stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרפובליקה האלבנית
היסטוריה

ב-21 בינואר 1925 בחרה האספה המכוננת של אלבניה באהמט זוגו לנשיאה הראשון של המדינה, וב-1 בפברואר הוא נכנס לתפקידו. באותה העת היה המבנה הכלכלי-חברתי במדינה דומה למצב הנוהג בעת שהייתה חלק מהאימפריה העות'מאנית, כאשר הביים במדינה פועלים כפיאודלים. זוגו שאף להפוך את המדינה למודרנית יותר, בדומה למדינות אירופה. איטליה הייתה לבת בריתו העיקרית, ובתמורה נהנתה זו מהשפעה הולכת וגוברת על כלכלת המדינה. בנוסף, אסר על לבישת רעלות ויזם חוקים נגד התעללות בבעלי חיים.
משטרו של מוסוליני תמך בתחילה בזוגו, והיחסים בין המדינות היו הדוקים. בשנת 1926, נחתמה אמנת טירנה הראשונה, ובשנת 1927 נחתמה אמנת טירנה השנייה, לפיה איטליה ואלבניה נכנסו לברית הגנה. הממשלה והכלכלה אלבנית היו הונעו בעזרת הלוואות איטלקיות, הצבא האלבני הוכשר על ידי מדריכים צבאיים איטלקים, והגירה איטלקית לאלבניה זכתה לעידוד שתי הממשלות. אולם למרות ההשפעה האיטלקית הרבה, זוגו הראשון, מלך אלבניה סירב להיכנע לחלוטין ללחץ האיטלקי. 
ב-1 בספטמבר 1928 הכריז על עצמו זוגו כמלך האלבנים (Mbret i Shqiptarëve) וכפילדמרשל בצבא אלבניה. במקביל, הכריז על כינונה של מונרכיה חוקתית במבנה דומה למבנה הנהוג באיטליה באותה העת. אמו הוכתרה כ"מלכה האם" של אלבניה, וגם אחיו קיבלו תוארי אצולה. כן ניצל את ייחוסו המשפחתי כדי להכריז על עצמו כממשיכו של סקנדרבג.
לאחר מכן

יחסי ממלכת אלבניה עם איטליה הפשיסטית היו טובים מאוד והיו גם שראו באלבניה מין ארץ חסות של איטליה. למרות יחסים טובים אלה, ב-1939 החליט בניטו מוסוליני לפלוש ולכבוש את אלבניה כצעד נוסף בתוכניתו לבניית לאימפריה איטלקית. כיבוש זה שם קץ לעצמאות אלבניה, המלך הודח וויטוריו אמנואלה השלישי, מלך איטליה הוכרז גם כמלך אלבניה.
ראו גם

ממלכת אלבניה
הערות שוליים

1 2  Italian Penetration
וילם ואן דה פול

| --- | --- |
וילם ואן דה פול מתפעל מצלמה
 לידה:  13 באפריל 1895 אמסטרדם, הולנד 
 פטירה:  10 בדצמבר 1970 (בגיל 75) אמסטרדם, הולנד 
 תקופת הפעילות:  1930–1960 (כ־30 שנה) 
 בן או בת זוג:  Nell Langlais  Hildegard Eschen 
 
וילם ואן דה פול (בהולנדית: Willem van de Poll; ‏13 באפריל 1895 – 10 בדצמבר 1970) היה צלם עיתונות הולנדי. הוא יצא למסעות צילום רבים ברחבי העולם, ובין השאר הנציח את ארץ ישראל ואת התפתחותה של מדינת ישראל ברבבות צילומים שהותיר אחריו.
ביוגרפיה

ואן דה פול נולד באמסטרדם שבהולנד. הוא למד צילום ב-1919 בווינה שבאוסטריה. לזמן מה שימש כעוזרו של הבמאי אלכסנדר קורדה, וחזר להולנד ב-1920. הוא החל בקריירה של כתב-צלם-נוסע במסעות לפולין ולאיסלנד, ב-1934 למצרים, ולברלין ופריז ב-1935. עד שנת 1967 הוא ערך מסעות צילום במדינות רבות.
במהלך מלחמת העולם השנייה, או לקראתה, הוא תיעד את גטו ורשה ואת חבל הסודטים. בסוף המלחמה תיעד את יום השחרור של ערי הולנד השונות ושל מחנה הריכוז אמרספורט. לאחר המלחמה מונה לצלם הרשמי של משפחת המלוכה ההולנדית.
בין 1948 ל-1949, במהלך מלחמת העצמאות הישראלית, שהה במדינת ישראל ותיעד את החיים האזרחיים בזמן המלחמה. בשנת 1950 שהה במדינות השכנות לישראל, כולל במזרח ירושלים, וצילם רבות את האזור. הוא צילם שוב בישראל ובשכנותיה ב-1953, וחזר לאזור ב-1960. תקופת צילומים פורייה נוספת שלו בישראל החלה בסוף שנת 1963 והסתיימה במהלך שנת 1965.
ואן דה פול נפטר באמסטרדם ב-10 בדצמבר 1970.
בעשור השני של המאה ה-21 תרמה ממשלת הולנד לוויקיפדיה מעל 27,300 תמונות מאת ואן דה פול, מרביתן צולמו בארץ ישראל.
גלריה

