stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עמית למרוץ

ג'ו ביידן וברק אובמה בקמפיין של אובמה לתפקיד נשיא ארצות הברית וביידן לתפקיד סגן הנשיא
עמית למרוץ (באנגלית: Running mate) הוא אדם שרץ יחד עם אדם אחר בכרטיס משותף במהלך בחירות. המונח משמש לרוב בהתייחסות לאדם בעמדה הכפופה (כמו מועמד לסגן הנשיא הרץ עם מועמד לנשיאות) אך ניתן להשתמש בו גם באופן נכון כאשר מתייחסים לשני המועמדים, כמו באמירה שג'ו ביידן וקמלה האריס, ואוהורו קניאטה וויליאם רוטו, היו עמיתי ריצה ביחס לבחירות לנשיאות שנערכו בארצות הברית ב-2020 ובקניה ב-2013 בהתאמה.
עמיתי ריצה עשויים להיבחר לפי מנהג או לפי חוק וליצור איזון בנציגות מבחינה גאוגרפית, אידאולוגית או אישית. דוגמאות למנהג כזה עבור כל אחד מהקריטריונים הן, מבחינה גאוגרפית, בבחירות הכלליות בניגריה, שבהן מועמד לנשיאות מהדרום הנוצרי בעיקר מצוות בדרך כלל עם מועמד לסגן הנשיא מהצפון המוסלמי בעיקר, ולהפך; מבחינה אידאולוגית, הבחירות הכלליות בברזיל ב-2010 וב-2014, שבהן דילמה רוסף ממפלגת הפועלים השמאלית רצה לצד מישל טמר ממפלגת התנועה הדמוקרטית הברזילאית המרכז-ימנית; ומבחינה אישית, הבחירות לנשיאות בבולגריה ב-2016, שבהן שני המועמדים שהגיעו לסיבוב השני, רומן ראדב וצצקה צצ'בה (אנ'), היו עם עמיתי ריצה מהמין הנגדי. המטרה היא לאזן את הכרטיס (אנ'), והתוצאות יכולות לנוע מעזרה לזוג המועמדים למשוך בסיס רחב יותר של מצביעים ועד להרתעת מצביעים שהיו בתחילה נוטים להצביע למועמד הראשי, אך עשויים להיות מוסחים מבחירת עמית הריצה.
המונח משמש בדרך כלל במדינות שבהן משרדי הנשיא וסגן הנשיא נבחרים ישירות על אותו כרטיס בהתייחס למועמד לסגן הנשיא. עם זאת, ישנן מדינות, כמו הפיליפינים או קפריסין שבהן הנשיא וסגן הנשיא נבחרים על כרטיסים נפרדים, ולעיתים קרובות הם נבחרים ממפלגות פוליטיות שונות – למעשה, מאז שהוחזר תפקיד סגן הנשיא בפיליפינים בשנת 1987, רק פעמיים נבחרו הנשיא וסגן הנשיא מאותו כרטיס, ב-2004 וב-2022. בנוסף, ישנן מדינות אחרות, כמו בוטסואנה וונצואלה, שבהן סגן הנשיא ממונה חוקית על ידי הנשיא בכל המקרים (שלא כמו, למשל, בארצות הברית, שבה הנשיא ממנה סגן נשיא רק במקרה של משרה פנויה, או בטייוואן, שבה הנשיא ממנה מועמדים לתפקיד סגן הנשיא במקרה של משרה פנויה והמועצה המחוקקת בוחרת אחד מהם למלא את המשרה).
במקרים של בחירות נפרדות וגם מינויים, הנשיא וסגן הנשיא אינם נחשבים לעמיתים למרוץ מכיוון שהם אינם נבחרים באותו כרטיס.
בארצות הברית, המתכונת של התמודדות משותפת של שני מועמדים בפתק אחד החלה במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית, אז התמודדו יחדיו אברהם לינקולן ואנדרו ג'ונסון לנשיא ארצות הברית ולסגן נשיא ארצות הברית בהתאמה.
הערות שוליים

↑  Running mate Definition & Meaning | Britannica Dictionary, www.britannica.com (באנגלית אמריקאית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדע המדינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עומר טרוחיו

גוסטבו עומר טרוחיו קורונה (בספרדית: Gustavo Omar Trujillo Corona; ‏ 9 בנובמבר 1977 – 1 בדצמבר 2022) היה כדורגלן מקסיקני ששיחק בעמדת המגן השמאלי.
קריירת מועדונים

