הרעב ההמוני ברצועת עזה
החרפת משבר הרעב ב-2024

ב-10 בדצמבר 2023 האו"ם, ארגוני סיוע בינלאומיים ועובדי סיוע בעזה הזהירו מפני רעב המוני. ב-15 בדצמבר הצהיר סגן ראש תוכנית המזון העולמית כי להערכתו תשעה מתוך עשרה תושבים בעזה לא אכלו אוכל במשך כל אותו היום.
ב-3 בינואר 2024 אמר הכלכלן הראשי של תוכנית המזון העולמית, עריף חוסיין, ש-80% מכלל האנשים בעולם שחווים רעב קטסטרופלי נמצאים ברצועת עזה, בהתבסס על הנתונים שמדד ה-IPC. לדבריו, "מעולם לא ראיתי משהו בקנה מידה דומה למה שקורה בעזה ובמהירות כזאת". על פי פרופסור אלכס דה ואל (אנ'), מומחה למשברים הומניטריים, "החומרה, קנה המידה והמהירות של הרס המבנים הדרושים להישרדות, ואכיפת המצור, עולים על כל מקרה אחר של רעב מעשה ידי אדם ב-75 השנים האחרונות". על פי מומחים, המצב בעזה ייחודי, בהשוואה למשברים אחרים, משום שהאנשים שחיים בה סגורים בשטח ללא אפשרות לחפש מזון במקומות אחרים.
ב-21 בינואר 2024 דיווח האו"ם כי רק 15 מאפיות עדיין פועלות ברצועת עזה כולה. ב-12 בפברואר קבע ארגון המזון והחקלאות כי "מעולם לא נרשמו רמות חריפות של רעב וחוסר ביטחון תזונתי כמו אלה שיש בעזה."
במספר מקרים במהלך ינואר ופברואר ישראל תקפה דייגים ברפיח ובדיר אל-בלח שניסו לדוג דגים למאכל.
ב-11 בפברואר דווח על תורים ארוכים בעמדות לחלוקת מזון ברפיח. ב-15 בפברואר מסר משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים שיש צורך דחוף להקים מרכז ייצוב ברפיח, לצורך טיפול בילדים הסובלים מתת-תזונה חמורה.
במרץ 2024, פורסמה הערכה נוספת של רמת חוסר הביטחון התזונתי בעזה. מתוך הדוח עולה, כי על פי מדד IPC, מעל 670,000 תושבים בעזה סובלים מרעב ומעל 870,000 נמצאים במצב חירום הומניטרי. מהדוח עולה שאם המצב לא ישתנה עד אמצע יולי 2024, מחצית תושבי עזה יסבלו מרעב.
ב-4 במאי 2024 אמרה סינדי מקיין, מנכ"לית תוכנית המזון העולמית, כי ״יש רעב מלא בצפון הרצועה, והתופעה עושה דרכה דרומה".
ב-8 ביוני 2024 פורסם דו"ח מטעם משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, לפיו אינם יכולים לאשר או לדחות את הנתונים של רשת מערכות התרעה מוקדמת על רעב (FEWS NET) (אנ') של הסוכנות האמריקנית לפיתוח בין-לאומי. הארגון הדגיש כי חוסר היכולת לאשש את הניתוח של FEWS NET נגרם מהיעדר נתונים עדכניים הכרחיים על המצב בצפון עזה, ובעזה בכללותה, וקרא בתוקף מכל הצדדים לאפשר גישה הומניטרית לאזור.
ב-13 ביוני 2024, ארגון הבריאות העולמי העריך כי כ-8,000 ילדים אובחנו בתת-תזונה על רקע הפגזות מתמשכות.
ב-6 בספטמבר 2024, הזהיר האו"ם שהמצב בעזה הוא "יותר מקטסטרופלי". מעל למיליון תושבים בממזרח ומרכז עזה לא קיבלו מזון מארגוני הסיוע. בעקבות הוראות הפינוי של צה"ל שאילץ 70 מטבחים המספקים מזון להפסיק לפעול ולעבור למקום אחר. ארגוני האו"ם לא יכולים לתת את הסיוע הנדרש לתושבי עזה.
ב-15 באוקטובר 2024 פורסם כי המשבר ההומניטרי בצפון הרצועה מחריף, ותושבים רבים מעידים על רעב ועל מחסור חמור במצרכים בסיסיים כיוון שלא מוכנס לאזור סיוע. בקרב התושבים גבר החשש כי מדובר במדיניות מכוונת שמטרתה לאלץ אותם להתפנות פן ימותו מרעב או מירי. על פי משרד ההסברה של חמאס: "מה שקורה בצפון הוא השמדה וטיהור אתני לכל דבר". מתיו מילר, דובר מחלקת המדינה הצהיר במסיבת עיתונאים שמספר משלוחי הסיוע שנכנסו לעזה בחודש ספטמבר היה מהנמוכים ביותר מאז פרוץ המלחמה. במכתב חריף שנשלח מהממשל בארצות הברית לישראל, הזהירו שר ההגנה ושר החוץ האמריקאיים כי ארצות הברית תפסיק להעביר נשק אם זו לא תפסיק למנוע כניסת סיוע הומניטרי אמריקאי לרצועת עזה בתוך 30 יום.
בסוף השבוע של ה-15 בנובמבר, מעל למאה משאיות עם סיוע הומניטרי שנכנסו לעזה דרך מעבר קרן שלום נבזזו על ידי כנופיות חמושות. על פי אונר"א הבזיזה החוזרת ונשנת של שיירות סיוע הומניטרי היא תוצר של העידר שיטור ברצועת עזה. הרשויות הישראליות, "ממשיכות להתעלם ממחויבויותיהן החוקיות על פי החוק הבינלאומי" להבטיח שסיוע הומניטרי יגיע בבטחה לפלסטינים בשטח.
בדצמבר 2024 פרסם ארגון Human Rights Watch דו"ח לפיו כוחות צה"ל הרסו 84% ממתקני המים בעזה, וכן מנעו הכנסת אמצעים לתיקון תשתיות המים, למרות צווים שהוציא בית הדין הבין-לאומי לצדק בהאג בעניין זה. המחסור החמור במים גורם לתחלואה נרחבת, ובכלל זה שלשולים, מחלות כבד, מחלות עור, מחלות זיהומיות במערכת הנשימה, מחסור בחלב אם אצל נשים מיניקות והתייבשות. רופאים ואנשי צוותי רפואה העידו כי הם נתקלו באופן יומיומי במקרי מוות של תינוקות הקשורים למחסור במים נקיים. מחברי הדו"ח מעריכים כי אלפי בני אדם מתו ברצועה מאז שהחלה המלחמה בשל המחסור במים נקיים.
עד כניסת  הפסקת האש ב-2025 לתוקפה, 91% מתושבי עזה עמדו בפני משבר רעב (באנגלית: "facing a hunger crisis") ומתוכם כ-340,000 הוגדרו במצב קטסטרופלי.