stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הגביע הארץ-ישראלי 1942
התוצאות > השלב הראשון

בשלב זה נערכו 11 משחקים.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקבוצה המארחת | הקבוצה המתארחת | תוצאה |
| בית"ר תל אביב | *חיפה האסלאמית | 1:5 |
| מכבי נס ציונה | הפועל תל אביב | 1:4 |
| מכבי תל אביב | הפועל ירושלים | 2:2 |
| מכבי פתח תקווה | מכבי חשמונאי ירושלים | 2:2 |
| הפועל פתח תקווה | *מכבי חיפה | 0:0 |
| *מכבי נתניה | *הפועל חדרה | 1:4 |
| *הפועל רחובות | *חיל האוויר היווני | 6:4 |
| *ברקרס 11 | *בית"ר נתניה | 0:4 |
| מכבי ראשון לציון | *בני יהודה תל אביב | 1:4 |
| *הפועל חיפה | *טרסנה | 2:5 |
| *מנדרס 11 | *חיפה האימפריאלית | 1:3 |
1 2  בהארכה
↑  במשחק השני מכבי ניצחה 1:2
↑  המשחק השני הסתיים בתוצאה 2:3 לטובת מכבי חיפה לאחר הארכה. הפועל פתח תקווה הגישו ערעור להתאחדות בטענה שכדורגלן מכבי שהורחק מהשדה, הוחזר למשחק בהארכה. הערעור התקבל והוחלט על מועד למשחק חוזר. מכבי חיפה לא התייצבה למשחק החוזר, הגישה ערעור נוסף, זכתה בו וקודמה לרבע הגמר
↑  המשחק הסתיים בדקה ה-80 כאשר כדורגלן טרסנה סירב לעזוב את השדה למרות שהורחק על ידי השופט
משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 ביולי 1942 | בית"ר תל אביב | 1:12 | *מכבי חיפה | אצטדיון המכביה, תל אביב צופים: 3,000 שיפוט: מריון |
| 4 ביולי 1942 | ארנסט וינברגר (וורמש)  3'    אליעזר שפיגל          אברהם בוגדנוב    יצחק שניאור    שרגא גרינוולד   | (סיקור) | שטיינהרט  44' | אצטדיון המכביה, תל אביב צופים: 3,000 שיפוט: מריון |
הגביע הארץ-ישראלי 1930

| --- | --- |
 מארחת:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 תקופת התחרות:  15 בפברואר 1930 – 3 במאי 1930 (78 ימים)
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:  מכבי תל אביב (ב') (2)
 → 19291932 ←
 
הגביע הארץ ישראלי 1930 הייתה התחרות הארצית השלישית שאורגנה על ידי ההתאחדות לכדורגל בישראל. המשחקים החלו ב-15 בפברואר 1930 והסתיימו ב-3 במאי 1930. בתחרות השתתפו 16 קבוצות.
מכבי תל אביב (קבוצת ב') זכתה בגביע בפעם השנייה בתולדות במועדון.
משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 במאי 1930 | מכבי תל אביב (קבוצה ב') | 1-2 | נורת'המפטונשייר רגימנט | מגרש הפועל ישן, תל אביב צופים: 8,000 שיפוט: מקנזי |
| 3 במאי 1930 | שמואל בכר  20'   מנחם חרש  88' |  | פירס  32' | מגרש הפועל ישן, תל אביב צופים: 8,000 שיפוט: מקנזי |
| גביע המדינה בכדורגל |
| --- | --- | --- |
| הגביע הארץ ישראלי | 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1949 • 1948 |  |
| גביע המדינה | 1949/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
דן רוט

| --- | --- |

 לידה:  26 במאי 1957 (בן 67) ספרינגס, דרום אפריקה
 מדינה:  דרום אפריקה 
 לאום:  דרום אפריקה
 מקום לימודים:  Helpmekaar Kollege 
 שפות היצירה:  אפריקאנס
 http://roodt.org/
 
דניאל פרנסואה רוט (באפריקאנס: Daniël François Roodt; נולד ב-26 במאי 1957) הוא סופר, דוקטור לספרות אפריקאנרית ופעיל פוליטי אפריקאנרי.
ביוגרפיה

