stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נרולי

שמן נרולי בבקבוק זכוכית שקוף
שמן נרולי הוא שמן אתרי, המופק מפריחת עץ החושחש. הריח שלו מתוק, דבש ומתכתי משהו עם פנים ירוקות וחריפות[דרושה הבהרה]. פריחת התפוז מופקת[דרושה הבהרה] גם היא מאותה פריחה ושתי התמציות משמשות באופן נרחב לבישום. ניתן לתאר את פריחת התפוז כריח מתוק, חם ופרחוני יותר מנרולי. ההבדל בין אופן הריח[דרושה הבהרה] של נרולי לפריחת התפוז ומדוע מכנים אותם בשמות שונים, הוא תוצאה של תהליך המיצוי המשמש להשגת השמן מהפריחה. נרולי מופק על ידי זיקוק קיטור ופריחת תפוז מופקת באמצעות תהליך enfleurage (טכניקת ייצור שכללה טבילת חומרי גלם בחומר שומני לספיגת הריחות. היו שני סוגים שונים של enfleurage: enfleurage חם וקר. טכניקה זו הייתה בשימוש נרחב בעבר אך כיום היא נזנחה במידה רבה)
הפקה

הפריחה נאספת, בדרך כלל ביד, בסוף אפריל עד תחילת מאי וצריך 1,000 ק"ג פרחים כדי להפיק ליטר אחד של השמן, לכן מחירו גבוה מאוד. השמן מופק באמצעות זיקוק אדים. תוניסיה היא היצרנית הגדולה ביותר של שמן נרולי ואחריה מרוקו.
היסטוריה

זן העץ ככל הנראה התגלה במאה ה-10. בסוף המאה ה-17 אן מארי אורסיני, הדוכסית מברצ'יאנו ונסיכת נרולה שבאיטליה, הציגה את תמצית עץ החושחש כניחוח אופנתי על ידי שימוש בו לבישום כפפותיה ואמבטיה. מאז נעשה שימוש במונח "נרולי" לתיאור מהות זו. לנרולי ניחוח חריף מרענן ומובחן עם תווים מתוקים ופרחוניים.
שימוש

זהו אחד השמנים הפרחוניים הנפוצים ביותר בבישום. כמו כל השמנים האתרים, נרולי גורם לרגישות והוא אלרגן ידוע בגלל התכולה הגבוהה של טרפנים ארומטיים כמו לינלול, לימונן, פרנסול, גרניול וציטראל. הוא משתלב היטב עם כל שמן הדרים, מוחלטים פרחוניים שונים ורוב הרכיבים הסינתטיים הקיימים בשוק. שמן נרולי הוא אלמנט קלאסי בעיצוב ניחוחות ואחד הנפוצים בתעשייה.
יש לו גם שימוש מוגבל בטעמים. על פי הדיווחים, שמן נרולי הוא אחד המרכיבים במתכון הסודי השמור היטב למשקה קוקה-קולה. זהו מרכיב טעם של מתכוני קולה עם קוד פתוח, אם כי יש גרסאות הרואות אותו כאופציונלי, בשל העלות הגבוהה.
הערות שוליים

↑  Neroli essential oil Tunisia natural, bigarade, 8016-38-4, https://www.albertvieille.com/en/ (באנגלית)
↑  שמן נרולי, באתר www.biogaya.co.il
↑  N12, ‏נחשף המתכון הסודי של קוקה קולה, באתר ‏מאקו‏, 15 בפברואר 2011
↑  סוכנויות הידיעות, נחשף המתכון הסודי של קוקה קולה, באתר כלכליסט, 15 בפברואר 2011
מרטינה מרקס

מרטינה מרקס (נולדה ב-22 בינואר 1995) היא אלופת ישראל בשחייה. בעלת 5 מדליות מהמכביה, מהן 3 זהב.
ביוגרפיה

מרקס התאמנה בקבוצת מכבי קרית-אונו/גבעתיים ולאחר מכן בפנימיית המחוננים בשחייה במכון וינגייט בהדרכת לאוניד קאופמן.
ביוגרפיה > 2009

באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בבית איל, אשדות יעקב מאוחד בפברואר 2009 זכתה מרקס במדליית כסף במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:23.17 דקות, אחרי אפרת רוטשטיין מהפועל שחייני הנגב (4:21.11 דקות) ולפני לי כהן מהפועל ירושלים (4:23.35 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט ביולי 2009 זכתה מרקס במדליית כסף במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:26.72 דקות, אחרי אפרת רוטשטיין (4:24.67 דקות) ולפני ספיר עצמון (4:27.82 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 57.68 שניות ובמקום חמישי במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:07.30 דקות.
ביוגרפיה > 2010

