stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הארץ המובטחת
גבולי יחזקאל

תיאור נוסף ומאוחר יותר של גבולות הארץ מופיע בספר יחזקאל, וישנן חילוקי דעות אם הגבולות הללו הן מגבולות כיבוש הארץ או מגבולות ההבטחה:
כֹּה אָמַר אֲדֹנָי ה': גֵּה גְבוּל אֲשֶׁר תִּתְנַחֲלוּ אֶת הָאָרֶץ לִשְׁנֵי עָשָׂר שִׁבְטֵי יִשְׂרָאֵל, יוֹסֵף חֲבָלִים. וּנְחַלְתֶּם אוֹתָהּ אִישׁ כְּאָחִיו אֲשֶׁר נָשָׂאתִי אֶת יָדִי לְתִתָּהּ לַאֲבֹתֵיכֶם, וְנָפְלָה הָאָרֶץ הַזֹּאת לָכֶם בְּנַחֲלָה.
וְזֶה גְּבוּל הָאָרֶץ: לִפְאַת צָפוֹנָה מִן הַיָּם הַגָּדוֹל הַדֶּרֶךְ חֶתְלֹן לְבוֹא צְדָדָה. חֲמָת בֵּרוֹתָה סִבְרַיִם אֲשֶׁר בֵּין גְּבוּל דַּמֶּשֶׂק וּבֵין גְּבוּל חֲמָת, חָצֵר הַתִּיכוֹן אֲשֶׁר אֶל גְּבוּל חַוְרָן. וְהָיָה גְבוּל מִן הַיָּם חֲצַר עֵינוֹן גְּבוּל דַּמֶּשֶׂק וְצָפוֹן צָפוֹנָה וּגְבוּל חֲמָת, וְאֵת פְּאַת צָפוֹן. וּפְאַת קָדִים מִבֵּין חַוְרָן וּמִבֵּין דַּמֶּשֶׂק וּמִבֵּין הַגִּלְעָד וּמִבֵּין אֶרֶץ יִשְׂרָאֵל הַיַּרְדֵּן מִגְּבוּל עַל הַיָּם הַקַּדְמוֹנִי תָּמֹדּוּ, וְאֵת פְּאַת קָדִימָה. וּפְאַת נֶגֶב תֵּימָנָה מִתָּמָר עַד מֵי מְרִיבוֹת קָדֵשׁ נַחֲלָה אֶל הַיָּם הַגָּדוֹל, וְאֵת פְּאַת תֵּימָנָה נֶגְבָּה. וּפְאַת יָם הַיָּם הַגָּדוֹל מִגְּבוּל עַד נֹכַח לְבוֹא חֲמָת, זֹאת פְּאַת יָם.
במחקר

מקובל לחלק את דעות הפרשנים והחוקרים ביחס שבין 'גבולות ההבטחה' ל'גבולות מסעי' בשאלת הגבול הצפוני והדרומי של הארץ לשתי קבוצות מרכזיות: האחת מאחדת בין שני הגבולות על אף השוני הרב הקיים בתיאור כל אחד מהם בתורה, בהסתמך על הכלל שלעיתים נוהגת התורה לתאר במקום אחד באופן כללי ורחב, ובמקום אחר באופן מפורט. לשיטה זו רק ביחס לגבול המזרחי קיים שוני בין הגבולות, שכן שלושת העמים: הקיני, הקניזי והקדמוני, כלולים בגבולות ההבטחה ולא בגבולות מסעי.
השיטה השנייה (שבה נוקטים כמעט כל פרשני המקרא בראשונים ובאחרונים) גורסת שמדובר בשני גבולות שונים לחלוטין. גבולות ההבטחה הם גבולות של חבל ארץ רחב הנוגע בשני קצותיו בשתי הממלכות החזקות באזור: ממלכת מצרים (נהר מצרים) וממלכת מסופוטמיה (נהר פרת). ואילו גבולות מסעי הם גבולות ארץ כנען בלבד, שהיא קטנה בהרבה מהמרחב העצום שבין מצרים למסופוטמיה, וגבולה משתרע מאזור ממלכת הפלשתים בפינה הדרום מערבית של ארץ כנען (אזור רפיח־אל עריש של היום) ועד אזור הרי הלבנון בצפון מזרח וצפון מערב הארץ (אזור בירות־מול הלבנון של ימינו, אם כי הגבול המדויק נתון במחלוקת).
לפי חיים בר־דרומא, כל תיאורי הארץ המובטחת בתנ"ך הם בעצם תיאור אחד – של גבולות טבעיים (כגון נהרות, רכסי הרים וכדומה) – ורק שמות הגבולות נשתנו על פי צרכים צדדיים, ובעיקר בגלל תקופה מחודשת (כגון בימי יחזקאל שהיה מעל אלף שנים לאחר תקופת ברית בין הבתרים) ונשתנו שמות הגבולות.
גבולות הארץ המובטחת לפי המקרא

