stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עירוני מקיף רמות
מבנה בית הספר > מבני התיכון

מבנה התיכון הוא מבנה גדול ובו ארבעה מסדרונות מרכזיים אשר בכל אחד מהם שישה חדרים. פנים המבנה עצמו מעוצב כחלל גדול בקומת הכניסה, מרפסות רבות אל קומת מן הקומה העליונה ובנוסף, מכיל גם אמפי תיאטרון אל הקומה התחתונה. מבנה התיכון כולל בתוכו מספר חדרים מיוחדים ביניהם:
מעבדת מדעי המחשב, המכילה אבזור רב לשם למידת מדעי המחשב.
מעבדת פיזיקה, חדר גדול ומעוצב אשר נבנה כולו על ידי רכז המקצוע.
חדר רב תכליתי, אשר מסוגל להכיל כמות רבה מאוד של תלמידים (לשם כינוסים דו שכבתיים לדוגמה).
חדר 25, חדר הנמצא בסוף המסדרון השמאלי העליון ובו מספר כיתות פרטני פנימיות (חדרים 26, 27, 28).
בנוסף, מבנה התיכון הראשי מכיל גם חדר מוזיקה ומספר חדרי חזרות, חדר המורים, משרדי רכזים, מזכירות התיכון ומשרד מנהלת התיכון. בקומה התחתונה ממקומת ספריית בית הספר וקפיטריה. מחוץ למבנה התיכון, ממוקם מבנה מעבדות התיכון ובו ארבע מעבדות שונות.
בבית הספר, קיים גם אולם ספורט אחד גדול ומרווח אשר מכיל גם חדר כושר פנימי.
מחוץ למבני הלימודי, ישנן מדשאות רבות, רחבה גדולה אשר משמשת לטקסי בית הספר, מגרש ספורט וספסלים רבים.
מגמות

ביולוגיה
כימיה
פיזיקה
מחשבים
סוציולוגיה וביולוגיה
מדעי הרוח
מוזיקה
חינוך גופני
אומנות
אשכול תרבות
ערבית
רוסית
מסלולי לימוד ייחודיים בחטיבה ובתיכון

בחטיבת הביניים קיימים מספר מסלולי לימודי ייחודיים, בנוסף לכיתות העיוניות.
שביט: במסלול זה, התלמידים לומדים בנוסף למקצועות הלימוד אשר לומדים בכיתות העיוניות, פיזיקה ומדעי המחשב. בנוסף, מבקרים התלמידים אחת לשנה במכון דוידסון לשם העשרה חינוכית.
נחשון: במסלול זה, התלמידים לוקחים חלק בתוכנית "נחשון" הארצית ובה אחת לשבוע יוצאים להעשרה חינוכית מגוונת בנושאים שונים. תוכנית זו ממשיכה אף בתיכון.
חינוך גופני: במסלול זה, התלמידים מתמחים בתחום השחייה או בתחום הכדורסל ויוצאים במהלך השנים לתחרויות שונות בתחומם. בנוסף, נחשפים התלמידים לפעילויות ספורט מגוונות כמו טיפוס על קיר, ספורט ימי, ניווטי שטח. תלמידי המסלולי נבחנים לבסוף בחמש יחידות לימוד, מתוכן ארבע עיוניות ואחת מעשית.
דרך רוח: במסלול זה, תלמידי התיכון במסלול לומדים את לימודי המגמה, באוניברסיטת תל אביב בשיעורים המועברים על ידי מרצים. לבסוף, התלמידים ניגשים לבגרות בספרות או בפילוסופיה ובאפשרותם לבחור בין בחינת בגרות עיונית, לבין הגשת עבודת גמר. המסלול כולל השתתפות בהרצאות ובסיורים, מפגשים עם אנשי רוח ואף מעניק לתלמידים המשך ליווי גם לאחר סיום לימודיהם כמו כן, גם מלגות לחלקם.
גלריה

רחבת הכניסה לתיכון
חצר מבנה התיכון
מבנה חטיבת הביניים
פבל קוהוט (נגן עוגב)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1976 (בן 48 בערך) פראג, צ'כוסלובקיה 
 מוקד פעילות:  צ'כיה 
 מקום לימודים:  האקדמיה לאמנויות הבמה של פראג, הקונסרבטוריון של פראג 
 שפה מועדפת:  צ'כית 
 כלי נגינה:  עוגב 
 www.pavelkohout.org
 
פבל קוהוט (בצ'כית: Pavel Kohout, נולד ב-1976 בפראג שבצ'כוסלובקיה) נגן עוגב צ'כי.
קוהוט הוא בוגר הקונסרבטוריון של פראג והפקולטה למוזיקה של האקדמיה לאמנויות הבימה של פראג בהנחייתו של פרופסור יארוסלב טומה. בשנים 1999 - 2000 המשיך בלימודיו בקונסרבטוריון של אמסטרדם בהולנד אצל הפרופסור המומחה הנודע יאקה ואן אורטמרסן.
פרסים

