stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מגפת הקורונה בחברה החרדית
היחס בקהילות החרדיות בעולם > בלגיה

בלגיה הייתה אחת המדינות הראשונות באירופה שהורתה על סגירה של מוסדות ציבור לא-חיוניים, בהם בתי כנסת. ראשי הקהילה היהודית נערכו להדבקה של 85% מחברי הקהילה, שיעור גבוה משמעותית מאחוז ההדבקה בקהילה הכללית. רבני הקהילות קראו לכבד את תקנות הסגר ולהימנע מהתכנסויות עם אנשים שאינם בני משפחה הגרים באותו הבית. למרות הקריאה היו בתי כנסת שהמשיכו לפעול והמשטרה המקומית פשטה על מספר בתי כנסת.
בחודש נובמבר פרצה המשטרה באנטוורפן לבר מצווה וחתונה שנערכו בניגוד להוראות הסגר. באירועים נכחו כ-100 משתתפים שפוזרו על ידי המשטרה.
בדצמבר 2020 הגישו חברי חסידות סאטמר עתירה לבית המשפט העליון במדינה בטענה שהמשך סגירת בתי הכנסת ובתי המדרש מהווה פגיעה לא מידתית בחופש הדת, משום שמקומות אחרים כמו חדרי כושר הורשו לחזור לפעילות. בית המשפט קיבל את הטענה והורה למדינה לקבוע מתווה שיאפשר לפתוח את בתי הכנסת תוך חמישה ימים. בעקבות הפסיקה ניתן היתר לתפילה של עד 15 מתפללים בבית כנסת. חוות דעת שניתנה על ידי היועץ המשפטי של הקהילה היהודית קבעה שניתן לקיים תפילה של יותר מ-15 משתתפים, בתנאי שהנוכחים ישהו בחדרים שונים, בדומה לתפילות החגים בכנסיות הנוצריות. המשטרה הודיעה לגבאים כי לא תאכוף את הנוהל, אלא אם יתקבלו תלונות מתושבים. חיילים ששומרים על בתי הכנסת הזעיקו את המשטרה בשבת אחרי הצהריים לבית כנסת של חסידות בעלז בשעה שנערכה במקום סעודה שלישית. השוטרים פינו את הנאספים בחדרים השונים ורשמו את שמותיהם לצורך מתן קנסות. בהמשך מנעו השוטרים מהחסידים להתפלל תפילת ערבית ברחוב הסמוך לבית הכנסת.
בחג שביעי של פסח תשפ"א, פשטה המשטרה על בית המדרש של חסידות פשעווארסק באנטוורפן, ופיזרה את מאות המתפללים.
היחס בקהילות החרדיות בעולם > בריטניה

מחקר שהתפרסם בפברואר 2021 מצא כי שיעור חולי הקורונה בקהילה החרדית בלונדון הוא אחד הגבוהים בעולם ועומד על 65% מחברי הקהילה.
היחס בקהילות החרדיות בעולם > קנדה

מקרה המוות הראשון במונטריאול היה של חבר הקהילה החסידית בעיר. בעקבות המקרה הודיעו שלטונות קוויבק על סגירת בתי הכנסת בעיר ואף שלחו שוטרים לאכוף את הסגירה.
בתחילת שנת 2021 ממשלת קנדה הורתה על סגירה של בתי תפילה במדינה עד 8 בפברואר. המועצה היהודית של מונטריאול, המועצה החסידית של קוויבק וארגונים חרדיים נוספים בקנדה עתרו לבית המשפט כנגד המדינה בטענה שהאיסור אינו מידתי ונעשה ללא התייעצות עימם. בחודש פברואר פסק בית המשפט שיש לאפשר תפילה של עד 10 משתתפים בחדר, במטרה למנוע את הפגיעה בחופש הדת. במרץ עתרה המועצה היהודית שוב לבית משפט בטענה שעוצר הלילה שנקבע במדינה החל מהשעה שמונה בערב לא מאפשר ליהודים להתפלל תפילת ערבית במניין.
האמון במערכת הבריאות הישראלית

במהלך תקופת הקורונה נוצר שבר עמוק באמון הציבור החרדי בשלטון, ובשל הטלת הסגרים המקומיים החלו ציבורים מצומצמים להימנע מלהיבדק. אך גם אחר שנשבר האמון במשרד הבריאות, נשמר הבידול בינה למערכת הבריאות וכל הציבור הספרדי ליטאי המשיך להאמין בה וגם רוב הציבור החסידי אך פלגים מסוימים טיפלו עצמאית.
באוקטובר פרסם ביטאון חסידות בעלז המחנה החרדי, בכותרת הראשית: רוצחים בחלוק לבן, הכתבה שעסקה בטענות לפיהן צוותי הרפואה גורמים למותם של מאושפזים בשל בצע כסף. אך לאחר מכן הבהירה מערכת העיתון כי מדובר במיעוטם של הרופאים ואילו רובם המוחלט עושים עבודה נפלאה במסירות.
באותו החודש חשף יאיר שרקי מערך חרדי–חשאי לאשפוז ביתי של חולי קורונה בשם "חסדי עמרם" שהוקם בשכונת מאה שערים, חשיפת הארגון הובילה לדיון עמוק במערכת הבריאות.
בעולם הישיבות

