stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מארק רסקו
הערות שוליים

↑  AP‏, Racicot: Parole board should deny Barry Beach clemency, באתר Great Falls Tribune‏, 1 במאי 2014 (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000004-QINU`"'
↑  Plea for clemency - Barry Beach: ‘I did not kill Kim Nees, באתר Missoulian‏, 16 ביוני 2007 (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000004-QINU`"'
↑  Montana Candidate Dies Before Debate, באתר הניו יורק טיימס, 24 באוקטובר 1996 (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000004-QINU`"'
↑  ויל לסטר, GOP national chairman resigns post, באתר Seattle Post-Intelligencer‏, 20 בנובמבר 2001 (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000004-QINU`"'
↑  COUNTING THE VOTE: THE TEXAS GOVERNOR; Allies of Bush Attempt to Discredit Recount Procedures, באתר הניו יורק טיימס, 19 בנובמבר 2000 (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000004-QINU`"'
↑  The Republican rebuke of Marc Racicot, באתר Montana Free Press‏, 22 בפברואר 2023 (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000004-QINU`"'
↑  קרוליין ואקיל, Tester campaign launches ‘Republicans for Tester’ group in Montana Senate race, באתר The Hill‏, 6 באוגוסט 2024 (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000004-QINU`"'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no93007738  SUDOC: 176553592  VIAF: 4501409   WorldCat (עם VIAF): 4501409
אבי אוחיון

| --- | --- |
אבי אוחיון
 לידה:  11 בינואר 1978 (בן 47) רמלה, ישראל ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל 
 סוגה:  ים תיכוני, פופ
 שפה מועדפת:  עברית 
 פרסים והוקרה:  פרס אקו"ם 2015  פרס אקו"ם 2016  פרס אקו"ם 2017  פרס אקו"ם 2019
 
אָבִי אוֹחָיוֹן (נולד ב-11 בינואר 1978) הוא פזמונאי ומלחין ישראלי, אשר כתב והלחין שירים ולהיטים רבים לזמרים בולטים בישראל. זכה ארבע פעמים בפרס אקו"ם.
אוחיון הוא שמונה שנים ברציפות הפזמונאי המושמע ביותר בתחנות הרדיו בישראל.
ביוגרפיה > חיים אישיים

אוחיון נשוי ליפעת ואב לשלושה ילדים.
מתגורר ברמלה.
שירים מאת אבי אוחיון – רשימה חלקית

עדן גולן: Hurricane
עומר אדם: שקט, מודה אני, אחרי כל השנים, חצי דפוק, מים שקופים, יום השישי, סיפור ישן, לבדי, אז הלכתי, בוקרשט, אף אחד לא יושב פה, מביט מהצד, שגרה מפוארת, חייל מלבנון, לשון הרע לא מדבר אליי, המחול המטורף, איזבל, מה שנפל מהידיים, רחוב החרדות, Beg, תענה לה, למה את לא עונה, אחי, לשטוף את העצב, ראיתי עולם.
איתי לוי: ילדות של פעם, קירות, פרח בשממה, חצי בשבילי, השפיות שלי, מחכה שתבואי, הכל בסבבה, את, אין לי מקום אחר, לפעמים, השקט של שבת, מאבד שליטה.
פאר טסי: דרך השלום, מה יהיה מחר, יוני, המדומיין מבית ספר, היי מאמא, לאט לאט לאט, כמה טוב, אתה לא לבד, הדרך הביתה, צאי אל העולם, אל תהיי עצובה, מישהי אחרת.
איל גולן: אהבה ברכב, אין יאוש בלילות, אין לי אותך, ממה את מפחדת, לונדון, תבואי היום, יפה לך להיות מאושרת, עם ישראל חי (שיר של איל גולן), וי כחול, לעשות איתך שלום, שישי בצהריים, לאן הגענו, דבש בשפתיים, חוזר הביתה, איזה געגוע, עושה עם העיניים, נראתה לאחרונה, שאריות מן העבר, טירוף מתוק, אם רק היית יודעת (שיר), תני סימן.
דודו אהרון: טרמינל 3, הכל קורה בתל אביב, השמחה שלנו, חלון לים, היא האישה שלך, נושמת אותך, ילדים של החיים.
עדן בן זקן: ברחובות של תל אביב, כינורות, תל אביב בלילה, ממתק, בוא ניסע לים.
ליאור נרקיס: כמה אהבנו, אחינו כל בית ישראל, אהבה זה דמעות, 6 אלף מייל.
משה פרץ: קרמלה, על משכבי, טיסה 5325, בחור חדש, מתי, היינו שניים, הולכים להשתגע, המילים החסרות, כמה ימים, סוכר בקפה, לילה בסיני, לכה דודי, אחות קטנה, עושה לי ת'יום.
שרית חדד: שב, אבא גדול, בן אדם, סימן, חלק ממני, שתי דקות.
רותם כהן: כל כך יפה לך, לבד על הגג, פלברה, אם תתני לי קצת ממך.
אגם בוחבוט: כמו בריו, לוקה, ביום הזה.
בניה ברבי: תפסת לי מקום, ממה את מפחדת, במקום הכי רחוק, קרן שמש, עכשיו הלב פתוח, כשבא הגעגוע, מי לא יבוא, עד שזה נגמר, מה שבא בא.
אברהם טל: שבוע טוב, מי לא יבוא.
אליעד: אין מאושר ממני, בין עולמות, לא כוחות, טיפת גן עדן, גלגלים, מורידים את הירח.
בר צברי: מה בלילות, הפרק הבא, צעקתי בלילה, לא רוצה להיות עצוב, פרפרים בחנות הבגדים.
שמעון בוסקילה: עד שהדרך תיגמר, הלילה שלך.
שלומי שבת: שלומי שבת וחברים 3 (אלבום), מורידים ת'ירח, בוא הביתה.
יעקב שוואקי: גוף ונשמה.
עקיבא: צעדים, אתה הולך איתי.
חנן בן ארי: על משכבי.
עילי בוטנר: יפה לך שמח.
הראל סקעת: כל היום, בין השמיכות.
סטטיק ובן-אל: מנגלים.
עדן חסון: מה עבר עליי.
עדן מאירי: מי יגיד לך לא, מה עם השירים.
עידן רפאל חביב: שלמים, אין לך מה לדאוג, השנים היפות.
רביב כנר: רסיסים, רוצה שלום, נשלים את הכל, נשרף העולם, כל גיבור נשבר.
יובל דיין: שרק תחייך, עד שגעגוע יחלוף.
מושיקו מור: כביש הערבה, יפה שלי.
עידן רייכל: מכל הכוכבים בלילה, ככה מיום ליום, אין לך דאגות, תחזור, מתגעגעת אותך.
נסרין: לומדת ללכת, לילה, היינו שניים, תאמרו לו.
ותן חלקנו: מתחילים מחדש, שמור עליי, אני מאמין, פותח את ידיך, לא לבד.
מאור אדרי: קטנה ועוד.
שילה בן סעדון: עיר מקלט.
שרק: ראיתי עולם.
ששון שאולוב: מגנט.
הערות שוליים

