stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שרגא פייבל קנול
הערות שוליים

↑  יצחק דנון, ‏ילדיו של מנדל קנול: זכותנו להירשם כבעלי מניות בחברות מלון דבורה וקנוליה, באתר גלובס, 3 בדצמבר 1999
↑  יורחב מלון "דבורה" בת"א, הצופה, 23 בדצמבר 1964
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007498523905171  ISNI: 0000 0004 3603 7139  LCCN: n2014043372  VIAF: 308255288   WorldCat (עם VIAF): 308255288
תיק קטן

תיק קטן הוא סינגל הבכורה של צמד ההיפ הופ הישראלי נס וסטילה, אשר יצא לאור ב-30 באפריל 2023. את השיר כתבו השניים והפיק סטילה. עוד לפני צאתו, זכה השיר להצלחה ויראלית ברשתות החברתיות. השיר זכה בצאתו להצלחה מסחרית רבה והגיע למקום הראשון במצעדי היטליסט של מאקו והעשירייה של כאן גימל.
רקע

באפריל 2023 פרסמה הראפרית נס סרטון בטיקטוק בו היא מבצעת את השיר, שלדבריה צולם כ"אימון על פלואו חדש". הסרטון צבר במהרה מיליוני צפיות והפך לוויראלי ברשתות החברתיות. בעקבות הצלחת הסרטון, החליטה נס, ביחד עם המוזיקאי סטילה מהרכב ההיפ הופ הלם תרבות, להשלים את השיר ולהוציא אותו באופן רשמי כסינגל הבכורה שלה. על תהליך העבודה על השיר והצלחתו הפתאומית ברשתות החברתיות אמרה נס בראיון למאקו: ”אני ודור עבדנו על שיר אחר לגמרי שהיה כמעט מוכן. חשבתי שלא נעשה עם זה כלום, לפחות לא בזמן הקרוב, אז הרשיתי לעצמי לפרסם ורס שאני גאה בו שכתבנו ביחד. כל מה שיש בסרטון זה סדר של פלואו שהוא ניסה להסביר לי, כדי שאני אתאמן עליו.”
קבלה ביקורתית

טרם צאתו של השיר, בעקבות הצלחת סרטונה של נס מבצעת את השיר במכוניתה בפלטפורמת טיקטוק, גופי תקשורת שונים התייחסו להצלחתו הוויראלית והביעו את רצונם לפרסומו בהקדם. כמו כן, נס החלה לבצע את השיר בהופעות של אמנים שונים על מנת למשוך את תשומת לב הקהל לקראת צאתו.
לאחר צאתו הרשמית של השיר, פורסמו אודותיו ביקורות מעורבות אשר התייחסו לשיטת שיווקו באפליקציית בטיקטוק. בביקורת של לירון אשקורי מרשת 13, נכתב כי על אף הצלחתה של נס בקידום השיר ברשתות החברתיות והפוטנציאל המוזיקלי שלה, "המהלך הראה אומנית שעדיין לא בשלה לתיק יותר גדול". במאקו ניתנה ביקורת חיובית על היותו של השיר קליט ונטען כי הצלחתו הרבה ברשתות החברתיות מוצדקת, בטענה כי "רובנו נסכים שמדובר בפזמון קליט יותר מ'יוניקורן'. אפשר לחשוב על מילותיו, 'כל אחת סוחבת איתה תיק קטן', כמטאפורה למטען רגשי, אבל אפשר פשוט למלמל 'תיקטן תיקטן תיקטן'".
הצלחה מסחרית

בצאתו הרשמית של השיר ב-30 באפריל 2023, הוא צבר במהרה מאות אלפי השמעות ברשתות הסטרימינג, כשהצליח להיכנס למקום התשיעי במצעד השבועי של פלטפורמת ספוטיפיי בישראל. השיר זכה להשמעות אף בתחנות הרדיו בישראל, ונכנס למקום השני במצעד השבועי של מדיה פורסט. ב-9 במאי 2023, הפך השיר לשיר הראשון שנכנס היישר אל המקום הראשון במצעד היטליסט של מאקו. ב-18 במאי, הגיע למקום הראשון גם במצעד העשירייה של כאן גימל ולמקום הראשון במצעד הרשמי של גלגלצ.
באוגוסט 2023, חברת ספוטיפיי פרסמה את נתוני ההשמעות שלה ביחס לחודשים יולי-אוגוסט, והשיר היה לשיר המושמע ביותר בחודשים אלו בישראל.
שימוש מסחרי

בשיר נעשה שימוש בפרסומת לבזק, בה הופיעו השניים לצד הפרזנטור גידי גוב ביוני 2023.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 2 |  |
|  ישראל | היטליסט | 1 |  |
|  ישראל | העשירייה | 1 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ג)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ג)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ג)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ג)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | גלגלצ ו-ynet | 3 |  |
|  ישראל | כאן גימל וטיקטוק | 9 |  |
|  ישראל | היטליסט | 5 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 30 באפריל 2023 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה | ועד הבית • הפי"ל |  |
הערות שוליים

