stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיבי (ירח)
מאפיינים פיזיים > מאפיינים בעלי שם

מלבד אזור אחד שנקרא על שם בתה של פיבי, לטו, כל המאפיינים הנקראים הם מכתשים על שם דמויות מהאגדה היוונית על יאסון ווהארגונאוטים.
מאפיינים פיזיים > מפות

מפה של קווי הרוחב האמצעים של פיבי. קווי הרוחב הגבוהים יותר נחתכו מהמפה
מפה של אזור הקוטב הדרומי של פיבי
מפה של אזור הקוטב הצפוני של פיבי
מפה תלת־ממדית המציגה את צורת הכדורית של פיבי פעם
היווצרות

פיבי נוצרה בחגורת קויפר במהלך שלושה מיליון שנים ללידתה של מערכת השמש, מוקדם מספיק כדי שיהיה מספיק חומר רדיואקטיבי זמין כדי להתיך אותו לכדור, ולהישאר חם כדי שיהיו מים נוזליים במשך עשרות מיליוני שנים.
תצפית וחקר

שלא כמו הירחים האחרים של שבתאי, המיקום של פיבי לא היה אופטמאלי עבור חלליות "וויאג'ר". וויאג'ר 2 צפתה בפיבי במשך כמה שעות בספטמבר 1981. בתמונות, שצולמו ממרחק של כ-2.2 מיליון קילומטרים בזווית פאזה נמוכה, גודלה של פיבי היה כ-11 פיקסלים והראו כתמים בהירים על פני שטח כהים.
החללית "קאסיני" עברה 2,068 ק"מ מפיבי ב-11 ביוני 2004, והחזירה תמונות רבות ברזולוציה גבוהה, שחשפו משטח מצולק. מכיוון ש"וויאג'ר 2" לא הצליחה להפיק תמונות באיכות גבוהה של פיבי, השגתן הייתה בראש סדר העדיפויות של משימת "קאסיני" ונתיב הטיסה שלה תוכנן במכוון כדי להתקרב אליו; בגלל תקופת הסיבוב העצמי הקצרה של פיבי, כ-9 שעות ו-17 דקות, "קאסיני" הצליחה למפות כמעט את כל פני השטח של פיבי. הטיסה הקרובה אפשרה לקבוע את המסה של פיבי בדיוק רב, עם אי ודאות של 1 ל-500 בלבד.
ראו גם

ירחי שבתאי
אנטומולוגיה רפואית

היתוש Aedes albopictus
התחומים "אנטומולוגיה רפואית", "אנטומולוגיה של בריאות הציבור", וכן "אנטומולוגיה וטרינרית", הם ענפים של התחום הרחב יותר, אנטומולוגיה. הם מתמקדים בהגדרה, מחקר וסקר של חרקים ופרוקי רגליים מזיקים המשפיעים על תחלואה ובריאות הציבור. אנטומולוגיה וטרינרית נכללת בקטגוריה זו, מכיוון שמחלות מסוימות שמקורן בבעלי חיים עלולות "לעבור בין מינים" ולהפוך לסיכון בריאותי לבני אדם. אנטומולוגיה רפואית עוסקת גם במחקר מעשי ומחקר תאורתי של התנהגות, האקולוגיה והאפידמיולוגיה של וקטורים פרוקי-רגליים של מחלות, והיא מקיפה תחומים וגורמים רבים העוסקים בבריאות הציבור, לרבות גורמים מחוזיים וממשלתיים בכל מדינה (לשכות בריאות בישראל וגורמי בריאות מוניציפליים), כמו גם של בעלי עניין אחרים ציבוריים ופרטיים העוסקים בהגנה על בריאות הציבור.
אנטומולוגים רפואיים מועסקים גם על ידי חברות כימיקלים - כדי לסייע בפיתוח ובדיקת יעילותם של חומרי הדברה חדשים אשר יפחיתו ביעילות את אוכלוסיות החרקים מעבירי המחלות על ידי הדברה, ומאידך לא יסכנו יותר מדי את הסביבה, לרבות השמדה של חרקים מועילים, ובכך לסייע לקיימות ובהגנה על בריאות הציבור.
האנטומולוגיה הרפואית זכתה להתעניינות עצומה מאז 2005, בשל הופעתו מחדש של פשפש המיטה (Cimex lectularius), ובארץ התגברות הופעת הלישמניה, קדחת הנילוס המערבי, ועוד.
אנטומולוג רפואי של חיל הים האמריקני העוסק בהגדרת חרקים
בארצות הברית

