stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מתחם אוגוסטה ויקטוריה
אדריכלות הכנסייה ועיטוריה > אולם התווך

תקרת אולם התווך של הכנסייה מעוטרת כולה בפרסקאות שנעשו בשיטת סיד קזאין. במרכז האולם נראה ישו אחרי תחיית המתים בתנוחת הפָּנְטוֹקְרָאטוֹר ("שליט הכל") – יושב על כס מלכות וידו הימנית מציגה שתי אצבעות מונפות אל על. ידו השמאלית אוחזת ספר ובו האות הראשונה והאות האחרונה באלפבית היווני - אלפא ואומגה, המסמלות את אמירתו של ישו "אני אלפא ואומגה; ההתחלה והסוף; הראשון והאחרון" (ספר התגלויות, פרק י"ג, 22). רגליו של ישו נשענות על גרמי השמים – השמש והירח, ומאחוריו קשת וסביבה כוכבים. את ישו מקיפים ארבעה עיגולים ובתוכם סמלי כותבי הבשורות – מתי, לוקס, מרקוס ויוחנן כאריה, נשר, פר ואדם. כן מקיפים אותו ארבעה מלבנים ובתוכם ארבעת מלאכי השרת – מיכאל, גבריאל, אוריאל ורפאל. סביב כולם נראים שנים-עשר השליחים, ממשיכי דרכו של ישו. ציורים וסמלים מסוג זה אופייניים מאוד לאמנות הביזנטית, ומטרתם כאן לחבר את הכנסייה החדשה למורשת העתיקה של המקום שבו נבנתה.
ציור הקיר בצדו הצפוני של האולם מציג את הזוג הקיסרי לבוש בבגדים בסגנון ימי-הביניים, כשהוא אוחז דגם של האכסניה והכנסייה. מנח זה אופייני אף הוא לתקופה הביזנטית, בדומה למשל, לציורי קיר המופיעים בכנסייה הביזנטית איה סופיה שבאיסטנבול. הקיסר בתקרת כנסיית אוגוסטה ויקטוריה מלווה בדמות נשית המיצגת את החוכמה, ואילו הקיסרית – מלווה בדמות נשית המיצגת את הרחמים. מתחת לזוג הקיסרי נראים סמלים הראלדיים של בית המלוכה, של היוהניטים ושל הצלבנים.
בסטרא המערבית, מימין לכניסה, ישנה ויטרינה המציגה כמה פריטים הרלוונטיים לכנסייה, בהם המפתח המעוצב, שבאמצעותו פתח וילהלם השני את הכנסייה בטקס שנערך ב-1910; כף סיידים מסוגננת, המסמלת את עבודת הכפיים הרבה שהושקעה בבנייה; וכן סידור תפילה יהודי כתוב עברית הפתוח בדף בו מופיעה תפילה מיוחדת לשלום הקיסר וילהלם השני והקיסרית אוגוסטה ויקטוריה. מתחת שמם מוזכר לברכה גם יורש העצר פרידריך, אך הוא מכונה בטעות (כנראה פליטת קולמוס) בשם "הקיסרית פרידריך". באותה פינה מוצג אגן טבילה עשוי שיש, שנתגלה במקום במהלך חפירת היסודות, והוא מתוארך לתקופה הביזנטית. נראה שהאגן שימש "יהודים-נוצרים" (או "נצרנים" – יהודים מראשית התקופה הביזנטית, שהאמינו בישו כמשיח), שכן על אחת מידיות האגן נראה בבירור תחריט מנורה. מעל אגן הטבילה, בתוך גומחה, נראה פסלו של דוד המלך מנגן בנבל, והוא מייצג את הרוחניות. בסטרא המקבילה, באותו מקום, מוצגת בגומחה דמותו של משה רבנו, אוחז בלוחות הברית, כמייצג המוסר. מתחת לדמות של משה הוצב ב-2010 מזבח משוקם ומשוחזר באבני פסיפס מקוריות שנאספו במפעל פול ווגנר שבברלין. המזבח הועבר לכאן מהכנסייה של מתחם שנלר לאחר שצה"ל עזב את המתחם. בצפון מזרח האפסיס מצוי דוכן הטפה מעוטר באבני פסיפס מצופות זהב ובלוחות של דר צדפות. ממערב לאפסיס מצוי חדר גלוסקמאות ובו אוסף של גלוסקמאות מקושטות שלמות ועל רובן חרותים שמות הנפטרים בעברית וביוונית.
אדריכלות הכנסייה ועיטוריה > היציעים

