stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מצעד הפזמונים הבין-לאומי השנתי (2000–2009)
רשימת המצעדים השנתיים בשנים 2000 – 2009 > 2008

הזמרת קייטי פרי זכתה בתואר פריצת השנה, ובתואר שיר השנה: "I Kissed a Girl", למרות זכייתו של השיר בתואר, הוא נעדר ממצעד העשור שנערך כעבור שנה. זמרת השנה היא הזמרת הבריטית איימי ויינהאוס, שהוציאה בשנה הקודמת את אלבומה עטור השבחים Back to Black. זמר השנה הוא מיקה, שזכה בתואר בשנה השנייה ברציפות, ולהקת השנה היא קולדפליי, בפעם השלישית בעשור. בשנה זו לא נבחר השיר הגרוע של השנה.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1. "I Kissed A Girl" – קייטי פרי  2. "Viva La Vida" – קולדפליי  3. "Shine On" – ר.י.ו.  4. "American Boy" – אסטל עם קניה ווסט  5. "Lost!" – קולדפליי  6. "Back To Black" – איימי ויינהאוס  7. "Apologize" – טימבלנד עם ואן ריפאבליק  8. "Human" – הקילרס  9. "No Air" – ג'ורדן ספארקס עם כריס בראון  10. "If I Were A Boy" – ביונסה  11. "Don't Stop The Music" – ריהאנה  12. "4 Minutes" – מדונה עם ג'סטין טימברלייק  13. "Womanizer" – בריטני ספירס  14. "I'm Yours" – ג'ייסון מראז  15. "Violet Hill" – קולדפליי  16. "Beggin'" – מאדקון  17. "New Soul" – יעל נעים  18. "So What" – פינק  19. "Disturbia" – ריהאנה  20. "Give It 2 Me" – מדונה |  21. "Won't Go Home Without You" – מארון 5  22. "Happy Ending" – מיקה  23. "No One" – אלישה קיז  24. "Big Girl (You Are Beautiful)" – מיקה  25. "Chasing Pavements" – אדל  26. "Low" – פלו ריידה עם טי-פיין  27. "Piece of Me" – בריטני ספירס  28. "Stop And Stare" – ואן ריפאבליק  29. "Valerie" – איימי ויינהאוס ומארק רונסון  30. "Lollipop" – מיקה  31. "Mercy" – דאפי  32. "Bleeding Love" – ליאונה לואיס  33. "Years Time (Sun, Sun, Sun)" – נואה אנד דה ווייל  34. "Sex On Fire" – קינגס אוף ליאון  35. "Hometown Glory" – אדל  36. "Shadow Of The Day" – לינקין פארק  37. "Don't Believe In Love" – דיידו  38. "Closer" – ני-יו  39. "That's Not My Name" – דה טינג טינגס  40. "Homecoming" – קניה וסט עם כריס מרטין |  שיר השנה במצעד השנתי הבין-לאומי של גלגלצ לשנת 2008 היה "I Kissed A Girl" של הזמרת האמריקנית קייטי פרי |
רשימת המצעדים השנתיים בשנים 2000 – 2009 > 2009

בשנה זו לא התקיים בגלגלצ המצעד השנתי כרגיל, אלא שקלול של כל ההצבעות במשך השנה. זאת משום שבסוף השנה פורסם מצעד העשור של התחנה.
כמו כן, לא הוכרזו זמרי השנה, הרכב השנה ופריצת השנה.
שיר השנה הנבחר הוא "I Gotta Feeling" של בלאק אייד פיז, שזכה בתואר שיר השנה בכל שאר המצעדים בתחנות הרדיו בישראל. בנוסף בלטו בשנה זו הזמרת הבריטית לילי אלן עם אלבומה השני: "It's Not Me, It's You", הזמרת האמריקאית ביונסה עם אלבומה השלישי I Am... Sasha Fierce, ובלטה במיוחד זמרת הפופ האמריקאית ליידי גאגא, שנכנסה לתודעת הציבור בשנה זו עם אלבומה הראשון עטור הלהיטים The Fame, ועם אלבומה השני The Fame Monster שיצא לאור בסוף השנה, והסינגלים מתוכו נכנסו למצעד השנתי לשנת 2010.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1. "I Gotta Feeling" – ‏בלאק אייד פיז  2. "Sweet Dreams" – ביונסה  3. "Not Fair" – לילי אלן  4. "Paparazzi" – ליידי גאגא  5. "Broken Strings" – ג'יימס מוריסון עם נלי פורטדו  6. "Halo" – ביונסה  7. "Boom Boom Pow" – ‏בלאק אייד פיז  8. "Poker Face" – ליידי גאגא  9. "Right Round" – פלו ריידה עם קשה  10. "21 Guns" – גרין דיי  11. "Celebration" – מדונה  12. "Love Story" – טיילור סוויפט  13. "LoveGame" – ליידי גאגא  14. "We Made You" – אמינם  15. "I Know You Want Me" – פיטבול |  16. "When Love Takes Over" – דייוויד גטה עם קלי רולנד  17. "Heartless" – קניה וסט  18. "Jai Ho! (You Are My Destiny)" – ‏הפוסיקט דולז  19. "Rehab" – ריהאנה  20. "Circus" – בריטני ספירס  21. "Paper Planes" – ‏M.I.A.  22. "Strawberry Swing" – קולדפליי  23. "Takin' Back My Love" – אנריקה איגלסיאס עם סיארה  24. "Closer" – קינגס אוף ליאון  25. "Wrong" – דפש מוד  26. "The Fear" – לילי אלן  27. "Release Me" – אגנס קרלסון  28. "She Wolf" – שאקירה  29. "Sexy Bitch" – דייוויד גטה עם אייקון  30. "Single Ladies (Put a Ring on It)" – ביונסה |  שיר השנה במצעד השנתי הבין-לאומי של גלגלצ לשנת 2009 היה "I Gotta Feeling" של הלהקה האמריקנית בלאק אייד פיז |
נתונים סטטיסטיים > אמנים בעלי המספר הרב ביותר של שירים במצעד הפזמונים הבין-לאומי השנתי של גלגלצ

