stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צבי הנרי פרנק

| --- | --- |

צבי הנרי פרנק
 לידה:  1878 פריז, צרפת
 פטירה:  1 בפברואר 1937 (בגיל 59 בערך) פריז, צרפת
 מדינה:  צרפת צרפת
 תאריך עלייה:  1900
 מקום מגורים:  ראשון לציון
 פעילות בולטת:  פקיד ראשי מטעם הברון רוטשילד
 תקופת הפעילות:  1899–1937 (כ־38 שנים)
אנשי פיק"א בביצות כבארה בשנות ה-20. מימין לשמאל: יואל (ז'ול) רוזנהק, מנכ"ל; שמואל גולדמן, מהנדס; צבי הנרי פרנק, דירקטור; משה גינזבורג, גזבר כללי; ועמרם חזנוב, אגרונום
ביקור הנציב העליון הרברט פלומר ביער חדרה
חורף 1927
מימין: צבי הנרי פרנק, יוסף קופרמן (קצין המחוז), אברמסון (מושל חיפה). פלומר במרכז עם שפם לבן
צבי הנרי פרנק (בצרפתית: Franck Henri; ‏12 בפברואר 1878 - 1 בפברואר 1937) היה הפקיד הראשי מטעם הברון רוטשילד ביק"א ובפיק"א החל מ-1899 ועד 1937. בתקופת כהונתו אהד את התנועה הציונית וסייע רבות להתפתחות מושבות העלייה הראשונה בארץ.
רקע

לאחר שמושבות העלייה הראשונה בארץ ישראל, שהוקמו בשנות ה-80 של המאה ה-19, התמודדו עם קשיים גדולים פרש עליהם הברון רוטשילד את חסותו. חסות זו התבטאה בתמיכה כלכלית כמו גם בייעוץ לגבי אופי הגידולים החקלאיים שרצוי לגדל. לשם הפיקוח על אופי חלוקת הכספים מינה הברון "פקידים" מטעמו שביקרו במושבות (או אפילו התיישבו בהן). בגלל המשך המצב הקשה במושבות, הפניות הבלתי פוסקות של תושביהן לסיוע והיחסים המעורערים בין התושבים לפקידים החליט הברון, ב-1899, להעביר את הטיפול הישיר במושבות לידי יק"א כשהוא ימשיך לתמוך כספית ביק"א ואנשיו יועסקו על ידי ארגון זה.
ב-1924 החזיר הברון לידיו את ניהול מושבותיו בארץ והקים את פיק"א שהתמקדה בפיתוח ההתיישבות והתעשייה בארץ ישראל בלבד.
אותם "פקידים", שפעלו מטעם הברון, הציגו מגוון עמדות בנוגע להתיישבות בארץ ישראל שנעו בין עוינות למתיישבים ופגיעה במושבות לבין אהבה להתיישבות והשקעת מאמץ מרובה לסייע להן.
ביוגרפיה

צבי הנרי פרנק נולד ב-1878 בפריז כהנרי פרנק. מקור המשפחה היה באלזס שבמזרח צרפת והבית בו גדל לא היה ציוני. בנעוריו למד בפוליטכניקום של פריז (אנ') אותו סיים בהצטיינות. עם סיום לימודיו התגייס לצבא צרפת אולם בעקבות משפט דרייפוס החליט לפרוש מהצבא ולפעול למען היהודים.
הצעיר המוכשר משך את תשומת ליבו של הרב הראשי של צרפת, ד"ר צדוק כהן, שהמליץ עליו בפני הברון רוטשילד. זה קיבלו לעבודה ב-1899 ומינה אותו לנציגו הבכיר ביק"א כמחליפו של אליהו שייד שסיים את תפקידו ותחת ניהולו של המנהל הכללי של יק"א אמיל מאירסון. עם בואו ארצה התיישב פרנק בראשון לציון ומדי פעם היה נוסע לצרפת כדי לדווח לברון על פעילותה של יק"א.
ב-1914, עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה חזר לצרפת, התגייס לצבא ונלחם בחזית המערבית עד סיום המלחמה.
ב-1919, עם הקמת פיק"א, גר פרנק בפריז אך בא לביקורים תכופים בארץ כדי להמשיך לנהל את ענייני הברון במסגרת פיק"א עד פטירתו ב-1937 בזמן שהותו בפריז.
תרומתו

פרנק, שהגיע ארצה נטול זיקה ציונית, התאהב בתקופת שהותו ארץ בפעילות החלוצית שהתחוללה פה ומבין הפקידים של הברון היה מאלו שאהדו מאוד את התנועה הציונית וחלוציה. בתקופתו סייע לקידום המתיישבים בארץ ובין פעולותיו ניתן למנות את:
בתחום החקלאי:
הקמת אגודת הכורמים המשותפת לתושבי ראשון לציון וזכרון יעקב והעברת היקבים לרשות האגודה.
רכישת אדמות מסביב לראשון לציון כדי להרחיב את השטחים החקלאיים. בין השאר נרכשו אדמות מהכפר בית דג'אן מצפון למושבה ואדמות "אחוזה" ו"סרפנד אל חרב" מדרום למושבה.
הרחבת נטיעת הפרדסים ומסירתם לצעירי המושבה כדי שיוכלו גם הם לעסוק בחקלאות.
בתחום התעשייה:
הקמת אזור תעשייה ליד ראשון לציון, בו הוקמו מספר מפעלים (זכוכית, רהיטים, נעליים, לבנים ועוד).
הקמת טחנות קמח בחיפה.
הקמת מפעל המלט נשר על מורדות הכרמל.
סיוע לחברת חשמל.
הנצחה