1 2  דור מאיר מועלם, ‏ביקשו שאשלח את השיר "תיק קטן". איזה שיר, יא גנובים? זה לא מוקלט בכלל, באתר ‏מאקו‏, 30 באפריל 2023
↑    אביגיל זית, ‏לא סתם "תיק קטן" שבר את הרשת, בעיתון מקור ראשון, 16 במאי 2023
1 2 3  דור מאיר מועלם, ‏כל מה שאנחנו רוצים לחג זה שנס תוציא את "תיק קטן", באתר ‏מאקו‏, 6 באפריל 2023
↑  לירון אשקורי, המומנטום של "תיק קטן" הוא מושלם - רק חבל שנס לא בשלה בשביל להחזיק אותו • דעה, באתר חדשות 13, 1 במאי 2023
↑  נטע חוטר, ‏כל אחת סוחבת איתה תיק קטן (ורולאפס) (ועושה על האששש), באתר ‏מאקו‏, 11 במאי 2023
↑  מהטיקטוק לפסגת ההשמעות ברדיו: כוכבת "תיק קטן" חוגגת, באתר אייס, 7 במאי 2023
↑  אריאל פייגלין, ספוטיפיי חושפת: מה היו השירים שהישראלים הכי אהבו לשמוע הקיץ?, באתר ערוץ 7, י"ד באלול תשפ"ג
↑  המצעד השנתי הישראלי תשפ"ג, באתר גלי צה"ל, 14 בספטמבר 2023
↑  דורית אסרף מזרחי, אתם בחרתם: "יוניקורן" הוא שיר השנה של כאן גימל וטיקטוק, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 14 בספטמבר 2023
↑  תוצאות המצעד השנתי 2023 של היטליסט, באתר מאקו
↑  Ness (30 באפריל 2023). "תיק קטן - Single". Apple Music (NZ). נבדק ב-30 באפריל 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
תמיר גודמן

| --- | --- |

 לידה:  18 בינואר 1982 (בן 42) בולטימור שבמרילנד
 עמדה:  קלע
 גובה:  1.91 מטר
 מכללה:  טאוסון
 קבוצות כשחקן
 2002   2002–2003   2003–2004   2005   2005–2006   2007–2008   2008–2009:  מכבי תל אביב   מכבי גבעת שמואל   אליצור קריית אתא   מכבי גבעת שמואל   מכבי שוהם  מרילנד נייטהוק   מכבי חיפה
תמיר גודמן (באנגלית: Tamir Goodman; נולד ב-18 בינואר 1982 בבולטימור שבמרילנד) הוא כדורסלן עבר ישראלי-אמריקאי ששיחק בעמדת הקלע.
ביוגרפיה

גודמן נולד למשפחה אורתודקסית. הוא התחיל לשחק כדורסל בגיל 5. בגיל 16, לאחר שעלה לחטיבה העליונה של בית ספרו התיכון "ישיבת חפץ חיים" (Talmudical Academy of Baltimore), החל לשחק במדי נבחרת הכדורסל של בית הספר. גודמן הצטיין במשחקי קבוצתו, ותוך זמן קצר הפך לאחד מכוכביה, לאחר שהשיג ממוצעים גבוהים של 35.5 נקודות ו-15 אסיסטים למשחק, במשך שלוש השנים בהן שיחק במדיה. כמו כן, נבחר לרשימת 25 הכדורסלנים הטובים במדינתו, ואף כונה "מייקל ג'ורדן היהודי" על ידי ספורטס אילוסטרייטד ומגזין הכדורסל של ESPN.
גודמן קיבל מלגה מאוניברסיטת מרילנד, שקבוצת הכדורסל שלה נחשבת לאחת הטובות בארצות הברית. אולם, הוא נאלץ לדחות את הצעת מרילנד כיוון שרוב משחקי הקבוצה נערכו ביום שישי בערב (ליל שבת) ובשבת, והוא עצמו היה שומר מצוות. לאחר מכן החל גודמן לשחק במדיה של אוניברסיטת טאוסון (Towson University), ובעונתו הראשונה השיג ממוצעים של 6 נקודות, 4 אסיסטים ו-2.5 ריבאונדים. גודמן המשיך לעונתו השנייה במדי המכללה, אך בדצמבר 2001 עזב את הקבוצה בטענה שקיבל דקות משחק מועטות מהרגיל, וקיבל יחס משפיל ממאמן הקבוצה, שהפגין לטענתו התנהגות אנטישמית.
ב-22 ביולי 2002 הגשים גודמן את חלום הילדות שלו וחתם במכבי תל אביב לשלוש שנים. גודמן לא זכה לדקות משחק רבות במכבי, ובסופו של דבר הושאל למכבי גבעת שמואל. גם שם הוא לא קיבל את דקות המשחק שלהן ציפה, שהתבטאו ב-5 נקודות ופחות מ-2 אסיסטים למשחק. הוא הושאל לאחר עונה אחת בגבעת שמואל לאליצור קריית אתא מהליגה הלאומית. בקריית אתא הוא השיג ממוצעים של 12 נקודות ו-5 אסיסטים למשחק, ועזר לקבוצה להעפיל לפלייאוף על עלייה לליגת העל, בו הודחה קבוצתו בשלב חצי הגמר.
מעט לפני סיום העונה נפצע גודמן בברך, ונאלץ לא לשחק במשך חצי שנה. הוא התגייס לצה"ל, אך פרש לאחר שאובחנה פציעתו. בתחילת עונת 2005/2006 חזר גודמן למכבי גבעת שמואל, בה שיחק בממוצע שבע דקות למשחק. הוא החליט להצטרף למכבי שוהם-חבל מודיעין מהליגה הלאומית, על מנת לנסות לזכות ביותר דקות משחק. בשני משחקיו הראשונים בשוהם הוא הפגין יכולת גבוהה עם ממוצע של 20 נקודות למשחק, אך לאחר מכן נפצע שוב באזור הברך והחל בארבעה חודשים של טיפול. גודמן לא שיחק כדורסל מקצועני עד מרץ 2007.
בתחילת מרץ 2007 חזר גודמן לארצות הברית, על מנת לשחק במרילנד נייטהוק מליגת ה-PBL. בעונת 2007/08 הוא הוביל את קבוצתו לסגנות אליפות הליגה, לאחר שהפסידה לרוצ'סטר רייזורשארקס במשחק הגמר בתוצאה 102 - 132. בסיום העונה חזר גודמן לישראל, כשחתם במדיה של העולה החדשה לליגת העל מכבי חיפה. גודמן שיחק במועדון כשזה הגיע לצמרת הליגה בתוך מחזורים ספורים, לאחר ניצחונות על הפועל ירושלים ועל בני השרון, ולהעפלה לגמר גביע המדינה, בו הפסידה הקבוצה להפועל חולון.
בסיום עונת 2008/2009, פרש גודמן מכדורסל מקצועני.
הערות שוליים

