stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לוקיצרטופס

| לוקיצרטופס |
| --- | --- |
  למעלה: הגולגולת של לוקיצרטופס. למטה: שחזור בשר ודם.
תקופה
קרטיקון עליון, 78 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי עוף
תת־סדרה:: צרטופסים
משפחה:: צרטופסיים
תת־משפחה:: צנטרוזאורים
שבט:: אלברטצרטופסיני
סוג:: לוקיצרטופס
שם מדעי
 Lokiceratops ‏Loewen & Sertich & סאמפסון & O'Connor & Farke & Makovicky & לונגריך & אוונס, 2024

לוקיצרטופס (שם מדעי: Lokiceratops) היה סוג של דינוזאור בעל-קרניים ממשפחת הצרטופסיים, ובו מין יחיד בסוג Lokiceratops rangiformis. הוא היה אוכל-צמחים וחי בלרמידיה, מערב אמריקה הצפונית, כ-78 מיליון שנה לפני זמננו, בגיל הקמפן. הוא נתגלה בתצורת ג'ודית ריבר במונטנה, ארצות הברית. המאובן נחפר עוד ב-2019 אך תואר ופורסם רק ב-2024. המאובן שנתגלה כלל שלד חלקי וגולגולת שמורה ברובה. חשיבותו היא בהבנת המגוון הביולוגי של צרטופסיים באותה תקופה בלרמידיה, וגילויו מראה שהיא הייתה גדולה מהצפוי. הוא נקרא על שם האל הנורדי לוקי. המאובן נרכש על ידי מוזיאון טבע בדנמרק ושם הוא נמצא כיום.
תיאור

לוקיצרטופס היה צרטופסיד בינוני-גדול: אורך המאובן שנמצא היה כ-6.7 מטרים (22 רגל) ומשקלו בחיים מוערך בסביבות 5 טונות. אורך הגולגולת שלו היה 1.92–1.99 מטר עם העטרה ו-0.95 מטר בלי ("basal length"). לוקיצרטופס היה שייך לשבט הטקסונומי Albertaceratopsini שבתת-משפחת הצנטרוזאורים, והיה אחד מהגדולים (פיזית) בתת-משפחה זו.
הגולגולת שלו הייתה משונה והציגה מערך קרניים ובליטות עטרה לא רגיל. ראשית, המאובן חסר קרן אף, בניגוד לכך שרבים מחברי הצנטרוזאורים היו בעלי קרן אף גדולה ובולטת. קרני הגבה היו בינוניות באורכן וישרות יחסית. בליטות העטרה המרכזיות (כלומר: אלו הקרובות לקו האמצע של העטרה) היו לא סימטריות בצורתן: צד שמאל כלל בליטה ישרה במרכז ואז בליטה מעוקלת גדולה כלפי שמאל ואילו צד ימין כלל בליטה קטנה מאוד במרכז ואז בליטה מעוקלת שאיננה סימטרית לבליטה השמאלית השנייה.
| --- | --- |

איור של הגולגולת המשוחזרת: איור עם רשימת שמות עצמות הגולגולת. בחום-קרם: עצמות שנמצאו, בכתום: עצמות שלא נמצאו.
גילוי ומאובנים

המאובנים של לוקיצרטופס נתגלו על ידי מארק איטמן ב-2019 במחצבת לוקי, שנמצאת בתצורת ג'ודית ריבר באזור קנדי קולי במונטנה, ארצות הברית. המאובן היה מעוך. המאובן כלל גולגולת שלמה ברובה, חלק מחוליות הצוואר, חוליית זנב בודד, חלק מחוליות האגן, רוב אגן הירכיים (כולל עצם הכסל ועצם השת) וכן את עצם הכתף והקורקויד שמחברות את הגפיים הקדמיות לעמוד השדרה.
אחרי חפירת המאובנים הוא נשלח למעבדת Fossilogic - חברה פרטית המתמחה בהכנת וניקוי מאובנים. הם עבדו על המאובן במשך 2021 והכינו גם יציקות גבס כדי לאפשר בחינה ראשונית של פלאונטולוגים. הם גם יצרו גולגולת משוחזרת להרכבה שבה הם השלימו עצמות שהיו חסרות, דבר שאפשר לפלאונטולוגים לבחון את צורתה הייחודית ולהשוותה למינים קרובים. דגמים משוחזרים של הגולגולת הוצב במוזיאון להיסטוריה של הטבע בסולט לייק סיטי שביוטה, שם זכה למספר הקטלוגי UMNH VP C-991, ובמוזיאון המלכותי של אונטריו בטורונטו, קנדה, שם זכה למספר הקטלוגי ROM 88670. המאובן עצמו נרכש ב-2022 על ידי מוזיאון טבע דני: מוזיאון האבולוציה (Evolutionsmuseet) ב-Knuthenborg Safaripark שנמצא במאריבו, דנמרק, ושם הוא נמצא כיום. ההולוטייפ זכה למספר הקטלוגי EMK 0012 וכינוי החיבה שלו הוא "פרדריק". הדינוזאור נקרא "לוקיצרטופס" הן על שם האל הנורדי לוקי (דבר שמאזכר את דנמרק הנורדית) והן על שם המחצבה בה הוא נמצא. מאחר שהמאובן נרכש בידי מוזיאון טבע, התאפשרה גישה ישירה של הפלאונטולוגים למאובנים על מנת שיוכלו לתאר ולחקור אותם.
ב-2024 צוות חוקרים בין-לאומי בהובלת מארק לוון וג'וזף סרטיץ' תיאר את ההולוטייפ, במאמר שפורסם בכתב העת PeerJ. הדינוזאור הוגדר כסוג ומין חדש וזכה לשם המדעי Lokiceratops rangiformis. השם "לוקי" מתייחס לאל הנורדי לוקי כמחווה לדנמרק וגם למחצבה בה הוא נמצא, ואילו הסיומת "ceratops" פירושה "פרצוף בעל-קרניים" וזוהי סיומת נפוצה מאוד לשמות של צרטופסיים. שם המין rangiformis מתייחס לסוג Rangifer, בעברית: אייל הצפון קריבו - יונק ממשפחת האייליים שמאופיין בזה שהאנטלרים (מבני עצם שמתפקדים בדומה לקרניים) שלו גם הם סובלים לעיתים מחוסר סימטריה, כמו הלוקיצרטופס. לכן פירוש שמו המדעי הוא "פרצוף בעל-קרניים של לוקי שדומה לאייל הצפון".
מיון

