stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיגוע הירי בבית הכנסת בפאוויי

| חלק מאנטישמיות בארצות הברית |
| --- | --- |

הרב גולדשטיין נואם בבית הלבן לצד הנשיא דונלד טראמפ במסגרת יום התפילה הלאומי
 תאריך:  27 באפריל 2019 
 מקום:  בית חב"ד פאוויי 
 מטרה:  יהודים 
 קואורדינטות:  33°01′09″N 117°03′11″W﻿ / ﻿33.019194444444°N 117.05313888889°W﻿ / 33.019194444444; -117.05313888889
 סוג:  פיגוע ירי
 נשק:  רובה חצי-אוטומטי
 הרוגים:  1 
 פצועים:  3 
 מבצע:  ג'ון ארנסט
 מספר מפגעים:  1 
 מניע:  פשע שנאה על רקע אנטישמיות
 he
 
פיגוע הירי בבית הכנסת בפאוויי היה פיגוע ירי ופשע שנאה על רקע אנטישמי, שהתרחש ב"בית הכנסת בית חב"ד" (אנ') בעיר פאוויי שבמחוז סן דייגו בקליפורניה, ארצות הברית, בבוקר יום השבת, 27 באפריל 2019, כ"ב בניסן ה'תשע"ט.
הפיגוע

בערב שביעי של פסח הזמין שליח חב"ד ורב בית הכנסת, הרב ישראל גולדשטיין, את אנשי הקהילה לתפילת יזכור שנהוג לאומרה באחרון של פסח. בשעה 11:30, לקראת קריאת ההפטרה, יצא גולדשטיין ללובי של הבית הכנסת לשטוף ידיים. באותו זמן נכנס למקום ג'ון ארנסט חמוש ברובה AR-15 ופתח בירי, ממנו נהרגה אישה שעמדה בכניסה - לורי גילברט קיי, בת 60 מפאוויי - ונפצעו הרב גולדשטיין ועוד אדם וילדה. אוסקר סטיוארט, שוטר במשמר הגבול של ארצות הברית שנכח במקום כמאבטח, ירה לכיוון המחבל אך החטיא. היורה ברח לכיוון רכבו, סטיוארט ירה ופגע ברכב שנתפס לאחר מספר דקות על ידי המשטרה המקומית.
ג'ון ארנסט (יליד 1999) בן ה-19 היה סטודנט לסיעוד באוניברסיטת קליפורניה. במניפסט בן 4,000 מילים, שפרסם זמן קצר לפני הרצח, כתב: "אם הייתם אומרים לי לפני שישה חודשים שאני אעשה זאת, הייתי מופתע". הוא ציין שקיבל השראה מברנטון טראנט האחראי לטבח בכרייסטצ'רץ' בניו זילנד שהתרחש כחודש לפני הפיגוע, ומרוברט באוורס, שביצע את טבח בבית הכנסת בפיטסבורג בדיוק חצי שנה לפני הפיגוע.
לפי פרסומים ברשת תכנן ארנסט להעביר בשידור ישיר בפייסבוק את הירי בבית הכנסת, אולם לא הצליח בכך. באחת הרשתות הוא גם כלל "פלייליסט של שירים לירי", וכן מכתב פרידה.
במהלך חקירת פיגוע הירי התגלו הודעות של ארנסט ברשתות החברתיות, בהן הוא קשר את עצמו לאירוע הצתת המסגד באסקונדידו (אנ') במרץ 2019, שבו גם ריסס על קירות המסגד כתובות גרפיטי המשבחות את הטבח בכרייסטצ'רץ'. ההצתה גרמה נזק קל למבנה ולא היו נפגעים.
בשנת 2021 גזר בית משפט בקליפורניה מאסר עולם ללא אפשרות של שחרור מוקדם על ג'ון ארנסט זאת לאחר שחתם על עסקת טיעון במסגרתה נמנעה התביעה מהדרישה לדון אותו למוות.
תגובות

נשיא ארצות הברית בזמן הפיגוע דונלד טראמפ כתב: "הלב של אמריקה עם קורבנות הירי. האומה כולה מתאבלת על אובדן החיים וניצבת לצד הקהילה היהודית. אנו מגנים בחריפות את רשע האנטישמיות והשנאה, שיש להביס". הוא דיבר עם הרב גולדשטיין והזמין אותו לבית הלבן במסגרת יום התפילה הלאומי, שם נתן לו לנאום.
גווין ניוסם מושל קליפורניה, הגיב "אף אחד לא צריך לחשוש ללכת למקום הפולחן שלו".
ראובן ריבלין נשיא המדינה, הגיב "אין מדינה ואין חברה שחסינות מאנטישמיות. זהו נגע שרק טיפול ישיר בו באמצעות חינוך לזיכרון השואה, וחינוך לסובלנות, יוכל לסייע בהתמודדות אתו". בנימין נתניהו כתב כי הוא "מגנה את המתקפה הנפשעת בבית הכנסת בקליפורניה - זו פגיעה בלב העם היהודי".
ביוני 2019 הוזמן הרב גולדשטיין לנאום בעצרת האו"ם.
בתחילת 2020 מינה דונלד טראמפ את הרב מענדל גולדשטיין, בנו של הרב ישראל גולדשטיין, לחבר המועצה לזכר השואה בארצות הברית.
ראו גם

