stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנגלוס אוורט
ביוגרפיה > פועלו למען יהודי אתונה

בסוף שנת 1943, עם כניסת הכוחות הנאציים לאתונה, יחד עם מפקדי משטרה נוספים, דימיטריוס וראנופולוס ומיכאיל גליקאס, הורה על הנפקת אלפי תעודות זהות חדשות ליהודי העיר תחת שמות נוצריים בהן צוין סעיף הדת של מחזיק התעודה כנוצרי. בכך תרם להצלת יהודים רבים מקהילת העיר. על מעשיהם אלו הוקירו אותם מדינת ישראל והוענק להם בשנת 1969 אות "חסיד אומות העולם" מטעם מכון "יד ושם".
אנגלוס העיד על עצמו כי שאב את ההשראה לפעולותיו מדבריו ומעשיו של הארכיבישוף דמסקינוס שהצהיר בריש גלי, על אף שהוזהר שיוצא להרוג אם יעשה כן, כי על העם היווני להתגייס למען הצלת יהודי יוון הנותרים. הארכיבישוף רתם את הכנסייה האורתודוקסית היוונית למען הצלת יהודי אתונה וסביבתה ועודד את גופי הממשל ותנועות ההתנגדות לעשות כן (על פועלו זה, הוענק לארכיבישוף דמסקינוס אות "חסיד אומות העולם").
הערות שוליים

↑  Miltiadis Evert, a politician of the right, ekathimerini.com.
↑  אורט אנגלוס, מרכז המידע - יד ושם.
↑  אסא כשר, האומץ לפרגן, מעריב, 06.01.1995.
↑  הארכיבישוף דמסקינוס - קרן ראול ולנברג לחקר השואה.
↑  פועלו של אוורט להצלת יהודים בתקופת השואה, באתר יד ושם (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 4062 7319  LCCN: n2007052368  NLG: 261395  VIAF: 28983774   WorldCat (עם VIAF): 28983774 
תעודת זהות, עם שם בדוי, שהונפקה על ידי משטרת אתונה
אייץ' (ראפר)

| --- | --- |

 לידה:  9 בדצמבר 1999 (בן 24) מנצ'סטר, הממלכה המאוחדת 
 שם במה:  Aitch 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2016 
 מקום לימודים:  St Matthew's RC High School 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 www.aitchofficial.com
 
האריסון ג'יימס ארמסטרונג (באנגלית: Harrison James Armstrong; נולד ב-9 בדצמבר 1999), הידוע בשם הבמה אייץ' (Aitch), הוא ראפר בריטי ממנצ'סטר.
ביוגרפיה

האריסון ג'יימס ארמסטרונג נולד ב-9 בדצמבר 1999 במנצ'סטר. לאחר שעזב את בית הספר, למד במכללה ועסק בספורט, אך בסופו של דבר נשר מהמכללה ועבד בבנייה עם סבו. המוזיקה של אייץ' משכה תשומת לב לראשונה ב-2015, כאשר סרטון יוטיוב שלו מראפרפ לחברים זכה לפופולריות מקומית. הוא במקור לא רצה שהסרטון יתפרסם, אך שינה את דעתו כשהסרטון זכה ל-10,000 צפיות. חברו המשיך להעלות את הפריסטיילים שלו כדי לראות אם יזכו לצפיות נוספות.
אייץ' הופיע פעמים רבות בערוץ היוטיוב P110, החל מספטמבר 2016 בקטע פריסטייל ראפ שלו שפורסם בערוץ. לאחר מכן, הציג בבכורה את שירו "Back to Basics" בערוץ ביוני 2017. ב-9 בדצמבר 2017 הוציא את המיני-אלבום On Your Marks. במאי 2018 הוציא את "Straight Rhymez" שהיה לשיר הפריצה שלו וזיכה אותו לראשונה בתשומת לב ארצית.
באוגוסט 2019 הוציא את שירו "Taste (Make It Shake)" שהפך לשירו הגדול ביותר באותה התקופה והגיע למקום השני במצעד הסינגלים הבריטי. לאחר מכן, בספטמבר, הוציא את המיני-אלבום השני שלו, AitcH20. במרץ 2020 שיתף פעולה עם איי ג'יי טרייסי וטיי קית' ברצועה "Rain" שזכתה למעל ל-50 מיליון צפיות ביוטיוב. במאי, יצא המיני-אלבום השלישי שלו, Polaris.
ב-3 בפברואר 2022 השתתף בסינגל "War" של ArrDee. הסינגל הגיע למקום השישי במצעד הסינגלים הבריטי. ב-11 בפברואר 2022 הוציא את הסינגל "Baby" בהשתתפות הזמרת האמריקאית אשנטי, אשר דוגם את שירה של אשנטי מ-2013, "Rock wit U (Awww Baby)". לאחר פחות מ-24 שעות מצאתו, הסינגל נכנס למקום ה-65 במצעד מכירות הסינגלים הבריטי. במצעד הסינגלים הבריטי הראשי, נכנס השיר למקום השני. אלבום הבכורה שלו, Close to Home, יצא לאור באוגוסט 2022 והגיע למקום השני במצעד הסינגלים הבריטי.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2022: Close to Home
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

