stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ח'וארג'
הערות שוליים

↑  קולברג, עמ' 310
↑  קולברג, עמ' 312-311
| אסלאם |
| --- | --- | --- |
| חמשת עמודי האסלאם | שהאדה (העדות) • אלצלאה (התפילה) • אלזכאה (הצדקה) • צום • אלחאג' (העלייה לרגל) | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| פלגים עיקריים | אסלאם סוני • אסלאם שיעי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אישים מרכזיים | מוחמד • ח'ליף ושושלות הח'ליפים • נביאי האסלאם • אימאם שיעי • מהדי • בני לווייתו של מוחמד • נשות מוחמד | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| דמויות היסטוריות נוספות | פאטמה בת מוחמד • עבדאללה אבן א-זובייר • אבו להב | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| קרבות בראשית האסלאם | קרב בדר • קרב אוחוד • קרב השוחה • קרב ח'ייבר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אנשי דת (עולמא) | מאלכ אבן אנס • אל נעמאן בן ת'אבת אבו חניפה • אחמד אבן חנבל • מוחמד אבן אידריס א-שאפעי • אבן חג'ר אל-עסקלאני • אל-ע'זאלי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| ערים קדושות | מכה • אל-מדינה • ירושלים • נג'ף • כרבלא • כופה • כאט'מיה • משהד • סאמרא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| האתרים הקדושים ביותר | מסגד אל-חראם • מסגד הנביא • מסגד אל-אקצא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| חגים | הג'רה • לוח השנה המוסלמי • עיד אל-פיטר • עיד אל-אדחא • עשוראא • ארבעין • לילת אל-קאדר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| מבנים | מסגד • מינרט • מחראב • הכעבה • אדריכלות איסלאמית | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| תפקידים דתיים | אייתולה • מרג'ע • אימאם • מולא • קאדי • מופתי • מואזין |  |
| טקסטים וחוקים | קוראן • חדית' • אסנאד • מתן • תפסיר • סונה • פיקה • פתווה • שריעה |  |
| אסכולות השריעה | חנפית • חנבלית • ג'עפרית • מאלכית • שאפעית |  |
| אסכולות הכלאם | אשעריה • ג'בריה • מאתורידי • מורג'יאה • מֻעתזילה |  |
| פלגים שיעים | את'נא עשריה • אסמאעיליה • זיידים |  |
| פלגי הח'וארג' | צאפריים • אזארקה • איבאדיה |  |
| תנועות | סופיות • והאביה • סלפיה • אסלאמיזם • אסלאם ליברלי |  |
| פלגים אחרים | אומת האסלאם • חמשת האחוזים • המסורים • אחמדים • זקרי • עלווים |  |
| אמונות קשורות | באביזם • בהאאים • יזידים • סיקיזם |  |
פורטל אסלאם • מונחים בסיסיים • כל הערכים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543575705171  BnF: cb11968603q (data)  GND: 4147589-6  LCCN: sh85072171  NDL: 00577220  TDVİA: hariciler
דקאן

ערך זה עוסק במשרה ניהולית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
דֵּקָאן הוא תואר המשרה של אדם שהוענקה לו סמכות ניהולית משמעותית, בפרט ניהול פקולטה באוניברסיטה. באתר של אוניברסיטת וושינגטון פירטו כמה מתפקידיו העיקריים של הדקאן:
מנהיגות פקולטית – הגדרת חזון ומנהיגות לפקולטה, יצירת תוכניות אסטרטגיות, הצבת סטנדרטים, קידום הפקולטה.
מנהיגות אקדמית – אחריות על פעילות חינוכית, על ציבור הסטודנטים ועל עמידה בתקני ההוראה, ייצוג הפקולטה בציבור.
הובלת כוח אדם – הנחיית עתודות ההובלה בפקולטה, גיוס ושימור סגל ההוראה.
מנהיגות פיננסית – ניהול משאביה הכספיים של הפקולטה, הקצאת משאבים לגיוס צוות איכותי ולקידום הפקולטה.
מנהיגות ניהולית – קידום תרבות של שיתוף פעולה עמידה במדיניות ובנהלים של האוניברסיטה, הקצאת שטחים וטיפוח גיוון, שוויון והכלה.
מעורבות עם סגל, צוות וסטודנטים.
שיתוף פעולה עם בוגרים, תורמים וקהילה חיצונית.
מעורבות עם הקהילה האקדמית – השתתפות בכנסים ואירועים באוניברסיטה, ושיתוף פעולה עם מנהיגים אקדמיים ותורמים ליוזמות בין-תחומיות.
אטימולוגיה

