stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שפות כנעניות
כתב > האלפבית הכנעני

האלפבית הפרוטו-כנעני (בעבר כונה גם אלפבית פרוטו-סינאי) הוא אבג'ד אקרופוני (כלומר, כל ציור בו מייצג את העיצור הראשון במילה המהווה את פירוש הציור) שנמצא בכתבים במזרח התיכון החל מתקופת הברונזה המאוחרת (המאה ה-15 לפנה"ס). מטבע הדברים, במהלך השנים האלפבית השתנה מאוד, לכן נקבעה שנת 1050 לפני הספירה כגבול המאוחר של האלפבית הפרוטו-כנעני, אחריה האלפבית הנמצא בכתבים נקרא אלפבית פיניקי.
תפוצה וניבים

הכנענית הייתה שפה אם אחידה שהתפתחה לכמה ניבים דומים. ההבדל בין הלהגים לא היה גדול, והם נבדלו בסיומות של כמה בניינים, ברמת ההשפעה של שפות כמו מצרית וחתית ובייחוד אכדית, ובאוצר מילים ואולי דקויות בהגייה. הניב העברי, למשל, הושפע מאוד מהאכדית, באופן הדומה להשפעת לעז מודרני על שפת הדיבור, כיוון ששימוש בצורות ומינוחים באכדית, ה"לינגווה פרנקה" דאז, נחשב לעניין למשכילים, וכן הושפע מקרבה גנאלוגית, זיקה מדינית או סמיכות גאוגרפית לארץ נהריים שבה שלטה אכד. לוחות אל-עמארנה, למשל, היו התכתבויות בין ראשי הערים הכנעניות לבין המצרים, באכדית.
הניבים הכנעניים השונים כללו את הניב המואבי, האדומי, העמוני, הפיניקי והעברי, כאשר הניב הפיניקי היה למעשה העיקרי. בניבים אלו מופיעות לפעמים מילים בעלות הוראות מעט שונות: למשל, בעברית מקובל "שאר" במשמעות של בשר (בעברית בביטויים: "שאר-בשר", "שארית המנחה"), קניה במובן של יצירה ("קונה שמים וארץ"). גם השם המקראי חוה, המפורש "אם כל חי", מובן על פי צורה כנענית של חיים ("חוי"), "מחנת" דהיינו צבא ("אם תחנה עלי מחנה") וכן הלאה. ישנן כמה מילים שאינן מובנות לדובר העברית, מפני שבעברית החליפו אותן מילים אכדיות: חית' (פשר האות חי"ת, כלומר: "חיץ" במובן של סולם), מחֳצת (מחיצה במובן של חלון).
הכנענית, בדומה לעברית המקראית, נכתבת בכתיב חסר (המילה "כי", למשל, תכתב כִ), והרווחים בין המילים היו מבוטאים בהתחלה בסימני נקודות, ורק אחר כך ברווח בין החריטות. מבנה המשפט מתבטא בדרך כלל בהקדמה של הנשוא לנושא, אם כי עניין זה גמיש יותר עקב שימוש כלשהו בניקוד סופי. כתובת קיר גבל, למשל, פותחת באלו המילים: "קִר זוּ בני שפטבעל מלך גבל בן אלבעל מלך גבל ביחימלך מלך גבל", כלומר: "(זה ה)קיר אשר בנה שפטבעל מלך גבל, בן אלבעל מלך גבל, בן יחימלך מלך גבל".
הדוגמה הקדומה ביותר, ככל הנראה, שהתגלתה לשפה הכנענית, היא קבוצת קטעים בכנענית כתובה כתב חרטומים המשולבים בלחש מצרי נגד נחשים גבליים להגנה על פרעה, בין כתבי הפירמידות בפירמידה של אונס; הטקסטים הועלו על הכתב במאה ה־24 לפנה"ס, אך חלק מהחוקרים מתארכים אותם מאות שנים קודם לכן.
הבדלים בין הניב העברי לבין ניבים כנעניים אחרים

