stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בג"ץ זילבר נגד שר האוצר
רקע > השתלבות החברה החרדית בשוק העבודה

בעקבות המלצות הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (OECD – Organisation for Economic Co-operation and Development), התחדד הצורך בעידוד שילובה של החברה החרדית בשוק העבודה. בניסיון לחקור את הסיבות לשיעור ההשתתפות הנמוך של המגזר החרדי בשוק העבודה, בוצעו מחקרים שונים אשר עמדו על הגורמים השונים לתופעה. בכלל זה, נבדקה מידת השפעתם של תקציבי ממשלה, המיועדים לחברה החרדית, על ההשתתפות בשוק העבודה. מצד אחד, המחקרים מלמדים שאכן תיקצוב ייעודי למשפחות האברכים מעודד אי-יציאה לשוק העבודה, ובכך תורם להשתתפות נמוכה בשוק העבודה הן של אוכלוסיית הנשים והן של אוכלוסיית הגברים. מצד שני, מחקרים אחרים מלמדים שסיוע במימון מעונות יום ומשפחתונים דווקא מעודד אמהות לילדים בגיל הרך להשתלב בשוק העבודה, ובכך מאפשר לכל הפחות לנשותיהן של אברכי הכולל לפרנס את משפחתן.
פסק הדין

בעקבות המשבר הפוליטי בישראל בין השנים 2019–2021, הוקמה ממשלה חדשה בישראל ללא נציגי המפלגות החרדיות, כך שהחברה החרדית נותרה ללא השפעה על תקציב המדינה בכלל והתמיכות המיועדות למגזר החרדי בפרט. בנוסף לכך, לתפקיד שר האוצר בממשלה החדשה מונה אביגדור ליברמן, אשר חלק ניכר מחזונו הפוליטי מתמקד בצורך לשלב את החברה החרדית בשוק העבודה. עם הקמת הממשלה ביוני 2021 ומינויו של אביגדור ליברמן לשר האוצר, יזם משרד האוצר שינוי במבחני התמיכה במימון מעונות היום, וזאת במטרה לעודד שילוב אברכים בשוק העבודה. השינוי המוצע גרר דיונים סוערים בכנסת, במהלכו הועברה ביקורת על האופן בו משרד האוצר מבקש להחיל את מבחני התמיכה, ועל מניעיו של שר האוצר.
במהלך חודש יולי 2021 פרסם שר האוצר הודעות בתקשורת בעניין השינוי הצפוי במבחני התמיכה. אולם מבחני התמיכה עצמם פורסמו רק במהלך חודש אוגוסט, כעשרה ימים לאחר תחילת שנת הלימודים במעונות. מבחני התמיכה החדשים שללו באופן גורף את מתן הסבסוד למשפחות האברכים, אך הם כללו הוראת מעבר המאפשרת המשך סבסוד עד לתאריך 31 באוקטובר 2021.
פסק הדין > טענות הצדדים

עם פרסום מבחני תמיכה החדשים, הוגשו עתירות לבג"ץ ובמסגרתן טענו העותרים באמצעות עורכי דינם שמואל מקלב יונתן פלדמן ואוריאל שטרן, כי האופן שבו שונו מבחני התמיכה פוגע בזכות של משפחות האברכים להסתמכות לגיטימית על המשך קבלת הסבסוד עד סוף שנת הלימודים תשפ"ב. לטענת העותרים, משפחות האברכים ביצעו תכנון כלכלי לשנת הלימודים תשפ"ב תוך הסתמכות על קבלת הסבסוד. לפיכך, טענו העותרים, ביטול מבחני התמיכה במהלכה של שנת הלימודים יגרום לפגיעה ממשית ובלתי מידתית במשפחות האברכים. לבסוף, טענו העותרים כי פקיעת מבחני התמיכה באמצע שנת הלימודים תוביל להוצאת הפעוטות באופן מיידי ובכך תיגרם פגיעה קשה בהכנסתם של בעלי מעונות היום. לאור כך ביקשו העותרים שמבחני התמיכה הישנים ימשיכו לחול לכל הפחות עד סוף שנת הלימודים.
מנגד טענו נציגי הממשלה כי הפרסומים בחודש יולי הבהירו מבעוד מועד כי לא ניתן יהיה להסתמך על מבחני התמיכה הישנים. עוד טענו נציגי הממשלה, כי בסמכותה של המדינה לשנות את מדיניות הרווחה הראויה לטעמה, וכי לאזרחים אין זכות קניינית בקבלת תמיכה מהמדינה. לאור כך, טענו נציגי הממשלה, כי הוראת המעבר שנקבעה היא סבירה ומידתית, והיא מאפשרת למשפחות האברכים תקופת התארגנות לקראת החלת מבחני התמיכה החדשים.
פסק הדין > הכרעת בית המשפט