מקור המלה במונח הלטיני המאוחר "decanus" – מפקד על עשרה אנשים. מקור הכינוי הוא בתקנוני הנזורה, בייחוד בזה של בנדיקטוס מנורסיה על פיו נהגו במנזרים של ימי הביניים (בעיקר לאחר רפורמות קלוני). מנזרים אלו שגדלו והכילו לעיתים מאות נזירים, חולקו לקבוצות של עשרה בראשות נזיר בכיר – ה"דיקנוס" (בדומה לארגון צבאי).
לאחר מכן שימש הכינוי לציין ראש קהילה של כמרים, כסניף של קתדרלה או חלק של בישופות. עם צמיחת האוניברסיטאות מתוך הקתדרלות ובתי הספר במנזרים, החל התואר גם לשמש לציון בעלי סמכות אדמיניסטרטיבית במוסדות אלו.
מאפייני התפקיד

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
באוניברסיטאות ובמכללות עומד הדקאן בדרך כלל בראש פקולטה, ועוסק בניהול האקדמי שלה. לתפקיד נבחר לרוב פרופסור מסגל הפקולטה אך לעיתים גם דוקטור. נוסף על דקאני הפקולטות, בראש ניהול המחקר באוניברסיטה או במכללה עומד דקאן מחקר. לתפקיד זה נבחר איש אקדמיה בכיר בדרגת פרופסור, המכהן בדרך כלל גם כסגן נשיא ותפקידו כולל הנחיית אנשי סגל ודקאני הפקולטות, ניהול תקציבי המחקר, פיקוח וביקורת על המחקר ובחלק מהמוסדות גם גיוס משאבים לביצועו. נוסף על כך קיים משרד בעל אופי שונה, דֶּקָנָט הסטודנטים, העוסק בסיוע לסטודנטים בהשתלבותם באוניברסיטה, באמצעות מתן מענה לבעיות לימודיות, אישיות, כלכליות וחברתיות שלהם. בראשות משרד זה עומד לרוב פרופסור מסגל האוניברסיטה.
לקריאה נוספת

Jeffry L. Buller, The Essential Academic Dean: A Practical Guide to College Leadership. University of Michigan, 2007. ISBN 9780470180860
Laura L. Behling, The Resource Handbook for Academic Deans. Wiley, 2014. ISBN 9781118720424
John C. Alessio, The Intentional Dean: A Guide to the Academic Deanship. Taylor & Francis, 2017. ISBN 9781351969390
הערות שוליים

↑  What a dean does, מובילים באקדמיה
↑  What a dean does, University of Washington
↑  דֶּקָנָט הוא משרד הדיקן, לפי מילון אריאל המקיף, עורכים ראשיים: מאיה פרוכטמן, דניאל סיון
| השכלה גבוהה |
| --- | --- | --- |
| סוגי מוסדות לימוד | אוניברסיטה (אוניברסיטה לאומית • אוניברסיטה פרטית • אוניברסיטה ציבורית) • מכללה (מכללה אקדמית • מכללה מקצועית) |  |
| תארים אקדמיים | תואר אקדמי • בוגר אוניברסיטה • תארים מתקדמים • מוסמך אוניברסיטה • דוקטור • פוסט-דוקטורט • דוקטור לשם כבוד |  |
| תפקידים ומקצועות | סטודנט • מרצה • סגל אקדמי • רקטור • נשיא • דקאן • פרופסור • מורה מן החוץ • עוזר הוראה ומתרגל • עוזר מחקר |  |
| פקולטות | אמנות • הנדסה • מדעי החברה • מדעי החיים • מדעי הטבע • מדעי הרוח • מדעים מדויקים • משפטים • ניהול • רפואה |  |
| מושגים נוספים | אגודת סטודנטים • אקדמיה • בית חרושת לתארים • חופש אקדמי • מעונות סטודנטים • סילבוס • סמינר • ספרייה אקדמית • עבודה אקדמית • קתדרה • קמפוס • שכר לימוד • תוכנית לימודים• תזה |  |
| מוסדות השכלה גבוהה בישראל | אוניברסיטאות בישראל • מכללות בישראל • מכללות אקדמיות בישראל • מכללות להכשרת מורים בישראל • מכללות מקצועיות בישראל |  |
| פיקוח על ההשכלה הגבוהה בישראל | המועצה להשכלה גבוהה • הוועדה לתכנון ולתקצוב • מרכז ארצי לבחינות ולהערכה • המועצה להשכלה גבוהה (יהודה ושומרון) (בעבר) |  |
| ארגונים אוניברסיטאיים בישראל | ועד ראשי האוניברסיטאות • המועצה המתאמת של הסגל האקדמי הבכיר • הפורום המתאם של ארגוני הסגל האקדמי הזוטר באוניברסיטאות • התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543363705171  BnF: cb12348904k (data)  GND: 4210583-3  LCCN: sh85036081  NKC: ph499675 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אוניברסיטאות ומכללות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גבריאל דסאואר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1805 ניטרה, סלובקיה 
 פטירה:  1 ביוני 1878 (בגיל 73 בערך) בלטונפקאיאר, הונגריה 
 השקפה דתית:  יהדות 
 
