stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זיכרון אוניברסלי
הערות שוליים

↑  "A Survey of Techniques for Architecting Processor Components using Domain Wall Memory", ACM JETC, 2016
↑  Fink, Martin. "HP Discover 2014 Barcelona Keynote see 12:11". Youtube. Hewlett Packard. נבדק ב-4 בדצמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)(הקישור אינו פעיל)
רונאלדו ואסקס

רונאלדו ג'וניור ואסקס הראסמה (בספרדית: Ronaldo Junior Vásquez Herasme; נולד ב-30 ביוני 1999) הוא כדורגלן מהרפובליקה הדומיניקנית המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת אתלטיקו פאנטוחה.
קריירה

ואסקס התחיל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של "לה מכה דל פוטבול" בארצו, ובגיל 14 הצטרף ל"FSB אסקולה סנטו דומינגו", קבוצה בת של ברצלונה ברפובליקה הדומיניקנית. בשנת 2016 הצטרף לקבוצת הנוער של אתלטיקו פאנטוחה, ובשנת 2017 עלה לקבוצת הבוגרים של המועדון, איתה זכה בגביע הקריביים 2018.
ב-22 במרץ 2018 ערך ואסקס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הרפובליקה הדומיניקנית, בניצחון 4–0 על איי טרקס וקייקוס, בו כבש את שני שערי הבכורה שלו בנבחרת.
במרץ 2019 הגיע ואסקס לישראל והחל להיבחן בהפועל תל אביב, וב-26 במאי 2019 חתם במועדון. ב-27 ביולי 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף במשחק מול הפועל רעננה בגביע הטוטו. באוגוסט 2019 שוחרר מהמועדון.
ב-2 באוקטובר 2020, ואסקס חתם באל אחידו.
ב-21 בפברואר 2021, ואסקס חזר לאתלטיקו פאנטוחה.
הערות שוליים

↑  מאור רחמני, ‏גרופר, ואסקס ואימורו חתמו בהפועל ת"א, באתר ONE‏, 26 במאי 2019
↑  מאור רחמני, ‏אוהדי הפועל מחו על שחרור דמארי ופרצו לאימון, באתר ONE‏, 10 באוגוסט 2019
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "רונאלדו ואסקס".
ממשק מוח-מחשב

ממשק מוח-מחשב (נקרא גם ממשק מוח-מכונה, BCI או BMI; מאנגלית: Brain–Computer Interface או Brain–Machine Interface) הוא ערוץ תקשורת ישיר בין מוח לבין התקן חיצוני.
ממשק-מוח מחשב משמש לעיתים קרובות למחקר, מיפוי, שיפור או תיקון של תפקודים קוגניטיביים, חושיים ומוטורים.
המחקר בנושא ממשק-מוח מחשב החל בשנות ה-70 באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס במימון הקרן הלאומית למדע בארצות הברית, ובהמשך גם על ידי DARPA. מאז, המחקר בתחום ממשק מוח-מחשב התמקד בעיקר בנוירופרוסתטיקה, במטרה לשקם שמיעה, ראייה, ותנועה. בגלל תכונת הפלסטיות של מערכת העצבים, אותות מהתותב המחובר יכולות לאחר תקופת ההסתגלות לשמש כמו חוש או ערוץ שליטה טבעי. לאחר שנים של ניסויים בבעלי חיים, התקן ראשון לשימוש בני אדם הופיע באמצע שנות ה-90.
בבעלי חיים

בשנת 1999 הצליחו חוקרים מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי לפענח אותות נוירונים מחתולים ולשחזר מהם תמונות שראו החתולים.
החוקרים חיברו מערך אלקטרודות לתלמוס של החתולים, תוך התמקדות ב-177 תאים בגרעין הברך הצדי – אזור במוח המפענח אותות מהרשתית. באמצעות האותות שהוקלטו הצליחו לשחזר סרטונים ברורים המייצגים את מה שהחתולים ראו.
מספר מעבדות הצליחו להפעיל התקנים תנועתיים על ידי אותות מוקלטים מקליפת המוח של עכברים וקופים. במאי 2008, מדענים מאוניברסיטת פיטסבורג הצליחו לגרום לקוף להפעיל יד רובוטית בכוח מחשבתו.
סוגיות אתיות

התפתחות טכנולוגיות ה-BCI מביאה עמה אתגרים אתיים רבים, כגון:
בטווח הקצר:
ניסויים בבעלי חיים.
תופעות-לוואי הנגרמות מההתקן, כגון ירידה באיכות השינה.
קושי בקבלת הסכמה מפורשת מאנשים המתקשים לתקשר.
בטווח הארוך:
שינוי מושג האישיות והאני; טשטוש הגבול בין אדם למכונה.
קריאת מחשבות עלולה לשמש גופים ממשלתיים לטובת חקירות.
שיפור יכולות אנושיות עלול להוביל לריבוד חברתי.
שימוש בטכנולוגיה לצורך שליטה מחשבתית.
ראו גם

