stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כתב עת טורף
הערות שוליים

↑  אורי לב, ארנון קרן, הסכנה של תעשיית המאמרים: כתבי עת חמסניים ומפעלים לזיוף נתונים מנצלים את מערכת התמריצים האקדמית ומאיימים על איכות המדע, באתר מכון דוידסון, ‏21 באוגוסט, 2021
1 2 3 4 5  Elliott, Carl (5 ביוני 2012). "On Predatory Publishers: a Q&A With Jeffrey Beall". Brainstorm. The Chronicle of Higher Education. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4  Predatory journals: no definition, no defence, Grudniewicz, A., Moher, D., Cobey, K. D., Bryson, G. L., Cukier, S., Allen, K., … Lalu, M. M, באתר nature
1 2  Stratford, Michael (4 במרץ 2012). "'Predatory' Online Journals Lure Scholars Who Are Eager to Publish". The Chronicle of Higher Education. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Basken, Paul (10 ביוני 2009). "Open-Access Publisher Appears to Have Accepted Fake Paper From Bogus Center". The Chronicle of Higher Education. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Gilbert, Natasha (15 ביוני 2009). "Editor will quit over hoax paper". Nature. doi:10.1038/news.2009.571. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Safi, Michael (25 בנובמבר 2014), "Journal accepts bogus paper requesting removal from mailing list", The Guardian {{citation}}:  (עזרה).
↑  Butler, Declan (27 במרץ 2013). "Investigating journals: The dark side of publishing". Nature. 495 (7442): 433–435. Bibcode:2013Natur.495..433B. doi:10.1038/495433a. PMID 23538810. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Beall, Jeffrey (1 באוגוסט 2012). "Predatory Publishing". The Scientist. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Kolata, Gina (7 באפריל 2013). "For Scientists, an Exploding World of Pseudo-Academia". The New York Times. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Ralf Neumann, "Junk Journals" und die "Peter-Panne", Laborjournal, ‏February 2, 2012
↑  Jeffrey Beall (11 בפברואר 2014). "Bogus New Impact Factor Appears". Scholarly Open Access. אורכב מ-המקור ב-25 באוקטובר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Mehrdad Jalalian; Hamidreza Mahboobi (2013). "New corruption detected: Bogus impact factors compiled by fake organizations" (PDF). Electronic Physician. 5 (3): 685–686.
אליפות הסייבר הישראלית

סמליל האליפות
אליפות הסייבר הישראלית (Skillz Olympics, נכתבת כ-"SKILLZ") היא אוסף תחרויות לאומיות שנתיות בנושאי מדע, טכנולוגיה, הנדסה ומתמטיקה (STEM) המתקיימות בישראל. התחרויות כוללות תכנות, מתמטיקה ורובוטיקה ומשתתפים בהן תלמידי בית ספר החל מכיתה א' ועד כיתה י"ב. אליפות הסייבר מתקיימת מדי שנה משנת 2015. מיזם זה הוא שיתוף פעולה של מינהל תקשוב, טכנולוגיה ומערכות מידע במשרד החינוך, האיגוד הישראלי לתעשיות מתקדמות (IATI) וקרן רש"י.
תחרות זו היא מהתחרויות הלימודיות לנוער הגדולות ביותר במדינת ישראל- בשנת הלימודים תשע"ז השתתפו במסגרות השונות למעלה מ-300,000 תלמידים מיותר מ-1,900 בתי ספר בישראל. הרכב הנבחרות בחלק מתחרויות הוא שני תלמידים ושתי תלמידות מכל בית ספר שמעפיל לגמר.
היסטוריה

בשנת תשע"ה הושקו שתי תחרויות תכנות לתלמידי ישראל בבתי הספר היסודיים, בחטיבות הביניים ובבתי הספר התיכוניים בשם "אולימפיאדת התכנות הלאומית". האולימפיאדה כללה את התחרות Skillz Coding לתלמידי כיתות י"א וי"ב, ואת התחרות CodeMonkey לתלמידי כיתות ג'-ט'.
בשנת תשע"ו הרחיב שר החינוך נפתלי בנט את היוזמות הללו וייצב אותן כאליפות לאומית לתכנות. באותה שנה הוחלט לשנות את שם התחרות להיות "אליפות הסייבר הישראלית".
בשנת תשע"ז הורחבו התחרויות לשכבות הגיל הבאות: Skillz Coding נפתחה לכיתות י', CodeMonkey נפתחה לתלמידי כיתות ב' והתווספה אליהן אליפות משחקי המתמטיקה לתלמידי א' - ו'.
בשנת תשע"ח התווספה לאליפות תחרות רחפנים לתלמידי כיתות ז' - י"ב והתחרות Skillz Math נפתחה לתלמידי כיתות ז',ח'.
היסטוריה > מטרות התחרויות

