stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הר אש (קולומביה הבריטית)

ערך זה עוסק בהר בקולומביה הבריטית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  219 מ' 
 מדינה:  קנדה 
 מיקום:  קולומביה הבריטית, קנדהקנדה
 קואורדינטות:  48°22′25″N 123°36′02″W﻿ / ﻿48.37358°N 123.60057°W﻿ / 48.37358; -123.60057
  (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הר אש(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הר אש(למפת קולומביה הבריטית רגילה) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפ. מע יוקון אלסקה האוקיינוס השקט הר אש(למפת קולומביה הבריטית מוגדלת) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפון-מערביות יוקון אלסקה האוקיינוס השקט הר אש
 
הר אש (באנגלית: Mount Ash) הוא הר באי ונקובר בפרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה.
ההר ממוקם בשטח מחוז בירת קולומביה הבריטית. על מורדות ההר מצוי פארק הר אש.
גובהו של ההר 219 מטרים מעל פני הים.
ההר ממוקם בסמוך לאגם מת'סון וצפונית לאי גילספי שבמרכז האגם.
היסטוריה > מקור השם

הר אש, כמו גם אגם אש ונהר אש הסמוכים לו, נקראים על שם הרופא ג'ון אש, שהיה אחד מתומכי משלחת החקר של האי ונקובר (Vancouver Island Exploring Expedition) בראשות רוברט בראון בשנת 1864.
הערות שוליים

↑  תיאור פארק הר אש
↑  לפי מקור אחר גובהו של ההר 145 מטרים מעל פני הים.
1 2  מידע גאוגרפי על מיקום ההר
↑  מקור שמו של הר אש
תמר רפופורט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  [[קובץ:תבנית:סמל/חדרה|קישור=חדרה|15px]] חדרה, ישראל ישראל
 ענף מדעי:  sociology of immigration, gender socialization, סוציולוגיה של הידע 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
תמר רפופורט (נולדה ב-1943) היא פרופסור אמריטה וחוקרת סוציולוגיה של החינוך והתרבות. עבודתה מתמקדת בנושא החינוך הבלתי פורמלי.
ביוגרפיה

נולדה בחדרה. ביתו של מאיר רפופורט, אשר כיהן כיו"ר מועצת הפועלים, וחבר מועצת העיר חדרה ואף כיהן בשנת 1953 כראש העיר בפועל. למדה בנעוריה בבית ספר תיכון בעיר והתחנכה בתנועת הנוער העובד והלומד עימה יצאה לגרעין הגשמה לכפר רופין.
בתחילת דרכה האקדמית למדה רפופורט אצל פרופסור ראובן כהנא, ואף עשתה את הדוקטורט שלה בהנחייתו. בעקבותיו החלה לחקור את תחום החינוך הבלתי פורמלי והקוד הבילתי פורמלי בכלל. בהמשך חקרה סוגיות שונות בתחום הסוציולוגיה של התרבות והחינוך לרבות סוגיות של הדתה בתקופת הנעורים, הגירה והתמקמות ואהדת כדורגל לרבות הנצחת יהודים קורבנות הרייך השלישי בכדורגל הגרמני.
בשנת 1990 החלה ללמד סוציולוגיה של החינוך באוניברסיטה העברית, בשנת 1997 נתמנתה לפרופסור חבר וב-2006 לפרופסור מן המניין. מאז שנת 2001 עמדה בראש הקתדרה לסוציולוגיה של החינוך על שם רוברט ג'יי פישר באוניברסיטה.
בשנים 1979-1982 שימשה עמיתת מחקר ועשה פוסט דוקטורט באוניברסיטת סטנפורד. בשנים 1989-1990 לימדה כמרצה אורחת במכון לסוציולוגיה של החינוך באוניברסיטה החופשית של ברלין. בשנת 2002 לימדה כמרצה אורחת באוניברסיטה המרכז-אירופית בבודפשט בלימודי מגדר. בשנת 2005 לימדה כמרצה אורחת באוניברסיטת קליפורניה בברקלי . בשנים 2006-2007 לימדה במכללת הלסינקי ללימודים מתקדמים שבאוניברסיטת הלסינקי. בשנים 2013-2016 לימדה במכללת ההוראה של אוניברסיטת קולומביה והחל משנת 2017 היא מלמדת במכון לאתנולוגיה אירופית (Institut für Europäische Ethnologie) באוניברסיטת הומבולדט של ברלין (בה התארחה גם כמרצה בשנת 2011).
ספריה