עברית היא ניב כנעני, קרוב במיוחד לניב הפיניקי. המורפולוגיה הכנענית היא אפוא זו של העברית בבנייניה, גזרותיה וכללי היסוד שלה. עם זאת, ישנם הבדלים, כיוון שבמשך הזמן השתנתה העברית, וכן הבדלים המייחדים את הניב העברי של הכנענית.
הכנענית השגורה בפינו שונה מרוב הניבים הכנעניים בכך שאינה מקיימת את ת' הנקבה בצורות הנפרד של השם. צורן הנקבה המקורי היה -at או -t. לפיכך, שמות נקביים הסתיימו ב־t (למשל, malkat > מלכה). בעברית נשלה ת' הנקבה בצורות הנפרד של השם (מלכה, ילדה), והשתמרה רק בצורות הנסמך ובנטייה (מלכת צור, ילדתו). בתנ"ך נשמרו מספר מקרים של סיומת ת' לנקבה גם מחוץ לצורת הנסמך. תופעה דומה התרחשה בערבית, כפי שעולה מן השימוש בתא מרבוטה. בכנענית העתיקה, כפי שעולה ממכתבי אל-עמארנה ומהאוגריתית טרם נשלה t הנקבה, וגם בפיניקית השתמר צורן הנקבה המקורי בצורות הנפרד עד השלבים המאוחרים ביותר (למשל, "מצבת זו" = מצבה זו).
בכנענית העתיקה התקיים עדיין העיצור הסופי י' בגזרת נלי"ה. עיצור זה נשל בעברית. כך, למשל, הפועל "בנה" בעברית מקורו בצורת היסוד banaya*, שהתכווצה ל-banā. בכתובות כנעניות עתיקות, למשל בכתובות הפיניקיות מגבל, מצויות עדיין צורות הכתובות ביו"ד סופית ("בני", "חוי"), כנגד הצורות העבריות המסתיימות באם הקריאה ה"א ("בנה", "חִיה"). כיוון שהכתיב בכתובות עתיקות אלה הוא חסר, יו"ד זאת איננה אם קריאה אלא עיצור. הכתיב משקף אפוא את הגייתן המקורית של צורות בגזרת נלי"ה (בני=בַּנַיַ). עם זאת, בפיניקית סטנדרטית, בדומה לעברית, נשלה ה-י' הסופית, כפי שמעידים כתיבים מעין "בנ" (=בנה). הבדל נוסף בגזרות הוא ו' בגזרת נעו"י היכן שמופיעה י' בעברית: הפועל "חוי" מכתובת יחומלך מקביל לפועל העברי "חִיה", בחילופי ו' ו-י' בע' הפועל וחילופי ה' ו-י' בל' הפועל. ו' כזאת מופיעה גם בלשון חז"ל, כמו בפעלים גִּוֵּן וכִּוֵּן, וכן בשם המקראי חוה שפירושו "אם כל חי".
הכנענית שימרה עד שלב מאוחר יחסית צורות שהיו קיימות בעברית רק בניב הקדום ביותר: צורות זוגיות בשם (חומותיים, לדוגמה) ובפועל (בספר שמואל: "תצילנה שתי אזניו"), אם כי צורת הזוגי נדירה יחסית גם בכתובות כנעניות. הכנענית גם שימרה את כינוי הזיקה "זוּ" (להבדיל מהכינוי הרומז זוֹ), שמתועד גם במקרא בשירות רבות (מאחר ששירות משמרות את השפה העתיקה): "עם זוּ קנית", כלומר: העם אשר יצרת.
בכנענית המוקדמת השתמר ניקוד סופי עקבי יותר מבעברית (כך למשל: "מוותה", ניקוד סופי של "מוות" כנושא מיודע, הסיומת "מו" כמו ב"למו" וב"ענבימו ותירושימו" שפירושה "להם" וכן הלאה הם ניקוד סופי).
השפעת הכנענית על שפות אחרות

עקבותיה של הכנענית, דרך הפיניקים יורדי הים מזה, ודרך העברים והתנ"ך מזה, התפשטו והשפיעו על שפות רבות, שמיות ושאינן שמיות. עד היום הרבה מאוצר המילים הערבי מכיל מילים כנעניות שהן פחות שכיחות או לא קיימות בעברית, או גרסאות שונות של מילים שקיימות גם בעברית.[דרוש מקור] המילה "נון" שפירושה "דג" (בעברית בשם האות נו"ן ובצירופים שפמנון, דיונון).
ביוונית, מאידך, השתרשו השמות אירופה (גלגול של ערב, שפירושו בכנענית הוא מערב. שמה של הנסיכה הפיניקית אירופה שאחיה נקראה קדמוס, כלומר קדם, מזרח). הרומית הושפעה מן הכנענית לא רק דרך היוונית, אלא גם דרך הפיניקית המאוחרת (הפונית) שדוברה בקרתגו, ששמה אינו אלא גלגול רומי של המילה: "קרת חדשת", קרת חדשה. גם שם העיר הסמוכה לה עותיקה (Utica) גזור כנראה מהמילה "עתיק". ההיסטוריונים הרומים מזכירים את מנהיגי העיר בשם "Sufeti Cartaganis", כלומר "שופטי קרת חדשת" (באותו מובן של "שופט" כבספר שופטים), וכן שמות כמו חניבעל ברקא (חנן-בעל ברק), דידו (כנראה כמו השם דוד, כלומר: האהובה), עזרובעל ועוד.
ראו גם

