stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בדיקת חמץ
ביטול לאחר הבדיקה

לאחר הבדיקה יש לבטל את החמץ. הנוסח המקובל הוא בארמית, אך ניתן לומר את הביטול בכל שפה שהאדם מבין. נוסח הביטול הארמי הוא: "כָּל חֲמִירָא וַחֲמִיעָא דְאִיכָּא בִּרְשׁוּתִי, דְלָא חֲמִתֵּיהּ (או: דְּלָא חַזִיתֵיה) וּדְלָא בִיעַרְתֵּיהּ, לִבְטִיל וְלֶהֱוֵי [הֶפְקֵר] כְּעַפְרָא דְאַרְעָא". (בעברית: כל חמץ ושאור שישנו ברשותי, שלא ראיתיו ושלא ביערתיו, ייבטל ויהיה הפקר כעפר הארץ).
ונוהגים לבטל את החמץ פעם נוספת לאחר שריפת חמץ ולפני זמן איסור ההנאה מהחמץ בשעה חמישית לפי שעות זמניות (בערך בשעה 10:00 בבוקר ובשעון קיץ 11:00). נוסח הביעור ביום שונה מעט, והוא כוללני יותר: "כָּל חֲמִירָא וַחֲמִיעָא דְאִיכָּא בִּרְשׁוּתִי, דַחֲמִתֵּיהּ וּדְלָא חֲמִתֵּיהּ (או: דַחֲזִתֵּיהּ וּדְלָא חֲזִתֵּיהּ), דְבִיעַרְתֵּיהּ וּדְלָא בִיעַרְתֵּיה, לִבְטִיל וְלֶהֱוֵי [הֶפְקֵר] כְּעַפְרָא דְאַרְעָא" (בעברית: כל חמץ ושאור שישנו ברשותי, שראיתיו ושלא ראיתיו, שביערתיו ושלא ביערתיו, ייבטל ויהיה הפקר כעפר הארץ). (לאחר זמן זה הביטול אינו מועיל כיוון שאין בעלות הלכתית על החמץ בשעה זו).
ראו גם

ביטול חמץ
ביעור חמץ
חמץ
פסח
לקריאה נוספת

הרב שלמה יוסף זוין, המועדים בהלכה[דרושה הבהרה], מכון התלמוד הישראלי השלם, ירושלים תש"ם.
הערות שוליים