הכניסה ליציעים היא דרך גרם מדרגות, היוצא מהפינה הצפונית-מערבית של הכנסייה (גרם מדרגות זו ממשיך מעלה אל המגדל). על קיר היציע המערבי תלויה תמונה גדולה מאוד של ישו המגיע לבית פגי, ומתקבל בו בכבוד רב, כמסופר בברית החדשה:
כַּאֲשֶׁר הִתְקָרְבוּ לִירוּשָׁלַיִם וּבָאוּ אֶל בֵּית פַּגֵּי, אֶל הַר הַזֵּיתִים... רַבִּים מִן הֶהָמוֹן פָּרְשׂוּ אֶת בִּגְדֵיהֶם עַל הַדֶּרֶךְ וַאֲחֵרִים כָּרְתוּ עֲנָפִים מִן הָעֵצִים וְשָׁטְחוּ אוֹתָם עַל הַדֶּרֶךְ. וַהֲמוֹן הָעָם שֶׁהָלְכוּ לְפָנָיו וְאַחֲרָיו קָרְאוּ: "הוֹשַׁע-נָא לְבֶן-דָּוִד! בָּרוּךְ הַבָּא בְּשֵׁם ה'! הוֹשַׁע-נָא בַּמְּרוֹמִים!"
מכל סצנות הברית החדשה, נבחרה דווקא זו, שכן בית פגי שוכנת בהר הזיתים. בהמשך, מעל פתח הגישה ליציע הצופה אל האפסיס ממערב, ישנו ציור המתאר את ישו מנבא על חורבנה של ירושלים באוזני יושביה. בתקרת היציע המערבי ישנו ציור המציג את דוד המלך עם ישעיהו הנביא ומלכיצדק, ששימש "כוהן לאל עליון", ונחשב לדמות מפתח בתאולוגיה הנוצרית.
ציור התקרה ביציע הסִטרא המזרחית מציג את שלמה המלך ואת הנביאים ירמיהו ודניאל. בציור שמעל לפתח יציע האפסיס נראה ישו בחברת מרים אמו ומריה מגדלנה בבית עניה בעת החייאת לזרוס. אירוע זה מסמל את האמונה בישו כגואל ממוות. זהו גם המקום בו התקבל בזרועות פתוחות במסעו האחרון לירושלים; לשם חזר מדי ערב מהעיר; ומכאן נערכה כניסת הניצחון שלו לירושלים, לאחר שחלף בבית פגי.
מן היציע נראית הכנסייה כולה, ומשם ניתן גם להבחין בכותרות העמודים השונות זו מזו, כיאה לכנסייה צלבנית קלאסית. כן ניתן לראות מן היציע את העוגב הענק, הצמוד לקיר הצפוני של הכנסייה. העוגב נבנה בשנת 1910 במפעל Sauer שבפרנקפורט ושופץ בשנת 2009. סורגי היציעים עשויים אבן גיר לבנה ועליהם תשליבים גרלנדות ובעלי חיים כמו פיל, עיט דרקון ועוד.
אדריכלות הכנסייה ועיטוריה > המגדל

מגדל הפעמונים של הכנסייה מתנשא לגובה של כ-50 מטרים, ובראשו ארבעה פעמונים שמשקלם הכולל הוא 12 טונות. העלייה לראש המגדל עוברת דרך 220 מדרגות, ומשם ניתן לצפות מערבה אל מרחב ירושלים העתיקה והישנה; צפונה אל מתחם האוניברסיטה, לכפר עיסאוויה, לשכונת פסגת זאב ועל הדרך היורדת ליריחו מהגבעה הצרפתית; מזרחה למדבר יהודה, כולל הכפרים הערבים שבדרך עד מעלה אדומים; ודרומה לכפרי הר הזיתים וכנסיית העלייה הרוסית.
המגדל נבנה במתכונת האופיינית לכנסיות הערים באיטליה, ונראה תמיד כאמצעי מבין "שלושת המגדלים של ירושלים" יחד עם מגדל כנסיית העלייה הרוסית ומגדל האוניברסיטה העברית. המגדל נראה היטב ממרבית נקודות התצפית בעיר.
במגדל 4 פעמונים, הראשי מכונה "Herrenmeister", משקלו 6120 ק"ג, וצלילו מכוון לתו סול. התבליטים שעליו כוללים את שמו, העיט הפרוסי נח על צלב מסדר סנט ג'והן וסדרה של תאריכים היסטוריים (598 גרגורי הגדול - האפיפיור גרגורי שולח מכתב לפטריאך ירושלים, 1098 גרהרד-האח גרהרד היה האחראי על ההוספיס של סנטה מריה לטינה במוריסטאן, 1120 ריימונד מפואי- בימי האח ריימונד הפך המסדר של ההוספיס למסדר האבירים ההוספיטלרים והוא הפך ל"Meister" ממנו התפתח התואר של ראש המסדר "Herrenmeister", 1898 ווילאם השני ו 1910 הנסיך פרידריך). שלושת הפעמונים הנוספים ("keiserin" הקיסרית, קיסר גרמניה "deutscher Keiser" ושלום "Friede") במגדל מכוונים לתווים, סי, מי, ורה. הסעת הפעמונים ממפעל יציקת הפעמונים "APOLDA" ועד יפו עלה 616 גולדמארק ואילו מיפו לירושלים 1476 גולדמארק וזאת עקב כך שהעגלות היו רחבות מכדי לעבור ברחובות יפו עד לרכבת ולכן עקפו את יפו ושקעו בבוץ ובחולות וצריך היה לחלץ את הפעמונים חזרה לרציף ולסלול כביש עוקף מנמל יפו אל תחנת הרכבת. מתחנת ירושלים העלו אותם להר הזיתים בעגלות רתומות לשני תריסרי פרדות. בשנת 1927 התמוטט חלקו העליון של המגדל ברעידת אדמה, והוא שופץ כמעט כליל. נראה כי הוא הונמך אז מעט וצורתו שונתה, זאת בהשוואה לצילומי המגדל לפני רעידת האדמה, שם הגג משופע יותר.
יש הטוענים כי שלוש הכנסיות שבנה הקיסר – אוגוסטה ויקטוריה, הגואל ודורמיציון - מחוברות יחד למנגנון צלצול פעמונים אחד, ואילו ניתן היה "להחריש" את שאון העיר לזמן קצר, ניתן היה לשמוע את פעמוניהן של השלוש מצלצלים יחד במועד אחד. נכון לשנת 2007, המעלית המובילה לראש המגדל אינה תקינה זה שנים רבות. לטענת האחראים, הסיבה לכך כספית, שכן מדובר בתיקון מקיף של המנגנון כולו.
במגדל מוצגות תמונות והסברים על הפעמונים ועל מיזמיו של שנלר.
אולם קבלת הפנים

