stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הגנה אזרחית ברוסיה
הערות שוליים

↑  Багдасарян А.О. Исторический опыт защиты населения от воздушного нападения и химического оружия в годы Первой мировой войны (1914–1918 гг.). Красногорская типография, 2017. ISBN 978-5-906731-36-4
↑  USSR: Reorganization Of Civil Defense. // Military Review. — October 1965. — Vol. 45 — No. 10 — P. 105.
↑  ФЗ «О гражданской обороне» (1998), статья 4.1
SS7

ההיררכיה בתוך SS7
שיטת איתות מספר 7 (אנגלית:  SIGNALING SYSTEM 7, בקיצור: SS7) הוא פרוטוקול מודרני לתקשורת בין מרכזיות סיפרתיות המאפשר לנצל בצורה יעילה את מערכת התמסורת, להשביח את טיב השירות ולהרחיב את מגוון התכונות והשירותים ומאפשר שירותי והסכמי נדידה בין ארצות שונות.
זהו הפרוטוקול השולט כיום כליל בליבת הרשת של עולם הטלפוניה.
ייחודה של השיטה הוא ההפרדה המוחלטת של פס התדרים המשמש לאיתות מהפס להעברת המידע, דהיינו הקול של המשוחחים בטלפון (שיטה הקרויה CSS). פיתוחן של טכנולוגיות חדשות, כגון ISDN והרשת הנבונה (IN) מיושם אף הוא בשיטת איתות זו.
רוב עולם הטלפוניה, לרבות עולם הסלולר, מתנהל לפי פרוטוקול ה-SS7. אמינותו גבוהה מאוד. בין פרוטקולי ה-SS7 מצויים ה-ISUP שמעביר הודעות איתות על שיחה בין שני מתגים וה-TCAP שמעביר מידע בין מסדי נתונים ברשת. למשל, אם אדם מנהל שיחה עם חברו, בעל טלפון סלולרי, הודעות על השיחה עצמה יועברו ב-ISUP (מתי היא התחילה, מאיזה מספרים, מתי התחיל הצלצול, מתי אחד הצדדים ניתק וכו'). תקשורת בין מסדי הנתונים הסלולריים (לאיזה מספר טלפון משויך מכשיר סלולרי, היכן נמצא מכשיר היעד) עוברת על ה-TCAP.
בטרם ה-SS7 היו פרוטוקולים שהעבירו איתות עם קול על אותו פס. כתוצאה מכך ניתן היה, על ידי פברוק צלילים, לזייף הודעות איתות על השיחה (למשל, שהשיחה היא שיחת חינם). דבר זה אינו אפשרי ב-SS7.
רשתות טלפוניה שליבת הרשת שלהן מיושנת ואינה SS7 קיימות כיום רק בעולם השלישי.
מכת חושך

מכת חושך בציורו של גוסטב דורה
מַכַּת חשֶׁךְ היא המכה התשיעית בסדרת עשר המכות שהובאו על מצרים, על פי המסופר בספר שמות. מכה זו קדמה למכת הבכורות, שגרמה לפרעה לשלח את העברים מארצו, בעת יציאת מצרים.
המכה היא מקור הביטוי "חושך מצרים", כמטפורה לחושך מוחלט.
הסיפור במקרא

תיאור המכה במקרא:
וַיֹּאמֶר ה' אֶל מֹשֶׁה נְטֵה יָדְךָ עַל הַשָּׁמַיִם וִיהִי חֹשֶׁךְ עַל אֶרֶץ מִצְרָיִם, וְיָמֵשׁ חֹשֶׁךְ. וַיֵּט מֹשֶׁה אֶת יָדוֹ עַל הַשָּׁמָיִם, וַיְהִי חֹשֶׁךְ אֲפֵלָה בְּכָל אֶרֶץ מִצְרַיִם שְׁלֹשֶׁת יָמִים. לֹא רָאוּ אִישׁ אֶת אָחִיו וְלֹא קָמוּ אִישׁ מִתַּחְתָּיו, שְׁלֹשֶׁת יָמִים, וּלְכָל בְּנֵי יִשְׂרָאֵל הָיָה אוֹר בְּמוֹשְׁבֹתָם.
הסיפור במקרא > המכה

