stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ורג' בוול
ביוגרפיה > המשך הקריירה - סגנון חופשי

באליפות העולם שנערכה במלבורן ב-2007 החל להתמקד בסגנון חופשי, והתחרה במשחים ל-50 ו-100 מטר. בראשון סיים במקום ה-17, במרחק של מאית השנייה מהעפלה לחצי הגמר, ובשני סיים במקום ה-47. במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו באותה שנה בריו דה ז'ניירו זכה במדליית הארד במשחה ל-50 מטר חופשי, ובמשחה ל-100 מטר חופשי סיים במקום השביעי.
באולימפיאדת בייג'ינג (2008) נבחר בוול לשאת את דגל טרינידד וטובגו בטקס הפתיחה של המשחקים. במשחה ל-50 מטר חופשי העפיל לשלב חצי הגמר וסיים במקום ה-11, ובמשחה ל-100 מטר חופשי לא עבר את שלב המוקדמות.
באליפות העולם שנערכה ברומא ב-2009 העפיל לחצי הגמר במשחה ל-50 מטר חופשי וסיים במקום התשיעי. במשחה ל-100 מטר חופשי קבע שיא לאומי חדש (48.82 שניות), אך סיים במקום ה-26 ולא עבר את שלב המוקדמות. באליפות העולם שנערכה בשאנגחאי ב-2011 התמקד רק במשחה ל-50 מטר חופשי, העפיל לשלב הגמר וסיים במקום השביעי.
באליפות העולם בשחייה בבריכות קצרות שנערכה באיסטנבול ב-2012 זכה בוול במדליית ארד במשחה ל-100 מטר מעורב אישי, וכן סיים במקום הרביעי במשחה ל-50 מטר חופשי. באולימפיאדת לונדון (2012) העפיל בוול לשלב הגמר במשחה ל-50 מטר חופשי וסיים במקום השביעי. בנוסף, השתתף במשחה ל-100 מטר גב, אך לא עבר את שלב המוקדמות.
בשנת 2013 רשם בוול את הישג השיא שלו באליפויות העולם בשחייה, כשזכה במדליית הארד במשחה ל-50 מטר חופשי באליפות העולם בברצלונה. גם במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בטורונטו ב-2015 זכה במדליית ארד במשחה ל-50 מטר חופשי.
הערות שוליים

↑  ברברה בישופ באתר Sports-Reference (באנגלית)
↑  ניק בוול באתר Sports-Reference (באנגלית)
גאוגרפיה של קמבודיה

| --- | --- |
 (למפת קמבודיה מוגדלת) פנום פן סריי סיסופון באטאמבאנג סיאם ריפ קמפונג צ'אם סיהאנוקוויל קמפוט קמפונג צ'נאנג וייטנאם לאוס תאילנד מפרץ תאילנד  מפרץ טונקין +(למפת קמבודיה רגילה) פנום פן סריי סיסופון באטאמבאנג סיאם ריפ קמפונג צ'אם סיהאנוקוויל קמפוט קמפונג צ'נאנג וייטנאם לאוס תאילנד מפרץ תאילנד  מפרץ טונקין +
 יבשת:  אסיה 
 קואורדינטות:  12°30′N 105°00′E﻿ / ﻿12.5°N 105°E﻿ / 12.5; 105
 שטח
 דירוג שטח:  91
 שטח:  181,035 קמ"ר
   אדמה:  176,515 קמ"ר (97.5%)
   מים:  4,520 קמ"ר (2.5%)
 גובה
 הנקודה הנמוכה:  0 מטר  (מפרץ תאילנד)
 גובה ממוצע:  126 מטר
 הנקודה הגבוהה:  1,810 מטר (פנום אורל)
 מידע נוסף
 אורך קו החוף:  443 ק"מ
 אורך הגבולות:  2,530 ק"מ
 מדינות גובלות:  לאוס, תאילנד, וייטנאם 
 הנהר הארוך:  מקונג (4,350 ק"מ)
 הימה הגדולה:  טונלה סאפ (2,700 קמ"ר)
 
מפה של קמבודיה
קמבודיה היא מדינה בדרום-מזרח אסיה. היא גובלת בים סין הדרומי בדרום, תאילנד במערב, לאוס בצפון ווייטנאם במזרח.
שטחה הוא 181,035 קמ"ר, 176,515 קמ"ר יבשה ו4,520 קמ"ר מים מקום 90 בשטח בדירוג העולמי (אחרי סוריה וסנגל). אורך הגבול של קמבודיה הוא 3015 ק"מ מתוכם 514 ק"מ גבול עם לאוס, 803 ק"מ גבול עם תאילנד 1,228 ק"מ עם וייטנאם ועוד 443 ק"מ קו חוף.
נהרות ומקווי מים

בקמבודיה קיימים שני מקווי מים עיקריים: נהר המקונג ואגם הטונלה סאפ.
נהרות ומקווי מים > נהר המקונג

נהר המקונג שאורכו כ-4350 ק"מ חוצה ב6 מדינות: סין, וייטנאם, מינמאר(בורמה), לאוס, תאילנד וקמבודיה הוא הנהר ה-11 בגודלו בעולם. הנהר חוצה שתי ערים עיקריות את פנום פן בירת קמבודיה וויינטיאן בירת לאוס. הנהר מתחיל בצ'ינגהאי בסין וממשיך עד לשפיכתו בים סין הדרומי בדלתה בדרום וייטנאם.
נהרות ומקווי מים > הטונלה סאפ

