stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פנחס חליוה
הערות שוליים

↑  "השלום כערך-על במשפט העברי ובמדרשי חז"ל" - אתר המו"ל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282824305171  BnF: cb17020496h (data)  GND: 1081377860  ISNI: 0000 0003 7716 2588  LCCN: no2015094289  VIAF: 254003555   WorldCat (עם VIAF): 254003555
בנצי מושל

בן ציון (בנצי) מושל (נולד ב-31 ביולי 1993) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת החלוץ במכבי עירוני אשדוד.
קריירה

מושל התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של מועדון ספורט אשדוד, וב-18 בפברואר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 0–1 למכבי נתניה. עד לסיום העונה הוא הספיק לערוך בסך הכל שש הופעות בליגת העל, ובעונת 2012/2013 ערך 13 הופעות ובמקביל המשיך לשחק גם בקבוצת הנוער. ב-1 באפריל 2013 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, במשחק מול בית"ר ירושלים שהסתיים בתיקו 2–2.
בעונת 2013/2014 הפך מושל לשחקן סגל קבוע בקבוצה הבוגרת, וכבש שלושה שערי ליגה ב-24 הופעות. בתחילת עונת 2014/2015 נפצע, וחזר לשחק רק באמצע העונה. בתום העונה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית, לאחר שסיימה במקום האחרון בטבלה, אך לאחר עונה אחת העפיל עם הקבוצה בחזרה לליגת העל.
ב-8 ביולי 2021, מושל עזב את מ.ס. אשדוד וחתם ביריבה העירונית, הפועל אשדוד.
ב-14 ביוני 2022 חתם מושל בהפועל רמת גן.
ב-23 באוגוסט 2023 חתם בהפועל אשדוד מליגה א' במדיה שיחק עד לסיום העונה.
ב-6 בינואר 2025 חתם במכבי עירוני אשדוד.
הערות שוליים

↑  מערכת ONE, ‏טמם הושאל לרמת השרון, מושל באדומים אשדוד, באתר ONE‏, 8 ביולי 2021
↑  אביחי דלאל, ישתף פעולה עם אחיו: בנצי מושל חתם במכבי עירוני אשדוד, באתר דאבל פס, 6 בינואר 2025
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לוח שכיחות

בהסתברות ובסטטיסטיקה, לוח שכיחות (באנגלית: contingency table) הוא טבלה את ההתפלגות של משתנה איכותי, או את ההתפלגות המשותפת של שני משתנים איכותיים או יותר. תהליך יצירת הנתונים ללוח השכיחות יכול להיות תהליך מולטינומי או פואסוני.
המונח "contingency table" הופיע לראשונה במאמר של קרל פירסון מ־1900. באותה שנה פירסון הציג את גם מבחן כי בריבוע לבדיקת השערת אי התלות בין שני משתנים איכותיים.
דוגמאות > לוח שכיחות חד־ממדי

לקראת סוף מלחמת העולם השנייה, בין יוני 1944 למרץ 1945, גרמניה שיגרה יותר מ־9000 טילי V1 לכיוון בריטניה. 535 טילים נחתו בדרום לונדון. לצורך ניתוח סטטיסטי לבדיקת רמת הדיוק של הטילים, חולק האזור בו נחתו הטילים ל־576 אזורים שווי שטח, ונספרו מספר הפגיעות בכל אזור. הנתונים מרוכזים בלוח השכיחות החד־ממדי הבא:
| מספר הפגיעות | מספר האזורים |
| --- | --- |
0: 229
1: 211
2: 93
3: 75
4 או יותר: 8
סך הכול: 535
המשתנה הוא מספר הפגיעות. מספר הפגיעות הוא אמנם משתנה ספירה, אך עדיין ניתן להציג את הערכים בלוח שכיחות. קיבוץ הערכים שערכם גדול או שווה מ־4 לקטגוריה אחת הופך את המשתנה למשתנה סודר. השכיחות של הערך 0 היא 229, השכיחות של הערך 1 היא 211, וכן הלאה.
תהליך יצירת הנתונים הוא פואסוני.
דוגמאות > לוח שכיחות דו־ממדי

