stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טאהר אל-מסרי
הערות שוליים

↑  אבי שליים, המלך חוסיין: ביוגרפיה פוליטית, עמ' 369
↑  קורות חייו של אל מסרי באתר ראש הממשלה הירדני (בערבית)
↑  אבי שליים, המלך חוסיין: ביוגרפיה פוליטית, עמ' 370
↑  אבי שליים, המלך חוסיין: ביוגרפיה פוליטית, עמ' 391
↑  אבי שליים, המלך חוסיין: ביוגרפיה פוליטית, עמ' 398
↑  אבי שליים, המלך חוסיין: ביוגרפיה פוליטית, עמ' 439
↑  אבי שליים, המלך חוסיין: ביוגרפיה פוליטית, עמ' 443
↑  אבי שליים, המלך חוסיין: ביוגרפיה פוליטית, עמ' 461
↑  אבי שליים, המלך חוסיין: ביוגרפיה פוליטית, עמ' 469
↑  רועי נחמיאס, יו"ר הסנאט בירדן הפתיע: "מדינת שתי הגדות", באתר ynet, 26 במאי 2010
חגי הוברמן, ירדן: נתבע את ישראל בגלל פתיחת אתר הטבילה, באתר ערוץ 7, 1 בספטמבר 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1141270544  LCCN: no2003096838  VIAF: 4856150808971719000002   WorldCat (עם VIAF): 4856150808971719000002
זיהום אור

השוואה בין אזור כפרי בו זיהום האור מועט (למעלה), וניתן לראות כוכבים רבים בשמי הלילה (ובפרט את שביל החלב), לבין אזור עירוני בו זיהום האור רב (למטה), הרחובות מוארים, וניתן לראות מספר מצומצם של כוכבים.
זיהום אור (באנגלית: Light pollution, Photo pollution, Luminous pollution), הוא מונח המתאר עודף, אי־כיוון, או בזבוז מאסיבי של אור (בדרך כלל אור מלאכותי). התופעה הנפוצה ביותר הנגרמת מזיהום אור היא הסתרת הכוכבים בשמי הלילה, והמונח מתאר, אלא אם צוין במפורש אחרת, סוג זה של הזיהום. זיהום אור יכול להחריף עקב גורמים נוספים המצטרפים אליו ומתווכים את השפעתו בהקשרים שונים (כגון החשכת שמי הלילה), דוגמאות לגורמים אלה הן עננים, ערפל, אירוסול, ופחמן דו־חמצני.
בישראל אין מקום שחופשי מזיהום אור מאופק לאופק, אך קיימים שטחים בהם תצפית לזנית וסביבתה חופשיים למדי מזיהום אור.
פריס בשעת לילה, ציור מאת ואן־גוך. בשלהי המאה ה-19 גם בלב הערים הגדולות ביותר ניתן היה לראות שמים זרועי כוכבים. כיום לא ניתן לראות כוכבים כלל בלב ערים גדולות.
השלכות

השפעתו העיקרית של זיהום אור היא ביצירת מיסוך זוהר שמיים, הגורם להסתרת גרמי השמים כגון גלקסיות וכוכבים מעל ריכוזים עירוניים ובסביבתם ובפועל גורם להופעתם של כוכבים ספורים ובהירים מאוד בלבד. מלבד זאת קיימות השפעות נוספות, חלקן טרם נחשפו על ידי מדעי הטבע – ידוע שמחזור אור־חושך מתזמן מערכות רבות בבעלי חיים וצמחים, אבל היקף המחקר אינו מספק עדיין תשובה סופית כמה נזק נגרם ולאילו אורגניזמים. רק חלק מהפגיעה ידוע ומוכר.
בין השפעות זיהום האור יימנו:
גרימת הרס אקולוגי של סביבות מחיה על ידי אור מלאכותי. דוגמה אחת מני רבות היא תאורת הגחליליות – הבזקי הגחלילית משמשים לצורך חיזור ורבייה, אך בסביבה מוצפת אור פעולה זאת נפגעת.
פגיעה בקבלת אור טבעי מהכוכבים (כפונקציה של השמת אור מלאכותי מוגזם ולא מחושב)
תאורת חוץ ופנים לא מבוקרת הגורמת לבעיות נוירופסיכולוגיות שונות או מחריפה כאלה
לפי אמת מידה הגיונית של שימור אנרגיה, הפחתת זיהום האור בראש ובראשונה כרוכה בשינוי הרגלי החברה, הרגלים הנוגעים להשמת מערכות תאורה בריכוזי אוכלוסייה, כמו למשל הצבת תאורה מוקרנת למטרה, ולא בעלת סימטריה כדורית, ובזבוז אנרגטי (אור שאינו מוקרן נקודתית ומתפזר במרחב ללא סיבה מוצדקת מהווה בזבוז אנרגיה שהייתה יכולה לשמש למטרות שונות, כמו למשל ציבוריות). מספר איגודים תעשייתיים התריעו נגד הבעייתיות שבזיהום האור, כך למשל, מוסד מהנדסי האור לממלכה המאוחדת (The institute of light engineers, United kingdom) משלים את הידע של חבריו בנושא תכנון מערכות תאורה משמרות אנרגיה ולפיכך מניעה של זיהום אור מנקודה זו.
מבחינה פסיכולוגית זיהום אור עלול להשליך באופן שלילי ברמה האישית והבין־אישית כאחת. מקורות אור רחוביים וביתיים כמו למשל פנס כביש או זרקור חצר הדולקים במהלך הלילה, עלולים להוות מטרד לגרים בקרבתם. בדיקות שונות העלו שתאורה כזו היא במקרים רבים בזבזנית (באנרגיה) מתוקף היותה זורקת אור בצורה נרחבת מאוד, כזו שמפריעה לחי, במגוון הקשרים.
השיטה המשמשת לתכנון והערכה של איכותו וכמותו של האור הנדרש לסביבה מסוימת היא מודל מתמטי, אשר תוצאותיו בדרך כלל מוצגות איסופוטית, או בעקומת גובה קו (Contour map).
תקנות מדיניות ועירוניות ההולכות ונעשות מבוקשות בעשורים האחרונים, משמשות למנוע זיהום אור.
השלכות > השפעה על בני אדם ובעלי חיים

