stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
B-1 לנסר

B-1B לנסר הוא מפציץ אסטרטגי סילוני על קולי בעל ארבעה מנועים וכנף בעלת גאומטריה משתנה מתוצרת חברת רוקוול אינטרנשיונל.
פיתוח המטוס החל ב-1960 עבור הדרישות של חיל האוויר האמריקאי למפציץ על קולי שיאחד ויחליף את ה-B-52 וה-B-58. בשל דרישה זו, המטוס מגיע למהירות של כשני מאך. כמו כן, הוא בעל יכולת אדירה של נשיאת חימוש, הכוללת יכולת לשאת עד 34 טון חימוש כולל מספר פצצות גרעיניות (למרות שאלו כבר לא נישאות עליו כי אם על ה-B-2).
פיתוח המטוס התעכב מסיבות שונות. אב הטיפוס המריא לטיסת הבכורה ב-1974. בהמשך נשיא ארצות הברית, ג'ימי קרטר, ביטל את המיזם בטענה שמדובר במיזם שאפתני ויקר מדי. רונלד רייגן חידש את המיזם ואישר בנייה של עוד 100 יחידות. בסך הכול יוצרו 104 יחידות: 4 מדגם B-1A ו-100 מדגם B-1B.
ב-1985 נכנס ה-B-1, באיחור רב, לשירות בחיל האוויר האמריקאי - עשרים וחמש שנים אחרי שהוזמן. הוא היה המפציץ המתקדם ביותר בחיל כעשר שנים בלבד, עד שבאמצע שנות ה-90 הופיעו המפציצים החמקניים מסוג B-2 ספיריט שהצטרפו אליו. השימוש הראשון במטוס זה היה במהלך מבצע "סופה במדבר" במסגרת מלחמת המפרץ הראשונה, ובהמשך שימש גם במלחמת עיראק ובמלחמת אפגניסטן (2001–2014).
1701 ברוסיה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1700   1699  1698 |  דגל רוסיה | 1701  ברוסיה |  »»»  1702   1703   1704 |
כל ערכי השנים ברוסיה • אירועים בולטים בעולם ב-1701 פורטל רוסיה • לוח שנה של שנת 1701
מבצרי נובגורוד, בשנת 1701.
שנת 1701 ברוסיה היא השנה ה-19 לשלטונו של פיוטר הראשון והחמישית לשלטונו הבלעדי.
מנהיגים

מונרך - פיוטר הראשון
אירועים

14 בינואר – הקמת בית הספר המוסקבאי למתמטיקה וניווט.
23 בינואר – במסגרת השנה השנייה למלחמה הצפונית הגדולה, מתרחש קרב פצ'ורה, הצבא השוודי בסיוע 2,100 איש וכאלפיים איכרים בפיוקודו של יאקוב ספנס מביסים כוח רוסי של כ-6,000 איש, סמול לכפר פיצ'ורי.
23 ביוני – פיוטר הראשון חותם על צו לפירוק המשרד לענייני זרים (Иноземский приказ) שהיה קיים משנת 1623 ועסק בענייני זרים שהועסקו על ידי הצבא הרוסי. סמכויותיו הועברו לידי משרד הצבא.
15 בספטמבר – קרב ראוג: השוודים מביסים כוח רוסי בפיקודו של בוריס שרמטייב, שהיה מוצב בראוג, ליבוניה.
אירועים > ללא תאריכים

הקמת מכון הצי הפטרבורגי
Aphrodite

Aphrodite (בעברית: אפרודיטה) הוא אלבום האולפן האחד עשר של הזמרת-יוצרת האוסטרלית, קיילי מינוג. האלבום יצא לאור ב-2 ביולי 2010, על ידי חברת התקליטים פרלופון רקורדס. מתוך האלבום יצאו ארבעה סינגלים.
האלבום הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים הבריטי.
רקע והפקה

בתחילת שנת 2009, נפגשה מינוג עם הזמרת נרינה פלוט, על מנת לעבוד על האלבום. באותו הזמן החלה לעבוד על מוזיקה אלקטרונית עם המוזיקאי סטיוארט פרייס שבהמשך הפך למפיק בפועל של האלבום. בנוסף לכך, עבדה מינוג גם עם מפיקים כמו קלווין האריס, ג'ייק שירס, סבסטיאן אינגרוסו ופסקל גבריאל.
בדומה לאלבומיה הקודמים של מינוג, האלבום הוא בעיקר אלבום דאנס-פופ ודיסקו, אך גם מכיל השפעות של סגנונות נוספים המבוססים על מוזיקת דאנס כמו אלקטרו-פופ, הי-אנ.אר.ג'י, מוזיקת מועדונים, ומוזיקת רייב, כמו גם סגנונות נוספים.
ביקורות והצלחה

