stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוזיאון הסכו"ם של שפילד
האתר

האי שעליו נמצא המוזיאון הוא אי מלאכותי, שנוצר בעקבות בניית תעלה לטחנת מים במאה ה-12, אשר הסטתה מים מנהר הדון לשם הנעת טחנת קמח בבעלות אדון האחוזה. מדווח כי האי נקרא לאחר מכן על שמו של קלאם הומר, שען העיר, אשר החזיק בסדנת השחזה בצמוד לתעלה בשנת 1637.
האי נשאר שטח מרעה במשך רוב תקופתו, עד שבשנת 1829 נבנתה עליו מפעל הברזל של ג'ון קראולי, שפעל עד שנות ה-90 של המאה ה-19. האתר הוצף ב-11 במרץ 1864, כאשר סכר דייל דייק נפרץ וגרם נזק לסדנאות שבמקום. מפעל הברזל של קראולי הוחלף בתחנת כוח בשנת 1899 כדי לספק חשמל לצי החדש של חשמליות בעיר. תחנת הכוח פעלה עד שנות ה-30 של המאה ה-20, כאשר המבנה שימש לאחסון ולסדנאות. כיום אלו הם המבנים שמאכלסים את המוזיאון, יחד עם מתחם ראסל, שהיה בעבר בבעלות חברת ויטמן וסמית'. כיום מתחם ראסל מאכלס את גלריית הוולי ואת חנות הכור, שתיהן חלק מהמוזיאון.
המוזיאון

המוזיאון מציג תערוכות על מדע ותעשיית שפילד, כולל דוגמאות של סדנאות של חרשי מתכות קטנים משוחזרות וממיר בסמר הגדול ביותר שנותר באנגליה. פריט זה קיבל את פרס מורשת ההנדסה בשנת 2004 מהאגודה המלכותית למהנדסים מכניים. (המיר ההנדסי הראשוני של הנרי בסמר מוצג במוזיאון המדע בלונדון). המוזיאון מציע סיורים לבתי ספר מקומיים ומקיים הדגמות קבועות של מנוע הנהר דון משנת 1905, מנוע קיטור בעוצמה של 12,000 כוחות סוס (9 מגה-וואט), שהפעיל במקור טחנת גלגול פלדה לשריון. המנוע מתאפיין ביכולתו לשנות כיוון במהירות, תכונה שהייתה חיונית לגלגול יעיל של פלדה כבדה. המנוע גלגל פלדה לכורים גרעיניים לקראת סוף חייו (הוא שימש לאחרונה בייצור בשנת 1978 במפעלי נהר דון). המוזיאון מופעל על ידי קרן המוזיאונים התעשייתיים של שפילד. הוא מהווה נקודת עוגן בנתיב המורשת התעשייתית האירופית (ERIH).
המוזיאון מכיל את אב הטיפוס של מכונית שפילד-סימפלקס, אחת משלוש היחידות שיודעות שנותרו. המכונית תוארה כ"אחד מכלי הרכב הטובים והמדהימים ביותר הזמינים, המייצגת את הנקודה הגבוהה ביותר אליה הגיע עדיין העיצוב המוטורי", על ידי ה"טיימס" בשנת 1913.  ניתן לראות את שעון בנג'מין האנטסמן, החפץ המיוצר הראשון שמכיל פלדה יצוקה בכור היתוך, בגלריית אניד האטרסלי .  למוזיאון יש גם ארכיון צילום עצום המשמש את המחברים להמחשת ספרי היסטוריה מקומית.
הצפות

המוזיאון נפגע קשות בשיטפון שפילד ביולי 2007, כאשר המים הגיעו לגובה של למעלה ממטר והציפו את האתר, וגרמו לנזק בשווי של 1.5 מיליון ליש"ט. ציורים של ויליאם קאוון והנרי פרלי פארקר, מורה לציור במכללת וסליאן בשפילד, היו בין החפצים שנפגעו מהשיטפון. המוזיאון היה סגור במשך 18 חודשים, ונפתח מחדש בספטמבר 2008. המוזיאון קיבל שבחים לאומיים מהמועצה למוזיאונים, ספריות וארכיונים (MLA) על התאוששותו מהשיטפונות של 2007. האתר מוגן כעת על ידי מערכת הגנה חדשה משיטפונות שהושלמה בדצמבר 2011.
הערות שוליים

