stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רופא צבאי

חיילים אוסטרליים מתרגלים פעולות החייאה
רופא צבאי הוא בוגר בית ספר לרפואה שסיים בהצלחה שנת סטאז', ועבר הכשרה צבאית בקורס קציני-רפואה לקראת הסמכתו כרופא צבאי. בהתאם, מקובל לכנות רופא צבאי גם קצין רפואה (אם כי לא כל קצין רפואה הוא בהכרח רופא).
הכשרה

לאחר שסיים קורס קציני רפואה מוצב הרופא ביחידה צבאית, עורפית או קדמית, בהתאם לפרופיל הרפואי שלו ולצורכי הצבא. הרופא הצבאי מתפקד במסגרת סדיר, קבע או מילואים.
קיימת אפשרות להירשם למסגרת העתודה האקדמית, במסלול לימודי רפואה, ובסיום בית ספר לרפואה ושנת הסטאז' הבוגר מתחייב על מספר שנות שרות קבע בצה"ל, כרופא צבאי.
בהמשך לתפקידו כ"רופא גדודי" או תפקיד אחר של קצין מטה (רפואי), בוחר התמחות, ומשלב את מספר השנים של ההתמחות הספציפית בתפקידים צבאיים. בסיום ההתמחות יוכל להתקדם לתפקיד של "רופא חטיבתי", "רופא אוגדתי" וכו'. רופא צבאי יכול לבחור להתמחות בכל תחום מן המקצועות הרפואיים.
בקורס קציני רפואה מכשירים את החניכים במגוון נושאים שיעזרו להם כרופאים צבאיים, ביניהם: החייאה בסיסית, החדרת צינור תוך קני, קוניוטומיה, צינתור ורידי מרכזי, החדרת נקז חזה, טיפול בהלם, פציעת ראש, פציעת חזה, פציעת בטן, פציעת אגן, צינתור שלפוחית השתן, פציעות גפיים, כוויה, פציעת עין, טביעה, שאיפת עשן, תסמונת תגובת קרב, אב"כ, ודיני משפט צבאי (הבוגר מוסמך כ"קצין שיפוט זוטר").
הקורס נמשך כ-12 שבועות, מלבד לעתודאים העוברים בנוסף "הכשרה בסיסית" בבה"ד 1.
בסיום הקורס מוענקת לחניך דרגת סגן, והחניך מוצב ביחידת הקבע.
תפקידי הרופא הצבאי

לרופא הצבאי מספר תפקידים:
הגשת טיפול רפואי לחולים ולנפגעים כדי לאפשר החלמתם והחזרתם לשירות, בתוך זמן קצר ככל האפשר.
קביעת פעולות מנע כגון חיסונים וביצועם, הדרכת חובשים וכדומה.
מיון רפואי (לפני שיבוץ החייל ליחידה המתאימה) - כדי להבטיח שכח האדם המיועד ליחידות השונות יהיה מסוגל לשאת במאמץ שיידרש מבחינה גופנית ונפשית.
ייעוץ מקצועי בנושאי הרפואה (מיון וטיפול רפואי, לרבות אשפוז, רפואה מונעת ופינוי נפגעים).
אחראי על ה"מרפאה הגדודית" בעתות שלום ועל "תחנת האיסוף הגדודית" בעתות מלחמה.
רופא צבאי מתפקד כמפקד מרפאה צבאית על סגל אנשיה וציודה.
רופאים צבאיים בצבאות העולם

ברוב הצבאות המודרניים קיימים רופאים צבאיים. בתקופת צבא נפוליאון התפרסם המנתח הראשי של צבא נפוליאון בארץ ישראל דומיניק ז'אן לארה וידועים סיפורי גבורה על רופאים צבאיים מתקופת מלחמת העולם הראשונה ומלחמת העולם השנייה שחיילים לא מעטים חייבים להם את חייהם.
ידוע על 49 הרופאים הצבאיים היהודים ששירתו במלחמת העולם השנייה בצבא אנדרס.
בצבא ארצות הברית הדרג הנמוך ביותר להימצאות רופא הוא החטיבה.
ראו גם

עתודה אקדמית
לקריאה נוספת

ד"ר אשר (קרלוס) פורת, "חלוק לבן כומתה שחורה" - סיפורו של רופא צבאי במלחמות ישראל, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2011, (368 עמודים).
הערות שוליים