להלן האמנים בעלי המספר הרב ביותר של שירים אשר נכנסו למצעד במצעד במהלך העשור הראשון של המאה ה-21:
| אמן | מספר השירים שנכנסו למצעד |
| --- | --- |
קולדפליי: 12
ביונסה: 11
ג'סטין טימברלייק: 11
בלאק אייד פיז: 10
אמינם: 8
מדונה: 8
בריטני ספירס: 8
אבריל לאבין: 7
מיקה: 6
רד הוט צ'ילי פפרז: 6
דיידו: 6
נלי פורטדו: 6
שאקירה: 5
ריהאנה: 5
מארון 5: 5
פינק: 5
קלי קלרקסון: 5
יו 2: 5
כריסטינה אגילרה: 5
נתונים סטטיסטיים > סטטיסטיקה לפי מדינות המקור של האמנים במצעד הפזמונים הבין-לאומי השנתי של גלגלצ

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ראו גם

מצעד הסינגלים הבריטי (2000–2009)
בילבורד הוט 100 (2000–2009)
הערות שוליים

↑  דורון פישלר, א.א.א. ממשקים, באתר nana10‏, 26 באוגוסט 2010
↑  דורון פישלר, א.א.א. אמרנו לכם, באתר nana10‏, 9 בספטמבר 2010
↑  נטע חוטר, ‏למבדה, התחייה, באתר ‏מאקו‏, 22 באוגוסט 2019
↑  שנות ה-2000: תוצאות מצעד העשור, באתר ‏מאקו‏, 30 באוגוסט 2019
↑  מצעד עשור שנות ה-2000, באתר גלי צה"ל, 30 באוגוסט 2019
| מצעדי שירים |
| --- | --- | --- |
| ישראל ישראל | המצעד הבין-לאומי של מדיה פורסט: 2009–2019 • 2020 ואילך המצעד העברי של מדיה פורסט: 2009–2019 • 2020 ואילך המצעד הבין-לאומי השנתי: 1963–1969 • 1970–1979 • 1980–1989 • 1990–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020 ואילך  המצעד העברי השנתי: ה'תשכ"ג–ה'תשכ"ט • ה'תש"ל–ה'תשל"ט • ה'תש"ם–ה'תשמ"ט • ה'תש"ן–ה'תשנ"ט • ה'תש"ס–ה'תשס"ט • ה'תש"ע–ה'תשע"ט • ה'תש"ף ואילך   המצעד היהודי • מצעד המוזיקה היהודית השנתי של קול פליי |  |
| ארצות הברית ארצות הברית | לפני אוגוסט 1958: 1940–1949 • 1950–1958  אחרי אוגוסט 1958: 1958–1969 • 1970–1979 • 1980–1989 • 1990–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020 ואילך |  |
| הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי: 1952–1959 • 1960–1969 • 1970–1979 • 1980–1989 • 1990–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020 ואילך  מצעד הדאנס הבריטי: 2000–2009 • 2010–2019 • 2020 ואילך |  |
| מצעדים נוספים | המצעד הרשמי של גלגלצ • העשירייה • היטליסט |  |
שיר העשור הנבחר של "מצעד העשור" של גלגלצ היה "Californication" של רד הוט צ'ילי פפרז
השיר "It's My Life" של בון ג'ובי נבחר לשיר העשור של העשור הראשון של המאה ה-21 במצעד המחודש של גלגלצ משנת 2019
הלהקה הבריטית קולדפליי הצליחה להביא את מספר הלהיטים הרב ביותר למצעד הפזמונים הבין-לאומי השנתי של גלגלצ במהלך העשור (12 שירים)
כל הנשמה