טרוחיו שיחק במשך רוב הקריירה שלו באתלטיקו מורליה מליגת העל המקסיקנית. לקראת סוף הקריירה הושאל לאטלס ולטיגרס מליגת העל המקסיקנית, ולסלאיה מליגת המשנה המקסיקנית.
קריירה בינלאומית

ב-27 באפריל 2005 ערך טרוחיו את הופעתו היחידה בנבחרת מקסיקו, בתיקו 1-1 נגד נבחרת פולין במשחק ידידות.
מותו

ב-1 בדצמבר 2022 מת טרוחיו בגיל 45 כתוצאה מדום לב.
תארים

אליפות מקסיקו (1): אינברנו 2000
הערות שוליים

↑  Omar Trujillo, campeón con el Monarcas en el 2000, fallece a los 44 años באתר El Financiero, ‏ 1 בדצמבר 2022 (בספרדית)
פארק תעשייה קיסריה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אזור תעשייה 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תאריך פתיחה רשמי:  1993
 מידות
 שטח:  3,500 דונם
 קואורדינטות:  32°28′59″N 34°56′52″E﻿ / ﻿32.4831°N 34.94788056°E﻿ / 32.4831; 34.94788056
  (למפת הכרמל מוגדלת) פארק תעשייה קיסריה(למפת הכרמל רגילה) פארק תעשייה קיסריה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פארק תעשייה קיסריה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פארק תעשייה קיסריה he
 
רכבת בפארק תעשייה קיסריה
פארק תעשייה קיסריה, הנקרא גם פארק תעשיות קיסריה או פארק העסקים קיסריה הוא מתחם תעשיות היי-טק, השוכן מערבית לפרדס חנה. הפארק הוקם בשנת 1993 והוא משתרע על פני 3,500 דונם וממוקם בין מסילת הברזל חיפה-ת"א במזרח וכביש 4 במערב. המתחם מנוהל על ידי החברה לנכסי קיסריה.
פארק התעשייה זכה כעשר שנים ברציפות ב-5 כוכבי יופי בתחרויות של המועצה לארץ ישראל יפה על העלאת איכות החיים והסביבה לעובדים תוך שמירה על כללי קיימות.
בפארק פועלות חברות היי-טק ומכשור רפואי, לצד מרכזים לוגיסטיים, מוקדי שירותים ובילוי, ומועסקים בו למעלה מ-7800 עובדים[דרוש מקור].
השירותים הניתנים בפארק

תחנת הרכבת קיסריה - פרדס חנה
סניף דואר
מסעדות ובתי קפה
מרכז כנסים וגן אירועים
חברות בפארק התעשייה

בין החברות הפועלות בפארק:
HP
DUNE medical devices
דולינה אגרו
Edwards
גליל און
Lapidot Group
איתמר מדיקל
אפיטומי מדיקל
Media1
LifeBond
קבוצת נאות חן
כלל מוצרי בטון
nielsen
כרמל מיכלים
מרכבים
איטונג
הערות שוליים