השאלה המשפטית אשר עמדה להכרעת בית המשפט היא אם הממשלה חייבת לבצע שינוי במבחני תמיכה בצורה הדרגתית, ומה הם הכללים אשר על פיהם יקבע האם שינוי מיידי של מבחני תמיכה ייחשב למוצדק. בית המשפט קיבל את העתירה ופסק כי הממשלה חייבת לסבסד את מעונות היום לפי מבחני התמיכה הישנים עד לסיומה של שנת הלימודים תשפ"ב.
בית המשפט קיבל את עמדת הממשלה כי אין לאדם זכות קנויה לקבלת תמיכה מהמדינה, וממילא תמיכה כזו לא יכולה לייצר ציפייה לגיטימית להמשך קבלתה. לדברי בית המשפט הטבות שהמדינה מעבירה לתושביה תלויות באופן בלעדי בשיקול דעתה ובסדר העדיפויות של השימוש בתקציב הלאומי. עם זאת ציין בית המשפט כי בהתאם לכללי הביקורת השיפוטית על מעשים מנהליים, בית המשפט עשוי להתערב במקרים חריגים, למשל כאשר החלטת הממשלה לוקה בחוסר סבירות קיצונית ועומדת בניגוד לכללי המשפט המינהלי.
בית המשפט קבע שהוראת המעבר לפיה התמיכה במשפחות האברכים תסתיים באמצע שנת הלימודים, אינה עומדת בכללי המשפט המנהלי. לדברי בית המשפט, הגם שאין בכוחה של קבלת תמיכה לייצר ציפייה להמשך קבלתה, הסתמכות על כך שהתמיכה לא תבוטל באבחה אחת היא לגיטימית. לפיכך, כחלק מחובת ההגינות השלטונית, הממשלה איננה רשאית לבטל או לשנות באופן מיידי סבסוד שקשור בליבת חייו של האזרח מבלי לאפשר לו להיערך לקראת המציאות החדשה. בית המשפט ציין כדוגמה, שהחלטה על הוצאת תרופה מסל התרופות לא יכולה לחול באופן מיידי מבלי לאפשר לאדם הזקוק לתרופה תקופת מעבר שתאפשר לו להסתגל לשינוי הצפוי.
השופטים היו חלוקים בדעותיהם בעניין הסעד הראוי. השופטים שטיין וגרוסקופף סברו שיש לחייב את הממשלה להאריך את התמיכה על פי המבחנים הישנים עד סוף השנה, ואילו השופט פוגלמן היה בדעה כי יש לאפשר לממשלה להציע שינוי הדרגתי של מבחני התמיכה. בנוסף, לשופטים היו גישות שונות בנוגע לעקרונות אשר בהם יש להתחשב בקביעת הוראת המעבר. השופט שטיין סבר שאורכה של תקופת המעבר ייקבע בהתאם לכללים קבועים. מנגד, השופטים גרוסקופף ופוגלמן סברו שאין מקום לקבוע כללים גורפים בנוגע לאורך הראוי של תקופת המעבר.
פסק הדין > הכרעת בית המשפט > השופט שטיין

לגישת השופט שטיין, כשהממשלה קובעת הוראת מעבר בנוגע למתן תמיכה עליה להתחשב במספר כללים. הכלל הראשון הוא חופש הפעולה של הממשלה בביצוע שינויים במתן תמיכות, וזאת בהתאם למדיניות הרווחה שקבעה הממשלה. חופש פעולה זה כולל גם את קביעת המועד הרצוי להחלת השינויים. הכלל השני נועד לתת מענה למקרים חריגים בהם ביטול הסבסוד באופן מיידי עלול לשבש בצורה ממשית את חייו של האזרח. במקרים חריגים אלו הממשלה מחויבת לקבוע תקופת הסתגלות, אשר אורכה ייקבע ביחס ישיר לעוצמת הפגיעה הצפויה, ובהתחשב באופי הפעולות בהן יידרש האזרח לנקוט בכדי להיערך לשינוי הצפוי.
בקביעת אורכה של תקופת ההסתגלות, יש כללי עזר נוספים. אורך תקופת המעבר צריך להיקבע תוך התחשבות בתקופות מעבר אשר ניתנו בעבר בתמיכה הנדונה ובנסיבות דומות. בעניין זה השופט שטיין מציין שנוהג ופרקטיקה קיימים מחזקים את ההסתמכות של האזרח ואת הציפייה כי התמיכה אותה קיבל לא תופסק באופן מיידי. כלל עזר נוסף הוא השוואה לתקופות מעבר בתמיכות אחרות אך בעלות מאפיינים מהותיים דומים. כלל זה נועד לוודא שההחלטה בנוגע לשינוי בתמיכה הנדונה אינה נגועה בהפליה וחוסר שוויון ביחס למקבלי אותה תמיכה.
השופט שטיין מכיר בכך שהפסקת התמיכה במעונות בעיצומה של שנת הלימודים תגרום לשיבוש חיי המשפחות במידה ניכרת. למשל, הפסקת התמיכה תאלץ את האברך לקטוע את לימודיו בכולל או לחלופין תגרום להוצאת הפעוט מהמעון באופן מיידי, ותאלץ את בת זוגו להתפטר מעבודתה. השופט מתייחס למסגרת הלימוד של הפעוטות במעון כעוגן סביבו משפחות האברכים מתכננות את חייהן ואת כלכלתן למשך השנה כולה. לפיכך, לאור הכללים שצוינו לעיל, קובע השופט כי תקופת המעבר צריכה להימשך עד סוף שנת הלימודים תשפ"ב. השופט מחזק את קביעתו על ידי השוואה לתקופות הסתגלות שנקבעו בעבר בעת שינוי מבחני תמיכה במעונות. כמו כן השופט שטיין משווה את הצעד הנוכחי לתמיכה בשכר לימוד באוניברסיטאות אשר בו לא מבצעים שינויים במהלך שנת הלימודים.
פסק הדין > הכרעת בית המשפט > השופט גרוסקופף