הגבול המערבי: רוב הגבול המערבי מתואר בתורה כגבול הים התיכון. לעיתים הוא נכתב כים פלשתים (שמות כג), או הים האחרון (דברים יא), או הים הגדול (יהושע א).
הגבול הדרומי: בהבטחה עצמה הוא מתואר כנהר מצרים (בראשית טו), אולם בהבטחה שניתנה בהר סיני הגבול מתבסס על ים סוף (שמות כג) או המדבר (דברים יא).
הגבול המזרחי: בהבטחה הבסיסית של ברית בין הבתרים לא נכתב הגבול המזרחי של הארץ באופן מובהק. ורוב הפרשנים מתייחסים לנהר הפרת כגבול הצפוני של הארץ ולא כגבול המזרחי, אולם בהבטחות מאוחרות יותר, וברמזים, הגבול מתרחק מאד עד לנהר הפרת המזרחי, וכולל גם את ארצות "בני קדם" שייתכן שממוקמות על גדות הפרת. בפועל גם בני שבט ראובן שקיבלו נחלתם מעבר לירדן המזרחי, התיישבו עד לנהר הפרת עצמו - אך לא ברור אם הכוונה לחלקו התחתון של הפרת במזרח בגבול עיראק, או לחלקו העליון של הפרת בצפון בסוריה, כאשר ייתכן ש"למזרח" בפסוק הכוונה שישבו מזרחית וסמוך לגלעד והשתרעו צפונה עד ברך הפרת בצפון סוריה.
הגבול הצפוני: ברוב ההבטחות הגבול הצפוני מזוהה עם נהר הפרת. כשהפרת מוצג בהם באופן עיקבי כשיאו של החזון הרחוק. בנבואת יהושע הראשונה, הגבול הצפוני כולל את "כל ארץ החתים", שהיא בעצם צפון מערב סוריה, באזור הממלכות הנאו-חיתיות.
ראו גם

ארץ ישראל השלמה
ברית בין הבתרים
גבולי יחזקאל
לקריאה נוספת

אייל בן אליהו, בין גבולות: תחומי ארץ־ישראל בתודעה היהודית בימי הבית השני ובתקופת המשנה והתלמוד, ירושלים תשע"ד (2013)
ח. בר-דרומא, וזה גבול הארץ, ירושלים: הוצאת "באר" לחקר המקרא והארץ בסיוע מוסד הרב קוק, תשי"ח–1958; מהדורה דיגיטלית
הערות שוליים

↑  תחום שלטונו של שלמה מוזכר שהשתרע "בכל עבר הנהר, מתפסח עד עזה". כאשר משמעות המונח עבר הנהר היא לשטח שבין נהר פרת הצפוני לבין מצרים - ומערבית למדבר הסורי (בימינו עבר הנהר מכונה הלבנט), תפסח היא עיר על הפרת המסמנת את הגבול הצפון מזרחי, ועזה היא העיר החשובה בדרום מערב (כאשר דרום מערבית לה ישנו רק מדבר).
↑  דברים יב כ.
↑  שמות כג לא
↑  "וזה גבול הארץ" ח. בר־דרומא עמוד 43
↑  בראשית פרק י"ב פסוק ז'
↑  ישנה שיטה נוספת הסוברת שאין הבדל בין מערכות הגבול
↑  דרך אמונה תרומות פרק א', הלכה ב' ס"ק י"ג.
↑  מלבי"ם במדבר ל"ד, י"ב, תבואות הארץ תחילת פרק א', וכן בספר טובה הארץ מאוד מאוד, הרב חיים ישראל שטיינר הוצאת דברי שיר, עמ' 219
↑  הרב ישראל אריאל, אוצר ארץ ישראל כרך א', פרק א', מערכת ד', שם, פרק ה', אות ד'
↑  יש המנסים להבין כך מרש"י במדבר ל"ד, ב'. ראה קהתי על משנה שביעית ו', א' וכן באר הרב ברנד, קדושת ציון שבט תשע"ז, אמנם ע' בהתורה והארץ – ז', עמוד 43
↑  ילקוט יוסף שביעית, באתר היברו בוקס. וכך מובא בשם החזון איש – ספר בין הזמנים עמוד צ"ו.
↑  הרב יצחק ברנד – עלון קדושת ציון באתר קדושת ציון.
↑  פניני הלכה הצומח והחי פרק י"ב הלכה י"ז.
↑  וכן הרב קארפ בספרו משמרת השביעית – אתר עולמות בעמוד 8 בקובץ להורדה.
↑  עי' 'דעת מקרא' ספר במדבר, בהקדמה לפרק ל"ד
↑  הקדמה לספר "וזה גבול הארץ", חיים בר־דרומא
↑  לדוגמה, הגר"א ביהושע א ד, ועוד.
↑  בין בהבטחה עצמה (בראשית טו) שהוזכרה בה באופן חד פעמי האומה הקדמונית (קיני קניזי, קדמוני), וגם בנבואות מאוחרות יותר כישעיהו (יא יד) וְעָפוּ בְכָתֵף פְּלִשְׁתִּים יָמָּה (מערב) יַחְדָּו יָבֹזּוּ אֶת בְּנֵי קֶדֶם (מזרח) אֱדוֹם וּמוֹאָב מִשְׁלוֹח יָדָם וּבְנֵי עַמּוֹן מִשְׁמַעְתָּם.
↑  בני קדם הוא כינוי לשבטים החיים במדבר הסורי (שופטים), אך מיקומם המדויק אינו ברור.
↑  כפי שמתואר הגבול בדברי הימים א (ה ט) וְלַמִּזְרָח יָשַׁב עַד לְבוֹא מִדְבָּרָה לְמִן הַנָּהָר פְּרָת כִּי מִקְנֵיהֶם רָבוּ בְּאֶרֶץ גִּלְעָד.
↑  כדברי הפסוק: "וישבו על פני כל מזרח לגלעד"
בתמונה גבולות ארץ ישראל לפי פרשנות הרב ישראל אריאל בפסוקי התנ"ך המציינים את גבולות הארץ
מדרון חלקלק

