stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עטלפים
מיון ופילוגנטיקה > אבולוציה

שלדי העטלפים השבריריים אינם מתאבנים היטב; ההערכה היא שרק 12% מסוגי העטלפים שחיו תועדו בתור מאובנים. מרבית מאובני העטלף העתיקים ביותר הידועים התבררו כדומים מאוד לעטלפים אוכלי חרקים מודרניים, כגון Archaeopteropus (לפני 32 מיליון שנה). העטלפים הנכחדים פלאוכירופטריקס (לפני 48 מיליון שנה) ו-Hassianycteris kumari (לפני 48 מיליון שנה), הם היונקים המאובנים הראשונים שצבעם התגלה: שניהם היו חומים-אדמדמים.
עטלפים קובצו בעבר לסדרת-העל ארכונטה, יחד עם חדפי עצים (טופאים), למורים מעופפים (גלשנאים) ופרימטים. עדויות גנטיות מודרניות מציבות כיום את העטלפים בסדרת-העל לאורסיאתריה, יחד עם קבוצות אחיות כמו פרונגולטה, הכוללת טורפים, פנגולינים, מפריטי פרסה, מכפילי פרסה, ולווייתנאים. מחקר אחד ממקם את העטלפים כקבוצת אחות למפריטי פרסה (Perissodactyla).
להלן עץ פילוגנטי המציג את העטלפים כחלק מלאורסיאתריה, יחד עם פרונגולטה כקבוצת אחות על פי מחקר שנערך בשנת 2013.
ב-2003 התגלה בתצורת גרין ריבר בת ה-52 מיליון שנה, עטלף מאובן מוקדם Onychonycteris finneyi. הגילוי מצביע על כך שהטיסה התפתחה לפני יכולות הד. לאוניקוניסטריס היו טפרים על כל חמש אצבעותיו, ואילו לעטלפים מודרניים יש לכל היותר שני טפרים על שתי ספרות של כל יד. היו לו גם רגליים אחוריות ארוכות יותר ואמות קצרות יותר, בדומה ליונקים מטפסים התלויים מתחת לענפים, כמו עצלנים וגיבונים. העטלף בגודל כף היד הזה היה בעל כנפיים קצרות ורחבות, דבר המצביע על כך שהוא לא יכול לעוף מהר או רחוק כמו מיני עטלפים מאוחרים יותר. במקום לנפנף בכנפיו ברציפות תוך כדי טיסה, טיסתו כנראה התחלפה בין נפנופים באוויר וגלישה. הדבר מצביע על כך שהעטלף הזה לא עף כמו עטלפים מודרניים, אלא עף מעץ לעץ ובילה את רוב זמנו בטיפוס או תלייה על ענפים. המאפיינים הייחודיים של מאובן האוניקוניסטריס תומכים גם בהשערה כי טיסת יונקים התפתחה ככל הנראה בחיות שוכנות עצים, ולא ברצים יבשתיים. מודל זה של פיתוח טיסה, המכונה בדרך כלל תאוריית "העצים למטה", גורס שעטלפים עפו תחילה על ידי ניצול הגובה והכובד כדי לרדת אל הטרף, במקום לרוץ מהר מספיק להמראה בגובה פני הקרקע.
הפילוגנטיקה המולקולרית הייתה שנויה במחלוקת, שכן היא הצביעה על חיידקים שאין להם מוצא משותף ייחודי, מה שמרמז על כך שהתרחשו כמה טרנספורמציות בלתי סבירות לכאורה. ההשערה הראשונה היא שהד הגרון התפתח פעמיים בעטלפים, פעם אחת בדמויי נשפון ופעם אחת ברינולופואידים. ההשערה השנייה היא שלהד הגרון היה מקור יחיד בעטלפים, אבד לאחר מכן במשפחת עטלפי הפרי, ומאוחר יותר התפתח כמערכת של לחיצת לשון בסוג עטלף-פירות מאכן-הד. ניתוחים של הרצף של גן הקול FoxP2 לא היו חד-משמעיים לגבי האם אקו-הד הגרון אבד בעטלפי הפירות או הושג בשושלות הקוליות של עטלפים. ההד כנראה נגזר לראשונה אצל עטלפים משיחות תקשורתיות. לעטלפים מתקופת האאוקן איקרוניסטריס (לפני 52 מיליון שנה) ול-פלאוכירופטריקס היו התאמות גולגולתיות המצביעות על יכולת לזהות אולטרסאונד. ייתכן שהדבר שימש בהתחלה בעיקר כדי לחפש חרקים על הקרקע ולמפות את סביבתם בשלב הגלישה שלהם, אך אולי שימש למטרות תקשורתיות. לאחר שנקבעה התאמת הטיסה, ייתכן שהיא שוכללה לכוון טרף מעופף על ידי הד. נראה כי ניתוחים של גן השמיעה Prestin מצדדים ברעיון שהתכונה של איכון ההד התפתחה באופן עצמאי לפחות פעמיים, במשפחות שונות, במקום התיאוריה שהיא הלכה לאיבוד בעטלפי הפירות, אך ניתוח אונטוגני של השבלול תומך בכך שהאקו-לוקיישן של הגרון התפתח רק פעם אחת.
מיון ופילוגנטיקה > מיון

