סולם ריכטר – מידת רעש, מידת אדם (ספר)
ביאורים

↑  ניתן לתעתק את השם Hough כהָאף או הָאוֹ לפי המקור הזה, אך מכיוון שבריאיון שהתראיינה בסרטון וידאו פונים אליה כסוזן הָאף, העדפנו שם זה. סימוכין ראו כאן, כבר בעשר השניות הראשונות של הריאיון.
↑  אִיקוֹנוֹקְלַסְטִי, שמתנגד לפולחן איקונות; שמתנגד לאמונות והשקפות מקובלות.
↑  הדגש הוא על רצף הרעידות ולאו דווקא הגודל של רעידת אדמה בודדת בתוך הרצף הזה.
↑  ביחס לעשור השני של המאה ה-20, בו רק ל-2% מהנשים היה תואר ראשון. סימוכין: Hough, 2007 עמ' 26. מאוחר יותר אף סיימה דוקטוראט באוניברסיטת סטנפורד והייתה משוררת וסופרת. שם: עמ' 28
↑  מדובר בד"ר מוריארטי (Moriarty), שהיה מומחה בפסיכיאטריה ובנוירולוגיה, שכנראה ריכטר התייעץ בו בנוסף לטיפול הרפואי השגרתי שקיבל מהרופא הקבוע שלו. Hough, 2007 p. 30.
↑  המשך לניסוי מיליקן שעליו קיבל מאוחר יותר את פרס נובל – ניסוי בו הוכח כי כל מטען חשמלי הוא כפולה שלמה של מטען אלמנטרי מסוים, הוא מטען האלקטרון.
↑  ווד היה אחראי לחקירת היקף ואופי הנזק של רעידת האדמה בסן פרנסיסקו (1906). בהדרכתו של ווד ובמימון מכון קרנגי למדע, נפתחה המעבדה הסיסמולוגית בפסדינה בשנת 1927.
↑  Peak Ground Accelaration
↑  עד היום, מרכז המחקר הרלוונטי בברקלי אחראי לניטור רע"א ומחקרן בחלק הצפוני של קליפורניה, ואילו המרכז המקביל בפסדינה (בקאלטק), אחראי על אלה שמתרחשות בחלק הדרומי של המדינה.
↑  האף סוקרת בקיצור את המתואר בספר זה, לרבות הצטרפותו של הוגו בניוף לצידו של ריכטר למעבדה הסיסמולוגית במכון, וצירופו של בֶּנוֹ גוטנברג אליה בשנת 1930.
↑  מנקודת מבט של ניטור, אלו הן רעידות האדמה שבהן האמריקאים, אז כהיום, מתעניינים במיוחד. רע"א מקומיות מתרחשות בתוך הרשת הסיסמית הצפון-מערבית של האוקיינוס השקט (אנ') ובדרך כלל יאותרו וידווחו על מפת PNSN וברשימת רעידות האדמה האחרונות. בקיצור; מדובר ברעידות אדמה שמוקדן אינו מרוחק מאוד מהסייסמוגרפים המודדים אותן ואלה כוללות גם רע"א שמקורן וולקני.
↑  קטלוג רע"א של תחנה נקרא עד היום בולטין.
↑  קבוצת המחקר שמקלוואן הקים באוניברסיטת סנט לואיס (אנ') בשנת 1925, היא אחד מהמרכזים המובילים למחקר סיסמולוגיה בארצות הברית, והאיגוד האמריקאי לגאופיזיקה AGU (אנ') מעניק מדי שנה את מדליית ג'יימס ב. מקלוואן (אנ') עבור תרומות מדעיות יוצאות דופן של מדענים צעירים.
↑  מערכת העתקים גדולה כמו הסן אנדראס או השבר הסורי אפריקני, אינה רציפה, והיא מחולקת למקטעים, סגמנטים בלעז. סימוכין: כאן, עמ' 177–178.
↑  האסון עליו מדבר ריכטר, הוא רעידת האדמה בלונג ביץ' (1933) שמסוקרת בספר בעמודים 497–499.
↑  כל מבנה מגיב בתדירות תנועה שונה משכנו, על פי התדירות העצמית של המבנה, ועל כן יש שמבנים שכנים קרובים, בעלי תדירות עצמית שונה, מתנגשים זה בזה בעת רעידת אדמה.