המטרות של האליפות כפי שהוגדרו על פי משרד החינוך הן:
העלאת המוטיבציה אצל התלמידות והתלמידים ללמוד מקצועות מדעיים-טכנולוגיים.
יצירת מוטיבציה אצל התלמידות והתלמידים לתכנת בשעות הפעילות בבית הספר ומעבר להן.
פיתוח יכולת לימוד עצמית אצל כלל התלמידות והתלמידים.
פיתוח יכולת הקשבה ועבודה בקבוצות.
העלאת תחושת מסוגלות והצלחה אצל התלמידות והתלמידים.
תרגול חשיבה יצירתית מחוץ לקופסה.
היסטוריה > מהלך האליפות

האליפות מתרחשת בכל שנה, ובמהלכה תלמידים מכל רחבי הארץ מתחרים בתחרויות השונות של האליפות: כותבים קוד, בונים רובוטים או מפצחים חידות מתמטיות, במשך כשלושה חודשים.
התחרויות מבוססות על אתגרים חווייתיים (משחק מחשב) שנועדו להעשיר את מגוון הידע הטכנולוגי אליו נחשפים התלמידים.
אירוע הגמר הארצי של כלל התחרויות של האליפות מתקיים בחודש מרץ במעמד שר החינוך, מנכ"ל משרד החינוך וגורמים מטעם אגף התקשוב וההגנה בסייבר בצבא ההגנה לישראל.
תחרויות Skillz

ארבע התחרויות של Skillz:
Skillz Coding - תחרות תכנות לתלמידי כיתות י'-י"ב
Skillz Coding Junior - תחרות תכנות לתלמידי כיתות ב'-ט'
Skillz Math - תחרות מתמטיקה לתלמידי א'–ח'
Skillz Makerz - תחרות רחפנים לתלמידי כיתות ז'-י"ב
Skilz music - תחרות מוזיקה כיתוב ז'-י"ב'
The math escape - תחרות חדרי בריחה כיתות ז'-י"'ב
תחרויות Skillz > Skillz Coding

התחרות המרכזית במסגרת האליפות היא אליפות התיכונים, Skillz Coding, בה תלמידים נדרשים להתמודד באמצעות שיתוף פעולה עם בעיות הדורשות רקע בתכנות. התחרות מאפשרת להם להתמודד בעבודת צוות על פרויקט גדול.
המשתתפים כותבים "בוטים" המתמודדים אחד נגד השני תחת מנוע המשחק המריץ אותם באופן סימולטני. מטרת כל מתחרה היא להשיג יותר נקודות, בדרך כלל על ידי איסוף מטרות והבאתן ליעד לפני היריב המתחרה. בכל שלב בתחרות, טורניר הוא סבב הרצה של מספר בוטים, כאשר כל משחק שרץ בטורניר מזכה את הקבוצה המנצחת בו בנקודות.
המשתתפים באליפות התיכונים מלווים על ידי אישים מן התעשייה הטכנולוגית המכונים "מנטורים". באליפות זו הצוותים השונים מתחרים זה כנגד זה על תואר "הפרויקט האיכותי ביותר". באליפות זו ניתן לכתוב באחת משפות התכנות: Java,‏ Python,‏ #C,‏ JavaScript.
התחרות משתנה מדי שנה על מנת לשמור על עניין ועל שוויון בין תלמידים חדשים לבין תלמידים שהשתתפו בשנים קודמות. לתחרות מספר שלבים:
השלב הבית ספרי: בשלב זה כל התלמידים המשתתפים נחשפים לחוקי התחרות של אותה השנה ולפונקציות ה-API של המשחק. במסגרת שלב זה מנטורים מטעם חברות ההייטק והאלקטרוניקה מגיעים אל בית הספר ומריצים טורניר בית-ספרי באתר התחרות.
שלב האימונים: במשך כחודש וחצי אתר התחרות נשאר פתוח להמשך אימונים והתלמידים ממשיכים לשחק ולהתחרות אחד בשני. בשלב זה הקבוצות מחולקות כך שבכל קבוצה יש בין 3 ל–5 תלמידים. שלב זה אינו מוסיף ניקוד לתחרות, אך מאפשר לתלמידים המעוניינים בכך לשפר את הקוד שלהם.
שלב האתגרים: השלב השלישי מתקיים לאורך 4 שבועות. בכל שבוע עולים אתגרים חדשים המבוססים בין היתר על מפות חדשות ויכולות חדשות. על הקבוצות לצלוח את האתגרים וכן להתקדם בטורנירים אשר נערכים פעמיים בשבוע. רק התלמידים שפתרו אתגר מסוים בהצלחה יכולים לעלות לשלב האתגר שבשבוע הבא אחריו.
שלב הגמר: 100 בתי הספר הראשונים שנבחרותיהם עברו את שלב האתגרים שולחים את נציגיהם לאירוע הגמר. במשך מספר שעות מתחרות הקבוצות אלו באלו על התואר אלוף הסייבר. באירוע זה המתמודדים נדרשים לשפר את הקוד שלהם בהתאם לתנאים המוכתבים על ידי מארגני התחרות - עליהם לממש פיצ'ר (תוכנה) חדש. מנצחי התחרות זוכים בפרסים יוקרתיים ומקבלים ראיונות עבודה לצוות הפיתוח של המשחק.
תחרויות Skillz > Skillz Coding Junior

