stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
All My People
הערות שוליים

↑  All My People (Alexandra Stan vs. Manilla Maniacs) [feat. Manilla Maniacs] - Single by Alexandra Stan (באנגלית בריטית), נבדק ב-2019-05-22
↑  Chart Search | Billboard, www.billboard.com
1 2  Alexandra Stan (Ft. Manilla Maniacs) – All My People (באנגלית), נבדק ב-2019-05-22
↑  The Best by Alexandra Stan, Genius (באנגלית)
↑  All My People, נבדק ב-2019-05-22
↑  Alexandra Stan - 'All My People' (Music Video), Directlyrics (באנגלית)
↑  MTV Romania, www.facebook.com
| אלכסנדרה סטאן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | Saxobeats • Unlocked • Alesta • Mami • Rainbows |  |
| הוצאות מחודשות | Cliché (Hush Hush) |  |
| ערכים קשורים | "אלכסנדרה סטאן נגד מרצ'ל פרודן" • ג'י גירלז |  |
| אלכסנדרה סטאן – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| Saxobeats | "Lollipop (Param Pam Pam)" • "Mr. Saxobeat" • "Get Back (ASAP)" • "1.000.000" |  |
| Cliché (Hush Hush) | "Lemonade" • "Cliché (Hush Hush)" • "All My People" |  |
| Unlocked | "Thanks for Leaving" • "Cherry Pop" • "Dance" • "Give Me Your Everything" • "Vanilla Chocolat" |  |
| Alesta | "We Wanna" • "I Did It, Mama!" • "Balans" • "Écoute" • "Boom Pow" • "9 Lives" |  |
| Mami | "Boy Oh Boy" • "Noi doi" • "Mami" |  |
| Rainbows | "I Think I Love It" • "Obsesii" • "Take Me Home" • "Tikari" • "Aleasa" • "Come Into My World" • "Tokyo" • "Bad At Hating You" • "Cherry Lips" • "Lie" • "It's My Life" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Baby, It's OK" • "Siempre Tú" • "Miami" |  |
| סינגלים אחרים | "Call the Police" |  |
יורוביט

| --- | --- |
 מקורות סגנוניים:  Hi-NRG, איטלו דיסקו, דאנס-פופ, סינת'-רוק
 מקורות תרבותיים:  שנות ה-1980, אירופה
 פופולריות מיינסטרים:  שנות ה-1980 – שנות ה-2000
 סוגות היתוך
 ג'יי-פופ
 סצינות אזוריות
 הממלכה המאוחדת, איטליה, יפן, גרמניה המערבית
 נושאים קרובים
 ג'יי-יורו, פרה פרה, סינת'ווייב, סטוק אייטקן ווטרמן
 
יורוביט (באנגלית: Eurobeat) הוא תת-ז'אנר מוזיקלי של מוזיקת דאנס שמקורה באירופה של שנות ה-1980. לז'אנר עצמו יש שני גרסאות, האחת גרסה בריטית של דאנס-פופ איטלקי בהשפעת יורודיסקו, והשנייה היא גרסה המובססת על איטלו דיסקו בהשפעת Hi-NRG.
על אף הפופולרית שלו בסוף המאה ה-20, ז'אנר זה לעיתים שווק בארצות הברית ובדרום-מזרח אסיה כ-Hi-NRG.
בין המוזיקאים הידועים שהשתמשו בז'אנר זה ניתן לציין את סטוק אייטקן ווטרמן, בננהרמה, Dead or Alive (אנ'),‏ ג'ייסון דונובן, סוניה, קיילי מינוג, סברינה סלרנו (אנ'), ספאניה (אנ'), בלטימורה ופט שופ בויז.
הערות שוליים

↑  Patrick St. Michel, The Eurobeat boom, boom, boom, boom means the '90s are back, The Japan Times, ‏Mar 4, 2022 (ארכיון)
↑  Ang, Ien & Morley, David (2005). "Cultural Studies: Volume 3, Issue 2". Routledge. pgs. 171, 173, 170. ISBN 9781134957927. "Eurorecords had to have immediate cross-national appeal, musical simplicity was of the essence- a bouncy beat, just one chorus hook, elementary lyrics. The fun of these records was entirely a matter of sound quality, but once a record was a hit it took on a kind of sleazy, nostalgic charm of its own. It was precisely the brazen utility of these records, in short, that gave them gay disco consumer appeal too.[...] Eurodisco also had an obvious element of camp -British club audiences took delight in the very gap between the grand gestures of Eurosingers and the vacuity of their songs."
↑  Kreisler, Lauren. "Inside The Hit Factory: Dead Or Alive – You Spin Me Round (Like a Record)". Official Charts Company. ארכיון מ-2024-05-25. נבדק ב-21 באוגוסט 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לפידוזאוריה

| לפידוזאוריה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
קבוצה:: דמויי לפידוזאורים
על־סדרה:: לפידוזאוריה
סדרות
 מחודקי ראש  קשקשאים
שם מדעי
 Lepidosauria ‏הקל, 1866

