stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוז'ף שאנדור
ראו גם

Révai új lexikona XVI. (Rac–Sy). Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd: Babits. 2005. ISBN 963-955-626-2 (הלקסיקון החדש של רוואי)
Új magyar lexikon VI. (S–Z). Szerk. Berei Andor és 11 tagú szerk.bizottsága Budapest: Akadémiai. 1962. (הלקסיקון ההונגרי החדש)
לקריאה נוספת

Kozák Péter (2019). "Sándor József". nevpont.hu.
Sándor József. neb.hu (2015. szept. 14.)
Sándor József. www.tortenelmitar.hu (2022. ápr. 24.)
הערות שוליים

↑  "Szülei házasságkötési bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári házassági akv. 1132/1908. folyószáma alatt".
↑  "Szülei halotti bejegyzése a Budapest XV. kerületi állami halotti akv. 452/1949. és 453/1949. folyószáma alatt".
↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári házassági akv. 126/1938. folyószáma alatt".
↑  Magyar Közlöny, 1948. február 1. (26. szám)
↑  Magyar Nemzet, 1949. május 1. (5. évfolyam, 100. szám)
↑  Magyar Közlöny, 1955. április 15. (42. szám)
↑  Magyar Közlöny, 1958. április 12. (32. szám)
↑  Magyar Közlöny, 1961. február 26. (11. szám)
↑  Magyar Közlöny, 1977. április 22. (33. szám)
↑  Magyar Közlöny, 1965. április 11. (22. szám)
יורה דעה

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  יעקב בן אשר 
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  ספרות הלכתית 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1475 
 סדרה
 ספר קודם:  אורח חיים 
 הספר הבא:  אבן העזר 
 
יורה דעה (בראשי תיבות: יו"ד) הוא החלק השני בספר ארבעה טורים של רבי יעקב בן אשר ושל החלק המקביל לו בשולחן ערוך.
הדינים הנכללים בחלק יורה דעה נוגעים להלכות איסור והיתר, ונחשבים כשניים בחשיבותם רק להלכות המובאות בחלק אורח חיים, ההלכות הנוגעות ליומיום.
כיום משתמשים בשם יורה דעה גם כדי להגדיר את מכלול הדינים הנוגעים לדיני איסור והיתר, כגון: תערובות, נדרים ונידה.
תוכן יורה דעה בטור ובשו"ע

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  הלכות שחיטה א-כז  הלכות כיסוי הדם כח  הלכות טרפות כט-ס  הלכות מתנות כהונה (דיני נתינת הזרוע, לחיים וקיבה לכהן) סא  הלכות אבר מן החי סב  הלכות בשר שנתעלם מן העין סג  הלכות חלב סד  הלכות דם סה-סח  הלכות מליחה סט-עח  הלכות בהמות וחיות טהורות עט-פ  הלכות דברים היוצאים מן החי פא  הלכות סימני העוף פב  הלכות דגים פג  הלכות תולעים פד-פה  הלכות ביצים פו  הלכות בשר בחלב (נקרא גם בב"ח) פז-צז  הלכות תערובות צח-קיא  הלכות מאכלי עובדי כוכבים קיב-קיט  הלכות הכשר כלים קכ-קכא  הלכות נותן טעם לפגם קכב |  הלכות יין נסך קכג-קלד  הלכות כלי היין קלה-קלח  הלכות עבודת כוכבים קלט-קנח  הלכות רבית קנט-קעז  הלכות חקות העובדי כוכבים קעח  הלכות מעונן ומכשף קעט  הלכות כתובת קעקע וקריחה קפ  הלכות הקפת הראש והשחתת הזקן קפא  הלכות לא ילבש קפב  הלכות נדה קפג-קצט  הלכות מקואות רא-רב  הלכות נדרים רג-רלה  הלכות שבועות רלו-רלט  הלכות כיבוד אב ואם רמ-רמא  הלכות כבוד רבו רמב  הלכות כבוד תלמיד חכם רמג-רמד  הלכות מלמדים רמה  הלכות תלמוד תורה רמו  הלכות צדקה רמז-רנט  הלכות מילה רס-רסו  הלכות עבדים רסז |  הלכות גרים רסח-רסט  הלכות ספר תורה רע-רפד  הלכות מזוזה רפה-רצא  הלכות שילוח הקן רצב  הלכות חדש רצג  הלכות ערלה רצד  הלכות כלאי אילן רצה  הלכות כלאי הכרם רצו  הלכות כלאי זרעים רצז  הלכות כלאי בהמה רצז  הלכות כלאי בגדים רצח-שד  הלכות פדיון הבן שה  הלכות בכור בהמה טהורה שו-שכ  הלכות פטר חמור שכא  הלכות חלה שכב-של  הלכות תרומות ומעשרות שלא  הלכות מתנות עניים שלב  הלכות ראשית הגז שלג  הלכות נידוי וחרם שלד  הלכות ביקור חולים שלה-שלט  הלכות קריעה שמ  הלכות אבלות שמא-תג |
מפרשים על השולחן ערוך - יורה דעה > חיבורים שנדפסו סביב החיבור שולחן ערוך

