stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2006/2007 בליגת כדורגל נשים
מלכת השערים

| מקום | שם | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ישראל סילבי ז'אן | מכבי חולון | 63 |
| 2 | ישראל שירלי אוחנה | מכבי חולון | 38 |
| 3 | ישראל אדווה טוויל | מ.כ. רמת השרון | 24 |
| 4 | ישראל מיטל דיין | אס"א תל אביב | 23 |
| 4 | ישראל רים מוסא | מכבי כישרונות חדרה | 23 |
ראו גם

גביע המדינה בכדורגל נשים 2006/2007
איילה אינגדשט

| --- | --- |

 לידה:  21 באוגוסט 1978 (בת 46) אתיופיה 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2006 
 סוגה:  מוזיקת פופ, רית'ם אנד בלוז 
 שפה מועדפת:  עברית 
 מספר צאצאים:  3 
 
איילה אינגדשט (נולדה ב-21 באוגוסט 1978) היא זמרת R&B ישראלית.
ביוגרפיה

אינגדשט נולדה באתיופיה ועלתה לישראל בגיל שנתיים. משפחתה של אינגדשט עלתה לארץ מאתיופיה בשנת 1981. המשפחה התגוררה בירושלים מספר שנים ולאחר מכן החליטו להשתקע באשדוד. כשאיילה הייתה צעירה, הוריה התגרשו, והאם גידלה לבד את בנות המשפחה.
כשהייתה בת 14 הופיעה לראשונה על במה, במסגרת להקת נוער באשדוד. שירתה בצה"ל כזמרת בלהקת חיל הים.
אודות השירות היא מספרת: "(...) הייתי האתיופית הראשונה בלהקה צבאית, אבל לא באתי ככזאת אלא כי רציתי לשיר. עברתי את הבחינות כמו כל אחד, אבל כשהגעתי עם המדים לחיל החינוך, המפקד לקח אותי לפגישה אישית ואמר: 'את יודעת שאת האתיופית הראשונה...', והם עשו לי הכנה, תדריך של מה הולך להיות לי, מבחינת יחס, תקשורת. זה יפה מצדם. בסך הכל דאגו לי. אבל כשהקשבתי לו זה עבר מעלי. הייתי די בהלם".
אחיותיה הצעירות של אינגדשט, מרי ומלכה, הן זמרות גם כן, אך אחותה אושרת אינגדשט היא שחקנית.
היא מתגוררת ברמת גן, נשואה ואם לשלושה.
קריירה

אחרי שהשתחררה משירותה הצבאי שיחקה אינגדשט במספר הצגות, כ"תל אביב הקטנה" ו"מעיין הכבשים", וגם הנחתה בערוץ "בריזה". עד שנת 2006 לא הקליטה אינגדשט חומרים מוזיקליים משל עצמה. עם זאת, מוקי ופילוני, חברי להקת שב"ק ס', טיפחו אותה מוזיקלית, כולל השתתפות בהופעות ובאלבומיו של מוקי.
בשנת 2006 החלה אינגדשט לשתף פעולה עם המפיק המוזיקלי רוי אדרי, מה שבסופו של דבר הניב את אלבום הבכורה שלה, שיצא במרץ 2007. האלבום נקרא על שמה והכיל את הסינגלים "ממהרת", "אהבנו" ו"לנוע".
בשנת 2007 השתתפה אינגדשט באלבומו של מומי לוי "יבוא אישי", בו שרה יחד עם לוי את השיר "נוצה ברוח", גרסת כיסוי לשירה של ריטה. בשנת 2014 הוציאה יחד עם רועי שפיגלר לאור את הסינגל "תן לי ללכת באור".
אינגדשט השתתפה בארבעת הדיסקים של פרויקט "ילדי בית העץ" ומשתתפת באופן קבוע בהופעות הפרויקט.
כיום היא חתומה בחברת "התו השמיני" ועומדת להוציא אלבום שני.
בספטמבר 2019 הוציאה את הסינגל הראשון מתוך האלבום החדש, "בשכונה ממול". השיר מדבר על ילדותה באתיופיה ומשלב סיפורים שסבתה ואמה סיפרו לה על החיים באתיופיה. את השיר מלווה קליפ שצולם באתיופיה. את המילים ואת הלחן היא כתבה בשיתוף עם אריאל הורוביץ, וההפקה המוזיקלית היא של עופר מאירי.
הערות שוליים

