stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דניאל לנדאו
גלריית תמונות

זאת לא נרגילה, פסטיבל עכו, מיפוי וידאו, 7 דקות, 2014
המערה, מוזיאון תל אביב, מיצב וידאו 360, 2015
גובלין רחוב, רקמת גובלין, 2014
תיכף אשוב, שיתוף פעולה עם איריס ארז, מיצג וידאו עבור מופע מחול, 55 דקות, 2015
כיסאות מוזיקליים, ביאנלה של נאקאנוג׳ו, יפן, מיצב וידאו, 2015
מקניונים לכוכבים, וידאו טריפטיך ותזמורת, 110 דקות, 2010
גר' 1.0: הם לא נחמדים, LA MEP, פריז, וידאו 8 דקות, 2012
אדם חד ממדי, מרכז סוזן דלל, מופע 62 דקות, 2009
שמים פתוחים, גלריית Circle 1, ברלין, וידאו 5 דקות, 2013
משאלה, כיכר הבימה, תל אביב, מיצב אורות תלוי מקום, 2013
‏גֵר 1.1: ג'סי כהן, בכורה 'קזרנה' בזל, שווייץ, מופע 65 דקות, 2011
מחקר זמן תנועה, בשיתוף עם ארקדי זיידס, גלריית ג'יימס, ניו יורק, מיצב וידאו 360, 2016
‏גֵר 1.4: דרפור, הר ציון, אוהבים אמנות ת”א, מיצג, 30 דקות, 2012
האדם המושלם, London Roundhouse‏, מיצב וידאו, 2016
יצירות נבחרות

2021 - אני יושב בחדר | מופע ניסוי | פסטיבל עכו
2019 - Self-Study_02 | Open Lab performance | CCA, Tel Aviv
2018 - Visitors | media installation | Israel Museum, Jerusalem
2017 - Self-Study_01 | VR performance | B3 Film Festival, Frankfurt
2016 - “The Perfect Post Human” / מיצב וידאו, London Roundhouse (אנ')
2016 - “Time Motion Study” / מיצב וידאו 360, בשיתוף עם ארקדי זיידס, גלריית ג'יימס, ניו יורק
2015 - “I will be right back” / 55 דק׳, מיצג וידאו עבור מופע מחול, שיתוף פעולה עם איריס ארז
2015 - “Cave Study” / מיצב וידאו 360, מוזיאון תל אביב
2015 - “Isu Tori Game” / מיצב וידאו, ביאנאלה של נאקאנוג׳ו, יפו
2014 - Eye Drum / וידאו 6 דק׳ / מוזיאון ישראל, ירושלים
2013 - Wake A Mish / מיצב אורות תלוי מקום, כיכר הבימה, תל אביב
2012 - Not Very Nice People / וידאו 8 דק' / LA MEP, פריז
2011 - גֵר 1.1: ג'סי כהן / מופע 65 דק' / בכורה 'קזרנה' בזל, שווייץ
2010 - הם לא נחמדים / מיצג 22 דק' / המרכז הישראלי לאמנות דיגיטלית חולון
2010 - From Canyons to Stars / וידאו טריפטיך ותזמורת / 110 דק' / המבורג
2009 - One Dimensional Man / מופע 62 דק' / סוזן דלל
2008 - אנא בת ים / ווידאו 20 דק' / ברשות הרבים, ת”א
2007 - Ana Shahid, פסטיבל הסתיו, בית האופרה של פריז
2007 - For your eyes only / וידאו 10 דק' / “רשות הרבים” / יפו
2004 - Peace in our time / וידאו 5 דק' / שודר בערוץ Nachtpodium VPRO / הולנד
2003 - Planeta Kennel / וידאו 10 דק' / פסטיבל Sitges, ספרד
2003 - Grid City / מופע 45 דק' / פרימיירה Bath Festival / אנגליה
2003 - Ana Shahid / יצירה לאנסמבל, קנון ואובייקטים, 11 דק' / הולנד
2002 - The Worlds of Milosh / מופע 70 דק' / מקסיקו, הולנד, גרמניה
2002 - Eye Drum / וידאו 4 דק' / בשיתוף עם סיגלית לנדאו / מוזיאון ישראל
2000 - Pulsing Chambers / וידאו פרפורמנס 60 דק' / הולנד
1999 - Ana Shahid - I Witness / מופע 45 דק' / הולנד
1998 - Losing It Again / מוזיקה לפסנתר ואלקטרוניקה 7 דק' / אמסטרדם, פריז, ניו-יורק
1997 - A Car and a Bench / מוזיקה למחול 60 דק' /, כוריאוגרפיה: יסמין גודר
1995 - Abstract on Black / מיצב אינטראקטיבי מוזיקה ווידאו-דאנס / ירושלים, אמסטרדם
פרסומים אקדמאיים

