stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גיבוש (צה"ל)
הערות שוליים

↑  קורות חייו, מתוך האתר הרשמי של חטיבת הצנחנים.
גשר

ערך זה עוסק במבנה הנדסי בעל ערך רב. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
גשר שער הזהב בסן פרנסיסקו
גשר בסנטרל פארק בניו יורק
גשר המיתרים בירושלים הוא גשר מעוגן כבלים שעליו עובר קו רכבת קלה
גשר הרכבת מעל עמק הארזים הגשר הגבוה ביותר במדינת ישראל: 90 מטר
גשר עכברה מדרום לצפת; לשעבר, הגשר הגבוה ביותר במדינת ישראל: 80 מטר
פירוק גשר המגרסה שהוביל אבן ממחצבת נשר הישנה למפעל למלט נשר בעיר נשר. ספטמבר 2024
גשר הוא מבנה הנדסי שמטרתו לאפשר מעבר בטוח של הולכי רגל, כלי רכב או רכבות מעל מכשולים פיזיים, כגון: דרכים אחרות, מסילות רכבת, נהר, ערוץ וכדומה, או כדי לאפשר נסיעה ישרה מעל עמקים, אנכית ככל האפשר לכח הכבידה של הארץ, בעיקר עבור רכבות מהירות.
היסטוריה

הגשרים הראשונים היו ככל הנראה בולי עץ שהונחו בשורה בתוך הנהר על מנת לאפשר חצייה בטוחה. בהמשך, ככל הנראה הוחלף השימוש בבולי עץ באבן לבנייה. גשרים פרימיטיבים נוספים הם גשרים תלוים פשוטים הבנויים מחבלים הנתלים בין שני צדי נחל ועליהם קרשים לדריכה. צורת הקשת לגשר באה לידי שימוש לראשונה ברומא העתיקה. המצאת הקשת היא ככל הנראה בתרבות עמק האינדוס, אך הרומאים היו שהפכו אותה למדע מעשי והשתמשו בה בבנייתם. גשרים רומיים אלו, לצד אמות מים מאותה תקופה המזכירות בתכנונן את הגשרים, עדיין קיימים במקומות רבים שהיו תחת שלטון רומי. כמו כן השתמשו הרומאים במלט, שהפחית את המשתנים שבחוזק האבן הטבעית. במקביל, גשרי עץ היו נפוצים במיוחד בסין וביפן העתיקות.
במהלך המאה ה-18 נעשו חידושים רבים בתחום העיצוב של גשרי עץ, במיוחד על ידי הנס אולריך (Hans Ulrich) ויוהנס גרובנמן (Johannes Grubenmann) ואחרים. המהפכה התעשייתית הובילה להתפתחות גם בתחום בניית גשרים, כשהשימוש במערכות תמיכה מבוססות ברזל הפך נפוץ והוביל לבניית גשרים גדולים בהרבה מהמוכר קודם. במהפכה התעשייתית גם הוקמו מסילות ברזל רבות שאף הגדילו משמעותית את הצורך בגשרים ארוכים וגבוהים. בניית גשרים מיצקת ברזל במקום מאבן החלה באנגליה ואחר כך גם בגרמניה ובצרפת. הגשרים היו במבנה של קשתות והמאמץ העיקרי בהם היה מאמץ לחיצה. עם הזמן, הובן כי צורת הקשת במבני פלדה אינה בהכרח צורה חכמה ובמהלך המאה ה-19 הופיעו גשרי מסבך רבים מסוגים שונים, כשחלוצי הבנייה בהם, כגון גוסטב אייפל (המתכנן של מגדל אייפל), פעלו בעיקר במערב אירופה. הגשרים התלויים החלו לקום בסוף המאה ה-18, תחילה בארצות הברית ואחר כך, בתחילת המאה ה-19, גם באירופה.
החל מן המחצית השנייה של המאה ה-20, מרבית הגשרים הנבנים בעולם הם גשרים המשמשים לכבישים וחלקם הגדול מגשר מעל כבישים אחרים ומעל היבשה ולא מעל ערוצי נחל. במרבית גשרים אלו, בהם המפתחים אינם משמעותיים, נעשה שימוש בבטון דרוך שהוא כיום טכנולוגיית הבנייה הנוחה ביותר לגשרים, אך היא מוגבלת לגשרים קצרים יחסית. לכן, גשרים ארוכים הנבנים בימינו נבנים לרוב מפלדה, משילוב של בטון ופלדה, ובאלמנטים נמתחים שונים.
מבנה בסיסי

