stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Smishing
מניעה והתגוננות

הודעות הטקסט מעוצבות כך שיראו לגיטימיות ולא יעוררו את חשדו של הקורבן בעת המעבר אל האתר הזדוני לצורך מילוי פרטיו האישיים או לשם הורדת אפליקציה מתחזה.
האתרים הזדוניים אליהם מועבר הקורבן הם אתרים המתחזים לחברות כרטיסי אשראי, בנקים, ספקי דואר אלקטרוני ועוד.
על מנת להתגונן מהתקפות אלה יש לגלות ערנות ולפעול על פי מספר כללים:
יש להימנע מלחיצה על קישורים המתקבלים בהודעות טקסט, גם אם הן נשלחו מגורם מוכר.
יש להימנע מהזנת פרטים אישיים בהגרלות שונות ובאתרי אינטרנט שנפתחו בכפייה.
הורדת יישומים תבוצע דרך החנות המקוונת Google Play בעבור מכשירי אנדרואיד וחנות App Store בעבור מכשירי iOS.
ראו גם

הונאה
פישינג
גנבה
תרמית זכייה בפרס
הערות שוליים

↑  צוות ESET ישראל, ESET - מתקפות הפישינג מגיעות לסמארטפון שלכם, באתר www.eset.co.il
↑  The Free Dictionary Team, SMiShing, The Free Dictionary
↑  גילי כהן, חמאס חדר לטלפונים של חיילים באמצעות דמויות פיקטיביות של נשים צעירות, באתר הארץ, 11 בינואר 2017
↑  שיטת הריגול החדשה של חמאס נחשפת, באתר ערוץ 7
↑  קיבלתם סמס חשוד? אל תלחצו על הקישור, באתר ישראל היום
↑  What Is Smishing?, us.norton.com (באנגלית)
↑  Protect Yourself from "SMiShing", McAfee Blogs, ‏2012-02-22 (באנגלית) (ארכיון)
אחמד סלמן

אחמד איברהים סלמאן (בערבית: أحمد ابرهيم سلمان; נולד ב-22 במרץ 2004) הוא כדורגלן ערבי-ישראלי, המשחק בעמדת החלוץ בבני סכנין מליגת העל ובנבחרת הנוער של ישראל עד גיל 19.
קריירת מועדונים

סלמאן נולד בשכונת בית צפאפא שבמזרח ירושלים, ישראל, למשפחה ערבית-מוסלמית.
הצטרף למחלקת הנוער של הפועל קטמון ירושלים כאשר היה בן 14, והמשיך בה גם תחת השם הפועל ירושלים לאחר האיחוד בין המועדונים.
ב-31 ביולי 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של הפועל ירושלים, בניצחון 1–0 נגד בית"ר ירושלים, במסגרת שלב הבתים של גביע הטוטו. ב-21 בדצמבר 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו בבוגרים בליגת העל בניצחון 3–1 נגד הפועל נוף הגליל.
ב-10 בינואר 2023 נרכש על ידי מכבי נתניה מליגת העל, תמורת כמיליון שקל.
קריירה בינלאומית

שיחק כחלוץ נבחרת הנוער של ישראל עד גיל 19 במוקדמות ובטורניר הסופי, באליפות אירופה לנוער 2022, ואף הבקיע את שער היתרון הזמני מול סרביה בשלב-הבתים של הטורניר הסופי שנגמר בתיקו 2–2. בסך הכל, לסלמאן שני שערים מתוך 21 הופעות במדי נבחרת הנוער.
הערות שוליים

↑  היה עשר: ציוני הטורניר של נבחרת הנוער, באתר ‏מאקו‏, 2 ביולי 2022
↑  יניב טוכמן, אופיר סער, רענן ברנובסקי, שלמה וייס‏, הצעירים של כולנו, באתר וואלה, 30 במאי 2023
↑  ההתאחדות לכדורגל בישראל - פרטי שחקן, באתר www.football.org.il
It Will Rain

It Will Rain הוא שיר של זמר הפופ האמריקאי, ברונו מארס. השיר יצא למכירה ב-iTunes ב-27 בספטמבר 2011. ב-22 בספטמבר 2011, הודיע מארס דרך האתר הרשמי שלו כי השיר מיועד להיות סינגל מתוך הפסקול הרשמי לסרט שחר מפציע. הקליפ לשיר תוכנן לצאת ב-26 באוקטובר 2011 ב-MTV, אך ב-24 באוקטובר הודיע מארס דרך הטוויטר שלו כי הקליפ נדחה למספר שבועות. בסופו של דבר הקליפ לשיר הושק ב-10 בנובמבר 2011 ב-MTV.
ביקורות

