stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צפריר רינת
ביוגרפיה

צפריר רינת נולד וגדל בחולון. שירת בצה"ל כמש"ק חינוך וידיעת הארץ. הוא החל לעבוד כעיתונאי בשנת 1989 במקומון "שתי ערים" בו היה כתב ספורט וכתב מגזין. בהמשך עבר ל"הארץ" והיה כתב מדעי. בשנת 1994 החל לכתוב ב"הארץ" על נושאי איכות הסביבה. בשנת 2002 זכה רינת בפרס פראט, המוענק על סיקור נושא איכות הסביבה. רינת זכה בפרס בקטגוריית העיתונות הכתובה, בשנה הראשונה בה חולק פרס זה. העיתונאי והעורך חנוך מרמרי הגדיר את רינת כ"איש שייסד בארץ את איכות הסביבה כתחום סיקור עיתונאי". זיו ימיני קרא לו אחד מ- "ארבעת אנשי התקשורת הכי סביבתיים בישראל".
רינת קורא לצמצום קצב גידול האוכלוסייה וטוען ש"האטת קצב גידול האוכלוסייה היא תנאי הכרחי להבטחת איכות חיים סבירה למיליונים שכבר חיים כאן". הוא מזדהה עם עמדות השמאל וכותב נגד המשך השליטה בשטחים. למשל, הוא פרסם מאמר נגד השתתפות הקרן הקיימת לישראל בנטיעת עצים ביהודה ושומרון וכתב: "הרי כל מהותה של מעלה אדומים היא צפצוף אחד ארוך על זכותם של הפלסטינים להיות שותפים בהכרעה על גורל מולדתם, בתחום שאינו חלק מישראל".
הערות שוליים

↑  צפריר רינת, באתר הארץ
↑  רוני קורן-דינר‏, פרס PRATT לתקשורת בנושאי סביבה יוענק לצפריר רינת ולשולה שמרלינג, באתר וואלה, 16 בינואר 2003
↑  העיתונאים צפריר רינת מ"הארץ" ושולמית שמרלינג מקול ישראל קיבלו אתמול פרס, באתר הארץ, 20 בינואר 2003
↑  חנוך מרמרי, ירוק דשא, ירוק רעל, באתר העין השביעית, 11 בדצמבר 2009
↑  זיו ימיני, סיקור אוהד: ארבעת אנשי התקשורת הכי סביבתיים בישראל, באתר אייס, 7 ביוני 2020
↑  צפריר רינת, נטיעה לא מוסרית, באתר הארץ, 9 בפברואר 2010
↑  צפריר רינת, להצטופף ולהצטמצם, באתר הארץ, 17 בדצמבר 2009
ערך זה הוא קצרמרבנושא איכות הסביבה ובנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שעון הקיץ בישראל

מפה של המזרח התיכון לפי אזורי זמן:



   
UTC+02:00
שעון מצרים

   
UTC+02:00

UTC+03:00
שעון מזרח אירופה /
שעון ישראל /
שעון הקיץ של מזרח אירופה /
שעון הקיץ בישראל

   
UTC+03:00
שעון ערב /
שעון טורקיה

   
UTC+03:30
שעון איראן

   
UTC+04:00
שעון המפרץ הפרסי

▉▉▉▉ שעון סטנדרטי נצפה כל השנה
▉ שעון קיץ נצפה
שעון הקיץ בישראל (IDT-Israel Daylight saving Time) הוא התאמת שעות היממה לשעות היום, המונהגת במדינת ישראל למשך תקופה המתחילה באביב ומסתיימת בסתיו – בשונה מן השעון הנוהג בה ביתר ימי השנה לפי זמן אוניברסלי מתואם. השינוי בקביעת הזמנים מתבטא בהזזת השעון שעה אחת קדימה. שעון הקיץ מהווה נושא למחלוקת בישראל בין דתיים לחילונים. כתוצאה מכך, מועדי הפעלתו השתנו פעמים רבות בשנות קיומה של המדינה.
שעון הקיץ מופעל בישראל בין יום שישי שלפני יום ראשון האחרון של חודש מרץ בשעה 02:00, לבין יום ראשון האחרון של חודש אוקטובר בשעה 02:00.
זמני הזריחה והשקיעה בתל אביב כולל ההסטה לשעון קיץ
אזור הזמן של ישראל

