stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סטטוס חברתי
סטטוס בהקשר סוציולוגי > סוגי קבוצות סטטוס חברתי

סוציולוגים ממיינים את בני הסטטוס השונים בכמה דרכים.
דרך אחת היא מיון הסטטוס על פי הדרך בה היחיד מקבל אותו:
סטטוס שיוכי (או מִיצב משויך) – סטטוס שהפרט משתייך אליו מלידה במשך כל שנות חייו. אדם משתייך לסטטוס שיוכי ללא כל מאמץ מצידו, ללא תלות ברצונותיו ואין לו שליטה על כך. דוגמאות: גיל, מוצא, צבע עור, מין.
סטטוס הישגי (או מִיצב נרכש) – מוקנה לאדם בהתאם להישגיו, בהתאם למאמציו האישיים, לעיתים גם בהתאם לרצונו האישי והוא תלוי במידה מסוימת בתחומים שלאדם יש שליטה בהם. דוגמאות: עיסוק, חריצות ורמת השכלה.
מיון אחר נעשה על-פי מידת מרכזיות הסטטוסים במבנה חברתי כלשהו. ניתן להציב את הסטטוסים השונים על פני ציר, כאשר בקצה אחד נמצא "סטטוס בסיסי" ובקצה השני "סטטוס עצמאי":
סטטוס בסיסי – סטטוס המשפיע על התייחסות החברה לאותו אדם במרבית תחומי החיים, גם בתחומים שבהם כביכול הסטטוס שלו אינו קשור. לסטטוס הבסיסי של אדם מסוים יש השפעה על הסטטוסים האחרים שלו. למשל, בחברה שסועה מבחינה אתנית, הסטטוס הגזעי הוא סטטוס בסיסי שמשפיע על מרבית תחומי החיים של היחיד באותה חברה.
סטטוס עצמאי – סטטוס שלו השפעה רק במצב מסוים. למשל, כאשר אדם קונה במכולת, יש לו באותה עת סטטוס של "לקוח". סטטוס זה יפסיק להתקיים ברגע שישלים קניותיו.
ניתן למיין סטטוסים גם על פי מידת הנורמות סביבם:
סטטוס מקיף – סטטוס אשר מספר הנורמות הנלוות לו גבוה. למשל, סטטוס של "אב".
סטטוס מוגבל – סטטוס אשר מספר הנורמות הנלוות לו נמוך. למשל, סטטוס של "נוסע באוטובוס".
ראו גם

שנאת אי-שוויון
היררכיה
נורמה
סכמה (פסיכולוגיה)
לקריאה נוספת

אלן דה בוטון, סטטוס, תל אביב: ידיעות אחרונות - ספרי חמד, 2006.
תקשורת תאית (ביולוגיה)

תקשורת תאית (נקראת גם סימון תאי, ובאנגלית: Cell signaling) היא כלל התקשורות הכימיות בתוך תאים וביניהם. תקשורת תאית היא הבסיס הביוכימי לתהליכים הביופיזיקליים של מעבר אותות.
התקשורת הזאת מחוללת שינויים תוך תאיים וסביבתיים, ויכולה להתבטא כהתפתחות תאית, למשל ביצירת קשר עצבי בין נוירונים, תיקון רקמתי, התחסנות, כינון הומאוסטזיס – קבלת נוטריאנטים אל התא המחזירים אותו לאיזון ביולוגי. פגמים בתקשורת התאית נעים בין חוסר חשיבות לכשל מערכתי.
נהוג לחלק את התקשורת התאית לתוך-תאית ובין-תאית.
בתקשורת תוך-תאית החומרים פועלים בתוך התא, ובתקשורת בין-תאית החומרים עוזבים את התאים בתהליך של אקסוציטוזה, שיכול להתרחש במגוון דרכים, בהתאם לסוג החומר העוזב. חומרים רבים עוזבים את התא לבד, אל הנוזל החוץ-תאי, בין התאים או אל זרם הדם, ומשם מגיעים לתא המטרה. בתקשורת עצבית אופיינית, אפשר שישתחררו כשהם ארוזים בבועית (אריזה של מולקולות לבועיות הנוצרות באברון גולג'י) ורק בצורה זו ישוחררו לתא, תוך חציית הסינפסה.
סוגי התקשורת התאית