"It Will Rain" זכו לביקורות מעורבות בדרך כלל. בילבורד העניק לשיר 4 מתוך 5 כוכבים, והצביע על כך שהשיר בוחן את "חוסר הביטחון האפל יותר שנראה לראשונה ב ... "Grenade".
סיימון ווזיק לוינסון ממגזין הרולינג סטון נתן לשיר 3 מתוך 5 כוכבים, ותיאר אותו כ"דומה מעט ל-Wild Horses ודומה מאוד להצלחה הרדיופונית הבאה של מארס".
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 197 |  |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 25 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 14 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 11 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 3 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הפופ | 1 |  |
|  ארצות הברית | Adult Pop Songs | 4 |  |
|  ברזיל | טופ 100 ברזיל | 15 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 14 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 14 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 56 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 14 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 49 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 13 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 2 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 43 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 15 |  |
|  פולין | ZPAV | 3 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 15 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 46 |  |
|  צרפת | SNEP | 58 |  |
|  קוריאה הדרומית | סירקל צ'ארט | 2 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 5 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 48 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 22 |  |
הערות שוליים

↑  מידע על It Will Rain, באתר המצעד האוסטרי, ארכיון
↑  מידע על It Will Rain, באתר המצעד הגרמני
↑  מידע על It Will Rain, באתר מצעד דנמרק
↑  מידע על It Will Rain, באתר המצעד של ניו זילנד
↑  מידע על It Will Rain, באתר המצעד הספרדי
↑  מידע על It Will Rain, באתר המצעד הפיני
↑  מידע על It Will Rain, באתר המצעד הצרפתי, ארכיון
↑  מידע על It Will Rain, באתר המצעד השוודי
| ברונו מארס |
| --- | --- | --- |
| אלבומים | 24K Magic‏ (2016) • Unorthodox Jukebox‏ (2012) • Doo-Wops & Hooligans‏ (2010) |  |
| מיני אלבומים | It's Better If You Don't Understand‏ (2010) |  |
| סדרות טלוויזיה | סאטרדיי נייט לייב • רחוב סומסום • המופע של קליבלנד • ג'יין הבתולה |  |
| סרטים | ירח דבש בווגאס • ריו 2 |  |
| סיבובי הופעות | 24K Magic World Tour‏ (2017-2018) • Moonshine Jungle Tour‏ (2013-2014) • The Doo-Wops & Hooligans Tour‏ (2010-2012) |  |
| הופעות חימום | Hands All Over Tour‏ (2010) |  |
| שונות | הסמיזינגטונס |  |
| ברונו מארס – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| It's Better If You Don't Understand | Talking to the Moon • Count On Me |  |
| Doo-Wops & Hooligans | Just the Way You Are • Grenade • The Lazy Song  • Talking to the Moon • Marry You • Count On Me |  |
| Unorthodox Jukebox | Locked Out of Heaven • When I Was Your Man • Treasure  • Gorilla • Young Girls |  |
| 24K Magic | 24K Magic • That's What I Like • Versace on the Floor |  |
| סינגלים שיווקיים | Liquor Store Blues • Somewhere in Brooklyn • Moonshine |  |
| שיתופי פעולה | Nothin' on You • Billionaire • Lighters • Young, Wild & Free • Mirror • Bubble Butt • Uptown Funk • Please Me • Blow |  |
| סינגלים אחרים | It Will Rain |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: c7d49dc4-e9ad-4f94-9e0b-909e537e9532  MusicBrainz work: b9ee6d27-d182-4dee-9297-1ba1d15541ec 
ערך זה הוא קצרמרבנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לגו מלחמת הכוכבים: מעשיות מבעיתות

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  "מלחמת הכוכבים" מאת ג'ורג' לוקאס
 בימוי:  קן קנינגהם
 תסריט:  דייוויד שייני
 מדבבים:  ראו כאן
 מדבבים בעברית:  ראו כאן
 מוזיקה:  מייקל קרמר
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Lucasfilm Animation The Lego Group Atomic Cartoons
 חברה מפיצה:  דיסני+
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 1 באוקטובר 2021 ישראל 16 ביוני 2022 (דיסני+) ישראל 19 באוקטובר 2024 (ערוץ דיסני)
 משך הקרנה:  כ-45 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית (הסרט דובב לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 סוגה:  הנפשה, קומדיה
 סרט קודם:  "לגו מלחמת הכוכבים: ספיישל חגיגי"
 סרט הבא:  "לגו מלחמת הכוכבים: חופשת קיץ"
 דף הסרט ב־IMDb
לגו מלחמת הכוכבים: מעשיות מבעיתות (באנגלית: Lego Star Wars: Terrifying Tales) הוא ספיישל טלוויזיוני מונפש אמריקאי, שמבוסס על זיכיון המדיה "מלחמת הכוכבים". הספיישל הופק על ידי Lucasfilm Animation וקבוצת לגו בשיתוף עם אטומיק קרטונס. בדומה לספיישל הקודם שלהם, "לגו מלחמת הכוכבים: ספיישל חגיגי", הוא בוים על ידי קן קנינגהם על פי תסריט שנכתב על ידי דייוויד שייני.
הספיישל, שהוא סרט המשך עצמאי לטרילוגיית ההמשך של מלחמת הכוכבים, יצא בשירות הסטרימניג דיסני+ ב-1 באוקטובר 2021. בישראל הספיישל הופץ בשירות בדיבוב עברי עם הגעתו לארץ, ב-16 ביוני 2022. ב-19 באוקטובר 2024 הספיישל שודר בערוץ דיסני ישראל בדיבוב עברי.
תקציר עלילה

