stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סאנשיין
היצרן

היצרן "Zhejiang Today Sunshine New Energy Vehicle Industry Co., Ltd" עוסק בייצור ומכירות של מכוניות חשמליות במשקל קל. המפעל משתרע על שטח של 60,000 מ"ר ועם 0.15 מיליארד הון רשום (רנמינבי). החברה מצוידת במכונת ריתוך רובוט, קו אלקטרופראזה אוטומטי, קו צביעה אוטומטי, קו הרכבה אוטומטי ומכונות כיפוף ובדיקה מתקדמות אחרות.
היצרן מייצא למדינות אירופה, מדינות אמריקה ומדינות המזרח התיכון.
"סאנשיין"

רכב חשמלי המורשה על ידי משרד התחבורה לנסיעה בכבישים עירוניים. מחייב רישיון נהיגה.
רכב דו מושבי (נהג + נוסע).
2 דלתות + דלת אחורית.
מנוע בפוזיציה אחורית.
סוג הנעה: הנעה אחורית.
טעינה משקע ביתי רגיל 220 וולט
מתלים: מתלה קדמי: תמוכת מקפרסון, מתלה אחורי: מתלה בזרוע זנב.
מרחק בין סרנים: 181.5 ס"מ.
מרווח גחון: 16.5 ס"מ.
נפח תא מטען: 400 ליטר (מדידה עד לגובה הגג).
6 צבעים: לבן פנינה, ירוק כהה, צהוב חרדל, אדום בורדו, כסוף, וורוד.
חישוקי מגנזיום.
מזגן.
לוח שעונים LCD צבעוני כולל: מד מהירות דיגיטלי, מד מצב מצבר, מערכת תצוגה אנדרואיד 9 אינץ'.
דגמים > דגם "M2" (מצבר ג'ל)

מצבר ג'ל, קיבולת 120 אמפר / שעות.
מהירות מרבית 50 קמ"ש.
זמן טעינה 6–8 שעות.
טווח נסיעה - טעינה מלאה 80–100 ק"מ.
מתח הפעלה - 72 וולט.
כושר טיפוס בשפוע - 20%.
רדיוס סיבוב - 4.5 מטר.
מידות צמיגים: R13 65 / 155.
בלמים: בוסטר באמצעות וואקום.
דגמים > דגם "M2" (מצבר ליתיום)

מצבר ליתיום, קיבולת 120 אמפר / שעות.
מהירות מרבית 50 קמ"ש.
זמן טעינה 4–5 שעות.
טווח נסיעה - טעינה מלאה 80–100 ק"מ.
מתח הפעלה - 72 וולט.
כושר טיפוס בשפוע - 20%.
רדיוס סיבוב - 4.5 מטר.
מידות צמיגים: R13 65 / 155.
בלמים - 4 בלמים הידראוליים - דיסק.
דגמים > דגם "M2 - HIGH SPEED"

מצבר ליתיום, קיבולת 150 אמפר / שעות.
מהירות מרבית 80 קמ"ש.
זמן טעינה 4–5 שעות.
טווח נסיעה - טעינה מלאה 100–120 ק"מ.
מתח הפעלה - 72 וולט.
כושר טיפוס בשפוע - 25%.
רדיוס סיבוב - 4.5 מטר.
מידות צמיגים: R13 65 / 155.
בלמים - 4 בלמים הידראוליים - דיסק.
ראו גם

מכונית חשמלית
הערות שוליים

↑  היצרן "Zhejiang Today Sunshine New Energy Vehicle Industry Co., Ltd"- היסטוריה m.todaysunshine.com/about-us
↑  היצרן Zhejiang Today Sunshine New Energy Vehicle IndustryCo., Ltd todaysunshine.en.alibaba.com/company_profile
↑  מדגמי "סאנשיין" - תמונות jinriyangguang.taishan-led.com/sell
↑  דגם "טאנשיין" (מצבר ליטיום) בתקן אירופי ://m.todaysunshine.com/lithium-battery-electric-car/120ah-lithium-battery-electric-car/european-style-adult-electric-car
↑  היצרן הסיני Zhejiang Today Sunshine New Energy Vehicle Industry Co., Ltd eworldtrade.com/c/zhejiang-today-sunshine-new-en-5804
↑  סאנשיין get-marketing.co.il/sunshine
↑  "סאנשיין" דגם "High Speed" - תמונה m.todaysunshine.com/lithium-battery-electric-car/150ah-lithium-battery-electric-car/high-speed-mini-electric
↑  דגם כולל מזגן m.todaysunshine.com/lead-acid-battery-electric-car/full-configuration-electric-car/electric-car-with-air-conditioner
↑  דגם "M2", משקל 775 ק"ג m.todaysunshine.com/lead-acid-battery-electric-car/stadard-configuration-electric-car/popular-european-style-mini-electric-car.
↑  דגם "M2", משקל 815 ק"ג m.todaysunshine.com/lead-acid-battery-electric-car/stadard-configuration-electric-car/today
↑  דגם "M2", משקל 830 ק"ג, סוללת עופרת-חומצה.todaysunshine.com/lead-acid-battery-electric-car/full-configuration-electric-car/lead-acid-battery-smart-vehicle
↑  מצבר ג'ל - החומצה שנמצאת בתוך התא החשמלי מגיעה במצב צבירה של ג'ל שעוטף את לוחות העופרת הנמצאות בתוך המצבר, היתרונות של מצבר ג'ל שהם עמידים בפני טלטלות וקפיצות יותר מן המצבר הרגיל, אין צורך בטיפול ותחזוקה שוטפת אורך חיים ארוך בהרבה ממצבר רגיל ויכול להגיע בין עשר לחמש עשרה שנה
↑  דגם "M2" m.todaysunshine.com/lithium-battery-electric-car/120ah-lithium-battery-electric-car/lithium-battery-electric-cars
↑  דגם HIGH SPEED m.todaysunshine.com/lithium-battery-electric-car/150ah-lithium-battery-electric-car/high-speed-mini-electric-car-with-eec
צל על פני העשב

