stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הסניצ'ים וסיפורים אחרים
סיפורים > "שני זקס" > עלילת הסיפור

הסיפור מספר על שני יצורים בעלי שיער פרוע, והם שעירים בגופם. הם עקשנים מאוד, וד"ר סוס מכנה אותם בשמות: זקס הדרום וזקס הצפון. שניהם הולכים בכיוונים הפוכים ונתקלים אחד בשני, אך אף אחד מהם אינו מוכן לפנות את הדרך לשני, אף אחד מהם לא מוכן לזוז ואפילו אינץ' אחד, כדי שהשני יוכל לעבור. הם עומדים זה מול זה ביום ובלילה, בסופות חורף וימי קיץ בגשם וברוח והם לא זזים ולו אינץ' אחד. הזקסים בטוחים, כי העולם יעמוד עד שהשני יזוז. אולם, העולם לא עומד על מקומו. סביבם נבנית עיר שלמה, נבנים מחלפים למכוניות, והם עדיין עומדים, ואינם מגיעים לשום מקום. הם אינם מוכנים להתפשר, כתוצאה מכך, אף אחד מהם לא מרוויח ולא יכול להתקדם למחוז חפצו.
מוסר ההשכל בסיפור: אם לא מתפשרים, אף צד לא מרוויח.
סיפורים > פרשנות הסיפור

• לפעמים, אנשים גאים לא מוכנים לעשות דברים שיכולים לעזור לזולת. וזה גורם לבעיות.
• אנשים גאים גם לא יודעים להגיד ״תודה״ או ״בבקשה״. הם לא מודעים לכך או שמסרבים לדעת, שאם יגידו לזולת את שתי המלים הללו זה לא יירד מערכם.הם מתבצרים בשלהם.
סיפורים > "יותר מדי דייב" > עלילת הסיפור

הסיפור הקצר "יותר מדי דייב", מספר על אם שקראה לכל 23 ילדיה בשם "דייב". זה יצר המון בעיות. לדוגמה, היא רוצה לקרוא לדייב אחד מסוים אבל, כולם באים בריצה. הסיפור מספר על שמות מצחיקים, שהאם מתחרטת שלא קראה לילדיה, כמו "צנים" או "בור בר זנזיבר", או "מסריחן".
סיפורים > "ממה כל כך פחדתי?" > עלילת הסיפור

סיפור זה מתאר דמות מצחיקה, אשר נפגשת פעמים רבות עם זוג מכנסיים מרחפים. הדמות, מספרת את הסיפור מנקודת מבטה. היא מפחדת מהמכנסיים, בתחילה היא קוראת לעזרה, אך לאחר שהמכנסיים מתחילים לבכות היא מגלה שהמכנסיים מפחדים באותה מידה. השניים - הדמות והמכנסיים, מגלים, שאין ממה לפחד והופכים לחברים. והדמות הזו ממשיכה ומספרת, כי היא נפגשת עם המכנסים כל יום, הם מחייכים אחד לשני, ואומרים שלום אחד לשני.
עיבודים

שני הסיפורים הראשונים בספר, "הסניצ'ים" ו"שני זקס", עובדו לסדרת האנימציה (Dr. Seuss on the Loose) שיצא בשנת 1971, ביחד עם "לא רעב ולא אוהב" (Green Eggs and Ham) - ספר נוסף מאת ד"ר סוס.
בסדרה "סאות' פארק" נעשתה פרודיה קצרה על הסניצ'ים בעקבות תופעת צמידי הסיליקון.
לקריאה נוספת

קישור באנגלית לסיפור "הסניצ'ים"
קישור באנגלית לסיפור "זקס"
קישור באנגלית לסיפור "יותר מדי דייב"
קישור באנגלית לסיפור "ממה כל כך פחדתי?"
הערות שוליים

↑  הכל בגלל כוכב ירוק...- פעילות לציון היום למען המאבק בגזענות, באתר הסדנא - מרחב חינוכי לדמוקרטיה וזכויות אדם,
האגודה לזכויות האזרח – מחלקת החינוך, ‏15 מרץ 2011
1 2  לאה נאור, לאה נאור - תרגומים - הסניצ'ים וסיפורים אחרים, באתר naor lea
1 2  סיגלית אבירם, 'דברים מוזרים קורים בספרים' או מבט על ספרי ד"ר סוס, באתר הגיל הרך (ארכיון)
1 2 3 4 5  רותה קופפר, ד"ר סוס מוכר כוכבים, באתר הארץ, 15 בספטמבר 2002
↑  הסניצ׳ים וסיפורים אחרים, באתר סימניה
1 2 3 4 5 6  The Sneetches and Other Stories Themes, Shmoop
רצח ויקטור קריידרמן

