stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שבויי מלחמה גרמנים בברית המועצות
שבויי המלחמה הגרמנים בברית המועצות

בחודשים הראשונים של הפלישה הגרמנית לברית המועצות, רק מעט חיילים גרמנים נשבו בידי הסובייטים. לאחר הקרב על מוסקבה ונסיגתם של הכוחות הגרמניים, עלה מספרם של שבויי המלחמה הגרמנים במחנות השבויים של ברית המועצות ל-120,000 בתחילת 1942. עם כניעת הארמייה השישית בקרב סטלינגרד, נפלו 91,000 משרידי הקרב בשבי הסובייטי, ומספרם הכולל של השבויים הגרמנים בברית המועצות עלה בראשית 1943 ל-170,000. עקב מחלות, רעב והיעדר טיפול רפואי במהלך הכיתור, כמו גם תת-תזונה ויחס בלתי הולם מצד הסובייטים, מתו רבים משבויי סטלינגרד בחודשים שלאחר נפילתם בשבי. על פי ההערכות, רק 6,000 מהם חזרו לביתם לאחר המלחמה. ככל שהמצב הכלכלי בברית המועצות השתפר בשנים שלאחר מכן, אחוז התמותה בקרב השבויים החל לרדת. בו בזמן, הפכו השבויים לכוח עבודה עבור הכלכלה הסובייטית. בעקבות מבצע בגרטיון והנסיגה מאוקראינה, מספר שבויי המלחמה הגרמנים כמעט הוכפל במחצית השנייה של 1944. בינואר 1945 התקדם הצבא האדום אל נהר האודר ואל הבלקנים, ומספרם של שבויי המלחמה הגרמנים זינק בשנית - עד כדי 2,000,000 באפריל 1945.
בסך הכול, 2.8 מיליון גרמנים הוחזקו כשבויים על ידי ברית המועצות בסיום המלחמה, על פי הרישומים הסובייטיים. רבים מהם שוחררו עד סוף 1946. עם הקמתה של מדינה גרמנית קומוניסטית באזור הכיבוש הסובייטי בגרמניה - הרפובליקה הדמוקרטית הגרמנית - באוקטובר 1949, שוחררו למולדתם כל השבויים, למעט 85,000 שנותרו בשבי, רובם מורשעים בפשעי מלחמה. רבים מאלה נידונו לתקופות מאסר ממושכות עם עבודת פרך, בדרך כלל 25 שנים. רק ב-1956 שוחררו האחרונים מבין אותם עצירים, בעקבות ביקורו של קנצלר גרמניה המערבית, קונראד אדנאואר, במוסקבה.
ההיסטוריון הבריטי ריצ'רד אוברי מעריך כי 356,000 מתוך 2,880,000 שבויי מלחמה גרמנים מתו במחנות עבודה סובייטיים.
על פי אדוארד פטרסון, ארצות הברית החליטה להסגיר מאות אלפי שבויים גרמנים לברית המועצות במאי 1945, כ"מחווה של ידידות". יחידות גרמניות רבות העדיפו כניעה לאמריקאים על פני כניעה לכוחות אחרים מקרב בעלות הברית, במיוחד לצבא האדום. עדויות מהלחימה באזורי סקסוניה ובוהמיה, מראות כי כוחות אמריקאיים סירבו לקבל כניעתם של חיילים גרמנים, ותחת זאת מסרו אותם לידי ברית המועצות.
על פי דיווח של הניו יורק טיימס, אלפי שבויים הועברו לשלטונות הסובייטיים ממחנות שבויים במערב. כך למשל, ידוע כי 6,000 קצינים גרמנים נשלחו מן המערב אל מחנה הריכוז זקסנהאוזן, שבאותו זמן היה אחד מן המחנות המיוחדים של הנקוו"ד, וידוע כי הועברו ממנו למחנות שבויים. במסמכים סובייטיים רשמיים שפורסמו ב-1990 מפורטים 6,680 אסירים במחנות הנקוו"ד בגרמניה בשנים 1945–1949, שהועברו למחנות שבויים סובייטיים.
אומדני מספר השבויים