"צל על פני העשב" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מרגלית צנעני. את השיר הוציאה לאור חברת התקליטים האחים ראובני בנובמבר 1990. הוא נכלל כרצועה והשישית מאלבום האולפן החמישי של הזמרת, חומות חימר.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי רחל שפירא והופק על ידי ירוסלב יעקובוביץ'. השיר הופץ כסינגל רשמי מתוך חומות חימר, על מנת לעזור בקידום המסחרי שלו. ב-27 בנובמבר 1990 נכנס השיר למצעד הסינגלים של תחנת הרדיו רשת ג' והגיע למקום ה-20. ב-4 בדצמבר אותה השנה עלה למקום התשיעי – הדירוג הגבוה ביותר אליו הגיע. ב-19 בפברואר 1991 יצא השיר מהמצעד לאחר תשעה שבועות רצופים.
וידאו קליפ

"צל על פני העשב" לא הועלה באופן רשמי לערוץ היוטיוב של צנעני, אך בשנת 2014 הועלה אודיו לא רשמי שלו ליוטיוב.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1990)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1990)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1990)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1990)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 9 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים |
| --- | --- | --- | --- |
| עולם | נובמבר 1990 | תקליטור | האחים ראובני |
הערות שוליים

1 2  מרגלית צנעני -צל על פני העשב, יוטיוב, 2 בספטמבר 2014
↑  Discogs, מרגלית צנעני – חומות חימר
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 27 בנובמבר 1990, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 4 בדצמבר 1990, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 19 בפברואר 1991, פזמונט
| מרגלית צנעני |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נערי שובה אלי • שמור אותי • אהבה אבודה • מנטה • חומות חימר • פגישה • מרגול • ארץ אש וארץ ים • חופשי • לעולם • גלה לי • דווקא היום |  |
| אלבומי אוסף | להיטי זהב • להיטי זהב חלק ב' • המיטב • המובחרים |  |
| מארזי תקליטורים | זמרת הנשמה מס' 1 |  |
| ערכים קשורים | אסף לביא צנעני • מרגול • ביג בוס |  |
| מרגלית צנעני – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| נערי שובה אלי | "נערי שובה אלי" • "רוברטו" |  |
| שמור אותי | "שמור אותי" • "כמו שאתה יודע" |  |
| אהבה אבודה | "אהבה אבודה" |  |
| מנטה | "כל כך מוכר" • "עוד יהיה לי" • "ירוק חום ותכלת" • "בחיים תמיד צריך מזל" • "מנטה" |  |
| חומות חימר | "שחור הוא הצבע" • "צל על פני העשב" • "חומות חימר" • "אנ'לא מכפר שמריהו" • "נראה אותך הגבר" |  |
| פגישה | "פגישה" • "ידועה בציבור" • "חלומות האתמול" |  |
| מרגול | "למה לקחת לי אותו" • "רגעים" • "מרגול" • "עמק השווה" |  |
| ארץ אש וארץ ים | "ארץ אש וארץ ים" |  |
| חופשי | "חופשי" • "ציפיות" • "קפה אלהמברה" • "גם אני" • "נוגעת בתהילה" |  |
| לעולם | "לעולם" • "אל תבוא היום" • "שמעתי בכי" |  |
| גלה לי | "השנים הכי יפות" • "אין לי כוח למשחקים" • "אז מה?!" • "זה הכל משמים" • "אל תגיד לי ביי" |  |
| דווקא היום | "אל תישברי" • "עץ ירוק מפלסטיק" • "סרט ישן" • "צועקת אליך" |  |
| סינגלים אחרים | "רוצים שלום" • "נסיכות שחורות" • "פסטיגלבי" • "בלוז ים המלח" • "פתח לי" • "ימי הרדיו" • "במעגל" • "אני בחלד" • "בואו נתערבב" • "התחנה המרכזית" • "המנון האגודה" • "ארץ אבודה" • "נערי שובה אלי 2012" • "מלך" • "הלילה" • "למחוק את הזמן" • "מקצב במרוקאית" • "ילד" • "ידיים לשמיים" • "טיפה של חום" • "רגשות מזויפים" • "כולי באורות" • "מה אתה רוצה?" • "קול העולם" • "הוא פגע בי אמא" • "אהבה גדולה" • "עלם חמודות" • "מי אתה בכלל" • "פה זה לא אירופה" • "עוד יום" • "רחוק מכאן" • "יאמה" • "על הספסל שבשכונה" |  |
הדור השני - דברים שלא סיפרתי לאבא