בתחילת מגפת הקורונה הונהג בעולם הישיבות החרדי "מתווה הקפסולות".
בעולם הישיבות > המתווה

בהתייעצות עם מספר ראשי ישיבות ועם גורמים במשרד הבריאות גובש מתווה לפיו יכנסו 26 (במקור התוכנית כללה 25 בחורים אך נוסף אחד כיוון שיש צורך בחברותא לכל בחור) בחורים לשבועיים בידוד כקבוצה ולאחר מכן כל הקפסולות שבודדו יוכלו לשהות ביחד כל זאת בתנאי שלא יהיו יציאות אל מחוץ לקפסולה, מספר ראשי ישיבות נענו בחיוב ואחרים חששו כמו גם מנכ"ל משרד הבריאות משה בר סימן טוב בסופו של דבר המתווה אושר בישיבת הממשלה על ידי ראש הממשלה, בנימין נתניהו והשרים.
בעולם הישיבות > ביצוע

כשבועיים לאחר תחילת זמן קיץ תש"פ נפתחו הישיבות הראשונות במתווה הקפסולות ישיבת אור ישראל ישיבת חברון (שנפתחה באופן חלקי) ועטרת שלמה (שגם הצליחו להישאר ללא נדבקים) בהמשך נוספו כמעט כל הישיבות הגדולות בציבור הליטאי חלקם במתכונת מלאה וחלקם במתכונת חלקית, יוצאת דופן היא ישיבת פוניבז' שבהוראת ראש הישיבה הרב גרשון אדלשטיין נותרה סגורה רשמית.
לקראת זמן אלול נולד הצורך במתווה חדש עקב העלייה בתחלואה והחשש הגובר מהדבקות המוניות בקפסולות ומשכך גובש המתווה החדש-בכל קפסולה יכנסו 50 בחורים כאשר בכניסתם לישיבה הם יעברו בדיקת קורונה ומייד לאחר מכן יתכנסו בחדרים ולא ייצאו מהם עד שיגיעו תשובות שליליות לכל השוהים בחדר וגם לאחר שיגיעו התשובות יישארו בקפסולות כעשרה ימים לאחר הבדיקה כדי לתת אבטחה כפולה ומניעת הדבקה.
בישיבות שהקפידו ולא אפשרו יציאה לבחורים כלל המתווה הצליח למנוע הדבקה. עם זאת כ-16 אלף צעירים למדו באופן פיראטי במוסדות שלא השתתפו במתווה הקפסולות בישיבות, ושפעלו בניגוד לחוק וללא פיקוח על נתוני התחלואה. מבין 26.5 אלף התלמידים שבמתווה: 6,000 נדבקו למרות השהות בקפסולות, ומחציתם היו חולים או חייבי בידוד נכון לסוף ספטמבר. הם, וגם אלה שנחשפו אליהם, בודדו - בדרך כלל במתחמים סגורים בתוך המוסדות שחלקם הופנו למלוניות קורונה וחלקם הועברו למבנה ישיבת חברון שהוסב למלונית זמנית בתיאום עם פיקוד העורף - ורובם החלימו (או השלימו את חובת הבידוד) וחזרו ללימודים. גורם חרדי בכיר העלה כמה סיבות לקריסתו של המתווה, והמרכזית שבהן היא חוסר המשמעת ביחס להנחיות של משרד הבריאות. הוא ציין בין היתר כי "בגל השני היו הרבה יותר ישיבות שהצטרפו למתווה, אבל למרביתן לא היה את האפשרות לנהל אותו או לאכוף את היציאה מהמוסד בצורה קפדנית וראויה". אחרי יום הכיפורים כ-20 אלף שוחררו לבתיהם - רובם ללא בדיקה.
את זמן אלול צלחו ללא נדבקים ישיבות כמו ישיבת חברון, אור ישראל, אור אלחנן, באר יעקב, דרך חכמה ובית מדרש גבוה פינקל. זאת בנוסף לישיבת קול יעקב. בישיבת מיר ברכפלד שצלחה גם היא את זמן אלול ללא נדבקים, נתגלו נשאים לאחר סוף הזמן, בשעה שהתלמידים כבר שהו בבתיהם.
כעשרה ימים אחרי שמחת תורה, הותרה חזרה לישיבות שבתנאי פנימיה. כהפקת לקחים ממתווה זמן אלול, נעשו שיפורים במתווה ובין היתר סוכם כי קפסולות מתמזגות יכללו לכל היותר 250 תלמידים. יתבצעו בדיקות בבית או בכניסה לישיבה.
בעולם הישיבות > ביקורת

על המתווה נמתחה ביקורת מכיוונים שונים. יישום המתווה בישיבות רבות ללא הכנה מתאימה וללא פיקוח מספיק על ביצועו הוביל לקריסתו בישיבות רבות. המטרה המקורית, הפרדת התלמידים לקבוצות קטנות כדי למנוע הפצה של הנגיף, פעמים רבות לא הושגה, ובישיבות רבות התקיימה הדבקה גם בין הקפסולות.
בקרב בחורי הישיבות נמתחה ביקורת על המתווה, שהגביל את יציאתם מהישיבה למשך לפחות כחודש וחצי, ועל פי טענות שונות הדבר גרם לפגיעה נפשית ופסיכולוגית בקרב תלמידי הישיבות.
הסיקור התקשורתי בישראל וטענות לאנטישמיות בעולם

