stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ברכות המצוות
רשימה חלקית של ברכות המצוות > מצוות יומיומיות

על תפילין של יד: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ לְהָנִיחַ תְּפִלִּין.”
על תפילין של ראש: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל מִצְוַת תְּפִלִּין.”
על טלית גדול: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵֽינוּ מֶֽלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו, וְצִוָּנוּ לְהִתְעַטֵּף בְּצִיצִית.”
על טלית קטן: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל מִצְוַת צִיצִית.”
על נטילת ידיים: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְו‍ֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל נְטִילַת יָדָיִם.”
רשימה חלקית של ברכות המצוות > מועדים

על עירובין (עירוב חצרות, עירוב תבשילין או עירוב תחומין): ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל מִצְוַת עֵרוּב.”
על נרות שבת: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ לְהַדְלִיק נֵר שֶׁל שַׁבָּת.”
על נרות יום טוב: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ לְהַדְלִיק נֵר שֶׁל (אם חל יום טוב בשבת: שַׁבָּת וְ)יוֹם טוֹב.”
על נרות יום הכפורים: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ לְהַדְלִיק נֵר שֶׁל (אם חל יום כיפור בשבת: שַׁבָּת וְ)יוֹם הַכִּפּוּרִים.”
על קריאת ההלל: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעולָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְותָיו וְצִוָּנוּ נוסח עדות המזרח: לִגְמוֹר כל השאר: לִקְרוֹא אֶת הַהַלֵּל.”
על תקיעת שופר: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלהֵינוּ מֶלֶךְ הָעולָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוׂתָיו וְצִוָּנוּ לִשְׁמועַ קול שׁופָר.”
על ישיבה בסוכה: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ לֵישֵׁב בַּסֻּכָּה.”
על נטילת לולב: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל נְטִילַת לוּלָב.”
על הדלקת נרות חנוכה: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ לְהַדְלִיק נֵר (שֶׁל) חֲנֻכָּה.”
על מקרא מגילה: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל מִקְרָא מְגִלָּה.”
על בדיקת חמץ: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל בִּיעוּר חָמֵץ.”
על אכילת מצה: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל אֲכִילַת מַצָּה.”
על אכילת מרור: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל אֲכִילַת מָרוֹר.”
על ספירת העומר: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל סְפִירַת הָעֹמֶר.”
רשימה חלקית של ברכות המצוות > מצוות נוספות

על שחיטה: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל הַשְּׁחִיטָה.”
על כיסוי הדם: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל כִּסּוּי דַּם בֶּעָפָר.”
כשבונה לעצמו מעקה: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְווֹתָיו וְצִוָּנוּ לַעֲשׂוֹת מַעֲקֶה.”
כשבונה לאחרים מעקה: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְווֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל עֲשִׂיַּת מַעֲקֶה.”
כשקובע לעצמו מזוזה: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלהֵינוּ מֶלֶךְ הָעולָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוׂתָיו וְצִוָּנוּ לִקְבֹּעַ מְזוּזָה.”
כשקובע לאחרים מזוזה: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלהֵינוּ מֶלֶךְ הָעולָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוׂתָיו וְצִוָּנוּ עַל קְבִיעַת מְזוּזָה.”
על הפרשת חלה: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְווֹתָיו וְצִוָּנוּ לְהַפְרִישׁ חַלָּה נוסח אשכנזים: מִן הָעִסָּה נוסח עדות המזרח: תְרוּמָה.”
על הפרשת תרומות ומעשרות: ”בָּרוּך אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶר קִדְשָנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָנוּ לְהַפְרִישׁ תְרוּמוֹת וּמַעַשְרוֹת.”
על פדיון מעשר שני: ”בָּרוּך אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶר קִדְשָנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָנוּ עַל פִּדְיוֹן מַעֲשֵׂר שֵׁנִי.”
על פדיון נטע רבעי: ”בָּרוּך אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶר קִדְשָנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָנוּ עַל פִּדְיוֹן נֶטַע רְבָעִי.”
על טבילת כלים: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל טְבִילַת כֶּלִי (על יותר מכלי אחד: כֵּלִים).”
על טבילה שמחויב בה: ”בָּרוּך אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶר קִדְשָנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָנוּ עַל הַטְבִילָה.”
בברית המילה המוהל מברך: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵֽינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל הַמִּילָה.”
לדעת הרמב"ם, המל את בנו מברך: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵֽינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ לַמוּל אֶת הַבֵּן.”
אבי הנימול מברך: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵֽינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ לְהַכְנִיסוֹ בִּבְרִיתוֹ שֶׁל אַבְרָהָם אָבִינוּ.”
על פדיון הבן: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵֽינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל פִּדְיוֹן הַבֵּן.”
על פדיון פטר חמור: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵֽינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל פִּדְיוֹן פֶּטֶר חֲמוֹר.”
ברכת אירוסין: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל הָעֲרָיוֹת, וְאָסַר לָנוּ אֶת הָאֲרוּסוֹת, וְהִתִּיר לָנוּ אֶת הַנְּשׂוּאוֹת (לָנוּ) עַל יְדֵי חֻפָּה וְקִדּוּשִׁין, בָּרוּךְ אַתָּה ה' מְקַדֵּשׁ עַמּוֹ יִשְׂרָאֵל עַל יְדֵי חֻפָּה וְקִדּוּשִׁין.”
הערות שוליים

