stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שושנה צינגל
לקריאה נוספת

רן שפירא, "ספרים חדשים" באתר "הארץ", 17 באוגוסט 2017
ספר החודש: "מסע - בני הדור השני והשלישי לשואה מדברים" ב"קשר עין - ירחון ארגון המורים", גיליון 274, דצמבר 2017
ד"ר שרה אוסצקי-לזר, "בית קודר, הורים שותקים", "האומה", גיליון 209, אביב תשע"ח - 2018, עמ' 124–127
איתמר יעוז-קסט, "לאומיות וטראנס-חילוניות בספרות הישראלית", "ספירה", תשמ"ז - 1986, עמ' 29
צילה רון, "ספרות ילדים ונוער בנושא השואה מנקודת מבט של דור שני לניצולי שואה", "ספרות ילדים ונוער" שנה שמונה עשרה חוברת ג' (71) אדר ב' תשנ"ב - מארס 1992, עמ' 8–21
ליאור טל, "סוכות: בין בעלנות למימוש עצמי", באתר nrg
לימור בירן, "העצמת בני הדור השני לשואה - עבודה סמינריונית המוגשת במסגרת הסמינר העצמת הפרט והקהילה", החוג ללימודי מידע, אוניברסיטת בר-אילן, ספטמבר 2010
אלי שי, "מתחת להדחקות", "ידיעות אחרונות", 19 בדצמבר 1986
בני ציפר על "מסע אל תוך עצמנו - בני ניצולי השואה מדברים" ב"הארץ", 4 ביולי 1986
ריקה ברקוביץ, "לשבור את קשר השתיקה", "ידיעות אחרונות", 31 באוקטובר 1986
על "מסע אל תוך עצמנו" ב"מעריב", 16 במרץ 1987
S. Lillian Kremer editor, "Holocaust Literature - an Encyclopedia of Writers and their Work" Volume II, Lerner to Zychlinsky, Index, p. 858
Esther Fuchs, "Second Generation Holocaust Poetry in Hebrew", "Shofar: An Interdisciplinary Journal of Jewish Studies" Volume 18, Number 3, Spring 2000, p. 64-76
Dan Bar-On, Konrad Brendler, A. Paul Hare (Hg.), "Da etwas Kaputtgegangen an den Wurzeln...", Campus, p. 290
שבלול עץ ירוק

| שבלול עץ ירוק |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: קרוב לסיכון קרוב לסיכון (NT) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: רכיכות
מחלקה:: חלזונות
סדרה:: שבלולי יבשה
תת־סדרה:: Helicina
משפחה:: Camaenidae
סוג:: Papustyla
מין:: שבלול עץ ירוק
שם מדעי
 Papustyla pulcherrima

שבלול עץ ירוק או שבלול ברקת ירוק (שם מדעי: Papustyla pulcherrima, לעיתים גם Papuina pulcherrima, שם עממי: Green Emerald Snail) הוא שבלול יבשה, שחי באי מנוס בפפואה-גינאה החדשה. בית הגידול שלו הוא יערות גשם והוא חי על עצים. הוא ידוע בעיקר בזכות הקונכייה המגדלית שלו בצבע ירוק בוהק, כמו ברקת.
תיאור

שבלול זה בולט בעיקר בזכות הקונכייה שלו, שצבועה בצבע ירוק בוהק, דבר נדיר בקרב שבלולים. צבע זה הוא צבע הקליפה החיצונית של הקונכייה, קליפה עשוית חלבון הנקראת פריוסטרקום (periostracum). מתחת לקליפה זו, הקונכייה היא בצבע צהוב.
צורת הקונכייה היא חרוטית-מגדלית וכוללת 4–6 פיתולים.
תפוצה

שבלול זה הוא מין אנדמי לאי מנוס שבפפואה-גינאה החדשה. הוא חי על עצים ביערות גשם עד רום של 112 מטר מעל פני הים.
מצב שימור

בשל קונכייתו היפה והצבעונית, מין זה נקצר בכמויות גדולות על ידי האדם, שהשתמש בה כתכשיט וחפץ אספנות לקישוט. כריתת יערות הגשם באי ובירוא שטחים הביאו לאיום על קיומו.
כיום שבלול העץ הירוק מוגן תחת אמנת CITES ומצב שימורו, כפי שנרשם על ידי ה-IUCN, הוא "כמעט מאוים" (Near Threatened).
הערות שוליים