לפידוזאוריה (שם מדעי: Lepidosauria) היא על-סדרה של זוחלים בקבוצת הדיאפסידה בעל מחלקת חולייתנים לסתניים, בה כלולות שתי סדרות: הקשקשאים ומחודקי הראש.
מיון

סדרה מחודקי ראש (Sphenodontia)
משפחה Pleurosauridae – נכחדה
משפחה ספנודוניים (Sphenodontia) בה סוג אחד – הספנודון (Sphenodon)
סדרה קשקשאים (Squamata)
משפחה דיבמיים (Dibamidae)
אינפרה-סדרה דמויי שממיות (Gekkota)
אינפרה-סדרה דמויי חומט (Scincomorpha )
אינפרא-סדרה דמויי לטאה (Lacertoidea )
קבוצה טבעונים (Amphisbaenia)
קבוצה טוקסיקופרה (Toxicofera)
אינפרה-סדרה דמויי איגואנה (Iguania)
אינפרא-סדרה דמויי קמטן (Anguimorpha )
על-משפחה דמויי כח (Varanoidea)
קבוצה פיתונומורפה (Pythonomorpha)
קבוצה אופידיומורפה (Ophidiomorpha)
קבוצה אופידיה (Ophidia)
תת-סדרה נחשים (Serpentes)
גלריה

ספנודון
Calotes versicolor
Chamaeleo dilepis
נחש מים אירופי (Natrix natrix)
פיתון עצים ירוק
פרשת ההאקר מאשקלון

פרשת ההאקר מאשקלון היא פרשת סייבר חוצת יבשות שבה האקר ישראלי איים דרך מחשבו האישי לפוצץ מטוסים, בתי ספר, ומוסדות יהודיים באמריקה, אירופה ואוסטרליה.
ההאקר

מ', בן 19, יהודי ישראלי-אמריקאי הלוקה באוטיזם. מתגורר באשקלון עם שני הוריו. נעצר במרץ 2017 והואשם כאחראי על האיומים על הקהילה היהודית בארצות הברית. מ' לא שירת בצה"ל עקב בעיות נפשיות והחל לבצע את העבירות שיוחסו לו עוד בהיותו קטין. שמו נאסר לפרסום בישראל בלבד. במסמכים המשפטיים האמריקאים ובעיתונות הזרה הוא מופיע בשמו המלא.
הפרשה

לפי משטרת ישראל, מ' השתמש ב"טכנולוגיות מתקדמות" כדי להסוות את קולו ולהסוות את העובדה שהשיחות הגיעו מישראל. לפי מסמכי בית המשפט, מ' פרסם לכאורה את שרותיו ברשת האפלה בתמחור של 30 דולר עבור איום על בית ספר. סנגורו של מ' אמר כי יש לו גידול במוח שייתכן שמשפיע על התנהגותו. מ' נחשד באיומים על למעלה מ-2000 מוסדות שונים בארצות הברית, קנדה, בריטניה, ניו זילנד ואוסטרליה כולל שגרירות ישראל בוושינגטון, הקונסוליה הישראלית במיאמי, בתי ספר, קניונים, תחנות משטרה, בתי חולים וחברות תעופה. על פי הדיווחים, האיומים שלו גרמו להזנקת מטוסי קרב, להטלת מכלי דלק ממטוסים שביצעו נחיתות חירום, ולפינוי בתי ספר.
בנובמבר 2018 בית המשפט המחוזי גזר על מ' 10 שנות מאסר. מ' ערער לבית המשפט העליון, ועונשו הופחת ל-7 שנות מאסר לאחר שלטענת שופטי בית המשפט הם התחשבו במצבו. ההאקר יוצג בידי עורך הדין יורם שפטל.
הערות שוליים

↑  "Israeli-American Who Terrorized U.S. Jews With Thousands of Bomb Threats Jailed for 10 Years". Haaretz (באנגלית). נבדק ב-2023-04-13.
↑  "US-Israeli bomb hoaxer given 10 year jail sentence". BBC News (באנגלית בריטית). 2018-11-22. נבדק ב-2023-04-13.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל ובנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מוצא 7 (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |
 ארץ מקור:  ערב הסעודית 
 
