stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פתק בזק (כלי עזר לימודי)
הערות שוליים

↑  AEVO כרטיס זיכרון - הכנה לבחינה יעילה לרישיון המורה שלך (גרמנית)
↑  Rudolf Müller, Martin Jürgens, u. a .: 30 minutes self-learning techniques. Gabal-Verlag, 4th, revised edition, 16 July 2012, p. 89.
↑  הוספת תמונות, צלילים, נוסחאות מתמטיות וכרטיסים תלת-צדדיים בפרויקט נמוזין
↑  Evaluation of the vocabulary trainer ADVANCED taking into account the expanding rehearsals and psycholinguistic variables. Accessed on 16 July 2017 .
↑  פאוול לי מורטימר, האנשים המגושמים ביותר באירופה: או, המדריך חם המזג של גברת מורטימר לעולם הוויקטוריאני, פתח דבר מאת טוד פרוזן, מהדורת 2006 עמ ' 5
↑  איך ללמוד כדי ללמוד (גרמנית)
↑  פיוטר ווזניאק, חשבון מחקר המוביל לשיטת סופר ממו, 3.1. הפונקציה המשוערת של מרווחים אופטימלים ו 3.2. יישום מחשב כדי לשפר את התוצאות המתקבלות בעבודה עם שיטת סופר ממו, מיטוב הלמידה, עבודת גמר לתואר שני, האוניברסיטה הטכנולוגית בפוזנן, 1990.
| שינון בסירוגין |
| --- | --- | --- |
| מונחים | שינון בסירוגין • השפעת ריווח • בדיקת השפעה  • עקומת שכחה • כרטיס זיכרון • זיכרון • מערכת לייטנר • קריאה מצטברת |  |
| תוכנת לימוד | רשימה של תוכנות כרטיסי זיכרון • אנקי • דואולינגו • קוויזלט • סריגו • קובוקרדס • קורס הירו • קראם • cram.com • אספנדל לירנינג • הילו אינגליש • מימרייז • נמוזין • אופן קרדס • סקריטר • סופר ממו • סינאפ |  |
| מתמחים | פול פימסלר • סבסטיאן לייטנר • פיוטר ווזניאק |  |
| חוקרים | הרמן אבינגהאוס • תומאס לדאואר • רוברט א. ביורק • ססיל אלק מייס • האל פאשלר |  |
תרשים המתאר תהליך של פגיעה ביכולת הזיכרון של המוח לאורך זמן
קופסה בעלת אוצר מילים עם לשוניות צבעוניות בצורתה הקלאסית
דוגמה של כרטיסים וירטואליים: שימוש בתכנת כרטיסי זיכרון של אנקי לסקירת נוסחה מתמטית. ראשית, רק השאלה מוצגת, לאחר מכן גם התשובה עבור אימות.
רקהה

| --- | --- |

 לידה:  10 באוקטובר 1954 (בת 70) צ'נאי, מדראס, הודו 
 מדינה:  הודו 
 תקופת הפעילות:  מ-1966 
 בן או בת זוג:  Vinod Mehra 
 פרסים והוקרה:  פאדמה שרי באמנויות (2010)  פרס פילמפייר לשחקנית הטובה ביותר (1989)  IIFA Lifetime Achievement Award (2012)  Bollywood Movie Award – Best Supporting Actress (2004)  פרס פילמפייר לשחקנית המשנה הטובה ביותר (1997)  פרס הקולנוע הלאומי לשחקנית הטובה ביותר (1982)  Filmfare Lifetime Achievement Award (2003)  פרס פילמפייר לשחקנית הטובה ביותר (1981)  Style Diva of the Year  Zee Cine Award for Lifetime Achievement  Screen Award for Best Villain  פאדמה שרי 
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:   
 
רקהה (באנגלית: Rekha; נולדה ב-10 באוקטובר 1954) היא אחת מהשחקניות והרקדניות הבולטות בבוליווד. זוכת מספר פרסי פילמפייר ופרסי הקולנוע ההודי, כולל פרס מפעל חיים.
חייה

רקהה נולדה כבהנורקהה גאנסאן במדרס שבהודו. שני הוריה היו שחקנים, אשר לא היו נשואים זה לזה ואביה של רקהה לא הכיר באבהותו לרקהה בילדותה. בראיונות מאוחרים, הסבירה רקהה כי נטישתו של אביה ואי ההכרה שלו בה, היו בעלי השפעה רבה על חייה.
רקהה החלה לגלות עניין בריקוד ובמשחק מגיל צעיר. תפקידה הראשון היה בסרט "סוואן בהדון". לאחר סרט זה רקהה שיחקה בעשרות סרטים והפכה לכוכבת קולנוע נודעת בבוליווד.
רקהה שיחקה ליד כוכבים בוליוודים רבים, ובהם אמיטאב באצ'אן. יכולותיה בתחום המשחק והריקוד יחד עם יופייה הביאו לה הצעות רבות בקולנוע ולהצלחה גדולה בהודו.
חייה > קריירה

