stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ערוץ ONE

| --- | --- |

 פרטי הערוץ
 מדינה:  ישראל ישראל
 קטגוריה:  ספורט
 תאריך השקה:  ינואר 2011
 בעלות:  סיטינט בע"מ קבוצת ידיעות אחרונות
 שפה:  עברית
 אזור קליטה:  ישראל
 פורמט תמונה:  1080i (HDTV)
 זמינות
 חבילה:  yes STING+ HOT • סלקום tv • פרטנר tv • FreeTV • NEXT TV
 HOT:  ONE HD: אפיק 50 ONE 2 HD: אפיק 49  ONE DOCO HD: אפיק 48  ONE EDGE HD: אפיק 60
 yes:  ONE HD: אפיק 50 ONE 2 HD: אפיק 49 ONE DOCO HD: אפיק 71 ONE EDGE HD: אפיק 70
 סלקום TV:  ONE HD: אפיק 50 ONE 2 HD: אפיק 49  ONE EDGE HD: אפיק 65 ONE DOCO HD: אפיק 64
 פרטנר tv:  ONE HD: אפיק 50 ONE 2 HD: אפיק 49 ONE DOCO HD: אפיק 62
 
 http://www.one.co.il
הסמליל הקודם של הערוץ
ערוץ ONE הוא גוף שידור מסחרי אשר מפעיל ארבעה ערוצי טלוויזיה: ONE EDGE ,ONE2 HD ,ONE HD ו-ONE DOCO המשדרים תוכני ספורט. הערוץ בבעלות מפעילי אתר הספורט ONE.
היסטוריה

חרף התנגדותם של גורמים שונים בתקשורת הספורט בישראל ובראשם נציגי ערוץ הספורט אישרה המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לווין את הקמת הערוץ בנובמבר 2010 והערוץ החל לשדר בינואר 2011 באפיק 50 ב-HOT וב-yes. בנוסף, הועלה גם ערוץ "ONE HD" המשדר ב-HD ב-HOT, באוגוסט 2015 הועלה ערוץ ה-HD גם ב-yes.
תחילה, שידר הערוץ בעיקר תוכניות מגזין העוסקות בספורט ובעולמות תוכן משיקים כמו כלכלה בספורט ותוכנית העוסקת בסיקור אינטרנטי של הספורט, לצד שידור תחרויות ספורט מענפים שונים שחלקם אינם פופולריים בישראל. כמו כן, הערוץ החזיק בזכויות שידור של ליגות כדורגל שאינן זוכות לעניין רב בקרב אוהדי הכדורגל בישראל, בעוד הליגות שכן מעוררות עניין, ליגת העל בכדורגל, לה ליגה והפרמייר ליג שודרו בערוצים בבעלות "צ'רלטון" וערוץ הספורט.
במקביל לפתיחתו, הפסיק "קול ישראל" לשדר את תוכנית הרדיו "שירים ושערים" והערוץ החל לשדר תוכנית בפורמט דומה המשדרת ממגרשי ליגת העל ללא שידור תמונה בשם "שבת של כדורגל" בהגשת שרון פרי. התוכנית שידרה דיווחים ממגרשי הכדורגל ללא תמונה כשלוח תוצאות מוצג בצד המסך.
חרף מאבקו של אתר ONE בזליגת התכנים המשמעותיים לערוצים בתשלום, הגיש הערוץ בשנת 2013 בקשה לפתיחת ערוץ נוסף בתשלום שייקרא ONE LIVE שאמור היה לשדר תחרויות ספורט בשידורים ישירים.
צעד משמעותי במאבק על זכויות השידור המשפיעות על מעמדו של הערוץ נרשם לקראת עונת 2015/2016 כשהערוץ רכש את זכויות השידור של הליגה הספרדית בכדורגל, לאחר שמשחקיה שודרו למעלה משני עשורים בערוץ הספורט המתחרה.
בערוץ משודרות תוכניות ספורט ואקטואליה, ותוכניות מגזין מהעולם. הערוץ משדר משחקים ממגוון ליגות בשידורים ישירים, אירועי ספורט ומסיבות עיתונאים שונות.
בינואר 2016 הועלה ערוץ ONE HD ב-סלקום tv.
באוגוסט 2017 הועלה ערוץ ONE 4K ב-yes.
בדצמבר 2017 הועלו ערוץ ONE HD וערוץ ONE CLASSIC ב-STINGTV.
באפריל 2018 הועלה ערוץ ONE HD ו-ONE 4K ב-פרטנר tv.
ב-6 בינואר 2019 עלה ערוץ ONE 4K ב-סלקום tv.
ב-2021 ערוץ ONE CLASSIC שינה את שמו ל-ONE DOCO, וכיום משדר סרטים תיעודיים הקשורים לספורט, בין היתר גם סרטי "30 על 30" של רשת ESPN.
ב-30 בספטמבר 2021 ירד ערוץ ONE 4K מסלקום tv.
ב-16 באוגוסט 2024 ירד הערוץ משידורי yes וחזר ב-18 באוגוסט של אותו שנה.
ערוץ ONE2 HD

