stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמיר בר-שלום
הערות שוליים

1 2  יעקב בר-און, מלחמה ובר שלום, באתר ynet, 27 בנובמבר 2002
1 2  ניר ליברך, ‏"אני עוצר את השידור. יורים עליי", באתר ‏מאקו‏, 20 בינואר 2009
↑   שי פוגלמן, ינאי יחיאל, אמיר בר-שלום, באתר הארץ, 18 בפברואר 2018
↑  אלכסנדר כץ, התאגיד: אמיר בר שלום כתב מדיני, רועי ינובסקי למשטרה, באתר אייס, 3 במאי 2017
↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏האם מנכ"ל תאגיד השידור מתערב בניהול חטיבת החדשות באופן שאסור עפ"י החוק?, באתר גלובס, 6 במרץ 2019
↑  ע"פ השידור ביום שלישי ה-12 במאי 2020.
↑  ע"פ השידור ביום שישי ה-18 בפברואר 2022.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007387931505171  VIAF: 56151963648600311870   WorldCat (עם VIAF): 56151963648600311870
אמנון רז-קרקוצקין

| --- | --- |

 לידה:  27 בנובמבר 1958 (בן 65) ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת תל אביב 
 שפות היצירה:  אנגלית, עברית 
 בן או בת זוג:  רונית חכם 
 
אמנון רז-קרקוצקין (נולד ב-27 בנובמבר 1958) הוא פרופסור מן המניין להיסטוריה יהודית באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
חייו ופועלו

אמנון (נונו) אפרים רז-קרקוצקין נולד בירושלים. שימש שנים רבות כמורה בבית ספר תיכון בירושלים. למד לתואר שני באוניברסיטה העברית, בהדרכתו של פרופסור ראובן בונפיל. נושא התזה היה: "הצנזור והעריכה: הכנסייה הקתולית והספרות העברית במאה ה-16", והיא פורסמה גם כספר. את הדוקטורט השלים באוניברסיטת תל אביב במכון כהן לפילוסופיה של המדעים, בהדרכתו של פרופסור עמוס פונקנשטיין, ב-1996. בעבודת הדוקטור שלו "ייצוגה הלאומי של הגלות: ההיסטוריוגרפיה הציונית ויהודי ימי הביניים", בחן את האופן שבו פנתה ההיסטוריוגרפיה הציונית לתיאור העבר היהודי הימי-ביניימי. דרך הכתיבה ההיסטורית נבחן המתח היסודי הקשור בהלאמתה של התודעה ההיסטורית היהודית.
שימש כעמית מחקר במכון למחקר מתקדם בברלין וממשיך לכהן שם בוועדת היגוי של פרויקט הבוחן היבטים היסטוריים, פוליטיים ותרבותיים ביחסים של אירופה והמזרח התיכון. כיהן כראש המחלקה להיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטת בן-גוריון בנגב והיה עמית מחקר במכון ללימודים יהודיים מתקדמים באוניברסיטת פנסילבניה בשנים 1992–2004 וחבר בוועדת הפרסומים של מרכז זלמן שזר החל מ-2002. לימד בבית הספר לקולנוע במכללת ספיר, ובעלמא.
מחקרו

מחקרו מתמקד בשני תחומים עיקריים המשתלבים זה בזה לא אחת: האחד יחסי יהדות-נצרות, תולדות הדפוס והצנזורה וראשיתה של המודרניות מנקודת מבט יהודית. השני, התודעה ההיסטורית הציונית, היבטיה השונים והשלכותיה.
מחקרו > הצנזור, העורך והטקסט

הספר בוחן את מקומה של הצנזורה הקתולית על ספרים עבריים שהונהגה בתקופה זו ביחס לגורמים אחרים שעיצבו את התרבות היהודית בתקופת המעבר לדפוס, וכחלק מצמיחת מנגנוני הפיקוח הריכוזיים. הספר זכה בפרס שזר לתולדות ישראל לשנת תשס"ו.
מחקרו > גלות מתוך ריבונות: לביקורת שלילת הגלות בתרבות הציונית

במאמר כפול זה שפורסם בשנים 1993–1994 בכתב העת "תיאוריה וביקורת", הוא עמד על ההיבטים השונים הנגזרים מתודעת שלילת הגלות כיסוד המכונן של התודעה הישראלית-ציונית, על ההיבטים התאולוגיים הגלומים בתוך תודעה זו ועל מה שטען כממד ההכחשה העומד ביסודה - הן הכחשת ההיסטוריה של הארץ כבסיס לשלילת הזיכרון הפלסטיני והזכויות הפלסטיניות, והן הכחשת ההיסטוריות של היהודים בארצות השונות. הוא עמד במיוחד על מקומה של תודעה זו בשלילת התודעה המזרחית ומה שראה כפעולות הדיכוי התרבותי והחברתי שהופנו כנגד מזרחים.
מחקרו > מחקרים נוספים ופעילות פוליטית

