stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אברציה כרומטית
סוגים של אברציה כרומטית

אברציה זו מורכבת למעשה, משתיים. האחת היא צירית או אורכית, והיא מתקבלת כתוצאה מהתכנסותן של קרני אור השייכות לאורכי גל שונים בנקודות שונות לאורך הציר האופטי. השנייה היא רוחבית או צידית, והיא נובעת מהתמקדותם של אורכי גל שונים בנקודות שונות (בגובה שונה) במישור המוקד. מיקום שונה על מישור המוקד מבטא הגדלה שונה של הדמות עבור אורכי גל שונים, מאחר שהיא מוגדרת על ידי היחס בין מרחק הדמות מהעדשה לבין מרחק העצם מהעדשה. מאחר שמרחקים אלה קשורים ביניהם באמצעות נוסחת גאוס,  {\frac {1}{f}}={\frac {1}{u}}+{\frac {1}{v}}, כאשר, u מציין את מרחק העצם מהעדשה, v מציין את מרחק הדמות מהעדשה, ו-f מציין את מרחק המוקד, הרי שאלו הן היבטים שונים של אותה תופעה בסיסית.
תיקון (מזעור) אברציה כרומטית

למרות השימוש הנעשה במונח תיקון, אין תיקון גמור, ומדובר בדרכים המיועדות למזער את העיוות ככל האפשר. אחת השיטות הראשונות להקטנת האברציה הכרומטית הייתה שימוש בעדשות בעלות יחס אורכי מוקד (מספר F) גדולים, דבר שהוביל ליצירת טלסקופים ארוכים מאוד, עשרות מטרים לעיתים. רק עם התחלת השימוש בדובלטים ולאחריהם טריפלטים התאפשר תיקון אופטי לאברציה הכרומטית. בטלסקופ דובלט נעשה שימוש בשתי עדשות מסוגי זכוכית שונים ובעלות מקדמי שבירה שונים. מכיוון שבין שתי העדשות ישנו משטח מגע, יש צורך ביצירת משטחים אופטיים מלוטשים בשלמות זה ביחס לזה, דבר קשה מאוד טכנית, מה שמעלה מאוד את מחירם של טלסקופים אלו.
תיקון (מזעור) אברציה כרומטית > הקטנת אברציה כרומטית באמצעות עיבוד תמונה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
צילום

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ראו גם

עדשה אכרומטית
עדשה אפוכרומטית
עדשה
אברציה כרומטית - כל אורך גל נשבר בזווית שונה ומתמרכז במרחק מוקד שונה.
דובלט - על ידי השימוש בשתי עדשות מסוגי זכוכית שונים ניתן להקטין את האברציה הכרומטית.
אברהם יהושע השיל פרידמן

רבי אברהם יהושע השיל פרידמן (כ"ט בשבט תרי"ח – ט"ו באלול ת"ש) היה האדמו"ר מאדז'וד (רומ'). מגזע בוהוש.
קורותיו

נולד כבן שלישי לרבי יצחק פרידמן מבוהוש. אביו היה נכדו של רבי ישראל מרוז'ין וסבתו, אם אביו, הייתה נכדת רבי אברהם יהושע השיל מאפטא שעל שמו נקרא. רבי אברהם יהושע העשיל נשא את בת דודו זקינו, אחי סבו, רבי מנחם נחום משטפנשט. אחר חתונתו התגורר מספר שנים בשטפנשט ליד חותנו ולאחר כמה שנים חזר לבוהוש. בשנת תרמ"ז נפטרה אשתו. לאחר זמן נשא את אשתו השנייה את בתו של הרב זלמן הורנשטיין צאצאו של הרב נפתלי כ"ץ. לאחר פטירת אביו מונה אחיו הגדול רבי ישראל שלום יוסף לממשיך ורבי אברהם יהושע העשיל עבר לגור באדז'וד ומשם החל לנהל חצר. בזמן מלחמת העולם הראשונה עבר לגאלאץ שם התגורר עד פטירתו.
היה מפורסם כאדם מורם מעם וכפועל ישועות[דרוש מקור]. בקידוש ליל שבת היה מתלהב מאוד ורוב היין היה נשפך מהכוס והיו צריכים למלא את הכוס מחדש בסיום הקידוש. סבל כל חייו בייסורי הנפש, וישב שבעה שמונה עשרה פעמים בחייו ועם כל זאת לא התלונן וקיבל הכל באהבה. נפטר בשלהי שנת ת"ש (1940).
צאצאיו

