stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרפדה מתפוצצת
הסברים אפשריים

עד עתה הוצעו מספר הסברים לתופעה, אך אף אחד מהם עוד לא אושר באופן מוחלט.
ההסבר הסביר ביותר הוא זה שבא מפיו של הווטרינר הראשי של ברלין, פרנץ מוטשמאן, אשר בחן מספר גוויות של קרפדות שהתפוצצו, וטוען שהמקור לתופעה הוא שילוב בין הנהירה ההמונית לאזור של עורבים טורפים ונטייתן הטבעית של הקרפדות להתנפח בעת סכנה, מתוך כוונה להרתיע את יריביהן. על פי מוטשמאן, נוהגים העורבים לנקר את בטנן הרכה של הקרפדות ולתלוש את הכבד שלהן, אשר נחשב בעיניהם למעדן. הקרפדות, בתגובה, מתחילות להתנפח, אבל בשל החור בבטנן והכבד החסר יוצא התהליך מאיזון, וכלי הדם והאיברים הפנימיים שלהן מתפוצצים. גם היקפה של התופעה זכה להסבר: "העורבים הם חיות פקחיות", אומר מוטשמאן, "הם לומדים מהר מאוד איך להשיג את כבד הקרפדות."
הסברים אחרים ניתנו לתופעה, ביניהם כאלו שהציעו את האפשרות כי הקרפדות למעשה מקריבות את עצמן לטובת שאר הקרפדות, דבר המלמד על רמה גבוהה של אלטרואיזם חברתי. הסברים נוספים הוצגו בדמות קרינה מוגברת של אור אולטרה סגול ומחלה ויראלית מסוימת, שנפוצה בין סוסי המרוץ שבמסלול מרוץ סוסים סמוך.
ראו גם

גשם של בעלי חיים
עז מתעלפת
קרל אפל

| --- | --- |

 לידה:  25 באפריל 1921 אמסטרדם, הולנד 
 פטירה:  3 במאי 2006 (בגיל 85) ציריך, שווייץ 
 מקום קבורה:  פר לשז 
 מקום לימודים:  האקדמיה המלכותית לאמנויות היפות של אנטוורפן  אקדמיה המלכותית לאמנות 
 תקופת הפעילות:  1943–2006 (כ־63 שנים) 
 תחום יצירה:  ציור 
 זרם באמנות:  קוברה, אקספרסיוניזם מופשט 
 יצירות ידועות:  The Discovery, Anti-Robot 
 פרסים והוקרה:  Zilveren Anjer (2006)  מפקד במסדר האריה של הולנד 
 
כריסטיאן קרל אפל (בהולנדית: Christiaan Karel Appel; ‏25 באפריל 1921 – 3 במאי 2006) היה צייר, גרפיקאי, פסל ומשורר הולנדי. ב-1948 היה ממקימיה של תנועת האוונגרד האמנותית קוברה.
ביוגרפיה

אפל היה בן למשפחה ממעמד הפועלים. החל לצייר בגיל 14 אך אביו הספר רצה שימשיך בדרכו ובתחילה עבר הכשרה מקצועית כספר. ב-1940 עזב את בית הוריו ולמד עד שנת 1943 ברייקסאקדמי (האקדמיה ההולנדית המלכותית לאמנות) באמסטרדם. הוא הושפע מז'אן דובופה, פבלו פיקאסו, אנרי מאטיס ואחרים. ב-1948 הקים יחד עם קורניילה (Corneille) ועם קונסטנט (Constant) את הקבוצה האמנותית "Nederlands Experimentele Groep" ("הקבוצה הניסיונית ההולנדית") ואת כתב העת "רפלקס". באותה שנה היה גם ממקימי "קוברה" עם קורניילה, קונסטנט ועם אסגר יורן הדני, וכריסטיאן דוטרמון הבלגי. מת בציריך ונטמן בחלקה 22 של בית העלמין הפריזאי המפורסם פר לשז.
קלייב סוויפט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  9 בפברואר 1936 ליברפול, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  1 בפברואר 2019 (בגיל 82) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 תקופת הפעילות:  1965–2017 (כ־52 שנים)
 מקום לימודים:  מכללת קליפטון  קולג' גונוויל וקאיוס 
 בן או בת זוג:  מרגרט דראבל (יוני 1960–1975) 
 צאצאים:  Adam Swift, Joe Swift 
 פרופיל ב-IMDb
 