Neuralink
מציאות וירטואלית
הערות שוליים

↑  A Cat's Eye View באתר Wired.
↑  Looking through cats' eyes באתר BBC.
↑  Science & Technology: Monkey Uses Brain Power to Feed Itself With Robotic Arm, באתר אוניברסיטת פיטסבורג.
↑  אסף שטול-טראורינג, וידיאו: קוף שולט בזרוע רובוטית מתקדמת בכוח מחשבתו, באתר הארץ, 13 ביוני 2010
↑  מוח של קופים הפעיל זרוע רובוטית באתר הידען.
↑  Minds, motherboards, and money: futurism and realism in the neuroethics of BCI technologies, מתוך כתב העת המדעי frontiersin.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007544880705171  BnF: cb170203022 (data)  GND: 4616897-7  LCCN: sh2007000197  NDL: 01210368
מרתון ירושלים

| --- | --- |

 ענף:  אתלטיקה 
 תאריך ייסוד:  2011 
 ארגון מפעיל:  עיריית ירושלים
 עיר מארחת:  ירושלים
 הכי הרבה זכיות:  גברים: שאדראק קיפקוגיי (3)   נשים: מיהירט אנאמו אנטוניוס, ג'ואן צ'ירצ'יר קיגן, אמילי סאמואי (2)
 jerusalem-marathon.com
 
רצים ליד חומת העיר העתיקה במרתון ירושלים 2012
זוכה מרתון ירושלים 2012, דויד צ'רונו טוניוק. ראשון משמאל: ראש עיריית ירושלים דאז ניר ברקת
עמדה של המרתון ב-אקספו של מרתון ניו יורק, 2024
מרתון ירושלים הוא תחרות מרתון המתקיימת בירושלים, ונערכת בדרך כלל בחודש מרץ מדי שנה.
היסטוריה

קודם לתחרות המרתון נערכה לראשונה תחרות חצי מרתון תחרותיות בירושלים באפריל 1984. לאחר הפסקה של מספר שנים היא חודשה בשנת 1992 ונערכה במשך 18 שנים ברציפות, עד שנת 2010, אז הודיע רשות הספורט העירונית על הפיכת המרוץ למרתון מלא. בסיום המרתון הראשון ארבעת הרצים שסיימו ראשונים טעו בפנייה לקו הסיום של המרתון המלא, המשיכו לעבר קו הסיום של חצי המרתון, ובסך הכול רצו מסלול של מרתון מלא בתוספת 200 מטר. הארבעה נפסלו תחילה, אולם פסילתם בוטלה והם נכנסו לטופס המסיימים.
במהלך המרתון השלישי ב-2013, שתי אצניות מקצועיות מאתיופיה, שבאו להשתתף בחסות עיריית ירושלים, ברחו באמצע הריצה במטרה להישאר בישראל.
במהלך המרתון הרביעי ב-2014, מזג האוויר היה חם מהרגיל, 170 רצים נפגעו מהחום, שאחד מהם היה במצב קשה. בנוסף נערכו בזמן המרוץ, מול המסלול בקטע שעובר בשטחי מזרח ירושלים, הפגנות של תושבים ערבים. הפגנות אלו הפכו מאז לאירוע קבוע מדי שנה.
במהלך המרתון השביעי ב-2017, יצאו מאות מפגינים חרדים למחות נגד מעצר בחור ישיבה שלא התייצב בלשכת הגיוס. קבוצה מ"הפלג הירושלמי" אף פרצה למסלול המרתון וחסמה אותו.
המרתון העשירי היה צפוי להתקיים ב-20 במרץ 2020, אך הוא בוטל עקב מגפת הקורונה בישראל, לאחר שעשרות רצים מחוץ לישראל ביטלו את השתתפותם כבר בפברואר. המרתון נדחה פעמיים, לנובמבר 2020, ואחר כך למרץ 2021. המרתון התקיים לבסוף ב-29 באוקטובר 2021.
המסלול

מסלול המרתון משתרע בלבה של ירושלים, מן העיר העתיקה במזרח ועד גבעת רם במערב, ומהר הצופים בצפון העיר ועד לדרך חברון בדרומה. תחילת המרתון וסיומו הם בקרבת משכן הכנסת והרצים חולפים ברחובותיה המרכזיים של העיר ובסמוך לאתריה העיקריים, ובהם מוזיאון ישראל, בית המשפט העליון, משכן נשיאי ישראל, חומות העיר העתיקה והרובע הארמני, שני הקמפוסים של האוניברסיטה העברית ומוסדות תרבות שונים כתיאטרון ירושלים, תיאטרון החאן ובריכת הסולטאן. מסלול המרתון הוא קשה יחסית משום הסביבה ההררית ומרובת השיפועים של ירושלים.
ביום המרתון נערכים בעיר גם מרוץ לחצי מרתון, מרוץ ל-10 קילומטרים ומרוצים עממיים למרחקים קצרים.
בתחרות משתתפים באופן קבוע רצים מארגון רצים ללא גבולות.
המסלול > פעילויות נוספות במרתון

