stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוניברסיטת מאסטריכט

| --- | --- |
סמליל האוניברסיטה

חזית הבניין המנהלי הראשי
 אוניברסיטה
 על שם:  מאסטריכט 
 מוטו:  מובילים בלימוד
 תקופת הפעילות:  1976–הווה (כ־48 שנים)
 בעלי תפקידים
 רקטור:  Rianne Letschert 
 צוות:  1,774 (2021)
 סגל:  2,380 (2021)
 סטודנטים
 :  22,383 (2021)
 שונות
 הון עצמי:  477 מיליון אירו
 מיקום
 מיקום:  מאסטריכט הולנד הולנד
 מדינה:  הולנד הולנד
 קואורדינטות:  50°50′50″N 5°41′12″E﻿ / ﻿50.8471°N 5.6866666666667°E﻿ / 50.8471; 5.6866666666667
 אתר רשמי
 he
 
אוניברסיטת מאסטריכט (בהולנדית: Universiteit Maastricht; בראשי תיבות: UM) היא אוניברסיטה ציבורית, הממוקמת במאסטריכט שבהולנד אשר הוקמה בשנת 1976 ובכך מהווה השנייה מבחינת צעירותה מבין 13 האוניברסיטאות ההולנדיות. נכון לשנת 2020, לומדים באוניברסיטה כ-21,000 סטודנטים, כאשר 55% מתוכם זרים (כאשר גם כמעט 20% מאנשי הצוות של האוניברסיטה הם בעלי אזרחות זרה). חצי מתוכניות הלימוד הן באנגלית והשאר נלמדות באופן חלקי או מלא בהולנדית. האוניברסיטה נחשבת לאחת מן הטובות בהולנד.
היסטוריה

אוניברסיטת מאסטריכט הוקמה רשמית בינואר 1976 עם אישורה של יוליאנה, מלכת הולנד, וזאת לאחר שזוהה צורך להכשיר אשי מקצוע בתחומי הרפואה לאור החוסר במדינה. מוסד זה עזר לשקם את הכלכלה המקומית, לאחר שתעשיית הפחם דעכה. בשנותיה הראשונות, זכתה אוניברסיטת מאסטריכט לתמיכה ממשלתית נרחבת.
הפקולטה למשפטים הוקמה בשנת 1981 ואחריה הפקולטה לכלכלה בשנת 1984. בשנת 1994 הוקמה הפקולטה לאמנויות ותרבות ושנה לאחר מכן הוקמה הפקולטה לפסיכולוגיה. הפקולטה למדעי הרוח והמדעים החלה לפעול בשנת 2005, והכילה מגוון יחידות ארגוניות, כמו המחלקה להנדסת ידע ובית הספר לממשל. בשנת 2007 הפקולטות למדעי הבריאות והפקולטה לרפואה אוחדו לכדי פקולטה אחת. כיום (2024) פועלות באוניברסיטה כשש פקולטות המציעות 17 תוכניות לתואר ראשון, 56 תוכניות לתואר שני ומספר תוכניות ללימודי דוקטורט.
פקולטות

הפקולטה לבריאות, רפואה ומדעי החיים
הפקולטה לפסיכולוגיה ומדעי המוח
הפקולטה למשפטים
הפקולטה לאמנויות ומדעי החברה
הפקולטה למדעים והנדסה
בית הספר למנהל עסקים וכלכלה
דירוגים בין-לאומיים

דירוג שאנגחאי - מקום 201–300 (2023)
דירוג Times Higher Education - מקום 138= (2024)
דירוג QS לאוניברסיטאות - מקום 256= (2024)
אוסוואלד בלקה

| --- | --- |

 לידה:  19 במאי 1891 גיביכנשטיין, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  28 באוקטובר 1916 (בגיל 25) בפום, צרפת 
 מקום קבורה:  דסאו-רוסלאו 
 מדינה:  הקיסרות הגרמנית 
 השתייכות:  שירות האוויר הגרמני 
 תקופת הפעילות:  מ-1914 
 דרגה:  קפטן 
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה 
 עיטורים
 Knight of the Württemberg Military Order of Merit (19 בספטמבר 1916)  מסדר כתר הברזל  פור לה מריט 
 
אוסוואלד בלקה (בגרמנית: Oswald Boelcke, נכתב קודם לכן: Bölcke,‏ 19 במאי 1891 – 28 באוקטובר 1916), היה אלוף הפלות גרמני במלחמת העולם הראשונה. בלקה היה הטייס הראשון (לצד מקס אימלמן) אשר זכה לעיטור פור לה מריט עבור ביצועיו כטייס קרב בעת המלחמה. בין אלה, נזקפו לזכותו 40 הפלות של מטוסי אויב. בלקה נהרג כתוצאה מהתנגשות במטוס גרמני אחר, במהלך קרבות החזית המערבית במלחמת העולם הראשונה.
ביוגרפיה > ילדות ונעורים

