stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
להרוג את ביל חלק 2
עלילה

"להרוג את ביל" הוא סרט אחד, אשר חולק ל-10 פרקים (המופיעים בשני סרטים שונים, 5 בכל אחד), שמוצגים בסדר לא כרונולוגי, צורה אופיינית לסרטיו של קוונטין טרנטינו. הסרט נבחר לאחד מעשרת הסרטים בעלי העלילה לא ליניארית הטובים ביותר של אתר הקולנוע "The Script Lab".‏
הסרט השני מתחיל מעט לפני האירועים שפותחים את הסרט הראשון, ביל (קאראדין) מצליח לאתר את "הכלה" וידידיה כאשר הם מתאספים לחזרות לחתונתה. הוא עדין ומנומס כלפיה, ואף מסכים להיות מוצג בפני החתן כאביה. היא נפרדת מביל ונכנסת לקפלה, כאשר ביל מסמן לארבעת חברי הכנופיה שלו, לפשוט על המקום ולהרוג את כולם.
בהווה, ביל יוצא למדבר קליפורניה לפגוש את אחיו באד לשיחה. באד, הידוע גם בכינוי "סיידוויינדר" (מדסן), הוא חבר לשעבר בכנופיית ביל. ביל מזהיר אותו שהכלה תבוא לסגור איתו חשבון. באד, כעת שמן ואלכוהוליסט, עזב את עולם הפשע ואיננו עובד יותר כמתנקש, חי כעת בקראוון ועובד כשומר סף במועדון חשפנות מקומי.
הכלה מגיעה לקראוון של באד עוד באותו הלילה כדי לסגור איתו חשבון. באד, אשר מצפה להגעתה, יורה בה בחזה ברובה ציד ברגע בו היא פותחת את הדלת. לאחר מכן הוא מזריק לה סם הרגעה. באד מתקשר לאל דרייבר ומציע לה את חרב ההאנזו של הכלה למכירה תמורת מיליון דולר. באד קובר את הכלה בעודה בחיים בתוך ארון באדמת בית הקברות המקומי.
בעודה שוכבת בקבר, נזכרת הכלה באימונים שעברה בסין, כאשר ביל לקח אותה למקדש של אומן אמנויות הלחימה האגדי פאי מיי. פאי מיי השתמש באכזריות ככלי להחדרת משמעת וצייתנות. על אף שנאתו ללבנים, יפנים, אמריקאים ונשים, הסכים פאי מיי לאמן את "הכלה" בסדרת אימונים אינטנסיבית. האימון שעברה היה קשוח מאוד והפך אותה ללוחמת קשוחה ומיומנת. בהווה, הכלה נזכרת באימון בו פאי מיי לימד אותה לשבור קרש עץ מטווח קרוב באמצעות אגרופה בלבד והיא מצליחה לשבור את ארון המתים ולצאת לחופשי.
הכלה מספיקה לחזור לקראוון של באד בדיוק כאשר אל דרייבר מופיעה. אל נותנת לבאד מזוודה המכילה את הסכום אותו דרש תמורת החרב, אשר מכיל גם נחש ממבה שחורה אותו היא הסתירה במזוודה מראש. הנחש מכיש את באד בפניו, ואל מסבירה לו שהיא מרגישה יותר חרטה מהקלה, משום שלדעתה היה מגיע לכלה מוות יותר מכובד מזה שנגרם על ידי טיפוס עלוב כמוהו. באד מת מהכשת הנחש. אל מתקשרת לביל ואומרת לו שאחיו נהרג על ידי הכלה, שכעת שוכבת בקבר של פאולה שולץ. בקטע זה מגלה אל-דרייבר לצופים את שמה האמיתי של הכלה - ביאטריקס קידו. כאשר אל מתכוננת לעזוב תוקפת אותה ביאטריקס במפתיע. בזמן שהן נלחמות מספרת אל לביאטריקס כי היא הרגה את פאי מיי לאחר שזה עקר לה את עינה הימנית כעונש על חוצפתה. ביאטריקס עוקרת את עינה השנייה של אל ומותירה אותה בעיוורונה, מתבוססת על רצפת הקראוון בחברת נחש הממבה.
ביאטריקס טסה למקסיקו ופוגשת באסטבן ויהאיו, סרסור מזדקן שגידל את ביל בילדותו. הוא מגלה לה את מקום מגוריו של ביל. בהגיעה לביתו היא נדהמת למצוא במקום את בי.בי, בתה בת הארבע. המשפחה מבלה את הערב יחדיו בשלווה, ובי.בי מושכבת לישון על ידי ביאטריקס.
לאחר שבי.בי מושכבת לישון בבטחה במיטתה, ביאטריקס מתעמתת עם ביל. ביל משתק אותה לאחר שהוא יורה בה חץ זעיר אשר מכיל סם אמת. בעקבות כך ביאטריקס מתוודה כי כאשר נודע לה שהיא בהיריון, היא החליטה לשים בעדיפות ראשונה את עתיד בתה שטרם נולדה על פני ביל.
ביל תוקף את ביאטריקס בחרב. ביאטריקס מצליחה לשתק אותו בעזרת טכניקה שלמדה אצל פאי מאי המאפשרת לה להרוג אדם בעזרת חמש מכות בלבד. ביל המובס נפרד מביאטריקס לשלום, נופל לקרקע ומת. ביאטריקס בוכה מעט על מותו של ביל ולאחר מכן חוזרת לתוך הבית ולוקחת עמה את בתה. הסרט מסתיים בכך שהשתיים מתחילות את חייהן החדשים יחד.
צוות השחקנים