צמוד לקיר הצפוני של הכנסייה, בגובה היציע, שוכן "אולם קבלת הפנים", ששימש כאולם אירועים רשמי של המקום. אולם זה שימש כחדר מעבר מהאכסניה לכנסייה, ואפשר לבאים להתרשם מן הכנסייה כולה, בטרם ירדו אליה לתפילה. בחלקו המזרחי של האולם קבוע קמין מפואר, מעוטר בתשליבי אבן עדינים, שהשתמר ללא פגע מיום היווסדו. ברצפה משולבים אריחים אדומים, המציגים צלחות ודגים. מדובר בעיטור נפוץ במבנים נוצריים דתיים, שכן הוא רומז לעיסוקו של ישו, שהיה דייג. סביב קירות האולם ישנם עמודים צמודים, ועליהם פסלי אריות מוזהבים, המסמלים את מלכותו של הקיסר. שניים מהם מוצגים כנקבות, המניקות את גוריהן. בקיר המערבי ישנן שתי כותרות עמודים יוצאות דופן, המחקות באופן מושלם כמעט כותרות דומות מן התקופה הצלבנית: העמוד השמאלי מציג דמויות גרוטסקיות המשולבות זו בזו; והכותרת השמאלית מציגה סצנות מלחמה, השאובות מהעולם העתיק ומהמיתולוגיה היוונית.
אולם קבלת הפנים עבר שיפוצים נרחבים בשנות ה-80 של המאה ה-20, שכללו גם חלקים מהכנסייה. בקיר המזרחי הושארו חלק מעיטורי הפרסקו המקוריים, כדי לתת למתבונן מושג כיצד נראה החדר כולו בראשיתו. החדר משמש כאולם הרצאות ותערוכות מתחלפות, וכולל תערוכת קבע אחת ובה תמונות ישנות של המתחם. בקיר המערבי ישנם שני ציורי קיר שמימיים, ועליהם כיתוב בגרמנית ובערבית: "כִּי רָעֵב הָיִיתִי וּנְתַתֶּם לִי לֶאֱכֹל; צָמֵא הָיִיתִי וְהִשְׁקֵיתֶם אוֹתִי; עוֹבֵר אֹרַח הָיִיתִי וַאֲסַפְתֶּם אוֹתִי; עָרוֹם - וְהִלְבַּשְׁתֶּם אוֹתִי; חוֹלֶה הָיִיתִי וּבִקַּרְתֶּם אוֹתִי; בְּמַאֲסָר הָיִיתִי וּבָאתֶם אֵלַי." (הבשורה על-פי מתי, פרק כ"ה, פסוקים 35–36). (נכון ל-2009 - סגור לרגל שיפוצים).
בית החולים

כאמור, מלכתחילה נבנה בית החולים כבית הארחה, אך בשנות ה-60 הוסב לבית חולים, שזהו שימושו עד ימינו. פתח הכניסה הראשי עשוי תשליב אבן מפואר, שבמרכזו קשת רומנסקית מסוגננת של מדליונים עם פני מלאכים, ומעליה פסלי שני אריות וצלב. משני צדי הקשת ניצבים פסליהם של גאורגיוס הקדוש ומיכאל הקדוש בדמות אבירים צלבנים מימי הביניים, שעל חזם צלב מלטה האופייני למסדר היוהניטים והם עומדים מעל מפלצות ודמויות מהשאול. הכניסה מובילה אל אולם גדול ועגול, המשמש כאולם קבלת חולים, וממנו עולה גרם מדרגות מעוגל לקומות העליונות שבקירותיו משוקעים תבלטי אבן. מאולם הכניסה ניתן להיכנס למסדרונות ארוכים בעלי קמרונות צולבים, המקיפים את החצר הפנימית הגדולה, המשתרעת על 43X25 מטרים. בקומה השנייה של המבנה עוברים מסדרונות זהים, המוקפים ב-99 עמודונים, שלהם כותרות בצורות שונות. כל המסדרונות צופים אל החצר דרך חלונות גדולים.
בחצר בית החולים צומחים כמה עצי תמר, ובצדה המערבי בולט אולם קבלת הפנים העגול אל תוך החצר. מבנה זה מעוטר במוטיבים אדריכליים האופייניים לימי הביניים, כמו תבליטי אבן; "מפלצות" מפוסלות וכן פסליהם של הקיסר והקיסרית עשויים מברונזה ומוצגים בלבוש צלבני קלאסי: הקיסר מוצג כפרידריך השני; לראשו כתר מלך ירושלים, והוא אוחז חרב ומגן צלבני; אוגוסטה ויקטוריה מוצגת כאליזבת הקדושה מהונגריה, שבעלה הרוזן לודוויג הרביעי מתורינגיה היה בפמליה של פרידריך. לאחר מות בעלה עקרה אליזבת למרבורג (Marburg), שם מסרה את ילדיה למשפחות אומנות, והקדישה את חייה לאל.
גלריית תמונות