מטרת תחרות התכנות המכוונות לקהל יעד צעיר יותר היא להכיר לתלמידים מושגי בסיס בתחום התכנות, כגון משתנים, לולאות, תנאים, עצמים ורשימות.
האפליקציות המלוות את התחרות: CodeCombat, CoderZ ו-CodeMonkey.
לתחרות התכנות לצעירים שלושה מקצים: מקצה יסודי ב' – ג', מקצה יסודי ד' – ו', מקצה חט"ב ז' – ט'.
בשנת תשע"ו, בשלב הבית ספרי של Skillz Junior, השתתפו 1,744 בתי ספר ובהם 257,817 תלמידים פעילים בתחרות.
CodeMonkey: המטרה במשחק היא לתכנת את הקוף כך שישיג את הבננה, באמצעות מחוללי קוד שנעשים מורכבים יותר ויותר ככל שעולים בשלבים. התלמידים אוספים באופן אישי כוכבים כאשר הם פותרים שלבים או יוצרים חדשים ומתקדמים בתחרות. תלמידי כיתות ב'-ו' נדרשים לפתור שלבים המתחדשים כל שנה, וכיתות ז'-ט' נדרשים לפתח משחקים חדשים. הדירוג נקבע על פי כמות הכוכבים הכולל שהשיג בית הספר בחלוקה למספר התלמידים בבית הספר שמשתתפים בהתאם לגודל בית הספר. נבחרות בתי הספר מורכבות מ-4 תלמידים: שתי בנות ושני בנים.
CoderZ: לימוד תכנות בדגש על פתרון בעיות הנדסיות, לתלמידי ה' – ט'. CoderZ היא סביבה מתוקשבת המאפשרת לתכנת רובוט וירטואלי באמצעות עורך קוד ויזואלי וטקסטואלי, המכילה משימות לימודיות ומתן משוב מיידי לתלמיד בעת הרצת הקוד. הרובוט מוצג בתלת מימד וכולל מצלמה וירטואלית המציגה את מסלול הרובוט.
CodeCombat: לימוד תכנות, לתלמידי ז' – ט'. בתחרות נלמדות שפות התכנות Javascript ו-Python, במקביל ללימוד יסודות מדעי המחשב.
תחרויות Skillz > Skillz Math

בתחרות המתמטיקה, התלמידים נדרשים לפתור מאות פעילויות ומשחקונים שמפתחים מיומנות מתמטית, סקרנות וחשיבה מדעית. שיטת הלימוד מבוססת על חקר מודרך, גילוי עצמי, עידוד דרכי פתרון שונות, והתאמה אישית לרמת התלמיד. התוכנית מבוססת על ניסיון עבודה רב-שנתי עם עשרות מורי מתמטיקה בבתי ספר יסודיים, ומותאמת לתוכנית הלימודים במתמטיקה של משרד החינוך. התכנים זמינים גם בערבית.
לתחרות זו קיים שלב אימון. שלב זה נועד להכרת הסביבה והישגי התלמידים בו אינם נספרים לצורך התחרות. האפליקציות המלוות את התחרות: עשר אצבעות לכיתות א'-ו' ו-Mathodix לכיתות ז'-ח'. בשנת תשע"ז, בשלב הבית ספרי של Skillz Math, השתתפו 877 בתי ספר ובהם 167,481 תלמידים. בשנת תשע"ט, בשלב הבית ספרי של Skillz Math, השתתפו 1317 בתי ספר ובהם 251,617 תלמידים.
תחרויות Skillz > Skillz Makerz

