stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 1977/1978 בבונדסליגה
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | פ.צ. קלן (אלופה)  | 34 | 22 | 4 | 8 | 86 | 41 | 45 | 48 | זכייה בגביע הגרמני העפלה לגביע אירופה לאלופות |
| 2 | בורוסיה מנשנגלדבך | 34 | 20 | 8 | 6 | 86 | 44 | 42 | 48 | העפלה לגביע אופ"א |
| 3 | הרטה ברלין | 34 | 15 | 10 | 9 | 59 | 48 | 11 | 40 | העפלה לגביע אופ"א |
| 4 | שטוטגרט | 34 | 17 | 5 | 12 | 58 | 40 | 18 | 39 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5 | פורטונה דיסלדורף | 34 | 15 | 9 | 10 | 49 | 36 | 13 | 39 | סגנית בגביע הגרמני העפלה לגביע מחזיקות הגביע |
| 6 | דיסבורג | 34 | 15 | 7 | 12 | 62 | 59 | 3 | 37 | העפלה לגביע אופ"א |
| 7 | איינטרכט פרנקפורט | 34 | 16 | 4 | 14 | 59 | 52 | 7 | 36 |  |
| 8 | פ.צ. קייזרסלאוטרן | 34 | 16 | 4 | 14 | 64 | 63 | 1 | 36 |  |
| 9 |  שאלקה 04 | 34 | 14 | 6 | 14 | 47 | 52 | 5- | 34 |  |
| 10 | המבורג | 34 | 14 | 6 | 14 | 61 | 67 | 6- | 34 |  |
| 11 | בורוסיה דורטמונד | 34 | 14 | 5 | 15 | 57 | 71 | 14- | 33 |  |
| 12 | באיירן מינכן | 34 | 11 | 10 | 13 | 62 | 64 | 2- | 32 |  |
| 13 | איינטרכט בראונשווייג | 34 | 14 | 4 | 16 | 43 | 53 | 10- | 32 |  |
| 14 | בוכום | 34 | 11 | 9 | 14 | 49 | 51 | 2- | 31 |  |
| 15 | ורדר ברמן | 34 | 13 | 5 | 16 | 48 | 57 | 9- | 31 |  |
| 16 | מינכן 1860 | 34 | 7 | 8 | 19 | 41 | 60 | 19- | 22 | ירדו ליגה |
| 17 | פ.צ. זארבריקן | 34 | 6 | 10 | 18 | 39 | 70 | 31- | 22 | ירדו ליגה |
| 18 | פ.צ. סנט פאולי | 34 | 6 | 6 | 22 | 44 | 86 | 42- | 18 | ירדו ליגה |
כריסטופר פטרסון

כריסטופר פול פטרסון (באנגלית: Kristoffer Paul Peterson; נולד ב-28 בנובמבר 1994) הוא כדורגלן שוודי המשחק בעמדת הקיצוני השמאלי בפורטונה סיטארד מליגת העל ההולנדית.
קריירה

פטרסון נולד וגדל בגטבורג, שוודיה. לאחר שהחל לשחק כדורגל במחלקת נוער מקומית, ב-2011 עבר פטרסון למחלקת הנוער של ליברפול, ולקראת עונת 2013/2014 החל להתאמן גם עם סגל הקבוצה הבוגרת. ב-28 בנובמבר 2013, יום הולדתו ה-19, הושאל לטרנמיר רוברס מהליגה השלישית. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו יומיים לאחר מכן, בניצחון קבוצתו 2–1 על קולצ'סטר יונייטד. בינואר 2014 חתם על הארכת חוזה, אך לא שיחק בקבוצה הבוגרת. במשחקי קדם עונת 2014/2015 שיחק עם הקבוצה הבוגרת, ואף כבש פעמיים, אך ב-27 באוגוסט 2014 חתם על חוזה לארבע עונות באוטרכט מליגת העל ההולנדית.
ב-7 בינואר 2016 הושאל לרודה עד לתום העונה. ב-26 בינואר 2017 חתם בהראקלס אלמלו על חוזה לשנתיים וחצי, עם אופציה לעונה נוספת. בספטמבר 2018 נבחר לשחקן החודש בליגת העל ההולנדית. ב-2 באוגוסט 2019 חתם בסוונסי סיטי מהצ'מפיונשיפ, אותה אימן סטיב קופר, שאימן אותו בקבוצת הנוער של ליברפול. יום לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו, בניצחון 2–1 על האל סיטי, וב-28 באוגוסט 2019 כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון קבוצתו 6–0 על קיימברידג' יונייטד בגביע הפוטבול ליג. ב-20 בינואר 2020 הושאל לאוטרכט עד לתום העונה. ב-5 באוקטובר 2020 חתם לשלוש עונות בפורטונה דיסלדורף, היורדת הטרייה לבונדסליגה השנייה.
ב-21 ביוני 2023 חתם לשלוש שנים בהפועל באר שבע מליגת העל.
ב-9 בינואר 2024 חתם על חוזה לשנתיים וחצי בפורטונה סיטארד מליגת העל ההולנדית
קריירה > קריירת נבחרות

