stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המאה ה-20
תגליות והמצאות

מבחינה טכנולוגית, התפתחה האנושות במהירות לאורך המאה. תגליות ופיתוחים טכנולוגים הגדירו מחדש פעם אחר פעם את הדינמיקות בין מעצמות ומדינות בעולם, השפיעו על אורך החיים בהיבטים רבים, ושינו תפישות רבות.
המצאות מסוימות לאורך המאה, כמו אמצעי תקשורת שונים, האיצו את קצב המצאתן של תגליות נוספות מאחר שהגבירו את יכולתם של חוקרים ממקומות שונים לשתף פעולה, ובעולם המדע והטכנולוגיה נפוצו בהדרגה כנסים ושיתופי פעולה של צוותים בין-לאומיים, ורבים מההישגים המשמעותיים לאורך המאה התגלו בעבודת צוות, זאת בניגוד למאות הקודמות בהן הישגים רבים שויכו בדרך כלל לעבודתו של אדם אחד. בד בבד עם עליית יעילות הצוותים, התחזקה מגמת ההתמחות, בה חוקר הופך למומחה בתחום ספציפי מאוד.
חלק מהתפתחות המחקר לאורך המאה נבעה גם מהתפתחות תחום החינוך במדינות רבות, שהובילה לתופעות שונות כמו עלייה בשיעור האוריינות או אפקט פלין, והגבירה בפועל את כמות החוקרים ברחבי העולם.
תגליות והמצאות > התפתחות הרפואה

המאה ה-20 שינתה את פני הרפואה, והתפתחות הרפואה השפיעה רבות על הדמוגרפיה האנושית, אורח החיים ואספקטים נוספים.
סדרה של פריצות דרך ברפואה במחצית המאה הקודמת, גרמה לכך שבמהלך המאה התפתחו במדינות רבות שירותי בריאות לאומיים ששמו דגש לא רק על טיפול במחלות, אלא גם על מניעתן מראש.
במחצית הראשונה של המאה הושגו ציוני דרך בולטים באנדוקרינולוגיה, תזונה ותחומים נוספים. בשנים שלאחר מלחמת העולם השנייה, תובנות שמקורן בתחום הביולוגיה של התא שינו את עולם המושגים הבסיסי בהתייחסות לתהליך המחלה. תגליות חדשות בביוכימיה ופיזיולוגיה פרצו את הדרך לבדיקות אבחון מדויקות יותר וטיפולים יעילים יותר – ביניהן טכניקות חלוציות לקטילת חיידקים ביעילות, והתקדמות בהנדסה ביו-רפואית אפשרה לרופאים ולמנתחים לחקור את התפקודים של הגוף באמצעות טכניקות הדמיה לא פולשניות כמו אולטרה סאונד או טומוגרפיה ממוחשבת (CT). לאורך המאה סווגו כמות אדירה, ביחס למאות הקודמות, של אורגניזמים פתוגניים.
בשל קצב התגליות המהיר במאה ה-20, עם כל התפתחות מדעית חדשה, הפכו פרקטיקות רפואיות שהיו מקובלות רק כמה שנים קודם לכן למיושנות.
תגליות והמצאות > המרוץ לחלל

בעיצומה של המלחמה הקרה, התחרו ביניהן ארצות הברית ברית המועצות על יוקרה בין-לאומית, ובין היתר התחרו מי תהייה המעצמה הראשונה שתגיע להישגים גדולים יותר בשינוע חלליות ואנשים אל מחוץ לאטמוספירת כדור הארץ. מאבק זה בין המעצמות עודד את שני הצדדים להשקיע משאבים רבים בפיתוח טכנולוגיות בתחום החלל, ולהגיע במהירות להישגים רבים.
במסגרת המרוץ לחלל שוגר הלוויין הראשון בעולם, ספוטניק 1, ב־4 באוקטובר 1957 (מהלך שמסמל את פתיחת המרוץ); שוגרו לראשונה חלליות וגשושיות אל מחוץ לכדור הארץ, ביניהן גשושיות שהגיעו אל כוכבי לכת אחרים ושידרו חזרה מידע לכדור הארץ ; פותחו המצאות כמו מעבורת החלל שמקלה על המסע לחלל וחזרה ; ונשלחה לחלל אפולו 11 שהנחיתה לראשונה בני אדם על הירח והחזירה אותם בבטחה.
תגליות והמצאות > מהפכת המידע