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט ביולי 2010 זכתה מרקס ב-3 מדליות, 1 כסף ו-2 ארד. מדליית כסף, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:05.78 דקות, אחרי אפרת רוטשטיין מירושלים רבתי (2:05.60 דקות) ולפני מרווה חרפק מהפועל קריית טבעון (2:06.24 דקות). מדליות ארד, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 58.20 שניות, אחרי עמית עברי מהפועל עמק חפר (57.57 שניות) וניקול סמסוניוק ממכבי אשדוד (57.92 שניות) ובמשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:31.92 דקות, אחרי אפרת רוטשטיין (4:23.59 דקות) ועמית בכר ממכבי קריית אונו (4:25.29 דקות).
ביוגרפיה > 2011

באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה בבלגרד שבסרביה ביולי 2011 סיימה מרקס במקום 12 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:04.38 דקות, במקום 20 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:27.07 דקות, במקום 27 במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 27.47 שניות ובמקום 36 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 58.45 שניות.
ביוגרפיה > 2011 > אלופת ישראל

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט אותה שנה זכתה מרקס ב-4 מדליות אישיות, 1 זהב ו-3 כסף. מדליית זהב במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 57.72 שניות, לפני נועה פלדמן מהפועל ירושלים וניקול סמסוניוק (58.09 שניות). מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:04.78 דקות, אחרי אפרת רוטשטיין (2:04.25 דקות) ולפני אנה וולצ'קוב ממכבי חיפה (2:08.53 דקות), במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:23.16 דקות, אחרי מרדית' בודנר מהפועל ירושלים (4:20.17 דקות) ולפני אפרת רוטשטיין (4:31.25 דקות) ובמשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:17.73 דקות, אחרי מרדית' בודנר (8:52.18 דקות) ולפני יעל דניאלי ממכבי פארק מים רעות (9:21.38 דקות).
ביוגרפיה > 2012

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט ביולי 2012 זכתה מרקס ב-4 מדליות, 2 זהב, 1 כסף ו-1 ארד. מדליות זהב, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:22.53 דקות, לפני מור פליישמן מירושלים רבתי (4:29.03 דקות) ויעל דניאלי (4:29.06 דקות) ובמשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:13.66 דקות, לפני יעל דניאלי (9:14.54 דקות) וטלי למקוף מהפועל דולפין נתניה (9:14.87 דקות). מדליית כסף, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:04.60 דקות, אחרי אנה וולצ'קוב (2:04.12 דקות) ולפני אפרת רוטשטיין (2:07.56 דקות) ומדליית ארד, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 17:47.80 דקות, אחרי טלי למקוף (17:38.91 דקות) ויעל דניאלי (17:47.39 דקות).
ביוגרפיה > 2013

באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באשדות יעקב בפברואר 2013, זכתה מרקס ב-4 מדליות, מהן 3 מדליות זהב ו-1 ארד. מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:00.79 דקות, לפני אדוה בראון ממכבי ראשון לציון (2:04.94 דקות) וקרן זיבנר מהפועל דולפין נתניה (2:05.83 דקות), במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:14.68 דקות, לפני יעל דניאלי (4:18.86 דקות) וטלי למקוף (4:19.15 דקות) ובמשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:49.44 דקות, לפני יעל דניאלי (8:49.78 דקות) וטלי למקוף (8:57.81 דקות). מדליית ארד, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 56.68 שניות, אחרי עמית עברי (55.64 שניות) וקרן זיבנר (56.30 שניות).
בתחרויות השחייה של האוניברסיאדה שנערכו בקאזאן שברוסיה ביולי אותה שנה סיימה מרקס במקום 17 במשחה ל-400 חופשי בתוצאה של 4:25.66 דקות, במקום 18 במשחה ל-200 חופשי בתוצאה של 2:04.28 דקות במקום 13 במשחה שליחות 4x100 מעורב ביחד עם דקל שחף, יוליה בנך וקרן זיבנר בתוצאה של 4:20.34 דקות.
שבוע לאחר מכן, בתחרויות השחייה של המכביה התשע-עשרה שנערכו בבריכת השחייה החדשה שבמכון וינגייט ביולי 2013 זכתה מרקס ב-5 מדליות, 3 זהב ו-2 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-400 מטר חופשי (4:20.09 דקות), במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי, ביחד עם אניה גוסטומלסקי, נועה פלדמן וקרן זיבנר בשיא ישראלי חדש ושיא מכביה חדש של 3:50.29 דקות ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:20.92 דקות. מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר חופשי (2:04.50 דקות) ובמשחה שליחות 4x200 מטר ביחד עם טל טהורי, רוני בווה ואפרת רוטשטיין בשיא ישראלי חדש של 8:28.83 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה במכון וינגייט באוגוסט אותה שנה, זכתה מרקס ב-4 מדליות אישיות, 3 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר בתוצאה של 2:03.34 דקות, לפני זוהר שיקלר ממכבי קריית אונו (2:07.02 דקות) ואדווה בראון ממכבי ראשון לציון (2:07.30 דקות), במשחה ל-400 מטר בתוצאה של 4:20.92 דקות, לפני טלי למקוף (4:22.32 דקות) ורוני בווה מהפועל ירושלים (4:27.53 דקות) ובמשחה ל-800 מטר בתוצאה של 9:07.07 דקות, לפני טלי למקוף (9:08.36 דקות) ורוני בווה (9:11.23 דקות). מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 57.79 שניות אחרי קרן זיבנר (57.75 שניות) ולפני שיקלר (57.91 שניות).
ביוגרפיה > 2014

באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה במכון וינגייט בפברואר 2014, זכתה מרקס ב-4 מדליות אישיות, 3 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:01.15 דקות, לפני זוהר שיקלר (2:04.57 דקות) וכרמל אבן ממכבי קריית ביאליק (2:05.26 דקות) במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:15.28 דקות, לפני יעל דניאלי ממכבי פארק מים רעות (4:21.03 דקות) וכרמל אבן (4:24.21 דקות) ובמשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:51.39 דקות, לפני יעל דניאלי (9:05.91 דקות) ונועה עמית ממכבי ראשון לציון (9:08.57 דקות). מדליית כסף, במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:17.68 דקות, אחרי קרן זיבנר שקבעה שיא ישראלי חדש של 2:10.86 דקות ולפני שיר וסרמן ממכבי קריית אונו (2:17.80 דקות).
הערות שוליים

↑  27th Summer Universiade in Kazan, July 6-17 2013 : MARKS, Martina (באנגלית)
נרטיב אינטראקטיבי

נרטיב אינטראקטיבי הוא סיפר המהווה סוג מסוים של בידור או אמנות בתחום הניו מדיה ומושתת במקרים רבים על טכנולוגיה דיגיטלית. ייחודן של יצירות מסוג זה הוא שהן מערבות את הצופה בתור משתתף בהליך היצירה ומעניקות לו את היכולת להשפיע בזמן אמת על כיווני ההתפתחות של העלילה או המהלך הדרמטי. סוג זה של נרטיב ניתן למצוא בקולנוע אינטראקטיבי, טלוויזיה אינטראקטיבית, יצירה מוזיקלית או משחק מחשב, בהם השחקן או הצופה פעילים במהלך הצגת היצירה ומשפיעים עליה.
היסטוריה

ניסיונות לפתח נרטיבים אינטראקטיביים ניתן למצוא החל משנות ה-60. הסרט Kinoautomat של הבמאי הצ'כי ראדוז סינסרה (Radúz Činčera), שהוצג בתערוכת אקספו 67' במונטריאול ונחשב לסרט הקולנוע האינטראקטיבי הראשון שנוצר. בסרט זה היו תשע נקודות שבהן הסרט נעצר והיה עולה סדרן לבמה שמספר לקהל על שתי הסצנות הבאות האפשריות. לאחר מכן הקהל היה מצביע לסצנה הרצויה וזו שנבחרה על ידי רוב הקולות הייתה מוקרנת על חשבון השנייה. הסרט נפתח בסצנת הבזק לעתיד שבה הבית של הגיבור נשרף. סצנה זו מהווה גם את סופו של הסרט ללא קשר לבחירות שנעשו על ידי הקהל במהלכו, עקב מטרת הבמאי להציג סאטירה על הדמוקרטיה בסרטו זה. 
במהלך השנים היו ניסיונות נוספים ליצירת סרטים אינטראקטיביים, אך סוג זה של סרטים מעולם לא התבססו היטב בקהל חובבי סרטי הקולנוע.
התוכנה הראשונה שכללה נרטיב אינטראקטיבי וזכתה להצלחה בעולם הייתה Façade, שנוצרה על ידי מייקל מטיאס ואנדרו סרטקן והופצה ב-2006.
בישראל נעשה ניסיון בולט בתחום זה בקליפ של יוני בלוך לשירו, "להיות עצוב יותר".
ייחודיותו של הנרטיב האינטראקטיבי

