stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דב שרירא
ביוגרפיה

דב בר שרירא גדל בעיר וילנה. מנעוריו היה בין עסקניהם הפעילים של תנועות הנוער ותנועת העבודה הציונית בעירו, ומילא בה תפקיד של מזכיר ההסתדרות הציונית. בשנת 1926 עלה לארץ ישראל, ואחר כך נסע לפריז לסיים את השכלתו במשפטים. מילא תפקידים ארגוניים וציבוריים שונים בארץ. היה מזכיר "הסנה", מזכיר כללי של הוועדה המרכזית למשפחת החייל בוועד למען החייל, עורך "דברי הכנסת" עד 1954, ומתחילת שנה זו עבד בהוצאת עם עובד. היה מפעיליה של מפא"י, ועבד בעבודה גרפית במטה המפלגה.
שרירא השתתף בכתבי עת שונים. ערך אלבום תצלומים בשם "מדן ועד באר שבע" (1940) וכן את הספר "שנה בישראל תש"ח–תש"ט: פרשת השנה בתמונות (עברית וצרפתית; תש"ט). בראשית שנת 1955 החל להוציא ירחון בנושאי ספרות וחברה בשם "אכסניה" (שפסק להופיע באותה שנה). היה מעורה בחוגי האמנים והסופרים.
בבוקר מותו הגיע עם אחותו לבניין "תפארת" (שדרות רוטשילד 31 פינת רחוב אלנבי), משם התכוונו לנסוע במונית לביתה שבקריית חיים. הוא עלה לקומה הרביעית וקפץ ממנה מטה לפסאז'. היה בן 50 במותו. בדיקה רפואית שנערכה בו ימים אחדים קודם לכן, בעקבות ניסיון התאבדות בקפיצה למול מכונית מסחרית ברחוב מגוריו, שלמה המלך, שאירע בשבוע שלפני כן, העלתה כי הוא סובל מהפרעה נפשית וזקוק לטיפול. בתוך כך הוא התלונן בפני ידידו, אחיו של חבר הכנסת הרצל ברגר, כי התרשם שבמטה הבחירות של מפא"י חושדים בו ומנהלים חקירה נגדו; אולם בדיקה העלתה כי אין חקירה כזו, וכך נמסר לשרירא.
דב שרירא היה רווק. הותיר אחות נשואה, פני דודסון. הוא נקבר בבית העלמין קריית שאול במעמד קהל רב, שכלל את יו"ר הכנסת יוסף שפרינצק, חברי כנסת, נציגי מוסדות ציבור ואנשי תיאטרון, ידידיו ומכריו.
הערות שוליים

↑  ראו דב שרירא התאבד, למרחב, 5 ביולי 1955; גורמי התאבדותו של דב שרירא, מעריב, 5 ביולי 1955; עובד מטה הבחירות של מפא"י התאבד, קול העם, 6 ביולי 1955; "הם איבדו אמונם בי, ולכן קצתי בחיי", הַבֹּקֶר, 6 ביולי 1955; ראשי מפא"י בהלוית ד. שרירא, חרות, 6 ביולי 1955.
↑  דב שרירא למנוחות, דבר, 6 ביולי 1955.
דב שפק-לובזובסקי

דב שפאק-לובזובסקי, 1861 (תרכ"א), רוז'ינוי, פולין - 19 ביולי 1948 (י"ב בתמוז ה'תש"ח), תל אביב. גואל קרקעות, קבלן התברואה הראשון של תל אביב. אחותו הייתה סבתו של אריה שפק.
שכונת שפאק

בתחילת שנות ה-20 של המאה ה-20 רכש את קרקעות שכונת שפאק, או שפק, שבמרכז תל אביב, סביב רחוב ביל"ו. בתחילה השכונה הייתה ידועה על שמו. אך ברבות השנים, שמה המבדל של השכונה, והקשר לשמו, אבדו. שכונת שפאק היא מקום ילדותו של יגאל מוסינזון.
הערות שוליים

↑  אנציקפלודיה תדהר http://www.tidhar.tourolib.org/tidhar/view/2/663
ד'תתק"ל

ד'תתק"ל (4930)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 1169 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 11 בספטמבר 1170. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
היסטוריה של עם ישראל
דוד הייבלום

| --- | --- |

הייבלום במדי נבחרת ישראל, 1953
 גובה:  1.88 מטר
 קבוצות כשחקן
 1953- 1955:  הפועל תל אביב
דוד הייבלום הוא כדורסלן עבר ישראלי בגובה 1.88 מטר ששיחק בהפועל תל אביב ובנבחרת ישראל.
ביוגרפיה

