stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חואן קרלוס גרסיה
קריירת מועדונים

גרסיה גדל במחלקת הנוער של מרתון. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצה הבוגרת של מרתון במסגרת ליגת העל ההונדורסית, במדיה ערך 53 הופעות ליגה והבקיע שער אחד. ב-12 ביולי 2010 חתם באולימפיה מליגת העל ההונדורסית, במדיה ערך 80 הופעות ליגה והבקיע שער אחד.
ב-26 ביולי 2013 חתם גרסיה על חוזה לשלוש שנים בוויגאן את'לטיק מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. ב-24 בספטמבר ערך את הופעתו היחידה במדי המועדון, בהפסד 5-0 למנצ'סטר סיטי במסגרת הסיבוב השלישי של גביע הפוטבול ליג לעונת 2013/2014.
ב-10 באוגוסט 2014 הושאל גרסיה למשך עונת 2014/2015 לטנריפה מהליגה הספרדית השנייה. שבועיים לאחר מכן נכלל בפעם היחידה בסגל הקבוצה, בהפסד 1-0 לפונפראדינה במסגרת המחזור הראשון בליגה. ב-8 בינואר 2015 חזר לוויגאן את'לטיק, לאחר שלא שיחק במדי המועדון. בתום עונת 2015/2016 שוחרר מוויגאן את'לטיק והודיע על פרישה מכדורגל.
קריירה בינלאומית

גרסיה נכלל בסגל נבחרת הונדורס לטורניר גביע הזהב 2009. ב-11 ביולי 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 4-0 על נבחרת גרנדה במסגרת שלב הבתים של הטורניר. זו הייתה הופעתו היחידה בטורניר. הוא היה חלק מסגל הנבחרת גם בטורניר גביע הזהב 2011, בו ערך ארבע הופעות, ובטורניר גביע הזהב 2013, בו ערך חמש הופעות. בשלוש הטורנירים הללו הודחה נבחרת הונדורס בשלב חצי הגמר.
ב-6 בפברואר 2013 הבקיע את שערו היחיד במדי הנבחרת, בניצחון 2-1 על נבחרת ארצות הברית במסגרת מוקדמות מונדיאל 2014.
הוא נכלל בסגל הנבחרת לטורניר מונדיאל 2014, וערך בו הופעה אחת, בניצחון 1-0 על נבחרת קוסטה ריקה במסגרת שלב הבתים של הטורניר.
בסך הכל ערך 39 הופעות במדי הנבחרת, בהן הבקיע שער אחד.
מחלתו ומותו

ב-16 בפברואר 2015 פורסם כי גרסיה אובחן עם לוקמיה. מת ב-8 בינואר 2018.
הערות שוליים

↑  Latics Complete Garcia Signing באתר הרשמי של ויגאן את'לטיק, 26 ביולי 2013 (באנגלית)
↑  Juan Carlos García cedido al CD Tenerife. Un mundialista en la plantilla 14/15 באתר הרשמי של טנריפה, 10 באוגוסט 2014 (בספרדית)
↑  Juan Carlos Garcia: Wigan Athletic defender has leukaemia באתר BBC, ‏ 16 בפברואר 2015 (באנגלית)
↑  Honduran player Juan Carlos Garcia dies באתר El Heraldo, ‏ 9 בינואר 2018 (באנגלית)
| נבחרת הונדורס – מונדיאל 2014 |
| --- | --- | --- |
|  1 לופס •  2 ע. צ'אבס •  3 פיגורואה •  4 מונטאס •  5 ברננדס •  6 ק. גרסיה •  7 איסגירה •  8 ו. פאלאסיוס •  9 ג'. פאלאסיוס •  10 מ. מרטינס •   11 בנגטסון •  12 דלגדו • 13 קוסטלי •  14 א. גארסיה • 15 אספינוסה • 16 ר. מרטינס • 17 נחאר • 18 ואיאדארס • 19 גארידו • 20 קלארוס • 21 בקאלאס • 22 אסקובר • 23 צ'אבס • מאמן: סוארס |  1 לופס •  2 ע. צ'אבס •  3 פיגורואה •  4 מונטאס •  5 ברננדס •  6 ק. גרסיה •  7 איסגירה •  8 ו. פאלאסיוס •  9 ג'. פאלאסיוס •  10 מ. מרטינס •   11 בנגטסון •  12 דלגדו • 13 קוסטלי •  14 א. גארסיה • 15 אספינוסה • 16 ר. מרטינס • 17 נחאר • 18 ואיאדארס • 19 גארידו • 20 קלארוס • 21 בקאלאס • 22 אסקובר • 23 צ'אבס • מאמן: סוארס | הונדורס |
טונגסה