פו דמרון ו-BB-8 שומעים סיפורים מפחידים בזמן שהם חוקרים את טירת ויידר ומנסים לצאת בחיים.
מדבבים

בימוי הדיבוב והפקתו נעשו על ידי תומר שביט וענבר שטגר עזרא.
| שם הדמות | מדבב/ת באנגלית | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- | --- |
| פו דמרון | ג'ייק גרין | אורי זלצמן |
| דין | רפאל אלחנדרו | שיר כהן |
| ואניי | טוני הייל | גלעד קלטר |
| באש | ג'ון דימאג'יו | גלעד קלטר |
| אוון | ג'ון דימאג'יו | גלעד קלטר |
| בן קנובי | ג'יימס ארנולד טיילור | גלעד קלטר |
| גראבלה | דנה סניידר | אלי לולאי |
| דארת' ויידר | מאט סלואן | יורם יוספסברג |
| דארת' מול | סמואל וויטוור | יואב יפת |
| גנרל גרייווס | מת'יו ווד | ערן מור |
| בן סולו | מת'יו ווד | תומר שביט |
| האן סולו | א.ג'יי. לוקסיו | תומר שביט |
| ראם | דני ג'ייקובס | תומר שביט |
| וואטו | דני ג'ייקובס | צביקה פורמן |
| רן | כריסטיאן סלייטר | צביקה פורמן |
| טארקין | טרבור דוואל | צביקה פורמן |
| הקיסר פאלפוטין | טרבור דוואל | דב רייזר |
| אמא טולין | ברברה גודסון | נעה קשפיצקי |
| ליאה אורגנה | שלבי יאנג | נעה קשפיצקי |
| לוק סקייווקר | אריק באוזה | יהונתן מגון |
הפצה

הספיישל יצא באופן בלעדי בדיסני+ ב-1 באוקטובר 2021.
אייל גור

נבחרת ישראל על דוכן המנצחים לאחר שזכתה במדליית כסף, בכדורעף נכים
אייל גור (נולד ב-1959) הוא רופא ישראלי, פרופסור בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת תל אביב, ראש המחלקה לכירורגיה פלסטית במרכז הרפואי תל אביב ובעבר חבר נבחרת ישראל בכדורעף נכים במסגרתה השתתף בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים.
ביוגרפיה

גור נולד בחולון ובמשך שנתיים היה חניך בקורס טיס. אחרי שהודח עבר לשירות כלוחם ביחידת שלדג ועבר קורס קצינים. במלחמת לבנון הראשונה שירת כמפקד פלוגה בדרגת סרן והשתתף בצוות החילוץ שנשלח לחלץ את האלוף יקותיאל אדם מהוילה שבה הוא נהרג בכפר דוחא שמעל שדה התעופה של ביירות. למחרת, בעת ביצוע מבצע ייעודי של יחידת שלדג, נפגע גור מאש נ"מ של הצבא הסורי ואיבד את רגלו.
כנכה צה"ל הצטרף לפעילות בית הלוחם והיה חבר נבחרת הכדורעף שהשתתפה במשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988) ובמשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992).
בשנים 1983–1990 למד רפואה באוניברסיטת תל אביב ועד 1997 עבר בישראל ובקנדה התמחויות בכירורגיה פלסטית, במיקרוכירורגיה ובכירורגיה פלסטית בילדים. מאז 1997 הוא רופא ראשי במחלקה לכירורגיה פלסטית בהמרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי ומאז 1999 מנהל היחידה למיקרוכירורגיה. במקביל השתלב ב-1992 בסגל האקדמי של בית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב, שם התקדם ב-2013 לדרגת פרופסור והיה בשנים 2002–2005 רכז לימודי ההמשך בכירורגיה פלסטית. בשנים 1998–2004 היה מנהל הצוות לתחומי שפה וחך שסועים. ב-2009 מונה למנהל המחלקה לכירורגיה פלסטית.
טייסת 117