במתחם המרתון מתקיימות בדרך כלל פעילויות מהנות ושיחות על תזונה ובריאות לפני ואחרי המרוץ כגון: עמדת טרמפולינות לחימום ולגמישות הגוף וסדנאות עם כדורי גמישות.
תחרויות

מרתון ירושלים הראשון התקיים ב-25 במרץ 2011. במרוצים השונים השתתפו כ-10,000 משתתפים, מהם כ-1,000 משתתפים מחו"ל.
המרתון השני התקיים ב-16 במרץ 2012 בהשתתפות 15 אלף רצים, מהם כ-1,500 מחו"ל.
המרתון השלישי התקיים ב-1 במרץ 2013. במרוצים השונים השתתפו כ-20 אלף רצים.
המרתון הרביעי התקיים ב-20 במרץ 2014. במרוצים השונים השתתפו כ-25 אלף רצים.
המרתון החמישי התקיים ב-13 במרץ 2015. במרוצים השונים השתתפו כ-25 אלף רצים.
המרתון השישי התקיים ב-18 במרץ 2016. במרוצים השונים השתתפו כ-30 אלף רצים.
המרתון השביעי התקיים ב-17 במרץ 2017. במרוצים השונים השתתפו כ-30 אלף רצים.
המרתון השמיני התקיים ב-9 במרץ 2018.
המרתון התשיעי התקיים ב-15 במרץ 2019. במרוצים השונים השתתפו כ-40 אלף רצים.
המרתון העשירי התקיים ב-29 באוקטובר 2021. במרוצים השונים השתתפו כ-20 אלף רצים, אך ללא רצים מקצועיים מחוץ לישראל, עקב מגבלות הקורונה.
המרתון האחד עשר התקיים ב-25 במרץ 2022. במרוצים השונים השתתפו כ-25 אלף רצים.
המרתון השנים עשר התקיים ב-17 במרץ 2023. במרוצים השונים השתתפו כ-40 אלף רצים.
המרתון השלושה עשר התקיים ב-8 במרץ 2024. המרתון נערך בצל מלחמת חרבות ברזל תחת הכותרת ״עם ישראל רץ״, והיה בהוקרה לצה"ל ולכוחות הביטחון וההצלה.
סך הכל השתתפו כ-40 אלף רצים, מתוכם כ-15 אלף רצים היו מקרב חיילי צה"ל במילואים ובסדיר.
תחרויות > זוכים

מפתח:
     שיא מסלול
| מספר | שנה | מנצח | זמן | מנצחת | זמן | הפניה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ראשון | 2011 | קניה ריימונד קיפקואץ' | 2:26:44 | אתיופיה רוסאלין וורקנש אודה | 2:50:05 |  |
| שני | 2012 | קניה דייוויד צ'רונו טוניוק | 2:19:52 | אתיופיה מיהירט אנאמו אנטוניוס | 2:48:38 |  |
| שלישי | 2013 | אתיופיה אברהם קבטו קאטלה | 2:16:30 | אתיופיה מיהירט אנאמו אנטוניוס | 2:47:27 |  |
| רביעי | 2014 | קניה רונלד קימלי קורגאט | 2:16:09 | אתיופיה דמסטיהאיי מאספין | 2:47:24 |  |
| חמישי | 2015 | אתיופיה טדסה יאיי דאבי | 2:18:20 | קניה ג'ואן צ'ירצ'יר קיגן | 2:45:55 |  |
| שישי | 2016 | קניה שאדראק קיפקוגיי | 2:16:33 | קניה ג'ואן צ'ירצ'יר קיגן | 2:38:24 |  |
| שביעי | 2017 | קניה שאדראק קיפקוגיי | 2:17:35 | קניה אמילי סאמואי | 2:49:25 |  |
| שמיני | 2018 | קניה שאדראק קיפקוגיי | 2:21:26 | קניה אמילי סאמואי | 2:52:33 |  |
| תשיעי | 2019 | קניה קורגט רונאלד קימלי | 2:18:48 | קניה קימאיו ננסי צ'פנגיץ' | 2:44:50 |  |
| עשירי | 2021 | ישראל יימר גטהון | 2:24:07 | ישראל אנה פרייס | 3:25:50 |  |
| אחד עשר | 2022 | ישראל דניאל (אגז'ה) גואדי | 2:37:17 | אוקראינה ולנטינה ורסקה | 2:45:54 |  |
| שנים עשר | 2023 | קניה נואה קיגן קיפרוטיץ' | 2:18:13 | קניה מרגרט אנג'וגינה | 2:52:44 |  |
שיא מסלול המרתון לגברים: 2:16:09, רונלד קימלי קורגאט (קניה), 2014
שיא המסלול לרץ ישראלי: 2:24:07, ימר גטהון, 2021
שיא מסלול המרתון לנשים: 2:38:24, ג'ואן צ'ירצ'יר קיגן (קניה), 2016
שיא המסלול לרצה ישראלית: 2:59:12, נועה ברקמן, 2023
שיא מסלול חצי המרתון לגברים: 1:05:55, Onesmus Serem (קניה), 2011
שיא מסלול חצי המרתון לרץ ישראלי: 1:07:50, איימרו עלמיה, 2021
שיא מסלול חצי המרתון לנשים: 1:18:00, Margaret Njuguna Wangui (קניה), 2016
שיא מסלול חצי המרתון לרצה ישראלית: 1:19:29, סלאמוויט באיולין-טפרי, 2022
שיא מסלול 10 ק"מ לגברים: 31:19, איימרו עלמיה, ישראל, 2013
שיא מסלול 10 ק"מ לנשים: 37:31, לונה צ'מטאי-סלפטר, ישראל, 2016
הערות שוליים

