stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מקרונריה
מיון

סוג ללא מקור אברוזאורוס (Abrosaurus)
סוג Aragosaurus
סוג Daanosaurus
סוג דונגבייטיטאן (Dongbeititan)
סוג Galvesaurus
סוג Haestasaurus
סוג ג'ננסיה (Janenschia)
סוג Lapparentosaurus
סוג Marmarospondylus?
משפחה קמרזאוריים (Camarasauridae)
קבוצה Titanosauriformes
סוג Brohisaurus
סוג Duriatitan
סוג Eucamerotus
סוג Fukuititan
סוג Fushanosaurus
סוג Fusuisaurus
סוג Jiutaisaurus
סוג Huanghetitan
סוג Oceanotitan
סוג אורניתופסיס (Ornithopsis)
סוג פלורוזאורוס (Pelorosaurus)
סוג פוקיונגוזאורוס (Pukyongosaurus)
סוג Rugocaudia
משפחה ברכיוזאוריים (Brachiosauridae)
קבוצה סומפוספונדילי (Somphospondyli)
משפחה איהלופיים (Euhelopodidae)
קבוצה טיטאנוזאורים (Titanosauria)
מושבת חלל

המחשה אומנותית של מושבת חלל מאת דון דייביס
מושבת חלל היא התיישבות אנושית המוקמת מחוץ לכדור הארץ, על כוכב לכת, ירח, אסטרואיד או בחלל עצמו. הרעיון למושבות חלל קיים כבר שנים רבות במדע הבדיוני וחוקרים רבים בחנו רעיונות בנושא, אך היום לא קיימת מושבת חלל (אם כי קיימת תחנת החלל הבינלאומית).
המטרה העיקרית של מושבות חלל היא לפתור את בעיית גידול האוכלוסייה בכדור הארץ בעתיד הרחוק. אך אם יוקמו בעתיד הקרוב מושבות חלל הן ישמשו, כנראה, בעיקר למחקר החלל וכתחנות ביניים בדרך למקומות רחוקים יותר.
תכנון מושבת חלל

כיום יש כמה דגמים למושבת חלל. כל דגם ממשי צריך למלא אחר הדרישות הבאות:
אספקת תנאים מתאימים לחיים – שמירה על לחץ אוויר בסביבות הלחץ האטמוספירי ועל הרכב אוויר הניתן לנשימה, שמירה על טמפרטורה בגבולות המאפשרים חיים, אספקת מזון ומים, הגנה מפני קרינה, ייצור אנרגיה, ובחלק מהדגמים גם כבידה מלאכותית.
מציאת מיקום מתאים.
יצירת דרכי תחבורה למושבה.
יצירת דרכי תקשורת למושבה.
התכנון צריך להתחשב גם בכך שבניית מושבת חלל עצמה היא תהליך מורכב, יקר ואפשר לשלוח רק מעט חומרים לבניית המושבה בכל פעם. (משום שהטילים הקיימים אינם יכולים לשאת הרבה משקל).
תכנון מושבת חלל > חומרים

כדי לבנות מושבות בחלל (ולא על כוכבי לכת או על ירחים), יש צורך בכמות גדולה מאוד של חומרי בנייה. האפשרות לשגר את החומרים האלו מכדור הארץ היא לא מעשית, כתוצאה מכמות החומרים והמחיר הגבוה. עלו הצעות להפיק חומרים מהירח, אסטרואידים ושביטים ליד כדור הארץ לצורך בניית מושבה במסלול סביב כדור הארץ, או מכוכב הלכת עצמו עליו התחנה נבנית.
תכנון מושבת חלל > אנרגיה

מושבות החלל יזדקקו למקורות אנרגיה קבועים לצורך תפקודן. מקורה של אנרגיה זו לא יוכל להיות כדור הארץ עקב אותה מגבלת שינוע מכדור הארץ אל עבר החלל.
אפשרות אחת היא הפקת אנרגיה סולארית מקרינת השמש: בחלל אין לילות, עננים או אטמוספירה, ולכן כמות האנרגיה הסולארית שאפשר להפיק מהשמש גדולה בהרבה מאשר על פני כדור הארץ. אנרגיה נוספת ישימה להפקה בחלל היא אנרגיה גרעינית אך ישנה בעיה להעביר חומרים רדיואקטיביים לחלל באמצעות שיגור רקטי שעלול להשתבש ולפזר חומרים רדיואקטיביים ברחבי כדור הארץ.
תכנון מושבת חלל > גישה לחלל

