stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מטריצה דלילה

מטריצה דלילה (באנגלית: Sparse Matrix) היא מטריצה שמרבית איבריה בעלי ערך אפס. למטריצה דלילה חשיבות ליעילותם של חישובים נומריים שונים שבהם ניתן להסתפק במעבר רק על איברי המטריצה שאינם בעלי ערך אפס ולקומפקטיות באחסון מידע בינארי. ישנם מספר פורמטים לאחסון מטריצה דלילה, כאשר ניתן להבדיל בין פורמטים תומכי עדכון יעיל של המטריצה, כגון: DOK,‏ LIL,‏ COO ופורמטים התומכים בפעולות מטריצה יעילות (כפל מטריצות,  שחלוף וכו'), כגון: CSR ו-CSC. לרוב נעשה שימוש בפורמטים תומכי פעולה יעילה.
מוטיבציה

המימוש הטריוויאלי של מבנה נתונים המייצג מטריצה מסדר m על n, (כאשר n,m הם מספרים טבעיים) הוא מערך דו־ממדי בעל ממדים מתאימים n,m כאשר כל תא  \ a_{ij} במטריצה נגיש במערך באמצעות האינדקסים j,i.
כדי לייצג מטריצה מסדר m×n בזיכרון נדרש להקצות זיכרון בגודל לפחות m×n פעמים גודל האיבר הבודד.
אם נשתמש במימוש הטריוויאלי של מטריצה בעבור מטריצות מסדרים גבוהים בהן רוב התאים מכילים את הערך 0, נתקל בבעיית זיכרון, למשל: בעבור מטריצה מסדר 10,000×10,000 המכילה מספרים שלמים נצטרך 4byte × 10,000² = 381.5MB, בעבור מטריצה מסדר 100,000×100,000 המכילה מספרים שלמים נצטרך כבר 37.25GB - מספרים מוגזמים לכל הדעות; לכן, בעבור מטריצות מהסוג הנ"ל, אם נאחסן רק את הערכים השונים מ-0 נצטרך כמות זיכרון קטנה הרבה יותר והיא  O(nz), כאשר nz מייצג את מספר הערכים השונים מ-0 (nz - Non Zero).
בהרבה מטריצות מסדרים גבוהים שכאלו ויותר שמרבית תאיהן מכילות את הערך 0 נתקל בעת פתרון משוואות דיפרנציאליות חלקיות.
כאשר מדברים על  מטריצה דלילה מדברים על מטריצה בה רוב התאים מכילים את הערך 0, אך ניתן (לרוב לא רצוי) להחיל את העיקרון על כל ערך קבוע. יכולת זו לא נתמכת באופן מוחלט מאחר שיש לערך השפעה על האופן בו מחשבים פעולות על מטריצות דלילות, אך בעבור מטריצה A וערך c קבוע A - c = B כאשר B היא מטריצה בה הערך 0 החליף את ערכי c כנדרש.
אחסון מטריצה דלילה

נחלק את השיטות השונות לאחסון מטריצה דלילה לשתי קבוצות:
שינוי יעיל של המטריצה.
פעולות יעילות על המטריצה.
בהרבה מקרים ההבדל בביצועים הוא משמעותי ויהיה צורך לבנות את המטריצה הדלילה כמטריצה מהקבוצה הראשונה ובהמשך להמיר אותה למטריצה מהקבוצה השנייה במקום לבחור בשיטה אחת.

נדגים את השיטות המצוינות למטה באמצעות המטריצה הבאה:
[ 0 0 1 0 ]
[ 3 2 0 0 ]
[ 0 4 0 0 ]
[ 0 0 5 0 ]
אחסון מטריצה דלילה > שיטות המאפשרות שינוי יעיל של המטריצה > (Dictionary of keys (DOK

DOK היא שיטה לייצוג התאים השונים מ-0 במטריצה כמיפוי זוג סדור המכיל את המיקום של התא במטריצה הקונקרטית המקבילה לערך באמצעות מפה.
row,col]->1]
[0,1]->1
[1,2]->2
[1,3]->3
[2,2]->4
[3,1]->5
אחסון מטריצה דלילה > שיטות המאפשרות שינוי יעיל של המטריצה > (List of lists (LIL

LIL היא שיטה לייצוג התאים השונים מ-0 במטריצה באמצעות הקצאת רשימה עבור כל שורה, כאשר כל תא בשורה מאחסן ערך ומספר עמודה בה היה התא במטריצה הקונקרטית המקבילה.
[row->[val,col
0->[1,1]
1->[2,2]->[3,3]
2->[4,2]
3->[5,1]
אחסון מטריצה דלילה > שיטות המאפשרות שינוי יעיל של המטריצה > (Coordinate list (COO

COO היא שיטה לייצוג התאים השונים מ-0 במטריצה כמערך של שלישיות סדורות המכילות את המיקום והערך של תא במטריצה הקונקרטית המקבילה.
[5, 4, 3, 2, 1] :val
[3, 2, 1, 1, 0] :row
[1, 2, 3, 2, 1] :col
אחסון מטריצה דלילה > שיטות המאפשרות פעולות יעילות על המטריצה

אם יש צורך לבנות את המטריצה הדלילה באופן דינאמי, יש לבנותה עם אחת השיטות DOK,LIL,COO ואז להמירה לאחת מהשיטות הבאות:
אחסון מטריצה דלילה > שיטות המאפשרות פעולות יעילות על המטריצה > Yale format

שיטת Yale מאחסנת מטריצה דלילה מסדר m×n בתצורת שורה (משמע ע"פ שורה, שורה ואז טור) באמצעות 3 מערכים, A, IA, JA.

