stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפארק הטכנולוגי של אקדמגורודוק

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  פארק מדע 
 כתובת:  ул. Николаева, 12 
 מיקום:  נובוסיבירסק 
 מדינה:  רוסיה 
 קואורדינטות:  54°51′28″N 83°06′42″E﻿ / ﻿54.857907°N 83.111602°E﻿ / 54.857907; 83.111602
  (למפת נובוסיבירסק מוגדלת) הפארק הטכנולוגי של אקדמגורודוק(למפת נובוסיבירסק רגילה) הפארק הטכנולוגי של אקדמגורודוק
 
הפארק הטכנולוגי של אקדמוגורודוק (ברוסית: Технопарк новосибирского Академгородка, המכונה "אקדמפארק") הוא פארק לתעשיות טכנולוגיה שנבנה באקדמגורודוק שבמחוז נובוסיבירסק. המטרה העיקרית המוצהרת של הפרויקט היא להבטיח התפתחות מואצת של מגזרי ההיי-טק במשק ולהפוך אותם לאחד הכוחות המניעים העיקריים של הצמיחה הכלכלית באזור. המטרה המקומית היא ליצור לפחות 20 עסקים חדשניים מצליחים "מאפס" בשנה.
פרויקט ראשוני

באוגוסט 2006 ממשלת מחוז נובוסיבירסק יזמה החלטה לבנות פארק טכנולוגי באקדמגורודוק בשווי 17 מיליארד רובל. ההנחה הייתה כי הפארק הטכנולוגי יוקם במסגרת התוכנית הממלכתית "יצירת פארקים טכנולוגיים בתחום ההיי-טק" ותתמחה בארבעה תחומים עיקריים: טכנולוגיית מידע, טכנולוגיות ביו-רפואיות, אלקטרוניקה וייצור מכשירים. תוכנן כי שטח הפארק יהיה 100 הקטאר, כמו כן, השטח הכולל של מתקני מחקר וייצור יהיה כ-150 אלף מ"ר. בנוסף להם, תוכנן לבנות אזורי עזר רבים, משרדים, מרכזי קניות ומתחמי מגורים. הקמת הפארק הייתה אמורה להתחיל בספטמבר 2007, והשלב הראשון תוכנן להסתיים תוך שנתיים.
מחלוקות סביב הפארק

כמעט מיד לאחר שנודע באופן נרחב של הפרויקט להקמת הפארק הטכנולוגי, החל דיון נוקב וביקורת בקרב הציבור באקדמגורודוק בין תומכי ומתנגדי הפארק. בפורום האינטרנט של אקדמגורודוק פרצו מחלוקות, לרוב בנימה אגרסיבית.
מחלוקות סביב הפארק > טיעונים בעד

הפארק ימשוך השקעות בתחום המדע.
הפארק יסייע למכונים של אקדמגורודוק להתפתח (ולהרוויח כסף).
הפרויקט יביא לבניית דיור הדרוש לעובדים.
על חשבון הכספים שהוקצו לפרויקט, ניתן יהיה לעדכן את מערכות המים והתשתיות הישנות של אקדמגורודוק.
מחלוקות סביב הפארק > טיעונים נגד

הפארק יגרום לזרימה של מומחים ממוסדות אקדמיים לחברות המסחריות של הפארק, מכיוון שהמשכורות שם יהיו גבוהות יותר.
הפארק יוביל לעלייה בצפיפות האוכלוסייה, דבר שאינו רצוי לאוכלוסייה המקומית.
הדיור שנבנה במסגרת הפרויקט יהיה יקר ולא משתלם עבור אנשי מקצוע צעירים.
כריתת יערות לבנייה תפגע באופיו של אקדמגורודוק.
יש מבקרים הסבורים כי במציאות, המטרה העיקרית של הפרויקט היא לבנות דיור יוקרתי במיקום אטרקטיבי למכירתו לרוכשים שאין להם שום קשר למדע. בנוסף, מנגנון גיבוש רשימות המועמדים לרכישת נדל"ן מובחר בפועל במחירים נמוכים משמעותית ממחירי השוק אינו תהליך שקוף.
במקביל בשנת 2006, קבוצת יוזמה אזרחית בשם "מגינים על היער של העיר אקדמגורודוק" בהנהגתה של עובדת לשעבר באקדמיה הרוסית למדעים, הביולוגית נטליה שאמינה, שביקרה בחריפות את הפרויקט מבחינה סביבתית. הפרויקט כלל כריתת יערות בחלק משטח אקדמגורודוק ובאדמות הסמוכות אליו, בעוד שמטעי יער אלה הם בעלי ערך סביבתי רב. המשתתפים בקבוצת היוזמה ציינו גם כי הייחודיות והאטרקטיביות של אקדמגורודוק נובעת בעיקר מקרבתה לטבע. התנגדות רצינית במיוחד הועלתה על ידי הפרויקט להקמת כפר קוטג'ים בשטח הגן הבוטני המרכזי של סיביר, היישוב היה אמור לתפוס 51 דונם מתוך כ-1,000 דונם משטח הגן הבוטני המרכזי של סיביר, וזה היה צריך להיות אתר קרוב לאקדמגורודוק הקיים, ובהתאם לכך, החשוב ביותר מבחינה בילוי.
קבוצת היוזמה "מגינים על היער של העיר אקדמגורודוק" הדגישה כי אינה מתנגדת באופן עקרוני לפרויקט הפארק, אלא רק מתעקשת על שינויים בפרויקט שימזערו את הנזק הסביבתי מהבנייה. ביוני 2007 התקיימו דיונים פומביים, שבהם אושרה תוכנית לשינוי ייעודם של היערות של אקדמגורודוק.
המצב הנוכחי של הפרויקט