| --- | --- |

 מדינה:  בהוטן בהוטן
 מחוז:  טונגסה
 תאריך ייסוד:  1644 
 גובה:  2,108 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  3,122 (30 במאי 2017)
 קואורדינטות:  27°31′01″N 90°30′00″E﻿ / ﻿27.516805555556°N 90.5°E﻿ / 27.516805555556; 90.5 
 אזור זמן:  UTC +6
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת בהוטן מוגדלת) טהימפהו פונצ'ולינג פונקה סמדרו ג'ונגר טשיגנג ואנגדי פודרנג שרפנג סין הודוטונגסה(למפת בהוטן רגילה) טהימפהו פונצ'ולינג פונקה סמדרו ג'ונגר טשיגנג ואנגדי פודרנג שרפנג סין הודוטונגסה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
טונגסה (בדזונגקה: ཀྲོང་གསར་) היא עיירה במחוז טונגסה (אנ'), בהוטן.
גאוגרפיה

העיירה ממוקמת כ-85.5 ק"מ מבירת בהוטן, טהימפהו.
אקלים

הטמפרטורה הממוצעת היא 6 מעלות צלזיוס. החודש הכי חם הוא מאי (9 מעלות צלזיוס). החודש הכי קר הוא ינואר (2 מעלות צלזיוס). כמות המשקעים הממוצעת היא 1,780 מילימטרים בשנה. חודש יוני הוא החודש הגשום ביותר (383 מ"מ גשם), וחודש נובמבר הוא החודש היבש ביותר (1 מ"מ גשם).
הערות שוליים

↑  Bhutan: Districts & Major Towns - Population Statistics, Maps, Charts, Weather and Web Information, www.citypopulation.de
↑  Trongsa, Trongsa (באנגלית)
↑  Coordinate Distance Calculator, boulter.com
↑  "NASA Earth Observations Data Set Index". NASA. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)". NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007498926905171  VIAF: 96144647647144068833   WorldCat (עם VIAF): 96144647647144068833 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חורבת הרועה

| --- | --- |

 היסטוריה
 תקופות:  תקופת הברזל 
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  30°54′28″N 34°51′12″E﻿ / ﻿30.907668°N 34.853447°E﻿ / 30.907668; 34.853447
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) חורבת הרועה(למפת צפון הנגב רגילה) חורבת הרועה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת הרועה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת הרועה
 
חורבת הרועה, או אתר הרועה, הוא אתר ארכאולוגי הנמצא בהר הנגב, כ-5 קילומטר צפון-מזרח לקיבוץ שדה בוקר, סמוך לדרך משם לירוחם. האתר שוכן על גבעה השולטת על דרך עתיקה לאורך נחל הרועה, שגובהה 10 מטר מעל סביבתה, ו-550 מטר מעל פני הים. בהמשך הדרך דרומה ניתן למצוא אתר מקביל הנקרא חורבת חלוקים. בשנת 1965 נסקר אתר הרועה לראשונה על ידי חוליית סקר בראשות רודולף כהן ובאותה שנה ערך באתר חפירה יחד עם תלמידים ומורים ממדרשת שדה בוקר. ב-1967 חפר שוב באתר מטעם אגף העתיקות והמוזיאונים (רשות העתיקות).
האתר, כמו אתרים אחרים בהר הנגב הוא אתר של יישוב מתקופת הברזל, תקופת ממלכת ישראל והוא חלק משרשרת המצודות הישראליות בנגב, החל מבקעת באר שבע ועד אילת, מצודות המיוחסות למלכי ממלכת יהודה. כאן תמצאו מבנה המשמש מצודה ומספר בתים. המצודה באתר גדולה ובעלת צורה אליפטית. קוטרה הארוך 50 מטרים וקוטרה הקצר 42 מטר. המצודה בנויה כך שחומתה החיצונית מורכבת מחדרים המהווים חומת סוגרים. הקירות עשויים אבני צור מסותתות באופן גס, ועוביים כחצי מטר. הם השתמרו לגובה של כמטר. בחומה 17 חדרים שעובים הממוצע כ-2.5 מטרים ואורכם נע בין 5 ל-10 מטר. על פי הממצא בחדרים, משער חופר האתר כי שימשו כחדרי החיילים ששרתו במצודה, אשר הגנה על הדרך שעברה באזור.
פרט למצודה נסקרו ונחפרו עוד 12 מבנים, שלרובם בין חדר אחד לארבעה. בולט מבנה אחד אשר לו חמישה מרחבים. המבנה כנראה נבנה בתוכנית בית ארבעת המרחבים הנפוץ בכל הארץ בתקופת הברזל, אך למבנה זה נוסף מרחב נוסף. רודולף כהן בחר בתאוריה שאומרת כי אותם בתים שימשו כמגורי המפקד האזורי כדי לתאר את המבנה, השונה משאר מבני היישוב.
הערות שוליים