ישראל ממוקמת בסביבות קו רוחב 32°, מצפון לחוג הסרטן, אך עדיין קרוב יחסית לקו המשווה. מספר שעות האור בישראל הוא כ-10 בשיא החורף, ומעט יותר מ-14 בשיא הקיץ. מאז ימי המנדט הבריטי מתואמת השעה בארץ ישראל עם השעה במצרים וביוון שנמצאות ממערב לה. ישראל שוכנת בחלק המזרחי של אזור הזמן שלה ומשתרעת על טווח מצומצם של קוי אורך, ועל כן הזריחה והשקיעה הן מוקדמות יחסית למצרים ויוון. שעת זריחת השמש נעה על פי שעון החורף בין 04:30 בשיא הקיץ ו-6:45 בשיא החורף. מכיוון שרוב בני האדם אינם קמים לפני 6:00 בבוקר, הפעלת שעון קיץ בקיץ תזיז שעת אור משעת בוקר מוקדמת בו רוב בני האדם ישנים לשעות הערב בהם רוב בני האדם ערים.
בירדן ובלבנון, אשר מצבן מבחינה זו דומה לזה של ישראל, מונהג שעון קיץ מסוף מרץ עד סוף אוקטובר, בדומה לנהוג באירופה.
המחלוקת סביב שעון הקיץ בישראל

הדעות כיום בישראל חלוקות לגבי הצורך בשימוש בשעון קיץ, הסיבות העיקריות הן סיבות כלכליות, אולם המחקרים לגבי החסכון במשק בזכות השימוש בשעון קיץ שנויים במחלוקת בעקבות השינויים בהרגלי צריכת האנרגיה בעשורים האחרונים והמחסור במחקרים עדכניים וחד-משמעיים, מקשים על הערכת יעילותו של שעון הקיץ. מחקר שנערך במערב אוסטרליה בעת הנהגת שעון הקיץ בשנים 2006–2007, אף טען לעלייה של 0.6% בצריכת האנרגיה. ישנן תוצאות סותרות במחקרים שבדקו האם הנהגת שעון קיץ מובילה להגדלת מחזור העסקים של בתי עסק מתוך השערה שאנשים נוטים לערוך קניות רבות יותר בשעות אור מאשר בשעות חושך. גם בשאלת ההשפעה של שעון הקיץ על הבריאות הנפשית ואיכות החיים ישנן תוצאות סותרות.
שעון הקיץ הפך בישראל לנושא למחלוקת בין חילונים לבין דתיים וחרדים בפרט. התנגדות חרדים לשעון קיץ ממושך, והתחשבות בעמדתם בחקיקה (ראו להלן), נתפסת בחלק מהציבור החילוני ככפייה דתית. התנגדות על רקע דתי נובעת מכמה סיבות:
לפי כתבה בהארץ טענתם העיקרית של דתיים נגד שעון הקיץ היא שהוא מגביר חילול שבת. על פי שעון הקיץ, השבתות באמצע הקיץ יוצאות לאחר שעה 20:00, בעוד שהתחבורה הציבורית ושירותים אחרים מחדשים את פעילותם בשעה מוקדמת יותר.
טיעון נוסף כנגד הארכת שעון הקיץ בתחילתו ובסופו, הוא שבסוף חודש אוקטובר ותחילת חודש מרץ, לפי שעון הקיץ הנץ החמה קרוב לשעה 7:00, ועל פי ההלכה אי אפשר להתפלל שחרית לפני הנץ החמה, כך שקשה למתפללים שחרית להגיע לעבודתם בזמן.
שעון הקיץ מאחר את שעת ליל הסדר, ומקשה קיום מצוות והגדת לבנך, כאשר הילדים ישנים או עייפים בגלל השעה המאוחרת. גם בשאר החגים והשבתות שעון הקיץ פוגע בערנות הילדים הקטנים בשעת הקידוש וסעודת ליל שבת וחג.
שעון הקיץ עלול ליצור קושי למתפללים בתקופת אמירת "סליחות" שלפני יום הכיפורים. המנהג המסורתי הוא לומר "סליחות" בציבור בתוך הזמן שבין חצות הלילה לעלות השחר. קל יותר לומר "סליחות" לפני השינה כשחצות הלילה חל בשעה 23:40 (לפי שעון החורף) מאשר כשאמצע הלילה חל בשעה 00:40 (לפי שעון הקיץ). הקושי קיים בעיקר בקרב הספרדים, כיוון שהם נוהגים לומר "סליחות" מראש חודש אלול.
קושי נוסף נוגע לצומות. תשעה באב ויום הכיפורים נמשכים בכל מקרה כ-25 שעות, אולם ישנה השערה שקל יותר לצום בערב לפני השינה, מאשר לאחריה. הנהגת שעון קיץ בימים שלפני הצום גורמת לאנשים להקדים לישון בערב ולהקדים לקום בבוקר, וכך מקשה את תחושת הצום. צום גדליה וי"ז בתמוז נמשכים מעלות השחר ועד צאת הכוכבים, ולכן יהיה על אלו הקמים בשעה קבועה לצום שעה נוספת.
עם זאת, קיימות גם נקודות זכות לשעון הקיץ בקרב הציבור הדתי.
בזכות הזזת כל תחומי הזמן שעה קדימה, אפשר לקום שעה מאוחר יותר לתפילת שחרית ואף לסליחות של חודש אלול.
כמו כן יש זמן רב יותר להתכונן לשבת ולחגים, כי כניסת השבת או החג מתאחרת בשעה לפי השעון הרשמי.
היסטוריה > בתקופת המנדט הבריטי

