stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לק ציפורניים
לק ציפורניים באופנה

לק ציפורניים מושם בדרך כלל על ידי נשים, על ציפורני אצבעות הידיים והרגליים. צבעי הלק המסורתיים הם אדום, ורוד וגווני עור בהיר (nude), אף-על-פי שלק נמכר היום במגוון רחב ביותר של צבעים. יש הטוענים[דרוש מקור] כי הסרט "ספרות זולה" החל באמצע שנות ה-90 גל אופנה של צבע לק אדום כהה. זאת לאחר שאומה תורמן צבעה ציפורניה בסרט בצבע "אדום שחור" (Rouge Noir) של שאנל. לק ציפורניים שחור או בצבע כהה אחר, אופנתי מאוד בתרבויות הנוער הגותית והפאנק מאז שנות ה-70.
יש אף גברים הנוהגים לצבוע בלק את ציפורניהם, בהם סטיבן טיילר סולן להקת אירוסמית' וקירק האמט גיטריסט להקת מטאליקה.
קיימים סוגי לק לציפורניים שיצרניהם טוענים כי הם יכולים לעודד את צמיחת הציפורן, או להפסיק כסיסת ציפורניים וכן סוגי לק היפואלרגניים, וזאת בגין תגובות אלרגיות, שעלולות להופיע לשימוש בלק, אשר הנפוצה בהן היא נסיגת עור הציפורן.
בשנים האחרונות גובר השימוש בלק מחומר ג'ל. בניגוד ללק הרגיל, הג'ל עמיד יותר ומחזיק מעמד על הציפורן כשלושה שבועות. לג'ל תופעות לוואי רבות בשימוש לא נכון.
ראו גם

לכה
הערות שוליים

↑  Nail Structure and Product Chemistry, Douglas D. Schoon, second edition
↑  אור הדר, ‏שוק פרוץ, מטפלות עם "הכשרה" מטיקטוק. לא פלא שמתרחשות תאונות לק ג'ל, באתר ‏מאקו‏, 25 ביולי 2024
עיצוב בלק ציפורניים, 3 צבעים על כל ציפורן
לידיה זבצקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1937 דרוהוביץ', פולין
 פטירה:  8 בנובמבר 2001 (בגיל 64 בערך) ירושלים, ישראל
 שם לידה:  פליציה (לידיה) שינדלר
 מקום קבורה:  עינת 
 לאום:  ישראל
 מקום לימודים:  European Ceramics Work Center (14 באוקטובר 1994)  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים 
 תחום יצירה:  קדרות, פיסול
 
לידיה זבצקי (1937 – 8 בנובמבר 2001) הייתה אמנית קרמיקה ישראלית, ילידת פולין, אשר שימשה כראש החוג לעיצוב קרמי בבצלאל.
ידועה בסדרת הכדים הפיסוליים גדולי הממדים ועשירי הצבע, שיצרה במהלך שנות התשעים.
על יצירתה זכתה בפרס ירושלים לאמנות.
גלריה

כד קבורה, 1993
חומר, חפוי טרה סיגילטה, פח עופרת, 160 ס"מ
אוסף עיריית ירושלים
כד אבן, 1993
חומר, זיגוג אלקלי, 165 ס"מ
אוסף עיריית ירושלים
כד
אוסף עיריית ירושלים
אפרים... אפרים!, 2000
אדמית, זיגוג נחושת, רצועות עופרת
מוזיאון ארץ ישראל, תל אביב-יפו
תערוכות יחיד

| --- | --- |
 1967 - גלריה "משכית-שש", תל אביב  1971 מוזיאון "הארץ", רמת אביב, תל אביב  1974 - בית האמנים, תל אביב  1977 - גלריה YMHA, טורונטו, קנדה  1979 - "פיסול בחומר", בית האמנים, ירושלים  1981 - "קומקומים בעננים", גלריה "יפו העתיקה", תל אביב  1984 - "טבע דומם בחומר", גלריה "אלף", תל אביב [קטלוג]  1985 - גלריה "Contemporary Porcelain", ניו יורק, ארצות הברית  1988 - בית האמנים, ירושלים  1988 - "מהכד והלאה", גלריה "הוראס ריכטר", יפו, תל אביב  1991 - גלריה "בית נגב קרמיקה", רמת גן:  1993 - "בעיקר כדים", מוזיאון ישראל, ירושלים  1994 - גלריה "עיצוב אחר", תל אביב  1994 - קגלבנן גלרי, סטוקהולם, שוודיה  1995 - קמרס גלרי, בורגהולם, שוודיה  1996 - הגלריה של אוניברסיטת "ראלי", צפון-קרוליינה, ארצות הברית  1999 - "כתישה ושתיקה", גלריה "פריסקופ", תל אביב-יפו  1999 - תצוגות כדים במלון "הייאט", ירושלים, ובמלון "דויד-אינטרקונטיננטל", תל אביב-יפו  2003 - תערוכת זיכרון, מוזיאון ישראל, ירושלים  2011 - "לידיה זבצקי, חותמה באמנות החומר", בית האמנים ע"ש זריצקי, תל אביב-יפו  2012 - "לידיה זבצקי - עבודות מהעזבון", גלריית המחלקה לעיצוב קרמי וזכוכית, בצלאל, ירושלים.
פרסים