באוקטובר 2008 המשקיע הכללי של הפרויקט, חברת RosEuroDevelopment, נטשה את הפרויקט. לאחר מכן תוקן הפרויקט מספר פעמים.
כיום הפארק פועל במספר תחומים (אשכולות): טכנולוגיית מידע, מכשור, ננוטכנולוגיה וחומרים חדשים, ביוטכנולוגיה וביו-רפואה. לכל אשכול נוצרה תשתית טכנולוגית, נבנו מעבדת ייצור ובנייני משרדים, פועלות חממות עסקיות. אלה האחרונים מספקים תמיכה לחברות סטארט-אפ בתחום ההיי-טק, כגון מתן משרות בעלות נמוכה, יכולת להשתמש בציוד ומעבדות מיוחדות והשתתפות בתוכניות תמריצים שונות. לדוגמה, אחת ההזדמנויות לתושבי חממה עסקית לייצור מכשירים היא לייצר אב טיפוס בתנאים מועדפים.
השטח הכולל של המתקנים שנבנו בסוף 2013 הוא יותר מ-79 אלף מ"ר. הבניין הראשון היה מרכז התמיכה הטכנולוגית שהוזמן ביולי 2010. המרכז לחומרים ננו-מבניים, המרכז לטכנולוגיות מידע והמרכז לשימוש משותף ("מגדלים" שהפכו לאחד מסמליה של אקדמגורודוק) והמרכז להנדסה רפואית וביולוגית פועלים גם בשטח הפארק ובתוכו. בנוסף, נבנה מתחם שלם של בנייני מעבדה וייצור. בית ההנדסה נבנה על חשבון תושביו ולצרכיהם.
בנייתו של הפארק הסתיימה בשנת 2014. המבנה האחרון שהושמש באוגוסט 2013 היה המרכז המשותף ("המגדל" השני). התוכניות כוללות הקמת מרכז מחקר ופיתוח, מתחם ספורט ובילוי ומתקנים אחרים.
נכון לשנת 2020, 295 חברות עם 9,244 עובדים פועלות בפארק.
OCSiAl היא היצרנית הגדולה בעולם של ננו-צינורות פחמן.
Alawar מפתחת, מפיצה ומפרסמת משחקי וידאו למחשבים אישיים, פלטפורמות סלולריות, קונסולות משחק ומכשירים אחרים.
בפארק הטכנולוגי יש מטה ייחודי, שהוקם בשנת 2013. יש בו שני מגדלים משופעים המחוברים במעבר עילי בקומת 13–14. צורתו הייחודית היא מקור כינויו: "האווזים".
סניפים וחברות פעילות

Alawar Entertainment
Arello Mobile
ATAPY Software
Axmor
Azoft
Baker Hughes
BCS-IT
Fortess
המכון הבינלאומי לטכנולוגיה של אוניברסיטת נובוסיבירסק, בחסות HP
Intel Corporation
Novosoft
Parallels
Schlumberger
Sibers
Velvetech
Vito technology
הערות שוליים

↑  "«CNews», «Технопарк в Новосибирске: новые детали проекта», 20 августа 2007". אורכב מ-המקור ב-2009-05-08. נבדק ב-2009-08-15.
↑  "pid=news&id=8140 «Academ.Info», «Николай Добрецов: „Технопарк был всегда!“», 29 ноября 2007
↑  НТП: что, где и когда будут строить?
↑  "Интервью академиков И. Ф. Жимулева и А. Л. Асеева". אורכב מ-המקור ב-2008-11-18. נבדק ב-2009-08-15.
↑  "Репортаж с пикета". אורכב מ-המקור ב-2011-11-13. נבדק ב-2009-08-15.
↑  Публичные слушания: два дня войны
↑  Генеральный инвестор выходит из проекта строительства технопарка
↑  ОБ АКАДЕМПАРКЕ
הקהילה היהודית בבאדן (אוסטריה)

