stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיתונוס
הערות שוליים

↑  השם "אמתיון"(אנ') מתייחס במיתולגיה לארבע דמויות שונות.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb165721184 (data)  SUDOC: 136312101  VIAF: 316450145   WorldCat (עם VIAF): 316450145
טרבנישטה

|  מידות |
| --- | --- |
 גובה מעל פני הים:  710 מ' 
 היסטוריה
 תקופות:  תקופת הברזל, יוון הארכאית, התקופה ההלניסטית 
 אתר ארכאולוגי
 התגלה:  1918 
 מיקום
 מדינה:  מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית
 קואורדינטות:  41°12′23″N 20°45′18″E﻿ / ﻿41.2064°N 20.755°E﻿ / 41.2064; 20.755
  (למפת מקדוניה הצפונית מוגדלת) סקופיה ביטולה קומאנובו פרילפ טטובו ולס שטיפ אוחריד גוסטיבר סטרומיצה יוון א ל ב נ י ה  קוסובו סרביה בולגריהטרבנישטה(למפת מקדוניה הצפונית רגילה) סקופיה ביטולה קומאנובו פרילפ טטובו ולס שטיפ אוחריד גוסטיבר סטרומיצה יוון א ל ב נ י ה  קוסובו סרביה בולגריהטרבנישטה
 
מסכת הלוויה מזהב שנמצאה בטרבנישטה, מוערך למאה השישית לפני הספירה
אנשי צבא בולגריים בטרבנישטה ב-1918.
טרבנישטה (במקדונית: Требеништа) הוא נקרופוליס עתיק, שנמצא ליד הכפר המודרני טרבנישטה במקדוניה הצפונית. הנקרופוליס מתוארך לתקופת הברזל (בסביבות המאה ה-7 לפני הספירה).
גילוי מודרני

טרבנישטה התגלתה על ידי חיילים בולגרים במהלך מלחמת העולם הראשונה ב-1918. ממשלת בולגריה שלחה את הארכאולוג קארל שקורפיל לארגן חפירות. החפצים שנמצאו בחפירות נחקרו מאוחר יותר על ידי הארכאולוג בוגדאן פילוב. מאז תחילת החפירות ב-1930, נמצאו כמויות גדולות של קברים, חמש מסכות מזהב, ומספר עגילים מברזל וצלחות. הממצאים נמצאים כעת במוזיאונים הארכאולוגיים באוחריד, סופיה ובלגרד.
חלק מהחפצים שנמצאו בחפירות בנקרופוליס הובאו מיוון העתיקה, או מאוכלוסייה מוצא תראקי-ברברי עם השפעות יווניות. בין הממצאים הארכאולוגיים נמצאו קראטר (אנ') מברונזה, קסדה מקורינתוס העתיקה (אנ'), קסדות מאיליריה ומסכות לוויה מזהב המזכירות את התרבות האגאית.
מסכת זהב מטרבנישטה נמצאת בחלקו הקדמי של שטר כסף של 500 דינר מקדוני, שהונפק בין השנים 1996 ו-2003.
לקריאה נוספת

B.D.Filow, K.Schkorpil, Die archaische Nekropole von Trebenischte am Ochrida-See, Berlin und Leipzig 1927.
La nécropole archaïque de Trebenischte, Extr. de la Revue Archéo., janvier-avril 1934. Vulic (N.)
WERE THE AUTHORS OF THE TREBENIŠTE CULTURE AND THE GOLD FUNERAL MASKS, Nade Proeva, Ph.D.
Viktorija Sokolovska, Etnickite nositeli na Trebeniskata Nekropola, Skopje/Ohrid 1997 (Summary in English)
הערות שוליים

↑  Lewis, D. M.; Boardman, John (1994-01-01). The Cambridge Ancient History (באנגלית). Cambridge University Press. ISBN 9780521233484. ארכיון מ-2022-10-15. נבדק ב-2022-05-17.
↑  Michail Yu Treister as ed., Hammering Techniques in Greek and Roman Jewellery and Toreutics; Volume 8 of Colloquia Pontica Series; BRILL, 2001, ISBN 9004121501, p. 31.
1 2 3  Ilieva, Pavlina, and Petia Penkova. "Funeral golden mask and hand with a ring The necropolis of Trebeniste." ArcheoSciences. Revue d'archéométrie 33 (2009).
↑  Carol J. King, Ancient Macedonia; Routledge, 2017, ISBN 135171032X, p. 3.
↑  "Macedonian Golden Funeral Masks from the City of Angels & Light - Ohrid". ארכיון מ-2022-04-03. נבדק ב-2016-10-21.
↑  Das goldene Antlitz des unbekannten Makedonen-königs. ארכיון מ-2022-04-03. נבדק ב-2022-05-17.
↑  National Bank of the Republic of North Macedonia (אורכב 07.02.2015 בארכיון Wayback Machine). Macedonian currency. Banknotes in circulation: 500 Denars (אורכב 08.04.2009 בארכיון Wayback Machine) (1996 issue) & 500 Denars (אורכב 08.04.2009 בארכיון Wayback Machine) (2003 issue). – Retrieved on 30 March 2009.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546452705171  LCCN: n85318483  VIAF: 144321908   WorldCat (עם VIAF): 144321908
טיפוס נתונים