| חלק מהאינתיפאדה השנייה |
| --- | --- |
 תאריך:  4 ביולי 2004 
 תאריך עברי:  ט"ו בתמוז ה'תשס"ד
 מקום:  סמוך ליעבד
 מטרה:  יהודים 
 קואורדינטות:  32°26′46″N 35°10′20″E﻿ / ﻿32.446111111111°N 35.172222222222°E﻿ / 32.446111111111; 35.172222222222
 סוג:  פיגוע ירי, טרור פלסטיני 
 נשק:  נשק אוטומטי 
 הרוגים:  1 
 פצועים:  1 
 מבצע:   גדודי חללי אל-אקצא:   חביב אבו-עבד, יוסף אבו-קנדיל
 מספר מפגעים:  2
 מניע:  לאומני (טרור פלסטיני)
  (למפת הכרמל מוגדלת) יעבד(למפת הכרמל רגילה) יעבד(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום יעבד(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום יעבד
 
רצח ויקטור קריידרמן הוא פיגוע ירי שאירע ב-4 ביולי 2004, ט"ו בתמוז ה'תשס"ד, סמוך לכפר הפלסטיני יעבד שבשומרון, בו נרצח תושב מבוא דותן ויקטור קריידרמן, על ידי שני מחבלים פלסטינים המשתייכים לגדודי חללי אל-אקצא.
הפיגוע

ויקטור ואשתו, אמה, יצאו בבוקר מביתם שבמבוא דותן להתנחלות שקד, ללא ליווי כוח צבאי כפי שהומלץ על ידי מפקד חטמ"ר מנשה, אל"ם אורן אבמן. בשעה 6:00 לערך, רכבם של הזוג, שהיה מסוג סקודה, עבר סמוך לכפר יעבד. חוליית מחבלים ירתה לעבר השמשה האחורית. ויקטור נפצע באורח אנוש ואשתו נפצעה קל. כוחות הצלה שהגיעו למקום קבעו את מותו זמן קצר לאחר הפיגוע.
זכריא זביידי, מפקד גדודי חללי אל-אקצא הצהיר כי הפיגוע נעשה בפקודותו כפעולת נקם על חיסולו של נאיף אבו שרח, בכיר בתנזים שהיה אחראי ישיר לעשרות פיגועים שבוצעו בישראל.
ב-8 ביולי 2004 נעצרו מבצעי הפיגוע, חביב אבו-עבד ויוסף אבו-קנדיל וב-29 באוגוסט 2005 בית המשפט הצבאי בשומרון גזר על השניים מאסר עולם.
הערות שוליים

↑  אורי גליקמן ומרואן עת'מאנה, 'כל כך חבל, הם יצאו דקות לפני הליווי', באתר nrg‏, 4 ביולי 2004
↑  אפרת וייס, ישראלי נרצח בפיגוע ירי בצפון השומרון, באתר ynet, 4 ביולי 2004
↑  מירב לוי, זביידי: אני שלחתי המחבלים לרצוח את ויקטור קריידרמן, באתר News1 מחלקה ראשונה, 4 ביולי 2004
↑  צה"ל עצר בג'נין את רוצחו של ויקטור קריידרמן, באתר וואלה, 8 ביולי 2004
↑  מאסר עולם ל-2 מבצעי פיגוע ירי בשומרון ביולי 2004, באתר ynet, 29 באוגוסט 2005
הפיגוע ברחוב יפו (2002)

| חלק מהאינתיפאדה השנייה |
| --- | --- |
 תאריך:  27 בינואר 2002
 מקום:  רחוב יפו, ירושלים, ישראל
 מטרה:  יהודים
 קואורדינטות:  31°46′59″N 35°13′05″E﻿ / ﻿31.783075°N 35.218025°E﻿ / 31.783075; 35.218025
 סוג:  פיגוע התאבדות
 נשק:  מטען חבלה
 הרוגים:  1
 פצועים:  100+ אזרחים ישראלים
 מבצע:   גדודי חללי אל-אקצא
 מספר מפגעים:  1
  (למפת ירושלים מוגדלת) הפיגוע ברחוב יפו(למפת ירושלים רגילה) הפיגוע ברחוב יפו
 
הפיגוע ברחוב יפו היה פיגוע התאבדות שבוצע ברחוב יפו בירושלים ב-27 בינואר 2002.
ארגון גדודי חללי אל-אקצא נטל אחריות לפיגוע.
הפיגוע

