stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מייצ'יסלב הורשובסקי

| --- | --- |

 לידה:  23 ביוני 1892 לבוב, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  22 במאי 1993  (בגיל 100) פילדלפיה, ארצות הברית 
 מוקד פעילות:  פולין, ארצות הברית 
 מקום לימודים:  קונסרבטוריון לבוב 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  פולנית, אנגלית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 
מייצ'יסלב הורשובסקי (בפולנית: Mieczysław Horszowski ‏ 23 ביוני 1892 – 22 במאי 1993) היה פסנתרן פולני-אמריקאי, יהודי מומר, שניהל אחת הקריירות הארוכות ביותר בהיסטוריה של אמנויות הביצוע.
חייו

הורשובסקי נולד ב (למברג), אוסטרו-הונגריה (עכשיו לבוב, אוקראינה). מורתו הראשונה הייתה אמו, תלמידה של קרול מיקולי (בעצמו תלמיד של פרדריק שופן. מגיל צעיר ביותר הייתה נגינתו מרשימה בבגרותה ובמוזיקליות שלה. בגיל שבע היה לתלמידו של תאודור לשטיצקי בווינה; לֶשֶטיצְקי למד אצל קרל צ'רני, מי שהיה תלמידו של בטהובן.
במרץ 1902 הופיע לראשונה ברסיטל בווינה ובאותה שנה ניגן את הקונצ'רטו הראשון לפסנתר של בטהובן בוורשה עם הפילהרמונית של ורשה. זמן קצר לאחר זאת יצא למסעות קונצרטים באירופה ובאמריקה הצפונית והדרומית כילד פלא. בשנת 1905 ניגן הורשובסקי הצעיר לפני גבריאל פורה ופגש את קאמי סן-סנס בניס. ב-1911 עשה הורשובסקי הפסקה זמנית בקריירת הנגינה שלו, כדי להקדיש את עתותיו לספרות, פילוסופיה ותולדות האמנות בפריז. משנת 1914 חי במילאנו, שהייתה לבסיס הקבע שלו עד פרוץ מלחמת העולם השנייה, אז היגר לארצות הברית. בראשית שנות ה-40' הוזמן להצטרף לסגל המורים של מכון קרטיס למוזיקה בפילדלפיה וכיהן בפקולטה לפסנתר עד מותו בגיל 101.
מוצא משפחתו של הורשובסקי היה יהודי, ועקב כך נאלץ להימלט מאירופה בשנות ה-30', אך הוא עצמו המיר דתו בגיל צעיר לקתוליות והיה אדוק בדתו. כפי שכתב מבקר המוזיקה הצרפתי אנדרה טובף, בחוברת המצורפת למהדורה המחודשת של הקלטות הורשובסקי משנות ה-30' לסונאטות של בטהובן לצ'לו ופסנתר, עם פבלו קזאלס: "הורשובסקי היה הן יהודי מאוד והן קתולי מאוד, בשני המקרים כפי שרק פולני יכול להיות."
ידיו של הורשובסקי, שקומתו לא עלתה על מטר וחצי, היו קטנות במיוחד. מסיבה זו, נמנע מנגינת חלק גדול מן הרפרטואר הווירטואוזי (סיבה אפשרית לכך, שמעולם לא הגיע למעמד "כוכב העל" של הורוביץ או רובינשטיין). ביצועיו של הורשובסקי נודעו באיכותם הטבעית, הלא-מאולצת, שהיה בה איזון בין אינטלקט לרגש. תכופות שיבחוהו על איכות הצליל שלו, תכונה משותפת לתלמידיו של לשטיצקי.
לאחר שובו אל בימת הקונצרטים בעידודו של פאבלו קזאלס, השתקע במילאנו לאחר מלחמת העולם הראשונה ונשאר שם עד שהיגר לארצות הברית בראשית מלחמת העולם השנייה. לאחר המלחמה, הרבה הורשובסקי להופיע ברסיטלים עם אמנים כמו קזאלס, אלכסנדר שניידר, יוזף סיגטי ורביעיית בודפשט. לעיתים קרובות הופיע בפסטיבל פראדס ובפסטיבל מרלבורו בוורמונט.
משנת 1940 חי הורשובסקי בארצות הברית, תחילה בניו יורק ואחר בפילדלפיה. הוא קיבל אזרחות אמריקאית בשנת 1948. בשנים 1943 ו-1953 הופיע הורשובסקי עם התזמורת הסימפונית הלאומית של ארצות הברית בניצוח ארטורו טוסקניני, שהיה ידידו. במהלך עונת 1954–1955 ניגן את מכלול יצירות הפסנתר של לודוויג ואן בטהובן בניו יורק, בביצוע ראוי להיזכר. ב-1960 חזר על כך במכלול הסונאטות לפסנתר של מוצרט. הרפרטואר הרבגוני ורחב-ההיקף שלו הקיף גם מלחינים כמו הונגר, ד'אנדי, מרטינו, סטרווינסקי, שימנובסקי ווילה-לובוס. בשנת 1979 הקליט כמה יצירות מאת לודוביקו ג'וסטיני על פיאנו-פורטה משופץ של כריסטופורי. יצירות אלה נכתבו בהזמנת כריסטופורי והן הראשונות שידוע כי נכתבו במיוחד לפיאנו-פורטה.
הורשובסקי ניגן פעמיים בבית הלבן: עם קזאלס ושניידר ב-1961 לפני הנשיא קנדי ובהופעת סולו ב-1979 לפני הנשיא קרטר.
הורשובסקי הרבה להקליט לחברות התקליטים קול אדוניו, קולומביה רקורדס, RCA ויקטור, ונגארד, נונסאץ' ועוד. הקלטותיו האחרונות לחברת נונסאץ' נעשו כשהיה באמצע עד שלהי שנות התשעים לחייו. הוא גם לימד במכון קרטיס למוזיקה בפילדלפיה ובין תלמידיו שם היו רוברט דניסון, ג'וליוס איסטמן, ריצ'רד גוד, מאריי פרחיה, פיטר סרקין, סטפן דה גרוטה, קתרין סלבי, ססיל ליקאד ולזלי ספוטץ.
חייו > אחרית ימיו ומותו

