבי דרום • ניצן ב' |  |
| יישובים שהורחבו | אבני איתן • בוסתן הגליל • בית חגי • בת הדר • טנא עומרים • יד בנימין • יד חנה • כרמיה • מבקיעים • משכיות • נווה ים • ניצן • פלמחים • שוקדה • תלמי יפה |  |
| שכונות חדשות | שכונת הנשיא הרצוג באשקלון • שכונת נצר אריאל באריאל |  |
| יישוב שאוכלס מחדש | שומריה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012301774305171
לוב במשחקים האולימפיים

לוב משתתפת במשחקים האולימפיים מאז אולימפיאדת טוקיו (1964), אם כי באותם משחקים, הספורטאי היחיד ששלחה, רץ המרתון סולימאן חסן, לא השתתף בסופו של דבר במרוץ. באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968), השתתף לראשונה ספורטאי לובי באופן פעיל, האתלט מוחמד אסאווי, שהתחרה בריצת 400 מטר משוכות. לוב נעדרה מאולימפיאדת מינכן (1972) וב-1976 הצטרפה לחרם שהובילו מדינות אפריקה על אולימפיאדת מונטריאול בשל סירובו של הוועד האולימפי הבינלאומי להשעות מהמשחקים את ניו זילנד, שנבחרת הרוגבי שלה קיימה משחק מול נבחרת דרום אפריקה בשעה שבזו הונהג משטר האפרטהייד. היא שבה והשתתפה באולימפיאדת מוסקבה (1980), אך החרימה את אולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) על רקע היחסים הרעועים בינה לבין ארצות הברית באותה העת. מאז אולימפיאדת סיאול (1988) משתתפת לוב במשחקים באופן רצוף. לוב מעולם לא השתתפה באולימפיאדת חורף.
בדרך כלל שולחת לוב למשחקים משלחות בנות מספר משתתפים מועט. יוצאת דופן בהקשר זה אולימפיאדת מוסקבה, בה השתתפו 32 ספורטאים לובים. הישגיהם של הספורטאים הלובים לאורך השנים היו נמוכים למדי, ואיש מהם לא הצליח להעפיל לשלבים הגבוהים של התחרויות בהם השתתפו.
ראו גם

לוב במשחקים הפאראלימפיים
לוב במשחקים האולימפיים לנוער
רץ המרתון מוחמד חרזי במהלך אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
ימת הלשון

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אגם שהתייבש 
 מידות
 אורך:  230 קילומטר
 רוחב ממוצע:  15 ק"מ 
 מידע נוסף
 מליחות:  20 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל, ירדן
   בחום נראית צורתה של ימת הלשון הקדומה, ואילו בתכלת ניתן לראות את צורתם של ים המלח והכנרת
 
ימת הלשון (מכונה גם: אגם הלשון) הייתה אגם שכיסה בעבר את אזור בקע ים המלח, כולל בקעת הירדן וחלק מאזור הערבה. בשיאו, לפני כ-25,000 שנה, השתרע האגם מהכנרת בצפון, ועד לאזור חצבה בדרום (נחל גדרון). אורכו המרבי היה כ-230 ק"מ ורוחבו המרבי כ-17 ק"מ. האגם מכונה "לשון" על שם רובדי הסלע המורכבים מארגוניט וחרסיות מהם בנויה לשון ים המלח. רובדי סלע אלה נקראים תצורת הלשון ובשמם העממי "חוואר הלשון". ימת הלשון הצטמקה סופית לפני 17,000–15,000 שנה כתוצאה משינויי אקלים, ובסופה נותרו ים המלח וים הכנרת כפי שאנו מכירים אותם כיום.
אגמי הבקע > לגונת סדום

