stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שיעור הפוך
מכשולים של גישת השיעור ההפוך

המורים של מדעים, טכנולוגיה, הנדסה ומתמטיקה שנענו לסקר של החוקרים (Herreid & Schiller, 2013) ציינו שתי בעיות עיקריות:
הסטודנטים שלא התנסו בשיטה זו בעבר הפגינו עמידות והתנגדות לה כיוון שהיא דורשת עבודה בבית. כתוצאה מכך חלק מהתלמידים הגיעו לכיתה לא מוכנים. מציעים להתגבר על בעיה זו על ידי מתן בחן קצר באופן מקוון או בכיתה שבודק את רמת המוכנות של התלמידים והאם הם ראו את הסרטונים או קראו את חומר הלימוד בבית.
החומר שהתלמידים צריכים לעבור עליו בבית (בין אם זה קריאת חומר או צפייה בסרטוני וידאו), צריך להיות מותאם לתלמידים. עבור רב המורים והתלמידים, צפייה בווידאו נמצאה מועדפת יותר על פני קריאת חומר. אבל המורים שהשתתפו בסקר ציינו שהיה מאוד קשה למצוא סרטוני וידאו מתאימים ובאיכות טובה. חלק מהמורים השתמשו בסרטונים של אקדמיית קהאן, וחלקם יצרו בעצמם סרטוני וידאו משלהם בתוכנות שונות לדוגמה קמטזיה.
סרטוני הדרכה בווידאו

מחקרים הראו שיש השפעה חיובית של צפייה בהקלטות וידאו על:
עמדות הסטודנטים (Bolliger, Supanakorn, & Boggs, 2010)
התנהגות הסטודנטים (Chester, Buntine, Hammond,& Atkinson, 2011)
הביצוע של הסטודנטים (Alpay & Gulati, 2010)
ראו גם

למידה משולבת מחשב
למידה מעורבת
למידת עמיתים
למידה מבוססת פרויקטים
הערות שוליים

↑  יובל שרייבמן, אוניברסיטת תל אביב, הוראה באקדמיה: גליון מס' 7, אפריל 2017, באתר tauonline.tau.ac.il
↑   ביל טאקר, הכיתה ההפוכה, EducationNext, 2012
↑  
לא ידוע,
הופכים את הכיתה,
The economist,
17/9/2011
1 2  
מורין לייג', גלן פלאט ומייקל טרגליה,
הופכים את הכיתה: פתח ליצירת סביבת למידה מכילה,
Journal of Economic Education,
2000
1 2  
ג'ון ברגמן ואהרון סאמס,
הפוך את הכיתה: להגיע לכל תלמיד בכל כיתה, כל יום,
הקהילה הבינלאומית לטכנולוגיה במדע,
מסת"ב 1564843157,
2012
↑  
קלייב תומפסון,
כיצד אקדמיית קהאן משנה את כללי החינוך,
Wired,
15.7.2011
↑  
שרה ד' ספארקס,
הרצאות הן שיעורי הבית בבתי ספר המיישמים את גישתה של אקדמיית קהאן,
Education Week,
28/9/2011
↑  
ג'רמי פ' סטרייר,
השפעת הפיכת הכיתה על סביבת הלמידה: השוואת הפעילות הלימודית בכיתה מסורתית עם הפעילות בכיתה הפוכה המיישמת שיטת חניכה חכמה,
אוניברסיטת אוהיו,
2007
↑  
טינה רוזנברגר,
הופכים את החינוך על הראש,
New York Times,
9/10/2013
↑  
החינוך מגיע ליוטיוב: פרויקט האקדמיה של קהאן מעשיר את דרכי ההוראה – גם בישראל,
איגוד האינטרנט הישראלי,
2012
↑  מיכל רשף‏, כיתה הפוכה: לומדים בבית, מתרגלים בכיתה, באתר וואלה, 28 בנובמבר 2012
↑  
טינה רוזנברג,
שיטה להשגת שליטה בחומר בכיתות הפוכות,
New York Times,
23/10/2013
↑  
רון ברנדט,
שיחה עם בנג'מין בלום,
Educational Leadership,
1979
↑  
צ'ן לין קוליק, ג'יימס קוליק ורוברט בנגרט דראונס,
מטא אנליזה על יעילות של הוראה לשליטה,
Review of Educational Research,
1990
↑  Herreid, C. F., & Schiller, N. A. (2013). Case studies and the flipped classroom. Journal of College Science Teaching, 42(5), 62-66
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007402186205171  BnF: cb170504128 (data)  GND: 104487452X  LCCN: sh2017000012  SUDOC: 193618389 
רמות החשיבה לפי הטקסונומיה של בלום בשיעור ההפוך.
שליטי אקסום