לאחר ששיחק בכל הנבחרות הצעירות של שוודיה, ב-16 באוקטובר 2018 ערך את הופעתו היחידה בנבחרת הבוגרת, כשנכנס כמחליפו של אוסקר הילמרק בדקה ה-81, בתיקו 1–1 במשחק ידידות נגד סלובקיה.
תארים

שחקן החודש של ליגת העל ההולנדית (1): ספטמבר 2018
הערות שוליים

↑  Kristoffer Peterson - Liverpool FC, web.archive.org, ‏2013-12-03
↑  "Tranmere make triple loan signing". BBC Sport (באנגלית בריטית). נבדק ב-2023-06-20.
↑  "Tranmere Rovers 2-1 Colchester United". BBC Sport (באנגלית בריטית). נבדק ב-2023-06-20.
↑  Transfer news: Kristoffer Peterson seeks loan switch after penning Liverpool extension, Sky Sports (באנגלית)
↑  Association, Press (2014-07-16). "Brendan Rodgers says Suárez exit does not lessen Liverpool's ambition". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2023-06-20.
↑  Rodgers on Rickie, Preston and tour - Liverpool FC, web.archive.org, ‏2014-07-20
↑  Peterson van Liverpool naar FC Utrecht - Nieuws - FC Utrecht, web.archive.org, ‏2014-09-03
↑  Penaltyschlemiel Peterson verruilt Utrecht voor Heracles, Voetbal International, ‏2017-01-26 (בהולנדית)
↑  "Swansea sign Swedish winger Peterson". BBC Sport (באנגלית בריטית). נבדק ב-2023-06-20.
↑  "Swansea come from behind to beat Hull". BBC Sport (באנגלית בריטית). נבדק ב-2023-06-20.
↑  "Sparkling Swansea thrash Cambridge". BBC Sport (באנגלית בריטית). נבדק ב-2023-06-20.
↑  Kristoffer Peterson joins Fortuna Dusseldorf | Swansea, www.swanseacity.com (באנגלית)
↑  Peterson unterschreibt bei Fortuna, kicker (ב־)
↑  איציק כלפי, ‏עכשיו זה רשמי: פטרסון חתם בהפועל באר שבע, באתר ONE‏, 21 ביוני 2023
↑  Kristoffer Peterson versterkt aanvalslinie in Sittard | Fortunasittard.nl, Fortuna Sittard EN (באנגלית)
↑  Sweden - Slovakia, Oct 16, 2018 - International Friendlies - Match sheet, transfermarkt (באנגלית)
↑  Fyra nya namn i oktober-truppen - Svensk fotboll, www.svenskfotboll.se, ‏2018-10-03 (בשוודית)
↑  Sverige tappade efter debutantens misstag, www.expressen.se, ‏2018-10-16 (בשוודית)
ט"ז בחשוון

ט"ז בחשוון הוא היום השישה עשר בחודש השני 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השישה עשר בחודש השמיני 
למניין החודשים מניסן. ט"ז בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדז".
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט"ז חשוון היא פרשת חיי שרה, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת וירא אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת.
אירועים היסטוריים

ה'תרכ"ד – נציגי שש-עשרה המדינות הנפגשות בז'נבה מחליטים על הקמת ארגון הצלב האדום
ה'תרע"ה – בריטניה מספחת את קפריסין, ויחד עם צרפת מכריזה מלחמה על האימפריה העות'מאנית
ה'תרצ"ט – ליל הבדולח, בו נערך בכל רחבי הרייך השלישי (גרמניה ואוסטריה) פוגרום ביהודים. האירוע כונה כך בשל רסיסי הזכוכית הרבים שהצטברו על הארץ כתוצאה מניפוץ הזגוגיות של בתי מגורים, מוסדות ציבור ובתי עסק רבים של יהודים תושבי גרמניה.
ה'תש"י – החל "מבצע מרבד הקסמים" להעלאת יהודי תימן, בו הוטסו כשלושים אלף איש מעדן לישראל
ה'תש"ל – המערך בראשות גולדה מאיר זוכה בבחירות לכנסת השביעית
נולדו

ה'תרצ"ג – הרב חיים דרוקמן, ח"כ וסגן שר מהמפד"ל וראש ישיבות בני עקיבא לשעבר (נפטר בב' טבת, ה'תשפ"ג)
ה'תשי"א – חיים שיין, עורך דין, מרצה למשפטים ופובלוציסט ישראלי
ה'תשל"ד – אורלי לוי-אבקסיס, חברת כנסת מישראל ביתנו ובתו של השר דוד לוי
נפטרו

