stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דורותי גטובה
ביוגרפיה > Spielworks Media

גטובה ייסדה את Spielworks Media בשנת 2009, ומשמשת כמנכ"לית החברה. מטרתה היא להפוך את החברה לגרסה האפריקאית של אולפני הקולנוע האמריקאים הגדולים, כמו סרטי יוניברסל.
כשחזרה גטובה לקניה, עבדה בתור מפיקה בסדרת טלוויזיה מקומית על מנת ללמוד את מלאכת ההפקה. לאחר שישה חודשים בתפקיד, הציגה למנהל ברשת הטלוויזיה רעיון לתוכנית. המנהל אהב את הרעיון, אך אמר שאין באפשרותו להזמין תוכנית ללא פיילוט. לגטובה לה היה כסף למימון ההפקה בעצמה, אך בעזרת ידע במימון והלוואות והשקעות ממשפחה וחברים, הקימה חברה הפקות בשם  Spielworks Media. החברה הפכה לאחת מחברות ההפקות המובילות בקניה, ולזכותה מספר גדול של תוכניות וסדרות טלוויזיה, בהם "Block D",‏ "Lies that Bind",‏ "Higher Learning",‏ "Saints",‏ "Ladies 1st" והסדרה הלימודית "Know Your Constitution", אשר שודרה, כמו תכנים אחרים של החברה, גם מחוץ לקניה.
הערות שוליים

↑   דורותי גטובה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑  Biko, Jackson. "The woman who found gold in filming". Business Daily Africa.
↑  "100 most influential creatives released by  C. Hub magazine". News Ghana. 7 באפריל 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Dorothy Ghettuba - 2016 Archbishop Tutu Leadership Programme Fellow". African Leadership Institute. 21 באוגוסט 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  https://www.africanexponent.com/post/9980-netflix-plans-to-commission-original-shows-from-africa-by-2019
↑  Biko, Jackson. "The woman who found gold in filming". Business Daily Africa.
↑  Biko, Jackson. "The woman who found gold in filming". Business Daily Africa.
↑  Mulupi, Dinfin (9 ביולי 2013). "Television entrepreneur, Dorothy Ghettuba, explains how she got to where she is today". How We Made It In Africa. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Female Kenyan entrepreneur excels in TV production business". Africanews. 8 בדצמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lati, Mwikali. "Award-winning TV producer out to teach, inspire and entertain". אורכב מ-המקור ב-2018-11-29. נבדק ב-2018-11-28.
↑  Mulupi, Dinfin (9 ביולי 2013). "Television entrepreneur, Dorothy Ghettuba, explains how she got to where she is today". How We Made It In Africa. {{cite web}}:  (עזרה)
גנציינאים

| גנציינאים |
| --- | --- |
 אסקלפיאס אדום (אנ')
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: גנציינאים
משפחות
 בישראל:   הרדופיים (Apocynaceae) תת-משפחת האסקלפיים (Asclepiadoideae)  ערבזיים (Gentianaceae)  פואתיים (Rubiaceae) 
שם מדעי
 Gentianales ‏ברכטולד ופרסל, 1820

גנציינאים (שם מדעי: Gentianales) היא סדרה במחלקת דו-פסיגיים. היא כוללת למעלה מ-16,000 מינים שמסווגים ב-1,138 ים בחמש משפחות, כש-80% מתוכם במשפחת הפואתיים.
מקור שם הסדרה מהסוג גנציאנה, שנקרא על שמו של מלך אילירי.
נציגים חשובים בסדרה הם קפה, פלומריה, הרדוף הנחלים ווינקה.
טקסונומיה

משפחת ההרדופיים (424 סוגים)
משפחת Gelsemiaceae (אנ') (3 סוגים)
משפחת הערבזיים (87 סוגים)
משפחת הלוגניים (13 סוגים)
משפחת הפואתיים (611 סוגים)
דיוויזיית השריון השישית (בריטניה)

| --- | --- |

 פרטים
 כינוי:  עכברי המדבר
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 שיוך:  הצבא הבריטי הצבא הבריטי
 סוג:  דיוויזיה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1940 1951 – 1945 1958 (כ־5 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 דרגת המפקד:   מייג'ור גנרל
דיוויזיית השריון ה-6 של הצבא הבריטי היא דיוויזיית שריון בריטית אשר לחמה במלחמת העולם השנייה.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