↑  "מייקל ג'ורדן היהודי" חתם לשלוש עונות במכבי תל אביב, באתר גלובס, 23 ביולי 2002
↑  יובל פייס, גבעת שמואל: תמיר גודמן הושאל לקבוצה, באתר ynet, 16 באוגוסט 2002
↑  רענן וייס, גבעת שמואל: תמיר גודמן חזר לקבוצה, באתר ynet, 11 בספטמבר 2005
↑  אהוד כהנים, שובו של 'ג'ואיש ג'ורדן': תמיר גודמן חתם במכבי חיפה, באתר ynet, 29 ביולי 2008
↑  הפועל חולון זכתה בגביע המדינה במותחן דרמטי, באתר nrg‏, 19 בפברואר 2009
שארל-ולנטן אלקאן

| --- | --- |
Charles-Valentin Alkan
Charles-Valentin Alkan
 לידה:  30 בנובמבר 1813 פריז
 פטירה:  29 במרץ 1888 (בגיל 74) פריז
 שם לידה:  Charles-Valentin Morhange 
 מקום קבורה:  בית הקברות של מונמארטר 
 מוקד פעילות:  צרפת 
 מקום לימודים:  הקונסרבטואר של פריז 
 זרם:  רומנטי
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  צרפתית 
 כלי נגינה:  עוגב, פסנתר 
 מספר יצירות ידוע:  100
 
שארל-ולנטן אלקאן (בצרפתית: Charles-Valentin Alkan; ‏30 בנובמבר 1813 – 29 במרץ 1888) היה מלחין צרפתי-יהודי פורה וחדשן, ואחד הפסנתרנים המובילים בתקופתו. מכונה "שופן היהודי".
קורות חייו

אלקאן נולד למשפחה יהודית בפריז. אביו היה הבעלים של בית ספר למוזיקה ברובע היהודי המארה בעיר וכל ששת ילדיו עסקו במוזיקה באופן מקצועי. שארל-ולנטן אלקאן החל ללמוד נגינה על פסנתר ועוגב בקונסרבטוריון בפריז בגיל 6. מגיל 7 הופיע וזכה בפרסים. בגיל 14 פורסמה היצירה הראשונה שכתב.
בגיל 25 צבר מעמד כווירטואוז בנגינה והלחנה וכמורה מפורסם למוזיקה. הוא קשר יחסי ידידות טובים עם מוזיקאים ועם אמנים בולטים בתקופתו, בהם אז'ן דלקרואה, פרנץ ליסט ופרדריק שופן. כמו כן התרועע בחוגים ספרותיים עם ויקטור הוגו ועם ז'ורז' סאנד. עם זאת, הוא פרש בהדרגה מבמת הקונצרטים לאחר 1848, וחי חיי פרישות בפריז במשך 30 שנה. בשנים אלה התמסר במיוחד להלחנה. ב-1873 חזר לבמה והופיע בקונצרטים מיצירותיו ומיצירות אביו.
אלקאן השקיע בלימוד עברית וכן יוונית, וממכתב שכתב לחברו עולה שהוא תרגם את כל התנ"ך ואת הברית החדשה לצרפתית. התרגום לא שרד.
באשר למותו נודעו מספר גרסאות. הידועה בהן הייתה כי הוא מת כשניסה להוריד כרך של ספר תלמוד ממדף גבוה וארון הספרים נפל עליו. עם זאת, במחקר של יו מק'דונלד הופרכה אגדה זו, על פי מכתב של השוערת בביתו, המספר כי נמצא מת במטבח. הגרסה המקובלת כיום לפי מכתב זה היא כי הוא נאחז במתלה מעילים כבד, אך זה נפל עליו.
אלקאן נשכח במידה רבה לאחר מותו, אך לאורך השנים, ובעיקר מאמצע המאה העשרים, יצירתו הולכת ונעשית מושמעת ומוכרת יותר, הודות לנגנים מובילים שהקליטו את יצירותיו והשמיעו אותן בקונצרטים.
יצירותיו