פרס ראשון ופרס באך באחת מתחרויות העוגב הבינלאומיות הגדולות בעולם, IOCM מוזאשינו בטוקיו 2000
פרסים ראשונים בתחרויות עוגב בינלאומיות בליובליאנה 1998
פרסים ראשונים בתחרות עוגב בינלאומית בווילנה 1999
"מלאך רוקד" - פרס תחרות המוזיקה האירופאית לנוער
עז תלם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  18 בנובמבר 1986 (בן 37) 
 www.thekitchencoach.co.il
 
עֹז תלם (נולד ב-18 בנובמבר 1986) הוא בלוגר אוכל ומדריך בישול ישראלי. הבעלים של הבלוג "The Kitchen Coach".
קורות חייו

תלם השתתף בעונה הראשונה של תוכנית המציאות היפה והחנון ממנה הודח ראשון.
למד לימודי בישול בסיסי ועבד כטבח במשך 3 שנים במסעדות "מסה" של אביב משה, "שגב" של משה שגב ו"כתית" של מאיר אדוני.
את כתבות האוכל הראשונות כתב למגזין הסטודנטים של המרכז הבינתחומי בשנת 2008. בשנת 2011 עבד כעורך תוכן שיווקי ב־Nana10.
פרסם טור אוכל קבוע במשך שנה וחצי, מינואר 2014 בשם "מאמן המטבח" באתר וואלה.
בסיום שנה זו, הקים את בלוג האוכל שלו "The Kitchen Coach" בו הוא מציג מתכונים פרי עטו הכוללים הסבר נרחב על המרכיבים ושיטות הבישול תוך מחקר שמבצע תלם לפני כתיבת כל מתכון. בין השאר מוצגים היסטוריית המנה והרקע התרבותי שלה והצעות להתאמות המנה להעדפות קולינריות שונות (טבעונות, צמחונות, ללא גלוטן).
בשנת 2017 יצא לאור בהוצאה עצמית ספר הבישול הראשון שלו "ספר הכרובית" שהודפס בשלוש שפות: עברית, אנגלית וספרדית.
היה אחד ממגישי ערוץ האוכל.
חיים אישיים

תלם נשוי לעדי, בעלת תואר שני באגרונומיה ומדריכת שיטת מונטסורי. הם גרים עם שני בניהם בכפר סבא.
בעל תואר שני במנהל עסקים מהבינתחומי הרצליה.
הערות שוליים

↑  עז תלם, המדריך: איך להכין סלט כרוב מושלם | The Kitchen Coach, באתר The Kitchen Coach, ‏14 במרץ 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298034505171  LCCN: n2016067270  VIAF: 298541073   WorldCat (עם VIAF): 298541073
פבלו בראגז'ר

פבלו דומיניק בראגז'ר (בצרפתית: Pablo Brägger; נולד ב-27 בנובמבר 1992) הוא מתעמל שווייצרי.
ביוגרפיה

בשנת 2015 זכה בראגז'ר במדליית ארד בקרקע בתחרות התעמלות שנערכה בעיר מונפלייה, צרפת, והפך למתעמל השווייצרי הראשון שזכה במדליה אולימפית במכשיר זה. באותה שנה ייצג את מדינתו באליפות אירופה בהתעמלות בגלאזגו, הממלכה המאוחדת, ובאולימפיאדת 2016 בריו דה ז'ניירו, ברזיל.
הערות שוליים

↑  Steingruber en argent, Brägger en bronze!
↑  "2015 World Gymnastics Championships Athlete Profiles – Pablo Braegger". 2015WorldGymnastics.com. אורכב מ-המקור ב-2016-01-11. נבדק ב-27 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Pablo Braegger". Rio 2016. אורכב מ-המקור ב-26 באוגוסט 2016. נבדק ב-10 באפריל 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
עזאזל (ספר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  בוריס אקונין
 שפת המקור:  רוסית
 תורגם לשפות:  עברית, אנגלית, צרפתית
 סוגה:  ספרות בלשית
 מקום התרחשות:  מוסקבה, לונדון, סנקט פטרבורג 
 הוצאה
 הוצאה:  ידיעות ספרים
 הוצאה בשפת המקור:  זכרוב
 תאריך הוצאה:  1998
 מספר עמודים:  262
 הוצאה בעברית
 תרגום:  2004
 סדרה
 סדרת ספרים:  תיבת פנדורין
 הספר הבא:  גמביט טורקי
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 5-8159-0494-1 (המהדורה הראשונה ברוסית)
 הספרייה הלאומית:  002390701
 
עזאזל (ברוסית: Азазель) הוא הספר הראשון בסדרת הספרים הבלשית "תיבת פנדורין" פרי עטו של הסופר הרוסי-גאורגי בוריס אקונין. הספר פורסם לראשונה ב-1998 במוסקבה. תרגומו של יגאל ליברנט לעברית יצא לאור ב-2004, במקביל להפצתם של סרטים המבוססים על הספרים.
עלילת הספר