↑  "פארק העסקים קיסריה: חמישה כוכבי יופי, שוב", מגזין המושבות, 1 באוגוסט 2010
|  אזורי תעשייה בישראל |
| --- | --- | --- |
| אזורי תעשייה | מעלות (מעלות-תרשיחא) • מגדל תפן (חבל תפן) • צ.ח.ר (ראש פינה) • צ'ק פוסט (חיפה) • אלון תבור (עמק יזרעאל) • קריית ספיר (נתניה) • הרצליה פיתוח (הרצליה) • כפר סבא • נווה נאמן ׁ(הוד השרון) • פארק שרונים (הוד השרון) • עבר הירקון (תל אביב-יפו) • BBC בני ברק • סגולה (פתח תקווה) • קריית אריה (פתח תקווה) • קריית מטלון (פתח תקווה) • חולון • מתחם האלף (ראשון לציון) • מרכז עינב (מודיעין-מכבים-רעות) • עטרות (ירושלים) • הר חוצבים (ירושלים) • תלפיות (ירושלים) • הר טוב • (מטה יהודה) • עד הלום (אשדוד) • שער הנגב וספירים (מועצה אזורית שער הנגב) • תימורים (קריית מלאכי) • עידן הנגב (רהט) • אופקים • באר שבע • עמק שרה (באר שבע) • קריית יהודית (באר שבע) • אבשלום (חבל שלום) • נאות חובב • דימונה • מישור רותם (מישור ימין) • מצפה רמון |  |
| פארקי תעשייה | רמת דלתון (דלתון) • בר לב (אחיהוד) • משגב • קדמת גליל (טבריה) • ציפורת (נוף הגליל) • שגיא 2000 (מגדל העמק) • מת"ם (חיפה) • צבאים (בית שאן) • יקנעם • מבוא כרמל (רמות מנשה) • קיסריה • עמק חפר • יורופארק (יקום) • לב הארץ (כפר קאסם) • אפק (ראש העין) • עתידים (תל אביב-יפו) • אזורים (פתח תקווה) • חמן (חבל מודיעין) • (נתב"ג) • שורק (ראשון לציון) • פלמחים • קריית ויצמן (נס ציונה) • מודיעין • מלחה (ירושלים) • כנות (גדרה) • ראם (בני עי"ש) • קריית גת • נעם (נתיבות) • גב ים נגב (באר שבע) • עומר  • שחורת (אילת) |  |
| אזורי תעשייה ביהודה ושומרון | שח"ק (גוש שקד) • ניצני שלום (שומרון) • בראון (קדומים) • ברקן • אריאל מערב (אריאל) • שער בנימין (מטה בנימין) • מישור אדומים (מעלה אדומים) |  |
| אזורי ופארקי תעשייה עתידיים | רמת בקע • צומת שוקת • מעבר תרקומיא • עירון • גבעת ברנר • רג"מ • בוסתני חפץ • שער הירדן • שער שומרון |  |
| אזורי תעשייה לשעבר | קריית המלאכה (תל אביב-יפו) • ארז (מעבר ארז) • קרני (מעבר קרני) • נווה דקלים • קטיף • ימית • אופירה |  |
| מרחב עורפי | חוף שמן • איירפורט סיטי |  |
כריסטיאן בארנרד

| --- | --- |

 לידה:  8 בנובמבר 1922 ביופורט וסט, דרום אפריקה 
 פטירה:  2 בספטמבר 2001 (בגיל 78) פאפוס, קפריסין 
 שם לידה:  Christiaan Neethling Barnard 
 ענף מדעי:  כירורגיה, השתלות איברים 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קייפטאון  אוניברסיטת מינסוטה 
 מוסדות:  אוניברסיטת קייפטאון 
 מספר צאצאים:  6 
 
כריסטיאן בארנרד (Christiaan Neethling Barnard;‏ 8 בנובמבר 1922 - 2 בספטמבר 2001) היה רופא דרום אפריקאי, פרופסור לכירורגיה ולכירורגית חזה, ומנהל מחלקת כירורגיית לב-חזה בבית החולים חרוטה סכור (אנ') בקייפטאון. זכה לפרסום עולמי לאחר שיזם וביצע את ניתוח השתלת הלב האנושי הראשון בעולם, ב-3 בדצמבר 1967.
ביוגרפיה

ברנרד גדל בעיר "Beaufort West" (אנ'), בפרובינציית כף התקווה הטובה, באיחוד דרום אפריקה. אביו, אדם בארנרד, היה כומר בכנסייה ההולנדית הרפורמית. אמו הייתה קרויה "Maria Elisabeth de Swart". אחד מארבעת אחיו, אברהם, מת מבעיית לב בגיל שלוש (ברנרד סבר מאוחר יותר שסיבת המוות הייתה מום לב מולד טטרלוגיה על שם פאלוט). בת נוספת נפטרה. אחיו הבכור יוהאן היה מבוגר מברנרד ב-12 שנים. לבארנרד אח צעיר בשם מריוס. בשנת 1940 סיים את בית הספר התיכון "Beaufort West High School".
בשנת 1945 סיים את בית הספר לרפואה באוניברסיטת קייפטאון.
בארנרד התחיל את דרכו ככירורג כללי. בשנת 1956 יצא להשתלמות בכירורגיה של הוושט באוניברסיטת מינסוטה בארצות הברית, ושם התחיל להתעניין בכירורגית חזה. בארנרד הועבר על פי בקשתו להשתלמות בכירורגית חזה אצל פרופ' וולטון ליליהאי (אנ'), מחלוצי מנתחי הלב בארצות הברית. בשנת 1958 חזר לדרום אפריקה.
בשנת 1961 בארנארד מונה לראש החטיבה של כירורגיה לב וכלי דם בבית החולים להוראה באוניברסיטת קייפטאון. בארנרד מונה לפרופסור חבר במחלקה לכירורגיה באוניברסיטת קייפטאון ב-1962. אחיו הצעיר מריוס בארנרד, שגם הוא למד רפואה, הפך בסופו של דבר ליד ימינו של בארנרד במחלקה לכירורגיית לב.
באוקטובר 1967 ביצע השתלת כליה בדרום אפריקה.
ברנארד ביצע את ניתוח השתלת הלב האנושי הראשון בעולם, ב-3 בדצמבר 1967, בניתוח שארך 6 שעות. ברנארד השתיל את לבה של צעירה שנהרגה בתאונת דרכים בחזהו של חולה מבוגר בן 55, לואי ושקנסקי (אנ'), שנפטר לאחר 18 ימים כתוצאה מדלקת ריאות. בביצוע ניתוח זה סלל את הדרך למנתחים ברחבי העולם. לימים הוקם מוזיאון במקום בו התבצעה השתלת הלב הראשונה, כשחדר הניתוח עצמו הפך לאגף בתוך המוזיאון.
בשנת 1972 התמנה לפרופסור מן המניין בכירורגיה. בשנת 1983 פרש מעבודתו ככירורג לאחר שלקה בדלקת מפרקים שיגרונית בידיו.
אישיותו הכריזמטית ואורח-חייו ההולל הפכו אותו לידוען בינלאומי. בהמשך חייו הפך למרצה ולאיש עסקים. בשנותיו האחרונות שהה בארנרד חלק ניכר מזמנו באוסטריה, שם הקים את קרן כריסטיאן ברנארד, שהוקדשה לסיוע לילדים מעוטי יכולת ברחבי העולם.
בארנרד נפטר ב-2 בספטמבר 2001 בעת חופשה בעיר פאפוס בקפריסין מהתקף אסתמה.
חיים אישיים