קיימים סוגים רבים של גשרים, אך מבנה הגשר מתחלק תמיד לשניים: שלד הגשר הנושא את המאמצים ומִסעה עליה עוברים המשתמשים בגשר. מבנה הגשר נשען תמיד על סמכים. הסמכים הם נקודות ההישענות על הקרקע, וקיימים גם להם סוגים שונים. במרבית הגשרים קיימים שני סמכים, כמו למשל בשתי גדותיו של ערוץ נחל. גשרים מרובי סמכים, כגון גשר הבנוי על סדרה של עמודים, ניתן למעשה להגדיר כרצף של גשרים, כאשר כל גשר עומד בדרך כלל בפני עצמו, אולם קיימים גם גשרים מרובי סמכים שבהם יש קשר מבני הדוק בין חלקי הגשר שבין סמכים שונים. המרווח שבין הסמכים נקרא מִפתח וגישור המפתח הוא האתגר ההנדסי המשמעותי ביותר בבניית גשר.
לכל גשר יש גם גובה. בהגדרת "גובה הגשר" יש להבדיל בין שני גבהים: המרחק שבין המיסעה לקרקע או לפני המים והגודל האנכי של מבנה הגשר. הראשון הוא בדרך כלל פחות משמעותי מבחינת האופן בו עובד מבנה הגשר והשני נקבע בהתאם למפתח, סוג הגשר, חומרי בנייתו והעומסים הצפויים בו. עם זאת, לגובה הגשר ביחס לקרקע או לפני הים קיימת השפעה רבה על אופן בניית הגשר ולפיכך גם על בחירת סוג הגשר שייבנה.
סוגי גשרים

ככלל, קיימים חמישה סוגים בסיסיים של גשרים, המחולקים לפי העיקרון ההנדסי שלפיו בנוי הגשר. על פי חלוקה זו, יש להבדיל בין שלד הגשר, שהוא החלק הנושא את המאמצים העיקריים ואת משקלו העצמי של הגשר, לבין המיסעה הנושאת את כלי הרכב העוברים בגשר אך אינה בהכרח חלק משלד המבנה. סוגי הגשרים הם גשר קורה, גשר קשת, גשר תלוי (או גשר תלייה), גשר שלוחה (או גשר זיזי) וגשר מעוגן כבלים (שלא לבלבל עם גשר תלוי). במסגרת סוגים אלו ניתן להבדיל בין הגשרים גם בחומרי הבנייה מהם הם בנויים ובממשק שבין מבנה הגשר לבין המיסעה. לדוגמה, גשר קורה עשוי להיות מעץ או מבטון, אך העיקרון ההנדסי נשאר דומה. דוגמה אחרת היא מיסעה בגשר קשת שעשויה להיות קשתית גם בהתאם לצורת הגשר או במפלס ישר המונח על הקשת או תלוי ממנה; גם כאן העיקרון ההנדסי נשאר זהה.
סוגי גשרים > גשר קורה

גשר קורה הוא צורת הגשר הפשוטה ביותר, ויציבותו נובעת בעיקרה מחומר הקורה, עוביה ומומנט ההתמד של החתך שלה. גשר הקורה הפשוט ביותר, הקיים גם בטבע, הוא בול עץ הנשען על שני סמכים ומגשר על המפתח שביניהם. גשרי קורה מתקדמים יותר בנויים מבטון דרוך או ממסבך פלדה. העיקרון ההנדסי של גשר הקורה הוא התנגדות לכפיפה הנוצרת בו בגין משקלו העצמי והעומסים השימושיים שהוא נושא. המיסעה בגשרי קורה תהיה לרוב ישרה ונוחה בהתאם לקו הקורה האופקי.
סוגי גשרים > גשר קשת

בניגוד לגשר קורה, שבו פועל מאמץ כפיפה הגורם לחלקו התחתון להימתח ולחלקו העליון להילחץ, בגשר קשת פועלים מאמצי לחיצה בלבד, בדיוק כמו בקשת אבנים בסיסית. העיקרון המבני הוא העברת העומסים האנכיים הפועלים לכל אורך הקשת למאמצי לחיצה טהורה לאורך גוף הקשת עד אל שני הסמכים. ביסוסם של שני הסמכים בגשר קשת חייב להתמודד גם עם כוח הפישוק הנוצר ביניהם.
המיסעה העוברת דרך גשר קשתי עשויה להיבנות בשלוש צורות:
עם קו הקשת, כך שהנוסעים על הגשר יעלו וירדו חזרה.
מיסעה ישרה ואופקית מעל קו הקשת. במקרה כזה מרכז המיסעה יישען על ראש הקשת וחלקיו האחרים יתמכו על ידי עמודונים לאורך כל גוף הקשת.
מיסעה ישרה ואופקית מתחת לקו הקשת. במקרה כזה מרכז המיסעה נתלה מן הקשת באמצעות מוטות או כבלים.
בגשרים רבים משולבות שלוש הצורות בהתאם לתנאי השטח, חומרי הבנייה וטכנולוגיית ושיקולים הנדסיים נוספים.
גשר קשת בארמון הקיץ בבייג'ינג שבסין בו צורת המסעה עוקבת אחר שלד הגשר
גשר אבן מעל נקיק בתימן
גשר נמל סידני הבנוי כגשר קשת בו המסעה תלויה מן הקשת.
גשר קשת בקנדה הבנוי כמסבך ובו המסעה מונחת מעל הקשת.
גשר בברזיל הבנוי למעשה מ-3 גשרי קשת. המסעה תלויה מן הקשתות ואף עוברת בין רגליהן.
גשר קשתי מאבן בתוואי מסילת השומרון בעל שלשה סמכים.
סוגי גשרים > גשר תלוי