אוסוואלד בלקה נולד בגיביכנשטיין (Giebichestein), פרבר של האלה, לאב עובד הוראה, בעל נטיות לאומניות ומיליטריסטיות, שחזר זמן קצר קודם לכן מארגנטינה, בה נולדו שלושת אחיו הגדולים. המשפחה עברה בעת היותו בגיל צעיר לדסאו, בה סיים את לימודיו בגימנסיה. בצעירותו סבל בלקה משעלת וכדי לשפר את עמידותו, עסק רבות בספורט: ריצה, טיפוס הרים ועוד. בכל זאת, במשך כל חייו סבל מאסתמה. בהשפעת הרוח ששררה בבית אביו, כתב בלקה מכתב אישי לקייזר וילהלם השני ובו בקשה להתקבל לבית ספר צבאי. הבקשה נענתה, אך אוסוואלד בלקה לא נרשם לבסוף לאותו בית ספר, כיוון שהוריו, אף כי לא התנגדו לרעיון כשלעצמו, העדיפו שיסיים את לימודיו בגימנסיה תחילה.
ביוגרפיה > שירות צבאי > עד מלחמת העולם הראשונה

ב-15 במרץ 1911 בלקה התגייס, והצטרף כצוער לגדוד קשר טלגרפי בקובלנץ. הוא החל ללמוד בבית ספר לקצינים במץ (אז בתחומי גרמניה, כיום בצרפת), ובשנת 1912 הוסמך כקצין בצבא הפרוסי. באחת מחופשותיו מהצבא כמעט שנספה, ביחד עם אחיו, בעת טיול הרים. באותה תקופה החל להימשך לתחום התעופה, ולבקשתו, ביוני 1914 בלקה החל בלימודי טיסה, אותם סיים ב-1 באוגוסט, ממש עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה.
ביוגרפיה > שירות צבאי > תחילת שירותו כטייס

עם הסמכתו כטייס הוא הוצב תחילה בדרמשטט ואחר כך בטריר, וב-1 בספטמבר החל לראשונה לטוס. בלקה הצטרף לאותה יחידה אווירית בה אחיו הגדול וילהלם שירת כקצין, ושניהם נטלו חלק בקרבות החזית המערבית במלחמת העולם הראשונה. בעת שרותו באותה יחידה הוא זכה בצלב הברזל מדרגה שנייה על שיצא – יחד עם אחיו – ל-50 משימות אוויריות. למרות הצטיינותם, בשל בעיות שציוות האחים יחדיו עורר ביחידה, הועבר לבסוף וילהלם ליחידה אחרת. באפריל 1915 עבר גם בלקה, לא מעט כיוון שרצה זאת בעצמו, ליחידה אווירית אחרת, באזור דואה (Douai, אחד ממוקדי קרבות החזית המערבית). תחילה הטיס מטוס תצפית דו מושבי,  ובאותו מטוס רשם, יחד עם הצופה האווירי אשר נלווה אליו ואשר הפעיל את הנשק, את ההפלה הראשונה, ב-4 ביולי 1915, של מטוס צרפתי.
ביוגרפיה > שירות צבאי > עיטור מהקייזר

ב-7 ביולי של אותה שנה בלקה החל להטיס את אחד ממטוסי פוקר איינדקר הספורים שהיו אז, כיוון שהמטוס טרם נכנס לייצור המוני. באותו מטוס הוא רשם את ההפלה הראשונה ב-19 באוגוסט. ב-28 באותו חודש הוא הציל ילד צרפתי מטביעה בתעלה ליד שדה התעופה בו חנתה יחידתו, וזכה על כך בעיטור פרוסי (אזרחי). ב-22 בספטמבר בלקה הוצא לזמן מה מקו הלחימה והוצב במץ. בדצמבר בלקה חזר, עד סוף אותה שנה הפיל ארבעה מטוסים נוספים, ובינואר 1916 הוסיף עוד שלוש הפלות למאזנו. לאחר אחת מאותן הפלות, של מטוס בריטי דו-כנפי ודו-מושבי, טרח וביקר את שני הטייסים המופלים שנפצעו ואושפזו, ואף שיגר לבריטניה גלויה עבור אחד הפצועים. כיוון שאותו פצוע ציין באותה גלויה שהופל על ידי בלקה, יצא לו שם של "ג'נטלמן" אף מעבר לקווי האויב. באותם חודשים בלקה ומקס אימלמן ניהלו מעין תחרות בלתי רשמית על ההובלה במספר ההפלות של מטוסי אויב. ב-12 באותו חודש קיבלו בלקה ואימלמן את העיטור הפרוסי הגבוה ביותר, פור לה מריט, כאשר עד אז נזקפו לזכות כל אחד מהם שמונה הפלות.
ביוגרפיה > שירות צבאי > קרב ורדן וקרקוע