בארנרד נישא והתגרש שלוש פעמים לאורך חייו, והביא לעולם 6 ילדים עם שלוש נשותיו. ב-1948 נישא לאחות אלטה חרטריידה לואו (Aletta Gertruida Louw), ונולדו להם 2 ילדים: דרדרה (Deirdre) (ילידת 1950) ואנדרה (יליד 1951). הזוג התגרש ב-1969. הבן אנדרה היה רופא ילדים מתחיל, ובשנת 1984 שם קץ לחייו.
אשתו השנייה הייתה ברברה זולנר, שהייתה בת 19 כשנישאה לבארנרד בשנת 1970. לזוג היו 2 ילדים: פרידריך (נולד ב-1972) וכריסטיאן הבן (נולד ב-1974). בשנת 1982 הזוג התגרש.
ב-1988 נישא לאשתו השלישית, הדוגמנית קארין סצקורן (Karin Setzkorn). בשנת 1982 נולדה בתם ארמין, ולארה נולדה בשנת 1997. הזוג התגרש בשנת 2000.
מספריו שתורגמו לעברית

לב בריא - מדריך לבריאות ואריכות ימים לכל המשפחה, ביחד עם פיטר אוונס, עורך מדעי ולשוני: פרופ' יהודה שינפלד, הוצאת אורבך בע"מ, 1988.
חיים, הוצאת מודן, 1975.
התקף לב, כל מה שרצית לדעת, הוצאת מודן, 1975.
לחיות טוב ולמות טוב, - עמדתו של רופא בעד המתת חסד והתאבדות, הוצאת תבל, 1986.
מספריו שתורגמו לעברית > מספריו

"The Donor"
"In The Night Season"
"The Best Medicine"
"Arthritis Handbook: How to Live With Arthritis"
"South Africa: Sharp Dissection"
"Body Machine"
ראו גם

תומאס סטרזל
הערות שוליים

↑  השתלת לב אנושית: דו"ח ביניים של ניתוח מוצלח שבוצע בבית החולים Groote Schuur, קייפטאון S Afr Med J, "A human cardiac transplant: an interim report of a successful operation performed at Groote Schuur Hospital, Cape Town", Barnard CN, 1967 Dec 30; 41(48): 1271–74.
↑  Heart of Cape Town Museum
↑  נתיחה שלאחר המוות לבארנרד: סיבת המוות התקף אסתמה web.archive.org/web
↑  עתי"ם, מת חלוץ השתלות הלב כריסטיאן ברנארד, באתר ynet, 2 בספטמבר 2001
↑  מפרסומיו של בארנרד worldcat.org/identities
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007594239105171  PLWABN: 9810598499305606  BIBSYS: 90352619  BNC: 000200653  BNE: XX1721345  BnF: cb118902619 (data)  CANTIC: a11854649  CiNii: DA02198973  GND: 118652567  ICCU: CFIV051126  ISNI: 0000 0001 2096 0939  LCCN: n79090011  LNB: 000078650  MusicBrainz: 9f603248-b6fa-4134-9418-a69a96ba9960  NDL: 00955277  NKC: jn19990000455  NLA: 36238826  NLG: 86935  NLK: KAC202106402  NSK: 000055955  NTA: 068561466  RERO: 02-A002970088  SELIBR: 176809  SNAC: w6x64269  SUDOC: 032486405  Trove: 1234906  VcBA: 495/91681  VIAF: 49424647   WorldCat (עם VIAF): 49424647
לא הכל מן אללה