ראשיתם של גופי מים עמוקים ומלוחים בבקע ים המלח הייתה בפלישה של מי הים התיכון אל הבקע במהלך תקופת הפליוקן (לפני 5.3–2.6 מיליוני שנים). מי הים חדרו קרוב לוודאי דרך עמק יזרעאל אל תוך הבקע, ויצרו לשון של ים צרה וארוכה מאזור הכנרת ועד לאגן הדרומי של ים המלח. לשון ים זו מכונה "לגונת סדום".
השילוב של זרימת מים מוגבלת מהים התיכון אל הבקע, ותנאי אקלים מדבריים עם קצב אידוי גבוה, הביאו לעלייה בריכוז המלחים בלגונה ולהשקעת שכבות עבות של מלח (הליט) לאורך כל הבקע. לפני כ-3.4–3.0 מיליון שנים נותק הקשר אל הים התיכון, ובמקום נותר אגם מלוח שמקורות מימיו הם מי גשמים ומי מעיינות.
אגמי הבקע > אגמי הבקע, אגמים טרמינליים

ניתוק הקשר מהים הפתוח הפך את אגמי הבקע לאגמים טרמינליים (סופיים). אגם טרמינלי הוא אגם סגור שמים מתנקזים אליו, אך אינם יוצאים ממנו באמצעות נחל אחר (הכנרת למשל, אינה אגם טרמינלי, מי הירדן נכנסים אליה מצפון ויוצאים ממנה בדרום). באגם טרמינלי מושפע מפלס המים בעיקר מהיחס שבין כמות המים הנכנסת לאגם על ידי נחלים ומעיינות, לעומת כמות המים היוצאת בתהליכי התאדות. משמעות הדברים היא שבתקופות גשומות בהן זורמים מים רבים באגן הניקוז, יעלה מפלס האגם, לעומת תקופות שחונות שיגרמו לירידת מפלס האגם. שינויים במפלס האגם יביאו לשינוי בסוגי המשקעים השונים המורבדים על קרקעית האגם. למשל ירידה משמעותית במפלס תביא להשקעת מלח (הליט). מתוך כך אפשר להניח כי שינויי המפלס בעבר ושינויים בסוג סלעי המשקע המופיעים בקרקעית האגם, יכולים לשקף את השינויים האקלימיים שהתרחשו באזור.
אגמי הבקע > אגם עמורה

אגם עמורה הוא גוף המים הראשון בבקע לאחר ניתוק לגונת סדום מהים התיכון. אגם עמורה התקיים בכמה מחזורי התפשטות והתכווצות עד תחילת תקופת הקרח האחרונה לפני 70,000 שנים. באגם עמורה הורבדו סלעי משקע קלסטים, ארגוניט, חוואר, גבס, וכן יחידות חול וקונגלומרטים. עובי שכבות הסלע במרכז האגן הוא כ-5 קילומטרים.
אגמי הבקע > אגם הלשון

אגם הלשון (ליסן) התקיים בבקע בתקופה שבין 70–14 אלפי שנים לפני זמננו. האגם השתרע מאזור חצבה שבדרום עד לכנרת שבצפון. בשיאו, לפני כ-26,000 שנים, הגיע מפלסו עד כ-160 מטרים מתחת לפני הים, כלומר יותר מ-270 מטרים מעל מפלס ים המלח הנוכחי. עלייה במפלס מי האגם הביאה להיווצרות מפרצים ארוכים אל תוך קניוני הנחלים של מדבר יהודה. עלייה במפלס מי האגם מקורה בעלייה בכמות המשקעים באגן הניקוז של האגם. בתחתיתו של מצוק ההעתקים במדבר יהודה אפשר לראות את קווי החוף הקדומים של ימת הלשון.
באגם הלשון הושקעו שכבות סלע דקיקות (וַרווֹת). סלע זה מכונה תצורת הלשון. הוורוות הללו הן רבדים דקים בסלע שמקורם בשינויים עונתיים בתנאי ההרבדה באגם. הוורוות הבהירות מורכבות מהמינרל ארגוניט (שקיעת ארגוניט בקיץ, כתוצאה מעליה בריכוזו מעבר לנקודת הרוויה). הוורוות הכהות מורכבות מחרסיות (מקור החרסיות הוא בסחף נחלים המגיע בשיטפונות החורף). הפיתולים בתצורת הלשון מקורם ברעידות אדמה שגרמו לשינוי בתנוחת השכבות. עובי תצורת הלשון הוא כ-60–80 מטרים. ריכוז המלחים באגם היה כ-17%–20% (לשם השוואה, ריכוז המלחים בים המלח כיום הוא כ-34%, ובים התיכון 3.6%–3.9%). במשקעי ימת הלשון נמצאו שרידי אצות צורניות. אצות אלה עמידות מאוד למליחות. בתצורת הלשון זוהו כ-300 מינים של אצות צורניות המסוגלות לחיות בתחום רחב של ריכוזי מליחות מים.
השינויים בסוגי המסלע במשקעי אגם הלשון והשינויים במפלסי האגם מבטאים שינויי אקלים שחלו באזור בתקופת הקרח האחרונה. תקופת הקרח הסתיימה לפני כ-10,000 שנה עם הנסיגה הסופית של הקרחונים מצפון אירופה וצפון אמריקה. עלייה בהתאדות והקטנה בכמות המשקעים, הביאה להתכווצות אגם הלשון. בסופה של התכווצות זו נותרו ים המלח וים הכנרת כפי שאנו מכירים אותם כיום.
עקבות הצטמצמות הימות ניכרות היטב בסימני החופים הקדמונים במדרגות ההרים היורדים אל הימות, המעידות על המפלסים השונים של פני ימת הלשון בתקופות השונות.
ממחקרים שונים עולה שמפלסי האגמים היו גבוהים בתקופות קרחוניות ונמוכים בתקופות בין קרחוניות. למשל בתקופת הקרח האחרונה (בין 70 ל-14 אלפי שנים לפני זמננו) מילא אגם הלשון אזורים נרחבים של בקע ים המלח ומפלסיו עלו במאות מטרים מעל המפלס בזמננו.
ראו גם