רשימת שליטי קיסרות אקסום:
מנליק הראשון: 975 לפנה"ס - 950 לפנה"ס..
| זמן שלטון משוער | שם המלך | הערות |
| --- | --- | --- |
| 100 | זוסקלאס | ייתכן שהוא זה חקאלה מרשימת המלכים |
| 200 | גדרט (מבוטא כגאדרט) | הכתבים מזכירים שבנו נקרא ביגט (מבוטא כבאיגה או באיגאט) |
| 230–240 | דבח (נקרא גם אזבה או אדחאבה) | הכתבים מזכירים שבנו נקרא גרמט (מבוטא כגירמה) |
| 250 | סאמבראוטאס |  |
| 260 | דטוונס (מבוטא כדאטאוונאס) | הכתבים מזכירים שבנו נקרא זקרנס (מבוטא כזאקארנאס) |
| 270–300 | אינדוביס | המטבע הראשון שנטבע בכסף וזהב, האגדות כתובות ביוונית |
| תחילת המאה ה-4 | אפילאס |  |
| תחילת המאה ה-4 | ווזאבה | המטבעות הראשונים עם כיתוב בגעז |
| 320 | אוסאנאס |  |
| 333–356 | אזנה | השליט הנוצרי הראשון הוביל קמפיינים רבים |
| 350 | מהדיס (מבוטא כמאהאדאייס) |  |
| סוף המאה ה-4 | אוזאבס |  |
| 400 | און | ייתכן שהוא הוינה מספר חמיר |
| המאה ה-5 | אבנה |  |
| המאה ה-5 | נאזול | נקרא גם בשם נאזנה |
| 500 | אוסאס (מבוטא גם כאוסאנה) | ייתכן שהוא טזאנה, אביו של כלב) |
| 520 | כלב | כבש את תימן וחלקים מסעודיה של ימינו על פי  המסורת בנו נקרא גברה מסקל |
| אמצע המאה ה-6 | אלה אמידאס |  |
| אמצע המאה ה-6 | ווזאנה |  |
| אמצע המאה ה-6 | ווזב (מבוטא גם כווזאב) | ייתכן שהוא  אלה גבאז בנו של כלב |
| אמצע המאה ה-6 | לואל |  |
| 575 | חטאז | מזוהה עם יאטחליה |
| 577 | סאיפו |  |
| 590 | ישראל | על פי המסורת בנו של כלב |
| 600 | גארסאם |  |
| 614 | ארמה | ייתכן שהוא אסחאמה אבן אבג'אר |
| נפטר ב-630 | אסחאמה אבן אבג'אר | אל-נג'אשי-נתן מקלט מדיני למוסלמים ולא הסגירם לפוליתאיסטים |
מלכים מאוחרים

הרשימה הבאה היא של המלכים ששלטו בין 600–900 (תאריכים משוערים) הרשימה הבאה לקוחה
מספרו של אי. וואליס פבאדג, היסטוריה של אתיופיה: נוביה וחבש, עמוד 269 משנת 1928.
| שם המלך | הערות |
| --- | --- |
קוואסטאנטינוס: או קונסטנטינוס
וואסאן סאגאד: מזוהה עם בזגאר מרשימת המלכים
פאר שאנאי: או פאר שארנאי
אדראיז: או אדראיזאר
אקלה וואדאם: 
גארמה סאפאר: 
זארגאז: או גארגאז
דאגנה מיכאל: 
בהר יקאלה: 
גום: 
אסגווומגום: 
לאטאם: 
טאלטאם: 
אודה גוש: או אודה סאסה
אזור: ששלט כחצי יום ונחנק למוות
דאדאם: 
וואדאדם: 
וואדאם אספאר: על פי המסורת שלט כ-150 שנים
ארמאה: 
דאגנה דג'אן: או גאדה דג'אן
אנבאסה וואדאם: בנו של דאגנה דג'אן
דיל נהואד: בנו של דאגנה דג'אן
הערות שוליים

↑  דמות אגדית ,על פי  הכברה נגסט היה בנם של שלמה המלך ומלכת שבא ומייסד השושלת.
תולענים אפריקניים

| תולענים אפריקניים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: דו-חיים
סדרה:: חסרי רגליים
משפחה:: תולענים אפריקניים
סוגים
 Crotaphatrema  Scolecomorphus
שם מדעי
 Scolecomorphidae ‏טיילור, 1969

תולענים אפריקניים (שם מדעי: Scolecomorphidae) היא משפחה של דו-חיים מסדרת חסרי רגליים. תולענים אלה חיים באפריקה בקמרון, מלאווי וטנזניה.
התולענים חסרי רגליים ובעלי עיניים קטנות ופרימיטיביות ויש להם חריצים קטנים לאורך הגוף, יותר מלשאר התולענים. חלק ממיני המשפחה משריצים צאצאים חיים והם עוברים ללא הפיכה לראשנים.
הגדולים בבני המשפחה מגיעים לאורך 45 ס"מ.
מיון

