stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מאמרי הראיה
מהדורות

המהדורה הראשונה של הספר כללה שני כרכים, אשר יצאו לאור זה אחר זה בשנים ה'תש"ם וה'תשמ"ד (556 עמודים). הכרך הראשון יצא בחיי הרצי"ה קוק, בעריכת תלמידיו הרבנים אלישע אבינר (אז: לנגנאור) ודוד לנדאו, בברכתו ותחת הנחיותיו. כך, למשל, דחה הרצי"ה את ההצעה לכלול בקובץ את שלושת המאמרים המוקדמים והארוכים שפרסם הראי"ה בירחון הרבני-רוסי הפלס בעריכת הרב אליהו עקיבא רבינוביץ – "תעודת ישראל ולאומיותו", "עצות מרחוק" ו"אפיקים בנגב" – כפי הנראה משום שנכתבו קודם עליית הראי"ה ארצה בשנת תרס"ד. מאמרים אלה פורסמו לאחר מכן בסדרת אוצרות הראי"ה. הכרך השני נערך בידי הרב אבינר לבדו.
החל משנת תשמ"ו יוצאים שני החלקים יחד בכרך אחד, כאשר לכל אחד מהם הקדמה ושער עצמאיים. בשנת תשע"ו הדפיס הרב אלישע אבינר מהדורה חדשה ומתוקנת של הספר, בו הושמט המדור "פרקים מעין איה" (שנדפס במקומו, שנים לאחר הוצאת המהדורה הראשונה של מאמרי הראיה, בתוך סדרת עין איה), ובמקומו הובאו שני מכתבים וארבעה מאמרים חדשים. למרות השינויים, נשמרו במהדורה זו מספרי העמודים של המהדורה הראשונה. בשנת תשפ"א יצאה מהדורה חדשה הכוללת את הגהותיהם של הרבנים צבי טאו, זאב נוימן ואבנר שלו. הספר יוצא לאור בהוצאת העורך הרב אבינר.
הספר אינו כולל את כל הפרסומים הציבוריים הרבים שפרסם הראי"ה לאורך חייו, אשר פורסמו לאורך עשרות שנים בבמות מגוונות. חומרים רבים מסוגים שונים בסדרה "אוצרות הראי"ה", בהוצאת הרב משה צוריאל, הכוללת שבעה כרכים. סיכומים משיעוריו נדפסו בבמות שונות (לדוגמה: קובצי "מאבני המקום" של ישיבת בית אל ו"ניצני ארץ" של ישיבת מרכז הרב). חלק מהספדיו לוקט בקובץ "תנחומיך ישעשעו נפשי" שערך הרב זאב נוימן. קובץ המקבץ חלק מכרוזיו לוקט בידי יוחנן מנחם ישמח תחת הכותר "כרוזי ראי"ה" (ירושלים תש"ס).
תוכן הספר > חלק א

לחלק הראשון של הספר חמישה שערים (עמודים 1–169).
מאמרים – 29 מאמרים בנושאים שונים. לדוגמה: דור הגאולה, טעמי המצוות, הרבנות הראשית, ישיבת מרכז הרב, פערי העדות (אירופה והמזרח), תורת ארץ ישראל, הספד על נוטרים, הספד על הרצל, התורה והתרבות האנושית, ועוד. מדור זה ערוך לפי הסדר הכרונולוגי של פרסום המאמרים בזמנם (על פי הנחיית הרצי"ה). וכן מדור "על גדולי ישראל" – 7 מאמרים לדמותם של הרמב"ם, המהרש"א, ר' ישראל סלנטר, הנצי"ב, הרב מוהליבר והחפץ חיים. בסוף כל מאמר צוין מקורו הנדפס.
השבת ישראל והזמנים – 32 מאמרים לאורך מעגל השנה היהודי – שבת, ראש השנה, סוכות, חנוכה, פורים, פסח, שבועות וימי בין המצרים. בפתח השער נדפסה רשימת מקורות המאמרים.
מכתבים – פרסומים ציבוריים אודות זכות הבחירה לנשים, הפועל המזרחי, לימוד תורה, גרי צדק, בני עקיבא והרב אברהם מסוכטשוב. בסוף כל מכתב צוין מקורו הנדפס.
פרקים מעין איה – פירוש על אגדות חז"ל בתוך מסכתות ברכות ושבת. בפתח השער נדפסה רשימת מקורות המאמרים. מדור זה, אשר כל פרקיו נדפסו בתוך סדרת עין איה, הושמט במהדורה החדשה של הספר, ובמקומו נדפסו: מאמר "תורת השלום", הספד על הרב נחמן אידל מרגליות, דרשה לפרשת תרומה, נאום בטקס הכנסת דגל הגדוד העברי לבית הכנסת החורבה, והערות הראי"ה על מאמרו של הרב אליהו מרדכי ולקובסקי "המסורת והמדע", שנדפס בתוך ספרו "תורת מעשה בראשית".
דברים שבעל פה – 15 נאומים שנשא הראי"ה, אשר נרשמו על ידי אישים שונים, ופורסמו בעיתונות בחייו. לדוגמה: נאומים חנוכת תלמוד תורה ברחובות, חנוכת בית הרב וחנוכת בית הכנסת הגדול בתל אביב, בוועידה העולמית של המזרחי, הספדים על הרב ישראל אבא ציטרון ועל הנדיב הידוע, לזכר הלורד בלפור, ועוד. בסוף כל פרסום צוין מקורו הנדפס.
תוכן הספר > חלק ב