גבריאל דסאואר (בהונגרית: Dessauer Gábriel; ניטרה, 1805 – בלטונפקיאר, 1 ביוני 1878) היה רב הונגרי, משורר. שנים מבניו יוליוס דסאואר ומוריץ דסאואר היו רבנים אף הם.
ביוגרפיה

הרב גבריאל דסאואר היה תלמידו של הרב משה סופר (החתם סופר) ראש ישיבת פרשבורג (בהונגרית: פוז'ון, בסלובקית ברטיסלאבה) והרב הראשי של ברטיסלאבה. לאחר הסמיכה לרבנות פעל כרב דסאואר ביישוב הקטן בלטונפקאיאר בהונגריה על שפת אגם בלטון במשך ארבעים שנה. הוא היה תאולוג מעולה וחוקר יהדות משכיל.
עבודותיו

Das Buch Hiob. Übersetzt und commentiert (Pressburg, 1838)
יד גבריאל (1838), הסבר שנכתב ליורה דעה
האריאל (בודה, 1859), אשר מסביר את תורתו של הרב בר חנא, סופר תלמודי.
שירי זימרה, הסבר על חלק מספר בראשית
דגל הלוי
אוסף הדרשות שלו הופיע גם תחת השם Homiletische Skizzen (בודה, 1862). הוא גם כתב שירים עבריים. בניו היו מוריץ דסאואר, רב במיינינגן, והרב יוליוס דסאואר סופר תאולוגי.
ראו גם

פאל גויאש: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים. 1944-1939.
לקסיקון ביוגרפי של מחוז וספרם. עורך ראשי. בלה וארגה. וספרם, האספה הכללית של הממשלים המקומיים של מחוז וספרם, 1998
לקריאה נוספת

לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גבריאל דסאואר
יום חמישי השחור

ערך זה עוסק ביום נפילת הבורסה ב-1929. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

התקהלות אזרחים ליד הבורסה לאחר קריסתה
 מידע כללי
 סוג:  אירוע 
 תאריך:  24 באוקטובר 1929 
 
יום חמישי השחור הוא כינויו של 24 באוקטובר 1929, היום שבו קרסה לראשונה מזה זמן בורסת המניות של ניו יורק, קריסה שסימנה את תחילתו של השפל הגדול.
לעיתים קוראים להתמוטטות גם "יום שלישי השחור", מכיוון שחמישה ימים לאחר "יום חמישי השחור" התרחשה התמוטטות נוספת, אשר הביאה להתפשטות בהלה ציבורית, שתוצאותיה היו הרות גורל לכלכלה האמריקאית. קיימת מחלוקת בקרב היסטוריונים וכלכלנים, מה היה תפקיד התמוטטות הבורסה בפרוץ "השפל הגדול" בארצות הברית: האם הייתה גורם מכונן, או שמא רק אחד ממאפייני השפל הגדול. לאחר התמוטטות הבורסה היו שרויים משקיעים רבים בחובות.
הנפילה באה בעקבות השקעות כבדות של מיליוני אמריקאים בבורסה לניירות ערך בניו יורק. השקעה זו גרמה לעליית שערי המניות למחירים מוגזמים ולא מציאותיים, ועלייתם של המחירים עודדה אנשים נוספים להשקיע, בציפייה שהמחירים ימשיכו לעלות. אפילו הבנקים השתתפו ביצירת הבועה הכלכלית הזו, כשסיפקו אשראי זול ומימנו את השקעותיהם של ההמונים בבורסה.
ב־24 באוקטובר 1929 התנפצה הבועה סופית והציבור המבוהל החל למכור את המניות שבידו בצורה היסטרית. 13 מיליון מניות נמכרו במהלך אותו היום, כאשר אנשים ניסו נואשות להיפטר ממניותיהם לפני שהן יהפכו לחסרות ערך. במהלך הימים הבאים נמכרו עוד 30 מיליון מניות, מחירי המניות קרסו, ובכך הפכו מיליוני משקיעים לחסרי כל.
הבנקים אשר הלוו כספים רבים למימון רכישת מניות, מצאו עצמם בחובות כבדים (שכן החייבים לא יכלו להחזיר את ההלוואות שלקחו), דבר שגרם לבנקים רבים להגיע לפשיטת רגל. מיליוני אנשים איבדו את חסכונותיהם, עסקים איבדו את מסגרת האשראי שלהם ונסגרו, וכך הפכו מיליוני אנשים למחוסרי עבודה ופרנסה.
הקריסה החמירה בצורה דרמטית את המצב הכלכלי הרעוע גם כך, והיוותה תרומה משמעותית ל"שפל הגדול".
ראו גם