בתקופת המנדט הבריטי הוחל בהנהגת שעון קיץ במהלך מלחמת העולם השנייה. בשנת 1940 ניתנה "פקודת קביעת הזמן" בידי הנציב העליון הבריטי: ”באותה תקופה בכל שנה אשר תיקבע על-ידי הנציב העליון בצו, הזמן למטרות חוקיות וכלליות בארץ-ישראל יקדים בשלוש שעות את הזמן הממוצע של גריניץ'”. מועדי שעון הקיץ לא היו קבועים, בדרך-כלל מאפריל עד ספטמבר. בחלק מתקופת מלחמת העולם השנייה, בין 1 ביוני 1940 ל-31 בדצמבר 1942 הונהג שעון קיץ ברציפות, גם בחורף, כדי להגביר את החיסכון באנרגיה. שעון הקיץ הונהג גם בחורף כדי להגביר את שעות האור בימי ההאפלה. גם בתום התקופה הזאת הונהג שעון קיץ ארוך מהרגיל: בשנים 1943-1944 הונהג שעון קיץ מ-1 באפריל עד 31 באוקטובר, ובשנים 1945-1946 מ-16 באפריל עד 31 באוקטובר. ב-1947 לא הונהג שעון קיץ, וב-1948 הוא הונהג רק לאחר הקמת מדינת ישראל.
היסטוריה > חקיקת חוק קביעת הזמן

חקיקת חוק קביעת הזמן, התשנ"ב-1992 ב-1992, במקום פקודת קביעת הזמן המנדטורית משנת 1940, קבעה ששעון הקיץ יופעל מדי שנה למשך 150 יום לפחות. עם זאת, לא הוגדרו מועדים קבועים להפעלתו. ההחלטה על מועדים אלה הייתה בסמכותו של שר הפנים, בתאום עם ועדת הפנים של הכנסת. החוק קבע שמועדי ההפעלה ייקבעו מדי פעם בפעם לתקופה של לפחות שלוש שנים מראש.
התוצאה הייתה ששעון הקיץ הופעל לתקופה קצרה כאשר משרד הפנים נמצא בשליטת מפלגה חרדית, ולתקופה ארוכה כששר הפנים היה חילוני, ועורר חוסר ודאות מדי שנה, עקב חילופי השרים הרבים לקראת סוף העשור ותחילת שנות ה-2000. צווים לקביעת הזמן יצאו בשנים 1993 ו-1996. בשנת 1997, ביטל השר אליהו סויסה את החלטת קודמו חיים רמון, והקדים את סיום שעון הקיץ לשנת 1998, שהיה אמור להיות אחרי סוכות, ב-43 יום. בשנת 1998 יצא צו התקף עד ל-2001. בשנת 2000 דחה השר נתן שרנסקי את סיום שעון הקיץ, שנקבע על ידי קודמו סויסה, אל אחרי חג הסוכות. השינוי נעשה ללא אישור ועדת הפנים, בראשות דוד אזולאי. כנגד השינוי הוגשה עתירה לבג"ץ. לבסוף הושגה פשרה בחקיקה פרטית, וסיום שעון הקיץ הוקדם ב-17 יום, לאחר שכבר הופעל, אל לפני יום הכיפורים. בחקיקה זו נקבעו גם מועדי שעון הקיץ בהוראת שעה לארבע שנים מראש. בשנת 2002 עלתה הצעת חוק מטעם ש"ס לקצר את שעון הקיץ לאחר שכבר נכנס לתוקף. הממשלה אישרה את ההצעה, אולם היא נמשכה. על פי דבריו של נציג נמל התעופה בן-גוריון בוועדת הפנים של הכנסת, מצב זה יצר בעיות בתיאום לוח הטיסות בנמלי התעופה.
בשנת 1999 הסתיימה תקופת שעון הקיץ בישראל ב-3 בספטמבר, לפני המועד ברשות הפלסטינית. יומיים לאחר מכן התפוצצו בו-זמנית שתי מכוניות תופת בחיפה ובטבריה, והרגו שלושה מחבלים תושבי ישראל. תחקיר האירוע העלה, כי המחבלים, אשר לא היו מודעים לשינוי השעה, היו עדיין בתנועה בכלי הרכב לעבר יעדם בעת הפיצוץ. ההערכה במערכת הביטחון הייתה כי שולחיהם הפלסטינים כיוונו את הפצצות לפי שעון הקיץ. בגין האירוע הוענק להם פרס דרווין ההיתולי.
היסטוריה > תיקון חוק קביעת הזמן בין השנים 2012-2005