↑  Kelham Island: A Visitor's Guide. Sheffield: Sheffield City Museums. 1992. ISBN 0-86321-172-0.
1 2 3  "Sheffield Floods". www.simt.co.uk. Sheffield Industrial Museums Trust. 2021. נבדק ב-4 בינואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kelham Island: A Visitor's Guide. Sheffield: Sheffield City Museums. 1992. ISBN 0-86321-172-0.
↑  IMechE (2009) Recognising Excellence, Past, Present and Future (אורכב 01.10.2011 בארכיון Wayback Machine)
↑  "Sheffield Simplex Car". www.simt.co.uk. Sheffield Industrial Museums Trust. 2021. נבדק ב-5 בינואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Benjamin Huntsman Clock". www.simt.co.uk. Sheffield Industrial Museums Trust. 2021. נבדק ב-5 בינואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Parnell, Grace (21 ביוני 2010). "Restored paintings back on show". BBC News. נבדק ב-4 בינואר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Sheffield Museum gets award". BBC News. 13 בספטמבר 2010. נבדק ב-4 בינואר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 242358250   WorldCat (עם VIAF): 242358250
מולי אבישר

שמואל (מולי) אבישר (נולד ב-13 במאי 1947) הוא כדורסלן עבר ישראלי בגובה 1.99 מטרים, ששיחק בעמדת פאוור פורוורד והסנטר במספר קבוצות ובנבחרת ישראל.
ביוגרפיה

אבישר נולד בארצות הברית, נחשב לריבאונדר מצטיין וקלע טוב מחצי מרחק.
בנערותו שיחק בקבוצת הכדורסל של הפועל חיפה, ונחשב ככוכב בנבחרת העתודה.
בעונת 1963/1964, בגיל 17 בלבד, ערך את הופעת הבכורה בקבוצה הבוגרת של הפועל חיפה, במדיה שיחק במשך 6 עונות וקלע בהן 2,006 נקודות. בעונות 1967/1968 ו-1968/1969 נבחר לחמישיית העונה.
בסיום עונת הכדורסל 1969/1970 עבר למכללת לונג איילנד בארצות הברית, והיה לאחד מהכדורסלנים הישראלים הראשונים שעשו זאת.
בעונת 1971/1972 חזר לישראל וחתם בקבוצת מכבי תל אביב, במדיה שיחק 4 עונות וקלע 1,151 נקודות. בשנים אלו היה שותף ל-4 אליפויות ו-3 גביעי מדינה.
בעונת 1975/1976 עבר להפועל תל אביב, במדיה שיחק 3 עונות וקלע 496 נקודות.
בעונת 1977/1978 עבר לבית"ר תל אביב, למשך שלוש עונות נוספות, אשר קלע בהן 787 נקודות.
בסיום עונת 1979/1980 פרש מכדורסל.
השתתף ב-84 משחקים, בהם קלע בסה"כ 870 נקודות, בממוצע של 10.4 למשחק.
כן השתתף בשלוש אליפויות אירופה. היה חלק מהנבחרת ישראל שזכתה במדליית הזהב בטורניר הכדורסל שנערך במשחקי אסיה שנערכו בטהראן שבאיראן בשנת 1974, תחת המאמן אברהם חמו.
במהלך שנות ה-70 הקים עם שותף את חברת הברוקרים נשואה, ובשנת 1995 מכר את מניותיו. כיום מכהן כדירקטור במספר חברות, ועוסק בגולף.
סטטיסטיקות

| עונה | קבוצה | עונה סדירה> משחקים | עונה סדירה> סה"כ נקודות | עונה סדירה> ממוצע נקודות למשחק |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1963-64 | הפועל חיפה | 6 | 12 | 2 |  |  |  |
| 1964-65 | הפועל חיפה | 10 | 78 | 7.8 |  |  |  |
| 1965-66 | הפועל חיפה | 22 | 352 | 16 |  |  |  |
| 1966-67 | הפועל חיפה | 23 | 481 | 20.9 |  |  |  |
| 1967-68 | הפועל חיפה | 20 | 484 | 24.2 |  |  |  |
| 1968-69 | הפועל חיפה | 24 | 599 | 25 |  |  |  |
1969–1971: מכללת לונג איילנד
| 1971-72 | מכבי תל אביב | 20 | 299 | 15 |  |  |  |
| 1972-73 | מכבי תל אביב | 8 | 98 | 12.2 |  |  |  |
| 1973-74 | מכבי תל אביב | 19 | 300 | 15.8 |  |  |  |
| 1974-75 | מכבי תל אביב | 26 | 354 | 13.6 |  |  |  |
| 1975-76 | הפועל תל אביב | 18 | 270 | 15 |  |  |  |
| 1976-77 | הפועל תל אביב | 17 | 226 | 13.3 |  |  |  |
| 1977-78 | בית"ר תל אביב | 22 | 448 | 20.4 |  |  |  |
| 1978-79 | בית"ר תל אביב | 10 | 219 | 21.9 |  |  |  |
| 1979-80 | בית"ר תל אביב | 11 | 122 | 11.1 |  |  |  |
הערות שוליים