ניתוח פילוגנטי באמצעות הזנת מאפיינים מורפולוגיים ומידות שלהם לתוך מחשב שמבצע קלדיסטיקה מצאה שהוא שייך לשבט Albertaceratopsini ומהווה טקסון אח לאב הקדמון של אלברטצרטופס ומדוזצרטופס.
הערות שוליים

1 2  Loewen, Mark A.; Sertich, Joseph J. W.; Sampson, Scott; O’Connor, Jingmai K.; Carpenter, Savhannah; Sisson, Brock; Øhlenschlæger, Anna; Farke, Andrew A.; Makovicky, Peter J.; Longrich, Nick; Evans, David C. (20 ביוני 2024). "Lokiceratops rangiformis gen. et sp. nov. (Ceratopsidae: Centrosaurinae) from the Campanian Judith River Formation of Montana reveals rapid regional radiations and extreme endemism within centrosaurine dinosaurs". PeerJ (באנגלית). 12: e17224. doi:10.7717/peerj.17224. ISSN 2167-8359. PMC 11193970. PMID 38912046. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Colorado State University (20 ביוני 2024). "Newly discovered dinosaur boasts big, blade-like horns". AAAS. נבדק ב-20 ביוני 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
שחזור השלד. בכתום: החלקים שנתגלו בפועל.
שמואל צוקרמן

| --- | --- |

לוגו דפוס צוקרמן. ספל לנטילת ידיים, סמלו של שמואל צוקרמן שהיה לוי
 לידה:  1856 
 פטירה:  18 במרץ 1929 (בגיל 73 בערך) 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 
שמואל הלוי צוקרמן (בכתיב (יידי): צוקערמאן; ה'תרט"ז, 1856 – ו' באדר ב' ה'תרפ"ט, 18 במרץ 1929) היה מדפיס ומו"ל עברי בירושלים במאות ה-19 וה-20. מייסד ובעלי דפוס צוקרמן, מו"ל הירחון "תורה מציון" ומראשי ועד השכונה החדשה שקמה באותם ימים, בית ישראל.
קורות חיים