בתחילת שנת 2005 הגיעה הכנסת להסכמה על מועדים קבועים בחוק לשעון הקיץ, בעקבות הצעת תיקון לחוק קביעת הזמן שהגישו חברי הכנסת דוד אזולאי (ש"ס) ואלי אפללו (הליכוד). לפי הצעת החוק המקורית היה אמור שעון הקיץ להתחיל במוצאי ראשון של פסח, ולהסתיים במוצאי שבת שלפני יום כיפור. לבסוף הגיעה הכנסת ביום 1 במרץ 2005 להסכמה, לפי הצעתו של חבר הכנסת חיים אורון (מרצ-יחד) לפיה מתחולת החוק ואילך:
"בכל שנה, בין יום שישי האחרון שלפני ה-2 באפריל בשעה 02:00, לבין יום ראשון האחרון שלפני י' בתשרי, בשעה 02:00, יוקדם הזמן בישראל בשעה אחת נוספת, כך שיקדים את זמן יקום מתואם בשלוש שעות."
כיוון ששעון הקיץ התחיל לפי הלוח הגרגוריאני והסתיים לפי הלוח העברי, משכו והתאריכים להפעלתו השתנו מדי שנה באופן משמעותי. מספר הימים שבהם חל שעון הקיץ מנה בין 163 ל-198 יום, ובממוצע משוקלל כ-180 יום בשנה. התאריך המוקדם ביותר להפעלת שעון הקיץ היה 26 במרץ, והמאוחר ביותר – 1 באפריל. התאריך המוקדם ביותר לחזרה לשעון חורף היה 8 בספטמבר והמאוחר ביותר היה 13 באוקטובר.
היסטוריה > תהליכי חקיקה 2013-2010

בשנת 2010 סיום שעון הקיץ חל מוקדם, ב-12 בספטמבר. הדבר עורר התנגדות מיוחדת ומחאה ממושכת בציבור. בעקבות מחאה זו, הגיש ניצן הורוביץ הצעת חוק להארכת שעון הקיץ, ובפברואר 2011 הקים שר הפנים אלי ישי ועדה לעניין זה בראשות דב קהת. השר החליט לאמץ את המלצות הוועדה, שלפיהן שעון הקיץ בישראל ינותק מהלוח העברי, ויימשך מדי שנה 191 או 198 יום. בהתאם לכך, בנובמבר 2012 אושר בכנסת תיקון לחוק, שבו נקבעו הכללים הבאים:
"(א) בכל שנה, בתקופה שמיום שישי שלפני יום ראשון האחרון בחודש מרס בשעה 02:00, עד יום ראשון הראשון שלאחר יום 1 באוקטובר בשעה 02:00, יוקדם הזמן בישראל בשעה אחת נוספת, כך שיקדים את זמן יקום מתואם בשלוש שעות.

(ב) על אף הוראות סעיף קטן (א), חל יום ראשון הראשון שלאחר יום 1 באוקטובר במהלך ראש השנה, תוארך התקופה האמורה בסעיף קטן (א) עד יום שני הראשון שלאחר יום 1 באוקטובר בשעה 02:00."
אמנם חוק זה היה בתוקף בעת כניסת שעון הקיץ בשנת 2013, אך ההבדלים בינו לבין החוק הקודם והחוק שבא אחריו לא באו לידי ביטוי.
החוק הנוכחי - החל משנת 2013

באפריל 2013 מינה שר הפנים הנכנס, גדעון סער, ועדה נוספת, בראשות שמואל אבואב, לבחינת שעון הקיץ. במאי 2013 הודיע סער שהוועדה המליצה על הארכת שעון הקיץ בשלושה שבועות, עד יום ראשון האחרון בחודש אוקטובר. סער המליץ לממש המלצה זו כבר בשנת 2013, וב-8 ביולי 2013 אישרה הכנסת את החוק ששילב את הצעת החוק הממשלתית ואת הצעת החוק הפרטית של ניצן הורוביץ וחברי סיעת מרצ:
"בכל שנה, בתקופה שמיום שישי שלפני יום ראשון האחרון בחודש מרס בשעה 02:00, עד יום ראשון האחרון בחודש אוקטובר בשעה 02:00, יוקדם הזמן בישראל בשעה אחת נוספת, כך שיקדים את זמן יקום מתואם בשלוש שעות."
כלל זה נכנס לתוקפו בשנת 2013 לפני שהסתיימה התקופה שנקבעה בחוק הקודם.
לפי חוק זה שעון הקיץ יחל ביום שישי שבין 23 ל-29 במרץ ויעמוד בתוקפו עד ליום ראשון שבין 25 ל-31 באוקטובר. שעון הקיץ בישראל יחל יומיים לפני המועד בו הוא מתחיל באירופה ויסתיים באותו התאריך כבאירופה.
עקב חוסר עדכון של מערכות ההפעלה, השיבו רוב הטלפונים החכמים את שעון החורף בטרם עת - ב-8 בספטמבר וב-6 באוקטובר 2013 - מועדים שהוגדרו כימי השינוי בהחלטות הכנסת הקודמות. גם ב-2014 המשיכה תופעה הזו, עקב אי עדכון מערכות ההפעלה במכשירים שלא עודכנו, וגם באפליקציות מסוימות במכשירים שעודכנו.
החוק הנוכחי - החל משנת 2013 > מועדי שעון הקיץ בשנים 2014–2027