ניבי הכנענית:
אוגריתית
פיניקית
עברית
עמונית
מואבית
אדומית
אמורית
שפות שמיות צפון-מערביות
רשימת כתובות כנעניות וארמיות
הערות שוליים

↑  Stanislav Segert, A Basic Grammar of Ugaritic Language: With Selected Text and Glossary, University of California Press, 2023-11-15, עמ' 35
↑  לוחות UT 2 Aqht II, Krt, 49 II, 51 IV, 129, 137
↑  KAI 9 A, 10 (מצבת יחומלך), 11, 12, 13 (הסרקופג של תבנת), 14 (ארון אשמונעזר השני), 17, 24, 26, 35, 43, 48, 49, 50, 54, 57, 59, 79, 288, 293
↑  KAI 181 (מצבת מישע)
↑  KAI 49 F, 49 O, 89
↑  anāku באתר assyrianlanguages
↑  לוחות UT 51 IV, 137
↑  זאת משום שראשוני הכתובות נמצאו בסיני. כיום לא מקובל להשתמש במינוח זה משום שהכתב הסינאי המאוחר - הלא הוא הכתב הנבטי אינו קשור לכתב זה, ולפיכך לא ניתן לכנותו "קדם-סינאי", בנוסף, כתובות מסוג זה נמצאו גם מחוץ לסיני. ראו: חגי משגב, יוסי גרפינקל וסער גנור, האוסטרקון מחורבת קיאפה, עמ' 113. בתוך: דוד עמית, גיא ד' שטיבל, אורית פלג–ברקת (עורכים), חידושים בארכאולוגיה של ירושלים וסביבותיה - קובץ מחקרים, כרך ג', 15 באוקטובר 2009, רשות העתיקות.
↑  KAI 7
↑  ראובן (ריצ'רד) שטיינר, לחשים בקדם־כנענית בכתבי הפירמידות: סקירה ראשונה של תולדות העברית באלף השלישי לפסה"נ, לשוננו ע, 2008, עמ' 17–27;
יהושע בלאו, לחשים בקדם־כנענית בכתבי הפירמידות, לשוננו עא, 2009, עמ' 425–428;
ראו גם: תמרה טראובמן, חוקר: טקסט מצרי הוא הקדום ביותר הידוע בשפה ממנה התפתחה העברית, באתר הארץ, 23 בינואר 2007
↑  למשל ”הָבָה לָּנוּ עֶזְרָת מִצָּר” (תהלים, ס', י"ג וכן ק"ח, י"ג)
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ק"מ, עמוד א'
↑  משנה, מסכת כלאים, פרק ה', משנה א', משנה, מסכת פרה, פרק ד', משנה ב'ועוד.
↑  ספר בראשית, פרק ג', פסוק כ'
↑  Michael Barry, L'EUROPE ET SON MYTHE : A LA POURSUITE DU COUCHANT, Revue des Deux Mondes, 1999, עמ' 110–117
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 311
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283214805171  BnF: cb12304210s (data)  GND: 4226414-5  LCCN: sh85019277 
כתובת תבנת של המלך תבנת הצידוני, בפיניקית, כתובה באלפבית פיניקי
מה שאת עושה לי

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  טום הנקס
 הופק בידי:  ג'ונתן דמי גארי גואצמן אדוארד סאקסון
 תסריט:  טום הנקס
 עריכה:  ריצ'רד צ'ו
 שחקנים ראשיים:  טום אברט סקוט ליב טיילר טום הנקס סטיב זאן ג'ונתן שיץ איתן אמברי
 מוזיקה:  הווארד שור
 צילום:  טק פוג'ימוטו
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Clavius Base
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 4 באוקטובר 1996
 משך הקרנה:  108 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  קומדיה רומנטית, סיפור התבגרות, דרמה קומית, סרט מוזיקלי, סרט דרמה 
 מקום התרחשות:  פנסילבניה 
 תקציב:  $26,000,000
 הכנסות:  $34,585,416
 הכנסות באתר מוג'ו:   thatthingyoudo
 פרסים:  מועמדות לפרס אוסקר מועמדות לפרס גלובוס הזהב
 דף הסרט ב־IMDb
 
