stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אברהם סלע
אודות ספריו > הבעת' הפלסטיני: מפלגת הבעת' הערבית הסוציאליסטית בגדה המערבית תחת השלטון הירדני

הספר בוחן את תולדות מפלגת הבעת' הערבית הסוציאליסטית שפעלה בממלכת ירדן בתקופה שבין מלחמת 1948 ומלחמת 1967. אף שהמפלגה פעלה ברחבי הממלכה כולה, חברי ומנהיגי המפלגה היו באורח בולט פלסטינים, בעיקר מהגדה המערבית. הספר מתבסס על מקורות מגוונים ובהם מסמכי שירותי המודיעין והביטחון הירדניים שנתפסו על ידי ישראל עם כיבוש הגדה המערבית, העיתונות הערבית, וכן ספרי זכרונות ומחקר. פרקי הספר הראשונים עוסקים בהתפתחותה של המפלגה, ביחסיה עם המשטר, ובתפקיד שמילאה במישור היחסים הבינערבי, בעיקר בשנים התוססות של מאבקים על הגמוניה אידאולוגית ופוליטית מאמצע שנות ה-50 עד מלחמת 1967. פרקים אחרים דנים במצע הרעיוני של המפלגה, ביחסיה עם מפלגות אחרות ועם הקצונה בצבא, דבר שהתבטא בנוכחות רבה יחסית של קצינים בעת'יים בניסיונות קשר נגד המשטר. תרומתו העיקרית של הספר היא במחקר ששילב מידע מפורט על פעילי המפלגה במסמכי המודיעין הירדניים עם מחקר שדה שכלל ראיונות עומק עם פעילים בכירים של המפלגה בגדה המערבית במטרה להתחקות אחר הרקע החברתי-פוליטי שלהם ומניעי הצטרפותם למפלגה זו.
אודות ספריו > ממגעים למשא ומתן: היחסים בין הסוכנות היהודית ומדינת ישראל לבין המלך עבדאללה, 1950-1946

החיבור מהווה הרחבה של הרצאה שנישאה במרכז דיין, באוניברסיטת תל אביב ב-1985 לזכרו של ראובן שילוח, אחד מהאישים שהיו מעורבים בדיפלומטיה הציונית-האשמית לפני קום המדינה ואחריה. החיבור בוחן את הרקע ההיסטורי של הקשרים בין המוסד הציוני לבין האמיר, ואחר כך המלך, ההאשמי בעבר הירדן, במיוחד לאחר מלחמת העולם השנייה. המגעים בין שני הצדדים התהדקו במיוחד עם החרפת המתח סביב עתיד שאלת ארץ-ישראל, התכונה האזורית סביב סיום המנדט הבריטי על הארץ ולקראת מלחמת 1948. למרות המלחמה הקשה בין צבא הלגיון הערבי לבין צה"ל, הצדדים חידשו את המגעים ביניהם בשלהי המלחמה, חתמו על הסכם שביתת נשק ואף ניסו להתקדם לקראת הסכם שלום, דבר שלא עלה יפה בשל התנגדות חריפה לכך בקרב האליטה הירדנית-פלסטינית שסבבה את המלך, וכן בשל לחצים ערביים כבדים להימנע מכך.
אודות ספריו > כיבוש לוד, יולי 1948

הספר בוחן מחדש את הקרב על לוד במלחמת 1948, תוך הצגת מקומה של העיר וייחודה הגאוגרפי, הכלכלי והחברתי, ומקומה בתוך המרקם האזורי—החקלאי בעיקרו—שבו נועד לה תפקיד מפתח כלכלי וצבאי. הספר מתבסס על מקורות ראשוניים ומשניים מגוונים שלא נעשה בהם שימוש קודם לכן, ובכלל זה מסמכים ערביים מקוריים של הוועדה הלאומית של העיר לוד, וכן מקורות ארכיוניים ישראליים, חוברות זיכרון והנצחה, ועוד. המחקר מפריך את הטענות של חוקרים ישראליים אחרים בדבר טבח מכוון שבוצע כביכול על ידי הכוח הישראלי שכבש את העיר בתושבים שמצאו מקלט באחד המסגדים בעיר, וכן גירוש מכוון של הרוב המכריע של התושבים הערביים מן העיר. המחקר מסביר את היווצרות המספר הגדול של הרוגים מקרב התושבים כחלק ממהלך הקרב ואת הגירוש כתולדה של מצב צבאי שנוצר בעקבות ההשתלטות הראשונית על העיר.
אודות ספריו > The PLO and Israel: From Armed Struggle to Political Settlement

