stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הסנאט של מישיגן
הערות שוליים

↑  "Article IV Section 1". Michigan Constitution of 1963. Michigan Legislature.
↑  DesOrmeau, Taylor (9 בנובמבר 2022). "Proposal 1: Voters pass plan to shorten term limits, require politicians to disclose finances". MLive (באנגלית). נבדק ב-22 בנובמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
| בתי מחוקקים בארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| הקונגרס | בית הנבחרים של ארצות הברית • הסנאט של ארצות הברית |  |
| מדינות | אוהיו (בית הנבחרים • הסנאט) • אוקלהומה (בית הנבחרים • הסנאט) • אורגון (בית הנבחרים • הסנאט) • איווה (בית הנבחרים • הסנאט) • איידהו (בית הנבחרים • הסנאט) • אילינוי (בית הנבחרים • הסנאט) • אינדיאנה (בית הנבחרים • הסנאט) • אלבמה (בית הנבחרים • הסנאט) • אלסקה (בית הנבחרים • הסנאט) • אריזונה (בית הנבחרים • הסנאט) • ארקנסו (בית הנבחרים • הסנאט) • ג'ורג'יה (בית הנבחרים • הסנאט) • דלאוור (בית הנבחרים • הסנאט) • דקוטה הדרומית (בית הנבחרים • הסנאט) • דקוטה הצפונית (בית הנבחרים • הסנאט) • הוואי (בית הנבחרים • הסנאט) • וושינגטון (בית הנבחרים • הסנאט) • ויומינג (בית הנבחרים • הסנאט) • ויסקונסין (אספת המדינה • הסנאט) • וירג'יניה (בית הנבחרים • הסנאט) • וירג'יניה המערבית (בית הנבחרים • הסנאט) • ורמונט (בית הנבחרים • הסנאט) • טנסי (בית הנבחרים • הסנאט) • טקסס (בית הנבחרים • הסנאט) • יוטה (בית הנבחרים • הסנאט) • לואיזיאנה (בית הנבחרים • הסנאט) • מונטנה (בית הנבחרים • הסנאט) • מיזורי (בית הנבחרים • הסנאט) • מיין (בית הנבחרים • הסנאט) • מינסוטה (בית הנבחרים • הסנאט) • מיסיסיפי (בית הנבחרים • הסנאט) • מישיגן (בית הנבחרים • הסנאט) • מסצ'וסטס (בית הנבחרים • הסנאט) • מרילנד (בית הנבחרים • הסנאט) • נבדה • נברסקה • ניו ג'רזי (האספה הכללית • הסנאט) • ניו המפשייר (בית הנבחרים • הסנאט) • ניו יורק (האספה • הסנאט) • ניו מקסיקו (בית הנבחרים • הסנאט) • פלורידה (בית הנבחרים • הסנאט) • פנסילבניה (בית הנבחרים • הסנאט) • קולורדו (בית הנבחרים • הסנאט) • קונטיקט (בית הנבחרים • הסנאט) • קליפורניה (אספת המדינה • הסנאט) • קנזס (בית הנבחרים • הסנאט) • קנטקי (בית הנבחרים • הסנאט) • קרוליינה הדרומית (בית הנבחרים • הסנאט) • קרוליינה הצפונית (בית הנבחרים • הסנאט) • רוד איילנד (בית הנבחרים • הסנאט) |  |
| אחרים | מחוז קולומביה • איי הבתולה של ארצות הברית • איי מריאנה הצפוניים (בית הנבחרים • הסנאט) • גואם • סמואה האמריקנית (בית הנבחרים • הסנאט) • פוארטו ריקו (בית הנבחרים • הסנאט) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007379082405171  GND: 131214-5  LCCN: n79059058  VIAF: 151257281   WorldCat (עם VIAF): 151257281
שנקר (מכללה)

תבנית:מוסד לימודי
שנקר – הנדסה. עיצוב. אמנות (מקוצר לרוב ל"שנקר") היא מכללה אקדמית המיועדת להכשרת כוח אדם אקדמי ולמחקר בתחומי ההנדסה, העיצוב והאמנות. המוסד, שנמצא ברמת גן, נקרא על שם אריה שנקר.
במכללה פקולטה להנדסה, פקולטה לעיצוב וכן בית-ספר לאמנות רב-תחומית. היא חרתה על דגלה את הרב-תחומיות, ובבסיסה שיתוף הפעולה בין שתי הפקולטות. בית הספר מפעיל עשרה מכוני ומרכזי מחקר בתחומי הנדסת פלסטיקה, פרמצבטיקה, טקסטיל, תרבות ועיצוב, אופנה ועוד.
שנקר מפעיל מחלקה ללימודי חוץ המונה למעלה מ-1,200 סטודנטים. המחלקה מפעילה מגוון קורסים ומסלולי לימודי תעודה, רובם בנושאים הקשורים לעיצוב ולאופנה.
בחסות המוסד פועלת המכללה הטכנולוגית "שנקר הנדסאים", הממוקמת מחוץ לקמפוס שנקר המרכזי, בקרבת קמפוס אוניברסיטת תל אביב ברמת אביב, בבניין שהיה עד שנת 2005, בית הספר להנדסאים של אוניברסיטת תל אביב. במכללה שני מסלולי לימוד: המסלול ללימודי תואר הנדסאים – הנדסאי בניין/אזרחית, הנדסאי אדריכלות ועיצוב פנים, הנדסאי אדריכלות נוף, הנדסאי תוכנה והנדסאי עיצוב מדיה ואת המסלול ללימודי תעודה במגוון תחומים.
בשנת 2017 נבחר בית הספר במקום ה-6 ברשימת "50 בתי הספר ללחימה משולבת הטובים בעולם" של המגזין הבינלאומי Business of Fashion.
באפריל 2020 החל פרופסור שיזף רפאלי לכהן כנשיא המכללה, לאחר עשר שנים שבהן כיהנה פרופסור יולי תמיר כנשיאתו.
היסטוריה