Daniel Landau and others, "A Self-Compassion Experience in Immersive Video: Opportunities and Pitfalls", PsyArXiv Preprints, November 28, 2022
Daniel Landau, “Becoming Other; Virtual Embodiment – Blurring the Self-Other Binary”, Aalto University publication series, 2020
Daniel Landau and others, “The enemy’s gaze: Immersive virtual environments enhance peace promoting attitudes and emotions in violent intergroup conflicts”, Plos one, September 11, 2019
Daniel Landau and others, “Virtual reality-based conflict resolution: The impact of immersive 360° video on changing view points and moral judgment in the context of violent intergroup conflict”, Sage Journals, Volume 23, Issue 8
הערות שוליים

↑  אודות כתב העת, באתר Jewish Quartly
1 2 3 4  טל פרי,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'‏המופע המהפכני "אדם חד המימד" יועלה החל מהשבוע הבא בארץ, באתר גלובס, 31 באוגוסט 2009
1 2 3  יונתן אסתרקין, ג'ונגל בין 4 קירות: ראיון עם דניאל לנדאו, באתר nrg‏, 26 בספטמבר 2009
↑  מידע על היצירה באתר הפסטיבל
1 2  צבי גורן, אדם חד המימד- מרתק, מצחיק, מרהיב, באתר הבמה, ‏14 בספטמבר 2009
1 2  דנית אמינוף,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'האדם חד המימד: מופע חובה, באתר הארץ, 1 בנובמבר 2009
1 2  סרטון על מפגן ויצמן באתר youtube.
1 2  ORI J. LENKINSKI, Reside 1.1: Jesse Cohen, The Jeruslem Post, ‏17 בפברואר 2012
↑  Daniel Landau i “Reside 21: Man in Mall” – sztuka w przestrzeni publicznej, artstationsfoundation5050
↑  דניאל לנדאו, באתר בצלאל #10, ‏יוני 2024
↑  דניאל לנדאו באתר UCLA
1 2  דנה גילרמן,'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'האמן־מדען דניאל לנדאו: "בהייטק אני נתפס כבוגד", באתר כלכליסט, 22 בספטמבר 2021
↑  רעות ברנע,'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'"המהפכה הדיגיטלית הושלמה כשיצא האייפון", באתר כלכליסט, 21 במאי 2014
↑  מתן שירם,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'‏כנס "אמנותעשיה": דיון על היחסים בין יצירה ומוצר בעידן הנוכחי, באתר גלובס, 19 ביוני 2014
↑  Ithai Stern, Alon Epstein, and Daniel Landau, Making VR a Reality in Business Classrooms, Harvard Business Publishing, ‏8 בנובמבר 2021
↑  יואב בירנברג,'"`UNIQ--nowiki-0000000F-QINU`"'נידונים למוות, מסיבות כאוס ונביאי זעם: פסטיבל עכו חוזר, באתר ynet, 25 ביולי 2021
↑  ענת ברזילי,'"`UNIQ--nowiki-00000011-QINU`"'נוהל שכן: ביקור אצל משפחה פלסטינית ומשפחת מתנחלים ע"י טכנולוגיית מציאות מדומה, באתר כלכליסט, 13 בספטמבר 2018
↑  יובל אביבי, מביע משאלה, באתר Time Out, ‏2 בספטמבר 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 937fee69-858b-47e9-8662-8ac374c2ced3  RKD: 213169
נורית

ערך זה עוסק בצמח ממשפחת הנוריתיים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| נורית |
| --- | --- |
 נורית אסיה צהובה בדרך נוף כרמל, מרץ 2021
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: נוריתאים
משפחה:: נוריתיים
סוג:: נורית
שם מדעי
 Ranunculus ‏לינאוס, 1753
נורית אסיה בצבע אדום
נורית (שם מדעי: Ranunculus) היא סוג של צמחים במשפחת הנוריתיים המונה מעל 400 מינים ונפוץ בכל היבשות. רוב מיני נורית הם רב-שנתיים, בעלי פרחים אדומים, צהובים או לבנים. כל המינים בעלי טעם חריף ורעילים מאוד לצאן ולאדם כשהם טריים. עם זאת, הרעל מתפרק בייבוש ולכן מספוא שהוכן מן הצמחים אינו רעיל. מינים אחדים משמשים כצמחי נוי, ואחרים ברפואה עממית. לפרח 5 עלי גביע ו-5 עלי-כותרת.
הנורית פורחת בחודשי האביב, סוף פברואר עד סוף מרץ. ניתן לזהותה לפי ברק עלי הכותרת שלה ולפי עלי הגביע הצמודים אליהם. בישראל, מבחינת סדר הפריחה של הפרחים האדומים, היא תפרח לאחר פריחת הכלניות ולפני פריחת הפרגים (סדר זה מכונה כנ"ף בראשי תיבות). זמני הזריעה המקובלים של הנוריות הן בתקופת האביב לרוב צמוד לסוף החורף.
שם הפרח

