stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פורד טאונוס P5

| --- | --- |

פורד טאונוס P5
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  Ford Taunus 17M  Ford Taunus 17M P3  Ford Taunus 20M  Ford Taunus 20M P3
 יצרן:  Ford-Werke GmbH (פורד גרמניה)
 שנות ייצור:  1964–1967
 הרכבה:  גרמניה גרמניה  בלגיה בלגיה  פורטוגל פורטוגל
 מודל קודם:  פורד טאונוס P3
 מודל אחריו:  טאונוס 20M
 חברת אם:  פורד
 אורך:  4,452 מ"מ  4,517 מ"מ (דגם סטיישן)
 רוחב:  1,670 מ"מ
 גובה:  1,450-1,490 מ"מ
 משקל:  940-1,015 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,630 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  V4 צילינדרים, בטור, 1,498 סמ"ק, המפיק 60 כ"ס ב-4,500 סל"ד (מנוע פורד מקורר מים, מסוג "Ford Taunus V4 engine")  V4 צילינדרים, בטור, 1,699 סמ"ק, המפיק 65 כ"ס ב-4,500 סל"ד (מנוע פורד מקורר מים, מסוג "Ford Taunus V4 engine")  V4 צילינדרים, בטור, 1,699 סמ"ק, המפיק 70 כ"ס ב-4,500 סל"ד (מנוע פורד מקורר מים, מסוג "Ford Taunus V4 engine")  6V צילינדרים, בטור, 1,998 סמ"ק, המפיק 85 כ"ס ב-5,000 סל"ד (מנוע פורד מקורר מים, מסוג "Ford Cologne V6 engine")  V6 צילינדרים, בטור, 1,998 סמ"ק, המפיק 90 כ"ס ב-5,000 סל"ד (מנוע פורד מקורר מים, מסוג "Ford Cologne V6 engine")
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 3 מהירויות  תמסורת ידנית - 4 מהירויות  תמסורת אוטומטית - 3 מהירויות (יוצר משנת 1966)
 מהירות מרבית:  140קמ"ש (למנוע 1,498 סמ"ק, המפיק 60 כ"ס)  145 קמ"ש (למנוע 1,699 סמ"ק המפיק 65 כ"ס)  150 קמ"ש (למנוע 1,699 סמ"ק המפיק 70 כ"ס)  158 קמ"ש (למנוע 1,998 סמ"ק המפיק 85 כ"ס)  161 קמ"ש (למנוע 1,998 סמ"ק המפיק 90 כ"ס)
 צריכת דלק:  מכל דלק - 65 ליטר
פורד טאונוס P5 (בגרמנית: Ford Taunus P5) היא מכונית סלון, מתוצרת יצרנית הרכב Ford-Werke GmbH, (פורד גרמניה), חברת בת של קונצרן הרכב פורד, אשר יוצרה בין השנים 1964–1967.
דגמי "פורד טאונוס P5" קרויים גם "Ford Taunus 17M", ו"Ford Taunus 17M P5", ו-Ford Taunus 20M", ו"Ford Taunus 20M P5".
דגמי "פורד טאונוס P5" יוצרו במגוון תצורות (2 דלתות, 4 דלתות, קופה, קבריולה, וסטיישן).
פורד טאונוס P5

דגמי "פורד טאונוס P5" יוצרו בגרמניה, בלגיה ופורטוגל.
דגמי הקבריולה נבנו על ידי "Karl Deutsch GmbH".
מנועי "פורד טאונוס P5" בנפח 1,699 סמ"ק הורכבו בדגמי מאטרה 530 הצרפתית.
תאוצת דגם "פורד טאונוס P5" בין 0–100 קמ"ש היא 19.5 שניות (למנוע V4 צילינדרים, 1,498 סמ"ק, המפיק 60 כ"ס)
תאוצת דגם "פורד טאונוס P5" בין 0–100 קמ"ש היא 17.5-20.5 שניות (למנוע V4 צילינדרים, 1,699 סמ"ק המפיק 65 כ"ס)
תאוצת דגם "פורד טאונוס P5" בין 0–100 קמ"ש היא 16.0-19.0 שניות (למנוע V4 צילינדרים, 1,699 סמ"ק המפיק 70 כ"ס)
תאוצת דגם "פורד טאונוס P5" בין 0–100 קמ"ש היא 14.5-19.0 שניות (למנוע V6 צילינדרים, 1,998 סמ"ק המפיק 85 כ"ס)
תאוצת דגם "פורד טאונוס P5" בין 0–100 קמ"ש היא 14.0-18.0 שניות (למנוע V6 צילינדרים, 1,998 סמ"ק המפיק 90 כ"ס)
תצורות פורד טאונוס P5