↑  רודולף כהן, "אתר הרועה", עתיקות, רשות העתיקות, כרך ו', 1970, עמ. 6-24
חורבת זוויתן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  32°55′41″N 35°40′16″E﻿ / ﻿32.928041740072°N 35.671081534349°E﻿ / 32.928041740072; 35.671081534349
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) חורבת זוויתן(למפת הגליל העליון רגילה) חורבת זוויתן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת זוויתן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת זוויתן he
 
חורבת זוויתן הוא השם שניתן לאתר עתיקות ללא שם במרכז רמת הגולן, בו נתגלו שרידי בית כנסת מתקופת התלמוד.
האתר ממוקם בסמוך למפגש נחל זוויתן עם נחל משושים, על שלוחה צרה, תלולה ומבודדת. בחורבה אותרו שרידי מבנה ציבורי, שרוב אבניו נותרו בסביבתו.
על פי מאפייני המבנה שבאתר, הכולל פתח מעוטר באבני גזית מרשימות ובאומנות אחוזות, המאפיין בתי כנסת מתקופת התלמוד באזור מרכז הגולן, זיהה החוקר צבי אורי מעוז את המקום כבית כנסת.
בסמוך לאתר, ולאורך נחל זוויתן, אותרו בתי כנסת נוספים מתקופת התלמוד, בין היתר בחורבת זמימרה, בחורבת עסליה ובחורבת קצביה.
לקריאה נוספת

דפנה וערן מאיר, בתי כנסת קדומים ברמת הגולן, הוצאת יד יצחק בן-צבי, ירושלים תשע"ג, עמ' 146.
חיי אדם

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  רבי אברהם דנציג
 שפת המקור:  עברית
 תורגם לשפות:  יידיש
 סוגה:  חיבור הלכתי
 הסכמות:  רבי חיים בן פרץ הכהן אב"ד פינסק  רבי אריה ליב קצנלבויגן אב"ד בריסק  רבי אברהם אבלי פאסוועלער מווילנא
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  ה'תק"ע (1810)
 מספר עמודים:  254
 מהדורות נוספות
 תאריך מהדורה ראשונה:  ווילנא
 מספר כרכים:  1
 קישורים חיצוניים
 ויקיטקסט:  חיי אדם
 היברובוקס:  מהדורת ווילנא, תק"ע  מהדורת ווילנא-הוראדנא, תקע"ט  מהדורת זיטומיר, תרי"ח  מהדורת ווילנא, תרל"ו  מהדורת ווארשא, תרמ"ח
 
חיי אדם הוא ספר הלכה שנכתב בסוף המאה ה-18 או בתחילת המאה ה-19 בידי רבי אברהם דנציג.
תוכן ומבנה הספר

בספר קיצור ההלכות הנהגות ביום-יום ובשבתות וחגים. הספר כולל הסברים רעיוניים ולא רק הלכות (בשונה משולחן ערוך הכולל בעיקרו תמצות ההלכות בלי הרחבה על הסבר טעם ההלכות). רבי אברהם קיבל את הסכמתו של רבי חיים מוולוז'ין על חיבור ספריו, ובטרם הדפסת ספרו חכמת אדם על שולחן ערוך יורה דעה, המליץ לו לסדר את הכללים בספר, במקביל לסימנים בשולחן ערוך על מנת לאפשר ללומדים לעיין בהלכות בהרחבה.
הספר עצמו בנוי בחלוקה לפרקים (הנקראים "כללים"). 69 פרקים בהלכות על סדר היום ועוד 155 פרקים בהלכות שבת וחגים.
הספר נחשב לאחד הספרים היסודיים באחרונים ואף מוזכר פעמים רבות בספר קיצור שולחן ערוך של רבי שלמה גאנצפריד, בספר בן איש חי של רבי יוסף חיים מבגדאד, ובספר משנה ברורה של רבי ישראל מאיר הכהן.
מעמדו של הספר