גשר תלוי או גשר תלייה הוא המצב ההפוך לגשר קשת, ובו המבנה המרכזי הנושא את העומסים פועל במתיחה טהורה. גשרים תלויים הם הגשרים המסוגלים להיבנות על פני המפתחים הגדולים ביותר באופן יחסי למשקלם.
גשר תלוי טיפוסי בנוי משני מגדלים המבוססים על שתי גדותיו של הנהר או הערוץ. בין שני המגדלים תלויים שני כבלים ארוכים המעוגנים בשני צדי הגשר, במרוחק מן המגדלים אל האדמה. המיסעה היא אופקית, או כמעט אופקית, והיא נתלית משני הכבלים הראשיים בעזרת כבלים קצרים ודקים יותר. כל הכבלים עשויים פלדה והם מורכבים מחוטי פלדה השזורים יחדיו לכדי כבל אחד עבה. קוטרם של הכבלים המרכזיים מגיע בדרך כלל לכדי כמה עשרות סנטימטרים. הכבלים המשניים הנושאים את המיסעה עשויים להיות דקים הרבה יותר וככל שצפיפותם גדולה, כלומר הם מחוברים כל מרחק קצר יותר לאורך המיסעה, כך הם נושאים משקל קטן יותר ולכן דקים יותר. בחלק מן הגשרים המיסעה תלויה רק מהחלק המרכזי של הכבלים הראשיים ובחלק היא תלויה, לפחות בחלקה, גם מהחלקים הצדדיים של הכבלים. כעיקרון, המיסעה אינה חייבת להישען על המגדלים ודי בתלייתם מן הכבלים. בפועל, המיסעה מעוגנת גם למגדלים כדי למנוע התנדנדות, אך תרומת הישענותה בשתי נקודות על מבנה המגדלים זניחה ביחס למערכת ההנדסית השלמה.
אחת הבעיות המרכזיות בגשרים תלויים היא דווקא כוחות אופקיים הפועלים על הגשר הנוצרים בשל רוחות. הגשר יציב על אף המפתח הגדול שלו כנגד משקל המיסעה אולם רוחות עזות עלולות לגרום לגשר להתנדנד בכיוון בו הוא אינו מעוגן לדבר. בשל כך המסעות עצמן בנויות בדרך כלל ממסבך שאינו מאפשר כפיפה בכיוון אופקי.
גשר תלוי פשוט. גשרים תלויים פשוטים התלויים בין הסמכים יהיו תמיד בעלי "בטן".
גשר שער הזהב הוא גשר תלוי מודרני. גם בו הכבלים הם בעלי אותה בטן אך המסעה תלויה מהם בעזרת כבלים נוספים כדי לקבל כביש אופקי.
סוגי גשרים > גשר שלוחה

גשר שלוחה, או גשר זיזי הוא מבנה מורכב יותר ופועל בחלקים שונים שלו כזיז - קורה המעוגנת בצד אחד בלבד. הרעיון בגשר שלוחה הוא שמעל כל סמך עומד עמוד מסבכי גבוה יחסית המחזיק בכל אחד משני צדדיו קורה מצִדה האחד בלבד. השלוחה היוצאת מכל עמוד היא דו-צדדית על מנת להקל בשיווי המשקל ולעיתים שני עמודים הנושאים קורות זיזיות (או שלוחות) נשענים זה על זה לאורך קו הגשר. ניתן גם לראות כל עמוד בגשר שלוחה כחלק אחד הכולל גם את הקורה ופועל יחד אתה כיחידה מבנית אחת.
בין שתי שלוחות הנשענות כל אחת על סמך אחר מונח לעיתים רבות חלק נוסף של גשר הפועל למעשה כקורה רגילה ולעיתים שני החלקים נושקים זה לזה בנקודה אחת, כמעט חסרת עובי, במרכז הגשר.
מפאת עקרונם ההנדסי, גשרי שלוחה הם גבוהים מאוד וכבדים מאוד, אולם היתרונות המרכזיים בבנייתם של גשרים אלו הם בתהליך הבנייה עצמו. בניגוד לגשרים מסוגים אחרים, הדורשים פעמים רבות בנייה של פיגומים ומערכות קונסטרוקטיביות זמניות אחרות לתמיכת הגשר בעת בנייתו, גשרי שלוחה צומחים מתוך בסיסיהם עד שהצדדים מתחברים זה לזה. שיטה זו נוחה מאוד למשל לגישור בין שתי גדותיו של נהר עמוק מאוד בו לא ניתן לבסס עמודים במרכז הערוץ ולא ניתן להקים גשר תלוי מפאת חוסר אפשרות לעגן את הכבלים בגדות.
גשר פורת' בסקוטלנד
המחשת עקרון הפעולה של גשר פורת'
גשר שלוחה ליד ניו אורלינס
גשר "רוח וגשם" בגואנגשי הוא למעשה גשר שלוחה עשוי עץ.
בניית גשר שלוחה מבטון דרוך מעל נהר הריין
סוגי גשרים > גשר מעוגן כבלים