במאי 2018 רכש הערוץ את הזכויות לשידור הליגה האיטלקית בכדורגל, אותה משדר בערוץ ONE2 HD; ב-HOT ,yes, סלקום tv, פרטנר tv ו-STINGTV.
ביולי 2021 נסגר הערוץ ב-HOT וב-yes, לאחר ניסיון ב-ONE להפוך אותו לערוץ בתשלום באישור מועצת הכבלים והלוויין, אך באוגוסט נפתח ONE2 מחדש ב-HOT, הפעם כערוץ בתשלום, בעוד ב-yes הוחלט לא לממן את הערוץ ולסגור אותו לצופי החברה, זאת באישור המועצה.
בדצמבר 2021 עלה הערוץ בשנית ב-yes כערוץ בתשלום איך נסגר ב-16 באוגוסט 2024 וב-18 באוגוסט 2024 הערוץ חזר.
החל מאוגוסט 2022 ערוץ זה משודר בסלקום tv כחלק מחבילת ערוצי ONE פרימיום בתשלום נוסף, כחלק מהחבילה נוספו הערוצים ONE DOCO ו-ONE EDGE.
זכויות שידור

ספרד לה ליגה (כדורגל)
איטליה סרייה א' (כדורגל)
ספרד סגונדה דיוויסיון (כדורגל)
אליפות העולם בפוקר
ישראל ליגת העל לתיכונים (כדורסל)
ארצות הברית ליגת המכללות (כדורסל)
ישראל ליגת קורונה פוצ'יוולי (כדורגל רגל חופים)
תוכניות בולטות

שידורי משחקי הליגה הספרדית והאיטלקית - שדרנים ופרשנים בולטים: יורם ארבל, עמית לוינטל, אבי נמני, אלון חזן, איציק זוהר, אסי ממן, רז אמיר, אורי רייך, גל ברקן, שמוליק מזרחי ואורן קדוש.
הערות שוליים

↑  טל וולק, ‏דוגלים בספורט חינמי? ONE בדרך להשיק ערוץ בתשלום, באתר גלובס, 21 במאי 2013
↑  מיה מנע‏, משחקי הליגה הספרדית עוברים מערוץ הספורט ל-ONE, באתר וואלה, 14 ביולי 2015
↑   רפאלה גויכמן, ערוץ ONE2 שמשדר את הליגה האיטלקית החל לגבות כסף. yes החליטה לסגור אותו, באתר TheMarker‏, 23 באוגוסט 2021
נס פך השמן

תפילת על הנסים, הנאמרת בחנוכה להודאה על הניסים (נס פך השמן איננו מוזכר בה).
נס פך השמן הוא סיפור המובא בתלמוד הבבלי ובמקורות נוספים, כאחד מהניסים שהתרחשו בתקופת מרד החשמונאים וכאחת הסיבות העיקריות להדלקת נרות בחג החנוכה וחגיגתו למשך שמונה ימים לדורות. לפי הסיפור, התרחש הנס סמוך לאחר שחרור בית המקדש השני במרד החשמונאים, בשנת 164 לפנה"ס, והוא מתאר כיצד נמצא פך שמן טהור, שכמותו אמורה הייתה להספיק להדלקת המנורה למשך יום אחד, אך הספיק להארת מנורת המקדש לשמונה ימים.
תיאור הנס

ברייתא בתלמוד הבבלי מסבירה מדוע בחנוכה שמונה ימים אסורים בתענית:
"שכשנכנסו יוונים להיכל טמאו כל השמנים שבהיכל וכשגברה מלכות בית חשמונאי ונצחום בדקו ולא מצאו אלא פך אחד של שמן שהיה מונח בחותמו של כהן גדול ולא היה בו אלא להדליק יום אחד נעשה בו נס והדליקו ממנו שמונה ימים".
כאשר היוונים הגיעו לבית המקדש, הם טימאו את כל השמנים שהיו בו. כאשר החשמונאים כבשו את ירושלים וביקשו לחדש את העבודות בבית המקדש, אשר כללו את הדלקת המנורה, הם חיפשו שמן טהור להדליק איתו את המנורה, אולם מצאו רק פך של שמן טהור, שהיה סגור בחותם הכהן הגדול. בפך הייתה כמות מספקת רק להדלקת יום אחד, אולם אירע נס, והשמן הספיק להדלקת המנורה שמונה ימים. לזכר נס זה, חוגגים את חג החנוכה במשך שמונה ימים. שמונת הנרות רומזים לשמונה הימים של חנוכה ולא לנרות המקדש, שהיו שבעה במספר.
סיפור נס פך השמן וטעמים אחרים לקביעת חג החנוכה לשמונה ימים