| --- | --- |
סמל הטייסת
סמל הטייסת
 פרטים
 כינוי:  "טייסת הסילון הראשונה"
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   חיל האוויר הישראלי
 סוג:  טייסת מטוסי קרב
 בסיס האם:   בסיס נבטים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  7 ביוני 1953 – הווה (71 שנים) 
 מלחמות:  מלחמת סיני, מלחמת ששת הימים, מלחמת ההתשה, מלחמת יום הכיפורים, מבצע אופרה, מלחמת לבנון הראשונה, מלחמת חרבות ברזל
 נתוני היחידה
 ייעוד:  כיום: טייסת הכשרה ואימון,  בעבר: כלל סוגי משימות ההתקפה וההגנה
 כלי טיס:  F-35I "אדיר"
 כלי טיס בעבר:  F-16A/B, מיראז' 3C, מטאור F-16C ("ברק" חד־מושבי)
טייסת 117, המכונה גם "טייסת הסילון הראשונה", היא טייסת מטוסי קרב בחיל האוויר הישראלי. הטייסת הוקמה בשנת 1953 ופעלה מהקמתה בבסיס רמת דוד עד סגירתה בשנת 2020. הטייסת נפתחה מחדש ב-1 ביולי 2021, כטייסת הכשרה ואימון של מטוסי F-35I אדיר בבסיס נבטים.
היסטוריה

טייסת 117 הוקמה בשנת 1953, כטייסת הסילון הראשונה של חיל האוויר. הטייסת קלטה מטוסי מטאור מבריטניה, והייתה לראשונה שיצרה את תורת ההפעלה של מטוסי הסילון בחיל האוויר. בן-גוריון העניק את השמות סופה וסער לשני מטוסי המטאור הראשונים. בשנת 1962 קלטה הטייסת מטוסי מיראז' 3C מצרפת, עם מטוסי המיראז' שהשתתפו במלחמת ששת הימים, מלחמת ההתשה ומלחמת יום הכיפורים.
במלחמת ששת הימים פעלה הטייסת במשימות תקיפה ויירוט. באחת ממשימות אלו הפיל סגן מפקד הטייסת, רס"ן אורי אבן ניר, מטוס הוקר הנטר לבנוני. הפלה יחידה זו של מטוס לבנוני במלחמה זו מנעה מחיל האוויר הלבנוני מלהשתתף בהמשך הלחימה.
את מטוסי המיראז' הטייסת הפעילה עד לשנת 1978 עת הועברו המטוסים לטייסת 253 ("הנגב").
בחודש יוני 1980 קלטה הטייסת מטוסי F-16A/B ("נץ"), יחד עם טייסת 110, כטייסות הראשונות שקלטו מטוס זה בחיל האוויר. בחודש יוני 1981 השתתפו ארבעה ממטוסי הטייסת (יחד עם רביעייה מטייסת 110) ב"מבצע אופרה" להשמדת הכור הגרעיני בעיראק. מפקד הטייסת באותה תקופה, זאב רז, הוביל את מבנה התקיפה.
בשנת 1986 העבירה הטייסת את מטוסיה לטייסות בדרום הארץ, והחלה בהכנות לקליטת מטוסי ה-F-16C/D ("ברק") מבלוק 30. מטוסים אלו נקלטו בטייסת החל משנת 1987 ושירתו בה עד לסגירתה ב-2020. באמצע העשור השני של המאה ה-21 שודרגו כל מטוסיה לתצורת "ברק 2020", שלה מערכות אוויוניקה ברמה של ה-F-16I סופה.
בין מפקדי הטייסת נמנים: מנחם בר (מפקדה הראשון) (1953-1956), אהרן יואלי (מלחמת סיני) (1956-1957), אלי איל (1957-1959), שמעון אש (1959-1960), ישעיהו ברקת (1960-1962), שמואל שפר (מפקדה הראשון כטייסת מיראז'ים) (1962-1964), דוד עברי (1966-1964), עמיחי שמואלי (1969-1966 ובתחילת מלחמת ששת הימים), אורי אבן ניר (ממלא מקום במלחמת ששת הימים ומפקדה במלחמת ההתשה 1969–1972), יהודה קורן (מלחמת יום הכיפורים, 1972–1974), גיורא אפשטיין (1977-1974), קובי ריכטר (1977-1979) שסגר אותה כטייסת מיראז'. זאב רז (1979-1982) הקימה מחדש כטייסת נץ, F-16 חד מושבי בשנת 1980 (מבצע אופרה), יצחק גת (1982-1984), דובי יפה (1984-1987), גדעון אילת (קליטת מטוסי F-16C/D) (1987-1988), יהודה קם (1988-1990), אילן רמון (1992-1990, מלחמת המפרץ הראשונה), רוני שלומי (1992–1994), דרור בן-דוד (1994–1996), אבישי לוי (1996-1998), אייל אשל (1998-2000), עידו יעקבי (2000-2002), גור ליש (2002-2004), ניר קורן (2004-2006), פלג ניאגו (2006–2008), עודד כהן (2008–2010), סא"ל יפתח (2010-2012), גיא דוידסון (2012–2014), סא"ל אורן (2014-2016), סא"ל ניסן (2016-2018), סא"ל עמית אדלר (2018-2020).
ב-30 בספטמבר 2020 הטייסת נסגרה כחלק מתוכנית תר"ש תנופה.
הטייסת נפתחה מחדש כטייסת מטוסי F-35I אדיר בבסיס נבטים ב-1 ביולי 2021. בטייסת תתבצע ההכשרה של טייסי ה"אדיר" החדשים ומסגרת אימון לטייסים הקיימים ובהמשך היא אמורה להפוך לטייסת מבצעית. בעקבות זאת, שינו את סמל הטייסת בהתאמה לדור החמישי (סמל עם רקע שחור) של מטוסי הקרב.
סמל הטייסת