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
שיעור התחלואה הגבוה בחברה החרדית, לווה בכך שהיו מקרים שבהם כלי תקשורת שמו חרדים כתמונת אילוסטרציה בכתבות קורונה, דבר שיצר התמרמרות בחלקים מהחברה החרדית. היו שטענו כי כמו הפרת המגבלות בחוגים החרדיים סוקרה בהרחבה רבה יותר בהשוואה סיקור להפרות בציבור הכללי.
השיעור הגבוה של חולים בקהילות שונות בעולם של החברה החרדית (למשל בניו יורק) הוביל לפרבום כתובת וקריאות אנטישמיות בחלק ממדינות העולם[דרוש מקור].
לקריאה נוספת

מריק שטרן וחני וייזר, שומרים מרחק? מגפת הקורונה ויחסי הגומלין בין קבוצות בירושלים, מכון ירושלים למחקרי מדיניות, 2021
Zoom Shivas and Prayer Hotlines: Ultra-Orthodox Jewish Traditions Upended by Coronavirus, The New York Times, 16 April 2020
ניצה קסיר, משבר הקורונה בשוק העבודה והשלכותיו על האוכלוסייה החרדית, בנק ישראל, 2021
רלית המים

| רלית המים |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: עגוראים
משפחה:: רליתיים
סוג:: רלית
מין:: רלית המים
שם מדעי
 Rallus aquaticus ‏לינאוס, 1758
תחום תפוצה


רלית המים (שם מדעי: Rallus aquaticus) היא מין של רלית הנמצאת רוב זמנה במים. רלית קטנה זו חיה ברחבי העולם הישן במגוון בתי גידול ונמצאת גם בישראל.
תיאור

אורכה של רלית המים 23–28 ס"מ, מוטת כנפיה 38–45 ס"מ ומשקלה 114–164 גרם. היא בעלת גוף קטן ומעוגל. הראש והחזה כחולים-אפורים, כשאזור הלחיים לבן.  כיפה, עורף וכנפיים חומות, מקור ועיניים אדומות וזנב שחור. היא מסוגלת לעופף למרחקים קצרים אך מתעייפת מהר ונוטה בעיקר ללכת על הקרקע. המקור מוארך ומותאם לחטוף מזונות קטנים במהירות. הרלית  שוחה היטב ומרבה בשחייה. מכאן שמה.
אקולוגיה והתנהגות

רלית המים חיה ברחבי ביצות, גדות נהרות, מדשאות ואגמים או אף חופים ברחבי העולם הישן ובכמה אזורים היא נפוצה באתרי קרח. היא מונוגמית ושני בני הזוג מגדלים את אפרוחיהם יחדיו. הם מקננים בין צמחי המים השונים והנקבה מטילה 6–11 ביצים. הם טריטוריאליים מאוד. מזהירים בצרחות רליות אחרות שלא יתקרבו, ותוקפים באגרסיביות כל מסיג גבול. האפרוחים מסוגלים ללכת אחרי אמם כבר ברגע הראשון וניזונים אחריה.
עופות אלה הם אוכלי כל, הניזונים ממה שימצאו בסביבתם, בעיקר בעלי חיים קטנים כמו שלשולים, עלוקות, סרטנים, דגים קטנים, דו-חיים וחרקים וזחליהם. לעיתים הם אף יאכלו חולייתנים קטנים או פגרים. הם מחטטים בבוץ כמו כפנים ושולים מה שהם מוצאים או שהם חוטפים את הטרף ממארב. בנוסף על טרף הם ניזונים מעלים, פירות שונים, צמחי מים וזרעים כמו זרעי אורז.
רליות המים נטרפות בטבע על ידי עופות דורסים כמו זרון, עיט צפרדעים ועיט חורש, אנפות כמו אנפה אפורה, אוח מצוי, לילית מצויה, ינשוף שדות, בז מצוי ובביצות גם בז נודד. הן פגיעות גם ליונקים טורפים כמו חתול הביצות, חתול בר, לוטרה, חורפן אמריקאי וחורפן אירופי. בנוסף לטורפים הרליות פגיעות למחלות שונות ולטפילים שונים, חלקם מזיקים וחלקם בעיקר טורדניים, כמו מיני תולעים מוצצות דם ואפילו שטרגליים.
רליות המים בתפוצה רבה בטבע ואינן בסכנה, למרות שהן ניצודות למאכל על ידי האדם גם בימינו. תוחלת החיים שלהן בטבע מגיעה עד 8 שנים. עם זאת באזורים מסוימים מספרן יורד עקב פגיעה בבית הגידול, זיהום ביצות, בניית תעלות בגדות הנהר ועוד. בכמה איים פגעה בהן הבאה של טורפים לא מקומיים כמו חורפן אמריקאי. חורפנים אלה, שיועדו לתעשיית פרוות, נמלטו מהכלובים וטרפו מאות עופות ואפרוחים.
תת-מינים