ממשלת גרמניה המערבית הקימה ועדה כדי לחקור מה עלה בגורלם של השבויים הגרמנים במלחמה. מהדו"ח של ועדה זו, שפורסם בשנת 1974, עולה כי 3,060,000 אנשי צבא גרמנים נלקחו בשבי על ידי ברית המועצות, וכי 1,094,250 מתוכם מתו בשבי (549,360 מ-1941 עד אפריל 1945, 542,911 ממאי 1945 עד יוני 1950, ו-1,979 מיולי 1950 עד 1955). על פי ההיסטוריון הגרמני רודיגר אוברמן, כ-3,000,000 שבויים גרמנים נלקחו על ידי ברית המועצות, ו"לכל היותר" מיליון מהם, מתו בשבי. בהתבסס על מחקריו, אוברמן סבור כי בנוסף למותם של 363,000 שבויי מלחמה גרמנים, המאושר במפורש ברישומים הגרמניים הממלכתיים, סביר לחלוטין כי 700,000 אנשי צבא גרמנים שהוכרזו כנעדרים, מתו למעשה בשבי הסובייטי.
| שנה | רבעון | מספר השבויים |
| --- | --- | --- |
| 1941 | 4 | 26,000 |
| 1942 | 1 | 120,000 |
| 1942 | 2 | 120,000 |
| 1942 | 3 | 110,000 |
| 1942 | 4 | 100,000 |
| 1943 | 1 | 170,000 |
| 1943 | 2 | 160,000 |
| 1943 | 3 | 190,000 |
| 1943 | 4 | 200,000 |
| 1944 | 1 | 240,000 |
| 1944 | 2 | 370,000 |
| 1944 | 3 | 560,000 |
| 1944 | 4 | 560,000 |
| 1945 | 1 | 1,100,000 |
| 1945 | 2 | 2,000,000 |
| 1945 | 3 | 1,900,000 |
| 1945 | 4 | 1,400,000 |
| 1946 | 4 | 1,100,00 |
| 1947 | 4 | 840,000 |
| 1948 | 4 | 500,000 |
| 1949 | 4 | 85,000 |
| 1950 | 4 | 29,000 |
מקור הנתונים: רודיגר אוברמן, Soldaten hinter Stacheldraht. Deutsche Kriegsgefangene des Zweiten Weltkriege עמוד 246.
על פי ההיסטוריון הרוסי גריגורי קרושב, מנתוני הנקוו"ד עולה כי 2,733,739 שבויי מלחמה גרמנים נלקחו על ידי ברית המועצות, ו-381,067 מתו בשבי. הסטטיסטיקה הסובייטית לגבי שבויי מלחמה, אינה כוללת אזרחים גרמנים שנלקחו לעבודות כפייה בברית המועצות.
עם זאת, ההיסטוריון האוסטרי סטפן קרנר טוען כי ממסמכים סובייטיים עולה כי 2.6 מיליון שבויים נלקחו על ידי הסובייטים, כולל 400,000 אזרחים.
שבתי פרנקל

אין תמונה חופשית
הרב שבתי פרנקל (13 באוגוסט 1909, כ"ו באב ה'תרס"ט – 30 בספטמבר 2000, א' בתשרי ה'תשס"א) היה נדבן והמו"ל של הוצאת שבתי פרנקל העוסקת בעיקר בהוצאה מוגהת וממופתחת של ספרי משנה תורה לרמב"ם.
קורות חיים

פרנקל נולד בביליץ, פולין ליוסף ופרל פרנקל. הוא נישא לחיה שינדל - בתו של הרב יוסף נחמיה קורניצר, רבה של קראקא ונינו של החת"ם סופר. בשואה נמלט לוילנה בליטא, משם היגר לארצות הברית, התיישב בניו יורק ועסק בפעולות הצלת יהודים מידי הנאצים[דרושה הבהרה]. רוב משפחתו, הוריו, אחיו ובני משפחתם, נספו בשואה. לאחר המלחמה פעל לשיקום פליטים ולביסוס מוסדות שהוקמו עבורם. פרנקל ואשתו אימצו שני יתומים ממשפחתה של האישה, שהוריהם נספו בשואה.
בשנת ה'תש"ל עלה פרנקל לישראל. הוא הקים כולל מיוחד של אברכים כדי לממש את מפעל הוצאת ספרי המשנה תורה. הכולל נקרא "ישיבת אהל יוסף" - לזכר אביו, יוסף, שנספה בשואה. כמו כן הקים לשם כך את הוצאת שבתי פרנקל. מלבד ספרי הרמב"ם הוציא לאור גם קיצור שולחן ערוך עם ליקוטים מהספר משנה ברורה, וכן חלק מספריו של הרב משה פיינשטיין.
הוא כתב ספר "רזא דשבתי" ב-3 כרכים.
לאחר פטירת אשתו ביום כ"ד בחשוון ה'תשמ"ו נישא בזיווג שני לחיה אסתר לבית ברינר (בריננער), בתו של החסיד ר' שלמה אמסטרדם מטשין, מצאצאי הרב שאול לוונשטם מחבר הספר בנין אריאל והרב צבי אשכנזי מחבר הספר חכם צבי, איתה חי כעשר שנים עד לפטירתו.
ביום א' של ראש השנה בשנת ה'תשס"א נפטר פרנקל ונקבר בהר המנוחות בירושלים. הוא לא הותיר אחריו צאצאים. חתנו החורג - הרב נפתלי קפלן (נכדו של הרב ירוחם ליבוביץ) ממשיך במפעל חייו, ומחלק את זמנו בין ביתו בניו יורק וביתו בבני ברק.
שטר התנאים