סלון - 2 דלתות
סלון - 4 דלתות
קבריולה - 2 דלתות
קופה - 2 דלתות
סטיישן (קומבי) - 3 דלתות
סטיישן (קומבי) - 5 דלתות
תמונות

פורד טאונוס P5
פורד טאונוס P5 (דגם 20m), מודל "TS", שנת 1966 - קופה
פורד טאונוס P5 (דגם 20m)
פורד טאונוס P5 (דגם 17m) - סטיישן
פורד טאונוס P5 (דגם 20m), שנת 1965 - סטיישן
פורד טאונוס P5 (דגם 20m), שנת 1965 - סטיישן
פורד טאונוס P5 (דגם 17m) - מבט ללוח מחוונים
פורד טאונוס P5 (דגם 17m) - מבט לתא הנהג
פורד טאונוס P5 (דגם 20m), שנת 1966 - קבריולה
פורד טאונוס P5 (דגם 20m), שנת 1965 - קבריולה
פורד טאונוס P5
פורד טאונוס P5 (דגם 20m)
פורד טאונוס P5 (דגם 17m)
פורד טאונוס P5 (דגם 17m)
פורד טאונוס P5
ראו גם

פורד
פורד טאונוס G93A
פורד טאונוס P2
פורד טאונוס P3
פורד טאונוס P6
טאונוס 12M
טאונוס 20M
פורד טאונוס TC
פורד גרנדה
לקריאה נוספת

סדרת m פורד (ford-m-modelle)
הערות שוליים

↑  דגמי פורד טאונוס 17M ו- 20M, מפרט טכני ותמונות automobile-catalog.com/model/ford_germany/p5_taunus_17m_20m
↑  פורד  טאונוס P5  car.info
↑  פורד טאונוס P5 automobile-catalog
↑  פורד טאונוס P5 autobild.de/klassik/artikel/ford-20m-p5-turnier
פורד טאונוס P6

| --- | --- |

פורד טאונוס P6, קופה
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  Ford Taunus 12M  Ford Taunus 15M
 יצרן:  Ford-Werke GmbH (פורד גרמניה)
 שנות ייצור:  1966–1970 גרמניה גרמניה
 מודל קודם:  טאונוס 12M 
 מודל אחריו:  פורד טאונוס TC 
 חברת אם:  פורד
 אורך:  4,389 מ"מ
 רוחב:  1,603 מ"מ
 גובה:  1,385-1,400 מ"מ
 משקל:  845-925 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,527 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  V4 צילינדרים,, 1,183 סמ"קהמפיק 45 כ"ס ב-5,000 סל"ד, יחס דחיסה 8.2:1 (מנוע סוג "Ford Taunus V4 engine", מקורר מים) (יוצר בין השנים 1967–1968)  V4 צילינדרים, 1,305 סמ"ק, המפיק 50 כ"ס, ב-5,000 סל"ד, 53 כ"ס ב-5,000 סל"ד, (מנוע סוג "Ford Taunus V4 engine", מקורר מים)  V4 צילינדרים, 1,498 סמ"ק, המפיק 55 כ"ס,ב- 5,000 סל"ד,   65 כ"ס ב-5,000 סל"ד, (מנוע סוג "Ford Taunus V4 engine", מקורר מים)  V4 צילינדרים, 1,699 סמ"ק, המפיק 70 כ"ס, ב-5,000 סל"ד,  75 כ"ס, ב-5,000 סל"ד,  יחס דחיסה 9.0:1 (מנוע סוג "Ford Taunus V4 engine", מקורר מים, יוצר עבור דגמי "15M" בלבד)
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 4 מהירויות
 מהירות מרבית:  125 קמ"ש (למנוע 1,183 סמ"ק המפיק 45 כ"ס)  130 קמ"ש (למנוע 1,305 סמ"ק המפיק 50 כ"ס)  135 קמ"ש (למנוע 1,305 סמ"ק המפיק 53 כ"ס)  135 קמ"ש (למנוע 1,498 סמ"ק המפיק 55 כ"ס)  145 קמ"ש (למנוע 1,498 סמ"ק המפיק 65 כ"ס)  155 קמ"ש (למנוע 1,699 סמ"ק המפיק 70 כ"ס)  160 קמ"ש (למנוע 1,699 סמ"ק המפיק 75 כ"ס)
 צריכת דלק:  7.8 ליטר ל-100 ק"מ (מנוע 1,183 סמ"ק) 8.0 ליטר ל - 100 ק"מ (מנוע 1,305 סמ"ק) 8.2 ליטר ל - 100 ק"מ (מנוע 1,498 סמ"ק)  8.3 ליטר ל - 100 ק"מ (מנוע 1,699 סמ"ק)
 
