stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משה הראל
קריירה אדריכלית

ב-1951 הצטרף הראל למשרד אדריכלים של לוטה כהן.
בשנת 1953 עבר למשרדו של האדריכל נחום זלקינד, ומיד הפך לשותפו. המשרד התמחה בתכנון מבני מדע ומחקר.
משרדו של משה הראל היה שותף לתפיסה ותכנון במכון ויצמן למדע, ותכנן מבנים רבים אחרים בכלל מוסדות המדינה, ובהם:
במכון ויצמן למדע:
אולם הרצאות ע"ש ויקס
בנין לפיזיקה גרעינית
בית מכונות מרכזי לכוח וחום
בנין למאיץ טנדם
מכון אולמן למדעי החיים
מכון לרנטגן
מכון לכימיה ע"ש ברגמן
מכון לביו-דינמיקה ומחקר להורמונים ע"ש קנדיוטי
מכון למדעי הביולוגיה ע"ש ארנולד מאיר
מכון לביו-רפואה ע"ש יגלום
מבנים במרכז לנוער שוחר מדע
אולם הרצאות לבניין פיזיקה
מאיץ חלקיקים פלטרון ע"ש קופלר
מיזם הקולט הסולרי המרכזי-מרכז קנדה לאנרגיה
הטכניון חיפה
בניין הפקולטה לפיזיקה.
בניין הפקולטה לכימיה בתי מלאכה מחסנים לכימיקלים וחומצות.
בניין הפקולטה להנדסה כימית עם מעבדות לבקרה ופיילוט פלנט.
בניין למיקרו-ביולוגיה.
בניין לטכנולוגיה של מזון עם פיילוט פלנט
אודיטוריום רב תכליתי (240 איש)
בניין לפיזיקה עיונית עם ספרייה
בניין לאלקטרו-אופטיק
אוניברסיטת תל אביב
בניין למדעי הטבע א. פיזיקה טלסקופ, ב. כימיה, ג. מתמטיקה, מדעי החלל, ד. ביוכימיה, ה. מרכז מחשבים
בית מכונות מרכזי
בניין לבתי מלאכה ומחסנים מרכזיים.
אולם הרצאות ע"ש לב
גן זואולוגי (מעבדות וכלובים)
גן בוטני (מעבדות וחממות)
בניין למאגרים גנטיים
בית הספר להנדסאים של האוניברסיטה ע"ש מאירהוף
הסוכנות היהודית
בית ספר מקיף ד' באר שבע.
בית ספר להנדסאים באר שבע.
בית ספר מקיף אזורי אום אל פחם,
משרד הביטחון - נחל שורק
בית ספר לאיזוטופים.
בניין לכימיה.
מחסנים מרכזיים.
מעבדה למחקר.
מכון ידע ליד מכון ויצמן
מח' לאלקטרוניקה.
מח' לחקר בחומרים פלסטיים.
מח' לפרמצבטיקה,
ביוטכנולוגיה כללית לישראל
בניין מחקר להנדסה גנטית.
נמל התעופה בן-גוריון- אל על
בניין לאספקת אנרגיות
בניין מכונות
בניין לציוד קרקע
בית חרושת לשימורים גן שמואל
בניין מעבדות חצי חרושתי.
שטראוס ושות' רעננה
מפעל לציפוי יהלומי תעשייה.
סופרפארם פתח תקווה
בניין מרכזי למשרדים.
מכון ולקני בית דגן
בניין לפיזיולוגיה של הצמח.
בניין לאנטומולוגיה.
מכון וולקני נווה יער
מעבדות שדה.
קריירה אדריכלית > גישתו האדריכלית

הראל האמין שעל האדריכל להקשיב ללקוח ולתרגם את הדרישות שלו לבניין. על הבניין להיות פונקציונלי, ללא חזית אחורית או קדמית, אלא בעל חזית צפונית, דרומית, מזרחית ומערבית. ייחודו כאדריכל התבטאה בעבודותיו על בנייני המדעים: בניית המעבדות במבנים ייחודיים עם גמישות מלאה למשתמש, וגישור בין כל הקונפליקטים. כמו בכל שלב בחייו, התמודד הראל עם קשיים ומעברים מהותיים מכורח הנסיבות, והדבר ניכר בעבודתו המקצועית - כל בניין הוא יצירה תכנונית השונה מכל מבנה אחר שתכנן, והוא נמנע משכפול תכנונים. מבניו ניחנו במקוריות ובפונקציונליות מרובה, אך באותה עד הושם דגש על תכנון אסתטי המשתלב במרחב.
ראו גם

רחל הראל
אדריכלות ישראלית
המחתרת ההולנדית
לקריאה נוספת

משה הראל, גלגולים / Metamorphosen , אתר הספר האלקטרוני בעיריית איידה בהולנד
הערות שוליים