מאשתו הראשונה נולדו לו שני בנים. בנו רבי מנחם נחום ובנו הרב אהרן מתתיהו.
רבי מנחם נחום (תרל"ט-כ"א בסיוון תרצ"ג) היה חתנו של רבי ישראל פרידמן מטשורטשקוב, בן דודו של סבו רבי יצחק מבוהוש ובן דודה של אמו. בשנת תרפ"ג עבר לשטפנשט שם דודו רבי אברהם מתתיהו פרידמן לקחו תחת חסותו והועידו ליורשו אך נפטר חודש לפניו. כיהן כאדמו"ר לא רשמי בשטפנשט. בתו  ונכדו נרצחו בשואה.
הרב אהרן מתתיהו מצ'רנוביץ (נפטר תרע"ז) נשא את בתו של דודו רבי משה יהודה לייב מפאשקאן. אשתו ובתו נרצחו בשואה.
מאשתו השנייה נולד לו בנו הרב יצחק מפריז.
לקריאה נוספת

נר ישראל (ביוגרפיה ותורות אדמו"רי רוז'ין) חלק ו', בני ברק 1978, מאת הרב חיים דב שטרן.
אנציקלופדיה לחכמי גליציה מאת מאיר וונדר.
איגרת יהודה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  תדיאוס הקדוש 
 סוגה:  איגרת 
 
איגרת יהודה היא איגרת המהווה את אחד מספרי הברית החדשה - כתבי הקודש של הנצרות.
מחבר האיגרת ותאריך חיבורה

על פי האמור בפסוק הפתיחה של האיגרת (וכמקובל באיגרות מהתקופה ההלניסטית) מצוין בה שם מחברה: "יהודה, משרתו של ישו המשיח ואחיו של יעקב". מכך עולה שהאיגרת משויכת ליהודה, אחי ישו.
החוקרים המודרניים סבורים כי מדובר במכתב ששויך ליהודה ונכתב בסוף המאה הראשונה או ברבע הראשון של המאה השנייה (בעקבות התייחסות לשליחים בפסוקים 17 - 18 של הספר - שעניינה פעילות שלא הייתה ידועה ליהודה, וכן בעקבות התייחסות לגנוסטיות שהחלה נפוצה רק בראשית המאה השנייה). חוקרים שמרנים מתארכים אותה לבין שנת 66 ל-90.
כבר בשלהי המאה השנייה הפך הספר לחלק מהברית החדשה. הן קלמנט, הן טרטוליאנוס והן הקנון מוראטוריאן התייחסו לאיגרת כאחד מספרי הברית החדשה. אוסביוס הביע ספקות במקוריות האיגרת, אולם האיגרת הפכה רשמית לחלק מהברית החדשה בעקבות עמדתו של אתנאסיוס וסינוד לאודיקאה בשנת 363 וכן בעקבות מועצות קרתגו (אנ') בשנת 397. הספקות בדבר מקוריות האיגרת הופיעו מחדש בעקבות הרפורמציה.
תוכן האיגרת

האיגרת קצרה ביותר וכוללת 25 פסוקים בלבד. האיגרת אינה ממוענת לקהילה מסוימת ונועדה להיקרא בכל הקהילות הנוצריות.
האיגרת יוצאת נגד תאוריות דתיות שנראו בעיני מחבר האיגרת ככפירות (הגנוסטיסיזם והמרקיוניזם).
האיגרת מזכירה מחלוקת בין המלאך מיכאל לבין השטן בדבר גופו של משה, וכן מתארת את עלייתו של משה לשמים. כמו כן האיגרת כוללת ציטוט מספר חנוך (פסוקים 14 - 15) ומשייכת את הציטוט לחנוך בנו של אדם. ספר חנוך אינו מהווה חלק מהברית החדשה, אולם מקודש על ידי הכנסייה האורתודוקסית האתיופית.
אורי קיסרי

| --- | --- |

 לידה:  19 בינואר 1901 יפו
 פטירה:  10 בינואר 1979 (בגיל 77)
 מקום קבורה:  בית הקברות נחלת יצחק 
 מדינה:  ישראל
 השכלה:  הגימנסיה העברית "הרצליה" 
 עיסוק:  עיתונאי ואיש תרבות, עורכו הראשון של "העולם הזה"
 פרסים והוקרה:  פרס סוקולוב 
 
אוּרי קיסרי  נולד בשם שמואל קייזרמן (19 בינואר 1901 – 10 בינואר 1979) היה עיתונאי ישראלי, עורכו הראשון של "העולם הזה".
קורות חיים

