stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מטאו ריצ'י
הנצחה

על שמו סדרה של מכתשים על הירח.
בכמה מוסדות אקדמיים בטאיוואן, בהונג קונג במקאו ובסיאול יש מבנים כמו פנימייה, אולמי הרצאות ומכונים הקרויים על שמו של מטאו ריצ'י.
המגזין Life דירג את מטאו ריצ'י בין מאה האישים החשובים ביותר של האלף השני.
מצפה הכוכבים האסטרונומי שנקרא על שם מטאו ריצ'י עדיין עומד על חומת העיר הקיסרית בייג'ינג, ומכיל מכשירים אסטרונומיים מתחילת המאה השבע עשרה, חלקם תוכננו על ידי האב הישועי עצמו.
תבליט דמותו של מטאו ריצ'י, המערבי היחיד יחד עם איטלקי אחר, מרקו פולו, מופיעה באפריז השיש הצבעוני המספר את הסיפור הסיני במרכז המילניום בבייג'ינג, מקום מושב הפגישות ברמות הגבוהות ביותר של המפלגה הקומוניסטית של סין.
ב-18 ביוני 2009, כהכנה למלאות 400 שנים למותו של האב ריצ'י, הוצג בבכורה עולמית בוותיקן סרט התיעודי והספר "מטאו ריצ'י, ישועי בממלכת הדרקון" בנוסף לאנשי דת בכירים נכח בהקרנה גם שגריר הרפובליקה העממית של סין באיטליה.
במהלך 2010 במלואת 400 שנים למותו נערכות לכבודו תערוכות בוותיקן ב"מוזיאון הבירה" בבייג'ינג.
בשנת 2010, לרגל יום השנה ה-400 למותו, הזמין ביתן איטליה בתערוכה העולמית בשנגחאי בסין את הפסל האיטלקי דיוניסיו קימרלי ליצור פסל מונומנטלי של מטאו ריצ'י. לאחר מכן הוצג הפסל במשך כשנתיים בשגרירות איטליה בבייג'ינג. העבודה נרכשה מאוחר יותר על ידי מחוז מארקה, בעוד שהדגם המקורי עדיין מוצג בכניסה לקונסוליה הכללית של איטליה בשנגחאי.
ב-1984 החל תהליך שלא צלח להכריז על ריצ'י כמבורך, השלב האחרון לפני ההכרזה על אדם כקדוש. ב-24 בינואר 2010 החל התהליך שוב בקתדרלה של הדיוקסיה של מצ'רטה-טולנטינו-רקנטי-צ'ינגולי-טריאה. הבישוף קלאודיו גוליודורי, האדמיניסטרטור האפוסטולי של הדיוקסיה של מצ'רטה סיים את שלב הדיוקסיה של תהליך ההכרזה על קדוש ב-10 במאי 2013. הנושא הועבר לגוף המטפל בתהליך הכרזה על קדושים בוותיקן (Congregatio de Causis Sanctorum) ב-2014.
לקריאה נוספת

Vincent Cronin, The Wise Man from the West, Random House, 2011, ISBN 9781446484890
Louis Gallagher, China in the Sixteenth Century: The Journals of Matteo Ricci, 1583–1610, Random House, New York, 1953
Jacques Gernet, China and the Christian Impact: A Conflict of Cultures, Cambridge University Press, 1985, ISBN 9780521266819
George L. Harris, he Mission of Matteo Ricci, S.J.: A Case Study of an Effort at Guided Culture Change in China in the Sixteenth Century, UMS, 1981
R. Po-Chia Hsia, A Jesuit in the Forbidden City: Matteo Ricci, 1552-1610, Oxford University Press, 2010, ISBN 019959225X
Ronnie Po-Chia Hsia, Matteo Ricci and the Catholic Mission to China, 1583–1610: A Short History with Documents, Hackett Publishing, 2016, ISBN 9781624664342
Michela Fontana, Matteo Ricci: A Jesuit in the Ming Court, Rowman & Littlefield Publishers, Inc., 2011, ISBN 1442205865
Mary Laven, Mission to China: Matteo Ricci and the Jesuit Encounter with the East, Faber & Faber, 2011, ISBN 9780571271788
Liam Matthew Brockey, Journey to the East: the Jesuit mission to China, 1579-1724, Harvard University Press, 2007, ISBN 0674024486
Matteo Ricci, On Friendship: One Hundred Maxims for a Chinese Prince, Translated by Timothy Billings, Columbia University Press, 2009, ISBN 9780231520287
M. Howard Rienstra, Jesuit Letters from China, 1583-84, U of Minnesota Press, 1986, ISBN 9780816658589
John D. Young, East-West synthesis: Matteo Ricci and Confucianism, Centre of Asian Studies, University of Hong Kong, 1980
ביאורים