סוגי תקשורת תאית, תוך-תאית ובין-תאית כאחד.
סוגי התקשורת התאית > תוך-תאית

| --- | --- |
אינטרה-קרינית: תקשורת תוך-תאית הורמונלית. הורמון מופרש ונקשר לקולטן באברון תוך תאי.
אוטו-קרינית: תקשורת תוך-תאית הורמונלית. הורמון מופרש ונקשר לקולטן על ממברנת התא מצידו החיצוני.
סוגי התקשורת התאית > בין-תאית

יש מספר מערכות אופייניות של תקשורת תאים, למשל המערכת האנדוקרינית והמערכת העצבית.
סוגי התקשורת התאית > בין-תאית > בין-תאית כללית

| סוג התקשורת | מכניקה |
| --- | --- |
צִמּוּת מרחבי: שני תאים הצמודים זה לזה ומקיימים ביניהם תמסורת מולקולארית פוטנציאלית.
סוגי התקשורת התאית > בין-תאית > בין-תאית הורמונלית

| סוג התקשורת | צורות של תקשורת הורמונלית |
| --- | --- |
פרה-קרינית: ההורמון מופרש לתא מטרה בסביבה קרובה יחסית
ג'קסטה-קרינית: ההורמון מופרש כשהוא משובץ לאוליגוסכריד, ליפיד, או חלבון הניתקים מהממברנה ומתחברים אליו עם עזיבתו את התא, וישפיע על התא בו סונתז או על תאים סמוכים.
סוגי התקשורת התאית > בין-תאית > בין-תאית עצבית

| סוג התקשורת | התקשורת הטיפוסית במערכת העצבים |
| --- | --- |
הולכה עצבית: המולקולות הנקלטות בממברנה בתר-סינפטית מעוררות או מעכבות את תא המטרה, בין אם ההשפעה מוחשת במודע (קוגניציה) ובין אם לאו.
כוונון עצבי (השפעה נוירומודולטורית): המולקולות נקלטות בממברנה בתר-סינפטית, ובהתאם לתכונתן, גורמות לשינויים מהותיים (בדרך כלל מעבר להאצה\האטה) בפעילות תא המטרה.
הורמונלית-עצבית: תקשורת הורמונלית במערכת העצבים, בעלת השלכות שונות.
אבולוציה של מערכות תקשור

ידוע על קרבה אבולוציונית בין המערכת האנדוקרינית לרעותה העצבית, והדבר ניכר באופן הפעולה הדומה בהקשרים כגון קשירת ליגנד.
ראו גם

מעבר אותות
הערות שוליים

↑  Gap junctions
↑  David. G. Gardner & Dolores Shoback, "Greenspan's Basic & Clinical Endocrinology", Ninth Edition, Mcgraw Hill, 2011, P 2.
סטארגייט (הרכב מוזיקלי)

| --- | --- |
 מקום הקמה:  טרונדהיים 
 תקופת הפעילות:  מ-1996 
 סוגה:  רית'ם אנד בלוז, דאנס-פופ, מוזיקת היפ הופ, מוזיקת פופ, יורופופ 
 פרסים והוקרה:  Spellemannprisen for producer of the year (2010)  Spellemannprisens bransjepris (2006) 
 www.thisisstargate.com
 פרופיל ב-IMDb
 חברים
 טור אי. הרמנסן מיקל ס. אריקסן
 חברים לשעבר
 הלגיר רוסטן
 
סטארגייט (Stargate) הוא הרכב מוזיקלי נורווגי שהוקם ב-1996 ומורכב מהמפיקים המוזיקליים טור אי. הרמנסן ומיקל ס. אריקסן.
ההרכב היה שותף לכתיבה והפקה של מספר שירים בין היתר של בילי פייפר, ברנדי נורווד, בלו, אטומיק קיטן, ג'יי שון, ני-יו, ריהאנה, ביונסה, שאקירה, ג'ורדין ספארקס, כריס בראון, מריה קארי, ג'ניפר הדסון, ויז קאליפה, אלקסיס ג'ורדן, קייטי פרי, ג'ניפר לופז, שון פול, מרינה דיאמנדיס, ריטה אורה, סלינה גומז, איגי אזליה, צ'ארלי XCX, קולדפליי, ג'וליה מייקלס, מייג'ור לייזר, סם סמית', חאליד וליטל מיקס.
קריירה