R. a. aquaticus - מצוי באירופה, צפון אפריקה, המזרח התיכון המערבי, מערב אסיה עד לקזחסטן וסיביר.
R. a. hibernans - מצוי באיסלנד. תת-המין חום מהרגיל ובעל מקור קצר.
R. a. korejewi - מצוי באסיה הדרומי מאיראן ומערב סין עד לחבל קשמיר ולדאק בהודו. הוא חיוור וגדול ממדים.
גלריה

Museum specimen - Douadic, Indre, France
הערות שוליים

↑  רלית המים באתר הרשימה האדומה של IUCN
ארז טל

| --- | --- |

ארז טל, 2023
 לידה:  27 ביולי 1961 (בן 63) תל אביב-יפו, ישראל 
 שם לידה:  ארז משה בן-טולילה
 מדינה:  ישראל
 השכלה:  תיכון א' לאמנויות תל אביב
 בת זוג:  גילי לוי
 מספר צאצאים:  2
 קישורים חיצוניים
 טוויטר:  ErezTal12
 
ארז משה טל (נולד ב-27 ביולי 1961) הוא מנחה, איש בידור, רדיו וטלוויזיה ישראלי.
ביוגרפיה

טל נולד בשם ארז משה בן-טולילה בתל אביב. אביו, אהרון בן-טולילה, עלה מאלג'יריה והיה איש מערכת הביטחון. אימו עדנה היא צברית. יש לו שני אחים. ב-1965, בהיותו בן ארבע, עברתה משפחתו את שמה ל"טל".
שידור הרדיו הראשון של טל היה בתחנת הרדיו "קול השלום" ב-1980, בהיותו תיכוניסט בבית הספר עירוני א'. משם המשיך לגלי צה"ל. לאחר כמה שנים של קריינות והגשת תוכניות מוזיקה ומבזקי חדשות בגל"צ, טל יצר, ערך והגיש מדי יום את תוכנית ההומור והסאטירה הרדיופונית "מה יש" ביחד עם אברי גלעד. התוכנית עלתה לאוויר ב-18 באוקטובר 1983, זכתה לפופולריות רבה, ונחשבת פורצת דרך ברדיו הישראלי. לאחר שלוש שנים הפסיקו ארז טל ואברי גלעד את העבודה המשותפת על התוכנית, וטל המשיך את העונה האחרונה של התוכנית ללא גלעד. ב-1987 הודיע טל שמיצה את "מה יש", והתוכנית ירדה מהאוויר. כל אותה תקופה שימש טל גם כראש מחלקת הקריינים בתחנה. בשנת 1988 העלו טל וגלעד מופע בשם "התקלה", המבוסס על המערכונים של התוכנית "מה יש".
בהמשך מונה טל כעוזר מפקד גלי צה"ל לתפקידים מיוחדים, פעל להרחבת שידורי גל"צ ויזם את "צה"ל 2" (פיצול שידורי גלי צה"ל כך שתוכניות שונות שודרו ב-AM וב-FM) בה הגיש את התוכנית "סבבה בבסיס", ואת צה"ל 3 (שידורים מקומיים ששודרו בגיחות של "האולפנוע", האולפן הנייד של גל"צ, ליישובים שונים בארץ). עם מינויו של משה שלונסקי למפקד גל"צ, החלו השניים לפעול להקמת גלגלצ - ערוץ שידור מלא לגל"צ, שיפנה לנהגים. לאחר הכנות שנמשכו כשנה, החלה גלגלצ לשדר באוקטובר 1993.
במקביל לעבודתו בגל"צ, החל טל לשדר בטלוויזיה. בקיץ 1990 הנחה את המגזין "רואים 6/6" בטלוויזיה החינוכית. כשפרצה מלחמת המפרץ המשיך כאחד המנחים של השידורים המיוחדים של החינוכית בזמן המלחמה ("האולפן הפתוח"). במקביל הצטרף לערוץ 2 הניסיוני, כתב והגיש את תוכנית ההומור והסאטירה "העולם הערב" עם אברי גלעד ועינב גלילי. התוכנית זכתה לפופולריות בקרב הצופים, אך לביקורות שליליות מצד מבקרי הטלוויזיה.
בקיץ 1993 הנחה את התוכנית "מי לה שיא" בערוץ הראשון.
לקראת הקמת ערוץ 2 המסחרי, הצטרף לגרעין ההקמה של שידורי קשת בראשות אלכס גלעדי. הוא נמנה עם הדרג המקצועי שהגיש את קשת למכרז על ערוץ 2, ולאחר הזכייה, הפך למנהל התוכניות הראשון של "קשת". טל שימש בתפקיד במהלך חודשי ההקמה ובשנת השידורים הראשונה (נובמבר 1993 עד נובמבר 1994). הוא בחר להתפטר מתפקיד זה לאחר שחש שהעומס הרב בו היה נתון באותה תקופה פוגע בבריאותו. מאז שעזב את התפקיד הרשמי של ניהול התוכניות ועד היום, ממשיך טל להיות פעיל בשידורי קשת גם מאחורי הקלעים (למעט השנה שבה עזב לערוץ 10).
במקביל לפעילותו ב"קשת", ב-1996 היה טל ממקימי קבוצת רדיו תל אביב, שהתמודדה וזכתה במכרז "הגל השני" של תחנות הרדיו האזוריות. הוא החזיק 22% מהבעלות על התחנה ואף שידר בתחנה מספר תוכניות רדיו.
ביוגרפיה > בשנות ה-2000

