stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ד'שי"ג

ד'שי"ג (4313)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 552 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 24 בספטמבר 553. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה.
לפי ההלכה, בשנת ד'שי"ג מתחיל מחזור חמה בן 28 שנים, ולכן מברכים את ברכת החמה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג השג, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ברכת החמה ביום רביעי כ"ד באדר ב' - 26 במרץ 553 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז).
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
היסטוריה של עם ישראל
דן פיק

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  שחייה
 תת-ענף:  סגנון חופשי
 מועדון:  מכבי חיפה
 
דן פיק הוא שחיין עבר ישראלי, אלוף ישראל ושיאן ישראל בשחייה. שחקן נבחרת ישראל בכדורמים.
ביוגרפיה

פיק התאמן בקבוצת השחייה של מכבי חיפה.
ביוגרפיה > 1971

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבת גלים בחיפה באוקטובר 1971, זכה פיק במדליית כסף במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 19:36.4 דקות, אחרי אמיר נמינוב מהפועל כפר הנשיא (18:41.8 דקות) ולפני מייק גרינשפן מהפועל גבעת חיים (19:48.4 דקות).
ביוגרפיה > 1973 > אלוף ישראל ושיאן ישראל

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בספטמבר 1973 זכה פיק במדליית זהב במשחה ל-1500 מטר חופשי בהשוואת השיא הישראלי של משה גרטל 18:20.0 דקות, לפני חברו לאגודה דן ברנר (18:37.4 דקות) ועמי שליט ממכבי קריית ביאליק (18:43.9 דקות).
ביוגרפיה > 1974

בתחרות שנערכה בבריכת השחייה של מכון וינגייט ביוני 1974 ניצח פיק במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 18:29.1 דקות. תוך כדי המשחה הוא קבע במשחה ל-800 מטר שיא ישראלי חדש לנוער של 9:47.7 דקות וקבע את הקריטריון להשתתפות באליפות אסיה לנוער.
בתחרות "שמונה האומות" שנערכה באוסלו שבנורווגיה בסוף יולי אותה שנה קבע פיק במשחה ל-1500 מטר שיא ישראלי חדש של 18:18.9 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה במכון וינגייט באוקטובר אותה שנה זכה פיק ב-6 מדליות, מהן 3 זהב (כולן במשחי השליחים, ביחד עם דן ברנר, רון קרמן ודורון שפי וקביעת שני שיאים ישראלים), כסף ו-2 ארד. מדליית כסף, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 17:59.2 דקות, אחרי עדי פרג מהפועל העמקים שקבע שיא ישראלי חדש של 17:43.0 דקות ולפני נדב בטשא מגוש זבולון (18:05.9 דקות), שלושתם שיפרו את שיאו הישראלי של פיק. מדליות ארד, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:32.6 דקות, אחרי פרג שקבע שיא ישראלי חדש של 4:22.9 דקות וברנר (4:32.2 דקות) ובמשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:24.8 דקות, אחרי פרג (2:15.3 דקות) ומייק גרינשפן (2:18.2 דקות)
הערות שוליים

↑  ישראל - סקוטלנד 6:8, דבר, 4 ביולי 1978
↑  שלמה מוזר, ניר - 7 מדליות זהב, דבר, 10 באוקטובר 1971
↑  שלמה מוזר, "שלל" ההישגים באליפות השחיה: רק שני שיאים..., דבר, 23 בספטמבר 1973
↑  שלושה קבעו שיאי נוער 9 עברו מינימום מאנילה, מעריב, 2 ביוני 1974
↑  שני שיאים נוספים של פרג בתום אליפות ישראל בשחייה, דבר, 2 באוקטובר 1974
↑  אהרן להב, שני שיאים ישנים שופרו באליפות ישראל בשחיה, דבר, 29 בספטמבר 1974
↑  אורי ירון, עדי פרג - השחיין מס 1, מעריב, 2 באוקטובר 1974
דב דביר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  23 במרץ 1943 ישראל 
 פטירה:  31 בינואר 2024 (בגיל 80) 
 מדינה:  ישראל 
 
דב דביר (23 במרץ 1944 – 31 בינואר 2024) היה מהנדס חשמל ואלקטרוניקה, שכיהן כנשיא האקדמית גליל מערבי בשנים 2014–2018, וקודם לכן כפרופסור מן המניין באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
ביוגרפיה