אגם עובדיה
חבורת ים המלח
הערות שוליים

↑  Stein M. The limnological history of late Pleistocene – Holocene water bodies in the Dead Sea basin.
↑  משקעי הליסן, אגן הכינרת וים המלח, באתר GOV.IL
| גאולוגיה של ישראל |
| --- | --- | --- |
| כללי | הבקע הסורי-אפריקני • הלוח הלבנטיני • הקשת הסורית • אגם עובדיה • ימת הלשון • מצוק ההעתקים |  |
| צפון | גאולוגיה של הכרמל • גאולוגיה של הגולן • שדה א-שמה • שקע הבזלת של דלתון • אקוויפר החרמון • הר הגלבוע • קרן עין גב • מחצבות חפציבה • פארק הסלעים |  |
| מרכז | אקוויפר ההר • אקוויפר החוף • בורג' אל-מלח • חמאם אל-מליח  • מדבר יהודה |  |
| דרום | מכתשים בנגב • קיר האמוניטים • קניון באר שבע-עזה • בקעת תמנע • הקניון האדום • הרי אילת • השילד הערבו-נובי • לשון ים המלח |  |
לערכים נוספים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467982405171 
שרידי אצות בדרום בקעת הירדן
שכבות (וורוות) חוואר הלשון בנחל פרצים. הקימוט בשכבות נוצר עקב רעידות אדמה
ינס יול

| --- | --- |

 לידה:  12 במאי 1745 Balslev Parish, דנמרק 
 פטירה:  27 בדצמבר 1802 (בגיל 57) קופנהגן, דנמרק 
 מקום קבורה:  בית הקברות אסיסטנס 
 מקום לימודים:  האקדמיה הדנית המלכותית לאמנויות יפות 
 יצירות ידועות:  Johan Tobias Sergel, the Swedish sculptor, Niels Ryberg with his Son Johan Christian and his Daughter-in-Law Engelke, née Falbe, A Girl from Holstein, Jean-Armand Tronchin, udsending ved det franske og engelske hof. Schweiz 
 
ינס יול (בדנית: Jens Juel;‏ 12 במאי 1745 – 27 בדצמבר 1802) היה צייר דני, הידוע בעיקר בזכות הדיוקנאות הרבים שלו הוא נחשב כצייר הדיוקנים הדני המוביל במאה ה-18.
ביוגרפיה