| שנה | ישראל> תאריך התחלה | ישראל> תאריך סיום | ישראל> מספר ימים | אירופה> תאריך התחלה | אירופה> תאריך סיום | אירופה> מספר ימים | ארצות הברית וקנדה> תאריך התחלה | ארצות הברית וקנדה> תאריך סיום | ארצות הברית וקנדה> מספר ימים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | 28 במרץ | 26 באוקטובר | 212 | 30 במרץ | 26 באוקטובר | 210 | 9 במרץ | 2 בנובמבר | 238 |
| 2015 | 27 במרץ | 25 באוקטובר | 212 | 29 במרץ | 25 באוקטובר | 210 | 8 במרץ | 1 בנובמבר | 238 |
| 2016 | 25 במרץ | 30 באוקטובר | 219 | 27 במרץ | 30 באוקטובר | 217 | 13 במרץ | 6 בנובמבר | 238 |
| 2017 | 24 במרץ | 29 באוקטובר | 219 | 26 במרץ | 29 באוקטובר | 217 | 12 במרץ | 5 בנובמבר | 238 |
| 2018 | 23 במרץ | 28 באוקטובר | 219 | 25 במרץ | 28 באוקטובר | 217 | 11 במרץ | 4 בנובמבר | 238 |
| 2019 | 29 במרץ | 27 באוקטובר | 212 | 31 במרץ | 27 באוקטובר | 210 | 10 במרץ | 3 בנובמבר | 238 |
| 2020 | 27 במרץ | 25 באוקטובר | 212 | 29 במרץ | 25 באוקטובר | 210 | 8 במרץ | 1 בנובמבר | 238 |
| 2021 | 26 במרץ | 31 באוקטובר | 219 | 28 במרץ | 31 באוקטובר | 217 | 14 במרץ | 7 בנובמבר | 238 |
| 2022 | 25 במרץ | 30 באוקטובר | 219 | 27 במרץ | 30 באוקטובר | 217 | 13 במרץ | 6 בנובמבר | 238 |
| 2023 | 24 במרץ | 29 באוקטובר | 219 | 26 במרץ | 29 באוקטובר | 217 | 12 במרץ | 5 בנובמבר | 238 |
| 2024 | 29 במרץ | 27 באוקטובר | 212 | 31 במרץ | 27 באוקטובר | 210 | 10 במרץ | 3 בנובמבר | 238 |
| 2025 | 28 במרץ | 26 באוקטובר | 212 | 30 במרץ | 26 באוקטובר | 210 | 9 במרץ | 2 בנובמבר | 238 |
| 2026 | 27 במרץ | 25 באוקטובר | 212 | 29 במרץ | 25 באוקטובר | 210 | 8 במרץ | 1 בנובמבר | 238 |
| 2027 | 26 במרץ | 31 באוקטובר | 219 | 28 במרץ | 31 באוקטובר | 217 | 14 במרץ | 7 בנובמבר | 238 |
ראו גם