הקהילה היהודית בבאדן (בגרמנית "Israelitische Kultusverein") הוקמה בשנת 1871.
באדן (בשמה המלא בגרמנית Baden bei Wien ) היא עיר קיט וספא באוסטריה התחתונה, 26 ק"מ דרומית לווינה. העיר התפרסמה כבר בתקופת האימפריה הרומית בזכות מעיינות המים המינרליים החמים.
היסטוריה

כמו בכל הערים באוסטריה, גם בבאדן חל איסור על התיישבות יהודים בעיר עד המאה ה-19.  היהודים הורשו להימצא בעיר במשך היום לצורכי מסחר אך התגוררו בכפרים ובעיירות הסמוכים בחסותם של השליטים המקומיים בתמורה לתשלום דמי חסות. המרחצאות בבאדן אפשרו ליהודים עמידים לשהות במקום לצורך טיפול למשך זמן מוגבל בלבד.
לאחר מלחמת העולם הראשונה, פליטים רבים ממזרח אירופה, במיוחד מהונגריה, מצאו מקלט בבאדן ופתחו בה עסקים, דבר שעורר התנגדות עזה מצד התושבים הנוצרים המקומיים.
בשנת 1934, לפי מפקד האוכלוסין שנערך באותה השנה, התגוררו בבאדן 1,108 יהודים שהיוו חמישה אחוזים מכלל האוכלוסיית העיר באותה שנה. באדן הייתה הקהילה השלישית בגודלה באוסטריה אחרי וינה וגראץ.
לאחר סיפוח אוסטריה בידי גרמניה הנאצית בשנת 1938 היגרו ממנה מרבית היהודים. בשנת 1940 הקהילה פורקה באופן רשמי וכל נכסיה הועברו לעיריית באדן.
קהילה קטנה בת שלושים איש הוקמה שנה לאחר סיום מלחמת העולם השנייה.
בשנת 1988 הוקם בבאדן "הארגון היהודי לתרבות ובתי כנסת" שמטרתו לשפץ ולשחז את המוסדות היהודיים שנפגעו בתקופה הנאצית. בשנת 2004 חיו בבאדן כשמונים יהודים. זאת הקהילה היהודית היחידה הפועלת כיום באוסטריה התחתונה.
מוסדות הקהילה

מוסדות הקהילה שימשו את היהודים המקומיים ואת היהודים העשירים שבאו לנפוש במרחצאות.
חברת קדישא נוסדה בשנת 1874. היא הייתה אחראית בין היתר לתפעול ולאחזקת בית הקברות.
הקהילה היהודית נוסדה באופן רשמי בשנת 1878.
בית הכנסת ברחוב גרַבֶנְגַאסֶה 14 נחנך בשנת 1871. בית כנסת נוסף, גדול יותר נחנך במקום בשנת 1873. הוא הורחב בשנת 1883 ושופץ בשנת 1903. הבניין לא נחרב באירועי ליל הבדולח אך כל תוכנו נבזז או הושחט. הבניין שופץ בשנת 2005 ונמסר לקהילה היהודית.
בית המדרש ברחוב גרַבֶנְגַאסֶה 12 נרכש מחברת קדישה בשנת 1893. בבניין זה הוקצו חדרי לימוד ותפילה עבור יהודי גליציה שהגיעו לעיר בתום מלחמת העולם הראשונה והתפללו לפי הנוסח הספרדי. בספטמבר 1938 הבניין הוחרם על ידי הגרמנים ודייריו גורשו.
בית הכנסת הפרטי דויטש ברחוב וַסֶרְגאַסה 14 הוקם בשנת 1849 בבניין שנרכש על ידי לאופולד הרץ. בבית הכנסת נהגו להתפלל בנוסח אשכנז. בבניין פעלה גם מסעדה כשרה. לאחר מותו, הבניין הועבר לקהילה המקומית שהמשיכה להשתמש בו בתור בית כנסת. במהלך אירועי ליל הבדולח בית הכנסת נבזז ונשרף בחלקו. בשנת 1949 הבניין הוחזר ליורשי ד"ר סמואל דויטש.
בית טודסקו ברחוב יוהנסגאסה 10, בית הארחה ליהודים עניים שנזקקו לטיפולים במרחצאות, הוקם בשנת 1854במימון הנדבן היהודי הרמן טודסקו.
בית החלמה של חברת קדישה בבּרַייטְנֵרשטרָאסֶה 23 הוקם בשנת 1913 ופעל עד שנת 1938 אז הוחרם על ידי הנאצים. הבית שימש יהודים עניים שנזקקו לטיפול רפואי. משנת 1921 פעל בו גם בית תמחוי. הבניין הוחזר לחברת קדישה בתום מלחמת העולם השנייה.
בית הקברות הוקם על קרקע שנרכשה בשנת 1873. בית הקברות הורחב מספר פעמים ובשנת 1904 נחנך בו אולם התכנסות מפואר אשר נהרס בחלקו באירועי ליל הבדולח. בשנת 1940 בית הקברות עבר לבעלות העיר ללא פגיעה במצבות. בית הקברות עדיין בשימוש.
מאז שנת 1999, בית הקברות היהודי בבאדן מתוחזק ומתופעל על ידי העמותה "שלום" בתמיכת העירייה.
בנוסף לכך היו בבעלות הקהילה מקווה טהרה, בית יתומים שנוסד בשנת 1921, חנויות למצרכי מזון כשרים, מסעדות כשרות ומלונות. בעזרת תרומות שהתקבלו מהנדבן היהודי הרמן טודסקו הוקמו בבאדן בית חולים יהודי וקרן לתמיכה בסטודנטים יהודים עניים.
הנצחה

