קיימברידג' אנליטיקה
היסטוריה

בשנת 2013 החלה החברה לפעול בלונדון בתחום ההשפעה על מערכות בחירות. בקיץ אותה שנה החברה הזמינה את סטיב באנון, שהיה אז יושב ראש אתר החדשות ברייטברט. כדי ליצור רושם שמדובר בפעילות אקדמית החברה שכרה משרד בקיימברידג' ושם קיימו בכיריה את המפגשים עם באנון. אנשי החברה שכנעו את באנון שיש בידיהם כלי לעיצוב דעת קהל באמצעות micro-targeting, כלומר תפעול של נתוני מדיה חברתית לצורך סחיטה רגשית, באמצעות אפיון מדויק של הבוחרים וללא הסכמתם. הם הראו איך יוכלו לאסוף נתונים רבים על כל בוחר לצורך בניית פרופיל פסיכולוגי לעשרות מיליוני בעלי זכות בחירה בארצות הברית, לקראת מערכת הבחירות לנשיאות ב-2016. באנון השתכנע והזמין אותם למפגש עם רוברט מרסר, מנהל קרן גידור בארצות הברית ובעקבות פגישה זו מרסר השקיע בחברה 15 מיליון דולר.
החברה פנתה לאלכסנדר קוגן, שייצר אפליקציה שמאפיינת משתמשי פייסבוק באמצעות כפתור אהבתי שלהם. היישום של קוגן שאב את המידע המבוקש מאנשים שבחרו להתקין אותו וגם מחברי פייסבוק שלהם. מידע זה כלל את הסטטוסים, לייקים ולפעמים גם הודעות פרטיות. באופן זה החברה שאבה מתוך פייסבוק במהלך תקופה של חודשיים-שלושה כחמישים או שישים מיליון פרופילים ואלה היוו את בסיס המידע שלה. כעת יכולה הייתה החברה לזהות את התכנים שכל משתמש ראה, כולל הנושא, ההקשר, הטון, ומהיכן הם הגיעו, וכך התאפשר לה למצב כל אזרח בנוגע למידת ואופי ההשפעה הנחוצה כדי לשנות את דעותיו. המידע הזה שימש את צוותי הפרסום - מומחים בעיבוד נתונים, פסיכולוגים, רעיונאים, מעצבים, צלמים ואנשי וידאו – והם ייצרו תכנים שאותם השתילו המטרגטים (אנשים שמיומנים בכיוון למטרה) באינטרנט, על ידי בניית אתרי אינטרנט, בלוגים וכל מה שיתאים כדי להשפיע על כל פרופיל בדרך המתאימה.
בפעילות שלה החברה שיתפה פעולה עם החברה הישראלית Psy-Group איתה חתמה על מזכר הבנות ב-14 בדצמבר 2016. אלכסנדר ניקס, מנכ"ל קיימברידג' אנליטיקה, תיאר את פעילות Psy, כולל לכידת מתנגדים פוליטיים באמצעות שוחד מיני, בתוכנית תחקירים של ערוץ 4 הבריטי, ואמר: "אנו משתמשים בכמה חברות ישראליות... יעילות מאוד באיסוף מודיעיני". הוול סטריט ג'ורנל ערך תחקיר שאישר כי הכוונה הייתה לחברת PSY.
במרץ 2018, עם חשיפת הפרשה החלה חקירה של נציבות הסחר הפדרלית של ארצות הברית נגד חברת פייסבוק. בנוסף נחשף כי גם חברת בלאק קיוב הישראלית עבדה בשותפות עם קיימברידג' אנליטיקה, בפרויקט להטיית בחירות בניגריה.
בתחילת מאי 2018 נסגרה חברת קיימברידג' אנליטיקה, עקב הוצאות משפטיות כבדות ואיבוד לקוחות.
בפברואר 2019 ביקר בישראל כריסטופר ווילי, העובד שחשף את הפרשה, בכנס של אבטחת מידע. שם טען כי לפייסבוק יש יכולת ומשאבים למנוע מניפולציות של משתמשים בידי גורמים מתוחכמים, אבל היא לא עושה את זה כדי לא לפגוע ברווחיות הגבוה שלה.
ביולי 2019 הודיעה נציבות הסחר הפדרלית על הטלת קנס של 5 מיליארד דולר על חברת פייסבוק (מטא), בגין אוזלת ידה בהגנה על פרטיות הציבור בפרשת קיימברידג' אנליטיקה. באוקטובר 2019 פייסבוק הסכימה לשלם קנס של חצי מיליון ליש"ט במסגרת חקירה של נציבות המידע הבריטית (Information Commission's Office), על שהפרה את חוקי הפרטיות בבריטניה, בכך שאפשרה לקיימברידג' אנליטיקה לגשת לנתונים האישיים של 87 מיליון ממשתמשיה. הקנס הוא סכום המקסימום שלנציבות המידע הבריטית יש סמכות להטיל.
בינואר 2020 נחשפו 100 אלף מסמכים חדשים עם מידע רב על השפעתה של החברה על מערכות בחירות ברחבי העולם. המסמכים חושפו כי החברה הייתה מעורבת בהיקף עצום במערכות בחירות של 68 מדינות בעולם.
בדצמבר 2022 הסכינה חברת מטא לשלם 725 מיליון דולר כדי ליישב תובענה ייצוגית שהוגשה נגדה בפרשה בבית המשפט בסן פרנסיסקו זה היה הסכום הגדול ביותר ששולם אי פעם בתובענה ייצוגית בנושאי פרטיות.
בפברואר 2023 נחשפה מעורבתה של קבוצה ישראלית נוספת בפעילות של קיימברידג' אנליטיקה. קבוצה שפעלה בשם "צוות חורחה" בראשות איש העסקים טל חנן שעסקה בניהול קמפיינים של דיסאינפורמציה עבור לקוחות שונים.