טרור בארצות הברית
הטבח בבית הכנסת בפיטסבורג
הערות שוליים

↑  One dead, three injured in Poway synagogue shooting, בעיתון "San Diego Union-Tribune", ‏27 באפריל 2019 (באנגלית).
↑  "כל יהודי - לגיהנום": הסטודנט שרצח בבית הכנסת, באתר ynet, 28 באפריל 2019
↑  קליפורניה: מאסר עולם לרוצח מבית הכנסת, השופט אסר עליו לדבר בדיון, באתר ynet, 30 בספטמבר 2021
↑  דוד הכהן, ‏הנשיא טראמפ על הפיגוע: "זהו פשע שנאה", באתר כיכר השבת, 28.4.2019
↑  יענקי פרבר, יוסי אסולין, "כדורים עפו; הייתי אמור להיות מת כעת", באתר בחדרי חרדים, 3.5.2019
↑  יוסי נכטיגל, ‏הנשיא טראמפ במינוי רשמי לשליח החב"די, באתר כיכר השבת, 29 בינואר 2020
קווין ברמייסטר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1960 (בן 64 בערך) דרום אפריקה 
 מדינה:  אוסטרליה 
 
קווין ברמייסטר (באנגלית: Kevin Bermeister; נולד ב-1960) הוא איש עסקים יהודי-אוסטרלי.
קורות חיים

נולד בדרום אפריקה בשנת 1960. בשנת 1982 הקים את חברת Ozisoft אשר עסקה בפיתוח משחקי וידאו, ובשנת 1991 נמכרה החברה. בשנת 1992 הקים את Sega Ozisoft יחד עם חברת סגה. החברה נמכרה בשנת 1999 לחברת Infogrames. בשנת 1994 הוא הקים בסידני פארק שעשועים בשם סגה-וורלד, אשר נסגר עקב מחסור במבקרים בשנת 2000.
בשנת 2001 רכש את חברת קאזה אשר ייצרה תוכנת שיתוף קבצים פופולרית. החברה הפסידה במאבקיה המשפטיים בנושא זכויות יוצרים ונאלצה לשלם כ-150 מיליון דולרים. ברמייסטר היה מהמשקיעים המייסדים של סקייפ ומכר את חלקו בחברה ל-eBay.
בשנת 2011 חבר לאיש העסקים רמי לוי במטרה להציע הצעת רכישה לחלקים משכונת נוף ציון במזרח ירושלים כנגד הצעתו של איש העסקים הפלסטיני בשאר אל-מסרי. בשנת 2011 הוא הציג את תוכנית "Jerusalem 5800", שמטרתה להפוך את ירושלים למרכז תיירותי עולמי בטווח של 30 שנה.
הערות שוליים

↑  esearch. אוחזר בידי משתמשי ויקיפדיה האנגלית ב-7 באפריל 2021 (בספטמבר 2021 הקישור לא פעיל).
סמחון חלוואה

הרב סמחון חלוואה (או חלואה) (סביב ה'תקפ"ה, 1835 - ה'תר"ס, 1900) היה רב, ופוסק הלכה באוראן שבאלג'יריה במאה ה-19. התפרסם בחיבורו 'צו לצו' העוסק בענייני מוסר.
קורות חייו

נולד במקנס שבמרוקו לאביו רבי שלמה. בצעירותו עסק בהעתקת כתבי יד הכוללים דרוש, קבלה ופיוט. בשנת ה'תר"ג כתב את חיבורו 'פועל ישועות' העוסק בפירוש פיוטי ההושענות.
קורות חייו > הגירתו לאוראן

בשנת ה'תרי"ד נדד לאוראן עקב צרות שונות שפקדו אותו במקנס. דומה, כי בשנותיו הראשונות בעיר, קליטתו הייתה קשה, והוא סבל ממחסור. באוראן נשא אישה והוליד בנים ובנות. רבי סמחון סירב לקבל משרה רבנית, משום שרצה להתפרנס מיגיע כפיו. ושם הוכר כאחד מרבני העיר ומפוסקי ההלכה בה. התכתב בענייני הלכה עם הרב אברהם אנקווה ועם הרב יוסף בן וואליד.
פעילותו הרבנית > מפסיקותיו ההלכתיות