נולד ב-1856 במזריטש שבפולין הקונגרסאית לרב יעקב צוקרמן (שהיה מוכר בכינויו ר' יוקל לעדערהענדלער). בשנת ה'תרכ"ג (1863), בהיותו בן שבע, עלו הוריו לארץ ישראל ולקחו עמם אותו ואת אחיו הבכור גבריאל. עם הגיעם לירושלים החל ללמוד בישיבה והיה מבכירי תלמידיו של זלמן בהר"ן (זלמן לעווי) מייסד מאה שערים.
בליל הבר מצווה שלו נישא לנערה-ילדה ירושלמית, כמנהג אותם ימים, אבל הנישואים לא צלחו. לאחר שנתיים התגרש וחזר ללמוד בישיבה. בגיל שש עשרה נישא בשנית להדסה שרלין, בתו היחידה של ר' ניסן שרלין משקלוב, ששרדה מבין 17 ילדיו שנפטרו על פניו.
לאחר נישואיו השניים, החל לעבוד בדפוס ב"ק של המדפיס הזקן ר' ישראל ב"ק, בעקבות אחיו גבריאל שעבד בדפוס זה. תוך זמן קצר הפך למנהל הדפוס והמשיך בתפקידו זה גם לאחר פטירת ב"ק, תחת בעלות בנו ניסן ב"ק.
בעקבות מלחמת רוסיה–טורקיה שפרצה ב-1877, היגר ללונדון ועבד שם כסדר בבית הדפוס היהודי "אברהמס". בין השאר הוא היה הסדר של אותיות השבועון היהודי הכרם.
ב-1880 חזר לירושלים, וכעבור שלוש שנים הקים עם חמישה רבנים ספרדים (שני האחים גאגין, פרץ, שבתי ונחמן בטיטו), בית דפוס חדש. זמן קצר לאחר מכן פרשו השותפים האחרים, והדפוס נשאר בבעלותו של צוקרמן.
בתו בת השמונה חלתה בתקופה זו באסכרה והוא הוציא סכומים גדולים בניסיון לרפאותה, אך ב-1885 היא נפטרה.
מצבו הכלכלי נשאר גרוע והוא נאלץ לצאת שוב לחו"ל. הוא הקים סניף של בית הדפוס בניו יורק, אבל אחרי 7 חודשים בארצות הברית סגר אותו וחזר לירושלים.
עם חזרתו הרחיב את בית הדפוס שלו. מאמריקה הוא הביא עימו מכונת רגל קטנה להדפסה גם בצבע ותיבה בעלת עשר מגירות מלאה באותיות עבריות ולועזיות, האותיות הראשונות בארץ בגובה רגיל. בנוסף, הוא קנה מדפוס ב"ק את מכבש הדפוס המפורסם שנתן להם משה מונטיפיורי, "משאת משה ויהודית". בית הדפוס שלו, דפוס צוקרמן הפך למוביל בירושלים והעסיק עשרה פועלים. הוא היה הראשון בארץ ישראל שהדפיס בצבע.
ב-1887 החליט להוציא לאור כתב עת תורני מדי חודש בשם "תורה מציון". בחודש סיון ה'תרמ"ז הדפיס את הגיליון הראשון. הירחון נדפס בתחילת דרכו ב-500 עותקים, העורך הראשי היה מחותנו רבי יעקב אורנשטיין, וצוקרמן עצמו שימש כרכז המערכת.
צוקרמן היה גם מבוני שכונות ירושלים, שותף להקמתן של השכונות: בית ישראל ו"זיכרון טוביה" בעיר.
למרות שהיה לבוש בסגנון אירופי שלא כרוב בני היישוב הישן החרדים, היה ר' שמואל צוקרמן חרדי והקפיד שלא להדפיס בדפוסו דברים המנוגדים לדת. הוא נפטר בו' באדר ב' ה'תרפ"ט, 18 במרץ 1929 ונקבר בבית הקברות בהר הזיתים. בנו חיים-יעקב המשיך להפעיל את בית הדפוס לאחר פטירתו. אחד מנכדיו של שמואל צוקרמן, הוא ד"ר דוד צוקרמן, פסיכולוג קליני. הוא שמש כיועץ בכיר במשרד החינוך, ועמד בראש החוג לייעוץ חינוכי באוניברסיטת בר-אילן ומכללות נוספות.
לקריאה נוספת

פנחס גרייבסקי, זיכרון לחובבים ראשונים, כרך א (1992), עמ' 153–155
ברייתא דמסכת נדה

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  ברייתא 
 
בְּרַייתָּא דְּמַסֶכֶת נִדָּה, הוא חיבור הלכתי ואגדתי הנשנה בשם התנאים, ומיוחס כברייתא חיצונית למשנה.
עמוד לדוגמה מתוך "ברייתא דמסכת נדה" עם הערות "פתחי נדה" בחלקו התחתון של הדף, על ידי בהוצאת חיים מאיר הורוויץ - פרנקפורט 1889
תוכן החיבור

הבסיס והיסוד לברייתא זו היא נקיטת שיטה קיצונית באשר לטומאת האשה בנדתה; דוגמה אחת לכך מתבטאת בין היתר בהוראת ברייתא זו שאסור לאיש ללכת במקום שעקבותיה של אשה נדה דרכו, וכן שאסור לשבת על מקום שישבה אשה נדה. בברייתא זו נמצאים דברים נוספים שאינם מקובלים בעולם הדתי בזמנינו ואף עלולים להישמע תמוהים.
יחס ההלכה לברייתא זו