רוט נולד בשנת 1957 בספרינגס שבמזרח ראנד (אנ'). הוא בוגר בית הספר Hoër Seunskool Helpmekaar ולאחר מכן למד אפריקאנס, פילוסופיה ומדעי המדינה באוניברסיטת ויטווטרסראנד שם קיבל לבסוף את הדוקטורט שלו בספרות אפריקאנרית כשנושא התזה שלו עוסק בכתביו של יאן מיילס. בשנת 1985 הוא ואשתו קארין ברחו לצרפת, כדי להתחמק מגיוס חובה. הוא חי בצרפת שמונה שנים והשתתף שם בהרצאות של פילוסופים צרפתים ידועים כמו ז'אן פרנסואה ליוטארד, ז'יל דלז, אלן בדיו, הלן סיקוס, ז'אק רנסייר, ז'אק דרידה ואחרים. הוא קיבל בצרפת תואר בפילוסופיה הצרפתית בהנחיה של רנה שרר.
הוא חזר לדרום אפריקה בשנת 1992, והתחיל לעבוד בסיטיבנק ביונהנסבורג כאשר הוא מתמחה בשווקים הפיננסיים וסחר במכשירים פיננסיים. ב-1999 התפטר מסיטיבנק ועסק בתחילה כיועץ פיננסי אך יותר ויותר מצא את עצמו מעורב במאבק סביב השפת האפריקאנס, וגם בדיון הציבורי סביב תרבות ופוליטיקה. בפברואר 2000 הוא הקים את קבוצת הפעולה הפרו-אפריקאנרית (die Pro-Afrikaanse Aksiegroep, PRAAG) השואפת לשימור השפת האפריקאנס ולהחייה של הפוליטיקה האפריקאנרית.
במאי 2011 רוט התמודד כמועמד מטעם חזית החירות פלוס במהלך הבחירות המוניציפליות כמועמד ביוהנסבורג, אך לא נבחר.
בשנת 2013 מונה לסגן המנהיג והדובר של החזית הלאומית, הוא השתתף בבחירות הכלליות בדרום אפריקה בשנת 2014, אך לא זכה להצלחה רבה וסולק מן המפלגה.
פעילות

לרוט יש דעות נחרצות על שמירה התרבות האפריקאנרית, מה שהביא למחלוקת מסוימת בתקשורת הדרום אפריקאית. הוא מנהל בלוג ואת האתר של PRAAG, ומגיב על נושאים שונים בדרום אפריקה. רוט גם כותב באופן קבוע מכתבים בנושאים פוליטיים לעיתונים שונים בדרום אפריקה ולאתרי אינטרנט שונים. הוא פעיל בנושא התקפות חווה בדרום אפריקה ועוסק בהפצת הנושא בעולם, הוא בדרך כלל משתף פעולה בנושא עם אביגדור אסקין.
כתיבה

כסטודנט הוא כבר פרסם אוסף שירים סאטירי ורומן קצר. בתחילה עבודתו הייתה אנטי-ממסדית והוא קרא תיגר על קהילת הספרות האפריקאנרית השמרנית בשנות השמונים ביצירות כמו Sonneskyn ו-Chevrolet ו-Kommas uit een boomzol. הוא אף מתואר יחד עם אמפי קוטזי על ידי ארכיון UWC-Robben Island Mayibuye ככותב אפריקאנרי פרוגרסיבי. חלק מעבודותיו נאסר לפרסום על ידי ממשלת דרום אפריקה בשנות השמונים.
הפרסום הראשון של רוט אחרי Twee sinne הוא מאמר ביקורתי בנושא ועדת האמת והפיוס בדרום אפריקה שכותרתו Om die Waarheidskommissie te vergeet (שכחת ועדת האמת, 2001). זה יהיה הפרסום הראשון שרוט פרסם במסגרת הארגון שלו PRAAG. בשנת 2004 פרסם הוא פרסם דרך PRAAG את הרומן שלו Moltrein, העוסק במוזיקאי מבטיח שעוזב את דרום אפריקה במהלך שנות השמונים כדי להימנע משירות צבאי בכוח ההגנה של דרום אפריקה.
בשנת 2005 שחרר רוט את The Scourge of the ANC, ספר ביקורת על הקונגרס הלאומי האפריקני, וגם על הממשלה הלבנה האחרונה של דרום אפריקה בהנהגת דה קלרק.
בשנת 2015 פרסם רודט את החיבור Raiders of the Lost Empire: South Africa's English Identity ובו הוא "בוחן את הזהות האנגלית 'החדשה' של המדינה אשר מושתתת על הזהות הקולוניאלית הישנה של המאה התשע עשרה כאשר המעילים האדומים פלשו לכף התקווה טובה."
חייו האישיים