עם תחיית הלשון העברית חודשה מילה לפי השם הארמי נוּרִיתָא והשורש נו"ר המשותף לעברית ושפות שמיות נוספות וזאת עקב הפריחה בצבעי האש של המין Ranunculus asiaticus (נורית אסיה) אשר גדל בארצנו.
לפי משפחת הראובני, שם הפרח הוא "ניצנים". הם פירשו את הפסוק משיר השירים (ב', י"ב): "הַנִּצָּנִים נִרְאוּ בָאָרֶץ" ניצנים משורש נ.צ.צ ואכן עלי הנורית מתאפיינים בכך שהם נוצצים והנוריות מסמלות את פריחת ראשית האביב. יתרה מזו שם הפרח בשומרית ואכדית נִיסוּנֻ ומכאן גם שמו של חודש ניסן.
שם הפרח באנגלית "Buttercup" ניתן למין הצהוב של הפרח בגלל צבעו הצהוב דמוי החמאה.
מינים בארץ ישראל

נורית אסיה (Ranunculus asiaticus) - הנורית הנפוצה בישראל, בצבע אדום
נורית ירושלים (Ranunculus millefolius) - נורית צהובה, גדלה בהרי ישראל ובפרט בהרי ירושלים
נורית המלל (Ranunculus marginatus) - נורית צהובה, גדלה בצפון ישראל
נורית ארסית (Ranunculus sceleratus)
נורית הלב (Ranunculus ficaria)
נורית המים (Ranunculus aquatilis)
נורית הביצות ( Ranunculus ophioglossifolius), הייתה נפוצה בעבר
הערות שוליים

↑  נגה הראובני, בסוד אילן ושיח, תל אביב, תשי"ז, עמוד 67.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563125405171 
נורית ורודה
נורית המים (בשלולית חורף)
נחל יהודיה

| --- | --- |

מפל בנחל יהודיה
 מידע כללי
 אורך:  25 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  0.539 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  78 קמ"ר
 יובלים:  נחל עיט 
 שפך:  נחל משושים 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל ישראל
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) נחל יהודיה(למפת הגליל העליון רגילה) נחל יהודיה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל יהודיה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל יהודיה
 
הבריכה הגדולה עם הסולם בלב הנחל
העלייה התלולה במדרגות הסלע בחזרה מהבריכה לחניון
מדרון הנחל
נַחַל יְהוּדִיָּה הוא נחל איתן ברמת הגולן. שמו ניתן לו על שם הכפר הנטוש יהודיה, היושב על מצוק מעל ערוצו.
תחילתו של הנחל במורדות הדרומיים של רכס בשנית והוא ממשיך בכיוון דרום מערב. מי הנחל נאגרים במאגר בני צפת. הנחל ממשיך דרום-מערבה וסמוך לצומת המפלים הוא מתחתר והופך לקניון. בחלק זה של הנחל קיימים מספר מפלים. כמו כן מקבל הנחל מים מעינות סלוקיה ונחל עיט נשפך אליו. באזור בקעת הבטיחה מסתיים החלק הקניוני והנחל מתחבר לנחל משושים ונשפך עמו לכנרת. מרבית הנחל נמצאת בתחום שמורת הטבע יהודיה.
אתר נחל יהודיה

נחל יהודיה הוא אתר טיולים פופולרי בישראל, המתחיל בחניון נחל זוויתן וקיימים בו שני מסלולי הליכה, עליון ותחתון, המשתלבים למסלול אחד ארוך למיטיבי לכת. המסלולים עוברים בכל רחבי האתר ומצריכים את המטיילים אף לעבור בריכות מים בשחייה או לטפס במעלה צוקים אנכיים.
באתר הטיולים ישנם שרידי בתי כנסת מתקופת התלמוד וכן שרידי כנסייה. באזור ניתן לראות דולמנים, שהם מבני אבן מאסיביים עתיקים, המתוארכים לשנת 3000 לפני הספירה בקירוב, עשויים לוחות בזלת אשר שימשו לקבורה בתקופות קדומות.
בדצמבר 2010 החלו בנחל יהודיה מפולות סלעים אשר מהוות סכנה לחיי אדם, כתוצאה מכך החלו בדיקות בטיחות תקופתיות שבמהלכן המסלול נסגר ונפתח חלקית לסירוגין.
ביוני 2013 נפתח מסלול חדש במעלה הנחל.
אדמונד האלי