עם הוצאתו, קיבל האלבום ביקורות מעורבות ממבקרי המוזיקה אשר רבים החמיאו לה על כך שדבקה בשורשים המוזיקליים שלה אך היו גם הרבה מחלוקות לגבי הליך ההפקה. רבים חשבו כי העבודה עם פרייס גרמה לאלבום להישמע מלוכד אך רבים גם חשבו כי האלבום נשמע לא חדשני וממוחזר.
מבחינה מסחרית, האלבום זכה להצלחה כאשר הגיע למקום השני באוסטרליה והגיע שם למעמד פלטינה. בבריטניה הגיע למקום הראשון ובכך מינוג שברה שיא גינס כאשר הצליחה להכניס אלבום לחמישייה הפותחת במדינה ב-4 עשורים שונים. בהמשך, האלבום הגיע למעמד פלטינה גם בבריטניה.
בנוסף לכך, האלבום הגיע לחמישייה הפותחת גם בשווייץ, ספרד, יוון, צרפת ובלגיה. בארצות הברית הוא הגיע למקום ה-19 והיה כמעט לאלבום הראשון שלה שהגיע לעשרים המובילים.
מבקרי מוזיקה רבים מארגונים וגופי תקשורת שונים הכלילו את האלבום לסיכום האלבומים הטובים ביותר לשנת 2010. אלכס בנדי ממגזין Access Hollywood הכליל את האלבום במקום העשירי לפי בחירתו ברשימת 10 האלבומים הטובים ביותר לשנת 2010. בסקר השנתי של Pazz & Jop שנערך על ידי מגזין הוילג' ווייס, האלבום התברג במקום ה-193 ברשימת 1000 האלבומים הטובים ביותר לשנת 2010.
סינגלים

מתוך האלבום יצאו ארבעה סינגלים; "All the Lovers" אשר היה לסינגל הראשון מהאלבום וזכה להצלחה מסחרית כאשר הגיע למקום השלישי בבריטניה ולחמישייה הפותחת במדינות כמו בלגיה, צרפת, גרמניה, איטליה וספרד ולמקום השלוש עשרה באוסטרליה.
הסינגל השני מהאלבום היה השיר "Get Outta My Way" אשר יצא בספטמבר באותה השנה ואחריו יצא הסינגל "Better than Today" בדצמבר באותה השנה. הסינגל האחרון מהאלבום היה השיר "Put Your Hands Up (If You Feel Love)" אשר יצא במאי 2011.
אף אחד מהסינגלים לא הצליח לשחזר את ההצלחה של הסינגל הראשון מה שגרם למינוג לאכזב את חברת התקליטים שלה. בארצות הברית, כל הסינגלים מהאלבום שיצאו לאור, הגיעו לראש מצעד שירי הדאנס קלאב. על מנת לקדם את האלבום, מינוג יצאה לסיבוב ההופעות "Aphrodite: Les Folies Tour" בשנת 2011.
רשימת רצועות