רוט גר עם אשתו קארין (לבית ברדנקאמפ) ושלושת ילדיהם ביוהנסבורג, דרום אפריקה.
מחלוקות

רוט עורר מחלוקת לאחר יצירת אתר אינטרנט אודות העיתונאי, הסופר והפעיל דרום אפריקאי מקס דו פריז. רוט הסביר כי הוא הקים את האתר 'כך שלכל מי שתמיד רצה לומר משהו על "האידיוט הטיפש הזה", אך אין לו את האמצעים, יש לו כעת את ההזדמנות. כאשר פנה אליו עיתון יום ראשון באפריקאנס Rapport לצורך תגובה, ענה דו פריז כי "זה רק מאשר את מה שחשדתי: שיש לדן יש משיכה הומו-ארוטי כלפ". בחודש מאי 2011, שם התחום הנדון נתפס על ידי הרגולטור של שמות הדומיין הדרום אפריקאים, וניתן לדו פריז. שופט קבע כי רודט עשה שימוש לרעה בשמו של דו פריז במסגרת מסע לשון הרע נגד האחרון. מאז האתר לא מקוון.
במרץ 2010 יעץ רוט לאפריקאנרים לתמוך בקבוצת הכדורגל של הולנד במקום בנבחרת דרום אפריקה בגביע העולם של פיפ"א, שאירחה דרום אפריקה ביוני וביולי 2010.
במאי 2010 רוט נסע לאירופה ושם נפגש עם חברי התנועת ההתנגדות השוודית (שוודית: Svenska Motståndsrörelsen) קבוצה סקנדינבית המתארת את עצמה כארגון לאומי-סוציאליסטי.
רוד היה נושא לדיווח בתוכנית הדיילי שואו שכותרתו "הגזענים המדהימים" מאת הקומיקאי ג'ון אוליבר ביוני 2010, בו הושמעו מספר הצהרות שבהם מפגין רוט כביכול דעות קדומות על דרום אפריקאים שחורים. זה הביא את אוליבר להצהיר באופן סאטירי על דעותיו של רוד כמייצגות "כמה מהדוגמאות הטובות ביותר לקנאות וינטג". רוט הצהיר כי מפיקי התוכנית ערכו את הריאיון כדי להציגו באור שלילי ואיים לתבוע את התוכנית על לשון הרע. ארגון זכויות האזרח הדרום אפריקני AfriForum מתח ביקורת פומבית על הצהרות רוט כגזעניות.
ב -2012 הורה נציב העיתונאים לצהובון יום ראשון לפרסם התנצלות בעמוד הראשון בפני רוט על פרסום מאמר שמשמיץ אותו.
ביבליוגרפיה

Sonneskyn en Chevrolet. Roman. Johannesburg: Taurus, 1980.
Kommas uit 'n boomzol. Gedigte. Johannesburg: Uitgewery Pannevis, 1980.
Twee sinne. Prosateks. Johannesburg: Taurus/Stetboek, 1985.
Om die Waarheidskommissie te vergeet. Opstel. Johannesburg: Praag, 2001.
Moltrein: roman. Johannesburg: Praag, 2004.
The Scourge of the ANC. Politieke opstelle. Johannesburg: Praag, 2005.
Die gelofte as logos. Rede. Johannesburg: Praag, 2005.
Aweregs. Politieke essays. Johannesburg: Praag, 2006.
Raiders of the Lost Empire: South Africa's 'English' identity. Johannesburg: Praag, 2014.
As vertaler:
Jean-Philippe Toussaint, Die badkamer. Johannesburg: Praag, 2016.
As mede-vertaler:
Stephen Smith. Negrologie – waarom Afrika vergaan. Johannesburg: Praag, 2005.
הערות שוליים