רז-קרקוצקין מזוהה עם עמדות פוליטיות רדיקליות. ביקורתו מופנית בעיקר כלפי התודעה החילונית-ליברלית, תוך מגמה לחשוף את מה שהוא חושב לסתירותיה הפנימיות, כמו למשל במאמר "אין אלוהים אבל הוא הבטיח לנו את הארץ".
בסדרה של מאמרים יצא נגד ההנגדה המקובלת בין דתיים וחילונים בישראל וטען שהיא מסתירה את "אופייה האוריינטליסטי" של התודעה החילונית, וכי דווקא הוגים דתיים הציעו עמדות של חילון. הוא הופיע בקלטת בשם "הרצל והציונות", הביקורתית לציונות, שהפיץ הרב אמנון יצחק. ספרו "דה-קולוניזציה" ראה אור (מהדורה צרפתית Exil et souverainete, La fabrique, 2007) עם מבוא של קרלו גינצבורג.
שנים רבות פעיל בהתארגנויות פוליטיות יהודיות-ערביות, בין השאר היה תומך של תנועת בל"ד, ויצא נגד מה שחשב כמסע הסתה נגדם. עם זאת בהמשך קרא להקמת רשימה מאוחדת של המפלגות הערביות במישור משלים, יצא נגד מה שהגדיר כרדיפה נגד אריה דרעי. במספר מאמרים ניסה להציב את העיקרון של הדו-לאומיות, הן כפי שהוצע בעבר על ידי הוגים כמו אנשי ברית שלום וחנה ארנדט, והן כמודל לחשיבה בהווה.
חיים אישיים

הוא נשוי לסופרת הילדים רונית חכם.
ספרים שכתב

הצנזור, העורך והטקסט: הצנזורה הקתולית והדפוס העברי במאה השש-עשרה/ אמנון רז-קרקוצקין. ירושלים: הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשס"ה 2005.
תודעת משנה, תודעת מקרא: צפת והתרבות הציונית, הוצאת הקיבוץ המאוחד ומכון ון ליר, 2022.
Exil et souveraineté : Judaïsme, sionisme et pensée binationale, preface par Carlo Ginzburg/ Amnon Raz-Karkotzkin. Paris: La Fabrique editions, 2007.
The Censor, the Editor and the Text/ Amnon Raz Karkotzkin, University of Pennsylvanya Press, 2007.
לקריאה נוספת

מירי אליאב-פלדון, (על) אמנון רז-קרקוצקין, "הצנזור, העורך והטקסט; הצנזורה הקתולית והדפוס העברי במאה השש עשרה" (תשסה), ציון עב, ג (תשסז) 365-361.
יואב גלבר, היסטוריה זיכרון ותעמולה, עם עובד, 2007, עמ' 393–396, 416-414, 445-444, 447, 492.
הערות שוליים

↑  יזהר באר, רבותי, ההיסטוריה כוזבת, כל העיר, 1 באפריל 1988
↑  אמנון רז-קרקוצקין, ‏גלות בתוך ריבונות – לביקורת "שלילת הגלות" בתרבות הישראלית, חלק ראשון, תיאוריה וביקורת 4, סתיו 1993, חלק שני, תיאוריה וביקורת 5, סתיו 1994
↑  רז-קרקוצקין, אמנון; "אין אלוהים, אבל הוא הבטיח לנו את הארץ",  מטעם 3 (2005) 76-71 
אורי וייס, על אתיאיסטים שמאמצים תפישה דתית פונדמנטליסטית, באתר הארץ, 23 באוקטובר 2016
↑  אריה דיין, רוח קדים מנשבת עד בל"ד, באתר הארץ, 27 בינואר 2003
יעל לרר, עשרים שנה לבל"ד: מחשבות על שותפות ערבית-יהודית, באתר "שיחה מקומית", 11 במאי 2015
↑  למען רשימה מאוחדת, באתר הגדה השמאלית, ‏25 בדצמבר, 2008
אורלי נוי, להעיר את התקווה: פעילים מזרחים בתמיכה ברשימה המשותפת, באתר "שיחה מקומית", 15 במרץ 2016
↑  אמנון רז-קרקוצקין, מי מפחד מאריה דרעי, באתר הארץ, 21 באוגוסט 2011
↑  מוסף ספרים, עיון - מקור - הצנזור, העורך והטקסט - אמנון רז-קרקוצקין, באתר הארץ, 9 בינואר 2006
↑  ישי רוזן-צבי, האם האלטרנטיבה לרעיון הציוני נמצאת דווקא בצפת, באתר הארץ, 21 במרץ 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300346905171  BnF: cb14602596g (data)  GND: 140930353  ISNI: 0000 0000 6656 861X  LCCN: no2006007794  NKC: ola20241233683  NTA: 292638000  ORCID: 0000-0002-3768-3760  SUDOC: 122241754  VIAF: 17473734   WorldCat (עם VIAF): 17473734
אנגלית עתיקה