טיפוס נתונים (באנגלית: data type) הוא מושג בשפות תכנות המתאר את סוגו של משתנה השייך לו, כלומר מגדיר אלו ערכים הוא עשוי לקבל, ובאלו דרכים. היעזרות בטיפוסי נתונים מסייעת להפשטה של מבני נתונים ואלגוריתמים במדעי המחשב.
ישנן שתי דרכים להגדיר טיפוסי נתונים ולהבחין ביניהם. הראשונה, והפשוטה יותר, היא להגדיר טיפוס כקבוצת הערכים אליה שייך כל משתנה מהטיפוס הזה. משתנה מטיפוס זה מייצג איבר מהקבוצה, כלומר מקבל אחד מהערכים השייכים לקבוצה. דרך זו מתאימה בעיקר לטיפוסים פשוטים, המתאימים לקבוצות מתמטיות מוכרות, כגון מספרים שלמים, מחרוזת וכדומה, ובאופן כללי לטיפוסים בהם יש התאמה חד-חד ערכית בין ערך של משתנה לייצוג של המשתנה ברמה נמוכה יותר, כגון שפת מכונה. הגדרה זו מתאימה פחות לטיפוסים מורכבים יותר, כגון שבר, בהם ניתן לייצג את אותו ערך בדרכים רבות. במקרה כזה אפילו פעולות פשוטות כגון השוואה או השמה, למשל, אינן טריוויאליות, ויש להגדיר אותן במפורש.
דרך שנייה היא להגדיר טיפוס כמימוש של מבנה נתונים מופשט, על ידי הפעולות המוגדרות עליו והסמנטיקה של פעולות אלו. דרך זו מתאימה במיוחד, אך לא באופן בלעדי, למחלקות בשפות תכנות מונחות-עצמים. דוגמה לטיפוס כזה היא מימוש של מחסנית.
מערכת הטיפוסים של שפת תכנות מאפשרת לאכוף ברמה זו או אחרת של נוקשות את הנכונות, העקביות והשלמות של השימוש בטיפוסי נתונים בשפה - למשל, כיצד משלבים משתנים בביטויים מורכבים - וכך להזהיר ולמנוע טעויות תכנות, להקל על קריאות התוכנית, להוכיח נכונות, ולהקל על המהדר לבצע אופטימיזציות.
טיפוסי מכונה

סיבית היא יחידת המידע הבסיסית ביותר. סיבית נמצאת תמיד באחד משני מצבים המסומנים ב-0 וב-1.
בית היא קבוצה של שמונה סיביות.
מילה היא היחידה המעובדת על ידי הוראה בשפת מכונה. במחשבים הנפוצים כיום, מילה היא בת 4 בתים (32 סיביות) או 8 בתים (64 סיביות).
ברמת שפת מכונה, אין "משמעות" לטיפוסי הנתונים, אלא רק ייצוג שלהם.
טיפוסים פרימיטיביים

טיפוס נתונים פרימיטיבי הוא כינוי לטיפוס בסיסי הנתמך בשפה, להבדיל מטיפוס מורכב אותו השפה מאפשרת ליצור על ידי הרכבה של טיפוסים בסיסיים.
לכל שפת תכנות אוסף שונה של טיפוסים פרימיטיביים, המתאים לייעוד לשמו תוכננה השפה. ישנם טיפוסים הנתמכים בכל השפות או במרביתן, כגון מספר שלם (לעיתים ישנם מספר טיפוסים עבור מספר שלם במספר טווחי ערכים שונים, משיקולי יעילות), נקודה צפה המייצג בקירוב מספרים ממשיים, תו (ו\או מחרוזת), וטיפוס בוליאני המכיל שני ערכים - אמת ושקר.
טיפוסים פרימיטיביים נפוצים נוספים הם מצביע המאפשר לאחסן כתובת של משתנים, מספר מרוכב המסייע בביצוע חישובים פיזיקליים. בשפות תכנות המאפשרות תכנות פונקציונלי יש גם טיפוסים פרימיטיביים עבור פונקציה, ורשימה.
פרולוג היא חריגה בקרב שפות התכנות העיליות בכך שאין לה מערכת טיפוסים - כל הביטויים בשפה הם מאותו טיפוס פרימיטיבי, מושג (term).
טיפוסים פרימיטיביים > שלמים

