stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיכאל טרנאט
קריירת מועדונים > דיסבורג וקרלסרוהה

טרנאט החל את הקריירה בקבוצת הנוער של הילדן-נורד, מועדון ספורט מעיר הולדתו הילדן. בשנת 1990, בגיל 21, עבר לדיסבורג מליגת הבונדסליגה, שם צבר 132 הופעות בארבע עונות, וכבש 12 שערים. לקראת עונת 1994, עבר טרנאט לקרלסרוהה, והפך לאחד מכוכבי הקבוצה, יחד עם תומאס הסלר וטורסטן פינק. טרנאט החל לצבור מוניטין כבועט בעיטות חופשיות אימתניות, וזומן לראשונה לנבחרת גרמניה בשנת 1996. בשלוש עונותיו של טרנאט בקרלסרוהה, צבר 81 הופעות והבקיע שבעה שערים.
קריירת מועדונים > באיירן מינכן

בשנת 1997, עבר טרנאט לבאיירן מינכן, ביחד עם חברו טורסטן פינק. באותה עונה חתם בבאיירן מינכן גם המגן השמאלי הצרפתי ביצ'נטה ליזארזו, שהרבה לשבת על הספסל בעקבות הצלחתו ההתחלתית של טרנאט. עם הגעתו של אוטמאר היצפלד כמאמן לבאיירן מינכן, השתנה המערך ושני השחקנים פתחו בהרכב יחדיו. טרנאט הצליח מאוד בבאיירן מינכן, זכה עמה בארבע אליפויות הבונדסליגה, בשלושה גביעים, בליגת האלופות, לאחר ניצחון בגמר על ולנסיה בשנת 2001, בו ישב על הספסל, ובטורניר הגביע הביניבשתי בשנת 2001, בו זכתה באיירן מינכן לאחר ניצחון על בוקה ג'וניורס. כמו כן, טרנאט פתח בהרכב בגמר ליגת האלופות 1999, בו הפסידה באיירן מינכן למנצ'סטר יונייטד משני שערים בתוספת הזמן.
טרנאט נודע בכך שבמשחק ליגה מול איינטרכט פרנקפורט בעונת 2000, נאלץ לעמוד בשער למשך חצי שעה, לאחר פציעה של השוער הראשי אוליבר קאן, שהוחלף בשוער המשנה ברנד דרהר שנפצע גם הוא, ובאיירן מינכן סיימה כבר את מכסת החילופים שלה. באיירן פיגרה 0–1 באותו משחק, אך הצליחה להשיג מהפך עם שער ניצחון של סמואל קופור, אף על פי שטרנאט עמד בשער לאורך זמן רב ואינו שוער בתפקידו המקורי.
סך הכל שיחק טרנאט בבאיירן מינכן במשך שש עונות, צבר 122 הופעות והבקיע שמונה שערים. בשנותיו האחרונות בבאיירן מינכן סבל טרנאט מפציעות רבות, והן היו מוצלחות הרבה פחות מהשנים הראשונות מבחינה אישית, ולכן נאלץ לעזוב את המועדון בשנת 2003.
קריירת מועדונים > מנצ'סטר סיטי והאנובר

בשנת 2003 חתם טרנאט במנצ'סטר סיטי. טרנאט הופיע 32 פעמים בפרמייר ליג, והבקיע שלושה שערים. בתום עונה אחת, בחר טרנאט לחזור לבונדסליגה, וחתם בהנובר 96. טרנאט העביר חמש עונות מוצלחות יחסית בהאנובר, צבר 102 הופעות והבקיע שמונה שערים. בתום עונת 2009, פרש טרנאט ממשחק פעיל, וחזר לבאיירן מינכן כסקאוט. כיום טרנאט מאמן את קבוצות הנוער של באיירן מינכן, מגיל 12 עד גיל 16.
קריירה בינלאומית

לטרנאט 19 הופעות במדי נבחרת גרמניה. טרנאט היה חלק מהסגל למונדיאל 1998, בו הודחה גרמניה ברבע הגמר מול נבחרת קרואטיה. טרנאט שיחק בארבעה משחקים באותו מונדיאל. לאחר מונדיאל 1998, טרנאט לא זומן יותר לנבחרת.
תארים

עם באיירן מינכן:
אליפות הבונדסליגה (4): 1998/99, 1999/00, 2000/01, 2001/03
הגביע הגרמני (3): 1997/98, 1999/00, 2002/03
גביע הליגה הגרמנית (4): 1997, 1998, 1999, 2000
ליגת האלופות: 2001
אליפות העולם לקבוצות כדורגל 2001
מישל חדד (אמן)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1943 תוניס, תוניסיה הצרפתית 
 התאבד:  3 באוגוסט 1979 (בגיל 36 בערך) פריז, צרפת 
 מקום לימודים:  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים (1972) 
 תחום יצירה:  ציור, רישום 
 