| --- | --- |

 לידה:  8 בנובמבר 1656 האגרסטון, מידלסקס, ממלכת אנגליה 
 פטירה:  25 בינואר 1742 (בגיל 85) גריניץ', קנט, ממלכת בריטניה הגדולה 
 ענף מדעי:  אסטרונומיה, מתמטיקה, מטאורולוגיה, גאופיזיקה
 מקום מגורים:  אנגליה
 מקום קבורה:  St Margaret's, Lee 
 מקום לימודים:  בית הספר סנט פול (1673)  קווינ'ס קולג' (1676)  אוניברסיטת אוקספורד (1678) 
 מנחה לדוקטורט:  ג'ון פלמסטיד, רוברט הוק 
 מוסדות:  מצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ' (1676)  המטבעה המלכותית של בריטניה (1696–1698)  אוניברסיטת אוקספורד (1704–1942) 
 פרסים והוקרה:  עמית החברה המלכותית 
 בן או בת זוג:  מרי טוק (1682–?) 
 הערות:  Savilian Professor of Geometry באוקספורד, Astronomer Royal (אסטרונום מלכותי), שביט האלי, תחנת מחקר האלי באנטארקטיקה, שיטת האלי לפתרון משוואות.
 תרומות עיקריות
 תוספות למפות כוכבים, גילוי הקשר בין לחץ האוויר והגובה על פני הים, חקר שביט האלי, חקר מרחק עד השמש, חקר מבנה כדור הארץ
 
אדמונד האלי (באנגלית: Edmond Halley;‏ 8 בנובמבר 1656 - 14 בינואר 1742) היה אסטרונום, גאולוג, מתמטיקאי, מטאורולוג ופיזיקאי אנגלי.
בשנת 1703 התמנה לפרופסור למתמטיקה באוניברסיטת אוקספורד. בשנת 1720 מונה למשרת האסטרונום המלכותי בה החזיק עד מותו ב-1742.
האלי תרם לשלל תחומים במדע. בין השאר היה הראשון שפרסם רשימה המונה 341 כוכבים הנראים מחצי הכדור הדרומי, הראשון שפרסם לוח על רוחות הדרום והמונסונים וקישר את תנועת הרוחות עם התחממות כדור הארץ על ידי השמש, והראשון שתיעד את הקשר בין הלחץ הברומטרי והגובה מעל פני הים.
ביוגרפיה