היו שערערו על מעמדו וסמכותו של הספר, משכיוון שבזמן כתיבתו המחבר עסק במסחר ולא כיהן בפועל כמורה הוראה.
רבי חיים חזקיהו מדיני בספרו "שדי חמד" דוחה טענה זו ומונה שורה ארוכה של גדולי תורה שראו ברבי אברהם דנציג פוסק בר סמכא. רבי אברהם דנציג עצמו מסביר את עיסוקו במסחר, ומדוע אין זה אומר שהוא לא ראוי, בהקדמתו לספרו "חכמת אדם".
המהדורה הראשונה הודפסה בשנת ה'תק"ע בעילום שמו של המחבר.
המהדורה השנייה הודפסה בשנת תקע"ט, לאחר שמצבו הכלכלי של הרב דנציג הורע והוא נאלץ להתמנות למורה הוראה בווילנה. במהדורה זאת גילה את שמו.
מאז החיבור זכה לעשרות מהדורות, בחלקן המדפיסים הרשו לעצמם לשנות ולהגיה כהבנתם.
הספר היה מספרי לימוד ההלכה המרכזיים של יהדות אשכנז האורתודוקסית במאות ה-19 וה-20.
החל מהמחצית השנייה של המאה ה-20 ספר ההלכה המרכזי הוא המשנה ברורה שריכז את ספרי ההלכה שנכתבו לפניו וכולל ציטוטים רבים מספר "חיי אדם".
במערכת החינוך הממלכתית-דתית בישראל שימש כספר לימוד מרכזי בהלכה בשנים 1962–1972 ולאחר מכן הוחלף על ידי קיצור שולחן ערוך מקור חיים, קיצור שולחן ערוך והמשנה ברורה, על רקע טענות שהוא ספר קשה ומבלבל עבור בני נוער ואף לא עדכני מספיק ביחס להתפתחות הטכנולוגית.
הרב ברוך הלוי אפשטיין שיצא נגד ספרי קיצורי הלכות אמר בספרו "מקור ברוך" לגבי שם הספר: ״חיי אדם״: המחבר בחר בשם טוב לספרו מכיוון שאף לא אחד יעשה קיצור מספרו, שהרי אף לא אחד יקרא לספרו "קיצור חיי אדם". למעשה, ספר בשם "קצור מספר חיי אדם" יצא לאור כבר בתרי"ד (1854) בדפוס יוסף ראובן ראם שבוילנה.
על שם הספר נקראו רחובות בשכונת נחלת יצחק בתל אביב ובשכונת גאולה בירושלים.
הערות שוליים

↑  על הקדמה זו מתבסס גם שירו של אהרון רזאל "דעתי עליה"
↑  אורי דסברג, "אל תוסיפו ואל תגרעו" - על התגלגלות המהדורות השונות של הספר, עלון "שבת בשבתו" ואתחנן, תשס"ז. על פי א. י. גולדראט,  "על הספר "חיי אדם" ומחברו", סיני עא
↑  תוכנית הלימודים בדינים באתר דעת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007412287305171  VIAF: 312529713   WorldCat (עם VIAF): 312529713
טירוצ'יראפאלי

| --- | --- |

 מדינה:  הודו הודו
 מדינה:  טאמיל נאדו
 תאריך ייסוד:  1866 
 שטח:  167.23 קמ"ר
 גובה:  88 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  916,857 (2011)
 קואורדינטות:  10°49′37″N 78°41′34″E﻿ / ﻿10.826944444444°N 78.692777777778°E﻿ / 10.826944444444; 78.692777777778 
 אזור זמן:  Indian Standard Time
 http://www.trichycorporation.gov.in
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הודו מוגדלת) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודיטירוצ'יראפאלי(למפת הודו רגילה) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודיטירוצ'יראפאלי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
טירוצ'יראפאלי (בטמילית: திருச்சிராப்பள்ளி, באנגלית: Tiruchirappalli, בהינדי: तिरुचिरापल्ली; בעבר נודעה באנגלית בתור טריצ'ינופולי, באנגלית: Trichinopoly), הידועה גם בקיצור בתור טריצ'י (בטמילית: திருச்சி, באנגלית: Trichy), היא עיר גדולה בהודו אשר ממוקמת במחוז טירוצ'יראפאלי שבמדינה ההודית טאמיל נאדו. מספר התושבים בעיר היה 916,857 נכון ל-2011. טירוצ'יראפאלי ממוקמת בגובה 88 מטר מעל פני הים.
דפוסי האקלים

האקלים בעיר לא חווה שינוי משמעותי בטמפרטורה בין עונת הקיץ לחורף. האקלים מאופיין בדרך כלל בטמפרטורות גבוהות ובלחות נמוכה. הטמפרטורה הממוצעת השנתית היא 28.9 מעלות צלזיוס והטמפרטורה הממוצעת החודשית נע בין 25 מעלות צלזיוס ל-32 מעלות צלזיוס. החודשים החמים ביותר בעיר הם בין אפריל ליוני, בהם העיר חווה סופות אבק תכופות. מיוני עד ספטמבר, העיר חווה אקלים מתון יחסית המלווה בגשמים וסופות רעמים. רוב גשמים יורדים בין אוקטובר לדצמבר. כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 841.9 מ"מ.
טום שון

| --- | --- |

 לידה:  9 ביולי 2004 (בן 20) אירלנד דבלין, אירלנד
 שם לידה:  תומאס שון פשניצ'קה   Tomas Sean Pšenička
 שם במה:  סין   Sýn
 תקופת הפעילות:  מ-2018
 עיסוק:  זמר-יוצר, שחקן, אושיית רשת
 סוגה:  פופ, R&B
 סוג קול:  טנור
 כלי נגינה:  גיטרה, פסנתר
 פרופיל ב-IMDb
 