קיבוץ מעיין צבי, שהוקם על אדמות פיק"א, נקרא על שמו של צבי הנרי פרנק.
עיריית ראשון לציון קראה רחוב על שמו בעיר.
שכונת "תל צבי" בפרדס חנה נקראת על שמו של צבי הנרי פרנק.
הערות שוליים

↑  "פקידים" אלו כללו בעלי מקצועות שונים כמו כלכלנים, גננים, אנשי תחזוקה, מחנכים, אנשי רפואה ועוד
↑  באזכרה לצ. פרנק ז"ל, הארץ, 5 בפברואר 1937
↑  חברה לפיתוח איזורי תעשיה בראשון לציון, הצופה, 13 ביוני 1950
↑  בעקבות סיוע הברון לחברת חשמל מונה פרנק לחבר בהנהלת החברה
↑  שכונת תל צבי, באתר המועצה המקומית פרדס חנה
רשימת ראשי המדינות המכהנים

להלן רשימת ראשי המדינות וראשי הרשות המבצעת המכהנים. בדרך כלל, בעיקר במדינות בעלות משטר נשיאותי, יש מנהיג אחד הממלא את תפקיד ראש מדינה יחד עם תפקיד ראש הרשות המבצעת (אנ'). במקרים אחרים, במיוחד במשטרים סמי-נשיאותיים (אנ') ופרלמנטריים, בתפקידי ראש המדינה וראש הממשלה לא מכהן אותו אדם.
טריטוריות אחרות

| מדינה | ראש המדינה | ראש הרשות המבצעת |
| --- | --- | --- |
| אבחזיה אבחזיה | נשיא - אסלן בז'ניה | ראש ממשלה - אלכסנדר אנקבב |
| איי קוק איי קוק | מלך - צ'ארלס השלישי  נציג המלך - טום מרסטרס (אנ')‏ | ראש ממשלה - מארק בראון (אנ') |
| דרום אוסטיה דרום אוסטיה | נשיא - אלן גגלוב (אנ') | ראש הממשלה - קונסטנטין דז'וסויב (אנ') |
| הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית | נשיא - מחמוד עבאס | ראש ממשלה - מוחמד מוסטפא |
| טאיוואן טאיוואן | נשיאה - צאי אינג-ון | ראש ממשלה - צ'ן צ'יאן-ג'ן (אנ') |
| טרנסניסטריה טרנסניסטריה | נשיא - ואדים קרסנוסלסקי (אנ') | ראש ממשלה - אלכסנדר רוזנברג (אנ') |
| ניואה ניואה | מלך - צ'ארלס השלישי  מושל כללי - דיים (אנ') סינדי קירו‏ | פרמייר - דלטון טגלאגי |
| סהרה המערבית סהרה המערבית | נשיא - בראהים ע'אלי | ראש הממשלה - בושראיה חמודי ביון (אנ') |
סומלילנד סומלילנד: נשיא - מוסא ביחי עבדי
| צפון קפריסין צפון קפריסין | נשיא - ארסין טטר (אנ') | ראש הממשלה - אונל אוסטל (אנ') |
| קוסובו קוסובו | נשיאה - ויוסה עוסמני | ראש ממשלה - אלבין קורטי |
21 (להקה)

| --- | --- |
המודעה להופעת הבכורה של להקת 21 במרץ 2001
המודעה להופעת הבכורה של להקת 21 במרץ 2001
 מוקד פעילות:  ישראלירושלים, ישראל
 תקופת הפעילות:  2000–2011 (כ־11 שנים)
 סוגה:  ג'אז
 חברת תקליטים:  הוצאה עצמית באינטרנט
 www.pigle.com/21/
 חברים
 יסמין וגנר ("ג'אז") - שירה ופסנתר  שיר כץ - שירה וסקסופון  טל כץ - צ'לו  נטלי אדלר - שירה  מיטל ברייר ("מייפל") - שירה  לילך בן דוד - גיטרה  עילם בר שלום - גיטרה  רון אופנהיים - גיטרה ובאס  אדם כץ - תופים  נעמן וגנר - פסנתר  זהר כץ - שירה  ניב הרצברג ("סטיב") - גיטרה   אבי בר איתן - אקורדיון  דותן מורנו - מעצב עטיפות הדיסקים  ולנטין סדלובסקי - מעצב אתר האינטרנט
21 הייתה להקת ג'אז ישראלית סאטירית בעלת תכנים מחאתיים נגד צה"ל, שירות צבאי והכיבוש הישראלי. הלהקה שואבת את שמה מפרופיל 21, הפרופיל הצבאי שניתן למי שאינו כשיר לשירות בצה"ל מטעמים גופניים או נפשיים, ועל כן רוב חבריה לא שירתו בצבא והם סרבני גיוס. העובדה של שילוב חברים או אורחים ששירתו באופן מלא בצבא, בהופעות ובאלבומים, לא הפריעה לחברי הלהקה.
הקמת הלהקה, ההרכב והסגנון המוזיקלי