| Aphrodite> מס' | Aphrodite> שם | Aphrodite> משך | Aphrodite>  | Aphrodite>  | Aphrodite>  | Aphrodite>  | Aphrodite>  | Aphrodite>  | Aphrodite>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | All the Lovers  | 3:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Get Outta My Way  | 3:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Put Your Hands Up (If You Feel Love)  | 3:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Closer  | 3:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Everything Is Beautiful  | 3:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Aphrodite  | 3:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Illusion  | 3:21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Better Than Today  | 3:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Too Much  | 3:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Cupid Boy  | 4:26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Looking for an Angel  | 3:49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Can't Beat the Feeling  | 4:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Mighty Rivers  | 4:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 47:21 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2010–2011)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2010–2011)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2010–2011)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 3 |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 2 |
|  אירופה | מצעד האלבומים האירופאי | 1 |
|  איטליה | מצעד האלבומים האיטלקי | 9 |
|  אירלנד | מצעד האלבומים האירי | 5 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 19 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי הדאנס\אלקטרוני | 2 |
|  ארצות הברית | מצעד האלבומים הדיגיטליים | 5 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי הטייסטמייקר | 7 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 3 |
|  דנמרק | היטליסטן | 21 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 4 |
|  הונגריה | Mahasz | 18 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 1 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הדיגיטליים | 1 |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 3 |
|  טאיוואן | ג'י-מיוזיק | 5 |
|  יוון | IFPI Greece | 1 |
|  יפן | אוריקון | 28 |
|  מקסיקו | טופ 100 – מקסיקו | 22 |
|  נורווגיה | VG-lista | 16 |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 11 |
|  ספרד | PROMUSICAE | 2 |
|  סקוטלנד | מצעד האלבומים הסקוטי | 1 |
|  פולין | ZPAV | 6 |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 22 |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 4 |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 5 |
|  צרפת | SNEP | 3 |
|  קוריאה הדרומית | סירקל צ'ארט | 41 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 8 |
|  קרואטיה | טופ ליסטה | 10 |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 9 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 2 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2010)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2010)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2010)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 55 |
|  אירופה | מצעד האלבומים האירופאי | 54 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | - |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי הדאנס\אלקטרוני | 20 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 45 |
|  צרפת | SNEP | 149 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 77 |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה | 70,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | — | 75,000 |
| בלגיה (BEA) | זהב | 15,000 |
| בריטניה (BPI) | פלטינה | 300,000 |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | גרסה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| יפן | 30 ביוני 2010 | מהדורה מיוחדת | תקליטור + די וי די | EMI מיוזיק יפן |  |
| אוסטרליה | 2 ביולי 2010 | רגילה • מהדורה ניסיונית | תקליט • תקליטור • תקליטור + די וי די • הורדה דיגיטלית | האחים וורנר אוסטרליה |  |
| גרמניה | 2 ביולי 2010 | רגילה • מהדורה ניסיונית | תקליט • תקליטור • תקליטור + די וי די • הורדה דיגיטלית | פרלופון |  |
| ספרד | 2 ביולי 2010 | רגילה • מהדורה ניסיונית | תקליט • תקליטור • תקליטור + די וי די • הורדה דיגיטלית | EMI ספרד |  |
| בריטניה | 5 ביולי 2010 | רגילה • מהדורה ניסיונית | תקליט • תקליטור • תקליטור + די וי די • הורדה דיגיטלית | פרלופון |  |
| צרפת | 5 ביולי 2010 | רגילה • מהדורה ניסיונית | תקליט • תקליטור • תקליטור + די וי די • הורדה דיגיטלית | EMI צרפת |  |
| ארצות הברית | 6 ביולי 2010 | רגילה • מהדורה ניסיונית | תקליט • תקליטור • תקליטור + די וי די • הורדה דיגיטלית | קפיטול רקורדס |  |
Degradation Trip

Degradation Trip הוא אלבום הסולו השני של הגיטריסט של אליס אין צ'יינס, ג'רי קאנטרל.
האלבום יצא חודשיים לאחר מותו של ליין סטאלי מסיבה משוערת של מנת יתר ומוקדש לו. מנגנים בו בין השאר המתופף של פיית' נו מור לשעבר, מייק בורדין, הבסיסט של מטאליקה, רוברט טרוחיו, והגיטריסט של קווינסריק, כריס דגארמו. האלבום כולל מספר שירים שנכתבו כתוצאה ממותו של סטאלי, כשרשימת השירים לאלבום כמעט ונחתמה. האלבום יצא בגרסה של אלבום כפול בנובמבר 2002 עם 11 שירים נוספים. השיר "Psychotic Break" פותח את האלבום ("אני חש בהתפרצות פסיכוטית מתקרבת... רושם בגיר את חבריי המתים ואהוביי שהלכו מזמן. ללא מטרה, מקלל את כשרוני ומקווה שלעולם לא תדע").
רשימת השירים

כל השירים: קאנטרל.
Psychotic Break
Bargain Basement Howard Hughes
Anger Rising
Angel Eyes
Solitude
(Mother's Spinning in Her Grave (Glass Dick Jones
Hellbound
Give It a Name
Castaway
She Was My Girl
Chemical Tribe
Spiderbite
Locked On
Gone
רשימת השירים של Degradation Trip Volumes 1 & 2 > Disc 1

Psychotic Break
Bargain Basement Howard Hughes
Owned
Angel Eyes
Solitude
(Mother's Spinning In Her Grave (Glass Dick Jones
Hellbound
Spiderbite
Pro False Idol
Feel The Void
Locked On
Gone
רשימת השירים של Degradation Trip Volumes 1 & 2 > Disc 2

Castaway
Chemical Tribe
What It Takes
Dying Inside
Siddhartha
Hurts Don't It
She Was My Girl
Pig Charmer
Anger Rising
.S.O.S
Give It A Name
Thanks Anyway
31/32
עטיפת האלבום Degradation Trip Volumes 1 & 2
תשכיל

