stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כרומודינמיקה קוונטית על סריג

כרומודינמיקה קוונטית על סריג היא שיטה לפתרון בעיות בכרומודינמיקה קוונטית הכוללות קווארקים וגלואונים. בשיטה זו מחלקים את המרחב-זמן לרשת בדידה וסופית של נקודות שבהן פותרים את המשוואות.
כרומודינמיקה קוונטית היא התורה המסבירה את מקורו של הכוח הגרעיני החזק, והיא תורת שדות קוונטית. בכרומודינמיקה קוונטית באנרגיות נמוכות לא ניתן להשתמש בתורת ההפרעות, המשמשת לחישובים בתורות שדה קוונטיות אחרות, עקב קבוע הצימוד החזק שהוא גדול באנרגיות נמוכות.
חישובים אופייניים בחישובי סריג הם למשל מסה של חלקיקים מורכבים (כגון מזונים). לחלופין, ניתן בעזרת מדידת מסת חלקיקים מורכבים וחישובי סריג, לחשב את מסת הקווארקים הבודדים. מסת קווארק אינה ניתנת למדידה, כיוון שקווארקים לא נמצאים חופשיים בטבע אלא תמיד מסתדרים בחלקיקים מורכבים ונטולי מטען צבע.
עקרונות

את המרחב ("הרצף", continuum) מחליפים בסריג. צעד הסריג נקרא לרוב a וגודל הסריג הכולל הוא האורך בכל אחד מארבעה הממדים,  \ L_{x}\cdot L_{y}\cdot L_{z}\cdot T. בגבולות הסריג מציבים תנאי שפה מחזוריים. את הנגזרת הרגילה מחליפים בנגזרת בדידה,
תחילה מחשבים את הקונפיגורציות של הגלואונים, שגם תלויות בקווארקים, בעזרת דגימה של הפעולה בשיטת מונטה קרלו.
לאחר קבלת הקונפיגורציות מחשבים את הגדלים הרצויים, בעזרת פונקציות קורלציה של השדות החיצוניים המשתתפים בתהליך. למשל, לחישוב מסה של מזון, מחשבים את הקורלטור של שני מזונים זהים.
לשם קבלת גדלים פיזיקליים נדרש כיול הסריג על פי גדלים פיזיקליים מדודים. לרוב צעד הסריג אינו גודל קבוע אלא מכוייל על פי קבוע הצימוד, ותכונה של הפאיון כמו המסה או מקדם הצורה (form factor).
דיוק

השגיאות המרכזיות בחישוב נובעות מהדיסקרטיזציה, ולכן תלויות בצעד הסריג - אפשר לראות את התלות בפיתוח לטור על פי צעד הסריג. כדי לשפר את החישוב לתוצאה מדויקת יותר, ניתן לבטל את התוצאות בסדרים הנמוכים בטור. כיום נהוג לבטל את הסדר הראשון (התלוי ליניארית ב-a), כך שהשגיאה הגדולה ביותר תלויה ב- a^{2}.
מסת הקווארקים הקלים, u ו-d משפיעה מאוד על הזמן של החישוב. מסה קלה יותר פירושה זמן חישוב ארוך יותר, ולכן המסות הנהוגות כיום גבוהות מהמסות האמיתיות. ההפרש בין המסה האמיתית למסה המחושבת הוא שגיאה נוספת בחישוב.
גודל הסריג הסופי (L) גם הוא יוצר שגיאה. בחישובים בהם השגיאה הזו משמעותית משפרים גם את הסדר הראשון ב-L.
השגיאה הסטטיסטית בחישוב היא השגיאה הנובעת מהשוני בין הקונפיגורציות השונות של הגלואונים.
כריס אנדרסן

| --- | --- |

אנדרסן בדנוור נאגטס, 2009
 לידה:  7 ביולי 1978 (בן 46) לונג ביץ' שבקליפורניה
 עמדה:  סנטר, פאוור פורוורד
 גובה:  2.08 מטר
 מספר:  11
 מכללה:  מכללת בלין
 דראפט:  לא נבחר, 1999
 קבוצות כשחקן
 1999–2000   2000   2000–2001   2001   2001   2001–2004  2004–2006, 2008   2008–2012  2013–2016   2016   2016–2017:  ג'יאנגסו דרגונס   ניו מקסיקו סלאם   פארגו-מורהד ביז   שוגרלנד שארקס   פייטוויל פטריוטס   דנוור נאגטס  ניו אורלינס הורנטס    דנוור נאגטס  מיאמי היט   ממפיס גריזליס   קליבלנד קאבלירס
 הישגים כשחקן
 אליפות ה-NBA‏ (2013)
כריסטופר קלאוס "כריס" אנדרסן (באנגלית: Christopher Claus "Chris" Andersen; נולד ב-7 ביולי 1978) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר.
ראשית חייו