פורד טאונוס P6 (בגרמנית: Ford Taunus P6) היא מכונית משפחתית מתוצרת יצרנית הרכב Ford-Werke GmbH, (פורד גרמניה), חברת בת של קונצרן הרכב פורד, אשר יוצרה בין השנים 1966–1970.
דגם "פורד טאונוס P6" קרוי גם "Ford Taunus 12M", ו-"Ford Taunus 15M" אשר יוצרו בין השנים 1966–1970.
סך הכול יוצרו 665,187 יחידות.
דגמי "פורד טאונוס P6"

"Ford Taunus 12M" - סדרה ראשונה (יוצר בין השנים 1966–1967)
"Ford Taunus 15M" - סדרה ראשונה (יוצר בין השנים 1967–1970)
"Ford Taunus 12M" - סדרה שנייה (יוצר בין השנים 1966–1967)
"Ford Taunus 15M" - סדרה שנייה (יוצר בין השנים 1967–1970)
תצורות פורד טאונוס P6

סדאן - 2 דלתות
סדאן - 4 דלתות
קופה - 2 דלתות
סטיישן - 3 דלתות
תמונות

פורד טאונוס P6 (טאונוס 12M)
פורד טאונוס P6
פורד טאונוס P6 (טאונוס 12M) בתצורת 2 דלתות
פורד טאונוס P6 (טאונוס 12M) - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים
פורד טאונוס P6 (טאונוס 12M) בתצורת 2 דלתות
פורד טאונוס P6
פורד טאונוס P6 (טאונוס 15M), בתצורת 4 דלתות
פורד טאונוס P6 (טאונוס 15M), בתצורת 4 דלתות
פורד טאונוס P6 (טאונוס 15M), בתצורת 2 דלתות
פורד טאונוס P6 (טאונוס 15M), בתצורת קופה
פורד טאונוס P6 (טאונוס 15M), בתצורת קופה
ראו גם

פורד
פורד טאונוס G93A
פורד טאונוס P2
פורד טאונוס P3
פורד טאונוס P5
טאונוס 12M
טאונוס 20M
פורד טאונוס TC
לקריאה נוספת

סדרת m פורד (ford-m-modelle)
הערות שוליים

↑  פורד טאונוס P6  car.info
↑  פורד טאונוס P7 - P6 e6guiden
ערכאות של גויים

ערכאות של גויים (מכונים בקיצור גם ערכאות) הוא כינוי תלמודי והלכתי לבתי דין של גויים (אף אם הם דנים לפי דיני ישראל), וגם לבתי דין יהודיים שדנים בהם שלא לפי המשפט העברי.
על פי ההלכה נדרש יהודי לברר את הסכסוכים והתביעות שיש לו בבית דין יהודי שדן על פי דיני התורה. חל איסור להתדיין בפני ערכאות של גויים ומי שעושה כן מכונה "מרים יד בתורת משה" וננקטות כלפיו סנקציות שונות. ההלכה מתירה להתדיין בערכאות של גויים כאשר הצד שכנגד אינו מוכן לדון בבית יהודי, ובדרך כלל נדרש לכך אישור מבית דין תורני.
הדיון ההלכתי בסוגיית מעמדם של בתי המשפט הישראליים, שיושבים בהם שופטים יהודים שאינם דנים על פי עקרונות דין התורה, מושפע רבות ממושג זה.
מקור האיסור

האיסור להתדיין בערכאות נלמד במסכת גיטין:
"היה רבי טרפון אומר: כל מקום שאתה מוצא אגוריאות של גויים, אף על פי שדיניהם כדיני ישראל, אי אתה רשאי להיזקק להם, שנאמר: "ואלה המשפטים אשר תשים לפניהם" (ספר שמות, פרק כ"א, פסוק א'), לפניהם ולא לפני גויים, לפניהם ולא לפני הדיוטות"
אחת מעשרים וארבע העילות לנידוי היא המעיד עדות בערכאות של גויים כנגד ישראל חברו והוציא ממנו ממון שלא כדיני ישראל, ש"מנדים אותו עד שישלם".
טעם האיסור נדרש מהפסוק: ”כי לא כצורנו צורם ואיבינו פלילים” (ספר דברים, פרק ל"ב, פסוק ל"א), שבשעה שישראל דן בבתי דין של גויים, הוא מעניק חשיבות לעולם המחשבתי של הגויים. מתוך כך אמרו במדרש תנאים (דברים טז) "כל ההולך לדין אצל אומות העולם כאלו עובד עבודה זרה".
במקרה שהחל הליך משפטי בערכאות, והתובע רוצה לשוב ולדון על פי ההלכה משיקולי כדאיות, כתב הרמ"א ש"אין נזקקין לו" כלומר בית דין לא ידון בנושא זה. זולת במקרים שיש ספק אם אכן הצדק עם הנתבע, יש לדון בבית הדין כדי להסיר חשש גזל.
חריגים