אלקאן ידוע בעיקר בכתיבת יצירות וירטואוזיות לפסנתר, המציבות דרישות מופלגות בתחום עצמאות האצבעות והצבת רף גבוה לתפקיד יד שמאל. יצירתו "משתה אזופ" נחשבת לאחת מיצירות הפסנתר הקשות ביותר ברפרטואר.
לפרלוד אופוס 31 מס' 8 ("שיר המטורפת על החוף" - La Chanson de la folle au bord de la mer) נכתבו מילים על ידי טורי איימוס שאף ביצעה אותו (שירה ופסנתר) במסגרת תקליטה Night of Hunters מ-2011, תחת שם השיר  Shattering Sea.
מבצעים מובילים

הפסנתרן היהודי-אמריקאי ריימונד לוונטל (אנ') היה הראשון שגאל את אלקאן מאלמוניותו ולקח על עצמו את הקלטת כל יצירותיו בין השנים 1970 - 1980.
עוד ביצעו מיצירותיו הפסנתרנים בוזוני ואגון פטרי. בעקבותיו הלכו פסנתרנים נוספים, וכיום הביצועים נפוצים בתחרויות פסנתר, כולל בתחרות רובינשטיין בארץ .
פרסים ואותות יוקרה

אות לגיון הכבוד של צרפת
מסדר אבירי האמנויות של פריז
חזן בבית הכנסת הראשי של פריז.
הערות שוליים

↑  Macdonald, Hugh (1978). "More on Alkan's Death". Musical Times 129. לדבריו, ייתכן וסיפור ארון הספרים נלקח מאגדה דומה המסופרת על רבי אריה לייב גינצבורג, שהיה רבה של מץ, עיר מולדתם של הוריו של אלקאן.
↑  נתן דונביץ', הוירטואוזים של הפסנתר, הארץ
↑  raymond lewenthal, my way with Alkan, New York WqXR
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257498705171  PLWABN: 9810670389505606  BIBSYS: 2049699  BNE: XX1225420  BnF: cb13890675c (data)  CANTIC: a11956513  CiNii: DA08216422  GND: 118814249  ICCU: LO1V155665  ISNI: 0000 0000 8111 6099  LCCN: n81139110  LNB: 000039560  MusicBrainz: 62000bf9-9919-4dfb-9929-15f013fca57b  NDL: 01052624  NKC: xx0001035  NLA: 35819539  NTA: 071998438  RERO: 02-A000005848  SELIBR: 206609  SNAC: w6bp0bm1  SUDOC: 030000718  Trove: 1102132  VIAF: 32182437   WorldCat (עם VIAF): 32182437 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תאוריית הבלט - מונחים

בתחום המחול יש טרמינולוגיה ייחודית לתאוריית הבלט, הכוללת מונחים המגדירים את עולם הבלט כמו התנועות, תפקידי הרקדנים והתנוחות במהלך הריקוד.
עקרונות הבלט הקלאסי

כמו בשפה המדוברת, בה קיימות אותיות המרכיבות מילים, אשר מרכיבות משפטים בעלי הגיון, כך הבלט מורכב מחומרי-תנועה ותנוחה, אשר בחיבורים ביניהם יוצרים הגיון תנועתי. בשפה המדוברת ישנם עיצורים, הברות, מילים, משפטים, פסקאות וסיפור (או מאמר וכו'). בשפת הבלט קיימים אלמנטים גופניים המורכבים מפוזיציות רגליים וזרועות, ומצבי גוף המייצרים שפה של תנועה ותנוחה בחלל. בשפה המדוברת יש קצב דיבור, אינטונציה ומבטא, המקבלים פירוש על ידי השומע. גם בשפת הבלט המהירות קובעת את משמעות המשפט התנועתי. הדיוק בביצוע תוך שמירה על חוקי השפה הקלאסית, יהווה את הדיקציה הברורה. היכולת האישית של הרוקד, מבחינה פיזיולוגית ומבחינת נתוני ביטוי אמנותי, יביאו לידי ביטוי את הסגנון האישי (parol), כפי שבשפה המדוברת רמת הדיקציה, וצליל הקול קובעים את הסגנון האישי של הדובר.
עקרונות הבלט הקלאסי > ארבעת חוקי היסוד של הבלט הקלאסי