משפחת תולענים אפריקניים (Scolecomorphidae)
סוג Crotaphatrema
מין Crotaphatrema bornmuelleri
מין Crotaphatrema lamottei
מין Crotaphatrema tchabalmbaboensis
סוג Scolecomorphus
מין Scolecomorphus kirkii
מין Scolecomorphus uluguruensis
מין Scolecomorphus vittatus
שלום צוקרמן

הרב שלום צוקרמן (1912 – כ' בחשוון ה'תשל"ה, 6 בנובמבר 1974) היה רב המושבה קדימה ורב המועצה הדתית ושיכוני א'–ג' של הפועל המזרחי בבני ברק.
ביוגרפיה

נולד בעיירה לבדוב שבליטא, בן בכור לנחמיה וגיטל. למד בישיבות נובהרדוק בערים אושמינה, פינסק ויאנובה. נישא לגולדה מלכה, בת הרב ישראל אייזיק רבינוביץ' ממינסק (נפטרה ב-1990).
ב-1933 נמנה עם קבוצת תלמידי ישיבת נובהרדוק שעלתה לארץ ישראל ולמדה בישיבת נובהרדוק בבני ברק. לאחר כמה שנים החל ללמוד בישיבת חברון בירושלים, ונסמך לרבנות מידי הרבנים איסר זלמן מלצר, יצחק אייזיק הלוי הרצוג ויעקב ישראל קנייבסקי. לימד בישיבת עץ חיים בירושלים.
ביולי 1950 התמנה לרב המושבה קדימה שבשרון, תפקיד שבו כיהן כעשרים שנה. בשנת 1963 התמנה במקביל לרבה של עליית הנוער. ב-1970 נבחר לכהן כרב שיכוני א' - ג׳ של הפועל המזרחי וכרב מטעם המועצה הדתית בבני ברק. גורמים בעיר התנגדו למינוי רב מטעם המועצה הדתית, ובטרם הגיע לבני ברק קראו אליו הרבנים יעקב לנדא, שמואל הלוי וואזנר, נתן צבי פרידמן ועוד לוותר על התפקיד. הרב צוקרמן לא נענה לקריאתם, וגורמים בעיר פנו לבית הדין הרבני בפתח תקווה, שהוציא צו ביניים למשך שבועיים המונע מהרב צוקרמן לכהן בתפקיד. למרות הצו, קיבל הרב צוקרמן את התפקיד, וכהונתו לוותה במאבקים וחרמות כנגדו.
הרב צוקרמן היה חבר בחבר הרבנים שעל ידי הפועל המזרחי, והיה חבר ועדת החינוך והוועדה המסדרת של הארגון.
נפטר בכ' בחשוון ה'תשל"ה, ונקבר בהר המנוחות. המועצה הדתית בבני ברק ייסדה קרן מלגות לבני ישיבות לזכרו.
לקריאה נוספת

שלמה זמרוני, בשבילי זיכרון - הרב ר' שלום צוקרמן זצ"ל, בתוך שבילין כט-ל, כסלו תשל"ז, עמ', רח - רט.
יצחק גולדשלג, צוקרמן, שלום, בתוך: יצחק רפאל (עורך), "אנציקלופדיה של הציונות הדתית", כרך ה, תשמ"ג, עמ' 10 - 11.
הערות שוליים

↑  ר' נחמיה צוקרמן ז"ל, הצופה, 17 בינואר 1969, עמ' 8
↑  גולדה מלכה צוקרמן, באתר Gravez
↑  הכתרת הרב בכפר קדימה, הצופה, 7 ביולי 1950
↑  מנחם שמואל, מלחמת רבנים בבני ברק, מעריב, 21 בדצמבר 1970
↑  ש. מנחם, גבאים נגד הרב לנדא, מעריב, 30 בדצמבר 1970
↑  ראו למשל: מנחם שמואל, סכסוכים מפלגתיים פגמו בטקס האזכרה לחללים בבני ברק, מעריב, 13 במאי 1973
↑  מוסדות "חבר הרבנים" של המפד"ל, הצופה, 22 בספטמבר 1968
↑  קברו באתר Gravez.
שירה ילון-חיימוביץ

