stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קופה אמריקה 1959 (אקוודור)

| --- | --- |
 מארחת:  אקוודור אקוודור
 תקופת התחרות:  5 בדצמבר 1959 – 25 בדצמבר 1959 (21 ימים)
 מספר משתתפות:  5
 הזוכה:   אורוגוואי
 מספר משחקים:  10
 מספר שערים:  40 (4 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  462,000 (46,200 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ארגנטינה חוסה סנפיליפו   (6 שערים)
 השחקן המצטיין:  אורוגוואי אלסידס סילביירה
 → 1959 (ארגנטינה)1963 ←
 
אליפות אמריקה הדרומית 1959 (1959 Campeonato Sudamericano) היא המהדורה ה-27 של אליפות אמריקה הדרומית בכדורגל. הייתה זו מהדורה נוספת לזו שנערכה מוקדם יותר באותה השנה בארגנטינה. הטורניר נערך באקוודור בין ה-5 ל-25 בדצמבר 1959, ואורגן על ידי התאחדות הכדורגל הדרום אמריקאית (CONMEBOL). בטורניר הגמר השתתפו חמש נבחרות החברות בהתאחדות.
הטורניר שוחק במתכונת של בית גמר, והשתתפו בו חמש נבחרות בלבד, לאחר שבוליביה, צ'ילה, קולומביה ופרו לא השתתפו, בעוד ברזיל ששלחה קבוצה מפרנמבוקו בלבד. הטורניר שוחק בסיבוב אחד בן ארבעה מחזורים. אורוגוואי זכתה בטורניר בפעם העשירית בתולדותיה. היא סיימה במאזן נקי מהפסדים, וספגה שער אחד בלבד לאורך כל הטורניר.
בית הגמר

בשלב זה, נפגשו הנבחרות אחת עם השנייה פעם אחת. תואר אלופת אמריקה הדרומית הוענק לנבחרת שסיימה במקום הראשון בבית בתום ארבעה מחזורים.
עבור כל ניצחון זוכה הנבחרת בשתי נקודות, ועבור כל תוצאת תיקו זוכה הנבחרת בנקודה אחת. במקרה של שוויון בנקודות, תדורג גבוה יותר:
הנבחרת בעלת פער השערים הטוב יותר
הנבחרת בעלת מספר שערי הזכות הגבוה יותר
הנבחרת המנצחת במשחק בין השתיים
הנבחרת שתנצח בהגרלה שתיערך ביניהן
כל משחקי הגמר של הטורניר נערכו באצטדיון מודלו שבגואיאקיל. תכולתו המקסימלית בעת הטורניר הייתה 41,000 מקומות.
בית הגמר > טבלה סופית

אצטדיון מודלו בגואיאקיל
חיסון אסטרהזניקה נגד COVID-19

| --- | --- |

 מזהים
 מספר CAS:  2420395-83-9
 
AZD1222, הידוע גם בשם ChAdOx1 nCoV-19 וגם בשם Vaxzevria, הוא חיסון נגד קורונה, שפותח על ידי אוניברסיטת אוקספורד וחברת אסטרהזניקה. הוא ניתן באמצעות הזרקה תוך שרירית, תוך שימוש כווקטור של אדנווירוס משימפנזה בשם ChAdOx1.
המחקר נעשה על ידי מכון ג'נר של אוניברסיטת אוקספורד וקבוצת החיסונים באוקספורד. את הצוות מובילים שרה גילברט, אדריאן היל, אנדרו פולארד, תרזה למבה, סנדי דאגלס וקתרין גרין.
בנובמבר 2020, עבר המועמד לחיסון לשלב III של המחקר הקליני. בתחילת 2021 אושר החיסון בכמה מדינות ועל ידי הסוכנות האירופית לתרופות וארגון הבריאות העולמי.
פלטפורמת חיסונים

החיסון AZD1222 הוא וקטור אדנו-וירוס ללא יכולת שכפול, המכיל את רצף הקידוד המותאם לקודון באורך מלא של חלבון ספייק SARS-CoV-2 יחד עם רצף רקמת פלסמינוגן (tPA).
החוקרים השתמשו בגנום SARS-CoV-2 מווהאן. אדנווירוס הקוף המתוקן אינו יכול לשכפל, ולכן אינו גורם להדבקה נוספת ובמקום זאת משמש כווקטור להעברת חלבון הספייק של SARS-CoV-2.
החלבון S1 ספייק הוא חלבון חיצוני המאפשר לווירוס הקורונה מסוג SARS להיכנס לתאים דרך התחום האנזימטי של ACE2. לאחר החיסון מיוצר חלבון דוקרן זה, המקדם את מערכת החיסון לתקוף את נגיף הקורונה אם הוא מאוחר יותר מדביק את הגוף.
פיתוח