בארצות הברית, אנטומולוגים רפואיים מועסקים על ידי אוניברסיטאות פרטיות וציבוריות, תעשיות פרטיות, וסוכנויות ממשלתיות פדרליות, ממלכתיות ומקומיות, כולל שלוש הזרועות של צבא ארצות הברית - המעסיקות אנטומולוגים רפואיים על מנת להגן על הכוחות מפני מחלות זיהומיות המועברות על ידי פרוקי רגליים, בכל המדינות בהם משרתים כוחות אלה.
עובדתית מבחינה היסטורית, במהלך המלחמות השונות, מתו יותר אנשים בגלל מחלות המועברות על ידי חרקים, מאשר סך הכל מקרי המוות עקב הפציעות שאירעו במהלך הקרבות.
אנטומולוגיה רפואית בישראל

פעילות של אנטומולוגיה רפואית בישראל מתקיימת במסגרת המעבדה לאנטומולוגיה רפואית של משרד הבריאות וכן במשרד החקלאות, המשרד לאיכות הסביבה, המכון הווטרינרי ע" קמרון, ומרכז וולקני.
אנטומולוגיה רפואית בישראל > מעבדה לאנטומולוגיה רפואית

במסגרת המעבדות לבריאות הציבור של משרד הבריאות, במעבדה המרכזית לבריאות הציבור בירושלים, קיימת מעבדה לאנטומולוגיה רפואית.
אנטומולוגיה רפואית בישראל > מעבדה לאנטומולוגיה רפואית > היסטוריה

המעבדה החלה לפעול עם קום המדינה. משימתה העיקרית הייתה המשך המאבק לביעור הסופי, של מחלת המלריה שהחל בתחילת המאה ה-20, במסגרת הפעילות של מוסדות היישוב. ביעור המלריה היה צעד הכרחי שאפשר את קיומו והתפתחותו של היישוב בארץ. בשנות החמישים עסקה המעבדה גם בהדברת מגפת הטיפוס המוריני (Murine typhus). החידק הגורם למחלה - "Rickettsia typhi", מועבר לאדם על ידי פרעוש החולדה, בדומה להעברת הדבר.
מתחילת שנות ה-60 אין יותר מקרי מלריה מקומיים, ורק מקרים נדירים מאוד של טיפוס מוריני. הטיפוס המוריני לא נעלם ובעולם עדיין מוקדים של מחלת הדבר האיומה, המועברת על ידי פרעוש החולדה. מקרי דבר האחרונים נרשמו בארץ בשנת - 1947. הסיכוי שהמחלות הללו יופיעו שוב, נמוך ביותר. אבל במסגרת המחויבות של רשויות הבריאות, ממשיכה המעבדה במעקב קבוע, אחר מוקדי דגירת יתושי האנופלס מעבירי המלריה ומנטרת חולדות לקביעת רמת נגיעותן בפרעוש.
אנטומולוגיה רפואית בישראל > מעבדה לאנטומולוגיה רפואית > משימות המעבדה כיום

מיון, זיהוי והגדרה של מיני חרקים ופרוקי הרגלים בעלי חשיבות לבריאות הציבור, הגורמים נזק לאדם, ובכלל זה להעברת מחלות, פגיעה בגוף, בנוכחות מטרידה ופגיעה במזון וברכוש.
בחינת יעילותם של חומרי הדברה ישנים וחדשים וחקר מידת עמידות החרקים מפניהם. המעבדה עוסקת גם בניטור, מיפוי ומעקב ארציים ופיתוח פרוטוקולים להדברה יעילה וידידותית לסביבה. כמו כן נערכים במעבדה סקרים קבועים, לבדיקת שיטות הדברה, יעילות תכשירי הדברה ומצבי העמידות לתכשירי הדברה של אוכלוסיות יתושים, זבובי חול, זבובים, ותיקנים. התוצאות מאפשרות הגדרה של מחד שיטות הדברה יעילות ויותר ומאידך ידידותיות יותר לסביבה. איסוף והגדרה של זחלי היתושים, מאפשר מיפוי ומעקב אחרי מקורות הדגירה, שבהם יש לטפל למניעת הטרדת הציבור.
ניטור מקיף של אוכלוסיות היתושים הבוגרים, הגדרת המינים, מיפוי התפוצה ובדיקות לנגיעות האוכלוסיות בווירוס קדחת הנילוס המערבי (בדיקות שנערכות במעבדה המרכזית לנגיפים של משרד הבריאות).
נערך מעקב אחר קרצית המערות וקרצית הכלב. תפוצת קרצית המערות, המעבירה את החידק הגורם לקדחת המערות ורמת נגיעותה בחידק נחקרים במעבדה. תוצאות המחקר פורסמו והמעקב נמשך.
מעקב אחר עקיצות ומוקדי מחלה של קדחת הכתמים הים תיכונית (MSF) שהיא מחלה ריקציאלית המועברת על ידי קרצית הכלב.
מחקר רב היקף על מחלת הלישמניה העורית (שושנת יריחו) המועברת לאדם על ידי זבובי החול, הפלבוטומוס. תפוצת זבובי החול התרחבה מאוד, נוספו מוקדי מחלה חדשים. המחקר עוסק במספר היבטים, בעיקר במציאת השיטות והתכשירים היעילים, בהורדת רמת האוכלוסיות של זבובי החול ובעלי החיים (למשל שפני סלע הנחשבים כפונדקאים לטפיל הלישמניה), שיכולים להוביל לצמצום משמעותי במספר מקרי המחלה.
שירות וייעוץ מקצועי, לכל גורם המבקש לזהות ולהגדיר את החרקים ופרוקי רגל אחרים, המזיקים לאדם ולרכושו. זיהוי והגדרה של החרקים ופרוקי רגל אחרים, המזיקים לאדם ולרכושו, לתת מענה, מידע ועצה לכל פונה. לרבות לשכות הבריאות, תברואנים, מדבירים, הצבא מועצות, עיריות ובעיקר אזרחים מודאגים.
היבט חשוב של עבודת המעבדה הוא המעקב אחר מיני החרקים ופרוקי רגליים אחרים הבעיתיים לאדם, בהיותם וקטורים, מעבירי המחלות, או מטרידים או פוגעים ברכוש.
המעבדה עוסקת גם בבדיקות נגיעות של מוצרי מזון, לנגיעות בחרקים המזיקים למזון יבש. המעבדה מטפלת גם בתלונות הציבור על מזון נגוע, במסגרת הפיקוח של שרות המזון במשרד הבריאות.
כמו כן, נאספו נתונים רבים על מזיקי רכוש אחרים, לעץ, בדים וחומרים אורגניים למיניהם. הוגדרו מיני הטרמיטים המזיקים בבתים ומופו אזורי התפוצה.
אנטומולוגיה רפואית בישראל > מעבדה לאנטומולוגיה רפואית > משימות המעבדה כיום > מחקרים, סקרים ואנטומולוגיה משפטית