קיסרי נולד ביפו למרים, שהייתה מבין המורות הראשונות לפסנתר בעיר, ולנתן קייזרמן, אגרונום. הוא למד בגימנסיה הרצליה ולאחר מכן בבית הספר הריאלי בחיפה.
בשנים 1924–1926 שהה קיסרי בפריז, ממנה שלח מאמרים לעיתונים "דבר" ו"הארץ", ולאחר מכן המשיך לכתוב באופן קבוע ב"הארץ". בשנים 1928–1930 שימש ככתב העיתון "דואר היום" בפריז. באותה תקופה יזם פגישה עם אלפרד דרייפוס וניסה לראיינו ללא הצלחה, אך הכתבה זכתה להדים רבים גם שנים רבות לאחר מכן. במקביל הוא נפגש בפריז עם יצחק קדמי כהן הרוויזיוניסט, חברו ובן כיתתו של יוסף קיסרי אחיו. בשנים 1935–1936 כתב מדור קבוע בשבועון החיים הללו. עם שובו עבר לכתוב בעיתון "ידיעות אחרונות", ובשנת 1948, כאשר פרש עורכו עזריאל קרליבך יחד עם בכירי העיתון והקים את "מעריב", נלווה אליו גם קיסרי והמשיך לכתוב ב"מעריב" וב"הארץ" עד למותו.
במקביל לעבודתו בעיתונות היומית יסד בשנת 1937 את השבועון "העולם הזה" (אשר מאז היווסדו ועד 1946 נשא את השם "תשע בערב"). השבועון בעריכת קיסרי היה שופע צילומים, עסק רבות בענייני תרבות, אמנות ואופנה ובצד הקל והמבדר של החיים ונשא את חותם תרבות צרפת שקיסרי היה מאוהדיה. בשנת 1950 נרכש השבועון על ידי אורי אבנרי ושלום כהן, שינה כליל את צביונו והפך להיות לביטאון פוליטי אנטי-ממסדי.
קיסרי היה חובב תרבות צרפת, מבקר אמנות, תיאטרון וקולנוע. בשנות השישים נמנה עם צוות מבקרי הקולנוע של רשת ב' (שנקראה אז "הגל הקל").
בשנת 1932 כתב קיסרי אחדות מחוברות "ספריית הבלש", שהייתה סדרת חוברות ובהן סיפורים בלשיים על רקע חיי הארץ, אשר הבלש הפרטי דוד תדהר השאיל לה את שמו ואת תמונתו.
כתב מספר ספרים ותרגם מצרפתית לעברית את יומניו של אהרון אהרונסון איש ניל"י. כמו כן סייע למשפחת אהרונסון שאיתה היה מיודד, בניסוח זיכרונות המשפחה וניל"י.
זכה בפרס שני בתחרות בין-לאומית לסיפורים קצרים מטעם העיתון "International Herald Tribune".
היה דמות נודעת בחיי האמנות והתרבות של תל אביב והוא זה שטבע את הכינוי "צבר" לילידי הארץ.
ב-1960 הוענק לו פרס סוקולוב לעיתונות. שופטי הפרס תיארו אותו: "פלייטוניסטן בעל קולמוס חי ורוטט, מהיר, קל, גמיש ורב-חן".
בשנת 1977 קיבל קיסרי תואר יקיר העיר תל אביב-יפו.
היה נשוי לפַני לבית גולדברג, ואב לשני בנים, אדר קיסרי, עיתונאי וסופר, וגיל קיסרי, עיתונאי.
אורי קיסרי נפטר בשנת 1979. נקבר בבית העלמין נחלת יצחק.
על שמו רחובות בתל אביב-יפו ובחיפה.
מספריו

נסיעה אל העבר, תל אביב: צ' לינמן, תש"א.
זכרונות ליום מחר: עתים, עיתונים, אנשים, תל אביב: עם עובד, תשל"ה 1975.
המלתחה המסתורית בתערוכת 1929, תל אביב: הבלש (ספריית הבלש, חוברת י"ז), תרצ"ב.
הפנס האדום, תל אביב: הבלש (ספריית הבלש, חוברת כה–כו), תרצ"ב.
מספריו > עריכה ותרגום

