stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גנבת זהות
דרכי ביצוע

קיימות שיטות מגוונות לגנבת זהות.
בין השיטות המסורתיות לגנבת זהות ניתן למנות חיפוש באשפה לצורך מציאת מידע אישי רגיש, דליית מידע מציוד מחשוב לאחסון מידע (מחשבים אישיים, טלפונים סלולריים, דיסק און קי, וכו') אשר נזרקו או נמכרו לאחרים. גם פריצה לבתים, כייסות או גנבת דואר המאפשרים גנבת כרטיסי אשראי או כספים מחשבונות בנק, תעודות זהות, פספורטים, רישיונות נהיגה וכו' בדרך כלל. דרכים נוספות המשמשות לגנבת סיסמאות הן הונאת אינטרנט צפייה במשתמשים המקלידים את הסיסמאות שלהם, כרטיסי חיוג, במקומות ציבוריים (גלישה מאחורי הגב) ופיצוח סיסמאות באמצעים ממוחשבים.
לעיתים נעשית גנבת הזהות תוך שימוש בגופים שלהם יש גישה למידע אישי או על סמך פרסומיהם. דוגמה לכך היא שימוש במידע אשר פורסם על ידי רשויות ציבוריות כדוגמת רשימות בוחרים. אמצעי נוסף הוא התחזות לצורך יצירת קשר עם אנשי שירות לקוחות, תמיכה טכנית ונציגי חברות במטרה לגרום להם למסור מידע אישי על לקוח.
גם כאשר מאגרי המידע של גופים מוגנים, עשויה להתבצע גנבת זהות בין היתר על ידי שימוש לרעה של עובדים באפשרות שלהם לגישה לחומר רגיש של המעסיק, חדירה למאגרים של חברות גדולות אשר מחזיקות מידע רב על אנשים וחדירה לרשתות תקשורת ובסיסי נתונים באמצעות האקרים על מנת לאסוף מידע בכמויות גדולות.
לעיתים גנבת הזהות נעשית על ידי הונאה של האדם שממנו נגנבת הזהות. בין היתר על ידי פרסום מודעות דרושים פיקטיביות כדי לקבל קורות חיים ומידע על שמו, כתובתו ופרטים נוספים על האדם, או באמצעות פישינג – התחזות לארגונים, חברות וחנויות באמצעות אתר אינטרנט פיקטיבי במטרה לגרום לאדם להכניס שם משתמש וסיסמה לאתר. גנבת זהות יכולה להיעשות גם באמצעות מידע שמפורסם ברשתות חברתיות מקוונות: ניחוש מספרי זהות באמצעות שימוש בנתונים שנלקחו מאתרי רשתות חברתיות כדוגמת פייסבוק, גנבת תמונות מאתרי רשתות חברתיות לצורך שימוש כאמצעי זיהוי או התחברות עם זרים ברשתות חברתיות על מנת להוציא מהם מידע ופרטים אישיים.
שיטות נוספות המשמשות לגנבת מידע אישי המשמש לגנבת זהות הן גנבת מידע ממחשבים תוך שימוש בתוכנות ריגול כגון סוסים טרויאנים, תוכנות מעקב אחרי הקלדה במקשים וכו'. גם הסטת כתובות דוא"ל ודואר רגיל של משתמש לצורך קבלת המידע האישי שלו, חשבונות, כרטיסי אשראי ועוד יכולה לשמש לגנבת זהות. שימוש לרעה בגלישת מידע כמו שמות, מספרי זהות ומספרי כרטיסי אשראי שפורסמו בטעות.
חלק משיטות גנבת זהות מתבססות על השגת מידע בנקאי כגון:
גנבת צ'קים כדי להשיג מספרי חשבון בנק.
שליפת מידע מהבנק או כרטיסי האשראי תוך שימוש בקורא כרטיסים ידני ליצירת עותק של כרטיס המקורי.
קריאת המידע על כרטיס האשראי ללא מגע, תוך שימוש בטכנולוגית RFID (שימוש בגלי רדיו).
חקיקה > ארצות הברית

בארצות הברית The Identity Theft Deterrence Act (2003)[ITADA] amended U.S. Code Title 18, § 1028‏ מגדיר את עבירת גנבת הזהות כפשע פדרלי אשר העונש עליו יכול לנוע בין 5 ל-30 שנות מאסר בכלא פדרלי בנוסף לקנס ובהתאם לחומרת העבירה.
במדינות קליפורניה וויסקונסין הקימו גוף מיוחד ששמו המשרד להגנת הפרטיות (The Office of Privacy Protection) כדי לסייע לאזרחים להתמודד עם מקרים של גנבת זהותם.
חקיקה > הממלכה המאוחדת

בממלכה המאוחדת המידע מוגן על ידי חוק הגנת המידע (The Data Protection Act 1998) אשר כולל בתוכו את כל מידע אשר ארגון יכול לאחסן, שמות, ימי הולדת, כתובות מספר טלפון ועוד.
חקיקה > שוודיה