לחלק השני של הספר שבעה שערים (עמודים 273–544).
מאמרים – 10 מאמרים בנושאים שונים. לדוגמה: קיצור מסילת ישרים, תפילה לשלומו של המלך ג'ורג' החמישי, ליקוטים רעיוניים שונים, נאום בפתיחת האוניברסיטה העברית, אוצר הגאונים, ועוד. חלק מן המאמרים נדפסו תחילה בקובץ "חזון הגאולה", בעריכת הרב מאיר בר-אילן והרב יהושע הוטנר, אשר ליקטו אותם מן העיתונות. בפתח השער נדפסה רשימת מקורות המאמרים.
קריאות גדולות – קובץ בן 18 מאמרים בעריכת הרצי"ה קוק (הוצאת דגל ירושלים, תש"ד), בנושאים שונים. לדוגמה: קריאה לעלייה לארץ ישראל, תנועת דגל ירושלים, הצהרת בלפור, ישיבת מרכז הרב, שמירת השבת, הכותל המערבי, הספר הלבן השני, המצוות התלויות בארץ ועוד. בסוף כל מאמר צוינו מקום ושנת הדפסתו.
מאורי ואישי ישראל – תריסר מאמרים אודות רבנים ואישים שונים: מאיר אדלר, זלמן סנדר שפירא, שלמה זלמן שך, זרח אפשטיין, שמעון שקופ, זאב יעבץ, שמעון רוקח, שמואל חיים לנדאו, אביגדור שנפלד, נתן מיליקובסקי, בנימין רוטשילד, וכן הספד על אדם לא ידוע ("אדם כשר"). בפתח השער נדפסה רשימת מקורות המאמרים.
נאדר בקודש – קובץ מאמרים שנדפס בירושלים בשנת תרצ"ג. נסיבות ההדפסה והפסקתה באמצעה עלומות. לקובץ שלושה חלקים: "ראשית דברים" (י"א סעיפים), "הקודש והחול" (כ' סעיפים) ו"לתחית הקודש" (י"ב סעיפים). רוב הפרקים בקובץ זה נכתבו בשלהי מלחמת העולם הראשונה ואחריה.
פירוש על אגדות רבה בר בר חנה – פירוש על 15 מימרות שהשמיע האמורא רבה בר בר חנא (מסכת בבא בתרא, דפים עג-עד). הפירוש עשוי במתכונת החיבור עין איה, ונחתם בדברי סיכום קצרים מאת הראי"ה. פורסם בספר מתוך כתב יד הראי"ה.
דברים שבעל פה – תריסר נאומים שהשמיע הראי"ה באירועים שונים. לדוגמה: מחאה נגד חילול שבת, הקמת הרבנות הראשית, ועדת שו, אזכרה לחללי מאורעות תרפ"ט, שיחות רעיוניות שונות, חנוכת בית המדרש למורים של המזרחי, נאומים באספות המזרחי, שיעורים בספר הכוזרי, ועוד. בפתח השער נדפסה רשימת מקורות המאמרים.
השלמות ומכתבים – "מגד ירחים" לשנים תרע"א תרע"ב ותרע"ד, כרוז אל יהדות ארצות הברית אודות חשיבות המחיצה לעזרת הנשים, תשובה רחבה אודות חשיבות יישוב הארץ בתורה, התכתבות עם הסופר אז"ר, תלמיד עלום שם, הרב יחיא קאפח, ור' בנימין, ועוד.
תוכן הספר > חתימה