1965 - פרס הצטיינות, המחלקה לקדרות, בצלאל, ירושלים
1969 - פרס ראשון ושני בתחרת לעיצוב מנורות מטעם משרד המסחר והתעשייה
1990 - ציון לשבח בתחרות בינלאומית לקרמיקה, מינו, יפן
1990 - פרס ראשון בתחרות "אובייקטים מוארים", בית אות המוצר, ירושלים
1990 - פרס ירושלים לציור ופיסול
1992 - פרס (מענק) סנדברג למחקר ופיתוח, מוזיאון ישראל, ירושלים
1994 - מלגה מטעם קרן התרבות אמריקה-ישראל
1994 - מלגה לשלושה חודשי עבודה במרכז האירופי לקרמיקה, הרטוגנבוש, הולנד.
לקריאה נוספת

הקרט, שרה (עורכת), 1280°, גיליון מס' 7, קיץ 2003 (גיליון המוקדש לזבצקי)
זבצקי, לידיה, רקו: טכניקות ותהליכי עבודה, הוצאת המחלקה לקדרות, בצלאל, ירושלים, 1981
זבצקי, לידיה, 13 בחומר, תיאטרון ירושלים, ירושלים, 1984
זבצקי, לידיה, לידיה זבצקי, כדים 1993-1994, מוזיאון ישראל, ירושלים, 1995
זבצקי, לידיה, בין עיצוב לפיסול: שישה בוגרי המחלקה לעיצוב קרמי, האקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל, ירושלים, עיריית ירושלים, האגף לתרבות, המחלקה לאמנות ועיצוב, ירושלים, 2001
עפרת, גדעון, לידיה זבצקי: מעל ומעבר לחרס, ע. וי. זבצקי, תל אביב, 2011
הערות שוליים

↑  ראו: *גדעון עפרת, לידיה זבצקי: מעל ומעבר לחרס, בדרך אל הקרמיקה 1965-1937, באתר המחסן של גדעון עפרת
↑  ראו מכתב של זבצקי מתאריך 24 בספטמבר 1986 אל עדנה יושפה, מחלקת העיצוב, מוזיאון ישראל, ירושלים. תיק לידיה זבצקי, מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל, ירושלים.
↑  ראו: יורם לוי, "פרס ירושלים", דבר, 24 בספטמבר 1990
↑  ראו: דשא, ניצה, "קסם החומר הקרמי", בנין ודיור, אוגוסט-ספטמבר 1999, עמ' 27-30.
1 2  שפי, סמדר, "תהיות על קנקנם של כדים", הארץ, אוקטובר 1993.
↑  ראו: "לידיה זבצקי - בעיקר כדים", דף מידע בהוצאת מוזיאון ישראל, ירושלים, 1993
↑  ראו: נאור, דפנה (אוצרת), "שבע עבודות גדולות", גלריה המומחה, נווה צדק, תל אביב, 1998.
↑  ראו: שוורצמן, ציפי, "סרט, חבל, אבן", מקור ראשון, 5 ביולי 1998.
↑  ראו: ברקוביץ, אריה, "על סף האמנות", בעיתון הארץ, 17 במאי 1999.
↑  הקבר של לידיה זבצקי בעינת, באתר BillionGraves
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 278330  NLI: 987007511556205171  ISNI: 0000 0000 3403 4875  LCCN: n2002055734  RKD: 269533  ULAN: 500477467  VIAF: 60904437   WorldCat (עם VIAF): 60904437
לוי יצחק (שמאי)

| --- | --- |

 לידה:  1937 בולגריה 
 פטירה:  24 באוגוסט 2023 (בגיל 86 בערך) רמת השרון, ישראל 
 מדינה:  ישראל
 תאריך עלייה:  1948
 מקצוע:  שמאי רכב
 מספר צאצאים:  3 
 
לוי יצחק (1937 – 24 באוגוסט 2023) היה שמאי רכב ישראלי, מחברו של מחירון לוי יצחק למחירי כלי רכב.
ביוגרפיה