אנדרטה לזכר קורבנות הנאצים הוקמה בבאדן בשנת 2016. היא מורכת משלושים ושישה עמודים המזדקרים מהקרקע בזוויות שונות כדי ליצור הדמיה של מגן דוד. הקמת האנדרטה, על פי תכנונו של הפסל פטר קוזֶק, מומנה על ידי העירייה, ממשלת מדינת אוסטריה התחתונה והקרן הלאומית של אוסטריה.
ראו גם

באדן (אוסטריה)
יהדות אוסטריה
הערות שוליים

↑  Jüdische Gemeinde - Baden (Niederösterreich), www.xn--jdische-gemeinden-22b.de
↑  קהילת יהודי באדן ביי ויין, באתר dbs.anumuseum.org.il
↑  City, Jewish History Baden
↑  Baden Bei Wien, www.jewishvirtuallibrary.org
↑  TODESCO, HERMANN - JewishEncyclopedia.com, www.jewishencyclopedia.com
בית הכנסת החדש בבאדן
על הקיר החיצוני של בית הכנסת מוצגים שמות הקהילות היהודיות שהתקיימו באוסטריה התחתונה לפני שנת 1938
בית הקברות היהודי בבאדן
נגדים, אנדרטה לזכר קורבנות הנאצים בבאדן, פטר קוזק
הוועדה לחקירת מערך המודיעין בעקבות המלחמה בעיראק

הוועדה לחקירת מערך המודיעין בעקבות המלחמה בעיראק, המוכרת גם בשם ועדת "שטייניץ", הוקמה בשנת 2003 על ידי יושב ראש ועדת החוץ והביטחון וועדת המשנה למודיעין ולשירותים החשאיים, ח"כ יובל שטייניץ, לשם הפקת לקחים והמלצות כלל מערכתיים בעקבות כישלון קהילת המודיעין להעריך נכונה את הימצאותן של "יכולות אסורות" (טילי קרקע-קרקע ונשק בלתי קונבנציונלי) בידי תוכנית הגרעין של עיראק בחודשים שקדמו למלחמת עיראק.
עוד בטרם סיימה הוועדה את מלאכתה נתגלה כישלון חמור נוסף של קהילת המודיעין, כאשר נאלצה ללמוד מפיהם של שירותי מודיעין זרים על דהירתה של לוב, עם מנהיגה הבלתי-צפוי מועמר קדאפי, להשגת נשק גרעיני העלול לאיים על קיומה של ישראל.
הוועדה ערכה את הבדיקה היסודית ביותר של מערך המודיעין מאז ועדת אגרנט, שהוקמה על ידי הממשלה לחקירת נסיבות פריצתה של מלחמת יום הכיפורים.
הוועדה מתחה ביקורת חריפה על תפקוד קהילת המודיעין אל מול עיראק ולוב, בחלק הגלוי של הדו"ח שפורסם לציבור בחודש מרץ 2004, בו מופיעים עיקרי הממצאים, המסקנות והחלטות ועדת החקירה. החלק החסוי של הדו"ח, הכולל חומר סודי וכן מסקנות והמלצות הנוגעות למקורות מודיעיניים ספציפיים, למערכות מסווגות, ולשיתוף-פעולה רגיש עם שירותי מודיעין זרים, הודפס ב-9 עותקים ביולי 2004 ונמסר לראש הממשלה, לשר הביטחון, לראש המועצה לביטחון לאומי, לרמטכ"ל ולראשי קהילת המודיעין בלבד.
הערכת המודיעין