באר הגולה - לרבי משה רבקש.
ט"ז (טורי זהב) - לרבי דוד הלוי סגל.
ש"ך (שפתי כהן) - לרבי שבתי כהן.
באר היטב - לרבי זכריה מנדל בן אריה לייב מבעלז.
נקודות הכסף (הערות על הט"ז) לרבי שבתי כהן.
דף האחרון (הערות על הש"ך) לרבי דוד הלוי סגל.
הגהות הט"ז (הערות על הש"ך) לרבי דוד הלוי סגל.
זהב מזוקק (הערות על הש"ך) לרבי דוד הלוי סגל.
ביאור הגר"א - להגאון מווילנה.
פתחי תשובה - לרבי אברהם צבי הירש אייזנשטט.
בית הלל - לרבי הלל הירץ.
גיליון מהרש"א - לרבי שלמה איגר בנו של רבי עקיבא איגר.
דגול מרבבה - לרבי יחזקאל לאנדא.
חידושי הגרשוני - לרבי גרשון אשכנזי.
חידושי רע"ק - לרבי עקיבא איגר.
יד אברהם - לרבי אברהם משכיל לאיתן.
יד אפרים - לרבי אפרים זלמן מרגליות אב"ד בראד.
מחצית השקל (על הלכות מליחה ונידה) לרבי שמואל הלוי קעלין.
נחלת צבי - לרבי אברהם צבי הירש אייזנשטט.
תורת השלמים (על הלכות נידה) לרבי יעקב רישר מפראג.
מפרשים על השולחן ערוך - יורה דעה > חיבורים שנדפסו בנפרד

אשל אברהם - לרבי אברהם אופנהיים.
אמרי ברוך - לרבי ברוך תאומים פרנקל.
דברי שאול, יוסף דעת - לרבי יוסף שאול הלוי נתנזון.
חוות דעת - לרבי יעקב לורברבוים.
חידושי אבן העוזר - לרבי בנימין עוזר מקלימנטוב.
חידושי הרי"ם - לרבי יצחק מאיר אלתר.
יד שאול יד יוסף - לרבי יוסף שאול הלוי נתנזון.
ישועות יעקב - לרבי יעקב משולם אורנשטיין.
כנסת הגדולה - לרבי חיים בנבנישתי.
כף החיים (עד סימן קיט) לרבי יעקב חיים סופר.
כרתי ופלתי - לרבי יהונתן אייבשיץ.
לבוש עטרת זהב - לרבי מרדכי יפה.
לבושי שרד - לרבי דוד שלמה אייבשיץ אב"ד סורוקא ובסוף ימיו בצפת.
לבושי שרד תנינא - לרבי דוד שלמה אייבשיץ.
לקט הקמח - לרבי משה חאגיז.
נמוקי הרי"ב - לרבי יהודה בכרך.
סדרי טהרה (על הלכות נידה) לרבי אלחנן אשכנזי.
ספר המדע (על הלכות רבית) לרבי יהונתן אייבשיץ.
עקרי דינים (עקרי הד"ט) - לרבי דניאל טירני.
ערוך השולחן - לרבי יחיאל מיכל הלוי אפשטיין אב"ד נאוואהרדאק.
פרי חדש - לרבי חזקיה די סילוה.
פרי מגדים - לרבי יוסף תאומים.
פרי תואר (פירות גינוסר) - לרבי חיים בן עטר.
צבי לצדיק - לרבי צבי הירש קלישר.
קנין דעה - לרבי מאיר פוזנר.
ראשי בשמים (עד סימן קי) לרבי דוד משרקי.
שבט יהודה - לרבי יהודה עייאש.
שלחן גבוה - לרבי יוסף מולכו.
שולחן ערוך הרב (על 22 סימנים) לרבי שניאור זלמן מלאדי, בעל התניא.
שערי דעה - לרבי אלעזר לעוו.
אנדרטת מלטה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אנדרטה באחזקת ועדת חבר העמים לקברי מלחמה 
 על שם:  אנשי צוותי האוויר של חילות האוויר של מדינות חבר העמים הבריטי, אשר איבדו את חייהם במלחמת העולם השנייה באזור הים התיכון, ואשר מקום קבורתם לא נודע
 מיקום:  פלוריאנה 
 מדינה:  מלטה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1954
 תאריך פתיחה רשמי:  1954 
 