המשדר הראשון שהגיש בערוץ 2 המסחרי היה שעשועון "גלגל המזל", שזכה בקביעות לרייטינג של מעל 30%. לאחר כ-300 תוכניות פרש טל מהגשת גלגל המזל לטובת שתי עונות של תוכנית מקורית "העולם המופלא". בין השנים 1998 ו-2003 ערך והגיש את תוכנית הסאטירה "רק בישראל", עם השחקנית אורנה בנאי בדמות 'לימור'. התוכנית שודרה במשך חמש עונות וזכתה להצלחה גדולה. בעקבות ההצלחה של "רק בישראל" הקים טל חברת הפקות עצמאית, "מנטה הפקות". חברה זו הפיקה את "רק בישראל" החל מהעונה השנייה שלה, ובין השאר גם פיתחה והפיקה עבור זכיינית ערוץ 2 קשת את "הכספת" - שעשועון טריוויה, שהצליח מאוד בישראל והיה הפורמט הטלוויזיה הישראלי הראשון, שנמכר ושודר בהצלחה ברחבי העולם. לאחר שבאוקטובר 2000, חברת הטלוויזיה קינג וורלד, חברה-בת של רשת CBS מארצות הברית, רכשה את זכויות ההפצה שלו. ההסכם קבע, כי קשת ו"מנטה הפקות" יקבלו אחוזים ממכירת התוכנית למדינות שונות בעולם לפי מפתח משתנה, שמותנה בגודל השוק באותה מדינה. בין השאר שודרו גרסאות מקומיות של הכספת ברשת ITV בבריטניה (שלוש עונות) בשם "The Vault", ב-France 2 בצרפת, ורשתות שידור ביוון, רוסיה, ספרד, רומניה, אוקראינה, וייטנאם, מלזיה ובמדינות נוספות.
ביולי 2002, החל ערוץ 10 במשא ומתן לרכישת "הכספת", אך שידורי "קשת" הפעילה את זכות הסירוב שהייתה לה, והתוכנית לא עברה לערוץ 10. בדצמבר 2002, הודיע ארז טל שהוא עובר לערוץ 10, לאחר שחתם על חוזה בסכום של 5 מיליון דולר. אולם לאחר שערוץ 10 נקלע לקשיים, ההסכם הוקפא במרץ 2003, ובוטל סופית במרץ 2004 מבלי שטל הפיק אף תוכנית לערוץ.
אחרי תקופת בטלה מאונס, לה היה מחויב במסגרת החוזה והתשלום הראשוני שקיבל, חזר לערוץ 2 ולזכיינית "קשת". ב-2004 הגיש שם את תוכנית ההומור והסאטירה "איפה אתה חי?!", אשר הפורמט הזכיר במידה רבה את התוכנית רק בישראל, אך התוכנית לא זכתה להצלחה, והוחלט לא להפיק עונות נוספות. התוכנית הוגשה על ידי טל ולצדו של אסי כהן, (שהשתתף גם הוא בכמה עונות של רק בישראל) ובהמשך הנחה את השעשועון "המוח", שגם לא זכה להצלחה וירד משידור לאחר עונה אחת.
בין השנים 2006 ל-2010 הנחה את תוכנית הבידור "מועדון לילה" אותה גם ערך. במקביל החל להגיש את "ציפורי לילה" בגלי צה"ל עם קרן פלס. בסוף 2007 עלה עם שמונה ספיישלים של התוכנית "רק בישראל" בנושא "40 שנות טלוויזיה בישראל". לצד תוכנית זו עלתה התוכנית "איפה צדקנו?" שבה ראיין טל אישים שהשפיעו על הטלוויזיה בישראל. בהמשך עלתה עונתה השנייה של "איפה צדקנו".
ב-2008 החל להנחות את תוכנית הריאליטי המובילה של קשת בערוץ 2 "האח הגדול" לצדו של אסי עזר ומסוף 2015 לצדה של קורין גדעון.
ביוגרפיה > העשור השני של המאה ה-21