↑  מיני מרתון ירושלים הבינלאומי הראשון, מעריב, 9 באפריל 1984
↑  ynet, חצי מרתון ירושלים: העיר מוכנה למקצה המלא, באתר ynet, 18 במרץ 2010
1 2  אורן אהרוני, הרצים טעו בפנייה, המנצח הוכרז לאחר 40 דקות, באתר ynet, 25 במרץ 2011
↑  יניב קובוביץ, שתי אצניות מאתיופיה ברחו באמצע מרתון י־ם - ונעלמו, באתר הארץ, 6 במרץ 2013
↑  יאיר אלטמן‏, 170 נפגעו במהלך מרתון ירושלים, אחד במצב קשה, באתר וואלה, 21 במרץ 2014
↑  אורי טלשיר, מרתון ירושלים: בן 20 סבל ממכת חום ופונה לבית החולים במצב קשה, באתר הארץ, 21 במרץ 2014
↑  יהלי (יעל) מרום, ילדי מזרח ירושלים הפגינו נגד המרתון: "אתה נמצא בשטחי ירושלים הכבושה", באתר "שיחה מקומית", 13 במרץ 2015
מפגינים נגד מרתון ירושלים: שליש מתושבי "העיר המאוחדת" חיים תחת כיבוש, באתר "שיחה מקומית", 17 במרץ 2017
 ניר חסון, המשטרה עצרה פלסטיני בבוקר מרתון ירושלים כי תכנן להפגין באירוע, באתר הארץ, 15 בצרץ 2019
↑  צפו בתיעוד הבלעדי: מפגיני "הפלג הירושלמי" פורצים למסלול המרתון, באתר בחדרי חרדים, 17 במרץ 2017
אלון חכמון, ‏היערכות מוגברת: הפלג הירושלמי הקיצוני מתכנן לשבש את מרתון ירושלים, באתר מעריב אונליין, 16 במרץ 2017
↑  שלומי הלר, פרסום ראשון: גל ביטולים של רצים מחו"ל למרתון ירושלים; הסיבה – בהלת הקורונה, באתר כל העיר, 25 בפברואר 2020
↑  ההחלטה הסופית שהתקבלה בעירייה: בשל הקורונה – בוטל מרתון ירושלים 2020, באתר כל העיר, 4 בספטמבר 2020
↑  הילה נהון, מרתון ירושלים שתוכנן להתקיים במרץ נדחה: המועד החדש – אוקטובר 2021, באתר כל העיר, 6 בינואר 2021
1 2 3 4  הסתיים מרתון ירושלים 2021: כל הכבישים נפתחו לתנועה, באתר כל העיר, 29 באוקטובר 2021
↑  ynet, היום במרתון ירושלים: 15 אלף רצים ופקקי תנועה, באתר ynet, 16 במרץ 2012
↑  מערכת וואלה! חדשות‏, מרתון ירושלים ה-3: "רק לסיים בחיוך", באתר וואלה, 1 במרץ 2013
↑  ניר חסון, 25 אלף רצים משתתפים הבוקר במרתון ירושלים, באתר הארץ, 20 במרץ 2014
↑  ניר חסון, תם מרתון ירושלים, 76 רצים קיבלו טיפול רפואי, באתר הארץ, 13 במרץ 2015
↑  ניר חסון, רבבות השתתפו במרתון ירושלים; שיבושי תנועה ברחבי העיר, באתר הארץ, 18 במרץ 2016
1 2  עדי זורע, מרתון ירושלים 2017: כ-30 אלף רצים ורצות, באתר כל העיר, 17 במרץ 2017
↑  הארץ, מרתון ירושלים ייערך היום, צפויים שיבושי תנועה בעיר, באתר הארץ, 15 במרץ 2019
↑   ניר חסון, כ-25 אלף איש השתתפו במרתון ירושלים; כל הכבישים נפתחו לתנועה, באתר הארץ, 24 במרץ 2022
↑  ynet, נואה קיגן קיפרוטיץ' הקנייתי זכה במרתון ירושלים, באתר ynet, 17 במרץ 2023
↑  תבנית:Mynet ירושלים
↑  לירן גבעולי, ‏מבוכה במרתון י-ם: המנצחים הוכרזו באיחור גדול, באתר ONE‏, 25 במרץ 2011
↑  גלעד שוברט, טוניוק הקנייתי ניצח במרתון י-ם וקבע שיא חדש, באתר ynet, 16 במרץ 2012
↑  רעות ברנע, הזוכה במרתון ווינר ירושלים: אברם קבטו קטלה מאתיופיה, באתר כלכליסט, 1 במרץ 2013
↑  אסי ממן, ‏רונלד קורגאט זכה במרתון ירושלים וקבע שיא חדש, באתר ONE‏, 21 במרץ 2014
↑  אסי ממן, ‏דאבי זכה במרתון ירושלים, 57 טופלו ע"י מד"א, באתר ONE‏, 13 במרץ 2015
↑  אורן אהרוני, שדראק הקנייתי זכה במרתון ירושלים, באתר ynet, 18 במרץ 2016
↑  נוי ויינברג, ‏קיפקוגי שדראק הקנייתי ניצח במרתון ירושלים, באתר ONE‏, 9 במרץ 2018
↑  איתמר קציר, חגיגה קנייתית במרתון ירושלים: קורגט רונאלד ניצח, בנשים קימאיו ננסי צ'פנגיץ', באתר הארץ, 15 במרץ 2019
↑  מנצחי מרתון ירושלים: ולנטינה ורסקה ואגזי גואדי; חלק מהצירים נפתחו לתנועה, באתר כל העיר, 25 במרץ 2022
המוזיאון היהודי ברובע הארכאולוגי בקלן