| --- | --- |

ofer hron rade ביטוי מתוך ביאוולף שפירושו המילולי "מעבר לדרך הלווייתן" ומשמעותו היא מעבר לים
 אזורים:  אנגליה, סקוטלנד וויילס
 דוברים:  השפה התפתחה לאנגלית תיכונה עד המאה ה-12
 כתב:  רוני, לטיני
 משפחה:  •הודו-אירופית •גרמאנית •גרמאנית מערבית °אנגלו-פריזית °אנגלית עתיקה
 לאום:  אנגלו-סקסונים
 קוד שפה:  ang 
 קוד ISO 639-2:  ang 
 קוד ISO 639-3:  ang 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
אנגלית עתיקה (נקראת גם אנגלו-סקסונית) היא צורה קדומה של אנגלית אשר הייתה בשימוש בחלקים של אנגליה של היום וסקוטלנד הדרומית בין אמצע המאה ה-5 ואמצע המאה ה-12. זוהי שפה מערב-גרמנית ולכן דומה לסקסונית עתיקה ופריזית עתיקה, ושונה ביותר מהאנגלית המודרנית.
התפתחות השפה

האנגלית העתיקה לא הייתה סטטית, והיה בה שימוש נרחב במשך 700 שנה בערך – מהמהגרים האנגלו-סקסונים הגרמאניים שהקימו את אנגליה במאה החמישית עד לאחר הפלישה הנורמנית ב-1066, אז החל בשפה תהליך של שינוי משמעותי.
השפה הטמיעה בתוכה אלמנטים מהשפות שבסביבתה, כמו השפות הקלטיות והנורדיות - שפתם של הפולשים הוויקינגים.
עם זאת, הכח שהשפיע ביותר על עיצובה של האנגלית העתיקה היה השפעת הגרמנית על אוצר המילים של השפה, מבנה המשפטים והדקדוק שהיו מבוססים על שפות יבשת אירופה. באנגלית עתיקה יש שתי צורות לרבים, ריבוי זוגי וריבוי של שלושה ומעלה.
המעבר מאנגלית עתיקה לאנגלית מודרנית כלל עוד שני שלבי ביניים, אנגלית תיכונה ואנגלית מודרנית מוקדמת.
450–1100 לספירה: אנגלית עתיקה
1100–1500 לספירה: אנגלית תיכונה
1500–1650 לספירה: אנגלית מודרנית מוקדמת
1650–ימינו: אנגלית מודרנית
חלוקה זו היא חלוקה גסה וכל המעברים היו הדרגתיים ואיטיים.
אורתוגרפיה באנגלית עתיקה

אנגלית עתיקה נכתבה לראשונה על ידי אלפבית רוני שנקרא פות'ארק, אשר התבססו על רונות גרמניות שהוסיפו להם 5 רונות נוספות בשביל צלילים שלא היו במקור. הרונות שימשו עד המאה ה-9 לספירה, והוחלפו על ידי האלפבית הלטיני, שיובא לאנגליה על ידי כמרים אירים קתולים.
האלפבית של אנגלית עתיקה היה קצת שונה מהאלפבית המודרני שמומש באנגלית, והיו בו 24 אותיות. האותיות ⟨j⟩ ו-⟨w⟩ לא היו קיימות, האותיות ⟨k⟩, ⟨q⟩ ו-⟨z⟩ לא היו בשימוש, והאותיות ⟨v⟩ ו-⟨u⟩ נחשבו לאות אחת. ל-20 שנשארו נוספו עוד 4 אותיות: þ ,ƿ (שנשאלו מתוך הרונות), æ ו- ð (שהם אותיות לטיניות ששונו בהתאם לשימושם). צירוף האותיות ⟨sc⟩ יצג את הצליל ʃ, האות ⟨y⟩ יצגה את התנועה y ו- ⟨c⟩ יצג את הצליל k. בכתיבה מודרנית של אנגלית עתיקה, מוסיפים קו עילי מעל לתנועות a,e,i,o,u,æ,y בשביל לציין הגייה ארוכה של התנועות.
הדקדוק של אנגלית עתיקה