לבני האדם קיים שעון ביולוגי שמסנכרן את עצמו, בין השאר, עם מקצב היום והלילה. מקצב זה נקרא "מקצב צירקדי". המקצב מתאים את עצמו לשעות האור, ומשפיע על ההפרשות ההורמונאליות בגוף האדם.
בעין האנושית קיימים קולטנים מיוחדים הרגישים במיוחד לאורכי הגל הכחולים. לפני המצאת התאורה המלאכותית, היה האור הכחול סימן מובהק ליום. המקור היחיד בטבע לאורכי הגל הכחול הוא השמיים בשעות היום.
בחיים במדינות מערביות נחשף אדם לשעות רבות של אור גם לאחר רדת החשכה. כל מכשיר מסמארטפון עד נורת שולחן בחדר העבודה פולטות אור הפוגע במקצב הצירקדי התקין בגוף האדם. חשיפה גדולה לאור, בעיקר באורכי הגל הכחולים, בשעות הלילה גורמת לעיכוב הפרשת המלטונין. המלטונין הוא הורמון שאחראי על הרגשת העייפות ומופרש בחושך. העדר המלטונין בשעות הלילה עלול לגרום לבעיות בשינה, לעיכובי התהליכים הטבעיים המתבצעים בגוף בזמן השינה ולהרגשת עייפות בבוקר שלמחרת.
שימוש במחשב, יציאה למסיבות או נוכחות במשמרות עד השעות הקטנות של הלילה ושינה ביום גורמים להפיכת סדר היום והלילה.
הבעיה רק מחריפה בשנים האחרונות, אך ייתכן ולא עבר מספיק זמן מאז על מנת שייראו שינויים בשיעורי המחלות הנגרמות מכך. ההחרפה נובעת משימוש מוגבר של האוכלוסייה במדינות המערביות במוצרי אלקטרוניקה ותאורה הפולטים בשיעור גבוה יותר את אורך הגל הכחול, שהוא הבעייתי. צגים שטוחים – צגי פלזמה, LCD ו־OLED – פולטים יותר אור באורך הגל הכחול מאשר צגים "עבים" – צגי שפופרת קרן קתודית. נורות פלואורסצנטיות, ובמיוחד נורות LED, פולטות יותר אור כחול מאשר נורות להט והלוגן.
חוקים שעברו במדינות רבות בעולם האוסרים על ייצור, מכירה ושימוש של נורות להט עקב העובדה שהן צורכות חשמל רב יותר, ובמיוחד קידום השימוש בתאורת LED על פני מקורות תאורה אחרים, עלולים להשפיע על בריאות האוכלוסייה בעוד שנים לא רבות.
נמצא כי זיהום אור משבש רביית אלמוגים. הם פולטים למים תאי רבייה זכריים ונקביים בשעות חשוכות מסוימות ועליהם להיפגש בין שקיעת השמש לזריחת הירח.
מקורות זיהום האור

זיהום האור הוא מונח כללי המתאר מספר מצבים, משמעותיים יותר ופחות, שהם על תקן זיהום סביבתי, או נזק לסביבה הנובע מאור. אור מזהם הוא תוצר־לוואי של התרבות המודרנית־תעשייתית. הזיהום נובע מתאורה מלאכותית לקויה שאינה ממוקדת במטרתה בלבד וגורמת להפצת אור מיותר (ובכך גם לבזבוז אנרגיה), כגון תאורה ביתית, פרסומות, משרדים, אזורי תעשייה, תאורת רחוב, תאורת מגרשי ספורט וכדומה. זיהום האור בולט ובעייתי במיוחד באזורים העירוניים בארצות הברית, ביפן ובאירופה אך קיים למעשה לפחות בכל מדינה מתועשת או מרוכז באוכלוסייתה.
מקורות זיהום האור > סוגי הזיהום