כל הנשמה (באנגלית: My Soul) הוא אלבומה השישה עשר של הזמרת-יוצרת הישראלית עפרה חזה. האלבום יצא לאור ב-8 במאי 1994, על ידי חברת התקליטים אן אם סי. מתוך האלבום יצאו הסינגלים: "ליד באר מולדתי", "כל הנשמה", "לאורך הים", "זה יבוא פתאום", "מיליון", ו-"רוח האדם".
העיבודים האקוסטיים והאתניים שמאפיינים את שירי האלבום הזה ממשיכים את קו האלבום "Kirya", שייצא ברחבי העולם כשנתיים קודם ליציאת האלבום, זאת לאחר שחזה החליטה לזנוח את ז'אנר היורופופ והאתנו- פופ שאפיינו את האלבומים הבינלאומיים "Shaday" ו"Desert Wind" ושאר האלבומים הישראלים שלה שיצאו לאורך שנות השמונים.
זהו אלבומה הראשון של חזה בעברית המופץ בארץ מאז צאתו של האלבום "שירי מולדת ג'" שיצא בשנת 1987. אלבום זה הפך בדיעבד לאלבום האולפן העברי האחרון של עפרה חזה שנפטרה בשנת 2000. כמו כן, זהו האלבום הישראלי הראשון של חזה של חזה בחברת NMC.
רקע והפקה

בשנת 1986 הוציאה חזה את האלבום "ימים נשברים" שמרבית שיריו כתבה והלחינה בעצמה. הצלחת האלבום עודדה את חזה להמשיך בכתיבה והלחנה ותוכנן אלבום ישראלי במתכונת דומה שנה לאחר מכן, אך הוא נגנז עם תחילת הקריירה שלה בחוץ לארץ. חזה המשיכה לכתוב ולהלחין באלבומיה הבינ"ל ואף באלבום זה ניכר המשך מגמת הכתיבה וההלחנה שלה.
בשנת 1993 חזה הייתה מועמדת לפרס גראמי עם האלבום "Kirya", ונראה שהקריירה הבינ"ל הגיעה לשיא חדש. דווקא בנקודה הזו בקריירה שלה, היא חשה צורך להקליט אלבום בעברית. את ההקלטות ביצעה חזה בגיחות ובמהלך ביקורים משפחתיים בארץ. את האלבום הפיקה עפרה חזה עצמה, ביחד עם בצלאל אלוני ומפיקים מוזיקליים נוספים. באלבום חידשה חזה כמה שירים עבריים מוכרים, כדוגמת השירים "ליד באר מולדתי" של אלזה לסקר-שילר, "מיליון" של יונתן רטוש וכדומה.
במהלך העבודה על האלבום העבירה חזה למשורר נתן זך מנגינה שכתב המלחין נסים נסימוב לפסוקים מהתנ"ך. חזה בקשה ממנו לכתוב לו מילים שאינם מהתנ"ך. זך נעתר וכפי שהעיד זה היה מקרה יחיד במינו שהוא כתב מילים למנגינה (לרוב זך לא התאים מילים למנגינות). לדבריו, זה גם השיר האחרון שהוא כתב לו מילים. הלחן כיוון אותו לכתוב בסגנון רומנסה ספרדית.
השיר "בן אדם בעולם" נכתב על ידי עמוס רימון, איש שב"כ שנפטר באסון צור הראשון והולחן על ידי אלמנתו עדנה. השיר הגיע לידי חזה דרך מאבטחים מנציגות ישראל בלוס אנג'לס שהכירו את עמוס רימון ואת קלסר השירים שהותיר אחריו. את השיר הקדישה חזה לכלל אנשי השב"כ.
השיר "כשתבוא" הובא לחזה על ידי אהוד מנור ובעז שרעבי לקראת ערב שהוקדש בלונדון לשבוי רון ארד. חזה, שמצד אחד הזדהתה עם המילים, ומצד שני ביקשה להקדיש את השיר לכלל השבויים והנעדרים, הקליטה את השיר עם שינוי מילים קל ובלחן של אילן וירצברג. בעז שערבי הקליט את הגרסה שלו ל"כשתבוא", שלימים הפכה להיות מוכרת ומזוהה עם המאבק להחזרת השבוי רון ארד.
כמו כן, מכיל האלבום את השיר "כל הנשמה", שלצד חזה ואלוני השתתף בכתיבתו גם המלחין היוגוסלבי גוראן ברגוביץ'. השיר יצא במקביל באירופה בשם "ELO HI" כחלק מפסקול הסרט הצרפתי "La Reine Margot".
עם צאת האלבום תוכננו מספר הופעות של חזה בישראל, לראשונה מאז 1987. בקיץ 1995 נוצרה הזדמנות במסגרת פסטיבל ערד, אך הופעה זו לא יצאה אל הפועל בעקבות אסון פסטיבל ערד, כשחזה הייתה בין האמנים הראשונים שביטלו את הופעתם לנוכח האסון.
האלבום לא זכה להצלחה רבה בדומה לאלבומיה בשנות השמונים, ורק השירים "לאורך הים" "זה יבוא פתאום", "מיליון" ו"רוח האדם" הגיעו למצעדים השבועיים ברדיו. השיר שזכה להצלחה הכי מרובה היה "זה יבוא פתאום", שזכה לצעוד 11 שבועות במצעדי הפזמונים השבועיים, מתוכם שבועיים ברצף במקום ה-3. עם זאת, השיר "לאורך הים", זכה לעדנה מחודשת כשנה אחרי צאת האלבום, בתקופה שלאחר רצח יצחק רבין, וכן לאחר מותה של חזה עצמה.
רשימת רצועות