אם גוי גזל או רימה יהודי, והאפשרות היחידה של היהודי לקבל את כספו בחזרה היא באמצעות תביעה בבית דין של גויים, התירו לו לדון בערכאות של גויים "מפני שהוא כמציל מידם".
כמו כן במקרה שבעל דין יהודי אינו מוכן לבוא ולדון בבית דין תורני, יכול התובע לקבל רשות מבית הדין לתבוע את בעל דינו בערכאות של גויים.
שטרות חוב ושטרות מכירה שנכתבו בערכאות של גויים מותרים בתנאים הבאים: כשהכסף ניתן בפני העדים, כשהשטר נכתב בבית הדין עצמו בפני שופט, וכשיעידו יהודים כי העדים החתומים בשטר והשופט שניהל את הדיון אינם ידועים בקבלת שוחד.
ערכאות שבסוריא

בגמרא (מסכת סנהדרין כג ע"א) מוזכר המונח "ערכאות שבסוריא" כמוסד משפטי המותר על פי ההלכה. רש"י (שם, ד"ה בערכאות שבסוריא) ביאר שמדובר בדיינים יהודים ש"לא היו בקיאין בדין תורה" ומכאן שעל פי ההלכה ניתן להקים ערכאות שיפוט של יהודים שדנים מדעתם בלי לדעת את דין התורה.
המאירי כתב שערכאות שבסוריא כללו גם חקיקת חוקים:
בערכאות שבסוריא שלא היו בקיאין בדין תורה אלא שדנין לאומד הדעת ובחקים ונימוסים.
אולם, החזון אי"ש טען שמדובר דווקא בערכאות משפטיות שאינן דנות על פי חוקים קבועים אלא על פי שיקול דעתם של השופטים, אולם, אם נקבעו חוקים הדבר חמור ונכלל באיסור להתדיין לפני הדיוטות:
ואף על גב דליכא ביניהם דיין שידין על פי משפטי התורה ומוכרחים להימנות בעל שכל מוסרי האדם, אינם רשאים לקבל עליהם חוקי העמים או לחוקק חוקים. שהשופט כל דין שלפניו לפי הנראה אליו, זהו בכלל פשרה ואין ניכר הדבר שעזבו מקור מים חיים לחצוב בורות נשברים. אבל אם יסכימו על חוקים, הרי הם מחללים את התורה. ועל זה נאמר "אשר תשים לפניהם" - ולא לפני הדיוטות... ואין נפקותא בין בא לפני אינם ישראלים ובין ישראל ששופט על פי חוקים בדויים. ועוד הדבר יותר מגונה שהמירו את משפטי התורה על משפטי ההבל. ואם יסכימו בני העיר על זה, אין בהסכמתם ממש. ואם יכופו על זה. משפטם גזלנותא ומרימים יד בתורת משה.
בעקבות הגמרא פסק הרמ"א שרק במקום בו אין דיינים כשרים ניתן להקים מוסד שיפוטי על סמך תקדים ערכאות שבסוריא:
ועיירות שאין בהם חכמים הראוים להיות דיינים או שכולן עמי הארץ, וצריכים להם דיינים שישפטו ביניהם שלא ילכו לפני ערכאות של גויים, ממנים הטובים והחכמים שבהם (לדעת אנשי העיר), אף על פי שאינם ראויים לדיינים. וכיוון שקיבלו עליהם בני העיר, אין אחר יכול לפוסלן.
ואכן נתיבות המשפט פסק שבמקום שיש בו תלמידי חכמים לא ניתן להקים "ערכאות שבסוריא":
והיינו במקום שאין בו לומדי תורה והמחו עליהם כדי שלא ילכו בערכאות כדלעיל סימן ח' [סעיף א']. אבל במקום שיש לומדי תורה אסור להעמיד דיין שאינו הגון ואפילו יחיד יכול למחות.
בתי המשפט במדינת ישראל

במסגרת הדיון בשאלת מעמדה של מדינת ישראל בהלכה נדונה גם שאלת מעמדם של בתי המשפט של מדינת ישראל. בתי המשפט במדינת ישראל, אינם דנים על פי חוקי התורה, לא בפסקי הדין ולא בבחירת הרכב השופטים. אבל מצד שני רוב רובם של השופטים הם יהודים והאחריות השיפוטית אינה של גויים, כך שעמדה בפני הפוסקים השאלה, האם ניתן להישפט במערכת המשפט במדינת ישראל.
לדעת הרוב המוחלט של פוסקי ההלכה הדבר אסור. לעומת זאת, החוקר מנחם אלון טען שלפי מקורות ההלכה אין איסור להתדיין בפניהם, כיוון שמעמדם כשל "ערכאות שבסוריא".
על פי דעת החזון איש הדבר אסור כיוון שבתי המשפט דנים על פי חוקי הכנסת ולא על פי שיקול דעתם. לדעתו זו של החזון האיש שותפים, לעיתים מטעמים אחרים. כך למשל אסר הרב יעקב אריאל לפנות לבתי המשפט מפני שאפשר לפנות לבתי הדין הרבניים:
יהודי דתי היודע על קיומו של משפט התורה ועל מציאותם של תלמידי חכמים יודעי דת ודין, ובכל זאת מעדיף להישפט לפני הדיוטות אלו, שמחמת אונסם כופרים בתורה, נחשב למחרף ומגדף ולמרים יד בתורת משה, ואיסורו חילול השם מדאורייתא...
בדין הפלילי