הדקדוק של אנגלית עתיקה שונה מאוד מהדקדוק של אנגלית מודרנית, ויותר דומה לדקדוק של גרמנית ושפות גרמאניות אחרות. באנגלית עתיקה, כמו בשפות גרמאניות אחרות, היו 5 יחסות: נומינטיב (נושא), אקוזטיב (מושא ישיר), גנאטיב (שייכות), דאטיב (מושא עקיף), והאינסטרומנטל (תיאור שימוש בכלי מסוים, אך יחסה זו נהפכה לנדירה באנגלית עתיקה) דבר המאפשר גמישות יחסית בסדר המילים, אך פועל העזר (המושא) תמיד מופיע במקום השני והפועל המרכזי מופיע בסוף המשפט (צורת סידור המילים V2), אבל כדי להפוך אמירה לשאלה, על הנושא ועל המושא להתחלף במיקומם, כך שהמושא נמצא ראשון במשפט. באנגלית עתיקה היו 3 מינים לשמות עצם: זכר, נקבה ונייטרלי, והמין הדקדוקי של שם העצם משפיע על הטיית היחסה עליו, כך שלכול מין יש סיומת שונה. בניגוד לאנגלית מודרנית או גרמנית, באנגלית עתיקה היו 2 צורות ריבוי, ריבוי לזוג וריבוי ליותר מזוג.
הדקדוק של אנגלית עתיקה > גופים

|  | גוף ראשון> יחיד | גוף ראשון> רבים | גוף שני> יחיד | גוף שני> רבים | גוף שלישי> זכר | גוף שלישי> נקבה | גוף שלישי> נייטרלי | גוף שלישי> רבים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| nom. | ic, ih | wē | þū | gē | hē | hēo | hit | hīe |
| acc. | mec, mē | ūsic, ūs | þec, þē | ēowic, ēow | hine | hīe | hit | hīe |
| gen. | mīn | ūser, ūre | þīn | ēower | his, sīn | hiere | his, sīn | heora |
| dat. | mē | ūs | þē | ēow | him | hiere | him | heom |
השוואה בין האנגלית העתיקה לבין האנגלית המודרנית > ביאוולף

| מספר | מקור | תרגום |
| --- | --- | --- |
| [1] | Hwæt! wē Gār-Dena in geār-dagum, | What! We of Gare-Danes (lit. Spear-Danes) in yore-days, |
| [2] | þeod-cyninga, þrym gefrunon, | of thede (nation/people)-kings, did thrum (the masses) frayne (learn about by asking), |
| [3] | hu ða æþelingas ellen fremedon. | how those athelings (noblemen) did ellen (fortitude/courage/zeal) freme (promote). |
| [4] | Oft Scyld Scefing sceaþena þreatum, | Oft did Scyld Scefing of scather threats (troops), |
| [5] | monegum mægþum, meodosetla ofteah, | of many maegths (clans; cf. Irish cognate Mac-), of mead-settlements atee (deprive), |
| [6] | egsode eorlas. Syððan ærest wearð | [and] ugg (induce loathing in, terrify; related to "ugly") earls. Sith (since, as of when) erst (first) [he] worthed (became) |
| [7] | feasceaft funden, he þæs frofre gebad, | [in] fewship (destitute) found, he of this frover (comfort) aboded, |
| [8] | weox under wolcnum, weorðmyndum þah, | [and] waxed under welkin (firmament/clouds), [and amid] worthmint (honour/worship) threed (thrived/prospered) |
| [9] | oðþæt him æghwylc þara ymbsittendra | oth that (until that) [to] him each of those umsitters (those "sitting" or dwelling roundabout) |
| [10] | ofer hronrade hyran scolde, | over whale-road (kenning for "sea") did hark (attention) shall (owe), |
| [11] | gomban gyldan. Þæt wæs god cyning! | [and] yeme (heed/obedience; related to "gormless") yield. That was [a] good king! |
השוואה בין האנגלית העתיקה לבין האנגלית המודרנית > תפילת האדון

| מספר | מקור | תרגום |
| --- | --- | --- |
| [1] | Fæder ure þu þe eart on heofonum, | Father of ours, thou who art in heaven, |
| [2] | Si þin nama gehalgod. | Be thy name hallowed. |
| [3] | To becume þin rice, | Come thy riche (kingdom), |
| [4] | gewurþe ðin willa, on eorðan swa swa on heofonum. | Worth (manifest) thy will, on earth as also in heaven. |
| [5] | Urne gedæghwamlican hlaf syle us todæg, | Our daily loaf do sell (give) to us today, |
| [6] | and forgyf us ure gyltas, swa swa we forgyfað urum gyltendum. | And forgive us of our guilts as also we forgive our guilty |
| [7] | And ne gelæd þu us on costnunge, ac alys us of yfele. | And do not lead thou us into temptation, but alese (release/deliver) us of (from) evil. |
| [8] | Soþlice. | Soothly. |
השוואה בין האנגלית העתיקה לבין האנגלית המודרנית > השוואה בין מילים