מתחם אוגוסטה ויקטוריה, 1910
המגדל הסדוק לאחר רעידת האדמה
חזית בית החולים לאחר רעידת האדמה
עיטורים בסגנון ימי הביניים בחצר האכסניה
לביאה מניקה את גוריה באולם קבלת הפנים
פסל אבן של עיט בכניסה לכנסיית אוגוסטה ויקטוריה
אוגוסטה ויקטוריה כקדושה ימי ביניימית
מראה חצר המבנה, במבט ממרומי המגדל
המתחם, 2016
ראו גם

הר הזיתים
וילהלם השני
אגרת בית משפט

אגרת בית משפט היא אגרה שעל המגיש תביעה לבית המשפט לשלם למדינה עם הגשת התביעה. האגרה נועדה לקדם אינטרס כלל מערכתי של השתתפות (חלקית) של בעלי הדין במימון עלויות ההתדינות.
אגרות בית משפט בישראל > גובה האגרה

בישראל, גובה האגרה משתנה בהתאם לסוג התביעה. בבית משפט לתביעות קטנות האגרה היא 1% מסכום התביעה, אך לפחות 50 שקלים. בבית משפט השלום או מחוזי האגרה היא 2.5% מהסעד הנתבע עד לסכום של כ-22 מיליון ש"ח ו-1% מהסעד הנתבע מעל סכום זה, אולם כאשר מדובר בתביעה על נזקי גוף, האגרה היא 6,261 ש"ח לתביעה המוגשת בבית משפט השלום ו-39,132 ש"ח לתביעה המוגשת בבית המשפט המחוזי ללא קשר לגובה התביעה. בנוסף, בתביעה על נזקי גוף רוב האגרה משולמת אחרי תום המשפט ולא עם הגשתה. תביעה נחשבת לתביעה על נזקי גוף רק אם נדרש פיצוי בגין "נזק שנגרם לגופו או נפשו של התובע-הניזוק כתוצאה מפגיעה, מוות או מחלה". כאשר מוגשת תביעה מעורבת על נזקי גוף ונזקים אחרים, על התובעים להבחין בין הסכומים הנתבעים עבור נזקי גוף ועבור נזקים אחרים ולקבוע את האגרות בנפרד.
בבית המשפט לענייני משפחה נקבעו כללים שונים לגבי אגרות. עבור תביעה לסכום קבוע נדרשת אגרה של 1% מהתביעה, עבור תביעה בענייני רכוש שאינה לסכום כסף קצוב 2,586 ש"ח ולתביעות אחרות 432 ש"ח. באגרות של בית משפט לענייני משפחה אין סיווג לעניין נזקי גוף, שכן באופן כללי בית משפט זה אינו עוסק בנזקי גוף.
לגובה האגרה שהתובע משלם יכולות להיות השפעות על גובה הפיצוי שיקבל בפסק הדין, שכן גובה האגרה יכול להיחשב כראיה לכך שסכומים מסוימים לא נכללו במסגרת התביעה.
בהגשת בקשות, ככלל, ישולם סכום קבוע על-פי בית המשפט בו נתבקשה הבקשה. עם זאת, בקשות בבית המשפט לתביעות קטנות, בהליכים שאינם אזרחיים, ובהליכים שבהם אין נדרשים לשלם אגרה - פטורות מאגרה. יתר על כן, ישנה רשימת בקשות שונות במסגרת ההליך, אשר אין נדרשים לשלם בגינן אגרה.
בתביעה ובה נתבעו מספר סעדים, יקבע גובה האגרה לפי הסעד הגבוה מביניהם.
בתביעה שעניינה סעדים שאינם ניתנים לשומה בכסף (למשל צו מניעה), תשולם האגרה בתחילת ההליך בסכום חד פעמי.
אגרות בית משפט בישראל > פטורים והקלות