בניגוד לשופט שטיין, השופט גרוסקופף סבור כי אין לקבוע כללים בנוגע לקביעת אורכה של תקופת המעבר. לדעת השופט גרוסקופף, בבחינת הצורך לקבוע תקופת מעבר יש להתחשב ביחידת הזמן הרלוונטית לתמיכה המדוברת, ולבחון אם קיים צורך חיוני לעצור את התמיכה לפני סיומה של אותה יחידת הזמן. השופט גרוסקופף מציין כי התמיכה במעונות ניתנת על בסיס שנתי, והפסקתה תגרום להוצאת הפעוטות מהמסגרת החינוכית טרם סיומה של השנה. לדברי השופט גרוסקופף הממשלה לא הציגה טעמים משכנעים לעצירת התמיכה תוך כדי שנת הלימודים, ולכן החלטתה לעצור את התמיכה במהלך השנה חורגת ממתחם הסבירות.
פסק הדין > הכרעת בית המשפט > השופט פוגלמן (מיעוט)

כמו השופט גרוסקופף, השופט פוגלמן סבור שאין מקום לקביעה גורפת של כללים ביחס לקביעת אורכן של תקופות מעבר. עם זאת, בניגוד לשופט גרוסקופף, השופט פוגלמן לא מייחס חשיבות לאורכה של יחידת הזמן ולצורך לקטוע את התמיכה לפני תום יחידת הזמן. לדבריו, הקריטריון הרלוונטי היחיד הוא הפגיעה הצפויה במשפחות האברכים כמו גם בפעוטות הרבים שיאלצו לעזוב את מסגרת הלימודים שלהם בעיצומה של השנה. לדעת השופט פוגלמן, הפגם שנפל בהחלטת הממשלה נובע מכך שהשלילה של התמיכה היא מוחלטת, ומכך שההודעה על השינוי הצפוי פורסמה רק לאחר תחילת שנת הלימודים. לאור כך, מסיק השופט פוגלמן כי הוראת המעבר שקבעה הממשלה לא התחשבה בפגיעה הצפויה במשפחות ובפעוטות, ולפיכך הוראה זו אינה סבירה. אולם, כיוון שהקריטריון הרלוונטי היחיד הוא הפגיעה הצפויה במשפחות האברכים ובילדיהן, התוצאה לא בהכרח מחייבת את המשך התמיכה עד סוף שנת הלימודים. לדעת השופט פוגלמן יש לאפשר לשרי הממשלה להציע הסדר חילופי, שיאפשר את המשך התמיכה לכל הפחות באופן חלקי או מדורג כך שהפעוטות לא יאלצו לעזוב את המעונות עד סיומה של שנת הלימודים.
בעקבות פסק הדין

פוליטיקאים חרדים הביעו את שביעות רצונם מהחלטת בג"ץ. מנגד, שר האוצר, הביע את מורת רוחו מהחלטת בג"ץ אשר לטענתו פוגעת באזרחי המדינה ובשילובם של כל המגזרים בשוק התעסוקה. כמו כן, משרד האוצר העביר ביקורת על החלטת בית המשפט בטענה שההתערבות איננה ראויה. לדברי משרד האוצר מבחני תמיכה הם בסמכותו המלאה של שר האוצר, ולפיכך התערבות בית המשפט בהחלטה היא תקדים שעלול להיות בעייתי ולגרור דיונים משפטיים בכל שינוי בקצבה ממשלתית.
לקריאה נוספת

סמי כהונאי, שילוב המגזר החרדי בשוק העבודה תמונת מצב ומשמעויות, אתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 18 במרץ 2004.
דפנה ברק-ארז "הגנת ההסתמכות במשפט המנהלי" משפטים כז (1996) 17, 50.
דפנה ברק-ארז "הגנת הציפייה במשפט המנהלי" עיוני משפט כז (2003) 209
יצחק זמיר, "הסמכות המינהלית" (כרך ב) - ההליך המינהלי (2011) - פרק 40 אות ה' הוראות מעבר.
ראו גם