ב-13 באוקטובר 2010 החל להנחות את השעשועון "אל תפיל את המיליון" בערוץ 2.
בשנים 2010–2016 טל שימש כפרזנטור של "בנק הפועלים", בשנתיים הראשונות לצד עלמה זק, ולאחר מכן לבדו.
בספטמבר 2013 הנחה שש תוכניות של השעשועון "בטוח או ביטוח". באוקטובר 2014 עלה עם 3 פרקים של סדרה דוקומנטרית מקורית בשם "ברוורס", שבה הוא מראיין אישים תוך כדי נסיעה ברחבי הארץ למפגש עם מקומות ואנשים משמעותיים בחייהם. בין הפרקים ששודרו היה פרק עם מוטי קירשנבאום, ששודר מספר חודשים לפני שהוא נפטר. פרק נוסף ומיוחד בהשתתפות הנשיא ראובן ריבלין שודר לרגל יום העצמאות במאי 2015.
ב-22 באוקטובר 2014 חזר טל להנחות את העונה החמישית של "מועדון לילה". עונה זאת כללה את ספיישל תוכנית ה-100 של "מועדון לילה".
ב-2015 הנחה יחד עם ישראל קטורזה את השעשועון "מי למעלה?" בשידורי קשת שבערוץ 2. בפברואר אותה שנה חשף העיתון הכלכלי TheMarker, כי טל מחזיק חשבונות בנק סודיים בבנק HSBC, בשווייץ, בהם הופקדו 7 מיליון דולר. טל היה מוטב של חלק מהכספים, ואילו אחרים הוחזקו תחת חשבונות של חברות הקשורות אליו. בתגובה מסר ארז טל: "כל הכנסותי, וכל חשבונות הבנק שלי בכל מקום בארץ ובעולם דווחו תמיד כחוק לשלטונות המס בישראל".
ב-25 בספטמבר 2016 שב לרדיו תל אביב לרגל חגיגות 20 שנה להקמת התחנה, שם החל להגיש את התוכנית "פרס ישראל" לצד עידית הרשקוביץ, טל פרידמן ומגישים מתחלפים נוספים. התוכנית שודרה מדי יום עד חודש מרץ 2017. ב-20 בנובמבר 2017 שבה התוכנית לשידור במתכונת של פעמיים בשבוע, וביולי 2018 עברה למתכונת שבועית.
ב-7 במאי 2017 שב עם עונה שישית של התוכנית "מועדון לילה" בשידורי קשת, ערוץ 2.
לקראת פיצול ערוץ 2 מונה טל לעורך האחראי והמנחה של "ערוץ 2 - השידור האחרון בהחלט" - המשדר החגיגי ב-31 באוקטובר שסיים את שידורי ערוץ 2 ופתח את שידורי ערוץ 12 עם עלייתו לאוויר באותו הלילה.
טל שידר יחד עם עידית הרשקוביץ מעמדת השידור של תאגיד השידור הישראלי במודיעין את גמר תחרות האירוויזיון הראשונה ששודרה בתאגיד לשנת 2018, בגמר בו זכתה נטע ברזילי עבור ישראל בפעם הרביעית.
טל הנחה את תוכנית המציאות "אביב או אייל" שעלתה לשידור ב-9 ביולי 2018 בקשת 12. זוהי התוכנית המוזיקלית הראשונה אותה טל מנחה. התוכנית הוקפאה אחרי עונה אחת בלבד.
ב-2019 הנחה את אירוע האירוויזיון שנערך בתל אביב, יחד עם בר רפאלי, אסי עזר ולוסי איוב.
ב-2019 הנחה את תוכנית הריאליטי "2025" יחד עם קורין גדעון. בהמשך עלה לאוויר עם העונה השביעית של "מועדון לילה".
ביוגרפיה > שנות העשרים של המאה ה-21

ב-2020 בזמן משבר הקורונה ערך והגיש את "תוכנית בידוד" עם ישראל קטורזה ואבי נוסבאום ובהשתתפות אורנה בנאי שחזרה לדמות של "לימור". בהמשך השנה הנחה את השעשועון "מי רוצה להיות מיליונר?" בערוץ 12.
בשנת 2021 החל להגיש לצד ישראל קטורזה את תוכנית הבידור "זה לא אולפן שישי" בקשת 12.
בשנת 2023 השתתף בעונה השלישית של תוכנית המציאות "הזמר במסכה" בתור הטווס והודח שמיני מהתוכנית. בהמשך השנה הנחה את תוכנית המציאות "רואים את הקול" בקשת 12.
ב־13 באוקטובר 2023 החל להנחות לצד אברי גלעד את התוכנית "יחד ננצח" בעקבות מלחמת חרבות ברזל עד 15 אפריל 2024.
חיים אישיים

בשנות ה-90 היה טל בזוגיות עם מרב מיכאלי שבע שנים.
טל נשוי לאשת ההייטק גילי לוי ולהם שתי בנות. בשנת 2014 הודיע הזוג על פרידה, אולם כעבר זמן מה, חזרו לחיות יחד. הם מתגוררים בתל אביב.
גיסו של טל הוא חגי טופולנסקי, ששימש ראש אגף כוח האדם בצה"ל.
סיגואטרה

| --- | --- |

 תחום:  טוקסיקולוגיה 
 גורם:  ciguatoxins 
 תסמינים:  דלקת הקיבה והמעיים, הפרעה נוירולוגית, מחלה קרדיווסקולרית 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  813869 
 MeSH:  D036841
 סיווגים
 ICD-10:  T61.0 
 