הוא נולד בבית אחיה של אמו יוהאן יורגנסן, שהיה מורה בבית ספר בבלסלב שבאי פונן. ינס יול היה בנם של וילהלמיין אליזבת יול, ויורגן יורגנסן שהיה מנהל בית ספר בגמבורג, לא רחוק מבלסלב.
יול גילה עניין בציור מגיל צעיר, והוריו שלחו אותו להיות חניכו של הצייר יוהאן מייקל גרמן בהמבורג, שם עבד קשה במשך חמש או שש שנים והשתפר עד כדי כך שרכש מוניטין של צייר. במהלך לימודיו התפרנס מציור נופים, דיוקנאות ותמונות ז'אנר. בשנות העשרים המוקדמות שלו, עבר לקופנהגן כדי ללמוד באקדמיה הדנית המלכותית לאמנות. בשנת 1767 הוענקה לו מדליית הזהב הקטנה ובשנת 1771 מדליית הזהב הגדולה, שניהם לנושאים מקראיים.
בשנת 1772 עזב יול את קופנהגן, ועבר לרומא שם שהה ארבע שנים יחד עם אמנים דנים אחרים, כולל ניקולי אבידגור. מרומא, הוא עבר לפריז, בזמנו מרכז לציור דיוקנאות. בשנת 1777 המשיך לז'נבה, שם שהה שנתיים בביתו של חברו צ'ארלס בונה בחברת אמנים דנים אחרים, ביניהם יוהאן פרדריק קלמנס. בז'נבה זכה יול במהרה להכרה אמנותית והוא צייר דיוקנאות רבים. באמצעות בונה שהפך לחבר כבוד באקדמיה הדנית, המוניטין שלו הגיע לדנמרק. לאחר שהות קצרה בהמבורג, שם פגש וצייר דיוקן של המשורר פרידריך גוטליב קלופסטוק, מחבר "המשיח", הוא חזר לקופנהגן בשנת 1780. כאן צייר דיוקנאות לבית המלוכה והאצולה. במקביל גם לצייר נופים וציורי ז'אנר, והוא הוגדר כצייר החצר.
ב-4 באפריל 1782 נבחר פה אחד לחבר באקדמיה הדנית והפך למנהל האקדמיה בשנת 1795 והמשיך בתפקיד עד מותו.
יול קבור בבית הקברות באסיסטנס בקופנהגן.
הערות שוליים

↑  Jens Juel at Rosenborg - The Royal Danish Collection, www.kongernessamling.dk (באנגלית)
↑  "Jens Juel"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007462157605171  PLWABN: 9810680638205606  BIBSYS: 5083177  BnF: cb14955655f (data)  GND: 119114283  HDS: 041457  ISNI: 0000 0000 6656 1434  KulturNav: e8252329-3405-45c6-947b-98cdd7e8f361  LCCN: n83120879  NTA: 070833524  RKD: 43046  SELIBR: 192000  SIKART: 4030283  SUDOC: 035028327  TePapa: 32117  ULAN: 500029867  VIAF: 280349   WorldCat (עם VIAF): 280349
כנען בננה

כנען סודינדו בננה (באנגלית: Canaan Sodindo Banana;‏ 5 במרץ 1936 – 10 בנובמבר 2003) היה הנשיא השחור הראשון של זימבבואה. הוא כיהן במהלך המעבר של המדינה משלטון האדם הלבן לשלטון הרוב השחור. כיהן כנשיא בשנים 1980 עד 1987, במקביל לראש הממשלה רוברט מוגאבה. לימים, בשנת 1999, נגזרו עליו עשר שנות מאסר עקב עבירת קיום יחסים הומוסקסואליים. הוא ריצה רק שנתיים מעונשו במאסר ומת בגלות.
בננה היה מייסדה של זימבבואה המאוחדת. במהלך חייו הביא לאיחוד שתי המפלגות הפוליטיות הגדולות: האיחוד הלאומי האפריקאי של זימבבואה (ZANU) והאיחוד של אנשי זימבבואה האפריקאים (ZAPU). בנוסף כיהן כראש המחלקה לענייני דתות באוניברסיטת זימבבואה. לקראת סוף חייו, כאשר נחקקה בזימבבואה חקיקה גזענית והומופובית נגד להט"ב, נשפט והורשע בקיום מעשה סדום ונכלא.
תחילת חייו

