stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שברולט אימפלה
הערות שוליים

↑  שברולט אימפלה - היסטוריה Chevrolet Impala Models and Impala History - nadaguides
↑  שברולט אימפלה - היסטוריהmusclecarclub
↑  שברולט אימפלה LTZ קטלוג גיר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541089705171  LCCN: sh85064602 
שברולט אימפלה סטיישן, שנת 1963
שברולט אימפלה 1965 (דור רביעי)
שברולט אימפלה 1966 סופר ספורט (דור רביעי)
שברולט אימפלה, 4 דלתות, שנת 1976 (דור שישי)
שברולט אימפלה, דור שביעי
שברולט אימפלה, דור שמונה
שברולט אימפלה, דור תשיעי
שברולט אימפלה, דור עשירי
שפנדאו (רובע)

שפנדאו (גרמנית: Spandau) הוא אחד מ-12 הרבעים המרכיבים את העיר ברלין, בירת גרמניה.
גאוגרפיה

רובע שפנדאו שוכן בצפון-מערב ברלין. כל השכונות המרכיבות את שפנדאו שכנו לפני נפילת חומת ברלין ב-1989 במערב ברלין. רובע שפנדאו גובל ברבעים רייניקנדורף, שרלוטנבורג-וילמרסדורף ושטגליץ-צלנדורף ממזרח, ובמדינת ברנדנבורג ממערב. רובע שפנדאו לא הושפע מרפורמת השכונות של ברלין ב-1 בינואר 2001, כיוון שבאותה העת התגוררו בו למעלה מ-200,000 תושבים.
רובע שפנדאו הוא הרביעי בשטחו מבין רובעי ברלין; אוכלוסייתו היא הקטנה ביותר בברלין, והדלילה ביותר אחרי רובע טרפטו-קפניק. הרובע מורכב מ-9 שכונות:
שפנדאו (Spandau)
האזלהורסט (Haselhorst)
זימנסשטאדט (Siemensstadt)
שטאקן (Staaken)
גאטו (Gatow)
קלאדו (Kladow)
האקנפלדה (Hakenfelde)
פאלקנהאגנר פלד (Falkenhagener Feld)
וילהלמשטאדט (Wilhelmstadt)
השכונה המאוכלסת ביותר היא שטאקן, בה חיים כמעט חמישית מתושבי הרובע.
שמחתודהעודבבקשה

| --- | --- |

 בימוי:  ג'וש רדנור
 הופק בידי:  בינגו גובלמן (מפיק בפועל)   פיטר סטרלינג (מפיק בפועל)   גלן ויליאמסון (מפיק בפועל)   ג'ימי בלודימס (עוזר מפיק בפועל)   רופרט הופ (עוזר מפיק בפועל)   בראיין שורנק (מפיק שותף)   ג'סי הרה   בנג' כהן   כריס פאפאוויסולי   אוסטין סטארק
 תסריט:  ג'וש רדנור
 עריכה:  מייקל ר. מילר
 שחקנים ראשיים:  מולין אוקרמן   טוני הייל   זואי קאזאן   קייט מארה   ג'וש רדנור   פבלו שרייבר
 מוזיקה:  אנדי גוואן (מפקח מוזיקלי)   מייקל ברייק (עורך ומפיק מוזיקלי של הפסקול)   מייקל קרייג כהן (יועץ מוזיקלי ומפיק מוזיקלי של השירים)   בראיין ה. קים (מנצח)   ג'יימאי (מלחינה)
 צילום:  שיימוס טיירני
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  "Tom Sawyer Entertainment"
 חברה מפיצה:  "Anchor Bay Films"
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  (סאנדנס) 20 בינואר 2010   ארצות הברית 4 במרץ 2011   ישראל 3 במרץ 2011
 משך הקרנה:  100 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סיפור התבגרות, קומדיה רומנטית, סרט דרמה 
 הכנסות:  $853,862 (25 בדצמבר 2023)
 הכנסות באתר מוג'ו:   happythankyoumoreplease
 פרסים:  זוכה פרס הקהל ומועמד לפרס השופטים בפסטיבל סאנדנס
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
שמחתודהעודבבקשה (באנגלית: happythankyoumoreplease) הוא סרט דרמה קומית-רומנטית אמריקאי משנת 2010. הסרט נכתב ובוים על ידי ג'וש רדנור בעבודת הבכורה שלו ככותב ובמאי. בסרט מככבים רדנור, מולין אוקרמן, קייט מארה, זואי קאזאן, מייקל אלגיירי, פבלו שרייבר וטוני הייל. הוא עוסק בקבוצה של תושבי ניו יורק שמנסים לאזן בין אהבה, ידידות ותהליך ההתבגרות הנפשי שלהם.
הבכורה של "שמחתודהעודבבקשה" הייתה בפסטיבל סאנדנס מספר 26, ב-20 בינואר 2010. בפסטיבל, הסרט זכה בפרס הקהל והיה מועמד לפרס חבר השופטים. למרות זאת, מחוץ לפסטיבל, הסרט "זכה" בביקורות צוננות במיוחד. האתר Rotten Tomatoes, המאגד ביקורות מכל העולם, העניק לסרט רק 39% טריות בהתבסס על 49 ביקורות וממוצע משוקלל של 5/10. גם בקופות הסרט כשל כאשר גרף רק כ-$853,862 בכל רחבי העולם.
עלילה