לבית המשפט סמכות לפטור מגיש תביעה מחלק מהאגרה או מכולה, בהתאם למצבו הכלכלי של מגיש התביעה. המדינה וכן המוסד לביטוח לאומי פטורים מתשלום אגרה. אסירים חסרי אמצעים פטורים כדבר שבשגרה מאגרת בית משפט, דבר המביא לכך שישנם אסירים המגישים עשרות ואף מאות עתירות אסיר. כדי להתמודד עם העומס על בית המשפט נקבע במקרהו של בני סלע, באופן תקדימי, מגבלה על מספר העתירות שהוא יוכל להגיש כל שנה בלא לשלם אגרה.
תאגידים עשויים לזכות בפטור מאגרת בית משפט, חרף העובדה כי הם אינם מנויים במפורש בתקנות. עם זאת, הן המחוקק והן בתי המשפט טרם התוו במפורש כיצד יש לזכות תאגידים בפטור מאגרה.
עד שנת 1987 ניתן היה לדחות את תשלום האגרה עד לאחר מתן פסק דין. אולם בשנת 1987 בוטלה אפשרות זאת. בשנת 2007 נקבעו תקנות אגרה כלליות חדשות שהוסיפו את האפשרות לאפשר לתובע לשלם את האגרה בתשלומים, אולם נקבע שתשלומים אלו ישולמו תוך כדי ההליך המשפטי ולא אחריו.
ישנם אף הליכים הפטורים מאגרה.
הליכים לפי חוק הנכים, חוק משפחות החיילים שנספו במערכה, חוק שירות הקבע בצה"ל (גמלאות), חוקק נכי רדיפות הנאצים, חוק נכי המלחמה בנאצים, חוק טיפול בחולי נפש, חוק הנוער (טיפול והשגחה), פקודת ביזיון בית המשפט - כולם פטרוים מאגרה. אף בקשות בהליכים אלה פטורות מאגרה, וכן בקשות ביניים בהליכים שאינם אזרחיים.
באשר לתובענות ייצוגיות, הרי שהגשת תובענות ייצוגיות בקשר למפגע סביבתי, חוק איסור אפליה במוצרים ושירותים, תובענה ייצוגית הקשורה בנגישות לאנשים עם מוגבלויות פטורות מאגרה. אף תובענות ייצוגיות המוגשות על-ידי המועצה הישראלית לצרכנות, שוכר בדיור ציבורי התובע חברה לדיור ציבורי ועמותה או הקדש שהגשת התובענה אינה נכללת בגדר פעילותם העיקרית.
אגרות בית משפט בישראל > השבת אגרה

במקרה שהצדדים הגיעו לפשרה או שמגיש התביעה בטל אותה לפני ישיבת קדם המשפט הראשונה, זכאי משלם האגרה להחזר כמעט מלא. במקרה שהושגה פשרה או התביעה בוטלה במועד מאוחר יותר אבל לפני הדיון בתביעה עצמה, או שניתן פסק דין בהיעדר הגנה או בלא רשות להתגונן, זכאי משלם האגרה להחזר מחציתה.
אגרות בית משפט בישראל > גביית האגרה

אף שמדובר בתשלום חובה, האגרות אינן ניגבות על-פי פקודת המיסים גבייה. אגרה שלא שולמה יכול שתיגבה באמצעות מערכת ההוצאה לפועל, או באמצעות כספים שהופקדו בקופת בית המשפט על-ידי הצד החייב באגרה. אם לא שולמה האגרה או חלקה, יוציא בית המשפט לחייב דרישה לשלם את האגרה בתוך 20 ימים. לבית המשפט שיקול דעת בהקשר זה, והוא יכול להורות בהודעתו על פרק זמן ארוך יותר לתשלומה. משעבר המועד לתשלום, רשאי בית המשפט למחוק את ההליך.
אגרות בית משפט בישראל > ערעור על-ידי המדינה

ערעור על-ידי המדינה לעניין גובה האגרה מתאפשר אף כאשר המדינה איננה צד להליך, ובמקרה כזה יכול שיתבצע אף לאחר המועד שנקבע לערעור. הרציונל הוא שלמדינה תמיד יש אינטרס בעניין שאלות של אגרה. צירוף המדינה להליך נחשב כראוי כאשר בית המשפט דן בסוגיה עקרונית בנושא אגרה.
בנוסף, כאשר המדינה איננה צד להליך, הכרעה בעניין האגרה נחשבת ל"פסק דין" עבורה, ולא כ"החלטה אחרת", שכן עבורה ההליך הסתיים.
היבטים משפטיים נוספים > תביעה שעניינה נזקי גוף