שעון קיץ
הערות שוליים

↑  The facts on electricity consumption and Daylight Saving
↑  הלילה - שעון החורף חוזר, באתר הארץ, 26 בספטמבר 2009
↑  יהושע טברסקי, שעון קיץ, הצופה, 6 באפריל 1943
↑  שוב שעון קיץ, הצופה, 7 בנובמבר 1940
↑  משאלות הסוחרים בפני קהילת ירושלים, הצופה, 1 בנובמבר 1940
↑  במוצ"ש יוזזו מחוגי השעון בשעתיים, המשקיף, 21 במאי 1948
↑  מועדי שעון קיץ משנת 1948 ועד 2016, באתר של משרד הפנים
↑  השעון יוקדם בשעה נוספת, הצופה, 30 ביוני 1952
נגד שעון הקיץ הכפול, מעריב, 30 ביוני 1952
↑  יבוטל שעון הקיץ, דבר, 11 בדצמבר 1957
↑  שעון הקיץ לא יונהג גם בקיץ הבא, חרות, 27 בנובמבר 1958
↑  יוסי ביילין, האם יפה שעה אחת קודם?, דבר, 7 בדצמבר 1973
↑  אושרו הגבלות בצריכת חשמל, דבר, 21 בנובמבר 1973
↑  מסו"ת נגד ביטול שעון הקיץ - אך יקבל ההכרעה, דבר, 20 באפריל 1976
↑  יעקב ארנון, למען החסכון, אפילו הזזת המחוגים כדאית, דבר, 27 באפריל 1976
↑  גם השנה לא יונהג שעון קיץ, דבר, 7 במאי 1978
↑  דליה מזורי, חובת הנהגת שעון קיץ אינה נתונה לשיקול דעת שר הפנים, מעריב, 14 ביולי 1980
↑  בג"ץ דחה את העתירה למען הנהגת שעון קיץ השנה, דבר, 11 באוגוסט 1983
↑  הרב שך הוא שהכריע: שר-הפנים יבצע ההחלטה על שעון-קיץ [22/04/1986 - נח זבולוני - רנ"ז - מאמרים], באתר ranaz.co.il
↑  חוק קביעת הזמן (הוראת שעה), התש"ס-2000, ס"ח 1748 מיום 28 ביולי 2000
↑  הצעת חוק קביעת הזמן (תיקון)(מועדים קבועים להקדמת הזמן בישראל), התשס"ה-2004
↑  ירון דרוקמן, מבן-גוריון ועד ישי: תולדות הוויכוח על שעון הקיץ, באתר ynet, 11 בספטמבר 2010
↑  Living on Zionist Time
↑  חוק קביעת הזמן (תיקון), התשס"ה-2005, ס"ח 1987 מיום 6 במרץ 2005
↑  עופר אדרת, מחאה חילונית: להמשיך את שעון הקיץ, באתר הארץ, 3 בספטמבר 2010
↑  גיא גרימלנד, המחאה האזרחית של חברות ההיי-טק: נשארות בשעון קיץ, באתר הארץ, 12 בספטמבר 2010
↑  ניצן הורוביץ, ‏מאריכים את שעון הקיץ!, באתר ‏מאקו‏, 15 בנובמבר 2010
↑  חוק קביעת הזמן (תיקון מס' 2), התשע”ג-2012, ס"ח 2386 מיום 15 בנובמבר 2012
↑  חוק קביעת הזמן (תיקון מס' 3), התשע"ג-2013, ס"ח 2401 מיום 11 ביולי 2013
1 2  ייתכן שינוי, כי עדיין לא הושלמה החקיקה במועצת האיחוד האירופי
המחשת תחילת שעון הקיץ בישראל – בשעה 02:00 מוזזים מחוגי השעון שעה קדימה
המחשת סיום שעון הקיץ בישראל – בשעה 02:00 מוזזים מחוגי השעון שעה לאחור
UTC+2 - אזור הזמן של ישראל בחורף
UTC+3 - אזור הזמן של ישראל בקיץ
Who You Are

Who You Are הוא אלבום הבכורה של הזמרת האנגלייה ג'סי ג'יי. יציאת האלבום, שיועדה לסוף מרץ 2011, הוקדמה בחודש ל-25 בפברואר 2011 בעקבות לחץ המעריצים. שבעה משירי האלבום יצאו כסינגלים: השיר "Do It Like a Dude" ,השיר "Price Tag" בו משתתף גם הראפר B.o.B, השיר "Nobody's Perfect", השיר "Who's Laughing Now", השיר "Domino", השיר "Who You Are", והשיר "Laserlight".
כבר בשבוע הראשון ליציאתו הגיע האלבום למקום השני במצעד האלבומים הבריטי עם מכירות של 105,000 עותקים, ולמקום 11 במצעד הבילבורד 200 עם מכירות של 34,000 עותקים. במצעד האלבומים הבריטי שהה האלבום 83 שבועות רצופים ב-40 המקומות הגבוהים. במצעד האלבומים הבריטי השנתי של 2011 הגיע השיר למקום ה-8, ושנה לאחר המשיך להיות פופולרי, והגיע למקום ה-16.
מאז זכייתה של ג'סי ג'יי ב-"Critics Choice award at the 2011 Brit Awards" וזכייתה בפרס של ה-BBC בפרס "הצליל של 2011", יציאתו של האלבום עוררה עניין רב בקרב אנשים רבים.
בטוויטר אמרה ג'יי שהעבודה על האלבום נמשכה שש שנים, והסתיימה ב-19 בינואר 2011.
ביקורות