בשנת 1981 התחתן הורשובסקי בן ה-89 עם ביצ'ה קוסטה, פסנתרנית איטלקייה. בשנים הבאות ערכה ביצה' את זכרונותיו של הורשובסקי וכרך של התכתובת של אמו על שנות ילדותו של הורשובסקי. כמו כן גילתה והקליטה כמה שירים, שהורשובסקי חיבר לטקסטים צרפתיים בסביבות 1913–1914.
הופעתו האחרונה של הורשובסקי התקיימה בפילדלפיה באוקטובר 1991. הוא מת בעיר זו חודש לפני שמלאו לו 101. את השיעור האחרון שלו נתן שבוע לפני מותו.
הערות שוליים

↑  ג'יימס מתואן-קמפבל, "מייצ'יסלב הורשובסקי במילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים
↑  מתואן-קמפבל, גרוב
↑  מתואן-קמפבל, גרוב
↑  מייצ'יסלב הורשובסקי
↑  http://polishamericancenter.org/PANews/June09/page11.pdf
↑  http://www.lib.umd.edu/ipam/collections/mieczyslaw-horszowski
↑  http://www.jfklibrary.org/Historical+Resources/Archives/Reference+Desk/Music+at+the+White+House.htm
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007437490005171  PLWABN: 9810638471205606  BIBSYS: 12035588  BNE: XX894326  BnF: cb138953345 (data)  CiNii: DA07654173  GND: 123191734  ISNI: 0000 0001 1827 9116  LCCN: n82077865  MusicBrainz: 37cd67d1-a786-4f5c-b91b-14f93b90ca04  NDL: 00620836  NKC: xx0171782  NSK: 000661876  NTA: 072170123  SNAC: w6jv1rq9  SUDOC: 079000541  VIAF: 100256184   WorldCat (עם VIAF): 100256184 
מייצ'יסלב (מייצ'יו) בשנת 1902
מיקרוסופט וורד

.
| --- | --- |

צילום מסך של Word 2016 במערכת ההפעלה Windows 10
צילום מסך של Word 2016 במערכת ההפעלה Windows 10
 מפתח:  מיקרוסופט
 גרסה אחרונה:  2.72 (10 באפריל 2023) 
 מערכת הפעלה:  חלונות, Mac OS, Mac OS X
 נכתבה בשפות:  C++ 
 סוג רישיון:  קנייני
 קטגוריה:  חבילת יישומים משרדיים
 products.office.com/word
 
וורד הוא מעבד תמלילים פופולרי של חברת מיקרוסופט, הנמכר בעיקר כחלק מחבילת מיקרוסופט אופיס.
היסטוריה