ביום ראשון 27 בינואר 2002 הצליחה המחבלת הפלסטינית בת ה-28 וופה אידריס, אשר עבדה עבור ארגון הסהר האדום הפלסטיני ברמאללה, לעבור במעבר קלנדיה בעת שנסעה באמבולנס של הסהר האדום ולבושה במדים של הארגון בעודה מסתירה מטען נפץ באמבולנס. על אף שהתוכנית המקורית הייתה שהיא תעביר את המטען למחבל שנמצא בישראל, אידריס החליטה לפוצץ בעצמה את המטען, וכתוצאה מכך עדכנה את המפעיל שלה אבו טלאל על החלטתה באמצעות הטלפון הסלולרי שברשותה.
אידריס נשאה את מטען הנפץ בתרמיל שברשותה. היא ניגשה לחנות נעליים ברחוב יפו שבמרכז ירושלים ופוצצה את מטען הנפץ אשר היה במשקל 22 ק"ג בכניסה לחנות. אזרח ישראלי בן 81 נהרג באופן מיידי מהפיצוץ ומעל ל-100 בני אדם נפצעו.
הערות שוליים

↑  Inigo Gilmore: Woman suicide bomber shakes Israelis, Daily Telegraph, January 28, 2002
| פיגועי טרור נגד ישראלים בעשור הראשון של המאה ה-21 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | < • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • > |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | הפיגוע בדלפק אל על בנמל התעופה של לוס אנג'לס (4 ביולי 2002) • הפיגועים במומבסה (28 בנובמבר 2002) • הפיגוע בשגרירות ישראל בטשקנט (30 ביולי 2004) • מתקפת הטרור בסיני (7 באוקטובר 2004) • הפיגוע בשגרירות ישראל במאוריטניה (1 בפברואר 2008) • מתקפת הטרור במומבאי (26 בנובמבר 2008) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
זכוכית חכמה

זכוכית חכמה היא שם כולל לזכוכית אשר תכונות העברת האור שלה משתנות בעת הפעלת מתח חשמלי, חשיפה לאור או לחשיפה לחום (להבדיל מזכוכית חלבית, העושה זאת כל הזמן). הזכוכית מאפשרת, חוסמת או מפזרת מעבר של גלי אור ולפיכך מתאימה ליישומים של פרטיות או התייעלות אנרגטית. הזכוכית החכמה מגיעה בפורמט של זכוכית רבודה (טריפלקס) על ידי הדבקת פילם חכם (למינציה) בין שתי זכוכיות או בפורמט בידודית (IGU), זכוכית חכמה רבודה + אויר + זכוכית Low-e. פורמט אפשרי אחר הוא פילם אשר מצמידים על זכוכית קיימת המאפשר הן להשגת פרטיות בדוגמת מדבקה חכמה והן יעילות אנרגטית על ידי פילם מתכהה פוטוכרומי אשר גוון שלו מתכהה על ידי חשיפה לאור שמש.
סוגים

כאשר הזכוכית מותקנת במעטפת הבניין, קרי זכוכית חוץ (Façade), בדרך כלל הזכוכית מגיעה במבנה IGU: זכוכית טריפלקס + אוויר + זכוכית נוספת.
ישנן מספר טכנולוגיות עיקריות של זכוכית חכמה:
זכוכית חכמה לפרטיות - PDLC
זכוכית מתכהה אלקטרוכרומית - Electrochromic Glass
פילם מתכהה פוטוכרומי - Photochromic Film
זכוכית מתכהה תרמוכרומית - Thermochromic Glass
SPD
סוגים > זכוכית חכמה לפרטיות - PDLC

המושג זכוכית חכמה או זכוכית חשמלית מקורו במושג - Smart Glass. הזכוכית החכמה מהווה חלק מחלון, מחיצת זכוכית או אפילו קיר חיצוני FACADE. הזכוכית החכמה נהפכת מאטומה לשקופה בלחיצת כפתור. זכוכית חכמה בדרך כלל מורכבת מהדבקה של פילם חכם מבוסס גביש נוזלי בין 2 זכוכיות. המוצר הסופי נקרא זכוכית רבודה או טריפלקס, קרי 3 שכבות: זכוכית + פילם + זכוכית.
טכנולוגיית NCAP PDLC מבוססת על גביש נוזלי (LC - LIQUID CRYSTAL) במטריצה פולימרית על בסיס מים. שלבי הכנת הפילם החכם:
ייצור תמיסת גביש נוזלי על ידי ערבוב מרכיבים כימיים שונים במינון ותהליך מאוד מסוים.
מריחת גביש נוזלי על יריעת פלסטיק שקופה עם שכבה מוליכה שקופה (PET ITO) באופן אחיד בעובי של 20 מיקרון.
אידוי המים מהתמיסה.
הצמדת שכבת PET ITO זהה על התמיסה כך שנוצר מעין "סנדוויץ'".
הזכוכית החכמה משמשת בעיקר לפרטיות, היא מפזרת את כמות האור העובר דרכה. בעת הפעלתה היא הופכת מאטומה ("חלבית") לשקופה. כמות אור העוברת דרך הזכוכית החכמה דומה הן במצב מופעל (שקוף) והן במצב כבוי (אטום). היא מייתרת שימוש ותחזוקת תריסים ווילונות. היא מאוד נפוצה בבתי מלון, בתי חולים, משרדים, חדרי ישיבות ואף כמחיצת זכוכית בין חדרי שינה לחדר אמבטיה.
סוגים > זכוכית מתכהה אלקטרוכרומית - Electrochromic Glass