תמר רפופורט, כדורגל שייך לאוהדים!, הוצאת רסלינג, 2016
תמר רפופורט ואהוביה כהנא, הסדר החברתי והקוד הבלתי פורמלי, הוצאת רסלינג 2012
תמר רפופורט ועדנה לומסקי-פדר (בעריכת נורית שטדלר), ישראלים בדרכם – סיפורי הגירה של צעירים מברית המועצות לשעבר, הוצאת מאגנס, 2012
עדנה לומסקי-פדר ותמר רפופורט (עורכות), נראות בהגירה – גוף, מבט, ייצוג, הוצאת מכון ון ליר בירושלים והקיבוץ המאוחד, 2008
Rapoport, Tamar, Doing Fandom: Lessons from Football in Gender, Emotions, Space, Palgrave 2020 (באנגלית)
Kahane, R., Rapoport, T. The Origin of Post-Modern Youth: Informal Youth Movements in a Comparative Perspective. Berlin: Walter De Gruyter 1997 (באנגלית)
הערות שוליים

↑  דוד תדהר (עורך), "מאיר רפופורט", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ט (1958), עמ' 3282
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294282205171  LCCN: nr91004455  VIAF: 73706576   WorldCat (עם VIAF): 73706576
תהליך וינר

חמישה מימושים של תהליך וינר, עם סטיית תקן של התהליך באפור.
במתמטיקה, תהליך וינר הוא תהליך סטוכסטי ממשי ורציף הנקרא על שמו של המתמטיקאי האמריקאי נורברט וינר בעקבות מחקריו על התכונות המתמטיות של התנועה הבראונית החד-ממדית. תהליך וינר נקרא גם תנועה בראונית בשל הקשר ההיסטורי עם התהליך הפיזיקלי אשר נצפה במקור על ידי הבוטנאי הסקוטי רוברט בראון. זהו אחד המקרים הפרטיים החשובים של תהליכי לוי (אנ') ויש לו יישומים רבים במתמטיקה, פיזיקה, כלכלה וביולוגיה.
במתמטיקה תהליך וינר הוא מרטינגל ולמעשה הוליד את המחקר של מרטינגלים בזמן רציף. זהו תהליך מרכזי שניתן לתאר באמצעותו תהליכים סטוכסטיים מורכבים. ככזה, הוא ממלא תפקיד חיוני בחשבון סטוכסטי (אנ'). תהליך וינר משמש ביצירת העקומה המקרית; האבולוציה של שרם-לואנר (אנ').
בפיזיקה תהליך וינר משמש לחקר תנועה בראונית, דיפוזיה של חלקיקים זעירים בנוזל וסוגים אחרים של דיפוזיה באמצעות משוואת הדיפוזיה, משוואת פוקר-פלאנק ומשוואת לנז'בן. הוא גם מהווה את הבסיס לניסוח פורמלי של אינטגרלי מסלול במכניקת הקוונטים (לפי נוסחת פיימן-כץ (אנ'), ניתן להציג פתרון למשוואת שרדינגר במונחים של תהליך וינר) ומשמש בחקר היקום התופח בקוסמולוגיה פיזיקלית.
ניתן להציג את תהליך וינר כאינטגרל סטוכסטי (אנ') של תהליך גאוסי (אנ') ("רעש לבן") עם תוחלת אפס, ושונות 1. לכן תהליך וינר שימושי כמודל של רעש בהנדסת אלקטרוניקה (ראה רעש בראוני), שגיאות מכשירים בתורת המסננים והפרעות בתורת הבקרה.
לתהליך וינר יש חשיבות במתמטיקה פיננסית, בפרט במודל בלאק ושולס לתמחור נגזרים.
הגדרה של תהליך וינר

תהליך וינר חד־ממדי הוא תהליך סטוכסטי ממשי,  W_{t},  t\geq 0, המקיים:
W_{0}=0 כמעט בוודאות.
ל- W יש תוספות זרות בלתי תלויות: לכל  t>0, התוספות העתידיות  W_{t+u}-W_{t} אינן תלויות בערכי העבר  W_{s},  s<t.
ל- W יש תוספות נורמליות: ל-  W_{t+u}-W_{t} יש התפלגות נורמלית עם תוחלת  0 ושונות  u, כלומר,  W_{t+u}-W_{t}\sim {\mathcal {N}}(0,u).
ל- W יש כמעט בוודאות נתיבים רציפים:  W_{t} הוא כמעט בוודאות רציף ב  t.
המשמעות שלתהליך יש תוספות זרות בלתי תלויות היא שאם  0\leq s_{1}<t_{1}\leq s_{2}<t_{2} אז  W_{t_{1}}-W_{s_{1}} ו-  W_{t_{2}}-W_{s_{2}} הם משתנים מקריים בלתי תלויים, תכונה דומה מתקיימת עבור  n תוספות.
תהליך וינר כגבול של הילוך מקרי