↑  קיימת מחלוקת ראשונים מהו הכלל לפיו בוחרים באיזו צורה להשתמש - אם כי המחלוקת אינה למעשה, מהו נוסח הברכה,  אלא רק מדוע ניסחו כך חז"ל את הברכה.
↑  בתלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף ל"ט, עמוד א' מופיע נוסח זה בברכה על נשיאת כפים. הרמב"ם  (פ"א מהל' ביכורים ה"ב) כותב נוסח זה גם ביחס לאכילת תרומה ושאר מתנות כהונה. רבי יהודה רוזאניס למד מכך שזה הנוסח בכל מצווה המיוחדת לכהנים (משנה למלך, מעשה הקרבנות א, א). ברם, בתוספתא ברכות ה, כג מופיע ביחס למי שמקריב קרבנות הנוסח הרגיל "אשר קדשנו במצוותיו וצונו". עיין על כך בדברי רבי חיים קניבסקי, נחל איתן, סי' טו, ס"ג, ס"ק ה, ובמה שכתב בדרך אמונה על הרמב"ם בהלכות ביכורים שם; וראו עוד אצל שמואל הכהן, "'אשר קדשנו בקדושתו של אהרן וציוונו...': ברכת כוהנים במצוותיהם", המעין לז [ג] (ניסן תשנ"ז), באתר דעת.
↑  בבלי, ברכות מ, ב
↑  ירושלמי, ברכות פרק ו הלכה א, על פי היקש בין תורה למצוות
↑  תוספתא ברכות פרק ז הלכה א
↑  הלכות ברכות פרק יא הלכה ז
↑  ראה טור יו"ד סימן ר
↑  מובא בטור שם
↑  שו"ת הרשב"א (ח"ג ס' רפג)
↑  תשובת רבי יוסף אבן פלט לרב אברהם אב"ד, מצוטט באבודרהם.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקפ"ט, סעיף ו', וכן גם בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן י"ז, סעיף ב'
↑  שו"ת שמש ומגן (חלק ב' סימן ע"ב אות ג), נתיבות המערב (חג הסוכות אות לז), מגן אבות (עמוד רחצ) וכן הגר"א אברז'ל הורה (עטרת אבות חלק ב' עמוד קס"ב)
↑  ערוך השולחן אורח חיים תרמ: "אמנם נשים שלנו – רבות יושבות בסוכה, ומברכות "לישב בסוכה". ואין זה ברכה לבטלה, דהכי קיימא לן לומר בכל מצווה שהזמן גרמא – רשות בידן לעשות המצווה, ומברכות עליהם."
↑  למנהג האשכנזים מברכים אותה בכל יום על תפילין של ראש, אך מנהג הספרדים לברך אותה רק אם לא מניחם ברצף עם תפילין של יד
↑  יש המברכים אותה גם על המנהג של קריאת מגילה אחרת מחמש מגילות
↑  גרסת הרמב"ם: עַל כִּסּוּי הַדָּם
↑  משנה תורה לרמב"ם, הלכות ברכות, פרק י"א, הלכה י"ב
↑  לדעת הרמב"ם היא ברכת המצוות, אולם לדעת רוב הראשונים זו ברכת שבח
| ברכות |
| --- | --- | --- |
| ברכות הנהנין | המוציא לחם מן הארץ • בורא מיני מזונות • בורא פרי הגפן • בורא פרי העץ • בורא פרי האדמה • שהכל נהיה בדברו  • ברכות הריח |  |
| ברכות השבח | אשר יצר • אלוהי נשמה • ברכות השחר • ברכת החמה • ברכת הלבנה • משנה הבריות • ברכת האילנות • ברכת הגומל • הטוב והמיטיב • ברכת הנסים • שהחיינו |  |
| ברכות הראייה | ברכת המלכים • ברכת הים הגדול • חכם הרזים • שחלק מחכמתו ליראיו • שנתן מחכמתו לבשר ודם • שככה לו בעולמו  • עושה מעשה בראשית • שכוחו וגבורתו מלא עולם • זוכר הברית • ברכת מחיה המתים •  אשר יצר אתכם בדין • מציב גבול אלמנה |  |
| ברכות המצוות | ברכות התורה • ברכת השחיטה • ברכת אירוסין • ברכת לשמור חוקיו • ברכת לישב בסוכה |  |
| ברכה אחרונה | ברכת המזון • מעין שלוש • בורא נפשות |  |
| ברכות שונות | ברכת בתולים • ברכת חתנים  • ברכת מעין שבע • ברוך דיין האמת • ברכת הגשמים • ברוך שפטרני מעונשו של זה • בורא מאורי האש • ברכת השיר • ברכת ברוך ה' לעולם • ברכת אבלים • ברכת רופא חולים |  |
| דינים כלליים | מאה ברכות • ברכה שאינה צריכה • ברכה לבטלה • הפסק • תוך כדי דיבור • שם ומלכות • שומע כעונה • ספק ברכות להקל • תדיר ושאינו  תדיר • עובר לעשייתן • ברכה הסמוכה לחברתה • עניית אמן • ברוך הוא וברוך שמו • סדר קדימה בברכות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007602409505171
לאוס קאראקס