בניסוי קליני שנערך בשוודיה השתתפו 1360 חולים שעברו שבץ מוחי. כל חולה טופל באופן מקרי באספירין או בפלצבו. אחד הנתונים שנאספו בניסוי הוא ציון מוות כתוצאה מאוטם שריר הלב במהלך תקופת המעקב שארכה שלוש שנים. הנתונים מוצגים בלוח השכיחות הדו־ממדי הבא:
| טיפול | מוות כתוצאה מאוטם שריר הלב> כן | מוות כתוצאה מאוטם שריר הלב> לא | סך הכול |
| --- | --- | --- | --- |
| אספירין | 18 | 658 | 676 |
| פלסבו | 28 | 656 | 684 |
| סך הכול | 46 | 1314 | 1360 |
בלוח זה יש שני משתנים: הטיפול, ומוות כתוצאה מאוטם שריר הלב. השכיחות של מספר החולים שטופלו באספירין ומתו כתוצאה מאוטם שריר הלב היא 18, השכיחות של מספר החולים שטופלו בפלסבו ולא מתו כתוצאה מאוטם שריר הלב היא 656, וכולי.
בלוח יש גם שורה ועמודה בהן נרשם סך הכל של כל שורה וכל עמודה. בשורה התחתונה אנו יכולים לראות כי השכיחות של סך החולים (ללא קשר לטיפול) שמתו כתוצאה מאוטם שריר הלב היא 46, והשכיחות של סך החולים שלא מתו כתוצאה מאוטם שריר הלב היא 1346. זהו למעשה לוח שכיחות חד־ממדי המציג את ההתפלגות של המשתנה "מוות כתוצאה מאוטם שריר הלב". התפלגות זו מכונה ההתפלגות השולית של המשתנה. באופן דומה, עמודת סך הכל של הלוח (העמודה השמאלית ביותר) מציגה את ההתפלגות השולית של משתנה הטיפול.
תהליך יצירת הנתונים כאן הוא מולטינומי.
דוגמאות > לוח שכיחות תלת־ממדי

מחקר שנערך בארצות הברית בדק נתונים של 674 משפטי רצח. מטרת המחקר הייתה לבדוק את השפעת צבעי העור של הרוצח והנרצח על גזר הדין – עונש מוות או תוצאה אחרת. במחקר זה יש שלושה משתנים איכותיים: צבע העור של הרוצח, צבע העור של הנרצח, וגזר הדין, ולכן הנתונים יוצרים לוח שכיחות תלת־ממדי:
| צבע העור של הנרצח | צבע העור של הרוצח | עונש מוות> כן | עונש מוות> לא |
| --- | --- | --- | --- |
| לבן | לבן | 53 | 414 |
| לבן | שחור | 11 | 37 |
| שחור | לבן | 0 | 16 |
| שחור | שחור | 139 | 4 |
בלוח כזה קשה יותר להציג את ההתפלגויות השוליות, אך ניתן לחשב אותן. כך למשל ההתפלגות השולית של צבע העור של הנרצח היא
| צבע העור של הנרצח | לבן | שחור | סך הכל |
| --- | --- | --- | --- |
| שכיחות | 515 | 159 | 674 |
וכדומה.
תהליך יצירת הנתונים הוא מולטינומי.
ניתוח לוחות שכיחות

מבחינת סטטיסטיקה תיאורית, ניתן לחשב מדדי מרכז ופיזור לכל משתנה בנפרד, בהתאם לסולם המדידה של המשתנה.
קיים מבחר גדול של מדדי קשר למדידת עוצמת הקשר בין שני משתנים בלוח שכיחות דו־ממדי. חלקם ניתנים להכללה עבור לוחות שכיחות ממימד גבוה יותר. כן קיימים מבחנים לבדיקת השערת אי התלות בין שני משתנים, הנפוץ שבהם הוא מבחן כי בריבוע. חלק ממבחנים אלה ניתנים גם הם להכללה ללוחות שכיחות ממימד גבוה יותר.
ההסקה הסטטיסטית על לוחות שכיחות מתחלקת לשני תחומים עיקריים. באחד מהם המיקוד הוא על מבנה הקשר בין המשתנים, והשני מציג את אחד המשתנים כמשתנה מוסבר ואת שאר המשתנים כמשתנים מסבירים, במסגרת ניתוח רגרסיה.
ראו גם

משתנה איכותי
מבחן כי בריבוע
מתאם קרמר
מודל לוג־ליניארי
רגרסיה לוגיסטית
רגרסיה אורדינלית
לקריאה נוספת

Bishop, Y. M. M.; Fienberg, S. E.; Holland, P. W. (1975). Discrete Multivariate Analysis: Theory and Practice. MIT Press. ISBN 978-0-262-02113-5. MR 0381130.
Agresti, Alan (2007). An introduction to categorical data analysis, 2nd Edition. John Wiley & Sons. ISBN 978-0-471-22618-5.
Agresti, Alan (2002). Categorical data analysis, 2nd Edition. John Wiley & Sons. ISBN 0-471-36093-7.
הערות שוליים

↑  Karl Pearson, I. Mathematical contributions to the theory of evolution.—VII. On the correlation of characters not quantitatively measurable., Philosophical Transactions of the Royal Society of Series A 195, 1900, עמ' 1-47
↑  Karl Pearson, On the criterion that a given system of deviations from the probable in the case of a correlated system of variables is such that it can be reasonably supposed to have arisen from random sampling, Philosophical Magazine, 50 5, 1900, עמ' 157–175 doi: 10.1080/14786440009463897
↑  C. Dennis O'Shaughnessy, Bombs over London, Course notes,