| --- | --- |

 לידה:  8 בנובמבר 1962 (בת 61) ירושלים, ישראל
 ענף מדעי:  הנגשה קוגניטיבית; נגישות ואינטליגנציה מעשית בקרב מבוגרים עם מוגבלות שכליות, פישוט לשוני
 מקום מגורים:  ארצות הברית ארצות הברית  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קונטיקט (1993-2000, PhD, פסיכולוגיה חינוכית) האוניברסיטה העברית בירושלים (1993, MSc, ריפוי בעיסוק)   האוניברסיטה העברית בירושלים (1986, B.Sc., ריפוי בעיסוק)
 מנחה לדוקטורט:  Stephen Greenspan
 מוסדות:  הקריה האקדמית אונו
 בן זוג:  דניאל חיימוביץ
שירה ילון-חיימוביץ (נולדה ב-8 בנובמבר 1962) היא
מרפאה בעיסוק ישראלית, פרופסור חבר
 בקריה האקדמית אונו, דיקנית הפקולטה למקצועות הבריאות, מייסדת החוג לריפוי בעיסוק, ודיקנית הסטודנטים במכללה.
ילון-חיימוביץ עוסקת בהנגשה קוגניטיבית (נגישות לאנשים עם מוגבלות קוגניטיבית)[דרוש מקור], הייתה יועצת לנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, חברת הוועדה המייעצת לנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, ופעלה להכנסת הזכות ל"פישוט לשוני" לתקנות נגישות השירות (2016) וכן להכנסת המונח "פישוט לשוני" לתקן הישראלי העוסקת בנגישות ותקשורת בסביבה הבנויה (תקן 1918 חלק 4). בהמשך, טבעה את המונחים "רמפות קוגניטיביות"  ו"פישוט סימולטני". היא מורשית נגישות שירות, עומדת בראש המכון הישראלי להנגשה קוגניטיבית של אגודת עמי.
ביוגרפיה

שירה ילון-חיימוביץ נולדה בירושלים, לירדנה ילון (לבית רובינוביץ), מורה לבלט ומנהלת מחלקת האורחים של הבונדס, ויעקב ילון (לשעבר שכטר), אומן יודאיקה בנחושת. אחיה, אהוד ילון, הוא טייס באל-על וממקימי Osho Center TLV.
גדלה בשכונת נווה שאנן בירושלים. בילדותה הייתה פעילה בתנועת הצופים ורקדנית בלהקות "הורה ירושלים". למדה בגימנסיה העברית בירושלים (יסודי ותיכון).
שירתה בצה"ל כמורה חיילת, תחילה במסגרת מקא"ם בבסיס חיל חימוש בקציעות ולאחר מכן כמורה חיילת בבית הספר של הצבא[דרושה הבהרה] בבאר-שבע. עבדה עם עולים חדשים ועם ילידי הארץ ללא ידיעת קרוא וכתוב, ושם נתקלה לראשונה בהוראה מתקנת ובעבודה עם אנשים עם מוגבלות בלמידה.
נשואה לדניאל חיימוביץ, ביולוג אמריקאי ישראלי, נשיא אוניברסיטת בן-גוריון בנגב. הזוג גר בהוד השרון, ולו שלושה ילדים.
לימודים אקדמיים

בשנת 1986 סיימה בהצטיינות לימודי תואר ראשון בריפוי בעיסוק בבית הספר לסיעוד ע"ש הנרייטה סאלד של הדסה והאוניברסיטה העברית.
לאחר מכן למדה שנה במגמת המחול באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים.
את לימודי התואר השני בריפוי בעיסוק סיימה בהצטיינות בשנת 1992, כבוגרת המחזור הראשון של התואר השני בריפוי בעיסוק בבית הספר לריפוי בעיסוק של הדסה והאוניברסיטה העברית בירושלים.
בשנים 4–1993, למדה באוניברסיטת ניו יורק ריפוי בעיסוק. בין השנים 1994 ל-2000 למדה לדוקטורט בחינוך מיוחד באוניברסיטת קונטיקט. כותרת עבודת הדוקטורט שלה הייתה: "חוכמת חיים בקרב אנשים עם מוגבלות שכלית: תפקיד הניסיון והאינטליגנציה המעשית" והמנחה שלה היה פרופסור סטיבן גרינספן.
עבודה אקדמית וציבורית בנושא נגישות קוגניטיבית

