stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טבלת עירור
הערות שוליים

1 2 3  http://www-inst.eecs.berkeley.edu/~cs150/sp98/lectures/week2_2/sld020.htm
דייוויד האוורד היצ'קוק

| --- | --- |

 לידה:  15 במאי 1861 הילו, ממלכת הוואי 
 פטירה:  1 בינואר 1943 (בגיל 81) הונולולו, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  בית העלמין או'האו 
 מקום לימודים:  אקדמיה ז'וליאן 
 תחום יצירה:  ציור 
 זרם באמנות:  אסכולת וולקנו 
 
דייוויד האוורד היצ'קוק (באנגלית: David Howard Hitchcock‏;  15 במאי 1861 – 1 בינואר 1943) היה צייר אמריקאי, הידוע בתיאורי איי הוואי.
ביוגרפיה

דייוויד האוורד היצ'קוק נולד ב־15 במאי 1861 בהילו בהוואי. אמו הייתה אלמדה אליזה ווידגר (1828–1895). סבו וסבתו מצד אביו היו מיסיונרים. אביו היה עורך דין שכיהן בבית המחוקקים של ממלכת הוואי, ואחותו אלמדה אליזה היצ'קוק מור (1863–1895) הייתה עורכת הדין הראשונה בהוואי.
לאחר שסיים את לימודיו בבית הספר פונאהו, היצ'קוק למד באוברלין קולג' באוהיו, שם ראה את תערוכת האמנות הראשונה. כשחזר להוואי הוא שוטט באזור הרי הגעש עם משטח רישום וצבעי מים. האמן הצרפתי ז'ול טברנה, שצייר בהוואי, ראה את הרישומים של היצ'קוק ושכנע אותו ללמוד אמנות ברצינות. לאחר מותו של טברנה בשנת 1889, היצ'קוק למד ציור באקדמיה הלאומית לעיצוב בניו יורק ובשנת 1891 עד 1893 באקדמיה ז'וליאן בפריז בהנהלתו של ויליאם אדולף בוגרו וגבריאל ג'וזף פרייר. עבודתו התקבלה בסלון פריז בשנת 1893. הוא חזר להוואי בשנת 1893.
הוא התחתן עם הסטר ג'אד דיקסון ב־16 ביוני 1898 בכנסיית הקתדרלה של סנט אנדרו, הונולולו. נולדו לו שלושה ילדים: הווארד הארווי היצ'קוק, ג'ושוע דיקסון היצ'קוק, והלן היצ'קוק מקסון.
בשנת 1894 הפך היצ'קוק למייסד הליגה לאמנות בקילוהאנה, תוכנית אמנות פעילה בהונולולו בתחילת המאה, שהציגה לפחות פעמיים בשנה.
במהלך מסעות נרחבים בשנות ה-20 של המאה ה-20, היצ'קוק חקר את האזורים הוולקניים של איי הוואי, וביולי 1907 ערך את ביקורו הראשון באי קאואיי, שם צייר את קניון וויימאה. הוא סייר וצייר את האי מאווי ב־1915 וב־1916. הוא היה חבר מוביל באסכולת וולקנו בהוואי, וציוריו החשובים ביותר מתוארכים בין 1905 ל־1930.
ציוריו הוצגו בתערוכת אלסקה –יוקון – פסיפיק בסיאטל בשנת 1909, שם הוענק לו פרס. ביוני 1910 הוא הפליג לקליפורניה וצייר במשך מספר שבועות במחוז מארין. ביולי ערך תערוכת יחיד בגלריה האחים שוסלר בסן פרנסיסקו וזכה לביקורות חיוביות. את שארית יולי ואוגוסט הוא בילה בכרמל-על-הים, קליפורניה, שם צייר והציג את ציורי השמן וצבעי המים במועדון האמנות ואוּמנות של כרמל.
לאחר מכן נסע ללוס אנג'לס ולחוף המזרחי כדי להציג את ציוריו. ב־1912, 1913, 1920 ו־1924 הוא חזר לסן פרנסיסקו כדי להציג בכמה גלריות מסחריות, כולל ויקרי, אטקינס וטורי, מלון סנט פרנסיס. עבודותיו נכללו גם בגלריות האמנות בתערוכה הבין-לאומית של פנמה – פסיפיק בסן פרנסיסקו בשנת 1915.
בשנת 1919 צייר שני ציורי קיר עבור האיחוד הפאן-פסיפי בהונולולו. מאוחר יותר הוא נסע לעיר ניו יורק, וצייר נופים דרמטיים של הוואי.
ב־1927 הציג כמה ציורים בפתיחת מוזיאון הונולולו לאמנות, שם הציג תערוכה רטרוספקטיבית ב־1936. ב־1939 הציג בתערוכה הבין-לאומית של שער הזהב בסן פרנסיסקו ובתערוכה העולמית של ניו יורק.
מוות

היצ'קוק נפטר בהונולולו ב־1 בינואר 1943 לאחר שהיה עד להתקפה על פרל הארבור בשנת 1941.
היצ'קוק נקרא האמן הביתי הראשון בהוואי עם הכרה בינלאומית.
הערות שוליים