רקהה שיחקה בסרטים רבים, ביניהם: "דו אנג'אנה", "שחקני המשחק", "אומראו היקרה" אשר זיכה אותה בפרס הלאומי של הודו על משחקה בסרט זה, "אם לא תהיי שלי", "טעות אחת", "מכונת הזמן", "האהבה מנצחת", "מאדאם x", ו"נישואים צמאי דם", שנחשב אחד הסרטים ההודיים המצליחים ביותר בחו"ל.
אחד הגורמים להצלחת סרטיה, היו הריקודים הקלאסיים הרבים ועטורי הכישרון שליוו את שירי הסרטים בהם השתתפה. הסרט בו רקהה הפגינה יותר מכל את כישרונה בריקוד היה "אומראו היקרה", והרבה מבקרי קולנוע סברו שהפרס הלאומי של הודו, אותו כאמור היא קיבלה על תפקידה בסרט זה, ניתן לה בעיקר בזכות ריקודה.
בשנות ה-90 שיחקה רקהה בעשרות סרטים.  היא אמנם מיתנה את קצב פעולתה, אך רוב סרטיה בתקופה זו זיכו אותה בביקורות אוהדות מצד מבקרי קולנוע נודעים.
רקהה שיחקה גם בקופרודוקציות כמו "קאמה סוטרה - סיפור האהבה" אשר צולם בשנת 1997 בשיתוף עם בריטניה. בעקבות סרט זה, שהיה סרט נועז ואירוטי היו שחשבו כי סרט זה ישים סוף לקריירה שלה. זאת למרות שבסרט זה היא לא הצטלמה בסצנות לא צנועות, אלא רק השתתפה בתפקיד לא גדול בתור מורה לריקודים ולדרכי התנהגות עם הבעל. בניגוד למצופה, ההופעה בסרט זה לא פגעה בקריירה של רקהה.
רקהה ממשיכה כיום לשחק בסרטים, אך בניגוד לתפקידיה הקודמים, בהם שיחקה דמויות ראשיות, כיום היא משחקת דמויות משנה.
חייה > חיים אישיים

רקהה הייתה נשואה פעמיים. נישואיה הראשונים היו עם השחקן וינוד מהרה בשנות השבעים המוקדמות, ממנו התגרשה לאחר מספר שנים, בתחילת שנות השמונים. לאחר הגירושים, הם אף שיחקו במספר סרטים יחד.
בשנות ה-70 המאוחרות עד לשנות ה-80 את רקהה אפפו שמועות כי יש לה קשר רומנטי עם אחד השחקנים הבולטים בבוליווד, אמיטאב באצ'אן, שאשתו, השחקנית ג'איה בדהורי הייתה חברתה הטובה. רקהה ובאצ'אן לא הגיבו לשמועות אלו, גם כאשר פרצה שמועה שהובילה לסיקור תקשורתי רחב, כי השניים הביאו לעולם ילד ומסרו אותו לאימוץ. מספר שנים מאוחר יותר הודתה רקהה כי אכן היה לה קשר עם באצ'אן וכי הוא הבטיח לשאת אותה לאישה, אך היא הייתה זאת שוויתרה עליו לבסוף.
נישואיה השניים היו עם איש עסקים ידוע בשנת 1990. הנישואין הסתיימו בגירושין שלוו בריב משפטי ותקשורתי כשמשפחת בעלה יצאה נגדה, כיוון ששנה לאחר הנישואין הוא התאבד. התקשורת האשימה אותה כי הוא התאבד כיוון שרצתה לעזוב אותו, אך נראה כי הסיבה הייתה הקשיים הכלכליים אליהם נקלע.
בשנת 1996 רקהה ניהלה קשר עם השחקן אקשאיי קומאר, שנגמר לאחר מספר חודשים.
זכיות

רקהה היא שחקנית מוערכת, וזכתה בהרבה פרסים בטקס פרסי הפילמפייר שהוא מקבילה ההודי לפרס האוסקר האמריקאי.
1980 - השחקנית הטובה ביותר על תפקידה בסרט "קהובסוראט".
1981 - הפרס הלאומי של הודו על תפקידה בסרט "אומראו היקרה".
1988 - השחקנית הטובה ביותר על תפקידה בסרט "נישואים צמאי דם".
1997 - פרס פילמפייר לשחקנית המשנה על תפקידה בתור מרשעת בסרט "שחקני המשחק"
2002 - פרס "מפעל חיים" על 36 שנות קריירת משחק בבוליווד.
זכיות > פרסים נוספים