↑  משה הראל באתר GRAVEZ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299925405171  ISNI: 0000 0001 0121 4973  VIAF: 150638842   WorldCat (עם VIAF): 150638842 
תעודת הוקרה מגנרל דווייט אייזנהאואר מפקד הכוחות האמריקאים באירופה 1945
מגדל למאיץ חלקיקים ע"ש קופלר
מיזם הקולט הסולרי המרכזי-מרכז קנדה לאנרגיה.
מיזם הקולט הסולרי המרכזי-מרכז קנדה לאנרגיה ושדה המראות
המכון הקנדי לאנרגיה
מכון אולמן למדעי החיים שבמכון ויצמן למדע
הפקולטה לכימיה בטכניון - חיפה
הפקולטה למזון בטכניון - חיפה
בניין מדעי הטבע באוניברסיטת תל אביב
בית הספר להנדסאים בתל אביב
ווג

| --- | --- |


 תדירות:  ירחון
 סוגה:  אופנה, לייף סטייל
 מו"ל:  קונדה נאסט
 עורך ראשי:  אנה וינטור
 תאריכי הופעה:  17 בדצמבר 1892 – הווה (132 שנים)
 שפה:  אנגלית
 מערכת:  כיכר טיימס 
 תפוצה:  1,231,931 עותקים (2016)
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 ISSN:  0042-8000
 http://www.vogue.com
 
ווג (באנגלית: Vogue) הוא מגזין אופנה ולייף סטייל חודשי אמריקני היוצא לאור ב-31 מהדורות מקומיות שונות ברחבי העולם על ידי חברת התקשורת האמריקנית קונדה נאסט (אנ'). נכון ל-2014, מחזור הפרסומים של ווג עומד על כ-1.25 מיליון עותקים. המהדורה האמריקנית של ווג יוצאת לאור בעריכתה של אנה וינטור. בתחילתו, המגזין פורסם במתכונת שבועית עד שזה השתנה שנים לאחר מכן. המגזין הוצג לראשונה בניו יורק והתפתח גם לשאר המדינות בארצות הברית ולאחר מכן ביותר מ-26 מדינות בעולם למשל איטליה, צרפת, יפן, דובאי ואפילו בישראל משנות האלפיים. מספר הקוראים במגזין באינטרנט או במגזין עצמו הוא כ-890 מיליון בכל העולם (נכון לשנת 2020).
היסטוריה

ווג נוסד בשנת 1892 כמגזין שבועי על ידי ארתור טרנר ובחסות כריסטופר רייט. הגיליון הראשון פורסם ב-17 בדצמבר של אותה שנה ונמכר במחיר של 10 סנט (השווים ל-2.63 דולר נכון ל-2015). קהל היעד של המגזין היה האריסטוקרטיה הניו-יורקית החדשה והוא התמקד בעיקר באופנה. בשנת 1905 נקנה על ידי קונדה נאסט, שהפך את ווג למגזין דו-שבועי והרחיב את פעילותו אל מחוץ לארצות הברית. בתוך כך הוקמו מהדורות מקומיות של ווג בספרד ובאיטליה. מהדורה מקומית של ווג בצרפת נוסדה בשנת 1920 והתקבלה היטב על ידי קהל היעד הצרפתי. המהדורה המקומית של ווג באיטליה נוסדה בשנת 1964. עם הזמן הפך המגזין האיטלקי למשפיע ביותר בעולם האופנה, במידה רבה בזכות שערים פרובוקטיביים ואקטואליים.
בשנת 1973 הפך ווג למגזין חודשי, וביולי 1988 מונתה אנה וינטור לעורכת הראשית. וינטור שאפה לעצב את ווג כמגזין צעיר יותר ונגיש יותר. היא כיוונה את הפוקוס לרעיונות חדשים של אופנה הנגישים גם לקהל רחב יותר. וינטור עצמה הפכה מזוהה מאוד עם המגזין ובמידה רבה השפיעה הרבה מדימויה האישי על הדימוי של ווג.
היסטוריה > עורכות ראשיות

ג'וזפין רדינג: 1892–1901
מרי האריסון: 1901–1914
עדנה וולמן צ'ייס: 1914–1952
ג'סיקה דייוויס: 1952–1963
דיאנה פרילנד: 1963–1971
גרייס מיראבלה: 1971–1988
אנה וינטור: 1988–היום
השפעה וביקורת