שטר התנאים הוא אלבום סולו מספר 10 של הזמר יוצר החסידי אברהם פריד. האלבום יצא ב-1993 בחברת גל פז והוא מורכב מלחנים של יוצרים חרדיים מוכרים, בהם יוסי גרין, משה לאופר ועוד. האלבום מכיל שירים בעברית ואנגלית.
רקע

האלבום יצא בשנת 1993 ובו 10 רצועות עם לחנים חסידיים, של המלחינים הגדולים במוזיקה החסידית, מהאלבום יצאו הלהיטים כמו "ברוך הבא", "שטר התנאים", "רפאני" ועוד.
רשימת רצועות

| מס' | שם | מילים | לחן | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ברוך הבא  | חב"ד | אברהם פריד וגרשון פרנקל | 5:18 |
| 2. | שטר התנאים  | ר' ישראל נג'ארה | יוסי גרין | 8:41 |
| 3. | ישיש עלייך  | ר' שלמה הלוי אלקבץ | משה לאופר | 5:02 |
| 4. | כאייל  | תהילים | יוסי גרין | 7:17 |
| 5. | למען אחיי  | תהילים | יהושוע קנל | 5:56 |
| 6. | התייצבו  | פרשת בשלח | אברהם פריד וגרשון פרנקל | 5:54 |
| 7. | רפאני  | תהילים ו' | יוסי גרין | 8:28 |
| 8. | on giants' shoulders  | יוכבד רייך | יוסי גרין | 5:30 |
| 9. | זה היום  | תהילים | משה לאופר | 4:26 |
| 10. | השם השם  | תפילה לאחר תהילים | יוסי גרין | 7:03 |
| 11. | מצווה גדולה  | רבי נחמן מברסלב | יוסי גרין | 4:51 |
השתתפו בהקלטות

אברהם פריד - שירה
יוסי גרין - לחנים וקולות רקע בחלק מהשירים
משה לאופר - עיבוד
רעש

ערך זה עוסק בקולות רמים ולא נעימים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
שלט נפוץ בספריות המורה על איסור שימוש בטלפון סלולרי על־מנת לשמור על השקט
מחסום לרעש, לצד כביש ראשי בפולין
רעש הוא צליל בלתי רצוי הגורם להפרעה או קול חזק.
באקוסטיקה הגדרה של צלילים כרעש עשויה להיות סובייקטיבית: ישנם צלילים אשר אנשים מסוימים מגדירים כרעש ואנשים אחרים לא, למשל סוגות מוזיקה מסוימות, פעמוני כנסייה, צפירת שבת, קריאת המואזין, קולות ילדים משחקים. רעש יכול להיות כל צליל חסר משמעות או כוונה.
לעומת זאת, ישנם צלילים שלרוב אין ויכוח לגבי הפרעתם לכלל הציבור הנמצא בטווח קליטתם. דוגמאות לרעשים אלה הם רעשי מנועים חזקים כמו של מטוסים או פטישי אוויר. ישנם גם צלילים שנקבע בחוק או בתקנות כלשהן שבמקום או בשעה מסוימים הם אסורים. לדוגמה, בישראל, אסור להשמיע רעשי מסיבת ריקודים בשכונת מגורים לאחר שעה 23:00 בלילה. כמו כן הוטלו הגבלות על שימוש בצופרי רכב. דוגמה אחרת לרעש לא חוקי היא ויכוח קולני במסדרונות בית משפט. רעשים קבועים שאין ויכוח על היותם רעש ולא צליל נעים מכונים "זיהום רעש".
החדרתם של צלילים לתחום הפרטיות של אדם או של קבוצת אנשים בניגוד לרצונם מהווה גרימת רעש. היא עלולה להיחשב כמעשה פוגעני בתלות במימד העוצמה של הרעש, במימד הטיב, המהות והאופי של הרעש, במימד ההתנהגות של הרעש על-פני ציר הזמן וכן בתלות בנסיבות החדרת הרעש. המושג רעש עולה בהקשר של עוולת מטרד ליחיד וכן בהקשר של עוולת מטרד לציבור.
ממפגעי רעש אקוסטי קבועים ניתן להתגונן בעזרת בידוד אקוסטי, או אטמי אוזניים או משינוי המערכת המפיקה את הרעש כגון הפיכת מחשב אישי רגיל למחשב שקט.
נזקי רעש אקוסטי