קלייב וולטר סוויפט (באנגלית: Clive Walter Swift;‏ 9 בפברואר 1936 – 1 בפברואר 2019) היה שחקן ופזמונאי יהודי-בריטי. נודע בעיקר בתפקידו כריצ'רד באקט בסדרה הקומית הבריטית "מה יגידו השכנים?". בנוסף שיחק סוויפט בתפקידים רבים בקולנוע ובטלוויזיה בין השאר הופיע בתפקיד רוי בסיטקום "החבר'ה הזקנים" לצדו של רוג'ר לויד-פק.
ביוגרפיה

סוויפט נולד למשפחה יהודית בליברפול שבמחוז לנקשייר. הוא בנם של לילי רבקה (שם נעורים גרינמן) ואברהם סמפסון סוויפט. גם אחיו הבכור, דייוויד סוויפט, הוא שחקן. שני האחים למדו ב"קליפטון קולג'" וב"גונביל וקאיוס קולג'" שבקיימברידג'. קלייב למד ספרות אנגלית. הוא לימד בבתי הספר למשחק "האקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון" (LAMDA) ו"האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה".
בשנות השבעים של המאה העשרים הופיע סוויפט בתפקיד דוקטור בלק בעיבוד של ה-BBC לשניים מסיפורי האימה של מ. ר. ג'יימס (אנ') "The Stalls of Barchester" ו-"A Warning to the Curious". בשנים 1970 ו-1971 גילם את מפקח הבילוש וו (Waugh) בסדרת הטלוויזיה "Waugh on Crime". תפקידו המוכר ביותר הוא בדמות ריצ'רד באקט, בעלה האומלל של הייסינת', בסדרה הקומית "מה יגידו השכנים?". סוויפט כיכב בעיבוד של ה-BBC לרומנים "דברי ימי מחוז ברצ'סטר" מאת אנתוני טרולופ, והופיע בפרק "Revelation of the Dale" של סדרת המדע בדיוני "דוקטור הו". הוא הופיע שוב בסדרה ב-25 בדצמבר 2007 בספיישל חג המולד "מסע הארורים" בתפקיד מר קופר. ב-1981 השתתף בסרטו של ג'ון בורמן "אקסקליבר" וגילם את דמות אביו המאמץ של המלך ארתור, סר אקטור.
בנוסף לפעילותו כשחקן סוויפט היה פזמונאי. רבים משיריו כלולים במופע שלו "Richard Bucket Overflows: An Audience with Clive Swift" שאיתו יצא לסיור הופעות בבריטניה בשנת 2007, וכן במופע "Clive Swift Entertains" משנת 2009. בשנים 2002 עד 2005 שיחק בתפקיד הכומר יוסטשוס ברוייר בסדרה "Born and Bred" ששודרה ב-BBC 1.
ביוגרפיה > חיים אישיים