הייבלום גדל כשחקן במחלקת הנוער של הפועל תל אביב. בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20, טרם נוסדה הליגה הראשונה בכדורסל, הכדורסל בישראל התפזר על פני שתי ליגות: אחת של מכבי והשנייה של הפועל. הייבלום שיחק בליגה של "הפועל" במדי הפועל מעיין ברוך יחד עם שמעון שלח ומשה דניאל. ב-1951 השתתף הייבלום במדי נבחרת הנח"ל באליפות צה"ל. כן בשנת 1951 היה השתתף בזכיית נבחרת "הפועל" הארצית במשחקי ספורט הפועלים בליאז', בלגיה. לאחר מכן המשיך לשחק בליגה של "הפועל" במדי הפועל תל אביב.
בשנת 1953 הוקמה "ועדת הכדורסל", (לימים הוחלפה על ידי איגוד הכדורסל בישראל), שהודיעה על פתיחת שתי ליגות מבחן. שני המרכזים (הפועל ומכבי) התבקשו לשלוח ארבע קבוצות לליגה הראשונה ושש לשנייה. שבועות ספורים לפני פתיחת הליגה קיימה "הפועל" מבחנים באולם בחדרה. הפועל תל אביב, הפועל חולון, הפועל גבע והפועל מעין ברוך זכו בכרטיסים הנכספים. את הפועל הדריך באותה עונה המאמן ברוך שליין ובסגל בלטו, בנוסף להייבלום, השחקנים שמעון שלח, עזרי לובושיץ, דני ארז, ארז לוסטיג ועמוס קופפר-תובל. במשחק הליגה הראשון אי פעם, (בעונת 1953/1954 בליגה הלאומית בכדורסל) אירחה הפועל במגרש במתנ"ס שלווה את הפועל גבע, וגברה עליה בתוצאה 30–45. בהמשך הליגה הפסידה הפועל בשני הדרבים העירוניים, וסיימה את העונה במאזן של עשרה ניצחונות מול ארבעה הפסדים - במקום שלישי אחרי מכבי תל אביב והפועל חולון. הייבלום רשם 13 משחקים וקלע בממוצע של 7 נקודות למשחק.
בשנת 1953 השתתף הייבלום במדי נבחרת ישראל באליפות אירופה בכדורסל שנערכה במוסקבה. המאמן יעקב שאלתיאל בנה את הנבחרת על יסודות הנבחרת הקודמת שהשתתפה באולימפיאדת הלסינקי שנה קודם לכן, כאשר הוא ניפה מהסגל את עמוס לין ואליהו עמיאל וצירף במקומם את הייבלום ומרדכי ממרן. בתחרות עצמה סיימה הנבחרת במקום החמישי המכובד, לאחר שרשמה שבעה ניצחונות (שניים מהם בשל אי-הופעת נבחרות לבנון ומצרים). כן גברה הנבחרת נבחרות מהדרג הבכיר ביבשת - בולגריה, יוגוסלביה, איטליה וצ'כוסלובקיה, וגם על נבחרתה של פינלנד. הייבלום לא קלע נקודות במהלך האליפות.
בעונה הבאה, עונת 1954/1955, סיימה הפועל תל אביב במקום הרביעי, לאחר הפסד ביתי 68:53 למכבי תל אביב, שזכתה באליפות שנייה ברציפות. הייבלום השתתף ב-6 משחקים וקלע בממוצע של 6.8 נקודות. עונת 1955/1956 לא התקיימו משחקי ליגה עקב מלחמת סיני. לאחר עונה זו לא חזר הייבלום לשחק בליגה הראשונה.
סך הכל שיחק הייבלום שתי עונות בליגה הראשונה, בהן רשם 19 משחקים וקלע 132 נקודות.
בשנת 1969 השתתף הייבלום במשחק ותיקי הפועל בשנת 1979 מונה ליושב ראש הפועל תל אביב. ב-1988 פורסם כי הייבלום ירד מישראל לארצות הברית.
הערות שוליים