2017: On Your Marks
2019: AitcH2O
2020: Polaris
הערות שוליים

↑  "Harrison James ARMSTRONG". gov.uk. נבדק ב-2 במרץ 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "10 facts you need to know about 'Rain' rapper Aitch". Capital Xtra. נבדק ב-2 במרץ 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Aitch talks Central Cee Collabs, Jack Harlow, Learning Curve Video, UK Drill (Interview) (באנגלית), נבדק ב-2022-01-16
↑  Aitch talks Central Cee Collabs, Jack Harlow, Learning Curve Video, UK Drill (Interview) (באנגלית), נבדק ב-2022-01-11
↑  P110 – Aitch | @40Aitch #1TAKE (באנגלית), נבדק ב-2022-01-11
↑  P110 – Aitch – Back To Basics [Music Video] (באנגלית), נבדק ב-2022-01-11
↑  "On Your Marks by Aitch". Genius (באנגלית). נבדק ב-2022-01-11.
↑  Aitch – Straight Rhymez 1 (prod. Pezmo) @OfficialAitch (באנגלית), נבדק ב-2022-01-11
↑  Lavin, Will (4 בפברואר 2022). "ArrDee and Aitch link up on rip-roaring new track 'War'". NME. נבדק ב-11 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Official Singles Chart Top 100 | Official Charts Company". Official Charts.
↑  "Aitch shares summery video for new single 'Baby'". NME. 10 במרץ 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Official Singles Sales Chart Top 100 – 11 March 2022 – 17 March 2022". Official Charts. 11 במרץ 2022. נבדק ב-11 במרץ 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "AITCH – full Official Charts History". Official Charts Company. ארכיון מ-21 באוגוסט 2019. נבדק ב-27 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1269674811  MusicBrainz: 57dd4661-9f78-4442-8836-482fab983008  VIAF: 35163706533529420285   WorldCat (עם VIAF): 35163706533529420285
אכזריות

ציורים מהמאה ה־17 המתארים מעשי אכזריות שונים.
אכזריות היא רִשְׁעוּת, זָדוֹן או אֲטִימוֹת. לעיתים אכזריות נובעת מסדיזם, שהוא הנאה מגרימת סבל לאחר ולעיתים היא נובעת מתוך אדישות לסבלו של האחר.
אכזריות עשויה להיות אלימה, אם כי אין הכרח באלימות על מנת שמעשה יהיה אכזרי. לדוגמה, אם אדם טובע ומתחנן לעזרה, ואדם אחר יכול לעזור לו אבל הוא רק צופה בו בשעשוע או בחוסר עניין – מעשה הצופה הוא אכזרי, אם כי לא אלים. לפי ג'ורג' אליוט "אכזריות, כמו כל חטא אחר, לא דורשת שום מניע מחוץ לעצמה; היא דורשת רק הזדמנות".
שימוש בחוק

המונח אכזריות משמש לעיתים קרובות בחוק ובקרימינולוגיה ביחס לילדים, בני זוג ואסירים. במשפט הפלילי הוא מתייחס לענישה, עינוי קורבנות, ועונשים אכזריים וחריגים. במקרים של גירושין, רשויות שיפוט רבות מחשיבות פעולה אכזרית כעילה תקפה לגירושין. על פי החוק, אכזריות היא "גרימת מצוקה גופנית או נפשית, בייחוד כאשר מדובר בקובע במתן גירושין".
לעיתים משתמשים במונח גם בנוגע לטיפול בבעלי חיים, במדינות דוברות אנגלית, הביטוי "אכזריות לבעלי חיים" (animal cruelty) מתייחס לעיתים קרובות לגרימת סבל מיותר – בדומה לאיסור צער בעלי חיים במשפט העברי ובחוק הישראלי.
ביהדות