↑  גוטנברג ואלברט איינשטיין טיילו בזמן הרעידה בקמפוס קלטק, אך לא הרגישו את רעה"א. בהמשך גוטנברג חש בaftershocks, וחש התלהבות עזה כאחד שלא הורגל בחישת רע"א בגרמניה. Hough 2007, p. 106
↑  Field Act – חוקים בארצות הברית נקראים במקרים רבים על שם המחוקק שהעלה את הצעת החוק. במקרה זה, חבר האספה הכללית Charles Field, העלה את הצעת החוק ועל כן, החוק נקרא על שמו.
↑  ונקדים את המאוחר: חיזוק מבנים מפני רע"א על חשבון הימנעות מ"לבזבז" משאבים במחקרים לחיזוי רעידות אדמה, העדפה שהפכה למעֵין "מסע צלב" של ריכטר במהלך הקריירה שלו, לרבות לאחר פרישתו (על כך ראו בהמשך).
↑  הכוונה, מן הסתם, שסייסמולוגים הפסיקו זה מכבר להשתמש בסולם ריכטר לקביעת גודל רע"א, ומשתמשים בעיקר בסולם מגניטודה לפי מומנט הסייסמי.
↑  "An Instrumental Earthquake Magnitude Scale" – הכוונה במונח מגניטודה אינסטרומנטלית, או סקאלה אינסטרומנטלית (תלוי בסמיכות), שהיא נבדלת מהסולמות של העוצמה סייסמית השונים שהיו קיימים עד אז לרבות היום, ושאינם ניסמכים על מדידה של מכשירים.
↑  טווח משרעות רעה"א שנקלטו אז בסייסמוגרפים היה בין מילימטרים בודדים לאלפי מילימטרים. טווח כזה לא ניתן לנהל על סקאלה חשבונית רגילה. סימוכין: Bolt, B., 1999. Earthquakes. W.H. Freeman & Company, 4th edition, p. 152.
↑  מבחינת כמות האנרגיה שהשתחררה במוקד רעידת אדמה. מבחינת המשרעת היא גדולה פי 10.
↑  שהוצע בשנת 1979 על ידי תומאס הנקס והירו קנאמורי (אנ'), אחרי שקאי אקי מדד את המומנט הסייסמי לראשונה.
↑  דהיינו, גלים בתדירות של החל מעשירית הרץ ועד 10 הרץ
↑  למרות הכתוב בפרק זה אודות הבלבול בין הסולמות, קיימים יחסים אמפיריים בין הגדלים על פי הסולמות השונים. למשל באיור זה שמופיע באתר Advanced Geotechnical Software for Engineering Applications כאן, ובמקומות רבים אחרים.
↑  הפרק בספר עשיר בדוגמאות, שממחישות את מילות הסיכום הללו.
↑  אמירה זו של הָאף אינה ברורה, שהרי ליליאן הייתה נשואה כבר כשהכירה את ריכטר, אזי שחרור כזה מכבלי האם החורגת היה אמור להתרחש עם נישואיה הראשונים.
↑  ראו אזכור התמחותו בפסיכיאטריה, בפרק השלישי לעיל.
↑  הָאף מצטטת מתוך רומן של ג'יין אוסטין.
↑  תרגום לא מקצועי לא יגלה רמז כלשהו. מכל מקום, השיר מופיע בתחתית עמ' 182 ועוד אחד, מאוחר יותר שמצוטט בעמוד הבא אחריו.
↑  נריסה היא נימפת הים במיתולוגיה היוונית, ולהָאף נראה (מתוך מילות השיר שמתייחס אליה) שהנֶריסה של ריכטר הייתה משוררת בפני עצמה, אולי גם מורה לכתיבה, מה שאחותו הייתה. Hough 2007, p. 202
↑  יודגש, שכל המתואר לעיל, הם דברים הכתובים בפרק זה, ולא מחקר עצמאי שנערך בוויקיפדיה, למעט המקורות למחקרים שמוזכרים בפרק.
↑  גם רעידות מקדימות ועוקבות של רעידת האדמה בקליפורניה (יולי 2019) בסמוך לרידג'קרסט (אנ'), סייעו במיפוי קווי העתקים שלא היו ידועים לגאולוגים בקליפורניה לפני התרחשותה. סימוכין ראו כאן.