↑  ליאת רון,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'‏"התקשרו מ'כאן' שאכתוב שיר לאירוויזיון, אך לא היה לי זמן", באתר גלובס, 6 ביוני 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007601753205171  MusicBrainz: 114ff081-6b5a-4ed4-8b2e-0e5c573c6620  VIAF: 13148036091887972944   WorldCat (עם VIAF): 13148036091887972944
עודד מנשה

| --- | --- |

מנשה, 2021
 לידה:  29 בספטמבר 1969 (בן 55) י"ז בתשרי ה'תש"ל תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1988
 מעסיק:  עכשיו 14
 בת זוג:  עדן הראל
 מספר צאצאים:  5
 פרופיל ב-IMDb
 
עודד מנשה (נולד בי"ז בתשרי ה'תש"ל, 29 בספטמבר 1969) הוא שחקן, מנחה טלוויזיה, זמר, מדבב ובדרן ישראלי. התפרסם בראשית דרכו כמנחה בערוץ הילדים, וכיום מגיש את התוכנית "עדן ועודד", לצד אשתו עדן הראל בערוץ עכשיו 14. החל משנת 2024, מנשה מגיש את תוכנית הבוקר של עכשיו 14 בימי שישי.
עודד מנשה (משמאל) ואורנה בנאי בתוכנית הבידור "קיץ על החוף", 1992
מנשה מנחה באירוע, 2017
ביוגרפיה

מנשה נולד בתל אביב, לציון ואורנה מנשה. כבר בלימודיו בבית הספר התיכון "אליאנס" שבתל אביב עסק כשחקן, והיה גם חניך ומדריך בתנועת הצופים שבעיר.
את שירותו הצבאי עשה כזמר בלהקת חיל החינוך וכשחקן בתיאטרון צה"ל.
קריירה

לאחר שהשתחרר, הקים מנשה יחד עם ירון כפכפי, נועה ברנר ושרון שר, את רביעיית "רקע דומה". הם הופיעו בפינה קבועה בתוכנית "זהו זה!".
קריירה > הנחיה