זהו קובץ מאמרים של מחברים ישראלים ופלסטינים שהשתתפו בכנס בינלאומי שהתקיים מטעם מכון טרומן לקידום השלום שבאוניברסיטה העברית מיד לאחר חתימת הסכם קהיר בין ישראל לאש"ף, שהביא ליציאת כוחות צה"ל ממרבית שטח רצועת עזה ומיריחו ולהקמת הרשות הפלסטינית בהנהגת יאסר ערפאת. 
המאמרים בוחנים את התהליך ההיסטורי שהביא את שני הצדדים לעבור ממסלול ממושך של עימות למשא ומתן ולהסכם על תהליך שנועד להסתיים בהסדר קבע בין הצדדים. הספר עוסק בהיבטים פוליטיים, חברתיים ופסיכולוגיים שעמדו ועומדים ביסוד היחסים בין שני הצדדים, בצד מאמרים המנתחים את עמדות מקבלי ההחלטות הישראליים והפלסטינים.
אודות ספריו > The Decline of the Arab-Israeli Conflict: Middle East Politics and the Quest for Regional Order

הספר עוסק ביחסים הבינערביים וזיקתם לסכסוך עם ישראל מהקמתה ועד שלהי שנות ה-90. בניגוד לדעה הרווחת בישראל, הספר מראה כיצד מדינות ערב, בהנהגת מצרים של נאצר וסאדאת, פעלו באמצעות ועידות הפסגה הערביות כדי לגבש עמדות קיבוציות שעל פי רוב ביקשו לצמצם את סכנת העימות עם ישראל, מתוך סיבות מעשיות וחרף האידאולוגיה הפאן-ערבית ששללה את הלגיטימיות של ישראל מעיקרה. תחילתו של התהליך בשנים שקדמו למלחמת 1967, במאמץ להימנע ממלחמה, עבור במתן 'הכשר' למשא ומתן מדיני עם ישראל לאחר מלחמת יום הכיפורים, וכלה באישורן של שתי תוכניות שלום ערביות עם ישראל, ב-1982 וב-2002.
אודות ספריו > זמן חמאס: חזון, אלימות ופשרה

הספר מנתח את דרכה של תנועת ההתנגדות האסלאמית (חמאס) בתחום האידאולוגי-אסלאמי, החברתי, הצבאי והמדיני, כדי לעמוד על טיבה ולהסביר את יחסי הגומלין שבין הדוגמה הדתית שלה להתנהגותה המעשית כתנועה חברתית-פוליטית.
ההתחקות אחר התנהגות התנועה ונימוקיה בתחומים אלה מציגה תנועה הקשובה קשב רב להלכי הרוח הציבוריים ומעצבת את המסרים שלה ואף את התנהגותה הטקטית בהתאם לכך. הספר מבליט את ההתמודדות של התנועה בשני מישורים מקבילים: מול ישראל, שנגדה מנהלת חמאס ג'יהאד בעל אופי של שחרור לאומי, ומול פת"ח, הזרם הפוליטי המרכזי באש"ף, שהחל משנת 1994 גם עמד בראש הרשות הפלסטינית שהוקמה בעקבות הסכם אוסלו א'. מסקנות המחקר הן שמדובר בתנועה בעלת יכולת ארגונית גבוהה שעברה תהליך של התמסדות ארגונית ופוליטית והפגינה גמישות ומעשיות פוליטית חרף המשך הדבקות בדוגמה הדתית. דוגמה בולטת לכך היא הנכונות להסכים לשביתת-נשק בלתי-מוגבלת בזמן (הודנה) עם ישראל, ולהקמת מדינה פלסטינית בגבולות 1967, כולל מזרח-ירושלים והחזרת הפליטים, עמדות שאינן רחוקות מאלה של אש"ף שעימו מקיימת ישראל משא-ומתן זה קרוב לשני עשורים. לאחר האינתיפאדה השנייה, בשיא התמיכה העממית שלא זכתה, החליטה התנועה, בניגוד להחלטתה בשנת 1996, להשתתף בבחירות הכלליות למועצה המחוקקת הפלסטינית בראשית 2006, בחירות שבהן זכתה ברוב המושבים במועצה והרכיבה את ממשלת הרשות הפלסטינית. המהדורה השנייה של הספר מסבירה את הצלחתה של חמאס בבחירות לרשויות המקומיות והעירוניות (2005-2004), שקדמה לבחירות למועצה המחוקקת ועומדת על עומק היריבות בינה לבין פת"ח, המיוצג על ידי הרשות הפלסטינית, בטרם הידרדרו לתהום עם השתלטות חמאס על רצועת עזה ביוני 2007.
אודות ספריו > The Continuum Political Encyclopedia of the Middle East

הספר הוא מהדורה מורחבת ומתוקנת של הספר (שפורסם על ידי אותה הוצאת ספרים ועל ידי אותו עורך בשנת 1999). האנציקלופדיה מקיפה כמה קבוצות של ערכים שהעיקריים שבהם הם: א. ערכים העוסקים בסוגיות מזרח-תיכוניות חוצות לאום כגון: הסכסוך הישראלי-ערבי (הערך הארוך ביותר), תהליך השלום במזרח התיכון, עדות דתיות, אסלאם רדיקלי, מים, נפט, המעצמות הגדולות והמזרח התיכון, טרור, נשים, הליגה הערבית, ועוד. ב. מדינות (כולל כל המדינות הערביות, טורקיה, איראן, ישראל ואפגניסטן). ג. אישים בולטים בעבר ובהווה, בעיקר בתחום המדיני.
ספרים ומונוגרפיות