ההלכה בימי הראשונים הכירה בחומרות ברייתא זו למקצתם בבחינת זכר להלכות טומאה וטהרה שהיה נפוץ מאוד בתקופת בית שני ולאחריו בארץ ישראל. הרי"ף בתשובותיו מצדד לשמור על חומרות נגיעה במדרסה של אשה נדה וכן כתב הרב מנחם רקנאטי בשולחן ערוך שלו, והשל"ה. ואילו בעקבות דברי הרמב"ם רחקו מחומרות הללו עקב הקראים אשר במצרים. אך יהדות אשכנז, לפחות בחלקה, החשיבה ברייתא זו ואף שאבה ממנה חומרות רבות; דוגמה אחת לכך מתבטאת בהגה של הרמ"א בשולחן ערוך
יש שכתבו שאין לאשה נדה בימי ראייתה ליכנס לבית הכנסת או להתפלל או להזכיר השם או ליגע בספר, (הגהות מיימוני פ"ד) וי"א שמותרת בכל, וכן עיקר (רש"י הלכות נדה), אבל המנהג במדינות אלו כסברא ראשונה. ובימי לבון נהגו היתר. ואפילו במקום שנהגו להחמיר, בימים נוראים וכה"ג, שרבים מתאספים לילך לבית הכנסת, מותרין לילך לבהכ"נ כשאר נשים, כי הוא להן עצבון גדול שהכל מתאספים והן יעמדו חוץ (פסקי מהרא"י סי' קל"ב).
הרמב"ם, כותב בספרו מורה נבוכים:
והמפורסם מדעת הצאב"ה עד זמננו זה בארצות המזרח, ר"ל שארית המגורתי, שהנדה תהיה בבית בפני עצמה, וישרפו המקומות אשר תלך עליהם, ומי שמדבר עמה יטמא, ואפילו עם עבר רוח על הנדה ועל הטהור יטמא, ראה כמה בין זה ובין אמרנו כל מלאכות שהאשה עושה לבעלה נדה עושה לבעלה, ולא יאסר ממנו רק בעילתה כל ימי טומאתה. ומן המפורסם שבדעותם עד זמננו זה, שכל מה שיבדל מן הגוף משער או צפורן או דם הוא טמא, ומפני זה כל ספר אצלם טמא, מפני שהוא נוגע הדם והשער, וכל מעביר תער על בשרו יטבול במים חיים, וכיוצא באלו הטרחים אצלם רבים מאד, ואנחנו אין לנו טומאה וטהרה אלא בקדש ובמקדש.
מאחר שדברים אלו כתובים כהלכה בברייתא זו, יוצא אפוא שהרמב"ם אינו מקבל ייחוס דברים אלה לתנאים, אחרת לא היה מתבטא כך נגד דברים אלה; עם זאת, ייתכן שלא הכיר ברייתא זו.
רבי חזקיה דה סילוה בחיבורו 'פרי חדש' מעיר על כמה מהלכות ברייתא זו: "הדברים האלו אין לפרסמם, דלא הם מעיקר הדין".
ייחוס החיבור לתנאים

יחוס חיבור זה לתנאים משתמע מדברי החיבור עצמו ששונה את ההלכות בשמות של תנאים כגון שמאי והלל, ובעקבות כך סברו מספר ראשונים שאכן חובר על ידי התנאים; ואכן כך משתמע גם מדברי הרמב"ן בפירושו לתורה, אך החוקרים טוענים כי מדובר בחיבור מזויף המתייחס לתנאים שלא בצדק. בין החוקרים היו שטענו כי יחוסו האמיתי של הטקסט הוא לקראים שהטביעו בו את חותמם עם מנהגיהם הנזכרים בברייתא זו, אך כיום מקובלת יותר הגישה כי למרות הדמיון שיש בטקסט לרעיונות קראיים, אין הוא ממקור קראי.
פרופסור שאול ליברמן כתב על הברייתא בנוסח "הברייתא המשונה 'ברייתא דמסכת נדה' הוצאת הורוביץ, נכתבה כנראה על ידי בן ארץ ישראל שהיה שייך לכת שלא התנהגה כתורה וכהלכה".
נוסחאות הברייתא

לברייתא זו שתי נוסחות, ושתיהן נדפסו במהדורה הראשונה בזו אחר זו.
הדפוס הראשון וצאתו לאור

ברייתא זו נדפסה לראשונה מכתב יד על שתי נוסחאותיה, בפרנקפורט בשנת תר"ן (1889) על ידי המהדיר חיים מאיר הורוויץ, שריכז ברייתא זו ועוד אחרות בתוך קובץ שנקרא "תוספתא עתיקתא", והוסיף להן פירוש שנקרא "פתחי נדה"; וכך הוא כותב בשער הקובץ:
ספר תוספתא עתיקתא... יכלכל בקרבו משניות חצוניות וברייתות עתיקות וקדמוניות וירושלמיות בהלכות ובאגדות מרבותינו ז"ל התנאים והאמוראים אשר היו גנוזות וטמונות בבתי גנזי הספרי בכתבי יד עד כה, וכבר נגלו לעיני גאונינו וקדמונינו ז"ל ונודעו להם בכמה פנים שונים והעלו את דבריהם להלכה למעשה וישימום לחוק בישראל עד היום הזה... אספתים וקיבצתים יחד על פי כתבי יד ישנים וספרים יקרים והוספתי עליהם כיד ה' הטובה עלי הערות והגהות ושינויי נוסחאות ומראה מקום בספרי התנ"ך והתלמוד בבלי והירושלמי ובספרי המדרשים והאגדות ובספרי הפוסקים הראשונים והאחרונים אשר קראתים בשם "פתחי נדה" והוצאתי כולם לראשונה לאור עולם כהיום הזה אנכי הצעיר המאסף והמעיר ואודה את ה' על זה בכל נפשי וגו' חיים מאיר הורוויץ הלוי.
מהדורות מודפסות