מדרון חלקלק הוא טיעון מטפורי לפיו צעד מסוים עלול להביא לתגובת שרשרת של השלכות שבסופן תהיה השלכה שלילית, או שהוא יפרוץ סכר ויגרום לריבוי צעדים מסוגו עד למצב אבסורדי.
אם הטיעון מתייחס לצעד הראשון ככזה שיכול להיות ראוי מצד עצמו, או אם לא נלווים לצידו דוגמאות או הסברים חזקים דיים לאופן שבו תגובת השרשרת אכן עשויה להיווצר, הוא הופך לכשל לוגי.
טיעון "פריצת הסכר", כלומר ראשוניות על המדרון החלקלק, נקרא גם פנייה אל המוקצן (Appeal to Extremes).
רעיון המדרון החלקלק דומה לרעיון תאוריית הדומינו (או "הקש ששבר את גב הגמל", או "שיטת הסלמי"), אך משמש לעיתים קרובות דווקא בדיון בדילמות בנושאים הקשורים לאתיקה וזכויות.
בתחום הרטוריקה "כשל המדרון החלקלק" הוא כשל לוגי, שמבקש להפריך טענה על ידי הצגת סדרה של אירועים שכביכול מתחייבים נסיבתית מהטענה, אף שאין ביניהם קשר נסיבתי.
המדרון החלקלק כטיעון

מבנה טיעון "המדרון החלקלק" מגדיר את א' ו-ב' כאירועים, מצבים, מדיניות, פעולה וכדומה, וטוען למבנה הבא:
בדרך כלל, הטיעון מתבסס על אחד משני המבנים הבאים:
אם א' יתרחש, כי אז נעלה על מסלול שסביר שיביא להתרחשות ב' ואחריו גם תוצאות נוספות, כמו בהתדרדרות במדרון חלקלק.
אם א' נכון, כי אז <שרשרת טענות לוגיות> ב' נכון, או אם א' נכון אז אין סוף אירועים מסוג א' נכונים.
המדרון החלקלק ככשל לוגי

טיעון המדרון החלקלק יכול להיות גם כשל לוגי של כשלי אי-רלוונטיות השייך למשפחת הכשלים טווח ביניים. הטענה כאן היא סופיסטית: אם א' יתרחש, באופן בלתי נמנע יתרחש ב'. לעיתים קרובות, לובש הטיעון דמות "חדק הפיל": אם החדק נראה, סימן שהפיל כולו ניצב מאחוריו. במובן זה, דומה כשל המדרון החלקלק לכשל גנטי, רק במהופך. אם הקשר הסיבתי בין הדבר העומד לקרות לבין הדבר שעל פי הטיעון יבוא בהכרח אחריו אינו חזק דיו – מדובר בכשל לוגי.
טיעוני מדרון חלקלק לובשים לעיתים קרובות בדיון דמות של כשל דחליל (איש הקש) במבנה הבא:
א' התרחש (או עלול להתרחש); לכן
ב' עתיד להתרחש באופן בלתי נמנע (מדרון חלקלק)
ב' אינו רצוי; לכן
א' אינו רצוי (הדחליל).
הטיעון עשוי כמובן להיות תקף (אם אכן קיים מדרון חלקלק בנקודה זו) ואז הדחליל אינו באמת דחליל כי אם דבר שרצוי להימנע ממנו. דוגמה לטיעון תקף:
אליס מטפחת חוות אריות בחצר ביתה; לכן
יש סיכוי טוב שהאריות ישתחררו מן החווה ויטרפו את העוברים והשבים (מדרון חלקלק אמיתי),
טריפה כזו אינה רצויה מנימוקים שונים; ולכן,
לא רצוי שאליס תטפח חוות אריות בחצר ביתה.
דוגמה לטיעון לא תקף:
בוב משקה את העציץ שלו מדי שלושה ימים; לכן
יש סיכוי טוב שהצמח בעציץ יגרום להתפשטות צמחים טורפי אדם ברחבי העיר (מדרון חלקלק שגוי),
טריפה כזו אינה רצויה מנימוקים שונים; ולכן,
לא רצוי שבוב ישקה את העציץ שלו.
דוגמה לפנייה אל המוקצן:
ישראל חייבת לקבל פליטים במצוקה
יש בעולם מיליוני פליטים וישראל לא יכולה לקבל את כולם, לכן אסור לקבל אף פליט
דוגמאות נוספות:
"אם נרשה לנשים להפיל עוברים, בקרוב חיי כולנו יהיו הפקר".
"אם נהפוך את החשיש לחוקי, בתוך זמן קצר מעשני החשיש יתמכרו להרואין".
המדרון החלקלק באתיקה