האיסור לדון בערכאות של גויים מורכב משתי בעיות. א. שדיני הגויים אינם דיני התורה. 'משפטים בל ידעום'. ב. אפילו הם כדיני התורה יש איסור לדון אצל גויים, 'ואויבינו פלילים'. בנוסף לכל זה במסירת פושע לערכאות של גויים מצטרף טעם נוסף, שבמסירת ישראל בידי גויים יש יציאה מהאחווה ההדדית הראויה להיות בין עם ישראל, ויש לדון ולהעניש במקרה הצורך אך ורק בבית דין ישראל.
עם כל זה כשם שבמקרה הצורך שהתובע דורש לדון בערכאות, או כאשר הנתבע אינו מוכן לדון בבית ישראל מותר לדון בערכאות כדי שלא יאבד את ממונו, כן כאשר אי אפשר לדון את הדין הפלילי בבית דין ישראל וכן הוא המצב בדרך כלל, מותר למוסר את הפושעים לערכאות, ובלבד שאין חשש נפשות, וכן מורים רוב ככל גדולי הדיינים.
אולם יש פוסקים שכתבו שכיוון שבערכאות ידונו את הפושע ביותר מדינו הראוי לו בבית ישראל אסור למסור בידי גויים, ולמעשה מנהג בתי הדין בארץ ישראל להורות שיש למסור את הפושעים לערכאות.
הרמ"א כתב שאסור לפנות לגויים לעזרה אפילו כדי לעצור פושע מלהזיק, אך פוסקים רבים חלקו על הלכה זו וכתבו שמותר לפנות כדי למנוע את הנזק, גם הרמ"א עצמו כתב שברשות בית דין מותר לתבוע אדם אלים לערכאות, ובזמן הזה כתב הרב יהודה סילמן: "ואף שבעינן היתר מיוחד לכל פניה לערכאות, הרי בנושאים האלו כגון כל הטיפול בעולם הפשע הכולל גניבות סמים ורציחות, ניתנה רשות כללית לפנות לערכאות".
ראו גם

דינא דמלכותא דינא
לקריאה נוספת

שו"ת יחווה דעת חלק ד', סימן ס"ה, בפסקה גם הלום.
גרשון גרמן, "מלך ישראל, ריבונות לדורות בראי ההלכה ומעמדם של חוקי הכנסת בעולמה של ההלכה", בני ברק 2003.
יעקב אריאל, "המשפט במדינת ישראל ואיסור ערכאות", בתחומין א', עמ' 327.
הערות שוליים