 קואורדינטות:  35°53′41″N 14°30′28″E﻿ / ﻿35.894602777778°N 14.507852777778°E﻿ / 35.894602777778; 14.507852777778
  (למפת מלטה מוגדלת) ולטה ויקטוריה בירקירקארה לואה קומינואנדרטת מלטה(למפת מלטה רגילה) ולטה ויקטוריה בירקירקארה לואה קומינואנדרטת מלטה
 
אנדרטת מלטה (באנגלית: Malta Memorial) היא אנדרטה השוכנת בעיר פלוריאנה שבמלטה, ומנציחה את זכרם של 2,298 אנשי צוותי האוויר של חילות האוויר של מדינות חבר העמים הבריטי, אשר איבדו את חייהם במלחמת העולם השנייה באזור הים התיכון, ואשר מקום קבורתם לא נודע. האנדרטה ממוקמת בצפון העיר, סמוך לשער העיר ולטה, בין רחוב נלסון (Triq Nelson) ושדרת "המול" (il Mall).
האנדרטה בנויה בצורת עמוד שיש שהובא מטיבולי, והנישא לגובה של 15 מטרים. העמוד מחורץ בדוגמת רשת, ובראשו ניצב פסל נץ עשוי ארד ומצופה בזהב, שגובהו שני מטרים. העמוד ניצב על בסיס עגול שסביבו לוחות ארד ועליהם חקוקים שמות הנופלים. בבסיס העמוד קבוע לוח ועליו כתובת לאמור:
“OVER THESE AND NEIGHBOURING LANDS AND SEAS THE AIRMEN WHOSE NAMES ARE RECORDED HERE FELL IN RAID OR SORTIE AND HAVE NO KNOWN GRAVE. MALTA GIBRALTAR MEDITERRANEAN ADRIATIC TUNISIA SICILY ITALY YUGOSLAVIA AUSTRIA PROPOSITI INSULA TENAX TENACES VIROS COMMEMORAT”
"מעל ארצות וימים אלה ואחרים, אנשי צוותי האוויר ששמותיהם מונצחים כאן נפלו בהפצצות ובגיחות ומקום קבורתם לא נודע. גיברלטר, הים התיכון, הים האדריאטי, תוניסיה, סיציליה, איטליה, יוגוסלביה, אוסטריה. אי תקיף במטרתו זוכר גברים תקיפים"
יוסף שמחה גינזבורג

אין תמונה חופשית
הרב יוסף שמחה גינזבורג (נולד בג' בחשוון תשי"ב, 1951) הוא רבה של המועצה מקומית ושליח חב"ד הראשי בעומר, מורה הוראה ומחבר ספרי הלכה.
ביוגרפיה

נולד בתל אביב לזהבה ולרב שלום יהודה לייב גינזבורג, שו"ב ומשפיע, כשהיה בגיל שלוש עבר עם משפחתו לבני ברק.
למד בישיבת קול תורה, ובישיבת תומכי תמימים המרכזית בכפר חב"ד אצל המשפיע הרב שלמה חיים קסלמן, בשנת תשכ"ז נסע ללמוד בישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית – 770 בניו יורק. נישא לשטערנא שרה בת הרב דוד ברוומן שכיהן כיו"ר ועד כפר חב"ד. לאחר חתונתו התגורר בכפר חב"ד, עשה שימוש וקיבל סמיכה אצל הרב שניאור זלמן גרליק, בהמשך נסמך לרבנות מטעם הרבנות הראשית לישראל על ידי הרב שלמה גורן והרב עובדיה יוסף.
בסיוון ה'תשל"ה נבחר לרבה של המועצה המקומית עומר. והחל לכהן מכ"ה באלול תשל"ה (1 בספטמבר 1975) כרב המקום.
הרב גינזבורג כותב משנת ה'תשמ"ז מדי שבוע מדור הלכה בסגנון שו"ת בעלון השבת שיחת השבוע, בשנים ה'תשנ"ד-ה'תשע"ה היה כותב בשבועון התקשרות מדור ההלכות ומנהגי חב"ד לשבוע הבא ומדור בירורי הלכה ומנהג. כן כותב הרב גינזבורג בקובץ הערות וביאורים ומפרסם מאמרים תורניים בכתבי עת שונים. כן היה עונה על שאלות הלכתיות באתר צעירי אגודת חב"ד.
בשנת תשע"ו (2016) תבע הרב גינזבורג את המדינה בדרישה להכיר בו שהוא זכאי להיות מוכר כ"רב עיר", לאחר שהוא משמש כרב היישוב עומר למעלה מ-40 שנה, השופט צבי פרנקל מבית הדין לעבודה בבאר שבע קיבל את עתירתו, אך המדינה סירבה לשלם לו את שכרו כרב עיר בטענה שבעומר אין מועצה דתית וטבלאות השכר קובעות את השכר של רב עיר רק לרב המכהן בעיר שיש בה מועצה דתית, אך ביוני 2020 ערעורה נדחה, ונקבע כי הוא זכאי לקבל שכר כרב עיר.
משפחתו