סוהרי האס.אס כלואים בין גדרות מחנה הריכוז ביום השחרור, 1945.
גולדה מאיר, 1964
פגישה בנמל חיפה, 1964
יצחק בן-צבי ורחל ינאית בן-צבי, 1953.
מעבר כלי רכב בצמוד למתחם שער מנדלבאום, 1964
משכן הכנסת הראשונה בקולנוע קסם, תל אביב, 1949.
פורטרט עצמי על מרפסת בית בשכונת שייח' ג'ראח, ירושלים, 1950.
מאה שערים, ירושלים, 1948
טיסה של חברת התעופה הגרמנית, לופטהנזה, לנמל התעופה סכיפהול, שבאמסטרדם, 1933
יפו, 1948
דוד בן-גוריון מצטלם לסרט, 1964
הראשון לציון, הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל, בבית הכנסת ישורון (רחביה, ירושלים), בחגיגות יום העצמאות הראשון של מדינת ישראל.
הרב יצחק אביחצירא, "באבא חאקי", מדבר עם סוחרים בשוק רמלה, 1963
דימונאי בשנת 1963, בעת בניית העיר, מקבל מכונת תפירה במשלוח, בארגז.
דניאל אוסטר, ראש עיריית ירושלים, במשרדו, בו תלויים מפת העיר, עותק של מגילת העצמאות, ותמונה של הרצל. 1949.
הרפובליקה האוטונומית הסובייטית הסוציאליסטית של אבחזיה

הרפובליקה האוטונומית הסובייטית הסוציאליסטית של אבחזיה או אבחזיה אסס"ר הייתה רפובליקה סובייטית אוטונומית של ברית המועצות בתוך גאורגיה הסובייטית. הרפובליקה היא למעשה אבחזיה סס"ר אשר הורדה במעמדה, בשנת 1931, למעמד של רפובליקה אוטונומית, והתקיימה עד להתפוררותה של ברית המועצות וייסודה של הרפובליקה האוטונומית של אבחזיה בסוף 1991 (כיום בגלות בטביליסי). בשנת 1992 פרשו האבחזים מגאורגיה והקימו רפובליקה בדלנית משלהם.
הערות שוליים

↑  The Abkhaz ASSR. All-Union census in 1989. Distribution of urban and rural regions of the USSR republics, by sex and nationality.
↑  ברוסית: Абха́зская Автоно́мная Сове́тская Социалисти́ческая Респу́блика;
 באבחזית: Аҧснытәи Автономтә Советтә Социалисттә Республика;
 בגאורגית: აფხაზეთის ავტონომიური საბჭოთა სოციალისტური რესპუბლიკა‏
↑  ‏כרונולוגיית האירועים באבחזיה 1921-1999, (באנגלית)
↑  סוונטה קורנל (2001), אומות קטנות כוחות גדולים:מחקרים בסכסוכים האתנוגרפיים בקווקז, עמ' 345–349, ISBN 0700711627, (באנגלית)
| רפובליקות ברית המועצות |
| --- | --- | --- |
| רפובליקות סובייטיות | אוזבקיסטן • אוקראינה • אזרבייג'ן • אסטוניה • ארמניה • בלארוס • גאורגיה • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • לטביה • ליטא • מולדובה • קזחסטן • קירגיזסטן • רוסיה |  |
| רפובליקות קצרות ימים | עבר הקווקז • קרלו-פינית • אבחזיה • המזרח הרחוק • ליטא-בלארוס • בוכרה • ח'ווארזם |  |
| רפובליקות אוטונומית | אבחזיה אסס"ר • נחצ'יבאן אסס"ר |  |
| גאורגיה הסכסוך הגאורגי-אבחזי אבחזיה |
| --- | --- | --- |
| מאורעות עיקריים | הטיהור האתני של גאורגים מאבחזיה • מלחמת אבחזיה • פלישת רוסיה לגאורגיה • מלחמת אבחזיה השנייה • הסכם מוסקבה (1994) • מהומות סוחומי (1989) |  |
| מוקדי סכסוך | אבחזיה עילית • מחוז גאלי • טקווארצ'לי |  |
| מעורבים בסכסוך | אבחזיה • גאורגיה • רוסיה • UNOMIG • יחסי רוסיה-גאורגיה • הממשל דה יורה של אבחזיה • כוח שמירת השלום באבחזיה |  |
| רקע | אבחזיה ססר • אבחזים • גאורגים • מגרלים • סוואנים • ממלכת אבחזיה • נסיכות אבחזיה • אבחזיה אסס"ר • מלחמת האזרחים הגאורגית |  |
| גאורגים בסכסוך | ז'יולי שרטאווה • סומבט סאקיאן • גורם גביסקיריה • ראול אשבה |  |
| אבחזים בסכסוך | סרגיי בגאפש • ולדיסלב ארדזינבה |  |
ראו גם היסטוריה של אבחזיה • היסטוריה של גאורגיה
וילם ויסינג

| --- | --- |
 לידה:  1656 אמסטרדם 
 פטירה:  10 בספטמבר 1687 (בגיל 31 בערך) סטמפורד, הממלכה המאוחדת 
 יצירות ידועות:  Portrait of William III, Prince of Orange, Stadtholder, after 1689 King of England, Portrait of William III (1650-1702), Prince of Orange 
 