↑  שבלול עץ ירוק באתר הרשימה האדומה של IUCN
שבלול עץ ירוק, באתר ITIS (באנגלית)
שבלול עץ ירוק, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
שבלול עץ ירוק, באתר GBIF (באנגלית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "שבלול עץ ירוק".
רמת אלחנן

| --- | --- |

שלט כניסה, בכניסה לשכונת רמת אלחנן.
 מידע
 עיר:  בני ברק 
 תאריך ייסוד:  1976 
 על שם:  הרב אלחנן וסרמן
 קואורדינטות:  32°04′54″N 34°50′35″E﻿ / ﻿32.08161944°N 34.84316111°E﻿ / 32.08161944; 34.84316111
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) רמת אלחנן(למפת גוש דן רגילה) רמת אלחנן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום רמת אלחנן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום רמת אלחנן  he רמת אלחנןhe רמת אלחנןמפת  __ בני ברק (in English: Bnei Brak) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ תל אביב-יפו (in English: Tel Aviv) ממזרח: __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva), __ גבעת שמואל (in English: Giv'at Shmuel) מדרום וממערב: __ רמת גן (in English: Ramat Gan) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
רמת אלחנן היא שכונה במזרחה של העיר בני ברק. נקראת על שמו של הרב אלחנן וסרמן שנרצח בשואה. רבה של השכונה הוא הרב יצחק זילברשטיין.
הקמת השכונה וגבולותיה

השכונה הוקמה בשנת תשל"ו 1976 על ידי הסתדרות צעירי אגודת ישראל שהקימה גם את שכונת רמת אהרן הסמוכה מספר שנים קודם לכן. בתחילת הקמתה של השכונה, סבבו אותה שיכון ההסתדרות מצפון שמרכזו היה ברחוב מצדה שבמשך השנים שונה שמו לרחוב אשל אברהם, ושיכון צה"ל ממערב, אוכלוסיות פחות דתיות, בחלוף השנים עזבו אוכלוסיות אלה את העיר. וכיום האוכלוסייה בה חרדית מגוונת. בית הכנסת בשכונה יוצא דופן, במבנה אחד שוכנים בתי כנסת בארבעה נוסחים שונים. בית הכנסת "המרכזי" בנוסח אשכנז, "קהל חסידים" שרבו הוא הרב יהודה סילמן. בית כנסת ספרדי בנוסח עדות המזרח רבו הוא הרב מסעוד בן שמעון, ובית כנסת תימני.
הרב הראשי שלמה משה עמאר היה תושב השכונה במשך עשרות שנים.
גבולות השכונה הם רחוב השומר (הרב כהנמן) במערב, כביש גהה במזרח, ואזורים תעשייתיים ומבני ציבור מצפון ומדרום. במזרח השכונה יש את פארק החי - גן חיות של העיר, שהכניסה אליו היא ללא תשלום. בקצה המזרחי צפוני, שוכנים הבניין הראשי של עזר מציון והמרכז הרפואי מעיני הישועה.
הקמת השכונה וגבולותיה > מאפיינים

על פי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה רמת אלחנן היא השכונה הענייה ביותר בישראל.
בשכונה ישנם שני בתי ספר לבנות. האחד כללי והאחר חסידי, ושלושה תלמודי תורה, לבנים "אהל תורה" לילדי השכונה, ותלמודי תורה של חסידויות צאנז וסלונים, וכן ישיבה לבעלי תשובה ״שערי תשובה וחיים״.
הסופר משה מיכאל צורן מוציא עלון חודשי בשם "קול ברמה" מסיפורי ומהווי השכונה ומדבריו של הרב זילברשטיין. חלק מאותם סיפורים הועתקו לספרים טובך יביעו, עלינו לשבח ועוד.
הערות שוליים

↑  שחר אילן, כלכליסט, הלמ"ס מפרסמת לראשונה: אלו השכונות העשירות והעניות בישראל, באתר ynet, 15 באוגוסט 2019
בית הכנסת המרכזי, בשכונת רמת אלחנן.
שבע המידות הטובות

פיטר ברויגל - שבע המידות הטובות - תקווה
בנצרות, שבע המידות הטובות הן מערכת של שבע מידות או מעלות או סגולות בסיסיות (קַרְדִּינָלִיות) אשר הוגדרו על ידי אפלטון ואריסטו ואומצו על ידי אבות הכנסייה.
מתוכן 3 תאולוגיות ו- 4 בסיסיות או עיקריות. מול שבע המידות הטובות יש שבעה חטאים שיש להימנע מהם.
המידות