ידע מצטבר רב נוצל למחקרים וסקרים שנערכו לאורך השנים ממשיכים לתרום לבריאות הציבור.
נערך מחקר על הביולוגיה של זבוב הבית הקטן, מטריד בעיתי באביב ותחילת הקיץ, באזורי שבהם מצויים לולים.
כמו כן זוהתה במעבדה חדירה של מינים מזיקים לארץ (כמו נמלי אש) או הופעתם המחודשת של מיני מזיקים מקומיים.
המעבדה מסייעת גם בסקרים הקשורים לאנטומולוגיה משפטית, נגיעות גופות בחרקים המאפשר במקרים רבים לקבוע את זמן מוות לא טבעי. סקר העוסק בריממת, נגיעות רקמות בע"ח ברימות זבובים.
אנטומולוגיה רפואית בישראל > מעבדה לאנטומולוגיה רפואית > משימות המעבדה כיום > שיתופי פעולה

המעבדה משתפת פעולה עם המשרד לאיכות הסביבה, שירות המזון והאגף לאפידמיולוגיה, ועם עיריות ומועצות מקומיות, וגופים ציבוריים אחרים שקשורים לבריאות הציבור השולחים את הדגימות לזיהוי והגדרה.
נושאי פעילות
טיפול בדגימות שדה, של חרקים ופרוקי רגליים מזיקים, הכולל זיהוי והגדרה על פי סימנים מורפולוגיים.
בירור רמות ההדבקה של וקטורים בפתוגנים מחוללי מחלות.
העדפות פונדקאים של וקטורים מעבירי מחלות.
עמידות לחומרי הדברה.
יעילות של שיטות וחומרי הדברה במעבדה ובשדה.
נגיעות מזון בחרקים, מזיקי מחסן וחרקים אחרים במזון
מזיקי רכוש
גידול אוכלוסיות ייחוס (רפרנס), הרגישות לחומרי הדברה של חרקים מזיקים לאדם
אוסף מקוטלג של המזיקים החשובים לאדם ולמזון
בירור, תיעוד ושימור מידע, של הביולוגיה והתפוצה של המזיקים החשובים לאדם ולרכושו בישראל.
רשימת הבדיקות:
הגדרה לרמת מין, של פרוקי רגליים מעבירי מחלות, כגון: יתושים, פרעושים, קרציות וזבובי חול ולמזיקי מחסן ורכוש
הגדרה לרמת מין, סוג או משפחה של פרוקי רגליים אחרים.
הכנת אצוות של יתושים לבדיקות נגיעותם בנגיף קדחת מערב הנילוס, לפי מין, מקום ומועד איסוף
זיהוי מולקולרי של טפילי ליישמניה בזבובי חול, בשיתוף עם המעבדה המולקולרית.
זיהוי מולקולרי של מקור ארוחות דם, בשיתוף עם המעבדה המולקולרית
בדיקת עמידות לחומרי הדברה, באוכלוסיות שדה של יתושים
בדיקת היעילות הבסיסית והשיורית, של חומרי הדברה בפיתיון סוכרי
בדיקות לנוכחות חרקים בדגימות מזון
דגום אוכלוסיות זבובי חול בשדה
מחקר ופיתוח:
בירור הפיזור העונתי והמרחבי של זבובי חול והדבקות בלישמניה בעמק בית שאן.
סקר ארצי של זבובי חול לצורך פיתוח מודל תפוצה אקולוגי למינים בעלי חשיבות בהעברת מחלות
ניתוח ממצאי ארוחות הדם של זבובי החול והקשר לשיעורי ההדבקה בלישמניה.
חרקים בעלי השפעה על הבריאות