כריס אנדרסן נולד בלונג ביץ', קליפורניה, לקלאוס אנדרסן, מהגר מדנמרק, וללינדה הולובק. ב-1982, כשאנדרסן היה בן ארבע, משפחתו עברה לעיר לולה שבטקסס.
שיחק כדורסל בבלין קולג', מכללה קהילתית בטקסס. הוא שיחק עונה אחת במכללה והיה במקום הראשון בליגת ה-NJCAA במספר החסימות.
סטטיסטיקת קריירה

נכון לסוף עונת 2015/2016‏
סטטיסטיקת קריירה > בעונה הסדירה

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2001/2002 | דנוור | 24 | 1 | 10.9 | 0.338 | 0.000 | 0.786 | 3.2 | 0.3 | 0.3 | 1.2 | 3.0 |
| 2002/2003 | דנוור | 59 | 3 | 15.4 | 0.400 | 0.000 | 0.550 | 4.6 | 0.5 | 0.5 | 1.0 | 5.2 |
| 2003/2004 | דנוור | 71 | 0 | 14.5 | 0.443 | 0.000 | 0.589 | 4.2 | 0.5 | 0.5 | 1.6 | 3.4 |
| 2004/2005 | ניו אורלינס | 67 | 2 | 21.3 | 0.534 | 0.000 | 0.689 | 6.1 | 1.1 | 0.2 | 1.5 | 7.7 |
| 2005/2006 | ניו אורלינס | 32 | 2 | 17.8 | 0.571 | 0.000 | 0.476 | 4.8 | 0.2 | 0.3 | 1.3 | 5.0 |
2006/2007: -
| 2007/2008 | ניו אורלינס | 5 | 0 | 6.8 | 0.286 | 0.000 | 0.500 | 1.8 | 0.0 | 0.0 | 0.8 | 1.2 |
| 2008/2009 | דנוור | 71 | 1 | 20.6 | 0.548 | 0.200 | 0.718 | 6.2 | 0.4 | 0.6 | 2.5 | 6.4 |
| 2009/2010 | דנוור | 76 | 0 | 22.3 | 0.566 | 0.000 | 0.695 | 6.4 | 0.4 | 0.6 | 1.9 | 5.9 |
| 2010/2011 | דנוור | 45 | 0 | 16.3 | 0.599 | 0.000 | 0.637 | 4.9 | 0.4 | 0.5 | 1.3 | 5.6 |
| 2011/2012 | דנוור | 32 | 1 | 15.2 | 0.546 | 0.000 | 0.610 | 4.6 | 0.2 | 0.6 | 1.4 | 5.3 |
| 2012/2013 | מיאמי | 42 | 0 | 14.9 | 0.577 | 0.667 | 0.677 | 4.1 | 0.4 | 0.4 | 1.0 | 4.9 |
| 2013/2014 | מיאמי | 72 | 0 | 19.4 | 0.664 | 0.250 | 0.710 | 5.3 | 0.3 | 0.4 | 1.3 | 6.6 |
| 2014/2015 | מיאמי | 60 | 20 | 18.9 | 0.580 | 0.308 | 0.667 | 5.0 | 0.7 | 0.4 | 1.0 | 5.3 |
| 2015/2016 | מיאמי | 7 | 1 | 5.1 | 0.400 | 0.400 | 0.750 | 1.3 | 0.4 | 0.1 | 0.4 | 1.9 |
| 2015/2016 | ממפיס | 20 | 14 | 18.3 | 0.548 | 0.222 | 0.688 | 4.5 | 0.5 | 0.7 | 0.5 | 4.6 |
| 2016/2017 | קליבלנד | 12 | 0 | 9.5 | 0.409 | 0.000 | 0.714 | 2.6 | 0.4 | 0.4 | 0.6 | 2.3 |

| קריירה |  | 695 | 45 | 17.7 | 0.532 | 0.221 | 0.654 | 5.0 | 0.5 | 0.4 | 1.4 | 5.4 |
↑  אנדרסן לא שיחק בעונת 2006/2007 עקב השעיה
↑  בשל שביתת שחקנים ב-NBA התקיימו בעונת 2011/2012 66 משחקים בלבד
סטטיסטיקת קריירה > בפלייאוף