Department of Mathematics and Statistics University of Saskatchewan
↑  Agresti Alan, Categorical Data Analysis, 2nd edition, John Wiley & Sons, Inc., Hoboken, New Jersey, 2002, עמ' 71-72, ISBN 0-471-36093-7
↑  Alan Agresti, An introduction to categorical data analysis, 2nd Edition, John Wiley & Sons, Inc., Hoboken, New Jersey, 2002, עמ' 49-50, ISBN 978-0-471-22618-5
↑  Goodman, Leo A., and William H. Kruskal, Measures of association for cross classifications, Journal of the American statistical association, 49 268, 1954, עמ' 732-764
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557833205171  BnF: cb126489252 (data)  LCCN: sh85031560
יורם באומן

| --- | --- |

יורם באומן, 2010
 לידה:  14 במאי 1953 (בן 71) כ"ט באייר ה'תשי"ג פתח תקווה, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום מגורים:  צהלה, תל אביב
 השכלה:  פרסום ושיווק באנגליה ב-Watford College of Advertising
 תקופת הפעילות:  מ-1979
 עיסוק:  איש עסקים, נדל"ן, תעשייה, מסחר קמעונאות ועוד
 תפקיד:  נשיא קבוצת פובליסיס בישראל
 תקופת כהונה:  החל משנת 2018
 מספר צאצאים:  5
 פרסים והוקרה:  4 אריות זהב בפסטיבל הפרסום בקאן  מדליית הזהב מטעם האו"ם בפסטיבל ניו-יורק על הפרויקט "קשרי דם"
יורם באומן (נולד ב-14 במאי 1953 בפתח תקווה) הוא איש עסקים ישראלי, נשיא קבוצת פובליסיס ישראל ויועץ אסטרטגי. באומן נמנה עם דור המייסדים של מפלגת יש עתיד וניהל את הקמפיין של יש עתיד במערכת הבחירות לכנסת ב-2013. פעיל למעלה מ־40 שנים בתפקידי ניהול בחברות פרסום, אד-טק וייעוץ אסטרטגי ופוליטי. ממקימי מנהלת הליגות לכדורגל בישראל.
ביוגרפיה

הוריו של יורם באומן הם הדסה (לבית ון-וריסלנד) והפרסומאי עודד באומן. בילדותו, התרחק יורם מהעיסוקים של אביו אך כשהתבגר, מצא את עצמו עוסק בדיוק באותו התחום בו עסק אביו.
בשנת 1971 התגייס לצה"ל. שירת בפלס"ר נח"ל, בבקעת הירדן. בהמשך שירת בדובר צה"ל, במילואים שירת כ־20 שנה בצוות החשיבה של דובר צה"ל.
בין השנים 1975–1979, היה בצוות הביטחון של אל על באמסטרדם.
ביוגרפיה > לימודים

באומן סיים לימודי פרסום ושיווק באנגליה ב-Watford College of Advertising (אנ').
ביוגרפיה עסקית > פרסום

תחילת דרכו בעולם הפרסום הייתה בין השנים 1979–1982, כשעבד בסוכנות Saatchi & Saatchi בלונדון, בתפקיד ניהול לקוח. סאצ'י & סאצ'י היא אחת מסוכנויות הפרסום הגדולות בעולם, המפעילה שלוחות ב־140 משרדים ב־76 מדינות.
לאחר שחזר לישראל, עבד בין השנים 1983–1984, בפרסום אריאלי, בתפקיד ניהול לקוחות.
בשנת 1985, הקים באומן את משרד הפרסום באומן בר. בהמשך, עם הצטרפות שוני ריבנאי למשרד, השתנה שם המשרד ל"באומן בר ריבנאי". המשרד גדל להיות קבוצת פרסום, מהמובילות בישראל, באמצעות רכישת חברות פרסום וקידום מכירות.
בשנת 1994, משרד הפרסום באומן, בר ריבנאי חתם על הסכם ייצוג מול חברת סאצ'י & סאצ'י העולמית.
בשנת 2012, נרכשה קבוצת באומן בר ריבנאי על ידי קבוצת פובליסיס העולמית. מקבוצות הפרסום הגדולות בעולם, הפועלת משנת 1926 במעל 120 מדינות ומעל 200 ערים בעולם. ובשנת 2015, התמנה באומן להיות יו"ר קבוצת פובליסיס ישראל ועיקר תפקידו התמקד בביסוס הקבוצה והגדלתה בעיקר על ידי רכישת חברות נוספות, כשהמשמעותית היא רכישת "גליקמן שמיר סמסונוב".
בשנת 2018, מונה באומן לנשיא קבוצת פובליסיס ישראל. באותו מעמד בתאריך ה-8.8.2018 מונה יוסי לובטון לתפקיד יושב ראש הקבוצה והמנכ"ל שלה במקום יורם באומן.
ביוגרפיה עסקית > פרסום > קבוצת פובליסיס ישראל