בספר משלי נכתב: "אכזריות חמה ושטף אף", כלומר שמתוך כעס מגיע האדם לאכזריות. פסוק אחר במשלי אומר "ולא יחמול ביום נקם", כלומר כשיש נקמה אין חמלה אלא אכזריות.
יש המסבירים את טעמיהן של כמה וכמה חיובים ואיסורים בתורה כהרחקת האדם מאכזריות:
לא תבשל גדי בחלב אימו
אותו ואת בנו לא תשחטו ביום אחד
לא תיקח האם על הבנים
איסור צער בעלי חיים.
לפי הרמב"ם, מי שנותן צדקה ולא מתעורר אצלו שום רגש, הרי זה אכזריות והוא מאבד את זכות הצדקה.
לפי מדרש תנחומא, במקרים מסוימים יש לנהוג באכזריות וההימנעות מכך מעידה על סדר עדיפויות לקוי: "כל שנעשה רחמן על האכזרי, לסוף נעשה אכזר על הרחמנים.".
לפי הרב אליהו לופיאן, מלחמת רשות גורמת לאדם להפוך לאכזרי, משום שהורגים אנשים והדבר נעשה זול אצל האדם, אולם מלחמת מצווה לא מעוררת אכזריות בלב הלוחמים אלא להפך, משום שהם עושים זאת לשם שמיים.
לפי הרב שלמה אבינר, אכזריות כלפי אויבים היא בעצם חסד כלפיהם, וגם אכזריות כלפי יהודים יכולה להיות חסד. לדבריו "למשל כשיהודי חייב מיתה, וחייבים להרוג אותו... זה הכי קשה, אבל גם את זה לפעמים חייבים לעשות".
ראו גם

התעללות
אלימות
חוק למניעת אכזריות כלפי בהמות 1822
לקריאה נוספת

Simon Baron-Cohen, The Science of Evil: On Empathy and the Origins of Cruelty, Basic Books, 2011. Reviewed in The Montreal Review
Susan Sontag, Regarding the Pain of Others, 2003. ISBN 0-374-24858-3
הערות שוליים

↑  ראו למשל: אורחות צדיקים, שער האכזריות
↑  A quote from Scenes of Clerical Life, www.goodreads.com
↑  ספר משלי, פרק כ"ז, פסוק ד'
↑  ספר משלי, פרק ו', פסוק ל"ד
↑  ראו למשל: אבן עזרא (הפירוש הארוך) על שמות, כ"ג, י"ט; הרב אברהם יצחק הכהן קוק, חזון הצמחונות והשלום
↑  "כל הנותן צדקה לעני בסבר פנים רעות ופניו כבושות בקרקע אפילו נתן לו אלף זהובים איבד זכותו והפסידה"אורח מישור עמוד רנג, פנחס בן יוסף
↑  מקור=מדרש תנחומא על פרשת מצורע, סימן א'
↑  לב אליהו דף רצ"ה
↑  הרב אבינר, החסד שבאכזריות, החל מ-6:30
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533409605171  LCCN: sh85034363  LNB: 000298273  NARA: 10639960  NKC: ph564218
אנגלוס עבד א-שאנתי

אנגלוס עבד א-שאנתי (ביוונית: Άγγελος Αμπντλ Χαντί; בערבית: انجيلوس عبد الشانتي) הוא כדורגלן יווני-ירדני המשחק בקבוצת פנצ'איקי מהליגת היוונית השנייה בעמדת הקשר ההתקפי.
קריירת מועדונים

עבד א-שאנתי התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער של פניליאקוס ובגיל 17 הצטרף לטונגידו ההולנדית.
בינואר 2008 עבד א-שאנתי חתם בטרנצ'ין מליגת העל הסלובקית.
בקיץ 2009 עבד א-שאנתי חתם לעונה אחת באולימפיאקוס חרסוניסוס מהליגה היוונית השלישית.
בקיץ 2010 עבד א-שאנתי חתם לחמש עונות בארגוטליס מליגת העל היוונית. בשתי עונותיו הראשונות בקבוצה, עבד א-שאנתי מיעט לשחק. בעונת 2012/2013 הפך לשחקן הרכב בארגוטליס, ששיחקה באותה עונה בליגת המשנה ביוון. באותה עונה רשם 34 הופעות, כבש 4 שערים ובנוסף ארגוטליס חזרה לליגת העל. בסך הכל, עבד א-שאנתי ערך 102 הופעות בקבוצה וכבש 11 שערים.
ביוני 2015 עבד א-שאנתי חתם לשנתיים באירקליס סלוניקי, אך עזב אותה בינואר 2016.
לאחר שעזב את אירקליס, עבד א-שאנתי חתם ב-OFI כרתים מהליגה השלישית. עבד א-שאנתי הבקיע 4 שערים ב-14 משחקים עד סיום העונה, ועזר ל-OFI לעלות לליגה השנייה ועונה לאחר מכן אף לחזור לליגת העל. בינואר 2018 שוחרר מהקבוצה לבקשתו, לאחר שלא קיבל משכורת מספר חודשים.
ב-29 בינואר 2018 עבד א-שאנתי חתם באריס סלוניקי עד לסיום העונה.
באוגוסט 2018 עבד א-שאנתי חתם באייטיטוס ספטה.
ב-24 בינואר 2019 עבד א-שאנתי חתם בלופטטארי ג'ירוקסטרה מליגת העל האלבנית.
קריירה בינלאומית

עבד א-שאנתי הוא בן לאב ירדני ואם יוונית ולכן, היה זכאי לייצג את שתי המדינות.
ב-7 בדצמבר 2017 עבד א-שאנתי זומן לנבחרת ירדן. ב-25 בדצמבר, עבד א-שאנתי ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 1-1 נגד לוב.
תארים