נזק לשמיעה: גלי קול חודרים לאוזן ועוברים דרך מערכת עדינה ומורכבת אל המוח. תאי שערה זעירים הנמצאים בתעלת האוזן הפנימית "מסמנים" לעצב השמיעה לשלוח תדר חשמלי למוח. המוח מפענח את התדר הנ"ל כקול. רעש יכול להשפיע ולפגוע בכל שלב במעלה מסלול השמע, החל מקרע בעור התוף בשל טראומה, דרך נתק בין עצמות השמע באוזן התיכונה, פגיעה בתאי השיער החיצוניים באוזן הפנימית ועד לפגיעה עצבית.
הפגיעה העצבית יכולה להתרחש באמצעות שני מסלולים. מסלול אחד מכונה Auditory Deprivation והוא מתרחש כאשר תאי השערה נהרסו מהרעש. עקב חוסר התפקוד שלהם סיבי העצב אינם מקבלים גירוי והם מתנוונים. המסלול השני מכונה Synaptopathy והוא מתרחש עקב חשיפה חד פעמית לרעש שגרם לנזק עצבי קבוע. חשיפה חד פעמית לרעש מזיק גורמת להפרשת יתר של Glutamate. עקב הכמות העודפת שלו הוא אינו מספיק להיספג ולהתפנות ובמקום הופך לרעלן הפוגע בסינפסה.
רעש שעוצמתו מעל 70 דציבלים נחשב רעש מזיק, רעש מעל 65 דציבלים נחשב רעש הפוגע באופן משמעותי באיכות החיים, ורעש מעל 60 דציבלים נחשב רעש מפריע. רעש מזיק יכול להיות רעש מתמשך או רעש התקפי חזק.
עוגמת נפש: רעש חזק ופתאומי עלול לגרום לבהלה, למתיחת שרירים, להזרמה של אדרנלין רב לדם, להאצת קצב הלב, להעלאת לחץ הדם ולהזעת יתר. תופעות אלה מזכירות התקפי לב. בנוסף לכך, מגורים או עבודה במקום רועש עשויים להוות מטרד שתוצאותיו הן עצבנות כרונית, מגרנות וקושי לנהל אורח חיים תקין.
הפרעה לנגישות: חדרי כיתה, חדרי הרצאה או מקומות אחרים בהם מתאסף קהל כדי להקשיב לדבר מה עשויים להיות לא נגישים לאנשים עם לקות שמיעה או לקות ריכוז, במידה וכמות הרעש החיצוני שחודר אליהם או כמות ההד בהם גבוהים. גם אנשים חסרי לקות יתקשו להקשיב לנאמר במקומות כאלה ועשויים לחוש עייפות לא סבירה אחרי מאמץ הקשבתי בהם.
רעשים אקוסטיים פוגעים גם בבריאותם ואורח חייהם של בעלי חיים. רעשים אקוסטיים בים (רעשים ממנועי ספינות, סונאר ועוד) פוגעים ביונקים ימיים ועלולים לשבש את חוש הניווט שלהם באופן זמני או קבוע.
רעש במוזיקה

במוזיקה ישנם יוצרי אוונגרד, כדוגמת ג'ון קייג' וממשיכי דרכו, אשר היללו את הרעש. בשנת 1976 אמר קייג': "נראה לי שלכל רעש יש פוטנציאל להפוך למוזיקלי, בעצם היותו חלק מיצירה מוזיקלית." לדעתם צלילים מקריים קיימים בסביבה כל הזמן וזהו תפקידו של המלחין לשלב אותם ביצירה מכוונת. אף ההפסקות ביצירות נועדו, לשיטתם, להתמלא ברעש.
וגם להפך, היצירה המוזיקלית הכי מקובלת עלולה להפוך לרעש אם משמיעים אותה בעוצמה חזקה באופן חריג.
למעשה כל מוזיקה המושמעת יוצאת מתוך רעש או שקט יחסי מאחר שאין מקום בו השקט הוא מוחלט.
רעש בפיזיקה

בהשאלה, המונח רעש מציין בפיזיקה ובאלקטרוניקה אות בעל תכונות אקראיות מסוימות. רעש יכול להיות תוספת בלתי רצויה של אותות אקראיים לאותות העוברים במערכת האלקטרונית, לדוגמה רחשים או זמזום במערכת סטריאו או תוספת של "שלג" בתמונת טלוויזיה כאשר האות חלש.
ישנם מספר סוגים של רעש שניתן למדוד, כגון "רעש לבן" שבו מופיע טווח שלם של תדירויות צליל, "רעש ורוד" שבו הגלים הארוכים חזקים יותר ו"רעש כחול" שבו הגלים הקצרים חזקים יותר. קיימים מכשירים אלקטרוניים אשר מבטלים את הרעש על ידי יצירת צליל אשר מאזן ומשתיק את התדירויות אשר בני-אדם מגדירים כרעש.
מנגנונים פיזיולוגיים ועצביים