מבקרת הספרות קרוליין וובר תיארה את ווג בגיליון דצמבר של הניו-יורק טיימס כ"מגזין האופנה המשפיע ביותר בעולם". לפי ווג, המגזין מגיע ל-11 מיליון קוראים בארצות הברית ול-12.5 מיליון קוראים ברחבי העולם. המגזין גם נחשב לחזק ולמשפיע בתעשיית האופנה, ובהתאמה נחשבת אנה וינטור, העורכת הראשית של המהדורה האמריקנית, לאחת הנשים החזקות והמשפיעות ביותר באופנה. עם זאת, הן המגזין והן וינטור משכו ביקורת מכיוונים שונים. בשנת 2003 פורסם רומן מפתח מאת לורן וייסברגר, עוזרת לשעבר של וינטור בווג בשם השטן לובשת פראדה, שתיאר את חייה של עובדת במגזין אופנה בדיוני בדמותו של ווג. העורכת הראשית, המזכירה את וינטור, מתוארת על ידי וייסברגר כ"אישה ריקה, שטחית וממורמרת שיש לה טונות על טונות של בגדים מהממים ולא יותר מזה". הספר עובד ב-2006 לסרט מצליח באותו השם שגם הועמד לפרס האקדמיה.
ב-2007 המגזין ספג ביקורת מקבוצת פעילים נגד עישון שהפגינו נגד הפרסומות לטבק במגזין. הפעילים טענו ששלחו למשרדי המגזין למעלה מ-8,000 מכתבים במחאה.
בפברואר 2011 פורסמה בווג כתבה שנויה במחלוקת על אסמא אל-אסד, אשתו של הנשיא הסורי בשאר אל-אסד. מספר עיתונאים ביקרו את ווג על הכתבה, וטענו שהיא מתעלמת מהנעשה בתחום זכויות האדם בסוריה. לפי דיווחים, הממשלה הסורית שכרה את פירמת הלוביסטים האמריקנית בראון לויד ג'יימס (Brown Lloyd James) על מנת לקדם את הכתבה.
באוגוסט 2018, על רקע קמפיין Me Too והמודעות הגוברת לפגיעות מיניות בתעשיית הבידור, הודיע המגזין כי לא יעשה יותר שימוש בתמונותיהן של דוגמניות מתחת לגיל 18. עם זאת, הגביל התחייבות זו לכתבות מטעם המערכת בלבד, ולא על התכנים השיווקיים.
הערות שוליים

↑  "Consumer Magazines". Alliance for Audited Media. אורכב מ-המקור ב-ינואר 23, 2017. נבדק ב-יולי 5, 2017.
↑  איתי יעקב, מאיזבלה רוסליני ועד לינדה אוונג'ליסטה: מגזין ווג איטליה חוגג 60 שנה של אופנה, באתר ynet, 14 באוגוסט 2024
↑  מור הופרט, ‏מגזין האופנה 'ווג': מעתה נציג רק דוגמניות בגילאי 18 ומעלה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 18 באוגוסט 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007364989605171  GND: 4371929-6  NKC: unn2017939915  VIAF: 187319977   WorldCat (עם VIAF): 187319977 
שער גיליון מאי 1917 של ווג האמריקני
הדוגמנית קייט מוס על שער גיליון מאי 2000 של ווג הבריטי
אנה וינטור, עורכת המגזין, 2006
אירינה נבזלין

| --- | --- |

 לידה:  2 ביולי 1978 (בת 46) מוסקבה, ברית המועצות ברית המועצות
 מדינה:  ישראל
 תאריך עלייה:  2006
 השכלה:  כלכלה
 תקופת הפעילות:  מ-2001
 מקצוע:  יזמת
 תפקיד:  יושבת ראש דירקטוריון אנו – מוזיאון העם היהודי (לשעבר בית התפוצות), נשיאת קרן נדב
 תקופת כהונה:  יו"ר דירקטוריון אנו (2012-היום) נשיאת קרן נדב (2007-היום)
 בן זוג:  יולי אדלשטיין
אירינה נבזלין (נולדה ב-1978) היא יזמת ישראלית המשמשת בתפקיד נשיאת קרן נדב, מייסדת ויו"ר חברת Improvate. מאז יולי 2012 מכהנת גם כיו"ר דירקטוריון אנו – מוזיאון העם היהודי.
בשנת 2017 נבחרה על ידי ה"ג'רוזלם פוסט" במקום ה-46 ברשימת היהודים המשפיעים ביותר בעולם.
ביוגרפיה