בחודשים שקדמו למלחמת עיראק נערכו במערכת הביטחון בישראל התייעצויות והערכות מצב באשר למידת האיום הנשקף למדינת ישראל מצידה של עיראק נוכח המלחמה הממשמשת ובאה, ובדבר מידת הצורך בהיערכות ביטחונית על-מנת לקדם את פני הסכנה.
בתחום היכולות – העריכו אגף המודיעין (אמ"ן) של צה"ל והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים ערב המלחמה, בסבירות גבוהה שהתקרבה לוודאות, כי בידי עיראק נמצאת "יכולת שיורית" בתחום הנשק הכימי (חל"כ) והנשק הביולוגי (חלב"ג), כמו גם עשרות טילי קרקע-קרקע המסוגלים להגיע לישראל ושניתן לחמשם בראשי-חץ כימיים וביולוגיים.
בתחום הכוונות – העריך המודיעין הישראלי ערב המלחמה, בסבירות נמוכה בדרך-כלל, כי סדאם חוסיין עלול לתקוף את מדינת ישראל באמצעות הנשק הבלתי קונבנציונלי שברשותו; אם באמצעות טילי קרקע-קרקע, ואם באמצעות מטוסי קרב וכלי טיס בלתי מאוישים שהוכשרו לצורך כך.
החלטות הממשלה

נוכח הערכות המודיעין בתחומי היכולות והכוונות, ובהתאם להערכות המצב, החליטה ממשלת ישראל לנקוט שורת צעדי התגוננות פסיבית ואקטיבית, בעלות של מאות מיליוני שקלים, שכללו:
הנחיה לציבור להכין חדרים אטומים לחדירת חל"כ וחלב"ג.
חלוקה מלאה של ערכות המגן האישיות והנחיה לציבור לפתוח אותן ולהחזיקן בהישג יד.
הכנת מנות חיסון כנגד נשק ביולוגי וחיסון קבוצה ראשונית של כ-17,000 אנשי ביטחון ורפואה (first responders) כנגד נגיף האבעבועות השחורות.
גיוס אלפי חיילי מילואים מפיקוד העורף והיערכות לטיפול בפגיעות נשק בלתי קונבנציונלי בישראל.
גיוס חיילי מילואים ממערך הנ"מ ופריסת סוללות טילי חץ וטילי פטריוט ברחבי הארץ בכוננות ליירט טילים ומטוסי אויב.
העמדת מטוסי חיל האוויר בכוננות גבוהה ופטרולים אוויריים, לשם הגנת שמי ישראל ומתן מענה התקפי על פי הצורך.
הקמת הוועדה

בעקבות סיום המלחמה, ולאחר שהתברר כי הערכות המודיעין בתחום היכולות העיראקיות אינן עולות, ככל הנראה, בקנה אחד עם המציאות שהתגלתה בשטח, החליט יושב ראש ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, יובל שטייניץ, לכונן ועדה שתחקור את תפקוד המודיעין הישראלי אל מול עיראק בתקופה שקדמה למלחמה ותבחן את תהליכי קבלת ההחלטות של הדרג המדיני ומידת סבירותן. כן הוחלט להרחיב את היריעה ולכלול בעבודת הוועדה גם בחינת היבטים כלליים של תפקודי שירותי המודיעין של ישראל, ומצבם של שירותי המודיעין לאור האתגרים החדשים שהתהוו בעשורים האחרונים, בעיקר בכל הנוגע לנושאי נשק בלתי קונבנציונלי וטילי קרקע-קרקע במדינות המעגל השני והשלישי ובכלל.
מגמת החקירה והסקת המסקנות הייתה מלכתחילה מכוונת נוכח פני העתיד, כלומר "לא לחפש אשמים אלא להפיק לקחים". הוועדה נמנעה, אפוא, מלהסיק מסקנות אישיות או להמליץ על שינויים פרסונליים.
חברי הוועדה היו:  יובל שטייניץ (יו"ר), דוד לוי,  אהוד יתום, דני יתום, חיים רמון, אלי ישי ואילן ליבוביץ. יועץ הוועדה היה ראש המוסד לשעבר שבתי שביט.
הקמת הוועדה > הסתייגויות צה"ל ואמ"ן

בתחילה, הביעו גורמים בצה"ל ובאמ"ן הסתייגויות מהקמת הוועדה ודרשו כי הוועדה תמתין עם חקירתה עד שיושלמו תחקירי מערכת הביטחון בנדון, אך אלו נדחו בתוקף על ידי הוועדה. לאחר שהוועדה העמידה את מערכת הביטחון על סמכותה של הוועדה לקיים את החקירה על פי מיטב השגתה בלא שצורת הבדיקה או המנדט יהיו נתונים למשא ומתן אל מול הדרגים המבוקרים, החלו בצה"ל בכלל, ובאמ"ן בפרט, לשתף פעולה באופן מלא עם הוועדה על פי הנחיות שר הביטחון והרמטכ"ל.
המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים התייצב מלכתחילה לרשות ועדת החקירה ללא סייג והיסוס, תוך שיתוף פעולה מועיל.
עבודת הוועדה