↑  יש שנימקו זאת משום חשש לברכה לבטלה אם לא יימצא חמץ בבית. מנהג נפוץ הוא להניח עשרה פתיתי חמץ על פי תורת הנסתר משום שהם רומזים לעשר הספירות. ראו הגהת הרמ"א בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן תל"ב, סעיף ב' ובמשנה ברורה שם ס"ק י"ג.
↑  מן התורה די בביטול או בביעור, אך חכמים תיקנו לבצע את שניהם.
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ד', עמוד ב'
↑  פירוש רש"י לתלמוד על תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ד', עמוד א', והר"ן בפירושו על הרי"ף בתחילת מסכת פסחים.
↑  תוספות כפי שביארוהו כמה מן האחרונים
↑  רבינו ניסים בתחילת פירושו למסכת פסחים ועוד.
↑  רבינו ניסים הנ"ל, תוספות למסכת פסחים דף ב' עמוד א' דיבור המתחיל "אור לארבעה עשר" ועוד
↑  תוספות הנ"ל. או משום שזהו איסור שהחמירה בו התורה ביותר לאסרו בבל יראה ובל ימצא - איסור שלא קיים בשאר איסורי התורה
↑  אור זרוע, חכמת מנוח למסכת פסחים בתחילתו.
↑  רבנו מנחם המאירי פסחים ב, א. וכן מובן מתוספות מסכת פסחים דף ד' עמוד ב' דיבור המתחיל "מדאורייתא"
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת פסחים,  פרק א', הלכה א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ו', עמוד ב', משנה תורה לרמב"ם, הלכות חמץ ומצה, פרק ג', הלכה ז', שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תל"ד, סעיף ב'.
↑  מסכת פסחים, דף ד', א'.
↑  לדעת הרמ"א והמשנה ברורה אין מברכים על בדיקה זו, ואילו לדעת הב"ח והפרי חדש מברכים עליה. ראו הגהה בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן תל"ו, סעיף א', ובביאור הלכה שם
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תל"ג, סעיף א'.
↑  משנה מסכת פסחים א, א; תלמוד בבלי פסחים ח, א.
↑  פסקי הרב מרדכי אליהו (סעיף טו) http://www.yeshiva.org.il/midrash/shiur.asp?id=746
↑  שולחן ערוך חלק אורח חיים, תל"ב, א'.
↑  המנהג, על פי האר"י, הוא להניח עשר חתיכות.
↑  חק יעקב, תלב, יד
| חג הפסח |
| --- | --- | --- |
| ערב פסח | קמחא דפסחא • אפיית מצות • שבת הגדול • הגעלת כלים • בדיקת חמץ • ביטול חמץ • ביעור חמץ • מכירת חמץ • תענית בכורות • ערב פסח שחל בשבת |  |
| סיפור יציאת מצרים | שעבוד מצרים • עשר מכות מצרים • יציאת מצרים • קריעת ים סוף • שירת הים |  |
| ליל הסדר | הלכות ליל הסדר • קערת ליל הסדר • חרוסת • כרפס • מצה • מרור • זרוע • ארבע כוסות • כוס של אליהו • הסבה • אפיקומן |  |
| סדר ההגדה | סימני הסדר • הא לחמא עניא • מא כ'בר • מה נשתנה • עבדים היינו • ארבעה בנים • והיא שעמדה • דצ"ך עד"ש באח"ב • דיינו • אמונים ערכו שבח • קריאת ההלל (התחלה) • שפוך חמתך • הלל (המשך) • הלל הגדול • ברכת השיר • חסל סידור פסח • לשנה הבאה בירושלים • ובכן ויהי בחצי הלילה • ובכן ואמרתם זבח פסח • אדיר במלוכה • אדיר הוא • אחד מי יודע • חד גדיא |  |
| מצוות החג | איסור חמץ • קורבן פסח • סיפור יציאת מצרים • אכילת מצה • אכילת מרור • ארבע כוסות • מנחת העומר |  |
| מהלך החג | ערב פסח • ליל הסדר • חול המועד פסח • שביעי של פסח • פסח שני |  |
| מנהגים | סעודת אסתר • סהרנה • אמירת שירת הים • סעודת משיח • מימונה |  |
| תפילות ופיוטים | קריאת ההלל • אבוא בחיל להתיצבה • תפילת טל • ליל שמורים אותו אל חצה |  |
| חמץ ומצה | מצה עשירה • מצה שמורה • שרויה • קטניות בפסח • חמץ נוקשה • חמץ שעבר עליו הפסח |  |
| שונות | מסכת פסחים • לא בד"ו פסח • מטבח פסח • רומפלנאכט |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש רגלים
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
ילדים משתתפים בבדיקת חמץ לקראת הפסח
ראש העיר קווימבי

| --- | --- |

 תוכנית טלוויזיה:  משפחת סימפסון
 הופעה ראשונה:  Bart Gets an "F" 
 הופעה אחרונה:  עדיין מופיע
 יוצרים:  מאט גריינינג
 מידע
 מקום לידה:  ספרינגפילד 
 מין:  זכר
 מקצוע:  פוליטיקאי
 אזרחות:  ארצות הברית 
 מקום מגורים:  ספרינגפילד 
 דמויות קשורות
 משפחה:  מרתה קווימבי (אישה) שירלי קווימבי (בת) 3 בנים ובת ללא שם 
 
ראש העיר יוסף פיצג'רלד אומאלי פיצפטריק אודונל היא אחת מהדמויות המופיעות בסדרת הטלוויזיה האמריקאית המונפשת "משפחת סימפסון".
קווימבי הוא ראש עיריית ספרינגפילד, והוא פרודיה על הסנאטור האמריקאי טד קנדי, בני משפחה נוספים ממשפחת קנדי שנכנסו לפוליטיקה ועל פוליטיקאים מושחתים. כמו קנדי, קווימבי הוא חבר המפלגה הדמוקרטית (אך למרבה האירוניה, בבחירתו הוא מסתמך בעיקר על קולות הרפובליקנים) וגם כן, כמו קנדי, הוא מדבר במבטא בוסטוני. מלבד זאת, קווימבי זורק כסף על בעיות פולטיות וחופשות באתר נופש "מתחם קווימבי" (שככל הנראה מהווה פרודיה על מתחם קנדי, שמשמש עד היום עד בני משפחת קנדי) ובכללי, קולו של קווימבי מזכיר את קולו של נשיא ארצות הברית לשעבר, ג'ון פיצג'רלד קנדי.
הוא מדובב על ידי דן קסטלנטה והופיע לראשונה בפרק "בארט מקבל נכשל".
תיאור

