stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תא לחץ
שימושים > רפואה היפרברית

במאה ה-21 החל שימוש רפואי נרחב בתאי לחץ, עם התרחבות השימוש ברפואה היפרברית לצורך טיפולים רפואיים. בתקופה זו הוקמו במקביל לתאי הלחץ הציבוריים המעטים תאי לחץ פרטיים רבים, ותופעה זו לוותה בפרסומים הקושרים שימוש בתאי לחץ עם סיוע לשלל תופעות רפואיות. עם זאת, נכון לשנת 2022, מחקרים שניסו לבדוק את השפעתם של תאי לחץ על אותן תופעות רפואיות לא מצאו במקרים רבים עדויות משמעותיות לאפקטיביות, וחלק מהמחקרים אף הצביעו על האפשרות שתאי הלחץ אף עלולים להחמיר את הבעיה, כך שמידת האפקטיביות של תאי לחץ שנויה במחלוקת.
על פי המחקר העדכני טיפול בתאי לחץ אפקטיבי עבור הבעיות הוותיקות שנועד לפתור, כמו סיוע לצוללים או מטפסי הרים הנמצאים בדקומפרסיה או הרעלת פחמן חד-חמצני. מסתמנת אף יעילות מוגבלת של תאי לחץ בשיפור מצבם של פצעים קשיי ריפוי, במיוחד כשקיימים הפרעה באספקת הדם לאיבר הנגוע. עם זאת, לא נמצאו ראיות ברורות ועקביות התומכות ביעילותם של תאי לחץ במגוון תופעות אחרות, דוגמת אירוע מוחי, דמנציה ואלצהיימר, ולא נמצאו ראיות המעידות על כך שתאי לחץ יכולים לשפר את תפקודם הרפואי של אנשים בריאים. מקרים שונים דוגמת טראומה מוחית מעלים תוצאות משתנות שמקשות על הגעה למסקנה מסוימת.
בפברואר 2022, בעקבות מחקר מאוניברסיטת תל אביב ומהמרכז הרפואי שמיר אסף הרופא, דווח בכתב העת "PLOS ONE" (אנ') ובעיתונות בישראל על שיפור משמעותי בקרב 29 חיילים עם תסמינים של הפרעת דחק פוסט טראומטית (PTSD) אשר טופלו בתא לחץ.  המחקר, בהובלתם של פרופ' שי אפרתי וד"ר קרן דואניאס-ברק מהפקולטה למדעי הרפואה והבריאות באוניברסיטת תל אביב ומבית ספר סגול למדעי המוח, מצא כי טיפול בחמצן היפרברי (HBOT) מסייע בריפוי נזק מוחי כתוצאה מטראומה ומפחית תסמינים כמו פלאשבקים, דריכות יתר (אנ') ועצבנות. לדברי אפרתי, עשרות אלפי חיילים ומספר גדול בהרבה של אזרחים עלולים להיות מאובחנים עם הפרעת דחק טראומטית, ומרכז סגול נענה לאתגר עם מערך טיפולי מקיף, הכולל מתקנים היפרבריים בשילוב אנשי מקצוע מגוונים בתחום בריאות הנפש, פסיכולוגים ופסיכיאטרים. המרכז מטפל במאות נפגעי פוסט טראומה מדי יום, במטרה להגיע לאלף חולים בשנה. עם זאת, מחקרים משלימים הראו תוצאות שונות, ומידת האפקטיביות של תאי לחץ לפוסט טראומה עודנה במחלוקת.
מבנה תא לחץ

הסוג המסורתי של תא הלחץ המשמש בטיפולים רפואיים הוא מכל לחץ בעל מעטפת קשיחה. תאים אלו מסוגלים לפעול באופן רגיל בלחץ של בערך 6 בר (PSI‏ 87). הגבול העליון נרשם בתא לחץ נסיוני (אנ') שהגיע ל-70 בר. גודל התאים משתנה מיחידה של מטופל אחד, דבר המעניק ניידות למכשיר, ועד לתאים בגודל של חדרים שיכולים להכיל 8 מטופלים במקביל.
המבנה של תא קשיח לרוב כולל:
שלד חיצוני בנוי מכל פלדה.
חלונות עשויים מזכוכית אקרילית
לעיתים ישנם גם מסכים המאפשרים לראות את המתרחש בפנים במקום החלונות האקריליים.
מנעל אוויר המשמש למעבר אנשים לתוך התא.
מנעל אוויר המשמש מעבר של תרופות, מכשור רפואי ומזון לתוך התא.
מערכת אינטרקום כדי לתקשר עם העולם החיצון.
מסנן לפחמן דו-חמצני.
מנגנון אבטחה כנגד לחץ גבוה מדי.
מערכת נשימה המספקת ומפנה את הגזים.
מערכת כיבוי אש.
סוג נוסף של תאי לחץ הם תאים גמישים. התאים הגמישים נבדלים בניידות, בלחץ המקסימלי שהם מסוגלים לעמוד בו ובאספקת החמצן שלהם. תאים גמישים יכולים להיות משונעים על ידי טנדר או משאית, בעוד שתאי הלחץ הגמישים הקטנים ביותר הם קלילים הרבה יותר. הלחץ המקסימלי הוא 2 בר מעל הלחץ החיצוני והלחץ המינימלי הוא 0.3–0.5 בר. ישנם תאי לחץ גמישים שמגיעים ללא אספקת חמצן כלל וננעלים בסגירת רוכסן אורכי.
מבנה תא לחץ > אספקת החמצן בטיפול רפואי