| --- | --- |

לאוס קאראקס בפסטיבל קאן ב-2012
 לידה:  22 בנובמבר 1960 (בן 64) סירן, צרפת 
 מדינה:  צרפת 
 תקופת הפעילות:  מ-1984 
 בן או בת זוג:  Yekaterina Golubeva (?–14 באוגוסט 2011)   ז'ולייט בינוש 
 צאצאים:  Nastya Golubeva Carax 
 פרסים והוקרה:  פרס לואי דלוק (1986)  פרס פסטיבל הקולנוע של סיטגס לבמאי הטוב ביותר (2012)  פרס לומייר לבמאי הטוב יותר (2022)  פרס סזאר לבמאי הטוב ביותר (2022)  פרס פסטיבל הקולנוע בקאן לבמאי הטוב ביותר (2022) 
 פרופיל ב-IMDb
 
לאוס קאראקס (בצרפתית: Leos Carax; נולד ב-22 בנובמבר 1960) הוא במאי ותסריטאי צרפתי, שחקן ומבקר קולנוע. ידוע בסגנונו הפואטי ובתיאורי האהבה המיוסרים אשר מאפיינים את עבודתו. בין סרטיו הבולטים: "נערה ונער" (1984), "זה אצלה בדם" (1986), "הנאהבים מפריז" (1991), "פולה X" מ-1999, ו"מנועים קדושים" מ-2012.
שמו האמיתי הוא אלכס כריסטוף דופון (בצרפתית: Alex Christophe Dupont).
שם הבמה "לאוס קאראקס" הוא אנגרמה של השמות אלכס, שמו של הגיבור ברוב סרטיו, ואוסקר, על שם פרס האוסקר לקולנוע.
ביוגרפיה

קאראקס נולד בסירן בפרבריה המערביים של פריז שבצרפת. אמו היא עיתונאית ומבקרת קולנוע אמריקאית ואביו עיתונאי צרפתי לענייני מדע. הוא החל את הקריירה שלו בעשיית סרטים קצרים ועבד כמבקר סרטים, בין היתר בכתב העת מחברות הקולנוע.
סרטו הארוך הראשון Boy Meets Girls ("נערה ונער" קראו לו בישראל) יצא לאקרנים ב-1984, הוצג בפסטיבל קאן, זכה לשבחים רבים וביסס את המוניטין של קאראקס בן ה-23 בזכות סגנונו החזותי הבוגר והמרשים. בסרט זה גם החל לעבוד עם גיבורו\אלטר אגו שלו, השחקן דני לוואן (Denis Lavant).
ב-1986 ביים את סרטו השני "זה אצלה בדם", המשלב אלמנטים של פילם נואר ומדע בדיוני בכיכובם של דני לוואן וז'ולייט בינוש, שהייתה בת-זוגו של קאראקס באותו זמן. הסרט המשיך לחקור את מורכבותה של האהבה בעולם המודרני (נושא מרכזי בסרטיו של קאראקס). ניתן לראות בעבודתו של קאראקס השפעה רבה של סרטי הגל הצרפתי החדש ובמיוחד את השפעתו של ז'אן-לוק גודאר, בשילוב אלמנטים פוסט מודרניסטיים.
חמש שנים לאחר מכן ביים קאראקס את סרטו השלישי "הנאהבים מפריס" (1991), שהפקתו הסתבכה. רשויות העיר פריז איפשרו לו עשרה ימי צילום בלבד על גשר פון נף. בתגובה החליט קאראקס לבנות דגם של הגשר בקומונת Lansargues, אשר ממוקמת בדרום צרפת. ביום הראשון לצילומים נפצע השחקן דני לוואן באגודלו וההפקה נדחתה כחודש ימים. על אף הקשיים שתחתם הייתה נתונה ההפקה זכה הסרט לשבחי הביקורת ופתח את הדלת להפקת סרטו הרביעי, "פולה X" הניסיוני - עיבוד לסיפור על גילוי עריות מאת הרמן מלוויל. הסרט יצא לאקרנים ב-1999.
ב-2008 ביים קאראקס סרט קצר בשם Merde כחלק ממקבץ סרטים קצרים בנושא העיר טוקיו, שבוימו בידי שלושה במאים ובהם קאראקס, מישל גונדרי ובונג ג'ון-הו.
סרטו החמישי כבמאי "מנועים קדושים" יצא ב-2013.
ב-2021 הציג בפסטיבל קאן את סרטו השישי "אנט", בהשתתפות אדם דרייבר ומריון קוטיאר, וזכה בפרס הבמאי הטוב ביותר.
פילמוגרפיה כבמאי