↑  Hawaiian Mission Children's Society (1901). Portraits of American Protestant missionaries to Hawaii. Honolulu: Hawaiian gazette co. p. 39.
↑  "Hitchcock, David H. office record", web.archive.org, ‏2012-03-20
↑  Edwards, Robert W. (2012). Jennie V. Cannon: The Untold History of the Carmel and Berkeley Art Colonies, Vol. 1. Oakland, Calif.: East Bay Heritage Project. pp. 257, 441–442,
↑  "D. Howard Hitchcock"
↑  All about Hawaii. Honolulu Star-Bulletin. 1909. p. 206.
↑  Bob Krauss (July 2, 2006). "D. Howard Hitchcock". Honolulu Advertiser.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 6708 0667  LCCN: no2007116215  SNAC: w6tn0f5f  ULAN: 500116967  VIAF: 66258791   WorldCat (עם VIAF): 66258791 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "דייוויד האוורד היצ'קוק".
דורון בן-דוד

| --- | --- |

 לידה:  30 בספטמבר 1980 (בן 44) בת ים, ישראל
 פרופיל ב-IMDb
דורון בן־דוד (נולד ב־30 בספטמבר 1980) הוא שחקן ישראלי.
ביוגרפיה

בן-דוד נולד בתל אביב וגדל בשכונת רמת הנשיא בבת ים. יש לו שישה אחים למחצה מצד אביו. הוא למד בבית ספר תיכון "אורט מילטון בת ים".
הוא התגייס לקורס בודקי מעברים במחסום ארז ולאחר כשנה השתחרר מצה"ל.
הוא החל לעבוד בצוותי בידור בבתי מלון באילת וטבריה. לאחר מכן למד משחק בבית הספר למשחק בית צבי. אחרי הלימודים יצא לאודישנים ושיחק בתפקידים משניים בהצגות ילדים, בתיאטרון פרינג' ובקולנוע.
קריירה

בשנת 2015 התחיל לגלם בסדרה "פאודה" את סטיב (הרצל פינטו), אחד מחברי יחידת המסתערבים, והמשיך לאורך ארבע העונות של הסדרה.
בשנת 2016 החל לגלם את ערן שיקרצי בסדרה "מטומטמת", במשך שלוש עונות. באותה שנה שיחק בסרט "אבינו" בתפקיד רומנו בסדרה "פצועים בראש" בתפקיד דולב ציפורי ובסרט "רוח חדשה".
בשנת 2017 שיחק בסדרה "נופלות על הרגליים" בתפקיד יניב.
בשנת 2018 החל לשחק בסדרה "שרופים". באותה שנה גם השתתף בעונה הראשונה של נינג'ה ישראל VIP והגיע למקום השמיני.
בשנת 2019 שיחק בסדרה "עיר מקלט" בתפקיד איתי; בשנת 2019 שיחק בסדרה "הנערים" בתפקיד יעקב אלבז.
בשנת 2020 החל לשחק בסדרה "מנאייכ" את בלש המשטרה אופיר לייבוביץ'.
בשנת 2021 שיחק בעונה השנייה של "מקיף מילאנו" את אביה של מיקה צור. באותה שנה, בן-דוד השתתף גם בעונה השנייה של "מלכות".
בשנת 2022 שיחק את אמיר בסדרה "שעת אפס" ששודרה בכאן 11. באותה שנה שיחק גם דמות אחרת ששמה אמיר בסדרה "ירושלים" ב-HOT.
בשנת 2023 הוא התחרה בעונה השנייה של תוכנית המציאות "רוקדים עם כוכבים" בקשת 12 והודח בהדחה השלוש עשרה.
בן דוד השתתף בסרטון של מכבי תל אביב בתור נהג משאית שחוטף את השחקן החדש של מכבי תל אביב ומביא אותו לאצטדיון בלומפילד.
בשנת 2024 בן-דוד שימש כפרזנטור בקמפיין של חברת סנפרוסט.
חיים אישיים

בן דוד גר בחולון, נשוי למיטל ואב לשלושה.
פילמוגרפיה

| שנה> סרטים | פרויקט> סרטים | דמות> סרטים | הערות> סרטים |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | אבינו | רומנו |  |
| 2016 | שלג | נתנאל |  |
| 2017 | רוח חדשה | שמואל |  |
טלוויזיה
| 2008 | האי | צייד | תפקיד אורח |
| 2009 | קופיקו | גנב | תפקיד אורח |
| 2011 | גבוה וגרינבאום | מישמיש | תפקיד אורח |
| 2012 | אלנבי | זוהר | תפקיד אורח |
| 2013 | בני ערובה | מועלם | תפקיד אורח |
| 2015–הווה | פאודה | הרצל "סטיב" פינטו |  |
| 2016 | פצועים בראש | דולב ציפורי | תפקיד אורח |
| 2016–2019 | מטומטמת | ערן שיקרצי |  |
| 2017 | נופלות על הרגליים | יניב |  |
| 2018–2019 | עיר מקלט | איתי |  |
| 2019 | הנערים | יעקב אלבז |  |
| 2020–2024 | מנאייכ | אופיר לייבוביץ' |  |
| 2021 | ערוץ אפס |  | תפקיד אורח |
| 2021–2022 | מלכות | שימי |  |
| 2021–הווה | מקיף מילאנו | איתי |  |
| 2022 | שעת אפס | אמיר |  |
| 2022 | ירושלים | אמיר |  |
| 2023 | רוקדים עם כוכבים | — | מתחרה |
הערות שוליים