↑  Ondermyning in die prosa van John Miles: 'n postmoderne lesing.
↑  Dan Roodt
↑  Front Nasionaal stokes the embers of the Afrikaner right
↑  How Israelis feel about Afrikaner quest for freedom: Avigdor Eskin interviewed by Dan Rood
↑  Angry Max du Preez withdraws from Woordfees
↑  Afrikaners behoort Nederlandse sokkerspan te ondersteun
↑  Andy Rice, Dan Roodt, SA’s only slightly right-of-centre intellectual, gets The Daily Show treatment
↑  AfriForum condemns 'racist' Dan Roodt
↑  Paper must apologise for sex site gaffe
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 3459 2463  LCCN: n85035860  NTA: 216092175  SUDOC: 192370944  VIAF: 1432256   WorldCat (עם VIAF): 1432256
דני קארי

| --- | --- |

 לידה:  10 במאי 1961 (בן 63) לורנס, ארצות הברית 
 שם לידה:  Daniel Edwin Carey 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מיזורי – קנזס סיטי 
 סוגה:  ג'אז 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  מערכת תופים 
 חברת תקליטים:  זו אנטרטיינמנט 
 www.dannycarey.com
 פרופיל ב-IMDb
 
דני קארי בהופעה עם טול
דניאל (דני) אדווין קארי (Daniel Edwin "Danny" Carrey, נולד ב-10 במאי 1961) הוא מתופף אמריקאי חבר להקת המטאל טול.
ביוגרפיה

קארי נולד בעיר פאולה שבקנזס, ארצות הברית. את אהבתו הראשונה לתופים גילה כבר בגיל 10, כאשר הצטרף אל מקהלת בית הספר בתור נגן סנר. את ימיו בתיכון העביר קארי בלימודי מוזיקת הג'אז אצל מורה מקצועי, דבר אשר יתאפיין מאוחר יותר בסגנון נגינתו. עם סיום התיכון הרחיב קארי את התעניינותו בכלי הקשה תוך כדי שהוא משלב את נושאי הגאומטריה, המדעים ותורת הנסתר.
לפני מעברו ללוס אנג'לס, התגורר תקופה קצרה בעיר פורטלנד שבאורגון, שם התנסה בכמה הופעות במועדוני מוזיקה. בקליפורניה החל קארי את הקריירה המקצועית שלו בתור מתופף ההקלטות של זמרת הפולק רוק - קרול קינג, עד שב-1990 חבר אל שכניו ג'יימס מיינארד קינן ואדם ג'ונס, ויחד הקימו את הלהקה טול.
מלבד טול, קארי שותף בפרויקטים נוספים. בהם: פיגמי לוב סרקס, וולטו!, זאום, גרין ג'ליי ודה ווילד בלו יונדר.
סגנון וטכניקה

קארי ידוע בשל יכולתו הטכנית והדינמית על התופים. נגינתו מאופיינת בעושר של מקצבים יוצאי דופן ופוליריתמיקה מורכבת. כמו כן הוא מרבה בהוספת כלים אותנטים וייחודיים לשיריו כגון תופי הטאבלה, אשר אותם ניתן לשמוע באלבום 10,000 Days.
הגביע הארץ-ישראלי 1941

| --- | --- |
 מארחת:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 תקופת התחרות:  20 בספטמבר 1941 – 15 בנובמבר 1941 (57 ימים)
 מספר משתתפות:  27
 הזוכה:  מכבי תל אביב (4)
 → 19401942 ←
 
הגביע הארץ-ישראלי 1941 הייתה התחרות ה-12 מאז היווסדה. עקב האי-הסכמות בהתאגדות לכדורגל, המשחקים החלו רק ב-20 בספטמבר 1941 והסתיימו ב-15 בנובמבר 1941. בתחרות השתתפו 27 קבוצות. לאור הנוכחות המוגברת של הצבא הבריטי, גדל באופן משמעותי מספר הקבוצות הבריטיות שהשתתפו בתחרות. חלק מהקבוצות הוקמו רק לצורך התחרות ונקראו על שם הקפטן.
מכבי תל אביב זכתה בגביע בפעם הרביעית.
התוצאות > השלב הראשון