נדפס לאחרונה בתוך:
ספר ילקוט מדרשים חלק ג ...עם הוספות והערות ומראה-מקומות. המלקט: עידן דשא הלוי, הוצאת "אור עולם", צפת, תשס"ה.
מהדורות מודפסות > מהדורות מודפסות מקוונות

חיים מאיר הורוויץ הלוי ערך וכתב הערות על, "ברייתא דמסכת נדה", יצא-לאור בתוך ספר "תוספתא עתיקתא" חלק חמישי, קרקוב, תר"נ-1890, באתר היברובוקס
מיכאל היגר ערך וכתב מבוא והערות על, פרק נידה, הופיע בתוך כתב-עת "עלים", בעריכת דוד פרנקל, וינה, אוסטריה, אדר א' ה'תרצ"ח / 1938, באתר היברובוקס
מהדורות מודפסות > מהדורה ביקורתית מודרנית (בצרפתית, עם נוסחים בעברית)

Evyatar Marienberg, La Baraita de-Niddah : Un texte juif pseudo-talmudique sur les lois religieuses relatives à la menstruation (The Baraita de-Niddah: a Pseudo-Talmudic Jewish Text about the Religious Laws Concerning Menstruation), La Bibliothèque de l'Ecole des Hautes Etudes, Sciences religieuses, Vol. 157, Brepols, Turnhout 2012
הערות שוליים

↑  תשובה 297
↑  פסקי רקנטי, סימן תקפו
↑  של"ה ה כרכים, כרך א דף תנב
↑  ראו להלן ציטוט מדבריו ; רבי עובדיה יוסף, שאלות ותשובות יביע אומר, ח"ו יו"ד סימן כ'.
↑  חלק אורח חיים סימן פח. וראו ספר האגור סימן אלף שפ"ח. על יחסם של רבני אשכנז לברייתא זו, ניתן ללמוד גם מהקדמת המהדיר שתועתק להלן הכותב "שקיבלו אותה הלכה למעשה"
↑  כלומר המנהג כמו "ברייתא דמסכת נדה"
↑  ח"ג פרק מ"ז.
↑  אורח חיים סימן קכח
↑  ראו ספר "שבילי אמונה" לרבי מאיר אבן אלדבי בסוף הנתיב השלישי השביל הראשון. וראו ראבי"ה מסכת ברכות ח"א סימן ס"ח. ישנן עדויות להכרת ברייתא זו עוד מתקופת הגאונים, ראו ספר ראבי"ה שצוין לעיל. אך ייתכן שלא הוכרה ברייתא זו בציבור הרחב, ראו לעיל דברי הרמב"ם אודות מנהגים דומים המובאים בברייתא זו.
↑  ראו פירושו לתורה בראשית לא, לה. שמצטט בשם "רבותינו בברייתא" ראו שם.
↑  אביגדור אפטוביצר, עניין עשירי: ספר חשוד מתקופת הגאונים, מחקרים בספרות הגאונים, עמ' 166, באתר היברובוקס
↑  שקיעין עמוד 22
↑  הוא דן שם בכמה מהמנהגים המובאים בברייתא זו ומשווה אותם למנהגי הקראים
↑  למידע נוסף על הברייתא בכלל, ועל נוסחאותיה בפרט, ראו כאן.
| נידה |
| --- | --- | --- |
| סוגי ראיות ודמים | נידה • זבה קטנה-שומרת יום כנגד יום • זבה גדולה - שבעה נקיים • כתם (נידה) • הרגשת נידה • דם בתולים • דם חימוד • דם קישוי • דם טוהר |  |
| דיני הוסתות | פרישה סמוך לווסת • וסת קבוע • וסת שאינו קבוע • עונה בינונית • וסת ההפלגה • וסת החודש • וסת השבוע • וסת השעות • וסת הדילוג • וסת הגוף • וסת הסירוג • וסת האונס • רואה מחמת תשמיש • ימי המבוכה |  |
| דיני הנידה | איסור משכב עם נידה • הרחקות הנידה • בועל נידה |  |
| פרישה סמוך לווסת | עונת אור זרוע • עונת חוות דעת • עונת אבי עזרי |  |
| טהרת הנידה | בדיקת עד • הפסק טהרה • מוך דחוק • שבעה נקיים • ליל טבילה • חפיפה לפני טבילה • טבילה • סתירת שבעה נקיים • פולטת שכבת זרע • חומרא דרבי זירא |  |
| שונות | חופת נידה • מסולקת דמים • עד בדיקה • מסכת נידה • ברייתא דמסכת נדה • בודקת טהרה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007394582805171  LCCN: no2014046229  SUDOC: 083669884  VIAF: 203181876   WorldCat (עם VIAF): 203181876 
צילום שער "תוספתא עתיקתא" - קובץ ברייתות עתיקות שנדפסו מכתבי יד על ידי חיים מאיר הורוויץ בשנת 1889.
האצטדיון העירוני רמלה

