stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Back to Brooklyn
הערות שוליים

↑  Barbra* - Back To Brooklyn, Discogs (באנגלית)
| ברברה סטרייסנד |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | The Barbra Streisand Album • The Second Barbra Streisand Album • The Third Album • People • My Name Is Barbra • My Name Is Barbra, Two... • Color Me Barbra • Je m'appelle Barbra • Simply Streisand • A Christmas Album • What About Today? • Stoney End • Barbra Joan Streisand • Barbra Streisand...and Other Musical Instruments • The Way We Were • ButterFly • Lazy Afternoon • Classical Barbra • Superman • Songbird • Wet • Guilty • Emotion • The Broadway Album • Till I Loved You • Back to Broadway • Higher Ground • A Love Like Ours • Christmas Memories • The Movie Album • Guilty Pleasures • Love Is the Answer • What Matters Most • Partners • Encore: Movie Partners Sing Broadway • Walls |  |
| אלבומי הופעה | A Happening in Central Park • Live Concert at the Forum • One Voice • The Concert • Timeless • Live in Concert 2006 • Back to Brooklyn • The Music...The Mem'ries...The Magic! |  |
| אלבומי אוסף | Barbra Streisand's Greatest Hits • Barbra Streisand's Greatest Hits Volume 2 • Memories • A Collection: Greatest Hits...and More • Just for the Record... • The Essential Barbra Streisand • Duets • The Ultimate Collection • Release Me • The Classic Christmas Album • Release Me 2 |  |
| פסקולים | Funny Girl • Funny Girl • Hello, Dolly! • The Owl and the Pussycat • On a Clear Day You Can See Forever • The Way We Were • Funny Lady • A Star Is Born • The Main Event • Yentl • Nuts |  |
| וידאו וטלוויזיה | My Name Is Barbra • Timeless: Live in Concert • One Night Only: Barbra Streisand and Quartet at The Village Vanguard |  |
| סיבובי הופעות | Barbra Streisand in Concert • Timeless • Streisand • Barbra Live • Barbra: The Music, The Mem'ries, The Magic |  |
| סרטים שביימה | Yentl • The Prince of Tides • The Mirror Has Two Faces |  |
| ערכים קשורים | אפקט סטרייסנד • אליוט גולד (בעל ראשון) • ג'יימס ברולין (בעל שני) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: a0757d77-45c6-401b-9a1c-d39ace0b3728
Fresh Cream

Fresh Cream הוא אלבום הבכורה של להקת הרוק הבריטית קרים. האלבום יצא בבריטניה ב-9 בדצמבר 1966, בתור האלבום הראשון של Reaction Records, בבעלות המפיק רוברט סטיגווד. האלבום בבריטניה יצא גם בגרסת מונו וגם בגרסת סטריאו, במקביל לשחרור הסינגל "I Feel Free".
האלבום יצא בצורה שונה במקצת בינואר 1967 על ידי Atco Records בארצות הברית, גם בגרסאות מונו וסטריאו. האלבום הגיע בשיא למקום ה-6 במצעדי האלבומים בבריטניה ולמקום ה-39 במצעדי האלבומים של ארצות הברית.
רקע

נגן הבס ג'ק ברוס אמר כי שיר הפתיחה "N.S.U." נכתב בחזרה הראשונה של הלהקה. "זה היה כמו שיר פאנק מוקדם... המשמעות של השם הייתה non-specific urethritis, זה לא היה NSU במהירות - זו הייתה אחד מהכותרות האלו של שנות ה-60. נהגתי לומר שזה היה חבר בלהקה שהייתה לו מחלת מין. אני לא יכול להגיד מי זה... חוץ מזה שהוא ניגן בגיטרה".
קבלה

בשנת 2003, האלבום דורג במקום ה-101 ברשימת 500 האלבומים הטובים ביותר בכל הזמנים של מגזין הרולינג סטון. מגזין Uncut תיאר את השירים כ-"כל מה שמתנגן בלהקה ומרגיע, בשמחה של להיות צעיר, והם הולכים כמו שהם מדברים על זה, ומקפצים לנקודות מופלאות של אלתור לרגע". כשכתב ל-BBC, סיד סמית' ציין כי "בלוז, פופ ורוק מתחילים להתמזג באופן קסום כדי ליצור משהו חדש". סטיבן תומאס ארלוויין מ-Allmusic מאמין שהשיא הוא "אינסטרומנטלי בלידת הבי מטאל ולידת ג'אם רוק".
הערות שוליים