| כל הנשמה> מס' | כל הנשמה> שם | כל הנשמה> כותב(ים) | כל הנשמה> משך | כל הנשמה>  | כל הנשמה>  | כל הנשמה>  | כל הנשמה>  | כל הנשמה>  | כל הנשמה>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | לאורך הים  | אילה אשרוב | 4:19 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | רוח האדם  | אהוד מנור, אילן וירצברג | 4:28 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | זה יבוא פתאום  | בצלאל אלוני, אילן וירצברג | 3:49 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | כל הנשמה  | עפרה חזה, בצלאל אלוני, גוראן ברגוביץ' | 5:08 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ילד אחד  | בצלאל אלוני, אילן וירצברג | 3:41 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | מיליון  | יונתן רטוש, אילן וירצברג | 3:55 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ליד באר מולדתי  | אלזה לסקר-שילר, אילן וירצברג | 3:56 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | שהייתי שלך  | נתן זך, נסים נסימוב | 4:18 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | כשתבוא  | אהוד מנור, אילן וירצברג | 3:41 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | כל יום והכאב שלו  | עפרה חזה, בצלאל אלוני, עופר מאירי | 3:30 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | בן אדם בעולם  | עמוס רימון, עדנה רימון | 3:52 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | גופך רוקד בחלומי  | נתן זך, עפרה חזה | 5:24 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 50:07 |  |  |  |  |  |  |
קרדיטים

מעובד מתוך חוברת הדיסק.
| --- | --- |
 מפיק – בצלאל אלוני  עיבודים והפקת המוזיקה – אילן וירצברג  הפקת המוזיקה (שירים: 1,8,10,11) – עופר מאירי, עפרה חזה  עיבודים (שירים: 1,8,10,11) – עופר מאירי  תופים – אשר פדי, דני מקוב  בס – טל הרצברג, נועם טופלברג  גיטרות חשמליות ואקוסטיות – אילן וירצברג, שמוליק בודגוב  פסנתר – אלונה טוראל, עדי דגני  סינטיסייזרים – עופר מאירי, עדי דגני  חליל – אילן סאלם  צ'לו – ראלי מרגלית  כלי הקשה – זוהר פרסקו  קולות – עפרה חזה, אילן וירצברג:  הוקלט באולפני "המון" ובאולפן קיבוץ "העוגן", אפריל-דצמבר 1993  מיקס – אולפני "המון"  טכנאי הקלטה ומיקס – אורי ברק, עמי איילי  עוזרי טכנאי – שחר פינטו, ניר לוי, יגאל אייזן, שגיא גל, שרון עינבר  עריכה דיגיטלית, טלי כץ (SDL)  ניהול הפקה – אוגניה אלוני  עוזרת הפקה – זהבית מחלב  מפיק אחראי (אן אם סי) – זאב אולמן  יחסי ציבור: מיכל רצאבי  עיצוב: פיליפ בולקיה, מיכל סודאי  איור: מיכל סודאי  צילום: אוגניה אלוני
הערות שוליים