ה'תקנ"ד – רבי יצחק יוסף תאומים, רבן של הערים סלוצק, קראקא וברסלאו (נולד בה'תפ"ב)
ה'תק"צ – הרב עמרם רוזנבוים, המכונה רבי עמרם חסידא (נולד בה'תק"ן)
ה'תר"ל – הרב בנימין רבינוביץ', רב ברוגולי ווילקומיר שבליטא (נולד בה'תקע"ד)
ה'תרפ"ו – רבי אפרים דוב הכהן לאפ, אב"ד וורז'בלובה שבליטא ומחבר ספר גיליון אפרים וזבחי אפרים (נולד בה'תרי"ט)
ה'תרצ"ז – הרב בן ציון אברהם קואינקה, ראב"ד העדה הספרדית בירושלים וחבר מועצת הרבנות הראשית (נולד בה'תרכ"ז)
ה'תשכ"ד – הרב ראובן כץ, רבה של פתח תקווה
ה'תשל"ח – הרב אהרן יצחק זסלנסקי מירושלים, מחבר הספרים, פני אריה, יחי ראובן, ועוד
ה'תשנ"ה – הרב שלמה קרליבך, "הרבי המרקד", מוותיקי המוזיקה החסידית-מודרנית (נולד בה'תרפ"ה)
ה'תשס"ב – הרב אלעזר מנחם מן שך, ראש ישיבת פוניבז', מייסד מפלגות ש"ס ודגל התורה ומנהיגה של הקהילה החרדית-ליטאית בישראל (נולד בה'תרנ"ט)
ה'תשע"ד – הרב אברהם צוקרמן, ראש ישיבת בני עקיבא כפר הרואה וראש מרכז ישיבות בני עקיבא (נולד בה'תרע"ו)
ה'תשע"ז – הרב גבריאל טולדנו, מייסד וראש ישיבת אור ברוך בירושלים (נולד בה'תרצ"ז)
ה'תשע"ט – הרב לייב מינצברג, ראש ישיבת המתמידים ומנהיג קהילת "קהל עדת ירושלים" (נולד בה'תש"ג)
ה'תשע"ט – הרב לוי יצחק הלפרין, ראש "מכון מדעי טכנולוגי להלכה" ומומחה בענייני הלכה וטכנולוגיה (נולד בה'תרצ"ג)
ה'תש"ף – הרב ישראל ניסן רוזנבוים, האדמור מקרעטשניף קריית גת
ט"ו בחשוון – י"ז בחשוון
חשוון
הערות שוליים

↑  כ-31.9% מכלל השנים.
↑  כ-68.1% מכלל השנים.
משפחה תימנית בדרכה למחנה המעבר של הג'וינט ליד עדן
עודד בצר

אין תמונה חופשית
עודד בֶּצֶר (22 באוגוסט 1921 – 17 באוקטובר 1989) היה סופר ישראלי.
ביוגרפיה

בצר נולד בברסלאו שבגרמניה, בן שלישי של משפחה יהודית אמידה. שמו המקורי היה וולפגנג בסר (וולפגנג-זאב).
בזמן הלימודים הצטרף בצר לתנועת נוער ציונית "הבונים" ואחריהם הצטרף, בשנת 1936, להכשרה של הסוכנות בכפר אלגוט (בחבל שלזיה).

בליל הבדולח הועברו חניכי המחנה ברכבת משא, דרך גבול גרמניה למחנה הריכוז בוכנוואלד. לאחר חודש ימים הצליחה הסוכנות היהודית לשחרר את הצעירים בטענה כי "היהודים הללו יצאו מיד מגרמניה כדי להשתלם בחקלאות בהולנד"[דרוש מקור]. בצר יצא עם חברי ההכשרה לחיות בהכשרה ההולנדית "וירנגו" ולאחר שישה חודשים עלה באוניית המעפילים "דורה", כשבועיים לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה.

עם הגעתו ארצה הצטרף לקיבוץ הבונה שהמתין בחדרה לעלייתו על הקרקע. באותו הזמן הצטרף להגנה ובמשך השנים השתתף בקורסים רבים כחניך וכמדריך.
בשנת 1941 נמנה עם ראשוני העולים על הקרקע של קיבוץ דורות, שהיה באותם ימים היישוב היהודי הדרומי ביותר בארץ ישראל ובצר התמנה לאחראי מטעם ההגנה לרשת האיתות של יישובים בסביבתה של דורות.
משנת 1950 עד שנת 1959 שירת בצבא קבע כקצין קשר והשתתף במלחמת סיני, מלחמת ששת הימים ומלחמת יום הכיפורים. בשנת 1957 עזב את קיבוץ דורות ובשנת 1960 סיים את לימודיו במכון להשכלה ולמחקר בבית ברל.
עודד בצר נפטר בשנת 1989 והובא למנוחות בבית העלמין קריית שאול. על מצבתו נכתב- סופר לילדים ונוער שפועלו וספריו הוטבעו בחותם אהבת הארץ ואהבת האדם. היה נשוי לברכה לבית יהוד, אב לבן ולשתי בנות.
ביוגרפיה > ארכיון