המכה נמשכה שלושה ימים, שבמהלכם לא יכלו המצרים לראות "איש את אחיו" ולא יכלו לקום ממקומם, בשל החושך הכבד. המכה לא פוגעת בבני ישראל - שנהנים מ"אור במושבותם".
הסיפור במקרא > סוף המכה

פרעה השתכנע זמנית לשלח את בני ישראל לחופשי, אך ללא צאנם ובקרם. לאחר שמשה סירב להצעה, ואמר שבני ישראל זקוקים לבהמות כדי להקריב מהן לה', ושגם פרעה עתיד לתת בידם זבחים ועולות להקריב לה', ה' משפיע על ליבו של פרעה וגורם לו להתעקש ולא להיענות לבקשת משה.
פרעה מגרש את משה מפניו, מזהיר אותו שלא יבוא לראותו פעם נוספת ומאיים עליו שאם יבוא שוב יהרוג אותו. משה משיב לפרעה: "כן דיברת, לא אוסיף עוד ראות פניך"; דבריך נכונים, מפני שאכן איני עתיד עוד לראותך.
המכה במדרש

על פי המדרש, בזמן מכת חושך באו בני ישראל לבתי המצרים, וראו היכן מוחבאים אוצרותיהם: ”אמר לו הקדוש ברוך הוא 'ונתתי את חן העם בעיני מצרים', יהיו ישראלים הולכים אצל המצרים ואומרים להם השאילונו כלי כסף וכלי זהב, והמצריים אומרים להם אין לנו, והוא אומר אני יודע שיש לך, והוא נתון במקום פלוני, ואני ראיתי אותו, ואילו הייתי רוצה ליקח אותו הייתי לוקח כשהיית אסור בימי החשך, וכשהיה שומע המצרי זאת היה מלווה לו, לקיים מה שנאמר ונתתי את חן העם” (מדרש אגדה (בובר) שמות פרשת בא פרק י').
המדרש שם מסביר "ולמה הביא עליהם חושך?" כיוון שהיה בבני ישראל אנשים רשעים שלא רצו לצאת ממצרים, ואנשים אלו מתו בשלושת ימי האפלה. וכדי שהמצרים לא יראו במפלתם ויאמרו אף ישראל לוקים כמונו, הטיל עליהם חושך וכך בזמן שהמצרים לא יכלו לצאת מבתיהם הספיקו בני ישראל לקבור את מתיהם.
המכה במחקר המודרני

חוקר המקרא שאול הון מציע הסבר לכך שניתן היה למשש את החושך ("וְיָמֵשׁ חֹשֶׁךְ"): באותו זמן התפרץ הר הגעש סנטוריני, והאבק שנישא ברוח לפחות עד כרתים ושהרס את התרבות המינואית, הגיע כנראה גם למצרים, וכך ניתן היה למשש את החושך.
ראו גם