ניו דיל
קריסת וול סטריט 1929
קוף עכביש

| קוף עכביש |
| --- | --- |

מיון מדעי
על־ממלכה:: אאוקריוטים
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: פרימטים
תת־סדרה:: קופים רחבי אף
משפחה:: קופי עכביש
סוג:: קוף עכביש
שם מדעי
 Ateles ‏סנט-אילר, 1806
תחום תפוצה


קוף העכביש (שם מדעי: Ateles) הוא סוג של קוף ממשפחת קופי עכביש המצוי באמריקה הדרומית ואמריקה המרכזית. הוא קיבל את שמו עקב זנבו הארוך היכול להיתפס על ענפים בעודו נתלה הפוך, מה שמזכיר עכביש היורד מטה על קור.
מאפיינים

אורכם של קופי העכביש עד 90 ס"מ ומשקלם עד 11 ק"ג לזכרים ועד 9.5 ק"ג לנקבות. הם בעלי פרווה כהה ופנים בעלי לחיים קטנות, אדומות או לבנות. הגבות בולטות וצבעוניות והפה קטן. הם בעלי זרועות ארוכות היכולות להתכופף בעלי זנב ארוך וגמיש היכול ללפות ענפים.
קופים אלה חיים בחבורות קטנות הנעות על גבי ענפים ביערות הגשם של אמריקה הדרומית ולעיתים גם קופצים מעץ לעץ. הם אוכלי כל הניזונים בעיקר מפירות ומאגוזים וגם מעלים, זרעים, פרחים, דבש, ביצים וחרקים. הם יורדים לקרקע לעיתים נדירות.
מיון

סוג קוף עכביש (Ateles )
מין קוף עכביש שחור-יד (Ateles geoffroyi)
מין קוף עכביש אדום-פנים (Ateles paniscus)
מין קוף עכביש לבן-פנים (Ateles blezebuth)
מין קוף עכביש שחור-ראש (Ateles fusciceps)
מין קוף עכביש לבן-לחיים (Ateles marginatus)
מין קוף עכביש חום (Ateles hybridus)
מין קוף עכביש שחור-פנים (Ateles chamek)
מישל ארנו

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  18 במרץ 1919 טולון, ואר (מחוז), צרפת 
 פטירה:  30 במרץ 1998 (בגיל 79) מזון-לאפיט, איוולין, צרפת 
 שם לידה:  Micheline Françoise Caré 
 שם במה:  Michèle Arnaud 
 מקום קבורה:  בית הקברות מונפרנאס 
 מוקד פעילות:  צרפת צרפת לוקסמבורג לוקסמבורג
 תקופת הפעילות:  1953–1978 (כ־25 שנים)
 מקום לימודים:  הפקולטה לאמנויות של פריז, בית הספר החופשי למדעים פוליטיים 
 סוגה:  שאנסון 
 שפה מועדפת:  צרפתית 
 חברת תקליטים:  EMI 
 בן או בת זוג:  Francis Claude 
 צאצאים:  Florence Gruère, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 פרסים והוקרה:  אבירה בלגיון הצרפתי  קצין מסדר האמנויות והספרות 
 פרופיל ב-IMDb
 
מישל ארנו (בצרפתית: Michèle Arnaud‏; 18 במרץ 1919 – 30 במרץ 1998) הייתה זמרת ובמאית צרפתייה.
קריירה

לאחר שסיימה את לימודיה התיכוניים, החלה ארנו ללמוד במכון למדעי המדינה בפריז. ארנו מחזיקה שני תארים בפילוסופיה.
בשנת 1956, רשות השידור הלוקסמבורגית (RTL-CLT) הכריזה כי ארנו נבחרה לייצג את לוקסמבורג באירוויזיון 1956. בניגוד לשאר המדינות בתחרות ששלחו שני נציגים מכל מדינה, ארנו הייתה הנציגה היחידה של לוקסמבורג בתחרות. ב-24 במאי באותה השנה, ארנו הופיעה על בימת התחרות עם השירים "Ne crois pas" ו-"Les amants de minuit". מיקומה הסופי של ארנו לא ידוע היות שמארגני התחרות הכריזו על הזוכה בלבד.
ב-11 ביולי 1962, הופיעו ארנו והשחקן הצרפתי, איב מונטאן, בשידור החי הראשון שנערך אי פעם בטלוויזיה מצרפת לארצות הברית.
מותה

ארנו נפטרה ב-30 במרץ 1998, בגיל 79. היא נקברה בבית הקברות מונפרנאס, בפריז, בירת צרפת.
הערות שוליים

↑  Michèle Arnaud (1919-1998)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810620885705606  BnF: cb14057631c (data)  GND: 1111042403  ISNI: 0000 0000 7699 4428  MusicBrainz: 9e4bf2a9-1971-42d2-8742-f9edb00501c2  SNAC: w6dz1hhh  SUDOC: 086949985  VIAF: 7591836   WorldCat (עם VIAF): 7591836
סקיטלס