תַשְׁכִּיל (בערבית: تشكيل; מילולית: ניקוד) הוא מערכת הניקוד הערבית. כמו האלפבית העברי, גם זה הערבי הוא אבג'ד, ונדרשת עבורו מערכת סימני הבחן לציון התנועות הנלוות לעיצורים, ועוד מספר הבחנות פונמיות שאינן מיוצגות על ידי האותיות הערביות.
אין לבלבל בין התשכיל לבין האִעְגַ'אם (إعجام) (ער'), שהוא מערכת הנקודות המבחינות בין אותיות דומות, דוגמת ح ו-خ, ואשר הן חלק בלתי נפרד מהאותיות (נקודות דיאקריטיות).
מאחר שאורך התנועה הוא פונמי בערבית, ישנם סימנים שונים לתנועות קצרות וארוכות: התנועה הארוכה מסומנת בעזרת הסימן לתנועה הקצרה ולאחריו אחת האותיות המאריכות, שאינה נהגית, אלא מופיעה בתור אם קריאה שתפקידה היחיד הוא סימון הארכת התנועה.
סימני התשכיל > חרכאת

חרכאת (ערבית: حركات, ביחיד חַרַכַּה - حركة; מילולית: תנועות) הן סימני התשכיל שנועדו לציין את התנועות.
סימני התשכיל > חרכאת > פתחה

פַתְחַה (فتحة) מציינת תנועה פתוחה לא מעוגלת, /a/, קצרה, בדומה לפתח העברי. היא מסומנת כקו אלכסוני קצר מעל האות. הפירוש המילולי של המילה "פתחה" הוא "לפתוח". האות המאריכה של הפתחה היא אליף (ﺍ), ובהופעתה גורמת לביטוי /aː/. כאשר מתעתקים מערבית נהוג להחליף פתחה בפתח, וכאשר היא מלווית באליף - בפתח שלאחריו א.
לאחר פתחה יכולות להופיע גם האותיות המאריכות של התנועות האחרות, יא (ﻱ) וואו (ﻭ), כדי ליצור את הדיפתונגים /ai/ ו-/au/, בהתאמה. בניבים רבים מתרחשת במקרים רבים מונופתונגיזציה של תנועות אלה לכדי /eː/ ו-/oː/, בהתאמה. את צליל ה/eː/ עשויים לסמן גם בפַתְחַה מקלובה, דהיינו בתמונת המראה של הפַתְחַה.
סימני התשכיל > חרכאת > כסרה

כַּסְרַה (ﻛﺴﺮة) מציינת תנועה סגורה קדמית בלתי-מעוגלת, /i/, קצרה, בדומה לחיריק העברי. היא מסומנת בקו אלכסוני מתחת האות. הפירוש המילולי של המילה "כסרה" הוא "לשבור". האות המאריכה של כסרה היא יא (ﻱ) ובהופעתה גורמת להגיית /iː/. כאשר מתעתקים מערבית נהוג להחליף כסרה בחיריק וכאשר היא מלווית ביא - בחיריק מלא. אף על פי שבאופן עקרוני ערבית ספרותית לא מכילה צליל e, במקרים מסוימים, כמו בדיפתונגים או ב"תנווין אלכַּסְר", ההגייה המקובלת גם בניב הספרותי היא [e].
סימני התשכיל > חרכאת > דמה

דַמַّה (ضمة; "צַ'מַّה" בתעתיק מדויק) מציינת תנועה סגורה אחורית מעוגלת, /u/, קצרה, בדומה לשורוק העברי. היא מסומנת בלולאה קטנה, הדומה לוואו, מעל האות. האות המאריכה של דמה היא ואו (ﻭ), ובהופעתה היא גורמת להגייה /uː/. כאשר מתעתקים מערבית נהוג להחליף דמה בקובוץ, וכאשר היא מלווית בוואו - בשורוק.
כאשר משתמשים באותיות ערביות לכתיבת ערבית מדוברת (להבדיל מהספרותית), מסמנים לעיתים "דַמַّה מַקְלוּבַּה", דהיינו "דמה הפוכה", שהיא תמונת מראה של הדמה, כדי לציין את הצליל /o/.
סימני התשכיל > חרכאת > תנווין

אם אחד מהסימנים לתנועות נכפל, דבר שקורה רק בסופי מילים ולרוב מעל אליף או תא מרבוטה, יש לבטא לאחר התנועה עוד נון. כלומר, הסימנים פתחתן (פתחה כפולה) ـًا, כסרתן (כסרה כפול) ـٍ ודמתן (דמה כפולה)-ـٌ יבוטאו כ-/an/ ,/in/ ו-/un/, בהתאמה. התופעה נקראת תַנְוִּין (تنوين), או נוניזציה. חלק משמות העצם הם מחוסרי "תנװין": במקום דמתן הם מקבלים דמה, במקום פתחתן וכסרתן מקבלים פתחה. ברוב רובם של ניבי הערבית המדוברת סיומות אלה נעדרות, בחלק מהספרים ללימוד ערבית ספרותית לדוברי ערבית, הן כלל לא מוצגות, ובשימושים מודרניים בערבית סטנדרטית (בעיקר באמצעי התקשורת) מוותרים עליהן לרוב.
סימני התשכיל > חרכאת > סכון