החל משנת תשע"ח, התווספה לאליפות תחרות רחפנים. מטרת התחרות היא לימוד רובוטיקה באמצעות עיסוק ברחפנים. התחרות כוללת הפעלת תוכנית לימודים בתחום הרחפנים באמצעות משימות ואתגרים. המורים המובילים את התחרות בבתי הספר עוברים השתלמויות הן בנושא הרחפנים והן בנושאי אלקטרוניקה ושימוש בבקר ארדואינו ומלווים אותם מדריכים מקצועיים בתחומי הרחפנים והארדואינו.
בשלב הבית ספרי התחרות מחולקת לשני מקצים: מקצה חטיבה עליונה ומקצה חטיבת ביניים.
ראו גם

CodeMonkey
מגשימים - תוכנית הסייבר הלאומית
הערות שוליים

↑  אליפות הסייבר הישראלית- הצלחה מעל למצופה, באתר mynet חולון, ‏23 במרץ 2017 (ארכיון)
1 2  תקנון אליפות הסייבר, ‏11 בדצמבר 2017
↑  מטרות התחרויות באתר האליפות
↑  על תפקיד המנטורים, באתר אליפות הסייבר הישראלית
↑  יסודי וחטיבות ביניים SkillZ Coding Junior, באתר אליפות הסייבר הישראלית (ארכיון)
↑  אליפות המתמטיקה, באתר אליפות הסייבר הישראלית (ארכיון)
↑  Skillz-Portal, pub.skillz-edu.org (באנגלית)
↑  תחרות הרחפנים SkillZ MakerZ, באתר אליפות הסייבר הישראלית (ארכיון)
↑  אליפות הסייבר 2015, באתר משרד החינוך, ‏27 באפריל 2015
↑  תוצאות גמר אליפות הסייבר, באתר משרד החינוך, ‏12 באפריל 2016
↑  אליפות הסייבר 2017, באתר משרד החינוך, ‏22 במרץ 2017
↑  היכל התהילה סקילס 2019, באתר משרד החינוך, ‏1 באפריל 2019 (ארכיון)
הדבקה חברתית

"הדבקה חברתית היא התפשטות של מחשבות, רגשות והתנהגויות מאדם לאדם ובין קבוצות גדולות יותר המושפעות על ידי מידע משותף וחיקוי" - The Influence of Social Contagion and Technology on Epidemic NonSuicidal Self-Injury Paul M. Kirsch
הדבקה חברתית היא תת-קבוצה של הדבקה[דרושה הבהרה] הכוללת את כל התופעות החברתיות. תהליך זה מגביר את התפשטות המידע ברשת חברתית.
בניגוד לשידורי התקשורת המסורתית, הנצרכת באופן פסיבי, התקשורת החברתית תלויה במשתמשים.
שמועות ודעות יכולות להתפשט באמצעות רשתות חברתיות כמו אש בשדה קוצים, ו"להדביק" אנשים עד שהם הופכים לנורמה. המשתמשים מפיצים את המידע ברשת החברתית ויוצרים תהליך המכונה הדבקה חברתית.
הבנת המכניקה של הדבקה חברתית היא חיונית ליישומים רבים: יצירת מסעות שיווק וירלי, הערכת איכות המידע, חקר מערכות מידע.
המשתמשים הפעילים במדיה החברתית נחשפים למידע ובאופן מודע בוחרים האם להפיץ אותו. קלות גילוי המידע תשפיע באופן משמעותי על הנטייה של המידע להגיע וירלי.
הדבקה חברתית פשוטה

מקובל לחשוב כי מידע מתפשט בין אנשים כמו מחלה. דרוש מקור אחד לשם הדבקה, התפשטות מידע כמקביל להתפשטות וירוס (מעולם הרפואה). ההדבקה נעשית על ידי אדם אשר מפיץ מידע ברשת, חבריו נחשפים למידע זה ובעצם "נדבקים" בו והם מעברים הלאה את המידע למעגלים משניים רחבים וקהילות שונות ברשת. כאשר אפקט זה מתרחש ברשתות חברתיות הוא מונע על ידי שיתוף מידע בקרב משתתפי הפלטפורמה, המידע הופך וירלי בשל מהירות ההתפשטות ברשת.
הדבקה חברתית מורכבת

התופעה הדבקה מורכבת פורסמה לראשונה במגזין :'American Journal of Sociology’ בשנת 2007 במאמר שחובר על ידי פרופסור דיימון סינטולה (Damon Centola) ופרופסור מיכאל מאסי (Michael Macy). בניגוד להידבקות פשוטה בה מספיק גורם נגוע בודד – הידבקות מורכבת מכוונת למקרים בהם קיים קושי מסוים בהעברה על ידי נשא בודד (אי ודאות לגבי כדאיות השימוש בחידוש כלשהו, מחיר גבוה וכו'...) לפיכך נדרשים מספר נשאים אשר יהיו במגע עם הנדבק הפוטנציאלי, כדי שהנגיף יעבור גם אליו. התפשטות ההדבקה המורכבת על פני רשת של אנשים, עשויה להיות תלויה בגורמים חברתיים וכלכליים רבים; למשל, כמה מחבריו מקבלים את המידע החדש, האם המידע אמין, מה מקור המידע .
גורמים משפיעים > משתמשי אלפא