1 2  יעקב לזר, 65 שנות כדורסל, עיתון הזמן הירוק, 11 באוקטובר 2018
↑  291 קבוצות באליפות העשור של הפועל, דבר, 5 בינואר 1951
↑  "הפועל" זכה בגביע הכדורסל באולימפיאדת הפועלים, על המשמר, 17 באוגוסט 1951
↑  אריה ליבנת, כמעט 60 שנה וכלום לא השתנה, באתר הארץ, 25 באפריל 2012
↑  היסטוריה של הפועל תל אביב, אתר אולטרס הפועל
↑  קלעי עונת 1953/1954, אתר מנהלת הליגה
↑  כרטיס שחקן, אליפות אירופה 1953, אתר פיב"א
↑  כרטיס שחקן, אתר מנהלת הליגה
↑  אור שקדי‏, יצירת מצרים, באתר וואלה, 9 באפריל 2009
1 2  כרטיס שחקן, אתר מנהלת הליגה
↑  יהושע כהנא, מי שם לב לתוצאה? הזקנים הופיעו, שיחקו וכבשו את לב הקהל, מעריב, 17 באוגוסט 1969
↑  מרדכי רוזנבלום, מנהל מכבי תל אביב יצא לארצות הברית כדי לחפש מאמן, מעריב, 15 באפריל 1979
↑  אלכס דורון, כשהצבא האדום ניגן את התקווה במוסקבה, מעריב, 29 במאי 1988
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1953 (מקום חמישי) |
| --- | --- | --- |
|  1 שניאור •  2 עופרי •  3 דניאל •  4 קורמן •  5 פ.כהן •  6 הייבלום •  7 שלח •  ‏8‏ ‏וינר‏‏  •‏ 9 קליין • 10 חפץ • 11 ממרן • 12 ארז • 13 פכר • מאמן: שאלתיאל  |  1 שניאור •  2 עופרי •  3 דניאל •  4 קורמן •  5 פ.כהן •  6 הייבלום •  7 שלח •  ‏8‏ ‏וינר‏‏  •‏ 9 קליין • 10 חפץ • 11 ממרן • 12 ארז • 13 פכר • מאמן: שאלתיאל  | ישראל |
גשר מעוגן כבלים

גשר מעוגן כבלים הוא הסוג המורכב ביותר מבחינה הנדסית של גשר. גשרים מעוגני כבלים קיימים רק החל מהמאה ה-20 והם בהכרח משלבים מספר מאמצים מסוגים שונים התלויים זה בזה. למרות שגם בגשרים אלו משתמשים בכבלי מתיחה כחלק מן השלד, העיקרון ההנדסי עליו מבוסס גשר מעוגן כבלים שונה מאוד מזה של גשר תלוי.
בגשר תלוי החלק השלדי הנושא את העומסים מעל המפתח הוא למעשה הכבלים המרכזיים בלבד בהם פועלת מתיחה טהורה ועליהם תלויה המיסעה. בגשר מעוגן כבלים, מן הטיפוס הבסיסי, קיימת קורה רציפה לאורך המפתח. בקורה זו, שלא כמו גשר קורה, לא פועל מאמץ של כפיפה אלא לחיצה צירית טהורה לאורך הקורה. ההתגברות על הכבידה ועל העומס נעשה באמצעות כבלים התולים את הקורה ממגדלים גבוהים ויוצרים את מאמץ הלחיצה הצירי בקורה על ידי לחיצת הקורה לכיוון הסמך. בגשר מעוגן כבלים, כבלים רבים משמשים כחלק מן השלד בעוד בגשר תלוי משתתפים בדרך כלל שני כבלים בלבד, אולם עבים מאוד.
על פי העיקרון הבסיסי של גשר מעוגן כבלים, המשלב עמוד, קורה וכבלים התומכים זה את זה ויוצרים לבסוף גשר יציב, הופיעו בחצי השני של המאה העשרים גשרים בעלי מבנה ייחודי שפועלים מעט אחרת. בין גשרים אלו ניתן למצוא גשרים בעלי עמוד אחד אלכסוני, גשרים עם קורה אופקית בצורה קשתית שבתוכה העמוד וצורות מרחביות נוספות המשלבות לעיתים עקרונות הנדסיים של סוגי הגשרים האחרים. דוגמה לגשר מעוגן כבלים ייחודי כזה בישראל היא גשר המיתרים בירושלים כמו גם גשר המיתרים בפתח תקווה שאת שניהם עיצב סנטיאגו קלטרווה. גשר מעוגני כבלים נוסף שנבנה בארץ הוא גשר מיתרים קטן בנהריה (בצומת נהריה על כביש 4).
גלריה

גשר מעוגן כבלים בסין
מעבר סוורן השני בין אנגליה וויילס
גשר המיתרים בירושלים
גשר המיתרים בירושלים בעל עקרון הנדסי מרחבי יוצא דופן
גשר המיתרים בפתח תקווה
גמילה מסמים