נולד בשנת 1937 בבולגריה בשם יצחק לוי. ב-1948 עלה לישראל עם משפחתו והתגורר ביפו. למד בתיכון שבח בתל אביב במגמת מכונאות רכב. שירת בצה"ל כמדריך טכני למכונאי טנקים, ובאותה עת שינה את שמו ללוי יצחק.
עבד ברשת אורט כרכז מגמת מכונאות הרכב. למד שמאות רכב בבריטניה, ועם שובו לישראל פתח משרד שמאות בתל אביב. בשנת 1974 פרסם לראשונה את מחירון לוי יצחק למחיריהן של מכוניות משומשות, שהפך לאמת מידה בתחומו, ושימש חברות ביטוח, חברות להשכרת רכב, בעסקאות בין בעלי רכב ועוד.
בשנת 1982 הקים את חברת לוי יצחק – החברה לשמאות וסקרים בע"מ.
בהמשך פרסם לוי יצחק מחירון דירות ומחירון לרכב דו-גלגלי.
נישא לרחל, ולהם שלושה ילדים. בנו מי-רון לוי ממונה על שמאות הרכב בחברת לוי יצחק ובתו קארין קראוזה ממונה על שמאות הנדל"ן בחברה. כשפרש לגמלאות עבר ניהול החברה לשניהם.
לוי יצחק נפטר ב-24 באוגוסט 2023 בגיל 86 והובא לקבורה בבית הקברות מורשה ברמת השרון.
הערות שוליים

↑  אודי עציון‏, נפטר לוי יצחק, מייסד מחירון הרכב והשמאי הלאומי, באתר וואלה, 24 באוגוסט 2023
לוציאן ז'ליגובסקי

| --- | --- |

 לידה:  17 באוקטובר 1865 אשמיאני, בלארוס 
 פטירה:  9 ביולי 1947 (בגיל 81) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מקום קבורה:  בית הקברות הצבאי פובונזקי 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, הרפובליקה הפולנית השנייה, ליטא המרכזית 
 תקופת הפעילות:  מ-1885 
 דרגה:  General of the branch 
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה 
 עיטורים
 מפקד בלגיון הכבוד (3 במאי 1923)  צלב הגבורה (1921)  Commemorative Badge of the Inspector General of the Armed Forces (12 במאי 1936)  הצלב הגדול של מסדר פולוניה רסטיטוטה (2 במאי 1923)  Cross of Independence with Swords (25 בפברואר 1932)  דרגה רביעית במסדר גאורגיוס הקדוש  מפקד הצלב בווירטוטי מיליטארי  הצלב הגדול של מסדר הכתר הרומני  מדליית הניצחון  צלב הכסף של וירטוטי מיליטארי  צלב המלחמה  צלב המלחמה 1914–1918  Order of St. Vladimir, 4th class with Swords  צלב המלחמה 1914–1918  צלב ההצטיינות של צבא ליטא המרכזית  Golden Laurel of the Polish Academy of Literature  עשור להשבת עצמאות פולין  מדליית המלחמה 1918–1921  מסדר סטניסלב הקדוש, דרגה 2  מסדר סנטה אנה, דרגה 2  אות המסדר אנה הקדושה, דרגה 3  אזרחות כבוד של ורשה 
 
לוציאן מצ'יסלאב ראפאל ז'ליגובסקי (בפולנית: Lucjan Mieczysław Rafał Żeligowski;‏ 17 באוקטובר 1865 – 9 ביולי 1947) היה גנרל ופוליטיקאי פולני, ראש רפובליקת ליטא המרכזית, שר ההגנה של פולין ב-1925–1926.
ביוגרפיה

