פחד וחרדה מחיסונים בגיל הרך
דרכי התמודדות עם פחד וחרדה במהלך חיסוני שגרה בקרב ילדים > שימוש בהסחת דעת להפחתת פחד וחרדה מחיסונים ויעילות סוגיה השונים > סוגי הסחות דעת ויעילות השימוש בהן

התערבויות פסיכולוגיות מורכבות ממגוון של טכניקות לילדים מרגיעות את הדעת במהלך חיסון במטרה להפחית כאב ולחץ. דוגמאות:
ספירה ונשימה עמוקה (נשימות בטן) - הן סוג של אסטרטגיות הסחת דעת, הנחשבות כהתערבויות פסיכולוגיות יעילות שיכולות לשמש בקרב ילדים בני גיל שלוש שנים ומעלה. נשימות עמוקות עשויות להקל על הכאב והחרדה במהלך החיסון. בקרב ילדים צעירים ניתן לעשות הסחת דעת על ידי שילוב משחקים של הפרחת בועות סבון או סיבוב גלגלי רוח עם הנשימה. הספירה והנשימה העמוקה דרך הבטן מרגיעות את הגוף ומפחיתות תחושת הכאב, החרדה והלחץ על ידי שחרור אנדורפינים במוח המסייעים לתחושה טבעית טובה. מחקרים שנערכו ברחבי העולם להערכת השפעת תרגילי ספירה ונשימה עמוקה על רמת הכאב במהלך החיסון, מצאו כי הכאב הופחת בצורה משמעותית כאשר הילד הפעיל ספירה ותרגילי נשימה עמוקה במהלך החיסון.
הומור - ההומור הוא גירוי שעוזר לאנשים לצחוק ולהרגיש שמחים, והצחוק הוא תגובה פסיכו-פיזיולוגית להומור המערבת פעילות פיזיולוגית ייחודית ושינוי פסיכולוגי חיובי. השימוש בהומור במצבי משבר וחרדה הוא אחד הכלים המשמעותיים והחזקים מבחינת יכולת הריפוי והסטת נקודת המבט על הקשיים. ההחלטה לשימוש בהומור כהתערבות פסיכולוגית המרגיעה את הדעת, תלויה במידה רבה בהיכרות עם האנשים והאם ההומור מקובל עליהם וישפיע עליהם לטובה. הכוח המרפא של ההומור והצחוק הוכח במספר מחקרים כמסייע להרפיה, מפחית כאב באמצעות שחרור אנדורפינים המקלים על תחושות כאב בזכות השפעותיהן הנרקוטיות; כך המוח עצמו "מייחס פחות חשיבות" לתשדורות הכאב המגיעות אליו מן העצבים. הצחוק משפיע גם על רמת הכאב הפיזית האמיתית מכיוון שהוא משחרר מתח בשרירים, מתח שבמקרים רבים תורם להתגברות כאב. ההומור מסייע למערכת החיסון על ידי הגדלת מספר תאי הלימפוציט T והפחתת הנסיוב קורטיזול בדם, עוזר לעידוד השקפה חיובית והתמודדות עם מצבים קשים. בנוסף, הוכח כי ההומור מגביר את סיכויי העמידה בתהליכים רפואיים שונים ומאיץ את החלמת המטופל. במהלך הזרקת החיסון, התנהגות הורית משפיעה על התנהגויות הכאב של הילד. בהרבה מחקרים הוכח כי חיזוקים הוריים מוגזמים, ביקורת או התנצלות נראית כמגבירה את הכאב והלחץ אצל הילד, ואילו הסחות דעת על ידי הומור וצחוק במיוחד בקרב מתבגרים, נוטות להקטין חרדה וכאב בצורה משמעותית.
מוזיקה - שימוש במוזיקה או באלמנטים מוזיקליים מקדם ומשמר מצבי בריאות מנטליים, פיזיים נפשיים ורוחניים. למוזיקה יש השפעות במישורים השונים: במישור האפקטיבי, מוזיקה עשויה לשנות מצב רוח הקשור לאירועי כאב, ואלה המלווים בחרדה, כעס, עצב ודיכאון; בכך שבכוחה למתן מצבי דיכאון, לקדם רגיעה ולהרפות מתח וחרדה. במישור הקוגניטיבי, מוזיקה מסיחה את הדעת והמחשבות מהאירוע הכואב, ובכך משפרת את מיקוד השליטה. במישור התחושתי, מוזיקה מעודדת הפרשת אנדורפינים טבעיים להפחתת רמת הכאב והחרדה ולהעלאת סף הכאב, ועוזרת בהפחתת הפרשת הורמון הקורטיזול שהוא הורמון המופרש במצבי כאב ודחק. מוזיקה מפעילה את המערכת הלימבית (המעורבת בתחושות והתנהגות) ואזורים תחושתיים אחרים במוח ומשפיעה על תחושת הכאב. מחקרים רבים ברחבי העולם מצאו כי מוזיקה משמשת כאמצעי הרגעה משמעותי להפחתת תחושת הכאב והחרדה בקרב ילדים ומבוגרים חולים בעת ביצוע פעילות רפואית מכאיבה. טיפול במוזיקה חיה יכול להועיל לילדים, הורים, וספקי שירותי הבריאות באמצעות הפחתת הכאב והאי נוחות של הילד במהלך חיסון ילדים.
שיעול- טכניקת השיעול ""Cough Trick הוכחה כאמצעי הסחת דעת יעיל להפחתת כאבים, בזמן דקירה למתן חיסונים. במסגרת מחקר פרוספקטיבי בארצות הברית, נמצא כי השימוש ב"טריק השיעול"- כאשר הילד מתבקש לבצע שיעול חזק, והזריקה מבוצעת תוך כדי השיעול השני, הוא יעיל בהפחתת הכאב המדווח בקרב רוב הילדים.
המחקרים מראים כי במועד הבא למתן חיסון, הורים מעדיפים בבירור שימוש חוזר באמצעים להפוגת כאב לאחר חשיפה לשימוש באמצעים אלה. בקרב צוות האחיות נמצא, כי אימוץ אמצעים להפוגת כאב אצל תינוקות וילדים בעת מתן חיסונים לא הקשה על עבודתן.