הטונלה סאפ הוא מקווה המים הגדול ביותר בקמבודיה גודלו הוא כ-2,700 קמ"ר.
טונלה סאפ הוא יוצא דופן משתי סיבות: שינויי כיוון הזרימה שלו פעמיים בשנה, ואת החלק שמהווה את האגם מתרחב ומתכווץ באופן דרמטי עם עונות השנה. מנובמבר עד מאי, העונה היבשה של קמבודיה, סאפ טונלה מתנקז לנהר המקונג בפנום פן. עם זאת, כאשר הגשמים הכבדים של השנה שמתחילים בחודש יוני, סאפ טונלה הופך לאגם ענקי. במשך רוב השנה הוא האגם קטן למדי, בערך מטר אחד עומק ועם שטח של 2,700 קמ"ר. כאשר מפלס המים עולה בעונה הגשומה שטחו של האגם עולה לכ 16,000 קילומטרים רבועים, עם עומק של תשעה מטרים. שיטפונות הרחבה זו בשדות וביערות הסמוכים, ומספקים קרקע פורה גדולה לדגים במהלך תקופה זו הדייג באגם אסור כדי לא להפריע לדגים בזמן עונת הרבייה אבל שמפלס המים יורד ועונת הרבייה מסתיימת הדייג חוזר להיות מותר והאגם הופך להיות מקור פרנסתם של מאות משפחות בקמבודיה עד לעונת המונסונים הבאה.
המסלול של נהר המקונג
ג'ורג' בול (דיפלומט)

ג'ורג' וילדמן בּוֹל (באנגלית: George Wildman Ball‏; 21 בדצמבר 1909 – 26 במאי 1994) היה דיפלומט אמריקני.
ביוגרפיה

בול נולד בדה מוין שבאיווה, חי באוונסטון (Evanston) שבאילינוי, והשלים את השכלתו אקדמאית באוניברסיטת נורת'ווסטרן שבעיר.
בול היה תת-מזכיר המדינה לנושאי כלכלה, עסקים וחקלאות בממשלים של ג'ון קנדי ולינדון ג'ונסון. הוא התפרסם בעיקר בשל התנגדותו למעורבות ארצות הברית במלחמת וייטנאם.
בול גם שירת כשגריר ארצות הברית באומות המאוחדות מה-26 ביוני ועד ה-25 בספטמבר 1968. במהלך ממשל ניקסון סייע בול בניסוח הצעות המדיניות האמריקנית במפרץ הפרסי. הוא קבור בבית הקברות של פרינסטון.
בול נקט בקו אנטי ישראלי חריף. הוא כתב יחד עם בנו, דאגלס בול (Douglas Ball), את הספר "ההתקשרות הנלהבת" (The Passionate Attachment). הספר, שיצא לאור ב-1992, טען שהתמיכה האמריקנית בישראל הייתה יקרה כספית, מדינית ומוסרית.
בול הרבה לצטט את הפתגם (שכנראה נטבע לראשונה על ידי איאן פלמינג ב"יהלומים הם לנצח") "Nothing propinks like propinquity" (בתרגום מקורב "דבר לא מקרב יותר מקרבה"), שכונה אחר כך "כלל בול לשררה". פירושו שככל שיש לך גישה ישירה יותר לנשיא, כך כוחך גדול יותר, בלא קשר לתוארך בפועל.
בול היה אליטיסט חברתי-כללי מושבע וחסיד חופש המסחר, תאגידים רב-לאומיים ויכולתם התאורטית לנטרל את מה שהוא החשיב כישות שאבד עליה הכלח, מדינת הלאום. הוא היה קשור גם עם קבוצת בילדרברג (Bilderberg Group) החשאית. לאחר סיום כהונתו כשגריר באו"ם הועסק בול על ידי חברת ההחזקות ליהמן ברדרס. הוא היה דירקטור ניהולי בכיר בליהמן ברדרס עד פרישתו ב-1982.
מכתביו

The Passionate Attachment: America's Involvement With Israel, 1947 to the Present, with Douglas B. Ball, ISBN 0-393-02933-6.
The Past Has Another Pattern: Memoirs'' W. W. Norton & Company,1983, ISBN 0-393-30142-7
לקריאה נוספת

David L. Dileo, George Ball, Vietnam, and the Rethinking of Containment, University of North Carolina Press, 1991, ISBN 0-8078-4297-4
James A. Bill, George Ball: Behind the Scenes in U.S. Foreign Policy , Yale University Press, 1997, ISBN 0-8078-4297-4
הערות שוליים

↑  ההשקפות של ג'ורג' בול על המזרח התיכון הושתקו על ידי התקשורת האמריקנית Washington Report on Middle East Affairs, יולי/אוגוסט 1994.
↑  Hugh Sidey, Learning How to Build a Barn, טיים מגזין, 17 באוקטובר 1983
↑  Felix: Nothing propinks like propinquity
↑  ג'ורג' בול מתוך הארכיון של בוגרי אוניברסיטת נורת'ווסטרן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007462904905171  PLWABN: 9810686118005606  BIBSYS: 90070703  BnF: cb12022637b (data)  GND: 119453312  ISNI: 0000 0001 0923 9032  LCCN: n50017234  LNB: 000056438  NARA: 10582743  NKC: ola2004219877  NTA: 069317925  SNAC: w61276m1  SUDOC: 028379330  VcBA: 495/145722  VIAF: 91243448   WorldCat (עם VIAF): 91243448
ברכת שומע תפילה