בשוודיה יש יחסית מעט גנבות זהות מאחר שהם עובדים על פי שיטה של זיהוי מסמכים ממשלתי (Swedish identity documents) על פי שיטה זו כל מסמך עובר אישור דרך מאגרי המידע הממשלתיים לצורך בדיקת אמיתותו החובה לאמת את המסמכים חלה על המקבל ובמקרה של גנבת זהות מבנק או גנבה באמצעות כרטיס אשראי יחויבו החנות או הבנק לשאת בנזקים ולפצות את הלקוח.
חקיקה > צרפת

אדם המורשע בעבירה של גנבת זהות בצרפת ירצה עד ל-5 שנות מאסר וישלם קנס עד גובה 75,000 אירו.
חקיקה > ישראל

חוק המחשבים, תשנ"ה-1995
חוק הגנת הפרטיות, תשמ"א-1981
חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע, התשס"ט-2009
ראו גם

חוזק סיסמאות
הערות שוליים

↑  ליטל דוברוביצקי, תופעת גניבת הזהות: כך תתגוננו מפני חדירה לפרטיותכם, באתר ynet, 28 בינואר 2024
1 2 3 4   יונדב פרי, כל מה שלא רציתם לדעת על גניבת זהות, ואיך להתגונן מפניה, באתר הארץ, 13 במרץ 2014
↑  לימור עציוני, גניבת זהויות וחשיפה לתוכן פוגעני — סיכונים לבני נוער ברשת, סייבר, מודיעין וביטחון 2, 2018, עמ' 3-11
↑  הגנה על הזהות הדיגיטלית, באתר מערך הסייבר הלאומי, ‏2 בנובמבר 2021
↑  § 1028A. Aggravated identity theft, Legal Information Institute, Cornell University
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007549304405171  GND: 7544028-3  LCCN: sh2004003368
יוסף אלטר הגר

רבי יוסף אלטר הגר (או אלטר יוסף; בערך ה'תקפ"ג 1882/1883 – ח' בתמוז ה'תרל"ט 29 ביוני 1879) היה אדמו"ר מחסידות קוסוב ברדאוץ שבבוקובינה, ואחר כך בארץ ישראל, צפת. מייסד חסידות רדוביץ.
ביוגרפיה

נולד כבן שני לרב חיים הגר ולציפורה בת רבי יהודה מאיר משפיטובקה. נישא ללאה בת רבי ישראל בן הרב משה צבי מסאווראן. התגורר בסאווראן, והיה חסידו של רבי משה צבי. אחרי פטירת רבי משה צבי, בכ"ה טבת תקצ"ח, עבר להתגורר בקוסוב ליד אביו.
אחרי פטירת אביו, בשנת תרי"ד, החל לכהן כאדמו"ר יחד עם שני אחיו, הרב יעקב שמשון הגר מקוסוב והרב מנחם מנדל הגר מוויז'ניץ. בשנה הראשונה שהו שלושת האחים בקוסוב, לבקשת אמם, כעבור שנה עבר לסערעט (סירט) שם התגורר כמה שנים ואחר כך עבר לרדאוץ (ראדעוויץ), על שמה נקרא.
בשנת תרל"ג עלה לארץ ישראל והשתקע בצפת, שם פתח בית מדרש וניהל אדמו"רות. את מקומו ברדוביץ כאדמו"ר, מילא בנו רבי משה על פי מינוי אביו.
בחודש כסליו תרל"ט נפטרה אשתו ונקברה בבית הקברות העתיק בצפת. רבי יוסף אלטר הגר נסע להבראה בחיפה ולרחוץ בימה, ובשהותו בחיפה בח' בתמוז נפטר. על מקום קבורתו התנהל ויכוח בין תושבי צפת לתושבי חיפה, כשבסופו של דבר נקבר בבית העלמין היהודי הישן של חיפה, ליד ציונו של האמורא רבי אבדימי דמן חיפה. כעבור תקופה הוקם על מקום קברו אוהל, על ידי בנו רבי משה.
על פי המסופר היה נחשב לחכם, ואחרי פטירת אביו אמרו עליו שבוודאי יצליח להקים חצר מפוארת עם חסידים רבים, אך למעשה עקב מגוריו ברדוביץ שהייתה עיר מרוחקת ללא גרעין של חסידים לא הצליח לפתח בה את חצירו והוא עלה לארץ ישראל.
בשנת תרל"ח, בעקבות סכסוך שהתגלע בהנהלת כולל עסטרייך-גליציה וכתבי פלסתר שיצאו נגד אחד המשולחים, שלחו דייני ורבני העיר צפת מכתב לראשי הכולל, בראש החותמים בא רבי יוסף אלטר מרדוביץ.
משפחתו