בתאי לחץ המכילים יותר ממקום אחד, מתבצעת אספקת החמצן באמצעות קסדות גמישות המזכירות בפעולתן קסדות של אסטרונאוטים, או על ידי מסיכות חמצן. אמצעים אלו מספקים חמצן טהור למטופל. מדי פעם יתבקשו לנשום אוויר עם אחוז חמצן רגיל כדי להימנע מנזקי עודף חמצן. החמצן הנפלט מפונה מחלל תא הלחץ כדי למנוע הצטברות חמצן שמעלה את הסיכוי לשרפה. ניתן להעלות את הלחץ בתוך חלל התא על ידי פתיחה של מסתמים. פתיחת המסתמים גורמת לזרימה מוגברת של חמצן בלחץ גבוה מחלל האחסון הממולא על ידי מדחס. אחוז החמצן בחלל תאי הלחץ נשמר בין 19 ל־23 אחוז כדי להימנע משריפה. תא לחץ גמיש מקבל את אספקת החמצן שלו ישירות מהמדחס או כמו בתא לחץ קשיח, דרך חללי אחסון.
אספקת החמצן לחלל התא יכולה להיות עם חמצן טהור דחוס ואז אין צורך במסכות וקסדות. הסיבה שמעדיפים קסדות ומסכות היא עלותן הנמוכה. מסיבה זו, השימוש בחמצן טהור נפוץ רק בתאי לחץ קטנים לטיפול בחולה בודד. כאשר המטופל ערני ומשתף פעולה נעדיף להשתמש במסכות או קסדות משום שניתן לשלוט בצורה מדויקת יותר על רמות החמצן, גם בעת הטיפול וגם בהפסקות.
מטרות הטיפול בתא לחץ

תא לחץ הוא תא אליו מוזרם חמצן בריכוז גבוה של 100% בלחץ הגבוה פי כמה מהלחץ האטמוספירי הרגיל (בדרך כלל באזור פי 2.4–3 מהלחץ האטמוספירי הרגיל). מטרות הטיפול הרפואי בעזרתו הם:
הזרמת חמצן מוגברת – לפי חוק הנרי הקובע כי גז יתמוסס ביחס ישיר ללחצו החלקי, ריכוז החמצן בדם גדל בהתאם להגברת הלחץ בתא. בעקבות תכונה זאת, טיפול בתא לחץ מומלץ במקרים בהם רמות החמצן בדם נמוכות, מצבים כמו אנמיה חמורה, הרעלת CO ואסכמיה חריפה וקלה. מצבי פציעות כמו פגיעות קרינה, פציעות ריסוק וכוויות הם מצבים בהם נבחר בטיפול בתא לחץ היות שמשלוח החמצן המוגבר לאזור יתרום לחידוש הרקמות בצורה מהירה יותר – כלומר בניה מהירה יותר של רקמת צלקת, חידוש זרימת הדם לאזור והורדת הבצקות. העלייה בריכוז החמצן בפלזמת הדם מסייעת לתהליכי הריפוי של חולים להם נפגעו כלי הדם הקטנים ברקמה ולכן החמצן מנוע מלהגיע לרקמה הפגועה באמצעות תאי הדם האדומים וההמוגלובין שהם נושאים, לעומתו, החמצן בריכוז גבוה שנמצא בפלזמה מגיע לתאי הרקמה בקלות ובכך מסייע לה בהחלמה. העלאת ריכוז החמצן בפלזמה מעודדת יצירת כלי דם חדשים, מזרזת ריפוי פציעות ואף יכולה לתרום ליצירת רקמת עצם חדשה.
הפחתת גודל כדוריות הגז – חמצן נישא אל רקמות הגוף ברובו על ידי המוגלובין בתאים האדומים. מעט ממנו נמצא בפלזמת הדם באופן חופשי ומסיס, ומגיע אל הרקמות באמצעות דיפוזיה. חוק בויל, הקובע כי גודל חלקיקי הגז יקטן ביחס הפוך ללחץ המופעל עליהן – בתא הלחץ מעלים את כמות האוויר וכך גם את כמות מולקולות החמצן, כך הנפח שתופס מספר מסוים של מולקולות הגז קטן, ולפי חוק בויל הלחץ עולה. על פי חוק הנרי, כשהלחץ יעלה, תעלה גם מסיסות הגז בנוזל.
הורדת זמן חיים של פחמן חד-חמצני הנקשר להמוגלובין – ה־CO נקשר להמוגלובין באפיניות יותר חזקה משל חמצן (פי 200–250 יותר חזקה), לכן נוכחות שלו גורמת לספיגה מופחתת של חמצן בדם, היות שעליו להקשר להמוגלובין לשם כך). מחקרים הראו כי טיפול בתא לחץ גורם להפחתת זמן מחצית החיים של מולקולות ה־COHb (ההמוגלובין הקשר לפחמן החד-חמצני) מבין ארבע לשש שעות ל־15 עד 30 דקות, ובכך משפר אף יותר את ספיגת החמצן.
הטיפול בתא הלחץ מנצל את שני העקרונות הפיזיקליים – מספר מולקולות החמצן באוויר גדל ומסיסות החמצן בדם גדלה גם היא. כתוצאה מכך ריכוז החמצן בפלזמה עולה. שילוב הדברים יחד עם הורדת זמן החיים של פחמן דו-חמצני הנקשר להמוגלובין יכול להעלות פי 20 את כמות החמצן המגיע לבסוף אל רקמות הגוף.
היסטוריה