לוציאן ז'ליגובסקי נולד בעיירה אשמיאני (בפלך וילנה של האימפריה הרוסית, כיום במחוז גרודנו של בלארוס). למד גימנסיה בווילנה. לאחר סיום הלימודים התגייס לצבא האימפריה הרוסית. עבר הכשרה לקצונה בבית הספר לקציני חיל הרגלים בעיר ריגה והוסמך לקצונה ב-1885. לחם במלחמת רוסיה-יפן. במהלך מלחמת העולם הראשונה לחם כמפקד רגימנט בדרגת קולונל. על אומץ ליבו בקרבות עוטר ב-5 עיטורים רוסים. לאחר מהפכת פברואר ברוסיה היה בין מארגני יחידות פולניות בצבא הרוסית, פיקד על חטיבה במסגרת הגיס הפולני ה-1.
לאחר המהפכה הבולשביקית ברוסיה, נמלט לדרום רוסיה (מחשש שייעצר על ידי השלטון החדש). שם ארגן דיוויזיה מפולנים, אשר שירתו בצבא הרוסי. דיוויזיה בפיקודו השתתפה בקרבות נגד צבאו של סמיון פטליורה בדרום אוקראינה ובקרבות עם הצבא האדום באזור אודסה. במאי 1919, בסיכום עם ממשלת רומניה, נסוגה הדיוויזיה של ז'ליגובסקי לתוך בסרביה. משם, הועברה ברכבת למערב אוקראינה, שם שולבה בצבא של הרפובליקה הפולנית. ז'ליגובסקי נטל חלק בקרבות האחרונים של מלחמת פולין–אוקראינה. בהמשך מונה לפקד על דיוויזיה מס' 10, איתה נלחם בצבא האדום במערב בלארוס. בספטמבר 1920 מונה למפקד הדיוויזיה הבלארוסית-ליטאית הראשונה.
בתחילת אוקטובר 1920, המפקד הפולני העליון יוזף פילסודסקי הורה לגנרל ז'ליגובסקי "למרוד" ביחד עם הדיוויזיה שלו ולהשתלט על העיר וילנה וסביבותיה. ב־8 באוקטובר 1920 נכנסו חיילים בפיקודו של ז'ליגובסקי לווילנה, ולא נתקלו בהתנגדות כלשהי. בעיר וילנה הכריזה ז'ליגובסקי על הקמת רפובליקה של ליטא המרכזית. הוא מינה את עצמו לנשיא הרפובליקה ולמפקד העליון של הכוחות המזוינים שלה. הוא כיהן בתפקידים אלו עד למרץ 1922, אז התאחדה ליטא המרכזית עם הרפובליקה הפולנית ולמעשה חדלה להתקיים (היא הפכה למחוז במדינה הפולנית).
לאחר האיחוד שירת ז'ליגובסקי במטה הכללי של צבא פולין. בסוף 1925 מונה לשר ההגנה של פולין. נטל חלק פעיל במהפכת מאי, שהעלתה לשלטון את חברו הטוב יוזף פילסודסקי. בשנת 1927 החליט ז'ליגובסקי לפרוש מהצבא ומהפוליטיקה. הוא התחיל לכתוב ספר זיכרונות, אשר יצא לאור ב-1930. בשנת 1935, שב לפוליטיקה ונבחר לפרלמנט הפולני.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה ניסה להתגייס שוב לשירות הצבאי, אך נדחה בשל גילו המופלג. עם התקרבות הצבא הגרמני לוורשה, עזב מזרחה. תחילה הגיע ללבוב ומשם עבר את הגבול לרומניה. הוא הגיע לצרפת, שם הצטרף אל הממשלה הפולנית הגולה. לאחר נפילת צרפת עבר לבריטניה. שהה שם במשך כל המלחמה. בתום המלחמה נשאר בבריטניה. בשנת 1947 קיבל הסכמה מממשלת פולין הקומוניסטית לחזור לפולין. במהלך ההכנות לנסיעה חלה ומת.
גופתו הוטסה לפולין והוא נטמן בבית הקברות הצבאי פובונזקי.
ישראל במשחקים האולימפיים לנוער

ישראל משתתפת באופן סדיר במשחקי הקיץ האולימפיים לנוער החל מראשיתם באולימפיאדת סינגפור בשנת 2010, והחלה להשתתף במשחקי החורף האולימפיים לנוער החל משנת 2016 באולימפיאדת לילהאמר.
ישראל זכתה בשמונה מדליות, מהן ארבע מדליות זהב, שלוש מדליות כסף ואחת ארד במשחקי הקיץ. באולימפיאדת הנוער סינגפור ישראל זכתה ב-5 מדליות, מהן שלוש זהב ושתיים כסף ובאולימפיאדת הנוער בואנוס איירס ישראל זכתה בשלוש מדליות, אחת מכל סוג. ארבע מהמדליות הן בענף השחייה, ומדליה יחידה בגלישת רוח, טאקוונדו, אתלטיקה והתעמלות אקרובטית. שמונה ספורטאים ישראלים זכו במדליות אולימפיות לנוער. במדליות זהב זכו: גילי חיימוביץ', דמיטרי קרויטר, מעיין רפיח ואנסטסיה גורבנקו, במדליות כסף זכו: יעקב טומרקין (פעמיים) והצמד נועה קזדו יקר (אנ') ויונתן פרידמן ובמדליית ארד זכה דניס לוקטב. מתוך שמונה המדליות, זכו הנערים בשש מדליות, נערה אחת זכתה במדליית אחת וזוג מעורב (נערה ונער) זכה במדליה אחת.
נציגיה זכו במדליות נוספות כחלק מנבחרת לאומים מעורבת, בעיקר בענף הג'ודו, והגיעו לשלבי גמר בתחרויות רבות לאורך השנים.
ישראל זכתה בשתי מדליות, כסף וארד, במשחקי החורף בענף סקי אלפיני על ידי הגולשת נועה סולוש.
עד היום שלחה ישראל רק ספורטאי ערבי אחד להשתתף באולימפיאדת הנוער: השחיין מרק חינאווי.
משלחות ישראל לאולימפיאדה > משחקי הקיץ > אולימפיאדת הנוער סינגפור (2010)