בטיעון "המדרון החלקלק" נעשה שימוש רב בביואתיקה. טיעון המדרון החלקלק שגור, בין השאר, בפי המזהירים מפני המתות חסד באומרם שהכשרתן, אף במקרים חריגים, עלולה להוביל להמתה שיטתית של זקנים וחולים ולזילות מוחלט של ערך החיים.
פרופ' אברהם שטינברג, הציג עמדה בזכות השימוש בשיקול "המדרון החלקלק":
יש המתנגדים להפעלת שיקול זה בהתייחסות לחולה נוטה למות, מתוך חשש ששימוש מופרז בטיעון המדרון החלקלק עלול להביא לנזק יותר גדול מאשר לתועלת. 
 כמו כן טוענים המתנגדים, שהחברה המערבית המודרנית היא אחראית ושקולה, ואין לחשוש מפני הידרדרות למעשים בלתי מבוקרים ובלתי מוסריים. אולם, טיעוניהם אינם עומדים בפני ביקורת ההיסטוריה ובפני העובדות הנוכחיות הקיימות
דברים דומים כתב המשנה לנשיא בית המשפט העליון, מנחם אלון:
משמתחילים להעריך ולשקול ערכם של חיי אדם, מדרך העולם והשגרה ש"הערכה" ו"שקילה" אלה יביאו תחילה לכלל היתר הריגתם של אנשים שגופם ונפשם פגועים ביותר, ולאחר מכן - גם של אלה שפגועים במידה קצת פחותה. ובמשך הזמן לא יהא שיעור עד כמה מידה זו צריכה להיות פחותה. זאת תורת המדרון החלקלק ... ובדורנו כבר יודעים וידוע, כי מדרון זה אין קץ לתלילותו ולשפל שאליו יכול הוא להגיע. באמצע המאה העשרים, במדינה שבימים עברו התפארה ב"נאורותה" והשכלתה, הגיע המדרון למבצע T4 של הרייך הגרמני השלישי, שבמסגרתו נרצחו כ-275 אלף חולי נפש, מפגרים, דיירי מושבי זקנים ואומללי חיים אחרים. 
...תיאורית המדרון החלקלק, שלא אחת הייתה למציאות, החשש הגדול והקשה שמא חס ושלום נעבור, בכורח לחצים חברתיים וכדומה, מהזכות של החולה למות לחובה למות, וחששות כיוצא באלה. יש בהם משום התראה חמורה
פרופ' א' דווידסון תיאר במהלך דיון בוועדת הכנסת:
אני רוצה להביא סיפור, אף על פי שאני מבקש את סליחתכם על ההשוואה: בתחילת שנות השלושים הייתה מצוקה קשה בגרמניה, שהשפיעה גם על התחום הרפואי. אי אפשר היה להגיש טיפול רפואי לכל החולים. איגוד הרופאים הגרמני נתן אז עצה לרופאים: אל תטפלו בכל חולה, אלא באלה שאפשר לרפאם תוך זמן קצר. כעבור שנה-שנתיים התקבלה החלטה נוספת על ידי איגוד הרופאים הגרמני: לא לטפל בחולים שדעותיהם עומדות בניגוד חריף לדעת הממשלה. זמן מה לאחר מכן התקבלה החלטה נוספת: לא רק שלא נגיש טיפול, אלא נעזור לממשלה לחסל את האנשים שדעותיהם אינן תואמות את דעת הממשלה. במשפטי נירנברג השתתף רופא משקיף בשם לאו אלכסנדר. והוא כתב על המדרון התלול שאתה מידרדר בו מרגע שאתה מתחיל לקבל החלטות ההופכות את חייו של האחד לשווים פחות מחייו זולתו.
טיעונים מקבילים למדרון חלקלק

ישנם כמה וכמה טיעונים מקבילים למדרון חלקלק: מומנטום, חיכוך סטטי ואינדוקציה.
טיעונים מקבילים למדרון חלקלק > מקבילת המומנטום

לפי מקבילה זו, התרחשות א' תניע תהליך שיוביל באופן בלתי נמנע לאירוע ב'. התהליך עשוי להיות קשור בקשרים סיבתיים בין האירועים, אך הדגם תלוי במידת האיתנות של ההקבלה לעקרון הפיסי של המומנטום. מקבילה זו לובשת לעיתים קרובות דמות "תאוריית דומינו" או "הדבקה".
טיעונים מקבילים למדרון חלקלק > מקבילת החיכוך הסטטי