כמו במערכת הניקוד העברית, גם בתשכיל יש סימן לחוסר תנועה הנקרא סֻכּוּן (سكون), ונראה כמעגל קטן מעל האות. לעיתים, גם בטקסטים הנכתבים עם תשכיל הכותב ישמיט את הסוכונים בסופי המילים. לעיתים סוכון בסוף מילה יוחלף בכסרה או אפילו בפתחה כדי להקל על זרימת הקריאה (תנועות עזר). ישנם מקרים שבהם אף שהסוכון נשאר על כנו בסוף מילה, הוא יבוטא בקריאה קולחת ככסרה.
סימני התשכיל > חרכאת > אליף תלויה

אליף תלויה (ألف خنجرية אַלִף חַ'נְגַ'רִיַّה) היא קו אנכי הנכתב מעל האות, דומה בצורתו לאליף מבודדת (ﺍ), ומציין תנועה פתוחה לא מעוגלת ארוכה /aː/, שמציינים אותה בדרך כלל בעזרת פתחה-אליף. אליף תלויה לא מופיעה במילים רבות, אך חלק מהמילים המעטות שהיא מופיעה בהן הן בסיסיות כמו هٰذَا (הַדַא או ליתר-דיוק הַאדַ'א = זה) ו- الله (אללה). לרוב לא מסמנים אליף תלויה, גם כאשר כותבים עם תשכיל, וברוב המקלדות אין אפשרות לסמן אותה.
סימני התשכיל > סימנים נוספים > שדה

שַדַّה (شدة) מציינת הארכה של העיצור, בדומה לדגש החזק בעברית. צורתה היא מעיין "ש" והיא נכתבת מעל האות. הפירוש במילולי של המילה "שדה" הוא "מוגבר". שדה היא החרכּה היחידה שמסומנת לעיתים קרובות גם בטקסט בלתי-מנוקד כדי למנוע בלבול, לדוגמה בין مدرسة (מַדְרַסַה = בית ספר) ו-مدرّسة (מֻדַרִّסַה = מורה). כאשר השדה באה מעל אות המנוקדת בכסרה, ניתן לכתוב את הכסרה לא רק מתחת לאות אלא, כמקובל בספרות, בין השדה לאות.
סימני התשכיל > סימנים נוספים > המזה

הַמְזַה (همزة), או הַמְזַתֻ אלְקַטְע (همزة القطع), אמנם יכולה להופיע גם על השורה (ء) אך לרוב היא מופיעה כסימן הבחן מתחת לאליף/מעליה, מעל ואו או מעל יא (إ أ ؤ ئ). קיומן של שתי האפשרויות (עצמאית או מעל אות אחרת) גורמת לכך שהמזה לא נחשבת אחת מאותיות האלפבית הערבי וגם לא חלק בלתי נפרד ממערכת התשכיל. ביטויה של המזה, בין אם לבדה או על "כיסא", הוא עיצור סדקי סותם (/IPA: /ʔ - כמו א). ברירת "כיסא" ההמזה תלויה בחוקי הדקדוק הערביים.
סימני התשכיל > סימנים נוספים > מדה

מַדַّה (مدة) היא מעין טילדה שיכולה להופיע מעל אליף כדי לסמן שהאליף עיצורית ואמורה להיות מנוקדת בפתחה-אליף, אך במקום לכתוב שני אליפים ברצף הן אוחדו בתוספת המדה (*أَا או أَأْ > آ).
סימני התשכיל > סימנים נוספים > וסלה

וַסְלַה (وصلة; "וצלה" בתעתיק מדויק), או הַמְזַתֻ אלְוַצְל (همزة الوصل, תרגומו: המזת הקישור), היא מעין צאד, המופיעה מעל אליף ומסמנת שהאליף אינה מבוטאת, לא בתור מאריכה לפתחה ולא בתורת כיסא להמזה. דהיינו, שהאליף היא אות שותקת. אליף וצלה מופיעה בעיקר במילים המתחילות באליף כשמתווספות להן מיליות יחס או תווית היידוע, ﺍل (אל-). בחלק מהגופנים, צורת הוַסְלַה זהה לצורת הדמّה הכפולה, שבתנווין (ראו סעיף התנווין, למעלה).
סימני התשכיל > תנועות עזר