סוויפט היה נשוי לסופרת מרגרט דראבל (אנ') מ-1960 עד 1975. נפטר ב-1 בפברואר 2019. הותיר אחריו בת, רבקה, ושני בנים, אדם וג'ו סוויפט.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד |
| --- | --- | --- | --- |
| 1965 |  | Catch Us If You Can |  |
| 1968 | חלום ליל קיץ | A Midsummer Night's Dream | סנאג |
| 1972 | פרנזי | Frenzy | ג'וני פורטר |
| 1972 |  | Death Line |  |
| 1973 |  | The National Health | אש |
| 1973 |  | Man at the Top | מאסי |
| 1978 |  | The Sailor's Return | הכומר פוטוק |
| 1981 | אקסקליבר | Excalibur | אקטור |
| 1984 | המעבר להודו | A Passage to India | מייג'ור קלנדר |
| 1990 | אותלו | Othello | ברבנטיו / גרטיאנו |
| 1997 |  | Gaston's War | ג'נרל ג'יימס |
| 2004 | הארי פוטר והאסיר מאזקבאן | Harry Potter and the Prisoner of Azkaban | הציור של סר קאדוגן |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1970 |  | Waugh on Crime | המפקח וו |  |
| 1971 |  | The Stalls of Barchester | ד"ר בלק | סרט טלוויזיה |
| 1972 |  | The Liver Birds | ג'ים רויל | בפרק "Birds on strike" |
| 1972 |  | Dead of Night | דן | בפרק "The Exorcism" |
| 1972 |  | A Warning to the Curious | ד"ר בלק | סרט טלוויזיה |
| 1974 |  | South Riding | אלפרד האגינס | מיני-סדרה |
| 1976 |  | Beasts | 'באני נטלטון | בפרק "The Dummy" |
| 1976 | רומיאו ויוליה | Romeo and Juliet | האח לורנס |  |
| 1978 |  | Bless Me Father | סוחר אמנות | בפרק "Father and Mother" |
| 1979 | הנרי הרביעי | Henry IV Part One | תומאס פרסי, רוזן ווסטר | סרט טלוויזיה |
| 1982 | דברי ימי בארצ'סטר | The Barchester Chronicles | הבישוף פרודי | מיני-סדרה |
| 1982 |  | Tales of the Unexpected | לאת'ם | בפרק "Stranger in Town" |
| 1985 | רשומות מועדון הפיקוויקים | The Pickwick Papers | טרייסי טאפמן |  |
| 1985; 2007 | דוקטור הו | Doctor Who | ג'ובל / מר קופר | בפרק "Revelation of the Daleks" ובפרק "מסע הארורים" |
| 1986 | ראשון בין שווים | First Among Equals | אלק פימקין | מיני-סדרה |
| 1987 | המפקח מורס | Inspector Morse | ד"ר ברטלט | בפרק "The Silent World of Nicholas Quinn" |
| 1987 |  | Pack of Lies | אליס | סרט טלוויזיה |
| 1990–1995 | מה יגידו השכנים? | Keeping Up Appearances | ריצ'רד באקט |  |
| 1993 |  | Heartbeat | ויקטור קלרמן | בפרק "Going Home" |
| 1998 |  | Peak Practice | נורמן שורת'וס |  |
| 1999 | אריסטוקרטים | Aristocrats | המלך ג'ורג' השני | מיני-סדרה |
| 2002–2005 |  | Born and Bred | הכומר ברויר |  |
| 2009–2010 | החבר'ה הזקנים | The Old Guys | רוי | 12 פרקים |
| 2011 | הנוכלים | Hustle | יוסף | בפרק "The Delivery" |
| 2015 |  | Valentine's Kiss | אדוארד וייטלי | מיני-סדרה |
| 2017 | רציחות במידסומר | Midsomer Murders | פליקס הופ | בפרק "Crime and Punishment" |
תפקידים ברדיו

אובלומוב בתפקיד הדוקטור
The Right Time
From Fact to Fiction – The Orchard בתפקיד המספר
מידה כנגד מידה - אסקלוס
Jorrocks's Jaunts and Jollities - נאש
The Price of Fear בתפקיד פרד טרבור
תפקידים בתיאטרון

סימבלין (1962) בתפקיד קלוטן
הסערה (1966) בתפקיד קאליבן (Prospect Theatre Company)
הערות שוליים

↑  Margaret Drabble (20 באפריל 2010). "Art Thou Contented, Jew?". נבדק ב-30 ביולי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Lancashire" is correct. Merseyside did not exist before 1 April 1974
↑  Clive Swift Biography (1936–)
↑  Sadler, Lynn Veach (1986). Margaret Drabble. Twayne Publishers. ISBN 978-0-8057-6907-4. נבדק ב-27 ביולי 2013. {{cite book}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007328236405171  BnF: cb142310974 (data)  ISNI: 0000 0003 8405 1325  LCCN: n77000464  NTA: 072665122  VIAF: 273664118   WorldCat (עם VIAF): 273664118
קרפדיים

| קרפדיים |
| --- | --- |
 קרפדה אסייתית מצויה
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: דו-חיים
סדרה:: חסרי זנב
תת־סדרה:: ניאובטרכיה
על־משפחה:: אילניתאים
משפחה:: קרפדיים
שם מדעי
 Bufonidae ‏גריי, 1825
תחום תפוצה


קרפדות אדום
קרפדת Pedostibes tuberculosus
קַרְפָּדִיִּים (בלטינית: Bufonidae) היא משפחה מסדרת חסרי הזנב. היא המשפחה היחידה מבין חסרי הזנב בה קיימות רק קרפדות, במובן הטקסונומי של המילה. במשפחת הקרפדיים נכללים מספר סוגים, כאשר הסוג קרפדה (Bufo) הוא בעל התפוצה הרחבה ביותר מביניהם. המינים בסוג Atelopus הם היחידים מהמשפחה שנקראים לרוב צפרדעים, למרות שהם אינם צפרדעים.
תפוצת הקרפדיים רחבה, וניתן למצוא אותם בכל מקום בעולם, פרט לאוסטרליה ואנטארקטיקה, והם מיישבים מגוון רחב של בתי גידול, החל מאזורים צחיחים וכלה ביערות גשם.
עורם של הקרפדיים לרוב מכוסה ביבלות, ובגב ראשם קיים זוג של בלוטות המפרישות רעל בשעת לחץ. הרעל בבלוטות מכיל שורה של רעלנים שהשפעתם שונה. אחד מן הרעלים, הידוע בשם Bufotoxin, משפיע על המוח, ואף היה בשימוש בתור סם למטרות שעשוע.
טקסונומיה