הלהקה הוקמה בירושלים בשנת 2000 על ידי הזמרות שיר כץ, המנגנת בסקסופון, ויסמין וגנר (בתו של נפתלי וגנר), המכונה "ג'אז" ומנגנת בפסנתר וכמו כן מי שבהמשך הפכה למנהיגת הלהקה. השתיים, שהכירו בבית הספר הניסויי בירושלים, גילו שלשתיהן דעות משותפות בנוגע לשירות צבאי ונוכחות צה"ל בשטחים והחליטו להקים להקה.
בשנת 2006, לאחר שהוקלט אלבומה השלישי של הלהקה, עברה כץ לאוסטריה, ומאז הצטרפה ללהקה רק להופעות אורח. במשך השנים, הצטרפו אליהם כאורחים טל כץ (צ'לו), נטלי אדלר (שירה), מיטל "מייפל" ברייר (שירה), לילך בן דוד (גיטרה), אחיה של וגנר - נעמן וגנר (פסנתר), אחיה של שיר כץ - אדם כץ (תופים), רון אופנהיים (גיטרה ובאס), אחותה של שיר - זהר כץ (שירה), אבי בר איתן (אקורדיון) עילם בר שלום (גיטרה). וברייר ("מייפל"), בן דוד ובר שלום הצטרפו ללהקה כחברים קבועים ב-2006. בסוף 2010, בהופעה האחרונה, הצטרף גם ניב הרצברג ("סטיב") כגיטריסט, לאחר ששירת לפני כן בלהקה צבאית.
הלהקה התפרקה בראשית 2011 באופן סופי, עם עזיבתה של וגנר לגרמניה.
מאפיין ייחודי בסגנונה המוזיקלי של 21, בניגוד לשאר הלהקות בעלות התכנים הפוליטיים השמאלניים-רדיקלים, הוא שמדובר במוזיקה מלודית מאוד (לעיתים בסגנון, הנוטה להזכיר ג'אז קלאסי), המשלבת הרמוניה של אקורדים מונמכים ובראשן השביעית המונמכת המנוגנת בחלק גדול משיריה. כך, כאשר אחרות כדוגמת להקות פאנק מביעות את עמדתן הפוליטית החריפה במוזיקה רועשת ומהירה, קשה לעיכול, 21 מציגה את דעותיה הפוליטיות על ידי מוזיקה שקטה ואיטית.
עמדה פוליטית

הלהקה מעודדת את מאזיניה באופן מוצהר וגלוי לא לשרת בצה"ל ולהפוך להיות סרבני גיוס, ולכן נבחר שמה, "21", על שם אותו פרופיל הניתן למי שאינו כשיר לשירות בצה"ל. עוד מזוהה הלהקה עם אג'נדות גלובליות כגון אנרכיזם, טבעונות (וגנר וכץ הן טבעוניות, ולפי וגנר אחד משירי הלהקה, "שתי כפיות סוכר", אשר נכתב על ידי כץ, לא בוצע בהופעות מאז שכץ הפכה מצמחונית לטבעונית), זכויות להט"ב, פמיניזם והתנגדות לכפייה דתית.
חברי הלהקה ובראשם יסמין וגנר, השתתפו בהפגנות רבות נגד גיוס החובה, בעד סרבני המצפון, נגד הכיבוש ונגד הגדר, וברבות מהן הן נעצרו. בהפגנות אלה, הם שילבו הומור והיו ממציאים "ארגונים", למשל "קאאונסא"פ" (עליו גם נקרא אחד השירים באלבומה הראשון של הלהקה) - ראשי תיבות של "קומוניסטים אנרכיסטים אנטיפתים ונדליסטים נרקומנים סוציומטים אנטישמים פרזיטים". המפורסמת ביותר מההפגנות הייתה זו בה ביצעו מחווה לפעילות הפוסי ריוט על ידי הפגנה והופעה של וגנר שרה ומנגנת בחליל ללא חולצה באמצע התנחלות במחאה על השתלטות הדת על החברה.
שירי הלהקה