במרץ, לאחר שאושפז בבית חולים בשל בעיות מעיים, בלקה הוצב בז'מץ (Jametz) שבלורן, סמוך לגבול בלגיה ורחוק למדי מקו החזית. כיוון שהתלונן על כך, הורשה להשתמש בשדה תעופה קדמי יותר בסיוורי (Sivry). מבסיס זה יכול היה לקחת חלק בקרב ורדן, אשר נערך באותה העת. בלקה יצר קשר בין שדה התעופה לעמדה של צופי אוויר, ובכך בעצם כונן לראשונה, באופן מעשי, בקרה אווירית קרבית. ב-12 במרץ הפך בלקה לטייס הראשון אשר רשם לזכותו הפלת עשרה מטוסי אויב. למחרת רשם הפלה נוספת ועוד שתיים ב-19 וב-21 בחודש. בעת קרב ורדן בלקה שימש כמוביל של גף ובו שישה טייסי קרב, אשר התפתח בהמשך והפך לטייסת קרב. היחידה חנתה בסטניי (Stenay) שבלורן, מעט דרומה לגבול בין צרפת ובלגיה, בסמוך למקום חנייתו של וילהלם, נסיך הכתר של גרמניה, עמו בלקה התיידד. עד ל-18 במאי רשם בלקה לזכותו 16 הפלות, והיה באותה העת אלוף ההפלות של המלחמה. ב-18 ביוני אימלמן נהרג, והקייזר פקד לקרקע את בלקה, שרשם עד אותה העת 18 הפלות, למשך חודש, כדי למנוע אפשרות שגרמניה תאבד במשך זמן קצר את שניהם. עד שקרקועו יצא לפועל, בלקה הספיק להפיל מטוס צרפתי נוסף. בזמן שבו היה מקורקע, הוא נסע לטורקיה (אז ליבה של האימפריה העות'מאנית) דרך אוסטריה-הונגריה ואחר כך נסע אל החזית המזרחית במלחמת העולם הראשונה דרך בולגריה. במהלך מסעו הוא החל לארגן להק מטוסי קרב חדש, אשר נועד להיות בפיקודו, והחל לראיין טייסים לצורך זה. אחד מאותם טייסים אשר בלקה בחר היה מנפרד פון ריכטהופן, אשר הפך לטייס הקרב המפורסם ביותר במלחמת העולם הראשונה. טייס אחר היה ארווין במה (Erwin Böhme), שאף הוא זכה לימים לעיטור פור לה מריט.
ביוגרפיה > שירות צבאי > מפקד טייסת, מפקד להק ותאורטיקן

ב-30 באוגוסט נתמנה בלקה למפקד הלהק, ובו שלוש טייסות, ואשר את טייסיו בחר אישית. ואכן, הלהק הפיל עד סוף המלחמה 336 מטוסים, במחיר 44 שאבדו. במחצית השנייה של חודש ספטמבר בלקה הוסיף למאזנו עוד עשר הפלות, כולן של מטוסים בריטיים. כמפקד, הוא הקפיד על משמעת של טיסה במבנה, בו הרצון להשיג ניצחון אישי על ידי הפלת מטוס אויב, הכפיף עצמו ליעילות טקטית מרבית. עם זאת, בנוסף לטיסות במבנה, באותה תקופה הוא היה נוהג לצאת לבדו לטיסת בוקר.
בלקה היה הראשון שניתח בצורה מסודרת טקטיקה של לוחמה אווירית.  את תובנותיו בתחום זה ניסח בקובץ כללים לקרבות אוויר, הידועים כ"דיקטה בלקה" (Dicta Boelcke).
הכללים שהגדיר בלקה כללו שימוש באלמנטים של גובה, שמש והפתעה כדי להגיע לעמדת יתרון מול היריב. הכללים גם התייחסו לתכונות אופי רצויות לטייס הקרב, כמו אגרסיביות ולקיחת יוזמה. בלקה ביקר קשות את ה"רוח הספורטיבית" וההתנהגות האבירית שאפיינה טייסים רבים באותה תקופה, שלרוב העדיפו לא לרדוף אחרי מטוס פגוע או מסתחרר. לשיטתו יש לחתור תמיד להכרעה ולהפלה אלא אם כן זה מסכן את המטוס בצורה משמעותית. אף על פי שרוב הכללים הללו לא היו חדשים ומהפכניים, עצם כתיבתם והדרכתם בפני טייסים לא מנוסים, שלפני כן נאלצו ללמוד הכול בעצמם, השפיעה רבות על איכותם ועל סיכוייהם לשרוד ולהשיג הפלות.
כללים אלו שינו את צורת החשיבה על קרבות האוויר, ואם כי עיקר השפעתם שררה עד מלחמת העולם השנייה, רבים מהאלמנטים בקובץ של בלקה נכונים גם במאה ה-21.
החדשנות והחלוציות של בלקה (וגם מקס אימלמן) הביאו לפיתוח המבנה הקרבי. טיסה ולחימה במבנה מאפשרות לטייסים לנצל יתרון מספרי ולשמור זה על זה.
ביוגרפיה > שירות צבאי > מותו

ב-28 באוקטובר יצא בלקה לגיחתו השישית באותו היום, ועמו יצאו עוד חמישה טייסים, בהם ריכטהופן ובמה. באותה גיחה הם נתקלו במטוסי קרב בריטיים ועד מהרה התלקח ביניהם קרב אווירי. תוך כדי הקרב חצו מסלוליהם של במה ושל בלקה, אשר, בניגוד לכללים שהכתיב בלקה עצמו, רדפו אחר אותו מטוס, זה את זה. כתוצאה, חלקו התחתון של מטוסו של במה גרם לנזק לחיפוי הכנף העליונה של בלקה. בלקה איבד שליטה על מטוסו, אשר נראה נופל ונעלם בתוך ענן. משיצא מתוך הענן, הכנף העליונה הייתה חסרה. בלקה, אשר בכל זאת הצליח להנחית את מטוסו נחיתת חירום, נהרג. ייתכן שהיה שורד את הנחיתה, אלא שבלקה לא חגר באותה טיסה את חגורת הבטיחות, ונהג לטוס בלא לחבוש קסדה, כפי שעשה גם הפעם. הוא נקבר בבסיס הלהק בקמברה, וגם הבריטים הטילו זר ניחומים.
לקריאה נוספת