ביוני 2020 אישר המכון הלאומי לאלרגיה ומחלות זיהומיות בארצות הברית (NIAID) כי השלב השלישי לבדיקת חיסונים פוטנציאליים שפותחו על ידי אוניברסיטת אוקספורד ואסטרה-זנקה יתחיל ביולי 2020.
ביולי 2020, AstraZeneca חברה ל-IQVIA כדי להאיץ את הניסויים הקליניים בארצות הברית. ב-31 באוגוסט 2020 הודיעה AstraZeneca כי החלה לרשום מבוגרים למחקרים בשלב מאוחר במימון אמריקאי, 30,000 מחוסנים.
ב-8 בספטמבר 2020 הודיעה AstraZeneca על עצירה של ניסוי החיסונים בזמן שנחקרה תגובה שלילית אפשרית אצל משתתף בבריטניה. ב-13 בספטמבר חזרו אסטרה-זנקה ואוניברסיטת אוקספורד לניסויים הקליניים בבריטניה לאחר שהרגולטורים הסיקו כי בטוח לעשות זאת. AstraZeneca ספגה ביקורת על בטיחות החיסון לאחר חששות של מומחים שציינו את סירובה של החברה למסור פרטים על מחלות נוירולוגיות קשות בשני משתתפים שקיבלו את החיסון הניסוי בבריטניה. בעוד שהניסוי התחדש בבריטניה, ברזיל, דרום אפריקה, יפן והודו, הוא לא חודש בארצות הברית עד 23 באוקטובר 2020 בזמן שה-FDA חקר מחלה אצל חולה שהתעוררה בזמן הניסוי הקליני, על פי מזכיר מחלקת הבריאות ושירותי האנוש אלכס אזר.
ב-15 באוקטובר 2020, ד"ר ז'ואאו פדרו פייטוזה, רופא בן 28 מריו דה ז'ניירו, ברזיל, שקיבל פלצבו במקום חיסון הבדיקה בניסוי קליני ב-AZD1222, נפטר מסיבוכי קורונה. רשות הבריאות הברזילאית Anvisa הודיעה כי הניסוי יימשך בברזיל.
ב-23 בנובמבר 2020, אוניברסיטת אוקספורד ואסטרה-זנקה הודיעו על תוצאות ביניים מניסויי שלב III המתמשכים של החיסון. התעוררה ביקורת על השיטות הנהוגות בדו"ח, ששילבו תוצאות של 62% ו-90% מקבוצות שונות של נבדקים שקיבלו מינונים שונים כדי להגיע לנתון של 70%. AstraZeneca הודיעה כי תבצע ניסוי גלובלי נוסף תוך שימוש במינון הנמוך יותר שהוביל לטענת יעילות של 90%. הפרסום המלא של תוצאות הביניים הללו, מארבעה ניסויים מתמשכים, עיוורים, אקראיים, מבוקרים, ב-8 בדצמבר 2020, הבהיר דיווחים אלה. בקבוצה שקיבלה את החיסון הפעיל למעלה מ-21 יום קודם לכן, לא היו אשפוזים או מחלות קשות, בניגוד לאלה שקיבלו את חיסון הביקורת. תופעות לוואי חמורות היו מאוזנות בין זרועות הפעילות והשליטה במחקרים. נבדק אחד פיתח מיאליטיס רוחבית 14 יום לאחר שקיבל את הגברת החיסון הפעיל, ואירועים אחרים התרחשו בקבוצת הביקורת.
ב-11 בדצמבר 2020, AstraZeneca הודיעה כי תבדוק עם מכון המחקר הרוסי "גאמליה" האם ניתן לשלב את שני החיסונים שלהם המבוססים על האדנו-וירוס, AZD1222 ו-Gam-COVID-Vac, כדי להעניק רמות הגנה משופרות. ניסויים קליניים צפויים להתחיל ברוסיה לפני סוף שנת 2020.
בפברואר 2021, המפתחים פרסמו מחקר לפיו החיסון אינו רק מגן מפני הדבקה תסמינית, אלא גם מפחית הדבקה בצורה משמעותית (67%). המחקר שטרם עבר ביקורת עמיתים, היה המחקר הראשון שמוכיח צמצום בהדבקה בעקבות חיסון נגד COVID-19.
תופעות לוואי

תופעות הלוואי השכיחות ביותר שהופיעו בניסויים הקליניים היו בדרך כלל תופעות לוואי קלות או בינוניות ועברו תוך מספר ימים לאחר החיסון. בין תופעות הלוואי הידועות ישנן הקאות, שלשולים, חום, נפיחות, אדמומיות באזור ההזרקה ורמות נמוכות של טסיות דם אשר נצפו אצל פחות מ-1 מכל 10 אנשים. בלוטות לימפה מוגדלות, ירידה בתיאבון, סחרחורת, ישנוניות, הזעה, כאבי בטן, גירוד ופריחה התרחשו בפחות מ-1 מתוך 100 אנשים.
סיכון מוגבר לפקקת נדירה שעלולה להיות קטלנית עם תסמונת תרומבוציטופניה (TTS) נקשר בעיקר אצל נשים צעירות יותר של מקבלי החיסון. אנפילקסיס ותגובות אלרגיות אחרות הן תופעות לוואי ידועות של החיסון וסוכנות התרופות האירופית (EMA) מצאה 41 מקרים של אנפילקסיס מתוך כ-5 מיליון חיסונים בבריטניה.
גם תסמונת דליפה נימית היא תופעת לוואי אפשרית של החיסון. וסוכנות התרופות האירופית (EMA) רשמה את תסמונת Guillain-Barré כתופעת לוואי נדירה מאוד של החיסון והוסיפה אזהרה בפרטי המוצר.
תופעות לוואי נוספות כוללות טינטון (צלצול מתמשך באוזניים), פרסתזיה (תחושה חריגה בעור, כגון עקצוץ או תחושת זחילה), והיפו-אסתזיה (ירידה בתחושה או רגישות, במיוחד בעור)
אישור

