stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נועם (כתב עת)

| --- | --- |
שער הגיליון הראשון
שער הגיליון הראשון
 תדירות:  שנתון
 סוגה:  כתב עת תורני
 מו"ל:  מכון תורה שלמה
 תאריכי הופעה:  תשי"ח–תשמ"ד
 שפה:  עברית
 מדינה:  ישראל ישראל
 
נועם היה שנתון תורני, ששימש 'במה לבירור בעיות בהלכה'. כתב העת יצא לאור על ידי מכון תורה שלמה בירושלים, בראשות הרב מנחם מנדל כשר, ונערך על ידי בנו, הרב משה שלמה כשר. בין השנים תשי"ח-תשמ"ד, יצאו לאור עשרים וחמישה כרכים של כתב העת. בתריסר הכרכים הראשונים לא צוין שם העורך, ורק צוין שמנהל מכון תורה שלמה הוא הרב משה שלמה כשר, ומכרך י"ג הוא הוצג כעורך. האב והבן נפטרו בהפרש של חודשים בודדים במהלך שנת תשמ"ד. זמן קצר לאחר מכן, יצא לאור כרך כ"ה, שנערך על ידי הבן בחייו, ואחריו חדל כתב העת מלצאת לאור.
כתב העת נוסד ביוזמת הרב ד"ר אליהו יונג, וכל כרך נפתח בהקדמה קצרה שלו, המסתיימת בתיאורו כ'ראש הוועד למען ה"נועם" בארצות הברית'.
אופי כתב העת

בפתח הכרך הראשון, תואר ייעודו של כתב העת:
לתת אפשרות לרבנים גדולי תורה להביע חוות דעתם ברווחה וברחבות הדעת בשאלות מציאותיות, הלכה למעשה. בשעריו יבואו בירורי הלכה מפי כתבם של גדולי חכמי התורה בדורנו, ובכל ענין הזקוק לטיפול, מפאת חיוניותו ומעשיותו – נקבע מקום לדבריהם של כמה גדולי תורה, שידונו באותו ענין לכל צדדיו, ויבהירו אותו מכל בחינותיו, עד שתצא הלכה מבוררת ומלובנת כל צרכה.
בפתח הכרך הרביעי, כבר צוין כעובדה קיימת, ש'נועם' מאחד בתוכו בעלי הלכה ממגזרים שונים ביהדות הדתית. בכתב העת פורסמו בעיקר מאמרים הלכתיים, מאת פוסקי הלכה בולטים בני התקופה, ובהם: הרב צבי פסח פרנק, הרב יחיאל יעקב וינברג, הרב יוסף אליהו הנקין, הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג, הרב יצחק אייזיק ליבס, הרב יצחק נסים, הרב עובדיה הדאיה, הרב בצלאל ז'ולטי, הרב משה פיינשטיין, הרב שלמה זלמן אויערבך, הרב אליעזר יהודה ולדנברג, הרב אברהם אלקנה שפירא, הרב שמואל ואזנר, הרב עובדיה יוסף, הרב אפרים גרינבלט, ועוד רבים. גם הרב מנחם מנדל כשר עצמו הרבה לפרסם ממאמריו בכתב העת. בכרכים האחרונים השתתפו גם רבנים בני דורנו, ובהם: הרב רצון ערוסי, הרב לוי ביסטריצקי, הרב ישראל רוזן והרב יהודה שביב. פורסמו גם מאמרים תורניים-מקצועיים מאת אנשי מדע ומחקר, ובהם פרופ' זאב לב וד"ר יעקב לוי.
במהלך השנים, הדפיסו רוב הרבנים הללו את מאמריהם שפורסמו לראשונה ב'נועם', בתוך ספרי השו"ת השונים שהוציאו לאור, ופעמים רבות הוסיפו עדכונים. בעקבות מגמה זו, פחת השימוש בכרכי 'נועם'.
כתב העת התאפיין בכך שרבים ממאמריו עסקו בשאלות הלכתיות חדשות, שלא נידונו בעבר, והתעוררו בעקבות התפתחויות טכנולוגיות, רפואיות, פוליטיות ואחרות. בין הנושאים שנידונו בכתב העת: קו התאריך, עלייה להר הבית, חשמל וטכנולוגיה בשבת, חקלאות בשבת, ניתוחי מתים, ניסויים בבני אדם ובבעלי חיים, מדיניות הגיור הראויה בזמננו, קביעת זמן פורים במקומות שונים בארץ ישראל (כפרזים או כמוקפים), קיום מצוות בחלל, גילוח בחול המועד, קביעת רגע המוות, ועוד.
לצד מאמרים אלה, פורסמו גם מאמרים בנושאים הלכתיים אחרים, וגם מאמרים עיוניים שאינם עוסקים בבירור הלכתי מובהק. בחלק מהכרכים, פורסמו הערות ותגובות למאמרים שפורסמו בכרכים הקודמים.
כתבי הרב פערלא ורבנים נוספים מהעבר