↑  שי שלו, ‏חילוקי דעות מעכבים העברת הבעלות בחברת הברוקרים נשואה, באתר גלובס, 21 בדצמבר 1998
↑  שי שלו, ‏נשואה לאייזנברג או לי.ל.ר?, באתר גלובס, 2 בנובמבר 1997
↑  בין היתר בחברות קתרוס ניהול והשקעות בע"מ, נייר חדרה, דרבן השקעות בע"מ
↑  שיטת המקל, באתר וואלה, 29 בינואר 2014
↑  Art-Up LTD, מנהלת ליגת העל בכדורסל | היסטוריה | קלעי כל הזמנים | שמואל אבישר, באתר basket.co.il
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1967 (מקום שמיני) |
| --- | --- | --- |
|  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 טייכנר •  4 וולד •  5 אבישר •  6 דר •  7 גוט •  ‏8‏ ‏קמינסקי‏‏  •‏ 9 דקל • 10 הופמן • 11 שטרקמן • 12 שטרן • מאמן: שלח  |  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 טייכנר •  4 וולד •  5 אבישר •  6 דר •  7 גוט •  ‏8‏ ‏קמינסקי‏‏  •‏ 9 דקל • 10 הופמן • 11 שטרקמן • 12 שטרן • מאמן: שלח  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1973 (מקום שביעי) |
| --- | --- | --- |
|  1 זקס •  2 אבישר •  3 ברודי •  4 בן-דוד •  5 קרן •  6 ברקוביץ' •  7 לייבוביץ' •  ‏8‏ ‏נוימרק‏‏  •‏ 9 ענבר • 10 מרזל • 11 אייזנר • 12 ינאי • מאמן: חמו  |  1 זקס •  2 אבישר •  3 ברודי •  4 בן-דוד •  5 קרן •  6 ברקוביץ' •  7 לייבוביץ' •  ‏8‏ ‏נוימרק‏‏  •‏ 9 ענבר • 10 מרזל • 11 אייזנר • 12 ינאי • מאמן: חמו  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - משחקי אסיה בכדורסל 1974 (מקום ראשון) |
| --- | --- | --- |
|  1 ארואסטי •  2 אבישר •  3 ברודי •  4 ברקוביץ' •  5 קרן •  6 אייזנר •  7 מרזל •  ‏8‏ ‏מוסקוביץ'‏‏  •‏ 9 נחמיאס • 10 שוורץ • 11 זסלבסקי • 12 ינאי • מאמן: חמו  |  1 ארואסטי •  2 אבישר •  3 ברודי •  4 ברקוביץ' •  5 קרן •  6 אייזנר •  7 מרזל •  ‏8‏ ‏מוסקוביץ'‏‏  •‏ 9 נחמיאס • 10 שוורץ • 11 זסלבסקי • 12 ינאי • מאמן: חמו  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1975 (מקום שביעי) |
| --- | --- | --- |
|  1 בלום •  2 אבישר •  3 ברודי •  4 שוורץ •  5 קרן •  6 ברקוביץ' •  7 לייבוביץ' •  ‏8‏ ‏מוסקוביץ'‏‏  •‏ 9 גורן • 10 מרזל • 11 אייזנר • 12 ינאי • מאמן: חמו  |  1 בלום •  2 אבישר •  3 ברודי •  4 שוורץ •  5 קרן •  6 ברקוביץ' •  7 לייבוביץ' •  ‏8‏ ‏מוסקוביץ'‏‏  •‏ 9 גורן • 10 מרזל • 11 אייזנר • 12 ינאי • מאמן: חמו  | ישראל |
מבצר ארנברייטשטיין

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מוצב 
 מיקום:  קובלנץ 
 מדינה:  גרמניה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1828
 תאריך פתיחה רשמי:  1828 
 קואורדינטות:  50°21′54″N 7°36′55″E﻿ / ﻿50.365°N 7.61528°E﻿ / 50.365; 7.61528
 אתר רשמי
  (למפת גרמניה מוגדלת) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפונימבצר ארנברייטשטיין(למפת גרמניה רגילה) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפונימבצר ארנברייטשטיין(למפת ריינלנד-פפאלץ רגילה) מיינץ קובלנץ טריר קייזרסלאוטרן וורמס נויוויד נוישטט שפייר פרנקנטל נורדריין-וסטפאליה הסן באדן וירטמברג  חבל הסאר  צרפת לוקס. בלגיהמבצר ארנברייטשטיין(למפת ריינלנד-פפאלץ מוגדלת) מיינץ קובלנץ טריר קייזרסלאוטרן וורמס נויוויד נוישטט שפייר פרנקנטל נורדריין-וסטפאליה הסן באדן וירטמברג  חבל הסאר  צרפת לוקס. בלגיהמבצר ארנברייטשטיין
 