A, בגודל nz, הוא המערך המכיל את הערכים השונים מאפס סדורים לפי השורה והטור (משמאל לימין ואז מלמעלה למטה).

IA, בגודל m+1 (מספר השורות + 1), מכיל את מספר האינדקס המכיל את הערך הראשון השונה מאפס במערך A בשורה שהאינדקס שלה הוא אינדקס התא הנוכחי.

JA, בגודל nz, הוא המערך המכיל את מספרי הטור של כל אחד מהערכים השונים מאפס לפי סדרם ב-A.
[A: [1, 2, 3, 4, 5
[IA: [0, 1, 3, 4, 5
[JA: [1, 2, 3, 2, 1
הערה: השיטה הנ"ל חוסכת מקום רק כאשר מתקיים 2/(nz < (m(n - 1) - 1.
אחסון מטריצה דלילה > שיטות המאפשרות פעולות יעילות על המטריצה > (Compressed sparse row (CSR or CRS

שיטת CSR למעשה זהה לשיטת Yale, מלבד שמערך הטורים מאוחסן לפני מערך השורות, משמע (val, col_ind, row_ptr). שיטה זו יעילה עבור פעולות ארתמטיות, גזירת שורות ספציפיות ומכפלת מטריצה-וקטור.
אחסון מטריצה דלילה > שיטות המאפשרות פעולות יעילות על המטריצה > (Compressed sparse column (CSC or CCS

שיטת CSC דומה לCSR, ההבדל טמון בכך שבעוד CSR היא בתצורת שורה, CSC היא בתצורת טור, משמע במקום לשמור מערך המכיל מצביעים אל תחילת כל שורה במערך הערכים, יהיה מערך המכיל מצביעים אל תחילת כל טור במערך הערכים (ובהתאמה המערך הנוסף המייצג את הקורדינאטה הנוספת). בשיטה זו אופן מילוי המערך A (מערך הערכים) יהיה מלמעלה למטה ואז מימין לשמאל. שיטה זו יעילה עבור פעולות ארתמטיות, גזירת שורות ספציפיות ומכפלת מטריצה-וקטור.
Code Frameworks

++C++: SparseLib


‏Python: SciPy
Ruby: SciRuby
| מבני נתונים |
| --- | --- | --- |
| מבנים מופשטים | רשימה • מחסנית • קבוצה • מולטי קבוצה • תור • דו-תור • תור עדיפויות • מילון • מחרוזת • איחוד קבוצות זרות |  |
| מימושים ליניאריים | מערך • מערך משונן • טבלת גיבוב • רשימה מקושרת • רשימת דילוגים • חוצץ |  |
| גרפים ועצים | ערימה  (בינארית • בינומית • פיבונאצ'י) • עץ חיפוש  (עץ אדום שחור • עץ 2-3 • עץ 2-3-4) • עץ סיפות • עץ B • עץ +B • עץ AVL • עץ Splay • עץ BSP • עץ kd • עץ R‏ • Trie • X-fast trie • טריי y מהיר• עץ WAVL |  |
| הסתברותיים | מסנן בלום |  |
| תחומים במדעי המחשב |
| --- | --- | --- |
| יסודות מתמטים | לוגיקה מתמטית • תורת הקבוצות • תורת המספרים • תורת הגרפים  • תורת הטיפוסים •  תורת הקטגוריות  • אנליזה נומרית • תורת האינפורמציה |  |
| תורת החישוביות | תורת האוטומטים • תורת הרקורסיה • תורת הסיבוכיות • מחשוב קוונטי |  |
| אלגוריתמים ומבנה נתונים | אנליזה של אלגוריתמים • גאומטריה חישובית |  |
| שפות תכנות ומהדרים | מפרש • פרדיגמת תכנות (תכנות פרוצדורלי • תכנות מונחה עצמים • תכנות פונקציונלי • תכנות לוגי) |  |
| חישוב מבוזר ועיבוד מקבילי | עיבוד מקבילי • מחשוב סריגי • בקרת מקביליות |  |
| הנדסת תוכנה | ניתוח מערכות מידע • עיצוב תוכנה • תכנות מחשבים • שיטות פורמליות • בדיקות תוכנה • מתודולוגיית פיתוח תוכנה |  |
| תקשורת | ניתוב • טופולוגיית רשת • קריפטוגרפיה |  |
| מסד נתונים | מסד נתונים יחסי • SQL • תנועה • אינדקסים • כריית מידע • CAP theorem |  |
| בינה מלאכותית | חשיבה אוטומטית • בלשנות חישובית • ראייה ממוחשבת • עיבוד שפה טבעית • בינה חישובית • מערכת מומחה • למידה חישובית • רובוטיקה |  |
| גרפיקה | הדמיה ממוחשבת • הנפשה ממוחשבת • עיבוד תמונה |  |
| שפות פורמליות | שפה רגולרית • שפה חסרת הקשר • שפה תלוית הקשר • ההיררכיה של חומסקי |  |
| שימושים במדע | ביואינפורמטיקה • מדעים קוגניטיביים • כימיה חישובית • פיזיקה חישובית • אנליזה נומרית |  |
מכון גייטסטון