ב-27 בנובמבר 2020 ביקשה ממשלת בריטניה מהסוכנות הרגולטורית לתרופות ומוצרי בריאות (Medicines and Healthcare products Regulatory Agency) להעריך את יעילות חיסון AZD1222 לצורך אספקה זמנית. כעבור חודש, אושר. בינואר 2021 אושר על ידי מדינות נוספות ועל ידי הסוכנות האירופית לתרופות ובפברואר על ידי ארגון הבריאות העולמי.
בגרמניה, צרפת ואחרות אושר החיסון למי שמתחת לגיל 65. מאוחר יותר בפברואר, הממשל והרשויות הרגולטוריות באוסטרליה (16 בפברואר 2021) ובקנדה (26 בפברואר 2021) העניקו אישור חירום לשימוש בחיסון (באוסטרליה הוא הפך לקבוע במהלך 2021).
ייצור ואספקה

החיסון יציב בטמפרטורות המקרר ומחירו נע בין 3 ל-4 דולר למנה. על פי סגן נשיא AstraZeneca לתפעול וטכנולוגיית מידע, פם צ'נג, לחברה יהיו סביב 200 מיליון מנות מוכנות ברחבי העולם עד סוף 2020 ויכולת לייצר 100 עד 200 מיליון מנות בחודש לאחר הגדלת הייצור.
ביוני 2020, בנוסף להעברת 100 מיליון מנות לרשות ה-NHS בבריטניה, לצורך תוכנית החיסון שלהם, אסטרה-זנקה וחברת BioSolutions Emergent חתמו על עסקה של 87 מיליון דולר לייצור מינונים של החיסון במיוחד לשוק האמריקאי. העסקה הייתה חלק מיוזמת מבצע מהירות שיא של ממשל טראמפ לפיתוח וייצור של חיסונים ממוקדים במהירות לפני סוף 2020. חברת קטלנט תהיה אחראית על תהליך הגימור והאריזה.
ביוני 2020, AzstraZeneca ומכון הסרום ההודי (SII) הגיעו להסכם רישוי לאספקת מיליארד מנות של חיסון מאוניברסיטת אוקספורד למדינות בעלות הכנסה בינונית ונמוכה, כולל הודו.
ב-13 ביוני 2020 חתמה אסטרה-זנקה על חוזה עם הברית האירופית לחיסונים כוללניים, קבוצה שהוקמה על ידי צרפת, גרמניה, איטליה והולנד, לספק עד 400 מיליון מנות לכל המדינות החברות באיחוד האירופי. באוגוסט 2020 הסכימה אסטרה-זנקה לספק 300 מיליון מנות לארצות הברית תמורת 1.2 מיליארד דולר, מה שמרמז עלות של 4 דולר למנה. דובר AstraZeneca אמר שהמימון מכסה גם פיתוח ובדיקות קליניות.
באוקטובר 2020 חתמה שווייץ על הסכם עם AstraZeneca להזמנה מראש של עד 5.3 מיליון מנות. בדצמבר 2020, R-Pharm ומרכז גאמליה חתמו על מזכר הבנות עם AstraZeneca לשיתוף פעולה בנושא פיתוח החיסון לקורונה ועריכת ניסויים משותפים בחיסון הבריטי ובחיסון הרוסי.
פיתוח תרופות וחיסונים למחלת COVID-19