מעבד התמלילים נוצר בשנות השמונים עבור מערכות Xenix (מערכת היסטורית מבוססת יוניקס שמיקרוסופט השתתפה בפיתוחה) ועבור MS-DOS תחת השם Multi-Tool Word. בניגוד ליישומי DOS אחרים, התוכנה החדשה הציגה שימוש מלא בעכבר, ושיווקה את עצמה כעורך WYSIWYG עם אפשרות לבטל פעולות קודמות ולעצב את הטקסט בצורה בסיסית. בתחילה לא זכתה התוכנה לפופולריות רבה, עקב שליטתו בשוק של מעבד התמלילים WordStar, אך עם הזמן ובעזרת שיפורים מתמידים ושיווק אגרסיבי צברה התוכנה פופולריות וזכתה להצלחה רבה, במיוחד בגרסאות 4, 5 ו-5.1 שלה. עם הזמן התרחבה התמיכה של התוכנה בעוד פלטפורמות דוגמת מקינטוש ו-OS/2. גרסה ראשונה למחשבים עליהם מותקנת מערכת־ההפעלה חלונות (Word for Windows גרסה 2.0) הצליחה פחות, אך הגרסה הבאה, שמוספרה 6.0 (כדי לאחד את מספור הגרסאות בין גרסת החלונות וגרסת המקינטוש) יצאה ב-1993 וזכתה להצלחה גדולה יותר.
באמצע שנות התשעים התחרתה וורד בעיקר במעבד התמלילים וורד-פרפקט (Word Perfect), אך אחרי יציאת חלונות 95 ובמיוחד החל משנת 97, גברה ידו של וורד בתחרות, והוא הפך למעבד התמלילים הפופולרי ביותר בקרב מחשבי PC.
גרסה של וורד התומכת בעברית זכתה להצלחה רבה. בהדרגה, עם סילוק בעיות שונות בתמיכה בעברית, דחקה התוכנה מעבדי תמלילים עבריים כמו Qtext ו"דָגֶש".
תוכנת וורד היא מעבד תמלילים המאפשר שילוב של טקסט ותמונה לשם יצירה ועריכה של טקסט וגרפיקה במכתבים, דו"חות, דפי אינטרנט, הודעות דואר אלקטרוני, חוברות וספרים, ועוד מגוון מסמכים בתבניות קבועות מראש או בהתאמה אישית.
הפורמט הסטנדרטי לשמירתם של קובצי וורד הוא בעל סיומת DOC או DOCX. ההבדל הגדול בין שני הפורמטים הוא שבאחרון, שנוצר עם יציאתה לאור של גרסת 2007, נוסף לראשונה מבנה XML לקבצים. בפורמט זה ניתן לשלב גם תוכנה הכתובה בשפת VBA, שמאפשרת יצירת הרחבות אישיות או של חברות תוכנה צד ג' בקלות, כמו למשל יצירת סרגל ניקוד אישי. אופציה זו מאפשרת לשלב בו גם וירוסים. תכונה זו הופכת למסוכנת פתיחה של קובץ שמקורו אינו ידוע, אם כי בשנים האחרונות מספר וירוסי המקרו שמופצים אינו גבוה. ניתן לשמור קובצי וורד גם בפורמט RTF, שבו לא ניתן לשלב תוכנה, ולכן הוא מוגן מווירוסים. ניתן לשמור מסמך וורד גם בפורמט HTML, וכך ניתן להפוך את וורד לעורך דפי אינטרנט בסיסי בשיטת WYSIWYG וליצור בקלות דפי אינטרנט (אף על פי שהקוד המופק מהם לא תמיד תואם לרוב הדפדפנים).
למעבד תמלילים זה תכונות רבות ומגוונות ובהן: עיצוב טבלאות, סידור מלל בטורים, שמירת גרסאות, עיצוב אוטומטי, יצירת קובצי תבנית, פריסות שונות של הטקסט ובהן פריסת קריאה, הערות שוליים והערות סופיות, יצירת תוכן עניינים, אינדקס ומפתחות, מיזוג דואר, יצירת טפסים, שדות ונוסחאות, לוח גזירות ובו מספר רב של העתקות והדבקות, הדבקות בצורות שונות למסמך. חיפוש והחלפת טקסט משוכללות, המאפשרות לחפש גם תווי בקרה ועיצובי טקסט. הגנה על מסמך ומעקב אחרי שינויים בטקסט. הגנה באמצעות סיסמה והצפנה חזקה. הגבלת פתיחת מסמכים לפי הרשאות דיגיטליות. התאמה אישית של הממשק, כמו שינוי סרגלי הכלים והתפריטים או יצירת חדשים. סימון ותיקון שגיאות כתיב ברחף. תמיכה במילון ובמילים נרדפות.
היסטוריה > גרסאות התוכנה

| --- | --- |

 מפתח:  מיקרוסופט
 גרסה אחרונה:  2.72 (10 באפריל 2023) 
 מערכת הפעלה:  Mac OS X
 נכתבה בשפות:  C++ 
 סוג רישיון:  רישיון שימוש למשתמש קצה 
 קטגוריה:  חבילת יישומים משרדיים
 www.microsoft.com/mac/word
 
גרסאות המתאימות לחלונות של מיקרוסופט:
1989 Word 1.0
1990 Word 1.1
1990 Word 1.1a
1991 Word 2.0
1993 Word 6.0
1995 (Word 7.0 (Office 95
1997 (Word 8.5 (Office 97
1999 (Word 9.0 (Office 2000
2001 (Word 10.0 (Office XP
2003 (Word 11.0 (Office 2003
2007 (Word 12.0 (Office 2007
2010 (Word 14.0 (Office 2010
2013 (Word 15.0 (Office 2013
2016 (Word 16.0 (Office 2016
2019 (Word 16.0 (Office 2019
גרסאות המתאימות למקינטוש של אפל:
1985 Word 1
1987 Word 3
1989 Word 4
1991 Word 5
1992 Word 5.1
1993 Word 6
1998 (Word 98 (Office 98
2000 (Word 2001 (Office 2001
2001 (Word v. X (Office v. X
2004 (Word 2004 (Office 2004
2008 (Word 2008 (Office 2008
2011 (Word 2011 (Office 2011
חלופות