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אתר ארכאולוגי, מוזיאון לארכאולוגיה 
 מיקום:  אלשטאדט-נורד 
 מדינה:  גרמניה 
 מידות
 שטח:  6,000 מ"ר 
 
 קואורדינטות:  50°56′17″N 6°57′31″E﻿ / ﻿50.937916666667°N 6.9584944444444°E﻿ / 50.937916666667; 6.9584944444444
 אתר רשמי
  (למפת נורדריין-וסטפאליה מוגדלת) דיסלדורף קלן דורטמונד אסן דיסבורג וופרטל בילפלד בון מינסטר סקסוניה התחתונה הסן ריינלנד פפאלץ  בלגיה הולנדהמוזיאון היהודי ברובע הארכאולוגי בקלן(למפת נורדריין-וסטפאליה רגילה) דיסלדורף קלן דורטמונד אסן דיסבורג וופרטל בילפלד בון מינסטר סקסוניה התחתונה הסן ריינלנד פפאלץ  בלגיה הולנדהמוזיאון היהודי ברובע הארכאולוגי בקלן
 
המוזיאון היהודי ברובע הארכאולוגי של קלן (בגרמנית MiQua, LVR-Jüdisches Museum im Archäologischen Quartier) עתיד להיפתח בשנת 2025 ברובע הארכאולוגי שמתחת לכיכר העירייה בקלן.
היסטוריית האתר

המרכז ההיסטורי של העיר קלן נהרס כליל במהלך מלחמת העולם השנייה. בשנת 1953 התחיל שיקום בניין העירייה ומבני המנהל הידועים בשם "הבניין הספרדי" (בגרמנית Spanischer Bau) שם התקיימה הפגישה ההיסטורית של הברית הצבאית הקתולית (הליגה הספרדית) בשנת 1653 בסיום מלחמת שלושים השנים.
במהלך עבודות השיקום התגלו שרידי רובע רומי עתיק ובמרכזו בית המושל הרומי, הפרטוריום. מעל השרידים הרומיים התגלו שרידי רובע יהודי מימי הביניים ורובע הצורפים הנוצרי. האתר הארכאולוגי המשתרע על שטח של כ־6,000 מ"ר מהווה עדות ל־2,000 שנות ההיסטוריה של העיר קלן.
סביב המשך החפירות ואופן פיתוח האזור התנהלו דיונים רבים בהם היו מעורבים גופים שונים. בשנת 2013, המועצה האזורית של חבל הריין (LVR) ועיריית קלן חתמו על הסכם מסגרת לפרויקט המוזיאון. העיר קלן, שהיא בעלת המוזיאון והאתר הארכאולוגי, אחראית על הבנייה והמועצה האזורית של חבל הריין אחראית לפיתוח התוכן ולתפעול המוזיאון.
המוזיאון