מבצר ארנברייטשטיין, צילום מ"הפינה הגרמנית"
מפת עמק הריין המרכזי העילי. מבצר ארנברייטשטיין נמצא מול מפגש הריין והמוזל
מבצר ארנברייטשטיין (בגרמנית: Festung Ehrenbreitstein) נמצא על הר בגדה המזרחית של הריין מול קובלנץ במדינת ריינלנד-פפאלץ בגרמניה.
רקע היסטורי

יש עדות להתיישבות במקום עוד מהאלף הרביעי לפנה"ס. הוא מוזכר לראשונה בכתובים ב-1139 כרכושו של הארכיבישוף של טריר. מהיותו קרוב לגבול צרפת הוא הותקף מספר פעמים עד שנכבש על ידם ב-1799. הם נסוגו מהאזור ב-1801 לאחר שפוצצו את המבצר.
לפי הסכם קונגרס וינה מ-1815 עבר חבל הריין לשליטת פרוסיה והיות שקובלנץ חלשה על השייט בריין ובמוזל, ביצרו הפרוסים את המבצר והרחיבו אותו.
לאחר מלחמת העולם השנייה הוחזק המבצר על ידי כוחות הכיבוש הצרפתיים עד 1947. ב-1946–1950 הוא שימש כמחנה פליטים ולאחר מכן שימש לדיור. ב-1956 נפתח בו המוזיאון הראשון וב-1972 הוקמה בשטחו אנדרטה לחללי הצבא הגרמני.
המבצר כיום

המבצר משמש כיום אתר תיירותי ותרבותי. יש בו מוזיאון לצילום, מוזיאון ארכאולוגי ותערוכות אמנותיות קבועות ומתחלפות. כן נערכים בו קונצרטים ואירועי תרבות שונים.
ב-2010 הוקם רכבל שהוא מהגדולים בגרמניה המחבר את הפינה הגרמנית עם המבצר. דבר זה הפך את המבצר יותר נגיש ופופולרי. מהמבצר יש תצפית מרהיבה על קובלנץ, הריין והפינה הגרמנית.
ב-2002 הוכרז המבצר שנמצא בתוך עמק הריין המרכזי העילי כאתר מורשת עולמית של אונסקו.
הכניסה למבצר
תותח ישן במבצר
הרכבל למבצר
פנים המבצר
לוחית זיכרון לחללי הצבא הגרמני בשתי מלחמות העולם (שני מיליון במלחמה הראשונה ושלושה וחצי מיליון במלחמה השנייה).
לנצ'יה בטא

| --- | --- |

Lancia Beta, שנת 1977
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  לנצ'יה
 שנות ייצור:  1972–1984
 יחידות שיוצרו:  436,613 (כולל 7,595 יחידות מדגם "מונטה קרלו")
 הרכבה:  איטליה איטליה
 מודל קודם:  לנצ'יה פולביה
 מודל אחריו:  לנצ'יה פריזמה
 סיווג:  מכונית סלון
 מרכב:  Front-engine, front-wheel-drive layout (אנ')
 אורך:  4,293-4,320 מ"מ (דגמי 4 דלתות: "Fastback" ו-"Trevi")  3,993 מ"מ (דגם קופה)  4,040 מ"מ (דגם ספיידר)  4,285 מ"מ (דגם HPE)
 רוחב:  1,635 מ"מ (דגמי 4 דלתות: "Fastback" ו-"Trevi")  1,646 מ"מ (דגם ספיידר)
 גובה:  1,397 מ"מ (דגמי 4 דלתות: "Fastback" ו-"Trevi")  1,280 (דגם קופה)  1,250 מ"מ (דגם ספיידר)  1,321 מ"מ (דגם HPE)
 משקל:  970-1,195 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,535 מ"מ (דגמי 4 דלתות: "Fastback" ו-"Trevi")  2,350 מ"מ (דגם קופה)
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, 1.3 ליטר  4 צילינדרים, 1.4 ליטר  4 צילינדרים, 1.6 ליטר  4 צילינדרים, 1.8 ליטר  4 צילינדרים, 2.0 ליטר  4 צילינדרים, 2.0 ליטר (מגדש טורבו)
 מעצב:  Sergio Sartorelli (אנ')
לנצ'יה בטא (באיטלקית: Lancia Beta) היא מכונית סלון אשר יוצרה במספר תצורות, ומוגדרת כמכונית קומפקטית, מתוצרת יצרנית הרכב האיטלקית לנצ'יה אשר יוצרה בין השנים 1972–1984.
תצורות "לנצ'יה בטא"