בסוף המאה, ובמיוחד החל משנות ה-80 של המאה התגבר הייצור ההמוני והשימוש הנרחב במעגלי לוגיקה דיגיטלית והטכנולוגיות הנגזרות ממנה.
מסוף שנות ה-70 יוצרו מחשבים אישיים, ובשנות ה-80 הטלפונים הסלולריים הראשונים שווקו לקהל הרחב. עד סוף המאה, עברו המצאות אלו שכלולים רבים בקצב גבוה והפכו לנפוצים במדינות המתועשות.
בשנת 1992 הושק ה-World Wide Web ועד 1996 האינטרנט הפך למיינסטרים כאשר באותה העת בתי עסק רבים ברחבי העולם החלו לראשונה להקים אתרי בית משלהם. עד שנת 1999 כמעט בכל מדינה בעולם היה חיבור לאינטרנט.
המצאות אלו הגבירו את זמינותו של מידע והשפיעו על כל האספקטים של החברה – כלכלה, מדע, חינוך, בריאות, ממשל, אורח חיים ועוד.
תגליות והמצאות > תגליות והמצאות נוספות

תורת היחסות (אלברט איינשטיין, 1905, 1915)
מכניקת הקוונטים – ורנר הייזנברג, ארווין שרדינגר ואחרים.
גילוי מבנה האטום (1912)
פענוח מבנה ה-DNA (ג'יימס ווטסון, פרנסיס קריק ורוזלינד פרנקלין, 1953).
מיקרוסקופ אלקטרונים (ארנסט רוסקה, 1931)
פצצת ביקוע גרעיני (רוברט אופנהיימר, 1945)
פצצת מימן (אדוארד טלר, 1952)
כור גרעיני
צוללת גרעינית (היימן ריקובר, 1958)
מטוס (האחים רייט, 1903)
מטוס סילון (אנרי קואנדה, 1910)
טנק
האניגמה – מכונת ההצפנה הראשונה (ארתור שרביוס, 1918)
טיל שיוט V-1 (רוברט לוסר ופריץ גוסלו, 12 ביוני 1944)
טיל בליסטי V-2 (ורנר פון בראון, 1942)
טיל בליסטי בין-יבשתי (סרגיי קורולב)
חללית ולוויין (הספוטניק הרוסית, 1957)
מכ"ם (רוברט ווטסון-וואט הבריטי, מלחמת העולם השנייה)
סונר (לואיס ריצ'רדסון הבריטי, 1912. אלכסנדר בהם הגרמני, 1913. רג'ינלד פסנדון הקנדי, 1912)
רכבת ריחוף מגנטי (1984)
מחשב (ג'ון אטנסוף וקליפורד ברי, 1938; קונרד צוסה הגרמני – Z3‏, 1941; ג'ון פרספר אקרט וג'ון וו. מוקלי – אניאק, 1946; אדמונד ברקלי, 1950).
טרנזיסטור (ויליאם שוקלי, ג'ון ברדין ווולטר בראטיין, 1947).
זירוגרפיה (1937) ומכונת צילום (1947) – צ'סטר קרלסון
טפטפת (שמחה בלאס וישעיהו בלאס, 1959–1964)
טומוגרפיה ממוחשבת
דימות תהודה מגנטית
קוצב לב
מדפסת לייזר (גרי סטארקוות'ר, מחברת זירוקס פארק, 1969)
טלוויזיה – (בוריס רוזינג, ולדימיר זבוריקין, 1910), (ג'ון לוגי ביירד, 1924)
וידאו טייפ
DVD
סיב אופטי (1970)
טלפון סלולרי (מרטין קופר, 1973)
מסך מגע
דיסק און קי (דב מורן, 1999)
הדפסה תלת-ממדית
תרבות ואמנות