בסוף הספר נדפס מפתח שמות ועניינים לכל הספר, וכן מדור "מקורות וציונים" בו השלמות היסטוריות קצרות, הנוגעות לנסיבות פרסומים שונים שנדפסו בספר.
מאמרים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
המספד בירושלים – נאום שנישא עם פטירת בנימין זאב הרצל, ובו מתואר תפקידו ומהותו של משיח בן יוסף.
על במותינו חללים – הספד על שני חלוצים שנרצחו בידי ערבים, בו דן הרב קוק ביחס הראוי לחלוצים אשר כפרו בדת ונרצחו על קידוש השם.
קרבת אלוקים
סיכומי שיעורים בספר הכוזרי
"נאדר בקודש" – קובץ פרקים אודות היחסים בין הקודש לחול
הערות שוליים

↑  ראו אוסף מדבריו בנידון, עם מקורות נוספים, בהקדמת הראל כהן לספר מציאות קטן, הוצאות מאבני המקום ומגיד תשע"ז, עמ' הע' 84 עמ' 36-37.
| הרב אברהם יצחק הכהן קוק |
| --- | --- | --- |
| כתביו | אגרות הראי"ה • אורות • אורות הקודש • אורות התורה • אורות התשובה • עולת ראיה • עין איה • מאמרי הראי"ה • שמועות ראי"ה • חדריו דעת כהן • משפט כהן • אורח משפט • עזרת כהן • שבת הארץ • כתבים נוספים |  |
| ממשנתו | למהלך האידיאות בישראל • הרצאת הרב • חזון הצמחונות והשלום • מאמר הדור • יסוד כסא השם בעולם • המספד בירושלים |  |
| משיריו | שיר האמונה •  ישמח לבי • לחשי ההוויה • כנפי רוח |  |
| תלמידיו | הרב צבי יהודה הכהן קוק (בנו) • הרב יעקב משה חרל"פ • הרב הנזיר • הרב שלום נתן רענן (חתנו) • הרב יצחק אריאלי • הרב אריה לוין •  הרב שאול ישראלי • האדמו"ר החלוץ • הרב משה צבי נריה • הרב יצחק הוטנר • תלמידים נוספים |  |
| מוסדותיו | הרבנות הראשית לישראל • ישיבת מרכז הרב • מכון הלכה ברורה ובירור הלכה • תנועת דגל ירושלים |  |
| כהונות ברבנות | זיימל • בויסק • יפו • מחזיקי הדת (לונדון) • ירושלים • ארץ ישראל |  |
| הנצחתו | בית הרב קוק • כפר הרא"ה • מוסד הרב קוק • פרס הרב קוק לספרות תורנית • פרס ירושלים לספרות תורנית • קבוצת אברהם |  |
ציונות דתית • תורת ארץ ישראל • מועדי הראי"ה • משפחתו • תלמידי הרצי"ה • עוד
| כתבי הראי"ה |
| --- | --- | --- |
| בהלכה וש"ס | דעת כהן • משפט כהן • אורח משפט • עזרת כהן • שבת הארץ • חבש פאר • עץ הדר • עיטור סופרים • טוב ראי |  |
| בהגות | עין איה • עולת ראיה • מאמרי הראי"ה • אדר היקר • ראש מילין • לנבוכי הדור • מדבר שור • מוסר אביך • מידות הראי"ה • עקבי הצאן • ארץ חפץ • חזון הגאולה |  |
| סדרת ה"אורות" | אורות (אורות ישראל) • אורות הקודש • אורות התורה • אורות התשובה • אורות הראי"ה • אורות התפילה • אורות האמונה |  |
| כתבים | למהלך האידיאות בישראל • הרצאת הרב • חזון הצמחונות והשלום • מאמר הדור • אגרות הראיה • שמונה קבצים • פנקסי הראי"ה • משנת הרב • המספד בירושלים • חדריו |  |
| שירים | נכתבו על ידו כשירים: שיר האמונה  • ישמח לבי • לחשי ההויה קטעים ופיסקאות שהולחנו: כנפי רוח • יסוד כסא השם בעולם |  |
הערה: חלק מספרי ה"אורות" הם ליקוטים מאוחרים ממשנתו סביב נושאים שונים, שהשתמשו אף הם בשם "אורות".
מדלן ארתור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  10 במרץ 1997 (בת 27) ונקובר, קנדה 
 מדינה:  קנדה 
 תקופת הפעילות:  מ-2011
 מקום לימודים:  בית הספר התיכון ע"ש סר וינסטון צ'רצ'יל 
 פרופיל ב-IMDb
 