בדרך כלל מתייחס המונח "זיהום אור" לבעיית הסתר כוכבים (הנגרמת מ־זוהר שמיים, Skyglow), והיא המצב הנפוץ היום בעולם בו בריכוזי אוכלוסייה גדולים, בהם כמות האור ממסכת את השמיים ומונעת צפייה טבעית בכוכבי החלל שהיא דבר חיוני לאדם ולבעלי חיים מסיבות נוירופסיכולוגית, פיזיולוגית, אסתטיות וכדומה, שהרקע להן הוא אבולוציוני. להלן יוצגו סוגי זיהום אור, מהעיקרי למשני, כשבראש ובראשונה יתוארו הגורמים להסתרת הכוכבים, ובהדרגה יוצגו סוגים אחרים של זיהום אור, שגם הם תורמים (באופן עקיף יחסית) להחשכת השמיים.
מקורות זיהום האור > סוגי הזיהום > זוהר שמיים

זוהר שמיים הוא מצב הנפוץ כיום בעולם הגורם לאי יכולת להבחין בגרמי שמיים (כוכבים וכוכבי לכת) הנצפים בשמי הלילה, מאדמת הארץ, וזאת בשל ריכוזי אור הגורמים להסתרתם בפני עין בלתי־מזוינת, באזורים עירוניים או מיושבים היטב. המיסוך הזה מסתיר את רובם העצום והמוחלט של הכוכבים המאירים ומחזירי־האור כאחד, הוא סך כל האור שנפלט מאזור נתון, כגון עיר, ויישובים סמוכים אשר התאורה בהם לקויה, והאור בהם בורח כלפי מעלה מתוקף תאורה לא מכוונת, אך גם מפיזור כלפי מטה של אור שכבר הגיע לשכבת האטמוספירה (פיזור זה מתווך יפה על ידי אורך הגל של האור עצמה). זוהר השמיים מלבד השלכותיו השליליות על מחזור היממה (מקצב צירקדי), ושאר שעונים ביולוגיים, מהווה תגרה פסיכולוגית, ראשית־כל ברמה האסתטית, וכן גורע מבני אדם לצפות בכוכבים, הן פופוליסטית, והן מקצועית, כך שעם עין בלתי מזוינת אי אפשר לצפות, אלא בכוכבים הבהירים ביותר (שהם מיעוט מוחץ), וכן, נוצרת בעיה בבניית מתקני צפייה בכוכבים שכן נגזר לבנותם במקומות מרוחקים, נקיים מאור־מלאכותי, וריחוק זה בעייתי מסיבות שונות.
סולם בורטל למיסוך שמי הלילה. משמש למדידת רמת המיסוך שלהם. הסולם פורסם לראשונה במגזין Sky & Telescope. ומשמש קבוצות כמו שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית. הסולם בן תשעה שלבים, משמש לסיווג חומרת הזיהום על פי חשכת השמיים, תוך מדידת פרמטרים דוגמת תופעות כמו אור נגדי או אור גלגל המזלות שממוסכים היטב בלילה. שלב 1 בסולם הוא הציון הטוב ביותר, ומשקף צפייה מעולה בכוכבים בשמי הלילה.
זוהר שמיים בעייתי במיוחד לציבור האסטרונומים החובבים המבקשים להביט בכוכבים בצורה קרובה ככל הניתן לזו של אסטרונום מקצועי. עצם העובדה שהציוד בו משתמשים האסטרונומים החובבים אינו מקצועי מקשה עליהם עוד יותר את הצפייה, ולעיתים הם מעדיפים לצפות מאזורים מבודדים מאור (כמו למשל באמצע מדבר לא מיושב).
ניתן לצמצם את זוהר השמים באמצעות שימוש בפנסים עם זכוכית שטוחה ואופטיקה שמייצרת אלומת אור ברוחב של 90 מעלות או פחות מכך. ניתן גם לתכנן את תאורת הרחובות באופן אופטימלי ולא לחרוג מהערכים הדרושים להשגת המטרות לשמן היא מותקנת.
לרוב, בלתי ניתן לצמצם את האור הנפלט מגופים המיועדים להארה של משטחים אנכיים, דוגמת מסילות תאורה כמו אלו הנפוצות באצטדיונים, בניינים גבוהי־קומה בעלי תחימה חשופה (כמו קירות זכוכית וכו') אשר התאורה יוצאת מהם בקלות או תאורה של חזיתות מבנים.
השפעות מצטברות
מספר גורמים משחקים תפקיד בהגברת המיסוך התאורני של זוהר השמים כפונקציה של השפעות מצטברות, בין אלו ניתן למנות:
עננים. לילות מעוננים בהירים פי עשרה מלילות שאינם.
אירוסול; אירוסול הוא מצבור של גורמים כמו אבק, זיהום אוויר שכאשר הם מתחברים עם מסך האור המפריע לשמי הלילה, הרי שברמת ההשפעה המצטברת הם מחמירים את הנזק שלו בכך שהם תורמים להחשכת השמיים (אירוסול כשלעצמו אינו גורם מספיק להחשכת השמים).
מקורות זיהום האור > סוגי הזיהום > תאורת יתר