בנו הרב משה הגר (רדוביץ) - מילא את מקומו כאדמו"ר ברדוביץ, ובשנת תרנ"ז עלה אף הוא לארץ ישראל וכיהן כאדמו"ר בחיפה ולאחר מכן בצפת. בספרו "ויקח משה" הוא מביא ציטוטים רבים מתורותיו של אביו, ולפי דבריו בהקדמתו הוא קרא לספרו על שם הפסוק "וייקח משה את עצמות יוסף" כרמז לדברי אביו המוזכרים בספרו.
בתו - נישאה לרבי שמואל שמעלקא רובין, בן רבי יצחק רובין מברודי, חתן הרב שלום רוקח מבעלז ונכד הרב נפתלי מרופשיץ. רבי שמעלקא כיהן כאדמו"ר מפורסם בסערעט (סירט) והיו לו חסידים רבים. כאשר חמיו רבי יוסף אלטר עלה לארץ עברו אליו חלק מהחסידים.
בתו שיינדל רחל - נישאה לרב מאיר יהודה שפירא, אדמו"ר בבוקובסק.
לקריאה נוספת

אבן שתייה, "מערכה חמישית: אדמו״ר הק׳ רבי אלטיר יוסף מראדיוויץ" עמודים ש"א-ש"כ
שלמה יוסף אוביץ, "בית צדיקי ראדאוויץ", בתוך: וייקח משה, בני ברק תש"ס
הערות שוליים

↑  ישראל בן שלמה חריף, עטרת תפארת ישראל, הסכמה של "רבי אלטיר יוסף מסעריד", באתר היברובוקס
↑  אדמו"ר רבי יוסף אלטר האגר מראדוביץ, באתר mytzadik.
↑  כך סיפר החסיד יודל עביר רוזנברג. יהודה לייב קוסטינר, טובות זכרונות חיפה תשע"ו, עמוד י"ג.
↑  כרם החסידות Shevat 5746, באתר היברובוקס
| שושלת אדמו"רי קוסוב • ויז'ניץ |
| --- | --- | --- |
| אבי השושלת | יעקב קופיל חסיד |  |
| חסידות קוסוב | מנחם מנדל מקוסוב (אהבת שלום) • חיים מקוסוב (תורת חיים) • יעקב שמשון מקוסוב • משה מקוסוב (לקט עני) • חיים הגר השני • אברהם יהושע העשיל מקוסוב–זלישטשיק • שרגא פייבוש הגר |  |
| חסידות זבלטוב | דוד מזבלטוב (צמח דוד) • יעקב הגר מזבלטוב • מנחם מנדל הגר מזבלטוב |  |
| חסידות רדוביץ' | יוסף אלתר מרדוביץ' • משה מרדוביץ' (וייקח משה) • ישראל מרדוביץ' |  |
| חסידות ויז'ניץ | חמשה דורות ראשונים: מנחם מנדל מוויז'ניץ (צמח צדיק) (דור 1) • ברוך מוויז'ניץ (אמרי ברוך) (דור 2) • ישראל מוויז'ניץ (אהבת ישראל) (דור 3) • בניו אליעזר הגר (דמשק אליעזר) (דור 4) • חיים מאיר מוויז'ניץ (אמרי חיים) (דור 4)  אחרי מותו של 'האמרי חיים' התפלגה החסידות: החסידות בישראל: משה יהושע מוויז'ניץ (ישועות משה) (דור 5), בניו ישראל מוויז'ניץ (דור 6) ומנחם מנדל מוויז'ניץ-מרכז (דור 6) ואחיינו ישראל אליעזר אדלר מדז'יקוב-ויז'ניץ (דור 6) החסידות במונסי: מרדכי מוויז'ניץ מונסי (דור 5), בניו; ישראל מוויז'ניץ מונסי (דור 6) • מנחם מנדל הגר מוויז'ניץ קיימישא לייק (דור 6) • יצחק יוחנן מוויז'ניץ ויליאמסבורג (דור 6) • דוד מוויז'ניץ לונדון (דור 6) • אהרן מוויז'ניץ מונטריאול (דור 6) • ברוך שמשון מוויז'ניץ בית שמש (דור 6) • יעקב יוסף מוויז'ניץ בורו פארק (דור 7) |  |
| חסידות סערט ויזניץ' | ברוך מסערט-ויז'ניץ (מקור ברוך) (דור 4) • אליעזר מסערט-ויז'ניץ (חכמת אליעזר) (דור 5) • יעקב הגר (דור 6) |  |
| חסידות וישיווה | מנחם מנדל מוישיווה (שארית מנחם) (דור 4) • ברוך הגר (דור 5) • חיים יהודה מאיר הגר (דור 5) • נפתלי צבי הגר (דור 6) |  |
קבר הרבנית לאה אשת רבי יוסף אלטר, מאחורי קבר בנם הרב משה הגר (רדוביץ)
פרשת בלק