↑  כנהוג בוויקיפדיה, כל התאריכים לפני 1582 מוצגים לפי לוח היוליאני, כל התאריכים אחרי 1582 מוצגים לפי לוח הגרגוריאני.
דואט בביירות

| --- | --- |

עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  מישקה בן דוד
 סוגה:  מתח
 הוצאה
 הוצאה:  כתר ספרים
 תאריך הוצאה:  2002
 מספר עמודים:  342
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002238927
דואט בביירות הוא ספר מתח מאת מישקה בן דוד, שיצא לאור בהוצאת כתר בשנת 2002. את הספר ערך אורי אדלמן.
הספר הוא מותחן בדיוני המסתמך על אירועים דוגמת ניסיון החיסול של ח'אלד משעל בירדן בשנת 1997, מבצע אביב נעורים וחיסול מנהיג הג'יהאד האסלאמי ד"ר פתחי שקאקי במלטה בשנת 1995. הספר מתמקד במערכת היחסים שבין לוחם "המוסד" למפקדו בעקבות מבצע כושל בביירות. בין קוראי הספר שהתרשמו ממנו עמוקות היה גם מאיר דגן, אשר כלל את הספר בחומר הקריאה הדרוש לו עת התכונן לתפקיד ראש המוסד.
פרשנות

הספר ביקורתי מאוד כלפי החברה הישראלית וערכיה המשתנים, בפרט כלפי תופעת ההשתמטות. כמו כן הספר טוען שהציבור הישראלי לא מעריך את אלו הפועלים למען ביטחונו: "עם שלא יודע לכבד את הגיבורים שלו, לא יהיו לו גיבורים".
המחבר, מישקה בן דוד, מבכירי "המוסד" בעברו, סיפר שאת דמותו של "אבו חאלד" הוא עיצב על פי דמותם של שניים: בכיר חמאס ח'אלד משעל (שאותו ניסה "המוסד" לחסל אך נכשל) ובכיר חזבאללה עימאד מורנייה, שחוסל בשנת 2008, שש שנים לאחר פרסום הספר.
לקריאה נוספת

מישקה בן דוד, איך להגיע למבוקש בכיר, ישראל היום, ‏ 14 בפברואר 2008
הערות שוליים

↑  מישקה בן דוד, דואט בביירות, הוצאת כתר, 2002, עמוד 225.
↑  יוסי מלמן ודן רביב, "מלחמות הצללים: המוסד וקהילת המודיעין", הוצאת ידיעות ספרים, 2012, עמוד 432.
↑  גל פרל פינקל, ‏תרחיש האימים: האם כוחות היבשה של צה"ל יספיקו במערכה הבאה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 4 בינואר 2018.
↑  מישקה בן דוד, דואט בביירות, הוצאת כתר, 2002, עמוד 152.
↑  מישקה בן דוד, דואט בביירות, הוצאת כתר, 2002, עמוד 330, "הוא חשב לרגע על הדרך שעשה מאז נגלה לו המראה המופלא הזה לראשונה, כקצין צנחנים צעיר במשימה על שיא החרמון, ועד לעכשיו".
↑  מישקה בן דוד, דואט בביירות, הוצאת כתר, 2002, עמוד 106.
↑    גל פרל פינקל, ‏צדקת הדרך: האם המטרה מקדשת את האמצעים, בעיתון מקור ראשון, 3 בינואר 2021.
↑  מישקה בן דוד, דואט בביירות, הוצאת כתר, 2002, עמודים 57-58.
↑  מישקה בן דוד, דואט בביירות, הוצאת כתר, 2002, עמוד 54.
↑  גל פרל, "עם שלא יודע לכבד את הגיבורים שלו, לא יהיו לו גיבורים", הבלוג על הכוונת, ‏ 11 בספטמבר 2016.
↑  מישקה בן דוד, דואט בביירות, הוצאת כתר, 2002, עמוד 89, "לגמור את מה שהוא לא גמר לפני שנה".
↑    גל פרל פינקל, ‏זעם פוליטי: אנטיתזה לדמותו של ג'יימס בונד, בעיתון מקור ראשון, 23 באוגוסט 2020.
↑  מישקה בן דוד, דואט בביירות, הוצאת כתר, 2002, עמוד 162, "הבהלת אותי לרגע, אבל מה אני מופתע. אחרי שמצאת עשרות 'אבואים' ופרצת לחדרים שלהם, מה הפלא שמצאת אותי".
↑  מישקה בן דוד, דואט בביירות, הוצאת כתר, 2002, עמוד 322, "אם בחרת לצאת לדרך, אתה צריך לקחת בחשבון שמשהו ישתבש. לא רק מבחינה מבצעית, אלא גם על בסיס שאני קורא לו מוסרי. אז תזכור את המדינה, את הפיגועים שיהיו אם לא תירה. ואחר כך תזכור שההחלטה מה לעשות במצב החדש שנוצר היא שלך ושלך בלבד. והיא נובעת מכל מה שאתה: לוחם, ישראלי,אכפתניק, הגיוני, נגיד אבל בעיקר בן אדם".
↑  גל פרל פינקל, "מבצע אנטבה מקוצר ומשופר", הבלוג על הכוונת, ‏ 14 בספטמבר  2022.
↑  שאלות ותשובות עם מישקה בן-דוד, עם שלא יודע לכבד את גיבוריו, לא יהיו לו גיבורים, באתר הארץ, 31 ביולי 2006, 31.07.2006.
↑  מישקה בן דוד, איך להגיע למבוקש בכיר, ישראל היום, ‏ 14.02.2008.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012579475905171  VIAF: 30147095165525082631   WorldCat (עם VIAF): 30147095165525082631
Subterranean Homesick Blues