גשר מעוגן כבלים הוא הסוג המורכב ביותר מבחינה הנדסית של גשר. גשרים מעוגני כבלים קיימים רק מן המאה ה-20 והם בהכרח משלבים מספר מאמצים מסוגים שונים התלויים זה בזה. אף על פי שגם בגשרים אלו משתמשים בכבלי מתיחה כחלק מן השלד, העיקרון ההנדסי עליו מבוסס גשר מעוגן כבלים שונה מאוד מזה של גשר תלוי.
גשר מעוגן כבלים בסין
גשר המיתרים בירושלים בעל עקרון הנדסי מרחבי יוצא דופן
גשר מעל נהר סוורן בין אנגליה וויילס
גשרים נפתחים

גשר נפתח הוא גשר דינמי הנבנה מעל נתיבי שיט בעל מנגנון מכני המאפשר את פתיחתו הזמנית לצורך מעבר כלי שיט גבוהים. במצב שגרתי הוא עובד כגשר רגיל וכאשר כלי שיט צריך לעבור בנתיב, נעצרת תנועת הולכי הרגל וכלי הרכב שעל הגשר, הגשר משנה צורתו ולאחר מעבר כלי השיט הוא חוזר למצבו הקבוע.
גשרים נפתחים > סוגי גשרים נפתחים

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| גשר נפתח | גשר מעלית | גשר מסתובב | גשר מתקפל |
| גשר מתרומם | גשר שוקע | גשר נוטה | גשר נשלף |
בטיחות

כאשר מתכננים גשר יש להתחשב בגורמים רבים היכולים להשפיע על בטיחותו בסופו של דבר, ועל אורך חייו :
סוג הקרקע עליה נבנה
משקל עצמי
עומס מרבי אפשרי
עמידות בפני מקרי קצה של תהודה עצמית
תנאי מזג אוויר שונים העלולים לפקוד את מקום הגשר
בנייה ותכנון בהתאם להתרחבות והתכווצות החומרים מהם עשוי הגשר, הנגרמים משינויי טמפ'
בלייה ועייפות החומר של החומרים השונים מהם מורכב הגשר
גובה מתאים
נראות מרחוק
סוג הגשר עצמו מכתיב תקנות בטיחות שונות
כיום ניתן להתקין על גשרים חיישנים המנטרים ברציפות פרמטרים שונים, כדי לגלות בזמן ליקויי בטיחות העלולים להתפתח עם השנים.
גשרים טבעיים

לעיתים עקב מנגנוני בליה גאולוגיים נוצרות קשתות סלע.
ישנם שבטים במדינת מגהלאיה הנמצאת בצפון-מזרח הודו, אשר מעצבים את שורשי האוויר של עצי פיקוס הגומי, כך שיעברו מעל ערוצי מים, ולמעשה ישמשו כגשרים עבורם (אנ').
ראו גם

גשר מקטעים בדחיקה
גשר צף
ויאדוקט
גשר מצר טקומה - גשר אשר התמוטט בגלל הגעה למצב של תהודה עצמית
מעברה
הערות שוליים

↑  ניר בן-טובים‏, גשר "חכם" יציל חיים, באתר וואלה, 19 במרץ 2009
↑  שירות גלובס, ‏כשנעבור את הגשר, נצלם אותו: כך נראה גשר הפלדה הראשון שהודפס בתלת-ממד, באתר גלובס, 22 באוקטובר 2018
↑  Radu Cocian, How Sensors Monitor Bridges to Keep Us Safe, IEEE Transmitter, ‏2021-02-22 (באנגלית אמריקאית)
↑  Surreal Photos of India's Living Root Bridges, Travel, ‏2018-03-12 (באנגלית)
תמרור המורה על גובה המעבר תחת גשר בדרך
תמרור המורה על גובה המעבר תחת גשר בתעלת מים
גשר טבעי עשוי משורשי עצי פיקוס הגומי
שורה וסאיט