Franks, Norman. Jasta Boelcke: The History of Jasta 2, 1916–18. London: Grub Street, 2004. ISBN 1-904010-76-8.
Franks, Norman L. R., Frank W. Bailey and Russell Guest. Above the Lines: A Complete Record of the Aces and Fighter Units of the German Air Service, Naval Air Service and Flanders Marine Corps 1914–1918. London: Grub Street, 1993. ISBN 0-948817-73-9.
Guttman, Jon. Pusher Aces of World War 1. Oxford, UK: Osprey Publishing Ltd, 2009. ISBN 1-84603-417-5.
Van Wyngarden, Greg. Early German Aces of World War I (Aircraft of the Aces 73). Oxford, UK: Osprey Publishing Ltd, 2006. ISBN 1-84176-997-5.
von Richtofen, Manfred, Captain (ביולי 1918). The Red Battle Flyer. New York: Robert M. McBride & Co. {{cite book}}:  (עזרה) (בפרויקט גוטנברג)
Werner, Johannes.Boelcke der Mensch, der Flieger, der Führer der deutschen Jagdfliegerei. Leipzig: K.F. Koehler Verlag, 1932;
Knight of Germany: Oswald Boelcke, German Ace. Havertown, PA: Casemate 2009, מהדורה ראשונה: 1985. ISBN 978-1-935149-11-8.
פוקר איינדקר – מטוס קרב ממלחמת העולם הראשונה
בלקה (מימין), עם אוטו לימן פון זאנדרס (במרכז), טורקיה, 1916
אהמט ארטגון

| --- | --- |

 לידה:  30 ביולי 1923 איסטנבול, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  14 בדצמבר 2006 (בגיל 83) ניו יורק, ארצות הברית 
 שם במה:  Nugetre 
 מקום קבורה:  איסטנבול 
 מוקד פעילות:  טורקיה, ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1944 
 מקום לימודים:  סיינט ג'ון קולג', אוניברסיטת ג'ורג'טאון, בית הספר לנדון 
 סוגה:  ג'אז 
 שפה מועדפת:  טורקית, אנגלית 
 חברת תקליטים:  אטלנטיק רקורדס 
 פרסים והוקרה:  פרס גראמי של חבר הנאמנים (1993)  אגדה חיה של ספריית הקונגרס  היכל התהילה של הרוק אנד רול (1987) 
 פרופיל ב-IMDb
 
אהמט ארטגון (בטורקית: Ahmet Ertegün;‏ 31 ביולי (לפי הלוח היוליאני 18 ביולי ) 1923 - 14 בדצמבר 2006) היה מפיק מוזיקלי, מייסד חברת התקליטים אטלנטיק רקורדס ונשיאהּ. אחת מהדמויות רבות ההשפעה ביותר בתעשיית התקליטים. זיהה את כישרונם של אמנים רבים בתחום הרית'ם אנד בלוז ובהם אריק קלפטון, פיל קולינס, הרולינג סטונז, לד זפלין, קרוסבי, סטילס, נאש ויאנג, אריתה פרנקלין, ריי צ'ארלס, Yes ועוד וכיהן כיו"ר היכל התהילה של הרוק אנד רול. יחד עם אחיו נשוהי יסד את מועדון הכדורגל (האירופי) המוביל בארצות הברית, ניו יורק קוסמוס.
תולדות חייו > שנים ראשונות

נולד באיסטנבול, טורקיה ועבר עם משפחתו לוושינגטון די. סי. ב-1935, כאשר אביו, מוניר התמנה לשגריר ארצו בארצות הברית. יחד עם אחיו נשוהי הרבה לבקר ברבעי האפרו-אמריקאים בעיר ובמועדוני המוזיקה, כך הכיר אמני ג'אז כלנה הורן, ג'לי רול מורטון, קאב קאלוויי, סידני בשה, לסטר יאנג ועוד. כמוסלמים במדינה נוצרית לבנה חשו האחים ארטגון קרבה לאפרו-אמריקאים כמו גם ליהודים, המרכז הקהילתי היהודי היה אחד המקומות הבודדים בו יכלו לצפות יחד בהופעה שחורים ולבנים. ב-1944 נפטר האב מוניר והמשפחה שבה לטורקיה, למעט שני האחים שהחליטו להישאר בארצות הברית. בעוד נשוהי עבר ללוס אנג'לס, נשאר אהמט בוושינגטון.
תולדות חייו > אטלנטיק רקורדס

