stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צזאר קוניקוב
ביוגרפיה

נולד בשנת 1909 בעיר רוסטוב על הדון במשפחה יהודית מתבוללת. אביו היה מהנדס מכונות ואמו - עקרת בית. בשנת 1918, במהלך מלחמת האזרחים, נמלטה המשפחה מהעיר מפני הצבא הלבן המתקרב ועברה לבאקו. בשנת 1925 עברו למוסקבה. בשנת 1928 התגייס צזאר קוניקוב לחיל הים של ברית המועצות ושירת בו במשך שנתיים. לאחר סיום השירות התקבל ללימודי הנדסת מכונות באוניברסיטה טכנית במוסקבה. בתום הלימודים עבד כמהנדס ולאחר מכן כטכנולוג ראשי באחד המפעלים במוסקבה.
לאחר פלישת גרמניה הנאצית לברית המועצות ביוני 1941, התנדב לשירות בצבא האדום (למרות שבשל תפקידו היה אמור להיות פטור מגיוס). בתחילת שירותו שובץ כקצין פוליטי ביחידת חיל הים, אך בהמשך, לפי בקשתו, התמנה לתפקיד פיקודי. הא פיקד על יחידת ספינות המשמר שלחמה בים אזוב ליד חופי מריאופול וטגנרוג. בשנת 1942, לאחר נסיגת הצבא האדום מחופי הים האזוב, פוצצו הספינות ומאנשי צוות הספינות ומחיילים נוספים אורגן גדוד נחתים. קוניקוב מונה למפקד הגדוד.
בתחילת 1943 תכנן הפיקוד הסובייטי מבצע לשחרור העיר נובורוסיסק. לפי התכנון כוח ההשתלטות העיקרי (חטיבת חיל רגלים וגדוד שריון) היה אמור לנחות מן הים צפונית לעיר, לתפוס ראש גשר וממנו להתחיל מתקפה על העיר. כדי להטעות את הגרמנים הוחלט על נחיתת כוח נוסף, קטן יותר, מדרומית לעיר. כוח זה היה אמור להיות כוח ההסחה, אשר יגרום לגרמנים לפצל את כוחותיהם. צזאר קוניקוב מונה למפקד כוח ההסחה (שכלל כ 270 חיילים).
בליל שבין 2 ל 3 בפברואר 1943 הונחתה היחידה בפיקודו של קוניקוב על החוף. הנחיתה בוצעה בהצלחה מלאה. החיילים השתלטו על  עמדות גרמניות על החוף תוך אבדות מעטות (הורג וכמה פצועים). עם עלות השחר התעשתו הגרמנים והחלו לתקוף את הכוח של קוניקוב. חייליו עמדו בגבורה בכל התקפות האויב. בסוף היום הוביל קוניקוב התקפת נגד, שבמהלכה השתלטו חייליו על עמדת תותחים גרמנים. לאחר ההשתלטות הפעילו את תותחי השלל נגד הגרמנים.
בינתיים, המבצע לנחיתת הכוח העיקרי (מצפון לנובורוסיסק) הסתבך ונכשל. הגרמנים הצליחו להדוף את כוח הנחיתה הסובייטי. מפקד המבצע נאלץ לשנות את התוכנית המקורית  - מעתה היחידה של צזאר קוניקוב הפכה מכוח ההסחה לכוח העיקרי. ספינות חיל הים החלו להזרים הספקה ותגבורות לשטח שנכבש על ידי חייליו של קוניקוב.
צזאר קוניקוב המשיך לפקד על כל הכוחות בשטח הנחיתה עד ל-12 בפברואר, אז נפצע קשה מרסיסי פגז. הוא פונה מהאזור על ידי ספינה לעיר גלנדז'יק. כעבור יומיים מת מפצעיו בבית החולים.
הנצחת זכרו

על שמו נקראו :
רחובות בערים הבאות: קרסנודר, רוסטוב על הדון, נובורוסייסק, גלנדז'יק
כיכר במוסקבה
בתי ספר בערים הבאות: נובורוסייסק, טואפסה, גלנדז'יק ואזוב
אנדרטות לזכרו הוצבו בערים: אזוב, סבסטופול, נובורוסייסק וליד כפר סינייבסקיה במחוז קרסנודר.
ספינת נחיתה בצי הרוסי נשאה את שמו (הנחתת הוטבעה על ידי האוקראינים בפברואר 2024, במהלך מלחמת רוסיה-אוקראינה)
בברית המועצות וברוסיה הופקו בולי דואר לזכרו.
פתרון משוואת שרדינגר בעבור פוטנציאל מדרגה

במכניקת הקוונטים ובתורת הפיזורים (אנ'), מדרגת הפוטנציאל החד-ממדית היא אידיאליזציה מתמטית המשמשת כדי למדל פגיעה, החזרה והעברה של גלי חומר. הבעיה מתייחסת לפתרון משוואת שרדינגר הבלתי-תלויה בזמן בעבור חלקיק הפוגע בפוטנציאל דמוי מדרגה בממד אחד. בדרך כלל, הפוטנציאל ממודל דרך פונקציית המדרגה של הביסייד.
חישוב > משוואת שרדינגר ופונקציית הפוטנציאל