אחדות בתוך פירוד: ועידות הפסגה הערביות 1982-1964 (ירושלים: הוצאת מגנס, 1983), 272 עמ'.
הבעת' הפלסטיני: מפלגת הבעת' הערבית הסוציאליסטית בגדה המערבית תחת השלטון הירדני (1948-1967), (ירושלים: הוצאת מגנס, 1984), 164 עמ'.
ממגעים למשא ומתן: היחסים בין הסוכנות היהודית ומדינת ישראל לבין המלך עבדאללה, 1950-1946 (תל אביב: מרכז דיין, אוניברסיטת תל אביב, 1985), 51 עמ'.
אלון קדיש, אברהם סלע וארנון גולן, כיבוש לוד, יולי 1948 (תל אביב: משרד הביטחון, 2000), 155 עמ'.
Avraham Sela & Moshe Ma'oz (eds.), The PLO and Israel: From Armed Struggle to Political Settlement (New York: St. Martin's Press, 1997), 310p.
The Decline of the Arab-Israeli Conflict: Middle East Politics and the Quest for Regional Order (Albany: SUNY Press, 1998), 423p.
(יחד עם שאול משעל) זמן חמאס: חזון, אלימות ופשרה (תל אביב: הוצאת ידיעות אחרונות, 1999), 293 עמ'.
יצא גם באנגלית:
With Shaul Mishal, The Palestinian Hamas: Vision, Violence and Coexistence, Second Edition (New York: Columbia University Press, 2006), with a new Preface (xiii-xxx), 244p.
The Continuum Political Encyclopedia of the Middle East (New York: Continuum, 2002), 944 p.
הערות שוליים

↑  סקירה על הספר: מרדכי בר און, ‏בחזרה אל לוד ורמלה, קתדרה 99, ניסן תשס"א, מרץ 2001
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307040005171  BIBSYS: 98038515  BnF: cb13523868d (data)  CiNii: DA12715834  GND: 1158481519  ISNI: 0000 0001 1057 3601  LCCN: n83123055  LNB: 000032305  NKC: jo2018978319  NTA: 180744895  ORCID: 0000-0002-3564-2973  RERO: 02-A011019967  SUDOC: 067006191  VIAF: 39535661   WorldCat (עם VIAF): 39535661
סופווייב מדיקל

שגיאות פרמטריות בתבנית:חברה מסחרית 
שימוש בפרמטרים מיושנים [ אנשי מפתח ]
| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  סופב
 מייסדים:  אריאל סברדליק
 תקופת הפעילות:  2015–הווה (כ־10 שנים)
 משרד ראשי:  יקנעם עילית
 ענפי תעשייה:  מכשור רפואי
 מוצרים עיקריים:  מכשור לטיפול בקמטים
 שווי שוק:  620 מיליון ש"ח (26 בינואר 2025)
 הכנסות:  50.3 מיליון דולר (2023)
 רווח תפעולי:  הפסד של 7.99 מיליון דולר (2023)
 רווח:  הפסד של 8.28 מיליון דולר (2023)
 הון עצמי:  26.3 מיליון דולר (2023)
 סך המאזן:  43.5 מיליון דולר (2023)
 יו"ר:  שמעון אקהויז
 מנכ"ל:  לואיס סקאפורי
 אנשי מפתח:  אריאל סברדליק (מנהל טכנולוגיות ראשי)
 עובדים:  38 (מאי 2021)
  
 sofwave.com
 
סופווייב מדיקל בע"מ, המוכרת בשם המקוצר "סופווייב", היא חברה ציבורית ישראלית המייצרת מכשור רפואי לטיפול בקמטים ולחידוש, מיצוק ושיפור של עור הפנים והצוואר.
היסטוריה