בכתב העת פורסמו לראשונה מאמרים והערות מאת רבנים בני דורות קודמים שנפטרו, ובפרט הערות והגהות של הרב ירוחם פישל פערלא, שנכתבו בשולי ספרים רבים שהחזיק בספרייתו האישית, תחילה בוורשה ובאחרית ימיו בירושלים. לאחר פטירתו, נמכרה הספרייה לרב מנחם מנדל כשר על ידי בנו, חיים פערלא. בין הספרים: הלכות קצובות, יראים, סמ"ק, טורי אבן, יד מלאכי. פורסמו לראשונה גם כתבים של הרב יוסף רוזין, הרב אלחנן וסרמן, ועוד.
הערות שוליים

↑  כך נקרא כתב העת בעמוד השער, בכתיב מלא, החל מכרך ט. בשמונת הכרכים הראשונים, נכתב בכתיב חסר מנוקד: 'נֹעֶם'.
↑  ניסוח המופיע בעמוד השער של כל הכרכים.
↑  נועם כג עמ' 6.
↑  עמ' 8.
↑  המפגש הבלתי מתוכנן עם חיים פערלא וההחלטה המיידית על קניית הספרייה, תוארו בנועם כה, עמ' קפז.
מרלי מטלין

| --- | --- |

 לידה:  24 באוגוסט 1965 (בת 59) מורטון גרוב, אילינוי, ארצות הברית 
 שם לידה:  Marlee Beth Matlin 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1986 
 מקום לימודים:  John Hersey High School  Harper College 
 בן זוג:  קווין גרנדלסקי
 מספר צאצאים:  4 
 פרסים והוקרה:  דוקטור לשם כבוד (1987)  פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר (30 במרץ 1987)  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד 
 https://marleematlin.net
 פרופיל ב-IMDb
 
מרלי בת' מטלין (באנגלית: Marlee Beth Matlin; נולדה ב-24 באוגוסט 1965) היא שחקנית קולנוע וסופרת אמריקאית-יהודייה חירשת. בגיל 21 הוענק לה פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר לשנת 1986 על תפקידה בסרט "ילדים חורגים לאלוהים", ובכך הייתה לשחקנית הצעירה ביותר בהיסטוריה שזכתה בפרס. כמו כן, מטלין זכתה בפרס גלובוס הזהב והייתה מועמדת לארבעה פרסי אמי.
ביוגרפיה

מטלין נולדה בעיירת הפרברים מורטון גרוב הסמוכה לשיקגו שבמדינת אילינוי למשפחה ממוצא יהודי. הוריה הם ליבי (לבית האמר) ודונלד מטלין. יש לה שני אחים גדולים, אריק ומארק. בגיל 18 חודשים היא איבדה 80 אחוזים משמיעתה באוזן שמאל ובאופן מלא את שמיעתה באוזן ימין.
מטלין למדה ב"תיכון הארסיי" ולאחר מכן ב"מכללת הארפר". מטלין למדה משחק ב"מרכז הבינלאומי לאומנויות לחרשים", ארגון בינלאומי שעובד בעיקר במדינת אילינוי בהתנדבות כדי לעזור ולפתח כישורים של ילדים כבדי שמיעה. ב-1987 קיבלה מטלין תואר דוקטור לשם כבוד ממכללת גלאודט. לדבריה, הייתה מכורה לסמים מגיל 13 עד 21.
קריירת משחק