ארכיונו נמצא בארכיון גנזים- אגודת הסופרים בבית אריאלה בתל אביב.
כתביו

בצר החל בכתיבה במלחמת העצמאות ופרסם עשרות סיפורים קצרים וסיפורים בהמשכים החל משנות ה-50.
בפסטיבל הזמר והפזמון 1965 הושמע פזמון שכתב בצר בשם "איילת החן"  ללחן של נתן שחר ולעיבוד של יצחק גרציאני בשני ביצועים שונים, אחד של אריק איינשטיין ואחד של יפה ירקוני . 
הפזמון זכה בפרס הראשון בפסטיבל וזכה גם בתואר "שיר השנה" במצעד הלהיטים של קול ישראל.
"ביבר הארגמן"- 1956.
"גבעת הערוצים"- 1959.
"הצנחנית שלא שבה"- 1969, פרס למדן.
"נא לא לדרוך על הדשא"- 1969.
"לא בדרך המלך"- 1973.
"הגששים מגבול הצפון"-1975, פרס אסתר רבינוביץ'.
"המסע המופלא אל לוחמי בר-כוכבא"-1978, פרס זאב לספרות ילדים ונוער.
"המסע המופלא אל מנהרת הזמן"-1983.
"שומר סודות- 1988.
"ביקור בגן החיות- 1990.
לקריאה נוספת

אוריאל אופק, לקסיקון אופק לספרות ילדים, הוצאת זמורה ביתן, עמ' 102-101.
גסטרוטריכה

| גסטרוטריכה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: גסטרוטריכה
מינים
 800
שם מדעי
 Gastrotricha ‏מצ'ניקוב, 1864

גסטרוטריכה או שעירי הבטן (שם מדעי: Gastrotricha) היא מערכה המונה 800 מינים של בעלי חיים  קטנים החיים באוקיינוסים, במקווי מים מתוקים ובחופים.
מאפיינים

אורכם של הגסטרוטריכים 0.06 עד 3 מילימטרים. הגסטרוטריכים בעלי גוף דמוי סיכה בסימטריה דו-צדדית. הוא מכוסה בריסים שנמצאים בעיקר סביב הפה והגב. הגסטרוטריכים ניזונים מצורניות, חיידקים ופרוטיסטים. הגסטרוטריכים חסרי מערכת נשימה ומחזור דם, אך חלק מהגסטרוטריכים בעלי המוגלובין. הגסטרוטריכים הם הרמאפרודיטים, וחלק מהמינים מתרבים על ידי רביית בתולים, שבה הנקבה מטילה ביצים ומהן בוקעות גרסאות של הבוגר ללא שלב הזחל. תוחלת החיים של הגסטרוטריכים היא בין שלושה עד 21 ימים.
טקסונומיה

הקשר של הגסטרוטריכים למערכות אחרות של בעלי חיים אינו ידוע: מורפולוגיה מצביעה על כך שהם קרובים למערכות גנתוסטומולידה (Gnathostomulida), גלגיליות (Rotifera) ותולעים נימיות (Nematoda). אך מחקרים גנטיים מצביעים שהם קרובי משפחה של הקבוצות תולעים שטוחות (Platyhelminthes), אקדיסוזואה (Ecdysozoa) ולופוטרוכוזואה
(Lophotrochozoa). המערכה כוללת מחלקה אחת ובה שתי סדרות.
מיון

סדרה Chaetonotida
משפחה Neodasyidae
משפחה Paucitubulatina
סדרה Macrodasyida
משפחה Hummondasyidae
משפחה Dactylopodolidae
משפחה Cephalodasyidae
משפחה Lepidodasyidae
משפחה Macrodasyidae
משפחה Planodasyidae
משפחה Redudasyidae
משפחה Thaumastodermatidae
משפחה Turbanellidae
משפחה Xenodasyidae
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560577905171  LCCN: sh85053501 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בעלי חיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אדולף ארמן

אדולף ארמן
יוהאן פיטר אדולף ארמן (בגרמנית: Johann Peter Adolf Erman;‏ 31 באוקטובר 1854 – 26 ביוני 1937) היה אגיפטולוג גרמני ממוצא יהודי מומר, מילונאי נודע, ומייסד בית הספר הברלינאי לאגיפטולוגיה (Berliner Schule der Ägyptologie).
קורות חיים