משוואת שרדינגר הבלתי תלויה בזמן בעבור פונקציית הגל  \psi (x) היא
כאשר H הוא ההמילטוניאן, ħ הוא קבוע פלאנק המצומצם, m היא מסת החלקיק ו-E האנרגיה הכוללת שלו. מדרגת הפוטנציאל היא פשוט המכפלה של V0, גובה המחסום, ופונקציית המדרגה של הביסייד:
המחסום מוצב ב-x = 0, אף על פי שניתן לבחור בערך שרירותי עבור x0 מבלי שהדבר ישפיע על התוצאות.
האיבר הראשון בהמילטוניאן,  -{\frac {\hbar ^{2}}{2m}}{\frac {d^{2}}{dx^{2}}}\psi , הוא האנרגיה הקינטית של החלקיק.
פתרון

המדרגה מחלקת את הישר הממשי לשני חלקים: x < 0 ו-x > 0. בכל אחד מהם הפוטנציאל קבוע, מה שאומר שהחלקיק מתנהג בכל תחום בנפרד כחלקיק חופשי, והפתרון למשוואת שרדינגר הוא סופרפוזיציה של גל המתקדם שמאלה וגל המתקדם ימינה
כאשר הסימנים התחתיים 1 ו-2 מסמלים את התחומים x < 0 ו-x > 0 בהתאמה, והסימנים התחתיים (→) ו-(←) במשרעות A ו-B מסמלים את כיוון וקטור המהירות של החלקיק: ימינה ושמאלה בהתאמה.
מספרי הגל בשני התחומים הם
ולשניהם אותה צורה כמו בקשר דה ברולי (בממד אחד):
תנאי שפה

המקדמים A, B ניתנים לקביעה מתנאי השפה של פונקציית הגל ב-x = 0. פונקציית הגל ונגזרתה חייבות להיות רציפות בכל מקום, ולכן:
לאחר הצבת פונקציות הגל, תנאי השפה מטילים את האילוצים הבאים על המקדמים
העברה והחזרה

כדי למצוא את המשרעת המוחזרת והמשרעת המועברת בעבור גל הפוגע במדרגה משמאל, נציב B← = 0 (אין חלקיק הפוגע במדרגה מימין), ולאחר מכן נביע את המשרעת המועברת והמשרעת המוחזרת לפי  A_{\rightarrow }. נשים לב שמכיוון שההנחה שלנו היא שהחלקיק הוא בעל תנע מוגדר, אז הוא מרוח במידה שווה לאורך כל הציר הממשי (זהו מצב בלתי ניתן לנרמול) ולכן אין משמעות לגדלים המוחלטים של המשרעת המועברת והמוחזרת, אלא רק ליחס ביניהן למשרעת הגל הפוגע. פתרון צמד המשוואות הליניאריות נותן:
מפתה להניח שההסתברות להימצאות החלקיק מן העבר הימני של מדרגת הפוטנציאל שווה ל- ({\frac {B_{\rightarrow }}{A_{\rightarrow }}})^{2} (זאת על פי פרשנות בורן ההסתברותית לפונקציית הגל), אולם הנחה זאת מוטעית מיסודה (מה גם שהיא מניבה הסתברות גדולה מ-1); שורש הטעות נעוץ בהנחה המתמטית שאינה תואמת את התמונה הפיזיקלית לפיה לחלקיק יש תנע מוגדר והוא אינו ממוקם במרחב. ישנן שתי דרכים קונספטואליות שקולות לתקן את הטעות: האחת מתייחסת למצב עצמי של תנע החלקיק (מספר גל יחיד) אך עושה שימוש בשימור זרם ההסתברות, ואילו השנייה עושה שימוש ישיר בפרשנות בורן הסטנדרטית אך מתייחסת לחבילות גלים רחבות מאוד המייצגות חלקיק חופשי ממוקם. ההנחה שחבילת הגלים רחבה מאוד גוררת שבהצגת התנע, לחלקיק יש טווח מספרי גל  \Delta k צר מאוד, ולכן ניתן להניח בקירוב שהוא מיוצג על ידי מספר גל יחיד (שכן כפי שניווכח בהמשך, מקדמי ההעברה וההחזרה תלויים במספר הגל הפוגע).
העברה והחזרה > דרך א'