הליגה היוונית השלישית: 2015/2016
אלכסנדר לויצקי

| --- | --- |

 לידה:  13 באוגוסט 1940 (בן 84) ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 ענף מדעי:  ביוכימיה
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (1990)  פרס וולף לרפואה (2005)  פרס א.מ.ת. (2017)  חבר ארגון הביולוגיה המולקולרית האירופאי 
 הערות:  בנו של יעקב לויצקי  פרס הסטרין של האגודה הישראלי לביוכימיה וביולוגיה מולקולרית (1975)
 תרומות עיקריות
 מחקריו בנוגע לתהליכים תאיים וחלבונים
 
אלכסנדר לֵוִיצְקי (Alexander Levitzki; נולד ב-13 באוגוסט 1940) הוא מדען ישראלי, פרופסור אמריטוס לביוכימיה, במכון למדעי החיים על שם אלכסנדר סילברמן, באוניברסיטה העברית בירושלים. לויצקי נודע בשל מחקריו הנוגעים לתהליכים תאיים וחלבונים. חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, חתן פרס ישראל (התש"ן, 1990) ופרס וולף (2005).
ביוגרפיה > שנים מוקדמות

אלכסנדר לויצקי נולד בירושלים ב־1940 לשרלוטה ויעקב לויצקי. הוא למד כימיה באוניברסיטה העברית בגבעת רם (1963) וסיים דוקטורט בכימיה (ביופיזיקה וביוכימיה) במכון ויצמן למדע בשנת 1968.
ביוגרפיה > קריירה אקדמית

בשנת 1974 נעשה לויצקי פרופסור חבר באוניברסיטה העברית, וב-1976 מונה לפרופסור מן המניין באותו המוסד. במקביל, ב-1974 הוא מונה לפרופסור חבר במכון ויצמן למדע. לויצקי היה פרופסור אורח בחמישה מוסדות שונים בארצות הברית בין השנים 1974 ל-2002, והיה חלק מחבר העורכים של 13 כתבי עת מדעיים, ביניהם Science, בשנים 1993–1996. בנוסף, הוא עמד בראש החטיבה למדעי הטבע של האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים בשנים 2004–2007. רשומים מספר פטנטים בתחום הביוכימיה על שם לויצקי, והוא הוא לקח חלק בפרסום כ-340 מאמרים. אחד מהם, 'Tyrosine Kinase Inhibition: An Approach to Drug Development' התפרסם בכתב העת Science, הנחשב לאחד מכתבי העת היוקרתיים בעולם. לויצקי ייסד את פרס לויצקי, פרס לחוקרי אלגברה ישראלים, לזכר הוריו, שרלוטה ויעקב לויצקי. הפרס מוענק כל שנתיים מאז 1998 בחסות האגוד הישראלי למתמטיקה.
מחקרים

ב-1968, במסגרת עבודתו במכון ויצמן, פיתח לויצקי את אחת ההוכחות המובהקות לתאוריית ההתאמה המושרה (induced fit), העוסקת בתהליך הפעולה של אנזימים.
משסיים את עבודת הדוקטור, נסע להשתלם באוניברסיטת קליפורניה בברקלי במעבדתו של פרופ' דן קושלנד ופיתח עמו את תחום הקואופרטיביות והאלוסטריה, תכונות שונות של אנזימים. קושלנד ולויצקי הראו את מעורבות תופעת ה־half-of-the-sites reactivity והקואופרטיביות השלילית באנזימים וחלבונים העוסקים ברגולציה.
עם שובו לישראל המשיך לויצקי לעסוק בבקרה של חלבוני בקרה ובמקביל החל את עבודתו על מערכות של העברת אותות בתאים (Signal Transduction). במשך כ־20 שנה עסק במערכת בה חקר את מנגנון העברת האינפורמציה מקולטנים (רצפטורים) של אדרנלין לאנזים אדניליל ציקלאז (1974-1992). קבוצתו באוניברסיטה העברית הייתה הראשונה לזהות את הקולטן באופן כימי וביוכימי (1978) ולפענח את מנגנון העברת האינפורמציה מן הקולטן אל האנזים (1978–1982). בשיתוף עם קבוצה גרמנית, לויצקי וקבוצתו היו הראשונים לשחזר את מערכת העברת האינפורמציה מחלבונים נקיים במערכת ממברנלית סינתטית (1982–1986).
החל משנת 1985 עסק לויצקי במנגנוני העברת סיגנל של חלבונים סרטניים, במיוחד כאלה העושים פוספורילציה (זרחון) על טירוזין, אך גם על סרין ועל תריאונין. במסגרת זו פיתח אסטרטגיה חדשה לפיתוח תרופות אנטי-סרטניות ותרופות ספציפיות המבוססות על עיכוב מנגנוני הסיגנל ביוכימי המופעלים על ידי חלבוני הסרטן. על בסיס טכנולוגיות אלה קיימות בקליניקה כמה תרופות המראות מידה גדולה של הצלחה. בשנת 1996 הובילו מחקריו לפיתוח, על ידי חברת נוברטיס, של התרופה Gleevec המשמשת לטיפול בחולי לוקמיה.
יחד עם שמואל בנאי, דוד גרץ וגרשון גולומב, כולם מהפקולטה לרפואה באוניברסיטה העברית, פיתח לויצקי חומר וטכנולוגיה למניעת היצרות כלי דם (restonosis) לאחר טיפול בבלון ובתומכן (1992–2004). הטכנולוגיה והחומר נמצאים בפיתוח על ידי חברה בארצות הברית. בשנים האחרונות פיתח אסטרטגיה נוספת אשר נועדה לגרום להרס ממוקד של תאי סרטן על ידי הפעלה סלקטיבית של תוכנת התאבדות בתאים הסרטניים ולא בתאים הנורמלים הסובבים אותם. אחת הטכנולוגיות הללו נמצאת בשלבי פיתוח קליני.
הערות שוליים