ברכת שומע תפילה היא הברכה השש עשרה בתפילת שמונה עשרה, אחת משלוש עשרה ברכות הבקשה בתפילה זו. הברכה עוסקת בבקשה כי התפילה תישמע ותיענה על ידי האל.
נוסח הברכה > נוסח תימן בלדי

שְׁמַע קוֹלֵנוּ יְיָ אֱלֹהֵינוּ, חוּס וְרַחֵם עָלֵינוּ, וְקַבֵּל בְּרַחֲמִים וְרָצוֹן אֶת תְּפִלָּתֵנוּ.

מִלְּפָנֶיךָ מַלְכֵּנוּ, רֵיקָם אַל תְּשִׁיבֵנוּ.

כִּי אַתָּה שֹׁמֵעַ תְּפִלַּת כָּל פֶּה.

בָּרוּך אַתָּה יְיָ שֹׁמֵעַ הַתְּפִלָּה.
נוסח הברכה > נוסח הספרדים

שְׁמַע קוֹלֵנוּ יְיָ אֱלֹהֵינוּ, אָב הָרַחֲמָן חוּס וְרַחֵם עָלֵינוּ, וְקַבֵּל בְּרַחֲמִים וּבְרָצוֹן אֶת תְּפִלָּתֵנוּ, 

כִּי אֵל שֹׁמֵעַ תְּפִלּוֹת וְתַחֲנוּנִים אָתָּה. 

וּמִלְּפָנֶיךָ מַלְכֵּנוּ, רֵיקָם אַל-תְּשִׁיבֵנוּ, חָנֵּנוּ וַעֲנֵנוּ וּשְׁמַע תְּפִלָּתֵנוּ. 

כִּי אַתָּה שֹׁמֵעַ תְּפִלַּת כָּל-פֶּה. 

בָּרוּךְ אַתָּה ה', שֹׁמֵעַ תְּפִלָּה.
נוסח הברכה > נוסח אשכנז

שְׁמַע קוֹלֵנוּ יְיָ אֱלֹהֵינוּ, חוּס וְרַחֵם עָלֵינוּ וְקַבֵּל בְּרַחֲמִים וּבְרָצוֹן אֶת תְּפִלָּתֵנוּ,

כִּי אֵל שֹׁמֵעַ תְּפִלּוֹת וְתַחֲנוּנִים אָתָּה, 

וּמִלְּפָנֶיךָ מַלְכֵּנוּ רֵיקָם אַל תְּשִׁיבֵנוּ, 

כִּי אַתָּה שֹׁמֵעַ תְּפִלַּת עַמְּךָ יִשְׂרָאֵל בְּרַחֲמִים. 

בָּרוּךְ אַתָּה יְיָ, שֹׁמֵעַ תְּפִלָּה.
נוסח הברכה > נוסח ספרד

אָב הָרַחֲמָן, שְׁמַע קוֹלֵנוּ יְיָ אֱלֹהֵינוּ, חוּס וְרַחֵם עָלֵינוּ וְקַבֵּל בְּרַחֲמִים וּבְרָצוֹן אֶת תְּפִלָּתֵנוּ, 

כִּי אֵל שֹׁמֵעַ תְּפִלּוֹת וְתַחֲנוּנִים אָתָּה, 

וּמִלְּפָנֶיךָ מַלְכֵּנוּ רֵיקָם אַל תְּשִׁיבֵנוּ, חָנֵּנוּ וַעֲנֵנוּ וּשְׁמַע תְּפִלָּתֵנוּ, 

כִּי אַתָּה שֹׁמֵעַ תְּפִלַּת כָּל פֶּה. 

בָּרוּךְ אַתָּה יְיָ, שֹׁמֵעַ תְּפִלָּה.
נוסח הברכה > נוסח איטליה

שְׁמַע קוֹלֵנוּ יְיָ אֱלֹהֵינוּ, וְחוּס וְחָנֵּנוּ וְרַחֵם עָלֵינוּ וְקַבֵּל בְּרַחֲמִים וּבְרָצוֹן אֶת תְּפִלָּתֵנוּ וְאֶת תְּחִינָתֵנוּ,

כִּי אָב מָלֵא רַחֲמִים רַבִּים אַתָּה הוּא מֵעוֹלָם, 

וְלֹא נָשׁוּב רֵיקָם מִלְּפָנֶיךָ, 

כִּי אֵל שׁוֹמֵעַ תְּפִלָּה וְתַחֲנוּן אָתָּה. 

