שבתי צבי
הערות שוליים

↑  ראו למשל: ישעיה תשבי, מבוא לציצת נובל צבי, ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק, תשי"ד-1954. תחילת פרק ראשון.
↑  אברהם אלקיים,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'‏"היכן נולד שבתי צבי?", פעמים 120, ‏120 (תשס"ט), עמ' 117–127.
↑  מקורות שונים מציינים את השנים 1624 או 1625 כשנת לידתו. ואולם, המסורת השבתאית, המקובלת על כל המקורות, גורסת כי יום לידתו היה בט' באב שחל בשבת, צירוף שאירע רק בשנת ה'שפ"ו. בנוסף, ידוע כי בט' באב ה'תכ"ו, הכריז שבתי צבי על היותו בן ארבעים.
↑  שמו של אחיו הגדול היה אליהו, ושמו של הקטן היה יוסף. עיין ג' שלום, ח"א, עמ' 86–87
↑  לפי המקורות השונים, היה הדבר בהיותו בן שש, אולם ג' שלום (ח"א, עמ' 90) מניח כי הדבר היה בהיותו כבן שש עשרה.
↑  ג' שלום, ח"א עמ' 100–110.
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'מסכת פסחים,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'דף נ', עמוד א'
↑  ג' שלום, ח"א עמ' 126. מקורות שונים טוענים כי ניסה להיכנס לקושטא, אך רבני העיר שכבר קיבלו את איגרות רבני איזמיר מנעו זאת ממנו.
↑  ג' שלום, ח"א, עמ' 130
↑  ספק אם הדבר אירע בשהותו זו במצרים או בשהותו במצרים בשנת 1665.
↑  ספר'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'הושע,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'א','"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'ב'
↑  החלק השני הוא ציטוט מספר ישעיהו פרק מ"ב פסוק י"ג, בו הוא נאמר על הקב"ה עצמו.
↑  מכאן ואילך נהג העזתי לחתום "נתן בנימין", ולעיתים "אברהם נתן בנימין".
↑  בעקבות דברי העזתי ובהוראתו החלה שרה אשת שבתי צבי לחתום את שמה "רבקה המלכה".
↑  סיפור מגילה זו השתבש ברוב המקורות ההיסטוריים בשל טעות בספרו של רבי יעקב ששפורטש "ציצת נובל צבי", ממנו השתמע כי מזייפה של מגילה פסבדו-אפיגרפית זו היה אברהם היכיני, מקורבו של ש"צ בקושטא. ג' שלום (עמ' 186–189) מראה כיצד המקורות הקדומים מודים כי העזתי היה זייפנה של המגילה.
↑  אברהם יערי,'"`UNIQ--nowiki-00000017-QINU`"'שלוחי א"י: תולדות השליחות מהארץ לגולה מחורבן בית שני עד המאה התשע עשרה, ירושלים:'"`UNIQ--nowiki-00000017-QINU`"'מוסד הרב קוק, 1950, עמ' 288–289
↑  ראו בערך יעקב צמח (מקובל) כי תאריך פטירתו איננו ברור, אך רבי יעקב עמדין מעתיק אותו בין מחרימי שבתי צבי. ג' שלום (ח"א עמ' 202) מציין כי בשיר על מאורעות ש"צ שהתחבר בשפה הארמנית נאמר במפורש כי "חכם ישיש מפורטוגל" היה ראש רודפיו של ש"צ בירושלים, ותיאור זה הולם אך ורק את רבי יעקב צמח.
↑  David Biale, Gershom Scholem: Master of the Kabbalah. Yale University Press, 2018. עמ' 140.
↑  עדה רפפורט-אלברט, "Reevaluating the "Khmelnytsky Factor‏, בתוך: Stories of Khmelnytsky: Competing Literary Legacies of the 1648 Ukrainian Cossack Uprising, Stanford University Press, 2015. עמ' 58-59.