בשלב זה נערכו 11 משחקים.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקבוצה המארחת | הקבוצה המתארחת | תוצאה |
| רגימנט של חיל הרפואה מספר 11 | מכבי חשמונאי ירושלים | 1:2 |
| דונלדסון 11 | מכבי פתח תקווה | 5:2 |
| בית"ר נתניה | חיפה האימפריאלית | 4:2 |
| הפועל חדרה | חיל האוויר המלכותי יחידה מספר 11 | 4:1 |
| הפועל ירושלים | דגל ציון תל אביב | 3:1 |
| הומנטמן ירושלים | הפועל פתח תקווה | 0:1 |
| מכבי ראשון לציון | הפועל ראשון לציון | 3:1 |
| הכח תל אביב | הפועל רחובות | 3:0 |
| חיל התשלומים 11 | בראונס 11 | נ"ט |
| הפועל רמת גן | מכבי נתניה | 4:3 |
| מנדרס 11 | הפועל נתניה | 0:1 |
↑  מועדון ספורט ארמני
משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 בנובמבר 1941 | מכבי תל אביב | 1:2 | הפועל תל אביב | אצטדיון המכביה, תל אביב צופים: 10,000 שיפוט: מרקוס |
| 15 בנובמבר 1941 | הרצל פריצנר  53'   אהרון סידי  87' |  | יהודה פילוסוף  43' | אצטדיון המכביה, תל אביב צופים: 10,000 שיפוט: מרקוס |
| גביע המדינה בכדורגל |
| --- | --- | --- |
| הגביע הארץ ישראלי | 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1949 • 1948 |  |
| גביע המדינה | 1949/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
מודעות פונולוגית

מודעות פונולוגית היא מודעות ליחידות היסוד שמהן מורכבות מילים, שליטה במבנה הפונולוגי, היכולת לזהות פונמות ולהשוות.
הפונמות מתחלקות לשני סוגים של הגאים:
עיצורים - מיוצגים בכתב העברי על ידי אותיות.
תנועות - מיוצגות בכתב העברי על ידי סימני ניקוד ואמות הקריאה.
מודעות פונולוגית אינה קשורה לאינטליגנציה של האדם.
היא כוללת שליטה במבנה הפונולוגי, היכולת לזהות פונמות ולהשוות ביניהן. 
ליקוי במודעות פונולוגית מתבטא בקושי לפרק מילים לחלקיהן ולצרף צלילים למילים.
הקשר בין מודעות פונולוגית לאוריינות

המודעות הפונולוגית אינה קשורה רק לקריאה אלא לשימוש שפתי בכלל. עם זאת, 
היכולת האוריינות מתבססת רבות על המודעות הפונולוגית של האדם.
זאת משום שבדומה לשפות אלפביתיות רבות, מערכת הכתב העברית מבוססת על קידוד גרפו-פונמי. כלומר, הסימנים החזותיים של השפה הכתובה מסמלים את הצלילים של השפה הדבורה, ברמה הפונמית של העיצורים והתנועות. לכן, יכולות הקריאה והכתיבה דורשות שליטה בקשר שבין הסימנים השונים לצלילים שהם מיצגים ואת היכולת להפעיל עליהם מניפולציות שונות כמו אנליזה וסינתזה.
הקריאה היא תהליך בו הקוד הגרפי של השפה הכתובה מפוענח במטרה לגלות אילו מילים הוא מייצג בשפה הדבורה. לשם כך נדרשת היכולת לצרף את הפונמות המיוצגות על ידי הסימנים הגרפיים להברות ואת ההברות למילים.
הכתיבה היא היכולת לקודד באופן גרפי את הצלילים של המילים הדבורות. לשם כך נדרשת היכולת לפרק את המילה לצלילים המרכיבים אותה ולהתאים לכל אחד מהם את הסימן המתאים בסדר המתאים.
בהתאם לכך, רמת המודעות הפונולוגית בגיל הגן מהווה מדד טוב לניבוי ההצלחה בלימוד קריאה בגיל בית ספר.
קשיים במודעות פונולוגית