חומר אלקטרוכרומי נרשם כפטנט לראשונה כבר בשנת 1843 על ידי המהנדס הסקוטי אלכסנדר ביין.
עקרון הפעולה הבסיסי כולל יוני ליתיום טעונים במטען חיובי עם אלקטרונים חסרים הנודדים הלוך ושוב בין שתי אלקטרודות דרך תווך המפריד ביניהן.
כאשר יוני הליתיום שוכנים באלקטרודה הפנימית (הקרובה אל תוך המבנה) הם שקופים ומעבירים את אור השמש. כאשר מפעילים מתח של 5V, היונים "נודדים" דרך התווך לאלקטרודה החיצונית, בשכבה זו הם כהים ובולעים את אור וחום השמש.
בדרך כלל, כאשר החלון שקוף בהיר, יוני הליתיום שוכנים באלקטרודה הפנימית ביותר. כאשר מפעילים מתח נמוך מאוד של 5 וולט על האלקטרודות, היונים "נודדים" דרך התווך לאלקטרודה החיצונית ביותר, בשכבה זו הם כהים ובולעים את האור והחום.
טכנולוגיה אלקטרוכרומית היא טכנולוגיה "ירוקה" מכיוון שצריכת האנרגיה מתבצעת רק במעבר מדרגת כהות אחת לדרגת כהות אחרת. אין צורך בצריכת אנרגיה על מנת להחזיק את הזכוכית במצב מסוים.
החומרים האלקטרוכרומיים מתאפיינים משמשים לבידוד תרמי בשונה מטכנולוגיית ה-PDLC וה-SPD אשר השימוש בהן הוא עבור השגת פרטיות.
על ידי טעינת יוני ליתיום במתח חשמלי של 5 וולט, הם מתכהים ובולעים את חום השמש.
כאן, יש לנו שליטה מלאה ולמגוון יישומים. פתרון זה, אשר יכול להגיע אף לחסימת 99% מאור השמש, נחשב לאחד מהיעילים ביותר מבחינה אנרגטית ותורם משמעותית לניקוד LEED במתחמים. פעולת ההתכהות לוקחת רק מספר דקות ומאפשרת שליטה בכניסת האור והחום בלחיצת כפתור.
יתרון משמעותי נוסף של שיטה זו, היא כי ניתן הגדיר שליטה בחלקי החלון השונים ולחלקו לעד שלושה אזורים שונים ולשלוט בכל אחד מהם בנפרד. על ידי שימוש בחיישנים ואפליקציות ייעודיות, נוכל לבצע התאמה מדויקת של מעבר האור האופטימלי ובאמצעים מקוונים. עם זאת, פתרון זה לא יספק פרטיות וכמו כן, לא ניתן ליישם את החומר על חלונות קיימים.
סוגים > פילם מתכהה פוטוכרומי - Photochromic Film

שינוי צבע על ידי פוטונים הומצא בשנת 1842 על ידי סר ג'ון פרדריק וויליאם הרשל באנגליה. יריעה פוטוכרומית משנה את הרכב הצבעים שלה בחשיפה לקרינת אולטרה סגול (UV) של אור השמש.
כאשר חומר פוטוכרומי נחשף לאור אולטרה סגול המבנה המולקולרי משתנה כתוצאה מהפחתת חמצון, במהלך תגובה כימית זו מתחמצן כלור ליצירת אטומים ואלקטרונים ואילו אלקטרון חופשי מועבר ליוני כסף. כתוצאה מכך החומר הפוטו-כרומי מתכהה וסופג את האור והחום הנוצרים מקרני השמש.
התפתחויות אחרונות משלבות ננו חומרים קרמיים על מנת להתאים את טווח דחיית קרני השמש ליישומים של זכוכית חכמה לבידוד תרמי. בשילוב ננו חומרים מבוססי כסף ניתן לשלב גם חסימת קרני אינפרא אדום (IR) על ידי החזר קרני השמש.
משטחים אלו משנים את הרכבם הכימי בתגובה לאור או חום השמש וכתוצאה מכך את צבעם. גוון הזכוכית יתכהה ככל שאור השמש מתעצם. העובדה כי מדובר בפתרון שאינו צורך חשמל כלל, הופך אותו לחסכוני וירוק במיוחד ומייתר שימוש במיזוג.
טכנולוגיה זו מיושמת במגוון רחב של פתרונות – מחלונות רכב (פוטו כרומי) ועד למחיצות חוץ במרחבים פרטיים ומסחריים כאחד (פוטו כרומי).
על אף שמדובר בפתרון שיכול לחסוך משמעותית בהוצאות האנרגיה במרחבים מסחריים, גם כאן העובדה כי מדובר בפתרון פאסיבי פוגעת ביכולת השליטה שלנו בקרינת השמש ומאחר והוא מגיב אך ורק לאור או חום, בנוסף טכנולוגיות אלו אינן מגיעות לחסימה מלאה של אור מסנוור.
סוגים > זכוכית מתכהה תרמוכרומית - Thermochromic Glass