LibreOffice writer (חינמי, חופשי, קוד פתוח)
Open Office writer (חינמי, קוד פתוח)
IBM Lotus Symphony (אנ')
מיקרוסופט וורד 2003 (גרסה 11) רצה על Windows XP, הגרסה האחרונה שמשתמשת בממשק הישן של אופיס.
מיה קינן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1982 (בת 42 בערך) ירושלים
 מדינה:  ישראל 
 שם עט:  מ. קינן
 שפות היצירה:  עברית
 סוגה:  פנטזיה, מדע בדיוני
 יצירות בולטות:  סדרת ממלכה במבחן,  אדמה פראית
 
מיה קינן (נולדה ב-1982) היא סופרת חרדית-ישראלית.
ביוגרפיה

מיה קינן נולדה בירושלים, לרופא והפסיכותרפיסט ד"ר עוז מרטין והציירת והסופרת אורית מרטין. אחותה היא הסופרת יעל רוטנברג.
קינן נשואה ומתגוררת בבית שמש.
ממלכה במבחן

עיקר פרסומה של קינן הוא בעקבות סדרת הספרים "ממלכה במבחן" פרי עטה, המתרחשת בממלכת הכוזרים בימי הביניים.
הספר הראשון בסדרה, "איסתרק", יצא לאור בשנת 2008. מאז יצאו עוד שלושה ספרי המשך- "מהללאל" (2011), "יוזבד" (2016) והספר האחרון, "פדהאל", ב-2022.
הסדרה ייחודית בסגנונה במגזר החרדי, בין היתר בכך שהיא משלבת אלמנטים של ספרות פנטזיה ומלחמות ירושה, שלא היו נפוצים בספרות החרדית. כל ספרי הסדרה היו לרבי מכר.[דרוש מקור]
יצירות נוספות

מלבד סדרת "ממלכה במבחן" מפרסמת קינן סיפורים קצרים וסיפורים בהמשכים בעיתונים וכתבי עת חרדיים שונים, שרובם אף יצאו לאור כספרים. לדוגמה, הספרים "אחד מאלף" ו"אדמה פראית" פורסמו בהמשכים בשבועון "קטיפה", השבועון לנשים של יתד נאמן.
ספריה

פיצי ומצות השבת אבדה (2003)
פיצי מדבר אמת (2003)
מה קרה לפיצי? (2003)
פיצי משמח את אמא (2003)
ימים רטובים (2004)
יש לי שאלה לעניין!: תשובות מפתיעות לשאלות מענינות (2004)
עוד שאלה לעניין!: תשובות מפתיעות לשאלות מענינות (2005)
יש לי שאלה לעניין (2011)
מקום אחר (2006)
ספר התעלומות של זרח הפיקח (2006)
הגוף המופלא (2007)
מבחר סיפורי צדיקים (2007)
איסתרק (2008)
לפרוש כנפיים (2008)
חומות של נייר (2010)
מולי הרשטיק אלוף הכוונות הטובות (2010)
מהללאל (2011)
מסומן (2013) (יחד עם רותי קפלר ואסתר קווין)
אחד מאלף (2014)
יוזבד - שני כרכים (2016)
אדמה פראית (2018)
עגור הברונזה (2019)
מישהו כמוני (2020)
אמת או חובה (2021)
לב של קרח (2021)
המחוג הרביעי (יוני 2022)
פדהאל (אוקטובר 2022)
המלך הבא בתור (2023)
אל חזור (2024)
מי שימצמץ ראשון (2024)
מיקור חוץ של טכנולוגיות מידע

מיקור חוץ של טכנולוגיות מידע (באנגלית: Information Technology Outsourcing) מתרחש כאשר חברה מעבירה למיקור חוץ פעילות הקשורה במחשבים או באינטרנט, למשל תמיכה טכנית או תכנות.
סיבות למיקור חוץ של טכנולוגיות מידע

ניתן לאפיין מספר סיבות עיקריות למיקור חוץ של טכנולוגיות מידע:
לאפשר להנהלת החברה להתמקד במיומנויות הליבה של החברה – הנהלות חברות רבות מפנות זמן ותשומת לב רבים מדי לנושאים תפעוליים של טכנולוגיות מידע במקום להתמקד בנושאים המרכזיים והעסקיים של החברה.
קושי להתמודד עם המורכבות הטכנולוגית של מערכות מידע – טכנולוגיות מידע הפכו מורכבות, מגוונות ומרובות ספקים ופלטפורמות. עובדה זו מחייבת הבנה מרובה בתחום וחברות מתקשות בתחזוקה ותפעול מגוון הפתרונות הקיימים.
קושי בגיוס ושימור צוות מקצועי ברמה גבוהה – נובע בעיקר מחוסר יכולת "למשוך" מקצוענים בתחום הטכנולוגיה וחוסר ההצדקה שבהקצאת משרה מלאה לכל אחד מהם.
קושי בחיזוי ופיקוח על תקציבי מערכות מידע – חברות אינן יודעות מהי ההוצאה האמיתית הכרוכה בתחזוקת טכנולוגיות מידע ואינן מסוגלות לבנות תקציבים לשם כך.
הפחתה בעלויות החברה – מיקור חוץ של פעילויות הקשורות בטכנולוגיות מידע לספק זר יהיה לרוב זול יותר מביצוע אותן פעילויות באופן עצמאי.
מיקור חוץ של טכנולוגיות מידע לאסיה

