stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התעמלות מכשירים במשחקים האולימפיים
מדליות

עודכן לאחרונה לאחר המשחקים האולימפיים בטוקיו 2020
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סך הכול |
| 1 | ברית המועצות ברית המועצות | 72 | 67 | 43 | 182 |
| 2 | ארצות הברית ארצות הברית | 39 | 44 | 37 | 120 |
| 3 | יפן יפן | 33 | 34 | 36 | 103 |
| 4 | הרפובליקה העממית של סין  סין | 29 | 21 | 19 | 69 |
| 5 | רומניה רומניה | 25 | 20 | 26 | 71 |
| 6 | שווייץ שווייץ | 16 | 19 | 14 | 49 |
| 7 | הונגריה הונגריה | 15 | 11 | 14 | 40 |
| 8 | איטליה איטליה | 14 | 6 | 9 | 29 |
| 9 | גרמניה גרמניה | 13 | 12 | 13 | 38 |
| 10 | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 12 | 13 | 10 | 35 |
| 11 | רוסיה רוסיה | 10 | 15 | 19 | 44 |
| 12 |  המשלחת המאוחדת | 9 | 5 | 4 | 18 |
| 13 | פינלנד פינלנד | 8 | 5 | 12 | 25 |
| 14 | גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית | 6 | 13 | 17 | 36 |
| 15 | אוקראינה אוקראינה | 5 | 3 | 4 | 12 |
| 16 | יוון יוון | 5 | 3 | 3 | 11 |
| 17 | יוגוסלביה יוגוסלביה | 5 | 2 | 4 | 11 |
| 18 | שוודיה שוודיה | 5 | 2 | 1 | 8 |
| 19 | צרפת צרפת | 3 | 10 | 9 | 22 |
| 20 | בריטניה בריטניה | 3 | 3 | 10 | 16 |
| 21 | הולנד הולנד | 3 | 0 | 0 | 3 |
| 21 | קוריאה הצפונית קוריאה הצפונית | 3 | 0 | 0 | 3 |
| 23 | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 2 | 4 | 5 | 11 |
| 24 | ברזיל ברזיל | 2 | 3 | 1 | 6 |
| 25 | בולגריה בולגריה | 2 | 2 | 6 | 10 |
| 26 | הוועד האולימפי הרוסי הוועד האולימפי הרוסי | 2 | 2 | 4 | 8 |
| 27 | ספרד ספרד | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 28 | דנמרק דנמרק | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 28 | נורווגיה נורווגיה | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 30 | פולין פולין | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 31 | בלגיה בלגיה | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 31 |  המשלחת הכלל-גרמנית | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 33 | לטביה לטביה | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 34 | ישראל ישראל | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 34 | קנדה קנדה | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 36 | קרואטיה קרואטיה | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 37 | טאיוואן טאיוואן | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 38 | בלארוס בלארוס | 0 | 0 | 4 | 4 |
| 39 | אוזבקיסטן אוזבקיסטן | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 39 | ארמניה ארמניה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 39 | גרמניה המערבית גרמניה המערבית | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 39 | טורקיה טורקיה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| סך הכל (42 מדינות) | סך הכל (42 מדינות) | 351 | 332 | 335 | 1018 |
מתעמלים ישראלים במשחקים האולימפיים

ישראל יוצגה בידי מתעמלים ב-8 מהאולימפיאדות בהן השתתפה. 7 מתעמלים ו-7 מתעמלות ייצגו אותה לאורך השנים. רק שניים מהם: אלכס שטילוב, וארטיום דולגופיאט השתתפו ביותר מאולימפיאדה אחת.
הפעם הראשונה בה כללה המשלחת הישראלית מתעמלים הייתה באולימפיאדת רומא (1960). שלוש מתעמלות ישראליות השתתפו אז במשחקים, רות אבלס, ראלי בן-יהודה ומרים קארה. השתתפותן הייתה סמלית בעיקרה, והן לא רשמו הישגים משמעותיים. 16 שנים חלפו בטרם ייצג את ישראל מתעמל נוסף, דב לופי, באולימפיאדת מונטריאול (1976), אך גם הוא לא הגיע להישגים גבוהים. גם באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984), בה השתתפו ארבעה מתעמלים ישראלים, הישגיהם היו נמוכים. ננסי גולדשמידט העפילה אמנם לשלב הגמר בקרב-רב, אך באותה העת השתתפו בו 36 מתעמלות, והיא סיימה במקום ה-31. גם באולימפיאדת סיאול (1988) ובאולימפיאדת ברצלונה (1992) לא הרשימו המתעמלים הישראלים. באולימפיאדת אתונה (2004), לאחר שתי אולימפיאדות ללא נוכחות מתעמלים ישראלים, רשם פבל גופמן את ההישג הטוב ביותר למתעמל ישראלי עד אז, כשהעפיל לגמר הקרב-רב וסיים במקום ה-19.
באולימפיאדת בייג'ינג (2008) היה אלכס שטילוב למתעמל הראשון שמעפיל לשלב הגמר בתחרות במכשיר בודד, תרגיל הקרקע, וסיים במקום השמיני. באולימפיאדת לונדון (2012) שיפר את הישגו, וסיים במקום השישי בתרגיל הקרקע, ההישג הטוב ביותר של מתעמל ישראלי במשחקים האולימפיים עד כה. בנוסף, העפיל לשלב הגמר גם בקרב-רב, וסיים במקום ה-12. בתרגיל המתח לא העפיל לשלב הגמר, אך סיים במקום ה-12.
באולמפיאדת טוקיו 2020 זכה המתעמל ארטיום דולגופיאט במדליה האולימפית הראשונה של ישראל בענף זה כאשר זכה במדליית הזהב בתרגיל הקרקע.
מתעמלים ישראלים במשחקים האולימפיים > נשים