ג'נט מוריי (Murray) מייחסת בספרה Hamlet on the Holodeck מספר מושגים הנוגעים בעונג אותו מסב נרטיב אינטראקטיבי למששתפים בו. המושג הראשון הוא 'השתקעות' והוא מתייחס לחוויה של הצופה שעובר מן העולם המציאותי למרחב וירטואלי מפותח ושלם. בזכות יכולתו של המשתתף להשפיע על המתרחש, אין הוא מזדהה עם פרוטגוניסט כמו בעת קריאת יצירת ספרות קלאסית, אלא חש שהוא עצמו הגיבור ובכך שוקע עוד יותר בעולם החדש שיוצרת היצירה. המושג השני, אליו מתייחסת מוריי הוא סוכנות אותו היא מגדירה בתור האפשרות של המשתתף לעשות בחירות שישפיעו באופן משמעותי על העלילה. תחושה זו לא מתקבלת מצפייה בסרט קולנוע רגיל אך לעומת זאת כן מתקבלת בעקבות צפייה בסרט אינטראקטיבי על ידי הבחירות הנרטיביות אותן מבצע הצופה ועל ידי התוצאות של בחירות אלו.
העתיד של הנרטיב האינטראקטיבי

במרוצת השנים ועם התפתחות הטכנולוגיה, נעשים עוד ועוד ניסיונות לרתום את היכולות הטכנולוגיות לטובת יצירת נרטיב אינטראקטיבי משופר. עם זאת, ישנם חוקרים, כמו ז'ספל ז'ול (Jesper Juul), שטוענים כי ישנה סתירה בסיסית בין המושג נרטיב למושג משחק, שכן הראשון מתייחס תמיד לעבר, ואילו השני - להווה. בנוסף, בתחום זה ישנן עדיין מגבלות טכנולוגיות רבות, כמו הפיתוח של בינה מלאכותית מושלמת, ולכן קשה ליצור נרטיב אינטראקטיב שיבטיח כי כל משתמש אכן יקבל תוצאה שונה.
לקריאה נוספת

אנדי קמרון, Dissimulations
Murray, Janet H. (1997), Hamlet on the Holodeck
Juul, Jesper (1999), A Clash Between Game and Narrative
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נרין (עיר)

| --- | --- |
סמל נריןסמל נרין

מראה כללי של העיר מכיוון דרום
 מדינה:  קירגיזסטן קירגיזסטן
 מחוז:  נרין (מחוז) נרין
 תאריך ייסוד:  1868 (מבצר)
 שטח:  84 קמ"ר
 גובה:  2,044 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  41,681 (2022)
  ‑ צפיפות:  496.2 נפש לקמ"ר (2022)
 קואורדינטות:  41°26′00″N 76°00′00″E﻿ / ﻿41.433333333333°N 76°E﻿ / 41.433333333333; 76 
 אזור זמן:  UTC +6
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת קירגיזסטן מוגדלת) בישקק אוש בטקן ג'לאל-אבאד טלס קארקול איסיק קול הרפובליקה העממית של סין קזחסטן אוזבקי. טג'יקיסטןנרין(למפת קירגיזסטן רגילה) בישקק אוש בטקן ג'לאל-אבאד טלס קארקול איסיק קול הרפובליקה העממית של סין קזחסטן אוזבקי. טג'יקיסטןנרין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
נרין (בקירגיזית: Нарын) היא עיר במרכז קירגיזסטן ובירתו של מחוז בעל שם זהה. העיר משתרעת על פני 84 קמ"ר על שתי גדותיו של נהר נרין, כ-200 ק"מ דרום-מזרחית לבירה בישקק, בגובה 2,044 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה

נרין הוקמה כמבצר על נתיב השיירות החשוב בין קאשגאר לז'טיסו (סמירצ'יה) בהוראת המושל הכללי הראשון של טורקסטן הרוסית קונסטנטין פטרוביץ' פון קאופמן בשנת 1868.
רקע

העיר יושבת על הדרך למעבר טורוגרט (אנ') שבעבר שימשה כחלק מדרך המשי לסין וכיום זהו הציר המרכזי בין קירגיזסטן לסין.
בעיר אחד משלושת הקמפוסים של אוניברסיטת מרכז אסיה (אנ') כאשר שני הקמפוסים הנוספים נמצאים בטג'יקיסטן ובקזחסטן, האוניברסיטה מעניקה לימודים לתואר ראשון ושני.
בעיר משחקת קבוצת בנדי מקצועית.
השוק בנרין
בנייני דירות בנרין
פסל אבן בכיכר המרכזית של נרין
אזור כפרי סביב נרין
דמוגרפיה