ההמצאות הרבות לאורך המאה, בעיקר בתחום התקשורת, שינו ללא היכר את הדרך לייצר ולצרוך תרבות. פיתוחים טכנולוגיים בתחום הקולנוע, הטלוויזיה והרדיו בעשורים הראשונים של המאה הפכו את שלושת המדיות האלו לדומיננטיות מאוד מבחינה תרבותית, והגדילו את ההשפעה של בירות תרבות עולמיות, דוגמת הוליווד, על תרבותן של מדינות רבות שכעת נחשפו לתרבותן באופן זמין וקבוע מאי פעם. תופעה זו גרמה לכך שמהפכות תרבותיות וחברתיות שהתרחשו בארצות הברית למשל, חלחלו במהירות למדינות רבות שהושפעו ממנה – מגמה שהתחזקה במחצית השנייה של המאה עם התפתחות הקולנוע והטלוויזיה.
השכלולים הטכנולוגיים ביכולת לשמור מידע הביאו למהפכות נוספות עם תפוצתם של מכשירים דוגמת תקליטים, תקליטורים, קלטות וידאו ובסוף המאה אף המחשבים ורשת האינטרנט, שהגבירו את יכולתם של ההמונים לצרוך תרבות בביתם. גם יכולות הפצתן של סחורות התקדמו במהלך המאה, הגבירו את זמינותם של תחומים תרבותיים נוספים, והובילו להיווצרותן של נישות דוגמת הספרות הזולה, או להופעתם של טרנדים פופולארים שונים, כמו מותגי משחק לילדים כמו יו-יו או גיים בוי, שהתאפשרו על רקע העלייה ברמת החיים.
פיתוחים טכנולוגים אפשרו גם את יצירתם של כלי נגינה חדשים, דוגמת הגיטרה החשמלית או הסינתיסייזר, ואלו השפיעו על הסגנונות המוזיקליים שהתחלפו במהירות לאורך המאה. אופנות שמתחלפות במהירות היו תופעה רווחת גם בתחומים רבים נוספים, למשל אופנה או אדריכלות, ששיקפו את ההשפעות התרבותיות העדכניות.
בסוף המאה תפוצתם העולה של המחשב והאינטרנט גרמו ליצירתם של מדיומי תרבות ובידור חדשים דוגמת משחקי מחשב ומשחקי וידאו.
בספורט התגבשו לאורך המאה התאגדויות ספורט בתחומים רבים שיצרו תחרויות בין-לאומיות בענפי ספורט רבים, מגמה שהחלה ממש בסוף המאה הקודמת עם האולימפיאדה, וצברה תאוצה לאורך המאה.
עלייתם של סוגים חדשניים של משטרים טוטאליטאריים השפיעו גם הן על התפתחות התרבות והאמנות. גרמניה, רוסיה וסין של תחילת המאה, למשל, נהנו מפריחה אמנותית והאמנים המקומיים בלטו במספר פריצות דרך. כאשר המפלגה הנאצית התבססה בשלטון הגרמני, הם רתמו את האמנות והתרבות המקומית לצורכי התעמולה של המפלגה. עם התרחשות המהפכות הקומוניסטיות ברוסיה ובסין בהמשך, ובמיוחד בתקופת המלחמה הקרה, נדחו ההשפעות המערביות שהתכתבו עם היצירה המקומית קודם לכן, נרתמו אמנים ויוצרים לקידום ערכי הממשל, ונענשו כאלו שיצאו נגד ערכים אלו. מסך הברזל שחצה את אירופה מספר עשורים היה גם חומה תרבותית, שצמצום את חדירתה והשפעתה של התרבות מערבית למזרח אירופה.
למרות זאת, באזורים אחרים ברחבי העולם השפעתה של התרבות המערבית הייתה דומיננטית מאוד. באזורים שונים כאשר למדו כיצד לתכנן יצירה, למשל באדריכלות, למדו למעשה את השיטות המערביות לעשות זאת, וכך גם אם התאפיינה האמנות במוטיבים מקומיים, בבסיסה נשענה על מורשת מערבית מובהקת.
תרבות ואמנות > יצירות בולטות > ציור

העלמות מאביניון
גרניקה
דיפטיכון מרילין
הנשיקה
אמריקן גותיק
התמדתו של הזיכרון
ציור מספר 5, 1948
עירום יורד במדרגות
תרבות ואמנות > יצירות בולטות > פיסול

צורות מיוחדות של התמשכות בחלל
גלגל אופניים
אוויר
תרבות ואמנות > יצירות בולטות > מוזיקה

Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band
Pet Sounds
Like a Rolling Stone
(I Can't Get No) Satisfaction
Imagine
תרבות ואמנות > יצירות בולטות > ספרות

הזר
בעקבות הזמן האבוד
המשפט
ענבי זעם
שר הטבעות
אל תיגע בזמיר
התפסן בשדה השיפון
מילכוד 22
תרבות ואמנות > יצירות בולטות > תיאטרון

מלכודת העכברים
מסע ארוך אל תוך הלילה
מי מפחד מווירג'יניה וולף?
מותו של סוכן
תרבות ואמנות > יצירות בולטות > קולנוע וטלוויזיה

האזרח קיין
חוקי המשחק
חלף עם הרוח
מלחמת הכוכבים
שיר אשיר בגשם
סיינפלד
לוסי אהובתי
תרבות ואמנות > יצירות בולטות > אדריכלות

בניין אמפייר סטייט
בית האופרה של סידני
הבית על האשד
מגדל סי אן
גשר שער הזהב
ערים חדשות

לאס וגאס (1905)
תל אביב (1909)
ניו דלהי (1912)
קנברה (1913)
ברזיליה (1960)
אבוג'ה (שנות ה-80)
אישים בולטים > מדענים

מדענים בולטים:
אישים בולטים > מדענים > פיזיקה

אלברט איינשטיין (1879–1955), פיזיקאי יהודי יליד גרמניה, אבי תורת היחסות הפרטית ותורת היחסות הכללית, מגדולי המדענים בכל הזמנים.
סטיבן הוקינג (1942–2018), אסטרופיזיקאי בריטי שניסה לגבש תאוריה מאוחדת גדולה וסבל מ־ALS.
מקס פלאנק (1858–1947), מגלה תאוריית הקוואנטים.
נילס בוהר (1885–1962), זכה בפרס נובל לפיזיקה ב-1922 על גילוי מבנה האטומים.
אנריקו פרמי (1901–1954), פיזיקאי מחלוצי חקר האטום ותגובת השרשרת הגרעינית שהובילה ליצור פצצת האטום.
רוברט גודרד (1882–1945), חלוץ מדע הטילים המודרני.
אישים בולטים > מדענים > פסיכולוגיה