↑  קיימים קציני רפואה בתפקידים פיקודיים-ניהוליים, למשל קציני ארגון רפואה בצה״ל, שעל אף שלרובם יש רקע מקצועי רפואי או פארא-רפואי, הם אינם בהכרח רופאים בהכשרתם (ע״ע חיל הרפואה). מכיוון שהם אחראים על הפן הניהולי של הרפואה, נפוץ למצוא תחת פיקודם רופאים צבאיים. בנוסף, כמו במקצועות צבאיים רבים אחרים, ככל שקצין מתקדם בתפקידים ובדרגות, הוא עוסק פחות בצד המקצועי (במקרה זה - הגשת טיפול רפואי) ויותר בצד הפיקודי, כך שנפוצים למדי קציני ארגון רפואה שבעברם היו רופאים צבאיים.
↑  "פציעת אגן במהלך פעילות מבצעית", "הרפואה הצבאית" – כרך 2, חוברת מס' 2, יולי 2005, אורלי ווינשטיין - מרכז רפואי דרום, מנור שפריץ - רפואה פיקוד דרום, גדי שקד - טראומה, מרכז רפואי אוניברסיטאי "סורוקה".
↑  דרגת סגן מוענקת בצה"ל בסיום : קורס קציני רפואה קורס חובלים וקורס טיס.
↑  זאב שיף, איתן הבר, (עורכים), אריה חשביה, (עורך משנה), "לקסיקון לביטחון ישראל", זמורה ביתן מודן הוצאה לאור, מהדורת דבר, 1976, ערך : רפואה, חיל (חר"פ), עמודים 492-493
↑  הפקודה הרלוונטית אשר מפרטת את חובותיהם של גורמי הרפואה כלפי חיילי צה"ל – היא פקודת מטכ"ל 61.0104 - טיפול רפואי בחייל
↑  פרופ' נסים לוי, יעל לוי, "רופאיה של ארץ ישראל 1948-1799", איתי בחור הוצאה לאור, מהדורה שנייה, מרץ 2012, "הצבא הפולני במלחמת העולם השנייה ועליית רופאיו היהודים לארץ ישראל", עמודים 66-69
↑  י. גוטמן "יהודים בצבא אנדרס בברית-המועצות, יד ושם, קובץ מחקרים י"ב, 1972, עמודים 171-213.
אימון רופאים קרביים של חיל הרפואה
22 באפריל

22 באפריל הוא היום ה-112 בשנה (113 בשנה מעוברת). עד לסיום השנה, נשארו עוד 253 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

1488 – מהדורה ראשונה של תנ"ך שלם ומנוקד יוצאת לאור בבית הדפוס של משפחת שונצינו בעיר סונצ'ינו, איטליה
1500 – פדרו קברל הפורטוגלי הוא האירופאי הראשון שמגיע לברזיל
1913 – מתחילה הפצת פראבדה, העיתון הרשמי של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות
1945 – השואה: כוחות הצבא האדום משחררים את מחנה הריכוז זקסנהאוזן
1948 – מלחמת העצמאות: כוחות ההגנה משתלטים על חיפה
1963 – אסון טביעת הנערות בחוף שרתון – תשע נערות נספו בטביעה
1970 – יום כדור הארץ מצוין לראשונה
1971 – במסגרת תוכנית סאליוט הסובייטית, שיגור החללית המאוישת סויוז 10 לתחנת החלל סאליוט  1. החללית לא הצליחה לעגון בתחנה וחזרה לכדור הארץ אחרי פחות מיומיים
1978 – הזמר הישראלי יזהר כהן זוכה בתחרות האירוויזיון בשירו "אבניבי"
1983 – החללית סויוז T-8 נוחתת בחזרה לאחר שלא הצליחה לעגון בתחנת החלל סאליוט 7
1990 – שני מסוקי יסעור של חיל האוויר הישראלי התנגשו במהלך טיסת אימון בבקעת הירדן והתרסקו. בתאונה נספו שבעה אנשי צוות אוויר
1993 – מוזיאון השואה האמריקאי נחנך בוושינגטון
2010 – טיסת החלל הראשונה של מטוס החלל הצבאי האמריקאי בואינג X-37 (בתמונה‏: המחשת אמן של המטוס בחלל)
2020 – שוגר נור-1, לוויין הריגול הצבאי האיראני הראשון
נולדו