↑  פסק של הרב עובדיה יוסף
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן כ"ו, סעיף א'
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן כ"ו, סעיף ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף פ"ח, עמוד ב'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות תלמוד תורה, פרק ו', הלכה י"ד
↑  בהגהתו על שולחן ערוך, חושן משפט, סימן כ"ו, סעיף ב' על פי פסיקת מהרי"ק
↑  ספר נתיבות המשפט סימן כו ס"ק ב
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף מ"ד, עמוד א'
↑  ארבעה טורים, חושן משפט, סימן כ"ו
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר משפטים, הלכות מלווה ולווה, פרק כ"ז, הלכה א'
↑  יצחק ברנד, ערכאות של גוים במדינת היהודים, המכון הישראלי לדמוקרטיה.
↑  מנחם אלון, המשפט העברי (תשנ"ח) ג, עמ' 1606.
↑  כן העלה בספר דינא דמלכותא פרק מג ח"א משו"ת הרשב"א ח"ב סימן רצ; בעל התרומות שער סב ס"ק ה; ועוד
↑  שו"ת פנים מאירות ח"ב סימן קנה
↑  גאב"ד העדה החרדית הרב וויס בשו"ת מנחת יצחק ח"ט סימן ט; הרב אלישיב קובץ תשובות ח"א סימן קצח; שו"ת ציץ אליעזר חלק יט סימן נב ס"ק ה; שבט הלוי ח"ב סימן נח; דבריהם הובאו ונידונו בהרחבה בספר דינא דמלכותא פרק מד ח"א
↑  אגרות משה או"ח ח"ה סימן ט ס"ק יא; חו"מ ח"א סימן צב; שו"ת חלקת יעקב חו"מ סימן ה; דבריהם הובאו ונידונו בהרחבה בספר דינא דמלכותא פרק מד ח"א
↑  הרב סילמן דרכי חושן ח"א עמוד רצה; הו"ד בספר דינא דמלכותא שם
↑  שו"ע חו"מ סימן ד סעיף א
↑  בספר דינא דמלכותא פרק מד ח"ב
↑  שו"ע חו"מ סימן כו סעיף ב
↑  אב"ד בד"ץ בני ברק - דרכי חושן שם. וכעין זה כתב גם בדרכי חושן על הלכות דיינים, חלק השו"ת סימן ו' ענף ה' אות ב', על ההיתר לפנות לערכאות כנגד הפוגעים בילדים.
| המשפט העברי |
| --- | --- | --- |
| בית דין והדיינים | סמיכת זקנים • ערכאות של גויים • איגרות בית דין • איסור הטיית משפט • איסור שוחד • כבוד הבריות במשפט העברי |  |
| סדר הדין | לא תגורו מפני איש • בצדק תשפוט עמיתך • דרישה וחקירה • דין מרומה • אנן סהדי |  |
| תובע ונתבע | כתב סירוב • הודאת בעל דין |  |
| דיני ראיות | עדות • כיוון שהגיד שוב אינו חוזר ומגיד • עדים זוממים • פסולי עדות • לא תישא שמע שווא • אין עד נעשה דיין • נמצא אחד קרוב או פסול • שטר • סימנים • קול |  |
| דיני טענות | טענת ברי • ברי ושמא • ספק וודאי • קים לי • מרא קמא • כופר הכל • מודה במקצת • מיגו  • טענו חיטין והודה לו בשעורין • טוען וחוזר וטוען • הוחזק כפרן |  |
| פסק בית דין | הכרעת רוב בדיינים • המוציא מחברו עליו הראיה • יחלוקו • יהא מונח עד שיבוא אליהו • כל דאלים גבר • שודא דדייני • פשרה • עביד איניש דינא לנפשיה • הפקר בית דין הפקר • חזקת ממון • תפיסה • גוד או איגוד |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
עונת 1992/1993 בליגת העל ההולנדית

| --- | --- |
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  פיינורד (8)
 מספר משחקים:  306 
 מלך השערים:  דניס ברגקאמפ  (אייאקס)   (26)
 → עונת 1991/1992עונת 1993/1994 ←
 
עונת 1992/1993 הייתה העונה ה-37 של ליגת העל ההולנדית בכדורגל, שהיא הליגה ההולנדית הבכירה. בסיום אותה עונה זכתה פיינורד באליפות הליגה. פורטונה סיטארד, דורדרכט 90 ודן בוס ירדו לליגת המשנה.
מבנה