↑  מור דיעי חנני, החולוני שכובש את המסך: "הילדים עוד לא ראו את 'מטומטמת'", השקמה חולון, 15 בדצמבר 2017
↑  יא-אללה, כוכב "פאודה" מתחבר לריטה ומלי לוי, באתר וואלה, 9 באוגוסט 2020
↑  רוקדים עם כוכבים בליהוק נוצץ: כוכב פאודה מצטרף לעונה, באתר אייס, 9 בפברואר 2023
↑  בר זגה, דורון בן דוד: "אני חושב שהחברים מ'פאודה' יאכלו את הכובע", במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 28 במאי 2023
↑  דורון בן דוד וג'ניה ליבמן הודחו מ"רוקדים עם כוכבים", באתר ‏מאקו‏, 2 באוגוסט 2023
אגם הקטור

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אגם קרחוני 
 מידות
 שטח:  5.23 קילומטר רבוע
 גובה:  1800 מטר מעל לפני הים
 אורך:  5.3 קילומטר
 רוחב ממוצע:  1.2 ק"מ 
 מידע נוסף
 נהר מזין:  בואו 
 מקור לנהר:  בואו 
 מדינות באגן הניקוז:  קנדה 
 קואורדינטות:  51°35′08″N 116°21′35″W﻿ / ﻿51.585555555556°N 116.35972222222°W﻿ / 51.585555555556; -116.35972222222
  (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי אגם הקטור(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי אגם הקטור(למפת אלברטה רגילה) אדמונטון קלגרי רד דיר לת'ברידג' מדיסין הט גרנד פריירי קולומביה הבריטית הטריטוריות הצפון-מערביות ססקצ'ואן ארצות הבריתאגם הקטור(למפת אלברטה מוגדלת) אדמונטון קלגרי רד דיר לת'ברידג' מדיסין הט גרנד פריירי קולומביה הבריטית הטריטוריות הצפון-מערביות ססקצ'ואן ארצות הבריתאגם הקטור
 
מיקום אגם הקטור בבפארק הלאומי באנף.
אגם הקטור (באנגלית: Hector Lake) הוא אגם קרחוני קטן, במערב פרובינציית אלברטה שבקנדה. האגם ממוקם על נהר בואו, בהרי הרוקי הקנדיים, בשטח הפארק הלאומי באנף בפרובינציית אלברטה שבקנדה.
גאוגרפיה

האגם נוצר בעמק המצוי ברכס ואפוטיק, צפונית לשדה הקרח ואפוטיק, בין פסגת פאלפיט (Pulpit Peak), הר באלפור (Mount Balfour), הר קרואופוט (Crowfoot Mountain) ופסגת בואו (Bow Peak). קרחון הקטור והר רקטור מצויים מעברו השני של הנהר בואו.
אגם הקטור הוא אחד מהאגמים לאורכו של הכביש המהיר אייספילד בפארק הלאומי באנף ובפארק הלאומי ג'ספר. האגמים האחרים לאורך הכביש הם: אגם בואו (Bow Lake), אגם לואיז (Lake Louise), אגם פייטו (Peyto Lake), אגם מיסטיה (Mistaya Lake), אגם ווטרפאול (Waterfowl Lakes), אגם צ'פרן (Chephren Lake) ואגם סאנואפטה (Sunwapta Lake).
אגם הקטור הוא האגם השני במורד נהר בואו (שהראשון הוא אגם בואו). שטחו של אגם הקטור 5.23 קמ"ר. אורכו המרבי של האגם 5.3 ק"מ, רוחבו המרבי 1.2 ק"מ. פני האגם מצויים 1,800 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה > מקור השם

האגם קרוי על שם ג'יימס הקטור, גאולוג ואיש טבע, אשר חקר את האזור כחלק ממשלחת פאליסר.
ג'יי. די. טיפיט

| --- | --- |

 לידה:  18 בספטמבר 1924 מחוז רד ריבר, ארצות הברית 
 נרצח:  22 בנובמבר 1963 (בגיל 39) דאלאס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום קבורה:  טקסס 
 מעסיק:  Dallas Police Department 
 פרסים והוקרה:  כוכב הארד 
 www.jdtippit.com
 
ג'יי. די. טיפיט (באנגלית: J. D. Tippit; ‏18 בספטמבר 1924 – 22 בנובמבר 1963) היה שוטר במשטרת טקסס שמצא מותו בעיר דאלאס ביום בו בוצע רצח קנדי. לפי ועדת וורן (הוועדה הרשמית לחקר רצח קנדי) הוא נרצח על ידי החשוד העיקרי ברצח הנשיא, לי הארווי אוסוואלד. במהלך השנים עלו מספר תאוריות קשר בנוגע לרצח, שבהן הופיע טיפיט כדמות מפתח.
מהלך חייו