1451 – איזבלה, מלכת קסטיליה, ועם נישואיה לפרננדו השני מאראגון גם מלכת ספרד (נפטרה ב-1504)
1658 – ג'וזפה טורלי, ויולן, כנר ומלחין איטלקי (נפטר ב-1709)
1707 – הנרי פילדינג, סופר ומחזאי בריטי (נפטר ב-1754)
1724 – עמנואל קאנט, פילוסוף גרמני (נפטר ב-1804)
1796 – אדולף כרמיה, מדינאי צרפתי יהודי (נפטר ב-1880)
1840 – אודילון רדון, צייר, רשם, גרפיקאי וסופר צרפתי (נפטר ב-1916)
1870 – ולדימיר איליץ' לנין, מייסד ברית המועצות (נפטר ב-1924)
1899 – ולדימיר נבוקוב, סופר רוסי (נפטר ב-1977)
1904 – רוברט אופנהיימר, פיזיקאי אמריקאי יהודי, אבי פצצת האטום (נפטר ב-1967)
1908 – לואיס ל'אמור, סופר אמריקאי פורה (נפטר ב-1988)
1909 – ריטה לוי-מונטלצ'יני, נוירולוגית איטלקית, כלת פרס נובל (נפטרה ב-2012)
1916 – יהודי מנוחין, כנר ומנצח אמריקאי יהודי (נפטר ב-1999)
1920 – ולרי פטרוב, תסריטאי מחזאי, סופר ילדים, ומשורר בולגרי ממוצא יהודי (נפטר ב-2014)
1922 – צ'ארלס מינגוס, מוזיקאי ג'אז בסיסט אמריקאי (נפטר ב-1979)
1923 – בטי פייג', דוגמנית אמריקאית (נפטרה ב-2008)
1925 – יעקב נחושתן, איש ציבור ומשפטן ישראלי (נפטר ב-2019)
1929 – מייקל עטיה, מתמטיקאי בריטי ממוצא לבנוני וסקוטי (נפטר ב-2019)
1930 – עדה פיינברג-סירני, חברת הכנסת מטעם המערך
1934 – אהרון אספיס, מורה למתמטיקה ישראלי ומחבר ספרי לימוד מתמטיים (נפטר ב-2021)
1934 – ניקו לדניס, שף צרפתי (נפטר ב-2023)
1935 – פול צ'יימברס, נגן קונטרבס אמריקאי (נפטר ב-1969)
1937 – ג'ק ניקולסון, שחקן אמריקאי, 3 פעמים זוכה פרס אוסקר
1938 – איסי מיאקי, מעצב אופנה יפני (נפטר ב-2022)
1939 – אורי אור, אלוף בצה"ל וחבר הכנסת
1940 – מארי-ז'וזה נאט, שחקנית קולנוע וטלוויזיה צרפתייה (נפטרה ב-2019)
1941 – דן לחמן, פעיל חברתי בתחום ההגנה על זכויות הפרט, תסריטאי ומבקר תרבות (נפטר ב-2012)
1941 – אמיר פנואלי, מדען מחשב ישראלי, חתן פרס טיורינג לשנת 1996 (נפטר ב-2009)
1943 – לואיז גליק, משוררת אמריקאית, המשוררת הלאומית בשירות ספריית הקונגרס, זוכת פרס פוליצר (נפטרה ב-2023)
1946 – ג'ון ווטרס, במאי קולנוע אמריקאי
1947 – שמואל רוזנטל, כדורגלן ישראלי
1950 – יורם לוינשטיין, מורה ישראלי למשחק
1951 – שמואל אביטל, חבר הכנסת מטעם מפלגת העבודה ושר בלי תיק מטעם מפלגת עם אחד
1954 – זאב שרון, רב, סופר ומחנך
1954 – רומן ברונפמן, איש ציבור, פעיל עלייה, עיתונאי ואיש עסקים ישראלי, כיהן כחבר הכנסת וכיו"ר מפלגת הבחירה הדמוקרטית
1957 – דונלד טוסק, ראש ממשלת פולין
1966 – ג'פרי דין מורגן, שחקן אמריקאי
1969 – אורי לשמן, מוזיקאי רב תחומי, מלחין, מנצח ומעבד, יזם ואיש חינוך ישראלי
1973 – עופר טלקר, כדורגלן ישראלי
1974 – מנסור עבאס, פוליטיקאי ישראלי, יושב ראש מפלגת רע"ם
1976 – ניר צוק, שף ישראלי
1977 – מארק ואן בומל, כדורגלן הולנדי
1978 – חילי טרופר, שר התרבות והספורט מטעם מפלגת כחול לבן
1982 – קאקה, כדורגלן ברזילאי
1986 – אמבר הרד, שחקנית אמריקאית
1987 – דוד לואיז, כדורגלן ברזילאי
1987 – ג'ון אובי מיקל, כדורגלן ניגרי
1990 – משין גאן קלי, ראפר ושחקן קולנוע מקליבלנד שבאוהיו
1992 – ורדאן ארורה, זמר-יוצר ושחקן אמריקאי ממוצא הודי
2002 – גל כהן גרומי, שחיין ישראלי
נפטרו

296 – קאיוס, האפיפיור ה-28 (שנת לידה לא ידועה)
536 – אגאפטוס הראשון, האפיפיור ה-57 (נולד ב-489/490)
1863 – גבריאל ריסר, משפטן, פוליטיקאי גרמני ולוחם למען האמנציפציה של יהודי גרמניה (נולד ב-1806)
1977 – אהרן בראנד, רופא ישראלי (נולד ב-1910)
1984 – אנסל אדמס, צלם אמריקאי (נולד ב-1902)
1989 – אמיליו סגרה, פיזיקאי איטלקי-אמריקני, חתן פרס נובל לפיזיקה (נולד ב-1905)
1994 – ריצ'רד ניקסון, הנשיא ה-37 של ארצות הברית (נולד ב-1913)
2013 – ריצ'י הייבנס, מוזיקאי אמריקאי (נולד ב-1941)
2016 – איזבל דינואר, מושתלת הפנים הראשונה בעולם (נולדה ב-1967)
2017 – דוד ברוך, שחקן ישראלי (נולד ב-1928)
2017 – יוסף נוימן, פרופסור לביולוגיה ופילוסופיה באוניברסיטת תל אביב (נולד ב-1930)
2017 – ארין מורן, שחקנית אמריקאית (נולדה ב-1960)
2017 – מיקלה סקרפוני, רוכב אופני כביש איטלקי (נולד ב-1979)
2019 – התר הרפר, זמרת אופרה אירית בקול סופרן (נולדה ב-1930)
2019 – בילי מקניל, כדורגלן ששיחק בעמדת הבלם ומאמן סקוטי (נולד ב-1940)
2019 – ירון זילברברג, פיזיקאי ישראלי, פרופסור במחלקה לפיזיקה של מערכות מורכבות במכון ויצמן למדע וחבר האקדמיה הישראלית למדעים (נולד ב-1951)
2020 – שירלי נייט, שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אמריקאית (נולדה ב-1936)
2022 – מיכאל דרוקס, אמן ישראלי (נולד ב-1940)
2023 – עמנואל אלנקוה, עיתונאי ואיש תקשורת ישראלי (נולד ב-1935)
2023 – ליאורה חשין, צלמת ועיתונאית ישראלית (נולדה ב-1949)
2024 – ארנסט מסטמקר, חוקר גרמני בתחום מדע המשפט (נולד ב-1926)
חגים ומועדים החלים ביום זה