↑  Ofra Haza = עפרה חזה* - My Soul = כל הנשמה, באתר Discogs (באנגלית)
1 2  Ofra Haza - Ofra Haza – Near the Well of my Homeland, Discogs (באנגלית)
↑  סטריאו ומונו, סטריאו ומונו, אתר הדיסקוגרפיה של המוזיקה הישראלית
↑  סטריאו ומונו, סטריאו ומונו, אתר הדיסקוגרפיה של המוזיקה הישראלית
↑  סטריאו ומונו, סטריאו ומונו, אתר הדיסקוגרפיה של המוזיקה הישראלית
1 2  סטריאו ומונו, סטריאו ומונו, אתר הדיסקוגרפיה של המוזיקה הישראלית
↑  סטריאו ומונו, סטריאו ומונו, אתר הדיסקוגרפיה של המוזיקה הישראלית
1 2  My Soul (Kol Haneshama) - Ofra Haza | Songs, Reviews, Credits, AllMusic (באנגלית)
↑  אלבום הבכורה של "סדנת תיאטרון שכונת התקווה", בה הייתה חברה ושיצא ב-1974, "אהבה ראשונה", יצא בחברת NMC (אז CBS).
↑  שהייתי שלך, באתר שירה עובדת (באנגלית)
↑  אחרי 38 שנים: האלמנה מאסון צור שרה לבעלה, באתר ynet, 11 בנובמבר 2020
↑  ili bilie (2024-02-23), עפרה חזה - מצעד שבועי רשת ג' 1974-1995, נבדק ב-2024-06-13
↑  OldIsraeliSongs משירי ארץ ישראל הישנה והטובה, עפרה חזה - לאורך הים, נבדק ב-2019-01-14
| עפרה חזה – שירים |
| --- | --- | --- |
| בשיר השירים בשעשועים | "שיר השירים בשעשועים" • "בלדה למלך" • "היפה בנשים" |  |
| על אהבות שלנו | "שיר הפרחה" • "כמו ציפור" • "פלאש גורדון" • "הגשם" • "על אהבות שלנו" • "שיר אהבה לחייל" |  |
| בוא נדבר | "אין זמן לתעות" • "סימנים של אוהבים" • "כשנהיה בני 73" • "תפילה" |  |
| פיתויים | "כל יום מתחילה שנה" • "מלכת הקסמים" • "מכתב אהבה" • "גבריאל" |  |
| חי | "סוף קיץ" • "עכשיו" • "אחרי החגים" • "אמן למילים" • "חי" |  |
| שירי מולדת | "יד ענוגה" / "נעמה" |  |
| בית חם | "יד ביד" / "במנגינת הלב" • "בית חם" • "עזור לי" • "בן פרבר" • "אתך הלילה" / "אתה הבטחת" |  |
| אדמה | "רוח צפונית רוח דרומית" • "גורל אחד" • "מישהו הולך תמיד איתי" • "אדמה" • "רחמים" / "עוד מחכה לאחד" |  |
| שירי מולדת ב' | "אל נא תאמר לי שלום" / "בכרם תימן (אל תפחדי תמר)" • "שבעת המינים" • "הנערים הספנים" |  |
| ימים נשברים | "ימים נשברים" • "בוא ונגן אותי" • "הכאב הזה" • "כל הקלפים" / "ליידי" • "להמשיך לצעוד" |  |
| Shaday | "Galbi" • "Im Nin'alu" • "Galbi" • "Shaday" • "Eshal" |  |
| Desert Wind | "Wish Me Luck" • "I Want to Fly" • "Ya Ba Ye" • "Fata Morgana" |  |
| Kirya | "Daw Da Hiya" • "Innocent – A Requiem for Refugees" |  |
| כל הנשמה | "ליד באר מולדתי" • "כל הנשמה" • "לאורך הים" • "זה יבוא פתאום" • "מיליון" • "רוח האדם" |  |
| Ofra Haza | "Show Me" • "Give Me a Sign" |  |
| סינגלים אחרים | "שבת המלכה" • "הליכה לקיסריה" • "אם אשכחך ירושלים" • "שלאגר" • "Aime Moi" • "שיר המאה" • "שביל תפוח הזהב" • "ארבעים" • "השנה אינשאללה" • "Ya Hilwi" •‏ "Today I'll Pray" •‏ "Elo Hi" • "קופסת הצבעים" • "Mata Hari" • "Love Song" •‏ "ירושלים של זהב" • "The Queen of Tel Aviv" • "לתת" • "כאן לעולם" |  |
| שירים אחרים | "Deliver Us" • "שחרחורת" • "מוכר הפרחים" • "זמר נוגה" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 4e0d51de-4081-3872-90a7-d7ef69863cff
חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  17 ביולי 2007
 תאריך חקיקה עברי:  ב' באב תשס"ז
 גוף מחוקק:  הכנסת השבע עשרה
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 2105, עמ' 398
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד הביטחון
 מספר תיקונים:  1
 נוסח מלא:  חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני, התשס״ז–2007
 
חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני, התשס״ז–2007 אושר בכנסת השבע עשרה ב-17 ביולי 2007. מטרת החוק מוצגת בסעיף הראשון שלו: "מטרתו של חוק זה היא להסדיר את הפיקוח של המדינה על יצוא של ציוד ביטחוני, על העברת ידע ביטחוני ועל מתן שירות ביטחוני, וזאת מטעמים של ביטחון לאומי, יחסי החוץ של המדינה והתחייבויותיה הבין־לאומיות ולשם שמירה על אינטרסים חיוניים אחרים של המדינה."
בהתאם לחוק, עיסוק ביצוא ביטחוני מחייב רישיון, וקיימים שני רישיונות מרכזיים: רישיון שיווק
ביטחוני ורישיון יצוא ביטחוני. במתן הרישיונות עוסק בעיקר האגף לפיקוח על היצוא הביטחוני במשרד הביטחון, בשיתוף פעולה עם משרד החוץ, משרד הכלכלה, ובעלי תפקידים במערכת הביטחון.
היסטוריה חקיקתית