המלאך, בלעם ואתונו. (צויר בידי גוסטב ז'אגר, 1836)
פָּרָשַׁת בָּלָק היא פרשת השבוע השביעית בספר במדבר. לפי החלוקה לפרקים, היא מתחילה בפרק כ"ב, פסוק ב' ומסתיימת בפרק כ"ה, פסוק ט'.
הפרשה עוסקת בעיקרה בסיפור ניסיונו של בלק מלך מואב לקלל את עם ישראל באמצעות בלעם בן בעור, במטרה להחליש את ישראל ולגרשם מגבולו. לבסוף אלוהים מאלץ את בלעם לברך את עם ישראל במקום לקלל. בסוף הפרשה מופיע גם חטא בעל פעור בו ישראל חוטאים עם בנות מואב ונענשים במגפה, פעולת הקנאות של פנחס מסיימת את המגפה. לרוב קוראים את הפרשה בשבת שלפני שבעה עשר בתמוז.
בחוץ לארץ, בשנים שבהן יום טוב שני של שבועות חל בשבת קוראים את פרשת בלק ביחד עם פרשת חוקת. לפי מנהג תימן המקורי, שמקורו מהגאונים, במקום לחבר את מטות ומסעי (ברוב השנים), מחלקים את פרשת חוקת לשניים ומחברים את חציה הראשון (עד פרק כ', פסוק כ"א) לפרשת קרח, ואת חציה השני, "פרשת ויסעו מקדש" (משם ואילך), לפרשת בלק. כיום מעטים מבני יהדות תימן משמרים מנהג זה בארץ ישראל, אך נפוץ יותר בקהילות התימנים בארץ ישראל לחבר חוקת ובלק, ויש נוהגים לחבר מטות ומסעי, כשאר הקהילות.
תוכן הפרשה > משלחת בלק אל בלעם

בלק מודאג מבואם של בני ישראל לתחום ארצו ושולח שליחים להזמין את בלעם לקלל את ישראל. בלעם מסרב לשליחים בטענה שאלוהים מתנגד ללכתו איתם. בלק שולח שליחים נוספים ובלעם עונה להם: ”אִם יִתֶּן לִי בָלָק מְלֹא בֵיתוֹ כֶּסֶף וְזָהָב לֹא אוּכַל לַעֲבֹר אֶת פִּי ה' אֱלֹהָי לַעֲשׂוֹת קְטַנָּה אוֹ גְדוֹלָה.” לבסוף יוצא בלעם לארץ מואב לאחר שקיבל את התנאי שהציב לו אלוהים באותו לילה, לפיו יאמר רק את אשר ישים אלוהים בפיו.
תוכן הפרשה > אתונו של בלעם

בדרך למואב מופיע מלאך הניצב בדרכו של בלעם. המלאך אוחז חרב בידו במטרה להרוג אותו אך בלעם אינו רואה אותו וממשיך לרכב לכיוונו. אתונו לעומת זאת רואה את המלאך ומפחדת, כתוצאה מכך היא סוטה מהדרך. בלעם, שאינו מבין את פשר התנהגותה המוזרה, מכה אותה כדי להשיבה אל הדרך.
המלאך מוסיף וחוסם את דרכו שוב, גם בפעם השנייה והשלישית האתון מנסה להתחמק ובלעם מוסיף להכותה.
בפעם השלישית מתרחש מחזה ניסי כאשר אלוהים פותח את פי האתון אשר מסבירה לבלעם את פשר התנהגותה המוזרה.
שיחת האתון ומפגש בלעם עם המלאך כפי שמופיעה בתורה:
וַיִּפְתַּח ה' אֶת פִּי הָאָתוֹן וַתֹּאמֶר לְבִלְעָם מֶה עָשִׂיתִי לְךָ כִּי הִכִּיתַנִי זֶה שָׁלֹשׁ רְגָלִים. וַיֹּאמֶר בִּלְעָם לָאָתוֹן כִּי הִתְעַלַּלְתְּ בִּי לוּ יֶשׁ חֶרֶב בְּיָדִי כִּי עַתָּה הֲרַגְתִּיךְ. וַתֹּאמֶר הָאָתוֹן אֶל בִּלְעָם הֲלוֹא אָנֹכִי אֲתֹנְךָ אֲשֶׁר רָכַבְתָּ עָלַי מֵעוֹדְךָ עַד הַיּוֹם הַזֶּה הַהַסְכֵּן הִסְכַּנְתִּי לַעֲשׂוֹת לְךָ כֹּה וַיֹּאמֶר לֹא. וַיְגַל ה' אֶת עֵינֵי בִלְעָם וַיַּרְא אֶת מַלְאַךְ ה' נִצָּב בַּדֶּרֶךְ וְחַרְבּוֹ שְׁלֻפָה בְּיָדוֹ וַיִּקֹּד וַיִּשְׁתַּחוּ לְאַפָּיו. וַיֹּאמֶר אֵלָיו מַלְאַךְ ה' עַל מָה הִכִּיתָ אֶת אֲתֹנְךָ זֶה שָׁלוֹשׁ רְגָלִים הִנֵּה אָנֹכִי יָצָאתִי לְשָׂטָן כִּי יָרַט הַדֶּרֶךְ לְנֶגְדִּי. וַתִּרְאַנִי הָאָתוֹן וַתֵּט לְפָנַי זֶה שָׁלֹשׁ רְגָלִים אוּלַי נָטְתָה מִפָּנַי כִּי עַתָּה גַּם אֹתְכָה הָרַגְתִּי וְאוֹתָהּ הֶחֱיֵיתִי.
המלאך שולח את בלעם לדרכו ומזכיר לו לומר רק את דברי אלוהים.
תוכן הפרשה > משלי בלעם

