stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שגיא אזולאי
עבודותיו

אזולאי משתמש בטכניקות ציוריות מגוונות בצבעי שמן, אקריליק וצבעי פסטל על בד. יצירותיו עוסקות בסוגיות של דימויים תרבותיים, זהות וזיכרון. סגנון הציור שלו מתאפיין בשימוש בטכניקות ייחודיות בצבעים ומרקמים על גבי בד. עבודותיו של שגיא אזולאי הן, לעיתים קרובות תוצרים של תהליך כמו ארכיבאי וארכיאלוגי ביחס לדימויים ושרידים של תרבויות קדומות. בעבודות אלו, אובייקטים ודימויים הטבועים בזיכרון הקולקטיבי, כמו סמלי תרבות ישראלים ומזרח-תיכוניים, מחולצים מהקשרם המקורי וממוקמים בקומפוזיציה לפי סדר מארגן חדש, לאחר שעברו תהליך הפשטה.
תערוכת היחיד הראשונה של אזולאי בשם "בור גראז" הוצגה בשנת 2013 בגלריה שלוש בתל אביב. בתערוכה הוצגו ציורים בפורמט גדול וקטן, שבמרכזם הפשטת אלמנטים אדריכליים ממאפייניהם הצורניים, תהליך אשר הותיר את האובייקטים כנפחים פשוטים. אזולאי השתמש בשיטות ייחודיות לעבודה עם צבע על בד, כולל גירוד וסימון על צבעים לחים. הנחת הצבע בציורים נעשתה בגישה פיסולית תלת־ממדית ביחס למסת הצבע.
בשנת 2016 הציג מוזיאון פתח תקווה לאמנות את עבודותיו של אזולאי במסגרת תערוכה קבוצתית בשם 'ציור, למשל'. תערוכה קבוצתית זו ריכזה עבודות מופשטות של ציירים ישראליים עכשוויים שהתייחסו אל פרספקטיבות מודרניסטיות בהקשרים של הרס, חורבן ובניה. בתערוכה, אזולאי ביצע פירוק סמלי של אלמנטים אדריכליים באמצעות שימוש בטכניקות של בצבע וקומפוזיציה. אלמנטים אדריכליים, כמו עמודים וסורגים, הוצגו במינימליזם ובגווני ניאון עם וקישוטים שנחרטו על גבי משטחי הצבע. הגופים האדריכליים המופשטים נותרו עם מעט פרטים שעשויים לרמז על תפקידם והחלל בו הם נמצאים. קטלוג וידאו שנוצר עבור התערוכה מתאר כיצד אזולאי משתמש בדימויים שחרוטים בזכרוננו ומארגן אותם לקומפוזיציות חדשות "שמעוררות את פעולתו של התת-מודע".
מעבר להתמודדות עם חומריות ודמיון, עבודתו של אזולאי מגיבה למציאות הישראלית. עבודתו "רוחות" (2016) מציפה סוגיות הנוגעות לזהות ותרבות מקומית. בעבודה נראה בית ים-תיכוני ומאחוריו צלליות של סברסים, אשר במקום קוצים, מזדקרות מהם סיגריות דלוקות. יצירה זו מוצגת באוסף הקבוע של אמנים ישראלים צעירים במוזיאון תל אביב לאמנות.
בשנת 2020 הציג אזולאי את עבודותיו בתערוכת יחיד בגלריה רו-ארט בתל אביב. בתערוכה זו הוצגה לראשונה הסדרה 'אריק' – סדרת ציורים של הדמות "אריק" מסדרת הטלוויזיה לילדים "רחוב סומסום". המתבונן בציורים רואה את גבו של אריק עומד בחלל פנימי ומביט אל חלל חיצוני הממוסגר על ידי חלון. דמותו של אריק חוזרת על עצמה, והציורים נבדלים זה מזה בזכות דוגמאות, טקסטורות הצבע העמוקות והשכבות המאירות את הדמות המוכרת באור שונה בכל ציור. עד לתערוכה זו לא ניצבו דמויות במרכז יצירתו לעיתים קרובות מה שנראה כפריטים ארכאולוגיים של תרבויות עתיקות (כמו עמודים, שערים, שברי חרס) או שרידים פולחניים (תיבות תכשיטים, כתרים או סרקופגים).
במוקד התערוכה "אריק" עומדים מתחים בין גלוי למוסתר, נושאי הילדות, הציפייה, הבדידות והריחוק, שמלווים את עבודתו של אזולאי בכללותה.
השכלה

● 2008–2012: תואר ראשון באמנות, בצלאל – אקדמיה לאמנות ועיצוב
● 2012–2014: תואר שני באמנות, בצלאל – אקדמיה לאמנות ועיצוב
● 2017 בית הספר לציור ופיסול בסקווהגן, מיין, ארצות הברית. (אנ')
פרסים

2014: פרס אסנת מוזס לציור
2019: פרס עידוד היצירה לאמנות פלסטית ממשרד התרבות והספורט
תערוכות יחיד נבחרות