ישנם חרקים רבים (ופרוקי רגליים אחרים) המשפיעים על בריאות האדם. פרוקי רגליים אלה כוללים זבובאים (Diptera), פשפשאים (Hemiptera), כינים (Phthiraptera), פרעושים (iphonaptera), ותריפסאים (Thysanoptera). הם מסוגלים לגרום לטפילות בפונדקאי, לנשוך, לעקוץ, לגרום לתגובות אלרגיות וכן להביא מחלות נגרמות על ידי וקטורים בבני אדם.
מאידך, קיימים אלפי מיני פרוקי רגליים וחרקים הנחשבים כטובים ומועילים, לחקלאות, לצמחייה, לסביבה, ולקיימות כללית ולמאזן האקולוגי בטבע. ולכן מן הראוי תמיד להבחין במהלך תהליכי הדברה שלא להשמיד גם אותם ובכך לגרום נזקים עצומים לחקלאות, לצמחייה, לקיימות ולסביבה, שכן לא ניתן תמיד לדעת מה ההשפעה המלאה שיש לחרקים ולפרוקי רגליים אחרים על הקיימות בטבע, על האדם ועל החי בטבע ועל הסביבה.
אנטומולוגים רפואיים ברחבי העולם נאבקים בשפעות ידועות של חרקים ופרוקי רגליים מזיקים על לשיפור מצב בריאות הציבור. אחת הסכנות הידועות למשל היא הדברה, של אוכלוסיות דבורים וחרקים אחרים (חיפושיות, צרעות, זבובים, פרפרים וכו') הפעילים בהאבקת צמחים והשפעות גומלין חיוביות אחרות, שלא מתוך כוונה להשמדתם.
מזיקים אישיים

מזיקים אישיים כמו כינים, פרעושים, פשפשים, קרציות, קרדיות גרדת, עשויים להוות וקטורים לאורגניזמים פתוגניים. הם מוצצי דם, כלומר הם ניזונים מדמו של הפונדקאי שלהם. כמעט כל המזיקים האישיים יכולים להיות מועברים לפונדקאי שאינו נגוע במהלך חשיפה ממושכת לפונדקאי נגוע. כינים, פרעושים, פשפשים וקרציות ידועים בשם הכללי כ"טפילים חיצוניים" (אקטופראזיטים - Ectoparasites). אלה טפילים החיים על עורו של הפונדקאי שלהם. יש להם התאמות המאפשרות להם גישה לחומרים מזינים המצויים בגוף הפונדקאי, כמו שיטות לחדירת העור, החדרת אנזימי עיכול ומיקרוביוטה במעיים שיכולה לעכל את חומרי התזונה שהתקבלו מהפונדקאי תוך כדי כך שהאקטופרזיטים האלה ניזונים, עלולה העברת נוזלים מהטפיל לפונדקאי לגרום להעברת מיקרואורגניזמים פתוגניים ולגרום למחלות כמו מלריה, קדחות המורגיות, טיפוס, דבר, מחלת ליים וכו'. קיים החשד, שפשפשי המיטה עשויים להיות גם וקטורים לנגיפי הפטיטיס B, ואולי סוגי מחלות אחרות המועברות בדם.
לא ניתן לסווג את קרדית הגרדת כאקטופרזיט. הקרדית הגורמת לגרדת (סקאביאס), "סרקופטס סקאבי", הידועה גם "כקרדית הגירוד", היא מתחפרת בעור הפונדקאי והופכת אותו לאנדופראזיט (טפיל פנימי"). הפעילות של אקרית טפילית החיה בעור והתגובה האלרגית לטפיל הם מצב המכונה "גרדת".
זבוב הבית