| אולימפיאדה | מתעמלת | מקבילים מדורגים | סוס קפיצות | קורה | קרקע | קרב-רב |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| רומא 1960 | רות אבלס | מקום 55 | מקום 100 | מקום 108 | מקום 79 | מקום 93 |
| רומא 1960 | ראלי בן-יהודה | מקום 52 | מקום 96 | מקום 86 | מקום 72 | מקום 81 |
| רומא 1960 | מרים קארה | מקום 68 | מקום 108 | מקום 84 | מקום 83 | מקום 86 |
| לוס אנג'לס 1984 | ננסי גולדשמידט | מקום 58 | מקום 64 | מקום 53 | מקום 54 | מקום 31 |
| לוס אנג'לס 1984 | לימור פרידמן | מקום 64 | מקום 59 | מקום 65 | מקום 64 | מקום 65 |
| סיאול 1988 | רויטל שרון | מקום 89 | מקום 86 | מקום 85 | מקום 86 | מקום 88 |
| לונדון 2012 | ולריה מקסיוטה | מקום 78 | מקום 16 | מקום 82 | מקום 59 | מקום 59 |
| טוקיו 2020 | ליהיא רז | מקום 70 | מקום 15 | מקום 64 | מקום 59 | מקום 59 |
מתעמלים ישראלים במשחקים האולימפיים > גברים

| אולימפיאדה | מתעמל | טבעות | מקבילים | מתח | סוס סמוכות | סוס קפיצות | קרקע | קרב-רב |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מונטריאול 1976 | דב לופי | מקום 70 | מקום 38 | מקום 68 | מקום 61 | מקום 81 | מקום 73 | מקום 68 |
| לוס אנג'לס 1984 | יעקב לוי | מקום 65 | מקום 71 | מקום 70 | מקום 71 | מקום 68 | מקום 61 | מקום 71 |
| לוס אנג'לס 1984 | יוחנן מויאל | מקום 62 | מקום 63 | מקום 65 | מקום 64 | מקום 68 | מקום 61 | מקום 67 |
| ברצלונה 1992 | רון קפלן | מקום 47 | מקום 71 | מקום 86 | מקום 63 | מקום 60 | מקום 36 | מקום 65 |
| אתונה 2004 | פבל גופמן | מקום 50 | מקום 26 | מקום 47 | מקום 31 | מקום 48 | מקום 36 | מקום 19 |
| בייג'ינג 2008 | אלכס שטילוב | מקום 58 | מקום 63 | מקום 54 | מקום 51 | מקום 58 | מקום 8 | מקום 29 |
| לונדון 2012 | פליקס אהרונוביץ' | מקום 51 | מקום 48 | מקום 56 | מקום 44 | מקום 68 | מקום 51 | מקום 32 |
| לונדון 2012 | אלכס שטילוב | מקום 55 | מקום 31 | מקום 12 | מקום 27 | מקום 37 | מקום 6 | מקום 12 |
| ריו דה ז'ניירו 2016 | אלכס שטילוב | (לא התחרה) | (לא התחרה) | מקום 44 | (לא התחרה) | (לא התחרה) | מקום 58 | (לא התחרה) |
| טוקיו 2020 | ארטיום דולגופיאט | (לא התחרה) | (לא התחרה) | (לא התחרה) | מקום 56 | (לא התחרה) | מקום 1 | (לא התחרה) |
| טוקיו 2020 | אלכס שטילוב | (לא התחרה) | (לא התחרה) | (לא התחרה) | (לא התחרה) | (לא התחרה) | מקום 47 | (לא התחרה) |
ראו גם