נערה ונער - Boy Meets Girl (1984) – במאי ותסריטאי
זה אצלה בדם (1986) במאי ותסריטאי
הנאהבים מפריס (1991) – במאי ותסריטאי
פולה איקס (1999) – במאי ותסריטאי
מנועים קדושים (2013) - במאי ותסריטאי
אנט (2021) - במאי ותסריטאי
איתן לוסטיג

| --- | --- |

 לידה:  14 בפברואר 1905 האימפריה האוסטרו-הונגרית ברנו, מוראביה, האימפריה האוסטרו-הונגרית
 פטירה:  2 בנובמבר 1974 (בגיל 69) ישראל תל אביב, ישראל
 מקום קבורה:  בית העלמין הדרום 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  הקונסרבטוריון של פראג
 
בקונצרט עם דניאל בארנבוים (בגיל 11), 1953
איתן (אוטו) לוּסְטִיג (14 בפברואר 1905 – 2 בנובמבר 1974) היה מנצח תזמורת ומקהלה ישראלי.
ביוגרפיה

איתן (אוטו) לוסטיג נולד בשנת 1905 בברנו בירת מוראביה, אוסטריה (לאחר המלחמה בצ'כוסלובקיה; לימים בצ'כיה). למד מוזיקה בקונסרבטוריון של פראג, בין היתר אצל אלכסנדר זֶמְלינסקי ופִידֶליוֹ פִינקֶה (גר'). משנת 1926 עבד כמנצח בתיאטראות ובבתי אופרה ביַבּלוֹנֶץ (אנ'), באוסטי נַד לבֶּם ובעיר הולדתו.
עם כניסת הנאצים לצ'כוסלובקיה ב-1938 נמלט ממנה עם משפחתו, ובשנת 1939 עלה לארץ ישראל באונייה "פרוסולה" שיצאה מנמל קונסטנצה ברומניה. האוניה הופגזה על ידי הבריטים וכל 650 נוסעיה הועברו לאונייה "טייגר היל", והגיעו לארץ כעולים בלתי-לגאליים (באותה הפלגה עלה ארצה גם המנצח גאורג זינגר). בשנת 1941 הקים בתל אביב את המקהלה הקאמרית תל אביב, שרוב חבריה היו יוצאי גרמניה, אנשים שעזבו את אירופה ועלו ארצה עם עליית הנאצים לשלטון. שימש גם כמנצח באופרה הארצישראלית העממית.
בשנות ה-50 של המאה ה-20 עשה לו לוסטיג שם בין חובבי המוזיקה הנלהבים כשהדריך זמרים בביצועי מוזיקה מתקופת הבארוק במפגשי ה"קוֹלֶגיוּם מוּזיקוּם" – חוג מוזיקלי שמשתתפיו היו זמרים מחברי המקהלה הקאמרית, בליווי הרכבים קאמריים קטנים.
בשנת 1954 היה שותף להקמת "האופרה העממית החדשה", עם ד"ר א' רייך והבמאי רוברט שטיין.
בין תלמידיו בלימודי ניצוח: המלחין עמי מעייני. בראשית שנות ה-60 של המאה ה-20 הדריך לוסטיג בין השאר את המקהלה בבית הספר לאמנויות רננים ובשנת 1964 הקים מקהלה מקצועית, ששימשה סניף תל אביבי למקהלת קול ישראל הירושלמית. שני חלקי המקהלה עבדו במקביל על היצירות המיועדות לביצוע ונפגשו פעם או פעמיים לפני הקונצרט לחזרה משולבת. בין היתר הופיעה המקהלה בחנוכת משכן הכנסת בספטמבר 1966.
איתן לוסטיג נפטר בתל אביב בנובמבר 1974 בתום מחלה ממושכת, בגיל 69. נקבר בבית העלמין הדרום.
הערות שוליים