יעדים אופייניים למיקור חוץ של טכנולוגיות מידע הם הודו (עבור חברות אמריקאיות ומערביות בכלל) וסין ומדינות מזרח אירופה (עבור חברות יפניות).
שילוב של הוצאות תקורה גבוהות בארצות הברית וקשרים תרבותיים חזקים בין תעשיית טכנולוגיות המידע המקומית ותעשיית טכנולוגיות המידע האסייתית גרם לחברות אמריקאיות רבות להעביר עבודות תכנות אינטנסיביות למיקור חוץ באסיה ובמזרח אירופה.
הודו תמיד היוותה שחקן מרכזי בתחום טכנולוגיות המידע. מאז הופעת 'באג אלפיים', עלה הצורך בכוח תוכניתנים זול וחברות אמריקאיות התחילו לראות את הפוטנציאל הגדול שבמיקור חוץ מעבר לים. בעקבות כך, התפוצצה תעשיית שירותי טכנולוגיות המידע כאשר חברות אלה העבירו כמעט את כל הפעילויות שלהן בתחום למיקור חוץ בהודו – מתחזוקת נתונים ועד לפיתוח תוכנה.
הודו הייתה בחירה טבעית למיקור חוץ. חברות טכנולוגיה אמריקאיות רבות נוצרו על ידי או העסיקו הודים שאינם תושבי ארצות הברית ואמריקאים ממוצא הודי. הגישור בין התרבויות שנוצר בעקבות כך, יחד עם מבחר המהנדסים המיומנים והמוכשרים דוברי האנגלית שהפיקה הודו, יצרו סביבה מושלמת לעבודה עם טכנולוגיות מידע.
למרות היתרונות הברורים שבמיקור חוץ של טכנולוגיות מידע להודו, בעיותיה הפוליטיות של המדינה והשחיתות שבממשל ההודי יצרו ועדיין יוצרות בעיות. חלק מהחברות כיום מעדיפות להעביר את פעילויותיהן למיקור חוץ במדינות צפויות יותר מבחינה פוליטית ועם פחות שחיתות כמו וייטנאם וסין. חברות אחרות מוצאות כי לקוחותיהם מעדיפים את האנגלית האמריקאית של הפיליפינים על פני האנגלית הבריטית של ההודים.
למרות העליות והירידות במהלך השנים, תעשיית שירותי טכנולוגיות המידע ממשיכה לצמוח, כאשר תעשיית התוכנה נעשית יותר תחרותית וחברות אמריקאיות מנסות לצמצם בעלויות התקורה. שוק שירותי טכנולוגיות המידע האסייתי עדיין נמצא בחיתוליו, אם כי נכון לשנת 2008 מוערכת תעשיית שירותי טכנולוגיות המידע בהודו בלבד בכ-17 מיליארד דולרים.
סטנדרטיזציה במיקור חוץ של טכנולוגיות מידע לאסיה

על מנת להתגבר על הבעיות שהתעוררו בעקבות הפערים התרבותיים והסוציאליים בין אסיה למערב, נמצא כי יש להגדיר ו'לתרגם' מחדש תהליכי סטנדרטיזציה מערביים בהקשר המקומי. 
סטנדרטים אמורים להוות אמצעי להפשטת תהליכים ולאפשר תקשורת ברורה ונוחה יותר בין ספק השירות לבין החברה מזמינת השירות.
הרעיון המרכזי מאחורי תהליך הטמעת סטנדרטים אצל ספק השירות במסגרת מיקור חוץ לאסיה הוא יצירת איזון מעשי בין הסטנדרטים האוניברסליים לבין הייחודיות המקומית והתמודדות עם המשחק המתמשך בין הצורך לתמוך במערכת היחסים וליישם סטנדרטים יותר 'גלובליים' לבין הצורך לספק את הגמישות. 
דרכים נפוצות ליישום התהליך הנ"ל כוללות סדרה של הכשרות בינלאומיות למנהלים של ספק השירות ושליחת עובדי חברה ממוצא זהה לזה של הספק על מנת לתמוך, לייעץ ולהנחיל את סטנדרטי החברה והתרבות הארגונית שלה "בשפה מוכרת".
אתגרי תקשורת בין תרבויות