זבוב הבית הוא מין נפוץ מאוד באופן כלל עולמי, מעביר מחוללי מחלות שונות לאדם, כמו אורגניזמים של אמבות ומִתגִי דיזנטריה נקלטים על ידי הזבובים מצואת של בני אדם נגועים והם מעבירים אותם למזון נקי. ההעברה יכולה להתבצע על יד הדבקות על גבי הזיפים המצויים על גופו של הזבוב, או על ידי ההקאה לאחר אכילה. חיידקי טיפוס עשויים להיות מודבקים על מזון האמצעות צואת הזבוב. זבוב הבית עלול לגרום להתפשטות של חיידקי פטלת על ידי נשיאתם מכיב הלוע לפצע רגיל. זבוב הבית יכול להעביר גם שיתוק ילדים (פוליומיאליטיס) על ידי נשיאת הנגיף מצואה נגועה למאכל או משקה. כולרה ודלקת כבד נפוצה עשויים לעיתים להיות תוצאה של הדבקה מזבוב הבית. מחלות אחרות הנישאות על ידי זבובי בית הן סלמונלה, שיגלה, שחפת, אנתרקס וכמה סוגים של דלקות עיניים. זבובים שונים נושאים מעל ל-100 פתוגנים שונים, וכן הם מעבירים כמה סוגי תולעים טפיליות. ככל שמדובר באזורים סוציואקונומיים עניים יותר, אשר שוררים בהם תנאי גיהות ירודים, כך יהיו הזבובים בדרך כלל נשאים של יותר פתוגנים. זנים של זבובים מסוימים הפכו עמידים מפני קוטלי חרקים נפוצים.
התיקן

תיקנים יכולים להיות נשאי אורגניזמים מחוללי מחלות, בדרך כלל דלקות הקיבה והמעיים (גסטרואנטריטיס) בעת שהם ניזונים. הפרשות מקקים ופגריהם מכילים גם מספר אלרגנים הגורמים לתגובות כמו הפרשת דמעות מוגברת, פריחות, גודש במעברים באף ובאסתמה.
חרקים עוקצים

קיימים חרקים עוקצים רבים, לרבות יתושים, חיפושיות עוקצות, זבובי חול, זבובים שחורים, זבובי סוסים, זבובי אורוות. בזמן שהם ניזונים, חרקים או ופרוקי רגליים ווקטוריים אחרים יכולים להעביר מחלות לבני אדם. אנטומולוגים רפואיים ואנשי מקצועות רפואה אחרים סייעו בפיתוח חיסונים שעשויים לחסן ולמנוע הדבקה של בני אדם בכמה מאותן מחלות. כמו כן הם פיתחו גם דרכים למנוע את פרוקי הרגליים הללו מלעקוץ בני האדם (כמו דוחי יתושים למיניהם למשל).
על פי מחקר של המרכז לבקרת מחלות ומניעתן (CDC) שפורסם במאי 2018, בארצות הברית כמות המחלות שנגרמו כתוצאה מעקיצות חרקים עלתה באופן משמעותי ביותר לפי שלושה בין השנים 2016 ל-2018.
מחלות הנגרמות על ידי חרקים > מחלות עיקריות

| מחלה | מחולל המחלה | וקטור מעביר | מידע נוסף |
| --- | --- | --- | --- |
| קדחת דנגי Dengue | נגיף דנגי dengue virus | יתושי Aedes aegypti (וקטור עיקרי) יתושי Aedes albopictus (וקטור מינורי) | כ-50 מיליון אנשים נדבקים מדי שנה על ידי דנגי, מתוכם כ-25,000 מתים. המחלה מאיימת על 2.5 מיליארד אנשים ביותר ממאה מדינות. |
| מלריה Malaria) | פלסמודיום Plasmodium | יתושי האנופלס Anopheles | כ־500 מיליון חולים במלריה בעולם בכל שנה ויותר ממיליון מתים ממנה. |
| לישמניזיס -שושנת יריחו  Leishmaniasis | טפיל הלשמניה Leishmania | זבובי החול Phlebotomus | קיימים סוגי לישמניה שונים וגם זני פלבוטומוס שונים  מיליוני בני אדם נדבקו ברחבי העולם. |
| דבר הבלוטות bubonic plague | חיידק ירסיניה פסטיס Yersinia pestis | פרעושים (100 מינים) עיקרי: צ'ופיס קסנופסיללה Xenopsylla cheopis | הופיע מחדש כאיום גדול על כמה אלפי מקרים אנושיים בשנה. הפתוגניות שלו גבוהה והתפשטותו מהירה. |
| מחלת השינה African trypanosomiasis | טפילי טריפנוזומה Trypanosoma | זבוב הצה צה tsetse fly | מחלת שינה מאיימת על מיליוני אנשים ב-36 מדינות אפריקה שמדרום לסהרה |
| טיפוס הבהרות Typhus | ריקציות Rickettsia prowazekii | קרדיות, פרעושים וכינת הגוף mites, fleas and body lice | 16 מיליון מקרים בשנה,  600,000 מקרי מוות בשנה. |
| פילאריאזיס לימפטית  Lymphatic filariasis | תולעים נימיות Nematode Wuchereria bancrofti | מיני היתושים: Culex, Anopheles, Mansonia ו-Aedes | משפיע על יותר מ-120 מיליון איש. |
| קדחת צהובה Yellow fever | נגיף מסוג פלוויווירידאה yellow fever virus | יתושי הַאֵדֶּס (יתוש הנמר האסיאתי). Aedes aegypti | באפריקה, מינים בסוג ההמגוגוס בדרום אמריקה, ומינים בסוג סבת'ס בצרפת מדווח על 200,000 מקרים משוערים של קדחת צהובה (עם 30,000 מקרי מוות) בשנה. |
מחלות הנגרמות על ידי חרקים > מחלות משניות