זרם ההסתברות בכיוון פיזור מסוים מוגדר כמכפלת צפיפות ההסתברות (ריבוע המשרעת המפוזרת) במהירות התקדמות החלקיק המקומית. על פי העיקרון של שימור זרם ההסתברות, זרם ההסתברות של הגל הפוגע שווה לזרם ההסתברות המועבר ועוד זרם ההסתברות המוחזר. מכיוון שהגל הפוגע והגל המוחזר מתקדמים באותה מהירות, ואילו יחס המהירויות של הגל המועבר והגל הפוגע הוא  {\frac {k_{2}}{k_{1}}}, נציב במשוואות לעיל A→ = 1 (חלקיק פוגע),  A_{\leftarrow }={\sqrt {R}} (החזרה), ו-B→ = Tk1/k2 (העברה). לאחר פתרון בעבור T ו-R, התוצאה היא:
ניתן לפרש גם את  {\sqrt {T}} כממוצע הגאומטרי של מספרי הגל, חלקי הממוצע החשבוני שלהם. ניתן לראות שהתוצאות עבור R,T סימטריות ביחס להחלפה של מספרי הגל.
העברה והחזרה > דרך ב'

נניח חבילת גלים רחבה מאוד בעלת רוחב  d. כתוצאה מהרוחב הסופי של החבילה, מהירות ההתקדמות האיטית יותר של חבילת הגלים המועברת לצד הגבוה של מדרגת הפוטנציאל גורמת לה להיות צרה יותר, ועל פי פרשנות בורן הסיכוי של החלקיק להימצא מן העבר הגבוה של מדרגת הפוטנציאל (מקדם ההעברה T) שווה לאינטגרל על ריבוע משרעת פונקציית הגל בתחום שבו חבילת הגלים המועברת אינה מתאפסת, שרוחבו הוא למעשה  d{\frac {k_{2}}{k_{1}}}. כיוון שהחבילה הפוגעת רחבה מאוד, ניתן לאפיין אותה בקירוב על ידי מספר גל יחיד  k_{1}, ולכן היחס בין משרעת הגל המועבר למשרעת הגל הפוגע מקבל ערך יחיד  {\frac {B_{\rightarrow }}{A_{\rightarrow }}}={\frac {2k_{2}}{k_{1}+k_{2}}}. לפיכך, האינטגרל על צפיפות ההסתברות של חבילת הגלים המועברת שווה ליחס בין המשרעת המועברת למשרעת הפוגעת בריבוע, כפול יחס ההיצרות של החבילה, שהוא כאמור לעיל  {\frac {k_{2}}{k_{1}}}.
ניתוח התוצאות > אנרגיה נמוכה מגובה המדרגה (E < V0)

בעבור אנרגיות E < V0, פונקציית הגל לימין המדרגה היא אקספוננציאלית דועכת.
ניתוח התוצאות > אנרגיה גבוהה מגובה המדרגה (E > V0)

בתחום אנרגיות זה מקדמי ההעברה וההחזרה שונים מאשר במקרה הקלאסי. הם זהים עבור פגיעה משמאל ומימין:
בגבול של מדרגות נמוכות E ≫ V0, נקבל k1 ≈ k2 וכך נשחזר את התוצאה הקלאסית T = 1, R = 0.
הגבול הקלאסי

התוצאה שהושגה עבור R תלויה רק ביחס האנרגיות E/V0. זה נדמה כמפר את עקרון ההתאמה, שכן חישבנו הסתברות סופית להחזרה ללא קשר לערכו של קבוע פלאנק או למסה של החלקיק. לדוגמה, החישוב הזה חוזה כי עבור גולה המתגלגלת לקצה השולחן, תהיה הסתברות גבוהה שהיא תוחזר במקום ליפול מקצה השולחן. העקביות עם המכניקה הקלאסית משוחזרת באמצעות הסרת ההנחה הלא-פיזיקלית שמדרגת הפוטנציאל אינה רציפה. כאשר פונקציית המדרגה מוחלפת במדרגה משופעת הנמשכת לאורך מרחק סופי w, אז חישוב מדוקדק העושה שימוש בקירוב WKB מדגים שההסתברות להחזרה שואפת לאפס בגבול  wk\rightarrow \inf , כאשר k מספר הגל של החלקיק.
ראו גם

בור פוטנציאל אינסופי
בור פוטנציאל סופי
פוטנציאל דלתא
הערות שוליים

↑  מאמר: How and why to think about scattering in terms of wave packets
instead of plane waves
פיזור על ידי מדרגת פוטנציאל בגובה V0, המוראית בירוק. באיור מצוינים המשרעות וכיווני התנועה של הגלים הנעים ימינה ושמאלה. הגל הפוגע מסומן בצהוב, הגל המוחזר והמועבר בכחול, ואילו האדום לא ייתכן. E > V0 באיור הזה.
הסתברות המעבר וההחזרה בפוטנציאל מדרגה. במקווקו: התחזית הקלאסית. בקווים מלאים: התחזית הקוונטית. בעבור E < V0 הבעיה הקלאסית והקוונטית מניבות אותן תחזיות.
צבי הירש באק

| --- | --- |
 לידה:  1747 
 פטירה:  1842 (בגיל 95 בערך) סגד, הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 השקפה דתית:  יהדות 
 