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מגדן 
 יצרן:  Wrigley Company 
 
סקיטלס (באנגלית: Skittles) הוא ממתק בטעם פירות המיוצר ומשווק על ידי חברת ריגלי (Wrigley), שהיא חטיבה בתוך חברת מרס.
הממתק החל להיות מיוצר ומשווק בשנת 1974 בבריטניה. בשנת 1979 החלו לייצא אותו לארצות הברית. בשנת 1982 החלו לייצר אותו בארצות הברית.
הסקיטלס מורכבים בעיקר מסוכר, סירופ תירס ושמן דקלים שעבר הידרוגנציה. בנוסף הם מכילים חומצת לימון, מיצי פירות וצבעי מאכל טבעיים ומלאכותיים.
יצחק פרידמן (בויאן)

רבי יצחק פרידמן (פחד יצחק, ב' בתשרי תר"י, 18 בספטמבר 1849 – י"ז באדר תרע"ז, 11 במרץ 1917) היה אבי שושלת בויאן, נכדו של רבי ישראל מרוז'ין.
ביוגרפיה

נולד בסדיגורה לרבי אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה, ומרים, בתו של רבי אהרן פרלוב מקרלין. אביו קראו יצחק, על שם יצחק אבינו וכן על שם שנולד בראש השנה שהוא יום הדין. בשנת תרי"ט התארס עם מלכה בת רבי יוחנן טברסקי מראחמסטריווקא. בשנת תרכ"ה נישא בחאטין. על פי המסופר, בחתונתו היו 250 אדמו"רים, וכ-50,000 חסידים. היו שכינו אותה "החתונה הגדולה השנייה", לאחר החתונה הגדולה באוסטילה. לאחר נישואיו התגורר ליד חמיו, ולאחר מספר שנים חזר לסדיגורה.
לאחר פטירת אביו בשנת תרמ"ג, החל לכהן באדמו"רות לצד אחיו הצעיר רבי ישראל. בשנת תרמ"ו, במסגרת חלוקת הירושה בה קיבל את נשיאות כולל ווהלין ואחיו קיבל את החצר בסדיגורה, פתח את חצרו בבויאן הסמוכה לצ'רנוביץ. הוא נודע בקדושתו ובפרישותו מענייני העולם הזה. השפעת חצרו הייתה מרוסיה ועד גליציה ופולין. חסידיו שנמנו באלפים, בלטו בדבקותם העזה באדמו"רם.
בפרוץ מלחמת העולם הראשונה, נמלט לצ'רנוביץ וממנה יצא ברכבת האחרונה לווינה, ככל אדמו"רי רוז'ין, עקב פחדם מהשלטון הרוסי. בשנת תרע"ו חלה קשות אך החלים מחוליו. במוצאי שבת, י"ז באדר תרע"ז, לאחר הבדלה, החל לחוש ברע, וקרא לאשתו ולילדיו, ולאחר מכן נכנסו כל החסידים. הוא שר את ניגון הדביקות של רבי ישראל מרוז'ין ונפטר. נקבר בווינה. את קברו פוקדות עגונות ומסורבות גט המאמינות כי יעתיר עבורן בשמים.
לאחר פטירתו החלו לכהן ארבעת ילדיו. בנו הגדול, רבי מנחם נחום, היה ממלא מקומו, וכיהן בצ'רנוביץ. בניו האחרים, היו רבי ישראל מלייפציג, רבי אברהם יעקב מלמברג ורבי מרדכי שלמה מניו יורק. בתו מרים נישאה לרבי דב בער פרידמן, בנו של רבי ישראל מצ'ורטקוב. שכל שתי בנות בילדותן, חוה ושרה.
הערות שוליים

↑  בעגה החסידית, 250 שטריימלאך אדמו"ריים, "רעבישע שטריימלאך".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007281306305171  ISNI: 0000 0000 6693 7139  LCCN: n95046852  VIAF: 6641432   WorldCat (עם VIAF): 6641432
הסינתזה האבולוציונית המורחבת