ב-10 במרץ 2017, ההרכב הוציא, בשיתוף פעולה עם פינק וסיה, את הסינגל "Waterfall". הסינגל זכה בתואר הקלטה מסוג זהב מ-ARIA. כמו כן, השיר הגיע בשיאו למקום ה-30 ב-VG-lista, למקום השביעי במצעד שירי הדאנס קלאב, למקום ה-24 במצעד 40 השירים למבוגרים ולמקום ה-33 במצעד הפופ איירפליי.
ב-29 בספטמבר 2017, ההרכב התארח, לצד אלו בלאק בסינגל "Carry You Home" של טייסטו. הסינגל הגיע בשיאו למקום ה-38 במצעד 40 הסינגלים ההולנדיים ולמקום ה-26 במצעד שירי הדאנס/אלקטרוני.
ב-22 ביוני 2018, ההרכב הוציא, בשיתוף פעולה עם קונגס וגולדן, את הסינגל "Be Right Here". הסינגל הגיע בשיאו למקום ה-77 במצעד הסינגלים הצרפתי.
סעיף 48 (חוקת רפובליקת ויימאר)

סעיף 48 לחוקת רפובליקת ויימאר איפשר לנשיא, בנסיבות מסוימות, לנקוט באמצעי חירום ללא הסכמה מראש של הרייכסטאג. סמכות זו הובנה ככוללת תיקון "צווי חירום". סעיף זה איפשר לקנצלר אדולף היטלר, עם צווי חירום שהוציא הנשיא פול פון הינדנבורג, ליצור דיקטטורה טוטליטרית במהלך עליית המפלגה הנאצית לשלטון בתחילת שנות ה-30.
נוסח הסעיף

| --- | --- |
Artikel 48: סעיף 48
Wenn ein Land die ihm nach der Reichsverfassung oder den Reichsgesetzen obliegenden Pflichten nicht erfüllt, kann der Reichspräsident es dazu mit Hilfe der bewaffneten Macht anhalten.: במקרה שמדינה  לא תמלא את החובות המוטלות עליה על פי חוקת הרייך  או על פי חוקי הרייך, נשיא הרייך רשאי לעשות שימוש בכוחות המזוינים כדי לכפות עליה לעשות זאת.
Der Reichspräsident kann, wenn im Deutschen Reiche die öffentliche Sicherheit und Ordnung erheblich gestört oder gefährdet wird, die zur Wiederherstellung der öffentlichen Sicherheit und Ordnung nötigen Maßnahmen treffen, erforderlichenfalls mit Hilfe der bewaffneten Macht einschreiten. Zu diesem Zwecke darf er vorübergehend die in den Artikeln 114, 115, 117, 118, 123, 124 und 153 festgesetzten Grundrechte ganz oder zum Teil außer Kraft setzen.: אם הביטחון והסדר הציבורי נמצאים בסכנה או מופרעים קשות בתוך הרייך הגרמני, נשיא הרייך רשאי לנקוט באמצעים הדרושים להשבתם, להתערב במידת הצורך בסיוע הכוחות המזוינים. לצורך כך הוא רשאי להשעות לזמן מה, באופן מלא או חלקי, את זכויות היסוד הקבועות בסעיפים 114, 115, 117, 118, 123, 124 ו-153.
Von allen gemäß Abs. 1 או Abs. 2 dieses Artikels getroffenen Maßnahmen hat der Reichspräsident unverzüglich dem Reichstag Kenntnis zu geben. Die Maßnahmen sind auf Verlangen des Reichstags außer Kraft zu setzen.: על נשיא הרייך להודיע לרייכסטאג ללא דיחוי על כל האמצעים שננקטו בהתאם לפסקאות 1 או 2 של סעיף זה. יש לבטל צעדים אלה על פי דרישת הרייכסטאג.
Bei Gefahr im Verzuge kann die Landesregierung für ihr Gebiet einstweilige Maßnahmen der in Abs. 2 bezeichneten Art treffen. Die Maßnahmen sind auf Verlangen des Reichspräsidenten oder des Reichstags außer Kraft zu setzen.: אם סכנה קרבה, מדינה רשאית לנקוט באמצעים זמניים בשטחה כמפורט בפסקה 2. יש לבטל צעדים אלה על פי דרישתו של נשיא הרייך או של הרייכסטאג.
Das Nähere bestimmt ein Reichsgesetz.: הפרטים ייקבעו בחוק הרייך.
היסטוריה