שישה תושבים בניו יורק מתמרנים בין אהבה, ידידות ותהליך ההתבגרות הנפשי שלהם. סאם וקסלר (ג'וש רדנור) הוא סופר שעובר עליו יום רע במיוחד. כאשר הוא פוגש ילד בשם ראשין (מייקל אלגיירי) שמופרד ממשפחתו ברכבת התחתית, סם מחליט להביא את הילד לדירה שלו עד שהוא יאתר את משפחתו. חייו של סאם סובבים סביב חבריו, אנני (מולין אוקרמן), הסובלת מהתקרחות ולכן אינה מעיזה להיקשר רגשית, צ'ארלי (פבלו שרייבר) ומרי קתרין (זואי קאזאן). צ'ארלי ומרי קתרין מתגוררים ביחד ושוקלים לעבור ללוס אנג'לס כדי לבדוק את מערכת היחסים שלהם. במהלך הסרט, סאם פוגש במיסיסיפי (קייט מארה), מלצרית/זמרת, ומתאהב בה.
שחקנים > שחקנים ראשיים

ג'וש רדנור - סאם וקסלר
מולין אוקרמן - אנני
קייט מארה - מיסיסיפי
זואי קאזאן - מרי קתרין
מייקל אלגיירי - ראשין
פבלו שרייבר - צ'ארלי
טוני הייל - סאם 2#
שחקנים > שחקנים משניים

ריצ'רד ג'נקינס - פול גרטמאניאן
בראם בארו - ספנסר
מרנה כהן - מליסה
מרינה אלנה רמירז - ג'יל
פיטר סקאנוינו - אירה
פאי וולף - בת'
דנה בארון - הגינקולוגית
סונה בילסטד - פקידת קבלה
ג'ימי גארי ג'וניור - קצין משטרה
לייטה נאקלי - עובד MTV
מריהן אורבנו - עובדת סוציאלית
קתרין פאוול - בחורה שיוצאת מדירה
שחקנים > ללא קרדיט

ניקולינה קפיטיאניו - ילדה שמשחקת בפארק
לינה קארולו - אחראית במסעדה
טוד דיקיורקיו - הצייר של ראשין
פטרישיה הודג'ס - עובדת סוציאלית
רוברט רוסי - ילד על ספסל בפארק
כריסטיאנה סימון - בחורה בבר
הפקה

רדנור כתב את התסריט לסרט ב-2005 וב-2006, בזמן ששיחק בעונה הראשונה והשנייה בקומדיית המצבים של ה-CBS, איך פגשתי את אמא. לאחר שסיים את התסריט, במשך שנתיים חיפש רדנור שחקנים שישחקו בסרט ומימון להפקתו. בזמן החיפושים הוא המשיך לכתוב ולשכתב את התסריט. באפריל 2009 השיג רדנור את המימון לו הזדקק. הוא החל לצלם את הסרט ביולי 2009 בניו יורק, לאחר שישה שבועות של פרה-פרודקשן. הסרט התקבל לפסטיבל סאנדנס והוקרן שם לראשונה ב-20 בינואר 2010‏. בפסטיבל, הסרט זכה בפרס הקהל לסרט הדרמה האמריקאי המועדף.
חברת ההפקות "Myriad Pictures" רכשה את הזכויות להפצה בעולם של הסרט. הזכויות להפצת הסרט בצפון אמריקה נרכשו בהתחלה על ידי חברת "Hannover House"‏, אך חברת ההפקות "Anchor Bay Films" רכשה מ"Hannover House" את זכויות ההפצה והיא זו שהפיצה את הסרט בצפון אמריקה.
הערות שוליים