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  מישל קישקה
 שפת המקור:  צרפתית
 תורגם לשפות:  עברית, טורקית, איטלקית, גרמנית, ספרדית
 סוגה:  רומן גרפי
 הוצאה
 הוצאה:  Dargaud
 תאריך הוצאה:  2012
 מספר עמודים:  105
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  חרגול הוצאה לאור, מודן הוצאה לאור
 תרגום:  מישל קישקה
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003535175
הדור השני - דברים שלא סיפרתי לאבא הוא רומן גרפי אוטוביוגרפי מאת מישל קישקה, שיצא לאור בצרפתית בשנת 2012, ותורגם לשפות אחדות. הנוסח העברי נוצר אף הוא בידי קישקה.
הספר מספר על חייו של קישקה בבית הוריו בבלגיה ובמשפחה שהקים בישראל, המתנהלים בצל זיכרונותיו של אביו ממחנות ההשמדה. אביו, אנרי קישקה, יליד בריסל, גורש בגיל 16 עם משפחתו לאושוויץ ומשם עבר בצעדת מוות למחנה בוכנוואלד, שממנו שוחרר עם כיבושו בידי צבא ארצות הברית. אמו, לוסי, הצליחה להימלט עם משפחתה לשווייץ.
הספר יצא לאור גם בטורקיה (גוזלם), איטליה (ריצולי), גרמניה (אגמונט) ומקסיקו (בייגל).
תוכן הספר

הספר כולל כמאה עמודים מצוירים ביד בשחור לבן, ובו חמישה פרקים:
פרק 1: מה שלא נאמר - על ילדותו של המספר, מישל קישקה, בצל זיכרונות אביו מתקופת השואה, שבה הוא נלקח כנער למחנה ההשמדה אושוויץ וממנו עבר בצעדת מוות לבוכנוואלד.
פרק 2: משפחה למופת - על הוריו, אנרי ולוסיה, שתי אחיותיו ואחיו. משפחת אמו נמלטה מבלגיה לשווייץ וכך ניצלה. המספר ואחיו גדלו בפנימיות ("אמא שמחה לעשות ילדים בשביל אבא. אבל לא ממש שמחה לטפל בהם.").
פרק 3: שארלי - על התאבדותו של שארלי, אחיו הצעיר ממנו בשלוש שנים. "החיים של אבא ואמא לא היו דוגמה מספיק טובה בשבילי", כתב שארלי. בעקבות ההתאבדות החל האב, אנרי, לספר בפרטי פרטים את קורותיו בשואה, ואף כתב אותם בספר "נעורים אבודים בעלטת המחנות". מישל חיכה בקוצר רוח למכתב הסבר משארלי, וזה אכן הגיע כעבור חודש, לאחר שהתעכב עקב שביתה בדואר הצרפתי.
פרק 4: לבד בעולם - על אביו כמדריך במסעות של בני נוער לאושוויץ. האב מנסה לשכנע את מישל להצטרף אליו לאחד מהמסעות, אך מישל מסרב.
אחרית דבר - על יצירת הספר הזה.
על יצירת הספר

באחרית דבר לספרו מספר מישל קישקה: "את הספר הזה נשאתי בקרבי יותר מעשר שנים. כתבתי אותו בראשי תוך כדי שיטוטים ברחובות ירושלים ופריז. עמודים שהצטיירו בחלומותי היו נמחקים עם בוקר. הייתי ממציא לי תירוצים כדי לא להתיישב לכתוב."
בריאיון לשלומי צ'רקה הרחיב קישקה על תהליך יצירתו של הספר:
לפני כמעט 5 שנים קיבלתי מלגת-מחקר מבצלאל, שילמו לי כדי לעבוד על דברים אישיים במקום ללמד. בזכות קרן המחקר הזאת נולדה מחברת מלאה בזיכרונות ואנקדוטות שקשורות להיותי דור שני לשואה. הייתי מאושר שהמחברת הזו קיימת, אך בכל זאת יצא שכמעט שלוש שנים היא שכבה במגירה. הבנתי שיש לי חובה כלפי עצמי להפוך את המחברת הזו לספר קומיקס אבל דחיתי את העניין בלי סוף, עד שלאשתי נמאס והיא נתנה לי סוג של אולטימטום. ידעתי שהיא צודקת, זו בדיוק הגושפנקא שהייתי צריך. בהזדמנות הראשונה הסתגרתי בדירה בבלגיה ושם בעצם נולדו 10 העמודים הראשונים של הספר. שאר הספר צויר במהלך שנה וקצת תוך כדי דו-שיח תמידי עם העורכת שלי בהוצאת 'דרגו' הצרפתית.
בהמשך לראיון זה הרחיב קישקה את תיאור כתיבת הספר בהרצאה אותה נשא בערב יום השואה שנת תשס"ז. לפי הרצאה זו, את עמודיו הראשונים של הספר כתב כמעט כמוכה דיבוק. הוא זוכר שבמשך עשרת הימים בהם שהה בבלגיה לרגל כתיבת הספר כמעט ולא חדל לכתוב והיה טרוד בכתיבת הספר כל אותה התקופה ברצף. הוא גם הוסיף ואמר שהיה לו כל מה שהיה צריך בדירה לצורך כתיבה, מיטה שהיה קם ממנה עייף כי היה שקוע במחשבות אודות הספר, מחשב עם אינטרנט ושולחן כתיבה.
סרט אנימציה