1 2 3  איילה אינגדשט: "לא רוצה לדבר על הפגנות", באתר www.israelhayom.co.il
↑  יוני סמאש, פלפל הארץ, באתר nrg
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: eb8f9766-9b71-4000-a3a7-e33744f55506
מכי חכם נאמן

| --- | --- |

 לידה:  3 באוגוסט 1960 (בת 64) תל אביב-יפו, ישראל 
 שם לידה:  מלכה חכם 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום מגורים:  תל אביב-יפו 
 ידועה בשל:  חברת מועצת עיריית תל אביב-יפו 2018–הווה  מייסדת עמותת רוח נשית ומנכ"לית העמותה בין השנים 2007–2015  סמנכ"לית ארגון בעצמי בין השנים 2001–2007
 השכלה:  תואר ראשון בחינוך יצירתי והוראה  תואר שני בניהול מלכ"רים וארגונים קהילתיים
 תפקיד:  מנכ"לית משותפת "הקבוצה" - בית ספר למחול  מייסדת ומנכ"לית משותפת "בובינה" - תיאטרון בובות לשוויון מגדרי
 פרסים והוקרה:  פרס זוסמן-ג'וינט למצוינות בתחום השירותים החברתיים בישראל  אות הוקרה של השרה לשוויון חברתי בתחום המאבק באלימות נגד נשים
 
מכי חכם נאמן, (נולדה ב-3 באוגוסט 1960) היא אקטיביסטית פמיניסטית, יזמת, מנהיגה חברתית ומשוררת ישראלית. ייסדה את עמותת רוח נשית, המסייעת לנשים נפגעות אלימות להגיע לעצמאות כלכלית. זוכת פרס זוסמן-ג'וינט למצוינות בתחום השירותים החברתיים בישראל ואות הוקרה של השרה לשוויון חברתי בתחום המאבק באלימות נגד נשים.
חכם נאמן היא חברת מועצת עיריית תל אביב-יפו ה-21 (ברוטציה עם מוריה שלומות) מטעם מפלגת "אנחנו העיר" בראשות אסף הראל.
ביוגרפיה

חכם נאמן נולדה בתל אביב בשם מלכה חכם לשרה פרש ולציון חכם אשר עלו לישראל מעיראק בשנת 1951 במסגרת מבצע עזרא ונחמיה. היא הבכורה מבין שש אחיות. בין השנים 1970–1978 נדדה המשפחה בין צפת לפתח תקווה. בשנת 1976 הצטרפה לתנועת "המתיישב הצעיר" ובשנת 1978 התגייסה לצה"ל במסגרת גרעין הנח"ל "דולב" אליו השתייכה.
בשנת 1987 סיימה לימודי אמנות בהצטיינות בחוג לפיסול במכון אבני. בשנת 1993 סיימה לימודי חינוך פתוח ניסויי במכללה לחינוך ע"ש דוד ילין. בין השנים 1991–1999 עבדה כמחנכת ומורה לאמנות בבתי ספר יסודיים ותיכוניים. בין השנים 1996–1998 עבדה כשחקנית ובובנאית בתיאטרון בית-המקרא ברמת גן. בשנת 2000 קיבלה תואר ראשון בחינוך יצירתי והוראה ממכללת סמינר הקיבוצים. בוגרת תוכנית "עמיתי אשלים" בג'וינט-אשלים ליזמים בתחום ילדים ובני נוער בסיכון לשנת 2006. בשנת 2009 קיבלה תואר שני בניהול מלכ"רים וארגונים קהילתיים מהאוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 2014 השתתפה בסמינר "פמיניזם מזרחי זה לכולנו" מטעם "המדרסה" בשיתוף מכללת ספיר ותנועת אחותי. בשנת 2015 השתתפה במעבדה לחקר השפעה פמיניסטית של קרן דפנה.
חכם נאמן למדה כתיבה אצל המשוררות שז, ענת זכריה וטל ניצן והיא בוגרת תוכנית עמיתי עלמא 'מתנאל' בעלמא - בית לתרבות עברית. זוכת פרס אח"י לשירה לשנת 2021 ומענק קרן רבינוביץ לשירה לשנת 2022 על ספר ביכוריה "אנחנו סוסי הפרא של נהריה" שראה אור בהוצאת עתון 77.
בשנת 2018 התמודדה חכם נאמן על מקום במועצת העיר תל אביב-יפו ונבחרה לכהן כחברת מועצה (ברוטציה עם מוריה שלומות) מטעם "אנחנו העיר" בראשות אסף הראל.
חכם נאמן מתגוררת בתל אביב עם בן זוגה ולהם שני בנים.
פעילות חברתית

חכם נאמן פועלת לפיתוח והובלה של שירותים חברתיים ולשינוי חברתי בקרב אוכלוסיות מוחלשות ומודרות, בשוליים של מדינת ישראל. היא מבצעת הכשרות והרצאות במוסדות אקדמיים, ארגונים חברתיים ומוסדות חינוך ולוקחת חלק בוועדות וכנסים בכנסת לקידום חקיקה למען נשים. בשנת 2015 השתתפה בכנס "אלימות כלכלית" שנערך במשכן הכנסת בירושלים ביוזמת ח"כ זהבה גלאון, מרכז "תמורה" ועמותת "רוח נשית" ובכנס "דרום ת"א מההיבט המגדרי" שנערך לרגל יום האישה הבינלאומי ביוזמת "כוח לקהילה" ובשיתוף תנועת אחותי - למען נשים בישראל.
פעילות חברתית > בעצמי - לקידום ושילוב בתעסוקה של אוכלוסיות מעוטות-הזדמנויות