הספר נפתח ב-13 במאי 1876 ומתמקד בפתיח באחד מהסטודנטים הצעירים של אוניברסיטת מוסקבה, בגן אלכסנדר שבמוסקבה, המתאבד בירייה לעיני עוברי האורח. אראסט פנדורין הוא פקיד רישום זוטר במחלקת הבילוש של משטרת מוסקבה, שמחליט לחקור את ההתאבדות המוזרה של הסטודנט. הסטודנט הוריש את כל רכושו לגברת עשירה מאנגליה בשם ליידי אסתר, המנהלת ומממנת בית יתומים. פנדורין נפגש עם הליידי אך מתבייש בחשדו כאשר הוא משוחח איתה - היא פועלת ומקדישה את כל מרצה למען היתומים. פנדורין עוקב אחרי סטודנט חשוד, חברו של המתאבד, ומגיע לגברת אמיליה. מדברי הסטודנט מבין פנדורין שאמיליה היא ששכנעה את הסטודנט וחברו המנוח להוריש את רכושם לרשת בתי היתומים של הליידי אסתר.
הסטודנט נרצח ופנדורין ניצל במזל. מתברר שרצח הסטודנטים קשור לכנופיה בשם עזאזל. פנדורין מקודם בדרגה ונוסע לבריטניה כדי לחקור את העניין לעומק. הוא נחטף, נבגד וכמעט נרצח שוב ומגיע למידע החושף חברים ברשת עזאזל. הוא חוזר לרוסיה, משיג את המידע שנית ומגלה שקיים קשר למנהל רשת בתי היתומים. הוא מדווח למפקדו והלה נוסע מיד עם פנדורין לאסור את המנהל, אך אז מתגלה שגם המפקד חבר ברשת "עזאזל". פנדורין מצליח להינצל בעור שיניו, אך מפקדו ומנהל הרשת מתים. פנדורין משוחח עם הליידי אסתר ומבין שבעצם היא זו שעומדת מאחורי הכנופיה כולה, שמורכבת מהיתומים שהיא מגדלת ונותרים נאמנים לה בבגרותם. הליידי אסתר מנסה לברוח ופנדורין רודף אחריה. היא כולאת אותו בחדר יחד איתה, ומאיימת לפוצץ את שניהם כדי להגן על יתומיה. פנדורין מתחנן על חייו ומשוחרר, לאחר הבטחה שלא ירדוף את היתומים. הוא רץ החוצה וממתין לפיצוץ, שמתרחש באיחור קל.
פנדורין מועלה שוב בכמה דרגות ונישא לאהובתו, בתו של בכיר רוסי. מיד בסיום החתונה מתקבל מכתב משליח מיוחד. פנדורין חותם והשליח ממהר לברוח החוצה תוך ספירה לאחור "עשר, תשע, שמונה..." שמעוררת את חשדו של פנדורין, והוא יוצא לרדוף אחריו. שניות ספורות לאחר צאתו, נשמע פיצוץ עז מהבניין ממנו יצא פנדורין. האנשים ששהו שם, ביניהם אשתו ואביה, מתו בפיצוץ. בסוף הספר הולך פנדורין גלמוד ושערותיו הלבינו, על אף שהוא בן עשרים.
עיבוד טלוויזיוני

בשנת 2002 הערוץ הראשון ברוסיה הפיק מיני-סדרת טלוויזיה בשם "עזאזל" המבוססת על הספר בבימויו של אלכסנדר אדבשיאן ובכיכובם של איליה נוסקוב כאראסט פנדורין, סרגיי בזרוקוב כאיוואן ברילינג, מרינה אלכסנדרובה כיליזבטה פון אוורט-קולוצולצבה ואולג באסילשווילי כגנרל מיזינוב.
בשנת 2020 החלה הפקת עיבוד מחודש לספר בשם "פנדורין: עזאזל" בהפקת Kinopoisk HD: הבלש המפורסם אראסט פנדורין יוצא להרפתקאות בתפאורה חדשה: הוא ינהל את חקירותיו לא במאה ה-19, אלא בגרסה אלטרנטיבית מודרנית של רוסיה, שבה עדיין שולטת שושלת רומנוב.
הערות שוליים

↑  ספרי עלית גג.
↑  עזאזל (2022) באתר kinopoisk.ru
| ספרים מאת בוריס אקונין |
| --- | --- | --- |
| ספרי תיבת פנדורין | עזאזל (סרט • סדרת טלוויזיה) • גמביט טורקי (סרט) • לוויתן • מות אכילס • משימות מיוחדות (סרט) • יועץ ממלכתי (סרט) • הכתרה • אהובת המוות • אהוב המוות • מרכבת היהלום • ין ויאנג • מחרוזת הירקן • כל העולם במה • העיר השחורה • כוכב המים • איני נפרד • פשוט מאסה • בור |  |
| ספרים נוספים | רומן ריגול (סרט) • הרפתקאות המגיסטר • פלאגיה והבולדוג הלבן (סדרת טלוויזיה) • תולדות המדינה הרוסית |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 5703161696250916120005   WorldCat (עם VIAF): 5703161696250916120005
פיזיקאי

