stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוזילה פיירפוקס
היסטוריה > סמליל

אימוצו של סמליל חדש סימל את אחת מההתקדמויות החשובות ביותר שעבר פיירפוקס מגרסאותיו הראשונות. אנשים רבים ציינו כי תוכנות מבוססות קוד פתוח סובלות מעיצוב ממשקים גרוע, וממחסור בזהות חזותית חזקה. מאחר שבגרסאות הראשונות של פיירפוקס הועלו טענות לפיהן עיצובו הגרפי של הדפדפן "סביר" אך נופל באיכותו מזה של תוכנות "מקצועיות", גרסה 0.8 של הדפדפן, שיצאה בפברואר 2004, חשפה מאמצים רבים לשוות לדפדפן מראה איכותי, וצלמיות חדשות. ג'ון היקס (Hicks) עיצב את הצלמיות של גרסה 0.8 והלאה.
בסמליל מופיע שועל, על אף ש־"firefox" הוא כינוי לפנדה אדומה. הסמליל של פיירפוקס משמש כסימן מסחרי ומופיע בגרסאות הרשמיות של פיירפוקס המפותחות על ידי קרן מוזילה. על אף שתוכנת פיירפוקס עצמה היא חופשית, הסמליל עצמו מוגן בזכויות יוצרים, ולכן גרסאות תוכנה המפותחות באופן נפרד מקרן מוזילה אינן עושות בו שימוש.
2009–2013
2013–2017
2017–2019
2019
היסטוריה > גרסאות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. חסר מידע על גרסאות רבות.
היסטוריה > גרסאות > גרסה 1.0

פיירפוקס התפתח באופן ניכר מאז יציאתו הראשון כ־Phoenix ב־23 בספטמבר 2002. הגרסאות שלפני גרסה 1.0 סבלו מבעיות רבות בכל הנוגע להרחבות, מאחר שהקוד שהן נקשרו אליו השתנה ללא הרף. לבסוף, יצאה גרסה 1.0 ב־9 בנובמבר 2004, כולל תמיכה מובנת בעברית.
באפריל 2005 דווח כי נתח השוק של הפיירפוקס זינק מכ-4% לנתח שוק של כ-10% תוך שנה.
היסטוריה > גרסאות > גרסה 1.5

בעקבות ביטול גרסה 1.1, הפכה גרסה 1.5 לנקודת ציון מרכזית. גרסאות בטא 1 ו־2 יצאו ב־9 בספטמבר וב־6 באוקטובר 2005 בהתאמה, על־מנת להכשיר את הקרקע ליציאת גרסת ה־RC (‏Release Candidate) לקראת סוף אוקטובר; הגרסה הסופית יצאה בנובמבר 2005.
גרסה 1.5 כוללת אפשרות בעלת דמיון למערכות מקינטוש, ש"מחטאת" את הדפדפן, ומוחקת מהזיכרון שלו כל סוג של מידע שעשוי לפגוע בפרטיותו של המשתמש (ססמאות, מידע שהוכנס לטפסים, עוגיות, דפי אינטרנט בהם ביקר המשתמש וכדומה). אפשרות נוספת בה ניתן לעשות שימוש באמצעות שינויי הגדרות הוא מחיקת כל המידע הנ"ל בעת סגירת חלון הדפדפן או לחיצה על מקש במקלדת. שיפורים מהותיים בוצעו במערכות העדכון וההרחבות. יציאתו של הדפדפן אופרה בגרסה 8.0 ב־19 באפריל 2005, ובה תמיכה ב־SVG Tiny, דרבנה את מפתחי פיירפוקס לאפשר תמיכה חלקית ב־SVG 1.1. גרסה זו גם זכתה לפופולריות רבה בקרב משתמשים עסקיים.
היסטוריה > גרסאות > גרסה 2

גרסה 2 כוללת שיפורים רבים, העיקרי בהם הוא מערכת הגנה מפני "דיג מקוון". גרסה זו זמינה להורדה באנגלית החל מ־24 באוקטובר 2006, והגרסה העברית יצאה ב־20 בדצמבר 2006.
בפברואר 2008 הודיע ארגון מוזילה כי דפדפן הפיירפוקס מותקן כבר בלמעלה מחצי מיליארד מחשבים, ולרגל ההישג מסרה כי תשתול 500 מיליון גרגירי אורז כתרומה להאכלת הרעבים.
היסטוריה > גרסאות > גרסה 3

גרסה 3 יצאה ב-17 ביוני 2008 ב-45 שפות (כולל עברית). קרן מוזילה הזמינה משתמשים להוריד את הדפדפן באותו יום (משעה 20:00 לפי שעון ישראל) כדי להכניסו לספר השיאים בתור הדפדפן המבוקש ביותר. בישראל הורידו את הדפדפן במשך היממה הראשונה בלבד מעל 30 אלף משתמשים, בארצות הברית מעל 2.5 מיליון איש, ובעולם כולו מעל 8 מיליון. בגרסה זו היו שיפורים ועדכונים רבים, כמו גם תיקוני אבטחה. בנוסף, נעשה מאמץ להקטין את כמות הזיכרון שהדפדפן צורך, ונוספו אפשרויות חדשות. העיתון "וול סטריט ג'ורנל אף הכתיר אותו כדפדפן הטוב ביותר בשוק.
היסטוריה > גרסאות > גרסה 3.5