↑  לתחושה שמדובר ברעידה גדולה מאוד, תרמה התופעה של תגובת אתר סייסמית שאפיינה את עמק סן פרננדו בעל סלעי משקע בלתי צפופים על תשתית גאולוגית צפופה יותר. סימוכין ראו: כאן.
↑  ניתן אפילו לחזות את התפלגות הנזק בבניינים בכל אתר נתון, בחתך איכויות המבנים ודרגות הנזק, על ידי שילוב תחזית תאוצת קרקע מקסימלית, ודרגת העוצמה סייסמית שתתרחש באתר כתוצאה מתאוצת הקרקע המקסימלית בו, וזאת באמצעות טבלאות פגיעוּת אמפיריות. סימוכין ראו כאן.
↑  בבחינת התרעה של ממש.
↑  למעשה, אין הבדל עקרוני בין חיזוי מזג אוויר קונקרטי לחיזוי רעידת אדמה. בשני המקרים, החיזוי מתרחש רק כאשר המערכת שיוצרת את המאורע יצאה לדרך. ההבדל ביניהם הוא שהתקדמות שקע ברומטרי (או רמה ברומטרית שיוצרים את האירוע האקלימי מתקדמים בקצב של כ-100 קילומטר ליום (פחות או יותר), ואילו המערכת שיוצרת את רעידת האדמה (הגלים הסייסמיים) מתקדמת בקצב של 5 קילומטר בשנייה (גלי ה-P הראשוניים).
↑  הסוכנות הפדרלית המדעית הראשונה בארצות הברית, שהייתה אחראית על דיסציפלינות רבות במדעי כדור הארץ
↑  הָאף מביאה את המקרה מתוך ספרו של R. T. HILL. 1928 . Southern California geology and Los Angeles earthquakes; with an introduction to the physical geography of the region, Part I – הקישור כאן.
↑  המבשר החשוב ביותר היה רצף רעידות מקדימות, אך חריגות אחרות כגון דפורמציה גיאודטית, שינויים במפלס מי התהום, הצבע והכימיה שלהם, והתנהגות בעלי חיים מוזרה שיחקו גם הם תפקיד. גם איכות הבנייה הטובה באזור פעלה לצמצום מספר ההרוגים. סימוכין כאן.
↑  כמו גם רעידות אדמה הרסניות רבות אחרות שלא הצליחו בחיזוין, מול שתיים בלבד שהצליחו.
↑  יש לשים לב לתקופת המחקר של הדוח במקור ומועד פרסומו, שמופיעים בסימוכין האחרון: 1984 סוף תקופת המחקר, ו-2005 שנת פרסום הדוח.
↑  כינוי לקרב הידוע בארדניםמלחמת העולם השנייה.
↑  רעידות חוזרות הן זהות במיקומן ובגאומטריה שלהן, אך מתרחשות בזמנים שונים. נראה שהם מייצגים שחרור אנרגיה סיסמית חוזרת ממבנים שונים כמו החלקה על "תלאים" של שברים. סימוכין: כאן, וגם כאן.
↑  האם התכוון שמי תהום שמגיעים עד למישור השבר, מעודדים את ההחלקה בין שני הבלוקים שמשני צידי מישור ההעתק? הָאף לא כותבת על כך.
↑  ה"מחזור" הסייסמי מתייחס לתצפית שרעידות אדמה קורעות שוב ושוב חלק נתון של ההעתק. עם זאת, המונח "מחזור" אינו מרמז שרעידות אדמה הן אירוע תקופתי או שחוזר על עצמו באופן קבוע (במילים אחרות, "מחזור" אינו מרמז שרעידות אדמה הן תופעה טבעית שיש לה התנהגות דמוית שעון כמו זריחת השמש ושקיעתה). סימוכין כאן II. The seismic cycle
↑  מפורסמות במיוחד הן: רעידת האדמה באגאדיר (1960) שהייתה במגניטודה של כ-5.7 ונהרגו מעל 25,000 איש ורוב העיר נחרבה; גם רעידת האדמה בספיטק (1988) שהייתה במגניטודה 6.8 והרגה כ-30,000 איש, ואולי אף יותר, כשכמעט באותה שנה, רעידת האדמה לומה פריאטה בסן-פרנסיסקו (1989) באותה מגניטודה, הרגה "רק" 63 איש.