יום כדור הארץ הבינלאומי
שיאו של מטר המטאורים לירידים
בנצרות מציינים את המרטיר סוטריוס
21 באפריל – 23 באפריל
אפריל
לוח אירועים שנתי
הערות שוליים

רוברט אופנהיימר, אבי פצצת האטום
מבצור הצוללות נורדזי 3

מבצור הצוללות נורדזי 3 - (או בונקר הצוללות נורדזי III) היה בונקר צוללות שנבנה על יד גרמניה הנאצית בנמל הדרומי של האי הלגולנד שבים הצפוני כ-70 ק"מ צפונית מערבית לשפך נהר האלבה.
מבנה ומיקום

אורכו של המבצור היה 156 מ' ורוחבו 94 מ' ובו שלושה מבדוקים ברוחב של 22 מ' כל אחד.
המתקן נבנה באי הגרמני הלגולנד ובנייתו הושלמה בסוף שנת 1941.
he
פעילות

בין החודשים ינואר למרס 1942 עברו במתקן 26 צוללות, בשנים שלאחר מכן המקום שימש לטיפול גם בשולות מוקשים ובספינות תקיפה מהירות.
במהלך מבצע אפרודיטה באוגוסט 1944 נכשלו בעלות הברית לגרום נזק למתקן באמצעות הפצצות מהאוויר.
בינואר 1945 נכנסה למקום הצוללת U 245 והמתקן הוגדר גם כבסיס משני לצוללות ננסיות בהן צוות של 2 בלבד.
ב-30 באפריל 1945 השתלטו הבריטים על המתקן ובו נמצאו 4 צוללות. 3 נוספות הגיעו לאחר הכניעה.
לאחר המלחמה, החל ממרס 1946 ועד שנת 1949, בוצע פרויקט "רובי" שהיה שתוף פעולה בין חיל האוויר המלכותי לזה של חיל האוויר של ארצות הברית ונועד לבחינת פצצות חודרות בונקרים. למטרה זו נבחרו מספר אתרים לרבות זה והמקום הופצץ על ידי מטוסי אוורו לנקסטר, בואינג B-29 סופרפורטרס ומטוסי בואינג B-17 מבצר מעופף שהטילו פצצות מדגמים שונים.
בשנת 1947 נערך במבצור פיצוץ הלגולנד בידי הבריטים.
האי הלגולנד בשנת 1920
תצלום אויר של המעגן, 2012
סדרת הצוללות אריהנט

| --- | --- |

 
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  צוללת טילים בליסטיים
 צי:   חיל הים ההודי
 דגל הצי:  
 סדרה:  אריהנט
 אוניות בסדרה:  INS Arihant, INS Arighat, S4
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  Navy Shipbuilding Centre, Visakhapatnam
 הוזמנה:  2004
 הושקה:  2009
 תקופת הפעילות:  2016–הווה (כ־9 שנים)
 מידות
 הֶדְחֶק:  6,000 טון
 אורך:  111 מטר
 רוחב:  15 מטר
 שוקע:  11 מטר
 נתונים טכניים
 מהירות:  24 קשר בצלילה, 15 קשר על פני הים
 גודל הצוות:  90-100 לוחמים וקצינים
 טווח שיוט:  לא מוגבל
 הנעה:  כור לחץ מים 
 צורת הנעה:  כור גרעיני
 אמצעי לחימה
 חימוש:  12 טילי סגריקה או ארבעה טילים גרעיניים K-4  שישה צינורות טורפדו בקוטר 533 מילימטר
 
סדרת הצוללות אריהנט (בסנסקריט: अरिहंत, פירוש: "קוטלת האויבים"), היא סדרה של צוללות טילים בליסטיים בעלות הנעה גרעינית המפותחת ונבנית עבור חיל הים ההודי. צוללת הדגל של הסדרה היא "INS Arihant" אשר החלה ניסויים בים בדצמבר 2014.
הספינות פותחו תחת פרויקט ATV (ראשי תיבות של Advanced Technology Vessel), עם תקציב של 2.9 מיליארד דולר לתכנון צוללת גרעינית.
INS Arihant היא צוללת הטילים הבליסטיים הראשונה
שנבנתה על ידי מדינה שאינה חברה קבועה במועצת הביטחון.
בניית הצוללת השנייה תוכננה להסתיים בסוף 2016.
תיאור