| --- | --- |

 סוגה:  דרמה רומנטיקה דרמה תקופתית
 יוצרים:  נרמין בזמן
 כותבים:  מלק גנצ'וילו אג'ה יורנץ'
 בימוי:  הילאל סאראל
 שחקנים:  קיבאנץ' טטליטו   פארה זיינפ אבדולה   בירקאן סוקולו   סדה גובן
 ארץ מקור:  טורקיה
 שפות:  טורקית
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  21
 הפקה
 מפיק:  קרם צ'אטאי
 חברת הפקה:  Ay Yapim
 הפצה:  נטפליקס 
 אתר צילומים:  רוסיה אוקראינה טורקיה
 מוזיקה:  טויגאר אישׁיקלי
 אורך פרק:  90 דקות במקור בישראל 50 דקות
 שידור
 רשת שידור:  Star TV
 רשת שידור בישראל:  ויוה פלוס
 תקופת שידור מקורית:  4 במרץ 2014 – 20 בנובמבר 2014
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
שורה וסאיט (בטורקית: Kurt Seyit ve Şura, מילולית: קורט-סאיט ושורה) היא סדרת טלוויזיה טורקית ששודרה בשנת 2014 בשתי עונות המסתכמות ב-21 פרקים בערוץ הטלוויזיה הטורקי Star TV. הסדרה מבוססת על רומן שנכתב על ידי הסופרת הטורקייה נרמין בזמן, ומככבים בה קיבאנץ' טאטליטו ופארה זיינפ אבדולה בתפקיד סאיט ושורה. הסיפור מבוסס על חייו של סבה של נרמין בזמן, קורט סאיט אמינוב, שהיה קצין בכיר בצבא הצאר ניקולאי השני.
שחקנים

| שחקן/שחקנית | דמות |
| --- | --- |
קיבאנץ' טטליטו: קורט-סאיט אמינוב
פארה זיינפ אבדולה: אלכסנדרה (שורה) ורז'נסקיה
בירקאן סוקולו: פטרו בורינסקי
אוסהאן צ'אקיר: ג'ליל קמילוב
אווה דדובה: טטיאנה (טטיה) צ'ופילקינה
סדה גובן: ולנטינה ורז'נסקיה
טואיצ'ה קאראבאג'אק: נינה ורז'נסקיה
אלצ'ין סאנגו: גּוּזִידֶה
אסלי אורג'אן: הברונית לולה פולנסקיה
דויו אלפאן: ולדימיר סבינקוב
ברק ארצ'ר: מישה (מיכאיל) סורוקין
סרדאר גוקהאן: מֶהְמֵט מירזה אמינוב
שפיקה טולון: זהידה אמינובה
אורל אוזל: מהמוט אמינוב
שומיירה קוץ': האווה אמינובה
באריש אלפאיקוט: אוסמאן אמינוב
אטאי גרגין: ז'וליאן ורז'נסקי
סלצ'וק סזאק: אנדריי בורינסקי
זרין נישאנג'י: מריה בורינסקיה
עונות

| עונה | עונה | פרקים | תאריך שידור מקורי> בכורה | תאריך שידור מקורי> סיום |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   | 1  | 13   | 4 במרץ 2014    | 10 ביוני 2014 |
|   | 2  | 8   | 23 בספטמבר 2014    | 20 בנובמבר 2014 |
שידור

| מדינה | רשת שידור | תאריך בכורה | תאריך סיום | זמן שידור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| טורקיה | Star TV | 4 במרץ 2014 | 20 בנובמבר 2015 |  |
| סרביה | TV B92 | 30 בספטמבר 2014 | 6 בנובמבר 2014 |  |
| הונגריה | RTL Klub | 9 בינואר 2015 |  |  |
| אלבניה | Klan TV |  |  |  |
| מונטנגרו | Prva M |  |  |  |
| רוסיה | Domashny | 21 בפברואר 2015 | 6 במאי 2015 |  |
| ארצות הברית | MundoFox | 6 באפריל 2015 |  |  |
| יוון | E Channel | 1 ביוני 2015 |  |  |
| בולגריה | bTV | 3 ביוני 2015 | 6 ביולי 2015 | שני עד שישי בשעה 20:00 |
| איראן | Farsi1 | 3 ביוני 2015 | 6 ביולי 2015 |  |
| ישראל | ויוה פלוס | 5 ביולי 2015 |  | ראשון עד רביעי בשעה 20:55 |
| אוקראינה | Inter | 1 ביוני 2015 |  |  |
Armikrog

| --- | --- |

 כללי
 תאריך הוצאה:  30 בספטמבר 2015
 סוגה:  משחק הרפתקאות גרפי
 פיתוח:  Pencil Test Studios
 הוצאה לאור:  Versus Evil 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית, ספרדית, פולנית, גרמנית, צרפתית, איטלקית, רוסית 
 דרישות תוכנה
 מנוע משחק:  יוניטי 
 מצבי משחק:  משחק יחיד
 פלטפורמות:  מחשב אישי, Wii U, OS X
 דרישות מערכת
 בקרים:  עכבר
 armikrog.com
 
Armikrog הוא משחק הרפתקה שיצא בשנת 2015. המשחק פותח על ידי היוצרים של The Neverhood דאג טנפל, אד סקופילד ומייק דיז בעזרת אתר Kickstarter. המשחק מורכב מסצנות הבנויות באנימצית סטופ מושן שחוברו למשחק הרפתקה שלם.
המשחק זכה לכינוי "היורש הרוחני של The Neverhood", שכן יוצריו הם אותם היוצרים והם הבטיחו משחק הרפתקאה בסדר גודל כמו The Neverhood.
תקציר העלילה