רוב פסיקותיו לא השתמרו. ידועים ממנו שני פסקים בלבד. הראשון, שחיזק את מנהג קיפול הטלית בשבת ללא שינוי בסדר הקיפול, והגן עליו מפני המערערים עליו.
והשני, שנמנה עם הרבנים הראשונים שהתירו להדליק אש מגפרורים ביום טוב אף לכתחילה. נימוקיו הם, שהאש מצויה היא כבר בגפרור, ואין זה דומה להוצאת אש מהעצים או מהאבנים שאסרה המשנה, שמכיוון שהאש יוצאת במהירות מהגפרור, היא נחשבת למצויה. כמו כן, עדיף להוציא אש מגפרור ולא מגחלת מעומעמת, משום שיש למעט בטרחה ביום טוב. למסקנתו ההלכתית, הסכים הרב אברהם אנקווה.
פעילותו הרבנית > שיטתו החינוכית

בספרו 'צו לצו', התאפיין רבי סמחון בהדרכות מוסריות טבעיות, כדוגמת חובת הנאמנות והיושר לכל אדם, גם לבני עמים זרים. כמו כן ביאר שיש להודות על האמת, ושמטרת הלימוד נועדה להבין ולא להתנצח.
כמו כן הוא מרבה להתמודד עם התרבות הצרפתית, ולהתייחס לתופעות שונות שהחלו בעת החדשה, והשפעתן על היהודים כגון תופעת גילוח הזקן ושינוי שמות עבריים לשמות צרפתיים, ועוד.
חיבוריו

צו לצו - ספר שכתב כצוואה לבניו בענייני מוסר. מטרת הספר הייתה להדריך את בניו בעבודת ה'. הספר הושלם על ידו בשנת ה'תרמ"ה. בצוואתו, ביקש מבניו להדפיס את הספר בהקדם האפשרי. יהספר יצא לאור במהדורה ראשונה בשנת ה'תרס"ד, ובמהדורה שנייה בשנת ה'תשע"ז, על ידי הרב פרופ' משה עמאר.
השגות וחידושים לספר בני ראובן - לרבי מימון עבו. הכתב יד היה ברשות רבי יוסף בן נאיים.
מי מריבה - שאלות ותשובות. לעת עתה כתב היד מוגדר כאבוד.
חכמת חכמיו - ככל הנראה מערכות הלכתיות לפי סדר הא"ב. גם כתב יד זה מוגדר כאבוד.
חכמה ודעת - בהוצאת חברת אהבת שלום, וייחסו את הספר לרבי סמחון. אולם יש חוקרים שחלקו עליהם.
חידושים על הש"ס - על פי עדותו של רבי יוסף משאש.
הערות שוליים

↑  כך נהג לחתום.
↑  כך מסתבר לפי הרב פרופ' משה עמאר (ראו: מ. עמאר, מבוא לספר 'צו לצו', עמ' 16). אמנם ממלכי רבנן צט, ב, יוצא שנולד בה'תקצ"ד. ובספר מלכי ישורון (בערכו) כתוב שנולד בה'תקצ"ב.
↑  ע"פ הקדמתו לספר 'פועל ישועות'.
↑  ראו: 'צו לצו' פרק יז.
↑  ראו 'שמו יוסף', מהדורת ר"ש דיין, עמ' צא.
↑  כרם חמר חלק ב סימן לב.
↑  ראו: שו"ת כרם חמר חלק ב' סימן לא.
↑  ראו: 'צו לצו' פר' נה-ו.
↑  שם פרק קז.
↑  ראו: 'צו לצו' פרקים מח, קמו.
↑  'צו לצו', הקדמה ראשונה.
↑  מלכי רבנן צט, ב בערך רבי סמחון חלאווה.
↑  ראו: מבוא לספר חכמה ודעת, עמ' 15-6.
↑  הרב פרופ' משה עמאר, מבוא לספר 'צו לצו' עמ' 30-33.
↑  רבי יוסף ציין שמדובר בכרך גדול של כתב יד. ראו: שו"ת רבי ברוך אורח חיים סימן כא.
| רבני אלג'יריה |
| --- | --- | --- |
| רבני מחוז אלג'יר | ריב"ש • רשב"ץ • רשב"ש • יהודה כלץ (השלישי) • אברהם אבן טוואה • סעדיה אזוביב • מימון יאפיל • רפאל ידידיה שלמה צרור • יהודה עייאש • שלמה זוראפה • דוד מועטי • סעדיה עמור • משה אייזנבט • אברהם משה פינגרהוט • יצחק מרעלי |  |
| רבני מחוז אוראן ותלמסאן | יעקב ששפורטש • נתן ג'ייאן • חיים קצבי • פארוז קרסינטי • אברהם אנקווה • סמחון חלאווה • יוסף בן וואליד • חיים בלייח • דוד הכהן סקלי • יוסף משאש • מסעוד הכהן (פרחי כהונה) • דוד אשכנזי (רב) • יצחק אלמליח (תלמסאן) • יחיא אמסלם • דוד אבן כליפא |  |
| רבני מחוז קונסטנטין (אלג'יריה) | מימון נג'אר • סידי פרג' חלימי • יוסף גנאסיא • ישועה ללום • רחמים נאהורי |  |
| רבנים נוספים | שלום אביחצירא |  |
פאל סנדה

| --- | --- |

 לידה:  7 בפברואר 1879 נירבאטור, הונגריה 
 פטירה:  15 ביולי 1934 (בגיל 55) סאין, רומניה 
 שם לידה:  Schwarz Pál 
 מדינה:  הונגריה 
 השכלה:  אוניברסיטת אטווש לוראנד (1900) 
 תפקיד:  שר האוצר ההונגרי (25 בנובמבר 1918–21 במרץ 1919) 
 מפלגה:  National Civic Radical Party 
 