↑  מת המנצח איתן לוסטיג, דבר, 3 בנובמבר 1974.
1 2  Barbara von der Lühe, Die Emigration deutschsprachiger Musikschaffender in das britische Mandatsgebiet Palästina. ihr Beitrag zur Entwicklung des israelischen Rundfunks, der Oper und der Musikpädagogik seit 1933, Frankfurt a. M: P. Lang, 1999, p. 318.
1 2  איתן לוסטיג באתר חברה קדישא ת"א–יפו;
איתן לוסטיג באתר GRAVEZ.
↑  ל. פ. טובי (מלקט), צבי זוהר כהן (עורך), ממקהלה קמרית עד מקהלה פילהרמונית תש"א–תשכ"ז, תל אביב: המקהלה הפילהרמונית, תשכ"ח 1967.
↑  משה גורלי, למנצח על "המקהלה הקאמרית", דבר, 23 באפריל 1954.
↑  מנשה רבינא, תוים | חוג חדש בצליל ישן, דבר, 28 בנובמבר 1952; מנשה רבינא, תוים | "חוג מוסיקה", דבר, 3 ביוני 1955.
↑  הוקמה "אופרה עממית חדשה", דבר, 28 ביוני 1954.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302614205171  LCCN: no2006078590  VIAF: 46520002   WorldCat (עם VIAF): 46520002
1948 בספרות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1948  בספרות |  |
< · 1946 · 1947 – 1948 – 1949 · 1950 · >
כל ערכי השנים בספרות במאה ה-20 · כל ערכי השנים בספרות במאה ה-21 · פורטל הספרות
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1948 ונוגעים לתחום הספרות.
אירועים בולטים

4 במאי - הקרנת הבכורה של העיבוד הקולנועי למחזה המלט בכיכובו של סר לורנס אוליבייה. זה יהיה הסרט הבריטי הראשון שיזכה בפרס האוסקר בקטגוריית הסרט הטוב ביותר.
ספרים נבחרים חדשים > סיפורת

פרל בק - פיאוני
הווארד פאסט - אחי גיבורי התהילה
שירלי ג'קסון - ההגרלה
אלן פטון - זעקי, ארץ אהובה
ספרים נבחרים חדשים > ספרי ילדים ונוער

טובה ינסון – הסיפור על מגבעת המכשף (הספר השלישי בסדרת ספרי המומינים)
נולדו

3 בפברואר - הנינג מנקל, סופר שוודי (נפטר ב-2015)
15 בפברואר – ארט ספיגלמן, אמן קומיקס יהודי-אמריקאי
4 במרץ - ג'יימס אלרוי, סופר אמריקאי
17 במרץ - ויליאם גיבסון, סופר מדע בדיוני אמריקאי-קנדי
4 באפריל – פטרישיה א' מק'קיליפ, סופרת אמריקאית של פנטזיה ומדע בדיוני
28 באפריל - סר טרי פראצ'ט, סופר בריטי, שכתב ספרי פנטזיה (נפטר ב-2015)
31 במאי - סבטלנה אלכסייביץ', סופרת ועיתונאית בלארוסית, זוכת פרס נובל לספרות לשנת 2015
21 ביוני – אנדז'יי ספקובסקי, סופר פנטזיה פולני
24 באוגוסט - אלכסנדר מק'קול סמית, סופר סקוטי
16 בספטמבר – ג'וליה דונלדסון, סופרת, מחזאית ושחקנית אנגלייה
20 בספטמבר – ג'ורג' ר. ר. מרטין, סופר מדע בדיוני ופנטזיה, תסריטאי ומפיק יהודי-אמריקאי
17 באוקטובר - רוברט ג'ורדן, סופר פנטזיה אמריקאי (נפטר ב-2007)
20 בדצמבר – עבדולראזק גורנה, סופר טנזני המתגורר בבריטניה. חתן פרס נובל לספרות לשנת 2021
נפטרו

10 במרץ - זלדה פיצג'רלד, סופרת אמריקאית (נולדה ב-1900)
5 ביולי - ז'ורז' ברנאנוס, סופר צרפתי (נולד ב-1888)
27 ביולי - סוזן קיטינג גלספל, כותבת מחזות, שחקנית, סופרת ועיתונאית אמריקאית (נולדה ב-1876)
9 בספטמבר - לאיוש בירו, סופר, עיתונאי, תסריטאי יהודי-הונגרי (נולד ב-1880)
פרסים

פרס נובל לספרות: טי אס אליוט
תפוח אדמה

.
| תפוח אדמה |
| --- | --- |
 תפוחי אדמה
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: צמחים וסקולריים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: סולנאים
משפחה:: סולניים
סוג:: סולנום
מין:: תפוח אדמה
שם מדעי
 Solanum tuberosum ‏לינאוס, 1753

| --- | --- |
 ערך תזונתי ל-100 גרם
 
 מים:  79.25 ג'
 