מה שאת עושה לי (במקור: !That Thing You Do) היא דרמה-קומית-מוזיקלית אמריקאית משנת 1996 שנכתבה ובוימה על ידי טום הנקס. עלילת הסרט מתרחשת בקיץ 1964, ומספרת את סיפור עלייתה המהירה לפסגה ונפילתה של להקת רוק.
תקציר העלילה

הסרט עוסק בלהקת פופ בדיונית מאירי, פנסילבניה, שבארצות הברית. העלילה מתרחשת זמן קצר לאחר הפריצה הגדולה של להקת הביטלס בארצות הברית באמצע שנות השישים.
בחור צעיר בשם גאי פטרסון, המועסק כאיש מכירות בחנות מכשירי החשמל של הוריו ומנגן בתופים בשעות הפנאי שלו, נקרא לסייע ללהקת רוק מקומית בשם "The One-Ders" לאחר שהמתופף שלה שבר את ידו. בעקבות כך פטרסון מצטרף ללהקה, ובעזרתו הלהקה מצליחה לזכות בתחרות כישרונות מקומית. כתוצאה מהניצחון בתחרות הלהקה זוכה להצלחה מיידית, ועד מהרה מוצאת את עצמה בסבב הופעות ברחבי ארצות הברית.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| טום אברט סקוט | גאי פטרסון | נגן תופים |
| ליב טיילר | פיי דולן | חברתו של ג'ימי |
| טום הנקס | מר וויט | המנהל השני של הלהקה |
| סטיב זאן | לני הייס | נגן גיטרה, קולות ליווי |
| ג'ונתן שיץ | ג'ימי מטינגלי | מנהיג הלהקה, סולן ראשי, נגן גיטרה |
| איתן אמברי |  | נגן הבס |
| שרליז ת'רון | טינה פאוארס | חברתו של גאי |
| ביל קובס | דל פקסטון | נגן ג'אז אותו גאי מעריץ |
| ג'ובני ריביסי | צ'אד | נגן התופים המקורי של הלהקה |
| אובה בבטונדה | למאר | נער מעלית בבית מלון |
| כריס אליס | פיל הוראס | המנהל הראשון של הלהקה |
| אלכס רוקו | סול סילר | מייסד חברת התקליטים Play-Tone |
| כריס אייזק | בוב | הדוד של גאי |
| לארי אנטונינו | סקוט "וולפמן" פל |  |
| הולמס אוסבורן | מר פטרסון | אביו של גאי |
| רוברט טורטי | פרדי פרדריקסון |  |
| קניה רמזי, ג'ולי הרקנס, דרלין דילינג'ר |  | שלישיית "The Chantrellines" |
| צ'יילי פרסיבל | דיאנה דיין |  |
| ג'ונתן דמי |  | הופעת קמע |
| בריאן קראנסטון |  | הופעת קמע |
ביקורות ותגובות

הסרט קיבל ביקורות חיוביות באופן כללי ולציון 92% באתר ריכוז הביקורות Rotten Tomatoes, מתוך 52 ביקורות.
מועמדויות וזכיות בפרסים

| שנה | פרס | קטגוריה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | פרס אוסקר | שיר הנושא הטוב ביותר | מועמדות |
| 1997 | פרס גלובוס הזהב | שיר הנושא הטוב ביותר | מועמדות |
הערות שוליים