מטלין הופיעה לראשונה על במה בגיל שבע בתפקיד דורותי בהצגת הילדים "הקוסם מארץ עוץ".
מטלין התגלתה באחת מהופעותיה על ידי המפיק היהודי אמריקאי הנרי וינקלר ששיבץ אותה ב-1986 בדרמה "ילדים חורגים לאלוהים", סרט המבוסס על מחזה בעל שם זהה. בסרט היא מגלמת את דמותה של שרה נורמן, אישה צעירה כבדת שמיעה יפהפייה ובעייתית הלומדת בבית ספר יוקרתי לחרשים. המורה החדש שלה ג'יימס (ויליאם הרט), משתמש בשיטות לימוד בלתי רגילות כדי להתקרב אל תלמידיו במישור האישי, ונוחל בכך הצלחה רבה. רק תלמידה אחת, שרה מסרבת להיפתח אליו ומעדיפה להישאר סגורה בשקט המוחלט שלה. ג'יימס, שמוקסם מיופייה ומהתנהלותה של שרה, שם לעצמו כמטרה להגיע לליבה. על תפקיד הבכורה שלה זכתה מטלין בפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר והפכה לאחת ממספר שחקניות מצומצם שזכו בפרס על הופעת הבכורה שלהן, מטלין הפכה בגיל 21 לשחקנית הצעירה ביותר בהיסטוריה שקיבלה את הפרס היוקרתי. על תפקידה קיבלה מטלין גם את פרס גלובוס הזהב.
לאחר ההצלחה הקולנועית הופיעה מטלין בהופעות אורח בסדרות הטלוויזיה "סיינפלד", "עקרות בית נואשות" ו"סודות העיר" וכן בסדרת הטלוויזיה "Reasonable Doubts" בה הופיעה מטלין במשך שתי עונות בתפקיד ראשי ב-45 פרקים.
בשנת 2000 שיחקה מטלין בפרק בסדרת הדרמה "הפרקליטים" ובסדרה "הבית הלבן" בה שיחקה ב-17 פרקים. ב-2004 וב-2005 הופיעה בשני פרקים בסדרה "חוק וסדר: מדור מיוחד"; תפקיד אשר הקנה לה מועמדות רביעית לפרס אמי.
בשנת 2007 הצטרפה מטלין כשחקנית ראשית לעונה הרביעית של סדרת הדרמה "ישנן בנות" וגילמה את דמותה של ג'ודי לרנר, פסלת לסבית כבדת שמיעה; מטלין המשיכה לשחק גם בשתי עונותיה הבאות של הסדרה.
בשנת 2008 התמודדה בעונה השישית של תוכנית המציאות "רוקדים עם כוכבים", והייתה למודחת השישית.
בין השנים 2011–2017 היא שיחקה בתפקיד חוזר סדרה "הוחלפו בלידתן" ברשת Freeform.
בשנת 2018 הצטרפה כדמות ראשית לעונה השלישית והאחרונה של מותחן הריגול "קוונטיקו" ברשת ABC; היא גילמה את ג'וסלין טרנר, סוכנת FBI לשעבר שהקריירה שלה ירדה מהפסים לאחר שהפכה לחירשת ממטען חבלה.
בשנת 2021 הופיעה מטלין בסרטה זוכה פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר של שאן הדר "CODA" סרט דרמה-קומי אמריקאי העוקב אחר נערה מתבגרת שומעת שהיא ילדה של מבוגרים חירשים (בקיצור: CODA). בסרט מככבת אמיליה ג'ונס בתור הילדה השומעת, עם מטלין וטרוי קוטסור כהוריה החירשים; התפקיד זיכה אותה ואת שאב חברי הקאסט בפרס גילדת שחקני המסך לאנסמבל הטוב ביותר.
חיים אישיים