מדלן ארתור (באנגלית: Madeleine Arthur; נולדה ב-10 במרץ 1997) היא שחקנית קנדית.
ביוגרפיה

ארתור נולדה וגדלה בוונקובר, קולומביה הבריטית שבקנדה, בתם של ג'יין (לבית וולטר) ושל בריאן ארתור. היא למדה בבית הספר התיכון ע"ש סר וינסטון צ'רצ'יל (אנ'). ארתור הייתה מתעמלת תחרותית במשך 13 שנים לפני שעברה להתמקד במשחק. היא דוברת צרפתית שוטפת.
קריירה

בשנת 2011 קיבלה את תפקידה הראשון בתור דמות אורחת בסדרת האימה לילדים "שעה מכושפת" מבית Discovery Family, המבוססת על הסרט "שעה מכושפת: אל תחשבו על זה" משנת 2007 ועל האנתולוגיות The Haunting Hour ו-Nightmare Hour של ר. ל. סטיין.
בשנת 2016, ארתור גילמה את וילה וורן הצעירה בסדרת הדרמה של ABC "המשפחה", ואת ג'יין קין, בת דמותה של איימי אדמס, בסרטו הביוגרפי של טים ברטון, "עיניים גדולות" משנת 2014. לארתור היו תפקידי אורח בסדרות טלוויזיה, בהן "ההריגה", "אנשי המחר", ו"על טבעי".
בספטמבר 2021 לוהקה ארתור לתפקיד ראשי במיני-סדרת הטלוויזיה של נטפליקס, "השטן באוהיו".
בשנת 2022 החלה לשחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה הקומית "בלוקבסטר".
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Grace: The Possession | סאלי |  |
| 2014 | עיניים גדולות | ג'יין קין |  |
| 2018 | לכל הנערים שאהבתי | כריסטין |  |
| 2019 | צבע מהחלל | לוויניה גרדנר |  |
| 2020 | לכל הנערים: נ.ב. אני עדיין אוהבת אותך | כריסטין |  |
| 2021 | לכל הנערים: לעולם ועד | כריסטין |  |
| 2022 | Enclosure | מרלה |  |
| TBA | Tell Me Why I Don't Like Mondays | לורה |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011 | שעה מכושפת | מג | פרק: "Dreamcatcher" |
| 2013 | ההריגה | בתו של רדיק | פרק: "Reckoning" |
| 2013 | ספוקסוויל | טירה ג'ונס | פרק: "The No-Ones" |
| 2014 | אנשי המחר | שרלוט טיילור | 4 פרקים |
| 2015 | על טבעי | טינה הצעירה | פרק: "About a Boy" |
| 2015 | Reluctant Witness | בקי קולינס | סרט טלוויזיה |
| 2016 | המשפחה | וילה וורן הצעירה | 12 פרקים |
| 2018 | אגדות המחר | נורה דארק | פרק: "Daddy Darhkest" |
| 2018 | תיקים באפלה | שרה טרנר | 2 פרקים |
| 2018 | הקוסמים | פריי וואה | 5 פרקים |
| 2020 | רכבת הקרח | ניקולט "ניקי" ג'נט | 5 פרקים |
| 2020 | Day by Day | לואיז | דיבוב (סדרת רשת); פרק: "This is No Title for This Story Yet" |
| 2021 | Chad | מרג'ורי | 2 פרקים |
| 2021 | Guilty Party | אמבר | 5 פרקים |
| 2022 | השטן באוהיו | מיי | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
| 2022 | בלוקבסטר | האנה הדמן | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| 2023 | 3 Bed, 2 Bath, 1 Ghost | רובי בייקר | סרט טלוויזיה של הולמרק |
הערות שוליים

↑  Johns, Gibson (2 במרץ 2016). "Madeleine Arthur: The actress you need to know". AOL. נבדק ב-17 ביולי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Petski, Denise (16 במרץ 2016). "Rupert Graves To Co-Star In ABC's Jenna Bans Pilot, James Floyd Joins 'Of Kings And Prophets'". Deadline Hollywood. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Madeleine Arthur joins 'Supernatural' cast". The Indian Express. 29 בינואר 2015. נבדק ב-17 ביולי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Prudom, Laura (26 בינואר 2015). "'Supernatural' Taps 'Big Eyes' Actress for Age-Defying Guest Role". Variety. נבדק ב-17 ביולי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Cordero, Rosy (19 באוקטובר 2021). "'Devil In Ohio': Netflix Rounds Out Cast Of Emily Deschanel Limited Series". Deadline. ארכיון מ-2021-10-19. נבדק ב-28 בנובמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Joseph Otterson, Netflix’s Last Blockbuster Comedy Series Adds Five to Cast, Variety, ‏4 בפברואר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 1585570378566  BNE: XX6185428  GND: 1232857610  LCCN: no2020028262  VIAF: 2029158309824506690002   WorldCat (עם VIAF): 2029158309824506690002
מדליות במשחקים הפאראלימפיים פריז (2024)