מישל חדד (1943 – 3 באוגוסט 1979) היה אמן ישראלי, יליד תוניסיה.
ביוגרפיה

מישל חדד נולד בתוניסיה בשנת 1943. בשנת 1947 היגר לפריז, צרפת, עם משפחתו. בנעוריו היה חבר בתנועת הנוער "הבונים" בפריז. בשנת 1968 עלה לישראל עם רעייתו והתגורר בקיבוץ צאלים. לאחר זמן קצר חזר לפריז, שם התגייס לשירות חובה צבאי. לאחר ששוחרר מן השירות בעקבות סעיף פסיכיאטרי והתגרש מרעייתו, חזר לישראל והתיישב בירושלים. מאוחר יותר אובחן חדד כסובל מסכיזופרניה. בירושלים התגורר בצריף באזור תחנת הרכבת ההיסטורית של ירושלים והחל ללמוד במחלקה לאמנות בבצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב. באתה עת אף היה קשור לקבוצת "מצפן". לאחר סיום לימודיו שימש כאסיסטנט בבצלאל. בשנת 1975 בקירוב היגר ללונדון, אנגליה. שם התגורר בבית שפלש אליו. בשנותיו האחרונות התגורר בירושלים ובפריז. בשנת 1979 התאבד בפריז.
יצירתו המוקדמת של חדד, מתקופת לימודיו בבצלאל, עסקה במדיה אוונגרדית כמייצבים ומיצג, שהיו בעלי ממד פוליטי. לאחר מכן התמקד חדד במדיום הרישום, בו יצר פנקסים וניירות מופשטים, שהושפעו מן הסוריאליזם ומן האוונגרד האירופי. בנוסף, יצר אובייקטים שונים. את עיקר תצוגות היחיד שלו עשה בשנות ה-70 בגלריה דבל בירושלים.
מלחמת הבלקן השנייה

המלחמה הבלקנית השנייה פרצה ב-1913 בין בולגריה מצד אחד לבין יוון וסרביה מהצד השני.
המלחמה הבלקנית השנייה היוותה המשך למלחמת הבלקן הראשונה שבה כבשו בעלי הברית הבלקנים (בולגריה, יוון, סרביה ומונטנגרו) שטחים שהוחזקו על ידי האימפריה העות'מאנית במקדוניה ובתראקיה.
המלחמה הבלקנית השנייה נבעה מתוצאות המלחמה הראשונה. בולגריה הרגישה מקופחת מחלוקת מקדוניה בין יוון וסרביה מבלי לתת לה חלק מהשטחים. רוסיה, המעצמה האזורית ובעלת בריתם של שני הצדדים, ניסתה לתווך בסכסוך אך ללא הועיל.
המלחמה החלה, בצורה מוגבלת, כבר ב-29 ביוני 1913, עם הפקודות שקיבל הצבא הבולגרי להתקפה מוגבלת כנגד עמדות של הצבא היווני והצבא הסרבי. המותקפים ראו עצמם כקורבנות ואת הבולגרים כתוקפן.
צבאות סרביה ויוון הדפו את המתקפה הבולגרית וכוחות צבא שלהן נכנסו במתקפת נגד לתוך בולגריה. רומניה ניצלה את חולשתה של בולגריה ואת העובדה שהצבא הבולגרי היה עסוק בלחימה נגד צבאות יוון וסרביה ואף על פי שלא הייתה שותפה למלחמת הבלקן הראשונה, ולא היו לה טענות שנבעו מסיום מלחמה זו, פלש צבא רומניה לאזור דוברוג'ה אשר לחופי הים השחור ורומניה השתלטה על חבל הארץ.
לאחר שרומניה פלשה לבולגריה מצפון והשתלטה על שטח נרחב מבלי שהיה לבולגרים כוח לעמוד נגדה, החליטו אף העות'מאנים לנצל את ההזדמנות ולהחזיר לידיהם את השטחים שאיבדו לטובת בולגריה לאחר מלחמת הבלקן הראשונה. לנוכח הצבא העות'מאני המתקרב נסוגו הכוחות הבולגרים שסבלו מנחיתות מספרית משמעותית, והעות'מאנים כבשו את העיר אדירנה (אדריאנופול) מחדש, ללא קרב. ב-20 ביולי 1913 חצו העות'מאנים את קו הגבול הישן ופלשו אל תוך בולגריה עצמה, תוך שהם כובשים חלקים מתראקיה.
הפלישה העות'מאנית, עוד יותר מאשר הרומנית, עוררה בהלה בקרב האיכרים הבולגרים ורבים מהם ברחו להרים. נטען גם כי העות'מאנים ביצעו פשעי מלחמה נגד הבולגרים בתראקיה המזרחית.
המלחמה פירקה את הברית הבולגרית-רוסית וגרמה להעתקת התמיכה הרוסית מבולגריה לסרביה, ברית שעודדה רגשות לאומיים בסרביה והייתה אחת הסיבות (אם לא העיקרית שבהן) לפרוץ מלחמת העולם הראשונה.
בסיום המלחמה, בהסכם בוקרשט, נמחקו כל הישגיה של בולגריה מהמלחמה הראשונה. חלק מאזור דוברוג'ה אשר לחופי הים השחור, הקרוי הקדרילטר, עבר משליטת בולגריה לרומניה. יוון קיבלה את השטחים של אזור סלוניקי וסרביה את מקדוניה. כתוצאה מהשינויים הפכה סרביה למעצמה האזורית בבלקנים.
הערות שוליים