תאורת יתר היא שימוש מוגזם באור. תאורת יתר נובעת מתכנון תאורה בעוצמה העולה בהרבה על זו הנדרשת לביצוע המשימות.
להארת רחובות ושטחים פתוחים אחרים שתי סיבות עיקריות - בטיחותית (מניעת תאונות) וביטחונית (מניעת פשיעה). עוצמת התאורה המספקת את שתי המטרות הללו נבדקה במשך שנים, ומופיעה בתקנים רבים. למרות זאת, קיימים לא מעט מקרים בהם מתוכננת ומותקנת מערכת תאורה בעוצמה העולה בהרבה על הנדרש בתקן, תוך בזבוז של כספי ציבור עקב התקנת מערכת גדולה ויקרה יותר הצורכת כמות אנרגיה גדולה מהדרוש. תוצר לוואי של בעיה זו הוא זיהום אור נוסף.
גם במקומות עבודה התאורה מיועדת למשימות מסוימות, והתקנים מגדירים את עוצמות התאורה הנדרשות למשימות אלו. במקומות כאלה עשוי להיווצר זיהום אור הן מהתקנה של תאורת יתר, אך גם משימוש בתאורה כבאלמנט אדריכלי - גופי תאורה הם אלמנט בולט המשפיע על עיצוב החלל, ותכנון מושכל לוקח בחשבון השפעה זו ועשוי להתעלם מתופעות של זיהום אורי לצורך הקומפוזיציה האדריכלית של החלל.
תופעה נוספת היא תאורה המתוכננת נכון - אך מופעלת כאשר כלל אין בה צורך. כך למשל כיתות בבתי ספר אשר מתוכננות עם חלונות המאפשרים חדירה של מספיק אור יום, עדיין עושות שימוש ללא צורך בכל התאורה המותקנת.
מקורות זיהום האור > סוגי הזיהום > בוהק

בוהק הוא קרינה רבת עוצמה של אור רב־בהירות. מבט ישיר אל השמש לגרום לבוהק השמש לחדור לעין, דבר שיגרום לסינוור. דוגמה לבוהק מלאכותי הוא אור הנובע מתאורת זרקורים או פנסי־אצטדיונים.
האסטרונום הבריטי בוב מייזון מחלק את הבֹּהַק לשני סוגים:
בוהק מסמא – זהו בוהק הנצפה במבט לשמש או מתוקף הבזק אור חזק ופתאומי אחר. סוג זה גורם לסינוור למספר שניות ואף יותר.
בוהק קל – מגורמים פחות קשים לכאורה, כמו פנסי רכב, ואפילו ירידה בניגוד הצבע של גוונים או תמונות, או של טעויות דפוס כגון אות המחוקה מעט.[דרושה הבהרה]
בעוד שבֹּהַק בכלל והסוג הראשון בפרט אינו מסוכן, הוא מהווה תגרה, ועלול לגרום לעייפות (Fatigue) אם הוא עקבי ונצפה לזמן־מה.[דרושה הבהרה]
לפי מריו מוטה, נשיא האחווה הרפואית של מסצ'וסטס, בוהק מסכן בעיקר נהגים, משום שהוא מכיל בהירות במידה שכמות־מה של אנשים רגישים אליה, וההתאוששות ממנו מסכנת את התמרון.[דרושה הבהרה]
מחקרים הראו כי בוהק המגיע מפנסים המבוססים על LED, גבוה באופן ניכר מפנסים המבוססים על סוגים אחרים של נורות כמו מתכת הליד ונתרן.
מקורות זיהום האור > סוגי הזיהום > הסגת־גבול תאוּרתית (Light trespass)