האלי נולד בלונדון ליצרן סבון אמיד. בשנת 1673 החל ללמוד בקווינס קולג' של אוניברסיטת אוקספורד. עוד במהלך לימודין פרסם מאמרים על מערכת השמש וכתמי שמש.
בשנת 1690 פותח על ידי האלי פעמון הצלילה הראשון שכלל גם אספקת אוויר במהלך שהותו של הצוללן מתחת למים.
האלי היה המדען הראשון שהגה את תאוריית כדור הארץ החלול. בשנת 1621 פרסם מאמר לפיו כדור הארץ מורכב מכדורים קונצנטריים שלהם יש קטבים מגנטיים. תאוריה זו באה להסביר את הסטייה המגנטית של כדור הארץ. האלי טען כי בכדורים הפנימיים חיים אנשים, חיות ויצורים שונים וכי שמשות קטנות מאירות את החללים.
בשנת 1693 פרסם מאמר המציג כיצד להתבסס על לוח תמותה כדי לחשב פרמיות שאדם יתבקש לשלם בכל גיל כדי לקבל קיצבה קבועה (אנונה) לכל ימי חייו. למאמר זה הייתה השפעה ניכרת על התפתחות האקטואריה והדמוגרפיה.
בשנת 1684 הגיע האלי לביקור אצל אייזק ניוטון בקיימברידג' במטרה להבין את צורת מסלוליהן של פלנטות. האלי ביקש לדעת מה צורת העקומה שתתאר את מסלוליהם של פלנטות, אם מניחים כי כוח הכבידה הפועל עליהן נמצא ביחס הפוך לריבוע המרחק. ניוטון השיב כי המסלול יהיה אליפטי. כאשר ביקש האלי לבחון את חישוביו של ניוטון התברר כי החישובים שערך ניוטון לא נמצאו בידיו. הפצרותיו של האלי הובילו את ניוטון לפרסום חיבור שבו תיאר את חישוביו. היה זה חיבור צנוע בן תשעה דפים שפורסם בנובמבר 1684. חיבור זה הוביל את ניוטון, בעידודו של האלי, לפרסם כעבור שלוש שנים את יצירת המופת שלו "עקרונות מתמטיים של פילוסופיית הטבע" ב-1687. האלי לא רק עודד את כתיבת הספר אלא גם דאג לממן את פרסומו.
האלי קידם את חקר גודלו של היקום כאשר ב-1691 פרסם מאמר שמראה כיצד תצפיות של מעברי כוכב הלכת נוגה על פני השמש, כפי שהם נראים מנקודות שונות על פני כדור הארץ, עשויות באמצעות טכניקת הפרלקסה לשמש למדידת המרחק בין כדור הארץ לשמש. מעברי נוגה על פני השמש הם אירועים נדירים, אבל ניתנים לחיזוי. האלי דן בנושא מעברי נוגה פעם נוספת ב-1716, כאשר חזה שזוג המעברים הבא ייתרחש בשנים 1761 וב־1769. האלי העריך כי לא יחיה עד אז, לכן השאיר הוראות מפורטות איך לבצע את התצפיות הנדרשות
.
בשנת 1704 מונה האלי כפרופסור לגאומטריה באוניברסיטת אוקספורד, אבל המשיך את עבודתו באסטרונומיה. ב-1705 פרסם ספר העוסק באסטרונומיה של שביטים, שבו תיאר את המסלולים הפרבוליים של 24 שביטים, שנצפו מ-1377 עד 1698. הוא הראה כי שלושת השביטים שחלפו בשמים בשנים 1531, 1607 ו- 1682 היו כל כך דומים במאפיינים שלהם, כך שסביר להניח כי מדובר באותו שביט. טענה זו שהוכחה כנכונה זיכתה את השביט בשמו של האלי. בספרו Synopsis Astronomia Cometicae‏ (1705), האלי חזה כי כוכב השביט ישוב ב-1758, ויעבור באותו אזור בשמים. השביט שב בחג המולד של 1758, כשהאלי כבר לא היה בין החיים.
בשנת 1720 מונה למשרת האסטרונום המלכותי, בה החזיק עד מותו ב-1742.
על שמו

כוכב השביט האלי - צפה את חזרתו
מכתש האלי - על מאדים
מכתש האלי - על הירח
תחנת מחקר האלי - אנטארקטיקה
הערות שוליים

↑  E. Halley, An Estimate of the Degrees of the Mortality of Mankind, drawn from curious Tables of the Births and Funerals at the City of Breslaw; with an Attempt to ascertain the Price of Annuities upon Lives, Philosophical Transactions, 1693, pp. 596-610
↑  מייקל הוסקין, ההיסטוריה של האסטרונומיה, רסלינג 2012
↑  ג'ון גריבין, ההיסטוריה של המדע, ספרי עליית הגג, ידיעות אחרונות,  2012
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000003-QINU`"'Teets, D.A. (2003). "Transits of Venus and the Astronomical Unit". Mathematics Magazine. 76: 335–348. JSTOR 3654879.
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000005-QINU`"'Halley, Edmund (1716). "A New Method of Determining the Parallax of the Sun, or His Distance from the Earth". Philosophical Transactions. XXIX: 454. אורכב מ-המקור ב-24 ביוני 2011. {{cite journal}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262233205171  PLWABN: 9810646261105606  BIBSYS: 90288764  BNC: 000043276  BNE: XX1469639  BnF: cb119960783 (data)  CANTIC: a10635610  CiNii: DA05605698  GND: 118720066  ICCU: TO0V430884  ISNI: 0000 0000 8077 7282  LCCN: n50018459  MGP: 234543  NKC: nlk20000091836  NLA: 35164286  NLG: 169412  NTA: 068645619  RERO: 02-A000078092  SELIBR: 316910  SNAC: w64j0nmh  SUDOC: 027718247  TePapa: 33673  Trove: 848076  VcBA: 495/113289  VIAF: 71400665   WorldCat (עם VIAF): 71400665 
תרשים מתוך ספרו של אדמונד האלי שפורסם ב-1716 ובו הצעה לקביעת הפרלקסה של נוגה, בעזרתה ניתן לקבוע את מרחק שבין כדור הארץ לשמש
לוח ההקדשה לאדמונד האלי במנזר וסטמינסטר
צביקה הדר

| --- | --- |

צביקה הדר, 2022
 לידה:  7 באפריל 1966 (בן 58) י"ז בניסן ה'תשכ"ו באר שבע, ישראל ישראל 
 שם לידה:  צבי פְרוּכְטֶר
 סוגה מועדפת:  קומדיה
 מדינה:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1992
 עיסוק:  קומיקאי, סטנד-אפיסט, מנחה טלוויזיה, שדרן רדיו, שחקן טלוויזיה, קולנוע ותיאטרון, מפיק
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 מספר צאצאים:  5
 פרופיל ב-IMDb
 