הבאת מושבות חלל – או חומרים לבניית מושבות חלל – למסלול הקפה סביב כדור הארץ או גוף אחר, מכדור הארץ, על ידי שימוש באמצעים של היום תהיה יקרה מאוד וגם תזיק לאטמוספירה בגלל אלפי או אפילו מיליוני השיגורים לחלל. לכן יהיה צורך לפתח אמצעים אחרים לשיגור מכדור הארץ, שיהיו זולים יותר ופחות מזיקים לאטמוספירה. אפשרות אחת שהוצעה היא בניית מעלית חלל שתהיה מסוגלת להעביר כמויות גדולות של חומרים למסלול סביב כדור הארץ ללא שימוש בהנעה רקטית. אפשרות שנייה היא לייצר סוג של כבלי חלל (skyhooks) שיהיו מסוגלים לחסוך את רוב עלויות הדלק. בנוסף, ניתן יהיה להשתמש במשאבים מהירח, או מגופים אחרים שקרובים לכדור הארץ, כדי להביא כמויות גדולות של חומרים למסלול, תוך שימוש במשאבי הגוף להנעה.
תכנון מושבת חלל > תקשורת

תקשורת בין מושבות החלל לבין כדור הארץ, ובין מושבות החלל לבין עצמן תהיה נחוצה. אם המושבות יהיו קרובות לכדור הארץ אפשר יהיה להעביר מידע דרך הלוויינים שמקיפים את כדור הארץ. אך אם המושבות יהיו רחוקות יותר (במסלול סביב השמש, לדוגמה), יהיה קושי בהעברת מידע. הזמן שייקח למידע להגיע לכדור הארץ ינוע בין 7 ל-44 דקות, ולכן תקשורת מיידית תהיה בלתי אפשרית. אפשרויות תקשורת אחרות, כמו דואר אלקטרוני, עדיין יהיו אפשריות.
תכנון מושבת חלל > תמיכה בחיים

על מושבות החלל לכלול מערכות המאפשרות תנאי חיים כמו בכדור הארץ: אספקת אוויר, מים, מזון, אור, חשמל, כבידה, וטמפרטורות נוחות. לצורך כך, תהיה במושבת החלל מערכת אקולוגית סגורה אשר תקיים את כל התנאים הללו (מלבד כבידה מלאכותית), ויהיה צורך למחזר מים, מזון וחמצן. אפשר גם לגדל צמחים בתוך מושבת החלל כדי להפיק חמצן. הפחמן הדו־חמצני שייפלט על ידי יושבי תחנת החלל יזין את הצמחים, והצמחים יפלטו חמצן. הטכנולוגיה הקרובה ביותר הקיימת היום היא של צוללות גרעיניות, שמאפשרות לצוות לשהות מתחת לפני המים במשך חודשים.
מבוצעות עבודות וניסויים בתחום מערכות אקולוגיות סגורות. ברוסיה קודמו מספר פרויקטים בהובלת יוסיף גיטלזון. בארצות הברית קודם פרויקט "ביוספירה 2".
תכנון מושבת חלל > הגנה מקרינה

בחלל נמצאות כמויות גדולות מאוד של קרינה, אשר יפגעו במתיישבים במושבות החלל, אם לא תהיה להם הגנה קבועה. בכדור הארץ, האטמוספירה מספקת את ההגנה מפני הקרינה, אך במושבות חלל יהיה צורך בכמות גדולה של חומר שתהיה מסוגלת לחסום את הקרינה. לא תהיה בעיה להפיק כמות גדולה זו משאריות האסטרואידים אשר שימשו קודם לכן כמקור לחומרים אחרים, אך יהיה קושי גדול בתמרון המושבות אם המסה שלהן תהיה כל כך גדולה.