גרסה 3.5 שיצאה סופית ב-30 ביוני 2009 תוכננה במקור להיות גרסה 3.1. לאחר שלוש גרסאות בטא המפתחים של מוזילה החליטו לשנות את מספר הגרסה ל־3.5 כתוצאה מכמות גדולה יותר של שיפורים משתוכנן תחילה.
גרסה 3.5 מכילה תמיכה בתגי <video> ו־<audio> כפי שנכתב במפרט של HTML5 המטרה של הדפדפן בהטמעת וידאו קוד פתוח בדפדפן היא להציע אפשרות לנגן קובצי מדיה מבלי להכביד בפטנטים הקשורים בטכנולוגיות וידאו רבות.
בקשות XMLHttpRequest חוצות אתרים (Cross-site XMLHttpRequest - XHR) שמאפשרים יישומי רשת חזקים יותר ודרך פשוטה יותר להטמיע שילוב בין יישומי רשת שונים (Mashup) נתמכים גם הם. חיבור JSON DOM טבעי, תכונה חשובה למפתחי אתרים, נכללת אף היא, ביחד עם תמיכה מלאה ב־CSS 3 selector(הקישור אינו פעיל). Firefox 3.5 משתמש במנוע Gecko 1.9.1, שכולל מספר תכונות חדשות שלא נכללו ב־Gecko 1.9.0 ששימשה את Firefox 3.0.
גרסת האלפא הראשונה יצאה בסוף יולי 2008. גרסה האלפא השנייה יצאה ב־6 בספטמבר 2008 והוסיפה את התמיכה החדשה בווידאו. TraceMonkey התווסף כדי לשפר את המהירות של חלק מהחישובים של JavaScript, בדומה ל־V8 של Google Chrome גרסת בטא ראשונה יצאה ב־14 באוקטובר, ובטא שנייה ב־2 בדצמבר. גרסת הבטא השנייה כללה תמיכה בתכונת הגלישה הפרטית, שכאשר היא פעילה לא ישמרו בדיסק נתונים שעשויים לחשוף את האתרים בהם ביקר המשתמש. גרסת בטא שלישית יצאה ב־12 במרץ 2009, והבטא הרביעית (שהייתה למעשה הראשונה שמותגה בתור Firefox 3.5) יצאה ב־27 באפריל 2009.
היסטוריה > גרסאות > 3.6

גרסה 3.6 יצאה ב-21 בינואר 2010. שם הקוד לגרסה זו נקבע ל"נמורוקה"
ופיתוחה החל בתחילת דצמבר 2008. גרסה זו משתמשת במנוע Gecko 1.9.2 על פלטפורמת Mozilla 2 וכוללת מספר שיפורים בממשקים, כגון התנהגות החלפת לשוניות (שהוסרה מ־3.1 בטא 2), תמיכה בפרסונות (personas) - כלי ערכות נושא לדפדפן, הודעות על תוספים חיצוניים לא-מעודכנים, שיפור של כ־20% בביצועים בהשוואה לגרסה 3.5 ועוד.
בגרסה 3.6.4 התווספה לדפדפן הפרדה בסיסית בין הדפדפן ותהליכים של תוספים חיצוניים על־מנת לשפר את יציבות הדפדפן שמתערערת לעיתים כתוצאה משימוש בתוספים חיצוניים. תכונה זו הייתה אמורה להיכנס בגרסה 3.7, אך במהלך הפיתוח הוחלט לאחד אותה לתוך ענף 3.6 ובמקביל לבטל את ענף 3.7 ולהתרכז בגרסה 4.0.
היסטוריה > גרסאות > גרסה 4

יצאה ב-22 במרץ 2011. גרסה 4 של פיירפוקס דומה בממשקה ובעיצובה לדפדפנים גוגל כרום (של גוגל) ואופרה, והביאה עמה ממשק משתמש חדש, ממשק פיתוח הרחבות חדש (המבוסס על Mozilla Labs Jetpack), יכולות סינכרון והפרדה בין התהליך המריץ את הדפדפן והתהליך המציג את התוכן ויכולות נוספות. כמו כן, פיירפוקס 4 כולל מנוע JavaScript חדש ומהיר יותר, הורחבה התמיכה ב-HTML5, ב-CSS3 ועוד. הגרסה שברה שיא הורדות של הדפדפן ביום אחד, 8.75 מיליון, וגם עקפה את הדפדפן המתחרה מבית מיקרוסופט, האקספלורר 9, מבחינת מספר ההורדות ביום באותה עת.
היסטוריה > גרסאות > גרסה 5

גרסה 5 יצאה ב־21 ביוני 2011. היא הראשונה שיוצאת במודל יציאה מהיר - שלושה חודשים אחרי גרסה 4. בשל כך לא נוספו בגרסה זו שיפורים רבים. בין השיפורים שנכללו: תמיכה בתקן של הנפשה ב־CSS.
היסטוריה > גרסאות > גרסה 6