Adenomus
Altiphrynoides
Anaxyrus - בה קרפדה מערבית
Andinophryne
Ansonia (כולל המין קרפדת הקשת מבורנאו)
Atelophryniscus
אֲטֵלוֹפּוּס (Atelopus)
קרפדה (Bufo)
מין יחיד - Bufoides meghalayanus
Capensibufo
Chaunus
מין יחיד - Churamiti maridadi
Crepidophryne
Dendrophryniscus
מין יחיד - Didynamipus sjostedti
מין יחיד - Epidalea calamita
Frostius
מין יחיד - Laurentophryne parkeri
Leptophryne
Melanophryniscus
Mertensophryne
מין יחיד - Metaphryniscus sosai
Nectophryne
Nectophrynoides
Nimbaphrynoides
Oreophrynella - בו המין קרפדת המפל וקרפדת רוריימה
Osornophryne
מין יחיד - Parapelophryne scalpta
Pedostibes
Pelophryne
מין יחיד - Pseudobufo subasper
Rhamphophryne
מין יחיד - קרפדה אדומה אפריקאית Schismaderma carens
Spinophrynoides
Stephopaedes
Truebella
Werneria
Wolterstorffina
הערות שוליים

↑  מילון בעלי חיים: נכר (תשל"ב), 1972, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  ע"פ החלטות האקדמיה
| דו-חיים |
| --- | --- | --- |
| חסרי רגליים | תולעניים • תולעני זנב אסייתיים • תולעני זנב ניאוטרופיים • תולענים אפריקניים • תולעני מים • תולענים הודיים • דרמופידיים • הרפליים • אינדוטיפליים • סיפונופידיים |    |
| בעלי זנב | בעלי זנב |    |
| סלמנדרות ענק | סלמנדרות ענקיות • הינוביים |    |
| סלמנדרות | סלמנדרות חפרפרת • אמפיומיים • דיכמפטודוניים • פלתודוניים • פרוטיאוסיים • סלמנדרות אולימפיות • סלמנדריים |    |
| סירנים | סירניים |    |
| חסרי זנב | חסרי זנב |    |
| ארכאובטרכיה | אסקפיים • בומביניים • עגולשוניים • ליופלמיים |    |
| מזובטרכיה | חפריתאים (מגופריים • חפריתיים • חפריתיים אמריקאים • שקעניתיים) •חסרי לשון (חסרי לשוניים • רינופריניים) |    |
| ניאובטרכיה | אילניתאים (סוגלוסיים • רינודרמטיים • מיובטרכיים • לפטודקטיליים • אלסודיים • בטרצ'יליים • קרפדות מקרינות • קליפוטוספליליים • אילניתיים • המיפרקטיים • אמפיגנטודונטים • הלאופריניים • דנדרובטיים • הילודיים • ארומובטיים • צנטרולניים • קרפדיים • ברכיספליים • אלופריניים • קראוגסטוריים • סטרבומנטליים • קיקלורמפידיים • אלאוטרודקטיים • לימנודינסטיים • אודונטופריניים • תלמטוביים) • מיקרוהילאים (ארטרולפתיים • מיקרוהיליים • ברוויסיפיטיים) • צפרדעים (המיסוטיים • היפרוליים • מנטליים • פטרופדיים • צפרדעיים • רקופוריים • פיקסיספלידיים • צרטובטרצ'ידיים • צפרדעי גוליית • דיקרוגלוסיים • צפרדעים מרקדות • ניקטיבטריכיים • אודונטובטרכיים • פרינוברצ'יים • פטיצ'דניים • רניקסיאלידיים) |    |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007292411305171  BnF: cb122483607 (data)  GND: 4165797-4  LCCN: sh85017662  NDL: 01134541  NKC: ph116061
קלמנטיין יקירתי