מידה היא הרגל שיכול להיות הרגל טוב או הרגל גרוע ומכאן שיש מידות טובות ומידות גרועות.
מידה יכולה להיות הרגל טבעי, ויכולה להיות משהו שמבוסס על השפעתו של כוח אלוהי (כוח עליון) על האדם מתוך מטרה לעזור לנפשו של אדם להגיע לחיי נצח.
המידות התיאלוגיות הן חלק מהדרישות מאדם מאמין ודרישות דומות קיימות ברוב הדתות. המידות הבסיסיות או היסודיות הן הרגלים שמוכתבים לאדם על מנת לעשות התאמה בין ההיגיון לבין המחשבה (פעולת הנפש).
| סוג | מידות | שם לטיני | משמעות |
| --- | --- | --- | --- |
| בסיסית | זהירות / תבונה | prudentia / sapientia | שיפוט ראוי של הסיבות לפעולה נאותה בתוך הקשר מסוים |
| בסיסית | צדק | iustitia | שיפוט ראוי לגבי האינטרסים של אדם וזכויותיו |
| בסיסית | מתינות או איפוק | temperantia | שליטה עצמית, צניעות, פרישות |
| בסיסית | אומץ לב או גבורה | fortitudo | יכולת להתמודד עם פחד וחוסר ודאות או איום, התמדה |
| תאולוגית | אמונה | fides | אמונה באל |
| תאולוגית | תקווה | spes | הציפייה לטוב |
| תאולוגית | אוהב צדקה | caritas | חסד, נתינה, אי-אנוכיות |
המידות הבסיסיות הוגדרו תחילה על ידי אפלטון ומאוחר יותר אומצו על ידי הקדושים אמברוזיוס, אוגוסטינוס ותומאס אקווינס. מקור המונח קרדינלי מ"קרדינל" או חשמן נובע מלטינית cardo או ציר, בסיסי, עיקרי או ראשי והכוונה למידות עיקריות אשר הן יסודות של חיים מוסריים. המידות התאולוגיות מקורן באמונה האלוהית.
על רצפת הכנסייה שבהר האושר, מסביב למזבח, טבלאות פסיפס ובהן כתובות המידות הטובות בגרסה שעל-פי "דרשת ההר": תבונה, נדיבות (חסד), צדק, אומץ, אמונה, ענווה, תקווה.
שבע המידות השמימיות

ישנה מערכת נוספת של שבע מידות השקולה לשבעת החטאים הנקראת "שבע המידות השמימיות". מקורן בשיר אפי שנכתב על פרודנטיוס (אנ') בשנת 410 לספירה המתאר את הקרב של הטוב עם הרע. הפופולריות לה זכתה יצירה זו בימי הביניים עזרו להפיץ את רעיון הקדושה והטוהר ברחבי אירופה. אימוץ המידות נחשב להגנה מפני הפיתוי של שבעת החטאים כך שכנגד כל מעלה יש חטא השקול לה. לעיתים הן נקראות גם המעלות שמנגד שמתאימות לחטא קטלני.
| המידה | לטינית | פירוש | (ההיפוך) | (לטינית) | משמעות המידה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| צניעות | Castitas | טהרה | תאוותנות | Luxuria | אומץ ונועזות. אימוץ המוסר בשלמותו והשגת טוהר, דרך המחשבה לחינוך לשיפור עצמי. |
| מתינות | Temperare | שליטה עצמית | גרגרנות | Gula | יציבות, שליטה עצמית, מידתיות, פרישות/התנזרות, איפוק. |
| נדבנות | Caritas | רצון טוב נדיבות | חמדנות | Avaritia | נדיבות. הרצון לתת, להשפיע ולשתף. אצילות המחשבה וההתנהגות. |
| שקדנות | Industria | התמדה, חריצות | עצלנות | Tristitia | אהבת עבודה. חריצות. |
| סבלנות | Patientia | שלווה | זעם | Ira | ארך אפים והתמדה דרך התמתנות. פתרון סכסוכים בשלווה, לעומת אלימות. היכולת לסלוח, להראות רחמים כלפי החוטאים. |
| נחמדות | Humanitas | שבע רצון | קנאות | Invidia | חמלה, חברותיות, ואמפתיה ללא רצון לפגוע. |
| ענווה | Humilitas | גבורה, צניעות | יהירות | Superbia | התנהגות צנועה, נתינת כבוד. |
המידה השמינית

קיימת גם גרסה למעלה שמינית של צדק לשבע מעלות השמימיות:
| מעלה | לטינית | פירוש | (ההיפוך) | (פירוש) | משמעות המעלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| צדק | Iustitia | יושר, הגינות | שחיתות | Venaliter | כנות, להיות הוגן או להגיד את האמת. לעשות את הדבר הנכון ולא את הדבר שלא בסדר. זהו האור של האמת. הון, אובייקטיביות. |
תאולוגיה