בשנת 2015 החלה הפקתו של סרט אנימציה המבוסס על הספר, והסרט, "הסודות של אבא", הושלם ב-2022.
הערות שוליים

↑  הדור השני, עמ' 27
↑  הדור השני, עמ' 64
↑  במקור: Une adolescence perdue dans la nuit des camps
↑  הדור השני, עמ' 100
↑  שלומי צ'רקה, דברים שלא סיפרתי לאבא / ריאיון עם מישל קישקה, באתר המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס, 27 במאי 2013
↑  מישל קישקה בהרצאה 24 באפריל 2017
↑   נירית אנדרמן, סרט האנימציה הראשון שהשואה תעמוד במרכזו, באתר הארץ, 7 ביולי 2015
שירה מזרחית

שירה מזרחית היא סוגה בשירה היהודית-ישראלית שנכתבה בסגנון מזרחי.
השירה המזרחית קשורה עבותות לספרות התורנית של יהודי ארצות האסלאם.[דרוש מקור] השירה המזרחית החלה לפרוץ עם הדהוד התהליכים הפוליטיים של ההכרה במזרחיות מחד גיסא ובניית מדינת הרווחה לאחר המרד של הפנתרים השחורים בשנות ה-70 מאידך גיסא.
חוקרת הספרות חביבה פדיה מגדירה את השירה המזרחית ככזו הנשענת על שני יסודות. יסוד אחד מייצר שיח של זהות והגירה. היסוד השני מייצר מודוסים פואטיים חדשים. שני יסודות אלו מכוננים מחדש רצפי זיכרון, שפה והיסטוריה. חוקר הספרות חנן חבר רואה את השירה המזרחית ככזו אשר חושפת את הנרטיב הלאומי והבנייתו האלימה.
כמה מן החשובים במשוררים המזרחים הם ארז ביטון, ויקי שירן, אהרן אלמוג, אמנון שמוש, אמירה הס, רוני סומק, פרופ' חביבה פדיה, ברכה סרי, סמי שלום שיטרית, מואיז בן הראש, מירי בן שמחון, שלי אלקיים, שמעון אדף, מתי שמואלוף, אלי אליהו, עמיחי חסון, תהילה חכימי, יאלי השש, אלמוג בהר, יונית נעמן, יחזקאל קדמי, עדי קיסר, שירה אוחיון, ישראל דדון ועוד.
ראו גם

ערס פואטיקה
לקריאה נוספת

מתי שמואלוף, ממזרח יתפרץ הר געש: אסופת מאמרים בנושא השירה המזרחית, תל אביב: עיתון 77, 2020
יוחאי אופנהיימר, מה זה להיות אותנטי: שירה מזרחית בישראל, תל אביב: רסלינג, 2012.
קציעה עלון, אפשרות שלישית לשירה: עיונים בפואטיקה מזרחית, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2011.
קציעה עלון, שושנת המרי השחורה: קריאות בשירה מזרחית, תל אביב: האוניברסיטה המשודרת, 2014.
סמי שלום שטרית (עורך), מאה שנים - מאה יוצרים: אסופת יצירות עבריות במזרח במאה העשרים, כרך ג': שירה, תל אביב: בימת קדם לספרות, 1998.
שלמה בוחבוט

שלמה בוחבוט עם נשיא המדינה ראובן ריבלין, בעת ביקורו של הנשיא במעלות-תרשיחא, פברואר 2018
שלמה בוחבוט (נולד ב-8 בנובמבר 1944) הוא פוליטיקאי ישראלי. עמד בראש מעלות-תרשיחא, כמועצה מקומית ואחר-כך כעירייה, במשך 42 שנים, (1976–2018), שני רק לאברהם קריניצי במשך הכהונה לראש רשות מוניציפלית בישראל. כיהן כראש מרכז השלטון המקומי בישראל, חבר הכנסת מטעם מפלגת העבודה ויו"ר פורום יישובי קו העימות.
ביוגרפיה