העדות הראשונה לשימוש רפואי בלחץ חמצן גבוה מגיעה מרופא בריטי, שבשנת 1662 בנה תא אטום (שכונה "דומיליציום") לתוכו ניתן היה לדחוס אוויר, ובו נעשה שימוש לטיפול רפואי. היה זה עוד בטרם גילוי החמצן. במאה ה-19 הפכו טיפולים בתאי לחץ פופולריים בכל רחבי אירופה. בשנת 1891 בנה ד"ר ג'. לאונרד קורנינג את תא הלחץ הראשון בארצות הברית בניו יורק. בשנת 1928 פתח ד"ר אורוול קנינגהם, יו"ר המחלקה להרדמה בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת קנזס את תא הלחץ הגדול ביותר בעולם בקליבלנד, אוהיו.
הטיפול בתא לחץ נוצל בעיקר לטיפול בנפגעי תאונות צלילה, וכיום הוא משמש להתוויות מסוימות נוספות ברפואה הכללית, בצורתו המקצועית המוכחת מדעית החל להתפתח בעולם רק בשנות ה-60. בארצות הברית בשנת 1977 פעלו 37 מרכזים של תאי-לחץ, ואילו בתחילת 2003 מספרם עלה על 400. באירופה, פעילים נכון ל-2020 כ־500 מרכזים, בסין כ־1,800.
תא לחץ בישראל

תא הלחץ הראשון בישראל פעל במכון לרפואה ימית של חיל הים החל מתחילת שנות ה-70, והטיפולים בו נעשו בשיתוף בית החולים רמב"ם. התוויות הטיפול בתא לחץ בישראל נכתבו לראשונה ב-1986 על ידי ד"ר יהודה מלמד, סגנו ד"ר דני שרמן ופרופ' שמעון בורשטיין. חמש עשרה ההתוויות נכנסו לסל השירותים ונכללו ב-1994 בחוזר של משרד הבריאות עבור חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
בישראל קיימים ארבעה מרכזי טיפול בתא לחץ: מרכז סגול המטפל באמצעות תא לחץ בבית החולים אסף הרופא, תא הלחץ של בית החולים אלישע אשר עובד בשיתוף פעולה עם בית החולים רמב"ם ובאילת נמצא תא לחץ המטפל בעיקר בנפגעי צלילה ותושבי האזור. ביולי 2022 הוחלט כי גם במרכז הרפואי זיו יוצב תא לחץ.
ראו גם

