stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בריאן קית'
חיים אישיים

קית' היה נשוי שלוש פעמים. אשתו הראשונה הייתה פרנסס הלם. ב-1954 התחתן עם השחקנית ג'ודי לנדון (שהופיעה בתפקיד אורח בסדרה "משפחה שכזאת"), וב-1970 התחתן עם השחקנית בת הוואי ויקטוריה יאנג, שאחר כך שיחקה לצדו בסדרה "המופע של בריאן קית'" בתפקיד האחות פוני.
עם ג'ודי לנדון נולדו לקית' שני ילדים (מייקל ומימי), והם אימצו שלושה ילדים נוספים (ברברה, בטי ורורי). לקית' ולוויקטוריה יאנג נולדו שני ילדים (דייוויד ודייזי). דייזי הייתה לשחקנית והופיעה עם אביה ב-1989 בסדרה "Heartland".
בשנותיו האחרונות סבל קית' ממחלת ריאות חסימתית כרונית ומסרטן הריאה, על אף שהפסיק לעשן 10 שנים לפני כן. ב-1955 השתתף בפרסומות לסיגריות קאמל (אנ'). ב-24 ביוני 1997 הוא התגלה מת בביתו במאליבו שבקליפורניה, נראה שהתאבד בירייה. זה היה חודשיים אחרי שבתו דייזי התאבדה. עוד דווח שבימיו האחרונים היו לו קשיים כלכליים והוא סבל מדיכאון. בטקס לוויה פרטי הצטרפו לבני משפחתו שחקני "משפחה שכזאת" ג'וני ויטאקר וקאתי גארוור ושותפו לסדרה "הרדקאסל ומקורמיק", השחקן דניאל יו קלי. אפרו נטמן לצדה של בתו דייזי בבית הקברות "ווסטווד וילג' ממוריאל פארק" שבלוס אנג'לס.
ב-26 ביוני 2008 הוענק לבריאן קית' כוכב בשדרת הכוכבים של הוליווד.
פילמוגרפיה > קולנוע

(1953) Arrowhead
(1954) Alaska Seas
(1954) The Bamboo Prison
(1955) The Violent Men
(1955) Tight Spot
(1955) 5 Against the House
(1956) Storm Center
(1957) Nightfall
דינו (1957) Dino
מרוץ חץ המוות (1957) Run of the Arrow
סודות שיקגו (1957) Chicago Confidential
(1957) Hell Canyon Outlaws
(1958) Fort Dobbs
(1958) Desert Hell
(1958) Sierra Baron
(1958) Violent Road
(1958) Villa!!
(1959) Appointment with a Shadow
צעירי פילדלפיה (1959) The Young Philadelphians
(1960) Ten Who Dared
אבא מתארס (1961) The Parent Trap
ליווי מסוכן (1961) The Deadly Companions
הבה נתראה בירח (1962) Moon Pilot
(1963) Savage Sam
(1964) The Raiders
(1964) The Pleasure Seekers
(1964) Those Calloways משפחת האמיצים
זהירות, נמר בעיר (1964) A Tiger Walks
(1965) The Hallelujah Trail
(1966) The Rare Breed
הרוסים באים, הרוסים באים (1966) The Russians Are Coming, the Russians Are Coming
נבדה סמית' (1966) Nevada Smith
(1966) Way...Way Out
(1967) Reflections in a Golden Eye
מישהו במיטתה של אמא (1968) With Six You Get Eggroll
מזרחית ליאווה (1969) Krakatoa, East of Java
(1969) Gaily, Gaily
(1970) Suppose They Gave a War and Nobody Came?
(1970) The McKenzie Break
(1971) Something Big
הקאובוי האחרון (1971) Scandalous John
(1975) The Yakuza
חטיפה במדבר (1975) The Wind and the Lion
(1976) Joe Panther
ניקלאודיאון (1976) Nickelodeon
הופר (1978) Hooper
מטאור (1979) Meteor
(1980) The Mountain Men
(1981) Charlie Chan and the Curse of the Dragon Queen
(1981) Sharky's Machine
(1987) Death Before Dishonor
(1988) After the Rain
אקדחונים צעירים (1988) Young Guns
(1989) Welcome Home
(1993) Wind Dancer
(1993) Life With Mikey
(1994) Under a Killing Moon
אירוח מלאכים - סיפורה של דורותי דיי (1996) Entertaining Angels: The Dorothy Day Story
(1997) Walking Thunder
הרוכבים הנועזים (1997) Rough Riders
פילמוגרפיה > טלוויזיה