2013 – "בור–גראז' ", גלריה שלוש לאמנות עכשווית, תל אביב-יפו
2014 – תערוכה של פרס מוזס, בית האמנים, ירושלים. אוצר: אלי פטל
2015 – "Cut Conent", גלריה זומר, תל אביב-יפו
2016 – "שעריים", גלריה המדרשה, תל אביב. אוצר: בועז ארד
2020 – "אריק", גלריה רו-ארט, תל אביב.
תערוכות קבוצתיות נבחרות

2010 – "רשמות ישראליות ושריטות מקומיות, גלריית BAAD, תל אביב, אוצרת: רותי דירקטור
2010 – "לעינייך בלבד", בית סרג' תירוש, יפו
2011 – "רח' רזיאל 29 כיכר שעון יפו (הקרנה), JCC, ניו יורק
2013 – "צבע טרי מס' 6", יריד האמנות העכשווית, תל אביב. אוצרים: אבי סבך, ורד זפרן גאני
2014 – "שברי חרוזים", מרכז ג'יי.אר אליכר, אוניברסיטת בן–גוריון
2014 – "עד שתעזוב את קולי", המוזיאון לאמנות אשדוד. אוצרים: רוני כהן בנימיני, יובל ביטון
2015 – "טעם טוב", גלריה המידרשה. אוצר: בועז ערד
2016 – "ציור, למשל", מוזיאון אמנות פתח תקווה, ישראל. אוצר: לארי אברמסון
2016 – "Abstract Relief", הגלריה באוניברסיטת שרייבר, תל אביב. אוצרת: אירית טל
2016 – "The Winners’ Tribute: 10 Years of the Osnat Mozes Painting Prize", בית האמנים ירושלים. אוצר: אבי סבח
2016 – "חצי אי", לאהוב אמנות לייצר אמנות, תל אביב. אוצר: רוני חגיג'
2016 – "מחנה ציור", מוזיאון הנגב. אוצר: דוד וקשטיין
2017 – "יבש", ספריית בית אריאלה, תל אביב-יפו. אוצרת: הילה כהן–שניידרמן
2017 – "זמר בודד הוא הלב", מוזיאון אשדוד לאמנות. אוצר: ערן ליטווין
2017 – "דובדבנים", גלריית המדרשה. אוצר: בועז ערד
2017 – "אנתולוגיה", מוזיאון אשדוד לאמנות. אוצרים: רוני כהן בנימיני, יובל ביטון
2018 – "זמן אמיתי", קומה שלישית משמאל, אוצרת: מיטל אבירם
2018 – "מינימנט", בית הנסן, ירושלים. תוכנית מידיניות ותאוריה האומניות, בצלאל
2018 – "עד הנגיעה הראשונה", אטליה שמי, כברי. אוצרת: סמדר שינדלר
2018 – "רחוק–קרוב", אוסף האמנות הישראלית, מוזיאון תל אביב. אוצרת: אלן גינטון
2018 – "Plenty", מוזיאון בת ים. אוצרת: הילה כהן שניידרמן.
2018 – "Placeless: Following Jacqueline Kahanoff", הגלריה החדשה במוסררה, ירושלים. אוצרת: ילנה גורדון
2019 – "קיר האמן", גלריה מאיה, תל אביב-יפו
"לא גוף, לא אדמה, לא דם, לא ארץ", מוזיאון בר דוד, קיבוץ ברעם. אוצר: אבי איפרגן
2019 – "כשאמונה הופכת לספק", מוזיאון בר דוד, קיבוץ ברעם. אוצר: אבי איפרגן
2019 – "Raw Art",גלריה רו–ארט, אוצרת: מאיה במברגר
2019 – "קפה מועדון חרדת הרישום הבינלאומי", גלריית Vacation, ניו יורק. אוצרת: ג'ו א. אטקין
2020 – "Big in Minshar", גלריית מנשר, אוצרת: מיקה מילגרום
הערות שוליים

↑  "כשאמן מגדל אמן: משפחת אזולאי, הארכבאים", Time out תל אביב, 23/03/2013.
↑   מנחה נופה, דיוקן צעיר: האמנות השבטית של שגיא אזולאי, באתר הארץ, 12 בנובמבר 2014
↑  "פתיחת תערוכת היחיד של אמן הצעיר ומבטיח: שגיא אזולאי, בור-גראז", גלריה שלוש לאמנות עכשווית, 2013.
↑  אלמוג, איתי., בור גראז' - תערוכת יחיד של האמן הצעיר והמבטיח שגיא אזולאי, באתר Archijob.co.il - עיצוב ואדריכלות חדשות
↑  אברמסון, לארי. ׳׳ציור, למשל׳׳, מוזיאון אמנות פתח תקווה, 2017.
↑  רז, מיטל. "זה לא כל כך פשוט", Time out תל אביב, 13/10/2016.
↑  אולריך, חגי., Internal Interactions, Tohu, ‏2017-01-12 (באנגלית)
↑  ׳׳Take Painting – Conversations with Painters, ציור למשל׳׳, מוזאיון פתח תקווה לאמנות, תאריך העלאה: 10/10/2016. סרטון יוטיוב. משך הרסטון: 50:40.
↑  "רחוק-קרוב: המוזיאון מציג את עצמו". הארץ. נבדק ב-2021-02-15.
↑  ברנרד, ג׳וי., מי שמביט בי מאחור לא יודע מי אני: שגיא אזולאי מנסה להטמיע צער ברחוב סומסום, באתר מגזין פורטפוליו, ‏2020-10-04
↑  במברגר, מאיה. "אריק – שגיא אזולאי", גלריית רו-ארט, 2020.
↑  צור, עוזי. ׳׳עוצם עין אחת/אריק, איפה בנץ?׳׳, הארץ, 2020.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007385628205171  VIAF: 1187169757866008010005   WorldCat (עם VIAF): 1187169757866008010005
שהזאדה באיאזיד