סדרת העטלפים מחולקת באופן מסורתי לשתי תתי סדרות – עטלפים קטנים ועטלפים גדולים. עם למעלה מ-1,200 מינים, סדרה זו שנייה בגודלה במחלקת היונקים רק לסדרת המכרסמים.
מאז שלהי המאה ה-19, דנות שתי תאוריות בנושא הקרבה בין שתי קבוצות העטלפים. תאוריה א' המקובלת יותר גורסת שהסדרה היא קבוצה מונופילטית, כלומר ששתי קבוצות העטלפים קרובות אחת לשנייה יותר מליונקים אחרים, וכי התעופה התפתחה פעם אחת בלבד אצל היונקים. תאוריה ב' גורסת ששתי הקבוצות הן שושלות אבולוציוניות נפרדות, וכי תעופת יונקים התפתחה בנפרד פעמיים.
במיונים מולקולריים חדשים יותר הסתבר כי קבוצת עטלפים קטנים אינה מונופילטית, ובמאמרים מתחילת המאה ה-21 הוצעה חלוקה לשתי תת-סדרות חדשות: דמויי עטלפי פרי (Yinpterochiroptera), שכוללת את עטלפי הפרי ועוד מספר משפחות של עטלפי חרקים ודמויי נשפון (Yangochiroptera) שכוללת בעיקר עטלפים טורפים, בעיקר של פרוקי-רגליים אך גם של חולייתנים קטנים. חלוקה זו חדשה יחסית ובספרות הקיימת עדיין ניתן למצוא את החלוקה הקלאסית, בייחוד בספרים מהמאה ה-20.
מיון ופילוגנטיקה > המיון הקלאסי

תת-סדרה Microchiropteramorpha - נכחדה. בה הפלאוכירופטריקס
תת-סדרת עטלפים גדולים (גם "עטלפי הפירות"; Megachiroptera)
משפחת עטלפי פרי (Pteropodidae)
תת-סדרת עטלפים קטנים (גם "עטלפי החרקים"; Microchiroptera)
משפחת עטלפי דבורה (Craseonycteridae) ובה מין יחיד עטלף דבורה
משפחת אשמניים (Emballonuridae)
משפחת פוריפטריים (Furipteridae)
משפחת ערפדים מדומים (Megadermatidae)
משפחת אשפיים (Molossidae)
משפחת שפתניים (Mormoopidae)
משפחת מיסטציניים (Mystacinidae)
משפחת מיזופודיים (Myzopodidae)
משפחת נטליים (Natalidae)
משפחת עטלפי בולדוג/עטלפי הדגים (גם "עטלפי שפת הארנבת"; Noctilionidae)
משפחת לילניים (Nycteridae)
משפחת זיזפיים (Phyllostomidae)
תת-משפחה ערפדים (Desmodontinae)
משפחת פרספיים (Rhinolophidae)
משפחת יזנוביים (Rhinopomatidae)
משפחת דיסקתיים (גם: "עטלפים נצמדים"; Thyropteridae)
משפחת נשפוניים (Vespertilionidae)
מיון ופילוגנטיקה > המיון החדש

תת-סדרה דמויי עטלפי פרי (Yinpterochiroptera)
משפחה עטלפי פרי (Pteropodidae)
משפחה עטלפי דבורה (Craseonycteridae)
משפחה פרספיים (Rhinolophidae)
משפחה פרספוניים (Hipposideridae)
משפחה ערפדים מדומים (Megadermatidae)
משפחה יזנוביים (Rhinopomatidae)
תת-סדרה דמויי נשפון (Yangochiroptera)
משפחה אשמניים (Emballonuridae)
משפחה פורפטריים (Furipteridae)
משפחה אשפיים (Molossidae)
משפחה שפתניים (Mormoopidae)
משפחה מיסטציניים (Mystacinidae)
משפחה מיזופודיים (Myzopodidae)
משפחה נטליים (Natalidae)
משפחה עטלפי בולדוג/עטלפי הדגים (Noctilionidae)
משפחה לילניים (Nycteridae)
משפחת זיזפיים (Phyllostomidae)
תת-משפחה ערפדים (Desmodontinae)
משפחה דיסקתיים (Thyropteridae)
משפחה נשפוניים (Vespertilionidae)
אקולוגיה