מוצא 7 (בערבית: مخرج 7) היא סדרת טלוויזיה קומית סעודית העוסקת בהתפתחות החיים בחברה הסעודית, והשינויים המתרחשים בחיים בכלל, בכיכובה של נאסר אל-קסאבי, שנכתבה על ידי חלף אל-חרבי וביים אוו אל שרקי.
הסדרה ספגה ביקורת מצופים בעולם הערבי, בטענה על כך שהיא מעודדת התקרבות לישראל וחימום היחסים איתה.
שחקנים

נאסר אל-קסאבי
רשיד אל-שמראני
אייזל עומראן
רמאס מנצור
עבדאללה אילה אל-סינאני
אילהם עלי
עבדול מג'אד אל-רחידי
עלי אל-חמידי
חאלד אל-פראג'
עבדולעזיז אל-מטרודי
הערות שוליים

↑  مسلسل - مخرج ٧ - 2020 طاقم العمل، فيديو، الإعلان، صور، النقد الفني، مواعيد العرض (בערבית), נבדק ב-2021-09-19 {{citation}}: Check |url= value (עזרה)
↑  مواقف طريفة بين أفراد عائلة دوخي في "مخرج 7" مع ناصر القصبي.. حصرياً على MBC1 في رمضان, موقع سيدتي (בערבית)
↑  גאנם אבראהים, ‏לראשונה: תכנית בטלוויזיה הסעודית מעודדת יחסים עם ישראל, באתר ‏מאקו‏, 27 באפריל 2020
ערך זה הוא קצרמרבנושא טלוויזיה ובנושא ערב הסעודית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Down the Highway (שיר)

| --- | --- |
 שיר בביצוע בוב דילן
 מתוך האלבום The Freewheelin' Bob Dylan
 יצא לאור:  27 במאי 1963
 תאריך הקלטה:  9 ביולי 1962
 סוגה:  בלוז 12 תיבות
 שפה:  אנגלית 
 אורך:  3:23
 חברת תקליטים:  קולומביה רקורדס
 כתיבה:  בוב דילן
 לחן:  בוב דילן 
 הפקה:  ג'ון האמונד
 
"Down the Highway" הוא שיר של הזמר האמריקאי בוב דילן. השיר הוקלט ב-9 ביולי 1962 באולפן A, אולפני קולומביה בניו יורק, בהפקתו של ג'ון האמונד. השיר יצא לאור באלבום The Freewheelin' Bob Dylan ב-27 במאי 1963. זהו שיר אהבה בצורת בלוז 12 תיבות, שדילן סיפר לחברתו סוז רוטולו שהוא כתב עליה.
רקע והקלטה

דילן כתב לחברתו סוז רוטולו ביולי 1962, והזכיר כי "Down the Highway" היה אחד משני שירים בסשן הקלטות שנערך לאחרונה והתייחס אליה. רוטולו למדה בפרוג'ה, איטליה, לאחר שעזבה ביוני והשיר מכיל את השורות "My baby took my heart from me / She packed it all up in a suitcase / Lord, she took it away to Italy, Italy". השיר הוא בלוז 12 תיבות, שייתכן שנכתב בהשראת עבודתם של רוברט ג'ונסון וביג ג'ו ויליאמס.
"Down the Highway" הוקלט בטייק אחד ב-9 ביולי 1962 באולפן A, אולפני קולומביה בניו יורק, בהפקתו של ג'ון האמונד, במהלך סשן ההקלטות השלישי לאלבומו השני של דילן, The Freewheelin' Bob Dylan, שיצא לאור ב-27 במאי 1963. בשלב מסוים בין אוקטובר 1962 לינואר 1963, דילן הקליט גרסה של השיר עבור מגזין ברודסייד. גרסת מונו של רצועת האלבום יצאה בשנת 2010 באלבום The Original Mono Recordings.
המבקר פול ויליאמס אמר שמתוך שישה "שירי אהבה כאלה או אחרים" שהוקלטו על ידי דילן ביולי 1962, שכולם מראים השפעת בלוז, "Down the Highway", שיר על בדידות, הוא היחיד מהם ש"מביע מצוקה אמיתית". אוליבר טרייגר שיבח את השירה ה"קתרטית" ואת "תבנית הגיטרה המדהימה של דילן" ברצועה. צ'יק אובר, שכתב ביקורת על בוב דילן עבור טמפה ביי טיימס, בחר את השיר כאחד משלושת הטובים ביותר באלבום.
בהערות האלבום של בוב דילן, בנוגע לשיר "Down the Highway", דילן הסביר לנאט הנטוף: "מה שהפך את זמרי הבלוז האמיתיים לכל כך גדולים הוא שהם היו מסוגלים לציין את כל הבעיות שהיו להם; אבל באותו הזמן, הם עמדו מחוץ לבעיות ויכלו להסתכל עליהן. וכך הם ניצחו אותן". דילן מעולם לא ביצע את השיר בהופעה חיה. הווארד סונס קרא לביוגרפיה שכתב על דילן Down the Highway: the Life of Bob Dylan, על שם השיר.
משתתפים