מצב בו אור רחובי או מבית שכן, "מסיג גבול" לבית מגורים ובכך גורם לדיירי הבית ביודעין או שלא ביודעין בעיות שונות כגון אי־נוחות (או הגדלת אי נוחות קיימת), וכן, אינסומניה מסוגים שונים. הדבר גורם לעיתים לסכסוכי שכנים שלא היו מתקיימים אילו הנדסת האור בבית המאיר הייתה נעשית נאמנה. במספר ערים בארצות הברית, הוצבו סטנדרטים מחמירים למניעת זיהום אור בין שכנים. אגודת IDA (אנ') פועלת איתן בארצות הברית להבטיח יישום התקנים השנים ברשויות המונציפליות שם. מטרת האגודה לצמצם את כמות מיסוך הכוכבים הנגרם מ"טיפוס" של אור מעל הגובה הטיפוסי של תאורה ביתית בכלל (לפי איגוד זה, הקריטריון להחשיב מקור־תאורה כבעייתי וכראוי לטיפול הוא אם האור שהוא פולט עולה על 90 מעלות מתחום הנדיר (כאשר יש לו סטייה משמעותית כלפי מעלה), מצב זה מפריע לראיית כוכבי לכת נוספים לירח, וכוכבים נוספים מלבד הכוכבים הספורים הנצפים בתנאים של זיהום אור. ולקבלת האור הטבעי מהחלל.
מועצת הבנייה הירוקה בארצות הברית פיתחה את מערך התכנון "Leadership in Energy and Environmental Design" שמטרתו להנחות ארכיטקטים ומהנדסים לצמצום הסגת גבול תאורתית, ומיסוך שמים, בפרויקטים שלהם.
הסגת גבול תאורתית ניתנת לצמצום גם על ידי התקנת מנורות שאינה על 80 מעלות מעל נקודת השפל. תקנות הIES, מכילות קיצוץ מלא (0%), קיצוץ (10%), וסמי־קיצוץ (20%). גם אור שפולט אור בשפל של למעלה מ־90 מעלות זכה לתקנון ובכל מקרה אינו מיועד לידיים פרטיות ומשמש בהתקנים רשמיים עד למציאת חלופות כמו אלו שנמצאו לתאורה רחובית וביתית).
מקור נוסף, אמנם פחות משמעותי מהנזכרים לעיל הוא סטרבוסקופ־לבן (White strobe), הנמצא בדרך כלל על מגדלי תקשורת תעופתיים ומשמש סמן לטייסים. נעשים מאמצים מצד רשות התעופה הפדרלית האמריקאית לחדש מכשירים אלה לגרסאות שיפלטו כמות מינימלית של אור.
מקורות זיהום האור > סוגי הזיהום > תאורה מעורבת (Light clutter)

המונח נוגע לתופעה נדירה יחסית של התערבבות אורות, עד כדי יצירת בלבול (שהוא מזהם סביבתי בפני עצמו); מצב כזה בעייתי בפרט בשדות תעופה מיושנים, בהם אין תאורה אחידה במסלולים, דבר הנחוץ להמראה ונחיתה תקינות.
מניעת זיהום אור

על מנת להימנע מיצירת זיהום וחיסכון בחשמל ניתן לנקוט מספר צעדים פשוטים:
כיבוי אורות לא נחוצים
שימוש בתאורת רחוב המכוונת אל פני הקרקע ולא בתאורה בעלת סימטריה כדורית.
שימוש בתאורה מבוססת עירור גז (כתאורת נתרן) שחסכונית בחשמל וקל לחסום את השפעתה על ידי שימוש במסננים.
שימוש בתאורה בעוצמה נמוכה יותר (לדוגמה: ברוב הכבישים העירוניים וכן ברחובות בישראל, משתמשים בנורות נתרן לחץ גבוה בהספקים של 150-250W, כאשר אותה הנורה בהספק של 100W ואף 70W וכן 50W מספיקה לאותו יישום).
הימנעות משימוש בכמויות גדולות מדי של פנסים להארת כבישים ורחובות, וכן זרקורים להארת שטחים.
כיוון נכון של זרקורים, כך שהאור שלהם לא ייזרק קדימה או לשמים (זרקורים עם אופטיקה אסימטרית, למשל, צריכים להיות מכוונים כלפי הקרקע).
הימנעות מהתקנת מגדלי תאורה גבוהים עם הרבה פנסים חזקים בצמתים ובאוטוסטרדות (לדוגמה בישראל, בפולין וכן בצפון אמריקה, נפוץ להשתמש במגדלי תאורה גבוהים עם 6-12 פנסים בעלי נורות כספית או נל"ג בהספקים של 400W עד 1000W).
מניעת זיהום אור > חקיקה ותקנות כנגד זיהום אור

בישראל לא קיימת חקיקה נגד זיהום אור, אך מספר עשרות רשויות מקומיות אימצו מסמך תקנות שהופץ על ידי "אור מכוון" – קבוצה להפחתת זיהום האור והתייעלות אנרגטית בישראל, הפועלת בתחום ההסברה, הגדרת תקנות וייעוץ מקצועי. בנוסף ישנו מאמץ לא ממוקד מצד המשרד להגנת הסביבה לחקיקה בנושא, אך מדובר בשלב ראשוני מאוד. ביישובים מכבים ומצפה רמון נקבעו בעבר מספר ימים בהם התאורה העירונית הופחתה על מנת לאפשר צפייה בשמים. סניף מקומי של האיגוד הבינלאומי למלחמה בזיהום אור הוקם על ידי מצפה הכוכבים של מכבים־רעות וקידם צעדים אסדרתיים כמו תקנות לחסכון בתאורה במחנות צבא. בספטמבר 2017 הוכרז מכתש רמון כ"שמורת אור כוכבים" על ידי איגוד ה־IDA. במועד ההכרזה היו 54 אתרים ב־15 מדינות בעולם, ומכתש רמון הוא האתר הראשון במזרח התיכון שמוכרז.
בשנת 2002 צ'כיה הייתה למדינה הראשונה שהוציאה חוק כנגד זיהום אור. החוק קובע שמקור תאורה חייב להיות מופנה כלפי האופק ומטה. לתאורה חריגה נדרש אישור מיוחד. עם זאת לא הוסדרה אכיפה בחוק והוא עדיין רחוק מיישום מלא.
רשויות מקומיות קבעו תקנות כנגד זיהום אור עוד קודם לחוק הצ'כי. בפלגסטף, אריזונה קיימת תקנה מסוג זה בתוקף עשרות שנים. רשויות מקומיות ומדינות נוספות קבעו תקנות וחוקקו חוקים, ורבות נוספות שוקלות זאת. למגמה זו תרמה עליית מחיר הנפט בשנת 2008, שכן הוצאות ייצור החשמל של רשויות קטנות באופן ניכר עם אכיפת תקנות כנגד זיהום אור.
מניעת זיהום אור > שמורת אור כוכבים