ארבעת חוקי היסוד בכל האסכולות של הבלט הקלאסי, אשר התפתחו במהלך ההיסטוריה, מתקיימים תוך כדי ביצוע כל התנועות והתנוחות. חוקים אלה אינם מתקיימים בזרם של הבלט הרומנטי או ניאו קלאסי, אלא בקלאסי הטהור בלבד.
גלריית תמונות

פוזיציה ראשונה
פוזיציה שנייה
פוזיציה שלישית
פוזיציה רביעית
פוזיציה חמישית
ראו גם

מחול
כוריאוגרפיה
נעלי פוינט
נעלי בלט
לקריאה נוספת

אדוארד סטיוארט, בלרינה, הוצאת ברקלי, 1979, מסת"ב 0-425-04272-3.
ביאורים

↑  רשימת המונחים מבוססת על "בלרינה" מאת אדוארד סטיוארט
1 2  ראו: אלגרו (מוזיקה)
"ערבסק ראשון"
גרנד פה דה דה מתוך הבלט דון קישוט
"נעלי אצבע" או "נעלי פוינט"
תאופיק ח'טיב

תאופיק ח'טיב (בערבית: توفيق خطيب; תעתיק מדויק: תופיק ח'טיב; נולד ב-21 באפריל 1954 בג'לג'וליה) הוא חבר הכנסת לשעבר מטעם המפלגות רע"ם, מפלגה לאומית ערבית ומד"ע-רע"ם.
ביוגרפיה

ח'טיב נשוי ואב לחמישה, הוא בעל תואר ראשון במדע המדינה ודיפלומה בכלכלה ובנקאות מהמכללה למינהל. כתב עבודת מאסטר בנושא המיסוי באסלאם באוניברסיטת בר-אילן.
חבר התנועה האסלאמית וכיהן מטעמה כראש המועצה המקומית ג'לג'וליה בין השנים 1989–1996.
בשנת 1996 נבחר לכנסת הארבע עשרה וכיהן כחבר הכנסת במשך שתי קדנציות. ב-2001 פרש יחד עם מוחמד כנעאן מרע"ם והקים את "מפלגת הרפורמה", המפלגה הלאומית הערבית. לקראת הבחירות לכנסת ה-16 פורסמו בתקשורת ידיעות לפיהן ח'טיב עמד במגעים עם מרצ ועם עם אחד על מנת לשתף עם אחת מהן פעולה. המפלגה הצטרפה למרצ לקראת סיום מסע הבחירות. ח'טיב לא שובץ במקום ריאלי ברשימה (ואף לא דרש זאת בפומבי).
לאחר מכן כיהן גם בתור חבר הסגל האקדמי של המכללה האקדמית בית ברל ולימד שם ערבית.
לאורך שנותיו כנבחר ציבור וכחבר הסגל האקדמי של המכללה האקדמית בית ברל, ח'טיב השלים לימודי טיסה והדרכת טיסה, לאחר מכן שימש כמדריך טיסה בכיר בבית הספר לטיסה F.N.Aviation ומדריך לימודי קרקע במכללה לתעופה "שירגל-כנפיים", שניהם בשדה התעופה הרצליה. כיום הוא עובד כבוחן טייסים ברשות התעופה האזרחית (רת"א).
הערות שוליים

↑  סוגיות במיסוי האסלאמי הקדום ג'זיה וח'ראג'. רמת גן: אוניברסיטת בר-אילן, תשס"א 2001.
שטיבל

ערך זה עוסק בסוג של בית כנסת. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
השטיבל (ביידיש: בית קטן) הוא כינוי לבית כנסת קטן יחסית המשמש לתפילה, ללימוד תורה וכמקום מפגש לקהילה. השטיבל שימש בדרך כלל גם לכינוסים, לסעודות שבת וחג (בעיקר בסעודה השלישית של שבת) ולמקום מפגש תרבותי וחברתי לחברי הקהילה. עם זאת, בית כנסת שבו מתפלל האדמו"ר אינו מכונה בדרך כלל שטיבל. בחצרות חסידיות אחדות (דוגמת חסידויות ברסלב ובויאן) נהוג לכנות את השטיבל בשם "קלויז".
טרמינולוגיה ורקע

תרגומה של המילה שטיבל ביידיש הוא בית קטן, ואכן, לפי שמו ניתן להבין שהוא משמש כבית שני לבאים בשעריו. הווי השטיבל התגבש בקרב חסידויות במזרח אירופה. האברכים הצעירים והבחורים היו יושבים בו כל היום ועוסקים בתורה ובחסידות, ואילו בעלי הבתים שהיו עסוקים כל היום בעבודת כפיים היו באים בבקרים ובערבים לתפילה, ללימוד משותף ולהתחזקות דתית. השטיבל מונה החל ממניין חברים ועד כמאה בתי אב. כאשר מניין חבריו של השטיבל גדל, ישנן חסידויות הנוהגות לפצלו לשני שטיבלך, זאת כדי לשמר את הווי השטיבל האפייני למקום קטן שבו הכל מכירים זה את זה.
שטיבלאך במשמעותו כיום