ביבשת אסיה מקובל לבצע מיקור חוץ בתחום פיתוח מערכות מידע, גם בתוך היבשת, בעיקר בין חברות מהודו לחברות ביפן. בתחילת התקשרויות תוכנה אלו, שני הצדדים ציפו שהפערים הבין תרבותיים יהיו מזעריים והעבודה המשותפת תוביל להישגים טובים יותר, מאשר התקשרויות חברות מהודו עם המערב. להודו וליפן יש דמיון בדת ובערכי התרבות, כמו כבוד למבוגרים והחשיבות הניתנת למשפחה. בפועל, ישנם הבדלים רבים בין שתי המדינות, למרות הקרבה הגאוגרפית ביניהן. ההבדלים באים לידי ביטוי בתקשורת ובפיתוח היחסים האישיים בין הצדדים.
אתגרי תקשורת בין תרבויות > התמודדות עסקית יפן והודו

עבור ההודים והיפנים גם יחד, התמודדות עם אתגרי התקשורת ופערי התרבות היוו מפתח בעיצוב המודל העסקי ביחסי מיקור החוץ ביניהם. הדאגה העיקרית הייתה כמובן כלכלית, אך המודל העסקי היה חייב להתמודד עם פערים בתקשורת ולהבין מנהגים של כל צד. הוצעו 3 מודלים עסקיים לעבודה המשותפת:
Semi-Customized product model (מודל למוצר חצי מותאם) - התאמת מוצרים קיימים בשוק היפני על ידי מאמץ הודי שולי. להודים היה חשוב בעיקר עניין התקשורת: שליחת מינימום אנשים שישלחו להכשרה בשפה היפנית. החסרון של המודל הזה הוא ששוק השירותים ירד בדרגה. מודל כזה כלל קבוצת ליבה של מפתחים הודים שממוקמים ביפן עם ידע לעבודתם של היפנים. מדובר על כח קטן, אך המשכי עם אחריות עיקרית לפיתוח ואספקת תמיכה ללקוח.
Domain-Focused service model: הפירמות ההודיות פיתחו תוכנות עבור החברות היפניות באמצעות תהליך פיתוח מסורתי (Waterfall). מודל זה נקלע לקשיים בתחומים עסקיים כמו בנקאות כשממשק משתמש חשוב ומשתנה באופן קבוע בעקבות דרישות משתנות, מה שהקשה על התקשורת. במודל זה, החברות ההודיות נאלצו לפתח משאבי כ"א לטווח הארוך. החברה ההודית צריכה מפתחים שמסוגלים לדבר בשפה היפנית ובעלי הבנת הנשמע לצרכם של היפנים. לדוגמה: אחת מהחברות ההודיות השקיעה רבות בפיתוח כ"א מתאים. גויסו שני פרופסורים מיפן שביצעו הכשרה בת 9 חודשים במרכז הפיתוח. במשך כל ההכשרה התגוררו המהנדסים עם הפרופסורים ולמדו לא רק את השפה היפנית, אלא גם תרבות, קודי לבוש, סיפורים ומוזיקה. בנוסף, בוצעו פעולות משלימות: גיוס מתרגמים יפנים, גיוס אזרחי יפן למשרד בטוקיו לטובת ה- Front End.
The broker model: מודל המתווך/ גשר – היפנים מצאו צד שלישי שישמש כגשר תקשורת בינם לבין החברות ההודיות. ישנן צורות שונות של מתווכים, החל מיועצים יחידים או חברות dot.com ואף תאגידים גדולים שיצרו חברות בת. היועצים היחידים היו בדרך-כלל פקידים יפנים שפרשו וחיו בהודו, אשר הבינו את העבודה במערכת ההודית והיו בעלי קשרי מפתח בדרגות הגבוהות במספר חברות הודיות. חברות dot.com הציעו שירותים מותאמים למשתמשים פוטנציאליים יפנים וספקים הודים שהיו רשומים במאגר המידע שלהם. בניית עסק במודל הזה הייתה לא פשוטה, עקב החשיבות במגע אנוש ביפן. דרך פופולרית נוספת לשימוש במתווך על ידי החברות היפניות הן חברות הבת. במהלך המיתון ביפן, חברות היו מתחייבות לתמוך בחברות הבת שלהן בהיקף המקסימלי האפשרי. לדוגמה: תאגיד יפני גדול בו בוצעו ראיונות, השתמש בחברת הבת שלו בסינגפור כ- Communication Hub בינו לחברת פיתוח התוכנה במיקור חוץ מהודו. מודל זה הוסיף "רובד סיני" בין ממשק יפן הודו שגם כך אינו פשוט. המנהלים היפנים אהבו שיטת עבודה זו מאוד.
אתגרי תקשורת בין תרבויות > התמודדות בפיתוח יחסים חברתיים בין יפן והודו