טיפוס הנתונים הנפוץ הבסיסי ביותר לביצוע פעולות אריתמטיות הוא המספר השלם. טיפוס זה נתמך מבחינות רבות ישירות על ידי המעבד, על ידי פעולות חיבור, קידום באחד, הכפלה ב-2 או חלוקה ב-2 (על די פעולת "הזזה", shift) ועל פי רוב גם כפל וחילוק של שני מספרים כלשהם. בשל כך הפעולות על משתנים מטיפוס זה הן יעילות ביותר.
אף ייצוג במכונה לא יכול לאפשר אינסוף ערכים, כמו במספרים שלמים מתמטיים טהורים, ועל כן בזמן תכנון השפה או כתיבת מימוש לשפה (מהדר או מפרש) יש להחליט מהו טווח הערכים הרצוי. הבחירה הטבעית ביותר היא להשתמש בטווח המקסימלי הניתן לייצוג על ידי מילה במעבד הספציפי שבו מורצת התוכנית. בחירה כזאת משלבת תחום מספרים נרחב למדי יחד עם יעילות חישוב מקסימלית. עם זאת, הטווח עדיין מוגבל, והוא נעשה תלוי-מכונה - כלומר, תוכניות עלולות להתנהג שונה בהרצה על מחשבים שונים. אפשרות אחרת היא להגדיר מספר טיפוסים עבור מספר תחומים שונים, ולהשתמש בהם בהתאם לצורך. זה עשוי לבוא יחד עם התאמה למכונה (כמו בשפות C או ++C) או על ידי הגדרה חד משמעית של הטווח עבור כל טיפוס (כמו בשפת ג'אווה). אפשרות שלישית היא להגדיר טיפוס יחיד בעל טווח לא חסום, ולייצג אותו בצורה האופטימלית ביותר על פי הערך הנוכחי שלו (כמו בשפת פייתון החל מגרסה 3.0).
בנוסף לטווח הערכים, יש להחליט האם לייצג גם מספרים שליליים, או לייצג אך ורק מספרים טבעיים, ובכך להגדיל את הטווח פי 2 בקירוב). מספרים מטיפוס המאפשר מספרים טבעיים בלבד מיוצגים בזיכרון המחשב בייצוג בינארי פשוט. מספרים שליליים, לעומת זאת, מיוצגים באחת משתי השיטות משלים ל-2 או משלים ל-1.
| זיכרון | טווח ערכים לשלם | טווח ערכים לשלם אי-שלילי |
| --- | --- | --- |
| 1 בתים (8 סיביות) | 127- עד 128 | 0 עד 255 |
| 2 בתים (16 סיביות) | 32,768- עד 32,767 | 0 עד 65,535 |
| 4 בתים (32 סיביות) | 2,147,483,648- עד 2,147,483,647 | 0 עד 4,294,967,295 |
טיפוסים פרימיטיביים > נקודה צפה

לצורך ייצוג של מספרים ממשיים משתמשים על פי רוב בייצוג של נקודה צפה. גם כאן יש חשיבות למספר הבתים בייצוג, כאשר השיקולים דומים לאלה שבמספרים ממשיים:
| זיכרון | טווח ערכים | שמות בשפות תכנות שונות |
| --- | --- | --- |
| 4 בתים (32 סיביות) | -3.4*1038 עד 3.4*1038 | float, Real, Single |
| 8 בתים (64 סיביות) | -1.7*10308 עד -1.7*10308 | double |
טיפוסי נתונים שאינם מספריים מיוצגים על ידי התאמת כל ערך למספר.
טיפוסים פרימיטיביים > ערכי אמת

ישנם שני ערכי אמת: "אמת" ו-"שקר". כדי לייצג ערך אמת מספיקה סיבית אחת, אך כיוון שלסיבית בודדת אין כתובת, לעיתים ערך אמת נשמר בבית או במילה. בשפות C ו ++C, הערך "שקר" מותאם לערך השלם 0, והערך "אמת" מותאם לשאר הערכים השלמים, אך לרוב מיוצג על ידי 1. בשפות מעטפת בלינוקס, כגון C Shell, המוסכמה היא הפוכה, בשל העבודה הצמודה עם תוכניות בלינוקס - שם מקובל שהערך 0 מייצג הצלחה, לעומת ערכים אי-שליליים המייצגים מספר שגיאה. בשפות אחרות, למשל Java, לא ניתן להחליף בין ערכים מספריים לערכי אמת, ואלו טיפוסים נפרדים לחלוטין. מכיוון שפעמים רבות מסתפקים רק בשימוש בערכים 0 או 1, ערכי אמת יכולים להיות מוגדרים ומיוצגים כמשתנים בוליאנים, ומכונים גם "דגל".
טיפוסים פרימיטיביים > תווים

תו (Character) הוא סימן גרפי כמו אות, ספרה, סימן פיסוק וכדומה. במרבית שפות התכנות קיים טיפוס תו, וממנו ניתן ליצור מילה (כמערך או רשימה של תווים).
בעבר תו נשמר בבית בודד (7 סיביות ומאוחר יותר 8 סיביות), בהתאמה לתקן Ascii. כיום רוב שפות התכנות שומרות תו בשני בתים בשיטת UTF-16.
בשפות ++C/C משתמשים בטיפוס char גם לצורך ייצוג של מספרים קטנים או כיחידה בסיסית המייצגת בית בודד, בשל העובדה שזהו הטיפוס הקטן ביותר בשפה, וכי מוגדר שגודלו הוא תמיד בית יחיד (בניגוד לטיפוסים אחרים שגודלם לא מוגדר באופן יחיד בתקן של השפה, והוא תלוי-מכונה ותלוי-מימוש).
טיפוסים פרימיטיביים > יחידה