אנשי הצוות של ההקלטות מ-9 ביולי 1962 באולפן A, אולפני קולומביה בניו יורק.
מוזיקאי
בוב דילן - שירה, גיטרת קצב
טכני
ג'ון האמונד - הפקה
ג'ורג' קנור, פיט דורייה - מהנדס
הערות שוליים

1 2 3  Philippe Margotin, Jean-Michel Guesdon, Bob Dylan, all the songs: the story behind every track, First edition, New York: Black Dog & Leventhal Publishers, 2015, עמ' 59, ISBN 978-1-57912-985-9
1 2 3  Down the Highway | The Official Bob Dylan Site, www.bobdylan.com
1 2  Still On TheRoad 1962, www.bjorner.com
↑  Paul Williams, Bob Dylan: performing artist, 1960-1973 ; the early years, London: Omnibus, 2004, עמ' 55, ISBN 978-1-84449-095-0
↑  Oliver Trager, Keys to the rain: the definitive Bob Dylan encyclopedia, 1 print, New York: Billboard Books, 2004, עמ' 163, ISBN 978-0-8230-7974-2
↑  Ober, Chick, Vikki's voice in full bloom, Tampa Bay Times, 1964, עמ' 48
↑  Hentoff, Nat (1963). The Freewheelin' Bob Dylan (Media notes). Bob Dylan. New York: Columbia Records.
↑  Clinton Heylin, Clinton Heylin, Revolution in the air: 1957-73, London: Constable, 2010, עמ' 103–105, ISBN 978-1-84901-296-6
↑  Howard Sounes, Down the highway: the life of Bob Dylan, Revised and updated edition, New York: Grove Press, 2011, עמ' 386–387, ISBN 978-0-8021-4552-9
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: d5c204a5-18e6-3c3a-adb8-875a616dd214
מקדש האימאם א-רידא

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מסגד
 על שם:  עלי א-רידא 
 כתובת:  משהד 
 מיקום:  משהד
 מדינה:  איראן איראן
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  818–הווה (כ־1,206 שנים)
 קואורדינטות:  36°17′13″N 56°36′56″E﻿ / ﻿36.286834°N 56.615679°E﻿ / 36.286834; 56.615679
 he
 
מקדש האימאם א-רידא או מקדש האימאם רזא (בפרסית: حرم امام رضا, תעתיק מדויק: הרם אמאם רצ'א) הוא אחד המתחמים הגדולים בעולם המקודשים לאסלאם השיעי. המתחם שוכן בעיר משהד באיראן. במרכזו המאוזוליאום של עלי א-רידא (שמו נהגה בפרסית "עלי רזא"), האימאם השמיני מבין תריסר האימאמים שלפי האמונה השיעית הם צאצאי משפחת מוחמד. ישנן חילוקי דעות באשר לנסיבות מותו של עלי א-רידא, חלק טוענים שלא מת מוות טבעי, אלא נרצח.
קבר זה הוא הקבר היחיד של אימאם שיעי, באיראן.
המתחם כולו הוא מרכז תיירותי באיראן, ומתואר כ"הלב של איראן השיעית". לפי הערכה משנת 2007, מדי שנה מבקרים במקום כ-12 מיליוני שיעים, איראניים ולא איראניים.
המתחם

הקבר עצמו משתרע על שטח של 267,079 מטר רבוע, ושבע החצרות המקיפות אותו משתרעות על שטח של 331,578 מטר רבוע. השטח הכולל של המתחם הוא 598,657 מטר רבוע (כ-0.6 קילומטר רבוע).
קברו של האימאם נמצא במבנה עגול, תחת כיפה מוזהבת. מתחם הקבר כולל 6 חצרות, 23 אכסדרות, מסגד גוהרשאד (קרוי על שם השליטה הטימורית, גוהרשאד בגום), "אוניברסיטת רזאווי למדעי האסלאם", מבנה "קרן המחקר האסלאמי", מוזיאון, מתחם הספרייה המרכזית, משרדים, בית חולים, בית מלון והמבנים לביצוע "טהרה" לפני העלייה לקבר.
המטבח שבמתחם מבשל ומכין אוכל לעשרות אלפי מבקרים ביום. במהלך הרמדאן המטבח מאכיל כמיליון עולי רגל ואזרחים.
חשיבות דתית

מקורות שיעים מצטטים מספר חדית'ים של אימאמים שיעים ואף של מוחמד עצמו, המדגישים את חשיבות העלייה לרגל למקדש. החדית' של מוחמד אומר: ”אחד מבשרי ודמי ייקבר בארץ ח'וראסאן. אלוהים העליון יסיר בוודאי את צערו של כל אדם עצוב שיבוא לעלות לרגל לקברו. אלוהים יסלח בוודאות על חטאיו של כל חוטא שיעלה לרגל לקברו.”
תולדות המתחם