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  רומן של סטיוארט לייק
 בימוי:  ג'ון פורד
 הופק בידי:  סמואל אנגל
 תסריט:  סמואל אנגל, וימסטון מילר
 עריכה:  דורותי ספנסר
 שחקנים ראשיים:  הנרי פונדה ויקטור מצ'ור לינדה דרנל וולטר ברנן
 מוזיקה:  סיריל מוקרידג'
 צילום:  ג'וזף מקדונלד
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  פוקס המאה ה-20 
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  3 בדצמבר 1946
 משך הקרנה:  97 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  מערבון, סרט דרמה, סרט שמבוסס על ספרים 
 הכנסות באתר מוג'ו:   mydarlingclementine
 פרסים:  מועצת ביקורת הקולנוע האמריקנית: עשרת הסרטים הטובים ביותר 
 דף הסרט ב־IMDb
 
עמק מוניומט בו צולם "קלמנטיין יקירתי"
קלמנטיין יקירתי (באנגלית: My Darling Clementine) הוא מערבון אמריקאי בשחור-לבן משנת 1946 בבימויו של ג'ון פורד, עם הנרי פונדה, ויקטור מצ'ור, לינדה דרנל ווולטר ברנן בתפקידים הראשיים.
שם הסרט נובע משמה של אחת הגיבורות ומשיר העם "קלמנטיין יקירתי" (אנ') המושמע בהתחלה ובסיום.
התסריט מבוסס על הרומן ויאט ארפ: מרשל הגבולות של סטיוארט נ. לייק (אנ') משנת 1931 המתאר באופן בדיוני את חייהם של דוק הולידיי (אנ'), ויאט ארפ ואחיו, ומאבקם במשפחתו של קלנטון הזקן (אנ') שהסתיים בקרב האקדחים באו. קיי. קוראל. זה אחד מהסרטים שנעשו על הקרב הזה ושרובם שונים מהמציאות.
הסרט נחשב בידי מבקרים רבים כאחד המערבונים הטובים ביותר.
הצילומים נעשו בעמק מוניומנט בגבול אריזונה - יוטה שבו צולמו מערבונים רבים.
ב-1991 נבחר הסרט לשימור בארכיון הסרטים הלאומי של ארצות הברית של ספריית הקונגרס בשל "חשיבות היסטורית, תרבותית ואסתטית".
תקציר העלילה

ואייט ארפ (הנרי פונדה) ואחיו מורגן, וירג'יל וג'יימס הם בוקרים שמוליכים את העדר שלהם מאריזונה לקליפורניה. ואייט פוגש בקלנטון הזקן (וולטר ברנן) ובבנו אייק. הזקן מתעניין בקניית העדר אבל ואייט מסרב. בלילה רוכבים האחים ארפ לבלות בעיירה טומבסטון הסמוכה ומשאירים את ג'יימס לשמור על העדר. ואייט מסלק מהעיירה אינדיאני שיכור ומתפרע ואנשי העיירה מבקשים ממנו להיות מרשל שלהם אבל הוא מסרב. האחים חוזרים ומוצאים שהעדר נגנב וג'יימס נרצח. הם מחליטים לחזור לטומבסטון, ואייט מסכים להיות מרשל של העיירה ומורגן סגנו, כל זאת כדי לגלות את השודדים והרוצחים של ג'יימס.
ואייט מתאכסן במלון המקומי והזמרת היפה צ'יוואווה (לינדה דרנל) המופיעה שם, עוגבת עליו אבל הוא לא מעוניין בה. למקום מגיש הדוקטור האקדוחן "דוק" הולידיי (ויקטור מצ'ור), מכיר ותיק של ואייט. צ'יוואווה מאוהבת בדוק והוא מבטיח לה שייקח אותה למקסיקו והם יתחתנו שם.
לדוק יש ארוסה בבוסטון, בחורה יפה ועדינה בשם קלמנטיין קרטר (קטי דאונס). היא מגיעה לטומבסטון אך דוק לא רוצה אותה ומבקש ממנה לעזוב וכן צ'יוואווה שרואה בה מתחרה על ליבו של דוק. דוק נותן לה אולטימטום, או שהיא תעזוב או שהוא יעזוב. בינתיים מתאהב ואייט בקלמנטיין, היא נשארת ודוק עוזב.
ואייט מגלה שצ'יוואווה עונדת צלב מכסף שהיה שייך לאחיו הנרצח ג'יימס. היא אומרת שדוק נתן לו זאת. ואייט רודף אחרי הכרכרה של דוק ועוצר אותה ומחזיר את דוק לעימות עם צ'יוואוואה. היא נשברת ואומרת שאת הצלב נתן לה בילי קלנטון. בילי שמתחבא בחדרה יורה בה, פוצע אותה קשות ונמלט. דוק מנתח אותה בעזרת קלמנטיין אבל היא מתה.
בינתיים רודף וירג'יל אחרי בילי, יורה ופוגע בו. בילי מת בכניסה לחוות קלנטון וקלנטון הזקן הורג את וירג'יל, מעמיס אותו על סוס ויוצא עם בניו לטומבסטון. ליד המלון הוא משליך את גופתו של וירג'יל ומכריז בקול שהוא מזמין את ואייט לדו-קרב בחוות הסוסים או. קיי. קוראל.
ואייט ומורגן מתפטרים מתפקידם ויוצאים ביחד עם דוק הולידיי לפגישה מכרעת עם קלנטון הזקן ובניו בחוות הסוסים או. קיי. קוראל בפאתי העיירה.
בסיום הקרב נהרגים בניו של קלנטון וגם דוק הולידיי. ואייט מאפשר לקלנטון לעזוב את המקום על סוסו אבל מורגן שאינו מוכן לסלוח, יורה בו למוות.
לבסוף עוזבים ואייט ומורגן את העיירה בכוונה לרכוש עדר חדש. הם נפגשים בקלמנטיין וואייט מבטיח לה לחזור ומסיים במשפט: "קלמנטיין, אני אוהב את השם הזה".
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| הנרי פונדה | ואייט ארפ | בוקר |
| ויקטור מצ'ור | דוק הולידיי | רופא ואקדוחן |
| לינדה דרנל | צ'יוואווה | זמרת מועדון |
| וולטר ברנן | קלנטון הזקן | בוקר |
| קתי דאונס | קלמנטיין קרטר |  |
| גרנט וית'רס | אייק קלנטון | בוקר |
| ג'ון איירלנד | ביל קלנטון | בוקר |
| טים הולט | וירג'יל ארפ | בוקר |
| וורד בונד | מורגן ארפ | בוקר |
| דון גרנר | ג'יימס ארפ | בוקר |
| ג'יין דארוול | קייט נלסון | חדרנית |
לקריאה נוספת