הרב צבי הירש באק (בהונגרית: Bak Hirs; סמניץ, בין 1726 לבין 1786 – סגד, 1842 או 1848) היה רב הונגרי. ישנה גרסה שנולד בשנת 1747.
ביוגרפיה

הרב צבי הירש באק היה רבה הראשון של העיר סגד בהונגריה, העיר השלישית בגודלה במדינה היום (בת כ-160 אלף תושבים נכון לשנת 2020). הוא היה רב הקהילה ושל בית הכנסת משנת 1796. קודמו, הרב יחיאל, לא מילא באופן בלעדי תפקידים רבניים. באק היה תלמיד חכם וגדול בתורה ונחשב ל"hebraist", כלומר חוקר יהדות, מומחה בלימודי יהדות, בעברית, בכתבי בקודש ובספרות עברית. (באופן ספציפי, חוקרים בריטים וגרמנים במאות ה-18 וה-19 שהיו מעורבים בחקר השפה והספרות העברית בתקופה בה העברית הייתה מעט מובנת מחוץ לקהילות היהודיות נקראו הבראיסטים), כפי שמעידות מספר כתובות על מצבות קברים. הרב באק היה שמרן ורחוק לחלוטין ממגמות הרפורמיסטיות של תקופתו. הוא נהג לדווח על חסידיו בשל חילול השבת גם לשלטונות וגם לבישופות הרומית-קתולית של סגד-צ'נאד, אך לא השיג תוצאה בשל קיום היריד השבועי בעיר בשבת. בתקופת כהונתו החלה הבנייה של בית הכנסת החדש (היום הישן) של העיר. בין בניו היה יוסף אליעזר באק (5 באוקטובר 1800–1884) דיין ודרשן שנון וחוקר תלמוד בעל שם, וככזה פעל משנת 1842 ועד מותו.
משפחתו

אביו של צבי הירש באק היה יעקב בן משה באק (בערך 1720) ואמו הייתה בתיה בק.
ילדיו: תרזיה בק, יוסף אליעזר בק וברנאט בק.
לקריאה נוספת

לקסיקון יהודי-הונגרי. 1929. הירש באק
צנתניים

| צנתניים |
| --- | --- |
 Gephyroberyx japonicus
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: ברקנאים
תת־סדרה:: Trachichthyoidei
משפחה:: צנתניים
שם מדעי
 Trachichthyidae ‏בליקר, 1859

צנתניים (שם מדעי: Trachichthyidae) היא משפחת דגים קטנים מסדרת הברקנאים החיים בעומק האוקיינוסים השונים. ישנם מעל 50 מינים שלהם.
אלו דגים קטנים מאוד שהגדול שבהם - Hoplostethus atlanticus יכול להגיע לאורך 75 סנטימטרים ולשקול 7 ק"ג. רובם קטנים בהרבה. הם בעלי גוף בצבע אדום, המהווה התאמה להסוואה בעומק הים, שם צבע אדום כמעט אינו נראה מבעד לחשיכה. הם בעלי ראשים גדולים הנראים כאילו הם עורם קרוע ושריריהם נראים מבעד להם והלסתות קצרות, רחבות ופונות כלפי מעלה. העיניים גדולות וצבעם כחול עם אישונים שחורים. הגוף מעוגל ובעל קשקשים רחבים.
הם חיים בעיקר בעומק האוקיינוס בין 500 ל-2,500 מטרים ליד המדף היבשתי בסמוך לקרקעית הים, שם הם חיים בין הסלעים. לקראת עונת הרבייה הם מתכנסים יחדיו בקבוצות גדולות. תזונתם מפלנקטון צף, סרטנים וחסרי חוליות שונים וכן מדגיגים. הם נטרפים בידי כרישים, בקלאים, דיסומיים וגמפיליים. הם גם דגי מאכל מסחריים ולא ברור כמה הם נפגעים מהדיג, עקב חייהם בתהומות.
סוגים

Aulotrachichthys
Gephyroberyx
Hoplostethus
Optivus
Paratrachichthys
סוג ומין יחיד Parinoberyx horridus
סוג ומין יחיד Sorosichthys ananassa
סוג ומין יחיד Trachichthys australis
פריץ יורדן

| --- | --- |

 לידה:  26 באפריל 1914 ל' בניסן תרע"ד קובלנץ, גרמניה
 נהרג:  11 ביולי 1948 (בגיל 34) ג' בתמוז תש"ח חזית סג'רה
 תאריך עלייה:  1934
 מדינה:  פלשתינה (א"י), ישראל 
 השתייכות:   ההגנה הצבא הבריטי הצבא הבריטי   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1936–1948 (כ־12 שנים)
 דרגה:    סגן
 תפקידים בשירות
 לוחם בפלוגות החפרים  סייר  מפקד מחלקה
 פעולות ומבצעים
 המרד הערבי הגדול  מלחמת העולם השנייה  מלחמת העצמאות
 עיטורים
 Distinguished Conduct Medal 
 