בקיץ 1990, בעקבות הפינה בזהו זה, החל להגיש את התוכנית "רואים 6/6" בטלוויזיה החינוכית בערוץ הראשון.
ב-1991 החל להנחות תוכניות בערוץ הילדים שנתיים לאחר שהוקם הערוץ. בקיץ 2005 הודיע מנשה על פרישתו מהערוץ. כמו כן, השתתף במחזות זמר, פסטיגלים ומופעים לילדים. בשנת 1998, הוציא אלבום הנקרא "עודד אמר!", המלקט עשרה שירים שלו, ממחזות זמר, תוכניות ועוד.
עודד מנשה השתתף בתוכנית מיוחדת לכבוד חנוכה בשם הסופגנייה המעופפת לצד איתי שגב ומיכל ינאי וכוכבים נוספים. הוא השתתף כמפקד הסופגניה המעופפת.
מנשה הנחה מספר שעשועונים בטלוויזיה: בין השנים 1994–1997 הנחה את תוכנית הבידור הטלוויזיונית "קיץ על החוף" (לצד שלום אסייג ובהמשך סנדי בר). בין השנים 1993–1998 הנחה את תוכנית הטלוויזיה "הכיתה המעופפת" ששודרה בערוץ הילדים. ב-2002 הנחה את התוכנית "הפירמידה" ששודרה בערוץ 2. בין השנים 2002–2005 השתתף בהנחיית "אולפן ערוץ הילדים". ב-2008 הנחה את תוכנית הטלוויזיה "קרב סכינים" בערוץ 10 ואת תוכנית הרדיו קולה של אמא בגלי צה"ל. בשנים 2008–2010 הנחה מנשה את התוכנית "פוקר כוכבים" בערוץ אגו. בשנת 2010 הגיש מנשה לצד אשתו, עדן הראל את תוכנית הבישול "עושים שכונה" בערוץ 2, במסגרת שידורי קשת. בשנת 2012 שימש כשופט בתוכנית הסטנדאפ "תצחיק אותי" בערוץ 24 לצד ציפי שביט. במהלך אותה שנה, הגיש מנשה את התוכנית "מאז ועד היום" בערוץ 24, ובהמשך עבר להנחות את התוכנית "רק טוב עם עודד מנשה" המשודרת אף היא בערוץ 24.
בשנת 2012 השתתף מנשה בתוכנית "מי יפיל את המאסטר" ואף העפיל לשלב השני של התוכנית, לאחר שביצע קסם שהמאסטר מקס מייבן לא גילה את סודו.
בתחילת 2013 החל מנשה להנחות לצד עדן הראל את התוכנית "טובים השניים" בערוץ 24.
ב-2014 החל מנשה להנחות יחד עם אשתו, עדן הראל, את תוכנית המציאות "אהבה על האש" בערוץ 10. באותה שנה הם החלו להגיש את התוכנית "עדן ועודד משפחה בע"מ" בערוץ 20.
בקיץ 2015 יצר ושימש כמנחה בתוכנית המציאות המוזיקלית "הפייטן" של ערוץ 20.
בשנים 2015–2016 הגיש את התוכנית "שישי בבוקר" בערוץ 10 לצד אשתו עדן הראל.
בשנים 2020–2021 הנחה את התוכנית "משאל עם" בערוץ 20. מ־2023 מגיש מנשה בערוץ עכשיו 14 את התוכנית "עדן ועודד" עם אשתו.
בשנת 2024 הנחה מנשה את חידון התנ"ך העולמי לנוער יהודי יחד עם אשתו עדן.
קריירה > משחק

ב-1992 גילם את עודד, אח של אביב (אביב גפן) בסדרת הטלוויזיה "עניין של זמן". באותה שנה השתתף בסרט "ללקק ת'תות".
ב-1994 גילם את מעוז צור בסרט הטלוויזיה "הסופגנייה המעופפת" ששודר בערוץ הילדים והיה פרודיה על "מסע בין כוכבים". באותה שנה השתתף לראשונה בפסטיגל וביצע את השיר "כל דבר הוא שיר" שהגיע למקום השני באותה שנה בתחרות.
בשנת 1995 השתתף בקלטת הילדים "הקסם של ימבה 1" לצידם של דנה דבורין, ואבי יפה, ובהצגה "מסיבת הפתעה".
בשנת 1996 השתתף גם בקלטות הילדים "פיץ העכבר" בתפקיד ד"ר גידי וגידי הסטודנט, ו"הקסם של ימבה 2", ובמחזמר "בן המלך והעני" בתפקיד מיילס הנדון.
בשנת 1997 השתתף בשנית בפסטיגל עם השיר "רכבת שדים".
בשנת 1998 השתתף במחזמר "סיסי הנסיכה" בתפקיד הנסיך פרנץ יוזף לצידה של דנה דבורין, כתבה סמדר שיר, וביים גדי ענבר.
ב-1999 גילם את פיליאס פוג במחזמר שביים ירון כפכפי "סביב העולם בשמונים יום", והשתתף בסרט הילדים "הכבש השישה עשר".
בשנת 2000 השתתף בפעם השלישית בפסטיגל עם השיר "אני ג'וקר", והשתתף בסרט הילדים "כובע קסמים".
בשנת 2001 גילם את המלך ארתור במחזמר שביים ירון כפכפי "המלך ארתור ואבירי השולחן העגול", והשתתף בסרט הילדים "ורק אני לא".
בשנים 2002–2003 שיחק בסדרה "לחיי הערבה", אשר הייתה פרודיה על הטלנובלה "לחיי האהבה".
בשנת 2003 שיחק בסדרת המערכונים "ברוכים הבאים לבית ספר חגבים" ששודרה בערוץ הילדים, וגילם את האקלברי פין במחזמר "תום סוייר והאקלברי פין".
ב-2004 גילם רופא וגילם את מנהל "ערוץ הילדים" בסדרת הטלוויזיה "הפיג'מות" ושיחק בדמות המלך הרע בפסטיגל 2004 – "לא יאומן כי פסטיגל" ושר את השיר "רוצה להיות רשע". כמו כן, באותה שנה גילם את עצמו בסדרה "כל שבת שנייה" ששודרה בערוץ הילדים.
בשנת 2005 שיחק בסדרת המערכונים "הצלצול הוא בשבילי", והשתתף במופע "שיר נולד" שביים משה קפטן. באותה השנה נערך בערוץ הילדים תוכנית מיוחדת לפרידתו מהערוץ אחרי 14 שנות הנחיה שנקראת "לעודד באהבה".
ב-2007 גילם את ג'וש ברנר בטלנובלה "האלופה". באותה השנה התארח בסדרת הדרמה של ערוץ 10 ״מתי נתנשק״ בתפקיד גבר בבר.
ב-2008 גילם את צ'ארלס בסדרת הטלוויזיה "משמורת".
בחנוכה תשע"ו שיחק במחזמר "יוסל'ה קמצן קדוש" שהפיקה איילת ריפס.
ב-2011 התארח בעונה הראשונה של הסדרה הקומית של ערוץ 2 ״סברי מרנן״ בתור מנחה שעשועון.
ב-2015 שיחק לצידה של אשתו בסרט הילדים "גויאבות".
ב-2017 השתתף בסדרה "אחותי קפצה כיתה" בערוץ KIDZ.
ב-2018 השתתף בקמפיין של משרד החקלאות לעידוד אכילת מאכלים בריאים בקרב ילדים. באותה השנה שיחק בסדרת הילדים "קופיקו המנהל" בתור מר סלחוביץ'.
מנשה השתתף בפסטיגל 2020 – My פסטיגל. בתור כוכב עבר שהשתתף בארבעה פסטיגלים, במופע הנחה קטעי קישור לצד שותפתו ל"צעצוע של פסטיגל" יעל בר זוהר וביצע עם שאר המשתתפים את המנון הפסטיגל "יד ביד".
קריירה > דיבוב