גמילה מסמים היא תהליך השתחררות מתלות בנטילת סמים פסיכואקטיביים או תרופות ממכרות.
תהליך הגמילה נעשה באמצעות הפסקה מוחלטת של נטילת החומר הממכר, או ירידה הדרגתית בשימושו עד למצב בו הגוף אינו תלוי בו יותר.
דרכי טיפול וגמילה

משרד הבריאות אחראי על שתי דרכי טיפול במתמכרים לסמים קשים, הטיפול מתמקד במישור הפיזי.
גמילה פיזית, ניתן למתמכרים במסגרת אשפוזיות לגמילה פיזית. האשפוזיות מיועדות לגמילה הפיזית של המתמכרים לסמים קשים. האשפוזיות מיועדת לתת מענה לצרכים של מתמכרים אשר מעוניינים לעבור גמילה פיזית מהסם. הגמילה הפיזית היא השלב הראשון של תהליך הגמילה.
מרכזים אמבולטוריים לטיפול תרופתי ממושך. מתמכרים מקבלים טיפול במסגרת מרכזי חלוקת טיפול תרופתי.
כשהמכור פונה לעזרה, בשלב הראשון יש לוודא כי הוא מכיר בבעיית ההתמכרות כמחלה. יש לבצע פגישת היכרות ראשונית על מנת לבנות תוכנית טיפול אישית. כמו כן, יש לתת משקל לאישיות המכור ולאנשים בסביבתו הקרובה. אחד הטיפולים היעילים ביותר הוא טיפול משולב.המטרה היא לעזור למכורים להיגמל ולגרום לכך שלא יחזרו להשתמש בסם לטווח הארוך. ההתערבות הטיפולית נעשית ברמה האישית, קבוצתית ומערכתית.
טיפול קבוצתי נחשב כשיטה יעילה לטיפול במכורים. כאשר מטופל נמצא בקבוצה, הוא מפסיק להתמקד בעצמו ובבעייתו.
דרכי טיפול וגמילה > קהילות גמילה

קהילות גמילה מטפלות בהתמכרויות לסמים, אלכוהול, והתמכרויות אחרות. הקהילות מציעות שיטות טיפול שונות ואף התאמה לפי מגזר ודתיות.
דוגמה לתוכנית לגמילה בתוך הקהילה היא תוכנית שנים עשר הצעדים. תוכנית זו מתאפשרת לאחר שהנגמל עבר גמילה פיזית ראשונית ומתבצע במסגרת הקהילה. התוכנית פותחה על ידי אנשים שהתמכרו לאלכוהול ונזקקו לעזרה עצמית כדי להיגמל. בזמן שהמתמכר עובר טיפול גמילה בשיטה זו הוא מנהל שיחות מוטיבציה פרטניות עם מטפלים, עובר טיפול תרופתי וכן משתתף בקבוצות תמיכה אנונימיות. שיטה זו מתאימה לאנשים אשר ברוב הזמן מנהלים חיים נורמטיביים או כאלה שלא יכולים להרשות לעצמם להסתגר במכוני הגמילה. (מצפן ייעוץ וטיפול, 2014)
תסמיני גמילה

לאחר שהגוף פיתח מנגנוני פיצוי היוצרים מצב של סבילות עבור חומר מסוים, היעדרו של החומר מפסיק את השפעתו בעוד שמנגנוני הפיצוי ממשיכים לפעול לבדם.
מפני שבמצב זה מנגנוני ההומיאוסטזיס פועלים ללא התנגדות ומורגשים ביתר שאת, הפסקה מוחלטת של נטילת החומרים הממכרים עלולה לגרור אחריה תסמינים של היפוך השפעה.
תסמיני הגמילה עשויים להיות גופניים או נפשיים ובדרך כלל גופניים ונפשיים גם יחד. משך זמן הגמילה יכול להימשך בין מספר ימים ועד מעבר לשנה, תלוי בסוג הסם ובמנגנוני הפעילות שלו.
תסמונת נסיגה

תסמונת נסיגה היא שם כללי לאוסף תסמינים המתלווים להפסקת הצריכה או הפחתת המינון של סמים פסיכואקטיביים או תרופות מסוגים שונים, לאחר תקופה שבה נצרכו באופן סדיר. תסמונת נסיגה מופיעה לאחר שהגוף פיתח סבילות לאותו חומר ונוצרה תלות גופנית.
ראו גם