בקהילה החרדית בישראל התפתחו בתי כנסת בהם מרוכזים מספר חדרים (ומכאן שטיבלאך - הטיית רבים יידית לשטיבל) למנייני תפילה. מטרתם של השטיבלאך היא לאפשר מקום תפילה מסביר פנים ובאווירה יותר משוחררת. בשונה מבית כנסת בו נהוגים זמני תפילה קבועים, סדרי ישיבה מסוימים וכיוצא בזה, השטיבלך פועל בכל שעות היממה ומכיל כבשיגרה מתפללים ארעיים.
שטיבלאך במשמעותו כיום > שטיבלאך מפורסמים בישראל

כנגזר מן השטיבל החסידי המקורי, החלו לקרוא בזמננו לבתי הכנסת בהם יש מספר חדרים למנייני תפילה בו זמנית, בשם "שטיבלאך".
בין השטיבלך המפורסמים ניתן למנות את:
בירושלים:
השטיבלך בשכונת קטמון
שטיבלך מאה שערים
שטיבלך בית ישראל
בית הכנסת זיכרון משה
בית הכנסת הגר"א בשכונת שערי חסד
השטיבלך של אמשינוב בשכונת בית וגן
בית הכנסת הגר"א בשכונת בית וגן.
השטיבלך בבית הכנסת נר ישראל - זופניק בשכונת גבעת שאול.
בית הכנסת מוסיוף בשכונת הבוכרים.
אור הצפון בשכונת נווה צבי
הר צבי בשכונת כרם אברהם
בית הכנסת אמרי שפר בשכונת הר נוף
בבני ברק:
בית כנסת איצקוביץ'
בית הכנסת הגדול (הישן)
שטיבלאך פא"י ברחוב הרב דסלר
שטיבלאך בית הלל בשיכון ויז'ניץ
בניו יורק:
בית הכנסת שומרי שבת בשכונת בורו פארק, ברוקלין
בית הכנסת ורצקי (״לנדאוס״) בפלעטבוש, ברוקלין
בערים אחרות:
שטיבלך קהל חסידים באשדוד
שטיבלאך פא"י ברחוב עזרא ברחובות
בית הכנסת ירוסלב באחוזת ברכפלד, מודיעין עילית
שטיבלך חתם סופר ברחוב ארלוזורוב 3 בפתח תקווה
שטיבלך הבעל שם טוב ברחוב הבעל שם טוב 5 ביתר עלית
הערות שוליים

↑  הרב משה צוריאל, תפילה במניינים שמתפללים מאוחר, ובחטף ("שטיבלך"), מאמר ביקורת כנגד תופעת ה"שטיבלאך", ‏שני בפברואר 2011
ערך זה הוא קצרמרבנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
"שטיבלך" בשכונת קטמון בירושלים
תאופיק חמיד

| --- | --- |

 לידה:  1961 (בן 63 בערך) קהיר, מצרים 
 מדינה:  מצרים 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אוקלנד, אוניברסיטת קהיר 
 שפות היצירה:  ערבית, ערבית מצרית 
 www.tawfikhamid.com
 
תאופיק חמיד, 2016
ד"ר תאופיק חמיד (בערבית: توفيق حميد) או טארק עבדל-חמיד (נולד ב-1961 בקהיר, מצרים) הוא סופר מצרי, הרואה בעצמו כתומך ברפורמה באסלאם וידע כמתנגד חריף לאסלאמיזם ולדרך הג'יהאד כפי שהיא מפורשת על ידי ארגוני הטרור האסלאמיים. עמית מחקר בכיר במכון גייטסטון.
חמיד מגדיר עצמו כחבר לשעבר בארגון טרור. בצעירותו השלים לימודי רפואה ובמקביל היה חבר בארגון הטרור אל-ג'מאעה אל-אסלאמיה. הוא עזב את הארגון משהתוודע להלך רוחו הקיצוני והרחוק מהאסלאם המקורי. הוא החל להרצות במסגדים כנגד האסלאם הרדיקלי והיווה בשל כך מטרה לאיומים מצד מיליטנטים איסלאמיסטיים, שאיימו על חייו. בשל כך היגר למערב וכיום הוא מרצה באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס, באוניברסיטת סטנפורד, באוניברסיטת מיאמי ובאוניברסיטת ג'ורג'טאון בהרצאות המתמקדות בהתנגדות לפונדמנטליזם האסלאמי. בנוסף, הוא משמש כיועץ למועצת פסגת המודיעין, העורכת כנס מדי שנה בנושא. חמיד נוהג להופיע בתוכניות טלוויזיה שונות.
חמיד הקים מרכז שנקרא 'המרכז הבינלאומי למאבק ברדיקליזם', שמטרתו להתנגד לרדיקליזם ברמה האידאולוגית, הפסיכולוגית וההתנהגותית. המרכז גם נותן תמיכה ועידוד לפעילים במלחמה ברדיקליזם, על-מנת לעורר גל של אנטי-רדיקליזם.
בהשכלתו השלים לימודי רפואה והתמחה ברפואה פנימית, פסיכולוגיה תודעתית וטכניקות חינוכיות.
חמיד ידוע כאמור כמתנגד חריף לאלסאמיזם ודוגל בשיתוף פעולה עם הנצרות והיהדות. לדעתו, זהו המסר האמיתי של הקוראן, שמפאר את בני הדתות האחרות ואינו פוקד לכפות את הדת האסלאמית על אחרים. בראיונות, טען חמיד כי האויב האמיתי של ארגוני הטרור הוא זכויות הנשים וזו הסיבה, שבמקומות שבהם שולטים ארגוני טרור הם תחילה מדירים נשים ומחייבים אותן לחבוש חג'אב.
חמיד מגדיר עצמו כמוסלמי ציוני[דרוש מקור] ולטענתו מוסלמים רבים נוטים לחשוב, שהשם ישראל נובע מ"עזראל" ולכן טועים לחשוב ש"ישראל", משמעותו "מלאך המוות". במאמרו "מדוע אני אוהב את ישראל?" הוא כותב כי לפי הקוראן, האל העניק לבני ישראל את ארץ ישראל כארצם המובטחת (קוראן 17:104). בנוסף הוא הדגיש כי לאף מוסלמי אין זכות לתבוע את גירוש היהודים מארץ ישראל, מאחר שארץ ישראל היא הבטחה שניתנה ליהודים בידי אללה עצמו.
ספרו