↑  Philip S. Jowett, ‏‏ Armies of the Balkan Wars 1912-1913, עמוד 9 באתר גוגל ספרים (באנגלית).
| היסטוריה של בולגריה |
| --- | --- | --- |
| היסטוריה מוקדמת | ממלכת אודריסה • השלטון הרומי • בולגריה הישנה • הממלכה הבולגרית הראשונה • הממלכה הבולגרית השנייה • בולגריה תחת שלטון האימפריה העות'מאנית • המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877-1878) • נסיכות בולגריה • ממלכת בולגריה | בולגריה |
| ממלכת בולגריה | מלחמת בולגריה–סרביה (1885) • מלחמת הבלקן הראשונה • מלחמת הבלקן השנייה • בולגריה במלחמת העולם הראשונה • בולגריה במלחמת העולם השנייה | בולגריה |
| שונות | הרפובליקה העממית של בולגריה • יהדות בולגריה | בולגריה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000345716
מכרה הנחושת בפאלון

מכרה הנחושת בפאלון (בשוודית: Falu Gruva) הוא מכרה בעיר פאלון שבשוודיה, שאינו פעיל כיום. פעילות הכרייה במכרה נמשכה כ-1000 שנה, תאריך התחלת הכרייה אינו ידוע ומשערים שהפקת הנחושת הייתה כבר בתקופה הוויקינגית, כאשר המסמך העתיק ביותר שנמצא בו מוזכר המכרה הוא משנת 1288, פיצוץ הכרייה האחרון במכרה התבצע ב-8 בדצמבר 1992. פעילות הכרייה הופסקה בעקבות חוסר כדאיות כלכלית.
בתקופת "תור הזהב" סיפק המכרה כשני שלישים מתצרוכת הנחושת של אירופה במהלך המאה ה-17, בתקופה זו הועסקו במכרה למעלה מ-1,000 גברים מדי יום כאשר השיא היה בשנת 1650 בה הופקו כ-3,000 טונות נחושת גולמית. סה"כ מוערך שנחפרו מהמכרה כ-30 מיליון טונות עַפְרָה מתוכם 10 מיליון טונות במאה השנים האחרונות לפעילות המכרה.
תכולת המתכת שהופקה מהעַפְרָה מוערכת בכ-3.5 מיליון טונות גָּפְרִית, 500,000 טונות אָבָץ, 400,000 טונות נְחֹשֶׁת, 380 טונות כֶּסֶף, 160 טונות עוֹפֶרֶת ו-5 טונות זהב.
משנת 2000 המכרה נמצא בבעלות קרן "Stora Kopparberget". בשנת 2001 האתר הוכרז כאתר מורשת עולמית על ידי אונסק"ו. במקום פועל מוזיאון המנציח את היסטוריית המכרה והפעילות בו.
מורשת תרבותית בלתי מוחשית

הלוגו של האמנה לשימור המורשת התרבותית הבלתי מוחשית
מורשת תרבותית בלתי מוחשית (באנגלית: Intangible cultural heritage), בראשי תיבות מאנגלית ICH, מוגדרת על ידי המדינות החברות בארגון אונסק"ו ביחס למורשת עולמית מוחשית תוך התמקדות בהיבטים הבלתי מוחשיים של התרבות. ב-2001 ערך אונסק"ו סקר בין המדינות והארגונים הבלתי ממשלתיים על מנת להגיע להסכמה על ההגדרה והאמנה לשמירת המורשת התרבותית הבלתי מוחשית נוסחה ב-2003 לשם הגנה וקידום של המורשת התרבותית.
הגדרה