התעמלות במשחקים האולימפיים
רשימת אלופות ואלופי ישראל בהתעמלות
הערות שוליים

↑  לא הטריאתלון המוכר לנו כיום, אלא קרב-רב שכלל שלושה מתקנים: מקבילים, מתח וקפיצות.
| ענפי ספורט אולימפיים |
| --- | --- | --- |
| משחקי הקיץ | משחקי הקיץ |  |
| אופניים | אופני BMX • אופני BMX בסגנון חופשי • אופני הרים • אופני כביש • אופני מסלול |  |
| משחקי כדור | בדמינטון • גולף • הוקי שדה • טניס • טניס שולחן • כדורגל • כדוריד • כדורמים • כדורסל • כדורסל 3x3 • כדורעף • כדורעף חופים • רוגבי שביעיות |  |
| ספורט גופני | אתלטיקה • ברייקינג • הרמת משקולות • טיפוס • טריאתלון • ירי תחרותי • סקייטבורדינג • סיף • קרב חמש מודרני • קשתות |  |
| התעמלות | התעמלות אמנותית • התעמלות מכשירים • טרמפולינה |  |
| ספורט ימי | גלישת גלים • חתירה • קאנו/קיאק • שיט |  |
| ענפי קרב | אגרוף • ג'ודו • היאבקות (סגנון חופשי, סגנון יווני רומי) • טאקוונדו |  |
| רכיבה | איוונטינג • רכיבה אמנותית • קפיצות ראווה |  |
| שחייה | קפיצה למים • שחייה תחרותית • שחייה צורנית • שחייה במים פתוחים |  |
| משחקי החורף | משחקי החורף |  |
| ענפי קרח | הוקי קרח • קרלינג |  |
| סקי | ביאתלון • גלישת שלג • סקי אלפיני • סקי בסגנון חופשי • סקי למרחקים • סקי נורדי משולב • קפיצות סקי |  |
| מזחלות | בובסלי • סקלטון • לוז' |  |
| החלקה על הקרח | החלקה אמנותית • החלקה מהירה • החלקה מהירה במסלול קצר |  |
| ענפי עבר במשחקי הקיץ | ענפי עבר במשחקי הקיץ |  |
| ענפי עבר | בייסבול • כדור בסקי • כדור כף יד • כדור מחבט • לקרוס • מרוץ סירות מנוע • משיכת חבל  • סופטבול • פולו • קרוקט • קרוקט אמריקאי • קראטה • קריקט |  |
ארטיום דולגופיאט
אלכס שטילוב
וריקוצלה

| --- | --- |
 תחום:  אורולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  382288 
 MeSH:  D014646
 סיווגים
 ICD-11:  BD75.1 
 
סכימה של התופעה
וריקוצלה (דליות בוורידי האשכים) היא ליקוי בשסתומי הוורידים המנקזים את הפסולת שמייצרים האשכים – ליקוי שעלול לגרום לבעיות פוריות בקרב גברים. עקב הליקוי נחסמת כניסת חמצן לאשכים, דבר הפוגע בייצור התקין של תאי הזרע. תופעה זו מוגדרת כגורם המרכזי לבעיות פוריות בגברים. וריקוצלה לעיתים מלווה גם בכאבים עזים המקרינים מאזור האשכים לרגליים ולבטן התחתונה.
ההיבט הגופני

האשכים מתפקדים בגוף האדם כמפעל המייצר תאי זרע וטסטוסטרון. במהלך פעולתם של האשכים נוצרת בהם פסולת, שאמורה להתפנות מהם באמצעות זרימת הדם. הוורידים שמנקזים את הדם מהאשכים מובילים את הדם החוצה מהאשכים וכלפי מעלה לכיוון הלב – בניגוד לכוח הכובד. בתנועה כלפי מעלה מסייעים שסתומים חד-כיווניים שתפקידם למנוע מהדם לזרום חזרה לאשכים. במצב בו קיימת וריקוצלה, נפגמים השסתומים, ואינם מונעים מהדם לשוב. כתוצאה מחזרת הדם, שנושא איתו את הפסולת, קיימת הפרעה באספקת החמצן לאשכים, החיוני בייצור זרע תקין ופורה.
מאחר שתופעה זו פוגעת בדרכי הייצור של הזרע, היא פוגמת בכל המאפיינים החשובים בתהליך, כמו בריכוז תאי הזרע, במהירות תנועתם, ובמורפולוגיה שלהם (צורת התא החיצונית המייצגת את תקינות החומר הגנטי שבתוכו).
שכיחות התופעה

התופעה נצפית בגברים כבר בגילאי 20+ והיא מתגברת ומחמירה ככל שעולה הגיל.
וריקוצלה עלולה להתפתח גם בגברים שכבר הפכו להורים, והיא עלולה להפריע בניסיונות להביא ילדים נוספים. זאת משום שהתופעה היא הדרגתית והשפעתה על ייצור תאי הזרע הולכת וגוברת עם השנים.
במחקרי הפוריות שפורסמו בירחונים היוצאים בין היתר באוקספורד ובאוניברסיטת ג'ונס הופקינס, התגלה כי וריקוצלה היא הסיבה לכ-90% מבעיות פוריות הגבר בעולם.
הגילוי המאוחר