"Suspense" (1949, בפרק ""Set-Up for Death", ג'ון מארלי ובריאן קית')
"Police Story" (רשת CBS, תפקיד אורח)
"סם בנדיק" (NBC, תפקיד אורח)
"Target: The Corruptors!" (רשת ABC, תפקיד אורח)
"Crusader" (רשת CBS, בשנים 1955–1956, 52 פרקים בתפקיד ראשי)
"The Westerner" (רשת NBC, ב-1960)
"Outlaws" (רשת NBC, בשנים 1961–1962; 2 פרקים בתפקיד אורח)
"The Untouchables" (ב-1961, בפרק "The Jamaica Ginger Story")
"אלפרד היצ'קוק מגיש (1962, רשת CBS, בפרק "Night of the Owl")
"איש וירג'יניה" (1963, בפרק "Duel at Shiloh")
"Wagon Train" (ב-1963, 2 פרקים בתפקיד אורח)
"הנמלט" (ב-1963, פיילוט הסדרה)
"Kraft Suspense Theatre" בפרק "A Cause of Anger" (רשת NBC, ב-1964)
"The Tenderfoot" (מיני-סדרה בשלושה חלקים, 1964, חלק מסדרת "עולמו המופלא של דיסני")
"משפחה שכזאת" (CBS, בשנים 1966–1971)
"The Bull of the West" (סרט טלוויזיה, 1971)
"המופע של בריאן קית'" (רשת NBC, בשנים 1972–1974)
"The Zoo Gang" (רשת ITV, ב-1974)
"ארצ'ר" (NBC, 6 פרקים, 1975)
"The Loneliest Runner" (רשת NBC, ב-1976)
"In the Matter of Karen Ann Quinlan" (סרט טלוויזיה, 1977)
"כיצד נכבש המערב" שם מקורי "The Macahans" (ברשת ABC, ב-1977) בתפקיד גנרל סטונציפר
"Centennial" (רשת NBC, בשנים 1978–1979) בתפקיד שריף אקסל דומייר
"The Seekers" (ב-1979) בתפקיד אלייז'ה ות'רברי
"The Chisholms" (רשת CBS, ב-1979) בתפקיד אנדרו בלייק
"Cry for the Strangers" (סרט טלוויזיה, 1982)
"הארדקאסל ומקורמיק" (רשת ABC, בשנים 1983–1986)
"The Murder of Sherlock Holmes" (פיילוט לסדרה "רצח במשיכת קולמוס", CBS, ב-1984)
"The B.R.A.T. Patrol" (סרט טלוויזיה עבור ABC, ב-1986)
"Pursuit of Happiness" (רשת ABC, ב-1987)
"פרי מייסון" בפרק "The Case of the Lethal Lesson" (רשת CBS, ב-1989) בתפקיד פרנק ולמן האב
"Heartland" (רשת CBS, ב-1989)
"וולטר ואמילי" (רשת NBC, בשנים 1991–1992)
"Evening Shade" בפרק "Chip Off the Old Brick" (רשת CBS, בשנים 1991–1994)
"Major Dad" בפרק "The People's Choice" (רשת NBC, ב-1992) בתפקיד ג'ייק מקגיליס
"מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9" בפרק "Progress" (ב-1993)
"ספיידרמן: סדרת האנימציה" בתפקיד הדוד בן
"The Commish" בפרק "The Iceman Cometh" (רשת ABC, ב-1994)
"מגע של מלאכים" (CBS, ב-1996)
"סיביל" בפרק "Who's Who for What's His Name?" (CBS, ב-1996)
"פסיפיק בלו" בפרק "First Shoot" (עונה ראשונה, פרק 2, 1996)
"ווקר" בפרק "Ghost Rider" (עונה חמישית, פרק 3, 1996)
מלחמת האזרחים השנייה (1997) - סרט טלוויזיה של HBO
"Tales Of Tomorrow: Appointment On Mars" סדרת טלוויזיה (1952)
תפקידים בתיאטרון

(1946) Heyday
מיסטר רוברטס (1948) Mister Roberts
אפלה בצהריים (1951) Darkness at Noon
(1978) Da
הערות שוליים