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | דנוור | 5 | 0 | 6.8 | 0.333 | 0.000 | 0.000 | 2.8 | 0.4 | 0.2 | 0.4 | 1.2 |
| 2009 | דנוור | 15 | 0 | 21.9 | 0.630 | 0.000 | 0.659 | 6.3 | 0.6 | 0.3 | 2.1 | 6.5 |
| 2010 | דנוור | 6 | 0 | 19.3 | 0.529 | 0.000 | 0.643 | 4.5 | 0.2 | 0.2 | 1.0 | 4.5 |
| 2011 | דנוור | 5 | 0 | 14.6 | 0.636 | 0.000 | 0.714 | 2.8 | 0.6 | 0.6 | 1.4 | 4.8 |
| 2013 | מיאמי | 20 | 0 | 15.2 | 0.807 | 0.000 | 0.735 | 3.8 | 0.2 | 0.5 | 1.1 | 6.4 |
| 2014 | מיאמי | 18 | 0 | 17.6 | 0.579 | 0.000 | 0.684 | 5.9 | 0.3 | 0.3 | 1.0 | 5.1 |
| 2016 | ממפיס | 4 | 2 | 19.8 | 0.417 | 0.000 | 0.625 | 7.8 | 0.8 | 0.5 | 0.8 | 3.8 |

| קריירה |  | 73 | 2 | 17.1 | 0.631 | 0.000 | 0.689 | 5.0 | 0.4 | 0.4 | 1.2 | 5.3 |
הערות שוליים

↑  המובילים הסטטיסטיים של עונת 2008/2009, באתר basketball-reference.com
↑  דוח משחק 7 בגמר ה-NBA לשנת 2013, באתר basketball-reference.com
↑  אנדרסן והיירסטון נשלחים לממפיס, באתר הרשמי של ממפיס גריזליס
↑  "Chris Andersen joins BIG3's 2018 Draft Pool". Sportando.basketball. 23 במרץ 2018. אורכב מ-המקור ב-2018-07-15. נבדק ב-23 במרץ 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Gatto, Tom. "Big3 Draft 2018 selections: 'Birdman' among 19 chosen for 3-on-3 league". sportingnews.com. Sporting News. נבדק ב-15 ביולי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Chris Andersen career stats באתר NBA.com
↑  הדקות, הריבאונדים, האסיסטים, החטיפות, החסימות והנקודות הם בממוצע למשחק.
כריס אנדרסון

ערך זה עוסק בסופר. אם התכוונתם ליזם, ראו .
| --- | --- |

כריס אנדרסון
 לידה:  9 ביולי 1961 (בן 63) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון, תיכון וולט ויטמן 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 פרסים והוקרה:  פרס ג'רלד לואב (2007) 
 about.me/andersonchris
 
כריס אנדרסון (באנגלית: Chris Anderson; נולד ב-9 ביולי 1961) הוא סופר אמריקאי, עורך המגזין הטכנולוגי Wired בין השנים 2001–2012 ומייסד 3DR, חברה המפתחת תוכנה לכלי טיס בלתי מאוישים זעירים. במאי 2007 הופיע אנדרסון כאחד ממאה הוגי הדעות המובילים ברשימה השנתית של מגזין TIME.
קורות חיים

אנדרסון נולד בלונדון, משפחתו עברה לארצות הברית כאשר היה בן חמש. משפחתו בעלת היסטוריה חברתית וכלכלית ענפה. סבו, פרד האוזר, המציא את מערכת הממטרות האוטומטית ואביו היה עיתונאי שנהג לשהות באירופה ולבסס קשרים עם הסובייטים.
אנדרסון החל בלימודים לתואר בפיזיקה באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון, אותם עזב באמצע וחזר להשלימם מאוחר יותר. הוא המשיך ללימודי מכניקת קוונטים ועיתונאות מדע באוניברסיטת קליפורניה בברקלי.
לפני שהצטרף למגזין Wired, עבד אנדרסון ב-"The Economist".
בבלוג שניהל, הוא התוודה, כי הוא לא עבר את הסיבוב הראשון בקולג' והעביר את רוב שנות העשרים שלו בבטלה ברוכה. בהמשך, חזר אנדרסון להשלים את התואר שלו בפיזיקה באוניברסיטת וושינגטון. וכך, בשנת 1986, כשהיה רק בן 25, כבר היה עוזר מחקר במחלקה לפיזיקה באוניברסיטה, ולאחר קריירה קצרה כעוזר למדען הראשי במשרד התחבורה האמריקני, פנה אנדרסון לתחום העיתונות והיזמות.
בין השנים 1994–2001, עבד אנדרסון בכמה מגזינים מדעיים חשובים: "The Scientist",‏ "Nature" ו-"Science", ובשנת 1994 עבר לעיתון ה "Economist". אנדרסון ביצע תפקידים שונים ומגוונים באקונומיסט עד שנת 2001. הוא התחיל כעורך טכנולוגיה והתקדם להיות עורך העסקים של העיתון בארצות הברית. הוא היה ראש הדסק של העיתון בהונג קונג ועורך חטיבת העסקים של אסיה השנים באקונומיסט נתנו לו מטאפורה חדשה להבין דרכה את העולם – המטאפורה הכלכלית.
בהמשך דרכו המקצועית, התמנה להיות עורך המגזין הטכנולוגי "Wired" בשנת 2001 ובשנת 2007, הוא ייסד את "GeekDad" - "בלוג עשה זאת בעצמך", שהפך להיות חלק מ-wired.com. בשנת 2012 עזב אנדרסון את המשרה הבכירה על מנת להמשיך ביזמות מדפסות התלת-ממד, אשר לטענתו מהוות שלב חדש ומתקדם של המהפכה התעשייתית.
אנדרסון מתגורר בקליפורניה. הוא נשוי ולו חמישה ילדים.
קורות חיים > ספריו