תופעת הווריקוצלה ידועה לרפואה עוד מסוף שנות ה-50 של המאה ה-20, אך רק לאחרונה התגלתה במחקרי הפוריות כגורם העיקרי לליקויי הפוריות בקרב גברים. זאת מאחר שבמשך שנים רבות נחשבה הווריקוצלה בטעות כתופעה הקיימת רק באשך אחד – האשך השמאלי. בפועל, התקיימה וריקוצלה גם באשך הימני, אך לא ניתן היה לאתרה בבדיקה פיזית פשוטה וללא הציוד הטכנולוגי המצוי כיום.
כתוצאה מאבחון לא נכון של התופעה, הטיפולים שבוצעו לתיקון הווריקוצלה היו חלקיים ובוצעו רק בצד אחד. תוצאותיהם היו, לפיכך, מוגבלות וזמניות והובילו גורמים רפואיים רבים להאמין כי אין קשר בין וריקוצלה לבעיות אלו.
בשנת 2004 פרסם ירחון הפוריות העולמי Fertility & Sterility מחקר שנערך על ידי שני רופאים ישראלים (גת וגורן) תחת הכותרת Varicocele: a Bilateral Disease. מחקר זה הדגים כי תופעת הווריקוצלה קיימת בשני האשכים ברוב מוחלט של המקרים. מחקרים רבים שבוצעו לאחר מכן ופורסמו בירחוני רפואה נוספים, איששו את הממצאים, והדגימו את הצורך בטיפול בווריקוצלה בשני האשכים.
בדיקה לגילוי וריקוצלה

בעבר היה נהוג לבצע בדיקה פיזית בלבד לאיתור וריקוצלה. כיום ידוע כי בדיקה זו מוגבלת ויכולה לאתר את הבעיה רק באשך השמאלי (זאת על אף שווריקוצלה היא בעיה בשני האשכים).
כיום מתבצעת הבדיקה באמצעות בדיקת אולטרה סאונד רפואית מסוג דופלר, שיכולה לכמת את זרימת הדם לאשכים ומהם. גם בבדיקה זו דרושה מומחיות מיוחדת החיונית לזיהוי מצב הווריקוצלה. בדיקת טמפרטורה של האשכים יכולה להוסיף לדיוק האבחנה באשך הימני. בכל מקרה שהתלונה באשך הימני, יהיה צורך לבצע בדיקת לחיצה.
במקרים חמורים (שבהם אי אפשר לתקן את הבעיה עם צנתור או שאר סוגי הניתוחים על הווריד עצמו) יבוצע ניתוח שבו יחליפו את וריד האשך בווריד הנלקח מאיבר המין.
שיטות הטיפול

הואיל ולא ניתן לתקן את הוורידים המורחבים או את השסתומים הפגומים, הטיפול בווריקוצלה מתבסס על חסימת הוורידים המורחבים שבהם זרימת הדם אינה תקינה, והסטת זרימת הדם לוורידים תקינים. ניתוח לתיקון וריקוצלה הוא הטיפול השכיח ביותר בווריקוצלה.[דרוש מקור] ישנם מספר סוגי ניתוחים עיקריים: ניתוח קשירה גבוהה, ניתוח לפרוסקופי, ניתוח קשירה מפשעתית וניתוח מיקרו-כירורגי. בניתוח המיקרו-כירורגי המתבצע תחת מיקרוסקופ ניתוחי עם מכשור עדין במיוחד, מאתרים וקושרים גם ורידי וריקוצלה קטנים מאוד תוך שמירה קפדנית שלא לפגוע בעורקי האשך ובכלי הלימפה שלו.
הדרך לטיפול בווריקוצלה ללא ניתוח מתבצעת באמצעות צנתור שפותח על ידי שני הרופאים הישראלים (גת וגורן) שחקרו את תופעת הווריקוצלה וגילו את הקשר שלה לבעיות ייצור תאי זרע. השיטה, שקרויה על שמם, מאתרת את רשת הוורידים הפגומה ומטפלת בתופעה משני צידיה. הצנתור מתבצע בבטן התחתונה בטיפול אמבולטורי בהרדמה מקומית, ואינו דורש ניתוח, אשפוז או התאוששות. השיטה הישראלית זכתה להכרה בינלאומית כבעלת נתוני הצלחה גבוהים,[דרוש מקור] ומופיעה בספר פוריות הגבר העולמי – Andrology For The Clinician.
במקרים הנדירים בהם הווריקוצלה נמצאת רק בצד אחד, ניתן לבצע גם ניתוח רגיל לקשירת הווריד הראשי, המתבצע בהרדמה מלאה (קרוי גם "קשירה עליונה"). לאחר הקשירה מתפתחים ורידים המנקזים את הדם מהאשך באופן תקין.
בנוסף, קיימים טיפולים נוספים לווריקוצלה כמו צנתור בעזרת סלילים חוסמי ורידים, וטיפולים אלטרנטיביים כגון רפואה סינית.
הערות שוליים