זיגמונד פרויד (1856–1939), חוקר, מדען, רופא, נוירולוג, אבי הפסיכולוגיה המודרנית והפסיכואנליזה.
קארל יונג (1875–1961), פסיכיאטר ופסיכואנליטיקאי שווייצרי, שהציג מודל אישיות בן 3 חלקים: האני, הלא מודע האישי והלא מודע הקולקטיבי.
איבן פאבלוב (1849–1936), חוקר רוסי, באמצעות מחקריו על כלבים חשף את הרפלקסים המותנים של בני האדם.
אלפרד אדלר (1870–1937), רופא יהודי-אוסטרי, ומייסד הפסיכולוגיה האינדיבידואלית.
ויקטור פראנקל (1905–1997), רופא נוירולוג ופסיכיאטר יהודי וינאי, מייסד הלוגותרפיה ושיטת הניתוח האקזיסטנציאליסטי, הנחשבת לאסכולה הווינאית השלישית בפסיכותרפיה.
אריך פְרוֹם (1900–1980), פסיכולוג חברתי, פסיכואנליטיקאי ופילוסוף יהודי-גרמני. מראשי הזרם ההומניסטי של הפסיכולוגיה.
אישים בולטים > מדענים > כימיה

מארי קירי (1867–1934), מדענית פולנייה-צרפתייה, חלוצה בחקר תופעת הרדיואקטיביות.
אישים בולטים > מדענים > רפואה

אלכסנדר פלמינג (1881–1955), רופא ומדען סקוטי, מגלה הפניצילין, האנטיביוטיקה הראשונה המשמשת לטיפול במחלות זיהומיות, אשר הצילה רבים ברחבי העולם ממוות.
יונה סאלק (1914–1995), ממציא החיסון כנגד מחלת הפוליו.
אישים בולטים > מדענים > מדעי המחשב

אלן טיורינג (1912–1954), מתמטיקאי בריטי שהניח את היסודות למדעי המחשב ושיחק תפקיד מרכזי בפיצוח מכונת האניגמה הגרמנית במלחמת העולם השנייה.
אישים בולטים > מצביאים

אנרי פיליפ פטן
פרדיננד פוש
פאול פון הינדנבורג
ג'ון פרשינג
היינץ גודריאן
אריך פון מאנשטיין
ארווין רומל
ברנרד לו מונטגומרי
ארתור טדר
קונסטנטין רוקוסובסקי
גאורגי ז'וקוב
וסילי צ'ויקוב
עומר בראדלי
ג'ורג' פטון
דווייט אייזנהאואר
דאגלס מקארתור
קארל גוסטף אמיל מנרהיים
משה דיין
יצחק רבין
דוד אלעזר
אישים בולטים > חלוצי התעופה והחלל

ניל ארמסטרונג, (1930–2012) – היה אסטרונאוט וטייס אמריקאי, ידוע בשל היותו האדם הראשון אשר שם רגלו על הירח במשימת אפולו 11.
יורי גגארין, (1934–1968) – היה קוסמונאוט וטייס סובייטי, גגארין היה האדם הראשון אשר נכח בחלל וחג סביב כדור הארץ.
צ'ארלס לינדברג – (1902–1974) – חלוץ אמריקאי בתחום התעופה.
האחים רייט – האחים וילבור (1867–1912) ואורוויל (1871–1948) רייט – הראשונים שהצליחו לבנות ולהטיס מטוס.
אמיליה ארהארט – (1897–1937) – התפרסמה כאישה הראשונה שחצתה את האוקיינוס האטלנטי בטיסת יחיד, וקבעה שיאי טיסה רבים נוספים.
אישים בולטים > אמנות > רב תחומי

יאיוי קוסמה
אישים בולטים > אמנות > ציור

קלוד מונה (1840–1926), צייר צרפתי, ממייסדי ומובילי זרם האימפרסיוניזם באמנות.
אנדי וורהול (1928–1987), אמן פופ ארט אמריקאי משפיע.
אנרי מאטיס (1869–1954), צייר ופסל צרפתי.
פבלו פיקאסו (1881–1973), צייר ופסל ספרדי, מייסד הקוביזם, מגדולי האמנים באמנות המודרנית במאה ה-20.
רנה מגריט (1898–1967), צייר בלגי, ומן הידועים בציירים הסוריאליסטים.
סלבדור דאלי (1904–1989), צייר סוריאליסטי ספרדי-קטלאני, מחשובי האמנים במאה ה-20.
אישים בולטים > אמנות > פיסול