↑  "The Top 30 British Blues Rock Albums Of All Time". Classic Rock. Future plc. 23 במרץ 2007. נבדק ב-1 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Clapton, Eric (2007). "Cream". Clapton: The Autobiography (1st ed.). United States: Broadway Books. pp. 73–79. ISBN 978-0-385-51851-2.
↑  Eyries, Patrice; Edwards, Dave; Callahan, Mike (22 January 2007). "RSO Album Discography, Part 1: The RSO Story & Pre-RSO Releases". bsnpubs.com. Retrieved 27 September 2010.
↑  "The Illustrated Cream Discography". Rate Your Music. Retrieved 2014-06-13.
↑  Welch, Chris (1 December 2000). "Cream: The Legendary Sixties Supergroup". Backbeat Books. Retrieved 4 February 2017 – via Google Books.
↑  "The 500 Greatest Albums of All Time". Rolling Stone (Special Issue). 101 | Fresh Cream - Cream. בנובמבר 2003. ISSN 0035-791X. נבדק ב-27 בספטמבר 2010. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Uncut". cduniverse.com. נבדק ב-22 במאי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 38d65202-a589-38ad-bf19-6161193340ee 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תסמונת מינכהאוזן באמצעות שליח

| --- | --- |
 תחום:  פסיכיאטריה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/295258 
 DiseasesDB:  33167
 MeSH:  D016735
 סיווגים
 ICD-11:  6D51 
 
תסמונת מינכהאוזן באמצעות שליח (באנגלית: Münchausen syndrome by proxy) היא תסמונת נפשית מוכרת בתחום הפסיכיאטריה, המסווגת לקבוצת התסמונות הנוגעות לזיוף (באנגלית: factitious disorders), אשר עיקר ביטויה בכך שאדם מנסה בכוונה לגרום לפציעה או למחלה של אדם אחר, בדרך כלל במטרה לזכות בתשומת לב או רווח אחר. זאת בניגוד לתסמונת מינכהאוזן שלא באמצעות שליח, שבה אדם מביים מחלות חמורות, שכביכול יש לו. יש הרואים בביטויה של תסמונת מינכהאוזן באמצעות שליח צורה של התעללות בילדים (ולא תסמונת נפשית שבמקרים רבים פוטרת מאחריות פלילית).
הלוקה בתסמונת מינכהאוזן באמצעות שליח הוא בדרך כלל הורה, משמורן, או בן זוג, והקורבן הוא בדרך כלל ילד, או בגיר חסר ישע. ברוב המקרים הלוקה בתסמונת גורם למחלה גופנית אצל הקורבן, אולם קיימים אף מקרים שבהם הלוקה בתסמונת יוצר מראית עין של מחלת נפש אצל הקורבן או מחלה גנטית.
תיאור ראשון

תיאור ראשון של התסמונת הובא בספרות הרפואית בשנת 1977 על ידי רוי מדואו, פרופסור לרפואת ילדים באוניברסיטת לידס, באנגליה. הוא תיאר את התנהגותן יוצאת הדופן של שתי אמהות, האחת הרעילה את תינוקה בשימוש מופרז במלח והשנייה מהלה דם לתוך דגימת שתן של תינוקה. הוא התייחס להתנהגות זו כתסמונת מינכהאוזן באמצעות שליח. בתחילה התייחסה הקהילה הרפואית בספקנות לעובדת קיומה של התסמונת, אולם בהדרגה הוכרה תסמונת מינכהאוזן באמצעות שליח כתסמונת נפשית.
אבחנה