בָּרוּךְ אַתָּה יְיָ, שֹׁמֵעַ תְּפִלָּה.
נוסח הברכה > נוסח רומניא

שְׁמַע קוֹלֵנוּ יְיָ אֱלֹהֵינוּ, וְחוּס וְחָנֵּנוּ וְרַחֵם עָלֵינוּ וְהוֹשִׁיעֵנוּ וְקַבֵּל בְּרַחֲמִים וּבְרָצוֹן אֶת תְּפִלָּתֵנוּ וְאֶת תְּחִינָתֵנוּ כִּי אֵלֶיךָ עֵינֵינוּ,

כִּי אֵל שֹׁמֵעַ תְּפִלּוֹת וְתַחֲנוּנִים אַתָּה הוּא,

מֵעוֹלָם לֹא נָשׁוּב רֵיקָם מִלְּפָנֶיךָ,

כִּי אָב מָלֵא רַחֲמִים רַבִּים וְנֶאֱמָן אַתָּה

וּשְׁמַע נָא אֵל בְּקוֹל תְּפִלָּתֵנוּ כַּאֲשֶׁר שָׁמַעְתָּ לִתְפִלַּת אֲבוֹתֵינוּ הַצַּדִּיקִים בִּימֵי קֶדֶם.

בָּרוּךְ אַתָּה יְיָ, שׁוֹמֵעַ תְּפִלָּה.
נוסח הברכה > נוסח פרובאנס

אָב הָרַחֲמָן בְּרַחֲמִיךָ הָרַבִּים שְׁמַע קוֹלֵנוּ יְיָ אֱלֹהֵינוּ, חוּס וְחָנֵּנוּ וְרַחֵם עָלֵינוּ וְקַבֵּל בְּרַחֲמִים וּבְרָצוֹן אֶת תְּפִלָּתֵנוּ וְאֶת תְּחִינָתֵנוּ,

כִּי אֵל שׁוֹמֵעַ תְּפִלּוֹת וְתַחֲנוּנִים אַתָּה, 

וּמִלְּפָנֶיךָ מַלְכֵּנוּ רֵיקָם אַל תְּשִׁיבֵנוּ. 

(בחזרת הש"ץ בימים שאומים תחנון מוסיפים:

וּזְכוֹר רַחֲמֶיךָ וּכְבוֹשׁ כַעֲסֶךָ וְכַלֵּא מִמֶּנּוּ דֶּבֶר וְחֶרֶב וְרָעָב וְרָעָה וּשְׁבִי בִּזָּה צָרָה צַר וְאוֹיֵב וְאוֹרֵב וּמַסְטִין וּמִתְנַקֵּם וָחֳלָאִים רָעִים.

וּבַטֵּל כָּל גְּזֵרוֹת קָשׁוֹת וְרָעוֹת מֵעָלֵינוּ וּמֵעַל כָּל עַמְּךָ בֵּית יִשְׂרָאל.

וְקָרֵב לָנוּ יְיָ אֱלֹהֵינוּ עֵת הַגּאוּלָּה וְעֵת הַיְשׁוּעָה וְעֵת הַנֶּחָמָה וְעֵת הַחַיִּים וְעֵת הַשָּׁלוֹם

וְתָבוֹא נָא לְפָנֶיךָ תְּפִלָּתֵנוּ וְתִכָּנֵס עִם תְּפִלַּת חֲסִידֶיךָ.)

וַעֲנֵנוּ אָבִינוּ כִּי אַתָּה שֹׁמֵעַ תְּפִלַּת כָּל פֶּה. 

בָּרוּךְ אַתָּה יְיָ, שׁוֹמֵעַ תְּפִלָּה.
נוסח הברכה > נוסח קטלוניה

אָב הָרַחֲמָן יְיָ אֱלֹהֵינוּ שְׁמַע קוֹלֵנוּ, חוּס וְרַחֵם עָלֵינוּ וְקַבֵּל בְּרַחֲמִים וּבְרָצוֹן אֶת תְּפִלָּתֵנוּ,

כִּי אֵל שׁוֹמֵעַ תְּפִלּוֹת וְתַחֲנוּנִים אָתָּה,

וּמִלְּפָנֶיךָ מַלְכֵּנוּ רֵיקָם אַל תְּשִׁיבֵנוּ,

וַעֲנֵנוּ (אָבִינוּ) כִּי אַתָּה שׁוֹמֵעַ תְּפִלַּת עַמְּך יִשְׂרָאֵל (וְתַחֲנוּנִים אָתָּה) בְּרַחֲמִים

בָּרוּךְ אַתָּה יְיָ, שׁוֹמֵעַ תְּפִלָּה.
נוסח הברכה > נוסח ארץ ישראל

שְׁמַע ה' אֱלֹהֵינוּ בְּקוֹל תְּפִלָּתֵנוּ וְרַחֵם עָלֵינוּ,
כִּי אֵל חַנּוּן וְרַחוּם אָתָּה.
בָּרוּךְ אַתָּה ה' שׁוֹמֵעַ תְּפִלָּה.
תוספות

בתענית ציבור אומר היחיד לפני השורה "כי אתה שומע..." את תפילת עננו. התוספת נאמרת בתפילת מנחה לכל המנהגים, ולמנהגים מסוימים גם בתפילת שחרית ובתפילת ערבית.  הוא לא נאמר בחזרת הש"ץ במקום זה, כיוון שהוא נאמר בין גואל לרופא כברכה בפני עצמה.
בעת בצורת ממושכת נוהגים לומר לפני השורה "כי אתה שומע..." את תפילת "ועננו בורא עולם", העוסקת בבקשת גשמים.
יחיד רשאי גם להוסיף לבקש את צרכיו במקום זה.
מנהגים והלכות