בשנות האלפיים, קיבלה רקהה ארבעה פרסים על תפקידיה בתור שחקנית משנה בטקסים אחרים.
2001 - פרס שחקנית המשנה על הסרט "זוביידה".
2002 - פרס שחקנית המשנה על הסרט "לבי זקוק לך".
2003 - פרס שחקנית המשנה על הסרט "קוי מיל גאיה".
2005 - פרס על הופעה מיוחדת בסרט "פארינטה".
2006 - פרס "מפעל חיים" על 40 שנות קריירה בטקס אחר בשם Zee Awards.
בנוסף, נפתח אתר מנוע חיפוש על שמה בשם rekha.com, זכות שרק השחקנית אישווריה ראי זכתה לה בהודו.
תפילת גשם

תפילת גשם (או תיקון הגשם) היא תפילת בקשה לגשמי ברכה בימות החורף, הנאמרת בתפילת מוסף של שמיני עצרת, התפילה שבה מתחילים להזכיר את הגשמים בתפילת העמידה, באמירת "משיב הרוח ומוריד הגשם" בברכת גבורות.
תפילת הגשם מורכבת כיום, בכל המנהגים, מפיוטים שונים המשולבים בחזרת הש"ץ או נאמרים לפניה. פיוטי גשם שונים מופיעים בנוסחי התפילה השונים. לא פעם הבקשה נשענת על זכות שלושת האבות ומזכירה את ההקשר של כל אחד ואחד מהם למים.
התפתחות תפילת הגשם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
על פי המשנה, בתפילות מוסף של שמיני עצרת ופסח מתחילים ומפסיקים (בהתאמה) להזכיר את גבורות הגשמים: "משיב הרוח ומוריד הגשם". במקורות חז"ל לא נזכרת כל תפילה מיוחדת אותה אומרים במועד זה, אך כבר בתקופת הפיוט הקדם קלאסי, עוד קודם לתקופת הגאונים, חוברו תפילות מיוחדות לטל וגשם.
כיום, במנהגי כל העדות, תפילת הגשם נאמרת באמצעות פיוטים, ואין בידינו נוסח של תפילת גשם שאיננו פיוט. אולם, על פי מנהגי הפיוט הקדום, טוענים החוקרים כי לא סביר כלל שהפייטנים יחדשו מנהג שלא היה קיים עד זמנם. לכן, משערים שהייתה תפילת גשם כלשהי בנוסח לא פייטני שנהגה קודם לתקופת הפיוט, שעל בסיסה כתבו הפייטנים את פיוטיהם.
בהתאם להשערה זו, מצא עזרא פליישר בגניזת קהיר דף שכותרתו "פואסק לגשם" (פסוקים לגשם) ואחריו רשימת פסוקים העוסקים בגשם. ככל הנראה, מדובר בגרסה הלא-פיוטית של תפילת הגשם, בה נהוג היה לומר רשימת פסוקים המזכירים גשם, בדומה למה שקובעת ההלכה במלכויות זכרונות ושופרות. עוד הוא משער, כי גם סיום תפילת הגשם בימינו: ההכרזה "שאתה הוא ה' אלקינו משיב הרוח ומוריד הגשם. לברכה ולא לקללה..." הוא שריד לתפילת הגשם הלא-פיוטית שנשתמרה גם לאחר כתיבת הפיוטים.
פיוטי הגשם הם בבסיסם "שבעתא" רגילה לחג (פיוט ובו שישה בתים קצרים, אחד לכל שש הברכות הקבועות של תפילת העמידה, וקטע ארוך יותר לברכת קדושת היום במוסף), כאשר הקטע המתאים לברכת גבורות בשבעתא הורחב ונוספו בו פיוטי הגשם. שבעתות הגשם הן בדרך כלל בעלות מבנה אחיד (פחות או יותר): לאחר הקטע הקצר ששייך לשבעתא הבסיסית, ישנו פיוט "רשות" בו מבקש הש"ץ רשות להאריך בפיוטי הגשם. לאחר הרשות מופיע פיוט המכונה "סדר עולם". לרוב זהו פיוט ארוך, המפייט את תולדות העולם למן בריאת העולם תוך קישור למים וגשם. לאחריו מופיע הפיוט המקיף ביותר, "סדר פסוקים" המבוסס על המנהג שתואר לעיל לומר רשימת פסוקים בתפילת הגשם. במקום לומר רשימת פסוקים סתמית, בונים הפייטנים בתי פיוט המעבירים מפסוק לפסוק ומפייטים אותם. פעמים רבות נהגו הפייטנים בפסוק זה להזכיר זכות אבות ולרמוז לאבות האומה, שנים עשר השבטים, שמות חודשי השנה, גלגל המזלות, אבני החושן וכדומה. לאחר סדר הפסוקים, בא מספר לא קבוע של פיוטים קצרים ופשוטים יותר המבקשים גשם המכונים "רהיטים". לעיתים כתובים הפיוטים במבנה דומה לזה של פיוטי סליחות. לבסוף מגיעה ההכרזה ”שאתה הוא ה' אלקינו משיב הרוח ומוריד הגשם. לברכה ולא לקללה...”.
מבנה זהה ומקביל משמש בתפילת טל.
בתקופות מאוחרות יותר, בחלק מהנוסחים (ברוב קהילות נוסח הספרדים כבר מסוף ימי הבינים, בחלק ממנהגי נוסח אשכנז במאתים השנים האחרונות) פסקו לומר פיוטים בתוך חזרת הש"ץ. מאחר שלא רצו לוותר על אמירת תפילת גשם החלו לומר אותה לפני תפילת מוסף. במקום זה, לא אמרו את השבעתא, שכמוכן שייכת לחזרת הש"ץ, והחלו לומר רק חלק מהפיוטים, ללא שמירה על המבנה המקורי של תפילות הגשם. עם זאת, במחזורי אשכנז עדיין מופיעה תפילת הגשם בשלמותה, וישנן קהילות בהם אומרים אותה בחזרת הש"ץ כפי מבנה המקורי.
זמן אמירת הפיוטים