פוטנציאל רישות חברתית הוא מקדם מספרי שניתן להגיע אליו באמצעות אלגוריתמים, כדי לייצג הן את הגודל של הרשת החברתית של פרט מסוים, והן את היכולת שלו להשפיע על הרשת. מילה נרדפת שקרובה במשמעותה, היא משתמש אלפא, אדם עם מקדם פוטנציאל רישות חברתית גבוה.
משתמשי Alpha הם מרכיבים מרכזיים בכל רשתות חברתיות, המנהלים את הקישוריות של חברי הליבה של הקהילה. בדומה לאופן שבו הווירוסים מתפשטים בטבע, יש נקודת התחלה ראשונית לתקשורת ברשתות חברתיות, והמקורבים של תקשורת כזו הם משתמשים אלפאיים. הם נוטים להיות משתמשים מחוברים מאוד עם השפעה יוצאת דופן על דפוסי מחשבה אחרים של כל רשת חברתית.
גורמים משפיעים > קשרים חלשים

קשר חלש הוא קשר שבו הקו המשותף בין החברים אינו ידוע ואם הוא ידוע הוא אינו מוגדר על ידי החברים כקריטריון לחברות.
"עוצמתם של קשרים חלשים" הוא מאמר שפורסם במאי 1973 ונחשב לעבודתו המפורסמת ביותר של הסוציולוג מארק גרנובטר. גרנובטר בחן את חשיבותם של הקשרים בתהליכי פיזור של מידע, וטען כי לקשרים חלשים חשיבות רבה כיוון שהם יוצרים יותר קשרים נוספים לעומת קשרים חזקים. כתוצאה, סילוק של קשר חלש יגרום ליותר נזק ליכולות העברת המידע מאשר סילוק קשר חזק. הפוטנציאל של כוחם של קשרים חלשים שיכולים להיווצר ברשת הוא עצום. ככל שרשת הקשרים גדולה יותר (מה שמאפיין קשרים חלשים), כך היא הופכת למשאב מרכזי יותר של העברת מידע, כוח וניידות. אם ניקח למשל את הרשת החברתית "פייסבוק", מרבית הקשרים של כל אדם הם קשרים חלשים. כולנו, המשתמשים ב"פייסבוק", זוכים לחשיפה נרחבת של רעיונות ומידע של חברים אחרים ברשת החברתית, אשר לאו דווקא אנו מקושרים אליהם, אלא חברינו מקושרים אליהם.
גורמים משפיעים > שלוש דרגות ההשפעה

Connected מחקרם של כריסטאקיס ופאולר, משנת 2009 הראה שהתפשטות ההשפעה ברשתות חברתיות מצייתת לכלל –"שלוש דרגות ההשפעה". לפי חוק זה אנחנו מושפעים ומשפיעים על חברינו ועל החברים של חברינו ועל החברים של החברים של חברינו (הנמצאים 3 דרגות מרחק מאתנו). ההשפעה מחלחלת בהדרגה ומפסיקה להשפיע בצורה ניכרת על אנשים הנמצאים מעבר לגבול חברתי זה.
מדוע ההשפעה מוגבלת ל-3 דרגות?
על-פי כריסטאקיס ופאולר :
"הסבר ההתנוונות הפנימית" לפיו ההשפעה דועכת בסופו של דבר כי מבחינה חברתית קיימת התנוונות הדרגתית של מהימנות המידע בזמן העברתו.
"אי יציבות ברשת" לפיו ההשפעה דועכת מכיוון שקשרים מעבר ל–3 דרגות אינם יציבים. חברים מפסיקים להיות חברים, זוגות נפרדים, אנשים מתים. יש שינויים בקשר לאורך הדרך.
"ההסבר של המטרה האבולוציונית" לפיו מבחינה אבולוציונית אנשים התחברו בקבוצות קטנות של שלוש דרגות או פחות כי בדרגות אלה קל יחסית להשפיע על אחרים וגם לדעת אם מישהו בקבוצה הוא בן ברית.
גם אם אנחנו מוגבלים לשלוש דרגות, השפעתנו על אחרים היא עצומה מאחר שחיבור של שלוש רמות מחבר אותנו לכ-1000 איש.
גורמים משפיעים > "מודלי סף" בקבלת החלטות