| --- | --- |
 מדינה:  ארצות הברית 
 מטה הארגון:  ניו יורק 
 מייסדים:  נינה רוזנוולד 
 תקופת הפעילות:  2008–הווה (כ־16 שנים)
 gatestoneinstitute.org
 קואורדינטות:  40°45′11″N 73°58′20″W﻿ / ﻿40.752916666667°N 73.972194444444°W﻿ / 40.752916666667; -73.972194444444
 he
 
מכון גייטסטון (באנגלית: Gatestone Institute, נוסד ב-2008) הוא מכון מחקר וצוות חשיבה אמריקאי, שמרכזו בניו יורק. החוקרים והכותבים בו נחשבים בדרך כלל לשמרנים או נאו-קונסרבטיבים ולעיתים קרובות נוקטים בעמדות פרו ישראליות מובהקות, אשר מתנגדיו מכנים אותן אנטי מוסלמיות.
היסטוריה

נינה רוזנוולד (אנ'), נדבנית יהודיה אמריקאית מיורשי ההון של רשת החנויות האמריקאית הענקית "סירס" (אנ') ייסדה את המכון בעיר מגוריה ניו יורק ב-2008. תחילה הוא הוקם כשלוחה של מכון הדסון, תחת השם "מכון הדסון: ניו יורק", אך כעבור ארבע שנים קיבל עצמאות ועימה גם את שמו הנוכחי.
אנשי המכון ודעותיהם

נכון ל-2019, נינה רוזנוואלד מייסדת המכון ממשיכה לכהן גם כנשיאתו. יושב ראש המכון מ-2013 עד מינויו לתפקיד היועץ לביטחון לאומי בממשל דונלד טראמפ ב-2018, היה ג'ון בולטון ומאז מכהן בתפקיד אמיר טהירי (אנ'). החוקרים והכותבים נחשבים בדרך כלל לשמרנים או נאו-קונסרבטיבים בכל הקשור למדיניות החוץ האמריקאית.
פרסומי המכון מתמקדים בעיקר בנושאים הקשורים במזרח התיכון והעמדות המובעות בהם, הן בדרך כלל עמדות פרו ישראליות מובהקות, אשר מתנגדיו מכנים אותן אנטי מוסלמיות.
בין עמיתי המכון הבכירים: אלן דרשוביץ, ח'אלד אבו טועמה, לארס הדהגור, ריצ'רד קאמפ, דניס מק'יואן, ג'ייסון ריילי, תאופיק חמיד, אלכסנדר דל ואל (אנ'), דאגלס מוריי (אנ') ואחרים. בין הכותבים: ג'ון בולטון, אלן דרשוביץ, נתן שרנסקי, אליוט אברמס, דורי גולד, גרי קספרוב, ואצלב קלאוס, חרט וילדרס, בת יאור, דניס מק'יואן, פיאמה נירנשטיין, דניאל פייפס, מנפרד גרסטנפלד, בוראק בקדיל, נוני דרוויש, דייוויד פ. גולדמן, רות בלום (אנ') ואחרים.
במספר מקרים נטען שהמכון פרסם מאמרים כוזבים או לא-מדויקים. לדוגמה, בזמן הבחירות הכלליות בגרמניה 2017 הוא פרסם מאמר בו נטען כי גרמניה מלאימה בתים פנויים כדי לספק פתרונות דיור למאות אלפי מהגרים מאפריקה, אסיה והמזרח התיכון. מאמר נוסף כלל נתונים מוגזמים לכאורה על ממדי הפשיעה בקרב פליטים בגרמניה.
ראו גם

AEI
הערות שוליים

↑  "Trump's National Security And State Department Picks Alarm American Muslims", NPR, אפריל 2018
↑  "Trump's National Security And State Department Picks Alarm American Muslims", NPR, אפריל 2018
מלך ממלכת אימרתי