קלאס אולדנבורג
אריסטיד מאיול
אנטוני גורמלי
אישים בולטים > אמנות > מוזיקה

ראו גם 100 האמנים הגדולים בכל הזמנים (רולינג סטון)
הביטלס
בוב דילן
אלביס פרסלי
ארתור רובינשטיין
פרנק סינטרה
ג'ורג' גרשווין
אנדרו לויד ובר
יאשה חפץ
נינו רוטה
מיקיס תאודוראקיס
לואי ארמסטרונג
מדונה
מיילס דייוויס
מייקל ג'קסון
מריה קאלאס
פינק פלויד
קווין
הרולינג סטונז
בי ג'יז
U2
רוד סטיוארט
לד זפלין
נירוונה
בון ג'ובי
אבבא
אישים בולטים > אמנות > ספרות ושירה

ראו גם: קטגוריה:זוכי פרס נובל לספרות
רבינדרנת טאגור
פרנץ קפקא
ארנסט המינגוויי
ז'אן-פול סארטר
תומאס מאן
שמואל יוסף עגנון
ג'ורג' ברנרד שו
וירג'יניה וולף
אישים בולטים > אמנות > תיאטרון

ברטולט ברכט
ארתור מילר
לורנס אוליבייה
אישים בולטים > אמנות > קולנוע וטלוויזיה

וולט דיסני
אלפרד היצ'קוק
סטיבן ספילברג
מרטין סקורסזה
קתרין הפבורן
המפרי בוגארט
בטי דייוויס
קרי גרנט
שייקה אופיר
אישים בולטים > אמנות > מחול

מיכאיל ברישניקוב
ואצלב ניז'ינסקי
פינה באוש
אישים בולטים > אמנות > אדריכלות

פרנק לויד רייט
לודוויג מיס ון דר רוהה
לה קורבוזיה
אישים בולטים > הומניזם

ראו גם קטגוריה:זוכי פרס נובל לשלום
מרטין לותר קינג (1929–1968), כומר בפטיסטי אפרו-אמריקאי, לוחם למען זכויות האדם של שחורים בארצות הברית, הוגה דעות מרכזי של התנועה לזכויות האזרח.
מהאטמה גנדי (1869–1948), מנהיג פוליטי ורוחני הודי, שהוביל את תנועת העצמאות ההודית במאבקה נגד שלטון האימפריה הבריטית.
מלקולם אקס  (1925–1965), פעיל זכויות אדם אשר פעל בארצות הברית, התנגד לעליונותם של הגזעים השונים, רבים מכירים בו כמחולל אי-שוויון ואף גזענות.
אנדריי סחרוב
נתן שרנסקי
הלן קלר
האם תרזה
אישים בולטים > תעשיינים ואנשי עסקים

הנרי פורד (1863–1947), תעשיין רכב אמריקאי. הנהיג את הייצור ההמוני של המכוניות והביא למהפכה של ממש בכך שהגשים חלומו של כל אדם: "רכב לכל פועל".
ביל גייטס (נולד ב-1955), מייסד ענקית הטכנולוגיה "מיקרוסופט", גייטס נחשב בימים אלו אחד מן האנשים בעלי ההון הרב ביותר בעולם.
סטיב ג'ובס (1955–2011), היה יזם ואיש עסקים אמריקאי, ג'ובס הביא את חברת הענק הטכנולוגית אפל לתקומה, ופיתח את מכשירי המקינטוש של החברה. ג'ובס ידוע בכך שפיתח את מעמדה הכלכלי של חברתו בזמן קצר, וגרם לה למעמד מכובד ונעלה, גם בסוף המאה ה-20 וגם בתחילת המאה ה-21. ג'ובס נחשב לאחד מן חלוצי המחשוב האישי הגדולים ביותר בזמנו.
אלברט איינשטיין
אדולף היטלר
וולט דיסני
מוהנדס קרמצ'נד גנדי
ולדימיר לנין
הנרי פורד
מרטין לותר קינג
אישים בולטים > אישים בולטים ביהדות