↑  זכרונות גליקל מהמלין, הוצאת רבינוביץ (1929) עמ' 35.
↑  ראו בפרויקט בן יהודה: זכרונות גליקל (1645-1724), לפי מהדורת דביר, תרפ"ט 1929; תרגם: א"ז רבינוביץ
↑  ראו גרשום שלום, שבתאי צבי והתנועה השבתאית בימי חייו ותשבי במבוא ל"ציצת צבי".
↑  יעקב ששפורטש, ספר ציצת נובל צבי [...] בצירוף מבוא, הערות וחילופי נוסחאות מאת ישעיהו תשבי, מוסד ביאליק, תשי"ד
↑  גרשום שלום, שבתאי צבי והתנועה השבתאית בימי חייו, עם עובד, תשי"ז, עמ' 472–473
↑  ר"י ששפורטש, עמ' 92
↑  ר"י ששפורטש, עמ' 102–103
↑  "ואם יעמוד מלך מבית דוד, הוגה בתורה ועוסק במצוות כדוד אביו, כפי תורה שבכתב ושבעל פה, ויכוף בה כל ישראל לילך בה ולחזק בדקה, וילחם מלחמות ה' – הרי זה בחזקת שהוא משיח. אם עשה והצליח, וניצח כל האומות שסביביו, ובנה מקדש במקומו וקבץ נדחי ישראל – הרי זה משיח בוודאי" (משנה תורה לרמב"ם,'"`UNIQ--nowiki-00000027-QINU`"'ספר שופטים,'"`UNIQ--nowiki-00000027-QINU`"'הלכות מלכים ומלחמות, פרק י"א, הלכה ד').
↑  לפי רוב המסורות ניהל הסולטאן עצמו את הדיון, אך ג' שלום (ח"ב עמ' 568–569) על פי מקורות טורקיים שלל את השתתפות הסולטאן בפועל וגרס כי הסולטאן מהמט הרביעי היה "נוכח נסתר" מאחורי וילון.
↑  יהודה ליבס, "יחסו של שבתי צבי להמרת דתו", ספונות תשמ"ג, עמ' 267–307. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  יוסף ינון פנטון, ‏קברו של משיח ישמעאל, פעמים 25 (תשרי תשמ"ו), עמ' 13–39.
↑  צבי לוקר,'"`UNIQ--nowiki-0000002D-QINU`"'‏היכן נקבר שבתי צבי?, פעמים 29 (תשמ"ז), עמ' 152–153.
↑  בולגריה, המגיד, 29 בספטמבר 1886.
↑  ש"ד גויטיין, "באיזה יום נפטר שבתי צבי?", תרביץ כרך כז, חוברת א, תשרי תשי"ח, עמ' 104.(המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  תיאודור הרצל, אלטנוילנד, ספר שני, פרק ו.