קודם לחקיקת חוק זה הוסדר הפיקוח על יצוא ביטחוני בצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (יצוא ציוד ביטחוני וידע ביטחוני), התשנ"ב-1991, שהוצא מכוח חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי"ח-1957, ובאכרזות אחדות מכוח צו זה:
אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (ציוד לחימה וידע ביטחוני), התשמ"ז-1986;
אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (ציוד טילים וטכנולוגיית טילים), התשס"ו-2006;
אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (חומרים וציוד דו–שימושיים מסוימים המועברים לשטחי האחריות האזרחית הפלסטינית), התשס"ד-2004.
בנוסף, צווים שהוציא שר התעשייה המסחר והתעסוקה מכוח פקודת היבוא והיצוא [נוסח חדש], התשל"ט-1979, כללו הסדרים לעניין פיקוח על יצוא של ציוד, ידע ושירותים שנועדו מעיקרם לשימוש אזרחי אך מתאימים גם לשימוש ביטחוני (פריטים דו–שימושיים).
הצעת החוק מנתה שלוש סיבות להחלפת הסדרים אלה בחוק ייעודי:
ניתוק התלות בתוקפה של ההכרזה על מצב חירום: סעיף 2 לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים קובע שחוק זה חל רק בתקופה שקיים במדינה מצב חירום, "ואולם ברור כי בשל החיוניות בפיקוח על יצוא ביטחוני מטעמי ביטחון לאומי, יחסי חוץ של המדינה, והתחייבויותיה הבין–לאומיות ולשם שמירה על אינטרסים חיוניים אחרים שלה, נדרשת חקיקה אשר תאפשר פיקוח כאמור בכל עת ובלא תלות בקיומה של הכרזה על מצב חירום."
התאמה לנורמות בין–לאומיות בתחום הפיקוח על היצוא הביטחוני: "מדינות רבות בעולם, ובראשן המדינות המובילות בתחום היצוא הביטחוני, לרבות ארצות הברית ומדינות האיחוד האירופי, גיבשו במהלך שני העשורים האחרונים סדרה של משטרים בין–לאומיים בתחום הפיקוח על יצוא של אמצעי לחימה ופריטים דו–שימושיים. משטרים אלה קובעים סטנדרט בין–לאומי אחיד בנוגע לפריטים אשר לגביהם יש לקיים פיקוח. רשימות הפריטים שבפיקוח מתעדכנות מעת לעת על פי התפתחויות טכנולוגיות ואחרות. כמו כן, מתייחסים משטרים אלה לאמצעי הפיקוח על היצוא הביטחוני, כגון: באמצעות דרישה לקבל פרטים לגבי זהות הגורם האחרון המיועד להשתמש בפריט המיוצא ולגבי השימוש הסופי שייעשה בו. ... בהצעת חוק זו מוצע לעדכן את רשימות הציוד, הידע והשירותים הביטחוניים המפוקחים על פי ההסדר הקיים, ולהתאימן למשטר בין–לאומי המכונה הסדר ואסנאר שענינו פיקוח על יצוא של אמצעי לחימה קונבנציונליים וטובין וטכנולוגיות דו–שימושיים."
פיקוח על העיסוק ביצוא ביטחוני בחקיקה ראשית: "העברת הפיקוח על היצוא הביטחוני למעמד של הסדר ראשוני ראויה בהיבט החוקתי, לשם שמירה על חופש העיסוק. ראוי כי חקיקה המטילה חובת רישיון לפעילות עסקית מסוימת, תעוגן באופן ברור בהסדר ראשוני בחוק ראשי."
מניע נוסף לחקיקת החוק הוא משבר ביחסי ארצות הברית–ישראל, שנוצר בעקבות שתי עסקאות יצוא ביטחוני שחתמה ישראל עם סין לאספקת מטוסי ביון עם מערכת התרעה "פלקון" וחימוש משוטט מדגם "הארפי".
החוק אושר בכנסת ב-17 ביולי 2007, ונקבע בו שייכנס לתוקף ב-31 בדצמבר 2007, למעט סעיפים מסוימים שייכנסו לתוקף במועד מאוחר יותר.
מאז חקיקתו תוקן החוק פעם אחת בלבד, בשנת 2016. בתיקון זה הוגמשה קבלת הפטור מחובת הרישיון, באמצעות הסמכת שר הביטחון לקבוע בתקנות פעולות הפטורות מרישיון.
הוראות החוק