עם תבוסתה של גרמניה במלחמת העולם הראשונה, הכריז פיליפ שיידמן, מדינאי סוציאל-דמוקרט, על הקמת רפובליקה גרמנית סוציאליסטית, וראש המפלגה הסוציאל-דמוקרטית פרידריך אברט נבחר להיות נשיאה הראשון. הצעד הבא שננקט על מנת לייצב ולבסס את השלטון היה כינון חוקה, היא חוקת ויימאר. הממשלה אימצה את הנוסח של פרופסור הוגו פרויס, והחוקה נחתמה והתקבלה ב-11 באוגוסט 1919.
בתקופת שלטונו של אברט שרר תוהו ובוהו פוליטי כלכלי וחברתי. בעקבות הסכם ורסאי, סבלה גרמניה מהיפר-אינפלציה קיצונית בין 1921 ל-1923. ולאחר מכן בגלל סירובה לשלם לצרפת פיצויים על מלחמת העולם הראשונה השתלטו הצרפתים על חבל הרוהר החשוב לתעשייתה וכלכלתה של גרמניה עד 1925. בשל נסיבות אלו השתמש אברט בסעיף 48 ב-136 הזדמנויות שונות, בהן הפקדת ממשלות שנבחרו כדין בסקסוניה ובתורינגיה, כאשר אלה נראו חסרות סדר. והענקת מרחב פעולה ניכר לקנצלר וילהלם קונו על מנת להתמודד עם האינפלציה ועם עניינים הקשורים לרייכסמארק.[דרוש מקור]
גם יורשו של אברט בנשיאות, פול פון הינדנבורג השתמש רבות בסעיף 48. במהלך הקיץ של שנת 1930, מצא הקנצלר היינריך ברונינג  שממשלתו אינה מסוגלת להשיג רוב פרלמנטרי להעברת הרפורמה הפיננסית שלה, שנדחתה על ידי הרייכסטאג. אך הממשלה לא ניסתה ברצינות לנהל משא ומתן עם הפרלמנט ולמצוא מודוס ויוונדי. אלא במקום זאת, ברונינג ביקש מהידנבורג להכריז על מצב חירום ולהפעיל את סעיף 48 על מנת להעביר את הצעת החוק כצו חירום ובכך לתת לממשלת ברונינג את הסמכות לפעול ללא הסכמת הרייכסטאג. כאשר הינדנבורג נתן את סמכותו והוציא את הצו, דחה אותו הרייכסטאג, ברוב קטן, ולפי סעיף 48, הצבעה זו ברוב של חברי הרייכסטאג פסלה את הצו הנשיאותי. בשל התמוטטות השלטון הפרלמנטרי בזמן שהמשבר הכלכלי דרש פעולה, ביקש ברונינג מהינדנבורג לפזר את הפרלמנט ולקרוא לבחירות חדשות. הרייכסטאג פוזר בהתאם ב-18 ביולי ובחירות חדשות נקבעו ל-14 בספטמבר 1930.
הבחירות הביאו לגדילה משמעותית בכוחן של המפלגות הקיצוניות, הן של הקומוניסטים והן, באופן דרמטי ביותר,של הנאצים, על חשבון מפלגות המרכז המתונות. וכך, גיבוש רוב פרלמנטרי הפך לקשה אף יותר עבור ברונינג. למעשה, רק כדי לנהל את הממשלה כרגיל הוא נאלץ לבקש מהינדנבורג להפעיל את סעיף 48 מספר פעמים בין 1930 ל-1932. גם הממשלות שלאחר ברונינג תחת הקנצלרים פרנץ פון פאפן וקורט פון שלייכר במהלך השנה הסוערת 1932 נאלצו לבקש צווי חירום נשיאותיים מהינדנבורג כאשר גם הם מצאו שבלתי אפשרי להשיג רוב פרלמנטרי כאשר המפלגות הקיצוניות בשמאל ובימין צברו כוח כה רב.[דרוש מקור]
הפניות החוזרות ונשנות של ממשלות הרפובליקה לסעיף 48 במקום החקיקות המוסדרות דרך הפרלמנט סייעה לחתום את גורלה של רפובליקת ויימאר. בעוד שהבקשה הראשונה של ברונינג לצו חירום הייתה אולי עם כוונות טובות, השימוש בסעיף הפך יותר ויותר לשימוש לא בתגובה לשעת חירום ספציפית אלא כתחליף למנהיגות פרלמנטרית נעדרת. השימוש המופרז בצווי החירום הנשיאותיים והעובדה שהקנצלרים כבר לא היו אחראים בפני הרייכסטאג אלא בפני הנשיא, נטל כנראה חלק משמעותי באובדן אמון הציבור בדמוקרטיה החוקתית, שהוביל בתורו לעליית המפלגות הקיצוניות האנטי-דמוקרטיות.[דרוש מקור]
היסטוריה > השימוש הנאצי