בתביעה שעניינה נזקי גוף, ישנם כללים מיוחדים לעניין תשלום האגרה. על התובע להגיש את האגרה בסכום קבוע בפתיחת ההליך, ויתרת הסכום תשולם בתום ההליך, בהתאם לתוצאות ההליך. במצב הפרדיגמטי שבו התביעה מתקבלת בפסק דין, יתרת התביעה משולמת על-ידי הנתבע. מצב זה נשמר אף כאשר ההליך הסתיים בפשרה, גישור או בוררות. אם לעומת זאת נמחק ההליך או נדחה בפסק דין, חובת התשלום תושת על התובע.
בנוסף, נקבעו בנזקי גוף מספר כללים נוספים. כך, על-מנת למתן את אדישותו של התובע מבחינה תמריצית לתשלום האגרה, נקבע כי אם ההליך הוגש לבית המשפט המחוזי והסתיים בפיצוי של פחות מ-60% מתקרת הסכום של בית משפט השלום (מיליון וחצי שקלים), ישלם הנתבע את יתרת האגרה רק עד הסכום הנדרש בבית משפט השלום, ואילו התובע ישלים את הסכום הנדרש לבית המשפט המחוזי.
פטורים בתביעה שעניינה נזקי גוף
בתביעה שעניינה נזקי גוף נקבעו מספר פטורים ייחודיים:
בתביעה שעניינה נזקי גוף, אם ההליך הסתיים לפני ישיבת קדם המשפט השלישית, חל פטור מתשלום יתרת האגרה.
אם הסתיים ההליך לאחר ישיבת קדם המשפט השלישית ולפני הדיון, וזה נמחק או נדחה - ישולם שליש אגרה על ידי התובע.
אם הסתיים ההליך לאחר ישיבת קדם המשפט השלישית ולפני הדיון, בבוררות או בגישור - ישולם השליש בידי הנתבע. במקרה זה, יש לבית המשפט סמכות להורות כי לא תשולם יתרת האגרה.
היבטים משפטיים נוספים > תביעה נגזרת

בתביעה נגזרת, משתתפת החברה ביתרת האגרה, ואם התביעה אינה לסכום קצוב - עליה אף לשפות את מגיש התביעה. כך, על התובע בתביעה נגזרת לשלם רק חלק מסכום התביעה, ואם זו מאושרת, הרי שעל החברה לשלם את היתרה (ובתביעות שאינן לסעד כספי - על החברה אף לשפות את מגיש התביעה על הסכום הראשוני ששילם).
היבטים משפטיים נוספים > תובענה ייצוגית

בתובענה ייצוגית שאינה נגד רשות, חל הכלל לעניין הפרדת תשלומי האגרה לשני חלקים. כך, עם הגשת הבקשה לאישור התובענה כייצוגית, משלם המבקש סכום ראשוני. יתרת הסכום תשולם על-ידי הנתבע אם ניתן פסק דין המקבל את התובענה הייצוגית, כולה או חלקה, או אם הגיעו הצדדים להסדר פשרה. עם זאת, לבית המשפט מסורה הסמכות לפטור את המשיב מתשלום יתרת האגרה מטעמים מיוחדים שירשמו.
במקרים בהם אושרה הסתלקות התובע הייצוגי או שתביעתו נדחתה, הרי שתשלום יתרת האגרה מושתת עליו.
בתובענה ייצוגית המוגשת נגד רשות, לא חל הכלל לעניין הפרדת תשלומי האגרה, אלא הסכום משולם בבת אחת בראשונה. בפסקי דין המאשרים הסדר פשרה או מקבלים את התובענה, כולה או חלקה, נדרשת הרשות לשפות את התובע על האגרה ששילם.
אם ניתן פסק דין בתובענה ייצוגית נגד רשות ובו אושר הסדר הסתלקות, יש לבית המשפט הסמכות להורות כי הרשות עדיין תשפה את המבקש על האגרה ששילם.
לבסוף, בהתאם לסמכותה של רשות להביא למחיקת תובענה ייצוגית נגדה באם זו מודיעה כי תחדל מהגבייה האסורה, דינם של אותם מקרים לעניין האגרה כדין מקרים בהם התקבלה התובענה, והרשות תשפה את המבקש על האגרה ששילם, אך זאת בניכוי סכום מסוים.
הערות שוליים

1 2  רע"א 8484/08 המוסד לביטוח לאומי נ' הפניקס חברה לביטוח בע"מ ואח', ניתן ב־3 בדצמבר 2008, סעיף 3
↑  רע"א 1587/10 הראל גיל ואח' נ' אגן וצרני כימיקלים בע"מ ואח', ניתן ב־4 במאי 2010
↑  רע"א 5027/09 פלונית נ' משרד המשפטים, ניתן ב־2 ביוני 2010
↑  ראו למשל: ענת רואה, ארנון חסך 225 אלף שקל אגרת בית משפט - ופיוטרקובסקי ישלם לו 9 מיליון שקל פחות, באתר כלכליסט, 5 במאי 2009
↑  תקנות 18 ו-20 לתקנות האגרות
↑  תקנה 3 לתקנות האגרות
↑  רע"ב 6188/11 בני סלע נ' שירות בתי הסוהר, ניתן ב־20 בנובמבר 2011
↑  תקנות 14, 20-19 לתקנות בתי המשפט (אגרות), התשס"ז–2007; בש"א 505/89 דנאר בע״מ נ' בנק הפועלים בע״מ (פורסם בנבו, 11.3.1990); רע"א 6344/10 הוועדה המקומית לתכנון ולבניה רמת השרון נ' בלורי בע"מ (פורסם בנבו, 14.12.2011); ע"א 2686/11 אלי בראשי ובניו, עבודות עפר ופיתוח בע"מ נ' מדינת ישראל (פורסם בנבו, 07.02.2013); רע"א 8970/07 הגות הספר היהודי 1995 בע"מ (בפירוק) נ' בנק המזרחי המאוחד בע"מ (פורסם בנבו, 15.11.2007); רע"א 371/05 מ. מזוז 1990 בע"מ נ' מדינת ישראל משרד הביטחון (פורסם בנבו, 21.02.2005).
↑  חיים אברהם, בעקבות פסק דין בלורי: האם, וכיצד, יש לפטור חברות מתשלום אגרת בית משפט בהליכים אזרחיים, הארת דין ט(1), תשע"ה
↑  רע"א 6360/99 מדינת ישראל נ' גיל חברה לפיתוח ותעשיות בע"מ, ניתן ב־24 בספטמבר 2000
↑  בע"מ 1818/16 פלונית נ' פלוני, ניתן ב־5 ביולי 2016
↑  תקנות בית משפט (אגרות), התשמ"ח-1987, תקנה 15
↑  תקנות בית משפט (אגרות), תקנה 8
↑  תקנה 13 לתקנות האגרות
↑  ע"א 10537/03 מדינת ישראל נ' יש-גד תעשיות בע"מ, פ"ד נט(1) 642
↑  תקנה 5 לתקנות האגרות
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
הפועל בקעת הירדן