אילוסטרציה של הנגיף SARS-CoV-2
פיתוח תרופות וחיסונים למחלת COVID-19 מיועד לפיתוח של חיסונים ותרופות טיפוליות נגד מחלת COVID-19, אותה מחולל הנגיף SARS-CoV-2.
במהלך אפריל 2020, מאות חברות תרופות, חברות ביוטכנולוגיה, קבוצות מחקר באוניברסיטאות וארגוני בריאות, פיתחו 115 חיסונים ו-249 טיפולים פוטנציאליים למחלת COVID-19, שנמצאים בשלבים שונים של מחקר פרה-קליני או קליני. בסוף אפריל נערכו כ-330 מחקרים קליניים ברחבי העולם כדי להעריך טיפולים פוטנציאליים נגד המחלה.
ארגון הבריאות העולמי (WHO), הסוכנות האירופית לתרופות (EMA), מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA), וממשלת סין ויצרני התרופות סינים היו מתואמים עם האקדמאים והחוקרים בתעשייה כדי להאיץ את פיתוחם של החיסונים, של תרופות אנטי-ויראליות ושל טיפולים לאחר הידבקות. פלטפורמת רישום הניסויים הקליניים הבינלאומיים של ארגון הבריאות העולמי רשמה 536 מחקרים קליניים לפיתוח טיפולים שלאחר הידבקות בזיהומי מחלת COVID-19, עם מספר רב של תרכובות אנטי-ויראליות שהוכנו לטיפול בזיהומים אחרים במחקרים קליניים שאומצו.
בחודש מרץ 2020 יזם ארגון הבריאות העולמי את "ניסוי SOLIDARITY" בעשר מדינות, אליו נרשמו אלפי אנשים שנדבקו ב-COVID-19, כדי להעריך את ההשפעות הטיפוליות של ארבע התרכובות האנטי-ויראליות הקיימות והמבטיחות ביותר. מנגנון סקירה דינמית ושיטתית הוקם באפריל 2020 במטרה לעקוב אחר התקדמות הניסויים הקליניים הרשומים כחיסונים נגד המחלה ואחר תרופות טיפוליות פוטנציאליות.
פיתוח חיסונים ותרופות הוא תהליך רב-שלבי, האורך בדרך-כלל מעל חמש שנים על-מנת להבטיח את הבטיחות והיעילות של תרכובת חדשה. בפברואר 2020 אמר ארגון הבריאות העולמי כי אין ציפייה שחיסון נגד הנגיף יהיה זמין בתוך פחות משנה. מספר סוכנויות רגולטוריות לאומיות, כמו ה-EMA וה-FDA, אישרו נהלים במטרה לזרז בדיקות קליניות. בדצמבר 2020 אושרו החיסונים הראשונים לשימוש חירום - החיסון של "פייזר" ו-"BioNTech" וכן החיסון של "מודרנה".
גורמים שסייעו בפיתוח החיסונים היו בין היתר התקדמות טכנולוגית והשקעת משאבים רבים. המגפה גם איפשרה להגיע למספר הנדבקים מהר מאוד, כך שאובחנה האפקטיביות במהירות יחסית. גורמים אחרים היו ייצור במקביל לשלב האחרון בניסוי (הימור שעלותו יכולה להיות מיליונים רבים) ולעיתים גם קיום טכנלוגיה קיימת.
מדינות כמו סין ורוסיה חיסנו אזרחים לפני סוף הניסוי הקליני. ב-1 בדצמבר 2020 הייתה בריטניה המדינה הראשונה במערב שאישרה שימוש בחיסון, לאחר שהושלם הניסוי.
עד אפריל 2020, היו ארבעה טיפולים פוטנציאליים לאחר הידבקות - פביפירביר, רמדסיביר, לופינאביר והידרוקסיכלורוקווין (או כלורוקין) – בשלב האחרון של הבדיקה על בני אדם – ניסויים קליניים בשלבים III-IV; וחמישה חיסונים פוטנציאליים נכנסו לשלב II של הבטיחות, הערכת המינון והיעילות על בני אדם.
בדצמבר 2021, קיבל השילוב של תרופת פייזר Nirmatrelvir באריזה משותפת עם ritonavir אישור שימוש חירום (אנ') על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) לטיפול במחלת הקורונה COVID-19. התרופות באריזה משותפת נמכרות תחת שם המותג Paxlovid.
בדצמבר 2021 ניתן אישור חרום גם לתרופה מולנופיראוויר של חברת מרק.
רשימת טיפולים פוטנציאליים בשלבים המתקדמים ביותר