פובליסיס ישראל היא קבוצת אחזקות בתחום הפרסום שבבעלות קבוצת פובליסיס הבינלאומית. בין החברות בקבוצת פובליסיס בישראל: באומן בר ריבנאי – סאצי' אנד סאצ'י, ליאו ברנט, גליקמן שמיר סמסונוב פובליסיס, סופר-פוש, חברת C - תוכן שיווקי, פובליסיס מדיה, סמרט מדיה, ואקספרט.
הקבוצה מעסיקה כ־450 עובדים.
בין לקוחות הקבוצה נמצאות חברות גדולות במשק: שטראוס, סופר פארם, נסטלה, שיכון ובינוי, הראל חברה לביטוח, ישראכרט ואמריקן אקספרס, קופת חולים מאוחדת, הסתדרות העובדים בישראל, טיב טעם, קבוצת דלק מוטורס, סלקום, בנק הפועלים, החברה המרכזית לייצור משקאות קלים (על רוב מותגיה, וביניהם: קוקה קולה, קרלסברג, פריגת, נביעות ועוד), ביטוח ישיר, דואר ישראל, פרוקטר אנד גמבל, פיצה האט ועוד.
בנוסף מטפלת הקבוצה, בהתנדבות, בכ־10 עמותות.
ביוגרפיה עסקית > פרסום > פרסים

בשנת 2012, משרד הפרסום באומן בר ריבנאי, זכה, ב־4 אריות זהב בפסטיבל הפרסום בקאן, שנחשב ליוקרתי בעולם. את אריות הזהב גרף המשרד בזכות הפרויקט "קשרי דם", שנערך בשיתוף מרכז פרס לשלום ופורום משפחות שכולות ישראליות ופלסטיניות, וחיבר בין ישראלים ופלסטינים דרך תרומות דם משותפות באמצעות המסר "לא תפגע במישהו שדמך זורם בעורקיו". באותה השנה, הפרויקט העניק למשרד את מדליית הזהב מטעם האו"ם בפסטיבל ניו-יורק.
בשנת 2015, גרף משרד באומן בר ריבנאי את מירב הפרסים בתחרות קקטוס הזהב.
ביוגרפיה עסקית > ייעוץ פוליטי

באומן שימש כיועץ פוליטי במספר מערכות בחירות:
1989, מנהל קמפיין עבור שמואל וילוז'ני חבר מועצת עיריית תל אביב.
1993, יועץ פרסום ושיווק של רוני מילוא לראשות עיריית תל אביב.
1999, חבר צוות ניהול קמפיין הבחירות של מפלגת העבודה בראשות אהוד ברק.
2003–200פ, יועץ לאהוד אולמרט ששימש כשר התעשייה והמסחר.
2009, מנהל קמפיין עבור מפלגת הליכוד בראשות בנימין נתניהו.
2013, נמנה עם המייסדים של מפלגת יש עתיד ומנהל הקמפיין לבחירות לכנסת.
ביוגרפיה עסקית > ספורט

בשנים 2014–2017, באומן היה שותף בהקמת מנהלת הליגות לכדורגל בישראל ושימש כיו"ר המנהלת.
במסגרת הקמת מנהלת הליגות לכדורגל בראשותו של באומן, הוכנסו לניהול הכדורגל בישראל פרמטרים רבים חדשים ביניהם גם שידורי ספורט ברמה ובאיכות מהגבוהות בעולם.
במסגרת מנהלת הליגות, נערך מכרז תקדימי על זכויות שידורי הספורט בישראל. תוצאות המכרז היוו הישג כלכלי חסר תקדים של כ־600 מיליון שקלים ל־5 שנים לליגות הכדורגל בישראל. כתוצאה מתקדים זה, פני כלכלת הכדורגל בישראל השתנו.
ב־6 באפריל 2018 באומן הודיע על סיום תפקידו במנהלת הליגות, כדי להתרכז בחברות בקבוצת פובליסיס ישראל.
באומן היה מועמד מוביל לתפקיד יו"ר ההתאחדות לכדורגל. כשלושה שבועות לפני הבחירות לתפקיד יורם באומן הודיע שהוא מסיר את מועמדותו לתפקיד.
ביוגרפיה עסקית > כאיש עסקים

בשנת 2005 רכש באומן, יחד עם צביקה גיור (בעליה של חברת ניופאן), כדורסלן העבר שוקי שוורץ ורואה החשבון פרופ' יצחק סוארי, את חברת טולמנ'ס, יבואנית רהיטי מותגים וכלי בית לשוק היוקרה.
באומן ודורון שמואלי מחזיקים בחברת "שעשועים וספורט", המקימה מתקני שעשועים בגנים ציבוריים ובגני ילדים.
לבאומן אחזקות ברשת המזון המהיר פיצה האט. הוא גם מחזיק בווילה בקוסמוי, הכוללת חוף פרטי ו-12 סוויטות.
באומן הוא גם יו"ר פלטפורמת הפרסום והתוכן גיקס.
באומן הוא גם בעל מניות בחברת עושרד.
ביוגרפיה עסקית > פרס מפעל חיים > בפברואר 2024 הוענק פרס מפעל חיים ליורם באומן על תרומתו הרבה לענף הפרסום הישראלי

באיגוד חברות הפרסום ואיגוד השיווק הישראלי הוחלט להעניק ליורם באומן פרס מפעל חיים על תרומתו הרבה לענף הפרסום כבר מעל ארבעה עשורים.
הפרס הוענק בטקס הכרזת הזוכים של תחרות הEffie לשנת 2023.
יורם באומן עלה לבמת הטקס לקבל את הפרס יחד עם בנו - סרן עומר באומן, שנפצע במהלך המלחמה בעזה.
הערות שוליים