לעטלפים חשיבות אקולוגית רבה. עטלפי הפירות מאביקים עצים ופרחים ומפיצים את זרעיהם על פני שטח רב ולמרחקים ארוכים. כך יוצרים העטלפים יערות גדולים. עטלפי החרקים משמשים מדבירים טבעיים בהיותם מסוגלים לטרוף אלפי חרקים מזיקים מידי לילה, ובפרט יתושים ועשים. כך מגינים העטלפים על הצמחים מפני מזיקים ואף עוזרים לחקלאות. במקרים שבהם אוכלוסיית העטלפים נפגעה, נמצאה עלייה בשימוש בחומרים רעילים בחקלאות וכתוצאה מכך נמצאה עליה בתמותת תינוקות.
עטלפים רבים חיים במושבות גדולות וצפופות בתוך מערות. צואת העטלפים עשירה בחומרים אורגניים ומשמשת מצע לבעלי חיים אחרים במערה (בעיקר פרוקי-רגליים) אך גם דשן טוב.
מיני עטלפים רבים, בעיקר עטלפי חרקים, נכנסים לתרדמת חורף בעונה הקרה של השנה, בעיקר עקב התמעטות במקורות המזון עקב דעיכה בפעילות חרקים מעופפים. כאשר העטלפים נכנסים לתרדמת הם מפחיתים את הפעילות המטאבולית בגופם ויכולים להוריד את קצב פעימות לבם עד ל-10 פעימות בדקה, וכך הם חוסכים אנרגיה רבה ומצליחים לשרוד על מאגרי השומן שהצטברו בגופם כאשר טרפו אלפי חרקים באביב ובקיץ. בשלב תרדמת החורף הם פגיעים מאוד ועשויים להתעורר בעקבות אור או רעש. התעוררותם גורמת לשריפת מאגרי השומן עקב המעבר לפעילות מלאה, דבר שפוגע בסיכויי השרדותם למשך החורף, עקב רעב. לכן חשוב מאוד לא להיכנס למערות עטלפים בחורף ולא להפריע להם בשנתם.
החל מאמצע העשור הראשון של המאה ה-21 מתו מיליוני עטלפים בארצות הברית וקנדה כתוצאה מפטריה בשם Pseudogymnoascus destructans (אנ'). הפטריה גורמת לתסמונת האף הלבן (WNS) ולבעיות בתרדמת החורף של העטלפים - דברים הגורמים למותם באחוזים גבוהים ביותר. המחלה נחשבת לקטלנית ביותר ומעט מאוד ידוע עליה. מומחי עטלפים חוששים שהמחלה, שכבר גורמת לפגיעה קשה במיליוני עטלפים, תביא להכחדת מספר מיני עטלפים ולפגיעה קשה בטבע. הפטריה נתגלתה לראשונה ב-2006 במזרח אמריקה הצפונית. החוקרים משערים שמקור הפטריה הוא מאירופה ושעטלפי העולם הישן פיתחו עמידות מסוימת למחלה.
עטלפים בישראל

בישראל יש 33 מיני עטלפים. אחד מהם הוא עטלף פירות מצוי והשאר עטלפים אוכלי חרקים (בהם יזנוב קטן, יזנוב גדול, פרסף בהיר, פרספון מצוי, אשף מצוי, עטלפון ריפל, אודנן, נשפון מצוי, עטלפון לבן-שוליים, לילן מצרי ועוד).
בתקופה מסוימת היו עטלפי הפירות מרובים עד כדי כך ששיערו בטעות כי הם מזיקים לחקלאות. למעשה, מחקר שפורסם ב-1999 הראה שרק 15% מהפירות מהם העטלפים ניזונים היו גידולים חקלאיים, ורק שניים מהם גודלו קרוב לאזור המחקר. ההכרזה על עטלף הפירות המצוי כעל מזיק חקלאי על ידי רשות שמורות הטבע ומשרד החקלאות הובילה לניסיונות מיגור העטלפים, בעיקר פעולות של עישון מערות על ידי אתילן-די-ברומיד (1958) והרעלה בגז לינדן אשר פגעו פגיעה קשה באוכלוסיות עטלפי החרקים בארץ ואף בפועלים שהשתמשו בו. אוכלוסיית עטלפי הפירות קטנה, בסופו של דבר, כנראה עקב פיצוץ אוכלוסין. ריסוס והרעלת מערות עטלפים רבות ברעלים וקוטלי חרקים, החל משנות ה-60 של המאה ה-20 ועד סוף שנות ה-80 של המאה ה-20 הביא אוכלוסיות רבות של מיני עטלפים (בעיקר עטלפי חרקים, הנחשבים למדבירים טבעיים האוכלים חרקים המזיקים לחקלאות כמו עש) על סף הכחדה. כך למשל במערת אצבע בהר הכרמל מאוכלוסייה בת מספר מינים ואלפי פרטים בשנות ה-30 של המאה ה-20 נותרו רק פרטים בודדים.
בעקבות מאמצים של החברה להגנת הטבע ושל מומחי עטלפים מישראל ומהעולם הופסקה הרעלת המערות והחלו מאמצים בחקירת ושימור העטלפים. מרכז היונקים בחברה להגנת הטבע מנהל מדי שנה סקרים על מצב וכמות העטלפים בארץ. ממצאים מ-2009 מראים על אוכלוסיות קטנות (ברוב המינים בדרך כלל כמה מאות פריטים ובנפוצים מספר אלפים) אך יציבות. כמו כן הותקנו תיבות ללינת עטלפים במספר מקומות בארץ. אחד ממיזמי השימור הגדולים של עטלפים בארץ הוא הכשרת מוצבים נטושים של צה"ל בגבול עם ירדן ללינת עטלפים (בעיקר עטלפי חרקים). מיזם זה מתבצע בשיתוף פעולה של צה"ל, רשות הטבע והגנים והחברה להגנת הטבע ונחל הצלחה. ב-2014 הצטרפה ישראל לאמנת Eurobats לשימור עטלפים.
ב-2023 דווח על מחקר בעקבות פעילות עטלפים בעיקר ממין נקבה, גם בשעות היום בשנים האחרונות, בעקבות ראיות שנמצאו בתל אביב, רמת גן, פתח תקווה, אשדוד וחיפה.
שימור העטלפים