יציאת מצרים
באנו חושך לגרש
הערות שוליים

↑  ספר שמות, פרק י', פסוק כ"א.
↑  ראה פירוש רש"י לתורה פרשת בא פרק יא, פסוק כט, ד"ה "כן דיברת". ובמדרש שמות רבה.
↑  ראו גם בפירוש רש"י לתורה שמות, פרק י, פסוק כב, ד"ה "ויהי חושך אפלה".
↑  שאול הון, מלכים וחרסים: התנ"ך בראי הארכאולוגיה, י' גולן, 1994.
| ספר שמות |
| --- | --- | --- |
| פרשת שמות | גזירות פרעה • שעבוד מצרים • משה בתיבה • בתיה בת פרעה • בריחת משה למדין • הסנה הבוער • צפורה במלון • משה בארמון פרעה |  |
| פרשת וארא | עשר מכות מצרים • מכת דם • מכת צפרדע • מכת כינים • מכת ערוב • מכת דבר • מכת שחין • מכת ברד |  |
| פרשת בא | מכת ארבה • מכת חושך • פסח מצרים • מכת בכורות • יציאת מצרים • קידוש בכורות • תפילין |  |
| פרשת בשלח | עמוד הענן ועמוד האש • קריעת ים סוף • שירת הים • שירת מרים • מרה • אילם • מן • פרשת המן • תחום שבת • מסה ומריבה • רפידים • מלחמת עמלק |  |
| פרשת יתרו | יתרו וצפורה • עצת יתרו • שלושת ימי ההגבלה • מעמד הר סיני • עשרת הדיברות • לא תעשון אתי |  |
| פרשת משפטים | עבד עברי • אמה עברייה • חובל • נזקי בהמה (קרן, שן ורגל) • נזקי בור • נזקי אש • גנבה והבא במחתרת • דיני שומרים • מפתה • כל אלמנה ויתום לא תענון • טרפה • אחרי רבים להטות • ברית האגנות • לוחות הברית |  |
| פרשת תרומה | בניית המשכן • ארון הברית • הכפורת • הכרובים • השולחן • המנורה • יריעות המשכן • קרשי המשכן • האדנים • הפרוכת • מזבח הנחושת • קלעי חצר המשכן. |  |
| פרשת תצוה | הדלקת הנרות במקדש • בגדי כהונה • קורבן התמיד • שבעת ימי המילואים • חנוכת המשכן • מזבח הזהב |  |
| פרשת כי תשא | מחצית השקל • כיור הנחושת • קטורת הסמים • שמן המשחה • חטא העגל • שבירת הלוחות • שלש עשרה מידות הרחמים • קרינת פני משה |  |
| פרשת ויקהל | יריעות המשכן • קרשי המשכן • הארון • השולחן • המנורה • מזבח הזהב • מזבח הנחושת • כיור  • קלעי החצר |  |
| פרשת פקודי | סיכום הקמת המשכן • חנוכת המשכן |  |
| דמויות בספר | שפרה ופועה • עמרם • יוכבד • משה • אהרן • מרים הנביאה • פרעה • בתיה • יתרו • צפורה • נחשון בן עמינדב • יהושע בן נון • בצלאל בן אורי • אהליאב בן אחיסמך |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
הבונקרים באלבניה

אנדרטה בטירנה לזכר הבידוד שכפה הקומוניזם: בונקר אלבני וקטע מחומת ברלין
בונקר גדול בגבול מקדוניה
שורת בונקרים קטנים ליד גבול מקדוניה
הבונקרים באלבניה (באלבנית: Bunkerët e Shqipërisë) מהווים תופעה ייחודית במדינה זו בקנה מידה עולמי. במשך כ־40 שנה נבנו בהוראתו של הדיקטטור אנוור הוג'ה בין 170,000 ל־750,000 בונקרים באלבניה. ובממוצע בין 5.7 ל־24 בונקרים לקמ"ר.
רקע היסטורי

הוג'ה עמד בראש הפרטיזנים האלבנים ששחררו את אלבניה משלטון איטליה ב-1944. הוא הנהיג משטר קומוניסטי נוקשה בנוסח סטליניסטי ומאואיסטי. הוא ניתק את הקשרים עם ברית המועצות לאחר שניקיטה חרושצ'וב יצא נגד משטרו של סטלין והנהיג את מדיניות ההפשרה.
הוא פרש מברית ורשה ב-1968 לאחר הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה וניתק את קשריו עם הרפובליקה העממית של סין לאחר ביקורו של ריצ'רד ניקסון ב-1972. גם קשריו עם טיטו, שליט יוגוסלביה, היו מתוחים ביותר עקב היחס לאלבנים בקוסובו. הוג'ה האשים אותו בשאיפות לטיהור אתני בקוסובו וברצון להפוך את אלבניה למדינה השביעית של יוגוסלביה. עם יוון היה למעשה במצב מלחמה והוא חשש שיוון רוצה לכבוש את דרום אלבניה המכונה אצל היוונים צפון אפירוס. אלבניה הפכה למדינה המבודדת ביותר בעולם. הוג'ה חשש מפלישה לאלבניה והחל בתהליך של בנייה מסיבית של בונקרים.
הבונקרים