ב-29 באוגוסט 1993 נישאה מטלין לשוטר משטרת ברבנק קווין גרנדלסקי אותו הכירה על סט צילומי הסדרה "Reasonable Doubts", החתונה נערכה בביתו של השחקן הנרי וינקלר. לזוג יש ארבעה ילדים; שרה (ילידת 1996), ברנדון (נולד ב-2000), טיילר (נולד ב-2002) ואיזבל (ילידת 2003).
בשנת 2002 פרסמה מטלין ספר בשם "ילד חירש עובר" המבוסס בעיקרו על ילדותה.
ב-6 במאי 2009 היא קיבלה כוכב בשדרת הכוכבים של הוליווד עבור תרומתה לתעשיית הקולנוע.
ביוני 2017 הגיעה מטלין לישראל כדי לקבל פרס מקרן משפחת רודרמן בסך 100,000 דולר על פועלה לשילוב וקידום אנשים עם מוגבלויות בהוליווד, והתארחה גם באוניברסיטה העברית בירושלים. יום לאחר מכן התארחה במפגש שערכה לה קהילת החירשים בישראל בסינמטק תל אביב.
ב-22 ביוני 2022 נבחרה מטלין לראשונה לכהן בחבר הנאמנים של האקדמיה האמריקאית לקולנוע, כאחת משלושת נאמני ענף שחקנים של גוף זה.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1986 | ילדים חורגים לאלוהים | שרה נורמן | פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר פרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר - סרט דרמה |
| 1987 | ווקר | אלן מרטין |  |
| 1991 | The Linguini Incident | ג'נט |  |
| 1991 | L'Homme au masque d'or | מריה |  |
| 1992 | השחקן | עצמה |  |
| 1993 | פשע אילם | ג'יליאן שנהאן |  |
| 1996 | זו המסיבה שלי | דפני סטארק |  |
| 1996 | Snitch | סינדי |  |
| 1999 | Two Shades of Blue | בת' מק'דניאלס |  |
| 1999 | In Her Defense | ג'יין קלייר |  |
| 1999 | When Justice Fails | קטי וואסון |  |
| 2001 | Askari | פולה מק'נילי |  |
| 2004 | בליפ | אמנדה |  |
| 2006 | What the Bleep!?: Down the Rabbit Hole | אמנדה |  |
| 2012 | חתכים | אמבר |  |
| 2013 | 4Closed | אלי טרנר |  |
| 2013 | No Ordinary Hero: The SuperDeafy Movie | עצמה |  |
| 2014 | כמו מאהב אנגלי | סינדי |  |
| 2019 | Entangled | דיידרה |  |
| 2021 | CODA | ג'קי רוסי | מועמדת פרס סטלייט לשחקנית המשנה הטובה ביותר (2022) |
|  | Run | הולי |  |
|  | Silent Voice | ד"ר בת' פאלמר |  |
|  | Silent Knights |  |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1989 | Bridge to Silence | פגי לורנס | סרט טלוויזיה של CBS |
| 1991 - 1993 | Reasonable Doubts | טס קאופמן | תפקיד ראשי (2 עונות); 44 פרקים מועמדת פרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה (1992-1991) |
| 1993 | סיינפלד | לורה | פרק: "The Lip Reader" מועמדת פרס אמי לשחקנית אורחת מצטיינת בסדרה קומית (1994) |
| 1993 - 1996 | סודות העיר | לורי ביי | 13 פרקים מועמדת פרס אמי לשחקנית אורחת מצטיינת בסדרת דרמה (1994) |
| 1994 | Adventures in Wonderland | אפריל הייר | פרק: "The Sound and the Furry" |
| 1994 | Against Her Will: The Carrie Buck Story | קארי באק (אנ') | סרט טלוויזיה של ABC |