1 2 3 4  מועדי עליית הסרט לאקרנים באתר IMDb
↑  ‏"Sundance '10 Josh Radnor Steps Behind the Camera for "happythankyoumoreplease"". IndieWire. 21 בינואר 2010. נבדק ב-21 בינואר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)‏
1 2  ‏Michelle Kung (21 בינואר 2010). ""How I Met Your Mother" Star Josh Radnor on His Sundance Debut "happythankyoumoreplease,"". The Wall Street Journal. נבדק ב-21 בינואר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)‏
↑  ‏"Josh Radnor on His Sundance Debut". Extra. 20 בינואר 2010. נבדק ב-21 בינואר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)‏
↑  ‏Dominguez, Robert (1 בפברואר 2010). "'How I Met Your Mother' star nabs Sundance award for directing debut, 'happythankyoumoreplease'". Daily News. נבדק ב-4 בפברואר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)‏
↑  ‏Swart, Sharon; McClintock, Pamela (25 בינואר 2010). "Sundance titles in play". Variety. נבדק ב-30 בינואר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)‏
↑  ‏McClintock, Pamela (30 במרץ 2010). "Hannover House nabs 'Happythankyoumoreplease'". Variety. נבדק ב-30 במרץ 2010. {{cite news}}:  (עזרה)‏
↑  ‏Fleming, Mike; Deadline.com (16 באוגוסט 2010). "Hannover House Out, Anchor Bay In To Distrib Josh Radnor Pic". נבדק ב-6 בספטמבר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)‏
שיר בעיפרון

| --- | --- |
 סינגל בביצוע בית הבובות
 מתוך האלבום מדפים
 יצא לאור:  מרץ 2006
 סוגה:  רוק ישראלי
 שפה:  עברית
 אורך:  3:48
 כתיבה:  אמיר אטיאס
 לחן:  אמיר אטיאס
 
שיר בעיפרון הוא שיר של להקת בית הבובות מתוך האלבום מדפים שיצא בינואר 2005. השיר יצא לאור במרץ 2006, כסינגל הרביעי מתוך האלבום. השיר נכתב והולחן על ידי אמיר אטיאס ועובד על ידי נתן סלומון.
תוכן השיר

השיר כולל תובנות ועצות חיים רבות, כשהוא עובר מעצה אחת לאחרת, והכל מתוך נימה אופטימית שדברים הם ברי תיקון. לפי סיקור של השיר באתר כיפה, מטרתן של העצות בשיר הוא לייעץ "להיות אדם אנושי, ולפתח את האנושיות שבנו", והן לא רק עצות לחיים טובים.
בריאיון עם סולן הלהקה אמיר אטיאס באתר וואלה, אמר אטיאס על השיר: "כל כך הרבה תובנות בשיר אחד, וגם היום במבט לאחור אני עדיין לא מבין מאיפה זה הגיע. אני מניח שככה זה, יש שירים שבאמת משנים ונוגעים בקצוות חשופים של כל כך הרבה אנשים, כאילו יצאו מגרונותיהם שלהם". כמו כן, הוא הודה לאנשים רבים שסיפרו לו שהשיר משמעותי עבורם ועזר להם להתגבר על מכשולים בחייהם.
מצעדים > מצעדים שבועיים

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 2 |  |
מצעדים > מצעדים שנתיים (ה'תשס"ו)

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 14 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 10 |  |
הערות שוליים

1 2 3  שיר בעיפרון, מתוך אתר פזמונט
1 2  שיר בעפרון / בית הבובות, מתוך אתר כיפה
1 2  אמיר אטיאס, בית הבובות‏, הלו בובה: הסיפורים שמאחורי הלהיטים של בית הבובות, באתר וואלה, 29 במרץ 2016
↑  תוצאות המצעד השנתי לשנת תשס"ו, מתוך אתר גלגלצ
תוכנית סאליוט