בנוגע להתיישבות על מאדים, מוצע פתרון של מחסה מלאכותי בסגנון איגלו לצורך הגנה זו.
תכנון מושבת חלל > כבידה מלאכותית

במושבות החלל יהיה צורך ליצור כבידה מלאכותית הדומה לזו שעל־פני כדור הארץ. ישנן מספר אפשרויות לעשות זאת. האפשרות הקלה ביותר לביצוע היא בניית מושבת חלל אשר תסתובב סביב עצמה, ושתושביה יחיו על צדה הפנימי של המעטפת שלה, כמו גליל, טורוס או כדור. הסיבוב יפעיל כוח מדומה (המכונה "כוח צנטריפוגלי") על כל העצמים שיימצאו בחלק הפנימי של המעטפת, וכתוצאה מכך תיווצר אשליה של כבידה. צורה זו של כבידה מלאכותית עשויה לגרום למספר בעיות:
אם הסיבוב של המושבה יהיה מהיר מדי, הוא יגרום לסחרחורת ולבחילה למתיישבים, ולא ידוע אם אפשר יהיה להתרגל אליו כעבור זמן מה.
כתוצאה מהסיבוב, הכבידה המלאכותית שנוצרת אינה קבועה בכל הגבהים, אלא פרופורציונלית למרחק הנקודה ממרכז הסיבוב. כך, אם רדיוס הסיבוב אינו מספיק גדול, יהיו הבדלים משמעותיים בכוח המופעל על מקומות שונים בגוף, ולכן התנועה תהיה שונה מאוד מתנועה על פני כדור הארץ.
שתי הנוסחאות הבאות מתארות את הקשר בין הכבידה ביחס לכדור הארץ (g: ערך של 1, לדוגמה, מראה שהכבידה המלאכותית שוות ערך לכבידה על כדור הארץ), רדיוס הסיבוב במטרים (R) ומספר הסיבובים סביב עצמה שתעשה המושבה בדקה (rpm):
g={\frac {R({\frac {\pi \times rpm}{30}})^{2}}{9.81}}
R={\frac {9.81g}{({\frac {\pi \times rpm}{30}})^{2}}}
כך, לדוגמה, אם מעוניינים בכבידה של 1g וסיבוב אחד כל דקה (כדי למנוע סחרחורות ובחילות) רדיוס הסיבוב צריך להיות בערך 890 מטרים.
סיבות להקמת מושבת חלל

התועלת שבהקמת מושבת חלל היא בעיקר במניעת צפיפות ודלדול משאבים בכדור הארץ, אך יש לרעיון זה יש כמה יתרונות נוספים:
באמצעות מושבות חלל תתאפשר תמיכה למחקר במקומות רחוקים יותר.
ניצול תנאים שאינם קיימים בכדור הארץ לצרכים תעשייתיים.
תיירות חלל.
הישרדות – בשלב מסוים כדור הארץ לא יוכל יותר לשמש כמקום להמשך קיום חיים. במצב שכזה יהיה צורך לעבור למקום אחר להבטחת המשך קיומו של המין האנושי.
הפחתת צפיפות האוכלוסין על פני כדור הארץ.
השגת משאבים או משאבים שכמעט ולא קיימים בכדור הארץ, כגון הליום־3 שקיים על הירח או משאבים שקיימים בכמות קטנה כמו פלטינה או משאבים קיימים כמו ברזל וזהב. וזאת כדי לפתור בעיות משאבים עתידיות שעלולות להיווצר בכדור הארץ.
לצורך קיום מסע בין־כוכבי, שבמהלכו נחוצה אספקה או תחלופת צוות.
מיקום מושבת חלל

קיימים כמה מיקומים אפשריים למושבת חלל:
על כוכב לכת, על אסטרואיד או על ירח.
בחלל עצמו, כמושבת חלל ניידת או נייחת.
יש הטוענים כי מושבות החלל הראשונות צריכות להיות מבנים אשר יהיו במסלול קרוב לכדור הארץ, ולא מושבות על כוכבי לכת. במקרה זה, ישנם כמה מיקומים אפשריים למושבות החלל.
מיקום מושבת חלל > מסלול הקפה סביב כדור הארץ

אחת האפשרויות למיקום של מושבות חלל היא במסלול הקפה סביב כדור הארץ, דבר אשר יאפשר קרבה גדולה לכדור הארץ ותקשורת מהירה.
במסלול סביב כדור הארץ יש אור שמש (שבו ניתן להשתמש להפקת אנרגיה) כל הזמן, בעוד שבכוכבי הלכת, אור השמש נחסם לפחות חצי מהזמן.
בנוסף, בתנאי חוסר כבידה אפשר יהיה לבנות את מושבות החלל בקלות רבה יותר, ואפשר יהיה לשלוט ברמת הכבידה (המלאכותית).
החיסרון היחיד במסלול סביב כדור הארץ הוא מחסור בחומרים. את החומרים אפשר להביא מכדור הארץ (אך הדבר יקר), או שאפשר להביא את החומרים מאסטרואידים ושביטים קרובים לכדור הארץ, אשר מכילים את רוב החומרים הנחוצים.
מיקום מושבת חלל > נקודות לגראנז'