ג'יי. די. טיפיט נולד בעיירה במדינת טקסס בשנת 1924. שמו הפרטי מאז לידתו היה מורכב משתי האותיות "J" ו-"D" בלבד, אך יש סברה כי הוא נקרא ג'פרסון דייוויס, על שמו של נשיא הקונפדרציה של מדינות הדרום בימי מלחמת האזרחים האמריקאית.
ג'יי די שירת כחייל באוגדת צנחנים אמריקאית בשלבים הסופיים של מלחמת העולם השנייה מיולי 1944. השתתף במבצע חציית נהר הריין וזכה לעיטור "כוכב הברונזה". הוא השתחרר מהצבא ב-1946.
טיפיט נשא אישה ונולדו לו 3 ילדים. במשך שנים אחדות עבד כפועל שכיר ולאחר מכן כחקלאי, ואחר כך עבר עם משפחתו לדאלאס. בשנת 1952 הצטרף למשטרת דאלאס ונחשב לשוטר מצטיין. בשנת 1956 צוין לשבח על מילוי תפקידו באכיפת החוק.
טיפיט ע"פ ועדת וורן

ב-22 בנובמבר 1963 הגיע נשיא ארצות הברית ג'ון פיצג'רלד קנדי לביקור בעיר דאלאס. הנשיא עבר בצהרי היום בחוצות העיר בשיירת מכוניות, כשבמכונית הפתוחה בה נסע ישבה לצדו אשתו ז'קלין קנדי ובמושב הקדמי ישבו מושל מדינת טקסס ג'ון קונלי ורעייתו. במכונית נהג ראש השירות החשאי המופקד על הגנת הנשיא.
בשעה 12:30, כשחלפה השיירה על פני בניין השייך לעיריית דאלאס ששימש כמחסן להספקת ספרי לימוד לבתי הספר בעיר, נורה הנשיא ממרחק ונפגע בראשו וכתפו השמאלית. כדור נוסף פגע במושל טקסס. הנשיא הובהל לבית החולים ובשעה 13:00 נקבע מותו.
על פי גרסת דו"ח ועדת וורן, הרוצח, לי הארווי אוסוואלד, נמלט מיד ממחסן הספרים דרך חדר מדרגות אחורי, כשהוא מסתיר את הרובה ממנו ירה בנשיא מאחורי קופסאות קרטון שהיו במקום. בדרכו למטה פגש בשוטר, שהניח כי היריות באו ממקום כלשהו בקומות הגבוהות של מחסן הספרים, ונכנס לבניין כדי למצוא את היורה. כשחלף אוסוואלד על פני השוטר, זיהה אותו מנהל מחסן הספרים בפני השוטר כעובד המקום ואישר לו להמשיך בדרכו.
אוסוואלד עלה על אוטובוס בדרכו לבית בו התגורר בשכירות באחד מפרברי דאלאס, אך האוטובוס לא היה יכול להתקדם בשל המחסומים שהציבה המשטרה בעקבות הרצח. אוסוואלד עלה על מונית, והלך לבית בו התגורר על מנת להוציא משם את מעילו ואקדחו שנותרו שם, ויצא ברגל לרחוב.
ג'יי. די. טיפיט, שהיה בסיור ברכבו המשטרתי, קיבל תיאור כללי של הרוצח שהופץ ברדיו המשטרתי, שהתבסס על תיאור מפי עדי ראייה שהבחינו באוסוואלד ניבט מחלון הקומה השישית של מחסן הספרים לפני ההתנקשות. בשעה 13:16 הבחין טיפיט באוסוואלד ההולך ברחוב וסימן לו לעצור. אוסוואלד שלף את אקדחו וירה בטיפיט למוות.
עד ראייה לרצח העיד כי אוסוואלד ירה בטיפיט לאחר שיחה קצרה שהתנהלה בין השניים. עדה אחרת שראתה את הרצח כאשר ישבה במרפסת ביתה סיפרה כי שני אנשים תקפו את טיפיט.
בעוד טיפיט מתבסס בדמו המשיך אוסוואלד להסתובב ברחוב במשך דקות ארוכות, ולבסוף התגנב לבית קולנוע מבלי לשלם עבור כרטיס. אזרחים ערניים שהבחינו בו וחשדם התעורר הזעיקו את המשטרה. השוטרים נכנסו לאולם ועצרו את אוסוואלד כמעט ללא התנגדות.
אוסוולד הואשם בתחילה רק ברצח השוטר טיפיט ורק לאחר מכן הואשם גם ברצח הנשיא.
טיפיט בתאוריות הקונספירציה