Armikrog מספר את סיפור הרפתקאותיו של חוקר חלל בשם טומינאוט (Tommynaut) והכלב העיוור שלו בשם ביק-ביק (Beak-Beak) שיצאו למשימת הצלת כוכב אייקסן (Ixen) בעזרת גבישי P-tonioum שנמצאים בכוכב Spiro 5, לאחר ששני חוקרי חלל בשם ווגנאוט (Vognaut) ונמנאוט (Numnaut) נעלמו כשניסו לבצע את משימתם לפני כן.
החללית מתנגשת באסטרואיד והם מתרסקים בכוכב המסתורי Spiro 5 ונתקעים במבצר Armikrog. שם הם מגלים כי תושבי המקום אינם, ושמלך ומלכת הכוכב השאירו רמזים לפתרון התעלומה.
ברז כיבוי אש

ברז כיבוי אש בווירג'יניה שבארצות הברית
צינור מכבאית מחובר אל ברז כיבוי, ניו יורק
ברז כיבוי אש בפתח-תקוה
ברז כיבוי אש בפתח-תקוה עם הנתונים
ברז כיבוי אש (נקרא גם ברז שרפה או הידרנט) הוא אמצעי עזרה להגנה משרפות, מקור מים המסופק על ידי רשויות מקומיות כדי לאפשר לשירותי כיבוי האש להתחבר אל מערכת המים העירונית לשם סיוע בכיבוי אש, במקרי שריפות גדולות בהן לא מספיקה כמות המים המאוחסנת במכלי הכבאית.
ברזי כיבוי אש, הקרויים גם ברזי הסנקה, מספקים מים בלחץ גבוה בהרבה מלחץ המים בשימוש יומיומי. השימוש בברז כיבוי נעשה באמצעות חיבור צינור לברז, פתיחת השסתום כדי לספק זרם מים עז בלחץ בסביבות 350 קילופסקל (שווה לכ-3.45 אטמוספירה) (לחץ זה משתנה באזורים שונים, תלוי במגוון משתנים, לרבות גודל ומרחק מקור המים). את הצינור ניתן לחבר לכבאית, ולהשתמש במשאבה של הכבאית להגברת לחץ המים ואף לפיצולם למספר זרמים לפי הצורך.
מקור המילה הסנקה, שפירושה הוא דחיפה, הוא מן המשנה (מקוואות, ב, ו). זאב בן־חיים, ששימש מזכיר מדעי בוועד הלשון בשנות הארבעים של המאה העשרים ולימים היה לנשיא האקדמיה ללשון העברית,  שהעלה את הפועל הנדיר מן המקורות והציע אותו לחברי ועד הלשון לציון הפעולה המודרנית.
יש להימנע מפתיחת או סגירת הברז במהירות רבה מדי שכן הדבר עלול לגרום להלם מים העלול לפגוע בצנרת סמוכה. רוב שסתומי ברזי הכיבוי אינם מתוכננים להשניק את זרם המים אלא מתוכננים לפתיחה מלאה או סגירה מלאה. כבאים מפעילים לרוב ברזי כיבוי כשהם מוגנים בבגדי מגן כגון כפפות וקסדה עם מגן פנים. מים הפורצים בלחץ גבוה עלולים להפיל אדם בוגר או לגרום לפציעה.
במדינות רבות נאסר על חנייה בסמוך לברז כיבוי אש.
הערות שוליים

↑  המונח "ברז כיבוי" במסמך של מכון התקנים הישראלי, המונח "ברז שרפה" במסמך של שירותי כבאות והצלה
↑  מנהל האתר, סניקה והסנקה, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏2022-04-11
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533639405171  BnF: cb12515133z (data)  GND: 7566089-1  LCCN: sh85063291 
ברזי כיבוי אש והסנקה לספרינקלרים ברעננה
בנג'מין קוקו

בנג'מין קוקו (באנגלית: Benjamin Thomas Kuku; נולד ב-8 במרץ 1995) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת סונג נאם נגהה אן.
קריירה