בלעם נפגש עם בלק ומורה לו לבנות שבעה מזבחות ולהקריב עליהם שבעה פרים ושבעה אילים, כדי שרוח השכינה תשרה עליו. למורת רוחו של בלק ובניגוד לתוכניותיו, בלעם מרעיף על עם ישראל נבואות ברכה ושבח במקום לקללם. לאחר שבלק מביע תרעומת, בלעם מודיע שוב ושוב על כוונתו לומר רק את הדברים שאלוהים שם בפיו. התרחשות זו חוזרת על עצמה שלוש פעמים. לאחר שבלק מצהיר על אכזבתו בפעם השלישית, מוסיף בלעם עוד נבואה שעיקרה תחזיות על עתיד העמים באזור.
תוכן הפרשה > חטא בעל פעור וקנאת פינחס

בסיום הפרשה מתואר חטא בעל פעור: בני ישראל חוטאים וזונים עם בנות מואב ואף משתחווים לאלוהי מואב. בעקבות כך פורצת מגפה בעם. פנחס מקנא לאלהים ודוקר ברומח מנהיג ישראלי שזנה עם מדיינית לעיני העם, ובעקבות כך נעצרת המגפה.
מבנה הפרשה

פרשת בלק מורכבת משלושה סדרים שלמים. לעומת זאת, לפי החלוקה הנוצרית לפרקים, הפרשה מתחילה באמצע פרק ומסתיימת באמצע פרק.
יש בפרשה 104 פסוקים, המאוגדים בפרשה אחת פתוחה ופרשה אחת סתומה.
תאריכי הקריאה

השבת בה קוראים את פרשת בלק יכולה לחול בשבעה תאריכים שונים:
שנת השג - ז' בתמוז
שנת החא - ט' בתמוז
שנת זשה ושנת בחה, שנת בשה ושנת גכה - י"ב בתמוז, בחוץ לארץ יחד עם פרשת חקת ובארץ ישראל בנפרד
שנת זחג, שנת זשג ושנת בחג - י"ד בתמוז
שנת השא ושנת זחא - ט"ז בתמוז
שנת הכז - י"ז בתמוז
שנת בשז ושנת גכז - בארץ ישראל י' בתמוז, בחוץ לארץ י"ז בתמוז
הפטרה

ההפטרה היא בספר מיכה, מפרק ה', פסוק ו' (האיטלקים מתחילים בפסוק ד') עד פרק ו', פסוק ח'. מיכה מזכיר בנבואתו את פרשת בלעם:
עַמִּי זְכָר נָא מַה יָּעַץ בָּלָק מֶלֶךְ מוֹאָב וּמֶה עָנָה אֹתוֹ בִּלְעָם בֶּן בְּעוֹר מִן הַשִּׁטִּים עַד הַגִּלְגָּל לְמַעַן דַּעַת צִדְקוֹת ה'.
ראו גם