שמורת אור כוכבים, או שמורת שמיים חשוכים (Dark-sky preserve) היא אזור מוגן (שמורת טבע) בה נמנעים מזיהום אור, באמצעות מניעת הקמת מוקדי תאורה.
ראו גם

חושך
לקריאה נוספת

ורלין קלינקנבורג, מלחמת הכוכבים – זיהום האור באזורים עירוניים רבים מסתירים את הכוכבים ופוגע בבעלי חיים רבים, נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל, גיליון 126, נובמבר 2008
זיהום אור וצמצומו: רקע מדעי, תמונת מצב ודרכי פעולה אפשריות, האגודה הישראלית לאקולוגיה ומדעי הסביבה, 2017
חיים טהרלב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  2 ביולי 1915 כ' בתמוז ה'תרע"ה מריאמפולה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  25 בדצמבר 1963 (בגיל 48) ט' בטבת ה'תשכ"ד 
 שם לידה:  חיים טרלובסקי 
 מדינה:  ישראל 
 צאצאים:  יורם טהרלב 
 
חיים טהרלב (2 ביולי 1915 – 25 בדצמבר 1963) היה סופר, מחזאי ומשורר עברי.
ביוגרפיה

חיים נולד בליטא בשם חיים טרלובסקי. הוא עלה לארץ ישראל ב-1934, כשהיה בן 19, והצטרף לקיבוץ יגור.
בשנת 1946 עיבד בעבור הבימה את המחזה "אהבת ציון" לפי אברהם מאפו, בבימויו של צבי פרידלנד. בשנת 1963 הוא עיבד את "המלך מתיא הראשון", ספרו של יאנוש קורצ'אק, למחזה "המלך מתיא בגטו: מחזה לגיל הנעורים". ההצגה זכתה להצלחה ותוכננה להופיע ברחבי הארץ, אולם טהרלב נפטר ממחלה בסמוך להצגתה הראשונה, בעודו בן 48 בלבד.
טהרלב פרסם שירים, מאמרים וסיפורים ב"דבר", ב"מעלה", "הדור" וב"דבר לילדים". בשנת 1998 יצאה בעריכת בנו אסופה משיריו, "נוה-סלעים", אשר כתב בשנות הארבעים והחמישים.
בנו של טהרלב היה הפזמונאי והמשורר יורם טהרלב. נכדתו היא הציירת רוני טהרלב ונינתו היא המוזיקאית קמה ורדי.
חופשיי הגליל

"חופשיי הגליל" (בערבית: أحرار الجليل, תעתיק מדויק: אחראר אלג'ליל) הם חוליית טרור של ערביי ישראל, שפעלה בכפר כנא ובכפר מנדא בשנים 2002–2004. החוליה נחשפה בשנת 2004 וחבריה נעצרו. לאחר חשיפת החוליה ממשיכים גורמים עלומי שם להזדהות בשם זה, ולקבל את האחריות על פיגועי טרור, המבוצעים לרוב על ידי אנשים יחידים, שלא ניתן להוכיח את הקשר שלהם לארגון כלשהו, ואשר לא שרדו את הפיגוע שביצעו.
אף על פי זאת, יש בגורמי הביטחון ספק אם הארגון היה קיים מעבר לפעילות המתוארת להלן [דרוש מקור].
פעילות