↑  אוהד מכבי ובעל משרד פרסום: הכירו את באומן, באתר ONE‏, 2 באפריל 2014
↑  יורם באומן, נשיא קבוצת פובלסיס, מונה כחבר בדירקטוריון קבוצת אלגומייזר, באתר טלנירי, 5/9/19
1 2  מוטי פשכצקי, ‏יורם באומן ימונה ליו"ר ההתאחדות לכדורגל, באתר ערוץ הספורט, 8 באוגוסט 2019
↑  משפחת באומן (יורם ועודד). "אצלי במשרד תמיד יגידו שאתה הבן שלי", בעיתון חדשות⁩⁩, 24 אוקטובר 1993
↑  טלי חרותי-סובר, "אני לא אחד מממציאי הסבלנות", באתר TheMarker‏, 5 בפברואר 2012
↑   Oded Baumann, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 6:34)
↑  אורנה יפת, סאצ'י אנד סאצ'י מקימה חברה לייעוץ שיווקי, באתר ynet, 9 ביוני 2004
↑  איילה צורף, מנכ"ל סאצ'י & סאצ'י: "מאז שהגעתי לישראל ראיתי עשרות פרסומות - הכל זבל", באתר TheMarker‏, 4 בדצמבר 2005
↑  שלי פריצקר, הבוס החדבשנת של באומן בר ריבנאי: "90% מהקמפיינים בתעשייה הם שיט", באתר כלכליסט, 15 במאי 2012
↑  נתי טוקר, פובלסיס תרכוש את באומן בר ריבנאי; הערכות: תשלם עד 50 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 5 במרץ 2012
1 2  מיה מנע, הרגשתי בכמה נקודות בדרך שאני רוצה ללכת, באתר nrg‏, 22 ביוני 2012
↑  משה בנימין, פובליסיס העולמית: לא נשתתף בתחרויות פרסום למשך שנה, באתר אייס, 21 ביוני 2017
↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏עידן חדש: גליקמן-שמיר-סמסונוב יעבור לבעלות מלאה של קבוצת פובליסיס, באתר גלובס, 21 בדצמבר 2020
↑  Yoram Baumann Named as President of Leadership Committee Publicis Groupe Israel
↑  משה בנימין, הגיע הרגע: לובטון מונה למנכ״ל ויו"ר קבוצת פובליסיס ישראל, באתר אייס, 8 באוגוסט 2018
↑  משה בנימין, עסקת ענק לפובליסיס בישראל: תרכוש את השליטה ב-C לפי שווי חברה של מעל ל-20 מיליון שקל, באתר אייס, 19 באפריל 2015
↑   טלי חרותי-סובר, צבי זרחיה, הקשר בין פובליסיס להסתדרות: גם תקציב פרסום וגם ייעוץ אסטרטגי, באתר TheMarker‏, 12 באפריל 2016
↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏תקציב הפרסום של טיב טעם עובר לבאומן-בר-ריבנאי, באתר גלובס, 17 ביולי 2018
↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏זכייה במדליית זהב בפסטיבל ניו יורק לפובליסיס ישראל וארגון TOM, באתר גלובס, 18 ביולי 2021
↑  מיה מנע, הרגשתי בכמה נקודות בדרך שאני רוצה ללכת, באתר nrg‏, 22 ביוני 2012
↑  אורנה יפת, באומן בר ריבנאי גרפו את מירב הפרסים בקקטוס הזהב 2015, באתר כלכליסט, 4 ביוני 2015
↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏פובליסיס תרכוש את המדיה עבור יש עתיד והבית היהודי, באתר גלובס, 3 במרץ 2015
↑  רון עמיקם, ‏"צריך שמוצר הכדורגל יהיה יותר סקסי. בחו"ל זה תמיד נראה יותר חגיגה", באתר גלובס, 10 ביוני 2014
↑  שירות כלכליסט, "הכדורגל הישראלי יהנה מהכנסה של יותר מחצי מיליארד שקל בשנים הקרובות", באתר כלכליסט, 23 בדצמבר 2015
↑  מערכת ספורט היום, יו"ר המנהלת יורם באומן יסיים את תפקידו, באתר ישראל היום
↑  אשר גולדברג, ‏‏יורם באומן הסיר את מועמדותו מתפקיד יו"ר ההתאחדות, באתר ספורט1, 4 בספטמבר 2019
↑  משה שיינמן, יורם באומן הסיר מועמדותו לתפקיד יו"ר ההתאחדות, באתר ynet, 4 בספטמבר 2019
↑   בועות: יורם באומן קנה 15% מפיצה האט, באתר "ידיעות אחרונות", 24 ביולי 2019
↑  מור מרקוס, ‏מדהים: צפו בריזורט המפואר של באומן בתאילנד, באתר ONE‏, 4 באפריל 2014
↑  יורם באומן יו"ר גיקס משקיע בחברה, באתר ביזפורטל, 10 בנובמבר 2020
↑  שרון טל, יורם באומן משקיע 3.5 מיליון שקל בפלטפורמת הפרסום והתוכן גיקס, באתר אייס, 10 בנובמבר 2020
↑   אורה קורן, ברוש ועיני רוצים להתחרות בחברת החשמל - ואיך קשור לזה יו"ר מינהלת הליגה בכדורגל?, באתר TheMarker‏, 7 ביוני 2018
שלום זאב אפלבום