ארמן נולד בברלין בשנת 1854. הוא היה בנם של גיאורג אדולף ארמן שהיה פרופסור לפיזיקה באוניברסיטת ברלין ויוהנה מרי בסל בתו של האסטרונום פרידריך בסל ונכדו של פאול ארמן שהיה פיזיקאי. מוצאו של אחד מסביו היה יהודי, ובשנת 1802 משפחתו המירה את דתה לנצרות-פרוטסטנטית. ארמן התחנך בלייפציג. בשנת 1883 מונה לפרופסור חבר לאגיפטולוגיה באוניברסיטת ברלין, ובשנת 1892 מונה לפרופסור מן המניין. בשנת 1885 מונה למנהל המוזיאון המצרי בברלין. בשנת 1934 הוא הוצא על ידי המשטר הנאצי בגרמניה מהסגל האקדמי של האוניברסיטה, כמו כן בני משפחתו איבדו את מקומות עבודותיהם, כי על פי האידאולוגיה הנאצית הוא היה עדיין רבע יהודי (למרות שמוצאו היה מיהודי מומר). אולם מצד שני לא נגזר עליהם עונש נוסף על ידי הנאצים בזכות כך.
בשנת 1878 פרסם את עבודתו המוכיחה שהסימנים בכתב הירוגליפי הם אך ורק עיצורים, וכי הסימנים שנחשבו עד כה כתנועות הם עיצורים רפים. כן הוכיח שהמצרית העתיקה קרובה לשפות שמיות למרות שאינה שפה שמית ממש. מ-1888 היה חבר האקדמיה למדעים ולאמנויות של גטינגן (אנ').
החל משנת 1897 ובמשך 30 שנה עסקו ארמן ותלמידיו, בהם קורט זתה והרמן גראפו (Hermann Grapow) וכן חוקרים רבים מכל העולם, בחקר ושחזור הדקדוק של השפה המצרית העתיקה והוצאת מילון אקדמי של מצרית עתיקה שעסק בטקסטים מהתקופה שלאחר הממלכה התיכונה. הם יצרו מילון שהתבסס על מילים שהופיעו על גבי כל הטקסטים העתיקים הידועים והזמינים להם. המילון כלל בסופו של דבר כ-1.5 מיליון גיליונות המהווים בסיס נתונים של השפה המצרית העתיקה. חמישה כרכים ראשונים של "המילון של השפה המצרית" (Wörterbuch der ägyptischen Sprache) התפרסמו בין השנים 1925–1931. המילון כולו הושלם בשנת 1961 והוא כולל שנים-עשר כרכים.
על תלמידיו נמנו אלן גרדינר הבריטי שעבד תחתיו בפרויקט המילון במשך 10 שנים, קורט זתה שהיה אגיפטולוג ובלשן גרמני שפענח את כתבי המארות, וג'יימס הנרי ברסטד ארכאולוג ואגיפטולוג אמריקאי שהיה המייסד של המכון האוריינטלי של אוניברסיטת שיקגו.
ארמן היה אחד הראשונים שחקר את משלי אמנ-אמ-אפה ומצא בהם את המקור לחלק מספר משלי (פרק כב, יז – פרק כד, כב).
מפרסומיו

Die Pluralbildung des Ägyptischen, ein grammatischer Versuch, Wilhelm Engelmann, Leipzig 1878.
Neuägyptische Grammatik, Verlag Wilhelm Engelmann, Leipzig 1880.
Ägypten und ägyptisches Leben im Altertum Band 1, Laupp´sche Buchhandlung, Tübingen 1885.
Ägypten und ägyptisches Leben im Altertum Band 2 1887. Diese Bände wurden auch ins Englische Übersetzt.
Die Sprache des Papyrus Westcar (1889)
Zaubersprüche für Mutter und Kind aus dem Papyrus 3027 des Berliner Museums, Verlag der königlichen Akademie der Wissenschaften, Berlin 1901
Aegyptische Grammatik 1. Aufl. 1894, 2. Aufl. 1902, 4. Auflage 1928.
Aegyptisches Glossar, die häufigeren Wörter der aegyptischen Sprache, Reuther und Reichard, Berlin 1904. In: Porta linguarum orientalium; Sammlung von Lehrbüchern für das Studium der orientalischen Sprachen. Bd. XX.
Die ägyptische Religion, mit 165 Abbildungen, Druck und Verlag Georg Reimer, Berlin 1905. In: Handbücher der königlichen Museen zu Berlin. Auch ins Englische Übersetzt.
Aegyptisches Handwörterbuch von Adolf Erman und Hermann Grapow, Reuther & Reichard, Berlin 1921.
Die Literatur der Ägypter (1923)
Wörterbuch der ägyptischen Sprache (mit Hermann Grapow), 13 Bände. (1926–1963)
Mein Werden und mein Wirken (1929)
Die Religion der Ägypter (1934)
חלזונות

.
| חלזונות |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: רכיכות
מחלקה:: חלזונות
שם מדעי
 Gastropoda ‏קיווייה, 1797
שבלול הגינה, ישראל
איור של קונכייה של חילזון ממין הייDrobacia banatica
חילזון בתוך קונכייה
חילזון קטן בקונכייתו על גבי שעורה
חשופית – שבלול חסר קונכייה
חֶלְזוֹנוֹת (שם מדעי: Gastropoda) הם בעלי חיים המהווים את המחלקה הגדולה ביותר במערכת הרכיכות (תת-מערכה קונכיתנים). החלזונות הם רכיכות בעלי ראש עם משננת, רגל אחת המשמשת לתנועה ומעליה שק קרביים המכיל את איבריהם הפנימיים, המכוסה בגלימה. רובם בעלי קונכייה. החלזונות חיים בים (רוב המינים), במים מתוקים וביבשה (שבלולי יבשה).
מיון