סיפור נס פך השמן נזכר רק בברייתא בתלמוד הבבלי. הוא אינו נזכר במקורות הקדומים המתארים את חנוכת המקדש או מרד החשמונאים, כלומר בספרי המכבים או בכתבי יוסף בן מתתיהו, וגם לא בתוספת לתפילה של חג החנוכה ("על הנסים"). הוא גם לא נזכר במדרשים ופיוטים ארץ ישראליים קדומים, עד סוף המאה השמינית, וכנראה הסיפור לא היה מוכר בארץ ישראל בתקופה זו. מאוחר יותר נזכר גם בסכוליון למגילת תענית. סיפור המעשה מובא גם במגילת אנטיוכוס ובמקורות מאוחרים יותר.
ספר מכבים א', שנכתב רק כמה עשרות שנים לאחר האירוע, מתאר את טיהור המקדש בהנהגת יהודה המכבי, במהלכו עשו הכהנים "כלי קודש חדשים, הביאו את המנורה... העלו את הנרות אשר על המנורה והם האירו בהיכל". הספר מציין כי יום חנוכת המקדש, כ"ה בכסלו, היה היום "אשר טמאוהו הגויים", וכי "שמונה ימים חגגו את חנוכת המזבח". לאחר מכן "יהודה ואחיו וכל קהל ישראל קבעו לחוג את ימי חנוכת המזבח במועדם בכל שנה ושנה שמונה ימים". בספר מכבים ב' מצוינת הסיבה לשמונה ימי החגיגה - לשם ציון חג הסוכות, אשר לא נחגג כראוי עקב המלחמה. יוסף בן מתתיהו הולך בעקבות ספר מכבים א ומציין כי שמונת הימים שנקבעו לדורות, הם כנגד הזמן שארכו החגיגות המקוריות בירושלים לרגל חנוכת המקדש.
אחת ההשערות למקור סיפור נס פך השמן היא שהוא בפולחן האש הזורואסטרי. סיפור דומה על אש ניסית במקדש בירושלים, מופיע בספר מקבים ב' בתוך הקשר זורואסטרי-פרסי מובהק. לפי הטענה, ייתכן שהסיפור בספר מקבים ב' מקיים זיקה לנס פך השמן. נס פך השמן מופיע לראשונה רק בתלמוד הבבלי שהתחבר תחת שלטון הפרסים, ועל כן ייתכן שהושפע מהדת הזורואסטרית השלטת באותה תקופה.
הדיון על יחסם של חז"ל לחשמונאים

המקורות והידיעות על החשמונאים בספרות חז"ל מועטות מאוד. על רקע מיעוט מידע זה, בולט סיפור נס פך השמן כתיאור כמעט יחידי בספרות חז"ל לרגע השיא של המרד החשמונאי, אשר נקבע בו חג לדורות.
פרופסור אהרן אופנהיימר באחת ההרצאות שלו העלה את הרעיון שחז"ל לא אהבו את סילוקו של הכהן הגדול על ידי החשמונאים ומינוי עצמם לתפקיד. משום כך מופיע הביטוי חותם כהן גדול. כאמור, הסיפור נכתב שנים רבות אחרי שהחשמונאים התייוונו בעצמם, ובסופו של דבר בגלל סכסוכים פנימיים הודחו וחוסלו על ידי הורדוס שהחזיר את הכהונה הגדולה לאוליגרכיה הישנה. ייתכן וזו אחת הסיבות לכך שחג החנוכה איננו חג מדאורייתא ואין בו יום שבתון,
אחת ההשקפות הרווחות במחקר ביחס למאורע זה, היא שמדובר בניסיון של חז"ל לטשטש את זכר החשמונאים. מחזיקי דעה זו סוברים שחז"ל המירו את המציאות ההיסטורית של מרד החשמונאים באנקדוטה ואת הניצחון האנושי החליפו בנס שלא כולל את זכר החשמונאים.
באמצע המאה ה-20, חל שינוי בגישת המחקר, וחוקרים יהודים בני דור התחייה עסקו במציאת תימוכין לכך שחז"ל הזדהו עם בית חשמונאי. לדעת חוקרים אלה, ניסוח המעשה ואופיו הושפע ממקור החומרים הללו - מגילת תענית; ומטרתם - מתן הסבר לכך שמדובר בחג בן שמונה ימים.[דרוש מקור]
בנוסף מוסבר הקשרו של המקור בחז"ל על נס פך השמן, כהסבר מדוע חג החנוכה נותר לדורות ולא בטל בעוד שמועדים נוספים שהיו בימי בית שני ונקבעו גם הם לציון ניצחונות בית חשמונאי כן בטלו לאחר החורבן.
קושיית הבית יוסף

