stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דובר צה"ל
דוברי צה"ל

| שם | תקופת כהונה | הערות | תמונה |
| --- | --- | --- | --- |
| משה פרלמן | 1948 – 1952 |  מלחמת העצמאות |  |
| עמינדב פרי | 1952 – 1953 |  |  |
| נחמן קרני | 1953 – 1955 |  במבצע "סוזאנה" ("העסק הביש") |  |
| נחמיה ברוש | 1955 – 1957 |  מלחמת סיני |  |
| שאול רמתי | 1957 – 1959 |  ליל הברווזים |  |
| דב סיני | 1959 – 1963 |  |  |
| אריה שלו | 1963 – 1967 |  מלחמת ששת הימים |  |
| רפאל אפרת | 1967 – 1970 |  פעולת כראמה |  |
| יוסף כלב | 1970 – 1972 |  מלחמת ההתשה |  |
| פנחס להב | 1972 – 1974 |  מבצע אביב נעורים  מלחמת יום הכיפורים |  |
| אפרים פורן | 1974 – 1975 | לימים המזכיר הצבאי של ראש הממשלה |  |
| דב שיאון | 1975 – 1976 |  מבצע יונתן |  |
| יואל בן-פורת | 1976 – 1977 |  |  |
| יצחק גולן | 1977 – 1979 |  מבצע ליטני |  |
| יעקב אבן | 1979 – 1984 |  מבצע אופרה  מלחמת לבנון הראשונה |  |
| אפרים לפיד | 1984 – 1989 |  האינתיפאדה הראשונה |  |
| נחמן שי | 1989 – 1991 | במלחמת המפרץ, כונה "המרגיע הלאומי". לימים שר התפוצות |  |
| אילן טל | 1991 – 1994 |  מבצע דין וחשבון |  |
| עמוס גלעד | 1994 – 1996 | לימים מתאם פעולות הממשלה בשטחים |  |
| עודד בן-עמי | 1996 – 2000 |  נסיגת צה"ל מלבנון |  |
| רון כתרי | 2000 – 2002 |  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן |  |
| רות ירון | 2002 – 2005 |  מבצע קשת בענן  מבצע ימי תשובה  במלחמת עיראק |  |
| מירי רגב | 2005 – 2007 |  ההתנתקות  מבצע גשמי קיץ  מלחמת לבנון השנייה לימים שרת התרבות והספורט ושרת התחבורה והבטיחות בדרכים |  |
| אבי בניהו | 2007 – 2011 |  מבצע עופרת יצוקה |  |
| יואב מרדכי | 2011 – 2013 |  מבצע עמוד ענן |  |
| מוטי אלמוז | 2013 – 2017 |  מבצע צוק איתן. לימים אלוף וראש אגף כוח האדם  מבצע שובו אחים |  |
| רונן מנליס | 2017 – 2019 |  העימותים בגבול ישראל–רצועת עזה (2018–2019) וסכסוך ישראל–איראן–חזבאללה בסוריה |  |
| הדי זילברמן | 2019 – 2021 |  מגפת הקורונה  מבצע שומר החומות |  |
| רן כוכב | יוני 2021 – מרץ 2023 |  מבצע שובר גלים  עלות השחר |  |
| דניאל הגרי | מרץ 2023 – הווה |  מבצע מגן וחץ  מבצע בית וגן  מלחמת חרבות ברזל |  |
סגני דובר צה"ל

| סגן דובר צה"ל> שם | סגן דובר צה"ל> תקופת כהונה | סגן נוסף לדובר צה"ל> שם | סגן נוסף לדובר צה"ל> תקופת כהונה | סגן נוסף לדובר צה"ל> תפקיד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
ישראל (איזי) כנען: 1982–1987
רענן גיסין: 1987–1991
ישראלה אורון: 1991–1993
בני כהן: 1993–1995
אירית עצמון: 1995–1997
עילם קוט: 1997–2002
מירי רגב: 2002
אורלי גל: 2002–2005
| שלומי עם-שלום | 2005–2007 | עמית לבני | 2003–2005 | ראש מחלקת מאי"ה (מחקר, אסטרטגיה, יצירה והסרטה) |
| זאב שרוני | 2007–2010 | עופר קול | 2008–2011 | ראש מחלקת תקשורת |
| שי שטרן | 2010–2014 | אריאלה בן-אברהם | 2011–2015 | ראש מחלקת תקשורת |
אריאלה בן-אברהם: 2014–2015
עודד הרשקוביץ: 2015–2018
יעל וולף-בראל: 2018–2020
| שולמית מילר-בוטבול | 2020–2024 | מורן כץ | 2020–2023 | ראש מחלקת תקשורת |
| רועי יחזקאל | 2024–הווה | מתן גרינשטיין | 2023–הווה | סגן דובר צה"ל לתקשורת |
ביקורת