ברכה שומע תפילה היא ברכה אישית, וניתן לומר בקשות אישיות באמצע הברכה. כך נפסק להלכה בשולחן ערוך, על פי התלמוד: "שואל אדם צרכיו ב'שומע תפילה'".
עוד נפסק בשולחן ערוך כי מי שאיחר להגיע לבית הכנסת לא יתחיל תפילת שמונה עשרה אם הוא סבור כי לא יספיק לסיים את התפילה עד שהציבור יגיעו לקדושה. במידה וציבור המתפללים כבר סיים את הקדושה, לא יתחיל תפילת שמונה עשרה אם סבור שלא יספיק לסיים עד שיגיע החזן לברכת שומע תפילה, כך שיוכל לענות 'אמן' לברכה זו.
הערות שוליים

↑  בחלק מכת"י: אָב הָרַחֲמָן בְּרַחֲמֶיךָ הָרַבִּים שְׁמַע קוֹלֵנוּ,
↑  בחלק מכת"י נוסף: עַמְּךָ (בֵּית) יִשְׂרָאֵל.
↑  שולחן ערוך אורח חיים קיט:א.
↑  אורח חיים קיט, א
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ח' עמוד א
↑  אורח חיים קט, א
| תפילת העמידה |
| --- | --- | --- |
| שלוש הברכות הראשונות | שלוש הברכות הראשונות |  |
| ברכות שבח | ברכת אבות • ברכת גבורות • ברכת קדושת השם |  |
| הברכות האמצעיות | הברכות האמצעיות |  |
| בקשות תפילת שמונה עשרה | ברכת חונן הדעת • ברכת תשובה • ברכת סליחה • ברכת גאולה • ברכת רפואה • ברכת השנים • ברכת קיבוץ גלויות • ברכת המשפט • ברכת המינים • על הצדיקים • ברכת ירושלים • מצמיח קרן ישועה • שומע תפילה |  |
| בתפילת שבע | ברכת קדושת היום |  |
| בתפילת תשע | מלכויות זכרונות ושופרות |  |
| בתפילת עשרים וארבע | זכרונות • שופרות • אל ה' בצרתה לי • אשא עיני אל ההרים • ממעמקים קראתיך ה' • תפלה לעני כי יעטוף |  |
| שלוש הברכות האחרונות | שלוש הברכות האחרונות |  |
| ברכות הודאה | ברכת עבודה • ברכת הודאה • ברכת שים שלום |  |
| תוספות | תוספות |  |
| הזכרות | משיב הרוח ומוריד הגשם • מוריד הטל • שאלת גשמים |  |
| בחזרת הש"ץ | קדושה • מודים דרבנן • ברכת כהנים |  |
| בזמנים מיוחדים | אתה חוננתנו • יעלה ויבוא • על הנסים • תפילת נחם • תפילת עננו • ועננו בורא עולם • ותערב • הוספות ושינויים לעשרת ימי תשובה • וידוי |  |
| תפילות העמידה השונות | תפילות העמידה השונות |  |
| בכל יום | תפילת שחרית • תפילת מנחה • תפילת ערבית |  |
| בשבתות ובמועדים | תפילת מוסף |  |
| ביום הכיפורים (ובתענית ציבור) | תפילת נעילה |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
בלומף שחור

| בלומף שחור |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: עטלפים
תת־סדרה:: עטלפים קטנים
משפחה:: נשפוניים
סוג:: בלומף
מין:: בלומף שחור
שם מדעי
 Barbastella leucomelas ‏קרצשמר, 1826

בלומף שחור (שם מדעי: Barbastella leucomelas) הוא מין עטלף חרקים קטן ממדים. העטלף בעל גב שחור ומפשעה לבנה ואורך גופו משתרע לכ-5 ס"מ. העטלף מצוי בשלל מדינות אסיה ואפריקה.
תיאור המין

בלומף שחור הוא עטלף חרקים קטן ממדים בעל מפשעה לבנה, גב שחרחר וחזה כהה. אורך הגוף כ-5 ס"מ, אורך הזנב כ-4.5 ס"מ, אורך האמה 3.7 ס"מ, משקלו כ-10 גרם. הכנפיים חומות, האוזניים ארוכות, מופנות קדימה ומחוברות ביניהן כך שהעין נמצאת בתוך דמוי משולש. הנחיריים נפתחים כלפי מעלה וכלפי חוץ. הזנב והרגליים ארוכים יחסית וקצה הזנב בולט מתוך קרום התעופה. תעופתו מתוארת כנמוכה וכבדה.
הבלומף השחור אוסף מזון בנחלים עתירי צמחים עם מקורות מים, וגם מעל ברֵכות חמצון ובשטחים חקלאיים.
מקור השם

השם העברי של המין מתייחס למבנה הפחוס של החרטום, אשר מקנה לו צורה מיוחדת. שם הסוג בא מצרפתית ופירושו קנקן.
שמו המדעי של הסוג leukon שפירושו לבן ו- melas פירושו שחור, נגזר מצבעיו: חזה וגב שחורים ומפשעה לבנה.
תפוצה בארץ ישראל