קווימבי משמש זמן רב, עוד לפני הסדרה כראש עיריית ספרינגפילד. הוא נתפס כפוליטיקאי חלקלק אך אופורטוניסטי ונראה כי סדרי העדיפויות העיקריים שלו הם ביצור מעמדו כראש העיר, הישארות בתפקידו ולקיחת חלק בצורות שונות של שחיתות, בהם מעילה בכספי מיסים, לקיחת שוחד מראש ארגון המאפיה של העיר, טוני השמן ועירוב המשטרה העירונית במעשי השחיתות שלו. על קיר משרדו כתוב "Corruptus in Extremis", שפירושו "מושחת ביותר".
כמו קנדי, קווימבי נתפס כרודף שמלות. הוא משעשע את עצמו מדי פעם במשחק בקלפי משחק פורנוגרפיים במהלך פגישות שעורך ברחבי העיר. קווימבי נתבע כ-27 פעמים, בתביעות שונות של נשים שטענו שהוא אב לילדיהן. קווימבי נתפס לעיתים קרובות שוכב עם נשים בלונדיניות דומות, שאחת מהן אף הייתה מיס ספרינגפילד. הוא גם פעם אחת חיזר אחר אחייניתו שלו בטעות וזה אחד הדברים הבודדים שקימבי גילה בעקבותיו בושה.
למרות היותו ראש העיר במשך תקופה כה ארוכה, קווימבי אינו יודע כאדם שאכפת לו מהעיר, לעיתים קרובות הוא מבטא את זלזולו הגמור בתושבי ספרינגפילד. בנוסף לכך, קווימבי לעיתים קרובות נוסע לחופשת למער לים, דבר שגורר את היעדרותו מהעיר לפרקי זמן ממושכים. חרף זאת, הוא מופיע לעיתים תכופות, אם כי קצרות, באירועים מקומים, חגיגות חגים ופתיחת עסקים.
הערות שוליים

↑  Curran, Kevin; Kramer, Lance (2008-09-28). "Sex, Pies and Idiot Scrapes". The Simpsons. Season 20. Episode 1. Fox.
↑  "Kennedy joins battle to find Simpsons' Springfield". The Guardian. 5 ביולי 2007. נבדק ב-13 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Groening, Matt (2005). Commentary for the episode "Sideshow Bob Roberts", in The Simpsons: The Complete Sixth Season [DVD]. Twentieth Century Fox.
↑  Reardon, Jim; Swartzwelder, John (1994-01-06). "Homer the Vigilante". The Simpsons. Season 5. Episode 11. Fox.
↑  Bill Oakley; Josh Weinstein; Reardon, Jim (1993-05-06). "Marge in Chains". The Simpsons. Season 4. Episode 21. Fox.
↑  "See Homer Run". Fox.
↑  Peters, Justin (6 בנובמבר 2013). "Who Said It: Toronto Mayor Rob Ford or Simpsons Mayor Diamond Joe Quimby". Slate. נבדק ב-13 בנובמבר 2017. In fact, the public servant Ford most closely resembles is the fictional mayor from The Simpsons, Diamond Joe Quimby. Both men are heavyset. Both are often at odds with constituents, colleagues, and the press. And both are prone to saying outrageous things in public. {{cite news}}:  (עזרה)
| משפחת סימפסון |
| --- | --- | --- |
| דמויות ראשיות | הומר • מארג' • בארט • ליסה • מגי |  |
| דמויות משנה | מונטגומרי ברנז • לני לאונרד • נד פלנדרז • אוטו מאן • איצ'י וסקראצ'י • מו סיזלאק • עדנה קרבאפל • אפו נהספימפטילון • קראסטי הליצן • העוזר הקטן של סנטה • ראש העיר קווימבי |  |
| יוצרים ומפתחים | מאט גריינינג • ג'יימס ל. ברוקס • סם סיימון • מייק ב. אנדרסון |  |
| מדבבים ראשיים | דן קסטלנטה • ג'ולי קאוונר • ננסי קארטרייט • האנק עזריה • הארי שירר • ירדלי סמית' |  |
| פרקים | רשימת פרקי הסדרה(אנ') • פרקי ליל כל הקדושים • פרקים בולטים (Treehouse of Horror • Simpsons Roasting on an Open Fire ‏• Homer's Phobia • There's Something About Marrying • The Greatest Story Ever D'ohed •‏ Three Gays of the Condo) |  |
| סרטים | משפחת סימפסון - הסרט • משפחת סימפסון חוגגת 20 שנה ב-3D על הקרח! • מעון היום הארוך ביותר |  |
| שונות | ספרינגפילד • קומיקס • Do the Bartman • The Simpsons Sing the Blues • בארט נגד מוטציות החלל • FOX • D'oh!  • הבעיה עם אפו • Kwik-E-Mart • "כשבילי פגשה את ליסה" |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ועידת הרבנים בקאסל