סמלה הראשון של טייסת 117 בעת הקמתה בשנת 1953
סמלה של הטייסת בעידן הסילון עד סגירתה בשנת 2020
סמל הטייסת לאחר פתיחתה מחדש כטייסת אדיר F-35 בשנת 2021
גלריה

מטוס גלוסטר מטאור מספר 18 של טייסת 117 ניצב במוזיאון חיל האוויר
מטוס F-16C של טייסת 117 בעת אימון ביוון בשנת 2011
מטוס F-16C של טייסת 117 בעת אימון דגל כחול בשנת 2013
מטוס F-16C של טייסת 117 בעת אימון דגל כחול בשנת 2013
הערות שוליים

1 2  שירה פיינסקי ויסמין דרור, ‏אדירה: טייסת 117 נפתחה מחדש, באתר חיל האוויר הישראלי
↑  איטה גליקסברג,  "סיפור ההיסטוריה של ישראל": פרידה מהטייסת שתקפה את הכור בעיראק, כתבה בערוץ "של "כאן חדשות"; במקור, מתוך "חדשות הערב",", באתר יוטיוב, 30 באוקטובר 2020
↑  "צריכים להתאים עצמנו למציאות הנוכחית": הטייסת שהפציצה את הכור בעיראק נסגרה, באתר מעריב אונליין, 30 בספטמבר 2020
| טייסות חיל האוויר הישראלי |
| --- | --- | --- |
| מטוסי קרב |  הפטישים (69) •  הקרב הראשונה (101) •  הנמר המעופף (102) •  העקרב (105) •  חוד החנית (106) •  אבירי הזנב הכתום (107) •  העמק (109) •  אבירי הצפון (110) •  הדרקון המעופף/ הטייסת האדומה (115) •  אריות הדרום (116) •  הסילון הראשונה (117) •  העטלף (119) •  אבירי הזנב הכפול (133) •  נשר הזהב (140) •  התוכי המנפץ (149) •  האחת (201) •  הנגב (253) •  מרכז המדינה (254) |  |
| מסוקים |  הצרעה (113) •  מובילי הלילה (114) •  דורסי הלילה (118) •  ציפורי המדבר (123) •  החרב המתהפכת (124) •  המסוקים הקלים (125) •  מגע הקסם (190) •  מגיני המערב (193) |  |
| תובלה, כיבוי, בקרה ומודיעין |  הגמל המעופף/ הטייסת הראשונה (100) •  הפילים (103) •  ענקי המדבר (120) •  הנחשון (122) •  אבירי הציפור הצהובה (131) •  מלכי האוויר (135) •  ההוקאיי (192) •  טייסת הכיבוי (249) |  |
| כלי טיס מאוישים מרחוק |  עוף החול (144) •  האיל הנוגח (147) •   ציידי הצללים (160) •  הנחש השחור (161) •  ציפורי האש (166) •  המל"טים הראשונה (200) •  הנשר הלבן (210) •  הברון האדום |  |
| טייסות מדמי טיסה |  טייסת מאמני כטב"ם ומסוקים (320) •  טייסת מאמני קרב (420) |  |
| ניסוי |  טייסת מרכז ניסויי טיסה (5601) |  |
| כנף 2 | טייסת 150 • טייסת 199 • טייסת 248 |  |
| הטייסות הראשונות | טייסת תל אביב (1) • טייסת הנגב (2) • טייסת הגליל (3) |  |
F-35I אדיר בטקס פתיחת הטייסת המחודשת
טקס פתיחת הטייסת וקבלת מטוסי המטאור, 1953. נואם מפקד חיל האוויר דן טולקובסקי. יושב שני משמאל דוד בן-גוריון
ארגוני חסד בישראל