(לפי סדר, עברית - אנגלית עתיקה - אנגלית מודרנית)
כן - yes - gése.
לא - no - ne.
שלום - hello - gástdæg.
גבר - man - mann.
אישה - woman (wife) - wīf.
אבן - stone - stān.
השראת האנגלית העתיקה בספרות

הסופר והפילולוגיסט ג'.ר.ר. טולקין השתמש בניב של האנגלית העתיקה כדי ליצג את הלשון הרוהירית שהייתה שגורה בפי אנשי רוהאן כפי שייצג את הלשון המשותפת באנגלית המודרנית, מה שייצג את הקשר ההיסטורי בין לשון הרוהירים ללשון המשותפת.
הערות שוליים

↑  Lit. "guiltend" meaning "person or persons in the act of sinning", from the participial adj. meaning "in the act of sinning"; cf. Latin cognate participial suffix -ant, thus "guiltant ones".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293894005171  BnF: cb11934769b (data)  GND: 4112501-0  LCCN: sh85005084  LNB: 000048626  NDL: 00560256  NKC: ph126045  SUDOC: 027269434 
האלפבית הרוני ששימש את האנגלית העתיקה, הנקרא פות'ארק (fuþarc).
אם ייפול הכוכב שלי

"אם ייפול הכוכב שלי" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1974 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה החמישית באלבומה שירו שיר לשמש.
על השיר

את השיר כתב, הלחין ועיבד יאיר רוזנבלום בעקבות מלחמת יום הכיפורים.
הוא התחרה בפסטיבל הזמר והפזמון 1974, והגיע למקום השני (אחרי הבלדה על ברוך ג'מילי). רוזנבלום, שהלחין שני שירים עבור התחרות, התערב עם חברו כי אם יכתוב שיר עבור אילנית, ותהינה בו שורות חוזרות שוב ושוב, הוא יזכה באחד משלושת המקומות הראשונים. את אילנית ליוו באירוע עוזי חיטמן ויגאל חרד. ב-6 במאי 1974 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום השישי. ב-3 ביוני עלה למקום השני –המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. לבסוף, ב-15 ביולי יצא מהדירוג לאחר תשעה שבועות צעידה רצופה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 2 |  |
הערות שוליים

↑  שירו שיר לשמש באתר סטריאו ומונו
↑  אם ייפול הכוכב שלי, יאיר רוזנבלום
↑  אם ייפול הכוכב שלי, פזמונט
| אילנית |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | עמיחי בגבול ירדן • אילנית לילדים • אילנית בשירי חגים לילדים (מס' 1) • אילנית (1972) • אילנית (1974) • להיטים לילדים • שירי משוררים לילדים • שירו שיר לשמש • בואו ונשיר ביחד • טיול לילי ושירים אחרים שאני אוהבת • סולו? הופעה פומבית • תקליט מס' 20 במקצב ברזילאי ובשירים נבחרים • שירים שילדים אוהבים והשירים היפים של מרים ילן-שטקליס • רגשות מעורבים • אל הדרך • מתנה לילדים – השירים שכל הילדים אוהבים • אולי עוד פעם • סרט בשחור לבן • בוא נתחיל מבראשית • חלום ברזילאי • ישראלית |  |
| אלבומי אוסף | הלהיטים הגדולים של אילנית ואילן ואילנית • שירי הייצוג של ישראל • להיטי הזהב של אילנית • ארבעה צדדים • עכשיו כולם ביחד • 21 הלהיטים הגדולים של אילנית • כבר אחרי חצות – אוסף שירי אהבה • נאסף תשרי, אוסף מס. 3 • אי שם – אוסף שירי הפופ והייצוג • ללכת שבי אחרייך – אוסף שירי ארץ ישראל • כל מקום – אוסף שירים בינלאומיים • שיר של יום חולין – אוסף הבלדות • ושוב איתכם – אוסף שירי אילן ואילנית • המיטב • אוסף להיטים • שירים ליום חולין – אוסף כפול |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 1973 • ישראל באירוויזיון 1973 • אירוויזיון 1977 • ישראל באירוויזיון 1977 • אילן ואילנית • שלמה צח |  |
| אילנית – שירים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-60 | "שיר בארבעה בתים" |  |
| שנות ה-70 | "אהבתה של תרזה די מון" • "רק הירח" • "פעם לאהוב" • "לאורך השדרה שאין בה איש" • "איש הסתיו" • "גוליבר" • "אי שם" • "אין מקום בחוף" • "עכשיו אני יודע" • "אחיי גיבורי התהילה" • "ללכת שבי אחרייך" • "אהבה אחת קטנה" • "אבל המנגינה" • "Chaque matin la joie du monde" • "אם ייפול הכוכב שלי" • "עיר אחרת" • "כי הנני בא" • "כשקיבלו את התורה" • "כשיבוא שלום לארץ" • "שירו שיר לשמש" • "שלום" • "כך היה כך יהיה" • "הכרתי פעם איש" • "האוניות חזרו" • "ילד בקרקס" • "עפרוני" • "דניאל" • "שיר של יום חולין" • "אל תשמעי לקול ליבך" • "ארץ" • "אדם רחוק" • "אהבה היא שיר לשניים" • "הנה הלילה" • "תבורכי" • "הנה ימים באים" • "הנה בא השלום" • "רגשות מעורבים" • "היי דנה" |  |
| שנות ה-80 | "אני לא מאמינה" • "פעם בשנה" • "חמסין של ניסן" • "הבית של פיסטוק" • "בשביל אל הכפר" • "עד עולם" • "אל הדרך" • "פרפר נחמד" • "נחמה" • "בשורה טובה" • "תצלום ישן" • "הלב" • "שיר על נחלים" • "אולי עוד פעם" • "בואו בואו" • "אם ובנה" • "בללייקה" • "עכשיו כולם ביחד" • "חלק בעולם" • "הנחמה היחידה" • "רק בינתיים" • "סרט בשחור לבן" • "קחי נשימה" • "חבר" |  |
אנטיפס מפרגמון