הפועל בקעת הירדן  היא קבוצת כדורגל ישראלית המייצגת את בקעת הירדן ומארחת במגרש במושב תומר. הקבוצה משחקת בליגה ב' דרום. בעבר שיחקה הקבוצה בצבעי שחור-כתום או תכלת וכיום משחקת בכחול-לבן.
היסטוריה

הקבוצה נוסדה בשנת 1999 כהמשך לקבוצת נוער. שיחקה בליגה ג' עד עונת 2008–2009 (עם המאמן ליאור זדה), בה סיימה במקום השני בטבלה. אף שהפסידה בקרב האחרון של משחקי המבחן באותה שנה להפועל קריית אונו, עלתה לבסוף לליגה ב' אחרי שהפועל שגב שלום התפרקה. במקביל באותה עונה זכתה הקבוצה בגביע הליגות הנמוכות כשניצחה בגמר 2-3 את קבוצת מ.ס. בני רעננה. בהמשך בסיבוב ז' הפסידה 4-0 לקבוצת אחווה עראבה.
בעונת 2012–2013 סיימה הקבוצה במקום השלישי והעפילה למשחקי הפלייאוף. במשחקה הראשון ניצחה את מ.ס טירה 2-1, אך הפסידה באותה התוצאה במשחק השני מול מועדון ספורט כפר קאסם. בעונה הבאה סיימה במקום החמישי והעפילה למשחקי הפלייאוף, אך הפסידה במשחק הראשון להפועל הוד השרון.
בעונת 2014–2015 (עם המאמן רון מרכוס), סיימה במקום הראשון בליגה ב' דרום א' ועלתה לליגה א'. בעונת 2018–2019 נשלחה על ידי ההתאחדות לכדורגל לייצג את ישראל בטורניר גביע האזורים של אופ"א ולא עברה את שלב הבתים. בסוף העונה סיימה במקום ה-14 וניצחה במשחקי המבחן את מכבי עירוני שדרות וכך ניצלה מירידת ליגה.
בעונת 2020–2021 הגיעה הקבוצה להישג השיא שלה בגביע המדינה כאשר הגיעה לסיבוב ח' שם פגשה את מכבי נתניה והפסידה לה בתוצאה 2:0
בעונת 2021–2022 נשלחה על ידי ההתאחדות לכדורגל לייצג בפעם השנייה את ישראל בטורניר גביע האזורים של אופ"א ולא עברה את שלב הבתים.
בעונת 2022–2023 השיגה הקבוצה את הניצחון הגדול בתולדותיה כאשר ניצחה 11-1 את שמשון כפר קאסם ולמרות זאת לא העפילה לפלייאוף.
בתום עונת 2023–2024 ירדה לליגה ב'.
לקבוצה מחלקת נוער ענפה הכוללת כ-5 קבוצות ליגה.
הערות שוליים

↑  קריית אונו עלתה ליגה, דאבל פס 15 במאי 2009
↑  עכשיו זה סופי עמישב בליגה א' והבקעה בליגה ב', "דאבל פס" 17 באוגוסט 2009
↑  ליגה ב': בקעת הירדן בליגה א'!,"דאבל פס" 1 באפריל 2015
↑  עשו את העבודה: בקעת הירדן נשארה בליגה א' לאחר הארכה, "דאבל פס" 10 במאי 2019
↑  ההתאחדות לכדורגל בישראל - פרטי משחק, באתר www.football.org.il
אנדרטת מלחמת העולם השנייה (וושינגטון)

| --- | --- |

הקשת הצפונית של האנדרטה המוקדשת לזירה האטלנטית
 מידע כללי
 סוג:  אתר הנצחה לאומי של ארצות הברית, אנדרטת מלחמה 
 על שם:  מלחמת העולם השנייה 
 כתובת:  וושינגטון די. סי. 
 מיקום:  וושינגטון די. סי. 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מפעיל:  שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית 
 מבקרים בשנה:  3,964,351 (נכון ל־2010)
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2004
 תאריך פתיחה רשמי:  2004 
 יוצר:  פרידריך סנט פלוריאן 
 