רוב השירים נכתבו והולחנו על ידי וגנר, ורובם בעלי תוכן ציני אנטי צבאי חריף, כמו "כתם נפשי", "כשילדתם אותי", "כל הכבוד לצה"ל", "ילד לא רוצה לשמור על העולם", "ילדי ה-21", ו"קאאונסא"פ". חלק מהשירים כמו "שיר מזרחי", "ראו" ו"היודע את המשמעות לכל" נכתבו על ידי כץ. השיר "תמימות", שבוצע בהופעות הלהקה, נכתב על ידי מיטל ברייר. שאר השירים של הלהקה הם שירים שהלחינה וגנר למילים של חנוך לוין, כמו "מנגינה ישנה עצובה", "בירות בלהבות" ו"הבטחות של אלוהים לאברהם". ברבים מהשירים משולבים קטעי קישור בין חברי הלהקה, ומוזכרים בהם "מוסי" - דמות מאצ'ו של חייל "גבר גבר" המתגאה ומשווייץ למשפחתו ולחבריו אודות הפטור שקיבל, וכן אקורד השביעית המונמכת המנוגן בשיריה של הלהקה. רבים מהשירים כתובים בסרקזם ובלשון סגי נהור, ומביעים לכאורה את העמדה ההפוכה, טוענים לכשל חינוכי חמור ומנסים "לשכנע" את הנוער להתגייס, כשהכוונה היא, בעצם, ההפך.
אך ישנם גם שירים ללא עמדה פוליטית (אך עדיין עוסקים בנושאים חברתיים), כמו "ואגינה דנטטה" - שיר בנושא פמיניזם וחוסר שוויון בין נשים לגברים בחברה, "היודע את המשמעות לכל" העוסק בהעדפה לחיי מדבר ו"שיר לשיר" ו"חורבות הטמטום" העוסקים בצמחונות וטבעונות בהתאמה.
עוד מאפיין בולט בחלק מהשירים, בעיקר אלה שנכתבו על ידי וגנר, הוא השפעה מסדרת הטלוויזיה דרגון בול זי, כמו "שיר לשיר", שלחנו כולל קטע משיר הפתיחה של הסדרה ומוזכרת בו הדמות גוהן, "גראוו גראוו" שכולל את השורה "מתי נוכל למצוא פתרון" מתוך שיר הפתיחה של אחת הסדרות ו"היודע את המשמעות לכל", שבו מוזכרת הדמות סופר סאייה.
בנוסף, 21 ביצעה לעיתים גרסאות כיסוי לשירים ישראלים מוכרים (בעיקר לאלה המבטאים אהבה וזיקה למולדת), כאשר הטקסטים המקוריים מושרים בגרסה שונה וצינית בהתאם למסריה החריפים של הלהקה ("כאן" של אורנה ומשה דץ שהפך ל"שם נולדתי", "קום והתהלך בארץ" של להקת פיקוד צפון שהפך ל"תנו לרדת מהארץ" ועוד). לאחר פירוק הלהקה העלתה וגנר סרטוני וידאו ליוטיוב בהם ביצעה גרסאות כיסוי ציניות אלו.
הופעות

21 הופיעה בעיקר במקומות המזוהים עם התכנים שלה, כמו "זנגביל - מרכז קהילתי לצמחונות", הגדה השמאלית ו"דילה" בירושלים, וסלון מזל בתל אביב. הכניסה להופעות הייתה בחינם ובמהלכן חולקו בחינם פורמטים קשיחים של אלבומי הלהקה, והוצע לקהל לתרום כמות סמלית של 21 שקלים לקידום הפעילות (21 - כשם הפרופיל וכשם הלהקה, וכן כשם דעותיה הפוליטיות).
דיסקוגרפיה

הלהקה העלתה לאתר האינטרנט הרשמי שלה 3 אלבומים להורדה בחינם, שגם חולקו בחינם בהופעות בפורמטים קשיחים (דותן מורנו עיצב את עטיפות הדיסקים, וולנטין סדלובסקי הוא מעצב אתר האינטרנט). השירים המודגשים הם שירי בונוס שהועלו בהמשך לדפי ההורדה של כל אחד מהאלבומים, בנוסף לשירי האלבום המלא:
לאורך השנים הלהקה הקליטה שירים שלא נכנסו לאף אחד מהאלבומים, או שתוכננו להופיע באחד מהם ולבסוף הושמטו. מאז הוצאת האלבום השלישי, עיקר פעילותה של הלהקה בשנותיה האחרונות הייתה בהופעות והפגנות חברתיות.
התנגדות ללהקה

העמדה הצינית הקיצונית המבוטאת בשירים, ושורות כמו "אם החור הזה הובטח לנו כמו במסופר, אז אנחנו לא העם הנבחר" או "חייל תתגייס אלינו לצבא, תירה בילדים, זקנים וחלשים" עוררה לא פעם זעם ממתנגדים ללהקה, שטענו כי מדובר בהסתה נגד ריבונותה של מדינת ישראל ועידוד של השתמטות משירות צבאי.
אביבה אבידן

| --- | --- |

אביבה אבידן
 לידה:  18 במרץ 1953 (בת 71) ישראל ירושלים, ישראל
 שם לידה:  אביבה שמואלי
 מוקד פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1964
 עיסוק:  זמרת
 שפה מועדפת:  עברית 
 www.avivavidan.co.il
 
אביבה אבידן (נולדה ב-18 במרץ 1953) היא זמרת ושחקנית ישראלית.
ביוגרפיה

נולדה בשם אביבה שמואלי וגדלה בשכונת הבוכרים שבירושלים; אביה, שהיה סדרן בקולנוע "אוריון", היה ממוצא כורדי, ואמה עקרת בית עלתה מסוריה והיא ממוצא אורפלי. אביה דיבר בניב הנאש דידן.
בגיל 11 שרה אבידן במקהלת "פינת הילד" בקול ישראל.
את הקריירה המוזיקלית החלה בשנת 1972 כסולנית בלהקת פיקוד דרום, בתוכנית "מדרום תפתח הטובה" לצידם של ציפי מור, חנה לסלאו, ברייני ויינשטוק, איציק עוקב ויונית שוהם. בתוכנית ביצעה את תפקיד הסולנית בשיר "אלעד ירד אל הירדן" ובתוכנית "חול בקפה" לצידם של חיים צדוק, שמעון ברק, חנה לסלאו וציפי מור, שם ביצעה את שירו של שלמה ארצי "אבשלום".
קריירה