תוכנית סאליוט (ברוסית: Салют) היא סדרה של תחנות חלל שנבנו בברית המועצות במהלך שנות ה-70 של המאה ה-20. למעשה הסדרה כללה שני סוגים של תחנות חלל:
תחנת החלל שתוכננה במשרד תכנון משינוסטרויניה בראשות ולדימיר צ'לומיי והייתה מיעודת לצרכים צבאיים.
תחנת החלל שתוכננה במשרד תאגיד הטילים והחלל אנרגיה בראשות וסילי מישין (עד 1974) וולנטין גלושקו (מ-1974).
כל תחנות החלל בתוכנית כללו מכלול ראשי אחד שהוצב במסלול בשיגור יחיד. התוכנית צוינה במקור כתוכנית ה-DOS 7-K, וכל תחנת חלל קיבלה כינוי משלה.
תחנות החלל של תוכנית סאליוט > סטטיסטיקה

| תחנת חלל | שוגרה | חזרה לאטמוספירה | ימים במסלול | ימים מאוישים | סה"כ צוות ומבקרים | חלליות מאוישות שביקרו | חלליות לא מאוישות שביקרו | מסה ק"ג |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| סאליוט 1 | 19 באפריל 1971   01:40:00 UTC | 11 באוקטובר 1971 | 175 | 24 | 3 | 2 | 0 | 18,425 |
| סאליוט 2 | 4 באפריל 1973   09:00:00 UTC | 28 במאי 1973 | 54 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18,500 |
| סאליוט 3 | 25 ביוני 1974   22:38:00 UTC | 24 בינואר 1975 | 213 | 15 | 2 | 1 | 0 | 18,500 |
| סאליוט 4 | 26 בדצמבר 1974   04:15:00 UTC | 3 בפברואר 1977 | 770 | 92 | 4 | 2 | 1 | 18,500 |
| סאליוט 5 | 22 ביוני 1976   18:04:00 UTC | 8 באוגוסט 1977 | 412 | 67 | 4 | 2 | 0 | 19,000 |
| סאליוט 6 | 29 בספטמבר 1977   06:50:00 UTC | 29 ביולי 1982 | 1,764 | 683 | 33 | 16 | 14 | 19,000 |
| סאליוט 7 | 19 באפריל 1982   19:45:00 UTC | 7 בפברואר 1991 | 3,216 | 816 | 26 | 12 | 15 | 19,000 |
הערות שוליים

↑  חיים מזר, ‏סוליוט 4 – למעלה משלוש שנות פעילות בחלל, באתר "הידען", 15 בפברואר 2014
↑  חיים מזר, ‏סוליוט 5, באתר "הידען", 21 בפברואר 2014
↑  חיים מזר, ‏סוליוט 6 – חלק ראשון, באתר "הידען", 28 בפברואר 2014
| ברית המועצות תוכנית החלל הסובייטית והרוסית רוסיה |
| --- | --- | --- |
| תוכניות לא מאוישות | תוכנית ספוטניק • תוכנית לונה • תוכנית ונרה • תוכנית לונוחוד • תוכנית מארס • תוכנית זונד • תוכנית וגה |  |
| תוכניות מאוישות | תוכנית ווסטוק • תוכנית ווסחוד • תוכנית סויוז • תוכנית סאליוט • אינטרקוסמוס • פדרציה • מאדים 500 • תוכנית חקר הירח הרוסית • תחנת השירות המסלולית הרוסית |  |
| משימות בולטות | ספוטניק 1 • ספוטניק 2 • לונה 2 • ווסטוק 1 • סויוז 1 • סויוז 11 • ונרה 11 • אפולו-סויוז |  |
| חלליות, מעבורות ומשגרים | ווסטוק • ווסחוד • סויוז • מעבורת החלל בוראן • מעבורת החלל פטיצ'קה • מעבורת 2.02 • מעבורת 2.03 • תחנת החלל מיר • פרוגרס • קליפר • תוכנית מיר ומעבורות החלל • מיר-2 • תחנת החלל הבין-לאומית (המקטע הרוסי) • LK • משגר ווסטוק • משגר ווסחוד • משגר סויוז • משגר מולניה • פרוטון • זניט • N-1 • אנגרה • תחנת החלל המסלולית הלאומית |  |
| קוסמונאוטים ומתכננים | יורי גגארין • גרמן טיטוב • ולנטינה טרשקובה • אלכסיי ליאונוב • לייקה • (קוסמונאוטים נוספים) • סרגיי קורוליוב • ולנטין גלושקו • ולדימיר צ'לומי • קרים קרימוב • קונסטנטין ציולקובסקי |  |
| קוסמודרומים | קוסמודרום בייקונור • קוסמודרום פלסצק • קוסמודרום ווסטוצ'ני • קוסמודרום סבובודני • קפוסטין יאר |  |
| השר לבניית מכונות כלליות וראשי רוסקוסמוס | סרגיי אפאנסייב • יורי קופטב • אנאטולי פרמינוב • ולדימיר פופובקין • אולג אוסטפנקו • איגור קומארוב • דמיטרי רוגוזין • יורי בוריסוב |  |
| חברות ותאגידי חלל פרטיים | תאגיד החלל הרוסי אנרגיה • מחקר מדעי לבניית מכונות •  אנרגומאש • מערכות המידע הלווייניות רשטניוב |  |
שערי תשובה (אורח חיים)