הסינתזה האבולוציונית המורחבת (Extended Evolutionary Synthesis, ובקיצור EES) מורכבת מקבוצה של מושגים תאורטיים שנטען כי הם מקיפים יותר מהסינתזה האבולוציונית המודרנית המוקדמת יותר של ביולוגיה אבולוציונית שהתרחשה בין 1918 ל-1942. טענות לסינתזה אבולוציונית מורחבת נשמעו בשנות ה-50 על ידי וודינגטון (CH Waddington), בשנות ה-80 על ידי סטיבן ג'יי גולד וניילס אלדריג', על בסיס שיווי משקל מקוטע, וב-2007 על ידי מאסימו פיגליוצ'י וגרד ב' מילר.
הסינתזה האבולוציונית המורחבת בוחנת מחדש את החשיבות היחסית של גורמים שונים באבולוציה, בוחנת כמה הנחות של הסינתזה המוקדמת יותר, ומרחיבה אותה בגורמים סיבתיים נוספים. היא כוללת ברירה קבוצתית, תורשה אפיגנטית חוצה-דורות, בניית נישות, יכולת התפתחות ומספר מושגים מביולוגיה התפתחותית אבולוציונית.
לא כל הביולוגים הסכימו על הצורך או ההיקף של סינתזה מורחבת. רבים שיתפו פעולה בסינתזה נוספת בביולוגיה התפתחותית אבולוציונית, המתרכזת בגנטיקה מולקולרית התפתחותית ובאבולוציה כדי להבין כיצד הברירה הטבעית פעלה על תהליכי התפתחות והומולוגיות עמוקות בין אורגניזמים ברמה של רצפים שמורים.
הסינתזה המודרנית הקודמת

הסינתזה המודרנית הייתה הסינתזה המקובלת בתחילת המאה ה-20, ויישבה את תאוריית האבולוציה של צ'ארלס דרווין על ידי ברירה טבעית עם תורת הגנטיקה של גרגור מנדל במסגרת מתמטית משותפת. היא קבעה את האבולוציה כפרדיגמה המרכזית של הביולוגיה. רעיונות הברירה הטבעית של המאה ה-19 כפי שניסח דרווין ורעיונות חוקי התורשה של מנדל אוחדו על ידי חוקרים שכללו את רונלד פישר, ג'ון הלדיין וסיואל רייט, שלושת המייסדים של גנטיקה של אוכלוסיות בין 1918 ל-1932. ג'וליאן האקסלי הציג את הביטוי "סינתזה מודרנית" בספרו משנת 1942, אבולוציה: הסינתזה המודרנית.
היסטוריה מוקדמת

במהלך שנות ה-50, הביולוג האנגלי וודינגטון (C. H. Waddington) קרא לסינתזה מורחבת על סמך מחקריו על אפיגנטיקה והידמות (אסימילציה) גנטית.
ב-1978, מייקל ג' ד' וייט כתב על הרחבה של הסינתזה המודרנית המבוססת על מחקרים חדשים בספציאציה. בשנות ה-80, האנטומולוג ריואיצ'י מטסודה טבע את המונח "פאן-סביבתיות" כסינתזה אבולוציונית מורחבת וראה בה מיזוג של דרוויניזם עם נאו-למרקיזם. הוא קבע שהטרוכרוניות היא מנגנון עיקרי לשינוי אבולוציוני ושניתן ליצור חידוש באבולוציה על ידי הידמות (אסימילציה) גנטית. סינתזה מורחבת הוצעה גם על ידי הזואולוג האוסטרי רופרט רידל, עם חקר יכולת ההתפתחות (evolvability).
גורדון ראטראי טיילור בספרו "תעלומת האבולוציה הגדולה" מ-1983 קרא לסינתזה מורחבת וציין שהסינתזה המודרנית היא רק תת-סעיף של הסבר מקיף יותר לאבולוציה ביולוגית שעדיין יש לגבש. בשנת 1985, הביולוג רוברט ג' ב' רייד (Reid) פרסם את "התיאוריה האבולוציונית: הסינתזה הבלתי גמורה", בו טען שהסינתזה המודרנית עם הדגש על הברירה הטבעית היא תמונה לא שלמה של האבולוציה, ואבולוציה מתהווה יכולה להסביר את מקור השונות הגנטית.
ב-1988, האתולוג ג'ון אנדלר (Endler) כתב על פיתוח סינתזה חדשה ודן בתהליכי אבולוציה שלדעתו הוזנחו.
בשנת 2000, רוברט ל' קרול קרא ל"סינתזה אבולוציונית מורחבת" עקב מחקר חדש בביולוגיה התפתחותית מולקולרית, סיסטמטיקה, גאולוגיה ותיעוד המאובנים.
שיווי משקל מקוטע

בשנות השמונים, הפליאונטולוגים האמריקאים סטיבן ג'יי גולד וניילס אלדריג' טענו לסינתזה מורחבת המבוססת על הרעיון שלהם של שיווי משקל מקוטע, תפקידה של ברירת המינים בעיצוב דפוסים אבולוציוניים בקנה מידה גדול וברירה טבעית שפועלת ברמות מרובות המשתרעות מגנים למין.
תרומות מהביולוגיה ההתפתחותית האבולוציונית