קופות צדקה של חסדי נעמי וקופת העיר בני ברק
ארגוני חסד הוא שם כולל לארגונים שפועלים למען מתן עזרה באופן וולונטרי, ממניעים א-פוליטיים, סוציולוגיים או מגדריים, לרוב מתוך אידאולוגיה של צדקה וגמילות חסדים. בישראל פועלים ארגונים התנדבותיים רבים הפועלים למען מטרות צדקה מגוונות: מתן אוכל לרעבים, איסוף צעצועים לילדים עניים, חלוקה של בגדים לנזקקים ועוד. חלק ניכר מהארגונים אינו נתמך על ידי הממשלה.
בישראל ישנן כ-16 אלף עמותות פעילות, כ-16 אחוז מהן עוסקות ברווחה ובריאות.
באופן מסורתי, בתחום הרווחה פועלים ארגונים דתיים רבים ואלה מתרכזים בסיוע כספי וחומרי, המשך לתרבות הצדקה שאפיינה את החברה היהודית גם בגולה. בדרך כלל תורמים הארגונים הדתיים כספים או מוצרים לבני אדם, בעוד שארגונים לא דתיים בתחום הרווחה נטו להקים ארגוני פילנתרופיה, שנתנו כספים לקידום מטרות כמו חינוך ובריאות.
במגזר הערבי בולט חסרונן של עמותות המטפלות במצוקה חומרית בשנים האחרונות, על אף המצוקה הכלכלית הקשה במגזר זה. פרופ' בנימין גדרון, מנהל המרכז הישראלי לחקר המגזר השלישי, משער שייתכן שארגונים איסלאמיים שאינם רשומים כעמותות ממלאים חלק מהחסר.
תחומי פעילות

ארגוני החסד בישראל מקיפים מגוון רחב מאוד של דרכי סיוע לצרכים, אנשים וגופים שונים. בית היתר ניתן למנות את התחומים הבאים:
ארגוני צדקה - עזרה לנזקקים ולמשפחות במצוקה, בתמיכות כספיות, בחלוקות מוצרי יסוד וביגוד ובליווי וייעוץ כלכלי.
רפואת חירום והצלת חיים - סיוע בהגשת שירותי רפואת חירום מהירים על ידי חובשים, פרמדיקים ורופאים הפזורים במרחב האזרחי.
חילוץ ושינוע - הגשת שירותי חילוץ במקרי חירום ממקומות סכנה, שינוע ופינוי חולים.
סיוע רפואי - ייעוץ וליווי רפואי, תמיכה בחולים ובני משפחותיהם ועוד.
עזרה בדרכים - סיוע לאנשים במקרי תקר או תקלה ברכב בדרכים.
עזרה לנפגעים - עזרה במקרי פגיעה נפשית, מינית ופיזית, מקלטים לנפגעי אלימות ועוד.
מוקדי מצוקה - מוקדים אינטרנטיים וטלפוניים למענה במצוקות נפשיות, פגיעות וקשיים שונים.
סיוע לחלשים - הגשת עזרה לאנשים בתקופה או במצב מאתגר, כגון חיילים בודדים, יוצאים לשאלה, חוזרים בתשובה ועוד.
הלוואות - ארגוני גמ"ח וקרנות המעניקות הלוואות ללא ריבית.
הרבה מן העמותות בישראל מגישות סיוע ביותר מאחד מהתחומים הנזכרים.
תחומי פעילות > נתונים