טיפוס היחידה (unit) הוא טיפוס המכיל ערך אחד בלבד. אין צורך להבדיל בין סימון הערך לסימון הטיפוס כי ישנה התאמה חד-חד ערכית ביניהם. לביטוי שערכו הוא מטיפוס יחידה אין שימוש כחלק מביטוי אחר, ולכן הוא משמש רק לצורך השגת תוצאת הלוואי של הפעולה. טיפוס זה משמש על פי רוב בקריאה לפונקציה שכוללת תוצאת לוואי כגון פעולת פלט. פונקציה שמחזירה טיפוס כזה היא למעשה פרוצדורה.
בשפת ML הטיפוס נקרא unit ומסומן "()". בשפות ממשפחת ה-C הטיפוס נקרא void; בשפת פייתון הטיפוס נקרא NoneType וערכו נקרא None.
יש להבחין בין טיפוס שמכיל רק איבר בודד כערך לבין טיפוס השקול לקבוצה הריקה. טיפוס שהוא קבוצה ריקה פירושו שאין לו כל ערך קריאה לפונקציה ה"מחזירה" טיפוס כזה היא למעשה קריאה לפונקציה שאיננה חוזרת כלל (לדוגמה, פונקציית terminate המסיימת את פעולת התוכנית).
טיפוסי נתונים מורכבים

רוב השפות המודרניות מאפשרות ליצור טיפוסי נתונים חדשים על ידי הרכבה של טיפוסים קיימים.
הדרך הפשוטה ביותר היא פשוט לתת שם חדש לטיפוס קיים (בשפת C, למשל, הפעולה הזאת מתבצעת על ידי ההצהרה typedef). פעולה כזאת תאפשר לשפר את קריאות התוכנית. לדוגמה, בשפת C (בתקן הראשון) אין טיפוס נתונים נפרד עבור ערכי אמת\שקר - מקביל לטיפוס Boolean בשפת פסקל. אם רוצים לדמות טיפוס כזה, אחת הדרכים היא להוסיף את ההצהרה
typedef int bool;
בהמשך התוכנית ניתן להציב ערכי אמת ושקר אל משתנים מטיפוס bool, וכך המטרה של משתנים אלה נעשית ברורה יותר למי שקורא את הקוד. ישנן שפות בהן הצהרה כזו היא פשוט הענקת שם חדש לטיפוס הקודם. בשפות אחרות הטיפוס החדש הוא טיפוס נפרד ולא ניתן להחליף בקלות פעולות על הטיפוס הישן עם פעולות על הטיפוס החדש.
טיפוסי נתונים מורכבים > רשימה

בשפות תכנות המעודדות תכנות פונקציונלי, אחד הטיפוסים הפרימיטיביים הוא רשימה, שהיא למעשה רשימה מקושרת. משתנה מטיפוס "רשימה של תווים", למשל, עשוי להיות "רשימה ריקה" (מסומנת לרוב [] ומשותפת לכל סוגי הרשימות. מקבילה בערך לקבוצה ריקה במתמטיקה), או להכיל שני חלקים: ראש וזנב. כאשר הראש הוא האיבר הראשון ברשימה - למשל התו 'A' - והזנב הוא כל שאר הרשימה.
רשימה מקושרת כזאת נוחה מאוד לשימוש באלגוריתמים רקורסיביים, ובמקרים בהם מספר האיברים הסופי איננו ידוע מראש או משתנה. מימוש של רשימה כזאת איננו דורש מקום רצוף בזיכרון, איננו דורש הקצאה של זיכרון מראש, ומקל על איסוף זבל.
לעומת זאת, ישנם מקרים שבהם רשימה איננה מספיק טובה משיקולי סיבוכיות זמן ריצה. גישה לאיבר שרירותי באמצע רשימה (להבדיל ממעבר סדרתי מההתחלה לסוף או מהסוף להתחלה) גורר מעבר על כל אחד מאיברי הרשימה מההתחלה ועד אליו, בעוד שבמערך פעולה כזאת עשויה להתבצע בפעולת מעבד יחידה. עם זאת, שפות פונקציונליות מתקשות לספק תמיכה במערכים בשל שיקולים של הקצאת זיכרון ואיסוף זבל.
טיפוסי נתונים מורכבים > מערך

במרבית שפות התכנות, מערך הוא רצף של משתנים מאותו טיפוס, בגודל מסוים. גישה למשתנה ספציפי במערך מתבצעת באמצעות אינדקס - על פי רוב מספר, או משתנה דיסקרטי אחר (תו, Enum וכדומה). על פי רוב גודל המערך הוא קבוע, בשל היעילות הנגזרת מכך: במערך שמאוחסן בזיכרון המחשב באופן רציף (וזה המימוש הנפוץ), גישה למשתנה ספציפי - למשל אל האיבר השלישי - מתבצעת תמיד תוך מספר פעולות חסום, ולעיתים בפקודת מכונה בודדת. על מנת לאפשר הגדלה של מערך תוך שמירה על תכונה זו יש צורך למצוא ולהקצות זיכרון רצוף בגודל החדש, ולהעתיק את כל האיברים הקיימים במערך - פעולות שעשויות להיות יקרות למדי. עם זאת, בשפות תכנות מודרניות ישנם מערכים המאפשרים ביצוע פעולות כאלה, כשלרוב הסיבוכיות בפועל (בניגוד לסיבוכיות התאורטית) זניחה.
טיפוסי נתונים מורכבים > Tuple