המשלחת הראשונה של מדינת ישראל למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור. המשלחת כללה 15 ספורטאים, שהתחרו ב-18 תחרויות בשמונה ענפי ספורט. המשלחת זכתה בחמש מדליות אולימפיות. האתלט, דמיטרי קרויטר (קפיצה לגובה), גולש הרוח, מעיין רפיח (טכנו 293), ולוחם הטאקוונדו, גילי חיימוביץ' (עד 48 ק"ג), זכו במדליית זהב. השחיין, יעקב טומרקין, זכה בשתי מדליות כסף במשחים ל-100 ול-200 מטר גב.
הישגים נוספים רשמו השחיין אמרי גניאל והמתעמלת האומנותית ויקטוריה פילנובסקי שהעפילו לגמר בתחרותיהם, הג'ודוקא רותם שור שהתמודדה על מדליית הארד במשקל עד 63 ק"ג, וגולשת הרוח נעמי כהן שסיימה במקום הרביעי בתחרות גלשן טכנו 293. הישג מיוחד רשמה הטריאתלטית, פאני בייסרון, שסיימה במקום השישי והייתה לנציגה הישראלית הראשונה בענף הטריאתלון במסגרת של המשחקים האולימפיים, הן לנוער והן הרגילים. כמו כן, בתחרויות שהתקיימו בין נבחרות לאומים מעורבות זכתה פאני בייסרון (טריאתלון) במדליית זהב ורותם שור (ג'ודו) במדליית ארד.
תקרית פוליטית נרשמה בגמר הטאקוונדו בה זכה גילי חיימוביץ' במדליית הזהב לאחר שיריבו האיראני, מחמד סלימאני, לא הופיע לקרב. המשלחת האיראנית טענה כי סלימאני נפצע בקרסולו ולכן לא התייצב לקרב. בעוד ראש המשלחת הישראלית, דניאל אורן, טען כי פרישתו של סלימאני נבעה ממניעים פוליטיים כפי שהתרחש באולימפיאדות קודמות.
משלחות ישראל לאולימפיאדה > משחקי הקיץ > אולימפיאדת הנוער נאנג'ינג (2014)

ישראל שלחה לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג משלחת בת 14 ספורטאים, שהתחרו ב-23 תחרויות בשמונה ענפי ספורט. בניגוד להצלחתה של המשלחת הישראלי באולימפיאדת הנוער הראשונה. אף נציג ישראלי לא זכה במדליה. אולם, הג'ודוקא עידן ורדי זכה במדליית ארד בתחרות הנבחרות המעורבות בג'ודו.
הישגים בולטים של המשלחת היו בהעפלה לשלבי הגמר של המתעמל ארטיום דולגופיאט, בתחרויות קרב רב ליחידים, קפיצות ותרגיל קרקע, המתעמלת האמנותית לינוי אשרם, בקרב רב ליחידות, והשחיין עידו הבר, במשחים ל-200 ול-400 מטר חופשי. גולש הרוח יואב עומר סיים במקום חמישי בתחרות גלשן טכנו 293. הישג נוסף קבעה הקשתית מאיה רסקין, אשר הייתה הנציגה הישראלית הראשונה בענף הקשתות במסגרת של המשחקים האולימפיים, הן לנוער והן הרגילים. כמו כן, נציגה ישראלית התחרתה לראשונה בענף טניס שולחן במשחקים האולימפיים לנוער, כאשר הפעם היחידה הנוספת בה ישראל התחרתה, עד כה, בענף זה במסגרת המשחקים האולימפיים הייתה באולימפיאדת אתונה 2004.
משלחות ישראל לאולימפיאדה > משחקי הקיץ > אולימפיאדת הנוער בואנוס איירס (2018)

