ריכרד ולטר דרה
התעוררות פוליטית > אידאולוגיה

ריכרד ולטר דרה תרם תרומה משמעותית לאידאולוגיה הגזענית של המפלגה הנאצית, בייחוד דרך ארגון האס אס. האידאולוגיה הנאצית יושמה במדיניות הגזענית של האס אס. מראשיתו בשנת 1925 התעקש האס אס על חברות של אליטה גרמנית מובחרת בלבד, המשקפת את המצע האידאולוגי של הנאצים. האידאולוגיה הגזענית של האס אס נבעה ממספר מקורות אידאולוגיים שגובשו על ידי אדולף היטלר, היינריך הימלר וריכרד ולטר דרה. ההשפעה של דרה זכתה להתעלמות מסוימת מצד רוב ההיסטוריונים. ניתן לייחס זאת לירידת ההשפעה שלו החל משנת 1938, ששיאה בפיטוריו בשנת 1942. כמו כן, בעוד היטלר השתמש בפילוסופיה הארית שלו כתעמולה שתשפיע על גרמניה הנאצית בכללותה, יישם דרה את התיאוריות שלו, המבוססות על גזע, בתוך ארגון ספציפי - האס אס. על כל פנים, בראשית הדרך מילא דרה תפקיד מפתח בפיתוח האידאולוגיה הנאצית. לתאוריות של דרה, אשר פותחו בשנות העשרים והכוונו בתחילת שנות השלושים, הייתה השפעה אידאולוגית מתמשכת על המדיניות הגזענית של האס אס. בין השנים 1929–1934, התיאוריות שלו הפכו לחלק מהותי מהאידאולוגיה הגזענית של האס אס ומילאו תפקיד בהתפתחותו הארגונית.
במהלך שנות העשרים המוקדמות הוא בילה חלק ניכר מזמנו הפנוי בקריאת ספרות גרמנית קלאסית ויצירות תאורטיות חברתיות-דרוויניסטיות של סופרים כמו יוליוס לנגבן ופאול דה לגארד. דרה קיבל השראה במיוחד מיוסטון סטיוארט צ'מברלין, שהשפיע גם הוא על היטלר ואלפרד רוזנברג. זיקתו של דרה לצ'מברלין עודדה ככל הנראה מאהבת אחיו לעבודתו של צ'מברלין (אחיו של דרה, אריך, למד לדוקטורט). בספרו, "יסודות המאה התשע-עשרה" (אנ'), טען צ'מברלין שיש לו בסיס מדעי כלשהו לתיאוריות הגזע שלו. דרה, שנים רבות אחר כך, טען את אותה טענה במחקר הגזעני שלו. צ'מברלין ניסה להציג חוקים ספציפיים ונתונים מדעיים הנוגעים לגזע. הפרשנויות שלו כללו גם הערכה לגבי חשיבות הרבייה. צ'מברלין הדגיש כי עבודתו אינה רק השתעשעות בעבר, אלא כי "העבר חי", ויש לו השלכות מרחיקות לכת בחברה המודרנית. עבורו, העם הנורדי נמצא בעיצומה של ההיסטוריה שלו, ויש לו יכולת לתמרן בה. נראה שיש כמה הקבלות בין גישתו של צ'מברלין לשאלת הגזע של דרה. שניהם האמינו כי יש להדגיש היבטים גזעיים בחברה המודרנית. לדידם, לגזע הנורדי עומדת היכולת לחדש את טוהר הגזע המידרדר, וכי נתונים מדעיים תומכים לכאורה בממצאיהם.
העניין של דרה באאוגניקה ותורשה של בעלי חיים החל בשנות העשרים. הוא כתב מאמרים רבים בנושאים אלה ובנושאים קשורים. עד שנת 1926, החל לנסח את מחשבותיו על אפשרויות היישום האנושי של לימודיו באאוגניקה ותורשה. הוא החל לשלב בכתביו מושגים מתאוריות חברתיות וגילה עניין בסוגיות פוליטיות כמו הקולוניאליזם הגרמני. עבודת הבוגר שלו מאוניברסיטת גיסן התרכזה באאוגניקה של בעלי חיים ותורשה. דרה קיבל ניסיון ניכר בניהול חקלאי כנציגה של האגודה לגידול בעלי חיים חקלאיים ולשכת החקלאות המזרח פרוסית. הוא גם היה חבר בארגונים חקלאיים רבים.
בסוף שנות העשרים של המאה הקודמת, היה דרה תורם חשוב לארגונים הנורדים. הטבעת הנורדית, למשל, האמינה שהוא תרם למטרתם בכך שהכניס מושגי רבייה ורעיונות נוספים שלטענתם היוו בסיס מדעי לדעות הקדומות שלהם. בשנת 1895 ייסד אלפרד פלוץ את המונח "היגיינה גזעית" שהעביר תחושה של בסיס מדעי למחקר מכוון גזע. פלוץ הושפע מתנועת האאוגניקה הגרמנית של סוף המאה התשע עשרה, שהייתה התפתחות של הדרוויניזם החברתי ברחבי אירופה ואמריקה. פלוץ הקים את הטבעת הנורדית בשנת 1907. ההיגיינה הגזעית, כאזור מחקר חדש יחסית, צברה תאוצה רבה בשנות העשרים של המאה הקודמת. היגיינה גזעית, שתומכתה של דרה, צברה פופולריות וכבוד בקהילות המדעיות והרפואיות של גרמניה במהלך שנות העשרים. דרה עצמו היה תורם ומעודד של הפופולריות הגואה של מדעי הגזע.
יש הבחנה מובהקת בין האידאולוגיה הגזעית של דרה לזו של האידאולוגיה הנאצית הכללית. האידאולוגיה הנאצית הדגישה את רעיונותיו של היטלר שיוצגו במיין קאמפף. רעיונותיו הגזע של היטלר כללו את מושג העליונות הגרמנית הנורדית, אך רעיונות אלה מעולם לא סטו מקשר מוגדר ובלתי משתנה עם העם היהודי. ההתעסקות הגזעית של היטלר הדגישה את האנטישמיות במיין קאמפף. היטלר הצהיר כי "ללא הידיעה הברורה ביותר של הבעיה הגזעית ומכאן הבעיה היהודית לעולם לא תהיה תחיית האומה הגרמנית". בעיני היטלר לא יכול היה להיות דיון בנושאי הגזע הנורדי מבלי לעסוק בשאלת היהדות. התיאוריות הגזעיות של דרה לעומת זאת היו שונות למדי מאלו של היטלר.
מכיוון שהתיאוריות של דרה בשאלות הגזע כללו שילוב של להט פילוסופי ושכנוע עצמי, ניתן היה לחשוב שהאובססיה שלו התבססה על איזושהי אמונה מיסטית או אמונות דתיות. עם זאת, מסקנה זו תהיה רחוקה מן המציאות. דרה האמין בתוקף שפרשניותיו מתבססות על אמת מדעית. הוא האמין שיש קשר ישיר בין טכניקות גידול בעלי חיים לבני אדם. לכן, לטענתו, אי אפשר לטעון שאפשר להשתמש בטכניקות גידול ביחס לצמחים ובעלי חיים אך לא ביחס לבני אדם. לאחר מינויו של דרה לראש המשרד לענייני גזע, הוא הציע למחלקה החינוכית באס אס שהוא יחבר עבורם ספר לימוד עם דוגמאות לסוסים כדי להפגין טוהר גזעי. הוא האמין כי אין להבחין בין עקרונות גידול בעלי חיים לאדם. שניהם היו תקפים באותה מידה במוחו של דרה.