תחילת הארגון בהתארגנות של מספר צעירים תושבי כפר כנא וכפר מנדא בשנת 2002. ב-18 באפריל 2004 ירו חברי החוליה עלא מוסא ומוחמד ח'טיב ענבתאווי לעבר רכבי סיור של משמר הגבול בצומת בית רימון. הפיגוע סוכל, לאחר ירי של אנשי מג"ב לעבר השניים. מוחמד נהרג, ומוסא נעצר. בבדיקת מז"פ הסתבר שהנשק בו השתמשו הוא נשקו של החייל אולג שייחט, שנחטף ונרצח מספר חודשים לפני כן.
בחיפוש בביתו של עלא מוסא נמצא מכתב התאבדות המעיד על כוונתו להפוך לשהיד.
קודם לכן, חברי החוליה יידו בקבוקי תבערה לעבר רכבי משטרה וכן ניסו לחטוף חיילים ושוטרים בצומת גולני, ואף יזמו פניות לחיילים והציעו להם טרמפ, אך לא הצליחו. אחד מחברי החוליה קיבל "משימת מבחן" - לדקור יהודים בקניון חיפה, אך לא ביצע זאת.
במקרה של שייחט היה זה הוא שפנה אליהם בעת שעמדו בצד הכביש בצומת בית רימון.
ביולי 2004 דקר אחיו של מוחמד ח'טיב את החייל אלכסיי פרוטופופוב בצומת גולני, בטענה כי המדובר בנקמה על מות אחיו.
הערות שוליים

1 2  שרון רופא-אופיר, חייל נדקר בצומת גולני; תושב כפר כנא: "זאת נקמה", באתר ynet, 21 ביולי 2004
↑  שרון רופא-אופיר, המשטרה מגלה: חשוד חדש ברצח אולג שייחט, באתר ynet, 10 במאי 2004
↑  רועי נחמיאס ושרון רופא אופיר, "חופשיי הגליל אחראים לתקרית בעיר העתיקה", באתר ynet, 13 באוגוסט 2007
חוק התשוקה

| --- | --- |

עטיפת ה-DVD העברי של "חוק התשוקה".
 בימוי:  פדרו אלמודובר
 הופק בידי:  אגוסטין אלמודובר, מיגל אנחל פרס קמפוס
 תסריט:  פדרו אלמודובר
 עריכה:  חוזה סלסדו 
 שחקנים ראשיים:  אנטוניו בנדרס, כרמן מאורה, אוסביו פונסלה, מיגל מולינה
 מוזיקה:  ברנרדו בונצי 
 צילום:  אנחל לואיס פרננדס
 מדינה:  ספרד 
 חברת הפקה:  אל דסאו 
 חברה מפיצה:  BiM Distribuzione, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  7 בפברואר 1987
 משך הקרנה:  102 דקות
 שפת הסרט:  ספרדית
 סוגה:  קומדיה רומנטית, סרט להט"בי, סרט קומדיה, סרט דרמה, דרמה קומית, סרט רומנטי 
 פרסים:  פרס טדי
 תרגום לעברית:  פרידה פרס-דניאלי
 דף הסרט ב־IMDb
 
חוק התשוקה (בספרדית: La ley del deseo) הוא סרט קולנוע ספרדי משנת 1987, שכתב וביים פדרו אלמודובר. הסרט עוסק במשולש רומנטי בין שלושה גברים, וכן בקשר שבין אחד משלושה גברים אלה לבין אחותו. זהו סרטו הראשון של אלמודובר העוסק בהרחבה בלהט"ב.
זהו הסרט הראשון שהופק על ידי "אל דסאו" - חברת ההפקה של האחים פדרו ואגוסטין אלמודובר. הסרט זכה בתשעה פרסים, בהם פרס טדי בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין.
עלילה