אלברט איינשטיין, מגדולי הפיזיקאים, אשר פיתח את תורת היחסות
פיזיקאי הוא מדען העוסק בחקר הפיזיקה.
הכשרה למקצוע פיזיקאי ניתנת באוניברסיטאות, במחלקות לפיזיקה, בהתמחויות שונות, שהעיקריות שבהן הן פיזיקה תאורטית ופיזיקה ניסויית. שתי ההתמחויות כוללות הכרות עם תאוריית הפיזיקה, אך בעוד שהפיזיקאי הניסויי בוחן את השערותיו באמצעות ניסוי, הפיזיקאי העיוני מנסה להסביר את תוצאות הניסויים באמצעות מודל מתמטי ולספק תחזיות לתוצאות של ניסויים עתידיים. הפיזיקאי העיוני עשוי לפתח תוכנות מחשב לשם עריכת סימולציות או חישובים נומריים כבדים (בדרך כלל עבור פתרון בעיות מתמטיות אשר בלתי ניתנות לפתרון אנליטי), בעוד שהפיזיקאי הניסויי עשוי לפתח מכשירי מדידה ושיטות חדשות לביצוע ניסויים. גם הפיזיקאי הניסויי משתמש במחשב לשם עריכת סימולציות של ניסויים, עיבוד התוצאות מניסויים, כיול מכשירי המדידה ואינטראקציה עם מכשירי מדידה מתוחכמים נעשים על פי רוב באמצעות מחשבים.
מכיוון שהפיזיקאי העיוני זקוק בדרך כלל רק לכוח חישוב, אשר מסופק לעיתים על ידי מחשב ביתי, קל למצוא מימון לפעילות בפיזיקה עיונית. הפיזיקאי העיוני יכול לעבוד גם בביתו. הפעילות בפיזיקה ניסויית לעומת זאת כרוכה בצרכים כספיים גבוהים בדרך כלל, ולכן היא מוגבלת למוסדות מחקריים, ולעיתים מחייבת שימוש במתקני ניסוי יחידים מסוגם בעולם, כגון CERN.
בישראל מתקיימים לימודי פיזיקה בכל האוניברסיטאות מלבד אוניברסיטת חיפה.
פיזיקאים פעילים באוניברסיטאות, בהוראה ובמחקר בענפי הפיזיקה הרבים. בנוסף להוראה במסגרת המחלקות לפיזיקה, ניתנים קורסי יסוד בפיזיקה גם לתלמידי הנדסה, מדעים מדויקים ורפואה. פיזיקאים מועסקים גם בתעשייה, ובפרט בתעשיית ההיי טק.
אות ההוקרה החשוב ביותר על הישגים בתחום הפיזיקה הוא פרס נובל לפיזיקה, המוענק לפיזיקאים ולעוסקים בתחומים קרובים.
ראו גם

רשימת פיזיקאים
פיטר דודסון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  20 באוגוסט 1946 (בן 78) מחוז מארין, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  פלאונטולוגיה 
 מקום מגורים:  פילדלפיה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אוטווה  אוניברסיטת אלברטה  אוניברסיטת ייל 
 מוסדות:  University of Pennsylvania School of Veterinary Medicine 
 
פיטר דודסון (באנגלית: Peter Dodson) הוא פלאונטולוג אמריקאי המתמחה בדינוזאורים ובפרט בצרטופסים, דינוזאורים בעלי אגן דמוי עוף עם עטרה ולעיתים גם קרניים. מכהן כפרופסור באוניברסיטת פנסילבניה בבית הספר לרפואה וטרינרית. דודסון כתב מספר ספרים וכן מאמרים רבים בנושאי פלאונטולוגיה של בעלי חוליות, ובפרט ספרים על הצרטופסים והצרטופסיים, הזאורופודים וההדרוזאורים. דודסון תיאר סוגים ומינים של דינוזאורים שאותם גילה ולהם טבע את שמם, בהם: אווצרטופס (Avaceratops, ‏1986) ו-Suuwassea ב-2004. תלמידיו גילו את הפרליטיטאן (Paralititan) ואת האורורצרטופס (Auroraceratops). על שמו נקרא מין של צפרדע בשם Nezpercius dodsoni.
דודסון השלים תואר ראשון בגאולוגיה באוניברסיטת אוטווה בשנת 1968, תואר שני בגאולוגיה ובפלאונטולוגיה באוניברסיטת אלברטה בשנת 1970 ודוקטורט בגאולוגיה ובפלאונטולוגיה באוניברסיטת ייל בשנת 1974.
הספרים הידועים שכתב:
Dodson, P. (1996). The Horned Dinosaurs. Princeton University Press:Princeton, New Jersey, p. 244. ISBN 0-691-02882-6.
Upchurch, P., Barrett, P.M. and Dodson, P. 2004. Sauropoda. In The Dinosauria, 2nd edition. D. Weishampel, P. Dodson, and H. Osmólska (eds.). University of California Press, Berkeley.
הראשון עוסק בצרטופסים ובפרט בטריצרטופס, והשני הוא אוסף סקירות טכניות ומדעיות על דינוזאורים אותו דודסון ערך ואף תרם לו מספר מאמרים.
עמק ספיטי