תומאס שון פשניצ'קה (בצ'כית: Tomas Sean Pšenička; נולד ב-9 ביולי 2004), המוכר בשם טום שון (Tom Sean) הוא זמר-יוצר, שחקן, אושיית רשת ומפיק מוזיקלי צ'כי.
הוא פעיל ברשתות החברתיות, במיוחד בפלטפורמת שיתוף הווידאו טיקטוק, בה יש לו מעל ל-150 אלף עוקבים, וברשת החברתית אינסטגרם, בה יש לו מעל ל-54 אלף עוקבים.
ראשית חייו

שון נולד בדבלין, אירלנד. אביו הוא מנהל פיתוח במקצועו, ומעולם לא עסק באומנות, אך אימו בוהדנה הייתה חברה בלהקת פאנק בנעוריה. טום הוא הצעיר מבין שלושה אחים: אחד מאחיו הוא השחקן, הזמר והמנחה דויד גרנסקי (צכ'), ואחיו הבכור ירוסלב הוא מתווך נדל"ן.
מאירלנד הוא עבר עם משפחתו לצ'כיה, ולמד שם בבית הספר היסודי אמה דסטינובה. משם המשיך לקונסרבטוריון של פראג, בו למד משחק.
הודות לכך שהעביר חלק רב מחייו באירלנד, ארץ הולדתו, הוא דובר אנגלית שוטפת מאז היותו ילד. הדבר מהווה עבורו יתרון גדול כאשר הוא כותב את שיריו, שאינם כתובים רק בצ'כית אלא גם באנגלית.
קריירת מוזיקה > 2018–2019: ראשית דרכו

בשנת 2018, כשהיה בגיל 14, שון עדיין היה אנונימי יחסית. הוא היה מעלה סרטונים קצרים ברשת החברתית מיוזיקלי (כיום טיקטוק) ולא התכוון להפוך למפורסם. בנוסף הוא היה שר כתחביב, כאשר עד מהרה הבחין בו המפיק והמנהל המוזיקלי הצ'כי הונזה גאידוש, אשר באותה עת היה בחיפושו אחר כישרון חדש. הם צדו האחד את עיניו של השני, ואף פיתחו קשר שאינו רק מקצועי אלא גם חברי. השניים הסכימו פה אחד כי שון לא יגיע להתהילה דרך אחיו הבכור דויד, אלא יפרוץ בכוחות עצמו. משום זאת הקשר המשפחתי בינו לבין דויד לא היה ידוע לציבור זמן רב.
לאחר הכנות רבות, ב-25 בנובמבר 2018 שון הוציא את סינגל הבכורה שלו, "Heart Hotel". נכון לפברואר 2023, הווידאו קליפ שלו צבר מעל ל-760 אלף צפיות ביוטיוב, נכנס למצעדי הרדיו והגיע לפסגת מצעדי המכירות של אייטונס. השיר נכתב על ידי הפזמונאי האמריקאי מייקל ג'יי והופק על ידי הונזה גאידוש.
ב-31 במרץ 2019 יצא לאור הסינגל השני של שון, "Reach The Stars", בהשתתפות הראפר Justice. גם בסינגל זה השתתף ג'יי בכתיבה וגאידוש בהפקה. השיר זכה להצלחה מסחרית גדולה והגיע לראש מצעד רדיו Kiss.
ב-21 ביוני 2019 יצא לאור הסינגל השלישי של שון, "Neboj se coját" (בתרגום לעברית "אל תפחד לדבר"), שהוא ביצוע משותף שלו עם הזמרת והשחקנית מינה, הראפר הסלובקי ESO ודומיניקה מיסליבקובה (צכ'). השיר עוסק בבריונות ונועד לתמוך באלו הסובלים ממנה ולתת להם את האומץ להתמודד עם הקשיים שהם חווים. כחלק מהקמפיין התקשורתי שנערך לשיר, מספר אישים ידועים הביעו תמיכה במסר של השיר, בהם הראפר הסלובקי ריטמוס (אנ') יחד עם אשתו המנחה יסמינה אלאגיץ' (צכ'), השחקן מרטין דיידאר (אנ') והשחקנית סבינה לורינובה (צכ'). נכון למרץ 2022, הווידאו קליפ לשיר צבר מעל ל-813 אלף צפיות, ובכך הוא הווידאו קליפ הנצפה ביותר בערוץ היוטיוב של שון.
ב-2 באוקטובר 2019 יצא לאור הסינגל "Lost", המבוסס על מקרה אמיתי של שון, שהציל את חייו של חברו בקיץ. החוויה הזו העניקה לטום השראה לשיר, שהוא גם הראשון שכתב.
זמן לא רב אחר כך, ב-15 בדצמבר 2019 יצא לאור הסינגל "Stopy" (בתרגום לעברית "עקבות"), דואט של שון עם הראפר הצ'כי ליל גריפי. זהו שירו הראשון של שון שאינו כתוב בשפה האנגלית, אלא בצ'כית. את מילות השיר כתב שון יחד עם ראפר אורח, והן שילוב של שני בתים שנכתבו בנפרד על ידי השניים, העוסקים בפרידות ובהתמודדות איתן.
קריירת מוזיקה > 2020–2022: סינגלים נוספים והפקה