4 דלתות פסטבק - סלון (יוצרו 194,916 יחידות).
4 דלתות נוצ'בק - סלון (Trevi) (יוצרו 40,628 יחידות).
3 דלתות - דגם HPE בתצורת "Shooting-brake" (אנ') (יוצרו 71,257 יחידות).
2 דלתות - קופה (יוצרו 113,623 יחידות) .
2 דלתות - ספיידר (רודסטר) (יוצרו 8,594 יחידות).
תצורות "לנצ'יה בטא" > מנועים

1,297 סמ"ק המפיק 82 כ"ס ב-6,200 סל"ד.
1,301 סמ"ק המפיק 85 כ"ס ב-5,800 סל"ד.
1,366 סמ"ק המפיק 84 כ"ס ב-5,800 סל"ד.
1,438 סמ"ק המפיק 90 כ"ס ב-6,000 סל"ד.
1,585 סמ"ק המפיק 100 כ"ס ב-5,800 סל"ד.
1,592 סמ"ק המפיק 100 כ"ס, 108 כ"ס ב-6,000 סל"ד.
1,756 סמ"ק המפיק 110 כ"ס ב-6,000 סל"ד.
1,756 סמ"ק המפיק 120 כ"ס ב-6,200 סל"ד.
1,756 סמ"ק המפיק 82 כ"ס ב-5,900 סל"ד (דגם "לנצ'יה בטא סקורפיון" בארצות הברית).
1,995 סמ"ק המפיק 106 כ"ס, 108 כ"ס, 115 כ"ס, 119 כ"ס, 120 כ"ס, 122 כ"ס ב-5,500 סל"ד.
1,995 סמ"ק המפיק 135 כ"ס (מגדש טורבו).
תמונות

"לנצ'יה בטא" דגם "Fastback" (אנ')
"לנצ'יה בטא" דגם "Fastback" (אנ')
"לנצ'יה בטא" דגם "Trevi"
"לנצ'יה בטא" דגם "Trevi"
"לנצ'יה בטא", שנת 1982 - קופה
"לנצ'יה בטא" - קופה
"לנצ'יה בטא" - קופה
"לנצ'יה בטא" - קופה
"לנצ'יה בטא", דגם "HPE"
"לנצ'יה בטא", דגם "HPE", שנת 1978 - מבט לתא הנהג
"לנצ'יה בטא" דגם "ספיידר"
"לנצ'יה בטא" דגם "ספיידר"
"לנצ'יה בטא" דגם "ספיידר", שנת 1977
ראו גם

לנצ'יה
לנצ'יה מונטה קרלו
מבצר ביסטון

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  טירת פסגה 
 כתובת:  ביסטון 
 מיקום:  ביסטון 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 בעלים:  רנולף דה בלונדוויל הארל השישי של צ'סטר 
 מייסדים:  רנולף דה בלונדוויל הארל השישי של צ'סטר 
 מפעיל:  המורשת האנגלית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – העשור של 1220
 תאריך פתיחה רשמי:  שנות ה־20 של המאה ה־13 
 חומרי בנייה:  אבן חול 
 מידות
 גובה מעל פני הים:  9 מ' 
 קואורדינטות:  53°07′41″N 2°41′31″W﻿ / ﻿53.12815°N 2.6919°W﻿ / 53.12815; -2.6919
 אתר רשמי
  (למפת אנגליה מוגדלת) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי מבצר ביסטון(למפת אנגליה רגילה) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי מבצר ביסטון
 
שער מבצר ביסטון
מבצר ביסטון (באנגלית: Beeston Castle) הוא מבצר מימי הביניים במחוז צ'שייר שבאנגליה.
היסטוריה