באבחנת מחלות מומצאות, או כאלה הנגרמות בכוונה, נדרש משנה זהירות. רבים מן הסימנים המפורטים להלן הם אף תסמינים של ילד עם מחלה אמיתית, שטרם אובחנה. אבחנה מהימנה ומקצועית של תסמונת מינכהאוזן באמצעות שליח חייבת לכלול הערכה של הילד, הערכה של ההורים ושל הדינמיקה המשפחתית. הערכה מקצועית באשר לקיומה של התסמונת, המתבססת באופן בלעדי על הערכתו הרפואית של הילד, עשויה שלא לעמוד במבחן משפטי.
המבוגר, האחראי להתעללות בילד, עשוי להיראות לעיתים קרובות כמי שאינו מוטרד מאשפוזו של הילד. אנשי מקצוע הרפואה חייבים לעקוב ולנטר את ביקורי המבוגר אצל הילד בעודו מאושפז, זאת כדי לזהות פעולות שהמבוגר מבצע כדי לגרום להחמרת מצב בריאותו של הילד. ברבות ממדינות העולם חלה חובה על הצוות הרפואי לדווח לשלטונות על מקרי התעללות בילדים.
בין הסימנים העשויים להצביע על תסמונת מינכהאוזן באמצעות שליח:
ילד הסובל מבעיה רפואית אחת, או יותר, שאינה מגיבה לטיפול, או שמהלך המחלה חריג מן המצופה באופן עקבי, תמוה וחסר הסבר.
ממצאים גופניים או מעבדתיים חריגים ביותר, שאינם מתיישבים עם תולדות המחלה, או שאינם בגדר האפשר מבחינה גופנית או קלינית.
הורה המפגין ידע רפואי, או נראה מרותק לפרטים הרפואיים ולרכילות בית החולים, נראה כנהנה מסביבת בית החולים, ומפגין עניין בבעיותיהם הרפואיות של מטופלים אחרים.
הורה קשוב ביותר אשר ממאן לעזוב את מיטת ילדו ואשר נראה כי הוא זקוק בעצמו לתשומת לב בלתי פוסקת.
הורה הנראה שלו באופן חריג לנוכח מחלתו הקשה של ילדו, ובאותה עת הוא תומך ומעודד מאוד את הצוות הרפואי, או הורה המפחית כל העת מתרומת הצוות הרפואי, ודורש התערבויות רפואיות נוספות, הליכים רפואיים שונים, חוות דעת שניות, העברה למטפלים או למוסדות אחרים, במטרה לקבל טיפולים מורכבים יותר.
ההורה החשוד עשוי לעבוד בעצמו במוסד רפואי, או במקצועות הבריאות, או שהוא מביע עניין בעיסוק הנוגע לבריאות ורפואה.
התסמינים של מחלת הילד אינם מתרחשים בעת היעדרו של ההורה (יש צורך באשפוז ובניטור קפדני כדי לבסס קשר סיבתי שכזה).
היסטוריה משפחתית של מחלות דומות, בנסיבות תמוהות ובלתי מוסברות, או מוות של אח או אחות של הילד.
הורה שלו תסמינים דומים לאלה של ילדו, או היסטוריה בריאותית המעוררת תמיהות וחריגה מן המצופה.
ריחוק רגשי מעורר חשד בין ההורים; בן זוגו של ההורה בעל התסמונת ממעט לבקר את הילד ומקיים קשרים דלים עם הצוות המטפל, אפילו כאשר הילד מאושפז ומחלתו קשה.
הורה אשר מדווח על אירועים שליליים דרמטיים, כגון שרפה בבית, מעשי פריצה ושוד, תאונות דרכים, אשר השפיעו עליו ועל משפחתו בעוד הילד היה נתון לטיפולים רפואיים.
הורה הנראה כזקוק ללא הפסק להערכה, או עושה מאמצים לקבל הכרה ציבורית למאמציו וליכולותיו.
שכיחות התסמונת

בעוד שתסמונת מינכהאוזן שכיחה יותר אצל גברים, תסמונת מינכהאוזן באמצעות שליח שכיחה יותר בקרב נשים. מחקר אחד מצא כי ב-90 אחוז ממקרי תסמונת מינכהאוזן באמצעות שליח הגורם המתעלל היה האם. במקרים אחרים הלוקה בתסמונת הוא משמורן נשי אחר. רק במקרים מועטים ביותר דווח על אבות אשר לקו בתסמונת. ריבוי זה של מקרי התסמונת דווקא בקרב נשים עשוי להיות תוצאה של דפוסי חיברות המעודדים נשים לחפש אהדה ועזרה מאחרים. יש המייחסים את שכיחות התסמונת בקרב נשים אף לדפוס חיברות נוסף, זה המטיל על נשים את נטל הדאגה והטיפול.
בדיקות נוירופסיכולוגיות של הלוקים בתסמונת הניבו תוצאות בלתי חריגות, או תוצאות חריגות שאינן ניתנות להגדרה.
מחלוקת