התמכרות לסמים
שימוש לרעה בסמים
גמילה מעישון
הערות שוליים

↑  \, Drug Rehab and Alcohol Detox, American Addiction Centers (באנגלית)
↑  רונאל, נ'. (1999). תפיסת ההתמכרות כמחלה- מטאפורה בשירות ההחלמה. חברה ורווחה, 19 (4), 485-501.
↑  Drug Rehab in Texas & Drug Addiction Treatment | Discovery Point, Discovery Point Retreat (באנגלית אמריקאית)
↑  Factors to consider when build a personalized treatment plan, Recovery.org
↑  נתי טוקר, גם בני נוער דתיים אינם חסינים להתמכרות לסמים ולאלכוהול, באתר הארץ, 11 בדצמבר 2009
↑  Neil R. Carlson, (2013). Physiology of Behavior. Boston: Pearson.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NARA: 10640807 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בריאות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
ד'תתק"ט

ד'תתק"ט (4909)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 1148 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 1149. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
גמישות (כלכלה)

בכלכלה, גמישות היא גודל השינוי באחוזים של משתנה אחד ביחס לשינוי באחוז אחד של משתנה אחר:  {\frac {\%\ {\mbox{change in y}}}{\%\ {\mbox{change in x}}}}.
אם שינוי של אחוז אחד ב- \ xגורם לשינוי בן שלושה אחוזים ב-  \ yאז נאמר כי הגמישות של  \ yביחס ל- \ x(או באופן שקול: גמישות ה- \ xשל  \ y) היא 3.
נהוג לציין גמישות בערך מוחלט כאשר הסימן מובן מההקשר, כלומר כאשר ברור מאליו אם המתאם בין המשתנים שלילי או חיובי.
את הגמישות מסמנים בדרך כלל באות  \ eואת הגמישות של  \ yביחס ל- \ xמקובל לסמן  \ e_{y,x}.
סיווג גמישויות

נתבונן לדוגמה בגמישות ביחס למחיר של ביקוש עבור מוצר מסוים. ניתן לסווג את הגמישויות לחמישה מקרים כלליים:
\ e=0 - הביקוש המתואר בעקומה  \ D1 בתרשים הוא קשיח לחלוטין. שינוי במחיר המוצר אינו גורם לשינוי בכמות המבוקשת כלל.
\ 0<e<1 - הביקוש המתואר בחלקה הימני של העקומה  \ D3 בתרשים הוא קשיח. שינוי במחיר המוצר באחוז אחד גורם לשינוי בכמות המבוקשת בשיעור של פחות מאחוז.
\ e=1 - גמישות יחידתית, כפי שמתקיימת בנקודה אחת על העקומה  \ D3. גודלו של השינוי באחוזים בכמות המבוקשת כגודל השינוי במחיר.
\ e>1 - הביקוש המתואר בחלקה השמאלי של העקומה D3 בתרשים הוא גמיש. שינוי במחיר המוצר באחוז אחד גורם לשינוי בכמות המבוקשת בשיעור של למעלה מאחוז.
\ e=\infty  -  הביקוש המתואר בעקומה  \ D2 בתרשים הוא גמיש לחלוטין. שינוי במחיר המוצר למעשה אינו אפשרי.
הגדרה מתמטית

במונחים מתמטיים הגמישות של  \ yביחס ל- \ xמוגדרת באופן הבא:
e_{y,x}={\frac {\frac {\Delta y}{y}}{\frac {\Delta x}{x}}}={\frac {\Delta y}{\Delta x}}{\frac {x}{y}}={\frac {dy(x)}{dx}}{\frac {x}{y}}={\frac {\partial ln(y)}{\partial ln(x)}}
מההגדרה ברור כי המדובר בגמישות נקודתית, שכן הנגזרת היא נקודתית. בדומה לנגזרת ניתן לדבר על פונקציית גמישות עבור פונקציה מסוימת המתאימה את הגמישות בכל נקודה ונקודה. עם זאת חשוב להבחין בין המושגים השונים נגזרת וגמישות; לשם המחשה, על כל הישרים היוצאים מהראשית גמישות קבועה ושווה 1 בעוד הנגזרת (דהיינו השיפוע) שונה מישר לישר.
בנוסף על הגמישות הנקודתית האמורה לעיל ישנה גם גמישות קשתית והיא אחוז השינוי במשתנה מסוים ביחס לשינוי של משתנה אחר בקטע מסוים. לדוגמה, אם נסמן את קצוות הקטע ב-1 וב-2, את הגמישות הקשתית ניתן לאמוד באופן הבא:
e_{y,x}={\frac {\frac {y_{2}-y_{1}}{y_{1}}}{\frac {x_{2}-x_{1}}{x_{1}}}}
חשיבות המושג