לוח הזיכרון שלו בנירג'האזה
פאל סנדה (במקור שוורץ, בהונגרית: Szende Pál; נירבאטור, 7 בפברואר 1879 – סאין 15 ביולי 1934) היה סופר, כלכלן, פוליטיקאי רדיקלי בורגני, יהודי-הונגרי, שר האוצר של הונגריה בשנים 1918–1919 בממשלות מיהאי קארואי ולאחר מכן בממשלת ברינקיי (Berinkey).
קורות חיים

פאל שוורץ נולד במשפחה יהודית בנירבאטור, שם אביו היה רופא העיירה. אמו באה ממשפחת איכרים יהודית עשירה. הוא סיים את לימודיו התיכוניים בגימנסיה הלותרנית בנירג'האזה ולאחר מכן למד משפטים באוניברסיטה בודפשט (בשמו היום אוניברסיטת אטווש לוראנד). בשנים 1901–1902 שירת כמתנדב בתותחנים הצבאיים של מבצר בודפשט. בשנת 1904 עבר את בחינת לשכת עורכי הדין והפך לעורך דין. הוא נעזר בבודפשט בדודו מצד אמו איגנץ אצ'אדי (מקודם:אדלר), היסטוריון וחבר האקדמיה ההונגרית למדעים, איתו גם התיידד מאוד.
בשנת 1905 התוודע לקבוצה סביב המגזין "המאה העשרים", ביניהם יצר קשר עמוק עם אוסקר יאסי והתוודע דרכו לפוליטיקה. בהשפעתו הצטרף למגמה הרדיקלית הבורגנית ולבונים החופשיים ובשנת 1914 הפך לחבר מייסד של "המפלגה הרדיקלית האזרחית". מעט קודם לכן התוודע לפוליטיקאי היהודי הליברלי המפורסם, פאל שאנדור (מקודם:שלזינגר) שדרכו הצטרף לפעילות איגוד הסחר הלאומי ההונגרי (OMKE) בשנת 1908. באיגוד מילא את תפקיד המזכיר הכללי עד שנת 1918.
בתחילת מלחמת העולם הראשונה התגייס לצבא כמתנדב, ונשלח לחזית המזרחית. מאוחר יותר שוחרר משירותו לבקשת OMKE כדי שניתן יהיה להעמיד את הידע הכלכלי שלו לשירות כלכלת המלחמה. הוא הודח מתפקידו ב-OMKE במהפכת החרציות, בה היה מעורב באופן מלא בשליחות מפלגתו. ב-31 באוקטובר 1918 באחר הצהריים של יום המהפכה מונה למזכיר מדיני באוצר (סגן שר) בממשלת מיהאי קארואי. ב-25 בנובמבר מונה לשר האוצר ושמר על תפקידו זה גם בממשלת ברינקאי עד 1919. ב-21 במרץ לא צורף ולא רצה להצטרף לממשלת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית.
במאי 1919, ברח מהדיקטטורה של בלה קון, ועבר לווינה, שם עסק בפעילות עיתונאית אנטי-קומוניסטית ערה. בשל השתייכותו הפוליטית ותפקידו הפוליטי הקודם, החליט להתיישב בווינה. שם הצטרף לקבוצה של סוציאל-דמוקרטים מהגרים בשם "אור", ובהמשך אף הצטרף למפלגה הסוציאל-דמוקרטית האוסטרית. משנת 1925 ביקר בקביעות בפריז, שם למד כל כך טוב צרפתית שיכול היה להרצות. כתוצאה מכך קיבל משרת הוראה באחת המכללות. מאוחר יותר היה מעורב בעבודתה של ליגת זכויות האדם ובחיים הפוליטיים של השמאל הצרפתי. הוא לקה בהתקף לב בשנת 1928, וכתוצאה מכך פרש חלקית מהחיים הפוליטיים הפעילים.
בתחילת 1934 ברח מווינה בשל מלחמת האזרחים האוסטרית ועבר לצ'כוסלובקיה, שם קיבל את פניו בחום יאן מסריק. הם דנו ביחד בזמנו על תיקון הגבול הונגריה-צ'כוסלובקיה בשנת 1918 (המשא ומתן לא הבשיל אז בגלל המצב הפוליטי הפנימי של הונגריה), ואז הם הכירו. הוא ביקר גם בכמה מבכירי הממשל צ'כוסלובקיים דרך מסריק, אך לא יכול היה לעשות יותר מדי למען המטרה ההונגרית; במאי חלה קשה בפראג. נראה היה שהוא התאושש בהצלחה עד יוני והצליח לנסוע לטרנסילבניה, לסאין אצל אמו ואחותו שהתגוררו שם. בביתם התחיל ללמוד את השפה הצ'כית, שנראתה לו חשובה בנסיבות גלותו. בינתיים לקה בהתקף לב נוסף ב-15 ביולי, אותו כבר לא שרד.
הנצחה