ב-1945 הונחה אבן פינה לבית ספר לטכנאי קרטה על שם אריה שנקר, עם התפתחות ענף הטקסטיל בארץ נבנה בשנת 1956 מבנה גדול בן שלוש קומות שנקרא "טכניקום אורט לטקסטיל על שם אריה שנקר" ושימש כתיכון (כיתות ט'–י"ב) למקצועות הטקסטיל. בעקבות משבר בענף הטקסטיל והעדפת התלמידים מקצועות אחרים כגון אלקטרוניקה נסגר בית הספר.
ראשיתה של מכללת שנקר היא בהמלצה על הקמת מכללה לצורכי הכשרת כוח אדם אקדמי, עבור תעשיית הטקסטיל בארץ, אשר הוצעה על ידי ועדה מטעם משרד המסחר ותעשייה. הקמת הבסיס לפעילות המכללה בוצעה באמצעות אנשי אקדמיה ותעשיינים. אנשי אקדמיה ומהנדסים מומחים בתחום החלל גויסו ועלו לארץ מארצות הברית לצורך הקמת המכללה.
נשיא המכללה הראשון היה ד"ר נתן בראון, שעמד עד אז בראש מערכת החינוך של העיר ניו יורק.
בשנת 1970 פתחה המכללה את שעריה. מגמות הלימוד בזמן פתיחת המכללה היו: טכנולוגיה טקסטילית, ניהול הייצור, ניהול ושיווק, עיצוב אופנה ועיצוב טקסטיל. מסלולי הלימוד היו אז מסלול לתואר הנדסאי, מטעם מה"ט, ומסלול לתואר "בוגר" מטעם המועצה להשכלה גבוהה של העיר ניו יורק. המכללה הוקמה ברמת גן, בבניין ששימש עד לסגירתו כשנה קודם לכן, כתיכון מקצועי של רשת אורט. במחזור הראשון של המכללה למדו כמאה סטודנטים.
בשנותיה הראשונות של המכללה היא תוקצבה על ידי קרן האגרה לחינוך ומחקר בטקסטיל, אשר פעלה במסגרת משרד התעשייה והמסחר. כספי הקרן הגיעו מאגרה שהוטלה על תעשייני הטקסטיל בארץ. עובדה שהיוותה את הבסיס לקשר של תעשיית הטקסטיל בישראל אל שנקר. כמו כן, תעשיינים רבים כיהנו בחבר הנאמנים של שנקר בתקופה זו.
בשנת 1973 הציגו בוגרי המחזור הראשון של שנקר את עבודות הגמר שלהם, בתצוגת האופנה הראשונה שנערכה על ידי המכללה. תצוגת האופנה של בוגרי בית הספר לאופנה של שנקר הפכה למסורת עבור בוגרי המסלול, המלווה את המכללה במשך כל שנות פעילותה. עד היום נחשבת תצוגת האופנה לאירוע מוכר המסוקר בהרחבה באמצעי התקשורת בישראל.
בשנת 1976 קיבלה המכללה הכרה כמוסד להשכלה גבוהה, והחלה לקבל למגמות הלימוד מספר רב של תלמידים ערבים, עולים חדשים מרוסיה, ארצות הברית ודרום אמריקה וכן תלמידים שהגיעו מחו"ל עבור לימודים במכללה. בנוסף, החלה המכללה להקים שלוחות בדרום הארץ, בין השאר בקריית גת ובדימונה.
בשנת 1983 עמדה המכללה בסכנת סגירה בשל גירעון תקציבי. לאחר מכן היא הפכה למתוקצבת על ידי המועצה להשכלה גבוהה, כשכל מחלקות הלימוד במכללה הפכו למוכרות על ידה. לבוגרי מחלקות העיצוב הוענק התואר B.Des ובוגרי מחלקות ההנדסה הוענק התואר B.Tech.
בשנת 1988 הוקם בקמפוס המכללה בניין חדש, שבו שוכנו ספריית שנקר וארכיון תלבושות וטקסטיל.
במהלך שנות ה-90, המכללה שנקראה "שנקר – בית הספר הגבוה למדעי הטקסטיל והאופנה", החלה מגמת עולמית של מעבר תחום ייצור הטקסטיל אל מדינות מזרח אירופה ומזרח אסיה. הנהלת המכללה החליטה כי יש להרחיב את תחומי הפעילות שלה בהתאם לכך. העיקרון המנחה היה התרחבות לתחומים שבהם עוסקת התעשייה בישראל. התחום הראשון שאליו התרחבה המכללה היה הנדסת פלסטיקה, בשנת 1995. ב-1998 קיבל החוג אישור על ידי המועצה להשכלה גבוהה.
היסטוריה > שנקר במאה ה-21