1 2  Alexander Levitski, biolchem.huji.ac.il
↑  פרופ' אלכסנדר לויצקי
↑  Simply-Smart, אלכסנדר לויצקי (Alexander Levitzki), באתר www.wolffund.org.il (ארכיון)
↑  "Levitzki prize". Israel Mathematical Union (באנגלית אמריקאית). 2017-01-20. נבדק ב-2017-08-27.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264540605171  GND: 1145459838  ISNI: 0000 0001 1003 7219  LCCN: n78063552  NTA: 069387834  SUDOC: 08106831X  VIAF: 109667363   WorldCat (עם VIAF): 109667363
אי התעלומות (סרט)

| --- | --- |

 מבוסס על:  אי התעלומות
 בימוי:  סי אנדפילד, ריי האריהאוסן 
 הופק בידי:  צ'ארלס שנדר (Charles H. Schneer)
 תסריט:  קריין וילבור 
 עריכה:  פרדריק וילסון 
 שחקנים ראשיים:  מייקל קרייג  ג'ואן גרינווד מייקל קלן ג'ארי מרייל הרברט לום בט רוג'אן  פרכי הרברט  דן ג'קסון
 מוזיקה:  ברנרד הרמן 
 צילום:  וילקי קופר 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת, ארצות הברית 
 חברת הפקה:  סרטי קולומביה 
 חברה מפיצה:  קולומביה
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  20 דצמבר 1961
 משך הקרנה:  101 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט הרפתקאות, סרטי מפלצות, סרט פנטזיה, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 דף הסרט ב־IMDb
 
אי התעלומות (באנגלית: Mysterious Island) הוא סרט הרפתקאות-מדע בדיוני משנת 1961 אשר עוסק באסירים במלחמת האזרחים האמריקנית אשר נמלטים בכדור פורח ומוצאים את עצמם בהמשך תקועים באי נידח בלב האוקיינוס השקט אשר מאוכלס בבעלי חיים ענקיים וזעירים.
הסרט מבוסס באופן רופף על ספרו של ז'ול ורן "אי התעלומות" (L'Île mystérieuse) משנת 1874.
היוזמה להפקה

חברת סרטי קולומביה החליטה על הפקת הסרט אחרי שהיא מצאה כי הספר של ז'ול ורן, אי התעלומות, זוכה לשעור השאלה גבוה בספריות הציבוריות. כן נוכחה בהצלחתו של הסרט משפחת רובינסון השווייצרית (Swiss Family Robinson ‏(1960)) שהופק על ידי וולט דיסני, המתאר אף הוא הסתגלות של ילידי תרבות המערב להישרדות באי בודד, אליו הם נקלעים שלא ברצונם וללא הכנה מוקדמת.
אתר ההפקה

הסרט צולם במקומות אלה:
בחוף הים של ספרד. באתר : Sa Conca Beach, S'Agaró, Castell-Paltja d'Aro, Girona, Cataluña
באולפנים באנגליה : Shepperton Studios, Shepperton, Surrey, England, UK
עלילת הסרט