ישראל שולחת לאולימפיאדת הנוער בואנוס איירס משלחת בת 19 ספורטאים, שהתחרו ב-32 תחרויות בשמונה ענפי ספורט. המשלחת זכתה בשלוש מדליות אולימפיות. השחיינית, אנסטסיה גורבנקו, זכתה במדליית זהב במשחה ל-200 מטר מעורב אישי, צמד המתעמלים האקרובטיים, נועה קזדו יקר ויונתן פרידמן זכו במדליית כסף בתחרות לזוג מעורב, והשחיין, דניס לוקטב זכה במדליית ארד במשחה ל-200 מטר חופשי.
הישגים נוספים רשמו גולשי הרוח, נעמה גזית ותומר ורדימון, שסיימו, כל אחד בנפרד, במקום הרביעי בתחרויות הטכנו +293, והג'ודוקא אריאל שולמן, שהתמודד על מדליית הארד במשקל עד 55 ק"ג. הישגים נוספים נרשמו בענף השחייה עם העפלה לשלושה גמרים נוספים: גל כהן גרומי סיים במקום הרביעי במשחה ל-200 מטר מעורב אישי לנערים, דניס לוקטב סיים במקום השישי במשחה ל-400 מטר חופשי לנערים, ואנסטסיה גורבנקו סיימה במקום השביעי במשחקה ל-100 מטר חופשי לנערות. הישג בולט נוסף של המשלחת היה העפלה לגמר בתחרות הקרב רב של המתעמלת האומנותית, ולריה סוצקוב. המשלחת הישראלית רשמה הופעות בכורה במשחקי הנוער בענף האופניים, ובענף ההתעמלות האקרובטית שצורף לראשונה לתוכנית המשחקים.
תקרית פוליטית נרשמה טרם פתיחת המשחקים כאשר תוניסיה, בניגוד לחוקת הוועד האולימפי הבינלאומי, מנעה את כניסתם של הספורטאים הישראלים לאליפות העולם לנוער בטאקוונדו לשנת 2018 ומנעה מהם את האפשרות להתחרות עבור כרטיס העפלה למשחקים. בתגובה לכך, לוחמי הטאקוונדו, אבישג סמברג ודניאל גויכמן, העפילו למשחקים באמצעות קבלת כרטיס חופשי.
משלחות ישראל לאולימפיאדה > משחקי החורף > אולימפיאדת הנוער לילהאמר (2016)

ישראל לא השתתפה באולימפיאדת הנוער אינסברוק ומשלחתה הראשונה למשחקי החורף לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער לילהאמר. המשלחת מנתה שני ספורטאים, אשר התחרו בחמש תחרויות בשני ענפי ספורט. השתתפותה של ישראל לראשונה במשחקי החורף באולימפיאדה הייתה גם בעלת מימד סימבולי לאור העובדה כי המשלחת הישראלית הבוגרת הראשונה למשחקי החורף האולימפיים הייתה לאולימפיאדת לילהאמר בשנת 1994.
משלחות ישראל לאולימפיאדה > משחקי החורף > אולימפיאדת הנוער לוזאן (2020)

המשלחת לאולימפיאדת הנוער לוזאן מנתה שלושה ספורטאים שהתחרו בשלושה ענפי ספורט. הגולשת האלפינית, נועה סולוש, זכתה במדליית כסף ומדליית ארד ראשונות לישראל במשחקי החורף האולימפיים במסלול משולב ומסלול הסופר G (בהתאמה).
משלחות ישראל לאולימפיאדה > משחקי החורף > אולימפיאדת הנוער קאנגוואן (2024)

המשלחת לאולימפיאדת הנוער קאנגוואן כללה ספורטאית יחידה שהתחרתה בענף ההחלקה אומנותית בקטגוריית הנערות.
רשימת נושאי הדגל

| # | שנה | עונה | טקס הפתיחה | ספורט | טקס הנעילה | ספורט |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2010 | קיץ | נעמי כהן | שיט | – | – |
| 2 | 2014 | קיץ | יואב עומר | שיט | לינוי אשרם | התעמלות אומנותית |
| 3 | 2016 | חורף | איתמר בירן | סקי אלפיני | – | – |
| 4 | 2018 | קיץ | אבישג סמברג | טאקוונדו | – | – |
| 5 | 2020 | חורף | ניקיטה קובלנקו | החלקה אמנותית | – | – |
| 6 | 2024 | חורף | – | – | סופיה שיפרין | החלקה אמנותית |
טבלאות מדליות

| --- | --- |
 :  ראו גם – מדליות במשחקים האולימפיים לנוער
טבלאות מדליות > מדליות לפי מגדר

| מגדר |  !  !  !   |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| נערות | 1 | 1 | 1 | 3 |
| נערים | 3 | 2 | 1 | 6 |
| מעורב (*) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| סך הכל | 4 | 4 | 2 | 10 |
(*) משולב - נערות ונערים ביחד
טבלאות מדליות > רשימת זוכי המדליות