בג"ץ לשכת מנהלי ההשקעות בישראל נגד שר האוצר
בג"ץ סלאח חסן נגד המוסד לביטוח לאומי
סובסידיה
ביקורת שיפוטית על הרשות המבצעת בישראל
הערות שוליים

↑  השתתפות במימון מעונות יום ומשפחתונים, באתר כל זכות
↑  סיוע להורים לומדים במימון מעונות יום ומשפחתונים, באתר כל זכות
↑  תרצה אטיה, "סבסוד מסגרות לגיל הרך בישראל – תמונת מצב והצעה לשינוי" (עמ' 48), באתר של פורום קהלת
↑  גלעד מלאך, דורון כהן וחיים זיכרמן, "מכניסה לתעסוקה לתעסוקה מכניסה: תכנית אב לתעסוקת חרדים", המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2015, עמ' 19
↑  שם, עמ' 42
↑  תזכיר חוק סיוע ללומדי תורה נזקקים, התשע"ו–2016
↑  אילן שחר, "חרדים בע"מ: התקציבים, ההשתמטות ורמיסת החוק", כתר הוצאה לאור, 2000
↑  שמעון ביגלמן, למה המדינה מממנת לימוד תורה?, באתר ynet, 4 בנובמבר 2010
↑  אליהו לוי, "הדרך אל המדינה", באתר צריך עיון, ‏22 באוקטובר, 2020
↑  אמיר פרגר, "ישראל ב-OECD – התייחסות למצבם של הערבים והחרדים", מרכז המחקר והמידע, ינואר 2020, עמ' 4
↑  סמי כהונאי, "שילוב המגזר החרדי בשוק העבודה תמונת מצב ומשמעויות", - מרכז המחקר והמידע, מרץ 2004, עמ' 23
↑  שם, עמ' 30
↑  כללי, "תעסוקה במגזר החרדי - מאפיינים, חסמים ופתרונות מוצעים", מנהל מחקר וכלכלה – משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, מאי 2010, עמ' 12
↑  חזון ישראל ביתנו, באתר ביתנו
↑  סוניה גורודיסקי ויקי אדמקר‏, ילדי אברכים לא ייהנו עוד מסבסוד מעונות יום, באתר וואלה, 7 ביולי 2021
↑    עטרה גרמן, ‏"בין ייאוש לתקווה": דיון סוער על ביטול הסבסוד לאברכים, בעיתון מקור ראשון, 23 בנובמבר 2021
↑  יובל יועז, העתירה נגד ביטול סבסוד מעונות יום: השופטים לא יתערבו בהחלטה, רק בעיתוי, באתר זמן ישראל, 11 בנובמבר 2021
↑  היום ההכרעה: מה יחליט בג"צ בעתירה נגד ביטול סבסוד המעונות לאברכים - קול ברמה, באתר קול ברמה, ‏27 בדצמבר 2021
↑  מבטלי 'גזירת המעונות' - מוכנים לקרב הבא, באתר כיכר השבת, ‏2022-01-17
↑  מתוך פסק הדין בבג"ץ 5782/21 לאה זילבר נ' שר האוצר, פיסקה 29
↑  שם, פיסקה 30
↑  שם, פיסקה 34
↑  שם, פיסקה 35
↑  שם, פיסקה 1
↑  שם, פיסקה 37
↑  שם, פיסקה 38
↑  שם, פיסקאות 40-47
↑  שם, פיסקאות 50-54
↑  שם, פיסקאות 67-68
↑  שם, פסקה 6 בדברי השופט גרוסקופף
↑  שם, פסקאות 3–4 בדברי השופט גרוסקופף
↑  שם, פסקה 1 בדברי השופט פוגלמן
↑  שם, פסקה 2 בדברי השופט פוגלמן
↑  שם, פסקה 6 בדברי השופט פוגלמן
↑  יהודה וייס, "החלטת בג”ץ: ליברמן מבואס, החרדים צוהלים", באתר אקטואליק חדשות, ‏12 בינואר, 2022
↑  אביגדור ליברמן, https://twitter.com/AvigdorLiberman/status/148121763516555673
↑    ריקי ממן, ‏באוצר לא מוותרים: שוקלים להגיש בקשה לדיון נוסף על החלטת בג"ץ לדחות את סבסוד המעונות, בעיתון מקור ראשון, 17 בינואר 2022
הרינג אדום

ברומן המסתורין חקירה בשני, הבלש שרלוק הולמס בוחן רמז שמתגלה מאוחר יותר כמטעה בכוונה.
הרינג אדום מתייחס למידע המטעה או מסיח את הדעת מהשאלה האמיתית. זה עשוי להיות כשל לוגי או אמצעי ספרותי, שמוביל את הקוראים או הקהל למסקנה שקרית.
המונח התפרסם בשנת 1807 על ידי וויליאם קובט, שסיפר סיפור על שימוש בדג מעושן בעל ריח חזק, כדי להסיח את דעתם של כלבי הציד מהארנב הניצוד.
כשל לוגי