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  חיים מרדכי מרגליות 
 סוגה:  ספרות הלכתית 
 נושא:  אורח חיים 
 
שערי תשובה על שולחן ערוך אורח חיים, הוא ספר תורני הלכתי שחובר על ידי הרב חיים מרדכי מרגליות (ואחיו, ראו להלן) מדובנו, ונדפס בדפוס שלו בדובנו בתחילת שנת תק"פ.
מהות הספר

הספר הוא בעיקרו ליקוט מספרי השו"תים שקדמו לו בעניינים הנוגעים לשולחן ערוך אורח חיים, ודבריהם לא הובאו במפרשים שקדמוהו, במיוחד לא בבאר היטב. הספר כולל ליקוטים גם מספרים אחרים, לדוגמה ספרי קבלה ותלמידי האר"י, וכן כולל מחידושי המחבר בעצמו, וכן הוספות מאחיו הרב אפרים זלמן מרגליות מברודי, והפניות לספריו יד אפרים ובית אפרים.
בהקדמות שנכתבו על ידי המחבר ואחיו, נראה שמדובר בחיבור שאמור היה לכלול את כל ארבעת חלקי השולחן ערוך. הרב חיים מרדכי מרגליות נפטר בדמי ימיו ולא השלים את ההדפסה בחייו, יש אומרים בשל שרפה שפרצה בבית הדפוס.
הספר היה מהראשונים בתחום הליקוט בקיצור מספרות השו"ת הרחבה, לפי ענייני השולחן ערוך. בדור שאחריו הרעיון אומץ על ידי הרב אברהם צבי הירש אייזנשטט, שהשלים את הליקוט על שאר חלקי השולחן ערוך, יורה דעה, אבן העזר וחושן משפט, בחיבור בשם "פתחי תשובה".
דברי השערי תשובה מובאים לרוב בספר משנה ברורה שאף הדפיס פירוש זה בספרו, בצמוד לפירושו והשולחן ערוך עצמו.
זהות המחבר

הרב אפרים זלמן מרגליות כותב בהקדמתו לספר כי הוא חובר בידי אחיו, הרב חיים מרדכי מרגליות. אולם, הרב אברהם צבי הירש אייזנשטט בהקדמתו לחיבורו פתחי תשובה על שולחן ערוך יורה דעה כותב כי חיבור השערי תשובה הושלם על ידי אח המחבר הרב אפרים זלמן מרגליות, ובהקדמה לפתחי תשובה על חושן משפט שיצא מאוחר יותר, הוא כותב שהחיבור נכתב על ידי שני האחים. גם הרב אפרים זלמן עצמו, כאשר הוא מפנה לשערי תשובה בחיבוריו כותב לעיתים "כמו שכתבתי". רבי חיים חזקיהו מדיני דן בזהות המחבר, ובסופו של דיון הוא כותב כי יש לומר שהחיבור מידי שניהם נגזר ואין לדעת אילו סימנים נכתבו בידי כל אחד.
הוצאות

החיבור יצא לראשונה בהדפסה של שולחן ערוך אורח חיים, עם שערי תשובה, בדובנא בשנת תק"פ. הספר נדפס ביחד עם היד אפרים, בלי כל מפרשי השולחן ערוך (פרט לבאר היטב). בשנת תרכ"ח (1868), נכלל שערי תשובה במהדורת השולחן ערוך של דפוס ראם. אחר כך צורף להדפסות השולחן ערוך כפירוש מסביב לשולחן ערוך עצמו ברוב המהדורות.
החיבור זכה להיות אחד משני חיבורים עיקריים (שערי תשובה ובאר היטב) המודפסים כמקשה אחת יחד עם המשנה ברורה.
לקריאה נוספת