נבזלין נולדה במוסקבה שבברית המועצות (רוסיה כיום). בשנים 1995–2001 למדה לתארים ראשון ושני בכלכלה באוניברסיטת מוסקבה, ובמקביל עבדה בתפקידי יחסי ציבור ושדלנות בחברת APCO.
ב-2001, לאחר לימודיה, התקדמה לתפקיד סגנית מנהלת משרדי APCO במוסקבה, ולאחר מכן, ב-2003, עברה למשרדי החברה בלונדון.
משנת 2005 ועד עלייתה לישראל בשנת 2006 עבדה כיועצת תקשורת לגופים שונים בלונדון.
בשנת 2007 הקימה וניהלה את "המרכז הישראלי לילדות טובה יותר" (כיום "הבוגרים"), עמותה ללא כוונת רווח מיסודן של משפחות נבזלין ומיוניס, המקדמת ערכים של לקיחת אחריות אישית, מחויבות חברתית והשפעה סביבתית, ופועלת לרווחתם של ילדים ובני נוער בישראל הזקוקים לסיוע בתחומי הבריאות והחינוך. בשנת 2008 החלה לשמש בתפקיד נשיאת קרן נדב שהקים אביה, לאוניד נבזלין. הקרן פועלת לקידום פרויקטים המחזקים את הזהות היהודית הקולקטיבית ואת ערכי הליברליזם. בין השאר, הקרן תורמת למוזיאון העם היהודי ומסייעת למרכז נבזלין לחקר יהדות רוסיה ומזרח אירופה, הפועל באוניברסיטה העברית בירושלים.
בשנת 2008, במקביל לכהונתה כנשיאת קרן נדב, החלה בפעילות בבית התפוצות, תחילה כמשקיפה, לאחר מכן כחברת דירקטוריון, ובהמשך כסגנית יו"ר הדירקטוריון תחת יושב הראש יעקב פרי. באוגוסט 2012 התמנתה ליו"ר דירקטוריון בית התפוצות. במהלך כהונתה פעלה לתהליך שינוי, במסגרתו קלטה עובדים וחברים חדשים במועצת המנהלים ועמדה בראש תהליך גיוס של כ-100 מיליון דולר להקמת מוזיאון העם היהודי החדש.
בשנים 2015-2009 שימשה כחברת מועצת המנהלים של ארגון JFN ‏ (Jewish Funders Network) ישראל, ובשנים 2013-2011 כיהנה כסגנית יו"ר JFN העולמי, ארגון המעודד פילנתרופיה איכותית בעולם היהודי. במקביל לכך השתתפה בפורום "שולחן עגול ממשקי" של משרד ראש הממשלה, שמטרתו קיום שיח בין-מגזרי בין גופים וארגונים מהמגזר השלישי לבין אנשי עסקים הפעילים בתחום הנדבנות.
בשנת 2019 הקימה את Improvate, פלטפורמה המחברת בין ממשלות לחברות טכנולוגיה וחדשנות המייצגות את המנהיגות העולמית העכשווית, ומאפשרת להן לעבוד בשיתוף פעולה למציאת פתרונות מעשיים במטרה לשפר את איכות החיים של אוכלוסיות שונות בעולם.
בשנת 2022, התמודדה על תפקיד יו"ר הסוכנות היהודית אך פרשה במהלך המירוץ.
ספרה

בשנת 2019 פרסמה נבזלין את ספרה הראשון, "The Impact of Identity: The Power of Knowing Who You Are". הספר שייך לסוגת העזרה העצמית. זמן לא רב לאחר צאתו דורג במקום הראשון ברשימת רבי המכר של אמזון בקטגוריות: Globalization, Public Policy Immigration, Social
Psychology; Interactions, Cultural Anthropology, Modern Philosophy ובמקום השלישי ברשימת רבי המכר בקטגוריית Emigration; Immigration. בין השאר זכה הספר לשבחים מראש ממשלת בריטניה לשעבר טוני בלייר ומאלוף העולם לשעבר בשחמט, גארי קספרוב.
בחודש אפריל 2020 זכה הספר במדליית הכסף בפרס נאוטילוס (אנ').
עמדות

במרץ 2024 בראיון לכאן רשת ב' מתחה ביקורת חריפה נגד הממשלה וטענה כי יש צורך בשינוי.
חייה האישיים

נבזלין היא בתם של איש העסקים לאוניד נבזלין ואנה נבזלין. יש לה שני בנים מנישואיה הראשונים לאדריכל מיכאל קוגן.
ביוני 2016 נישאה בשנית ליו"ר הכנסת דאז, יולי אדלשטיין.
הערות שוליים