צוללות מסדרת אריהנט הם צוללות גרעיניות הנושאות ומשגרות טילים בליסטיים, שפותחו תחת פרויקט ATV.
הן הצוללות הגרעיניות הראשונות שפותחו בהודו.
צוללות מסוג אריהנט הן באורך של 112 מטרים, ברוחב (Beam) של 15 מטרים ובשוקע של 10 מטרים. הן בעלות עומק צלילה של 300 מטרים ונושאות צוות של 95 איש.
לצוללת מדחף בעל 7 להבים המונע על ידי כור לחץ-מים בעל הספק של 83MW. הן מסוגלות להגיע למהירות של 12-15 קשר (22-28 קמ"ש) על פני המים ו-24 קשר (44 קמ"ש) בעת צלילה.
לצוללות 4 כני שיגור והן נושאות עד 12 טילי K-15 סגאריקה בעלי ראש נפץ יחיד כל אחד (בעלי טווח של 750 ק"מ), או 4 טילי K-4 (עם טווח של 3,500 ק"מ).
הערות שוליים

↑  Jonathan Marcus (10 באוגוסט 2013). "Indian-built Arihant nuclear submarine activated". BBC News, UK. נבדק ב-12 באוקטובר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Indian indigenous nuclear sub to be unveiled on 26 July: report". domain-b.com. 2009-07-16. נבדק ב-2011-01-24.
↑  "India nuclear sub project near completion". In.reuters.com. 2009-02-12. נבדק ב-2011-01-24.
מספנת הינדוסטן בוויסאקהאפטנאם.
נובוסיבירסק (צוללת)

| --- | --- |
 
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  צוללת גרעינית
 צי:  חיל הים הרוסי
 דגל הצי:  
 סדרה:  יאסן-M
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  סבמאש
 הוזמנה:  2011
 תחילת הבנייה:  2014
 הושקה:  25 בדצמבר 2019
 תקופת הפעילות:  21 בדצמבר 2021 – הווה (3 שנים)
 מידות
 הֶדְחֶק:  600 מטרים
 אורך:  120 מטר
 רוחב:  13 מטר
 שוקע:  9,4 מטר
 נתונים טכניים
 מהירות:  31 קשר על מימי, 16 קשר בצלילה
 עומק צלילה:  300 רגל
 גודל הצוות:  90
 הנעה:  גרעינית
 אמצעי לחימה
 חימוש:  8 טילי "מחט-3"   8 טילי שיוט "קליבר"
 
K-573 "נובוסיבירסק" (ברוסית: К-573 «Новосибирск») היא צוללת גרעינית רוסית, המצוידת בטילי שיוט מדור 4. כלי השייט השלישי בפרויקט 885 "יאסן".
היסטוריה

בניית הצוללת החלה בנובמבר 2011. במקור תוכנן לתת לספינה את השם "אופה", אך בהמשך נקראה "נובוסיבירסק". טקס תחילת העבודות התקיים ב-26 ביולי 2013 ותוזמן לחפוף עם יום הצי, שמחוג ברוסיה באותו יום.
ב-14 באפריל 2014 הודיע דובר סבמאש כי הושלמה הקמתו של שלד "נובוסיבירסק". לאחר מכן יבוצעו בדיקות הידראוליות של הצוללת.
ב-21 באוגוסט 2014, הצוללת נובוסיבירסק ביצעה בהצלחה בדיקות הידראוליות. ב-17 בפברואר 2015 תוכנן להתחיל בעבודות בידוד הצוללת.
בנייתה הושלמה בסוף 2019 והיא הושקה ב-25 בדצמבר 2019 לקראת כניסתה לשירות הצי הרוסי ב-21 בדצמבר 2021.
הערות שוליים

↑  Минобороны заключило 7 контрактов по гособоронзаказу на 280 млрд руб, в том числе на строительство новых 4 АПЛ проекта 885М (РИА Новости, 9 ноября 2011)
↑  Россия построит по проекту «Ясень» семь подлодок
↑  "В Северодвинске заложили третью подлодку проекта «Ясень»". lenta.ru. 2013-07-26. אורכב מ-המקור ב-2013-09-01. נבדק ב-2013-07-27.
↑  "Севмаш заложит АПЛ «Новосибирск» ко Дню ВМФ". נבדק ב-2013-06-26.
↑  "Корабли Севмаша на стапелях и в море". Пресс-служба ОАО «ПО סבמאש». 2014-04-14.
↑  Объем Гособоронзаказа-2014 на Севмаше выполнен полностью
↑  Вторая атомная подлодка проекта «Ясень» спущена на воду в Северодвинске
הגן הזואולוגי של אוניברסיטת תל אביב

| --- | --- |

עופות מים ליד הבריכה במתחם הפתוח בגן
 סוג:  גן חיות
 מיקום:  ישראל תל אביב-יפו, ישראל
 תקופת הפעילות:  1953–הווה (כ־72 שנים)
 שטח:  30 דונם
 מייסדים:  יהושע מרגולין
 מספר מינים:  220
 קואורדינטות:  32°06′44″N 34°48′30″E﻿ / ﻿32.112194444444°N 34.80825°E﻿ / 32.112194444444; 34.80825
 zoo.tau.ac.il
 