שון המשיך לדבוק בכתיבה בצ'כית. ב-14 בפברואר 2020 יצא לאור הסינגל "Nevinný oběti" (בתרגום לעברית "קורבן חף מפשע"). בשיר הוא עוסק בנושאים של אפליה גזעית, הומופוביה ובריונות. שם השיר מוזכר בשורות "לא משנה מהן העיניים שלך, מהו העור שלך / באורלנדו אז נופל קורבן חף מפשע", כאשר הוא מתייחס לפיגוע הירי במועדון הלהט"ב באורלנדו בו נרצחו 50 בני אדם.
ב-27 ביוני 2020 יצא לאור הסינגל "Závislý" (בתרגום לעברית "תלותי" או "מכור"), הדואט השני שלו עם הראפר הסלובקי ESO. שנה לאחר מכן יצאה לאור גרסת רמיקס לשיר, שהייתה גם הרמיקס הראשון שהוציא שון.
ב-3 באוגוסט 2020 יצא לאור הסינגל "Fine", שוב בהפקתו של הונזה גאידוש. את השיר כתב והלחין שון יחד עם הזמר-יוצר וויטה מארק.
כבר ב-2020 שון החל להיות מעורב יותר גם כמלחין וכפזמונאי. בין היתר הוא השתתף בכתיבת השיר "Jiný" של חברתו לכיתה דאז ועמיתתו המוזיקלית נאטי חריכובה, ובסוף השנה היה שותף לכתיבת הלהיט הוויראלי "Díky vám".
ב-12 בדצמבר 2020 יצא לאור הסינגל "TY TO VÍŠ". הסינגל זכה להצלחה במצעד הלהיטים של Rádio Junior הצ'כי, שם שהה עשרה שבועות ברצף, הזמן האפשרי המרבי.
חודשיים לאחר מכן, ב-17 בפברואר 2021, שון הוציא לאור את הסינגל "Sami" (בתרגום לעברית "עצמם"), אשר עוסק בתגובה להתפתחויות הנוגעות ליחסים בין-אישיים, בדידות ומרמור כללי שהתרחשו במהלך מגפת הקורונה. אחריו יצא לאור "Ubal a zmiz" (בתרגום לעברית "להרוג ולהיעלם"), שיר הנושא של סרט קומדיה בעל אותו השם. את השיר יצר שון יחד עם הגיטריסט והזמר ירוסלב דיביש. ב-13 ביוני 2021, השיר יצא לאור כסינגל, שוב בהפקתו של הונזה גאידוש.
ב-1 באוגוסט 2021, שון הוציא לאור את הסינגל "Noční Praha" (בתרגום לעברית "פראג של הלילה"). את השיר, השואב השראה מז'אנר ה-R&B, מבצע שון יחד עם הזמרת והיוטיוברית הסלובקית קלרה מיסצ'יקובה, הידועה בכינוייה קלריסה. זהו שירו השני של שון הכתוב בצ'כית ובסלובקית יחד, לאחר "Závislý". לאחר שזכה למעל ל-400 אלף צפיות ביוטיוב ולמעל ל-130 אלף הזרמות בספוטיפיי, השיר היה לאחד הלהיטים של הזמר. מספר חודשים לאחר ההצלחה, ב-5 בדצמבר 2021, שון הוציא לאור את הסינגל "Vždycky budeš".
ב-8 בדצמבר 2022, שון הוציא לאור את הסינגל "Like the Ocean", בהשתתפות האמנית Dommi-Anna.
קריירת משחק