אומה תורמן - הכלה / ביאטריקס קידו
דריל האנה - אל דרייבר
דייוויד קאראדין - ביל
מייקל מדסן - באד
צ'יה הוי לו - ג'וני מו / פאי מיי
מייקל פארקס - ארל מקגרו / אסטבן ויהאיו
קריסטופר אלן נלסון - טומי
בו סבנסון - הכומר הרמוני
סמואל ל. ג'קסון - רופוס
לארי בישופ - לארי גומז
לאורה קיואט - רוקט
הערות שוליים

↑  Ally Sinyard, Top 10 Best Nonlinear Films, The Script Lab
| קוונטין טרנטינו |
| --- | --- | --- |
| סרטים שכתב וביים | כלבי אשמורת (1992) • ספרות זולה (1994) • ג'קי בראון (1997) • להרוג את ביל (2003) • להרוג את ביל 2 (2004) • חסין מוות (2007) • ממזרים חסרי כבוד (2009)  • ג'אנגו ללא מעצורים (2012) • שמונת השנואים (2015) • היו זמנים בהוליווד (2019) |  |
| סרטים שכתב | רומן על אמת (1993) • רוצחים מלידה (1994) • מצאת החמה עד צאת הנשמה (1996) |  |
| שונות | יום הולדתו של חברי הטוב ביותר (1987) • ארבעה חדרים (1995) • עיר החטאים (2005) • פלאנט טרור (2007) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011900373905171  BIBSYS: 5101602  BnF: cb17153644b (data)  CANTIC: a12124072  GND: 4794372-5  LCCN: no2005107101  VIAF: 316754871   WorldCat (עם VIAF): 316754871
מוזיקת דיכאון

| --- | --- |
 מקורות סגנוניים:  מוזיקה ערבית, מוזיקה טורקית, מוזיקה ארבסקית
 מקורות תרבותיים:  ארצות ערב, טורקיה
 כלים:  כינור, דודוק, בגלמה, עוד, קאנון, דרבוקה
 פופולריות מיינסטרים:  שנות התשעים, העשור השני של המאה ה-21 בישראל
 נושאים קרובים
 מוזיקה מזרחית, מוזיקה ארבסקית
 
המושגים מוזיקת דיכאון או שירי דיכאון הוא כינוי לתת-סוגה מוזיקלית במוזיקה המזרחית.
הסגנון מושפע לרוב ממוזיקה ערבית מוזיקה טורקית (ארבסק),מוזיקה פרסית, ומזוהים עימו בעיקר זמרים כאבי ביטר ועופר לוי, ואיתם גם חיים אל, תמיר גל, משה כהן, זהבה בן, ליאת בנאי, יניב נסימי, אג'אר, ראובן המלאך, זוהר ארגוב, יוסי עדן ועוד. הסגנון מאופיין במלודיה עשירה ובמנעד צלילים רחב ולרוב בעל תכנים טראגיים.
סגנון זה מכונה לעיתים גם "מוזיקת נשמה" או המוזיקה המזרחית "הכבדה" או המוזיקה "המזרחית האמיתית", להבדיל מהמוזיקה הים תיכונית שנחשבת ל"קלילה" ומושפעת מהמוזיקה המערבית הפופית.[דרוש מקור]
במאמר בעיתון הארץ טען בן שלו כי מקור המוזיקה באלכוהוליזם, קיפוח חברתי של בני עדות המזרח ודיכאון.
בנוסף, טען שלאחר פנייתם של זמרי המוזיקה המזרחית ובהם חיים משה ומרגלית צנעני לכיוון הזמר העברי והמיינסטרים, ביקשו זמרי המוזיקה המזרחית האחרים להחזיר את המוזיקה למקומה.
הערות שוליים