| --- | --- |

 לידה:  22 בפברואר 1934
 פטירה:  12 באוקטובר 2011 (בגיל 77)
 ענף מדעי:  אנטומולוגיה וביוכימיה
 מקום מגורים:  ישראל
 תרומות עיקריות
 מחקריו בפיזיולוגיה של חרקים  והדברה ביולוגית
שלום זאב אפלבום (ז' באדר ה'תרצ"ד - י"ד בתשרי ה'תשע"ב, 22 בפברואר 1934 - 12 באוקטובר 2011) היה פרופסור מן המניין לאנטומולוגיה בקתדרה ע"ש מאורברגר בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 2010 זכה בפרס רוטשילד לחקלאות.
ביוגרפיה

שלום אפלבום נולד בתרצ"ד (1934) בניו יורק שבארצות הברית, להורים ילידי ליטא. עוד בטרם היה בן שנה עלתה משפחתו לארץ ישראל, אולם בעקבות המשבר הכלכלי של 1939 נאלצה לחזור לארצות הברית. עם קום מדינת ישראל שבה המשפחה ועלתה לארץ ישראל והתיישבה ברעננה, שם סיים אפלבום את לימודיו והתגייס לנח"ל.
בשנת 1955 נישא לד"ר לביאה אפלבום ולהם ארבעה ילדים. נפטר בי"ג בתשרי ה'תשע"ב (12 באוקטובר 2011).
פעילות אקדמית

בצעירותו החל ללמוד באוניברסיטה העברית, בפקולטה לחקלאות ברחובות. בשנת 1955 סיים תואר ראשון וב-1957 קיבל תואר שני. את עבודת הדוקטורט ביצע בהנחייתו של פרופסור אהרן בונדי.
בשנת 2010 זכה בפרס רוטשילד לחקלאות, "על מכלול מחקריו החדשניים, המתייחסים להשפעת גורמי עקה סביבתיים על הפיזיולוגיה של התנהגות חרקים ועל הבאת המידע הבסיסי שנצבר לקראת יישום מתקדם בהגנת גידולים חקלאיים".
תחומי המחקר בהם עסק אפלבום הם פיזיולוגיה של בקרת תהליכי רבייה בקרב זבובי פירות ועשי לילה, וכן היבטים פיזיולוגיים ומולקולריים של יחסי חרק – פטריה אנטומופתוגנית.
רון גרא

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 באוקטובר 1947 (בן 77) נס ציונה, פלשתינה (א"י) 
 שם לידה:  שמואל גרינר 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  רמת גן 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 שפות היצירה:  עברית 
 
רון גרא (גרינר) (נולד ב-7 באוקטובר 1947) הוא משורר עברי ומחנך ישראלי.
ביוגרפיה

רון גרא (גרינר) נולד בנס ציונה. בצה"ל שרת ביחידת חי"ר מוצנח. הוריו היו בעלי חנות ספרים, שם גילה את חדוות הקריאה.
הוא סיים את לימודיו באוניברסיטה העברית בירושלים, בחוגים ספרות עברית ומקרא. לאחר מכן למד לתואר שני בחוג לספרות כללית באוניברסיטת תל אביב.
לאחר מכן החל בקריירה של מורה ומחנך. במשך השנים ניהל את בית הספר "המתמיד" ברמת גן. תחת ניהולו, שימש בית הספר כאכסניה לימודית לסטודנטים של המדרשה לאמנות, בהנחייתה של המפקחת לאמנות – שרה כהן, דבר שתרם רבות גם ליופיו העיצובי של בית הספר. כמו כן בבית הספר ניתנו שיעורים לדוגמה למורי האזור, במסגרת ההדרכה במרפ"ד גבעתיים. בד בבד עם ניהול בית הספר המתמיד, הקדיש גרא יום בשבוע להוראת ספרות בסמינר ע"ש "שיין", בפתח תקווה.
בהמשך ניהל את בית הספר ע"ש "א.ד. גורדון" בבת ים, לאחר מכן שימש כמדריך מחוזי לספרות בחטיבות הביניים בחולון, בהתמקדות על החטיבות החדשות שנפתחו בעיר.
בנוסף, הדריך גרא מורים במכללת "חנקין" ואף סייע לגברת דינה ילין בהקמת המכללה.
בשני העשורים האחרונים הוא מורה לספרות, בתיכון ע"ש דוד בן-גוריון בנס ציונה.
שיריו הראשונים פורסמו בילקוט לספרות ולאמנות "קטיף", של עירית פתח תקווה, הסופר והעורך יוסף חנני הציע לו את השם גרא.
מאז שיריו פורסמו ב"עיתון 77," ב"מאזנים," ב"אפיריון" ב"שבו" וכן בכתבי עת אינטרנטיים לספרות ולאמנות, כמו: מוטיב ו"מעמקים". והתפרסמו כ-11 מספריו.
גרא פעיל באגודת הסופרים העבריים. גרוש ואב לשניים, מתגורר ברמת גן.
ספריו