עמותות בתחום שירותי רווחה מחולקות לתתי תחום:
שירותי רווחה לאוכלוסיות שונות: עמותות המעניקות תמיכה וסיוע בשלבים שונים של מעגל החיים, החל מסיוע לילדים (כולל סיוע לילדים עם לקויות למידה, אימוץ ואמנה) המשך בטיפול בנוער בסיכון, וכלה בסיוע לקשישים.
סיוע לאנשים עם מוגבלויות.
תמיכה בחיילים ובשוטרים.
סיוע והקלה במצבי חירום.
סיוע לנזקקים, עמותות המסייעות לאנשים מעוטי יכולת כלכלית על ידי מתן ביגוד, מזון, ריהוט, הלוואות ללא ריבית, תלושי קניה וכו׳. לרבות בתי תמחוי ומרכזי חלוקת בגדים.
נכון לשנת 2018, בישראל כ-15 אלף עמותות פעילות, כ-11 אחוז מהן עוסקות ברווחה ובריאות. תחום שירותי רווחה הוא תחום ריכוזי, כך ש-94% מהפעילות הכלכלית שלו מרוכזת ברבע מהעמותות. התחום כולל עמותות שונות מאוד בגודלן ובאופי הפעילות שלהן: תתי התחום שירותי רווחה לאוכלוסיות שונות וסיוע לאנשים עם מוגבלויות כוללים יחד כ-300 עמותות שרובן גדולות למדי, הן עתירות עבודה ונסמכות במידה רבה על הכנסות מהמדינה, וכן על מכירות לגורמים פרטיים; לעומת זאת, תת-תחום סיוע לנזקקים כולל יותר מ-800 עמותות קטנות, והוא תת-תחום עתיר מתנדבים, נסמך בעיקר על תרומות מישראל ומחו״ל וכמעט שאין בו הכנסות מהמדינה.
1794 עמותות פעלו בתחום שירותי רווחה בשנת 2018, והכנסותיהן בשנה זו הסתכמו ב-9.9 מיליארד שקלים חדשים, מתוכם גויסו בתרומות 3.5 מיליארד ש"ח. שליש מעמותות שירותי רווחה (588 עמותות) פועלות בפריסה ארצית; 412 פועלות באזור ירושלים, 313 באזור המרכז ועוד 206 באזור תל אביב. בכל אחד מהאזורים האחרים: הצפון, הדרום, יהודה ושומרון וחיפה, פועלות פחות מ-162 עמותות.
בקרב הארגונים החרדיים יש שיעור נמוך של ארגונים שמתמקדים במתן שירותים לקשישים ושיעור גבוה יותר של ארגונים שמתמקדים באברכים, בילדים ובנוער ומשפחות. נראה כי חלקם של הארגונים המתמקדים באנשים עם מוגבלויות הוא קטן בקרב הארגונים החרדיים והארגונים הערביים בהשוואה לחלקם של ארגונים אלו בקרב הארגונים האחרים. שיעור ארגוני הרווחה החרדיים (23 אחוזים) גבוה מגודלה של אוכלוסייה זו בחברה הישראלית (12 אחוזים). חמישית מהארגונים החרדיים מספקים שירותים לאוכלוסיית האברכים, כלומר מספקים מענה הממוקד באוכלוסייה החרדית. במחקר נמצא כי באוכלוסיות החרדית והערבית רק מיעוט מארגוני החברה האזרחית מתמקדים באנשים עם מוגבלות, בהשוואה לארגוני החברה האזרחית הפועלים באוכלוסייה היהודית (ללא חרדים).
רק 7 אחוזים מכלל ארגוני הרווחה הרשומים הם ערביים, שיעור נמוך במיוחד ביחס לחלקה של קבוצה זו בחברה הישראלית (21 אחוזים). ממצא זה עשוי להעיד על ההישענות של האוכלוסייה הערבית בישראל על מענים אחרים בתחום הרווחה, ובהם המשפחה המורחבת, ארגוני דת והתארגנויות קהילתיות שאינן מאוגדות בצורה רשמית.
תחומי פעילות > ארגונים בולטים

בשנת 2018, ארגון "לתת" קיבל את סך התרומות מישראל הגבוה ביותר (94 מיליון ₪); ו"יד אליעזר" ו"הקרן לידידות" קיבלו את סכומי התרומות מחו״ל הגבוהים ביותר (168 מיליון ₪ ו-153- מיליון ₪ בהתאמה). עמותות אלה העסיקו 73 אלף עובדים בשכר, וגם 197 אלף מתנדבים.
נכון לשנת 2018, שיעור גדול מאוד מן המתנדבים פעילים בשני ארגונים אשר בולטים במיוחד בהיקף כוח האדם בהם: "חסדי נעמי", שבו כ-200 מועסקים וכ-58 אלף מתנדבים, ואוכלוסיית היעד שלו היא "משפחות"; "ויצו", שבו כ-5,000 מועסקים וכ-40 אלף מתנדבים, ואוכלוסיית היעד שלו היא "מבוגרים בגילאי העבודה". כשלא מביאים בחשבון את שתי העמותות הללו, שיעור המתנדבים בקרב עמותות המתמקדות במשפחות הוא 12 אחוזים, ובקרב עמותות המתמקדות במבוגרים בגילי העבודה – אחוז אחד בלבד. אשר למועסקים, נראה כי המספר הגבוה ביותר נרשם בתחום הטיפול בקשישים: כ-33 אחוזים מכלל המועסקים בארגוני החברה האזרחית בתחום הרווחה מועסקים בארגונים המתמקדים בטיפול בקשישים.
ארגוני חסד בולטים

