יהדות אוסטריה
יהדות אוסטריה כיום > יהדות חרדית

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא הנושא הבא מכיל עודף מידע לא רלוונטי וחסר חשיבות אנציקלופדית.
בווינה ישנו ריכוז חרדי בן כמה מאות משפחות.[דרוש מקור] בקהילות הספרדיות (הבוכרים והגיאורגים - גרוזינים) ישנם חרדים רבים, וכן בקהילת חב"ד, הכוללת כמה בתי כנסיות ומרכזים קהילתיים כמו גם מספר מוסדות חינוך. מלבד קהילות אלו ישנן 4 קהילות חרדיות-אשכנזיות נוספות שרוב חבריהן חסידים, המתרכזות בעיקר ברובע השני (Leopoldstadt), ומיעוטן ברובע הראשון וברובע העשרים. הקהילות מחזיקות בתי כנסת מוסדות חינוך וכוללי אברכים. ועירוב גם סניף הצלה מקומי הוקם בידי התושבים החרדים.
הקהילות החרדיות האשכנזיות מחזיקות בשתי סיעות וביחד בחמישה נציגים במועצת הקהילה היהודית.
הקהילה הוותיקה היא קהילת "קהל ישראל" הוקם בשנת תש"י. לה שלשה בתי כנסת, הראשון בטמפלגאסה ברובע השני תחת השם אגודת ישראל (טמפלגסה), קהל ישראל (גריננגה-גאסה), וקהל חסידים. לקהילה שייכים, תלמוד תורה, [ובעבר החזיקה גם בית ספר לבנות למספר שנים,] רשת כוללי אברכים, כמה מקוואות לגברים ולנשים, ארגון תומכי שבת, קופת קמחא דפסחא, מערכות כשרות הכולל, רשימת כשרות שנתית, שחיטה, מסעדות, קייטרינג ואולם אירועים. הקהילה היא מגז של חסידים ליטאים ספרדים ואשכנזים. רב הקהילה הראשון היה חיים ירחמיאל גרינפלד, מראשי אגודת ישראל העולמית וחבר הנהלתה. בשנת תש"י השתקע בווינה לאחר שפעל להצלת יהודים מצ'כוסלובקיה, ובהתארגנות מחודשת של אגודת ישראל במרינבד. את מקומו ממלא בנו רבי דוד יהודה לייב, שכיהן לפני כן כמו"צ בבית הדין זיכרון מאיר בבני ברק של דודו הרב וואזנר. בשנת 2000 רצה הרב דוד יהודה ליב גרינפלד לעלות לישראל, אז ערכה הקהילה בחירות ובחרה באברהם יונה שוורץ לרב הקהילה, בסופו של דבר, הרב גרונפלד לא עלה לישראל כיום שניהם מכהנים כרבני הקהילה .
קהילה נוספת היא קהילת "מחזיקי הדת" הוקם בשנת ה'תשכ"ח. לקהלה זו יש בית המדרש, תלמוד תורה, בית ספר לבנות ישיבה קטנה, מקווה לגברים ומקווה ולנשים, חנות בשר ודגים, ואולם אירועים, וכן כוללי אברכים. רב הקהילה הראשון היה הרב בצלאל שטרן מחבר שו"ת "בצל החכמה". בשנת תשמ"א הוא עלה לישראל ואת מקומו מילא בנו, הרב חיים, עד לפטירתו בשנת תשס"ז. כיום רב הקהילה הוא הרב משה אליעזר וייס, שכיהן לפני כן בלוגאנו.
קהילה נוספת היא קהילת "אוהל משה", הוקם בשנת תשמ"ב. לקהילה כולל אברכים, הכנסת אורחים ומקווה לגברים. בעבר גם החזיקה למספר שנים תלמוד תורה בית ספר לבנות וישיבה קטנה. רב הקהילה הראשון היה אברהם יונה שוורץ מחבר שו"ת "אבני ברזל" ורבה דקהילת קהל ישראל בעיר, בשנת תש"ס התפטר מתפקידו, אחריו הועמד לרב הקהילה הרב אלכסנדר אשר מרגליות יליד לונדון (נכדו של רבי ישראל לייב מפרמישלאן לונדון) שהיה מקודם הראש-כולל של הקהילה.
קהילת "קהל חסידים" הוקם בשנת תשס"א הקהלה פועל בשיתוף פעולה עם קהל ישראל. לקהילה גם כן כולל אברכים ומקווה. הבית הכנסת על שטח בית הכנסת המפורסם של הקהילה החרדית שנחרב בשואה, השיף שוהל. רב הקהילה הוא הרב אברהם יונה שוורץ, יליד לונדון שימש בהוראה אצל הרב חנוך העניך פאדווא גאב"ד לונדון, וכן משמש ברבנית בקהילת קהל ישראל בעיר.
כמו כן קיים בבנין קהילת קהל חסידים קהילה ליוצאי איראן בשם שיפשוהל (על שם  הקהילה שהתקיימה שם ונחרבה בשואה) בראשות הרב מיכאל פרסבורגר יליד העיר, שהקים ארגון הצלה וחילוץ ליהודי איראן. עקב חוסר האפשרות ליהודים אלו להגר ישירות לארצות הברית היו מהגרים לוינה לתקופות זמן מוגבלות, ועם סידור המסמכים והמגורים עבורם, היו מהגרים לארצות הברית שם ישנה קהילת יוצאי איראן גדולה ומאורגנת. עם הגירת מרבית יהודי איראן שיכלו לעשות זאת הצטמצה פעילות הקהילה.
בווינה גם קהילת חב"ד, הוקם בשנת תשמ"ב, לקהילה שלשה בתי כנסיות (אחד שפעיל בכל ימות השנה ועוד 2 פעילים בימי שבת וחג), תלמוד תורה ובית ספר לבנות שלומדים שמה למעלה מאלף תלמידים ותלמידות, מקוואות, ואולם אירועים משמש לכל היהודים בווינה. חלק מהנזכר, וכן גם שאר שאר צורכי הקהלה פועלים בשיתוף עם קהל ישראל. רב הקהילה הוא הרב יעקב יצחק בידרמן
קהילה נוספת היא קהילת המזרחי. בית כנסת "מזרחי" שהייתה בעבר קשורה למזרחי העולמי ולתנועות הציונות הדתית, כיום בית הכנסת הוא חרדי למהדרין, מוצב ביודנפלאץ (כיכר היהודים). משנת 1983 ועד 1989 כיהן בו הרב יצחק ארנברג כיום רבה הראשי של הפדרציות בגרמניה ואב"ד ברלין, ומשנת 1991 מכהן בו הרב יוסף מנשה פרדס. הרב פרדס מכהן גם כרב קהילת "שערי עובדיה" של משפחת מוטייב.