תורה שבעל-פה
הערות שוליים

↑  קדמוניות היהודים, ספר 13, פרק 10, פסקה 6
1 2  ”וידבר ה' אל משה בהר סיני לאמר, מה עניין שמיטה אצל הר סיני והלא כל המצות נאמרו מסיני אלא מה שמיטה נאמרו כללותיה ודקדוקיה מסיני, אף כולם נאמרו כללותיהם ודקדוקיהם מסיני.” (ספרא בהר פרשה א')
↑  משנה, מסכת אבות, פרק א', משנה א': "משה קיבל תורה מסיני ומסרה ליהושע ויהושע לזקנים וזקנים לנביאים ונביאים מסרוה לאנשי כנסת הגדולה"; ובהקדמת הרמב"ם למשנה תורה: "נמצא מרב אשי עד משה רבינו עליו השלום ארבעים דורות ואלו הן... ומשה רבינו מפי הגבורה, נמצא שכולם מה' אלהי ישראל".
↑  ”כתוב אחד אומר "כתוב לך את הדברים האלה", וכתוב אחד אומר "כי על פי הדברים האלה", לומר לך דברים שעל פה - אי אתה רשאי לאומרן בכתב, ושבכתב - אי אתה רשאי לאומרן על פה. ותנא דבי רבי ישמעאל: "כתוב לך את הדברים האלה" - אלה אתה כותב, אבל אין אתה כותב הלכות! אמרי: דלמא מילתא חדתא שאני; דהא רבי יוחנן ור"ל מעייני בסיפרא דאגדתא בשבתא, ודרשי הכי: "עת לעשות לה' הפרו תורתך", אמרי: מוטב תיעקר תורה, ואל תשתכח תורה מישראל.” (בבלי תמורה יד:)
↑  ספר שמות, פרק י"ג, פסוק ט'
↑  משנה, מסכת אבות, פרק א', משנה א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף פ"ח, עמוד א'
↑  פירוש המשנה לרמב"ם כלים יז' יב':”כל מה שלא נתבאר בלשון התורה, מדברי סופרים קוראין אותו, ואפילו דברים שהן הלכה למשה מסיני, כי אמרו מדברי סופרים משמעו שהדבר קבלת הסופרים ככל הפירושים וההלכות המקובלות ממשה, או תקון סופרים ככל התקנות והגזרות.”
↑  דברים ו' 6, 8
↑  משנה תורה הלכות תפילין ומזוזה וספר תורה ג' יד'
↑  רבי ישמעאל ורבי עקיבא בבבלי סנהדרין ד:
↑  פרשנות זו הגיעה מהדמיון שיש בין ציווי הטוטפות שמופיע בספר בדברים, פרק ו', פסוק ח', לבין הציווי שמופיע עוד לפני כן בספר שמות, פרק יג', פסוק ט': "לְאוֹת עַל-יָדְךָ 'וּלְזִכָּרוֹן' בֵּין עֵינֶיךָ" (שמות יג:ט) - "לְאוֹת עַל-יָדֶךָ וְהָיוּ 'לְטֹטָפֹת' בֵּין עֵינֶיךָ" (דברים ו:ח).
↑  מאמר שלישי פסקאות לד-מא
↑  בהקדמתו למשנה
↑  בתקופתם של חז"ל, הייתה לחכמים אפשרות לחדש הלכות. אולם, החל מהתקופה שבוטלה הסנהדרין, החכמים אינם רשאים לחדש הלכות, ומאז ועד היום הרבנים מתבססים בחידושיהם על ההלכות וההיתרים שקבעו חז"ל במקור.
↑  בבלי סנהדרין פח ב
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף מ"ה, עמוד ב'
↑  משנה תורה הלכות ממרים ב' ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ל"ה, עמוד א'
↑  אחרי מות כב'
↑  תצוה, פ' מ"א ס' ו'
↑  ”אמר רב יהודה אמר רב: בשעה שעלה משה למרום, מצאו להקב"ה שיושב וקושר כתרים לאותיות, אמר לפניו: רבש"ע, מי מעכב על ידך? אמר לו: אדם אחד יש שעתיד להיות בסוף כמה דורות ועקיבא בן יוסף שמו, שעתיד לדרוש על כל קוץ וקוץ תילין תילין של הלכות. אמר לפניו: רבש"ע, הראהו לי, אמר לו: חזור לאחורך. הלך וישב בסוף שמונה שורות, ולא היה יודע מה הן אומרים, תשש כחו; כיון שהגיע לדבר אחד, אמרו לו תלמידיו: רבי, מנין לך? אמר להן: הלכה למשה מסיני, נתיישבה דעתו.” (תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף כ"ט, עמוד ב')
↑  אור החיים, ספר ויקרא, פרק י"ג, פסוק ל"ז
↑  סיכום של השיטות המבוססות על מסורת חז"ל, הובא בסעיף על 'רצף מסירת התורה שבעל פה' במאמר תולדות ההלכה והחיים המודרניים.
↑  הקראים עצמם אינם מתנגדים לרעיון התורה שבעל פה כמכלול הפרשנויות לכתוב אלא רק לטענה כי צורה יסודית של תורה כזאת ניתנה במעמד הר סיני.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543715905171 
פסיפס כתובת רחוב מתקופת התלמוד, בו מובאת ברייתא הלכתית לעניין מצוות התלויות בארץ.
שרידי בית כנסת מתקופת התלמוד בגוש חלב שבגליל העליון - בתי הכנסת הקדומים שימשו לפיתוח ושימור התורה שבעל־פה.
קטע ממסכת ברכות בתלמוד הבבלי. התלמוד נחשב לטקסט המייצג ביותר את תרבות השיח הרבני.