על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 18 קבוצות, מתוכן 15 ששיחקו בעונה הקודמת, שאליהן הצטרפו דן בוס, גו אהד איגלס וקמבור-ליוורדן שעלו מליגת המשנה.
הקבוצות שיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 17 מחזורים כל אחד - 34 מחזורים בסה"כ. בסיומם הראשונה זכתה באליפות, והקבוצה במקום ה-18 ירדה לליגת המשנה. החל מאותה עונה ועד עונת 2018/2019 הקבוצות במקומות 16 ו-17 התמודדו בפלייאוף ירידה בן שני בתים נגד הקבוצות שסיימו במקומות 2–5 בליגת המשנה, כאשר בכל בית שובצה קבוצה אחת מליגת העל ושתי קבוצות מליגת המשנה, בבית הפלייאוף התחתון שיחקה כל קבוצה צמד משחקים נגד כל קבוצה, ובסך הכל 4 משחקים לכל קבוצה. בסיום בית פלייאוף הירידה, המנצחת בכל בית זכתה במקום בליגת העל בעונה הבאה, בעוד 4 הקבוצות הנותרות שיחקו בעונה הבאה בליגת המשנה.
מבנה > טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | פיינורד  | 34 | 22 | 9 | 3 | 82 | 32 | 50 | 53 | העפלה לליגת האלופות |
| 2. | פ.ס.וו. איינדהובן  | 34 | 22 | 7 | 5 | 81 | 34 | 47 | 51 | העפלה לגביע אופ"א |
| 3. | אייאקס  | 34 | 20 | 9 | 5 | 87 | 30 | 57 | 49 | מחזיקת הגביע ההולנדי העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע |
| 4. | ויטסה ארנהם  | 34 | 16 | 14 | 4 | 58 | 29 | 29 | 46 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5. | פ.צ. טוונטה  | 34 | 17 | 8 | 9 | 64 | 39 | 25 | 42 | העפלה לגביע אופ"א |
| 6. | פולנדם  | 34 | 12 | 13 | 9 | 51 | 34 | 17 | 37 |  |
| 7. | מ.ו.ו מאסטריכט  | 34 | 15 | 7 | 12 | 49 | 47 | 2 | 37 |  |
| 8. | פ.צ. אוטרכט  | 34 | 12 | 11 | 11 | 44 | 40 | 4 | 35 |  |
| 9. | ואלבייק  | 34 | 12 | 9 | 13 | 49 | 57 | 8- | 33 |  |
| 10. | וילם II  | 34 | 12 | 8 | 14 | 41 | 38 | 3 | 32 |  |
| 11. | רודה  | 34 | 11 | 7 | 16 | 51 | 59 | 8- | 29 |  |
| 12. | פ.צ חרונינגן  | 34 | 9 | 11 | 14 | 31 | 49 | 18- | 29 |  |
| 13. | ספרטה רוטרדם  | 34 | 8 | 11 | 15 | 36 | 65 | 29- | 27 |  |
| 14. | קמבור-ליוורדן  | 34 | 6 | 13 | 15 | 39 | 58 | 19- | 25 |  |
| 15. | גו אהד איגלס  | 34 | 8 | 9 | 17 | 36 | 64 | 28- | 25 |  |
| 16. | פורטונה סיטארד  | 34 | 7 | 7 | 20 | 38 | 76 | 42- | 21 | פלייאוף ירידה |
| 17. | דן בוס  | 34 | 6 | 9 | 19 | 35 | 79 | 44- | 21 | פלייאוף ירידה |
| 18. | דורדרכט 90  | 34 | 5 | 10 | 19 | 30 | 68 | 38- | 20 | ירידה לליגת המשנה |
מבנה > פלייאוף הירידה

העפילה מליגת המשנה
ירדה מליגת העל
נשארה בליגת המשנה
מבנה > פלייאוף הירידה > בית א

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | הירנפיין  | 4 | 3 | 0 | 1 | 7 | 4 | 3 | 6 | העפלה לליגת העל |
| 2. | פורטונה סיטארד  | 4 | 2 | 0 | 2 | 8 | 4 | 4 | 4 | ליגת המשנה |
| 3. | ניימכן  | 4 | 1 | 0 | 3 | 4 | 11 | 7- | 2 | ליגת המשנה |
מבנה > פלייאוף הירידה > בית ב'

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | נאק ברדה  | 4 | 4 | 0 | 0 | 11 | 1 | 10 | 8 | העפלה לליגת העל |
| 2. | דן בוס  | 4 | 1 | 0 | 3 | 4 | 7 | 3- | 2 | ליגת המשנה |
| 3. | דה חראפסחאפ  | 4 | 1 | 0 | 3 | 3 | 12 | 9- | 2 | ליגת המשנה |
| עונות בליגת העל ההולנדית |
| --- | --- | --- |
| ליגת העל ההולנדית | 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
פורד טאונוס TC

| --- | --- |

Ford Taunus TC, דגם "GXL" דור ראשון
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  Ford-Werke GmbH (פורד גרמניה)
 שנות ייצור:  1970–1982 גרמניה גרמניה  בלגיה בלגיה  טורקיה טורקיה (על ידי "Ford Otosan" בין השנים 1994-1984)  ארגנטינה ארגנטינה (בין השנים 1974-1984)
 מודל קודם:  Ford Taunus P6
 מודל אחריו:  Ford Sierra
 חברת אם:  פורד
 אורך:  4,340-4,430 מ"מ
 רוחב:  1,700-1,712 מ"מ
 גובה:  1,362-1,363 מ"מ
 משקל:  1,480-1,600 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,579 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, בטור, 1,294 סמ"ק, המפיק 55 כ"ס, 59 כ"ס (מנוע פורד פינטו מסוג "OHC I4") 4 צילינדרים, בטור, 1,593 סמ"ק, המפיק 68 כ"ס, 70 כ"ס, 72 כ"ס, 73 כ"ס, 88 כ"ס (מנוע פורד פינטו מסוג "OHC I4") 4 צילינדרים, בטור, 1,999 סמ"ק המפיק 101 כ"ס (מנוע פורד פינטו מסוג "OHC I4") (יוצר בין השנים 1979-1982) V6 צילינדרים,  1,999 סמ"ק, המפיק 90 כ"ס (מנוע פורד סוג "Ford Cologne V6 engine") V6 צילינדרים,  2,293 סמ"ק, המפיק 108 כ"ס, 114 כ"ס (מנוע פורד סוג "Ford Cologne V6 engine")
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 4 מהירויות  תמסורת אוטומטית - 3 מהירויות
 צריכת דלק:  9.7 ליטר ל -100 ק"מ (דגם 1300 קופה, דור ראשון)
פורד טאונוס TC (בגרמנית: Ford Taunus TC) היא מכונית משפחתית מתוצרת יצרנית הרכב Ford-Werke GmbH, (פורד גרמניה), חברת בת של קונצרן הרכב פורד, אשר יוצרה בין השנים 1970–1982.
דגם ה"פורד טאונוס TC" התבסס על דגם פורד קורטינה שיוצר בבריטניה, ולכן היה קרוי "פורד טאונוס TC" כאשר פירוש "TC" הוא "טאונוס-קורטינה".
בנוסף לייצור דגם "פורד טאונוס TC" בגרמניה, הדגם יוצר גם בבלגיה, טורקיה (על ידי "Ford Otosan" בין השנים 1994-1984), וארגנטינה (בין השנים 1974-1984).
דגם "פורד טאונוס TC" שווק בישראל בתצורות סדאן 4 דלתות וקופה 2 דלתות, עם מנועי 1,600 סמ"ק.
בשנת 1980 נבנתה יחידה בודדת מדגם "פורד טאונוס TC" בתצורת קבריולה.
סדרות "פורד טאונוס TC"