| 1995 | Sweet Justice | בריאנה הולנד | פרק: "Pledges" |
| 1995 | בגבולות המסתורין | ג'ניפר וינטר | פרק: "The Message" |
| 1997 | Dead Silence | מלאני צ'ארול | סרט טלוויזיה של HBO |
| 1997 | המופע של לארי סנדרס | עצמה | פרק: "The Book" |
| 1997 | ספין סיטי | שרה אדלמן | פרק: "Deaf Becomes Her" |
| 1998 | The Puzzle Place | עצמה | פרק: "I'm Talking to You" |
| 1999 | Freak City | קסנדרה | סרט טלוויזיה של שואוטיים |
| 1999 | ER | מדריכה לשפת הסימנים | פרק: "Storm: Part 1" |
| 1999 | Where the Truth Lies | דיינה לו לייסי | סרט טלוויזיה של Lifetime גם מפיקה בפועל |
| 1999 | Chicken Soup for the Soul | מורה | פרק: "The Perfect Dog" |
| 1999 | המשפט של איימי | אלייזה ספירס | פרק: "An Impartial Bias" |
| 2000 - 2006 | הבית הלבן | ג'ואי לוקאס | 17 פרקים |
| 2000 | הפרקליטים | סאלי ברג | פרק: "Life Sentence" מועמדת פרס אמי לשחקנית אורחת מצטיינת בסדרת דרמה (2000) |
| 2001 | Gideon's Crossing | לינדזי וורן | פרק: "Orphans" |
| 2001 | Kiss My Act | קייסי | סרט טלוויזיה של ABC |
| 2002 - 2003 | הרמזים של בלו | ספרנית | 2 פרקים |
| 2003 | המחלקה | אן פולטון | פרק: "Testimonial" |
| 2003 | Eddie's Million Dollar Cook-Off |   | סרט מקורי של ערוץ דיסני מפיקה בפועל |
| 2004 | אני איתה | עצמה | פרק: "Winners & Losers & Whiners & Boozers: Part 1" |
| 2004 - 2005 | חוק וסדר: מדור מיוחד | ד"ר איימי סולוואי | 2 פרקים מועמדת פרס אמי לשחקנית אורחת מצטיינת בסדרת דרמה (2004) |
| 2005 | עקרות בית נואשות | אליסה סטיבנס | פרק: "There Won't Be Trumpets" |
| 2006 | CSI: ניו יורק | מיס מיצ'האם | פרק: "Silent Night" |
| 2006 - 2007 | קוראים לי ארל | רובי ווית'לו | 3 פרקים |
| 2007 - 2009 | ישנן בנות | ג'ודי לרנר | תפקיד ראשי (עונות 6-4); 29 פרקים |
| 2008 | רוקדים עם כוכבים | מתמודדת | עונה 6; מודחת שישית |
| 2008 | ניפ/טאק | ברברה שפירו | פרק: "Magda & Jeff" |
| 2008 | Sweet Nothing in My Ear | לורה מילר | סרט טלוויזיה של CBS |
| 2011 | CSI | פרופ' ג'וליה הולדן | פרק: "The Two Mrs. Grissoms" |
| 2011 - 2017 | הוחלפו בלידתן | מלודי בלדסו | 46 פרקים |
| 2012 - 2021 | איש משפחה | סטלה | דיבוב; 7 פרקים |
| 2014 | Glee | עצמה | פרק: "City of Angels" |
| 2014 | קוסמוס: מסע לחלל | אנני ג'אמפ קאנון | פרק: "Sisters of the Sun" |
| 2016 | קוד בלאק | קטי ביירן | פרק: "Ave Maria" |
| 2017 - 2019 | הקוסמים | הארייט | 8 פרקים |
| 2018 | קוונטיקו | ג'וסלין טרנר | תפקיד ראשי (עונה 3); 13 פרקים |
| 2018 | Gone | מיס פינלי | פרק: "Romans" |
| 2018 - 2019 | This Close | אנני | 4 פרקים |
| 2019 | Limetown | דיידרה וולס | 3 פרקים |
| 2023 | נאשמים |   | במאית פרק: "Ava's Story" |
מתקפת גורליצה-טרנוב