The Long Tail: Why the Future of Business Is Selling Less (2006)
Free: The Future of a Radical Price (2009)
Makers: The New Industrial Revolution (2012)
תיאורית הזנב הארוך

תיאורית "הזנב הארוך" שהגה אנדרסון, נכתבה לראשונה בשנת 2004 במאמר והורחבה בספר: "The Long Tail: Why the Future of Business is Selling Less of More", שייצא בשנת 2006 והופיע ב"ניו יורק טיימס", ברשימת המכירות של המגזין. תאוריה זו מתייחסת באהדה לחידושים של הדור השני של האינטרנט, ווב 2.0 ולעסקי הבידור.
תיאורית הזנב הארוך גורסת כי הדור השני של האינטרנט, ווב 2.0, מאפשר לקנות מגוון רחב של מוצרים בעלי פופולריות נמוכה, לעומת החנויות הרגילות והממשיות, המציעות מגוון מצומצם של מוצרים שהם מאוד פופולריים, בעלי ביקוש גבוה או רבי מכר. לכן, לדידו של אנדרסון, חברות כמו "אמזון" ו"נטפליקס" מרוויחות יותר ממכירת מוצרים אקלקטיים שאין להם ביקוש, מאשר ממכירה של מוצרים בעלי ביקוש גבוה. ולכן, חברות שיספקו חופש בחירה רחב לצרכנים, ירוויחו יותר מחברות שיספקו מגוון מצומצם של שירותים או מוצרים. המסקנה הנגזרת מתאוריה זו, היא כי כאשר נותנים להמון מרחב בחירה גדול, הטעם שלו מגוון יותר מכל מגוון שמוגבל באופן פיזי.
התממשותה של תיאורית הזנב הארוך, מושגת בעיקר משום שהדור השני של האינטרנט מאפשר מרחב בלתי מוגבל (כמעט) של אחסון ומערכי הפצה גדולים. זאת, בניגוד לחנויות הממשיות, שבהן יש משמעות לכל מדף, לכל מקום ולכן, הן עובדות על בסיס של שיווק מוצרים שהם פופולריים או רבי מכר, מוצרים אשר פונים למכנה המשותף הרחב ביותר של ההמון. יתרה מכך, אנדרסון סובר בתאוריה זו, כי כאשר מערך ההפצה או החנות גדולים מספיק, המכירות של מוצרים פחות מבוקשים, יעלו על אלו של רבי המכר ושל המוצרים הפופולריים.
מודל "כלכלת חינם"