בפיזיקה, יש בדרך כלל חיכוך רב יותר כנגד עצמים לא נעים (חיכוך סטטי) מאשר כנגד עצמים נעים (חיכוך קינטי). טיעונים המשתמשים במקבילה זו מניחים כי הרגלים או עכבות של אנשים פועלים באופן דומה: כאשר ישנם שינויים רחבי היקף, קל יותר לשנות התנהגות באופן בלתי רצוי (וזה טיעון שדורש הוכחה נפרדת, כמובן).
טיעונים מקבילים למדרון חלקלק > מקבילת האינדוקציה

המקבילה כאן דומה לאינדוקציה מתמטית, וממחישה את פרדוקס הערימה. מעריכים את ההקשר (נזק או היעדרו) של כיתת אירועים א1, א2, א3,..., אn. מניחים כי בכל "ח'" האירוע א'ח אינו שונה בהרבה מ-א'ח+1, כך ש-א'ח מוערך בדומה ל-א'ח+1.
אנחנו מסיקים שעבור "ח'" עד איבר "n" האירוע א'ח יוערך בדומה ל-א'1.
על כן, א'1 צריך להחשב מזיק אם א'n נחשב מזיק. לדוגמה:
"אם ניתן רישיון בנייה למסגד בעירנו, כי אז יהיה עלינו לתת רישיון לעוד מסגד, לא יהיה גבול למספר הרישיונות שנצטרך לתת למסגדים, והעיר תשתנה לחלוטין". מובן כאן כי "רישיון"בניית מסגד אינו שונה בהרבה מ"רישיון"בניית מסגד+1 ומובן מאליו כי בניית אלף מסגדים תשנה את אופייה של העיר.
ביהדות

בפרק זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי, וכן לא הובא מקור לפיו המושג "מדרון חלקלק" קיים בשם זה בהלכה. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים.
בהלכה, ישנם איסורים מדרבנן שאין להם מקור באיסורי התורה, ונאסרו "כדי להרחיק את האדם מן העבירה". דוגמה לכך בתחילת המשנה, מסכת ברכות פרק א', בעניין זמן קריאת שמע של ערבית. חכמים אמרו "עד חצות הלילה" בעוד בהתורה הזמן הוא עד עלות השחר.
ככלל, במסורת היהודית מקובל המונח "סייג" (=גדר) האוסר לבצע פעולה מסוימת, לא מתוך שפעולה זו אסורה- גופא, אלא מתוך כך שביצוע פעולה זו עלול להוביל ביצוע פעולות אחרות. כך ההלכה אוסרת על רכיבה על חמור בשבת לא מתוך איסור מצד עצמו לעשות כן - אלא משום שהרוכב עלול לקטוף ענף עץ על מנת להשתמש בו לזירוז החמור. על מנת למנוע את קטיפת הענף (- הפעולה האסורה המקורית), ההלכה אוסרת גם רכיבה על חמור שהיא לכשלעצמה פעולה מותרת. לעניין זה יש קשר למושג "מראית עין" שהוא מקרה פרטי של מדרון חלקלק.
עם זאת, שיקול זה מוגבל על ידי הכלל ש"אין גוזרים גזירה לגזירה", האומר שאם פעולה א' היא הפעולה האסורה מהתורה, ההלכה אוסרת את פעולה ב' שתוביל לפעולה א', אך לא אוסרת על ביצוע פעולה ג' שתוביל לפעולה ב' שתוביל לפעולה א'.
ראו גם

תאוריית החלונות השבורים
הצפרדע המתבשלת
פרס גילדת שחקני המסך

| --- | --- |

פסלון הפרס
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 הגוף המעניק:  גילדת שחקני המסך
 תקופת הפרס:  1995–הווה (כ־30 שנה) 
 www.sagawards.org
פרס גילדת שחקני המסך (באנגלית: Screen Actors Guild Award; ידוע גם בראשי התיבות: SAG Award, בעברית: פרס הסאג) הוא פרס המוענק מדי שנה בטקס מטעם גילדת שחקני המסך האמריקאית, לשחקני קולנוע וטלוויזיה החברים בה.
הפרסים בקטגוריות השונות מוענקים החל משנת 1995, בטקס שנתי שנערך בינואר, ושהפך לאחד מאירועי הפרסים המרכזיים בהוליווד. המועמדים הסופיים לפרס בכל קטגוריה נקבעים על ידי 4,200 מחברי הגילדה, שנבחרים לכך באופן אקראי. הבחירה בזוכים מבין המועמדים מתבצעת על ידי כלל חברי הגילדה (מעל ל-160,000 חברים נכון לשנת 2024). הפרס על מפעל חיים מוענק על ידי ועדה מיוחדת. הטקס משודר בארצות הברית מדי שנה באחד מערוצי הטלוויזיה בכבלים. בישראל משודר הטקס בערוץ E!‎.
פעמים רבות, המועמדות לפרס מובילה גם למועמדות מאוחרת יותר לפרס אמי או לפרס אוסקר.
פסלון הפרס

