אשורולוגיה
הערות שוליים

↑  Marc Van de Mieroop, Cuneiform Texts and the Writing of History, Londres et New York, Routledge, 1999
↑  Silvia Alaura, « Rediscovery and Reception of the Hittites: An Overview », dans Stefano de Martino (dir.), Handbook of Hittite Empire, Berlin et Boston, De Gruyter Oldenbourg, 2022, p. 693-779
↑  Marc Van de Mieroop, « On Writing a History of the Ancient Near East », Bibliotheca Orientalis, vol. 54, 1997, p. 285-305
↑  Daniel C. Snell, « The Historian’s Task », dans Daniel C. Snell (dir.), A Companion to the Ancient Near East, Malden et Oxford, 2005, p. 95-106
↑  Jean Bottéro et Marie-Joseph Stève,, Il était une fois la Mésopotamie, Paris, Gallimard, coll. « Découvertes Gallimard / Archéologie » (no 191), 1993, p. 16-19.
↑  Dominique Charpin, « Renan, un sémitisant au berceau de l’assyriologie », dans Henry Laurens (dir.), Ernest Renan : la science, la religion, la République, Paris, Odile Jacob, 2013, p. 77-99.
↑  ) Agnès Garcia-Ventura et Lorenzo Verderame (dir.), Perspectives on the History of Ancient Near Eastern Studies, University Park, Penn State University Press, 2021
↑  ) Brigitte Lion et Cécile Michel (dir.), Les écritures cunéiformes et leur déchiffrement, Paris, De Boccard, 2008.
↑  מצבה מצרית עתיקה. הכתובה בשלושה סוגי כתב שונים: כתב חרטומים, כתב דמוטי וכתב יווני עתיק, ולכן שימש בעת החדשה מפתח לפענוח כתב החרטומים המצרי.
↑  Brigitte Lion et Cécile Michel, « Un demi-siècle d’archéologie et d’histoire du Proche-Orient ancien : la participation française », Collection de l'Institut des Sciences et Techniques de l'Antiquité, vol. 1392, 2017, p. 137-156
↑  Dominique Charpin, En quête de Ninive : Des savants français à la découverte de la Mésopotamie (1842-1975), Paris, Les Belles Lettres / Collège de France, coll. « Docet omnia », novembre 2022, 461
↑  Roger Matthews, The Archaeology of Mesopotamia : Theories and Approaches, Routledge, 2003
↑  Dominique Charpin, « À l'occasion du centième volume : éléments pour une histoire de la Revue d'assyriologie », Revue d'assyriologie et d'archéologie orientale, vol. 100, 2006, p. 5-12
↑  Olof Pedersén, Archives and libraries in the city of Assur : A Survey of the Material from the German Excavations, Uppsala, Almqvist & Wiksell, 1985-1986 (2 tomes.)
↑  Oscar White Muscarella, « The Antiquities Trade and the Destruction of Ancient Near Eastern Cultures », dans Daniel T. Potts (dir.), A Companion to the Archaeology of the Ancient Near East, Malden et Oxford, Blackwell Publishers, coll. « Blackwell companions to the ancient world », 2012, p. 106-124
↑  Billie Jean Collins, The Hittites and their world, Atlanta, Society of Biblical Literature, coll. « Archaeological and Biblical Series », 2007, p. 1-8 Alice Mouton, « Cunéiformes et hiéroglyphes chez les Hittites », dans Lion et Michel (dir.) 2008, p. 142-146.
↑  Mogens Trolle Larsen, « The "Babel/Bibel" Controversy and Its Aftermath »,, dans Jack M. Sasson (dir.), Civilizations of the Ancient Near East,, New York, Scribner, 1995, p. 95-106
↑  Jerrold S. Cooper, « The Sumerian Question Race and Scholarship in The Early History of Assyriology », Aula Orientalis, vol. 9, 1991, p. 47-66; Jerrold S. Cooper, « Sumerian and Aryan : Racial Theory, Academic Politics and Parisian Assyriology », Revue de l'histoire des religions, vol. 210, no 2, 1993, p. 169-205
↑  לפי רשימת המלכים השומרית, שורופק הייתה העיר האחרונה ששלטה על שומר לפני בוא המבול. האלה של העיר הייתה נינליל (Ninlil), שנקראה גם סוד, אלת התבואה והאוויר ובת זוגו של אנליל.
↑  Dominique Charpin, «Ressources assyriologiques sur Internet », Bibliotheca Orientalis, vol. 71, nos 3-4, 2014, p. 331-357.
↑  Marc van de Mieroop, « Recent Trends in the Study of Ancient Near Eastern History: Some Reflections », Journal of Ancient History, vol. 1, no 1, 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007295879505171  BNE: XX476535  BnF: cb11979957x (data)  GND: 4143231-9  LCCN: sh85008834  NDL: 00560390  NKC: ph1040599 
מפת פיזור ממצאים מתקופת עובייד ברחבי המזרח התיכון באלפים השישי והחמישי לפנה"ס. שימו לב להתפשטות המפרץ הפרסי מערבה למרחק של למעלה מ-200 ק"מ (בהשוואה להיום) עד אור וארידו
שרידי מקדש האלה איננה באורוכ מסוף האלף הרביעי לפנה"ס
מסופוטמיה באלף השלישי והשני לפנה"ס
האימפריה האכדית
לוח עם כתב יתדות
אלה שומרית, כנראה אלת הבריאות באו
דרום מסופוטמיה, הערים השומריות מופיעות ברביע התחתון-הימני של המפה
הזיקורת הגדול של אור
לוח אור-ננשה. ניתן להבחין בדמויות הגוציות ובתנוחת הסוגד האופיינית.
מצבת העיטים של אאנטום[דרושה הבהרה] - עליה חרוט הכתב הראשון שפוענח. ניתן להבחין בחלוקה לרגיסטרים.
אבן רוזטה במוזיאון הבריטי
הממלכה החיתית בשיאה בשנת 1290 לפנה"ס
נס המלחמה של אור, המאה ה-26 לפני הספירה.
נושאי רומח שומרים במערך צפוף במצבת העיטים
האימפריה האכדית