בתחילת שנות ה-90 החל להשתתף בדיבוב לעברית של סרטים וסדרות טלוויזיה. תפקידו הראשון בדיבוב היה כשתרם את קולו לצוף הצפרדע בסדרת הטלוויזיה "חבורת הצב המעופף". ב-1991 דיבב את ביל בסדרת הטלוויזיה "פיטר פן" ששודרה בערוץ הראשון. באותה שנה, דיבב בסרט "בן המלך והעני". ב-1992 דיבב את הדוד ארתור המבוגר בסדרת הטלוויזיה "מסיפורי המלך בבר", ודיבב את גרשון בסדרת הטלוויזיה "פשוש". במהלך אותה שנה, דיבב מנשה בסרט האנימציה "ברנרד וביאנקה במבצע אוסטרליה ". ב-1993 דיבב את סנופקין בסדרת הטלוויזיה "המומינים". ב-2001 דיבב את מיילו בסרט "אטלנטיס: האימפריה האבודה". בשנת 2004 שימש כמדבב בתוכנית המצוירת "על מה ולמה".
בשנת 2018 נתן את קולו לסרט האנימציה של חנן קמינסקי "אגדת המלך שלמה".
חיים אישיים

ב-2007 נשא לאשה את עדן הראל. לזוג שלושה בנים ושתי בנות משותפים, והם מגדלים יחד גם את בנה של הראל מנישואיה הקודמים. הם מתגוררים ברעננה.
מנשה ואשתו עברו תהליך חזרה בתשובה והם שומרים שבת, וילדיהם חובשים כיפה. התקרב לרב יעקב אדלשטיין, רבה של רמת השרון. כמו כן התקרב לרבי מביאלא בית שמש, והוא מרבה להתייעץ אתו.
הערות שוליים

↑  באתר יהדות אפגניסטן
↑  הצופים באים בהמונים, באתר ynet, 5 ביוני 2009
↑  עודד מנשה באתר "קרב סכינים"
↑  רותה קופפר, עכבר העיר אונליין,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'עונה שנייה ל"פוקר כוכבים" בערוץ אגו, באתר הארץ, 1 בינואר 2009
↑  גילי איזיקוביץ, עכבר העיר אונליין,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'עונה שלישית לתוכנית "פוקר כוכבים", באתר הארץ, 2 במרץ 2010
↑  מעיין כפיר,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'עודד מנשה: השבת היא לא סוף השבוע, היא מרכז השבוע, באתר הידברות, ‏1 באוקטובר 2015
↑   קמפיין כוח הצבע, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 0:55)
↑  מאיה כהן, כזה פסטיגל עוד לא ראיתם, באתר ישראל היום, 12 באוקטובר 2020
↑  יפעת הללי אברהם,'"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'‏מזל טוב: עדן הראל ילדה בפעם החמישית, באתר ‏מאקו‏, 30 באוקטובר 2014
↑  חיים אתגר,'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'‏עודד מנשה: "לא שם כיפה על הראש בגלל אמא שלי", באתר ‏מאקו‏, 20 ביולי 2016
|  |
| --- | --- | --- |
| תוכניות | "ישראל הבוקר" • "עדן ועודד" • "האולפן הפתוח" • "ארבע" • "ריקלין ושות" • "הדו"ח של אראל" • "שבע" • "מהדורת החדשות המרכזית של עכשיו 14 "•"הפטריוטים" • ריקלין ושות • "פָתְחִי את שַׁי" • "כלכלי בלילה" |  |
| סגל | דור אזרד  • אמיר איבגי • שגיא אלמוג כהן • נועם אמיר • מולי ארי • הלל ביטון רוזן • דרור בלאזדה • יעקב ברדוגו • שרה ב"ק • שי גולדשטיין • בועז גולן • טל היינריך • עדן הראל • יהונתן וייס • דנה ורון • יותם זמרי • יערה זרד • עידו טאובר • יאיר אלטמן • מגי טביבי • עומרי חיים • שלו כחלון • אדיר לחקים • רונה לוי • עירית לינור • שיראל ללום נהיר • נתי לנגרמן • טל מאיר • ינון מגל • תמיר מורג • עודד מנשה • אראל סג"ל • גיל ססובר • מורן סקיטל • ליאור סודרי • אריאל עידן • איתמר פליישמן • אליה פרג'ון • גלעד צוויק • מוטי קסטל • דני רופ • שמעון ריקלין • עתי שלו • ליטל שמש |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311898305171  ISNI: 0000 0000 6936 8314  VIAF: 97529717   WorldCat (עם VIAF): 97529717 
מנשה, 2006
דרך השמים