| מחלה | מחולל המחלה | וקטור מעביר |
| --- | --- | --- |
| קדחת נהר רוס Ross River fever | נגיף נהר רוס Ross River virus | יתושי A. vigilax, (וקטור עיקרי) Aedes camptorhynchus, ו-Culex annulirostris |
| מחלת יער ברמה Barmah forest disease | וירוס יער ברמה Barmah Forest virus | יתושים - Culex annulirostris, Ocleratus vigilax ו-O. camptorhynchus ו-Culicoides marksi |
| דלקת המוח קונג'ין | Kunjin virus - KUNV | יתושי Culex annulirostris |
| דלקת המוח של עמק מוריי Murray Valley encephalitis | נגיף דלקת המוח עמק מוריי (MVEV) | יתושי Culex annulirostris. |
| דלקת המוח היפנית  Japanese encephalitis | נגיף דלקת המוח היפנית  Japanese encephalitis virus (JEV | יתושים, כשהעיקריים שבהם הם Culex tritaeniorhynchus . |
| קדחת הנילוס המערבי West Nile fever | נגיף הנילוס המערבי West Nilevirus WNV | בארצות הברית Culex pipiens (מזרח ארצות הברית), Culex tarsalis (מערב-מערב ומערב), ו-Culex quinquefasciatus (דרום-מזרח) הם הווקטורים העיקריים. |
| מחלת ליים Lyme disease | החיידק מהמין Borrelia burgdorferi. | הקרציות מהמינים Ixodes scapularis ו-Ixodes pacificus הנמצאים על בעלי חיים ביתיים כמו הכלב, |
| קדחת המורגית אלחומרה  Alkhurma hemorrhagic fever - AHF | נגיף אלחורמה Alkhurma virus (KFDV) | קרציה (Ornithodoros savignyi) המועברת על גמלים בעיקר. |
| מחלת יער קיאסאנור Kyasanur Forest KFD disease | נגיף KFDV | קרצית Haemaphysalis spinigera |
| Timor filariasis | תולעת גולה Brugia timori filaria | עקיצת יתושי Anopheles barbirostris |
| בבזיה Babesia | טפילי הבבזיה תוקפי תאי דם אדומים | קרציות Ixodes |
| מחלת קרריון Carrion's disease | חיידקי  Bartonella bacilliformis | זבובי החול של הסוג לוצומיה Lutzomyia. |
| מחלת צ'אגס Chagas disease | טפיל ה-Trypanosoma cruzi | פשפשים מוצצי דם של תת-משפחה Triatominae הווקטורים העיקריים הם מינים בסוגות Triatoma, Rhodnius ו-Panstrongylus |
| צ'יקונגוניה Chikungunya | נגיף  Chikungunya virus -CHIKV | יתושי יתוש הנמר האסייתי Aedes (Stegomyia) albopictus |
| Ewingii ehrlichiosis אנושי | חיידקי  Ehrlichia ewingii | קרצית Amblyomma americanum |
| גרנולוציטיס אנושי Human granulocytic anaplasmosis (HGA) | חיידקי Anaplasma phagocytophilum | קרציות Ixodes scapularis |
| קדחת השבר הסורי אפריקני Rift Valley | נגיף קדחת השבר הסורי אפריקני  Rift Valley fever phlebovirus | יתושים מסוגי Aedes ו-Culex |
| טיפוס (הקציר) | חיידקי Orientia tsutsugamushi | קרדית הקציר Orientia tsutsugamushi, Chigger |
| Loa loa filariasis | תולעים טפילי עיניים ועור  ,Loa loa microfilaria | זבובי צאן Chrysops silica and C. dimidiata |
ראו גם

נגיף
פונדקאי
טפילות
טפילים הזויים
פרזיטולוגיה
לקריאה נוספת

Mullen, G. L., and Durden, L. A., eds. 2002. Medical and Veterinary Entomology, Academic Press, NY
ldridge, B. F., and Edman, J. D., eds. 2000. Medical Entomology: A Textbook on Public Health and Veterinary Problems Caused by Arthropods. Kluwer Academic Publishers
Desowitz, R. S. 1991. The Malaria Capers. Norton and Co., New York, NY.
Goddard, J. 2007. Physician's Guide to Arthropods of Medical Importance, Fifth Edition.Boca Raton, FL, CRC Press, ISBN 978-0-8493-8539-1 ISBN 0-8493-8539-3
Harwood, R. F., and M. T. James. 1979. Entomology in Human and Animal Health. Macmillan Pub. Co., NY.
Higley, L. G., L. L. Karr, and L. P. Pedigo. 1989. Manual of entomology and pest management. Macmillan Pub. Co., New York, NY—Chapter on medical pests vector and transmitted diseases table.
McNeil, W. H. 1976. Plagues and people. Anchor Press,Doubleday, Garden City, NY.
Service, M. 2008. Medical Entomology for Students 4th Edition Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-70928-6
Zinsser, H. 1934. Rats, Lice and History. Little, Brown, and Co., New York, NY.
Sistach, Xavier. Insectos y hecatombes (vol. I-II). RBA Editores (Barcelona, 2012-2014)
הערות שוליים