גמישות היא מושג מפתח במיקרו-כלכלה. גמישות המחיר של ההיצע והביקוש למוצר קובעת את אופן חלוקת התועלת הכלכלית, כלומר את עודף היצרן ועודף הצרכן. אם היצרן הוא מונופול אז הגמישות משפיעה על קביעת הכמות המיוצרת על ידיו ובעיוותים שייווצרו בשוק כתוצאה מקיום המונופול.
בנקודה בה מתקיימת גמישות יחידתית המכפלה של הכמות והמחיר קבועה, כך שסך ההוצאה על המוצר קבועה.
כאשר פותרים בעיות אופטימיזציה בכלכלה, כגון הדרך היעילה לחלק משאבים של יצרן בין מוצרים שונים, נתקלים בגמישויות הפתרון ביחס לאילוצים בצורה של כופלי לגראנז'.
גמישויות חשובות נוספות:
גמישות הביקוש ביחס להכנסה הפנויה.
גמישות הביקוש ביחס למחירי מוצרים אחרים - הנקראת גמישות צולבת. היא חיובית במקרה שהמוצרים הם תחליפיים.
גמישות ההיצע והביקוש

ניתן לחשב את היכולת של השוק להסתגל לשינויים במחירים באמצעות יחידות מידה לכל יחידת מטבע (לדוגמה, ליטר לכול שקל ישראלי, או מכוניות לכול ין יפני), אך שיטת חישוב זו אינה מאפשרת שימוש נוח בתוצאות במקרים מסוימים. כך, לדוגמה, אם נרצה להשוות את השפעת עליית המחירים של בנזין בישראל ובארצות הברית, קיימת המרה מסובכת מגלון לכל דולר אמריקאי וליטר לכל שקל ישראלי. מסיבה זו מעדיפים כלכלנים רבים להשתמש בשינוי היחסי באחוזים, או במילים אחרות - בגמישות. מבחינה גרפית, גמישות של ביקוש והיצע תתבטא בשיפוע עקומותיהם: ככל שהעקומה, העולה או היורדת, אופקית יותר - היא משקפת גמישות גבוהה, היינו שינוי קטן יחסית במחיר (הנמדד על הציר האנכי) ישפיע במידה רבה יותר בכמות (הנמדדת על הציר האופקי); ככל שהעקומה אנכית יותר - היא משקפת ביקוש או היצע קשיחים יותר (גמישות נמוכה), היינו שינוי גדול יחסית במחיר (בציר האנכי) יביא לשינוי קטן יחסית בכמות (הציר האופקי). הגמישות עשויה להשתנות בנקודות שונות לאורך העקומה, שכן שיפועה אינו בהכרח קבוע, ועל כן מקובל לדבר על "גמישות נקודתית".
לדוגמה, אם מחירו של עט עלה מ-₪1.00 ל-₪1.05, וכמות העטים המיוצרים והנמכרים עלה מ-100 עטים ל-102 עטים, השיפוע הוא  \ 2 \over 0.05, כלומר 40 עטים לכל שקל. הגמישות תלויה בשינוי באחוזים, ולכן: כמות העטים עלתה ב-2% ואילו המחיר עלה ב-5%, כלומר גמישות המחירים של ההיצע היא  \ 2 \over 5 או 0.4.
הואיל והגמישות נמדדת באחוזים, שינוי יחידת המידה או יחידת המטבע לא ישפיע על הגמישות. אם הכמות המבוקשת או המיוצרת משתנה במידה רבה כאשר המחיר משתנה במידה מועטה, אזי מדובר בעקומה גמישה. אם הכמות המבוקשת או המיוצרת משתנה במידה מועטה כאשר המחיר משתנה במידה רבה, אזי מדובר בעקומה קשיחה. עקומת היצע קשיחה לחלוטין היא למעשה עקומה אנכית.
ניתן להתייחס לגמישות ביחס למשתנים נוספים מלבד מחיר המוצר. משתנה נפוץ אחד הוא ההכנסה. כיצד ישתנה הביקוש למוצר נתון אם ההכנסה גדלה או קטנה? גמישות זו ידועה בשם גמישות ההכנסה. לדוגמה, בכמה ישתנה הביקוש למכוניות יוקרה אם ההכנסה הממוצעת עלתה ב-10%? אם הגמישות חיובית, העלייה בביקוש תיוצג מבחינה גרפית כתזוזה ימינה של עקומת הביקוש, שכן הכמות המבוקשת של מכוניות יוקרה תעלה בכול רמת מחיר.
הגמישות הצולבת של הביקוש גם היא מובאת בחשבון לעיתים בעת התבוננות במוצרים תחליפיים ומוצרים משלימים. גמישות זו מודדת את שיעור השינוי בביקוש למוצר נתון ביחס לשיעור השינוי במחירו של מוצר אחר. לדוגמה ניקח שני מוצרים משלימים, בנזין ומכוניות. אם בתגובה לעלייה של 10% במחיר הבנזין, יורד הביקוש למכוניות ב-20%, הגמישות הצולבת של הביקוש תהיה  \ {\frac {-20\%}{10\%}}=-2.
ראו גם