| --- | --- |

אנטיפס נצלה למוות בשור הפליז
 לידה:  המאה הראשונה פרגמון, טורקיה 
 פטירה:  92 לערך פרגמון, האימפריה הרומית
 חג:  11 באפריל
 פטרון של:  רפואת שיניים, הסובלים ממיחושי שיניים
 
אנטיפס הקדוש מפרגמון הוא קדוש נוצרי, המוזכר בחזון יוחנן כמרטיר המאמין של פרגמון. על פי המסורת הנוצרית, יוחנן השליח מינה את אנטיפס כבישוף פרגמון בזמן כהונתנו של הקיסר דומיטיאנוס. על פי המסורת, אנטיפס הוצא להורג בשנת 92 לערך, באמצעות מתקן דמוי שור הפליז ששימש לגירוש שדים.
יום חגו הוא ה-11 באפריל והמאמינים רואים בו את הקדוש המגן על הסובלים ממיחושי שיניים.
איקלינגאס

| --- | --- |
 מדינה:  ממלכת מרסיה ממלכת מרסיה ממלכת מזרח אנגליה ממלכת מזרח אנגליה ממלכת וסקס ממלכת וסקס
 מייסד:  המלך איסל
 השליט האחרון:  המלך אופה האדיר
 תקופת השושלת:  527–796 (כ־269 שנים)
 אתניות:  אנגלית
 
איקלינגאס (באנגלית עתיקה: Iclingas) הייתה שושלת מלוכה אשר שלטה בממלכת מרסיה במשך למעלה ממאתיים שנה, בין ראשית המאה ה-6 לסוף המאה ה-8. בשנים אלו מלכו מטעם השושלת שישה עשר מלכים, אשר מהווים את מחציתם של מלכי מרסיה.
ראו גם

מלכי מרסיה
ממלכת מרסיה
הערות שוליים

↑  The History of England, "Family Trees: 500-1066"
| מלכי מרסיה |
| --- | --- | --- |
| מלכי ממלכות ההפטרכיה | מרסיה • נורת'מבריה • וסקס • מזרח אנגליה • קנט • סאסקס • אסקס |  |
| מלכים | איסל • קנבה • קינוולד • קראודה • פיבה • סירל • פנדה • אווה • פידה • אוסוויו • וולפיר • אתלרד הראשון • קואנרד • קואלרד • קאולוולד • אתלבולד • באורנרד • אופה  • אקגפירת' • קואנוולף • קנלם • קאולוולף הראשון • באורנוולף • לודקה • ויגלף • אגברט • ויגמונד • ויגסטאן • אלפלאד השני • באורטוולף • ברגרד • קאולוולף השני • אתלרד השני • אתלפלד • אלפווין |  |
| שושלות ממלכות ההפטרכיה | איקלינגאס • דיירה • ברניקיה • סרדיקינגאס • ואפינגאס • קנט • סאסקס • אסקס |  |
ארבעת מלכי המוהוק

ארבעת מלכי המוהוק (באנגלית: The Four Mohawk Kings) וארבעת מלכי העולם החדש (באנגלית: Four Kings of the New World) הייתה משלחת של צ'יפים אינדיאנים שהגיעו מצפון אמריקה לממלכת בריטניה הגדולה בשנת 1710.
היסטוריה