כאשר באים הסימנים סוכון-וסלה-סוכון או סוכון-וסלה-שדה אחד אחרי השני, נוצר רצף של חוסר תנועה שאינו ניתן להגייה. דוגמה לרצף כזה היא מילה המסתיימת בסוכון ואחריה ال הידיעה. לכן, כדי להקל את ההגייה, תבוא תנועת עזר במקום הסוכון הראשון.
תנועת העזר פתחה: תבוא אך ורק במילת היחס مِنْ (מִן) כשהיא לפני ال הידיעה. לדוגמה: *مِنْ ٱلْمَدْرَسَة ← مِنَ ٱلْمَدْرَسَة (מִןְ אלְמַדְרַסַה ← מִןַ אלְמַדְרַסַה) – מבית הספר.
תנועת העזר דמה: תבוא אך ורק בסיומות: هُمْ, كُمْ, تُمْ. לדוגמה: *أَخَذْتُمْ ٱلْمَكْتُوب ← أَخَذْتُمُ ٱلْمَكْتُوب (אַחַ'דְ'תֻםְ אלְמַכְּתוּבּ ← אַחַ'דְ'תֻםֻ אלְמַכְּתוּבּ) – לקחתם את המכתב.
תנועת העזר כסרה: תבוא בכל המקרים האחרים. לדוגמה: *ألْمُدِير أَوْ ٱلْمُعَلِّمَة ← ألْمُدِير أَوِ ٱلْمُعَلِّمَة (אַלְמֻדִיר אַוְּ אלְמֻעַלִّמַה ← אַלְמֻדִיר אַוִּ אלְמֻעַלִّמַה) – המנהל או המורה.
שימוש

ככלל, טקסטים ערביים נכתבים בלי תשכיל. קורא ערבית מנוסה יסיק בעצמו את התנועות לפי ההקשר. אף-על-פי-כן ישנם מספר מקרים בהם הטקסט ינוקד, הצד השווה שבהם - בכולם נדרשת הבהרה של ההגייה.
תשכיל יצוין כמעט בכל ספרות הילדים, וכן בטקסטים קדושים בהם ההגייה המדויקת חשובה במיוחד כמו הקוראן והחדית'. כמו כן, ניתן לראות סימני חרכאת בודדים גם בטקסט לא-מנוקד כדי למנוע אי-בהירות בנוגע להגיית מילה מסוימת. טקסטים הפונים לזרים שאינם דוברי ערבית, כמו מילונים וספרי לימוד ערבית, ינוקדו אף הם, אם כי לעיתים ניתן לראות בספרים כאלה תעתיק לטיני שיעזור בהגייה, במקום תשכיל.
היסטוריה

בתחילה נכתבה הערבית ללא כל סימני הבחן, אף ללא אִעְגַ'אם (נקודות להבחנה בין אותיות דומות), מה שעשה את הקריאה הנכונה למסובכת. עם התרחבות כיבושי המוסלמים נוצר צורך ללמד ערבית להמוני בני אדם, ולכן היה צורך בסימני הבחן להקלת ההגייה. לפי המסורת, הראשון שהעביר רעיון זה לפסים מעשיים, במאה השביעית, היה מועאויה הראשון, שפקד על זיאד אבן אבו ספיאן, הוואלי של בצרה[דרושה הבהרה], למצוא את האדם שיתאים למשימת הפשטת הערבית. הלה פנה לאבו אל-אסווד א-דואלי, שהציג את מערכת החרכאת הראשונה, שייצגה רק את התנועות הקצרות. מערכת זו קדמה לאעג'אם.
היסטוריה > החרכאת של אל-אסווד

שיטתו של אל-אסווד הייתה שונה באופן מהותי מהסימנים הנהוגים כיום. היא השתמשה בנקודה אדומה (להבדיל מהטקסט השחור) כדי לייצג את התנועות. ההבחנה איזו תנועה מיוצגת נעשתה בעזרת מיקום הנקודה: נקודה מעל האות מקבילה לפתחה, מתחת לה מקבילה לכסרה, ובצידה - דמה. מאוחר יותר התווספה הכפלת הנקודה לסימון תנווין ונקודה צהובה לייצוג המזה. בכתבי יד של הקוראן מהתקופה בה שיטה זו הייתה נהוגה אנו מוצאים שאין ניקוד על כל הטקסט אלא רק במקומות שבלעדיו יש אפשרות לקריאה שגויה.
היסטוריה > החרכאת של אל-פראהידי

בימיו של ח'ליל אבן אחמד אל-פראהידי (המאה ה-8) נוסדה מערכת האעג'אם, דבר שחייב שימוש בצבע האדום לנקודות החרכאת, מאחר שהצבע השחור שימש לנקודות האעג'אם. אל-פראהידי סבר שהכתיבה בצבעים שונים מעייפת ובלתי ישימה. לכן הגה מערכת חדשה, שהחידוש העיקרי בה היה שינוי צורת החרכאת לצורות המזכירות את האותיות המאריכות התואמות, כך שתתאפשר הבחנה בין המערכות ללא שימוש בצבעים שונים.
מערכת זו, עם מעט שינויים ותוספות, היא התשכיל המודרני.
ראו גם