בשנת 2000 שינתה המכללה את שמה המקורי "שנקר" ל"שנקר – בי"ס גבוה להנדסה ולעיצוב". מחלקות העיצוב אוגדו תחת הפקולטה לעיצוב ומחלקות ההנדסה תחת הפקולטה להנדסה. בנוסף, באותה שנה התמזגה המכללה עם בית הספר העצמאי ללימודי העיצוב "ויטל", לאחר שזה הפסיק את פעילותו, ובזכות כך הרחיב את מחלקות העיצוב של המכללה.
בשנת 2001 נחנך בניין חדש על שם מיטשל, בקמפוס המכללה. בשנת 2004 קיבלה המכללה אישור מהמועצה להשכלה גבוהה להעניק תואר בוגר במדעים, B.Sc., לבוגרי הפקולטה להנדסה.
בשנת 2008 נפתח בית הספר לאמנות רב-תחומית, המעניק תואר בוגר באמנויות (B.F.A). בהמשך נפתחו בבית הספר תוכניות לתואר שני בעיצוב (M.Des), תואר שני בעיצוב למהנדסים ותואר שני בעיצוב ובפיתוח משחקים דיגיטליים.
בשנת הלימודים תש"ע (2010) נחנכה במכללה תוכנית לימודים המעניקה לבוגריה את התואר מוסמך במדעים, M.Sc., בהנדסת פלסטיקה. הייתה זו התוכנית הראשונה לתואר שני במכללה. על פי המועצה להשכלה גבוהה, נמצאת התוכנית במצב של הסמכה קבועה.
בסמסטר ב' של שנת הלימודים 2012 (תשע"ב) החלו הלימודים במסלול לתואר מוסמך בעיצוב, M.Des.. במהלך שנת הלימודים שונה שמה של הפקולטה לעיצוב לשם "הפקולטה לעיצוב ע"ש עזריאלי".
בשנת 2018 נערך בשנקר האקתון ויקימדיה הראשון לעיצוב.
המכללה מקיימת שותפויות אקדמיות עם מוסדות אקדמיים, כגון: המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, Politecnico di Milano, הקולג' המלכותי לאמנות, RISOD (Rhode Island School of Design), אוניברסיטת פנסילבניה ואוניברסיטת ריירסון.
פעילות סטודנטים

"אגודת הסטודנטים והסטודנטיות שנקר" היא עמותה הפועלת למען הסטודנטים והסטודנטיות בשנקר במישורים האקדמיים, החומריים והתרבותיים, וכדי לייצג את הסטודנטים בפני מוסדות שנקר וכלפי חוץ. האגודה חברה בהתאחדות הסטודנטים בישראל.
בזמן משבר הקורונה הוקם מיזם חברתי כלכלי ללא מטרות רווח על ידי סטודנטים, במטרה לייצר תזרים מזומנים מיידי כאשר בתי העסק שלהם היו סגורים בזמן המשבר.
חבר הנאמנים

חבר הנאמנים של שנקר הוא גוף המשתתף בתהליכי קבלת ההחלטות וקביעת עיקרי המדיניות של שנקר בכל הנוגע לתחומי הניהול, הפיתוח והתקציבים. הוא מורכב מנציגים מהארץ ומחו"ל בעלי תפקידים בכירים בעולם העיצוב, האמנות והאופנה. יו"ר חבר הנאמנים היא אורית אפרתי.
מתוך חבר הנאמנים נבחר הוועד המנהל, המופקד על קביעת המדיניות השוטפת של ניהול המוסד ופיקוח על ועדות משנה מקצועיות. יו"ר הוועד המנהל הוא צביקה ימיני.
בכל שנה מקיים חבר הנאמנים של שנקר אירוע שנתי שבמסגרתו מוענקים תוארי עמית כבוד מטעם שנקר לאישים הבולטים בהישגים הקשורים לפעילות המכללה במישרין או בעקיפין, בנוסף לתרומתם לתחום התמחותם.
בין האישים הבולטים: משה גרשוני, אורי גרשט, לימור לבנת וקרן מור.
ארגון בוגרים

ארגון בוגרי שנקר הוא עמותה שהוקמה בראשית 2009 ופועלת כגוף עצמאי. ארגון הבוגרים משמש כנציגם של בוגרי שנקר, וחזונו ליצור מארג של הזדמנויות לקידום הבוגרים לדורותיהם, והצבתם בחזית האקדמיה ובחזית התעשייה הישראלית והגלובלית.
נשיאי המכללה

| דיוקן | שם | שנות כהונה |
| --- | --- | --- |
|  | נתן בראון | 1970–1972 |
|  | גד אלון | 1972–1987 |
|  | דוד סמואל | 1987–1994 |
|  | אמוץ וינברג | 1994–2010 |
|  | יולי תמיר | 2010–2020 |
|  | שיזף רפאלי | 2020–מכהן |
סמל המכללה