1 2   בן שלו, זה די מדכא שז'אנר הדיכאון, ששלט במוזיקה המזרחית בשנות ה-90, נשכח ונזנח, באתר הארץ, 24 באוגוסט 2018
↑  דני אדלסון, אהובה עוזרי, מדף "אתם זוכרים את השירים בקבוצת הפייסבוק "הסיפור מאחורי"
↑   הזמרת היחידה ששרה בלי מיתרי קול: סיפורה של אהובה עוזרי | היום לפני, סרטון בערוץ "כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 09:58)
↑   בן שלו, המוזיקאי הכי משפיע בישראל הוא בכלל טורקי זקן, באתר הארץ, 25 ביולי 2018
↑  דודי פטימר, ‏סולן "צלילי העוד": "אין עליי ערך בגוגל, המורשת הולכת לאבדון", באתר מעריב אונליין, 16 באוקטובר 2017
↑  מבחר מלהיטיו ביוטיוב
↑  מה קורה (מאיסטנבול ליפו), מעריב, 19 בנובמבר 1986
↑  מנחם תלמי, הגרון של יפו והבטן של איסטנבול, מעריב, 29 בנובמבר 1985
↑  המשך: הגרון של יפו והבטן של איסטנבול, מעריב, 29 בנובמבר 1985
↑  חיים נגיד, כשתבוא מאיסטנבול, מעריב, 5 בדצמבר 1986
↑  שרי מקובר, הממסד הלבן והיוצר השחור, 15 במאי 2002
↑  חגי אוזן‏, פרויקט הניינטיז: מזוהר ארגוב ועד אייל גולן - השנים האבודות במוזיקה המזרחית, באתר וואלה, 6 באפריל 2012
כלבי אשמורת

| --- | --- |

כרזת הסרט בארץ
 בימוי:  קוונטין טרנטינו 
 הופק בידי:  לורנס בנדר
 תסריט:  קוונטין טרנטינו 
 עריכה:  סאלי מנק 
 שחקנים ראשיים:  הארווי קייטל טים רות' סטיב בושמי מייקל מדסן כריס פן
 צילום:  אנדריי סקולה 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Artisan Entertainment 
 חברה מפיצה:  מירמקס 
 הקרנת בכורה:  23 באוקטובר 1992
 משך הקרנה:  99 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט שוד, סרט פשע, נאו-נואר, סרט מתח, סרט מאפיה, סרט פעולה, פילם נואר, סרט דרמה, סרט פלאשבק, מותחן פשע 
 מקום התרחשות:  לוס אנג'לס 
 תקציב:  1.2 מיליון דולר
 הכנסות:  2.9 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   reservoirdogs
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
כלבי אשמורת (באנגלית: Reservoir Dogs) הוא סרט קולנוע מסוגת מותחן שוד משנת 1992. זהו הסרט הראשון בבימויו של קוונטין טרנטינו, שגם כתב את התסריט ושיחק בו. הסרט זכה להצלחה מסחרית ונחשב לסרט פולחן בזכות ההומור השחור, האלימות המסוגננת והמשחק.
הסרט מגולל את סיפורה של כנופיית שודדים, המתאספת במחסן נטוש לאחר שהשוד שביצעה הסתבך והפך למרחץ דמים. רובו של הסרט מתרחש באותו מחסן, אך הוא כולל גם פלאשבקים על תכנון השוד וביצועו.
שחקנים ודמויות

|  | שם השחקן/ית | שם הדמות | אודות הדמות |
| --- | --- | --- | --- |
| ‏ | הארווי קייטל | לארי דימיק / מיסטר ווייט |  |
| ‏ | טים רות' | פרדי נונדייק / מיסטר אורנג' |  |
| ‏ | סטיב בושמי | מיסטר פינק |  |
| ‏ | קוונטין טרנטינו | מיסטר בראון |  |
| ‏ | מייקל מדסן | ויק וגה / מיסטר בלונד |  |
| ‏ | אדוארד בנקר | מיסטר בלו |  |
| ‏ | לורנס טירני | ג'ו קאבוט |  |
| ‏ | כריס פן | אדי "נייס גאי" ("הנחמד") קאבוט |  |
| ‏ | קירק בולץ | מרווין נאש |  |
| ‏ | רנדי ברוקס | הולדוויי |  |
לקריאה נוספת

קובי ניב, תסריטאות (2004) – מכיל ניתוח של הסרט.
Revelación

Revelación (בעברית: התגלות) הוא המיני-אלבום הרביעי של הזמרת-יוצרת האמריקאית סלינה גומז. האלבום יצא לאור ב-12 במרץ 2021 על ידי חברת התקליטים אינטרסקופ רקורדס. מתוך האלבום יצאו שלושה סינגלים.
האלבום קיבל מועמדות בטקס פרסי גראמי ה-64 בקטגוריה אלבום הפופ הלטיני הטוב ביותר והיה מועמדות הגראמי הראשונה של גומז.
רקע והכרזה