ב-30 בינואר 1933, אדולף היטלר מונה לקנצלר. בהיעדר רוב ברייכסטאג, היטלר הקים קואליציה עם מפלגת העם הלאומית הגרמנית. זמן לא רב לאחר מכן, הוא הכריז על יציאה לבחירות ב-5 במרץ. כשבוע לפני מועד הבחירות, ב-27 בפברואר, שריפת הרייכסטאג פגעה בבית הפרלמנט בברלין. בטענה שהשריפה היא הצעד הראשון במהפכה קומוניסטית, הנאצים גרמו לנשיא הינדנבורג לחתום על צו שרפת הרייכסטאג.[דרוש מקור]
על פי הצו, שהוצא על בסיס סעיף 48, ניתנה לממשלה סמכות לצמצם זכויות חוקתיות, לרבות חופש הביטוי, חופש העיתונות, הביאס קורפוס וחופש ההתאגדות. גם בוטלו הגבלות חוקתיות על חיפושים והחרמת רכוש.[דרוש מקור]
צו האש של הרייכסטאג היה אחד הצעדים הראשונים שהנאצים נקטו לקראת הקמת דיקטטורה חד-מפלגתית בגרמניה. עם כמה תפקידי ממשלה מרכזיים בידיהם ועם השעיית ההגנות החוקתיות על חירויות האזרח, הנאצים להפחיד ולעצור את התנגדותם, בפרט את הקומוניסטים. עקב השימוש בסעיף 48, לדיכוי זה הייתה חותמת של חוקיות.
הבחירות שהתקיימו לאחר מכן ב-5 במרץ העניקו לקואליציית הנאצים והDNVP רוב דחוק ברייכסטאג. אף על פי כן, הנאצים הצליחו לתמרן ולהעביר חוק ההסמכה ברוב של שני שלישים מהפרלמנט ב-23 במרץ 1933, ובכך למעשה ביטלו את סמכות הרייכסטאג והפקידו את סמכותו בידי הקבינט (למעשה, הקנצלר).
במהלך השנים השתמש היטלר בסעיף 48 כדי להעניק לדיקטטורה שלו חותמת של לגיטימיות חוקית. אלפי גזירותיו התבססו במפורש על צו האש של הרייכסטאג, ומכאן על סעיף 48. זו הייתה הסיבה העיקרית לכך שהיטלר מעולם לא ביטל רשמית את חוקת ויימאר, למרות שלמעשה היא הפכה לאות מתה עם העברת חוק ההסמכה.
היסטוריה > לקחים

השימוש לרעה בסעיף 48 היה טרי בתודעתם של מנסחי חוקת גרמניה. לכן הם החליטו לרסן באופן משמעותי את סמכויותיו של הנשיא, עד כדי כך שהוא, בניגוד לקודמו בוויימאר, נחשב בעיקר תפקיד ייצוגי ולא ביצועי. כמו כן, כדי למנוע מממשלה להיאלץ להסתמך על צווי חירום נשיאותיים כדי להתנהל הם קבעו כי ניתן להדיח קנצלר מתפקידו רק באמצעות הצבעת אי אמון קונסטרוקטיבית. כלומר, ניתן להדיח קנצלר רק אם יורשו הפוטנציאלי כבר מקבל רוב.[דרוש מקור]
סעיף 48 של חוקת ויימאר השפיע גם על מנסחי החוקה הצרפתית של הרפובליקה הצרפתית החמישית שסעיף 16 שלה מאפשר באופן דומה לנשיא צרפת לשלוט במצבי חירום באמצעות צווי חירום נשיאותיים. הסעיף הצרפתי, לעומת הגרמני, כולל אמצעי הגנה חזקים הרבה יותר מפני שימוש לרעה: הנשיא נדרש להתייעץ עם ראש הממשלה ונשיאי שני בתי הפרלמנט לפני הכרזה על צווי חירום; צווים אלה, בתורם, אינם יכולים לשמש להשעיית זכויות וחירויות האזרח, אלא נדרשים להיות מתוכננים מראש על מנת להחזיר את הכללים הרגילים של החוקה. מה שמונע שימוש בהם כתחליף לאמון הפרלמנטרי. סעיף 16 אוסר על פירוק האספה הלאומית, בעוד שהפרלמנט שומר על הזכות להגיש צווי חירום למועצה החוקתית, שבסמכותה לפסול אותם אם לא קיימים עוד התנאים הדרושים להפעלת הסעיף.
פרשנות