1 2  Victoria Y. Keith (2014). "About Us". BrianKeith.com. נבדק ב-2015-08-29.
1 2  Lawrence Van Gelder (1997-06-25). "Brian Keith, Hardy Actor, 75; Played Dads and Desperadoes". הניו יורק טיימס. נבדק ב-2015-08-29.
↑  Hays, Matthew. "It's a Family Affair". Montreal Mirror. נבדק ב-2015-08-29. I was surprised at Brian, who was Catholic, ...{{cite web}}:  תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  "Brian Keith Biography". TV Guide. נבדק ב-2015-08-29.
↑  Paul Mavis (2007-12-01). "Family Affair-Season Four". DVD Talk. נבדק ב-2015-08-29.
1 2  Evening Shade: Chip Off the Old Brick (1991) at the Internet Movie Database
↑  "Brian Keith: Inducted to the Walk of Fame on June 26, 2008 with 1 star". Hollywood Walk of Fame. 2008-06-26. נבדק ב-2015-08-29.
↑  Family Affair: Ballerina Buffy (1967) at the Internet Movie Database
↑  Biography for Brian Keith at the Internet Movie Database
1 2  Stephanie Simon (1997-06-25). "Brian Keith - Hollywood Star Walk". Los Angeles Times. נבדק ב-2015-08-29.
↑  Stephanie Simon (1997-06-25). "Actor Brian Keith Found Dead in Apparent Suicide". Los Angeles Times. נבדק ב-2015-08-29.
↑  "Brian Keith Honored At The Hollywood Walk of Fame". Getty Images. 2008-06-28. נבדק ב-2015-08-29.
↑  Suspense (1949): "Set-Up for Death" s/John Marley & Brian Kieth
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007338173005171  PLWABN: 9810543632105606  BNE: XX1518400  BnF: cb13895916w (data)  GND: 141156422  ISNI: 0000 0000 7838 9352  LCCN: n85185290  NTA: 073110272  SNAC: w6zg81s3  SUDOC: 156561921  VIAF: 2656573   WorldCat (עם VIAF): 2656573 
קית' והכלב ספייק בסדרת הטלוויזיה "איש המערב" ב-1960
קית' (במרכז מימין) עם סבסטיאן קבוט (למעלה) ושאר כוכבי הסדרה "משפחה שכזאת"
אנציקלופדיה אוצר ישראל

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  אנציקלופדיה 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1906 
 עורך:  יהודה דוד אייזנשטיין
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001175311
 
אנציקלופדיה אוצר ישראל (בשמה המלא: אוצר ישראל, אנציקלופדיה לכל מקצועות תורת ישראל, ספרותו ודברי ימיו) היא אנציקלופדיה למדעי היהדות בשפה העברית הכוללת עשרה כרכים. היא יצאה בשנים שלפני מלחמת העולם הראשונה. ייחודה הוא בהיותה האנציקלופדיה הכללית (שאינה רק תלמודית) והעממית הראשונה בשפה העברית.[דרוש מקור][מפני ש...]
כתיבת האנציקלופדיה

האנציקלופדיה הוּצאה לאור על ידי יהודה דוד אייזנשטיין (בעל האוצרות), בניו יורק בין השנים 1907–1913. הכרך הראשון יצא ב-1907, השני ב-1908, החמישי בתחילת 1911, השישי בסוף 1911, התשיעי בסוף 1911 והעשירי בסוף 1913.
שנים ספורות לפני הוצאתה לאור של אנציקלופדיה אוצר ישראל יצאה לאור בניו יורק האנציקלופדיה היהודית. אייזנשטיין, שכתב לא מעט ערכים באנציקלופדיה היהודית, לא היה מרוצה מהאופי הכולל שנשאה האנציקלופדיה היהודית. לאור זאת החליט איזנשטיין להוציא לאור אנציקלופדיה בעלת גוון מסורתי יותר, כך באה לעולם האנציקלופדיה אוצר ישראל. לצד עבודתו של איזנשטיין כעורך של האנציקלופדיה, הוא אף כתב כשליש מהערכים המופיעים בה.
במבוא לאנציקלופדיה מצוינים גם צבי הירש ברנשטיין, אברהם חיים רוזנברג וד"ר גוטהרד דויטש כמי שהשתתפו בכתיבת האנציקלופדיה. כמו כן, השתתפו כותבים חשובים נוספים בכתיבת ערכים לאנציקלופדיה, בהם רבנים כמו הראי"ה קוק, הרב חיים הירשנזון, הרב יעקב משה טולידאנו, הרב יחיאל מיכל טוקצינסקי, וחוקרי מדעי היהדות כמו ד"ר מרדכי מרגלית, מאיר איש-שלום, זאב (וילהלם) באכר, יעקב בצלאל לויטרבך, שמואל אברהם פוזננסקי, נחום סלושץ, נחמן סירקין ולוי גינצברג.
בנוסף להוצאה הראשונה בניו יורק, האנציקלופדיה יצאה גם בשתי מהדורות נוספות. אחת מהן במהדורה משותפת ל-'שאפירא וואלנטין ושותפיו' לונדון ולהוצאה עברית 'מנורה', ברלין–וינה בשנת (1924).
על האנציקלופדיה