↑  Akanksha Mehta and Marc Goldstein, Microsurgical varicocelectomy: a review, Asian Journal of Andrology (2013) 15, 56–60
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534289705171  BnF: cb14440145g (data)  LCCN: sh85142325 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
וילהלם מונקה

| --- | --- |

 לידה:  15 במרץ 1911 ליבק, האימפריה הגרמנית האימפריה הגרמנית
 פטירה:  6 באוגוסט 2001 (בגיל 90) המבורג, גרמניה גרמניה
 מדינה:  גרמניה 
 השתייכות:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 תקופת הפעילות:  1931–1945 (כ־14 שנים)
 דרגה:   בריגדפיהרר
 תפקידים בשירות
 מפקד דיוויזיית הפאנצר אס אס ה-1
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
   צלב האבירים של צלב הברזל   צלב הברזל דרגה ראשונה   צלב הברזל דרגה שנייה   הצלב הגרמני בזהב   אות הפציעה
 
וילהלם מונקה (בגרמנית: Wilhelm Mohnke‏; 15 במרץ 1911 – 6 באוגוסט 2001) היה קצין בוואפן אס אס במהלך מלחמת העולם השנייה ופושע מלחמה נאצי.
מונקה התפרסם עקב פיקודו על הכוחות שהגנו על הבונקר של היטלר בימיה האחרונים של מלחמת העולם השנייה.
הכוחות תחת פיקודו של מונקה ביצעו פשעי מלחמה החל מימיה הראשונים של מלחמת העולם השנייה בחזית צרפת (שעליהם לא נתן את הדין), בהמשכה בחזית המזרחית (שבהם הורשע אך שוחרר שחרור מוקדם) ולקראת סיומה שוב בצרפת כנגד שבויים מצבא ארצות הברית (שעליהם שוב לא נתן את הדין).
ביוגרפיה

מונקה נולד בליבק ב-15 במרץ 1911, ובשנת 1931 הצטרף למפלגה הנאצית, והיה מבין 120 החברים ב-"משמר המטה" (Stabswache) של האס אס שהוקם בשנת 1933. בהמשך הוא פיקד בין היתר על דיוויזיית האס אס לייבשטנדרטה ועל כוחות ההגנה של "המבצר" בברלין (לשכת קנצלר הרייך והפיהררבונקר) בימי המלחמה האחרונים.
אישורו של מונקה להיטלר כי "המבצר" עומד ליפול בידי הכוחות הסובייטים היה הדבר הסופי שדחף את היטלר להתאבדותו.
לאחר המלחמה ריצה מונקה עשר שנים בכלא בברית המועצות. כנגד מונקה היו מספר האשמות בגין פשעי מלחמה מצד בריטניה וקנדה אך הוא מעולם לא הועמד לדין. הוא נפטר בשנת 2001 בגיל 90 בביתו בהמבורג.
וילהלם מאוריץ קלינגספור

| --- | --- |

 לידה:  7 בדצמבר 1744 בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה, שוודיה 
 פטירה:  15 במאי 1814 (בגיל 69) Klara Church Parish, שוודיה 
 מדינה:  שוודיה 
 השכלה:  אוניברסיטת לונד  אוניברסיטת שטרסבורג 
 תפקיד:  Over-Governor of Stockholm (1809–1810)  member of the Riksdag of the Estates (1769–1770)  General in chief (1790–1794)  member of the Riksdag of the Estates (1771–1772)  member of the Riksdag of the Estates (1778–1779)  member of the Riksdag of the Estates (1786–1786)  regiment commander (1795–1809)  regiment commander (1785–1794)  regiment commander (1794–1795)  Lord of the Realm (1800)  regiment commander (1779–1785)  member of the Riksdag of the Estates (1800–1800) 
 בן או בת זוג:  Anna Charlotta af Petersens (7 בנובמבר 1771–?) 
 פרסים והוקרה:  המסדר המלכותי של השרפים (1796)  מסדר החרב - מפקד הצלב הגדול (1795) 
 
וילהלם מאוריץ קלינגספור (בשוודית: Wilhelm Mauritz Klingspor; ‏7 בדצמבר 1744 – 15 במאי 1814) היה רוזן שוודי בן לבית קלינגספור, משפחת אצולה חשובה בשוודיה. קלינגספור היה גם איש צבא מוכשר שפיקד על הצבא השוודי במהלך המלחמה הפינית, ונטל גם חלק בכמה קרבות במהלך המלחמות הנפוליאוניות.
הערות שוליים

↑  sv:Klingspor.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1240399448  VIAF: 2153163091952995070004   WorldCat (עם VIAF): 2153163091952995070004 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנשי צבא ובנושא שוודים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חברת בית