משלחת ארבעת מלכי המוהוק כללה שלושה צ'יפים משבט המוהוק וצ'יף אחד משבט המהיקן כולם מקונפדרציית האירוקוי. הצ'יפים משבט המהוק היו:
"סא גא יית' קווה פיית' טאו" משבט הדוב, המכונה גם "מלך המאגואס", ואשר השתמש גם בשם פיטר בראנט
"הו ני יית' טאו נו ראו" משבט הזאב, המכונה גם "מלך הקנוג'אהארי" ואשר השתמש גם בשם ג'ון מקאנוג'הארי.
"טי יי הו גא רו" משבט הזאב, המכונה גם "המלך הנדריק" או הנדריק פיטרז".
הציף משבט המהיקן היה "אטוו או קואם" משבט הצב, אשר כונה גם "קיסר שש האומות".
המשלחת ביקרה את המלכה אן בשנת 1710 ביוזמת פיטר סקיילר. בתחילת דרכה כללה המשלחת חמישה צ'יפים, אולם אחד מהם נפטר במהלך המסע.
המשלחת התקבלה בלונדון בכבוד רב, נציגיה הוסעו בלונדון בכרכרות המלכותיות, והם פגשו את המלכה אן בארמון סנט ג'יימס, וכן ביקרו במצודת לונדון ובקתדרלת סנט פול.
הנציגים ביקשו סיוע צבאי מבריטניה הגדולה במלחמתם נגד הצרפתים, וכן ביקשו שישלחו מסיונרים לארצם - בקשה שהועברה לארכיבישוף מקנטרברי והובילה לבניית קפלה בפורט הנטר (כיום בג'ונסטאון שבמדינת ניו יורק).
ארבעת מלכי המוהוק באמנות

לציין ביקור מלכי המוהוק בלונדון נשכר הצייר יאן ורלסט (Jan Verelst) על מנת לצייר את דיוקנאות ארבעת המלכים. הדיוקנאות נתלו בארמון קנזינגטון עד שנת 1977 עת שאליזבת השנייה מלכת קנדה העבירה את הדיוקנאות לספרייה ולארכיב הלאומי של קנדה שבאוטווה.
ארבעת מלכי המוהוק, מעשה ידי יאן ורלסט משנת 1710. משמאל לימין: "אטוו או קואם", "סא גה יית' קווה פיית' טאו", "הו ני יית' טאו נורו" ו"טי יי הו גה רו".
אם מישהו ידע (שיר של ספיר סבן)

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
"אם מישהו ידע" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמרת הישראלית ספיר סבן. השיר יצא לאור ב-26 בינואר 2023.
רקע וכתיבה

בשיר, לראשונה בקריירה שלה ולאחר שנה שלא הוציאה שירים חדשים, החליטה סבן לקחת חלק בתהליך היצירה מאחורי הקלעים. סבן גיבשה צוות כתיבה שהורכב מהיוצרת סתיו שמש, מהכותב אור מילשטוק ומהמלחין עמרי קסטן. הארבעה החלו לעבוד יחד על חומרים חדשים, כאשר הראשון מביניהם שראה אור הוא "אם מישהו ידע".
עם צאתו, זכה השיר לשבחים מהמבקרים, בין היתר בשל הטענה כי לראשונה נראה שסבן מצאה סוף כל סוף את הקו המוזיקלי הנכון לה – זאת לאחר ציפייה ארוכת שנים לאחר זכייתה בגמר דה וויס. כמו כן, בתוך מספר שבועות בודדים, זכה השיר ללמעלה מ-7 מיליון צפיות באתר יוטיוב, להשמעות רבות בפלטפורמות הסטרימינג השונות, וכן נכנס לפלייליסטים שונים, ביניהם הפלייליסט של גלגלצ ושל כאן גימל. בנוסף, הופיע השיר ברשימת השירים המושמעים ביותר של מדיה פורסט בתחנות הרדיו הישראליות במשך מספר שבועות, כשבשיאו היה לשיר המושמע ביותר במצעד היומי ולשיר השמיני המושמע ביותר במצעד השבועי. לקראת סוף השנה העברית תשפ"ג, היה מועמד בקטגוריית "שיר השנה" במצעדים של גלגלצ ו-ynet, כאן גימל וטיקטוק, ובמצעד של רדיו דרום.
וידאו קליפ

הווידאו הרשמי שליווה את השיר, יצא במקביל לצאתו ברשתות השונות, וזכה למיליוני צפיות ביוטיוב. את הקליפ צילמה וביימה דורין בר, ובו השתתפו הדוגמניות ריף נאמן, טיילור מלכוב, נעם בוהדנה, קארין עליה ושיר לוי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 8 |  |
הערות שוליים