רפואה היפרברית
בארוטראומה
חוק הנרי
חוק בויל-מריוט
שי אפרתי
הערות שוליים

1 2 3 4 5  טיפול בתאי לחץ: עובדות ואשליות | דוקטורס אונלי Doctors Only, באתר דוקטורס אונלי Doctors Only, ‏4 באוגוסט 2022
↑  ליהי גבור, להיכנס ללחץ – ולהבריא, במדור "מדע במבט-על" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 27 במאי 2017
1 2  Keren Doenyas-Barak, Hyperbaric oxygen therapy improves symptoms, brain’s microstructure and functionality in veterans with treatment resistant post-traumatic stress disorder: A prospective, randomized, controlled trial, PlosOne, ‏February 22, 2022
↑  Hyperbaric Oxygen Therapy: A Promising Treatment for PTSD Symptoms, אוניברסיטת תל אביב
1 2 3  U.S. Navy Diving Manual. Volume 5: Diving Medicine and Recompression Chamber Operations. SS521-AG-PRO-010, Revision 6. U.S. Naval Sea Systems Command., March 31, 2014
1 2  compositesworld.com newsletter, Uncompromising composite hyperbaric oxygen chamber closes the gap, Composites World., ‏30-04-2015
1 2  Portable Hyperbaric Chambers, Oxyhealth.com
↑  Wood, S., "Air break masks for monoplace chambers", Undersea and Hyperbaric Medical Society, 2005
↑  G. Raleigh, Air Breaks in the Sechrist Model 2500-B Monoplace Hyperbaric Chamber., undefined, ‏1988 (באנגלית)
↑  Hamilton-Farrell, Hyperbaric oxygen therapy, Br J Hosp Med. 1993;50(7):425
1 2  N. Pace, E. Strajman, E. L. Walker, Acceleration of carbon monoxide elimination in man by high pressure oxygen, Science (New York, N.Y.) 111, 1950-06-16, עמ' 652–654 doi: 10.1126/science.111.2894.652
↑  היסטוריה של הרפואה ההיפרברית באתר אוניברסיטת דיוק (אנגלית)
↑  טיפול בחמצן בלחץ גבוה (היפרברי), באתר בית החולים רמב"ם, בארכיון האינטרנט
↑  פרסום ראשון בחוזר משרד הבריאות מס' 86\32 מיום ה – 31.3.1986 ואישור על פי חוק ביטוח בריאות ממלכתי - חוזר משרד הבריאות מס. 99\37 מתאריך 23.8.1999.
↑  בשורה חשובה לצפון: מכשיר "תא לחץ" יוצב בבית החולים זיו בצפת, באתר מעריב אונליין, 29 ביולי 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536915805171  LCCN: sh90004799
כפר חסידים

ערך זה עוסק בישוב שהוקם בשנות העשרים בעמק זבולון. אם התכוונתם להרחבה של היישוב, ראו .
| --- | --- |
הכניסה לכפר חסידים. ברקע תל רגב הנמצא בכניסה לכפר
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: חיפה
מועצה אזורית: זבולון
גובה ממוצע: ‎14 מטר
תאריך ייסוד: 1924
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 1,025 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 985 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) כפר חסידים(למפת הגליל המערבי רגילה) כפר חסידים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר חסידים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר חסידים32°45′02″N 35°05′33″E﻿ / ﻿32.7505629427436°N 35.0926156461261°E﻿ / 32.7505629427436; 35.0926156461261  heמפת היישובים של מועצה אזורית זבולון באדום - כפר חסידים א' בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 8 מתוך 10
http://www.kfar-hasidim.org.il
נחלת יעקב ב-1926, אחד היישובים שאוחדו לאחר מכן לכפר חסידים. מימין למעלה בית חרושת נשר
מוזיאון יענקל'ס שטעטל
רחוב בכפר חסידים
כפר חסידים כפי שהוא נראה מהכרמל
כְּפַר-חֲסִידִים הוא מושב בעמק זבולון ליד קריית אתא ורכסים בתחומי מועצה אזורית זבולון.
היסטוריה

תחילתו של כפר חסידים ב-תרפ"ד-1924 בימי העלייה הרביעית בשתי התארגנויות של חסידים בפולין שבקשו לעלות ארצה ולהקים כאן מושב חקלאי.
התארגנות אחת בהנהגת האדמו"ר מקוז'ניץ ר' ישראל אלעזר הופשטיין, נקראה "עבודת ישראל". התארגנות שנייה שנקראה "נחלת יעקב", הייתה בהנהגת ר' יחזקאל טאוב האדמו"ר מיבלונה, דור חמישי למגיד מקוזמיר. אליהם נלוו שני אדמו"רים נוספים: ר' ישעיהו שפירא ("האדמו"ר החלוץ"), וקרוב משפחתו ר' אברהם יעקב שפירא, האדמו"ר מדרוהוביץ', אף הם צאצאים ישירים של המגיד מקוז'ניץ. האדמו"ר מדרוהוביץ' למד במדינה אחרת את מלאכת המדידה, ועתה היה ממונה על מדידת אדמות היישוב. בהמשך הצטרף גם גיסו של האדמו"ר מקוז'ניץ, ר' אברהם אלימלך שפירא.
האדמו"ר מיבלונה הגיע ב-1924 לארץ ישראל, רכש קרקע עבור אגודת "נחלת יעקב" ושב לפולין כדי לשווק אותה לחסידים. בתחילת מאי 1925 נרשמה הקרקע בשטח של 26,000 דונם, כולל 5,000 דונם של הקרן הקיימת, בטאבו.
חברת "עבודת ישראל" נוסדה בסיון תרפ"ד על ידי הרבי מקוזניץ. עד תחילת מרץ 1925 הצטרפו לחברה מעל 200 משפחות.
החברות שיווקו את הקרקע לחסידים מן המעמד הבינוני שנדרשו לשלם על חלקת האדמה, ובנוסף להביא עמם סכום בשווי כמה מאות לירות מצריות להתבססותם. ואולם, בהשפעת חוקי גרבסקי, שרוששו יהודים רבים, התברר שלרבים מהמצטרפים חסר ההון הנדרש להתיישבות; אז פנו ראשי החברות אל הקרן הקיימת בבקשת סיוע לרכישת אפילו חלק מהקרקע. דירקטוריון הקרן הקיימת נענה לבקשתם ורכש עבורם 9,000 דונם נוספים. הנהלת הקרן הקיימת הדגישה בפרסומיה שהיא מסייעת לכל חלקי העם.
היסטוריה > עלייה להתיישבות