אמינות והגינות הדיווחים שמספק דובר צה"ל לתקשורת ספגה ביקורת, במיוחד במקרים שבהם פרסם הדובר ידיעות שגויות בזמן שמידע נכון נמסר דווקא על ידי גופים מחוץ לצבא. חלק מהמבקרים מאשימים את דובר צה"ל בשקרים מודעים, אחרים מבקרים פרסום ידיעות מוטעות טרם בדיקה מעמיקה דיה. עם המבקרים נמנים מבקר המדינה, עיתון "הארץ" וועד מתיישבי השומרון.
ביקורת נוספת המופנית כלפי דובר צה"ל היא היותו צנזור צבאי נוסף על הצנזורה הביטחונית המופעלת בישראל. תופעה זו מופיעה ביתר שאת בתקופות לחימה ובאה לביטוי בין היתר באמצעות המונופול אותו מחזיק דובר צה"ל על המידע הצבאי, מניעת סיקור חופשי ובניית מערכת של יחסי "קח-תן" בין המערכת הצבאית לכתבים המסקרים אותה. מנגד, במלחמת לבנון השנייה נמתחה ביקורת על כך שהתאפשר סיקור פתוח מדי במסגרתו גופי תקשורת דיווחו על מיקומי נפילות רקטות בישראל (דבר שחזר על עצמו גם במבצע עופרת יצוקה, לפני שמערכת כיפת ברזל הייתה מבצעית), מידע המאפשר לחוליות השיגור לאכן את הפגיעות. כמו כן צולמו שטחי כינוס באופן שמסגיר את מיקומם.[דרוש מקור]
בעקבות סיקור הפשיטה על המרמרה נמתחה ביקורת על העיכוב הרב בהפצת המידע כאשר בעולם כבר הופץ מידע מסולף מטעם גורמים עוינים לישראל.[דרוש מקור]
בינואר 2017 נמתחה ביקורת על אמינות הודעותיו של דובר צה"ל בפרשת אלאור אזריה ופיגוע הדריסה בטיילת ארמון הנציב.
בדיקת הקשר לכתבים - בחודש ספטמבר 2018, מינה דובר צה"ל, תא"ל רונן מנליס, ועדה בראשות כב' השופטת (בדימוס) אילה פרוקצ'יה לבחינת הקשר עם כתבים המסקרים ענייני צבא. ב-22 במאי 2019 הגישה הוועדה דין וחשבון על עבודתה בצירוף המלצותיה בנוגע לממשק של מערך דובר צה"ל עם הכתבים המסקרים ענייני צבא.
פרסים

בשנת 1987, בעת כהונתו של הדובר, תא"ל אפרים לפיד, קבלה יחידת הדובר פרס יצחק שדה לספרות צבאית על הפקת הסרט "שתי אצבעות מצידון".
עמותת בוגרי חטיבת דובר צה"ל

בשנת 2012 הוקמה עמותת "בוגרי מערך דובר צה"ל" המשמשת כעמותה הרשמית של בוגרי המערך. יושב ראש העמותה, נכון לשנת 2012, הוא סגן דובר צה"ל לשעבר (2007–2010) אל"ם (מיל') זאב שרוני. מטרות העמותה הן טיפוח וקידום מורשת מערך דובר צה"ל ומערך הדוברות והדיפלומטיה הציבורית הצה"לי באמצעות הנחלת מורשת מערך דובר צה"ל ומערך הדוברות של צה"ל, עזרה בתיעוד היסטוריית מערך דובר צה"ל ומערך הדוברות של צה"ל וקיום פעילויות ואירועים להנחלת מורשת מערך דובר צה"ל ומערך הדוברות. העמותה פורקה במאי 2021.
לקריאה נוספת

אפרים לפיד, "אמינות היא המפתח" בתוך מאת כתבנו הצבאי, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1990, עמ' 31–32
אפרים לפיד, "ביטחון המדינה וחופש העיתונות – מתח על פני השטח" בתוך ביטחון ותקשורת, תל אביב, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2009, עמ' 15–27
אפרים לפיד, "דובר צה"ל" בתוך א' רוזן (עורכת) דיבור עם הציבור, תל אביב, "פקר – הוצאה לאור", 2000, עמ' 106–112
אפרים לפיד, מדוברות צבאית לעליונות תודעתית, מערכות 485–486, נובמבר 2019, עמ' 72–75
אבי בניהו, מדוברות לדיפלומטיה צבאית: השינויים באופי שדה הקרב, השינויים בטכנולוגית התקשורת והאתגר לישראל ולצה"ל, המכללה לביטחון לאומי, 2011
מירב הלפרין (עורכת), דובר צה"ל מודיע - ההודעות שליוו את חיינו, הוצאת ידיעות אחרונות, 2011
Clila Magen and Ephraim Lapid, " Israel's military public diplomacy evolution: Historical and conceptual dimensions", Elsevier Public Relations Review, 29 November 2017.
בית העלמין העתיק בצפת