ילון-חיימוביץ, מרפאה בעיסוק ומורשית נגישות שירות, עבדה לאורך שנים, קלינית ומחקרית, עם אנשים עם מוגבלות שכלית. תחומי המחקר העיקריים שלה, בשנים האחרונות:
הוראה ולמידה בריפוי בעיסוק (Scholarship of Teaching and Learning SoTL)
עיצוב אוניברסלי ללמידה (Universal Design for Learning – UDL)
הנגשה קוגניטיבית - פיתוח ויישום 'רמפות קוגניטיביות' כלומר התאמות נגישות המאפשרות לאנשים עם מוגבלות קוגניטיבית לקחת חלק ולהשתתף בכל תחומי החיים.
ילון-חיימוביץ פרסמה מודל תאורטי יישומי, להנגשה לאנשים עם מוגבלות קוגניטיבית. מודל זה הפך לבסיס למודלים ולישומים עתידיים.
ילון-חיימוביץ הייתה שותפה בדיוני ועדת המשנה שקבעה את תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), התשע"ג–2013, שמחייבות שימוש בשפה פשוטה או שימוש בפישוט לשוני וכן חברה בוועדה שכתבה את הרוויזיה לתקן הישראלי לנגישות התקשורת בסביבה הבנויה אשר כולל הנחיות לשימוש בשפה פשוטה ופישוט לשוני.
על סמך המודל התאורטי, פיתחה ילון-חיימוביץ את טכניקת "הפישוט הסימולטני", אשר יושמה לראשונה ברחבי העולם במהלך אירוויזיון 2019. תאגיד השידור הישראלי סיפק נגישות קוגניטיבית לשידור האירוויזיון באמצעות שידור וידאו דיגיטלי, שעסק בתרגום מה שנאמר בזמן אמת באנגלית, לעברית בשפה פשוטה .
שלושה ערוצי "כאן" ביוטיוב הנגישו בעברית את תחרות הזמר לאנשים עם מוגבלות קוגניטיבית, לעיוורים ולאנשים עם מוגבלות בשמיעה בישראל. ההנגשה לאנשים עם מוגבלות קוגניטיבית נעשית באמצעות פישוט סימולטני, ההנגשה לעיוורים נעשית באמצעות תיאור קולי וההנגשה לאנשים עם מוגבלות שמיעה נעשתה באמצעות שפת סימנים,
ילון-חיימוביץ טבעה במחקרה את המושג "רמפה קוגניטיבית".
בדומה להנגשה פיזית, שמטרתה לשפר את מידת התאמתה של מערכת לשימושם של אנשים בעלי יכולות גופניות מגוונות, כך בהנגשה קוגניטיבית מדובר על התאמה של כל מערכת וסביבה לצרכים של אנשים עם יכולות קוגניטיביות מגוונות. הנגשה פיזית היא למשל הצבתה של רמפה על מנת לאפשר הגעה של אנשים המתניידים בכיסא גלגלים למבנה מסוים, או הוספת תבליטים בכתב ברייל על כפתורי המעלית כך שגם לקויי ראייה יוכלו לעשות בה שימוש. בדומה לכך הנגשה קוגניטיבית היא תהליך פישוט של סביבה, כך שהיא תהיה קלה יותר להתמצאות או להבנה, למשל על ידי הצבת שלטים קלים להבנה במקום הוראות בכתב, או צביעת הקירות בחניון של מבנה גדול בכל קומה בצבע שונה, כך שיהיה קל להיזכר במקום החניה. "הרמפה" במקרה זה, היא רמפה קוגניטיבית. כשם שאדם עם מוגבלות בניידות לא יצליח להיכנס למבנה ללא רמפה מתאימה, כך אדם עם מוגבלות קוגניטיבית לא יצליח לצרוך מידע מילולי או אחר מהסביבה, ללא הרמפה הקוגניטיבית המתאימה.
מחקר אקדמי נוסף

מרבית המחקר של ילון-חיימוביץ עסק בבוגרים עם מוגבלות קוגניטיבית. במהלך עבודת הדוקטורט שלה, היא פיתחה בדיקת וידאו של אינטליגנציה מעשית  שנכללה בהמשך ב- DSM-5 כחלק מההגדרות למוגבלות שכלית[דרושה הבהרה]. מחקרים שלאחר מכן, בדקו את היישום של מציאות מדומה עבור אנשים עם מוגבלות פיזית ואינטלקטואלית  ואת השימוש במודלים מכלילים בהוראה בלמידה אקדמית ובחינוך והכשרת סטודנטים לריפוי בעיסוק.
פרסומים עיקריים

שירה ילון חיימוביץ, עיצוב אוניברסלי והנגשה עבור ישראלים עם מוגבלות שכלית, באתר קרן שלם
ילון-חיימוביץ, ש. (2008). מוגבלות גלויה – נגישות סמויה: סיפורם של אנשים עם מוגבלות שכלית. בתוך: פלדמן, דניאלי -להב וחיימוביץ, נגישות החברה הישראלית לאנשים עם מוגבלות בפתח המאה ה-21. נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות, משרד המשפטים, עמודים 573 - 596
שירה ילון-חיימוביץ, מצאתי?!? התמצאות אנשים עם מוגבלות שכלית במרחב הפיזי., עניין של גישה גליון 7, יולי 2008, עמ' 41-50
סיגל עוזיאל-קרל, מיכל טנא-רינדה, שירה ילון-חיימוביץ, חוברת הנחיות להנגשה לשונית
הילה רימון-גרינשפן, מיכל טנא רינדה,אורנית אבידן-זיו, שירה ילון חיימוביץ, עובדים על זה:עקרונות להנגשה קוגניטיבית בסביבת העבודה, עניין של גישה גליון 22, אפריל 2018, עמ' 25-34
שירה ילון חיימוביץ, הילה רימון גרינשפן, אורנית אבידן-זיו,  התאמת תהליך יצירת סמלים ציבוריים ובדיקת מובנותם לאנשים עם מוגבלות שכלית, באתר קרן שלם
Yalon-Chamovitz, Shira (באוקטובר 2009). "Invisible Access Needs of People With Intellectual Disabilities: A Conceptual Model of Practice". Intellectual and Developmental Disabilities. 47 (5): 395–400. doi:10.1352/1934-9556-47.5.395. {{cite journal}}:  (עזרה)
Werner, S., Yalon-Chamovitz, S., Rinde, M. T., & Heymann, A. D, Principles of effective communication with patients who have intellectual disability among primary care physicians., Patient education and counseling 100(7), 2017
Yalon-Chamovitz, S., and Oranit Avidan-Ziv, Simultaneous Simplification: Stretching the Boundaries of UDL. In: Networking, Implementing, Research, and scaling Universal Design for Learning, Towson MD: UDL-IRN, 2016, עמ' Pp.66-68
Yalon-Chamovitz, Shira; Kraiem, Yoav; Gutman, Carolyn (12 באפריל 2017). "Deconstructing hierarchies: Service users as co-teachers in occupational therapy education". Work. 56 (3): 381–386. doi:10.3233/WOR-172502. {{cite journal}}:  (עזרה)
Gutman, K., Kreim, Y. and Yalon-Chamovitz, S. (2012). Deconstructing Hierarchies: A pedagogical Model with Service Users Co-Teachers. Social Work Education: The International journal, 31, 202-214.
Yalon-Chamovitz, S. (2000). Practical intelligence: The cognitive underpinning of occupation. In: Annals of the 6th European Congress of Occupational Therapy. Paris: ERGO. Pp.38-39
תומאס מורל