Who You Are ספג ביקורות מעורבות ממבקרים. ניב הדס מהארץ כתב: "כל שיר ב-"Who You Are" הוא סינגל פוטנציאלי, אבל אני לא בטוח שזו מחמאה כל כך גדולה; הם פשוט נשמעים כולם אותו הדבר, ואת כולם כבר שמעתם."
קיטי אמפייר מהעיתון האובזרבר תיארה את האלבום כ"מרשים, אם לא חביב בכולו."
קרוליין סוליבאן מאתר הגארדיאן, הגדירה את האלבום כ"גדוש בשירים מדבקים ואמריקאיים, שמבוצעים בביטחון רב", אבל הוסיפה שלא אהבה את השירים האיטיים בו.
ג'וני די מ-Virgin Media, כתב שהאלבום מעט "לא אחיד". הוא הרגיש ש"כשג'סי עושה חיים, היא לא ניתנת לעצירה", אבל הוסיף ש"הבעיות באלבום מגיעות כשג'סי מגזימה עם הסלסולים, ובאמת שוכחת לכתוב שיר אמיתי." בהמשך כתב שהיא תהיה "אחת מהזמרות המגניבות והגדולות בבריטניה בעשור."
רשימת רצועות

| Who You Are> מס' | Who You Are> שם | Who You Are> כותב(ים) | Who You Are> משך | Who You Are>  | Who You Are>  | Who You Are>  | Who You Are>  | Who You Are>  | Who You Are>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Price Tag (בשיתוף B.o.B)   | ג'סי ג'יי, ד"ר לוק, קלוד קלי, B.o.B | 3:42 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Nobody’s Perfect  | ג'סי ג'יי, קלוד קלי | 4:19 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Abracadabra  | ג'סי ג'יי, ד"ר לוק, קלוד קלי | 3:50 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Big White Room (Live)  | ג'סי ג'יי | 5:29 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Casualty of Love  | ג'סי ג'יי, מרטין קליבלנד | 3:54 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Rainbow  | ג'סי ג'יי | 3:05 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Who's Laughing Now  | ג'סי ג'יי, קייל אברהמס | 3:54 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Do It Like a Dude  | ג'סי ג'יי, | 3:15 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Mamma Knows Best  | ג'סי ג'יי, | 3:15 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | .L.O.V.E  | ג'סי ג'יי | 3:50 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Stand Up  | ג'סי ג'יי | 3:27 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | I Need This  | ג'סי ג'יי | 4:20 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Who You Are  | ג'סי ג'יי | 3:50 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 50:10 |  |  |  |  |  |  |
| Who You Are – רצועות בונוס> מס' | Who You Are – רצועות בונוס> שם | Who You Are – רצועות בונוס> כותב(ים) | Who You Are – רצועות בונוס> משך | Who You Are – רצועות בונוס>  | Who You Are – רצועות בונוס>  | Who You Are – רצועות בונוס>  | Who You Are – רצועות בונוס>  | Who You Are – רצועות בונוס>  | Who You Are – רצועות בונוס>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14. | Domino  | ג'סי ג'יי, מקס מרטין, קלוד קלי | 3:51 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | My Shadow  |   | 3:21 |  |  |  |  |  |  |
| 16. | LaserLight (בשיתוף דייוויד גטה)   |   | 3:31 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 61:15 |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  מועמדי 2011, אתר פרסי בריטניה, 2011
↑  ג'סי ג'יי היא צליל 2011 של ה-BBC, אתר BBC
↑  דבריה של ג'סי ג'יי, אתר TwitLonger, ‏19 בינואר 2011
↑  דבריה של ג'סי ג'יי בדבר סיום העבודה על האלבום, הטוויטר של ג'יי, 20 בינואר 2011
↑  ארכיון המצעד, מצעד הסינגלים הבריטי, אתר חברת המצעדים הרשמית
↑  2011
↑  Jessie J - The girl from Essex who plans to take the pop world by storm, ‏10 בדצמבר 2011, אינדיפנדנט
↑  ניב הדס, אלבום, ג'סי ג'יי, "Who You Are" | אני דו מינית, קנו אותי, באתר הארץ, 9 במרץ 2011
↑  קיטי אמפייר, ג'סי ג'יי: Who You Are - ביקורת, אתר האובזרבר באתר הגארדיאן, 27 בפברואר 2011
↑  קרוליין סוליבאן, ג'סי ג'יי: Who You Are - ביקורת, אתר הגארדיאן, 24 בפברואר 2011
↑  ג'וני די, Who You Are, ג'סי ג'יי, אתר Virgin Media,‏ 28 בפברואר 2011
| ג'סי ג'יי |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים |  |
| אלבומי אולפן | Who You Are • Alive • Sweet Talker • R.O.S.E. • This Christmas Day |  |
| סינגלים | "Do It like a Dude" • "Price Tag" • "Nobody's Perfect" • "Who's Laughing Now" • "Domino" • "Who You Are" • "Laserlight" • "Wild" • "It's My Party" • "Thunder" • "Bang Bang" • "Burnin' Up" • "Masterpiece" • "Flashlight" • "Real Deal" • "Think About That" • "Not My Ex" • "Queen" • "Love Will Save the World" • "Brave" • "One More Try" • "Weaponry" • "I Want Love" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Up" • "Remember Me" • "Calling All Hearts" • "Where Is the Love?" • "Bridge over Troubled Wate" |  |
| סינגלים אחרים | "Casualty of Love" • "Silver Lining (Crazy 'Bout You)" |  |
| סיבובי הופעות | Stand Up Tour • Heartbeat Tour • Alive Tour • Sweet Talker Tour • Live 2017 • R.O.S.E. Tour • Lasty Tour |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: fa1c7a04-10e0-407d-8101-9a73254b6150
קורס צמ"ה