א"ב שפירא, תולדות השערי תשובה, ירושלים תשס"א.
הרב אליעזר יהודה בראדט, ישורון, מג, עמ' תרנב-תרנה.
הערות שוליים

↑  אפרים זלמן מרגליות, הקדמה לשולחן ערוך, מגיני ארץ, שולחן ערוך, אורח חיים-חלק ראשון, מפיצי תורה, ניוארק, תשי"א, באתר היברובוקס
↑  שדי חמד, כללי הפוסקים, סימן טו, פיסקה כח
↑  לקורות היהודים בעיר דובנא ומצבם, הצפירה, 24 בינואר 1902
↑  האלמנה והאחים ראם בוילנא, הודעות, אבל אשמים אנחנו, המגיד, 26 במאי 1868
↑  שער הספר, שולחן ערוך, אורח חיים, מונקאטש תרצ"ט, באתר היברובוקס
↑  שער הספר, שולחן ערוך, אורח חיים, ניוארק, באתר היברובוקס
| פרשני הטור והשולחן ערוך |
| --- | --- | --- |
| על כל החלקים | באר הגולה • באר היטב • ב"ח • ביאור הגר"א • בית יוסף • דרכי משה • כנסת הגדולה • ברכי יוסף |  |
| על אורח חיים | מגן אברהם • ט"ז • פרי חדש • שערי תשובה • מחצית השקל • שולחן גבוה • מטה יהודה • פתח הדביר • תוספת שבת • מחזיק ברכה • פרי מגדים • משנה ברורה • שתילי זיתים • כף החיים •  מור וקציעה |  |
| על יורה דעה | שפתי כהן • ט"ז • מחצית השקל • פרי חדש • פתחי תשובה • כרתי ופלתי • שלחן גבוה • שבט יהודה • דגול מרבבה • מחזיק ברכה • פרי מגדים • כף החיים • בית הלל • חידושי הרי"ם • ערוגות הבושם |  |
| על אבן העזר | חלקת מחוקק • בית שמואל • פתחי תשובה • בית הלל • חידושי הרי"ם • אבני מילואים |  |
| על חושן משפט | סמ"ע • שפתי כהן • ט"ז • פתחי תשובה • אורים ותומים • נתיבות המשפט • קצות החושן • חידושי הרי"ם |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 5545155648130518330003   WorldCat (עם VIAF): 5545155648130518330003
תומכים (הרלדיקה)

בהרלדיקה, התומכים הם שתי דמויות אשר ממוקמות משני צדי המגן ומתוארות כמניפות אותו. התומכים עשויים להיות חיות, בני אדם, ובמקרים נדירים אף צמחים וחפצים - אמיתיים או דמיוניים. לעיתים קרובות לדמויות אלו עשויה להיות חשיבות מקומית או קשר היסטורי.
רקע

בדרך קבע, במידה ולא צוין אחרת בבלאזון, התומכים יתוארו תמיד כעומדים על רגליהם האחוריות, וזרוע אחת שלהם גבוהה מהשנייה (תנוחה הנקראת Rampant) - עד כמה שטבע הדמויות המתוארות מאפשר זאת.
חיות פראיות מיוצגות לעיתים כשלשונן בחוץ - דבר המסמל שאגה.
תומכים הוענקו כהטבה מיוחדת לאצילים והוענקו בפקודת השליט. התומכים הועברו בירושה רק במקרים מיוחדים של אצולה תורשתית או חברי משפחת המלוכה - באנגליה, ומנהיגי שבטים או בארונים פאודליים שתוארם קדם לשנת 1587 - בסקוטלנד. תומכים שלא הועברו בירושה הוענקו בעיקר לנושאי תואר אבירות.
שפנאים

| שפנאים |
| --- | --- |
 שפן סלע
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
על־סדרה:: אפרותריה
סדרה:: שפנאים
שם מדעי
 Hyracoidea ‏האקסלי, 1869

שפנאים (שם מדעי: Hyracoidea) היא סדרת יונקים מקבוצת האפרותריה הכוללת כיום משפחה יחידה, השפניים (Procaviidae). משפחה זו כוללת ארבעה מינים החיים באפריקה ובמזרח התיכון והמין שפן סלע מצוי גם בישראל. בעבר הייתה משפחה נוספת, פליוהירקיים שכללה מינים גדולים בהרבה והגדול מביניהם היה הטיטאנוהירקס שהגיע עד משקל של 1.3 טון.
מאפיינים