הרב גינזבורג אב לחמישה, חתנו הרב שניאור זלמן טרבניק מכהן שליח חב"ד ורב העיר אולם, גרמניה. אחיו הרב חיים לוי יצחק, היה מחבר סדרת הספרים "פניני התניא" סדרת ביאורים מקיפה על ספר התניא. גיסו הרב אליהו יוחנן גוראריה, רב העיר חולון. גיסו הרב יהושע מונדשיין, היה היסטוריון, ביבליוגרף, וחוקר חסידות.
ספריו

מה רבו מעשיך ה', המדע והטכנולוגיה במשנתו של הרבי מליובאוויטש, בהוצאת שמי"ר, מהדורה ראשונה 2000, מהדורה מורחבת 2005. (עורך שותף יחד עם ירמיהו ברנובר)
מצוות אהבת ה', לקט מקורות, בהוצאת שמי"ר, תשנ"ד
אוהב עמו ישראל, לקט מקורות בנושא אהבת השם לעם ישראל, בהוצאת שמי"ר, ירושלים, תשנ"ו
שאי תפילה, תפילה לנשים לפי שולחן ערוך הרב ומנהג חב"ד עם פירוש המילים, תשע"א
שו"ת פינת ההלכה, מאות תשובותיו ההלכתיות בנושאים שונים שנדפסו בעלון שיחת השבוע, שני כרכים, בהוצאת לדורות, תשע"ג
הלכות ומנהגי חב"ד, הלכות ומנהגי חב"ד לפי סדר מועדי השנה, שפורסמו במשך כעשרים שנה בשבועון התקשרות, בהוצאת צעירי אגודת חב"ד בישראל, תשע"ה
פינת ההלכה, מאות תשובותיו ההלכתיות בנושאים שונים שנדפסו בעלון שיחת השבוע, שלושה כרכים, בהוצאת צעירי אגודת חב"ד, שבט תשפ"ג
הערות שוליים

↑  שאלות לרב באתר צעירי אגודת חב"ד.
↑  שלמה פיוטרקובסקי, ביהמ"ש: הרב של עומר - רב עיר, באתר ערוץ 7, 7 באפריל 2016
↑  איתמר לוין, מאות אלפי שקלים לרב של עומר, באתר News1 מחלקה ראשונה, 28 ביוני 2020
↑  מערכת כיכר השבת, ‏למה אסור לתרום לקבצנים ברמזור? הרב יוסף שמחה גינזבורג בספר חדש, באתר כיכר השבת, 24 בדצמבר 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309671405171  ISNI: 0000 0001 2361 8063  LCCN: no2011102491  VIAF: 173522837   WorldCat (עם VIAF): 173522837
אורי ששון

אוֹר (אוֹרי) שָׂשׂוֹן (נולד ב-18 באוגוסט 1990) הוא ג'ודוקא עבר ישראלי, זוכה מדליית ארד מאולימפיאדת ריו דה ז'ניירו 2016 בקטגוריית המשקל של מעל 100 ק"ג ומדליית ארד מאולימפיאדת טוקיו 2020 בקטגוריית הנבחרות המעורבות. פעמיים ברציפות סגן אלוף אירופה (באקו 2015 וקאזאן 2016).
ביוגרפיה

ששון נולד בירושלים בשכונת פסגת זאב ליצחק ששון, קב"ט בעירייה ולורדה, אשת חינוך. בגיל 8 החל להתאמן בג'ודו בעקבות אחיו הגדול אלון ששון, לימים ג'ודוקא בעצמו, במתנ"ס שבשכונת ארמון הנציב.
את שירותו בצה"ל העביר על תקן "ספורטאי מצטיין", ושירת בקריה.
קריירה ספורטיבית

בשנת 2007, בגיל 17, זכה לראשונה באליפות ישראל, בה זכה עוד שבע פעמים בקריירה. בשנת 2009 הוא זכה במדליית זהב במכביה השמונה-עשרה.
במאי 2010, ששון זכה במדליה הראשונה שלו בתחרות בינלאומית לבוגרים, כאשר זכה במדליית ארד בטורניר שנערך בלונדון במסגרת גביע אירופה 'European Cup London'.
בשנת 2011 זכה פעמיים באליפות ישראל (קטגוריית המשקל עד 100 ק"ג וקטגוריית המשקל מעל 100 ק"ג), וכן זכה במדליות ארד בגראנד פרי אמסטרדם ובטורניר 'World Cup Tallinn'. גם בשנת 2012 זכה באליפות ישראל, בפעם השישית ברציפות, וכן זכה במדליות בטורנירים במסגרת גביע העולם: מדליית זהב בפראג ומדליות ארד במדריד ובליסבון. הוא לא נכלל בסגל הישראלי לאולימפיאדת לונדון 2012, מאחר שבמשחקים האולימפיים יכול להשתתף ג'ודוקא אחד מכל מדינה בכל קטגוריית משקל, ובקטגוריית המשקל שלו אז, עד 100 ק"ג, התחרה אריק זאבי שהגיע להישגים גבוהים ממנו והיה מדורג גבוה יותר.
בשנת 2013 סיים במקום החמישי באליפות אירופה שנערכה בבודפשט כשהפסיד לסיריל מארה הצרפתי בקרב על מדליית הארד. באותה שנה זכה במסגרת טורנירי "European Open" במדליות זהב בטביליסי ובוורשה ובמדליית ארד בזאגרב, כמו כן זכה במדליית ארד בגראנד פרי אולן בטור. בשנת 2014, ששון עלה לקטגוריית המשקל מעל 100 ק"ג וזכה במדליית זהב בטורניר בטאלין ובמדליית ארד בגראנד פרי זאגרב, כמו כן הוא סיים במקום החמישי בגראנד פרי אסטנה.
קריירה ספורטיבית > סגן אלוף אירופה