רשימת מלכי ממלכת אימרתי:
| מספר | שם המלך | שנות שלטון | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | דוד הראשון הפיקח | 1258-1293 | גם דוד השישי נארין מהממלכה הגאורגית המאוחדת |
| 2 | קונסטנטין הראשון | 1293-1327 |  |
| 3 | מיכאלי הראשון | 1327-1329 |  |
| 4 | בגרט הראשון הקטן | 1329-1330 | גם דוכס דוכסות שורפני עד לשנת 1372 |
|  | שליטת אריסתווים תחת סמכות גאורגית | 1330-1387 |  |
| 5 | אלכסנדרה הראשון | 1387-1389 | גם דוכס דוכסות שורפני משנת 1372 |
| 6 | גיאורגי הראשון הקדוש | 1389-1396 |  |
| 7 | קונסטנטין השני | 1396-1401 | לאחר מותו התפרקה הממלכה |
| 8 | דמטרה, דוכס אימרתי | 1401-1445 |  |
| 9 | דמטרה הראשון | 1445-1455 | המלך הראשון של ממלכת אימרתי העצמאית |
| 10 | בגרט השני | 1455-1478 |  |
| 11 | אלכסנדרה השני | 1478 |  |
|  | סיפוח על ידי ממלכת קאחתי | 1478-1483 |  |
|  | אלכסנדרה השני | 1483-1510 | בפעם השנייה |
| 12 | בגרט השלישי | 1510-1565 |  |
| 13 | גיאורגי השני | 1565-1585 |  |
| 14 | קונסטנטין השלישי | 1585-1586 |  |
| 15 | לאון הראשון | 1586-1589 |  |
| 16 | בגרט הרביעי | 1589-1590 |  |
| 17 | רוסטם הרביעי | 1590-1605 |  |
| 18 | גיאורגי השלישי | 1605-1639 |  |
| 19 | אלכסנדרה השלישי | 1639-1660 |  |
| 20 | בגרט החמישי | 1660 |  |
| 21 | וחטנג צ'וצ'ונישווילי | 1660-1661 |  |
| 22 | ואמק | 1661 | גם דוכס מגרליה |
|  | בגרט החמישי | 1661 | בפעם השנייה |
| 23 | ארצ'יל | 1661-1663 |  |
| 24 | דמטרה גוריאלי | 1663-1664 | גם דוכס הדוכסים של מגרליה |
|  | בגרט החמישי | 1664-1668 | בפעם השלישית |
| 25 | וחטנג | 1668 |  |
|  | בגרט החמישי | 1668-1678 | בפעם הרביעית |
|  | ארצ'יל | 1678-1679 | בפעם השנייה |
|  | בגרט החמישי | 1679-1681 | בפעם החמישית |
| 26 | אלכסנדרה הרביעי | 1681 |  |
| 27 | גיאורגי השלישי גוריאלי | 1681-1683 | גם דוכס גוריה |
|  | אלכסנדרה הרביעי | 1683-1689 | בפעם השנייה |
|  | ארצ'יל | 1689-1691 | בפעם השלישית |
|  | אלכסנדרה הרביעי | 1691-1695 | בפעם השלישית |
|  | ארצ'יל | 1695-1696 | בפעם הרביעית |
| 28 | גיאורגי הרביעי גוצ'ה | 1696-1698 |  |
|  | ארצ'יל | 1698 | בפעם החמישית |
| 29 | סווימון | 1698-1701 |  |
| 30 | ממיה השלישי גוריאלי | 1701-1702 |  |
| 31 | גיאורגי החמישי אבשידזה | 1702-1707 |  |
| 32 | גיאורגי השישי | 1707-1711 |  |
|  | ממיה השלישי גוריאלי | 1711-1712 | בפעם השנייה |
|  | גיאורגי השישי | 1712-1713 | בפעם השנייה |
|  | ממיה השלישי גוריאלי | 1713-1714 | בפעם השלישית |
|  | גיאורגי השישי | 1714-1720 | בפעם השלישית |
| 33 | גיאורגי השישי גוריאלי | 1720 | גם דוכס גוריה |
| 34 | אלכסנדרה החמישי | 1720-1741 |  |
| 35 | גיאורגי השביעי | 1741 |  |
|  | אלכסנדרה החמישי | 1741-1752 | בפעם השנייה |
|  | גיאורגי השביעי | 1752 | בפעם השנייה |
| 36 | סולומון הראשון | 1752-1766 |  |
| 37 | תאימורז | 1766-1768 |  |
|  | סולומון הראשון | 1768--1782 | בפעם השנייה |
| 38 | דוד השני | 1782-1792 |  |
| 39 | סולומון השני | 1792-1810 | יצא לגלות ונפטר ב-1815 |
נושאים בתואר בירושה

גנרל-מייג'ור, קונסטנטין דווידוביץ' 1815–1844
הנסיך (קניאז), קונסטנטין קונסטנטינוביץ' 1844–1885
הנסיך (קניאז), מיכאיל קונסטנטינוביץ' 1885–1888
הנסיך (קניאז), גיאורגי מיכאלוביץ' 1888–1932
גיאורגי גיאורגייביץ' 1932–1972
קונסטנטין גיאורגייביץ' 1972–1978
מחוז הוט ספרינגס