"Subterranean Homesick Blues" הוא שיר של בוב דילן, שהוקלט ב-14 בינואר 1965 ויצא לאור כסינגל על ידי קולומביה רקורדס ב-8 במרץ. זהו הרצועה הראשונה באלבום Bringing It All Back Home, שיצא כשבועיים לאחר מכן. זה היה הלהיט הראשון של דילן שהגיע לטופ 40 בארצות הברית, והגיע למקום ה-39 בבילבורד הוט 100. השיר גם נכנס לטופ 10 של מצעד הסינגלים הבריטי. לאחר מכן יצא השיר מחדש במספר אוספים, הראשון שבהם היה אוסף הסינגלים משנת 1967 Bob Dylan's Greatest Hits. אחת ההקלטות החשמליות הראשונות של דילן, "Subterranean Homesick Blues" ראויה לציון גם בזכות הקליפ החדשני שלה, שהופיע לראשונה בסרטו התיעודי של ד.א. פנבייקר Dont Look Back. גרסה אקוסטית של השיר, שהוקלטה יום לפני יציאת הסינגל, שוחררה באלבום The Bootleg Series Volumes 1–3 (Rare & Unreleased) 1961–1991.
"Subterranean Homesick Blues" מדורג במקום ה-187 ברשימת 500 השירים הגדולים בכל הזמנים של הרולינג סטון. בסקירה העכשווית שלו, קאש בוקס תיאר אותו כ"רוקין קאונטרי פולק בלוזר עם קצב סולידי ומילים קליטות" ונגינת גיטרה ומפוחית "פרועה".
אזכורים ורמיזות

ב-2004 אמר דילן על השיר: "זה מצ'אק ברי, קצת מ-'Too Much Monkey Business' וכמה משירי הסקאט של שנות ה-40".
דילן גם הצהיר שכאשר למד באוניברסיטת מינסוטה ב-1959, הוא נפל תחת השפעת סצנת הביט: "זה היה ג'ק קרואק, גינסברג, קורסו ופרלינגטי". הרומן The Subterraneans של קרואק, שפורסם ב-1958 על הביטס, הוצע כהשראה אפשרית לשם השיר.
השורה הראשונה של השיר היא התייחסות לזיקוק קודאין ולפוליטיקה של התקופה: "Johnny's in the basement mixing up the medicine / I'm on the pavement thinkin' about the government". השיר מתאר גם כמה מהקונפליקטים המתגברים בין "סטרייטים" או "ריבועים" לבין תרבות הנגד המתהווה של שנות השישים. השימוש הנרחב בסמים למטרות פנאי והמהומה סביב מלחמת וייטנאם החלו להשתלט על האומה, והמילים ההיפרקינטיות של דילן היו עמוסות ברמיזות עדכניות לאלמנטים מתפתחים חשובים בתרבות הנוער של שנות השישים. לדברי עיתונאי הרוק אנדי גיל, "דור שלם זיהה את רוח הזמן במערבולת המילולית של 'Subterranean Homesick Blues'".
השיר מתייחס גם למאבקים סביב התנועה לזכויות האזרח האמריקנית ("Better stay away from those / That carry 'round a fire hose" - במהלך התנועה לזכויות האזרח, מפגינים שלווים הוכו ורוססו בזרנוקי כיבוי בלחץ גבוה). השיר היה הלהיט הראשון של דילן שהגיע לטופ 40 בארצות הברית.
השפעה