המעצב דן ריזינגר עיצב את סמל המכללה בשנת 1982. הסמל הוא ליגטורה – מִשְׁלָב אוֹתִיוֹת של האות ש' בעברית והאות S בלועזית בעיצוב של שתי וערב הנראה כצורה מופשטת של אריג שסימל את מהות המוסד, שהתמחה בעת ההיא בתחומי האופנה והטקסטיל.
ריזינגר עיצב את הסמל לאחר שקיבל השראה מפעילות המכללה בשנות ה-70 כמכללה טכנולוגית לאופנה וטקסטיל.
בשנת 2010 קיבל ריזינגר תואר כבוד מטעם מכללת שנקר, עבור עיצוביו המשפיעים בתרבות הישראלית. תואר זה ניתן לו בין היתר עבור עיצוב סמל המכללה.
הקמפוס

קמפוס שנקר מורכב מכחמישה מתחמים מרכזיים הממוקמים בעיר רמת גן.
בקמפוס הראשי של המכללה ברמת גן שני בניינים עיקריים:
בניין פרניק – הבניין הראשון שבו פעל שנקר, עוד כאשר בית הספר הוקם בשנת 1970, כשקודם לכם שימש המבנה כבניין תיכון אורט. בשנת 1990 שונה שם הבניין וכיום הוא נקרא על שמם של פרנסס ודייוויד פרניק.
בבניין זה שוכנות המחלקות לעיצוב אופנה, עיצוב טקסטיל, הנדסת תוכנה, הנדסה כימית והנדסת תעשייה וניהול, כמו גם משרדי ההנהלה.
בניין מיטשל – נקרא על שם אדוארד ואנה מיטשל ונחנך בשנת 2002. נבנה בסיוע קרן מיטשל, משפחת לורבר ואיגוד התעשיינים בישראל. גובהו שבע קומות ומספר קומות תת-קרקעיות, מכיל כיתות וחדרי סמינר לעיצוב ולהנדסה.
בבניין זה שוכנות המחלקות לתקשורת חזותית, עיצוב תעשייתי, והנדסת פלסטיקה. לצדן נמצאים דקאנט הסטודנטים, הספרייה ומרכז הלמידה הרב-תחומי ומשרדי אגודת הסטודנטים. בסמוך לבניין מיטשל שוכן בניין הסדנאות, משכנה של המחלקה לעיצוב תכשיטים ע"ש אליס גוטסמן והסדנאות של מחלקת עיצוב תעשייתי.
בניין ביאליק – מכיל את המחלקה להנדסת חשמל ואלקטרוניקה, חממת הצעצועים וכיתות קורסי היחידה ללימודי חוץ.
בניין רוזן מכיל את מרכז כתר לחדשנות, מדור המידע והרישום של מכללת שנקר והיחידה הבינלאומית.
בניין עלית – הבניין המשמש את בית הספר לאמנות רב-תחומית. בניין עלית נמצא מחוץ לקמפוס הראשי של שנקר, בסמוך למתחם בורסת היהלומים ברמת גן, כ-800 מטרים מהקמפוס הראשי של המכללה. בעבר שימש הבניין כבית חרושת לחברת עלית. בשנת 2009 נחנך הבניין מחדש, לאחר תהליך שימור ארוך.
ארכיון הטקסטיל והאופנה ע"ש רוז

ראשית הארכיון היא מתרומה שהגיעה לשנקר מהמכון הטכנולוגי לאופנה בניו יורק (Fashion Institute of Technology) בשנות השמונים של המאה העשרים, לאחר מכן הוא התרחב על ידי מספר אוספים שנוספו לו.
בארכיון אוסף נדיר של פריטי אופנה של ארץ ישראל. הוא מכיל ביגוד ואביזרים שנוצרו ונלבשו בישראל עוד מהמאה ה-19, ובאוספיו גם פריטי טקסטיל ארכאולוגיים.
החומרים בארכיון מתחלקים לשלושה תחומים עיקריים: תחום הטקסטיל, המכיל מגוון סוגי בדים ללבוש ולעיצוב הבית, כמו כן ישנם גם סוגי טקסטיל אתנוגרפיים עתיקים וגם בני זמננו; תחום הלבוש המכיל מגוון סוגים של פריטי לבוש כמו שמלות, מעילים והלבשה תחתונה – בתחום זה אוסף הארכיון מתמקד באופנה של מדינות מהמאות ה-19 וה-20. ישנם גם אוספי תלבושות לאומיות ממדינות שונות ותלבושות אתניות של עמים שונים, כמו כן קיים מגוון פריטים מתחום אביזרי האופנה, כמו כובעים, נעליים, חגורות ומניפות.
אוסף הארכיון מכיל פריטים עשירים ונדירים בעיקר ממדינות אירופה ומארצות הברית, פריטיו מקוטלגים ונשמרים על פי תקן מוזיאונים.
הוא משמש כמרכז לחקר האופנה ההיסטוריה, החברה והתרבות.
הארכיון מכיל אוספים של מספר מעצבי אופנה ישראלים וביניהם רוז'י בן יוסף.
מנהלת הארכיון היא טל גרנובסקי-אמית.
הפקולטות, מחלקות הלימוד ויחידות שונות > הפקולטות, מחלקות הלימוד, ומסלולי הלימוד