נתונים משתנים מקריים  \xi _{1},\xi _{2},\ldots  בלתי תלויים ושווי התפלגות עם תוחלת 0 ושונות 1. לכל  n, נגדיר תהליך סטוכסטי בזמן רציף לכל  ,t\in [0,1] .W_{n}(t)={\frac {1}{\sqrt {n}}}\sum \limits _{1\leq k\leq \lfloor nt\rfloor }\xi _{k} W_{n} מתאר הילוך מקרי. התוספות של  W_{n} הן בלתי תלויות. לפי משפט הגבול המרכזי כאשר  n שואף לאינסוף,  W_{n}(t)-W_{n}(s) שואף ל -  N(0,t-s). ממשפט דונסקר נובע כי כאשר כאשר  n שואף לאינסוף,  W_{n} שואף לתהליך וינר.
כמו בהילוך מקרי, תהליך וינר הוא צפוף בממד אחד או בשני ממדים (כלומר שהוא חוזר כמעט בוודאות לכל סביבה נתונה של הראשית אינסוף פעמים) בעוד שהוא אינו צפוף בשלושה ממדים ומעלה (תהליך וינר רב ממדי הוא תהליך שהקואורדינטות שלו הן תהליכי וינר בלתי תלויים).
שלא כמו הילוך מקרי, תהליך וינר לא משתנה עם שינוי בקנה מידה, כלומר, 





1

c



 

W

c
t




{\textstyle {\frac {1}{\sqrt {c}}}\ W_{ct}}

 הוא תהליך וינר לכל קבוע חיובי שונה מאפס.
הצגה באמצעות טורי פורייה מקריים

וינר (1923) נתן גם ייצוג של תהליך וינר במונחים של טור פורייה מקרי. אם  \xi _{n} הם משתנים נורמליים בלתי תלויים עם תוחלת אפס ושונות אחד, אז
W_{t}=\xi _{0}t+{\sqrt {2}}\sum _{n=1}^{\infty }\xi _{n}{\frac {\sin \pi nt}{\pi n}}
ו-
W_{t}={\sqrt {2}}\sum _{n=1}^{\infty }\xi _{n}{\frac {\sin \left(\left(n-{\frac {1}{2}}\right)\pi t\right)}{\left(n-{\frac {1}{2}}\right)\pi }}
מייצגים תהליך וינר על  [0,1] (ראו משפט קוסמבי-קרהונן-לואב (אנ')).
הערות שוליים

↑  N.Wiener Collected Works vol.1
↑  Huang, Steel T.; Cambanis, Stamatis (1978). "Stochastic and Multiple Wiener Integrals for Gaussian Processes". The Annals of Probability. 6 (4): 585–614. doi:10.1214/aop/1176995480. ISSN 0091-1798. JSTOR 2243125.
↑  Durrett, Rick (2019). "Brownian Motion". Probability: Theory and Examples (5th ed.). Cambridge University Press. ISBN 9781108591034.
↑  Steven Lalley, Mathematical Finance 345 Lecture 5: Brownian Motion (2001)
↑  "Pólya's Random Walk Constants". Wolfram Mathworld.
מימוש של תהליך וינר תלת־ממדי
הדגמה של שינוי קנה מידה, מראה את  (1/{\sqrt {c}})W_{ct} כאשר מקטינים את c. שימו לב שהתכונות הממוצעות של הפונקציה אינן משתנות בזמן התקרבות, ושימו לב שההתקרבות היא באופן ריבועי מהר יותר אופקית מאשר אנכית.
חשיפת תוכנית הנשק הגרעיני של איראן

חשיפת תוכנית הנשק הגרעיני של איראן הייתה פעולה חשאית של המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים בתחילת 2018. בפעולה זו השיגה ישראל מסמכי וקובצי ארכיון סודי איראני המוכיחים שאיראן פעלה לפיתוח נשק גרעיני.
לאחר שנים רבות שבהן עוסקת הדיפלומטיה העולמית בתוכנית הגרעין האיראנית, ב-30 באפריל 2018 חשף ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו כי "המוסד" במסגרת פעילותו נגד תוכנית הגרעין הצליח להעביר לישראל את ארכיון התוכנית לפיתוח הנשק הגרעיני של איראן. מקצת מהמידע שהושג נחשף על ידי נתניהו, לאחר תיאום מראש עם ממשל נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, בנאום פומבי, רובו באנגלית, שלוּוה במצגת ובה מסמכים, תצלומים ושרטוטים מן הארכיון.
המבצע המודיעיני