Ford Taunus TC / GBTK  (יוצר בין השנים 1970-1975)
Ford Taunus TC2 /GBTS  (יוצר בין השנים 1976-1979)
Ford Taunus TC3 /GBFS  (יוצר בין השנים 1979-1982)
תצורות "פורד טאונוס TC"

סדאן - 2 דלתות
סדאן - 4 דלתות
קופה  - 2 דלתות, (יוצר בין השנים 1970-1975)
סטיישן - 5 דלתות
ייצור "פורד טאונוס TC"

1970 - 59,821 יחידות
1971 - 253,283 יחידות
1972 - 233,366 יחידות
1973 - 245,955 יחידות
1974 - 138,357 יחידות
1975 - 181,530 יחידות
1976 - 284,527 יחידות
1977 - 285,384 יחידות
1978 - 264,774 יחידות
1979 - 256,884 יחידות
1980 - 173,295 יחידות
1981 - 201,409 יחידות
1982 - 117,426 יחידות
תמונות

פורד טאונוס TC, דגם "1300 L", סדאן 2 דלתות, שנת 1972
פורד טאונוס TC, דגם "1600 L", קופה, שנת 1972
פורד טאונוס TC, דור ראשון - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים
פורד טאונוס TC, שנת 1972, דור ראשון
פורד טאונוס TC, דגם "1.3 L", דור שני
פורד טאונוס TC, דגם "1.6 TC2", שנת 1978, דור שני
פורד טאונוס TC, דגם "1.6 L", שנת 1978, דור שני - סטיישן
פורד טאונוס TC, דגם "1.6 L", שנת 1978, דור שני - סטיישן
פורד טאונוס TC, תצורת 2 דלתות, דור שלישי
פורד טאונוס TC, דור שלישי - סטיישן
פורד טאונוס TC, תצורת 4 דלתות, דור שלישי
פורד טאונוס TC, דור שלישי - מבט לתא הנהג
ראו גם

פורד
פורד טאונוס G93A
פורד טאונוס P2
פורד טאונוס P3
פורד טאונוס P5
טאונוס 12M
טאונוס 20M
הערות שוליים

↑  פורד טאונוס TC - מפרט טכני automobile-catalog
↑  פורד טאונוס TC - קבריולה bringatrailer
↑  פורד טאונוס TC, קופה, 1,300 שנת 1974 - מפרט טכני  automobile-catalog
↑  פורד טאונוס TC קופה auto-motor-und-sport
פיורד טרונדהיים

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  פיורד 
 נתונים ומידות
 אורך:  130 ק"מ 
 מיקום
 מיקום:  טרנדלג
 קואורדינטות:  63°30′00″N 10°28′00″E﻿ / ﻿63.5°N 10.466666666667°E﻿ / 63.5; 10.466666666667
  (למפת נורבגיה מוגדלת) אוסלו ברגן טרומסה טרונדהיים קריסטיאנסנד נרוויק שוודיה פינלנד אסטוניה רוסיהפיורד טרונדהיים(למפת נורבגיה רגילה) אוסלו ברגן טרומסה טרונדהיים קריסטיאנסנד נרוויק שוודיה פינלנד אסטוניה רוס.פיורד טרונדהיים
 
מגדלור ליד האי מונקהולמן שבפיורד
פיורד טרונדהיים (בנורווגית: Trondheimsfjorden) הוא פיורד במרכז נורווגיה, הפורץ מהים הנורווגי לתוך נורווגיה שממערב.