מחוז הוט ספרינגס (באנגלית: Hot Springs County) הוא מחוז של מדינת ויומינג שבארצות הברית. נכון לשנת 2000 התגוררו במחוז 4,882 תושבים. בירת המחוז היא העיר תרמופוליס.
המחוז הוקם בשנת 1911.
גאוגרפיה

שטחו של מחוז הוט ספרינגס 5,196 קמ"ר מהם 5,190 קמ"ר הם שטחי יבשה, ו-6 קמ"ר (0.12%) הם שטחי מים. מחוז ואשאקי גובל במחוז הוט ספרינגס ממזרח, מחוז פרימונט גובל בו מדרום, ומחוז פארק גובל בו מצפון וממערב.
אוכלוסין

נכון לשנת 2000 מתגוררים במחוז 4,882 תושבים. צפיפות האוכלוסין הממוצעת היא נפש אחת לקמ"ר.
23.3% מתושבי המחוז הם ממוצא גרמני, 17% ממוצא אנגלי, 12.2% ממוצא אירי, ו-6% ממוצא נורווגי.
תרמופוליס, בירת המחוז. מבט מראש פסגת ראונדטופ
מוסבאח חלבי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1942 דלית אל-כרמל, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  2018 (בגיל 76 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 
מוּסבָּאח חלבי (בערבית: مصباح حلبي, בתעתיק תקני: מֻצבאח חלבי; 1942 – 2018) היה סופר ועיתונאי דרוזי ישראלי, איש דלית אל-כרמל, מהראשונים שהביאו את דבר העדה הדרוזית לקהל העברי. תומך במודרניזציה של החברה הדרוזית בישראל ובחיזוק הקשר בין העדה הדרוזית לעם היהודי ולמדינת ישראל. חתן פרס היצירה הספרותית בשפה הערבית בתחום הפרוזה (2011).
ביוגרפיה

מוסבח חלבי נולד ב-1942 בדלית אל-כרמל. קיבל חינוך דרוזי, וסיים את לימודיו בבית ספר תיכון עברי בחיפה. בשנת 1962 החל לפרסם כתבות ומאמרים בערבית ובעברית. בערבית כיסה את המגזר הדרוזי בעיתון "אל-אנבאא", (לאחר מכן "אל-יום"). אחר-כך היה לסופר "דבר" לעניינים דרוזיים, ומשם עבר ל"ידיעות אחרונות". במשך כ-30 שנה פרסם מאמרים בשפה העברית בעיתונות ובקול ישראל. בשנות ה-70 וה-80 כיהן כמזכיר מועצת פועלי דלית אל-כרמל של ההסתדרות. הוא מרבה להרצות בענייני הדרוזים בפני קהלים שונים בארץ.
בשנת 1970 פרסם חלבי בהוצאת אותפז את ספר הזיכרון "ברית דמים", שבו מובאים סיפורי חייהם של יותר מ-50 דרוזים שנפלו במערכות ישראל. לספר הקדים מבוא יגאל אלון. חלבי העניק את הספר לנשיא המדינה זלמן שזר, ובעקבות פרסום הספר ערך דוד בן-גוריון ביקור בדלית אל-כרמל ובביתו של חלבי. בשנות ה-90 והאלפיים פרסם עוד מספר ספרי הנצחה לחללי העדה.
כעיתונאי צעיר הביע חלבי את דעותיו בזכות אימוץ ערכים מודרניים-ליברליים בחברה הדרוזית בישראל – שחרור האישה הדרוזית מהמגבלות המסורתיות המוטלות עליה ותמיכה בעלייתם של יחידים חסרי ייחוס בזכות כישוריהם. בכך עורר על עצמו לא פעם את כעסם של מנהיגי העדה.
בשנת 1973 פרסם בהוצאת מלוא את הספר "הדרוזים בישראל" – ספר בפורמט אלבומי המספר על העדה הדרוזית מאז קום מדינת ישראל. הייתה זו הפעם הראשונה שבה ניתן לקורא העברי ספר על העדה שנכתב על ידי מחבר דרוזי. הספר עורר את כעסה של המנהיגות הדתית, שכן הדת הדרוזית, על פי המסורת, צריכה להישמר בסוד.
בשנת 1991 ראה אור ספרו "יומנה של צעירה דרוזית", שעסק במצבה של האישה בחברה הדרוזית (באותה תקופה, למשל, דרוזיות בישראל לא נהגו ברכב). רבים בעדה הדרוזית, ובפרט הדתיים שבה, ראו בספר פגיעה בעדה. הוטל חרם על חלבי ועל משפחתו, וספרו נשרף. הוא הסתגר בביתו מפחד לצאת, וזכה לתמיכה דלה מצד החברה היהודית בישראל (כהבעת תמיכה, הוא התקבל אז כחבר פא"ן ישראל ואגודת הסופרים העברים בישראל). לבסוף הסיר השייח' אמין טריף את החרם; חלבי התחייב שלא להפיץ עוד את הספר.
על רקע זה, בשנת 1992 פרסם רומן בשם "הכפר החצוי" – ספרו היחידי שאינו עוסק בעדה הדרוזית.
ב-1995 ראה אור לקסיקון ביוגרפי של אישים דרוזים מהמאות ה-19 וה-20 ("אנציקלופדיית שמות החללים, השייח'ים, המנהיגים והפעילים הדרוזים 1800–1995", בשפה הערבית) שערך ביחד עם אמל נסראלדין וסלמאן פלאח. בהמשך פרסם עוד ספרים וספרונים המציגים את הדרוזים בפני הקורא העברי.
חלבי זכה בפרס היצירה הספרותית בשפה הערבית מטעם משרד התרבות, בתחום הפרוזה, לשנת 2011, על מפעל חייו. בנימוקי השופטים נכתב כי חלבי הוא
סופר ידוע שכתב ספרים רבים בשתי השפות – הערבית והעברית. מושא התעניינותו מתמקד בעדה הדרוזית בישראל, ובייחוד בכל הקשור לאמונה, למנהגים ולמעמד האישה. ספרים אלה מהווים מקור חשוב לידע בתחום זה. לחלבי מופעים רבים באמצעי התקשורת; בעיתונות, ברדיו ובטלוויזיה, ושמו הולך לפניו בארץ ובעולם בזכות הידע המקצועי שהוא מפגין. בספרים ובכתבות פרי כתיבתו, הוא משלב שני סגנונות: ספרותי ותקשורתי, ומהווה בשילוב זה מודל לדוגמא.
חלבי היה נשוי ואב לארבעה בנים ושתי בנות.