טום לומד משחק בקונסרבטוריון של פראג, והודות למשפחתו תמיד היה קרוב לתחום המשחק. הופעתו הראשונה על המסך הייתה בגיל 14, בסדרה "מודרי קוד" (אנ'), בה גילם את דמותו של יאקוב. שנה לאחר מכן הוא הופיע בסדרה "Krejzovi".
השתתף בסרט "Provařená", המבוסס על ספר בעל אותו שם, בו הוא מגלם את דמותו של לוקאס.
מאז 2022, שון הופיע בסדרות "Chlap" (אנ'),‏ "Případy 1. oddělení" (אנ'),‏"Specialisté" (אנ') ו-"Sex O'Clock" (אנ'), והצטלם לסרט העלילתי "Amerikánka" בבימויו של ויקטור טאוש (צכ').
דיסקוגרפיה

| סינגל | תאריך יציאה לאור |
| --- | --- |
Heart Hotel: 25 בנובמבר 2018
Reach the Stars (בהשתתפות Justice): 31 במרץ 2019
Neboj se říct (בהשתתפות מינה, דומיניקנה מיסליבקובה, ESO): 21 ביוני 2019
Lost: 2 באוקטובר 2019
Stopy (בהשתתפות ליל גריפי): 15 בדצמבר 2019
Nevinný oběti: 14 בפברואר 2020
Závislý (בהשתתפות ESO): 27 ביוני 2020
Fine: 3 באוגוסט 2020
TY TO VÍŠ: 13 בדצמבר 2020
Sami: 17 בפברואר 2021
Ubal a zmiz: 13 ביוני 2021
Noční Praha (בהשתתפות קלריסה): 1 באוגוסט 2021
Vždycky budeš: 5 בדצמבר 2021
Like the Ocean (בהשתתפות Dommi-Anna): 8 בדצמבר 2022
הערות שוליים

↑  David Turek, Chyceno v síti: Bratr Gránského Tom Sean (15) o útocích pedofilů! Žadoní o nahé fotky, Blesk.cz, ‏2019-11-05 (בצ׳כית)
↑  NaKluky.cz, NaKluky.cz (בצ׳כית)
↑  Neuvěřitelné! Mladý Tom Sean vede prestižní Kissparádu! - Tojesenzace.cz, tojesenzace.cz, ‏2019-04-21 (בצ׳כית)
↑  Tom Sean vydává singl Lost!, NaKoncerty.cz, ‏2019-10-23 (ארכיון)
↑  mac, Tom Sean vydal valentýnský klip: Láskou proti rasismu, Blesk.cz, ‏2020-02-14 (בצ׳כית)
↑  Masakr v Orlandu: Byl to naprostý chaos, střelba trvala skoro celou píseň | Aktuálně.cz, Aktuálně.cz - Víte, co se právě děje, ‏2016-06-12 (בצ׳כית)
↑  Hitparáda Rádia Junior, Rádio Junior, ‏2019-09-05 (בצ׳כית)
↑  Tomas Sean Pšenička, ČSFD.cz (ב־)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "טום שון".
טהראן (פרובינציה)

| --- | --- |
ארמון גולסטאן (Golestan Palace) בטהראן
ארמון גולסטאן (Golestan Palace) בטהראן
 מדינה:  איראן איראן
 נפות בפרובינציה:  43
 ערים בפרובינציה:  13
 בירת הפרובינציה:  טהראן 
 שפה רשמית:  פרסית
 שטח:  18,814 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בפרובינציה:  13,267,637 (2016)
  ‑ צפיפות:  650 נפש לקמ"ר (2005)
 קואורדינטות:  35°42′42″N 51°24′25″E﻿ / ﻿35.7117°N 51.407°E﻿ / 35.7117; 51.407 
 אזור זמן:  UTC +3:30
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה     he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פרובינציית טהראן (בפרסית: استان تهران) היא אחת מ-31 הפרובינציות באיראן, ובירתה העיר טהראן.
שטחה כ-18,814 ק"מ מרובע, והיא נמצאת בצפונה ובמרכזה של רמת איראן. נכללים בה 16 מחוזות, 43 נפות, ו-1,358 כפרים. כ-86.5% מתושביה מתגוררים באזורים עירוניים, ו-13.5% באזורים כפריים.
בפרובינציה גרים יותר מ-13 מיליון תושבים, שמהווים כ-18% מכלל אוכלוסיית איראן.[דרוש מקור] מרביתם מוסלמים מהזרם השיעי. מיעוטים אחרים הם זורואסטרים, בהאים, יהודים ונוצרים.
בפרובינציה מדוברות כמה עשרות שפות (ובהן גילקי ולורי) בשל הגירה מפרובינציות אחרות לעיר הבירה. השפה הרשמית היא השפה הפרסית.
פרובינציית טהראן נחשבת לעשירה ביותר במדינה; היא תורמת כ-29% מהתוצר הלאומי הגולמי של איראן.[דרוש מקור] זוהי הפרובינציה המתועשת ביותר במדינה.
היסטוריה