האמנה לשימור המורשת התרבותית הבלתי מוחשית מגדירה את המורשת התרבותית הבלתי מוחשית כמנהגים, ייצוגים, ביטויים, כמו גם את הידע ואת הכישורים (כולל מכשירים, פריטים, חפצים, מרחבים תרבותיים), שקהילות, קבוצות, ובמקרים מסוימים, אנשים פרטיים, מכירים כחלק מהמורשת התרבותית שלהם. היא מכונה לעיתים מורשת תרבותית חיה, והיא מתבטאת בין היתר בתחומים הבאים:
מסורות והבעות בעל פה, כולל השפה ככלי של המורשת התרבותית הבלתי מוחשית
אמנויות הבמה
מנהגים חברתיים, טקסים ואירועים חגיגיים
ידע ומנהגים הנוגעים לטבע וליקום
אומנות מסורתית
מורשת תרבותית כוללת בדרך כלל את המוצרים והתהליכים של תרבות הנשמרים ועוברים מדור לדור. חלק ממורשת זו מתבטא בדמות נכסים תרבותיים, הנוצרים על ידי חפצים מוחשיים כמו בניינים או יצירות אומנות. אבל חלקים רבים מהתרבות אינם מוחשיים, כולל שירים, מוזיקה, ריקודים, דרמה, מיומנויות, סגנונות בישול, מלאכות ופסטיבלים. הם ביטויים של התרבות שאפשר להקליט אבל לא לגעת או לאחסן בצורה פיזית, כמו במוזיאון, אלא רק לחוות אותם באמצעות הכלי הנותן להם ביטוי. כלים תרבותיים אלו מכונים על ידי האו"ם "אוצרות אנושיים".
על פי האמנה לשימור המורשת התרבותית הבלתי מוחשית, המורשת התרבותית הבלתי מוחשית – מורשת חיה – היא המנגנון המרכזי במגוון התרבותי ותחזוקתה היא הערובה ליצירתיות מתמשכת. היא מוגדרת כדלהלן:
מורשת תרבותית בלתי מוחשית פירושה מנהגים, ייצוגים, ביטויים, ידע, מיומנויות - כמו גם המכשירים, הפריטים, החפצים והמרחבים התרבותיים הקשורים אליהם - שקהילות, קבוצות, ובמקרים מסוימים יחידים, מכירים כחלק מהמורשת התרבותית שלהם. המורשת התרבותית הבלתי מוחשית הזו, המועברת מדור לדור, משוחזרת ללא הרף על ידי קהילות וקבוצות בתגובה לסביבתם, ליחסי הגומלין עם הטבע ולהיסטוריה שלהם, ומספקת להם תחושה של זהות והמשכיות, ובכך מקדמת כבוד לגיוון התרבותי וליצירתיות האנושית. למטרות אמנה זו, תינתן תשומת לב אך ורק למורשת תרבותית בלתי מוחשית כזו, התואמת את הכלים הבינלאומיים הקיימים של זכויות האדם, כמו גם את הדרישות של כבוד הדדי בין קהילות, קבוצות ויחידים ופיתוח בר-קיימא.
הגדרה > היסטוריה שבעל פה

מורשת תרבותית בלתי מוחשית שונה במעט מהדיסציפלינה של היסטוריה שבעל פה, ההקלטה, השימור והפרשנות של מידע היסטורי (באופן ספציפי מסורת בעל פה), המבוססת על חוויות אישיות ודעות של הדובר. ה-ICH מנסה לשמר את המורשת התרבותית יחד עם העם או הקהילה על ידי הגנה על התהליכים המאפשרים העברת מסורות וידע משותף לדורות הבאים בעוד שההיסטוריה שבעל פה שואפת לאסוף ולשמר מידע היסטורי המתקבל מיחידים ומקבוצות.
הגדרה > מורשת המזון

ככל שפיתוח בר-קיימא צובר תאוצה, ומקבל עדיפות במדיניות המורשת של אונסק"ו, מספר גדל והולך של מועמדויות הקשורות למזון מוגשות להוספה לרשימות האמנה לשמירה על המורשת התרבותית הבלתי מוחשית. המטבח הים-תיכוני, המטבח המקסיקני ותרבות המזון היפנית המסורתית הם כמה מתופעה פורחת זו.
הגדרה > מורשת בלתי מוחשית דיגיטלית

מורשת בלתי מוחשית דיגיטלית היא ייצוג של המורשת בצורה דיגיטלית והיא תת-קטגוריה של המורשת התרבותית הבלתי מוחשית.
המשכיות שבעל פה

המורשת התרבותית הבלתי מוחשית מועברת בעל פה בתוך הקהילה, אבל על אף שיש אנשים ידועים שהם בקיאים יותר במסורת, המורשת התרבותית הבלתי מוחשית היא לעיתים קרובות רחבה יותר מאשר מיומנויות או ידע של אדם אחד. דו"ח משנת 2006 של ממשלת ניופאונדלנד ולברדור קבע כי לגבי התרבות שבעל פה באזורם, "התהליכים הכרוכים בהמשך הידע המסורתי מהווים את אחד ההיבטים המעניינים ביותר של המורשת החיה שלנו. כל חבר בקהילה מחזיק בחלק מהידע המשותף. ידע חיוני מועבר במהלך פעילות קהילתית, לעיתים קרובות ללא תשומת לב מודעת לתהליך".
שימור