איראן אחסנה במחסן בטהראן ארכיון סודי של תוכנית הגרעין האיראנית, ובכלל זה תוכניות לפיתוח נשק גרעיני. המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים ידע על הארכיון משנת 2016, ועקב אחריו. בינואר 2018 הצליחו סוכני "המוסד" לפרוץ לכספות שנמצאו במקום ולקחת משם למעלה מ-50,000 מסמכים בדפוס ועוד למעלה מ-50,000 קובצי מחשב המאוחסנים על מדיה דיגיטלית (תקליטורי CD ו-DVD). המסמכים, במשקל חצי טונה, הוברחו לישראל, שם תורגמו ופוענחו. לפי דיווחים שונים החומר הוברח במשאית לאזרבייג'ן, ומשם הועבר לישראל. ישנם דיווחים סותרים בנוגע למרדף שניהלו כוחות הביטחון של איראן אחרי אנשי "המוסד".
ב-15 ביולי 2018 פרסם רונן ברגמן בניו יורק טיימס פרטים לכאורה על המבצע הנועז של המוסד. לפי הפרסום, לפריצה קדם מעקב שנמשך למעלה משנה, הן בשלב שבו האיראנים קיבצו את החומרים המפלילים והן בשלב שבו הם הסתירו אותם במחסן מותמם באזור תעשייה שוראבד שבטהראן. סוכני המוסד עקבו אחר המבנה, למדו את האזעקה וכיצד לנטרלה, למדו את סדר היום ולוח הזמנים של המאבטחים האיראנים, ותזמנו את זמן הפריצה ומשך הפעולה בחלון הזמן שבו המאבטחים לא השגיחו על המבנה: חלון של 6 שעות ו-29 דקות באמצע הלילה. לפי התחקיר, הפריצה עצמה אירעה ב-31 בינואר 2018 בשעה 22:30. סוכני המוסד פרצו למבנה, נטרלו את האזעקה, איתרו את הכספות עם המידע המפליל, פרצו אותן באמצעות להביור ריתוך מתוחכם (בעיתון נכתב שטמפרטורת הלהבה שלו מגיעה ל-2,000 מעלות צלזיוס), שלפו את החומר, העלו אותו על מספר משאיות, ונמלטו. כאשר גילו האיראנים את הפריצה בבוקר היו סוכני המוסד ועמם החומר המפליל מחוץ לגבולות איראן. לפי התחקיר, בפעולה השתתפו כעשרים סוכני מוסד, שנעזרו כנראה בגורמים מבפנים.
ישראל חלקה את המידע שנחשף עם ארצות הברית טרם חשיפתו הפומבית, ותיאמה את החשיפה עם נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ ועם שר החוץ האמריקאי מייק פומפאו. לפי נאום נתניהו, המודיעין האמריקאי אישר את אמינות החומר שלכדה וחשפה ישראל. לאחר החשיפה הפומבית נחשפו חומרי הארכיון בפני סוכנויות המודיעין של רוסיה, סין, צרפת, גרמניה, בריטניה ואנשי סבא"א.
בראיון לאילנה דיין רמז ראש "המוסד", יוסי כהן, שהמבצע נעשה על ידי זרים (דוברי "שפות זרות"), ודיין הוסיפה שהוצאת המסמכים כללה שימוש במשאיות אחדות שנשאו לוחיות רישוי זהות כדי לבלבל את עורכי המצוד אחריהן.
תוכן המסמכים

