stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תחנת הרכבת סמח (צמח)
מבנים ומוצגים במתחם התחנה > מבנים מחוץ לגדר המתחם

סובבן קטרים שחשף יהודה לבנוני ב-2014
מגדל דלק עילי (נבנה על ידי הבריטים)
חוגת רכבות (מסובב קטרים) של תחנת רכבת צמח שנמצאה בינואר 2014.
מגדל דלק עילי, מחוץ לגדר המתחם.
מבנים ומוצגים במתחם התחנה > מבנים שלא השתמרו

מוסך קטרים
מתקני קרנטינה
מכל מזוט תת-קרקעי (נבנה על ידי הבריטים)
מבנה מכס (נבנה על ידי הבריטים)
גלריה

לוח זמנים משנת 1944 בו מופיעה התחנה
תחנת הרכבת בצמח בשנת 1928. ניתן להבחין בתמונה במגדל המים של התחנה.
מתחם תחנת הרכבת צמח ממעוף הציפור, בשלבי עבודות השיחזור, בשנת 2015
המבנים בתחנת הרכבת צמח, המשמשים את המכללה האקדמית כנרת בעמק הירדן, בתחנה שוכנים: המחלקה ללימודי ארץ ישראל, המכון לארכיאולוגיה גלילית, מכון כנרת ע"ש דן שומרון והקתדרה לתולדות ארץ ישראל ע"ש בורנבלום
ראו גם

קרב סמח'
לקריאה נוספת

זלמן וינוגרדוב, תחנת הרכבת של צמח, ספר הכנרת, חלק ב': חופים ואתרים בעריכת יצחקי גל, משרד הביטחון, ההוצאה לאור.
מאיר שפירא - מחקר: "רכבת-העמק - תחנות וסיפורים".
ארנון חפץ - בין שימור לשימוש: מתחם תחנת הרכבת בצמח, אתרים: לגעת בעבר ולשמרו למחר, מועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, גיליון 55, אפריל 2015
הערות שוליים

↑  ד"ר זאב וילנאי, אנציקלופדיה לידיעת הארץ, הוצאת ידיעות אחרונות, 1956, הערך צמח עמ' 1058
↑   אלי אשכנזי, משוגעים לרכבת העמק: תגלית בצפון מרגשת היסטוריונים חובבים, באתר הארץ, 20 בינואר 2014
↑  אלי אשכנזי, התחנה בצמח משתקמת, האוסטרלים מברכים, באתר הארץ, 26 באוקטובר 2011
↑  אלי אשכנזי‏, "רגע מרגש": תחנת הרכבת המיתולוגית בצמח מתעוררת לחיים, באתר וואלה, 15 באוגוסט 2015
↑  נעמה ריבה, מעונות סטודנטים עם נוף לאגם, ולא בקנדה, באתר הארץ, 6 בספטמבר 2015
↑  אלי אשכנזי‏, כשהאוסטרלים כבשו את הכנרת: קרב הפרשים האחרון בהיסטוריה קם לתחייה, באתר וואלה, 24 באוקטובר 2017
↑  איתמר אייכנר, 100 שנה לקרב: צאצאי פרשים אוסטרלים הגיעו ארצה, באתר ynet, 25 בספטמבר 2018
↑   עופר אדרת, 101 שנים אחרי, הלוחמים האבוריג'ינים מהקרב בצמח מונצחים בישראל, באתר הארץ, 26 בספטמבר 2019
↑   עופר אדרת, רכבת במצב טוב, יד שנייה מרופא: רכבת משנות ה-20 עשויה לשוב לפסים, באתר הארץ, 26 בדצמבר 2019
| רכבת העמק |
| --- | --- | --- |
| מסילות קשורות | מסילת הרכבת החיג'אזית • מסילת הרכבת דרעא–צמח • מסילת העמק • מסילת השומרון • הרכבת הצבאית העות'מאנית | תחנת חיפה מזרח |
| אישים | לורנס אוליפנט • עבדול חמיד השני • יהודה לבנוני • יעקב מושלי • היינריך אוגוסט מייסנר • קלוד קונדר • ברוך קטינקא • גוטליב שומאכר | תחנת חיפה מזרח |
| ארגונים ומוסדות | הרכבת המנדטורית • משמר הרכבת • משפחת סורסוק | תחנת חיפה מזרח |
| תחנות | אל חמה • אלרואי • בית שאן • חיפה מזרח • חיפה מרכז • כפר יהושע • עפולה • צמח | תחנת חיפה מזרח |
| גשרים | אל חמה • נהר הירדן • נחל יששכר • נחל קישון • נחל תבור | תחנת חיפה מזרח |
| אירועים | ליל הגשרים • ליל הרכבות • קרב סמח' | תחנת חיפה מזרח |
| הנצחה | חצר גשר הישנה • מוזיאון רכבת ישראל • רכבת האלונים • רכבת העמק (סרט) | תחנת חיפה מזרח |
מפת האתר המשוחזר של תחנת הרכבת צמח
צריף מזנון בצמוד לבניין התחנה
שרידי היסודות של מחסן הסחורות והרציף
מגדל המים של סמח'
קרונוע המשוחזר
פס ברכת השולטן. חלק מהמסילה עליו חרוטה ברכה בטורקית עות'מאנית לסולטן
עוצבת המפץ

| --- | --- |

 פרטים
 כינוי:  עוצבת המפץ
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל 
 סוג:  אוגדת מילואים
 בסיס האם:  מחנה חוות השומר
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1954–הווה (כ־71 שנים)
 מקים היחידה:  מישאל שחם
 מלחמות:    מלחמת סיני    מלחמת ששת הימים     מלחמת יום הכיפורים    מלחמת לבנון הראשונה    מלחמת לבנון השנייה    מבצע צוק איתן מלחמת חרבות ברזל
 פיקוד
 יחידת אם:   פיקוד הצפון
 יחידות בת:   עוצבת נשר   חטיבת אלון   חטיבת כרמלי   חטיבת קרייתי   חטיבת אגרוף הברזל   עוצבת התקומה
 דרגת המפקד:    תת-אלוף
 מפקד נוכחי:  יפתח נורקין
 מפקדים:  מפקדי האוגדה
עוצבת המפץ (אוגדה 146; לשעבר אוגדה 319 ואוגדה 131) היא אוגדת מילואים הכפופה לפיקוד הצפון.
האוגדה נודעה גם בשמות אוגדה 38, אוגדת האלוף שרון במלחמת ששת הימים, אוגדה 319 ואוגדת משה פלד.
מפקד האוגדה הנוכחי הוא תת-אלוף יפתח נורקין.
היסטוריה

תחילתה של האוגדה בשנת 1954 והיא הוגדרה כ"מפקדה משימתית על חטיבתית" בפיקוד המרכז, הצורך בהקמת מפקדות על חטיבתיות בצה"ל בין דרג החטיבה לדרג הפיקוד עלה כבר במבצעים הנרחבים בסוף מלחמת העצמאות כמבצע עובדה, מפקדה הראשון היה אל"ם מישאל שחם.
ערב מבצע קדש שונה שם העוצבה מ"מפקדה משימתית על חטיבתית " ל"אוגדה משימתית 38", מפקדה היה אל"ם יהודה ואלך. במבצע קדש הופעלה האוגדה בפיקוד הדרום בפיקודו של אל"ם ואלך והוטל עליה לפרוץ בציר המרכזי ולכבוש את מתחמי אום כתף ואבו עגילה, האוגדה נכנסה לקרב בלא ידיעת המטרה האסטרטגית של המבצע (שנשמרה בסוד מהדרג הלוחם), בצורה חפוזה ובכוחות שאינם מאומנים, פיקוד האוגדה נעקף על ידי דרג הפיקוד והמטכ"ל ובקרב שהתפתח לא הצליחה האוגדה לכבוש את המערך המצרי וספגה אבדות קשות ובכללם אחד המח"טים שהסתער בראש כוחותיו (אל"ם שמואל גלינקא), רק החלטת אלוף הפקוד להטיל את חטיבה 7 הביאה לפריצת הציר. ולעמידת האוגדה במשימתה.
במלחמת ששת הימים הופעלה שוב האוגדה כלפי מתחמי אום כתף ואבו עגילה בפקודו של האלוף אריאל שרון, בקרב שנחשב לקרב מופת אוגדתי נכבשו המתחמים והאוגדה המשיכה במרדף אחרי הצבא המצרי המתמוטט עד לתעלת סואץ. לאחר המלחמה הוטלה על האוגדה האחריות על כלל מרחב סיני וזאת עד להקמת אוגדת סיני.
בתחילת שנות ה-70 החל צה"ל בבניית דרג האוגדה כמפקדה קבועה שלה יחידות קבועות והעוצבה הפכה לאוגדה קבועה שמחנותיה באזור ירושלים, תחילה מספרה היה 146 והיא שימשה כעתודה מטכ"לית.
בפרוץ מלחמת יום הכיפורים עמד בראשה משה פלד והיא שכנה בפיקוד המרכז, האוגדה הוטלה לרמת הגולן, ביצעה את התקפת הנגד בדרום הרמה אשר נחשבת לאחד המהלכים המכריעים במלחמה והמשיכה בכיבוש המובלעת הסורית.
לאחר הסכמי הפרדת הכוחות עם מצרים ועם סוריה הועברה לסיני, ומספרה שונה ל-131. לאחר מכן הוכפפה לפיקוד הצפון ומספרה שונה ל-319. בספטמבר 2020 מספר האוגדה הוחזר ל-146.
תחת פיקוד הצפון לקחה האוגדה חלק במלחמת לבנון הראשונה, מלחמת לבנון השנייה ומלחמת חרבות ברזל.
היסטוריה > מפקדה משימתית

כבר בסוף מלחמת העצמאות החל צה"ל לנהל קרבות שלוקחות בו חלק כמה חטיבות במקביל ועלה צורך בהקמת מפקדה מקבילה לדרג הדיוויזיה בצבאות אחרים, המפקדות הראשונות שהוקמו נקראו בתחילה "מפקדה משימתית על חטיבתית" ולאחר מכן "אוגדה משימתית", במסגרת מהלך זה הקים אל"ם מישאל שחם בשנת 1954 את המפקדה המשימתית שהפכה לאוגדה משימתית 38 בפיקוד מרכז.
היסטוריה > מבצע קדש

מבצע קדש היה הפעם הראשונה שבה הופעלו האוגדות המשימתיות, חוסר הבנת המטרות האסטרטגיות של המבצע (שנשמרו בסוד מהדרג הלוחם), חוסר האורגניות של הכוחות (האוגדות המשימתיות היו מפקדה בלבד ללא כוחות קבועים), חוסר הניסיון בניהול עוצבות גדולות ורב חיליות בקרב משולב והרגלם של הפיקוד והמטכ"ל להפעיל ישירות כוחות קטנים תוך עקיפת רמת האוגדה הביא כמעט לכישלון האוגדה.
על אוגדה 38 בפיקודו של אל"ם יהודה ואלך בהרכב של חטיבת חי"ר 10 (חטיבת הראל), חטיבת חי"ר 4 (קרייתי), חטיבת שריון 37 (ראם), חטיבת שריון 7 ואגד 213 (התקומה) הוטל לכבוש את מתחמי אבו עגילה-אום כתף.
היסטוריה > מבצע קדש > מטה האוגדה

מפקד - אל"ם יהודה ואלך
קצין אג"ם רס"ן יהושע נבו, קצין מודיעין רס"ן זרובבל ארבל, קצין הנדסה רס"ן ע' יפה, קצין קשר רס"ן דב גולן.
היסטוריה > מבצע קדש > סד"כ האוגדה

במלחמה כלל 2 חטיבות חי"ר, 2 חטיבות משוריינות ואגד ארטילרי.
חטיבה 4 (קרייתי) - חטיבת חי"ר במילואים בפיקוד אל"ם יוסף הרפז, בהרכב 3 גדודי חי"ר, גדוד מרגמות כבדות (גמ"כ), פלוגת סיור, גונדת נ"ט (2 סוללות תותחי נ"ט כ"א בת 4 קנים).
חטיבה 10 (הראל) - חטיבת חי"ר במילואים בפיקוד אל"ם שמואל גודר (גורדיצקי) ולאחר הדחתו אל"ם ישראל טל ובהרכב 3 גדודי חי"ר, גדוד מרגמות כבדות, פלוגת סיור, גונדת נ"ט (2 סוללות תותחי נ"ט כ"א בת 4 קנים).
החטיבה הורכבה מחיילי מילואים מבוגרים יחסית ולדעת מפקדיה לא הייתה כשירה לקרב.
חטיבה 7 - חטיבת שריון סדירה בפיקוד אל"ם אורי בן ארי ובהרכב גדוד טנקים (שרמן), גדוד טנקים קלים (AMX 13) גדוד חרמ"ש, גדוד חי"ר ממונע (חרמ"נ) מסופח מהחטיבה הירושלמית, פלס"ר.
חטיבה 37 (ראם) חט' שריון במילואים 37 (ראם) - חטיבת שריון במילואים בפיקוד סא"ל שמואל גלינקא ואחר נפילתו סא"ל עמוס בנין ובהרכב גדוד טנקים, גדוד טנקים מופחת (בפועל סד"כ פלוגתי), גדוד חרמ"ש, גדוד חי"ר ממונע (חרמ"נ), פלוגת הנדסה. החטיבה הייתה בשלבי בנייה.
אגד ארטילרי 213 (התקומה) - בהרכב 4 גדודי תותחים שדה-בינוני ו-2 גדודי תותחי נ"ט.
היסטוריה > מלחמת ששת הימים

האוגדה בפיקודו של אריאל שרון, פעלה בחזית המצרית ולחמה בציר המרכזי בכיבוש חצי האי סיני
הקרב שבו הבקיעה את החזית המצרית באום כתף נחשב אחד מקרבות המופת של צה"ל.
כוחות עיקריים של האוגדה במלחמה:
חטיבה 99 בפיקודו של אל"ם יקותיאל אדם, חטיבת חיל רגלים
חטיבה 14 בפיקודו של סא"ל מרדכי צפורי, חטיבת שריון עם כוחות סדירים ומילואים
חטיבה 80 בפיקודו של סא"ל דני מט, חטיבת מילואים של הצנחנים
כוחות מחטיבה 8 בפיקודו של הסמח"ט סא"ל מוטקה בן-פורת.
היסטוריה > הקמת האוגדה הקבועה

לאחר מלחמת ששת הימים החל צה"ל בתהליך מואץ של בניית חטיבות משוריינות ואיגודם באוגדות קבועות. חטיבת אגרוף הברזל (200) שינתה את מספרה ל-205 ועוצבת הסוס הדוהר (520) שינתה את מספרה ל-217 והפכו לחטיבות שכולן טנקי צנטוריון (שוט). חטיבה ממוכנת עוצבת מרכבות הברזל 670 נבנתה על בסיס יחידות המילואים של חטיבה 14. היחידה האחרונה של האוגדה (גדס"ר 288 עם טנקי שוט) הוקמה בכוננות כחול לבן במאי 1973. הכוחות אלו אוגדו תחת מפקדת אוגדה 146 ששכנה במחנות מצפון לירושלים.
היסטוריה > מלחמת יום הכיפורים

בפרוץ מלחמת יום הכיפורים הייתה אוגדת המפץ עתודה מטכ"לית בפיקוד המרכז והורכבה מחטיבה משוריינת חט' אגרוף הברזל (205), חטיבה משוריינת הסוס הדוהר (217), חטיבה ממוכנת חטיבת מרכבות הברזל (670), גדס"ר 288, אגד ארטילרי התקומה 213 וגש"ח 794, בפיקוד סא"ל יעקב אידן (בוצ'ו), במסגרת אגד התחזוקה 850.
עקב התמוטטות המערך בדרום רמת הגולן הועברה רוב האוגדה בבוקר 7 באוקטובר לחזית הצפון. חטיבה 217 הופנתה כתגבורת לחזית סיני ואילו גדוד השרמנים של חט' 670 נשאר כמגננה בבקעת הירדן. כוונתו המקורית של אלוף פקוד צפון הייתה לערוך אותה לאורך גשרי הירדן תוך ויתור על דרום רמת הגולן, אולם מפקד האוגדה האלוף משה פלד הצליח לשכנע את אלוף הפקוד להטיל את האוגדה בדרום רמת הגולן ולבצע על ידה את התקפת נגד.
ביום שני, 8 באוקטובר, החלה האוגדה בהתקפת הנגד בדרום רמת הגולן שבסיומה תפסו כוחות צה"ל מחדש את רמת הגולן.
לאחר הצלחת התקפת הנגד נוצרה בפיקוד הצפון ההרגשה כי האויב מתמוטט וכי ניתן להמשיך במתקפה מזרחה לתוך השטח הסורי למרות העייפות והשחיקה הרבה בכוחותינו. ב-10 באוקטובר הוטל על האוגדה לכבוש את מרחב תל כודנה. התקפה זו נכשלה.
בהמשך הלחימה הועברו כוחות מהאוגדה צפונה לשטח "המובלעת" והשתתפו בבלימת כוחות המשלוח העיראקים והירדנים.
מספר ימים לפני הפסקת האש ירד האגד הארטילרי של האוגדה לסיני ושאר האוגדה עברה לדרום ב-6 בנובמבר 1973, כשבועיים לאחר הפסקת האש.
היסטוריה > לאחר מלחמת יום הכיפורים

לאחר מלחמת יום הכיפורים ופריסת הכוחות מחדש הוחלט שאוגדה 146 תעלה לפיקוד הצפון ותפרוס מחנות במחנה דוד, נפתלי, מנסורה וכורדאני. חטיבות מרכבות הברזל וקרייתי שהיו ממוכנות הוסבו למשוריינות וחטיבת עודד הוסבה לחטיבת חיר"מ.
היסטוריה > מלחמת לבנון הראשונה

ערב מלחמת לבנון הראשונה הורכבה האוגדה מהחטיבות מרכבות הברזל (459), אגרוף הברזל (514) וחטיבת הראל (786), אגד ארטילרי התקומה, אגד תחזוקה, גדוד סיור וגדוד הנדסה. מפקדת האוגדה ישבה במחנה דוד בחיפה, ועל האוגדה פיקד תא"ל גיורא חזון (חייקה). עם פרוץ המלחמה גויסה האוגדה ולמעט חטיבת אגרוף הברזל נערכה בדרום רמת הגולן על מנת לאבטח את האגף המזרחי הפיקודי ולהרתיע את הסורים מלתקוף בחזית זו. חטיבת אגרוף הברזל, מופחתת בגדוד אחד, שימשה כעתודה גייסית ונעה ב"ציר ההר". החטיבה הוכנסה לקרב כחלק מ"כוח יוסי" מול הכוחות הסורים בבקעת הלבנון. גדוד השריון הנוסף הופעל לצד אוגדת סקל בציר ואדי שבעה.
היסטוריה > שינויי הסד"כ

בעקבות שינויי הסד"כ בצה"ל הוכפפה חטיבת צנחנים צפונית (עוצבת הנשר) לאוגדה בשנת 1998.
בשנת 2003 עבר שם וסמל חטיבת הראל לחטיבת שריון בעוצבת עמוד האש ואילו חטיבת קרייתי (4) עברה מעוצבת הגליל לעוצבת המפץ.
היסטוריה > מלחמת לבנון השנייה

בתחילת מלחמת לבנון השנייה גויסה חטיבת הנשר (226), הוכפפה לאוגדה 162 ופעלה בגזרת רכס רמים. חטיבת כרמלי (חטיבה 2) נטלה חלק בלחימה בגזרות המרכזית והמערבית בדרום לבנון ובקרב עייתא א-שעב. 
 לקראת סוף הלחימה הוחלט לגייס את מפקדת האוגדה וחלק מיחידותיה ולהטיל עליהן את האחריות על גזרת רמת הגולן במקומה של אוגדה 36, הלחימה הסתיימה לפני שההחלטה בוצעה.
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל

במלחמת חרבות ברזל גויסה האוגדה לחזית הצפונית. כמו כן, חטיבת קרייתי וחטיבת אגרוף הברזל של האוגדה לקחו חלק בקרב ח'אן יונס. בקרב, כוחות צוות הקרב של חטיבת קרייתי (4) השתתפו בכיתור העיר ח'אן יונס, אבטחו צירים ותקפו תשתיות טרור. כחלק מהלחימה, החטיבה ביצעה תמרון מהיר למרכז העיר ח׳אן יונס, וחיסלה עשרות רבות של מחבלים, מעל הקרקע ומתחת לקרקע.
גדוד 9212 של חטיבת אגרוף הברזל לקח חלק בקרב רפיח, וחטיבת כרמלי השתתפה בקרב במחנות המרכז כשהיא מחזיקה ביחד עם כוחות נוספים את מסדרון מרכז הרצועה. החטיבה (2), השתתפה במבצעים לטיהור שכונות ׳זייתון’, ׳צברא׳ ו׳ג'וחור א-דיכ׳ ממחבלים, השמידה תשתיות אויב ותרמה להעמקת האחיזה המבצעית באזור.
ב-7 באוקטובר 2024 האוגדה בתמרון הקרקעי בדרום לבנון. בתמרון תחת האוגדה לקחו חלק חטיבת כרמלי, חטיבה 226, חטיבת אגרוף הברזל, גדחה"ן קרייתי ועוצבת התקומה. בשבוע הלחימה הראשון הרגה האוגדה למעלה מ-100 מחבלים וחשפה תשתיות טרור ותת-קרקע בדרום לבנון.
מבנה

| חטיבות עוצבת המפץ> סמל | חטיבות עוצבת המפץ> שם | חטיבות עוצבת המפץ> מספור | חטיבות עוצבת המפץ> הערות |
| --- | --- | --- | --- |
חטיבות מילואים
|  | חטיבת כרמלי | 2 | חטיבת חיל רגלים |
|  | עוצבת נשר | 226 | חטיבת חיל רגלים מוצנחת |
|  | חטיבת אלון | 228 | חטיבת חיל רגלים |
|  | חטיבת קרייתי | 4 | חטיבת חיל שריון |
|  | חטיבת אגרוף הברזל | 205 | חטיבת חיל שריון |
|  | עוצבת התקומה | 213 | חטיבת אש |
האוגדה מונה כוחות נוספים, ביניהם:
אגד לוגיסטי 319 של האוגדה
פלמ"צ 6703
גדוד התקשוב של האוגדה
יחידות האוגדה > חטיבת אגרוף הברזל (חטיבה 205)

החטיבה היא חטיבת שריון שהוקמה באוגוסט 1961 כחטיבה 200. מפקדה הראשון של החטיבה, תת-אלוף יששכר (ישכה) שדמי עסק בהקמתה. במלחמת ששת הימים הייתה ביחד עם חטיבה 520 חלק מאוגדת המילואים 31. במלחמת ששת הימים נלחמה בחזית המצרית ופגעה קשות בחטיבה משוריינת ובחטיבה ממוכנת מצריות ונעה לכיוון ג'בל ליבני תוך השמדת טנקים מצריים שהיו במחפורות. החטיבה סיימה את המלחמה על גדות האגם המר לאחר שפרצה את מעבר הגידי. במלחמת יום הכיפורים נלחמה בחזית הצפון, ובתוספת גדוד הסיור האוגדתי הובילה ב-8 באוקטובר 1973 את התקפת הנגד ברמת הגולן, בציר אל-על - רפיד. לאחר כיבוש תל-מסחרה, בלמה מספר התקפות נגד של כוחות שריון וחי"ר עיראקיים. בזמן מלחמת לבנון הראשונה שימשה כוח עתודה גייסי, התקדמה בציר המרכזי בדרכים הרריות, הצליחה לחצות את ג'בל ברוך בדרך קשה ומפותלת ועלתה על גב ההר. החטיבה הייתה במגע אש, בטווחים ארוכים, עם גדוד טנקים סורי ביום שישי, 12 ביוני, ומיד לאחר מכן נכנסה הפסקת האש לתוקפה.
יחידות האוגדה > חטיבת כרמלי (חטיבה 2)

חטיבה 2 (בעבר נקראה חטיבה 165) המכונה חטיבת כרמלי, הוקמה בפברואר 1948 בתור חטיבת הגנה בגליל המערבי ובחיפה. מפקדה הראשון היה משה כרמל.
יחידות האוגדה > חטיבת קרייתי (חטיבה 4)

חטיבת קרייתי היא חטיבת שריון במילואים. החטיבה הוקמה בשנת 1948. ב-1972 עברה החטיבה הסבה לחטיבה ממוכנת. במלחמת יום הכיפורים לחמה תחת אוגדה 210 והשתתפה בקרבות הבלימה והתקפת הנגד הישראלית ברמת הגולן. החל מ-2009 החטיבה מפעילה טנקי מרכבה סימן 4.
יחידות האוגדה > חטיבת אלון (חטיבה 228)

עוצבת אלון היא חטיבת חי"ר במילואים בצבא ההגנה לישראל, המורכבת מיוצאי חטיבת הנח"ל.
בעבר הייתה חטיבת אלון חטיבת המילואים של חטמ"ר צמח (228) והשתייכה לאוגדת יהודה בפיקוד מרכז, לאחר פירוק האוגדה והחטמ"ר הוסבה החטיבה מחטיבת חי"ר קל לחיר"מ והוכפפה לאוגדת המפץ בפיקוד הצפון.
יחידות האוגדה > עוצבת הנשר (חטיבת צנחנים הצפונית, חטיבה 226)

עם ההחלטה להכפיף את חטיבות החי"ר הפיקודיות לאוגדות השונות, הוכפפה עוצבת הנשר לעוצבת המפץ.
במלחמת לבנון השנייה פעלה החטיבה בגזרת רכס רמים, מוכנות החטיבה למלחמה הייתה גבוהה מאוד בהשוואה לרמת המוכנות הירודה של יחידות אחרות והחטיבה זכתה לשבחים על פעולתה.
בהפגזה על כפר גלעדי נפגעה פלוגת המפקדה של אחד הגדודים, שמדרך הטבע כללה חיילים מבוגרים ובעלי משפחות. באירוע נהרגו 12 חיילים. המקרה נודע בשם "אסון כפר גלעדי".
מאז הקמתה, נפלו כ-170 מלוחמי החטיבה.
יחידות האוגדה > עוצבת התקומה (חטיבת האש 213)

עוצבת התקומה היא חטיבת האש של האוגדה.
החטיבה הוקמה בשנת 1970 על ידי אל"ם חיים ירקוני כא.א 213 והיה לאגד החת"ם הראשון בצה"ל במתכונת האגדים העוצבתיים. עד תחילת שנות השבעים היו אגדי הארטילריה בצה"ל אגדים משימתיים (כפופים לפיקודים ולקתמ"ר ומוקצים ליחידות למשימות, אימונים ואירועים מבצעיים ספציפיים).
לאורך השנים לחמה החטיבה במלחמת יום הכיפורים, מלחמת שלום הגליל והאינתיפאדה הראשונה.
יחידות האוגדה > אגד לוגיסטי 146

אגד לוגיסטי אוגדתי (אלו"ג) האחראי על נושאי לוגיסטיקה, רפואה, חימוש ושיטור באוגדה. עד 2006 היה לאוגדות אגד תחזוקה, אז הוחלט לצמצם אותם ולהחליפם באגד לוגיסטי מרחבי (אלמ"ר). כחלק מלקחי מלחמת לבנון השנייה הוקמו אגדים לוגיסטיים אוגדתיים אם כי במתכונת יותר מצומצמת מאגדי התחזוקה. אגד לוגיסטי 6146 הוקם בחודש מאי 2009 על ידי מפקדו הראשון יוסי עדן.
מפקדי אגד לוגיסטי 146:
| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| יוסי עדן | 2009 - 2012 |  |
| מיקי וולף | 2012 - 2016 |  |
| שרון מוסטל | 2016 - 2021 |  |
יחידות האוגדה > גדוד התקשוב העוצבתי (גדחי"ק 7049)

גדוד התקשוב העוצבתי מהווה גוף ביצוע אוגדתי שתכליתו לייצר רציפות שליטה באמצעות מערכות תקשוב ושו"ב ברמת האוגדה. הגדוד אמון על הקמת מערכות מפקדת האוגדה בשגרה ובחירום.
הגדוד זכה בגדוד מצטיין מטעם נשיא המדינה בשנה 2020
מפקד גדוד התקשוב הקודם 2020–2024 מיכאל חודדני
מפקדת גדוד התקשוב הנוכחית ליטל לוי אשכנזי 2024-
מפקדי האוגדה

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| מישאל שחם | 1954 – 1955 |  |
| יהודה ואלך | 1955 – 1957 |  |
| חיים בר-לב | 1957 | לימים ראש המטה הכללי |
| יוסף גבע | 1957 – 1959 | לימים נספח צה"ל בארצות הברית |
| ישעיהו גביש | 1959 – 1966 | לימים אלוף פיקוד הדרום |
| אריאל שרון | 1966 – 1968 | לימים ראש הממשלה |
| יצחק חופי | 1968 – 1971 | לימים ראש המוסד |
| משה פלד | 1972 – 1974 | לימים מפקד גייסות השריון |
| מנחם מרון | 1974 – 1975 | לימים נספח צה"ל בארצות הברית |
| אברהם ברעם | 1975 |  |
| חיים נדל | 1975 – 1979 | לימים נשיא בית הדין הצבאי לערעורים |
| גיורא חזון | 1979 – 1982 |  |
| חגי כהן | 1982 – 1984 |  |
| מאיר דגן | 1984 – 1987 | לימים ראש המוסד |
| מאיר זמיר | 1987 – 1990 | לימים ראש מל"י |
| אמי פלנט | 1990 – 1991 | לימים קצין שריון ראשי |
| דב רוזנטל | 1991 – 1994 | לימים קצין שריון ראשי |
| צבי גנדלמן | 1994 – 1997 | לימים ראש עיריית חדרה |
| גרשון הכהן | 1997 – 2000 | לימים מפקד הגיס המטכ"לי |
| דן הראל | 2000 – 2001 | לימים סגן הרמטכ"ל ומנכ"ל משרד הביטחון |
| מתי לשם | 2001 – 2003 |  |
| יעקב אייש | 2004 – 2005 | לימים ראש אגף המבצעים ונספח צה"ל בארצות הברית |
| יואב הר אבן | 2005 – 2008 | לימים ראש אגף המבצעים |
| תמיר היימן | 2008 – 2011 | לימים מפקד המכללות הצבאיות והגיס הצפוני וראש אמ"ן |
| מוני כץ | 2011 – 2013 | לימים מפקד מפקדת העומק |
| יעקב בנג'ו | 2013 – 2015 | לימים ראש אגף התכנון |
| עודד בסיוק | 2015–2017 | לימים ראש אגף המבצעים |
| נדב לוטן | מאי 2017 – ספטמבר 2019 | לימים מפקד זרוע היבשה |
| גל שוחמי | ספטמבר 2019 – ספטמבר 2021 |  |
| קובי הלר | 13 בספטמבר 2021 – 10 בספטמבר 2023 | לימים מפקד מל"י |
| ישראל שומר | 10 בספטמבר 2023 – 30 במאי 2024 | מפקד האוגדה במלחמת חרבות ברזל |
| עמית פישר | 30 במאי - 2 ביולי 2024 | מינוי זמני |
| יפתח נורקין | 2 ביולי 2024 - מכהן | מפקד האוגדה במלחמת חרבות ברזל ובמבצע חיצי הצפון |
הערות שוליים

↑  אין לבלבל עם אוגדת האלוף שרון במלחמת יום כיפור
1 2  סיפורה של אוגדת המפץ, תולדות האוגדה המשוריינת 319
1 2  חיל החימוש כמכפיל הכוח
↑  אוגדת המפץ 146 (319) - כרטיס ביקור מערך הטנ"א באוגדה באתר עמותת חיל הטכנולוגיה והאחזקה (החימוש).
↑   אוגדת המילואים הגדולה בצה"ל חוזרת לשורשים ומשנה מספר, באתר צה"ל, 22 בספטמבר 2020
1 2  צבא ירדן במלחמת יום הכיפורים
↑  אמיר בוחבוט‏, תיעוד נדיר: שרון מתדרך על הקרבות האגדיים בסיני, באתר וואלה, 14 בינואר 2014
↑   בנימין זאב וכסלר, מלחמת ששת הימים - מהלכים עיקריים: המלחמה בחזית המצרית, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
↑  חיל החימוש כמכפיל הכוח
↑  גל הירש, סיפור מלחמה סיפור אהבה, הוצאת ידיעות אחרונות, 2009, עמוד 360.
↑  גל הירש, סיפור מלחמה סיפור אהבה, הוצאת ידיעות אחרונות, 2009, עמוד 383.
↑   "אנחנו רוצים להביא את חמאס למקום של פירוק. התמרון בדרום מוכן", באתר צה"ל, 23 באוקטובר 2023
↑  אלחנן מזוז, השמדת תשתיות: לוחמי יהל"ם פשטו על מחרטות אמל"ח בח'אן יונס, באתר עכשיו 14, 25 בדצמבר 2023
1 2  ""אבא למופת"; יובל לופז הי"ד נפל בקרב והותיר אשה ו-3 יתומות". כיכר השבת. 2024-01-23. נבדק ב-2024-01-23.
↑   איתור מחרטה לייצור רקטות והשמדת תוואי תת"ק של חמאס. צפו בתיעודים, באתר צה"ל, 28 במאי 2024
↑   המבצע בשכונת זייתון הושלם, באתר צה"ל, 17 במאי 2024
↑   אוגדה 146 החלה בפעילות קרקעית ממוקדת בדרום לבנון, באתר צה"ל, 8 באוקטובר 2024
↑   כוחות אוגדה 146 נלחמים בדרום לבנון. צפו בתיעודים, באתר צה"ל, 13 באוקטובר 2024.
↑  עמותת יד לשריון
↑  סיפורה של אוגדת המפץ, תולדות האוגדה המשוריינת 319
| ישראל אוגדות צה"ל  |
| --- | --- | --- |
| פיקוד הצפון | אוגדת הבשן (210)  • עוצבת הגליל (91)  • עוצבת געש (36)  • עוצבת המפץ (146)  |  |
| פיקוד המרכז | אוגדת אזור יהודה ושומרון (877)  • אוגדה 96 • עוצבת האש (98)  • עוצבת הבזק (99)  • האוגדה המזרחית |  |
| פיקוד הדרום | אוגדת עזה (143)  • עוצבת אדום (80)  • עוצבת הפלדה (162)  • עוצבת סיני (252)  |  |
| פיקוד העורף | אוגדת יערה |  |
| אוגדות צה"ל שפורקו | במאה ה-20: אוגדה 440  • אוגדה 77 • אוגדה 84 • אוגדה 85  • יק"ל  בשנת 2004: אוגדת יהודה  • אוגדה 81 • אוגדה 220  • עוצבת אתגר  • אוגדה 194  אחרי 2004: עוצבת עמוד האש  • עוצבת עידן  |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007509611905171  LCCN: no2010200095  VIAF: 160516542   WorldCat (עם VIAF): 160516542 
אל"ם מישאל שחם מקים המפקדה המשימתית
משה פלד מפקד האוגדה הקבועה הראשון ומקימה
כניסת כוחות חטיבה 226 ללבנון בזמן מלחמת לבנון השנייה
תרשים מבנה האוגדה לפי תקן נאט"ו לסימון כוחות
טקס פרסי האקדמיה הבריטית לטלוויזיה 2019

| --- | --- |
 תאריך:  12 במאי 2019 
 מיקום:  רויאל פסטיבל הול 
 מנחים:  גראהם נורטון 
 →2018 2020←
 
טקס פרסי האקדמיה הבריטית לטלוויזיה 2019 נערך ב-12 במאי 2019 ברויאל פסטיבל הול שבלונדון.
שמות המועמדים פורסמו ב-28 במרץ 2019, ואילו המועמדים בקטגוריית "Virgin TV’s Must-See Moments" ("רגעים שחייבים לראות") פורסמו ב-27 במרץ.
טקס פרסי האוּמנויות של האקדמיה הבריטית לטלוויזיה לשנת 2019 נערך ב-28 באפריל 2019.
מועמדויות מרובות

| מועמדות | תוכנית |
| --- | --- |
15: להרוג את איב
12: שערורייה אנגלית למדי
6: שומר ראש
6: פטריק מלרוז
5: המתופפת הקטנה
4: גברת וילסון
4: Mum
3: Bros: After the Screaming Stops
3: מראה שחורה: בנדרסנאץ'
3: The Royal British Legion Festival of Remembrance
3: סאלי לנצח
3: נעלמת
3: Would I Lie to You?
2: Ant & Dec's Saturday Night Takeaway
2: "ארבעה ימים"
2: קורוניישן סטריט
2: שושלות
2: Good Morning Britain
2: השריפה במגדל גרנפל
2: Killed by My Debt
2: קירי
2: The Long Song
2: Louis Theroux's Altered States
2: The Mash Report
2: Michael Palin in North Korea
2: Peter Kay's Car Share
2: Prison
2: חתונת הנסיך הארי ומייגן מרקל
2: Stath Lets Flats
2: Strictly Come Dancing
2: Through the Gates (On the Edge)
2: This Country
2: The Voice UK
2: אולימפיאדת פיונגצ'אנג (2018)
| מועמדויות | רשת |
| --- | --- |
76: BBC One
25: BBC Two
23: Channel 4
16: ITV
14: Sky Atlantic
8: BBC Three
6: BBC Four
6: נטפליקס
3: ערוץ 5
הערות שוליים

1 2  "When are the 2019 Bafta Television Awards on TV? How can I watch and when are the nominees announced?". Radio Times (באנגלית). נבדק ב-27 במרץ 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Nominations announced: Virgin Media British Academy Television Awards and British Academy Television Craft Awards in 2019". www.bafta.org (באנגלית). 28 במרץ 2019. נבדק ב-28 במרץ 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "TV Baftas Must-See Moment nominees include Bodyguard and Doctor Who". Radio Times (באנגלית). נבדק ב-27 במרץ 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Virgin Media". keepup.virginmedia.com. נבדק ב-27 במרץ 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
| פרס באפט"א לטלוויזיה |
| --- | --- | --- |
| פרסים עכשוויים | קומדיה • סדרה קומית / קומדיית מצבים • סדרת דרמה • דרמה יחידה • אופרת סבון ודרמה בהמשכים • מיני-סדרה • תוכנית בידור • התוכנית הבינלאומית • שחקן • שחקנית • שחקן משנה • שחקנית משנה • הופעה קומית נשית • הופעה קומית גברית • הופעת בידור |  |
| פרסים מיוחדים | פרס עמית באפט"א • פרס מיוחד |  |
| פרסי עבר | ההופעה הקומית |  |
| טקסים | 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 |  |
בנדיקט קמברבאץ', זוכה פרס השחקן הטוב ביותר
בן וישו, זוכה פרס שחקן המשנה הטוב ביותר
פיונה שו, זוכת פרס שחקנית המשנה הטובה ביותר
סטיב פמברטון, זוכה פרס ההופעה הקומית הגברית הטובה ביותר
ג'סיקה היינס, זוכת פרס ההופעה הקומית הנשית הטובה ביותר
לי מאק, זוכה פרס הופעת הבידור הטובה ביותר
זוכה פרס הופעת הבידור הטובה ביותר, מפיקה-שותפה ותסריטאית ראשית של "להרוג את איב", זוכת סדרת הדרמה הטובה ביותר
בן מיילס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 בספטמבר 1966 (בן 58) וימבלדון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1989 
 מקום לימודים:  בית ספר גילדהול למוזיקה ודרמה  South Downs College 
 פרסים והוקרה:  פרס מיוחד של עולם התאטרון (2009) 
 פרופיל ב-IMDb
 
בן מיילס (באנגלית: Ben Miles; נולד ב-29 בספטמבר 1966) הוא שחקן אנגלי. תפקידו הידוע ביותר הוא פטריק מייטלנד בסדרה הקומית הבריטית "זיווגים" (2000 - 2004).