מראה העיר קאסל, שבה נועדו הרבנים הגרמנים
ועידת הרבנים בקאסל הייתה כינוס של 24 רבנים מבני יהדות גרמניה בשנת 1868, בעיר קאסל במדינת הסן שבגרמניה. הוועידה הייתה שלב בהתגבשות היהדות הרפורמית.
רקע ההתכנסות

באמצע שנות השישים של המאה ה-19 הורגשה באווירה בגרמניה רצון לפנייה לכיוון ליברלי יותר. בקרב הציבור הנוצרי קמה "אגודה פרוטסטנטית" חדשה, שתבעה התחדשות דתית שתתאים את הנצרות לתרבות המודרנית. הדוגלים בכך רצו בהשתלבות של האינטלקטואלים, הנוצרים מהשורה וחוגי הכמורה לשם יצירת הדרך החדשה וערכו ועידות לשם כך.
ועידת הרבנים הגרמנים בקאסל התכנסה מתוך תחושה ורוצן דומים בציבור היהודי הגרמני חסיד הרפורמה.
החלטות הוועידה

ועידת הרבנים קיבלה כמה החלטות בנושא תפילות, אך עיקר פועלהּ היה בהכנת סינוד שיערך תוך שנה בלייפציג – סינוד ליברלי באופיו, אף שהרפורמה ביהדות לא צוינה במפורש במטרותיו. המטרה המוצהרת של הסינוד המתוכנן הייתה מאבק בפירוד הדתי בתוך הקהילה היהודית והבטחת המשך קיום היהדות.
ראו גם

ועידת לייפציג
לקריאה נוספת

מיכאל מאיר, בין מסורת לקדמה - תולדות תנועת הרפורמה ביהדות, מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל.
ערך זה הוא קצרמרבנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יחיאל אליאש

| --- | --- |

יחיאל אליאש עם הרב שלמה גורן
 לידה:  10 במאי 1908 ביאליסטוק, פולין
 פטירה:  8 באוקטובר 1997 (בגיל 89)
 מדינה:  ישראל 
 מקצוע:  מחנך, מייסד בני עקיבא
 בת זוג:  מרים אליאש
 
יחיאל אהרון אליאש  (ט' באייר תרס"ח, 10 במאי 1908 – ז' בתשרי תשנ"ח, 8 באוקטובר 1997) היה מייסד בני עקיבא ומשמרות אליצור, אחראי על הפלוגות הדתיות בהגנה.
קורות חייו

יחיאל אהרון אליאש נולד בצ'יז'ב שבמחוז ביאליסטוק, עיירה שרוב תושביה היו יהודים. למד בחדר ואחר כך בישיבת לומז'ה, שם עסק גם בפעילות ציונית במסגרת המזרחי. בהמשך למד שנה בישיבת נובהרדוק ובתחכמוני בביאליסטוק. ב-1925 עלה לארץ ישראל בעזרת סרטיפיקט שנשלח לו כדי שיוכל ללמוד בישיבת מרכז הרב. במקביל ללימודיו בישיבה היה פעיל בתנועת הפועל המזרחי ולאחר מכן עבר לעבודה חלוצית במסגרת קבוצה של פועלים דתיים. עקב מחלה עבר לגור בירושלים והחל לעבוד בהפועל המזרחי.
בל"ג בעומר תרפ"ט (1929) ייסד את תנועת הנוער הדתית בני עקיבא, למרות התנגדות אנשי המזרחי, ובשנת 1931 סייע להקים את הקיבוץ הראשון של התנועה.
בעת מאורעות תרפ"ט גויס על ידי "ההגנה" למשך חודש להגנה על היהודים בעיר העתיקה של ירושלים, ולאחר מכן עסק בבניית המצבות על קבריהם של נרצחי הטבח בחברון.
בשנת 1937 הציע להקים מחלקת ביטחון של הפועל המזרחי אשר תעסוק בארגון מחלקות דתיות בהגנה, והוא נתמנה להקים את המחלקה ולעמוד בראשה. בתפקידו זה החזיק עד סוף מלחמת העצמאות ובמקביל הקים את תנועת הספורט הדתית אליצור ששימשה בין השאר מסווה לפעילות הביטחונית. בשנות ה-40 היה חבר הסיעה המרכזית "תורה ועבודה" של הפועל המזרחי, בראשות משה שפירא.
לאחר הקמת המדינה, נשא בתפקידים בכירים במשרד הפנים. בנוסף, בשנת 1955 התמנה למנהל עיתון הצופה.
עוטר בתואר יקיר תל אביב בשנת ה'תש"ן (1990).
חיים אישיים