עוד בטרם נכתבה אמנת אונסק"ו, כבר נעשו מאמצים על ידי מספר מדינות לשמור על המורשת הבלתי מוחשית שלהם. יפן הייתה המדינה הראשונה לשמר ולקדם את תרבותה המוחשית והבלתי מוחשית באמצעות חוק, כשחוקקה ב-1950 את "החוק להגנה על נכסי התרבות". במסגרתו נקבעו נכסים תרבותיים בלתי מוחשיים ומוכרים ה"מחזיקים" במסורות של האומנות ואומנות הבמה, הידועים באופן בלתי רשמי כ"האוצרות הלאומיים החיים של יפן". מדינות אחרות, כולל קוריאה הדרומית, הפיליפינים, ארצות הברית, תאילנד, צרפת, רומניה, צ'כיה ופולין יצרו מאז תוכניות דומות.
בשנת 2003 אימץ אונסק"ו את האמנה לשמירה על המורשת התרבותית הבלתי מוחשית, והיא נכנסה לתוקף ב-20 באפריל 2006. האמנה ממליצה למדינות ולחוקרים לתעד את מצאי המורשת התרבותית הבלתי מוחשית בשטחן, וכן לעבוד עם הקבוצות המשמרות מורשת תרבותית בלתי מוחשית כדי להבטיח את המשך קיומה. האמנה גם מציעה להקים קרנות שהכספים אליהם ייתרמו בהתנדבות על ידי הגופים החברים באונסק"ו ואלו יחולקו על מנת לסייע בתחזוקת המסורות המוכרות רשמית של מורשת תרבותית בלתי מוחשית. אונסק"ו יצרה גם תוכניות אחרות של תרבות בלתי מוחשית, כגון רשימה הקרויה "הכרזה על יצירות מופת של המורשת שבעל פה והבלתי מוחשית של האנושות (Masterpieces of the Oral and Intangible Heritage of Humanity). רשימה זו החלה בשנת 2001 עם 19 פריטים ועוד 28 נרשמו בשנת 2003 ועוד 43 בשנת 2005. בחלקה, הרשימה המקורית נתפסה כדרך לתקן את חוסר האיזון ברשימת אתרי המורשת העולמית, שכן זו כללה כמה תרבויות בחצי הכדור הדרומי שאינן מייצרות מונומנטים או ביטויים תרבותיים פיזיים אחרים. רשימה זו הוחלפה בשנת 2008 על ידי רשימות המורשת תרבותית הבלתי מוחשית של אונסק"ו.
בעשור השני של המאה ה-21 החלו להתנהל ויכוחים על הגנה על המורשת התרבותית הבלתי מוחשית באמצעות זכויות קניין רוחני, כמו גם על הרצון לעשות זאת באמצעות מסגרת משפטית זו והסיכונים של מסחור הנגזרים מאפשרות זו. הנושא נותר פתוח בחוגי המשפטנים.
חלוקה לפי מדינות

| דירוג | מדינה | מספר האלמנטים של המורשת התרבותית הבלתי מוחשית  המוכרים רשמית על ידי אונסקו |
| --- | --- | --- |
| 1 | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין | 42 |
| 2 | צרפת צרפת | 23 |
| 3 | יפן יפן | 22 |
| 4 | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 21 |
| 5 | ספרד ספרד, טורקיה טורקיה | 20 |
| 6 | קרואטיה קרואטיה | 17 |
| 7 | איראן איראן | 16 |
| 8 | מונגוליה מונגוליה, אזרבייג'ן אזרבייג'ן | 15 |
| 9 | בלגיה בלגיה, איטליה איטליה | 14 |
| 10 | הודו הודו, וייטנאם וייטנאם | 13 |
| 11 | קולומביה קולומביה, פרו פרו | 12 |
| 12 | אינדונזיה אינדונזיה, מקסיקו מקסיקו, איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות, קזחסטן קזחסטן | 11 |
| 13 | מרוקו מרוקו, עומאן עומאן, קירגיזסטן קירגיזסטן | 10 |
| 14 | ברזיל ברזיל, אוזבקיסטן אוזבקיסטן, יוון יוון | 9 |
| 15 | מאלי מאלי, פורטוגל פורטוגל, אלג'יריה אלג'יריה, אוסטריה אוסטריה, ערב הסעודית ערב הסעודית | 8 |
| 16 | ארמניה ארמניה, בוליביה בוליביה, בולגריה בולגריה, רומניה רומניה, סלובקיה סלובקיה, ונצואלה ונצואלה | 7 |
הערות שוליים