קוקו התחיל את הקריירה שלו בקבוצת זלאו. בקיץ 2015 חתם בטרגו מורש וב-19 באוגוסט 2015 הושאל לאקדמיקה קלינקני מהליגה הרומנית. את העונה, סיים עם שבעה שערים ב-20 הופעות.
בקיץ 2016, חזר לטרגו מורש. ב-23 ביולי 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הרומנית בהפסד 1–2 לגז מתאן מדיאש. ב-23 באוקטובר 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בתיקו 1-1 נגד סטיאווה בוקרשט.
ב-11 בינואר 2017 חתם בבוטושאן. בינואר 2018 הושאל לספסי ספאנטו ג'ורג'.
ב-22 באוגוסט 2018 חתם בהפועל כפר סבא מהליגה הלאומית. בעונת 2018/2019 שיחק בכל משחקי הליגה, היה מלך שערי הקבוצה עם 14 שערים והיה לו חלק מרכזי בעליה של הקבוצה לליגת העל.
ב-29 בינואר 2020 הושאל להפועל פתח תקווה.
ב-18 ביולי 2020 חתם במ.ס. כפר קאסם, אך כעבור כחודשיים חתם בהפועל רעננה.
ב-28 בינואר 2021 חתם בהפועל רמת השרון.
ב-9 ביולי 2021 חתם במכבי בני ריינה. בסיום העונה העפיל עם הקבוצה לליגת העל.
ב-26 ביולי 2022 חתם במכבי אחי נצרת.
ב-11 ביולי 2023 חתם בסקציה נס ציונה. ב-24 באוגוסט ערך הופעת בכורה בהפסד 0–1 לעירוני טבריה. ב-20 בדצמבר 2023 חזר לקדנציה שנייה בהפועל כפר סבא.
בקיץ 2024 עזב את ישראל אחרי 6 עונות וחתם בסונג נאם נגהה אן מליגת העל הווייטנאמית.
תארים

הליגה הלאומית: 2018/2019
הליגה הלאומית: 2021/2022
הערות שוליים

↑  מיכאל וייסרמן, החלוץ קוקו בנג'מין חתם בהפועל כפר סבא, באתר דאבל פס, 22 באוגוסט 2018
↑  שקד עמירם, ‏בנג'מין קוקו חתם בהפועל פ"ת, בויסן בנוף הגליל, באתר ONE‏, 29 בינואר 2020
↑  דוניא גנוטס, בנג'מין קוקו חתם במועדון ספורט כפר קאסם, באתר דאבל פס, 18 ביולי 2020
↑  מערכת וואלה! ספורט‏, הפועל רעננה החתימה את בנג'מין קוקו, באתר וואלה, 14 בספטמבר 2020
↑  מערכת וואלה! ספורט‏, לאומית: בנג'מין קוקו יהיה הזר הראשון של בני ריינה, גיל סלם חתם באחי נצרת, באתר וואלה, 9 ביולי 2021
↑  תומר חבז, ‏רכש מרשים: בנג'מין קוקו חתם במכבי אחי נצרת, באתר ONE‏, 26 ביוני 2022
↑  עובר לכתום: בנג'מין קוקו חתם בנס ציונה, באתר דאבל פס, 11 ביולי 2023
מרטין בסוויק

| --- | --- |

 לידה:  26 בספטמבר 1941 (בת 83) ג'מייקה ג'מייקה
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 תקופת הפעילות:  מ-1962
 בן או בת זוג:  ג'ון ריצ'רדסון (1967–1973) 
 פרופיל ב-IMDb
 
מרטין בסוויק (באנגלית: Martine Beswick; נולדה ב-26 בספטמבר 1941) היא שחקנית בריטית ילידת ג'מייקה. היא כיכבה בשני סרטים מסדרת סרטי ג'יימס בונד: "מרוסיה באהבה" ו"כדור הרעם".
נוסף על כך, בסוויק שיחקה בעוד מגוון סרטים, ביניהם: "מיליון שנה לפני הספירה", "ד"ר ג'קיל והאחות הייד" ו"מלווין והווארד".
על תפקידה בסרט "מרוסיה באהבה" (לצד עליזה גור) אמרה בסוויק:
הערות שוליים

↑  מרטין בסוויק, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX1306690  BnF: cb14155650b (data)  GND: 1203658702  ISNI: 0000 0000 7823 7121  LCCN: nr99027273  NTA: 073362441  SUDOC: 145021424  VIAF: 61755371   WorldCat (עם VIAF): 61755371
שיר השכונה