החוק עוסק בשלוש קטגוריות של יצוא ביטחוני:
יצוא של ציוד ביטחוני: העברה של ציוד ביטחוני (ציוד טילים, וכן ציוד לחימה וציוד דו־שימושי מפוקח כהגדרתם בהסדר ואסנאר) אל מחוץ לישראל, לרבות העברה לשטחי האחריות האזרחית הפלסטינית, וכן העברה בישראל לנציגות דיפלומטית או קונסולרית של מדינת חוץ.
העברת ידע ביטחוני: ידע ביטחוני מוגדר בחוק:
מתן שירות ביטחוני: שירות בנוגע לציוד ביטחוני לרבות בנוגע לתכנונו, לפיתוחו, לייצורו, להרכבתו, לבחינתו, לשיפורו, לשינויו, לתיקונו, לאחזקתו, להפעלתו ולאריזתו, וכן הדרכה בנוגע לציוד כאמור וכן שירות בנוגע לידע ביטחוני, לרבות הדרכה, אימון או ייעוץ בנוגע אליו.
פעולות של שיווק ביטחוני ויצוא ביטחוני מצריכות קבלת רישיון מהאגף הפיקוח על היצוא הביטחוני במשרד הביטחון. בתקנות פורסמו פעולות מסוימות שאינן מצריכות רישיון. האגף מנהל את מרשם היצוא הביטחוני. רק מי שרשום במרשם זה רשאי לקבל רישיון שיווק ביטחוני או רישיון יצוא ביטחוני, ורק מי שרשום במרשם זה כמתווך בין גורמי חוץ רשאי לקבל רישיון תיווך בין גורמי חוץ (מדינת חוץ או אדם הנמצא במדינת חוץ). על סירוב לכלול במרשם אדם או תאגיד ניתן לערער בפני מנכ"ל משרד הביטחון, לפי תקנות הפיקוח על יצוא ביטחוני (השגה על החלטת הרשות המוסמכת), התשס״ח–2008.
לשם קבלת רישיון לפי חוק זה יש להגיש בקשה לאגף לפיקוח על היצוא הביטחוני, בהתאם לפירוט שבתקנות הפיקוח על יצוא ביטחוני (רישיונות), התשס״ח–2008. האגף רשאי לסרב לתת רישיון וכן לבטל או להתלות רישיון שניתן.
תושב ישראל, אזרח ישראלי או תאגיד ישראלי שקיבל רישיון לתיווך בין גורמי חוץ נדרש לציית להחלטות של מועצת הביטחון של האומות המאוחדות האוסרות או מגבילות העברה של ציוד לחימה או ציוד טילים המתייחסות לאותם גורמים.
בעל רישיון נדרש למסור מדי שנה דיווח לאגף הפיקוח על היצוא הביטחוני, בנוגע לפעילות הטעונה רישיון שביצע. הדיווח יכלול, בין השאר, פירוט בנוגע לפעולות יצוא ביטחוני או שיווק ביטחוני, לרבות יעדי השיווק הביטחוני ופרטים בנוגע לזהות משתמשי ביניים והמשתמש הסופי ובנוגע לשימוש הסופי בציוד הביטחוני, בידע הביטחוני או בשירות הביטחוני, לפי העניין. על בעל רישיון יצוא ביטחוני לנהל רישום של מידע בכל הנוגע לעסקאות יצוא ביטחוני שביצע, בהתאם לפירוט שבתקנות.
הפרת הוראות חוק זה עלולה להוביל לעונש מאסר או לקנס גבוה.
הוראות חוק זה אינן חלות על המדינה, אולם לאחר גיבוש הסכם יצוא בין מדינת ישראל לבין מדינה אחרת, הן חלות על מי שבפועל יבצע יצוא ביטחוני לפי הסכם זה. יצוא ביטחוני מכוח הסכם בין מדינת ישראל לבין מדינה אחרת, בהיקף של למעלה מ-200 מיליון ש"ח מצריך אישור של אישור ועדת משנה של ועדת השרים לביטחון לאומי.
בפסיקה