בדצמבר 2020, גומז הצהירה כי יש לה ”מאגר קטן של דברים טובים שבאים”, ומגזין בילבורד הצהיר כי זה ”יכול לכלול פרויקט בשפה הספרדית”. ציורי קיר שונים נצפו במקסיקו, כשהם מציינים את כותרות השירים "De Una Vez" ו-"Baila Conmigo", מה שהביא להשערות בקרב המעריצים והתקשורת כי גומז תוציא בקרוב מוזיקה לטינית.
ב-14 בינואר 2021, הכריזה גומז על צאת הסינגל "De Una Vez". מאוחר יותר באותו יום, היא "ציטטה" ציוץ מחודש ינואר 2011 שהפנה לאלבום בשפה הספרדית שמעולם לא יצא, וציינה: ”אני חושבת שזה יהיה שווה את הציפייה”, השיר יצא כסינגל הרשמי הראשון של גומז בשפה הספרדית, בסוף סיומת הקליפ של השיר הופיעו מילות השיר "baila conmigo". ב-25 בינואר, פרסמה גומז תמונה עם הכיתוב "Próximamente.🍊" (מתורגם ל"בקרוב") על ברשתות המדיה חברתית שלה. יום לאחר מכן, ב-26 בינואר, הכריזה גומז על יציאת השיר שייצא ב-29 בינואר 2021.
ב-27 בינואר, הכריזה גומז על צאת המיני-אלבום הראשון שלה בשפה ספרדית שייקרא Revelación.
תגובות וביקורות

| דירוגים מקצועיים> ציונים משוקללים.מקור | דירוגים מקצועיים> ציונים משוקללים.ציון |
| --- | --- |
Metacritic: 83/100
ציוני ביקורות
מקור: ציון
AllMusic: 
אנטרטיינמנט ויקלי: A-
Gigwise: 
NME: 
רולינג סטון: 
האלבום זכה לתשבחות עם צאתו. ב-Metacritic נתנו לאלבום ציון מנורמל של 83 מתוך 100, בהתבסס על 4 ביקורות. נכון לשנת 2021, זהו האלבום בעל הציון הגבוה ביותר של גומז באתר, שלאחריו Rare עם ציון של 74.
ב-AllMusic כתבו כי גומז היא "חסרת פחד מבחינה אמנותית" בהקשר לאלבום וכי ”גומז התפתחה משמעותית כפרפורמרית מאז שנות ילדותה בדיסני ו-Revelación מדגיש עוד יותר את המהפך הזה.” NME ציינו כי האלבום מחליף את שירי הפופ המוזוהים עם שיריה הישנים של גומז ברגאטון ו-R&B בטוב טעם שמדגיש את הביטחון של גומז שהיה בולט גם באלבומה האחרון. אנטרטיינמנט ויקלי כתבו כי ”Revelación מוכיח שגומז עומדת במשימה - ו[כי היא] מוזיקאית רב-תכליתית הרבה יותר ממה שניתן לה קרדיט [בעבר].”. מגזין הרולינג סטון תיאר את האלבום כ"פלירטוט שובה לב" של גומז עם המוזיקה הלטינית וכתב כי היבט של המוזיקה שלה ראוי לצאת כפרויקט של אלבום אולפן שלם, כמו כן - ציין לטובה את קולה של גומז וההפקה של טייני.
בחודש יוני 2021 נכלל האלבום ברשימת "האלבומים הטובים ביותר של שנת 2021 עד כה" של מגזין הרולינג סטון. גם ב-AllMusic סקרו את האלבום וכלל אותו ברשימתם "האלבומים הגלובלים/הלטינים הטובים ביותר לשנת 2021".
הצלחה מסחרית

האלבום היה למיני אלבום מאת אישה המושמע ביותר ביום הראשון לצאתו בספוטיפיי, עם כ-8.577 מיליון השמעות.
האלבום הגיע למקום ה-22 במצעד הבילבורד 200, כשמכר 23,000 יחידות שקולות לאלבום בשבוע הראשון לצאתו. נתון זה הוא שבוע הפתיחה החזק ביותר של אלבום לטיני מאת אישה מאז אלבומה של שאקירה, El Dorado שיצא בשנת 2017. בנוסף, הגיע האלבום לראש מצעד האלבומים הלטיניים והיה אלבומה הראשון של אישה שהגיע להישג מאז אלבומה של שאקירה, El Dorado. ארבע רצועות מתוך האלבום נכנסו למצעד השירים הלטיניים החמים: "Baila Conmigo" שהגיע למקום החמישי, "Selfish Love" שהגיע למקום ה-18, "Dámelo To" שהגיע למקום ה-20 ו-"De Una Vez" שהגיע למקום ה-50.
רשימת רצועות