מבצר ביסטון נבנה בשנת 1220 על ידי רנולף דה בלונדוויל, רוזן צ'סטר השישי, לאחר חזרתו לנחלתו ממסעי הצלב.
בשנת 1237 עבר המבצר לידי הנרי השלישי, מלך אנגליה ושימש את הכתר האנגלי עד למאה ה-16 אז נחשב המבצר כחסר חשיבות צבאית. למרות זאת המבצר שימש, שוב, כמעוז צבאי במהלך מלחמת האזרחים האנגלית ובמהלכה, בשנת 1646, נהרסו חלקים ממנו על ידי צבאותיו של אוליבר קרומוול. האתר ננטש ובמהלך המאה ה-18 שימש כמחצבה. כיום האתר נמצא בבעלות מועצת המורשת האנגלית וקיבלה מעמד של מונומנט רשום ובניין רשום.
בוני מבצר ביסטון נמנעו מבניית מגדל עוז והסתמכו על חוסנו הטבעי של האתר והמאסיביות של חומותיו. המבצר תוכנן על בסיס המצודה הקונצנטרית שמקורה במבצרים הצלבניים של סוף המאה ה-12. מערכות המגן של המבצר היו בנות 2 חלקים נפרדים, טירה פנימית על פסגת הגבעה שמדרונות תלולים משלושת צדדיה וחפיר עמוק מהצד הרביעי בודדו אותה מסביבתה. טבעת ההגנה החיצונית נבנתה על השיפולים של התל, צורתה ריבועית והיא מורכבת מחומה שעובייה 2 מטרים ושער אדיר ממדים שמסביבו נחפר חפיר עמוק. החומה נבנתה בשיטה הצלבנית של בניית "קליפה חיצונית" ומילוי של עפר ושברי אבנים, מגדלים שצורתם חצי מעגל כצורת האות הלועזית D, שהוו חידוש בבניית טירות באנגליה ומקורם אף הוא במבצרים צלבנים. המגדלים נבנו על מנת לאפשר שליטה באש לאורך קו החומות. במבצר לא נבנו קמרונות או מבני אבן קבועים לחיל המצב וההשערה היא כי תושביו התגוררו במבני עץ בחצר החיצונית.
ישנן עדויות לכך שהמבצר נבנה במקומה של התיישבות מתקופת הברזל, כאשר הגבעה עליה נבנה המבצר שימשו למבצר גבעה מהתקופה.
גלריה

שער מבצר ביסטון בשנת 1816
מבצר ביסטון, ציור משנת 1816.
מבט על מבצר ביסטון מכביש הגישה.
חומות מבצר ביסטון.
ראו גם

כוכב הירדן
מצודה
מגדלי אקסצ'יינג'

| --- | --- |
מגדלי אקסצ'יינג'. מימין מגדל המגורים ומשמאל מגדל המשרדים. בצד ימין למטה מבנה מפעל השוקולד שעתיד לשמש כמוזיאון
מגדלי אקסצ'יינג'. מימין מגדל המגורים ומשמאל מגדל המשרדים. בצד ימין למטה מבנה מפעל השוקולד שעתיד לשמש כמוזיאון
 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים
 שימוש:  משרדים, מגורים
 מיקום:  מתחם הבורסה  רמת גן
 מדינה:  ישראל 
 מידות
 גובה:  מגדל מגורים: 205.95 מגדל משרדים: 198 מטר
 קומות:  מגדל מגורים: 61 מגדל משרדים: 50
 קואורדינטות:  32°04′58″N 34°48′15″E﻿ / ﻿32.08274722°N 34.80409722°E﻿ / 32.08274722; 34.80409722
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) מגדלי אקסצ'יינג'(למפת גוש דן רגילה) מגדלי אקסצ'יינג'(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מגדלי אקסצ'יינג'(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מגדלי אקסצ'יינג'  he מגדלי אקסצ'יינג'he מגדלי אקסצ'יינג'מפת  __ רמת גן (in English: Ramat Gan)  __ גבעתיים (in English: Givatayim) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון ומערב: __ תל אביב-יפו (in English: Tel Aviv) ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ גבעת שמואל (in English: Giv'at Shmuel), __ קריית אונו (in English: Kiryat Ono), __ מחנה דורי (in English: Tel HaShomer Base) מדרום: __ אור יהודה (in English: Or Yehuda), __ פארק אריאל שרון (in English: Ariel Sharon Park) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
הבור שנחפר במגרש, 2011
מגדלי אקסצ'יינג' (Exchange), או בשמם הקודם מגדל עלית, הוא פרויקט הכולל שני גורדי שחקים וממוקם מול מגדל משה אביב ומתחם הבורסה ברמת גן. המגדל הגבוה, אשר ישמש למגורים, כולל 61 קומות - 3 קומות מסחר, קומת ביניים, 55 קומות מגורים ו-2 קומות טכניות - שבהן יהיו 355 יחידות דיור, ומתנשא לגובה של 206 מטרים. המגדל הנמוך יותר אשר ישמש למשרדים, כולל 50 קומות ומתנשא לגובה של 198 מטרים.
הפרויקט נבנה על מגרש בן 15 דונם בו היה מפעל עלית אשר פונה בשנת 2007.
במקום מתוכנן שימור של חלק ממפעל השוקולד שככל הנראה יתפקד כמוזיאון. בתחילת חודש יוני 2009 נחנכה בחלק המעוגל של המבנה המקורי של המפעל המחלקה החדשה לאמנות רב תחומית של בית הספר לעיצוב שנקר.
היסטוריה