↑  ספיר סבן, אור מילשטוק, עמרי קסטן, סתיו שמש
↑  ספיר סבן, אור מילשטוק, עמרי קסטן, סתיו שמש
↑  ספיר סבן: אמרתי שאני מרגישה שאני צריכה לעשות את זה בעצמי | 103fm, באתר 103FM - האזנה לרדיו און ליין
↑  ספיר סבן: "ממש הושבתי אותם ואמרתי 'בואו תעזרו לי'", באתר 1045fm.maariv.co.il
↑  שחר אמאנו, ספיר סבן נלחמת ב"אם מישהו ידע" המשובח, באתר הכותל הישראלי, ‏2023-02-01 (באנגלית)
↑  ספיר סבן - אם מישהו ידע | כאן, ‏2023-02-08
↑  מדיה פורסט, המצעד הישראלי השבועי, באתר MediaForest, ‏05/02/23 - 11/02/23
אמה (סרט, 2020)

| --- | --- |
כרזת הסרט הרשמית
כרזת הסרט הרשמית
 מבוסס על:  "אמה" מאת ג'יין אוסטן
 בימוי:  אוטום דה ויילד 
 הופק בידי:  טים בוואן אריק פלנר גרהם ברודבנט פיט צ'רנין
 תסריט:  אלינור קטון 
 עריכה:  ניק אמרסון
 שחקנים ראשיים:  אניה טיילור-ג'וי ג'וני פלין מיה גות' ביל ניי
 מוזיקה:  איזובל וולר-ברידג' דייוויד שוויצר
 צילום:  כריסטופר בלובלט 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 חברת הפקה:  Perfect World Pictures Working Title Films Blueprint Pictures
 חברה מפיצה:  Focus Features
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  בריטניה 14 בפברואר 2020 ארצות הברית 21 בפברואר 2020 ישראל 12 במרץ 2020
 משך הקרנה:  124 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  דרמה תקופתית קומדיה רומנטיקה
 הכנסות:  8.6 מיליון דולר (24 בפברואר 2020)
 www.focusfeatures.com/emma
 דף הסרט ב־IMDb
 
אמה. (באנגלית: .Emma, הנקודה במקור כחלק מהשם) הוא סרט דרמה קומית-תקופתית בריטי שביימה אוטום דה ויילד (אנ'). התסריט שנכתב בידי אלינור קאטון, מבוסס על ספר באותו השם מאת ג'יין אוסטן.
בתפקידים הראשיים משחקים אניה טיילור-ג'וי, ג'וני פלין, ג'וש או'קונור, קאלום טרנר, מיה גות', מירנדה הארט וביל ניי. הבכורה התקיימה בבריטניה ב-14 בפברואר 2020, בארצות הברית יצא הסרט כעבור שבוע ב-21 בפברואר 2020, ובישראל – ב-12 במרץ 2020.
תקציר העלילה

אמה וודהאוס היא בחורה צעירה, נאה, פיקחית, דעתנית ועשירה השולטת מאחורי הקלעים בכל הנעשה בעיירה הקטנה המנומנמת בה היא גרה ואף עוסקת בשידוך הסובבים אותה, אך מבלי משים רק גורמת לבלגן ובעיות נוספות. לאחר שהיא מצהירה, לאכזבת הסובבים אותה, כי היא לעולם לא תינשא, אמה נקלעת לתסבוכת המאלצת אותה לפקוח את עיניה ולהבין שאהוב ליבה האמיתי היה מתחת לאפה לאורך כל הדרך.
צוות השחקנים והדמויות

אניה טיילור-ג'וי – אמה וודהאוס
ג'וני פלין – ג'ורג' נייטלי
ביל ניי – מר וודהאוס
מיה גות' – הארייט סמית'
ג'וש או'קונור – מר אלטון
קאלום טרנר – פרנק צ'רצ'יל
מירנדה הארט – גברת בייטס
רופרט גרייבס – מר וסטון
ג'מה וילן – גברת וסטון
אמבר אנדרסון – ג'יין פיירפקס
טניה ריינולדס – גברת אלטון
קונור סווינדלס – רוברט מרטין
אוליבר כריס – ג'ון נייטלי
קלואי פירי – איזבלה נייטלי
הפקה > פיתוח וליהוק

באוקטובר 2018, לוהקה אניה טיילור-ג'וי לעיבוד קולנועי לרומן "אמה", כשבמקביל נודע שאוטום דה ויילד נבחרה לביים את הסרט. בדצמבר 2018, לוהק ג'וני פלין לצוות השחקנים של הסרט. במרץ 2019, ביל ניי, מיה גות', ג'וש או'קונור, קאלום טרנר, מירנדה הארט, רופרט גרייבס, ג'מה וילן, אמבר אנדרסון וטניה ריינולדס הצטרפו לצוות השחקנים.
התלבושות עבור הסרט נתפרו על ידי מעצבת הבגדים אלכסנדרה ביירן.