היצע וביקוש
בעקומת הביקוש D3 - באמצע הגמישות יחידתית, למעלה - הגמישות גדולה מ-1, למטה - הגמישות קטנה מ-1.
עקומות ביקוש אחידות. עקומה קשיחה לחלוטין, עקומה גמישה לחלוטין ועקומה בעלת גמישות יחידתית לכל ארכה
דב שפי

| --- | --- |

 לידה:  31 במרץ 1933 (בן 91) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 היועץ המשפטי  לאזור יהודה והשומרון  הפרקליט הצבאי הראשי
 פעולות ומבצעים
 מלחמת ששת הימים מלחמת יום הכיפורים
 תפקידים אזרחיים
 היועץ המשפטי למערכת הביטחון
 
דב שפי (נולד בישראל ב-31 במרץ 1933) היה הפרקליט הצבאי הראשי בדרגת תת-אלוף וכיום הוא מרצה בדיני ביטחון, דיני צבא ודיני מלחמה באוניברסיטת בר-אילן.
ביוגרפיה

ב-1956 סיים שפי לימודי משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים אותם עשה במסגרת העתודה האקדמית. שירת כקצין בחטיבת גולני, בפרקליטות הצבאית והיה היועץ המשפטי לאזור יהודה והשומרון הראשון. שימש עוזר למתאם הפעולות בשטחים וחבר המשלחת הישראלית לאו"ם.
ביוני 1979 מונה לפרקליט הצבאי הראשי של צה"ל והעולה לדרגת תת-אלוף, שירת בתפקיד עד 1984. כיהן בתפקיד היועץ המשפטי למערכת הביטחון בשנים 1988 - 1994, ובתפקיד ציר המייצג את נושאי שיתוף הפעולה של מערכת הביטחון עם ארצות הברית בשגרירות ישראל בוושינגטון משנת 1994 עד 1998.
שימש חבר משלחות ישראל לשיחות השלום עם מצרים בשנת 1979 בקהיר, בראשות השרים שמואל תמיר ויוסף בורג, ובשנת 1991 עם הירדנים והפלסטינים במדריד ובוושינגטון.
השתתף כחבר משלחת ישראל לשתי ועידות בינלאומיות של הצלב האדום בשנים 1969 באיסטנבול וב-1981 בפיליפינים, כחבר משלחת ישראל לארגון האומות המאוחדות בשנת 1976. נשלח על ידי משרדי החוץ והביטחון וכן הוזמן להרצות ולהשתתף בוועידות בארצות הברית, אנגליה, ישראל, גרמניה, ז'נבה, ספרד ובלגיה על המשפט הצבאי בישראל ובשטחים.
כתב מאמרים רבים בתחום דיני הצבא ודיני המלחמה.
בנו, חגי שפי, נהרג בפיגועי הטרור ב-11 בספטמבר 2001, כאשר שהה במגדלי התאומים.
הערות שוליים

↑  סמי פרץ ומזל מועלם, חגי שפי: הרוג ישראלי נוסף, באתר הארץ, 17 בספטמבר 2001
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007599788605171  ISNI: 0000 0004 1672 4361  LCCN: no2013074615  VIAF: 305038726   WorldCat (עם VIAF): 305038726
ד'תתק"ח

ד'תתק"ח (4908)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 1147 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 1148. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג השג, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
היסטוריה של עם ישראל
גשר דיודות