| --- | --- |
 סינגל בביצוע איזי
 מתוך האלבום לא לילדים
 יצא לאור:  6 ביולי 2015
 שפה:  עברית
 אורך:  3:41
 כתיבה:  איזי
 לחן:  איזי
 הפקה:  ג'ורדי
 עיבוד:  ג'ורדי
 
"לא הכל מן אללה" הוא שיר של הראפר הישראלי איזי. השיר יצא בתור סינגל ב-6 ביולי 2015 כחלק מאלבום האולפן השני של איזי, לא לילדים.
רקע

השיר נכתב והולחן על ידי איזי אשר שלח לעמיתו, המפיק הישראלי ג'ורדי, שהיה בתחילת דרכו, סקיצה של השיר, כך שהשיר עובד והופק על ידי "ג'ורדי". על תהליך יציאת השיר סיפר איזי:
השיר התבשל אצלי במשך תקופה בה נחשפתי לאמירות גזעניות ברשתות החברתיות על ידי בכירי ציבור בטלוויזיה, מאנשים ברחוב ולפעמים גם מאנשים קרובים.
בנוסף, "איזי" הביע תקווה שהשיר ישפיע על הדור הצעיר:
כולי תקווה שהקהל הצעיר ששומע את השירים שלי יבין שיהיה הרבה נעים לכולנו לחיות פה אם נתייחס לבני אדם כפי שהיינו רוצים שיתייחסו אלינו, מבלי לייחס חשיבות למקום ממנו הסבתא של אותו אדם עלתה לארץ, לצבע עורו לנטיותיו או השקפת עולמו.
השיר יצא ב-6 ביולי 2015 ועם יציאתו הועלה השיר לערוץ היוטיוב של איזי ונכון לינואר 2023 צבר סרטון השיר מעל לכ-4 מיליון צפיות.
קבלה ביקורתית

באתר פרוגי תואר השיר כבעל מסר ענק ורלוונטי במיוחד, בעוד נדב מנוחין מאתר וואלה כתבה: "בשנה של ניהיליזם מוחלט, לא הכל מן אללה הוא בדיוק ההפך", וכללה את השיר ברשימת 50 השירים שצריך לקחת משנת תשעו.
וידאו קליפ

הוידאו-קליפ של השיר יצא ב-27 באוקטובר 2015, הוא הופק על ידי חברת "ROMS" ובוים ונערך על ידי רומן בוצ'אצקי. על תהליך הצילומים התבטא איזי:
הקליפ צולם ביפו, ופשוט צילמנו את מה שנראה לנו כ'החברה הישראלית על כל גווניה', קליפ שמראה את החברה שלנו בצורה הכי פשוטה ונקייה.
נכון לינואר 2023 מונה סרטון הקליפ מעל לכמיליון צפיות ביוטיוב.
ביצועים

באוקטובר 2015, בהפקת MTV ישראל ביצע איזי את השיר בבית הנשיא בנוכחות נשיא מדינת ישראל רובי ריבלין. ביולי 2019 ביצע איזי את השיר בגלגלצ.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2015)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2015)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 1 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 4 |  |
הערות שוליים