מתוך הג'יהאד (Inside Jihad), מאת תאופיק חמיד
הערות שוליים

↑  מיכאל פלד, ‏מצרי שהתפכח: הפלסטינים אשמים במצבם, באתר "סרוגים", 22 ביוני 2014
↑  דוד אומן, דמוקרטיה זה לא לטרוריסטים; ראיון עם ד"ר תאופיק חמיד, באתר מידה, ‏2014-03-23
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007456520505171  ISNI: 0000 0000 3708 1968  LCCN: n2007070508  VIAF: 78234934   WorldCat (עם VIAF): 78234934
שרגא פייבל פרנקל

| --- | --- |

 לידה:  25 בדצמבר 1875 ואסילקיב, פלך קייב, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  17 במרץ 1933 (בגיל 57) ניס, צרפת 
 
ד"ר שרגא פייבל פרנקל (בכתיב יידי: פרענקעל; כ"ז בכסלו תרל"ו, 25 בדצמבר 1875‏ וסיליקוב (אנ'), האימפריה הרוסית – י"ט באדר ה'תרצ"ג, 17 במרץ 1933, ניס, צרפת), שנודע בשם העט בַּר־טוֹבִיָּה, היה מורה, מתרגם, ומבקר עברי.
ביוגרפיה

נולד בעיירה וַסִילִיקוֹב (אנ') (וסילקיב; כיום Василькiв) שבפלך קייב, בתחום המושב של האימפריה הרוסית (כיום במחוז קייב באוקראינה). אביו היה למדן, ואצלו למד פרנקל הצעיר לימודי קודש וכן ספרות חול עברית. מגיל צעיר נמשך פרנקל לרעיונות סוציאליסטיים, ולאחר שחי שנים מספר בערים שונות באוקראינה, נמלט מפני הבולשת הרוסית בשנת 1901, ועקר לשווייץ. הוא השתקע בז'נבה ולמד פילוסופיה ומדעי החברה עד 1906. התקיים בדוחק מהוראה והרצאות פומביות, התקרב אל הסופר היהודי-רוסי מרדכי בן עמי (רבינוביץ'), ותרגם מכּתביו לעברית. מטעמי בריאות עקר משווייץ לצרפת בשנת 1912, ובשנת 1917 השתקע בעיר ניס עד מותו, בודד ועני, בשנת 1933.
כתביו

פרנקל השתתף במשך עשרות שנים ברבים מכתבי העת והעיתונים העבריים של זמנו – "הדור", "השילוח", "המעורר", "העולם", "רביבים", "העתיד", "העומר", "רשפים" ו"העברי" – בכתיבה פובליציסטית ועיונית, תחילה בכינוי "בר דרומא" ולאחר שסופר אחר החל לפרסם בכינוי זה בכינוי "בר טוֹביה". נושאיו היו ענייני השעה, חקרי יהדות וסוציאליזם. פרנקל היה בין הראשונים שכתבו חיבורים עיוניים בעברית על סוציאליזם, בין היתר בסדרת מאמרים, בהם "להשתלשלות התורה הסוציאליסטית" ו"לתולדות דת המהפכה".
בחייו הוציא ספר אחד, אף הוא לא שלם, ושמו "ספר הנזירים: תולדות הנזירות בישראל" (ורשה, תר"ע). לאחר מותו כונס "כתבים נבחרים" שלו (תשכ"ד, 1964), בשני כרכים עם מבוא מאת גדליה אלקושי. פרט לעברית, פרסם גם בגרמנית וביידיש.
תרגומיו:
אדוארד בֶּלַאמִי, בעוד מאה שנה, ברדיטשב: תרנ"ט.
יהודה לייב פינסקר, אבטואמנציפציה ברדיטשב: תר"ס.
פרידריך אלברט לַנְגֶה, תולדות המטריאליסמוס וביקורת ערכו בזמננו מאת כרך א', ניו יורק-ורשה-מוסקבה: תרפ"ב.
תיאודור גוֹמְפֶּרְץ, חכמי יוון מאת כרך א', תל אביב: תרצ"א.
כתבים נבחרים:
בר-טוביה, כתבים נבחרים / סידר והוסיף מבוא, הערות וביבליאוגרפיה: גדליה אלקושי, תל אביב: אגודת הסופרים העברים על ידי הוצאת מחברות לספרות, תשכ"ד.
עמ' 727–808: ביבליוגרפיה של בר-טוביה, מאת גדליה אלקושי.
הערות שוליים