גרסה 6 יצאה ב־16 באוגוסט 2011. בגרסה זו מרבית העדכונים ממוקמים "מתחת למכסה המנוע" של הדפדפן וכוללים כלי פיתוח מתקדמים, תמיכה בממשקי פיתוח חדישים ושיפורי ביצועים וניהול זיכרון. השינוי הוויזואלי העיקרי הוא שכתובת המתחם בו המשתמש נמצא מודגש ומופרד, כדי להציג בצורה ברורה באיזה אתר הוא גולש. גרסה זו כללה עדכונים משמעותיים יותר עבור מערכת ההפעלה אנדרואיד, המציגים חוויית גלישה משופרת, סגנון עיצובי חדש ואפשרות גלילה חלקה.
היסטוריה > גרסאות > גרסה 7

גרסה 7 יצאה ב-27 בספטמבר 2011 בדומה לגרסה 6 רוב השיפורים היו מתחת למכסה המנוע וכללו נפח זיכרון של הדפדפן במחשב קטן ב 50%, זמן טעינת דפים קצר יותר, ותיקון באגים.
היסטוריה > גרסאות > גרסה 8

גרסה 8 יצאה ב-7 בנובמבר 2011 וכוללת את השיפורים הבאים:
הרחבות שנוספו על ידי גורמי צד ג' יהיו בלתי זמינים כברירת מחדל
הוספת טוויטר לחלונית החיפוש
האצת מהירות טעינת הלשוניות במקרה של שחזור
האצת המהירות הכללית של טעינת הדפדפן וניהול הזיכרון שהוא צורך
הרחבת התמיכה ב-HTML5 וב-CORS
תמיכת WebSocket טובה יותר
תיקון מספר בעיות הנוגעות ליציבות
היסטוריה > גרסאות > גרסה 9

גרסה 9 יצאה ב-21 בדצמבר 2011 השיפורים כוללים מהירות ותמיכה ב־html5 למכשירים מבוססים אנדרואיד.
היסטוריה > גרסאות > גרסה 57 ("קוונטום")

גרסה 57 יצאה בתאריך 29 בנובמבר 2017 ובה הוצג מנוע הדפדפן החדש, המהיר משמעותית מהקודם ותומך בריבוי תהליכונים. הדפדפן לא תומך עוד בהרחבות מסוג XUL ו-XPCOM, אלא בהרחבות WebExtensions בלבד.
היסטוריה > IceWeasel

הוא דפדפן העובד על מערכת ההפעלה לינוקס ומבוסס על מוזילה פיירפוקס. הוא מפותח במקביל על ידי דביאן וגנוזילה (תת פרויקט של GNU ליצירת תוכנה חופשית לחלוטין על בסיס התוכנות של קרן מוזילה). IceWeasel אינו דפדפן עצמאי והוא למעשה מהווה גרסה של פיירפוקס ללא כל הרכיבים הקנייניים (בעיקר תוספים וסימנים מסחריים של קרן מוזילה).
תכונות

מטרתם של מפתחי פיירפוקס היא ליצור דפדפן ש"פשוט עובד" עבור רוב המשתמשים הרגילים. המעוניינים יכולים להוסיף (באמצעות הרחבות) אפשרויות נוספות שאינן קבועות כברירת מחדל בפיירפוקס, או ליצור אפשרויות חדשות.
תכונות > נוחות השימוש

מפתחי פיירפוקס משקיעים מאמצים רבים בכך שממשק המשתמש יהיה פשוט עד כמה שניתן. כתוצאה מכך, הממשק נראה צפוף פחות מאשר בדפדפנים אחרים, דוגמת אקספלורר או אופרה. עיצובם של תפריטי הבחירה של פיירפוקס משאירים את מרבית האפשרויות הבלתי נפוצות המופיעות במוזילה מחוץ לברירת המחדל.
פיירפוקס תומך בגלישת לשוניות, המאפשרת למשתמשים לפתוח מספר רב של דפי אינטרנט באותו חלון. מקורו של הרעיון ב־Mozilla Suite, ששאלה אותו בתורה מהתוספת הפופולרית בזמנה MultiZilla (אורכב 14.10.2017 בארכיון Wayback Machine). פיירפוקס שייך גם לקבוצת הדפדפנים הראשונים שתמכו באופן מובנה בחסימת חלונות קופצים.
לדפדפן מספר מאפיינים המסייעים למשתמשים למצוא מידע. הראשון הוא שיטת החיפוש "Find As You Type" ("חפש תוך כדי הקלדה"). באמצעות שיטת חיפוש זו, המשתמש יכול להקליד מילת חיפוש, ופיירפוקס יחפש אותה בדף הנצפה באופן אוטומטי, ויסמן את התוצאה הראשונה. המשך הקלדת המילה תגרום לפיירפוקס לבצע חיפוש אוטומטי נוסף וכן הלאה. זאת בניגוד לדפדפנים אחרים, דוגמת IE, בהם הדפדפן מתחיל לבצע את החיפוש רק לאחר שהמשתמש מקליד את מילת החיפוש ולוחץ על לחצן אישור.
מנגנון החיפוש של פיירפוקס כולל יכולות נוספות, כדוגמת "הדגש", המסמנת את כל המופעים התואמים למחרוזת המבוקשת במסמך.
פיירפוקס תומך גם בסרגל חיפוש מובנה המאפשר על פי ברירת המחדל לבצע חיפוש מיידי באמצעות מספר אתרים, בהם גוגל, יאהו!, אמזון, Dictionary.com וכן אפשרות להוספת אתרים נוספים לביצוע חיפוש.
בנוסף, תומך פיירפוקס בהתאמה אישית של מילות מפתח, תכונה שמקורה ב־Mozilla Suite: תכונה זו מאפשרת למשתמשים לגלוש לאתרים הנמצאים ברשימת הסימניות שלהם באמצעות הזנת מילת מפתח לתוך שורת הכתובת. לדוגמה, משתמש יכול להקיש בשורת הכתובת את המילים "google apple" ולהגיע לתוצאת החיפוש של המילה "apple" במנוע החיפוש גוגל. כאשר משתמש מזין לשורת ה־URL מילת חיפוש ללא ציון שמו של מנוע החיפוש המבוקש (או לחלופין עם המילה "goto" לפני מילת החיפוש), פיירפוקס מפנה אותו ישירות לתוצאה הראשונה של מילת החיפוש בגוגל.
תכונות > גמישות