ארכיון הגרעין האיראני תיעד את המאמצים של איראן להשגת נשק גרעיני טרם ההסכם עם המעצמות, וכלל מסמכים שבהם הוראות והגדרת מטרות, דו"חות רשמיים, הוראות ייצור ופקודות, מצגות, תצלומים של רכיבים גרעיניים, שרטוטים טכניים של נשק גרעיני ומתקני גרעין, תוכניות להרכבת פצצות גרעיניות על ראשי קרב של טילים בליסטיים, מתקני סימולציה וניסוי של פיצוצים גרעיניים ומידע רב על בניית טכנולוגיות גרעין הדרושות לפיתוח וייצור נשק גרעיני.
תוכנית הגרעין האיראנית החלה בפרויקט אמאד (בפרסית: پروژه آماد) שהיה פעיל בשנים 1999–2003, אך המשיך לפעול גם לאחר "סגירתו", בשם אחר. בראש פרויקט אמאד עמד ד"ר מוחסן פח'רי-זאדה, שחוסל ב-27 בנובמבר 2020 והוא זה שהמשיך אותו גם ב-2018 תחת ארגון סאפאנד (SPND), הכפוף למשרד ההגנה האיראני.
בפרויקט אמאד המטרה הייתה לפתח ולייצר חמש פצצות ביקוע גרעיני המבוססות על אורניום מועשר. התוכנית כללה:
פיתוח, תכנון ועיצוב תשתית גרעינית
ייצור ליבות גרעיניות וחומר רדיואקטיבי בקיע
תכנון מערכת לפיצוץ גרעיני ("פצצת אטום")
פיתוח מתקנים לסימולציה וניסוי של פיצוצים גרעיניים
תוכניות להרכבת פצצות גרעיניות על טילים בליסטיים כגון השיהאב-3.
עצם שמירת המסמכים בארכיון והסתרתו היא הפרה של איראן את סעיף 16 להסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית שאסר על איראן, מעבר לאיסור הראשי, גם כל פעילות שעניינה מחקר ופיתוח וחייב חשיפה מלאה של תוכנית הגרעין האירנית על כל מרכיביה כולל תיעודה עד מועד חתימת ההסכם:
" Iran will not engage in activities, including at the R&D level, that could contribute to the development of a nuclear explosive device".
נאום נתניהו

| --- | --- |

צילום מסך הטלוויזיה בקשת 12, בעת חשיפת תוכנית הנשק הגרעיני של איראן בנאום נתניהו
 תאריך:  30 באפריל 2018
 שפה:  עברית אנגלית
 נואם:  בנימין נתניהו, ראש ממשלת ישראל
 חשיבות:  חשיפת תוכנית הנשק הגרעיני של איראן
ב-30 באפריל 2018 נשא ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, נאום באנגלית מלווה במצגת שהציגה דוגמאות מהמסמכים והמדיה הדיגיטלית שהצליחה ישראל לחלץ מאיראן.
בנאומו הציג נתניהו את פרויקט אמאד לפיתוח נשק גרעיני. לדברי נתניהו, גם לאחר שפרויקט אמאד הוקפא לכאורה, פעילותו נמשכה על ידי אותם מדענים תחת שם אחר. המסמכים שנחשפו הוכיחו שאיראן פעלה בחשאי לפתח נשק גרעיני (בין השאר בפרויקט אמאד) ושיקרה לעולם ולסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית על כך, כולל בהצהרות שהיו חלק מהסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית ב-2015 (איראן אומנם דיווחה על הפרויקט, אך הסתירה את העובדה שהוא נועד לפיתוח נשק גרעיני). כן טען שאיראן המשיכה את פרויקט אמאד תחת שם אחר, למרות הסכם הגרעין שנחתם עמה.
הנאום הועבר בשידור חי ברשתות התקשורת בישראל וקיבל התייחסות נרחבת ברשתות תקשורת ועיתונים ברחבי העולם.
חשיפה פומבית של מבצע מודיעיני זמן קצר לאחר עריכתו היא צעד חריג ביותר. על פי הפרשן אמנון אברמוביץ', הפרסום נעשה על דעת שר הביטחון, ראש המוסד, הרמטכ"ל וראש אמ"ן. לעומת זאת, חבר הכנסת יאיר לפיד מתח ביקורת על חשיפת המבצע המודיעיני, וביקש לכנס את ועדת המשנה לענייני מודיעין ושירותים חשאיים לדיון בשאלה זו. הפרשן הצבאי אמיר אורן טען שהפרסום גרם נזק מודיעיני, משום שלדעתו האיראנים ידעו שהארכיון נפרץ, אך לא ידעו מי עשה זאת, ונתניהו בנאומו העניק להם מידע זה.
תגובות ברחבי העולם