בעשורים האחרונים עלתה המודעות לחשיבות האקולוגית של עטלפים וקמו ארגונים ממשלתיים, ציבוריים ופרטיים העוסקים בשימורם, דוגמת Bat Conservation International. ארגונים אלה עוסקים בפעולות שימור בטבע, מחקר, חינוך, הסברה ושתדלנות ציבורית.
החל מ-1997 מתקיים מדי שנה "ליל העטלף הבין-לאומי". זהו אירוע שנתי בין-לאומי להעלאת המודעות לעטלפים ולבתי הגידול שלהם. הוא מצוין בשבוע האחרון של אוגוסט במעל 30 מדינות (כולל ישראל).
במסגרת האירוע מקיימים ארגוני סביבה שונים סיורים, הרצאות ופרסומים אחרים בנושאי חיי העטלפים, בתי-הגידול שלהם והצרכים שלהם.
האירוע מתקיים גם בישראל, ומאורגן על ידי רשות הטבע והגנים.
דוגמה לשימור מוצלח של עטלפים היא קהילת העטלפים של העיר אוסטין שבטקסס, ארצות הברית. כיום העיר ידועה בין השאר בזכות אוכלוסיית ענק (בת מיליון וחצי פרטים) של עטלפים מהמין אשף מקסיקני (Tadarida brasiliensis) שהתנחלה מתחת לאחד הגשרים הראשיים בעיר - גשר שדרת הקונגרס על שם אן ריצ'רד (אנ'). זהו הריכוז הגדול ביותר בעולם של עטלפים ממין זה אחרי מערת בראקן. בהתחלה התושבים חששו מהעטלפים וראו בהם איום אך מאמצי חינוך והסברה מצד ד"ר מרלין טאטל ופעילי טבע אחרים הפיגו את חששותיהם, כשהסבירו לעירייה ולתושבים שהעטלפים אינם מסוכנים אלא אף מועילים מאוד לעיר ולתושביה. הגשר ועטלפיו הפכו לאטרקציה תיירותית שחביבה על המקומיים והתיירים הזרים כאחד, ואלה באים בהמוניהם לצפות בנחיל העטלפים הענק היוצא לצוד חרקים בעת השקיעה, דבר המניב הכנסות רבות לעיר.
מאז שנות ה-2000 ננקטות בישראל פעולות שימור של עטלפים. פעולות אלה כוללת מלבד ניטור אוכלוסיות, מחקר, חינוך והסברה גם הסבה של מבנים נטושים כגון מוצבי צה"ל ללינת עטלפים והתקנת תיבות לינה לעטלפים ברחבי הארץ.
ב-2015 הצטרפה ישראל לאמנה הבין-לאומית Eurobats הפועלת להגנה על עטלפי אירופה ואזורי תפוצתם.
העטלפים בתרבות

בגלל מראם המוזר והמפחיד לעיתים, והיותם יצורי לילה, שימשו העטלפים בתרבות אלגוריה לאפלה ולכוחות האופל. מפלצות על-טבעיות כמו דרקון וגרגויל צוידו בכנפי עטלף ודמותו של דרקולה הערפד מלאה במוטיבים של עטלף: ניבים, גלימה שחורה, לא יכול לסבול את אור היום, יכול לשנות צורה לעטלף.
העטלפים בתרבות > בתנ"ך

"בַּיּ֤וֹם הַהוּא֙ יַשְׁלִ֣יךְ הָאָדָ֔ם אֵ֚ת אֱלִילֵ֣י כַסְפּ֔וֹ וְאֵ֖ת אֱלִילֵ֣י זְהָב֑וֹ אֲשֶׁ֤ר עָֽשׂוּ־לוֹ֙ לְהִֽשְׁתַּחֲוֺ֔ת לַחְפֹּ֥ר פֵּר֖וֹת וְלָעֲטַלֵּפִֽים"
העטלפים בתרבות > בתלמוד

נכתב שעטלף נהפך לערפד אחרי 7 שנים (אין הכוונה לערפד המיתולוגי): "צבוע זכר לאחר שבע שנים נעשה עטלף, עטלף לאחר שבע שנים נעשה ערפד, ערפד לאחר שבע שנים נעשה קימוש, קימוש לאחר שבע שנים נעשה חוח, חוח לאחר שבע שנים נעשה שד, שדרו של אדם לאחר שבע שנים נעשה נחש".
במסכת בכורות נכתב שעטלף מטיל ביצים: ”כל המוליד מניק וכל המטיל ביצים מלקט חוץ מעטלף שאף על פי שמטיל ביצים מניק” (דף ז', עמוד ב'). מספר פרשנים נדרשו להבדל בין קביעה זו של התלמוד לבין הידע העדכני שבידינו, לפיו העטלף מוליד וולדות חיים. יש שטענו שהתלמוד התייחס לחיה אחרת ולא לעטלף של ימינו, יש שטענו שבעבר העטלף אכן הטיל ביצים אלא שמאז "השתנו הטבעים", ויש שהעלו את האפשרות שחז"ל טעו בהבנתם את דרכי הרבייה של עטלפים.
העטלפים בתרבות > בצה"ל