הרב אברהם יצחק הכהן קוק (1865–1935), היה הרב הראשי האשכנזי הראשון בארץ ישראל, פוסק, מקובל והוגה דעות. נחשב לאחד מאבות הציונות הדתית.
הרב אברהם ישעיהו קרליץ הידוע גם כ"חזון איש" (1878–1953), היה מגדולי הדור הליטאים ומפוסקי ההלכה הבולטים במאה ה-20. ממעצבי דרכה של היהדות החרדית בארץ ישראל.
הרב משה פיינשטיין (1895 – 1986), מגדולי פוסקי ההלכה החרדים לאחר השואה, יושב ראש מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל בארצות הברית וראש מתיבתא תפארת ירושלים בניו יורק.
הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק (1903–1993), רב, ראש ישיבה, פילוסוף דתי, מראשי הציונות הדתית ותנועת המזרחי, וממנהיגיה הרוחניים של היהדות האורתודוקסית בארצות הברית.
הרב צבי יהודה הכהן קוק (1891–1982), היה ראש ישיבת מרכז הרב וממנהיגיה הרוחניים הבולטים של הציונות הדתית.
הרב אלעזר מנחם מן שך (1899–2001), היה ראש ישיבת פוניבז' וראש מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל.
הרב שלמה גורן (1918–1994), הרב הצבאי הראשי מקום המדינה ועד תשל"א (1971).
הרב יוסף שלום אלישיב (1910–2012), למדן אוטודידקט ופוסק הלכה נודע.
רבי מנחם מנדל שניאורסון (1902–1994) כיהן כאדמו"ר השביעי של חסידות חב"ד-לובביץ משבט ה'תשי"א (1951) ועד פטירתו.
הרב אהרן יהודה ליב שטינמן (1914–2017), היה רב חרדי-ליטאי ישראלי, ממנהיגיו הבולטים של הציבור החרדי במפנה המאה ה-21.
הרב עובדיה יוסף (1920–2013), פוסק ומחבר חרדי-ספרדי, כיהן כרב הראשי הספרדי ('הראשון לציון') בשנים 1973–1983 והיה מנהיגה הרוחני ונשיא מועצת חכמי התורה של מפלגת ש"ס מאז הקמתה.
הרב משה צבי נריה (1913–1995), רב ומחנך, מייסד מרכז ישיבות בני עקיבא.
הרב שמריהו יוסף חיים קַניֶבסקִי (1928–2022), פוסק הלכה ומנהיג רוחני בולט בציבור החרדי-ליטאי.
הרב צבי ישראל טאו (נולד ב-1937), מהבולטים והמשפיעים בזרם ה"ממלכתי" בציבור הדתי לאומי ונשיא ישיבת הר המור.
ראו גם

היסטוריה של אירופה: המאה ה-20
התפוצצות אוכלוסין
לקריאה נוספת

יואל קולטון ואחרים (עורכים), המאה העשרים, מסדרת: "התקופות הגדולות בהיסטוריה של תרבויות העולם", טיים-לייף, לעברית: אהרן אמיר (בעריכת יוסף נדבה), ספרית מעריב, 1984, תשמ"ד (הספר בקטלוג ULI)
אבריאל בר לבב (עורך), המאה העשרים, מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, 2009, תשס"ט
אריק הובסבאום, עידן הקיצוניות: המאה העשרים הקצרה, 1914–1991, מאנגלית: כרמית גיא. תל אביב: עם עובד, 1999.
רוברט קונקווסט, הרהורים על מאה רבת מכאוב: המאה העשרים – סיפורן של אידאולוגיות שיצאו מכלל שליטה, מאנגלית: יניב פרקש, דביר, 2005
גידו פון ליסט

| --- | --- |

 לידה:  5 באוקטובר 1848 וינה, האימפריה האוסטרית 
 פטירה:  17 במאי 1919 (בגיל 70) ברלין, רפובליקת ויימאר 
 שם לידה:  Guido Karl Anton List 
 מדינה:  האימפריה האוסטרית, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 לאום:  אוסטרי
 מקום קבורה:  בית הקברות המרכזי בווינה 
 שפות היצירה:  גרמנית 
 
גידו קרל אנטון ליסט (בגרמנית: Guido Karl Anton (von) List; 5 באוקטובר 1848 –  17 במאי 1919) היה סופר, מחזאי, ועיתונאי אוסטרי שעסק בחקר ובהפצת תורת הנסתר.
חייו