אלפבית ערבי
אעג'אם (ער')
Apaf1

תרשים המתאר את מבנהו של Apaf1
Apaf1 (ראשי תיבות באנגלית של Apoptotic protease activating factor 1 – גורם משפעל פרוטאז אפופטוטי 1) הוא גן המקודד לחלבון ציטופלזמי היוצר את מכלול האפופטוזום, יחד עם ציטוכרום c ועם dATP. מכלול זה מהווה את אחד ממרכזי הבקרה החשובים ביותר של האפופטוזה - הוא קושר ומבקע את החלבון פרוקספאז 9, משחרר אותו בצורתו הבוגרת והפעילה, וכך מפעיל את המסלול האפופטוטי הפנימי המסתיים במוות מכוון של התא. גן זה ממוקם בבני אדם בכרומוזום 12, והוא הומולוג לגן CED4 אצל C. elegans.
מבנה

החלבון Apaf-1 בנוי בצורת Y, ומשקלו המולקולרי נע בטווח שבין 133.3-141.8 קילודלטון בין האיזופורמים השונים (למעט האיזופורם Apaf1ALT).‏ Apaf-1 מורכב מדומיין CARD המשמש לגיוס קספאזות בקצה האמיני שלו, מדומיין NOD מרכזי ומדומיין WD40.
לשחבור החליפי תפקיד חשוב בבקרת ביטוי הגן Apaf1 ובתפקודיו התאיים. שחבור חליפי של ה-mRNA של Apaf1 יכול ליצור אקסון נוסף בעל 11 חומצות אמינו בקצה האמיני של החלבון בין דומיין CARD לדומיין NOD, או/ו אקסון שני הכולל חזרה נוספת של רצף WD40 בת 43 חומצות אמינו בין החזרה החמישית והשישית בדומיין WD40 בקצה הקרבוקסילי של החלבון. עד כה דווחו לפחות על 6 איזופורמים של Apaf1: ‏Apaf1XL, ‏Apaf1L, ‏Apaf1M,‏ Apaf1S,‏ Apaf1XS ו-Apaf1ALT. האיזופורם Apaf1XL הוא האיזופורם העיקרי שמבוטא אצל יונקים; גודלו 142 קילודלתון והוא מורכב מ-1,248 חומצות אמינו, והוא כולל את 2 האקסונים הנוספים - הן זה שבצד האמיני והן זה שבצד הקרבוקסילי.
| שם האיזופורם | גודל (בקילודלטון) | מספר חומצות אמינו | קשירה לציטוכרום c | יצירת אפופטוזום | שפעול של קספאז 9 | שפעול של קספאז 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apaf1XL | ‏142 | 1248 | כן | כן | כן, אך פחות מ-Apaf1L | כן, אך פחות מ-Apaf1L |
| Apaf1L | ‏141 | 1237 | כן | כן | כן | כן |
| Apaf1M | ‏137 | 1205 | לא | לא | לא | לא ברור |
| Apaf1S | ‏136 | 1194 | לא ברור | לא ברור | לא ברור | לא ברור |
| Apaf1XS | ‏133 | 1171 | לא ברור | לא ברור | לא ברור | לא ברור |
| Apaf1ALT | ‏38 | 338 | לא | לא | לא | לא |
מבנה > דומיין CARD