דרך אחת ליצור טיפוסי נתונים חדשים לחלוטין היא באמצעות מכפלה קרטזית בין טיפוסים, המגדירה טיפוס חדש באופן דומה להגדרת קבוצה חדשה באמצעות מכפלה קרטזית. טיפוס שנוצר באמצעות מכפלה כזאת נקרא Tuple ‏(n-יה סדורה). הסימון המקובל לפעולה הזאת על טיפוסים הוא כפל, בדרך כלל * או  \times , בדומה לסימון המתמטי המקביל.
שפות המאפשרות יצירה של טיפוסים באמצעות מכפלה קרטזית, כגון ML ופייתון, מקלות בכך על
ייצוג של וקטורים, שהם פשוט n-יה סדורה של מספרים
החזרת ערכים מרובים מפונקציה. אם אנחנו מעוניינים להחזיר מפונקציה ערכים מהטיפוסים A ו B, אפשר להגדיר את הפונקציה כך שטיפוס ההחזרה שלה יהיה A*B.
כתיב מקוצר לפעולות השמה מורכבות. למשל, החלפה בין ערכי משתנים a ו b, מתבצעת על פי רוב תוך שימוש במשתנה עזר (כאן =: היא פעולת ההשמה):
temp := b
b := a
a := temp
(a, b) := (b, a)
אם לא קיים בשפה טיפוס עבור מספרים מרוכבים (אך קיים בה טיפוס ממשי Real), ניתן להגדיר אותו בתור טיפוס מהסוג Real*Real, בדומה להגדרה של מספרים מרוכבים במתמטיקה.
גישה למשתנה ספציפי במכפלה קרטזית עשויה להיות בצורה דומה לגישה אל מערך, למשל באמצעות אופרטור "[ ]"; למשל הגישה אל המשתנה הראשון במשתנה c עשויה להיכתב [c[1.‏
המחיר של אפשור טיפוסים כאלה הוא בעיקר תשלום קטן בזמן ריצה והפיכת הגדרת השפה למעט מורכבת יותר.
טיפוסי נתונים מורכבים > רשומה

רשומה (record) או מבנה (struct) זהו טיפוס מורכב בדומה למכפלה קרטזית, בהבדל אחד: לכל איבר בו ניתן שם. דוגמה למבנה בשפת C שמתאר זמן:
struct Time{
int seconds;
int minutes;
int hours;
}
בניה כזאת מאפשרת להתעסק במרוכז עם משתנים בעלי קשר הדדי ביניהם, להעביר אותם יחד לפונקציה, לאתחל אותם ביחד וכדומה. מבחינה מתמטית אין הבדל בין רשומה לTuple, אך מבחינת התחביר יש הבדל: ברשומה קל יותר להבין מה המשמעות של כל איבר, ואילו התחביר של מכפלה קרטזית קומפקטי וחסכוני יותר. גישה לאיברים במערך נעשית תוך שימוש באופרטור מתאים. לדוגמה, בשפות ++C/C, עבור משתנה t מטיפוס Time, גישה לשניות בו תתבצע בצורה t.seconds או (אם מדובר במצביע) t->seconds. בשפות אחרות ישנם אופרטורים אחרים המשמשים לאותה מטרה.
חשוב לשים לב שרשומה עלולה להחזיק אוסף ערכים שאין לו משמעות לוגית בתוכנית. האחריות להימנעות מכך היא על המתכנת, דרך הפעולות המתבצעות על משתנים מטיפוס זה. הרחבה של רשומה כך שגם פעולות על המשתנים השייכים אליה יתבצעו רק דרך פרוצדורות שמוגדרות ברשומה עצמה יוצרת למעשה מבנה נתונים מופשט, וקשורה לרעיונות הנכללים בתכנות מונחה עצמים.
טיפוסי נתונים מורכבים > טיפוס מאוחד (Union)