כתובת בלעם
הערות שוליים

↑  החיד"א בזרע אנשים דן במנהג שנהגו לקרוא עוד שלשה פסוקים עד "בריתי שלום" (פסוק י"ב) כדי שלא לסיים בדבר רע, ובשבת הבאה שוב מתחילים בתחילת פרשת פינחס. מנהג זה נהוג עד היום בחלק מקהילות יוצאי פרס ולוב.
↑  הרב יחיא צאלח תכלאל עץ חיים עמוד קצא, א.
↑  הפירוט לפי המנהג הרווח, במנהגי התימנים יש הבדלים.
| פרשות השבוע |
| --- | --- | --- |
| ספר בראשית | בראשית • נח • לך לך • וירא • חיי שרה • תולדות • ויצא • וישלח • וישב • מקץ • ויגש • ויחי |  |
| ספר שמות | שמות • וארא • בא • בשלח • יתרו • משפטים • תרומה • תצוה • כי תשא • ויקהל • פקודי |  |
| ספר ויקרא | ויקרא • צו • שמיני • תזריע • מצורע • אחרי מות • קדושים • אמור • בהר • בחוקותי |  |
| ספר במדבר | במדבר • נשא • בהעלותך • שלח לך • קרח • חקת • בלק • פינחס • מטות • מסעי |  |
| ספר דברים | דברים • ואתחנן • עקב • ראה • שופטים • כי תצא • כי תבוא • נצבים • וילך • האזינו • וזאת הברכה |  |
| ספר במדבר |
| --- | --- | --- |
| פרשת במדבר | נשיאי השבטים • מפקד בני ישראל במדבר סיני • מחנה ישראל • פדיון בכורות • משא המשכן |  |
| פרשת נשא | שילוח טמאים • אשם גזלות וגזל הגר • פרשת סוטה • פרשת הנזיר • ברכת כהנים • נשיאת ארון הברית בכתף • קורבנות הנשיאים |  |
| פרשת בהעלותך | הדלקת הנרות במקדש • טהרת הלויים • פסח שני • חצוצרות הכסף ותקיעת הכהנים בחצוצרות • עמוד הענן • מסע המחנות • חובב בן רעואל • פרשת ויהי בנסוע • חטא המתאוננים • קברות התאווה • שבעים הזקנים ואלדד ומידד • צרעת מרים |  |
| פרשת שלח לך | חטא המרגלים • חטא המעפילים • נסכים • הפרשת חלה • חטאת עבודה זרה • המקושש • פרשת ציצית • ציצית • לא תתורו |  |
| פרשת קרח | מחלוקת קורח ועדתו • פריחת מטה אהרן • שמירת המקדש • מתנות כהונה |  |
| פרשת חקת | פרה אדומה • מי מריבה • מות אהרון הכהן • מלחמת מלך ערד • נחש הנחושת • שירת הבאר • מלחמת סיחון • מלחמת עוג |  |
| פרשת בלק | משלחת בלק אל בלעם • אתונו של בלעם • משלי בלעם • חטא בעל פעור |  |
| פרשת פינחס | מפקד בני ישראל בערבות מואב • בנות צלפחד • מינוי יהושע • קורבן התמיד • קורבן מוסף • מוסף ראש חודש |  |
| פרשת מטות | פרשת נדרים • הפרת נדרים • מלחמת מדין • הכשרת כלים • טבילת כלים • פרשת בני גד ובני ראובן |  |
| פרשת מסעי | נדודי בני ישראל במדבר • גבולות הארץ • נשיאי השבטים • ערי הלויים • ערי מקלט • רוצח בשגגה |  |
| דמויות מרכזיות | משה • אהרן • גרשון • קהת ומררי • אליצפן בן עוזיאל • אלעזר ואיתמר • האישה הכושית • מרים הנביאה • קרח בן יצהר • דתן ואבירם • און בן פלת • סיחון מלך האמורי • עוג מלך הבשן • בלק • בלעם בן בעור • כזבי בת צור • זמרי בן סלוא • פינחס • חמשת מלכי מדין • יהושע בן נון • כלב בן יפונה |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
שלמה הכהן (מקובל)

| --- | --- |
שער הספר "יפה שעה" מהדורה ראשונה
שער הספר "יפה שעה" מהדורה ראשונה
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 פטירה:  תמוז תקפ"ז
 צאצאים:  יהודה הכהן (רב) 
 
קבר הרב שלמה בן יהודה הכהן בהר הזיתים
הרב שלמה בן יהודה הכהן (סלוניקי, סביב ה'תק"י, 1750 - ירושלים, תמוז ה'תקפ"ז, 1827) היה רב, פוסק ומקובל בסוף המאה ה-18 ובתחילת המאה ה-19. חיבר ספרים רבים, פירושים לספרי קבלה ולספר הרמב"ם וספר שו"ת.
קורות חייו

נולד לאביו ר' יהודה בסלוניקי. בשנים תקע"ח-תק"ף שימש כשד"ר ירושלים בערי טורקיה ויוון. רבי שלמה נחשב אחד המקובלים החשובים וספריו עמוקים ורחבים. אחד מחיבוריו החשובים הוא פירוש "שעת רצון" על ספר התיקונים של רבי שמעון בר יוחאי. חיבור זה עוסק בהתאמת סודות תורת האר"י עם התיקונים על ידי הסבר רחב המראה כיצד ניתן להבין את הרעיונות העמוקים של תורת האר"י מתוך המילים הפשוטות של התיקונים. פירוש זה הודפס בסוף ספרו של רבי חיים ויטאל "שער הכוונות". פירושו לכתבי האר"י "יפה שעה" הוא אחד מהפירושים המודפסים על גיליון ספרו של רבי חיים ויטאל "עץ חיים".
בשמות ספריו כלל את המילה שעה העולה בגימטריה כשמו שלמה.
בכמה מקומות הוא מצביע על רעיונות קבליים מסוימים שאין להבינם בכח השכל אלא רק על ידי קבלה איש מפי איש. במקום אחד כתב: "הונח בצריך עיון, ואני אומר כי לא עיון צריך שאם יעיין בה כל ימות עולם יעלה חרס בידו, כי אם קבלה נקבל ואם לאו אנו ליה וליה עינינו".
נפטר בירושלים בתמוז ה'תקפ"ז ונטמן בהר הזיתים.
בנו היה המקובל רבי יהודה הכהן מחבר הספר "אשמורת הבקר" על הזוהר הקדוש (סלוניקי תרי"ב) וספר "אהלי יהודה" על הרמב"ם (ירושלים תר"ג).
כתביו