דני מוג'ה, אהבנו כל כך – 100 סרטי מופת, מפה - מיפוי והוצאה לאור, 2003, הערך "קלמנטיין יקירתי", עמ' 68–69
קלמנס החמישי

קלמנס החמישי (בלטינית: Clemens V‏; 1264 – 20 באפריל 1314), אפיפיור מ-5 ביוני 1305 עד מותו. הוא זכור במיוחד בשל רדיפותיו את אנשי מסדר הטמפלרים ובשל העברת האפיפיורות לעיר אביניון בצרפת.
ביוגרפיה

נולד בעיירה ויאנדרו במחוז ז'ירונד שבדרום מערב צרפת, והוטבל בשם בֶּרְטְרַן דֶה גוֹ (Bertrand de Got). היה ארכיבישוף של העיר בורדו לפני שנבחר לאפיפיור ב־1305 בתמיכתו של פיליפ הרביעי מלך צרפת. תמיכה זו הייתה מותנית בכך שיבטל את נידוים של אלה שחטפו, שמו במעצר וגרמו למותו של האפיפיור בוניפקיוס השמיני (נידוי שהוטל על ידי קודמו, האפיפיור בנדיקטוס האחד עשר). אחרי שנבחר ביטל את הצווים של בוניפקיוס השמיני, שפגעו בסמכותו של פיליפ הרביעי, החליט שלא לנסוע לרומא מחשש לביטחונו האישי, וערך את טקס הכתרתו לאפיפיור בעיר ליון שבצרפת (14 בנובמבר 1307). באותה שנה נתן את הסכמתו למעצרם של אנשי מסדר הטמפלרים בצרפת (מסדר אבירי היכל שלמה) כדי שהמלך יוכל לבזוז את אוצרם. רבים מהם עונו, הודו באשמת כפירה והועלו על המוקד. המלך הציע לו להעביר את מושב האפיפיור מרומא אל העיר אביניון שבחבל פרובנס (עיר שהייתה נחלתו של מלך נאפולי וסיציליה). כך החלה ב-1309 "גלות אביניון" של האפיפיורים, שנמשכה שישים ושמונה שנה.
בהשפעתו של פיליפ הרביעי הסכים קלמנס החמישי לערוך משפט לאפיפיור בוניפקיוס השמיני שנפטר ב־1303. המשפט החל ב-1309 ונמשך שנתיים. שישה אנשי כמורה העידו כי שמעו את בוניפקיוס אומר: "כל החוקים הקדושים אינם אלא המצאות שנועדו לגרום להמון העם להתנהג היטב באמצעות הפחד מן הגיהנום". קלמנס החמישי היה משוכנע בחפותו של בוניפקיוס, ועם זאת, רצה להשביע את רצון המלך. ב-1311 הסכים פיליפ הרביעי להעביר את המשפט למועצת הכנסייה, שהתכנסה בעיר ויין שמדרום לעיר ליון, תמורת הסכמת האפיפיור לזכות מכל אשמה את חוטפיו של בוניפקיוס השמיני. שלושה קרדינלים העידו בפני מועצת הכנסייה כי בוניפקיוס היה מסור לדת הנוצרית, וכדי להוכיח את חפותו הביעו נכונות להתייצב לדו-קרב נגד אלה שהאשימו אותו. היות שאיש מן הצד שכנגד לא היה מוכן להתייצב לדו-קרב, הכריזה מועצת הכנסייה על סיום המשפט.
קלמנס החמישי נפטר באביניון ב-1314 ובמקומו נבחר לאפיפיור יוחנן העשרים ושניים.
מטבע של קלמנס החמישי, 1310
קווי יסוד לפילוסופיה של המשפט