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מספר תרופות הפוטנציאליות הנבדקות כטיפול "תומך" להקלה על סימפטומים במהלך מחלה, כמו NSAIDs או מרחיבי סימפונות, אינן כלולות בטבלה שלהלן. טיפולים פוטנציאליים בשלבי הניסוי II ו-I אינם נכללים אף הם. לתרופות בשלבי הניסוי I ו-II יש אחוזי הצלחה נמוכים (מתחת ל-12%) לעבור את כל שלבי הניסוי עד לקבלת אישור סופי. לאחר שהגיעו לניסויים בשלב III, טיפוליים פוטנציאליים למחלות הקשורות לזיהום של COVID-19 – מחלות זיהומיות ונשימתיות – הם בעלי אחוזי הצלחה של כ-72%. בפברואר 2021 דווח על תרופה ישראלית חדשה בעלת 96% אחוזי יעלות שנוסתה על 30 מטופלים במרכז הרפואי ת"א ע"ש סוראסקי, 29 מהם נרפאו.
| תרופה פוטנציאלית | תיאור | אישור למחלות קיימות | נותני חסות לניסוי | מיקומים | תוצאות צפויות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| רמדסיביר | אנטי-ויראלי; אנלוג נוקליאוטידים המעכב את סינתזת ה-RNA בנגיפי קורונה | בניסוי | גיליאד סיאנסז, WHO ,INSERM | סין, יפן בהתחלה; התרחבות בינלאומית בניסויי סולידריות וגילויים גלובליים | אפריל (ניסויים סיניים, יפניים) עד אמצע 2020 |  |
| הידרוקסיכלורוקווין או כלורוקין | אנטי-פרזיטי ואנטי-ראומטי; גנרי מתוצרת יצרנים רבים | מלריה, דלקת מפרקים שגרונית, זאבת (בינלאומי) | CEPI ,WHO ,INSERM | מספר אתרים בסין; ניסויי סולידריות וגילויים גלובליים, אירופה, בינלאומי | אפריל 2020 (ניסויים סיניים); אמצע 2020 | תופעות לוואי מרובות, חלקן מוות קשה ואפשרי; אינטראקציות של תרופות מרשם אפשריות; ניסויים |
| פביפירביר | אנטי-ויראלי נגד שפעת | שפעת (סין) | Fujifilm | סין | אפריל 2020 |  |
| לופינאביר/ריטונביר (אנ') עם או בלי אינטרפרון בטא 1a | אנטי-ויראלי, דיכוי חיסוני | בניסוי משולב; לופינאביר/ריטונביר אושר | CEPI, WHO, ממשלת בריטניה, אוניברסיטת אוקספורד, INSERM | ניסויי סולידריות וגילויים גלובליים, מספר מדינות | אמצע 2020 |  |
| סרילומאב (אנ') | נוגדנים חד-שבטיים אנושיים נגד רצפטורי אינטרלויקין 6 | דלקת מפרקים שיגרונית (ארצות הברית, אירופה) | רגנרון-סאנופי | מספר מדינות | אביב 2020 |  |
| TMC-310911 + ריטונביר | אנטי-ויראלי | שילוב לא אושר; ריטונביר אושר ל-HIV | Ascletis Pharma | מספר אתרים בסין | אביב 2020 |  |
| טוסיליזומב | נוגדנים חד-שבטיים אנושיים נגד רצפטורי אינטרלויקין 6 | דיכוי חיסוני, דלקת מפרקים שיגרונית (ארצות הברית, אירופה) | גננטק-הופמן לה רוש | מספר מדינות | אמצע 2020 |  |
| דאפאגליפלוזין | מעכבי SGLT2 | סוכן היפוגליקמיה | Saint Luke's Mid America Heart Institute, אסטרהזניקה | מספר מדינות | דצמבר 2020 |  |
| CD24Fc | אימונומודולטור אנטי-ויראלי נגד תגובה דלקתית | תרופה פוטנציאלית חדשה | OncoImmune, Inc | מספר אתרים בארצות הברית | 2021 |  |
רשימת חיסונים נגד קורונה

באפריל 2020 דווח על כ-115 חיסונים פוטנציאליים שנמצאו בשלבי פיתוח מוקדמים.
באמצע שנת 2020 סיימו מספר חברות בהצלחה את שלבי הניסויים הנדרשים, והחיסונים אושרו לשימוש כללי. בין החיסונים הנפוצים בעולם נמנו חיסון פייזר-ביונטק נגד COVID-19, חיסון מודרנה נגד COVID-19 וחיסון ספוטניק V נגד COVID-19.
בישראל