אסף יסעור, האלוף הפאראלימפי בטאקוונדו בקטגוריית משקל עד 58 ק"ג, עונד מדליית זהב ושר את התקווה
במשחקים הפאראלימפיים פריז (2024) חולקו 1,707 מדליות ב-549 תחרויות ספורט ב-22 ענפי ספורט שונים.
עיצוב המדליות

עיצוב המדליות נעשה במרכז עיצוב תכשיטים יוקרתי שומה Chaumet שבפריז. המדליות הוצגו לציבור ב-8 בפברואר 2024. במרכז החלק הקדמי של המדליה צורת משושה עשוי ברזל שנלקח מקורות של מגדל אייפל. בצד האחורי - מראהו של מגדל אייפל לצופה שעומד מתחת למגדל במרכזו, ומביט למעלה לכיוון הקומה הראשונה של המגדל. מסביב מופיעות מילים שכתובות בכתב ברייל. המדליות שוקלות 455–529 גרמים, בקוטר של 85 מילימטר, ובעובי של 9.2 מילימטר. מדליית הזהב עשויה 98.8% מהמתכת כסף, ורק 1.13% זהב. מדליית הארד עשויה מנחושת, אבץ ובדיל.
טבלת המדליות הכללית

מדינה מארחת (צרפת)
ראו גם

מדליות באולימפיאדת פריז (2024)
הערות שוליים

↑  מספר המדליות הפיזיות שהוכנו גדול הרבה יותר, כי כאשר נבחרת זוכה - כל אחד מהספורטאים בנבחרת מקבל מדליה פיזית, אבל בטבלת המדליות נרשמת מדליה אחת
↑  טבלת המדליות הכללית, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות באופני כביש, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות באופני מסלול, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות באתלטיקה, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות בבדמינטון, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות בבוצ'ה, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות בג'ודו, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות בהרמת כוח, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות בחתירה, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות בטאקוונדו, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות בטניס, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות בטניס שולחן, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות בטריאתלון, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות בירי תחרותי, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות בכדורגל לעיוורים, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות בכדורסל, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות בכדורעף, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות בכדורשער, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות בסיף, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות בקאנו/קיאק, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות בקשתות, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות ברוגבי, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות ברכיבה, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
↑  טבלת המדליות בשחייה, מתוך אתר המשחקים הפאראלימפיים פריז 2024
מוחמד רפיק תאראר

מוחמד רפיק תאראר (באורדו: محمد رفیق تارڑ;‏ 2 בנובמבר 1929 – 7 במרץ 2022) היה פוליטיקאי ושופט פקיסטני שכיהן כנשיא פקיסטן התשיעי בין השנים 1998–2001.
ראשית חייו

מוחמד ראפיק תאראר נולד בכפר פירקוט שבמחוז פנג'אב שבהודו הבריטית (כיום בפקיסטן). לאחר שסיים את לימודיו במכללה אסלאמית הוא התקבל ללימודים באוניברסיטת פנג'אב שם הוא סיים לימודי תואר ראשון בלימודים אסלאמיים ב-1949. תאראר הושפע מהמלומד החנפי והמנהיג הדתי והפוליטי סייד עטה אולה שאה בוכארי ולקח חלק במפגשים של המפלגה האסלאמית "אהרר", אך באופן רשמי לקח חלק בפעילויותיה של הליגה המוסלמית. במהלך שנות לימודיו הוא היה פעיל בליגה והיה ממעריציו של מוחמד עלי ג'ינה.
במהלך תהליך קבלת עצמאותה של פקיסטן היה תאראר פעיל כעובד רווחה במחנות שהוקמו על ידי פדרציית הסטודנטים המוסלמים עבור המהגרים ההודים שנמלטו לפקיסטן מהודו אפופת המהומות. הוא למד במכללה למשפטים באוניברסיטת פנג'אב וב-1951 הוא סיים תואר ראשון במשפטים.
קריירה משפטית