צביקה הדר (נולד ב-7 באפריל 1966, י"ז בניסן ה'תשכ"ו) הוא קומיקאי, שחקן, מפיק, מנחה טלוויזיה, שדרן רדיו וסטנדאפיסט ישראלי. זוכה חמישה פרסי מסך הזהב. הוא מרבה לשתף פעולה עם חברת טדי הפקות. בין תוכניותיו הבולטות נמנות "הקומדי סטור", "שמש" ו"כוכב נולד" ובעונה הראשונה של "הכוכב הבא".
ביוגרפיה

נולד בשם צבי פְרוּכְטֶר בשכונה ד' שבבאר שבע, להורים שעלו מרומניה ב-1963. בוגר בית הספר מקיף א' שבעיר הולדתו. בשירותו הצבאי שירת כקצין במערך הנ"מ, והגיע במהלך שירות המילואים שלו לדרגת רב-סרן.
לאחר שירותו הצבאי, הדר פנה ללימודי תיאטרון ומשחק באוניברסיטת תל אביב.
במקביל ללימודי המשחק באוניברסיטת תל אביב, החל הדר להופיע במופעי בידור נונסנס וסטנד-אפ במסגרת קבוצת ה"קומדי סטור" של יואב גרוס ב"בית ציוני אמריקה" בתל אביב. לאחר מכן, יצא במופע בימתי, "כשצביקה פגש את חנה", יחד עם השחקנית חנה לסלאו.
השתתף בפסטיגל בשנת 2000 כשחקן ראשי לצד מיכל ינאי ובשנת 2001 כשחקן ראשי לצד גלית גיאת.
בשנת 2005, היה המנחה הראשי של מופע הפזמונים "שיר נולד", יחד עם תום אבני ואגם רודברג.
הדר שיחק במחזות "היי רמונה" בתיאטרון הקאמרי, ב"השקרן" בתיאטרון חיפה, ב"ברנשים וחתיכות" בתיאטרון בית ליסין, במחזמר "גריז" בתפקידים הראשיים וכן ב"עלי בבא וארבעים השודדים", ב"שלושת המוסקיטרים", ב"אלאדין" ועוד.
בשנת 2010 השתתף במופע "לילה מטורף בפסטיגל", בתפקיד דיאבלו.
ב-19 בספטמבר 2012 עבר הדר דום לב והובהל לטיפול נמרץ בבית החולים איכילוב. בעקבות האירוע עבר צנתור והפך לפרזנטור של קופת חולים מאוחדת.
ב-2015 השתתף במחזמר "המכבים", שם שיחק את דמותו של אנטיוכוס. ב-2016 הנחה את חגיגות האליפות של קבוצת הכדורגל האהודה עליו, הפועל באר שבע. הדר הנחה גם את האליפות השנייה ב-2017 ואת השלישית ב-2018.
בחנוכה 2017 החל להשתתף במחזמר "סביב העולם בשמונים יום" לצד הראל סקעת, רוני דלומי וחנה לסלאו.
בשנת 2023 שב לתיאטרון כשגילם את דמותו של טיגלך במחזה "חפץ" מאת חנוך לוין בתיאטרון הבימה. בשנת 2024 גילם את יאשה האבא של זאזא בהצגה "חתונה מאוחרת", המבוססת על סרטו של דובר קוסאשווילי, שעלתה בתיאטרון באר שבע בשיתוף הבימה.
בנוסף, בשנים האחרונות מעלה הדר מופע סטנדאפ משלו ברחבי הארץ.
ביוגרפיה > בקולנוע

ב-1997 השתתף בסרט הקולנוע "עפולה אקספרס" לצדם של אסתי זקהיים ואריה מוסקונה. על תפקידו בסרט היה מועמד לפרס אופיר לשחקן הראשי הטוב ביותר.
ב-2007 גילם את יעקב וולדמן בסרט "רחמים".
ב-2013 יצא לאקרנים הסרט "לצוד פילים" של רשף לוי, בו השתתף הדר בתפקיד משני.
ב-2016 דיבב את הדמות של באסטר בסרט האנימציה "לשיר". באותה השנה גילם את אוריאל בסרט הקצר "יוקר המחיה", במסגרת מחווה לאפרים קישון.
ב-2023 גילם את שימי בסרט "לרוץ על החול".
ביוגרפיה > במוזיקה