זכוכית מתכהה תרמוכרומית עבור התייעלות אנרגטית מתייחסת לזכוכית חוץ רבודה / טריפלקס אשר בתווך נמצאת שכבת PVB הכוללת פילם תרמוכימי. הזכוכית משנה את דרגת הכהות שלה באופן ליניארי בהתאם לדרגת חום השמש. במהלך היום כאשר אור השמש מחמם את הזכוכית, שכבת ה־PVB אשר נמצאת בין הזכוכיות מתחממת ומתכהה, תופעה אשר יוצרת בזכוכית אפקט של גוון אפור טבעי אשר מתכהה ככל שהחום גדל. כשחום השמש יורד, הזכוכית ושכבות הביניים מתקררות ומחזירות את צבע הזכוכית למצב שקיפות מרבית.
יתרונות הזכוכית התרמוכימית:
העברת אור גלוי (VLT) - הזכוכית מסתגלת כל הזמן לתנאי אור השמש המשתנים. לאורך כל השנה הטכנולוגיה אדפטיבית ומשנה באופן אוטומטי את כמות האור הנראה אשר נכנס לבניין על ידי שינוי גוון הזכוכית.
חום השמש (SHGC) - מכיוון שהטכנולוגיה התרמוכרומית מתכווננת לאור שמש ישיר לאורך היום, היא מייעלת את שליטה ובקרה על אור השמש וממזערת את עליית החום בבניין כתוצאה מחום השמש.
ערכי U - הזכוכית שומרת על היתרונות של זכוכית בידודית (IGU) קונבנציונלית בעלת יעילות גבוהה על ידי ערכי U נמוכים למניעת איבוד חום.
חיסכון באנרגיה - שימוש בזכוכית דינמית תרמוכרומית מפחיתה את עומס החום על הבניין ויכולה לחסוך חלק ניכר בהוצאות האנרגיה לקירור הבניין.
הפחתת רעש ובטיחות - זכוכית מתכהה באה במבנה רב שכבתי ולכן מציעה הפחתת רעש ויתרונות בטיחותיים נוספים.
זכוכית חוץ מתכהה מותקנת כקיר מסך במבני ציבור רבים. על פי רוב הזכוכית אינה יעילה במגדלים ומבנים גבוהים בשל משטר הרוחות השורר במקומות הגבוהים.
סוגים > SPD

תופעת אלקטרופורזה (הפרדת חומרים כימית) נצפתה לראשונה בשנת 1807 על ידי הפרופסור הרוסי פיטר איונוביץ. עיקרון הפעולה מבוסס על פעפוע (נדידת חלקיקים) בתוך תמיסת ג'ל אורגנית.
מיליוני חלקיקים קטנים (כל חלקיק קטן ממיקרון) מושהים בתוך תמיסת ג'ל אשר שומרת על יציבות החלקיקים. ללא שדה חשמלי החלקיקים המושהים מפזרים את האור ובהפעלת שדה חשמלי הם מסתדרים באופן שמעביר את האור.
תהליך הייצור של זכוכית חכמה בטכנולוגיית ה-SPD מתחיל בייצור תמיסה עם חלקיקים בגודל ננו, יישום בין שתי יריעות פלסטיק כאשר על כל יריעת פלסטיק יש שכבה מוליכה שקופה מבוססת תחמוצת אינדיום (ITO).
לטכנולוגיית SPD גוון כחול כהה ובמתח של כ-100 וולט הגוון יתבהר. על מנת לשמור על הזכוכית במצב שקוף נדרשת צריכת אנרגיה זהה במשך זמן השימוש. בשונה מחומרים אלקטרוכרומיים, המתאפיינים בבידוד חום, לחלקיקי ה-SPD כמו גם לטכנולוגיית PDLC אין איכויות בידוד חום אלא רק פרטיות.
כדי לקבל פרטיות, מיליוני החלקיקים המיושמים בתמיסת ג’ל מסננים את האור ויוצרים כתוצאה מכך גוון תמיסה כהה ואטומה. המתח החשמלי, גורם לחלקיקים להסתדר במבנה ישר ומאפשר מעבר אור. כך נעשית הזכוכית בהירה יותר ומתאפשרת שליטה בדרגת כהות הזכוכית.
טכנולוגיה המאפשרת התכהות מיידית של גוון הזכוכית ללא כל צורך באמצעי הצללה אחרים. טכנולוגיה זו מאופיינת בזכוכית בעלת גוון כחול, מיושמת בזכוכיות בגודל קטן (בדרך כלל עד 1 מ"ר) ומשמשת בעיקר בתעשיית הרכב כחלונות גג לרכבי יוקרה ולשמשות רכב חכמות.
פתרון זה צורך מתח גבוה וקבוע של 100 וולט, ולכן בעייתי ליישום במשטחים בעלי שטח גדול. לרכבים נדרש Inverter כדי לקבל את המתח הנדרש.
מחיר זכוכית מבוססת SPD גבוה במיוחד הואיל והטכנולוגיה אינה מבוססת ונפוצה.
סמארט פילמס, זכוכית חכמה בחדר טיפול נמרץ בבית חולים
שיר ההודיה