סף משמעו מספר השכנים הדרושים כדי לעורר אימוץ. מתחת לרמה מסוימת של שכנים מאמצים האדם לא יאמץ את המידע, מעל יאמץ.
תהליך קבלת החלטות דו שלבי: בשלב ראשון, מקבל המידע מחליט אם לצרוך את המידע ובשלב השני, הוא בוחר אם להעביר אותו הלאה. ללא ההחלטה להעביר הלאה, המידע לא יתפשט ולא יופץ באופן וירלי.
במחקרם של פאולו שקאריאן, שון אייר ודיימון פאולו, המבוסס על מודל נקודת המפנה של זוכה פרס נובל תומאס שלינג, ניתחו נתונים מ-31 רשתות. השיטה נשענה על הרעיון שלפיו אדם מסוים ייחשף לתוכן אם למספר מסוים מחבריו יש כבר את התוכן הזה – שיעור הסף.
על פי השיטה, אחרי ששיעור הסף נקבע, מסדרים את החברים ברשת בהתאם לשיעור הסף הזה ומתרכזים באלה שהשיעור אצלם הוא הגבוה ביותר. בהמשך חוזרים על התהליך עד שבקבוצה לא נותרים יותר חברים העולים על הסף - זהו הגרעין. מסר שיישלח לחברי הקבוצה הזו בעל סבירות גבוהה להפוך וירלי.
ראו גם

פסיכולוגיה חברתית
קבוצה חברתית
רגשות כמידע חברתי
הדבקה מורכבת
הידבקות רגשית ברשתות חברתיות
רשת חברתית
רישות עסקי
דרגות ההשפעה
חברויות באינטרנט
לקריאה נוספת

Social network theory pioneer Mark Granovetter wins 2013 Everett M. Rogers Award
A Simple Threshold Rule Is Sufficient to Explain Sophisticated Collective Decision-Making
Characterizing user navigation and interactions in online social networks
Complex Contagions and the Weakness of Long Ties
Granovetter’s Threshold Models of Collective Behaviour
Complex contagion process in spreading of online innovation
A Simple Model of Global Cascades on Random Networks
The Surprising Power of our Social Networks and How they Shape our Lives
Connected -The Surprising Power of Our Social Networks and How They Shape Our Lives .Nicholas A. Christakis, James H. Fowler
A Scalable Heuristic for Viral Marketing Under the Tipping Model Paulo Shakarian · Sean Eyre · Damon Paulo
הערות שוליים

↑  Are you an Alpha user?
↑  Michael Macy, The strength of weak ties, http://bkp.pirna.com.ar/files/pirna/ARS1/ARS1-04-Granovetter-1973-The-strength-of-weak-ties.pdf
↑  טלי חרותי-סובר, שלוש דרגות של השפעה, באתר TheMarker‏, 1 בפברואר 2011
↑  David Easley
Dept. of Economics
Cornell University
Jon Kleinberg
Dept. of Computer Science
Cornell University, Networks, Crowds, and Markets, http://www.cs.cornell.edu/home/kleinber/networks-book/networks-book.pdf
↑  Paulo Shakarian · Sean Eyre · Damon
Paulo, A Scalable Heuristic for Viral Marketing Under the
Tipping Model, https://arxiv.org/pdf/1309.2963v1.pdf

אנחנו מושפעים ומשפיעים על חברינו ועל החברים של חברינו ועל החברים של החברים של חברינו (הנמצאים 3 דרגות מרחק מאתנו).
דוגמה: אדם X עם 6 שכנים ברשת חברתית. סף האימוץ עומד על 3. משמע נדרש 3 שכנים שיאמצו את המידע, על מנת שהאדם X יאמץ גם הוא.
מארק ג'ורדי

| --- | --- |

 לידה:  25 באוגוסט 1967 (בן 57) קונולפינגן, שווייץ 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ברן למדעים שימושיים 
 תחום יצירה:  אדריכלות, פיסול 
 www.jordi-keller.de
 
מארק ג'ורדי (בגרמנית: Marc Jordi; נולד ב-25 באוגוסט 1967) הוא אדריכל, שרטט ופסל שווייצרי.
קורות חייו