באוצר ישראל נמצאים 3675 ערכים.
"אוצר ישראל" ראתה את המחקר המודרני במדעי היהדות כהשערות שטרם הוכחו וכמדע שלא הגיע לפרקו, ולכן העדיפה להסתמך על יסודות המסורת היהודית. כך, למשל, ביקורת המקרא מוזכרת באנציקלופדיה רק בערך מיוחד הנקרא 'בקורת'. רעיונותיהם וטענותיהם של חכמי ביקורת המקרא לא מובאים בערכים ספציפיים העוסקים במקרא עצמו.
היחס לאנציקלופדיה

למעט ערכים מסוימים, האנציקלופדיה 'אוצר ישראל' לא נחשבת למדויקת מבחינה מדעית אך למרות זאת היא זכתה לתפוצה רחבה.
האנציקלופדיה ספגה ביקורת מסוימת בחוגי היהדות החרדית שכן חלק מעורכיה לא היו שומרי מצוות והיא "איננה נקייה מדברי אפיקורסות"
הרב דוד צבי הילמן ייחד מאמר כדי להראות שהאנציקלופדיה אינה תואמת את ההשקפה החרדית.
למרות זאת האנציקלופדיה נמצאת עד היום בשימוש בבתים דתיים וחרדיים רבים ודפוסי צילום שלה מודפסים מעת לעת. ישנה אף עדות שהאדמו"ר מסאטמר רבי יואל טייטלבוים החזיק את האנציקלופדיה בספרייתו, אם כי באחד המדפים התחתונים המוצנעים. גם יחסם של הרבנים לספר זה מאז ועד ימינו איננו אחיד.
ביקורת מכיוון שונה הושמעה על ידי הסופר י. ח. טביוב, אשר גרס שהאנציקלופדיה 'מסורתית' מדי ונותנת מקום רב מדי להלכה ולדברי חז"ל, ולכן לא ממלאת תפקיד חינוכי ראוי של קידום ערכי תנועת ההשכלה.
הערות שוליים

↑  ספרים חדשים, אוצר ישראל, המצפה, 9 באוגוסט 1907
↑  אוצר ישראל חלק ב', העולם, 23 באוקטובר 1908
↑  מאיר אליעזר הכהן רפאפורט-הרטשטיין, עיון בספרים חדשים, המצפה, 3 במרץ 1911
↑  מאיר אליעזר הכהן רפאפורט-הרטשטיין, עיון בספרים חדשים, המצפה, 10 בנובמבר 1911
↑  מאיר אליעזר הכהן רפאפורט-הרטשטיין, עיון בספרים חדשים, המצפה, 23 במאי 1913
1 2  האנציקלופדיה עברית אוצר ישראל, מוריה, 23 בדצמבר 1913
↑  לדוגמה: בן-פרת [רבי משה יהודה פולק, בנו של עורך כתב העת יוסף שמעון פולק], "טעונים גניזה", בית ועד לחכמים (סאטמר), ז', חוברת ד' (טבת תרפ"ח 1928), עמ' ס-סא): "בעריכתו השתתפו איזה בטלנים אורתודוקסים ולרגלי השתתפות יראים הללו עם חפשים ופורקי עול, הוכשר הספר הזה והוחזק, שאין בו דופי, כי רובא דרובא של העובדים בו הם מינים ידועים, כופרים בשתי התורות, והידועים לנו נקובים בסימניהם:
בז"ב (=פרופ' בנימין זאב באכר, בודפשט), ג"ד (=ד"ר גוטהרד דויטש, פרופ' בבית המדרש לרבנים בסינסינטי, עורך באנציקלופדיה היהודית), י"ש (=יבגיניה שוורצברג, סינסינטי), ג"ב (=גרשום באדר, עורך, לבוב, אחר כך בניו יורק), ע"ג (=ד"ר עזריאל גינציג (אנ'), מו"ל האשכול, רב בלאשיץ, מעהרין), שא"פ (=ד"ר שמואל אברהם פוזננסקי, רב ומטיף ב"בית הכנסת לנאורים", ורשה), ש' (=?), ר"ו (=?)..."
↑  על כשרות האנציקלופדיה אוצר ישראל, "ירושתנו" ספר רביעי עמ' שכה-שמד, הוצאת מכון מורשת אשכנז, בני ברק, תש"ע
↑  י' יוסף כהן, הספריות שלי, תגים ג-ד, תשל"ב, עמ' 127; הודפס שנית בתוך מרבה ספרים מרבה חכמה, תל אביב, עמ' קיח.
↑  יעקב שמואל שפיגל, "על היחס לחיבוריו של ר' אהרן וירמש : ומשהו על היחס לאנציקלופדיה אוצר ישראל". ירושתנו, ספר שלישי, תשס"ט, רסט-שט.
↑  י. ח. טביוב, עוד על האנציקלופדיה העברית - חלק א', הצפירה, 13 בפברואר 1912
י. ח. טביוב, עוד על האנציקלופדיה העברית - חלק ב', הצפירה, 14 בפברואר 1912
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007502549805171  VIAF: 1303158070666408780000   WorldCat (עם VIAF): 1303158070666408780000
QWERTY