התיאור התלמודי של הנס כטעם לחגיגת שמונת ימי החנוכה, גרם לחכמי ההלכה לדון בשאלה, המפורסמת בתור קושייתו של הבית יוסף, מדוע חוגגים בחנוכה שמונה ימים, הרי ביום הראשון המנורה דלקה בדרך הטבע, והנס התרחש רק במשך שבעה ימים? לשאלה זו ניתנו תשובות רבות, ביניהן התשובות הבאות:
ביום הראשון חוגגים לזכר הניצחונות הצבאיים במרד החשמונאים, ויתר הימים הם לזכר נס פך השמן.
על מנת לחסוך בשמן השתמשו הכהנים בכל יום בשמינית מהשמן, וכך בכל יום התרחש נס, בכך שהמנורה דלקה כל הלילה, למרות כמות השמן הקטנה.
חוגגים יום אחד לזכר עצם מציאתו של פך השמן.
בכל אחד מהימים (החל מהיום הראשון), לאחר מילוי הנרות נחסרה מפך השמן רק שמינית מהכמות שנמזגה, כך שכבר ביום הראשון אירע נס.
לקריאה נוספת

אפרים צורף, "הרמב"ם, המהר"ל והרב קוק על נס פך השמן", בשדה חמ"ד, טו (תשל"ב), 155–157.
ישראל רוזנסון, "נסים ושמן: על כמה מקבילות של נס פך השמן ומשמעותן", מחקרי חג, 11 (תש"ס), 24–31.
יובל שרלו, "חנוכה: נס פך השמן ונס הניצחון במלחמה", האומה, 176 (תש"ע), 14–22.
גדליה אלון, 'ההשכיחה האומה וחכמיה את החשמונאים?', מחקרים בתולדות ישראל, א, תל אביב, תשי"ז, עמ' 15–25.
ורד נעם, "נס פך השמן: האומנם מקור לבירור יחסם של חז"ל לחשמונאים?", ציון סז [ד], תמוז תשס"ב, עמ' 381–400 ‏ , JSTOR 23564958
ורד נעם, תיקון טעות למאמר של ורד נעם, ציון סח [ב], טבת תשס"ג, עמ' 291‏, JSTOR 23565061
הערות שוליים

1 2  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף כ"א, עמוד ב'
↑  שולמית אליצור, "פיוטי החנוכה: סמל מול ריאליה", בתוך: דוד עמית וחנן אשל (עורכים), ימי בית חשמונאי, סדרת "עידן", כרך 19, יד בן-צבי, ירושלים 1995, עמ' 307.
↑  סכוליון: כסליו, כג: "שכשנכנסו יונים להיכל טמאו כל השמנים שבהיכל, וכשגברה יד בית חשמונאי ונצחום, בדקו ולא מצאו אלא פך אחד שהיה מונח בחותמו של כהן גדול שלא נטמא, ולא היה בו להדליק אלא יום אחד. ונעשה בו נס והדליקו ממנו שמונה ימים" (מגילת תענית, באתר דעת). אולם, ורד נעם סבורה כי אזכור הנס בסכוליון הוא תוספת מאוחרת שהועתקה מתוך התלמוד הבבלי, ולא נכללה בנוסחו המקורי של הסכוליון.
↑  מגילת אנטיוכוס: "ויבקשו שמן זית זך להדליק המנורה, ולא מצאו כי אם צלוחית אחת, אשר הייתה חתומה בטבעת הכהן הגדול, וידעו כי הייתה טהור, והיה בה כשיעור הדלקת יום אחד. ואלוהי השמים אשר שיכן שמו שם, נתן בה ברכה והדליקו ממנה שמונה ימים". מתורגם לעברית, באתר דעת.
↑  ספר חשמונאים א, פרק ד, סעיפים מט–נט (תרגום הרטום).
↑  ספר חשמונאים ב, פרק י, סעיפים ו, ח: "חגגו בשמחה שמונה ימים כחג הסוכות, בזכרם כי לפני זמן־מה בילו את חג הסוכות בהרים ובמערות כדרך החיות... וקבעו בפקודה ובגזרה על דעת כולם לכל עם היהודים לחוג את הימים האלה בכל שנה"; וכן, פרק א, פסוק ט: "ועתה עשו את ימי חג הסוכות בחודש כסלו" (תרגום הרטום).
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר יב, פרק ז, פסקה ז, סעיפים 323–325: "ויהודה חגג עם בני עירו את חידוש הקורבנות בבית המקדש במשך שמונה ימים... וגדולה כל כך הייתה חדוותם על חידוש מנהגיהם... עד שחוקקו חוק לדורות אחריהם לחוג את חידוש העבודה במקדש במשך שמונה ימים. ומאותו זמן ועד היום הננו חוגגים את החג וקוראים לו (חג) האורים".
↑  שי סקונדה, היווצרותו של סיפור נס פך השמן לנוכח פולחן האש הזורואסטרי
↑  ורד נעם, "נס פך השמן: האומנם מקור לבירור יחסם של חז"ל לחשמונאים?", ציון סז [ד], תמוז תשס"ב, עמ' 381–400‏, JSTOR 23564958 (ותיקון טעות)
↑  הפניות ומראי מקום לטענה זו יש במאמר המתנגד לגישה זו שנכתב על ידי אלון: גדליה אלון, 'ההשכיחה האומה וחכמיה את החשמונאים?', מחקרים בתולדות ישראל, א, תל אביב, תשי"ז, עמ' 15-25.
↑  לאחר שנדפסו כתבי הראשונים שלא היו למראה עיני הבית יוסף נתגלה ששאלה זו נשאלה בתוס' הרא"ש וכן בבית הבחירה להמאירי (שניהם במסכת שבת כא ע"ב)
תשוקה (סרט)