המתחם נבנה על קברו של האימאם עלי א-רידא, שנקבר במקום בשנת 818. במהרה הפך מקום הקבר למרכז עלייה לרגל. במשך מאות שנים שופץ המתחם והורחב על ידי שליטים מוסלמים שונים. בתקופה המודרנית היה זה השאה נאדיר שאה, שמלך בשנים 1736–1747, אשר בנה את מרפסת המבנה ושיפץ ופיאר את המינרטים. בשנת 1928 הוקמה הרחבה הענקית ברדיוס של 180 מטרים מאזור הכיפה, והוחל בבניית המוזיאון, הספרייה ואולם הטקסים.
.
תולדות המתחם > המרד ב-1935

ביולי 1935 התרחש מרד במקדש האימאם א-רידא נגד השאה, בתגובה למסע ההתמערבות שלו שכלל בין היתר, איסור לצאת למרחב הציבורי בלבוש אסלאמי. שיעים דתיים שראו בכך כפירה, ביצעו פעולות איבה נגד המשטר ובין היתר השתלטו על המתחם הקדוש. כוחות מקומיים של משטרה וצבא סירבו להיכנס למתחם והמרד חוסל רק כשהגיעו כוחות ביטחון בפיקודו של רזא שאה פהלווי, מייסד שושלת פהלווי. במהלך ההשתלטות נהרגו ונפצעו חלק מהמורדים וכן אנשי כוחות הביטחון. מספר הנפגעים אינו ידוע בבירור. על פי אחת הגרסאות החיילים קברו את כל ההרוגים בקבר אחים באחת השכונות במשהד. על פי מסמכים מסוימים, מספר ההרוגים היה בין 22 ל-1750 איש.
תולדות המתחם > לאחר המהפכה האסלאמית

בשנת 1997 הוקמו מחלקות שונות לניהול האתר הקדוש (ראו להלן: ניהול המתחם) וכן מוסדוּ תוכניות הפיתוח והקרקעות.
בשנת 1984 נוסדה במתחם "קרן המחקרים האסלאמיים" שמטרתה להפיץ את התרבות האסלאמית ובאותה שנה הוקמה במתחם "אוניברסיטת מדעי האסלאם" שמציעה קורסים לתואר ראשון ולתואר שני כמו: מדעי הקוראן והחדית', פילוסופיה ותאולוגיה אסלאמית, ספרות ערבית, ספרות פרסית, היסטוריה אסלאמית, תולדות התרבות והציוויליזציה של אומות האסלאם, משפט אסלאמי, משפט פלילי, משפט בינלאומי וקרימינולוגיה. בשנת 2006 למדו בה מעל 700 תלמידים.
תולדות המתחם > פיצוץ ב-1994

ב-20 ביוני 1994, במהלך חגיגות העשוראא התפוצץ במתחם מטען חבלה במשקל של כ-5 קילוגרם, שגרם למעל 25 הרוגים ו-70 פצועים. את האחריות לקה על עצמה קבוצה סונית והממשלה האיראנית הטילה את האשמה על המוג'אהדין ח'לק, על רקע אי שקט ומהומות פוליטיות שהיו אותה עת ברחבי איראן.
תולדות המתחם > פיגוע דקירה ב-2022

ב-5 באפריל 2022 התרחש פיגוע דקירה במתחם. התוקף עבדולאטיף מוראדי (Abdullatif Moradi), אפגאני ממוצא אוזבקי, בן 21 דקר למוות 2 אנשי דת שיעים ופצע אדם נוסף. השלטונות עצרו אותו מיד, יחד עם שישה נוספים שסייעו לו. על פי הדיווחים, מוראדי עשה זאת משום ש"ראה במוסלמים השיעים כופרים והאמין שצריך לשפוך את דמם". הוא הוצא להורג בתלייה ביוני 2022.
.
תיפוף נקארה

במקדש האימאם א-רידא מקובל לתופף בתופים מיוחדים שנקראים נָקָארָה (בפרסית: نقاره; באנגלית: Naqarah) וכן להשמיע תרועות בכלי נשיפה דמויי קרנות, מדי יום, לפני הזריחה ולפני השקיעה וכן כדי להודיע על הגעת אישיות חשובה, או כאשר מתרחש נס וחולה, או פצוע נרפאים בעת ביקורם במקדש. מקור המנהג הוא במאה ה-15, עת הגיע למקום בנו החולה של סולטאן טימורי, לאחר שנואש מטיפולי הרופאים והוא נרפא במקדש. המתופפים הודיעו על בואו ופעם נוספת על הנס שנעשה לו. ראו קישור לסרטון.
סקאחאנה