אימון דחפורים ועבודות עפר
כלי צמ"ה שונים
דחפור משוריין CAT D9T בתצוגה של בהל"ץ ביד לשריון לכבוד יום העצמאות ה-66. דחפור ה-D9 הוא כלי הצמ"ה העיקרי של צה"ל.
מחפר צבאי ממוגן תוצרת קטרפילר
יעה אופני ממוגן
דחפורי D9 מדגמי D9L ו-D9N חונים בבהל"ץ, בית הספר להנדסה צבאית המכשיר את מפעילי הצמ"ה של צה"ל.
בצה"ל, קורס צמ"ה, הוא שם לסדרת קורסים המכשירה חיילים להפעיל ציוד מכני הנדסי וכלי רכב כבדים, לפקד עליהם ואף לנהל מיזמים גדולים עם כלי צמ"ה וציוד בנייה. הקורסים ניתנים על ידי בית הספר להנדסה צבאית (בהל"ץ - בה"ד 14) השייך לחיל ההנדסה הקרבית. ישנם מספר קורסי צמ"ה, השונים זה מזה בייעוד (צמ"ה קרבי לעומת צמ"ה עורפי), בשלב ההכשרה ובכלים עליהם מוכשר החייל. כלל הרישיונות שמקבלים על הכלים במהלך הקורסים תקפים גם באזרחות ומוכרים על ידי משרד התחבורה (בפרט אגף/משרד הרישוי) ומשרד העבודה והרווחה.
יציאה לקורסי צמ"ה

למסלול צמ"ה עורפי נשלחים לרוב חיילים מגיוס כלל צה"לי. הם עוברים טירונות 02 או 03 ומשם ממשיכים לקורס צמ"ה 06 או 07. בצמ"ה העורפי משרתות גם אוכלוסיות מיוחדות, כגון חיילי מקא"מ. בעלי ותק יכולים לצאת לקורס צמ"ה שלב 08 בהמלצת הסגל. לחותמי הקבע נפתחים מסלולי הכשרת מנהלי עבודה, שלבים 10 עד 13.
יציאה לקורס צמ"ה קרבי ושרות ביחידת צמ"ה קרבית מחייבת את המלש"ב (מועמד לשירות ביטחון) להתגייס לחיל ההנדסה הקרבית (לשם כך עליו להיות בעל פרופיל צבאי של 82-97). בסיום הטירונות (בה הוא מוכשר כרובאי 05 ופלס 05) הוא יכול לבקש לצאת לקורס צמ"ה קרבי. לעיתים גם ללוחמים שעברו אימון מתקדם (בו הם מוכשרים כרובאי 07-חה"ן ופלס 06) או שסיימו מסלול מאפשרים לצאת לקורס צמ"ה. קורס הצמ"ה הקרבי הבסיסי הוא קורס מפעיל שלב 07, בסופו מוכשר הלוחם להפעיל דחפור די-9. בעבר, מפעילי צמ"ה עוברים בנוסף להכשרת שלב 07 גם הכשרה לשלב 08 מאוחר יותר בשירותם הצבאי. כיום איחדו את שלב 07 ושלב 08 ומעבירים אותם כקורס אחוד וארוך המכשיר את לוחמי הצמ"ה על כלל הכלים.
לקורסי מפקדי צמ"ה קרבי ניתן לצאת בשלבים שונים של השירות וממספר מסגרות בחיל ההנדסה הקרבית: אחרי אימון מתקדם, בעת שירות מבצעי בגדודים, אחרי סיום מסלול, אחרי סיום קמכ"ח (קורס מפקדי כיתות חה"ן), אחרי קורס קצינים וכן אחרי קורס צמ"ה או שירות מבצעי כמפעיל צמ"ה. בנוסף נועד הקורס להכשיר חיילים וקצינים שלא מתחום הצמ"ה לפקד על דחפור די-9, וזאת לצורך משימות מבצעיות בהן נעזרים בדחפור המשוריין, לכן קורס זה מיועד גם ללוחמים ביהל"ם (ובפרט מפלגת הס"פ), חבלנים במשטרת ישראל ומשמר הגבול וגששים העוסקים בפתיחת צירים.
לקורסי מנהלי עבודה אפשר לצאת רק אחרי ותק בתחום והכשרת מפעיל 08, מותנה בחתימה על שירות קבע. מנהלי עבודה זוכים בדרך כלל לדרגות נגדים.