העטלף הוא הסמל הלא רשמי של יחידת הקומנדו הימי, שייטת 13. כנפי העטלף מופיעים בסיכת היחידה, המוטו שלה הוא ”כעטלף המגיח בעלטה, כלהב המבתר בדומיה, כרימון המנפץ ברעם” ועמותת בוגרי שייטת 13 נקראת עמותת העטלף. סמל עטלף מופיע גם בתג היחידה של מערך ההגנה האווירית (הסיבה לכך היא היסטורית: מערך ההגנה האווירית הפעיל מכ"ם בשם זה). טייסת 119 של חיל האוויר הישראלי, המפעילה מטוסי F-16I סופה, מכונה "טייסת העטלף". כמו כן, ישנו מסוק סיור ימי בצה"ל שנקרא "עטלף".
העטלפים בתרבות > בתרבות הסינית

העטלף הוא אות לאושר ומזל טוב. ברבים מחפצי האומנות הסיניים, ברקמות ובתכשיטים מופיעים חמישה עטלפים סביב פרח האפרסק, שמשמעותו חיים. חמשת העטלפים מסמלים את כל הדברים שהאדם מתאווה להם: בריאות, עושר, מזל טוב, אריכות ימים ושלווה.
העטלפים בתרבות > בקומיקס

באטמן ("איש העטלף") הוא דמות קומיקס של בלש וגיבור-על הלוחם בפשע לבוש בתחפושת עטלף (בחלק מהגרסאות היא גם שריון גוף), האמורה להשרות פחד על לב אויביו. בחלק מהסיפורים על באטמן מוצגים העטלפים כלוחמי צדק ליליים, הנוסכים בבאטמן את הדחף להילחם ברשע ולעיתים אף מסייעים לו בכך. דמותו של באטמן תרמה לשיפור התדמית של העטלפים בעיני הציבור.[דרוש מקור]
העטלפים בתרבות > בשירה הישראלית

"עטלף עיוור" הוא סינגל של הזמר-יוצר הישראלי חנן בן ארי, אשר יצא לאור ב-9 במאי 2023. בפזמון השיר חנן בן ארי מדבר על עצמו כעטלף:
אני עטלף עיוור,
צועק את חיי בחושך.
אני ישן וליבי ער,
אני נרקומן של אושר.
גלריה

עטלפים במערה
עטלף צד פרוק רגליים באמצעות איכון הד.
עטלף פירות מצוי אוכל שקמה ומפיץ זרעיה באמצעות הגוואנו אותו מפריש בעת מעופו.
נשפון חום נגוע בתסמונת האף הלבן.
ראו גם

איך זה להיות עטלף?
לקריאה נוספת

יורם יום-טוב, הרואים את הקולות: עטלפים - בין מיתוס למציאות, הוצאת מאגנס, רשות הטבע והגנים והחברה להגנת הטבע, ישראל 2018
יוסי יובל, עטלפים - מסע בעקבות יונק מעופף, כנרת, זמורה - מוציאים לאור, 2023.
עיצומים בין-לאומיים בסכסוך האוקראיני-רוסי

עיצומים בין-לאומיים בסכסוך האוקראיני-רוסי הוטלו על רוסיה ובלארוס במהלך הסכסוך ביניהן, שהחל בסוף פברואר 2014. העיצומים הוטלו על ידי ארצות הברית, האיחוד האירופי, ומדינות וארגונים אחרים.
העיצומים תרמו לקריסת הרובל הרוסי ולמשבר הפיננסי הרוסי. העיצומים של האיחוד האירופי וארצות הברית ממשיכים להיות בתוקף החל מפברואר 2022. בינואר 2022 הודיע האיחוד האירופי על הארכת העיצומים העדכניים עד 31 ביולי 2022. בעקבות פלישת רוסיה לאוקראינה בפברואר 2022, ארצות הברית, האיחוד האירופי, ומדינות אחרות, כולל סין, החלו או הרחיבו באופן משמעותי את העיצומים כך שיכללו את ולדימיר פוטין וחברי ממשלת רוסיה וקרובים אחרים, וניתקו את הבנקים הרוסיים מהאגודה העולמית לתקשורת פיננסית בין-בנקאית.
רקע

בתגובה לסיפוח חצי האי קרים, כמה ממשלות וארגונים בין-לאומיים, בראשות ארצות הברית והאיחוד האירופי, הטילו עיצומים על אנשים ועסקים רוסיים. ככל שהתסיסה התרחבה לאזורים אחרים במזרח אוקראינה, ולאחר מכן הסלימה למלחמה המתמשכת באזור דונבאס, היקף העיצומים גדל. בסך הכל, הוטלו שלושה סוגים עיקריים של עיצומים: איסור על אספקת טכנולוגיה לחיפושי נפט וגז, איסור על מתן אשראי לחברות נפט רוסיות ולבנקים ממלכתיים, הגבלות נסיעה על האזרחים הרוסיים המשפיעים המקורבים לנשיא פוטין והמעורבים בסיפוח של קרים. ממשלת רוסיה רוסיה הגיבה בעין תחת עין, עם עיצומים נגד כמה אישים קנדים ואמריקאים, ובאוגוסט 2014, באיסור מוחלט על יבוא מזון מהאיחוד האירופי, ארצות הברית, נורווגיה, קנדה ואוסטרליה.
סיפוח חצי האי קרים והמלחמה בדונבאס > 2014