↑   אירינה נבזלין ורונית חסין הוכמן מכריזות על הקמת חברת IMPROVATE כפלטפורמה להנגשת חדשנות לעולם, באתר TheMarker‏, 10 בספטמבר 2020
↑  Tamara Zieve, #46 Irina Nevzlin - Altering traditional paradigms of Jewish life, September 20, 2017
1 2  The Impact of Identity: The Power of Knowing Who You Are באתר האינטרנט של חברת אמזון
↑  ההודעה על הזכייה באתר פרס נאוטילוס
↑  רעייתו של יולי אדלשטיין: מודאגת מהממשלה הזאת. צריך שינוי - וואלה חדשות, באתר וואלה, 20 במרץ 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009841684205171  VIAF: 5162478960737462772   WorldCat (עם VIAF): 5162478960737462772
ג'ורדן מקריי

| --- | --- |

 לידה:  28 במרץ 1991 (בן 33) סוואנה שבג'ורג'יה שבארצות הברית
 עמדה:  קלע
 גובה:  1.98 מטרים
 מספר:  52
 מכללה:  אוניברסיטת טנסי
 דראפט:  בחירה מספר 58, 2014 סן אנטוניו ספרס
 קבוצות כשחקן
 2014–2015   2015–2016   2016   2016–2017   2016   2017–2018   2018–2020   2018–2019   2020   2020   2020-2021   2021-2022  2022-2023   2023-הווה:  מלבורן יונייטד   דלאוור 87'   פיניקס סאנס   קליבלנד קאבלירס   ←קאנטון צ'ארג'   סאסקי בסקוניה   וושינגטון ויזארדס   ←קפיטל סיטי גו-גו   דנוור נאגטס   דטרויט פיסטונס   בייג'ינג דאקס   מטרופוליטנס 92   הפועל תל אביב   א.א.ק אתונה
 הישגים כשחקן
 זכייה באליפות ה-NBA‏ (2016)
ג'ורדן טיילר מקריי (באנגלית: Jordan Tyler McRae; נולד ב-28 במרץ 1991) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדת הסווינגמן בסקפאטי באסקט מליגת העל האיטלקית בכדורסל.
קריירת מכללות

ג'ורדן מקריי שיחק באוניברסיטת טנסי 4 עונות (2010-2014), ממוצעיו סך-הכל בארבע העונות במכללה (144 משחקים, בהם פתח ב-74) היו: 13.3 נק', 3.3 ריב' ו-1.8 אס' ב-27.1 דקות למשחק, עם 41.7% בזריקות (מהשדה ומחוץ לקשת).
קריירה מקצוענית > מלבורן יונייטד (2014–2015)

ב- 26 ביוני 2014, נבחר מקריי בבחירה ה-58 בדראפט ה-NBA קיץ 2014, על ידי סן אנטוניו ספרס. מאוחר יותר הוא נמכר לפילדלפיה 76' והצטרף לקבוצה עבור ליגת הקיץ של ה-NBA קיץ 2014. בארבעת משחקיו בליגת הקיץ הוא עמד על ממוצע של 21.0 נקודות, 2.5 ריבאונדים, 1.0 אסיסטים ו-1.8 חטיפות למשחק.
ב- 29 באוגוסט 2014, חתם מקריי במלבורן יונייטד מהליגה האוסטרלית לעונת 2014. ב-24 בדצמבר 2014, הוא נבחר לשחקן השבוע של המחזור ה-11 לאחר שקלע מעל 30 נקודות בשני הניצחונות נגד וולונגונג ונגד סידני. הוא נבחר גם לשחקן חודש דצמבר. בעונה הוא רשם ממוצע של 19.9 נק', 4.7 ריבאונדים, 2.7 אסיסטים וחטיפה למשחק ב-27 משחקים וסיים במקום השלישי בנקודות, 11 בחטיפות, 12 בחסימות ו-13 במדד, בליגה.
קריירה מקצוענית > דלאוור 87' (2015–2016)

ב-5 במרץ 2015, מקריי נרכש על ידי דלאוור 87' מליגת הפיתוח של ה-NBA. בחודש יולי 2015, מקריי חזר לפילדלפיה לליגת הקיץ 2015 שבה הוא סיים עם ממוצעים של 12.5 נקודות ו-3.0 ריבאונדים בארבעה משחקים. בהמשך העונה נבחר מקריי לשחק במשחק האולסטאר של ליגת הפיתוח של ה-NBA.
קריירה מקצוענית > פיניקס סאנס (2016)

ב-29 בינואר 2016, חתם מקריי על חוזה ל-10 ימים בפיניקס סאנס מה-NBA. ב-8 בפברואר, הוא חתם על חוזה נוסף של 10 ימים בסאנס.
קריירה מקצוענית > קליבלנד קאבלירס (2016–2017)

ב-28 בפברואר 2016 חתם על חוזה ל-10 ימים בסגנית אלופת ה-NBA קליבלנד קאבלירס וערך הופעת בכורה בהפסד 113:99 לוושינגטון עם 8 נקודות ב-7 דקות מהספסל. חודש לאחר מכן הוא כבר חתם על חוזה שנתי בקאבס, אבל הושאל לקאנטון צ'ארג' מליגת הפיתוח. בסיום עונת 2015/2016 זכה עם הקאבלירס באליפות ה-NBA.
קריירה מקצוענית > סאסקי בסקוניה (2017)