| --- | --- |
: רעש לבן 
: לעזרה בהפעלת הקובץ
רעש שנמצא בסביבה החיצונית של האדם ונקלט על ידי החושים שלו, מכניס רעש למערכת העצבית באמצעות תהליכי התפיסה.
על פי רוב, הרעש נתפס כמזיק לתפקוד הקוגניטיבי.
עם זאת, התופעה של תהודה אקראית, שבה חל שיפור אותות בעקבות רעש על יד הגדלת היחס בין האות לרעש, נמצאת גם במערכת העצבים. לכן כמות מסוימת של רעש יכולה דווקא להיטיב עם התפקוד הקוגניטיבי.
תהודה אקראית יכולה להעצים את התפקוד הקוגניטיבי משום שהיעדר מוחלט של רעש הוא לא המצב המיטבי עבור יכולת האיתור של אותו חלשים במערכות לא ליניאריות, כמו מערכת התפיסה של יצורים חיים. למעשה, קיימת רמת רעש אידיאלית שבה יכולת הקליטה של אותות חלשים מוגברת. היחס בין התפקוד הקוגניטיבי לרמת הרעש הוא בצורת '∩' (או U הפוכה), כך שהביצוע המיטבי מתרחש ברמות רעש מתונות.
בהתאם לכך, נמצא שרעש יכול לשפר את התפקוד הקוגניטיבי של אנשים עם הפרעת קשב, אך לפגוע בתפקוד של אנשים ללא הפרעת קשב. מכאן ניכר שאנשים עם הפרעת קשב זקוקים לכמות גדולה יותר של רעש לצורך תפקוד קוגניטיבי מיטבי.
לקריאה נוספת

פרופ' נחום רקובר, איכות הסביבה - היבטים רעיוניים ומשפטיים במקורות היהודיים, פרק רביעי: רעש, 77. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, 1993
הערות שוליים

↑  חוק למניעת מפגעים, תשכ"א - 1961 (2) מניעת רעש: לא יגרום אדם לרעש חזק או בלתי-סביר, מכל מקור שהוא, אם הוא מפריע, או עשוי להפריע, לאדם המצוי בקרבת-מקום או לעוברים ושבים.
↑  על פי סעיף 11 לתקנות למניעת מפגעים (מניעת רעש), התשנ"ג- 1992 לא יפעיל אדם ולא ירשה להפעיל מזגן, מדחס או מכשיר כיוצא באלה: בין היתר בבניין שיש בו יחידת מגורים וכן במקום ובאופן הגורם לרעש חזק המפריע או עלול להפריע לשכנים. בנוסף, גם במקום ובאופן הגורם או עלול לגרום לרעש בלתי סביר. מתוך אתר האגודה לתרבות הדיור.
1 2 3 4 5  Söderlund, G., Sikström, S., & Smart, A. (2007). Listen to the noise: noise is beneficial for cognitive performance in ADHD. Journal of Child Psychology and Psychiatry, 48(8), 840-847.
1 2  Söderlund, G.,B.W., Sikström, S., Loftesnes, J. M., & Sonuga-Barke, E. (2010). The effects of background white noise on memory performance in inattentive school children. Behavioral and Brain Functions, 6, 55.
↑  Ward, L. M., Doesburg, S. M., Kitajo, K., MacLean, S. E., & Roggeveen, A. B. (2006). Neural synchrony in stochastic resonance, attention, and consciousness. Canadian Journal of Experimental Psychology/Revue canadienne de psychologie expérimentale, 60(4), 319.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb11942581c (data)  GND: 4129296-0  NDL: 00574587  NKC: ph120760
שארל דה קטלארה

שָׁארְל דה קֵטְלַארֶה (בהולנדית: Charles De Ketelaere; נולד ב-10 במרץ 2001 בברוז' שבבלגיה) הוא כדורגלן בלגי המשחק בעמדות הקשר והחלוץ בקבוצת אטאלנטה ובנבחרת בלגיה.
קריירת מועדונים

דה קטלארה גדל במחלקת הנוער של קלאב ברוז' מליגת העל הבלגית. ב-25 בספטמבר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, במשחק במסגרת הגביע הבלגי. ב-22 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בהפסד 0–5 לפריז סן-ז'רמן במסגרת שלב הבתים לעונת 2019/2020. ב-7 בדצמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה, בניצחון 1–2 על סינט טרוידן במסגרת המחזור ה-18 בליגה. ב-5 בפברואר 2020 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1–2 על זולטה ורכם במסגרת חצי גמר הגביע הבלגי. ב-1 במרץ הבקיע את שער הבכורה שלו בליגה, בניצחון 1–2 על ראסינג גנק במסגרת המחזור ה-28 בליגה. בעונתו הראשונה בקבוצה הבוגרת ערך דה קטלארה 13 הופעות ליגה, והבקיע שער אחד. בעונה זו זכתה קלאב ברוז' באליפות בלגיה.
ב-20 באוקטובר 2020 הבקיע דה קטלארה את שער הבכורה שלו בליגת האלופות, השער המכריע בניצחון 1–2 על זניט סנקט פטרבורג במסגרת שלב הבתים לעונת 2020/2021. בעונה זו הפך דה קטלארה לשחקן מפתח במועדון, וערך 38 הופעות ליגה, בהן הבקיע ארבעה שערים. גם בעונה זו זכתה קלאב ברוז' באליפות בלגיה.
ב-2 באוגוסט 2022 חתם לחמש שנים במילאן מהסרייה א'. ב-13 באוגוסט ערך הופעת בכורה בקבוצה, בניצחון 2–4 על אודינזה. את עונתו הראשונה בקבוצה סיים ללא שערים ועם בישול אחד ב32 הופעות ליגה.
ב-16 באוגוסט 2023 הושאל לאטאלנטה לעונה אחת עם אופצייה לרכישה.
קריירה בינלאומית