וילם ויסינג (בהולנדית: Willem Wissing‏; 1656 – 10 בספטמבר 1687) היה אמן פורטרטים הולנדי, שעבד באנגליה.
ביוגרפיה וקריירה

הוא נולד באמסטרדם או בהאג, ולמד בהאג. בשנת 1676 עבר לאנגליה, שם למד עם פיטר לילי וסייע לו.
לאחר מותו של לילי בשנת 1680, התגלה ויסינג כתלמידו החשוב ביותר. גודפרי נלר היה אמן הדיוקנאות היחיד באנגליה שהתחרה בויסינג. המצוירים המלכותיים של ויסינג כללו את צ'ארלס השני, מלך אנגליה, קתרין מברגנזה, ג'ורג' מדנמרק וג'יימס סקוט, הדוכס הראשון ממונמאות'.
בשנת 1685 שלח ג'יימס השני, מלך אנגליה, את ויסינג להולנד לצייר דיוקנאות של חתנו ההולנדי ובתו, מי שבעתיד היה ויליאם השלישי, מלך אנגליה ואשתו מרי השנייה. ציור הדיוקנאות שלהם נעשה מספר פעמים ולעיתים קרובות. גרסאות מוצגות באולם הגדול של בניין הרן בקולג' ויליאם ומרי בוויליאמסבורג, וירג'יניה.
ויסינג נפטר בשנת 1687 בשיא תהילתו כצייר פורטרטים, בביתו של ג'ון ססיל, הרוזן החמישי של אקסטר ליד סטמפורד בלינקולנשייר. היו שחשדו שהוא הורעל מרוב קנאה בהצלחתו.
הוא נקבר בכנסיית סנט מרטין, סטמפורד, לינקולנשייר.
עמיתו ההולנדי יאן ואן דר וארט עבד בבית המלאכה שלו והוסיף את הווילונות והנופים בפורטרטים שצייר ויסינג.
לאחר מותו של ויסינג, המשיך ואן דר וארט לעבוד בסדנתו של ויסינג.
רבים מדיוקנאותיו המפורסמים של ויסינג ודיוקנו העצמי הופצו בהדפסים.
הערות שוליים

↑  Wissing, Willem [William (1656–1687), portrait painter], Oxford Dictionary of National Biography (באנגלית)
↑  C. K. Adams, English Art, 1625–1714. By Margaret Whinney and Oliver Millar. 9½×6. Pp. xxiv + 391 + pls. 96. The Oxford History of English Art, vol. 8. Oxford: at the Clarendon Press, 1957. 50s., The Antiquaries Journal 38, 1958-04, עמ' 125–125 doi: 10.1017/s0003581500082949
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5433663  BPN: 52958128  GND: 1019756586  ISNI: 0000 0001 1617 5006  KulturNav: b6c3c977-bc88-419a-aa20-dd9f660bcdad  LCCN: nr2001043874  NLA: 35132590  NTA: 318568977  RKD: 85078  Trove: 836473  ULAN: 500011381  VIAF: 34387587   WorldCat (עם VIAF): 34387587
זרינסקי מוסטאר

זרינסקי מוסטאר (בבוסנית: Hrvatski košarkaški klub Zrinjski Mostar) היא קבוצת כדורסל בוסנית מהעיר מוסטאר, המשחקת בליגת העל הבוסנית.
הקבוצה הוקמה בשנת 1992 כחלק מ"מועדון הספורט הקרואטי זרינסקי מוסטאר", המזוהה עם החלק המערבי של העיר המאוכלס בקרואטים. הקבוצה משתתפת בליגה הבוסנית מאז שהוקמה בשנת 1997, למעט שתי עונות: עונת הבכורה ועונת 2003/04.
במשך עונת 2003/04, שיחקה הקבוצה בליגה השנייה, ובעונה שלאחר מכן העפילה בחזרה אל הליגה הבכירה. מאז חזרתה, הקבוצה משתייכת לחלק העליון של הטבלה, כמו כן, הגיעה פעמיים לחצי הגמר הפלייאוף ושלוש פעמים לחצי גמר גביע המדינה.
בעבר השתתפה הקבוצה בליגה הבלקנית.
תארים והישגים

הליגה הבוסנית :
חצי גמר: 2005, 2006
הגביע הבוסני :
חצי גמר: 2005, 2006, 2007
שחקנים בולטים

קרואטיה בויאן בוגדנוביץ'
קרואטיה ג'וסיפ סזאר
ונקובר (אי)

| --- | --- |


 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  האוקיינוס השקט, מצר ג'ורג'יה 
 קואורדינטות:  49°36′N 125°30′W﻿ / ﻿49.6°N 125.5°W﻿ / 49.6; -125.5
 שטח:  32,134 קילומטר רבוע
 אורך:  460 קילומטר
 רוחב:  100 קילומטר
 גובה מרבי:  Golden Hinde
 נתונים מדיניים
 מדינה:  קנדה 
 אוכלוסייה:  775,347 (2016)
 אזור זמן:  UTC-8
 תאריך גילוי:  1774 
  (למפת קולומביה הבריטית מוגדלת) ויקטוריה סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפון-מערביות יוקון אלסקה האוקיינוס השקט ונקובר(למפת קולומביה הבריטית רגילה) ויקטוריה סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפ. מע יוקון אלסקה האוקיינוס השקט ונקובר
 