פבלו קינטרו (אוסביו פונסלה) הוא במאי הומוסקסואל, שזה עתה יצא מהקרנת הבכורה של סרט חדש שלו. במסיבה שלאחר מכן משתתפים גם טינה קינטרו (כרמן מאורה), אחותו של פבלו, וחואן (מיגל מולינה), אהובו של פבלו. לאחר שפבלו חוזר לביתו, מגיע לשם גם חואן, והשניים ישנים יחד חבוקים, קודם שהם נפרדים, עקב יציאתו של חואן לחופשת קיץ בעיר חוף.
טינה קינטרו היא שחקנית שנולדה כזכר אך עברה ניתוח להתאמה מגדרית, כדי להגיע לקשר מיני עם אביה, שנטש אותה למען אישה אחרת. כתוצאה מכך היא חשה שנאה עזה לגברים, והשמועות אומרות שהיא לסבית. טינה מטפלת באחייניתה האהובה עדה בת ה-10 בערך, משום שאמהּ (ביבי אנדרסן) נעדרת מהבית עקב חוזה דוגמנות שיש לה בטוקיו. טינה ועדה מבקרות בכנסייה שבה הייתה טינה בילדותה, וטינה מפתיעה את הכומר בספרה לו שהיא הילד הזכור לו. "השתנית מאוד", אומר הכומר. "אל תהיה בטוח", עונה לו טינה, "במהות אני בדיוק מה שהייתי". בעקבות הביקור מתמלאת עדה רגשות דתיים, ומתפללת אל הבתולה הקדושה.
פבלו, טינה ועדה חיים במעין משפחה, הנראית שגרתית, אף שהיא כל כך לא שגרתית. פבלו מביים את המחזה "הקול האנושי" (La voix humaine מאת ז'אן קוקטו), שבו נתן לטינה את התפקיד הראשי. לאחר הצגת הבכורה פבלו הולך לביתו עם אנטוניו (אנטוניו בנדרס), צעיר נאה המעריץ אותו, ושם אנטוניו, שמספר לפבלו "אני לא נוהג לשכב עם גברים", חווה לראשונה מין אנאלי. פבלו רואה באירוע זה מין מזדמן וממשיך להיות מאוהב בחברו משכבר, חואן, אך אנטוניו רואה בכך תחילתו של קשר קבוע. במכונת הכתיבה המשמשת אותו לכתיבת תסריטים, שלה מקום לא מבוטל בסרט, כותב פבלו לאנטוניו: "אנטוניו, אני לא אוהב אותך. עדיין אני מאוהב בחואן. שכח אותי ותפסיק לשקר לעצמך".
אנטוניו הקנאי נוסע לעיר החוף שבה נמצא חואן ומנסה לאנוס אותו, בנימוק "אני רוצה שכל מה שהיה של פבלו יהיה שלי, כי אני אוהב אותו", ולאחר מכן משליך אותו אל מותו מראש הצוק. פבלו מגיע לביקור אצל חואן, ומגלה את דבר מותו. לאחר שהוא מתעמת עם אנטוניו על המוות ומבין שהוא הרוצח, פבלו עובר תאונת דרכים שגורמת לו לרגל שבורה ולאובדן זיכרון. "אובדן הזיכרון שלך מותיר אותי בלי עבר. אם לא יחזור לך הזיכרון אני אשתגע", אומרת לו טינה. המשטרה חושדת הן בפבלו והן בטינה כאשמים ברצח (וגם אנטוניו בחשודים). כדי להחזיר לפבלו את זיכרונו, טינה מספרת לו על משפחתם. היא מגלה לו מה גרם לה להפוך לטרנסקסואל, ומספרת על ילדותה: "התעסקתי עם אבא, יום אחד אמא תפסה אותנו, ו...אתה יכול לתאר לך". היא נסעה עם אביה למרוקו, ושם שינתה את מינה, אך אביה נטש אותה למען אישה אחרת. "הוא פגע בי כל כך, שמאז לא הצלחתי להיות עם גבר אחר", היא מספרת. בהמשך מספרת טינה לפבלו, באושר רב, שמצאה מאהב, ופבלו מגלה לה שזיכרונו חזר אליו, אך הוא רוצה לשמור זאת בסוד. בעת שהמשטרה חוקרת אותו מתברר לפבלו שהמאהב של טינה הוא אנטוניו. הוא מטלפן אל טינה להזהיר אותה, אך אנטוניו מחזיק את טינה כבת ערובה, בדרישה להתייחד שעה עם פבלו. פבלו נענה לדרישה וחווה רגעים נעימים עם אנטוניו, קודם שאנטוניו מתאבד בירייה.
שחקנים ראשיים

אוסביו פונסלה: פבלו קינטרו, במאי קולנוע הומוסקסואל. הופיע גם בסרטו הקודם של אלמודובר, "מטדור"
כרמן מאורה: טינה קינטרו, אחותו של פבלו. הופיעה גם בסרטים נוספים של אלמודובר: "פפי, לוסי, בום" (1980), "הרגלים מגונים" (1983), "מה עשיתי שזה מגיע לי?" (1984), "נשים על סף התמוטטות עצבים" (1988), ו"לחזור" (2006).
אנטוניו בנדרס: אנטוניו בניטס, צעיר המאוהב בפבלו קינטרו. הופיע גם בסרטים נוספים של אלמודובר: "מטדור", "נשים על סף התמוטטות עצבים", "קשור אותי! אהוב אותי!".
מיגל מולינה: חואן, אהובו של פבלו קינטרו.
לקריאה נוספת

Ernesto Acevedo-Muñoz, Pedro Almodóvar, British Film Institute, 2007, pp 79-95
טיביה (משחק וידאו)

| --- | --- |

 כללי
 תאריך הוצאה:  1997
 סוגה:  משחק תפקידים המוני ברשת
 פיתוח:  CipSoft
 הוצאה לאור:  CipSoft GmbH 
 ארץ מקור:  גרמניה 
 הפצה:  CipSoft
 עיצוב:  רוב פארדו   ג'ף קפלן   טום צ'ילטון
 דרישות תוכנה
 מצבי משחק:  משחק רשת
 דירוג:  8/10
 פלטפורמות:  חלונות, לינוקס
 מדיה:  CD, DVD
 דרישות מערכת
 מעבד:  500 MHz ויותר Intel Pentium CPU
 כרטיס מסך:  DirectX 5, מאיץ גרפי בסיסי
 מקום פנוי:  18MB
 בקרים:  מקלדת, עכבר
 www.tibia.com
 
טיביה (באנגלית: Tibia) הוא משחק מקוון ותיק יחסית מז'אנר משחקי תפקידים המוניים ברשת (MMORPG).