חוקרים מתחום הביולוגיה ההתפתחותית האבולוציונית הציעו סינתזה נוספת. הם טוענים כי הסינתזות המודרניות והמורחבות צריכות להתרכז בעיקר בגנים ולהציע אינטגרציה של אמבריולוגיה עם גנטיקה מולקולרית ואבולוציה, במטרה להבין כיצד הברירה הטבעית פועלת על בקרת גנים והומולוגיות עמוקות בין אורגניזמים ברמה של גנים שמורים, גורמי שעתוק ומסלולי איתות. לעומת זאת, גדיל אחר של evo-devo (אבולוציה התפתחותית) בעקבות גישה אורגניזמית תורם לסינתזה המורחבת על ידי הדגשת הטיה התפתחותית באמצעות האצה והגבלה, יכולת התפתחות, והורשת צורה כגורמים ראשוניים באבולוציה של מבנים מורכבים וחידושים פנוטיפיים.
במאה ה-21

את הרעיון של סינתזה אבולוציונית מורחבת קידמו בשנת 2007 מאסימו פיגליוצ'י, וגרד מילר (Gerd B. Müller), בספרם (2010) "אבולוציה: הסינתזה המורחבת" (Evolution: The Extended Synthesis), שהיה נקודת פתיחה למחקר בתחום. הספר כולל:
תפקידן של תצורות קודמות, מבנים גנומיים ותכונות אחרות באורגניזם ביצירת וריאציות אבולוציוניות.
כיצד הגדלת הממדיות של אפשרויות כשירות (Fitness landscape) משפיעה על השקפתנו על הספציאציה.
תפקידה של ברירה קבוצתית במעברים האבולוציוניים העיקריים.
סוגים חדשים של תורשה, כולל תורשה תרבותית ואפיגנטית.
האופן שבו התפתחות האורגניזמים והפלסטיות ההתפתחותית שלהם מתעל מסלולים אבולוציוניים ומייצר חידוש פנוטיפי.
כיצד אורגניזמים משנים את סביבותיהם באמצעות בניית נישה.
לטענת תומכי הסינתזה, תהליכים כגון יכולת התפתחות, גמישות פנוטיפית, אבולוציה מרושתת, העברה גנטית אופקית, סימביוגנזה, הודרו או זכו להתעלמות בסינתזה המודרנית. המטרה של הסינתזה המורחבת של פיגליוצ'י ומילר היא לקדם את האבולוציה מעבר לגישה הממוקדת בגנים של גנטיקה של אוכלוסיות כדי לשקול גישות יותר ממוקדות באורגניזם ובאקולוגיה. רבים מהסיבות הללו נחשבות כיום לסיבות אבולוציוניות משניות, ותומכי הסינתזה המורחבת רוצים שהן ייחשבו לסיבות אבולוציוניות ממדרגה ראשונה.
מייקל ר' רוז וטוד אוקלי קידמו סינתזה פוסט-מודרנית. הם העירו כי "עכשיו ברור שיצורים חיים מגיעים לרוב לדרגה של מורכבות גנומית הרבה מעבר למודלים פשוטים כמו הגנום של "ספריית הגנים" של הסינתזה המודרנית". הביולוג יוג'ין קונין הציע שההדרגתיות של הסינתזה המודרנית אינה בת קיימא שכן שכפול גנים, העברת גנים אופקית ואנדוסימביוזה ממלאים תפקיד מרכזי באבולוציה. קונין העיר כי "אין לראות את ההתפתחויות החדשות בביולוגיה אבולוציונית כהפרכה של דרווין. להפך, הן מרחיבות את השבילים שדרווין פתח לפני 150 שנה וחושפות את הפוריות יוצאת הדופן של חשיבתו".
ארלין שטולצפוס ועמיתיה דוגלים בהטיה מוטציונית והתפתחותית בהכנסת וריאציה כמקור חשוב להתמצאות או כיוון בשינוי אבולוציוני. הם טוענים שהטיה בהכנסת וריאציה לא הוכרה רשמית לאורך המאה ה-20, בשל השפעת הנאו-דרוויניזם על החשיבה על סיבתיות.
במאה ה-21 > אבולוציה ממוקדת אורגניזם

הביולוגים המוקדמים של התנועה האורגניסטית השפיעו על הסינתזה האבולוציונית המורחבת המודרנית. מחקר עדכני קרא להרחיב את מסגרת ההתייחסות של גנטיקה של אוכלוסיות בביולוגיה האבולוציונית על ידי נקודת מבט ממוקדת יותר באורגניזם. הגישה הזו תוארה כ"אבולוציה ממוקדת אורגניזם" שמסתכלת מעבר לגנום על הדרכים שבהן אורגניזמים בודדים משתתפים באבולוציה שלהם. פיליפ בול כתב סקירת מחקר על אבולוציה ממוקדת אורגניזם.
רוי דיוגו (Rui Diogo) הציע עדכון של התיאוריה האבולוציונית, שאותה כינה ONCE, ראשי תיבות של "אבולוציה אורגנית, לא אופטימלית מרוסנת" (ONCE: Organic Nonoptimal Constrained Evolution). לפי ONCE, האבולוציה מונעת בעיקר על ידי בחירות התנהגותיות והתמדה של האורגניזמים עצמם, בעוד שהברירה הטבעית משחקת תפקיד משני. ONCE מביא דוגמאות לסיבתיות הדדית בין אורגניזם לסביבה, אפקט בולדווין (Baldwin effect), ברירה אורגנית, הטיה התפתחותית ובניית נישה.
במאה ה-21 > תחזיות