ב-1946 הקים ארטגון יחד עם הרב אברמסון את חברת "אטלנטיק רקורדס". בשנות החמישים הצטרפו לצוות המוביל של החברה גם ג'רי וקסלר ונשוהי אטגון והיא הייתה למובילה בתחום הרית'ם אנד בלוז. אהמט התמחה בזיהוי כישרונות והחתים לחברה אמנים כריי צ'ארלס, ביג ג'ו טרנר והדריפטרס. יחד עם חברת סטקס רקורדס מממפיס גיבש ארטגון קבוצת מוזיקת נשמה שכללה אמנים כבן אי קינג, סולומון בורק, אוטיס רדינג, פרסי סלדג', וילסון פיקט ואריתה פרנקלין.
ארטגון אף כתב מספר קטעי בלוז בהם "Chains of Love" ו-"Sweet Sixteen", בפסבדונים A. Nugetre (היפוך אותיות שמו) ואת להיטו של ריי צ'ארלס "Mess Around".
כאשר הגיעו לארטגון הקלטות דמו מבריטניה של אריק קלפטון, לד זפלין והרולינג סטונס החתים אותם להפצה בארצות הברית. כן שכנע את שלישיית קרוסבי, סטילס ונאש לצרף אליהם את ניל יאנג. ב-1967 מכר את אטלנטיק רקורדס לוורנר מיוזיק גרופ, אך נשאר לייעץ לחברה בנושאי אמנים ורפרטואר.
תולדות חייו > אחרי מכירת אטלנטיק רקורדס

ב-1971 ניצלו האחים ארטגון, שהתגעגעו למשחק הכדורגל, את כספי מכירת אטלנטיק לשם הקמת קבוצת הכדורגל ניו יורק קוסמוס ולהחתמתם של כמה מגדולי הכדורגלנים של המאה ה-20 בהם פלה, קרלוס אלברטו ופרנץ בקנבאואר.
ב-1987 נכלל ארטגון בהיכל התהילה של הרוק אנד רול, שהיה בין מייסדיו. ב-1991 קיבת תואר דוקטור לשם כבוד ממכללת ברקלי למוזיקה. ב-1993 קיבל פרס גראמי למפעל חיים. בשנת 2000 קבעה ספריית הקונגרס שארטגון הוא "אגדה חיה".
מותו ומורשתו

ב-29 באוקטובר 2006, בגיל 83, היה חבר כבוד בקונצרט של הרולינג סטונס (שצולם על ידי רוברט אלטמן לסרט Shine a Light) לכבוד קרן קלינטון במעמד הנשיא לשעבר, ביל קלינטון ומכובדים רבים נוספים. במהלך קבלת פנים מאחורי הקלעים מעד ארטגון וראשו נחבט. מצבו התדרדר עד מהרה לתרדמת, מספר שבועות מאוחר יותר, ב-14 בדצמבר, נפטר. סרטו של אלטמן הוקדש לזכרו.
ב-2007 חגגה חברת אטלנטיק רקורדס 60 שנים להקמתה עם שידור הסרט התיעודי מסדרת "American Masters" שנקרא "תקליטי אטלנטיק: הבית שאהמט בנה" ועל ידי הפצת הדיסק "חגיגות 60 שנה לאטלנטיק: קלאסיקות רית'ם ובלוז שנבחרו על ידי אהמט ארטגון".
ב-10 בדצמבר 2007 התאחדה להקת לד זפלין למופע יחיד בO2 ארנה בלונדון שהוקדש לזכרו במלאת שנה למותו ולגיוס כסף להקמת קרן ללימודי מוזיקה על שמו.
בנו של פרנק זאפה, נקרא אהמט, על שמו.
הערות שוליים

↑  ביוגרפיה באתר היכל התהילה של הרוק אנד רול
↑  "אגדות חיות"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810557654305606  BNE: XX1294233  BnF: cb13945653d (data)  GND: 118951572  ICCU: DDSV044253  ISNI: 0000 0000 7716 6827  LCCN: n81046241  MusicBrainz: f24331eb-da48-430b-ad7d-48796a5b6255  NDL: 001146870  NKC: xx0059383  NTA: 07196925X  SNAC: w6xp986h  SUDOC: 079153690  VIAF: 102430548   WorldCat (עם VIAF): 102430548
אורי רוזנטל

| --- | --- |

 לידה:  19 ביולי 1945 (בן 79) מונטרה, שווייץ 
 מדינה:  ממלכת ארצות השפלה 
 השכלה:  אוניברסיטת אמסטרדם  אוניברסיטת ארסמוס ברוטרדם 
 מפלגה:  מפלגת העם ההולנדי למען חופש ודמוקרטיה 
 
 פרסים והוקרה
 קצין במסדר אורנז'-נסאו 
 
אורי (אוריאל) רוזנטל (בהולנדית: Uriël "Uri" Rosenthal; נולד ב-19 ביולי 1945) הוא פוליטיקאי יהודי-הולנדי, חבר במפלגת העם למען חופש ודמוקרטיה (VVD), שהיא מפלגת ימין - מרכז הולנדית. שימש כשר החוץ של הולנד מ-14 באוקטובר 2010 ועד 5 בנובמבר 2012.
קורות חיים