הסרט מתחיל במהומה בעיר הבירה של הקונפדרציה ריצ'מונד: העיר מופגזת מתותחי צבא האיחוד הסוגר על העיר ובמקביל מזג אוויר סוער במיוחד עובר על העיר. השבויים מהצפון (בתסריט המקורי, ממתינים להוצאה להורג) מטמינים מלכודת לסוהריהם מהקונפדרציה, נוטלים מהם את מדיהם ועולים על הכדור הפורח, המוכן להמראה. ביניהם נמצא גם חייל מצבא הדרום הוא הימאי פּנקרוף מהספר. הם עושים ביניהם הסכם ג'נטלמני המבטיח את האינטרסים של הצדדים. הכדור הפורח, מנווט על ידי פנקרוף. הקבוצה נוחתת באי בודד ומתחילה במאבק ההישרדות.
הקבוצה כוללת חמישה איש, המופיעים בהגיעם לאי בהקשרים הבאים:
החייל איש הדרום, פנקרוף והכתב הידוע של עיתון מהצפון, גדעוֹן סְפִילט, המהססים לקבל הוראות מקפטן סַיְרוּס סמית. סמית, אשר בספר, הוא המהנדס ומדען שקט ומכובד, ההופך להיות בסרט קפטן הממשיך ללבוש מדים. הוא ומשרת, נֵב, הולכים לחפש מזון ומבלי לשים לב דורכים על סרטן ענק. החמישה נאבקים בו ומטילים אותו לבריכת מים רותחים שנוצרה מהתפרצות גייזר. בשרו של הסרטן מספק להם מזון לשבועיים. החמישי בצוות הוא הרברט בראון, הנער מהספר הופך להיות בסרט חייל צעיר מהצפון.
עלילת הסרט > הניצולות

הצוות מסייר באי, עולה על ההר הגבוה ומגלה הר געש פעיל. הם מוצאים עדר עזים פראי, העובר לשליטתם. מהפיסגה הם רואים כיצד סירה נסחפת לחוף. הם יורדים לקראתה ומוצאים בסירה שתי ניצולות מאונייה טובעת: ליידי פיירציילד האנגלייה והאחיינית הצעירה שלה (שתלבש מיני נוסח שנות השישים). הן מבקשות מהקפטן כי יסדיר את הפלגתן מהאי מהר ככל האפשר.
למחרת הקבוצה מסיירת לאורך החוף ומבחינה כי במרום הצוק לחוף הים יש מערה, אליה מוביל סולם חבלים. הם נכנסים למערה ומוצאים כי היא הייתה מיושבת ומוצאים בה את השלד של "איירטון הפושע", שבספר הוא ננטש על אי בודד שכן. העיתונאי מביא את סיפורו של התלוי, כפי שמופיע בספר המקורי ומקווה כי יבוא היום ויוכל לפרסם את הסיפור המעניין בעיתונו. המערה מכונה בשם "בית הגרניט", נמצאת מתאימה למגורים והצוות עובר לגור בה. כמו בספר, הם בונים מעלית לבית וזוכים למצוא בים תיבה צפה מאלמוני ובה כל הציוד הדרוש להם. תוספת אחת הם מוצאים בה: אביזרי איפור לנשים. האדם שהכין את הציוד יודע על נוכחות נשים בצוות. על אחד הרובים שהיו בתיבה הם מוצאים חריטה של השם "נאוטילוס". המבוגרים שבחבורה מספרים להם את סיפורה של הצוללת, כפי שסופר על ידי הניצול הצרפתי ומובא בספרו של ז'ול ורן 20,000 מיל מתחת למים. שתי הנשים מבשלות, חולבות את העזים ומיצרות גבינות. הן עושות תספורת להן ולגברים ומטפחות את הופעתן. האחיינית, הלנה פיירצילד, מפתחת רומן עם הצעיר שבחבורה, הרברט בראון והם מצפים כי הקפטן יחתן אותם. הנשים נתקלות בתרנגול ענק, אשר ישמש להם לסעודה חגיגית. זוג הנאהבים מגיעים לפתח כוורת דבורים. הם נכנסים לכוורת ומגלים תאי שעווה בגודל של בני אדם, חלקם מלאים דבש ואחדים עדיין ריקים. כאשר דבורה ענקית חוזרת לקן הם מתחבאים בתוך אחד מתאי הדבש (שניהם בתא דבש אחד). הדבורה חותמת את התא בשעווה והם יוצאים בדרך אחורית ומגיעים לאגם תת-ימי ובו "נאוטילוס".
עלילת הסרט > המושיע