דביר נולד ב-23 במרץ 1944 בישראל. למד בפנימייה הצבאית לפיקוד שליד בית הספר הריאלי בחיפה, במחזור ח'. באוגוסט 1962 התגייס לחיל השריון, ובו שירת כקצין עד שנת 1965. במילואים לחם במלחמת ששת הימים ובמלחמת יום הכיפורים, בה נפצע בחזית המצרית.
עם שחרורו למד לתואר ראשון הנדסת חשמל ואלקטרוניקה בטכניון עד שנת 1969. לאחר לימודיו עבד ברפאל בפרויקטים הקשורים לחיל האוויר ולחיל המודיעין. בנובמבר 1976 התגייס מחדש בדרגת סגן אלוף, ושירת ביחידה 8200. בין השנים 1974–1979, במקביל לשירותו, למד לתואר שני במנהל עסקים באוניברסיטת תל אביב. בפברואר 1988 השתחרר בשנית בדרגת אלוף-משנה, ולאחר שחרורו למד לתואר שני בחקר ביצועים, והמשיך לדוקטורט בניהול ארגונים טכנולוגיים, אותו סיים ב-1992.
בשנת 1992 הקים את המחלקה לניהול טכנולוגיה במכון הטכנולוגי חולון, בראשה עמד במשך חמש שנים. בשנת 1999 עזב את המכון הטכנולוגי חולון, ובשנת 2000 הצטרף לסגל אוניברסיטת בן-גוריון בנגב כמרצה בכיר. לאחר שלוש שנים התמנה לראש המחלקה לניהול, תפקיד בו שימש במשך שש שנים. לאחר מכן ניהל תוכנית בינלאומית למצטיינים לתואר שני במנהל עסקים, וכן מונה לפרופסור מן המניין. בשנת 2010 זכה לתואר פרופסור אמריטוס.
ב-2012 פרש מהאוניברסיטה.
ב-2014 נבחר לתפקיד נשיא האקדמית גליל מערבי, תפקיד בו כיהן עד שנת 2018.
ספריו

A. J. Shenhar and D. Dvir, Reinventing Project Management: The Diamond approach to successful growth and innovation. Harvard Business School Press, August, 2007.
A. J. Shenhar, D. Milocevitz, D. Dvir and H. Thamhain, Linking Project Management to Business Strategy. PMI Press, September 2007.
הערות שוליים

↑  המחלקה לניהול - דביר דב, באתר in.bgu.ac.il
↑  דב דביר, באתר "בהשקט ובבטחה"
↑  אורלי אגסי, נשיא חדש לאקדמית גליל מערבי: פרופ' נסים בן דוד, באתר ניוז חיפה והקריות, ‏4 ביולי 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007598899205171  dblp: 77/3137  GND: 171609417  ISNI: 0000 0000 4062 2200  LCCN: n2007017055  NKC: vse2012701005  RERO: 02-A012120350  SUDOC: 160165938  VIAF: 28977342   WorldCat (עם VIAF): 28977342
דסונטה ברדפורד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 באפריל 1996 (בן 28) ארצות הברית
 עמדה:  קלע
 גובה:  1.93 מטרים
 מכללה:  אוניברסיטת המדינה של מזרח טנסי (2014–2018)
 דראפט:  לא נבחר, 2018
 קבוצות כשחקן
 2018–2019   2019–2020   2021–2022   2022–:  פורטרס קורמנד   פיניקס בריסל   אקילה באסקט טרנטו   הפועל באר שבע
 
דסונטה ברדפורד (באנגלית: Desonta Bradford; נולד ב-12 באפריל 1996) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדת הקלע בהפועל באר שבע.
קריירה

ברדפורד היה חלק מרכזי בנבחרת תיכון הומבולדט שזכתה באליפות המדינה לשנת 2013. בשנתו הראשונה באוניברסיטת המדינה של מזרח טנסי הוא העמיד ממוצעים של 4.1 נקודות למשחק. בשנתו השנייה הוא השתפר ל-6.8 נקודות למשחק, ובשנתו האחרונה, ברדפורד העמיד ממוצעים של 15.5 נקודות, 5.8 ריבאונדים ו-3.5 אסיסטים למשחק, והוביל את הליגה בחטיפות.
לאחר שלא נבחר בדראפט 2018 ב-NBA, ב-28 ביולי 2018 חתם בפורטרס קורמנד ההונגרית. ב-4 ביולי 2019 חתם בפיניקס בריסל הבלגית. ב-28 ביולי 2021 חתם באקילה באסקט טרנטו האיטלקית. ב-17 באוגוסט 2022 חתם בהפועל באר שבע.
הערות שוליים