פרופסור מדואו הוא אשר פרסם לראשונה את תיאור התסמונת, ובשנות ה-90 של המאה ה-20 ובתחילת המאה ה-21, הוא הופיע כעד מומחה במאות משפטים, כולל מספר משפטי רצח בהם התעורר חשד של גרימת מוות בעקבות תסמונת מינכהאוזן באמצעות שליח. בשלושה מקרים נמצא כי אמהות הורשעו בטעות על ברצח ילדיהן על יסוד עדותו של מדואו ונשלחו למאסר. בעקבות מקרים אלה עמד מדואו על סף שלילת רישיונו לעסוק ברפואה בבריטניה. בשנת 2003 האשים ארל האו, שר הבריאות בממשלת הצללים הבריטית, את מדואו בכך שהמציא "תאוריה ללא מדע" וסירב להביא ראיות לכך שתסמונת מינכהאוזן באמצעות שליח אכן קיימת. חשוב לעמוד על האבחנה בין הטענה העובדתית לפיה הורה עלול לגרום נזק לילדו, אירוע פיזי שניתן לאוששו בקלות (ואשר קיימות ראיות מוצקות רבות לכך שהוא מתרחש לעיתים), לבין הטענה באשר למניע להתנהגות זו, טענה שקשה יותר לאוששה ואשר אותה מנסה להסביר תסמונת מינכהאוזן באמצעות שליח. הורה, או משמורן, עשוי להזיק לילד שבמשמורתו ממניעים רבים ושונים (למשל, התפרצות זעם), לאו דווקא מתוך רצון לרכוש אהדה ותשומת לב.
שאלת המניע להתנהגות עשויה להיות מכרעת בהליכים פליליים, בהם התובע חייב להוכיח לא רק את ההתנהגות, אלא אף את היסוד הנפשי ההופך התנהגות זו לעבירה פלילית. ברוב הערכאות המשפטיות, רופא יכול להעיד כמומחה בשאלה אם הילד ניזוק בידי הורהו, אולם יתקשה עד מאוד לשער את המניע המסתתר מאחורי ההתנהגות. העובדה שמחלת ילד נגרמה, או הומצאה, על ידי הורה, איננה מגדירה את המניעים של ההורה בגרימת הנזק ואיננה מצביעה בהכרח על הצורך של ההורה המזיק בתשומת לב או אהדה. בספרות הרפואית קיימים למעלה מ-2,000 דיווחי מקרה של נזקים לילדים, או המצאת מחלה של ילד, שנגרמו על ידי הוריהם.
מזריק הנפט

תסמונת מינכהאוזן באמצעות שליח יוחסה למקרה שהתפרסם בישראל בשנת 1984, עת אשפז משה לוי בחורה שהתאהב בה בשם סוזאן אמויאל, בבית החולים שיבא בתל השומר בגלל מורסות קשות שכיסו את גופה. לאחר שאושפזה בבית החולים חדר לוי בלילה אל חדרה והזליף לעיניה חומר חיטוי, דבר שהשאיר אותה משותקת בשתי רגליה. נפתחה חקירה משטרתית, לאחר שרופא מבית החולים וולפסון שהיה שם, חשד בו והבחין כי קיים דמיון בין מקרה זה למקרה קודם שאירע ארבע שנים קודם לכן בשנת 1980, אצל מי שהייתה רעייתו של לוי, אילנה, אשר אושפזה בבית החולים דונולו שם מתה בשל המורסות. בחקירתו, הודה לוי בהזרקת נפט לרעייתו משום שביקש להוכיח לה את אהבתו, כדי שלא תתגרש ממנו, וכי הזריק נפט וחומר ניקוי לסוזן שטיפלה בבנותיו לאחר מות אשתו, לאחר שהתאהב בה וביקש להינשא לה. לוי, אשר כונה גם "המזריק מיפו" או "מזריק הנפט", הורשע במשפט שנערך בתל אביב, ונידון למאסר של 46 שנים. בבית הכלא פגע באותה דרך בדרור לוי, אסיר שעימו התיידד, וגרם גם לו לחבלות קשות. על כך נידון ל-20 שנות מאסר נוספות. בשנת 1991 מת משה לוי בכלא ממחלת הסרטן.
ראו גם