↑  "Meeting of 2001". UNESCO.
↑  "Official website". UNESCO.
↑  What is Intangible Heritage
↑  Chong-sŭng Yang, Jongsung Yang, Cultural protection policy in Korea
↑  "At the UNESCO feast: introduction".
↑  SILVA, A. J. M. (2016).  Create Space (ed.). Le régime UNESCO (Discours et pratiques alimentaires en Méditerranée vol. III) (בצרפתית). Charleston. ISBN 1532997116.
↑  Khan, Muqeem (1 במרץ 2015). "Transmitting Al Ardha: Traditional Arab Sword Dance". International Journal of Heritage in the Digital Era. 4 (1): 71–86. doi:10.1260/2047-4970.4.1.71 – via multi-science.atypon.com (Atypon). {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Creative Newfoundland and Labrador: The Blueprint for Development and Investment in Culture" Government of Newfoundland and Labrador, 2006, page 34.
↑  Deacon, Harriet (et al.) (2004). "The Subtle Power of Intangible Heritage: Legal and Financial Instruments for Safeguarding Intangible Heritage" (PDF). Human Sciences Research Council (South Africa). p. 21. ISBN 0796920745.
1 2 3 4  Kurin, Richard (1 במאי 2004). "Safeguarding Intangible Cultural Heritage in the 2003 UNESCO Convention: a critical appraisal". Museum International. 56 (1–2): 66–77. doi:10.1111/j.1350-0775.2004.00459.x. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Farah, Paolo Davide and Tremolada, Riccardo Conflict between Intellectual Property Rights and Human Rights: A Case Study on Intangible Cultural Heritage (December 19, 2015). Oregon Law Review, Vol. 94, No. 1, 2015
↑  "Map of the Intangible Cultural Heritage". UNESCO.
↑  "China - intangible heritage".
↑  "France - intangible heritage".
↑  "Japan - intangible heritage".
↑  "Republic of Korea - intangible heritage".
↑  "Spain - intangible heritage".
↑  "Turkey - intangible heritage".
↑  "Croatia - intangible heritage".
↑  "Iran - intangible heritage".
↑  "Mongolia - intangible heritage".
↑  "Azerbaijan - intangible heritage".
↑  "Belgium - intangible heritage".
↑  "Italy - intangible heritage".
↑  "India - intangible heritage".
↑  "Viet Nam - intangible heritage".
↑  "Colombia - intangible heritage".
↑  "Peru - intangible heritage".
↑  "Indonesia - intangible heritage".
↑  "Mexico - intangible heritage".
↑  "United Arab Emirates - intangible heritage".
↑  "Kazakhstan - intangible heritage".
↑  "Morocco - intangible heritage".
↑  "Oman - intangible heritage".
↑  "Kyrgyzstan - intangible heritage".
↑  "Brazil - intangible heritage".
↑  "Uzbekistan - intangible heritage".
↑  "Greece - intangible heritage".
↑  "Mali - intangible heritage".
↑  "Portugal - intangible heritage".
↑  "Algeria - intangible heritage".
↑  "Austria - intangible heritage".
↑  "Saudi Arabia - intangible heritage".
↑  "Armenia - intangible heritage".
↑  "Bolivia - intangible heritage".
↑  "Bulgaria - intangible heritage".
↑  "Romania - intangible heritage".
↑  "Slovakia - intangible heritage".
↑  "Venezuela - intangible heritage".
מסיכה של תיאטרון הנו. יפן הייתה המדינה הראשונה להגן בחוקים על המורשת התרבותית הבלתי מוחשית שלה
קבוצת זמרי עם אלבניים פוליפוניים מהעיירה סקראפר הלבושים בלבוש מסורתי
מילאן שקודה

מילאן שקודה (בצ'כית: Milan Škoda; נולד ב-16 בינואר 1986) הוא כדורגלן צ'כי המשחק כחלוצה של קבוצת מלאדה בולסלאב.
קריירת מועדונים

שקודה החל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של CAFC פראג, בשנת 2001, עבר למחלקת הנוער של קבוצת בוהמיינס פראג. ב-2004, שקודה עלה לסגל הבוגר של קבוצת בוהמיינס, ובילה בה 8 שנים בהן כבש 25 שערים ב-114 משחקי ליגה. ב-2012 עבר לשחק בקבוצת סלביה פראג.
קריירה בינלאומית