| --- | --- |

 לידה:  1525 ארמון טופקאפי, טורקיה 
 הוצאה להורג:  25 בספטמבר 1561 (בגיל 36 בערך) קזווין, איראן 
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית 
 מקום קבורה:  סיוואס 
 השקפה דתית:  אסלאם 
 
באיאזיד (בעות'מאנית טורקית: شهزاده بايزيد, 1525 - 25 בספטמבר 1561) היה בנם של סולימאן הראשון והורם סולטאן.
באיאזיד נולד בשנת 1525 בקושטא (איסטנבול) בתקופת שלטונו של אביו סולימאן המפואר. אמו הייתה הורם סולטאן, בתו של כומר אורתודוקסי, שהייתה פילגשתו של הסולטאן באותה התקופה. בעת לידתו היו לבאיאזיד ארבעה אחים מלאים גדולים: מחמד (יליד 1521), עבדאללה (יליד 1522), מיהרימה סולטאן (ילידת 1523) וסלים (יליד 1524). היה לו גם אח בכור למחצה מוסטפא (יליד 1515) ומאוחר יותר אח מלא צעיר אחד, ג'אהנגיר (יליד 1531). בשנת 1533 או 1534, תוך שבירת מסורת, אביו שחרר את אמו ונישאה כחוק.
לאחר הוצאתו להורג של אחיו הגדול שהזאדה מוסטפא (שהיה היורש לכס המלוכה העות'מאני) בשנת 1553, הפך באיאזיד ליורש העצר הפופולרי בקרב הצבא.
במהלך כל שנות ה-50, כשסולימאן כבר היה בשנות ה-60 לחייו, התבררה תחרות ממושכת על כס המלוכה בין באיאזיד לאחיו הגדול שהזאדה סלים. לאחר שהובס בקרב ליד קוניה בשנת 1559 על ידי סלים וסקלו מהמט פאשה (בעזרת צבא הסולטאן), נמלט באיאזיד לאימפריה הספווית הסמוכה, שם התקבל בזריזות על ידי תהמאספ הראשון.
בשנת 1561, לאחר ניסיונות ממושכים מצד  הסולטאן העותמאני, שכללו גם העברות כספים ומתנות אחרות, אחפשר תהמאספ לבאי כוחו של הסולטאן להוציא להורג את באיאזיד ואת ארבעת בניו באזור קזווין שבפרס. מאוחר יותר הם נקברו בעיר סיוואס.
הערות שוליים

↑  Manimugdha Sharma, Allahu Akbar: Understanding the Great Mughal in Today's India, Bloomsbury  2019.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 135739179  ISNI: 0000 0000 5557 5179  LCCN: no2001044625  TDVİA: bayezid-sehzade  VIAF: 43949697   WorldCat (עם VIAF): 43949697
שלוה בחוה

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  מנוחה בקרמן
 
עטיפת הספר
שַׁלְוָה בַּחַוָּה הוא ספר מחורז לילדים של הסופרת החרדית מנוחה בקרמן. הספר יצא בשנת תש"ן-1990, והוא מהווה חלק מהספרייה הגדולה בת ארבעה ספרים המיועדת לילדים. הספר מאויר באיוריו של הנריק הכטקופף.
עלילה