מתחילים להתפלל על הגשם רק בשמיני עצרת, מכיוון שעל פי המסורת גשם בסוכות הוא סימן קללה. ביום שמיני עצרת מסתיימת מצוות סוכה ולכן מתחילים מיום זה לומר "משיב הרוח ומוריד הגשם" בתפילת שמונה עשרה בברכת גבורות.
בתום תקופת הגשמים, ביום הראשון של פסח, פוסקים מאמירת תפילת הגשם, וברוב העדות, אומרים את "תיקון הטל" או "תפילת טל".
פיוטים בעדות השונות כיום > פיוטי ספרד ועדות המזרח

פייטני הספרדים שמרו חלק מהמבנה המתואר לעיל של פיוטי הגשם הקדומים, אך שינו אותו בהתאם למקובל בשירת ספרד. במחזורי הספרדים ישנה קרובה שמיוחסת לרבי שלמה אבן גבירול, ובה החלקים הבאים: 'מגן' – "שפעת רביבים" עם פזמון למגן – "מכסה שמים" וכרוג' (מחרוזת מעבר לברכה) – "לשוני כוננת", 'מחיה' – "ישבעון ידידיך" ופזמון למחיה "אל חי יפתח". לאחר מכן ישנו רהיט "בגשמי אורה תאיר אדמה", ולבסוף מגיעה הכרזת הגשם.
לפי המנהג המקורי הפיוטים נאמרים במקומם בחזרת הש"ץ, וכך הם מודפסים במחזורים ישנים, וכן נוהגים בקצת קהילות עד היום. במאות השנים האחרונות, ברוב קהילות הספרדים העבירו את פיוטי הגשם כפי שהם אל לפני תפילת מוסף (ואז יש שוויתרו על מחרוזות המעבר הקצרות). במנהג הירושלמי אומרים את התיקון עוד לפני אשרי יושבי ביתך שבתחילת התפילה, אך לפי מנהג קהילות מסוימות, בעיקר יוצאי מרוקו, פותחים את ההיכל בין הקדיש לתפילת העמידה עצמה ואומרים את התיקון.
פיוטים בעדות השונות כיום > פיוטי אשכנז

במחזורי אשכנז ישנה "שבעתא" עם הרחבות, כפי שתוארה לעיל (מלבד השלמת השבעתא, שלא נהגה באשכנז מעולם), שנכתבה על ידי ר' אלעזר הקליר. השבעתא הנהוגה באשכנז היא אף ברי אותת, הפותחת בפיוט 'מגן' – "אף ברי אתת" ו'מחיה' – "יטריח לפלג". לאחריהם הרשות של הש"ץ "אפיק מען", ואחריו פיוטי 'סדר עולם' "אקשטה כסל" ו"תכנם לארץ", שיא הפיוטים ב'סדר פסוקים' יפתח ארץ לישע. לבסוף אומרים את הפזמון זכור אב לפי מנהג אשכנז המזרחי, ופזמון איום זכור נא לשואלי מים לפי מנהג אשכנז המערבי, ואת הכרזת הגשם. אך המנהג היום ברוב הקהילות הוא שלא לומר את פיוטי ההרחבה, אלא רק את המגן, המחיה, והפזמון.
בארץ ישראל המנהג בהרבה קהילות לומר את הפיוטים לפני תפילת מוסף, ולומר רק את הפיוט "זכור אב".
באותם קהילות שאומרים את הפיוטים בתוך התפילה, אזי ברוב הקהילות נוהג לומר את הפיוטים במקום שבדרך כלל מזכירים גשם, כלומר, לפני "מכלכל חיים בחסד". אולם במנהג פפד"מ, אומרים את הפיוטים לפני חתימת הברכה, במקום בו אומרים פיוטים בשאר המועדים.
ראו גם

תפילת טל
שמחת בית השואבה
משיב הרוח ומוריד הגשם - "הזכרת גשמים"
שאלת גשמים
לקריאה נוספת