הדיוויזיה הוקמה ב-12 בספטמבר 1940 כחלק מהפיקוד הצפוני והועמדה תחת פיקודו של ג'ון קרוקר, כחלק מהתעצמות הצבא הבריטי לאחר הפינוי מדנקרק. הדיוויזיה כללה את חטיבות השריון ה-20 וה-26 ואת קבוצת התמיכה ה-6, אולם באפריל 1942 נלקחה ממנה חטיבת השריון ה-20 ובמקומה היא קיבלה את החטיבה ה-38 (האירית) וביוני נלקחה ממנה גם חטיבת התמיכה ה-6.
בנובמבר 1942 השתתפה הדיוויזיה במבצע לפיד - הפלישה לצפון אפריקה, ולאחר מכן לחמה במערכה בתוניסיה כחלק מהארמייה הבריטית הראשונה. בפברואר 1943 נשלחה הדיוויזיה לחזק את הכוחות האמריקניים לאחר התבוסה בקרב מעבר קסרין, ובמרץ הוכפפה הדיוויזיה לקורפוס הבריטי ה-9 וצוידה בטנקי M4 שרמן. הדיוויזיה הייתה חוד החנית של ההתקפה הסופית של הארמייה הראשונה במאי 1943, שפרצה דרך לתוניס. דיוויזיית השריון ה-6 קיבלה את כניעת הדיוויזיה הקלה ה-90 המפורסמת כחלק מכניעת כל כוחות הציר בצפון אפריקה במאי 1943.
לאחר מכן לחמה הדיוויזיה כחלק מהארמייה הבריטית השמינית בקרבות השונים בזירה האיטלקית, ובין השאר לחמה בקרב מונטה קאסינו, מבצע נזר, הקו הגותי ומתקפת האביב של בעלות הברית בצפון איטליה, עד לכניעת הכוחות הגרמניים באיטליה ב-2 במאי 1945.
היסטוריה > לאחר המלחמה

הדיוויזיה הוקמה מחדש במאי 1951 בבריטניה וכללה את חטיבת השריון ה-20 ואת החטיבה ה-61, ולאחר מכן הייתה חלק מארמיית הריין הבריטית, עד לפירוקה בשנת 1958.
גמרא סדורה

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1991–הווה (כ־33 שנים) 
 ענפי תעשייה:  הוצאה לאור 
  
 www.gemarasdura.com
 
גמרא סדורה היא הוצאת ספרים שמוציאה מהדורה של הגמרא בעריכה מבארת, מנוקדת, מפוסקת ומחולקת לפסקאות, על מנת להקל על ההבנה והשינון.
הפרויקט נוסד בשנת תשנ"א (1991) על ידי הרב דניאל ברק ווינט, מורה ומחנך, בוגר ישיבת מרכז הרב. משתמשים במהדורה תלמידים בעשרות מוסדות: ישיבות תיכוניות, אולפנות, תיכונים, חטיבות ביניים, בתי ספר יסודיים ובפורטל הדף היומי. נכון לשנת 2021 לומדים במהדורה למעלה מ-13,000 תלמידים, ברובם בחמ"ד בכלל סוגי הכיתות ומיעוטם בחינוך העצמאי
בעזרה לתלמידים בעלי קשיים.
רקע

מטרת המיזם היא לשפר את לימוד הגמרא וליצור הבנה משמעותית יותר בסוגיה הנלמדת. מטרת המיזם לפתור בעיות בלימוד הגמרא כגון: שפה זרה, חוסר בסימני פיסוק וניקוד, מהלכים ארוכים וסבוכים, קושי בהבחנה בין סוגיות ובין מקורות. בעוד עם כל קושי בפני עצמו ניתן להתמודד, הרי שכל הקשיים יחד מייאשים פעמים רבות את הלומד.
כבר לפני יותר ממאה שנה כתב על בעיה זו הרב אברהם יצחק הכהן קוק "הגורם היותר גדול להכבדת ההבנה של התלמוד, הוא היותו מסור לנו כמו שהוא, בלי סימני הפסק ויתר הסימנים המטעימים ומקילים את ההבנה. הרבה חלמנו שיבוא זמן וימנה החסרון הזה. ואור חדש יאיר על שמי התלמוד". הרב חיים דרוקמן כתב ברוח דברים אלו של הרב קוק דברי שבח על מהדורת גמרא סדורה. המיזם שואף לפיתוח עצמאות בלימוד, השקעה בתוכן ובמשמעות, ראיית הסוגיה במבט כולל, מודעות לדמויות התנאים והאמוראים, כלים לבניית הזיכרון, הספק גדול יותר בלימוד הגמרא וכן יצירת גמרא "ידידותית" ללומד, לימוד נוסח הגמרא עצמה, ולא פרשנות מתווכת.
המיזם זכה להסכמות מפי גדולי הרבנים ובהם: הרב יעקב אריאל, הרב חיים דרוקמן, הרב אביגדור נבנצאל, הרב מאיר מאזוז,  הרב יעקב שפירא, הרב אריה שטרן, הרב רא"ם הכהן, הרב אורי שרקי, הרב בן ציון קוק, הרב אהרון בוטבול, הרב יעקב מדן, הרב ציון כהן, הרב משה צוריאל, הרב איסר קלונסקי, הרב איתן איזמן, וזכה גם לברכתם של הרב חיים קניבסקי, רבנים וראשי ישיבות ואנשי חינוך רבים.
צורת הדף