הר רוסו, אחד משרשרת ההרים במרכז האי ונקובר
ונקובר (באנגלית: Vancouver) הוא אי בדרום־מערב קנדה באוקיינוס השקט, צמוד לחוף המערבי של קנדה. האי ונקובר הוא הגדול ביותר במערב קנדה וה-42 בגודלו בעולם, עם שטח של 32,134 קילומטרים רבועים. האי משתייך לפרובינציית קולומביה הבריטית של קנדה. אוכלוסייתו היא השנייה בגודלה בין איי קנדה.
האי נקרא על שם האדמירל ג'ורג' ונקובר אשר חקר את חופי האוקיינוס השקט בין השנים 1791–1794. בצידו המזרחי נמצא אי התגליות שגם הוא התגלה באותו מסע.
גאוגרפיה

אורכו של האי ונקובר הוא 460 קילומטר, רוחבו 100 קילומטר ושטחו 32,134 קילומטר רבוע. החוף המערבי של האי טרשי, רצוף מפרצים, פיורדים ומצוקים. חופו המזרחי, לעומת זאת, שטוח יותר. באי אגמים ונחלים רבים.
במרכז האי נמצא פארק סטראטקונה, המשתרע על שטח של כ-2,500 קמ"ר. בתוכו נמצאת שרשרת הרים המכוסים קרח בכל השנה, ובהם הפסגה הגבוהה ביותר באי, שמגיעה לשיא של 2,195 מטר מעל פני הים.
אקלים

החוף המערבי של האי הוא בעל כמות המשקעים הממוצעת הגבוהה ביותר בצפון אמריקה, כ-6,650 מילימטרים בשנה. לעומת זאת, בשל שרשרת ההרים במרכז האי, כמות המשקעים בחוף המזרחי נמוכה בהרבה, ומגיעה ל-635 מילימטר בשנה בסביבות העיר ויקטוריה, בדרום מזרח האי. עיקר המשקעים יורדים בסתו ובחורף. שלג נדיר באזורים הנמוכים, אבל שכיח בפסגות ההרים. הטמפרטורות באי הן ממוזגות עם ממוצע שנתי של 10°C.
אקולוגיה

הפאונה באי דומה לזו שבחוף המערבי של היבשת עם הבדלים קלים. למשל, דוב גריזלי, אייל קורא, בואש, קיפוד וזאב ערבות אינם נמצאים באי אף על פי שהם שכיחים ביבשת. אחד המינים במשפחת הסנאיים, המרמוט של האי ונקובר, אנדמי לאי. תת-המין רוזוולט של האייל הקנדי נמצא בקנדה רק באי ונקובר. באי גם אוכלוסייה גדולה של הפומה. באי שכיחים הדגים טרוטה וסלמון.
אוכלוסייה

אוכלוסיית האי מוערכת בשנת 2005 ב-723,000 נפש. קרוב למחציתה מתגוררת בוויקטוריה רבתי, הממוקמת בקצה הדרום מזרחי של האי. ערים נוספות באי הן נניימו, פורט אלברני, פארקסביל, קורטניי וקמפבל ריבר.
קיימת מפלגה בשם מפלגת האי ונקובר שדוגלת ליצירת אוטונומיה לאי.
חינוך

באי שלוש אוניברסיטאות: אוניברסיטת ויקטוריה, אוניברסיטת האי ונקובר, ואוניברסיטת רויאל רודס (Royal Roads). בנוסף פועלים בה מספר קולג'ים ועשרות בתי ספר פרטיים וציבוריים.
וסת החודש

בהלכה, וסת החודש הוא אחד מהווסתות שבהם ישנו חיוב פרישה מתשמיש המיטה של אישה מבעלה, כחלק מחיובי הפרישה סמוך לווסת, מחשש שתראה באותו הזמן דם נידה, ויעברו באיסור כרת.
וסת החודש משמעותו שאם האישה ראתה דם פעם אחת באחד מימי החודש העברי, נחשב הדבר כווסת שאינו קבוע, ויש לה לחשוש שאף בחודש העברי הבא באותו תאריך תראה שוב דם, ותטמא. אם אכן ראתה גם בחודש הבא ובחודש שלאחריו - שלוש פעמים בסך הכל, נעשתה וסת זו כווסת קבועה.
וסת זו אינה מוסכמת על דעת כל הראשונים, אך להלכה דעת רובם שאכן יש לחוש ולפרוש בווסת החודש.
מקור