תכנונו של פיירפוקס מאפשר הרחבה של יכולותיו. באמצעות הרחבות (Extensions) יש באפשרותם של המשתמשים להפעיל אפשרויות שאינן קיימות בברירת המחדל של הדפדפן, כדוגמת "מחוות עכבר" (הפעלת אפשרויות שונות בדפדפן באמצעות לחיצות ותנועות קבועות מראש בעכבר), חסימת פרסומות, החלפת שרתי פרוקסי ועוד. הרחבות רבות, כדוגמת לקוח ה־IRC "ChatZilla", לוח שנה וכדומה הם למעשה אפשרויות שהיו קיימות בברירת המחדל של Mozilla Suite. הרחבות פופולריות ומוצלחות הופכות לעיתים לחלק מהגרסה הרשמית של המערכת (MultiZilla, למשל, הוא תוסף שמאפשר גלישה באמצעות לשוניות, והוכנס ברבות הימים לחלק ממערכת Mozilla).
פיירפוקס תומך במגוון רחב של ערכות נושא המשנות את מראהו הגרפי החיצוני. ערכות הנושא הן למעשה גיליונות CSS ותמונות המופעלים במקום ההגדרות הקבועות מראש. בנוסף להורדת ערכות נושא, יש באפשרותם של משתמשי פיירפוקס לשנות את מראהו ותפקודו של הדפדפן באמצעות הזזת לחצניו השונים ושינויים, עריכת שדות ותפריטים ואף מחיקת סרגלי כלים.
מערכת הדפדפן בודקת באופן תדיר את עדכניותם של ההרחבות וערכות הנושא, ומאפשרת עדכון מיידי שלהם ללא הורדתם מחדש מ־Mozilla Update.
בשל רצונם של מפתחי פיירפוקס למנוע ממנו להיות עמוס באפשרויות כקודמו Mozilla Suite, מוחבאות אפשרויות רבות מפני המשתמשים. כך, חלק מן ההרחבות למעשה אינן יוצרות תכונות חדשות, אלא רק מתפעלות אפשרויות כבויות. משתמשי פיירפוקס יכולים לגשת לאפשרויות מוחבאות אלה על ידי הקלדת "about:config" בשורת הכתובת ולהפעיל אפשרויות בעצמם. לעיתים, ניתן למצוא ב־"about:config" אפשרויות ניסיוניות, כדוגמת HTTP pipelining, היכולות להאיץ את מהירות הדפדפן.
תכונות > תמיכה בתקנים

קרן מוזילה מתגאה בתאימותו של פיירפוקס לתקנים, ובייחוד אלו המוכתבים על ידי ה־W3C. פיירפוקס תומך באופן נרחב במרבית התקנים, ובהם: HTML, XML, XHTML, CSS, JavaScript, DOM, MathML, DTD, XSL ו־XPath.
מפתחי מוזילה משפרים את תמיכתו של פיירפוקס בתקנים הקיימים, ומאפשרים לו לתמוך במרבית תקני CSS רמה 2, ואף בחלק מ־CSS רמה 3, אף שתכנונו טרם הושלם (לשם השוואה, IE תומך רק ב־CSS רמה 1).
תכונות > מערכות הפעלה

פיירפוקס מתפקד במרבית מערכות ההפעלה. באופן רשמי, פיירפוקס נתמך על ידי מערכות ההפעלה:
Windows החל מגרסת Windows 2000 ומעלה
Mac OS X
מערכות מבוססות ליבת לינוקס
Android
iOS
מכיוון שפיירפוקס נוצר בשיטת הקוד הפתוח, יכולים משתמשים להתאימו למערכות נוספות בכוחות עצמם. מערכות שבהן פיירפוקס לא תומך באופן רשמי אך עדיין מתפקד:
Solaris
OS/2
AIX
FreeBSD
PC-BSD
NetBSD
Windows 95/98/Me
תכונות > התאמה מקומית