הוא קרוב משפחתו של השייח' נור אלדין חלבי, שהיה מראשי העדה הדרוזית.
נפטר ב-2018.
ספריו

ברית דמים: פרשיות חייהם ומותם של החללים הדרוזים שנפלו במערכות ישראל; דברי מבוא: יגאל אלון, תל אביב: אותפז, 1970.
הדרוזים בישראל: תולדות, מסורת ואורחות-חיים; הביא לדפוס: פסח מילין, תל אביב: מלוא, תשל"ג.
דרוזים: רומן, דלית אל-כרמל: מ’ חלבי, 1987.
יומנה של צעירה דרוזית, דלית אל-כרמל: אסיה, 1991.
הכפר החצוי: רומן; איורים: מרים גלובינסקי, דלית אל-כרמל: אסיה, תשנ"ב 1992.
הדרוזים: מסורת ומנהגים, דלית אל-כרמל: מ’ חלבי, 1997. (ספרון)
העדה הדרוזית, מהדורה ב', דלית אל-כרמל: אסיה, 2002.
נא להכיר – הדרוזים, דלית אל-כרמל: אסיה, 2009. (ספרון)
הדרוזים – עדה מיוחדת, דלית אל-כרמל: אסיה, 2011. (ספרון)
ספריו > בעריכתו

מוסבאח חלבי, סלמאן פלאח, סמיח נאטור (עורכים), מנשרים קלו ומאריות גברו: ספר הנצחה לחללים הדרוזים, דלית אל-כרמל: אסיה; מרכז יד לבנים הדרוזים בדלית אל-כרמל, 1991.
אמל נסר אל-דין, מוסבח חלבי (עורכים), בית יד לבנים לדרוזים: לזכר החללים הדרוזים שנפלו במערכות ישראל, סניף ראמה: בית-ג’אן, סגור, מג’אר, עין אל-אסד, דלית אל-כרמל: בית יד לבנים לדרוזים, 1993. (עברית וערבית עמוד מול עמוד)
موسوعة أسماء الشهداء والمشايخ والوجهاء والمسؤولين الدروز 1800-1995 / "אנציקלופדיית שמות החללים, השייח'ים, המנהיגים והפעילים הדרוזים 1800–1995"; [أسرة التحرير: أمل نصر الدين، سلمان فلاح، مصباح حلبي], دالية الكرمل: مؤسسة الشهيد الدرزي في اسرائيل، 1995. (ערבית: "אנציקלופדיית השמות הדרוזיים 1800–1995", בעריכת אמל נסר אל-דין, סלמאן פלאח, מוסבאח חלבי)
אמל נסראלדין, מוסבאח חלבי (עורכים), החללים הדרוזיים בני חורפיש, דלית אל-כרמל: אסיה; מרכז יד לבנים הדרוזים בדלית אל-כרמל, 2003.
אמל נסראלדין, מוסבאח חלבי (עורכים), החללים הדרוזיים בני בית ג'ן, דלית אל-כרמל: אסיה; מרכז יד לבנים הדרוזים בדלית אל-כרמל, 2003.
تحية.. ووفاء.. الى أمل نصر الدين; اعداد: مصباح حلبي, دالية الكرمل: أسيا، 2010. (ערבית: "הערכה והוקרה לאמל נסראלדין")
הערות שוליים