  מפת מיקום  מפה דינמית #invoke:תבנית חוזרת tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
שלט הכניסה לגן הזואלוגי
תנין היאור בכלוב בגן
טווס משוטט בגן
יד לזכרו של היינריך מנדלסון בגן הזואולוגי של אוניברסיטת תל אביב
זאב בגן
יחמורים פרסים בגן
פנק בגן
הגן למחקר זואולוגי ע"ש א. מאיר סיגלס באוניברסיטת תל אביב, בראש רכס הכורכר הצופה אל נתיבי איילון, הוא מרכז ייחודי של מחקר ושמירת טבע ומשתרע על שטח ירוק של כ-30 דונם. תפס את מקומו של הגן הזואולוגי באבו כביר. הגן הוא מקום משכנם של כ-40 מיני יונקים, כ-100 מיני עופות כ-80 מיני זוחלים וכ-7 מיני דו-חיים, המייצגים את הפאונה המגוונת של ארץ ישראל. חלק מבעלי החיים חופשים לנוע ברחבי הגן ולקיים את התנהגותם הטבעית, הכוללת לחימה, חיזור, וגידול צאצאים.
היסטוריה

המורה לטבע יהושע מרגולין ייסד בשנת 1931 את המכון הביולוגי-פדגוגי ברחוב יהודה הלוי בתל אביב, בתמיכתו של מאיר דיזנגוף, ראש עיריית תל אביב. מטרת המכון הייתה להכשיר מורים למדעי הטבע, מתוך מחשבה שהכרת הטבע וידיעת הארץ הן הדרכים הטובות ביותר לקשור אנשים לארצם. יהושע מרגולין ניהל את המכון עד יום מותו בשנת 1947. ממשיכו היה פרופסור היינריך מנדלסון. לאחר מלחמת העצמאות הציעה עיריית תל אביב לפרופסור מנדלסון לבחור מיקום חלופי גדול יותר עבור המכון. לאחר בדיקת אפשרויות שונות, עבר המכון לאבו כביר למבנה שנועד במקורו לשמש כבית חולים.
בשנת 1953 הוקם במקום "המכון האוניברסיטאי למדעי הטבע" בראשותו של פרופ' מנדלסון, ובשנת 1956 צורף מכון זה למכון למדעי הרוח, כחלק מגרעין האוניברסיטה העתידית. הגן הזואולוגי היה לחלק מהאוניברסיטה החדשה, ושימש, בין השאר, גם להוראת סטודנטים. ב-1971 החלה הטלוויזיה הלימודית בשידור הסדרה "כאלה אנחנו" שצולמה בגן. בשנת 1981 עבר הגן הזואולוגי למיקומו הנוכחי בקמפוס האוניברסיטה ברמת-אביב. בשנת 1995 הוקדש הגן לא. מאיר סיגלס מקנדה, אחד ממייסדי אגודת ידידי האוניברסיטה בקנדה. בשנת 1988 נחנך בגן הזואולוגי הבניין על שם טרי ולורנס בסנר. פרופ' לורנס בסנר, נשיא אגודת הידידים בקנדה, הוא אחד מהתומכים המרכזיים של הגן הזואולוגי מזה שנים רבות.
מחקר ולימודים בגן הזואולוגי

חוקרים רבים מהפקולטה למדעי החיים ע"ש ג'ורג' ס. וייז באוניברסיטת תל אביב מבצעים בגן הזואולוגי את מחקריהם, בהם מחקרים אקולוגיים, התנהגותיים, פיזיולוגיים, אנדוקרינולוגיים, מחקרים אנטמולוגיים שימושיים ועוד, המתפרשים על שטחי מחקר מגוונים. חלק מעבודות המחקר מתבצע באופן מלא בגן הזואולוגי ובמעבדותיו השונות, אחרות מתבצעות בגן ובשדה (אזורי מחקר חיצוניים) או במעבדות המחלקה לזואולוגיה. בגן הזואולוגי מתבצעות גם עבודות מחקר בשיתוף עם חוקרים מחו"ל.
סטודנטים ותלמידים רבים לומדים בגן הזואולוגי, בהם סטודנטים למדעי החיים באוניברסיטת תל אביב - כחלק מלימודי הזואולוגיה שלהם, סטודנטים מאוניברסיטאות אחרות, ממכללות ומסמינרים למורים, מדריכים של החברה להגנת הטבע ופקחים של רשות שמורות הטבע.
פרויקטים של שמירת טבע

הגן הזואולוגי, בשיתוף החברה להגנת הטבע ורשות שמורות הטבע, משמש כמוקד לפעילות בנושא שמירת טבע והשבת בעלי חיים בסכנת הכחדה לסביבתם הטבעית. בגן נערכים מחקרים על דרכי הרבייה של מינים רבים, כאשר המטרה היא לשחרר לטבע, במידת האפשר, את בעלי-החיים שנולדו בגן הזואולוגי. פרופסור מנדלסון, מאבות שמירת הטבע בישראל, הקים בגן הזואולוגי גרעיני רבייה למיני בעלי חיים הנמצאים בסכנת הכחדה, בעיקר עופות דורסים, כגון: עוזניית הנגב, נשר, עיטם לבן-זנב ומינים שונים של בזים. הפרויקטים של שמירת טבע הם פרויקטים ארוכי טווח מטבעם, מכיוון שמשך החיים של בעלי החיים המעורבים בהם הוא ארוך. אולם כיום, אחרי למעלה מעשרים שנה, נושאים חלק מהפרויקטים פירות: אוכלוסיות חדשות של עיטמים באזור אגם החולה, בזי צוקים באזור חדרה ונשרים ששבו לקנן בכרמל.
מתחמים ובעלי החיים בגן > בניין המחקר