הרינג אדום הוא טקטיקת הסחה, לא בהכרח מכוונת, במעבר לנושא לא רלוונטי. זאת בניגוד לאיש הקש, הכרוך בעיוות של עמדת הצד השני. הביטוי משמש בעיקר כדי לקבוע כי טיעון אינו רלוונטי לסוגיה הנידונה. למשל: "אני חושב שצריך להחמיר את הדרישות האקדמיות לסטודנטים. אני ממליץ לך לתמוך בזה כי אנחנו במשבר תקציבי, ואנחנו לא רוצים שהשכר שלנו ייפגע". המשפט השני, למרות ששימש לתמיכה במשפט הראשון, אינו מתייחס לנושא זה.
הטעיה מכוונת

בספרות, הרינג אדום עשוי לשמש כדי לשתול רמז כוזב שמוביל את הקוראים או הקהל למסקנה שגויה.    לדוגמה, ב"צופן דה וינצ'י" דמותו של הבישוף ארינגרוסה מוצגת במשך רוב הרומן כאילו הוא נמצא במרכז הקונספירציות של הכנסייה, אך מאוחר יותר מתגלה כי הוטעה בתמימות על ידי האנטגוניסט האמיתי של הסיפור. שמה של דמותו הוא תרגום רופף של המונח "הרינג אדום" מאיטלקית.
הרינג אדום נמצא גם בסיפור הראשון של שרלוק הולמס, "חקירה בשני", בו הרוצח כותב בזירת הפשע את המילה "Rache" ('נקמה' בגרמנית), מה שהוביל את המשטרה – ואת הקורא – להניח בטעות שהוא גרמני.
הרינג אדום מופיע גם בהצגת בעיות בלימודי משפטים, כדי להטעות ולהסיח את דעתם של תלמידים מלהגיע למסקנה נכונה לגבי סוגיה משפטית.
ברטוריקה

ברטוריקה, "הרינג אדום" הוא טקטיקת הסחה שנועדה להסיט את הקהל מהנושא המרכזי. על ידי הכנסת נושא לא רלוונטי או טיעון מטעה, פוליטיקאי יכול להסיט את השיחה מנושא שעלול להיות מזיק או לא נוח. כשל זה מנצל את הרגשות או ההטיות של הקהל כדי לשנות את המיקוד, וכך מקשה על התמודדות עם הנושא המקורי. לדוגמה, במהלך ויכוח על מדיניות כלכלית, פוליטיקאי עשוי להעלות האשמות לא קשורות לגבי חייו האישיים של היריב, ובכך להסיט את תשומת הלב מהביצועים הכלכליים שלו עצמו. השימוש בהרינג אדום יכול לפגוע בשיח הרציונלי ולמנוע מהציבור להעריך באופן ביקורתי נושאים פוליטיים חשובים.
הערות שוליים

↑  "red herring, n." Oxford English Dictionary. OED Third Edition, September 2009. אורכב מ-המקור ב-24 בספטמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Dupriez, Bernard Marie (1991). A Dictionary of Literary Devices: Gradus, A–Z (באנגלית). University of Toronto Press. ISBN 978-0-8020-6803-3.
↑  Tindale, Christopher W. (2007). Fallacies and Argument Appraisal. Cambridge University Press. pp. 28–33. ISBN 978-0-521-84208-2.
↑  "red herring, n." Oxford English Dictionary. OED Third Edition, September 2009. אורכב מ-המקור ב-24 בספטמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hurley, Patrick J. (2011). A Concise Introduction to Logic. Cengage Learning. pp. 131–133. ISBN 978-0-8400-3417-5. ארכיון מ-22 בפברואר 2017. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Niazi, Nozar (2010). How To Study Literature: Stylistic And Pragmatic Approaches. PHI Learning Pvt. Ltd. p. 142. ISBN 978-81-203-4061-9. ארכיון מ-9 באוקטובר 2013. נבדק ב-2 במרץ 2013. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Dupriez, Bernard Marie (1991). Dictionary of Literary Devices: Gradus, A-Z. Translated by Albert W. Halsall. University of Toronto Press. p. 322. ISBN 978-0-8020-6803-3. נבדק ב-2 במרץ 2013. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Turco, Lewis (1999). The Book of Literary Terms: The Genres of Fiction, Drama, Nonfiction, Literary Criticism and Scholarship. UPNE. p. 143. ISBN 978-0-87451-955-6. ארכיון מ-9 באוקטובר 2013. נבדק ב-2 במרץ 2013. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Lieb, Michael; Mason, Emma; Roberts, Jonathan (2011). The Oxford Handbook of the Reception History of the Bible. Oxford University Press. p. 370. ISBN 978-0-19-967039-0. ארכיון מ-22 בפברואר 2017. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Sheppard, Steve, ed. (2005). The history of legal education in the United States: commentaries and primary sources (2nd print. ed.). Clark, N.J.: Lawbook Exchange. ISBN 978-1-58477-690-1.
משה אבן דנאן