מטרת הוצאת הגמרא בנוסחה זו היא לשם נתינת כלים ללומד, שאמורים להביאו להבנה בהירה, מהירה ויסודית יותר של הסוגיה. בלי לוותר על עמל הלימוד, אך לתעל את העמל להבנה ולמשמעות. כחלק מדרכים לתעל את הלימוד הגמרא מחולקת לסוגיות ובתוך כל סוגיה ישנה חלוקה לפסקאות. כמו כן הגמרא מנוקדת, ומפוסקת ושמות הדוברים מודגשים. בנוסף גופנים שונים מבהירים את מקורות הגמרא: מתי מצוטט פסוק, ומתי מקור תנאי (משניות, ברייתות, תוספתות).
מסכתות

החל משנת תש"פ ה"גמרא סדורה" קיימת על כל התלמוד בבלי, וכן על מסכת שקלים בתלמוד הירושלמי. בשנת תש"ע יצא העותק המודפס הראשון על מסכת שלמה, מסכת סוכה, מאז הודפסו מסכתות: ברכות, קידושין, מכות, תענית, מגילה, וכן על פרקים וחלקי מסכתות: בבא קמא, בבא מציעא, בבא בתרא, סנהדרין, פסחים, שבת, הוריות ועוד. כל שאר הש"ס נמצא במהדורות דיגיטליות הניתנות לרכישה.
בנוסף לכך, גמרא סדורה הודפסה בהתאם לכלל תוכניות הלימודים של בתי הספר של החינוך הממלכתי דתי והחינוך העצמאי. ה'גמרא סדורה' היא חלק מספרי לימודי המאושרים בבתי ספר יסודי בתושב"ע ותלמוד.
צוות "גמרא סדורה"

מלבד הרב ווינט, שותפים בפרויקט צוות של אברכים ורבנים, בהדרכתם ובייעוצם של רבנים ומחנכים ובעיקר הרב שמואל אריאל, ראש כולל הלכה בישיבת ההסדר ירוחם. עד לפטירתו בשנת תש"פ הרב דוד פוקס, מחשובי רבני ישיבת נתיב מאיר ליווה את הפרויקט. בהכנת המהדורה משתתפים נקדנים ולשונאים מקצועיים, בהדרכתו ובהכוונתו של ד"ר יחיאל קארה.
הערות שוליים

↑  רשימת המוסדות שמלמדים על פי תוכנית גמרא סדורה
↑  ראיון עם הרב דני ווינט על הדף היומי לילדים, ערוץ 20, 22 אוגוסט 2021
1 2  אתר גמרא סדורה
↑  אוצרות הראי"ה, ב, עמוד 1069
↑  הסכמות לגמרא סדורה מפי גדולי הרבנים, באתר גמרא סדורה
↑  משה ויסברג, מיוחד: המלמד שעושה 'שמחת תורה' כל השנה, באתר בחדרי חרדים; דביר עמר, "בדם יזע ודמעות יצרת סדר בגמרא", באתר ערוץ 7; סרטון גמרא סדורה לסיום הש"ס, ביוטיוב
↑  דביר עמר, "בדם יזע ודמעות יצרת סדר בגמרא", באתר ערוץ 7
↑  ספרי לימוד מאושרים יסודי בתושבע ותלמוד, באתר משרד החינוך
עמוד מתלמוד גמרא סדורה
הרב דוד פוקס והרב דניאל ברק ווינט עם הגמרא סדורה
דוד בן סלימאן צמח

ערך זה עוסק בדוד בן סילמאן צמח - רב ומשורר. אם התכוונתם לפרופסור לשפה וספרות ערבית, ראו .
דוד בן סלימאן צמח בשנות ה-20 לחייו
רבי דוד בן סלימאן צמח (דאוד צמח; 1902–1981) היה משורר וחוקר יהודי-עיראקי.
קורות חיים