בשנת 2010 הוציא סינגל בשם "לך תדע", אותו כתב והלחין בעצמו ועיבד טל פורר.
ביוגרפיה > חיים אישיים

הדר נשוי בשנית ואב לחמישה - שלושה ילדים מאשתו הראשונה, ושניים מאשתו השנייה - וסב לנכד. בנוסף מגדל הדר גם את שני ילדיה (מנישואיה הקודמים) של אשתו השנייה, ליאת. הוא מתגורר בשכונת צהלה בתל אביב.
הדר הוא אוהד מושבע של הפועל באר שבע וככזה, אף הנחה את אירוע חגיגות האליפות של הקבוצה. אהדתו לקבוצה הובאה לידי ביטוי גם בסדרה "שמש".
הערות שוליים

↑  כרמית ראובן, רן בוקר,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'צביקה הדר לקה בדום לב והובהל לבית החולים, באתר ynet, 19 בספטמבר 2012
↑  ענת ביין-לובוביץ','"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'‏צביקה הדר יוביל את קמפיין קופת-חולים מאוחדת, באתר גלובס, 18 בדצמבר 2012
↑  שישי שואו, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
↑  תכלת סמל‏, צביקה הדר לשיר שלנו, באתר וואלה, 29 במאי 2005
↑  גילי איזיקוביץ,'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'אייל גולן, ריטה, רני רהב וצביקה הדר - שופטי "כוכב נולד". ינחה: אסי עזר, באתר הארץ, 30 ביוני 2013
↑  יפעת פרייז,'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'‏צביקה הדר פורש אחרי 11 עונות ב"כוכב נולד" ו"הכוכב הבא", באתר גלובס, 17 בספטמבר 2014
↑  צביקה ואייל עושים בית ספר, באתר חדשות 13, 31 באוגוסט 2017
↑  אברי גלעד מפנה את הכיסא: צביקה הדר לוהק סופית, באתר אייס, 7 בדצמבר 2021
↑  גיל משעלי,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'‏צביקה הדר יגיש את אולפן המשחק המרכזי בערוץ הספורט, באתר ‏מאקו‏, 14 בספטמבר 2023
↑  האזינו: "לך תדע" של צביקה הדר, באתר nrg‏, 7 ביוני 2010
↑   לך תדע, סרטון  באתר יוטיוב
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000010-QINU`"' ריקי רט,'"`UNIQ--nowiki-00000011-QINU`"'‏לצבי אין בעיה, בעיתון מקור ראשון, 25 בדצמבר 2019
↑  עידן יוסף,'"`UNIQ--nowiki-00000013-QINU`"'אחרי הצנתור: צביקה הדר חוזר לצילומים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 5 ביולי 2012
| כוכב נולד (2003–2012) |
| --- | --- | --- |
| מנחה | צביקה הדר |  |
| זוכים | נינט טייב • הראל מויאל • יהודה סעדו • ג'קו אייזנברג • בועז מעודה • ישראל בר-און • רוני דלומי • דיאנה גולבי • חגית יאסו • אור טרגן |  |
| מעפילי גמר אחרים | שירי מימון • שי גבסו • הראל סקעת • עדי כהן • מאיה רוטמן • מארינה מקסימיליאן בלומין • לי בירן • מיי פיינגולד • עידן עמדי • דוד לביא • אוהד שרגאי • איטן גרינברג |  |
| מתמודדים בולטים נוספים | כברה קסאי • אלון ליטבק • לירון לב • מיקה שדה • שירלי לילו • ליטל גבאי • מיכל רשף • הדר עוזרי • אסף אברבוך • ניצן קייקוב • אבי מאיר וענונו • עמרי רוטברד • מיכאל עינב • רועי ארז • נעמה שטרית • לבנת בן-חמו • עמיר חדד • מורן אהרוני • קנדוג • ענת אסתר חיטמן • דנה ליקוורניק • דניאל בן-חיים • חן אהרוני • מרים טוקאן • עדי אולמנסקי • אתי ביטון • איה זהבי פייגלין • לירן דנינו • עומר אדם • חובי סטאר • מורן מזוז • אדיר גץ • אבי בן אבו • אדר גולד • רוני גינוסר • נעמה כהן • תמר יהלומי |  |
| ערכים קשורים | טדי יזמות והפקות (חברת הפקה) |  |
| תוכנית אם, תוכניות בת ותוכנית המשך | לא נפסיק לשיר • נולד לרקוד • לא נפסיק לרקוד • בית ספר למוסיקה • הכוכב הבא |  |
| שופטים | צדי צרפתי • ריקי גל • פבלו רוזנברג • מרגלית צנעני • גל אוחובסקי • דנה אינטרנשיונל • מירי מסיקה • צביקה פיק • גידי גוב • יאיר ניצני • משה פרץ |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311847605171  ISNI: 0000 0000 6835 7365  LCCN: no2017061978  MusicBrainz: 9eb777e1-3309-46dc-a886-b88ba02b6198  VIAF: 97304281   WorldCat (עם VIAF): 97304281 
הדר ב-2006
צביקה הדר ב"עפולה אקספרס"
רכס הכורכר הצפון-מערבי של תל אביב