ל-"Subterranean Homesick Blues" הייתה השפעה רחבה, וכתוצאה מכך זכה לאזכורים אייקונים של אמנים. (הידוע לשמצה, השורה "אתה לא צריך איש מזג אוויר כדי לדעת לאן נושבת הרוח" הייתה ההשראה לשמו של ארגון השמאל הקיצוני האמריקאי הידוע בשם "מחתרת מזג האוויר", שהוקם לאחר שהתנתק מ"סטודנטים למען חברה דמוקרטית"). במחקר משנת 2007 של חוות דעת ותסקירים משפטיים שמצא כי דילן צוטט על ידי שופטים ועורכי דין יותר מכל כותב שירים אחר, "אתה לא צריך איש מזג אוויר..." הובחן כשורה הכי מצוטטת.
דווח כי ג'ון לנון מצא את השיר כל כך שובה לב שהוא לא ידע איך הוא יוכל לכתוב שיר שיכול להתחרות בו. הלהקה Firehose קיבלה את שמה ממילות השיר: "Better stay away from those that carry around a fire hose..." שורה בשיר סיפקה ללהקת הגראז' רוק האוסטרלית ג'ט את שם אלבום הבכורה שלהם Get Born. השיר מוזכר בשם השיר "Subterranean Homesick Alien" של רדיוהד מתוך האלבום OK Computer משנת 1997.
קליפ

בנוסף להשפעתו על המוזיקה, נעשה שימוש בשיר באחד הקליפים הראשונים של סרטי תדמית "מודרניים", המבשר של מה שנודע מאוחר יותר כקליפ. הרולינג סטון דירגו את הקליפ במקום השביעי ברשימת "100 הקליפים המובילים" של המגזין באוקטובר 1993. הקליפ המקורי היה קטע הפתיחה של סרטו של ד.א. פנבייקר Dont Look Back, סרט תיעודי על סיבוב ההופעות של דילן באנגליה בשנת 1965. בסרט, דילן, שהגה את הרעיון, מחזיק כרטיסיות עם מילים וביטויים נבחרים מהמילים. הכרטיסיות נכתבו על ידי דונובן, אלן גינסברג, בוב נויווירת' ודילן עצמו.
בעודו בוהה במצלמה, דילן הופך את הקלפים בזמן שהשיר מתנגן. יש שגיאות כתיב מכוונות ומשחקי מילים לאורך כל הקליפ: למשל, כשמילות השיר אומרות "eleven dollar bills", הכרטיסייה אומרת "20 dollar bills". הקליפ צולם בסמטה הסמוכה למלון סבוי בלונדון. גינסברג נראה כל הזמן ברקע, מדבר עם נויווירת'. לשימוש כטריילר, הטקסט הבא הועלה בסוף הקליפ, דילן וגינסברג יוצאים מהפריים: "SURFACING HERE SOON | BOB DYLAN IN | DONT LOOK BACK By D. A. PENNEBAKER". מלון סבוי שמר על רוב חלקו החיצוני כפי שהיה בשנת 1965, והסמטה המשמשת בסרט זוהתה כמדרגות סבוי.
משתתפים

על פי מגזין Far Out:
בוב דילן - שירה, גיטרה אקוסטית, מפוחית
ג'ון האמונד ג'וניור - גיטרה חשמלית
ברוס לנגהורן - גיטרה חשמלית
ביל לי - גיטרה בס
בובי גרג - תופים
הערות שוליים