הפקולטה להנדסה ע"ש פרניק
המחלקה להנדסה כימית (B.Sc.)
המחלקה להנדסת חשמל אלקטרוניקה (B.Sc.)
המחלקה להנדסת חומרים פולימרים (B.Sc., M.Sc.)
המחלקה להנדסת תוכנה (B.Sc.)
בית הספר להנדסת תעשייה וניהול (B.Sc., M.Sc.)
הפקולטה לעיצוב ע"ש עזריאלי
המחלקה לעיצוב אופנה (B.Des.)
המחלקה לעיצוב טקסטיל (B.Des.)
המחלקה לעיצוב פנים-מבנה וסביבה (B.Des., M.Des.)
המחלקה לעיצוב תכשיטים (B.Des.)
המחלקה לעיצוב תעשייתי (B.Des.)
המחלקה לתקשורת חזותית (B.Des.)
היחידה להיסטוריה ופילוסופיה של האמנות העיצוב והטכנולוגיה
התוכנית לתואר שני בעיצוב (M.Des.)
המחלקה לאמנות רב-תחומית (B.F.A)
המחלקה ללימודי חוץ (לימודי תעודה)
הפקולטות, מחלקות הלימוד ויחידות שונות > מכוני המחקר ומתקנים אחרים

המרכז לחדשנות ACT Shenkar – מרכז המציע תוכניות שונות עבור סטודנטים, בוגרים ואנשי סגל לפיתוח ותמיכה ביזמות תעשייתית.
מכוני מחקר
המרכז לעיצוב וטכנולוגיה ע"ש כדר – מרכז המקדיש את פעילותו למחקר ופעילות בתחום עיצוב אינטראקציה, ועוסק בדיאלוג בין אנשים לטכנולוגיה. במסגרת פעילות המרכז אנשי הסגל והסטודנטים מפתחים הצעות לאובייקטים וסביבות אינטראקטיביות, המשלבות פיתוחים הנדסיים, עיצוב ואמנות.
CIRTex Shenkar – המרכז לחקר הטקסטיל בישראל ע"ש דוד וברברה בלומנטל – מרכז שמטרתו לקדם חדשנות ומחקר בתחום הטקסטיל. עבודת המכון משלבת מחקר אקדמי, תעשייתי ומסחרי ומלווה פרויקטים מחקריים המתמקדים בחדשנות בטקסטיל.
פורום שנקר לתרבות, אמנות וחברה – פורום שהוקם בשנת 2004, ומאגד גורמים מתחומי התרבות, התעשייה, העיצוב והאמנות במטרה לדון בבעיות העומדות בפני החברה והתרבות בארץ ובעולם.
מכון שנקר לתיעוד וחקר העיצוב בישראל – מכון ששם לעצמו לשמר את היסטוריית העיצוב בישראל, החל מראשית ההתיישבות בשנת 1882 ועד היום. המכון אוסף, מקטלג וחוקר עבודות עיצוב ומתעד את המחקר שנעשה אודות המעצבים ועבודותיהן, ובאמצעות כך מאפשר להעמיק בתפיסות עולם העיצוב בתקופותיה השונות של ישראל. המכון מפעיל אתר אינטרנט בעל מאגר של למעלה מ-12,000 פריטים, ומאפשר לחפש בו אחר עבודות ולבצע חיתוכים שונים לפי שנים, נושאים או אירועים.
מכון הפרמצבטיקה והקוסמטיקה מתמקד בפיתוח וחקירה של מערכות מתקדמות להובלת תרופות על ידי יישום יכולות מתחום הננו-רפואה, כדוגמת ננו-חלקיקים, ננו-קפסולות, מיניאמולסיות וליפוזומים.
ארכיון הטקסטיל והאופנה ע"ש רוז
מכון אדלשטיין לניתוח טקסטילים עתיקים – מרכז המתמחה בניתוח טקסטילים עתיקים שהתגלו בחפירות ארכאולוגיות מרחבי העולם. הטקסטילים המובאים למכון נחקרים בצבעם, בפיגמנטים ובסיבים שלהם. המכון הוקם בשנת 1991 על ידי ד"ר סידני אדלשטיין.
מרכז "כתר פלסטיק" לדיגום דיגיטלי ע"ש סמי סגול – מרכז למחקר מעשי ולקידום תהליכי דיגום מיידי. המרכז נעזר במדפסות תלת-ממד כדי לייצר דגמים מורכבים, ונעזר ביכולותיו ובמחקר כדי לפתח את התחום ולהשתלב בתוכניות ממשלתיות ולענות על צרכים של התעשייה המקומית.
המכון לעיצוב ולטכנולוגיות ירוקות ע"ש יעקב רוזן – מרכז הפועל לקידום והטמעת תחום הקיימות באופן תאורטי ומעשי, ומקיים פרויקטים המשלבים עיצוב, הנדסה ואמנות כדי לייצר רעיונות ופתרונות בני קיימא.
מתקנים שונים
מעבדה לאוטומציה ו-CIM – מעבדה לייצור משולב-מחשב (CIM) ורובוטיקה, המאפשרת להתנסות בהפעלת מערכות ייצור מודרניות, רובוטיקה, בקרה וסימולציה. המעבדה הופעלה לראשונה בשנת 2009 ומלמדים בה סטודנטים בשנת לימודיהם הרביעית.
הספרייה ע"ש ברנשטיין – מרכז למידה רב-תחומי המכיל מאגר מידע רחב בתחומי העיצוב, האופנה, האמנות וההנדסה. הספרייה מספקת שירות לסטודנטים של המכללה, לחוקרים ומרצים וגם לאנשי תעשייה.
רחובות