בעצמי הוא ארגון חברתי המסייע לנשים ולגברים השרויים באבטלה מתמשכת או בתת-תעסוקה להשתלב בתעסוקה יציבה.
חכם נאמן שימשה כסמנכ"לית הארגון בין השנים 2001–2007. במסגרת תפקידה יזמה ופיתחה תוכניות בתחום התעסוקה למובטלים, עולים וילידי הארץ, פרויקטים להעצמת נשים ופרויקטים לנוער במצבי סיכון. התוכניות פעלו בכל רחבי הארץ בשיתוף עם רשויות מקומיות, ג'וינט ישראל, משרד הקליטה ותוכניות בתעסוקה לישראלים יוצאי אתיופיה בשיתוף הסוכנות היהודית.
פעילות חברתית > רוח נשית - עצמאות כלכלית לנשים נפגעות אלימות

רוח נשית היא עמותה ללא מטרות רווח, הפועלת לחולל שינוי חברתי לקידום כוחן הכלכלי של נשים נפגעות אלימות בישראל, מתוך ראייה פמיניסטית ומחויבות לצדק מגדרי.
חכם נאמן יזמה את הקמת העמותה בשנת 2007 בעקבות סיפורה האישי: ”אמא שלי סבלה מאלימות קשה, ואני ואחיותיי לא יכולנו לעשות שום דבר כי לא ידענו איך להתמודד. הפחד מלחשוף את הסיפור, תחושת האשמה והבושה, חוסר היכולת לדעת במי ואיך להיעזר, מנעו מאיתנו להתלונן על אבא.”
לאחר שאמה שהתה במשך כחצי שנה במעון לנשים מוכות, היא החליטה לחזור הביתה, לבעלה: ”הוא התחנן והבטיח להיות בסדר, והיא בחרה להאמין לו, כי לא היה לה לאן ללכת. מתברר שארבעים אחוז מהנשים שיוצאות ממקלטים לנשים מוכות חוזרות הביתה, כי אין להן מקורות תמיכה.” בעקבות חזרת האם לביתה, הבינה חכם נאמן ש”המסגרות הקיימות מתמקדות במעני חירום ושיקום של נזקי האלימות, אך אינן ערוכות לתת מענה כולל בנושא העצמאות הכלכלית של נשים אלה. הממסד דואג במקרה הטוב למרכזים ומקלטים במקרי חירום, אך מי דואג לנשים אלה ביום שאחרי?”
הרעיון של העמותה הוא ליצור מעגלי תמיכה סביב נשים נפגעות אלימות לאורך זמן, עד שהן עולות על המסלול של חיים עצמאיים. העמותה הוקמה על ידי חכם נאמן, אשר כיהנה כמנכ"לית העמותה בין השנים 2007–2015.
פעילות חברתית > רוח נשית - עצמאות כלכלית לנשים נפגעות אלימות > יוזמות במסגרת העמותה

פורום נשות העסקים - בשנת 2008 ייסדה חכם נאמן ביחד עם יעל אבקסיס את "פורום נשות העסקים" כדי לתמוך בפעילות למען נשים נפגעות אלימות. אבקסיס כיהנה כיו"ר פורום נשות העסקים של רוח נשית בין השנים 2008–2010 וכנשיאת העמותה בין השנים 2010–2015.
"אות קטן" למעורבות חברתית וקדום צדק מגדרי - פרס ע"ש פרופ' יוסי קטן המוענק לנשות ואנשי אקדמיה החל משנת 2013. קטן היה חבר הוועד המנהל הראשון של רוח נשית וכיהן בו עד מותו בשנת 2012. את האות ייסדה חכם נאמן לזכרו בשיתוף עם משפחתו. את פסלון האות יצר האמן גיורא ברגל. מטרת "אות קטן" היא לקדם מעורבות חברתית-התנדבותית של חוקרים וחוקרות אקדמיים התורמת להגברת העשייה החברתית-מגדרית ולצדק חברתי-מגדרי.
קואליציית שותפות - היא קואליציית ארגונים פמיניסטיים החותרים למען שוויון כלכלי ותעסוקתי עבור כלל הנשים בישראל. חכם נאמן כיהנה כחברת פורום מנכ"ליות ארגוני נשים בין השנים 2012–2015.
החלטה 1325 של מועצת הביטחון של האו"ם - מצהירה על המחויבות של מועצת הביטחון של האו"ם להגן על נשים ולהבטיח את ייצוגן בתהליכי שלום ובפוליטיקה הבינלאומית. "רוח נשית", בהובלת חכם נאמן, הייתה שותפה לניסוח האמנה של ארגוני הנשים בישראל ברוח החלטת 1325 של האו"ם. במסגרת האמנה הודגש הצורך בשיקום כלכלי של נפגעות אלימות בקהילה על ידי מתן כלים הוליסטיים כגון מיומנויות תעסוקתיות. חכם נאמן הייתה שותפה בפרויקט בין השנים 2012–2015.
חוק למניעת אלימות כלכלית בין בני זוג ובני משפחה - הצעת חוק למניעת אלימות כלכלית במשפחה ובין בני זוג, התשע"ה–2015. חכם נאמן הייתה שותפה לניסוח ההצעה יחד עם צוות המשפטניות של "רוח נשית", מרכז תמורה וחברות הכנסת זהבה גלאון ועאידה תומא סלימאן. חכם נאמן הייתה דוברת מרכזית בכנס "אלימות כלכלית", לצד פרופסור יפעת ביטון והשופטת בדימוס סביונה רוטלוי, שהתקיים בכנסת ונועד להסביר ולקדם את הצעת החוק.
קואליציה להבטחת תשלום דמי מזונות ילדים - קואליציה להבטחת תשלום דמי מזונות ילדים נועדה לעשות תיקון ושינוי בחוק המזונות (הבטחת תשלום) משנת 1972. "רוח נשית" ביחד עם "מרכז רקמן", "עמותת אם הבנים" וארגוני נשים נוספים הרכיבו את הקואליציה שפעלה לשינוי החוק.
פעילות חברתית > קינוקלאן - נשים עם מצלמות