החברת נוסדה בינואר 2015, בשם ארכימדוס מדיקל בע"מ, על ידי אריאל סברדליק, המכהן כמנהל טכנולוגיות ראשי בחברה, וד"ר שמעון אקהויז, שהוא יו"ר דירקטוריון פעיל של החברה. עד לחודש מאי 2017 פעלה החברה כחברת חממה (חברת פרויקט הפועלת תחת חממה טכנולוגית וממומנת בחלקה על ידי רשות החדשנות), תחת חממת אלון מדטק ונצ'רס בע"מ. בספטמבר 2019 הקימה החברה חברה בת בארצות הברית בשם Sofwave Medical Inc, לשם הפצת מוצריה בצפון אמריקה, אזור שהוא שוק היעד העיקרי של החברה. לחברה יש מפיצים גם באסיה ובאירופה. מנכ"ל החברה מאז אוגוסט 2019 הוא לואיס סקאפורי, היושב בארצות הברית.
המוצר הראשון של החברה, שמכירתו החלה בדצמבר 2019, קרוי Sofwave, והוא משמש להצערת ומיצוק של עור הפנים והצוואר (טיפולי אנטי-אייג'ינג), בטכנולוגיית אולטרסאונד. בכוונת החברה לאפשר בעתיד טיפולי הצערה ומיצוק של העור גם באזורי גוף אחרים. הטיפול באמצעות המכשיר נמשך כ-30–45 דקות, ולהשגת התוצאה הרצויה נדרשים למטופל טיפול אחד או שניים. המכשיר נמכר לרופאים העוסקים בטיפולים אסתטיים, בהם מנתחים פלסטיים ורופאי עור.
באוגוסט 2019 גייסה החברה 8.4 מיליון דולר, ועד להנפקתה הושקעו בחברה בסך הכל כ-13.3 מיליון דולר. ב-12 במאי 2021 הונפקה החברה בבורסה לניירות ערך בתל אביב. ההפסד המצטבר בפעילות החברה, עד ל-30 ביוני 2021, הוא 21.16 מיליון דולר.
בעלי עניין

בעלי המניות העיקריים בחברה (נכון לדצמבר 2021) הם מייסדיה: שמעון אקהויז (25.26%) ואריאל סברדליק (11.85%).
הערות שוליים

1 2 3 4 5  סופווייב מדיקל בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  סופווייב גייסה 8.4 מיליון דולר, באתר TechTime‏, 11 באוגוסט 2019
↑  חזי שטרנליכט, סופווייב נהנתה מביקושים של יותר מפי שניים; תתחיל להיסחר בתל אביב בשבוע הבא, באתר כלכליסט, 13 במאי 2021
המשימה: מאדים

| --- | --- |

 בימוי:  בריאן דה פלמה 
 הופק בידי:  Tom Jacobson, דייוויד ס. גויר 
 תסריט:  ג'ים תומאס, ג'ון תומאס, גראהם יוסט 
 עריכה:  פול הירש 
 מוזיקה:  אניו מוריקונה 
 צילום:  סטיבן בורום 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Spyglass Media Group, סרטי טאצ'סטון 
 חברה מפיצה:  אולפני וולט דיסני, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  10 במרץ 2000 
 משך הקרנה:  114 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פעולה, סרט בסוגת ספרות עלילה ספקולטיבית, סרט הרפתקאות, סרט מדע בדיוני, סרט מתח 
 מקום התרחשות:  מאדים 
 הכנסות באתר מוג'ו:   missiontomars
 דף הסרט ב־IMDb
 
המשימה: מאדים (באנגלית: Mission to Mars) הוא סרט מדע בדיוני אמריקאי משנת 2000 בבימויו של בריאן דה פלמה ובכיכובם של גארי סיניז, טים רובינס, דון צ'ידל, קוני נילסן, וג'רי אוקונל. הסרט עוקב אחר צוות של אסטרונאוטים במשימת חילוץ נועזת בכוכב הלכת מאדים.
הסרט, אשר הופק בתקציב של 100 מיליון דולרים, גרף בסך הכל מעל ל-110 מיליון דולרים ברחבי העולם.
תקציר העלילה

בשנת 2020 נאס"א משגרת לעבר כוכב הלכת מאדים משימה מאוישת, בראשות מפקד המשימה לוק גרהם (מגולם על ידי דון צ'דל). הצוות מצליח להנחית את החללית על כוכב הלכת, ומגלה בהמשך תצורה מסתורית. כאשר הצוות מנסה לחקור את התגלית, מערבולת קטלנית הורגת את כולם מלבד את גרהם, ולאחר מכן נחשף שהמראה של אותה התוצרה המסותרית הוא של פנים אנושיות ענקיות. גרהם מצליח לשלוח אות מצוקה בחזרה לכדור הארץ.
בעקבות כך נאס"א מארגנת משימת חילוץ בראשות וודי בלייק (מגולם על ידי טים רובינס), ועם צוות הכולל את ג'ים מקונל (גארי סיניז), ד"ר טרי פישר (קוני נילסן), ופיל אולמייר (ג'רי אוקונל). משימץ החילוץ יוצאת לדרך אך הצוות נאלץ להתמודד עם אתגרים רבים לאורך הדרך, כולל תקלה קטסטרופלית בחללית אשר גורם למותם של חלק מהאסטרונאוטים. האסטרונאוטים הנותרים מצליחים להגיע למאדים, ופוגשים שם בגרהם אשר עודנו בחיים. הצוות מצליח בהמשך לפענח את האותות שמגיעים מהתצורה המסתרית, ומגלים שהיא מכילה מסר שנוצר במקור על ידי ציוויליזציה קדומה שחיה לפני מיליארדי שנים על פני מאדים והייתה אחראית להיווצרות של החיים על פני כדור הארץ. במהלך מפגש עם אנשי מאדים הם מזמינים את אחד מאנשי הצוות להצטרף אליהם. ג'ים מק'קונל מחליט להיות זה שיישאר במאדים, בעוד שיתר חברי הצוות חוזרים חזרה לכדור הארץ.
צוות השחקנים הראשי