עמק ספיטי הוא עמק שנמצא במדינת הימאצ'ל פרדש בצפון הודו. העמק נקרא על שם נהר הספיטי הזורם במרכזו, ומנקז את מי הפשרת השלגים של שרשרת ההרים המקיפים את העמק.
ספיטי הוא אזור מדברי השוכן ממזרח לטיבט. עיר הבירה של המחוז היא קאזה, הנמצאת בגובה של 3640 מטר מעל פני הים. רוב תושבי האזור הם ממוצא טיבטי ומכאן שדתם היא בודהיסטית. הדרך לספיטי מהעיירה מנאלי עוברת דרך שני מעברי הרים: מעבר רוטאנג, המוביל ללהול שהוא אזור בעל אקלים חצי מדברי; ומעבר קונזום פאס שגובהו 4551 מטר מעל פני הים.
בעמק אגמים (כולל צ'אנדרה טאל), גומפות, ומנזרים עתיקים עם ציורי קיר מרהיבים ששרדו הודות למזג האוויר היבש והקר (וגם בזכות העובדה שהאזור הנדיח לא היה נתון לכיבושים). מהגומפות העתיקות החשובות הן "גומפת טאבו" אליה יפרוש הדלאי למה כשתסתיים כהונתו, "גומפת דנקאר" (Dhankar) ו"גומפת קי" (Ki) הנמצאת מעל קאזה.
פבל קורז'ניובסקי

פבל יוזף קורז'ניובסקי (בפולנית: Paweł Józef Korzeniowski; נולד ב-9 ביולי 1985) הוא שחיין פולני, הוא אלוף עולם (מונטריאול 2005), שלוש פעמים ברציפות אלוף אירופה (בודפשט 2006, איינדהובן 2008 ובודפשט 2010), פעמים אלוף האוניברסיאדה (איזמיר 2005 ובלגרד 2009), מקומות רביעי, שישי ושביעי באולימפיאדה (אתונה 2004, בייג'ינג 2008 ולונדון 2012 בהתאמה) במשחה ל-200 מטר פרפר.
שיאים אישיים > בריכה אולימפית

50 מטר חופשי: 22.54 שניות (2015)
100 מטר חופשי: 48.55 שניות (2015)
200 מטר חופשי: 1:46.59 דקות (2009), שיא פולין
400 מטר חופשי: 3:47.70 דקות (2008)
800 מטר חופשי: 7:53.67 דקות (2008)
1500 מטר חופשי: 15:11.62 דקות (2004)
50 מטר פרפר: 23.90 שניות (2015)
100 מטר פרפר: 51.46 שניות (2015)
200 מטר פרפר: 1:53.23 דקות (2009), שיא פולין
שיאים אישיים > בריכת 25 מטר

50 מטר חופשי: 21.90 שניות (2014)
100 מטר חופשי: 47.32 שניות (2014)
200 מטר חופשי: 1:42.10 דקות (2009), שיא פולין
400 מטר חופשי: 3:37.78 דקות (2009), שיא פולין
800 מטר חופשי: 7:39.05 דקות (2009), שיא פולין
1500 מטר חופשי: 14:54.28 דקות (2005)
50 מטר פרפר: 23.18 שניות (2014)
100 מטר פרפר: 50.40 שניות (2014)
200 מטר פרפר: 1:50.89 דקות (2005), שיא פולין
סיר בישול בעת העתיקה

סיר בישול תקופה רומית-ביזנטית, מאות 2–4 לספירה. ממצאים מאתר הארכאולוגי חורבת קסטרא, היום נמצאים במוזיאון קסטרא, חיפה.
סיר בישול הוא כלי קיבול יום-יומי שהיה מיועד להכנת המזון ובישול. הגדרה טיפולוגית של ממצא ארכאולוגי כסיר בישול כוללת מדדים צורניים משותפים: עמידות והתנגדות של הכלים לטמפרטורות גבוהות, קיום שרידי פיח או סימני אש על צד החיצוני ולעיתים גם בצד הפנימי. בדרום הלבנט סירי בישול מסווגים כקטגורית כלים נפרדת. הם מוזכרים לראשונה החל מתקופת הברונזה הקדומה 2–3.
סירי הבישול הקדומים ביותר היו עשויים חרס. בעת העתיקה לרוב הם היו בעלי צורה עגולה, כדורית ופחות זוויתית. הצורה הכדורית הגנה מנזק תרמי על ידי כך שגרמה לחימום הדרגתי ופיזור אחיד של החום בצורה שווה בבסיס וגוף הכלי. טכנולוגית יצור סירי בישול שונה לרוב מכלי קיבול אחרים, הם עשויים מחומר גס ומחוספס לעיתים עם הוספת החסמים כגון קוורץ אשר מאפשרת למנוע את תופעה הופעת סדקים אשר נגרמת כתוצאה מהתפשטות תרמית של החומר ותהליך חימום חוזר. היבטים צורניים ומבניים של סירי הבישול כגון: צורה, חומר, עובי, גודל, מרקם, הכללה, נקבוביות, משתנים בהתאם לאזור גאוגרפי, תקופה, תרבות, דיאטה וגורמים אחרים.
היסטוריה