בשנת 2015, במשחקים האירופיים שנערכו באותה שנה בבאקו, ושהיוו גם את אליפות אירופה בג'ודו 2015, רשם את הישג השיא שלו עד אז, כשזכה במדליית כסף במשקל מעל 100 ק"ג. בקרב הראשון הוא ניצח ביוקו את מיכל הוראק הצ'כי, בשמינית הגמר הוא ניצח באיפון את דניאל נתיאה הרומני לאחר ריתוק וברבע הגמר ניצח באיפון את רוי מאייר ההולנדי. בחצי הגמר גבר שוב באיפון על רנט סאידוב הרוסי לאחר תרגיל סיאו-נגי ובגמר הפסיד באיפון לאדם אוקרואשווילי הגיאורגי. באותה השנה זכה במדליית ארד בגראנד פרי דיסלדורף והשתתף באליפות העולם שנערכה באסטנה, שם הודח בסיבוב השני.
בפברואר 2016, ששון התחרה בגראנד סלאם פריז היוקרתי וזכה במדליית הכסף לאחר שהגיע עד הגמר בו הפסיד להיסאיושי הראסווה היפני. ב-27 במרץ זכה במדליית זהב בגראנד פרי טביליסי כשניצח בגמר את רוי מאייר מהולנד. באליפות אירופה באותה שנה שנערכה בקאזאן שברוסיה זכה שוב במדליית הכסף. בקרב הראשון בשלב שמינית הגמר הוא ניצח את אושנגי קוקאורי האזרי, ברבע הגמר ניצח את יוהאן מטיס האסטוני, בחצי הגמר את דניאל נתיאה הרומני ובגמר הפסיד לצרפתי טדי רינר.
ב-29 במאי 2016, התחרה ששון בטורניר המאסטרס היוקרתי שנערך בגוודלחרה במקסיקו וזכה במדליית הכסף. בשמינית הגמר ניצח באיפון את האוסטרי דניאל אלרסטורפר 13 שניות מפתיחת הקרב, ברבע הגמר ניצח את רוי מאייר לאחר שהקרב הסתיים עם עונש אחד לחובתו של ההולנדי ובחצי הגמר ניצח את בארנה בור ההונגרי לאחר שקיבל ניקוד יוקו. בגמר ששון פגש את דניאל נתיאה הרומני והפסיד כחצי דקה מפתיחת הקרב לאחר שהרומני הצליח לרתק אותו וקיבל ניקוד איפון.
קריירה ספורטיבית > מדליית ארד בריו 2016

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו זכה ששון במדליית הארד בקטגוריית המשקל מעל 100 ק"ג, המדליה השנייה של המשלחת הישראלית במשחקים. בדרך לזכייה הוא ניצח באיפון בסיבוב הראשון את אסלאם אל־שהאבי ממצרים, שסירב ללחוץ את ידו בתום הקרב וספג קריאות בוז מהקהל המקומי. בשמינית הגמר ניצח בוואזארי את מצ'איי סרנצקי מפולין וברבע הגמר הוא ניצח שוב בוואזארי את רוי מאייר מהולנד. בחצי הגמר ששון הפסיד בוואזרי לטדי רינר הצרפתי בשנייה האחרונה של הקרב ונשר לקרב על מדליית הארד שבו ניצח את הקובני אלכס גרסיה מנדוסה בקרב שהוכרע על חודם של עונשים.
קריירה ספורטיבית > אחרי ריו