ב-13 באוגוסט 2017 חתם מקריי לעונה אחת בקבוצת סאסקי בסקוניה. בינואר 2018 נפצע בכתפו השמאלית ונאלץ להחמיץ את המשך העונה.
קריירה מקצוענית > וושינגטון ויזארדס (2018–2020)

לקראת עונת 2018/2019 חתם על חוזה כפול עם וושינגטון ויזארדס וקבוצת הבת שלה מליגת הפיתוח, קפיטל סיטי גו-גו. ב-9 באפריל 2019 המירה וושינגטון את חוזהו לחוזה NBA סטנדרטי.
קריירה מקצוענית > דנוור נאגטס (2020)

בפברואר 2020 הועבר בטרייד לדנוור נאגטס, בתמורה לשבאז נייפיר.
קריירה מקצוענית > דטרויט פיסטונס (2020)

לאחר ארבעה משחקים בלבד בדנוור שוחרר מהקבוצה, וחתם על חוזה בדטרויט פיסטונס.
קריירה מקצוענית > בייג'ינג דאקס (2020-2021)

ב-27 בדצמבר 2020 חתם מקריי על חוזה בבייג'ינג דאקס מליגת הCBA הסינית של 1.25 מיליון דולר ל-25 משחקים. מקריי שיחק בקבוצה ב-7 משחקים, בהם קלע בממוצע 11.3 נקודות למשחק.
קריירה מקצוענית > מטרופוליטנס 92 (2021-2022)

ב-22 באוגוסט 2021 חתם עם מטרופוליטנס 92 מליגת העל הצרפתית על חוזה לשנה. מקריי קלע בקבוצה 14.2 נקודות בנוסף ל-2.2 אסיסטים בממוצע למשחק בליגה הצרפתית. במפעל היורוקאפ קלע 12.7 נקודות ביחד עם 3.1 אסיסטים בממוצע למשחק.
קריירה מקצוענית > הפועל תל אביב (2022-2023)

ב-23 בספטמבר 2022, בעקבות פציעתו של ג'יימס יאנג, חתם מקריי על חוזה עם הפועל תל אביבבעקבות היכולת הטובה שהראה הוחלט לשחרר את יאנג ולהישאר עם מקריי. ב-20 בדצמבר 2022, קלע מקריי שיא קריירה ביורוקאפ נגד פרומיתאס פטרס של 26 נקודות, אליהם הוסיף 8 אסיסטים (גם שיא קריירה ביורוקאפ) בנוסף ל-4 ריבאונדים. בעקבות הופעה זאת, זכה מקריי בתואר שחקן המחזור של היורוקאפ של מחזור מספר 9. מחזור לאחר מכן, ב-11 בינואר 2023, קלע מקריי שיא קריירה חדש ביורוקאפ נגד הלונדון ליונס של 36 נקודות, 4 אסיסטים ו-3 ריבאונדים, מה שהוביל לזכייה נוספת בתואר שחקן המחזור ביורוקאפ מחזור שני ברציפות. גם לאחר שנגמרה העונה ומקריי הביע רצון להישאר בקבוצה לעוד עונה, הודיעה הפועל תל אביב ב-13 ביולי 2023 שמקריי לא ימשיך בקבוצה לעוד עונה.
קריירה מקצוענית > א.א.ק אתונה- (2023-2024)

ב-14 ביולי 2023 הודיעה א.א.ק. אתונה על החתמתו של מקריי לעונה אחת.
קריירה מקצוענית > סקפאטי באסקט (2024-הווה)

ב-28 באוקטובר 2024 חתם מקריי בסקפאטי באסקט מליגת העל האיטלקית.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015/2016 | פיניקס | 7 | 0 | 11.7 | 0.423 | 0.273 | 0.800 | 1.1 | 1.4 | 0.4 | 0.0 | 5.3 |
| 2015/2016 | קליבלנד | 15 | 1 | 7.5 | 0.442 | 0.636 | 0.692 | 0.8 | 1.0 | 0.0 | 0.1 | 4.1 |
| 2016/2017 | קליבלנד | 37 | 4 | 10.4 | 0.387 | 0.353 | 0.794 | 1.1 | 0.5 | 0.2 | 0.2 | 4.4 |
| 2017/2018 | ספרד | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – |
| 2018/2019 | וושינגטון | 27 | 4 | 12.3 | 0.469 | 0.286 | 0.784 | 1.5 | 1.1 | 0.5 | 0.3 | 5.9 |
| 2019/2020 | וושינגטון | 29 | 4 | 22.6 | 0.420 | 0.377 | 0.771 | 3.6 | 2.8 | 0.7 | 0.5 | 12.8 |
| 2019/2020 | דנוור | 4 | 0 | 8.0 | 0.333 | 0.500 | 0.750 | 1.3 | 1.0 | 0.5 | 0.3 | 2.3 |
| 2019/2020 | דטרויט | 4 | 0 | 24.5 | 0.326 | 0.188 | 0.727 | 3.8 | 1.8 | 0.0 | 0.0 | 11.8 |
| קריירה |  | 123 | 9 | 13.8 | 0.417 | 0.355 | 0.772 | 1.8 | 1.4 | 0.4 | 0.2 |  |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015/2016 | קליבלנד | 2 | 0 | 2.0 | 1.000 | 1.000 | 0.000 | 1.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 4.5 |