בה' ניסן תרצ"ו (1936) נישא יחיאל למרים אליאש. לזוג נולדו 3 בנים: עו"ד ד"ר בן ציון אליאש (אשתו היא ד"ר שרה חיה אליאש); עו"ד אמוץ אליאש, לשעבר סגן ראש עיריית רמת גן (אשתו היא שולמית אליאש); ד"ר אחיה אליאש (אשתו היא שרה אליאש).
לקריאה נוספת

יחיאל אליאש, מעשה הבא בחזון, הוצאת מרכז אליצור
תורה ועבודה בחזון ובמעש, הוועד הפועל של הסתדרות הפועל המזרחי בארץ ישראל, תשמ"ה, עמודים 121–122
הערות שוליים

↑  רשימות המועמדים לוועידה השמינית של הפועל המזרחי בארץ ישראל, הצופה, 14 בספטמבר 1941
↑  אתר עיריית תל אביב - יפו
| בני עקיבא |
| --- | --- | --- |
| מזכ"לי תנועת בני עקיבא בישראל | מתתיהו רוטנברג • יעקב דרורי • אברהם שטרן • ליפא אהרוני • ידידיה כהן • שלמה סמסון • אמנון שפירא • יוחנן בן-יעקב • יהושע (שייע) אלטמן • אברהם ליפשיץ • אלחנן גלט • יונה גודמן • מרדכי (מוטי) יוגב • איתן מור-יוסף • הרב בני נכטיילר • דני הירשברג • יאיר שחל • יגאל קליין |  |
| מזכ"לי תנועת בני עקיבא העולמית | יוסקה שפירא • אברהם דובדבני • יצחק שטיגליץ • גאל גרינוולד  • זאב שוורץ  • הרב נעם פרל • רועי אביקסיס • אוהד טל  • צבי אלון |  |
| מושגים | תורה ועבודה • שבט יובל • של"פ • צוותי נחשון • גרעין נח"ל • פרויקט השחר • שבט איתנים |  |
| אישים מרכזיים | יחיאל אליאש • הרב משה צבי נריה • הרב חיים דרוקמן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305148905171  ISNI: 0000 0000 8448 4639  LCCN: no92013341  VIAF: 43865433   WorldCat (עם VIAF): 43865433
שגרירות ישראל בוושינגטון

| --- | --- |

-
 מידע כללי
 כתובת:  International Drive 3514
 עיר:  וושינגטון די. סי.
 קואורדינטות:  38°56′33″N 77°04′06″W﻿ / ﻿38.9425°N 77.0683°W﻿ / 38.9425; -77.0683
 תאריך פתיחה:  1948
 דיפלומטיה
 חלק מ:  יחסי ארצות הברית–ישראל
 כפופה ל:   משרד החוץ
 שגריר:  יחיאל לייטר
 שטח האמנה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה מיוצגת:  ישראל ישראל
 
 אתר השגרירות
  (למפת מחוז קולומביה מוגדלת) וירג'יניה מרילנדשגרירות ישראל בוושינגטון(למפת מחוז קולומביה רגילה) וירג'יניה מרילנדשגרירות ישראל בוושינגטון
 
שגרירות ישראל בוושינגטון היא הנציגות הדיפלומטית העיקרית של ישראל בארצות הברית והשגרירות הישראלית הגדולה ביותר בעולם. היא שוכנת בשדרות International Drive 3514 בוושינגטון די. סי. השגרירות החלה לפעול כצירות ב-14 במאי 1948, בעקבות ההכרה דה פקטו של ארצות הברית בישראל מיד לאחר הכרזת העצמאות. שגריר ישראל בוושינגטון מאז ינואר 2025 הוא יחיאל לייטר.
בעלי תפקידים ומחלקות