באמצע שנות ה-70 שימשה כזמרת ליווי בלהקת פיאמנטה, שהוקמה על ידי האחים יוסי ואבי פיאמנטה.
בשנת 1982 הייתה בלהקת הליווי של אבי טולדנו בתחרות האירוויזיון 1982 עם השיר "הורה" אשר הגיע למקום השני. באמצע שנות ה-80 חזרה להופיע כזמרת סולנית בשיתוף פעולה עם היוצר והמוזיקאי יוני רועה.
ב-1991 הוציאה את אלבום הבכורה שלה "יהיה בסדר", שכלל להיטים כמו שיר הנושא (מילים ולחן: אבי מוסקוביץ'), "איש יקר שלי" (מילים: חמוטל בן זאב, לחן: יוני רועה), "ימות המשיח" (מילים: נועם נתנאל, לחן: יוני רועה), ואת "פרי גנך", שנכתב והולחן גם כן על ידי רועה, בעקבות מוות של חברו בצה"ל מספר שנים קודם לכן. השיר הפך לאחד משירי הזיכרון הידועים בישראל. מאוחר יותר הקליטה אבידן את השיר, בדואט עם אלי לוזון. המוזיקאי ואיש הסאונד יהודה (יוג'י) גבאי עיבד והפיק מוזיקלית את כל שירי האלבום, ולצידו השתתפו בהקלטות גם אבי סינגולדה, ומשה בן-מוש בגיטרות, וחיים רומנו בבוזוקי.
בסוף 1993 הוציאה אבידן את אלבומה השני "פילפל", שזכה להצלחה יחסית, ובלטו בו "רגש מעורב" ללחן של המוזיקאי היוגוסלבי גוראן ברגוביץ', שיר הנושא (מילים: אהוד מנור, לחן: יוני רועה), "דרך עולם" (מילים ולחן: יוני רועה) וכן הלהיט הגדול ביותר מתוכו - הדואט "כותל המזרח" (מילים: דודו ברק, לחן: יוני רועה) עם דקלון. אריה ברקוביץ' עיבד את מרבית שירי האלבום, ובנוסף אליו לקחו חלק בעיבודים גם יהודה (יוג'י) גבאי ומשה בן-מוש.
ב-1994 הוציאה את אלבומה השלישי "אוהבת לאהוב", שכלל חידושים לשירים 'ישראליים' ידועים, דוגמת "מי ההולך", "הבלדה על חדוה ושלומיק", "הביתה לחזור", ו"לך איתה". האלבום שהופק מוזיקלית על ידי יהודה (יוג'י) גבאי לא זכה להצלחה גדולה כמו קודמיו.
באמצע 1996 הוציאה את אלבומה הרביעי "רק איתך", בו בלט הדואט עם יואב יצחק - "כשהשיר ייגמר" (מילים: אהוד מנור, לחן: רמי ברזל). אהוד שמר הפיק מוזיקלית, נחום עושרי עיבד את מרבית שירי האלבום, לצד יהודה (יוג'י) גבאי ושי בוקסבאום.
ב-1998 הוציאה אבידן את אלבומה החמישי - "שימני כחותם". בין שירי האלבום בלטו שיר הנושא (מילים: מיכל חזון, לחן: עוזי חיטמן), "כמו סירה טרופה" (מילים: עוזי חיטמן, לחן: יווני), "גונב הלבבות" (מילים: מיכל חזון, לחן: יווני - חאריס אלקסיו) ו"אחרי האהבה" (מילים: אהוד מנור, לחן: רון שובל). אריה ברקוביץ' עיבד את שירי האלבום. עוד באותה שנה חידשה את "בלילה" של זוהר ארגוב, במסגרת אלבום המחווה "חברים שרים זוהר", שהוקלט לזכרו.
ב-1999 השתתפה אבידן באלבום "דרבוקה ישראלית - קלאסיקה ישראלית מסולסלת", ובו חידשה את "לשיר זה כמו להיות ירדן" שביצעה במקור "חבורת בימות" ב-1972 עם הסולנית מירי אלוני.
בשנת 2002 הוציאה אבידן את האלבום "לכל אדם מלאך" שזכה להצלחה.
בשנת 2004 הוציאה את אלבומה השביעי "אמונה" בהפקה עצמית, ובהפצה של חברת התקליטים "בן-מוש".
בשנת 2010 החלה לעבוד על אלבום חדש הנקרא "אחד ממאה", שיצא בחודש ספטמבר באותה השנה. שיר הנושא של האלבום יצא לאור לרדיו ב-31 בינואר 2010.
בשנת 2011 השתתפה בתוכנית המציאות של ערוץ 24 "היכל התהילה". עוד באותה שנה לפרויקט ולאלבום "שני צדדים למטבע" חידשה את "אתה לי ארץ" של ירדנה ארזי.
במאי 2012 הוציאה את הסינגל "אביב" למילים של רחלי שביט, לחן של סגיב כהן, ועיבוד והפקה מוזיקלית של נדב ביטון.
בשנת 2021 שיחקה בסדרת הטלוויזיה "היורשת" ובסרט הקולנוע "לשחרר את שולי".
בשנת 2022 התמודדה בפרק הבכורה של תוכנית המציאות "המסעדה הבאה" ברשת 13, אך לא עברה את הצבעת השופטים והודחה מהתחרות.
ב-17 באוגוסט 2023 יצא לאור השיר "כתונת פסים 2023" בו השתתפה לצד אמנים ישראלים רבים אחרים.
חיים אישיים