| --- | --- |

כותב ומלחין השיר מרדכי זעירא
 שיר
 יצא לאור:  1945
 שפה:  עברית
 אורך:  2:30 דקות
 כתיבה:  מרדכי זעירא
 לחן:  מרדכי זעירא
"שיר ההודיה" הוא שיר שנכתב והולחן על ידי מרדכי זעירא ב-1945 בדרכו לשירות בבריגדה היהודית. זעירא קיבל את ההשראה לשיר מהשקדיות שראה בדרכו לכן השיר נחשב לאחד משירי ט"ו בשבט.
ההיסטוריה של השיר

ב-1942 התנדב מרדכי זעירא לצבא הבריטי וב-1944 עם הקמת הבריגדה היהודית הצטרף אליה. בפברואר 1945, לאחר חופשה בארץ עם משפחתו, נשלח זעירא, יחד עם חיילים נוספים, למחנה הבריגדה במצרים ב"בורג' אל ערב" והוצב בגדוד הראשון. את דרכו למצרים עשה זעירא על מסילת הרכבת שעברה ברצועת עזה, צפון סיני, קנטרה וקהיר. הנסיעה שהתקיימה באביב עברה בין מטעי שקדים פורחים שנתנו לזעירא את ההשראה לכתיבת מילות "שיר ההודיה" המבטא געגועים לארץ ישראל.
עם הגיעו לקהיר הלחין זעירא את המוזיקה לשיר ושלח את הדף עם מילות השיר והלחן לאשתו שרה שנשארה בארץ ישראל וחתם עליו "קהיר 19.2.1945". בתקופת שהותו עם הבריגדה במצרים ובאיטליה לימד זעירא את החיילים והפליטים שפגש את השיר.
בתקופת שירותו היה זעירא גם חלק מלהקת הבריגדה, מעין זה, שביצעה, בין השאר, את שיר ההודיה.
מבנה השיר

השיר מורכב משלושה בתים:
הבית הראשון מתרכז בעזיבת ארץ ישראל האהובה
הבית השני מתרכז בשירות מחוץ לארץ ישראל
הבית השלישי מתרכז בחזרה לארץ ישראל
המוטיבים המרכזיים בשיר:
השיר כאמור פותח במוטיב פריחת השקדיה המלווה את המשורר במסעו הרחק מא"י: "לִוִּית אוֹתִי, אַרְצִי, בְּלֹבֶן שְׁקֵדִיָּה"
המשורר לוקח את השיר על המראות והזכרונות איתו להשמיעו בנכר: "לְהַשְׁמִיעוֹ הַרְחֵק, הַרְחֵק מִגְּבוּלוֹתַיִךְ"
המשורר מציין שקהל היעד לשיר הם בעצם אחיו, חיילי הבריגדה מא"י והפליטים: "וְרִבְבוֹת אַחַי, בָּנַיִךְ הַטּוֹבִים"
בסוף השיר מדבר המשורר על הגעגועים ומייחל לחזרתם של כולם לארץ ישראל: "וְעֵת נָשׁוּב, אַרְצִי, שְׂבֵעֵי גַּעְגּוּעִים"
ביצועים

השיר בוצע על ידי מספר רב של אמנים וביניהם מיכל טל, רוחמה רז, יהורם גאון, חיים משה, לאה שבת, אריק סיני, עוזי מאירי ועוד.
פרשת השיר "שוב לא נלך"

במלחמת ששת הימים חיברו שמוליק רוזן ואפי נצר את השיר "שוב לא נלך". זעירא הצביע על כך שהלחן של השורה האחרונה של שיר זה דומה מאוד לשורה האחרונה בשיר ההודיה. לאחר מותו של זעירא ב-1968 תבעה משפחתו את אפי נצר על גנבה ספרותית וזכתה בחלק מהתמלוגים מהשיר.
הערות שוליים

↑  הבריגדה נלחמה באיטליה במרץ-אפריל 1945 ולאחר סיום המלחמה עסקו חייליה במשימות שיטור וממשל, בטיפול בפליטים היהודים ובסיוע לארגון הבריחה להעביר יהודים לארץ ישראל
↑  שיר ההודיה, באתר הספרייה הלאומית
↑  השיר ידוע יותר בגלל השורה "ראי רחל ראי"
TASC