יומן אהרן אהרנסון: 1916–1919 / בעריכת יורם אפרתי; תרגם מצרפתית אורי קיסרי, תל אביב: קרני, תש"ל.
דברים על אהרן אהרונסון: 25 שנה לפטירתו (תרע"ט–תש"ד) / בעריכת אורי קיסרי; מבוא מאת אלכסנדר אהרנסון, ירושלים: אחיאסף, תש"ד.
הערות שוליים

↑  אורי קיסרי, מגרונו של הבן מדבר האב, מעריב, 13 במאי 1966
↑  פרס סוקולוב הוענק למ. שרת, ח. שורר, א. קיסרי וד. לאזר, דבר, 25 בפברואר 1960, המשך.
↑  יואב איתיאל, הלך לעולמו העיתונאי אדר קיסרי, מגזין המושבות, 25 בנובמבר 2015.
↑  גיל קיסרי, באתר הפלמ"ח.
↑  אורי קיסרי באתר חברה קדישא ת"א–יפו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284141305171  BnF: cb155405467 (data)  ISNI: 0000 0000 7847 6376  LCCN: nr92037945  VIAF: 36784530   WorldCat (עם VIAF): 36784530
Wild World

'Bad Blood' הוא אלבום האולפן השני של הלהקה הבריטית באסטיל. האלבום יצא לאור ב-9 בספטמבר 2016.
האלבום קודם על ידי ארבעה סינגלים, ביניהם השיר "Send Them Off!‎" שנכלל גם בפסקול של המשחק FIFA 17.
| דירוגים מקצועיים> ציונים משוקללים.מקור | דירוגים מקצועיים> ציונים משוקללים.ציון |
| --- | --- |
Metacritic: 73/100
Album of the Year: 73/100
ציוני ביקורות
מקור: ציון
AllMusic: 
Clash: 7/10
DIY: 
הגרדיאן: 
רולינג סטון: 
musicOMH: 
NME: 
האובזרבר: 
Q:
רשימת השמעה

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Good Grief  | 3:26 |
| 2. | The Currents  | 3:24 |
| 3. | An Act of Kindness  | 3:28 |
| 4. | Warmth  | 3:49 |
| 5. | Glory  | 4:41 |
| 6. | Power  | 3:29 |
| 7. | Two Evils  | 2:46 |
| 8. | Send Them Off!  | 3:20 |
| 9. | Lethargy  | 3:24 |
| 10. | Four Walls (The Ballad of Perry Smith)  | 4:12 |
| 11. | Blame  | 2:55 |
| 12. | Fake It  | 4:04 |
| 13. | Snakes  | 3:17 |
| 14. | Winter of Our Youth  | 3:23 |
| משך כולל: | משך כולל: | 49:38 |
| Complete Edition> מס' | Complete Edition> שם | Complete Edition> משך | Complete Edition>  | Complete Edition>  | Complete Edition>  | Complete Edition>  | Complete Edition>  | Complete Edition>  | Complete Edition>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15. | Way Beyond  | 3:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Oil On Water  | 2:58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Campus  | 3:03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 18. | Shame  | 3:30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 19. | The Anchor  | 3:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 65:52 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 5 |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 7 |
|  איטליה | מצעד האלבומים האיטלקי | 9 |
|  אירלנד | מצעד האלבומים האירי | 2 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 4 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי הרוק | 2 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 6 |
|  דנמרק | היטליסטן | 38 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 4 |
|  הונגריה | Mahasz | 36 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 1 |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 14 |
|  יוון | IFPI Greece | 50 |
|  נורווגיה | VG-lista | 14 |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 12 |
|  ספרד | PROMUSICAE | 25 |
|  סקוטלנד | מצעד האלבומים הסקוטי | 1 |
|  פולין | ZPAV | 7 |
|  פורטוגל | מצעד האלבומים הפורטוגזי (AFP) | 16 |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 13 |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 2 |
|  צרפת | SNEP | 54 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 7 |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 32 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 5 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | - |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי הרוק | 60 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 89 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 50 |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 37 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 175 |
נתוני מכירות

| מדינה | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | זהב | 100,000 |
הערות שוליים