המושג "סַקַאחָאנה" (בפרסית: سقاخانه), הוא שילוב של שתי מילים: המילה סקא (سقا) שמשמעותה "מחלק מים" והמילה חאנה (خانه) שמשמעותה היא "בית" או "מקום". "סקאחאנה" הוא מבנה קטן במקום ציבורי שנועד לספק מי שתייה לעוברים ושבים, מעשה הנחשב ל"צדקה" בתרבות האסלאמית. באסכולה השיעית מבנה כזה קיבל משמעות דתית, כי הוא מזכיר את רצח האימאם חוסיין וחסידיו בקרב כרבלא, לאחר שצמו 3 ימים. במקדש א-רידא ישנם מספר "סקאחאנה" והגדול והמפואר ביניהם נמצא באמצע "חצר המהפכה" ( Sahn-i Inqilab). זהו מבנה בצורת משושה, שנבנה בתקופת שלטונו של נאדיר שאה אפשאר (1747-1688), בעל קיבולת של 1,130 ליטר. החלקים העליונים של קשתות המבנה מכוסים בכתובות זהב, ותחתית המזרקה סותתה מאבן שיש אחת. לעיתים נקרא המבנה בשם "סקאחאנה אסמאעיל טלאעי" על שם האומן שהקים אותו. בשל הבלאי שנוצר עם השנים, בשנת 1966 נהרס המבנה ונבנה מחדש. לאחר המהפכה ב-1979 המבנה שופץ.
י
אסטאן קודס רזאווי

המתחם מנוהל על ידי קרן פילנתרופית איראנית: אסטאן קודס רזאווי.
רבים מהמבקרים נוהגים לתחוב שטרות כסף ותכשיטים לתוך כלוב העשוי זהב וכסף שמגן על קברו של האמאם והסכומים מצטברים בקופת "אסטאן קודס רזאווי". יש המעריכים שהקרן היא האימפריה העסקית העשירה והגדולה ביותר, ברפובליקה האסלאמית. הקרן היא בעלים של מכרות, מפעלי טקסטיל, מפעל להרכבת אוטובוסים, מפעל תרופות (Samen Pharmaceutical Company), עשרות מפעלים מסוגים שונים וכן אדמות. בבעלות הקרן כשלושה רבעים מהאדמות בעיר משהד (העיר השנייה בגודלה באיראן) וכן שטחים נרחבים במקומות אחרים. החברה מעורבת בפרויקטים מחוץ לאיראן, כמו: הנחת צינורות מים בלבנון.
הנצחה

המקדש מופיע על צדו האחורי של שטר 10,000 ריאל איראניים שיצא לאור לראשונה בשנת 1981 (ראו צילום מצורף).
ראו גם

אסלאם שיעי
אמנות האסלאם
הערות שוליים

↑  See Iran's Imam Reza Shrine Through A Pilgrim's Eyes, HuffPost, ‏2014-04-24 (באנגלית)
1 2  Inside Iran's Holy Money Machine – WSJ, web.archive.org, ‏2016-04-24
↑  The Holy Shrine of Emam Reza (A.S.) || Imam Reza (A.S.) Network, web.archive.org, ‏2005-02-15
↑  The Glory of the Islamic World || Imam Reza (A.S.) Network, web.archive.org, ‏2010-06-12
↑  توزیع بیش از یک میلیون بسته‌ افطاری در حرم رضوی, isna.ir, ‏29 במרץ 2023 (۹ فروردین ۱۴۰۲ )
↑  Chapter 66: On the Reward of Visiting the Shrine of Imam Ali ibn Musa Ar-Ridha’ (a.s.) | Uyun Akhbar Ar-Ridha Volume 2 | Books on Islam and Muslims | Al-Islam.org, web.archive.org, ‏2017-10-24
↑  قیام گوهرشاد، دردناک‌ترین حادثه تاریخ معاصر ایران, ایسنا, ‏2022-07-12 (בפרסית)
↑  دائرة المعارف بزرگ اسلامی - مرکز دائرة المعارف بزرگ اسلامی - کتابخانه مدرسه فقاهت, lib.eshia.ir
↑  Bomb kills 25 and injures 70 at Iran's holiest shrine, The Independent, ‏1994-06-20 (באנגלית)
↑  حضور معنادار مردم در مراسم تشییع پیکر شهید اصلانی/ ‌پیکر شهید رمضان در کنار شهدای انفجار حرم ‌رضوی آرام گرفت + فیلم و تصاویر - تسنیم, خبرگزاری تسنیم | Tasnim
↑  Three Iranian clerics stabbed, one killed in attack at shrine – Al-Monitor: The Middle Eastʼs leading independent news source since 2012, www.al-monitor.com
↑  Iran hangs extremist accused of murdering Shia clerics, alarabiya, ‏20 June ,2022
↑  ::Al-Maaref:: Islamic Organization | Naqqar Khanah (Beating Kettle-Drums) in the Holy Shrine of Imam Rida (A.S.), english.almaaref.org (באנגלית)
↑  admin2, Saqqa khaneh | Saqakhaneh | Saqqa khaneh, Mashhad Tourist, ‏2019-08-21 (באנגלית)
↑  Pharmaceutical Company Tied to Supreme Leader Under Investigation, Iran International, ‏2024-06-16 (באנגלית)
קברו של א-רידא ועליו שטרות כסף, תכשיטים ופתקי בקשות שהניחו מבקרים
הלוגו של אסטאן קודס רזאווי
שטר של 10,000 ריאל (1981) עם צילום של המתחם
רחבת הכניסה למתחם המקודש
עולי רגל ברחבת המתחם. מצד שמאל, הכניסה לקבר והמינרט המוזהב.
הלוגו של אסטאן קודס רזאווי
קיי טומיאמה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  31 באוקטובר 1938 אנשאן, מנצ'וקוו 
 פטירה:  25 בספטמבר 1995 (בגיל 56) שינג'וקו, יפן 
 מדינה:  האימפריה היפנית, יפן 
 תקופת הפעילות:  מ-1960 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ניהון 
 פרסים והוקרה:  Seiyu Awards Lifetime Achievement Award (3 במרץ 2007) 
 פרופיל ב-IMDb
 