 קואורדינטות:  38°53′22″N 77°02′26″W﻿ / ﻿38.889444444444°N 77.040555555556°W﻿ / 38.889444444444; -77.040555555556
 www.nps.gov/wwii/index.htm
  (למפת וושינגטון די. סי. מוגדלת) האנדרטה(למפת וושינגטון די. סי. רגילה) האנדרטה
 
אנדרטת מלחמת העולם השנייה. ברקע ניתן לראות את אנדרטת לינקולן
האנדרטה הלאומית לזכר הלוחמים שנפלו במלחמת העולם השנייה (באנגלית: National World War II Memorial) ממוקמת במול בעיר וושינגטון בארצות הברית.
האנדרטה ממוקמת בקצה המזרחי של בריכת ההשתקפות, ממול אנדרטת לינקולן, ומערבית לאנדרטת וושינגטון.

האנדרטה נחנכה על ידי הנשיא ג'ורג' בוש, הבן, ב-29 במאי 2004.
מבנה האנדרטה

האנדרטה מורכבת מ-56 עמודים בגובה 5.18 מטרים המסודרים בשני חצאי סהר סביב רחבה. בשני קצותיה של הרחבה שתי קשתות בגובה 13.11 מטרים.
כל אחד מהעמודים נושא את שמה של אחת מ-48 המדינות החברות בארצות הברית בתקופת המלחמה, ושמונה העמודים הנותרים נושאים כל אחד את שמה של אחת הטריטוריות - אלסקה, הוואי, הפיליפינים, פוארטו ריקו, גואם, סמואה ואיי הבתולה של ארצות הברית.
כל אחת מהקשתות מייצגת זירת לחימה - הזירה האטלנטית והזירה הפסיפית (זירת האוקיינוס השקט).
"קיר החירות" המקיף את הרחבה כולל 4,048 כוכבים מוזהבים, כל אחד מהם מייצג 100 לוחמים אמריקאים שנפלו במלחמה.
אורך הרחבה 102.97 מטרים ורוחבה 73.20 מטרים. הרחבה נמוכה מהמול ב-6 מטרים ובמרכזה בריכה.
הקמת האנדרטה

ב-1993 אישר הקונגרס את הקמת האנדרטה, אולם תוכניתו של פרידריך סנט פלוריאן נבחרה רק בשנת 1997 והבנייה החלה בספטמבר 2001.
הקמת האנדרטה > המחלוקת בדבר הקמת האנדרטה

הקמת האנדרטה לוותה במחלוקת רבה, ואף הוקמה "הקואליציה להצלת המול" שהתנגדה לאנדרטה, בעיקר משום שהיא מפריעה לרצף בין אנדרטת לינקולן ואנדרטת וושינגטון.
חלק מהביקורת נגע להליך קבלת ההחלטות, שהיה מואץ ביותר, בשל העובדה שבשל גילם המתקדם, ותיקי מלחמת העולם השנייה נפטרו בקצב של 1,000 ליום[דרוש מקור].
ביקורת מסוג אחר נמתחה על אופייה האסתטי של האנדרטה המונמנטאלית, שבעיני המבקרים נראתה כבעלת אסתטיקה הקרובה לזו של המשטרים הפאשיסטים, נגדם נלחמה ארצות הברית במלחמה.
ראו גם

אנדרטת חיל המשלוח האמריקני
המוזיאון הלאומי למלחמת העולם השנייה
כל אחד מהכוכבים מייצג 100 לוחמים אמריקאים שנפלו במלחמת העולם השנייה
מבט מהאוויר של האנדרטה
הקמת האנדרטה
ליפיצה (סז'נה)

| --- | --- |

 מדינה:  סלובניה סלובניה
 שטח:  10.56 קמ"ר
 גובה:  396.4 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  48 (1 בינואר 2020)
 קואורדינטות:  45°40′00″N 13°52′58″E﻿ / ﻿45.666667°N 13.882778°E﻿ / 45.666667; 13.882778 
 אזור זמן:  UTC+1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת סלובניה מוגדלת) ליובליאנה מריבור צליה קרשקו נובו מסטו  פוסטוינה קראן נובה גוריצה  קופר א י ט ל י ה  אוסטריה הונ. קרואטיה הים האד. ליפיצה(למפת סלובניה רגילה) ליובליאנה מריבור צליה קרשקו נובו מסטו  פוסטוינה קראן נובה גוריצה  קופר א י ט ל י ה  אוסטריה הונ. קרואטיה הים האד. ליפיצה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ליפיצה (באיטלקית: Lipizza) הוא כפר ברשות המקומית סז'נה שבסלובניה, סמוך לגבולה עם איטליה. הכפר ליפיצה נחשב כיעד תיירות מרכזי בסלובניה, וידוע בחוות הרבעת הסוסים שנמצאת בו, בה פותח גזע הסוסים ליפיצן.
מקור השם של הכפר הוא מהמילה הסלובנית "lipa" שמשמעותו עץ הטיליה. מין של עץ זה נפוץ באזור, והוא סמל לאומי בסלובניה.