לאחר סיום לימודיו הוא עבד כטוען (Pleader) בבית המשפט הגבוה של לאהור ובאוקטובר 1955 הוא הוסמך כעורך דין. בשנות ה-60 של המאה ה-20 הוא פתח משרד עורכי דין משל עצמו בגוג'ראנוואלה ועבר בחינות כדי להיות מקודם לתפקיד שופט בבית משפט נפתי וכשופט מחליף.
ב-1971 הוא היה לנשיא בית הדין לעבודה של פנג'אב ובאוקטובר 1974 הוא מונה כשופט בבית המשפט העליון של לאהור. ב-1989 הוא קודם לנשיא בית משפט זה. קודם לכן, כשהיה שופט מן המניין בבית המשפט של לאהור, הוא שימש כחבר בוועדת הבחירות של פקיסטן כנציג מחוז פנג'אב. ב-1991 מונה תאראר כשופט בבית המשפט העליון של פקיסטן, תפקיד בו הוא שימש עד לפרישתו בנובמבר 1994 בגיל 65.
לאחר פרישתו מכס השיפוט במרץ 1997, פתח תאראר בקריירה פוליטית והצטרף למפלגת הליגה המוסלמית. לאחר שהבטיח לעצמו מועמדות מטעם המפלגה הוא נבחר באותה שנה כחבר בסנאט של פקיסטן.
נשיא פקיסטן

לאחר התפטרותו ב-1997 של פארוק לע'ארי מכס הנשיאות, עלה שמו של תאראר כמועמד לתפקיד. ב-31 בדצמבר אותה שנה הוא נבחר בבחירות בלתי-ישירות ברוב גדול וזכה ב-374 קולות מתוך 457 המצביעים בגוף הבוחר מול 31 הקולות של מועמד מפלגת העם הפקיסטנית, אפטאב מיראני ו-22 הקולות של מועמד ג'מאיית עולמה א-אסאלם, מוחמד שיראני. היה זה הרוב הסוחף ביותר שהושג אי פעם בבחירות לתפקיד.
עם היבחרו כנשיא, היה תאראר דמות צנועה שמילא תפקיד טקסי ברובו ששמר על פרופיל נמוך, נמנע מראיונות בתקשורת ונותר שליח נאמן של משפחתו של ראש הממשלה נוואז שריף. הוא חתם ללא התנגדות על התיקונים ה-13, ה-14 וה-15 לחוקת פקיסטן שהגבילו עוד יותר את סמכות הנשיא, תהליך שהחל כבר ב-1997 ותאם את הרוח האמיתית של החוקה.
תאראר לא הודח בהפיכה הצבאית של 1999, שהעלתה לשלטון את הגנרל פרבז מושארף, ראש מטה הכוחות המשולבים של הכוחות המזוינים של פקיסטן, אף על פי שהוא היה מינוי של משטרו של נוואז שריף. לפיכך הוחלט להשאיר את תאראר בתפקידו, אך לא למשך כל תקופת הכהונה של חמש השנים. ב-21 ביוני 2001 פרסם מושארף, בתפקידו כמפקד הממשל הצבאי, את "פקודת מסגרת הסדר המשפטי" ובמסגרתה הודיע על סיום תפקידו של תאראר כנשיא.
לאחר הנשיאות

תאראר פרש מן החיים הפוליטיים והתיישב בלאהור. הוא שמר על יחסים טובים עם נוואז שריף ועם משפחתו. כלתו, סאירה תאראר, הייתה חברה בממשלתו השלישית של שריף ושימשה בתפקיד שרת הבריאות.
נפטר ב-7 במרץ 2022.
מדובב

ערך זה עוסק באדם המפתה עציר להתוודות על פשע. אם התכוונתם לאדם העוסק בדיבוב – הוספת פסקול מתורגם לסרט, ראו .
מדובב הוא אדם המביא אדם אחר לידי דיבור במקרה שהוא מתקשה בכך (למשל, עקב צער עמוק, עקב טראומה שעבר וכו'). התואר "מדובב" יוחד גם ספציפית לאדם המפתה עציר או אסיר להתוודות על פשע, ובכך מסייע להפללתו.
מדובב בשירות המשטרה