| --- | --- |

 פרטי בית הקברות
 דת:  יהדות
 אתר רשמי
 
 מיקום:  צפת
 קואורדינטות:  32°58′07″N 35°29′12″E﻿ / ﻿32.9686°N 35.4867°E﻿ / 32.9686; 35.4867
  (למפת צפת מוגדלת) בית העלמין העתיק בצפת(למפת צפת רגילה) בית העלמין העתיק בצפת(למפת הגליל העליון רגילה) בית העלמין העתיק בצפת(למפת הגליל העליון מוגדלת) בית העלמין העתיק בצפת
 
מבט מהרחפן על בית הקברות של צפת
משמאל ההר ובו בית הקברות היהודי העתיק ומתחתיו מימין בית הקברות החדש של צפת בחלקה השמאלי התחתון של התמונה נראה גגו של מקוה האר"י
בית הקברות היהודי העתיק בצפת הוא מבתי העלמין העתיקים בארץ ישראל. שימש במשך מאות רבות של שנים כמקום קבורה לבני המקום ובהם דמויות בולטות וחשובות במורשת ישראל. בית הקברות מצוי לאורכו של המדרון המערבי של העיר צפת. בקצה רחוב האר"י במורד הר כנען למול נחל עמוד וצופה על הכנרת. מדי שנה מבקרים בו למעלה מ-700 אלף איש הפוקדים את קברי הצדיקים שבמקום ביניהם לפי המסורת קברי תנאים, אמוראים, מקובלים ואדמו"רים רבים. בסמוך אל בית הקברות העתיק נמצא "בית הקברות החדש של צפת". בצידו הצפוני נמצא בית הקברות הצבאי של צפת הנמצא על צלע ההר ובקרבתו האנדרטה לזכר שבעה מעולי הגרדום.
בכניסה אל בית הקברות נמצא מקווה האר"י.
היסטוריה

האזכור הקדום ביותר הוא של תלמיד רבי עובדיה מברטנורא בשנת 1495 המזכיר את בית העלמין ואת קברו של הנביא הושע בן בארי.
בשנת 1635 בקירוב מספר גרשון בן אליעזר סגל על כפר עין זיתון:"עין זיתון בה בית כנסת בנוי וסגור עם ספר תורה. ולצפון הכפר בית חיים."
מתאר בית העלמין

בית הקברות הישן משתרע על קרקע ששטחה נאמד במאה וחמישים דונם. בעקבות רעש האדמה וגלישת קרקע ניתן למצוא בבית העלמין לעיתים קברים מעל קברים.
מתאר בית העלמין > החלקה הספרדית העתיקה

מן המאה ה-18 נוצרה הפרדה בקבורה בין הנקברים בני הקהילה האשכנזית לבין בני הקהילה הספרדית. רוב הספרדים נקברו בחלק הצפוני של בית העלמין. לעיתים ניתן למצוא קבורה ספרדית במערות קבורה בחלק הדרומי.
בשנת ה'תשע"ו (2015) גילה ד"ר ניסן שריפי, עורך דין ומרצה למשפטים, את מקום קברו המדויק של הרדב"ז, וזאת לאחר מחקר מעמיק בו סקר ד"ר שריפי מקורות רבים, אשר הצביעו על העובדה, כי הרדב"ז נקבר מימינו של קבר רבי משה מטראני (המבי"ט), בחלקת קבר האר"י, אשר היה תלמידו במצרים. כך, בכ"א בחשוון תשע"ו נערכה הילולה ראשונה על קברו של הרדב"ז, וזאת לאחר למעלה ממאה שנה של היעלמות קברו עקב איתני הטבע (רעידות אדמה וסחף קרקעי) בשילוב עם שימור לקוי של בית הקברות העתיק בצפת.
מתאר בית העלמין > החלקה האשכנזית העתיקה

רוב בני הקהילה האשכנזית בעיר נקברו בחלק הדרומי של בית העלמין.
מתאר בית העלמין > בית הקברות הצבאי

רוב הקברים בחלקה זו הם מן המאה ה-20 וצפופים מאוד. בחלקה קבורים בין היתר חללי המצור על עכו במלחמת השחרור.
מתאר בית העלמין > החלקה הספרדית החדשה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
לאחר קום המדינה הוקמו שתי חלקות חדשות לאשכנזים ולספרדים.
מתאר בית העלמין > החלקה האשכנזית החדשה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מתאר בית העלמין > אתרים בבית העלמין