↑  "That Thing You Do!‎", באתר ביקורות הסרטים Rotten Tomatoes (באנגלית)
| טום הנקס |
| --- | --- | --- |
| סרטים בהם השתתף | הוא יודע שאת לבד (1980) • ספלאש (1984) • מסיבת רווקים (1984) • המתנדבים (1985) • האיש עם הנעל האדומה (1985) • זהירות הבית מתפרק (1986) • יחסים פשוטים (1986) • אהבה גנובה (1986) • השוטר מלוס-אנג'לס (1987) • ביג (1988) • פאנץ' ליין (1988) • שכנים (1989) • טרנר והוץ' (1989) • מדורת ההבלים (1990) • ג'ו נגד הוולקנו (1990) • ליגה משלהן (1992) • על כנפי החלום (1992) • נדודי שינה בסיאטל (1993) • פילדלפיה (1993) • פורסט גאמפ (1994) • צעצוע של סיפור (1995) • אפולו 13 (1995) • מה שאת עושה לי (1996) • יש לך הודעה (1998) • להציל את טוראי ראיין (1998) • צעצוע של סיפור 2 (1999) • גרין מייל (1999) • להתחיל מחדש (2000)  • תפוס אותי אם תוכל (2002) • הדרך לפרדישן (2002) • לחסל את הליידי (2004) • טרמינל (2004) • רכבת לקוטב (2004) • צופן דה וינצ'י (2006) • מלחמתו של צ'ארלי וילסון (2007) • משפחת סימפסון - הסרט (2007) • באק האוורד הגדול (2008) • מלאכים ושדים (2009) • צעצוע של סיפור 3 (2010) • לארי קראון (2011) • קרוב להפליא ורועש להחריד (2011) • ענן אטלס (2012) • קפטן פיליפס (2013) • להציל את מיסטר בנקס (2013) • גשר המרגלים (2015) • איתקה (2015) • התופת (2016) • סאלי: נס על ההדסון (2016) • הולוגרמה למלך (2016) • המעגל (2017) • העיתון (2017) • צעצוע של סיפור 4 (2019) • יום יפה בשכונה (2019) • גרייהאונד (2020) • בוראט 2 (2020) • חדשות העולם הגדול (2020) • פינץ' (2021) • אלביס (2022) • פינוקיו (2022) • איש ושמו אוטו (2022) • אסטרואיד סיטי (2023) • כאן (2024) |  |
| סדרות בהן השתתף | • אחים לנשק (2001) |  |
| קרובי משפחה | ריטה וילסון (אישה) ג'ים הנקס (אח) לארי הנקס (אח) קולין הנקס (בן) צ'אט הנקס (בן) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 291bda40-f084-3b99-8e7c-a4a3659b48d3
ג'וליה הארטלי-ברואר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  2 במאי 1968 (בת 56) ברמינגהאם, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 השכלה:  מודלין קולג'  וודהאוז קולג'  אוניברסיטת קארדיף  Oldfield School 
 
ג'וליה הארטלי-ברואר (באנגלית: Julia Hartley-Brewer) היא מגישת רדיו בריטית שמרנית, עיתונאית פוליטית ובעלת טור בעיתון. היא הנחתה תוכנית רדיו ב-Talkradio simulcast on Talk בשם Julia Hartley-Brewer בימי חול מ-10 בבוקר, ומאפריל 2022 היא בעלת התכנית ג'וליה הארטלי-ברואר שאו ב־TalkTV.
השכלה

הארטלי-ברוור התחנכה בבית הספר המקיף לבנות באולדפילד בבאת'. מאוחר יותר, למדה במכללת Woodhouse Sixth Form(אנ') בפינצ'לי, צפון לונדון. בשנת 1988 היא קיבלה תואר בפילוסופיה, בפוליטיקה וכלכלה במודלין קולג' (שבאוקספורד). מאוחר יותר היא למדה לתעודה בעיתונאות בבית הספר לעיתונאות של אוניברסיטת קרדיף.
קריירה

הארטלי-ברואר החלה את הקריירה שלה בעיתונאות במקומון מזרח לונדוני בשם East London Advertiser(אנ'). מאוחר יותר, היא הועסקה ככתבת חדשות וכתבת פוליטית של הלונדון איבנינג סטנדרד(אנ'), ולאחר מכן הצטרפה ל"גרדיאן", ועבדה בו עד ספטמבר 2000. לאחר מכן עברה ל"סאנדיי אקספרס" מבית דיילי אקספרס ככתבת פוליטית, ומ-2001 עד 2007 כעורכת פוליטית, ולאחר מכן עוזרת עורכת (לפוליטיקה). היא עזבה את סאנדיי אקספרס בפברואר 2011. בשנת 2006, היא קריינה והציגה שני סרטים תעודיים פוליטיים עבור ערוצי הטלוויזיה BBC Two ו-BBC Four, על ההיסטוריה של סגני ראש הממשלה הבריטים, בשם "Every Prime Minister Needs a Willie", ועל ההיסטוריה של מנהיג האופוזיציה ב-The Worst Job in Politics.
הארטלי-ברוור הייתה מגישת LBC(אנ')(תחנת רדיו) מפברואר 2011, עד שעזבה בדצמבר 2014 והוחלפה על ידי שלאג פוגרטי(אנ').
היא שידרה ב-Talkradio(אנ'), תחנת רדיו בבעלות רופרט מרדוק. היא הגישה את תוכנית אמצע הבוקר בימי חול ממרץ 2016 עד 15 בינואר 2018, אז עברה להנחות את תוכנית ארוחת הבוקר בימי חול בין השעות 6:30-10:00.
בספטמבר 2019, התכנית ג'וליה הארטלי-ברואר שאו הושקה ב-יוטיוב תחת המותג Talkradio; כל תוכנית היא ראיון אחד על אחד עם אורח. התוכנית הפכה לסימולקאסט(אנ') יומי כחלק מלוח הזמנים היומי של TalkTV שהחלה לשדר באפריל 2022.
היא כתבה מאמרי דעה וטורים עבור פרסומים כגון: הדיילי טלגרף, The Mail on Sunday ו-The Spectator על פוליטיקה ואקטואליה.
הופעות בציבור