לקויים בתהליכים פונולוגיים הם הסיבה לחלק ניכר מליקויי הלמידה המאובחנים בקרב תלמידים, במיוחד עבור דיסלקסיה. 
יכולות המודעות הפונולוגית נמצאו כמיומנויות בסיס ליכולת רכישת הקריאה וכתיבה בקרב ילדים שאינם מדברים וילדים דיסלקטיים. לקות בתפקוד המודעות הפונולוגית יכולה להוות הסבר לקושי של ילדים אלו בביצוע מטלות הדורשות מעורבות פונולוגית כגון, רכישת הקריאה בכיתה א' (קוזמינסקי וקוזמינסקי, 1994, לוין, 2012 וגוברמן ווינגרוד, 1995).
כמו כן, קושי בזיכרון פונולוגי הוא הבסיס ללקות שפה.
נוסף על כך, ילדים דוברי שפות שונות בהן האורתוגרפיה מיוצגת בצורה שונה, ייתכן כי יתקשו בביצוע מטלות במודעות הפונולוגית וממילא ברכישת הקריאה. (המר, בנטין וקאהן, 1992)
איתור קשיים פונולוגיים

את הרמה של המודעות הפונולוגית ניתן למדוד כבר בגיל הגן ולאתר קשיים אפשריים בשלב מוקדם.
היכולת לחזור על מילות תפל (הנשענת על זיכרון פונולוגי) וכן מטלות של זיכרון מילולי לטווח קצר, נמצאו קשורות לדיסלקסיה וללקות שפה.
פיתוח מודעות פונולוגית

במדינת ישראל מוקדשים משאבים עצומים לרכישת אוריינות, הכרת מערכת הכתב ומודעות פונולוגית כבר בגן, על חשבון פעילויות אחרות. פיתוח המודעות הפונולוגית בגיל זה נעשה על ידי חריזה, זיהוי צליל פותח של מילה, זיהוי תבניות צליליות חוזרות ועוד. היכולת לפרק מילה להברות צריכה להירכש לקראת כיתה א'.
יש הטוענים שעבור רוב הילדים אין צורך להשקיע במידה מופרזת בהיבט זה על חשבון דברים חשובים אחרים שנלמדים בגן. זאת משום שרבות מהפעילויות המכינות לקראת קריאה אינן מעניינות אותם ולעיתים הן עלולות לגרום לתסכול. בנוסף לכך, משום שהמודעות הפונולוגית מתפתחת בקפיצות מדרגה ומשום שרובם המכריע של הילדים ירכשו אותה יחד עם זיהוי האותיות כשיהיו בשלים לכך, אין טעם לעבוד עם ילד במשך שעות רבות על תחום שטרם הבשיל ואשר סביר שירכש באופן טבעי כחצי שנה מאוחר יותר.
עם זאת, ילדים עם דיסלקסיה שצפויים להתקשות בקריאה, זקוקים לעבוד על מודעות פונולוגית ולהטרמה של קריאה לקראת כיתה א'.
גישות בהוראת קריאה המדגישות את הקשר בין המילים לצלילים ומאמנות את העיבוד הפונולוגי, מסייעות ללמידה יעילה של קריאה.
לימוד הקריאה מעורר את המודעות למבנה הפונולוגי של מילים ומכאן שלימוד קריאה משפיע על התפתחות המודעות הפונולוגית. כלומר, בנוסף ליכולת הביצוע מתפתחת המודעות לנעשה.
מגיל בית ספר מועצמת היכולת לעשות מניפולציה פונמית וגם אנליזה וסינתזה פונמית.
ניתן לבנות תוכנית אימון נרחבת במודעות פונולוגית עבור ילדים שאינם מדברים, טרם רכישת הקריאה והכתיבה או במהלך תהליך זה. מטרתה להגביר את המודעות הפונולוגית ובכך להביא את הילד המתקשה לרמת בני גילו (קוזמינסקי וקוזמינסקי, 1994, לוין, 2012 וגוברמן ווינגרוד, 1995). מחקרים הראו, כי אימון במודעות הפונולוגית בגן מזרז את רכישת הקריאה בבית הספר (המר, בנטין וקאהן, 1992).
ראו גם