↑  Craig Thomas, Desonta Bradford is involved at ETSU, The Jackson Sun (באנגלית אמריקאית)
↑  Desonta Bradford boosts Bucs his sophomore season, East Tennessean, ‏2016-02-25 (באנגלית אמריקאית)
↑  Todd Shanesy, Shooting Star, Spartanburg Herald Journal (באנגלית אמריקאית)
↑  Desonta Bradford, www.kormend.hu (בהונגרית)
↑  Jérôme Brys, Un deuxième Américain au Brussels, DHnet (בצרפתית)
↑  Basketball News, Scores, Stats, Analysis, Standings, www.eurobasket.com
↑  Maggi, Alessandro (2022-08-17). "Desonta Bradford signs with Hapoel Be'er Sheva". Sportando (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-08-18.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "דסונטה ברדפורד".
דוד והצרעה והעכביש

צרעה ועכביש משותק
דוד והצרעה והעכביש הוא שמה של אגדה מפי חז"ל, המופיעה במדרש אלפא ביתא דבן סירא. לאגדה מוסר השכל: אין לפקפק בתועלת הבריאה ולתמוה על מעשי הבורא.
סיפור האגדה

באחד הימים ישב דוד בגנו קודם שהוכתר למלך, וראה צרעה המשתקת עכביש. משתומם מן המחזה, נשא דוד דברים אל אלוהים, ושאלו מדוע ברא יצורים אלה שאין בהם כל תועלת: הצרעה אינה מפיקה דבש, אך ממיתה דבורים, ואילו העכביש טווה יום ולילה, אך לארוג בגד לא יצלח.
השיב לו אלוהים: עוד תבוא השעה שתלמד להעריך יצורים אלה כיאות.
בחלוף תקופת מה, החל שאול המלך לקנא בהצלחותיו הצבאיות של דוד ורדף אותו כדי לאסרו. דוד נמלט אל שפלת יהודה והסתתר במערה. מצא עכביש את פתח המערה וטווה בו את רשתו. הגיע שאול המלך אל הפתח, הבחין בקורי עכביש ואמר בלבו: אילו היה נכנס אדם למערה, לבטח היה קורע את הרשת. על כן הלך לו משם ודוד ניצל מן הרעה. לאחר שעזב שאול המלך, ניגש דוד אל העכביש והודה לו.
אז הלך דוד אל מחנה המלך במדבר, כדי להוכיח את רמתה הירודה של השמירה על המלך. הוא ניגש ליטול את צפחת המים של המלך, והנה זע אבנר בן נר, שר צבאו של שאול, בשנתו, הניח את רגליו הכבדות על דוד, ומנע ממנו לצאת. אלא שאז עקצה צרעה את רגלו של שר הצבא וזה הזיזה, וכך נחלץ דוד מן הסכנה. הודה דוד בלבו לצרעה ופנה אל אלוהים ואמר: לעולם לא אפקפק עוד במעשיך.
סיפור האגדה > במקורות נוספים

החיד"א ציטט מדרש זה מחז"ל בשינויים קלים "אמר דוד למה ברא השטות העכביש והפרעושים? ובשלושתן ניצול מהמוות, השטות כשהיה אצל אכיש מלך גת. העכביש, כשנטמן במערה מפני שאול, והעכביש עשה תכף מחיצה כמו כותל במערה וניצול. והפרעוש כשעבר מתחת רגלי שאול ואחר כך שאול השפיל רגליו והיה דוד המלך עליו השלום נמסר בידו, לולי הפרעוש שנשכו וזקף רגליו", כך שלפי מדרש זה תמיהתו של דוד הייתה על מציאות הפרעושים, וכמו כן הפרעוש עקץ את שאול בעצמו ולא את שר צבאו.
על פי התרגום אונקלוס ותרגום יונתן בן עוזיאל, את מזמור נז מספר תהלים חיבר דוד על נס העכביש: ”לַמְנַצֵּחַ אַל תַּשְׁחֵת לְדָוִד מִכְתָּם בְּבָרְחוֹ מִפְּנֵי שָׁאוּל בַּמְּעָרָה. חָנֵּנִי אֱלֹהִים חָנֵּנִי כִּי בְךָ חָסָיָה נַפְשִׁי וּבְצֵל כְּנָפֶיךָ אֶחְסֶה עַד יַעֲבֹר הַוּוֹת. אֶקְרָא לֵאלֹהִים עֶלְיוֹן לָאֵל גֹּמֵר עָלָי”. וכך תרגם יונתן בן עוזיאל את הפסוק "אֶקְרָא לֵאלֹהִים עֶלְיוֹן לָאֵל גֹּמֵר עָלָי" - "אצלי קדם אלהא תקיפא (=אתפלל לפני האל החזק) די פקד לעכוביתא (=שציווה לעכביש) דיגמר באיספלידא עיזלא אמטלותי (=שידע במערה לטוות קורים בשבילי)".
נוסח האגדה