פריסת QWERTY
מכונת כתיבה ישנה עם סידור QWERTY
מקלדת אנגלית-עברית סטנדרטית בפריסת QWERTY
QWERTY הוא הסידור הנפוץ ביותר של מקשי המקלדת באנגלית. מקור שמו בסדר קריאת האותיות מהקצה השמאלי של השורה העליונה במקלדת המסודרת בסידור זה.
סידור זה הומצא על ידי הממציא כריסטופר שולס, בשנות ה-70 של המאה ה-19. שולס עבד על פיתוח מסחרי של מכונת הכתיבה, שהייתה קיימת בזמנו אך כמעט ולא נמכרה. במכונות הכתיבה הראשונות סודרו המקשים,, לפי סדר האלפבית, ובמהלך פיתוח המכונה שינה שולס את סדר המקשים, והעלה את אמות הקריאה A, E, I, O, U, Y לשורה העליונה של המקלדת. הוא המשיך בשינויים שונים של סדר האותיות במקלדת, אך הרצפים FGH ו-JKL נותרו במרכז השורה האמצעית. ב-1873 הוא מכר את הזכויות על מכונת הכתיבה שפיתח לחברת רמינגטון, שבה הוכנס עוד שינוי קל בסדר האותיות, לסידור QWERTY הנוכחי, והחל ייצור מסחרי של מכונות כתיבה (אין בסיס לטענה ששולס שינה את סדר האותיות לשם מניעת התנגשות של המנופים המקישים על הנייר).
מכונות כתיבה מאוחרות יותר כבר השתמשו בקפיצים כדי להחזיר את המנופים למקומם, אך המומנטום של פריסת QWERTY כבר היה בלתי הפיך.
לאחר הצלחת מכונת הכתיבה של שולס, והיות שכל מי שלמד הקלדה עיוורת למד סידור מסוים זה של אותיות – סידור המקשים בלוח המקשים נשמר גם כשכבר רוב מכונות הכתיבה היו חשמליות וגם כשהן הוחלפו במקלדות המחשבים. אמנם במחשב ובמכונות הכתיבה החשמליות לא היה צורך כבר בהרחקת האותיות זו מזו, אך ההרגל השתמר והמקלדת נשארה נפוצה עד היום.
קיימים סידורים שונים מ-QWERTY, אך אלו לא אומצו על ידי הציבור הרחב. קיימים מחקרים שעל פיהם מקלדת דבוראק מקצרת את זמן ההקלדה בכחמישה עד עשרה אחוזים ומונעת אי דיוקי הקלדה, עייפות וכאב, אך טענות אלו שנויות במחלוקת. עם זאת, האמונה העממית שהפריסה נבנתה כדי להאט את הקצב, במכוון, אינה מנומקת היטב במחקר.
ממכונת הכתיבה עבר סידור QWERTY למכשירים אחרים שבהם יש מקלדת, כגון טלפרינטר, מחשב אישי, מכשיר בלקברי, טאבלט, וטלפון חכם.
לקריאה נוספת

דורון פישלר, אני יכול להסביר: מדריך למבקר בכדור הארץ, כנרת, זמורה, דביר - מוציאים לאור, 2024, פרק 2 - "הדבר השני שצריך לדעת על בני אדם", עמ' 29–41.
הערות שוליים

↑  דורון פישלר, אני יכול להסביר: מדריך למבקר בכדור הארץ, כנרת, זמורה - מוציאים לאור, 2024, פרק 2 - "הדבר השני שצריך לדעת על בני אדם", עמ' 29–41
↑  Yasuoka, Koichi; Yasuoka, Motoko (במרץ 2011). "On the Prehistory of QWERTY" (PDF). ZINBUN. 42: 161–174. doi:10.14989/139379. S2CID 53616602. ארכיון (PDF) מ-18 בספטמבר 2021. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  אבינש דיקסיט, בארי ניילבאף, תורת המשחקים, הוצאת ידיעות אחרונות, 2005, עמ' 287
↑  August Dvorak, There is a better typewriter keyboard. National Business Education Quarterly 12:p51–8 & p 66, 1943
↑  S. J. LIEBOWITZ and STEPHEN E. MARGOLIS, THE FABLE OF THE KEYS
קן רוזוול