מקווה האר"י. המקווה בנוי על מעיין שעל פי המסורת בו נהג האר"י לטבול.
קברו של ר' פנחס בן יאיר- בתוך כיכר גדולה ישנו עץ גדול שעליו תלויים בדים ושקיות פלסטיק. קבר זה מקובל להקיף שבע פעמים תוך כדי תפילה.
קורבנות רעידת האדמה שהתרחשה בשנת 1837.
קורבנות המגפה והרעב של מלחמת העולם הראשונה ביניהם 104 מצבות של נספי גירוש תל אביב.
מצבת עולי הגרדום- בבית הקברות נקברו שבעה עולים מ-12 לוחמי המחתרות שהוצאו להורג בתלייה על ידי הבריטים בכלא עכו בשנת 1947.
קורבנות הפיגוע במעלות.
קורבנות הפיגוע באוטובוס ילדי אביבים.
הקבורים בבית העלמין

עד שנת 2020 הקבר המתועד הקדום ביותר במקום היה קברו של הרב יוסף  פאלנסי משנת 1482 (ה'רמ"ב). באפריל 2021 התגלו שתי מצבות שתוארכו לשנת 1380 לערך.
בין הקבורים בצפת ישנם מחכמי צפת שחיו בעיר במאה ה-16, הרוגי רעש האדמה שפקד את העיר בשנת 1837, קרבנות הפרעות שהתרחשו בעיר בתקופת המנדט הבריטי, עולי הגרדום ועוד.
הבולטים ביניהם:
רבי שלמה אלקבץ (ה"לכה דודי")
רבי משה קורדובירו (הרמ"ק)
רבי יוסף קארו (ה"בית יוסף")
רבי משה מטראני (המבי"ט)
רבי דוד בן זמרא (הרדב"ז)
רבי יצחק לוריא (האר"י הקדוש)
רבי משה אלשיך (האלשיך הקדוש)
רבי יוסף מטראני (מהרי"ט)
רבי יוסף יהודה חכים (ה"חכם באשי")
רבי דוד מלובין
רבי אברהם דב מאבריטש (ה"בת עין")
רבי חיים טירר (ה"באר מיים חיים")
רבי לייב בעל הייסורים
ישראל אריה לייב שניאורסון
הרב יוסף יצחק וילישאנסקי.
הרב לוי ביסטריצקי
לוחמי הפלמ"ח וההגנה שנפלו במערכה על העיר
חללי טבח צפת במאורעות תרפ"ט, חללי העיר במאורעות תרצ"ו-תרצ"ט ונרצחי הפיגוע במונית בכביש עכו-צפת.
הילדים שנרצחו בפיגוע במעלות ובפיגוע באביבים.
הרב זאב וולף הלוי טירנואר
הרב אלעזר קעניג
הקבורים בבית העלמין > קברים עממיים

| שם | תקופה | מקור המסורת | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| הושע בן בארי | המאה ה-8 לפני הספירה | תלמידו של עובדיה מברטנורא (1495 לערך) | דמות מקראית, נביא |
| בארי | המאה ה-8 לפני הספירה | משה באסולה (1522 לערך) | דמות מקראית, נביא |
| רבי יהושע בן חנניה | המאה ה-2 | חיים ויטאל (1570 לערך) | תנא |
| רבי שמעון בן חלפתא | המאה ה-2 | חיים ויטאל (1570 לערך) | תנא |
| רבי פינחס בן יאיר | המאה ה-2 | נפתלי הרץ בכרך (1648 לערך) | תנא |
| הינוקא מכפר סכנין | המאה ה-2 | רבי אברהם ישמעאל חי סנגויניטי (1742 לערך) | דמות מספרות הזוהר |
| צאצאי הינוקא מכפר סכנין | המאה ה-2 | רבי אברהם ישמעאל חי סנגויניטי (1742 לערך) | דמות מספרות הזוהר |
| רבי יוסי בר יעקב | המאה ה-2 | רבי אברהם ישמעאל חי סנגויניטי (1742 לערך) | דמות מספרות הזוהר |
| רבי חייא מהזוהר | המאה ה-2 | רבי אברהם ישמעאל חי סנגויניטי (1742 לערך) | דמות מספרות הזוהר |
| רבי אבא מהזוהר | המאה ה-2 | רבי אברהם ישמעאל חי סנגויניטי (1742 לערך) | דמות מספרות הזוהר |
| רבי יהודה מהזוהר | המאה ה-2 | רבי אברהם ישמעאל חי סנגויניטי (1742 לערך) | דמות מספרות הזוהר |
| רבי חזקיה בר רב | המאה ה-2 | רבי אברהם ישמעאל חי סנגויניטי (1742 לערך) | דמות מספרות הזוהר |
| רבי יוסי מהזוהר | המאה ה-2 | רבי אברהם ישמעאל חי סנגויניטי (1742 לערך) | דמות מספרות הזוהר |
| סעדיה גאון | המאה ה-9 | רבי אברהם ישמעאל חי סנגויניטי (1742 לערך) | גאון |
| בחיי אבן פקודה | המאה ה-11 | רבי אברהם ישמעאל חי סנגויניטי (1742 לערך) | ראשון, לא ידוע המקום המדויק |
| אלעזר בן ערך | המאה ה-1 | יוסף סופר (1760 לערך) | תנא, לא ידוע המקום המדויק |
| הרוגי בית דין | המאה ה-1 | שמחה בן יהושע מזאלאזיץ (1764 לערך) |  |
| אמו של הינוקא מכפר סכנין | המאה ה-2 | מנחם מענדיל מקאמיניץ (1838 לערך) | דמות מספרות הזוהר |
| קבר חנה ושבעת בניה | המאה ה-2 לפני הספירה - המאה ה-1 לספירה | משה ריישר (1850 לערך) |  |
שיקום בית העלמין