נולד במונטרה שבשווייץ למשפחה יהודית שנמלטה במהלך מלחמת העולם השנייה מהולנד, כשלישי מבין ארבעה אחים (2 אחים ו-2 אחיות). זמן קצר לאחר סיום מלחמת העולם השנייה המשפחה חזרה להולנד.
בשנת 1970 הוא סיים את לימודי תואר שני באוניברסיטת אמסטרדם ובשנת 1978 סיים את עבודת הדוקטורט שלו באוניברסיטת ארסמוס ברוטרדם. עד לשנת 1987 הוא היה פרופסור באוניברסיטה זו ואחר כך באוניברסיטת ליידן. בשנת 1999 הוא נבחר לפרלמנט של הולנד. הוא היה חבר בפרלמנט עד למינויו לשר החוץ.
בשנת 1973 הוא התחתן עם דינה, ילידת חיפה. לרוזנטל יש 2 אחיות, (אח אחד נפטר), שתיהן מתגוררות בישראל.
אגודת הלמהולץ

| --- | --- |

 פעילות:  מחקר
 התאגדות:  אגודה רשומה
 תחום:  מחקר 
 שפה רשמית:  גרמנית
 מדינה:  גרמניה גרמניה
 מטה הארגון:  ברלין ובון
 מקום פעילות:  גרמניה, עולמי
 חברים:  18 (נכון ל־16 בפברואר 2022) 
 נשיא:  אוטמר ויסטלר
 יושב ראש:  אוטמר ויסלר 
 עובדים:  42,000 (2020)
 תקופת הפעילות:  1995–הווה (כ־29 שנים)
 helmholtz.de
 
אגודת הלמהולץ (בגרמנית: Die Helmholtz-Gemeinschaft Deutscher Forschungszentren e. V, באנגלית: The Helmholtz Association of German Research Centres, בקיצור: The Helmholtz Association) הוא הארגון המדעי הגדול ביותר בגרמניה המאחד 19 מרכזי ומכוני מחקר מדעיים-טכניים וביולוגיים-רפואיים. איגוד מרכזי המחקר הגרמניים של הלמהולץ הוקם בשנת 1995 בכדי למסד קשרים קיימים בין מספר מרכזי מחקר עצמאיים בעלי שם עולמי. המשימה הרשמית של האגודה היא "פתרון האתגרים הגדולים של מדע, חברה ותעשייה". מדעני האגודה מתמקדים לכן במערכות מורכבות המשפיעות על חיי האדם ועל הסביבה. שם האגודה ניתן על שמו של הפיזיולוג והפיזיקאי הגרמני הרמן פון הלמהולץ.
נכון לשנת 2020, התקציב השנתי של אגודת הלמהולץ מסתכם ב־5 מיליארד אירו. שני שלישים מהמימון הזה מגיעים מנותני חסות ציבוריים (ביחס 1:9 בין הרשויות הפדרליות והממלכתיות) ומרכזי הלמהולץ הפרטניים אחראים בעצמם ל־30% בצורה של מימון חוזים הניתן על ידי נותני החסות במגזר הציבורי והפרטי.
מימון הליבה ניתן ל־19 מרכזי המחקר האוטונומיים, על ידי משרד החינוך והמחקר הגרמני (BMBF), שגם מעריך את יעילותם על פי הסטנדרטים הבין־לאומיים הגבוהים ביותר. בשנת 2020 מספר העובדים עלה ליותר מ־42,000 ובשנה זו כ־7,000 מדענים זרים עבדו במרכזי הלמהולץ.
אגודת הלמהולץ דורגה במקום ה־7 בשנת 2019 על ידי Nature Index, המודד את התורמים הגדולים ביותר למאמרים שפורסמו ב־82 כתבי עת מובילים בעולם.
נכון לשנת 2020, שלושה מחוקרי האגודה זכו בפרס נובל, חמישה זכו בפרס לייבניץ וארבעים ושלושה זכו בפרס ארווין שרדינגר - פרס המדע של איגוד התורמים (אנ')
חברי האגודה

מרכזי ומכוני המחקר של אגודת הלמהולץ, נכון לשנת 2020:
מכון אלפרד ווגנר לחקר הקוטב והימים (AWI) - ברמרהאפן
מרכז הלמהולץ להבטחת מידע (CISPA) - זארבריקן
סינכרוטרון האלקטרונים של גרמניה (DESY) - המבורג
המרכז הגרמני לחקר הסרטן (DKFZ) - היידלברג
המרכז הגרמני לחקר החלל (DLR) - קלן
המרכז הגרמני למחלות ניווניות (DZNE) - בון
מרכז המחקר יוליך (FZJ) - יוליך
מרכז הלמהולץ למחקר יונים כבדים (GSI) - דרמשטאדט
מכון קרלסרוהה לטכנולוגיה (KIT) - קרלסרוהה
מרכז הלמהולץ לחקר זיהומים (HZI) - בראונשווייג
מרכז למחקר חומרים וחקר החופים (HZG) - גייסטהכט
מרכז המחקר הגרמני למדעי כדור הארץ (GFZ) - פוטסדאם
מרכז הלמהולץ לחומרים ומחקר חופים (HZB) - ברלין
מרכז הלמהולץ לחקר האוקיינוס בקיל (GEOMAR) - קיל
מרכז הלמהולץ בדרזדן-רוזנדורף (HZDR) - דרזדן
מרכז הלמהולץ מינכן (HMGU) - נויהרברג
מרכז מקס דלבריק לרפואה מולקולרית (MDC) - בוך
מכון מקס פלנק לפיזיקת פלזמה (IPP) - גרכינג ליד מינכן
מרכז הלמהולץ למחקר סביבתי (UFZ) - לייפציג
מרכז הלמהולץ לחומרים ואנרגיה בברלין (HZB) - ברלין
מבנה התוכנית

