דת מצרים העתיקה
הערות שוליים

↑  Assmann 2001, pp. 1–5, 80.
↑  Assmann 2001, pp. 63–64, 82.
↑  Allen 2000, pp. 43–44.
↑  Wilkinson 2003, pp. 30, 32, 89.
↑  Silverman 1991, pp. 55–58.
↑  David 2002, p. 53.
↑  Wilkinson 2003, pp. 28.
↑  Teeter 2001, pp. 340–44.
↑  Wilkinson 2003, pp. 74–79.
↑  Dunand & Zivie-Coche 2005, pp. 27–28.
↑  Wilkinson 2003, pp. 33–35.
↑  Allen 2000, pp. 115–17.
↑  Assmann 2001, pp. 4–5.
1 2  Shafer 1997, pp. 2–4.
↑  Assmann 2001, pp. 68–79.
↑  Allen 2000, pp. 104, 127.
↑  Lesko 1991, pp. 117–21.
↑  Dunand & Zivie-Coche 2005, pp. 45–46.
↑  Allen, James P., "The Cosmology of the Pyramid Texts", in Simpson 1989, pp. 20–26.
↑  Allen 2000, p. 31.
↑  Wilkinson 2003, pp. 54–56.
↑  Assmann 2001, pp. 5–6.
↑  Wilkinson 2003, p. 55.
↑  Van Dijk, Jacobus, "The Amarna Period and the Later New Kingdom", in Shaw 2000, pp. 311–12.
↑  David 2002, pp. 69, 95, 184.
↑  Wilkinson 2003, pp. 60–63.
↑  Allen 2000, pp. 79–80.
↑  Allen 2000, pp. 94–95.
↑  Montserrat, Dominic (2000), Akhenaten: History, Fantasy and Ancient Egypt, Routledge, pp. 36ff, ISBN 0-415-18549-1.
↑  Najovits, Simson (2003). Egypt, trunk of the tree. Vol. 2. Algora. pp. 131–44. ISBN 978-0-87586-256-9.
↑  Dunand & Zivie-Coche 2005, p. 35.
↑  Allen 2000, p. 198.
1 2  Traunecker 2001, pp. 1–5.
↑  Fleming & Lothian 1997, p. 26.
↑  Allen 2000, pp. 143–45, 171–73, 182.
↑  Fleming & Lothian 1997, pp. 84, 107–108.
↑  Fleming & Lothian 1997, pp. 33, 38–39.
↑  Pinch 1995, p. 63.
↑  Dunand & Zivie-Coche 2005, p. 94.
↑  Assmann 2001, p. 166.
↑  David 2002, p. 93.
↑  Hornung 1999, pp. 26–27, 30.
↑  Wilkinson 2000, p. 82.
↑
↑  Wilkinson 2000, pp. 72–75.
↑  Wilkinson 2000, pp. 92–93.
↑  Quirke & Spencer 1992, pp. 86–90.
↑  Taylor 2001, pp. 187–93.
↑  David 2002, p. 282.
↑  Taylor 2001, pp. 141–55.
↑  Taylor 2001, pp. 99–103.
↑  Quirke & Spencer 1992, pp. 97–98, 112.
↑  Wilkinson 2003, pp. 12–15.
↑  Wilkinson 2003, p. 31.
↑  David 2002, pp. 50–52.
↑  Wilkinson 2000, pp. 17–19.
↑  Dunand & Zivie-Coche 2005, pp. 78–79.
↑  David 2002, p. 92.
↑  David 2002, p. 154.
↑  Callender, Gae, "The Middle Kingdom", in Shaw 2000, pp. 180–81
↑  David 2002, pp. 181–84, 186.
↑  Assmann 2001, pp. 166, 191–92.
↑  David 2002, pp. 276, 304.
↑  David 2002, pp. 215–18, 238.
↑  David 2002, pp. 238–39.
↑  Van Dijk 2000, pp. 289, 310–12.
↑  Wilkinson 2003, pp. 51, 146–49.
↑  David 2002, pp. 325–28.
↑  Frankfurter 1998, pp. 23–30.
| המיתולוגיה המצרית |
| --- | --- | --- |
| הפנתאון המצרי | אוסיריס • איסיס • אכר • אמון • אמונת • אנוביס • אפיס • עאפפ • ארבעת בני הורוס • אתום • אתון • בת • בס • בסתת • גב • הורוס • חעפי • חכא • וואדג'ת • ח'ונסו • ח'נום • ח'פרי • חתחור •  מות • מונתו • מין • מע'ת • מפדת • נו • נות • נחבת • נית • נפרתם • נפתיס • סתת • סבכ • סופדו • סח'מת • סת (סת־בעל) • ענקת • פאחת • פתח • קבוי • קוק • קטש • רע (העין של רע) • רשף • שו • תאורת • תחות • תפנות • סרקת |     |
| אתרים מיתולוגיים | בנבן |     |
| כתבים דתיים | אמדואת • כתבי הפירמידות • כתבי ארונות קבורה • ספר האדמה • ספר המערות • ספר המתים (הפפירוס של אני) • ספר הנשימה • ספר השערים |     |
| פולחן | מקדשים מצריים (מקדש לוקסור • כרנך • מקדשי אבו סימבל) • הפירמידות במצרים (הפירמידה הגדולה של גיזה) • הספינקס הגדול של גיזה • עמק המלכים • חג הסד |     |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810618605105606  NKC: ph202931 
אל האוויר שו, בסיוע אלים אחרים, מחזיק את האלה נות, אלת השמים, ואל האדמה גב, שוכב מתחת
איור של האל רע, שלפי המיתולוגיה המצרית, בכל יום עת שקעה השמש הוא מפליג מעולם החיים אל הדואת - עולם המתים
קטע מהפפירוס של אני, המתאר של שקילת ליבו של אני כנגד נוצה של אלילת האמת מַאַת על ידי האל אנוביס
מקדש איזיס בפילה
אפיס - אל בדמות שור, שנחשב למגשר בין בני האדם לאלים בדת המצרית
איור של 'טקס פתיחת הפה' המתבצע לפני הקבר
נערמר, שליט מצרי קדום, מלווה בגברים הנושאים מוטות של אלים מקומיים שונים
תבליט של אחנאתון ומשפחתו סוגדים לאתנה
פסל של האל סרפיס. שיש, עותק רומי לפי מקור יווני מהמאה ה-4 לפני הספירה, מאוחסן בסראפי, באלכסנדריה.