גארי סיניז בתפקיד ג'ים מק'קונל, אסטרונאוט לשעבר אשר מתאבל על מותה של אשתו אשר אחראי על משימת החילוץ במאדים.
טים רובינס בתפקיד וודי בלייק, מפקד משימת החילוץ במאדים.
דון צ'ידל בתפקיד לוק גרהם, הניצול היחיד מהמשימת הראשונית במאדים.
קוני נילסן בתפקיד טרי פישר, קצינת הרפואה של משימת החילוץ ואשתו של וודי.
ג'רי אוקונל בתפקיד פיל אולמייר, המומחה הטכני של משימת החילוץ.
הפקה

הסרט צולם בעיקר בוונקובר שבקולומביה הבריטית, בירדן, ובאיים הקנריים.
פסקול

פסקול הסרט יצא לשווקים ב-14 במרץ 2000. הפסקול הולחן על ידי אניו מוריקונה ובוצע על ידי התזמורת הפילהרמונית של ניו יורק.
תסמונת ראיית מחשב

תסמונת ראיית מחשב או CVS (באנגלית: Computer Vision Syndrome) היא מאמץ עיניים (eyestrain) הנובע משימוש ממושך ורציף במחשב. מנתוני ארגון האופטומטריסטים האמריקאי עולה כי עד 90% ממשתמשי המחשב חווים תופעות CVS.
על פי הידוע כיום, CVS אינה מחלה, ליקוי או הפרעת ראייה בעלת נזק ישיר לטווח ארוך. אין מחקרים המוכיחים נזק לעיניים מצפייה ממושכת במסך. עם זאת, כאשר מקור הבעיה הוא התייבשות העין, לא מן הנמנע כי צפייה מוגזמת והתעלמות מן הכאב תגרום נזק, שכן יובש ממושך בעיניים עלול לגרום לניקוב הקרנית ולפגיעה באיכות החיים. תסמונות CVS נעלמות בטווח זמן קצר כאשר מנוטרל הגורם להיווצרותן.
גורמים

התסמונת נובעת מכך שהעין והמוח מגיבים באופן שונה לעבודה מול מסך או מול מסמך מודפס. לעיניים אין כל בעיה להתמקד במסמך מודפס, בו גבולות האות או התמונה ברורים ומוגדרים היטב. מול המחשב המצב שונה: תמונת המסך מוקרנת באמצעות פיקסלים ולא על ידי תמונה רציפה ולכן העין לא מוצאת נקודת מיקוד ברורה. כתוצאה מכך, שריר העין מנסה שוב ושוב להתמקד (פוקוס דינאמי) והעומס עליו הולך וגדל ככל שנמצאים זמן רב יותר מול המחשב.
מאמץ המיקוד גורם בנוסף למצמץ הרבה פחות מהנדרש, מה שגורם לייבוש שכבת הדמעות המגנה על העיניים. עם כל מצמוץ נדרשת העין למקד את עצמה מחדש.
גורמים נוספים הם סביבת עבודה יבשה, מיזוג אוויר ותאורה מלאכותית.
תסמינים

הסימנים המרכזיים של התסמונת נחלקים לשלוש קטגוריות מרכזיות: אי נוחות כללית, בעיות ראייה ובעיות עיניים:
בעיות העיניים: תחושות צריבה ויובש בעיניים, דמעת, רגישות לאור ועיניים אדומות, דקירות ועייפות עיניים.
בעיות הראייה: טשטוש ראייה, איבוד מיקוד, ראייה כפולה, בוהק, רגישות לריצוד ועוד.
אי נוחות כללית: כאבי ראש, כאבי צוואר, גב וחגורת הכתפיים.
בדיקת ראייה רגילה למרחק עבודה מול מחשב אינה מספקת מאחר שאינה מביאה בחשבון את מאמץ הפוקוס הדינאמי בעבודה מול מחשב. רק סימולציה מלאה של עבודת העיניים מול המחשב יכולה לספק אבחנה נכונה ומדויקת לגבי CVS.
טיפול ומניעה

הפתרון הנכון להקלה על התסמינים או מניעתם מותאם פרטנית לכל אדם, בהתאם לממצאי בדיקה, סביבת העבודה ופרמטרים נוספים. פתרונות אפשריים הם:
משקפי CVS מותאמים אישית
תוכנות להפחתת קרינת הספקטרום הכחול במסכי מחשב וסמארטפונים
סידור נכון של עמדת המחשב ותנוחת הישיבה
הדרכה אישית לעבודה בסביבת מחשב
מצמוץ
הפסקות קצרות בעבודה
תנועות קטנות כל חצי שעה בערך
ראו גם