בניית הבונקרים החלה ב-1967 ונסתיימה ב-1986 לאחר מותו של הוג'ה. הבונקרים נבנו בחופים, הרים, כרמים, שדות ובתוך הערים. המשטר פיתח דוקטרינה של "צבא העם" ופיתוח מלחמת גרילה. כל תושב עבר מגיל 12 אימון בירי בקלצ'ניקוב. כל משפחה בכפר הייתה אחראית על ניקיון הבונקר שלה. הבונקרים נבנו מבטון ופלדה בגדלים שונים מבונקר לשלושה אנשים עד בונקר גדול. ההוצאה על הבנייה דלדלה את קופת המדינה שהייתה ריקה בלאו הכי.
במלחמת קוסובו השתכנו פליטים אלבנים בבונקרים שעמדו בהפגזות של הסרבים. ב-2004 נתגלה מצבור של 16 טון גז חרדל באחד הבונקרים. ממשלת ארצות הברית תרמה 20 מיליון דולר להשמדת המצבור הזה.
הבונקרים כיום

כיום הבונקרים מוזנחים ונהרסים. חלק מהם הפכו למסעדות ובתי קפה ואלה שלאורך החוף נהרסו בגלל בעיות בטיחות. האלבנים מתייחסים בסלחנות לתופעה זו המהווה אטרקציה תיירותית ומוכרים למשל מזכרות של מאפרות בצורת בונקרים. חלק מהבונקרים מהווים מקום להתייחדות של זוגות צעירים והביטוי הנפוץ הוא: "האלבנים איבדו את בתוליהם בבונקרים והאמריקאים במושב האחורי של המכונית".
במרכז טירנה הוצב ב-2013 מיצב המתאר את הבידוד שכפה הקומוניזם על בני האדם. המיצב מורכב מבונקר שהובא למקום מרובע המגורים של הוג'ה ומקטע מחומת ברלין.
הערות שוליים

↑  המספר המדויק אינו ידוע אבל לפי מקורות שונים הוא נע בין 170,000 ל־750,000
↑  Bunkers of Albania, Atlas Obscura (באנגלית) (ארכיון)
↑  Ekskluzive/Hapet dosja, ja hartae bunkereve e tuneleve sekrete - Shqiptarja.com, shqiptarja.com (באלבנית)
אוניברסיטת בראון

| --- | --- |
סמל האוניברסיטה

הופ קולג' (שמאל) נבנה בשנת 1822, ואולם מאנינג (ימין) נבנה בשנת 1834.
 אוניברסיטה פרטית
 על שם:  Nicholas Brown, Jr. 
 מוטו:  In deo speramus (תקוותנו באל)
 תקופת הפעילות:  1764–הווה (כ־261 שנים)
 מייסדים:  James Manning, Moses Brown, John Brown, Morgan Edwards 
 בעלי תפקידים
 נשיא:  כריסטינה פקסון
 סגל:  816
 סטודנטים
 כלל הסטודנטים:  10,257
 סטודנטים לתואר ראשון:  7,043
 סטודנטים לתארים מתקדמים:  2,629
 שונות
 הון עצמי:  3.3 מיליארד דולר
 כינוי קבוצת הספורט:  "ברס" (דובים) 
 מיקום
 מיקום:  פרובידנס, רוד איילנד, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 קואורדינטות:  41°49′34″N 71°24′11″W﻿ / ﻿41.826111111111°N 71.403055555556°W﻿ / 41.826111111111; -71.403055555556
 www.brown.edu
  (למפת רוד איילנד מוגדלת) פרובידנס ווריק קרנסטון פוטאקט וונסוקט סאות' קינגסטאון מסצ'וסטס קונטיקט האוקיינוס האטלנטיאוניברסיטת בראון(למפת רוד איילנד רגילה) פרובידנס ווריק קרנסטון פוטאקט וונסוקט סאות' קינגסטאון מסצ'וסטס קונטיקט האוקיינוס האטלנטיאוניברסיטת בראון
 