מקורו של ווסת זה אינו מפורש בתלמוד, אך בראשונים הוזכרה וסת זו, והוכיחו כן ממשנה במסכת נידה שמלבד וסת ההפלגה ישנה נמי וסת החודש. בראשונים ביארו שאף שאין ההפלגות שוות, מכל מקום קביעות החודש גורמת לה שתראה דווקא באותו תאריך בחודש
הרמב"ן בחידושיו התנגד וחלק על קיומה של וסת זו בטענה שאין כל הגיון בכך שדווקא יום החודש יגרום לראיית הדם:
וקורא אני על עצמי מקרא זה פליאה דעת ממני נשגבה לא אוכל לה, וכי הוסת מזל יום גורם או מזל שעה גורם שיהא תלוי ביום השבוע או ביום החדש, שהרי להפלגות שוות הדין נותן כן שכבר נתמלאת סאתה של זו וכן דרכן של נשים כולן, וכן של אנשים בחלאים של הפסקות שהן באין בהפסקות שוות או בשעת המולד של לבנה ובמלואה אלא שיהא שיפורא גורם תימא הוא, ולפי דעתי בעניותי לא יפה כוונו הראשונים בחלוקי הוסתות שאני אומר אין וסת אלא להפלגה שוה לפי שהאורח בזמנו הוא בא מתמלא ונופצת לזמן הקבוע שכן טבען של בני אדם.
אף הרמב"ם בספר הלכותיו ה'יד החזקה' לא הזכיר שיש לחוש לווסת החודש, ואכן יש שכתבו שלדעתו אין צריך לפרוש ביום הווסת של עונת החודש.
מדיני הווסת > וסת שאינו קבוע

אשה שראתה פעם אחת או פעמים דם באחד מימי החודש, נאסרת לחודש הבא מחשש שמא תראה שנית בחודש הבא, באותו תאריך שראתה בו בחודש הקודם, וסת זו נקראת 'וסת החודש'. כל זמן שלא ראתה באותו תאריך ג' פעמים דינה כאישה שיש לה וסת שאינו קבוע שחוששת לו רק לפעם הבאה. למשל אישה שראתה ביום ט"ו לחודש ניסן, צריכה לפרוש מבעלה ביום ט"ו לחודש אייר. אם לא ראתה בט"ו אייר, נעקרה הווסת ויותר אינה צריכה לחשוש לה.
אך אם ראתה בט"ו באייר, חוששת לט"ו בסיון. ואם לא ראתה בט"ו בסיון נעקרה הווסת ויותר אינה חוששת לה.
מדיני הווסת > המחשה לפרישות בווסת שאינו קבוע

| ראיית דם | עונת הפלגה | עונה בינונית | יום בחודש |
| --- | --- | --- | --- |

להלן לוח להמחשה של עונות החודש ושאר ההפלגות עם סימון ימי ראיית דם (=תחילת וסת) וימי הפרישה של אישה שאין לה וסת קבוע:
| ראשון | שני | שלישי | רביעי | חמישי | שישי | שבת |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| כ"ט אלול | א' תשרי | ב' תשרי | ג' תשרי | ד' תשרי | ה' תשרי | ו' תשרי |
| ז' תשרי | ח' תשרי | ט' תשרי | י' תשרי | י"א תשרי | י"ב תשרי | י"ג תשרי |
| י"ד תשרי | ט"ו תשרי | ט"ז תשרי | י"ז תשרי | י"ח תשרי | י"ט תשרי | כ' תשרי |
| כ"א תשרי | כ"ב תשרי | כ"ג תשרי | כ"ד תשרי | כ"ה תשרי | כ"ו תשרי | כ"ז תשרי |
| כ"ח תשרי | כ"ט תשרי | ל' תשרי | א' חשוון | ב' חשוון | ג' חשוון | ד' חשוון |
| ה' חשוון | ו' חשוון | ז' חשוון | ח' חשוון | ט' חשוון | י' חשוון | י"א חשוון |
| י"ב חשוון | י"ג חשוון | י"ד חשוון | ט"ו חשוון | ט"ז חשוון | י"ז חשוון | י"ח חשוון |
| י"ט חשוון | כ' חשוון | כ"א חשוון | כ"ב חשוון | כ"ג חשוון | כ"ד חשוון | כ"ה חשוון |
| כ"ו חשוון | כ"ז חשוון | כ"ח חשוון | כ"ט חשוון | ל' חשוון | א' כסלו | ב' כסלו |

בדוגמה זו האישה ראתה דם בכ"ט באלול ולאחר מכן שוב בכ"ז בתשרי. 
 כעת יהיו שלושה ימי פרישה:
עונה בינונית - 30 יום מהראייה האחרונה (סופרים גם את יום הראייה) - תחול בכ"ו בחשוון.
וסת החודש - באותו תאריך בחודש הבא - תחול בכ"ז בחשוון.
עונת הפלגה - ובאותו הפרש כמו בפעם הקודמת, לאחר 28 יום - תחול בכ"ד בחשוון.
כל עונות הפרישה יהיו באותה עונה (יום או לילה) בה הייתה ראיית הדם האחרונה.
מדיני הווסת > וסת קבוע