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  מחזה של הנס סקלי ורוברט סטמלה
 בימוי:  פרנק בורזייגי 
 הופק בידי:  פרנק בורזייגי, ארנסט לוביטש
 תסריט:  סמואל הופנשטיין
 עריכה:  ויליאם שיאה
 שחקנים ראשיים:  גרי קופר מרלן דיטריך
 מוזיקה:  פרידריך הולנדר 
 צילום:  צ'ארלס לאנג
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  פרמאונט 
 הקרנת בכורה:  11 באפריל 1936
 משך הקרנה:  96 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  קומדיה רומנטית 
 מקום התרחשות:  צרפת 
 דף הסרט ב־IMDb
 
תשוקה (באנגלית: Desire) הוא סרט קומדיה רומנטית אמריקאי בבימויו של פרנק בורזייגי עם גרי קופר ומרלן דיטריך בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס על המחזה הגרמני "Die Schönen Tage von Aranjuez" של הנס סקלי ורוברט סטמלה (1933).
תקציר העלילה

מדלן דה בופרה (מרלן דיטריך) היא נוכלת שמגיעה לחנות תכשיטים יקרים בפריז. היא מציגה את עצמה לפני בעל החנות, אריסטיד דובאל (ארנסט קוסארט) כאשתו של הרופא המפורסם ד"ר פוקה (אלן מובריי) ומבקשת לרכוש שרשרת פנינים ב-2.5 מיליון פרנק. לאחר מכן היא נפגשת עם הרופא ומציגה עצמה כאשתו של דובאל שסובל לדעתה מבעיות נפשיות ומפזר כספים. כשמגיע דובאל למרפאתו של הרופא היא לוקחת ממנו את השרשרת ושולחת אותו לקבל את ההמחאה מהרופא. עד שמתברר להם שהיא הונתה אתם היא כבר במכוניתה לעבר ספרד.
בדרך היא נפגשת בטום ברדלי (גרי קופר), אמריקאי מדטרויט העובד כמהנדס מכונות בפריז ויוצא לחופשה בספרד באישור הבוס שלו ד"ר גיבסון (ויליאם פראולי) שמצייד אותו במכונית החברה עם שלטי פרסומת של החברה. כאשר הוא עומד ליד מכוניתו כדי לצלם היא עוברת שם במהירות ומתיזה עליו בוץ. בתחנת הגבול היא מגניבה את השרשרת לז'קט של טום ללא ידיעתו. לאחר מכן היא מביימת תקלה במכוניתה, ומצטרפת לטום בדרך לסן סבסטיאן. טום מחליף ז'קט והיא מנצלת את הרגע, גונבת את מכוניתו ומביימת תאונה. היא מגיעה למלון ונפגשת עם המפעיל שלה "הדוד" קרלוס (ג'ון האלידיי).
בעזרת קצין משטרה (אקים טמירוף) מצליח טום להגיע למלון. קרלוס ומדלן מתנצלים ורוצים לפצות אותו על המכונית. קרלוס מנצל "טריק" של קוסם ומגלה את השרשרת היקרה בז'קט של טום. הוא לוחץ על מדלן לעזוב את טום ורוצה להמשיך למדריד, למכור שם את השרשרת. בינתיים מתפתח רומן אהבה ותשוקה בין מדלן וטום. קרלוס מביא את "הדודה" אולגה (צפי טיבורי) מהכנופיה אך גם היא לא מצליחה לשכנע את מדלן לעזוב את טום.
לבסוף מתוודה מדלן לפני טום על עברה אבל זה לא משנה את רגשותיו כלפיה. הם לוקחים בכוח את השרשרת מקרלוס, חוזרים לפריז, מחזירים את השרשרת לדובאל ומתנצלים בפניו ובפני ד"ר פוקה.
בסוף סרט הם נישאים בפריז כאשר דובל וד"ר פוקה משמשים כעדים.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| גרי קופר | טום ברדלי | האב |
| מרלן דיטריך | מדלן דה בופרה | האם |
| אקים טמירוף |  | קצין משטרה |
| ויליאם פראלי | מר גיבסון | מנהל מפעל רכב |
| ארנסט קוסארט | אריסטיד דובל | סוחר תכשיטים |
| ג'ון האלידיי | הדוד קרלוס | עבריין |
| אלן מובריי | ד"ר פוקה | פסיכיאטר |
| צפי טילבורי | דודה אולגה | עבריינית |
עונת 2022/2023 בלה ליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  12 באוגוסט 2022 – 4 ביוני 2023 (297 ימים)
 מספר משתתפות:  20
 הזוכה:  ברצלונה
 מספר משחקים:  380
 מספר שערים:  955 (2.51 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  11,153,078 (29,350 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  פולין רוברט לבנדובסקי   (23 שערים)
 השחקן המצטיין:  גרמניה טר שטגן
 → 2021/20222023/2024 ←
 