בוחבוט נולד במרוקו בשנת 1944. ב-1954 עלה לישראל במסגרת עליית הנוער. כאשר הגיע לארץ ישראל שלמה גדל והתחנך בקיבוץ עין הנציב. שלמה התגייס לצה״ל בתור מ״כ טירונים ובאותה תקופה הודיעו לו כי משפחתו הגיעה ארצה וכי הם גרים ביישוב בשם מעלות תרשיחא. לאור עליית משפחתו ארצה שלמה עזב את הקיבוץ ועבר לגור יחד איתם במעלות תרשיחא.
בשנים 1971-1963 עבד כמזכיר לשכת הסעד של מעלות תרשיחא, וגם שימש מזכיר המשמרת הצעירה במפא"י. בשנת 1974 נבחר כחבר מועצת מעלות תרשיחא, ובמהלך הקדנציה הראשונה שלו, ב-1976, היה לראש המועצה המקומית, תפקיד בו כיהן במשך 42 שנה ברציפות עד 2018. זהו משך הכהונה השני באורכו של אדם כראש יישוב במדינת ישראל (אברהם קריניצי כיהן במשך 43 שנים כראש עיריית רמת גן).
היה פעיל במפלגת יחד ולקראת הבחירות לכנסת ה-11 שובץ מטעמה במקום החמישי, אך לא נכנס לכנסת לאחר שהרשימה זכתה ב-3 מנדטים. בשנת 1992 נבחר לכנסת מטעם מפלגת העבודה, אך אחרי קדנציה אחת בלבד העדיף להתמקד בתפקידו כראש המועצה, מה גם שהחוק האוסר על חברי הכנסת לכהן במקביל כראשי רשויות מקומיות עמד להיכנס לתוקפו.
עם הפיכתה של מעלות-תרשיחא ממועצה מקומית לעיר, בשנת 1996, הוא הוגדר מאותה עת כראש העירייה הראשון שלה.
לקראת הבחירות לכנסת ה-17 עזב בוחבוט את מפלגת העבודה והצטרף לקדימה, ממנה פרש כעבור שנה. בהמשך שב למפלגת העבודה.
בוחבוט מנחה תוכנית רדיו בשם "קו העימות" ברדיו ללא הפסקה.
בשנת 2009 נבחר לשמש ראש מרכז השלטון המקומי בישראל. בהמשך השנה התפרסם תחקיר במוסף "שבעה ימים" של ידיעות אחרונות, שבו נטען כי ניצל את מעמדו כראש עיריית מעלות-תרשיחא כדי להיטיב עם מקורבים.
ב-2018 התמודד מול ארקדי פומרנץ במירוץ לראשות העיר. בסיבוב השני הפסיד לפומרנץ, שגרף 64% מהקולות.
בוחבוט נשוי בשנית, לקרן, ולזוג ארבעה ילדים. מנישואיו הראשונים יש לו שלושה ילדים. אחד מילדיו הוא איש התיאטרון והטלוויזיה אייל בוחבוט.
הערות שוליים

↑  מרדכי ברקאי, מי כאן הבוס?, דבר, 14 בינואר 1966
↑  אלי לוי, שלמה בוחבוט התייאש מאולמרט, באתר nrg‏, 29 ביולי 2007
↑  אילנה קוריאל ודניאל אדלסון, מ"מ של בוחבוט התפטר: "זו חצר ביזנטית", באתר ynet, 25 באוקטובר 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300696305171  GND: 139197575  ISNI: 0000 0001 1478 7383  LCCN: no2008080036  VIAF: 100493995   WorldCat (עם VIAF): 100493995
הרשות לשיקום האסיר

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 חוק:  חוק הרשות לשיקום האסיר 
 מטה מרכזי:  ירושלים 
 www.pra.gov.il
 
הרשות לשיקום האסיר (רש"א) היא גוף ממשלתי טיפולי-שיקומי, בעל עצמאות סטטוטורית הכפוף לשר הרווחה, שתפקידו שיקום אסירים כלואים ומשוחררים. בשירות מועסקים עובדים סוציאליים וכן גם מדריכים ומתנדבים שעברו הכשרה ייחודית.
מיפוי הפעילות

הרשות לשיקום האסיר מפעילה שלושה סוגים של מוקדים:
נציגים המגיעים לבתי הסוהר ומסייעים לשירות בתי הסוהר במתן שירותי חינוך והכוונה אישית ותעסוקתית, שתסייע בשיקום האסירים.
נציגים היושבים ברשויות המקומיות, בסמוך ללשכות הרווחה, ומסייעים בליווי פרטני, סינגור ותיווך.
הוסטלים של הרשות לשיקום האסיר, בהם משתכנים אסירים משוחררים למשך זמן קצוב, שבו מתאפשר בהדרגה שיקומם התעסוקתי והחברתי.
פעילותה של הרשות, פרושה לאורך כל הארץ לפי החלוקה למחוזות: צפון, מרכז, נתניה, דרום וירושלים.
תפקידי הרשות לשיקום האסיר