הוועדה החלה את עבודתה בחודש יולי 2003 וסיימה אותה בחודש מרץ 2004. הוועדה קיימה כ-30 ישיבות בהרכב מלא ועוד עשרות מפגשי עבודה מצומצמים יותר, במהלכם הופיעו בפניה ראש הממשלה אריאל שרון, שר הביטחון שאול מופז, בכירים בצה"ל, במוסד ובמערכת הביטחון, ראשי ובכירי אמ"ן ומוסד לשעבר, ואישים אחרים יוצאי קהילת המודיעין. בנוסף, שמעה הוועדה שורה של מומחים ואנשי מקצוע בנושאים ביטחוניים, מדיניים ומודיעיניים מתחום האקדמיה ומתחום התקשורת.
במהלך עבודתה סקרה הוועדה, לרוב באמצעות המזכיר והצוות המקצועי, אלפי מסמכים שהומצאו לה על פי דרישתה, לרבות חומרי גלם מודיעיניים שנגעו למודיעין מול עיראק, וחומר ביטחוני רגיש אחר.
ממצאים

מקומה של עיראק בסדרי העדיפויות של הצי"ח (ציון ידיעות חיוניות) המודיעיני מאז מלחמת המפרץ הראשונה בשנת 1991 ועד מועד עזיבת צוות פקחי האו"ם (אונסקו"מ) את עיראק בשנת 1998 היה סביר.
מהירות התגובה של המודיעין הישראלי לנסיבות המשתנות בעקבות עזיבת פקחי האו"ם את עיראק בשנת 1998 לקתה בחסר, ולא הביאה להערכות ישראלית חדשה ואופרטיבית יותר שתאפשר כיסוי הולם של נושאי הנשק הבלתי קונבנציונלי וטילי הקרקע-קרקע בעיראק.
החומר שנאסף לא הצליח לספק אינדיקציות חד משמעיות על קיומן של יכולות בלתי קונבנציונליות או קיומם של טילי קרקע-קרקע ומשגריהם בעיראק.
חרף דלילות החומר שנאסף בנושאי הנשק הבלתי קונבנציונלי וטילי הקרקע-קרקע, הפגינו ראש אמ"ן ונציגיו ביטחון עצמי גבוה ביחס למובהקות הערכותיהם המודיעיניות בתחום היכולות בחודשים שקדמו למלחמה. לעומת זאת הצטיינו ההערכות בעל-פה ובכתב שהועברו לוועדה מהמוסד ולהק המודיעין בחיל-האוויר, שהיו באורח כללי דומות להערכות אמ"ן, בצניעות יתרה.
בהינתן דלות החומר שנאסף בנושאי הנשק הבלתי קונבנציונלי וטילי הקרקע-קרקע, ההערכות השגויות שגובשו לבסוף נופלות, גם אם בדוחק, בגדר טעויות שאינן חורגות מגדר הסביר והמקצועי (ח"כ חיים רמון חלק על קביעה זו).
שיתוף הפעולה עם ארגוני ביון עמיתים גרם להיזון חוזר ולחיזוק ההערכות והקונספציות הרווחות, תוך התעלמות ודחיקה לקרן זווית של הספקנים וספקותיהם, ונזקו עלה לעיתים על תועלתו.
החשד כאילו הוחלט להחסיר או להוסיף מידע שלא בתום לב, ולעוות באופן מכוון את התמונה המודיעינית על-מנת לתמוך בחיוניות המלחמה, נמצא משולל יסוד, לפחות בכל האמור לזירה הישראלית.
הממשלה פעלה נכון, או למצער בתחום הסביר, כאשר התבססה בהחלטותיה יותר על הערכת המודיעין את היכולות של עיראק בתחום הנשק הבלתי קונבנציונלי וטילי הקרקע-קרקע, שהיו כאמור ברמת סבירות גבוהה מאוד, ופחות על הערכת הכוונות של סדאם חוסיין, שהיו כאמור בסבירות משתנה מגבוהה ועד נמוכה מאוד (ח"כ חיים רמון חלק על קביעה זו).
מינוי "מסביר לאומי" על ידי הממשלה, בר-סמכא ומוכשר ככל שיהיה, שהיה אמור לרכז ולתאם את מהלכי ההסברה, התברר כטעות. "המסביר הלאומי" הפך לגלגל חמישי ומיותר בעגלת ההסברה, שגרם חוסר בהירות ואף בלבול בקרב הציבור.
לקחים ומסקנות

הוועדה קבעה כי לקחי המלחמה בעיראק מהווים תמרור אזהרה מפני הפיכתה של הערכת המודיעין מכלי עבודה לכלי ריק, ומפני הסכנה שהיא עלולה להתגלות שוב בעתיד, כמשענת קנה רצוץ.
מערך המודיעין הישראלי צריך להיות מותאם להתמודדות עם איומי הנשק הבלתי קונבנציונלי, מצד כלל מדינות, אשר ימשיכו כפי הנראה להוות איום על מדינת ישראל. על המערך להיות מותאם לא רק מבחינת דרכי פעולתו אלא גם מבחינת מבנהו, סדר העדיפויות בבניין הכוח שלו, והממשק שלו עם הדרג המדיני המכוון אותו ומכוון על-ידו.
המלצות