הסינתזה המורחבת מאופיינת במערך תחזיות נוסף, שונות מתאוריית הסינתזה המודרנית הסטנדרטית:
שינוי בפנוטיפ יכול להקדים שינוי בגנוטיפ
שינויים בפנוטיפ הם בעיקר חיוביים ולא נייטרליים (ראו: תיאוריה נייטרלית של אבולוציה מולקולרית, neutral theory of molecular evolution)
שינויים בפנוטיפ נגרמים באורגניזמים רבים ולא באורגניזם אחד
שינוי מהפכני בפנוטיפ יכול להתרחש באמצעות מוטציה, וריאציה קלה או אירועי סף
אבולוציה חוזרת באוכלוסיות מבודדות יכולה להיות על ידי אבולוציה מתכנסת או הטיה התפתחותית
הסתגלות יכולה להיגרם על ידי ברירה טבעית, אינדוקציה סביבתית, תורשה לא גנטית, למידה והעברה תרבותית (ראו אפקט בולדווין, מם, תורשה אפיגנטית חוצה דורות, תורשה אקולוגית, תורשה לא מנדלית)
אבולוציה מהירה יכולה לנבוע מאינדוקציה סימולטנית, ברירה טבעית ודינמיקה התפתחותית
המגוון הביולוגי יכול להיות מושפע מתכונות של מערכות התפתחותיות כמו הבדלים בהתפתחות
וריאציה תורשתית מכוונת לווריאציות שהן אדפטיביות ומשולבות עם הפנוטיפ
בניית נישה מוטה לשינויים סביבתיים המתאימים לפנוטיפ של בעל הגנים המקוריים או של צאצאיו, ומשפרים את כושרם
ברירת שארים
ברירה קבוצתית (ברירה מרובת רמות)
ארגון עצמי
סימביוגנזה
במאה ה-21 > ניסויים לבדיקת התיאוריה

משנת 2016 עד 2019 התקיים פרויקט "מבחן הסינתזה האבולוציונית המורחבת" שנתמך במענק 7.5 מיליון דולר מקרן ג'ון טמפלטון, בסיוע מוסדות ובהם אוניברסיטת קלארק, אוניברסיטת אינדיאנה, אוניברסיטת לונד, אוניברסיטת סטנפורד, אוניברסיטת סאות'המפטון ואוניברסיטת סנט אנדרוז.
פרסומי הפרויקט כוללים למעלה מ-200 מאמרים, גיליון מיוחד ואנתולוגיה על סיבתיות אבולוציונית. בשנת 2019 פורסם דו"ח סופי של הקונסורציום, שכותרתו - "מעמידים את הסינתזה האבולוציונית המורחבת במבחן, 2019-2016" (2016–2019, Putting the Extended Evolutionary Synthesis to the Test).
בראש הפרויקט עמדו קווין ללנד מאוניברסיטת סנט אנדרוז וטוביאס אולר מאוניברסיטת לונד. לפי ללנד, הסינתזה במורחבת "מסתכמת בהכרה שבנוסף לברירה, לסחף, למוטציה ולתהליכים אבולוציוניים מבוססים אחרים, גורמים אחרים, במיוחד השפעות התפתחותיות, מעצבים את התהליך האבולוציוני בדרכים חשובות".
מעמד התיאוריה

יש ביולוגים שחולקים על הצורך בסינתזה מורחבת. הם טוענים שהסינתזה המודרנית מסוגלת להסביר באופן מלא את התצפיות החדשות. אחרים מבקרים את הסינתזה המורחבת על כך שאינה רדיקלית מספיק. התומכים חושבים שתפיסות האבולוציה שבליבת הסינתזה המודרנית צרות מדי ושגם כאשר הסינתזה המודרנית מאפשרת את הרעיונות שבסינתזה המורחבת, השימוש בסינתזה המודרנית משפיע על האופן שבו ביולוגים חושבים על אבולוציה. לדוגמה, דניס נובל אומר ששימוש במונחים וקטגוריות של הסינתזה המודרנית מעוות את תמונת הביולוגיה שגילו הניסויים המודרניים. לפיכך, התומכים טוענים שהסינתזה המורחבת נחוצה כדי להרחיב את התפיסות והמסגרת של האופן שבו נחשבת האבולוציה בכל הדיסציפלינות הביולוגיות. בשנת 2022 פרסמה קרן ג'ון טמפלטון סקירה של ספרות עדכנית.