איפוק הוא אבן יסוד של שבע המידות הקדושות. שאר המידות הקדושות על ידי שאיפה לאי אנוכיות:
עוז: מרדף אחר אומץ וידע
נדיבות: רצון לתת
ליברליות: שאיפה לכח רצון
חריצות: שאיפה לאתיקה
סבלנות: שאיפה לשלום
טוב לב: אהבת צדקה
ענוה: שאיפה לצניעות
ראו גם

בושידו
תאולוגיה נוצרית
פרונסיס
לקריאה נוספת

אפי זיו, הצופן הנוצרי באמנות, אור יהודה: כנרת, זמורה-ביתן, 2015, עמ' 354-355, מסת"ב 978-965-566-137-8
רפאל, המידות הטובות, ציור קיר, ותיקן
ג'וטו, שבע המידות הטובות, ליידי צדק
שבלול החרמון

| שבלול החרמון |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: בסכנת הכחדה סכנת הכחדה (EN) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: רכיכות
מחלקה:: חלזונות
תת־מחלקה:: שבלולים
סדרה:: שבלולי יבשה
תת־סדרה:: Helicina
משפחה:: קדמומיים
סוג:: Helix
מין:: שבלול החרמון
שם מדעי
 Helix pachya ‏בורגינייה, 1860

שבלול החרמון (שם מדעי: Helix pachya, בעבר Helix texta) הוא חילזון ממשפחת הקדמומיים וסדרת שבלולי יבשה בעל ריאות החי ביבשה. שבלול החרמון הוא מין אנדמי לארץ ישראל ונמצא רק במורדות החרמון, בעיקר בשמורת נחל חרמון. בעבר המין שבלול החרמון הוגדר תחת המין Helix texta אך אחרי בחינה מחודשת התברר שמדובר באותו מין כמו Helix pachya ולכן הוא סווג מחדש בשם זה, שכן המין Helix pachya הוגדר קודם.
תיאור

שבלול החרמון הוא הגדול שבשבלולי ישראל. הקונכייה גדולה יחסית, גובהה נע בין 40 ל-50 מ"מ וקוטרה 35–45 מ"מ, כך שצורתה די כדורית. יש בה מעל 4.5 ועד 5.5 פיתולים. צבעה גוני צהוב, חום בהיר, חאקי וקרם. הטבור מוסתר לחלוטין על ידי שפת העמודית.
מראהו של שבלול החרמון דומה באופן כללי לשבלול השדה. צבע הגוף של שבלול החרמון הוא חום-צהבהב-קרם בהיר. הרגל רחבה בעלת שוליים בולטים. בראשו של שבלול החרמון זוג משושים ארוכים ועליהם העיניים, שעיקר תפקודן הוא להבחין בין אור לחושך. המשושים הקדמיים קצרים יותר ונקראים "בחנינים" ובהם איברים הרגישים לריח, מישוש וטעם. שני זוגות המשושים אלה מהווים את איברי החושים של השבלול. פה השבלול נפתח בלסתות שבאמצעותן הוא אוסף את המזון, בפיו ישנה משננת (radula), איבר בעל מספר רב של שיניים קטנות, שבאמצעותה הוא טוחן וחותך את המזון לפני העברתו למערכת העיכול.
אורח חיים