פסלון הפרס מכונה "השחקן" (באנגלית: The Actor). גובהו כ-40 ס"מ, משקלו כ-5 ק"ג, והוא עשוי מארד. הפסלון הוא של גבר ערום, האוחז בידיו מסכות של קומדיה ושל טרגדיה. השחקן הראשון שלו הוענק הפסלון היה בוב הופ.
קטגוריות הפרס

הפרס מוענק ב-16 קטגוריות שונות: שש לקולנוע, תשע לטלוויזיה, וקטגוריה אחת למפעל חיים.
קטגוריות הפרס > קולנוע

צוות השחקנים הטוב ביותר בסרט קולנוע
אנסמבל הפעלולנים הטוב ביותר בסרט קולנוע (פרס המוענק החל מ-2008)
השחקנית הטובה ביותר בסרט קולנוע
השחקן הטוב ביותר בסרט קולנוע
שחקנית המשנה הטובה ביותר בסרט קולנוע
שחקן המשנה הטוב ביותר בסרט קולנוע
קטגוריות הפרס > טלוויזיה

השחקנית הטובה ביותר בסרט טלוויזיה או במיני-סדרה
השחקן הטוב ביותר בסרט טלוויזיה או במיני-סדרה
אנסמבל השחקנים הטוב ביותר בסדרת דרמה
השחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה
השחקן הטוב ביותר בסדרת דרמה
אנסמבל השחקנים הטוב ביותר בסדרה קומית
השחקנית הטובה ביותר בסדרה קומית
השחקן הטוב ביותר בסדרה קומית
אנסמבל הפעלולנים הטוב ביותר בסדרת טלוויזיה (פרס המוענק החל מ-2008)
קטגוריות הפרס > מפעל חיים

פרס על מפעל חיים (פרס זה מוענק על ידי הגילדה מדי שנה כבר משנת 1962, למעט בשנים 1964 ו-1981)
שיאים

ג'וליה לואי-דרייפוס זכתה במספר הפרסים הרב ביותר לאישה - תשעה פרסים. זכתה חמש פעמים בפרס השחקנית הטובה ביותר בסדרה קומית, ובנוסף זכתה ארבע פעמים בפרס אנסמבל השחקנים הטוב ביותר בסדרה קומית.
אלק בולדווין זכה במספר הפרסים הרב ביותר לגבר - בשמונה פרסים, על משחקו בסדרה "רוק 30". זכה שבע פעמים בפרס השחקן הטוב ביותר בסדרה קומית, ובנוסף זכה פעם אחת בפרס אנסמבל השחקנים הטוב ביותר בסדרה קומית.
השחקנית אידי פאלקו היא שיאנית המועמדויות של הטקס, עם כ-22 מועמדויות בסך הכול.
שון הייז ומייגן מולאלי ("ויל וגרייס") זכו במספר הפרסים הרב ביותר בקטגוריות השחקן/השחקנית הטוב/ה ביותר בסדרה קומית - שלושה פרסים כל אחד.
ג'יימס גנדולפיני ואידי פאלקו זכו במספר הפרסים הרב ביותר בקטגוריות השחקן/השחקנית הטוב/ה ביותר בסדרת דרמה - שלושה פרסים כל אחד.
מרטין שין זכה בארבעה פרסים על משחקו בסדרה "הבית הלבן", פעמיים כשחקן הטוב ביותר בסדרת דרמה, ופעמיים נוספות בפרס אנסמבל השחקנים הטוב ביותר בסדרת דרמה.
הסדרה "ER" זכתה ארבע פעמים בפרס אנסמבל השחקנים הטוב ביותר בסדרת דרמה.
הסדרה "סיינפלד" זכתה שלוש פעמים בפרס אנסמבל השחקנים הטוב ביותר בסדרה קומית.
רנה זלווגר זכתה בשלושה פרסים על הופעותיה בסרטי קולנוע: פרס שחקנית המשנה הטובה ביותר על משחקה בסרט "קולד מאונטן", פרס השחקנית הטובה ביותר על משחקה בסרט "שיקגו", ופרס לצוות השחקנים הטוב ביותר של הסרט "שיקגו".
קלסי גראמר ודייוויד הייד פירס זכו במספר המועמדויות הרב ביותר - 16 מועמדויות כל אחד, על משחקם בסדרה "פרייז'ר". גראמר זכה בפרס פעם אחת, והייד פירס זכה בו פעמיים.
הערות שוליים

↑  List of winners at the 31st Screen Actors Guild Awards, AP News, ‏2025-02-24 (באנגלית)
ארנולד ארליך

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  15 בינואר 1848 ולודבה (פולין)
 פטירה:  5 בנובמבר 1919 (בגיל 71) ניו רושל, מדינת ניו יורק
 מדינה:  ארצות הברית 
 כינויים נוספים:  שבתי בן יום טוב אבן בודד
 ידוע בשל:  מחבר "מקרא כפשוטו"
 מקצוע:  חוקר ופרשן מקרא
 