מדובב פועל בשירות המשטרה ושירותי ביטחון, כאשר אין בידם די ראיות להרשעתו של עציר (או להרשעתו של אסיר בעבירה אחרת מזו שבה הורשע), ומטרתו לשמוע מהעציר עצמו הודאה בפשע שבו הוא חשוד, לאחר שנכשלו הניסיונות לקבל ממנה הודאה כזו בחקירה משטרתית גלויה. להשגת הודאה זו פועל המדובב בעורמה. הוא מוכנס לתאו של העציר, כאילו אף הוא עצור, רוכש את אמונו של העציר (למשל באמצעות התוודות על פשעים שהמדובב עשה לכאורה), ומביא לכך שהעציר יגלה את סודו.
נהוג להבדיל בין מדובב פסיבי, המוצמד לחשוד ומגיב לפניות אליו בנוגע לעבירה אך אינו פותח מיוזמתו בדיון עם החשוד על העבירה, לבין מדובב אקטיבי המשדל את החשוד להודות באשמה. השימוש במדובב והמותר והאסור בהפעלתו נמצאים בדיונים ברחבי העולם. בית המשפט העליון בקנדה, למשל, שלל שימוש במדובב אקטיבי כלפי חשוד שביקש במפורש לשמור על זכות השתיקה. בישראל קבע בית המשפט העליון שבאופן כללי השימוש במדובבים פסיביים ואקטיביים הוא חוקי. אולם בית המשפט העליון פסל הודאה של חשוד ברצח לאחר שקבע שהמדובבים תקעו טריז בינו לבין עורך דינו ויעצו לו עצות משפטיות שקריות. בית המשפט העליון גם ביקש שככלל לא ייעשה שימוש באותו מדובב עם חשודים שונים באותה פרשה, מחשש שמידע יזלוג מהמדובב על החשוד ויזהם את ההודאה של החשוד.
מדובבים בתרבות

סדרת הטלוויזיה הישראלית המדובב עוסקת בקורותיו של אסיר שנהג לדובב פושעים בזמן שהותו בכלא. וכך משוחרר ממאסר מוקדם מהצפוי בתנאי שיהיה מדובב בשירות המשטרה.
הערות שוליים

↑  גדי אשד, ‏החקירה המשטרתית והמודיעין האנושי, משפט וצבא 18, התשס"ו, עמ' 261–268
↑  ע"פ 1301/06 עזבון המנוח יוני אלזם ז"ל נ' מדינת ישראל, פסק הדין של השופטת אסתר חיות
↑  ע"פ 2094/15 שמואל אטיאס נ' מדינת ישראל, סעיף 44
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מוזיאון קאמינג

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  היסטוריה
 כתובת:  Old Walworth Town Hall, 151 Walworth Road, London SE17 1RS 
 מיקום:  סאת'ק 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1906
 תאריך פתיחה רשמי:  1906 
 תאריך פירוק:  2013 
 קואורדינטות:  51°29′27″N 0°05′50″W﻿ / ﻿51.4908°N 0.097162°W﻿ / 51.4908; -0.097162
 אתר רשמי
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקסמוזיאון קאמינג(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקסמוזיאון קאמינג(למפת סאת'ק רגילה) מוזיאון קאמינג(למפת סאת'ק מוגדלת) מוזיאון קאמינג
 
מוזיאון קאמינג (באנגלית: The Cuming Museum) הוא מוזיאון הממוקם בדרך ולוורת', ברובע סאת'ק של העיר לונדון בירת הממלכה המאוחדת.
היסטוריה ותיאור

המוזיאון ממוקם במבנה של משפחת קאמינג, וקרוי על שמה, ומשמש כיום כמוזיאון להיסטוריה של רובע סאת'ק.
מקורו של המוזיאון בצוואתו של הנרי סייר קאמינג אשר הוריש את אוספי משפחתו וביתו לרובע בשנת 1902. המוזיאון נפתח לציבור בשנת 1906 והציג את האוספים בתחום ההיסטוריה של הטבע, ארכאולוגיה, אתנוגרפיה, מטבעות ומדליות ועד. אוספים אלה, המכילים כ-25,000 מוצגים נאספו בין השנים 1780–1900 על ידי ריצ'רד קאמינג ובנו - הנרי סייר קאמינג.
כיום במוזיאון שלוש גלריות: גלריית אוספי משפחת קאמינג, גלריית סאת'ק המציגה את ההיסטוריה של הרובע, וכן גלריה בה המוזיאון מציג תערוכות מתחלפות. כמו כן המוזיאון מפעיל תוכניות חינוכיות לבתי הספר ברחבי הרובע. במבנה סמוך למבנה המוזיאון נמצאת ספריית המוזיאון - מבנה מאוחר הניצב במיקום בו נולד צ'ארלס באבג' בשנת 1791.
מדליקה לי הכל