אם נתייחס לכל טיפוס כאל קבוצת הערכים הכלולים בו, עולה באופן טבעי האפשרות להגדיר איחוד של טיפוסים, בדומה לאיחוד קבוצות במתמטיקה[דרושה הבהרה]. באופן זה, ניתן יהיה, למשל, להגדיר טיפוס שיכלול ביטויים מסוג מספר שלם וביטויים מסוג תו. הגדרה של טיפוס כזה בשפת C תהיה דומה להצהרה על מבנה, למעט המילה השמורה struct שתוחלף ב-union:
union {
 int integer;
 char character;
}
בכל נקודת זמן רק אחד מהשדות integer או character מחזיק מידע בעל משמעות. הדמיון בין התחביר של איחוד לשל רשומה נובע מכך שכל ההבדל הוא סוג הפעולה המתבצעת בין קבוצות - איחוד לעומת מכפלה קרטזית[דרושה הבהרה].
איחודים משמשים בעיקר למטרת חיסכון במקום - עבור כל משתנה יש צורך להקצות רק מקום עבור הטיפוס הגדול יותר[דרושה הבהרה]. שימוש אחר של טיפוסים כאלה הוא למקרים בהם רוצים להתייחס לאותו רצף של סיביות, פעם אחת בתור משתנה מסוג א' ופעם שנייה בתור משתנה מסוג ב'. תכנות כזה הוא תכנות ברמה נמוכה, ומשמש כיום כמעט אך ורק במערכות זמן-אמת או מערכות משובצות מחשב. בשפות תכנות עיליות רבות[דרושה הבהרה] טיפוסי נתונים מהסוג הזה אינם קיימים. אחת הבעיות היא שבמקרה של ניסיון לחסוך במקום, לא מצורף לטיפוס מידע על איזה מהשדות שלו בשימוש בכל רגע נתון. עובדה זו מקלה על הכנסת שגיאות לתוכנית.
טיפוסי נתונים מורכבים > טיפוסי נתונים רקורסיביים

ישנן שפות המאפשרות להגדיר טיפוסים חדשים תוך שימוש ברקורסיה.
לדוגמה, ניתן להגדיר רשימה מקושרת כTuple, מהצורה הבאה (הסינטקס הוא של שפת ML, ואין צורך להבין אותו במלואו):
datatype intlist = nil
| cons of int * intlist;
כאן הגדרנו רשימה intlist בתור טיפוס שכל ערך בו הוא איבר ריק (nil) או Tuple מהצורה (int, intlist). הגדרה זו מתייחסת לעצמה, ולכן נקראת רקורסיבית. מבנה נתונים רקורסיבי כזה הוא בפוטנציאל אינסופי, ולכן לא ניתן לבניה מלאה; היצירה שלו מתבצעת כחישוב עצל (Lazy),
ורק החלקים שהתוכנית מנסה לגשת אליהם בפועל בכל משתנה אכן מוגדרים.
באופן דומה, ניתן להגדיר בשפות המאפשרות הגדרה רקורסיבית גם עץ באותה שיטה:
datatype inttree = int
| cons of inttree * inttree;
בשפות אימפרטיביות, כדוגמת C ודומותיה, על פי רוב לא קיימים טיפוסים רקורסיביים. עם זאת, ניתן לדמות אותם בעזרת מצביע: במקום להצהיר על טיפוס שמכיל את עצמו, ניתן להצהיר על טיפוס שמכיל מצביע למשתנה מאותו טיפוס. הגדרה כזאת איננה רקורסיבית, אך בפועל נותנת את אותה גמישות בדיוק, במחיר של תחביר שעשוי להיות פחות מובן.
ראו גם

מערכת טיפוסים
טישה פנישיירו

| --- | --- |

 לידה:  18 בספטמבר 1974 (בת 50) פיגיירה דה פוש, פורטוגל 
 עמדה:  רכז 
 גובה:  1.8 מטרים
 
פטריסיה נונש "טישה" פֶּנִישֵיירוּ (בפורטוגזית: Patrícia Nunes "Ticha" Penicheiro; נולדה ב-18 בספטמבר 1974 בפורטוגל) היא כדורסלנית עבר ששיחקה בליגת ה-WNBA.
קריירה

פנישיירו שיחקה במספר קבוצות מקצועניות כשהייתה צעירה, אבל לא בלטה עד ששיחקה בקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת אולד דומיניון.
בשנת 1998, הצטרפה פנישיירו לקבוצת סקרמנטו מונארכס מה-WNBA, וסיימה במקום השלישי בקרב על תואר "טירונית השנה". שנה לאחר מכן, היא כבר נבחרה לחמישיית העונה הראשונה. בשנת 2001, היא הייתה חלק מחמישיית העונה השנייה של ה-WNBA.
פנישיירו השתתפה בארבעה משחקי אולסטאר והיא מלכת האסיסטים של הליגה בכל הזמנים (1,707 אסיסטים). בנוסף, מחזיקה פנישיירו בשיא הליגה לאסיסטים במשחק אחד (16 אסיסטים) ובשיא הליגה לחטיפות במשחק אחד (10 חטיפות).
בשנת 2005 עזרה פנישיירו לסקרמנטו מונארכס לזכות באליפות הליגה בפעם הראשונה בתולדות הקבוצה. אחרי שהקבוצה התפרקה חתמה בלוס אנג'לס ספארקס. בפברואר 2012 חתמה בשיקגו סקיי, אך נפצעה רבות, מה שמנע ממנה משחק לאורך רוב העונה.
בסיום אותה עונה פרשה טישה פנישיירו ממשחק כדורסל מקצועני.
יבול