עזרא פליישר, "לקדמוניות פיוטי הטל (והגשם): קרובה קדם-יניית לגבורות הטל", קובץ על יד ח [יח] (תשל"ו), עמ' 91–139.
שולמית אליצור, 'ארצך תפקוד בגשם': קטעי פיוט משבעתות גשם קדומות, גנזי קדם א (תשס"ה), עמ' 31–78.
מיכאל רנד, "קומפוזיציות ליטורגיות לשמיני עצרת מרבי אלעזר בירבי קיליר", 'גנזי קדם ג (תשס"ז), עמ' 9*–99*. (באנגלית)
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת תענית, פרק א', משנה ב'
↑  בסופו באים פסוקים האופיינים לפיוט נטילת רשות, כגון ”ה' שפתי תפתח ופי יגיד תהלתך”
↑  כדוגמת השימוש בפתיחה "אלקינו ואלקי אבותינו"
↑  אליצור, "ארצך תפקוד בגשם", עמ' 31-32.
↑  ללא הבתים האחרונים של השבעתא שלאחר ההרחבות, שלא נהגו באשכנז לאומרם, וללא הפסוקים (שבדרך כלל משמיטים את הפסוקים שבתוך הקרובות באשכנז המאוחר).
↑  משנה, מסכת תענית, פרק א', משנה א'
↑  למשל מחזור ויניציה שנ"ח, דף פ"ו עמ' ב, באתר היברובוקס
↑  כגון קהילת שארית ישראל הפורטוגזית בניו יורק.
↑  ייחוסם של הפיוטים האחרונים – זכור אב ואיום זכור נא לשואלי מים – אינו ברור.
↑  מחזור לשמיני עצרת ולשמחת תורה, רעדלהיים תקצ"ב דף מז ע"א.
| סוכות |
| --- | --- | --- |
| מהלך החג | יום טוב ראשון • חול המועד סוכות • הושענא רבה • שמיני עצרת/שמחת תורה |  |
| סוכה | סכך • אכילה בסוכה • שינה בסוכה • ברכת לישב בסוכה • אושפיזין • מצטער פטור מן הסוכה • תשבו כעין תדורו • מעמיד • דופן עקומה • הלכות סוכה |  |
| ארבעת המינים | אתרוג, לולב, הדס וערבה • הלכות ארבעת המינים • קוישיקלך |  |
| מנהגים | הושענות • הקפות • חיבוט ערבה • זכר לשמחת בית השואבה • תיקון ליל הושענא רבה |  |
| מצוות הנוהגות  בזמן בית המקדש | מצוות ערבה במקדש • הקפת המזבח • ניסוך המים • שמחת בית השואבה • הקהל • שמחת הרגלים |  |
| שמיני עצרת ושמחת תורה | תפילת הגשם • וזאת הברכה • דגל שמחת תורה • הקפות בשמחת תורה • הקפות שניות |  |
| תפילות ופיוטים | פיוטי הושענות (כהושעת אלים) • פיוטי הגשם (אף ברי · זכור אב · שפעת רביבים) • מפי אל • סוכה ולולב לעם סגולה • משה אמת |  |
| שירי החג | אורחים לחג • שלומית בונה סוכה |  |
| שונות | שמחת הרגלים • מסכת סוכה • שלומית בונה סוכה • סהרנה |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש הרגלים 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533819705171 
סדר פסוקים "יפתח ארץ לישע", מתוך תפילת הגשם במחזור אשכנז כתב יד.
צפיפים

| --- | --- |

 שם IUPAC
 (6R,7R,Z)- 7-(2-(2-aminothiazol-4-yl)-2-(methoxyimino)acetamido)- 3-((1-methylpyrrolidinium-1-yl)methyl)-8-oxo-5-thia- 1-aza-bicyclo[4.2.0]oct-2-ene-2-carboxylate
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C19H24N6O5S2 
 מסה מולרית:  480.561 גרם למול
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמינות ביולוגית:  100%
 מטבוליזם:  בכבד, 15%
 זמן מחצית חיים:  שעתיים
 הפרשה:  בשתן
 בטיחות
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון B1 (אוסטרליה), קטגוריית סיכון B 
 דרכי מתן:  מתן תוך ורידי, מתן תוך שרירי
 מזהים
 קוד ATC:  J01DE01 
 מספר CAS:  88040-23-7
 PubChem:  5479537
 ChemSpider:  4586395
 
צפיפים (באנגלית : Cefepime) היא תרופה אנטיביוטית מסוג צפלוספורין, ודור רביעי ממשפחת הבטא לאקטם.
לצפיפים יש פעילות רחבה טווח כנגד חיידקיים גראם חיובים וגרם שלילים. צפיפים בעל פעילות גבוהה יותר כנגד חיידקים בהשוואה לצפלוספורינים דור שלישי.
צפיפים נמכר תחת השמות המסחריים ניופים (Neopime), מקסיפים (Maxipime), צפימקס (Cepimex) ואקספים (Axepim).
שימוש רפואי