מודל זה הוצג בספרו השני "כלכלת החינם" (באנגלית- Free: The Future of a Radical Price) הספר פורסם בשנת 2009 והיה זמין להורדה חינמית בגרסתו הדיגיטלית. הספר דורג במקום ה12 ברשימת רבי המכר של "הניו יורק טיימס", גם בגרסתו הדיגיטלית הספר נחל הצלחה רבה כאשר היה זמין להורדה לזמן מוגבל. מספר ההורדות המשוער של הספר בשבועות הראשונים עומד בין 200–300 אלף עותקים. הספר בוחן את היתרונות של אסטרטגיה בה מוצעים מוצרים ושירותים שונים תחילה ללא תשלום כאשר בהמשך מרוויחים העסקים בטווח הארוך כתוצאה מחלוקה של שירותים ומצרים שונים בחינם. המודל העסקי והמושג הכלכלי אשר מוצגים בספר מסבירים את מחירם הצונח של מגוון מוצרים בכל התחומים, מאז התפתחות הדור השני של האינטרנט לטענתו אנו צועדים אל "החינם האמיתי" כלומר מחיר אפס. אנדרסון בעל מוניטין רב בעולם אך עם זאת הספר עורר ביקורות והאשמות שטענו כי קטעים ממנו הועתקו ממקורות מקוונים שונים. אנדרסון טען כי הוא לא מסכים לביקורות וכי לא ציטט את המקורות כיוון שהתכנים המקוונים משתנים מעת לעת אך עם זאת הוא הוסיף הערות שוליים והתנצלות לספרו המודפס ולמהדורה הדיגיטלית.
העיקרון המנחה שעומד בבסיס המודל, הוא שכדי להרוויח, יש לתת ללקוח, לצרכן, משהו בחינם. כך, נולדו רעיונות כמו, חבילות הדקות בחברות התקשורת הסלולריות, המקנות מספר דקות שיחה בחודש, ללא תשלום על המכשיר הסלולרי. כך גם, מחירם של מוצרים כמו, מוזיקה, ספרים והרצאות, כרטיסי טיסה, מכוניות, פעולות בבורסה, אופניים וכלי סכו"ם, ירד באופן משמעותי.
הסיבה לירידה הדרסטית במחירם של מגוון המוצרים: עלויות ייצור נמוכות, ירידה בעלויות רוחב פס, יותר מקום אחסון, CD ותוכן גולשים. בעולם שבו עלות שולית - מחיר הייצור של יחידה אחת נוספת - צונח, גם המחיר לצרכן יורד בהתאם. ובעולם כזה, טוען אנדרסון, החינם הוא מודל עסקי מנצח. כתוצאה מהעלויות הצונחות, הציבור הרחב ייהנה ממתנות חינם, או מ"כלכלת מתנות".
מודל "כלכלת חינם" מבוסס על כלכלת מתנות. שיטה בה חלק מהצרכנים משלמים על מוצרי פרימיום, והציבור הרחב נהנה מהשירותים, או מהמוצרים בחינם. די בשיעור קטן של משלמים, כדי לממן את השירותים גם לאלו שנהנים מהם בחינם. דוגמה לכך, הם אתרים כמו פליקר שנותנים לכולם שירות בסיסי בחינם, אבל למשתמשים כבדים, השירות ניתן בתשלום וכך, כולם מרוויחים.
המהפכה התעשייתית החדשה

"המהפכה התעשייתית החדשה" (באנגלית: Makers: The New Industrial Revolution) הוא ספרו השלישי של אנדרסון. הספר יצא בשנת ומבוסס על מאמרו מ-2010 "Atoms Are the New Bits". הרעיון המרכזי של הספר נשען על טכנולוגיית הדפסה בתלת־ממד אשר הופכת משוכללת וזולה. באפשרותה של הדפסה מסוג זה ליצור עצמים. ממדי המכשיר עשויים להיות קטנים כגודלה של מדפסת משרדית, המכשיר מקבל הוראה ממחשב ו"מדפיס", באמצעות יציקה של שכבות דקות אחת על השנייה בהדבקה, כך ניתן ליצור חפצים מסוגים רבים. בעזרת טכנולוגיה זו הדפיסו במכון ה- Media Lab באוניברסיטת MIT עוגה, חומרי הגלם הוכנסו והוגדרה צורתה באופן דיגיטלי. במקביל לעליית השימוש במדפסות מסוג זה, מופיעות משפחות של חומרים מורכבים בהם ניתן לעשות שימוש במדפסות. כך על פי אנדרסון מתחיל עידן בו ניתן להפוך אטומים לביטים וביטים לאטומים.
הספר מציג את הטכנולוגיה החדשה כפריצת דרך ו"כמהפכה התעשייתית החדשה". מהפכה שתאפשר את שבירת השוק על ידי התפתחותם של היצרנים הפרטיים חובבי הטכנולוגיה היצירתיים אשר מכונים בארצות הברית "Makers". אנדרסון טוען כי התוכנות והמכשור הנגיש והזול יחסית של מדפסות התלת־ממד יהוו איום גדול על תעשיות הענק. המדפסות יאפשרו פיתוח, יצירה ושיווק של מוצרים רבים עם מעט ידע וכסף בניגוד לעבר. אנדרסון רואה במדפסות התלת מימד בשורה של עידן חדש בתחום היזמות והתעשייה והוא בעצמו הקים חברה מפתחת בתחום זה. אנדרסון מסכם את רעיון הספר ואומר כי "אם האינטרנט הוליד את "הזנב הארוך" של הרעיונות הרבים, כלי התקשורת הפרטיים, השירותים ויצרני התוכן, כעת מתחיל עידן "הזנב הארוך" של המוצרים. אנדרסון מצהיר כי לדעתו המדפסות התלת־ממדיות הן הדור הבא ולטענתו הולכות להיות גדולות יותר מהאינטרנט.
הערות שוליים