| --- | --- |

אנרי קושה בשנת 1922
 לידה:  2 בנובמבר 1934 (בן 90) סידני, אוסטרליה
 מדינה:  אוסטרליה אוסטרליה
 מקום מגורים:  אוסטרליה
 גובה:  1.7 מטרים
 יד חובטת:  שמאל
 פעילות כמקצוען:  1956–1980 (כ־24 שנים)
 סה"כ פרסים שצבר:  1,602,700 דולר אמריקאי 
 יחידים
 מאזן קריירה:  550–174 
 דירוג שיא:  2 (1953)
 זכיות בטורנירים:  8 (טורנירי גראנד סלאם)
 זוגות
 מאזן קריירה:  206–111 
 זכיות בטורנירים:  10 (טורנירי גראנד סלאם)
 שיאי גראנד סלאם
 זכיות 18 (טורנירי גראנד סלאם)
 אליפות אוסטרליה הפתוחה:  זכייה (1953, 1955, 1971, 1972)
 אליפות צרפת הפתוחה:  זכייה (1953, 1968)
 וימבלדון:  גמר (1954, 1956, 1970, 1974)
 אליפות ארצות הברית הפתוחה:  זכייה (1956, 1970)
 
קנת' רוברט "קן" רוזוול (באנגלית: Kenneth Robert ("Ken") Rosewall;‏ 2 בנובמבר 1934) הוא טניסאי עבר אוסטרלי. אחד הטניסאים הבולטים בעולם במשחקי זוגות בשנות ה-40 שחזר להשתתף בתחרויות לא מקצוענים בשנות ה-60 וה-70, כשלזכותו 18 זכיות בטורנירי גראנד סלאם מהן 8 זכיות יחיד.
קריירה ספורטיבית

קן רוזוול נולד בפרבר של סידני, אביו היה סוחר. הוא החל לשחק טניס בגיל 3. בגיל תשע הוא זכה בתחרות לילדים עד גיל 14. בגיל 14 זכה באליפות אוסטרליה לנוער. בגיל 15 החל לשחק בתחרויות בוגרים ובשנת 1952 הגיע לרבע הגמר באליפות ארצות הברית הפתוחה. בגיל 18 הוא זכה באליפות אוסטרליה הפתוחה ובאליפות צרפת הפתוחה. לצד הצלחה בתחרויות יחידים הצליח גם בתחרויות זוגות ביחד עם לו הוד.
במשחקי גביע דייוויס קן רוזוול היה שחקן חשוב בנבחרת ארצו. במהלך הקריירה הוא זכה בגביע 3 פעמים ופעם אחת זכה במקום השני.
בשנת 1956 קן רוזוול הסכים לעבור לטניס מקצועי. גם פה הוא זכה להצלחות רבות כאשר התמודד נגד פרנק סג'מן, לו הוד, רוד לייבר, טוני טרברט וכוכבים נוספים.
בשנת 1968 רוזוול, כמו שחקני טניס מקצוענים אחרים היה יכול לחזור להשתתף בתחרויות גראנד סלאם. בשנים 1968–1971 רוזוול זכה במספר תחרויות. בשנת 1974 הוא הגיע למשחק הגמר באליפות וימבלדון והייתה לו תמיכה גדולה מהקהל שציפה שהוא יצליח לזכות בתואר. אך הוא הפסיד לג'ימי קונורס שהיה בן 18 בלבד.
במהלך השנים 1963 -1976 הוא שיחק נגד רוד לייבר במספר תחרויות. הסיכום של המפגשים היה 64–80 לטובת לייבר.
יריב נוסף של רוזוול במהלך שנים רבות היה פנצ'ו גונסאלס. הסיכום של המפגשים היה 75–107 לטובת גונסאלס.
בשנת 1980 הוא נכלל באולם התהילה של הטניס. בשנת 1979 הוא התקבל למסדר אוסטרליה.
קריירה ספורטיבית > גמרי גראנד סלאם > יחידים