ארנולד בוגומיל ארליך (Arnold Bogumil Ehrlich; השתמש בשם העט: שבתי בן יום טוב אבן בודד; 15 בינואר 1848, ולודבה (פולין) – 5 בנובמבר 1919, ניו רושל, מדינת ניו יורק) היה חוקר ופרשן מקרא יהודי אמריקאי, יליד פולין, שביקש להנגיש את ממצאי הארכאולוגיה והכלים הפילולוגיים-היסטוריים המודרניים לניתוח טקסטים לציבור הרחב במסגרת פירוש חדש לתנ"ך. מחבר הספר "מקרא כפשוטו", שראה אור בעברית בשלושה כרכים בין השנים 1899–1901. התזה שהציג הייתה שהתנ"ך הוא ספר שנכתב על ידי בני אדם, ושהוא אינו חף משגיאות העתקה וניתן לזהות בו שכבות שונות ומקורות שנערכו יחדיו. ארליך התפרנס כמורה לעברית בבית הספר העברי שליד בית הכנסת עמנו-אל בניו יורק, שם השפיע על תלמידו מרדכי קפלן.
תולדות חייו

ארליך נולד בשנת 1848 בוולודבה (כיום במזרח פולין), בגיל 14 נשא אישה. כבר בגיל צעיר למד גרמנית וקרא את תרגומו של משה מנדלסון לתנ"ך לשפה זו. בשנת 1865, כשהיה בן 17, התגרש מאשתו ועזב אותה ואת בנו ועבר לגרמניה על מנת ללמוד לימודים כלליים. בין היתר עבד במחלקה השמית של הספרייה המלכותית בברלין ובמכון היהודי בלייפציג, שם נפגש עם הלותרני פרנץ דליטש וסייע לו בתרגום הברית החדשה לעברית. באותה עת למד על השערת התעודות של יוליוס ולהאוזן, לפיה חמשת חומשי תורה נערכו על ידי איחוד של מספר תעודות קדומות יותר המהוות נרטיבים עצמאיים, מקבילים ושלמים של אותם מיתוסים.
ב-1874 היגר ארליך מהמבורג לניו יורק. התמחותו העיקרית הייתה בשפות שמיות, ככלי להבנה ומחקר טוב יותר של המקרא. הוא ידע גם את רוב שפות אירופה העיקריות וכן יוונית עתיקה, סנסקריט ולטינית. על אף ידענותו ויכולתו לשלוף על סמך זיכרונו נוסחאות מקבילות משלל לשונות, מיתולוגיות ומקורות קלאסיים – יכולת שהובילה מלומדים רבים להתייעץ עמו – הוא לא היה חבר סגל בשום מוסד אקדמי. מוסדות יהודיים (היברו יוניון קולג', בית המדרש לרבנים באמריקה, דרופסי קולג') נטו להסתייג ממנו משום שדבק בו החשד שסייע למיסיון באמצעות תרגום הברית החדשה לעברית וכן חשד שמא נטבל לנצרות. מאידך, הוא הסתייג מביקורת המקרא כשהיא באה מפיהם של גויים, כי לטענתו "חכמת חכמי הגויים במקצוע זה לא רבה היא. כי ערלה אוזנם משמוע לשון המקרא לאמיתה, ורוחה זרה להם".
את תובנותיו שיקע בעיקר במעשה הפרשנות למקרא, שראה אור בניו יורק בשלושה כרכים (תורה, נביאים, כתובים) בעברית בין השנים 1899-1901 ובשבעת כרכי "ההערות על התנ"ך העברי" שראו אור בגרמנית בברלין בין השנים 1908–1914.
למרות שלא היה אקדמאי, פרופ' בנימין אופנהיימר רואה בו את אחד מחלוצי חקר המקרא היהודיים. היתה לו השפעה על נ"ה טור-סיני, שמרבה לצטט או בספריו
כתביו

ראשי פרקים: לקוטי אגדה ולקוטי הלכה עם קצור פירש"י ותוספות לחנוך לנער, ניו יורק, תרמ"ד
מקרא כפשוטו, ניו יורק, 1899-1901
Randglossen zur Hebräischen Bibel: textkritisches, sprachliches und sachliches, 7 vols, Leipzig: J.C. Hinrichs, 1908–14 - הערות על התנ"ך העברי (בגרמנית)
Die Psalmen: Neu uebersetzt und erklaer, Berlin 1905 - תרגום תהילים לגרמנית
לקריאה נוספת

רפאל ויס, ארנולד בוגומיל ארליך, מחקרי מקרא: בחינות נוסח ולשון, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשמ"א, עמ' 281
הערות שוליים

↑  Judaism Faces the Twentieth Century: A Biography of Mordecai M. Kaplan, p.45
↑  ה-Encyclopedia of Modern Jewish Culture‏ (עמ' 102), למשל, טוענת ללא היסוס שנטבל לנצרות. וראו גם המאמר של יעקב קבקוב: "New Light on Arnold Bogomil Ehrlich," American Jewish Archives 36,2 (1984), pp. 202-224.
↑  יוחאי עופרן, ביוגרפיה קצרה, גיליונות עיון בפרשת השבוע מאת נחמה ליבוביץ'
↑  מקרא כפשוטו בויקיטקסט.
↑  בנימין אופנהיימר, מחקר־המקרא היהודי המודרני, הארץ, מוסף תרבות וספרות, 4 באוקטובר 1968
↑  יעקב גורן, המקרא כפשוטו, למרחב, 29 במרץ 1963
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260726205171  BIBSYS: 4036669  GND: 107320177  ISNI: 0000 0000 7244 5624  LCCN: no92016463  NTA: 074598309  RERO: 02-A012364393  SELIBR: 261632  SUDOC: 232626340  VcBA: 495/155427  VIAF: 76831890   WorldCat (עם VIAF): 76831890
קוני איילנד