פון ליסט נולד בווינה למשפחה מן המעמד הבינוני. לטענתו זנח כבר בילדותו את האמונה הנוצרית-קתולית של משפחתו והקדיש עצמו לאל גרמאני מהתקופה הקדם נוצרית בשם ווטן (Wotan), בהתאם להגייה הגרמנית לשמו של אודין מהמיתולוגיה הנורדית. בצעירותו הרבה פון ליסט לבלות את זמנו באזור הכפרי של אוסטריה, שם עסק בטיולי הליכה, שייט, ובציור מראות נוף כפרי.
פון ליסט יסד תנועה דתית פגאנית מודרנית בשם "ואטניזם", אשר לטענתו היה בה משום חידוש והחייאת הדת העתיקה של הגזע הגרמאני. דת חדשה זו כללה סדרת רעיונות אריוסופיים (חוכמת הגזע הארי) אזוטריים, אותם כינה ארמניזם (Armanism).
בשנת 1877 החל לעסוק בעיתונות; תחילה פרסם מאמרים במגזינים ועיתונים לאומניים באוסטריה הכפרית. במאמריו הדגיש את המימד הלאומני-פולקיסטי בתרבותם ומנהגיהם של אנשי הכפר. פון ליסט האמין כי הכפריים הללו שימרו מאפייני דת פאגאנית גרמאנית עתיקה מהתקופה הקדם נוצרית. באותה תקופה פרסם גם מספר מחזות ושלושה רומנים שעלילתם מתרחשת בקרב השבטים הגרמאנים בתקופת הברזל.
במהלך שנות ה-90 של המאה התשע עשרה, המשיך בכתיבת מאמרים בעלי מסרים פולקיסטיים בעיתון לאומני שהכילו מרכיבים אנטישמיים. ב-1893 היה בין מייסדיה של קבוצה ספרותית, ומיצב את עצמו כלאומן אוסטרי פאן-גרמאני שהטיף למיזוגה של אוסטריה לתוך האימפריה הגרמנית.
ב-1902 החל לגלות עניין רב בתורת הנסתר, בעיקר בהשפעת האגודה התאוסופית שגרמה להעמקה והרחבה של אמונתו הוואטניסטית, ושילב בתוכה חקר ולימוד של הכתב הרוני.
בשנת 1908 גרמו הפופולריות של כתביו ועבודתו בקרב תומכי הפולק הגרמני והלאומנים, להקמתה של "חברת ליסט", אשר זכתה להתעניינות ותמיכה גם בקרב אנשי המעמד הבינוני והעליון באוכלוסייה. החברה פרסמה את כתביו ביחד עם מאמרים אריוסופיים, וליסט קיבל בקרבם מעמד של כהן גדול. 
ליסט קידם את השקפת העולם המילנרית (Millenarianism), לפיה החברה המודרנית היא מנוונת וניתנת לתיקון רק אחרי התרחשות של אירוע אפוקליפטי שיביא לכינונה של ישות אימפריאלית פאן-גרמאנית חדשה, אשר תקדש את הדת הוואטנית. ליסט האמין שאימפריה זו תקום לאחר ניצחון מעצמות המרכז במלחמת העולם הראשונה.
פון ליסט היה דמות ידועה ובעלת השפעה רבה אצל הלאומנים הגרמנים ואנשי הפולק האוסטרים-גרמנים, אך השפעתו התרחבה גם בקרב חוגים עממיים רחבים יותר. לאחר מותו הייתה לתורתו וכתביו של ליסט השפעה ניכרת על התפתחותה והתגבשותה של האידאולוגיה הנאצית, במיוחד בקרב אנשי המפלגה וארגון הס.ס.. לאחר מלחמת העולם השנייה המשיכה תורתו להשפיע על אריוסופים ופגניסטים ברחבי העולם.
לקריאה נוספת

Gardell, Matthias (2003). Gods of the Blood: The Pagan Revival and White Separatism. Durham and London: Duke University Press. ISBN 978-0822330714.
Goodrick-Clarke, Nicholas (2003). Black Sun: Aryan Cults, Esoteric Nazism, and the Politics of Identity. New York: New York University Press. ISBN 978-0814731550.
Goodrick-Clarke, Nicholas (2004) [1985]. The Occult Roots of Nazism: Secret Aryan Cults and Their Influence on Nazi Ideology. New York: Tauris Parke. ISBN 978-1860649738.
Hammer, Olav (2015). "The Theosophical Current in the Twentieth Century". The Occult World. Christopher Partridge (ed.). Abingdon: Routledge. pp. 348–360. ISBN *    978-0415695961.
Rudgley, Richard (2006). Pagan Resurrection: A Force for Evil or the Future of Western Spirituality?. London: Century. ISBN 978-0-712-68096-7.
אוגדן מילס

אוגדן ליווינגסטון מילס (באנגלית: Ogden Livingston Mills;‏ 23 באוגוסט 1884 – 11 באוקטובר 1937) היה עורך דין, איש עסקים ופוליטיקאי אמריקאי. כיהן כמזכיר האוצר של ארצות הברית בממשלו של הנשיא הרברט הובר. בתקופת כהונתו דחף להעלאת מיסים, קיצוצים בהוצאות וצעדי צנע נוספים. כחבר המפלגה הרפובליקנית ייצג מילס את מדינת ניו יורק בבית הנבחרים של ארצות הברית, כיהן כסגן מזכיר האוצר בממשלו של הנשיא קלווין קולידג', והיה מועמד הרפובליקנים בבחירות למושל ניו יורק ב-1926.
קורות חייו

אוגדן מילס נולד בניופורט, רוד איילנד, לאוגדן מילס, איש עסקים ובעלים של סוסי מרוץ, ורעייתו רות ט. מילס (לבית ליווינגסטון), נכדתו של עורך הדין והפוליטיקאי מטורין ליווינגסטון (אנ'). היו לו שתי אחיות תאומות: ביאטריס מילס פורבס, וגלדיס מילס פיפס. הוא היה נכדו של הבנקאי דריוס אוגדן מילס.
ב-1904 סיים מילס את לימודיו באוניברסיטת הרווארד וב-1907 סיים את לימודיו בבית הספר הרווארד למשפטים. ב-1908 התקבל ללשכת עורכי הדין.
בבעלותם של מילס ושל אחותו גלדיס הייתה אורוות ויטלי (Wheatley Stable), חווה לגידול סוסי מרוץ. לאחר מות אביו ב-1929, ירשו מילס ואחיותיו סכום של יותר מ-12 מיליון דולר כל אחד.
קריירה פוליטית