| תוצאה | שנה | טורניר | יריב בגמר | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| זכייה | 1953 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | אוסטרליה מרווין רוז | 6–0, 6–3, 6–4 |
| זכייה | 1953 | אליפות צרפת הפתוחה | ארצות הברית ויק סיישס | 6–3, 6–4, 1–6, 6–2 |
| גמר | 1954 | אליפות וימבלדון | מצרים (1922-1952) ירוסלב דרובני | 11–13, 6–4, 2–6, 7–9 |
| זכייה | 1955 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | אוסטרליה לו הוד | 9–7, 6–4, 6–4 |
| גמר | 1955 | אליפות ארצות הברית הפתוחה | ארצות הברית טוני טרברט | 7–9, 3–6, 3–6 |
| גמר | 1956 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | אוסטרליה לו הוד | 4–6, 6–3, 4–6, 5–7 |
| גמר | 1956 | אליפות וימבלדון | אוסטרליה לו הוד | 2–6, 6–4, 5–7, 4–6 |
| זכייה | 1957 | אליפות ארצות הברית הפתוחה | אוסטרליה לו הוד | 4–6, 6–2, 6–3, 6–3 |
| זכייה | 1968 | אליפות צרפת הפתוחה | אוסטרליה רוד לייבר | 6–3, 6–1, 2–6, 6–2 |
| גמר | 1969 | אליפות צרפת הפתוחה | אוסטרליה רוד לייבר | 4–6, 3–6, 4–6 |
| גמר | 1970 | אליפות וימבלדון | אוסטרליה ג'ון ניוקומב | 7–5, 3–6, 2–6, 6–3, 1–6 |
| זכייה | 1970 | אליפות ארצות הברית הפתוחה | אוסטרליה טוני רוץ' | 2–6, 6–4, 7–6, 6–3 |
| זכייה | 1971 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | ארצות הברית ארתור אש | 6–1, 7–5, 6–3 |
| זכייה | 1972 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | אוסטרליה מלקולם אנדרסון | 7–6, 6–3, 7–5 |
| גמר | 1974 | אליפות וימבלדון | ארצות הברית ג'ימי קונורס | 1–6, 1–6, 4–6 |
| גמר | 1974 | אליפות ארצות הברית הפתוחה | ארצות הברית ג'ימי קונורס | 1–6, 0–6, 1–6 |
| גראנד סלאם | חובבנים> 1951  | חובבנים> 1952  | חובבנים> 1953  | חובבנים> 1954  | חובבנים> 1955  | חובבנים> 1956  | מקצוענים> 1957–1967  | העידן הפתוח> 1968  | העידן הפתוח> 1969  | העידן הפתוח> 1970  | העידן הפתוח> 1971  | העידן הפתוח> 1972  | העידן הפתוח> 1973  | העידן הפתוח> 1974  | העידן הפתוח> 1975  | העידן הפתוח> 1976  | העידן הפתוח> 1977  | העידן הפתוח> 1977  | העידן הפתוח> 1978 | זכיות / השתתפויות | זכיות-הפסדים | אחוז זכיות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אוסטרליה | סיבוב ראשון | רבע הגמר | זכייה | חצי הגמר | זכייה | גמר | פסול | פסול | סיבוב שלישי | - | זכייה | זכייה | סיבוב שני | - | - | חצי גמר | חצי גמר | רבע גמר | סיבוב שלישי | 4 / 14 | 47–10 | 82.46 |
| צרפת | - | סיבוב שני | זכייה | סיבוב הריעי | - | - | פסול | זכייה | גמר | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 2 / 5 | 24–3 | 88.89 |
| וימבלדון | - | סיבוב שני | רבע גמר | גמר | חצי גמר | גמר | פסול | סיבוב רביעי | סיבוב שלישי | גמר | חצי גמר | - | - | גמר | סיבוב רביעי | - | - | - | - | 0 / 11 | 47–11 | 81.03 |
| ארצות הברית | - | רבע גמר | חצי גמר | רבע גמר | גמר | זכייה | פסול | חצי גמר | רבע גמר | זכייה | - | סיבוב שני | חצי גמר | גמר | - | - | סיבוב שלישי | סיבוב שלישי | - | 2 / 12 | 57–10 | 85.07 |
| סה"כ: | סה"כ: | סה"כ: | סה"כ: | סה"כ: | סה"כ: | סה"כ: | סה"כ: | סה"כ: | סה"כ: | סה"כ: | סה"כ: | סה"כ: | סה"כ: | סה"כ: | סה"כ: | סה"כ: | סה"כ: | סה"כ: | סה"כ: | 8 / 42 | 175–34 | 83.73 |
קריירה ספורטיבית > גמרי גראנד סלאם > זוגות גברים