↑  Electronic Arts, FIFA 17 Soundtrack - EA SPORTS, Electronic Arts Inc., ‏2016-09-08 (באנגלית)
↑  "Reviews for Wild World by Bastille". Metacritic. נבדק ב-2016-09-15.
↑  Bastille - Wild World, Album of The Year (באנגלית)
↑  Heather Phares. "Wild World - Bastille | Songs, Reviews, Credits". AllMusic. נבדק ב-2016-09-15.
↑  Ivey, Georgia (2016-10-06). "Bastille - Wild World". Clash. נבדק ב-2016-10-16.
↑  "Bastille - Wild World". DIY. 2016-09-09. נבדק ב-2016-09-15.
↑  Caroline Sullivan. "Bastille: Wild World review – edging Coldplay for unfeigned emotionalism | Music". The Guardian. נבדק ב-2016-09-15.
↑  Hermes, Will (2016-09-08). "Review: Bastille, 'Wild World'". Rolling Stone. נבדק ב-2016-09-15.
↑  Baber, Andy (2016-09-09). "Bastille – Wild World | Album Reviews". MusicOMH. נבדק ב-2016-09-15.
↑  "Bastille - 'Wild World' Review". NME. נבדק ב-2016-09-15.
↑  Paul Mardles. "Bastille: Wild World review – wholesome arena pop | Music". The Observer. נבדק ב-2016-09-15.
↑  Q Magazine - October 2016. (באנגלית)
↑  מידע על Wild World, באתר המצעד האוסטרי, ארכיון
↑  מידע על Wild World, באתר המצעד האיטלקי, ארכיון
↑  מידע על Wild World, באתר המצעד הגרמני
↑  מידע על Wild World, באתר מצעד דנמרק
↑  מידע על Wild World, באתר המצעד הנורווגי
↑  מידע על Wild World, באתר המצעד של ניו זילנד
↑  מידע על Wild World, באתר המצעד הספרדי
↑  מידע על Wild World, באתר המצעד הפורטוגזי, ארכיון
↑  מידע על Wild World, באתר המצעד הפיני
↑  מידע על Wild World, באתר המצעד הצרפתי, ארכיון
↑  מידע על Wild World, באתר המצעד השוודי
| באסטיל |
| --- | --- | --- |
| דן סמית' • קייל סימונס • ויליאם פרקוארסון • כריס (וודי) ווד | דן סמית' • קייל סימונס • ויליאם פרקוארסון • כריס (וודי) ווד |  |
| אלבומים | Bad Blood‏ • Wild World‏ • Doom Days‏ |  |
| מיקסטייפים | Other People's Heartache |  |
| סינגלים | "Flaws"‏ • "Overjoyed"‏ • "Bad Blood"‏ • "Pompeii"‏ • "Laura Palmer"‏ • "Things We Lost in the Fire"‏ • "Of the Night"‏ • "Oblivion"‏ • "Torn Apart"‏ • "Good Grief"‏ • "Send Them Off!"‏ • "Blame"‏ • "Glory"‏ • "Quarter Past Midnight"‏ • "Happier"‏ • "Grip"‏ • "Doom Days"‏ • "Joy"‏ • "Those Nights"‏ • "Bad Decisions"‏ • "Another Place"‏ • "Can't Fight This Feeling"‏ • "What You Gonna Do???" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 32bfd872-8075-4f32-ac61-742c88030ddb
Watch Me

Watch Me הוא שיר מאת בלה ת'ורן וזנדאיה. הוא הופק על ידי בן צ'ארלס, אהרון הרמון וג'ים ווס, שגם כתבו יחד את השיר בשביל הפסקול Shake It Up: Break It Down, הפסקול לסדרת הטלוויזיה של ערוץ דיסני, שייק. הוא יצא לאור כסינגל ב-21 ביוני 2011, בהוצאת וולט דיסני רקורדס. גרסה מקורית של השיר, מבוצעת על ידי מרגרט דוראנטה, כלולה גם בפסקול.
זהו הסינגל השני מהפסקול שמבוצע על ידי בלה ת'ורן וזנדאיה. השיר הגיע למקום 86 במצעד הבילבורד הוט 100.
רקע והרכב

"Watch Me" היה סינגל מתוך הפסקול Shake It Up: Break It Down לסדרת הטלוויזיה שייק בערוץ דיסני. השיר הושמע לראשונה בפרק הראשון של הסדרה תחת הגרסה המקורית של מרגרט דוראנטה, שיצאה לאור ב-7 בנובמבר 2010 בצפון אמריקה, שבעה חודשים לפני יציאתו בפועל של הסינגל. הבנות הקליטו את גרסת הכיסוי באפריל 2011. השיר המקורי נשמע בכמה פרקים אחרים של "שייק".
וידאו קליפ

הווידאו קליפ לשיר יצא ב-17 ביוני 2011, במהלך בכורת הסדרה החרשנים. ב-17 בינואר 2015, הסרטון הגיע ל-100 מיליון צפיות ביוטיוב.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 86 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הילדים הדיגיטליים | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד ה-Heatseekers | 9 |  |
הערות שוליים

