ההשפעה של הפרעת קשב על התפקוד האקדמי
אינטראקציה מול הסביבה החברתית במסגרות חינוכיות

ההשפעה ההדדית בין היכולת החברתית והלימודית בהפרעת קשב היא מורכבת. הרמה הבסיסית היא היכולת הראשונית של האדם בתחומים אלו, אשר משתנה ממקרה למקרה. זאת משום שהיכולת החברתית של אדם עם הפרעת קשב לא קשורה באופן ישיר ליכולת הלמידה שלו, כך שישנם מקרים בהם נראה קושי חברתי ללא קושי לימודי ולהפך, כמו כן ישנם מקרים בהם יהיה קושי ראשוני בשני התחומים. נוסף על כך, קושי ראשוני באחד מהתחומים הללו יכול להוביל לבעיות משניות בשני. כאמור, הקושי בתפקוד האקדמי יכול להוביל לפגיעה רגשית וחברתית גם אצל לומדים שלא הראו בעיות קודמות בתחומים אלו. פרק זה יציג את האופן שבו ההיבטים החברתיים יכולים להשפיע באופן משני על התפקוד האקדמי של לומד בעל הפרעת קשב. בשני המקרים ההשפעה יכולה להיות הורסת או בונה, כך שתפקוד אקדמי גבוהה יכול לסייע לפצות על קשיים חברתיים וכישורים חברתיים גבוהים יכולים לסייע להתמודד עם קשיים בתחום הלמידה.
כאמור, הפרעת קשב יכולה הפרעת קשב עלולה לפגוע בתקשורת החברתית ולהוביל לקשיים בחיי החברה והמשפחה. עם זאת, כמו בתחומי התפקוד האחרים, גם עבור כישורים חברתיים ישנה שונות רבה בין אנשים עם הפרעת קשב. שונות זו נעה בין קושי משמעותי ליצור קשרים בין-אישיים לבין תפקוד חברתי גבוה מהממוצע (למידע נוסף ראו - תפקוד חברתי). לומדים עם קשיים חברתיים יתקשו להשתלב בקבוצות למידה ולהיעזר בקבוצת השווים שלהם כדי לפצות על תחומי הקושי. להבדיל, לומדים עם כישורים חברתיים טובים יוכלו ליצור לעצמם קבוצה חברתית תומכת מבחינה רגשית (קבלת עידוד לאחר ציון נמוך), לימודית (קבלת סיכומים לצילום ואפשרות לשאול על נושאים לא ברורים בחומר הלימוד) והתארגנותית (קביעת מסגרת חיצונית לזמני למידה ותזכורות לפני מבחנים). התפקוד החברתי בתחום האקדמי כולל גם את ההתנהלות מול דמויות סמכות ואנשי חינוך. לומדים המתקשים לעמוד בכללי ההתנהגות המקובלים, מפריעים למהלך השיעור ופונים בצורה בלתי מכבדת לצוות החינוכי עלולים לעורר רגשות ועמדות שליליים כלפי עצמם. במקרים אלו הצוות החינוכי עלול לצמצם בהדרגה את הנכונות שלו לבוא לקראת הלומד, להתגמש ולסייע לו מחוץ למסגרת השיעור הפורמלית. לעומת זאת, לומדים המעורבים בשיעור בצורה פעילה ותורמת המסוגלים לעורר את האהדה של הצוות החינוכי, יזכו בנכונות גבוהה יותר של דמויות הסמכות לבוא לקראתם במקרה הצורך.
היבט נוסף הוא הקושי של הסביבה החברתית להבין את ההשפעה של הפרעת קשב על התחום האקדמי, ההשפעה שלה על רמת התפקוד והצורך בסגנון עבודה מותאם אישית. התנודתיות בתפקוד והצורך בעניין יכולים להוביל להאשמת הלומד במצבים שבו תפקודו נמוך מהמצופה. המקרים בהם אותם הגורמים מובילים לתפקוד גבוהה מהמצופה אומנם חושפים בפני הסביבה את תחומי החוזק והיכולות של האדם, אך במקביל משמשים כראיה לכך שביתר המקרים הירידה בתפקוד נובעת מבחירה אישית. כתוצאה מכך, להבדיל מלומדים שתפקודם האקדמי נמוך באופן אחיד, התנודתיות בתפקוד של הפרעת הקשב עלולה להוביל לכך שהצוות החינוכי יבחר לרכז את מאמציו בטיפול משמעתי לא יעיל במקום בחיזוק כישורי למידה והפנייה לאנשי המקצוע המתאימים.
השיקולים החברתיים יכולים להשפיע על התפקוד האקדמי כשהם מעורבים בבחירת דרכי הלמידה שבהן משתמש הלומד. זאת משום שהדרכים הייחודיות שאנשים בעל הפרעת קשב צריכים לגבש כדי להגיע לניצול מרבי של יכולת הלמידה יכולות להיות מוקד נוסף לחיכוך. כאשר האדם לומד לבדו בבית הוא יכול לבחור את צורת הלמידה המיטבית עבורו. לעומת זאת, כאשר הוא לומד במסגרת חינוכית או בקבוצה חברתית עליו להתאים את צורת הלמידה לסביבה שבה הוא נמצא. על פי רוב כל עוד האדם לא עובר על נוהלי המסגרת החינוכית ואינו מפריע לסביבה הוא לא יעורר התנגדות ולא יסתכן בסנקציות או עונשים בלתי רצויים. עם זאת התנהגותו יכולה להיתפס כ"מוזרה" או "משעשעת" בעוד שחבריו לכיתה המשקיעים מאמצים דומים בדרכים מקובלות יתפסו כ"לומדים רציניים". הדבר יכול לפגוע בסטטוס החברתי של הלומד ובעמדות שהצוות החינוכי מגבש כלפיו. במקרים אלו על הלומד ניצבת בחירה קשה בין פגיעה חברתית לבין הנמכת התפקוד הלימודי. בנוסף, ישנן דרכי למידה שנמצאות במסגרת כללי ההתנהגות ואינן מפריעות לסביבה אך יכולות להתפרש כזלזול מצד דמויות הסמכות. למשל, עיסוק בפעילות משנית כמו ציור או פתרון תשבץ כדי למנוע מהמחשבות לנדוד ללא שליטה, הסטת המבט מהמורה והלוח כדי להתעלם מגירויים מסיחים ולמקד את משאבי הקשב במלל ועוד. עבור דרכי למידה המפרות את כללי ההתנהגות או מפריעות לסביבה, אין ללומד שום בחירה ועליו להימנע מהן ככל יכולתו. לצורך כך עליו לפתח דרכי למידה אלטרנטיביות אשר יאפשרו לו להפיק את המיטב מתוך הנסיבות.