אוכלוסיית נרין במפקדי האוכלוסין האחרונים של קירגיזסטן:
| שנה | אוכלוסייה | קצב צמיחה בין השנים |
| --- | --- | --- |
| 1979 | 29,833 |  |
| 1989 | 42,210 | 3.5% |
| 1999 | 40,050 | -0.51% |
| 2009 | 34,822 | -1.4% |
| 2022 | 41,681 | 1.4% |
כלכלה

כלכלת המחוז נשלטת על ידי גידול בעלי חיים כמו סוסים, כבשים ויאק. צמר ובשר הם המוצרים העיקריים. כיום, המחוז הוא האזור העני ביותר במדינה. מכרות המינרלים שפותחו במהלך התקופה הסובייטית ננטשו ברובם לאחר נפילת הקומוניזם מכיוון שהם לא היו רווחיים.
הערות שוליים

1 2  Kyrgyzstan: Administrative Division (Region and Districts) - Population Statistics, Charts and Map, citypopulation.de
↑  Pavlov, N. (1910). The history of Turkestan (ברוסית). p. 143. נבדק ב-2019-07-20.
ערך זה הוא קצרמרבנושא קירגיזסטן ובנושא יישובים באסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מפה כולל נרין (סוכנות המיפוי הביטחונית, 1983)
סובנג ג'איה

| --- | --- |

 מדינה:  מלזיה מלזיה
 מדינה:  סלנגור סלנגור
 תאריך ייסוד:  21 בפברואר 1976 
 שטח:  70 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  708,296 (2010)
 קואורדינטות:  3°03′52″N 101°35′37″E﻿ / ﻿3.0644444444444°N 101.59361111111°E﻿ / 3.0644444444444; 101.59361111111 
 אזור זמן:  UTC+8
 portal.mbsj.gov.my
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מלזיה מוגדלת) קואלה לומפור ג'והור באהרו איפוה קוצ'ינג קוטה קינבאלו  מלאקה תאי. ס. אינדונזיה אינדונזיה ב. ים סין הדרומיסובנג ג'איה (למפת מלזיה רגילה) קואלה לומפור ג'והור באהרו איפוה קוצ'ינג קוטה קינבאלו  מלאקה תאי. ס. אינדונזיה אינדונזיה ב. ים סין הדרומיסובנג ג'איה   he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סובנג ג'איה (במלאית: Subang Jaya) היא עיר במדינת סלנגור שבמלזיה. בשנת 2015 התגוררו בעיר כ-642,100 תושבים, מה שהופך אותה לעיר השישית בגודלה במלזיה.
היסטוריה

בניית העיר החלה ב-21 בפברואר 1976 והסתיימה ב-1988. בשנת 1997 קיבלה סובנג ג'איה מעמד של עירייה.
הערות שוליים

↑  "Majlis Bandaraya Subang Jaya". Selangor Kini.
↑  "Subang Jaya Municipal Council Community Recycling Centre" (PDF). University College London. נבדק ב-10 בדצמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Background of MPSJ Establishment". OFFICIAL PORTAL OF MAJLIS PERBANDARAN SUBANG JAYA. נבדק ב-28 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465506705171  GND: 3011968-6  VIAF: 136225241   WorldCat (עם VIAF): 136225241 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מלזיה ובנושא יישובים באסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נערה עם עגיל פנינה (ספר)

| --- | --- |

עטיפת הספר בעברית
 מידע כללי
 מאת:  טרייסי שבלייה
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  בדיוני היסטורי
 נושא:  ציור 
 מקום התרחשות:  דלפט 
 תקופת התרחשות:  תור הזהב של הולנד 
 הוצאה
 הוצאה:  הרפר קולינס, דטון 
 תאריך הוצאה:  1999
 מספר עמודים:  256
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת כנרת
 תרגום:  ליטל ידין
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002216350
 