"מדליקה לי הכל" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עדן חסון. את השיר הוציאה חברת התקליטים שרית הפקות, ב-26 באוקטובר 2021, כסינגל מתוך אלבום 2. השיר נכתב, הולחן והופק על ידי סתיו בגר.
רקע

"מדליקה לי הכל" הוא שיתוף הפעולה השלישי בין בגר וחסון, לאחר שבגר כתב עבורו את השירים "אין יותר מועדונים" (2019) ו-"סיבובים" (2020). בניגוד לשאר שירי אלבום 2 של חסון, "מדליקה לי הכל" נכתב והופק על ידי בגר לבדו. הקלטת הסקיצה נעשתה כשהשניים עבדו על השיר "סיבובים".
ביקורות

אתר האינטרנט "פרוגי" ציין לטובה את מנגינת השיר, וכתב כי יש ב"מדליקה לי הכל" את כל המרכיבים הדרושים להפקת להיט. מבקר המוזיקה הישראלי יוסי חרסונסקי העניק לשיר שניים וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה וכתב שהשיר מורכב מהרבה אלמנטים שלא משתלבים טוב יחדיו.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021–2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021–2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021–2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021–2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|  ישראל | היטליסט | 80 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים |
| --- | --- | --- | --- |
| עולם | 26 באוקטובר 2021 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | שרית הפקות |
הערות שוליים

↑  קשת ברגסון, ‏עדן חסון בסינגל חדש ומקפיץ במיוחד, באתר "סרוגים", 27 באוקטובר 2021
↑  ירון רוולסצ'י, ‏"השיר הזה היה פשוט טוב מדי כדי לא לקחת אותו", באתר ‏מאקו‏, 27 באוקטובר 2021
↑  מדליק הכל: עדן חסון בשיתוף פעולה עם סתיו בגר, ענבר פלד, פרוגי, 26 באוקטובר 2021
↑  עדן חסון - מדליקה לי הכל
| עדן חסון |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | שמישהו יעצור אותי • אלבום 2 |  |
| עדן חסון - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| שמישהו יעצור אותי | "שמישהו יעצור אותי" • "ילדים כאלה" • "שיכורים" • "מתפוצץ לי הראש" • "אני מבולבל" • "היי DJ" • "כפיות" • "איך את אוהבת" • "עיניים" |  |
| אלבום 2 | "כשנגמרת הסופה" • "שמפניה" • "מה עבר עליי" • "את חסרה לי" • "איתך" • "אל תשברי לי את הלב" • "שבועיים" • "סיבובים" • "שקיעות אדומות" • "גדל לי קצת זקן" • "נוריד ת'חולצה" • "שימי פס" • "מבטיח" • "מדליקה לי הכל" |  |
| סינגלים אחרים | "לא מרגיש טוב" • "מה פספסתי" • "כולם רוצים אהבה" • "ככה כל יום" • "בואי נישן על זה" • "עושה לי צרות" • "מטפסים על הקירות" • "עד שתבואי עד אליי" • "שוב" • "אז מה עכשיו" • "חישגוזים" • "החיים לפניי" • "לא תראה אותי בוכה" • "ישיבות" • "לא שותה לא מעשן" • "שניפגש רק בשמחות" • "אנחנו זה גורל" • "אהובה שלי" • "צוחקת ובוכה" • "אין אותי" • "שיבולים" • "מה עשית לי" • "חורף באילת" • "לב שביר" • "אין מרחק בינינו" |  |
| שירים אחרים | "אין יותר מועדונים" |  |
מחוז מוראביצה

| --- | --- |

 מדינה:  סרביה סרביה
 בירת המחוז:  צ'אצ'אק
 תאריך ייסוד:  29 בינואר 1992 
 שטח:  3,016 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  212,603 (2011)
  ‑ צפיפות:  70.5 נפש לקמ"ר (2011)
 קואורדינטות:  43°53′00″N 20°21′00″E﻿ / ﻿43.883333333333°N 20.35°E﻿ / 43.883333333333; 20.35 
 אזור זמן:  UTC+1
 https://moravicki.okrug.gov.rs/
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחוז מוראביצה (בסרבית: Моравички округ) הוא אחד ממחוזות סרביה הממוקם במערב המדינה. בירת המחוז היא צ'אצ'אק. במחוז ישנה עיר אחת,[דרושה הבהרה] מספר עיירות, וכ-200 כפרים.
הכלכלה המקומית מתבססת בעיקר על התעשייה הענפה בצ'אצ'אק. כתוצאה משגשוג התעשייה באזור, אחוז האבטלה נמוך מאוד ביחס לשאר סרביה.