| Revelación> מס' | Revelación> שם | Revelación> כותב(ים) | Revelación> מפיק/ים | Revelación> משך | Revelación>  | Revelación>  | Revelación>  | Revelación>  | Revelación>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | De Una Vez  | סלינה גומז, אבנר קורדרו בוריה, כריסטופר קרבאיו ראמוס, מרקו מאסיס, אנדראה מאניאמרצ'י, אלחנדרו בוררו, איוואני רודריגז, ריקרדו לופז לאלינדה | אלברט הייפ, חוטה רוזה, Neon16, טייני, בארט סודל | 2:35 |  |  |  |  |  |
| 2. | Buscando Amor  | גומז, בוררו, קורדרו בוריה, מאניאמרצ'י, מאסיס, רודריגז, ראנדי קלאס, זאבדיאל דה חסוס | חוטה רוזה, Neon16, טייני, סודל | 3:08 |  |  |  |  |  |
| 3. | Baila Conmigo (ביחד עם ראו אלחנדרו)   | גומז, אדגר באררה, בוררו, קרבאיו ראמוס, קורדרו בוריה, חורחה א. דיאס, מאניאמרצ'י, מאסיס, אלברטו קרלוס מלנדז, ראו אלחנדרו, רודריגז | אלברט הייפ, חוטה רוזה, Neon16, טייני, סודל | 3:06 |  |  |  |  |  |
| 4. | Dámelo To' (בהשתתפות מייק טוורס)   | גומז, בוררו, קרבאיו ראמוס, קורדרו בוריה, מאניאמרצ'י, מאסיס, מלנדז, ג'וליה מייקלס, רודריגז, מייק טוורס | אלברט הייפ, חוטה רוזה, Neon16, טייני, סודל | 3:04 |  |  |  |  |  |
| 5. | Vicio  | גומז, קורדרו בוריה, מלנדז, בוררו, מאניאמרצ'י, גרגורי אלדאה היין, רודריגז, מאסיס, סנטיאגו בלטרן | אלברט הייפ, חוטה רוזה, Neon16, טייני | 2:40 |  |  |  |  |  |
| 6. | Adiós  | גומז, קורדרו בוריה, בוררו, קרולינה איזבל קולון חוארבה, רודריגז, מאסיס, חורחה לואיס פרס ג'וניור, חואן אנדרס קבאיוס | Neon16, ניטו, טייני, סודל | 2:10 |  |  |  |  |  |
| 7. | Selfish Love (ביחד עם די ג'יי סנייק)   | די ג'יי סנייק, גומז, קאט דליה, מרטי מארו, קיי סוטומאיור, קריס פלויד | די ג'יי סנייק, מארו | 2:48 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 19:31 |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 33 |
|  איטליה | מצעד האלבומים האיטלקי | 33 |
|  ארגנטינה | ארגנטינה הוט 100 | 10 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 22 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומים לטיניים מובילים | 1 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 39 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 52 |
|  הונגריה | Mahasz | 22 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 28 |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 18 |
|  ליטא | AGATA | 10 |
|  ספרד | PROMUSICAE | 4 |
|  פולין | ZPAV | 23 |
|  פורטוגל | מצעד האלבומים הפורטוגזי (AFP) | 2 |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 32 |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 19 |
|  פרגוואי | מוניטור לטינו | 25 |
|  צרפת | SNEP | 36 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 38 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 19 |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | גרסה | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 12 במרץ 2021 | תקליטור • תקליט • הורדה דיגיטלית • סטרימינג • מארז תקליטורים | סטנדרטית | אינטרסקופ רקורדס |  |
| יפן | 19 במרץ 2021 | תקליטור | דלוקס מוגבלת | יוניברסל מיוזיק |  |
איסטנבול

אִיסְטַנְבּוּל (בטורקית: ‏İstanbulקובץ:Istanbul pronunciation.ogg‏Ⓘ‏) היא עיר הנמל הראשית של טורקיה ובירת מחוז מרמרה בצפון-מערב המדינה. בעבר שימשה כבירת האימפריה הביזנטית, ואחריה כבירת האימפריה העות'מאנית. היא העיר הגדולה ביותר בטורקיה, ומשתרעת על פני שתי יבשות – אירופה ואסיה.
שם העיר