שגריר ישראל בארצות הברית הוא ראש הנציגות. מגיש את כתב האמנתו לנשיא ארצות הברית. בשל חשיבותם ואופיים של יחסי ישראל וארצות הברית, על השגריר בוושינגטון להיות מקובל על ראש ממשלת ישראל. בהתאם, השגריר בוושינגטון הוא פעמים רבות מינוי פוליטי ואיש אמונו של ראש ממשלת ישראל ולאו דווקא דיפלומט מקצועי, הגם שרבים מאלו שמילאו את התפקיד באו מתוך שירות החוץ.
סגן ראש הנציגות (DCM) משמש כמנהל הנציגות בפועל ואחראי לתיאום בין כל המחלקות והנספחויות בשגרירות. התפקיד מאויש על ידי דיפלומט מקצועי מקרב הסגל הבכיר של משרד החוץ, בדרג שגריר או ציר. התפקיד נחשב לאחד התפקידים הבכירים והרגישים ביותר בשירות החוץ הישראלי.
המחלקה המדינית - כפופה לשגריר ולסגנו. אחראית על ניהול הקשר בין ממשלת ישראל לבין הממשל הפדרלי של ארצות הברית, ארגון ביקורים רשמיים וחתימה על הסכמים מדיניים.
מחלקת קונגרס - בראשה עומד ציר לענייני קונגרס. אמונה על פיתוח הקשרים עם שני בתי הקונגרס האמריקאי ועם המחוקקים המכהנים בו והמתמודדים בבחירות.
מחלקת דיפלומטיה ציבורית - בראשה עומד ציר. אחראית על גיבוש ויישום אסטרטגיה לדיפלומטיה הציבורית בוושינגטון הבירה ובזירה האמריקאית בכלל. כוללת את המחלקות הבאות:
מחלקת עיתונות, תקשורת ודיפלומטיה ציבורית - מקדמת את סדר היום הישראלי במגוון תחומים בתקשורת האמריקאית ובקרב הציבור הרחב.
מחלקת אקדמיה - אחראית על חתימה ויישום של הסכמים בין המדינות בתחום האקדמיה, יצירת קשר בין מוסדות אקדמיים, חילופי סטודנטים ומלגות לימודים.
מחלקת תרבות - אחראית על חתימה ויישום של הסכמי תרבות בין המדינות, חשיפת קהלים אמריקאי לתרבות ישראלית ועידוד קשרים בין מוסדות תרבות בשתי המדינות.
מחלקת מנהלה - בראשה עומד הקונסול (המשמש גם כקצין המנהלה - קצ"מ).
המחלקה הקונסולרית - מספקת שירותים קונסולריים לתושבי וושינגטון די.סי, מרילנד ווירג'יניה.
מחלקת מחשוב
מחלקת רכש והתקשרויות
נספחות צה"ל - כיום עומד בראש אלוף הדי זילברמן. בשל מערכת הקשרים הביטחוניים הענפים בין המדינות והסכם הסיוע הביטחוני, נחשבת לנספחות הצבאית החשובה של ישראל בעולם.
נספחות המשטרה
נציגות משרד האוצר
נציגות משרד הכלכלה
בעלי תפקידים ומחלקות > הבית הישראלי

בנוסף לעבודתה השוטפת, מפעילה שגרירות ישראל בוושינגטון את "הבית הישראלי", שמטרתו טיפוח הקשר בין הקהילה הישראלית הגדולה המתגוררת באזור לבין ישראל. במסגרת הבית הישראלי מתקיימות פעילויות תרבות שונות, פעילויות לילדים וכן נחגגים החגים ומתקיימים טקסים בשיתוף השגרירות והקהילה. כמו כן, מספק הבית הישראלי שירותי ייעוץ והכוונה לישראלים אשר קיבלו את ההחלטה לחזור לישראל, ומלווה את התושב החוזר בכל השלבים עד לחזרתו הביתה.
היסטוריה

עם קום המדינה התמקמה השגרירות במשרדי הסוכנות היהודית ברחוב מסצ'וסטס 1210.
בספטמבר 1951 עברה השגרירות לבניין חדש, ומספר עובדיה עמד על 55.
בדצמבר 1980 עברה השגרירות למשכנה הנוכחי.
ב-21 בנובמבר 1985 המרגל ג'ונתן פולארד ואשתו דאז אן נמלטו מסוכני ה-FBI אל השגרירות, אך כעבור זמן קצר הורו להם מאבטחי השגרירות לצאת. מיד עם יציאתם מהשגרירות הם נעצרו. לימים סיפר מפעילו של פולארד, רפי איתן, כי הוא נתן את ההוראה לא לתת לפולארד מקלט בשגרירות.
תפקיד השגריר בוושינגטון

בשל חשיבותם האסטרטגית של יחסי ארצות הברית–ישראל לביטחונה של ישראל, תפקיד שגריר ישראל לארצות הברית נחשב לבכיר במיוחד ומקביל בחשיבותו לזה של חלק משרי הממשלה. יחד עם זאת, לאורך השנים הועלתה לא פעם ביקורת על המגבלות הרבות המהוות מכשול ליכולתו להביא לידי ביטוי את כישורין והשפעתו.
ראשי הנציגות לדורותיהם