באפריל 1925, עוד טרם הרישום של רכישת הקרקעות בטאבו, עלתה קבוצה ראשונה של חסידים בראשות הרבי מיאבלונה על הקרקע בנקודה שנקראה "נחלת יעקב". ב-19 במאי 1925 תוארה ההתיישבות בהארץ על ידי אהרן זאב בן ישי:
בן ישי סיפר גם על התכנית המשקית:
בחודשים הראשונים עבדו המתיישבים בייבוש הביצות. בנחלת יעקב הכינו משתלה, וקנו פרות ועדר צאן. בספטמבר 1925 העבירו את הצריפים מהנקודה הזמנית בה ישבו על הכביש אל שלוש נקודות הקבע של היישוב.
סיפור המעשה עורר התלהבות רבה בקרב היישוב הציוני. ש. שלום, בנו של האדמו"ר מדרוהוביץ', שהצטרף אל אביו והיה בעצמו בקבוצת המתיישבים, מתאר בספרו "עליית חסידים" את השנים הראשונות בתמונות ציוריות למדי של יהודים בעלי מראה חרדי, שיצאו לעבוד עבודת כפיים בשדה כשעל גופם ציצית ופיאותיהם וזקניהם מתבדרים ברוח.
היסטוריה > עבודת ישראל

"עבודת ישראל" התיישבה על גבעה מול קיבוץ יגור. ביולי 1925 היו בו 20 משפחות ב-5 צריפים. בספטמבר 1925 תיאר מ. אבי שאול את היישוב: "בתי עץ קטנים, צריפים חדשים, קרשיהם לבנים כאילו רק עתה הביאום מבית הנסירה". בדצמבר 1925 נמסר:
בתחילת מרץ 1926 נמסר:
היסטוריה > התבססות

עד מהרה החלו הבעיות לצוץ על פני השטח: האזור שקנו החסידים היה אדמת ביצה, שלא התאימה לחקלאות, והמלריה התפרצה והפילה חללים רבים. כמו כן, היישוב לא זכה בתמיכה מספקת של המוסדות הלאומיים, הכספים מפולין הפסיקו להגיע וההון הפרטי הלך ואזל. לכך התלוותה הבעיה המרכזית, והיא חוסר בידע ובניסיון חקלאי. הרבי מיבלונה (כמו גם אחרים) פנה אל הקרן הקיימת לישראל לעזרה. הקק"ל הגישה עזרה בשליחת מדריכים, פרעון החובות על קניית הקרקע ובעיקר בייבוש הביצות. קרן היסוד עזרה אף היא, כשהזרימה קיצבה למתיישבים שהוכיחו כי בכוחם לנהל משק.
הקק"ל החליטה ב-1926 על איחוד שני המושבים לכדי יישוב אחד. אל החסידים צורפה גם קבוצה של מתיישבי הפועל המזרחי. כך תואר המקום בינואר 1929:
במאי 1930 נחנך הכביש המחבר את הכפר לכביש חיפה-נצרת. בשנות ה-30 מונה הרב מרדכי שמואל קרול כרבו של כפר חסידים.
במהלך השנים עד לקום המדינה הלך והתבסס היישוב. במהלך שנות ה-30 של המאה ה-20, ביקשו להתיישב בכפר אנשים שאינם חקלאים. ועד המושב הקצה למשפחות אלה מגרשים בני דונם אחד בשטחים שלא התאימו לעיבוד חקלאי. בשנות ה-50 הופרד הכפר מבחינה מוניציפלית לשני יישובים: כפר חסידים א' - החקלאים, וכפר חסידים ב' - התושבים. בנייני המגורים של כפר חסידים ב' משולבים בתוך כפר חסידים א'. תושבי הכפר מתפרנסים מחקלאות כמו גם מעבודות מחוץ ליישוב. במהלך השנים האוכלוסייה התחלפה, וכיום תושבי הכפר הם בעיקר דתיים לאומיים וחילונים. במהלך השנים עקב שינוי הצביון הרוחני בכפר, עזבו רוב משפחות החסידים שבכפר לבני ברק ולירושלים. שאר החסידים הראשונים שהיו בכפר נפטרו במהלך השנים. ממשפחות החסידים המייסדים נותרו כיום צאצאיהם של כחמש עשרה משפחות, ובנוסף להן חיים בכפר צאצאיהם של אנשי הפועל המזרחי.
היסטוריה > מעברות שהיו ל"רכסים"