כמו בספר, שודדי ים מגיעים לאי. הם יורים בתותחים על בית הגרניט. באופן פתאומי הירי נפסק, לאחר שנשמע פיצוץ מהאונייה, היא טובעת לאיטה במים, יחד עם שודדיה. מהים מגיח אמודאי ומציג את עצמו בפני החבורה בתור קפטן נמו. הוא כבר מוכר להם מסיפורו של העיתונאי. הם תוקפים אותו על הפגיעות של הצוללת באוניות נוסעים אזרחיות ברחבי האוקיינוס. בתגובה, הוא מטיף להם מוסר על מעשי השליטים. קפטן נמו מזמין אותם לצוללת. הוא מספר להם שאת החיות שהם פגשו: הסרטן, התרנגול והדבורה, הוא זה שטיפח אותן לממדים הגדולים במטרה שיהיה לאנושות יותר מזון מהן. לדעתו בעזרת טיפוח זה אפשר לשפר את זמינות המזון לאנושות. הוא מודיע להם כי אמורה להתחולל התפרצות הר געש שתסכן אותם. הוא מציע לסתום את החור שנפער באוניית שודדי הים, להזרים אוויר לבטן האונייה ואז היא שוב תצוף על פני המים והצוות כולו יוכל להפליג מהאי.
 הר הגעש מתחיל להתפרץ, ארבעה מהם לובשים בגדי צוללנים שקפטן נמו נותן להם. הם מושכים צינור אוויר מהצוללת, אבן ענקית וכלי עבודה. השאר מצטרפים אליהם מעל המים ונוסעים ברפסודה שבנו. כולם הולכים לעבר אוניית השודדים שטבעה. הצוללנים סותמים את החור שנפער בתחתית האונייה. קפטן נמו מפעיל את מנועי הצוללת ובטן האונייה מתמלא אוויר. האונייה צפה. הניצולים עולים עליה ומפליגים חזרה למשכן בני אדם מתורבתים. קפטן נמו מנסה להחלץ מהנאוטילוס, אך התפרצות הר הגעש אינה מאפשרת לו להינצל.
היבטים מדעיים

בספריו של ז'ול ורן הוא מסביר היבטים מדעיים, אשר מאפשרים לו לקדם את העלילה וגם ללמד את הקוראים פרקים במדע. בסרט זה החליטו המפיקים להמציא היבטים מדעיים שאינם כלולים בספר המקורי.
קפטן נמו מספר לניצולים שהוא ערך ניסויים אשר יגרמו לכך שלא יהיה יותר רעב בעולם. הוא פיתח סרטן ענק למאכל, תאי דבורה גדולים הנוטף מהם דבש ולמעדנים תרנגול הודו גבוה ומפותח במיוחד.
הוא גם תכנן את הצלתם. הוא פגע באוניית השודדים באמצעות יצירת חור בבטן האונייה. באולם הצוללת הוא מדגים להם בתוך בריכת דגים, כמו מורה לתלמידיו, כיצד יוכלו לחלץ את אוניית השודדים הטבועה ויוכלו לשוב לבתיהם.
הערות שוליים

↑  לפי אתר IMDb יצרנית הסרט היא Ameran Films Ltd אך במסך הפתיחה של הסרט מופיע Columbia
↑  בסרט, סצנת הפתיחה מצולמת בכיכר באנגליה (Shepperton Square).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n87145501  VIAF: 180685680   WorldCat (עם VIAF): 180685680
אן הייד

| --- | --- |

 לידה:  12 במרץ 1637 וינדזור, ממלכת אנגליה 
 פטירה:  31 במרץ 1671 (בגיל 34) ארמון סנט ג'יימס, ממלכת אנגליה 
 מדינה:  ממלכת אנגליה 
 מקום קבורה:  מנזר וסטמינסטר 
 בן או בת זוג:  ג'יימס השני, מלך אנגליה (24 בנובמבר 1659–?) 
 
אן הייד, דיוקן מעשה ידי פיטר ללי, שנת 1670 לערך.
שלט האצולה של אן הייד.
ליידי אן הייד (באנגלית: Lady Anne Hyde; ‏ 22 במרץ 1638 - 31 במרץ 1671) הייתה רעייתו הראשונה של ג'יימס, דוכס יורק (לימים ג'יימס השני מלך אנגליה שכונה גם ג'יימס השביעי, מלך סקוטלנד), ואימם של שתיים ממלכות אנגליה: מרי השנייה והמלכה אן.
קורות חיים

אן נולדה ב-12 במרץ 1637 (על פי הלוח היוליאני) או ב-22 במרץ (על פי הלוח הגרגוריאני) בווינדזור שבברקשייר לפרנסס הייד, דוכסית קלארנדון ולסר אדוארד הייד, רוזן קלארנדון.
בשנת 1659 נישאה אן לג'יימס, דוכס יורק, בברדה שבהולנד בטקס חשאי. באותה עת שהה ג'יימס בגלות בשל מלחמת האזרחים האנגלית. אביה של אן שימש כיועצו של צ'ארלס השני, אחיו הבכור של ג'יימס ששהה בגלות וטען לכתר האנגלי.
אן הייתה העוזרת האישית של מרי הנרייטה, הנסיכה המלכותית, אחותם של צ'ארלס וג'יימס. אן לא הייתה יפה. סמיואל פיפס מציין ביומנו כי היה לה מראה פשוט ביותר, אולם הייתה חכמה ושנונה - שגריר צרפת בלונדון באותה עת מתאר אותה כ"אמיצה, חכמה ואנרגטית, הראויה להיות בת משפחת מלוכה".
לאחר השבת המלוכה, נערך ב-3 בספטמבר 1660 טקס נישואין רשמי בלונדון בין ג'יימס לאן.
חודשיים לאחר טקס הנישואים הרשמי נולד צ'ארלס, בנם הראשון של ג'יימס ואן שנפטר בינקותו. חמישה בנים ובנות נוספים נפטרו בינקותם, ורק שתי בנות הגיעו לבגרות:
מרי (נולדה ב-30 באפריל 1662);
אן (נולדה ב-6 בפברואר 1665).
אן נפטרה, ככל הנראה מסרטן שד, בארמון סנט ג'יימס זמן קצר לאחר לידתה השמינית, ונקברה במנזר וסטמינסטר.
קורות חיים > ההמרה לקתוליות