הזנחת המקום באופן מתמשך הביאה לכך שקברים רבים נעלמו. יששכר דב פטמן, ניצול שואה שעלה ארצה בשנות הארבעים, עשה רישום ומיפוי חלקיים לכשלושת אלפים מצבות מתוכן כאלף וארבע מאות נושאות כתובות. תיעודו של פטמן שימש כבסיס לסקר נרחב שנעשה על ידי חוקר ארץ ישראל רמי יזרעאל החל משנת 1990.
בתחילת שנות התשעים הוחלט לשקם את בית העלמין ולהתאים אותו לביקורי מאות אלפי עולי הרגל והמבקרים המגיעים אליו בכל שנה. בשנת 2011 נשרף חלק מבית העלמין, ולאחר זמן קצר שופץ בשנית, כולל דרכי גישה נאותות, ושיקום מערך הניקוז במקום..
ראו גם

מקווה האר"י
אנדרטה לשבעה עולי הגרדום.
לקריאה נוספת

אריאל אפרים אהרונוב, "בית החיים העתיק בצפת - מסורות, תיעודים ומציאות בשטח", בתוך: עץ חיים, חלק ל"ח עמ' תקי"ח-תקמ"ג, ניו יורק תשפ"ב.
אלי אליאך, מערת צדק בצפת - מערת הפרושים תלמידי הגר"א, Academia.edu, מאי 2023
יוסי סטפנסקי, מצבות מספרות: השתקפות הקהילה היהודית בצפת בבית הקברות היהודי, עת-מול 284 (אוקטובר 2023), עמ' 26–29.
הערות שוליים

↑  מגזין ארץ וטבע, בית העלמין העתיק, באתר ynet, 11 באוגוסט 2003
↑  נתן שור, תולדות צפת עמוד 100, הוצאת עם עובד.
↑  כתבה באתר הידברות
↑  חגי עמיצור, צפת וכל נתיבותיה בעריכת אייל מירון, הוצאת יד יצחק בן-צבי, ירושלים.
↑  קובי דוד‏, אחרי השריפה, מי ישפץ את בית העלמין הישן בצפת?, באתר וואלה, 23 ביולי 2011

קבר האר"י
מקווה האר"י
תחרות יהודי מנוחין הבין-לאומית לכנרים צעירים

| --- | --- |
 תחום:  תחרות מוזיקה קלאסית
 מייסדים:  יהודי מנוחין
 תקופת הפעילות:  1983–הווה (כ־42 שנים)
 menuhincompetition.org
 
תחרות יהודי מנוחין הבין-לאומית לכנרים צעירים (הידועה אף בכינוי תחרות מנוחין) היא תחרות מוזיקה בינלאומית לכנרים מתחת לגיל 22. היא נוסדה על ידי יהודי מנוחין בשנת 1983, במטרה לטפח כנרים צעירים. בשנותיה הראשונות התקיימה התחרות בעיר פולקסטון בחוף הדרומי של אנגליה. מאז שנת 1998 התחרות מקיימת אחת לשנתיים בערים שונות ברחבי העולם. בין הזוכים בתחרות, יוליה פישר, טסמין ליטל וניקולאי זניידר, אשר המשיכו ובנו קריירה בינלאומית משמעותית.
התחרות