מכרסמים:
גרביל דרומי
גרביל זעיר
גרביל החוף
דגו
מריון חולות
מריון מצוי
נברן השדה
סנאי זהוב
פסמון
קוצן זהוב
קוצן מצוי
יפה זנב
זוחלים:
איגואנה ירוקה
פיתון עצים
הלודרמה מרירית
זיקית מובהקת
חומט מנומר
ישימונית מצויה
חומט רפואי
ישימונית רביבים
חרדון מצוי
ישימונית תמנע
חרדון צב הדור
חרדון סיני
חרדון צב מצוי
חומט כחול לשון
ישימונית תמנע
חרדון צב מרוקאי (Uromastyx nigriventris)
לטאה ירוקה
קמטן החורש
שממית החרמון
שממית הבתים
אפעה מגוון
זעמן זיתני
זעמן שחור
חנק משריץ
כרכן התירס
מטבעון מדבר
עכן גדול
כרכן הקרינים
עכן חרטומים
עכן קטן
פתן שחור מצוי
צפע מצוי
רב חנק מצוי
שחור-ראש
שלוון קווים
תלום קשקשים מצוי
צבגון אדום אוזן
בואה קשת
נחושית נחשונית
נחושית עינונית
נחושית חולות
צב יבשה מצוי
מניפנית גלילית
מניפנית מצויה
זעמן אוכפים
נחש מים משובץ
נחש חולות
שנונית חולות
שנונית נחלים
שנונית באר שבע
שנונית מצרית (Acanthodactylus aegyptius)
חומט גמד
צב ביצה מצוי
דו-חיים:
אילנית מצויה
חפרית מצויה
טריטון הפסים
סלמנדרה מצויה
עגולשון שחור-גחון
צפרדע הנחלים
קרפדה ירוקה
מתחמים ובעלי החיים בגן > מתחם העטלפים

במתחם העטלפים נמצאים עטלפים מהמינים:
אשף מצוי
עטלף פירות מצוי
עטלפון לבן שוליים
אודנן
מתחמים ובעלי החיים בגן > מתחם הטורפים

במתחם הטורפים נמצאים המינים:
שועל מצוי
גירית הדבש
דלק הסלעים
חתול בר
חתול ביצות
לוטרה חסרת טופר אסייתית
נמייה מצויה
פנק
שועל חולות
תן זהוב
תנין היאור
דרבן מצוי -מצוי בקרבתם.
מתחמים ובעלי החיים בגן > מתחם דורסי יום

במתחם דורסי היום נמצאים המינים:
איית צרעים
בז אדום
בז מצוי
בז צוקים
זרון סוף
חיוויאי הנחשים
נשר מקראי
עיט חורש
עוזניית הנגב
עוזנייה שחורה
עיט נצי
עיט ערבות
עיט שמש
עקב חורף
עקב עיטי
רחם
חוברה מדברית - מצויה בכלוב נפרד.
מתחמים ובעלי החיים בגן > השטח הפתוח

בשטח הפתוח נמצא אגם עופות מים ואזור דשא גדול מאוד. בשטח הפתוח חיים המינים:
ברנטה הוואית
אווז אפור
טווס הודי
אנפה אפורה
אנפית בקר
אנפית גמדית
אנפת לילה מצויה
ברבור מצוי
סופית מצויה
שלדג לבן חזה
ברכייה
ברבור שחור
חסידה לבנה
חסידה שחורה
פרפור עקוד
יאורית מצרית
לבנית קטנה
מגלן חום
קורמורן גדול
עגור אפור
פלמינגו מצוי
רלית המים
שחף צהוב-רגל
שחף צר-מקור
שקנאי מצוי
בנוסף בשטח הפתוח יש עדר של צבי ארצישראלי
מתחמים ובעלי החיים בגן > כלוב חזירי הבר

בכלוב חזיר הבר יש מספר פרטים מתת-המין חזיר בר אנטולי.
מתחמים ובעלי החיים בגן > מתחם הזאב האפור

מתחם הזאב האפור הוא מתחם שני לטורפים בישראל ובניהם:
זאב אפור
צבוע מפוספס
גירית מצויה
קרקל
מתחמים ובעלי החיים בגן > מתחם העופות

במתחם העופות חיים המינים:
תור צווארון
יונת הסלע
תנשמת לבנה
דררה מצויה
זרזיר בורמזי
מיינה מצויה
קיכלי רונן
ינשוף עצים
אוח מדברי
כוס החורבות
אוח מצוי
מגלן מצויץ צפוני
קאק
שחף לבן-עין
לבנית ים סוף
כפן מצוי
תור מצוי
עורב חום עורף
חוחית
לילית מצויה
דרור הבית
דוכיפת
פשוש
טריסטרמית
נקר סורי
שחרור
כרוון מצוי
בולבול
עורב אפור
עורב הודי
קוקייה מצויה
מתחמים ובעלי החיים בגן > מתחם הפרסתנים