להלן רשימת ארגוני חסד שמחזור הפעילות השנתית שלהם בשנת 2010 עלה על 10 מיליון ש"ח, לפי הדיווח באתר גיידסטאר.
| שם הארגון | פעילות מרכזית | מחזור הפעילות השנתית (במיליונים) | הוצאות משרד וגיוס כספים | ממוצע חמש משכורות גבוהות | משכורת גבוהה (ברוטו לשנה) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| לתת | סיוע שוטף (מזון, ביגוד, תרופות, וכדומה) | 108 (2018) | 5% | h287,572 | 412,777 (מנכ"ל) |
| חסדי נעמי | סיוע שוטף | 57 (2018) | 11% | c191,974 | 262,086 (רכז איסוף סלי מזון) |
| יד שרה | שירות רפואי | 100 | 10% | g224,776 | 309,977 (מנהלת אגף מחשב ומידע) |
| מאיר פנים | בתי תמחוי | 43 | 8% | d142,588 | 181,285 (גזבר) |
| זיכרון מנחם | עזרה לחולי סרטן ובני משפחותיהם | 11 | 10% | e115,860 | 139,208 (מנהל תפעול) |
| ועד הרבנים לענייני צדקה | סיוע כספי | 43 | 14% | a 49,200 | 59,632 (מנהל חשבונות) |
| יד אליעזר | סיוע שוטף | 92 | 5% | f172,867 | 203,771 (אחראי פרויקט חונכים) |
| עזר מציון | סיוע רפואי | 242 | 8% | i373,574 | 444,881 (רופא) |
| קופת העיר בני ברק | סיוע כספי | 86 | 14% | b66,605 | 101,996 (איש תחזוקה) |
הערות שוליים

↑  רשם העמותות, שנתון העמותות בישראל 2018, באתר גיידסטאר, ‏ספטמבר 2020
↑  רותי סיני, במצב כל כך גרוע, גם החילונים מקימים ארגוני צדקה, באתר הארץ, 25 במרץ 2003
↑  שנתון העמותות לשנת 2018
↑  מתוך תמונת מצב של מרכז טאוב, יולי 2018
פיגוע הדריסה במחסום מכבים

| חלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני, פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2023 |
| --- | --- |
 תאריך:  31 באוגוסט 2023
 תאריך עברי:  י"ד באלול ה'תשפ"ג
 מקום:  ישראל מחסום מכבים, מכבים ישראל
 מטרה:  אזרחים יהודים
 סוג:  פיגוע דריסה
 נשק:  טנדר
 הרוגים:  1
 פצועים:  5
 מבצע:  פת"ח פת"ח
 מספר מפגעים:  1
 מפגעים הרוגים:  1
 מניע:  טרור פלסטיני לאומני
  (למפת גוש דן מוגדלת) פיגוע הדריסה במחסום מכבים(למפת גוש דן רגילה) פיגוע הדריסה במחסום מכבים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פיגוע הדריסה במחסום מכבים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פיגוע הדריסה במחסום מכבים
 
פיגוע הדריסה במחסום מכבים היה פיגוע דריסה שהתרחש ב-31 באוגוסט 2023 בשעות הבוקר במחסום מכבים. בפיגוע נרצח לוחם צה"ל סמל מקסים מולצ'נוב, ונפצעו עוד 5 ישראלים, בהם אחד באורח קשה. שלושה מהפצועים הם חיילי צה"ל.
הפיגוע

בבוקרו של יום חמישי, 31 באוגוסט 2023, בסביבות השעה 9:00, המחבל דאוד עבד א-ראזק פאיז, פלסטיני בן 41 תושב הכפר דיר עמאר עם היתר כניסה לישראל, פעיל בתנועת פת"ח, נהג בטנדר בכביש 443, ובהגיעו למחסום מכבים, דרס הולכי רגל ששהו במקום ופצע שלושה חיילים. אחד החיילים, החייל הבודד מקסים מולצ'נוב בן 20, נפצע במצב אנוש, ומאוחר יותר נקבע מותו.
המחבל חצה את המחסום ונמלט לכיוון צומת שילת. בדרך התנגש ברכב ישראלי נוסף ופצע שלושה ישראלים באורח קל. בהגיעו למחסום חשמונאים מאבטחים של משרד הביטחון שעודכנו על מנוסתו לשם הרגו אותו בירי.
הפיגוע > מהלך האירועים לאחר הפיגוע

בלילה לאחר הפיגוע, בתאריך 1 בספטמבר 2023, כוחות צה"ל נכנסו לכפר דיר עמאר ומיפו את בית המחבל. במהלך הפעילות התפתחו הפרות סדר אלימות, במסגרתן חשודים יידו אבנים והשליכו בקבוקי תבערה לעבר הכוחות שהגיבו באמצעים לפיזור הפגנות ובירי רוגר.
בתאריך 28 בנובמבר 2023 נכנסו כוחות הנדסה בליווי לוחמי מג"ב לכפר והרסו את בית המחבל שביצע את פיגוע הדריסה. בעת הריסת הבית התפתחו הפרות סדר אלימות, במהלכן חשודים הבעירו צמיגים, יידו אבנים והשליכו בקבוקי תבערה לעבר הכוחות.
ראו גם

גל הטרור בישראל (2023)