תסמונת מנהרת שורש כף היד
הערות שוליים

↑  רינה זיסמנוביץ, יובש בעיניים: הסיבה המפתיעה והטיפול היעיל, באתר ynet, 16 במאי 2014
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
הפיראט האדום

| --- | --- |

סניף הרשת באשדוד
 נתונים כלליים
 משרד ראשי:  ראשון לציון, ישראל
 ענפי תעשייה:  מסחר, תעשיית הצעצועים 
 מוצרים עיקריים:  צעצועים
 מנכ"ל:  הלל גדסי
  
 אתר האינטרנט של הרשת
 
הפיראט האדום היא רשת צעצועים ישראלית. הרשת מונה 35 סניפים, נכון לשנת 2020
היסטוריה

הרשת נוסדה על ידי ויקטור דלוה. בשנת 2010 רכשה את הרשת קבוצת פישמן (שהייתה אז הבעלים של טויס אר אס בישראל), תמורת כ-14 מיליון שקלים. בעת הרכישה עמד מחזור המכירות של הרשת על 90 עד 100 מיליון שקלים לשנה ב-13 סניפיה.
סניפי הרשת מופעלים באמצעות זכיינים.
מאיר כהן, הבעלים של סניף הפיראט האדום באור יהודה, הוא מבין האנשים הראשונים אשר הביאו את נגיף הקורונה לישראל לאחר שחזר מחופשה באיטליה בפברואר 2020.
בדצמבר 2024 הודיעה רשת "הסטוק" על השלמת עסקת רכישת רשתות הצעצועים הפיראט האדום וטויס אר אס מקבוצת פישמן רשתות, בכפוף לאישור הרשות לתחרות. העסקה, ששוויה מוערך ב-45 מיליון שקל, כוללת כ-40 סניפים בפריסה ארצית עם מחזור מכירות שנתי של כ-300 מיליון שקל ו-400 עובדים. ע"פ תנאי הרכישה, הרשתות הנרכשות ימשיכו לפעול תחת שמותיהן המקוריים, כאשר הסטוק תתחייב להביא לירידת מחירים משמעותית בענף הצעצועים.
הערות שוליים

↑  סניפים, באתר הפיראט האדום
↑  גיל קליאן, "טויס אר אס הם מתחרים לכל דבר. כל אחד מנסה לנצח", באתר כלכליסט, 7 באפריל 2013
↑  אורנה יפת, חצי שנה לאחר הרכישה: פישמן נאלץ להיפרד מרשת הפיראט האדום, באתר כלכליסט, 5 בינואר 2011
↑  אילנית חיות, ‏פישמן רוכש את רשת הפיראט האדום ב-14-15 מיליון שקל, באתר גלובס, 9 ביוני 2010
↑  נינה פוקס, הפיראט האדום מסכם שנת קורונה: "אין תחושת אשם כי לא עשיתי שום דבר", באתר ynet, 12 בפברואר 2021
↑  מירב קריסטל, רשת הסטוק רוכשת את הפיראט האדום וטויס אר אס, באתר ynet, 22 בדצמבר 2024
↑  אפרת נומברג יונגר, ‏סוף עידן הצעצועים היקרים: רשת הסטוק רוכשת את הפיראט האדום וטויס אר אס, באתר ‏מאקו‏, 22 בדצמבר 2024
↑  שירה ספיר, ‏"הסטוק" רוכשת את הפיראט האדום וטויז אר אס לפי שווי של 45 מ' ש' | בלעדי, באתר גלובס, 22 בדצמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008523485305171  VIAF: 170159032706901182015   WorldCat (עם VIAF): 170159032706901182015 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יוניטרוניקס

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  יונט
 מייסדים:  חיים שני
 תקופת הפעילות:  1989–הווה (כ־36 שנים)
 מיקום המטה:  לוד 
 משרד ראשי:  ישראל קריית שדה התעופה, ישראל
 ענפי תעשייה:  אלקטרוניקה
 מוצרים עיקריים:  בקרים תעשייתיים, מערכות לוגיסטיות אוטומטיות, פתרונות חנייה אוטומטיים
 שווי שוק:  397 מיליון ש"ח (26 בינואר 2025)
 הכנסות:  212 מיליון ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  51.1 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  41.2 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  70.0 מיליון ש"ח (2023)
 סך המאזן:  151 מיליון ש"ח (2023)
 יו"ר:  עמית בן-צבי
 מנכ"ל:  עמית הררי
 עובדים:  230
  
 יוניטרוניקס
 
יוניטרוניקס (1989)(ר"ג) בע"מ היא חברה ישראלית ציבורית בעלת פעילות בינלאומית, העוסקת בשלושה תחומים עיקריים: תכנון, ייצור ושיווק מוצרי אוטומציה תעשייתית ובעיקר בקרים מתוכנתים (PLC), תכנון, הקמה ותחזוקה של מערכות לוגיסטיות אוטומטיות ובעיקר מחסנים אוטומטיים, וכן תכנון, ייצור ושיווק פתרונות חניה אוטומטיים.
מניות יוניטרוניקס נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב ולשעבר גם בבורסת Euronext הפאן-אירופאית, והחל מיוני 2015 נכללות במדד תל אביב בלוטק.
היסטוריה