הניסוח של סעיף 48 לא הגדיר במדויק את סוג החירום שיצדיק את השימוש בו ולא העניק במפורש לנשיא את הסמכות לחוקק. עם זאת, סמכות חקיקה נשיאותית השתמעה בבירור, שכן הסעיף נתן במפורש לרייכסטאג את הסמכות לבטל את צו החירום ברוב רגיל. הסמכות הזו של הפרלמנט רמזה שצו יכול, בין אם בנוסחו המפורש ובין אם בהפעלתו, לפגוע בתפקודו החוקתי של הרייכסטאג.
סעיף 48 חייב את הנשיא להודיע מיד לרייכסטאג על הוצאת צו החירום ונתן לרייכסטאג סמכות לבטל את צו החירום. הרייכסראט, הבית העליון של הפרלמנט בו ישבו נציגי המדינות, כלל לא היה מעורב בתהליך. לפי סעיף 25 של החוקה במקרה ואכן הרייכסטאג מבטל את הצו, הנשיא יש יכולת להגיב בפיזור הרייכסטאג וקריאה לבחירות חדשות בתוך 60 יום.
ראו גם

צו שרפת הרייכסטאג
מצב חירום
הוגו פרויס
עונת 2001/2002 בליגת המשנה ההולנדית

| --- | --- |
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  R.B.C רוסנדאל, זוולה, אקסלסיור רוטרדם
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  965 (3.15 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  איוון צבטקוב (22) פיינדאם
 → עונת 2000/2001עונת 2002/2003 ←
 
עונת 2001/2002 בליגת המשנה ההולנדית הייתה העונה ה-46 של ליגת המשנה ההולנדית, שהיא הליגה ההולנדית השנייה.
בסיום עונה זו, R.B.C רוסנדאל, זוולה ואקסלסיור רוטרדם העפילו לליגה הראשונה.
מבנה

על ניצחון הוענקו 3 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 18 קבוצות, 17 ששיחקו בעונה הקודמת בליגה, אליהן הצטרפה, היורדת מליגת העל, R.B.C רוסנדאל ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 17 משחקים כל אחד - 34 מחזורים בסה"כ. בסיומם הקבוצה במקום ה-1 העפילה לליגה הראשונה. 
4 הקבוצות המדורגות ושתי הקבוצות במקומות 2 ו-3 שובצו לשני בתי פלייאוף יחד עם הקבוצות שסיימו במקומות 16 ו-17 בליגת העל, בבית הפלייאוף שובצו 3 קבוצות מליגת המשנה וקבוצה אחת מליגת העל, אשר שיחקו צמד משחקים כנגד 3 היריבות בבית, 6 בסך הכל ובסיומן הראשונה בכל בית זכתה בכרטיס לעונה הבאה בליגה הראשונה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | זוולה  | 34 | 22 | 7 | 5 | 65 | 36 | 29 | 73 | העפלה לליגת העל |
| 2. | אקסלסיור רוטרדם  | 34 | 21 | 7 | 6 | 73 | 31 | 42 | 70 | העפלה לפלייאוף העלייה |
| 3. | R.B.C רוסנדאל  | 34 | 21 | 5 | 8 | 76 | 40 | 36 | 68 | העפלה לפלייאוף העלייה |
| 4. | דן האג  | 34 | 18 | 9 | 7 | 53 | 36 | 17 | 63 | העפלה לפלייאוף העלייה |
| 5. | אמן  | 34 | 17 | 8 | 9 | 53 | 43 | 10 | 59 | העפלה לפלייאוף העלייה |
| 6. | פולנדם  | 34 | 15 | 8 | 11 | 66 | 48 | 18 | 53 | העפלה לפלייאוף העלייה |
| 7. | קמבור  | 34 | 15 | 6 | 13 | 50 | 42 | 8 | 51 | העפלה לפלייאוף העלייה |
| 8. | הראקלס אלמלו  | 34 | 14 | 6 | 14 | 52 | 51 | 1 | 48 |  |
| 9. | טלסטאר ספורטקלאב  | 34 | 12 | 9 | 13 | 55 | 49 | 6 | 45 |  |
| 10. | דורדרכט 90  | 34 | 12 | 9 | 13 | 66 | 66 | 0 | 45 |  |
| 11. | פיינדאם  | 34 | 13 | 6 | 15 | 60 | 62 | 2- | 45 |  |
| 12. | הארלם  | 34 | 10 | 8 | 16 | 37 | 46 | 9- | 38 |  |
| 13. | פנלו  | 34 | 11 | 5 | 18 | 51 | 64 | 13- | 38 |  |
| 14. | מאסטריכט  | 34 | 10 | 7 | 17 | 49 | 61 | 12- | 37 |  |
| 15. | הלמונד ספורט  | 34 | 8 | 13 | 13 | 34 | 51 | 17- | 37 |  |
| 16. | גו אהד איגלס  | 34 | 9 | 9 | 16 | 48 | 62 | 14- | 36 |  |
| 17. | מועדון הכדורגל איינדהובן  | 34 | 8 | 7 | 19 | 52 | 77 | 25- | 31 |  |
| 18. | טופ אוס  | 34 | 3 | 5 | 26 | 25 | 100 | 75- | 14 |  |
טבלת הליגה > פלייאוף העלייה