העמותה פועלת להפקתן ולהפצתן של יצירות קולנועיות וספרותיות הנותנות ביטוי לעולמן של נשים, מנקודת מבטן. העמותה הוקמה על ידי דנה גולדברג ואפרת מישורי. חכם נאמן מכהנת כחברת דירקטוריון החל משנת 2016.
פעילות חברתית > בובינה - תיאטרון בובות לשוויון מגדרי

בשנת 2016 הקימה חכם נאמן ביחד עם שרון גרוס את "בובינה - תיאטרון בובות לשוויון מגדרי". התיאטרון משלב שחקניות ובובנאיות מקצועיות לצד צעירות בסיכון בשיתוף עמותת "קול הנוער" מיפו ד'. ההצגות עוסקות בחינוך לשוויון מגדרי במטרה לשנות תפיסות וסטראוטיפים מגדריים. סנדרה שדה מעניקה ייעוץ וליווי אמנותי לתיאטרון החל מהקמתו.
פעילות חברתית > הקבוצה - בית למחול, קונטקט ואימפרוביזציה

החל משנת 2016 חכם נאמן מכהנת כמנכ"לית משותפת בעמותת "הקבוצה" הממוקמת בשכונת הארגזים בתל אביב. "הקבוצה" מפעילה בית ספר למחול מודרני, קונטקט ואימפרוביזציה שמטרתו לאפשר לאנשים בוגרים ללמוד מחול, ללא הגבלת גיל, מבנה גוף או רקע קודם בתחום. העמותה מפעילה בנוסף מספר פרויקטים חברתיים שמטרתם לקדם ולהעצים אוכלוסיות במצוקה וסיכון באמצעות מחול ותנועה.
פרסים והוקרה

2011 - פרס זוסמן-ג'וינט למצוינות בתחום השירותים החברתיים בישראל
2011 - פיינליסטית בתחרות "מוביל החדשנות החברתית" של קרן שוואב, מטעם הפורום הכלכלי העולמי וגלובס
2013 - אחת מ-50 הנשים המובילות הפועלות למען העצמה כלכלית של נשים מטעם סלונה
2016 - אות הוקרה של השרה לשוויון חברתי בתחום המאבק באלימות נגד נשים
2018 - אחת מ-30 נשות המופת של ישראל מטעם ליידי גלובס
2021 - פרס אח"י לשירה על ספר ביכוריה "אנחנו סוסי הפרא של נהריה"
2022 - מענק קרן רבינוביץ לשירה לשנת 2022 על ספר ביכוריה "אנחנו סוסי הפרא של נהריה"
ספריה

2016 - ערה ביער (אסופת שירי משוררות), הוצאה עצמית
2018 - פרחה פואטיקה - שירת משוררות מזרחיות, הכיוון מזרח, גיליון מס' 34 בעריכת שולה קשת
2019 - "וילכו ויבואו בית אישה", אנתולוגיה ספרותית-חברתית בעריכת לורן מילק, הוצאת טנג'יר
2020 - "אם יאפיר הלב הקטן", הַמּוּסָךְ: מוסף מקוון לשירה, לסיפורת, לביקורת ולמסה, גיליון מס' 89
2021 - "אנחנו סוסי הפרא של נהריה", בעריכת טל ניצן, הוצאת עיתון 77.
הערות שוליים