רבי משה אבן דנאן (משמאל)
הרב משה אבן דנאן (סיוון ה'תרל"ט, 1879 – ט"ו בסיוון ה'תש"ד, 8 במאי 1944) היה פוסק הלכה, אב בית הדין ורבה של פאס בתחילת שנות ה-40 של המאה ה-20.
קורותיו

נולד בפאס לאביו הרב שלמה שהיה אב בית הדין ורבה של העיר. למד אצל אביו. לימים שימש כסופר בית הדין של פאס. סמוך לפטירת אביו התמנה לדיין בעיר. באייר תש"א החל לשמש בתפקיד אב בית הדין ורבה הראשי של פאס תחת קודמו הרב משה בן סמחון. בבית דינו ישב עם חביריו הדיינים רבי אהרן בוטבול ורבי ידידיה מונסונייגו. בתפקידו הרבני לימד הלכות שחיטה, והסמיך את תלמידיו לרבנות.
בשנת תר"ץ, הוציא לאור את ספרו של אביו 'בקש שלמה' יחד עם אחיו הרב שאול.
באדר תרצ"ה, במלאת שמונה מאות שנה להולדת הרמב"ם, הכריזה ממשלת ספרד על ימי עיון וחגיגות המוקדשים לכבוד הרמב"ם. ימי עיון אלו פשטו גם לפאס, ורבי משה אבן דנאן נאם אודות גדלותו של הרמב"ם הן ברמה ההלכתית והן ברמה ההיסטורית.
מפסיקותיו ידוע שלא התנגד למנהג הרווח במרוקו לערות מים רותחים לתבשיל שמצטמק בשבת. כמו כן פסק שמותר להתנות על נר שבת שהאדם לא מסיח דעתו ממנו בכל זמן בין השמשות, ובכך יהיה מותר לטלטל את הנר בשבת לאחר שייכבה, ללא חשש מוקצה.
נפטר בפאס בט"ו סיוון תש"ד. בפטירתו ספד לו הרב יוסף בן נאיים.
נכדו הוא הרב שלמה אבן דנאן לשעבר רבה של שכונת קריית היובל.
חיבורו

זיכרון משה – לקוטי דינים ושו"ת, נדפס כנספח לספר 'תדשן אדמה', מכון 'מלכי רבנן', תשנ"ח.
הערות שוליים

1 2  ראו: 'תאמרו ליוסף' (בן נאיים) עמ' 373: "דרוש שדרשתי בפטירת הרה"ג ראב"ד כמוה"ר משה אבן דנאן זצ"ל שנתבש"מ ביום ט"ו סיון שנת תש"ד פ"ק". ולא כפי שכתוב בכמה ספרים שנפטר בתרצ"ז או בת"ש. וכן בהסכמה ל'וזאת ליהודה' אבן דנאן, חתום הוא בשנת תש"ג. ואם כן העיקר שנפטר בתש"ד. וראו עוד 'מן הגנזים' חלק יא עמ' רנד.
↑  ראו מלכי רבנן ח"ב (נדפס בתקנות חכמי מכנאס חלק ב עמ' תרי).
↑  ראו: עץ יוסף (ואענונו) עמ' לז. ראו גם: תור הזהב 36 אייר תשע"ח, עמ' ז.
↑  ראו הקדמה לספר 'נוהג בחכמה' [מהד' עמאר] עמ' 100-111.
↑  ראו: מגן אבות או"ח, רשימת קצת מנהגי פאס מרבי שלמה אבן דנאן (נכדו של רבי משה), סעיף טז.
↑  ראו: זיכרון משה הל' שבת אות ד.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008553303005171  VIAF: 56271547   WorldCat (עם VIAF): 56271547
יזהר אשדות

ערך זה עוסק במוזיקאי ישראלי. אם התכוונתם לאלבום הבכורה הנושא את שמו, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  23 בנובמבר 1958 (בן 66) ירושלים, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1977
 סוגה:  רוק • פופ • פולק
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  גיטרה 
 חברת תקליטים:  CBS • הד ארצי • NMC
 בן או בת זוג:  אלונה קמחי 
 צאצאים:  עיליי אשדות 
 האתר של יזהר אשדות
 פרופיל ב-IMDb
 
יזהר אשדות כגיטריסט של תיסלם בהופעה בחוף אכזיב לרגל חגיגות ה-60 למדינת ישראל.
יזהר אשדות (נולד ב-23 בנובמבר 1958 בירושלים) הוא זמר, מלחין ומוזיקאי ישראלי. פרסומו הראשון בא כחבר להקת תיסלם, ולאחר מכן פיתח קריירת סולו מצליחה, לצד עבודה כמעבד ומפיק מוזיקלי פעיל.
ביוגרפיה > נעוריו ותחילת דרכו