נערה עם עגיל פנינה (באנגלית: Girl with a Pearl Earring) הוא רומן היסטורי מאת טרייסי שבלייה אשר יצא לאור בשנת 1999. הרומן, המתאר את חייה של נערה ששמה גריט, עוסק ברובו ביצירה "נערה עם עגיל פנינה" של הצייר יאן ורמיר.
הספר תורגם מאנגלית לעברית בשנת 2002 בידי ליטל ידין ויצא לאור בהוצאת כנרת. בשנת 2003 יצא הסרט "נערה עם עגיל פנינה" אשר מבוסס על הספר, בכיכובם של סקרלט ג'והנסון וקולין פירת'.
הספר מספר על נערה ושמה גריט שחיה בעיר דלפט של המאה ה-17. בעקבות מצוקות כלכליות במשפחתה היא עוברת לעבוד אצל הצייר הנודע ורמיר. בביתו של הצייר היא מכבסת, מבשלת, מטפלת בילדים ועוזרת בעבודות הבית. לאחר מכן היא מקבלת תפקיד חשוב - לנקות את הסטודיו של ורמיר - שדורש הקפדה רבה. היחסים בינה ובין הצייר מתפתחים, מה שמביא אותה, בסופו של הסיפור, להתייצב מול החלטות הרות גורל.
הערות שוליים

↑  ורד לי, החיים שמאחורי המבט, באתר הארץ, 21 בינואר 2002
מירי פז, ‏נפגשים ליד הקבר, באתר גלובס, 24 באוקטובר 2002
↑  נסים דיין, ‏לא פחות מהפנטת מהמונה ליזה, באתר גלובס, 29 בינואר 2004
אורי קליין, מבט מתגרה ומרוחק, באתר הארץ, 4 בפברואר 2004
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX3001437  BnF: cb15097559f (data) 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סדר העבודה (שיר)

סדר העבודה הוא סינגל של הזמר-יוצר הישראלי ישי ריבו, אשר יצא לאור ב-2 בספטמבר 2019, כסינגל השלישי מתוך אלבומו, אלול תשע"ט.
השיר נכתב על ידי ריבו עצמו, ומבוסס על תוכנם של ה"וידויים וההזאות" שנאמרים ביום כיפור בליבה של אמירת סדר העבודה, וגם הולחן והופק על ידיו, בשיתוף עם מאור שושן.
השיר זכה להצלחה בתחנות הרדיו, והגיע בשיאו למקום ה-12 במצעד ההשמעות ברדיו של חברת מדיה פורסט. במצעד הפזמונים העברי השנתי שערכו תחנת הרדיו גלגלצ ואתר ynet הגיע השיר למקום ה-34.
נכון לאפריל 2023, יש לשיר כ-9.4 מיליון האזנות ביוטיוב.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 12 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלגלצ | 34 |  |
הערות שוליים

↑  מרגש: ישי ריבו מחדש את סדר עבודת הכהן הגדול. צפו, באתר "סרוגים", 3 בספטמבר 2019
↑  ynet, העם אמר את דברו: "שלמים" של עידן חביב הוא שיר השנה, באתר ynet, 17 בספטמבר 2020
| ישי ריבו |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | תוכו רצוף אהבה • פחד גבהים • שטח אפור • אלול תשע"ט • סוף חמה לבוא |  |
| אלבומי הופעה | במה קהל ואהבה |  |
| ערכים קשורים | NMC • דברי שיר • צמאה |  |
| ישי ריבו - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| תוכו רצוף אהבה | "תוכו רצוף אהבה" • "מטבע הדברים" • "קול דודי" • "הניסיון הזה" • "השבעתי" |  |
| פחד גבהים | "מקשה אחת זהב" • "מציל אותי כל יום" • "קול פעמונים" • "זוכר אני" • "אור החיים" |  |
| שטח אפור | "הנה ימים באים" • "לשוב הביתה" • "אחת ולתמיד" • "כל הזמן" • "לים" • "הבוקר יעלה" • "Comme Les Oiseaux" • "משגיח מן החלונות" • "אדון עולם" |  |
| אלול תשע"ט | "נפשי" • "הלב שלי" • "סדר העבודה" |  |
| סוף חמה לבוא | "פורחים לשובם" |  |
| במה קהל ואהבה | "לבחור נכון" • "ניצחת איתי הכל" |  |
| סינגלים אחרים | "ימין ה' רוממה" • "בן יקיר לי" • "נחכה לך" • "כתר מלוכה" • "סיבת הסיבות" • "תכף יפתח" • "לא נפסיק לחלום" • "אני שייך לעם" |  |
| השתתפות בסינגלים | "והאמת" • "המסובב" • "כל מעייני" |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סובקוב