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מתקן שעשועים 
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1983
 תאריך פתיחה רשמי:  1983 
 
דרך השמים (באנגלית: Skyway) היה מתקן שעשועים בדיסנילנד שבקליפורניה, ממלכת הקסם שבדיסניוורלד (בפלורידה) ובדיסנילנד שבטוקיו.
מתקן זה היה מעלית גונדולה שהוביל מבקרים מארץ הפנטזיה לארץ המחר וכן בכיוון ההפוך.
היסטוריה

דרך השמים בדיסנילנד נפתחה ב-23 ביוני 1956. בשנת 1959 נבנה בדיסנלינד המתקן מזחלות מטרהורן. המתקן עמד בתוואי הגונדולה ועל מנת שלא להזיזה, נחצב ב"הר" מעבר בעבורה.
אחד האירועים הקשורים למתקן היה ניסיון של מבקר לפתוח את דלת תא הגונדולה ולקפוץ ממנה. המבקר הצליח במעשהו אולם שרד את הנפילה לאחר שפגע בעץ בדרכו מטה.
המתקן בדיסנילנד נסגר בשנת 1994 בשל עייפות המתכת ובעקבות העלות הגבוהה שנדרשה להתקנת שיפורי הבטיחות. המנהרה דרך המטרהורן נסתמה לאחר סגירת המתקן.
בשנת 1998 נסגר המתקן בטוקיו ובמקומו נבנה מתקן הרפתקאותיו הרבות של פו הדוב.
בממלכת הקסם נסגר המתקן בשנת 1999 אולם תחנותיו לא נהרסו עד אמצע 2016.
נתוני המתקן

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  דיסנילנד פתיחה: 23 ביוני 1956  סגירה: 9 בנובמבר 1994  מתכנן: WED מיזמים  סוג מתקן: רכבל |  ממלכת הקסם פתיחה: 1 באוקטובר 1971 (עם פתיחת הפארק)  סגירה: 10 בנובמבר 1999  מתכנן: WED מיזמים  סוג מתקן: רכבל |  דיסנילנד טוקיו פתיחה: 15 באפריל 1983 (עם פתיחת הפארק)  סגירה: 3 בנובמבר 1998  מתכנן: WED מיזמים  סוג מתקן: רכבל |
הערות שוליים

↑  וולט דיסני בפתיחת המתקן, 1956, בלוג הפארקים של דיסני.
↑  JOSEPH PIMENTEL and MARK EADES,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'Video: Disneyland's Skyway station to be demolished to make way for 'Star Wars' land, ‏16 במאי 2016'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'(באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000003-QINU`"'
|  אטרקציות בפארקי דיסני |
| --- | --- | --- |
| הרחוב הראשי של ארצות הברית | פנטזיה בשמים • התהלוכה החשמלית של הרחוב הראשי •  משאלות |  |
| ארץ הפנטזיה | טירת סינדרלה • מזחלות מטרהורן • הפילהרקסם של מיקי • המסע הפרוע של מר קרפד •  מעופו של פיטר פן • דרך השמים • טירת היפהפייה הנרדמת • זה עולם קטן • הרפתקאותיו הרבות של פו הדוב • מסעות הקסם |  |
| ארץ המחר | מסע דרך החלל הפנימי • אמריקה שרה • אוטופיה • משגרי החלל של באז שנות אור • קפטן איו • קרוסלת הקידמה • מעוף החלום של דלתא • מסע הצוללת בעקבות נמו • אם היו לך כנפיים • חדשנות • פיפלמובר / רשות התחבורה של ארץ המחר • סילוני הטילים / אסטרו אורביטר • מטות הטילים • הר החלל • סטאר טורס • הבריחה הגדולה של סטיץ' |  |
| ארץ המערב הפרוע | רכבת הר הרעם הגדול • אינדיאני עץ האורן • נהרות אמריקה • הר הרסס |  |
| ארץ ההרפתקאות | הרפתקאות אינדיאנה ג'ונס • מסע בג'ונגל • שודדי הקאריביים • רוחות שוצפות / אינדיאנה ג'ונס ומקדש הסכנה • חדר הטיקי הקסום |  |
| מתקנים ואזורים נוספים | מועדון 33 • ג'מבורי דובי הכפר • ארץ החיות הקטנות • פנטזמיק! • הטירה המכושפת • כיכר ניו אורלינס • שומר הזמן • כיכר החרות • עיר ההנפשה של מיקי • משלחת אוורסט |  |
חוג בלצ'לי