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 תקופת הפעילות:  1993–הווה (כ־32 שנים)
 מיקום המטה:  תל אביב, ישראל
 משרד ראשי:  מגדלי עזריאלי, דרך מנחם בגין 132, תל אביב
 ענפי תעשייה:  ייעוץ אסטרטגי-עסקי
 מוצרים עיקריים:  שירותי ייעוץ בתחום האסטרטגי ופעילות בתחומים משיקים כמו ייעוץ פיננסי, ארגוני-תפעולי, דיגיטל, עיצוב שירות ודאטה
 יו"ר:  סלקו קלירקופר
 מנכ"ל:  אילן שחורי
 עובדים:  100
  
 www.tasc-consulting.com
 
TASC Consulting & Capital[דרושה הבהרה] (בעברית: תאסק) היא חברת ייעוץ אסטרטגי-עסקי ישראלית. החברה מלווה חברות בישראל במגזר הפרטי ומשרדי הממשלה בגיבוש ויישום מהלכים אסטרטגיים.
היסטוריה

חברת TASC הוקמה בשנת 1993[דרושה הבהרה] על ידי סלקו קלירקופר, הולנדי שעלה לישראל, לאחר שצבר ניסיון מקצועי בתחום הייעוץ האסטרטגי והפיננסי בחברת ייעוץ בריטית. מנכ״ל החברה אילן שחורי, החל את דרכו ב-TASC בשנת 1996 כיועץ אסטרטגי ובשנת 2002 חזר לחברה לאחר מספר שנים בארצות הברית בתחום הטלקום והטכנולוגיה.
בתחילת הדרך החברה התמקדה בתחומי התחבורה, האנרגיה והתשתיות.
ב-2015 נערך פיצול של תחומי הייעוץ אסטרטגי והפיננסי לצוותים נפרדים. בשנת 2016 הרחיבה TASC את הפעילות לתחום הייעוץ הארגוני והתפעולי, ובשנת 2018 התרחבה לתחומי הדיגיטל, עיצוב השירות והדאטה.
בשנת 2022 נחתם הסכם מיזוג עם חברת הייעוץ חושן.
נכון לשנת 2024, החברה מונה 15 שותפים וכ-90 עובדים.
בסוף שנת 2024, החברה ערכה RE-Branding בו השיקה לוגו חדש יחד עם צבעוניות חדשה ואתר חדש.
תחומי פעילות

ייעוץ אסטרטגי – תחום הליבה של החברה, בין השירותים הניתנים בתחום זה: ליווי אסטרטגי להנהלות בצמתי החלטה משמעותיים, פיתוח מנועי צמיחה, שיפור מיצוב תחרותי, הגדרת יעדים, בניית אסטרטגיה תאגידית, התווית אסטרטגיה שיווקית וליווי רגולטורי
ייעוץ פיננסי – ייעוץ בנושאי מימון פרויקטים ומימון תאגידי, סגירה פיננסית, מימון חברות, ובנקאות השקעות
מצוינות ארגונית-תפעולית – ייעוץ בנושאי שינויים ארגוניים, בניית ויישום תוכניות עבודה, תוכניות התייעלות, התווית מדדים ושיפור ביצועים
דיגיטל ועיצוב שירות – תחום זה מתמקד בבניית אסטרטגיה דיגיטלית, טרנספורמציה דיגיטלית, חוויית משתמש (UX), חווית לקוח ומסחר מקוון
ייעוץ דאטה ו-Product – השירותים הניתנים בתחום כוללים, בין היתר, תכנון ארכיטקטורות נתונים, פיתוח מודלים לחיזוי מגמות ובניית אפליקציות דאטה
החברה מציעה ייעוץ ב-8 ענפי משק:
אנרגיה ותשתיות
טלקום מדיה וטכנולוגיה (TMT)
תחבורה ולוגיסטיקה
שירותים פיננסים
קמנעונאות ומוצרי צריכה
סקטור ציבורי
בריאות
ביטחון ותעשיות
סקירות באתר TASC
הערות שוליים