היא הופיעה עשר פעמים כחברת פאנל בתוכנית החידון הקומית Have I Got News for You(אנ'), כמו כן הייתה חברת פאנלים קבועה ב-BBC One's Question Time ובתוכנית "יש שאלות?"(אנ') של BBC Radio 4(אנ'). היא פרשנית קבועה בטלוויזיה וברדיו, כולל עבור סקיי ניוז, ערוץ החדשות של ה-בי.בי.סי., BBC News One's, The One Show ,ITV's This Morning on ITV ,ITV Tonight Show, The Agenda, Sunday Politics on BBC1 ,BBC Radio 5 Live, ו־BBC Radio4.
היא הייתה מתחרה קבועה ב-Pointless Celebrities באוקטובר 2014, וזכתה בפרס עבור ארגון הצדקה שבחרה.
עמדותיה ודעותיה

הארטלי-ברואר הייתה תומכת נחושה בברקזיט במהלך הקמפיין ב-2016. ב-29 במרץ 2019, הארטלי-ברואר דיברה בעצרת Leave Means Leave בכיכר הפרלמנט בלונדון. בהתייחסה למשבר האקלים אמרה כי אלה המאמינים באסון אקלימי מתקרב הם "חלק מכת יום הדין", ותיארה את המרד בההכחדה כ"מעין כת מוות כמו-דתית". היא גם הצהירה כי מודלים אקלימיים "נכשלו עד כה לחזות שום דבר בצורה נכונה", וכי המדע של שינוי האקלים הוא "תיאוריה שעדיין לא הוכחה" ולכן פתוחה לאיתגור, "שהיא פרקטיקה סטנדרטית במדע".
ב-20 בנובמבר 2018, הרצתה הארטלי-ברואר על "תקינות פוליטית וחופש ביטוי", שבה טענה כי תקינות פוליטית פוגעת ביכולת להביע דעות פוליטיות בחופשיות.
המכללה המלכותית לרופאים כלליים(אנ') הזמינה אותה לדבר בפאנל "זמן שאלה של NHS" בכנס השנתי שלה בשנת 2019, אך משכה את ההזמנה לאחר שיותר מ-700 רופאי משפחה חתמו על עצומה שהתלוננה, כי דעותיה אינן תורמות לעבודה שהם עושים לקידום הכללה בתוך המקצוע ובקרב מטופלים. אחת הדעות הללו הייתה ציוץ שנמחק מ-2016, שבו אמרה הארטלי-ברואר כי "פאוול לא היה גזען". על אנוך פאוול(אנ') אמרה: "אני לא מגֵנה על פאוול, אני פשוט לא רואה שום דבר בנאום ריברס שהוא טעה".
חלק מאמירותיה בתקשורת נתפסו כנמהרות או לא ראויות ו"זכו" לביקורות ולעיתים גם לתלונות בפני Ofcom שהיא הרשות הרגולטורית של התקשורת בבריטניה. למשל: ביוני 2016 כשטענה שלעיתונאי שהתייחס לתקיפת מועדון להט"ב באורלנדו, פלורידה, יש יותר (רקע) משותף עם דאעש מאשר הוא חושב; באוקטובר 2017 טענה ששר ההגנה דאז, סר מייקל פאלון, נגע שוב ושוב בברך שלה, במהלך ארוחת ערב ב-2002 ותרמה להתפטרותו בסופו של דבר; באוגוסט 2018, היא שלחה ציוץ המכיל תמונה של תוצאות הפיגוע באומה, צפון אירלנד ב-1998, עם טקסט ביקורתי על ג'רמי קורבין שלכאורה ספד גם על נפגעי ה-IRA שבצעו את הפיגוע. רבים ביקרו את השימוש בתמונה, בעוד שהיא טענה שהשימוש בתמונה היה לצורך סאטירה; בסוף 2019, ג'וליון מוהם(אנ') האשים את הארטלי-ברוור בחשיפת כתובת ביתו בתקופה שבה הוא קיבל איומי מוות. הארטלי-ברוור התגוננה בכך שהכתובת של מוהם כבר זמינה בקלות באינטרנט, וכי הוא חשף אותה בעבר בעצמו בראיונות שפורסמו; ב-14 באפריל 2024, בעקבות פיגוע דקירה בסידני, אוסטרליה, ולפני זיהוי החשוד, צייצה הארטלי-ברואר בטוויטר "עוד יום! עוד מתקפת טרור של מחבל איסלאמי". העיתונות גינתה מאוחר יותר מידע שגוי זה שהופץ על התוקף, והיא מחקה את הציוץ שלה, לאחר שנצפה ביותר מתשעה מיליון פעמים. התוקף ג'ואל קאוצ'י לא היה מוסלמי.
ביאורים