1 2  Shake It Up: Break It Down - Various Artists | Songs, Reviews, Credits | AllMusic (באנגלית), נבדק ב-2021-11-08
↑  Heatseekers Songs Chart, Billboard
Wild Love

Wild Love (בעברית: אהבה פראית) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית אל קינג. השיר יצא לאור ב-6 במרץ 2017, על ידי חברת התקליטים RCA רקורדס, כסינגל שלא מתוך אלבום וכסינגל היחיד של קינג שיצא באותה השנה.
השיר הגיע למקום ה-31 במצעד שירי הרוק & האלטרנטיביים.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי מדיאן מת'רס וכריס ברייד והופק על ידי כריס ברייד. השיר הוא שיר מסוגת הפופ, המשלב בתוכו גם את סוגת הרוק. לאחר שהוציאה בשנת 2015 את אלבום הבכורה שלה Love Stuff, חדלה קינג מהוצאת אלבום נוסף, תוך שהוציאה את הסינגל הזה כסינגל שלא מתוך אלבום.
בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-13 מיליון השמעות.
ביקורת

יוסי חרסונסקי כתב כי "קינג מחפשת "אהבה פראית". אהבה בשביל העונג, ההתמכרות. מרגישה שיש סיכוי לאהבה כזו לטווח רחוק. כל מה שהיא רוצה הוא גבר שאיתו תבלה ותחיה את העכשיו בלי לחשוב על העתיד. אם עבר עליך יום טוב, אתה מסוגל לפזז, להרגיש fun ועליז. הקול שלה תפור חזק למנגינה ולהפקה".
באתר המוזיקה Idolator, נכתב כי "בשיר, קינג מנסה צליל שונה לחלוטין ביחס לצלילים שמאפיינים את שאר השירים שלה".
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרוק & האלטרנטיביים | 31 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 6 במרץ 2017 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | RCA רקורדס |  |
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Elle King – Wild Love (באנגלית), נבדק ב-2020-07-01
1 2 3  Wild Love, נבדק ב-2020-07-01
↑  Chart Search, Billboard
↑  Elle King, Genius (באנגלית)
↑  Love Stuff by Elle King, Genius (באנגלית)
↑  אלה קינג - Wild Love, באתר יוסמיוסיק, ‏2017-03-12
↑  Elle King Switches It Up On “Wild Love”, idolator, ‏2017-03-06
| אל קינג |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | Love Stuff • Shake the Spirit |  |
| מיני-אלבומים | The Elle King EP • In Isolation |  |
| סינגלים | "Ex's & Oh's" • "Under the Influence" • "America's Sweetheart" • "Good Girls" • "Wild Love" • "Shame" • "Best of You" • "Drunk (And I Don't Wanna Go Home)" • "Worth a Shot" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Different for Girls" • "Not Easy" |  |
| ערכים קשורים | Rob Schneider |  |
אוולד קלייזינגר

| --- | --- |

 לידה:  11 ביוני 1912 וינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  25 במרץ 2000 (בגיל 87) וינה, אוסטריה 
 מדינה:  אוסטריה 
 מקצוע:  איש צבא 
 מידע חסיד אומות העולם
 פרסים והוקרה:  חסיד אומות העולם (28 ביוני 1966) 
 קישורים חיצוניים
 יד ושם:  אוולד קלייזינגר
 
אוולד קלייזינגר (בגרמנית: Ewald Kleisinger;‏ 11 ביוני 1912 – 25 במרץ 2000) היה עורך דין, קצין ורמאכט במהלך מלחמת העולם השנייה בפולין וחסיד אומות העולם אוסטרי.
ביוגרפיה

אוולד קלייזינגר למד בגימנסיה פיכטנרגזה ברובע הייטינג בווינה. לאחר מכן למד משפטים באוניברסיטת וינה.
מעשה ההצלה