ב-1980 נישאה ליקי אבידן, אותו פגשה בעת שהתגוררה כשנתיים בלונדון, אנגליה, ולהם שתי בנות ובן. בשנת 2001 השניים התגרשו.
אבידן הייתה בזוגיות עם האלוף (במיל) והשר לשעבר יוסי פלד.
אבידן היא אחותו של כדורגלן העבר אופיר שמואלי, שהתפרסם כמגינה של בית"ר ירושלים בסוף שנות ה-80.
דיסקוגרפיה

1991: יהיה בסדר
1993: פילפל
1994: אוהבת לאהוב
1996: רק איתך
1998: שימני כחותם
2002: לכל אדם מלאך
2004: אמונה
2010: צו הלב
הערות שוליים

↑  שמואליק טסלר, שירים במדים: סיפורן של הלהקות הצבאיות, ירושלים תשס"ז, עמ' 126.
↑  "אני ממש פנויה לזוגיות": בגובה העיניים עם אביבה אבידן
↑  תוכנית 5 - מדרום תפתח הטובה, אתר "שרים במדים".
↑  תוכנית 6 - חול בקפה, אתר "שרים במדים".
↑  "שיר חדש של אביבה אבידן - "אחד ממאה", חריף, ‏ 31/01/10
↑  יובל אראל, אמני ישראל – כתונת פסים 2023, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 17 באוגוסט 2023
| אביבה אבידן |
| --- | --- | --- |
דיסקוגרפיה
| אלבומי אולפן | יהיה בסדר • פילפל • אוהבת לאהוב • רק איתך • שימני כחותם • לכל אדם מלאך • אמונה • צו הלב |  |
| סינגלים | "פרי גנך" • "לנצח בני" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297316805171  ISNI: 0000 0000 6815 6547  VIAF: 97348861   WorldCat (עם VIAF): 97348861 
אביבה אבידן, אבי נמני, אלון חזן ודן שילון בחדר האיפור, לקראת תחילת התוכנית "בשידור חי עם דן שילון" ב-1992
פרופיל רפואי

פרופיל רפואי הוא סימול מספרי שניתן על ידי צה"ל לציון מידת התאמתו וכשירותו הרפואית של אדם לשירות ביחידות ובתפקידים שונים בצה"ל. הפרופיל הרפואי הוא גורם אחד מתוך מכלול הנתונים המשפיעים על שיבוץ מיועד לשירות ביטחון (מלש"ב) בצה"ל. טווח הפרופיל נע בין פרופיל 21, שהוא הנמוך ביותר ופוטר את נושאו מלשרת בצה"ל, לבין פרופיל 97, שמעיד על המצב הבריאותי הגבוה ביותר. פרופיל 64 ומטה פוסל אפשרות לשירות בתפקידי לחימה.
הסיבה שאין פרופיל 100 היא אך ורק סיבה טכנית כדי להימנע מעמודה שלישית בבירוקרטית הטפסים. כמו כן, ההחלטה שהפרופיל המקסימלי יהיה 97 היא שרירותית ונקבעה בשנת 1956, עת הפרופיל הפך למספרי, לאחר שהחליף בסופו של דבר את השיטות שהתחלפו: "כן / לא" (שנת 1942), צבעים (שנת 1947), דירוג א-ב-ג-ד (שנת 1948).
הליך קביעת הפרופיל

הפרופיל נקבע לראשונה על ידי ועדה רפואית בתהליך המיון ("צו ראשון") שעובר מיועד לשירות ביטחון בלשכת הגיוס והוא עשוי להשתנות במהלך השירות הצבאי, בסדיר ובמילואים, בעקבות אירועים שמשנים את מצב בריאותו של החייל. קיימת האפשרות להורדת הפרופיל באופן זמני, עקב הרעה במצב בריאותו של החייל, למשל בעקבות פציעה.
פרופיל רפואי הוא המדד הרפואי המרכזי שלפיו נקבע אופי שירותו של חייל בצה"ל, אולם הוא אינו השיקול הרפואי היחיד. לעיתים, במקרה שבעיה רפואית אינה מצדיקה את שינוי הפרופיל הרפואי (ולפעמים גוררת שינוי שיבוצו של חייל), רופא היחידה יכול להעניק לחייל הקלות בשירות על בסיס רפואי (הידועות בכינוי "פְּטוֹרים"). הקלות אלה מיועדות לאפשר לחייל לשרת בצבא במסגרת הגבלות רפואיות (קבועות או זמניות) מבלי שיפגע בעצמו ומבלי שיפגע באופן תפקודו. אם הגבלות אלה הן קבועות לצמיתות, או למשך זמן ארוך, וגם פוגעות בתפקודו של החייל, נשקלת אפשרות להעבירו לוועדה רפואית לשם הורדת הפרופיל.
בעבר, נהגו מעסיקים רבים לברר אצל מועמדים לעבודה את הפרופיל הצבאי שלהם, כאחד הקריטריונים למיון המועמדים. בתחילת שנת 1995 נוסף לחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה סעיף 2א, האוסר על מעסיקים לשאול מועמד על הפרופיל הצבאי שלו או לעשות שימוש במידע זה.
רשימת הפרופילים > לפני הגיוס