ב-1950 הוקמו שתי מעברות בכפר חסידים. העולים החדשים התגוררו בצריפונים במעברה, בדונים ואוהלים. בפברואר 1951 הוחלט על הקמת מעברה נוספת בכפר חסידים. ב-1952 הוקם במקום שיכון על ידי חברת רסקו עבור משוחררי צה"ל מכפר חסידים. ב-1954 הוחל בבניית שיכון נוסף על ידי חברת משכנות, על רכס סמוך לשכון רסקו. גם חברת שיכון ההסתדרותית החלה בבניית שיכון משלה במקום, על הרכסים דרומית מזרחית לכפר חסידים, צפונית לקריית טבעון. שיכונים אלו נבנו לצורך פינוי המעברות בכל אזור חיפה, אך עקב התנגדות תושבי מעברות אחרות שוכנו שם רק מעטים. באפריל 1956, כשבשיכונים התגוררו כ-1500 נפשות, הוחלט שהמקום יוכרז כמועצה מקומית נפרדת מכפר חסידים, בשם רכסים וביולי 1959 כוננה המועצה המקומית.
היסטוריה > משנות ה-80

בסוף שנות השמונים של המאה העשרים נקלע המושב לחובות כבדים כחלק ממשבר חובות המושבים. המושב נחלץ מהחובות באמצע שנות התשעים, לאחר שבמסגרת יישום "חוק גל" מונה "משקם" לאגודה השיתופית שקבע את הסדר החובות לאגודה ולחברים.
בספטמבר 2012, פנתה ההחברה לאיתור ולהשבת נכסים של נספי השואה לוועדת ערר המוסמכת על פי חוק הנכסים של נספי השואה, להורות למושב לאפשר לאנשי החברה לעיין במסמכים ובארכיון הנמצאים ברשותו. זאת על פי מידע שהיה בידי החברה, חברי “עבודת ישראל” רכשו קרקעות באזור כפר חסידים וחלקם עלו מקוזניץ והתיישבו על קרקעות אלו. אלא שחלק מאותם חלוצים שבו לפולין כשהם מותירים את הקרקעות מיותמות מאחוריהם. ההערכה היא שרבים מאותם חברים ששבו לפולין נספו בשואה. כמו כן, על פי מידע שהיה בידי החברה, כ–400 מחברי “נחלת יעקב” שילמו סכומי כסף עבור רכישת קרקעות באזור חרושת הגויים ושייח אבריק שלימים הפכו לקריית טבעון וכפר חסידים. בשנות ה-30 של המאה ה-20, אגודת “נחלת יעקב” פורקה, כאשר בתיק הפירוק מצוינים רק כ–250 חברים כנושים של האגודה. לחברה חסר מידע אודות ראש האגודה, הרב טאוב, שרכש בשם חבריה, לרבות כאלו שנספו, את הקרקעות. כמו כן חסר גם מידע אודות רשימת הנושים החלקית המופיעה בתיק הפירוק.
בית הקירור

בית הקירור תוכנן על ידי האדריכל אריה שרון והוקם בשנת 1942. מטרתו הייתה לאחסן בקירור תוצרת חקלאית: תפוחי אדמה ותפוחי עץ ממשקיהם של איכרי היישוב והסביבה. הצורך בהקמת בית הקירור נבע מהעובדה שהיבול שנאסף בבת אחת גרם לירידת מחירי השוק. המגדלים התארגנו, גייסו כספים ממקורות עצמיים ובנו את בית הקירור. כך יכלו לשמור על התוצרת החקלאית ולווסת את השיווק בהתאם למחיר הרצוי.
בזמן מלחמת העצמאות שימש בית הקירור גם להסתרת נשק.
בתי קירור דומים, אשר תוכננו על ידי אריה שרון, הוקמו במקומות שונים בארץ: רמת יוחנן, קיבוץ משמרות, בית חירות ועוד.
בשנת 2017 הסתיימו עבודות השימור של המבנה, בתמיכתה של המועצה לשימור אתרים, וכעת הוא משמש כארכיון היישוב.
כפר הנוער הדתי

בסמוך ליישוב הוקם ב-1937 כפר נוער דתי הנושא את אותו שם. באלול תשס"ג הוקמה בתוך כפר הנוער הדתי בכפר חסידים, ישיבת נחלת ישראל שבראשה עומד הרב שניאור קץ. הישיבה מנתה כ-180 תלמידים. בשנת תשע"ד עברה פעילות הישיבה למגדל העמק.
מוזיאון יענקל'ס שטעטל

יענקל'ס שטעטל הוא מוזיאון נוסטלגי ומרכז מבקרים בכפר חסידים המוקדש לחיי היומיום בעיירות היהודיות (שטעטלים) במזרח אירופה שהתקיימו עד לשואה. המוזיאון הוקם ופועל ביזמתו של גדי יעקב, בן המושב.
ראו גם