על שמו נקרא רחוב ברובע 5 של בודפשט.
עבודותיו העיקריות

אזור מכס עצמאי ומאבק מעמדי (Bp., 1907)
עוולות מערכת המס ההונגרית (Bp., 1908)
החוק הלאומי והתפתחות דמוקרטית (Bp., 1911)
רפורמת מיסים וחלוקת מעמדות (Bp., 1913)
רפורמת מיסים (Bp., 1914)
מדיניות מיסוי מלחמתית (Bp., 1917)
Die Krise der mitteleuropäischen Revolution (היידלברג, 1921)
לקראת אוקטובר חדש (וינה, 1922)
Verhüllung und Enthüllung (לייפציג, 1922)
(Eine soziologische Theorie der Abstraktion (1923)
לקריאה נוספת

לקסיקון ביוגרפי הונגרי.
אישטוואן וארו: פאל סנדה ,1934, כרך 9 עמ'. 341-330.
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929 גישה מקוונת,
המאמר של פאל סנדה בבונים החופשיים,
פאל סנדה, resolver.pim.hu. אינדקס ביוגרפי הונגרי, המוזיאון הספרותי פטפי.
אגנש ז'וז'נה בריני: בודפשט והבנייה החופשית, 2005
אגנש ז'וז'נה בריני: תאי הבונים החופשיים בבודפשט. 2006
הערות שוליים

↑  Varró azt írja Szendéről az 1934-ben kiadott SZÁZADUNK alapján, hogy önkéntesi esztendő a vártüzéreknél (1901-2) valamint a mozgósítás napján [1914 nyarán] bevonul mint tartalékos vártüzértiszt. Sose volt külön Budán és Pesten vártüzértiszti iskola. Csak egy volt, ami az 1873. évi városegyesítés után 1891. január 1-jével jött létre, és előbb a Citadellában, majd ennek 1897-ben történt demilitarizálása után a ferencvárosi Gubacsi dűlőben működött a „Báró Laudon”-laktanya részeként.
↑  Szende Pál utca. iranyitoszam.org .)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007448931705171  GND: 132043068  ISNI: 0000 0000 7877 4752  LCCN: n85250228  NKC: uk2013787123  NTA: 24441291X  SUDOC: 080289274  VIAF: 47912057   WorldCat (עם VIAF): 47912057
סוביבור (סרט)

| --- | --- |

 מבוסס על:  אירועים אמיתיים והספר "אלכסנדר פצ'רסקי: פריצת הדרך לחיי נצח"
 בימוי:  קונסטנטין חבנסקי 
 הופק בידי:  גלב פטיסוב   אלמירה איינולובה   נטליה דורושקביץ'   מריה ז'ורומסקאיה
 תסריט:  ולדימיר מדינסקי, אנה צ'רנקובה, אלכסנדר אדבשיאן, קונסטנטין חבנסקי 
 שחקנים ראשיים:  קונסטנטין חבנסקי כריסטופר למברט מריה קוז'בניקובה  מיכאלינה אולצ'נסקה
 מוזיקה:  קוזמה בודרוב 
 צילום:  רמונאס גריישיוס
 מדינה:  רוסיה 
 חברת הפקה:  Cinema Production Fetisov Illusion Patriot Productions Kaunas Film Office
 חברה מפיצה:  Karoprokat   Yellow, Black and White Intl.   ערוץ 1   Samuel Goldwyn Films
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  פולין 23 באפריל 2018  רוסיה 3 במאי 2018   ישראל 24 במאי 2018   ארצות הברית ינואר 2019
 משך הקרנה:  110 דק' 
 שפת הסרט:  רוסית, פולנית, גרמנית, יידיש 
 סוגה:  סרט מלחמה, סרט דרמה 
 תקציב:  $7,500,000
 הכנסות:  $4,647,166 (27 במאי 2018)
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
כרזת הסרט ברוסיה
"סוביבור" (ברוסית: Собибор) הוא סרט קולנוע רוסי משנת 2018, דרמת מלחמה בבימויו של קונסטנטין חבנסקי (שזהו סרט הבכורה שלו כבמאי) ובסיוע אנדריי מליוקוב על פי תסריט של אלכסנדר אדבשיאן ובשיתוף פעולה עם אולפני מוספילם ומשרד התרבות של רוסיה.
הסרט מגולל את סיפור המרד במחנה ההשמדה סוביבור. תסריט הסרט נכתב ביוזמת שר התרבות הרוסי, ולדימיר מדינסקי. הסרט מבוסס על הספר של איליה וסילייב, "אלכסנדר פצ'רסקי: פריצת הדרך לחיי נצח", שמבוסס על אירועים אמיתיים.
בסרט מככבים קונסטנטין חבנסקי, מריה קוז'בניקובה, כריסטופר למברט ואחרים. בכורת הסרט ברוסיה התקיימה ב-3 במאי 2018.
אירוע הקרנת הבכורה נערך תחילה בוורשה, פולין ב-23 באפריל 2018 ולמחרת נערכה הקרנת הבכורה ברוסיה בעיר הולדתו של פצ'רסקי, רוסטוב על הדון. הקרנות מסחריות החלו ב-3 במאי 2018, לקראת יום הניצחון. מרכז התרבות הרוסי, בחסות השגרירות הרוסית בישראל, ארגן הקרנת בכורה של הסרט בישראל ב-16 במאי 2018.
הסרט נבחר כמועמד לפרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר מטעם רוסיה.
תקציר עלילת הסרט