ב-6 במרץ 2014, נשיא ארצות הברית, ברק אובמה, הפעיל, בין היתר, את חוק הכוחות הכלכליים לשעת חירום וחוק החירום הלאומי, וחתם על צו ביצוע המכריז על מצב חירום לאומי והורה על עיצומים, לרבות איסורי נסיעה והקפאת נכסים בארצות הברית, נגד אנשים שלא פירט את שמם אבל אנשים אשר "הפעילו סמכות שלטונית באזור קרים ללא אישור ממשלת אוקראינה" ואשר פעולותיהם נמצאו, בין היתר, כדי "לערער תהליכים ומוסדות דמוקרטיים באוקראינה".
ב-17 במרץ 2014, ארצות הברית, האיחוד האירופי וקנדה הורו על עיצומים ממוקדים במיוחד, למחרת משאל העם בחצי האי קרים וכמה שעות לפני חתימת נשיא רוסיה ולדימיר פוטין על צו המכיר בקרים כמדינה עצמאית, שמניחה את התשתית לסיפוחה של קרים על ידי רוסיה. העיצומים הללו היו העיצומים הרחבים ביותר שהופעלו נגד רוסיה מאז התפרקות ברית המועצות ב-1991. יפן גם הכריזה על עיצומים נגד רוסיה, שכללו השעיית השיחות בנושאי צבא, חלל, השקעות ועוד. מספר ימים לאחר מכן הרחיבה ממשלת ארצות הברית את העיצומים.
ב-19 במרץ, אוסטרליה הטילה עיצומים נגד רוסיה לאחר סיפוח קרים. העיצומים הללו כוונו לעסקים פיננסיים ואיסורי נסיעה על מי שסייעו באיום הרוסי על ריבונות אוקראינה. העיצומים האוסטרליים הורחבו ב-21 במאי. בתחילת אפריל, אלבניה, איסלנד ומונטנגרו, כמו גם אוקראינה, הטילו את אותן הגבלות ואיסורי נסיעה כמו אלה של האיחוד האירופי. ב-10 באפריל, השעתה מועצת אירופה את זכויות ההצבעה של המשלחת הרוסית.
לאחר מרץ 2014 כוחות הנתמכים על ידי רוסיה החלו להיות מעורבים בצורה נרחבת ביצירת ההתקוממות במזרח אוקראינה. התהליך התגבר משמעותית לאחר השתלטות ארגוני הבדלנים על הערים לוגנסק ודונייצק. ככל שהתברר שהמדינה הרוסית עומדת באופן ישיר מאחורי פעילות הבדלנים התרחב משטר העיצומים נגד רוסיה החל להתגבר ונכנסו לתוקף העיצומים הסקטוריאליים - עיצומים שכוונו נגד שלושה מגזרים מרכזיים בכלכלה הרוסית: פיננסים, אנרגיה ותעשיות ביטחוניות (בהן נכללת גם וטכנולוגיה דו-שימושית). החבילה הראשונה של עיצומים סקטוריאליים נכנסה לתוקף ב-28 באפריל 2014 כאשר משרד המסחר האמריקאי הודיע כי הוא ירחיב את רשימת המוצרים שיהיו תחת מגבלות ייצוא. הדבר העניק ללשכת התעשייה והביטחון (BIS) לסרב לבקשות לרישיונות ייצוא לרוסיה או קרים למגוון רחב של מוצרים שיכולים לשמש את כוחות הביטחון. בכך ארצות הברית החלה הלכה למעשה בהטלת אמברגו נשק על רוסיה, על אף שלדבר הייתה השפעה מוגבלת הודות לייבוא המועט של רכיבים לתעשייה הצבאית של רוסיה מארצות הברית.
החבילה הבאה של עיצומים סקטוריאליים הוטלו בין יולי לספטמבר 2014. ב-17 ביולי, נשיא ארצות הברית פרסם צו נשיאותי 13662 (נחתם באפריל), אשר הטיל עיצומים על מגזר הפיננסים והאנרגיה. העיצומים הללו אסרו על הנפקת חוב ארוך יותר מ-90 יום עבור חברות ממגזרים אלה. ב-31 ביולי האיחוד האירופי הטיל עיצומים דומים, שכללו בנוסף הגבלה על מסחר בתעשיות ביטחוניות וטכנולוגיה דו-שימושית במסגרת החלטה 2014/512/CFSP. בנוסף האיחוד האירופי הגביל מכירת ציוד למגזר תעשיית האנרגיה וטכנולוגיות ושירותים הקשורים לתעשיות קידוח נפט (החלטה 2014/512/CFSP). ב-8 בספטמבר 2014 האיחוד אף הגביל את הנפקת החוב ל-30 יום במקום 90.
סיפוח חצי האי קרים והמלחמה בדונבאס > 2015

