חסידות גלגוב
סאסרגן

רבי יעקב ישראל ישורון נולד לרבי ברוך מבריזדוביץ בזידיטשוב בל' בכסלו תרמ"ה. שלושת שמותיו הם שמות של יעקב אבינו (אמו חלמה שסבה רבי יצחק אייזיק מזידיטשוב אומר לה לקרוא לו בשם יעקב וכן חמיה רבי מאיר רצה שתתן את השם זה). בגיל תשע כבר ידע הלכות מליחה ולפני היותו בן 20 קיבל סמיכה מהמהרש"ם מברז'אן ומרבי משה גרינוולד ה"ערוגות הבושם". נישא לבתו של רבי משה יוסף מסוליצא ממנה נולדה לו בתו חנה אשת בן דודה רבי נחמן מספינקא. בשנת תרס"ז החל לכהן ברבנות סוליצא ובשנת תרע"ו עבר לסאסרגן שם כיהן כאדמו"ר לחסידי זידיטשוב. נישא בשנית לבתו של הרב חיים דוכנר מסרט (בן רבי יעקב מדליטין וחתן רבי שמלקע מסערט). נרצח בט"ו בסיון תש"ד עם שבעה מילדיו ביניהם לאה אשת הרב יקותיאל יהודה גרוס רב בשוטג ורבי יוסף מאיר חתן רבי חיים מגלינא.
שלושה מבניו ושתיים מבנותיו ניצלו מהשואה.
חנה אשת רבי נחמן כהנא מספינקא בני ברק
רבי מנחם מנדל (נפטר ט' בחשוון תשס"ח) כיהן כאדמו"ר ממוזשאי בניו יורק. שם אשתו חנה, היה חתנו של רבי חיים מאיר יחיאל מריינזשוב (חתנו של רבי חנניה יום טוב ליפא מסיגט ובנו של רבי ישראל ממעליץ-דז'יקוב). אחר השואה שהה במחנה די. פי. פרנולד ושימש כר"מ בישיבת שארית הפליטה, ובעת שראש הישיבה אדמו"ר מקלוזנבורג נסע לארצות הברית לשלשה חדשים שימש כראש הישיבה הזמנית. אחר כך נעשה רב למחנה די. פי. ליפהיים, ובין שאר פעולותיו שם לחיזוק היהדות עמל קשה להציל ילדים ובחורים מידי הציונים שרצו להכניסם לקיבוצים חילוניים. בשנת תש"ז הקים ישיבה וכולל לאברכים בעיר קרומבך בגרמניה בסיוע הצבא האמרקאי שנתנו לו את בתי העיר שהיו שייכים בעבר ליהודים ושיפצום מחדש, ואף בנו לו ארון קודש מפואר. במשך כהונתו כראש ישיבת קרומבך מסר שיעורים לתלמידים הגלמודים ודאג לכל צורכיהם ושימש להם כאב אוהב. קיום הישיבה והכולל נמשך לכמה שנים. בשנת תש"ח היגר לארצות הברית וייסד ביהמ"ד בשכונת פלטבוש והקים כל ענייני הדת והיהדות בעיר ובתוכם בניית מקוה טהרה, ייבוא בשר כשר, ולפעול שהחניות ישמרו שבת. בפלטבוש גר עד יומו האחרון והיה פעיל ומעורב בכל ענייני הכלל בעיר. היה מהמקורבים ביותר לדודו רבי יואל מסאטמר ופעם בשבוע היו משוחחים יחד כשעתיים בעניינים העומדים על הפרק, ורבי יואל היה מתחשב מאד בדעתו ואמר שנותן בו אימון. נקבר בבית הקברות העתיק בטבריה.
רבי חיים מאיר יחיאל, חתן דודו מסוליצא, ממלא את מקומו כאדמו"ר מרופשיץ.
חתנו רבי ברוך רבינוביץ, בן רבי יצחק יעקב מביאלה רמת אהרון.
חתנו רבי שמואל חיים הלברשטאם, ממלא מקום אביו, בן רבי פייוויש הלברשטאם מקשאנוב,
רבי שמואל שמעלקע (תרפ"ה - י"א בתמוז תשע"ג), שם אשתו שפרה, היה חתן רבי ישכר בער מסטרוזניץ כיהן כאדמו"ר מסוליצא בשכונת לורנס, שבפייב טאונס בלונג איילנד (סמוך לשכונת פארקווי, קווינס). חיבר ספר בשם "תפארת אבות". נקבר בבית הקברות העתיק בצפת.
רבי יעקב ישראל וישורון ממלא מקום אביו. בחיי אביו כיהן כאב"ד סוליצא.
רבי שלום אשר ישעיהו (-ל' באב תשע"א), חתנו של רבי בעריש שפירא מנארול מקוז'ניץ בסיגייט.
רבי יששכר חתן רבי שרגא הגר מקוסוב ממלא מקום אביו.
חתניו:אחיינו רבי חיים מאיר יחיאל ממוזשאי, רבי נחום אפרים מוואלווא והרב ישראל אליעזר הגר רב חסידות סרט ויז'ניץ בירושלים, הרב מנחם מענדל פאנעט מדעש.
רבי מרדכי דוד (תרפ"ה, 1925 - ט' בניסן תש"פ, 2020), חתן רבי יהושע מפרוכניק גרוסוורדיין מכהן כאדמו"ר מסאסרגן. הוציא את "ספר המקראות", אוסף הפסוקים המוזכרים בספרות חז"ל לפי סדר אזכורם, עם פירוש מתומצת. כן הוציא תהילים עם פירוש ויחל משה-ברוך ישראל מסבו המגיד מקוז'ניץ. חתנו הוא רבי מאיר אלעזר מספינקא בורו פארק.
רבי יהושע חתנו של רבי נפתלי מבאבוב, אב"ד קהל באבוב.
רבי יעקב ישראל וישורון מכהן כאדמו"ר מבריזדוביץ. חתן רבי צבי הירש מסטריזוב.
רבי חיים יצחק רובין, אב"ד קולומייה. חתן רבי נפתלי הלברשטאם מגריבוב.
מירל גאלע אשת רבי שבתי מייזליש (-י"ט בחשוון ?) אב"ד סארוואש בנו של רבי חיים מסארוואש.
רבי יעקב ישראל וישורון, חתנו של רבי שלמה מבאבוב, רב קהילת באבוב בבת ים.