| קריירה |  | 2 | 0 | 2.0 | 1.000 | 1.000 | 0.000 | 1.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 4.5 |
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה ביורוליג וביורוקאפ

| עונה | קבוצה | משחקים | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017/2018 | סאסקי בסקוניה | 3 | 15.3 | 0.235 | 0.167 | 0.857 | 1.0 | 0.7 | 0.7 | 0.7 | 5.0 |
| 2021/2022 | מטרופוליטנס 92 | 19 | 26.2 | 0.421 | 0.316 | 0.711 | 1.3 | 3.1 | 1.3 | 0.4 | 14.2 |
| 2022/2023 | הפועל תל אביב | 17 | 26.5 | 0.487 | 0.343 | 0.803 | 2.8 | 2.4 | 1.3 | 0.5 | 15.6 |
הערות שוליים

↑  וושינגטון ויזארדס מציגה את סגל הקבוצה למחנה האימונים, באתר הקבוצה, 20 בספטמבר 2018
↑  דנוור מצרפת את מקריי, באתר הקבוצה, 6 בפברואר 2020
↑  אור שקדי‏, חיזוק מרשים: הפועל תל אביב צירפה את ג'ורדן מקריי, באתר וואלה, 23 בספטמבר 2022
↑  רשמית: מקריי חתם לעונה אחת בא.א.ק אתונה, באתר ONE‏, 14 ביולי 2023
↑  Erikas Polockas, Jordan McRae signed with Givova Scafati, Talk.Basket.net, ‏28/10/2024
ג'ורדן מקריי במדי הוושינגטון וויזארדס, 2020.
הקיבוץ באומן

כינוס החסידים באומן
הקיבוץ באומן הוא כינוי להתכנסות עולמית של חסידי ברסלב בימי ראש השנה בקברו של רבי נחמן מברסלב באומן שבאוקראינה.
צוואתו של רבי נחמן

חסידיו של רבי נחמן מברסלב נהגו לנסוע אליו מדי שנה להיות עמו בשלושה מועדים בשנה, וביניהם ראש השנה. בשלושה מועדים אחרים נסע רבי נחמן מדי שנה כדי לפגוש את חסידיו. בשנת 1810, בראש השנה האחרון לחייו, במעמד מאות מחסידיו הצהיר רבי נחמן מספר הצהרות בדבר חשיבות השהייה במחיצתו בראש השנה: "איש בל יעדר" ו"הרי ראש השנה הוא שליחותי כולה".
תלמידו רבי נתן מנמירוב פירש את דבריו שעל החסידים לשוב ולפקוד את קברו בראש השנה כשם שהיו במחיצתו בחייו. בשנת 1811 ארגן רבי נתן את העלייה לרגל הראשונה לציונו, אך רק כשישים חסידים נסעו לקיבוץ.
כעשר שנים לאחר ייסוד הקיבוץ, כבר לא הכיל בית הכנסת המקומי את משתתפיו והם נאלצו להתפלל במקומות מזדמנים. רבי נתן והחסידים החלו לפעול למען הקמת בית כנסת משלהם ובשנת 1834 נחנך בית הכנסת של חסידי ברסלב באומן (שנודע בשם ה"קלויז").
לאחר תפילת המנחה של יומו הראשון של החג, צועדים המתפללים לאמירת תשליך באגם שעל יד בית הכנסת (הקלויז) המרכזי
.
בזמן השלטון הסובייטי