הסרט מספר את קורותיו של אלכסנדר פצ'רסקי, קצין יהודי מברית המועצות שנפל בשבי והנהיג את המרד שהסתיים בבריחה המונית של אסירים ממחנה ההשמדה סוביבור. הסרט המבוסס על אירועים היסטוריים מתועדים כולל מספר דמויות המבוססות על דמויות היסטוריות אמתיות, כמו תומאס בלאט, ליאון פלדהנדלר, קרל פרנצל ועוד.
צוות השחקנים

קונסטנטין חבנסקי - אלכסנדר פצ'רסקי
כריסטופר למברט - אוברשארפיהרר קרל פרנצל, קצין אס-אס
מריה קוז'בניקובה - יהודיה ממוצא הולנדי
פליקס יאנקל
דאיניוס קזלאוסקס - ליאון פלדהנדלר
מיכאלינה אולצ'נסקה
וולפגנג צ'רני
פיליפ ריינהרט
דירק מרטנס
מקסימיליאן דיר
הפקה

בשלבי ההפקה הראשוניים הסרט נודע בשם אגדת הבריחה (Легенда о побеге), שמו שונה לשמו הנוכחי לאחר השלמת הצילומים.
תחילה פורסם שאנדריי מליוקוב מביים את הסרט, אך במסיבת עיתונאים בספטמבר 2017 לקראת קידום הסרט נודע שחבנסקי עצמו מביים את הסרט.
הפקה > צילומים

הצילומים החלו בספטמבר 2016 בפרברי וילנה שבליטא והושלמו בדצמבר אותה שנה.
הפקה > שיווק

קדימון רשמי ראשון פורסם בדצמבר 2017, יחד עם כרזת הסרט הרשמית. קטע מהסרט הוקרן בפני נשיא רוסיה ולדימיר פוטין וראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו במהלך ביקור השניים במוזיאון היהדות והסובלנות, בינואר 2018.
ראו גם

הבריחה מסוביבור
הערות שוליים

↑  CinemaProd
1 2  Samuel Goldwyn Takes U.S. Rights to Russian Oscar Entry ‘Sobibor’ (EXCLUSIVE)
↑  "Собибор": долгожданная премьера
↑  נתוני הכנסות באתר קרן הקולנוע הרוסי
↑  נתוני הסרט באתר kinometro.ru
↑  Фильм «Собибор» KinoMail.ru
↑  Sobibor
↑  סוביבור באתר סינמה סיטי
↑  Легенда о Побеге
↑  Собибор
↑  The head of the FJC: the story of the uprising in Sobibor became an example for generations
↑  Why a gory Holocaust film is a blockbuster in Russia
↑  Sobibor
↑  КиноПоиск, www.kinopoisk.ru (ברוסית) на КиноПоиск
↑  הכרזת המרכז
↑  אריק בנדר, ‏"קדימה, אל השער!": סיפורו של הקצין היהודי שהצית את המרד בסוביבור, באתר מעריב אונליין, 10 באפריל 2018
↑  סוביבור באתר KinoRay
↑  "Собибор" Хабенского выдвинули на "Оскар" от России
1 2  Konstantin Khabensky will give back Christopher Lambert
↑  Lambert will star in the film about the Polish concentration camp Sobibor
↑  Неожиданная роль: Кожевникова снялась в фильме про концлагерь
↑  Константин Хабенский представил режиссерский дебют о побеге из Собибор
↑  Тизер «Собибора»: Константин Хабенский готовит мятеж в концлагеря
↑  Russian movie about Sobibór Uprising is being shot in Lithuania
↑  Lithuania started shooting “The Legend of escape” from Khabensky and Lambert
↑  THE LEGEND OF ESCAPE (režisierius Andrey Malyukov) 2016
↑  Фильм "Легенда о побеге" с Хабенским и Ламбертом выйдет в прокат весной
↑  Закончились съемки фильма "Легенда о побеге"
↑  Sobibor LukasPictures
↑  קדימון הסרט
מיטשל גולדהאר

| --- | --- |

גולדהאר, 2009
 לידה:  25 ביולי 1962 (בן 62)
 מקום מגורים:  קנדה טורונטו, קנדה
 ידוע בשל:  בעל מועדון הכדורגל מכבי תל אביב ורשת סמרט סנטרס (אנ')
 השכלה:  אוניברסיטת יורק
 עיסוק:  איש עסקים
 השקפה דתית:  יהדות 
 