פְרִיץ יוֹרְדַן (ל' בניסן תרע"ד, 26 באפריל 1914, קובלנץ, גרמניה – ג' בתמוז תש"ח, 11 ביולי 1948, חזית סג'רה) היה חייל ארץ-ישראלי בצבא הבריטי, שנודע בבריחתו הנועזת משבי הגרמנים ביוון במלחמת העולם השנייה. נהרג במלחמת העצמאות.
תולדות חייו

יורדן נולד בעיר קובלנץ שבגרמניה, להוריו זלמה וליאון, קצין בצבא הגרמני הסדיר. בנעוריו היה ספורטאי פעיל, והכין את עצמו לקריירה צבאית בגרמניה – מסלול שנחסם בפניו בגלל האנטישמיות ועליית הנאצים לשלטון. פגישה עם שליח מארץ ישראל עוררה בו את ההכרה כי שם מקומו. יורדן הצטרף לתנועת נוער ציונית, עבר הכשרה בחקלאות, חלקה בלוקסמבורג ובצרפת, ועלה לארץ ישראל באוגוסט 1934.
הוא הצטרף לקיבוץ אשדות יעקב, ועבד בחקלאות ובמחצבת הגבס במנחמיה. במאורעות תרצ"ו-תרצ"ט שרת בפלוגות השדה (פו"ש) של ההגנה, ונמנה עם ראשוני פלגות הלילה המיוחדות בפיקודו של אורד וינגייט. יורדן העריץ את וינגייט, ולמד ממנו שיטות ניווט והישרדות שעזרו לו לאחר מכן בבריחתו מיוון.
בראשית מלחמת העולם השנייה התנדב יורדן לפלוגות החפרים ונשלח לצפון אפריקה, לקרבות עם האיטלקים בחזית טוברוק.
במרץ 1941 צורפה יחידתו לחיל משלוח בריטי בן 60,000 איש, אשר נועד לעזור ליוון במלחמתה עם איטליה ולחזק אותה נוכח איומי גרמניה. יורדן צעד עם יחידתו ברחובות אתונה, כשהתושבים היוונים מקבלים אותם בהתלהבות. הוא נשלח עם כמה מחבריו הארצישראלים צפונה, לשמש כמשמר אישי של גנרל הנרי מייטלנד וילסון, מפקד חיל המשלוח.
ב 6 באפריל 1941 פרץ ליוון כוח שריון גרמני בפיקודו של גנרל וילהלם ליסט, שהסתייע בהפצצות של מטוסי שטוקה. בתחילה נבלמו בקו מטאקסס מצפון לסלוניקי, אך עד מהרה פרצו דרך יוגוסלביה הכבושה, ועקפו את הקו. יורדן נסוג עם הצבא הבריטי דרומה, השתתף בקרבות בלימה, וניצל בנס מהפצצות המטוסים.
הבריטים פתחו במבצע פינוי ימי, והצליחו לפנות למצרים או כרתים 45,000 איש. עדיפות ניתנה לפינוי יחידות לוחמות. 15,000 חיילים נשארו בחוף קלמאטה, וב-29 באפריל 1941 נפלו בשבי. ביניהם היו 1,400 חיילים ארצישראלים, מהם כ-400 ערבים.
בריחתו מן השבי