נקודות לגראנז' הן חמש נקודות שמתייחסות לשני גופים גדולים המפעילים כבידה, ובהן אפשר למקם גוף קטן מאוד ביחס לשני הגופים, כך שהגוף הקטן יישאר במקומו ביחס לשני הגופים האחרים. כך, אפשר למקם מושבות חלל בחמש נקודות לגראנז' שבין כדור הארץ לירח. לנקודות אלו ייקחו ימים אחדים להגיע עם הטכנולוגיה הנוכחית, ואור השמש יהיה זמין להן כמעט כל הזמן.
את מושבות החלל אפשר יהיה גם למקם בנקודות לגראנז' שבין השמש לכדור הארץ, אך רק L1 ו־L2 יהיו בטווח הגעה שיימשך כמה ימים מכדור הארץ. בטכנולוגיה שקיימת היום יידרשו מספר חודשים כדי להגיע לשאר הנקודות. בנקודות אלו אור השמש יהיה זמין כל הזמן. אולם, כדי לשמור על מסלול המושבות בנקודות L1-L3 יידרשו תמרונים מתמידים, ובנקודות L4 ו־L5 נוטה להצטבר אבק, ולכן נקודות אלה פחות מתאימות למושבות חלל ממה שחשבו בהתחלה.
ראו גם

הארצה
מושבת ירח
גליל אוניל
טורוס סטנפורד
מסע בין-כוכבי
לקריאה נוספת

א.ת. הפנהיימר, מושבות בחלל, כתר, 1977
הערות שוליים

↑  אליסף קוסמן, ‏האם איגלו הוא הפתרון לבעיית המגורים על מאדים?, באתר "הידען", 3 בינואר 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563382005171  LCCN: sh85125921 
חמש נקודות לגראנז' שבין השמש לכדור הארץ
מרכז ג'ון הנקוק

ערך זה עוסק בגורד שחקים בשיקגו, ארצות הברית. אם התכוונתם לשמם של שלושה בניינים בבוסטון, ראו .
| --- | --- |
מרכז ג'ון האנקוק, מבט מהנייבי פיר
מרכז ג'ון האנקוק, מבט מהנייבי פיר
 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים
 כתובת:  875 North Michigan Avenue (כניסות נוספות 175 East Delaware Place ו-170 East Chestnut Place)
 מיקום:  שיקגו שבאילינוי
 מדינה:  ארצות הברית
 בעלים:  John Hancock Insurance 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1969
 תאריך פתיחה רשמי:  1969 
 חומרי בנייה:  פלדה, זכוכית, אלומיניום 
 עלות:  100,000,000 דולר אמריקאי 
 אדריכל:  סקידמור, אווינגס ומריל
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות הייטק 
 מידות
 גובה:  344 מטר (457 מטר עד קצה האנטנות) מטר
 שטח:  260,000 מ"ר 
 קומות:  100
 קואורדינטות:  41°53′55.68″N 87°37′22.8″W﻿ / ﻿41.8988000°N 87.623000°W﻿ / 41.8988000; -87.623000
 http://875northmichiganavenue.com/
  (למפת שיקגו מוגדלת) מרכז ג'ון הנקוק(למפת שיקגו רגילה) מרכז ג'ון הנקוק
 
מרכז ג'ון הנקוק (באנגלית: John Hancock Center) או בשמו הנוכחי 875 שדרת מישיגן צפון הוא גורד שחקים בשיקגו, אילינוי. גובהו של הבניין הוא 344 מטרים, ויש בו 100 קומות. גובהו של הבניין עד קצה האנטנות הוא 457 מטרים. הבניין תוכנן על ידי חברת האדריכלים סקידמור, אווינגס ומריל ומהנדס הבניין פזלור חאן, שתכננו את מגדל ויליס גם כן בשיקגו. כשהמגדל הושלם, ב-1969, הוא היה המגדל הגבוה בעולם מחוץ לניו יורק והאנטנות שבראשו היו האנטנות בראש מבנה הגבוהות בעולם. כיום הוא המגדל החמישי בגובהו בשיקגו, והשלוש-עשרה בגובהו בארצות הברית. כל הבניינים הגבוהים ממנו בארצות הברית נמצאים בניו-יורק או בשיקגו. בבניין יש משרדים, מסעדות ו-700 דירות שמאכלסות את הקומות 45–92. בעת בנייתם הדירות בקומות העליונות היו דירות המגורים הגבוהות בעולם. בקומה ה-44 נמצאת בריכת השחייה הגבוהה בארצות הברית. הקומה ה-94 היא קומת תצפית המספקת תצפית של 360 על שיקגו והסביבה. בקומות 95–96 ישנה מסעדה המאפשרת גם היא תצפית לסביבה. הבניין קרוי על שם החברה שבנתה אותו, חברת הביטוח ג'ון הנקוק.
מקרופומה