בננה נולד ב-1936 במושבה הבריטית רודזיה הדרומית. הוריו היו משבט הנדבלה (Ndebele), אחד מעמי הבנטו, שהיגרו לרודזיה מלסוטו. הוא חונך על ידי מסיונרים בבית הספר המקומי ובהמשך הוכשר להוראת דת.
בשנת 1961, כשהיה בן 25, נישא לג'אנט מבויאזבה, ונולדו להם ארבעה ילדים. הוא המשיך את לימודי הדת באוניברסיטת סליסבורי, ובשנת 1962 הוסמך ככומר מטעם הכנסייה המתודיסטית המאוחדת (United Methodist Church).
בשנים 1974 - 1975 המשיך ללימודי תאולוגיה ב-Wesley Theological Seminary בוושינגטון הבירה, ונעשה מעורב פוליטית. הוא גינה את התנהלות השלטון הלבן ברודזיה ואת מדיניותו הגזענית של ראש הממשלה איאן סמית (Ian Smith), והיה מעורב בתנועה פוליטית שקראה לקידום תאולוגיה שחורה. בהמשך מונה לסגן נשיא המועצה הלאומית האפריקאית, גוף פוליטי שהתנגד לשלטון הגזענות של האדם הלבן.
הוא פרסם ספר פוליטי בשם "הבשורה על פי הגטו" (The Gospel According to the Ghetto), גרסה מותאמת ופוליטית של תפילת האדון.
נשיא זימבבואה

בשנות ה-60 המאוחרות נעצרו רבים מהחברים במועצה הלאומית האפריקאית. בננה ומשפחתו נמלטו לארצות הברית ולא שבו עד 1975. בננה נעצר מיד עם שובו, אך שוחרר שנה מאוחר יותר והושם במעצר בית. הותר לו להשתתף בתוכניותיו הפוליטיות של אייבל מוזורווה (Abel Muzorewa) להחלפת השלטון במדינה בדרכי שלום. למרות זאת הוא נטש את המאמץ המדיני והצטרף לתנועת ZANU (בראשות רוברט מוגאבה), שמטרתה המוצהרת הייתה הפלת ממשלו של איאן סמית. בדצמבר 1976 נעצר בננה בשנית עקב תמיכתו ב-ZANU, אך שוחרר מהכלא לאחר פגישה עם מושל רודזיה הבריטי.
בשנת 1980, תחת החוקה החדשה של מדינת רודזיה, לימים זימבבואה, הפך בננה לנשיא השחור הראשון מעולם במדינה. ב-1982 נחקק חוק האוסר על אזרחים לספר בדיחות על השם שלו. רוברט מוגאבה, שמונה לתפקיד ראש הממשלה, נטל לעצמו בהדרגה סמכויות שונות, ותפקידו של בננה כנשיא הפך ב-1987 לתפקיד סמלי וייצוגי בעיקרו. בננה עזב את התפקיד, שכבר היה נטול סמכויות, והפך לדיפלומט בשירות ארגון אחדות אפריקה ולראש המחלקה לענייני דתות באוניברסיטת זימבבואה. בזכות מזגו הפייסני ויכולת הגישור שלו, הוא מילא תפקיד חשוב באיחוד שתי הקבוצות הפוליטיות, המתנגדות זו לזו, ZANU ו-ZAPU, לשולחן הדיונים ובהמשך לאיחוד, כדי ליצור את ZANU–PF, האיחוד הלאומי הפטריוטי של זימבבואה. המיזוג הרשמי התקיים בשנת 1988.[דרוש מקור]
האישום במעשה סדום והמאסר