כלי הבישול הקדומים ביותר התגלו באתרים ארכאולוגים של ציידים-לקטים. דוגמאות לשברי כלים עם סימני בישול נמצאו באסיה והן מתוארכות סביב 20000 לפני זמננו. באזור המזרח התיכון העדויות הקדומות ביותר לכלי בישול מוכרות מלוב, שם התגלו עדויות לכלי בישול שהיו בשימוש כבר לפני כ-10000 שנים. אין עדויות חד משמעיות לתחילת השימוש בכלי בישול בדרום הלבנט. בתקופה הכלקוליתית קיימות עדויות לכלים פערורים (כלים סגורים חסרי צוואר) עם סימני אש שיכולים לשמש להכנת המזון. בתקופת הברונזה קדומה 2–3 בקונטקסט ארכאולוגי משתמשים לראשונה במונח להגדרת סירי בישול כקטגוריית כלים נפרדת, מדובר בכלים פערורים וכדורים שהתגלו ברחבי הארץ באתרים: מבית ירח, תל דן, תל קשיש, תל אל-פארעה וערד. לפי ההגדרה הטיפולוגית של הכלים בספר של רות עמירן סירי בישול ידועים מתקופת הברונזה תיכונה II א.
עדויות לשימוש בסירי בישול מתכתיים אפשר לפגוש כבר בתקופה הרומית. ונהיים נפוצים ביותר בימי הביניים.
טיפולוגית כלים

בחפירה ארכאולוגית ניתן לזהות סירי בישול באמצעות שברים קרמיים, משום שהחומר קרמי יציב ונשמר היטב לעומת שרידי חומר אורגני. שברי הגוף לרוב כוללים שרידי פיח או סימני אש ועשויים מחומר גס שמאפשר זיהוי. דרך נוספת לזיהוי ניתנת על ידי בדיקה טיפולוגית של סירי בישול: שפה, צוואר, חומר וצורת הכלי שונים בכלי קיבול אחרים.
טיפולוגית כלים > טיפולוגית סיר בישול מתקופת הברונזה וברזל בדרום הלבנט

בתקופת הברונזה תיכונה II ידועים סירי בישול בעלי דופן ישרה, עיטור חבל, ללא ידיות על הגוף. בנוסף קיימת קבוצת כלים פתוחים עם וריאציות שונות שמופיעות בתקופת ברונזה תיכונה ב, אשר ממנה מתפתח סיר בישול השולט בתקופת הברונזה מאוחרת. בין הדוגמאות הם כלים עם ידית אחת, כלים גדולים עם עיטור חבל על הגוף.
סירי בישול מתקופת הברונזה המאוחרת ו תקופת הברזל I באזור דרום הלבנט ניתן לחלק שלושה טיפוסים עיקרים עם וריאציות שונות וחלוקה לתת טיפוסים נוספים. קבוצה הראשונה הם סירי בישול פתוחים, קבוצה שנייה הם כלים סגורים וקבוצה שלישית: קנקני בישול.
קבוצת כלים פתוחים: קבוצת סירי בישול הללו מוכרת מדרום הלבנט כבר מאלף השנייה לפני זמננו וממשיכה עד לתקופת הברזל I. כלים פתוחים היו עשויים ביד, בעלי פתח רחב שאורך הכלי קצת יותר קצר מקוטר המקסימלי. לרוב בעלי בסיס מעט מחודד וללא ידיות על גוף הכלי ושפה משולשת. בתוך הקבוצה קיימים הבדלים אזוריים עם הבדלים בזווית של גוף הכלי, טיפוס של השפה, ועוד.
קבוצת כלים סגורים: כלים סגורים עם גוף כדורי, עגול או "שקי" לרוב בעלי צוואר גלילי ושתי ידיות. קבוצת כלים הללו מתחילה להתפתח סביב מאה 12 לפנה"ס ויכולה לקשר עם תהליך שינוי באוכלוסייה, דיאטה. כלים הללו ניתן לחלק לקבוצת כלים מקומיים וכלים המיובאים מקפריסין.
קבוצת קנקני בישול: כלים בעלי גוף חרוטי ולרוב עם ידית אחד.
טיפולוגית כלים > טיפולוגיית סירי בישול בעולם היווני-רומי