התחרות היא חלק מן האיחוד האירופי לתחרויות מוזיקה לנוער תחרות מנוחין מתקיימת אחת לשנתיים, בערים שונות בתמיכת נותני חסות מקומיים. התחרויות האחרונות הוזרמו בשידור חי באינטרנט.
התחרות פתוחה לכנרים מכל מדינות העולם עד גיל 22. המתחרים נבחרים מראש על יסוד הקלטת וידאו ומתחרים בשלושה סיבובים במהלך התחרות. קיים רפרטואר חובה שנבחר על ידי מארגני התחרות. עם זאת, למתחרים בשלב חצי הגמר ניתנת הבחירה לנגן יצירה לכינור המבטאת את כישרונם. בסיבוב הראשון, לכל מתחרה ניתן גם מאמר מוזיקלי בן ארבע עד שמונה תיבות עליהן עליו לאלתר במשך שלוש דקות.
בשנים האחרונות כללו הרפרטואר הנדרש והופעות הגאלה יצירות חדשות שהולחנו במיוחד לתחרות או יצירות הקשורות למדינה המארחת. בתחרות שהתקיימה באוסלו בשנת 2010, הוחלפו יצירות החובה של פגניני ביצירות של הכנר והמלחין הנורווגי אולה בול לציון 200 שנה ליום הולדתו. בתחרות שנערכה בשנת 2008 בקארדיף, נערכה בכורה עולמית ליצירה "אלגיה למלך ארתור" של המלחין הוולשי מרווין ברץ'. התחרות שנערכה בשנת 2014 באוסטין, טקסס, כללה שתי בכורות עולמיות של יצירות שנושאן הוא מדינת טקסס: "סוזי שחורת העין" של דונלד גרנתם ויצירתו של דן ולצ'ר "הקאובוי והעכסן".
בקטגוריית הבוגרים מוענקים פרסי כסף לארבעת המקומות הראשונים ואילו בקטגוריית הצעירים (מתחת לגיל 16) מוענקים פרסי כסף לחמשת המקומות הראשונים. בתחרות מוענקים מספר פרסי כסף נוספים, בהם: פרס באך על הביצוע הטוב ביותר של יצירות הכינור של יוהאן סבסטיאן באך. זהו פרס שנתרם לזכרו של רוברט מאסטרס, המנהל המייסד של בית הספר על שם יהודי מנוחין. זוכה הפרס הראשון בקטגוריית הבוגרים זוכה גם להשאלה לשנה של כינור סטרדיוואריוס מ"תור הזהב". זוכה הפרס הראשון בקטגוריית הצעירים מקבל השאלה לשנה של "כינור איטלקי ישן ונאה".
התחרות נוסדה על ידי יהודי מנוחין ורוברט מאסטרס, אשר סייעו להקמת בית הספר על שם יהודי מנוחין. התחרות התקיימה לראשונה בשנת 1983 בפולקסטון שבחוף הדרומי של אנגליה והמשיכה להתקיים בעיר במשך 15 השנים הראשונות שלה כאשר במהלכה מנוחין עצמוערך כיתות אמן למתחרים. בשנת 1998 התקיימה התחרות לראשונה בבולון-סור-מר בצד הצרפתי של תעלת למאנש ובשנת 2000 שבה התחרות לפולקסטון. בפתיחת התחרות הראשונה אמר יהודה מנוחין:
"נגני הכינור הצעירים והמחוננים שלנו יהיו שגרירי רצון טוב, כיוון שהם באים בלב נקי והמוזיקה בנשמתם. באותם אנשים צעירים אנו משקיעים את עתידנו.
לאחר מותו של מנוחין, הפסנתרן גורדון באק, שהיה נגן הליווי של התחרות מאז הקמתה, נטל לידיו את הניהול האמנותי של התחרות, והרחיב את התוכנית למתכונת פסטיבל בו מתקיימת תחרות לצד קונצרטים, כיתות אמן ואירועים חינוכיים וקהילתיים. התחרות גם החלה בערים שונות בעולם בכל פעם. בשנים 2002 - 2014 התקיימה התחרות ב:
2002 – בולון-סור-מר, צרפת ב-École nationale de musique et de danse
2004 – לונדון, אנגליה הממלכה המאוחדת באקדמיה המלכותית למוזיקה
2006 – בולון-סור-מר, צרפת ב-École nationale de musique et de danse
2008 – קארדיף, ויילס, הממלכה המאוחדת במכללה הוולשית המלכותית למוזיקה ודרמה
2010 – אוסלו, נורווגיה באקדמיה הנורווגית למוזיקה
2012 – בייג'ינג, הרפובליקה העממית של סין בקונסרבטוריון הסיני המרכזי למוזיקה
2014 – אוסטין, טקסס, ארצות הברית בבית הספר למוזיקה ע"ש שרה וארנסט באטלר
2016 – לונדון, הממלכה המאוחדת באקדמיה המלכותית למוזיקה. בתחרות זו ציינו 100 להולדתו של מנוחין.
2018 – ז'נבה, שווייץ
2021 – התחרות מתוכננת להיערך בריצ'מונד, וירג'יניה, ארצות הברית
ארגון