השפנאים הם יונקים קטנים דומים למכרסמים או לפיקתיים אך למעשה קרובים יותר לפילאים ולתחשאים. הם בעלי גוף עגלגל, אוזניים קטנות וניבים חדים בלסת העליונה. הם ניזונים מצמחים ובעלי קיבות ומעיים ארוכים העוזרים להם לעכל ביעילות. הם בעלי פרסות קצרות על רגליהם והם בעלי כושר טיפוס. הם שוכנים רוב הזמן בין העצים או בנקיקי סלעים אליהם הם נמלטים מטורפים.
מיון

משפחה פליוהירקיים (Pliohyracidae) - נכחדה
משפחה שפניים (Procaviidae)
סוג ומין יחיד שפן סלע (Procavia capensis)
סוג שפן עצים (Dendrohyrax )
מין שפן עצים מזרחי (Dendrohyrax arboreus)
מין שפן עצים מערבי (Dendrohyrax dorsalis)
סוג ומין יחיד שפן הסבך (Heterohyrax brucei)
שפן עצים מערבי

| שפן עצים מערבי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: שפנאים
משפחה:: שפניים
סוג:: שפן עצים
מין:: שפן עצים מערבי
שם מדעי
 Dendrohyrax dorsalis ‏פרסר, 1855
תחום תפוצה


שפן עצים מערבי (שם מדעי: Dendrohyrax dorsalis) הוא מין של שפן החי על עצים וקרוב משפחתו לסוג של שפן עצים מזרחי. כפי שמשתמע משמו הוא נפוץ במערב אפריקה.
סימני הזיהוי העיקריים שלו הם גבו השעיר, כתם פרווה לבן מתחת לסנטר ושיניים אחוריות תחתונות גדולות מעט יותר משאר השפנים. הוא בעל פרווה אפורה-לבנה וכמו רוב השפנים הוא איטי ובעל רגליים וזנב קצרים. אורכו 45–60 ס"מ ומשקלו 1–5 ק"ג.
השפן חי בטבע ביערות טרופיים, אזורים סבכים לחים ואזורים סלעיים שונים במערב אפריקה המשוונית במדינות: בנין, קמרון, הרפובליקה המרכז אפריקאית, הרפובליקה של קונגו, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, חוף השנהב, גינאה המשוונית, גבון, גמביה, גאנה, גינאה, גינאה ביסאו, ליבריה, ניגריה, רואנדה, סנגל, סיירה לאון, דרום סודאן, טוגו, אוגנדה וייתכן שגם בניז'ר.
שפן זה חי בבדידות או בקבוצות של 2–3 פרטים החיים במאורות בימים ויוצאים לטפס על עצים בלילות. הם בעלי כריות מתחת אצבעותיהם העוזרים להם לטפס. הם צמחונים וניזונים מעלים, פירות וזרעים על העצים ולעיתים נדירות יורדים לאכול עשבים. הם לא שותים לעיתים קרובות.
הם עשויים להיטרף על ידי עיטים, נצים, נמרים, תנים, סרוואל, חתול זהוב אפריקני ופיתון. הם גם ניצודים על ידי התושבים המקומיים. בכמה מקרים נצפו כמה שימפנזות צדות שפנים אך הם לא הרגו אותם אלא השתעשעו איתם בקינם.
תת-מינים

תת-מיני השפן הם:
D. d. dorsalis
D. d. emini
D. d. latrator
D. d. marmota
D. d. nigricans
D. d. sylvestris
המין שפן עצים בניני פוצל ממין זה ב-2021.
הערות שוליים

↑  שפן עצים מערבי באתר הרשימה האדומה של IUCN
ערך זה הוא קצרמרבנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תומאשוקסליה

| תומאשוקסליה |
| --- | --- |

תקופה
תחילה אאוקן 48.6–48 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: נוטונגולאטויים
תת־סדרה:: טוקסודונים
משפחה:: Isotemnidae
סוג:: תומאשוקסליה
מינים
 Thomashuxleya rostrata  Thomashuxleya externa
שם מדעי
 Thomashuxleya ‏אמחינו, 1901