↑  עמוס וילמובסקי, 4.12.2015, המעבדה לאנטומוולוגיה, קוטיקולה מגזין ההדברה הישראלי, https://www.cuticula.co.il/המעבדה-לאנטומולגיה/
↑  Vingerhoets, Ad (ביוני 2001). "An Introduction to Behavioral Endocrinology (2nd ed.), Edited by Randy J. Nelson, Sinauer Associates, Sunderland MA, 2000. תבנית:Text: 0-87893-616-5 (pbk.). 724 pp". Biological Psychology. 56 (2): 171–172. doi:10.1016/s0301-0511(01)00068-0. ISSN 0301-0511. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Vector Control - Methods for Use by Individuals and Communities. World Health Organization. 1997. pp. 237–261.
↑  "Endoparasitic mites - Parasites - ALPF Medical Research". www.alpfmedical.info. נבדק ב-2018-09-07.
↑  "Illnesses on the rise". Centers for Disease Control and Prevention. 2018-05-01. נבדק ב-2018-09-07.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
קוגנרציה

מעגל טריגנרציה
קוֹגֶנֶרַצְיָה, שילוב כוח וחום או ייצור משולב של חשמל וחום הוא שימוש במנוע חום או בתחנת כוח כדי לייצר חשמל וחום שימושי בו-זמנית.
טְרִיגֶנֶרַצְיָה, שילוב כוח, חום וקור או ייצור משולב של חשמל, חום וקור מתייחס לייצור בו-זמני של חשמל יחד עם חום וקור שימושיים ממנוע חום או תחנת כוח.
הסבר כללי

תחנות כוח מבוססות חום (כולל אלו המשתמשות באנרגיה גרעינית, או שורפות פחם או גז טבעי), ובאופן כללי מנועי חום, לא הופכים את כל אנרגיית החום שנוצרת בהם לחשמל. בדרך כלל, למעלה ממחצית מאנרגיית החום אובדת בתהליך ולא מנוצלת. על ידי "לכידת" אותו חום עודף שנפלט בתהליך וניצולו, משיגה תחנת כוח הפועלת על קוגנרציה אנרגיה שבדרך כלל מבוזבזת על ידי תחנת כוח מסורתית, מה שמאפשר לה להגיע ליעילות גבוהה יותר, שיכולה להגיע עד ל-80% (לעומת פחות מ-50% במסורתית). פירוש הדבר הוא שנדרשת כמות קטנה יותר של דלק על מנת לייצר אותה כמות של חשמל.
תחנות הכוח מבוססות חום (אנ') מסורתיות פולטות חום בתהליך ייצור החשמל, באמצעות מגדלי קירור, גזי פליטה, או אמצעים אחרים. לעומת זאת, תחנות כוח הפועלות על שילוב כוח וחום לוכדות את כל החום או חלק ממנו למטרות חימום, ומשתמשות בו בסמוך למתקן או במקומות מרוחקים יותר על ידי חימום מים והעברתם בצינורות.
אספקת החום בטמפרטורה גבוהה מפעילה בתחילה גנרטור המופעל על ידי טורבינת גז או קיטור, ובשארית החום בטמפרטורה נמוכה שנותרת נעשה שימוש לחימום מים או מרחב כפי שהוסבר לעיל. בקנה מידה קטן יותר (בדרך כלל מתחת 1 ‏מגה ואט) ניתן להשתמש במנוע גז או מנוע דיזל.
הסבר כללי > טריגנרציה

טריגנרציה שונה מקוגנרציה בכך ששארית החום משמשת הן לחימום והן לקירור, בדרך כלל תוך שימוש בטכנולוגיית ספיגה. מערכות טריגנרציה יכולות להשיג יעילות כוללת גבוהה מזו של מערכות קוגנרציה או תחנות כוח מסורתיות. בארצות הברית, היישום של טריגנרציה בבניינים נקרא BCHP ‏(Building Cooling, Heating and Power). החימום והקירור יכולים לפעול במקביל או לסירוגין בהתאם לצורך ולמבנה המערכת.
יעילות תרמית