↑  שיזף רפאלי, מיהם מחסלי בתי החרושת?, באתר כלכליסט, 25 באוקטובר 2012
↑  שיזף רפאלי, לא כרוך בתשלום: ספרו החדש של כריס אנדרסון, באתר כלכליסט, 16 ביולי 2009
↑  Tom Foremski, Chris Anderson, Why I left Wired - 3D Printing Will Be Bigger Than The Web, ZDnet, 16 November 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007449345805171  PLWABN: 9810677223005606  BnF: cb155546518 (data)  CANTIC: a1045892x  CiNii: DA16549850  GND: 132786168  ISNI: 0000 0001 1454 0962  LCCN: n2006016065  NDL: 01061164  NKC: utb2009543554  NLK: KAC200809492  NTA: 297968203  SELIBR: 333386  SUDOC: 115492607  VIAF: 103796319   WorldCat (עם VIAF): 103796319
כדורסל באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)

| --- | --- |

 היכל:  Palacio de los Deportes
 תאריך התחלה:  13 באוקטובר 1968
 תאריך סיום:  25 באוקטובר 1968
 מתחרים:  16 (גברים)
 → 1964 1972 ← 
אולימפיאדת 1968 נערכה במקסיקו סיטי, מקסיקו. תחרויות הכדורסל נערכו בין ה-13 באוקטובר ל-25 באוקטובר. זו הייתה תחרות כדורסל השביעית במשחקים האולימפיים. בתחרות השתתפו 191 ספורטאים מ-16 נבחרות גברים. המשחקים נערכו ב-Palacio de los Deportes.
נבחרת ארצות הברית (ארצות הברית) זכתה במדליית זהב בפעם השביעית ברציפות.
משתתפי התחרות

| טורניר | מקומות | נבחרות |
| --- | --- | --- |
| המדינה המארחת | 1 | מקסיקו יפן |
| אולימפיאדת 1964 | 5 | ארצות הברית ארצות הברית  ברית המועצותברית המועצות  ברזיל ברזיל  איטליה איטליה   פוארטו ריקו פוארטו ריקו |
| אליפות אמריקה בכדורסל 1967 | 2 | פנמה פנמה  קובה קובה |
| אליפות אסיה בכדורסל 1967 | 2 | הפיליפינים הפיליפינים  קוריאה הדרומיתקוריאה הדרומית |
| אליפות אפריקה בכדורסל 1968 | 2 | סנגל סנגל  מרוקומרוקו |
| תחרות קדם אירופאית | 2 | יוגוסלביה יוגוסלביה  בולגריה  בולגריה |
| תחרות קדם כללית | 2 | ספרד ספרד  פולין פולין |
שלב הבתים > בית א'

|  | מדינה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ארצות הברית  ארצות הברית | 7 | 7 | 0 | 392-599 | 207+ | 14 |
| 2. | יוגוסלביה יוגוסלביה | 7 | 6 | 1 | 511-592 | 81+ | 13 |
| 3. | איטליה איטליה | 7 | 5 | 2 | 539-562 | 23+ | 12 |
| 4. | ספרד ספרד | 7 | 4 | 3 | 548-557 | 9+ | 11 |
| 5. | פוארטו ריקו פוארטו ריקו | 7 | 3 | 4 | 468-493 | 25+ | 10 |
| 6. | פנמה  פנמה | 7 | 2 | 5 | 624-572 | 52- | 9 |
| 7. | הפיליפינים  פיליפינים | 7 | 1 | 6 | 636-525 | 111- | 8 |
| 8. | סנגל  סנגל | 7 | 0 | 7 | 565-382 | 183- | 7 |
שלב הבתים > בית ב'

|  | מדינה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ברית המועצות  ברית המועצות | 7 | 7 | 0 | 408-642 | 234+ | 14 |
| 2. | ברזיל ברזיל | 7 | 6 | 1 | 418-561 | 143+ | 13 |
| 3. | מקסיקו  מקסיקו | 7 | 5 | 2 | 443-493 | 50+ | 12 |
| 4. | פולין  פולין | 7 | 4 | 3 | 504-473 | 31- | 11 |
| 5. | בולגריה  בולגריה | 7 | 3 | 4 | 478-456 | 22- | 10 |
| 6. | קובה  קובה | 7 | 2 | 5 | 532-514 | 18- | 9 |
| 7. | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 7 | 1 | 6 | 530-453 | 77- | 8 |
| 8. | מרוקו  מרוקו | 7 | 0 | 7 | 565-382 | 183- | 7 |
פלייאוף אליפות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | הגמר | הגמר |  |

|  | 22 באוקטובר - | 22 באוקטובר - |  |  |  |  |  |
|  |   ברית המועצות ברית המועצות |  62 |   |  |  |  |  |
|  |   יוגוסלביהיוגוסלביה |  63 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 25 באוקטובר - | 25 באוקטובר - |  |
|  |   |   |   |   |   ארצות הבריתארצות הברית |  65 |  |
|  |   |   |   |   |   יוגוסלביה יוגוסלביה |  65 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | המשחק על המקום השלישי | המשחק על המקום השלישי |  |
|  | 22 באוקטובר - | 22 באוקטובר - |   |  | 25 באוקטובר - | 25 באוקטובר - |  |
|  |   ארצות הבריתארצות הברית |  75 |   |  |  ברית המועצותברית המועצות |  70 |  |
|  |   ברזילברזיל |  63 |   |  |   ברזילברזיל |  53 |  |
הדירוג הסופי