ערך זה עוסק בתוצרת חקלאית. אם התכוונתם למושב בחבל שלום, ראו .
יבול הוא תנובה חקלאית מן הצומח (ובהשאלה גם מהחי) המשמשת באופן נרחב לצורכי רווח או קיום. מרבית הגידולים מיוצרים בחקלאות או בחקלאות ימית. הגדרה רחבה של יבול עשויה לכלול גם פטריות שאינן מיקרוסקופיות ואצות (אלגקולטורה (אנ')).
מרבית הגידולים נקצרים כמזון לבני אדם או כמספוא לבעלי חיים.
גידולים חשובים שאינם מזון כוללים הורטיקולטורה, גידולי ענף הפרחים (אנ') ויבול תעשייתי (אנ'). הורטיקולטורה כוללת צמחים המשמשים בעיקר לנוי ולתכנון גינון. גידולי ענף הפרחים כוללים עציצים, פרחים לקישוט מיטות וחדרים ועוד. יבול תעשייתי שאינו מזון כולל למשל גידולים שמשמשים את ענף הטקסטיל, דלק ביולוגי, תחום הרפואה ועוד.
גידולי מזון חשובים

חשיבות היבול משתנה לפי אזור. באופן גלובלי, הגידולים הבאים הם התורמים ביותר לאספקת המזון האנושי (הנתונים שבסוגריים הוא הערכה ממוצעת של צריכת קלוריות יומית לאדם, נכון לשנת 2013): אורז (541 קלוריות), חיטה (527 קלוריות), קנה סוכר וגידולי סוכר אחרים (200 קלוריות), תירס (147 קלוריות), שמן סויה (82 קלוריות), ירקות אחרים (74 קלוריות), תפוחי אדמה (64 קלוריות), שמן דקלים (52 קלוריות), מניהוט (37 קלוריות), קטניות (37 קלוריות), גרעיני חמניות (35 קלוריות), שמנים מחרדל ולפתית (34 קלוריות), פירות (31 קלוריות), דורה (28 קלוריות), דוחן (27 קלוריות), בוטנים (25 קלוריות), שעועית (23 קלוריות), בטטה (22 קלוריות), בננות (21 קלוריות), אגוזים שונים (16 קלוריות), פולי סויה (14 קלוריות), שמן כותנה (13 קלוריות), שמן בוטנים (13 קלוריות), יאם (13 קלוריות).
מבחינת המשקל המיוצר, הגידולים הבאים הם החשובים ביותר (ייצור גלובלי באלף טונות):
| יבול: | 2000 | 2013 |
| --- | --- | --- |
| קנה סוכר | 1,256,380 | 1,877,110 |
| תירס | 592,479 | 1,016,740 |
| אורז | 599,355 | 745,710 |
| חיטה | 585,691 | 713,183 |
| תפוח אדמה | 327,600 | 368,096 |
ראו גם

תבואה
אסיף
הערות שוליים

↑  Definition of CROP, www.merriam-webster.com (באנגלית)
↑  FAOSTAT, www.fao.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533414205171  BnF: cb12045151n (data)  GND: 4123194-6  LCCN: sh85034249  NARA: 10639679  NDL: 00568695  NKC: ph116548
טעות במצב דברים

טעות במצב דברים היא טענת הגנה כחלק מטענות הגנה במשפט הפלילי ומשמשת כסייג מאחריות פלילית.
החקיקה > חוק העונשין, התשל"ז-1977

המשפט הפלילי כולל הגנות, שהן, הלכה למעשה, סייגים לאחריות פלילית (פרק ה'1 לחוק העונשין). סימון ב' בחוק מתייחס לסייגים של פליליות המעשה.
סעיף 34יח בחוק העונשין מדבר על טעות במצב דברים:
א) העושה מעשה בדמותו מצב דברים שאינו קיים, לא יישא באחריות פלילית אלא במידה שהיה נושא בה אילו היה המצב לאמיתו כפי שדימה אותו. (ב) סעיף קטן (א) יחול גם על עבירת רשלנות, ובלבד שהטעות הייתה סבירה, ועל עבירה של אחריות קפידה לאמור בסעיף 22(ב).
החקיקה > אירוע א'

ראובן רץ בשוק עם סכין נוטפת דם, שמעון העובד בשוק נבהל מהמראה הלא מוכר, שלף סכין לשם הגנה עצמית ודקר את ראובן, אל מותו. לאחר מכן, התברר כי ראובן היה עובד חדש בקצבייה הסמוכה וכי רץ כחלק מהתלהבות בעבודתו החדשה.
במצב זה האדם שמבצע את המעשה הפלילי לכאורה, נמצא בעיני רוחו במצב של התקפה ועל כן חש צורך לבצע הגנה עצמית ומבצע פעולה בעלת אחריות פלילית כנגד מי שעומד מולו. אין במודעותו של המתגונן בעת התרחשות המעשה, כי הוא זכאי לסייג של אחריות פלילית. "עושה המעשה" מדמה את המצב כאילו הוא נמצא כמי ששרוי במצב של הגנה עצמית.
החוק קובע כי האדם אשר טעה ודימה במוחו כי הוא נמצא באירוע בעל אופי מסוים, יישא באחריות למעשיו אך ורק לפי המצב שאותו דימה, כפי שיודגם באירוע נתון ב'.
החקיקה > אירוע ב'