| --- | --- |

 כתובת:  יהושע בן נון 5
 מיקום:  ישראל רמלה, ישראל
 קואורדינטות:  31°55′29″N 34°52′00″E﻿ / ﻿31.92466667°N 34.86652778°E﻿ / 31.92466667; 34.86652778
 שופץ:  2015
 הורחב:  2012
 בעלים:  עיריית רמלה
 משטח:  דשא
 קבוצות:  בית"ר רמלה (1951–1999) עירוני רמלה (1999–2011) בית"ר תל אביב רמלה (2013–2019) הפועל מרמורק (2017–2019) מועדון ספורט רמלה (2019–הווה) מכבי יפו (2020–2023)
 מושבים:  2,000
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גוש דן מוגדלת) האצטדיון העירוני רמלה(למפת גוש דן רגילה) האצטדיון העירוני רמלה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום האצטדיון העירוני רמלה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום האצטדיון העירוני רמלה  he האצטדיון העירוני רמלהhe האצטדיון העירוני רמלהמפת  __ רמלה (in English: Ramla) [‌השפלה וסביבותיה‌]מצפון: __ לוד (in English: Ludd), __ מועצה אזורית שדות דן (in English: Sdot Dan Regional Council) ממזרח: __ מועצה אזורית חבל מודיעין (in English: Hevel Modi'in Regional Council) ממזרח, מדרום וממערב: __ מועצה אזורית גזר (in English: Gezer Regional Council) ממערב: __ באר יעקב (in English: Be'er Ya'akov) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אצטדיון טוטו רמלה, הידוע גם כאצטדיון העירוני רמלה, הוא אצטדיון כדורגל המכיל 2,000[דרוש מקור] מקומות ישיבה. האצטדיון, ממוקם ברחוב יהושע בן נון שבעיר, ולימים הוקם לצידו קניון עזריאלי רמלה שנחנך ב-2015.
פעילות

בעבר שימש האצטדיון בתור מגרשה הביתי של בית"ר תל אביב רמלה עד לפירוק האיחוד בין עירוני רמלה לבית"ר תל אביב. את תצורתו הנוכחית קיבל האצטדיון ב-2012 כשהורחב ושודרג בעלות של כ-12 מיליון שקלים לרמת האירוח הנדרשת בליגה הלאומית עבור משחקי הקבוצה ואירח משחקים בליגה הלאומית מספטמבר 2013.
בשנת 2015 אירח האצטדיון שלושה משחקים בשלב הבתים של אליפות אירופה בכדורגל נשים עד גיל 19 שנערכה בישראל. לקראת הטורניר עבר האצטדיון שיפוץ קל.
האצטדיון אירח מ-2017 למשך 2 עונות את משחקי הבית של הפועל מרמורק בעת ששיחקה בליגה הלאומית עד שבסיום עונת 2018/19 ירדה לליגה א' ושבה לארח את משחקיה באיצטוני ברחובות.
האצטדיון מציע 300 חניות בסמוך לאצטדיון,[דרוש מקור] יציעים קרובים לכר הדשא, שני מזנונים, אחד בכל יציע ומסך LED (שהותקן ב-2015) המקרין את זמן ותוצאת המשחק. לצד האצטדיון ישנו גם מגרש אימונים ובקרבת האצטדיון וקניון עזריאלי רמלה פועלים גם מרכז הטניס של רמלה ובריכת השחייה העירונית.
בתכנון העירוני העתידי האצטדיון מיועד להריסה לטובת הקמת מגדלי מגורים, ותכנון בניית אצטדיון עירוני חדש ומודרני אשר ימוקם במערב העיר בסמוך לכביש 200 שעל פי הערכה ראשונית שמסרה העירייה בדיווחיה תעלה הקמתו כ-30 מיליון שקלים.
יציעי האצטדיון

אצטדיון טוטו רמלה מכיל 2,000 מקומות[דרוש מקור] ישיבה המתחלקים בין שני יציעים:
היציע המערבי – היציע המרכזי מכיל 1,500 מקומות[דרוש מקור] ישיבה ואת תא עמדת התקשורת.
היציע המזרחי – היציע מכיל 500 מקומות[דרוש מקור] ישיבה ומשמש כיציע אוהדי הקבוצה המארחת.
גלריה