מזל שעה, באתר היברובוקס, שאלוניקי תקע"ב (על הרמב"ם)
יפה שעה, באתר היברובוקס, שאלוניקי תקע"ג (על כתבי האר"י)
הוראת שעה, באתר היברובוקס, שאלוניקי תקע"ח (ביאור כוונת התפילה והמצוות על דרך הסוד)
שעת הכושר, באתר היברובוקס, שאלוניקי תקע"ט (דרושים על סדר פרשות השבוע)
שעת רצון, באתר היברובוקס, שאלוניקי תק"פ (על הזוהר ותיקונים)
שו"ת שעות דרבנן, באתר היברובוקס, קושטא תקפ"ט (שו"ת)
יפה שעה, באתר היברובוקס, ירושלים תרס"ב
יפה שעה, ירושלים, הוצאת ישיבת "קול יהודה", הוגה וסודר על ידי הרב יהודה צבי ברנדויין
'אדרא רבה קדישא' עם פירוש הרב שלמה הכהן, באתר היברובוקס, הוצאת ישיבת שער השמיים, ירושלים תשל"ו
הערות שוליים

↑  בשערי הספרים הראשונים הוא מצוין כאדם חי. רק בשער הספר "שעות דרבנן" הוא נזכר כמי שכבר הלך לעולמו
↑  ראו: ש. ואענונו, אנציקלופדיה לחכמי טורקיה עמ' 546.
↑  על פי שערי ספריו
↑  יפה שעה חלק ח דף לט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296461405171  LCCN: no92002032  VIAF: 6957699   WorldCat (עם VIAF): 6957699 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
1981 בספרות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1981  בספרות |  |
< · 1979 · 1980 — 1981 — 1982 · 1983 · >
כל ערכי השנים בספרות במאה ה-20 · כל ערכי השנים בספרות במאה ה-21 · פורטל הספרות
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1981 ונוגעים לתחום הספרות.
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ספרים חדשים נבחרים > סיפורת

"קוג'ו" מאת סטיבן קינג
"בשביל אל האלים" מאת אריך פון דניקן
"מלון ניו המפשייר" מאת ג'ון אירווינג
"המלון הלבן" מאת ד.מ. תומאס
"ילדי חצות" מאת סלמאן רושדי
"הקיסר האל של חולית" מאת פרנק הרברט
ספרים חדשים נבחרים > ספרי ילדים ונוער

"רוניה בת השודד" מאת אסטריד לינדגרן
"הגל" מאת מורטון רו
"ג'ומנג'י" מאת כריס ואן אלסבורג
ספרים חדשים נבחרים > ספרות עברית

"האהבה על תנאי" מאת ורדה רזיאל ז'קונט.
"תסמונת דולסינאה" מאת שולמית הראבן.
"ספר מגוחך" מאת דודו גבע וקובי ניב.
"ורק אני לא" מאת יהודה אטלס.
"קרוסלה" מאת לאה נאור.
"זיוניוני הדרך" מאת דן בן אמוץ.
פרסים

פרס נובל לספרות מוענק לאליאס קנטי.
נפטרו

9 במאי – אורי צבי גרינברג, משורר עברי (נולד ב-1896).
ראו גם

1980 בספרות
1981
1982 בספרות
שנים בספרות
ספרות
1982 בספרות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1982  בספרות |  |
< · 1980 · 1981 — 1982 — 1983 · 1984 · >
כל ערכי השנים בספרות במאה ה-20 · כל ערכי השנים בספרות במאה ה-21 · פורטל הספרות
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1982 ונוגעים לתחום הספרות.
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ספרים חדשים נבחרים > סיפורת

בית הרוחות מאת איזבל איינדה
נשים בצמרת (Top Girls) מאת קריל צ'רצ'יל
מונסיניור קיחוטה מאת גרהם גרין
החיים, היקום וכל השאר מאת דאגלס אדמס
הנרדף מאת סטיבן קינג (תחת שם העט ריצ'רד בכמן)
הצבע ארגמן מאת אליס ווקר
ספרים חדשים נבחרים > סיפורת > נובלה

עונות מתחלפות מאת סטיבן קינג
ספרים חדשים נבחרים > סיפורת > ספרי פנטזיה

האקדוחן מאת סטיבן קינג (מסדרת "המגדל האפל")
ספרים חדשים נבחרים > ספרי ילדים ונוער