| מקרופומה |
| --- | --- |
  מאובן ואיור של מקרופומה
תקופה
קרטיקון עליון, 70 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי סנפירים בשרניים
סדרה:: צלקנתאים
תת־סדרה:: Latimerioidei
משפחה:: לטימריים
סוג:: מקרופומה
שם מדעי
 Macropoma ‏אגאסי, 1835

מקרופומה (שם מדעי: Macropoma; מילולית: "גדול כיסוי", עקב הסוגר (operculum)) הוא סוג של דג נכחד ממשפחת הלטימריים ששרדה עד היום.
מאפיינים

דג זה חי בתור הקרטיקון לפני 70 מיליון שנה. המאובנים שלו נמצאו בבריטניה ובצ'כוסלובקיה ותוארו ב-1835 בידי החוקר לואי אגאסי.
דג זה דמה לדגי הלטימריה המודרניים שהין מאבותיהם של דגי הריאות וחולייתני היבשה. כמו קרוביו הקיימים הוא היה דג גדול באורך 60 ס"מ עם סנפירים בעלי "ציצות" לאורך הסנפירים והיה בעל זנב רחב ומצויץ גם. היה לו פה רחב ואיתו הוא בלע יצורי ים קטנים ממנו.
בתרבות

המקרופומה הופיע במשחק פארק היורה 3: בניית פארק.
מרים (גופן)

הערך "מרים (גופן)" בוויקיפדיה, בכתב מרים
מרים (בכתיב לועזי: Miriam) הוא גופן עברי נפוץ אשר עוצב בשנת 1908 על ידי רפאל פרנק, מי שעיצב בין השאר גם את הגופן פרנק ריהל.
גופן "מרים" מתאפיין בעיצוב פשוט ובעובי קו אחיד, בסגנון "Sans serif" (חסר תגים). נעשה בו שימוש רב בכתיבת טקסטים שונים על גבי מדיה דיגיטלית ומודפסת. גופן זה אף משמש כברירת מחדל בגרסה העברית של תוכנות מחשב שונות (לדוגמה: Windows Live Messenger).
כיום הוא נפוץ בעיקר בגרסה שעיצב שמואל גוטמן – Guttman Miryam, המופצת עם תוכנת אופיס של מיקרוסופט.
| כתב עברי |
| --- | --- | --- |
| מערכות אלפבית | אלפבית פרוטו-כנעני • אלפבית פיניקי • אלפבית עברי עתיק  • אלפבית ארמי • אלפבית עברי |  |
| וריאציות של אלפבית עברי | כתב רש"י • כתב סת"ם • כתב רהוט • סוליטריאו |  |
| שונות | כתיב עברי • ליטון של עברית • טעמי המקרא • אותיות מנצפ"ך • גרש • אם קריאה • הגיית העברית • גימטריה |  |
| ניקוד | ניקוד טברני • ניקוד בבלי • ניקוד ארץ־ישראלי • ניקוד ארצישראלי-טברני • ניקוד שומרוני • ניקוד העברית בת ימינו • כתיב מלא |  |
| גופנים עבריים | דוד • אריאל • פרנק-ריהל • קורן • מרים • נרקיס • חיים • דרוגולין • הדסה • הצבי • כתב רש"י • סת"ם • שלום • ירושלמי • וילנא • אלף |  |
| אלפבית עברי | א • ב • ג • ד • ה • ו • ז • ח • ט • י • כ • ל • מ • נ • ס • ע • פ • צ • ק • ר • ש • ת |  |
| שפות הנכתבות בכתב עברי | עברית • ארמית • יידיש • ערבית יהודית • לאדינו |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מרים (אונייה)