מאחר שמפתחיו של פיירפוקס מגיעים מכל העולם, ניתן למצוא את הדפדפן ב־79 שפות שונות (כולל בעברית). המבנה של פיירפוקס מאפשר גם לתורמים שאינם בעלי רקע וידע קודם בתכנות לתרגם את המערכת, אף ללא כלים מיוחדים - גם עורך טקסט פשוט מספיק. התאמת הדפדפן לעברית מתבצעת על ידי קבוצה מוזילה ישראל.
תכונות > אחרים

"Live Bookmarks" מאפשרים למשתמשים לעקוב אחר שינויים באתרי החדשות המועדפים עליהם באמצעות RSS ו־Atom. כאשר אפשרות זו הוצגה לראשונה בגרסה 1.0 PR (גרסת הניסוי של 1.0), היו שחששו שפיירפוקס הולך ונעשה עמוס במאפיינים, ובכך חוזר למצב בו הייתה Mozilla Suite. עם זאת, חששות אלה התבדו.
פיירפוקס כולל מנהל הורדות, המאפשר למשתמשים לקבוע האם ברצונם לפתוח קבצים באופן אוטומטי או להוריד אותם לדיסק הקשיח. על פי ברירת המחדל, פיירפוקס מוריד כל קובץ לשולחן העבודה של המשתמש ב־Windows ולתיקייה האישית במערכות מבוססות לינוקס, אך ניתן לקבוע כיעד כל תיקייה באמצעות שינוי ההגדרות.
תכונות > אבטחה

אחד מיתרונותיה של שיטת הקוד הפתוח בכל הנוגע לאבטחה הוא שקוד המקור חשוף לכל. שינויים בתוכנה נבדקים על ידי אדם נוסף אחד לפחות, אם לא יותר, ומרגע שהם נוספים לקוד, כל אחד יכול לשפוט, להתנגד או לשפר אותם. בנוסף, קרן מוזילה מציעה פרס בגובה 500 דולר וחולצת טי לכל מי שמאתר חור אבטחה חמור ומדווח עליו. מטרתו של הפרס, לפי קרן מוזילה, היא "לעודד אנשים רבים יותר לדווח על כשלי אבטחה במוצרינו, כך שנוכל להפוך אותם לבטוחים אף יותר משהינם". כל אדם בעולם רשאי לדווח על באג, וכל הקוד של פיירפוקס, התיעוד הפנימי, דיוני הפורומים וכל מידע אחר שעשוי לסייע באיתור באגים נגיש וזמין לכל אדם.
קרן מוזילה מנהיגה מדיניות מיוחדת בכל הנוגע לכשלי אבטחה שמטרתה לאפשר לתורמים להתמודד עם סכנות אבטחה. המדיניות מגבילה את הגישה לבאגים הנוגעים לאבטחה אך ורק לחברי צוות האבטחה עד שמוזילה תפרסם תיקון לבעיה. המטרה היא למנוע שימוש לרעה בבאגים הנחשפים, ולהעניק למפתחים די והותר זמן לספק תיקון.
חדירה לשוק > אחוזי שימוש

משתמשי האינטרנט אימצו את פיירפוקס במהירות, על אף שליטתו של IE בשוק הדפדפנים. במהלך שנת 2005, עמד אחוז השימוש בפיירפוקס על 8–10 אחוזים (10% בצפון אמריקה). באירופה אחוזי השימוש בפיירפוקס גבוהים אף יותר – 15.5%. אחוזי השימוש באוסטרליה דומים, בעוד שאסיה, אפריקה ואמריקה הלטינית נותרות מאחור עם ממוצע של 5%. אחוזי השימוש הגבוהים ביותר נרשמו בפינלנד (כ־65% מכלל הגולשים) ובגרמניה (כ־60% מהגולשים).
נכון לדצמבר 2018 נתח השוק של הדפדפן עומד על 5.1% והוא מדורג במקום השלישי בעולם.
חדירה לשוק > הורדות

על־פי רישומי השרתים של קרן מוזילה, בוצעו למעלה ממיליון הורדות של פיירפוקס 1.0 ב־24 השעות הראשונות מרגע השקתו ב־9 בנובמבר 2004. בתוך 99 ימים, עלה מספר ההורדות על 25 מיליון. ב־25 באפריל 2005 נרשמה ההורדה ה־50 מיליון, ב־14 באוגוסט ההורדה ה־80 מיליון, וב־20 בספטמבר ההורדה ה־90 מיליון.
במהלך הרבע הראשון של 2005, גדלה כמות ההורדות המצטברת באופן כמעט ליניארי. במילים אחרות, קצב ההורדה נותר קבוע למדי. אף אחד ממוצריה האחרים של קרן מוזילה לא זכה בקצב גידול שכזה.
מספר ההורדות אינו מספר המשתמשים: הורדה אחת יכולה לשמש להתקנה עבור מחשבים רבים, בעוד שמשתמש יחיד עשוי להוריד את התוכנה מספר פעמים.
חדירה לשוק > "הפיצו את השועל"