גשר דיודות (באנגלית: Diode Bridge) הוא מעגל אלקטרוני אנלוגי המורכב מארבע דיודות. שימושו העיקרי של המעגל הוא ביישור מתח חשמלי - המרת מתח חילופין (AC) למתח ישר (DC). גשר דיודות נקרא גם "גשר גרץ" על שם ממציאו, הפיזיקאי הגרמני לאו גרץ. במערכות חשמל תלת-פאזי גשר ליישור מלא יהיה בעל 6 דיודות.
להלן סכמה חשמלית של המעגל:
אם נדמה את אות המבוא לפונקציה מתמטית, אז גשר הדיודות למעשה מבצע פעולת ערך מוחלט לאות המבוא, כלומר לא משנה מה כיוון המתח במבוא, הוא תמיד יהיה חיובי במוצא.
דרך פעולת המעגל

נביט בסכמת המעגל, כאשר הדק המבוא העליון חיובי הפוטנציאל החשמלי בו גבוה, לכן הדיודה מצד שמאל למעלה, שההדק החיובי שלה מחובר להדק המבוא החיובי, תהיה פעילה.
גם הדיודה מצד ימין למטה תהיה פעילה, מכיוון שההדק השלילי שלה מחובר להדק השלילי של המתח.
ניתן לראות את הקוטביות שנוצרת במוצא המעגל בסכמה הבאה:
כאשר ההדק העליון הוא השלילי והתחתון הוא החיובי, הדיודות שיהיו פעילות הן הדיודה בצד שמאל למטה, שההדק השלילי שלה מחובר להדק השלילי של המתח, והדיודה מצד ימין למעלה, שההדק החיובי שלה מחובר להדק החיובי של המתח.
ניתן לראות זאת בסכמה הבאה:
כפי שניתן לראות מהסכמות, הקוטביות שמתקבלת במוצא המעגל זהה בשני המקרים.
התוצאה הסופית של פעולת המעגל

אם נכניס מתח חילופין למעגל, בחלק המחזור החיובי המתח במוצא יהיה רגיל, אך בחלק המחזור השלילי הקוטביות שלו תתהפך, ויתקבל גל פועם.
ניתן לראות זאת בשרטוט בצד, בו מכניסים מתח סינוסואידי (כפי שקיים בשקעי החשמל בבתים) למעגל.
בחלק העליון של הגרף ניתן לראות אות סינוסואידי רגיל. בגרף התחתון נראה האות שיוצא מגשר דיודות.
בגרף האמצעי ניתן לראות את המתח על כל אחת מהדיודות כפונקציה של הזמן, זוהי גם צורת המתח שמתקבלת במישר חצי גל.
מיתון גל המוצא

אות המוצא של גשר הדיודות הוא עדיין סוג של גל, על מנת להשתמש במתח המוצא צריך למתן אותו על ידי שימוש בקבל ונגד.
בעת עליית הזרם הקבל יטען וכאשר הזרם ירד הקבל יפרוק את שטען וחוזר חלילה, כך נוצר מתח כמעט ישיר אחיד. למתח המתקבל תהיה אדווה קלה שגודלה יקטן ככל שערכי הקבל או הנגד יגדלו.
על מנת לקבל מתח אחיד סופי יש צורך להשתמש במעגל חשמלי נוסף. למשל, מיצב מתח. מיצב כזה עשוי להשתמש בדיודת זנר.
שימושים נוספים

במכשירי טלפון קווי, מודמים וכדומה מופיע גשר כזה בכניסת המתח (אף על פי שההזנה היא במתח ישר), כדי לאפשר תפקוד המעגל ומניעת נזק, ללא תלות בקוטביות מתח ההזנה (באיזה צד הפלוס ובאיזה צד המינוס).
ראו גם

מישר חצי גל

צורת אותות המבוא והמוצא בגשר דיודות
דוד הופשטיין

| --- | --- |

 לידה:  24 ביוני 1889 קורוסטישיב, אוקראינה 
 הוצאה להורג:  12 באוגוסט 1952 (בגיל 63) לוביאנקה, רוסיה 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, ברית המועצות 
 מפלגה:  המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות 
 מספר צאצאים:  3 
 פרסים והוקרה:  עיטור אות הכבוד 
 
דוד הוֹפְשׁטֵיין (ביידיש: דוד האָפֿשטיין; ברוסית: Давид Наумович Гофштейн)‏ (25 ביולי 1889 – הוצא להורג 12 באוגוסט 1952 עם קבוצת הרוגי המלכות בברית המועצות) היה משורר וסופר ביידיש ובעברית, מתרגם ופעיל תרבות יהודית בברית המועצות.
עטיפת כתב העת "שטראם", צייר מארק שאגאל
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.