סיגואטרה היא הרעלת מזון הנגרמת כתוצאה מאכילת דגי שוניות מסוימים אשר בשרם מזוהם ברעלנים הנקראים סיגואטוקסינים הנוצרים בדינופלגלטים, יצורים מיקרוסקופיים הנפוצים באזורי ים טרופיים וסובטרופיים. אותם יצורים מיקרוסקופיים נדבקים לשוניות אלמוגים ואצות ונאכלים על ידי דגים אוכלי-צמחים. דגים אלה נאכלים על ידי דגים טורפים גדולים יותר ובאופן זה הרעלן נמצא במארג המזון. אכילת דגים טורפים, הנמצאים סמוך לראש שרשרת המזון באזורי ים טרופיים וסובטרופיים (כמו דקריים, מורניים, ברקודות, צניניתיים, דגי בס וחדקניים) מגבירה את הסיכוי לחלות בסיגואטרה.
הסיגואטוקסין הוא חסר ריח, חסר טעם ולא ניתן להסירו מן המזון בבישול.
תסמיני ההרעלה

התסמינים העיקריים של סיגואטרה הם בדרכי העיכול ובמערכת העצבים. התסמינים במערכת העיכול כוללים בחילות, הקאות ושלשולים, אחריהם מופיעים בדרך כלל תסמינים במערכת העצבים הכוללים כאבי ראש, כאבי שרירים, נמלול, אטקסיה, ורטיגו, והזיות. מקרים קשים של הרעלה עשויים לגרום לאלודינה מקור, כאב עצבי היוצר תחושת כווייה הנגרם מגירוי קר. תסמיני סיגואטרה עלולים להימשך לאורך זמן עד שלעיתים הם מביאים לאבחנה שגויה של טרשת נפוצה.
קיימים דיווחים על התפתחות דיספראוניה, כאב בעת קיום יחסי מין, דווחו אצל בני זוג בריאים לאחר שקיימו יחסי מין עם שותפים שלקו בסיגואטרה, דבר המעיד על כך שייתכן כי הרעלן יכול להיות מועבר ביחסי מין. קיימים דיווחים בספרות הרפואית על תינוקות יונקים שלקו בשלשול ובפריחה בעור הפנים לאחר שינקו מאימהות שהורעלו, דבר המעיד על כך שייתכן כי הרעלן מועבר בחלב אם.
תסמיני סיגואטרה עלולים להימשך לאורך שבועות ואף שנים ובמקרים קיצוניים אף לאורך 20 שנה, תוך שהם גורמים לנכות. רוב בני האדם המורעלים בסיגואטרה מתאוששים לאיטם לאורך זמן. לעיתים תסמיני ההרעלה מופיעים שוב לאחר ההתאוששות, זאת לאחר צריכת מזון המכיל אגוזים, גרעינים, משקאות אלכוהוליים, דגים או מוצרי מזון המכילים דגים, עוף או ביצים וכן חשיפה לאדי אקונומיקה וחומרים כימיים אחרים. אף פעילות גופנית עלולה לגרום להופעה מחודשת של התסמינים.
זיהוי דגים מורעלים

קיימות שיטות מדעיות שונות לזיהוי דגים אשר בשרם מכיל סיגואטוקסינים, כולל שימוש בספקטרומטר מסה. הקושי העיקרי בבדיקות המעבדה הקיימות הוא בקביעת ריכוז הרעלן שהוא בעל משמעות קלינית.
לצד השיטות המדעיות קיימות שיטות עממיות שונות. בצפון אוסטרליה, שם נפוצה הרעלת הסיגואטרה, קיימות מספר שיטות לזיהוי דגים מורעלים. אחת מהן כרוכה באמונה כי זבובים אינם מתיישבים על דגים מזוהמים. על פי שיטה אחרת, חתולים האוכלים דגים מזוהמים ילקו בתסמינים הבולטים של סיגואטרה. על פי שיטה שלישית יש להחדיר מטבע כסף מתחת לקשקשי דג ואם המתכת משחירה, זהו דג מזוהם. בגראנד קיימן מקומיים הלוכדים דג ברקודה, מניחים פיסה מן הדג על הקרקע כדי שנמלים יעלו עליה, במידה והנמלים ממשיכות לנוע, הדג בטוח למאכל.
לרבות מן השיטות העממיות לא נמצא בסיס מדעי. אף שחתולים אכן לוקים בהרעלת סיגואטרה מאכילת דגים מזוהמים, קשה לבצע בדיקה זו באופן מדויק ואמין.
טיפול

לא קיים טיפול יעיל להרעלת סיגואטרה. רוב הטיפול הרפואי מתמקד בהקלת התסמינים. קיימות ראיות לכך שחוסמי תעלות סידן, כמו ניפדיפין ווראפאמיל נמצאו יעילים לטיפול בתסמינים הנותרים לאחר חלוף המחלה הראשונית, כגון הפרעות במחזור הדם וכאבים בחזה. תסמינים אלה נוצרים כתוצאה מהתכווצות דפנות כלי הדם עקב השפעת הרעלן.
קירן גיבס

קירן ג'יימס ריקארדו גיבס (באנגלית: Kieran James Ricardo Gibbs; נולד ב-26 בספטמבר 1989 בלונדון) הוא כדורגלן עבר אנגלי ששיחק בעמדת המגן השמאלי.
קריירה