מיטשל "מיטש" גולדהאר (באנגלית: Mitchell "Mitch" Goldhar; נולד ב-25 ביולי 1962) הוא מיליארדר ואיש עסקים יהודי-קנדי המתגורר בטורונטו, בעליה של רשת מרכזי הקניות "סמרט סנטרס" (אנ') בקנדה ושל מועדון הכדורגל הישראלי מכבי תל אביב.
ביוגרפיה

גולדהאר למד מדעי המדינה באוניברסיטת יורק בטורונטו שבקנדה, סיים את לימודי התואר הראשון בשנת 1985 ועם סיום לימודיו נכנס לתחום העסקים. כתוצאה של מיזם עסקי משותף עם רוב וולטון, יו"ר ענקית הקמעונאות האמריקאית וולמארט, פתחה חברתו של גולדהאר, "סמרט סנטרס", את הסניף הראשון של וולמארט בקנדה בבארי שבאונטריו. מאז הקימה סמרט סנטרס עוד 70 סניפים דומים ברחבי המדינה. החברה פועלת מהעיר ווהן, בפרבריה של טורונטו. הונו של גולדהאר מוערך בכ-2.7 מיליארד דולר והוא מדורג במקום ה-658 בין עשירי העולם על פי מגזין פורבס (נכון לתחילת ינואר 2021). בדירוג שנת 2022 הוערך הונו ב-2.8 מיליארד דולר, והוא דורג במקום ה-147 בקרב היהודים בעולם.
ביוגרפיה > פילנתרופיה

גולדהאר מעורב בגופים חברתיים וציבוריים רבים. בין השאר הוא חבר הנהלת בית החולים בטורונטו, יש לו קרן סיוע לילדים והוא גם סייע לבית החולים כאשר תרם 3.5 מיליון דולר להקמת מחלקה קרדיולוגית.
בכל שנה תורם גולדהאר למאות פרויקטים חברתיים, לקבוצות ספורט, לתוכניות לימודים בבתי ספר לשעות אחר הצהריים, תוכניות בריאות, מאבק נגד סמים, בתי חולים, בתי יולדות, מרכזי חינוך ועוד. גם הקהילה היהודית נשכרת מכספי התרומות שלו והוא מעורב בתרומות לקרן בית החולים היהודי במונטריאול, וכן גם ל-Jewish National Fund (קק"ל) ולאגודת הידידים הקנדית של האוניברסיטה העברית בירושלים.
ביוגרפיה > מכבי תל אביב

באוגוסט 2009 רכש גולדהאר את הבעלות על מועדון הכדורגל מכבי תל אביב מידיו של אלכס שניידר. גולדהאר השקיע סכומי כסף גדולים בקבוצה, והחל מעונת 2010/2011 תקציב הקבוצה הוא הגבוה ביותר בישראל. גולדהאר עוקב אחרי משחקי הקבוצה באמצעות שידורי הערוץ הישראלי בקנדה ומבקר בארץ לעיתים תכופות. תחת בעלותו זכתה מכבי תל אביב ב-6 אליפויות המדינה ופעמיים בגביע המדינה, בעונת 2015/2016 העפילה הקבוצה לליגת האלופות, אחד היעדים שהציב גולדהאר להצלחת הקבוצה,
בנוסף הצליחה הקבוצה תחת גולדהאר להעפיל פעמיים לשלב 32 האחרונות בליגה האירופית ולשלב שמינית הגמר בקונפרנס ליג.
ביוגרפיה > חיים אישיים

גולדהאר רווק ומתגורר בין היתר בטורונטו שבקנדה.
בנובמבר 2011 פורסמה בעיתון "הארץ" כתבה שתיארה את גולדהאר כמי שמנהל את מכבי תל אביב בצורה ריכוזית ומגלומנית. בתגובה, גולדהאר הגיש תביעת דיבה בקנדה נגד העיתון ותבע בנוסף את דוד מרואני, מחבר הידיעה ואת שלומי ברזל, עורך מדור הספורט. ביוני 2018, החליט בית המשפט העליון של קנדה כי ראוי יותר לברר את הסוגיה בבתי המשפט בישראל.
בשנים 2014–2017 היה גולדהאר במערכת יחסים עם הדוגמנית הישראלית דפנה דה גרוט (השתתפה ב"הרווק").
הערות שוליים