גיבוש מדיניות שיקום אסירים
הכנת תוכניות שיקום לקראת שחרור
יצירת מודעות חברתית בנושא שיקום האסיר
שיקום אסירים בקהילה ובהוסטלים,
סיוע למשפחת האסיר בעת המאסר ואחריו, ופיתוח פרויקטים למען נשות האסירים וילדיהם
ביצוע תוכניות שיקום בפיקוח, כדוגמת שיקום תורני בישיבות ובמדרשות, שיקום וליווי תעסוקתי
מעמד תוכניות השיקום

הרשות אחראית על שיקום אסירים לאחר השחרור, ועד שנתיים מיום השחרור.
הרשות מעניקה מענה שיקומי הוליסטי רחב המותאם למגוון אוכלוסיות, ביניהן: נשים, נוער וצעירים, שיקום תורני החברה הערבית והחברה הבדואית. ומכוונות לכל סוגי העבירות.
כל תוכניות השיקום שנכתבות ברשות מבוססות על שלוש הנחות יסוד:
רצף טיפולי בין הכלא לקהילה משפר את סיכויי האסירים להשתלב בקהילה
תעסוקה כנדבך מרכזי והכרחי בתהליך שיקומם של אסירים משוחררים
השנה הראשונה לשחרור היא הקריטית ביותר מבחינת שיעורי מועדות.
מעמד תוכניות השיקום > ועדת שחרורים

כאשר מתקיים דיון בעניינו של אסיר בוועדת השחרורים, קיים משקל לשאלה האם הוכנה עבורו תוכנית שיקום לתקופת השחרור המוקדם. האסיר יכול להציג לוועדה תוכנית שיקום מטעם הרשות לשיקום האסיר (רש"א) ובעקבות כך, לוועדת השחרורים תהיה נטייה לשחרר את האסיר (בכפוף לתנאי התוכנית).
במקרה שהאסיר אכן נמצא מתאים לתוכנית רש"א, תיבנה עבורו תוכנית שיקום באופן פרטני המותאמת לנסיבותיו ולצרכיו, אשר יכולה לכלול את הפנייתו להוסטל של רש"א, טיפול בקהילה בעיר מגוריו, טיפול פרטני ו/או קבוצתי, תוכנית עבודה ופיקוח תעסוקתי, תוכנית הכוללת רכיב של איזוק אלקטרוני ועוד בהתאם לסוג העבירה ומאפייניו הקרימינוגניים של המטופל.
תוכנית הטיפול כוללת התחייבות מצד האסיר המשוחרר להתמיד בתעסוקה, לעמוד בזמנים, להגיע לטיפול פרטני, משפחתי וקבוצתי ולשתף פעולה עם טיפולים אלה.
ראו גם

תוכניות לשיקום אסירים בישראל
מאסר
לקריאה נוספת

אמיר, מ., הורוביץ ושגיב, שיקום האסיר המשוחרר בקהילה, ירושלים, הרשות לשיקום האסיר, 2005.
דרובני, אמיר, ההוסטלים של הרשות לשיקום אסירים כאמצעי לשיקום אסירים משוחררים, הרשות לשיקום האסיר, ירושלים, 1993
טלגם, מ. (עורך), שיקום אסירים בקהילה. בתוך עיונים בקרימינולוגיה מס' 4, 1989.
פוקימון לנצח

| --- | --- |

כרזת הסרט בעברית
 מבוסס על:  "פוקימון"
 בימוי:  קוניהיקו יויאמה 
 הופק בידי:  צ'וג'י יושיקאווה יוקאקו מצוסקו טקמוטו מורי
 תסריט:  הידקי סונודה 
 עריכה:  טושיו הנמי
 מוזיקה:  שינג'י מיאזאקי 
 צילום:  היסאו שיראי
 מדינה:  יפן
 חברת הפקה:  OLM 
 חברה מפיצה:  טוהו
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  יפן7 ביולי 2001 ארצות הברית11 באוקטובר 2002 ישראל 7 באוגוסט 2003
 משך הקרנה:  79 דקות
 שפת הסרט:  יפנית 
 סוגה:  פנטזיה, אנימה
 הכנסות:  40.8 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   pokemon4
 סרט קודם:  פוקימון 3: סודו של האנון
 סרט הבא:  גיבורי פוקימון
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
פוקימון לנצח: סלבי - קולו של היער (ביפנית: 劇場版ポケットモンスター セレビィ 時（とき）を越（こ）えた遭遇（であい） ובקיצור 劇場版ポケットモンスター セレビィ をえた, ברומאג'י: Gekijōban Poketto Monsutā Serebyi Toki o Koeta Deai) ובקיצור פוקימון לנצח (באנגלית: Pokémon 4Ever) או פוקימון 4 הוא סרט אנימה, הרביעי בזיכיון פוקימון. את הסרט ביים קוניהיקו יויאמה.
הסרט יצא לאור בבתי הקולנוע היפניים ב-7 ביולי 2001, ולאחר מכן עשתה גרסה אנגלית את דרכה אל בתי הקולנוע בצפון אמריקה ב-11 באוקטובר 2002 בהפצת מירמקס (שהייתה שייכת לחברת וולט דיסני בזמנו). ב-2003 גם הסרט המדובב לעברית יצא לאקרנים בישראל.
עלילה