שקודה ערך את הופעתה הבכורה שלו עבור נבחרת צ'כיה ב-12 ביוני 2015, כאשר נכנס כמחליף במקום לוקאש ואצ'ה בדקה ה-79, במהלך משחק הפסד החוץ 2-1 מול איסלנד במסגרת מוקדמות יורו 2016. שקודה כבר את שני שעריו הראשונים בנבחרת, ב-3 בספטמבר 2015, במשחק הניצחון 2-1 מול קזחסטן במסגרת מוקדמות יורו 2016. הוא נכלל על סגל הנבחרת הצ'כית לטורניר הגמר של יורו 2016 בצרפת. ב-17 ביוני 2016, במהלך הטורניר, כבש את השער הראשון של נבחרתו במשחק בו פיגרה 2-0 מול קרואטיה, כאשר את שער השוויון כבש תומאש נסיד, ובסיום המשחק צ'כיה חילצה תיקו קריטי שהשאיר עבורה סיכויים להעפיל לשלב הבא של הטורניר.
מיון של

המחשה של מיון באמצעות מיון של
מיון של (באנגלית: Shell Sort) הוא אלגוריתם מיון הבא לשפר את אלגוריתם מיון הכנסה (Insertion Sort), שיעילותו רבה רק כאשר הקלט שעליו למיין כבר ממוין ברובו ואילו במקרה הממוצע יעילותו פחותה.
האלגוריתם הוצג לראשונה ב-1959 על ידי מדען המחשב האמריקאי דונלד של שהציג את האלגוריתם כחלק מעבודת דוקטורט, באוניברסיטת סינסינטי, אוהיו.
אופן פעולה

האלגוריתם נועד לשפר את אלגוריתם מיון ההכנסה, ומבוסס עליו. בקצרה, פעולתו של מיון ההכנסה מבוססת על מעבר על המערך, כאשר אם נמצא ערך שאינו במקומו, הוא מוזז למיקומו הנכון. כאמור, אלגוריתם זה יעיל בעיקר רק עבור מערכים שכבר ממוינים ברובם. אלגוריתם מיון של פועל בשלבים, בהם הוא ממיין תאי מערך הרחוקים זה מזה מרחק שהולך וקטן בכל שלב, כשהמיון עצמו מתבצע בצורת מיון הכנסה. לדוגמה (דוגמה אפשרית התלויה במימוש) - במערך שגודלו 12 (בהנחה שמספרי התאים מתחילים ב-1 ונגמרים ב-12) יתחיל המיון בתאים שרחוקים 6 מקומות זה מזה. האלגוריתם ימיין רק את התאים 1 ו-7, לאחר מכן את 2 ו-8, 3 ו-9, וכן הלאה עד 5 ו-11, כאשר הוא פועל בכל פעם על שני תאים בלבד. בשלב השני יעבור האלגוריתם למיון התאים שמרחקם זה מזה הוא שלוש, ולכן ימיין את התאים 1, 4, 7, ו-10, לאחר מכן את 2, 5, 8, ו-11, ולבסוף את 3, 6, ו-9. בשלב הבא והאחרון יבצע האלגוריתם מיון הכנסה רגיל על המערך. לסיכום - מספר רב של מעברים על הקלט נלקחים במרווחים יותר ויותר קטנים, עד שלבסוף מתבצע מיון הכנסה רגיל על כל המערך, כשבשלב זה המערך כמעט ממוין לגמרי.
יעילות

נאמר שהערך הקטן ביותר במערך שגודלו  N נמצא במקום האחרון, ואילו אנחנו מעוניינים לסדר את המערך מהקטן אל הגדול, כך שערך זה יעבור אל התא הראשון במערך. בשימוש במיון בועות (Bubble Sort) או מיון הכנסה (Insertion Sort) זה ייקח בערך  N השוואות והחלפות כדי להביא את אותו ערך למיקומו המתאים.
במיון של אנו מזיזים את הערך בצעדים גדולים (בשלבי המיון הראשוניים) כך שערך קטן ינוע דרך ארוכה לקראת המיקום הסופי שלו באמצעות השוואות בודדות. אם כך, למרות שבמיון זה מתבצעים מעברים רבים על המערך, בכל פעם המערך ממוין יותר ולכן גם יעילות מיון ההכנסה שמתבצע בכל שלב רבה יותר. כתוצאה מכך, יעילותו של מיון זה רבה יותר מזו של אלגוריתם מיון ההכנסה.
דרך אחת לתאר זאת היא זו: ארגן את הרשימה למיון לטבלה ומיין כל עמודה בנפרד, תוך שימוש במיון הכנסה. חזור על התהליך כשכל פעם עשה זאת עם מספר קטן יותר של תורים ארוכים יותר. לבסוף תקבל טבלה עם עמודה אחת. על ידי הפיכת הרשימה לטבלה יותר פשוט לראות זאת: האלגוריתם עצמו מבצע את המיון במקום (על ידי הגדלת האינדקס בגודל הצעדים).
יעילות > דוגמה