מעט מאוד ידוע על חייו של הבלומף השחור: הוא נראה לעיתים רחוקות בלבד, 9 פרטים תועדו עד 2017, וככל הנראה נדיר בישראל. בארץ הוא נצפה בעמק השבר, מים המלח ודרומה עד לאילת ובסיני.
תפוצה בעולם

ניתן לצפות בעטלף ביפן ועד איראן, טורקסטן, בקווקז, באריתריאה ובחצי האי סיני. באירופה נמצא הבלומף בחללים בעצים ובניינים, אך גם במערות. לעיתים קרובות הוא נצפה כשהוא עף מעל נהרות. למין תפוצה רחבה המתפרסת על פני מדבריות אפריקה ובאזורים ערבתיים באסיה. באזורנו המין מוכר גם בירדן ובמצרים.
בפקיסטן הבלומף שוכן בהרים גבוהים ביער לח או ביער יבש, מעל גובה של 2,400 מטרים. נח מתחת קליפות עצים, במערות או במכרות.
גורמי הסיכון של הבלומף הם שימוש בקוטלי-חרקים בשטחים חקלאיים.
הערות שוליים

↑  בלומף שחור באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2 3 4 5 6  בלומף שחור, באתר widisrael
1 2  בלומף שחור, באתר החברה להגנת הטבע
↑  יורם יום טוב, הרואים את הקולות: עטלפים - בין מיתוס למציאות, מסת"ב 978-965-572-563-6
↑  בני שלמון, עטלפי ישראל- תמונת מצב לסיכום העשור, באתר מגזין אקולוגיה וסביבה (ארכיון)
| יונקים בארץ ישראל  |
| --- | --- | --- |
| טורפים בישראל | גירית הדבש • גירית קוואקזית • דלק הסלעים • חמוס השלגים • סמור משויש • לוטרה אירופית • זאב מצוי • זאב זהוב אפריקאי • תן זהוב • שועל החולות • שועל מצוי • שועל צוקים • כלב ים נזירי מצוי • נמייה מצויה • צבוע מפוספס • חתול חולות • חתול ביצות • חתול בר • קרקל • נמר |  |
| אוכלי חרקים בישראל | חדף הרמון • חדף זעיר • חדף לבן-שיניים • חדף קטן • קיפוד מצוי • קיפוד המדבר • קיפוד חולות מצוי |  |
| לווייתנאים בישראל | גרמפוס אפור • דולפין מצוי קצר-חוטם • דולפינן מצוי • דולפינן אנקולי • עבשן קטלני • סטנלה מפוספסת • סטנו תלום שן • זיפיוס חלול-חרטום • ראשתן גדול-ראש • לווייתן מצוי • לווייתן גוץ |  |
| פרסתנים בישראל | ערוד • פרא • חזיר בר • אייל הכרמל • יחמור פרסי • יעל נובי • צבי הנגב • צבי מצוי • ראם לבן |  |
| מכרסמים בישראל | סנאי זהוב • יערון גדול • יערון חרמוני • יערון קטן • יערון צהוב-צוואר • חולדה מצויה • חולדת חוף • עכבר מצוי • עכבר מקדוני • קוצן מצוי • קוצן זהוב • נסוקיה • גרביל החולות • גרביל החוף • גרביל דרומי • גרביל זעיר • גרביל הערבה • גרביל סלעים • יפה זנב • מריון מצוי • מריון חולות • מריון המדבר • מריון לובי • פסמון • חולד ארץ ישראלי • בר אוגר מצוי • נברן השדה • נברן השלג • ירבוע מצוי • ירבוע גדול • נמנמן סלעים • נמנמן העצים • דורבן מצוי • נוטריה |  |
| עטלפים בישראל | עטלף פירות מצוי • יזנוב גדול • יזנוב קטן • אשמן מצוי • אשמן מצרי • לילן מצרי • פרסף גדול • פרסף הנגב • פרסף מצוי • פרסף בהיר • פרסף חיוור • פרסף גמדי • פרספון מצוי • נשפון גדול • נשפון מצוי • נשפון דק-אוזן • נשפון הגדות • נשפון פגום-אוז • כנפן מצוי • אוזנן הנגב • אוזנן החרמון • אודנן • עטלפון לבן-שוליים • עטלפון בודנהיימר • עטלפון ריפל • עטלפון אריאל • עטלפון אירופי • עטלפון סאבי • אפלול מצוי • אפלול הנגב • בלומף שחור • רמשן לילי • אשף מצוי |  |
| יונקים נוספים | שפן סלעים • ארנבת מצויה • תחש המשכן |  |
ג'וזף פסקל אלבינה

חתימת החוזה להקמת בניין ימקא ירושלים, בקצה הימני של התמונה - קטינקא ואלבינה
ג'וזף פסקל אלבינה (בעברית כתב שמו: יוסף פ. אלבינה) היה איש עסקים ערבי נוצרי בירושלים בתקופת המנדט הבריטי. סוחר, יזם, איש נדל"ן, קבלן בניין, איש קולנוע ואספן אמנות.
אלבינה נולד למשפחה ידועה ומבוססת באחוזה בשכונת קטמון (כיום ברחוב החי"ש).
מסחר