1 2   איזי - לא הכל מן אללה | רשמי // E-Z - Not everything is from Allah, סרטון בערוץ "E-Zofficial", באתר יוטיוב (אורך: 03:41)
↑  הילה זבולון, רגע לפני הצום: השירים שיעזרו לכם לעשות חשבון נפש, באתר פרוגי, ‏באוגוסט 2020
↑  נדב מנוחין‏, עובר ושב: 50 השירים שצריך לקחת משנת תשע"ו - מקומות 41–50, באתר וואלה, 23 בספטמבר 2016
1 2   איזי - לא הכל מן אללה | קליפ רשמי E-Z - Not everything is from Allah, סרטון בערוץ "E-Zofficial", באתר יוטיוב (אורך: 03:42)
↑   לא הכל מן אללה עם נשיא המדינה רובי ריבלין, סרטון בערוץ "E-Zofficial", באתר יוטיוב (אורך: 02:56)
↑   איזי - לא הכל מן אללה (לייב מהאולפן השקוף בחוף סירונית בנתניה), סרטון בערוץ "גלגלצ, הערוץ הרשמי", באתר יוטיוב (אורך: 02:56)
↑  המצעד השבועי 27.08.2015 המצעד השבועי 27.08.2015, באתר המצעד הרשמי של גלגלצ
↑  ספיישל הראשון לראשון 2018, באתר המצעד הרשמי של גלגלצ
↑  ***EZ- לא הכל מן אללה*** מקום 3... - דנה לוגסי יחסי ציבור, באתר פייסבוק, ‏23 באוגוסט 2015
עצומת סטוקהולם

עצומת סטוקהולם הייתה קריאה של הוועד העולמי לשלום, המזוהה עם הקומוניסטים, שהושקה ב-19 במרץ 1950 בקריאה לפירוק נשק גרעיני.
היסטוריה

העצומה הייתה יוזמה של חתן פרס נובל, פרדריק ז'וליו-קירי, שאושרה על ידי הוועד העולמי לשלום ב-15 במרץ 1950. ב-19 במרץ 1950 הוחל בהחתמת הציבור בעולם על העצומה ושבועיים לאחר פרוץ מלחמת קוריאה טענו המארגנים שחתמו על העצומה 1.5 מיליון בני אדם. המספר הנטען הכולל של חותמים על העצומה הגיע ל-273,470,566, מספר הכולל את כל התושבים הבגירים של ברית המועצות.
ארצות הברית התעלמה מהעצומה ומזכיר המדינה של ארצות הברית טען שמדובר בתכסיס תעמולה ב"מסע השלום" של ברית המועצות.
נוסח

אנו דורשים הוצאה אל מחוץ לחוק של נשק גרעיני כמכשירים להפחדה ורצח המוני.
אנו דורשים בקרה בינלאומית קפדנית לוודא צעד זה.
אנו מאמינים שכל ממשלה שתשתמש ראשונה בנשק גרעיני נגד מדינה אחרת כלשהי מבצעת פשע נגד האנושות ויש לטפל בה כפושעי מלחמה.
אנו קוראים לכל הגברים והנשים עם רצון טוב ברחבי העולם לחתום על העצומה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9811561653805606
לא השמעתי את קולי

תחריט של השיר באנדרטת השואה בניו אינגלנד בבוסטון, מסצ'וסטס
"לא השמעתי את קולי" הוא שיר מחאה משנת 1946 מאת הכומר הלותרני הגרמני מרטין נימלר (1892–1984), המתאר בצורה פואטית מעין נאום וידוי, ועוסק בנושאים של רדיפה, אשמה, חרטה ואחריות אישית. השיר מתאר את שתיקתם של אינטלקטואלים גרמנים ואנשי דת מסוימים - כולל, על פי הודאתו, נימלר עצמו - לגבי עליית הנאצים לשלטון, שגררה אחריה "טיהור" של קבוצות אוכלוסייה בזו אחר זו ואף במקביל. לשיר עיבודים רבים בשפות שונות.
מילות השיר

הגרסאות הידועות ביותר של השיר באנגלית הן הגרסאות הערוכות בצורה פואטית שפורסמו והופצו בשנות ה-50.
מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה מצטט את הטקסט הבא כאחת מהגרסאות הפואטיות הרבות של הנאום:
תחילה הם באו ולקחו את הסוציאליסטים –

ולא השמעתי את קולי, מפני שלא הייתי סוציאליסט;



ואז הם באו ולקחו את חברי האיגוד המקצועי –

ולא השמעתי את קולי, מפני שלא הייתי חבר האיגוד המקצועי;



ואז הם באו ולקחו את היהודים –

ולא השמעתי את קולי, מפני שלא הייתי יהודי;



ואז הם באו ולקחו אותי –

וכבר לא נותר אדם, לדבר בעדי.
המקור באנגלית
First they came for the
socialists
, and I did not speak out—
Because I was not a socialist.
Then they came for the trade unionists, and I did not speak out—
         Because I was not a trade unionist.
Then they came for the Jews, and I did not speak out—
         Because I was not a Jew.
Then they came for me—and there was no one left to speak for me.
גרסה ארוכה יותר פורסמה מטעם הארגון לזכר יום השואה, ארגון צדקה שהוקם על ידי ממשלת בריטניה.
המחבר