 קלוריות:  77 קק"ל
 
 חלבונים:  2.05 ג'
 פחמימות:  17.49 ג'
 פחמימות זמינות:  0.82 ג'
 שומן:  0.09 ג'
 שומן רווי:  0.025%
 שומן חד בלתי רווי:  0.002%
 שומן רב בלתי רווי:  0.042%
 כולסטרול:  0 מ"ג
 
 ויטמינים:  ‏
  ‑ ויטמין A:  0 מק"ג
  ‑ ויטמין B1:  0.081 מ"ג
  ‑ ויטמין B2:  0.032 מ"ג
  ‑ ויטמין B3:  1.061 מ"ג
  ‑ ויטמין B6:  0.298 מ"ג
  ‑ ויטמין B9:  15 מק"ג
  ‑ ויטמין C:  19.7 מ"ג
  ‑ ויטמין E:  0.01 מ"ג
  ‑ ויטמין K:  2 מק"ג
 
 ברזל:  0.81 מ"ג
 סידן:  12 מ"ג
 מגנזיום:  23 מ"ג
 זרחן:  57 מ"ג
 אשלגן:  425 מ"ג
 נתרן:  6 מ"ג
 אבץ:  0.3 מ"ג
 סיבים תזונתיים:  2.1 ג'
 
 מקור: מחלקת החקלאות של ארצות הברית
תפוח אדמה (בראשי תיבות: תפו"א; שם מדעי: Solanum tuberosum; נקרא גם "סולנום הקנים" או "תפוד" ובלשון ספרותית, "בולבוס") הוא מין של צמח ממשפחת הסולניים שקניו התפתחו מגבעולים תת-קרקעיים המשמשים למאכל ולבישול.
תפוח אדמה מדורג במקום הרביעי ברשימת הגידולים הנצרכים ביותר בעולם אחרי אורז, חיטה ותירס. הוא מהווה מצרך בסיסי בקרב בני אדם בחלקים רבים בעולם, במיוחד במזרח אירופה ובאסיה, ויש לו תפקיד חשוב בשמירה על הביטחון התזונתי, במיוחד באזורים עניים. מלבד בתעשיית המזון לבני האדם, תפוח האדמה מהווה חלק ממזונן של חיות המשק. כמו כן בתעשיית התרופות נעשה שימוש בעמילן, שמקורו בתפוח אדמה.
לתפוח האדמה אין קרבה ביולוגית מיוחדת לבטטה, למרות המראה החיצוני הדומה. צמחים אלו הם אומנם מאותה סדרה, אך לא מאותה משפחה ולא מאותו סוג.
היסטוריה