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מניין | תמונה | שם | תקופת כהונה | הערות |
| 1 |  | אליהו אילת | 1948–1950 | מ-1945 שימש כנציג הסוכנות בוושינגטון ושם קיבל מנשיא ארצות הברית, הארי טרומן, את ההודעה בדבר הכרת ארצות הברית במדינת ישראל. התמנה לציר ראשון ואחר-כך כשגריר הראשון בארצות הברית. |
| 2 |  | אבא אבן | 1950–1959 | במקביל לכהונתו כשגריר ישראל באומות המאוחדות |
| 3 |  | אברהם הרמן | 1959–1968 | השגריר בזמן מלחמת ששת הימים |
| 4 |  | יצחק רבין | 1968-1973 |  |
| 5 |  | שמחה דיניץ | 1973–1978 | השגריר במהלך מלחמת יום הכיפורים, חתימת מזכר הבנות בין המדינות (1975) ובהסכמי קמפ דייוויד (1978) |
| 6 |  | אפרים עברון | 1978–1982 |  |
| 7 |  | משה ארנס | 1982–1983 | השגריר במהלך מלחמת לבנון הראשונה |
| 8 |  | מאיר רוזן | 1983–1987 | השגריר במהלך פרשת פולארד |
| 9 |  | משה ארד | 1987–1990 |  |
| 10 |  | זלמן שובל | 1990–1993 | השגריר במהלך מלחמת המפרץ |
| 10 |  | זלמן שובל | 1998–2000 | תקופת כהונה שנייה |
| 11 |  | איתמר רבינוביץ | 1993–1996 | השגריר בתקופת החתימה ותחילת יישום הסכמי אוסלו |
| 12 |  | אליהו בן-אלישר | 1996–1998 |  |
| 13 |  | דוד עברי | 2000–2002 |  |
| 14 |  | דני אילון | 2002–2006 | השגריר בזמן מלחמת המפרץ השנייה |
| 15 |  | סלי מרידור | 2006–2009 |  |
| 16 |  | מיכאל אורן | 2009–2013 |  |
| 17 |  | רון דרמר | 2013–2021 | השגריר בעת חתימת הסכם איחוד האמירויות–ישראל והסכם בחריין–ישראל |
| 18 |  | גלעד ארדן | 2021 | במקביל לכהונתו כשגריר ישראל באומות המאוחדות |
| 19 |  | מיכאל הרצוג | 2021–ינואר 2025 |  |
| 20 |  | יחיאל לייטר | ינואר 2025–מכהן |  |
ראו גם

נציגויות דיפלומטיות של ישראל בעולם
יחסי ארצות הברית–ישראל
משרד החוץ
הערות שוליים

↑  מבקר המדינה, דו"ח שנתי 50ב לשנת 1999 ולחשבונות שנת הכספים 1998
↑  ד"ר א. פוירשטיין, כך חיה שגרירות ישראל בוושינגטון, יום יום (עיתון ערב), 6 ביולי 1949
↑  בנין חדש לשגרירות ישראל בוושינגטון, מעריב, 18 בספטמבר 1951
↑  רפאל מן, שגרירות ישראל בוושינגטון עברה למשכנה החדש, מעריב, 16 בדצמבר 1980
↑  עובדה: בלי נקיפות מצפון, באתר ‏מאקו‏, 1 בדצמבר 2014
↑  מיכאל (מייק) הרצוג, Today marks the end of my tenure as Israel's Ambassador to the United States, פוסט ברשת X, ‏24/01/2025
| נציגויות דיפלומטיות של ישראל ישראל |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • בחריין • טורקיה • ירדן • מצרים • (מרוקו) |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • הפיליפינים • הודו (בנגלור • מומבאי) • (הונג קונג) • וייטנאם • טורקמניסטן • יפן • מיאנמר • נפאל • סין • סינגפור • קוריאה הדרומית • קזחסטן • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • אירלנד • אלבניה • בולגריה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לטביה • ליטא • נורווגיה • סלובקיה • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צרפת • קפריסין •  קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אנגולה • אתיופיה • גאנה • דרום אפריקה • חוף השנהב • ניגריה • סנגל • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • אקוודור • ארגנטינה • ארצות הברית (סן פרנסיסקו) • ברזיל • גואטמלה • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • מקסיקו • פנמה • פרו • צ'ילה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • ניו זילנד |  |
| נציגויות שנסגרו | איראן • (לבנון) • מאוריטניה |  |
מתקפות נגד נציגויות דיפלומטיות של ישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302871205171  VIAF: 169448959   WorldCat (עם VIAF): 169448959
הציונות הדתית (סיעה)