↑  הסכנה הסייסמית היא ההסתברות שרעידת אדמה מגודל X ומעלה תתרחש בתוך פרק זמן נתון. הסיכון הסייסמי הוא כשמוסיפים ל"משוואה" את פגיעות המבנים, או אז ההגדרה היא "ההסתברות לשיעור נזק נתון מרע"א באותו פרק זמן נתון". סימוכין
↑  זה למעשה גם המצב בישראל. מעטים באזורי ביקוש ניצלו את תוכנית תמ"א 38 לחיזוק הבניינים שלהם, ולאלה שמתגוררים באזורי השוליים, התכנית לא הייתה רלוונטית, עקב שווי קרקע נמוך שלא מאפשר לקבלן רווח כדאי.
↑  מחקר שמצא שרעידת אדמה הרסנית התרחשה באזור קסקדיה בינואר 1700
↑  מדינה לא יכולה להכין את עצמה לאירועי קיצון דהיינו, לרעידת האדמה הגדולה ביותר האפשרית. אחרת לא היה נשאר בתקציבה מימון לנושאים אחרים כמו חינוך, ביטחון, רווחה וכיוצא בזה. מקובל במערב שמדינה קובעת את תקני הבנייה כנגד רעידות אדמה, לפי תאוצת קרקע מקסימלית הצפויה מרע"א, שההסתברות להתרחשותה לפחות פעם אחת ב-50 שנה היא 10%. במילים אחרות, לרעידת אדמה שזמן המחזור הוודאי שלה הוא 475 שנים. סימוכין כאן.
↑  אזור ההעתקים של ראמאפו הוא מערכת של העתקים בין צפון הרי האפלצ'ים ואזורי הפיימונטה ממזרח, המשתרע על יותר מ-300 ק"מ בניו יורק, ניו ג'רזי ופנסילבניה. זהו אולי אזור ההעתק הידוע ביותר באזור המִיד-אטלנטי, וידוע כי כמה רעידות אדמה קטנות מתרחשות בסביבתו. לאחרונה, הידע הציבורי על האזור גדל, במיוחד לאחר שנות ה-70, כאשר צוינה קרבתו של ההעתק לתחנת הכוח הגרעינית אינדיאן פוינט (אנ') בניו יורק, המוזכרת לעיל. סימוכין כאן.
↑  מדובר בהתכה גרעינית חלקית של כור יחידה 2 (TMI-2) של התחנה הגרעינית של Three Mile Island (אנ'). זה קרה במעלה נהר ססקואנה (נהר) בעיר לונדונדרי, ליד האריסברג בירת פנסילבניה.
↑  מאגר הפסולת הגרעינית של הרי יוקה, כפי שהוגדר על ידי תיקוני מדיניות הפסולת הגרעינית משנת 1987 (אנ'), הוא מתקן אחסון של מאגר גאולוגי עמוק בתוך הר יוקה עבור דלק גרעיני מושקע, ופסולת רדיואקטיבית ברמה גבוהה אחרת בארצות הברית. האתר נמצא על קרקע פדרלית בנבאדה, כ-130 ק"מ צפונית-מערבית לעמק לאס וגאס (אנ')
↑  ויליס היה בעת רעידת האדמה בארץ ישראל (1927) בביקור במצרים. הוא שכר מטוס קל, וסייר מעל אתרי ההריסות ב-ארץ ישראל ועבר הירדן, המשיך לאחר מכן בסיור ברכב, ופרסם 2 מאמרים בשנתיים שלאחר מכן, בבולטין של החברה האמריקאית לסייסמולוגיה אודות רעידת האדמה הזו וקודמותיה לאורך ההיסטוריה. סימוכין ראו כאן עמ' 1, 5 ו-53.
↑  9.5 היא רעידת האדמה הגדולה ביותר שנרשמה אי פעם, צ'ילה, 1960.
↑  סיימון ווינצ'סטר, מחבר הספר "סדק בקצה העולם: אמריקה ורעידת האדמה הגדולה בקליפורניה של 1906".