משרד הביטחון פרסם קול קורא להצעת רעיונות וכיווני פיתוח טכנולוגיים שיסייעו במניעה, טיפול והתמודדות עם נגיף הקורונה. הקול הקורא פנה ליזמים בתחומי ההיי-טק, ביו-טק, רפואה, טכנולוגיה וכן למדענים ולחוקרים באקדמיה ובמכוני מחקר, להציע רעיונות, יוזמות והצעות להתמודדות עם נגיף הקורונה.
חברת אנלייבקס תרפיוטיקס הישראלית פיתחה בשיתוף המרכז הרפואי הדסה את התרופה אלוסטרה להתמודדות עם קורונה אצל חולים במצב קשה וקריטי באמצעות שימוש בתאים שנלקחו מאנשים בריאים. ובבית החולים הדסה נעשה ניסוי ראשוני לשימוש בתרופה אצל חמישה חולים שהבריאו לחלוטין. התרופה מבוססת על מחקריו של פרופ' דרור מבורך לריפוי של אלח דם. טיפול נוסף נעשה במרכז רפואי הדסה באמצעות חברת קמהדע, החברה עושה שימוש בנסיוב שהופק מפלזמה מדם של חולי קורונה שהבריאו, הנסיוב פותח מנוגדנים שנראים כיעילים בנטרול הנגיף, ובודדו, כשהתורמים שמהם נלקחה הפלזמה הם כאלה שפיתחו רמה גבוהה של נוגדנים. טיפול בפלזמה זו הניב תוצאות חיוביות יחסית, אולם חולה אחת נפטרה למרות הטיפול.
בישראל ניסו לפתח חיסון גם המכון למחקר ביולוגי בישראל בנס ציונה, מרכז ידע גליל עליון ומכון ויצמן למדע.
דוברות משרד הביטחון פרסמה שבמכון למחקר ביולוגי פותח נוגדן חד-שבטי עם שיעור נמוך במיוחד של חלבונים אחרים, שעלולים לסכן את החולה המטופל, שהוכח כמנטרל את וירוס הקורונה האלים.
ב-26 במאי 2020 הודיע המכון למחקר ביולוגי בישראל כי ערך ניסוי בנגזרות של שתי תרופות שפותחו במקור לטיפול במחלת גושה ומצא כי טיפול בהן הוביל לירידה משמעותית ביכולת השכפול של נגיף הקורונה, והוא גורם להרס ותמותה של התא המודבק. אחד החומרים שנבחנו בניסוי הוא נגזרת של התרופה Cerdelga®, שקיבלה כבר אישור FDA וניתנת לחולי גושה, והתרופה השנייה נמצאת בשלבי אישור מתקדמים. במהלך אוקטובר 2020 בוצע השלב הראשון של הניסוי במרכזים הרפואיים תל השומר שיבא והמרכז רפואי הדסה, שיעשה באמצעות מתן החיסון ל-40 אנשים בריאים. השאיפה להגיע ל-70% יעילות במניעת הידבקות.
ב-2 בפברואר הודיע ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו: "הנחיתי את המכון הביולוגי ומשרד הבריאות לפעול ליצירת חיסון ולהקים מפעל חיסונים בישראל." לשם כך הובאו על ידי משרד הביטחון, משלוחים של נגיף הקורונה למכון הביולוגי מחוץ למדינה. משרד הביטחון הודיע שעל מחקר ופיתוח המענה הרפואי לנגיף עמלים במכון למעלה מ-50 מדענים מנוסים. במקביל הוחלט על הקמת מפעל החיסונים בירוחם.
ב-1 בנובמבר החל השלב הראשון בניסויים בבני אדם, כאשר חוסן הנסיין הראשון בחיסון הישראלי.
בדיון בוועדת המדע והטכנולוגיה שהתקיים ב-30 בנובמבר, מנהל המכון הביולוגי, פרופ' שמואל שפירא, העריך כי החיסון יתחיל להינתן מתחילת קיץ 2021: "יש לנו חיסון יעיל ובטוח, והכוונה שלנו היא לייצר 15 מיליון חיסונים. סיימנו את השלב הראשון לפני חמישה ימים - ואנחנו אמורים להתחיל את השלב השני תוך עשרה ימים".
ב-14 בדצמבר 2020 הוכרז על תחילת השלב השני. באפריל 2021 נמסר כי החיסון עדיין נמצא בשלב השני של הניסוי הקליני. ב-31 במרץ 2022, לאחר דעיכת מגפת הקורונה בישראל, הוחלט להפסיק את פיתוח החיסון.
טיפול תרופתי נגד COVID-19 במאובחני סרטן

במחקר שנערך בבית החולים איכילוב, נבדקו מאפייניהם של 131 מאובחנים במחלות לימפופרליפרטיביות, כולל לוקמיה לימפוציטית כרונית (CLL, n=36) מיאלומה נפוצה (MM, n=36) ו-לימפומה שאינה הודג'קין (NHL, n=59), ואשר במהלך ינואר עד מרץ 2022 נדבקו בנגיף הקורונה. מתוכם, לגבי 123 מטופלים (93.9%) היה מידע אודות קבלת טיפול נגד COVID-19, כאשר 50 מביניהם קיבלו טיפול זה שלא בזמן אשפוז, כגון: פקסלוביד (n=38), מולנופיראוויר (n=11) ו-סוטרוימאב (Sotrovimab, n=1 (אנ')). מתוך כלל המטופלים, 25 (26.7%) אושפזו להמשך טיפול ב-COVID-19, כאשר 11 מתוכם (44.0%) קיבלו טיפול נגד COVID-19 לפני אשפוזם, ו-23 מתוכם (92.0%) קיבלו טיפול נגד COVID-19 במהלך האשפוז (לפי טיפולים: דקסמטזון - 23, רמדסיביר - 17, טוסיליזומב או בריסיטיניב (אנ')- 4, רמדסיביר ביחד עם טוסיליזומב או בריסיטיניב - 4). מתוך מאובחני CLL שקיבלו טיפול נגד COVID-19 שלא בזמן אשפוז (n=17, פקסלוביד או מולנופיראוויר) - רובם לא אושפזו להמשך טיפול בקורונה (n=12, 70.6%), ומתוך מאובחני CLL שלא קיבלו טיפול זה (n=16) - רובם אושפזו (n=11, 68.8%), והבדל זה היה מובהק סטטיסטית (0.024=p).
ראו גם

מגפת הקורונה
מחלת נגיף קורונה 2019
בדיקת קורונה
SARS-CoV-2
ההיסטוריה של פיתוח החיסון נגד נגיף הקורונה
העברה (מחלה)

בבריאות הציבור, העברה היא מעבר של מחולל מחלה זיהומית מפרט פונדקאי נגוע לפרט אחר. ההעברה יכולה להתבצע ישירות מהפרט הנגוע או דרך וקטור, הנושא את מחולל המחלה. להבנת דרך ההעברה ואיתור מקור הזיהום יש משמעות אפידמיולוגית במטרה למנוע את התפשטות המחלה, בפרט בעת מגפות.
דרכי העברה > נישאות באוויר