מטופל מזוהה
הערות שוליים

↑  Kathryn Artingstall, Practical Aspects of Munchausen by Proxy and Munchausen Syndrome Investigation. Boca Raton, CRC Press, 1998. ISBN 978-0849381621.
↑  Paul E. Kalb, Health Care Fraud and Abuse, JAMA 1999;282:1163-1168.
↑  Stirling J Jr. Beyond Munchausen syndrome by proxy: identification and treatment of child abuse in a medical setting. Pediatrics 2007;119(5):1026-30. doi:10.1542/peds.2007-0563, PMID 17473106.
↑  Roy Meadow, Munchausen Syndrome by Proxy: The Hinterland of Child Abuse. The Lancet 1977;II:343-345.
↑  Elder W, Coletsos IC, Bursztajn HJ. Factitious Disorder/Munchhausen Syndrome. The 5-Minute Clinical Consult. 18th Edition. 2010. Editor: Domino F.J. Wolters Kluwer/Lippencott. Philadelphia.
↑  ” רופא, אחות, עובד חינוך, עובד סוציאלי, עובד שירותי רווחה, שוטר, פסיכולוג, קרימינולוג או עוסק במקצוע פרה-רפואי, וכן מנהל או איש צוות במעון או במוסד שבו נמצא קטין או חסר ישע - שעקב עיסוקם במקצועם או בתפקידם היה להם יסוד סביר לחשוב כי נעברה עבירה בקטין או חסר ישע בידי אחראי עליו - חובה עליהם לדווח על כך בהקדם האפשרי לעובד סוציאלי שמונה לפי חוק או למשטרה”, סעיף 368ד.(ב) לחוק העונשין, תשל"ז-1977.
↑  Roy Meadow, Munchausen syndrome by proxy abuse perpetrated by men, Arch. Dis. Child. 78 (1998), pp. 210–216.
↑  Anna Motz, The Psychology of Female Violence: Crimes Against the Body. Routledge, 2001. ISBN 978-0415126755
↑  Freeman, Simon (17 בפברואר 2006). "Sir Roy Meadow will not be struck off after winning appeal". thetimes.co.uk. נבדק ב-11 בדצמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  „הזליף חומר חיטוי לעיני חברתו”, מעריב, 4 באפריל 1984
↑  מרדכי אלקן, „החשוד מודה שהזריק נפט אבל מכחיש שביצע אונס”, מעריב, 19 בינואר 1984
↑  אלי דנון, „מזריק־הנפט” חשוד שגזר: מוות לאשה ושיתוק לאהובה, מעריב, 18 בינואר 1984
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007544382305171  BnF: cb14611578h (data)  GND: 4498569-1  LCCN: sh93000062  SUDOC: 085645982 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
1G

1G הוא תקן שידורי סלולר אנלוגי ומיוחס לדור הראשון של התקשורת הסלולרית.
צירוף האותיות והמספרים 1G מסמל את הדור ראשון של הרשת הסלולרית. תקן זה שומש לראשונה על ידי מכשירים ניידים שיוצרו במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20. הטלפונים הסלולריים הראשונים היו אנלוגיים, דהיינו הדיבור הועבר ברשת בצורה אנלוגית, ללא המרה לאות ספרתי. לכל מכשיר היה תדר שידור ותדר קליטה משלו ושיטת האפנון הייתה אפנון תדר (FM).
במהלך שנות ה-90 של אותה מאה, החל השימוש בתדר 2G ומכשירי G1 הוחלפו. ההבדל העיקרי בין שני דורות הסלולר הוא ששידורי האודיו של רשתות דור 1 היו אנלוגיים (ללא המרה לאות ספרתי) בעוד שרשתות דור שני היו דיגיטליות.
סקירה

טכנולוגיית 1G היא היורשת של טכנולוגית טלפונים ניידים מבוססי רדיו (0G), אשר נחשבת כטכנולוגיה "קדם סלולרית" משום שעבדה על תדרי רדיו במעגל סגור ובתדרים קרובים בעלי צריכה נמוכה. השימוש המסחרי בטכנולוגיה זו היה בעיקר בקרב גופים אשר רצו לשמור על קשר עם יחידות אשר נמצאו בתא שטח גאוגרפי מוגבל כגון כוחות משטרה, תחנות מוניות, אמבולנסים, כיבוי אש ועוד. דבר נוסף שגרם לכך שהשימוש העיקרי בטכנולוגיה היה בעיקר של גופים אלו, היא העובדה שהמשדר/מקלט היה כבד ובלתי ניתן לניוד, ולכן לרוב הונח בתא המטען של האוטו. למשתמשי הרשת היו מכשירי קשר "לחץ ודבר" (ווקי-טוקי), ולא היה ניתן להשתמש ברשת באופן סימולטני: שני אנשים לא יכלו לדבר ביחד ורק אדם יכול להשתמש ברשת כל פעם.
בעוד טכנולוגיית ה-0G הייתה מושתת על תא אחד, טכנולוגיית 1G הייתה מושתתת על כמה תאים סלולריים, דבר אשר אפשר שימוש מקביל של מספר מכשירים ברשת.
היסטוריה