הספר מתאר חווה ובה ארבע חיות:
פרה - המספקת ליושבי החווה חלב.
תרנגולת - האחראית על הספקת הביצים.
חמור - שאחראי על משימות כלליות, בין השאר על הספקת העצים.
כלב - השומר על החווה מפני גנבים.
הסיפור מתחיל בנימה פסטורלית ומתאר כי ”נעים וטוב היה בחוה, שמחה היתה שם ושלוה”. אך יום אחד אירע מאורע שבשלו הופר השלום.
רוח חזקה נשבה ופתחה את החלון וגלגלה מהשולחן ביצה. הביצה נשברה והרצפה התלכלכה. אולם, איש מיושבי החווה לא הסכים לנקות את הביצה. לטענתם, התרנגולת היא זו שהטילה את הביצה ולפיכך עליה לנקות אותה בעצמה. טענותיה של התרנגולת שלא בה האשמה אלא ברוח לא התקבלו וכולם פסקו כי ”היא תנקה - הביצה שלה”. התרנגולת כעסה ובלי לומר מילה ניקתה את הרצפה.
למחרת בבוקר, חיכו כולם לביצה של התרנגולת. אולם התרנגולת הטילה רק ביצה אחת אותה אכלה לבדה. למרות בקשותיהם אמרה התרנגולת בתקיפות, ”אם בביצה רצונכם, הטילו אותה בעצמכם. הביצים שאני מטילה - הן שלי, כך אתמול אמרתם לי”. הפרה כעסה ולפיכך שתתה לבדה את חלבה ולא הביאה לאיש. כיוון שראה זאת החמור הודיע כי הוא לא יביא ענפים ויושבי החווה יאלצו לסבול מקור. אחריו מיהר להודיע הכלב שהוא יפסיק לשמור על החווה ויחדל מלהיות שומר נאמן.
כל יושבי החווה היו עצובים והצטערו על הריב שפרץ. בינתיים, נשמעו צעדים המתקרבים לחווה. כולם פחדו והכלב עצר את עצמו מלנבוח, בעוד החמור עוצם עיניו, חושב שבכך הוא מסתיר את פניו. עודם חוששים מגנבים נכנסה אל החווה עזה פזיזה, שכנתם של יושבי החווה שהגיעה כדי להביא להם גבינה מעשי ידיה. בראותה את האווירה העגומה בחווה, ניסתה להתעניין האם הם חולים. בשומעם את דבריה של השכנה החביבה, הצטערו יושבי החווה על המריבה שהפרה את השלווה בחווה והתביישו במעשיהם. הפרה הזדרזה ואמרה כי לא קרה דבר, הם רק אחרו לקום וכולם הבינו שרק אם יעזרו לכל חבר ויוותרו החיים יהיו טובים ומאושרים.
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שלו סעדה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1992 (בן 32 בערך) כפר מסריק, ישראל 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 גובה:  1.98
 ספורט
 ענף ספורט:  כדורעף
 
שלו סעדה (נולד ב-1992) הוא שחקן כדורעף ישראלי.
ביוגרפיה

סעדה נולד וגדל בכפר מסריק כשלישי מבין ארבעת ילדיהם של סיסי, שוודית שהגיעה לישראל כמתנדבת, ושל ניסים. אחותו אלה גם היא משחקת כדורעף במכללות.
הוא שיחק בקבוצת הנוער ולאחר מכן הבוגרים של הפועל מטה אשר ושם נודע כשחקן מצטיין. בנוסף שיחק בנבחרת ישראל בכדורעף חופים. ב-2014 החל לשחק בנבחרת אוניברסיטת גראנד קניון שבפיניקס. בעונתו השנייה באוניברסיטת נבחר לנבחרת העונה של ה-MIVA (אנ') והיה מועמד לפרס שחקן השנה במכללות.
שידורי רדיו באינטרנט

תחנת רדיו אינטרנט
מקלט של שידורי רדיו באינטרנט
שידורי רדיו דרך האינטרנט הם תכנים, הדומים או זהים לשידורי רדיו, אשר מועברים בתקשורת נתונים על גבי האינטרנט. טכנולוגיית הפצת השידורים למכשירים של המאזינים מבוססת על רשת האינטרנט, ואינה מחייבת שימוש בקשר רדיו מתחנת רדיו או תחנת ממסר.
שידור הרדיו האינטרנטי הראשון

שידור הרדיו הראשון שבוצע באינטרנט היה שידור חי של להקה בשם "sky cries mary"(אנ'), ב-10 בנובמבר 1994, על ידי מדיה דיגיטלית שפיתח פול אלן.
שבוע לאחר השידור הראשון, במהלך חודש נובמבר 1994, שודר הקונצרט של הרולינג סטונז. זה היה שידור ההמון הראשון ברשת, ששודר באמצעות טכנולוגיית מולטיקאסט (Multicast). הסולן מיק ג'אגר פתח את הקונצרט באומרו "אני רוצה לומר ברוכים הבאים לכל מי ש'זחל' הלילה לאינטרנט, ואני מקווה שכל זה לא יקרוס".
בשבעה בנובמבר 1994, WXYC הייתה לתחנת הרדיו המסורתית הראשונה שהודיעה על שידורי אינטרנט.
בשנת 1995 החלו חברות המספקות מדיה אינטרנטית כמו "מיקרוסופט", "פרוגרסיב נטוורקס" ו"נולסופר" לשחרר בחינם נגני אודיו להורדה, וברגע שתוכנות אלה היו זמינות לקהל הרחב, החלו לצוץ תחנות שידור אינטרנטיות רבות ברחבי הרשת.
במקביל תחנות רדיו קיימות הבינו ששידור באינטרנט זו דרך זולה ונוחה להגדיל באופן משמעותי את קהל המאזינים ולהצטרף לחדשנות של הכפר הגלובלי המרושת. בשל העובדה כי תחנות שידור רבות הפסיקו להשתמש בגלי הרדיו אלא החלו לשדר על גבי רשת האינטרנט בלבד, קמו תחנות שידור פרטיות רבות בהן ישנם מספר קטן של עובדים, או אפילו שדרן יחיד, היושב מול מחשבו הביתי ומשדר את תכניו האישיים אל קהל מאזינים סביב העולם.
יתרונות וחסרונות בשידורי הרדיו המקוון