היציע המערבי
היציע המערבי
היציע המזרחי
הערות שוליים

↑  יונתן גינזבורג, ‏רמלה מציגה: יש אצטדיון, אין כדורגל. והקבוצות?, באתר ONE‏, 8 במרץ 2024
שלמה קונין

| --- | --- |

שלמה קונין (שלישי משמאל) באירוע הענקת מנורה לנשיא רייגן
 לידה:  1939 (בן 85 בערך) ה'תרצ"ט הברונקס, ניו יורק 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השתייכות:  חסידות חב"ד 
 רבותיו:  מנחם מנדל שניאורסון 
 
 תפקידים נוספים:  שליח חב"ד הראשי בקליפורניה
 
הרב שלמה קונין (שמו המלא: ברוך שלמה אליהו קונין; נולד בשנת ה'תרצ"ט, 1939) הוא השליח חב"ד הראשי בקליפורניה, ופעיל לאורך החוף המערבי של ארצות הברית.
קורות חייו

קונין נולד ברובע ברונקס בניו יורק לדוד ורחל קונין. בשנת 1965 נשלח על ידי הרבי מליובאוויטש לקליפורניה ופתח שם את אחד מבתי חב"ד הראשונים.
כיום פועלים תחת הנהלתו שלוחים רבים באזור החוף המערבי שמפעילים כ-50 בתי חב"ד.
הרב קונין מפורסם בזכות ה'טֶלֶתוֹן', תוכנית טלוויזיה שנתית בת 6 שעות המוקלטת באולפן בהוליווד ומשודרת ברשתות הטלוויזיה ברחבי ארצות הברית ובאתרי אינטרנט. התוכנית מגייסת מדי שנה מיליוני דולרים עבור מוסדות חב"ד ועבור פעולות הומניטריות כגון המרכז לגמילה מסמים בלוס אנג'לס, עזרה בדיור, במזון ובייעוץ חינוכי.
הרב קונין פעיל בהשבת אוסף שניאורסון מרוסיה לספריית חב"ד ופעל במהלך משפט הספרים בשנת 1985.
הערות שוליים

↑  http://www.chabadnews.us/Old%20Aricles/AT%2000006.htm מאמר של זאב גרין
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ג'ון וילקס

אנדרטה לזכר וילקס במרכז העיר לונדון
ג'ון וילקס (אנגלית: John Wilkes;‏ 17 באוקטובר 1727 - 26 בדצמבר 1797) היה עיתונאי ופוליטיקאי בריטי רדיקלי, שחי במאה ה-18.
וילקס נחשב לאחת הדמויות השנויות במחלוקת במאה ה-18. הוא נבחר לפרלמנט הבריטי כנציג מחוזות בחירה בעיר לונדון כמה וכמה פעמים. לראשונה נבחר כשהיה בן 30 ב-1757, אבל ב-1763 הוא פרסם בעיתונו סאטירה נגד הממשלה והועמד על כך לדין ונאסר. ב-1764 הוא סולק מהפרלמנט אולם שוחרר מהמאסר, כיוון שההאשמות נגדו נחשבו כלליות מדי. ב-1768 נבחר שוב לפרלמנט אולם סולק שוב בגלל דברים נוספים שפרסם בעיתון. שלוש פעמים הוא נבחר במחוז הבחירה שלו בבחירות משנה והפרלמנט פסל את הבחירה. עד שנבחר גם ב-1774, והפעם הונח לו לייצג את מחוז הבחירה שלו עד 1790. אחד מהישגי מאבקו היה התרת הדיווח על דיוני הפרלמנט, שהיו עד אז חסויים. הוא ייזכר אפוא כלוחם חרות, כאחד האישים שהרחיבו וביססו את חופש העיתונות באנגליה.
תקופות הכהונה שלו היו בדרך כלל קצרות מאוד ונגדעו על ידי גירוש מהבית. סילוקיו החוזרים ונשנים של וילקס נבעו מהתקפותיו החריפות על המלך ג'ורג' השלישי או על מי משריו, ומהטקסטים ה"פיקנטיים" שנתפרסמו בעיתונו "צפון בריטניה" (North Briton), בהם נרמזו מעלליהם של אושיות רמות מעלה. לווילקס היה קהל תומכים גדול, שחזר ובחר אותו לפרלמנט פעם אחר פעם על אף ואולי גם בגלל התנהגותו השנויה במחלוקת.
יותר מאוחר במהלך הקריירה שלו נבחר וילקס לחבר במועצת העירייה, לשריף ולראש העירייה של העיר לונדון.
ציטוט מפורסם של וילקס אותו מביא ההיסטוריון הבריטי קלייב אמזלי נפלט מפיו כתשובה לחבר פרלמנט, שקבע שסופו יהיה בהדבקות בעגבת או בתלייה. על כך ענה וילקס: "זה תלוי בכך האם אאמץ לעצמי את פילגשך או את עקרונותיך".
הערות שוליים