ביער באזור ג'וטו, מאמן פוקימונים בשם סאם מוזהר בידי אישה בשם טואה מידי "הקול שביער", הידוע בתור סלבי, פוקימון אשר מסוגל לנסוע בזמן. במקרה, סלבי נרדף בידי צייד פוקימונים ונפצע. סאם הגן עליו מפני הצייד, אולם סלבי השתמש בכוחו כדי לנסוע מעבר לזמן, ולקח את סאם איתו. כעבור 40 שנה, הצייד הזקן הומת בידי רוצח מרושע בעל מסכת ברזל וחבר בכיר בצוות רוקט, אשר מתכוון לתפוס את סלבי.
בינתיים, אש, מיסטי וברוק הגיעו לעיר שכונתית בשם ארבורוויל, שם הם גילו את סוויקון בנחל. כשהם מדברים עם פרופסור אוק, השלישייה למדה שהוא נתקל בסוויקון בעצמו לפני שנים רבות, אולם הם נאלצו לזוז לפני ההסבר. החבורה נלקחה אל היער בידי איש מקומי בשם מר ווייט, אולם נתקלו בטואה הזקנה ובנכדתה דיאנה, אשר הזהירו אותם מפני הקול שביער. סלבי וסאם הופיעו מהעבר, אולם בגרסאות העבר שלהם, כאשר סאם בא לתקופה עם תפקיד זמנו. אש, סאם, מיסטי וברוק מצאו את סלבי הפצוע והחליטו לקחת אותו של נהר החיים, אשר מספרים שיש בו מים מרפאי חיים.
צוות רוקט רדפו אחרי הילדים ואחדו כוחות עם הרוצח. הילדים הודרכו אל הנהר בידי פוקימונים פראיים, שם סלבי נרפא. בלילה הזה, אש וסאם נהיו חברים, מקווים שהשני יוכל לחזור לזמן שלו. יום למחרת, הרוצח רדף אחרי החבורה, משתמש בפוכדור מיוחד בשם כדור שחור, כדי לעשות שטיפת מוח לסלבי ולנצל את כוחותיו כדי לשלוט בטבע וליצור שריון דמוי דרקון עשוי מהיער. ג'סי נלכדה, והרוצח מספר לצוות רוקט שהוא מתכוון לשלוט על ג'ובאני, המנהיג של צוות רוקט, כדי לשלוט בעולם. אש וחבריו וגם סוויקון נלחמו בו כדי להציל את סלבי מידיו המרושעות של הרוצח.
אש, סאם ופיקאצ'ו פרצו את השריון של סלבי ושכנעו אותו להתנגד לרוצח, כך שחדשו את זכרונותיו ושחררו אותו מההשפעה של הכדור השחור. הרוצח וג'סי נפלו לאגם בעוד שהשריון של סלבי קרס.
אולם, לאחר שלקחו את סלבי לאגם, הוא מת בידיו של סאם. החבורה נסתה להחיות אותו כאשר סוויקון טיהר את האגם, אולם נכשלו. כאשר כל התקוות להחיות את סלבי אבדו, הקול של היער, אשר ידוע בתור הסלבים מעבר לזמן, הופיעו בשמים ובקסם החיו מחדש את אחיהם. לפתע, הרוצח הופיע וחטף את סלבי, משתמש בטיל כדי לברוח, אולם אש ופיקאצ'ו הצילו את סלבי והרוצח התנגש ביער ונרדף על ידי טואה, דיאנה, ווייט ופוקימוני הפרא הכועסים.
סלבי לוקח את סאם לזמנו, אשר הבטיח לאש שיחזור לעתיד מתישהו. צוות רוקט מתאחד בנהר בזמן שהפוקימונים המשוחררים של הרוצח הולכים לדרכים מפוצלות. אש מיסטי וברוק מדברים עם פרופסור אוק על ההרפתקה שלהם, ואש היה עצוב על הפרידה שלו מסאם. אולם, פרופסור אוק אמר לו שהם יישארו חברים טובים גם אם זה יעמוד במבחן הזמן. אולם, בסוף השיחה, החבורה תהתה איך פרופסור אוק יודע את שמו של סאם, אף על פי שזה לא הוזכר. במעבדה, לאוק יש את מחברת הציורים של סאם, ונחשף שאוק וסאם הם אותה הדמות. במהלך הכותרות, טרייסי גילה את מחברת הציורים של אוק ושם את המחברת לשמירה במדף הספרים.
הערות שוליים

↑  פוקימון לנצח (4) (מדובב), באתר Seret.co.il | אתר סרט
ערך זה הוא קצרמרבנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ישיבת בית אורות