החל משנת 1917, בעקבות קשיים לחצות את הגבול, החלו החסידים בפולין לקיים קיבוץ ראש השנה משלהם בלובלין, ואנשי ברסלב בירושלים הנהיגו קיבוץ משלהם. בשנת 1940 יזם רבי אברהם שטרנהרץ (נכדו של רבי נתן), קיבוץ שנתי במירון ליד קבר רבי שמעון בר יוחאי.
דיכויה האלים של הפעילות הדתית בברית המועצות אילץ את משתתפי הקיבוץ באומן לרדת למחתרת. ובכל זאת, גם לאחר מלחמת העולם השנייה, חסידי ברסלב המעטים שנותרו בברית המועצות המשיכו לקיים מניין סודי בראש השנה באומן, חרף סכנת המאסר.
במשך השנים נעשו ניסיונות מצד חסידי ברסלב מישראל ומארצות הברית לשהות בראש השנה באומן, אך השלטונות הסובייטיים לא אישרו לקיים סיורים באומן בראש השנה וכן סירבו להתיר לאורחים ללון באומן.
בשנות השבעים והשמונים של המאה העשרים הקיבוצים העיקריים נערכו במירון ובירושלים. קיבוצים נוספים נערכו בניו יורק ובלונדון.
בשנת 1988 התירו השלטונות למאתים וחמישים איש לשהות בראש השנה באומן. בשנת 1989 הגיעו יותר מאלף אנשים לקיבוץ. החסידים שכרו בניין של בית חרושת בסמוך לציון, והסבו את אולמות הייצור לבית-כנסת, חדר אוכל ולאולמות שינה.
הקיבוץ כיום

במשך השנים מספרם של הבאים לאומן עלה מדי שנה, ובשנת 2000 נכחו יותר מעשרת אלפים חסידים בקיבוץ באומן. בשנת 2010 בוטל הצורך באשרת כניסה לתיירים הבאים לאוקראינה, דבר זה גרם לקפיצה במספר האנשים שטסים מישראל לאומן מדי שנה.
בשנים 2015–2017 דווח כי השתתפו בקיבוץ בין 50 ל-60 אלף איש.
הקיבוץ כיום > הקיבוץ בתקופת מגפת הקורונה

בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל לפני ראש השנה תשפ"א הביע ממונה הקורונה, פרופ' רוני גמזו, התנגדות נחרצת לטיסות לאומן באותה שנה, מחשש שיגבירו את התחלואה. גמזו פנה באופן רשמי אל הרשויות באוקראינה על מנת שימנעו הגעת מבקרים מישראל. מחאה התעוררה בישראל בטענה שההתכנסות תביא להדבקה נרחבת ושלטונות אוקראינה הודיעו בספטמבר 2020 כי לא יאפשרו לעולי רגל להיכנס למדינה עד לאחר החג. אלפי חסידים התקבצו בגבול אוקראינה-בלארוס, במעבר הגבול נובי יארילוביצ'י בניסיון להיכנס לאוקראינה, אשר הציבה במקום חיילים שמנעו מהם את הכניסה. בסופו של דבר נותרו החסידים בבלארוס בחג. כאלפיים חסידים הצליחו להגיע לקבר עוד קודם שהוטל על כך איסור.
בשנת 2021 החלו מר"ח אב החלו חסידי ברסלב לטוס לאומן. חסידי ברסלב לא לקחו סיכון שאוקראינה או מדינת ישראל תסגור את הגבולות או את האפשרות לטוס לרבי נחמן. רוב החסידים הגיעו עם משפחותיהם לעיר אומן ולקראת ראש השנה, חזרו הנשים לארץ ישראל, כשרק הגברים נשארים לקיבוץ בימי ראש השנה. בפועל, לא נרשמו קשיים מצד מדינת ישראל לנסיעה לאומן באותה שנה ומשוער כי התכנסו באותה שנה עשרות אלפי אנשים, כמצוות רבי נחמן מברסלב להיות אצלו על חג ראש השנה.
התנגדות לעלייה לקבר בראש השנה

בשנת 2007 שלל הרב עובדיה יוסף את המנהג לצאת מארץ ישראל לביקור בקברו של רבי נחמן. גם בקרב רבנים ספרדיים אחרים נשמעה ביקורת על הנסיעה לאומן בראש השנה בהם הרב מאיר מאזוז והרב בן ציון מוצפי, וכן בקרב הרב אמנון יצחק. גם בקרב רבני הציונות הדתית נשמעו הסתייגויות מקיום מנהג זה, בין השאר מהרב יהודה עמיחי, הרב שלמה אבינר, הרב בן ציון אלגאזי והרב אורי שרקי.
חלק מתלמידיו של הרב לוי יצחק בנדר בישראל אינם נוסעים לאומן בראש השנה משום שלשיטתם רבי נחמן לא התכוון שיצאו מארץ ישראל לצורך כך. קבוצה זו מקיימת קיבוץ בבית הכנסת ברסלב במאה שערים. קבוצה אחרת מקיימת קיבוץ בקבר רבי שמעון בר יוחאי במירון וקבוצה מתלמידיו של הרב ישראל דב אודסר מקיימת מניין בכותל המערבי.
ראו גם

קבר רבי נחמן מברסלב