עונת 2022/2023 בלה ליגה הייתה העונה ה-92 במסגרת הלה ליגה, תחרות הכדורגל הבכירה בספרד. העונה החלה ב-12 באוגוסט 2022 והסתיימה ב-4 ביוני 2023.  ברצלונה זכתה באליפות הליגה במחזור ה-34, ארבעה מחזורים לפני תום העונה. עבור ברצלונה זו הזכייה ה-27 בתולדותיה.
בסיום העונה אלצ'ה, אספניול וריאל ויאדוליד ירדוה לסגונדה ליגה.
רוברט לבנדובסקי מברצלונה זכה בתואר הפיצ'יצ'י לאחר שכבש 23 שערים.
קבוצות

20 מועדונים התמודדו בליגה, 17 הקבוצות שסיימו ב־17 המקומות הראשונים בעונת 2021/2022, ו־3 קבוצות שהעפילו מהליגה השנייה.
קבוצות > קבוצות שהעפילו לליגה הראשונה

שתי הקבוצות הראשונות שהבטיחו את עלייתן היו אלמריה וריאל ויאדוליד, שהבטיחו את שתי המקומות הראשונים במחזור המשחקים האחרון של עונת 2021/2022. אלמריה חזרה ללה ליגה לאחר היעדרות של 7 עונות, בעוד ויאדוליד שבה לאחר עונה אחת בלבד. הקבוצה השלישית והאחרונה שעלתה ללה ליגה הייתה ז'ירונה, שניצחה 3–1 את טנריפה בגמר הפלייאוף (שכולל את הקבוצות שסיימו במקומות 3–6 בליגה השנייה). הן החליפו את דפורטיבו אלאבס גרנדה ולבאנטה שירדו לסגונדה ליגה בסיום עונת 2021/2022.
קבוצות > הקבוצות

| קבוצה | מאמן | קפטן | יצרנית חולצות |
| --- | --- | --- | --- |
| אוססונה | ספרד יאגובה ארסאטה | ספרד אוייר סנחורחו | אדידס |
| אלמריה | ספרד רובי | ספרד ססאר דה לה הוז | קסטור |
| אלצ'ה | ארגנטינה סבסטיאן בקאצ'סה | ספרד גונזלו ורדו | נייקי |
| אספניול | ספרד לואיס גרסיה | ספרד ראול דה תומאס | קלמה |
| אתלטיק בילבאו | ספרד ארנסטו ואלוורדה | ספרד איקר מוניאין | ניו באלאנס |
| אתלטיקו מדריד | ארגנטינה דייגו סימאונה | ספרד קוקה | נייקי |
| ברצלונה | ספרד צ'אבי | ספרד סרחיו בוסקטס | נייקי |
| ויאריאל | ספרד קיקה סטיין | ספרד מריו גספר | ג'ומה |
| ולנסיה | ספרד רובן בראחה | ספרד חוסה לואיס גאיה | פומה |
| ז'ירונה | ספרד מיצ'ל | אורוגוואי כריסטיאן סטואני | פומה |
| חטאפה | ספרד חוסה בורדאלאס | טוגו דז'נה דקונאם אורטגה | ג'ומה |
| מיורקה | מקסיקו חאבייר אגירה | ספרד איניגו רואיס דה גלארטה | נייקי |
| סביליה | ספרד חוסה לואיס מנדיליבר | ספרד חסוס נבאס | קסטור |
| סלטה ויגו | פורטוגל קרלוס קרבליאל | ספרד הוגו מאלו | אדידס |
| קדיס | ספרד סרחיו גונסאלס | ספרד חוסה מריה | מקרון |
| ראיו ואיקאנו | ספרד אנדוני איראולה | ארגנטינה אוסקר טרחו | יומברו |
| ריאל בטיס | צ'ילה מנואל פלגריני | ספרד חואקין סאנצ'ס | הומל |
| ריאל ואיאדוליד | אורוגוואי פאולו פצולאנו | ספרד ז'ורדי מאסיפ | אדידס |
| ריאל מדריד | איטליה קרלו אנצ'לוטי | צרפת כרים בנזמה | אדידס |
| ריאל סוסיאדד | ספרד אימנול אלגואסיל | ספרד אסייר אייארמנדי | מקרון |
קבוצות > חילופי מאמנים