במהלך מלחמת העולם השנייה היה קצין ורמאכט בתחנת הרכבת בוורשה. הוא התגורר בבית אשתו לעתיד דנוטה קלייזינגר, לבית צ'לפינסקה, בקרוזגאסה 41 ברובע "הארי" בעיר. היהודי יליד פולין יוסף פרזמן גורש לגטו ורשה בשנת 1942 יחד עם אמו שיינה. אמו של דנוטה הייתה חברה של שיינה פרזמן, ויוסק היה חבר של דנוטה.
לאחר הקמת הגטו דנוטה הבריחה אוכל וכסף עבור משפחת פרזמן לגטו ובכך סיכנה את חייהם,שלה ושל בן זוגה. לפני המרד בגטו וחורבנו באפריל 1943, ברחו פרזמן וחברו יוזף קורמז'ין לחלק ה"ארי" בעיר בעזרת דנוטה. דנוטה הסתירה אותם בדירתה במשך שלושה שבועות בידיעתו והסכמת ארוסה, הקצין אוולד קלייזינגר. היא גם הצילה את אמו של יוסף, שיינה פרזמן.
דנוטה הייתה פעילה במחתרת הפולנית. בעזרתם היא רכשה ניירות מזויפים עבור יוסף פרזמן וחברו יוזף קורמז'ין. אוולד קלייזינגר סיפק להם אישורים כדי שיוכלו לנסוע לווינה כעובדי חווה פולנים תוך סיכון מעמדו וחייו.
קלייזינגר הציג את השניים כעובדים זרים, פולנים נוצרים והפנה אותם להוריו, שהתגוררו בווינה. הם קיבלו את פרזמן וקורמז'ין כמו בני משפחה ועזרו להם בכסף, מזון ובגדים עד סוף המלחמה.
אוולד קלייזינגר היה דוקטור למשפטים. הוא נקבר בבית הקברות אובר סאנקט וייטר.
הערות שוליים

↑  Ewald Kleisinger auf der Website von Yad Vashem (englisch)
↑  John O'Hanlon "Danuta Kleisinger, Poland" The International Raoul Wallenberg Foundation
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 311428221   WorldCat (עם VIAF): 311428221
אווליי

| --- | --- |
חצר פארק הטכנולוגיה
חצר פארק הטכנולוגיה
 מדינה:  אוסטרליה אוסטרליה
 מדינה:  ניו סאות' ויילס ניו סאות' ויילס
 עיר אם:  סידני העיר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בפרוור:  606 (10 באוגוסט 2021)
 קואורדינטות:  33°53′49″S 151°11′28″E﻿ / ﻿33.897°S 151.191°E﻿ / -33.897; 151.191
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוסטרליה מוגדלת) בריזבן סידני קנברה מלבורן הובארט אדלייד פרת' דרוויןאווליי(למפת אוסטרליה רגילה) בריזבן סידני קנברה מלבורן הובארט אדלייד פרת' דרוויןאווליי(למפת ניו סאות' ויילס רגילה) סידני ניוקאסל וולונגונג וואגה וואגה טוויד הידס קופס הארבור טאמוורת' אולבורי אורנג' דובו וילנדרה הבירה קווינסלנד א ו ה ד ר ו מ י ת  ויקטוריה ים טסמן אווליי(למפת ניו סאות' ויילס מוגדלת) סידני ניוקאסל וולונגונג וואגה וואגה טוויד הידס קופס הארבור טאמוורת' אולבורי אורנג' דובו וילנדרה הבירה קווינסלנד א ו ה ד ר ו מ י ת  ויקטוריה ים טסמן אווליי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
אווליי (באנגלית: Eveleigh) הוא פרוור בסידני, המנוהל על ידי עיריית סידני (The City of Sydney).
גאוגרפיה

אווליי הוא שטח בין רדפרן במערב (הגבול הוא בתחנת הרכבת רדפרן), אלכסנדריה ווטרלו בדרום, ניוטאון במזרח ודרלינגטון בצפון. הוא אחד הפרוורים הבודדים בסידני שאינו מכיל בתי מגורים ומתועש לחלוטין. הוא ממוקם כשלושה ק"מ דרומית למרכז העסקים הראשי של סידני. בעבר נפרש יותר מערבה וכלל את תחנת הרכבת רדפרן.
היסטוריה