בשנת 1977 פרסה חברת הטלפוניה בל את הרשת הסלולרית הראשונה מסביב לעיר שיקגו בארצות הברית, ובשנת 1978 החלה בניסוי הרשת החדשה. עם זאת, השימוש המסחרי הראשון של הרשת החל בשנת 1979, כאשר חברת"ניפון טלרגף וטלפון" (NTT) השיקה רשת סלולרית באזור מטרופולין טוקיו. הטלפון הראשון שהשתמש ברשת זו נקרא TZ-801 ויוצר על ידי חברת פנסוניק.
בתוך 5 שנים, הרשת של NTT התרחבה ואפשרה כיסוי לכל אזרחי יפן, ובכך הייתה לרשת 1G הראשונה בפריסה ארצית.
בשנת 1981 חברו המדינות הנורדיות, אשר היו חלוצות בתחום הטכנולוגיה האלחוטית, בדומה יחדיו ויצרו את תקן ה-NMT, שהושק לראשונה בשוודיה באותה שנה. ה-NMT הייתה הרשת הראשונה אשר איפשרה נדידה בינלאומית.
בשנת 1983, הושקה רשת 1G הראשונה בארצות הברית, אשר התבססה על הרשת שהונחה ב-1978 באזור שיקגו והשתמשה במכשיר מוטורלה DynaTAC המפורסם, אשר שומש גם ברשת הסלולרית בישראל.
אימוץ הטכנולוגיה

לאחר שיפן החלה שימוש מסחרי בדור ה-1 בשנת 1979, מדינות נוספות החלו לאמץ את הטכולוגיה גם הן. עם זאת, אימוץ טכנולוגיית הדור הראשון ברוב מדינות אפריקה היה איטי, כאשר מדינות מזרח אירופה היו האחרונות לאמץ טכנולוגיה את הטכנולוגיה, בגלל מצבם הפוליטי ובשל היותם מדינות לווין של ברית המועצות.
באירופה, בריטניה הייתה המדינה עם מספר מנויי הסלולר הגדול ביותר, כאשר בסוף 1990 היו כ-1.1 מיליון מנויים פעילים, בעוד שוודיה הייתה השוק השני בגודלו עם 482 אלף מנויים.
למרות שיפן הייתה המדינה הראשונה עם כיסוי סלולרי ארצי, מספר מנויי הסלולר היה נמוך משמעותית ממדינות אחרות, כאשר שיעור החדירה בשנת 1989 עמד על 0.15% בלבד. זאת בעוד שנכון לינואר 1991, שיעור החדירה הגבוה ביותר היה בשוודיה ובפילנד, אשר עמד על מעל 50% בכל אחת מהן, ופינלנד ונורווגיה נמצאות לא רחוק מהן. שיעור החדירה בארצות הברית היה 22.1%, וברוב מדינות אירופה הוא עמד על פחות מ-10%.
| מדינות אשר אימצו את הדור הראשון (פריסה מסחרית)> שנה | מדינות אשר אימצו את הדור הראשון (פריסה מסחרית)> מדינה | מדינות אשר אימצו את הדור הראשון (פריסה מסחרית)> תקן G1 שפעל במדינה | תאריך השקת השירות | תאריך סיום השירות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1979 | יפן יפן | JTACS,MCS-L1,MCS-L2 |  |  |
| 1981 | שוודיה שוודיה | NMT | אוקטובר 1981 | 2007 |
| 1981 | נורווגיה נורווגיה | NMT | נובמבר 1981 | 2004 |
| 1981 | ערב הסעודית ערב הסעודית | NMT |  |  |
| 1982 | דנמרק דנמרק | NMT | ינואר 1982 |  |
| 1982 | פינלנד פינלנד | NMT | מרץ 1982 | 2002 |
| 1982 | ספרד ספרד | NMT | ינואר 1982 |  |
| 1983 | ארצות הברית ארצות הברית | AMPS |  |  |
| 1983 | בריטניה בריטניה | TACS | פברואר 1983 | מאי 2001 |
| 1984 | דרום קוריאה דרום קוריאה | AMPS | 1984 |  |
| 1984 | אינדונזיה אינדונזיה | AMPS | 1984 |  |
| 1984 | הונג קונג הונג קונג | TACS |  |  |
| 1984 | אוסטריה אוסטריה | NMT | נובמבר 1984 | אוגוסט 1997 |
| 1984 | קנדה קנדה | AMPS | 1984 | 2 ינואר 2010 |
| 1985 | הולנד הולנד | NMT | ינואר 1985 | 1999 |
| 1985 | לוקסמבורג לוקסמבורג | NMT | יוני 1985 |  |
| 1985 | תוניסיה תוניסיה | NMT | 1985 |  |
| 1985 | אירלנד אירלנד | TACS | דצמבר 1985 | ינואר 2001 |
| 1985 | איטליה איטליה | RTMS | 1985 | 1996 |
| 1985 | איטליה איטליה | NMT | 1985 |  |
| 1985 | איטליה איטליה | TACS | 1989 | דצמבר 2005 |
| 1985 | קוסטה ריקה קוסטה ריקה | AMPS | 1985 |  |
| 1986 | ישראל ישראל | AMPS | 1986 | אמצע שנות ה-2000 |
| 1986 | מערב גרמניה מערב גרמניה | C-450 |  |  |
| 1986 | צרפת צרפת |  |  |  |
| 1986 | דרום אפריקה דרום אפריקה |  |  |  |
| 1986 | תאילנד תאילנד |  |  |  |
| 1986 | איי הבתולה של ארצות הברית איי הבתולה של ארצות הברית | AMPS | 1986 |  |
| 1986 | איסלנד איסלנד | NMT | יולי 1986 |  |
| 1986 | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין | NMT |  |  |
| 1986 | טורקיה טורקיה | NMT |  |  |
| 1986 | אוסטרליה אוסטרליה | AMPS | 1986 | 2000 |
| 1987 | בוליביה בוליביה | AMPS | 1987 |  |
| 1987 | איי קיימן איי קיימן | AMPS | 1987 |  |
| 1987 | ברמודה ברמודה | AMPS | 1987 |  |
| 1987 | ניו זילנד ניו זילנד | AMPS | 1987 | 2007 |
| 1987 | הרפובליקה הדומיניקנית הרפובליקה הדומיניקנית | AMPS |  |  |
| 1987 | סינגפור סינגפור | AMPS | 1987 | 1994 |
| 1987 | תאילנד תאילנד | AMPS |  |  |
| 1987 | בחריין בחריין | AMPS |  |  |
| 1987 | בהאמה בהאמה | AMPS |  |  |
הערות שוליים