↑  מיטל סטרול, ריאיון עם המועמדות – שולה קשת, מכי חכם נאמן ואיריס רחמימוב, ברשימת "אנחנו העיר" לעיריית תל אביב-יפו | ראיינה: מיטל סטרול, באתר פוליטיקלי קוראת, ‏29 באוקטובר 2018
↑  אנחנו העיר - בראשות אסף הראל, הכירו את הרשימה, באתר פייסבוק, ‏10 באוקטובר 2018
↑  GABI SHEMAYA, רשימת חברי מועצת העיר ה-21 תל אביב יפו, באתר פייסבוק, ‏31 באוקטובר 2018
↑  מכי חכם נאמן, באתר Supersonas
1 2  כנס "אלימות כלכלית", מרכז רקמן, 17 בנובמבר 2015
↑  כנס "כנס דרום ת"א מההיבט המגדרי", באתר שתיל - הקרן החדשה לישראל, ‏12 במרץ 2015
↑  מורן אריה, תנועת העבודה: עמותות ליזמות במציאת תעסוקה, באתר ynet, 3 במרץ 2006
1 2  "רוח נשית": מגבה ומחזקת נפגעות אלימות, באתר ynet, 9 באפריל 2008
↑  יעל אבקסיס, יעל אבקסיס למען נשים נפגעות אלימות, באתר Xnet‏, 26 במאי 2005
↑  רונית מטיאס, הסיטי, באתר nrg‏, 14 באוקטובר 2012
↑  "אות קטן" 2015, באתר האגודה הישראלית ללימודים פמיניסטיים ולחקר המגדר, ‏16 באוקטובר 2015
↑  TAUVOD, תרומתו האקדמית והחברתית של פרופ' קטן, באתר youtube, ‏11 ביולי 2012
↑  קואליציית שותפוֹת Shutafot شريكات, באתר פייסבוק, ‏17 בדצמבר 2013
↑  הדרך להחלטה 1325 בישראל, באתר הטלוויזיה החברתית, ‏13 ביולי 2015
↑  WOMEN WITH CAMERAS MAKE THE UNSEEN VISIBLE, Kinoclan
↑  הקבוצה - עמותה לקידום מחול, קונטקט ואימפרוביזציה, באתר הקבוצה
↑  פרסי זוסמן-ג'וינט למצוינות בתחום השירותים החברתיים בישראל, 2011(הקישור אינו פעיל)
↑  נתניהו על הבמה, באתר גלובס, 12 בדצמבר 2011
↑  שגית פסטמן, 50 נשים למען נשים, באתר סלונה, ‏2013
↑  המשרד לשוויון חברתי - היום הבינלאומי למאבק באלימות נגד נשים - אות הוקרה של השרה לשוויון חברתי בתחום המאבק באלימות נגד נשים, באתר www.gov.il
↑  המשרד לשוויון חברתי - נספח – רשימת הזוכים בפירוט, באתר השירותים והמידע הממשלתי, ‏2016
↑  שני אשכנזי, ‏נשות המופת של ישראל - "ליידי גלובס" בפרויקט מיוחד, באתר גלובס, 5 בדצמבר 2018
↑  טקס הענקת פרסים ומענקים במרכז מורשת יהדות בבל בשיתוף עם אח"י, באתר מרכז מורשת יהדות בבל, ‏15 בדצמבר 2021
↑  קרן רבינוביץ לאמנויות, רשימת מקבלי תמיכות בספרות ושירה, ‏2021
↑  נילי דגן, "עֵרה בַּיער" - הבנות של שז, באתר האתר של נילי דגן, ‏16 באוגוסט 2016
↑  מכי חכם נאמן, המוסך מוסף לספרות, שירה, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 09.12.2020
↑  "מכי חכם נאמן - אנחנו סוסי הפרא של נהריה", באתר עיתון 77, ‏25 ביולי 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010188445005171  VIAF: 1163271004912140688   WorldCat (עם VIAF): 1163271004912140688 
מכי חכם נאמן ונשיא המדינה מר ראובן ריבלין בעת קבלת אות הוקרה של השרה לשוויון חברתי בתחום המאבק באלימות נגד נשים
מכי חכם נאמן ויעל אבקסיס, נשיאת רוח נשית לשעבר, באירוע ההתרמה השנתי של העמותה
אטלנטיקה (להקה)

| --- | --- |
 מוקד פעילות:  ירושלים, ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2006
 סוגה:  רוק קלאסי
 www.ramidavidoffmusic.com
 חברים
 רמי דוידוף, הרצל חוג'ה, ינקי בכר, רומן אלקין, בן ארגמן
 