בשנת 1899 היה עמיל מכס וייצג מוסדות דת נוצריים שהורשו לייבא טובין פטורים ממכס כגון סיגריות ומשקאות אלכוהוליים. הוא ייצג בארץ ישראל את חברת ג'וני ווקר, את חברות המים המינרליים "פרייה" ו"ויטאל" ואת חברת הסיגריות הטורקית, אותה ניהל אחיו שחי בטורקיה. מלבד ירושלים, משרדיו היו פרושים גם ביפו, תל אביב ובחיפה. במקביל היה בעל הזיכיון לשווק את יינות הנזירים הטראפיסטים ממנזר לטרון. כן היה מעורב ביזמות עסקיות רבות כמו ארגון תערוכת בירה היינקן במסגרת יריד המזרח ב-1934 או שיווק פומית עישון בריאותית (מפחיתת ניקוטין) בשם דיניקוטא.
מראשית שנות המנדט ועד 1932 היה אלבינה נשיא לשכת המסחר הערבית.
נדל"ן וקבלנות בניין

עד 1925 היה אלבינה חבר מועצת העירייה, אך נאלץ לפרוש כיוון שהתגלו זיופי מכס שביצע. כמו כן נודע כי זכה במכרזי קבלנות עירוניים שלא כדין.
ב-1928, לאור השגשוג הכלכלי, החליט אלבינה ליצור חברה קבלנית שתגש למכרזים של ממשלת המנדט. הוא גייס לצידו את מהנדסי הבניין היהודים טוביה דוניה (גיסו של חיים ויצמן) וברוך קטינקא; על אף שהוזהר על ידי הוועד הערבי העליון שלא לשתף פעולה עם יהודים.
החברה הקימה מבנים רבים בירושלים בהם ימק"א ירושלים, בניין הדואר המרכזי, מלון פאלאס ובית המופתי חג' אמין אל-חוסייני בשכונת שייח' ג'ראח. כן הקימה החברה את שדה התעופה הבינלאומי בלוד.
בנוסף לקבלנות בניין עסק אלבינה גם בתיווך נדל"ן ורכש קרקעות. כך, למשל, היה מעורב יחד עם איש העסקים היהודי, מנשה אלישר, ברכש אדמות קריית יערים (כיום טלז סטון) ליד אבו גוש.
אספן אמנות

אלבינה אסף לביתו שהיה סמוך לבצלאל (פינת שמואל הנגיד ונרקיס) יצירות אמנות רבות בהן של ציירים הולנדים מן המאה ה-17 ודיוקן אביו של היילה סלאסי, קיסר אתיופיה (ראס מקונן), אותו רכש ממנו לפני שעזב את ירושלים.
קולנוע רקס

כבעל חברת הפקת הקולנוע "נייל פילם" המצרית חיפש אלבינה מקום לבית קולנוע בירושלים. באותה עת (1935) היה במרכז ירושלים רק בית קולנוע אחד, קולנוע ציון, שהיה שייך לידידו של אלבינה, ישראל גוט. אלבינה איתר שטח בבעלות הכנסייה הארמנית ברחוב פרינצס מרי (בין רחוב שלומציון המלכה לרחוב הלל), חכר אותו, הקים בו מבנה ופתח בו ב-16 ביוני 1938 את קולנוע רקס. הקולנוע הציג את סרטי "נייל פילם" וסרטים פופולריים נוספים והיו בו כ-1,300 מקומות ישיבה.
ב-29 במאי 1939 נכנסה לקולנוע חוליה של פעילי ארגון האצ"ל. במהלך ההקרנה הפעילו באולם מטען חבלה והשליכו מטעני חבלה נוספים מן היציע, הרגו 5 אנשים ופצעו 18. לבית הקולנוע נגרם נזק של 20,000 לא"י. אנשי האצ"ל הצליחו לחמוק מן הקולנוע ללא פגע. ב-4 בדצמבר 1947, כתגובה להצתת המרכז המסחרי היהודי בממילא יום קודם לכן, הוצת קולנוע רקס על ידי האצ"ל. בעקבות זאת ננטש הקולנוע, ולאחר מכן נהרס. על חורבותיו הוקמו, לימים, בניין האחים ישראל ובית קופת חולים מאוחדת. אלבינה נדהם מהתקריות שכוונו נגדו שהרי לא רק שהיה ידידם של יהודים רבים ותמך בשיתוף פעולה, אלא שכל 17 החנויות בבניין הקולנוע היו שייכות ליהודים.
יחסיו עם היהודים

אלבינה האמין בדו-קיום ושיתוף פעולה, בעיקר על בסיס עסקי. הוא היה בקשרי חברות ועסקים עם יהודים רבים, פרט לשותפיו דוניה וקטינקא היה ידידם של יחיאל ויצמן (אחיו של חיים ויצמן ואביו של עזר ויצמן), מנשה אלישר, ישראל גוט ואחרים.
אולם, בדצמבר 1936 דווח בעיתונות היהודית שאלבינה מקורב ל"איגוד הפשיסטים הבריטי" של אוסוואלד מוסלי, זאת על סמך חבילה גדושה בחומר פשיסטי מארגון זה שהייתה ממוענת אליו אלבינה ומקורביו הכחישו מכל וכל את הדבר וטענו כי החבילה הייתה ממוענת לאלבינה אחר. בסופו של דבר הוכיחו מעשיו וקרבתו ליהודים שמדובר בעלילה. כך למשל, מציינת מודעה ב"פלסטיין פוסט" מ-22 בנובמבר 1940 את שמו כתורם ל"וועד למען החייל היהודי".
לקראת עזיבת הבריטים את הארץ עזבו בני הזוג אלבינה לאלכסנדריה, שם למדו ילדיו בקולג' יוקרתי. לאחר קום המדינה סווג כל רכושו של אלבינה כ"רכוש אויב". על כך התקומם אלבינה במילים: "מעולם לא הייתי אויב לעם היהודי".
אחרית ימיו