פעמים אחדות ניתנו פסקי דין שעניינם עבירות של יצוא ביטחוני שלא בהתאם להוראות חוק זה. דוגמאות:
הרשעה בביצוע עבירות של העברת חומר דו-שימושי ללא רישיון, עקב קשירת קשר עם סוחרים עזתיים להעביר משטחי ישראל לשטח רצועת עזה רכבי 4X4 ללא היתר.
ב-2 במרץ 2015 הגיעה למעבר כרם שלום משאית ובה סחורה השייכת לשתי חברות. בבדיקת המשאית נמצאו בה, בין השאר, שבעה תופים של סיבים אופטיים – ציוד תקשורת דו-שימושי מפוקח, המחויב ברישיון, מבלי שניתן רישיון לכך. כתוצאה מכך הוחרמה כל הסחורה שבמשאית.
עתירה לבג"ץ, בדרישה לאסור על חסרת סלברייט לייצא מערכות לוחמת סייבר מתוצרתה לוועדת החקירות של הפדרציה הרוסית, נדחתה בנימוק שבמסגרת חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני וצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (עיסוק באמצעי הצפנה), התשל"ה-1974, "החלטות הגורמים המפקחים על ייצוא כאמור מתקבלות במסגרתם של דברי חקיקה אלה על בסיס שיקולים של ביטחון לאומי והתחייבויותיה הבינלאומיות של מדינת ישראל, כאמור בסעיף 1 לחוק. בכגון דא, כבשאר העניינים של יחסי חוץ וביטחון, שיקול הדעת המצוי בידי רשויות המדינה הינו רחב במיוחד" ואינו מצדיק התערבות של בית המשפט.
הערות שוליים

1 2 3  הצעת חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני, התשס"ז-2006, ה"ח הממשלה 274 מ-19 בדצמבר 2006
↑  ראו בערך משבר הפלקון
↑  זאב שיף, משבר המזל"טים: ישראל תסכים לכל ההגבלות שתטיל ארה"ב על יצוא בטחוני, באתר TheMarker‏, 26 ביוני 2005
↑  חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני, התשס"ז-2007, ס"ח 2105 מ-26 ביולי 2007
↑  חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני (תיקון), התשע"ו-2016, ס"ח 2544 מ-6 באפריל 2016
↑   תקנות הפיקוח על ייצוא ביטחוני (פטור מרישיון ייצוא ביטחוני), התשע״ז–2017, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט;
 תקנות הפיקוח על ייצוא ביטחוני (פטור מרישיון ייצוא ביטחוני), התשע״ז–2017, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑   תקנות הפיקוח על יצוא ביטחוני (השגה על החלטת הרשות המוסמכת), התשס״ח–2008, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑   תקנות הפיקוח על יצוא ביטחוני (רישיונות), התשס״ח–2008, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑  תקנות הפיקוח על ייצוא ביטחוני (דרכים לשמירת רישום של מידע הנוגע לעסקת ייצוא ביטחוני), התשע״ה–2015.
↑   תקנות הפיקוח על יצוא ביטחוני (היקף יצוא ביטחוני מכוח הסכם בין מדינת ישראל לבין מדינה אחרת שיובא לאישור ועדת השרים לביטחון לאומי), התשס״ח–2008, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑  ע"פ 6958/18 סעיד מצלאח ואחרים נ' מדינת ישראל, ניתן ב־22 בינואר 2020
↑  בג"ץ 3023/15 אקס אוברסיז ואחרים נ' מדינת ישראל משרד הביטחון ואחרים
↑  בג"ץ 1942/21 יעל אגמון ואחרים נ' מנכ"ל משרד הביטחון ואחרים, ניתן ב־27 ביוני 2021
רצח אופיר רחום

| חלק מהאינתיפאדה השנייה |
| --- | --- |
 תאריך:  17 בינואר 2001
 מקום:  בפאתי רמאללה שביהודה ושומרון
 סוג:  פיגוע ירי
 הרוגים:  אזרח ישראלי בן 16 (אופיר רחום)
 מבצע:  חברי חוליית טרור פלסטינית (אמנה ג'אוד מונא, חסן אלקאדי, עבדול פתח דולה)
 מניע:  לאומני (טרור פלסטיני)
 
רצח אופיר רחום היה פיגוע חטיפה ורצח שהתרחש ב-17 בינואר 2001, שבמהלכו רצחה חוליית חמושים פלסטינית תלמיד תיכון ישראלי בן 16 מאשקלון בשם אופיר רחום בפאתי רמאללה.
את הרצח תכננה ויזמה ערביה נוצרייה בת 24 בשם אמנה מונא (آمنة منى) מביר נבאלא. לאחר שבועות רבים שבהם ניהלה מונא שיחות פרטיות ארוכות עם רחום באנגלית דרך תוכנת המסרים המיידיים ICQ, תוך שהיא מתחזה לעולה חדשה ממרוקו בשם סאלי, מונא הצליחה לרכוש את אמונו ולשכנע אותו להיפגש עמה בירושלים לכאורה למטרות רומנטיות. רחום הגיע לפגישה והם המשיכו במכוניתה למקום מפגש שנקבע מבעוד מועד עם יתר חברי חוליית הטרור באזור מבודד בפאתי רמאללה, שם הם רצחו אותו בירי של עשרות קליעים מטווח קצר, בעוד שמונא צפתה במתרחש מהצד.