ב-8 באוקטובר 2017, ששון חזר להתחרות לראשונה מאז המשחקים האולימפיים, וזכה במדליית זהב בגראנד פרי טשקנט כאשר ניצח בגמר את יורי קרקובצקי מקירגיזסטן. ב-28 באוקטובר, זכה במדליית ארד בגראנד סלאם אבו דאבי לאחר ניצחון בווזארי על בנג'מין הרמני מבלגיה. באפריל 2018, ששון השתתף באליפות אירופה שנערכה בתל אביב והפסיד בקרב הראשון בשלב שמינית הגמר לטמרלן בשייב הרוסי. ב-29 ביולי, הוא זכה במדליית כסף בגראנד פרי זאגרב כאשר ניצח כל קרב באיפון, למעט קרב הגמר בו הפסיד באיפון לגוראם טושישוילי הגיאורגי.
ב-26 בינואר 2019, ששון התחרה בגראנד פרי תל אביב וזכה במדליית הזהב לאחר שניצח באיפון את כל ארבעת קרבותיו. הוא התחיל בשלב שמינית הגמר וניצח את רוסלאן שחבאזוב הרוסי כאשר יריבו קיבל את העונש השלישי בזמן ניקוד זהב, מה שמשתווה לאיפון. ברבע הגמר הוא ניצח את אנדריי קולסניק האוקראיני 23 שניות מפתיחת הקרב ובחצי הגמר הוא ניצח את סגן אלוף העולם המכהן, אושאנגי קוקאורי האזרי תוך שתי דקות ו-3 שניות לאחר תרגיל קו-אוצ'י-גאקה. בגמר ששון גבר בעונשים על יאקיב חאמו האוקראיני לאחר שהקרב נכנס לזמן ניקוד זהב.
ב-17 במרץ, הוא זכה במדליית כסף בגראנד סלאם יקטרינבורג לאחר שניצח בחצי הגמר את דויד מורה והפסיד בגמר לטמרלן בשייב הרוסי. ב-14 ביולי 2019, לאחר שחזר מפציעה, זכה במדליית זהב בגראנד פרי בודפשט, לאחר שניצח בארבעת הקרבות בטורניר, נגד אריק אברמוב הגרמני, דניאל ארלשטופר האוסטרי (אותו ניצח באיפון), אנטון קריבובוקוב הרוסי (אותו ניצח בעונשים), ובקרב הגמר ניצח בווזארי מיד עם תחילת ניקוד הזהב את היפני קוקורו קאג'רווה.
קריירה ספורטיבית > אולימפיאדת טוקיו 2020

באולימפיאדת טוקיו 2020, ששון זכה במדליית ארד עם נבחרת ישראל בקטגוריית הנבחרות המעורבות. בתחרות האישית בקטגוריית המשקל של מעל 100 ק"ג, ששון הודח בשלב שמינית הגמר לאחר קרב אחד. הוא הגיע לתחרות האולימפית מדורג במקום ה-9 מבין המתחרים והחל את דרכו בשלב שמינית הגמר בו הפסיד בווזארי לאלוף האולימפי המכהן, טדי רינר הצרפתי.
ששון הוא היחיד מנבחרת ישראל המעורבת גברים-נשים בג'ודו שהפסיד בשני הקרבות היחידים בהם השתתף – האישי(אנ') והקבוצתי(אנ'), שניהם לטדי רינר הצרפתי – באולימפיאדת טוקיו 2020, ובכל-זאת קיבל את מדליית הארד האולימפית של הנבחרת המעורבת, עם שאר חברי וחברות הנבחרת שניצחו לפחות בקרב קבוצתי אחד (עם זאת, בנוסף לשמונת הג'ודוקא הישראלים שהשתתפו בפועל בקרבות הנבחרת המעורבת, היו רשומים גם לטורניר המסוים הזה ברוך שמאילוב, ענבר לניר ושירה ראשוני, שלושתם קיבלו מדליית ארד אולימפית משותפת ביחד, על אף שלא-שותפו בכלל בטורניר הקבוצתי הספציפי זה – והג'ודוקא הישראלית גילי כהן שהיא היחידה מהמשלחת לטוקיו 2020 שלא-הייתה רשומה לטורניר קבוצתי ספציפי זה, ועל-כן לא-קיבלה את מדליית הארד המשותפת האולימפית, לעומת כל שאר חברי וחברות המשלחת הישראלית בג'ודו באולימפיאדה זו שכן קיבלו).
פעילויות נוספות

ב-2020 התמודד ששון בשעשועון הריאליטי "הזמר במסכה" בקשת 12, שר בדמות ה"פלאפל" וסיים במקום השלישי. ב-2021 שיחק בעונה השנייה של הסדרה "פלמ"ח" של yes, בתור ברגמן.
ב-12 במאי 2022, הודיע ששון על פרישתו מג'ודו תחרותי. לאחר פרישתו השתתף במספר תוכניות ריאליטי. כמו כן, ששון מעביר סדנאות מנהיגות למנהלים בשם Olympic Mindset. הוא סטודנט ללימודי פסיכולוגיה במרכז הבינתחומי הרצליה.
בשנת 2024 השתתף בעונה השלישית של תוכניות הריאליטי רוקדים עם כוכבים ששודרה בערוץ קשת 12, ממנה הודח חמישי.
פרסים