ב-11 בנובמבר 2020 ערך דה קטלארה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בלגיה, כשנכנס כמחליף בניצחון 1–2 על נבחרת שווייץ במשחק ידידות.
נכלל בסגל נבחרת בלגיה לטורניר מונדיאל 2022.
נכלל בסגל נבחרת בלגיה לטורניר יורו 2024.
תארים

אליפות בלגיה (3): 2019/2020, 2020/2021, 2021/2022
הסופר קאפ הבלגי: 2021, 2022
אטאלנטה
הליגה האירופית: 2023/2024
הערות שוליים

↑  Club staat in de bekerfinale met dank aan gouden invaller De Ketelaere באתר Sporza, ‏ 5 בפברואר 2020 (בהולנדית)
↑  Club Brugge stun wasteful Zenit with late winner באתר ESPN, ‏ 20 באוקטובר 2020 (באנגלית)
↑  Charles De Ketelaere joins AC Milan: official statement, AC Milan (באנגלית)
↑  Belgium 2-1 Switzerland באתר BBC, ‏ 11 בנובמבר 2020 (באנגלית)
↑  Roberto Martinez selects 26 devils for the World Cup באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הבלגית המלכותית, 10 בנובמבר 2022 (באנגלית)
↑  25 Devils go to EURO 2024 באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הבלגית המלכותית, 28 במאי 2024 (באנגלית)
| נבחרת בלגיה – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 קורטואה •  2 אלדרווירלד •  3 תיאט •  4 פאאס •  5 ורטונגן •  6 ויטסל •  7 דה בראונה •  8 טילמנס •  9 לוקאקו •  10 א. אזאר •   11 קרסקו •  12 מיניולה • 13 קסטילס •  14 מרטנס • 15 מנייה • 16 ת. אזאר • 17 טרוסארד • 18 אוננה • 19 דנדונקר • 20 פנאקן • 21 קסטאן • 22 דה קטלארה • 23 בטשואיי • 24 אופנדה • 25 דוקו • 26 דבאסט • מאמן: מרטינס |  1 קורטואה •  2 אלדרווירלד •  3 תיאט •  4 פאאס •  5 ורטונגן •  6 ויטסל •  7 דה בראונה •  8 טילמנס •  9 לוקאקו •  10 א. אזאר •   11 קרסקו •  12 מיניולה • 13 קסטילס •  14 מרטנס • 15 מנייה • 16 ת. אזאר • 17 טרוסארד • 18 אוננה • 19 דנדונקר • 20 פנאקן • 21 קסטאן • 22 דה קטלארה • 23 בטשואיי • 24 אופנדה • 25 דוקו • 26 דבאסט • מאמן: מרטינס | בלגיה |
| נבחרת בלגיה – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 קסטילס •  2 דבאסט •  3 תיאט •  4 פאאס •  5 ורטונגן •  6 ויטסל •  7 דה בראונה •  8 טילמנס •  9 טרוסארד •  10 לוקאקו •   11 קרסקו •  12 קמינסקי • 13 סלס •  14 לוקבאקיו • 15 מנייה • 16 ורנקס • 17 דה קטלארה • 18 מנגאלה • 19 בקאיוקו • 20 אופנדה • 21 קסטאן • 22 דוקו • 23 פרמירן • 24 אוננה • 25 דה קויפר • מאמן: טדסקו |  1 קסטילס •  2 דבאסט •  3 תיאט •  4 פאאס •  5 ורטונגן •  6 ויטסל •  7 דה בראונה •  8 טילמנס •  9 טרוסארד •  10 לוקאקו •   11 קרסקו •  12 קמינסקי • 13 סלס •  14 לוקבאקיו • 15 מנייה • 16 ורנקס • 17 דה קטלארה • 18 מנגאלה • 19 בקאיוקו • 20 אופנדה • 21 קסטאן • 22 דוקו • 23 פרמירן • 24 אוננה • 25 דה קויפר • מאמן: טדסקו | בלגיה |
שוד הבנק המרכזי (סרט)