מדענים משערים כי מקורו של צמח תפוח האדמה בהרי האנדים שבדרום אמריקה. על-פי ההשערה, חברות פרה-קולומביאניות שחיו באזור תרבתו את הצמח, ומהם הוא התפשט לחברות אחרות של ילידים אמריקאים. אבותיו של תפוח האדמה הכילו, כנראה, את הגן לרעלן סולנין, אשר אבד ממנו במהלך תרבותו או שמראש נברר תפוח אדמה עם סולנין נמוך. בחברה הפרואנית תורבתו מספר רב של זנים בצורות, צבעים ומרקמים שונים, שדרשו תנאי גידול שונים.
סיפור עם פופולרי מספר כי סר וולטר ראלי היה הראשון שהביא את תפוח האדמה לאנגליה; ההיסטוריה מספרת כי סר פרנסיס דרייק עשה זאת. בשנת 1586, אחרי שנלחם בספרדים באיים הקריביים, דרייק עצר בקרטחנה שבקולומביה כדי להצטייד באספקת מזון, כולל טבק ופקעות תפוחי אדמה.
טרם שובו לאנגליה עצר באי רואנוק, שבו ניסו מתיישבים אנגליים לייסד מושבה. החלוצים שבו לאנגליה עם דרייק, יחד עם תפוחי האדמה.
חקלאים מצאו את תפוחי האדמה נוחים יותר לגידול ולתרבות מאשר מזונות עמילניים אחרים כשיבולת-שועל וכחיטה. ניתן להפיק מגידול תפוחי אדמה יותר אנרגיית מזון לשטח אדמה נתון מאשר כל גידול אירופי אחר, ודרוש רק את כדי לקוצרם (בשטח של 2 דונם ניתן לגדל תפוחי אדמה לצריכה שנתית למשפחה שלמה). מסיבות אלו בשנת 1650 היו כבר תפוחי האדמה הגידול הפחמימתי העיקרי של אירלנד, והחלו להחליף את החיטה כגידול עיקרי במקומות אחרים באירופה, בשמשם כמזון לאדם ולבהמה גם יחד.
האזכור הראשון של תפוחי אדמה בצפון אמריקה מגיע מן המתיישבים האיריים בלונדונדרי, ניו המפשייר, ב-1719.
תפוח האדמה מקושר כיום אסוציאטיבית עם אירלנד, אך ההיסטוריה הקדומה שלו לוטה בערפל.
לפי השערה אחת, נסחפו תפוחי אדמה לחוף האירי מגליאונים טבועים של הארמדה הספרדית (1588).
לפי סיפור אחר, אחראי לכך סר וולטר ראלי: הוא מימן משלחות טרנס-אטלנטיות, שלפחות אחת מהן עגנה בסמרוויק, מחוז קרי, באוקטובר 1587. עם זאת, אין רישומים על הזנים הבוטניים שנשאה אותה ספינה או על שגשוגם באירלנד.
לפי סיפורים אחרים, סר וולטר סקוט שתל את תפוח האדמה הראשון באחוזתו ליד קורק.
מקור מ-1699 (מאה שנה לאחר האירוע) מספר: "תפוח האדמה... הובא מווירג'יניה על ידי סר וולטר ראלי, והוא עצר באירלנד, חלק מהצמחים נשתל שם, היכן שהם שגשגו יפה ולמטרה טובה, כי בשלוש מלחמות עוקבות, כשכל הדגן מעל פני הקרקע הושמד, זה תמך בהם. כי החיילים לא יכלו לשרשם, לולא חפרו את כל האדמה בה גודלו, וכמעט סיננו אותה.".
תפוח האדמה היה פופולרי באירלנד עקב תפוקתו הגבוהה ליחידת שטח. בעלי אחוזות אנגליים עודדו את אריסיהם לגדל תפוחי אדמה ולשחרר בכך קרקעות לגידול חיטה. התלות במקור מזון יחיד זה, ששימש גם מאכל לחיות משק, גרמה בשנות ה-40 של המאה ה-19 לרעב הגדול באירלנד, כאשר מחלת הכימשון פגעה בתפוחי האדמה, ובעטיו נספו למעלה מחצי מיליון אירים ומיליונים הגרו מארצם.
במאה ה-17 התמצב תפוח האדמה כמזונם העמילני של העניים, אף כי מצב זה השתנה בהדרגה עד כי בסוף המאה ה-18 הפך תפוח האדמה לפופולרי בצרפת, הודות להמרצתו של הרוקח אנטואן-אוגוסטן פרמנטייה, שהתוודע בשבי הפרוסי במלחמת שבע השנים לשורש המזין. "פרמנטייה" נעשה בצרפת לשם נרדף לתפוחי אדמה, ומאכלים לא מעטים קרויים על שמו, כגון המרק "פוטאז' פרמנטייה".
ברוסיה נתקלו תפוחי האדמה בחשד ונקראו "תפוחי השטן", בגלל מסורות עממיות הקשורות לדברים שהגיעו מתחת לאדמה או היו קשורים בעפר.
היבטים חקלאיים

תפוח אדמה מגיב היטב לתנאי אקלים ממוזגים ולכן בארצות צפוניות (אירופה וצפון אמריקה) הוא גידול קייצי בעוד שבארץ ישראל הוא גידול של עונת החורף והאביב. מבחינה פיזיולוגית צמח תפוח האדמה מגיב לאורך יום ולטמפרטורה כשההתבטאות בגידול היא שילוב של שני המרכיבים האקלימיים האמורים בתוספת השפעתו הספציפית של הזן. מורכבות זו משפיעה על קביעת הזן ומועד הזריעה באזורי הגידול השונים.
היבטים חקלאיים > תגובת תפוחי אדמה לתנאי אקלים > השפעת אורך יום על התפתחות תפוחי אדמה

יום קצר מעודד התפתחות סטולונים בעוד יום ארוך מעודד התפתחות נוף. לכן, כשזורעים תפוחי אדמה בחורף, בו היום קצר, תחל התפתחות הפקעות מיד עם ההצצה בעוד שנוף הצמחים יתפתח בהמשך. מאידך כשזורעים תפוחי אדמה בקיץ, בו היום ארוך, יתפתח נוף הצמחים קודם והסטולונים והפקעות ייווצרו בהמשך. תופעה זו גורמת להבדלים ביבולים בין תפוחי אדמה שנזרעים בעונות שונות וגם משפיעה על אופי הגידול. בישראל - הגידול הוא גידול ביום קצר, בעוד שבאירופה, גידול ביום ארוך.
היבטים חקלאיים > תגובת תפוחי אדמה לתנאי אקלים > תגובת תפוחי אדמה לטמפרטורה