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  לונג איילנד, ניו יורק, מדינת ניו יורק
 קואורדינטות:  40°34′27.9″N 73°58′42.9″W﻿ / ﻿40.574417°N 73.978583°W﻿ / 40.574417; -73.978583
 שטח:  1.7896818 קילומטר רבוע
 נתונים מדיניים
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 אוכלוסייה:  24,711 (2010)
 על שם:  ארנבים, Konoh, ג'ון קולמן 
  (למפת ניו יורק מוגדלת) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזיקוני(למפת ניו יורק רגילה) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזיקוני
 
קוני איילנד (באנגלית: Coney Island) הוא חצי-אי הסמוך לברוקלין, ניו יורק, שבעצמו מהווה חלק מהאי, לונג איילנד שבארצות הברית. קוני איילנד ידוע היום בעיקר בזכות חופי הרחצה שלו, עד שנות החמישים היה ידוע בעיקר כאתר השעשועים של העיר ניו יורק ומספר פארקי שעשועים פעלו בו. עם פתיחת דיסניוורלד בפלורידה ופתיחת פארקי שעשועים נוספים בחוף המזרחי ירדה קרנו של האי כאתר שעשועים ורובם נסגרו. אתר נוסף מפורסם באי היא מסעדת הנקניקיות "ניית'נ'ס פיימוס" שפועלת עד היום, ובה נערכת תחרות אכילת נקניקיות מפורסמת בכל 4 ביולי.
אתרים > חוף קוני איילנד

חוף ממוקם באזור קוני איילנד בברוקלין, ניו יורק. החוף מהווה חלק מהחופים הציבוריים של העיר ומוכר כאחד החופים הפופולריים ביותר בניו יורק. קוני איילנד הפך ליעד נופש במאה ה-19, כאשר החוף והטיילת שלו החלו למשוך מבקרים רבים. במהלך המאה ה-20, קוני איילנד פיתח את עצמו כאזור בידור עם פארקי שעשועים ומתקני בידור. בשנות ה-50 וה-60 חלה ירידה בפופולריות של האזור, אך במהלך השנים האחרונות התרחשו שיפוצים ושדרוגים, שהובילו לחידוש העניין באזור.
ראו גם

ניית'נ'ס פיימוס
לונג איילנד
העיר ניו יורק, מדינת ניו יורק
מפת מנאטוס
מתן לקס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  14 במאי 1993 (בן 31)
 מדינה:  ישראל
 עיסוק:  שחקן, סטנדאפיסט
 פרופיל ב-IMDb
מתן לקס (נולד ב-14 במאי 1993) הוא שחקן סטנדאפיסט ישראלי, מורה לנוער בתחום הבמה, במאי ויוצר תוכן.
ביוגרפיה

לקס נולד ברעננה. אמו של לקס היא בעלת חנות בגדים ותיקה ברעננה לגברים במידות גדולות שנקראת big jack במרכז אליאב ולקס מדגמן לה מכיתה ד'. לקס הוא בן דודו של השחקן אשר לקס. בגיל 15 החליט לקס לעזוב את בית הוריו במושב קדימה שבשרון ולעבור להתגורר בשכונת קריית שרת ברעננה יחד עם סבתו ודוד שלו. למד במגמת תיאטרון בתיכון אביב שבעירו. לקס שירת שנתיים בתיאטרון צה"ל, לאחר מכן התפנה תקן לסטנדאפיסט הצבאי הראשון בצה"ל והוא אייש אותו, במהלך השירות הופעות בכל רחבי הארץ, כמו כן השתתף בטקסים ואירועים רשמיים של צה"ל. לקס התקבל לתפקיד קטן בסרטו המוערך של שמוליק מעוז "פוקסטרוט", אבל נבצר ממנו להשתתף בגלל לימודיו בבית צבי. לקס הוא בוגר בית הספר ללימודי משחק "מוב", מסלול 3 שנים, קרן ידובסקי, למד קורס משחק מול מצלמה גלית רוזנשטיין, ופסיכודרמה והגשת טקסט, ששי סמוכה, וגם משחק מול מצלמה עם מיקי יוסף, ואימפרוביציה, אמנון וולף ואייל נחמיאס, תנועה, עמרי רוזנצוויג, הגשת שירים, אוהד חיטמן, פיתוח קול, חובי סטאר, חוג דרמה עם נועה ברנר ועמית סיון. לקס מלמד נוער משחק מול מצלמה בסטודיו למשחק של גלית רוזנשטיין.