עבודתם של המרכזים מסווגת לתוכניות המחולקות לשבעה תחומי מחקר. עבור כל תחום מחקר מצוין אילו מרכזים מעורבים:
אנרגיה - נחקר במרכזים הבאים: הבאים: DLR, KIT, FZJ, GFZ, HZB, HZDR, IPP. הנושאים הם אנרגיות מתחדשות, המרה חסכונית באנרגיה, מיזוג גרעיני ובטיחות גרעינית.
כדור הארץ והסביבה - נחקר במרכזים הבאים: AWI, DLR, FZJ, KIT, HZI, GEOMAR, GFZ, HZG, HMGU, UFZ. הנושאים הם מערכות כדור הארץ, הים, החוף והקוטב המשתנים, האטמוספירה והאקלים, מערכות ביו־גאוגרפיות והנושא הסביבתי הארצי.
בריאות - נחקר במרכזים הבאים: DKFZ, FZJ, KIT, HZI, DZNE HZG, HMGU, GSI, HZB, HZDR, MDC, UFZ. זה כולל מחקר סרטן, מחלות לב וכלי דם ומחלות מטבוליות, מערכת העצבים, זיהום וחסינות, מחקרים על בריאות הסביבה, גנומיקה השוואתית לבריאות האדם.
אווירונאוטיקה, חלל ותחבורה - נחקר במרכז הבא: DLR. נושאי המחקר העיקריים הם ניידות, מערכות מידע ותקשורת.
מבנה החומר - נחקר במרכזים הבאים: DESY, FZJ, KIT, HZG, GSI, HZB, HZDR. הנושאים הם פיזיקה אלמנטרית ואסטרו חלקיקים, האדרונים ופיזיקה גרעינית, מחקר PNI (מחקר עם פוטונים, נייטרונים ויונים), מחקר אווירונאוטיקה, חלל ותחבורה.
טכנולוגיות מפתח - נחקר במרכזים הבאים: FZJ, KIT, HZG, HZB. בנושא אחד יש שיתופי פעולה של ה־HZB.
מידע - נחקר במרכזים הבאים: FZJ, HZB, HZG, KIT, מרכז CISPA לאבטחת מידע
פעילות מחקרית > יוזמת האקלים הלמהולץ

חמש עשרה מרכזי הלמהולץ שותפים ליוזמת האקלים האזורי של הלמהולץ (בגרמנית: Regionale Klimainitiative, באנגלית: The Helmholtz Climate Initiative Regional Climate) במטרה להתמודד עם יחסי הגומלין בין האטמוספירה, מדף קרח הים, האוקיינוס ומשטחי היבשה. יחסי גומלין אלה קובעים את האקלים של כדור הארץ. היוזמה באה בעקבות פרסום דין וחשבון מיוחד על שינויי האקלים בעולם, של הפאנל הבין־ממשלתי לשינויי אקלים (IPCC) בוועידת האומות המאוחדות לשינוי אקלים (2015). יוזמת האקלים החדשה של הלמהולץ הושקה ב־1 ביולי 2019 במימון ראשוני של 12 מיליון אירו לשנתיים. היוזמה תתמקד בשני תחומים מרכזיים; "צמצום פליטות" ו"התאמה להשפעות שינויי האקלים".
באשכול הראשון, התוכנית היא לפתח תרומות מדעיות למפת הדרכים שתראה כיצד גרמניה יכולה להפחית את פליטת הפחמן הדו־חמצני שלה לאפס עד שנת 2050. האשכול השני יתמקד במחקר למציאת דרכים אפשריות לבחון השפעות שינויי האקלים בתחומי חיים מגוונים כגון בריאות, חקלאות, אספקת אנרגיה ותחבורה. בשני האשכולות החוקרים יחפשו גם את הדיאלוג עם החברה ושיתוף פעולה הדוק עם יוזמות שכבר קיימות, כמו גם עם ארגונים מדעיים אחרים בתחום חקר האקלים. יוזמת האקלים לא רק תנקוט בגישה חדשה מבחינת שיטות מדעיות, אלא גם מבחינת תקשורת. יוזמת האקלים מעניינת מגזרים רבים בחברה, כמו מקבלי החלטות בפוליטיקה ובעסקים, בתקשורת ובציבור בכלל. המימון ליוזמה האקלימית מגיע מקרן היוזמה והרשתות שתומכת במרכזי המחקר ושיתופי הפעולה של אגודת הלמהולץ. הקרן תתמקד במהלך השנים 2021–2025, בנושאים הבאים: נושאי מחקר חדשים, יוזמות לפיתוח תרבות ההעברה וניהול כישרונות. מרכזי המחקר המעורבים ביומה הם: (DLR), (DKFZ), (DZNE), (KIT), (AWI), (HZB), (HZDR), (HZI), (HZG), (HMGU), (UFZ), (MDC), (GFZ), (GEOMAR), (FZI).
פעילות מחקרית > שיתוף פעולה בין־לאומי