1 2 3  Williams, Richard (2015-01-13). "Bob Dylan and the Subterranean Homesick Blues revolution". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2024-10-15.
↑  Breihan, Tom, The Number Ones: Twenty Chart-Topping Hits That Reveal the History of Pop Music, 2022, עמ' 74
↑  John Einarson, Four Strong Winds: Ian and Sylvia, McClelland & Stewart, 2011, עמ' 161, ISBN 978-0-7710-3040-6. (באנגלית)
↑  Christopher R. Weingarten, Is Bob Dylan Hip-Hop's Godfather? His Ties to Beasties, Roots, More, Rolling Stone, ‏2010-03-30 (באנגלית אמריקאית)
↑  The Original Mono Recordings. Legacy Records, 2010, liner notes, p. 51.
1 2  John Gilliland, Show 32 - Ballad in Plain D: An introduction to the Bob Dylan era. [Part 2], UNT Digital Library, ‏Unknown (ב־)
↑  Rolling Stone, The 500 Greatest Songs of All Time, Rolling Stone, ‏2024-02-16 (באנגלית אמריקאית)
↑  "CashBox Record Reviews", קאש בוקס
↑  "Rock's Enigmatic Poet Opens a Long-Private Door", Los Angeles Times
↑  Biograph, 1985, Liner notes & text by Cameron Crowe.
↑  Gray, Michael, Song & Dance Man III, 2000, עמ' 83
↑  City Journal, web.archive.org, ‏2005-12-10
1 2 3  Gill, Andy, Classic Bob Dylan 1962–69: My Back Pages, 1998, עמ' 68–69, 96
↑  "Miva Engine Version Mismatch", archive.ph, ‏2012-09-13
↑  "Quieter Lives for 60's Militants, but Intensity of Beliefs Hasn't Faded"
↑  Williams, Carol J., In some courts, Dylan rules, Los Angeles Times, ‏2011-05-09 (באנגלית אמריקאית)
↑  "Bob Dylan's Words Find Place In Legal Writings"
↑  Subterranean Homesick Blues : Rolling Stone, web.archive.org, ‏2010-03-24
↑  Rolling Stone, 500 Greatest Songs of All Time, Rolling Stone, ‏2003-12-11 (באנגלית אמריקאית)
↑  Mike Watt on Whats Watt │ Exclaim!, Mike Watt on Whats Watt │ Exclaim! (באנגלית)
↑  Rod Yates, Jet return: older, wiser and born to rock'n'roll, The Sydney Morning Herald, ‏2018-05-24 (באנגלית)
↑  BOMB Magazine | Bob Dylan & Radiohead: Subterranean Homesickness, BOMB Magazine (באנגלית)
↑  Rock On The Net: Rolling Stone: "The 100 Top Music Videos" (1993), www.rockonthenet.com
↑  Video - Subterranean Homesick Blues | Video, web.archive.org, ‏2011-07-14
↑  The Story Behind The Song: Bob Dylan’s revolutionary rock ‘Subterranean Homesick Blues’ - Far Out Magazine, faroutmagazine.co.uk, ‏2021-03-08 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 7a9c81ed-a7b0-3cc3-9adf-7a2a1c289d60
אליעזר והגזר (סרט)

| --- | --- |

 בימוי:  נועם משולם
 הופק בידי:  אילנה קלוש ברודי
 עריכה:  ענת שומכר
 מדבבים:  דליק ווליניץ
 מוזיקה:  חני נחמיאס, רון דרויאן
 מדינה:  ישראל
 חברת הפקה:  אולפני אנימה
 חברה מפיצה:  קלסיקלטת
 הקרנת בכורה:  1994
 משך הקרנה:  40 דקות
 סוגה:  סרט ילדים, סרט הנפשה
סיפורי לוין קיפניס או אליעזר והגזר הוא סרט הנפשה לילדים שהופק בשנת 1994, המבוסס על פי סיפורי הילדים מאת לוין קיפניס. הסרט הופץ על ידי קלסיקלטת בקלטות וידאו בשנת 1994. בינואר 2003 יצא הסרט ב-DVD.
תקציר העלילה

בסרט מופיע חילזון זקן המספר ארבעה סיפורי ילדים מאת לוין קיפניס. הסרט מלווה גם בשירי ילדים שכתב אותו מחבר אשר בוצעו על ידי חני נחמיאס.
הסיפורים בסרט

אליעזר והגזר
המטריה הגדולה של אבא
מעשה בכובע
מעשה באפרוח שהלך לחפש אם אחרת
השירים בסרט

גינה לי
תפילת הגשם
חידת הפרחים
שיר הדחליל
תוואי שטח

מפת תבליט של סיירה נבאדה, ספרד
תוואי שטח או תבליט שטח (או תבליט טופוגרפי) מתארים את הממדים האנכיים והאופקיים של פני השטח של קרקע. המונח בתימטריה מתאר תבליט תת-ימי, בעוד שהיפסומטריה חוקרת תוואי שטח ביחס לגובה פני הים.
חשיבות