מרטין נימלר היה כומר ותאולוג לותרני גרמני שנולד בליפשטדט, גרמניה, ב-1892. נימלר היה אנטי-קומוניסט ותמך בעלייתו של אדולף היטלר לשלטון. אבל כאשר, לאחר עלייתו לשלטון, היטלר התעקש על עליונות המדינה על הדת, נימלר התפכח, והנהיג קבוצת אנשי דת גרמנים שהתנגדו להיטלר. בשנת 1937 הוא נעצר ובסופו של דבר נכלא בזקסנהאוזן ובדכאו. הוא שוחרר ב-1945 על ידי בעלות הברית. נימלר המשיך לשמש ככומר בגרמניה לאחר המלחמה וקרא לתשובה ופיוס עבור העם הגרמני.
מקור השיר

בנאומו בכנסייה המוודה בפרנקפורט ב-6 בינואר 1946, נימלר התוודה על הדברים הבאים:
כלאו את הקומוניסטים במחנות. למי היה אכפת מהם? ידענו, זה פורסם בעיתונים. מי בכלל אמר משהו, אולי הכנסייה המוודה? חשבנו לעצמנו: קומוניסטים - הם מתנגדי הדת, אויבי הנצרות, השומר אחי אנוכי?
אחר כך הם נפטרו מהחולים, מחסרי המרפא לכאורה. אני זוכר שיחה שניהלתי עם מישהו שטען שהוא נוצרי. הוא אמר: "אולי זה בסדר, האנשים חשוכי המרפא האלה רק עולים למדינה כסף, הם רק נטל לעצמם ולאחרים. האם לא עדיף לכל הנוגעים בדבר אם פשוט היו מרחיקים אותם [מהחברה]?" רק אז הכנסייה התחילה לשים לב [למה שקורה].
אז התחלנו לדבר, עד שהקולות שלנו הושתקו שוב בפומבי. האם אנחנו יכולים לטעון שאיננו אשמים?
רדיפות היהודים, האופן שבו התייחסנו למדינות הכבושות, או הדברים שקרו ביוון, בפולין, בצ'כוסלובקיה או בהולנד, הדברים שנכתבו בעיתונים... אני מאמין שאנחנו בכנסייה המוודה יכולים לומר בצדק: חטאנו, עווינו! אנחנו יכולים לטעון שאם היינו מדברים זה היה עולה לנו בחיים.
העדפנו לשתוק. בוודאי שאיננו נקיים מאשמה, ואני שואל את עצמי שוב ושוב מה היה קורה אם בשנת 1933 או 1934 - בוודאי הייתה אז אפשרות - 14,000 כמרים פרוטסטנטיים וכל הקהילות הפרוטסטנטיות בגרמניה היו מגינים על האמת עד המוות? אם היינו אומרים אז "זה לא בסדר" כשהרמן גרינג שלח 100,000 קומוניסטים למחנות ריכוז כדי שימותו שם. אני יכול לדמיין שאולי 30,000 עד 40,000 פרוטסטנטים היו מקפחים את חייהם, אבל אני גם יכול לדמיין שהיינו מצילים 30–40,000 [כך במקור] מיליון אנשים, שזה מה שאנחנו משלמים עכשיו
הנאום תורגם לאנגלית ופורסם ב-1947, אך מאוחר יותר נגנז בשל תמיכתו המוקדמת של נימלר בנאצים. "החולים, חשוכי המרפא לכאורה" נרצחו במסגרת אקציה T4. קבוצות נוספות שהוזכרו בראיון משנת 1965 בו ציטט חוקר גרמני את נימלר כוללות: קומוניסטים, סוציאליסטים, בתי ספר, יהודים, העיתונות והכנסייה. באמריקה נישא נאום דומה ב-1968, שם הושמטו הקומוניסטים אך נכללו תעשיינים שהנאצים סימנו כמטרות על בסיס אישי.
בשנת 1976 נתן נימלר את התשובה הבאה בתגובה לשאלה על מקורות השיר. ה- Martin-Niemöller-Stiftung ("קרן מרטין נימלר") רואה בכך את הגרסה ה"קלאסית" של הנאום:
לא היו לי רשומות או עותק של מה שאמרתי, וייתכן שניסחתי זאת אחרת. אבל הרעיון היה כזה: את הקומוניסטים, אנחנו אפשרנו שזה יקרה בשקט; את האיגודים המקצועיים, גם את זה אפשרנו שיקרה; אפילו אפשרנו שזה יקרה לסוציאל-דמוקרטים. כל זה לא היה העסק שלנו.
שימוש בשיר