להעברת שידורי רדיו באינטרנט יש יתרונות רבים:
ניתן להאזין לשידורים בכל מקום על-פני כדור הארץ, בעוד שהטווח של שידורי רדיו רגילים מוגבל לסביבתה של האנטנה המשדרת. בנוסף לכך, באינטרנט כל אדם יכול לפתוח תחנת שידור, בעוד שמספר תחנות הרדיו באזור מוגבל למדי עקב מספר התדרים המוגבל.
לשידורי הרדיו באינטרנט יש גם חסרונות:
הבעיה העיקרית היא שהשרת של תחנת השידור חייב להפיץ אותו התוכן לכמות גדולה של מאזינים. שיטת ההפצה הנפוצה ביותר היא Unicast, ובה נדרש רוחב פס גדול, מכיוון שהשרת מעביר את השידור באופן אישי לכל מאזין ומאזין. שיטת ה-Multicast יעילה יותר אך פחות נפוצה, כיוון שיש בה חסרונות טכניים אחרים. שיטה אפשרית נוספת היא ביזור נפח השידור באמצעות טכנולוגיית P2P, שבה כל מחשב לא רק צורך נתונים מהשרת אלא מעביר את הנתונים שהוא קיבל לעוד מחשבים. שימוש בטכנולוגיות P2P אמור להקטין את מספר השידורים שמעביר השרת למאזינים - במקום שהשרת מעביר את השידור בנפרד לכל אחד מהמאזינים שלו, המשתמשים מקבלים את השידורים ממחשבים של משתמשים אחרים מבלי לגשת לשרת של הרדיו. שימוש בטכנולוגיות P2P צפוי להפחית עלויות לחברות המספקות שידורי רדיו דרך האינטרנט, וחיסכון זה צפוי לזרז חדירה רחבה של טכנולוגיה זו לשוק. מצד שני, רתימת מחשבים אחרים לטובת השידור דורשת את הסכמתם של המשתמשים, ותלויה בהמשך האזנתם לשידור.
רדיו אינטרנטי בישראל

בתחילת שנות ה-2000 הושק רדיו נטקינג, שפעל כחלק מפורטל האינטרנט נטקינג. הרדיו פעל כשנה בלבד וכלל שישה ערוצי מוזיקה שונים (שהפכו בהמשך לשמונה). כל ערוץ שידר 24 שעות, ובמהלך אותה שנה עלו ברדיו גם תוכניות רדיו שונות ששודרו בשידור חי. שנה לאחר מכן עלה רדיו אינטרנטי נוסף, שנקרא Radi-Yo, שהקים ערן קורץ בביתו הפרטי באילת. הרדיו הוקם ללא אולפנים, אלא נוצר מאוסף של שדרנים שהיו פזורים ברחבי הארץ, מצפון עד דרום שכל אחד מהם משדר מהאולפן הביתי שלו. בין השדרנים היו קורץ עצמו, אמוץ הולנדר-טל, עופר להב, איציק אהרון, יניב מורוזובסקי, ליאור חג'בי ועוד.
תחנת הרדיו נסגרה ב-2006 בשל דרישה של חברות התקליטים לתשלום תמלוגים רטרואקטיביים שהגיעו לסכומים עצומים, שהתחנה לא יכלה לעמוד בהם. כך גם תחנות אינטרנטיות נוספות שקמו בישראל לאחר מכן, וביניהן רדיו אוממו (Omemo.co.il), שכמו Radi-Yo נאלצו לסגור בשל תשלומי התמלוגים הגבוהים והרווחיות הנמוכה.
רדיו אינטרנטי בישראל > תמלוגים וזכויות יוצרים

קצב תחנות השידור החדשות שקמו הואט בעיקר בשל חברות התקליטים והדרישה שלהן לתמלוגים עבור תכנים מוזיקליים וזכויות יוצרים. בגלל שהאינטרנט היא רשת עולמית רחבה, קשה לחברות התקליטים לבקר ולעקוב אחרי כל תחנות השידור הקיימות והחדשות הקמות מדי יום, ואין דרך יעילה ואחידה לגביית התמלוגים בעבור מדיה באינטרנט. בשל כך, יכול כל אדם להשמיע את התכנים והשירים שהוא בוחר ללא תשלום תמלוגים לחברות התקליטים. תחנות גדולות ומוכרות אינן יכולות להרשות לעצמן שלא לשלם, והן אלה שסופגות את מירב העול מחברות התקליטים.
כיום, לפחות בתחנות השידור הגדולות והמוכרות, ישנן מערכות אשר מחשבות, ומרכזות את מספר ההשמעות של כל יצירה במהלך חודש, ממיינות אותן לפי בעלי זכויות, תוכניות ויצירות, וכך משלם הרדיו תמלוגים לבעלי הזכויות על היצירות המוזיקליות בעבור כל השמעה.
רדיו אינטרנטי בישראל > תחנות רדיו אינטרנטיות בישראל