אשדות נולד בשנת 1958 בירושלים. שם משפחתו של אביו היה במקור נייגער והוא שינה אותו לשם העברי אשדות. לאחר חצי שנה עברה משפחתו אל מחוץ לירושלים. בגיל 11 החל ללמוד לנגן על גיטרה. אשדות הוא שמאלי, אך בשונה מרוב הגיטריסטים השמאליים שכדי להקל על נגינתם הופכים את סדר המיתרים בגיטרה - הוא הפך רק את הגיטרה והותיר את סדר המיתרים המקורי. בגיל 13 הקים בבית הספר שלמד, "נוף ים", את להקתו הראשונה שנקראה "הכלבים האדומים".
בשנת 1977 התגייס לגלי צה"ל, שם שירת כעורך מוזיקלי. במקביל המשיך לעסוק במוזיקה והקליט את השיר "מאומה לא קרה" למילים שלו ושל אמו (לימים נלקח הלחן לשיר "לראות אותה היום" של תיסלם). בתקופת שירותו הצבאי הכיר את יאיר ניצני, ששירת כטכנאי בתחנה. השניים התחברו והפכו לשותפים מוזיקליים. מאוחר יותר נפגשו עם דני בסן, אשר שירת באותה תקופה בלהקת חיל האוויר. אשדות ובסן הקימו חברת דיסקו והפכו לתקליטנים במסיבות. לניצני הייתה חברה דומה, והוא ואשדות כתבו את השיר "תנו לי רוק'נ'רול", כפרודיה על מקצועם. כך נוצר הגרעין של להקת תיסלם.
קריירה > תקופת תיסלם

להקת תיסלם פרצה לתודעה הישראלית בסוף שנת 1980, עם השיר "רדיו חזק". כמה חודשים מאוחר יותר יצא גם האלבום באותו השם. לאורך כל שנות הלהקה היה אשדות מנהיגה, בעיקר כמלחין וכמעבד, ולעיתים אף כסולן. בין היתר הלחין את השירים "לראות אותה היום" (שזכה בתואר שיר השנה במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג'), "רדיו חזק" (עם יאיר ניצני), "תפסיק לכוון אלי", "עוד פגישה", "שנה שנייה" (עם ניצני), "חצבים פורחים", "כוכבים" ועוד.
כבר בתחילת ימי תיסלם החל אשדות להתעניין גם בעיבוד ובהפקה מוזיקליים, ועסק בכך במקביל לפעילות הלהקה. לאחר שהתפרקה תיסלם בשנת 1983, עבד אשדות בעיקר כמפיק וכמעבד מוזיקלי. באותה שנה תכנת את מכונת התופים הממוחשבת (Linn Drum) בהקלטות אלבומו של שלמה ארצי "תרקוד".
קריירה > קריירת סולו לצד המשך הפקה ועיבוד

בשנת 1992 הוציא אשדות אלבום סולו ראשון, "יזהר אשדות". אשדות הלחין, עיבד והפיק את כל שירי האלבום, בהם "איש השוקולד", "הלילות שלנו", "מה תאמרי", "מלך שלך" ו"נועה של הים". את רוב שירי האלבום כתבה אלונה קמחי, בהם "איש השוקולד", "הלילות שלנו" ו"נועה של הים". אשדות כתב שלושה שירים לאלבום: "עד הפחד הבא", "מלך שלך" ו"דרך ארוכה". האלבום הצליח במכירות, והיה לאלבום זהב. בעקבות הצלחת האלבום יצא אשדות לסיבוב הופעות עם שירי האלבום, ומספר שירים של תיסלם.
במקביל לקריירת הסולו, המשיך אשדות בשיתופי פעולה עם אמנים אחרים. באותה שנה עיבד אשדות את שירם של להקת שפיות זמנית "פרחים לבנים", והלחין למיקיאגי את השיר "רציתי להחליף", אותו ביצע בפסטיגל. בשנת 1993 הפיק את אלבומו של אלון אולארצ'יק "תגיד לי מה אתה מרגיש", בו גם היה שותף בעיבוד חלק מהשירים.
באוגוסט 1994 הוציא אשדות את אלבום הסולו השני שלו, שנקרא "יזהר אשדות 2". האלבום כלל את הלהיטים "הבלדה על", "הירושימה שלי" ו"צילו של יום קיץ", שגם צולם לו לקליפ. בעיבודים ובהפקה המוזיקלית של האלבום היה שותף משה לוי, ובין כותבי השירים נמנו אלונה קמחי, חמי רודנר, דן תורן, דני דותן ומאיר גולדברג. למרות הלהיטים הגדולים האלבום לא זכה להצלחה מסחרית גדולה.
באותה שנה הפיק אשדות את אלבומם השלישי של החברים של נטאשה, "רדיו בלה בלה", בו גם עיבד את הלהיטים "עכשיו אני" ו"אני לא רוקד כשעצוב".
בשנת 1995 הוציא אשדות את אלבום ההופעה "הופעה חיה בהארד-רוק קפה". לצד להיטיו של אשדות בביצועים מחודשים, כלל האלבום שני שירים חדשים: "התחלות" ו"בכל פעם שאני מתאהב". בהופעה אף התארחה קורין אלאל, אשר שרה עם אשדות את שירה "תן לי קצת ממך". האלבום זכה להצלחה מסחרית גדולה, עוד יותר משני אלבומי האולפן הראשונים של אשדות.
באותה תקופה הפך אולפן ההקלטות של אשדות לאחד המובילים בארץ, ואשדות היה מעורב בהפקת ועיבוד אלבומים רבים. בשנת 1997 הפיק מוזיקלית את אלבומה השלישי של אתי אנקרי "למרות ובגלל", בו עיבדו השניים את השירים במשותף. בין היתר נכללו באלבום "עוד לא נרגע בינינו", "ככה לגמור", "האישה", "נלקח ממני סוד" ועוד. כעבור שנה הפיק ועיבד יחד עם ברי סחרוף את אלבום הבכורה של מיכה שטרית, "מסמרים ונוצות", בו נכללו הלהיטים "טבריה", "אינתי עומרי" ו"מסמרים ונוצות", בו היו השניים שותפים להלחנה. באותה שנה אף היה אחראי על העריכה הדיגיטלית באלבומו של סחרוף "נגיעות", וחידש את שירו של שמוליק קראוס "זה קורה" לפרויקט "עבודה עברית" בהפקתו של שטרית. בנוסף עיבד את אלבומה היחיד של להקת פרה קדושה, "Two Good".
בספטמבר 1999 הוציא אשדות את אלבומו השלישי, "זמן קסם". היה זה האלבום הראשון אשר הקליט אשדות באולפן הפרטי שלו. באלבום שיתף אשדות פעולה עם ברי סחרוף בשלושה שירים, בהם שיר הנושא שכתב שחר אריאל, בנו של מאיר אריאל. לאלבום כתב אריאל (מאיר) את השיר "למה לא", כחודש לפני מותו.
פרסים