מתקפת גורליצה-טרנוב במלחמת העולם הראשונה הייתה מתקפה של צבא הקיסרות הגרמנית והצבא האוסטרו-הונגרי נגד צבא האימפריה הרוסית. הוא נערך בחזית המזרחית, בפולין של היום, בתאריכים 1 במאי 1915 – 18 בספטמבר 1915 והסתיים בניצחון של מעצמות המרכז ובנסיגה גדולה של הרוסים מפולין וגליציה.
נפגעים ואבדות

הקרבות על הנהרות בוג וזלוטה ליפא סיימו את מתקפת גורליצה-טרנוב, שבמהלכה הצליחו צבאות מעצמות המרכז להנחיל את התבוסה הגדולה ביותר לחיילי האימפריה הרוסית. המבצע, שנמשך 70 יום, מבחינת מספר החיילים המעורבים (כולל הקרביים והלא קרביים - 4.5 מיליון איש משני הצדדים), מבחינת הנפגעים של היריבים (בשני הצדדים יותר מ-1.5 מיליון איש), ובמונחים של שלל, היה אחד הגדולים ביותר במהלך מלחמת העולם הראשונה.
אבדות כבדות בקרבות מאי אילצו את הצבאות הרוסיים לסגת מגליציה בתחילת יוני 1915, ובמהירות כה רבה עד שהעמדות המבוצרות שהוכנו מאחור נותרו נטושות. היציבות הנמוכה של חיילי הארמייה השמינית הרוסית, שיצאה מלבוב ב-22 ביוני, הפכה לסיבה לנזיפות חריפות מהמפקדה הקדמית. בצבאות הרוסים מדרום לנהר פיליקה הועברו 26 דיוויזיות חי"ר והוטלו לקרב תוך 70 יום, שתי דיוויזיות שמירה נוספות נותרו בעתודה. אבל עבור צבאות מעצמות המרכז, הניצחון גבה מחיר יקר. העתודות שהגיעו (6.5 דיוויזיות) שהופעלו במהלך המתקפה נוצלו עד תחילת יולי במלואם. למרות שלחיילות הרוסים ברגעים מסוימים של הקרבות חסרו פגזי ארטילריה (בעוד שצריכת הפגזים הייתה הגבוהה ביותר מאז תחילת המלחמה), הם היו מצוידים היטב במחסניות רובים ושמרו על יתרון במספר המקלעים. אש מכוונת מנשק קל במיומנות הייתה יעילה מאוד, והתקפות חזיתיות מסיביות עלו לכוחות המנצחים ביוקר, מה שבא לידי ביטוי בהצטמצמות הדרגתית של החזית הפורצת.
המידע הרשמי הזמין על אבדות הצדדים הלוחמים מאפשר להבהיר את מספר המתים במבצע. מספר זה מורכב מההרוגים והנעדרים, שלא נלקחו בשבי. הפיקוד העליון של צבא אוסטריה-הונגריה (AOK) והפיקוד הגרמני העליון של כל הכוחות הגרמניים במזרח (Ober Ost) הכריזו כי לכדו בתקופה שבין תחילת מאי – תחילת יולי 1915 בגליציה, בוקובינה וממלכת פולין 3 גנרלים, 1,354 קצינים ו-445,622 חיילי הצבא הרוסי, 350 תותחים, 983 מקלעים. הצד הרוסי הודיע רשמית על לכידתם במאי-יוני 1915 של 100,476 שבויים (מתוכם 1,366 קצינים), 68 תותחים, 3 מרגמות ו-218 מקלעים של מעצמות המרכז.
על סמך נתונים אלו, ניתן להניח כי 170,628 איש מתו מצד החיילים הרוסים במבצע, ו-140,420 איש מתו מצד מעצמות המרכז. לאחר נסיגת החיילים הרוסים מגליציה, רק בתוך המחוזות הצבאיים של קרקוב, לבוב (למברג) ופשמישל, נקברו רשמית 566,833 חיילי צבאות רוסיה, גרמניה ואוסטרו-הונגריה שמתו מתחילת המלחמה. במקביל הונחה היסוד ליצירת רשת אנדרטאות מלחמה.
תוצאות המתקפה

בעקבות התבוסה החליט הפיקוד העליון הרוסי, הסטאבקה, לסגת מגליציה ומפולין כדי לישר ולקצר את קו החזית ולתת זמן לצבא להתחיל ולבנות את עצמו לקראת המשך המלחמה.
הגרמנים נכנסו לוורשה ב-4 באוגוסט 1915. הרוסים הוכו מכה קשה על ידי הגרמנים והאוסטרו-הונגרים ששבו 250,000 חיילים רוסים.
לאחר מתקפת גורליצה-טרנוב לא היו אירועים משמעותיים בחזית המזרחית עד למתקפת ברוסילוב ביוני 1916.
הערות שוליים

↑  מעל 400,000 אוסטרים ו-120,000+ גרמנים
| החזית המזרחית במלחמת העולם הראשונה |
| --- | --- | --- |
| הפלישה הרוסית לפרוסיה המזרחית | קרב שטלופנן • קרב גומבינן • קרב טננברג • הקרב הראשון על האגמים המזוריים • הקרב השני על האגמים המזוריים |  |
| קרב גליציה | קרב קרשניק • קרב קומרוב • קרב גנילה ליפה • קרב רווה • המצור על פשמישל |  |
| המערכה בקווקז במלחמת העולם הראשונה | קרב סריקמיש • מתקפת ארזורום • קרב ארזינג'אן • קרב באש-אפאראן |  |
| קרבות נוספים | הקרב על הוויסלה • קרב לודז' • מתקפת גורליצה-טרנוב • הנסיגה הגדולה • מתקפת ברוסילוב • קרב קובל • מתקפת קרנסקי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536028305171  PLWABN: 9810661246205606  LCCN: sh85055962 
חיילים פולנים בעיקר של הצבא האוסטרו-הונגרי יורים על כוחות רוסים שהתבצרו על גבעת פוסטקי בהרי הקרפטים.
פגז ארטילריה 210 מ"מ בשימוש כוחות אוסטרו-הונגרים
מרגמות מצור כבדות גרמניות בפשמישל
מרסלינו פרדינאן