| --- | --- |

 תיאור כללי
 סוג אונייה:  אוניית משא
 דגל הצי:  
 חברת ספנות:  לויד ימי ארץ ישראלי
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  Earle’s Shipbuilding & Engineering Co. Ltd, גלאזגו
 הושקה:  1912
 אחריתה:  טובעה ב-1940
 מידות
 תפוסה:  1,903 טון
 מעמס:  3,900 טון
 אורך:  98.7 מטר
 רוחב:  13.6 מטר
 נתונים טכניים
 מהירות:  11 קשר
 הנעה:  מנוע קיטור תלת-דרגתי, 3 צילינדרים, 217 כוחות סוס
 צורת הנעה:  מדחף
מרים הייתה אוניית משא מונעת קיטור שנרכשה על ידי חברת לויד ימי ארץ ישראלי בע"מ. שמה המקורי 'סורנטו' (Sorrento) הוחלף למרים. האונייה נרשמה ברשומות נמל חיפה בשנת 1938. היא נרכשה במקומה של האונייה הר כרמל שנשרפה. שמה ניתן לה על שם אשת המנהל הכללי של החברה מר לזר ברקוביץ (ברקוביצ'י). היא הפליגה תחת דגל צי הסוחר של פלשתינה תחת המנדט הבריטי.
האונייה מרים הייתה מדגם "חדר הגה פתוח", ובחורף בים הצפוני התנהלה החזקת משמרת גשר והגה בתנאים קשים ביותר.
בין הימאים היהודים ששרתו על מרים היה אריה דיסקין, לימים "רב מלחים" באניות הצי הישראלי, ובעל פנקס ימאי מספר 1, הימאי הראשון של מדינת ישראל.
במלחמת העולם השנייה הובילה מרים מטען מהים התיכון לאנגליה ובדרכה חזרה, חזרה עם מטען מאנטורפן למצרים. בינואר 1940 בצאתה מהים הצפוני הותקפה על ידי מטוס גרמני שהטיל עליה שלוש פצצות שאמנם לא פגעו בה ישירות, אך הסבו נזק לציר ההגה שלה. באותו ערב, באזור עיר הנמל דובר, הותקפה מרים שנית והפעם יצאה מההתקפה בשלום. בעקבות התקפות אלה מוגנו גשר הפיקוד ועמדת ההגאי בשקי חול.
את ההפלגה הבאה לאירופה עשתה כמגויסת לצי המלכותי הבריטי, והיא טובעה במבואות הנמל הצרפתי ברסט.
מרגש (כפר)

| --- | --- |

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  מערב טרנסדנוביה
 מחוז:  גיור-מושון-שופרון גיור-מושון-שופרון
 נפה:  נפת טט
 שטח:  6.51 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  107 (2019)
 קואורדינטות:  47°36′05″N 17°26′35″E﻿ / ﻿47.601319444444°N 17.443188888889°E﻿ / 47.601319444444; 17.443188888889 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.merges.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.מרגש(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.מרגש  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מרגש (בהונגרית: Mérges) הוא כפר חקלאי זעיר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה.
במרגש חיו חמישה יהודים בשנת 1880
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת טט |
| --- | --- | --- |
| יישובים | טט • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • ראבסנטמיקלוש • סרצ'ן |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מרד 1698

ציור של וסילי סוריקוב בהשראת המרד
מרד 1698 (ברוסית: Стрелецкий бунт 1698 года) היה מרד יחידות צבאיות במוסקבה שהתרחש במהלך שלטונו של פיוטר הגדול.
רקע

במרץ 1698 הופיעו במוסקבה 175 חיילים שערקו מהיחידות שהשתתפו במערכות אזוב. בהתאם לטענותיהם הם הושארו תקופה מסוימת באזוב אך הובטח להם שבשנת 1697 הם יוחזרו לבירה. במקום זאת, הם נשלחו לעיר שדה. ניסיון שלטונות העיר לעצור אותם לא הצליח. הם יצרו קשר עם נסיכת סופיה שהייתה עצורה במנזר נובודוויצ'י. באפריל 1698 הצליחו חיילי היחידות נאמנות לשלטון לגרום לחיילים המורדים לעזוב את העיר והם חזרו ליחידותיהם. התסיסה נמשכה וב-6 ביוני מרדו החיילים במפקדיהם, בחרו בנציגות והחלו להתקדם למוסקבה. המורדים, שכוחם הגיע לכ-4,000 איש, רצו להכריז על נסיכת סופיה כצארינה, ואם תסרב, התכוונו להציע את השלטון לוסילי גוליצין שהיה בגלות במחוז ארכנגלסק. השלטונות שלחו יחידות צבא נאמנות ובקרב שהתרחש ב-18 ביוני הובסו המורדים.
הוצאות להורג