| --- | --- |
סמל סובקוב

כנסייה בסובקוב
 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  שוויינטוקז'יסקיה שוויינטוקז'יסקיה
 מחוז:  ינדז'יוב
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  870
 קואורדינטות:  50°41′00″N 20°27′00″E﻿ / ﻿50.68333°N 20.45°E﻿ / 50.68333; 20.45 
 אזור זמן:  UTC+1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיסובקוב(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיסובקוב(למפת פרובינציית שוויינטוקז'יסקיה רגילה) קיילצה אוסטרובייץ שוויינטוקז'יסקי  סטרחוביצה סקרז'יסקו-קמיינה לודז' של. לו. פולין קטן פודקרפצקיה מזוביהסובקוב(למפת פרובינציית שוויינטוקז'יסקיה מוגדלת) קיילצה אוסטרובייץ שוויינטוקז'יסקי  סטרחוביצה סקרז'יסקו-קמיינה לודז' שלזיה לובלין פולין קטן פודקרפצקיה מזוביהסובקוב  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
סובקוב (בפולנית: Sobków) הוא כפר במחוז ינדז'יוב שבפרובינציית שוויינטוקז'יסקיה בפולין, על גדר נהר נידה (Nida), בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

סובקוב נוסד כעיר בשנת 1563, ונקרא על שם האציל הפולני סטניסלב סובק. בשנים אלה נבנתה ביישוב טירה מבוצרת, אשר עומדת על תלה עד ימינו.
במאה ה-19 הוקמו ביישוב מספר מפעלי תעשייה, ובשנת 1869, בעקבות מרד ינואר, נטלו הרוסים מהיישוב את זכויותיו העירוניות.
יהודי סובקוב

בין מלחמות העולם נמנו ביישוב 565 יהודים, רוב תושביו, ופעל בו בית ספר יהודי. בפברואר 1939 פתחו פולנים מקומיים במהומות נגד עסקי היהודים ביישוב.
בספטמבר 1939 נכבש היישוב בידי הגרמנים, ואלו החלו בשוד רכוש היהודים בו, בשיתוף פולנים מקומיים. לאחר מכן, רוכזו יהודי היישוב בגטו שהוקם בו, ממנו נלקחו לעבודות כפייה, ואשר בשטחו פרצה מגפת טיפוס הבהרות. בספטמבר 1940 הובאו לגטו שבכפר יהודים נוספים מיישובי הסביבה.
ב-28 באוגוסט 1942 גורשו כל יושבי גטו סובקוב לגטו ינדז'יוב, ומשם שולחו כעבור פחות מחודש למחנה ההשמדה טרבלינקה.
בית הקברות היהודי בסובקוב.
נרוויק (סרט)

| --- | --- |

 בימוי:  אריק סקולדברג 
 הופק בידי:  Live Bonnevie, Aage Aaberge 
 תסריט:  Christopher Grøndahl 
 שחקנים ראשיים:  Carl Martin Eggesbø הנריק מסטד Torfinn Nag Holger Handtke Christoph Bach Mathilde Cuhra Kari Bremnes Emil Johnsen Kristine Hartgen סטיג הנריק בילי קמפבל 
 מדינה:  נורווגיה 
 הקרנת בכורה:  25 בדצמבר 2022 
 שפת הסרט:  נורווגית 
 סוגה:  סרט מלחמה 
 פרסים:  The Amanda Public Choice Award 
 דף הסרט ב־IMDb
 
נרוויק (בנורווגית: Kampen om Narvik - Hitlers første nederlag, מילולית: "קרב נרוויק: התבוסה הראשונה של היטלר") הוא סרט מלחמה נורווגי משנת 2022 בבימויו של אריק סקולדברג, שהופק על ידי Nordisk Film ובהפצת נטפליקס. הסרט מגולל את סיפורו של קרב נרוויק מ-9 באפריל עד 8 ביוני 1940.
הסרט הוקרן בנורווגיה בדצמבר 2022 והופץ בשאר העולם בנטפליקס בינואר 2023.
עלילה

אפריל 1940. העיירה נרוויק שבצפון נורווגיה אחראית לאספקת 80% ממכרה העופרת שלה לצורך מכונת המלחמה של גרמניה הנאצית, כאשר מטען הברזל מועבר דרך נמל העיר. ברם, ניסיונות בעלות הברית ובייחוד הממלכה המאוחדת וצרפת לחבל בתהליך במשך החורף בתקופה של יותר מחודשיים, מביאים לכיבוש מהיר של העיירה בידי הוורמאכט בקרב שהפך בהמשך לתבוסה הראשונה של הנאצים במלחמת העולם השנייה.
נרוויק בלהבות לאחר הפצצה נאצית
שחקנים ודמויות