הדבקה דרך האוויר מתבצעת בעת חשיפה לארסס (אירוסול) הנושא מחוללי מחלה. חלקיקי הארסס הם למעשה טיפות ממערכת הנשימה שהתאדו בחלקן ומה שנשאר מהן הוא גרעין הטיפה. מחוללים הנישאים באוויר מסוגלים לשרוד מחוץ לגוף ולהישאר באוויר למשך פרקי זמן ארוכים, בהתאם לסוג המחלה, טמפרטורת האוויר, רמות הלחות וקרינת UV. אתר ההדבקה העיקרי שלה הוא מערכת הנשימה. עם המחלות המועברות בדרך זו נמנות: דלקת קרום המוח הנגרמת מ-Neisseria meningitidis, אבעבועות רוח, הצטננות, שפעת, חזרת, דלקת גרון מסטרפטוקוקוס, שחפת, חצבת, אדמת, שעלת, סארס, צרעת. כך גם מתרחשת העברה של COVID-19.
עטיית מסכה בתקן N95 יכולה להגן על העוטה מלהידבק במחלות הנישאות באוויר.
דרכי העברה > טיפות

העברה טיפתית מתרחשת כאשר טיפות ממערכת הנשימה הנושאות מחולל ומופקות בעת שיעול, עיטוש או דיבור, באות במגע עם רירית חשופה, כגון של העיניים, האף או הפה. מאחר שהטיפות הנשימתיות גדולות וכבדות, הן אינן נשארות באוויר זמן רב, והעברת מחולל המחלה מתרחשת במרחקים קצרים. החלקיקים הנושאים את המחולל, הנקראים חלקיקי פליג, על שם קארל פליג, הם בקוטר של 0.1–2 מ"מ, וכאשר הם מתאדים לארסס, הם יכולים להישאר באוויר לתקופות ממושכות יותר. מחלות המועברות בדרך זו הן מחלות של נגיפים נשימתיים, כגון שפעת, Human parainfluenza viruses, אדנווירוס, Human respiratory syncytial virus ו-Human metapneumovirus, וכן שעלת, פנאומוקוק, דיפתריה, אדמת וקורונה.
עטיית מסכה רפואית יכולה לצמצם את הפצת הטיפות לסביבה, ואת הפיכתן לארססים.
דרכי העברה > בין משטחים

העברה בין משטחים(אנ') מתרחשת כאשר טיפות של מחולל המחלה מגיעות למשטח ומסוגלות להדביק אדם אחר שנגע במשטח ולאחר מכן בריריות חשופות כמו העיניים האף או הפה. זיהום המשטח יכול לנבוע מחניתה ישירה של הטיפות (למשל התעטשות לכיוון שולחן) או לא ישירות (למשל בהתעטשות ליד ולאחר מכן אחר נגיעה בידית או שולחן). תנאי סביבה כמו סוג החומר ממנו עשוי המשטח, טמפרטורה ולחות יכולים להשפיע על זמן הישרדות המחולל על המשטח. עם המחלות המעוברות בדרך זו נמנות: הצטננות, שפעת, סארס ושפעת העופות.
ניקיון וחיטוי המשטחים, התעטשות והשתעלות למרפק, ושטיפת ידיים יכולים למנוע העברה בין משטחים.
דרכי העברה > מחזור צואה-פה

במחזור צואה-פה, מחוללי מחלה בחלקיקי צואה עוברים מאדם אחד לפיו של אדם אחר, לאו דווקא ישירות. הסיבות העיקריות לאופן העברה זה הוא תנאי תברואה ירודים והיגיינת ידיים לקויה. אחת הדרכים להעברה צואתית-פומית היא דרך מזון או מים שזוהמו במחולל, למשל כאשר אדם יוצא מהשירותים ללא רחצת ידיים ולאחר מכן מכין אוכל או מטפל באחרים. במדינות מתפתחות, שבהן רמת תברואה ירודה, והפרשות או ביוב מזהמים מקורות מים לשתייה, אנשים השותים מים אלה עלולים להידבק במזהמים. כמו כן, ישנן מדינות שבהן תרבות של צאייה בגלוי. דרך זו היא דרך העברה טיפוסית למחוללים הבאים: כולרה, הפטיטיס A, שיתוק ילדים, Rotavirus, סלמונלה ומיני טפילים.
דרכי העברה > יחסי מין

מחלות מין הן כלל המחלות המועברות בעת מגע מיני, בין אם ביחסי מין וגינליים, אנאליים או אוראליים. ההעברה מתרחשת בעקבות מגע ישיר בין איברי המין, או דרך הפרשות, בין נוזל הזרע מצד הגבר או הפרשות נרתיקיות של האישה. בקבוצת המחלות המועברות במין נכללות איידס, כלמידיה, קונדילומה, זיבה, הפטיטיס B, עגבת, הרפס ולימפוגרנולומה ונראום.
שימוש בקונדום יכול למנוע מעבר של ההפרשות ולהפחית את הסיכון להדבקה.
דרכי העברה > מפה לפה