בשנות חייה המאוחרות המירה אן את דתה לקתוליות, על אף מוצאה ממשפחה אנגליקנית. לאחר מותה גם בעלה, ג'יימס, המיר את דתו לקתוליות. בנותיהם גודלו במסגרת האמונה האנגליקנית על פי הוראתו המפורשת של המלך צ'ארלס שהבין שהציבור האנגלי והפרלמנט לא יסתכלו בעין יפה על הפיכת שושלת המלוכה לשושלת קתולית.
בשנת 1688 הודח ג'יימס במהלך המהפכה המהוללת בשל הקתוליות שלו, ומרי, בתם עלתה לשלטון לצד בעלה ויליאם מאורנג'.
אלכס ויז'ניצר

| --- | --- |

 לידה:  22 בינואר 1953 (בן 71) קייב, ברה"מ 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 תפקיד:  ראש מנהל הביוב הארצי  יו"ר נת"ע  מנכ"ל החברה הלאומית לדרכים בישראל  יו"ר מקורות
 
אלכס (אלכסנדר) ויז'ניצר (נולד ב-22 בינואר 1953, בקייב שבאוקראינה) הוא מהנדס אזרחי ומנהל ישראלי שכיהן כראש מנהל הביוב הארצי, יושב ראש דירקטוריון החברה הממשלתית נת"ע, כמנכ"ל החברה הלאומית לדרכים בישראל וכיושב ראש דירקטוריון מקורות. הורשע בבקשת שוחד.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית נוספת

ויז'ניצר פועל מטעם המדינה לניהול מתחם קבר רבי שמעון בר יוחאי (רשב"י) שבמירון, אותו פוקדים כ-2 מיליון מבקרים בשנה.
במהלך השנים כיהן כדירקטור וכיו"ר "ועדת החמישה" אשר מונתה על ניהול האתר וביוני 2012 מונה ליושב ראש דירקטוריון חברת קרן הרשב"י ומורשתו - חברה ממשלתית אשר תחליף את "ועדת החמישה" לאחר השלמת תהליך הפקעת הקרקע.
ביוגרפיה > הרשעה בפלילים

ב-24 בדצמבר 2014 נעצר ויז'ניצר בחשד לתיווך לשוחד במסגרת פרשת השחיתות בישראל ביתנו. מעצרו הוארך ב-9 ימים. ב־22 בינואר 2015 הודיע על התפטרותו מתפקידו כיו"ר נת"ע, כדי להקדיש זמן לטיהור שמו. באוקטובר 2015 המליצה המשטרה להעמידו לדין באשמת שוחד, קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות והלבנת הון.
בנובמבר 2017 נמנה עם המוזמנים לשימוע ב"פרשה 618", כחשוד בלקיחת שוחד, סחיטה באיומים, הלבנת הון ועבירות על פקודת מס הכנסה. ב-6 במרץ 2019 הוגש נגדו כתב אישום על עבירות שוחד, רישום כוזב במסמכי תאגיד ועבירת מס.
ב-11 באוקטובר 2018 חתם דב ליטבינוף, ראש מועצה אזורית תמר, על הסדר טיעון, לאחר שהודה שכיו"ר ההנהלה של "רשות ניקוז ים המלח", אישר תשלום מהמועצה האזורית תמר כדי לפעול דרך ויז'ניצר ולהשפיע על העברת תקציבים למועצה ממפלגת ישראל ביתנו. בעד העברת התקציב היה על המועצה לשלם לויז'ניצר עמלה, אשר תעמוד על סך של 25% מהיקפו של התקציב באמצעות חברה בשם "י.א חי יזמות ואחזקות בע"מ".
ב-3 ביוני 2021 הורשע ויזניצ'ר לפי הודאתו בעבירה של בקשת שוחד בפרשת השחיתות נתיבי ישראל, בעקבות הסדר טיעון בו הוסכם כי יגזרו עליו שנתיים מאסר בפועל, מאסר על תנאי וכן קנס בסך 850 אלף ש"ח.
חיים אישיים

ויז'ניצר מתגורר בנס ציונה עם אשתו דינה. הוא אב לשלושה. בנו דן ויז'ניצר, הוא איש עסקים והיה היועץ הכלכלי של החברה הלאומית לדרכים בישראל.