| מדליה | שם | משחקים | ענף | תחרות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | גילי חיימוביץ' | 2010 סינגפור |  טאקוונדו | עד 48 ק"ג, נערים |
|  | דמיטרי קרויטר | 2010 סינגפור |  אתלטיקה | קפיצה לגבוה, נערים |
|  | מעיין רפיח | 2010 סינגפור |  שיט | טכנו 293, נערים |
|  | יעקב טומרקין | 2010 סינגפור |  שחייה | 100 מטר גב, נערים |
|  | יעקב טומרקין | 2010 סינגפור |  שחייה | 200 מטר גב, נערים |
|  | אנסטסיה גורבנקו | 2018 בואנוס איירס |  שחייה | 200 מטר מעורב אישי, נערות |
|  | נועה קזדו יקר (אנ') יונתן פרידמן | 2018 בואנוס איירס |  התעמלות | זוג מעורב, אקרובטיקה |
|  | דניס לוקטב | 2018 בואנוס איירס |  שחייה | 200 מטר חופשי, נערים |
|  | נועה סולוש | 2020 לוזאן |  סקי אלפיני | משולב, נערות |
|  | נועה סולוש | 2020 לוזאן |  סקי אלפיני | סופר G, נערות |
משלחות אולימפיות

54 ספורטאים נכללו במשלחות האולימפיות של ישראל למשחקים האולימפיים לנוער, 48 במשחקי הקיץ ושישה במשחקי החורף.
משלחות אולימפיות > משחקי הקיץ

| ענף | 2010 | 2014 | 2018 | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אופניים | - | - | 2 | 2 |
| אתלטיקה | 1 | 2 | 3 | 6 |
| ג'ודו | 2 | 1 | 1 | 4 |
| התעמלות  | 1 | 2 | 4 | 7 |
| טאקוונדו | 1 | - | 2 | 3 |
| טניס שולחן | - | 1 | - | 1 |
| טריאתלון | 1 | 1 | 1 | 3 |
| כדורסל | 4 | - | - | 4 |
| קשתות | - | 1 | - | 1 |
| שחייה | 3 | 4 | 4 | 11 |
| שיט | 2 | 2 | 2 | 6 |
| סה"כ | 15 | 14 | 19 | 48 |
↑  התעמלות אמנותית + התעמלות מכשירים + התעמלות אקרובטית
משלחות אולימפיות > משחקי החורף

| ענף | 2016 | 2020 | 2024 | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| החלקה אמנותית | 1 | 1 | 1 | 3 |
| סקי אלפיני | 1 | 1 | - | 2 |
| סקי בסגנון חופשי | - | 1 | - | 1 |
| סה"כ | 2 | 3 | 1 | 6 |
משלחות אולימפיות > ענפי ספורט

| ענף> אולימפיאדות קיץ | ספורטאים> אולימפיאדות קיץ | אולימפיאדות> אולימפיאדות קיץ | שנים> אולימפיאדות קיץ | הישג השיא בענף> אולימפיאדות קיץ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אופניים | 2 | 1 | 2018 | מקום תשיעי – איתן לוי ונדב רייסברג (קבוצתי, נערים, 2018) |
| אתלטיקה | 6 | 3 | 2010-2018 | מדליית זהב – דמיטרי קרויטר (קפיצה לגובה, נערים, 2010) |
| ג'ודו | 4 | 3 | 2010-2018 | מקום חמישי – רותם שור (עד 63 ק"ג, נערות, 2010) אריאל שולמן (עד 55 ק"ג, נערים, 2018) |
| התעמלות אמנותית | 3 | 3 | 2010-2018 | מקום חמישי – לינוי אשרם (קרב רב, נערות, 2014) |
| התעמלות אקרובטית | 2 | 1 | 2018 | מדליית כסף – נועה קזדו יקר (אנ') ויונתן פרידמן (זוג מעורב, 2018) |
| התעמלות מכשירים | 2 | 2 | 2014-2018 | מקום חמישי – ארטיום דולגופיאט (קפיצות, נערים, 2014) |
| טאקוונדו | 3 | 2 | 2010, 2018 | מדליית זהב – גילי חיימוביץ' (נערים, 2010) |
| טניס שולחן | 1 | 1 | 2014 | שמינית גמר – ניקול טרוסמן (יחידות, 2014) |
| טריאתלון | 3 | 3 | 2010-2018 | מקום שישי – פאני בייסרון (יחידות, 2010) |
| כדורסל | 4 | 1 | 2010 | מקום שישי – (כדורסל 3X3, נערים, 2010) |
| קשתות | 1 | 1 | 2014 | מקום 17 – מאיה רסקין (יחידות, 2014) |
| שחייה | 11 | 3 | 2010-2018 | מדליית זהב – אנסטסיה גורבנקו (200 מטר מעורב אישי, נערות, 2018) |
| שיט | 6 | 3 | 2010-2018 | מדליית זהב – מעיין רפיח (טכנו 293, נערים, 2010) |
אולימפיאדות חורף
| החלקה אמנותית | 3 | 3 | 2016-2024 | מקום 12 – סופיה שיפרין (נערות, 2024) |
| סקי אלפיני | 2 | 2 | 2016-2020 | מדליית כסף – נועה סולוש (משולב, נערות, 2020) |
| סקי בסגנון חופשי | 1 | 1 | 2020 | מקום 17 – מריה צ'רבקובסקיה (סקי קרוס, נערות, 2020) |
הישגים משמעותיים במשחקים האולימפיים לנוער