נולד בבגדאד שבעיראק בשנת 1902. התחנך בבית ספר של כל ישראל חברים בעיר ולאחר מכן במדרש בית זלכה, בפרט אצל הרב שמעון מרדכי והרב יהודה פתיה. הוא החל להביע עניין בספרות ושירה מגיל צעיר מאוד, וחיבר את ראשוני שיריו בעברית וערבית כבר בגיל 12. כמה משיריו הראשונים עסקו בזוועות מלחמת העולם הראשונה והיו מיועדים לפרסום, אך צונזרו לבסוף מפני חשש מהשלטון העות'מאני.
לאחר השלמת לימודיו כיהן כרב וכמוהל. במקביל ניהל בית מסחר לספרים והיה אספן של כתבי יד. מצעירותו גילה חיבה ועניין רב בשירת ימי הביניים של יהדות ספרד והגיע לרמת בקיאות גבוהה בתחום. שמו כבקיא בשירת ספרד יצא למרחקים, והוא ניהל קשרים עם מלומדים ידועים מהיישוב היהודי בארץ ישראל שעסקו בנושא. דוד ילין כינה את צמח "אחד מגדולי חכמי עמנו" בתחום השירה של יהדות ספרד. ילין וצמח שיתפו פעולה בההדרה והוצאה לאור של כתביו של טודרוס בן יהודה אבולעפיה בן ימי הביניים.
צמח תמך בהתלהבות בתחיית העברית שהתרחשה בזמנו. בין היתר הוא התכתב התכתבות ארוכה עם חיים נחמן ביאליק על נושאים כגון שירתו של ר' שלמה אבן גבירול, ופגש את ביאליק בעת ביקור בארץ ישראל בשנת 1932. הוא חיבר שיר לכבוד ביאליק שבו תיאר אותו כאבי השירה העברית המודרנית מחד, אך גם כמי שממשיך את המסורת העתיקה של השירה העברית שהגיעה לתפארתה ביהדות ספרד של ימי הביניים.
לאורך השנים פרסם צמח שירה עברית וערבית, מאמרים מחקריים על שירת ימי הביניים של יהדות ספרד, וכן מספר קבצים של סיפורי משלים, ביניהם ספר "אמת'אל אל דאוודיאה" (משלי דוד) וספר "וורוד אל דאוודיאה" (פרחי דוד) שיצאו לאור בבגדאד. עוד בעודו בבגדאד פרסם שירה פרי עטו ומאמרים על שירת ספרד בכתבי עת ארצישראליים כגון מזרח ומערב בעריכת אברהם אלמליח, תרביץ, הארץ, מאזניים, ההד ועוד. בזמן הפרהוד בשנת 1941 פורעים פרצו לביתו ובין היתר בזזו ספרים וכתבי יד מספרייתו הגדולה. הוא עלה לישראל בשנת 1949 והמשיך בארץ לחבר שירה, לפרסם מאמרים מחקריים ולשתף פעולה עם חוקרים בכל הקשור לשירת ספרד.
בשנת 1959 פרסם את ספרו "עד יבוא האביב", הכולל שירים בערבית ובעברית זה לצד זה. שיר הפתיחה מוקדש למשורר העיראקי מוחמד מהדי אל-ג'וואהירי:
זֶה סֵפֶר הַשִּׁירִים - עֵת הַגְּבוּלוֹת חָצִיתִי

לוֹ הֶעֱתַרְתִּי שִׂיחַ לְבָבִי

בְּשַׁעַר סִפְרְךָ הֻשְׁבַּעְתִּי אֵת שִׁירַי

הַקְדֵּשׁ לָעַם מָרוּד, כָּפוּן וָמַך.

הַכֹּל יָעִידוּ: עוֹד אֲנִי אֵיתָן:

לָעַם הִפְנֵיתִי דֶּבֶב חֳרוּזַי
נפטר ב-י' באדר א' תשמ"א, 14 בפברואר 1981, ונקבר בעכו.
לקריאה נוספת

אברהם בן-יעקב, שירה ופיוט של יהודי בבל בדורות האחרונים, ירושלים: הוצאת מכון בן צבי, תש"ל.
משה ש. שבת, ישיבות בגדאד - התהוותן והשפעתן לדורות, כרך שני, עמ' 446.
Lev Hakak, The Emergence of Modern Hebrew Literature in Babylon from 1735-1950, Purdue University Press, 2009, pp. 73-117.
Lital Levy. "Tsemah, David (Ṣemaḥ, Dāhūd)." Encyclopedia of Jews in the Islamic World. Executive Editor Norman A. Stillman. Brill Online, 2014.
גנצ'לרבירלי

גנצ'לרבירלי ספור קולובו (בטורקית: Gençlerbirliği Spor Kulübü) הוא מועדון כדורגל טורקי מהעיר אנקרה. המועדון משחק בליגת המשנה הטורקית. גנצ'לרבירלי הוקמה ב-14 במרץ 1923, ולזכותו שתי אליפויות (1941, 1946) ושני גביעים (1987, 2001).
תארים והישגים

אליפות טורקיה (2):
1941, 1946
הגביע הטורקי (2):
1987, 2001
שחקנים מפורסמים בעבר ובהווה