קיימים לפחות 60,000 מינים של חלזונות, ועוד ידוע על מינים רבים שנכחדו. בעבר חילקו אותם הזואולוגים לשלוש תת-מחלקות (המיון הוא על פי מערכת הנשימה):
קדם זימיים (Prosobranchia)
אחורני-זימים (Opistobranchia)
שבלולים (ריאתיים) (Pulmonata)
אך מחקרים שנערכו בעשורים האחרונים הראו שקבוצות אלה אינן מונופילטיות (כלומר: ענף המורכב מאב-קדמון וכל צאצאיו) ולכן אינן קבוצות טבעיות במיון עולם הטבע. בשנים האחרונות נעשה מחקר על מנת למיין את החלזונות מחדש.
כיום מונים שבעה ענפים (כלומר: קבוצות מונופילטיות) גדולים של חלזונות:
ענף Panpulmonata – בו נכללים שבלולי היבשה
ענף Euopisthobranchia
ענף Nudipleura
ענף Neritimorpha
ענף חלזונות עתיקים (Vetigastropoda) – הכולל את המינים הפרימיטיביים והקדומים ביותר
ענף Patellogastropoda
ענף חלזונות עילאיים (Caenogastropoda) – הכולל את רוב החלזונות החיים בים
אנטומיה

גוף החילזון מורכב משלושה חלקים עיקריים:
ראש – הראש נושא את הלוע ואת אברי החישה. אברי החישה הם למעשה שני זוגות משושים וזוג לחיים עשיר בקולטנים המכסה את הלוע. הראש מצויד בלסתות חזקות וחסרות שיניים, לשון מחוספסת מכוסה במאות שיני גריסה וטחינה הנקראת משננת (רדולה).
רגל – הרגל היא איבר התנועה. יש לה סוליה שטוחה ושרירית המצופה באפיתל המפריש ריר דביק. ריר זה מתקרש במגע עם אוויר ומהווה קרום חלק המגן על הסוליה בזמן התנועה (יש ספרי לימוד הטוענים שחילזון יכול לזחול על תער גילוח מבלי להיחתך). הרגל השרירית מאפשרת לחילזון להיאחז ולהיצמד למשטחים חלקים (בשילוב עם הריר אותו הרגל מפרישה), לזחול ולשחות (תלוי במין).
שק קרביים – שק הקרביים מכיל את רוב אברי החילזון, כלומר את מערכת הרבייה, מערכת העיכול, מערכת הנשימה, את עיקר מערכת ההובלה והעצבים. הפתחים לרוב מערכות אלה נמצאים ברגל לצד הראש. את שק הקרביים עוטף קפל עור עשיר בבלוטות הנקרא גלימה. הגלימה מפרישה חומר רירי מקריש ההופך בהמשך לקונכייה.
אנטומיה > הקונכייה

את גוף החילזון עוטפת הקונכייה, שהיא מבנה קשיח וחיוני עבור החילזון. הקונכייה מגנה מפני טורפים ומהווה מסתור מפני יובש בהיותה בלתי חדירה כמעט למים. הקונכייה ספירלית-בורגית ועשויה מפחמת הסידן (גיר) המצופה בחומר אורגניים קשים. בחלק מהמינים הקונכייה נתיישרה או נעלמה כליל.
הקונכייה מורכבת משלוש שכבות:
השכבה החיצונית – השכבה העליונה הדקה העשויה קונכיולין, חומר אורגני דמוי כיטין. השכבה החיצונית מגנה על השכבה האמצעית מפני חומצות, ביניהן החומצה הפחמתית המצויה בגשם.
השכבה האמצעית (פריזמות) – היא השכבה העיקרית ומורכבת בעיקר מפחמת הסידן.
השכבה התחתונה (שכבת דר) – מורכבת מחומר אורגני בשם דר אותו מפרישות בלוטות בגלימה. השכבה מסודרת בצורת גבישים המעניקה לפנים הקונכייה את צבעה וברקה.
עובי הקונכייה מושפע מהאזור בו חי החילזון. חלזונות החיים בסביבה גירנית הם בעלי קונכיות עבות יותר, לעומת חלזונות החיים בסביבה לא גירנית. ישנם מינים של חלזונות, הנקראים חשופיות, בהם הקונכייה התנוונה כמעט לגמרי ואף נעלמה. החשופיות יכולות להתקיים גם בסביבה חסרת סלעי גיר ולהתחפר עמוק יותר באדמה אך מאידך פגיעות יותר למזג האוויר ולכן לא יכולות להתקיים בתנאי יובש וחום בהם חלזונות אחרים, בעלי קונכייה מתאימה, יכולים לעמוד.
אנטומיה > מערכת הנשימה