בעקבות ממצאי הוועדה ובהתאם למסקנותיה, הן באשר ללקחי המלחמה בעיראק והן כפועל יוצא ממחקרה את תפקודי המודיעין, הניחה הוועדה שורה של המלצות מערכתיות לביצוע:
המלצות > הרפורמה במבנה קהילת המודיעין

הוועדה המליצה שבתום הרפורמה יכלול מערך המודיעין שלושה או ארבעה גופי מודיעין עצמאיים, וכן את המועצה לביטחון לאומי. ההבחנה ביניהם תהא מבוססת (להוציא רשות סיגינטית, במידה ותקום – ראו להלן) על נושאי ותחומי האחריות של כל אחד מהגופים:
אמ"ן – שתחום אחריותו העיקרי הוא המודיעין הצבאי, התרעה למלחמה על-פי יכולות ופיתוח היכולות, ויצירת התרעות וייצור מטרות במהלך מלחמה או עימות מוגבל.
המוסד – שתחום אחריותו העיקרי, בנוסף לסיכול, הוא מודיעין מדיני-אסטרטגי, כולל יציבות משטרים, וכן מודיעין תעשייתי-מדעי-טכנולוגי וגרעיני, וכן טרור גלובלי.
השב"כ – שתחום אחריותו העיקרי הוא ביטחון המדינה, מנגנוניה ואזרחיה, אל מול איומי טרור פלסטיני ואחר ואל מול איומים של חתרנות פנימית.
רשות סיגינטית – ("סיגינט" = SigInt = מודיעין אותות) שתשרת את כלל השירותים שלעיל על-פי הצי"ח ובהתאם לעדיפויות שיקבעו על ידי הדרג המדיני, אם תוקם.
המועצה לביטחון לאומי – שאמונה על גיבוש הערכת המצב הלאומית לאור תמונת המודיעין הכוללת, והכנת דרכי פעולה אפשריות מדיניות וביטחוניות כמענה.
המלצות > גיבוש הערכת המודיעין והערכת המצב הלאומית

הוועדה המליצה כי תהליך גיבושה של הערכת המודיעין יתבצע מכאן ואילך באמצעות ריכוזן של הערכות שירותי המודיעין, כל אחד בתחומו; זאת אל מול מסגרת המטה למודיעין שיוקם על יד ראש הממשלה וועדת שרים למודיעין. המטה המודיעיני המצומצם שליד ראש הממשלה יבצע אינטגרציה שוטפת של הערכות המודיעין המתקבלות מגופי המודיעין. המועצה לביטחון לאומי תניח בפני ראש הממשלה וועדת השרים למודיעין הערכת מצב לאומית שנתית על בסיס הערכת המודיעין.
המלצות > המרכז למחקר מדיני

העמדת המרכז למחקר מדיני במשרד החוץ על רגליו והקצאת האמצעים הנדרשים לצורך תפקודו האפקטיבי, או לחלופין ויתור על המרכז כגורם התורם לגיבוש הערכת המודיעין הלאומית.
המלצות > הצגת הערכות המודיעין

יש לעבור ממתכונת של סקירה כללית הפורשת בפני הממשלה וועדת המשנה למודיעין של ועדת החוץ והביטחון את מסקנות אגפי המחקר, בנושאים השונים, לדווח הכולל הצבעה על המידע הקונקרטי שממנו נגזרת ההערכה או למצער הצבעה על רמת הסמך של תובנות המחקר.
המלצות > מודיעין אותות (סיגינט)

הוצאת יחידה 8200, יחידת הסיגינט המרכזית, ממסגרת אמ"ן והפיכתה לסוכנות מודיעין־אותות לאומית, בהובלה אזרחית, אשר תפעל כרשות מודיעין בפני עצמה ותרכז את מרבית פעילות מודיעין האותות של מדינת ישראל לא רק בתחום הצבאי גרידא, אלא גם בתחומי הטרור והנשק הבלתי קונבנציונלי ובתחום המדיני-אסטרטגי, דוגמת המודל הקיים בתחום זה בארצות הברית (NSA) ובמדינות נוספות.
המלצות > מודיעין חוזי (ויזינט)

האצת פיתוח מערך לוויני הריגול של ישראל כתשתית מודיעינית ויזינטית לטווחים ארוכים.
הקמת גוף משותף לצה"ל ולמוסד לצורך הכוונה והנחיה של מערך לוויינים.
המלצות > מודיעין אנושי (יומינט)

