פורום המשפחות השכולות הישראלי-פלסטיני
פעילות

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: פירוט יתר במקביל למחסור במקורות.
לארגון אין עמדה מוצהרת לגבי הפתרון הפוליטי של הסכסוך, אך מוסכם על רוב חבריו כי הפתרון חייב להיות מושתת על משא ומתן חופשי בין הנהגות שני העמים, סיום הכיבוש, הבטחת זכויות האדם הבסיסיות לכול, וחתימה על הסכם שלום. השגת פיוס היסטורי בין שני העמים, הוא, לתפיסת הפורום, התנאי ההכרחי להפיכת הסכם השלום להסכם שלום בר-קיימא.
כדי לקדם את מטרותיו, נפגש עם מנהיגים וקובעי מדיניות בישראל ומחוצה לה (האפיפיור בנדיקטוס ה-16, ביל קלינטון, טריה לארסן, לאונרד כהן).
הפורום מציע לקהל הרחב מספר פעילויות מרכזיות:
מפגש דיאלוג - המפגשים מתקיימים בעיקר בבתי ספר. למפגש מגיעים חבר פורום ישראלי וחבר פורום פלסטיני. כל אחד מהם מספר את סיפור השכול שלו ועל הבחירה שעשה בדרך הפיוס והדיאלוג במקום דרך הנקמה. לאחר מכן מתקיימת שיחה פתוחה עם המשתתפים, בה ניתן לשאול שאלות ולהביע מגוון דעות. במהלך השנים ערך הפורום כ־8,500 מפגשי דיאלוג, בהם השתתפו כ־250,000 בני נוער ומבוגרים. כמו כן, מספר פעמים בשנה מוזמנים נציגי הפורום למפגשים, הרצאות וכנסים שונים, המתקיימים ברחבי העולם. מפגשי הדיאלוג של הפורום אושרו והוכנסו למאגר התוכניות החיצוניות של משרד החינוך.
פרויקט הנרטיבים - מפגיש 15 ישראלים ו-15 פלסטינים לתהליך שבו המשתתפים מתוודעים לנרטיב האישי והלאומי של הצד השני, כצעד חשוב בדרך לפיוס בין העמים. הפרויקט, שהחל בשנת 2010, מיועד לציבור הרחב ומפגיש קבוצות שונות של ישראלים ופלסטינים. עד היום נפתחו כ-50 קבוצות.
הפורום מקיים פעילויות שונות מדי שנה לציון יום השלום הבין-לאומי, יום האישה הבין-לאומי. כמו-כן, יזם הפורום במהלך השנים תערוכות אמנות שונות ומגוונות.
יום לפני תחילת מבצע צוק איתן של צה"ל, הקימו חברי פורום המשפחות בתל אביב אוהל של דיאלוג והידברות בשם "כיכר השלום". במהלך כל ימי הלחימה וגם לאחר סיומה, חברי פורום המשפחות השכולות, ישראלים ופלסטינים, הזמינו את העוברים והשבים, להצטרף כל ערב ולקחת חלק בוויכוחים ובשיחות, וחלקו עמם את סיפורם האישי ואת בחירתם בפיוס במקום בנקמה. בחודשים אפריל-מאי 2021 חודשה פעילות הכיכר, באופן וירטואלי.
מחנה קיץ לנוער - החל משנת 2003 מקיים פורום המשפחות השכולות מחנה נוער למען שלום ופיוס, במקומות שונים ברחבי הארץ. הפעילות מפגישה בכל קיץ ארבעים בני נוער ישראלים ופלסטינים בגיל 18-14, לחמישה ימים של חוויות והתנסויות משותפות במטרה לייצר הכרות עם הצד השני ולהביא לשבירתם של סטריאוטיפים. דרך טיולים, פעילויות וסדנאות נחשפים המשתתפים לתרבות, לאורח החיים ולמנהגים של שני הצדדים. המפגש מאפשר לבני הנוער לגלות באופן ישיר ואינטימי כיצד נראים חייהם של בני גילם מהצד השני של הגדר – על מה הם חושבים וחולמים, ומה המשותף והשונה ביניהם.
מנהיגים צעירים למען שלום - בשנים האחרונות החל פורום המשפחות השכולות לבנות קבוצות של צעירים, פלסטינים וישראלים, בני 18 עד 27, בנים ובנות למשפחות שכולות חברות הפורום. מטרת הפורום בעבודה עם קבוצת הצעירים היא בניית מנהיגות משותפת, המהווה את דור ההמשך של הארגון ובעלת היכולת לפנות אל בני נוער בישראל ובפלסטין ולשאת את מסר הפיוס.
ב-2012 הופק סרט תעודה "שני פנים לסיפור" בבימויו של תור בן מיור, המציג תהליך שעברה "קבוצת נרטיבים" ישראלית-פלסטינית במסגרת הפעילויות החינוכיות של הארגון.
באוגוסט 2023 הודיע משרד החינוך שפורום המשפחות לא יורשה לפעול בבתי ספר במסגרת מאגר התוכניות החינוכיות של הגפ"ן (גמישות פדגוגית ניהולית), בנימוק: "כל השוואה בין השכול של משפחות חללי צה"ל ונפגעי פעולות האיבה עם שכול של נפגעים מפעולות הגנתיות של צה"ל בהגנתו על מדינת ישראל אינה מקובלת, ואינה מתיישבת עם הערכים שמקדם משרד החינוך ויש בו משום פגיעה קשה בזכרם של חללי צה"ל וברגשות בני משפחותיהם". באפריל 2024 פסל בית המשפט המחוזי בירושלים החלטה זו, קבע שלא היה בסיס עובדתי להחלטה של משרד החינוך והורה להשיב את פורום המשפחות למאגר התוכניות החינוכיות של משרד החינוך.
בעקבות מתקפת הפתע של חמאס ומלחמת חרבות ברזל, יזם הפורום פעילות שמטרתה לעורר את התקווה והאמונה בעתיד של שלום ופיוס בלב ישראלים ופלסטינים ולהשפיע על השיח הציבורי. הפעילות כללה וובינרים בהשתתפות חברי הפורום, הקרנת הסרט "יום אחד אחרי השלום", פאנל בנושא שחרור החטופים והשקת התרגום העברי לספר 'אפירוגון' מאת קולום מק'אן אשר נכתב על שני הורים שכולים מהפורום.