הבנת השטח היא קריטית מסיבות רבות:
תוואי השטח של אזור קובע במידה רבה את התאמתו להתיישבות אנושית: מישורים אלוביאליים שטוחים נוטים להיות בעלי קרקעות חקלאיות טובות יותר מאשר אזורים גבוהים יותר ומסולעים.
בהקשר של איכות סביבה, חקלאות, הידרולוגיה ומדעים בינתחומיים אחרים, הבנת תוואי השטח של אזור מסייעת להבנה של גבולות אגני ניקוז, מאפייני ניקוז, מערכות ניקוז, מערכות מי תהום, תנועת מים והשפעות על איכות המים. מערכים מורכבים של נתוני תבליט משמשים כפרמטרי קלט למודלים של תחבורה הידרולוגית (כמו מודל ניהול מי סערה או מודלים של DSSAM) לצורך חיזוי איכות מי נהרות.
הבנת תוואי השטח תומכת גם בשימור קרקע, במיוחד בחקלאות. חרישת קווי גובה היא נוהג מבוסס המאפשר חקלאות בת קיימא בשטח משופע; זהו הנוהג של חרישה לאורך קווי גובה שווים במקום למעלה ולמטה במדרון.
תוואי השטח הוא קריטי מבחינה צבאית מכיוון שהוא קובע את היכולת של כוחות חמושים לכבוש ולהחזיק אזורים, ולהעביר כוחות וחומרים לתוך האזורים ובאמצעותם. הבנת תוואי השטח היא בסיסית הן לאסטרטגיה הגנתית והן לאסטרטגיה התקפית. השימוש הצבאי במונח "תוואי שטח" הוא רחב מאוד, ומקיף לא רק צורות קרקע אלא גם שימושי קרקע וכיסוי קרקע, תשתית תחבורה על פני השטח, מבנים בנויים וגאוגרפיה אנושית, ובהרחבה תחת המונח "תוואי שטח אנושי", גם גורמים פסיכולוגיים, תרבותיים או כלכליים.
תוואי השטח חשוב בקביעת דפוסי מזג האוויר. שני אזורים הסמוכים זה לזה גאוגרפית יכולים להיות שונים באופן רדיקלי ברמות המשקעים או בזמנן בשל הבדלי גובה או אפקט צל גשם.
ידע מדויק של תוואי השטח הוא חיוני בתעופה, במיוחד עבור מסלולים ותמרונים נמוכים (ראו מניעת התנגשות בתוואי שטח) וגבהי שדות תעופה. תוואי השטח ישפיע גם על טווח וביצועי מכ"מים ומערכות ניווט רדיו יבשתיות. יתר על כן, שטח גבעותי או הררי יכול להשפיע באופן משמעותי על יישום שדה תעופה חדש וכיוון מסלולי ההמראה שלו.
תיאור וסוגים של תוואי שטח

אחת מהתצורות האלה נוצרה בתהליכים גאולוגיים שונים והן משפיעות על האקלים, המים, הצומח והחיים באזורן.
מישורים: אזורים שטוחים ורחבים עם גובה אחיד יחסית. מישורים נוצרים בדרך כלל משקיעת משקעים במשך זמן רב או משיטפונות באזורים נמוכים.
הרים: תוואי שטח גבוהים ותלולים שנוצרים כתוצאה מפעילות טקטונית כמו רעידות אדמה או התפרצויות געשיות. דוגמה להרים הם הרי האלפים והרי ההימלאיה.
גבעות: תוואי שטח נמוכים יותר מההרים, בדרך כלל עם שיפועים עדינים יותר. גבעות נוצרות כתוצאה משחיקת קרקע או תהליכים גאולוגיים אחרים.
עמקים: תוואי שטח נמוכים שנוצרים על ידי זרימת מים לאורך זמן רב. העמקים יכולים להיות עמקי נהר כמו עמק הירדן או עמקי קרחונים כמו עמק יוסמיטי (WorldAtlas, Earth Eclipse).
השפעות תוואי השטח על האדם
תוואי השטח משפיע בצורה משמעותית על החיים והפעילות האנושית. לדוגמה, מישורים שטוחים מתאימים לחקלאות בגלל הקרקע הפורייה והיכולת לנצל את שטחם לגידולים נרחבים. לעומת זאת, אזורים הרריים עשויים להיות קשים יותר להתיישבות ולעיבוד חקלאי, אך הם יכולים לשמש כמקורות למים ולקו הגנה טבעי.
בנוסף, תוואי השטח משפיע על תכנון תשתיות כמו כבישים, גשרים ומבנים. לדוגמה, בניית כבישים באזור הררי מצריכה חציבות ומנהרות רבות, בעוד שבמישורים ניתן להקים כבישים ישרים וארוכים יותר (WorldAtlas, Geeky Matters).
המשמעות הצבאית של תוואי השטח
תוואי השטח משחק תפקיד חשוב גם בתחום הצבאי. שטחים הרריים יכולים לשמש כמקומות מסתור והגנה לכוחות צבאיים, בעוד שמישורים פתוחים יכולים לשמש לשדות קרב פתוחים ולתמרונים רחבים. הבנת תוואי השטח היא חיונית לתכנון אסטרטגי והכנת פעולות צבאיות.
גאומורפולוגיה

גאומורפולוגיה היא חקר תהליכי היווצרות תוואי השטח או הטופוגרפיה. תוואי שטח נוצר על ידי תהליכים מקבילים הפועלים על המבנים הגאולוגיים לאורך זמן גאולוגי, כגון תהליכים טקטוניים, תהליכי שחיקה, ותהליכים חוץ-ארציים כמו פגיעות מטאוריטים. תהליכים טקטוניים, כגון אורוגנזות והרמות, גורמים להתרוממות הקרקע, בעוד שתהליכי שחיקה ובליה שוחקים את הנוף ומפחיתים את התכונות הטופוגרפיות שלו.
הערות שוליים