↑  המקור הזה מביא ציטוטים של הצהרות שלה בין התאריכים הרשומים בסימוכין.
↑  תוכנית של ה-BBC.
↑  נאום "נהרות הדם" נישא על ידי הפוליטיקאי הבריטי אנוך פאוול ב-20 באפריל 1968 בפגישה של המרכז הפוליטי השמרני בברמינגהם. פאוול, שהיה אז שר ההגנה של הצללים בקבינט הצללים של טד הית', מתח ביקורת חריפה על שיעורי ההגירה מחבר העמים החדש (בעיקר מושבות לשעבר של האימפריה הבריטית) לבריטניה מאז מלחמת העולם השנייה. "נהרות של דם" רומז לנבואה מתוך "אינאיד" של וירג'יל, שפאוול (מלומד קלאסי) ציטט: כשאני מביט קדימה, אני מתמלא בבשורות מבשרות; כמו הרומאי, נראה לי שאני רואה את 'נהר הטיבר מקציף בדם.
הערות שוליים

1 2  Women’s Networking Dinner June 2014, Magdalen College University of Oxford, June 2014
↑  Floreat Magdalena, The Magazine for Magdalen Members • 2011, by WayBack Machine
1 2  Julia Hartley-Brewer, JLA: Speakers Presenters Performers
↑  Julia Hartley-Brewer Contributor Page,, The Guardian, September 2000
↑  Presenter, Julia Hartley-Brewer, The Worst Job In British Politics? The Leader of the Opposition, BBC Four, 25 Feb 2008
↑  John Plunkett, LBC signs up Shelagh Fogarty to Present Weekday Afternoon News Show, The Guardian, 22 December, 2014
↑  Gareth Platt, Welcome Holmes: Eamonn Holmes joins all-New Talk, Live Radio - Talk Redio, January 12, 2018
1 2  The Julia Hartley-Brewer Show, News UK, April 2024
↑  Julia Hartley-Brewer, TalkTV
↑  Julia Hartley-Brewer, Policing speech isn’t the business of banks, The Telegraph, 03 July 2023
↑  Maya Oppenheim, Julia Hartley-Brewer Refuses to Apologise to Owen Jones and Compares him to Isis, Independent, 14 June 2016
↑  British Pubs have been Pushed to the Brink, The Spectator, 19 April, 2021
↑  Nancy Brown, Julia Hartley-Brewer: This Morning star’s career and controversies, ED - Entertaiment Daily, 5 Oct, 2021,
↑  Julia Hartley-Brewer, You don't need to trust politicians to vote for Brexit. Just trust yourself, The Telegraph, 22 June, 2016
↑  James Morris & Patrick Grafton-Green, Brexit protest London: Thousands of pro-Brexit protesters descend on Parliament as MPs defeat Theresa May's Withdrawal Agreement, The Standard,1 April, 2019
↑  Julia Hartley-Brewer: Stance on Climate Change, DeSmog: May 2, 2019 - April 29, 2019
↑  Julia Hartley-Brewer: Political Correctness and Free Speech, University of Oxford - Oxford Talk, 20 November, 2018
↑  Journalist 'no-platformed' by GPs Over Enoch Powell Tweet, BBC, 1 June, 2019
↑  Julia Hartley-Brewer Refuses to Apologies to Owen Jones and compares Him to ISIS, Independent, 14 June 2016
↑  Newspaper Headlines: Fallon 'First Scalp' of Commons Scandal, BBC News, 2 November 2017
↑  Jamie Doward, "Revealed: why Michael Fallon Was Forced to Quit as Defense Secretary"., The Guardian, 4 November, 2017
↑  Gillian Halliday, TOmagh Bomb Victim's Dad Hits Out at Broadcaster Hartley-Brewer's 'Insensitive' Tweet, Belfast Telegraph,  14 Aug, 2018
↑  Indefensible: Omagh Bomb Corbyn Joke Tweet Sparks Backlash, Belfast Telegraph, 13 Aug 2018
↑  Kimberley Bond, Julia Hartley-Brewer to Feature on Question Time Despite Boycott, RadioTimes.com, 10 October, 2019
↑  Kevin Nguyen & Michael Workman, Benjamin Cohen was Falsely Accused of the Bondi Junction Stabbings. Here's How the Lie Spread Around the World, ABC News, 15 Apr, 2024
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ג'וליה הארטלי-ברואר".
וילמר אליסון