| --- | --- |

 בימוי:  Marcos Paulo 
 שחקנים ראשיים:  Milhem Cortaz Gero Camilo Vinícius de Oliveira Fábio Lago Tonico Pereira Giulia Gam Eriberto Leão Lima Duarte Cássio Gabus Mendes 
 מוזיקה:  André Moraes 
 מדינה:  ברזיל 
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20 
 הקרנת בכורה:  2011 
 משך הקרנה:  104 דק' 
 שפת הסרט:  פורטוגזית 
 סוגה:  סרט שוד, סרט דרמה, סרט פשע 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
שוד הבנק המרכזי (בפורטוגזית: Assalto ao Banco Central) הוא סרט מותחן ברזילאי משנת 2011 שביים והפיק מרקוס פאולו סימואס, בכיכובם של מילם קורטז, הרמילה גודס, אריברטו לאו ולימה דוטרטה. אירועי הסרט מבוססים על אירועי שוד הבנק המרכזי בשנת 2005 בפורטלזה.
שחקנים ודמויות

מילם קורטז - באראו
אריברטו לאו - מיניירו
הרמינה גודס - קרלה
לימה דוטרטה - דלגדו אמורים
ג'וליה גאם - תלמה מונטיירו
טוניקו פריירה - דוטור
ג'רו קמילו - טאטו
ויניסיוס דה אוליביירה - דוואנילדו
הייטור מרטינז  - ליאו
קאדו פאברו  - פירמיניו
פאביו לאגו - קטאו
ג'וליאנו קזארה - דסיו
קראו קלאב - סאולו
קאסיו גאבוס מנדס - מרטיניו
ביקורת

על פי נתוני פוקס המאה העשרים, שהפיצו את הסרט בברזיל, הסרט זכה לבכורה מוצלחת, עם יותר מ-325,000 צופים במהלך סוף השבוע הראשון שלה. ברם, הביקורות לסרט היו שליליות. מאוריסיו שטיסר, מ- UOL Cinema, לא אהב את מה שכינה "סרט אקשן נדיר ללא אקשן".
הערות שוליים

↑  Smith, Ian Hayden (2012). International Film Guide 2012. p. 79. ISBN 978-1908215017.
↑  ""Assalto ao Banco Central" tem bom desempenho nas bilheterias". Universo Online (בפורטוגזית). 26 ביולי 2011. נבדק ב-31 ביולי 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Stycer, Mauricio (26 ביולי 2011). ""Assalto ao Banco Central" é um filme de ação sem ação nem informação" (בפורטוגזית). Universo Online. נבדק ב-31 ביולי 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "שוד הבנק המרכזי (סרט)".
שכיח

בסטטיסטיקה, השכיח הוא הערך בעל השכיחות הגבוהה ביותר בקבוצת נתונים. במילים אחרות, זהו הערך שהופיע במדגם יותר פעמים מכל ערך אחר.
כמו הממוצע והחציון, השכיח משמש כאמצעי להבעת מידע חשוב על משתנה מקרי או אוכלוסייה באמצעות מספר בודד. יתרונו המשמעותי של השכיח על שאר מדדי המרכז, כמו הממוצע והחציון, הוא שהוא מוגדר גם למשתנה בעל ערכים שמיים.
אם כמה ערכים הם בעלי השכיחות הגבוהה ביותר במדגם, כל אחד מהם נחשב לשכיח. המקרה הקיצוני ביותר מתרחש בהתפלגויות אחידות, שבהן כל הערכים שכיחים באותה מידה.
בהתפלגויות סימטריות יונימודליות ("חד-דבשתיות"), כמו ההתפלגות הנורמלית, החציון, השכיח והממוצע מתלכדים.
חישוב השכיח > במדגם בדיד

השכיח של מדגם הוא הערך המופיע בו בכמות הגבוהה ביותר. לדוגמה, השכיח של המדגם [1, 3, 6, 6, 6, 6, 7, 7, 12, 12, 17] הוא 6. לעומת זאת, ברשימת הנתונים [1, 1, 2, 4, 4] השכיח אינו ייחודי - קיימים שני ערכים בעלי אותה שכיחות, שהיא הגבוהה ביותר במדגם. ניתן לומר שההתפלגות היא דו-שיאית (דו-דבשתית), בעוד שקבוצה עם יותר משני שכיחים יכולה להיות מתוארת כרב-שיאית (רב-דבשתית).
חישוב השכיח > במדגם רציף