| קבוצה | מאמן יוצא | סיבת עזיבה | תאריך עזיבה | מיקום בטבלה | מאמן נכנס | תאריך כניסה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אספניול | ספרד לואיס בלאנקו | מאמן זמני | 13 במאי 2022 | קדם עונה | ספרד דייגו מרטינס | 31 במאי 2022 |
| ולנסיה | ספרד חוסה בורדאלאס | פוטר | 22 במאי 2022 | קדם עונה | איטליה ג'נארו גאטוזו | 9 ביוני 2022 |
| אתלטיק בילבאו | ספרד מרסלינו | התפטר | 24 במאי 2022 | קדם עונה | ספרד ארנסטו ואלוורדה | 30 ביוני 2022 |
| אלצ'ה | ספרד פרנסיסקו | פוטר | 4 באוקטובר 2022 | 20 | ספרד אלברטו גאלגו (זמני) | 7 באוקטובר 2022 |
| סביליה | ספרד יולן לופטגי | פוטר | 5 באוקטובר 2022 | 17 | ארגנטינה חורחה סמפאולי | 6 באוקטובר 2022 |
| אלצ'ה | ספרד אלברטו גאלגו | מאמן זמני | 12 באוקטובר 2022 | 20 | ארגנטינה חורחה אלמירון | 12 באוקטובר 2022 |
| ויאריאל | ספרד אונאי אמרי | חתם באסטון וילה | 24 באוקטובר 2022 | 7 | ספרד קיקה סטיין | 25 באוקטובר 2022 |
| סלטה ויגו | ארגנטינה אדוארדו קואודט | פוטר | 2 בנובמבר 2022 | 16 | פורטוגל קרלוס קרבליאל | 2 בנובמבר 2022 |
| אלצ'ה | ארגנטינה חורחה אלמירון | פוטר | 7 בנובמבר 2022 | 20 | ספרד פבלו מצ'ין | 17 בנובמבר 2022 |
| ולנסיה | איטליה ג'נארו גאטוזו | הסכמה הדדית | 31 בינואר 2023 | 14 | ספרד וורו (זמני) | 31 בינואר 2023 |
| ולנסיה | ספרד וורו | מאמן זמני | 14 בפברואר 2023 | 18 | ספרד רובן בראחה | 14 בפברואר 2023 |
| אלצ'ה | ספרד פבלו מצ'ין | פוטר | 20 במרץ 2023 | 20 | ארגנטינה סבסטיאן בקאצ'סה | 21 במרץ 2023 |
| סביליה | ארגנטינה חורחה סמפאולי | פוטר | 21 במרץ 2023 | 14 | ספרד חוסה לואיס מנדיליבר | 21 במרץ 2023 |
| ריאל ואיאדוליד | ספרד פאצ'טה | פוטר | 3 באפריל 2023 | 15 | אורוגוואי פאולו פצולאנו | 4 באפריל 2023 |
| אספניול | ספרד דייגו מרטינס | פוטר | 3 באפריל 2023 | 17 | ספרד לואיס גרסיה | 3 באפריל 2023 |
| חטאפה | ספרד קיקה סאנצ'ס פלורס | פוטר | 27 באפריל 2023 | 18 | ספרד חוסה בורדאלאס | 29 באפריל 2023 |
קבוצות > אצטדיונים