| תוצאה | שנה | טורניר | שותף | יריבים בגמר | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| זכייה | 1953 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | אוסטרליה לו הוד | אוסטרליה דון קנדי   אוסטרליה מרווין רוז | 9–11, 6–4, 10–8, 6–4 |
| זכייה | 1953 | אליפות צרפת הפתוחה | אוסטרליה לו הוד | אוסטרליה קלייב ואילדרספין   אוסטרליה מרווין רוז | 6–2, 6–1, 6–1 |
| זכייה | 1953 | אליפות וימבלדון | אוסטרליה לו הוד | אוסטרליה מרווין רוז  אוסטרליה רקס הרטוויג | 6–4, 7–5, 4–6, 7–5 |
| גמר | 1954 | אליפות צרפת הפתוחה | אוסטרליה לו הוד | ארצות הברית ויק סיישס   ארצות הברית טוני טרברט | 6–3, 4–6, 6–8, 3–6 |
| גמר | 1954 | אליפות ארצות הברית הפתוחה | אוסטרליה לו הוד | ארצות הברית ויק סיישס   ארצות הברית טוני טרברט | 6–3, 4–6, 6–8, 3–6 |
| גמר | 1955 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | אוסטרליה לו הוד | ארצות הברית ויק סיישס   ארצות הברית טוני טרברט | 3–6, 2–6, 6–2, 6–3, 1–6 |
| גמר | 1955 | אליפות וימבלדון | אוסטרליה ניל פרייזר | אוסטרליה לו הוד  אוסטרליה רקס הארטוויג | 5–7, 4–6, 3–6 |
| זכייה | 1956 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | אוסטרליה לו הוד | אוסטרליה דון קנדי   אוסטרליה מרווין רוז | 10–8, 13–11, 6–4 |
| זכייה | 1956 | אליפות וימבלדון | אוסטרליה לו הוד | איטליה ניקולה פיטנג'לי  איטליה אורלנדו סירולה | 7–5, 6–2, 6–1 |
| זכייה | 1956 | אליפות ארצות הברית הפתוחה | אוסטרליה לו הוד | ארצות הברית המילטון ריצ'רדס ארצות הברית ויק סייסס | 6–2, 6–2, 3–6, 6–4 |
| זכייה | 1968 | אליפות צרפת הפתוחה | אוסטרליה פרד סטולי | אוסטרליה רוד לייבר   אוסטרליה רוי אמרסון | 6–3, 6–4, 6–3 |
| גמר | 1968 | אליפות וימבלדון | אוסטרליה פרד סטולי | אוסטרליה ג'ון ניוקומב  אוסטרליה טוני רוץ' | 6–3, 6–8, 7–5, 12–14, 3–6 |
| גמר | 1969 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | אוסטרליה פרד סטולי | אוסטרליה רוד לייבר  אוסטרליה רוי אמרסון | 4–6, 4–6 |
| זכייה | 1969 | אליפות ארצות הברית הפתוחה | אוסטרליה פרד סטולי | ארצות הברית צ'רלי פסרל  ארצות הברית דניס רלסטון | 2–6, 7–5, 13–11, 6–3 |
| גמר | 1970 | אליפות וימבלדון | אוסטרליה פרד סטולי | אוסטרליה ג'ון ניוקומב  אוסטרליה טוני רוץ' | 8–10, 3–6, 1–6 |
| זכייה | 1972 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | אוסטרליה אואן דווידסון | אוסטרליה רוס קייס   אוסטרליה ג'ף מסטרס | 3–6, 7–6, 6–2 |
| גמר | 1973 | אליפות ארצות הברית הפתוחה | אוסטרליה רוד לייבר | אוסטרליה אואן דווידסון   אוסטרליה ג'ון ניוקומב | 5–7, 6–2, 5–7, 5–7 |
קריירה ספורטיבית > גמרי גראנד סלאם > זוגות מעורבים

| תוצאה | שנה | טורניר | שותף | יריבים בגמר | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| גמר | 1954 | אליפות וימבלדון | ארצות הברית מרגרט אוסבורן דופונט | ארצות הברית דוריס הארט  ארצות הברית ויק סייסס | 7–5, 4–6, 3–6 |
| גמר | 1954 | אליפות וימבלדון | ארצות הברית מרגרט אוסבורן דופונט | ארצות הברית דוריס הארט  ארצות הברית ויק סייסס | 6–4, 1–6, 1–6 |
| זכייה | 1956 | אליפות ארצות הברית הפתוחה | ארצות הברית מרגרט אוסבורן דופונט | ארצות הברית דרלין הארד  אוסטרליה לו הוד | 9–7, 6–1 |
שלמה רובין

| --- | --- |

 לידה:  3 באפריל 1823 כב בניסן תקפ"ג דולינה, אוקראינה 
 פטירה:  14 בפברואר 1910 (בגיל 86) כג בשבט תר"ע קרקוב, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 מדינה:  האימפריה האוסטרית, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 שפות היצירה:  עברית, אוקראינית, גרמנית 
 
שלמה רוּבִּין (בכתיב יידי: ראָבין; 3 באפריל 1823, דולינה – 1 בינואר 1910, קרקוב) היה מראשי תנועת ההשכלה בגליציה, סופר עברי פורה ומתרגם לעברית של ספרי מדע פופולרי רבים, ספרי הגות וספרים קלאסיים.