אפלולית, הוצאת אצבעוני, תל אביב, 1982.
הגלומה בגלימה, הוצאת אצבעוני, תל אביב, 1983.
בנעלי גירושין, הוצאת רשפים, תל אביב, 1995.
החטא והתם, הוצאת רשפים, תל אביב, 1996.
פשרות, הוצאת כרמל, ירושלים, 2004.
אוושה, הוצאת כרמל, ירושלים, 2005.
חלונות ננעלים, הוצאת צבעונים, תל אביב, 2008.
יראה, הוצאת צבעונים, תל אביב, 2010.
הד אדם, הוצאת צבעונים, תל אביב, 2011.
אח, הוצאת כרמל, ירושלים, 2012.
וכמו כוכב באותה מסילה, הוצאת צבעונים, תל אביב, 2015.
בשעה הזרה. הוצאת צבעונים, תל אביב, 2017
שלושה בפרדס היצירה, הגות ובקורת (נורית צדרבוים, יוסף כהן-אלרן ורון גרא), הוצאת מיטב ארגמן, 2018
הבהוב אחד של חסד, שירה, הוצאת צבעונים, 2020
ימים רעולים, שירה, הוצאת צבעונים, 2021
לתלות שביל שמים, שירה, הוצאת צבעונים,2021
אמש והיום, שירה, הוצאת צבעונים,2022
"שברי מראות",הוצאת שי2023
לולין הגורלות-הוצאת שי תשפ"ד 2024
מאמרי ביקורת שכתב

על ספרה של המשוררת, רנה לי,"והים אנה ילך?" ,עיתון 77, גיליון 7–346, אייר סיון ,תש"ע, מאי 2010. עמוד 18 "לב מתנשם קשור בקולר"
על ספרה של מלכה שקד, "ליבי פוסע לאחור", עיתון 77, גיליון 354, אייר סיון תשע"א, מאי יוני 2011,עמוד 16 "ליטוף ומכה מוחצת".
על ספרו של יצחק מלר,"חתכים",עיתון 77, גיליון 374, ניסן אייר-תשע"ד, מרץ-אפריל 2014 עמוד "מעסים רסיס של חיים"
על ספרו של ראובן פורת ,"בים הזה אין לי סכר":"מאזניים",גיליון מספר 6,כרך פ"ט, כסלו תשע"ו. עמודים 23-24,"כשנחסכת הילדות, אבל הגחתי מאוחר"
על ספרה של ברכה חי,"כחול אשר בעיני", עיתון 77,גיליון 401,תמוז אב, תשע"ח. יולי 2018 עמוד 9,"לאן את הולכת אשה".
"משורר מחוספס או אוהב מאוכזב": על "קיצור תולדות האהבה" מאת: שחף ויאר. עיתון 77 גיליון 412 ניסן-אייר תש"פ.-עמוד 9
"הייתי איתך ,עד אין סופי" על ספרה של גבריאלה מורז "פרח לסמוראית". עיתון 77 גיליון 425 יוני יולי 2022.,עמוד 29.
"בשמם של סכורי הפה" על ספרה של לאה ברץ:-"הירושימה זה כאן", הוצאה עצמית 95 עמודים. עיתון 77 גיליון 436 אפריל מאי 2024, עמוד 10
לקריאה נוספת