כארגון מחקר הפועל למען האומה, אגודת הלמהולץ מפתחת פתרונות לשאלות הדחופות העומדות בפני מדע, תעשייה וחברה. עם זאת, עם אתגרים גדולים כמו שינויי אקלים, אספקת אנרגיה לעתיד ולחימה במגפות רחבות היקף באופן גלובלי, נידרש בטווח הרחוק שימוש מתואם ושיטתי במשאבים.
לשם כך מרכזי הלמהולץ משתפים פעולה עם מיטב מוסדות המחקר בעולם ועובדים בצמוד למומחים בינלאומיים. תשתית המחקר של אגודת הלמהולץ, שאין דומה לה בעולם משמשת בסיס לשיתוף פעולה ומחקר בין־לאומי ברמה הגבוהה ביותר. למעלה מ־6,200 חוקרים אורחים מכל רחבי העולם משתמשים בכל שנה במתקנים הגדולים של אגודת הלמהולץ. בספטמבר 2017, אגודת הלמהולץ פרסמה את האסטרטגייה הבין־לאומית החדשה שלה לשנים 2017–2022. היא מתמקדת בארבעה עמודי תווך אסטרטגיים: • הרחבת שותפויות אסטרטגיות בין־לאומיות • מחקר שיתופי ברמה העליונה האירופית • משיכת כישרונות מכל רחבי העולם • דיפלומטיה מדעית - 'בניית גשרים' באמצעות מחקר.
פעילות מחקרית > גישה פתוחה

אגודת הלמהולץ הייתה אחת החותמות הראשונות על הצהרת ברלין על גישה פתוחה לידע במדעים ומדעי הרוח (אנ') משנת 2003. התחייבות זו אושרה רשמית על ידי אספת החברים שלה. בהחלטה מחודש בספטמבר 2004 אימצה האספה את ההתחייבות הבאה: "פרסומים של אגודת הלמהולץ יהיו בעתיד, ללא יוצא מן הכלל, זמינים ללא תשלום, ככל שלא קיים הסכם סותר עם מו"לים או אחרים." בשנת 2016, אגודת הלמהולץ פרסמה נייר עמדה על ניהול נתוני מחקר ובשנת 2017 אישרה המלצות להנחיות במרכזי הלמהולץ לטיפול בנתוני מחקר שאושרה באספה הכללית מס' 109 של אגודת הלמהולץ בספטמבר 2017. נכון להיום, מפותחות הנחיות לגישה בת קיימא לטיפול בתוכנות מחקר בהלמהולץ. כדי לקדם את הרעיון של גישה פתוחה, אגודת הלמהולץ הקימה את המשרד לתיאום גישה פתוחה בהלמהולץ.
המשרד מדווח ומייעץ לעובדים לגבי התפתחויות, אסטרטגיות ורעיונות חדשים, לדוגמה, דרך סדנאות מדע חופשיות בהלמהולץ וניוזלטר המדע החופשי של הלמהולץ. גישה פתוחה לנתוני מחקר היא חלק חיוני בתרבות המדעית ותייצר ערך מוסף ניכר למדע. גם כיום, לשיתוף נתונים כבר יש רלוונטיות גבוהה עבור המרכזים הרבים באגודת הלמהולץ. מספר גדל והולך של מרכזי נתונים עם גישה פתוחה - כולל שלושה מתוך סך הכל ארבעת מרכזי הנתונים של מערכת הנתונים העולמית של מועצת המדע הבין־לאומית (ICSU-World) (אנ') בגרמניה שמנוהלים על ידי מרכזי הלמהולץ. מדעני הלמהולץ מעורבים באופן פעיל ביוזמות לאומיות ובין־לאומיות הקשורות לגישה פתוחה.
הערות שוליים

↑  Helmholtz Association, Helmholtz to invest 12 million euros in new climate initiative, helmholtz.de, July 01, 2019.
↑  Berlin Declaration on Open Access to Knowledge in the Sciences and Humanities
↑  position paper
↑  Helmholtz Association, Open Science, Helmholtz Open Science Coordination Office, helmholtz.de
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9812404618605606  BIBSYS: 1008313  BnF: cb15113396n (data)  GND: 1032617063  ISNI: 0000 0001 1942 5154  LCCN: no97020364  NSK: 000595554  RERO: 02-A005856816  SUDOC: 116042990  VIAF: 153269911   WorldCat (עם VIAF): 153269911 
מפה של 19 מרכזים חברים באגודת הלמהולץ
אוצר מפעלי ים

| --- | --- |

סמליל החברה בשנות ה-2000
 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1936–הווה (כ־88 שנים) 
 חברת אם:  אתרים
 מיקום המטה:  תל אביב-יפו 
 שליטה בחברה:  עיריית תל אביב
 בעלות:  עיריית תל אביב
 
אוצר מפעלי ים היא חברה עירונית ישראלית. החברה הוקמה ב-1936 על מנת להקים את נמל תל אביב, ועליו אחריותה.