1 2  פואד חלבי, פרס שרת התרבות והספורט יוענק למוסבאח חלבי, פורטל הכרמל, 19 בנובמבר 2012.
↑  נתמנה מ"מ מזכיר מועצת פועלים בכפרים הדרוזיים, דבר, 5 ביולי 1972; מוסבח חלבי – נבחר שוב כמזכיר מ.פ. דלית־אל־כרמל, דבר, 29 באפריל 1981
↑  אנשים ומוסדות, דבר, 18 ביוני 1970; נכבדים דרוזיים בבית הנשיא, מעריב, 18 ביוני 1970
↑  בן גוריון ערך ביקור גומלין בדליית אל-כרמל, דבר, 5 במאי 1971
↑  א. שחר, עוד על "הסערה הדרוזית", דבר, 2 ביוני 1971
↑  יואל דר, חושף סודות הדרוזים, דבר, 23 באוגוסט 1973
↑  יואל דר, מוסבאח חלבי: ספרי על הדרוזים אינו מגלה סודות, דבר, 13 ביולי 1973; הדרוזים דנו בחרם על הספר "הדרוזים בישראל", דבר, 25 ביולי 1973; יואל דר, חושף סודות הדרוזים, דבר, 23 באוגוסט 1973
↑  מיכאל הנדלזלץ, 'הוא לא רושדי: הסופר הדרוזי מוסבח חלבי, שהוקע והוחרם בעדתו, לא קיבל די איתותי תמיכה מהחברה הישראלית, היודעת להזדהות עם מאבקים על חופש הביטוי בחו"ל', הארץ, 29 באוגוסט 1991, באתר ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה; נעמי גל, 'שרפתי איבר מגופי', ידיעות אחרונות, המוסף לשבת, 30 באוגוסט 1991, עמ' 26
↑  'שני אירגוני סופרים אימצו את מוסבאח חלבי כחבר', כלבו, 6 בספטמבר 1991, באתר ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה
↑  הוכרזו עשרת הזוכים בפרס היצירה הספרותית בשפה הערבית, משרד התרבות והספורט - מינהל התרבות, 5 בפברואר 2013
↑  יואל דר, לחיצת־הידיים בין ב"ג לנשים הדרוזיות מסעירה ראשי העדה, דבר, טור 2, 12 במאי 1971
↑  פורטל הכרמל, הלך לעולמו הסופר והעיתונאי מוסבאח חלבי, באתר פורטל הכרמל והצפון, ‏2 בדצמבר 2018
↑  פרטים בלתי ידועים על הדרוזים – בספר, דבר, 1 ביולי 1973; אל"ף, ספרים חדשים – עיון ראשון: הדרוזים בישראל, מעריב, טור 3, 13 ביולי 1973.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310991505171  LCCN: nr88006187  VIAF: 63850782   WorldCat (עם VIAF): 63850782
מיכאל פרי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1938 חיפה, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  יוני 2022 (בגיל 84 בערך)
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיסוק:  יועץ אסטרטגי
 
מיכאל פרי (1938 – יוני 2022) היה פרופסור לאסטרטגיה ושיווק, כמו כן, היה איש סגל בבית הספר למדעי ההתנהגות במכללה למינהל ובפקולטה למנהל עסקים בקריה האקדמית אונו.
ביוגרפיה

פרי התגורר בחיפה בשנות ילדותו. הוא למד בבית הספר הריאלי העברי בחיפה וסיים אותו בשנת 1956. פרי שירת בצה"ל במסגרת הנח"ל עם גרעין של הצופים.
למד לתואר ראשון באוניברסיטה העברית והמשיך ללימודי תעודה במנהל עסקים. בהמשך סיים את לימודי הדוקטורט (PhD) באוניברסיטת קולומביה בניו יורק, בשנת 1970. עם חזרתו לישראל, הקים את חברת "מיצוב", חברת הייעוץ האסטרטגי הראשונה בישראל. מאז לימד פרי במספר אוניברסיטאות בארצות הברית ובישראל. קיבל את הפרופסורה מאוניברסיטת חיפה.
בשנת 1991 הוציא לאור את ספרו העוסק בתכנון אסטרטגי, הנקרא "אסטרטגיה של יתרון תחרותי – הגישה השיווקית". הספר משמש כיום ללימוד במספר קורסים למנהל עסקים באוניברסיטאות ומכללות בישראל. בנוסף פרסם פרי מספר רב של מאמרים מקצועיים ומאמרים בעיתונות העסקית.
את המונח העברי מיצוב (שילוב של מיקום ומצב) טבע פרופסור פרי בתחילת שנות ה-80 ועד למותו היה היו"ר של חברת הייעוץ "מיצוב – תכנון אסטרטגי וייעוץ שיווקי", המתמחה בייעוץ אסטרטגי.
בשנת 2014 הוציא לאור את ספרו השני: "מהג'ונגל לכרי הדשא – בניית אסטרטגיה עסקית בשוק תחרותי לשם 'שיאור באושר'" יחד עם גיא פרי, בהוצאת אחווה הוצאה לאור.
נפטר ביוני 2022.
מיכאל משלר

| --- | --- |

 לידה:  22 ביולי 1927 ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  20 ביולי 2008 (בגיל 80) ירושלים 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מנחה לדוקטורט:  סטפן ברגמן, מיכאל פקטה 
 תלמידי דוקטורט:  נמרוד מגידו, אורי רימון, מירה ברגר, עין-יה גורה, אברהם תורגמן, גיורא מן, גוני אורשן, עמוס ארליך, אנה ספרד, אשר נחמיה, איבי קדרון 
 פרסים והוקרה:  עמית החברה האקונומטרית (1989)  פרס פרדריק לנצ'סטר (1995) 
 צאצאים:  דורית משלר 
 תרומות עיקריות
 בין מניחי היסודות לתורת המשחקים דמות מובילה בהוראת המתמטיקה בישראל
 