↑  ‏TASC הישראלית במקום שמיני באירופה בייעוץ, באתר ynet, 6 בפברואר 2006
↑  חברת TASC עבדה במהלך הזמן עם 22 מהחברות במדד תל אביב 35
↑   אורה קורן, השר פרץ מציע לעצור את דיג המכמורות: "ההרס גדול מהתועלת", באתר TheMarker‏, 4 בנובמבר 2013
↑  TASC ממזגת לתוכה את חברת הייעוץ חושן, באתר TASC, ‏2021-10-24
↑  Designing The Future
↑   מירב ארלוזורוב, הפטור ממע"מ ביבוא אישי - אפליית מס בלתי־הוגנת, באתר TheMarker‏, 19 בפברואר 2018
↑  עמירם ברקת, ‏TASC: שווי תנובה צנח ביותר מ-40% תוך שנה וחצי, באתר גלובס, 31 באוגוסט 2016
↑  ‏EMEA ADVISORY MANDATES WON IN 2018
↑   עדי דברת-מזריץ, איך להרוויח ממסחר באינטרנט: האנשים שעשו את זה מסבירים, באתר TheMarker‏, 10 במאי 2018
↑  מסחר אלקטרוני בישראל – 2014, באתר איגוד האינטרנט הישראלי
↑  אורנה יפת, 8.5 מיליון איש לא מספיקים לייצר רווחיות ברשת, באתר כלכליסט, 4 באוקטובר 2017
↑  Ferry Biedermann;, ‏‏Israel working hard to realize the dreams of its gas industry, באתר CNBC
↑  גיא נרדי, ‏לאילו ענפי ייצור משתלם לעבור לגז ומהו הרווח הצפוי?, באתר גלובס, 22 בינואר 2014
↑  אמיר טייג, "הפתרון עבור שוק הטלוויזיה ידוע לכולם, אך הדרך עדיין ארוכה ובעייתית", באתר TheMarker‏, 24 בדצמבר 2012
↑  בדרך לאסטרטגיה ארוכת טווח בחנ"י, באתר port2port, ‏15.02.2006
↑   ענבל אורפז, הדו"ח שהרגיז את נהגי המוניות: כמה תוכלו לחסוך מתחבורה שיתופית?, באתר TheMarker‏, 31 באוגוסט 2015
↑  דובי בן גדליהו, ‏התוכנית האסטרטגית של רכבת ישראל: הוצאת פעילויות לחברות בנות ושיפור השירות לנוסעים, באתר גלובס, 12 ביולי 2009
↑  תוכנית ההתנתקות של ישראל מתל אביב, באתר גלובס, 22 באפריל 2018
↑   אסא ששון, רוצים לבדוק יתרת עו"ש, פנסיה וביטוח רכב באתר אחד? בקרוב זה יהיה אפשרי, באתר TheMarker‏, 11 ביולי 2016
↑  רחלי בינדמן, בנק ישראל מקדם: הבנקים יחויבו לתת לסטארט־אפים גישה למידע הפיננסי, באתר כלכליסט, 7 באוגוסט 2018
↑  שירות גלובס, ‏מה מחפש הצרכן הישראלי ברשת - ואיפה הוא מוצא את זה?, באתר גלובס, 29 במאי 2012
↑   מוטי בסוק, הממשלה אישרה את תוכנית הענק במגזר הערבי: עלות התוכנית כ-15 מיליארד שקל, באתר TheMarker‏, 30 בדצמבר 2015
1 2  התכנית הלאומית לבריאות דיגיטלית כמנוע צמיחה, נספח להחלטת ממשלה מספר 3709 מתאריך 2018.03.25
↑   רוני לינדר, בחירת רופא בתשלום בבתי החולים - אסון או גלגל הצלה?, באתר TheMarker‏, 22 ביולי 2013
↑   רוני לינדר, קופות החולים נלחמות זו בזו בכל הכוח, אבל מחמיצות את האוצר שמתחת לאפן, באתר TheMarker‏, 9 בינואר 2022
↑  יצוא בתעשייה – למי נכון ומה עושים כשהמוצר לא מתאים?
↑   ישראל פישר, הזינוק במחירי האנרגיה באירופה הוא הזדמנות לתעשייה בישראל, באתר TheMarker‏, 16 בנובמבר 2022
↑  Alon Preminger, מהפכת ה-AI - TASC Hebrew, באתר TASC Consulting & Capital, ‏2024-01-10
↑  Nir Brill, Tal Bar, משבר בענף הבנייה – בעיה או הזדמנות? - TASC Hebrew, באתר TASC Consulting & Capital, ‏2023-12-25
↑  Ilan Bronstein, Bracha Klein, התנהלות ארגונית בזמן מלחמה - כלים לארגון בחירום - TASC Hebrew, באתר TASC Consulting & Capital, ‏2023-11-02
↑  Ilan Bronstein, Daphna Bar-Haim, Operational Excellence in the Tech industry, TASC Consulting & Capital, ‏2023-05-15 (ב־)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010482971405171
יוסף הלפרין

| --- | --- |

 לידה:  13 ביולי 1922 לודז', הרפובליקה הפולנית השנייה 
 פטירה:  2010  (בגיל 87 בערך)
 ענף מדעי:  אנטומולוגיה 
 מקום קבורה:  באר יעקב 
 תאריך עלייה:  1946
 מקום לימודים:  הפקולטה לחקלאות, מזון וסביבה ע"ש רוברט ה. סמית (1957) 
 מספר צאצאים:  1
 
יוסף צבי הלפרין (13 ביולי 1922 – 2010) היה אנטומולוג ישראלי.