| קבוצה | עיר | קהילה אוטונומית | אצטדיון | תכולה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אוססונה | פמפלונה | נווארה נווארה | אצטדיון אל סדאר | 23,576 |
| אלמריה | אלמריה | אנדלוסיה אנדלוסיה | אצטדיון משחקי הים התיכון | 15,274 |
| אלצ'ה | אלצ'ה | ולנסיה (קהילה אוטונומית) ולנסיה | אצטדיון מנואל מרטינס ולרו | 33,732 |
| אספניול | ברצלונה | קטלוניה קטלוניה | אצטדיון RCDE | 40,000 |
| אתלטיק בילבאו | בילבאו | חבל הבסקים חבל הבסקים | אצטדיון סן ממס | 53,289 |
| אתלטיקו מדריד | מדריד | הקהילה האוטונומית של מדריד מדריד | אצטדיון ונדה מטרופוליטנו | 68,456 |
| ברצלונה | ברצלונה | קטלוניה קטלוניה | קאמפ נואו | 99,354 |
| ויאריאל | ויאריאל | ולנסיה (קהילה אוטונומית) ולנסיה | אצטדיון לה סרמיקה | 24,890 |
| ולנסיה | ולנסיה | ולנסיה (קהילה אוטונומית) ולנסיה | אצטדיון מסטאייה | 49,500 |
| ז'ירונה | ז'ירונה | קטלוניה קטלוניה | אצטדיון מונטיליבי | 11,200 |
| חטאפה | חטאפה | הקהילה האוטונומית של מדריד מדריד | קולוסיאום אלפונסו פרס | 17,393 |
| מיורקה | פלמה דה מיורקה | האיים הבלאריים האיים הבלאריים | אצטדיון ויסיט מיורקה | 23,142 |
| סביליה | סביליה | אנדלוסיה אנדלוסיה | אצטדיון רמון סאנצ'ס פיחואן | 43,883 |
| סלטה ויגו | ויגו | גליסיה גליסיה | אצטדיון באלאידוס | 29,000 |
| קדיס | קדיס | אנדלוסיה אנדלוסיה | אצטדיון נואבו מירנדיה | 25,033 |
| ראיו ואיקאנו | מדריד | הקהילה האוטונומית של מדריד מדריד | אצטדיון ואיקאס | 14,708 |
| ריאל בטיס | סביליה | אנדלוסיה אנדלוסיה | אצטדיון בניטו ויימרין | 60,721 |
| ריאל ואיאדוליד | ואיאדוליד | קסטיליה ולאון קסטיליה ולאון | אצטדיון חוסה סורייה | 28,012 |
| ריאל מדריד | מדריד | הקהילה האוטונומית של מדריד מדריד | אצטדיון סנטיאגו ברנבאו | 81,044 |
| ריאל סוסיאדד | סן סבסטיאן | חבל הבסקים חבל הבסקים | אצטדיון אנואטה | 39,500 |
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ברצלונה | 38 | 28 | 4 | 6 | 70 | 20 | 50+ | 88 | העפלה לשלב הבתים בליגת האלופות |
| 2 | ריאל מדריד | 38 | 24 | 6 | 8 | 75 | 36 | 39+ | 78 | העפלה לשלב הבתים בליגת האלופות |
| 3 | אתלטיקו מדריד | 38 | 23 | 8 | 7 | 70 | 33 | 37+ | 77 | העפלה לשלב הבתים בליגת האלופות |
| 4 | ריאל סוסיאדד | 38 | 21 | 8 | 9 | 51 | 35 | 16+ | 71 | העפלה לשלב הבתים בליגת האלופות |
| 5 | ויאריאל | 38 | 19 | 7 | 12 | 59 | 40 | 19+ | 64 | העפלה לשלב הבתים בליגה האירופית |
| 6 | ריאל בטיס | 38 | 17 | 9 | 12 | 46 | 41 | 5+ | 60 | העפלה לשלב הבתים בליגה האירופית |
| 7 | אוססונה | 38 | 15 | 8 | 15 | 37 | 42 | 5– | 53 | העפלה לשלב הפלייאוף בקונפרנס ליג |
| 8 | אתלטיק בילבאו | 38 | 14 | 9 | 15 | 47 | 43 | 4+ | 51 |  |
| 9 | מיורקה | 38 | 14 | 8 | 16 | 37 | 43 | 6– | 50 |  |
| 10 | ז'ירונה | 38 | 13 | 10 | 15 | 58 | 55 | 3+ | 49 |  |
| 11 | ראיו ואיקאנו | 38 | 13 | 10 | 15 | 45 | 53 | 8– | 49 |  |
| 12 | סביליה | 38 | 13 | 10 | 15 | 47 | 54 | 7– | 49 | העפלה לשלב הבתים בליגת האלופות |
| 13 | סלטה ויגו | 38 | 11 | 10 | 17 | 43 | 53 | 10– | 43 |  |
| 14 | קדיס | 38 | 10 | 12 | 16 | 30 | 53 | 23– | 42 |  |
| 15 | ולנסיה | 38 | 11 | 9 | 18 | 42 | 45 | 3– | 42 |  |
| 16 | חטאפה | 38 | 10 | 12 | 16 | 34 | 45 | 11– | 42 |  |
| 17 | אלמריה | 38 | 11 | 8 | 19 | 49 | 65 | 16– | 41 |  |
| 18 | ריאל ואיאדוליד | 38 | 11 | 7 | 20 | 33 | 63 | 30– | 40 | ירידה לליגה השנייה |
| 19 | אספניול | 38 | 8 | 13 | 17 | 52 | 69 | 17– | 37 | ירידה לליגה השנייה |
| 20 | אלצ'ה | 38 | 5 | 10 | 23 | 30 | 67 | 37– | 22 | ירידה לליגה השנייה |
↑  סביליה העפילה לליגת האלופות בעקבות זכייתה בליגה האירופית