"הקצה" - תחנה המשדרת מבית האוזן השלישית בתל אביב. התחנה החלה לשדר ב-1 באפריל 2012, זאת לאחר שתוכנית הרדיו "הקצה" (בהגשת ועריכת נדב רביד ואייל פרידמן) ירדה מלוח שידורי תחנת גלגלצ בינואר אותה שנה.
״רדיו סבתא״
"רדיו מהות החיים"
"רדיו סול"
"הרדיו החברתי הראשון"
"רדיו זה רוק"
"רדיו radioDANCE"
"רדיו פלוס"
"עברי שש"
רדיו קול נשר
״רדיו ynet” - בשנת 2022 אתר ynet מקבוצת ידיעות אחרונות השיק רדיו אינטרנטי חדש. הקמפיין שליווה את ההשקה טען כי זהו "הרדיו הדיגיטלי הראשון בישראל", אף על פי שקיימות תחנות רדיו דיגיטליות נוספות עוד מלפני כן.
רדיו אינטרנטי בישראל > תחנות רדיו אינטרנטיות שהיו פעילות בעבר

"109FM"
"רדיו CLICKFM"
"רדיו Like-My-Radio"
"רדיו ארץ" - נקלעה לקשיים כלכליים בשנת 2019, ומאז אין שידורים
ראו גם

שידורי טלוויזיה באינטרנט
נגן מדיית רשת
הזרמת מדיה
פודקאסט
הערות שוליים

↑  ימי הרדיו
↑  ימי הרדיו ב
↑  ליאורה שוסטר, דוט. כלום - רדיו נטקינג נסגר השבוע, זה שיר פרידה, באתר nrg‏, 8 בפברואר 2001
↑  האתר הרשמי של Radi-Yo, בארכיון האינטרנט
↑  עופר להב‏, אני פותח רדיו, באתר וואלה, 12 באוקטובר 2005
↑  עידו קינן, חברות התקליטים נגד רדיו מקוון, באתר nrg‏, 31 באוקטובר 2005
↑  רוני אפרת‏, "הקצה" חזרה כתחנת רדיו אינטרנטית, באתר וואלה, 1 באפריל 2012
↑  nrg מעריב , אחרי 13 שנה: "הקצה" יורדת מלוח השידורים, באתר nrg‏, 31 באוקטובר 2011
↑  ‏ynet radio יצא לדרך: כך תאזינו, באתר ynet, 4 בספטמבר 2022
↑  superuser, הרדיו ממציא את עצמו מחדש - גם בישראל | איגוד השיווק באינטרנט, באתר איגוד השיווק הישראלי, ‏2015-05-26
| תוכנות נגני מדיה |
| --- | --- | --- |
| תוכנות חינמיות בולטות | iTunes • Adobe Flash Player • Kodi • VLC media player • Winamp • QuickTime • BS.Player • Songbird • MediaMonkey • Clementine • Rhythmbox • Banshee • Nightingale • foobar2000 • Media Player Classic • Amarok • Adobe Shockwave Player • MPlayer • RealPlayer |  |
| תוכנות מסחריות בולטות | Windows Media Player • Windows Media Center • PowerDVD • WinDVD • Front Row |  |
| טכנולוגיה | קודק • פודקאסט • שידורי טלוויזיה באינטרנט • שידורי רדיו באינטרנט • P2PTV |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007549483005171  GND: 4830454-2  LCCN: sh97008264
רפואת שיניים ברומא העתיקה

רפואת השיניים התפתחה במהלך החלקים המוקדמים של ההיסטוריה הרומית, אולי עקב הגעתו של רופא יווני בשם ארכאתוס. כלים רומיים עתיקים לניתוחי פה כללו את מקדחת השיניים, אזמלים, מנופי עצם, מלקחיים של שיניים וגדמים. הרומאים הקדמונים גם המציאו את השימוש בסמים במהלך ניתוחי שיניים. כלים אלו שימשו לטיפול במצבים כגון כאבי שיניים ועקירת שיניים. ברומא העתיקה האמינו שהגורם לתנאים המחייבים טיפול שכזה הוא "תולעת שיניים".
רפואת שיניים קוסמטית

הרומאים הקדמונים הלבינו את שיניהם באמצעות משחת שיניים העשויה משתן אנושי וחלב עיזים. גשרים וכתרים דנטליים פותחו ברומא העתיקה בשנת 500 לפני הספירה. צורה זו של רפואת שיניים הייתה מלאכה שהאטרוסקים היו מיומנים בה. הציוויליזציה הזו פיתחה את גשרי השיניים ה"אמיתיים" הראשונים. גשרי שיניים רומיים היו בדרך כלל עשויים מעצם או שנהב, והיו מבוקשים מאוד במהלך הרפובליקה הרומית. רופאי שיניים רומיים עתיקים השתמשו גם בשתלים דנטליים עשויים מזהב.
רפואה הקשורה לשן > כאבי שיניים