להלן נוסח האגדה ב"תולדות בן סירא":
הערות שוליים

↑  החיד"א, 'פה אחד' (הגדה של פסח) על הפסוק "שומר פתאים ה'"
↑  על פי תולדות בן סירא, נוסח ב, כתב יד וטיקן 285, במילון ההיסטורי ללשון העברית.
ד'שי"ח

ד'שי"ח (4318)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 557 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 30 באוגוסט 558. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
היסטוריה של עם ישראל
ד'שכ"א

ד'שכ"א (4321)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-6 בספטמבר 560 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 25 בספטמבר 561. שנה מסוג בשז, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
ד'שי"ב

ד'שי"ב (4312)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 551 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 552. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
דסונגריפטרוס

| דסונגריפטרוס |
| --- | --- |
 שלד של דסונגריפטרוס
תקופה
יורה עליון-קרטיקון תחתון 157.3–133.9 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: פטרוזאוריה
תת־סדרה:: פטרודקטיליים
משפחה:: דסונגריפטריים
סוג:: דסונגריפטרוס
מין:: Dsungaripterus weii
שם מדעי
 Dsungaripterus ‏ג'ונגג'יין, 1964

דסונגריפטרוס (שם מדעי: Dsungaripterus) הוא סוג של פטרוזאור גדול שחי בצפון סין בתקופות יורה עליון עד לקרטיקון תחתון. הוא קיבל את שמו מהתצורות בהם נמצא ב-1964 במרכז דסונגריאן (Dzungarian Basin), שינג'יאנג שבסין (אזור בו נמצאו גם מאובני הדינוזאור הטורף גואלונג). בעוד שגולגולת הפריט נשתמרה כמעט בשלמותה, השלד עצמו הורכב משברים חלקיים.
מאפיינים

פטרוזאור זה התאפיין במוטת כנפיים באורך 3-3.5 מטר; בלסתות ארוכות שקצוותיהן משתפלות כלפי מעלה, ובתוכן שיניים רבות קטנות וקשיחות; ובגולגולת רחבה בעלת כרבולת עצם, הבולטת מאמצע המקור ועד ל"כיפת הגוגולת", אשר בסופה בליטה קרינית (כמו של קזואר). מבנה השלד החזק, הכולל עצמות תומכות בגפיים, מעיד על יכולת תעופה אפשרית.
על פי ההשערות, מבנה הלסתות והשיניים איפשר לדסונגריפטרוס לצוד את טרפו מבינות סלעים, חריצים ונקיקים, ולכתוש אותו לאחר מכן בעזרת שיניו הקשיחות.
בתרבות

פטרוזאור זה מופיע במשחקי המחשב פארק היורה 3: בניית פארק, עולם היורה: המשחק וJurassic World Evolution 2.
דסונגריפטרוס מעופף לצד נוריפטרוס (Noripterus)
הארי פוטר והמסע האסור

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מתקן שעשועים 
 כתובת:  Hogsmeade 
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 18 ביוני 2010
 תאריך פתיחה רשמי:  18 ביוני 2010 
 קואורדינטות:  28°28′20″N 81°28′25″W﻿ / ﻿28.47224°N 81.473602°W﻿ / 28.47224; -81.473602
 אתר רשמי
  (למפת אורלנדו מוגדלת) הארי פוטר והמסע האסור(למפת אורלנדו רגילה) הארי פוטר והמסע האסור
 
הארי פוטר והמסע האסור (באנגלית: Harry Potter and the Forbidden Journey) הוא מתקן אפל, חלק מאזור עולם הקסמים של הארי פוטר שבפארק השעשועים איי ההרפתקאות, השוכן באתר הנופש אולפני יוניברסל שבאורלנדו, פלורידה, ארצות הברית. מתקן זהה נמצא גם באולפני יוניברסל יפן.
בניית המתקן החלה בשנת 2007 והוא נפתח לקהל ב-18 ביוני 2010. המתקן הוא המתקן המרכזי ב"עולם הקסמים של הארי פוטר" ומיועד להמחיש למבקרים בו אירועים וסצנות מסדרת ספרי הארי פוטר מאת הסופרת ג'יי קיי רולינג, והוא מבוסס על מראה האתרים כפי שהופיעו בסדרת הסרטים המבוססת על הספרים.
תיאור המתקן