בשנת 1997 נעצר בננה בזימבבואה בגין אישומים במעשי סדום. האישומים נבעו מעדויות שנשמעו במהלך משפט הרצח של שומר הראש שלו לשעבר. בעקבות עדות שנשמעה במהלך המשפט, הודה השוטר דובה (Jefta Dube) במהלך המשפט, בקשר לחקירה שניהל, כי ידע על קיום יחסי מין הומוסקסואליים שהנשיא בננה קיים. בננה הועמד לדין באישום של מעשה סדום, שהיה בלתי חוקי, והתקיים משפט נפרד בעניינו. בשנת 1998 נמצא בננה אשם באחד-עשר אישומים של מעשי סדום, ניסיון למעשה סדום, ומעשה מגונה (שידול ברמיזה למעשים הומוסקסואליים). הוא הכחיש את כל ההאשמות, ואמר במשפט כי הומוסקסואליות היא "דבר סוטה, דוחה ודבר לא נכון", והגדיר את הטענות המועלות נגדו כשקרים שנועדו להרוס את הקריירה הפוליטית שלו. רעייתו ג'אנט בננה אישרה, בראיונות מאוחרים, כי ידעה על ההומוסקסואליות של בעלה, על אף שטענה עדיין כי רדיפתו נבעה ממניעים פוליטיים.
בנוסף, במהלך המשפט, הואשם בננה גם באונס של הגברים. בכך נפתר הצורך בהאשמות מקבילות כלפי הגברים שהסכימו להעיד כי קיימו עמו יחסים. לפי גישה אחרת, אכן היה מדובר באונס והוא ניצל את תפקידו כדי לסחוט טובות מיניות מעובדים-גברים רבים עמם היה בקשר, כולל שחקני ספורט בתחרויות בהן שפט.
הוא הכחיש את כל ההאשמות. הוא שוחרר בערבות ונמלט אל דרום אפריקה, כנראה מתוך אמונה שרוברט מוגאבה מתכנן את רציחתו הפוליטית. בדרום אפריקה נפגש עם נלסון מנדלה, ששכנע אותו לחזור ולעמוד במשפט, מתוך אמונה כי השופטים יתחשבו במעשיו הרבים למען זימבבואה המאוחדת וישחררו אותו. בננה חזר לזימבבואה ועמד למשפט. בפסק הדין שניתן ב-18 בינואר 1999 נידון בננה לתקופת מאסר של עד עשר שנים בכלא, תשע שנים נוספות על תנאי, שבהן הושעה מתפקידים פוליטיים, והדחה מכל תאריו. לאחר כליאה של שנה וחצי עבר לבית כלא פתוח, שם היה כלוא עוד שישה חודשים. הוא שוחרר בינואר 2001 בעקבות הידרדרות במצבו הרפואי, ועזב את זימבבואה, המדינה שסייע להקים, לגלות בממלכה המאוחדת. עוד קודם, במהלך תקופת מאסרו, באוקטובר 2000, קיבלה אשתו מקלט מדיני בממלכה המאוחדת.
מותו

כשנתיים לאחר שחרורו מהכלא, ב-10 בנובמבר 2003, נפטר בננה בלונדון, ממחלת הסרטן. הוא נקבר בזימבבואה בסוף נובמבר 2003. בנאום האשכבה כינה אותו הנשיא רוברט מוגאבה "מתנה נדירה שקיבלה האומה". עם זאת, בננה נקבר בטקס פרטי ולא ממלכתי, ובלי המאפיינים של פרידה מראש מדינה. דובר המדינה הסביר כי מדינת זימבבואה אינה יכולה להרשות לעצמה מעמד של גיבור לנשיא הומו, כעניין של עיקרון.
הערות שוליים

↑  זימבבואה אינה יוצאת דופן ביבשת אפריקה בחקיקה מסוג זה. ראו: זכויות להט"ב באפריקה, וכן פירוט ספציפי על היחס ללהט"ב בזימבבואה בערך בוויקיפדיה האנגלית: LGBT rights in Zimbabwe.
↑   Canaan Banana (Obituary), The Telegraph, 12 November 2003
↑  "Canaan Banana, clergyman, politician and rapist, died on November 10th, aged 67". The Economist. 27 בנובמבר 2003. נבדק ב-2016-06-27. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  McNeil Jr, Donald G. (27 בנובמבר 1998). "Zimbabwe's Ex-President Convicted of Sodomy". The New York Times (Archives). נבדק ב-2007-07-08. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Mark Steyn (17 בנובמבר 2003). "Zimbabwe's Banana left legacy of disgrace". The Irish Times. אורכב מהמקור ב-22 בדצמבר 2015. נבדק ב-10 באוגוסט 2016. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: bot: original URL status unknown (link)
↑  Zim's presidential rape scandal, Mail and Guardian, 28 February 1997
↑  Taylor, Rebecca. 'They say that power corrupts – and it does'. The Guardian. 2002-01-23.
↑  הטענה הייתה כי עצם היותו נשיא ובעל מעמד שביקש את קרבתם, היא מעשה האונס. לא נטען כי השתמש בכוח או בהשפעתו.
↑  יאיר פרי, ‏בהכחשה: המנהיגים ההומואים הכי בארון, באתר ‏מאקו‏, 14 בדצמבר 2012
↑  Canaan Banana of Zimbabwe dead. BBC News. 2003-11-10. Retrieved 2008-07-24.
↑  Zimbabwe Information Centre Archives of November 2003. Retrieved 2008-07-01.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257998005171  BnF: cb12072191s (data)  GND: 140804943  ISNI: 0000 0000 8150 8551  LCCN: n83071983  NTA: 072290013  SUDOC: 061400491  VIAF: 71413905   WorldCat (עם VIAF): 71413905
לה בורז'ה