↑  Martyn Williams, Panasonic Japan cell phone shipments hit 100 million units, Network World, ‏3 באפריל 2008
1 2  Mingtao Shi, Technology Base of Mobile Cellular Operators in Germany and China: A Comparative Study from the Perspective of the Resource Based View, Univerlagtuberlin, 2007, ISBN 978-3-7983-2057-4. (באנגלית)
1 2 3  To open or not to open a technological system: insights from the history of  mobile phones and their application to 5G, ‏מאי 2021
↑  CELLULAR TELEPHONE BUSINESS SLUMPING; MARKET COMPETITION UP. - Free Online Library, thefreelibrary.com
↑  Repubblica.it Â» scienza_e_tecnologia Â» In pensione il vecchio Tacs 'papï¿½' dei moderni cellulari, repubblica.it
| טלפוניה |
| --- | --- | --- |
| מכשירים | מכשיר טלפון  • טלפון סלולרי • טלפון חכם • טלפון חירום מובנה ברכב • טלפון ציבורי • טלפון רייס |  |
| אמצעי תשלום | אסימון • כרטיס חיוג |  |
| מספרי טלפון | מספר טלפון • קידומת טלפון • קידומת טלפון בין-לאומית • קידומת טלפון בישראל • ניידות מספרים • ספר טלפונים |  |
| טלפוניה | PSTN • ISDN • ADSL • SS7 • מרכזייה |  |
| סלולר | תקשורת סלולרית • טלפון סלולרי • נדידה |  |
| תקן טכנולוגיית תקשורת סלולר | קדם דור 0G • דור ראשון 1G • דור שני 2G • דור שלישי 3G • דור רביעי 4G • דור חמישי 5G |  |
| טלפון מבוסס אינטרנט | טלפוניית IP‏ • SIP‏ • H.323‏ • ‏VoIP • ‏Vocoder |  |
DynaTAC 8000X - הטלפון הראשון לשימוש מסחרי בדור 1
מוטורלה 4500X. מכשיר דור ראשון שניתן היה להשתמש בו ברשתות ETACS
Alice (שיר)

| --- | --- |
 שיר בביצוע ליידי גאגא
 מתוך האלבום Chromatica
 יצא לאור:  29 במאי 2020
 פורמט:  הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
 תאריך הקלטה:  2017–2020
 סוגה:  האוס • דאנס-פופ
 שפה:  אנגלית
 אורך:  2:57
 חברת תקליטים:  אינטרסקופ
 כתיבה:  כותבים שונים
 הפקה:  בלאדפופ, בנימין רייס, אקסוול, קלר
 