אטלנטיקה היא להקת רוק ישראלית.
אודות הלהקה

הלהקה הוקמה בשנת 2006 על ידי רמי דוידוף, ושאבה את מקורותיה ממוזיקת הרוק של שנות ה-70 לצד מוזיקה קלאסית.
הלהקה פתחה ב-2006 את פסטיבל הקולנוע בבריכת הסולטן שבירושלים עם הסינגל "בן המלך" מתוך האלבום הראשון (שנבחר לשיר נושא בסרט מישהו לרוץ איתו).
ב-2014 כתב רמי דוידוף סדרת דרמה קומית, בהפקת Hot 3, הנקראת אטלנטיקה, המגוללת את סיפורה של הלהקה בדרכה להוצאת האלבום הראשון. בסדרה השתתפו: אלון חמאווי, טל פרידמן, שלומי קוריאט, שי אביבי, יורם טולדנו ועוד. כמו כן, חברי להקת Deep Purple איאן גילן ורוג'ר גלובר, שהשתתפו בה בתפקיד עצמם. הסדרה זכתה להצלחה ובפסקול שולבו שירי הלהקה מהאלבומים הראשון והשני.
במאי 2016 עם סיום מסע ההופעות לרגל השקת האלבום השני, חיממה אטלנטיקה את להקת Deep Purple בלייב פארק ראשון לציון מול כ-15,000 צופים.
נכון לשנת 2019 מופיעה הלהקה ברחבי הארץ במסגרת סיבוב הופעות לרגל אלבומה השלישי In Jerusalem (אין ג'רוזלם).
אלבומים

|  | שנת הוצאה | שם האלבום | הפקה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2009 | שוב בבוקר | התו השמיני |
| 2 | 2015 | אין לי מה | רן שם טוב |
| 3 | צפוי לצאת ב-2019 | In Jerusalem | לינקטון |
חברי הלהקה

רמי דוידוף - שירה, גיטרה, מילים ולחן
הרצל חוג'ה - גיטרה מובילה, קולות
ינקי בכר - גיטרה מלווה, קולות
רומן אלקין - תופים
בן ארגמן - גיטרה בס
אורלי אסיה - יח"צ וניהול הלהקה
חברים לשעבר:
ראול כהן - גיטרה חשמלית
משה שי - תופים ושירה
אייל פישר - גיטרה בס
תום קמינסקי - גיטרה חשמלית
ליאם בכר - תופים
הערות שוליים

↑  שוב בבוקר - האלבום המלא
↑  אין לי מה - האלבום המלא
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007396197305171
טייגר לאב

| --- | --- |
 מוקד פעילות:  תל אביב, ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2010
 סוגה:  סינת'פופ
 חברים
 רועי בן ארצי (גיטרה ושירה) גיגי בן ארצי (בס)
 
טייגר לאב (באנגלית: Tiger Love) הוא צמד פופ סינטיס ישראלי שהוקם ב-2010 על ידי האחים רועי וגיגי בן ארצי. הלהקה צברה פופולריות וחלקה במות עם אמנים כמו הפט שופ בויז, מארק רונסון וארקטיק מאנקיז. בראיון מ-2011 הצהירה הלהקה, שהתבססה אז בלונדון, שהיא מלונדון וניו יורק.
היסטוריה

"טייגר לאב" הוקמה בתחילת העשור השני של המאה ה-21 על ידי האחים רועי בן ארצי וגיגי בן ארצי. גיגי ניגן בס, ואילו אחיו רועי ניגן בגיטרה והיה הסולן הראשי. על פי הדיווחים, השיר של הלהקה "Pussy Cocaine" שיצא בשנת 2010 קיבל מאות אלפי צפיות ואף הגיע לעשירייה הראשונה של מצעד המוזיקה של "הייפ מאשין". הם חלקו במה עם אמנים כמו "פט שופ בויז" ומארק רונסון והופיעו ב"גרדיאן", במגזין "פייפר" ופרד פרי.
בשנת 2011, הופיעו טייגר לאב בפסטיבל המוזיקה של Lowlands בהולנד עם ארקטיק מאנקיז.
בשנת 2013 חיממו את הפט שום בויז בהופעה בישראל
בשנת 2016 הם הוציאו את הסינגל שלהם "חלל בחלל". בסרטון המלווה של הרצועה, הדוגמנית וסנסציית האינסטגרם אליה גאליאוטדינובה נראית מענגת את עצמה מינית.
דיסקוגרפיה > סינגלים