ישיבת כנסת חזקיהו
לקריאה נוספת

ש. שלום, "עליית חסידים"
אברהם יערי, זכרונות ארץ ישראל - כרך ב': פרק קט"ז, ייסוד כפר חסידים, ש. שלום, 1925 - פגישה ראשונה עם המייסד, קניית קרקע, העלייה על הקרקע, העבודה, עמ' 1213–1221.
כל לילה עם אסף הראל

| --- | --- |

 סוגה:  תוכנית טלוויזיה
 יוצרים:  ירון ניסקי, דורון צור, אסף הראל
 כותבים:  בני בשן, איתי רייכר, עידו רוזנטל, ליאת שביט, טוליק פיפלקס, יוסי טרבלוס, דניאל נקסטרנד
 בימוי:  אהרן קפלן
 מנחים:  אסף הראל
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  110
 הפקה
 חברת הפקה:  מעגלות
 אורך פרק:  כ-50 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ישראל 10
 תקופת שידור מקורית:  26 בספטמבר 2004 – 3 במרץ 2005
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
כל לילה עם אסף הראל הייתה תוכנית טלוויזיה אירוח סאטירית יומית בהנחיית אסף הראל ששודרה החל מספטמבר 2004 ועד מרץ 2005 בערוץ 10.
פורמט

התוכנית היא תוכנית אירוח לילית ("Late Night"), המבוססת על פורמט מקובל שבו המנחה, אסף הראל, קורא מונולוג פתיחה ובו מגוון בדיחות על אירועי היום וידיעות  מעיתונים. בהמשך התוכנית היו כמה פינות, העוסקות במגוון נושאים קומיים. באחת הפינות הופיעה באופן קבוע שרי גבעתי.
בחלקה השני של התוכנית המנחה מראיין מספר ידוענים ואנשים המעוניינים לפרסם את יצירותיהם האמנותיות (סרטים, ספרים, מוזיקה וכו'). לתוכנית מתלווה להקה (בהנהגת שחר בלכרוביץ') שמנגנת קטעי רקע בין הפינות. ישנו גם קהל קטן בכל תוכנית. תוכניות דומות בז'אנר הן "הלילה עם ליאור שליין" ו-"The Tonight Show".
שידור התוכנית

התוכנית בלטה בפרובוקציות הרבות שביצע המנחה הראל. כבר בתוכניות הראשונות הספיקה הפקת התוכנית להעליב מגוון גדול של אישים, חברי כנסת ועדות. המקרה המפורסם ביותר הוא של חברת הכנסת רוחמה אברהם, שהגישה תביעת דיבה בעקבות מספר מערכונים שהופיעו בתוכנית, על אף התנצלותו של הראל. לבסוף בהסכם פשרה סוכם כי ערוץ 10 יפצה אותה בסכום של 120 אלף ש"ח והתנצלות חד-פעמית באחת מתוכניות הערוץ. אסף הראל מסר בתגובה להסכם: "אני חושש שרוב הכסף ילך לפנים, פסים בשיער, צביעה לבלונד ובגדים מהתחנה המרכזית".
בתחילת חודש מרץ 2005 שודרה תוכנית ששווקה כסיום העונה, עם כוונה לשוב למסך בקיץ של אותה השנה. אולם כעבור כ-3 חודשים פורסם כי הוחלט שהתוכנית לא תשוב לעונה נוספת, וכך ירדה התוכנית מהמסך לאחר כשישה חודשים ויותר ממאה תוכניות. מעט לאחר מכן שודרה התוכנית בשידורים חוזרים בערוץ הוט בידור ישראלי.
הערות שוליים

↑  אביבה קרול, ‏הצלחה לתוכנית הלילה החדשה של אסף הראל בערוץ 10, באתר גלובס, 27 בספטמבר 2004
↑  גל ניסים, ‏אסף הראל ללא הפסקה: רוחמה אברהם תובעת מיליון שקל מערוץ 10, באתר גלובס, 31 באוקטובר 2004
↑  ענת באלינט, צבי הראל, ערוץ 10 ואסף הראל יפצו ב-120 אלף שקל את רוחמה אברהם, באתר הארץ, 26 במאי 2005
↑  שירות גלובס, ‏לילה בלי הראל, באתר גלובס, 5 ביוני 2005
רועי הולר, ערוץ 10: אסף הראל לא יחזור, באתר ynet, 2 ביוני 2005
רנה אובר דה ורטו

| --- | --- |

בציור צרפתי מסביבות שנת 1730 (במוזיאון של המסדר יוחנן הקדוש בלונדון)
 לידה:  25 בנובמבר 1655 טירת בנטו, בפאי דה קו, בנורמנדיה בממלכת צרפת, כיום במחוז סן-מריטים 
 פטירה:  15 ביוני 1735 (בגיל 79) פאלה רויאל היה תיאטרון במאה ה17, פריז, צרפת 
 מדינה:  צרפת 
 מקום לימודים:  תיכון פייר-קורניי 
 שפות היצירה:  צרפתית 
 