"שיר השכונה" הוא שיר-מערכון מאת חיים חפר (מילים) סשה ארגוב (לחן), וגיל אלדמע (עיבוד). השיר בוצע לראשונה בתוכניתה השנייה של להקת התרנגולים בשנת 1963 וזכה להצלחה רבה, למרות אורכו הבלתי שגרתי (מעל שש דקות) והיה לשיר השנה במצעד הפזמונים העברי השנתי תשכ"ג (1963).
השיר הוזמן על ידי נעמי פולני, מייסדת הלהקה, שביקשה מיוצרים שירים בנושא "השכונה". עבור אותה תוכנית נכתבו גם השירים כשאת אומרת לא מאת דן אלמגור ויוסי ילד שלי מוצלח מאת ע. הלל. שפתו של השיר, "שפת ילדים מהשכונה", מתובלת בסלנג ואף משלבת התייחסות לאברי גוף ("מסובבת את התחת") עמדה בניגוד לשפה העברית הנמלצת של שירי התקופה, לדברי פולני לא הייתה בכך התרסה אלא מציאותיות.
השיר עורר סערה ציבורית עם צאתו, ונאסר לשידור ברדיו למשך שנה עקב רמיזות אלימות ומיניות המתייחסות לאורח חייהם של צעירים "בני טובים" ("מלפנים היא
מתפתחת, היא לובשת כבר את זה").
השיר כולל שירי רחוב תקופתיים ("בן-גוריון בלע סבון"; "לדה גול יש אף גדול"), שירי משחק (אן דן דינו, אָסוּמַנְיָה אַבּוּדַנְיָה, אלרי), קטעים ארוכים של לעג הבנים על הבנות ("לא רוצים יותר לשמוע/ על בגדים ותסרוקות/ לכולן חסר קצת מוח/ וכולן מפונדרקות" או "נעזוב את הבננות/ שילכו לעזאזל," והפזמון "לא רוצים לישון רוצים להשתגע/ ולא רוצים בנות מחורבנות" החוזר בשינויים) וקטעי הווי של קבוצת חברים מלוכדת.
בין הדמויות בעלות השם בשיר נמצאים:
פושקש - כינוי הרומז לשחקן הכדורגל ההונגרי פרנץ פושקש
דני זיידל ("מי קיבל בלתי מספיק/ דני זיידל הצדיק") הוא אביה של הזמרת קרן אן
שמעון רודי - איש שרירים תל אביבי אשר, לדברי יורם קניוק, "פירק שרשראות ברזל בשיניים לאורם של שני פנסי אופנועים והנערות היו נתלות לו על השרירים"
באוקטובר 1963 הוקלט השיר פעם נוספת על ידי "להקת השכונה" המסתורית ששמות חבריה לא צוינו, הייתה זו יוזמה פרטית של מספר חברים מלהקת פיקוד מרכז בעקבותיה נשפטו החיילים.
השיר בוצע פעם נוספת על ידי משתתפי "פסטיגל 1996", כאשר השיר עצמו קוצר בכמה שורות.
בפרק השלישי בעונה החמישית של היהודים באים בוצעה גרסה פארודית לשיר על בסיס משפט השדה שבוצע למאיר טוביאנסקי.
הערות שוליים

↑  בן שלו, גלריה, עכבר העיר אונליין, נעמי פולני ו"התרנגולים": חבר'ס יוצאים מן הכלל, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2010
↑  עודד היילברונר, פאניקה מוסרית וצריכת ספרות פורנוגרפית בישראל בשנות השישים, כתב עת עיונים, כרך 31, 2018
↑  יואב קוטנר, 51 משפטים על "101"
↑  יורם קניוק, התל-אביבי הראשון, באתר הארץ, 8 באפריל 2009
↑  עונ"ש (עונג שבת) - הבלוג של דוד אסף
↑  "להקת השכונה" - קבוצת חיילים, דבר, 16 באוקטובר 1963
↑  "השכונה" מחקה את "התרנגולים, מעריב, 15 באוקטובר 1963
הקרב מול חוף טסל

.
הקרב מול חוף טסל, הידוע גם כתקרית מול טסל או תקרית 17 באוקטובר 1914 היה קרב ימי שהתחולל במלחמת העולם הראשונה, מול חופו של האי ההולנדי טסל (Texel) כאשר שייטת בריטית ובה סיירת קלה אחת וארבע משחתות שהייתה בסיור שגרתי נתקלה בארבע ספינות טורפדו משייטת ספינות הטורפדו השביעית של הצי הגרמני שהיו בדרכן לחוף הבריטי, במשימת הנחת מוקשים ימיים.
האוניות הבריטיות תקפו את האוניות הגרמניות; הגרמנים, שספינותיהם היו נחותות מן הספינות הבריטיות, ניסו תחילה לחמוק אך משלא הצליחו נלחמו בקרב נואש מול הבריטים. הקרב שהיה לא יעיל הסתיים בהטבעת כל כלי השיט הגרמניים, ומיקוש חופי בריטניה נמנע. מעבר לתוצאה טקטית זו, השפיע הקרב גם על הטקטיקה ושיטת הלחימה של שייטות ספינות הטורפדו הגרמניות, וגרם לזעזוע בצי הגרמני ולירידה באמון שרחשו מפקדי הצי הגרמני לספינות אלה.
רקע

ב-28 באוגוסט 1914 התחולל קרב מפרץ הלגולנד, הקרב הימי הראשון במלחמת העולם הראשונה. הצי הגרמני הובס בקרב זה, ואיבד שש ספינות קלות (3 סיירות קלות, משחתת ו-2 ספינות טורפדו). בעקבות הקרב ניתנה לצי הגרמני הקיסרי הוראה להימנע מעימות עם כוח אויב גדול יותר, כדי לא לספוג אבדות נוספות ולפגוע במורל. מדיניות זו הותירה את הים הצפוני בשליטת הצי הבריטי, שסייר באופן קבוע באזור. עם זאת, כוחות גרמניים ימיים קלים עדיין יצאו לסיורים באזור.