| --- | --- |
מבט מהים על רכס הכורכר הצפון-מערבי של תל אביב
מבט מהים על רכס הכורכר הצפון-מערבי של תל אביב
 מידע כללי
 סוג הר:  רכס כורכר
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  צפון-מערב תל אביב
 קואורדינטות:  32°07′50″N 34°47′13″E﻿ / ﻿32.130549°N 34.786959°E﻿ / 32.130549; 34.786959
 he
 
תל רקית על רכס הכורכר הצפון-מערבי של תל אביב במפת הקרן לחקר ארץ ישראל, ה-PEF, משנת 1880. קו המצוק מסומן כרצף נקודות שחורות לאורך החוף. מצפון מזרח לתל ביצת בורק ליל, עמק פי גלילות של ימינו מצפון לשכונת רמת אביב ג', תא שטח אופייני מסוג מרזבה, בקרבת רכס הכורכר החוסם מוצא של נגר עילי לים
טיילת פארק החוף
רכס הכורכר הצפון-מערבי של תל אביב הוא שריד לבית גידול חולי על גבעות הכורכר והחמרה שאפיינו את מישור החוף, בעיקר בין העיר תל אביב-יפו של ימינו ובין מישור חוף הכרמל, ותופעת טבע עולמית ייחודית במזרח אגן הים התיכון.
הרכס מתנשא לרום של עשרות מטרים, משתרע מגבול הרצליה דרומה עד לחוף וטיילת תל ברוך. רוחבו כשלוש מאות מטרים, והוא נתחם בצדו המזרחי ברחוב 2040 (כיום גם בסמיכות לחלק הצפוני והנבנה של רחוב ההמשך לרחוב אבן גבירול- "אבן גבירול צפון"). שטחו של רכס כורכר זה, הוא כ-1,900 דונם, מהם 1,700 שטחים פתוחים, ו-200 מבונים. לאורך החוף למרגלות הרכס עובר שביל ישראל.
הרכס כולל מערכות אקולוגיות המספקות שירותים אקולוגיים לסביבתו, משמר מגוון ביולוגי ייחודי, ומהווה נקודת תצפית אל המרחב הפתוח. בעבר ובהווה האזור הוא שמורה בלתי מוכרזת של טבע עירוני "פראי", בקרבת שכונות העיר ולרווחת תושביה, שיד אדם מיעטה להתערב בו.
תושבי תל אביב והסביבה ניהלו מאבק מוצלח למען הכרזתו של רכס הכורכר כשמורת טבע עירוני, במקביל לפיתוח העירוני בכל האזור שהחל אחרי הפסקת פעולתו של שדה דב ב-2019, ואשר סיכן עוד יותר את עתידו של רכס זה כשטח טבע עירוני פתוח.
בספטמבר 2023, לאחר שבע שנות עבודה ותכנון בקירוב- חנכה עיריית תל אביב את טיילת המצוקים לאורך המצוק אשר מחברת את חוף תל ברוך עם חוף הצוק.
הטיילת הזו, היא חלק מפארק חופי שיכלול את מרבית הרכס של הכורכר באזור בין תל אביב, הרצליה, וגם רמת השרון (האזור שבין צומת גלילות של רמת השרון, הרצליה פיתוח, וצפון מערב תל אביב).
היסטוריה

תל רֶקִּית הוא הנקודה הגבוהה ביותר ברכס הכורכר הצפון מערבי של תל אביב, 30 מטר מעל קו החוף.
בתל נמצאו שרידים של מחנות פרהיסטוריים משלהי התקופה הפלאוליתית העליונה וכן מהתרבות הכבארית של תחילת התקופה האפיפלאוליתית. עד 1948 ישבו בתל בדואים משבט ערב אל-קורעאן, בסמוך לקברו של השייח' סעיד אל-קורעאני. בימי מלחמת העולם הראשונה שימש התל יחידת תותחנים עות'מאנית.
במשך כמה עשורים עד 2012, פעל מתקן של צה"ל על תל באזור הכורכר שנמצא בין החופים תל ברוך והצוק.