היעילות התאורטית של כל מנוע חום לא יכולה לעבור את הגבול העליון של מנוע קרנו. כשהדלק בו נעשה שימוש הוא גז טבעי, בדרך כלל נעשה שימוש בטורבינת גז הפועלת על פי מעגל ברייטון. האנרגיה המכנית של הטורבינות מניעה גנרטור חשמלי, ובחום שנוצר בטורבינה נעשה שימוש לצורך חימום או קירור או לצורך תהליכי ייצור.
היעילות התרמית של מערכת הטריגנרציה מוגדרת על ידי:
כאשר:
דוגמה לחלוקת אנרגיית החום המושקעת במערכת טריגנרציה:
בדוגמה זו, היעילות התרמית תהיה:
תחנות כוח מסורתיות המבוססות על פחם או על אנרגיה גרעינית הן לרוב בעלות יעילות תרמית של 33% בקירוב, כלומר 67% מאנרגיית החום אותה הן מייצרות לא מנוצלת.
היסטוריה

קוגנרציה הייתה נפוצה בחלק מהמתקנים הראשונים של ייצור חשמל. בעידן שלפני תחנות הכוח המרכזיות, מפעלים המייצרים חשמל עבור עצמם השתמשו בשארית החום לצורך חימום הנדרש בתהליך הייצור. בנייני משרדים ודירות גדולים, וכן מלונות וחנויות שייצרו חשמל בכוחות עצמם השתמשו גם כן בשארית החום לצורכי חימום.
כיום, עקב ההכרה ביעילות, בחיסכון וכן בזיהום המופחת הנובע מהשיטה, ממשלות ברחבי העולם מעודדות את השימוש בקוגנרציה גם בתחנות כוח גדולות.
היסטוריה > אירופה

האיחוד האירופי הוציא בשנת 2004 הנחיות (EC‏\8\2004) לכלל חבריו שמטרתן קידום השימוש בקוגנרציה. יישום ההנחיות היה עד שנת 2006, כשבעבור חלק מהמדינות ניתנה הארכה עד שנת 2007.
נכון לשנת 2011, 11% מהחשמל באיחוד האירופי מיוצר על ידי קוגנרציה. דנמרק, הולנד ופינלנד הן בין הכלכלות העושות את השימוש הנרחב ביותר בקוגנרציה. בשנת 2012 81.8% מהחשמל בפינלנד יוצר בתחנות כוח המשתמשות בקוגנרציה.
במדינות רבות באירופה, בהן צרפת, גרמניה ועוד, נעשים מאמצים להגביר את השימוש בקוגנרציה, ואף נקבעים בחקיקה יעדים להיקף השימוש העתידי בקוגנרציה. בגרמניה למשל, נקבע יעד לפיו עד שנת 2020 על 25% מהחשמל המיוצר במדינה להיות מקוגנרציה.
היסטוריה > ארצות הברית

השימוש המוקדם ביותר בקוגנרציה היה כנראה על ידי תומאס אדיסון. תחנת כוח המסחרית הראשונה שלו שהוקמה בשנת 1882 סיפקה גם חשמל וגם חימום עבור הבניינים הסמוכים. היעילות של תחנת כוח זו הגיעה, בזכות השימוש הנוסף בחום, ל-50% בקירוב.
בתחילת המאה ה-20 הרגולציה האמריקאית שרצתה לעודד בניית תחנות כוח גדולות שישרתו אזורים שלמים, הקשתה על בניית תחנות המשתמשות בקוגנרציה.
בשנת 1978, על מנת לעודד שיפור ביעילות של ייצור החשמל, הוציא הקונגרס חוק חדש שעודד רכישת חשמל מספקי אנרגיה קטנים. מהלך זה הפך את הקמתן של תחנות קוגנרציה לכדאי, ותוך מספר שנים כ-8% מסך החשמל במדינה יוצר על ידי קוגנרציה.
מחלקת האנרגיה של ארצות הברית קבעה יעד שעד שנת 2030, ייצור חשמל באמצעות קוגנרציה יגיע ל-20% מכלל החשמל המיוצר.
היסטוריה > ישראל

תחנות הקוגנרציה הראשונות בישראל הוקמו בשנת 1992 באזור תעשייה ארז.
בישראל כיום מספר תחנות קוגנרציה, הגדולות שבהן במפעלי ים המלח ובמפעל רותם אמפרט נגב.
הערות שוליים

↑  Trigeneration Systems with Fuel Cells, עמוד 2
↑  תולדות והתפתחות יצרני חשמל פרטיים בישראל (מכיל רשימת תחנות כוח בישראל הפועלות על קוגנרציה), באתר "אנקונסול"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284036005171  BnF: cb11977234v (data)  GND: 4134359-1  LCCN: sh85027734  NDL: 01179620  NKC: ph139292 
תחנת קוגנרציה בנפת פאביה באיטליה
תחנת קוגנרציה בקיימברידג', מסצ'וסטס