מצעד החיים
היסטוריה

את "מצעד החיים" החיים הראשון יזמו אברהם הירשזון, ברוך אדלר ושמואל רוזנמן בינואר 1988, כמצעד נוער לציון 45 שנים למרד גטו ורשה. הירשזון שימש באותה עת כמזכ"ל תנועת הנוער הלאומי ובאוגוסט 1986 ארגן לראשונה משלחת של בני נוער שערכה ביקור פולין, כאירוע חינוכי שקיבל תהודה. משלחת בני נוער זו כללה 15 מזוכי "החידון הבינלאומי לגבורה היהודית" שגם אותו יזם הירשזון. ביקור המשלחת התאפשר בעקבות שיפור ביחסי ישראל–פולין באותה שנה. "חידון הגבורה" שולב אחר כך באירועי "מצעד החיים" הראשון. השם "מצעד החיים" נבחר כמשקל נגד לצעדת המוות, שהוא הכינוי לתהליך הפינוי של אסירים יהודים ממחנות ההשמדה במזרח אירופה על ידי הצבא הגרמני בסוף מלחמת העולם השנייה.
"מצעד החיים" הראשון הפך לאירוע רב משתתפים כאשר ל-2,000 בני נוער מקהילות יהודיות ברחבי העולם הצטרפו פוליטיקאים ואישי ציבור כולל, שני שרים: שר החינוך יצחק נבון ושר המשפטים אברהם שריר; שישה חברי כנסת: חייקה גרוסמן, שבח וייס, דב שילנסקי, אברהם ורדיגר, מרים גלזר-תעסה ואליעזר שוסטק; ראשי הסוכנות היהודית, ובראשם שמחה דיניץ ומנדל קפלן ושופט בית־המשפט העליון משה בייסקי. עם זאת המשלחת לא התקבלה באופן רשמי על ידי ממשלת פולין ולא תואמה מראש. המצעד הראשון נערך ביום השואה, 14 באפריל 1988. בתום אירועי המצעד טסו לישראל 2,000 בני הנוער ו-1,000 המבוגרים שהשתתפו באירוע במטרה להשתתף בחגיגות שנת ה-40 למדינת ישראל.
בשנת 1989 לא נערך "מצעד החיים". עם זאת שודר בטלוויזיה, בערב יום השואה, סרט תיעודי על "מצעד החיים" הראשון. בשנים הראשונות הוחלט שהוא יתקיים רק כל שנתיים, ורק בסוף שנות ה-90 הפך לאירוע שנתי.
ב"מצעד החיים" השני בשנת 1990 הוכפל מספר המשתתפים לכ-4,000 בני נוער. באותה שנה גם הקים הירשזון עמותה לניהול ומימון המצעד. בתום המצעד נטעו המשתתפים את "יער מצעד החיים" ביער נווה אילן. לראשונה שודר המצעד בשידור ישיר בטלוויזיה החינוכית.
ב"מצעד החיים" השלישי בשנת 1992 ייצג את הממשלה השר דוד מגן, והוא נערך בצל חשש כי קבוצות ניאו־נאציות של פולנים וגרמנים התארגנו במטרה להפריע לו.
ביוני 1994, כחודש וחצי לאחר מצעד החיים שנערך באותה שנה, אברהם הירשזון וד"ר שמואל רוזנמן (אז חבר דירקטוריון עמותת מצעד החיים) נסעו לביקור בוורשה, על-מנת לאסוף כסף שנותר מהתרומות שהופקדו בחברת התיירות הפולנית מארגנת הסיורים למשתתפי מצעד החיים. הירשזון החליט למשוך את הכסף במזומן, להכניס אותו למעטפות, שאותן הסתיר במזוודה. הוא נתפס בנמל התעופה ורשה עם 190 אלף דולר במעטפות, למרות חוק האוסר הוצאת 5,000 דולר מפולין. הכסף הוחרם בשדה התעופה על ידי השלטונות המקומיים, שהודיעו מאוחר יותר על פתיחת חקירת משטרה נגד הירשזון. בית המשפט בפולין הרשיע אותו בסוף שנת 2000 והטיל עליו קנס.
בשנת 1998 צעד בראש המצעד ראש הממשלה, בנימין נתניהו, במסגרת ביקור רשמי בפולין.
בשנת 2000 צעדו בראש המצעד נשיא המדינה, עזר ויצמן ונשיא פולין, אלכסנדר קוושנייבסקי.
בשנת 2005, מצעד החיים עמד בסימן 60 שנה לסיום מלחמת העולם השנייה, מספר שיא של כ-18 אלף משתתפים לקחו חלק במצעד, בהשתתפות ראש הממשלה, אריאל שרון, וראש ממשלת פולין מארק בלקה.
במרץ 2007 נחקר אברהם הירשזון בחדש שקיבל שלא כדין כספים מארגונים שונים בהם פעל, כולל "עמותת מצעד החיים". אך אחר כך הובר כי החשדות אינם כוללים גניבת כספים ממצעד החיים, אלא אי-סדרים. במאי 2007 חשף תחקיר משותף לעיתון "גלובס" ולשבועון הניו יורקי "ג'ואיש ויק" כי מקורב של הירשזון בניו יורק קיבל מעמותת מצעד החיים באופן חשוד כ-700 אלף דולר תמורת עבודה מועטה. מיד אחר כך הודיעה ועידת התביעות בארצות הברית כי בעקבות החשיפה היא מפסיקה את תמיכתה השנתית בעמותת "מצעד החיים". הירשזון לא השתתף באותה שנה לראשונה במצעד, השר לענייני גמלאים, רפי איתן, שרת החינוך, יולי תמיר והרב ישראל מאיר לאו עמדו בראש המשלחת.
בשנת 2008 הוביל את המצעד לראשונה רמטכ"ל צה"ל, רב-אלוף גבי אשכנזי שלצידו 160 חיילים. בשנה זו השתתפה במצעד גם שרת החינוך יולי תמיר ומאמן קבוצת הכדורגל צ'לסי, אברהם גרנט.
בשנת 2012 הצטרפו למצעד וותיקי צבאות ארצות הברית וברית המועצות שהשתתפו בשחרור מחנות ההשמדה.
בשנים 2020 ו-2021 נערך המצעד באמצעות ועידת וידאו עקב הגבלות מגפת הקורונה. בשנת 2024 השתתפו במצעד שורדי שואה, שחלקם שרדו את טבח שבעה באוקטובר (2023) ביישובי עוטף עזה, וכן גם נציגים מהמשפחות השכולות וממשפחות החטופים.