↑  דירוג פורבס 2022
↑  טל וולק, ‏מכבי ת"א עברה לידיו של מיטש גולדהאר; אלכס שניידר לא יקבל תמורה, באתר גלובס, 4 באוגוסט 2009
↑  דוד מרואני, בעל הבית האמיתי במכבי ת"א, באתר הארץ, 29 בנובמבר 2011
↑  איתמר ב"ז, מה שקורה בתל-אביב נשאר בתל-אביב, באתר העין השביעית, 7 ביוני 2018
↑  צחי קומה, אחרי שלוש שנים: דפנה דה גרוט ומיטשל גולדהאר נפרדו, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 22 באוגוסט 2017
נינטנדו 64

| --- | --- |


 יצרן:  נינטנדו
 סוג:  קונסולת משחקים
 דור:  תקופת הדור החמישי
 יצא לראשונה:  23 ביוני 1996 (יפן)  29 בספטמבר 1996 (צפון אמריקה)  1 במרץ 1997 (אירופה)
 מעבד:  NEC VR4300 
 מעבד גרפי:  RCP 
 יחידות שנמכרו:  בכל העולם: 32.93 מיליון יחידות (נכון ל-2012)
 המשחק הנמכר ביותר:  סופר מריו 64
 מודל קודם:  Super Nintendo Entertainment System
 מודל אחריו:  נינטנדו גיימקיוב
 
נינטנדו 64 (באנגלית: Nintendo 64 או בקיצור N64) היא קונסולת המשחק הביתית הרביעית מבית היוצר של נינטנדו. היא נקראת נינטנדו 64 בגלל מעבד ה-64 ביט שהיא מכילה. היא יצאה לאור ביפן ב-23 ביוני 1996, בארצות הברית ב-29 בספטמבר 1996 ובאירופה ב-1 במרץ 1997. נינטנדו 64 היא הקונסולה האחרונה מבית נינטנדו שהשתמשה בקלטות (ROM cartridges) והייתה הראשונה שכללה בקרים עם סטיק אנלוגי. מחירה ההתחלתי של הקונסולה היה 199$ (בדולרים אמריקאים). נינטנדו 64 היא אחת מהקונסולות הביתיות הראשונות שהשתמשו בגרפיקה תלת־ממדית מלאה.
במקור, בפרסום הראשון שלה שמה היה Ultra 64 והיא תוכננה לצאת בנובמבר 1995 כדי להציג את קונסולת הדור החמישי של נינטנדו, אבל הפיתוח התעכב עד 1996, ומבחינה אסטרטגית הוחלט לשנות את שמה ל-"נינטנדו 64" שהיה בולט לפרסום.
הנינטנדו 64 זכתה להצלחה רבה בזכות הגרפיקה והמשחקים (במיוחד סופר מריו 64), אך כשלה במכירות נגד המתחרה שלה הפלייסטיישן והגיעה לסיומה ב-2002.
ביפן, נוצר תוסף לקונסולה זו בשם נינטנדו 64DD, המתפקד כמו ה - Famicom Disk System של ה-NES, המאפשר לשחק משחקי דיסקטים (DD הוא קיצור של Disk Driver). תוסף זה קיבל מספר קטן של משחקים ולא זכה לשחרור בארצות הברית ואירופה בשל כישלונו, אשר גרם לביטול משחק המשך למשחק המצליח, סופר מריו 64.
משחקים

למרות סיומה, הנינטנדו 64 עדיין נחשבת לקונסולה אהובה בין האספנים וזכתה לשבחים למשך שנים בתור קונסולה נוסטלגית שיצאו אליה המון משחקים מצליחים, הבולטים ביניהם היו:
"Super Mario 64" ‏(סופר מריו 64): המשחק העיקרי שגרם להצלחתה של הקונסולה.
"Legend of Zelda: Ocarina of Time" ‏(האגדה של זלדה: אוקרינה של זמן)
"GoldenEye 007" ‏(007: גולדן איי)
"Conker's Bad Fur Day"‏ (יום הפרווה הפרועה של קונקר)
"Perfect Dark" ‏(חשכה מושלמת)
"Banjo-Kazooie" ‏(בנג'ו-קזואי)
"Mario Kart 64" ‏(מריו קארט 64)
"Starfox 64" ‏(סטארפוקס 64)
"Turok: Dinosaur Hunter" ‏(טורוק: צייד הדינוזאורים)
"Donkey Kong 64" ‏(דונקי קונג 64)
"Super Smash Bros." ‏ (סופר סמאש ברוס)
"Legend of Zelda: Majora's Mask" ‏(האגדה של זלדה: המסכה של מאג'ורה)
עדינה מור-חיים

| --- | --- |

 לידה:  1944 (בת 80 בערך) בורסה, טורקיה 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 שפות היצירה:  עברית 
 
עדינה מור-חיים (נולדה ב-1944) היא משוררת, מבקרת שירה, עורכת לשונית, מביאה לדפוס ומורה.