97: בריא לחלוטין – כשיר לשירות קרבי ביחידות שדה, ביחידות מובחרות בכל החילות ובגדודים הלוחמים. במקרים של בעיות קלות מאוד (כגון, צורך במשקפיים במספר נמוך) מלווה בסעיף שאינו מוריד את הפרופיל, אך פוסל את החייל מהתנדבות לחלק מהיחידות המובחרות. משנת 2005, אפשר להתקבל לקורס טיס עם משקפיים עם דיופטר (מספר) נמוך.
82: בעיה רפואית קלה (עיוורון צבעים, צילינדר ברמה גבוהה). החייל כשיר לשירות ברוב חיילות השדה ואף בחלק מהיחידות ההתנדבותיות (סיירות), בכפוף לסיבת הורדת הפרופיל מ-97.
72: בעיה בינונית (לדוגמה: בעיות ברכיים, גב, אסתמה, אלרגיות או מספר משקפיים גבוה (גבוה מ-6)[דרוש מקור]. חייל בעל פרופיל זה אינו כשיר לשירות בחי"ר אך כשיר לשירות קרבי ביחידות כמו חיל השריון, חיל התותחנים, מערך הנ"מ, פיקוד העורף (לוחם חילוץ והצלה), ותפקידים מסוימים בחיל הגנת הגבולות.
64: בעיה קשה (לדוגמה: אסתמה מרמה מסוימת, הפרעת קשב מגבילה, מצב נפשי). חייל בעל פרופיל זה אינו כשיר לשירות קרבי ביחידות שדה (למעט גדוד מעברים), אך כשיר לשרת בתפקידים עורפיים, כמו חיל המודיעין, חיל הטנ"א ומשטרה צבאית. בנוסף, הפרופיל מאפשר לשרת בשירותי הביטחון האחרים, דוגמת שח"מ ושב"ס. במרץ 2025, עקב מצוקת כוח אדם והצורך בחיילים לצרכי משימות מלחמת חרבות ברזל, הציע אגף כוח האדם של צה"ל תוכנית הכוללת גיוס בעלי פרופיל 64 לשירות קרבי בחיל השריון ובחלק מגדודי חי"ר הגבולות. הצעה זו הציתה ויכוח רפואי וציבורי ועוררה התנגדות רבה.
45: כשירות רפואית המגבילה את שיבוץ המועמד לתפקידים שאינם לחימה כגון תפקידים טכניים, תומכי לחימה, קורסים ועוד.
25: פרופיל אותו מקבלים מתנדבים לשירות צבאי במקום 21 או 24.
21: בלתי כשיר לשירות צבאי מסיבות בריאותיות (גופניות או נפשיות). בעל פרופיל זה יוכל להתנדב לשירות צבא ויקבל פרופיל חדש (25).
רשימת הפרופילים > לאחר הגיוס (פרופיל זמני)

65: פרופיל הניתן עקב בעיה או חבלה הנגרמת בעת השירות הצבאי.
24: בלתי כשיר זמנית לשירות (לדוגמה: ניתוח בזמן השירות, רגישות חמורה לעקיצות דבורים, מחלה כלשהי) – חייל בעל פרופיל זה יקבל פטור זמני ומעקב אחת לכמה חודשים עם אפשרות שחרור קבוע לאחר תקופה מסוימת. אם לחייל נשאר פחות מחצי שנה לשירותו, ישתחרר לצמיתות. במערך המילואים, קבלת פרופיל 24 משמעה קבלת פטור ממערך המילואים. חיילים בעלי פרופיל 24 נמצאים ביחידת המחלימים (ר"מ 2) שזוהי יחידה שאפשר להיות בה עד 180 יום.
רשימת הפרופילים > פרופילים שבוטלו

77: פרופיל לאנשים הסובלים מנזלת אלרגית ומהזעת יתר. בעלי פרופיל זה יכלו לשרת בתפקידים המצריכים הכשרת "רובאי 04". לדוגמה: תפקידים מסוימים בחיל האיסוף הקרבי (מודיעין שדה), שריון, תותחנים והנדסה. פרופיל זה לא קיים יותר.
35: פרופיל לחולי סוכרת, כבדי שמיעה ולחולי אפילפסיה. חייל בעל פרופיל זה יכול לשרת בתפקידים עורפיים עם הגבלות מסוימות, בהתחשב במצבו הרפואי. פרופיל זה לא קיים יותר.
סעיפי ליקוי ו"ספר הפרופילים"