ערך זה עוסק בעיר בישראל. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
רְחוֹבוֹת היא עיר במחוז המרכז בישראל. רחובות נוסדה כמושבה במישור החוף הדרומי בי"ד באדר ה'תר"ן, 5 במרץ 1890, על ידי עולים חובבי ציון במסגרת חברת "מנוחה ונחלה". רחובות הוכרזה כעיר בשנת 1950. העיר חברה בארגון פורום ה-15.
העיר רחובות נודעת בעיקר בזכות מכון ויצמן למדע והפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית הנמצאים בתחומה. בעבר הייתה ידועה כעיר שבה פרדסים רבים – על כן סמל התפוזים בדגלה. בעבר הייתה סיסמתה "עיר המדע וההדרים" – אך סיסמה זו שונתה ל"עיר המדע והתרבות", לאחר שבעשור השני של המאה ה-21, התמעטה מאוד בשטחה חקלאות ההדרים, ואת מקומם של הפרדסים תפסה הבנייה החדשה. שכנותיה של רחובות הן: בצפון נס ציונה, בצפון-מזרח רמלה, במזרח כפר ביל"ו בדרום-מזרח מועצה אזורית גזר, בדרום קריית עקרון, בדרום מערב מועצה אזורית ברנר ויבנה, במערב ודרום מערב מועצה אזורית גן רווה.
שם העיר

ביום הקמת רחובות, ליד הבאר בשטח המושבה נאם אהרון אייזנברג ואמר: “אחי, אתם רואים את המקום הזה, שועלים מהלכים בו והוא כלו ישימון אחד; אבל עוד תזכו לראות זקנים וזקנות וילדים משחקים ברחובות היישוב שיוסד פה”. אחריו נאם ישראל בלקינד והגה את שמה של המושבה. מקור שמה של העיר הוא בפסוקים מהמקרא:
עד ישבו זקנים וזקנות ברחבות ירושלם.
וַיַּעְתֵּק מִשָּׁם וַיַּחְפֹּר בְּאֵר אַחֶרֶת וְלֹא רָבוּ עָלֶיהָ וַיִּקְרָא שְׁמָהּ רְחֹבוֹת וַיֹּאמֶר כִּי עַתָּה הִרְחִיב ה' לָנוּ וּפָרִינוּ בָאָרֶץ.
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים ברחובות 154,209 תושבים, מתוכם 150,820 תושבי ישראל (מקום 14 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  שינוי בגודל האוכלוסייה ‎+0.5% בשנה‏.  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 78.7%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 12,770 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
השכר החודשי הממוצע של שכיר בעיר בשנת 2021 היה 14,630 ש"ח לעומת ממוצע ארצי של 12,925 ש"ח.
רחובות מאופיינת בחתך אוכלוסייה צעיר – למעלה ממחצית מתושביה הם עד גיל 40.
להלן גרף התפתחות האוכלוסייה ביישוב:
חינוך, השכלה ומדע > חצרות וקהילות חסידיות

הקהילות החסידיות ברחובות מרוכזות בדרום-מזרח העיר. חסידות קרעטשניף הוקמה בעיר בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20 על ידי הרב דוד משה רוזנבוים, כיום בנשיאות בנו הרב מנחם אליעזר זאב. כ-250 משפחות מתגוררות ב"קריית קרעטשניף" וכ-80 משפחות נוספות בשכונת "פסגת קרעטשניף" הסמוכה. קהילת חסידי ויז'ניץ בעיר הוקמה בשנת ה'תש"נ, ומונה עשרות משפחות. הרב ישראל אליעזר אדלר כיהן כרב הקהילה כ-35 שנה, ובתשע"ב הוכתר לאדמו"ר על ידי קבוצה מחסידות ויז'ניץ, וחצרו נקראת חסידות דז'יקוב-ויז'ניץ. התגורר בעיר עד אמצע תשע"ט. בשנת 1968 החלה להתגבש קהילת חב"ד בעיר. בית הכנסת ממוקם בקצה רחוב התחיה בשכונת דניה, ומסביבו בנו תלמוד תורה חב"ד לוי יצחק, וגני חב"ד.
חינוך, השכלה ומדע > תנועות הנוער ברחובות

ברחובות פעילות 8 תנועות וארגוני נוער שונים: הצופים, הנוער העובד והלומד, כנפיים של קרמבו, אריאל, בני עקיבא, עזרא, חוגי סיירות של קק"ל והשומר הצעיר, הפועלות ב-18 סניפים ברחבי העיר. פעילות תנועות הנוער מתפרסת על רוב השכונות ורוב האוכלוסיות בעיר. הפעילות מופנית לתלמידים מכיתה ד' עד כיתה יב'.
במסגרת פעילות מחלקת הנוער של העירייה פועלת מתאמת פעילות נוער, שמתפקידה לתאם את הפעילות וליצור שיתופי פעולה בין תנועות הנוער הפועלות בעיר וחינוך והכשרה של רכזי התנועות אשר מפעילים חניכים ממגוון האוכלוסיות בעיר.
חינוך, השכלה ומדע > רבני רחובות