רבים מחוקרי רצח קנדי סבורים כי רצח טיפיט לא היה מקרי, וכי הוא היה חלק מהקונספירציה שהובילה לטענתם לרצח. מארק ליין בספרו "Rush to Judgement", שהיה בין הספרים הראשונים שהיו ביקורתיים כלפי ועדת וורן, טוען כי פגישתו של אוסוואלד עם טיפיט הייתה מתוכננת, כי טיפיט נמנה עם הקושרים ותואם מראש כי יפגוש באוסוואלד וכי אוסוואלד ירה בטיפיט כאשר במהלך הפגישה הבין אוסוואלד מהתנהגותו או מדבריו של טיפיט כי הוא למעשה "Patsy", שעיר לעזאזל שעליו תוטל אשמת הרצח.
תאוריות אחרות סבורות כי גם טיפיט היה קורבן, אם בשל שראה או שמע דבר מה שעשוי היה לחשוף את הקושרים, ואם בשל כך שרציחתו הייתה חשובה על מנת ליצור לאוסוואלד תדמית של רוצח, ולספק לציבור סיפור הגיוני ורציף על מעשיו של אוסוואלד לאחר הרצח. כך, למשל, התאוריה של ג'ים גאריסון מזכה לחלוטין את אוסוואלד מרצח טיפיט. בסצנה בסרט "JFK תיק פתוח", המתבסס על ספרו של גאריסון, מסביר גאריסון, בגילומו של קווין קוסטנר, את השתלשלות הקונספירציה לחבר המושבעים, הוא שואל "מי רצח את טיפיט" ועונה בעצמו - "כל אחד חוץ מאוסוואלד".
ג'יי די טיפיט הובא לקבורה בבית עלמין השוכן באחד הפארקים של דאלאס. בן 39 היה במותו.
י"ט בטבת

י"ט בטבת הוא היום התשעה עשר בחודש הרביעי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום התשעה עשר בחודש העשירי 
למניין החודשים מניסן.
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ט טבת היא, ברוב השנים, פרשת שמות. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות השא או השג) פרשת בר המצוה היא פרשת וארא.
אירועים היסטוריים

ה'שפ"ב – 1 בינואר מוכרז כיום הראשון בשנה בלוח הגרגוריאני
ה'תרמ"ח – מרווין סטון רושם פטנט על קשית השתיה
ה'תרנ"ח – אמיל זולא מפרסם את "אני מאשים" בעניין פרשת דרייפוס
ה'תרס"ב – נוסדה הקרן הקיימת לישראל
ה'תרפ"ד – הוקמה תנועת הנוער בית"ר
ה'תש"ב – מחנה ההשמדה הראשון הופעל בפולין
ה'תשט"ו – חייל צה"ל, אורי אילן, מתאבד בשבי הסורי, כדי לא להסגיר סודות. עם החזרת גופתו נמצא עליה פתק בו הוא ניקב את המילים "לא בגדתי התאבדתי"
ה'תשנ"ב – התפרקות ברית המועצות
ה'תשפ"ה – עסקת שחרור החטופים ישראל–חמאס (2025)
נולדו

ה'תרנ"ט – הרב אלעזר מנחם מן שך. ראש ישיבת פוניבז', מייסד מפלגות ש"ס ודגל התורה ומנהיגה של הקהילה החרדית-ליטאית בישראל (נפטר בט"ז בחשוון ה'תשס"ב)
ה'תרפ"ח – הרב ישראל דן טאוב, האדמו"ר ממודז'יץ (נפטר ב-ה'תשס"ו)
ה'תש"ו – הרב ישעיהו הרצל, רבה הראשי של נצרת עילית
ה'תש"ל – לינוס טורבאלדס, מתכנת, יוצרה של מערכת ההפעלה לינוקס
נפטרו

ה'תקע"ג – ר' אריה ליב הלר בעל "קצות החושן"
ה'תקצ"ז – רבי יעקב בן רבי נפתלי צבי, האדמו"ר הראשון ממעליץ. (נולד ה'תקמ"ד)
ה'תרצ"א – הרב משה סוקולובסקי, ראש ישיבה ליטאי, נודע על שם ספרו 'אמרי משה'
ה'תרל"ב – הרב אברהם שמואל בנימין סופר, בנו של החת"ם סופר ויורשו כרבה של פרשבורג וראש הישיבה בה, המוכר בכינויו ה"כתב סופר" על שם ספריו (נולד א' באדר א' שנת תקע"ה)
ה'תרמ"ט – לורנס אוליפנט דיפלומט בריטי שהגה את התוכנית ליישוב יהודים בארץ ישראל
ה'תש"ח – חנן זלינגר, מפקד פלוגת חי"ש, נהרג בפשיטה על הכפר בלד א-שייח' (נולד בתרפ"א)
ה'תשט"ו – אורי אילן, חייל צה"ל שהתאבד בכלא הסורי על מנת לא להסגיר סודות (נולד ב-ה'תרצ"ה)
ה'תשי"ח – חונה שלביץ', עיתונאי יהודי-ליטאי בכיר (נולד ב-ה'תרע"ה)
ה'תשס"ה – אלישבע גרינבאום, משוררת ומחזאית (נולדה ב-ה'תשכ"ה)
ה'תשע"ג – רבי אברהם יעקב פרידמן (השלישי), האדמו"ר מסדיגורה (נולד ה'תרפ"ח)
ה'תשע"ד – רבי מנדל מאיר מורגנשטרן האדמו"ר מסוקלוב קוצק (נולד ה'תרפ"א)
י"ח בטבת – כ' בטבת
טבת
פסל המוצב על ידי הקרן הקיימת ביערותיה, לציון כי המקום יוער על ידי הקרן. צולם ביער הסמוך לצומת המוביל
ערק