מיכאל בהיר משלר (22 ביולי 1927 - 20 ביולי 2008), נחשב לאחד מאבות תורת המשחקים ובין בכירי המתמטיקאים בישראל. יחד עם ישראל אומן חקר את תורת המשחקים באוניברסיטה העברית בירושלים. משלר היה מהמובילים בפיתוח תורת המשחקים השיתופיים ובפיתוח תורת המשחקים החוזרים עם אינפורמציה לא מלאה. במיוחד התפרסם במאמר "The Bargaining Set for Cooperative Games", שנכתב ביחד עם אומן בשנת 1964. מאמר זה צוטט מאות פעמים, ושימש בסיס למחקרים רבים בתורת המשחקים. כמו כן, קיים משחק מיקוח בתורת המשחקים הקרוי על שמו של משלר. בשנת 2012 ייסד הענף הישראלי של אגודת תורת המשחקים הבינלאומית את פרס משלר, המוענק לתלמיד מחקר מצטיין בתורת המשחקים הלומד במוסד אקדמי בארץ.
קורות חיים

מיכאל משלר נולד בירושלים. למד מתמטיקה באוניברסיטה העברית בירושלים, ועבד כמורה למתמטיקה בתיכון ליד האוניברסיטה בזמן לימודיו. מאמרו המדעי הראשון פורסם בשנת 1952. קיבל תואר דוקטור במתמטיקה ב-1956, והצטרף למחלקה למתמטיקה כמרצה. במחלקה חקר משלר את תורת המשחקים יחד עם ישראל אומן. בשנים 1961 עד 1963 שהו השניים באוניברסיטת פרינסטון, ובשנים 1967–1968 שימשו כיועצים לסוכנות פירוק החימוש האמריקאית (ACDA). לאחר מכן חזר משלר לארץ, והתמחה בתורת המשחקים השיתופיים. כמו כן הוא הניח בתקופה זו את היסודות לתורת המשחקים החוזרים עם אינפורמציה לא מלאה, שהתבססה על העבודה עם ה-ACDA. מחקרים אלו שימשו מרכיב מרכזי בהחלטת הוועדה שהעניקה לאומן פרס נובל לכלכלה.
משלר היה פרופסור אמריטוס במרכז איינשטיין למתמטיקה, חבר המרכז לחקר הרציונליות, ודמות דומיננטית בחינוך המתמטי בארץ.
בשנת 1995 זכה בפרס פרדריק ו' לנצ'סטר לחקר ביצועים, יחד עם ישראל אומן ומרטין פוטרמן.
הוראת המתמטיקה

משלר החל את דרכו בהוראת המתמטיקה כמורה בבית הספר התיכון ליד האוניברסיטה, בסוף שנות החמישים. בספר היובל של התיכון הוא מתואר כ"מתמטיקאי דגול, אך גם מורה ומחנך למופת". בשנת 1962 השתתף בכנס בינלאומי להוראת המתמטיקה בסטוקהולם. בתחילת שנות השבעים עיצב במשרד החינוך את הוראת המתמטיקה בישראל, יחד עם שמשון עמיצור. כמו כן הקים באותה תקופה את המרכז הישראלי להוראת המדעים. כתב ספרי לימוד ותוכניות לימודים בתחום האלגברה לתלמידי חטיבת ביניים בישראל. תוכנית לימודי המתמטיקה שלו, בשם "התוכנית החדשה", הוגשה למשרד החינוך בשנת 1976. משרד החינוך לא אישר את התוכנית, אך חלקים ממנה שולבו בתוכניות לימודים אחרות.
תחומי מחקר ייחודיים

מאמר שפרסם משלר בשנת 1985 עם ישראל אומן עסק בניתוח הסוגיה התלמודית "מי שהיה נשוי שלוש נשים" באמצעות כלים מתמטיים. הכלל של משלר לחלוקת רכוש עשוי לשמש גם במחלוקות עסקיות, כגון פירוק שותפות.
משלר נהג לחקור נושאים מגוונים באמצעות כלים מתמטיים, ביניהם משחקי רשת ומערכות ממוחשבות לניהול בחירות.
משפחתו

משלר היה נשוי לחנה ואב לארבעה ילדים, אמיר, גדעון יעל ודורית. דורית הייתה אלופת ישראל בשחייה.