מקור:
המשחקים האולימפיים :
ריו דה ז'ניירו 2016 בקטגוריית המשקל מעל 100 ק"ג
טוקיו 2020 נבחרת מעורבת
אליפות אירופה :
באקו 2015 בקטגוריית המשקל מעל 100 ק"ג
קאזאן 2016 בקטגוריית המשקל מעל 100 ק"ג
תחרויות מהסבב העולמי (מאסטרס, גראנד סלאם, גראנד פרי) :
גראנד פרי אמסטרדם 2011
גראנד פרי אולן בטור 2013
גראנד פרי זאגרב 2014
גראנד פרי דיסלדורף 2015
גראנד סלאם פריז 2016
גראנד פרי טביליסי 2016
טורניר המאסטרס 2016
גראנד פרי טשקנט 2017
גראנד סלאם אבו דאבי 2017
גראנד פרי זאגרב 2018
גראנד פרי תל אביב 2019
גראנד סלאם יקטרינבורג 2019
גראנד פרי בודפשט 2019
גראנד פרי תל אביב 2020
אנדרטת המלחמה הסובייטית (פנקו)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית קברות צבאי, תבליט, אתר הנצחה, פסל, מבנה אדריכלי, memorial stone, אובליסק 
 על שם:  חילי הצבא האדום שנפלו במהלך הקרב על ברלין
 כתובת:  Volkspark Schönholzer Heide 
 מיקום:  פנקו 
 מדינה:  גרמניה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 7 בנובמבר 1949
 תאריך פתיחה רשמי:  7 בנובמבר 1949 
 מידות
 גובה:  33.5 מ' 
 שטח:  27,500 מ"ר 
 
 קואורדינטות:  52°34′54″N 13°22′21″E﻿ / ﻿52.581666666667°N 13.3725°E﻿ / 52.581666666667; 13.3725
 אתר רשמי
  (למפת ברלין מוגדלת) אנדרטת המלחמה הסובייטית(למפת ברלין רגילה) אנדרטת המלחמה הסובייטית
 
האובליסק במרכז האנדרטה. מבט מבעד לשער הראשי.
פרט של תגליף השער.
אנדרטת המלחמה הסובייטית (בגרמנית: Sowjetisches Ehrenmal in der Schönholzer Heide) היא אנדרטה לחילי הצבא האדום שנפלו במהלך הקרב על ברלין באפריל ובמאי 1945.
הקמה

האנדרטה הוקמה בין השנים 1947–1949 ושטחה כ-30,000 מ"ר. האנדרטה ממוקמת במתחם שונהולצר היידה (Schönholzer Heide) ברובע פנקו של העיר ברלין בירת גרמניה.
במהלך המאה ה-19 היה מתחם שונהולצר היידה מתחם נופש ופנאי. במהלך מלחמת העולם השנייה הפך האזור למחנה אסירים, ובתום המלחמה החליטו השלטונות הסובייטים להקים במקום, ששימש בית קברות ל-13,200 מחללי הצבא האדם (מתוך 80,000 חללי הצבא האדום בקרב על ברלין), אנדרטה לחללי הצבא האדום (במקביל לשתי אנדרטאות נוספות: אנדרטת המלחמה הסובייטית שבטירגארטן ואנדרטת המלחמה הסובייטית שבפארק טרפטו).
סביב האנדרטה 100 לוחות ברונזה שעליהם שמות הנופלים. במרכז האנדרטה אובליסק שגובהו 33.5 מטרים, וסביבו 8 תאי קבורה שבכל אחד קבורים 1,182 חללים. באולם הכבוד שתחת האובליסק קברים של קולונלים של הצבא האדום. בקדמת האובליסק פסלה של "אמא רוסיה" לפניו מניחים זרים. בבסיס הפסל 42 לוחות ברונזה ועליהם חקוקים שמות הקצינים הנופלים.
ראו גם

אנדרטת המלחמה הסובייטית שבפארק טירגארטן
אנדרטת המלחמה הסובייטית שבפארק טרפטו
יאנוש גוסטוני

| --- | --- |

 לידה:  9 ביולי 1926 בודפשט, ממלכת הונגריה 
 פטירה:  5 במרץ 2014 (בגיל 87) בודפשט, הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות קרפשי 
 שם לידה:  Geiringer János 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה לתאטרון ולקולנוע (1949) 
 בן או בת זוג:  Viola Thirring (1969–2014) 
 פרסים והוקרה:  פרס יאסאי מארי (1972)  פרס אוזה (2005)  אמן מצטיין של הונגריה (1989)  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 פרופיל ב-IMDb
 