ערך זה עוסק בישיבה. אם התכוונתם לשכונה, ראו .
| --- | --- |

ישיבת בית אורות, אפריל 2013
 ישיבת הסדר
 השתייכות:  ציונות דתית   ישיבת הסדר
 תקופת הפעילות:  ה'תש"ן–הווה
 מייסדים:  הרב חנן פורת   הרב בנימין (בני) אלון ראש הישיבה עד שנת תשס"ח - הרב אלחנן בן נון רב היישוב שילה
 בעלי תפקידים
 ראש הישיבה:  עבר הרב דני איזק הווה הרב חן חלמיש
 מיקום
 מיקום:  הר הזיתים, ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°47′10″N 35°14′47″E﻿ / ﻿31.78611°N 35.24639°E﻿ / 31.78611; 35.24639
 אתר ישיבת בית אורות
  (למפת ירושלים מוגדלת) ישיבת בית אורות(למפת ירושלים רגילה) ישיבת בית אורות
 
ישיבת בית אורות הייתה ישיבת הסדר ששכנה בהר הזיתים בירושלים, סמוך לאוניברסיטה העברית בשכונת בית אורות. בישיבה היו מכון ללימוד הוראה, תוכנית עיון אליבא דהלכתא וכולל ללימוד רבנות. הישיבה נסגרה בעקבות סכסוך וחילוקי דעות בהנהלתה.
באלול שנת תשפ"ג ספטמבר 2022 נפתחה מחדש הישיבה במסגרת, "בית מדרש ירושלמי לבוגרי צבא בית אורות" בראשות הרב חן חלמיש והרב אלחנן בן נון
בנין הישיבה
ראשי הישיבה בעבר היו הרב בני אלון, הרב אלחנן בן נון והרב דני איזק. כיום ראש הישיבה הוא הרב חן חלמיש.
תולדות הישיבה

הבית שבו נמצאת הישיבה הוקם בסוף שנות ה-20 של המאה ה-20 על ידי הילדה אנדרסון, עיתונאית שוודית נוצרייה ושליחתו של עיתון בשם "כרמל". היא קראה לבית "הקן השוודי של ירושלים", והוא שימש גם לאירוח נכבדים, בהם הקיסר האתיופי היילה סלאסי ונסיך הכתר השוודי גוסטב. אנדרסון נהרגה ב-1948, מכדור של צלף.
הבית הועבר לבעלות משפחתה של אנדרסון ומאוחר יותר רכש אותו מוחמד עיסא אבו סאביטאני, איש עסקים תושב שכונת אבו תור, והשכירו. יורשיו מכרו את הבית והקרקע שסביבו בשנת 1985, תמורת כמה מיליוני דולרים, לארווין מוסקוביץ'. תחילה הבניין היה מיועד לאכלס את הסניף הירושלמי של מפלגת מפד"ל. אחר כך יזמו הרב חנן פורת והרב בנימין (בני) אלון את הקמתה של הישיבה. הישיבה הוקמה לזכרו של גיורא אשכנזי, מ"פ בחטיבת הצנחנים ומפקדו של פורת, אשר נהרג בקרב במקום במלחמת ששת הימים. לאחר פעולות שיפוץ שנמשכו כארבע שנים, תלמידי הישיבה החלו בלימודיהם באוגוסט 1990. הרב אלון עמד בראש הישיבה עד לבחירתו כחבר הכנסת בה'תשנ"ו (1996).
בספטמבר 2001 הורה השר לתשתיות לאומיות, אביגדור ליברמן, לחברת החשמל לחבר את בית אורות לרשת החשמל של ישראל, במקום הרשת של חברת החשמל המזרח ירושלמית.
בינואר 2010 אישרה עיריית ירושלים תוכנית בנייה להקמת ארבעה מבנים נוספים במקום, שבהם 24 יחידות דיור עבור משפחות של אנשי הצוות והאברכים הלומדים בישיבה. טקס הנחת אבן פינה למבנים החדשים נערך בינואר 2011, בנוכחות מייק האקבי, מושל ארקנסו לשעבר. בשנת ה'תשע"ד (2014), נחנכה שכונת המגורים ובה עבר להתגורר הרב דוב ליאור. מתחם הישיבה הממוקם בסמיכות לשכונת א-טור סבל מהתפרעויות הכוללות זריקת אבנים והתנכלויות לתושבים היהודים במקום.
בשנת 2014 התפתח עימות בין מייסדי הישיבה לבין אישים בוועד המנהל של העמותה. מנהלי העמותה פיטרו את ראש הישיבה ובקשו לאחד את הישיבה עם ישיבת "תורה בציון" של הרב יצחק נריה. מייסדי העמותה, שלא היו מעורבים בניהולה במשך שנים רבות יצאו נגד הפיטורין. בספטמבר 2019 החזיר בית המשפט העליון לבית המשפט המחוזי לבירור נוסף את שאלת זהותם של חברי העמותה שיכריעו לגבי עתיד הישיבה. בינואר 2022 נקבע סופית על ידי בית המשפט העליון שהשליטה בישיבה תהיה בידי ראש הישיבה ומייסדי העמותה.