סרביהרדוסלב פטרוביץ'
בלארוס אלכסנדר חלב
קמרון ז'רמי
רומניה בוגדן סטאנקו
גינאה סולימאן יולה
חוף השנהב ז'אן ז'אק גוסו גוסו
שוודיה ג'ימי דורמאז
ארדה גולר (נוער)
דאמאן ודיו

| --- | --- |
סמל דאמאן ודיוסמל דאמאן ודיו
 מדינה:  הודו הודו
 בירת הטריטוריית איחוד:  דאמאן
 שפה רשמית:  גוג'ראטית, אנגלית, ומראטהית
 תאריך ייסוד:  30 במאי 1987 
 שטח:  122 קמ"ר (דירוג: 28)
 תאריך נטישה:  26 בינואר 2020 
 סוג יישוב יורש:  טריטוריית איחוד
 יישובים יורשים:  דאדרה ונאגר האוולי ודאמאן ודיו
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בטריטוריית איחוד:  243,247 (דירוג: 28, 2011)
  ‑ צפיפות:  1,297 נפש לקמ"ר (דירוג: 5, 2001)
 קואורדינטות:  20°25′N 72°50′E﻿ / ﻿20.42°N 72.83°E﻿ / 20.42; 72.83
 אזור זמן:  UTC +5:30
 www.daman.nic.in
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה     he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
דאמאן ודיו (בגוג'ראטית: દમણ અને દિવ, בפורטוגזית: Damão e Diu, במראטהית: दमण आणि दीव) הייתה טריטוריית איחוד בהודו, שהורכבה מהעיר דאמאן ומהאי דיו, השוכנים במפרץ קומביי לחופי הים הערבי.
הטריטוריה מוזגה ב-2020 עם טריטוריית דאדרה ונאגר האוולי ליצור את טריטוריית דאדרה ונאגר האוולי ודאמאן ודיו.
היסטוריה

מהמאה השמינית ועד המאה השלוש עשרה דאמאן ודיו היוו חלק מגואה, והיו תחת שלטון של ממלכה רג'פוטית שהוכנעה על ידי מוסלמים בשנת 1330. שלטון המוסלמים נמשך כ-200 שנים נוספות, עד אשר נכבש האזור על ידי הפורטוגזים, ששלטו בו במשך 450 השנים שלאחר מכן.
בשנת 1535 נכרתה ברית הגנה בין הפורטוגזים לבין בהאדור שאה, סולטאן גוג'ראט באותה התקופה, לאחר שזה האחרון הותקף על ידי הקיסר המוגולי הומאיון. במסגרת הברית הורשו הפורטוגזים בשנת 1535 לבנות מבצר באי דיו ולהחזיק שם חיל מצב. מאוחר יותר (בשנים 1536, 1545 ו-1546) נעשו ניסיונות בידי שליטי גוג'ראט לסלק את הפורטוגזים מן המבצר, אולם ללא הועיל.
בעקבות חוזה שנחתם בשנת 1543 הפך השלטון של הפורטוגזים בדיו לרשמי. בנוסף הם כבשו חלקים מהחוף המערבי של המפרץ, כולל המחוזות סלסט וברדז וצפון מומביי.
בשנת 1670 הפתיעה כנופיה קטנה וחמושה של ערבים ממסקט ובזזה את המבצר, ולאחר מכן הסתלקה עם שללה.
ב־1961 סיפחה הודו את המושבה הפורטוגלית והפכה אותה לטריטוריה הודית. בכך הסתיים שלטונה הקולוניאלי של פורטוגל באזור. אז הוקמה טריטוריית איחוד שכללה את גואה, דאמאן ודיו.
בשנת 1987 הוכרה גואה כמדינה חדשה בהודו, והוקמה טריטוריית האיחוד נפרדת של דאמאן ודיו.
בשנת 2020 אוחדה הטריטוריה של דאמאן ודיו עם הטריטוריה של דאדרה ונאגר האוולי לטריטוריית דאדרה ונאגר האוולי ודאמאן ודיו
השפות הרשמיות הן גוג'ראטית, מרטהי ואנגלית. הפורטוגזית דעכה מכיוון שהיא איננה שפה רשמית ואינה נלמדת עוד בבתי הספר. היא כמעט ואינה משמשת היום כשפת דיבור, אם כי ישנם מילים וביטויים בשפה ששזורים בשפת היום יום.
מחוזות

דיו
מחוז דאמאן - דאמאן מתייחס רק לעיר דאמאן, ששוכנת בתוך המחוז הנקרא מחוז דאמאן.
כלכלה

התוצר הלאומי הכולל של דאמאן ודיו בשנת 2004 הוערך בכ-156 מיליון דולרים לפי רמות המחירים הנוכחיות.
הערות שוליים