↑  ייתכן שנולד שנה קודם או שנה מאוחר יותר, ומעיד על כך ידידו של פרנקל, משה לייטר, ומסביר שפרנקל עצמו לא היה בטוח, ואף התעודות שהיו בידו לא הועילו, כיוון שנקבו בתאריכים סותרים. דברי לייטר מופיעים ב"הירדן", שנה ג', חוברת ג'/ד', תרפ"א.
↑  כך לפי ח"נ ביאליק, בנאום הפתיחה בוועידת הסופרים בת"א, סיון תרצ"ג, בפרויקט בן-יהודה.
↑  הכוונה לחיים זאב בר דרומא (שרמייסטר)
↑  ביקורת: י. א. זיידמן, השבת אבידה לספרות העברית, דבר, 2 באוקטובר 1964.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305650005171  PLWABN: 9810635942605606  GND: 1025052919  ISNI: 0000 0003 9836 8526  LCCN: no2023087425  NTA: 129882348  RERO: 02-A017017045  SUDOC: 24867157X  VIAF: 300495374   WorldCat (עם VIAF): 300495374 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקליטור אתחול

תקליטור אתחול ידוע בשם לייב-סידי (באנגלית: Live-cd גם live-disc ו-live-DVD) הוא תקליטור CD-ROM, או DVD, המכיל מערכת הפעלה הניתנת לאתחול בצורה ישירה ממנו.
הייחודיות של תקליטור האתחול הוא ביכולתו להריץ על המחשב מערכת הפעלה שלמה ומודרנית ללא צורך באמצעי אחסון רגיל כדיסק קשיח, אלא כל הנדרש הוא כונן תקליטורים. ניתן לאתחל בצורה זו גם באמצעות החסן נייד כשהחיבור למחשב יבוצע דרך כניסת USB. ברוב המקרים לא ניתן לשמור שינויים על מערכת הפעלה שכזו ובכל אתחול ישובו כל השינויים למצבם הראשוני.
שימושים

קיימים מספר שימושים מרכזיים לתקליטורי אתחול:
מערכות הפעלה שונות מציעות ללקוחותיהם לבחון את תוצרתם באמצעות שימוש מקדים בתקליטורים, הדבר מקל על הלקוח משום שאינו צריך להתקין בצורה מלאה את מערכת ההפעלה.
קיימים תקליטורי אתחול המכילים תוכנות המשמשות לתיקון בעיות במחשב, לעיתים קרובות בעיות אתחול המונעות גישה אל המחשב. תקליטור האתחול מהווה דרך עוקפת לטיפול בבעיה. דוגמה לתקליטור שכזה הוא HBCD.
ראו גם

Windows Preinstallation Environment
Windows To Go
קנופיקס
BackTrack
Hiren's BootCD
Tails
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקליט עברי

"תקליט עברי" הוא אלבום האולפן השני של הזמרת הישראלית שלומית אהרון. את האלבום הוציאה לאור בשנת 1992 חברת התקליטים NMC. על-אף שמו, הופץ רק בתקליטור ובקלטת שמע ולא בתקליט. כל רצועותיו נכתבו לפני הכרזת העצמאות של מדינת ישראל על ידי משוררים עבריים רבים כמו נתן אלתרמן ויצחק קצנלסון. ב-14 בינואר 2019 הפיקה אהרון מופע בשם האלבום ב"גימלייב", כאן גימל.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | נעולה היא דלתי  | 4:54 |
| 2. | בכרמי תימן  | 4:43 |
| 3. | מה לעשות  | 3:21 |
| 4. | דבקה רפיח  | 4:30 |
| 5. | מי יתנני עוף  | 5:59 |
| 6. | ימין ושמאל  | 4:01 |
| 7. | כחול ים המים  | 4:55 |
| 8. | רועה ורועה  | 5:25 |
| 9. | בין הרים  | 3:30 |
| 10. | אגדה  | 3:48 |
| 11. | שיר העמק  | 5:13 |
| משך כולל: | משך כולל: | 50:22 |