| --- | --- |
 סוגה:  פשע, סדרת דרמה 
 יוצרים:  Guy Burt 
 בימוי:  אנדי דה אמוני 
 שחקנים:  אנה מקסוול מרטין  מרק דקסטר  Michael Gould  סיימון ויליאמס  ג'ולי גרהם  רייצ'ל סטירלינג  סופי ראנדל  סטיבן רוברטסון 
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת 
 שפות:  English
 מקום התרחשות:  לונדון 
 מספר עונות:  2 
 מספר פרקים:  Episode list
 תוכנית המשך:  The Bletchley Circle: San Francisco 
 הפקה
 מפיק:  Jake Lushington
 חברת הפקה:  World Productions
 הפצה:  נטפליקס 
 מוזיקה:  Nick Green 
 אורך פרק:  45 דק' 
 שידור
 רשת שידור:  ITV 
 תקופת שידור מקורית:  6 בספטמבר 2012 – 27 בינואר 2014 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
חוג בלצ'לי (באנגלית: The Bletchley Circle) היא סדרת טלוויזיה מסוגת דרמה-מסתורין, המתרחשת בשנים 1952–1953, ומספרת את קורותיהן של ארבע נשים, אשר עבדו יחד בעבר, בתקופת מלחמת העולם השנייה, כמפצחות קוד במרכז הביון הבריטי בבלצ'לי פארק. בעקבת סדרת פשעים בלתי מפוענחים, והתסכול שהן חוות אל מול חוסר האונים שמגלים שלטונות החוק בעניין, חוברות ארבע הנשים כדי לחקור את הפשיעות בכוחות עצמן.
ההפקה הראשונה של המיני-סדרה, שהופקה עבור רשת הטלוויזיה הבריטית ITV, הוצגה במקור בבריטניה ב-2012 ובארצות הברית באפריל 2013, ברשת PBS. הפקה שנייה שודרה ברשת ITV בינואר 2014 וב-PBS באפריל 2014. שתי הסדרות שודרו מאוחר יותר על ידי הרשת האוסטרלית ABC TV. הסדרה הופצה ברחבי העולם על ידי חברת Kew Media.
עלילה

סוזן גריי, מילי, לוסי וג'ין עבדו יחד בעבר במהלך מלחמת העולם השנייה במרכז הביון הבריטי בבלצ'לי פארק כמפענחות קודים צבאיים גרמניים, ובראשם האניגמה, עבור הצבא הבריטי. סצנת הפתיחה של הסדרה מעניקה לצופים הצצה קצרה לפעילותן החשאית של ארבע הנשים בבלצ'לי במהלך המלחמה. לאחר מכן הסדרה מדלגת אל ההווה, לשנת 1952, שבע שנים לאחר סיום המלחמה, לאחר שסוזן, מילי, לוסי וג'ין חזרו זה מכבר לחייהן האזרחיים. בפתיחת הסיפור, סוזן שומעת על סדרת רציחות שהתרחשו בעת האחרונה באזור לונדון, והיא מתחילה לזהות דפוסים המקשרים בין מקרי הרצח. היא מנסה לשכנע את המשטרה המקומית להיעזר בתיאוריה שלה על אודות מקרי הפשע, אך זוכה להתעלמות מצידם. בעקבות זאת היא מחליטה לפנות אל חברותיה משכבר, תחילה למילי, ולאחר מכן ללוסי וג'ין, במטרה לנסות לשלב אתן כוחות בפענוח מעשי הפשע בכוחות עצמן.
מאחר שכל ארבע הנשים חתומות על צווי סודיות לגבי עבודתן בתקופת המלחמה, נאלצות שתי הנשים הנשואות (סוזן ולוסי) להסוות את פעילותן מבעליהן, והן מציגות אותה כחברות כמועדון ספרים. הן מתחילות בפיצוח קודים ותבניות פעולה, ממשיכות בחקירה ראשונית, ואז, לאחר שהן מנסות ללא הצלחה לרתום את המשטרה לפעול בכיוון אותו זיהו, הן עוברות לעבודת שטח ממש, גם תוך סיכון עצמי. סצנות של שלווה ביתית של עקרות בית בריטיות משתלבות עם סצנות שבהן נצפה הרוצח כשהוא עוקב ומענה את קורבנותיו. בתחילת הדרך, מילי, ג'ין ולוסי מגלות ספקנות מסוימת לגבי הנכונות שלהן להיות מעורבות, אך בהדרגה הן משתכנעות לעזור לסוזן, כאשר הן מבינות כי חייהן של נשים רבות נתונות בסכנה.
הסדרה מנגידה בין חייהן הקונבנציונליים - אם כי שונים מאוד זו מזו - של ארבע הנשים, ובין תחושת התועלת והתרומה שחשו בזמן פיצוח הקוד במהלך המלחמה. בגמר סדרה 1, הנשים נאלצות להתעמת עם הגבר שבו הן חושדות כרוצח.
הערות שוליים