יורדן סירב לקבל את גורלו. הוא נסע דרומה לעיירה אראופוליס ושכר סירה שתשיט אותו לכרתים, אך לפתע הוקף בצנחנים גרמנים. הוא שלף את נשקו כדי להתאבד, אבל אחד הצנחנים שכנע אותו למסור את נשקו ולהתמסר לשבי.
כבר בשלב זה החליט יורדן כי מטרתו היא לברוח מן השבי, לחזור לארץ ישראל, ולהמשיך את המלחמה בגרמנים. הוא החל ללמוד יוונית מספר לימוד, ובעיקר שינן את המשפט "אני חייל בריטי, ברחתי מהשבי".
השבויים הוצעדו לתחנת רכבת, והובלו בקרונות בקר לאזור קורינת, שם שוכנו במחנה שבויים והיו נתונים להתעללות השומרים הגרמנים. יורדן נחקר בגרמנית, וכשנשאל מדוע התנדב לצבא הבריטי ענה: "כי אני שונא גרמנים".
ממחנה קורינת הועברו השבויים צפונה, ברכבת שנשמרה על ידי חיילים גרמנים. כשעברה הרכבת מעל נהר באזור מעבר תרמופולאי, הצליח יורדן לקפוץ ממנה, ניצל בנס מיריות הגרמנים, וקפץ לנהר.
פרשת בריחתו נמשכה חצי שנה. יורדן ניווט את דרכו צפונה מכפר לכפר, נמנע מפגישה עם משמרות גרמניים או איטלקיים, והתקבל יפה בכל הכפרים. הוא עבר בין רועים ברכס האולימפוס, כשהוא סובל מהתקפי מלריה. מטרתו הייתה להגיע לסלוניקי, ולהצטייד בכינין ובתעודת זהות מזויפת.
בסלוניקי פגש יורדן נציג של הוועד היהודי וביקש עזרה, אך נענה בשלילה. הקהילה היהודית הייתה נתונה למעקב חמור של הגרמנים, והם דאגו יותר לענייניהם (כעבור שנתיים חוסלה הקהילה). הוא פגש בשוטר יווני שהביא אותו לביתו, והוציא לו תעודת זהות מזויפת על שם איפיגניוס תאולוגיקוס, תושב סלוניקי. רוקח סיפק לו כינין ללא תשלום. יורדן ראה בעיר קבוצת שבויים כחושים ויחפים, עובדים בניפוץ חצץ לסלילת כביש, כשהשומרים הגרמנים מתעמרים בהם.
מסלוניקי המשיך יורדן מזרחה דרך תראקיה, הכבושה על ידי הבולגרים. הוא ניזון מגרגרי יער ושתה מי מעיינות. תוכניתו הייתה לעבור את הגבול הטורקי, או לרדת לחוף הים ולמצוא סירה שתשיט אותו לאי הטורקי אימברוס. כשהגיע לעיר קוואלה מצא שהשטח שורץ צבא, ואין לו סיכוי לעבור משם. במקום אחד נכנס לישון באורווה, וחייל גרמני הסתער עליו עם קלשון. יורדן הסתער על החייל, חנק אותו, ונס על נפשו.
יורדן החליט לחזור בדרכו ולהיכנס לחצי האי אתוס. הוא התקבל שם על ידי נזירים, ופגש שני חיילים בריטים שנמלטו מהשבי. ביחד עברו ממנזר למנזר, עד שמצאו סירה שהשיטה אותם לחצי האי סיתוניה ומשם לחצי האי קסנדרה. יורדן נפרד שם מחבריו, ועלה על סירה המפליגה דרומה לעבר האיים הספורדיים. יורדן ירד באי סקופלוס. התושבים אירחו אותו, וסידרו לו סירה המפליגה לאי סקירוס. הם צירפו אליו שני חיילים ערבים מחיל החפרים, שאף הם נמלטו מהשבי.
הסירה הביאה את השלושה לסקירוס, והם הגיעו לחוף בשחייה, מתחת לאפה של ספינת משמר גרמנית. האוכלוסייה בסקירוס הייתה פרו-בריטית. באי קבור המשורר הבריטי רופרט ברוק, ויורדן כיבד אותו בהנחת פרחים על קברו. התושבים באי אספו כסף ודלק לשכירת סירה. עלו עליה 7 חיילים בריטים, וכמה יוונים שביקשו להימלט לטורקיה על מנת להצטרף לצבא הבריטי. הסירה עברה דרך האיים פסרה ואנטי פסרה, ובין חיוס ללסבוס, ולבסוף הגיעה לחוף הטורקי, לכפר בשם קרבורנו.
מיד הגיע משמר טורקי. יורדן מסר להם את רשימת האנשים ומספריהם הצבאיים. הטורקים דחפו אותו, והתכוונו להחזיר את כולם לסירה. יורדן פנה אליהם באנגלית ויוונית, והסביר כי הם חיילים בריטים שנמלטו מהשבי, וחובה לתת להם מחסה בארץ נייטרלית. כעבור יומיים הובלו האנשים בספינה לאיזמיר, ונמסרו לנציג של הקונסוליה הבריטית.
יורדן חזר ארצה, ואחרי תקופת שיקום המשיך את שירותו הצבאי, כסייר בזירת אירופה – באיטליה, בגרמניה ובארצות השפלה. בעקבות בריחתו הוענקה לו מדליית הגבורה השנייה בחשיבותה, 'אות ההתנהגות המצוינת' (Distinguished Conduct Medal, DCM).
מותו במלחמת העצמאות

במלחמת העצמאות התגייס יורדן לחטיבת גולני. הוא השתתף בסיורים מעבר לקווי האויב, ובהגנה על קיבוץ גשר. בקרבות עשרת הימים שימש כמפקד מחלקה  בחזית סג'רה, במערכה נגד צבא ההצלה של קאוקג'י. ב-11 ביולי 1948 פגע פגז במוצב של יורדן, והרג אותו ושניים מחייליו. לאחר מותו הוענקה לו דרגת סגן. הוא נקבר במנחמיה ובשנת 1952 הועבר לבית הקברות הצבאי בנהריה.
ספרו "בריחתי מן השבי"

יורדן כתב את סיפור בריחתו בגרמנית. המשורר משה בסוק תרגם את כתב היד לעברית, והספר יצא לאור לקראת סיום מלחמת העולם השנייה. הספר עשה רושם גדול ביישוב, ויורדן הפך לדמות נערצת. מהדורה מקוצרת של הספר יצאה בשנת 1983, עם דברי הערכה של יצחק בן-אהרן על דמותו של יורדן (פריץ יורדן, בריחתי מן השבי, עיבוד: עמנואל ביחובסקי, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1983).
בשנת 1970 ראה הספר אור בארצות הברית בתרגום לאנגלית.
ראו גם

מלחמת איטליה–יוון
שבויי היישוב במלחמת העולם השנייה
לקריאה נוספת

פריץ יורדן, בריחתי מן השבי, תרגום משה בסוק, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תש"ה
קברו של רופרט ברוק באי סקירוס
צבי הירש ברוידא (סלנט)

| --- | --- |
 מקום פעילות:  אלסיאד, סלנט
 פטירה:  בערך ה'ת"ר סלנט, ליטא
 תחומי עיסוק:  ראש ישיבה, אב"ד, מרא דאתרא
 תלמידיו:  רבי יוסף זונדל מסלנט, רבי ישראל מסלנט, רבי שמואל סלנט, הרב נתן פרידלנד ועוד
 
הרב צבי הירש ברוידא (נפטר בערך בשנת ה'ת"ר (1839-1840)) היה רב, אב בית דין וראש ישיבה בעיר סלנט שבליטא.
ביוגרפיה

נולד לרב אהרן ברוידא, שהיה אב בית דין של העיר קלווריה שבליטא, ונכדו של הרב אברהם ברוידא. למד בישיבת וולוז'ין אצל רבי חיים מוולוז'ין.
כיהן כרב באלסיאד ולאחר מכן מונה לרבה של סלנט, שם עמד בראש בית מדרש. נודע בהעמקתו בדברי התוספות, עד שיש שכינוהו "רבי הירשל תוספות".
בין תלמידיו היו: רבי יוסף זונדל מסלנט, רבי ישראל סלנטר, הרב שמואל סלנט, הרב אלכסנדר משה לפידות, הרב אליהו לוינזון, הרב בנימין רבינוביץ', הרב נתן פרידלנד והרב מרדכי פלונגיאן.
לקריאה נוספת

הרב יהושע העשיל כ"ץ סינגר, זיכרון בספר, וילנא תר"ס
מנחם מנדל פלאטו, אור ישראל מסלנט, בני ברק תשע"ח, עמ' 121–126
הערות שוליים

↑  בהספד משנת ה'תר"א מוזכרת פטירתו של רבי צבי הירש מסלנט שאירעה בשנה האחרונה, ההספד נמצא בתוך הרב יעקב מאיר פאדווא, נחלי מים, באתר היברובוקס, עמ' 176.
↑  יעקב זונדל וסרמן, מיקירי ירושלים, תל אביב תשל"ג, עמ' 175
↑  יהדות ליטא, חלק ג', הוצאת עם הספר, תל אביב תשכ"ז, עמ' 289
↑  הרב ירוחם הלוי, חבר המאמרים, וילנא תרצ"ט, מאמר צד
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
צבי וינר

| --- | --- |

 ענף מדעי:  מינהל עסקים 
 מקום לימודים:  בית הספר וורטון  מכון ויצמן למדע 
 מנחה לדוקטורט:  Yosef Yomdin 
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
צבי וינר הוא פרופסור למימון ודיקן לשעבר של בית הספר למנהל עסקים של האוניברסיטה העברית בירושלים.
ביוגרפיה

לוינר דוקטורט במתמטיקה ממכון ויצמן למדע שברחובות (1994). את הפוסט דוקטורט שלו השלים בבית הספר וורטון השייך לאוניברסיטת פנסילבניה.
לאחר השלמת הפוסט דוקטורט, הצטרף וינר לבנק ההשקעות ליהמן ברדרס.
בשנת 1996 הצטרף לסגל האקדמי של בית הספר למנהל עסקים באוניברסיטה העברית. בעבר כיהן כראש ההתמחות במימון וכמנהל אקדמי של תוכנית המנהלים לתואר שני עם התמחות במימון ובנקאות של בית הספר.
וינר נמנה עם מייסדי האגודה הבינלאומית של מנהלי סיכון מקצועיים (PRMIA), ומכהן כדירקטור האגודה בישראל. ייעץ לגופים רבים ביניהם קרנות פנסיה, משרד האוצר, בנק ישראל, הרשות לניירות ערך והבורסה לניירות ערך בתל אביב. בנוסף היה חבר בוועדת ההשקעות של תיק רזרבות מט"ח בבנק ישראל.
וינר מעניק באופן פרטי שירותי לובינג לבנק הפועלים, וכן מחזיק בחברה פרטית לניהול סיכונים בשם "אופטימייז". תחקיר של העיתון דה מרקר גילה כי עיסוקים פרטיים אלה עומדים בניגוד להוראות הממונה על השכר באוצר, היות שהוא משמש בתפקיד דיקן בעבודתו באוניברסיטה. לדברי וינר הדבר תואם את עמדת הממונה על השכר, וכך גם אישרה האוניברסיטה העברית. עם זאת המועצה להשכלה גבוהה לא אישרה טענה זו ופנתה לאוניברסיטה העברית לבדיקת חריגת ההעסקה, וכן אגף האכיפה של הממונה על השכר פתח בבדיקה. עוד פורסם כי וינר קידם מינוי לפרופסור של יזם פרטי באופן סמוך למדי לתרומה גבוהה שהלה העניק לבית הספר למנהל עסקים.
וינר זכה במלגת רוטשילד על הצטיינות אקדמית, ובמלגת אלון לחוקרים צעירים מצטיינים באוניברסיטאות בארץ. בנוסף, הוענק לו הפרס על שם דן זיסקינד על ידי חברת טבע.
מחקר