אדם שאינו קטין מקיים יחסי מין עם נערה בת 14. אותו אדם דימה בראשו כי מדובר בנערה בת 16. האדם יישא באחריות פלילית למעשיו אך ורק אם קיום היחסים עם נערה בת 16 אסור.
פסיקה ישראלית

בפסיקה הישראלית מובאת "פרשת עסלה" אשר עוסקת בטעות במצב הדברים. המקרה נדון לפני חקיקת חוק העונשין.
פרשת עסלה דנה במקרה בו גברת עסלה סברה כי היא נמצאת בסכנה לחייה כאשר ראתה אדם מנסה להיכנס לביתה בשעת לילה מאוחרת דרך החלון ודימתה שזהו פורץ המבקש לאונסה, לכן ירתה אל עבר האדם והרגה אותו. כאשר נפל מחלון ביתה, הבחינה כי מדובר בבעלה אשר ניסה להיכנס אל ביתם מהחלון מאחר שהדלת הייתה נעולה. אף על פי שגב' עסלה ירתה והרגה אדם אשר לא סיכן את חייה ופעלה כשהיא לא הייתה נתונה במצב של סכנת חיים ולא נזקקה להגנה עצמית, לפי הסייג טעות במצב דברים, גברת עסלה לא תישא באחריות פלילית (סעיף 34יח). השופט זילברג בפסק הדין ציין כי: "לא כל טעות כנה והגיונית בעובדות מצילה את הנאשם, אלא אך ורק טעות מסוג זה, המתייחסת לעובדות המהוות את יסוד העבירה".
תיקון 39 לחוק העונשין

תיקון 39 לחוק העונשין נכנס לתוקף בשנת 1995 וחל על פרקים א-ה בחוק החדש (מטרת התיקון הייתה לבסס את ניסיון השחרור מהמשפט האנגלי על מערכת המשפט הישראלית דרך חקיקה דאונטולוגית ולא חקיקה תועלתנית). בפרק ג': עיקרים באחריות פלילית, סעיף 17 לחוק, קודם התיקון, קבע כי טעות בעובדה: "העושה מעשה או מחדל בהנחה כנה וסבירה, אך מוטעית, בדבר מצב דברים - אינו נושא עליהם באחריות גדולה מזו שהיה נושא בה אילו מצב הדברים היה לאמיתו כפי שהניח, והוא כשאין הוראה אחרת מפורשת או משתמעת". כלומר הסעיף הנחה שלא נטיל אחריות פלילית והיה בו ניסוח שאינו קיים בסעיף 34יח וזו הדרישה שהטעות תהיה סבירה. כיום לאחר התיקון הדרישה של הסבירות לא קיימת, שכן היא מיותרת. טעות במצב דברים זו טעות בעובדה.
תיקון 39 לחוק העונשין > מיקומו ונחיצותו של סעיף 34יח בחוק העונשין

בדבר מיקומו של סעיף 34יח הלוא הוא "טעות במצב דברים" ישנן מספר גישות.
הגישה הראשונה טוענת כי לכאורה אין בסעיף החוק צורך, הרי הסייג עצמו מיותר. טענה זו עולה מאחר שהאדם שטעה לגבי מצב דברים, טעה בעובדה ולכן בלאו הכי אין מחשבה פלילית ואין מודעות. מנגד, קיימת גישה נוספת הגורסת כי "הגנה עצמית מדומה" זה שם למצב שדרוש בו סייג של הגנה עצמית. אם הפעולה "הפלילית" תהיה מוצדקת, לא ייאושם המבצע באחריות פלילית. בצורה זאת, קובעות שתי הגישות כי אין מקום להחיל את סייג "טעות במצב דברים" ולמעשה הסייג אינו נחוץ על מנת לגבש לעושה הפעולה הגנה מאחריותו הפלילית.
ההבחנה בין טעות במצב דברים לבין טעות במצב משפטי

כלל הנוהג זה מאות שנים, אשר הוזכר לראשונה בכתביו של אריסטו, קובע כי אי ידיעת החוק אינה פוטרת מעונש. הכלל הנוקשה התקבל והתבסס בשיטת המשפט הישראלית בשל התפתחות המשפט הישראלי מהמשפט המקובל האנגלי. במהלך השנים נחקקו מספר הקלות, הלוא הם הסייגים אשר דרכם התבצעו מעין "ריכוכים" בחקיקה הישראלית. יש להבדיל בין סייג "טעות במצב הדברים" לבין "טעות במצב משפטי". כאשר אדם סבור שמותר לו לגנוב בזמן שאסור (לפי סעיף 383 לחוק העונשין) ידיעתו שגויה ולכן מתקיים כאן המקרה של "טעות במצב משפטי" ועל כן טעותו בדין לא תפטור אותו מעונש. אך במקרה בו האדם טעה בעובדה ולאחר שצפה בסרט בקולנוע סבר כי לקח את תיקו, אשר דומה אך אינו שלו, לא נחשיב זאת כגנבה ואותו האדם יהיה פטור מאחריות פלילית דרך סעיף 34יח.