שפה
פונולוגיה
לקות קריאה
לקות שפה
הוראה מתקנת
לקריאה נוספת

קריאה תאוריה ומעשה, כרך ב, יחידה 4. הוצאת האוניברסיטה הפתוחה
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8  ישי-קרין, נופר (2005). הקשר בין דיסלקסיה למודעות פונולוגית, זיכרון עבודה, מהירות שיום וכישורי שפה - השלכות לגבי איתור בגן הילדים ובית הספר וטיפול. מאתר פסיכולוגיה עברית.
1 2 3 4 5 6 7 8  ישי-קרין, נופר (2007). הקשר בין זיכרון עבודה מילולי (ולא חזותי-מרחבי) לבין לקות בקריאה ולקות שפתית. מאתר פסיכולוגיה עברית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012575101705171  LCCN: sh2018003211
תלמוד תורה תשב"ר

תבנית:מוסד לימודי
תלמוד תורה תשב"ר בבית מרן החזון איש הוא תלמוד תורה חרדי ליטאי בבני ברק; התלמוד תורה הממוסד הפרטי הראשון שהוקם בעיר זו.
היסטוריה

בשנות ה-40 עבר החזון איש מגבעת רוקח לביתו החדש שהיה שייך לאדם פרטי שהקצה אותו למגורי החזון איש, במזרח העיר (של אז), לימים רחוב חזון איש. בדירתו היה בית כנסת קטן שבו התפלל. החזון איש היה חשוך בנים, ולאחר מותו חזרה חזקת הבית לבעליו. כשנה לאחר פטירתו של החזון איש התאגדה קבוצה מתלמידיו ורכשה את הבית למטרת הקמת תלמוד תורה לזכרו עבור ילדי תלמידיו וחברי חוג חזון איש ("חזונאיש'ניקים"). שמו, "תשב"ר", הוא ראשי התיבות: תינוקות של בית רבן. שמו הרשמי המלא: "תלמוד תורה תשב"ר בבית מרן החזון איש".
בשנות ה-70, לאחר שכמות התלמידים בתלמוד תורה תשב"ר גדלה, הורחב מבנה התלמוד-תורה ונבנו קומות נוספות. המבנה המקורי של בית החזון איש נשמר. בשנת 2011 פרצה שרפה במבנה ונגרם לו נזק רב.
למרות שתלמידי תלמוד תורה תשב"ר הם ברובם הגדול ממשפחות ליטאיות ששפת הדיבור הרווחת אצלן היא עברית, במשך שנים שפת הלימוד בשיעורי החומש הייתה יידיש, בעשור הראשון של המאה ה-21 עברו ללמד בעברית.
למרות שתלמוד תורה תשב"ר אינו נמנה עם הזרם של העדה החרדית, הנהלתו הקפידה שלא להשתמש בתקציבי המדינה והוא היה נשען על תרומות ותשלומי שכר לימוד של ההורים. גם לאחר שנקלע לקשיים תקציביים גדולים שהקשו על תפקודו השוטף של התלמוד תורה, הורה הרב אהרן יהודה לייב שטיינמן ב-2016 להנהלה להמשיך להתנזר מתקציב ממשלתי.
נשיא התלמוד-תורה היה הרב חיים שאול קרליץ, ולאחר מכן הרב חיים קניבסקי. במשך שנים רבות מנהל התלמוד-תורה היה הרב אלעזר צדוק טורצ'ין, מתלמידי החזון איש ומחבר הספר "שונה הלכות" (יחד עם הרב קניבסקי). אחרי פטירת הרב טורצ'ין התמנה הרב משה הלוי (נכדו של הרב יצחק אייזיק הלוי) כמנהל, משרה שבה החזיק עד לפטירתו בקיץ 2022. בראשית שנות ה-2000 החל לכהן לצדו בניהול המוסד, בנו, הרב שמואל הלוי. כמנהל כלכלי שימש הרב אהרן רגוזניצקי וכיום המנהל הכלכלי הוא חיים אהרן סטנייצקי.
בעשור הראשון של המאה ה-21 נבנה ברחוב הרב לנדא מבנה נוסף עבור התלמוד-תורה, בתרומת איש העסקים היהודי-קנדי הרשי פרידמן. בשנת הלימודים תשע"א למדו בו כ-1,000 תלמידים.
תלמוד תורה תשב"ר הוא ה"חדר" הממוסד הפרטי הראשון בבני ברק. עד שנות ה-70 רוב ילדי העיר החרדים למדו בבתי ספר של החינוך העצמאי. בשנות ה-60 נוסד על ידי הרב חיים פרידלנדר תלמוד תורה תורת אמת. עם השנים נוסדו "חדרים" נוספים של הזרמים החרדיים השונים, וכיום רוב תלמידי העיר לומדים ב"חדרים" פרטיים.
בשנת 2015 נקלע התלמוד תורה לקשיים כלכליים כבדים. הנהלת התלמוד תורה ערכה כינוס חירום להצלת המוסד בחדר לימודו של החזון איש הנמצא במתחם התלמוד תורה, בכינוס השתתפו תלמידי החזון איש, הרב אהרן לייב שטיינמן, הרב ניסים קרליץ, הרב חיים קניבסקי, הרב דוב לנדו והרב גרשון אדלשטיין.
בשנת 2020 נרשם התלמוד תורה במשרד החינוך כמוסד פטור והחל לקבל תקציב ממשלתי.
לקריאה נוספת