במחוז טהראן ישנם אתרים ארכאולוגיים רבים המעידים על התיישבות באזור כבר לפני אלפי שנים. במהלך השנים, העיר ריי הייתה המרכזית מבין ערי הפרובינציה. עם השנים, העיר טהראן התפתחה וגדלה עד שהפכה לעיר הבירה ולעיר הגדולה ביותר באיראן בשנת 1778. מאז ועד ימינו היא מהווה את המרכז הפוליטי, התרבותי, הכלכלי והמסחרי המשמעותי של איראן.
ברחבי מחוז טהראן קיימים יותר מ-1,500 אתרים היסטוריים בעלי משמעות תרבותית, שרשומים בארגון למורשת התרבות של איראן. האתר העתיק שבהם כולל שרידים של שני אתרים שמתוארכים לאלף ה-4 לפנה"ס.
גאוגרפיה

מחוז טהרן משתרע על פני שטח של 18,814 קילומטרים רבועים, שנחשב קטן יחסית למחוזות אחרים באיראן, אך גרים בו למעלה מ-13 מיליון תושבים, מה שהופך אותו למחוז המאוכלס והצפוף ביותר באיראן. 86.5% מהאוכלוסייה גרים באזור עירוני, ו-13.5% גרים באזור כפרי. הנהרות הגדולים במחוז הם נהר קראג', ואחריו נהר ג'ג'רוד.
רכס האלבורז עובר בצפון המחוז, בעיקר צפונית לעיר טהראן,  אך גם בשאר המחוז מתנשאים מספר רכסי הרים נוספים.
גאוגרפיה > אקלים

האקלים בפרובינציית טהראן יציב יחסית, וכולל ארבעה עונות: חורף, אביב, קיץ וסתיו. בחורף שורר אקלים קר ולרוב יורד שלג. באביב ובסתיו האקלים בדרך כלל מתון אך שופע גשמים, ובקיץ מזג האוויר חמים עד חם ולרוב יבש, אך כל זה נכון לאזורים הנמוכים, כשבהרים קר ולח למחצה במשך כל השנה, ובהרים הגבוהים יותר קר יותר משמעותית והחורפית יותר ארוכים ומושלגים.
החודשים החמים של השנה נמשכים מאמצע יולי עד אמצע ספטמבר, כאשר הטמפרטורות נעות בין 28 ל-30 מעלות צלזיוס. בפברואר ובינואר, שהם החודשים הקרים ביותר הטמפרטורה עומדת לרוב על מעלה אחת בלבד, ויכולה להגיע גם ל-4 מעלות. בטהראן הבירה החורפים קרים והקיץ חמים עד חם.
כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא כ-200 מ"מ, כשהמקסימום מגיע בעונת החורף, בעיקר בתור שלג. באופן כללי, ניתן להגדיר את אקלים המחוז כצחיח למחצה, כשבדרום ערבות ובצפון אקלים אלפיני.
גבולות

פרובינציית טהראן גובלת בפרובינציות: קום, מרכזי, אלבורז, מאזנדראן וסמנאן.
הערות שוליים

↑  אתר על הפרובינציות והמחוזות בפרסית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb11993634d (data)  GND: 4620404-0  MusicBrainz: 15eb3c9b-820a-4c71-afa2-055e10761f0d  NARA: 10044237  VIAF: 238777177   WorldCat (עם VIAF): 238777177 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של איראן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טחניים

| טחניים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: דגי סחוס
על־סדרה:: בטאים
סדרה:: טחנאים
משפחה:: טחניים
שם מדעי
 Myliobatidae ‏בונפרטה, 1838
טַחָניים (שם מדעי: Myliobatidae) היא משפחה של דגי סחוס מסדרת הטחנאים שבקבוצת הבטאים, בתוכה המינים הגדולים ביותר של בטאים – הגדול שבהם הוא מנטה ענק (Manta birostris), שאורכו עד 7 מטר ומשקלו 1,350 ק"ג.
הטחניים הם דגים שטוחים שבניגוד לשאר הבטאים, "מעופפים" מעל פני הקרקעית. הם בעלי עור עבה ומכסה זימים גדול. הזנב קצר יחסית ואינו מכיל ארס והכנפיים עצומות. לחלק מהמינים ישנם "קרניים" סביב הפה העוזרים לכוון את מזונם לפיהם. הם יכולים לנדוד קילומטרים רבים באוקיינוס בחיפוש אחר מזון, חלקם בלהקות וחלק יכולים אפילו לקפץ מעל המים.
חלק מהמינים נעשו נדירים עקב דיג, פגיעה בבית הגידול או זיהום.