לצורכי מס יכולה חברה להפוך עצמה לחברת בית. האופן שבו ממסים, חברה שהגדירה עצמה חברת בית שונה מחברה רגילה באופן המזכיר חברה משפחתית וחברה שקופה. דהיינו, אופן מיסויה יהיה כחברת צינור, כאילו הייתה יחיד ולא יהיה כחברה או לעיתים כיחיד ולעיתים כחברה. הבסיס הסטטוטורי לכך הוא סעיף 64 לפקודת מס הכנסה.
התנאים לחברת בית

חברת הבית היא חברת מעטים. לפי סעיף 76 לפקודת מס הכנסה חברת מעטים היא חברה בשליטת 5 בני אדם לכל היותר. בהקשר לחוק זה, "בן אדם" מבחינה משפטית כולל גם אדם וקרובו, אדם ובא כוחו, שותפים בשותפות, חברה וחבר בני אדם. מכאן שבפועל יכול שתהא חברת מעטים שהשליטה המעשית בה נחלקת בין למעלה מ-5 אנשים. סייג להגדרה רחבה זו הוא כי חברה ש-80% מהון מניותיה מוחזק או מצוי בשליטת חברה אחרת שאיננה חברת מעטים או חברה שיש לציבור עניין ממשי בה (שאחד מבעלי מניותיה הוא חברה צבורית לא תחשב לחברת מעטים).
חובה להגיש בקשת להיות חברת בית עד שלושה חודשים מיום התאגדותה.
כל רכושה ועסקיה הם אחזקת בניינים. הפרשנות המקובלת של רשות המיסים היא שדי כי הפעילות העיקרית היא אחזקת בניינים.
מדיניות דיבידנדים בחברת בית

סעיפים 76 עד 81 קובעים כי אם חברת מעטים לא חילקה דיבידנד לבעלי מניותיה אך מתברר כי יש לה רווחים לחלק, ואי החלוקה גוררת הימנעות ממס, רשאי מנהל רשות המיסים להורות כי יתייחסו לרווחים כאילו חולקו כדיבידנד, וזאת בכפוף להתייעצות עם ועדה מייעצת ומתן זכות שימוע לחברה. מעשית לא הוקמה עד היום ועדה מייעצת וסעיף זה שלו פוטנציאל אנטי-תכנוני רב הוא אות מתה.
המשמעות המעשית של הגדרת חברה כחברת בית

חברת בית היא אחת מ"חברות הצינור". חברה המוגדרת חברת בית מקנה לבעלי המניות בה מעמד ייחודי. הכנסות החברה ייוחסו לכל אחד מבעלי המניות במישרין וימוסו לפי שיעור המס השולי המוטל עליו. לכאורה, במרבית המקרים, יעדיף היחיד כי המס שיושת על הכנסות החברה יהיה לפי מס החברות, שנמוך משמעותית מהמס השולי המקסימלי המוטל על יחידים. עם זאת, תכנון מס בסיסי (אך כזה המצוי במחלוקת עזה) יאמר כי כאשר חברה מרוויחה יותיר בעל המניות את החברה במעמדה הרגיל. משעה שהיא מפסידה, יהפכה לחברת בית, וינכה את ההפסד מהכנסותיו האישיות. ראוי להדגיש כי לא יותר לנישום קרי לבעל חברת הבית לקזז הפסדים ברמת האישית בתקופה בה החברה הייתה רגילה, את ההפסדים תוכל החברה לקזז רק כנגד רווחים בעתיד. 
כיום לא ניתן יותר להפוך מחברה רגילה לחברת בית, כך שמרבית תכנוני המס בעניין חברות בית לא רלוונטיים. חברת בית יכולה לחדול מלהיות חברת בית אך משחדלה לא תוכל לשוב ולהיות חברת בית
ראו גם

מיסוי דמי שכירות
חברת דגל

דגל ישראל על זנב מטוס אל על
בתעופה אזרחית ובספנות חברת דגל (באנגלית: Flag carrier) היא חברת תעופה או ספנות, המתאפיינת באחת משתיים:
בהקשר הצר מדובר בחברה המציגה באופן ציבורי את צבעי הדגל או הסמל, או מאפיינים אחרים המזוהים עם המדינה שבה שוכנת הנהלתה, או שבה או ממנה מתבצעת עיקר פעולתה המסחרית;
בהקשר הרחב חברת דגל של מדינה כלשהי היא חברת תעופה או ספנות הרשומה במדינה זו.
המושג בא לעולם בתקופה שבה מרבית המדינות הקימו חברות תעופה ממשלתיות, והלכה למעשה נחשבו חברות אלה שהיו חברות דגל גם כ"חברות לאומיות". חלק ניכר מחברות אלה הופרטו במהלך השנים והפיקוח הממשלתי על ענף התעופה האזרחית פחת, דבר שהביא להקמת חברות תעופה שלא נשלטו בידי המדינה, אף כי נחשבו לחברות דגל של אותה מדינה, בין בהקשר הצר ובין בזה הרחב, וחשיבותו של המושג "חברה לאומית" פחתה.
אל על, שהייתה חברת התעופה הלאומית של ישראל, הפכה ל"חברת דגל" עם הפרטתה בשנת 2005, והיא ממשיכה לשאת את דגל ישראל על מטוסיה. ישראייר וארקיע הן חברות דגל ישראליות במובן הרחב כי הן רשומות בישראל ובה שוכן מרכז פעולתן. עם זאת ארקיע לא אימצה אל סמלה צבעים או סמלים המקושרים בהכרח למדינת ישראל, בעוד שבסמלי חברת ישראייר יש דמיון למגן דוד.
הערות שוליים