כוס קוקאין (2010)
גשם קיץ (2012)
שטח בחלל (2016)
ראה עשן שמש (2017)
הערות שוליים

↑  אלכס פולונסקי, דרך נמר, באתר חדשות 13, 21 באוקטובר 2010
↑  Ben Nun, Sagi (17 באוגוסט 2011). "Three Beautiful Men: Interview with Tiger Love [שלושה גברים יפים: ריאיון עם טייגר לאב]". Makor Rishon. נבדק ב-5 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  ליה פן, גלריה, גילוי מרעיש: "טייגר לאב" הולכים רחוק עם הפוזה, באתר הארץ, 25 באוקטובר 2010
↑   טייגר לאב, בביצוע Pussy Cocaine, סרטון  באתר יוטיוב
1 2  Lester, Paul (15 באוגוסט 2012). "New band of the day - Tiger Love". The Guardian. נבדק ב-5 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Toop, Simon (9 באוגוסט 2011). "Tiger Love Channeled Sex, Drugs and Rock 'n' Roll at SoHo House". Paper Magazine. נבדק ב-5 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "TIGER LOVE". Fred Perry. 24 ביוני 2011. נבדק ב-5 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  אלעד בילו, טייגר לאב יפתחו את ההופעה של מארק רונסון, באתר הארץ, 13 ביולי 2011
↑  אסף נבו, ‏טייגר לאב יחממו את הפט שופ בויס, באתר ‏מאקו‏, 12 ביוני 2013
↑  עינב שיף, הולנד‏, Tiger Love: החיים במיתוס של סקס, סמים ורוקנרול - ראיון מיוחד, באתר וואלה, 25 באוגוסט 2011
↑  טייגר לאב יחממו את הפט שופ בויז בישראל, באתר nrg
↑  Munkonge, Mandalena (13 ביוני 2016). "Space in Space: Tiger Love and Aliyah Interview". KALTBLUT Magazine. נבדק ב-5 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Martin, Bronte (18 במאי 2016). "Watch Tiger Love's super sexy (NSFW) video for "Space In Space"". Earmilk. נבדק ב-5 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 0119795a-f2a6-4641-9980-27a33150ec31 
גיגי בן ארצי במהלך ראיון, מאי 2016
רועי בן ארצי, מאי 2019
החולמות

| --- | --- |

 בימוי:  אפרת שלום דנון 
 הופק בידי:  יפעת פרסטלניק, עבור ערוץ 8 וקרן גשר לקולנוע רב תרבותי
 תסריט:  גילי דנון, אפרת שלום דנון 
 עריכה:  גילי א. דנון
 מוזיקה:  שמוליק נויפלד
 צילום:  אביגיל שפרבר
 מדינה:  ישראל 
 הקרנת בכורה:  פסטיבל דוקאביב, מאי 2011
 משך הקרנה:  58 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט תיעודי 
 פרסים:  פרס הסרט התיעודי בפסטיבל הבינלאומי לסרטי נשים רחובות 2011 פרס מיוחד של חבר השופטים בפסטיבל הקולנוע היהודי בבוקרשט, 2014
 דף הסרט ב־IMDb
 
תקוה סטולוף (מתוך הסרט)
רוחמה מנדליאל (מתוך הסרט)
אפרת שלום-דנון
החולמות הוא סרט תיעודי בבימויה של אפרת שלום דנון העוסק בקולנועניות חרדיות ובתהליך המורכב של יצירה קולנועית בציבור החרדי. הסרט הופק על ידי יפעת פרסטלניק עבור ערוץ 8 וקרן גשר לקולנוע רב תרבותי. התסריטאי ועורך הסרט הוא גילי א. דנון. הקרנת הבכורה שלו הייתה במאי 2011 בתחרות הרשמית בפסטיבל דוקאביב. הסרט השתתף בעשרות פסטיבלים בארץ ובעולם, בין השאר גם בפסטיבל פיפה בצרפת. הסרט זכה בפרס הסרט התיעודי בפסטיבל הבינלאומי לסרטי נשים רחובות, ובפרס מיוחד של חבר השופטים בפסטיבל הקולנוע היהודי בבוקרשט. והיה מועמד לפרס סרט הביכורים בתחרות הקולנוע הדוקומנטרי של פורום היוצרים הדוקומנטריים.
עלילה

הסרט מתמקד בשתי נשים חרדיות, תקוה סטולוף, שחקנית חרדית בת 43 ובעלת סלון פאות, אם לחמישה ילדים המתגוררת בנווה יעקב בירושלים שהגשימה בגיל מאוחר את חלומה והייתה לשחקנית. השנייה היא רוחמה מנדליאל, במאית הסרט החרדי סגורים, אשת חסיד ברסלב ואם לחמישה ילדים, מתגוררת במודיעין עילית.
עלילה > תקוה

תקוה היא שחקנית חרדית שמימשה בגיל מאוחר את חלומה להיות שחקנית. לדבריה, תמיד אהבה לשחק, אבל כילדה חרדית הלומדת בבית יעקב לא היו לה הזדמנויות לממש את חלומה, עד שנרשמה לבית ספר למשחק שביט (השוכן בבית דויסדון, שכונת הבוכרים, ירושלים).
תקוה, שבעלה הוא ראש כולל, מתמודדת עם ההסתייגות הציבורית מהמקצוע הזר לציבור, "שחקנית קולנוע". בסרט היא אומרת, "...אני חושבת מה יגידו בלויה שלי. שהייתי שחקנית. זה לא מורה, מחנכת... בעלי ראש כולל. אני שואלת את עצמי אם אני עושה כבוד. .אם לי יש כבוד". אחת מהסצנות מציגה את תקוה המשוחחת עם לקוחה של סלון הפאות שלה. הלקוחה תוהה מדוע היא צריכה להיכנס למקום שמעורר קונפליקט בציבור. היא מעלה את אחת הבעיות המרכזיות של העיסוק במקצוע שנוי במחלוקת והלא מקובל: "...יש כאלה שידברו על זה. שירימו גבה". החשש הוא מפני ערעור במעמד החברתי של משפחתה כתוצאה מעסוק כזה, דבר שעלול לגרום לה לנזק, למשל: פגיעה בשידוכים של ילדיה או בקבלה למוסדות לימוד. עם כל זאת, בריאיון לערב חדש אמרה תקוה שהסביבה "קיבלה את זה בכיף" גם אם כדבר יוצא-דופן.
עלילה > רוחמה