גיבס החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של קבוצת וימבלדון ומשם עבר למחלקת הנוער של ארסנל. בספטמבר 2007 חתם על חוזה מקצועני בארסנל וערך את הופעת הבכורה שלו נגד שפילד יונייטד ב-31 באוקטובר 2007, במסגרת גביע הליגה. בחלון ההעברות של ינואר 2008 עבר בהשאלה לנוריץ' סיטי, וחזר לקבוצת המילואים של ארסנל כעבור שלושה חודשים.
ב-10 בדצמבר 2008 גיבס ערך הופעת בכורה בליגת האלופות, כאשר נכנס במחליף במקום אבו דיאבי במשחק נגד פורטו. את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג ערך גיבס ב-8 בפברואר 2009, לאחר שנכנס כמחליף של גאל קלישי בדרבי נגד טוטנהאם. בעונת 2013/2014 זכה עם ארסנל בגביע האנגלי.
ב-30 באוגוסט 2017 עזב את ארסנל לאחר 10 שנים וחתם בווסט ברומיץ' אלביון.
בקיץ 2021 חתם במיאמי אינטר.
קריירה > נבחרת לאומית

ב-11 באוגוסט 2010 ערך גיבס הופעת בכורה בנבחרת אנגליה, כשנכנס כמחליף במקומו של אשלי קול במשחק ידידות נגד נבחרת הונגריה.
תארים

גביע ה-FA‏ (2): 2013/2014, 2014/2015
מגן הקהילה (2): 2014, 2015
דבר הבקר

| --- | --- |

 תחום:  רפואה וטרינרית 
 גורם:  Rinderpest morbillivirus 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D012301
 
”הִנֵּה יַד-ה' הוֹיָה בְּמִקְנְךָ אֲשֶׁר בַּשָּׂדֶה בַּסּוּסִים בַּחֲמֹרִים בַּגְּמַלִּים, בַּבָּקָר וּבַצֹּאן – דֶּבֶר, כָּבֵד מְאֹד” (שמות ט', 3). תחריט של יעקובוס אאוסן (Jacobus Eussen), הולנד, 1745
שריפת פרות נגועות בדֶבֶר הבקר בציור יפני מן המאה ה-19
דֶבֶֿר הבקר (בלטינית: Pestis bovum; בגרמנית: Rinderpest, השם המקובל בספרות המקצועית ובחקיקה הבינלאומית; באנגלית: Cattle plague) הוא מחלה נגיפית ומגפתית במעלי גֵרה, בעיקר בקר ותאו, המאופיינת בכיבים ובנמק של אפיתל הפה וריריות מערכת העיכול, שלשול חריף ושיעורי תמותה גבוהים מאוד. המחלה אינה מידבקת לאדם, אך נזקיה הקשים לבקר גרמו בעבר לרעב ולתמותה בקרב חברות רועים. בשנת 2011, בעקבות השלמת מבצע ביעור עולמי שנמשך עשרות שנים, הוכרזה מחלת דבר הבקר, רשמית, על ידי ארגון החקלאות והמזון של האו"ם (FAO) והארגון העולמי לבריאות בעלי-חיים (OIE), במשותף, כמוכחדת מעל פני האדמה.
המונח "דֶבֶר" מתייחס, כללית, למחלה מגפתית ממיתה, כהגדרתו של הרופא היווני גאלנוס מפרגמון (129–200 לסה"נ): "מחלה הפוגעת בחולים רבים באותו זמן ובאותו מקום, קרויה מגפה (epidemon, אפידמיה); אם היא גורמת גם לתמותה רבה – תיקרא דֶבֶר" (λοιμός ,loimos ביוונית, ובאנגלית – plague).
בניגוד לכיתוב בתחריט ההולנדי מהמאה ה-18, המזהה את דֶבֶר הבקר כחמישית במכות מצרים, סבורים החוקרים כיום כי המכה החמישית לא הייתה דֶבֶר הבקר, מכיוון שעם בעלי-החיים שנפגעו ממנה, על פי ספר שמות, נמנו גם סוסים, חמורים וגמלים, שאינם נדבקים ואינם חולים בדֶבֶר הבקר.
הגורם

נגיף דֶבֶר הבקר משתייך לנגיפי רנ"א, משפחת Paramyxoviridae, סוג Morbillivirus. לאותו סוג משתייכים נגיפי חצבת האדם (Measles), חצבת הכלב (Distemper; השם הבלתי-מדויק הוא "כלבלבת"), דֶבֶר הצאן (Peste des petits ruminants, PPR) וכן מספר נגיפים הגורמים למחלות ביונקים ימיים. אף כי כל הנגיפים שנמנו דומים מאוד זה לזה במבנם המולקולרי, כל אחד מהם גורם לתחלואה רק במין בעל-חיים הייחודי לו (היחיד בקבוצה זו המדביק אדם הוא נגיף החצבת). עם זאת כל אחד מהם מַקנה חסינות, כאשר מזריקים אותו כתרכיב לכל אחד ממיני בעלי החיים הללו, גם כנגד הנגיפים האחרים שנמנו לעיל.