טיפולים בכאבי שיניים היו פופולריים ורצויים מאוד בגלל הכאב העז והעששת הדנטלית שמצב זה גרם. בעבודתו של פליניוס הזקן, תולדות הטבע, הוא דן בטיפולים לכאבי שיניים. הוא כתב שחולה יכול לשפוך את התרופה לאוזנו. חלק מהתרופות היו אמורות להישפך לאוזן באותו צד של הראש כמו כאב השיניים, אחרות היו אמורות להימזג בצד הנגדי. חלק מהטיפולים כללו שאיפת צמח מנטה, שימוש בעצמות ארנבת כדי לחתוך את החניכיים, לבישת עצמות מכוסות בצואה, וגרגור אפר של קרני צבי. טיפול נוסף כלל לכידת צפרדע לאור ירח ויריקה לתוך פיה, ואז ציווי על הצפרדע לעזוב ולשאת איתה את כאב השיניים. רופאים רומיים האמינו שכאבי שיניים נגרמו על ידי "תולעת שיניים".
רפואה הקשורה לשן > עקירת שיניים

לא ברור איזה מקצוע או מקצועות רומיים היו עוסקים ברפואת שיניים. ייתכן שהיו מומחים רפואיים שהוכשרו לבצע טיפולי שיניים, ייתכן גם שרפואת שיניים בוצעה כתת-קבוצה של מקצועות אחרים, כמו ספרות שיער. עקירת שיניים היא הליך כירורגיית פה הנערכת למטרת הסרת שיניים. ברומא העתיקה, ייתכן שהדבר בוצע על ידי מומחים שלא היו קשורים לאף מקצוע רפואי אחר. מעשה זה הצריך עקירת שיניים בצורה רכה, על מנת למנוע את הסכנה הכרוכה בכך. סכנה זו גרמה גם לכך שעקירת שיניים הפכה למעשה לנדיר. ספרות עתיקה מתארת תהליך נוסף המוקדש לעקירת שיניים. בתהליך זה, היו תופסים ומטלטלים את השן עד שניתן היה להסיר אותה בידיים. תרגול נוסף כלל חיתוך של החניכיים והעצם המקיפים את השן, ולאחר מכן עקירה. צלזיוס, שהיה רופא רומי, המליץ לרופאים לעקור גם את העצם ליד השיניים, ולסרב לעקור שיניים של ילדים אלא אם כן הן מונעות משיניים בוגרים לצמוח.
רפואה הקשורה לשן > אחרים

סופרים רומיים עתיקים האמינו שהשיניים עלולות להתרופף עקב חולשת שורשים או מחלת חניכיים. הם טיפלו בזה על ידי צריבה של החניכיים, ואז כיסו אותם בדבש עם תמד. לאחר מכן הונחו תרופות על השיניים. אם השן הייתה כואבת, היא הייתה נעקרת. הליך זה יתבצע על ידי "גירוד" של השן ב"סדר עגול" ואז ניעור השן עד שניתן יהיה להסיר אותה.
שפה וחך שסועים

צלזיוס תיאר טיפולים במצב הרפואי המכונה שפה וחך שסועים. הוא כתב שהשיטה המוצעת שלו לטיפול בפגמים קטנים היא דרך תפירת תפרים ושפשופים על הפגמים. פגמים גדולים ובעייתיים יותר טופלו באמצעות ניתוח כירורגי המכונה ניתוח דשים. קלאודיוס גלנוס, רופא רומאי אחר תיאר כנראה קולובומה או שסע בפנים. כדי לטפל במצב זה הוא המליץ לצלק את העור ולאחד את חלקי העור הנבדלים, להסיר יבלות, ולאחר מכן לסיים את ההליך באמצעות תפירה והדבקה. אנשים בתקופה האמינו כי חך בריא נחוץ לדיבור תקין. הרומאים הקדמונים הרגו גם ילדים עם שפתיים שסועות, בשל האמונה שהם מחזיקים ברוחות רעות.
היסטוריה

לפי פליניוס הזקן, במשך רוב ההיסטוריה הרומית הם חיו ללא קהילה רפואית. במהלך תקופה זו הרפואה הייתה מוגבלת לתרופות ביתיות פופולריות ולא לרופאים בעלי הכשרה מקצועית. מקצוע הרפואה הוצג לרומאים על ידי הרופא היווני ארכאתוס, שנסע לרומא והתבסס כרופא. בסופו של דבר הוא צבר מוניטין בגלל השימוש האלים בפלדה ובאש שהעניק לו את התואר "קצב". עדויות ארכאולוגיות והיסטוריות חולקות על הנרטיב הזה. שנים עשר הטבלאות, שהיווה את מערכת החקיקה שהיווה את הבסיס למשפט הרומי, מזכירות שיניים עמוסות בזהב, מה שמרמז על כך שרפואת שיניים נהוגה בשלב זה בהיסטוריה. עדויות אחרות כוללות מציאת חומרים תותבים המיועדים לטיפול במצבי בריאות שיניים ובריאות הפה בערים ברומא העתיקה כמו Teano. למרות זאת, היסטוריונים וארכאולוגים אינם בטוחים לגמרי בנושא.
הערות שוליים