כאשר המדגם הוא התפלגות רציפה, כגון [... .935, 1.211 ..., 2.430 ..., 3.668 ..., 3.874 ...], המושג הוא בלתי שימושי בצורתו הגולמית, שכן אין בו שני ערכים זהים, ולכן כל ערך יופיע בדיוק פעם אחת. על מנת להעריך את השכיח, מקובל לסדר את הנתונים במחלקות שוות רוחב, כמו להכנת היסטוגרמה, ולחשב את שכיחותה של כל מחלקה. ניתן למצוא בקלות את המחלקה השכיחה - המחלקה שבה ההיסטוגרמה מגיעה לשיא - ואמצע מחלקה זו הוא השכיח. החיסרון בכך הוא שבדגימות קטנות או בינוניות, עלולה להיווצר הטיה בהתאם לרוחב המחלקה. דרך אחרת לחישוב השכיח במדגם רציף היא למצוא את נקודת המקסימום של פונקציית צפיפות ההסתברות אשר נאמדת בעזרת החלקה עם פונקציית גרעין (kernel density estimation).
הצגה גרפית

בסדרת ערכים, השכיח מוגדר כאמור על ידי ספירת ההופעות של הערכים השונים וניתן להציג את הרשימה כולה, אך דרך זו אינה נוחה. קיימות מספר דרכים להצגה גרפית של השכיח: ניתן לסדר את הערכים בטבלת שכיחויות- בה ליד כל ערך יופיע מספר הפעמים שבו נדגם. טבלה כזו יכולה לשמש לבניית דיאגרמת מקלות או גרף שבו מיקום נקודה מציין את הערך ושכיחותו. בהצגות כאלו, ניתן לאתר את השכיח בקלות: הערך השכיח הוא זה שהעמודה או הנקודה המייצגת אותו היא הגבוהה ביותר - בעל הצפיפות הגבוהה ביותר. כאשר מספר הערכים גדול ניתן לחלק את הערכים למחלקות ולהציג את שכיחותן בהיסטוגרמה. בצורת הצגה כזאת, השכיח הוא אמצע המחלקה השכיחה ביותר.
במדגם רציף, שבו ניתן להציג את ההתפלגות בקו אחד, ניתן לאתר את השכיח בגרף על ידי מציאת נקודת המקסימום שלו.
השוואה למדדי מרכז אחרים

הטבלה הבאה מדגימה ששלושת מדדי המיקום המרכזיים אינם חייבים להסכים זה עם זה:
| סוג | תיאור | דוגמה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| ממוצע חשבוני | סכום ערכי המדגם מחולק במספרם  {\bar {x}}={\frac {1}{n}}\sum _{i=1}^{n}x_{n} | 7/(1+2+2+3+4+7+9) | 4 |
| חציון | הערך האמצעי בסידור עולה של הערכים | 1,2,2,3,4,7,9 | 3 |
| שכיח | הערך הנפוץ ביותר במדגם | 1,2,2,3,4,7,9 | 2 |
בניגוד לממוצע ולחציון, המושג "שכיח" הגיוני וישים גם על ערכים שמיים. למשל, אם המדגם הוא של שמות משפחה בישראל, והשם "כהן" מופיע הכי הרבה פעמים, השכיח יהיה "כהן". מובן שבדגימה כזו לא ניתן לחשב ממוצע או חציון. במערכת בחירות שבה המנצח נקבע על פי הרוב, המנצח הוא השכיח. שני שכיחים ומעלה ידרשו תהליך שובר שוויון. בניגוד לחציון, שהגיוני להשתמש בו רק כאשר יש סדר ליניארי בין הערכים האפשריים, השכיח אינו דורש זאת- בכל מדגם יש משמעות למושג זה.
פונקציית ההפסד

השכיח של מדגם מוגדר כערך שמספר הערכים השונים ממנו הוא הקטן ביותר. במילים אחרות, השכיח הוא הממזער של פונקציית ההפסד הבאה:
L_{0}(m)=\sum _{i=1}^{n}I_{m}(X_{i}) כאשר  I_{m}(X_{i})={\begin{cases}1&{\text{if }}m=X_{i}\\0&{\text{else}}\end{cases}}.
פונקציית ההפסד בעצם מתארת בכתיב מתמטי את המקרה הבא: בכל פעם בוחרים ערך אקראי מהרשימה. המטרה היא לנחש אותו, כאשר "ניצחון" הוא ניחוש נכון של הערך ו"הפסד" הוא כל ניחוש שאינו נכון. אנו מעוניינים "לנצח" כמה שיותר פעמים באמצעות שימוש באותו המספר. באיזה מספר עדיף לבחור? בשכיח כמובן. זהו הערך שאיתו נצא עם מספר ה"הפסדים" הקטן ביותר.
ראו גם

מדד מיקום מרכזי
שכיחות (סטטיסטיקה)
התפלגות אורכי הערכים בוויקיפדיה העברית. ניתן לראות את השכיח כנקודה הבודדת בעלת הערך הגבוה ביותר וגם כנקודת המקסימום של הגרף
השוואה של ממוצע, חציון ושכיח של שתי התפלגויות לוג-נורמליות בעלות צידוד שונה
שמעון היבש

שמעון היבש (נולד ב-23 באפריל 1948) הוא כדורגלן עבר ישראלי.