במקרה שראתה אף בט"ו בסיון, נמצא שראתה ג' פעמים בטו לחודש, קבעה לה וסת החודש, וחייבת לפרוש כל ט"ו לחודש, עד שיעברו עליה שלושה חודשים שלא תראה בהם בט"ו לחודש.
לדעת השולחן ערוך, וסת החודש נקבעת לאחר שלוש פעמים, רק בתנאי ששלוש הראיות היו ב'עונה אחת' היינו שראתה את שלושתם ביום או את שלושתם בלילה. במקרה וראתה אחד ביום ושתים בלילה או להפך, לא קבעה וסת, ונחשבת כבעלת וסת שאינו קבוע שדינו שנעקר בפעם אחת כשלא תראה בתאריך זה.
מדיני הווסת > הגדרת וסת החודש

בראשונים נחלקו ממתי מונים את וסת החודש, לדעת הרא"ה וסת החודש אינו מחושב לפי תאריך החודש עצמו, אלא לפי הימים שעברו ממולד הלבנה, וטעמו שסיבת ראיותיה של האישה לימים מסוימים הן תלויים בהילוכו של הירח, ואין כל השפעה אם החודש מלא או חסר, מאחר שהילוך הירח לא השתנה.
אמנם הרשב"א תוקף את דבריו וסובר, שאכן וסת החודש נקבע לפי תאריך החודש, ואף שהווסת תלוי במהלכה של הלבנה, אך כוח קידוש החודש ניתן לחכמים, ואין מתחשבים בהילוכה האמיתי, אלא רק בקביעות חז"ל, והביא דוגמאות נוספות לדין זה, שקביעת חז"ל משפיעה אף על המציאות.
מדיני הווסת > וסת החודש בדילוג

כאמור וסת החודש, היא כאשר אישה ראתה ג' פעמים באותו התאריך. אמנם אף אם ראתה מספר פעמים בתאריכים עוקבים, כגון כ' בחודש ולאחריו כ"א בחודש וכן הלאה או בדילוגים גדולים יותר, קבעה וסת אף לזה, והוא נקרא וסת החודש בדילוג. לדעת רוב האחרונים, אף בווסת הדילוג למפרע קובעת וסת, כגון שראתה בכ' בחודש ולאחריו בי"ט לחודש וכן הלאה, אמנם יש שחולקים בזה.
בתלמוד נחלקו רב ושמואל במספר ההפלגות הנצרכות בווסת החודש בדילוג, על מנת שאישה תקבע לה וסת:
לדעת רב די בארבע ראיות, שהם שלוש הפלגות, מאחר שלדעתו אף הראיה הראשונה מצטרפת לקביעת הווסת. אך לדעת שמואל, מאחר שהראיה הראשונה לא נעשתה לפי דילוג, אין ראיה זו מצטרפת לקביעת הווסת, ולדעתו נצרכים חמישה ראיות וארבעה דילוגים ביניהם.
באחרונים דנו בווסת זו, מה יהיה דינה כשתגיע לסוף החודש, ליום כ"ט או ל', האם צריכה לחוש לא' בחודש, ולהתחיל שוב את הסדר מתחילת החודש, או שמא מעתה אין לה וסת, מאחר שווסתה הוא רק ליום ל"א בחודש העתיד להיות, ומאחר שלעולם לא יגיע, אין לה לחוש.
הערות שוליים

↑  הרשב"א בספר תורת הבית, שער ז'.
↑  עם זאת, למעשה הרמב"ן בהלכות[דרושה הבהרה] כתב להחמיר ולחוש לוסת זו.
↑  לעניין עונה בינונית יש שכתבו שצריכה לחשוש לכל היום.
↑  כגון לעניין בתוליה של קטנה שחוזרים עד שלוש שנים, אף במקרה שחז"ל ראו לנכון לעבר את השנה ונוסף חודש נוסף, עיי"ש
| נידה |
| --- | --- | --- |
| סוגי ראיות ודמים | נידה • זבה קטנה-שומרת יום כנגד יום • זבה גדולה - שבעה נקיים • כתם (נידה) • הרגשת נידה • דם בתולים • דם חימוד • דם קישוי • דם טוהר |  |
| דיני הוסתות | פרישה סמוך לווסת • וסת קבוע • וסת שאינו קבוע • עונה בינונית • וסת ההפלגה • וסת החודש • וסת השבוע • וסת השעות • וסת הדילוג • וסת הגוף • וסת הסירוג • וסת האונס • רואה מחמת תשמיש • ימי המבוכה |  |
| דיני הנידה | איסור משכב עם נידה • הרחקות הנידה • בועל נידה |  |
| פרישה סמוך לווסת | עונת אור זרוע • עונת חוות דעת • עונת אבי עזרי |  |
| טהרת הנידה | בדיקת עד • הפסק טהרה • מוך דחוק • שבעה נקיים • ליל טבילה • חפיפה לפני טבילה • טבילה • סתירת שבעה נקיים • פולטת שכבת זרע • חומרא דרבי זירא |  |
| שונות | חופת נידה • מסולקת דמים • עד בדיקה • מסכת נידה • ברייתא דמסכת נדה • בודקת טהרה |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
וסת ההפלגה