↑  "TV Review: The Bletchley Circle". Variety. 17 באפריל 2013. נבדק ב-22 באפריל 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "PBS press release". PBS. נבדק ב-12 במרץ 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  The Bletchley Circle. ABC TV. בספטמבר 2014. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Productions, World. "The Bletchey Circle - World Productions". World Productions (באנגלית). נבדק ב-2018-09-03.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX6050099  LCCN: no2014068076  VIAF: 308763235   WorldCat (עם VIAF): 308763235
ידיד נפש

יְדִיד נֶפֶשׁ הוא פיוט שחובר בארץ ישראל במאה ה-16 על ידי רבי אלעזר אזכרי, ממקובלי צפת. בנוסח ספרד נהוג לאמרו לפני תפילת מנחה בערב שבת ובנוסח אשכנז לפני קבלת שבת או לעיתים נדירות יותר, בסעודה שלישית. בהשפעת מנהג זה, חלק גדול מהציבור הדתי לאומי נוהג לשיר אותו לאחר תפילת מנחה של ערב שבת, לפני אמירת קבלת שבת. כמו כן, הפיוט הוכנס ברוב תפוצות ישראל, לחלק מזמירות השבת לסעודה שלישית. בקהילות ספרדיות מסוימות נהוג לשיר אותו לפני תפילת שחרית כחלק משירת הבקשות.
מחבר הפיוט

יש שייחסו בטעות את הפיוט לרבי יהודה הלוי או לרבי ישראל נג'ארה, אך למעשה נכתב על ידי יליד צפת, רבי אלעזר אזכרי (1533–1600), שהיה דרשן ומקובל ונמנה עם חכמי הדת שהסתופפו באותה תקופה בצפת, דוגמת רדב"ז, שלמה אלקבץ, רמ"ק, יוסף קארו, חיים ויטל, האר"י ורבי ישראל נג'ארה.
הפיוט נדפס לראשונה בשנת 1600 בספרו המפורסם של הרב אזכרי, "ספר חרדים", שם כתב כי הפיוט הוא "בקשה על הייחוד וחשק האהבה".
הפיוט התקבל במהרה בסידורים על פי נוסח ספרד וכמה עשרות שנים מאוחר יותר חדר גם לסידורים נוסח אשכנז, שהראשון שהביא אותו הוא היעב"ץ בסידורו "בית יעקב", ושם העיר על הפיוט כי הוא "זמר לעורר הנפש לאהבת השם יתברך".
לחנים

לפיוט הולחנו עשרות לחנים. הלחן המפורסם  הוא ניגון חסידי עממי (המושר בין היתר בחצרות וורקא, קרלין, לעלוב ותולדות אהרן).  נהוג לסיים את שירת הפיוט בלחן חב"די. לחנים נוספים מפורסמים הם לחן עממי (המופיע בין היתר בתקליט "הכל שרים זמירות שבת"), לחנה של חסידות ברסלב ולחנו של יוסי גרין שיצא לאור בביצוע זמר המוזיקה החסידית אברהם פריד, הופיע באוסף "הלהיטים הגדולים". לחן נוסף הוא לחנה של חסידות מעליץ, שקטע מפורסם ממנו הוא השיר "אלה חמדה לבי" שהושר בתנועות הנוער בקום המדינה. בקרב קהילות יהודי גאורגיה פיוט זה מושר בלחן עתיק, במסגרת פיוטי הבקשות הנאמרים לפני תפילת שחרית של שבת.
לחן מוכר נוסף הולחן על ידי שרה ואהוד צוויג, והשתתף בפסטיבל הזמר החסידי לשנת 1970 בביצוע עדנה לב.
כמו כן ישנם לחנים לקטעים מתוך הפיוט, כמו לבית הרביעי, "הגלה נא", עליו הלחינו בין היתר בחסידות חב"ד ומשה גולדמן.
לחנים רבים נוספים, הולחנו בידי זמרים בני זמננו כדוגמת יוסף קרדונר, ביני לנדאו, מאיה בלזיצמן, אברהם אבוטבול (בביצועו של אהוד בנאי) ומרדכי גרנביץ. הרב יצחק גינזבורג הלחין אף הוא לחן לניגון זה, והוא מבוצע על ידי יוסף קרדונר בדיסק "שמחת עולם".
מבנה הפיוט

הפיוט בנוי בארבעה בתים, בכל בית שלושה טורים וכל טור מתחלק לשתי צלעות. הטורים חרוזים במבנה א-א-ב א-א-ב, שני הטורים הראשונים בחרוז "ָךְ" והשלישי בחרוז "ָם". כל צלע שקולה לפי שמונה תנועות לרבות שוואים וחטפים. בראשי הבתים אקרוסטיכון של השם המפורש.
מבנה הפיוט > שינויים ושיבושים בפיוט