תומאשוקסליה (שם מדעי: Thomashuxleya) הוא סוג של יונק נכחד מסדרת הנוטונגולאטויים, שחי באמריקה הדרומית בתחילת האאוקן, לפני 48.6 עד 48 מיליון שנים מזמננו. מאובניו נתגלו בפטגוניה, ארגנטינה בידי משלחת של המוזיאון האמריקאי לתולדות הטבע בראשות הפלאונטולוג ג'ורג' גיילורד סימפסון, אשר מצא שלד שלם של היונק. מאובנים אלה הוגדרו ב-1901 בידי החוקר פלורנטינו אמגינו (אנ'), אשר קרא להם על שם החוקר האנגלי תומאס הנרי האקסלי. בסוג נכללו שני מינים.
התומאשוקסליה היה יונק קרוב לטוקסודון, אך היה קטן יותר ובעל מראה דמוי חזיר או פקארי, עם רגליים בעלות מעין פרסות על כל רגל. הוא הגיע לאורך 1.3 מטר ולמשקל 113 קילוגרם בממוצע. הגולגולת שלו הייתה ארוכה יחסית ובלסתות המוארכות 44 שיניים, לרבות ניבים גדולים דמויי חטי חזיר בר, אשר שימשו כנראה לחפירת שורשים. על אף מראהו המאיים, ככל הנראה היה התומאשוקסליה צמחוני.
התומאשוקסליה היה מראשוני בני קבוצת הטוקסודונים, אשר התפתחו למיני היונקים הגדולים באמריקה הדרומית לאחר האאוקן.
הערות שוליים

↑  Fossilworks: Thomashuxleya, fossilworks.org
תקן ביקורת 450

תקן ביקורת 450 – הערכת ההשפעה של הצגות מוטעות שזוהו במהלך הביקורת הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
התקן קובע כי על רואה החשבון המבקר של גוף מבוקר להעריך את ההשפעה של הצגות מוטעות שזוהו על הביקורת ואת ההשפעה של הצגות מוטעות שלא תוקנו, אם קיימות, על הדוחות הכספיים.
כחלק ממהלך הביקורת, על רואה החשבון המבקר לבחון האם הצגות מוטעות שזוהו תוקנו ולהתאים את המשך הביקורת בהתאם לממצאים שעלו, תוך שמירה רציפה על קשר עם הגורמים הרלוונטיים בגוף המבוקר, תיעוד והערכת השפעתן של הצגות מוטעות שלא תוקנות, במצטבר ולחוד, תוך התייחסות כמותית וגם איכותנית.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס על תקן ביקורת 115 (שפורסם בשנת 2015) שעסק באותו נושא ועל תקן ביקורת 123 (שפורסם בשנת 2017) שעסק בנושא של התייחסות להוראות חוק ורגולציה במסגרת ביקורת של דוחות כספיים. כמו כן, התקן מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 450 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 450, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 115, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 123, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 450, באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן ביקורת 402

תקן ביקורת 402 – שיקולי ביקורת הקשורים לגופים מבוקרים המשתמשים בלשכות שירות הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
התקן קובע כי על רואה החשבון המבקר של גוף מבוקר צריך למפות ולבחון את לשכות השירות הנותנות שירותים לאותו גוף. על רואה החשבון לבחון את ההשפעה שיש לשירות על הבקרה הפנימית ועל הצגה מוטעית מהותית בדוחות הכספיים של המבוקר. ככל שישנה השפעה מהותית כזאת, או תלות מהותית בשלכת השירות, על רואה החשבון לבחון את מידת ההשפעה ולהתאים נוהלי ביקורת בנושא. נוהלי ביקורת יכולים לכלול שיחות ובירורים מול לשכת השירות ורואה החשבון המבקר שלה, בחינת הביקורות שנעשו על העבודה של לשכת השירות ועוד.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס על תקן ביקורת 94 (שפורסם בשנת 2006) שעסק באותו נושא. כמו כן, התקן מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 402 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 402, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 94, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 402, באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תוכנית עסקית

תוכנית עסקית היא מסמך ניהולי המספק תמונה עתידית כוללת של העסק או המיזם מכל הבחינות – מבחינה שיווקית, טכנולוגית, תפעולית, כלכלית ועוד. הסיבה העיקרית להכנת תוכנית עסקית היא ניתוח שיטתי ומסודר של העסק, לשם גיוס הון ושיתוף פעולה, בדיקת כדאיות מעמיקה ותכנון אסטרטגיה עסקית לעסק.