במהלך חודש יוני 1698 הוציא להורג אלכסיי שאין, שהיה המפקד הצבאי העליון, כ-130 מורדים. כ-2,000 מורדים פוזרו לערי שדה שונות ולמנזרים.
ב-25 באוגוסט 1698 חזר פיוטר הגדול למוסקבה מאירופה. הוא החליט על ביצוע חקירה מחודשת. במהלך התקופה עד לפברואר 1699 הוצאו להורג כ-1,200 חיילים מהיחידות המורדות. בהתאם להוראת הצאר, היו בויארים ופקידי שלטון בכירים צריכים להשתתף בהוצאות להורג באופן אישי. לפי עדויות, נהרגו חלק מהנידונים על ידי פיוטר הגדול בעצמו.
חלק מהוצאות להורג בתלייה בוצעו מול חלונות החדר בה התגוררה נסיכת סופיה. כתוצאה מהמרד, היא הוכרחה להתנזר.
בסופו של דבר פוזרו כל היחידות הצבאיות המורדות. משפחות החיילים המורדים הוצאו ממוסקבה ורכושם נלקח לטובת המדינה. החקירות וההוצאות להורג נמשכו עד לשנת 1707.
מצוות המלך

ערך זה עוסק במצוות שהן חובות של המלך. אם התכוונתם לחובת העם למנות מלך, ראו .
| --- | --- |
 מקרא:  דברים, י"ז, ט"ז–כ'
 משנה תורה:  ספר שופטים, הלכות מלכים ומלחמות, פרק ג'
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לאו שס"ג, לאו שס"ד, לאו שס"ה, עשה י"ז ספר החינוך, מצווה תצ"ט, מצווה תק"א, מצווה תק"ב, מצווה תק"ג
 
מצוות המלך הן שלוש מצוות לא תעשה ומצוות עשה אחת המוטלות על מלך ישראל בלבד. אסור לו להרבות בנשים, אסור לו להרבות בסוסים, אסור לו להרבות בממון, וחובה עליו לכתוב ספר תורה ולשאתו לכל מקום. מקור מצוות אלו בדברים, י"ז, ט"ז–כ'.
מצוות לא תעשה > ריבוי נשים

על המלך יש איסור להרבות נשים, פירושו של דבר שאסור לו לשאת נשים רבות על מנת ש"לא יסור לבבו" מעבודת ה'. הרמב"ם פוסק שמעבר ל-18 נשים אסור למלך לשאת. נחלקו תנאי המשנה בשאלה כמה נשים מותר למלך לשאת. לפי תנא קמא מותר למלך לשאת עד 18 נשים, רבי יהודה סובר שההגבלה נאמרה רק בנשים שמסירות את ליבו, אבל בנשים צדיקות לא נאמר האיסור, רבי שמעון סובר שהאיסור נאמר רק בנשים צדיקות, אבל נשים המסירות את ליבו, אסור לשאת כלל.
מצוות לא תעשה > ריבוי סוסים

איסור נוסף על המלך הוא להרבות סוסים. ומסבירה הגמרא, שריבוי סוסים, הוא יותר מצורכי מרכבת המלך (הכוונה לא רק למרכבתו האישית, אלא לכל צורכי המדינה). לאחר האיסור מופיעות המילים "ולא ישיב את העם מצרימה", יש מפרשים אותם כאיסור נפרד על המלך, שלא להחזיר את העם למצרים, אך יש המפרשים את המילים הללו כטעם לאיסור הקודם, כלומר, "לא ירבה סוסים כדי שלא ישיב את העם מצרימה (שם היו סוסים משובחים)".
מצוות לא תעשה > ריבוי ממון

האיסור השלישי המוטל על המלך הוא איסור להרבות בכסף וזהב (שלא לצורך). טעם האיסור אינו כתוב בפסוק, והמפרשים נחלקו בטעמו: לפי תרגום יונתן, התורה חוששת שהמלך יתגאה יתר על המדה וימרוד בה', ולפי פירוש האבן עזרא, מטרת האיסור היא למנוע מהמלך להטיל על הציבור מיסים שלא לצורך.
מצוות עשה