רבה הראשון של רחובות היה הרב העשיל מרגליות, שכיהן כרבה של רחובות עד שנת תרפ"ז, 1927. באותה שנה כיהן אחריו הרב אליהו עפרון למשך חצי שנה, ובמשך עשרים השנים הבאות כיהן הרב צבי שטיינמן כרבה של רחובות עד פטירתו בשנת ה'תש"ז 1947. אחריו התמנה לרב של רחובות חתנו הרב צבי יהודה מלצר, בנו של הרב איסר זלמן מלצר. בשנת תשי"א 1951, פרש הרב מלצר מן הרבנות ותחתיו התמנה הרב אלימלך בר שאול והוא כיהן כרב העיר עד פטירתו יחד עם הרב יחזקאל כהן. את מקומם מילא הרב שלמה קוק, ולאחר שנספה בתאונת דרכים בשנת תשל"ב 1972, התמנה אחיו הרב שמחה הכהן קוק, ששימש בתפקיד עד פטירתו בשנת 2022. הרב קוק נחשב לרב שמחובר לכלל האוכלוסייה ומקובל על חוגים חרדיים ודתיים לאומיים כאחד. לאור מחלתו של הרב שמחה הכהן קוק, בשנת 2021 מונה הרב הראשי של אור יהודה הרב ציון כהן באופן זמני למחליפו, והוא משמש כרשם הנישואין וכממונה על תחום הכשרות בעיר.
ברחובות קיימים גם רבני שכונות. נכון לשנת 2024, רבני השכונות הם: הרב יוסף מלכיאל – רב מזרח העיר, הרב שלמה מזרחי – רב כפר גבירול, הרב צבי כהן – רב קריית משה ושכונת סלע, הרב נתנאל כהן – רב שכונת אושיות. בין רבני הקהילות הבולטים הם הרב מנחם גולוכובסקי – רב קהילת חב"ד, והרב יצחק זגאי – רב הקהילה האתיופית בעיר.
תרבות ופנאי > אירועים קהילתיים קבועים

פברואר – צעדת רחובות, מרוץ רחובות
פורים – עדלאידע עירונית ססגונית
פסח – רוקדים אביב – פסטיבל מחולות
חגיגות המימונה
טקס יום יום הזיכרון לשואה ולגבורה
אירועי יום הזיכרון לחללי צה"ל
יום העצמאות – מסע אופניים "סובב רחובות והקיפוה" לכל המשפחה.
יוני – מצעד הגאווה שנערך בעיר משנת 2018
יולי – לכל אורך רחוב יעקב: "פסטיבל רחובות הבינלאומי לפסלים חיים", המארח אמני פסלים חיים מהארץ ומרחבי העולם. הפסטיבל נמשך 3 ימים, והוא נערך בשעות הערב.
יולי – שרים לך רחובות – שירה בציבור, בניצוחו של שלמה טולדו
אוגוסט – אירועי קיץ בגנים
סוכות – חוגגים בסוכה
אוקטובר – מרוץ לילה
חנוכה – מופע חנוכה שנתי, מחזמר בביצועם של חניכי "בימת הנוער" ברחובות.
פארק ההדרים

פארק ההדרים הוא ה"ריאה הירוקה" של העיר, במזרח העיר. הפארק משתרע על שטח של 65 דונמים ומיועד לכל המשפחה, עם תצפית נוף, מרחבים ירוקים, עצי פרי, גן חי, אגם מלאכותי ובריכת דגים אקולוגית ומתקני משחק. פארק ההדרים קיבל את שמו על שם ההדרים הרבים שמילאו בעבר את השטח של מזרח העיר עד היום. המתחם בו הוקם פארק ההדרים היה של “חוות כספי”.
מפעלים ומוסדות ברחובות

ברחובות נמצא המרכז הרפואי קפלן, המשרת גם יישובים שכנים כמו אשדוד, גדרה, יבנה ונס ציונה. בעיר ישנם תחנת משטרה, כיבוי אש, מד"א אזורית, בית משפט השלום, משרדי ממשלה כגון משרד הפנים, משרד הרישוי, מס הכנסה וביטוח לאומי, וכן רבנות ראשית ומועצה דתית מקומית.
בעיר מפעלי תעשייה אחדים, שהבולטים בהם הם מחלבת תנובה ומפעל המיצים והמשקאות יפאורה-תבורי.
בעיר ישנו "פארק התעשיות רכטמן" אשר ממוקם במערב העיר הגובל בשכונת קריית משה, ובו פועלות חברות תעשייה שונות וכן גם מפעל הגלידות של פלדמן.
מפעלים ומוסדות ברחובות > פארק המדע