"Alice" (בעברית: "אליס") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית ליידי גאגא, מתוך אלבום האולפן השישי שלה, Chromatica. השיר יצא לאור ב-29 במאי 2020, על ידי חברת התקליטים אינטרסקופ רקורדס, ביחד עם שאר שירי האלבום.
השיר הגיע למקום ה-84 במצעד הבילבורד הוט 100.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי ליידי גאגא, בלאדפופ, אקסוול, ג'סטין טרנטר ויוהנס קלר והופק על ידי בלאדפופ, בנימין רייס, אקסוול וקלר. השיר הוא שיר בסגנון ההאוס שמושפע ממוזיקת דאנס-פופ ומכמה סוגי מוזיקה נוספים, בדומה לשאר שירי האלבום. בשיר יש שימוש בכלי מקלדת, תופים, בס וכלים נוספים.
"Alice" הוא שיר שמתבסס על הנובלה הידועה "הרפתקאות אליס בארץ הפלאות", שבהמשך עובדה לסרט "עליסה בארץ הפלאות". בשיר, גאגא מדברת על אליס (הדמות מהנובלה והסרט) והיא כביכול, צריכה לעמוד כנגד אנשים שונים שמהווים עבורה מכשול. כמו כן, היא מנסה למצוא איזון בין התהליך שהיא עוברת והשקט הנפשי שמושפע מכך.
אף על פי ששם השיר הוא "Alice" (בעברית: אליס), גאגא טוענת כי היא אינה אליס וניתן לראות זאת בשורה "My name isn't Alice". ("השם שלי הוא לא אליס")
הצלחה

האודיו הרשמי של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של ליידי גאגא ב-29 במאי 2020, ביחד עם שאר שירי האלבום. האודיו מציג בתוכו את עטיפת האלבום בו הוא נכלל. בפחות מ-24 שעות, הצליח האודיו לצבור מאות אלפי צפיות, תוך שנכון ליוני 2020, צבר למעלה מ-4.1 צפיות. אודיו נוסף של השיר, צבר בשעות בודדות מאות אלפי צפיות גם כן ונכון ליולי 2020 מונה הצפיות שלו עומד על למעלה מ-2.8 מיליון צפיות.
בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-24 מיליון השמעות. במצעדים זכה השיר להצלחה, כאשר נכנס למצעדי הבילבורד, מצעדי חברת המצעדים הרשמית ומצעדים נוספים. כמו כן, הצליח השיר להגיע למקום השלישי במצעד השירים החמים של ניו זילנד.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 84 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 84 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס\אלקטרוני | 7 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס\אלקטרוני הדיגיטליים | 8 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס\אלקטרוני (סטרימינג) | 5 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 29 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד שירי הסטרימינג | 47 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד השירים המסחריים | 51 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד השירים הדיגיטליים | 51 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 60 |  |
|  ליטא | AGATA | 67 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 3 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 63 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 67 |  |
|  צרפת | SNEP | 112 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 78 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 10 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 29 במאי 2020 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | אינטרסקופ |  |
תסמונת מייג

| --- | --- |
 תחום:  gynecologic oncology 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  255450 
 MeSH:  D008539
 סיווגים
 ICD-10:  D27 
 ICD-11:  2F32.2 
 
תסמונת מייג (באנגלית: Meig's syndrome) היא גידול שפיר בשחלה, אשר מופיע עם מיימת (הצטברות נוזלים בגוף). התסמונת נפתרת בדרך כלל לאחר כריתת הגידול. הגידולים השפירים בתסמונת מייג מכונים בדרך כלל פיברומות או פיברותקומות ומהווים 4% מכלל הגידול.
מקור השם

מקור השם של תסמונת מייג הוא שמו של ג'ו וינסנט מייג אשר היה רופא מיילד וגניקולוג אמריקאי. מייג דיווח על סדרת מקרים שאירעו בשנת 1937. מייג נתן את אישורו לכך.
אפידמיולוגיה

תסמונת מייג נדירה. מהווה כ-1-2% מכלל הגידולים בשחלות.
נוטה להתרחש בדרך כלל אצל אנשים לאחר גיל המעבר, בגיל ממוצע של 50 שנים.
תוחלת החיים של חולים שהוסר להם הגידול דומה לאלו שלא חלו כלל במחלה. אף על פי שתסמונת זו דומה בהתנהגותה לגידול ממאיר, מדובר במחלה שפירה ובעזרת טיפול מתאים לא תפגע באורך חיי החולה.
בין 10%-15% מהנשים בעלות גידולים בשחלה, הן בעלות מיימת ואילו רק 1% מהגידולים אצל נשים הם מסוג הידרוטורקס. בערך 70% מההצטברויות המימיות הן בצד הימני, כ-15% בצד השמאלי וכ-15% בשני הצדדים.