האימוץ הזריז של פיירפוקס הואץ, במידה רבה, הודות לסדרת פעילויות פרסומיות שהחלו במהלך שנת 2004. ב־14 בספטמבר 2004, הופיע פורטל פרסום קהילתי בשם "Spread Firefox" (‏SFX; בעברית: "הפיצו את השועל"), שיצר מקום מרכזי לדיונים אודות שיטות פרסום שונות. הפורטל הפיץ את לחצני ה־"Get Firefox" שהופיעו באתרים רבים, וחילק נקודות לאתרים מהם בוצעו הכניסות לאתר SFX. האתר הציג את 250 האתרים המובילים בניקוד, ויצר מעין תחרות בין המשתתפים. מעת לעת משיקים חברי צוות SFX אירועי פרסום המאורגנים באתר.
ביקורת

ביקורת הופנתה כלפי פיירפוקס בשל היעדר תכונות ומאפיינים שניתן למצוא בדפדפנים אחרים. מרבית התכונות הללו קיימות כהרחבות, אך ישנם המשתמשים שלא מעוניינים בהורדת הרחבות, ומעדיפים שהתכונות הללו יהיו קיימות בדפדפן כברירת מחדל.
עם צבירת הפופולריות של הדפדפן גוגל כרום, עלתה ביקורת כי זמן התגובה של פיירפוקס איטי בהשוואה אליו. ייתכן כי השימוש בשפת XUL, שאינה תלויה במערכת ההפעלה, היא הגורם לאיטיות התגובה. דפדפנים מבוססי Gecko אחרים שעושים שימוש במשאבי מערכת ההפעלה המקומית, ואינם מבוססים על XUL (כדוגמת K-Meleon) מתפקדים במרבית המקרים באופן מהיר יותר. ביקורות אחרות כלפי הדפדפן נוגעות לשימוש הרב שהוא עושה בזיכרון המחשב.
עם זאת, זמן התגובה של הדפדפן והשימוש שלו בזיכרון המחשב השתפרו עם הגרסאות השונות, ובמיוחד במעבר מגרסה 2 לגרסה 3.
ראו גם

| --- | --- |
 קרן מוזילה  ספר מוזילה  Mozilla Suite  Mozilla Thunderbird:  Firefox for mobile  מלחמת הדפדפנים  הרחבות (מוזילה)  Firefox OS
הערות שוליים

↑  מיכל רמתי, מי מכיר את שועל האש?, באתר הארץ, 17 ביוני 2005
1 2  אתר StatCounter
↑  User Activity, מוזילה
1 2 3  פז וייסמן ואור הירשאוגה, שועל האש בן 5, באתר הארץ, 9 בנובמבר 2009
↑  קפטן אינטרנט, האם חבילת מוזילה הגיעה לסוף הדרך?, באתר הארץ, 14 במרץ 2005
↑  אורי רדלר, יש דרקון שמדבר עברית, באתר הארץ, 27 באוגוסט 2002
↑  שחר סמוחה, גרסה חדשה למוזילה, באתר הארץ, 18 בינואר 2004
↑  קפטן אינטרנט, אל תאמר פיירפוקס - אמור שואש, באתר הארץ, 11 בנובמבר 2004
↑  רויטל סלומון, נתח השוק של הדפדפן פיירפוקס הוכפל - האקספלורר של מיקרוסופט ממשיך לאבד גולשים, באתר TheMarker‏, 28 באפריל 2005
↑  שירות גלובס, ‏עלייה בפופולאריות הפיירפוקס של מוזילה בקרב המשתמשים העסקיים, באתר גלובס, 22 באוקטובר 2006
↑  שחר צדוק, ‏חצי מיליארד גרגירי אורז בזכות פיירפוקס, באתר גלובס, 24 בפברואר 2008
↑  רונית רוקאס, בלוגרים במגננה, פיירפוקס במתקפה, באתר הארץ, 3 ביוני 2008
1 2  עודד ירון, פיירפוקס 3 יוצא רשמית לדרך, באתר הארץ, 17 ביוני 2008
↑  Dan Warne (2007-05-07). "Firefox to go head-to-head with Flash and Silverlight". APC Magazine. ACP Magazines Ltd. נבדק ב-2008-01-18.
↑  "Firefox 3.1 passes selectors test". 2008-06-05. נבדק ב-2008-06-05.
↑  "Firefox 3.1 New Features". 2008-06-09. אורכב מ-המקור ב-2008-07-01. נבדק ב-2008-06-09.
↑  הודעה בעברית של יציאת Mozilla Firefox 3.5, אתר מוזילה
↑  "Firefox 3.6 Namaroka". Mozilla. 3 באפריל 2009. נבדק ב-2009-04-04. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  שירות גלובס, ‏שיא לפיירפוקס: 8.75 מיליון הורדות של הדפדפן ביום אחד, באתר גלובס, 28 במרץ 2011
↑  ההכרזה על יציאת פיירפוקס 5.0 - מתוך אתר הפרויקט
↑  הסבר על הנפשה ב־CSS3 - מתוך אתר הפרויקט
↑  Firefox —  Notes (57.0), Mozilla (באנגלית)
↑  Upcoming Changes in Compatibility Features, Mozilla Add-ons Community Blog (באנגלית אמריקאית)
↑  Ars Staff, Mozilla sets plan to dump Firefox add-ons, move to Chrome-like extensions, Ars Technica, ‏2015-08-21 (באנגלית אמריקאית)
↑  רן יניב הרטשטיין, מלחמת הדפדפנים: איך לעשות את פיירפוקס מהיר יותר, באתר כלכליסט, 12 בספטמבר 2009
| דפדפנים |
| --- | --- | --- |
| למחשב | גוגל כרום •‏ מוזילה פיירפוקס •‏ אינטרנט אקספלורר •‏ מיקרוסופט אדג' •‏ ספארי •‏ אופרה •‏ Midori •‏ QupZilla •‏ מקסתון •‏ Avant Browser •‏ Konqueror •‏ Web •‏ קמינו •‏ נטסקייפ •‏ Flock • יאנדקס. דפדפן • Brave |  |
| לנייד | פיירפוקס לאנדרואיד •‏ ספארי •‏ גוגל כרום •‏ מיקרוסופט אדג' •‏ אופרה מיני •‏ Bolt •‏ UC Browser • יאנדקס. דפדפן • Brave |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007381865305171  BnF: cb14625818n (data)  GND: 4824793-5  LCCN: no2005045743  NKC: ph317227  VIAF: 180493249   WorldCat (עם VIAF): 180493249 
התפתחות סמליל פיירפוקס
סמליל IceWeasel
משתמש מתחיל להקליד את מילת החיפוש "encyclopedia", אך מנגנון החיפוש "Find As You Type" מסמן את התוצאה כבר כאשר מוקלד שבריר המילה "ency"
בפיירפוקס חיפוש מהיר באמצעות סימון מחרוזת ובחירת חיפוש בלחיצת עכבר ימני עליה, תפתח לשונית עם החיפוש בגוגל.
מוצרים פרסומיים של דפדפן פיירפוקס בדוכן מוזילה ישראל במהלך כנס אוגוסט פינגווין 2009.
איש אינו מתגרה בי מבלי להיענש