בשנים 1912, 1916 ו-1920 היה מילס נציג לוועידה הארצית של המפלגה הרפובליקנית. בשנים 1915–1917 היה חבר הסנאט של מדינת ניו יורק וחבר הוועדה לענייני העיר ניו יורק בשנת 1917. ב-31 ביולי אותה שנה התפטר מתפקידו בסנאט של ניו יורק כדי להתגייס לצבא ארצות הברית ושירת כקצין בדרגת קפטן עד לתום מלחמת העולם הראשונה.
לאחר המלחמה שימש מילס כנשיא "אגודת המס של מדינת ניו יורק" (New York State Tax Association). ב-1920 נבחר מילס כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם ניו יורק שם כיהן ממרץ 1921 ועד מרץ 1927. ב-1926 התמודד מילס מטעם המפלגה הרפובליקנית על תפקיד מושל ניו יורק, אך הובס על ידי המושל המכהן, הדמוקרט אל סמית'.
קריירה פוליטית > מזכיר האוצר

ב-1927 מונה מילס על ידי הנשיא קלווין קולידג' לתת-מזכיר האוצר. הוא שימש בתפקיד תחת מזכיר האוצר אנדרו ויליאם מלון.
ב-1932 מונה מילס על ידי הנשיא הרברט הובר למזכיר האוצר של ארצות הברית. בעת כהונתו בתפקיד זה פעל מילס כיועץ לנשיא הובר והיה פעיל במסע של הובר לבחירתו מחדש לנשיאות ב-1932. במסע הבחירות נסע לדטרויט, סנט לואיס לוס אנג'לס, סן פרנסיסקו, שיקגו ומיניאפוליס. יריבו של הובר במרוץ לנשיאות היה מושל ניו יורק פרנקלין דלאנו רוזוולט, דמוקרט, שהיה חברו של מילס בלימודים בקולג' ושכנו במשך שנים רבות. מילס סיים את כהונתו כמזכיר האוצר ב-3 במרץ 1933.
שנותיו האחרונות

לאחר סיום כהונתו כמזכיר האוצר נהג מילס למתוח ביקורת קשה על מדיניות הניו דיל של הנשיא רוזוולט. הוא המשיך להיות פעיל בתחום העסקי ופרסם את השקפותיו בשני ספרים: "מה עם המחר" (What of Tomorrow) ב-1935 ו"המיליון השבעה עשר" (The Seventeen Million) ב-1937.
מילס שימש כחבר בדירקטוריונים של החברות Lackawanna Steel Company ,Atchison ,Topeka and Santa Fe Railway ,Virginia and Truckee Railroad ,Mergenthaler Linotype Company ו-Shredded Wheat Company.
חיים אישיים

ב-1911 נשא מילס לאישה את מרגרט סטאיווסנט רתרפורד, בתם של אן הרימן רתרפורד' ולואיס מוריס רתרפורד הבן, בתו החורגת של ויליאם קיסאם ואנדרבילט ונכדתם של לואיס מוריס רתרפורד' האב ושל אוליבר הרימן. השניים התגרשו ב-1919.
ב-1924 נישא מילס בשנית לדורותי (לבית רנדולף) פל, רעייתו לשעבר של הבנקאי ג'ון ר. פל.
אוגדן מילס נפטר ממחלת לב ב-11 באוקטובר 1937 בניו יורק. הוא לא הותיר אחריו צאצאים, אך הוא היה אביהם החורג של שלושת ילדיה של אשתו השנייה. הוא נטמן בכנסיית סנט ג'יימס שבהייד פארק, מדינת ניו יורק.
הערות שוליים

↑  COMMITTEE ON CITY NAMED, The New York Times, January 11, 1917.
↑  MILLS QUITS STATE SENATE, The New York Times, August 1, 1917
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007528367605171  GND: 133607496  ISNI: 0000 0000 3041 0263  LCCN: n93123375  NARA: 10573194  NTA: 146741021  SNAC: w6kk9z39  US Congress: M000776  VIAF: 15965003   WorldCat (עם VIAF): 15965003
אילן בומבך

| --- | --- |

 לידה:  17 בפברואר 1966 (בן 58) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת בר-אילן 
 תחומי מחקר:  ליטיגציה, משפט מנהלי, צווארון לבן 
 תפקידים בולטים:  יושב ראש ועד מחוז תל אביב של לשכת עורכי הדין (2003–2007)
 www.bombachlaw.com
 
אליעזר אילן בומבך (נולד ב-17 בפברואר 1966) הוא עורך דין ישראלי העומד בראש משרד עורכי הדין ״אילן בומבך ושות'" המתמחה בליטיגציה בתחומי המשפט האזרחי, משפט מנהלי וצווארון לבן. כיהן כיושב ראש ועד מחוז תל אביב של לשכת עורכי הדין (2003–2007).