↑  John Wilkes - Liberty & Parliament, פרלמנט הממלכה המאוחדת - UK Parliament
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313489805171  PLWABN: 9810623719405606  BIBSYS: 97009225  BNE: XX1765799  BnF: cb10695639z (data)  CiNii: DA06455885  GND: 119349248  ISNI: 0000 0001 1572 4974  LCCN: n79021681  NKC: jx20100301011  NLA: 35608315  NLG: 237769  NTA: 339700009  RERO: 02-A018053659  RKD: 281202  SELIBR: 223139  SNAC: w6m04kpx  SUDOC: 079158773  Trove: 1013317  ULAN: 500446544  VcBA: 495/259865  VIAF: 62815192   WorldCat (עם VIAF): 62815192 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Cruel Summer (שיר של טיילור סוויפט)

"Cruel Summer" (בעברית: "קַיִץ אַכְזָרִי") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט, מתוך אלבום האולפן השביעי שלה, Lover. השיר יצא לאור ב-23 באוגוסט 2019, על ידי חברת התקליטים ריפבליק רקורדס, ביחד עם שאר שירי האלבום. סוויפט כתבה אותו ביחד עם סנט וינסנט ומפיקו, ג'ק אנטונוף. זוהי הרצועה השנייה ב-Lover, והיא הוקלטה באולפני אלקטריק ליידי בניו יורק. "Cruel Summer" מאופיין בסוגות מוזיקליות כמו סינת'פופ, פופ תעשייתי ואלקטרופופ, ומשלב סינתיסייזרים וקולות מעוותים שנוצרו באמצעות אפקטים קוליים רובוטיים בהפקתם של סוויפט ואנטונוף. מבחינה לירית, הוא עוסק בסוויפט, שמנהלת "רומן קייצי" בעודה חווה אירועים אינטנסיביים וכואבים בחייה האישיים.
"Cruel Summer" זכה לשבחים ביקורתיים מטעם מבקרי המוזיקה, ששיבחו את הפקתו שלטענתם נשמעת "קליטה" ו"שְׁמַיִמִית". כמה מבקרים ראו בשיר כגולת הכותרת של האלבום ואחד השירים הטובים ביותר של סוויפט. עם יציאתו, "Cruel Summer" דורג לראשונה במקום ה-29 במצעד הבילבורד הוט 100 בארצות הברית. הוא הגיע בשיאו ל-20 העליונים במצעד הסינגלים של מלזיה, ניו זילנד וסינגפור. השיר נכלל ברשימות סוף השנה של 2019 שפורסמו על ידי בילבורד ורולינג סטון.
בשנת 2023 הוחלט להוציא את השיר כסינגל, דבר שתוכנן במקור אך נגנז בשל מגפת הקורונה שפקדה את העולם בעת בה יצא.
רקע וכתיבה

שמו של השיר היה לביצת פסחא בווידאו קליפ של "You Need to Calm Down", הסינגל השני מתוך אלבום האולפן השביעי של טיילור סוויפט Lover (2019). כיצירה שכונתה על ידי סוויפט ככזו העוסקת ב"רומן קייצי", "Cruel Summer" מציג את סוויפט מתארת מערכת יחסים רומנטית לא ודאית, עם אלמנטים של כאב וייאוש הכרוכים בזה. הוא מתאר את האתגרים העומדים בפני כוכבי פופ באור הזרקורים הציבורי (אנ'). המילים בשיר עוררו השוואות ל-"Delicate", הרצועה החמישית באלבומה של סוויפט מ-2017, Reputation.
במהלך סשן ההקלטות הסודי של Lover, שהיה מעין סדרה של מסיבות האזנה לאלבומים בהנחיית סוויפט, היא הסבירה כי:
'Cruel Summer' הוא שיר שכתבתי על התחושה של רומנטיקה קייצית, ועל כמה פעמים אפשר לרבד רומנטיקה מסוג כזה עם כל התחושות האלה של הרחקה ולפעמים אפילו סודיות. הוא עוסק ברעיון של להיות במערכת יחסים שבה יש בה איזשהו אלמנט של ייאוש וכאב, שבה אתה משתוקק למשהו שעדיין אין לך, הוא בדיוק שם, ואתה פשוט לא יכול להגיע אליו.
הראן מאמו מבילבורד סבר שמילות השיר מציגות את סוויפט בצורה בה היא "נאבקת עם רגשות עזים", הגורמים לציור "התמונה של בילוי רגשי". ג'סטין סטיילס מ-The Ringer כתב שהשיר מגולל "גרסה אנושית יותר" של "התקופה הרעה של סוויפט לפני שלוש שנים", והוסיף שסוויפט שרה על "ההתאהבות בחבר הנוכחי ג'ו אלווין בזמן שחייה הציבוריים היו מבולבלים". אנה גאקה, כתבת מטעם פיצ'פורק, כינתה את השיר "תענוג נטול דרמה" עם "זוהר ורוד–מג'נטי". ב-The Spinoff ציינו שהשירה של סוויפט ב"Cruel Summer" היא "הבולטת ביותר בקצב הקאנטרי המודרני".