רוחמה מנדליאל היא אישה חרדית העוסקת בהוראה, ובמאית. סרטה הראשון, "סגורים", קבל ביקורות שליליות בציבור וסיבך בחובות את יוצרותיו.
עלילת הסרט "סגורים" עוסקת בבתיה, בחורה חרדית שאמה, עטרה, היא מורה בכירה בסמינר בו היא לומדת. בתיה מתוארת בסרט כטיפוס לא שגרתי המחפש משמעויות בחיי הדת כמו שמחה והתחדשות בעבודת ה', מעבר לקיום המצוות הטכני. אמה לא מקבלת בעין יפה את ההתמרדות של ביתה נגד המוסכמות במקובלות.
יוצרות הסרט ניסו לתת לציבור מוצר שונה מהתסריט הידוע מראש של רוב הסרטים החרדים. השוני התבטא בסגנון הצילום של הסרט (צילומי תקריב), מודעות הרחוב, שבין השאר השתמשו לראשונה במילה "סרט", שימוש אליו נצרכו להיתר מיוחד, והקרנות באולמות יוקרתיים יותר. לראשונה הוקרן סרט חרדי בבית העם בירושלים. מי שהיוותה בעיה הייתה העלילה שביקרה באופן גלוי מוסכמות חרדיות.
רוחמה, מפיקת "סגורים", מודה בסרט בפני מרלין וניג, יוצרת חרדית אתה היא מתייעצת שהיא מודעת לכך שהסרט שלה הוא אחר ושונה. בסרט היא אומרת, "מה שחשוב לי זה ליצור מתוך המקום שלי כיצירה ולא מתוך מקום של מה שהקהל רוצה. אני מאמינה שיוצר אמיתי יוצר כשזה לא סתם. כשמשהו בוער לו מבפנים. אבל אולי זה מוקדם מדי". וניג מורידה אותה לקרקע המציאות: "את יוצרת מצד אחד, וחרדית מצד שני. אין לך חופש יצירה". לשיטתה, רוחמה מקדימה את המאוחר. ואכן, הסרט לא נחל הצלחה והותיר את יוצרותיו עם חובות של מאות אלפי שקלים.
הסנגוריה הצבאית

| --- | --- |

סמל הסנגוריה הצבאית
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 בסיס האם:  הקריה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  ספטמבר 1948 – הווה (כ־76 שנים)
 נוצרה מתוך:  הפרקליטות הצבאית
 פיקוד
 יחידת אם:  הפרקליטות הצבאית
 דרגת המפקד:    אלוף-משנה
 מפקד נוכחי:  אל"ם אופירה אלקבץ-רוטשטיין
 מפקדים:  ראו בהמשך
תג הסנגוריה הצבאית
הסנגוריה הצבאית היא יחידה בפרקליטות הצבאית המעניקה ייצוג משפטי בחינם לחיילים העומדים לדין פלילי בפני בתי הדין הצבאיים המחוזיים, בפני בית הדין הצבאי לערעורים ובפני בית המשפט העליון, הן בתיקים פרטניים והן במסגרת עתירות ציבוריות.
הייצוג של הסנגוריה הצבאית ניתן כבר משלב החקירה ומשתרע אף על הליכים צבאיים המתקיימים לאחר סיום ההליך המשפטי, כגון: ועדה להתרת התחייבויות, ועדה להקלה בעונש, ועדת סמים, ועדה להעברה לכלא אזרחי, ועדת שכר ועוד. כמו כן, הסנגוריה הצבאית מעניקה שירותי ייעוץ וייצוג לקצינים ומפקדים בוועדות חקירה, בבדיקות מבקר צה"ל ובבדיקות מבקר המדינה.
הסנגוריה הצבאית מעניקה שירותי ייעוץ בחינם לחיילים הנחקרים במצ"ח ובמשטרת ישראל. כמו כן, הסנגוריה הצבאית עוסקת בקידום יוזמות ומהלכים לחיזוק ההגנה על זכויות חיילים ואנשי קבע.
הסנגורית הצבאית הראשית (מכונה "סצ"ר") הנוכחית היא אל"ם אופירה אלקבץ.