החברה הוקמה בשנת 1989 על ידי חיים שני, ששימש במשך שנים רבות כמנכ"ל ויושב ראש החברה. בשנים הראשונות התמקדה החברה בפיתוח וייצור מוצרי אוטומציה תעשייתית, בעיקר בקרים לוגיים מתוכנתים, מוצרי אלקטרוניקה מבוססי מחשב (חומרה ותוכנה) המשמשים לשליטה על ובקרה של מכונות המבצעות פעולות אוטומטיות כגון מערכות ייצור, ומערכות אוטומאטיות לאחסון.
בספטמבר 1999 הונפקו מניות החברה בבורסת בריסל והיא גייסה כ-8.5 מיליון דולר לפי שווי שוק של כ-33 מיליון דולר אחרי הכסף. מניית החברה עברה להיסחר בבורסת יורונקסט (איחוד של בורסות אמסטרדם, פריז ובריסל) עם הקמתה ב-2000, והייתה אחת משבע חברות ישראליות שמניותיהן נסחרו בה אז.
בתחילת שנות ה-2000 החברה הרחיבה את תחומי פעילותה להקמת מערכות לוגיסטיות מלאות. בין השאר הקימה עבור חברת טבע תעשיות פרמצבטיות מחסן אוטומטי ששולב במערך הייצור של מפעל חדש שהקימה בירושלים. והקימה מערכת בקרה לניהול מערך הייצור וכן מערכת אוטומטית לשינוע עילי במפעל חברת קוקה-קולה בבני ברק. בנוסף החלה לפעול בארצות הברית.
במאי 2004 השלימה ההנפקה של מניות, אג"ח להמרה ואופציות בבורסת תל אביב וגייסה 39 מיליון שקל.
בעשור השני של המאה ה-21 פיתחה החברה טכנולוגיה המיועדת להגדלת צפיפות החנייה ויעילות השימוש בחניון. הטכנולוגיה מבוססת על מערך יחידות רובוטיות שפותחו בחברה, מערך קרוניות ומעליות אוטומטיות וכן תוכנות שליטה המיועדות לאפשר יעילות בתפעול המערכות הרובוטיות. המערכת של החברה מיועדת להחנות שלושה כלי רכב בנפח המשמש בחנייה בודדת בחניון קונבנציונלי. במרץ 2015 זכתה במכרז להקת החניון האוטומטי הגדול ביותר שנבנה בצפון אמריקה עד אז. ובמהלך 2016 בכמה מכרזים נוספים בארצות הברית.
במרץ 2016, קרן פימי רכשה 50% מהחברה תמורת 110 מיליון שקל שהמייסד והמנכ"ל חיים שני המשיך להחזיק ב-22% ממניותיה.
פעילות

יוניטרוניקס מעסיקה כ-200 עובדים, מטה החברה ומשרדיה בישראל ממוקמים בקריית שדה התעופה.
יוניטרוניקס מייצאת את מוצריה ושרותיה באמצעות למעלה מ-180 מפיצים ברחבי העולם וחברות בנות בארצות הברית. החברה פעולת בשלושה תחומים: תחום המוצרים, תחום המערכות ותחום פתרונות החניה.
פעילות > תחום המוצרים

יוניטרוניקס עוסקת באמצעות חטיבת המוצרים שלה, בתכנון, פיתוח, ייצור, שיווק ומכירה של מוצרי אוטומציה תעשייתית, ובעיקר בקרים לוגיים מתוכנתים (PLC's – Programmable Logic Controllers). בקרים הם מוצרי אלקטרוניקה מבוססי מחשב (חומרה ותוכנה) המשמשים לשליטה ובקרה של מכונות המבצעות פעולות אוטומטיות וקווי ייצור.
בקרי יוניטרוניקס הם בקרים המשלבים אינטגרטיבית, ביחידה אחת, הן את רכיבי הבקרה (התוכנה והחומרה המהווים את החלק הפעיל של הבקר, ה"מוח" הפעיל של הבקר) והן את רכיבי הממשק (HMI – Human-Machine Interface) שנועדו לאפשר למפעיל לשלוט בבקר עצמו ובאמצעותו, במכשור הנתון לשליטה ופיקוח של הבקר, ללא צורך בידע מוקדם בתכנות.
פעילות > תחום המערכות