| מיקום | קבוצה |
| --- | --- |

1: ארצות הבריתארצות הברית
2: יוגוסלביהיוגוסלביה

3: ברית המועצותברית המועצות
4: ברזילברזיל
5: מקסיקומקסיקו
6: פוליןפולין
7: ספרדספרד
8: איטליהאיטליה
9: פוארטו ריקופוארטו ריקו
10: בולגריהבולגריה
11: קובהקובה
12: פנמהפנמה
13: הפיליפיניםהפיליפינים
14: קוריאה הדרומיתקוריאה הדרומית
15: סנגלסנגל
16: מרוקומרוקו
יישוב אירלנד

מחוזות אירלנד שהיו נתונים ליישוב על ידי האנגלים בין 1556 ו-1620
יישוב אירלנד (באנגלית: Plantations of Ireland, באירית: Plandálacha na hÉireann) היה תהליך הפקעת אדמותיהם של תושבי אירלנד בידי השלטון האנגלי במדינה במאות ה-16 וה-17. אדמות אלו יושבו מחדש במתיישבים מבריטניה הגדולה, עיקרם פרוטסטנטים ותושביהן המקוריים שועבדו או גורשו. הגירה מבריטניה הגדולה לאירלנד החלה בקנה מידה מצומצם כבר במאה ה-12, וזו הובילה ליצירת מעמד חברתי חדש באי - "האנגלים הוותיקים" או היברנו-נורמנים, אשר נטעמו בתוך התרבות והאוכלוסייה האירית המקומית. חלק מהיישוב באירלנד בוצע באופן ממוסד, על ידי השלטון האנגלי, אך חלקו בוצע באופן פרטי על ידי בעלי האדמות החדשים שמונו על ידי האנגלים, כמו היישוב במחוזות אנטרים ודאון.
יישוב אירלנד החל במאה ה-16, כשהאנגלים החרימו אדמות מהשבטים הקלטים ובעלי האדמות ההיברנו-נורמניים הוותיקים, בעיקר בפרובינציות מנסטר ולנסטר. היישוב הראשוני היה בקנה מידה מצומצם ומטרתו הייתה לשלוט באוכלוסייה האירית, כאשר הכתר האנגלי העביר את הבעלות על אדמותיה למתיישבים מאנגליה ומוויילס. הליך זה החל בתקופת שלטונו של הנרי השמיני, מלך אנגליה והמשיך בתקופתם של מרי הראשונה ואליזבת הראשונה. היישוב התגבר בתקופתו של ג'יימס הראשון, לאחר סדרה של מרידות וחיכוכים בין האנגלים לאירים וביתר שאת בתקופתם של צ'ארלס הראשון ואוליבר קרומוול. בתקופה זו, אדמות הוחרמו בקנה מידה עצום ויושבו באלפי מתיישבים ועובדים מאנגליה, ויילס וגם מסקוטלנד. מהלך היישוב הממוסד האחרון בוצע בתקופת שלטונו של אוליבר קרומוול במהלך שנות ה-50 של המאה ה-17, כשאלפי חיילים פרלמנטרים אנגלים התיישבו או אולצו להתיישב באירלנד. ההגירה הלא ממוסדת נמשכה באופן משמעותי עד למאה ה-18, בעיקר מבריטניה הגדולה, אך גם מאירופה הקונטיננטלית.
יישוב אירלנד שינה באופן מהותי את הדמוגרפיה באירלנד ויצר קהילות גדולות של בריטים ופרוטסטנטים בתוך האוכלוסייה האירית הקתולית. המעמד השולט של הקהילות החדשות החליף את מעמד השלטון הישן באירלנד, אשר היה נציגו של הרוב הקתולי. מעמד שלטון חדש זה ייצג את האינטרסים הבריטים באי ואת האינטרסים של קהילותיו, והתעלם והזניח את התושבים המקוריים של האי, אשר נדחקו למעמד של עובדי אדמה נטולי זכויות. שינויים אלו הובילו ליצירתה של אצולה פרוטסטנטית באי, אשר שמרה במהלך המאות הבאות על האינטרסים של הכתר ושינתה באופן מהותי את ההיסטוריה של אירלנד ואת היחסים שבין האוכלוסיות השונות באי ובינן לבין השלטון באנגליה.
התיישבויות מוקדמות (1556-1576)