במתחם הפרסתנים חיים המינים:
יחמור פרסי
יעל נובי
עז שחורה
מתחמים ובעלי החיים בגן > בעלי חיים נוספים

שפן סלע
קיפוד מצוי
קיפוד חולות
ראו גם

הגנים הבוטניים של אוניברסיטת תל אביב
גני הטבע (תל אביב)
חזירי בר בגן
יעל נובי בגן
קבוצת צבאים ארצישראליים בשטח הפתוח בגן
גירית הדבש בגן
עופות מים בשטח הפתוח בגן
נשר מקראי בגן
דררות בגן
דרבן מצוי בגן
SM U-9

| --- | --- |

SM U-9 מוכנה לסיור
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  צוללת 
 צי:  הצי הקיסרי הגרמני 
 חלק מסדרה:  German submarine fleet 
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  Kaiserliche Werft Danzig 
 הוזמנה:  15 ביולי 1908
 הושקה:  22 בפברואר 1910
 תקופת הפעילות:  18 באפריל 1910 – 26 בנובמבר 1918 (8 שנים)
 מלחמות וקרבות:  מלחמת העולם הראשונה
 מידות
 אורך:  57.38 מטר
 רוחב:  6 מטר
 שוקע:  3.65 מטר
 נתונים טכניים
 מהירות:  14.2 קשרים בציפה, 8.1 קשרים בצלילה
 עומק צלילה:  50 מטר
 גודל הצוות:  4 קצינים   25 מלחים
 טווח שיוט:  3,300 ק"מ בציפה, 150 ק"מ בצלילה
 אמצעי לחימה
 חימוש:  4 צינורות טורפדו בגודל 45 ס"מ עם 6 טורפדו, תותח 37 מ"מ, תותח 20 מ"מ, מקלע כבד
 
SM U-9 הייתה צוללת מטיפוס U-9 גרמנית. היא הייתה אחת מ-329 צוללות ששירתו בצי הקיסרי הגרמני, ועסקה בפשיטות מסחר (Handelskrieg) במהלך מלחמת העולם הראשונה.
בנייה

הבנייה שלה הוזמנה ב-15 ביולי 1908 והשדרית שלה הונחה על ידי Kaiserliche Werft בדנציג. היא הושקה ב-22 בפברואר 1910 והיא נכנסה לשירות ב-18 באפריל 1910.
תכנון

ל-U-9 היה אורך כולל של 57.38 מטרים (188 רגל 3 אינץ'), גוף הלחץ שלה היה באורך 48 מטרים (157 רגל 6 אינץ'). רוחב הצוללת היה 6 מטרים (19 רגל 8 אינץ'), בעוד שגוף הלחץ היה ברוחב 3.65 מטרים (12 רגל 0 אינץ'). היה לה שוקע של 3.13 מטרים (10 רגל 3 אינץ') עם גובה כולל של 7.05 מטרים (23 רגל 2 אינץ'). הדחק הצוללת היה 493 טון כששטה על פני השטח ו-611 טון כשהיא בצלילה.
ל-U-9 הותקנו שני מנועי קורטינג 8 צילינדרים בתוספת שני מנועי בנזין 6 צילינדרים שתי פעימות של קורטינג בהספק של 1,000 כוחות סוס (735 קילוואט) לשימוש על פני השטח ושני מנועים חשמליים שתי פעימות של זימנס-שוקט בתוספת שני מנועים חשמליים בהספק של 1,160 כוחות סוס (853 קילוואט) לשימוש מתחת למים. מנועים אלו הניעו שני גלי הנע, כל אחד עם מדחף בקוטר 1.45 מטרים (4.8 רגל), שהעניק לצוללת מהירות מרבית על פני השטח של 14.2 קשרים (26.3 קמ"ש), ו-8.1 קשרים (15 קמ"ש) כשהיא בצלילה. טווח השיוט היה 1,800 מיילים ימיים (3,300 ק"מ) במהירות 14 קשרים (26 קמ"ש) על פני השטח, ו-80 מיילים ימיים (150 ק"מ) במהירות של 5 קשרים (9.3 קמ"ש) מתחת למים. עומק הצלילה היה 50 מטרים (164 רגל 1 אינץ).
הצוללת הייתה חמושה בארבעה צינורות טורפדו 50 סנטימטרים (20 אינץ'), שניים מותאמים בחרטום ושניים בירכתיים, ונשאו 6 טורפדות. במקור, הצוללת הייתה מצוידת במקלע, אשר תוגבר עם תותח הוצ'קיס 3.7 סנטימטרים (1.5 אינץ') כשפרצה המלחמה ב-1914. בשנת 1915, תותח 5 סנטימטרים (2.0 אינץ') נוסף הותקן בצוללת. כאשר U-9 עברה שיפוץ גדול ב-1916, נוספו שתי מסילות להנחת מוקשים, שהוסרו לאחר מכן שוב. הצוות של הצוללת כלל 4 קצינים ו-31 מלחים.