ג'ורדי, יליד קונולפינגן ליד ברן, השלים חניכה כשרטט ולמד אדריכלות במכללה הטכנית בברן. הוא חי ועובד בברלין מאז 1994. לאחר עבודתו במשרדי אדריכלות שונים ובמחלקה לפיתוח עירוני בברלין, הוקם משרד קלר-גינתר-ג'ורדי בשנת 1996 ומשרד אדריכלים ג'ורדי-קלר הוקם בשנת 2008. בנוסף לעבודתו כאדריכל, ג'ורדי עוסק גם בעבודות פיסול, גרפיקה וצילום. ג'ורדי הוצג בתערוכות בברן, פריז, ברלין, במוזיאון ג'ורג 'קולבה בברלין בשנת 2002 בנושא "המרכז ההיסטורי ברלין" ובשנת 2016 באולם התצוגה בפרנקפורט בנושא "אם האמנויות – פיסול אדריכלי ומלאכת יד באדריכלות". בין השנים 2008–2010 הוא היה מרצה במכון לפיתוח ערים ותכנון אזורי (ISR) של האוניברסיטה הטכנית בברלין לעיצוב עירוני. מרצה ציבורי בכנסי תכנון עירוני, אדריכלות ושימור אנדרטאות.
עבודותיו

1997–1999: Erweiterung ‘Wohnhaus Familie Bischoff’ in Berlin-Zehlendorf.
1998–2000: ‘Erweiterung Regionalspital Bozen’, Wettbewerbsbeitrag.
2000–2002: Gutachten Stadtumbaumassnahme ‘Spittelmarkt bis Mühlendammbrücke’ in Berlin, Realisierung 2002–2015.
2001: Studie zur Rekonstruktion des ‘Grauen Klosters’ in Berlin-Mitte, Wiederherstellung der städtebaulichen Gebäudekomposition.
2002: Gutachten zur Rekonstruktion des ‘Jüdenhofs und Umgebung’ in Berlin, Rekonstruktion des Stadtbaukörpers mit städtischer Mischnutzung.
2003: Städtebauliches Gutachten zur ‘Wiederbebauung des Rathausplatzes in Stralsund’.
2003: Machbarkeitsstudie ‘Humboldtforum’.
2003–2004: Stadtplanerische Potentiale Berlin, Federführung Dr. Hoffmann-Axthelm im Auftrag der Senatsverwaltung.
2004: Auswahlverfahren Bebauung der Parzellen am ‘Friedrichswerder’, 2. Rang.
2004–2006: Planung und Realisierung ‘Stadthaus am Friedrichswerder’. KfW Award 2007, 1. Preis.
2005: Vergleichendes städtebauliches Gutachten ‘Handelscenter am Lindenauer Markt in Leipzig’, i. A. der Stadt Leipzig, 2. Rang.
2006: Vergleichsbeispiele für das neu zu bebauende ‘Quartier am neuen Hauptbahnhof in Berlin’.
2007–2008: Generalplanung in Berlin-Mitte, Überbauung von mittelalterlichen Resten der ehemaligen Lateinschule mit einem neuen Museumsgebäude.
2007–2011: Projekte für das Deutsche Institut für Normung.
2008–2009: Wettbewerbserfolge beim Wohnungsbau in Kleinzschocher Leipzig durch zwei 1. Preise.
2011: Ausstellung „Auswirkungen von Archäologie auf die Stadtplanung“, Beauftragung durch die Senatsverwaltung für Stadtentwicklung und das Landesdenkmalamt Berlin.
2011: Erster Preis und Beauftragung der Wiederbebauung des Hauses Markt 8 „Großer Rebstock“ im Dom-Römer-Areal.
2011: Erster Preis und Beauftragung der Wiederbebauung des Hauses Markt 40 „Zu den Drei Römern“ im Dom-Römer-Projekt.
2012: Entwicklung, Betreuung und Koordinierung des weltweit ausgeschriebenen Wettbewerbs für den durch Juden, Christen und Muslime gründeten Verein zur Errichtung des House of One am Petriplatz in Berlin-Mitte.
2012: Eingeladener Ideenwettbewerb „Langer Stall“ Potsdam.
2014: Wettbewerb „Deutsche Botschaft“, Kairo.
2014: 'Torsi', Einzelausstellung mit Plastiken von Marc Jordi, Parochialkirche Berlin.
2016: 'Die Mutter der Künste – Bauplastik und Kunsthandwerk in der Architektur' von Marc Jordi, Jordi & Keller Architekten, Ausstellungshalle Frankfurt.
2019: 'Körper – Memento Mori', Einzelausstellung mit Plastiken von Marc Jordi, כנסיית רובע בברלין.
הערות שוליים

↑  http://www.jordi-keller.de/
↑  http://www.domroemer.de/markt-8
↑  http://www.baunetz.de/meldungen/Meldungen-Nachzuegler_beim_Wettbewerb_in_Frankfurt_2351063.html
↑  http://archnet.org/sites/14846
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 172423258   WorldCat (עם VIAF): 172423258 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מארק ג'ורדי".
לחם בורודינסקי