תחרות יהודי מנוחין ממומנת על ידי ארגון הצדקה קרן תחרות מנוחין, הרשומה בבריטניה. נשיא הקרן הוא הכנר והמנצח היפני ג'וג'י האטורי. הקרן מקיימת קשר הדוק עם משפחת מנוחין. בתו של יהודי מנוחין, זמירה מנוחין-בנטאל, היא פטרונית הקרן לכל חייה ונכדו, אהרון מנוחין, משמש כאחד הנאמנים בקרן.
המנהל האמנותי של התחרות הוא הפסנתרן גורדון בלק.
חברי חבר השופטים בעבר כללו את מקסים ונגרוב, ג'רמי מנוחין, וג'וליה פישר.
הערות שוליים

↑  Miller, Joe (15 April 2016). "Highly strung: What does it take to win the Menuhin Competition?". BBC. Retrieved 14 May 2016.
1 2 3  Menuhin Competition
↑  Yehudi Menuhin International Competition for Young Violinists (2016). Application Information (אורכב 11.10.2016 בארכיון Wayback Machine). Retrieved 15 May 2016.
1 2  Tripodianos, Maria (8 January 2010). "Menuhin Competition 2010" (אורכב 11.10.2016 בארכיון Wayback Machine). Ole Bull 200th Anniversary (OleBull2010.no). Retrieved 16 May 2016.
1 2  Evans, Rian (16 April 2008). "Menuhin Competition". The Guardian. Retrieved 15 May 2016.
↑  University of Texas, Austin. (22 January 2014). "Bringing an American Flavor to the Menuhin Competition" (אורכב 11.10.2016 בארכיון Wayback Machine). Retrieved 16 May 2016.
↑  Jolly, James (15 January 2014). "The Menuhin Competition returns to London in 2016". Gramophone. Retrieved 16 May 2016.
1 2 3  Green, Andrew (18 March 2016). "Coming home: the Menuhin Competition returns to London". Classical Music. Retrieved 14 May 2016.
↑  Niles, Laura (14 February 2014). "Gordon Back and the History of the Menuhin Competition". Violinist.com. Retrieved 14 May 2016.
↑  Qian, Mu (26 April 2011). "Beijing to host Menuhin Competition". China Daily. Retrieved 15 May 2016.
↑  Thompson, Damian (22 March 2014). "Menuhin is the world’s toughest violin competition. Why is it packed with Asians, and no Brits?". The Spectator. Retrieved 14 May 2016.
↑  Clements, Andrew (8 April 2016). "Philharmonia/Yamada review – moments of insight in Menuhin Competition curtain-raiser". The Guardian. Retrieved 15 May 2016.
↑  Jeal, Erica (18 April 2016). "Menuhin competition: young talent and hints of greatness to come". The Guardian. Retrieved 15 May 2016.
↑  Yehudi Menuhin International Competition for Young Violinists. About. Retrieved 15 May 2016.
↑  https://theviolinchannel.com/candidates-announced-for-2020-menuhin-international-violin-competition/
↑  https://www.richmondsymphony.com/wp/wp-content/uploads/2020/01/FINAL-Menuhin-2020-Competitor-Press-Release-1-22-2.pdf
↑  Charity Commission for England and Wales. The Menuhin Competition Trust, Charity no. 284467. Retrieved 15 May 2016.
↑  Yehudi Menuhin International Competition for Young Violinists. The Trust. Retrieved 15 May 2016.
↑  Classic FM (2008). "Playing to the Jury!" (אורכב 11.10.2016 בארכיון Wayback Machine). Retrieved 15 May 2016.
↑  Quinton, Luke (3 March 2014). "Menuhin Violin Competition: A critic's wrap-up and review". Austin American-Statesman. Retrieved 15 May 2016.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: c5e2669b-6ef0-4890-9e41-69e11dd06e7e 
ז'יו הא, זוכה הפרס הראשון בשנת 2016.
יהודי מנוחין, מייסד התחרות הנושאת את שמו.
אשל פשטי

| --- | --- |
 לידה:  ישראל
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 405  מפקד גדוד 404  מפקד יחידת מיתר  מפקד עוצבת עמוד האש
 פעולות ומבצעים
 מבצע ליטני   מבצע שלום הגליל   האינתיפאדה הראשונה     המערכה ברצועת הביטחון
 
אשל פשטי הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת אלוף-משנה שכיהן כמפקד עוצבת עמוד האש.
ביוגרפיה