שם המוזיאון MiQua הוא קיצור של השם הגרמני "Museum im Quartier" שפירושו המוזיאון ברובע. יש מייחסים לשם גם קשר למילה העברית "מקווה".
המוזיאון הוא אחד משלושה אתרים בקלן שהגישו בקשה לאונסק"ו לצורך קבלת מעמד של אתר מורשת עולמית.
בשטח האתר מתוכנן מסלול סיור באורך של 600 מטר שיעבור ליד בית הכנסת מהמאה האחת עשרה, המקווה ומבנים אחרים מאותה התקופה. הסיור יתמקד בהיבטים האדריכליים והתכנוניים של הרובע. זהו הרובע היהודי הגדול ביותר של ימי הביניים בגרמניה. הרובע היהודי בקלן ייחודי מבחינת מצב השימור וגודלו. הממצאים מאפשרים לשחזר את חיי היום יום ואת השתלבות הקהילה היהודית בסביבתה. בתצוגה מקורות כתובים רבים. בקומה העליונה של המוזיאון החדש מתוכננת תערוכה קבועה המתמקדת בהיסטוריה ובתרבות של יהודי קלן משנת 1424 – השנה בה גורשו יהודי קלן – ועד ימינו.
היחידה לעיצוב דיגיטלי של אוניברסיטת דרמשטט בשיתוף עם צוות המחקר של פרויקט MiQua, היסטוריונים ואדריכלים חיצוניים הכין שחזור וירטואלי של הרובע היהודי, המבוסס על תוצאות החפירות הארכאולוגיות שבוצעו על ידי מחלקת הארכאולוגיה העירונית.
המוזיאון > הרובע היהודי

מתוך עדויות כתובות ידוע שהרובע היהודי השתרע על שטח גדול יותר מהשטח שנחפר. לא נשארו שרידים לפיהם אפשר היה לשחזר את מבנה בתי הרובע כך שהשחזור הווירטואלי התבסס על מידע שנאסף מערים אחרות שהיו קיימות באותה תקופה.
במהלך הפרעות של שנת 1349 נהרסו גם הבתים הסמוכים לבית הכנסת, והושלכו לבור הביוב רהיטים, אביזרי ספרים, שרידי קלף שרוף, צעצועי ילדים, בקבוקי תרופות, עצמות בעלי חיים וחפצי בית רבים. שרידים נוספים נמצאו גם במרתפי הבתים שנהרסו וביניהם לוחות מאבן צפחה עליהם חרותות אותיות עבריות. נראה כי לוחות אלה שימשו לכתיבת טיוטות ורשימות יומיומיות אך גם שירה וסיפורת ואף סיפור הכתוב ככל הנראה ביידיש באותיות עבריות.
כ-60 מתוך הלוחות הללו כוללים שמות של אנשים. זיהוי אנשים אלה במקורות אחרים מאפשר את תיארוך הממצאים ומלמד אל צורות הכתיב והשפה הנהוגים באותה תקופה.
ממצאים אלה מאפשרים לשחזר את חיי היום יום של הקהילה היהודית בקלן.
המוזיאון > בית הכנסת

החפירות הארכאולוגיות של בית הכנסת העתיק בקלן החלו בשנת 1956. הממצאים הראשונים הוצגו על ידי הארכאולוג אוטו דופלפלד כבר בשנת 1959 במוזיאון הרומי-גרמני.
מקורות כתובים מתארכים את בניית בית הכנסת לתקופה שבין 1012 – 1040. הממצאים הארכאולוגיים מצביעים על כך שהמבנה עבר שינויים בארבע תקופות שונות:
בשלב הראשון, בין ראשית הבנייה לשנת 1096, נבנה הבניין מאבני גזית במילוי חצץ. בשלב השני, בין המאה ה-12 למאה ה-13 בוצע חיזוק הקיר המערבי וארון הקודש ונוספו חלונות. ייתכן שחלק מהעבודות נועדו לתקן נזקים שנגרמו במהלך מסע הצלב הראשון. בשלב השלישי, בין המאה ה-13 לשנת 1349 משערים כי נבנתה עזרת נשים (בית הכנסת של הנשים) בצמוד למבנה הראשי. מקום האחסון שנמצא מתחת לבימה מתוארך גם כן לתקופה זאת.
ב־24 באוגוסט 1349, ליל ברטולומאוס הקדוש, הותקף הרובע היהודי על ידי המון משולהב אשר הרג את כול תושביו ובזז את רכושם. הממצאים מתקופה זאת עשירים במיוחד. הם כוללים את הריהוט הפנימי של בית הכנסת, ארון הקודש, הבימה, משטחי קירות, חלונות, חיפויי רצפה, ספסלים וריהוט.
הממצאים הארכאולוגיים מעידים על כך שבין השנים 1349 - 1395 מבנה בית הכנסת שימש את האוכלוסייה הנוצרית. היהודים שבו לעיר בשנת 1372 ובית הכנסת חזר לשימוש הקהילה החדשה עד שנת 1424 עת גורשו היהודים מהעיר. בשנת 1426 בית הכנסת הוחרם על ידי מועצת העיר קלן לצורך הקמת "הקפלה מריה הקדושה בירושלים". הקפלה נהרסה במלחמת העולם השנייה.
ההתחדשות האדריכלית של בית הכנסת מצביעה על המשכיות קיום הקהילה היהודית במקום.
המוזיאון > בית הכנסת > הבימה