קריסטין הארטגן - אינגריד טופטה
קארל מרטין אגסבו - קורפורל גונאר טופטה
הנריק מסטד - מייג'ור סיגורד (בן דמותו של קרל גוסטב פליישר)
קרי ברמנס - פטרה "פולי" גלדיטש
כריסטוף גלפרט מתיסן - אולה טופטה
מתילדה הולטדאהל קורה - ביורג
אמיל יוהנסן - תאודור ברוך
כריסטוף באך - הקונסול פריץ ווסוב
בילי קמפבל - ג'ורג' גיבס, הקונסול האנגלי
הולגר האנדטקה - הגנרל אדוארד דיטל
הפקה והפצה

תחילת העבודה על ההפקה החלה עוד בשנת 2016 כאשר חברת Aage Aaberge, שבבעלות Nordisk Films, חתמה על חוזה הפקה. הסרט תוכנן לצאת לאקרנים בדצמבר 2020 אך יציאתו לאקרנים נדחתה בעקבות ההגבלות שהוטלו על בתי הקולנוע במדינה בעקבות התפרצות מגפת הקורונה בנורווגיה. תחילה הסרט נדחה לשנת 2021 אך לבסוף תאריך הבכורה הוזז ל-18 במרץ 2022, אך ההקרנה נדחתה שוב, הפעם בשל הפלישה הרוסית לאוקראינה בפברואר 2022, לאחר הערכה לפיה זה לא הזמן המתאים להראות דרמת מלחמה מציאותית בקולנוע. לאחר דחיות אלו, הסרט הוצג בבכורה עולמית ב-Narvik Torg ב-10 בדצמבר 2022 והקרנת בכורה בקולנוע נערכה ב-25 בדצמבר של אותה שנה.
ב-23 בינואר 2023, הסרט הפך זמין בשירות הסטרימינג נטפליקס, תחת השם "Narvik", במספר מדינות בהן הוא לא הוצג בבתי קולנוע. לאחר יומיים, הסרט הפך לסרט הנצפה ביותר של נטפליקס ב-49 מדינות, בנוסף להיותו ברשימת עשרת המובילים ב-89 מדינות.
אי דיוק היסטורי

משפחת טופטה המופיעה בעלילה היא פיקטיבית, אבל רוב השחקנים המרכזיים, הקרבות והאירועים הם היסטוריים. התסריטאי ביצע מספר שינויים משמעותיים בסיפור כדי לבנות את הנרטיב של הסרט:
בסרט מצטייר כאילו החיילים במשמר הנייטרליות באופטן היו חיילים מהעיירה נרוויק. במציאות, היו אלה חיילים מטרונדלג שהוצבו בנרוויק במהלך הפלישה ונסוגו לקו הגנה בביורנפייל (Bjørnfjell) שעל גבול שוודיה.
בסרט מתקיימים קרבות בין כוחות נורווגיים לגרמנים על גשר נורדדלסברוה במהלך פיצוץ לא מוצלח של הגשר. במציאות, הקרבות התרחשו בתחנת ביורנפייל הישנה.
בניגוד למתואר הסרט, לגרמנים הייתה מעט מאוד ארטילריה כבדה בנרוויק כאשר אוניות המלחמה הגרמניות הוטבעו, ולא הצליחו להעביר את הארטילריה שעמדה לרשותם צפונה.
ראו גם

המערכה על נרוויק
סדרת הספרים לנדאו-ליפשיץ

| --- | --- |

עטיפת הכרך החמישי בסדרה
 Mechanics by Landau and Lifshitz  Theory of elasticity - Course of theoretical physics Volume 7  Statistical Physics  Quantum Electrodynamics  בפסקה זו 6 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 מידע כללי
 מאת:  יבגני ליפשיץ, לב לנדאו 
 שפת המקור:  רוסית 
 סוגה:  ספר לימוד, פיזיקה תאורטית 
 נושא:  פיזיקה 
 הוצאה
 הוצאה:  Nauka 
 תאריך הוצאה:  1960 
 
סדרת הספרים לנדאו-ליפשיץ היא סדרת ספרים מפורסמת, בת עשרה כרכים, העוסקת בפיזיקה תאורטית. הסדרה נכתבה על ידי לב לנדאו ותלמידו יבגני ליפשיץ בין השנים 1940 ותחילת 1960.
ליפשיץ לקח את הרצאותיו של לנדאו וערך אותן בצורה ברורה לכדי סדרת ספרים.
סדרת הספרים מציגה באופן מלא ומקיף את כל הידוע בפיזיקה התאורטית לאותה תקופה.
עד היום משתמשים בסדרה זו ללימודי פיזיקה באוניברסיטאות ברחבי העולם ולמטרות עיון ומחקר.