האופן בו אנו מתקשרים (בצורה פורמלית וא-פורמלית), מפרשים ומגיבים היא מהותית בעיצוב תחושות אחדות והדדיות עם אחרים. יחסים חברתיים אכן כוללים מספר היבטים, כולל תחושת אחדות, תחושת בניית זהות מחדש והדדיות אינטרסים ורגשות. זהות משותפת מייצגת את תחושת האחדות בין שחקנים בקבוצה ללא התייחסות לביוגרפיות או למיקומים גאוגרפיים. זהות משותפת מאפשרת לשחקנים ארגוניים לראות את עצמם כחלק משלם ריבוני. התהוות ותחזוקה של זהות משותפת כזו היא תנאי מקדים לפעולות שיתוף פעולה עתידיות, בייחוד כשיש רמה גבוהה של משימות תלויות בין הקבוצות.
ביחסים בין הודו ליפן פיתוח היחסים החברתיים נתקל בקשיים רבים:
סגנון עבודה - היפנים נוטים לעבוד שעות רבות וכמעט כל יום, בניגוד להודים שעובדים פחות שעות ובעלי חגים רבים. זה פורש לעיתים על ידי היפנים שההודים שטחיים ולא זהירים לגבי זמני הסיום שנקבעו.
תחלופת עובדים - להודים ישנו קושי לשמר כוח אדם. התחלופה התדירה של ההודים הביאה לכך שהיפנים היו צריכים לתקשר עם פרטים חדשים, מה שהפך את התקשורת לטכנית עם יכולת מוגבלת ליצירת קשר מתמיד.
הרגלי אכילה - מהנדסים הודים, בדרך כלל צמחוניים, היו מסויגים מנסיעה ליפן לתקופות ארוכות עקב הקושי במציאת מזון מתאים וכן עלות האכילה בחוץ שהייתה מופרזת. לעיתים, המהנדסים ההודים היו מעדיפים לשבת בשולחן אחר מהמארחים היפנים בגלל השוני המובהק בהעדפות המזון. ביפן, יחסים חברתיים מתפתחים דווקא בשעות אחר העבודה בארוחה ושתייה.
הבדלי גיל ומנטליות - המהנדסים ההודים היו צעירים, בוגרי מכללות, בהשוואה למנהלים היפנים. התרבות היפנית מדגישה כבוד למבוגרים ורצון המבוגרים הוא הקובע. המהנדסים ההודים חשו כי מבנה מסוג זה מגביל את האנרגיה היצירתית שלהם. ההודים חשו כי זה מקשה על היפנים ללמוד מטעויות עבר. היפנים פירשו את גישת ההודים כ" Too Westernized”".
ראו גם

מיקור חוץ של בדיקות תוכנה
לקריאה נוספת

Sahay, Nicholson and Krishna, Global IT Outsourcing, 2003
מיקי מנטל

| --- | --- |

 לידה:  20 באוקטובר 1931 Spavinaw, ארצות הברית 
 פטירה:  13 באוגוסט 1995 (בגיל 63) Spavinaw, ארצות הברית 
 עמדה:  מרכז השדה 
 גובה:  1.81 מטרים
 מספר:  6, 7
 היכל התהילה:  נבחר בשנת 1974
 קבוצות כשחקן
 1951–1968:  ניו יורק יאנקיז
 הישגים כשחקן
 20 השתתפויות במשחק האולסטאר (1952–1965, 1967, 1968) 7 זכיות בוורלד סיריס (1951–1953, 1956, 1958, 1961, 1962) 3 זכיות בתואר ה-MVP של העונה (1956, 1957, 1962) זכייה בטריפל קראון (1956) זכייה בכפפת הזהב (1962) זכייה בתואר מלך החבטות (1956) 4 זכיות בתואר מלך ההום ראן (1955, 1956, 1958, 1960)
 
מיקי צ'ארלס מנטל (באנגלית: Mickey Charles Mantle;‏ 20 באוקטובר 1931 – 13 באוגוסט 1995) היה שחקן בייסבול במייג'ור ליג האמריקאי בין השנים 1951-1968. מנטל נחשב לאחד משחקני המייג'ור ליג הפופולריים ביותר בכל הזמנים.
מנטל שיחק לאורך כל הקריירה שלו בקבוצת הניו יורק יאנקיז וזכה עימה 7 פעמים בוורלד סיריס.
במהלך הקריירה שלו זכה בשנת 1956 בתואר הכתר המשולש (הוביל את הליגה בהום ראנס, נקודות וממוצע חבטות) וזכה 3 פעמים בתואר ה-MVP של העונה הסדירה (1956, 1957 ו-1962). כמו כן, לאורך הקריירה שלו השיג מנטל ממוצע חבטות של 0.298 ו-536 הום-ראנס.
מנטל מת בדאלאס, טקסס ב-13 באוגוסט 1995.
מלוכת הבסבורג

מלוכת הבסבורג או ממלכת הבסבורג (בגרמנית: Habsburgermonarchie,‏ 1526–1806) הוא הכינוי המקובל על ידי היסטוריונים לשטחים שנשלטו על ידי הענף האוסטרי של בית הבסבורג, רובם במסגרת האימפריה הרומית הקדושה. הייתה זו ישות פיאודלית שהורכבה ממספר ממלכות ונסיכויות שיחסיהן מוגדרים כאוניה פרסונלית. לעיתים קרובות, ראש ענף הבסבורג האוסטרי כיהן גם כקיסר האימפריה הרומית הקדושה.
היסטוריה > הקמתה וביסוסה