וסת ההפלגה לפי ההלכה היהודית הוא אחד מהווסתות שבהם ישנו חיוב פרישה של אישה מבעלה, ונאסרים בתשמיש המיטה, מחשש שמא תראה באותו הזמן דם נידה, ותטמא. וסת זה נקבע על פי מספר הימים שעברו על האשה בין שתי הראיות האחרונות. כגון אם ראתה לפני 32 ימים, והיום ראתה שוב, צריכה לפרוש בעוד 32 יום מראייה זו.
שיטה נוספת לחישוב ההפלגה, היא על ידי ספירת ימים נקיים. לפי שיטה זו מתחילה לספור כאשר מסיימת לראות, וסופרת ימים עד לתחילת המחזור הבא. הימים שבין סוף הראיה לתחילת הראיה העוקבת, הם ימי ההפלגה, שהיא חוששת אחרי הראיה הבאה.
מקור

וסת החודש נזכרה בתלמוד בכמה מקומות, כגון במסכת נידה ”ורבי יוחנן אמר אשה קובעת לה וסת... כגון דחזאי ריש ירחא וחמשא בירחא וריש ירחא וחמשא בירחא...” (תלמוד בבלי, מסכת נידה, דף ל"ט, עמוד ב').
לדעת מקצת מהראשונים, אף במחלוקת רב ושמואל בסוגיית וסת הדילוג (להלן) הכוונה היא לוסת ההפלגה בדילוג, מאחר שלדעתם אין כלל וסת החודש.
מדיני הווסת > וסת שאינו קבוע

אישה שראתה דם בפעם השנייה בחייה, צריכה לחשב את הזמן שעבר מאז ראייתה הקודמת עד ראייתה כעת, וכפי הזמן הזה, צריכה לחשוש שתראה להבא, כגון אם ראייתה הראשונה הייתה בא' בחודש, ולאחר מכן ראתה בכ"ה לאותו חודש, נמצא שעברו 25 ימים מהראייה הראשונה לשנייה, דינה הוא שצריכה לחשוש שמא תראה שוב לעוד 25 יום מראיתה השנייה, וצריכה לפרוש באותו יום מדין פרישה סמוך לווסת. כל זמן שלא נקבעה הוסת, (בשלוש הפלגות קבועות, ראו להלן) צריכה לחשוש לווסתה פעם אחת בלבד, ואם הגיע היום ה-25 לווסתה, ולא ראתה באותו יום, נעקרה וסת זו ואינה צריכה לחשוש ליום ה-25 הבא.
כל זמן שלא נקבעה לה וסת, וחוששת ליום ההפלגה מדין וסת שאינו קבוע, צריכה לחשוש בנוסף - לעונה בינונית, ולווסת החודש.
| ראיית דם | עונת הפלגה | עונה בינונית | יום בחודש |
| --- | --- | --- | --- |

| ראשון | שני | שלישי | רביעי | חמישי | שישי | שבת |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| כ"ט אלול | א' תשרי | ב' תשרי | ג' תשרי | ד' תשרי | ה' תשרי | ו' תשרי |
| ז' תשרי | ח' תשרי | ט' תשרי | י' תשרי | י"א תשרי | י"ב תשרי | י"ג תשרי |
| י"ד תשרי | ט"ו תשרי | ט"ז תשרי | י"ז תשרי | י"ח תשרי | י"ט תשרי | כ' תשרי |
| כ"א תשרי | כ"ב תשרי | כ"ג תשרי | כ"ד תשרי | כ"ה תשרי | כ"ו תשרי | כ"ז תשרי |
| כ"ח תשרי | כ"ט תשרי | ל' תשרי | א' חשוון | ב' חשוון | ג' חשוון | ד' חשוון |
| ה' חשוון | ו' חשוון | ז' חשוון | ח' חשוון | ט' חשוון | י' חשוון | י"א חשוון |
| י"ב חשוון | י"ג חשוון | י"ד חשוון | ט"ו חשוון | ט"ז חשוון | י"ז חשוון | י"ח חשוון |
| י"ט חשוון | כ' חשוון | כ"א חשוון | כ"ב חשוון | כ"ג חשוון | כ"ד חשוון | כ"ה חשוון |
| כ"ו חשוון | כ"ז חשוון | כ"ח חשוון | כ"ט חשוון | ל' חשוון | א' כסלו | ב' כסלו |
מדיני הווסת > וסת שאינו קבוע > המחשה לפרישות בווסת שאינו קבוע

להלן לוח להמחשה של עונות ההפלגה ושאר ההפלגות עם סימון ימי ראיית דם (=תחילת וסת) וימי הפרישה של אישה שאין לה וסת קבוע:
בדוגמה זו האישה ראתה דם בכ"ט באלול ולאחר מכן שוב בכ"ז בתשרי. 
 במקרה כזה יהיו שלושה ימי פרישה:
עונה בינונית - 30 יום מהראייה האחרונה (סופרים גם את יום הראייה) - תחול בכ"ו בחשוון.
וסת החודש - באותו תאריך בחודש הבא - תחול בכ"ז בחשוון.
עונת הפלגה - ובאותו הפרש כמו בפעם הקודמת, לאחר 28 יום - תחול בכ"ד בחשוון.
כל עונות הפרישה יהיו באותה עונה (יום או לילה) בה הייתה ראיית הדם האחרונה.
מדיני הווסת > וסת קבוע