משפחת אלבינה שהתה באלכסנדריה עד נפילת המלך פארוק ב-1952, אז עזבו לביירות וגרו בשכנות לחבריהם מימי ירושלים, קטי אנטוניוס (אלמנת ג'ורג' אנטוניוס) וקונסטנטין סלמה (מקים שכונת טלביה). אלבינה ניהל עסקים בממלכת ירדן, לבנון ומצרים עד מותו בביירות.
לקריאה נוספת

משה חננאל, הירושלמים, עמודים 44–48.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007402681605171  VIAF: 52156130862458310378   WorldCat (עם VIAF): 52156130862458310378
הערות שוליים

↑  Visit the exhibition of Heineken beer, פלסטיין פוסט, 27 באפריל 1934
↑  תעלולי-זדון חדשים של נשאשיבי, דבר, 19 במאי 1929
↑  האצ"ל בפיקודו של דוד רזיאל באתר דעת
↑  למשל, איזה אלבינה?, דבר, 25 בדצמבר 1936
↑  למשל, ב. לבינסון, לרגל ידיעה אחת, דבר, 20 בדצמבר 1936
↑  jewish soldiers' welfare fund, פלסטיין פוסט, 22 בנובמבר 1940
↑  משה חננאל, הירושלמים, עמוד 48.
גן-גני

| --- | --- |

עטיפת המהדורה הראשונה
 מידע כללי
 איורים:  איזה הרשקוביץ 
 שפת המקור:  עברית 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1947
 עורך:  לוין קיפניס, ימימה אבידר-טשרנוביץ 
 
גן-גני הוא ספר המיועד ללמד פעוטות עובדות בסיסיות על חגי ישראל ומנהגים שונים הקשורים לתרבות היהודית והישראלית. הספר יצא לאור לראשונה בשנת 1947 והוגדר כ"ספר לאם ולילד". עורכי הספר, סופרי הילדים והמשוררים לוין קיפניס וימימה אבידר-טשרנוביץ, ליקטו את הקטעים המופיעים בו במטרה "לעזור לאם להמשיך בבית את דרך עבודתה של הגננת". נוסף על הסיפורים והשירים המצויים בו, כללו קיפניס וטשרנוביץ בספר גם דפים ובהם הפעלות קלות בתחומי הקריאה והחשבון, "תחילה בהדרכת האם ואחר כך בעבודה עצמית", וכן קטעים לגזירה ולהדבקה והוראות כיצד להכין חפצים שונים עבור הילדים בעבודת יד לא מסובכת.
הספר בנוי מפרקים שבכל אחד מהם קטעים המיוחדים לו. בין הפרקים בספר: "אני הולך לגן", "שנה טובה", "גשם גשם משמיים", "אור אור לנו", "תפוח זהב", "עץ נטעתי", "אני פורים" ופרקים נוספים הקשורים להווי הילדים ולתחנות שונות בלוח הזמנים של תלמידי הגן וילדי בית הספר בכיתות הנמוכות. גיבור הספר, המתנסה בכל התחנות הללו, הוא ילד דמיוני בשם גידי, והמחברים מספרים על חוויותיו בגן, בחגים ובבית הספר. בין השאר, מופיעים בספר שירים שנכנסו לקלאסיקה של יצירת הילדים העברית, דוגמת "שנה טובה", "גשם! גשם!" ו"בר כוכבא" (לוין קיפניס), "אביב הגיע" (בלהה יפה) ו"בנות שתים" (חיים נחמן ביאליק). בנוסף, נכללים בספר איורים רבים. בדפי הספר הרגילים האיורים הם בשחור-לבן, אך בראש כל פרק מודבק דף בשוליו העליונים ועליו איור צבעוני.
"גן-גני" זכה עם צאתו להצלחה מסחרית רבה. הוא הודפס שוב ושוב במהדורות חוזרות ובמשך שנים נחשב לספר חובה לילדי הגן וכיתות א' וב'. בשנות השבעים ניכרה ירידה במעמדו, עם צאתם של ספרים אחרים שהיו מיועדים למטרה דומה, ולימים הפך למוצר ספרותי נדיר. בשנת 2006 הדפיס מאתר הספרים איתמר לוי את הספר בהדפסה מחודשת.
מהדורות

מהדורה ראשונה: גן-גני: ספר לאם ולילד / ערוך ומלקט בידי לוין קיפניס וימימה טשרנוביץ; מצויר בידי איזה [הרשקוביץ], תל אביב: נ’ טברסקי, תש"ז.
מהדורות נוספות: שם, תשי"ג; שם, תש"ל; תל אביב: הוצאת ברונפמן, 1974; שם, תשל"ז-1976; ספר זכרונות - חנות הספרים של איתמר, 2006.