בעליה הראשון של הקרקע באווליי היה סגן ג'יי-אר הולדן, שנתן לשטח את שמו בעקבות מקום הולדתו באנגליה. השטח כלל במקור חלק נכבד מהפרוור הסמוך רדפרן, ושימש גם למגורים.
בשנות השמונים של המאה ה-19 הלאימה ממשלת ניו סאות' ויילס את שירות הרכבות הפרטי והכושל באזור סידני. חצר הרכבות אווליי הוקמה על מנת לשרת ולתחזק את מערכת הרכבות הקיימת באזור העיר, וב-1908 החלו לייצר באווליי קטרים חדשים. באותה תקופה כ-3,000 עובדים היו מועסקים באתר. עד שנת 1980 העובדים הגיעו לאתר באופן עצמאי מהפרוורים הסובבים, ובשנה זו הם הקימו את תחנת תחנת הרכבת מקדונלדטאון שנועדה לשמש עובדים להגעה לאתר. שתי תחנות הרכבת רדפרן ומקדונלדטאון הן הקרובות ביותר לפרוור.
סדנאות ומחסני העבודה באווליי היו בעלי חשיבות גדולה לתעשייה באזור סידני. בחצר הרכבות פותח ויוצר קטר הקיטור הראשון באוסטרליה והיא הייתה מקום הייצור והפיתוח של מרבית הטכנולוגיות ששימשו לרכבות קלות במדינה במהלך ראשית המאה ה-20, כמו גם כלי ההנדסה הבינונית והקלה. אווליי היה גם מפעל ייצור התחמושת העיקרי למאמצי צבא אוסטרליה במהלך מלחמת העולם הראשונה ומלחמת העולם השנייה.
אווליי הייתה גם מוקד לשינוי חברתי, שכן בה החלה שביתת עובדי הרכבות הראשונה בניו סאות' ויילס, שהביאה ליצירת שבוע עבודה בן שישה ימים, והפכה לתקדים לכוחם של איגודים מקצועיים.
חצר הרכבות נסגרה בשנת 1988, ועבודות הרכבת הועברו לאינפילד. בשנת 1989 אירח אווליי את שוק פאדיז מרקט, בזמן שאתר השוק הקבוע בהיימרקט היה בשיפוצים.
תרבות

בשנת 1991 ממשלת ניו סאות' ויילס, ביחד עם מספר אוניברסיטאות בסידני, הקימה באווליי את פארק הטכנולוגיה האוסטרלי (Australian Technology Park). פארק זה הוא בסיס לחברות הזנק וחברות היי-טק שונות, כמו גם אתר צילומים ואולפנים למספר רב של תוכניות טלוויזיה, בין השאר "כוכב נולד" האוסטרלי (Australian Idol), התוכנית Master Chef ועוד. בתחילת המאה ה-21 התבסס במקום גם אולפן צילומי קולנוע, בו בין השאר מתוכננים הסרטים "Happy Feet 2" ו-"Mad Max 4".
חלק נפרד מחצר הרכבות הישנה, הפונה לכיוון רחוב וילסון, הפכה לאולם תיאטרון.
הערות שוליים

שדירת הכניסה לפארק המדע באווליי
איגרת יוחנן השלישית

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  יוחנן המבשר 
 סוגה:  איגרת 
 סדרה
 ספר קודם:  איגרת יוחנן השנייה 
 
איגרת יוחנן השלישית היא השלישית מבין האיגרות המהוות ספרים מספרי הברית החדשה - כתבי הקודש של הנצרות.
האיגרת היא הספר השני הקצר ביותר מבין הספרים מבחינת מספר הפסוקים, והקצר ביותר מבחינת מספר המילים.
האיגרת ממוענת לאדם המכונה גאיוס (או קאיוס), אולם לא ברור אם הוא ממוען לגאיוס ממקדוניה (המוזכר במעשי השליחים י"ט 29) או לגיאוס מקורינתוס (המוזכר באיגרת אל הרומאים ט"ז 23), או לגאיוס מדרבה (המוזכר במעשי השליחים כ' 4).
ככל הנראה, מדובר במכתב פרטי ולא באיגרת ציבורית, הנועד להזהיר את גאיוס, הנמצא בדרכו להטיף לקהילה הנוצרית, מפני קבוצה שבראשה עומד אדם בשם דיוטפס, המסרב לשתף פעולה עם כותב האיגרת.
מחבר האיגרת

בשל הדמיון הרב בין אוצר המילים והביטויים של איגרת זו לבין אוצר המילים והביטויים של איגרת יוחנן השנייה, סבורים המלומדים כי אותו אדם כתב שתי איגרות אלה (וכנראה שלא כתב את איגרת יוחנן הראשונה, הבשורה על-פי יוחנן וחזון יוחנן, אותם כתבו אנשים שונים).
כבר בעת העתיקה נטען כי יוחנן כותב הבשורה לא היה אותו יוחנן אשר כתב את האיגרות - קביעה אשר אושרה על ידי מועצת רומא אשר קבעה שכותב הבשורה יקרא "יוחנן האוונגליסט", ואילו כותב האיגרת השנייה והשלישית יקרא "יוחנן הפרסביטר" (יוחנן כהן הדת).