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  גאורג וילהלם פרידריך הגל
 שפת המקור:  גרמנית
 סוגה:  מסה 
 נושא:  פילוסופיה 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1821
 מספר עמודים:  326
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת שלם
 תאריך:  2011
 תרגום:  גדי גולדברג
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003423533
 
קווי יסוד לפילוסופיה של המשפט, או מתווה למשפט הטבע ולמדע המדינה (בגרמנית: Grundlineien der Philosophie des Rechts oder Naturrecht und Stattswissenschaft im Grundrisse) הוא ספר מאת הפילוסוף גאורג וילהלם פרידריך הגל שפורסם בשנת 1821, אף על פי שכותרתו המקורית של הספר מתארכת את יציאתו לשנת 1820. את המושג "משפט", אשר שזור לכל אורך הספר, יש להבין גם כ"זכות", "צדק", "ראוי", נכון" (באנגלית: Right). ספר זה של הגל הוא התורה הבשלה ביותר שלו במשפט, באתיקה, בפילוסופיה החברתית והפוליטית ובהרחבת המושגים שבהם עסק רק בקצרה בספרו האנציקלופדיה של המדעים הפילוסופיים, אשר ראה אור בשנת 1817 (ופעמים נוספות ב-1827 ו-1830). על פי שיטתו על של הגל, מהווה המשפט את אבן-הפינה של המדינה המודרנית, ובאותו האופן מאפיין היעדר החוק את הדספוטיזם, בין אם מונרכי ובין אם אוכלוקרטי.
הספר נכלל בכרך ה-46 של הספרים הגדולים של העולם המערבי.
תוכן

הפילוסופיה של המשפט (כך נקרא הספר בקיצור) עוסק בתחילתו בדיון על מושג הרצון החופשי. הגל טוען שהרצון החופשי יכול להתממש רק בהקשר חברתי מורכב של זכויות רכוש, יחסים, חוזים, התחייבויות מוסריות, חיי משפחה, כלכלה, מערכת החוק ומערכת הממשל. במילים אחרות, אנו לא יכולים להיות בעלי רצון חופשי מבלי להיות שותפים לכל ההיבטים הללו של החיים והמדינה.
ביבליוגרפיה > תרגומים לעברית

קווי יסוד לפילוסופיה של המשפט או מתווה למשפט הטבע ולמדע המדינה, עורך פיני איפרגן, תרגום גדי גולדברג, הוצאת שלם, ירושלים, התשע"א 2011
משנתו המדינית של היגל עריכה, מבוא, הערות: אברהם יסעור, תל אביב : הקיבוץ המאוחד ואוניברסיטת חיפה, תשל"ו 1975. [כולל תרגום חלקי]
ביבליוגרפיה > ספרות משנית

שלמה אבינרי, תורת המדינה של הגל. תל אביב: ספרית פועלים, 1973.
שלמה אבינרי, סוגיות בפרשנות "הפילוסופיה של המשפט" של היגל; מתוך עיון ל"ג, תשמ"ד, ע' 30–43.
ראו גם