רוב החלזונות הם בעלי זימים, לצורך נשימה, ואילו חלקם מפותחים יותר ובעלי ריאות בצורת רשת נימים.
רוב החלזונות חיים בים ונושמים בעזרת זימים. הזימים מורכבים מעלים דקים ומכוסי ריסים שבהם עובר הדם של החילזון. הריסים מזרימים את המים על פני העלים ודרכם מתבצע חילופי הגזים בחילזון. הזימים הם מבנה עדין ולכן ממוקמים בחלל הגלימה המעניקה להם הגנה. באב הקדמון של החלזונות חל פיתול ובו מיקום הזימים וחלל הגלימה מבצע סיבוב של 180 מעלות, כך שפתח חלל הגלימה והזימים ממוקמים בקדמת הגוף, לפני הלב. במספר קבוצות של חלזונות (אחור-זימאים) חל פיתול נוסף המחזיר את הזימים לירכתי הגוף.
מערכת הנשימה אצל הריאתיים מורכבת מריאה ופתחה הנקרא פנוימוסטום. הפנוימוסטום נסגר ונפתח לסירוגין, ובאותו הזמן חלל הריאה גדל וקטן, וכך נעשה חילוף הגזים בחילזון. הריאה מוקפת בכלי דם רבים הקולטים את החמצן שנכנס לריאה, ופולטים את הפחמן הדו-חמצני לחלל הריאה. החילזון שולט בפתיחה ובסגירה של הפנוימוסטום, וכך מונע איבוד מים. המקבילה להמוגלובין – חלבון נושא חמצן – אצל החלזונות היא חלבון ההמוציאנין, שבמקום ברזל מכיל נחושת.
אנטומיה > מערכת העיכול

מערכת העיכול מתחילה בלוע. הלוע מורכב ממספר חלקים; לחיים הדוחקות את המזון אל פתח הלוע, הלסת העליונה שהיא לסת קרנית וקשיחה ולשון העשויה כמגרדת בעלת אלפי שיניים קרניות, הנקראת משננת או מגרדת (בלועזית: radula) בעזרתן החילזון טוחן את המזון. המזון הגרוס עובר אל הוושט, שם זוג בלוטות רוק, הממוקמות משני צדי הושט, מפרישות אנזימים ומיצי עיכול, ההופך את המזון לעיסה. לאחר מכן, המזון עובר לקיבה, ומשם למעי המתפתל מספר פעמים בתוך הגוף, ועובר תהליכי ספיגה (בעזרת בלוטת הכבד), עד לפי הטבעת (הממוקם בפתח הקונכייה).
אנטומיה > מערכת העצבים

לחילזון מרכז עצבי דמוי מוח, בצורת טבעת גנגליונים, המורכבת משני גושים עיקריים – מעל לוושט, ומתחתיה. זוג הגנגליונים העליונים מקושר לראש ולאברי החישה, בעוד הגוש התחתון מקושר לרגל ולשאר האיברים הפנימיים. לחלזונות כמה סוגים של קלטני חישה כוללים אברי חוש ריח, ראייה, שיווי משקל (statocysts) ומגע (mechanoreceptors). אין לחלזונות חוש שמיעה.
אברי חוש הריח של חלזונות יבשה (כולל חשופיות) נמצאים בקצה ארבעת המשושים וזהו איבר החישה העיקרי של החלזון. אברי הריח של אחורני-זימים נקראים rhinophores.
לרוב החלזונות אברי ראייה פשוטים הממוקמים בקצה המשושים (לרוב אצל שוכני יבשה) או בבסיס המשוש (לרוב בחלזונות ימיים) מבנה העין נע בין עינית פשוטה המבדילה בין אור לחושך עד לעיניים מורכבות יותר ואף מבנים בעלי עדשות. מאחר שרוב חלזונות וחשופיות היבשה פעילות לילה, חוש הראייה אינו מפותח במיוחד.
אנטומיה > מערכת התנועה

התנועה אטית, ונעשית באמצעות התכווצויות גליות לאורך הסוליה. תוך כדי ההתקדמות מופרש ריר מן הסוליה. הריר למעשה מתחלק לשני סוגים – דליל ומימי, וצמיגי ודביק. שילוב של שני סוגי הריר מאפשרים לחילזון להתהלך על משטחים חלקים, וכן על משטחים מחוספסים, בלא שייפגע.
אצל חלזונות רבים מקבוצת הקדם-זימאים, בייחוד אלה החיים ביבשה, התנועה נעשית באופן שונה. הרגל מחולקת בקו אורכי לשני חצאים. התנועה נעשית על ידי הרמת מחצית הרגל והזזתה קדימה בעוד שהמחצית השנייה משמשת כעוגן, ואחרי שהרגל שהורמה נחתה על האדמה, מחצית הרגל השנייה מורמת ומוזזת קדימה, וחוזר חלילה.
אצל חלזונות מים התנועה נעשית באמצעות ריסים הצמודים לסוליה. בגלל הציפה של המים, יכול החילזון לנוע באמצעות תנועות חתירה של הריסים.
שריר העמודית, הנמתח ממספר מקומות ברגל ועד לקודקוד הקונכית, מהווה איבר חשוב ביותר בחיי החילזון – בשעת סכנה, או חוסר פעילות, מתכווץ שריר העמודית, ומושך את הרגל והראש אל תוך הקונכייה שמספקת הגנה.
אורח חיים > שבלולי יבשה