| --- | --- |

 סוג:  משקה חריף 
 אחוז אלכוהול:  40 
 
בקבוק ארק של מותג עלית הארק הישראלי
ערק (בערבית: عَرَق) הוא משקה אלכוהולי השייך למשפחת משקאות אניס המיוצר בעיקר בסוריה, ישראל, ירדן, לבנון, מצרים ומרוקו. הופק לראשונה בארצות ערביות וים תיכוניות כמו: ארץ ישראל, לבנון, טורקיה, סוריה, לוב, תוניסיה, מרוקו, ותימן.[דרושה הבהרה] מקור השם ערק בערבית, ומשמעותו היא "זיעה" (בשל תהליך הזיקוק באידוי וטפטוף).
את הערק מייצרים על ידי התססה של ענבים (ובעבר גם תמרים) או תאנים (כפי שנהוג בלוב ותוניסיה) ולאחר מכן זיקוק הנוזל המותסס, לצורך העלאת ריכוז האלכוהול שבו. לפני הזיקוק (על פי רוב, לפני הסבב השני של הזיקוק) מוסיפים לנוזל זרעי או עלי אניס מיובשים, שמקנים לו את טעמו הייחודי. המשקה שקוף כמים (חסר צבע) ובעל תכולת אלכוהול של 40% – 80%. תכולת האלכוהול חייבת להיות גבוהה, משום שמקור טעמו של המשקה הוא בשמנים האתריים של האניס, ואלו מומסים באלכוהול. כמו וודקה ומשקאות אלכוהוליים אחרים, צריכה מרובה שלו עלולה להוביל לאלכוהוליזם ולנזק בריאותי.
את הערק מקובל לשתות עם קרח או מים קרים. בערבוב המשקה עם מים, יורד ריכוז האלכוהול ועימו יכולת המסת השמנים האתריים. ירידה ביכולת ההמסה, מוציאה את השמנים מן התמיסה והם מופיעים כתרחיף של טיפות שמנים אתריים זעירות בתוך המשקה, ובמצב זה מקבל הערק מראה "חלבי".
הערק דומה למשקה הטורקי ראקי ולמשקה היווני אוזו. ניתן גם להגיש עם תמצית טעם שקדים (רוזטה), עם נענע או לימון. לפעמים מוסיפים שורש אקסוס (שוש קירח) או וניל לבקבוק. ביוון נהוג להכין משקה ערק בתוספת מסטיקא. בפי יהודי צפון אפריקה נקרא הערק "מֵחְיָה". משקה נוסף בסגנון הערק הוא ה"בוּכַה", המופק מתאנים ומיוצר בעיקר בקרב יהודי צפון אפריקה.
ערק שמקורו באזור זחלה שבלבנון מובדל מערק אחר בכינוי "ערק זחלאווי", ונחשב כיוקרתי יותר. אחד המותגים הבולטים בישראל אצל הערבים הוא ערק רמאללה ו"ערק חדאד" ואצל היהודים הוא "עלית הארק", המיוצר על ידי יקב הגליל, בבעלות משפחת גולד משנת 1824.[דרוש מקור]
בקום מדינת ישראל, בעקבות תקופת הצנע ובזכות מחירו הזול של הערק, הוא נהפך לפופולרי בקרב העולים החדשים. ב-1 ביולי 2013, בעקבות רפורמה במיסוי על משקאות חריפים, הוכפל מחירו של בקבוק ערק, לצד הוזלה במחיריהם של משקאות אלכוהוליים יקרים יותר.
הערות שוליים