ארצות הברית נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, הביע תמיכה בנאום נתניהו וצייץ בטוויטר שחשיפת ישראל מוכיחה שצדק ביחסו להסכם הגרעין עם איראן, ושהמידע שחשפה ישראל ישפיע על החלטתו האם לפרוש מהסכם הגרעין. כשבוע לאחר נאום נתניהו, ב-8 במאי, הודיע הנשיא טראמפ על פרישת ארצות הברית מהסכם הגרעין (צעד שאותו שקל עוד קודם לנאום נתניהו) ולאחר מכן גם חידשה את הסנקציות הכלכליות על איראן. בנאומו הזכיר טראמפ את חשיפת השקרים של איראן בידי ישראל.
איראן עבאס אראקצ'י, סגן שר החוץ האיראני, הגיב: "ההופעה של נתניהו הייתה משחק ילדותי ומגוחך. מופע מתוכנן לקראת הדדליין ב-12 במאי שנועד להשפיע על החלטת טראמפ לגבי הסכם הגרעין עם איראן".
האיחוד האירופי פדריקה מוגריני, שרת החוץ של האיחוד האירופי, אמרה: "מהדיווחים עולה שנתניהו לא הטיל ספק בעמידה של איראן בהסכם הגרעין היום".
הממלכה המאוחדת תגובת ממשלת בריטניה: "מעולם לא היינו תמימים בנוגע לאיראנים ולמטרות תוכנית הגרעין שלהם. הפיקוח של הסוכנות לאנרגיה אטומית הוא קריטי במטרה להבטיח שאיראן עומדת בהתחייבויותיה במסגרת הסכם הגרעין".
גרמניה הייקו מאס, שר החוץ של ממשלת גרמניה, אמר: "הסכם וינה עם איראן אינו מבוסס על אמון ואמונה, אלא על פיקוח חסר חורים... סבא"א צריכה לקבל עכשיו, בהקדם האפשרי, גישה למידע הישראלי, ולברר האם יש בו ראיות להפרת הסכם הגרעין". הוא הדגיש: "מאחר שאנחנו לא יכולים לתת לאיראן להשיג נשק גרעיני, חייבים לשמור על מנגנוני הפיקוח של הסכם וינה".
צרפת ממשרד החוץ של צרפת, נמסר כי "יש ללמוד ולהעריך את המידע באופן מפורט" וכן ש"המידע החדש, שהוצג בידי ישראל, יכול לאשר את הצורך בערבויות ארוכות-טווח לגבי תוכנית הגרעין האיראנית, כפי שהנשיא מקרון הציע".
רוסיה נשיא רוסיה ולדימיר פוטין, אמר כי עסקת הגרעין היא בעלת חשיבות אדירה לעתיד העולם כדי להבטיח את היציבות והביטחון הבינלאומיים, וכי יש לפקח עליה באופן הדוק על ידי כל הצדדים.
סבא"א דובר סבא"א חזר על ממצאי הדו"ח האחרון שלהם מדצמבר 2015 וציין שבשל כך, מבחינת הסוכנות, "הנושא סגור". עוד הוסיף כי הסוכנות תבחן כל מידע שיגיע לידיה, אך אין בכוונתה להתייחס באופן פומבי למידע זה.
במאי 2019 הוחלט להעניק לחולית המוסד שהשתתפה במבצע את פרס ביטחון ישראל.
חשיפת מחסן גרעין סודי על יד טהראן

ב-27 בספטמבר 2018 בנאום שנשא באו"ם חשף נתניהו את קיומו של מחסן סודי במחוז טורקוזאבאד בטהראן המכיל ציוד גרעיני וחומרים רדיואקטיביים מתוכנית הנשק הגרעיני של איראן. לדברי נתניהו, הוא חלק בעבר מידע זה עם מספר סוכנויות ביון ועם סבא"א, אך החליט להפוך את המידע לפומבי בגלל חוסר מעש מצדן.
ראו גם

תוכנית הגרעין האיראנית
הסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית
המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים
מודיעין טכנולוגי
הערות שוליים