ב-16 בפברואר 2015, האיחוד האירופי הגדיל את רשימת העיצומים שלו ללמעלה מ-150 אישים רוסים.
בספטמבר 2015, אוקראינה הטילה עיצומים על יותר מ-388 אנשים, ולמעלה מ-105 חברות וגופים אחרים.
הפלישה הרוסית לאוקראינה > כלכלה, תרבות וספורט

רבות מהחברות הבין-לאומיות הגדולות הפסיקו את פעילותן ברוסיה, ואף בבלארוס.
קבוצת הכדורסל באיירן מינכן הודיעה על ביטול המשחק מול צסק"א מוסקבה במסגרת היורוליג. ברצלונה הודיעה שלא תשחק בסנקט פטרבורג מול הקבוצה המקומית. ז'לגיריס קובנה מליטא הודיעה שתחרים את כל משחקי היורוליג על אדמת רוסיה עד סוף העונה, לאחר מכן, הנהלת היורוליג הודיעה כי המשחקים של כל הרוסיות ביורוליג יידחו וכי אם המצב יימשך, יבוטלו כל המשחקים הללו והקבוצות הרוסיות יודחו. בכדורגל, נבחרת פולין הודיעה שלא תשחק על אדמת רוסיה, במשחק הפלייאוף המתוכנן מול הנבחרת המקומית כחלק ממוקדמות גביע העולם בכדורגל לשנת 2022, משחק שתוכנן במקור לסוף מרץ. בכפוף להחלטת פיפ"א הודחה רוסיה מהמוקדמות ופולין העפילה באופן אוטומטי. אלבניה הודיעה כי לא תשחק נגד רוסיה במסגרת ליגת האומות 2022/2023.
גמר ליגת האלופות 2022 הועבר מגזפרום ארנה של זניט סנקט פטרבורג לסטאד דה פראנס של נבחרת צרפת.
קבוצת הכדורגל שאלקה 04 הודיעה כי גזפרום הרוסית המשמשת ספונסרית החולצה של הקבוצה תרד מחולצת המועדון. דווח כי מנצ'סטר יונייטד ביטלה את הסכם החסות שלה עם חברת התעופה הרוסית אירופלוט והוחלט שמרוץ פורמולה 1 לא יתקיים בעיר הרוסית סוצ'י בספטמבר 2022 כפי שתוכנן.
פיפ"א ואופ"א השעו את נבחרות רוסיה ואת הקבוצות הרוסיות מהמפעלים השונים.
הוועד האולימפי הבינלאומי קרא לפדרציות הספורט להעביר או לבטל אירועי ספורט שמתוכננים להיערך ברוסיה ובלארוס. בהמשך המליצו כי אף ספורטאים או שופטים רוסיים ובלארוסיים לא יורשו להשתתף באירועי ספורט בינלאומיים.
הגוף המפקח של איגוד השידור האירופי החליט להשעות את רוסיה מאירוויזיון 2022 (בו זכתה אוקראינה).
איגוד הג'ודו העולמי הודיע כי החליט לשלול מוולדימיר פוטין נשיא רוסיה את תואר נשיא הכבוד של הארגון, שקיבל בשנת 2010. איגוד הטאקוונדו העולמי שלל את החגורה השחורה של פוטין.
ב-3 במרץ הוחלט לבטל את השתתפותם של הספורטאים המייצגים את רוסיה ובלארוס במשחקים הפראלימפיים בבייג’ין, והם לא הורשו להשתתף גם תחת דגל נייטרלי.
נגידת הבנק המרכזי של רוסיה אמרה באפריל, כי העיצומים המערביים, שעד אז פגעו בעיקר בשוקי הכספים, "יתחילו להשפיע עכשיו במידה גוברת על הכלכלה". הם "יגבילו את היבוא ואת הלוגיסטיקה של סחר החוץ, ובעתיד גם את היצוא", אמרה.
ב-21 באפריל הכריז הנשיא האמריקני ג'ו ביידן כי אף ספינה תחת דגל רוסיה לא תורשה לעגון בארצות הברית.
התגובה הרוסית

לאחר הטלת משטר העיצומים התגברה במערכת הפוליטית הרוסית תופעת בִּטְחוּן במסגרתה טווח רחב של מדיניות כלכלית נהייה לחלק מהשיח הביטחוני במדינה, דבר שעד אותה תקופה היה נתפס כדיון טכני כלכלי גרידא, שלא נוגע בהכרח בענייני ביטחון לאומי. הדבר כלל שאלות כגון מה הוא גובה יתרות מטבע החוץ של רוסיה, היקף הייבוא של מוצרי מזון ספציפיים, הנטייה הגאוגרפית של סחר החוץ של רוסיה ומידת התלות של רוסיה בייבוא של מכונות חקלאיות מחו"ל. ככל שהקונפליקט הגאופוליטי בין רוסיה והמערב התרחב על רקע העימות באוקראינה, קראו יותר ויותר מקבלי החלטות בממשלה הרוסית להתמקד בתלות עצמית ובניתוב מחדש של רוסיה עם הכלכלה העולמית. על מנת להיאבק בפעולות של ארצות הברית והאיחוד האירופי, בכירי השלטון החלו לקרוא לקיום מדיניות כלכלית שתעזור לשמר את הריבונות והעצמאות של רוסיה. כחלק מהרצון להקטין את התלות של רוסיה בייבוא ותלות ממדינות אלה, התפתח השימוש במושג תחליפי יבוא (ברוסית: Импортозамещение) וככל שהזמן עבר הדבר נעשה במקביל למאמצים של הממשלה הרוסית להגביר את הפעילות הכלכלית בתוך המדינה.
התגובה הרוסית > עיצומים רוסיים