בכל סרלאוי. בבידודו לבבו ישיח: ספרים ראשונים על הקורונה. מקור ראשון. 25 בינואר 2021
אסתר זילבר ויתקון, "על אח מאת רון גרא". עיתון 77, גיליון 365, מרץ 2013, עמ' 16
נורית צדרבוים. ריאיון עם רון גרא באתר "בכיוון הרוח"
נורית צדרבוים. דף אל דף יביע אומר - שיח אינטרטקסטואלי בספר השירה 'וכמו כוכב באותה מסילה' של רון גרא
מזל גלבוע. על הספר "פשרות ": עיתון 77-גיליון 294,חשוון תשס"ה, אוקטובר 2004, שנת כ"ח "משלים עם הנגודים מאחה קרעים",עמוד 14
משה בן-שאול על הספר "אוושה," (משה בן שאול-מאזנים — כרך ע"ס, גיליון 6,כסלו תשס"ו דשצמבר 2005, "יש יופי בצניעות" עמוד 34.
עמית מאוטנר. על הספר "יראה", ב"מעמקים," כתב עת וירטואלי לספרות, גיליון 35 מרחשוון תשע"א10/10
עמית מאוטנר. על הספר "הד אדם", ב"מעמקים" כתב עת וירטואלי לספרות, גיליון 49 תשרי תשע"ע 9/12
אסתר זילבר ויתקון. על הספר "אח",אסתר ויתקון זילבר, "מאזניים",כרך פ"ז גיליון 1,פברואר תשע"ג, 2013 עמו 59–60
יוסף כהן-אלרן. על הספר "כמו כוכב באותה מסילה", "עיתון 77" גיליון 388,ניסן-אייר תש"ו, אפריל מאי 2018,עמוד 8-"השעון המעורר של המלנכוליה".
אביבית לוי. על הספר "בשעה הזרה". "עיתון 77",גיליון 398, טבת-שבט, תשע"ח, דצמבר –ינואר 2018,עמוד 15 "להצמיח רקפות בעלי הכאב"
על השיר "תפילה" (שיר לטעמי) מתוף "בשעה הזרה",דליס "פסיפס" ,גיליון 103,חורף תשע"ח 2018,עמוד 18.
ארנה גולן. על "בשעה הזרה",ארנה גולן, "גג", גיליון מספר 47, מאי 2019, עמודים 121–126 "השירה תעניק כוח להצמיח עלווה חדשה"
ניקולא יוזגוף-אורבך בדידות סופנית: עיון בספר 'הבהוב אחד של חסד' למשורר רון גרא. קול ההמון 16 ביוני 2020
משה גרנות. מה מצדיק את המוות"? עיתון 77. עמוד 21, גיליון 414. אב-אלול תש"פ אוגוסט-ספטמבר 2020
צדוק עלון, "כאב בשר ודם וכאב האהבה". פסיפס 109, גיליון חורף 2021 תשפ"א, עמוד 34
משה גרנות, "הפצע והגלד", עיתון 77, גיליון מספר 418, אפריל מאי 2021, עמוד 17
הערות שוליים

↑  פרחי כאב צמאים"-ארנה גולן, עיתון 77 גיליון427, תשרי חשון-תשפ"ג עמוד 16-17
↑  "זיו מריר היא השירה",ארנה גולן עיתון 77,גיליון 433,תשרי חשון תשפ"ד,עמודים 16-17
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296853305171  BnF: cb145883391 (data)  ISNI: 0000 0000 6658 1005  LCCN: n86019475  VIAF: 49470775   WorldCat (עם VIAF): 49470775
שיר סיום

| --- | --- |

 שיר בביצוע חוה אלברשטיין
 תאריך כתיבה:  1971
 סוגה:  זמר עברי
 שפה:  עברית
 כתיבה:  נעמי שמר
 לחן:  מאנוס חג'ידאקיס
"שיר סיום" ("הצרצרים בקיץ") הוא שיר שכתבה נעמי שמר ללחן של המלחין היווני מנוס חדג'ידקיס וידוע בביצועה של חוה אלברשטיין.
רקע

במקור זהו שיר באנגלית בשם "Dedication" של New York Rock & Roll Ensemble (אנ'), הרכב ששילב בין רוק למוזיקה קלאסית, מתוך האלבום "Reflections" (אנ'), שכולו שירים של המלחין היווני מאנוס חאג'ידאקיס. המילים הן של קליפטון ניביסון, חבר הלהקה.

נעמי שמר, שכבר התמחתה בשירי המלחין היווני ב"איילת אהבים" שביצעה שלישיית גשר הירקון, כתבה מילים חדשות לשיר, וקראה לו "שיר סיום". המילים התבססו על משל "הצרצר והנמלה".

אלברשטיין שרה את הגרסה בתוכנית היחיד הראשונה שלה וגם באלבום שבא בעקבותיה, "חוה אלברשטיין בתוכנית יחיד, חלק א'" מ-1971.
ביצועים

בין מבצעי השיר ניתן למצוא את להקת "האחים והאחיות", בני אמדורסקי, יגאל בשן, נתנאלה, דודו זכאי, ענת עצמון, משה בקר, שייקה לוי, רוני דלומי, זמרי אפי נצר, אליה טל, שני פלג, ואת חמי רודנר וערן ויץ.
הערות שוליים

↑  יוסי חרסונסקי, חוה אלברשטיין שיר סיום, באתר חרסונסקי מיוסיק, ‏3.2.2023
פרשת בראשית

אדם בצלם אלוהים
פרשת בְּרֵאשִׁית היא פרשת השבוע הראשונה בספר בראשית ובתורה כולה. היא מתחילה בתחילת הספר ומסתיימת, לפי החלוקה לפרקים, בפרק ו', פסוק ח'.
בפרשת בראשית מתוארת בריאת העולם, ואחריה קורות בני האדם עד המבול, שבו מחה אלוהים את בריאתו מעל פני האדמה. פרשת בראשית והפרשה שאחריה, פרשת נח, הן שתי הפרשות היחידות בתורה, העוסקות בתולדות העולם והאנושות לפני תחילת תיאורי חיי שלושת האבות שמהם יצא עם ישראל.
את פרשת בראשית קוראים בשבת הראשונה שאחרי חג שמחת תורה. העלייה הראשונה בפרשה נקראת גם בשמחת תורה, מייד עם השלמת סבב הקריאה בתורה. העולה לקריאה זו בשמחת תורה מכונה "חתן בראשית".