↑  Dwevedi, Alka; Kumar, Promod; Kumar, Pravita; Kumar, Yogendra; Sharma, Yogesh K.; Kayastha, Arvind M. (1 בינואר 2017).  Grumezescu, Alexandru Mihai (ed.). "15 - Soil sensors: detailed insight into research updates, significance, and future prospects". New Pesticides and Soil Sensors (באנגלית). Academic Press: 561–594. doi:10.1016/B978-0-12-804299-1.00016-3. ISBN 978-0-12-804299-1. נבדק ב-11 באוקטובר 2022. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Wobus, C.; Whipple, K.; Kirby, E.; Snyder, N.; Johnson, J.; Spyropolou, K.; Sheehan, D. (2006). "Tectonics from topography: Procedures, promise, and pitfalls. Special Paper". Geological Society of America. 398: 55–74. doi:10.1130/2006.2398(04).
מוזיאון מאנה-כץ

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אמנות
 על שם:  מאנה כץ 
 כתובת:  יפה נוף 89, חיפה
 מיקום:  חיפה 
 מדינה:  ישראל 
 מייסדים:  עיריית חיפה ומאנה כץ
 מנהל:  מוזיאוני חיפה
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1977
 תאריך פתיחה רשמי:  1977 
 אדריכל:  אריה שילה 
 קואורדינטות:  32°48′28″N 34°59′14″E﻿ / ﻿32.807861111111°N 34.987166666667°E﻿ / 32.807861111111; 34.987166666667
 http://www.mkm.org.il
  (למפת חיפה מוגדלת) מוזיאון מאנה-כץ(למפת חיפה רגילה) מוזיאון מאנה-כץ(למפת הגליל המערבי רגילה) מוזיאון מאנה-כץ(למפת הגליל המערבי מוגדלת) מוזיאון מאנה-כץ
 
אחד מחדרי המוזיאון
מוזיאון מָאנֶה-כּץ הוא מוזיאון לאמנות בעיר חיפה, המוקדש ליצירתו של הצייר מאנה כץ. המוזיאון הוא חלק ממוזיאוני חיפה.
היסטוריה

המוזיאון, שנפתח ב-1977, שוכן ברחוב יפה נוף בעיר, במבנה המשקיף אל מפרץ חיפה. כץ התגורר במבנה זה בשנות חייו בחיפה ובו הייתה ממוקמת גם סדנתו.
יסודו של המוזיאון בהסכם שנעשה ב-1958 בין עיריית חיפה לבין כץ, שלפיו נתנה לו העירייה את הבית כנגד הבטחתו להוריש לה את כל רכושו ואוספיו.
אוסף המוזיאון כולל מאות מציוריו של כץ – ציורי שמן, מים, גואש, פסטלים ורישומים. עם זאת, האוסף העשיר ביותר שברשותו הוא של פריטי יודאיקה, ובו מנורות, כתרים, רימונים, פרוכות, כתובות וחפצים נוספים. מצויים בו גם פסלי גבס וארד, וכן ריהוט עתיק ושטיחים מזרחיים - כולם מאוספו הפרטי של כץ.
מרבית האוסף הובא מביתו של כץ בפריז שבצרפת.
מטרת המוזיאון היא להפגיש את הקהל הרחב עם עולם התרבות החוצה גבולות הזמן והמרחב שהזין את יצירתו של כץ.
בשנת 2010 הועבר המוזיאון לניהול חברת המוזיאונים של עיריית חיפה, והעירייה העמידה תקציב לשיפוצו. לאחר תקופת שיפוצים בת מספר חדשים שבה היה המוזיאון סגור לקהל הוא נפתח מחדש בחודש אפריל 2011.
בנוסף לשיטת התערוכות המתחלפות הנוהגת בו מתכנן המוזיאון להקים בתוכו גם תצוגת קבע של פריטים מאוספיו.
נכון ל-2011, אוצרת המוזיאון היא סבטלנה ריינגולד.
הערות שוליים

↑  מוזיאון מאנה-כץ
↑  שואו 2 גו, מוזיאון מאנה-כץ ייפתח מחדש לקהל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265592205171  ISNI: 0000 0001 2179 9331  LCCN: nr98026993  VIAF: 266384824   WorldCat (עם VIAF): 266384824
מרי ריינולדס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1974 (בת 50 בערך) מחוז וקספורד
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קולג' בדאבלין 
 תחום יצירה:  אדריכלות
 יצירות ידועות:  אדריכלות סביבתית ופעילות למען הגנה אקולוגית
 פרסים והוקרה:  הזוכה הצעירה ביותר במדליית זהב בתערוכת הפרחים בצ'לסי
 marymary.ie
 