↑  "כך השיג המוסד את מסמכי הגרעין במחסן מוזנח בטהראן", באתר גלובס, 1 במאי 2018
↑  יאסר עוקבי, ‏"המסמכים האיראנים הוברחו על ידי אנשי המוסד במשאית לאזרבייג'ן", באתר מעריב אונליין, 3 במאי 2018
↑  ynet, סוכני מוסד עם מכשירי ריתוך בחדר הכספות בטהראן | פרטים חדשים על המבצע, באתר ynet, 15 ביולי 2018.
↑   יוסי מלמן, יוסי כהן משווק סודות בחופשיות, ואין מי שיעז לומר לו "עד כאן", באתר הארץ, 14 ביוני 2021
↑  מתי שטיינברג, הגרעין האיראני: התמדת הפרדיגמה הכושלת, באתר הפורום לחשיבה אזורית, ‏11.04.2021
↑  "איראן ממשיכה לפתח תוכנית סודית לפצצה גרעינית", israel defence, אפריל 2017
↑  דוח אודות ארגון סאפאנד, מטעם המועצה הלאומית של קואליציית האופוזיציה האיראנית
↑  שלמה צזנה, נתניהו הציג את "תיקי הגרעין של איראן": המטרה - לייצר חמש פצצות אטום, באתר ישראל היום, 30 באפריל 2018
↑  נוסח הסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית
↑  טל שלו ויקי אדמקר‏, נתניהו חשף מסמכים חשאיים של איראן: ממשיכה לשאוף לנשק גרעיני, באתר וואלה, 30 באפריל 2018
↑  לדברי נתניהו, בנאומו
↑  טראמפ: "נאום נתניהו מוכיח שצדקתי ב-100% בנושא הסכם הגרעין", באתר מעריב אונליין, 30 באפריל 2018;
עמית ולדמן, ‏סיקור נאום נתניהו בעולם: "ישראל ואירן מתקרבות למלחמה", באתר ‏מאקו‏, 1 במאי 2018
↑  דפנה ליאל, ‏עימות פוליטי בעקבות נאום הגרעין, באתר ‏מאקו‏, 2 במאי 2018
↑  אמיר אורן‏, מבצע גבנ"צ: האם הפשיטה על ארכיון הגרעין האיראני באמת הייתה מושלמת?, באתר וואלה, 4 במאי 2018.
↑  איראן לועגת לנתניהו: "מגוחך וילדותי", באתר ynet, 30 באפריל 2018
↑  צרפת: המידע שישראל הציגה מדגיש את חשיבות הסכם הגרעין, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 1 במאי 2018
1 2 3  אלדד בק, "המידע שנחשף עשוי להוביל להסכם משלים", באתר ישראל היום, 1 במאי 2018
↑   עדי דניאל, פוטין: "הסכם הגרעין – בעל חשיבות אדירה", באתר ערוץ 20, 30 באפריל 2018
↑  איתמר אייכנר, הפריצה לארכיון הגרעין האיראני: פרס ביטחון ישראל - למוסד, באתר ynet, 26 במאי 2019
↑   נתניהו באו"ם: "לאיראן יש מתקן גרעיני סודי בטהראן", הנאום המלא בערוץ היוטיוב של כאן 11, 27 בספטמבר 2018.
ברנארד לי

| --- | --- |

 לידה:  10 בינואר 1908 ברנטפורד, לונדון, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  16 בינואר 1981 (בגיל 73) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1934 
 עיסוק:  שחקן, שחקן תיאטרון, שחקן קולנוע
 מקום לימודים:  האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה 
 בן או בת זוג:  Gladys Emily Merredew 
 צאצאים:  Anne Gladys Lee 
 פרופיל ב-IMDb
 
ברנארד לי (באנגלית: Bernard Lee; ‏ 10 בינואר 1908 – 16 בינואר 1981) היה שחקן אנגלי שנודע בשל גילום דמותו של אם (M) באחד עשר הסרטים הראשונים בסדרת ג'יימס בונד.
ביוגרפיה

נולד בלונדון, הוא למד באקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה. במהלך שנות ה-30 של המאה ה-20 הוא שיחק בעיקר על הבמה, אולם אחרי מלחמת העולם השנייה הוא פיתח קריירת סרטים מצליחה, בכללם האדם השלישי (1949), The Blue Lamp (1950), Beat the Devil (1953), The Battle of the River Plate (1956), The Spanish Gardener (1956), Dunkirk (1958), Web of Evidence (1959), שריקה במורד הרוח (1961), and The L-Shaped Room (1962). לי גם כיכב בסדרת הטלוויזיה "היפה והחיה" Beauty and the Beast משנת 1976 לצידו של ג'ורג' סי סקוט George C. Scott. שנה אחרי כן הוא כיכב במופע הטלוויזיה A Christmas Carol כרוח הרפאים של מתנת חג המולד. הוא סבו של השחקן הבריטי ג'וני לי מילר.
מותו

לי הלך לעולמו בלונדון בינואר 1981, אחרי מאבק בסרטן קיבה, מחלה שמנעה ממנו מלהופיע בסרט "לעינייך בלבד" אחרי שלוהק לתפקיד בסרט. מתוך כבוד לו, לא נשכר שום שחקן חדש כדי לתפוש את התפקיד של אם. בסרט, אומר את הטקסט של אם שר ההגנה, ביל טאנר, מפקדו של אם. רוברט בראון החליף את לי בתפקיד אם בסרט אוקטופוסי.
פילמוגרפיה > סרטי ג'יימס בונד