| --- | --- |

סמליל הציונות הדתית
 מדינה:  ישראל ישראל
 שם רשמי:  הציונות הדתית בראשות בצלאל סמוטריץ'
 מייסד:  בצלאל סמוטריץ'
 מנהיגים:  בצלאל סמוטריץ'
 תקופת הפעילות:  3 בפברואר 2021 – הווה (4 שנים)
 אפיון:  סיעת ימין דתית-לאומית
 אידאולוגיות:  ציונות דתית ארץ ישראל השלמה ריסון שיפוטי שוק חופשי שמרנות
 כנסות:  24–25
 ממשלות:  37
 אותיות:  ט
 שיא כוחה:  7 מנדטים (הכנסת ה-25)
 שפל כוחה:  5 מנדטים (הכנסת ה-24)
 נוצרה מתוך:  האיחוד הלאומי-תקומה
 התמזגה לתוך:  מפלגה דתית לאומית – הציונות הדתית
 מטה:  האורג 8 מודיעין מטה בחירות   בית הדפוס 13 ירושלים משרדי המפלגה
 מיקום במפה הפוליטית:  ימין
 צבעים רשמיים:  כחול, תכלת וירוק
 נציגויות בפרלמנטים
 הכנסת ה-25:  6 / 120
 
 zionutdatit.org.il
הציונות הדתית היא רשימה וסיעה ישראלית ימנית הדוגלת בציונות דתית וארץ ישראל השלמה. הציונות הדתית זהו מיתוגה החדש של מפלגת האיחוד הלאומי–תקומה, וכן רשימה משולבת של האיחוד הלאומי – תקומה, עוצמה יהודית ומפלגת נעם עד פילוג הסיעות לפי ההסכם.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע, "הציונות הדתית" נבחר כשם כולל לרשימה המאוחדת של שלוש מפלגות המזוהות עם הזרם הדתי לאומי. הרשימה נבחרה לכנסת, וכיהנה כסיעה מאוחדת של שלוש המפלגות. בראשה עמד יו"ר "האיחוד הלאומי", בצלאל סמוטריץ'. יו"ר "עוצמה יהודית", איתמר בן-גביר, הוצב במקום השלישי ויו"ר נעם, אבי מעוז, במקום השישי. הרשימה קיבלה בבחירות 6 מנדטים ונכנסה לכנסת ה-24. מנדט אחד נוסף לה עם מעברו מהליכוד למפלגה של אופיר סופר, ששוריין על ידי יו"ר הליכוד בנימין נתניהו לאחר החיבור בין שלוש המפלגות.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש הודיעו המפלגות נעם ו"עוצמה יהודית" על ריצה בנפרד. ב-26 באוגוסט 2022 נחתם הסכם בין בצלאל סמוטריץ' לאיתמר בן גביר, בתיווכו של ראש האופוזיציה בנימין נתניהו, על ריצה משותפת. מפלגת נעם נכנסה לרשימה ביום הגשת הרשימות לכנסת, גם זאת בתיווכו של נתניהו.
היסטוריה > הבחירות לכנסת ה-24

הרשימה הוקמה ב-3 בפברואר 2021, לאחר שבצלאל סמוטריץ' החליט שלא לרוץ במסגרת רשימת ימינה בראשות נפתלי בנט על רקע כוונתו של בנט להקים קואליציה עם מפלגות המרכז-שמאל. חשש זה התאמת לאחר הבחירות עם הקמת ממשלה בראשות נפתלי בנט ויאיר לפיד יחד עם מפלגות המרכז-שמאל והרשימה הערבית המאוחדת.
חבר הכנסת אופיר סופר, נציג האיחוד הלאומי, שוריין בידי יו"ר הליכוד, בנימין נתניהו במקום ה-28 ברשימת הליכוד לכנסת. הוא התמודד באופן פורמלי כנציג מפלגת המדף "עתיד אחד - עתיד טוב לישראל". נתניהו עשה זאת כתמריץ להסכמת האיחוד הלאומי לריצה המשותפת ולאחר הבחירות הוא הצטרף לסיעת האיחוד הלאומי. בדומה לכך שוריין נציג הבית היהודי אלי בן דהן בליכוד בבחירות לכנסת העשרים ואחת.
עד למועד הגשת הרשימות לכנסת נעשו ניסיונות לאיחוד הרשימה גם עם מפלגת הבית היהודי בראשות חגית משה, ברם הדבר לא עלה ובעקבות כך הוטחו האשמות הדדיות. הרב אלי סדן שהיה מעורב מטעם הבית היהודי בניסיון האחרון להשלמת המשא ומתן מתח ביקורת על סמוטריץ'. סמוטריץ' טען בתגובה שמשה הציבה מכשולים בפני קיום פריימריז פתוחים שיאחדו את שתי המפלגות.