מרי ריינולדס (באנגלית: Mary Reynolds; נולדה ב-1974) היא אדריכלית נוף ופעילה סביבתנית אירית. היא הייתה האדם הצעיר ביותר לזכות במדליית זהב בתערוכת הפרחים של צ'לסי, שם היא עברה את המתחרים וכן את נסיך הכתר הבריטי צ'ארלס. הסיפור כיצד הצליחה להירשם לתחרות היוקרתית על אף חוסר הניסיון ומחסור ברבע מיליון ליש"ט בחסויות הנדרשים להשתתפות מסופר בסרט משנת 2014, Dare to be Wild. הפילוסופיה על פיה פועלת ריינולדס היא חיבור עם הטבע, והגינה שהציגה בתערוכת צ'לסי הייתה אף היא תצוגה של פרחי ועצי בר, הגינה הראשונה מסוגה בתחרות.
ציטוטים

Women and the land are inextricably linked. As above, so below. We are simply a mirror image of each other, the land and us. That connection is deep and mysterious, and only becomes apparent upon close observation and contemplation.
פרסומים

The Garden Awakening : Designs to Nurture Our Land and Ourselves, Green Books Press, 2016 ISBN 9780857843135
הערות שוליים

1 2 3 4    Judith Woods, ‏Meet Mary Reynolds, the plant whisperer who dared to be wild, The Telegraph, 4 September 2016
1 2 3 4  Mary Is Quite Contrary, Irish Examiner, August 24, 2014
↑  Celtic garden wins Chelsea award for Irishwoman, The Irish Times, May 22, 2002
1 2 3  The Unlikely, Charming Designer Who Is Changing the Face of Gardening, Jennie Rothenberg Gritz, Smithsonian Magazine, June 2016
↑  Mary's garden grows ...into a quirky movie, David Tucker, New Ross Standard (Independent.ie), July 2 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: ns2016004402  NTA: 417094450  VIAF: 70148207870100341782   WorldCat (עם VIAF): 70148207870100341782 
פרחים בתערוכת צ'לסי, שנת 2002
Hollywood Tonight

Hollywood Tonight הוא שיר של הזמר מייקל ג'קסון שנכלל באלבום "Michael" שיצא בשנת 2011, לאחר מותו של הזמר. השיר התפרסם ב-11 בפברואר אותה שנה, כסינגל השני מתוך האלבום.
הפקה

ג'קסון כתב סקיצה ראשונית של המילים בשנת 1999, במהלך העבודה על האלבום "Invincible", ולאחר מכן החל לעבוד על המוזיקה יחד עם ברד בוקסר, שהיה שותף גם לכתיבת המילים. במהלך העשור הבא, ג'קסון חזר לעבוד על השיר עוד מספר פעמים ויחד עם בוקסר המשיכו לעבוד עליו בלוס אנג'לס בשנת 2007. באוקטובר 2008 ביקש ג'קסון ממהנדס הקול מייקל פרינס להקליט את המיקס האחרון של השיר על דיסק כדי שיוכל להקשיב לו ולראות מה ניתן לשפר, אך הוא לא הספיק לחזור לעבוד עליו שוב. טדי ריילי הפיק את השיר יחד עם תרון "נף-יו" פימסטר לאחר מותו של ג'קסון. ריילי גם כתב קטע גישור חדש, אותו ביצע טאריל ג'קסון, שכלל מילים שונות מאלו שהשאיר ג'קסון..
ב-3 בדצמבר 2010, עוד לפני יציאת האלבום "Michael", הושמע השיר לראשונה בתוכנית האירוח "המופע של אלן דג'נרס". השיר יצא לראשונה כסינגל לתחנות הרדיו באיטליה ב-11 בפברואר 2011 ויום למחרת נכנס לרשימות ההשמעה של רדיו BBC 2.
וידאו קליפ

וידאו קליפ של השיר פורסם ב-10 במרץ 2011. הווידאו כלל גרסת מיקס שונה מגרסת הסינגל: הקול של ג'קסון הופיע ללא אוטו-טיון, השיר כלל סימפול של השיר "Billie Jean" וקטע הגישור שנוסף בהקלטה לא נכלל בווידאו. סופיה בוטלה הייתה הרקדנית הראשית בווידאו, יחד איתה הופיעו עוד כ-60 רקדנים. בווידאו נכללו קטעים מהקליפים "Black or White", "Billie Jean", "Jam", "Don't Stop 'Til You Get Enough" ו-"In the Closet".
מצעדים ודירוגים

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 26 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 60 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 55 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 152 |  |