ב-15 במרץ הודיעה רוסיה בתגובה לעיצומים של המערב נגדה, שהיא מטילה עיצומים על נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן ובכירים נוספים בוושינגטון, שלא יורשו להיכנס לרוסיה. רשימת האישים שעליהם רוסיה הטילה עיצומים כוללת גם את המועמדת לשעבר לנשיאות ארצות הברית הילרי קלינטון, בנו של הנשיא האנטר ביידן (שקושר לפרשת טראמפ-אוקראינה לפני הבחירות ב-2020), דוברת הבית הלבן ג'ן סאקי, סגן היועץ לביטחון לאומי דליפ סינג, מנהלת הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי סמנתה פאוור, סגן מזכיר האוצר, וולי אדיימו ונשיאת הבנק לייבוא-ייצוא, רטה ג'ו לואיס. בהמשך הודיע משרד החוץ הרוסי כי עיצומים יוטלו גם על ראש ממשלת קנדה ג'סטין טרודו ובכירים בממשלתו, וכי יחול איסור על ראש ממשלת בריטניה בוריס ג'ונסון להיכנס לשטח רוסיה.
רוסיה החליטה לדרוש לשלם על גז המחצבים של חברת גזפרום הרוסית ברובל במקום לשלם ביורו או בדולר, כפי שהוסכם בחוזה עצמו. פולין ובולגריה, כמו גם שאר המדינות, סירבו.
ראו גם

המלחמה הקרה השנייה
הסכסוך האוקראיני-רוסי
המשבר האוקראיני-רוסי (2021–2022)
הערות שוליים > ביבליוגרפיה

Connolly, Richard (2018). Russia's Response to Sanctions. University of Birmingham. ISBN 9781108227346.
בכחול: רוסיה. באדום: מדינות המוגדרות "לא ידידותיות" על ידי רוסיה.
דומיטיאנוס

טיטוס פלאביוס קיסר דומיטיאנוס אוגוסטוס (בלטינית: Titus Flavius Caesar Domitianus Augustus; ‏24 באוקטובר 51 – 18 בספטמבר 96) היה קיסר רומא בין השנים 81–96. בנו של אספסיאנוס, אחיו של טיטוס ואחרון הקיסרים לשושלת הפלאבית. הוא היה שליט סמכותי, אשר פעל לרווחת עמו, הגן על גבולות האימפריה הרומית, ונקט צעדים לעבר שלטון טוטליטרי. דומיטיאנוס נרצח בסופה של תקופת עריצות וטרור שהשליט. בתום שלטונו החלה תקופת חמשת הקיסרים הטובים.
חייו לפני השלטון

דומיטיאנוס נולד בשנה בה אביו נתמנה לקונסול, בבית בגבעת הקווירינאליס, שהוסב מאוחר יותר למקדש למשפחה הפלאבית. משפחתו הייתה ממעמד הביניים העולה. כשהיה בן 15 אביו קיבל משימה להתמודד עם מרד היהודים, ולכן נעדר מרומא עד חזרתו כקיסר בשנת 70. במהלך מלחמת ויטליוס, בין השנים 68–69, כשהיה בן 18, חייו היו בסכנה ולכן הוא ברח אל הקפיטוליום עם דודו סבינוס ועם חלק מהצבא שנמצא באותו מקום. כשהצליחו המורדים לחדור אל המקדש והעלו אותו באש, הסתתר דומיטיאנוס במשך הלילה בחדר שומר המקדש, ובבוקר כשהוא לבוש בגדי מעריצי-איסיס, חצה את הטיבר ומצא מחסה בבית אמו של אחד מחבריו לספסל הלימודים. לאחר הניצחון של אספסיאנוס ומות ויטליוס, בירכו את דומיטיאנוס בשם קיסר, והוא קיבל את משרת נציג בית הקיסר. דומיטיאנוס התנהג כשליט במהלך שנה זו, הוא פרסם צווים ונתן פקודות, אך בפועל לקח את המושכות חברו הקרוב מוקיאנוס (אנ') עד הגעתו של אספסיאנוס בשנת 70. לאחר שאביו חזר הוא נדחק הצידה. בשנת 71 לספירה השתתף דומיטיאנוס בניצחון של אספסיאנוס וטיטוס ביהודה. בין השנים 70–80 כהן כקונסול לא פחות משש פעמים (בשנים 71, 73, 75, 76, 77, 79), אם כי רק בשנת 73 נשׂא בכהונה מתחילת השנה (consul ordinarius). אף על פי שדומיטיאנוס לא רכש כוח פורמלי הוא היה חלק מהתוכנית השושלתית, ואכן ירש את השלטון מאחיו בשנת 81 באופן חלק. סווטוניוס מספר שהוא חילק ביום אחד למעלה מ-20 משרות, עד כדי כך שאביו היה אומר שהוא מתפלא שהוא לא שולח גם לו ממלא מקום.