המבקרים יכנסו אל טירת הוגוורטס בה יראו חדרים שונים אשר הופיעו בסדרת הסרטים, ובהם גלריית הדיוקנאות, חדרו של מנהל בית הספר, כיתת לימוד של ההגנה מפני אמנויות האופל, והמועדון של גריפינדור. בהמשך המבקרים יתבקשו להגיע לחדר הרצאה, אולם בדרכם יפגשו את הארי פוטר, רון ויזלי והרמיוני גריינג'ר אשר יקראו להם לבוא עימם, בניגוד לעצת מצנפת המיון.
בשלב זה המבקרים יתיישבו ב"ספסלי הקסם" אשר יאפשרו להם לעוף ברחבי הטירה, לראות את הערבה המפליקה, לברוח מדרקון ולהשתתף במשחק קווידיץ'.
בסיום המסע יגיעו המבקרים לחדרו של ארגוס פילץ' שהוא בעצם חנות בו יכולים המבקרים לרכוש חפצים שהוחרמו לכאורה על ידי פילץ'.
דב הוז (אוניית מעפילים)

| --- | --- |

אוניית המעפילים "דב הוז"
 ארגון:  המוסד לעלייה ב'
 קורות ההפלגה
 נמל המוצא:  לה ספציה (איטליה)
 מספר מעפילים:  675
 רב החובל:  איטלקי
 מפקד האונייה:  אליעזר טל
 גדעוני:  גרשון עציון
 יום היציאה:  8.5.1946
 מקום ההגעה:  נמל חיפה
 יום ההגעה:  13.5.1946
 נתוני האונייה
 סוג האונייה:  ספינת חופים, אוניית משא
 שם קודם:  Fede
 תאריך רכישה:  פברואר 1943
 הדחק:  כ-1000 טון
 אורך:  140 רגל
 רוחב:  20 רגל
 גודל הצוות:  12
 הנעה:  מנוע דיזל 'אנסלדו' מתוצרת איטליה
 מהירות:  7-8 קשר
מסלול ההפלגה של "דב הוז"
אוניית המעפילים דב הוז, 1946, ארכיון ההגנה
דב הוז הייתה אוניית מעפילים, שאורגנה על ידי המוסד לעלייה ב'. היא נקראה על שמו של דב הוז, מנהיג בתנועת העבודה בארץ ישראל.
ראו גם

מבצע מבוכה
הערות שוליים

↑  ראו: כרזה על שביתת רעב באוניות "דב הוז" ו"אליהו גולומב", באתר הארכיון הציוני.
↑  ראו: כרזה, באתר הארכיון הציוני.
↑  ראו: צילום הפגנת תמיכה בשביתת הרעב של מעפילי "דב הוז" ו"אליהו גולומב" בחצר המוסדות הלאומיים בירושלים, באתר הארכיון הציוני.
↑  ראו: סיפוני "דב הוז" ו"אליהו גולומב" לפני ההפלגה מלה ספציה, באתר הארכיון הציוני.
↑  גלויה עם חותמת "דב הוז".
דסואטודו

דסואטודו (מלטינית: desuetudo) או מנהג מבטל הלכה היא דוקטרינה משפטית שלפיה נורמה שנקבעה בחקיקה ראשית או בחקיקת משנה פוקעת ואינה ניתנת לאכיפה כאשר נוצר נוהג של העדר-אכיפה. חוסר שימוש ארוך ורציף בנורמה נוטל ממנה את תוקפה, לפחות במובן זה שמערכת בתי המשפט לא תיאות להעניש את מי שהפר את אותה הנורמה.
מקורו של העיקרון בשיטות המשפט המערביות של ימינו הוא במשפט הרומי. הוא מוסבר בדיגסטה שבקורפוס יוריס קיוויליס (Digest, Book I, Title III, Section 32) באופן הבא: "כמו שהחוקים עצמם מחייבים רק משום שהתקבלו על ידי העם, כך כל מה שהעם הביע הסכמתו, אפילו ללא חוק כתוב, צריך בצדק לחייב את הכל... מסיבה זו התקבל כחוק, ובצדק, שחוקים מתבטלים לא רק על ידי המחוקק, אלא גם על ידי הסכמה שקטה כללית לבטלם בדרך של אי שימוש". מסורת המשפט הקונטיננטלי, היונקת מן המשפט הרומי, מכירה בעקרון של דסואטודו. גם בגמרא נזכר עיקרון זה: רבי אושעיא קבע כי "המנהג מבטל את ההלכה."
לעומת זאת, הדוקטרינה אינה מהווה חלק ממסורת המשפט המקובל. כך, למשל, בשנת 1818 נפסק במקרה Ashford v. Thornton  כי הכרעה משפטית באמצעות דו-קרב היא עדיין אופציה הפתוחה בפני נתבע, חרף העדר השימוש הממושך בשיטת הכרעה זו. בתי המשפט בישראל אימצו את המסורת האנגלו אמריקנית וסירבו להכיר בכוחם של מנהגים נוגדי חוק לבטל חוק.
במשפט הפלילי הפרת חוק המטיל חובה או קובע איסור היא בגדר עבירה. לדברי דליה אבן-להב, כדי שיתהווה מנהג נוגד חוק לא די בכך ש"הפרות יחידות מתפשטות בציבור הרחב" ומתפתחות לכדי "מנהג הקובע דרך התנהגות המנוגדת לחוק החרות". נדרשת גם מדיניות של הרשות המבצעת שאינה מונעת את התהליך ומאפשרת למנהג להתגבש.
ראו גם