בראשיתה נקראה העיר ביזנטיון, והשם הוסב בשנת 330 לספירה לקונסטנטינופול (יוונית: Κωνσταντινούπολις, לטינית: Constantinopolis), כלומר "עירו של קונסטנטינוס". בקרב היהודים נקראה בשם קושטנדינא ובקיצור קושטא.
"איסטנבול" היה שמה הטורקי הקדם־עות'מאני של העיר. מקור השם ככל הנראה מהביטוי ביוונית ביזנטית מהמילים היווניות המודרניות "סטן פולי" (Στήν πόλι) שמקורו במילים ביוונית קדומה "איס טן פולין" (Εις τήν πόλιν) שפירושן "אל העיר" או "בתוך העיר" (פוליס) – כאשר העיר בה מדובר היא עירו של קונסטנטינוס, "קונסטנטין-פוליס", וכך כינו אותה התושבים היוונים המקומיים. שם זה שיקף את מעמדה כעיר הגדולה היחידה באזור.
לדברי ההיסטוריון הטורקי חליל אינאלג'יק, ביום שלאחר הכיבוש העות'מאני של העיר בשנת 1453, קרא לה הסולטאן מחמד השני "אִסלַאם־בּוֹל" ("שפע אסלאם"). אולם שם זה שימש רק את העולמא, ומלבדם קראו הכול לעיר בשמה הטורקי הקדם־עות'מאני, "איסטנבול". במסמכים רשמיים ועל גבי מטבעות שנטבעו בה נקראה העיר "קֻסְטַנטִינִיֶה".
בתקופת האימפריה העות'מאנית השתמש השלטון בשמות "קוסטנטיניה" (בטורקית עות'מאנית: قسطنطينيه) ו"איסטנבול". כמה מקורות מהמאה ה-17 מתארים את השם "איסטנבול" כשם הרווח בזמנם. במאות ה-17 וה-18 שם זה היה גם בשימוש רשמי.
השם "איסטנבול" החל להיות נפוץ בשפה הטורקית החל מהמאה ה-19,[דרוש מקור] אף שרבים השתמשו (ומשתמשים גם היום) בצורה המקוצרת יותר המתבססת על הצורה המקורית: "סטמבול" (Stamboul). הוספת הצליל "אי" בראשית השם מקובלת בטורקית לפני האותיות "ס" ו"ז", לדוגמה בשם העיר "איזמיר".
רק בשנת 1923 הסבה הרפובליקה הטורקית רשמית את השם ל"איסטנבול", שהיה הכינוי הנפוץ בשפה המדוברת. במערב רווח השם "קונסטנטינופול" עד שנות ה-30 של המאה ה-20, אז החלו השלטונות הטורקיים ללחוץ בעד השימוש בשם "איסטנבול" בשפות זרות. במקורות ובדפוסים העבריים נקראה בווריאנט "קושטנדינא", ובקיצור "קושטא" או קוסטא.
מלומדים ערבים נהגו לקרוא לעיר "קוסטנטיניה" (قسطنطينية), אך העות'מאנים לא השתמשו בשם זה והעדיפו את הגרסה הפרסית "פאיתח'ת" (پایتخت), שפירושה "רגל כס המלכות".[דרוש מקור]
גאוגרפיה

איסטנבול שוכנת לחופי מצר הבוספורוס, רצועת מים המפרידה בין אסיה ואירופה שאורכה כ-30 קילומטר. העיר בנויה משני צדי המצר ומשתרעת גם לאורך ים השיש (ים מרמרה) על פני 5,196 קמ"ר, במרחק של 352 ק"מ צפון-מערבית לבירה אנקרה. שלושה גשרים מחברים בין חלקה האסיאתי של העיר לחלקה האירופי וחוצים את הבוספורוס. הראשון מכונה "גשר הבוספורוס" או "גשר הבוספורוס הראשון", ואילו הגשר השני, "גשר פתיה סולטאן מהמט" או "גשר הבוספורוס השני", שוכן כחמישה ק"מ צפונית לראשון. השלישי נחנך בשנת 2016, 10 ק"מ צפונית לגשר השני.
הצד המערבי והאירופי של העיר בנוי משני צדי קרן הזהב, לשון ים החודרת מהבוספורוס לעומק השטח האירופי. שלושה גשרים חוצים את קרן הזהב, גשר גלאטה (Galata Köprüsü) סמוך למקום מפגשה עם הבוספורוס, גשר אטאטורק (Atatürk Köprüsü) כ-750 מטר ממנו וגשר הליצ' (Haliç Köprüsü) הנושא את הכביש המהיר הפנימי של העיר (Çevre yolu – D100/O-1). מדרום גובלת העיר בים השיש, ומצפון מגיעים שולי פרבריה עד הים השחור. פני השטח גבעתיים משני צדי הבוספורוס.
העיר סמוכה למוקדי רעש אדמה הפוקד את העיר וסביבותיה אחת לכמה שנים. איסטנבול ממוקמת בקרבת העתק צפון אנטוליה (KAFK, Kuzey Anadolu Fay Hattı) – שבר פעיל האחראי למספר רב של רעידות אדמה בשנים האחרונות. קרבת העיר לים השיש מגבירה את הסיכון לעיר שכן בעקבות רעידות אדמה היא עשויה להיפגע מגלי צונאמי.
גאוגרפיה > שבע הגבעות של איסטנבול

שבע גבעות איסטנבול הן הגבעות שהשתרעו בשטחה המקורי של העיר איסטנבול (אז ביזנטיון ולאחר מכן קונסטנטינופול) עת נבנתה בשנת 330 בידי הקיסר הביזנטי קונסטנטינוס. לא ברור אם קונסטנטינוס אכן היה מודע לעובדה שעירו החדשה ישבה על שבע גבעות, אך עובדה זו יצרה דמיון בין העיר שכונתה "רומא החדשה" (Nova Roma) לבין רומא ושבע גבעותיה.
גאוגרפיה > אקלים