↑   רועי צ'יקי ארד, רגע לפני הכפלת המחיר, הבהלה לערק בשיאה, באתר הארץ, 11 ביוני 2013
| משקאות חריפים |
| --- | --- | --- |
| כוהל | אתנול • ההיסטוריה של האלכוהול • השפעות בריאותיות של צריכת אלכוהול • פרסום אלכוהול • תרבות שתייה • נזקי האלכוהול • שכרות • חמרמורת • אלכוהוליזם • אפריטיף • דיז'סטיף |  |
| טעימת יין וטעימת בירה | אוצר יין • אוצר בירה |  |
| הפקה | בישול • זיקוק אלכוהול • הכנת יינות • אבקת אלכוהול |  |
| משקאות מותססים | בירה (סוגי בירה, מותגי ויצרני בירה) • יין (סוגי יין) • סיידר • סאקה • חואנגג'יו • אחרים: באסי • קומיס • תמד • פאלק • סאטי • גוקי ג'יו |  |
| קוקטיילים | אלכופופ •  קוקטיילים של בירה • סוגי קוקטיילים • משקאות בוערים • שוטים • קוקטיילי יין • יין מתובל |  |
| משקאות מזוקקים וליקרים (לפי מרכיב/מתבל) | משקאות מזוקקים וליקרים (לפי מרכיב/מתבל) |  |
| פירות | ענבים/אחר: ברנדי • קוניאק • פיסקו • שנאפס • ראקיו ♦ פומאס: גראפה • אורוג'ו • זיווניה • טסיקודיה • טסיפורו ♦ שזיף: סלו ג'ין • סליבוביץ' • צויקה ♦ דובדבן: שרי הרינג • קירשווסר • וישניווקה • וישניאק ♦ תפוח: אפלג'ק • קלבדוס ♦  קוקוס: ערק • מליבו ♦ לימון: ליקר לימון • לימונצ'לו ♦ משמש: אמרטו |  |
| דגנים | תפוח אדמה: וודקה • אקוואויט • ברנווין ♦ תירס: בורבון • ויסקי תירס • טנסי ויסקי ♦  דורה:  באיג'יו (קאוליאנג) ♦ אורז: באיג'ו אורז • סוג'ו • אוואמורי ♦ שעורה: ויסקי סקוטי • ויסקי אירי • ויסקי יפני  ♦ שיפון: ויסקי שיפון ♦ דגנים שונים: ג'ין • שוכו • וודקה • ויסקי • ויסקי קנדי |  |
| אניס | אבסינת • ערק • אוזו • ראקי • פאסטיס • סמבוקה • מאחיה • ריכרד |  |
| שונות | דבש: קרופניק • בארנייגר • דרמבוי • גלייבה • אייריש מיסט • תמד ♦ שמנת: אייריש קרים • שרידאנס ♦ ביצים: אדבוקט ♦ קנה סוכר/דבשה: רום • קשאסה • אגוארדיינטה • פאלרנאם • גוארמו • סקו הרריירנו ♦ אגבה: טקילה • מסקל  ♦  עשבים שונים: ביטרס • יגרמייסטר • שארטרז |  |
האגודה לזכויות החולה בישראל

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  תל אביב-יפו 
 תקופת הפעילות:  1996–הווה (כ־29 שנים) 
 www.patients-rights.org
 
האגודה לזכויות החולה בישראל היא עמותה ללא מטרות רווח, המסייעת לחולים ולבני משפחתם לממש את זכויותיהם בקבלת שירות ממערכת הבריאות בישראל.
האגודה מסייעת במתן מידע לחולים על זכויותיהם וכן בטיפול בפניות פרטניות במקרים שונות בהם נעשה עוול לחולים או שזכויותיהם הופרו.
כמו כן, האגודה פועלת להובלת שינויים ומאבקים ציבוריים בנושאים העומדים על סדר היום בתחום הבריאות וזכויות החולה, מול מערכת הבריאות.
האגודה עומדת בראש קואליציית ארגוני הזכות לבריאות, גוף בו חברים למעלה מ-120 ארגונים ועמותות חולים, הפועל לקידום נושאים מרכזיים הנוגעים לכלל החולים במערכת הבריאות מול בכירי מערכת הבריאות, כמו כן שותפה ומובילה בקואליצייה למחלות נדירות, פורום בריאות הנפש ופורום 5 מיליארד לבריאות.
העמותה הוקמה בשנת 1996, לאחר שנחקק חוק זכויות החולה, על ידי מייסדת האגודה הגב' עדינה מרקס בשיתוף עו"ד חביבה אבי-גיא, מנחם אבירם, פרופ' מרוין גוטסמן, פרופ' ערן דולב, הדס הרשמש, עו"ד יצחק חושן, פרופ' נילי טבק, מרדכי כהן וד"ר אביבה פלאוט.
מטרות העמותה

לסייע לחולים ובני משפחותיהם במימוש הזכויות במערכת הרפואית להם הם זכאים על פי החוק.
לקדם תהליכים שירחיבו וישפרו את זכויות המטופלים ובני המשפחה לגבי סל השירותים להם זכאים, וכמו כן לגבי תהליכי מימוש הזכויות הקיימות.
להעלות את המודעות הציבורית לזכויותיו של אדם המקבל טיפול רפואי.
להקנות ידע למטפלים ולמטופלים בסוגיות השונות של זכויות החולה.
לייצר קואליציה חזקה של עמותות חולים לקידום ושיפור זכויות החולים במחלות השונות ולהוביל לשינוי וקידום רפואה שוויונית.
ליזום מחקרים, ניירות עמדה ומאמרים בנושאים הקשורים לזכויות החולה, אתיקה רפואית וצרכנות בריאות.
לשמש מסגרת התנדבותית למשפחות וליחידים שנושא זכויות החולה חשוב להם.
דרכי פעולה