↑  אורי צבי גרינברג,'"`UNIQ--nowiki-00000033-QINU`"'קפיצת הדרך, הפועל הצעיר, 12 באוקטובר 1924
↑  שמואל ורסס, "שבתי צבי והשבתאות בעולמה של הספרות העברית החדשה", מחקרי ירושלים בספרות עברית יח, תשס"א, עמ' 105–136
↑  פרופ' רחל אליאור נשאלה בהרצאה של האוניברסיטה העברית ( שבתאים, חסידים ומתנגדים והנהגת הקהילה היהודית במאה ה-18, הרצאה  באתר יוטיוב) מדוע היא נשמעת "תומכת" בדעות של הפרנקיסטים – ממשיכי השבתאים, וענתה: "אתה חושב שאני נוטה אהדה לשבתאים? לא. אני נוטה עניין בכל קהילות ישראל במידה שווה. מעניין אותי מאוד לדעת איך כל קהילה מספרת את הסיפור שלה... שמענו רק את הסיפור של המשכילים שהם ממשיכי דרכם של המתנגדים, שראו בכל הקבלה והשבתאות אבני אופל ואבני תוהו, ואובסקורנטים ומורדי אור, ולא ראו בהם ולו נקודת זכות אחת. בני דורנו, שרואים מזווית ראייה אחרת, חושבים שבקבלה, ובשבתאות, ובספרות ההיכלות ובספר הזהר, יש עוצמות תרבותיות מופלאות, וכוחות יצירה נהדרים, ובוודאי ובוודאי שאנחנו לא פוסלים אותם פסילה גורפת, אלא אנחנו לומדים בהם ומנסים להבין איך הם נוצרו, מתי הם נוצרו, על ידי מי הם נוצרו, ולמה הם נוצרו, ועל זה אני אומר במשפט אחד: ככל שכף המאזניים של ההיסטוריה נוטה לכף הסבל והאבסורדיות, ככה עולה ופורחת היצירה המיסטית לכל אורך האלף השני... יש קשר ישיר בין עוצם הסבל לעוצם ההרהורים האוטופיים. לכן חשוב למי שעוסק בהיסטוריה יהודית – שהיא ... גם היסטוריה של רדיפה וצער סבל – גם לקרוא קבלה.
↑  אסף ענברי, במאמרו סוף עונת החילונים, ‏(ספטמבר 1999), מתאר את העידן החדש ("ניו אייג'"), את הרב שך מנהיג המתנגדים ואת הרבי מליובביץ מנהיג תנועת חב"ד כתנועות הזויות, מחדשי תנועת השבתאות.
↑  אלי אשד, במאמרו על הספר 'טהירו' של שחקן התיאטרון והסופר אילי גורליצקי (סודות האלוהות על פי האר"י, שפינוזה, ואילי גורליצקי, מסביר כיצד גיבור הספר ודמויות אחרות מקבלות את תפישת השבתאות והקבלה הלוריאנית, שאינן שונות בהרבה מהגותו הארצית-מדעית של ברוך שפינוזה.
↑  אלי אשד, מטורקיה באיבה, חלק ראשון: האימפריה העותומאנית החדשה? וחלק שני: קללתו של שבתי צבי (פורסמו במקור ראשון, מופיעים באתר 'יקום תרבות'); שילה שחר,'"`UNIQ--nowiki-00000039-QINU`"'כת הדונמה השבתאית בטורקיה – המנהיג שבתי צבי ומשיחיותו (אתר 'הכל על ירושלים'). ראו שם תיעוד השיחה בין אליעזר בן-יהודה ובין אטא טורק, בה גילה לבן-יהודה על ידיעתו את השפה העברית והיותו שבתאי – המחשיב עצמו יהודי.
↑  הספר "שרה האשכנזיה מלכת השבתאים", באתר הוצאת אדרא; רות אלמוג, נערה שהייתה אומרת בטירוף דעת שתינשא למלך המשיח, מדור ספרים באתר הארץ, 30 באוקטובר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267969905171  PLWABN: 9810577957405606  BNE: XX1777760  BnF: cb11940520p (data)  BPN: 89900885  CiNii: DA13962544  GND: 118793926  ISNI: 0000 0000 8351 5229  LCCN: n79023181  LNB: 000338010  NDL: 01183249  NKC: zmp2014820720  NLG: 324929  NTA: 100285244  SELIBR: 212210  SNAC: w66w9ghk  SUDOC: 027342425  TDVİA: sabatay-sevi  VcBA: 495/40398  VIAF: 3267035   WorldCat (עם VIAF): 3267035 
ציור של שבתי צבי יושב על כסאו כמלך, בשער "תיקון" שהודפס באמסטרדם בשנת 1666
ציור דמיוני של עינויים וסיגופים שקיבלו על עצמם מאמיני שבתי צבי לכפר על עוונותיהם
ציור דמיוני של שבתי צבי מקבל אורחים בעת מאסרו. לא ברור האם הכוונה למאסרו הראשון או השני.