זהו שם יפני; שם המשפחה הוא .
קיי טומיאמה (ביפנית: 富山敬‏; 31 באוקטובר 1938 – 25 בספטמבר 1995) היה שחקן ומדבב (סאייו) ותיק ופופולרי ביפן.
קריירה

באמצעות קולו הנדיב והמיוחד, קיי דיבב מספר סוגים של דמויות כמו גיבורים, בדרנים, צעירים וזקנים במהלך הקריירה שלו מאז שנות ה-60. הוא דיבב ב"גרנדייזר" (דוק פליד), "חלוצי החלל" (סוסומו קודאי = דרק ויילדסטאר), "נילס הולגרסון" (רקס השועל = שושו השועל), הקריין, החזיר ודמויות נוספות בסדרת "טיים בוקאן" שהיה יחד עם שותפתו נוריקו אוהארה (שראתה אותו כגאון), קפטן ה.מ. מרדוק בצוות לעניין, וכן ב"כח ג'י", "החתולים הסמוראים", "בלו בלינק", "פטלייבור - סדרת הווידאו השנייה" ועוד.
קיי נפטר מסרטן הלבלב בשינג'וקו, טוקיו, ב-25 בספטמבר 1995, בגיל 56. במרץ 2007, הוא זכה לאחרונה בפרס ההצלחה המיוחד לזכרו בטקס הראשון של פרסי הדיבוב שהפך כעבור שנה לפרס קיי טומיאמה שהוא דוגמה להשתתפות רבה בדמויות מסוימות שהפכו ללהיט ופופולריות באנימה ובסדרות הזרות ובסרטים הזרים.
לאחר מותו של קיי, מספר מדבבים יפנים החליפו אותו בתפקידים הממושכים שלו. ביניהם: טאקשי אאונו, קואיצ'י יאמאדרה, קאפיי יאמאגוצ'י ועוד.
אנדראס הקדוש

| --- | --- |

אנדראס (מהכתר הקדוש ההונגרי)
 לידה:  5 בית צידה
 הוצאה להורג:  60 (בגיל 55 בערך) פטרס
 תארים:  Πρωτόκλητος הקרוי הראשון
 מקום פולחן עיקרי:  יוון כנסיית אנדראס הקדוש(אנ'), פטרס
 חג:  30 בנובמבר
 פטרון של:  סקוטלנד, רוסיה, סיציליה, יוון, רומניה, אמאלפי, לואה, פרוסיה, דייגים, מוכרי דגים, יורדי ים, זמרים ובדרנים
הסעודה האחרונה. ציורו של לאונרדו דה וינצ'י. אנדריאס יושב שלישי משמאל
אנדראס הקדוש או אנדריאס הקדוש (ביוונית: Ανδρέας) הוא אחד משנים עשר השליחים של ישו ואחיו הצעיר של פטרוס הקדוש. השם "אנדראס" נובע מן המונח היווני ל"גבריות" או "אומץ" והיה ככל הנראה נפוץ בתקופת המאה ה-2 לפנה"ס. לא ידוע מה היה שמו העברי או הארמי.
חייו