2023 - פרס אקו"ם על שם נעמי שמר למפעל חיים.
פעילות ציבורית

אשדות הוא פעיל מפלגת מרצ ואף נואם בעצרות וכנסים של המפלגה. בבחירות לכנסת השבע עשרה הוצב במקום 107 ברשימת המפלגה ובבחירות לכנסת התשע עשרה הוצב במקום 88.
חיים אישיים

אשדות הוא בן-זוגה של השחקנית והסופרת אלונה קמחי. ב-1998 נולד בנם עיליי, מוזיקאי ומפיק מוזיקלי.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

"יזהר אשדות" (1992)
"יזהר אשדות" (1994)
"זמן קסם" (1999)
"במרחק נגיעה מכאן" (2005)
"עניין של הרגל" (2012)
"כך הולך הרוח" (2018)
דיסקוגרפיה > אלבומי הופעה

"הופעה חיה בהארד רוק קפה" (1995)
"ריקוד קטן" (2008)
"Solo. Live!" ‏(2013)
"יזהר אשדות וחברים לדרך" (2023)
דיסקוגרפיה > אוספים

"לך עם הלב" (2001)
"הלילות שלנו" (2007)
דיסקוגרפיה > עם תיסלם

לדיסקוגרפיה המלאה של תיסלם ראו: תיסלם
דיסקוגרפיה > הפקה מוזיקלית

לדיסקוגרפיה המלאה של יזהר אשדות כמפיק מוזיקלי
לקריאה נוספת

יואב בירנברג, לראות אותו היום, מוסף 24 שעות, ידיעות אחרונות, 07 ביולי 2022.
הערות שוליים

↑  ידיעה על השיר "Connection" במסגרת קטנה איציק יושע, רץ קדימה, חדשות, 14 ביוני 1985
↑  יוסי חרסונסקי, מיהו אדם?, מעריב, 17 באפריל 1987
↑  יוסי חרסונסקי, מניירות עם ניצני שיפור, מעריב, 15 ביולי 1988
↑  ערוץ 2 - לוח שידורים וסיום שידורים, ב-YouTube
↑  עמית שהם, הדפוק, המכובד, המוחמץ והמלוטש, חדשות, 2 באפריל 1992
↑  איתי נאור‏, רוקנרול, איתי נאור שמח לבשר כי מוניקה סקס עדיין בכושר, באתר וואלה, 10 בפברואר 2003
↑   מספיק בן אדם - יזהר אשדות על הפקת מוניקה סקס, ראיון  באתר יוטיוב, 11 במרץ 2020
↑  אמיר שוורץ, איזה מזל שרגע לפני ש-2024 מסתיימת, יהודית רביץ חזרה בענק עם אלבום מבריק, באתר ynet, 29 בדצמבר 2024
↑  מאיה כהן, אקו"ם מכריזה: אלו הם הזוכים הגדולים בטקס פרסי 2023, באתר ישראל היום, ‏1 ביוני 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296918805171  BNE: XX1705273  GND: 134617630  ISNI: 0000 0001 1877 9065  LCCN: no2009013171  MusicBrainz: a6d1d71e-74db-4e82-a548-b15051e9b2e7  VIAF: 73689873   WorldCat (עם VIAF): 73689873 
יזהר אשדות, 2013