לטמפרטורה בה גדלים תפוחי האדמה השפעה על אופי הגידול: טמפרטורה גבוהה תעודד התפתחות בתוך הקרקע- התפתחות סטולונים בעוד טמפרטורה נמוכה תעודד התפתחות נוף. [דרוש מקור]
זריעת תפוחי אדמה בעונה החמה - ביום ארוך עשויה לגרום ליצירת נוף גבוה שעשוי להגיע לגובה 1 מטר ויותר בעוד שהקרקע תיוותר ריקה מפקעות או עם פקעות זעירות שמשמעו יבול נמוך.
זריעה בחורף בתקופה קרה תיצור צמח מנונס עם הרבה פקעות שגם כאן תהינה קטנות עקב חוסר שטח מטמיע מספיק שמאפשר אספקת מוטמעים למילוי הפקעות.
היבטים חקלאיים > תגובת תפוחי אדמה לתנאי אקלים > השפעת הגשם

הגשם נדרש על מנת לספק את המים להם נדרש הגידול, מאידך רטיבות על נוף הצמחים תעודד התפתחות מחלות נוף הנגרמות על ידי פטריות או חיידקים. ולכן יש להתאים גם את עונת הזריעה למשטר הגשמים השורר באזור ולהימנע מלזרוע בעונות גשומות מאוד שבהן קשה לטפל בחומרים מורשים בחקלאות הרגילה. בחקלאות האורגנית, עקב מגבלות על שימוש בחומרי הדברה, יש להיזהר עוד יותר בבחירת מועד הזריעה ואזור הזריעה המיועד.
זנים

כיום קיימים בעולם כ-5,000 זנים של תפוחי אדמה. יש תפוחי אדמה חומים, צהובים, ורודים וסגולים (הקרויים לעיתים כחולים). תוכם עשוי להיות לבן או דומה לקליפתם. תפוחי אדמה גדולים יותר ניתנים לאחסון לזמן ארוך יותר.
זני תפוחי האדמה נבדלים בעמידותם לתהליכי עיבוד שונים. יש שיחזיקו מעמד בצורה הקרובה למקורית תחת הרתחה, יש שישמרו על צורתם רק באפייה, יש שטעמם משופר כשהם נצלים בתנור, יש שמתאימים לסלט (זנים כאלה הם בדרך כלל קשיחים ומזכירים שעווה כאשר מרתיחים אותם) ויש אשר במחייה יוצרים מחית אחידה (פירה), ללא סיבים או גושים.
רבייה

צמח תפוח האדמה גדל נמוך, תפוח האדמה הוא צמח חד שנתי החי וגדל רק בעונה אחת ויש לו פרחים לבנים בעלי עלי צהוב. הוא מתאים לאקלים קר וגשום, כמו בלארוס, פולין, גרמניה ורוסיה, אך הוא מסתגל בקלות, וניתן לגדלו לייצור גם באקלים ממוזג.
ניצנים הקרויים "עיניים" מופיעים על פניהן של קני תפוח האדמה. מכיוון שזנים שונים של תפוח אדמה לא מפיקים זרעים (פרחיהם עקרים), מרבים את תפוח האדמה על ידי שתילת חתיכות של פקעות קיימות, שנחתכו כך שיכילו לפחות "עין" אחת בכל חתיכה.
מחלות והטיפול בהן

תפוחי אדמה, באופן כללי, רגישים למספר גדול יחסית של מחלות ונגיפים. מגוון הטיפולים במניעת מחלות תפוחי אדמה הוא גדול מאוד, ונע ממגוון גדול של חומרי הדברה, חיטוי באדים (fumigation), חיטוי בשמש, ושיטות אורגניות שונות. ישראל היא מן המובילות בעולם בחקר שיטות מתקדמות לטיפולים אלו.
גידול תפוחי אדמה בישראל

שטחי גידול תפוחי האדמה בישראל משתרעים על כ-135,000 דונם. לפי דו"ח משרד החקלאות, מצב ייצור תפוחי האדמה בישראל יציב יחסית, כ-600 אלף טון בשנה, מזה כ-220 אלף טון לייצוא, כ-280 אלף טון לשוק המקומי וכ-70 אלף טון כחומר גלם לתעשייה.
בישראל מקובל לדבר על שתי עונות גידול: עונת הסתיו הנזרעת בדרך כלל בחודשים ספטמבר-נובמבר ותוצרתה, הנאספת בין דצמבר לאפריל, מיועדת ליצוא ולשיווק מיידי בשוק המקומי, ועונת האביב הנזרעת בדרך כלל בחודשים דצמבר וינואר ותוצרתה, הנאספת במאי וביוני, מיועדת כולה לשוק המקומי. מחודש יולי ועד דצמבר מקבל השוק המקומי תוצרת ישראלית מעונת האביב שהושמה בקירור.