על פי הברית החדשה, אנדראס היה בנו של יהודי בשם יונה או יוחנן (מתי 16:17; יוחנן 1:42). הוא נולד בבית צידה ליד הכנרת. אנדראס ואחיו שמעון (פטרוס) היו דייגים, וישוע פנה אליהם בעת שהיו בסירתם, והבטיח להם כי אם ילכו אחריו יהיו "דייגי אנשים" (מתי, ד, 19). השניים אף חלקו עם ישוע בית בכפר נחום. אנדראס ותלמיד נוסף היו תלמידיו של יוחנן המטביל, והיו הראשונים ללכת אחר ישוע.  על פי אוסביוס מקיסריה, שציטט את אוריגנס, אנדראס עבר להטיף באסיה הקטנה ובסקיתיה, והגיע בנדודיו עד לאזור הים השחור; כך הפך לפטרונן של רוסיה ורומניה, שם הוא נקרא אנדריי. לפי הכרוניקה הרוסית הראשונה התיישב בקייב והקים בה את הכנסייה האורתודוקסית הרוסית. הוא אף מינה את איסטכיס לבישוף הראשון של ביזנטיון. אנדראס נצלב בעת שהותו בעיר פטרס שביוון.
אנדראס הקדוש נחשב לפטרון, בין היתר, גם של סקוטלנד - והעיירה הסקוטית סנט אנדרוס נקראת על שמו (שם הוא נקרא אנדרוס). צורת צליבתו של אנדראס הקדוש - צלב בצורת האות X, הביאה לקריאת הצלב בצורה זו על שמו - צלב אנדראס הקדוש. (בדגל סקוטלנד מופיעה תבנית צלב אנדראס). אנדראס נחשב גם לפטרון הקדוש של רוסיה, אוקראינה, רומניה, יוון, ספרד וסיציליה, של הערים האיטלקיות נאפולי, ראוונה, ברשה, אמלפי ומנטובה, ושל בורדו בצרפת, ברוז' בבלגיה ופטרס שביוון.
במסכת סנהדרין דף מ"ג ע"א מוזכר "נצר" כאחד התלמידים שנצלבו עם ישו, וייתכן שמדובר באנדראס הקדוש (בשל דמיון פונטי כלשהו בין השמות).
לקריאה נוספת

אפי זיו, הצופן הנוצרי באמנות, אור יהודה: כנרת, זמורה-ביתן, 2015, עמ' 215-216, מסת"ב 978-965-566-137-8
הערות שוליים

↑  ”ויאמר אליהם לכו אחרי ואשימכם לדיגי אנשים”
↑  הבשורה על פי יוחנן פרק א – ויקיטקסט, באתר he.wikisource.org
| השליחים |
| --- | --- | --- |
| 12 השליחים | פטרוס הקדוש • אנדראס הקדוש • יעקב בן זבדי • יוחנן בן זבדי • פיליפוס הקדוש • ברתולומאוס הקדוש •  מתי (לוי) • תומאס הקדוש • יעקב בן חלפי • תדיאוס הקדוש (מזוהה גם עם יהודה, אחי ישו) • שמעון הקנאי • יהודה איש קריות ומחליפו מתיאס הקדוש |  |
| שליחים נוספים | פאולוס • סילא • ברנבא • יעקב הצדיק |  |
| הכנסייה האורתודוקסית הרוסית    Русская православная церковь |
| --- | --- | --- |
| אישים | ולדימיר הראשון, נסיך קייב • פטריארך • קיריל הראשון • אנדראס הקדוש • קירילוס ומתודיוס • ניקון • אלכסיי השני |  |
| מבנים | קתדרלת העלייה לשמים • כנסיית וסילי הקדוש • לאוורת השילוש-סרגייב • קתדרלת ישו המושיע • מנזר דנילוב |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257716705171  PLWABN: 9810655991105606  GND: 118502891  ICCU: PUVV028686  ISNI: 0000 0000 2697 0946  LCCN: n84127122  NKC: js2015884708  VIAF: 45705266   WorldCat (עם VIAF): 45705266 
אנדראס הצלוב
ויטראז' של אנדראס הקדוש מאת דאגלס סטראכן, בבית התפילה סנט מרגרט בטירת אדינבורו
רפאל אריה

| --- | --- |

 לידה:  22 באוגוסט 1920 סופיה, ממלכת בולגריה 
 פטירה:  17 במרץ 1988 (בגיל 67) ז'נבה, שווייץ 
 מוקד פעילות:  בולגריה 
 סוג קול:  בס 
 
רפאל אריה (באיטלקית: Raffaele Arié, בבולגרית: Рафаэль Арие‏; 22 באוגוסט 1920 - 17 במרץ 1988) היה זמר בס אופראי ישראלי ממוצא בולגרי.