רוב החלזונות החיים ביבשה הם מהסדרה שבלולי יבשה ומיעוטם קדם-זימאים.
רוב חלזונות היבשה אוכלי צמחים, הניזונים מחומר צמחי מת, רקבובית, צמחים ירודים, חזזית, עובש, פטריות ובעלי חיים מיקרוסקופיים. לעיתים הם ניזונים גם מחומר צמחי ירוק. יש מינים של חלזונות טורפים כגון רומינה ערופה, טורפנית ורירנית ביבשה והחרוטון הארסי בים. שבלולי היבשה מהווים טרף לפרוקי-רגליים, עופות, מכרסמים ואף לשבלולים אחרים.
בארצות הצפון הקרות שוקעים החלזונות לתרדמת חורף, אך בארצות החמות נכנס החילזון לתרדמת קיץ דווקא. הוא מפריש חומר רירי דביק המתקשה וסוגר את פתח הקונכייה ומדביק אותו למשטח, או לגזע עץ. מכסה זה, הנקרא חתם (epiphragma), אטום לנוזלים אך חדיר לאוויר וכך מאפשר לחילזון לנשום מבלי לאבד נוזלים. במהלך תרדמת הקיץ מבצע החילזון קיוט: הוא מפסיק כמעט את כל פעילות חילוף החומרים וגופו עובר שינויים פיזיולוגיים שנועדו לתמוך בשרידות החילזון במהלך הקיוט. עם רדת הגשם נמס הריר המוקשה והחילזון משתחרר מהאחיזה.
ישנם חלזונות חד-מיניים וחלזונות דו-מיניים (הרמאפרודיט, כלומר בעלי מערכת איברי מין של זכר ונקבה כאחד). מספר שבלולי יבשה משתמשים במבנה שנקרא "פגיון אהבה" (love dart – מעין חץ שנוצר בחילזון הבוגר ומאפשר סוג של התעוררות מינית הדדית) במהלך החיזור וההזדווגות. החילזון מטיל ביצים לתוך גומת קרקע קטנה ומהן בוקעים החלזונות הצעירים. חלק ממיני החלזונות הם הרמפרודיטים וברבייה זוויגית שני החלזונות מופרים ומטילים ביצים.
חלזונות רומיים מזדווגים
איור של החילזון הרומי מטיל ביצים
ביצי שבלול הגינה בתוך חור באדמה
מערכת הרבייה של חילזון רומי
החלזונות, מעצם טבעם כרכיכות, מאבדים כמות ניכרת של מים דרך עורם הלח. יתרה מכך, הכליות שלהם אינן מווסתות את משק המים, והם נאלצים לפנות לאמצעים אחרים כדי להימנע מהתייבשות.
פרט לכך שהחילזון נוהג לפעול רק בשעות הלילה, בהן איבוד המים קטן יותר, ישנם מספר מנגנונים נוספים. ראשית – רוב גופו של החילזון מוגן על ידי הקונכייה, אשר אינה חדירה למים, ומגנה על האיברים הפנימיים. בשביל למנוע איבוד נוסף של מים החילזון נוהג לכווץ גם את שאר גופו אל תוך הקונכייה. במינים מדבריים, פתח הקונכייה קטן יותר מבמינים באזורים לחים, כדי להקטין את ההתייבשות.
בזמן שהותו בתוך הקונכייה, החילזון מפריש חומר רירי, אשר בו משובצים גרגירי גיר. הריר מתקשה והופך לחתם (epiphragma) עמיד בפני מים, העוזר לצמצמם את איבוד המים אף יותר. החתם עצמו, במיוחד מול פתח הנשימה, חדיר למעבר גזים, כך שהחילזון מסוגל להמשיך ולנשום.
בעונות החמות של השנה, כאשר הסכנה להתייבשות גבוהה, נוהג החילזון לבצע קיוט (aestivation) – צמצום התהליכים המטבוליים ופעילות החילזון, עד שהוא אינו נזקק לצאת כלל מהקונכייה ולהסתכן בחום, ונכנס לתרדמת קיץ. במהלך הקיוט שרירי הריאה פוסקים לפעול, כך שהחילזון מסתפק בנשימה דיפוזית בלבד, הכליה אוגרת בתוכה את החומרים המופרשים, והגלימה מפרישה חומרים המונעים איבוד מים אף יותר.