מרסלינו פרדינאן פיליפוס (באינדונזית: Marselino Ferdinan Philipus; נולד ב-9 בספטמבר 2004 בג'קרטה שבאינדונזיה) הוא כדורגלן אינדונזי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת דיינזה[דרושה הבהרה] מליגת המשנה הבלגית ובנבחרת אינדונזיה.
קריירת מועדונים

פרדינאן גדל במחלקת הנוער של פרסבאיה סורבאיה. הוא ערך 30 הופעות ליגה במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל האינדונזית, בהן הבקיע שבעה שערים.
ב-1 בפברואר 2023 חתם פרדינאן על חוזה לעונה וחצי בדיינזה מליגת המשנה הבלגית.
קריירה בינלאומית

ב-27 בינואר 2022 ערך פרדינאן את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אינדונזיה, בניצחון 1–4 על נבחרת מזרח טימור במשחק ידידות. ב-14 ביוני הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 0–7 על נבחרת נפאל במסגרת מוקדמות גביע אסיה 2023.
נכלל בסגל נבחרת אינדונזיה לטורניר גביע אסיה 2023.
הערות שוליים

↑  Welcome, Marselino Ferdinan! באתר הרשמי של דיינזה, 1 בפברואר 2023 (בהולנדית)
↑  AFC Asian Cup 2023™ Qatar squad lists באתר הרשמי של קונפדרציית הכדורגל של אסיה, 4 בינואר 2024 (באנגלית)
| נבחרת אינדונזיה – גביע אסיה בכדורגל 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 ריאנדי •  2 יאקוב •  3 בגוט •  4 אמאט •  5 ריזקי רידהו •  6 וולש •  7 מרסלינו •  8 ויטאן •  9 דרג'אד •  10 אגי •   11 סטרויק •  12 ארהאן • 13 אדו •  14 אסנווי • 15 קמבואיה • 16 הוקי • 17 סדיל • 18 סננטה • 19 וואהיו • 20 פטינאמה • 21 ארננדו • 22 דנדי • 23 קלוק • 24 ג'נר • 25 הובנר • 26 סיאהרול • מאמן: טאה-יונג |  1 ריאנדי •  2 יאקוב •  3 בגוט •  4 אמאט •  5 ריזקי רידהו •  6 וולש •  7 מרסלינו •  8 ויטאן •  9 דרג'אד •  10 אגי •   11 סטרויק •  12 ארהאן • 13 אדו •  14 אסנווי • 15 קמבואיה • 16 הוקי • 17 סדיל • 18 סננטה • 19 וואהיו • 20 פטינאמה • 21 ארננדו • 22 דנדי • 23 קלוק • 24 ג'נר • 25 הובנר • 26 סיאהרול • מאמן: טאה-יונג | אינדונזיה |
נדיה טילר

| --- | --- |

 לידה:  16 במרץ 1929 וינה, הרפובליקה האוסטרית הראשונה 
 פטירה:  21 בפברואר 2023 (בגיל 93) המבורג, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 שם לידה:  Nadja Maria Tiller 
 מדינה:  אוסטריה, גרמניה 
 תקופת הפעילות:  1949–2009 (כ־60 שנה) 
 בן או בת זוג:  וולטר גילר (5 בפברואר 1956–15 בדצמבר 2011) 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  Askania Award (2009)  פרס במבי  העיטור האוסטרי למדע ואמנות  רומי  צלב מסדר ההצטיינות של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פרופיל ב-IMDb
 