מחלות המועברות בדרך זו מועברות במגע ישיר, כמו בנשיקה, או בעקיפין, כמו בעת שתייה מכוס משותפת או עישון מאותה סיגריה. בקבוצה זו נכללים כל המחוללים העוברים טיפתית וכן נגיפים ממשפחת ההרפס: CMV, הרפס ומונונוקלאוזיס זיהומי (מחלת הנשיקה).
דרכי העברה > מגע ישיר

אופן העברה זה דורש מגע ישיר של העור או מגע עקיף, למשל דרך מגבת או בגדים משותפים. עם המחלות המועברות בדרך זו נמנות: פטרת הרגליים, סעפת, עגבת (במקרה שהמגע היה עם הפצע הכיבי), יבלות עור ודלקת הלחמית.
דרכי העברה > מהורה לילד

העברה אנכית היא העברה של מחלה מהורה, על פי רוב אם, לילד, במהלך שהותו ברחם, בעת הלידה או בהנקה. צורת ההעברה האנכית כוללת מחלות כמו איידס, הפטיטיס B ועגבת.
דרכי העברה > טיפול רפואי

ישנם מחוללים המועברים ישירות מטיפול רפואי, אם הציוד הרפואי היה נגוע, אם איבר מושתל היה מזוהם או בעת השהות במוסד רפואי והעברת המחולל מהצוות הרפואי.
דרכי העברה > וקטור

וקטור (מעבירן) הוא אורגניזם שאינו מחולל מחלה בעצמו, אך מעביר את המחולל מפונדקאי אחד לאחר. וקטורים יכולים להעביר את המחולל בצורה מכנית, שאינה מערבת כניסה של המחולל לגופו של הווקטור, כמו למשל זבוב הנוחת על צואה ואחר כך מתיישב על מזון, או בצורה ביולוגית, שבה המחולל נכנס לגופו של הווקטור, לעיתים אף עובר שלבים במחזור חייו, ומועבר לפונדקאי, לדוגמה בעקיצה. הווקטורים הם ברובם פרוקי-רגליים, ובכלל זה יתושים, קרציות, פרעושים וכינים. אלה מעבירים מחלות כמו מלריה, קדחות מוח נגיפיות למיניהן (קדחת מערב הנילוס, קדחת דנגי וכו'), מחלות הנגרמות מריקציות, מחלת צ'אגאס, מחלת ליים ומחלת השינה. אחת הדרכים להתמודדות עם מחלות המועברות דרך וקטור היא הדברה של הווקטור.
ראו גם

פתוגניות
זואונוזיס
נורו-וירוס
קופה אמריקה 1947

| --- | --- |
 מארחת:  אקוודור אקוודור
 תקופת התחרות:  30 בנובמבר 1947 – 31 בדצמבר 1947 (32 ימים)
 מספר משתתפות:  8  (מתוך 8 משתתפות שנרשמו)
 הזוכה:   ארגנטינה
 מספר משחקים:  28
 מספר שערים:  102 (3.64 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  490,000 (17,500 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  אורוגוואי ניקולס פאלרו   (8 שערים)
 השחקן המצטיין:  ארגנטינה חוסה מנואל מורנו
 → 19461949 ←
 
נבחרת ארגנטינה, זוכת הקופה אמריקה
אליפות אמריקה הדרומית 1947 (בספרדית: Campeonato Sudamericano de Football 1947) היא המהדורה ה-20 של אליפות אמריקה הדרומית בכדורגל. הטורניר נערך באקוודור בין ה-30 בנובמבר ל-31 בדצמבר 1947, ואורגן על ידי התאחדות הכדורגל הדרום אמריקאית (CONMEBOL). בטורניר הגמר השתתפו שמונה נבחרות החברות בהתאחדות. ארגנטינה זכתה בטורניר בפעם התשיעית בתולדותיה.
התחרות כולה נערכה באצטדיון ג'ורג' קאפוול שבעיר גואיאקיל, בין נובמבר-דצמבר 1947. ברזיל פרשה מהתחרות.
נבחרות

אקוודור (מארחת) 

 פרגוואי 

 ארגנטינה (מחזיקת הגביע) 

 צ'ילה 

 אורוגוואי 

 בוליביה 

 פרו 

 קולומביה
מלכי השערים

אורוגוואי ניקולס פאלרו
ארגנטינה אלפרדו די סטפנו
ארגנטינה נורברטו מנדס
פרגוואי לאוסדיו מרין
פרגוואי חואן ויאלבה
ארגנטינה מריו בויה
ארגנטינה פליקס לוסטו
ארגנטינה רנה פונטוני
פרגוואי אלחנדרינו גנס
אורוגוואי הקטור מגליאנו
ניקולס פאלרו, מלך שערי הטורניר
נרות רבים

"נרות רבים" הוא שיר לחנוכה שכתב אורי ברזילי והלחין יוסף הדר בתחילת שנות ה-60. השיר מהלל בנוסף למכבים גם את לוחמי מלחמת סיני.