גרסה של השיר מוצגת באנדרטה לזכר השואה ביד ושם בירושלים, כמו גם במוזיאונים רבים ברחבי העולם: במוזיאון הזיכרון לשואה של ארצות הברית בוושינגטון מצוטט קטע מתוך השיר, ובאתר המוזיאון יש דיון בהיסטוריה של הציטוט.
השיר מוצג גם במוזיאון השואה של וירג'יניה בריצ'מונד, וירג'יניה, אנדרטת השואה של ניו אינגלנד בבוסטון, מסצ'וסטס, מוזיאון השואה של פלורידה בסנט פטרסבורג, פלורידה, ומוזיאון השואה והחינוך של אילינוי בסקוקי, אילינוי.
הערות שוליים

↑  Harold Marcuse, "The Origin and Reception of Martin Niemöller's Quotation 'First they came for the communists …'", in: Michael Berenbaum et al (eds.), Remembering for the Future: Armenia, Auschwitz, and Beyond (St. Paul: Paragon House, 2016), 173-200
1 2  "Martin Niemöller: "First they came for the Socialists..."". Holocaust Encyclopedia. United States Holocaust Memorial Museum.
↑  First they came - By Pastor Martin Niemoller, Holocaust Memorial Day Trust.
↑  Marcuse, "The Origin and Reception of Martin Niemöller's Quotation 'First they came for the communists …'", pp. 180
↑  Marcuse, Harold; Niemöller, Martin. "Of Guilt and Hope". University of California at Santa Barbara.
↑  Marcuse, Harold. "Martin Niemöller's famous confession: "First they came for the Communists ... "". University of California at Santa Barbara.Marcuse, Harold. "Martin Niemöller's famous confession: "First they came for the Communists ... "". University of California at Santa Barbara.
↑  "Was sagte Niemöller wirklich?", Martin-Niemöller-Stiftung
לקריאה נוספת

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
Leo Stein, Hitler Came for Niemoeller: The Nazi War Against Religion, Pelican Publishing 2003
Conway, John S. “The Political Theology of Martin Niemöller.” German Studies Review 9, no. 3 (1986): 521–46. https://doi.org/10.2307/1429901.
Wall, Donald D. “The Confessing Church and the Second World War.” Journal of Church and State 23, no. 1 (1981): 15–34. http://www.jstor.org/stable/23915897.
כומר חיל הים האמריקני קורא קטע משירו של נימלר במהלך טקס זיכרון לשואה בפרל הארבור, 27 באפריל 2009.
עמית לוי

עמית לוי (נולד ב-14 באפריל 1971) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן הימני.
קריירה

לוי התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של מכבי תל אביב. ב-31 באוגוסט 1991 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 1–3 למכבי חיפה במסגרת גביע הטוטו. ב-23 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה בניצחון 0–4 בדרבי נגד הפועל תל אביב. את העונה סיים עם 11 הופעות בליגה במדי הקבוצה הבוגרת והיה שותף לזכייה שלה באליפות ראשונה אחרי 13 שנים. ב-12 בספטמבר 1992 רשם שלושה בישולים בניצחון 2–5 נגד הפועל באר שבע בליגה. בעונת 1993/1994 איבד את מקומו בהרכב לאמיר שלח, אולם עונה לאחר מכן חזר להרכב הקבוצה.
בינואר 1997 חתם במכבי הרצליה במדיה שיחק שנתיים וחצי. בהמשך הקריירה, שיחק גם בהכח רמת גן ומ.כ. אור יהודה.
תארים

אליפות: 1991/1992, 1994/1995, 1995/1996
גביע המדינה: 1993/1994, 1995/1996
גביע הטוטו: 1992/1993
עמרם פרת

| --- | --- |

עמרם פרת בסטודיו, 1970
 לידה:  23 באפריל 1938 
 פטירה:  12 בינואר 2023 (בגיל 84) 
 השכלה:  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים 
 תקופת הפעילות:  מ-1962 
 
עמרם פרת (23 באפריל 1938 – 12 בינואר 2023) היה מעצב גרפי, מאייר וטיפוגרף ישראלי. היה עורך גרפי של המגזין "את" וכתבי עת נוספים, ראש החוג לעיצוב גרפי של שלוחת הטכניון בתל אביב ויו"ר אגודת המעצבים הגרפיים בישראל.