| --- | --- |

 לידה:  18 במרץ 1703 אטון, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  19 בפברואר 1784 (בגיל 80) לונדון, ממלכת בריטניה הגדולה 
 מדינה:  ממלכת בריטניה הגדולה 
 מקום לימודים:  איטון קולג', קינגס קולג' 
 שפות היצירה:  אנגלית, לטינית 
 פרסים והוקרה:  עמית החברה המלכותית  עמית אגודת חוקרי העתיקות של לונדון 
 
תומאס מורל (באנגלית: Thomas Morell‏ 18 במרץ 1703 – 19 בפברואר 1784) היה לבריתן אנגלי, מומחה ללימודים קלאסיים ומדפיס.
חייו

מורל נולד באיטון, בקינגהמשייר, ולמד באיטון קולג' ובקינגס קולג', קיימברידג' (תואר ראשון ב-1726, תואר שני ב-1730 ודוקטורט ב-1743).
מורל היה עמית ב"אגודת חוקרי עתיקות" של לונדון ובשנת 1768 נבחר ל"עמית החברה המלכותית" כ"רקטור של באקלנד בהרטפורדשייר, מחבר התזאורוס היווני שיצא לאור לא מכבר ועמית באגודת חוקרי העתיקות של לונדון, ג'נטלמן בקיא ומיומן בתולדות הטבע ובכל סעיף של ספרות הנימוסין"
בשנת 1775 התמנה לכומר הצבאי בקסרקטין פורטסמות'.
מורל כתב את הדין וחשבון הארוך והמפורט ביותר ששרד עד ימינו על שיתוף פעולה עם הנדל.
הוא מת בשנת 1784 ונקבר בצ'יזוויק, לונדון.
לבריות

מורל התפרסם בעיקר כלבריתן של האורטוריות הבאות מאת גאורג פרידריך הנדל:
יהודה המכבי (1747)
"יהושע" (1747)
"אלכסנדר באלוס" (1748)
"בחירתו של הרקולס" (1750) קיים ספק אם מורל היה הלבריתן
"יפתח" (1752)
"ניצחון הזמן והאמת" (1757) קרוב לוודאי שמורל היה הלבריתן
הערות שוליים

↑  http://www.oxforddnb.com/index/101019201 www.oxforddnb.com
↑  קטלוג ספרייה וארכיב של החברה המלכותית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265532205171  PLWABN: 9810639901205606  BIBSYS: 2109123  BNC: 000178961  BNE: XX1507968  BnF: cb13607547b (data)  CiNii: DA05911628  GND: 134638220  ICCU: UBOV031963  ISNI: 0000 0001 0919 1972  LCCN: n83041694  LNB: 000100592  MusicBrainz: bd683335-d671-49ca-bccb-66b3f35cc6ef  NKC: xx0124103  NLA: 35361952  NSK: 000659152  NTA: 068469241  RERO: 02-A003608787  SNAC: w64m9gvp  SUDOC: 055321631  Trove: 925684  VcBA: 495/118381  VIAF: 79159546   WorldCat (עם VIAF): 79159546
תולעת הפיצה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 כללי
 תאריך הוצאה:  1994
 סוגה:  משחק פעולה ממוחשב
 פיתוח:  Zorlim Software
 ארץ מקור:  פינלנד 
 דרישות תוכנה
 מצבי משחק:  שחקן אחד ומחשב
 פלטפורמות:  מחשב
 דרישות מערכת
 בקרים:  מקלדת מחשב
 
תולעת הפיצה (באנגלית: Pizza Worm) הוא משחק וידאו, המבוסס על המשחק סנייק, שיצא בשנת 1994 והיה פופולרי בשנות ה-90.
המשחק