האגודה נותנת מענה לפניות פרטניות של חולים ובני משפחותיהם ובמקרה הצורך, פונה בשמם לגורמים המתאימים ("סינגור") ומספקת ייעוץ משפטי במקרים מיוחדים.
האגודה מפעילה קו פתוח לקבלת פניות מהציבור, ייעוץ ועזרה באמצעות טלפון, אימייל, פייסבוק ובפורומים המנוהלים באתר האגודה. הפניות המתקבלות נבדקות, מטופלות ומועברות על יד פעיליה להמשך הטיפול מול הגורם המתאים, עד קבלת מענה הולם.
האגודה יזמה והקימה מוקד מימוש זכויות בבית החולים שיבא. המוקד פועל משנת 2017 ומספק מענה למטופלים, משפחות, מבקרים וצוותים רפואיים. בשנת 2023 נפתח מרכז זכויות החולה בשפה הערבית בבי"ח הסקוטי מ.מ.ס.י בנצרת, בינואר 2024 נפתח מוקד סיוע לנפגעי פעולות איבה בעקבות מלחמת "חרבות ברזל", כלל מוקדי האגודה מטפלים באלפי פניות בשנה.
האגודה מספקת מידע על זכויות החולים על ידי פרסום מידע מקיף באתר האינטרנט, בדפי מידע ובאמצעות הרצאות לקבוצות, חברות וארגונים. כמו כן, פועלת האגודה מול קופות החולים ומשרד הבריאות במטרה שהמידע יימסר למבוטחים באופן שוטף ובמידת האפשר, אף במעמד קבלת השירות.
נציגי האגודה משתתפים באופן קבוע בדיונים בכנסת, ומעורבים בתיקוני חקיקה וקידום שינויים מערכתיים מקיפים בתחומים הנוגעים לשמירה והרחבה של זכויות מטופלים, לקבלת סל שירותים רחב ושירותי רפואה שווים לכל מגזרי האוכלוסייה.
בין הנושאים שהאגודה פועלת לקדמם: שינויים בחוק זכויות החולה, וכן בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, הצעת חוק למתן שירות למבוטחי קופת חולים אחרת, הסדרת תשלומי החניה בבתי החולים.
האגודה מרכזת את פעילותם של כ-120 ארגוני חולים (קואליציית הזכות לבריאות), הפועלים לקידום זכויות החולים בנושאים משותפים כגון: הרחבת סל הבריאות, זכות לקבלת טיפול בבית חולים על פי בחירה, הקטנת תשלומי השתתפות עצמית. במסגרת זו מתקיימים דיונים שוטפים עם הגורמים המתאימים במערכת הבריאות, בהם גם עם הנהלת משרד הבריאות.
בעלי תפקידים

שמוליק בן יעקב – יושב ראש
פרופ' מרדכי שני – נשיא
נעמה וינר – מנכ"לית
חברי ההנהלה: פרופ' טוביה חורב, ד"ר יצחק ברלוביץ, פרופ' נילי טבק, גב' תחיה מנישביץ, ד"ר אביבה פלאוט, גב' רחל אייל, גב' פנינה רוזנצוייג, ד"ר אורית יעקובסון, פרופ' עמוס שפירא, פרופ' יצהל ברנר, פרופ' עמרי לרנאו, מר מוטי בסר, מר גולדפינגר טל, מר מרר אופיר, גב' מיכל צ'ילבון.
עו"ד אבישי פלדמן – יועץ משפטי
מועצה מדעית מייעצת

האגודה למען החולה בישראל פועלת בסיוע מקצועי של מועצה מדעית מייעצת. המועצה מייעצת להנהלת האגודה בענייני זכויות החולה ופועלת לקידום מטרותיה, כולל פרסום ניירות עמדה בנושאים שעל סדר היום הציבורי. בנוסף, המועצה מייצגת את האגודה בפורומים ציבוריים המתאימים.
חברי המועצה הם: גב' ורד ברקאי ריבה, פרופ' טבק נילי, פרופ' מוניץ חנן, עו"ד קמחי שלהב, עו"ד רובינשטיין אבי, פרופ' שפירא עמוס עו"ד ליאור טומשין הרב יובל שרלו.
הערות שוליים

↑  קואליציית ארגוני הזכויות לבריאות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010831523205171
ספר משפטים

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  רמב"ם
 סדרה
 סדרת ספרים:  משנה תורה
 ספר קודם:  ספר קניין
 הספר הבא:  ספר שופטים
 קישורים חיצוניים
 היברובוקס:  14279
 
ספר משפטים הוא הספר השלושה עשר בסדרת ספריו ההלכתיים של הרמב"ם משנה תורה. בספר זה ממשיך הרמב"ם לעסוק במצוות שבין אדם לחברו, אך בדינים שאין בתחילת עשייתם נזק. כגון: דיני שומרים.
הרמב"ם מגדיר את תוכן הספר: "ספר שלושה עשר – אכלול בו מצוות שבין אדם לחברו, בשאר דינין שאין בתחילתן היזק כגון שומרין, ובעלי חובות, וטענות וכפירות. וקראתי שם ספר זה ספר משפטים".
מבנה הספר ותוכנו > הפסוק הפותח את הספר

כדרכו בספרי משנה תורה פותח הרמב"ם גם את ספר משפטים בפסוק. הפסוק איתו בוחר הרמב"ם לפתוח את ספר משפטים הוא פסוק מספר תהילים: "אוֹדְךָ בְּיֹשֶׁר לֵבָב, בְּלָמְדִי מִשְׁפְּטֵי צִדְקֶךָ".