שבלול החרמון הוא שוכן קרקע ומצוי על מרבד השלכת. הוא ניזון בעיקר מחומרים צמחיים מתים, בעיקר צמחים ירודים, רקב צמחי, פטריות, עובש וחומרים אורגניים על האדמה, אך גם מצמחים ירוקים כגון עלים או נבטים שמתחילים לנבוט בסוף הסתיו.
שבלול החרמון פעיל בסתיו, בחודשיים שאחרי היורה (גשם). הן בשיא החורף והן בקיץ נמצא שבלול החרמון בתרדמת קיץ ומבצע קיוט (הפסקת פעילות וצמצום משמעותי של חילוף חומרים פנימי) כאשר הוא מתחפר בתוך האדמה, נסוג כולו אל תוך הקונכייה וסוגר אותה בחתם גירני.
שבלול החרמון מתקדם באמצעות כיווץ והרפיה של שרירי הרגל, כאשר הוא מחליק על גבי ריר שהוא מפריש מהסולייה. הריר נועד להגן על רגל השבלול מחפצים חדים, להקל עליו את ה"החלקה" בעת תנועתו ואף להידבק למשטחים חלקים או אנכיים. שבלול החרמון ממעט לנדוד, מרחק הנדידה הממוצע שלו הוא 10 מטר, ורק בודדים נודדים למרחק כפול מזה.
בסתיו הוא אוכל, מזדווג ומתרבה. שבלול החרמון הוא הרמאפרודיט, כלומר: בעל מערכת רבייה הן של זכר והן של נקבה, כך שבסיום ההזדווגות שני השבלולים מופרים ומטילים ביצים. אחרי ההזדווגות הוא חופר גומה בתוך האדמה ובה מטיל את הביצים, כ-60 בממוצע לתטולה, ואחר כך מכסה אותה. משקל ביצה הוא 70 מיליגרם וקוטרה 4.5 מ"מ. הצעירים בוקעים כעבור 3 שבועות, ובשנתם הראשונה הם בעיקר אוכלים. בימים הם מסתתרים מתחת למרבד השלכת ובלילות מטפסים על הצמחייה הירוקה וניזונים ממנה (לפרטים הבוגרים קשה לטפס על הצמחים בשל קונכייתם הכבדה ומבנה הרגל שלהם). כחודשיים אחריו היורה, וכאשר החורף מתחיל להיות קר יותר, מתחפרים הצעירים בתוך האדמה ונכנסים לתרדמה. רובם לא שורדים את תרדמת החורף ואת תרדמת הקיץ שאחריה. אלה שכן, מתעוררים בסתיו שלאחר מכן, ממשיכים לאכול ולגדול, וגם מזדווגים. זהו מין רב-שנתי.
האוכלוסייה של שבלול החרמון מורכבת בעיקר מבוגרים ויש לה דרך כימית לווסת את גודלה. בריר שמפרישים השבלולים הבוגרים לאורך מסלול תנועתם יש חומר כימי המעכב את גידולם של הצעירים. יוצא שכאשר האוכלוסייה רוויה וגדולה, הצעירים לא מצליחים לגדול כראוי עקב ריבוי שבילי הריר ולכן האוכלוסייה גדלה במעט. אך כאשר האוכלוסייה דלילה (למשל עקב אסון) צפיפות שבילי הריר קטנה באופן ניכר ויותר צעירים יכולים לגדול ולהתרבות, וכך להגדיל את האוכלוסייה.
שימור

בעקבות מחקר על הביולוגיה והאקולוגיה של שמורת נחל חרמון שנערך בשנות ה-80 של המאה ה-20 ותוצאותיו פורסמו באופן פומבי, באו חובבים רבים לאסוף פרטים של שבלול החרמון מתוך רצון לגדלם, הן באופן פרטי והן באופי מסחרי. איסוף מסיבי זה הביא לכמעט הכחדה של שבלול החרמון מן השמורה. בשל כך החליטה רשות הטבע והגנים על מבצע שימור והשבה לטבע של שבלול החרמון, ובמסגרת מבצע זה הקימה בחורף 1997 שתי חלקות השבה מגודרות (הגדר נועדה להגן עליהם בעיקר מפני חזירי בר שטורפים שבלולים בכמויות גדולות, אך גם מפני מטיילים). לחלקות אלה הובאו שבלולים מנחל סער ונחל הבניאס, שסומנו והונחו בחלקות המגודרות. תוכנית ההשבה הצליחה וכיום יש בחלקות אלה אוכלוסיות יציבות.
ב-2022 הקים גן החיות התנ"כי גרעין רבייה לשבלול החרמון וסגורית הארבל, האנדמיים לישראל, במטרה להגן עליהם מפני הכחדה.
הערות שוליים

↑  שבלול החרמון באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  Eike Neubert, Revision of Helix Linnaeus, 1758 in its eastern Mediterranean distribution area, and reassignment of Helix godetiana Kobelt, 1878 to Maltzanella Hesse, 1917 (Gastropoda, Pulmonata, Helicidae), דצמבר 2014 - עמ' 160-166.
1 2  י. הלר, שבלולי ארץ ישראל, עמ' 66.
↑  י. הלר, שבלולי ארץ ישראל, עמ' 260.
1 2 3 4 5  י. הלר, שבלולי ארץ ישראל, עמ' 67.
↑  י. הלר, שבלולי ארץ ישראל, עמ' 67 ו-70.
↑  נעה פישר, המבצע לשימור השבלולים שחיים רק בישראל, באתר ynet, 25 בדצמבר 2022.
זוג שבלולי חרמון מזדווגים
שמורת נחל חרמון בה יש אוכלוסייה משמעותית של שבלולי החרמון
שושנה שבבו