יוניטרוניקס עוסקת באמצעות חטיבת המערכות שלה, בשירותי תכנון, אינטגרציה, הקמה, ואחזקה של מערכות לוגיסטיות ממוחשבות, בעיקר מחסנים אוטומטיים ומרכזי הפצה ממוכנים הכוללים רכיבים אוטומטיים ומערכות שינוע (עגורנים, מסועים, מערכות ליקוט ועוד) המשולבים יחד במערך הלוגיסטי ובשרשרת האספקה של ארגונים. בין השאר כחלק ממגמת התפתחות כוללת של ניהול שרשרת האספקה (Supply Chain Management) ורצף הפעילויות הלוגיסטיות מהיצרן עד צרכן הקצה. והצורך לייעול, הן מבחינת שיטות ואמצעי האחסון והאחזור, והן מבחינת החיסכון בשטח ובזמן האחסון והאחזור, המאפיינים בדרך כלל את המעבר למערכות לוגיסטיות ומרכזי הפצה אוטומטיים.
פעילות > תחום פתרונות החניה

פעילות החברה בתחום פתרונות החניה מתבצעת באמצעות חברת הבת יוניטרוניקס פתרונות חניה בע"מ. פעילות זו מתמקדת בעיקר בתכנון, פיתוח, ייצור, שיווק ומכירה של מערכות אוטומטיות וממוכנות אשר נועדו להציע פתרונות חניה יעילים וכלכליים בעיקר בתחום החניונים האוטומטיים. חניון אוטומטי, מתוכנן לספק בנפח חלל נתון, פי 2 עד פי 3 יותר מקומות חניה, תוך חיסכון בעלויות תפעול שוטפות, וזאת במקביל לשיפורים בהיבטי הביטחון האישי לנהג, בטיחות וחוויית הנהג. חניונים אוטומטיים נתפסים כפתרונות "ירוקים" וידידותיים לסביבה כתוצאה מחיסכון באנרגיה ובפליטת גזים (כלי הרכב משונעים למקום החניה ומוחזרים ממנו כאשר הם דוממים), וגם לעובדה זו השפעה על תחום הפעילות וצמיחתו.
בשנת 2019 פוצלה פעילות פתרונות החניה לחברה נפרדת – יוטרון, שמניותיה גם החלו להיסחר בבורסת תל אביב.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  יוניטרוניקס (1989)(ר"ג) בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  TASE, מניות יונטרוניקס ימחקו מהבורסה בבלגיה, באתר מאיה – מערכת אינטרנט להודעות | הבורסה לניירות ערך
↑  גולן פרידנפלד, ‏מנכ"ל יוניטרוניקס: ההנפקה נועדה לתמוך בצמיחה, באתר גלובס, 18 במאי 2004
↑  עדי מנדלסון, ‏יוניטרוניקס תגייס כ-8.5 מ' ד' בבורסת היורו אן.אם בבריסל, באתר גלובס, 22 בספטמבר 1999
↑  שירלי יום-טוב, גם בורסת היורונקסט רוצה את הישראליות: תקיים השבוע כנס ראשון בישראל כדי לגייס חברות מקומיות, באתר הארץ, 21 בנובמבר 2005
↑  גולן פרידנפלד, ‏יוניטרוניקס זכתה בחוזה להקמת מערכות לוגיסטיות בהיקף של 15 מיליון שקל, באתר גלובס, 18 ביולי 2004
↑  אלי דניאל, טבע טובה גם ליוניטרוניקס: יצרנית הבקרים והמערכות תקים לחברת התרופות מחסן אוטומטי ב-4.2 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 18 בפברואר 2004
↑  גולן פרידנפלד, ‏יוניטרוניקס תספק מערכות לקוקה-קולה ב-3 מיליון שקל, באתר גלובס, 9 ביוני 2004
↑  אלי דניאל, יוניטרוניקס אופטימית: צופה צמיחה דו ספרתית בהכנסותיה בשנה הנוכחית; הכנסות 2003 תפחו ב-94% ל-40.3 מ' ש', באתר TheMarker‏, 25 בפברואר 2004
↑  אלי דניאל, יוניטרוניקס השלימה ההנפקה בתל אביב: גייסה 39 מיליון שקל בהנפקת מניות, אג"ח להמרה ואופציות, באתר TheMarker‏, 19 במאי 2004
↑   מיכאל רוכוורגר, יוניטרוניקס תקים את החניון האוטומטי הגדול ביותר בצפון אמריקה ב-100 מיליון ש', באתר TheMarker‏, 8 במרץ 2015
אביב לוי, ‏חברת יוניטרוניקס תקים חניון אוטומטי בקנדה תמורת 24 מיליון דולר, באתר גלובס, 8 במרץ 2015
↑   שלי אפלברג, יוניטרוניקס תקים חניון אוטומטי בניו יורק ב-15 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 31 ביולי 2016
 שלי אפלברג, עסקה נוספת ליוניטרוניקס בארה"ב - תקים חניון אוטומטי בניו ג'רזי תמורת 17.5 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 27 בינואר 2016
↑  הלל קורן, ‏קרן פימי רוכשת 50% מחברת יוניטרוניקס תמורת 110 מיליון שקל, באתר גלובס, 20 במרץ 2016
↑  קובי ישעיהו, ‏פיצול יוניטרוניקס יוצא לדרך: מניות יוטרון יתחילו להיסחר ב-14 במארס, באתר גלובס, 28 בפברואר 2019