פילוסופיה של המשפט
פוזיטיביזם משפטי
משפט הטבע
הערות שוליים

↑  פיני איפרגן, מבוא ל"פילוסופיה של המשפט", באתר הוצאת שלם.
| הספרים המופלאים של העולם המערבי כרכים 54-31 |
| --- | --- | --- |
| כרך 31 | רנה דקארט: כללים להכוונת הדעת (אנ') • מאמר על המתודה • הגיונות על הפילוסופיה הראשונית • הגאומטריה שפינוזה: תורת המידות (אתיקה) |  |
| כרך 32 | ג'ון מילטון: פואמות מינוריות • גן העדן האבוד • שמשון הגיבור (אנ') • אראופגיטיקה |  |
| כרך 33 | בלז פסקל: המכתבים הפרובינציאליים • הגיגים • מסות מדעיות ומתמטיות |  |
| כרך 34 | אייזק ניוטון: עקרונות מתמטיים של פילוסופיית הטבע • אופטיקה כריסטיאן הויגנס: מסה על אור |  |
| כרך 35 | ג'ון לוק: איגרת על הסובלנות • שתי מסכתות על ממשל מדיני • מסה על שכל האדם ג'ורג' ברקלי: מסה על עקרונות דעת האדם (אנ') דייוויד יום: מחקר בדבר בינת האדם (אנ') |  |
| כרך 36 | ג'ונתן סוויפט: מסעי גוליבר לורנס סטרן: טריסטרם שנדי |  |
| כרך 37 | הנרי פילדינג: קורות טום ג'ונס |  |
| כרך 38 | מונטסקייה: רוח החוקים ז'אן-ז'אק רוסו: שיח על מקור האי שוויון (אנ') • שיח על כלכלה פוליטית • האמנה החברתית |  |
| כרך 39 | אדם סמית: עושר העמים |  |
| כרך 40 | אדוארד גיבון: שקיעתה ונפילתה של הקיסרות הרומאית (חלק 1) |  |
| כרך 41 | אדוארד גיבון: שקיעתה ונפילתה של הקיסרות הרומאית (חלק 2) |  |
| כרך 42 | עמנואל קאנט: ביקורת התבונה הטהורה • הנחת יסוד למטפיזיקה של המידות • ביקורת התבונה המעשית • קטעים מתוך המטפיזיקה של המידות • ביקורת כוח השיפוט |  |
| כרך 43 | הכרזת העצמאות של ארצות הברית • תקנון הקונפדרציה • חוקת ארצות הברית אלכסנדר המילטון, ג'יימס מדיסון וג'ון ג'יי: כתבי הפדרליסט ג'ון סטיוארט מיל: על החירות• ממשל של נציגים • התועלתיות (אנ') |  |
| כרך 44 | ג'יימס בוזוול: החיים של סמואל ג'ונסון (אנ') |  |
| כרך 45 | לבואזיה: מסה יסודית על כימיה (אנ') ז'אן-בטיסט ז'וזף פורייה: התאוריה האנליטית של חום מייקל פאראדיי: מחקרים ניסיוניים בחשמל |  |
| כרך 46 | גאורג וילהלם פרידריך הגל:  קווי יסוד לפילוסופיה של המשפט • הרצאות על הפילוסופיה של ההיסטוריה העולמית |  |
| כרך 47 | יוהאן וולפגנג פון גתה: פאוסט |  |
| כרך 48 | הרמן מלוויל: מובי דיק |  |
| כרך 49 | צ'ארלס דרווין: מוצא המינים • מוצא האדם |  |
| כרך 50 | קרל מרקס: הקפיטל קרל מרקס ופרידריך אנגלס: המניפסט הקומוניסטי |  |
| כרך 51 | לב טולסטוי: מלחמה ושלום |  |
| כרך 52 | פיודור דוסטויבסקי: האחים קרמזוב |  |
| כרך 53 | ויליאם ג'יימס: עקרונות הפסיכולוגיה |  |
| כרך 54 | זיגמונד פרויד (אנ'): המקור וההתפתחות של הפסיכואנליזה • קטעים מתוך מחקרים בהיסטריה • ההארה המינית של ילדים • הסיכויים לטיפול פסיכואנליטי • הבחנות פסיכואנליטיות "פרועות" • פשר החלומות • על נרקסיזם (אנ') • אינסטינקטים ותהפוכותיהם  • הדחקה • הלא מודע • מבוא לפסיכואנליזה • מעבר לעקרון העונג • הפסיכולוגיה של ההמון והאנליזה של האני (אנ') • האגו והאיד (אנ') • עכבה, סימפטום וחרדה • מחשבות על זמני מלחמה ומוות (אנ') • תרבות בלא נחת (אנ') • הרצאות מבוא חדשות על פסיכואנליזה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588175505171  BnF: cb119481137 (data)  GND: 4122466-8  VIAF: 309370416   WorldCat (עם VIAF): 309370416