↑  Esther K. Andrews, Practice Management for Dental Hygienists, Lippincott Williams & Wilkins, 2007, ISBN 978-0-7817-5359-3. (באנגלית)
↑  Linda Baily Synovitz, Karl L. Larson, Complementary and Alternative Medicine for Health Professionals: A Holistic Approach to Consumer Health, Jones & Bartlett Publishers, 2013, ISBN 978-0-7637-6595-8. (באנגלית)
↑  Jones & Bartlett Learning, Comprehensive Dental Assisting, Enhanced Edition, Jones & Bartlett Learning, 2020-05-04, ISBN 978-1-284-26812-6. (באנגלית)
↑  Roberta Edwards Lenkeit, High Heels and Bound Feet: And Other Essays on Everyday Anthropology, Second Edition, Waveland Press, 2018-10-23, ISBN 978-1-4786-3841-4. (באנגלית)
↑  Boreddy Reddy, Acrylic Polymers in Healthcare, BoD – Books on Demand, 2017-11-02, ISBN 978-953-51-3593-7. (באנגלית)
↑  Robert E. Krebs, Carolyn A. Krebs, Groundbreaking Scientific Experiments, Inventions, and Discoveries of the Ancient World, Greenwood Publishing Group, 2003, ISBN 978-0-313-31342-4. (באנגלית)
↑  Arun K. Garg, Implant Dentistry - E-Book, Elsevier Health Sciences, 2009-12-11, ISBN 978-0-323-08765-0. (באנגלית)
↑  Alessandro Naso, Etruscology, Walter de Gruyter GmbH & Co KG, 2017-09-25, ISBN 978-1-934078-49-5. (באנגלית)
↑  Robert Lanza, Robert Langer, Joseph P. Vacanti, Principles of Tissue Engineering, Academic Press, 2013-10-17, ISBN 978-0-12-398370-1. (באנגלית)
↑  Ruth Clifford Engs, Bizarre Medicine: Unusual Treatments and Practices through the Ages, ABC-CLIO, 2022-01-11, ISBN 978-1-4408-7125-2. (באנגלית)
↑  Tracey Turner, The Curious Book of Lists: 263 Fun, Fascinating, and Fact-Filled Lists, Kingfisher, 2019-10-15, ISBN 978-0-7534-7609-3. (באנגלית)
↑  Doni L. Bird, Debbie S. Robinson, Modern Dental Assisting - E-Book, Elsevier Health Sciences, 2017-03-16, ISBN 978-0-323-48517-3. (באנגלית)
↑  Marshall J. Becker, Jean MacIntosh Turfa, The Etruscans and the History of Dentistry: The Golden Smile through the Ages, Taylor & Francis, 2017-02-17, ISBN 978-1-317-19465-1. (באנגלית)
1 2  Paolo Santoni-Rugiu, Philip J. Sykes, A History of Plastic Surgery, Springer Science & Business Media, 2007-08-10, ISBN 978-3-540-46241-5. (באנגלית)
↑  Bing Shi, Brian C. Sommerlad, Cleft Lip and Palate Primary Repair, Springer, 2015-01-13, ISBN 978-3-642-38382-3. (באנגלית)
↑  Vincenzo Guerini, A History of Dentistry from the most Ancient Times until the end of the Eighteenth Century, Good Press, 2019-11-27. (באנגלית)
מלקחיים רומיים עתיקים
תותבות אטרוסקיות
דיוקן של קלאודיוס גלנוס, רופא רומאי
שפת הפרחים

לילך סגול מסמל "אהבה ראשונה" בשפת הפרחים
הצבעוני מסמל "אהבה נצחית" בשפת הפרחים
שפת הפרחים  או בלועזית פלוריוגרפיה היא צורת ביטוי באמצעות פרחים, שהייתה פופולרית בתקופה הוויקטוריאנית. השפה איפשרה לבטא רגשות שלא היה מקובל לבטאם מילולית.
בשפה זו, לכל פרח או צירוף של פרחים הייתה משמעות ספציפית. השימוש בשפה נעשה לרוב באמצעות זרי פרחים קטנים שניתנו כמתנות והיו אביזר אופנתי פופולרי באותה תקופה. אולם פרחים חיים לא היו האמצעי היחיד לשימוש בשפה. לעיתים נעשה שימוש בתמונת הפרח, ובפעמים אחרות שולבו שמות הפרחים בטקסטים אמנותיים או במכתבים.