על החלקה של שלט האצולה המלכותי של הממלכה המאוחדת לשימוש בסקוטלנד מופיע קלף כחול ועליו באותיות זהב מוטו המסדר יחד עם קולר מסדר הדרדר הכרוך סביב המגן.
"איש אינו מתגרה בי מבלי להיענש" (מלטינית: Nemo me impune lacessit) הוא המוטו של "המסדר העתיק ביותר והנאצל ביותר של הדרדר" - מסדר האבירות הגבוה של סקוטלנד ושל שלושה רגימנטים סקוטיים בצבא בריטניה. המוטו מופיע אף יחד עם קולר מסדר הדרדר בגרסאות מאוחרות של שלט האצולה המלכותי של ממלכת סקוטלנד, ובעקבות זאת גם על שלט האצולה המלכותי של הממלכה המאוחדת לשימוש בסקוטלנד.
תרגום המשפט בשפות שונות הוא:
אנגלית: "No-one provokes me with impunity"
סקוטית: "Wha daur meddle wi' me"
גאלית סקוטית: "Cha togar m'fhearg gun dìoldh"
מקורו של המוטו

על פי האגדה, "הדרדר המגן" מילא את תפקידו בהגנת ממלכת סקוטלנד העתיקה נגד מתקפת לילה של כוחות צבא דניים; תוך כדי התגנבותם של החיילים הדניים, אחד מהם זעק מכאב כאשר דרך על דרדר קוצני, וכך הזעיק את המגינים הסקוטיים. במוטו "איש אינו מתגרה בי מבלי להענש" - "בי" מתייחס לדרדר, אך הפירוש הורחב, וכיום הוא משמש כביטוי לסקוטלנד וליחידות הצבאיות אשר אימצו אותו.
שימושים היסטוריים ועכשוויים

המוטו של מסדר האבירות הסקוטי הגבוה, המסדר העתיק ביותר והנאצל ביותר של הדרדר, הוא גם המוטו של הרגימנטים המזוהים עם סקוטלנד בצבא בריטניה: הרגימנט המלכותי של סקוטלנד, המשמר הסקוטי ומשמר הפרשים המלכותי הסקוטי. המוטו שימש גם מספר יחידות היסטוריות בצבא הבריטי ובהן הסקוטים המלכותיים, הסקוטים האפורים המלכותיים, רובאי הרמה המלכותיים והמשמר השחור. חלק מהיחידות הללו מוזגו יחדיו על מנת ליצור את הרגימנט המלכותי של סקוטלנד בשנת 2006.
במהלך שלטונו של צ'ארלס השני הוסף המוטו על קלף כחול, כתוב באותיות של זהב ומעל חלקת הדשא, לשלט האצולה של ממלכת סקוטלנד, ומאז 1707 הוא הופיע גם על הגרסה הסקוטית של שלטי האצולה של מלכי בריטניה. המוטו מופיע יחד עם הקולר של מסדר הדרדר אשר כרוך סביב המגן (הקולר הופיע על גרסאות מוקדמות יותר של הסמל אך ללא המוטו). אין להתבלבל בין המוטו של מסדר הדרדר (Nemo me impune lacessit) למוטו של שלט האצולה (In My Defens God Me Defend, להגנתי אלוהים הוא מגיני), אשר מופיע על מגילה מעל הציצה בהתאם למסורת ההרלדיקה הסקוטית.
כוחות צבא רבים מחוץ לממלכה המאוחדת אימצו את המוטו ההיסטורי כמוטו היחידתי: יחידות בצבאות אוסטרליה, קנדה, דרום אפריקה ובלגיה.
המוטו מופיע גם על שולי הגרסה הסקוטית של מטבע הלירה שטרלינג אשר הונפק בין השנים 1984 ל-1994, וכן מעל תמונתו של נחש הפעמונים האמריקני על שטר של 20 דולר אמריקני מג'ורג'יה, 1778, כדוגמה לשימוש הקולוניאלי בסמל נחש הפעמונים אשר הפך ברבות הימים לדגל גדסדן המפורסם.
ראו גם