| --- | --- |
סמל לה בורז'הסמל לה בורז'ה
בית העירייה של לה בורז'ה
בית העירייה של לה בורז'ה
 מדינה:  צרפת צרפת
 חבל:  איל-דה-פראנס איל-דה-פראנס
 מחוז:  סן-סן-דני
 ראש העיר:  Vincent Capo-Canellas
 שטח:  2.08 קמ"ר
 גובה:  45 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  14,832 (1 בינואר 2021)
  ‑ צפיפות:  6,873 נפש לקמ"ר (2009)
 קואורדינטות:  48°56′07″N 2°25′32″E﻿ / ﻿48.93528°N 2.42556°E﻿ / 48.93528; 2.42556
 אזור זמן:  UTC +1
 le-bourget.fr
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צרפת מוגדלת) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי לה בורז'ה(למפת צרפת רגילה) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי לה בורז'ה(למפת איל-דה-פראנס רגילה) פריז ורסאי מלאן אוורי פונטואז נורמנדי סאנטר-עמק הלואר בורגון פראנש-קונטה  גר. אסט  או-דה-פראנס קרטיי מולה בורז'ה(למפת איל-דה-פראנס מוגדלת) פריז ורסאי מלאן אוורי פונטואז נורמנדי סאנטר-עמק הלואר בורגון פראנש-קונטה  גר. אסט  או-דה-פראנס קרטיי מולה בורז'ה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
לה בורז'ה (צרפתית: Le Bourget) היא קומונה בפרברים הצפון-מזרחיים של פריז, צרפת. היא ממוקמת 10.6 ק"מ ממרכז פריז.
הקומונה כוללת את שדה התעופה לה בורז'ה, אשר בתורו מארח את מוזיאון האוויר והחלל הצרפתי. חלק קטן מאוד משדה התעופה לה בורז'ה נמצא על שטחה של הקומונה של לה בורז'ה, שבכל זאת נתנה את שמה לשדה התעופה. רוב שדה התעופה נמצא בשטחה של הקומונות של דוגני, בנוואיל דה פראנס וגונאס. המשרד לחקר וניתוח לביטחון התעופה האזרחית של צרפת ממוקם אף הוא בחלקו של שדה התעופה הנמצא בשטח הקומונה.
תחבורה

בקומונה ישנה תחנת רכבת RER (קו B).
כרוב כרתי

צמח פורח של כרוב כרתי בנחל מערות
כְּרוּב כְּרֵתִי (שם מדעי: Brassica cretica) הוא בן-שיח בסוג כרוב במשפחת המצליבים. הפרח בעל 4 עלי כותרת בצבעי צהוב-חיוור חרדלי ויוצרים דוגמת צלב. עלי הכותרת הם בגודל 1.5–2 סנטימטרים. העלים גדולים, מכחילים, בעלי שפה משוננת ומסורגים (עלה אחד בכל פרק). העלים מכוסים בשעווה, ובסיס הצמח מעוצה.
תפוצה

מין זה מצוי בסכנת הכחדה ובארץ ישראל הוא פורח רק בהר הכרמל באזור נחל מערות בקרקעות סלעיות ולא מלוחות. הצמח התגלה בנחל המערות ב-1979 על ידי חוה להב, במצוק הצפוני של הנחל.
בעולם הוא פורח גם באזור יוון ואייה, בהם כרתים, שהעניק לו את שם המין.
הערות שוליים

↑  כרוב כרתי באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  תיק למדריך, שמורת נחל מערות, פרק כרוב כרתי
ערך זה הוא קצרמרבנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.