ההתיישבות האנגלית המוקדמת באירלנד הייתה חלק מהכיבוש הטיודורי של אירלנד במאה ה-16. הממשל האנגלי, ממושבו בדבלין, ביקש לפייס את תושבי האי ולשלב את מעמדותיו הגבוהים באריסטוקרטיה האנגלית החדשה שביקש ליצור, ובכך לקרבם לתרבות האנגלית. הממשל ציפה שהשליטה באירלנד תהיה נוחה לאינטרסים האנגליים, ולא חשש ממרידות או פלישות חיצוניות בשלבים הראשונים. על מנת לשמור על אינטרסים אלו, האנגלים הגו שיטת שלטון שנקראה בפיהם "היכנעו ושלטו" - כלומר, אם מנהיגי השבטים הקלטים וההיברנו-נורמנים באירלנד יסכימו להיכנע למרותו של השלטון האנגלי, תתאפשר להם המשך השליטה באדמותיהם ואנשיהם. אם סירבו להכיר בעליונות האנגלים, אדמותיהם הופקעו, ובעלי אדמות ועובדים חדשים הובאו לשטחי שליטתם מאנגליה.
התיישבויות מוקדמות נוספות היו מסוג "מושבות לדוגמה", במסגרתן הוקמו התיישבויות אנגליות קטנות בתוך שטחי השליטה האיריים, ומטרתן הייתה להוות מודל להתיישבויות החקלאיות-פיאודליות אותן ביקשו האנגלים שיאמצו האירים תחת שליטתם. התיישבות ראשונה מסוג זה הוקמה בשנות ה-60 של המאה ה-16 בקריקוריהי, בקרבת העיר קורק, על אדמותיו של רוזן דזמונד האירי.
התיישבויות מוקדמות (1556-1576) > ליש ואופאלי

היישוב הראשון מהסוג הראשון שצוין - אדמות שהופקעו עקב אי-קבלת המרות האנגלית - התרחש ב-1556, בשטחי שליטתם של שבטי או'מור ואו'קונור. שבטים אלו סירבו להכיר בעליונות השלטון האנגלי, ולא פסקו מניסיונותיהם לפשוט על שטחי התחום האנגלי. שטחי שליטתם הופקעו בהוראת לורד אירלנד והפכו למחוזות אנגליים בשמות "מחוז המלך" (כיום מחוז אופאלי) ו"מחוז המלכה" (כיום מחוז ליש), על שמם של מלכי אנגליה החדשים - פליפה השני, מלך ספרד ומרי הראשונה, מלכת אנגליה. כמו כן, ערי המחוז החדשות כונו על שמם "פיליפסטאון" (כיום דנגן) ו"מריבורו" (כיום פורט ליש) בהתאמה. אולם, השבטים המקומיים התנגדו בחריפות להתיישבויות החדשות, נסוגו להרים ולביצות והחלו במרד מקומי כנגדן במשך 40 השנים הבאות. ב-1578 האנגלים הצליחו להכניע את שבט או'מור, בכך שרצחו את רוב מנהיגיו במולמסט שבמחוז ליש. רורי או'מור, מנהיג המרד, נלכד והוצא להורג מאוחר יותר באותה השנה. בעקבות אלימות זו מצד השבטים המקומיים, השלטונות האנגליים התקשו למצוא אנגלים שיסכימו להגיע להתיישב במקום, ובסופו של דבר ההתיישבות נאלצה להתגודד סביב שורה של ביצורים צבאיים.
התיישבויות מוקדמות (1556-1576) > מזרח אלסטר

יישוב נוסף בוצע במזרח פרובינציית אלסטר בשנות ה-70 של המאה ה-16. השלטון האנגלי תכנן ליישב את מזרח הפרובינציה, שהייתה נתונה לשליטתם של שבטי מק'דונל ואו'ניל, וזאת על מנת ליצור חוצץ בין הקלטים שבאירלנד לבין אלו שבסקוטלנד, ביניהם הייתה תחלופה שוטפת של שכירי חרב. על מנת להתנגד ליישוב זה, הצטרפו למאבק באנגלים במזרח הפרובינציה גם חברי שבט או'ניל מאזור המחוז המודרני של טיירון ושבטי מק'דונל מההיילנדס וההיברידים החיצוניים הסקוטים. בסופו של דבר יישוב האנגלים באזור לא צלח, לא לפני שבוצעו מעשי זוועה באוכלוסייה המקומית. לדוגמה, 200 מחברי שבט או'ניל נרצחו בשנת 1574 על ידי רוזן אסקס וב-1575 הפלגה בהשתתפותו של פרנסיס דרייק השתתפה בטבח של 500 מחברי שבט מק'דונל באי ראת'לין. בשנה שלאחר מכן, הורתה אליזבת הראשונה, מלכת אנגליה להפסיק את היישוב בשל תקריות אלו.