| --- | --- |

 לידה:  12 באוקטובר 1910 זכרון יעקב, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  4 ביולי 1992 (בגיל 81) חיפה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 
שושנה שבבו בצעירותה
שושנה שבבו, מתוך כתב העת "כלנוע" מתאריך 1 ביולי 1932 (שנה שנייה, גיליון מס' 15).
שושנה שַׁבַּבַּוֹ (1910 - 4 ביולי 1992) הייתה סופרת ארץ ישראלית, בת למשפחה ספרדית שמקורה בצפת. יצירתה של שבבו סובבת סביב תמורות במעמדה של האישה בת המזרח. פרסמה שני רומנים - מריה ואהבה בצפת, וכן סיפורים קצרים ורשימות.
קורות חייה

שושנה שבבו נולדה בזכרון יעקב לשלמה וטובה, ששורשי שניהם מיוחסים למגורשי ספרד שהגיעו לצפת. אחת מסבתות אמהּ הייתה "מוסקובית", כלומר ממוצא רוסי. לפני הולדתה התגוררה המשפחה בצפת. אביה היה מורה לערבית ולתנ"ך. לאחר תקופה עברו להתגורר בקהיר שם לימד האב ערבית באוניברסיטת אל אזהר. לאחר כשלוש שנים במצרים הוזמן ללמד בבית הספר שהוקם בזכרון יעקב בכספי הברון רוטשילד ומאוחר יותר גם ניהל סניף בנק במקום. שם נולדה שושנה שבבו.
ילדותה עברה במשפחה שמנתה חמש בנות ושני בנים שנהנתה ממצב כלכלי טוב. שבבו למדה בבית הספר המקומי שמנהלו היה הסופר יהודה בורלא. היא הייתה תלמידה מחוננת והרבתה בקריאת ספרות יפה עברית וזרה. 
את בחרותה בילתה בזיכרון יעקב והתיידדה שם עם משפחת סמל משטרה בריטי.
בגיל 15, בעזרת מכתב המלצה של בורלא, התקבלה ללימודי הוראה בסמינר לוינסקי בתל אביב. שם למדה ארבע שנים, אך לא השלימה את השנה החמישית, שנת ההתמחות, עקב מחלת פרקים שאילצה אותה לשוב לביתה. בהיותה בסמינר החלה בכתיבת סיפורים קצרים ורשימות לעיתונים. 
אשר ברש, אז סופר מצליח ועורך ספרותי נחשב, סבר שלשבבו כישרון כתיבה גדול. 
את ספרה הראשון, "מריה", החלה לכתוב בגיל 16 והוא פורסם בשנת 1932, בהיותה בת 22.
משנת 1929 התגוררה בזיכרון יעקב עם הוריה עד פטירתה של אמה.
היא נסעה לביקור בפריז ושהתה זמן מה אצל אחיה בלונדון.
לאחר שובה, הוציאה את ספרה השני "אהבה בצפת", בשנת 1942.
באותה שנה, בגיל 32, נישאה לבן משפחה רחוק, דוד כרסנתי. הזוג עבר להתגורר בהדר הכרמל בחיפה שם פתחו חנות לצמר. בשנת 1942 עברו לזיכרון יעקב שם נולדה להם הבת אורנה.[דרושה הבהרה]
למרות שסיפוריה הקצרים וספריה זכו להצלחה ופופולריות בקרב הקוראים, הממסד הספרותי מתח ביקורת קשה על יצירתה ושבבו הפסיקה לכתוב ונרתמה לסייעה לבעלה בחנותם. בשנת 1948 חזרו בני הזוג לחיפה.
שבבו עברה מספר אסונות בחייה. אחת מאחיותיה נפטרה בגיל 22. אחיינה נהרג במלחמת העצמאות. היא חוותה שני הריונות כושלים, אמה נפטרה בגיל צעיר יחסית (58) והיא עצמה סבלה מסרטן ב–25 השנים האחרונות לחייה. שושנה שבבו נפטרה בחיפה והובאה למנוחות בזיכרון יעקב בסמוך לבני משפחתה.
על שמה  כיכר בשכונת ורדיה בחיפה
ורחוב בשכונת כלניות בבאר שבע.
יצירתה