בשנת 2006 רכשו חברת קרסנט הייטס וקבוצת טראמפ את המגרש משטראוס גרופ תמורת 44 מיליון דולר, ותכננו לבנות בו מגדל ששמו "טראמפ פלאזה טאוור", על שם דונלד טראמפ. חברת אזורים וקבוצת משקיעים רכשו בשנת 2007 את זכויות הבנייה במגרש מקבוצת קרסנט הייטס תמורת 80 מיליון דולר. הם תכננו לבנות עליו מגדל בודד בעלות של 175 מיליון דולר ובגובה של 270 מטרים ו-74 קומות שהיה הופך אותו לגבוה ביותר בישראל, במקום מגדל משה אביב. המגדל היה אמור לשלב משרדים ומגורים ובשנת 2008 אף פורסם כי יזמי המגדל ביקשו לאשר הגבהתו לגובה של 280 מטרים ו-85 קומות. בשנת 2009 הקפיאה חברת אזורים את העבודות על המגדל בגלל חולשת שוק הנדל"ן בהשכרת משרדים.
ביוני 2012 אישרה הוועדה המקומית לתכנון ובנייה את שינוי תוכנית הבנייה כך שבמקום מגדל אחד ייבנו מגדל מגורים גבוה שיבנה על ידי אזורים, ובניין משרדים נמוך שיבנה על ידי שאר המשקיעים, קבוצת יהלומנים פרטית. עבודות הבינוי היו אמורות להתחיל בשנת 2013 ולהימשך שלוש שנים וחצי.
באפריל 2014 פורסם כי תוכנית המגדל הגבוה עודכנה כך שיכלול 65 קומות בגובה של 256 מטרים. המגדל הגבוה ישמש למגורים בלבד ויכלול 338 דירות.
במרץ 2015 הודיעה חברת אזורים על ביטול התוכנית לבניית המגדל הגבוה, עקב עיכובים בקבלת היתר בנייה מהעירייה.
ביולי 2016 חזרה והפקידה הוועדה המחוזית את תוכניות הבינוי למתחם שיכללו מגדל מגורים בן 60 קומות, מגדל משרדים בן 45 קומות וכן צמד מגדלים שאמורים להיות בגובה של כ-30 קומות שהראשון ביניהם כבר נמצא בבנייה מתקדמת ומיועד לאכלוס עד תום 2017.
ביולי 2020 הושלמה יציקת המפלס התחתון והחלו רשמית עבודות הבניה על המגדל.
לקראת סוף שנת 2023 הגיעו צמד המגדלים לגובהם הסופי ומגדל המגורים הפך למגדל השני בגובהו ברמת גן (אחרי מגדל משה אביב) ולמגדל המגורים השני בגובהו בישראל (אחרי מגדל Hi Tower בגבעתיים).
ראו גם

גורד השחקים הגבוה בישראל
מגדל משה אביב
גורדי שחקים בישראל
הערות שוליים

↑  עידו אפרתי, הושלמה עסקת "טראמפ טאואר" ברמת גן, באתר ynet, 25 ביוני 2006
↑  נעמה סיקולר, בוימלגרין רכש את מתחם עלית ב-80 מיליון דולר, באתר ynet, 2 בדצמבר 2007
↑  גיא ליברמן, אזורים הקפיאה את בניית מגדל עלית, באתר הארץ, 16 בנובמבר 2009
↑  נמרוד בוסו, כבר לא הכי גבוה בישראל: מגדל עלית יפוצל לשני מגדלים, באתר TheMarker‏, 6 ביוני 2012
↑  שלומית צור, ‏אזורים תקים את המגדל הגבוה בישראל בר"ג, באתר גלובס, 3 באפריל 2014
↑  גולן חזני, אזורים הודיעה שתבטל הקמת מגדל המגורים הגבוה בישראל, באתר כלכליסט, 9 במרץ 2015
↑  שלומית צור, עסקת ענק למגדל: רוכשת קרקע בצומת עלית ברמת גן ב-325 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 23 בספטמבר 2019
↑  אביעד ברטוב, ריח של שוקולד ונדל"ן: פרויקט 'מגדל עלית' יוצא לדרך, באתר מקומונט רמת גן, ‏2 ביולי 2020
מאיר דן פלוצקי

| --- | --- |

 לידה:  1866 תרכ"ו 
 פטירה:  27 במרץ 1928 (בגיל 62 בערך) ו' בניסן ה'תרפ"ח 
 תקופת הפעילות:  ? – 27 במרץ 1928 
 רבותיו:  ישראל יהושע מקוטנא, שמחה יאיר רוזנפלד 
 
הרב מאיר דן רפאל פְּלוֹצְקִי (תרכ"ו, 1866 – ו' בניסן ה'תרפ"ח, 1928) היה מרבני יהדות פולין בתחילת המאה ה-20, ממייסדי אגודת ישראל בפולין וחבר מועצת גדולי התורה, יושב ראש הוועד הפועל של אגודת הרבנים בפולין ומראשי המתיבתא בוורשה, פעל לחשיפת זיופו של תלמוד ירושלמי על סדר קודשים, מחבר הספר כלי חמדה על התורה וספרים נוספים.
ביוגרפיה > שנותיו הראשונות