נתונה הרשימה הבאה למיון:
[ 13 14 94 33 82 25 59 94 65 23 45 27 73 25 39 10 ]
נתחיל עם מיון ב-5 צעדים. נהפוך את הרשימה לטבלה בעלת 5 עמודות:
13 14 94 33 82
25 59 94 65 23
45 27 73 25 39
10
לאחר מיון כל עמודה בנפרד נקבל את הטבלה הבאה:
10 14 73 25 23
13 27 94 33 39
25 59 94 65 82
45
כעת כשנחזיר את הטבלה לצורת רשימה נקבל 
[ 10 14 73 25 23 13 27 94 33 39 25 59 94 65 82 45 ].
ניתן לראות שהערך 10 זז מהסוף להתחלה. כעת נוכל למיין את הרשימה ב-3 צעדים ואחר כך על ידי צעד ואז נקבל אותה ממוינת לחלוטין.
סיבוכיות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הסיבוכיות של אלגוריתם זה, במקרה הגרוע ביותר תהיה O(n²)‎.
| אלגוריתמי מיון |
| --- | --- | --- |
| רקע תאורטי | תורת הסיבוכיות • סימון אסימפטוטי • סדר מלא • רשימה • אלגוריתם תוך-מקומי • מיון יציב |  |
| אלגוריתמי מיון | אקראי • בועות • בחירה • בסיס • הכנסה • מהיר • מיזוג • מנייה • מסרק • סלים • ערימה • רשת מיון • שייקר • של |  |
| שונות | מיון טופולוגי • בעיית סידור הפנקייקים של גודמן |  |
מוקדמות מונדיאל 2006 - אירופה

198 נבחרות לאומיות נרשמו למוקדמות מונדיאל 2006, והתחרו על 32 מקומות בטורניר הגמר. גרמניה, המארחת, העפילה אוטומטית והותירה 31 מקומות לשאר הנבחרות. לראשונה בהיסטוריה של המונדיאלים נאלצה האלופה המכהנת, ברזיל, להתמודד בטורניר המוקדמות.
לאירופה (אופ"א) הוקצו 14 מקומות, מתוכם אחד למארחת גרמניה ועל 13 האחרים התמודדו 51 נבחרות.
מהלך המוקדמות

51 הנבחרות האירופיות חולקו לחמישה בתים בני שש נבחרות כל אחד ולשלושה בתים בני 7 נבחרות כל אחד, ובסך הכל לשמונה בתים. הנבחרות שיחקו אחת נגד השנייה בשיטת בית-חוץ. הנבחרת הראשונה בכל בית העפילה ישירות למונדיאל. הנבחרות שסיימו במקום השני דורגו מחדש לאחר סיום המשחקים, ולצורך הגינות הדירוג לא נכללו התוצאות שהן השיגו מול הנבחרות שסיימו במקום השביעי בבתים הרלוונטיים. שתי הנבחרות הראשונות בטבלה זו העפילו גם כן למונדיאל, ושש הנותרות התמודדו בשלושה פלייאופים על 3 המקומות הנותרים של אירופה במונדיאל.
מהלך המוקדמות > בית 1

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |   |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |   |   |   |   |
|  הולנד | 32 | 12 | 10 | 2 | 0 | 27 | 3 | 24 |  | — | 2 – 0 | 2 – 0 | 3 – 1 | 0 – 0 | 2 – 0 | 4 – 0 |
|  צ'כיה | 27 | 12 | 9 | 0 | 3 | 35 | 12 | 23 |  | 0 – 2 | — | 1 – 0 | 4 – 3 | 6 – 1 | 4 – 1 | 8 – 1 |
|  רומניה | 25 | 12 | 8 | 1 | 3 | 20 | 10 | 10 |  | 0 – 2 | 2 – 0 | — | 2 – 1 | 2 – 1 | 3 – 0 | 2 – 0 |
|  פינלנד | 16 | 12 | 5 | 1 | 6 | 21 | 19 | 2 |  | 0 – 4 | 0 – 3 | 0 – 1 | — | 5 – 1 | 3 – 1 | 3 – 0 |
|  מקדוניה | 9 | 12 | 2 | 3 | 7 | 11 | 24 | -13 |  | 2 – 2 | 0 – 2 | 1 – 2 | 0 – 3 | — | 3 – 0 | 0 – 0 |
|  ארמניה | 7 | 12 | 2 | 1 | 9 | 9 | 25 | -16 |  | 0 – 1 | 0 – 3 | 1 – 1 | 0 – 2 | 1 – 2 | — | 2 – 1 |
|  אנדורה | 5 | 12 | 1 | 2 | 9 | 4 | 34 | -30 |  | 0 – 3 | 0 – 4 | 1 – 5 | 0 – 0 | 1 – 0 | 0 – 3 | — |
הולנד העפילה למונדיאל וצ'כיה העפילה לפלייאוף היבשתי.