אות מתה
לקריאה נוספת

דליה אבן, דסואטודו (1977)
הערות שוליים

↑  תלמוד ירושלמי, מסכת בבא מציעא,  פרק ז', הלכה א'.
↑  דליה אבן-להב, "מנהגה של הרשות המבצעת שלא לאכוף חוק", משפט וממשל ב 477, 484 (תשנ"ה). ראו גם: ע"פ 3520/91 תורג'מן נ' מדינת ישראל, פ"ד מז(1) 441.
↑  אבן-להב, שם, בעמ' 483.
גשר באב אל-קנטרה (אלג'יריה)

| --- | --- |

גשר באב אל-קנטרה הנוכחי
 מידע כללי
 סוג:  גשר
 מיקום:  קונסטנטין
 מדינה:  אלג'יר
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1789−1788 1863−1860 1951 – 1952 (כ־163 שנים)
 חומרי בנייה:  אבן ברזל
 מידות
 אורך:  128 מטר
 רוחב:  8 מטר
 גובה:  125 מטר
 מידע טכני
 מפתחים:  3
 מִפְתָּח מרבי:  75 מטר
 קואורדינטות:  36°22′08″N 6°37′05″E﻿ / ﻿36.368972°N 6.618167°E﻿ / 36.368972; 6.618167
 he (למפת אלג'יריה מוגדלת) אלג'יר קונסטנטין אוראן תלמסאן אל-ואד תמנראסת טינדוף מרוקו ספרד תוניסיה לוב ניז'ר מאלי מאוריטניה הים התיכוןגשר באב אל-קנטרה(למפת אלג'יריה רגילה) אלג'יר קונסטנטין אוראן תלמסאן אל-ואד תמנראסת טינדוף מרוקו ספרד תונ. לוב ניז'ר מאלי מאור. הים התיכוןגשר באב אל-קנטרה
 
גשר באב אל-קנטרה (בערבית: جسر باب القنطرة) הוא גשר שנבנה מעל הקניון של נהר רומל (אנ') בעיר קונסטנטין, אלג'יריה. גשר זה, שתחילתו בתקופת האימפריה הרומית, נהרס ונבנה מחדש מספר פעמים לאורך ההיסטוריה כשהגשר הנוכחי נבנה ב-1952 ומשמש עדיין כדרך גישה לאזור העתיק של קונסטנטין.
רקע

העיר קונסטנטין הוקמה באלג'יריה בתחילת המאה השלישית בתקופת האימפריה הרומית, נקראה תחילה סירטא (אנ') ובמהלך המאה הרביעית שונה שמה לקונסטנטין על שמו של קונסטנטינוס הגדול שהיה קיסר האימפריה הרומית. העיר הוקמה על גדותיו התלולות נהר רומל (אנ') שהגנו על העיר משני צידיה (הצפוני והמערבי). ערוצו העמוק של הנהר אילץ את אנשי העיר להקים, החל מתקופת האימפריה הרומית, מספר רב של גשרים שחצו אותו. גשרים אלו היוו, לא פעם, מוקד למלחמות ומתקפות על העיר וההערכה היא שבשלהי המאה ה-12 נהרס הגשר הרומי האחרון שהוביל אל העיר.
כיום קיימים שמונה גשרים מעל הערוץ (רובם חדשים) כשגשר באב אל-קנטרה הוא אחד מהם ונחשב לעתיק ביניהם והדרך שחוצה על גביו את הערוץ נחשבה בעבר לדרך הכניסה העיקרית לעיר.
ההיסטוריה של הגשר > העת העתיקה

להערכת ארכאולוגים במקום שבו בנוי כיום הגשר הנוכחי עמד בעבר גשר רומי שנהרס ב-1185. בעקבות הרס זה נבנה הגשר מחדש אך ב-1304 הוא נהרס בשנית.
ההיסטוריה של הגשר > המאה ה-18