| תעופה אזרחית  • תעופה • תעופה צבאית |
| --- | --- | --- |
| ארגוניםבין-לאומיים | הארגון הבין-לאומי לתעופה אזרחית • יאט"א |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| נמל תעופה | טרמינל • עלייה למטוס • שער עלייה למטוס • גשר עלייה למטוס • מדרגות ניידות • טרקלין נייד • קרוסלת מטען • הנחיית כלי טיס על הקרקע • שירותי קרקע למטוס נוסעים • מִנחת |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| חברת תעופה | חברת דגל • חברה לטיסות חסך • חברה לטיסות שכר • מועדון הנוסע המתמיד • בסיס פעולה מרכזי • רשימת חברות תעופה |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| ברית חברותתעופה | סטאר אלייאנס • Oneworld • סקייטים • התאחדות חברות התעופה הערביות • קבוצת TUI • ונילה אליינס • LATAM |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| כרטוס | כרטיס טיסה • כרטיס טיסה אלקטרוני • בידוק ביטחוני • כרטיס עלייה למטוס • עמדה אחודה לבידוק עצמי • כרטיס מסביב לעולם • רישום לטיסה • מחלקת טיסה • שותפות קוד • היטל דלק |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| מטוס נוסעים | עלייה למטוס • הסעה • צוות אוויר • טייס • טייס אוטומטי • מהנדס טיסה • דייל אוויר • ארוחת טיסה • קופסה שחורה • בידור בטיסה • מושב מטוס • בטיחות בטיסה • רשימת מטוסי נוסעים |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| בקרה | פיקוח טיסה • אזור בקרה מרחבית • מרחב פיקוח תעופתי • נתיב אווירי • מגדל פיקוח |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| כללי | תעופה כללית • הסכם שמיים פתוחים |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
ז'ורז' דה מסטראל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 ביוני 1907 Saint-Saphorin-sur-Morges, שווייץ 
 פטירה:  8 בפברואר 1990 (בגיל 82) Commugny, שווייץ 
 ענף מדעי:  הנדסה 
 מקום לימודים:  אקול פוליטכניק פדרל בלוזאן 
 פרסים והוקרה:  היכל התהילה הלאומי לממציאים (1999) 
 בן או בת זוג:  Monique Panchaud de Bottens 
 
ז'ורז' דה-מסטרל (George de Mestral; ‏19 ביוני 1907 - 8 בפברואר 1990), היה מנהל סדנת מכונות וממציא שווייצרי אשר המציא את הצמדן (סקוץ').
המצאת הצמדן

דה-מסטרל יצא יום אחד ב-1948, לטיול רגלי עם כלבו בקרבת ביתו באלפים השווייצריים. 
לאחר הטיול ביערות חזרו דה-מסטרל וכלבו מכוסים בצמחים דביקים וקוצים שדבקו בבגדים. 
דה-מסטרל שתהה מה מביא אותם להיצמד לבד כל כך טוב, הניח את אחד הצמחים הדביקים תחת מיקרוסקופ וראה קרסים קטנים שנכנסו לתוך לולאות קטנות באריג של הבגד. באותו יום נולד הרעיון של "צמדן קרס ולולאה", שנודע לאחר-מכן כ'וולקרו' או כ'צמדן'.
לאחר חיפוש נמצא משקיע: בעל מפעל טקסטיל גילה עניין ברעיון 'צמדן-זיפים' והשניים החלו יחד לעבוד. בעל מפעל הטקסטיל, ייצר בעזרת נול קטן פס כותנה עם קרסים זעירים ופס נוסף עם לולאות. כשהצמידו אותם יחד, הם נדבקו זה לזה.
כעת צריך היה למצוא דרך ליצור פסים אלה באמצעות מכונה.
דה-מסטרל מצא יצרן נולי אריגה שווייצרי שהסכים לנסות לייצרם, אך היצרן נסוג כשהתברר שהמשימה קשה מדי. במשך חודשים הוא ערך ניסויים שונים. ואז כשהוא השתמש במקרה באור אינפרה-אדום בעת אריגת הלולאות הוא גילה שהמכונה גורמת להן להיעשות נוקשות דיין כדי שניתן יהיה להשתמש בהן. 
אך עדיין אתגר נוסף עמד בפניו: תכנון מכונה שתעשה את הקרסים. במשך מספר חודשים חיפש דה מסטרל דרך ליצירת הקרסים וכשזו נמצאה החלו בייצור מסחרי של הצמדנים.
דה-מסטרל קרא לצמדן "ולקרו" – vel מהמילה Velvet (קטיפה) ו–Cro מהמילה Crochet (סריגה במסרגה אחת). ב-1955 דה-מסטרל רשם על 'צמדן הזיפים' פטנט.
מ-1955 ועד 1959 מכר דה-מסטרל כ-60 מיליון מטרים של צמדן זיפים מדי שנה. בשנה האחרונה הסתכמו מכירותיה השנתיות של החברה ביותר מ 250 מיליון דולר  והיא מעסיקה יותר מ – 3,300 עובדים.
ז'ורז' דה לה טור