בשל תפוצתו הרבה של הפיוט נפלו בו שינויים ושיבושים רבים, שהבולט והמפורסם שבהם הוא החלפה של המשפט "והייתה לך שפחת עולם" ל"והייתה לה שמחת עולם". שינויים נוספים היו במשפט "אנא אלי מחמד לבי", שכן בחלק מסידורי נוסח אשכנז מופיע "אלה חמדה לבי" (שהפך לאחר מכן לשיר בתנועות הנוער), ובחלק מנוסחי עדות המזרח שונה ל"אנא אלי חמדת לבי". פרופ' מאיר בניהו גילה את כתב היד המקורי של הפיוט כתוב בעצם כתיבת ידו של המחבר בגנזי בית המדרש לרבנים באמריקה. הוא הדפיס אותו בעלה בודד, יחד עם אהרן מירסקי שניקדו. נוסח זה, המוגה מתוך כתב ידו של המחבר עצמו, מופיע בסידור רינת ישראל, ובסידור איש מצליח. אחר כך, הוציא מכון "יד בן צבי" בירושלים מהדורה מדעית שלו, אף היא מתוך כתב יד של המחבר.
נוסח הפיוט

| --- | --- |
 נוסח זה מופיע בסידורי הספרדים, וזהו נוסחו בנוסח אשכנז, וכן בסידור רינת ישראל על פי כתב יד המחבר. יְדִיד נֶפֶשׁ, אָב הָרַחְמָן, מְשֹׁךְ עַבְדָּךְ אֶל רְצוֹנָךְ. יָרוּץ עַבְדָּךְ כְּמוֹ אַיָּל, יִשְׁתַּחֲוֶה מוּל הֲדָרָךְ, כִּי יֶעְרַב לוֹ יְדִידוּתָךְ מִנֹּפֶת צוּף וְכָל טָעַם. הָדוּר נָאֶה, זִיו הָעוֹלָם, נַפְשִׁי חוֹלַת אַהֲבָתָךְ. אָנָּא אֵל, נָא, רְפָא נָא לָהּ בְּהַרְאוֹת לָהּ נֹעַם זִיוָךְ, אָז תִּתְחַזֵּק וְתִתְרַפֵּא, וְהָיְתָה לָךְ שִׁפְחַת עוֹלָם. וָתִיק, יֶהְמוּ רַחֲמֶיךָ, וְחוּס נָא עַל בֵּן אוֹהֲבָךְ, כִּי זֶה כַמֶּה נִכְסֹף נִכְסַף לִרְאוֹת בְּתִפְאֶרֶת עֻזָּךְ. אָנָּא אֵלִי, מַחְמַד לִבִּי, חוּשָׁה נָּא וְאַל תִּתְעַלָּם הִגָּלֵה נָא וּפְרֹשׂ חָבִיב עָלַי אֶת סֻכַּת שְׁלוֹמָךְ, תָּאִיר אֶרֶץ מִכְּבוֹדָךְ, נָגִילָה וְנִשְׂמְחָה בָךְ, מַהֵר אָהוּב, כִי בָא מוֹעֵד, וְחָנֵּנִי כִּימֵי עוֹלָם.:  הפיוט בהרבה סידורי נוסח אשכנז וספרד (אבל שייך רק לנוסח ספרד) יְדִיד נֶפֶשׁ, אָב הָרַחְמָן, מְשֹׁךְ עַבְדְּךָ אֶל רְצוֹנֶךָ. יָרוּץ עַבְדְּךָ כְּמוֹ אַיָּל, יִשְׁתַּחֲוֶה אֶל מוּל הֲדָרֶךָ, יֶעֱרַב לוֹ יְדִידוֹתֶיךָ מִנֹּפֶת צוּף וְכָל טָעַם. הָדוּר נָאֶה זִיו הָעוֹלָם נַפְשִׁי חוֹלַת אַהֲבָתֶךָ. אָנָּא אֵל, נָא, רְפָא נָא לָהּ בְּהַרְאוֹת לָהּ נֹעַם זִיוֶךָ, אָז תִּתְחַזֵּק וְתִתְרַפֵּא, וְהָיְתָה לָהּ שִׂמְחַת עוֹלָם. וָתִיק, יֶהֱמוּ נָא רַחֲמֶיךָ, וְחוּסָה נָּא עַל בֵּן אֲהוּבֶךָ, כִּי זֶה כַּמָּה נִכְסֹף נִכְסַפְתִּי לִרְאוֹת (יש מוסיפים מְהֵרָה) בְּתִפְאֶרֶת עֻזֶּךָ. אֵלֶּה חָמְדָה לִבִּי, וְחוּסָה נָּא וְאַל תִּתְעַלָּם. הִגָּלֶה נָא וּפְרֹשׂ חֲבִיבִי עָלַי אֶת סֻכַּת שְׁלוֹמֶךָ, תָּאִיר אֶרֶץ מִכְּבוֹדֶךָ, נָגִילָה וְנִשְׂמְחָה בָּךְ, מַהֵר אֱהֹב, כִּי בָא מוֹעֵד, וְחָנֵּנוּ כִּימֵי עוֹלָם.
לקריאה נוספת

פרופ' אפרים חזן, ‏ידיד נפש לר' אליעזר אזיכרי, באתר "דעת", פיוטים וקטעי תפילה מן הסידור (בעריכתו), ירושלים: משרד החינוך והתרבות, ה'תשל"ט (1979)