וְהָיָה כְשִׁבְתּוֹ עַל כִּסֵּא מַמְלַכְתּוֹ וְכָתַב לוֹ אֶת מִשְׁנֵה הַתּוֹרָה הַזֹּאת עַל סֵפֶר מִלִּפְנֵי הַכֹּהֲנִים הַלְוִיִּם. וְהָיְתָה עִמּוֹ וְקָרָא בוֹ כָּל יְמֵי חַיָּיו לְמַעַן יִלְמַד לְיִרְאָה אֶת ה' אֱלֹהָיו לִשְׁמֹר אֶת כָּל דִּבְרֵי הַתּוֹרָה הַזֹּאת וְאֶת הַחֻקִּים הָאֵלֶּה לַעֲשֹׂתָם. לְבִלְתִּי רוּם לְבָבוֹ מֵאֶחָיו וּלְבִלְתִּי סוּר מִן הַמִּצְוָה יָמִין וּשְׂמֹאול לְמַעַן יַאֲרִיךְ יָמִים עַל מַמְלַכְתּוֹ הוּא וּבָנָיו בְּקֶרֶב יִשְׂרָאֵל.
המלך מצווה לכתוב ספר תורה ולשאת אותו תמיד (בנוסף למצוות כתיבת ספר תורה החלה על כל יהודי). ציווי נוסף הקשור לכך הוא מצוות הקהל, שהיא ציווי לקיים במוצאי שמיטה מעמד, בו המלך קורא בתורה באוזני עמו. את הכתיבה אין הוא חייב לבצע בעצמו, אלא ניתן לו למנות לו שליח מטעמו שיכתוב.
ראו גם

איסורי נישואים לכהן
מצוות מינוי מלך
מצר בויד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  מעבר דרייק 
 סוג:  מצר ים 
 מידות
 רוחב ממוצע:  40 ק"מ 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  62°50′00″S 62°00′00″W﻿ / ﻿62.8333°S 62°W﻿ / -62.8333; -62
  (למפת איי שטלנד הדרומיים מוגדלת) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהמצר בויד(למפת איי שטלנד הדרומיים רגילה) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהמצר בויד(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמצר בויד(למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמצר בויד
 
מיקום מצר בויד באיי שטלנד הדרומיים
מצר בויד (באנגלית: Boyd Strait) הוא מצר ים שרוחבו 40 קילומטרים. המצר ממוקם בין האי סנואו, והאי סמית', באיי שטלנד הדרומיים, בטריטורייה הבריטית האנטארקטית, שבאנטארקטיקה.
המצר מקשר בין מעבר דרייק למצר ברנספילד.
היסטוריה > מיפוי המצר

המצר מופה לראשונה ב-26 באוקטובר 1823, על ידי משלחת החקר הבריטית בפיקודו של ג'יימס ודל.
המצר מופה בשנית בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1930–1931.
היסטוריה > מקור השם

שמו של המצר ניתן לו בשנת 1823, על ידי ודל.
ודל קרא למצר על שמו של קפטן דייוויד בויד (David Boyd), מהצי המלכותי הבריטי. ודל שירת תחת פיקודו של בויד, בהיותו על אוניית הוד מלכותו פיירפליי (HMS Firefly) בין השנים 1810–1811.
לקריאה נוספת

• Jin, Young & Larter, Robert & Kim, Yeadong & Nam, Sang & Kim, Kyu. (2002), , Tectonophysics. 346. 187-200. 10.1016/S0040-1951(01)00281-5
• M.A. Garcı́a, C.G. Castro, A.F. Rı́os, M.D. Doval, G. Rosón, D. Gomis, O. López, , Deep Sea Research Part II: Topical Studies in Oceanography, Volume 49, Issues 4–5, 2002, Pages 585-602, ISSN 0967-0645, https://doi.org/10.1016/S0967-0645(01)00113-8
• C. Moffat and M. Meredith, , Philos Trans A Math Phys Eng Sci. 2018 Jun 28; 376(2122): 20170164. doi: 10.1098/rsta.2017.0164
• Jeffrey Evans, Julian A. Dowdeswell, Colm Ó Cofaigh, , Journal of Quaternary Science, Volume 19, Issue 4 May 2004, Pages 397-407, https://doi.org/10.1002/jqs.831
• Tamara Yegorova, Vladimir Bakhmutov, Tomasz Janik, and Marek Grad, , Geophys. J. Int. (2011) 184, 90–110 doi: 10.1111/j.1365-246X.2010.04867.x