יאנוש גוסטוני (במקור גיירינגר, בהונגרית: Gosztonyi János;‏ בודפשט, 9 ביולי 1926 – בודפשט, 5 במרץ 1914) היה שחקן יהודי-הונגרי עטור פרסים, לרבות פרס מארי יאסאי (פרס ממלכתי גבוה שמוענק פעם בשנה ל-10–13 אנשים בתחום אמנות הבמה). במאי, זוכה פרס האמן המצטיין, מחזאי, דרמטורג, פרופסור באוניברסיטה.
קורות חיים

יאנוש גיירינגר נולד במשפחה יהודית, בנם של אדן גיירינגר (1881–1951) עובד מסחרי ושל בלנקה טאנדליץ'. הוא ניצול שואה ולאחר מלחמת העולם השנייה בין 1945 לבין 1949, היה סטודנט באוניברסיטה לאמנויות התיאטרון והקולנוע. בין 1949 לבין 1960 חתם על חוזה עם התיאטרון הלאומי כשחקן. משנת 1950 גם לימד דיבור ונאום באוניברסיטה לאמנויות התיאטרון והקולנוע וכן קיבל תואר פרופסור חבר באוניברסיטה. בין 1960 לבין 1962, היה הדרמטורג של "תיאטרון דרינה הממלכתי" (Állami Déryné Színház). בין 1962 לבין 1976 היה הבמאי של תיאטרון תאליה. משנת 1976 היה הבמאי הראשי של תיאטרון מיקלוש רדנוטי (Radnóti Miklós Színház) במשך 10 שנים. הוא פרש ב-1989.
תפקידיו בתיאטרון

Lev Tolsztoj: Anna Karenina....Kapus segéd
Rahmanov: Viharos alkonyat....Második diák
Mihail Davidoglu: Bányászok....Dobarcan
William Shakespeare: Macbeth....3. gyilkos
Mikszáth Kálmán: A Noszty fiú esete Tóth Marival....1.legény
Virta: Kárhozottak összeesküvése....Kuctov
Lavrenyov: Amerika hangja....Stevens katona
Trenyov: Ljubov Jarovája....Írnok
Háy Gyula: Az élet hídja....Révi Tibor mérnök
Fu-Ko: Harcban nőtt fel....Kultúrfelelős
Gogol: A revizor....Pincér
William Shakespeare: Hamlet....Osrich
Visnyevszkij: Feledhetetlen 1919....Nyekludov
Illyés Gyula: Az ozorai példa....Titkár
William Shakespeare: Sok hűhó semmiért....Konrád
Csiky Gergely: Buborékok....Chupor Aladár
William Shakespeare: Othello....3. nemes; Othello
Pathelin mester....A bíró
Madách Imre: Az ember tragédiája....Artúr
Makszim Gorkij: Az anya....Tiszt
William Shakespeare: III. Richárd....Dorset márki
Jean-Paul Sartre: Főbelövendők klubja....Charivet
Németh László: Galilei....Titkár
Gádor Béla: Lyuk az életrajzon....Baranyai
Arthur Miller: Az ügynök halála....Stanley
William Shakespeare: Antonius és Kleopátra....Silius
Bertolt Brecht: Állítsátok meg Arturo Uit!....Ignatius Dollfoot
Shaw: Genf, 1938....A vőlegény
Racine: Britannicus....Narcissus
Fejes Endre: Rozsdatemető....Kolisch ügyvéd
Jean-Paul Sartre: Az Ördög és a Jóisten....Tetzel
Samuel Beckett: Godot-ra várva....Lucky
Malraux: A remény....Astray
Franz Kafka: A fegyenctelepen....Az utazó
Franz Kafka: Az átváltozás....Albérlő
Aszlányi Károly: Amerikai komédia....Morning
Kürti András: Pulykák....Tanka Róbert
Gosztonyi János: A festett király....Gosztonyi János püspök
Werich–Voskovec: Hóhér és bolond....Vasco de Herente
Márton-Gozsdu: Lepkék a kalapon....Baán Gábor
Shaw: Johanna....Hóhér
Mann: Kék angyal....Igazgató
Franz Werfel: Jacobowsky és az ezredes....Kockajátékos
Marlowe: Doktor Faustus tragikus históriája....Egy aggastyán
Csiky Gergely: Ingyenélők....Klimóczi Emdre
Georg Büchner: Leonce és Léna....Az államtanács elnöke
Makszim Gorkij: Éjjeli menedékhely....Tatár
Molière: Az úrhatnám polgár....Filozófia tanár
Bernard-Marie Koltés: Roberto Zucco....A bánatos felügyelő
William Shakespeare: Szentivánéji álom....Théseus
Csehov: Három nővér....Ferapont
William Shakespeare: Rómeó és Júlia....János barát
Molière: A fösvény....A rendbiztos
Parti–Nagy: Tisztújítás....Zabfalussy
Steinbeck: Édentől keletre....Orvos
William Shakespeare: Ahogy tetszik....Ádám