נדיה טילר (16 במרץ 1929 – 21 בפברואר 2023) הייתה שחקנית אוסטרית.
ביוגרפיה

טילר נולדה בווינה, ב-1949 נבחרה למיס אוסטריה, ב-1952 החלה לראשונה להופיע בקולנוע, ב-1955 שיחקה בסרט "Ich suche Dich" המבוסס על מחזה מאת ארצ'יבלד ג'וזף קרונין ובאותה שנה שיחקה בסרט ביוגרפי על חייו של מוצארט.
ב-1959 שיחקה בסרט המבוסס על הספר בית בודנברוק, בשנות החמישים והשישים הייתה מהשחקניות הבולטות ביותר בקולנוע האוסטרי, ב-1968 שיחקה בדרמה ההיסטורית "אמה המילטון" העוסקת ברומן שניהלו הוריישו נלסון והשחקנית אמה המילטון.
ב-2005 שיחקה בסרט "רגליים יחפות" שביים טיל שווייגר, במהלך הקריירה שלה היא גם זכתה במספר פרסים.
נפטרה בהמבורג שבגרמניה ב-21 בפברואר 2023.
פילמוגרפיה

בית בודנברוק
אמה המילטון
מרגל לגרמניה
רגליים יחפות
נגיאלאשון

| --- | --- |
סמל נגיאלאשוןסמל נגיאלאשון
 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  מרכז טרנסדנוביה
 מחוז:  וספרם (מחוז) וספרם
 נפה:  נפת דווצ'ר
 שטח:  14.01 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  436 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  47°13′54″N 17°21′21″E﻿ / ﻿47.231580555556°N 17.35575°E﻿ / 47.231580555556; 17.35575 
 אזור זמן:  UTC +1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.נגיאלאשון(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.נגיאלאשון  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
נגיאלאשון (בהונגרית: Nagyalásony) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו כפרים רבים באירופה גם בנגיאלאשון מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 559 תושבים, ובשנת 2020 רק 436 תושבים.
יהודי נגיאלאשון

בנגיאלאשון חיו יהודים בתקופות זמן שונות:
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 8 |  |
| 1880 | 31 | 915 |
| 1910 | 11 |  |
| 1930 | 3 |  |
| 1941 | 5 | 860 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת דווצ'ר |
| --- | --- | --- |
| יישובים | דווצ'ר • אדוריאנהאזה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • אגראליה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה • ויד • טישקוואר |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
משוריין פרפר

ילדי קיבוץ "דורות" ליד משוריין פרפר שהביא אספקה, פורים 1948
משאית פורד קנדי מסוג CMP-15fa
משאית שברולט קנדי מסוג CMP 15 Chev.a
משוריין פרפר היה רכב קרבי ישראלי בעל הנעה כפולה (4X4) עליו נבנה תא לחימה משוריין. השם "משוריין פרפר" הוענק לרכב זה עקב דמיונם של מכסי האוורור שבגג, לכנפי פרפר.
המשוריינים נדרשו כדי לאפשר המשך חיים וקיום קשר ליישובים בנגב שנותקו ממרכז הארץ עם תחילת מעשי האיבה שפרצו בעקבות החלטת החלוקה בסוף נובמבר 1947, וכן שמירה על דרכי התחבורה וקווי המים בנגב שהיוו מטרה קלה לפגיעה על ידי הערבים.
המשוריינים יוצרו במפעלי מתכת שונים כגון "מגן-צ'טווד" (שהפך בהמשך ל"מרכבים") ובמסגריות שגויסו למשימה על ידי ארגון ההגנה במרכז הארץ.
בשבועיים הראשונים של דצמבר 1947 נפלו אנשי שלוש חוליות סיורים רגליים בנגב. ב-14 בדצמבר יצא יצחק שדה לסיור בנגב. בחזרו למחרת נפגש עם בן-גוריון ודיווח על מסקנותיו: "יש להפסיק מיד את הסיורים הרגליים ולצייד את הלוחמים בנשק בעל טווח כמו רובים ומקלעים ולאפשר ניידות בעזרת כלי רכב".
משורייני הפרפר נבנו על בסיס של כלי-רכב צבאיים לשעבר ששמשו את הצבא הבריטי וכן גופים אזרחים בארץ כמו חברת מקורות, הקרן הקיימת וכדומה. הם נבנו בעיקר על מרכבים של משאיות פורד ושברולט במעמס של 1.5 טון מסוג שברולט CMP-15 ו- CWT-15. כלי רכב אלה אף על פי שיוצרו על ידי מפעלים שונים, ניבנו לפי מפרט צבאי בריטי אחיד שנקרא Canadian Millitary Pattern או בקיצור: CMP. (בארץ כונו המשאיות הללו "בולדוג" בשל חרטומם הפחוס).