את כלי בישול בעולם היווני-רומי בדרום הלבנט נהוג לחלק לשלוש קטגוריות עקירותː סירי בישול שהם כלים סגורים, קדרות שהם כלי בישול פתוחים ומחבתות. בנוסף לכך קיימים טיפוסים אחרים כמו קנקני בישול, ועוד. הבדלים בין הקבוצות קשורים לצורת הכלים ולסגנון בישול. על פי פאול לאפ (Paul W, Lapp) באזור ארץ ישראל בין 200 לפי הספירה עד שנת 70 לספירה קיימת חלוקה של הסירי בישול לשני טיפוסים עיקרים. טיפוס ראשון הוא סיר בישול עם בליטה שנועדה למכסה וטיפוס ללא מכסה. טיפוס הזה לרוב עם גוף כדורי והם נהיים לאורך הזמן דלים יותר. קיימות דוגמאות מבית שאן, אזור עין גדי, אזור יריחו ירושלים, תל לכיש, אזור שומרון ירושלים, תל לכיש, תל אל-פארעה ועוד. טיפוס שני הם סירי בישול פתוחים ללא בליטה המיועדת למכסה.
טיפולוגית כלים > טיפולוגיית סירי בישול בעולם היווני-רומי > טיפולוגיית כלים בתקופה הלניסטית

בתקופה ההלניסטית סיר בישול נפוץ ביותר הוא כלי עשוים אובניים עם גוף כדורי לרוב עם שתי ידיות וצוואר ארוך יחסית, לעומת כלי בישול רומיים וביזנטיים שהצוואר יותר ארוך. מכלים האחרים ניתן לזהות על ידי שפה וזווית של גוף הכלי. קיימים גם וריאציות שונות והבדלים בטיפולוגיית הכלי.
טיפולוגית כלים > טיפולוגיית סירי בישול בעולם היווני-רומי > טיפולוגיית כלים בתקופה הרומית

בתקופה הרומית דופן הכלים היא לרוב דקה יותר, עם צריפה איכותית יותר לעומת סירי בישול הלניסטים, בנוסף צוואר הכלי מתקצר. על הגוף הכלי ניתן לזהות צילוע. ממאה ראשונה לפני הספירה באזור ארץ ישראל ניתן לזהות בתי יוצר מקומיים אשר מייצרים כלים שלרוב דומים לטיפוסים רומיים עם הבדלים מורפולוגיים. לדוגמה הם כלי כפר חנניה שנפוצים באזור הגולן, בית יצור פועל ממאה ראשונה לפני הספירה ועד מאה החמישית לספירה. סירי בישול מכפר חנניה הם כלים אדומים עם צריפה איכותית, הם מחולקים לפי טיפולוגיה ומשתנים בצורתם לאורך הזמן.
טיפולוגית כלים > טיפולוגיית סירי בישול בעולם היווני-רומי > טיפולוגיית כלים בתקופה הביזנטית

הכלים מהתקופה הביזנטית ממשיכים את המסורת הרומית, לעיתים קיימים הבדלים במיקום וזווית של ידיות בין צוואר לגוף. סירים פחות כדוריים יחסית לתקופות קדומות ויותר דו-קונים עם שימוש בחומר כהה לרוב.
טיפולוגית כלים > טיפולוגית סיר בישול בתקופה הצלבנית

באזור ארץ ישראל בתקופה הצלבנית סירי בישול לרוב הם מייצור מקומי, בין היתר ניתן להבדיל סירי בישול עשויים ביד שמיובאים מקפריסין. הם ממשיכים מסורת יצור מתקופות קדומות. ממאה 12 עד למחצית ראשונה של מאה 13, סירי בישול נפוצים ביותר הם כלים סגורים בעלי צורה כדורית עם דופן דקה וצבע החומר חום-אדמדם, על הגוף קיימים ידיות סרט אופקיות, ידיות מדף וטיפוסים אחרים. כלים הללו ממשיכים את צורת סירי בישול מהתקופה המוסלמית המוקדמת, עם שינויים בצורת השפה וידיות שצרות יותר. החל ממאה 13 מופיע צורת סירי בישול עמוקים עם דופן עבה, הם נכנסים לשימוש וניצול אינטנסיבי, צבע של החומר לעיתים משתנה לחום-בהיר.
טיפולוגית כלים > סירי בישול בעלי תמיכה

קיימים סוגים שונים של מתקנים שמיועדים לתמיכת סירי בישול יחסית למקור אש, השימוש בהם מאפשר להגיע לטמפרטורות גבוהות יותר ולהכנת המזון מהירה יותר. עדויות לשימוש בבסיסים הללו פוגשים באזור הלבנט, יוון, איטליה ועוד. כלי בישול בעלי שלוש רגליים מכונים טריפודים מופיעים בתקופת הברונזה מאוחרת וברזל I, במכלול קרמי יווני, בנוסף בלבנט בתל אבו הואם גם נמצאו כלים בעלי שלוש רגליים. ביוון בין היתר היו נפגשים פריטי חרס ששימשו כשני רגליים לכלים. עדויות לשימוש נפגשים בפומפיי, ובימיי הביניים קיים ניצור של סירים בעלי שלוש רגליים.
שימוש

את השימוש בסירי בישול ניתן לחלק לשתי מטרות עיקריותː הראשונה היא שימוש בכלי להכנת המזון ושנייה היא שימוש למטרות הקבורה.
שימוש > שימוש למטרות הבישול