הפרופיל נקבע על סמך "סעיפי ליקוי" רפואיים ונפשיים שנמצאו ונקבעו למלש"ב, המרוכזים ב-"ספר הפרופילים" (שמו הרשמי "ספר התקנות לקביעת כושר בריאותי – 1979" ואשר פורסם לראשונה ב-1961). סעיף הליקוי הוא קוד מספרי המכיל חמישה אלמנטים יחד, כאשר: הספרה מצד ימין היא חומרת הליקוי היכולה להגיע עד דרגה 7, הספרה אחריה מצביעה על האבחנה עצמה, הספרה אחריה היא גרסת ספר הפרופילים, והספרות אחר כך הן הפרק של סוג סעיפי הליקוי. מצבים רפואיים שונים זוכים להתייחסות נפרדת ולא מצטברת, לפיכך הפרופיל נקבע בהתאם למדרג החמור ביותר, ולכן, מצד שני, על אף מספר רב של בעיות קלות לא תישלל כשירות מלש"ב כלוחם. "ספר הפרופילים" הוא סודי, אך חייל יכול לבקש לדעת מהם סעיפי הליקוי שלו, ומה משמעותם, לפיכך חלק מהסעיפים הם כבר ידועים וגלויים.
ראו גם

בריאות הנפש בצה"ל
לקריאה נוספת

כל המידע על הפרופיל הרפואי, באתר "מתגייסים" של יחידת מיטב, 13 בינואר 2022
הערות שוליים

↑   אלעד רוטבאום, למה אין פרופיל 100?, באתר צה"ל, 7 בספטמבר 2017
↑  מיכל דניאלי, ‏הפרופיל הצבאי ואתם, באתר ‏מאקו‏, 1 ביולי 2011
↑  יוסי יהושוע, התוכנית בצה"ל, בצל מצוקת כוח האדם: בעלי פרופיל 64 - לקרבי, באתר ynet, 14 במרץ 2025
↑  אור הדר, תוכנית צה"ל לגיוס בעלי פרופיל 64 לקרבי: "סיכון לבריאות החיילים", באתר ynet, 16 במרץ 2025
1 2  פרופילים חדשים 35 ו-77, באתר ערוץ 7, 27 באפריל 2007
↑   כל המידע על הפרופיל הרפואי, באתר "מתגייסים" של יחידת מיטב, 13 בינואר 2022
↑  פרופיל צבאי, באתר idf-law.co.il,‏ 10 במאי 2024
↑  המיון הרפואי לצה"ל, חוברת של חיל הרפואה
↑  בקשה למידע בנושא תקנות לקביעת כושר בריאותי ומענה של חטיבת דובר צה"ל, 16 במאי 2022 (יש לדפדף למטה במסמך ה-PDF)
| בריאות בישראל |
| --- | --- | --- |
| משרד הבריאות | שר: אוריאל בוסו • מנכ"ל: משה בר סימן טוב • רשות בתי החולים הממשלתיים • המרכז הלאומי להשתלות • אפליקציית המגן • מעבדה לבריאות הציבור • מרכז ידע תנודע |  |
| קופות חולים | מאוחדת • מכבי • לאומית • כללית • בעבר: הסתדרות הפועלים החקלאים ביהודה • פועלי הגליל • פועלי השומרון • עממית • אסף • הציונים הכלליים |  |
| ארגונים, עמותות ואיגודי בריאות בישראל | מגן דוד אדום • איחוד הצלה • יד שרה • האיגוד הישראלי לרפואת הפה • עזר מציון • טרם • האגודה למלחמה בסרטן • ההסתדרות הרפואית בישראל • רופאים לזכויות אדם • עמותת אדי • רחשי לב • יוסי אמבולנס |  |
| מכוני מחקר העוסקים בבריאות בישראל | מכון גרטנר • המכון לרפואה ימית  • המרכז הלאומי לרפואה משפטית • המרכז הלאומי לבקרת מחלות • הלכתיים: מכון פוע"ה • מכון שלזינגר |  |
| חקיקת בריאות בישראל | פקודת בריאות העם • חוק ביטוח בריאות ממלכתי • ועדת השירותים הציבוריים • חוק זכויות החולה • חוק החולה הנוטה למות • חוק טיפול בחולי נפש • חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות • תקנות שעת חירום למאבק בנגיף הקורונה • תקנות סימון מוצרי המזון • ועדת גרין • ועדת מור יוסף • ועדת הקורונה • קבינט הקורונה |  |
| רפואה בתקופת היישוב | רופא נודד • אגודת רופאים מדברי עברית • בית הבראה החלמה • בית החולים הירקון • תחנת הבריאות העברית • מכון פסטר |  |
| אירועים בתחום הבריאות בישראל | פרשת חולי הנפש היהודים בבית לחם • השתלת הלב הראשונה בישראל • פרשת הדם • פרשת רמדיה • שביתת הרופאים • התפרצות החצבת  בישראל • התפרצות נגיף הקורונה בישראל |  |
| לימודי רפואה בישראל | בחינת רישוי ברפואה • הפקולטה לרפואה ע"ש עזריאלי • לימודי ניהול מערכות בריאות בישראל |  |
| בצה"ל | חיל הרפואה • מסלול צמרת • מסלול בינה • פרופיל רפואי • מש"ק תברואה • בריאות הנפש בצה"ל |  |
| שונות | היריון ולידה בישראל • תרומת דם בישראל • טופס 17 • סל הבריאות • גורמי התמותה השכיחים בישראל • חוסה • פנקס הפסיכולוגים • פנקס הרופאים |  |