צפיפים משמשת לזיהומים חיידקים כגון: דלקת ריאות חיידקית, דלקת בדרכי השתן (גם פיאלונפריטיס), זיהומי עור ורקמות רכות, זיהומים תוך בטניים מסובכים (בשילוב עם מטרונידזול) וטיפול אמפירי בנויטרופניה וחום.
חיידקים הרגישים לצפיפים כוללים: Streptococcus pneumoniae,Klebsiella pneumoniae, Enterobacter group, Haemophilus influenza, Pseudomonas aeruginosa, Escherichia coli, Proteus mirbilis, Streptococcus pyogenes, Methicillin susceptible Staphylococcus aureus, Streptococci viridans species, Bacterides fragilis.
צפיפים לא עוברת את מחסום דם המוח (BBB) ולכן אינה בשימוש למנינגיטיס.
מנגנון פעולה

צפפים היא אנטיביוטיקה בקטריוצידית הפועלת במנגנון דומה לאנטיביוטיקה בטא-לאקטם (β-lactam). צפיפים מעכב את סינתזת דופן תא החיידק על ידי קישור קוולנטי לטרנספפטידאזות הנקראים penicillin-binding proteins, שהם אנזימים המעורבים בשלב האחרון של סינתזת שכבת הפפטידוגליקן בדופן החיידק. עיכוב הפפטידזות מוביל להיחלשות הדופן ואי יציבות אוסמוטית, וכתוצאה מכך לאוטוליזה ומוות של החיידק.
תופעות לוואי

צפיפים לרוב נסבל היטב, הן אצל מבוגרים, והן אצל ילדים. עם זאת, תופעות הלוואי השכיחות ביותר אצל מבוגרים הן שלשול ופריחה. תופעות הלוואי השכיחות אצל ילדים הן חום, שלשול ופריחה.
רשימת תופעות לוואי פחות שכיחות לפי מערכות:
מערכת העצבים: חום, כאבי ראש, רעילות עצבית
מערכת העיכול: כאבי בטן, בחילות, הקאות, פגיעה בכבד, קוליטיס, קנדידה בפה
מערכת האורוגניטלית: דלקת בנרתיק, פגיעה כלייתית
עור: גירוי מקומי באזור ההזרקה של התרופה, אורטיקריה, תסמונת סטיבנס-ג'ונסון, אריתמה מולטיפורמית.
מערכת המטולוגית: פנציטופניה ואנמיה אפלסטית.
היריון והנקה

צפפים מופיעה כתרופה להריון בקטגוריה B
, ואין עדות ממחקרים על פגיעה בעובר, מומים מולדים ועליה בסיכון להפלות.
התרופה עוברת בחלב אם אך בריכוז נמוך (פחות מ-0.5 מק"ג\מ"ל).
הערות שוליים

1 2  Audrey O'Connor, Michael J. Lopez, Ambika P. Eranki, Cefepime, Treasure Island (FL): StatPearls Publishing, 2024
1 2  Cefepime, go.drugbank.com (באנגלית)
↑  Maxipime (cefepime) dosing, indications, interactions, adverse effects, and more, reference.medscape.com
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
פשע ללא קורבן

פשע ללא קורבן (באנגלית: Victimless crime) הוא מונח המתייחס לפעולות שנקבעו כבלתי חוקיות אך קיים עליהן ויכוח, מאחר שקיימת סבירות גבוהה שהן לא מאיימות על זכויותיו של אדם אחר באופן ישיר. לעיתים קרובות אלו מעשים בהסכמה בהם אדם מבצע עבירה פלילית שבה אין אדם אחר מעורב.
לדוגמה, הפשעים שנחשבים כיום בארצות הברית כפשעים ללא קורבנות, כוללים זנות, הימורים, ושימוש בסמים. אדווין שור והוגו בדאו בספרם "פשעים ללא קורבנות: שני צדדים של מחלוקת", כתבו כי "חלק מהחוקים האלה מייצרים פשעים במעגל שני, ויכולים ליצור 'פושעים' חדשים, אשר רבים מהם נחשבים בכל פן אחר כאזרחים שומרי חוק ואנשים בעלי סמכות". זוהי סוגיה במדינות רבות, למשל בארצות הברית שבה שיעורי התפוסה של בתי הסוהר ממשיכים לגדול, למרות שכבר עכשיו אוכלוסיית האסירים שם היא מהגבוהות בעולם.
המונח פשע ללא קורבן לא נמצא בשימוש בתורת משפט, אלא הוא משמש כדי להטיל ספק על יעילות חוקים שהתקיימו בעבר, מתקיימים היום או מוצעים לחקיקה, או כדי להדגיש את ההשלכות הבלתי נמנעות של חוק שכזה. בפוליטיקה, למשל, לוביסטים עשויים להשתמש במילה זו כדי להביע עמדה לפיה יש לבטל את החוק הנמצא במחלוקת.
פשע שולי ללא קורבן