בשנת 1998 בחן סוון שוטה (Sven Schütte ) כ-160 שברי בימה של בית הכנסת של ימי הביניים שהתגלו במסגרת החפירות של אוטו דופלפלד בשנת 1956 ונשמרו במחסן המוזיאון הרומי-גרמני. לדעתו היה בקלן באותה התקופה (1270 – 1280) רק בית מלאכה אחד שהיה מסוגל מבחינה אומנותית וטכנית לבצע את העבודה.
הבימה שוחזרה באופן וירטואלי מתוך כ-3,500 חלקים שנמצאו בחפירות. ביניהם חלקים של כותרות בעיצוב אומנותי, מעוטרות בעלווה, דמויות של בעלי חיים וכתובות בעברית. משערים כי הבימה נבנתה בסביבות שנת 1280 מאבן גיר שהובאה מאנגליה על ידי אומנים צרפתים שעבדו בבניית הקתדרלה. הבימה נהרסה בפרעות שנת 1349.
המוזיאון > המקווה

בחפירות הארכאולוגיות בקלן נמצאו שני מבני מים תת-קרקעיים. האחד הוא אגן מים בעומק כחמישה מטרים, הניזון ממי תהום שנובעים לתוכו והגישה אליו היא בעזרת מספר מדרגות יורדות. המבנה הזה נמצא בתוך מרתף בית העירייה הנוכחי לכן נחשב על ידי החוקרים כמקווה עירוני. מקווה זה עדיין לא נחקר.
סמוך אליו, בחצר הקהילה, בקרבת בית המרחץ ובית הכנסת, נמצא מבנה תת-קרקעי מרשים בעל חלל כניסה רחב ידיים ועיטור אדריכלי שבוצע בעבודת סיתות עדינה, המתוארך למחצית האחרונה של המאה השתים עשרה. המקווה הופיע לראשונה במסמכים בשנת 1270 תחת השם Puteus Judaerorum (Judenpütz שפירושו באר היהודים.
שישה גרמי מדרגות המובילים את הטובלים מהרחוב אל חדר מלתחה תת-קרקעי שרוחבו כ-10 מ"ר היכול להכיל בנוחיות קבוצה של כעשרה אנשים, ומשם לאגן הטבילה הנמצא 16 מטר מתחת למפלס הרחוב והמתמלא ממי תהום ("מים חיים"). בקירות הפיר העמוק והרחב נחצבו גומחות בהן הונחו נרות ומגבות.
ראו גם

קהילת יהודי קולוניה
הערות שוליים

↑  MiQua. LVR-Jüdisches Museum im Archäologischen Quartier Köln, MiQua. LVR-Jüdisches Museum im Archäologischen Quartier Köln, ‏2023-09-04 (בגרמנית)
↑  Archäologische Zone - Jüdisches Museum, www.museenkoeln.de
↑  אפריים שוהם שטיינר, המחזור חוזר הביתה
↑  MiQua, www.artefakt-berlin.de (באנגלית)
↑  Jewish Places | Entdecken Sie Orte jüdischen Lebens in Ihrer Nähe, Jewish Places (בגרמנית)
↑  Marc GRELLERT, Technische Universität Darmstadt, Digital Design Unit, Germany, The Medieval Jewish Quarter in Cologne
↑  3D Rekonstruktion der Kölner Synagoge in der Archäologischen Zone, נבדק ב-2023-09-20
↑  Raphael Ahren, 1,700 years of Jewish history come alive in downtown Cologne, www.timesofisrael.com (באנגלית אמריקאית)
↑  Lists of Names on Slate Fragments from Cologne’s Medieval Jewish Quarter - The 18th World Congress of Jewish Studies, program.eventact.com (באנגלית)
↑  Christoph Cluse, Arye Maimon Institute, Trier University, The Jews of Medieval Ashkenaz: Topographies of Memory
↑  נטע בודנר ואריאלה להמן, 'שיראה האדם את עצמו אחרי הטבילה כאילו נברא באותה השעה': על טבילת גברים, כלים וכלל הציבור במקוואות בגרמניה בימי הביניים
↑  אפרים שוהם שטיינר, המחזור חוזר הביתה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16980011v (data)  GND: 1068117036  VIAF: 202935755   WorldCat (עם VIAF): 202935755 
פרסום חוצות של המוזיאון העתיד לקום
שרידי הבמה בבית הכנסת העתיק
שחזור וירטואלי של הבמה
הירידה אל אגן המים במקווה
חטיבת אל-קודס

