טרור
סוגי טרור

טרור כולל מגוון פעולות אלימות שמטרתן להפחיד את הציבור, לשנות מציאות פוליטית או להשפיע על קבלת החלטות. כל סוג של טרור שונה במניעיו ושיטותיו; ואלו מבוססים על ניצול כוח, שליטה והפעלת אמצעים אלימים או דיכוי מצד גורמים עצמאיים, רשמיים, פוליטיים או מוסדיים. הנה כמה מהם:
טרור משטרתי: טרור משטרתי מתאר את השימוש בכוח מצד המשטרה או כוחות ביטחון במטרה לדכא, להפחיד או להשתיק קבוצות אוכלוסייה, בדרך כלל תוך הפרה של זכויות האדם. דיכוי באמצעות עינויים, מעצרים שרירותיים, או פגיעות חסרות רחמים בציבור או בשכבות מסוימות. דוגמאות לטרור משטרתי ניתן למצוא בשיטות שלטון טוטליטריות או דיקטטוריות. שם המשטרה או/ו שירותי הביטחון משתמשים בכוח על מנת לשמר שליטה ולמנוע התנגדות פוליטית, לעיתים אף תוך שימוש באונס כשיטת פיזור הפגנות והפרות סדר. כמו במדינות איראן או סין.
טרור משפטי: טרור משפטי מתרחש כאשר מערכת המשפט מנוצלת כדי לדכא אוכלוסיות או קבוצות מסוימות. זה יכול לכלול האשמות שווא, משפטים פוליטיים, שימוש בחוק כדי להעניש מתנגדי שלטון, או מניעת גישה להליך משפטי הוגן. דוגמאות לכך הן שימוש ברדיפה משפטית נגד פעילים פוליטיים, עיתונאים או מנהיגים ציבוריים במדינות דיקטטוריות, כמו רוסיה, איראן או סין.
טרור מוסדי: טרור מוסדי מתאר את השימוש בכוח על ידי מוסדות ציבוריים או פרטיים על מנת לשמר אינטרסים מסוימים, תוך דיכוי קבוצות מסוימות. זה יכול לכלול אפליה גזעית או אפליה כלכלית על ידי מוסדות חינוך, בריאות, עבודה או כל מוסד ציבורי אחר. במקרים אלו, הכוח המוסדי מנוצל כדי להימנע משינוי חברתי או פוליטי. לדוגמה, אפליה ממוסדת נגד מיעוטים, כמו אפליה גזעית במערכת החינוך או במדיניות תעסוקה.
טרור כלכלי: טרור כלכלי כולל פעולות שמטרתן לפגוע במערכת הכלכלה של מדינה או קבוצה, בדרך כלל כדי לשנות מציאות פוליטית או כלכלית. דוגמאות לכך הן סנקציות כלכליות, חרמות, עידוד חרם צרכנים, הצפת שווקים במטבעות זרים או מכשולים במערכת הסחר הבין-לאומית. ניתן למצוא שימוש בטקטיקות אלו גם על ידי מדינות וגם על ידי ארגונים או גופים פרטיים במטרה להפעיל לחצים כלכליים.
טרור תקשורתי: טרור תקשורתי מתאר את השימוש בתקשורת (שמו: רדיו, טלוויזיה, רשתות חברתיות, עיתונות) על מנת להפיץ מידע כוזב, להטעות את הציבור, לשדר מסרים מפחידים או לעוות את המציאות לטובת אינטרסים פוליטיים, כלכליים או אידאולוגיים. מטרת הטרור התקשורתי להפעיל מניפולציה על דעת הקהל, להפחיד את הציבור או לגרום לבלבול ותחושת חוסר יציבות.
טרור תרבותי: טרור תרבותי מתבצע כאשר קבוצות או מדינות מנסות למחוק או לשנות את תרבותן של קבוצות אחרות במטרה לשלוט בהן ולהשפיע על זהותן. זה יכול לכלול השמדת אתרים תרבותיים, חינוך לעיוותים תרבותיים או שיבוש שפות ותרבויות מסוימות. דוגמאות לכך כוללות את השמדת אתרי מורשת בעולם הערבי והאיראני על ידי דאעש או התערבות בנושאים של זהות מיעוטים במדינות עם שלטון דיקטטורי.
טרור פסיכולוגי: טרור פסיכולוגי נועד לגרום לקורבנות לחוות פחד, חרדה או תחושת אובדן שליטה מבלי להפעיל בהכרח אמצעים אלימים פיזית. מדובר במניפולציות רגשיות שמטרתן להחליש את יכולת ההתנגדות של הקורבן. דוגמאות לכך כוללות איומים, סחיטה פסיכולוגית, או יצירת תחושות של פחד ובלבול בקרב אוכלוסיות שלמות באמצעות אמצעי מדיה או תקשורת.
טרור דתי: פעולות אלימות שמבוצעות בשם אידאולוגיות דתיות. דוגמאות כוללות את אל-קאעידה ודאעש, שמבצעים פיגועים במטרה להקים מדינה דתית לפי פרשנותם הדתית.
טרור פוליטי: נועד לשנות את מבנה הממשל השלטוני או הפוליטיקה של מדינה. קבוצות כמו הצבא האירי הרפובליקני בצפון אירלנד חתרו לשינוי פוליטי בדרכים אלימות.
טרור אתניי: פעולות אלימות נגד קבוצות אתניות אחרות במטרה להשיג עליונות אתנית או לשמר גבולות גזעיים, כפי שקרה ברצח העם ברואנדה ובמלחמת העולם השנייה על ידי הנאצים.
טרור אידאולוגי: קבוצות המזוהות עם רעיונות פוליטיים מסוימים, כמו טרור שמאל רדיקלי או ימין רדיקלי. לדוגמה: קבוצות כמו החזית האדומה שפעלו בגרמניה מתוך אידאולוגיה אנטי-קפיטליסטית.
טרור לאומי: כשקבוצות אתניות או לאומיות פועלות נגד מדינה כדי להשיג עצמאות או אוטונומיה, כמו הכורדים, צפון אירלנד והאט"א.
כל סוג טרור, בין אם הוא אלים ובין אם הוא פסיכולוגי או מוסדי, נועד להפעיל כוח ושליטה על אוכלוסיות או קבוצות; ועושים בו שימוש בדרך כלל מדינות, קבוצות פוליטיות או גופים פרטיים במטרה להשיג מטרות פוליטיות, כלכליות או אידאולוגיות.