המשחק פותח על ידי חברת Zorlim Software הפינית, כשלמעשה עבד בה באותה עת אדם אחד בלבד.
משחקיות המשחק מבוססת על סנייק. באופן זה, במסגרת המשחק שולט השחקן על תולעת ארוכה ירוקה ודקה המשוטטת באזור מבודד, אוספת פיצה בגדלים שונים, ומנסה להימנע מלהתנגש בזנבה או בקירות המקיפים את אזור המשחק. התולעת מתארכת כשהיא אוכלת, וכך קשה לה יותר להימנע מלהיתקע בזנבה או בגופה. השחקן שולט על כיוון תנועת ראש התולעת (באמצעות המקשים למעלה, ימינה, למטה או שמאלה), ויתר גופה של התולעת עוקב אחרי ראשו. התולעת נמצא בתנועה מתמדת ולא ניתן לעצור אותה במהלך המשחק.
מה שמבדיל את המשחק ממשחקי סנייק מסורתיים, הוא שהתולעת לא מסוגלת לבצע פניות חדות של 90 מעלות, והיא נעה במעגלים. באופן זה, החזקה של מקש החץ לזמן ארוך מידי, תביא לכך שהתולעת תבצע פניה של 360 מעלות ותפגע בגופה.
הבדל נוסף בין המשחק הזה לשאר משחקי הסנייק הוא הניקוד - בעוד שבמשחקים המסורתיים על השחקן תמיד לאסוף אותו סוג של "בונוס"; לעומת זאת, בתולעת הפיצה, גודל הפיצות משתנה, ובהתאם לכך גם הניקוד - פיצה קטנטנה תזכה בניקוד מועט, ואילו פיצה משפחתית תזכה במספר רב של נקודות.
המשחק היה פופולרי במהלך שנות ה-90. בשנת 2005 הוציאה החברה גרסה חדשה של המשחק.
שרגא בר

שרגא בר (נולד ב-24 במרץ 1948) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן הימני בקבוצת מכבי נתניה ובנבחרת ישראל.
ביוגרפיה

בר נולד בגרמניה ועלה לישראל בשנת 1949. הוא החל לשחק כדורגל בגיל 9 במחלקת הנוער של מכבי נתניה, ובשנת 1965 שבר את שיא המועדון כאשר עלה לקבוצת הבוגרים של המועדון בגיל 15 וחצי. בר שיחק בנתניה עד שנת 1978 וזכה עמה בשלוש אליפויות, כולל דאבל בעונתו האחרונה במועדון. לאחר שעזב את נתניה שיחק גם בהפועל רמת גן.
בשנת 1966 ייצג את נבחרת הנוער של ישראל בבנגקוק ובשנת 1967 בקוריאה הדרומית. בר זומן לראשונה לסגל נבחרת ישראל הבוגרת בשנת 1968, ואת הופעת הבכורה שלו ערך במשחק ידידות מול נבחרת צפון אירלנד באצטדיון בלומפילד. את שערו היחיד במדי הנבחרת כבש בר באולימפיאדת מקסיקו (1968), בניצחון 3–1 מול נבחרת אל סלבדור. בר הגיע לשיאו המקצועי ככדורגלן בשנת 1970, כשותף במשחקי מונדיאל 1970 שנערך במקסיקו. בסך הכל הופיע בר 34 פעמים במדי הנבחרת ולזכותו שער בודד.
בר שיתף פעולה בנתניה עם אחיו, חיים בר, גם הוא שחקן נבחרת ישראל.
תארים

אליפות (3): 1970/71, 1973/1974, 1977/1978
גביע המדינה (1): 1977/1978
אלוף האלופים (1): 1973/1974
תולעת אוזניים

תולעת אוזניים (גם: דימויי מוזיקה בלתי רצוניים או תסמונת השיר התקוע) היא תופעה נוירולוגית שמתאפיינת בחזרה טורדנית ובלתי רצונית בראש על קטעי מוזיקה.
מחקרים מצאו ש-98% מבני האדם חוו את התופעה, למעלה מ-90% חווים אותה לפחות פעם בשבוע, וכ-25% חווים אותה כמה פעמים ביום. בדרך כלל מדובר במנגינה קליטה בעלת חזרתיות רבה.
המדע עדיין לא הסביר באופן מלא את התופעה, אך ישנם כמה הסברים חלקיים. אחד ההסברים הנפוצים הוא שהתופעה נובעת מהדרך שבה בני אדם קולטים מוזיקה ואוגרים אותה. כשבני אדם מקשיבים למוזיקה, הם משתמשים בזיכרון מתמשך – לא זוכרים תווים בודדים אלא מכלול שלם של רגעי מוזיקה, שיוצרים ביחד זיכרון מוזיקלי. כלומר, הקטע שחוזר על עצמו נחשב כזיכרון אחד שלם שאי אפשר לפרק לחלקים קטנים יותר, וכך חוזר על עצמו בלולאה אינסופית.
התופעה נחשבת ללא מזיקה, ולעיתים אף מהנה. 75% מהנסקרים דיווחו שלעיתים הם נהנים מהחוויה. עם זאת, 'שירים תקועים' עלולים להופיע גם בשל הפרעה טורדנית-כפייתית, תסמונות פסיכוטיות, מיגרנה, צורות יוצאות דופן של אפילפסיה או מצב המכונה palinacousis - כאשר אדם ממשיך לשמוע צליל זמן רב לאחר שנעלם. תולעי אוזניים שמתמשכות לאורך זמן רב עלולות להיגרם על ידי מחלות שונות, כגון שבץ מוחי או גרורות בסרטן המוח.
ראו גם