יצחק ברוורמן (עורך), זיכרון לדורות: למיסד הת"ת רבי משה הלוי זצוק"ל, בני ברק: תשב"ר בבית מרן החזון איש, ללא שנת דפוס [2023]
הערות שוליים

↑
| אברהם ישעיהו קרליץ |
| --- | --- | --- |
| ספריו | חזון איש • אמונה וביטחון (ספר) |  |
| תלמידיו | חוג חזון איש • הרב חיים שאול גריינימן • הרב גדליה נדל • הרב נסים קרליץ • הרב חיים קניבסקי • הרב שריה דבליצקי • הרב דוב לנדו |  |
| ממשנתו | חשמל בשבת • פולמוס השבת ביפן • משל העגלה המלאה והעגלה הריקה |  |
| משפחתו | משפחת קרליץ • אבא: הרב שמריהו יוסף קרליץ • סבא: הרב שאול קצנלנבוגן • אחים: הרב מאיר קרליץ • הרב יצחק קרליץ • הרב משה קרליץ • גיסים: הרב שמואל אליהו קהאן • הרב שמואל גריינימן • הרב נחום מאיר קרליץ • הרב אבא סוויאטיצקי • הרב יעקב ישראל קניבסקי |  |
| הנצחתו | כולל חזון איש • שיכון חזון איש • רחוב חזון איש • בית הכנסת חזון איש (לדרמן) • תלמוד תורה תשב"ר • בית חזון |  |
ראש ממשלת ישראל הראשון דוד בן-גוריון בבית הכנסת שבמבואת הכניסה לביתו של החזון איש בבני ברק. אוקטובר 1952. המקום משמש חלק מקומת המבואה של מבנה תלמוד תורה תשב"ר
משפט בל

בפיזיקה, משפט בל, ולחלופין אי שוויונות בל הוא שם כללי לאילוצים על תיאור של מכניקת הקוונטים בעזרת משתנים חבויים. אי-השוויונות מתארים את האילוצים על מערכות המקיימות את עקרון המקומיות: פעולה על מערכת פיזיקלית הנמצאת במקום אחד לא משפיעה באופן מיידי על מערכת מרוחקת, ההשפעה יכולה להגיע רק בעתיד – למשל אחרי פרק הזמן שייקח לאור להגיע מהנקודה הראשונה לשנייה. הנחה נוספת היא שתכונות פיזיקליות שהן ברות מדידה מוגדרות גם אם אינן ידועות. (זה המצב למשל במכניקה קלאסית: לחלקיק נקודתי יש מקום ותנע ברגע נתון גם אם אינם ידועים). המשפט גם מניח שלנסיונאי יש את חופש הבחירה לבחור אילו גדלים ימדוד.
ניתן לראות את משפט בל כמקרה פרטי של משפט בל-קוצן-ספקר (אנ').
המשפט ואי-השוויונות נקראים על שמו של ג'ון סטיוארט בל שהופיעו לראשונה במאמרו בשנת 1964. בשנת 2022 הוענק פרס נובל לפיזיקה לג'ון קלאוזר, אלן אספה, ואנטון זיילינגר על ניסויים בלתי תלויים שהוכיחו הפרה של אי-שוויונות בל במערכות קוונטיות עם פוטונים שזורים.
במדעי המחשב, אי שוויונות בל משמשים לווידוא יכולות הצפנה ומחשוב קוונטים.