↑  The Goa, Daman and Diu Reorganisation Act, 1987, India Code
| המדינות והטריטוריות של הודו |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אוטר פרדש • אוטראקהאנד • אודישה • אנדרה פרדש • אסאם • ארונאצ'ל פרדש • ביהר • ג'הרקאנד • גואה • גוג'ראט • הימאצ'ל פרדש • הריאנה • טמיל נאדו • טלנגאנה • טריפורה • מאדהיה פרדש • מניפור • מגהלאיה • מהאראשטרה • מיזוראם • מערב בנגל • נאגאלנד • סיקים • פנג'אב • צ'האטיסגאר • קרנאטקה • קרלה • ראג'סטאן |  |
| טריטוריות איחוד | איי אנדמן וניקובר • ג'אמו וקשמיר • דאדרה ונאגר האוולי ודאמאן ודיו • טריטוריית הבירה הלאומית דלהי • לדאק • לקשאדוויפ • פודוצ'רי • צ'אנדיגאר |  |
| מדינות לשעבר | איחוד המדינות המזרחיות • איחוד מדינות פטיאלה ופנג'אב המזרחית • אג'מר • אנדרה • בומביי • בופאל • בילספור • ג'אמו וקשמיר (מדינה) • היידראבאד • וינדהיה פרדש • טרוונקור-קוצ'ין • קוץ' ביהאר • מאדהיה בהרט • מדראס • מייסור • סאורשטרה • פנג'אב המזרחית • קוץ' • קורג |  |
| טריטוריות איחוד לשעבר | ארונאצ'ל פרדש • גואה, דאמאן ודיו • דאדרה ונאגר האוולי • דאמאן ודיו • הימאצ'ל פרדש • טריפורה • מיזוראם • נאגאלנד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565043505171  BnF: cb119373229 (data)  GND: 4340518-6  LCCN: n89102023  MusicBrainz: bf83c90b-9d7c-422b-a4b1-8250a3510fb9  SUDOC: 029568749  VIAF: 129875698   WorldCat (עם VIAF): 129875698
גמר מונדיאל 2022

גמר מונדיאל 2022 היה המשחק האחרון במונדיאל 2022, ובו ניצחה נבחרת ארגנטינה את נבחרת צרפת והוכתרה לאלופת העולם. המשחק התקיים ב־18 בדצמבר 2022, היום הלאומי של קטר, באצטדיון האייקוני לוסייל שבקטר, לעיני 89 אלף צופים, ונשפט על ידי השופט הפולני שימון מרצ'יניאק. המשחק נחשב לאחד ממשחקי הכדורגל הגדולים ביותר בכל הזמנים.
ארגנטינה הבקיעה שני שערים במחצית הראשונה, אך שער שלישי של קיליאן אמבפה ושער שני של ליונל מסי הובילו לתיקו 3–3 בסיום ההארכה. ארגנטינה ניצחה 4–2 בדו-קרב פנדלים, בדרכה לזכייה השלישית בתולדותיה והראשונה מאז 1986. המשחק רווי התהפוכות זכה לשבחים בתקשורת הספורט ובקרב האוהדים, ותואר כאחד ממשחקי הכדורגל הטובים בהיסטוריה ואחד מגמרי המונדיאל הגדולים בכל הזמנים.
אצטדיון

הגמר נערך באצטדיון האייקוני לוסייל, שבעיר המתוכננת לוסייל, כ-15 קילומטרים צפונית למרכז העיר דוחה. האצטדיון נועד לארח את הגמר, כחלק מהצעתה של קטר לאירוח המונדיאל, ואושר כמקום הסופי ב-15 ביולי 2020. האצטדיון אירח תשעה משחקים נוספים, שישה בשלב הבתים ושלושה בשלב הנוקאאוט.
האצטדיון האייקוני לוסייל, בבעלותה של התאחדות הכדורגל הקטרית, נבנה כחלק מהצעתה של קטר לאירוח המשחקים. האצטדיון תוכנן על ידי משרד האדריכלות הבריטי פוסטר & פרטנרס, וקורר באמצעות אנרגיה סולארית בעלת טביעת רגל פחמנית אפסית. הנחת אבן הפינה התקיימה באפריל 2017, והבנייה תוכננה להסתיים ב-2020. עם זאת, השלמת האצטדיון נדחתה, והפתיחה התקיימה רק בנובמבר 2021.
המשחק > סיכום