אשליה שמיעתית
תסמונת האוזן המוזיקלית
טנטון
הערות שוליים

↑  נתקע לכם שיר בראש? כך תמחקו אותו בשניה, באתר וואלה, 13 במאי 2021
1 2  שיר נתקע לכם בראש? כנראה שיש לכם תולעת אוזניים, באתר ‏מאקו‏, 15 ביולי 2021
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שיטת שנים-עשר הטונים

ארנולד שנברג, ממציא שיטת שנים-עשר הטונים
שיטת שנים עשר הטונים (הידועה גם בשם דודקאפוניה) היא שיטה לחיבור מוזיקה, שפיתח ארנולד שנברג בשנות ה-20 של המאה ה-20. מוזיקה העושה שימוש בשיטה זו מכונה מוזיקת שנים עשר טונים.
יוזף מטיאס האואר פיתח גם הוא שיטה דומה, העושה שימוש בסולמות בני שישה צלילים (הֶקסָאכורדים) לא-סדירים, בדיוק באותו זמן ובאותה ארץ, אך ללא כל קשר לשנברג. מלחינים אחרים יצרו שימוש שיטתי בסולם כרומטי, אבל לשיטה של שנברג נודעת החשיבות ההיסטורית הרבה ביותר.
שנברג עצמו תיאר את השיטה כ"שיטת חיבור ב-12 צלילים, המתייחסים רק זה לזה". עם זאת, השימוש המקובל כיום הוא לתאר שיטה זו כצורה של סריאליזם.
השיטה

ביסוד שיטת שנים עשר הטונים עומדת שורת הצלילים, מערך סדור של שנים עשר צלילי הסולם הכרומטי (שתים עשרה דרגות הגובה המושוות), כשאף אחד מהצלילים לא חוזר פעמיים. שורת הצלילים הנבחרת כיסוד ליצירה נקראת הסדרה הראשונית (P). ללא טרנספוזיציה, היא מסומנת כ-P0. עם שתים עשרה דרגות הגובה של הסולם הכרומטי כנתון, יש 12! (12 עצרת, כלומר, 479,001,600) שורות טון ייחודיות. יצירה המושתתת על יישום קפדני של שיטת שנים עשר הטונים תהיה בנויה מחזרה על הסדרה, כשהיא עוברת אחת משלוש מניפולציות מותרות:
טרנספוזיציה למעלה או למטה, הנותנת PX
הפיכה בסדר הזמנים, הנותנת "הילוך סרטן"
הפיכה בכיוון המרווחים, הנותנת "ראי"
הטרנספורמציות השונות ניתנות לשילוב. שילוב טרנספורמציות הילוך הסרטן והראי ידוע כראי סרטן (RI).
ההצהרות האלה עשויות להופיע סדרתית, בזו אחר זו, או לחפוף זו את זו ליצירת הרמוניה.
בשימוש מעשי, היו ה"חוקים" של שיטת שנים עשר הטונים מועדים במקרים רבים לכיפוף ושבירה, לא מעט מהם בידי שנברג עצמו. לדוגמה, בכמה יצירות אפשר לשמוע שתי שורות טון או יותר כשהן מתקדמות בבת אחת, או שחלקים מן היצירה כתובים באופן חופשי, בלי כל התייחסות לשיטת שנים עשר הטונים. שלוחות או וריאציות עשויות להפיק מוזיקה שבה:
נעשה שימוש בסולם הכרומטי כולו ובמחזוריות מתמדת, אבל אין כל שימוש בתחבולות של פרמוטאציה.
נעשה שימוש בתחבולות פרמוטאציה אך לא בכרומאטיקה מלאה.
בזמן האחרון, מלחינים כמו צ'ארלס וואורינן  משתמשים גם בהכפלת השורה. עם זאת, יש רק מספרים ספורים שאפשר להכפיל בהם את השורה ועדיין להגיע לתוצאה של שנים עשר טונים.
נניח שהסדרה הראשונית היא כמו בדוגמה הבאה:
אם כן, הילוך הסרטן הוא הסדרה הראשונית בסדר הפוך:
הראי הוא הסדרה הראשונית במרווחים הפוכים כך שטרצה קטנה בעלייה הופכת לטרצה קטנה בירידה:
וראי סרטני הוא הסדרה ההפוכה בהילוך סרטן: