stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טום הולנד (שחקן)
קריירה > פרויקטים נוספים

ב-2016 שיחק את ברדלי בייקר בסרט "קצה החורף (אנ')" לצד ג'ואל קינמן ופרסי היינס וויט. בשנת 2017 הוא כיכב לצד צ'ארלי האנם בסרט הדרמה "העיר האבודה Z", בבימויו של ג'יימס גריי, אשר יצא באפריל וזכה לביקורת חיובית.
ב-2017 שיחק לצד ריצ'רד ארמיטאג' וג'ון ברנטל בסרט "עלייה לרגל (אנ')". הסרט יצא ב-23 באפריל 2017 בפסטיבל הסרטים טרייבקה. הולנד לוהק לשחק את סמואל אינסול בסרט " המלחמה על הכוח"" של אלפונסו גומז-רחון, אשר היה אמור להשתחרר ב-24 בנובמבר 2017, אבל לבסוף יצא לקולנוע (בישראל) ב-2019. ב-2019 הולנד דיבב בסרטים; "מרגלים לא רגילים" ו"דוליטל"
בשנת 2020 כיכב במותחן הפסיכולוגי "תמיד השטן" שנכתב ובוים על ידי אנטוניו קמפוס, ומבוסס על רומן באותו שם מאת דונלד ריי פולוק. הסרט הוקרן בבכורה לשידור ב-11 בספטמבר 2020 בבתי קולנוע נבחרים ולאחר מכן ב-16 בספטמבר 2020 הופץ בשירות הזרמת המדיה של "נטפליקס". באותה השנה דיבב את אחת הדמויות הראשיות בסרט "קדימה".
בשנת 2021 כיכב בתפקיד הראשי בדרמת הפשע "צ'רי" שביימו האחים רוסו על פי הרומן האוטו-ביוגרפי באותו שם של ניקו ווקר. הסרט יצא לאקרנים בבתי הקולנוע ב-26 בפברואר 2021 ובדיגיטל בסטרימינג של אפל TV פלוס ב-12 במרץ 2021. לאחר מכן, כיכב הולנד בתפקיד הראשי בתור טוד יואיט בסרט "כאוס מהלך" שביים דאג לימן, ומבוסס על הרומן "החור שברעש" מאת פטריק נס משנת 2008, המהווה הספר הראשון בטרילוגיית הספרים "כאוס מהלך". הסרט יצא לאקרנים ב-5 במרץ 2021. הולנד חשף לאחר הצילומים כי החלו העבודות על סרט המשך.
בנובמבר 2021, הולנד דיבב את פרסי פיג (ממתק גומי בדמות חזיר) בפרסומת של חברת המזון הבריטית מרקס אנד ספנסר. במהלך ראיון עם מגזין GQ, הולנד הביע ספק אם ישוב לגלם את פיטר פארקר/ספיידרמן בפרויקטים עתידיים של אולפני מארוול לאחר "ספיידרמן: אין דרך הביתה".
במאי 2017 הולנד לוהק לגלם את התפקיד של ניית'ן דרייק בסרט "אנצ'רטד", עיבוד קולנועי לסדרת משחקי הווידאו Uncharted של חברת Naughty Dog. הצילומים העיקריים נערכו בין מרץ לאוקטובר 2020. הסרט יצא לאקרנים בארצות הברית ב-18 בפברואר 2021, לאחר יציאתו לאקרנים בממלכה המאוחדת ב-11 בפברואר 2021.
קריירה > עבודות עתידיות

באפריל 2021 פורסם כי הולנד לוהק לככב בסדרת האנתולוגיה של אפל TV פלוס "The Crowded Room" את הדמות של בילי מיליגן. בנוסף, הוא לוהק לתפקיד הראשי במותחן הריגול "Beneath a Scarlet Sky" של אולפני פסקל, המבוסס על רומן באותו שם מ-2017 מאת מארק סאליבן.
בדצמבר 2021, הולנד אישר שהוא יגלם את השחקן והרקדן פרד אסטר בסרט ביוגרפי שנמצא כעת בפיתוח באולפני סוני.
הולנד אומר כי תוכניות הקריירה שלו לטווח הארוך הן "לעשות עוד כמה זיכיונות", לשחק "כמה תפקידי אינדי משמעותיים יותר ובסופו של דבר לבצע מעבר לצד השני של המצלמה ולעבור לבימוי"
חיים אישיים

הולנד מתגורר בלונדון, בשכונת קינגסטון שעל התמזה ברובע קינגסטון, קרוב לבית הוריו ואחיו הצעירים. יש לו כלבה בשם טסה. כאשר הולנד היה בן שבע הוא אובחן עם דיסלקסיה. הולנד מבצע תרגילי התעמלות.
יחד עם שלושת אחיו הצעירים, הולנד נותן חסות לארגון "אמון האחים", עמותה בריטית אשר מגייסת כספים למטרות צדקה.
הולנד אוהד של קבוצת הכדורגל טוטנהאם הוטספר.
החל משנת 2021 טום הולנד נמצא בזוגיות עם השחקנית זנדאיה, ששיחקה לצידו בסרטי ספיידרמן של היקום הקולנועי של מארוול. בינואר 2025 השניים אישרו כי הם מאורסים.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011 | הלקחנים – עולמה הסודי של ארייטי | שו | דיבוב |
| 2012 | הבלתי אפשרי | לוקאס בנט |  |
| 2013 | ככה אני חיה עכשיו (אנ') | אייזק |  |
| 2013 | לוק | אדי | דיבוב |
| 2014 | בילי אליוט המחזמר חי | בילי לשעבר | הדרן |
| 2015 | בלב ים | תומאס ניקרסון |  |
| 2015 | Tweet | ---- | סרט קצר; בימוי |
| 2016 | קפטן אמריקה: מלחמת האזרחים | פיטר פארקר/ספיידרמן |  |
| 2016 | Edge of Winter | ברדלי בייקר |  |
| 2016 | 7 דקות אחרי חצות | המפלצת |  |
| 2016 | העיר האבודה Z | ג'ק פוסט |  |
| 2017 | עלייה לרגל (אנ') | האח דירמויד |  |
| 2017 | ספיידרמן: השיבה הביתה | פיטר פארקר/ספיידרמן |  |
| 2018 | הנוקמים: מלחמת האינסוף | פיטר פארקר/ספיידרמן |  |
| 2019 | מרגלים לא רגילים | וולטר | דיבוב |
| 2019 | הנוקמים: סוף המשחק | פיטר פארקר/ספיידרמן |  |
| 2019 | ספיידרמן: רחוק מהבית | פיטר פארקר/ספיידרמן |  |
| 2019 | המלחמה על הכוח | סמואל אינסול |  |
| 2020 | קדימה | איאן לייטפוט | דיבוב |
| 2020 | דוליטל | ג'יפ הכלב | דיבוב |
| 2020 | תמיד השטן | ארוין ראסל |  |
| 2021 | צ'רי | צ'רי |  |
| 2021 | כאוס מהלך | טוד יואיט |  |
| 2021 | ספיידרמן: אין דרך הביתה | פיטר פארקר/ספיידרמן |  |
| 2022 | אנצ'רטד | ניית'ן "נייט" דרייק | גם מפיק בפועל |
| 2026 | האודיסיאה | יפורסם בהמשך |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015 | וולף הול | גרגורי קרומוול | 4 פרקים |
| 2023 | החדר הצפוף | דני סאליבן | תפקיד ראשי; 10 פרקים גם מפיק בפועל |
פילמוגרפיה > תיאטרון

| שנה | מחזה | תפקיד | מקום | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008-2010 | בילי אליוט - המחזמר | בילי אליוט/מייקל | תיאטרון ארמון ויקטוריה | 8 בספטמבר 2008 – 29 במאי 2010 |
| 2024 | רומיאו ויוליה | רומיאו | תיאטרון דוכס יורק |  |
הקו הפתוח

הקו הפתוח הוא מוקד כלל ארצי המופעל על ידי משרד החינוך הפועל לשמירה על זכויות התלמיד כפי שהן נגזרות מזכויות האדם, חוקי המדינה והאמנה הבינלאומית לזכויות הילד, שישראל אִישררה בשנת 1991.
הקו הפתוח מסייע לתלמידים בשמירה על זכויותיהם, ובמצוקות חברתיות אישיות שלא באו על פתרונן על ידי הגורמים המקומיים (מנהל בית הספר וצוותו, הפיקוח על בתי הספר ומחוזות המשרד), או במקרים בהם התלמיד מעדיף לפנות לגורם מקצועי, שאינו קשור לסביבתו הקרובה ושאינו קשור אליו בקשר אישי. הסיוע שניתן לתלמיד נעשה תוך שיתוף כל הגורמים במערכת החינוך.
כמו כן מופקד הקו הפתוח על פיתוח וקידום הנושא הכללי של זכויות הילדים במערכת החינוך ומיסודו במדיניות המשרד, בהנחיות הניתנות לעובדיו ובצורות הארגון של המערכת .
רקע

על פי מדיניות המרכז, התלמיד זכאי לזכויות הבסיסיות של האדם והאזרח, ובהן הזכות לפרטיות, לכבוד, לשותפות בהחלטות הקשורות לגורלו, לקבלת מידע, להבעת דעה, לייצוג, לשימוע ולהליך הוגן.
בשל תלותו של הילד במבוגר אשר איננו הורה שלו, התלמיד חשוף לאפשרות של פגיעה בזכויותיו ובצרכים הבסיסיים שלו. הקו הפתוח נועד להיות כלי עבור מערכת החינוך לאתר פגיעות בזכויות התלמיד, ולטפל בהן בתוך המערכת.
שלבי הטיפול בפניות

בסמכותו של הקו הפתוח לקבל כל פנייה הנוגעת למצוקה או לתלונה של תלמיד. הקו הפתוח יכול גם לסרב לטפל בפנייה, אם לדעתו היא הוגשה שלא בתום לב או לצורך השתמטות ממילוי חובות.
במסגרת בדיקת הפנייה בסמכותו של הקו הפתוח לפנות ישירות לכל אדם במערכת החינוך (מנהלים, מפקחים, מנהלי מחוזות, בעלי תפקידים ברשויות המקומיות ובעלי תפקידים במטה), לשם קבלת מידע בעל פה ובכתב (כולל מסמכים) או לשם הבהרה של שיקול דעת בפעולות שננקטו.
במסגרת טיפול בפנייה יכול הקו הפתוח לפעול לתיקון עוול, או פגיעה בזכויות תלמידים ובשלומם. הטיפול נעשה בשיתוף מנהל בית הספר, המערכת הפיקוחית או כל גורם אחר במערכת החינוך. לעיתים מטופלות פניות התלמיד או הוריו ישירות על ידי הקו הפתוח ולעיתים אלו מופנים לטיפול על ידי גורמים במערכת החינוך ומחוצה לה. הקו הפתוח רשאי להורות על שינוי או ביטול דרכי טיפול ותגובה, אם אלה פוגעים בזכויותיהם או בשלומם של התלמידים, על פי החוק או על פי נוהלי המשרד, ולהציע דרכי טיפול ותגובה חלופיות בהתאם לצורך. בסמכותו של הקו הפתוח לתת ייעוץ לגורמים שונים במערכת החינוך (מטה המשרד, בתי-ספר, הרשויות המקומיות) בנושאים מערכתיים שונים, נהלים, מדיניות וארגון, הנגזרים מתלונות ספציפיות.
בהיבט המערכתי, הקו הפתוח מפנה לבעלי התפקידים השונים במשרד מסקנות מערכתיות העולות מהטיפול בפניות. בנוסף הקו מציע הצעות לתיקון מדיניות, נהלים, דרכי אכיפה ובקרה הקשורים לזכויות התלמידים ולשיפור תפקוד מערכת החינוך.
ציבור הפונים לקו

"הקו - הפתוח" רואה את התלמידים והוריהם כלקוחותיו העיקריים וכמושא הטיפול המרכזי.
"הקו - הפתוח" נותן שירות גם לאנשי חינוך: מנהלים, מפקחים, יועצים ומנהלי מחלקות חינוך ברשויות, בנושאים הקשורים בזכויות התלמידים ובמצוקותיהם.
.1 השירות שנותן "הקו – הפתוח" מיועד לתלמידים במערכת החינוך כולה: גני –הילדים, בתי – הספר היסודיים, בתי –הספר העל –יסודיים ובוגרים. "הקו-הפתוח" מקבל פניות מכל מגזרי האוכלוסייה בארץ; פנייה ישירה של התלמיד עצמו או של כל אדם אחר המייצג אותו .
.2"הקו – פתוח" מספק מידע וייעוץ לאנשי חינוך בנושאים של קידום זכויות הילד / התלמיד. המידע מועבר טלפונית או בפרסומים מיוחדים .
.3"הקו – הפתוח" מקיים הרצאות וסדנאות לאנשי חינוך ולגורמים נוספים בנושאים הקשורים בזכויות הילד תוך שימוש בנתונים ובאירועים שהגיעו לטיפולו.
.4"הקו- הפתוח" פועל בתיאום עם הנהלת משרד החינוך הן לשם הטיפול בפניות התלמיד והן לשם מתן משוב למערכת על תופעות בשדה הדורשות התייחסות מחודשת מתוך מגמה לשיפור מתמיד של מימוש זכויות הילד /התלמיד.
צוות נותני השירות

בצוות "הקו – הפתוח ", משולבים אנשי חינוך מתחומים שונים, בעלי הכשרה וניסיון מגוונים במערכת החינוך ( הוראה, ייעוץ, פסיכולוגיה, פיקוח וניהול ), זאת כדי להבטיח שירות מתאים הן לצרכים המגוונים של הפונים, והן למערכת החינוך .
כללי האתיקה המקצועית של הצוות

"הקו – הפתוח" רואה בפנייה אליו יצירת קשר דיסקרטי ורגיש. אי לכך מתחייבים אנשי "הקו – הפתוח" לנושאים הבאים:
לפעול על –פי חוקי המדינה, אמנת האו"ם לזכויות הילד, (1991) ומדיניות המשרד.
להיענות לכל פנייה, מכל מגזרי האוכלוסייה ללא משוא פנים.
לשמור על סודיות וצנעת הפרט.
להעביר מידע הקשור בפונה ובנושא פנייתו רק בהסכמת הפונה.
לבקש את אישור הפונה בכל מקרה של טיפול הדורש את חשיפתו.
השירות ודרכי הטיפול

"הקו –הפתוח" מטפל בפניות מכל רחבי ישראל. ניתן לפנות ל"קו – הפתוח" בנושאים הקשורים ביחסים שבין התלמיד למערכת החינוך כגון:
פגיעה בזכויות התלמיד
יחסי מורים תלמידים
היעדר מסגרת לימודית
ענישה בלתי מוצדקת או פוגעת
צרכים מיוחדים (כגון: עולים חדשים, לקויי למידה, מחוננים ואחרים)
אלימות מילולית ופיזית
מצוקות אישיות וחברתיות
מצבי חירום ולחץ
פגיעה נפשית, מינית ופיזית
הפרת הליכים ותקנות של מערכת החינוך
מידע על נהלים והליכים
צוות הקו הפתוח מחויב:
לתת לפונה יחס אדיב ומכובד תוך הקפדה על הקשבה ונכונות לסייע
לספק לתלמיד, להורה או לאיש החינוך, מידע ברור ומדויק בנושא פנייתו ולעדכנו בשלבי התקדמות הטיפול
לבדוק את כל ההיבטים של התלונה ולטפל בה באמינות
לטפל בנושא הפנייה, תוך שמירה על כללי האתיקה המקצועית
"הקו- הפתוח" מתחייב לטפל בתלונות אנונימיות, אלא אם יש לכך הצדקה מבחינת תוכן הפנייה או חומרתה
במהלך הטיפול יוצרים אנשי הקו קשר עם גורמים הקשורים לפנייה, לשם קבלת מידע משלים המסייע בתכנון דרכי הטיפול ומציאת פתרון הולם.
אם הפנייה נוגעת לנושא שאינו קשור ישירות בתחום טיפולו של "הקו – הפתוח" יסיעו אנשיו בהפניה לגורמים המתאימים.
עבודת "הקו – הפתוח" נעשית בשיתוף פעולה והדדיות עם מנהלי בתי הספר, היועצים והמפקחים. וכן עם מחלקות החינוך של הרשויות המקומיות
עובדי "הקו- הפתוח" עומדים בקשר קבוע עם קובעי המדיניות במשרד החינוך לצורך בחינה מתמדת של מדיניות המשרד והוראותיו, במגמה לשפר ולקדם את נושא זכויות הילד והעלאת רמתם המקצועית של אנשי החינוך.
ראו גם

חוק זכויות התלמיד
מועצת התלמידים והנוער הארצית
פריז באגט

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  17 באוקטובר 1986 – הווה (38 שנים) 
 חברות בנות:  Lina's 
 מיקום המטה:  קיונגי 
 ענפי תעשייה:  מזון 
 מוצרים עיקריים:  לחמים, עוגות, עוגיות ובאגטים
  
 www.pariscroissant.co.kr
 
פריז באגט היא רשת דרום קוריאנית רב לאומית של בתי קפה ומאפיות בבעלות קבוצת SPC ומרכזה בסיאול.
בשנת 1986, היא הוקמה כחברת בת של שני ושות' בע"מ (באנגלית: Shani Co.), ופתחה את סניף "באגט פריז" הראשון בגוונגהוואמון, סיאול, בשנה שלאחר מכן הקבוצה פתחה את המאפייה היוקרתית הראשונה "פריז קרואסון" באיטאוון, ואת התאגיד. השם שונה לזהה לשם המותג.
בשנת 1988, הוקם מותג הזיכיון, פריז באגט והמותג אף גדל להיות למאפייה מספר 1 בקוריאה ב-2004, והצטרף לחברות בנות מקומיות בארצות הברית, וייטנאם, סינגפור וכו'. על ידי הקמת פריז באגט היא הפכה לחברה גלובלית.
זכיינות > פריז באגט

בשנת 1988, השיקה פריז קרואסון את פריז באגט. מותג זיכיון פופולרי למאפייה. מותג זה הוא המצליח ביותר תחת פריז קרואסון. נכון למאי 2022, היו לרשת למעלה מ-3,600 חנויות קמעונאיות בדרום קוריאה ו-99 חנויות בארצות הברית. פריז באגט השיקה גם כמעט 185 חנויות קמעונאיות בסין, וייטנאם, סינגפור וצרפת.
זכיינות > קפה פסקוצ'י

קפה פסקוצ'י הוא זיכיון אספרסו איטלקי.
זכיינות > אחר

זיכיונות אחרים של החברה כוללים גם את LINA's ו-Tamati (חנות כריכים), Passion5 (גלריית קינוחים יוקרתית), L'atelier (מסעדת בית קפה). היא מטפלת גם בסניף הקוריאני של ג'מבה ג'וס (שייק) ובמותגים נוספים.
נוהלי עבודה

בשנת 2022 התפתח חרם על פריז באגט לאחר שמספר מעובדי החברה נפצעו אנושות. עובד שעבד במפעל פיונגטהאק נמחץ אנושות על ידי מכונת ערבוב רוטב. זמן קצר לפני האירוע נפצע עובד נוסף במפעל ביד ממכונת ייצור אך לא נשלח לבית החולים מאחר שלא היו עובדים במשרה מלאה. איגודים מקצועיים קוריאנים שונים גינו את החברה בשל היסטוריה של בעיות בטיחות באיגוד.
הערות שוליים

↑  Stern, Gary. "Paris Baguette, Owned By The Korean-Based SPC Group, Expanding Rapidly In The U.S." Forbes. נבדק ב-28 בספטמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lee, Hyojeong (2015-09-09). "빵의 본고장 파리서 "트레 봉, 파리바게뜨"".
1 2  "Paris Croissant < Food < Subsidiaries < About Us". spc.co.kr (באנגלית). אורכב מ-המקור ב-2018-01-03. נבדק ב-2017-11-28.
↑  "Protests, boycott against Paris Baguette, SPC spread following factory worker's death". koreatimes (באנגלית). 2022-10-20. נבדק ב-2022-10-24.
↑  Montgomery, Hanako. "Paris Baguette Is Being Boycotted After a Factory Worker Was Found Crushed in a Machine". vice.com (באנגלית). נבדק ב-2022-10-24.
↑  "Former Manager at Paris Baguette Blows the Whistle, "Company Paid 50,000 Won for Every Member We Persuaded to Leave the Union"". english.khan.co.kr (בקוריאנית). נבדק ב-2022-10-24.
תמונה של החלק הפנימי של בית הקפה פריז באגט בווייטנאם, 2015
עיקרי האמונה היהודית

עיקרי האמונה היהודית הם קבוצה של אמונות, שפרשני היהדות והוגיה מתקופות שונות, ייחסו להן מעמד מרכזי יותר מאשר לאחרות, ונחשבות כמסגרת התוחמת ומגדירה את הדת היהודית. במהלך ההיסטוריה, בעיקר בימי הביניים, חוברו מספר חיבורים אשר ניסו להגדיר ולמנות את עיקרי האמונה היהודית. אף אחת מרשימות אלו לא התקבעה מעולם באופן רשמי, אך בפועל קיבלו י"ג העיקרים שמנה הרמב"ם מעמד מחייב בעיני היהדות האורתודוקסית.
העיקרים עוסקים במונותאיזם של היהדות, בזיקתה אל הנביאים ואל התורה, ובסוגיות יסוד כגון ההשגחה, תורת הגמול וכן ימות המשיח והעולם הבא.
הרמב"ם נחשב למונה העיקרים החשוב ביותר, אבל הקדימו אותו פילון האלכסנדרוני, רבי חננאל בן חושיאל, ובעיקר רב סעדיה גאון, ובין מוני העיקרים שבאו אחריו נמנים רבי אבא מארי הירחי, רבי חסדאי קרשקש, רבי יוסף אלבו, הרשב"ץ דוראן, רבי אברהם ביבהגו ורבי יצחק עראמה. חלק ממוני העיקרים האחרים כללו את י"ג עיקרי הרמב"ם במספר קטן יותר של עיקרי יסוד שמהם מתפרטים שאר העיקרים.
מאוחר יותר סוגיה זו טופלה גם בכתביהם של אברהם שלום, יוסף יעבץ, רבי יום טוב ליפמן מילהאוזן, רבי אליהו דלמדיגו, ודוד בן יהודה מסר לאון.
גם החכם הקראי יהודה בן אליהו הדסי קבע עיקרים.
יסודות התורה עד לעיצומם של ימי הביניים

במקרא ובחז"ל אין רשימה מסודרת של עיקרי אמונה. אך אף על פי כן, אמונות תורניות שונות כבר מצויות אצל חז"ל, כיסודות בסיסיים מחייבים. כבר במשנה נקבע למשל שתורה מן שמים ושתחיית המתים - הן אמונות יסוד של היהדות, אשר הכופר בהן אין לו חלק לעולם הבא. היהדות מבכרת קיום מצוות על אמונות מופשטות.
יותר משהיהדות מגדירה את המושג 'אמונה' בקביעות ובהנחות שיש לקבלן או לדחותן, היא עושה זאת במונחים של לסמוך על או לבטוח ב' [אלוהים].
'הצורך' לנסח עיקרי אמונה נוצר בעקבות לחצים מצד דתות יריבות, שכן ניסחו עיקרים. כמו כן, האסלאם וכן הקראים – שהם המילייה התרבותי שבו נוצרו עיקרי האמונה – שאלו מן הפילוסופיה היוונית, שהגדירה את האמונה במפורש, כמערכת של קביעות והנחות.[דרוש מקור]
בעקבות זאת, פילון האלכסנדרוני (15 לפנה"ס-45 לספירה) מונה מעין חמישה עיקרים: מציאות ה', אחדות ה', בריאת העולם, היות האדם נוצר יחידי, השגחת ה' בכל הבריאה.
בפירושו לשמות י"ד ל"א רבנו חננאל (965-1055) מונה ארבעה עיקרים: אמונה בקב"ה, אמונה בנביאים, אמונה בעולם הבא ובשכר ועונש, אמונה בביאת המשיח.
רבי אברהם אבן דאוד (1110-1180) מנה בספרו "האמונה הרמה" שישה עיקרים:
שורש האמונה
אחדות
בתאריו יתברך ובמה שיתואר בו בהעברה המונית ובמה שיתואר בו בהעברה סגולית ובירור הקושי לתאר יתברך בתאר אמיתי עצמותי
בפעולותיו יתברך ובסידור המשך הנמצאת ממנו
באמונה האחרונה והוא האמונה בנביאים ובקבלה ובתנאים אשר בהם יתאמת ויקויים דבר הנביא ויחויב להאמינו ובתואר מיני הנבואה וחלוף מדרגות האנשים בה
באמונה וההערה על אמות שכל מה שידומה עליו הוא נאמר בדרך ההעברה והוא נבדל ממנו
כל אלו קדמו לרמב"ם, אבל מלבד רס"ג לדבריהם לא הייתה את התהודה הרבה שהייתה לעיקרי הרמב"ם.
העיקרים לפי רס"ג

התיאור השיטתי הראשון של עיקרי האמונה ביהדות גובש בידי רב סעדיה גאון (882-942) בפירושו לספר שמות. הוא מונה עשרה עיקרים:
ה' נצחי ואין לו ראשית - נצחיות האל.
ה' כולל את הדברים, וקיומם ומעמדם תלוי בו - החזקת היקום ואחזקתו.
ה' בורא המציאות ומוציאה אל היש - ה' בורא העולם יש מאין.
יאמין שהוא אלוהים והוא חייב להישמע לו, כלומר שיעשה מה שציווה יהיה שכלי או שמעי - ה' הוא המחוקק של עם ישראל.
יקבל ברצון כל מה שיבוא עליו ואל יהרהר אחר הנהגתו בשום דבר - ביטחון בה'.
חובה על המאמין לשעבד עצמו לכל מה שציווה ה' עליו על ידי שליחו - קבלת עול מצוות.
ה' מקור הישועה. חובה שיאמין שה' יושיע את עמו וימלטם מן השיעבוד הזה שהם בו ויקיים להם בריתו לימות המשיח - אמונה בגאולה עתידה.
שיאמין שה' ימנע מהם מלחמות העמים הבאים עם גוג ועם דורשי רעתם - הימלטות מחבלי משיח.
ה' יגמול לצדיקים הגמול התמידי לעולם הבא שאינו כלה - אמונה בגמול לצדיקים.
שיאמין שה' מעניש עונש חמור למי שכופר ומורד בו - אמונה בעונש לרשעים.
עיקרים אלו משתקפים גם בספר הנבחר באמונות ובדעות, המחולק לעשרה פרקים, אף על פי שבו הוא לא מזכיר את רשימת העיקרים.
י"ג העיקרים לפי הרמב"ם

הרמב"ם (1138-1204) ניסח את עיקרי האמונה כשלושה עשר עיקרים, שאותם חייב כל יהודי לדעת, ושהכופר בהם נחשב אפיקורס, יוצא מכלל ישראל ומאבד את חלקו בעולם הבא. הרמב"ם מונה את העיקרים בהקדמתו לפירושו לפרק "חלק" ממסכת סנהדרין מן המשנה. להלן המשנה שהוא בא לפרש, אשר מדגימה את המחלוקות שהיו קיימות בין החכמים, באשר למי נשלל העולם הבא:
כל ישראל יש להם חלק לעולם הבא, שנאמר ועמך כולם צדיקים לעולם יירשו ארץ נצר מטעי מעשה ידי להתפאר. ואלו שאין להם חלק לעולם הבא, האומר אין תחיית המתים מן התורה, ואין תורה מן השמים, ואפיקורוס. רבי עקיבא אומר, אף הקורא בספרים החיצונים, והלוחש על המכה ואומר כל המחלה אשר שמתי במצרים לא אשים עליך כי אני ה' רופאך. אבא שאול אומר, אף ההוגה את השם באותיותיו.
מציאות הבורא - כל הדברים הקיימים במציאות נמצאים מכוחו, והוא המציאות היחידה שאיננה תלויה בדבר אחר.
הבורא אחד - כלומר אינו ניתן לחלוקה מופשטת, ואין דומה לו במהותו.
הבורא אינו גשמי ושום התנהגות גשמית אינה משפיעה עליו.
הבורא הוא 'קדמון' - כלומר כל הדברים מלבדו (הן בעולם הגשמי והן ברוחני) נתהוו אחריו.
תפילה - הוא היחיד שראוי לעבדו ולהתפלל אליו, וכל שאר הנבראים אינם יכולים לעשות דבר כנגד רצון ה' ולפיכך אין לעבוד את ה' דרכם.
נבואה - קיום מושג הנבואה; בני אדם יכולים להיות נביאים.
נבואתו המיוחדת של משה רבנו - נבואתו גדולה משל שאר הנביאים שהיו או שיהיו בארבעה דברים: הוא היחיד שניבא בלא מסך, ללא חולשה, בהקיץ ובכל זמן שרצה. מתוך כך, הגיע משה לדרגה גבוהה יותר מכל אדם אחר בידיעת האל.
תורה מן השמים - כל חמשת חומשי התורה כולם העתקה שהעתיק משה מדברי ה', ומשה לא כתב מעצמו אפילו אות אחת, וכן התורה שבעל פה אף היא נתקבלה בסיני והועברה במסורת מדור לדור.
נצחיות התורה - התורה לא תשתנה לעולם ולא ישתנו חלקים ממנה.
ידיעה - הבורא יודע את כל מעשי בני האדם.
שכר ועונש - הבורא נותן שכר למקיימי התורה, ועונש לעוברים עליה.
ביאת המשיח - אמונה שיגיע המשיח מבית דוד והוא גדול מכל המלכים, וימלוך על כל ישראל בארץ ישראל.
תחיית המתים - המתים יקומו לתחייה.
הרמב"ם מסיים את דיונו בפירושו למשנה כדלהלן:
וכאשר יהיו קיימים לאדם כל היסודות הללו, ואמונתו בהם אמיתית, הרי הוא נכנס בכלל ישראל, וחובה לחמול עליו [... ואפילו עבר] עבירות, הרי הוא נענש על פי מריו ויש לו חלק, והוא מפושעי ישראל. וכאשר יפקפק אדם ביסוד מאלו היסודות, הרי זה יצא מהכלל וכפר בעיקר ונקרא מין ואפיקורס וקוצץ בנטיעות וחובה לשנאו...
מהמשנה הבאה שמונה גדולי עולם שאין להם חלק לעולם הבא, מסיק הרמב"ם שגם גדולי תורה שלא מאמינים בעיקרים, אין להם חלק. הרמב"ם שב ומתייחס על עיקריו במספר מקומות במשנה תורה. כמו כן, במורה הנבוכים רמב"ם מרחיב על האופן שבו צריך לדעת את האמיתות:
דע אתה המעיין בספרי זה, שהאמונה אינה העניין הנאמר אלא העניין המצטייר בנפש כאשר מקבלים-כאמת שהוא כך כפי שהצטייר.
מהאפיונים של עיקרי האמונה של הרמב"ם

המשותף לשלושה עשר העיקרים של הרמב"ם, הוא שהם מסכמים את הדברים שנביא לא יכול לחלוק עליהם. לדוגמה: נביא לא יכול לחלוק על מציאות ה', לצוות לעבוד עבודה זרה, לחלוק על הנבואה או לשנות את תורת משה, לבטל מנבואותיו של נביא אחר, ועוד.
באמצעות העיקרים מגדיר הרמב"ם את התנאים שלדעתו הם הכרחיים ומספיקים להיות אדם יהודי ולזכות בעולם הבא, חרף חטאיו – או לחלופין להיות כופר, בשגגה או שלא בשגגה, ולא לזכות בעולם הבא.
אני מאמין הוא נוסח מתומצת של שלושה עשר עיקרי האמונה היהודית שקבע הרמב"ם בהקדמתו לפירוש פרק חלק ממסכת סנהדרין. אמירת כל עיקר פותחת בלשון "אני מאמין באמונה שלמה ש...". הניסוח חובר על ידי מחבר אנונימי, והוכנס בראשית העת החדשה לתוך רבים מסידורי התפילה. גרסה זו מחליפה את הפועל "לדעת" בפועל "להאמין", וגם בעיקרים עצמם לוקה באי-דיוקים ביחס לדברי הרמב"ם. יש הנוהגים לומר נוסח זה לאחר תפילת שחרית.
הפיסקה השתים עשרה, העוסקת בביאת המשיח ("אני מאמין באמונה שלמה בביאת המשיח" וגו'), הולחנה כמה פעמים. בחסידות מודז'יץ נפוץ הניגון אני מאמין, שלפי המסורת הושר ברכבת מוורשה למחנה ההשמדה טרבלינקה. קטע זה מושר פעמים רבות באירועים ממלכתיים־דתיים לאחר המנון התקווה.
גם הפיוט יגדל אלוהים חי מבוסס על מניין העיקרים של הרמב"ם, כאשר כל שורה בפיוט מציינת עיקר אחד. בקהילות רבות שרים את הפיוט לאחר סיום תפילת ליל שבת או חג, ויש הנוהגים לאומרו לפני תפילת שחרית או בסופה.
מורשתם של עיקרי היסוד של הרמב"ם וביקורת עליהם

עיקרי הרמב"ם משקפים למעשה שתי דרכים, שהוא ביקש לאחד, אשר עשויות להוליך אדם אל הישועה: הידיעה השכלית של האל, וקיום המצוות. משום מורכבות זו שטמונה בהם, לא אנשי הלכה ולא פילוסופים עסקו בעיקרי הרמב"ם במאתיים השנים הראשונות לניסוחם. בעקבות האתגרים שהנצרות הציבה בפני היהדות בסוף ימי הביניים – לרבות בסוגיית האנוסים – צף ועלה מחדש הדיון בהם.
רבי אבא מארי הירחי מנה בספרו מנחת קנאות שלשה עיקרים כוללים שחובה להאמין בהם והם: ידיעת ה', חידוש העולם, ההשגחה.
רבי חסדאי קרשקש (רח"ק) חילק בספרו אור השם, את העיקרים לשישה חלקים, כאשר חשיבותו של כל חלק עולה או יורדת בצורה היררכית. עיקרי האמונה שהוא מציג הם: ידיעת האל בנמצאות. ההשגחה. יכולת ה'. הנבואה. הבחירה. התכלית.
רבי יוסף אלבו מציין בספר העיקרים שלושה עיקרים אשר לדעתו מהווים את מהות היהדות והם: מציאות השם, תורה מן השמיים, שכר ועונש.
באופן דומה מנה הרשב"ץ דוראן בהקדמתו לפירושו לאיוב. והסכים עמו הרמ"א.
הבעל שם טוב הוסיף שני עיקרים: א. שבכל דור ודור יש צדיקים כמו שלושת האבות ושבעת הרועים ב. לפי גרסת הרב שמעון זעליחובער שכל המאורעות בעולם הם בשביל ישראל ולפי גרסת האדמו"ר מויז'ניץ-מונסי שכל המאורעות בעולם אף בדומם הם בהשגחה פרטית.
על פי קלנר, כל אלו לא חלקו על הרמב"ם מבחינה מהותית – ועל כל פנים לא פילגו את היהדות, כפי שאירע בנצרות, סביב הגדרת עיקריה. הם למעשה הציבו חלופות לעיקריו של רמב"ם, כי הגדירו אחרת את מהותו של עיקר האמונה. לדוגמה, אלבו מגדיר אותם כאקסיומות מתמטיות. על פי זווית הראיה של עראמה, העיקרים מבחינים בין דת ישראל לבין שאר הדתות והפילוסופיה.
ההתנגדות לקביעת עיקרים

במהלך הדורות, קמו מתנגדים לעצם קביעתם של עיקרים כלשהם. כך למשל, רבי יצחק אברבנאל ('ראש אמנה') והרדב"ז בעקבותיו טוענים כי מתוך אמונה שכל התורה ניתנה מפי הגבורה, אין לאדם רשות לקבוע מה עיקר בה ומה טפל – וכל מצווה היא בגדר של עיקר אמונה. כך היא גם דעתם של חלק מהמקובלים. כמו כן, יחד עם ביבגו, אברבנאל בשום פנים לא קיבל את דעתו של הרמב"ם שכפירה בשוגג היא כפירה.
האר"י גם הוא התנגד לקביעתם של עיקרים מאותה הסיבה. בעקבותיו מקובלים רבים נמנעו מן הפיוט יגדל אלוהים חי.
משה מנדלסון טען כי תורת משה ניתנה כדי לחייב במצוות מעשיות, ולא בכדי לגלות עיקרי אמונה כלשהם, שכן אלה האחרונים ניתנים למשפט התבונה ואינם זקוקים להתגלות נבואית מיוחדת.
רש"ר הירש טען כי "היהדות מכירה בתרי״ג מצוות, לא בפקודות-אמונה" ו"שאולי מבוססת עליהם היהדות, אך לעולם אינה מורכבת מהם".
ישעיהו ליבוביץ טען כי האמונה איננה באה בדת היהודית כבסיס מוקדם לתורה ולמצווה, ולכן התקיימו במשך הדורות מחלוקות תאולוגיות עמוקות ומשמעותיות בין יהודים שונים, אך הדבר לא פסל אותם מלהיחשב יהודים כשרים כל עוד צייתו למרותה של ההלכה.[דרוש מקור]
הרב אברהם יצחק הכהן קוק, בהתאם לגישתו הדיאלקטית, מסביר שישנו צורך גם בהגדרת העיקרים, וגם בהתנגדות אל ההגדרה. לפי הרמב"ם, שישנו מדרג בין המצוות על פי הסברו בטעם הוראת שעה, מוכרח גם שישנם גם עיקרים וישנם איברים. לעומתו המתנגדים לשיטה זאת, מדגישים את החשיבות של שאר חלקי הגוף ואת האפשרות שכל פרט ייצג את הכלל כולו.
בהגות הקראית

החכם הקראי יהודה בן אליהו הדסי מנה עשרה עיקרים שרובם דומים לעיקרים של היהדות הרבנית, אשר בהתאם למסורת הקראית אינם מכלילים את האמונה בתורה שבעל פה כעיקר:
העולם נברא יש מאין (מלא דבר).
יש בורא והוא אלוהי ישראל.
הבורא הוא אחד ויחיד, ולא יושג לו שום ריבוי; אין לו דמות, ככתוב: "ומה דמות תערכון לו"; והוא רוחני ואינו גשמי.
אלוהים שלח את משה הנביא עליו השלום והוא אב וראש הנביאים.
אלוהים שלח עם משה הנביא ע"ה תורה אחת תמימה, היא התורה שבכתב.
חובה ללמוד את לשון התורה כדי לקיים את כל חוקיו ומצוותיו של הבורא.
אלוהים שלח את שאר הנביאים להורות את דרך התורה לעמו ישראל.
להאמין בתחיית המתים ובבוא יום הדין.
להאמין כי אלוהים נותן לאיש כדרכיו וכפרי מעלליו וכי יש שכר ועונש.
להאמין כי אלוהים לא מאס בנו (עם ישראל שבגלות) ובבא היום ישלח לנו את משיחו אשר ישיב לבבנו לעבודתו
ראו גם

תורה מן השמים
נצחיות התורה
אני מאמין (ניגון חסידי)
ועידת ניקאה