נולד בשנת תרכ"ו (1866) לחיים יצחק ולגעלה פלוצקי, שהיו עניים ומחסידיו של רבי חנוך העניך מאלכסנדר. כשהיה בן שלוש שנים חלה והרופאים אמרו נואש מהצילו. הוריו עשו כל מאמץ להצילו וכשהגיעו אל הרבי מאלכסנדר הוא הבטיח להם שהילד יבריא ויהיה "רב גדול בישראל". הילד אכן חי והיה ללמדן, עד כי אמו נזקקה למכירת מעט תכשיטיה, כדי לשכור לו מורים. בגיל תשע שלחו אותו הוריו לבית מדרשו של רבי חיים אלעזר וואקס בקאליש, בעל ה"נפש חיה" והוא הכיר בכישרונותיו והתמדתו של הילד. אחרי שנתיים שלחו רבי חיים אלעזר ללמוד אצל חותנו, רבי ישראל יהושע מקוטנא וגם במחיצתו למד כשנתיים. בחגיגת בר במצווה שלו דרש דרשה שהפליאה את כל שומעיה ורבי אברהם בורנשטיין האדמו"ר מסוכטשוב, בעל ה"אבני נזר" ביקש לשמוע את הדרשה בעצמו ולאחר מכן אמר: "אפשר אולי להתווכח על הדברים, אבל בניין יפה בנית וחבל להרוס אותו, כאשר ייתכן לקיימו. מאיר דן החל ללמוד בבית המדרש של האדמו"ר ושהה שם כשנתיים. על רבו זה אמר: "האיר עיני בדרך לימוד בתורה הקדושה והתחלתי לטעום אצלו נועם מתיקות תורתנו הקדושה.
בתרמ"ב (1882) נשא את צירל ורושבסקי בעיר דווארט. הורי אשתו קנו עבורו ספרייה גדולה ופרנסו את הזוג במשך עשר שנים רצופות. היה מחשובי חסידי אדמו"רי גור: השפת אמת ובנו האמרי אמת.
ביוגרפיה > דווארט

רב העיר דווארט התרשם מאד מכישוריו ולכן מינה אותו כמורה צדק ועוד בחייו קבע שלאחר פטירתו ישמש הרב מאיר דן כמחליפו. בשנת תרנ"א (1891) נפטר הרב והוא, בהיותו כבן 25 בלבד, החל לכהן כרבה של העיר ועסק רבות בענייני ציבור באמונה. באותה תקופה הגיעו פרנסי לודז' לשכנעו שישמש כרב בעירם, אך הוא דחה את בקשתם, לא מחמת שאין תורה בעיר, אלא משום שהמולת הכרך ומיני הגוונים של האוכלוסייה לא נראו לו והוא העדיף להמשיך ללמוד תורה ולשמש כפרנס ליהודי דווארט.
ב-ה'תרס"ג (1903) הוציא לאור את ספרו הראשון "חמדת ישראל", וכעבור שלוש שנים ב-1906 יצא לאור חלקו הראשון של ספרו הגדול, בן חמישה חלקים - "כלי חמדה" שעסק בפירוש על התורה, לפי סדר פרשות השבוע ובו בירורי הלכה המתבקשים מהפסוקים.
בשנת ה'תר"ע, 1910, הוציא רבי מאיר דן את ספרו "שאלו שלום ירושלים" שעסק בחשיפת זיופו של תלמוד ירושלמי על סדר קודשים שנתפרסם בשנת ה'תרס"ז על ידי שלמה פרידלנדר שטען כי מצא את כתב היד המקורי שלא התגלה מעולם. הזיוף זכה בהתחלה להסכמותיהם של כמה רבנים, אולם בהמשך נתגלתה התרמית, לא מעט בזכות פעילותו של הרב מאיר דן פלוצקי.
כמו כן פרסם מאמרים, בעיתונות החרדית של אגודת ישראל, כנגד כתבים חדשים שזייפו מכתבים מהבעש"ט ותלמידיו הנמצאים ב-הגניזה החרסונית.
ב-1912 ביקר בארץ ישראל בשליחות כולל פולין, יחד עם ר' חיים יעקב נפתלי זילבֶּרבֶּרג מוורשה ור' שאול משה זילברמן מוֶוירשוב, כדי לעמוד מקרוב על בעיות שונות שהתעוררו בניהול ענייני הכולל בארץ ישראל. לאחר חזרתו העלה על הכתב את חידושיו ומתוך מה שכתב בהקדמה, ניכר אופיו הצנוע: "גם הדל המסייע לבניין, בכלל הבונים ייחשב".