ראשיתה של ממלכת הבסבורג נעוץ במותו של לאיוש השני, מלך הונגריה במהלך קרב מוהאץ' נגד צבא האימפריה העות'מאנית. הארכידוכס פרדיננד הראשון מבית הבסבורג הפך למלך בוהמיה ובהמשך לאחר חלוקת שטחי ממלכת הונגריה, זכה גם בשטחי מערב וצפון הונגריה וזאת בתמיכתו של אחיו קרל החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה.
ראשית ימיה של האימפריה לוותה במאבקי חוץ לבלימת כוחה של האימפריה העות'מאנית ומאבקי פנים בין קתולים לפרוטסטנטים.
במהלך המלחמה ההבסבורגית-עות'מאנית (1591–1606) הצליחו האוסטרים לבלום את התקדמות העות'מאנים במרכז אירופה וחזרו ובלמו את העות'מאנים מהגעה לווינה. מלחמת שלושים השנים שהחלה כמלחמת דת בין פרוטסטנטים מורדים לשלטון הקתולי והסתיימה בחתימת שלום וסטפאליה, מיצבה עוד יותר את הפיאודליזם בתוך האימפריה הרומית הקדושה והבליטה את חולשתו של השלטון המרכזי אל מול אוסף נסיכויות וממלכות. ממלכת הבסבורג מיצבה עצמה כגורם הדומיננטי באימפריה. במהלך המלחמה ההבסבורגית-עות'מאנית (1663–1664) צרו העות'מאנים בשנית על וינה, אך צבא ממלכת הבסבורג הצליח להדוף אותם.
במהלך מלחמת האימפריה העות'מאנית-הליגה הקדושה (1683–1699) הנחיל צבא הממלכה בפיקודו של הנסיך אויגן מסבויה תבוסה מוחצת לעות'מאנים, הם איבדו שטחים נרחבים במרכז אירופה ואולצו לחתום על הסכם קרלוביץ. מספר שנים מאוחר יותר ניצחו ההבסבורגים שוב במהלך המלחמה ההבסבורגית-עות'מאנית (1716–1718) והעות'מאנים נאלצו לחתום על הסכם שלום פוז'ארוואץ תוך אובדן שטחים נוסף בסרביה, בבוסניה ובהרצגובינה. בתקופה זו הגיעה ממלכת הבסבורג לשיא עוצמתה.
היסטוריה > שנות השפל ופירוק האימפריה הרומית הקדושה

בשנים 1740–1748 התחוללה מלחמת הירושה האוסטרית ובמרכזה העימות האישי בין פרידריך השני, מלך פרוסיה מבית הוהנצולרן לבין מריה תרזה מבית הבסבורג. הסכסוך הפך למלחמה אזורית ובסיומה, שלזיה נותרה בידי הפרוסים לאחר שנכבשה על ידי פרידריך השני, ואוסטריה מסרה כמה דוכסויות בצפון איטליה לאויבתה, ממלכת ספרד, ולבעלת בריתה, סרדיניה. הסכסוך פגע ביציבותה וחוזקה של האימפריה הרומית הקדושה.
בשלהי המאה ה-18 וראשית המאה ה-19 החלישו מאוד המלחמות הנפוליאוניות את כוחה של האימפריה הרומית הקדושה וממלכת הבסבורג בתוכה. הצטרפותם לקואליציה האנטי-צרפתית השלישית ותבוסתם הקשה בקרב אולם ובקרב אוסטרליץ הובילו לחתימת חוזה פרסבורג. ב-6 באוגוסט 1806 התפרקה האימפריה הרומית הקדושה, הקיסר פרנץ השני ויתר על תוארו והכריז על עצמו קיסר אוסטריה.
הערות שוליים

↑  הקמת ממלכת הבסבורג, באתר ספריית הקונגרס, אוחזר ב-23 בינואר 2015 (באנגלית).
↑  מלחמת שלושים השנים, באתר ספריית הקונגרס, אוחזר ב-23 בינואר 2015 (באנגלית).
↑  אוסטריה: סקירה היסטוריה: צבא הבסבורג, באתר ספריית הקונגרס, אוחזר ב-23 בינואר 2015 (באנגלית).
↑  המלחמות האוסטריות-עות'מאניות, באתר ספריית הקונגרס, אוחזר ב-23 בינואר 2015 (באנגלית).
↑  ממלכת הבסבורג והמלחמות הנפוליאוניות, באתר ספריית הקונגרס, אוחזר ב-23 בינואר 2015 (באנגלית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ge487180
מיס תבל 1976

זוכת מיס תבל 1976, רינה מור
מיס תבל 1976 היא תחרות מיס תבל העשרים וחמש במספר. התחרות נערכה בתיאטרון לי שבהונג קונג.
בתחרות זכתה מלכת היופי של ישראל, רינה מור. זוהי הפעם הראשונה והיחידה בהיסטוריה של התחרות שבה זכתה מלכת היופי הישראלית.