יצירתה הראשונה הייתה רשימת ביקורת על יצירה של מורה לציור שלה שהתפרסמה בעיתון "הארץ". בהמשך פרסמה בעיתונים נוספים: "בוסתנאי" שבעריכת הסופר משה סמילנסקי, "דואר היום" ו"דואר" (עתון יהודי אמריקאי). בפרסומים אלה כתבה הרבה על מעמדה של האשה המזרחית בארץ בכלל ועל הטרדות מיניות שהיא עברה מצד הגברים ותגובתה הנזעמת עליהן. שבבו קיבלה שכר סופרים על כתיבתה זו.
ספרה הראשון, "מריה", אותו החלה לכתוב כאמור בהיותה בת 16, הוא רומן מחיי הנזירות בארץ המספר על אהבה אסורה והריון מחוץ לנישואין. הרומן מבוסס על סיפורה האמיתי של נערה ערביה נוצרייה שהרתה מחוץ לנישואין.
רומן הביכורים של שבבו לא התאים לרוח התקופה מבחינת נושאו, וספג ביקורת קשה. אפילו יהודה בורלא קטל את הרומן במאמר שפרסם בכתב העת "מאזנים".
גם ספרה "אהבה בצפת" עוסק באהבה הפורצת גדרות. הרומן מספר על בתו של רב הקהילה הספרדית בצפת היוצאת נגד המסורת ובוחרת באהוב לבה על פני החתן שיועד לה על ידי אביה.
לאחר פרסום הרומן "אהבה בצפת" ועד ליום מותה, כעבור חמישים שנה, לא כתבה עוד. הסיבות לכך אינן ברורות. בתה רומזת שייתכן והדבר קשור לדיכאון שתקף אותה לאחר מות תינוקה בלידתו, או עצם הכניסה לעול חיי הנישואין. היא עצמה רמזה כאילו קשיי היום-יום גרמו לכך וכתבה:
שושנה שבבו הסופרת מתה!
ישנה הגב' כרסנתי.
ומה עניין שמיטה אצל הר סיני?
יצירותיה של שבבו לא זכו להוקרה על ידי הממסד הספרותי של אותה תקופה וכנראה נידחו מסיבות חברתיות ופוליטיות שלא היו קשורות לערכן הספרותי (כך טוען ד"ר יוסף הלוי בספרו "בת המזרח החדשה").
הרומן "מריה" בהוצאה המחודשת זכה בפרס לספרי מופת מטעם משרד התרבות.
יצירותיה

מריה - רומן מחיי הנזירות בארץ, הוצאת מצפה, 1932. בהוצאה מחודשת - בימת קדם לספרות, 2002.
אהבה בצפת, הוצאת אחיאסף, 1942. בהוצאה מחודשת - בימת קדם לספרות, 2000. בספר נכללים גם דברי בתה אורנה לוין, על אמה, זכרונות שכתבה שבבו כשנה לפני מותה וראיון שנערך עמה בשנת 1979 במסגרת תוכנית הרדיו "בית אבא".
רחקו החלומות, קובץ סיפורי שושנה שבבו, בימת קדם, 2009
רשימותיה

שוטה,  ריקא - שתי אפיזודות על הטרדות מיניות בארץ ישראל, 1930
לקריאה נוספת

יוסף הלוי, בת המזרח החדשה - על יצירתה של שושנה שבבו, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1996.
עדי אישה, ‏'והייתה הפליאה החלוצה החדשה': פואטיקת הפירוק ביצירתה של שושנה שבבו, ישראלים ‏9, 2019, עמ' 45–70
יפה ברלוביץ (עורכת), שאני אדמה ואדם - סיפורי נשים עד קום המדינה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2002.
שי חורב, שושנה שבבו, בלקסיקון החיפאים אישים ודמויות בחיפה, דוכיפת הוצאה לאור, עמ' 353, 2018.
קרן דותן, צורה עושה צורה: סופרים מזרחים בספרות העברית בארץ-ישראל במפנה המאה ה-20, הוצאת משגב ירושלים ופרדס, 2022.
יאלי השש, בת של מי את? דרכים לדבר פמיניזם מזרחי, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2022.
ספרה השני בהוצאת "קדם"
שחור-ראש

| שחור-ראש |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: נחשים
משפחה:: זעמניים
סוג:: Rhynchocalamus
מין:: שחור-ראש
שם מדעי
 Rhynchocalamus melanocephalus ‏ז'אן, 1862

שחור-ראש (שם מדעי: Rhynchocalamus melanocephalus) הוא נחש קטן, לא ארסי הנפוץ מאוד בישראל, מהצפון עד למצפה רמון, וכן בירדן סוריה ולבנון.
מאפיינים