8 קבוצות הרכיבו את שלב הפלייאוף, 2 הקבוצות שסיימו במקומות 2 ו-3 ו-4 הקבוצות המדורגות אליהן הצטרפו 2 קבוצות מליגת העל ממקומות 16 ו-17
שתי המנצחות בשלב הפלייאוף, אחת מכל בית זכתה בכרטיס לעונה הבאה בליגת העל
ירדה מליגת העל
העפילה מליגת המשנה
נשארה בליגת המשנה
טבלת הליגה > פלייאוף העלייה > בית א

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | R.B.C רוסנדאל  | 6 | 4 | 2 | 0 | 15 | 6 | 9 | 14 | ליגת העל |
| 2. | דן בוס  | 6 | 4 | 1 | 1 | 17 | 9 | 8 | 13 | ליגת המשנה |
| 3. | אמן  | 6 | 1 | 1 | 4 | 10 | 15 | 5- | 4 | ליגת המשנה |
| 4. | קמבור-ליוורדן  | 6 | 1 | 0 | 5 | 8 | 20 | 12- | 3 | ליגת המשנה |
טבלת הליגה > פלייאוף העלייה > בית ב'

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אקסלסיור רוטרדם  | 6 | 3 | 1 | 2 | 10 | 8 | 2 | 10 | ליגת העל |
| 2. | פולנדם  | 6 | 3 | 0 | 3 | 10 | 14 | 4- | 9 | ליגת המשנה |
| 3. | דן האג  | 6 | 2 | 2 | 2 | 13 | 9 | 4 | 8 | ליגת המשנה |
| 4. | ספרטה רוטרדם  | 6 | 2 | 1 | 3 | 10 | 12 | 2- | 7 | ליגת המשנה |
| עונות בליגת המשנה ההולנדית |
| --- | --- | --- |
| ליגת המשנה ההולנדית | 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 |  |
עונת 1953/1954 בליגה א'

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  21 בפברואר 1953 – 13 במרץ 1954 (שנה)
 מספר משתתפות:  12
 הזוכה:  מכבי תל אביב
 מספר משחקים:  132
 מספר שערים:  405 (3.07 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ישראל אליעזר שפיגל (16 שערים)
 → 1951/19521954/1955 ←
 