M, דמותו של לי בסרטי ג'יימס בונד, הוא אדמירל סר מילס מסרבי (Miles Messervy) (שפרט ל-M כונה בהופעותיו על המסך רק "אדמירל" ו"מילס"), הבוס חמום המוח של בונד ששולח אותו למשימותיו. הוא גם גילם את אם ביחד עם לואיס מקסוול כמניפני בקומדיה הצרפתית משנת 1975 Bons baisers de Hong Kong. יורשו של לי בתפקיד היה רוברט בראון, אם כי שיחק את הדמות בצורה שונה (בראון גם גילם אדמירל אחר בסדרה קודם לכן). ג'ודי דנץ', חברתו של לי, הייתה השחקנית הבאה שגילמה את דמותו של אם, החל משנת 1995 עם כמה אזכורים של קודמה בכללם תמונת שמן של לי בתפקיד שנראה במפקדה המשנית של ה-MI6 (הטירה הסקוטית).
ברנרד לי הופיע באחד עשר סרטי ג'יימס בונד
ד"ר נו (1962)
מרוסיה באהבה (1963)
גולדפינגר (1964)
כדור הרעם (1965)
אתה חי רק פעמיים (1967)
בשרות הוד מלכותה (1969)
יהלומים לנצח (1971)
חיה ותן למות (1973)
האיש בעל אקדח הזהב (1974)
המרגלת שאהבה אותי (1977)
מונרייקר (1979)
פילמוגרפיה > סרטים אחרים

The Main Event (1934)
The River House Mystery (1935)
Rhodes of Africa (1936)
The Black Tulip (1937)
The Terror (1938)
Murder in Soho (1939)
The Frozen Limits (1939)
Let George Do It! (1940)
Spare a Copper (1941)
Once a Crook (1941)
The New Lot (1943)
This Man is Mine (1946)
The Courtneys of Curzon Street (1947)
Dusty Bates (1947)
Quartet (1948)
The Fallen Idol (1948)
Elizabeth of Ladymead (1948)
The Third Man (1949)
The Blue Lamp (1950)
Morning Departure (1950)
Last Holiday (1950)
Odette (1950)
Cage of Gold (1950)
The Adventurers (1951)
White Corridors (1951)
Calling Bulldog Drummond (1951)
Appointment with Venus (1951)
Mr. Denning Drives North (1952)
Gift Horse (1952)
The Yellow Balloon (1953)
Single-Handed (1953)
Beat the Devil (1953)
The Rainbow Jacket (1954)
Father Brown (1954)
Seagulls Over Sorrento (1954)
The Purple Plain (1954)
Out of the Clouds (1955)
The Ship That Died of Shame (1955)
The Battle of the River Plate (1956)
The Spanish Gardener (1956)
Fire Down Below (1957)
Across the Bridge (1957)
High Flight (1957)
Dunkirk (1958)
The Key (1958)
The Man Upstairs (1958)
Nowhere to Go (1958)
Danger Within (1959)
Beyond This Place (1959)
Web of Evidence (1959)
Kidnapped (1960) חטוף
The Angry Silence (1960)
Cone of Silence (1960)
Fury at Smugglers' Bay (1961)
The Secret Partner (1961)
Whistle Down the Wind (1961) שריקה במורד הרוח
The Brain (1962)
The L-Shaped Room (1962)
Two Left Feet (1963)
A Place to Go (1963)
Ring of Spies (1964)
Saturday Night Out (1964)
The Spy Who Came in from the Cold (1965)
Dr. Terror's House of Horrors (1965)
The Amorous Adventures of Moll Flanders (1965)
OK Connery (1967) - (Bond parody)
Journey to Midnight (1968)
Crossplot (1969)
Danger Point (1971)
The Raging Moon (1971) - הכמהים לאהבה
Dulcima (1971)
Percy's Progress (1974)
From Hong Kong with Love (1975) - (Bond parody)
שישה כובעי חשיבה

| --- | --- |

עטיפת הספר שישה כובעי חשיבה מאת אדוארד דה בונו באנגלית
 מידע כללי
 מאת:  אדוארד דה בונו
 שפת המקור:  אנגלית 
 נושא:  פסיכולוגיה 
 הוצאה
 הוצאה:  Little, Brown and Company 
 הוצאה בשפת המקור:  Little Brown and Company
 תאריך הוצאה:  1985 
 מספר עמודים:  207
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 0-316-17791-1
 
עטיפת הספר שישה כובעי חשיבה מאת אדוארד דה בונו בעברית
שישה כובעי חשיבה (באנגלית: Six Thinking Hats) של אדוארד דה בונו, היא שיטת חשיבה שמטרתה שיפור תהליך קבלת ההחלטות בקבוצות. במסגרת השיטה, המשתתפים בדיון מבצעים משחק תפקידים בהתאם לכובע הדמיוני שהם חובשים. דה בונו פרסם את השיטה בספרו "שישה כובעי חשיבה" שראה אור בשנת 1985. הספר תורגם גם לעברית.