הנחש מתחבא בדרך כלל מתחת לעצמים המונחים על הקרקע כגון אבנים ופעיל בעיקר בשעות הלילה. מתגונן מהתקפה על ידי בריחה למקום מסתור והפרשת ריח רע מפתח הביב אם נתפס.
אורכו של שחור-ראש מגיע לכ-50 ס"מ. צבעו חום צהבהב כתום בהיר או חום כתום. הראש שחור, קצר ורחב אך מעט מהצוואר. ממבט מלמעלה רואים את העיניים השחורות שלו בולטות מצידי הראש.
ניזון בעיקר מחרקים, ולעיתים לטאות קטנות.
קריאה נוספת

אביעד בר, גיא חיימוביץ ואמיר ארנון, זוחלים ודו-חיים בישראל - מדריך שדה, מהדורה שלישית 2022. ISBN 978-965-91880-2-4, עמודים: 200-201
הערות שוליים

↑  שחור-ראש באתר הרשימה האדומה של IUCN
ערך זה הוא קצרמרבנושא זוחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שיווה איאדוראי

| --- | --- |

 לידה:  2 בדצמבר 1963 (בן 60) מומבאי, הודו 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  Massachusetts Institute of Technology (BS, MS, MEng, Ph.D.)
 מפלגה:  Republican
 בן או בת זוג:  פראן דרשר (2014–ספטמבר 2016) 
 פרסים והוקרה:  תוכנית פולברייט 
 vashiva.com
 
שיווה איאדוראי (באנגלית: Ayyadurai Shiva; נולד בשם וואליאפה איאדוראי שיווה, באנגלית: Vellayappa Ayyadurai Shiva‏, נולד ב-2 בדצמבר 1963) הוא מדען, מהנדס, פוליטיקאי, ויזם, הודי-אמריקאי, שנודע כתומך של מספר תאוריות קונספירציה.
שני דו"חות של איאדוראי משכו תשומת לב ציבורית: הראשון הטיל דופי בתנאי העבודה בסוכנות המדעית הגדולה בהודו; השני הטיל ספק בבטיחות לציבור, בצריכה של פולי סויה שעברו הנדסה גנטית.
במהלך מגפת הקורונה, התפרסם בתור מי שהעז להטיל ספק בנרטיב המרכזי שבו תמכה התקשורת ותאגידים רפואיים, הוא קרא לפטר את ראש ה-NIAID, אנתוני פאוצ'י, וטען שהוא שותף למה שנקרא "המדינה העמוקה".
איאדוראי בעל ארבעה תארים מ MIT (המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס), כולל דוקטורט בהנדסת ביוטכנולוגיה, וקיבל מענקים של תוכנית פולברייט היוקרתית.
הוא זכה ב 3.4% מהקולות בתור מועמד עצמאי בשנת 2018 בבחירות לסנאט במסצ'וסטס, ובבחירות לסנאט של 2020 רץ כמועמד של המפלגה הרפובליקנית במסצ'וסטס.
ספרים

V. A. Shiva (1997). The Internet Publicity Guide: How To Maximize Your Marketing And Promotion In Cyberspace. New York: Allworth Press. ISBN 978-1880559604.
V. A. Shiva Ayyadurai (2017). All-American Indian: This Fight Is Your Fight - The Battle to Save America from the Elites Who Think They Know Better. General Interactive, LLC. ISBN 978-0998504926.
הערות שוליים

↑  "Massachusetts 2020 General Election". The Green Papers (באנגלית). נבדק ב-24 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Shapley, Deborah (1 בינואר 2000). "Dr. Email Will See You Now". MIT Technology Review (באנגלית). אורכב מ-המקור ב-11 במאי 2000. נבדק ב-2016-08-11. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Trafton, Anne (17 בספטמבר 2007). "East Meets West: Armed with 4 MIT Degrees, Shiva Ayyadurai Embarks on New Adventure". MIT Tech Talk (באנגלית). MIT. נבדק ב-10 בנובמבר 2016. In the 26 years since he first arrived at MIT as a freshman, V.A. Shiva Ayyadurai has earned four MIT degrees and started two multimillion dollar companies. This fall, he will use his most recent degree, a Ph.D. in computational systems biology, and a Fulbright Scholarship to explore one of his lifelong interests: the intersection of Eastern and Western medicine. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007323024605171  BnF: cb134895323 (data)  GND: 1158398042  ISNI: 0000 0000 6655 7208  LCCN: no96054212  VIAF: 369149196546274792375   WorldCat (עם VIAF): 369149196546274792375 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.