מינוי צוות בין-שרותי אשר יבחן ויעריך את מצב העניינים בתחום המודיעין האנושי.
חיזוקו של המוסד כמפעיל היומינט העיקרי בטווחים ארוכים ואף ברחבי הגלובוס כולו.
המלצות > הכשרת כוח אדם

יצירת מסלול הכשרה אקדמאית לתחום המודיעיני תוך שיתוף פעולה עם המוסדות הקיימים להשכלה גבוהה. לימים תוקם תוכנית חבצלות כמענה לנקודה זו. בוגרי התוכנית משובצים בתפקידי מפתח ביחידות המודיעין, באוגדות ובפיקודים.
הצבת תנאי בתפקידי פיקוד בתחום המחקר והאיסוף של השכלה אקדמאית רחבה הן בנושאים משיקים לתחומי העניין המודיעיני, כגון גאוגרפיה, לימודי מזרח תיכון, יחסים בינלאומיים, והן בנושאים מרחיבי אופקים כגון מתמטיקה והסתברות, פילוסופיה ופילוסופיה של המדע, היסטוריה והיסטוריה צבאית.
הצבת דרישה לתארים מתקדמים (מאסטר ודוקטורט) לתפקידים בכירים.
תיגבור תוכנית תלפיות והזרמת יותר כוח אדם באיכות גבוהה ממסגרת זו למוסד ולשב"כ.
המלצות > תקציב

בניית מסגרת תקציבית אחידה לאמ"ן, המוסד, והשב"כ על בסיס ראייה כוללת.
המלצות > מזכיר מודיעיני לראש הממשלה

מינוי "מזכיר מודיעין" לראש הממשלה שיהיה אזרח הזהה במעמדו למזכיר הצבאי. המזכיר המודיעיני יופקד על מטה מזכירות לענייני מודיעין שיהווה גורם מקצועי שתפקידו לתאם, לבחון, ולתכלל את עבודת שירותי המודיעין. המטה המודיעיני ישמש כחוליה המקשרת בין קהילת המודיעין לבין ראש הממשלה ויסייע בידי ראש הממשלה לאכוון את עבודת השירותים ולפקח על פעילותם ועל בניין הכוח שלהם.
המלצות > ועדת שרים למודיעין

כינונה של ועדת שרים לענייני מודיעין בהרכב זהה (או דומה) לוועדת השרים לענייני השב"כ. ועדה זו תשמש כמנחה של שירותי המודיעין ותקיים את השליטה והבקרה המדינית על פעילות מערכי המודיעין. ועדת שרים זו תקבע את בניין הכוח המודיעיני ואת הצי"ח המודיעיני לטווחים הבינוניים והארוכים ותאשר את הצי"ח לטווח הקצר. הוועדה תבחן דרך קבע את תפקוד שירותי המודיעין ואת מידת עמידתם ביעדי הצי"ח ותוכניות העבודה.
המלצות > חוק המודיעין

ועדת המשנה למודיעין ולשירותים חשאיים תיזום את חקיקת "חוק המודיעין" לצורך יישום מקצת מהמלצותיה. "חוק המודיעין" יקודם תוך מאמץ להגיע לתיאום מרבי עם הממשלה והעומד בראשה. החוק יטפל, בין השאר, בכינון פונקציות המזכיר המודיעיני במשרד ראש הממשלה, בכינונה על ועדת השרים הנזכרת, ויניח את התשתית החוקית והחוקתית לפעילותם של שירותי המודיעין. החוק יגדיר את מבנה קהילת המודיעין, והכללים הנלווים ואת חלוקת התפקידים ותחומי האחריות בין שירותי המודיעין. כמו כן, יקבעו בחוק זה דרכי הפיקוח והבקרה הממשלתיים והפרלמנטריים על שירותי המודיעין ועל פעילותם.
הערות שוליים

↑  עמית סגל, 5 ביוני 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312834905171
ויקטור גולביץ'

| --- | --- |

ויקטור גולביץ'
 לידה:  14 במאי 1969 (בן 55) ויאליקאיה פדר, הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הבלארוסית, ברית המועצות ברית המועצות 
 מדינה:  בלארוס 
 השכלה:  Moscow Higher Military Command School  Military Academy of Belarus 
 השתייכות:  הצבא האדום הצבא האדום  הכוחות המזוינים של בלארוס
 תקופת הפעילות:  מ-1987
 דרגה:   גנרל מאיור
 תפקידים בשירות
 ראש המטה הכללי
 
ויקטור ולדימירוביץ' גולביץ' (בבלארוסית: Віктар Уладзіміравіч Гулевіч, ויקטר אולדזימירוביץ' הולביץ'; ברוסית: Виктор Владимирович Гулевич נולד ב-14 במאי 1969) הוא גנרל מאיור בלארוסי המשמש מאז 11 במרץ 2021 כראש המטה הכללי של הכוחות המזוינים של בלארוס.