שינויי הטמפרטורה באיסטנבול הם קיצוניים. בחורף שלג מכסה את העיר, ומגיע בממוצע ללמעלה מ-60 ס"מ בשנה. הטמפרטורות משתנות בין 10–25 מעלות צלזיוס. הקיץ חם מאוד ולח והטמפרטורות נעות בין 26–29 מעלות צלזיוס, ואף קרה שהטמפרטורות עלו ל-38 מעלות צלזיוס.
דמוגרפיה

לפי אומדן רשמי משנת 2023 אוכלוסיית העיר מנתה כ-15.656 מיליון בני אדם, רובם מוסלמים סונים. המיעוט הלא-סוני הגדול ביותר הוא הזרם המוסלמי שנקרא "האלווים", המונים 4.5 מיליון בני אדם, כששליש מכלל האלווים מתגוררים בטורקיה. המיעוט האתני הגדול ביותר באיסטנבול הם הכורדים, גם כן בני דת האסלאם, המונים בין 2 ל-3 מיליון בני אדם. המיעוט הנוצרי הבולט ביותר הוא הארמנים אשר מונים בין 50 ל-70 אלף. בין המיעוטים הזניחים ביותר קיימים, נכון לשנת 2019, כ־10,000 יהודים וכ-3,000 יוונים אשר מתגוררים באיסטנבול, באיזמיר ובבורסה.
תחבורה

בעיר מגוון של אמצעי תחבורה: רכבת תחתית, חשמליות, וספינות המקשרות בין חלקיה השונים של העיר.
תחבורה > שדות תעופה

נמל התעופה הבינלאומי איסטנבול אטאטורק
נמל התעופה הבינלאומי איסטנבול סביהה גקצ'ן
נמל התעופה החדש של איסטנבול
אתרים בעלי חשיבות > ארמונות

ארמון טופקאפי – הארמון ההיסטורי של הסולטנים העות'מאנים במשך מאות שנים.
ארמון דולמאבהצ'ה – ארמון הסולטנים העות'מאנים מאמצע המאה ה-19.
הארמון השקוע
ארמון ביילרביי
אתרים בעלי חשיבות > מסגדים

איה סופיה (Ayasofya camii) – הכנסייה הביזנטית מהמאה ה-6 שהפכה למסגד ואחר כך למוזיאון ושוב למסגד.
מסגד סולימאנייה – מסגד סולימאן הראשון מהמאה ה-16.
המסגד הכחול – מסגד הסולטאן אהמט הראשון. אחד הגדולים בעיר.
מסגד אורטאקוי – נמצא על גדות הבוספורוס בחלק האירופאי.
מסגד אראפ
מסגד פטי
אתרים בעלי חשיבות > מוזיאונים

המוזיאונים לארכאולוגיה של איסטנבול
מוזיאון הפסיפסים
מוזיאון איסטנבול לאמנות מודרנית
מוזיאון יהדות טורקיה
אתרים בעלי חשיבות > מבנים בעלי חשיבות

מגדל גאלטה – מגדל גבוה מהמאה ה-14 שנבנה בסגנון איטלקי.
אצטדיון אטאטורק – האצטדיון הגדול ביותר בטורקיה. מכיל 81 אלף מושבים.
ירבאטאן – מאגר מים ששכן מתחת לארמון הקיסרים הביזנטיים.
הטונל – קו רכבת תחתית העולה במעלה הגבעה הצפונית לקרן הזהב.
טירת שבעה המגדלים
בית האופרה על שם אתאטורק
אתרים בעלי חשיבות > רחובות

שדרות איסתיקלאל – מדרחוב הקניות המרכזי של העיר איסטנבול.
כיכר טקסים – הכיכר הראשית בעיר. במרכזה אנדרטה לזכר אטאטורק.
רחוב בגדאד
אתרים בעלי חשיבות > שווקים

הבזאר הגדול – אחד השווקים הגדולים והעתיקים בעולם.
שוק הדגים – ממוקם בנהר קרן הזהב (הליץ')
השוק המצרי – צמוד לשוק הבזאר הגדול והוא שוק התבלינים הגדול באיסטנבול.
אתרים בעלי חשיבות > גשרים

גשר גלאטה – מקשר בין שני חלקיה האירופאים של העיר מעל קרן הזהב.
גשר הבוספורוס
גשר פתיה סולטאן מהמט
אתרים בעלי חשיבות > אתרים אחרים

הבוספורוס – נתיב המים המוביל מהים השחור אל הים התיכון.
איי הנסיכים
קרן הזהב
מגדל התקשורת של איסטנבול – המגדל הגבוה ביותר באיסטנבול ובמדינה כולה.
אתרים בעלי חשיבות > בתי כנסת

בית הכנסת האיטלקי
בית הכנסת בית ישראל
בית הכנסת קהל ימבול
בית הכנסת קהל אוחריד
בית הכנסת האשכנזי
בית הכנסת בית יעקב
בית הכנסת עץ החיים
בית הכנסת חמדת ישראל
בית הכנסת הקראי באיסטנבול
בית הכנסת נווה שלום
בית הכנסת יניקיי
מוזיאון יהדות טורקיה
בית הכנסת בקירקוי
בית הכנסת מעלם
אתרים בעלי חשיבות > בתי קברות