שימוש בסירי בישול משפר את טכנולוגיית עיבוד המזון, מאפשר שליטה בטמפרטורות, מעלה את זמן הכנת המזון ומאפשר שימוש חוזר בכלי. בנוסף, כלים קרמיים המיועדים להכנת המזון אפשרו שימוש במבחר רחב של משאבי המזון, הם אפשרו תהליך הרתחה ובישול שהפכו את המזון לעיכולי ולטעים יותר. סגנונות בישול שונים קשורים בעיקר להיבטים מורפולוגיים של הכלים. כלומר, צורת הכלים ושפה צרה מאפשרת ערבוב מרכיבי המזון וחימום שלהם. צוואר קצר מעיד על כך שמרכיבים קשים חייבים היו להיות יחסית קטנים ומכאן שסירי בישול בעת העתיקה שימשו לרוב לבישול מנות נוזלים כמו מרקים וקטניות.
שימוש > שימוש בקבורה

קונטקסט נוסף לשימוש בסירי בישול הוא קבורה. סירי בישול נמצאו בין מנחות הקבורה הפחות נפוצות במערות קבורה בממלכת יהודה בתקופת הברזל. סירי בישול רבים עם כלי בישול אחרים התגלו בקונטקסט של מערות קבורה שמתאפיינים למאה ה-1 לפנה"ס. אחד הפרשנויות האפשרית לשימוש בסירי בישול בקונטקסט קבורה טוענת כי גם מתים זקוקים לאכילה לאחר המוות. בין הדוגמאות הוא סיר בישול שהתגלה בחפירות של לגיון הרומי בעמק יזרעאל, בתוך סיר בישול שלם התגלו שרידי קבורה של האדם.
זיהוי תהליך הכנת המזון

בתוך סירי בישול ניתן לחלק לחמש קטגוריות עיקריותː בדיקת ויזואלית, בדיקה כימית של חומר אורגני בתוך הכלי, ניסוי על תכונות ומגבלות של הכלים, מחקר אתנוגרפי וכתבי עת עתיקים.
זיהוי תהליך הכנת המזון > בדיקה ויזואלית

זיהוי של הפיח על גוף הכלי יכול לספק מידע מסוימת על תהליך הבישול כך שמבנה של הפיח שמופיעים על הכלי משתנה בהתאם לטמפרטורת החימום. כך מבנה של פיח יכול לעיד על מיקום על כלי יחסית למקור אש. בנוסף עדויות של פיח על גוף הכלי יכולים לשמש להגדרת של שימוש הכלי למטרות הרתחה, בישול, טיגון, רותחים. שרידי פיח על צד החיצוני הרחב ביותר, מעידים על השימוש בתוך אש כנראה למטרות הרתחה. שרידי פיח בתוך הכלי יכולים להעיד על ההשפעה מאוחרת או על מזון שנשרף בתוך הכלי.
זיהוי תהליך הכנת המזון > אנליזה כימית

שימוש בכלים ניתן לזהות לפי בדיקות מסוימות, כך בדיקה פטרוגרפית מאפשרת לראות סימני אש על שבר הכלי. בדיקה נוספת היא האנליזה כימיות על שרידים אורגנים בתוך הכלי שנוצרת בכבוד פעילות הרתחה חוזרת של מוצרי מן החי או מן הצומח, לעיתים תהליך הזה משאיר שרידים אורגנים על הכלי או בטוח נקבובי של החומר. אנליזה מבוססת על בדיקת ליפידים בתוך נקבובי בתוך הכלים ומאפשרת בדיקת ושחזור מרכיבים המזון.
זיהוי תהליך הכנת המזון > ניסוי ארכאולוגי

מחקר ניסוי ארכאולוגי מאפשר להבין את היבטים פיזיים של התנהגות סירי בישול מעל אש. אף על פי שסירי בישול בעלי מאפיינים המתאימים לעמידות בפעילות החימום, כלי חרס יכולים להיפגע משינוי של טמפרטורות. טיפול של קדר על שטח הכלי או הוספת חסמים יכולים למנוע הופעת הסדקים על צד הפנימי של הכלי שנגרמים משינויי טמפרטורה בזמן הכנת המזון. בין היתר שימוש בקווארץ כתוספת לחומר של סירי בישול מעלה את העמידות לחום ומספק יציבות הכלי לשינויים בטמפרטורות.
זיהוי תהליך הכנת המזון > מחקר אתנוגרפי

מחקר אתנוגרפי מאפשר בדומה למחקר ניסוי, בדיקת של מאפייני הכלים, כך שהיום תעשיית קרמיקה עדיין מקשרת עם בישול ניתן לחשוב שבעת העתיקה שימוש היה דומה. למרות זאת מחקר אתנוגרפי לא מספק את המידע על שימוש בכלים בעת העתיקה ויכול לספק רק מידע חלקית על דרכי יצור הכלים ודרכים אפשריים להכנת המזון.