צרפת בעטה את בעיטת הפתיחה בשעה 18:00 שעון קטר, לעיני קהל שמנה 89,966 איש. בדקה ה־23 קיבלה ארגנטינה בעיטת עונשין, כאשר אנחל די מריה הוכשל ברחבה על ידי עוסמאן דמבלה. הקפטן הארגנטינאי ליונל מסי כבש בבעיטה נמוכה לפינה הימנית של השער. ארגנטינה הכפילה את יתרונה בדקה ה־36, לאחר התקפה מהירה שהסתיימה בשער של די מריה לרשתו של הוגו לוריס. המאמן הצרפתי דידייה דשאן ערך שני חילופים כבר בדקה ה־41, וצרפת ירדה למחצית בפיגור שני שערים, בפעם הראשונה מאז גמר 1998. צרפת לא הצליחה לבצע ניסיון בעיטה לשער עד הדקה ה־70, אך בדקה ה־79 זכתה בבעיטת עונשין, לאחר שהמגן הארגנטינאי ניקולאס אוטמנדי ביצע עבירה ברחבה על המחליף הצרפתי רנדאל קולו מואני. קיליאן אמבפה המיר בהצלחה את בעיטת העונשין לשער, ופחות משתי דקות לאחר מכן השלים צמד מהיר והשווה את התוצאה. לאחר סיום הזמן החוקי, עבר המשחק להארכה, ועם תחילת המחצית השנייה השלים מסי צמד שערים והעלה את ארגנטינה שוב ליתרון. אך בדקה ה־118 העניק השופט לצרפת בעיטת עונשין שנייה, לאחר שכדור שבעט אמבפה פגע בידו של גונסאלו מונטייל בתוך רחבת העונשין של ארגנטינה. אמבפה כבש גם בעיטת עונשין זו, והפך לשחקן השני בלבד להבקיע שלושה שערים בגמר גביע העולם, לאחר ג'ף הרסט האנגלי בגמר 1966. לאחר שוויון 3–3 בתום ההארכה, המשחק עבר להכרעה בדו-קרב פנדלים. השוער הארגנטינאי אמיליאנו מרטינס הציל את בעיטתו של קינגסלי קומאן, אורליאן צ'ואמני בעט אל מחוץ למסגרת, ומנגד הארגנטינאים כבשו את כל ארבע בעיטותיהם והעניקו לארגנטינה את גביע העולם בכדורגל לאחר ניצחון 4–2.
המשחק > פרטים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 בדצמבר 2022  17:00 |  ארגנטינה | 3–3‏ה |  צרפת | האצטדיון האייקוני לוסייל, לוסייל צופים: 88,966 שיפוט: שימון מרצ'יניאק (פולין) |
| 18 בדצמבר 2022  17:00 | ליונל מסי  23' (פ), 108'   אנחל די מריה  36' | (סיקור) | קיליאן אמבפה  80' (פ), 81', 118' (פ) | האצטדיון האייקוני לוסייל, לוסייל צופים: 88,966 שיפוט: שימון מרצ'יניאק (פולין) |
|   |   | תוצאת פנדלים |   |   |
|   | ליונל מסי    פאולו דיבאלה    לאנדרו פארדס    גונסאלו מונטייל  | 4–2 | קיליאן אמבפה    קינגסלי קומאן    אורליאן צ'ואמני    רנדאל קולו מואני  |   |
| --- | --- |
              ארגנטינה :               צרפת 
| --- | --- |
 איש המשחק:   ליונל מסי (ארגנטינה)   קוונים:   פאבל סוקולניצקי (פולין)   תומאס ליסטקייביץ' (פולין)   שופט רביעי:   איסמעיל הלפאת' (ארצות הברית)   שופט חמישי:   קתרין נסביט (ארצות הברית)   שופט מסך:   תומאס קוויאטקובסקי (פולין)   עוזרי שופט מסך:   חואן סוטו (ונצואלה)   קייל אטקינס (ארצות הברית)   פרננדו גררו (מקסיקו)   שופט מסך מחליף:   בסטיאן דנקרט (גרמניה)   עוזר שופט מסך מחליף:   קורי פרקר (ארצות הברית):  חוקי המשחק 90 דקות  30 דקות הארכה אם נדרש  דו־קרב בעיטות עונשין אם נדרש  חמישה עשר מחליפים לכל היותר  חמישה חילופים לכל היותר, חילוף שישי בהארכה.
ביאורים

↑  החילופים ייעשו בשלוש פעימות לכל היותר, עם פעימה רביעית בהארכה, לא כולל חילופים שנעשו במחצית, לפני ההארכה ובמחצית ההארכה.
הערות שוליים