ליוואא' אל-קודס (בערבית: لواء القدس, תרגום: "חטיבת ירושלים") הייתה מיליציה פלסטינית סונית, שנלחמה במלחמת האזרחים בסוריה לצד הממשלה הסורית ופועלת בעיקר באזור חלב. הקבוצה הוקמה בשנת 2013 בידי המהנדס מוחמד א-סעיד. החטיבה מורכבת בעיקר מפעילים פלסטינים סונים ממחנה הפליטים א-ניירב, ומספר פעיליה עומד על כ-4,000. חטיבת אל-קודס מורכבת משלושה גדודים - גדוד אריות ירושלים (كتيبة أسود القدس), גדוד ההרתעה (كتيبة الردع) וגדוד אריות חלב (كتيبة أسود الشهباء).
בשנת 2015 סייעה הקבוצה לצבא הסורי בניסיונותיו לפתוח את קו האספקה המרכזי לחלב. עד אותה שנה, ספגה החטיבה כ-200 הרוגים וכ-400 פצועים.
ב-9 בספטמבר 2017 דווח כי כ-3,000 פעילים מהחטיבה הגיעו מאזור חלב לדיר א-זור במטרה לכבוש את האזור מידי המדינה האסלאמית.
ב-9 באפריל 2023 לקחה החטיבה אחריות על שיגור רקטות משטח סוריה לעבר רמת הגולן שבצפון ישראל יממה קודם.
החטיבה הייתה בין הקבוצות הנאמנות למשטר אסד שניסו ללא הצלחה לעצור את מתקפת המורדים הסורים ב-2024. כאשר המורדים כבשו מחדש את חלב, נסוגה ליוואא' אל-קודס מבסיסה במחנה ניראב שבעיר מבלי התנגדות ב-30 בנובמבר. לאחר נפילת משטר אסד בדצמבר 2024, ממשלת המעבר הסורית דרשה מכל הקבוצות החמושות הפלסטיניות בסוריה להתפרק מנשקן, מה שהביא לסיום לפירוק הפעילות הצבאית של חטיבת ליוואא' אל-קודס.
הערות שוליים

↑  איימן א-תמימי, Overview of some pro-Assad Militias, Syria Comment, ‏1 בספטמבר 2015
↑  מבט לג'האד העולמי (17-11 בינואר 2018), באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור
↑  שחר ברדיצ'בסקי, ‏התאמן עם רוסיה, היה בקשר עם איראן: זה הארגון שלקח אחריות על שיגור הרקטות מסוריה, באתר מעריב אונליין, 9 באפריל 2023;
שי לוי, ‏"חטיבת ירושלים": הארגון שלקח אחריות על שיגור הרקטות מסוריה, באתר ‏מאקו‏, 9 באפריל 2023
↑  "Syria's North-western Front Erupts". Crisis Group. 5 בדצמבר 2024. נבדק ב-13 בדצמבר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "ليلة انسحاب لواء القدس من مخيم النيرب". Action Group for Palestinians of Syria. 6 בדצמבר 2024. נבדק ב-24 בדצמבר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "فرار لواء القدس من مخيم النيرب ودخول المعارضة دون قتال". Action Group for Palestinians of Syria. 30 בנובמבר 2024. נבדק ב-24 בדצמבר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא צבא. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סיגל בר צבי

| --- | --- |

 לידה:  1969 (בת 55 בערך)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   משטרת ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1991
 דרגה:    ניצב
 תפקידים בשירות
 מפקדת תחנת רעננה  מפקדת תחנת תל אביב צפון  מפקדת תחנת פתח תקווה  מפקדת מרחב נתב"ג  מפקדת מרחב איילון  ראש חטיבת קהילה ומתנדבים  ראש חטיבת השיטור  סגנית מפקד המחוז הדרומי  ראש אגף המבצעים
 
סיגל (סיגלית) בר צבי (נולדה ב-1969) לשעבר קצינת משטרה ישראלית בדימוס בדרגת ניצב. כיהנה כראש אגף המבצעים וקודם לכן, כסגנית מפקד מחוז דרום, ראש חטיבת השיטור באגף המבצעים, ראש חטיבת קהילה ומתנדבים ומפקדת מרחב איילון במחוז תל אביב.