במהלך כהונתו של ראש העיר מיכאל לפידות הונחה התשתית להקמת "פארק מדע" בצפון העיר, בסמוך לתחנת הרכבת, הוא "פארק ת.מ.ר ע"ש יצחק רבין" (פארק המדע – תעשיות מדע רחובות). במתחם חברות היי-טק בפארק המדע ובפארק המדע קריית ויצמן הצמוד אליו מצפון שוכנות כמה מהחברות המובילות ביותר בתעשיית ההיי-טק, הביוטק והפודטק הישראלית. בנוסף, מרכזי פיתוח של חברות זרות כגון היולט פקארד, אפלייד מטיריאלס, ג'נרל אלקטריק, סיגמא-אולדריץ', סטרטסיס וישראליות כגון אלביט מערכות ואימפרבה. כמו כן, קיים במתחם בית מלון לאונרדו בוטיק.
בשנים האחרונות הפך המתחם גם לאזור בילוי מועדף בקרב רבים מרחובות ומסביבתה. קומות הקרקע של מבני משרדים רבים במתחם מאכלסות כיום מסעדות, פאבים, בתי קפה ושטחי מסחר אחרים. בכך מזכיר האזור את מתחם ההיי-טק של הרצליה פיתוח.
מפעלים ומוסדות ברחובות > פארק הורוביץ

פארק הורוביץ הוא פארק תעשיית היי-טק נוסף שהולך ומתפתח ברחובות ממוקם בסמוך למחלבת תנובה ולתחנת כיבוי האש של העיר. פארק זה מאופיין בעיקר בחברות סטארט-אפ בתחום הביולוגיה והננוטכנולוגיה. בפארק נמצאים מרכזי פיתוח של החברות לנדא דיגיטל פרינטינג ולוסיקס.
מרכזי קניות

מרכז הקניות הראשי של העיר הוא לאורך רחוב הרצל, רחובהּ הראשי של העיר. ממנו מסתעף רחוב ביל"ו, בו שוכן השוק העירוני החדש, שוק מקורה אשר נפתח ב-2021 בשטח של 1,700 מ"ר על המבנה ההיסטורי של השוק העירוני. בצפון-מערב העיר ממוקם מתחם השוק הסיטונאי ע"ש רון ארד, בסמוך למפעל יפאורה.
קיימים גם מספר מרכזי קניות סגורים:
קניון "עופר" רחובות – הקניון הגדול והראשי של העיר במרכז העיר, מכיל בתחומו גם בית קולנוע מבית HOT CINEMA, תחנת האוטובוסים המרכזית של רחובות, שירותי בריאות כללית ולאומית, ואת משרדי עיריית רחובות.
"הקניון הקטן" – קניון משני, הממוקם ברחוב הרצל 157 וכולל מסעדות, מרכול ומשרדים.
פסאז' חרל"פ – פסאז' ברחוב הרצל 161, חנויות, ומספרות.
אמריקן סיטי – קניון נמצא על רחוב דרך הים ובו מרכול, מכון כושר ומרכז לרפואה דחופה.
מתחם סנטרו – מרכז מסחרי חדש ברחוב מוטי קינד ובו חנויות, מרכול ומכון כושר.
שער המדע (מטרומול) – מרכז מסחרי השוכן בתחומי קריית המדע בצפון העיר, בצמוד לתחנת הרכבת רחובות. כולל מרכול, אולם אירועים, בתי קפה ועוד.
מרכז שרונה – מרכז מסחרי הנמצא בשכונת שרונה (היובל). המרכז כולל מרכול, סניף של רשת בגדים והנעלה ועוד.
מרכז "אזורים סנטר" – מרכז מסחרי הנמצא בשכונת "רחובות החדשה". כולל מרכול, בתי קפה ומכון כושר.
קניון רחובות ההולנדית – מרכז מסחרי הממוקם בשכונת "רחובות ההולנדית" וכולל בתי קפה, מסעדות, ומכון כושר.
מרכז הנשיא – מרכז מסחרי הנמצא בשכונת "אחוזת הנשיא". כולל מסעדות, בתי קפה, מרכול ומכון כושר.
כמו כן, בסמוך לעיר, ממוקמים מרכזי קניות פתוחים: פאוור סנטר ובילו סנטר Outlet, ומתחם ישפרו סנטר בנס ציונה.
תחבורה > כבישים

הרחוב הראשי של העיר, רחוב הרצל, הוא קטע של כביש 412.
לעיר מספר כניסות: צומת ביל"ו בדרום; כביש עוקף במזרח (שדרות בגין), מכביש 40 ועד לפארק המדע בצפון העיר; כניסה צפונית מכיוון העיר נס-ציונה; מכיוון העיר יבנה בדרום מערב מחבר כביש 410; ומכיוון כביש 42 בצפון מערב וכביש 411, הגובל בשכונת כפר גבירול עד לצומת ביל"ו.
הכביש העוקף המזרחי שדרות בגין מתוכנן בעתיד לעקוף את נס-ציונה המשך לכביש 423 ולהתחבר לבסוף לכביש 431, אולם קיימות התנגדויות לתכנון זה (מצד תושבי השכונות המזרחיות של נס ציונה).
תחבורה > אוטובוסים

אגד מפעילה קווים לכל השכונות בעיר וכן לתחנה המרכזית של רחובות שנמצאת בקניון רחובות במרכז העיר. קווים בין-עירוניים מהעיר מפעילות החברות אגד, אלקטרה-אפיקים, מטרופולין, קווים.
תחבורה > מוניות

ברחובות יש 6 תחנות מוניות בכל רחבי העיר, וכ-160 מוניות בכל העיר רחובות והסביבה. המוניות מגיעות לכל שכונות העיר ומסיעות לכל רחבי הארץ.