| --- | --- |

 לידה:  13 במרץ 1593 Vic-sur-Seille, צרפת 
 פטירה:  30 בינואר 1652 (בגיל 58) לונוויל, צרפת 
 תחום יצירה:  ציור 
 זרם באמנות:  קלאסיציזם 
 הושפע על ידי:  Jacques Bellange, קאראווג'ו 
 יצירות ידועות:  The Apparition of the Angel to St. Joseph 
 חתימה:   
 
"קטטת המוזיקאים" (1592–1593), מיוחס לדה לה טור. בתמונה רבים שני מוזיקאים, נגני הארדי גארדי, כשהימני מפתיע את יריבו על ידי השפרצת מיץ הלימון לעיניו.
"מגדת העתידות" מאת דה לה טור במוזיאון המטרופוליטן לאמנות.
ז'ורז' דה לה טור (בצרפתית: Georges de La Tour; ‏13 במרץ 1593 – 30 בינואר 1652) היה צייר צרפתי, שחי רוב חייו בדוכסות לורן. חלק גדול מציוריו צוירו בשיטת הקיארוסקורו, בהשראת קאראווג'ו, שרובם עוסקים בנושאי דת.
ביוגרפיה

דה לה טור נולד בויק סור סיי בדיוקסיית מץ, חלק מהאימפריה הרומית הקדושה שהיה בפועל בשליטה צרפתית. הוא היה ילדם השני של ז'אן וסיביי דה לה טור. ייתכן שלמד אצל הצייר ז'אק בלאנז', או בבתי ספר בהולנד או באיטליה. בשנת 1617 התחתן עם דיאן לה-נרף, והקים סטודיו בעיירה לינויל. שם מכר ציורים, בעיקר בנושאי דת, לבורגנות המקומית וצבר הון עצמי. דה לה טור זכה לתואר צייר המלך בשנת 1638, ועבד גם אצל דוכס לורן. דה לה טור ומשפחתו מתו במגפה בלינויל בשנת 1652.
דה לה טור נשכח לאחר מותו, ורק בשנת 1915 התגלה מחדש על ידי הגרמני הרמן פוס. לאחר הגילוי ומציאת עבודות נוספות, רבים מציוריו זויפו, וכיום קיימות טענות לגבי זיופים של תמונות כגון "מגדת העתידות", "הרמאי" ועוד. כמו כן ייתכן שחלק מציוריו שייכים לבנו אטיאן, שהיה גם הוא צייר ולמד אצל אביו.
ציוריו של דה לה טור מוצגים במוזיאונים ברחבי העולם, כגון מוזיאון הלובר בפריז, מוזיאון המטרופוליטן לאמנות בניו יורק, מוזיאון פול גטי בלוס אנג'לס, ועוד. עבודותיו אף מופיעות בסרטי קולנוע כגון צרפתים "סעודת הטפשים", "הגירושין" ועוד.
וסבולוד מיירהולד

| --- | --- |

 לידה:  28 בינואר 1874 (יוליאני) פנזה, רוסיה 
 פטירה:  2 בפברואר 1940 (בגיל 66) מוסקבה, ברה"מ 
 מקום קבורה:  בית הקברות דונסקויה החדש 
 שם במה:  Доктор Дапертутто 
 שם לידה:  Karl Kasimir Theodor Meyerhold 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית, ברית המועצות 
 מקום לימודים:  Classical high school number 1 named after V. G. Belinsky (1895)  אוניברסיטת מוסקבה  האקדמיה הרוסית לאמנויות התיאטרון (1898) 
 בן או בת זוג:  Zinaida Nikolaevna Rajh (1922–15 ביולי 1939) 
 צאצאים:  Irina Vsevolodovna Meyerhold 
 פרסים והוקרה:  אמן העם של הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית 
 פרופיל ב-IMDb
 
וסבולוד אמילייביץ' מיירהולד (ברוסית: Всеволод Эмильевич Мейерхольд;‏ 9 בפברואר 1874 פנזה -2 בפברואר 1940 מוסקבה) היה במאי, שחקן תיאטרון ומפיק רוסי ממוצא גרמני.