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מחמצת שאור, מזון 
 מוצא:  רוסיה 
 
לחם בורודינסקי שלם
לחם בורודינסקי (ברוסית: бородинский хлеб) או לחם בורודינו הוא לחם שיפון מחמצת חום כהה ממוצא רוסי, ממותק באופן מסורתי בדבשה ובטעם בזרעי כוסברה וכרוויה.
הכנה

לחם בורודינסקי נעשה באופן מסורתי (עם המתכון המובהק שנקבע בתקן ГОСТ 5309-50) מתערובת של לא פחות מ-80% במשקל של קמח שיפון מלא עם כ-15% מקמח חיטה וכ-5% של לתת שיפון, או לעיתים רחוקות, לתת שעורה, לעיתים קרובות מחמצת סטארטר שהוכנה בנפרד, העשויה כמו בצק רבוך, כלומר על ידי דילול הקמח באמצעות מים בכמעט טמפרטורת רתיחה (96-95 °C) והוספת השמרים לאחר קירור התערובת ל-67-65 מעלות צלזיוס. לאחר מכן הוא ממותק ונצבע בדבשה סוכרוז סלק, ומתובל במלח ובתבלינים, בהם כאמור זרעי הכוסברה, והקימל הם אופציונלים, אבל הם עדיין די פופולרים. מתכונים מודרניים הם לרוב 100% קמח שיפון מלא.
סוג לחם בורודינסקי הנקרא "עילאי" מורכב מ-100% שיפון (85% שיפון מלא ו-15% קמח שיפון לבן) קיים לפי מתכון טרום-GOST שנמצא בספרו של P.M. Plotnikov & M.F. Kolesnikov משנת 1940 "350 סוגי לחם".
אגדת המקור

קיימות מספר אגדות לגבי האטימולוגיה. הפופולרי ביותר קובע שהלחם הזה נוקב בשמה של מרגריטה טוחובה, אלמנתו של גנרל מלחמות נפוליאון אלכסנדר טוחוב, (אנ') שנספה בקרב בורודינו. אלמנתו הקימה מנזר בשדה הקרב לשעבר, שבסופו של דבר היא הפכה לאם המנזר הזה. לפי הדיווחים נזירותיה המציאו את המתכון של הלחם להגשה באירועי אבל, לפיכך, בצבע כהה וחגיגי, ועם זרעי כוסברה עגולים המייצגים קלע אשכול קטלני.
אגדה נוספת שקושרת את הלחם גם כן לקרב בורודינו מזכירה קרון מזון שהכיל קמח קימל ושיפון שהתפוצץ על ידי פגיעת פגז תותח, מה שאילץ את האנשים לשחזר את המרכיבים.
גרסה שלישית מציינת כי המלחין והכימאי אלכסנדר בורודין הביא את הרעיון ללחם הזה למוסקבה מאיטליה, שם התעניין באפייה מקומית. מכיוון ששיפון לא תורבת באופן נרחב בדרום אירופה, זוהי גרסת המקור הכי קלה לפסילה בשל אי היתכנותה.
אין מקורות תומכים באגדות אלה, וסביר להניח ששמו של הלחם הזה הופיע לראשונה רק לאחר מהפכת אוקטובר (1917), מכיוון שלא הוזכר בשום מקור לפני 1920. למעשה, המתכון המודרני לא הופיע בדפוס לפני 1933, תחילה בתזכירים פנימיים של מפעל אפייה במוסקבה. עם זאת, בספרות אפיית הלחם של סוף המאה ה-19 קיימים מספר מתכונים דומים, אם כי בדרך כלל השתמשו בזרעי קימל במקום כוסברה.
לקריאה נוספת

קוממיסברוט
לחם ארוחת בוקר (Ontbijtkoek)
רשימת מנות רוסיות
הערות שוליים

↑  "Бородинский Хлеб по ГОСТ 5309-50". evil_genius_m72. 2013-01-08. נבדק ב-2019-01-23.
↑  "Borodinsky Supreme -- Old School -- 100% Rye". The Fresh Loaf (באנגלית). נבדק ב-2019-01-23.
↑  Drey, Victoria (2019-01-17). "How to cook legendary Borodinsky bread at home". www.rbth.com (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2019-01-23.
↑  "Russian Sourdough Borodinsky Bread {rye + coriander}". Beets & Bones (באנגלית אמריקאית). 2017-10-11. נבדק ב-2019-01-23.
↑  Ginsberg, Stanley (2016-09-27). The Rye Baker: Classic Breads from Europe and America (באנגלית). W. W. Norton & Company. p. 253. ISBN 9780393245226.