עם גיוסו לצבא שובץ פשטי בחיל התותחנים, סיים את מסלול ההכשרה ללוחמים, קורס קצינים ושימש כמפקד מחלקה. בהמשך מסלולו הצבאי שימש פשטי כמפקד סוללה. במלחמת לבנון הראשונה שימש כמפקד הסיוע החטיבתי של חטיבת גולני.
בשנים 1985–1986 שימש כמפקד גדוד 405 ובשנים 1988–1989 על גדוד 404. לאחר מכן שימש כמפקד יחידת מיתר.
בשנים 1992-1994 פיקד על עוצבת אשדות. בשנים 1994–1996 פיקד על עוצבת עמוד האש, ובשנים 1996–2000 שימש כראש מפקדת קצין בטיחות ראשי ומבק"א יבשה, והיה בין היתר חבר, בשנת 1997, בוועדת חקירה לבדיקת אסון השריפה בוואדי סלוקי, בו נהרגו חמישה מלוחמי חטיבת גולני ונפצעו חמישה נוספים.
הערות שוליים

↑  יעקב זיגדון, חברים מספרים על הרצל גדז', באתר "תמיד תותחן", ‏ 25 ביוני 2014.
↑  עמרי אסנהיים, אש צולבת, מעריב, כפי שהועלה באתר פרש.
ערך זה הוא קצרמרבנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערפילית

ערפילית
עַרְפִֿילִית (ההגייה התקנית בפ"א רפה) היא ענן בין-כוכבי של גז ואבק המורכב מיסודות. המונח "ערפילית" (nebula - נֶבּיוּלָה) שימש במקורו שם לקבוצה של גרמי שמים, אשר כללה בין השאר גם גלקסיות, אך כיום אין שימוש זה מקובל. בערפיליות הגדולות נוצרים כוכבים חדשים. כוכבים נוצרים בערפיליות אך הגדולים שבהם מסיימים את מהלך חייהם בתור ערפילית, וממנה ייווצרו כוכבים חדשים.
סוגי ערפיליות

מבחינים במספר סוגי ערפיליות:
ערפיליות פליטה - ענני גז מיונן, אשר פולטות קרינה כתוצאה ממעברי האלקטרונים בין רמות האנרגיה (תהליך בשם עירור אלקטרונים). לקבוצה זו שייכים אזורי H II, ערפיליות פלנטריות וערפיליות סופרנובה.
ערפיליות החזרה - ערפיליות אשר מפזרות ומחזירות את אור הכוכבים הנמצאים סביבן, לפניהן ובתוכן.
ערפיליות בליעה או ערפיליות כהות - ערפיליות אשר אינן מוארות על ידי הכוכבים בסמוך להן, אך בכל זאת מהוות מסך אשר מסתיר מאיתנו את אור הכוכבים אשר נמצאים מאחוריהן. ערפיליות כאלה מצטיירות ככתמים אפלים על רקע שדות הכוכבים. ניתן לראות ערפיליות אלו רק אם יש מאחוריהם גרם שמים גדול יותר ובהיר יותר מהם ובעזרת ציוד מיוחד. הנפוצים מבין הערפיליות האפלות הם עננים מולקולריים.
סוגי ערפיליות > אזור H II - אזור יצירת כוכבים

אזור H II הוא אזור אשר בו נוצרים כוכבים. זהו אזור חם וצפוף, אשר מורכב ברובו (כ-90%) ממימן מיונן, הליום (כ-10%) ושאריות יסודות כבדים יותר. גודלו של אזור זה יכול להיות משנות אור בודדות ועד מאות שנות אור, והוא מהווה חלק קטן בלבד מענן מולקולרי. חלק מגז זה עובר עם הזמן קריסה כבידתית והופך לקדם-כוכבים. אזורים אלה פולטים קרינה כתוצאה מכך שכוכבים צעירים ומסיביים פולטים קרינה בתחום העל-סגול ומייננים את ענני המימן אשר נמצאים בסמוך להם.
סוגי ערפיליות > ערפילית פלנטרית

ערפילית פלנטרית היא מעטפת גז אשר משיל אחריו ענק אדום לאחר הפיכתו לננס לבן. קרינתה של הערפילית נובעת מיינון הגז על ידי הננס הלבן. משך חייה של הערפילית הוא מספר אלפי שנים בלבד. בגלקסיה שלנו נצפו כ-1,500 ערפיליות פלנטריות.
סוגי ערפיליות > ערפילית סופרנובה

ערפילית סופרנובה היא תוצאה של התפוצצות סופרנובה - קריסה כבידתית של כוכב מאסיבי, כאשר השכבות החיצוניות של הכוכב מועפות לכל כיוון במהירות אדירה. בתוך הערפילית יימצא כוכב נייטרונים או חור שחור, לפי מסת הכוכב. ייחודה של ערפילית זו היא בכך, שקרינתה נובעת לא מיינון הגז על ידי קרינת הכוכב שבתוך הערפילית, אלא מחימום הגז על ידי גלי ההלם הגרוויטציוניים.
ראו גם

הוויכוח הגדול