רנה אובר ד'אובף דה ורטו, הידוע כאב (המנזר) ורטו (בצרפתית: René Aubert d'Auboeuf de Vertot, או "l'"abbé Vertot;‏ 25 בנובמבר 1655 בטירת בנטו בחבל קו, בנורמנדיה - 15 ביוני 1735 פריז) היה היסטוריון צרפתי ואיש כמורה.
רקע משפחתי וצעירותו בדרך הדת

רנה אובר דה ורטו נולד בטירת בנטו (Bennetot) בפאי דה קו (Pays de Caux) לאביו פרנסואה אובר דה בנטו, אציל עני, שהיה מיוחס לכל המשפחות הנכבדות של נורמנדיה, ולאמו לואיז לבית דלאנגר דה מאנווייֶט. אחיו הקטן, שמת צעיר וללא ילדים, היה שמבלאן של פיליפ הראשון, דוכס אורליאן, אחי המלך לואי הארבעה-עשר. תחילה בחר רנה אובר דה ורטו בקריירה של כומר. הוא נסע ללמוד במכללת הישועים ברואן ולאחר מכן נרשם לסמינר הדיוקסי. שנתיים אחרי התחלת הלימודים נעלם מן הסמינר. רק כעבור שישה חדשים נמצאו עקבותיו במנזר הקפוצ'ינים בארז'נטאן, בו מצא את ביתו מתוך רצון להיות נזיר בשם "האח זכריה". התמסר לצורת החיים הסגפנית של הקפוצ'ינים עד כדי כך שגרם לעצמו זיהום מחדש של פצע ישן ברגלו. הסכים לבסוף לקבל טיפול בחיק המשפחה. אחרי שכנועים רבים מצד בני המשפחה והרופאים, כולל ייעוצים בסורבון, הסכים, באישור האפיפיור, לעבור למשטר נזירות מקל יותר.
הנורברטינים

ורטו התקבל בגיל 22 למנזר של מסדר הנורברטינים (פרמונסטראטנזי) בוואלזרי. מסדר זה נוהל באותה תקופה על ידי האב ניקולא קולבר, ששמע על כישורי הנזיר הצעיר ומינה אותו למזכירו האישי. זמן קצר אחר כך מינה אותו לאב המנזר ז'ואייאנוואל. לפי כללי המשפט הקאנוני נאסר על נזיר העובר ממסדר אחד למשנהו להפיק מן המעבר תועלת או רווח כלשהו. משום כך העלאתו של ורטו בהייררכיה של מסדר הנורברטינים נתקלה בהתנגדות רבה, אף על פי שהמהלך נהנה מברכת האפיפיור. המועצה המחוזית של המסדר ביטלה את המינוי כראש המנזר ז'ואייאנוואל, כל עוד לא אושר על יד המלך. נוכח המצב, התפטר ורטו ללא דיחוי ולפי בקשתו, נשלח מטעם המסדר ככומר פשוט תחילה לכפר קרואסי-סיר-סן (Croissy-sur-Seine), על יד מארלי. בתפקיד זה מצא את השקט הנפשי ופנאי שאיפשר לו להקדיש את מרצו לקריאה וללימוד.
"הקשר בפורטוגל"

עוד בהיותו צעיר מנה בין ידידיו את פונטנל ואת האב דה סן-פייר, בני נורמנדיה כמוהו. השיחות איתם ודעתם עודדו אותו ויש אומרים כי בעצתם התחל לעסוק בכתיבת ספרי היסטוריה.
בשנת 1689 פרסם את ספרו הראשון "היסטוריה של הקשר בפורטוגל" (Histoire de la conjuration de Portugal).
הספר, שדן בהפיכה נגד השלטון הספרדי משנת 1640, זכה להצלחה מידית.
קראתי, יחד עם בני את "הקשר בפורטוגל",שהוא מאוד יפה
כתבה מאדאם דה סבינייה מיד אחרי הוצאתו לאור.
גם האב דומיניק בואור, המבקר המפורסם ביותר באותם הזמנים, אישר כי לא הכיר סגנון יפה מזה בצרפתית.
הקולמוס הזה נברא בשביל לתאר את חיי טירן "C'est une plume taillée pour écrire la vie de Turenne"
אמר בוסואה לקרדינל דה בויון. באותה תקופה אירועי המהפכה המהוללת באנגליה שנמצאה בכותרות ובמרכז השיחות השליכה על ההפיכה בפורטוגל עיניין מיוחד זמני. רבים מצאו בספר רמזים, אף על פי שהמחבר לא התכוון לכך בכלל. ההצלחה לא העבירה אותו על דעתו. למרות קרבתו הגאוגרפית, ורטו לא חיפש את אורות פריז ואת התחנפויותיה. אחרי שסיים את הספר, אם העסיק אותו משהו, זו המשאלה לחזור למקומות הולדתו, אליהם התגעגע.