תחומי המחקר של וינר הם מודלים מימוניים עם התמחות בניהול סיכונים (VaR), הנדסה פיננסית, אופציות ונגזרות מימוניות ושימושם בניהול חברות, תהליכים סטוכסטיים, מוצרים מובנים, שיטת מונטה קרלו ותורת המשחקים.
מחקריו פורסמו בכתבי העת Journal of Finance, Review of Financial Studies, Journal of Banking and Finance, Journal of Derivatives, Journal of Game Theory, Journal of Money Credit and Banking, Journal of Corporate Finance ורבים אחרים.
מאמרים נבחרים

Kremer, I., Wiener Z., & Winter, E. (2016), Flow Auctions, International Journal of Game Theory.
Cserna, B., Levy, A. & Wiener, Z. (2013), Counterparty Risk in Exchange-Traded Notes (ETNs), Journal of Fixed Income, 23(1), 76-101.
Levy, H. & Wiener, Z. (2013), Prospect Theory and Utility Theory: Temporary versus Permanent Attitude Toward Risk, Journal of Economics and Business 68, 1-23.
Galai D. & Wiener, Z. (2012), Credit Risk Spreads in Local and Foreign Currencies, Journal of Money, Credit and Banking, 44(5), 883-901.
Goldstein M., Irvine, P., Kandel, E. & Wiener, Z. (2009), Brokerage Commissions and Institutional Trading Patterns, The Review of Financial Studies, 22(12), 5175-5212.
Galai D. & Wiener, Z. (2008), Stakeholders and the Composition of the Voting Rights of the Board of Directors, Journal of Corporate Finance, 14(2), 107-117.
Cvitanic J., Wiener, Z. & Zapatero, F. (2008), Analytic Pricing of Executive Stock Options, The Review of Financial Studies, 21(2), 683-724. Reprinted in “Recent Developments in the Economics of Executive Compensation”, ed. Robert W. Kolb, Edward Elgar Publishing, 2015.
Galai D., Raviv, A. & Wiener, Z. (2007), Liquidation Triggers and The Valuation of Equity and Debt, Journal of Banking and Finance, 36(12), 3604-3620.
Leippold M. & Wiener, Z. (2004), Efficient Calibration of Trinomial Trees for One-Factor Short Rate Models, Review of Derivatives Research 7, 213-239.
O’Neill B., Samet, D., Wiener, Z. & Winter, E. (2004), Bargaining with an Agenda, Games and Economic Behavior 48, 139-153.
Galai D. & Wiener, Z. (2003), Government Support of Investment Projects in the Private Sector A Micro-Economic Approach, Financial Management, 32(3), 33-50.
Benninga S., Bjork, T. & Wiener, Z. (2002), On the Use of Numeraires in Option Pricing, Journal of Derivatives, 10(2), 43-58.
Bergman Y., Grundy, B. & Wiener, Z. (1996), Generalized Theory of Rational Option Pricing, The Journal of Finance 51(5), 1573-1610 (leading article).
ראו גם

Binomial options pricing model
Ho–Lee model
Black–Karasinski model
Short-rate model
Value at risk
הערות שוליים

↑  תוכניות MBA למנהלים, באתר בית הספר למנהל עסקים של האוניברסיטה העברית
↑  שרון שפורר, הלוביסט החדש: דיקן בית הספר למנהל עסקים באוניברסיטה העברית יגן על בנק הפועלים בפני ועדת פישמן, באתר "המקום הכי חם בגיהנום", 15 באוקטובר 2017
↑   טלי חרותי-סובר, הדקאן בעברית שמחזיק חברה פרטית - והיזם שתורם מיליונים ומקבל פרופסורה, באתר TheMarker‏, 27 בנובמבר 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286809805171  LCCN: no2010086702  MGP: 19347  VIAF: 162551441   WorldCat (עם VIAF): 162551441
צבי הירש בן עזריאל

| --- | --- |
 מדינה:  האיחוד הפולני-ליטאי 
 פטירה:  5 ביולי 1733 
 תקופת הפעילות:  ? – 5 ביולי 1733 
 תפקידים נוספים:  רב ראשי 
 
רבי צבי הירש בן עזריאל (נפטר בכ"ב באייר ה'תצ"ג, 1733) היה פוסק הלכה יהודי-פולני, ומחבר הספרים בית לחם יהודא ועטרת צבי על השולחן ערוך.