| --- | --- |

 לידה:  8 בדצמבר 1904 סן אנטוניו, טקסס 
 פטירה:  20 באפריל 1977 (בגיל 72) אוסטין 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 גובה:  1.80 מ'
 יד חובטת:  ימין (חבטת גב היד ביד אחת)
 פעילות כמקצוען:  1927–1937 (כ־10 שנים) 
 יחידים
 מאזן קריירה:  0–0 
 דירוג שיא:  4 (1935)
 זכיות בטורנירים:  67-179
 זוגות
 זכיות בטורנירים:  6 (טורנירי גראנד סלאם) 1 יחידים,  4 זוגות גברים, 1 זוגות מעורבים
 שיאי גראנד סלאם
 אליפות אוסטרליה הפתוחה:  חצי הגמר (1933)
 וימבלדון:  גמר (1930)
 אליפות ארצות הברית הפתוחה:  זכייה (1935)
 
וילמר אליסון (באנגלית: Wilmer Lawson Allison Jr. ;‏ 4 בדצמבר 1904 – 20 באפריל 1977), היה טניסאי אמריקאי. אחד הטניסאים הבולטים בעולם בשנות ה-30 של המאה ה-20, כשלזכותו 6 זכיות בתחרויות גראנד סלאם לרבות ניצחות בתחרות יחידים באליפות ארצות הברית הפתוחה. הוא התמחה בתחרויות זוגות בהם זכה ב-5 תחרויות גראנד סלאם.
ביוגרפיה

וילמר אליסון נולד בסן אנטוניו שבטקסס למשפחה מבוססת. תחילה הוא שיחק בייסבול. לאחר תחילת לימודים באוניברסיטת טקסס באוסטין הוא התחיל אימוני טניס וזכה להצלחות. בשנת 1927 הוא זכה באליפות לסטודנטים ובשנת 1928 הוזמן לנבחרת גביע דייוויס של ארצות הברית. הוא שיחק לצד ג'ון ואן רין והם התפתחו לזוג גברים בולטים בתחרויות שונות. במשחקי גביע דייוויס הם ניצחו ב-11 מפגשים מ-12.
באליפות ארצות הברית הפתוחה 1935 אליסון ניצח בתחרות הגברים כאשר משחק חצי הגמר הוא הדיח את פרד פרי.
באליפות וימבלדון אליסון הגיע למשחק הגמר בשנת 1930 אך הפסיד לביל טילדן.
בתחרות זוגות גברים אליסון ניצח בגמר התחרות 4 פעמים (מהם פעמיים בווימבלדון) ו-5 פעמים נוספים הפסיד בגמר. בתחרות זוגות מעורבים הוא ניצח באליפות ארצות הברית בשנת 1930 והפסיד בגמר בשנת 1931.
אליסון סיים את הקריירה בשנת 1941. בתקופת מלחמת העולם השנייה הוא שירת בחיל האוויר של ארצות הברית. בהמשך הוא היה מאמן טניס באוניברסיטה בה למד עד לשנת 1972.
ב-1963 התקבל אליסון להיכל התהילה של הטניס.
וילמר אליסון נפטר בשנת 1977.
מפלגת חץ

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מנהיגים:  אברהם פורז
 תקופת הפעילות:  21 בינואר 2006 – 2012 (כ־5 שנים) 
 אפיון:  מפלגת מרכז חילונית נאו-ליברלית
 אידאולוגיות:  חילוניות, ציונות 
 כנסות:  הכנסת השש עשרה
 אותיות:  חץ
 שיא כוחה:  11 מנדטים (כסיעת פורשים)
 שפל כוחה:  לא עברה את אחוז החסימה (הכנסת ה-17, הכנסת ה-24)
 נוצרה מתוך:  שינוי
 מיקום במפה הפוליטית:  מרכז
 
 www.hetz.org.il
 
מפלגת חץ הייתה מפלגה חילונית-ציונית שהוקמה על ידי חבר הכנסת אברהם פורז בסוף שנת 2005, יחד עם רוב חברי סיעת שינוי בכנסת שפרשו משינוי לאחר שפורז הפסיד את המקום השני ברשימת שינוי לכנסת ה-17 לרון לוינטל. בעקבות הפרישה, התפצלה סיעת שינוי ו-11 חברים עברו לסיעה החילונית.