עונת 1953/1954 בליגה א' הייתה העונה השלישית של ליגה א' כליגת הכדורגל הבכירה בישראל מאז קום המדינה, והיא הוקדמה על חשבון עונת 1952/1953 מאחר שעונת 1951/1952 נסתיימה באיחור של כחמישה חודשים.
הליגה כללה 12 קבוצות - 10 קבוצות ששיחקו בליגה בעונת 1951/1952, וכן הפועל כפר סבא והפועל בלפוריה שעלו ליגה בתום עונת 1951/1952 בליגה ב'. העונה החלה ב-21 בפברואר 1953 והסתיימה ב-13 במרץ 1954. על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי יחס שערים.
העונה הסתיימה בניצחון של מכבי תל אביב, שזכתה באליפות בפעם השלישית ברציפות. המבקיע המצטיין של העונה היה אליעזר שפיגל ממכבי פתח תקווה שכבש 16 שערים. מכיוון שהוחלט להרחיב את הליגה ל-14 קבוצות, אף קבוצה לא ירדה לליגת משנה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי תל אביב | 22 | 16 | 6 | 0 | 59 | 11 | 38 |
| 2 | מכבי פתח תקווה | 22 | 13 | 6 | 3 | 51 | 21 | 32 |
| 3 | הפועל פתח תקווה | 22 | 12 | 3 | 7 | 55 | 25 | 27 |
| 4 | הפועל תל אביב | 22 | 9 | 7 | 6 | 35 | 18 | 25 |
| 5 | מכבי רחובות | 22 | 6 | 9 | 7 | 30 | 33 | 21 |
| 6 | הפועל רמת גן | 22 | 8 | 4 | 10 | 31 | 35 | 20 |
| 7 | מכבי נתניה | 22 | 7 | 5 | 10 | 23 | 36 | 19 |
| 8 | מכבי חיפה | 22 | 8 | 3 | 11 | 25 | 52 | 19 |
| 9 | הפועל חיפה | 22 | 7 | 4 | 11 | 26 | 37 | 18 |
| 10 | הפועל כפר סבא | 22 | 8 | 1 | 13 | 27 | 38 | 17 |
| 11 | בית"ר תל אביב | 22 | 7 | 3 | 12 | 23 | 42 | 17 |
| 12 | הפועל בלפוריה | 22 | 4 | 3 | 15 | 20 | 57 | 11 |
| עונות בליגה העליונה בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגת ארץ ישראל | 1929/1930 • 1930/1931 • 1931/1932 • 1932/1933 • 1933/1934 • 1934/1935 • 1935/1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1940/1941 • 1941/1942 • 1942/1943 • 1943/1944 • 1944/1945 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| ליגה א' והליגה הלאומית | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| ליגת העל | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
פארק בלוויל

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  בלוויל 
 תאריך הקמה:  1988 
 נתונים ומידות
 שטח:  4.5 הקטאר
 מיקום
 מדינה:  צרפת צרפת
 מיקום:  הרובע העשרים של פריז 
 קואורדינטות:  48°52′15″N 2°23′05″E﻿ / ﻿48.87083°N 2.38472°E﻿ / 48.87083; 2.38472
 אתר רשמי
  (למפת פריז מוגדלת) פארק בלוויל(למפת פריז רגילה) פארק בלוויל
 
מזרקת הפארק.
שבילי הפארק.
פארק בלוויל (בצרפתית: Parc de Belleville) הוא פארק הממוקם ברובע העשרים של פריז בירת צרפת.
הפארק ממוקם בין פארק דה בוט שומון לבין בית הקברות פר לשז.
היסטוריה

במהלך ימי הביניים היה האזור שטח חקלאי של כרמים בו גידלו גפנים. בינות לכרמים היו מספר פונדקי דרכים, אשר הגישו יין מקומי.
במהלך המאה ה-19 נפתחה במקום מחצבה של גבס אשר נדרש לצורך הפרויקטים של הברון אוסמן להתחדשות העיר פריז. החוצבים התגוררו בצריפים בשטח הפארק במהלך החורף ושבו בקיץ לעבד את שדותיהם. בשלהי המאה ה-20 נהרסו הצריפים, ובמקומם הוקם הפארק. בחלקה העליון של הגבעה נותר כרם פעיל.
תיאור הפארק

הפארק ממוקם בראש גבעת בלוויל, ובשיאו מגיע לגובה של 108 מטרים מעל פני הים. בפסגת הגבעה ממוקמת תצפית ממנה ניתן לראות את רחבי העיר. הפארק תוכנן על ידי האדריכל פרנסואה דבלוה (François Debulois ) ואדריכל הנוף פול ברישה (Paul Brichet) ונחנך בשנת 1988.
בפארק מזרקה שאורכה 100 מטרים, ומדשאה ששטחה כקילומטר רבוע. כמו כן בפארק ממוקם גן משחקים לילדים, שולחנות פינג פונג ותיאטרון פתוח.
בפארק ממוקם "בית האוויר" (Maison de l'Air) - מוזיאון הדן בזיהום האוויר.
מדי שנה, בחודש ספטמבר, נערכת בפארק תערוכת פרחים.