על פי "עיקרון הנזק" של ג'ון סטיוארט מיל (בספרו "על החירות" שיצא ב-1859), אנשים חופשיים לעשות ככל העולה על רוחם, כל עוד הם לא מזיקים לאחרים. בהקשר לעיקרון זה, פשעים ללא קורבנות נתפסים ככאלו מתוך עמדה שרואה באדם כריבון היחיד, עד כדי התעלמות מגופים מופשטים יותר כגון קהילה או מדינה שנגדה עבירות פליליות עשויות להיות מופנות.
בחברה דמוקרטית, בנסיבות מסוימות, הסכמה רחבה על ביטול חוק נתון המעניש "פושע ללא קורבנות", יכולה להוביל בסופו של דבר לביטולו של חוק זה. למשל חוקים רבים בנוגע להומוסקסואליות כבר בוטלו במדינות דמוקרטיות רבות בסוף המאה ה-20 ותחילת המאה ה-21. דוגמה נוספת היא לגליזציה של צורות מסוימות של התאבדות בסיוע רפואי (היא נחשבת המתה חוקית ביפן, הולנד, בלגיה, שווייץ, אלבניה, וושינגטון ואורגון). גם לגבי שימוש בקנאביס קיימת בחלק מהמדינות לגליזציה חלקית או מלאה.
קביעת קורבן

העמדה לפיה יש קורבן ב"פשע ללא קורבנות", היא שנויה במחלוקת. חוקים לעיתים קרובות מתיימרים להגן על מספר אנשים לפחות, ולכן נטען כי בדרך כלל, מעשה פלילי נעשה על ידי אדם כדי לגרום לאדם אחר (או לקבוצה של אנשים אחרים) להיות מושפע לרעה במידה מסוימת.
סוגי פשעים ללא קורבנות שזכו להכרה נרחבת יחסית:
מצבים בהם לא ניתן לטעון כי העבירות יוצרות נזק חומרי לאיש מן הצדדים אשר הביעו את הסכמתם כמבוגרים (כגון זנות, פורנוגרפיה והימורים).
מצבים בהם הנזק שנגרם מוטל באופן בלעדי על העבריין, כגון התאבדות, היעדרות והשתמטות, או שימוש בסמים. כלומר, אם העבריין בחר לסבול את השפעותיהן של עבירות אלה, הוא לא "קורבן" במובן הרגיל.
פעילויות לא בטוחות שעלולות לגרום לנזק, אבל לא גרמו לו במקרה הספציפי. למשל, עבירות תנועה הן לעיתים קרובות ללא קורבנות, כמו גם הסגת גבול או אי עמידה בחוקי בריאות או בטיחות.
עבירות נגד מוסדות מכונות לעיתים פשעים ללא קורבנות, אך מומחים בדרך כלל דוחים סיווג זה. הקונצנזוס בקרב קרימינולוגים הוא שממשלה או חברה פרטית, על אף שהן אינן אנושיות, עדיין יכולות בנסיבות מסוימות להיחשב כקורבנות של תום לב.
קביעת קורבן > הסכמה

חלק חיוני על מנת להגדיר פשע ללא קורבנות, הוא שכל הצדדים המשתתפים נתנו את הסכמתם לפעולה - כלומר, יש להם כישורים קוגניטיביים והמידע הדרוש על מנת לקבל החלטה נכונה. לדוגמה, ילדים ואנשים הלוקים בנפשם, אינם מסוגלים להסכים למעשים מסוימים, מאחר שחסרה להם היכולת הקוגניטיבית להבין את ההשפעות וההשלכות שלהם. במקרה כזה, אפוטרופוס חוקי יכול לתת הסכמה מדעת בשמו של ילד או אדם לוקה בנפשו בתחומי שיפוט מסוימים. יש מגוון רחב של פרשנויות ודרישות שונות להסכמה מדעת בכל תחום שיפוט, במדינות השונות.
תוצר לוואי של הסכמה הוא זה של מודעות לקיום הפשע. אם לא נגרם נזק לאדם או למוסד נגדו בוצע הפשע, ולא התעוררה מודעות לקיום הפשע, אזי הפשע יכול להיחשב ללא קורבן. למשל, אדם שפורץ דרך החצר של השכן, מבלי שנצפה או ללא גרימת נזק, יכול להיחשב כמבצע פשע ללא קורבן.
טיעוני התומכים ברפורמה

באופן כללי, ליברטריאנים חברתיים טוענים שיש חוקים האוסרים על מעשים ללא קורבנות, המתקיימים ללא כל סיבה הגיונית או מוסרית, ולכן יש לבטלם. הם גם טוענים כי הפגיעה הנגרמת על ידי מניעת הביצוע או על ידי העמדה לדין על פעילויות אלה, היא לעיתים קרובות גדולה הרבה יותר מכל נזק שנגרם על ידי הפעולות עצמן; בכך הם מנסים להצדיק את ביטול החוקים הללו, בנימוק של הפחתת הנזק.
טיעוני התומכים ברפורמה > חירות הפרט