בתי קברות יהודיים באיסטנבול
השכלה

באיסטנבול ישנן הן אוניברסיטאות ציבוריות והן אוניברסיטאות פרטיות:
אוניברסיטת איסטנבול (İstanbul University)
אוניברסיטת איסטנבול בילגי (İstanbul Bilgi University)
אוניברסיטת אישיק (Işık University)
אוניברסיטת באחצ'שהיר (Bahçeşehir University)
אוניברסיטת בואזיצ'י (Boğaziçi University) (בעבר נקראה מכללת רוברט).
אוניברסיטת גאלאטסאראי (Galatasaray University)
אוניברסיטת ידיטפה (Yeditepe University)
אוניברסיטת מרמרה (Marmara University)
אוניברסיטת סבאנג'י (Sabancı University)
אוניברסיטת פאטי (Fatih University)
אוניברסיטת קוץ' (Koç University)
האוניברסיטה הטכנית של איסטנבול (İstanbul Technical University)
האוניברסיטה הטכנית של יילדיז (Yıldız Technical University)
תמונות מהעיר

(לצפייה הזיזו עם העכבר את סרגל הגלילה בתחתית התמונה)
מחוזות איסטנבול

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  אבג'ילאר (Avcılar)  אדאלאר (Adalar) – האיים  אוּמראנייה (Ümraniye)  אוּסקוּדאר (Üsküdar)  איוּפ (Eyüp)  אמינונוּ (Eminönü)  אסנלר (Esenler)  באג'ילאר (Bağcılar)  באהצ'ליאבלר (Bahçelievler) |  באקירקוֹי (Bakirköy)  בוּיוּקצ׳קמּג׳ה (Büyükçekmece)  בייראמפאשה (Bayrampaşa)  בייאולו (Beyoğlu)  בייקוז (Beykoz)  בשיקטאש (Beşiktaş)  גאזיוסמאנפאשה (Gaziosmanpaşa)  גוּנגורן (Güngören)  זייטינבוּרנוּ (Zeytinburnu) |  טוזלה (Tuzla)  מאלטפה (Maltepe)  סארִיֵיר (Sarıyer)  סולטאנביילי (Sultanbeyli)  שילה (Şile)  סיליברי (Silivri)  שישלי (Şişli)  פאטיח (Fatih)  פנדיק (Pendik) |  צ'אטאלג'ה (Çatalca)  קאדיקוי (Kadiköy)  קאהיטהאנה (Kağıthane)  קארטאל (Kartal)  קוּצ׳וּקצ׳קמג׳ה (Küçükçekmece) |
ספורט

אצטדיון אטאטורק
אצטדיון שיקרי סראג'ולו
אצטדיון טורק טלקום
וודאפון ארנה
ספורט > קבוצות כדורגל

פנרבחצ'ה
גלאטסראיי
בשיקטש
איסטנבולספור AS
קסימפשה
איסטנבול בשאקשהיר
ערים תאומות

לאיסטנבול 45 ערים תאומות, בהן:
אוקראינה אודסה, אוקראינה
קירגיזסטן אוש, קירגיזסטן
קזחסטן אלמטי, קזחסטן
ספרד ברצלונה, ספרד
קוריאה הדרומית פוסאן, קוריאה הדרומית
ערב הסעודית ג'דה, ערב הסעודית
מלזיה ג'והור באחרו, מלזיה
אינדונזיה ג'קרטה, אינדונזיה
איחוד האמירויות הערביות דובאי, איחוד האמירויות הערביות
אלבניה דורס, אלבניה
סודאן ח'רטום, סודאן
ארצות הברית יוסטון, טקסס, ארצות הברית
טטרסטן קאזאן, טטרסטן
טורקמניסטן מארי, טורקמניסטן
בוסניה והרצגובינה סרייבו, בוסניה והרצגובינה
מקדוניה סקופיה, מקדוניה
רוסיה סנקט פטרבורג, רוסיה
ירדן עמאן, ירדן
בולגריה פלובדיב, בולגריה
מצרים קהיר, מצרים
רומניה קונסטנצה, רומניה
גרמניה קלן, גרמניה
מרוקו רבאט, מרוקו
ברזיל ריו דה ז'ניירו, ברזיל
יפן שימונוסקי, יפן
הרפובליקה העממית של סין שאנגחאי, הרפובליקה העממית של סין
גאורגיה טביליסי, גאורגיה
ונצואלה קראקס, ונצואלה
פקיסטן לאהור, פקיסטן
הודו נבי מומבאי, הודו
קובה הוואנה, קובה
ראו גם

ביזנטיון
קונסטנטינופול
שבע גבעות איסטנבול
יהדות איסטנבול
.istanbul