בטבלה מפורטים לפי סדר כרונולוגי הישגים ממקום שמיני ומעלה להוציא זכיות במדליה אולימפית. בתחרויות בשיטת נוק-אאוט מצוינת העפלה לרבע הגמר.
| ספורטאי/נבחרת | הישג | ענף | תחרות | אולימפיאדה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| רותם שור | מקום 5 | ג'ודו | עד 63 ק"ג, נערות | 2010 סינגפור | הישג שיא בענף |
| ויקטוריה פילנובסקי | מקום 6 | התעמלות אמנותית | קרב רב, יחידות | 2010 סינגפור | הישג שיא במקצוע בענף |
| פאני בייסרון | מקום 6 | טריאתלון | יחידות | 2010 סינגפור | הישג שיא בענף |
| נבחרת ישראל בכדורסל 3X3 | מקום 6 | כדורסל | נערים | 2010 סינגפור | הישג שיא בענף |
| יעקב טומרקין | מקום 4 | שחייה | 200 מטר מעורב אישי, נערים | 2010 סינגפור |  |
| אמרי גניאל | מקום 6 | שחייה | 50 מטר חזה, נערים | 2010 סינגפור |  |
| אמרי גניאל | מקום 7 | שחייה | 100 מטר חזה, נערים | 2010 סינגפור |  |
| נעמי כהן | מקום 4 | שיט | גלישת רוח, טכנו 293, נערות | 2010 סינגפור |  |
| לינוי אשרם | מקום 5 | התעמלות אמנותית | קרב רב, יחידות | 2014 נאנג'ינג | הישג שיא במקצוע בענף |
| ארטיום דולגופיאט | מקום 5 | התעמלות מכשירים | שולחן קפיצות, נערים | 2014 נאנג'ינג | הישג שיא במקצוע בענף |
| ארטיום דולגופיאט | מקום 8 | התעמלות מכשירים | קרקע, נערים | 2014 נאנג'ינג |  |
| עידו הבר | מקום 5 | שחייה | 400 מטר חופשי, נערים | 2014 נאנג'ינג |  |
| עידו הבר | מקום 6 | שחייה | 200 מטר חופשי, נערים | 2014 נאנג'ינג |  |
| יואב עומר | מקום 5 | שיט | גלישת רוח, טכנו 293, נערים | 2014 נאנג'ינג |  |
| נוי דריהן | מקום 8 | שיט | גלישת רוח, טכנו 293, נערות | 2014 נאנג'ינג |  |
| ורוניקה צ'יינוב | מקום 7 | אתלטיקה | קפיצה לגובה, נערות | 2018 בואנוס איירס |  |
| אריאל שולמן | מקום 5 | ג'ודו | עד 55 ק"ג, נערים | 2018 בואנוס איירס | השוואה להישג שיא בענף |
| ולריה סוצקוב | מקום 7 | התעמלות אמנותית | קרב רב, יחידות | 2018 בואנוס איירס |  |
| אבישג סמברג | מקום 5 | טאקוונדו | עד 49 ק"ג, נערות | 2018 בואנוס איירס |  |
| גל כהן גרומי | מקום 4 | שחייה | 200 מטר מעורב אישי, נערים | 2018 בואנוס איירס |  |
| דניס לוקטב | מקום 6 | שחייה | 400 מטר חופשי, נערים | 2018 בואנוס איירס |  |
| אנסטסיה גורבנקו | מקום 7 | שחייה | 100 מטר חופשי, נערות | 2018 בואנוס איירס |  |
| אנסטסיה גורבנקו לאה פולונסקי דניס לוקטב גל כהן גרומי | מקום 8 | שחייה | שליחים 4X100 מטר חופשי, משולב | 2018 בואנוס איירס |  |
| תומר ורדימון | מקום 4 | שיט | גלישת רוח, טכנו +293, נערים | 2018 בואנוס איירס |  |
| נעמה גזית | מקום 4 | שיט | גלישת רוח, טכנו +293, נערות | 2018 בואנוס איירס |  |
ראו גם

המשחקים האולימפיים לנוער
ספורט בישראל
הוועד האולימפי בישראל
ישראל במשחקים האולימפיים
ישראל במשחקים הפאראלימפיים