ב-1771 מונה סלח ביי בן מוסטפא (אנ') לשליט מחוז קונסטנטין. ביי קידם פרויקטי בנייה רבים בעיר ובסביבתה ובין השאר מינה ב-1788 בנאי בלארי בשם ברתולומיאו לבנות מחדש את גשר באב אל-קנטרה. ברתולומיאו החליט להתבסס על היסודות הרומיים של הגשר ולבנייתו השתמש באבנים מהריסות של אמפיתיאטרון רומי בעיר.
מבנה הגשר החדש היה שונה מעט ממבנה הגשר הרומי בכך שברתולומיאו צמצם את מספר הקשתות של הגשר הראשי לארבע וכן יצר גשר נוסף של שתי קשתות, 16 מטר מתחת לגשר הראשי שבעצם החזיקה אותו. בנוסף, ניצל ברתולומיאו את בניית הגשר כדי לחדש תעלת מים שהעבירה מים מהרים שמצפון לעיר אל תוך העיר על גבי הגשר החדש תוך שימוש בטכניקת סיפון. גובהו הכולל של הגשר היה כ-65 מטר.
ההיסטוריה של הגשר > הכיבוש הצרפתי של אלג'יריה

ב-1830 החלה המערכה לכיבוש אלג'יריה על ידי צרפת. כדי להגן על העיר בנו שליטיה שערים כפולים על הגשר שאיפשרו את חסימת הגשר.
בנובמבר 1836 התחולל הקרב הראשון על העיר (אנ') כשהנסיונות הצרפתים לפרוץ לעיר דרך שערי הגשר היוו את לב המערכה. הקרבות נמשכו שלושה ימים במהלכם הצליחו מגיני העיר המוסלמים למנוע את כיבוש העיר ואילצו את הצרפתים לסגת צפונה לאחר שסבלו מכ-900 נפגעים. האלג'יראים זינבו בכוחות הנסוגים וגרמו לעוד כ-1,000 נפגעים.
במרץ 1857 השלימו הצרפתים את כיבוש העיר כשבמהלך הקרב קרס הגשר. ב-1860 החלה בנייה מחודשת של הגשר שהסתיימה ב-1863 כשחלקו המרכזי נבנה ממתכת בסגנון צרפתי. הצרפתים שיפצו את הגשר בתחילת המאה ה-20.
ב-1951 קרסו חלקי ברזל מהגשר ומועצת העיר החלה בפרויקט מקיף של בנייה מחדש של חלקו המרכזי של הגשר. הבנייה מחדש הסתיימה ב-1952 כששני שערים הוצבו בקצה הגשר. המסגרת הפרויקט הורחב הגשר וכן הורחב מעבר הולכי הרגל.
אטימולוגיה

פירושה המילולי של המילה אל-קנטרה הוא קשת או גשר. נעשה שימוש במילה בשמות של מקומות כמו קנטרה במצרים, גשר קנטר בעמק בית שאן, עיר בלבנון ועוד.
המילה באב משמעותה שער ובמקרה הזה "שער הגשר" שמתייחס לשערים שחסמו את הגישה לגשר.
מבנה הגשר

אורכו של הגשר הנוכחי כ-128 מטר וגובהו כ-125 מטר מתחתית הערוץ. הוא בנוי על עמודים משני צידי הערוץ שבסיסם רומי. לגשר 3 קשתות, שתיים משני צידי הגשר ואחת גדולה במרכזו שמפתחה כ-57 מטר.
במהלך חידוש הגשר במאה ה-20 הועברו שערי הגשר, שנבנו בתקופת השלטון הצרפתי, לקרבת הגשר ומוצגים שם כיום.
צילום מ-1856 של הגשר שבנה ברתולומיאו, טרום השלטון הצרפתי. ניכרים שני המפלסים של הגשר וארבעת הקשתות בחלקו העליון
הגשר ב-1899 לאחר שיקומו בתקופת השלטון הצרפתי.
הגשר הנוכחי כשבתחתית הערוץ שרידים של הגשר שנבנה במאה ה-18
מבט מתוך הערוץ התלול על הגשר הנוכחי ושרידי בסיס הגשר העתיק
הערות שוליים

↑  גשר באב אל-קנטרה, באתר structurae.net
↑  גשר באב אל-קנטרה, באתר highestbridges.com
דודג' 30-35

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  האחים דודג' אוטומוביל
 שנות ייצור:  1914–1916
 הרכבה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מודל אחריו:  Dodge 30
 פלטפורמה:  מנוע קדמי
 בסיס גלגלים:  2,895 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, 3,479 סמ"ק
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 3 מהירויות
 