מסדר הדרדר
סמל הממלכה המאוחדת
סמל סקוטלנד
סמל הרגימנט המלכותי של סקוטלנד
סמי פרץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  9 באוקטובר 1966 (בן 58) דימונה, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  המכללה למינהל  אוניברסיטת תל אביב 
 
סמי פרץ (נולד ב-9 באוקטובר 1966) הוא עיתונאי ישראלי. שימש כעורך הראשי של עיתון ואתר "דה מרקר".
ביוגרפיה

פרץ נולד וגדל בדימונה. את עבודתו כעיתונאי החל בגיל 12 ככתב ספורט ברשת "ידיעות תקשורת", שימש במשך שנתיים ככתב כלכלי בעיתון הכלכלי "טלגרף", וביולי 1995 הצטרף למדור הכלכלי של "הארץ" ככתב לענייני בנקאות וביטוח. בשנת 2003 מונה לסגן עורך המדור הכלכלי של הארץ.
פרץ הוא בעל תואר ראשון במנהל עסקים מהמסלול האקדמי של המכללה למנהל ותואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת תל אביב במסלול למנהלים (EMBA).
ב-2004 הוביל יחד עם גיא רולניק ומירב ארלוזורוב את הקמת עיתון דה מרקר, שהיה מיזוג של המדור הכלכלי של הארץ ושל אתר דה מרקר. הוא שימש עורך העיתון היומי מ-2005 ועורך ראשי של העיתון והאתר מ-2013 ועד ספטמבר 2017.
מפרסם מדי שבוע טור בשם "תקציר מנהלים" שממוקד בסוגיות של שוק העבודה, אי שוויון, מאקרו כלכלה, המערכת הפיננסית, שכר מנהלים, תחרותיות ועוד. במאמריו יש דגש לכמה ערכים שדה מרקר מוביל בשנים האחרונות, ובכלל זה עידוד תחרות ויזמות והקטנת הריכוזיות בכלכלה, רגולציה קפדנית על מוסדות פיננסים, צמצום האי שוויון, מאבק בשחיתות, וקידום רפורמות משקיות.
מרצה משנת 2013 במסלול האקדמי של המכללה למנהל לתואר שני במנהל עסקים על זירת ההשפעה הישראלית, צדק חברתי, ואחריות תאגידית.
שימש כראש תחום חברה ועסקים בבית ספר למנהל עסקים במסלול האקדמי של המכללה למנהל.
מרצה אורח במוסדות אקדמיים ובפורומים שונים של צה"ל. הגיש את התוכנית "צבע הכסף" ברשת ב' בשנים 2016–2017.
החל מאוקטובר 2017 ועד מאי 2018 הגיש יחד עם סיון קלינגבייל את התוכנית "עובר ושב" בערוץ עשר מדי בוקר בשש ורבע.
החל מ-2017 משמש כחבר הנהלת מערכת "הארץ" ומפרסם מדי שבוע טור בנושאים פוליטיים וכלכליים בעמודי הדעות.
החל מ-2018 מגיש יחד עם איתן אבריאל את הפודקאסט היומי "האינטרסנטים" מבית דה מרקר. הפודקאסט מנתח את האירועים בזירת העסקים, הכלכלה והפוליטיקה, ומנסה לפענח את הכוחות שפועלים מאחורי הקלעים.
ב-2020 יצר (יחד עם רותי יובל ואלון וולפיילר בהפקה של שולה שפיגל ודנה עדן) ומגיש את הסדרה הדוקומנטרית "עושים לביתנו" בכאן 11 על האירועים הכלכליים שעיצבו את הכלכלה והחברה הישראלית מהקמת המדינה ועד היום. הסדרה עוסקת בחמישה פרקים באירועים כמו השילומים מגרמניה, הצנע, גלי העלייה, המאבק על קצבאות הילדים, פרויקט מטוס הלביא, האינפלציה הגבוהה וקריסת הבנקים בשנות ה-80, תוכנית הייצוב ששיקמה את הכלכלה ב-1985 ואת אחת מתוצאות הלוואי שלה - הפרטת חברות ממשלתיות שיצרה בין השאר את דור הטייקונים.
החל מינואר 2022 מגיש את התוכנית "החזית הכלכלית" בגלי צה"ל.