↑  חדשות הלילה עם עקיבא נוביק, האם גמר המונדיאל היה הגדול בכל הזמנים?, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 19 בדצמבר 2022
↑  ממעוף הציפור: האם זה הגמר הגדול אי פעם?, באתר ערוץ הספורט, 19 בדצמבר 2022
↑   עוזי דן, אחרי הגמר הגדול בכל הזמנים, ליאו מסי נכנס לספרי ההיסטוריה בצדק, באתר הארץ, 18 בדצמבר 2022
↑  Sobura, Tomasz (2 בפברואר 2022). "New stadium: The date bowl still awaiting its first game". StadiumDB.com. נבדק ב-30 במרץ 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  סיקור המשחק, באתר פיפ"א.
1 2 3  דור הופמן, בלתי נשכח: ארגנטינה אלופת העולם עם ניצחון על צרפת בפנדלים, באתר ישראל היום, 18 בדצמבר 2022
↑  ‏בזכות הגמר המטורף ובהפרש של שער: מונדיאל 2022 הוא הפורה בהיסטוריה, באתר ספורט1, 18 בדצמבר 2022
↑  "Regulations – FIFA World Cup Qatar 2022" (PDF). FIFA.com. Fédération Internationale de Football Association. 15 בדצמבר 2021. נבדק ב-30 במרץ 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
| גביע העולם בכדורגל |
| --- | --- | --- |
| טורנירי גמר | אורוגוואי 1930 • איטליה 1934 • צרפת 1938 • ברזיל 1950 • שווייץ 1954 • שוודיה 1958 • צ'ילה 1962 • אנגליה 1966 • מקסיקו 1970 • גרמניה המערבית 1974 • ארגנטינה 1978 • ספרד 1982 • מקסיקו 1986 • איטליה 1990 • ארצות הברית 1994 • צרפת 1998 • יפן וקוריאה הדרומית 2002 • גרמניה 2006 • דרום אפריקה 2010 • ברזיל 2014 • רוסיה 2018 • קטר 2022 • קנדה, מקסיקו וארצות הברית 2026 • ספרד, פורטוגל, מרוקו, ארגנטינה, אורוגוואי ופרגוואי 2030 • ערב הסעודית 2034 |  |
| משחקי גמר | 1930 • 1934 • 1938 • 1950 • 1954 • 1958 • 1962 • 1966 • 1970 • 1974 • 1978 • 1982 • 1986 • 1990 • 1994 • 1998 • 2002 • 2006 • 2010 • 2014 • 2018 • 2022 • 2026 • 2030 • 2034 |  |
| טורנירי מוקדמות | 1930 • 1934 • 1938 • 1950 • 1954 • 1958 • 1962 • 1966 • 1970 • 1974 • 1978 • 1982 • 1986 • 1990 • 1994 • 1998 • 2002 • 2006 • 2010  • 2014 • 2018 • 2022 • 2026 • 2030 • 2034 |  |
גנצ'י גמבוטסו

גנצ'י גמבוטסו (ביפנית:現地現物 ובאנגלית: Genchi Genbutsu) הוא מונח יפני מהתחום העסקי האומר "לך תראה במו עיניך". המונח הוא עיקרון מפתח של מערכת הייצור של חברת טויוטה והוא מכונה לפעמים גם "לך וראה". על פי עיקרון זה, על מנת לקבל החלטות נבונות על בסיס הבנה אמיתית של הסיטואציה צריך להתבונן במה שקורה באתר בו מתבצעת העבודה בפועל.
יישום העיקרון

טאייצ'י אוהנו(אנ'), מייסד מערכת הייצור של טויוטה, נהג לקחת מהנדסים חדשים שהגיעו למפעל טויוטה, מצייר עיגול גיר על הרצפה והיה אומר למהנדס לעמוד במעגל, להתבונן ולציין את מה שהוא רואה. אם המהנדס לא ראה מספיק הוא היה מתבקש להמשיך ולצפות. אוהנו ניסה להטביע במהנדסים העתידיים שלו שהדרך היחידה להבין באמת מה קורה ברצפת הייצור היא ללכת לשם. על פי אוהנו, אם הבעיה קיימת ברצפת הייצור, יש להבין אותה ולפתור אותה ברצפת הייצור.
גנצ'י גמבוטסו נקרא גם יחס ל"גמבה" (Gemba). כאשר "גמבה" הוא המונח היפני ל"מקום" במקרה זה "המקום שבו זה קורה בפועל". מכיוון שערך אמיתי נוצר ברצפת הייצור, זה המקום שבו מנהלים צריכים לבלות את זמנם.
עיקרון זה הושווה לרעיון של טום פיטרס(אנ') ורוברט ווטרמן(אנ') הנוגע ל"ניהול על ידי שיטוט". מושג זה הפך לאוניברסלי עד שכיום מנהלים חדשים יודעים באופן אינסטינקטיבי שהם חייבים "להסתובב" באזורים השונים של המפעל על מנת להגיע לרמות יעילות גבוהות. בעוד שרעיונות אלה, הם כנראה רעיונות טובים, הם עלולים לפספס את הטבע המהותי של גנצ'י גמבוטסו, שהמהות מבחינתו היא פחות "לבקר" ויותר "לדעת" בכך שהוא שם. לחברת טויוטה יש רמות גבוהות של נוכחות הנהלה בפס הייצור שתפקידם "לדעת" ולהשתפר כל הזמן.
הערות שוליים

↑  [https://www.techtarget.com/whatis/definition/Genchi-Genbutsu 
What is Genchi Genbutsu?] באתר Whatls (באנגלית)
דיוויזיית השריון השביעית (בריטניה)

| --- | --- |

 פרטים
 כינוי:  עכברי המדבר
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 שיוך:  הצבא הבריטי הצבא הבריטי
 סוג:  דיוויזיה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1938–1958 (כ־20 שנה)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 דרגת המפקד:   מייג'ור גנרל
דיוויזיית השריון ה-7 של הצבא הבריטי הייתה דיוויזיית שריון בריטית אשר לחמה במלחמת העולם השנייה.