התומכים בביטול חוקי פשע ללא קורבן מאמינים בחופש הטבוע באנשים. על פי עיקרון זה, יש לאנשים זכות לקחת חלק בכל פעולה שהם בוחרים, כל עוד פעולות אלה אינן פוגעות בזכויותיהם של אחרים, גם אם המעשים יכולים להיחשב מזיקים לאותו אדם. במקרה זה, לא צריך לאפשר לממשלה לפקח על פעולותיהם של אנשים, אלא אם הן משפיעות גם על אנשים אחרים. השקפות אלה בדרך כלל בנויות על פילוסופיות ליברליות כגון בעלות עצמית ועיקרון אי-התוקפנות.
לעיתים קרובות, פשעים ללא קורבנות מתחילים בגלל רצון להשיג מוצרים או שירותים בלתי חוקיים אשר נמצאים בביקוש גבוה. לכן, נטען כי עונשים פליליים נוטים להגביל את ההיצע יותר מאשר את הביקוש, דבר שמקפיץ את המחיר בשוק השחור ויוצר רווחי מונופול לפושעים אשר נשארים בעסק. "תעריף פשע" זה מעודד את הצמיחה של קבוצות פשע מתוחכמות ומאורגנות היטב. גם פשע מאורגן עשוי להיכנס לתמונה. בנוסף, הרווחים הגדולים שנוצרים בעקבות מצב זה, מאפשרים לספק כספי שוחד בשפע לעובדי ציבור, כמו גם הון להשקעה.
טיעוני התומכים ברפורמה > השפעה על הכלכלה

תומכי הרפורמה טוענים כי הסרת חוקים אלו תיצור רווח למשק, וטוענים לנתונים העולים על 200 מיליארד דולר. הם גם טוענים שפחות אנשים אשר יישבו בכלא על פשעים כאלו, ייתנו אפשרות להגדיל את כוח העבודה, כמו גם להפחית את ההסתמכות על מתקני כליאה ולאפשר למשטרה הזדמנות להתמקד בפשעים אחרים.
הם גם טוענים כי לחוקים נגד פשעים אלו עשויות להיות השלכות בלתי צפויות, כי הם יוצרים את האפקט ההפוך ממה שהמחוקק התכוון: למשל, המלחמה בסמים מעמידה את ההפצה של סמים בלתי חוקיים בידיהם של פושעים, ויוצרת מחסור מלאכותי, מה שהופך את ההפצה שלהם לרווחית. במקביל, היא לא מצליחה למנוע לחלוטין את קיומו של הפשע.
העולם התחתון, הפלילי, לעיתים קרובות נוצר על ידי חוקים נגד פשעים בהסכמה. כלומר, תת-תרבות זו מתקיימת על ידי מי שעבורם המשטרה היא האויב, מי שאינו יכול להסתמך על החוק, ומי שלעיתים קרובות נאלץ לדבוק בקוד אלים של כבוד. תכונות אלו מבטלות את הכבוד לרכוש, מעודדות אלימות ונקמה, ומדכאות את הכלכלה של האזורים שבהם הם פועלים.
טיעוני התומכים ברפורמה > השפעה על הכלכלה > חסרונות כלכליים של המלחמה בסמים

המלחמה בסמים היא דוגמה נפוצה של פשע ללא קורבן שכיום נחשב לא חוקי בחלק מהמדינות. תומכי רפורמה בתחום זה טוענים כי שימוש בסמים אינו פוגע ישירות באנשים אחרים. נטען כי הפיכת השימוש בסמים לפלילי מובילים למחירים מופקעים עבורם. לדוגמה, בדאו ושור מצאו ב-1974 כי "באנגליה עלות המרקחת של הרואין [הייתה] 0.06 סנט לקורט. זאת בעוד שברחוב בארצות הברית המחיר [היה] 30-90 $ לקורט." האינפלציה במחיר נגרמת על ידי הנוהג של מכורים לבצע פשעים כגון גנבה ושוד, שנחשבים מטבעם כמזיקים לכלכלה, על מנת שיוכלו לרכוש את הסמים שבהם הם תלויים.
בנוסף ליצירתו של שוק שחור לסמים, נטען על ידי תומכי לגליזציה כי המלחמה בסמים מובילה לצמצום כוח העבודה, בשל הפגיעה ביכולתם של מי שהורשע למצוא עבודה. נטען כי הפחתה זו של כוח העבודה מזיקה סופו של דבר לכלכלה המסתמכת על אנשים עובדים.
מספר מעצרי הסמים גדל בכל שנה. בסקר שנערך בארצות הברית נמצא כי לאורך השנים 1980-2009, הוכפל שיעור המעצרים של לבנים על אישומים של החזקה או שימוש בסמים; שחורים נעצרו על עבירות אלו פי 3 מבעבר.