העי"ג מאת רואלד דאל
פרסים

פרס נובל לספרות מוענק לגבריאל גארסיה מארקס
פרס מדיסיס לאומברטו אקו עבור ספרו שם הוורד
פרס מיגל דה סרוואנטס ללואיס רוזאלס
ראו גם

1981 בספרות
1982
1983 בספרות
בספרות
ספרות
מיקי חליקה

מיקי חליקה, המכביה השמונה-עשרה, יולי 2009
מיכאל (מיקי) חליקה (נולד ב-11 באוקטובר 1978) הוא שחיין עבר אולימפי ישראלי, ויושב ראש איגוד השחייה בישראל (מאוקטובר 2021). הוא סגן אלוף אירופה, בעל מדליית ארד מאליפות העולם בשחייה (בריכת 25 מטר) (אתונה 2000) ופעמיים ברציפות סגן אלוף האוניברסיאדה (מסינה 1997 ופלמה 1999) במשחה ל-400 מטר מעורב אישי. אלוף ישראל ושיאן ישראל במשחים ל-200 מטר מעורב אישי, 400 מטר מעורב אישי, 200 מטר פרפר, 400 מטר חופשי, 800 מטר חופשי ו-1500 מטר חופשי. חליקה, היה לספורטאי הישראלי הראשון שזכה במדליה כלשהי באוניברסיאדה.
ביוגרפיה

חליקה גדל בשכונת גילה בירושלים. הוא ייצג את הפועל ירושלים. בגיל 13 הצטרף לפנימיית המחוננים בספורט, במכון וינגייט והתאמן תחת הדרכתו של המאמן לאוניד קאופמן. מגיל צעיר בלט בכל סגנונות השחייה, ובמיוחד במשחי מעורב אישי בהם החזיק בשיאי ישראל עד לאולימפיאדת בייג'ינג שבה גל נבו שבר את שיאו במשחה ל-400 מטר מעורב אישי.
באליפות אירופה לנוער בשחייה שנערכה בפרדוביצה, צ'כיה בשנת 1994 סיים במקום הרביעי במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:31.51 דקות.
ביוגרפיה > שיאן ישראל ואלוף ישראל

באליפות אירופה לנוער בשחייה שנערכה בז'נבה, שווייץ, בשנת 1995 זכה חליקה במדליית הארד במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא ישראלי חדש של 4:28.41 דקות, שיפור לשיא הישראלי בן ה-3 שנים של גלעד חן (4:29.48 דקות) ובמקום החמישי במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:09.03 דקות. שבועיים לאחר מכן, באליפות ישראל בשחייה הוא זכה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בשיא ישראלי חדש לגילאי 17 ו-18 של 2:07.99 דקות, איטי ב-5 מאיות השנייה מהשיא הישראלי של גלעד חן שסיים שני בתוצאה של 2:12.36 דקות ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:28.89 דקות. מדליית כסף, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:44.19 דקות, אחרי אהוד דקטר (16:38.30 דקות).
ביוגרפיה > מדליה ראשונה (כסף) לישראל באוניברסיאדה

במכביה ה-15 שנערכה בשנת 1997 זכה חליקה ב-6 מדליות זהב. באוניברסיאדה שנערכה במסינה, איטליה באוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית כסף במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:24.96 דקות ובכך היה לספורטאי הישראלי הראשון שזכה במדליה כלשהי באירוע זה.
באליפות העולם בשחייה שנערכה בפרת', אוסטרליה בשנת 1998 סיים חליקה במקום ה-13 בגמר ב' במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:04.96 דקות (במוקדמות הוא קבע שיא ישראלי חדש של 2:04.87 דקות).
באוניברסיאדה שנערכה בפלמה דה מיורקה, ספרד ביולי 1999 זכה חליקה במדליית כסף במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:21.78 דקות.
באליפות ישראל שנערכה ב-9 באוגוסט 1999 הוא קבע במשחה ל-1500 מטר חופשי שיא ישראלי חדש של 15:44.00 דקות, שיפור לשיא של בן 13 השנים של שגב פורת (15:48.72 דקות).
ביוגרפיה > סגן אלוף אירופה

חליקה הגיע לשיאו באליפות אירופה בשחייה שנערכה באיסטנבול, טורקיה בשנת 1999 כאשר זכה במדליית כסף במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא ישראלי חדש של 4:17.49 דקות. הוא הפסיד במטרים האחרונים מדליית זהב היסטורית, לפרדריק הויד מספרד. במשחה ל-200 מטר מעורב אישי הוא קבע שיא ישראלי חדש נוסף בתוצאה של 2:04.39 דקות ובמשחה ל-200 מטר פרפר קבע שיא ישראלי חדש שלישי בתוצאה של 2:00.87 דקות.