כאשר האישה ראתה שלוש פעמים בהפלגה קבעה שלא אותו מספר ימים, קבעה לה וסת לאותה הפלגה, ומעתה צריכה לחוש להפלגה זו בלבד, ולא לוסת החודש ולעונה בינונית.
בפוסקים נחלקו באישה שקבעה לה וסת למספר ימים פחותים מל' ימים של עונה בינונית, כגון ל-27 יום, ועבר היום ה-27 ולא ראתה, לדעת הרמב"ן מאחר שלא מסתבר שלא תראה לעולם, צריכה שוב לחשוש שמא תראה בעונה בינונית, ויש חולקים שלעולם אישה שיש לה וסת קבוע אינה חוששת לעונה בינונית.
יש שכתבו שאף לדעות אלו שאינה צריכה לחשוש לעונה בינונית, מכל מקום אם ראתה אפילו פעם אחת בהפלגה של 31 ויותר, מאחר שצריכה לחשוש ליום ה-31 משום וסת שאינו קבוע, כמו כן יש לה לחשוש ליום העונה הבינונית.
וסת ההפלגה בדילוג

אם לא ראתה כל חודש באותו ההפרש של ימים ממש, אך יש לה סדר מסוים לראיותיה, כגון שראתה בחודש הראשון בהפלגה של 25 יום, ובחודש שלאחריו בהפלגה של 26 יום וכן הלאה, קבעה לה וסת ההפלגה בדילוג. וכן בהפלגות גדולות יותר, כל זמן שישנו סדר קבוע להפלגה. כתבו בראשונים, שכל זמן שלא קבע וסת להפלגה בדילוג, אינה צריכה לחשוש לדילוג הבא (מדין וסת שאינו קבוע).
באחרונים כתבו שאף אם הדילוג מתקטן מחודש לחודש, כגון שראתה בהפלגה של 25 יום, ולאחריה הפלגה של 24 יום, וכן הלאה, קבעה וסת לדילוג זה. אך יש שחולקים שאין נקבע לה וסת הדילוג במקרה כזה.
וסת ההפלגה בדילוג > מספר הדילוגים הנצרך

בתלמוד הובאה מחלוקת רב ושמואל לעניין וסת הדילוג, שלדעת רב די לנו בשני דילוגים, אבל לשמואל אינה קבועת עד שתדלג פעם נוספת, מאחר שהראיה הראשונה לא הייתה בדילוג אינה מצטרפת.
ובראשונים נחלקו באיזה וסת נחלקו רב ושמואל:
הרמב"ן סובר שאין כלל וסת החודש, ולדעתו מחלוקת רב ושמואל עוסקת בוסת ההפלגה בדילוג. בראשונים נחלקו כדעת מי יש לפסוק. בשולחן הובאו שתי דעות אלו, ובש"ך נכתב להחמיר כשתי הדעות.
לדעת שאר הראשונים, רב ושמואל נחלקו לעניין וסת החודש בדילוג דווקא, אך לא לעניין וסת ההפלגה הדילוג. יש מהאחרונים שכתבו שלדעת תוספות בוסת ההפלגה בדילוג, אף רב מודה שאינה קובעת קודם שתראה חמש ראיות וארבע הפלגות. יש שכתבו שלדעת תוספות רב ושמואל נחלקו אף בזה.
הערות שוליים

↑  הרב שניאור זלמן מליאדי, שולחן ערוך הרב יו"ד סי' קפ"ד סקכ"ב, ובקו"א סק"ד.
↑  מלבד עונה בינונית שיש מחמירים שאסורה כל יום ל' או ל"א.
↑  ויש שדייקו כן מלשון הט"ז תחילת סימן קפ"ט.
↑  קנה בושם, ליישב דעת הט"ז הנ"ל.
↑  רש"ש, על תוספות שם. וכך כתב החזו"א.
| נידה |
| --- | --- | --- |
| סוגי ראיות ודמים | נידה • זבה קטנה-שומרת יום כנגד יום • זבה גדולה - שבעה נקיים • כתם (נידה) • הרגשת נידה • דם בתולים • דם חימוד • דם קישוי • דם טוהר |  |
| דיני הוסתות | פרישה סמוך לווסת • וסת קבוע • וסת שאינו קבוע • עונה בינונית • וסת ההפלגה • וסת החודש • וסת השבוע • וסת השעות • וסת הדילוג • וסת הגוף • וסת הסירוג • וסת האונס • רואה מחמת תשמיש • ימי המבוכה |  |
| דיני הנידה | איסור משכב עם נידה • הרחקות הנידה • בועל נידה |  |
| פרישה סמוך לווסת | עונת אור זרוע • עונת חוות דעת • עונת אבי עזרי |  |
| טהרת הנידה | בדיקת עד • הפסק טהרה • מוך דחוק • שבעה נקיים • ליל טבילה • חפיפה לפני טבילה • טבילה • סתירת שבעה נקיים • פולטת שכבת זרע • חומרא דרבי זירא |  |
| שונות | חופת נידה • מסולקת דמים • עד בדיקה • מסכת נידה • ברייתא דמסכת נדה • בודקת טהרה |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.