דודג' 30-35, שנת 1915
דודג' 30-35 (באנגלית: Dodge 30-35) היא מכונית משפחתית, דגם "טורפדו" 4 דלתות, אשר יוצרה בין השנים 1914–1916 על ידי חברת "האחים דודג' אוטומוביל" אשר בשנת 1928 הפכה לחטיבת דודג' בקונצרן המכוניות האמריקאי קרייזלר.
יוצרו 116,400 יחידות. צבא ארצות הברית הזמין כ-150 יחידות.
הגנרל במהפכה המקסיקנית, פנצ'ו וייה היה בעליו של דגם "דודג' 30-35".
היסטוריה

החברה נוסדה בשנת 1900 על ידי האחים ג'ון פראנסיס דודג' והוראס אלגין דודג' בדטרויט שבמישיגן. בימיה הראשונים יצרה החברה חלקי מנוע ושלדה עבור תעשיית הרכב המתפתחת בעיר, בעיקר עבור החברות אולדסמוביל ופורד. למרות ההצלחה המסחרית שאפו האחים לייצר מכוניות משלהם. שאיפה זו התממשה לראשונה במכונית הראשונה, "דודג' דגם 30" (Dodge Model 30), ששיווקו ב-1915 כמתחרה יוקרתית יותר לדגם פורד מודל T הנפוץ. דגם 30 כלל כמה חידושים לאותה עת - גוף עשוי כולו פלדה, תיבת הילוכים חדשנית, ומערכת חשמל בת 12 וולט. תיבת ההילוכים והמנוע היו טובים מאלה של פורד T
(35 כוחות סוס לעומת 20).
בזכות איכות החלפים שייצרו ומעלותיה של המכונית היא הגיעה למקום שני במכירות הרכב בארצות הברית ב-1916.
באותה שנה השתמש הצבא האמריקני בהצלחה בדגם 30 בפעילותו המבצעית כנגד המהפכן המקסיקני פנצ'ו וייה.
בינואר 1920 הלך לעולמו ג'ון דודג' ובדצמבר אותה שנה נפטר גם הוראס דודג'. אלמנות השניים המשיכו בניהול החברה. דגם 30 שונה קלות ושווק כ"סדרת 116" (Series 116) אולם החברה ירדה למקום החמישי מכירות בארצות הברית ב-1925. באותה שנה מכרו אלמנות המייסדים את החברה לקבוצת משקיעים, שהחליטה, בעקבות ירידה נוספת במכירות (מקום שביעי ב-1927) למכור את דודג' ליצרן מכוניות אחר.
בשנת 1928 רכש קונצרן קרייזלר את חברת דודג' ומבחר הדגמים המיוצר ירד ל-13 בשתי קטגוריות (מ-19 דגמים בשלוש קטגוריות).
תצורות

סדאן (דגם טורפדו, 4 דלתות)
קבריולה (מינואר 1915)
תמונות

דודג' 30-35
דודג' 30-35
דודג' 30-35, שנת 1915
ראו גם

דודג'
קרייזלר
דודג' 116
הערות שוליים

↑  Beverly R. Kimes, Henry A. Clark: Standard Catalog of American Cars 1805–1942. Krause Publications, Iola 1985, ISBN 0-87341-045-9.
דינמו סנקט פטרבורג (אגודת ספורט)

| --- | --- |
 ענפי ספורט:  הוקי קרח, כדורעף, כדורסל, כדורגל
 תחום השיפוט:  סנקט פטרבורג
 תאריך ייסוד:  ינואר 1924
 
חברת הספורט הרוסית "דינמו" סנקט פטרבורג (ברוסית: Всероссийское физкультурно-спортивное общество „Динамо“ СПБ) היא התאחדות הספורט של עובדי כוחות השיטור ואכיפת החוק בעיר סנקט פטרבורג, שברוסיה, שהוקמה בינואר 1924. האגודה שמה לה למטרה לקדם את הספורט לסוגיו בקרב עובדי המשטרה וגופי אכיפת החוק בעיר והיא מאגדת את כל מועדוני הספורט של דינמו בסנקט פטרבורג.
משרדיה ממוקמים באצטדיון דינמו סנקט פטרבורג, שנמצא בבעלותה.
מועדוני דינמו

דינמו סנקט פטרבורג (כדורסל)
דינמו סנקט פטרבורג (כדורסל נשים)
דינמו סנקט פטרבורג (כדורגל)
דינמו סנקט פטרבורג (כדורעף)
דינמו סנקט פטרבורג (קטרגל)
דינמו סנקט פטרבורג (כדורמים)
דינמו לנינגרד (בנדי)
דינמו סנקט פטרבורג (הוקי קרח)
דינמו סנקט פטרבורג (הוקי קרח נשים)
דינמו סנקט פטרבורג (הוקי קרח לנוער)
דינמו מחוז לנינגרד
ראו גם

דינמו (אגודת ספורט)