דומיין CARD (‏Caspase Activation and Recruitment Domain) מורכב מ-100 (בקירוב) שיירי חומצת האמינו הראשונים של Apaf-1, ומתפקד כאתר הגיוס של פרוקספאז 9 באמצעות יצירת אינטראקציית CARD-CARD יחד עם דומייני CARD אחרים המצויים אצל פרוקספאז 9. המבנה התלת־ממדי של Apaf-1 ושל האפופטוזום האנושי נחקר ונקבע באמצעות מיקרוסקופ אלקטרונים ובאמצעות קריסטלוגרפיה בקרני רנטגן; לדומיין CARD של Apaf-1 מבנה גלובולרי ארוז היטב, והוא מורכב מצרור של 6 סלילי המקופל בצורת מפתח יווני (Greek key), הידועה גם בשם "קיפול המוות". פני השטח של הסלילים H1/H1'/H4 מורכב משיירי חומצות אמינו בסיסיות - ליזין וארגינין (Arg6 ,Arg13 ,Lys42 ,Lys58 ,Lys62 ו-Lys63), הגורמים לפני השטח להיות קעורים, בה בשעה שהצד הנגדי של החלבון (סלילים H2/H3/H5/H6) הוא בעיקרו חומצי ומורכב בעיקר מחומצות האמינו אספרטט וגלוטמט (Asp27, Asp32 ,Asp64 ,Asp66 ,Glu40 ,Glu41 ו-Glu78), הגורמים לפני השטח להיות קמורים.
מחקרים בהם נעשה שימוש במוטגנזה מכוונת הצביעו על כך שהשיירים Asp27 על סליל H2 ו-Glu40 על סליל H3, אשר יוצרים את ליבת פני השטח החומציים בדומיין ה-CARD של APAF-1, מעורבים ביצירת אינטראקציית CARD-CARD עם קספאז 9; מוטציה של אחד משיירים אלו לחומצת האמינו אלנין הפסיקה לחלוטין את היכולת ליצור אינטראקציה כזו. לעומת זאת, מוטציות ב-4 השיירים הבסיסיים Arg13,‏ Lys42,‏ Lys58 ו-Lys62 שמרכיבים את הצד הטעון חיובית של דומיין CARD ב-APAF-1, והחלפתן לאלנין, לא השפיעו על יצירת האינטראקציה בין APAF-1 לבין קספאז 9. מכאן שלסלילים H2 ו-H3 יש תפקיד חשוב בזיהוי וביצירת האינטראקציה עם קספאז 9.
מלבד הפונקציה של גיוס קספאז 9, לדומיין CARD ב-APAF-1 יש גם יכולת ליצור קשרי CARD-CARD רבים נוספים עם קספאז 9, המשחקים תפקיד חשוב באיקטובה של הקספאז.
מבנה > דומיין NOD

דומיין NOD (‏Nucleotide-binding Oligomerization Domain) מעורב באוליגומריזציה ובקשירת נוקליאוטידים של APAF-1, ומורכב ממספר חלקים:
דומיין קשירת נוקליאוטידים (NBD) - בעל ארכיטקטורה של סנדוויץ' α/β תלת שכבתי, באופן שבמרכז יש 5 משטחי בטא מקבילים (β1-β5) המכוסים מ-2 הצדדים ב-4 סלילי אלפא. דומיין זה קושר  dATP או ATP, הדרושים ליצירת קומפלקס האפופטוזום.
HD1 (‏Helical domain 1) - דומיין המכיל מספר סלילי אלפא קצרים, הכוללים את α16-α19.
WHD (‏winged-helix domain) - ממוקם בין HD1 ל-HD2, והוא דומיין המצוי בדרך כלל בפקטורי שעתוק של אוקריוטיים.
HD2 (‏Helical domain 2) - דומיין הכולל 8 סלילי אלפא ובעל קונפורמציה של סופר הליקס (סופר סליל) בעל סיבוב ימני.
מבנה > דומיין WD40

דומיין WD40 משמש בתפקיד בקרה ב-APAF-1, ובעל יכולת של אוטו-אינהיביציה (יכולת עיכוב עצמית) באמצעות שינוי קונפורמציה של החלבון. כאשר נוצרת אינטראקציה בין דומיין WD40 לבין ציטוכרום c, חל שינוי קונפורמציה באופן שמאפשר את גיוסו של קספאז 9.
באופן טיפוסי, הדומיין מורכב ממספר חזרות של רצף בן 44 - 60 חומצות אמינו, המקופלות יחד ליצירת דומיין. רצף זה בנוי למעשה מ-3 רצפים: רצף שמור בליבה, שמאוגף בקצה האמיני שלו על ידי 11 - 24 דיפפטידים של GH (גליצין-היסטידין) ובקצה הקרבוקסילי שלו מדיפפטידים של WD (טריפטופן-חומצה אספרטית). הדומיין מורכב מ-2 מבנים של "β-propeller" (דמוי פרופלור) המכונים WD1 ו-WD2. המבנה של β-propeller מכיל בדרך כלל 4 - 8 "להבים", ובמקרה של Apaf1, הדומיין מורכב מ-2 β-propeller א-סימטריים, שאחד מהם מכיל 7 להבים (WD1) והשני 8 להבים (WD2). ‏WD1 משתרע על פני שיירי חומצות האמינו 608 - 910, ואילו WD2 משתרע על השיירים 593 - 598 ו-921 - 1249. המבנה של ה-β-propeller הוא מאוד קשיח ולכן שינויי קונפורמציה אצלו מוגבלים מאוד.
שני ה-β-propeller ממוקמים ב-Apaf1 בחלק העליון של דומיין NOD, כאשר WD2 ממוקם מעל דומיין HD2, ו-WD2 יוצר קשר עם הדומיינים HD2 ו-NBD.