אוניברסיטת בראון (באנגלית: Brown University) היא אוניברסיטה אשר ממוקמת בפרובידנס, רוד איילנד שבארצות הברית.
היסטוריה

בראון נוסדה בשנת 1764 בשם רוד איילנד קולג', והיא האוניברסיטה השביעית בוותיקותה בארצות הברית ואחת האוניברסיטאות היוקרתיות בארצות הברית ובעולם, נמצאת באופן קבוע בצמרת דירוג הקולג'ים והאוניברסיטאות. נשיאת האוניברסיטה הנוכחית היא כריסטינה פקסון שהחליפה ב-2012 את רות סימונס, הנשיאה השחורה הראשונה של מוסד החבר בליגת הקיסוס.
בראון הייתה האוניברסיטה הראשונה בארצות הברית שקיבלה לשורותיה תלמידים ללא קשר לאמונותיהם הדתיות.
בשנת 1969 בראון שינתה את תוכנית הלימודים שלה ופטרה את הסטודנטים לתואר ראשון מקורסי חובה כללים. כמו כן התירה האוניברסיטה לסטודנטים להרשם לקורסים מבלי לקבל ציונים, ובמקומם לקבל ציון עובר\לא נחשב (עם זאת, עבור תלמידי תארים מתקדמים בתחומי המדעים או ההנדסה, הכלל הזה אינו חל על הקורסים בתוכנית הלימודים, אלא רק על קורסי רשות עודפים). לבסוף לאלו הבוחרים לקבל ציוני A, ‏B, או C, אין ציוני ביניים ("+" או "-") בניגוד לנהוג במוסדות מקבילים בארצות הברית.
במסגרת אותה רפורמה, אימצה האוניברסיטה תוכנית לימודים פתוחה, לאחר תקופה של שתדלנות סטודנטים. תוכנית הלימודים החדשה ביטלה את דרישות הקיימות באוניברסיטאות אחרות לתוכנית לימודים חובה, הפכה את התלמידים ל"אדריכלים של הסילבוס שלהם" ואיפשרה להם ללמוד כל קורס בציון משביע רצון (עובר) או ללא קרדיט (נכשל) שאינו מתועד בתמלילים חיצוניים . בשנת 1971, נעשה מיזוג של מוסד הנשים המקביל של אוניברסיטת בראון, קולג' פמברוק (אנ'), אשר נטמע במלואו בתוך האוניברסיטה.
היסטוריה > המהפכה האמריקאית

כשספינות בריטיות סיירו במפרץ נראגנסט בסתיו 1776, הועברה ספריית המכללה מחוץ לפרובידנס על מנת לשמור על הספרים בה. במהלך מלחמת העצמאות האמריקאית שלאחר מכן, שימש היכל האוניברסיטה של בראון לצורך שיכון חיילים מהפכנים צרפתים ואחרים בראשות הגנרל ג'ורג' וושינגטון והרוזן דה רושאמבו בזמן שהם המתינו להתחיל את המתקפה שהובילה להמצור על יורקטאון ולקרב צ'ספיק. כינוס אותם חיילים באוניברסיטת בראון נחגג כמציין את תבוסת הבריטים וסיום המלחמה. הבניין פעל כבית חולים לפצועי המלחמה, מ-10 בדצמבר 1776 עד 20 באפריל 1780, וכבית חולים לחיילים צרפתיים מ-26 ביוני 1780 ועד 27 במאי 1782.
היסטוריה > משפחת בראון

ניקולס בראון, סוחר עבדים אמיד, ובניו: בנו ניקולס בראון הבן (מחזור 1786), ג'ון בראון, ג'וסף בראון, מוזס בראון, סייעו בהעברת הקולג' לפרובידנס, ותרמו לבניית הבניין הראשון שלו והבטחת ההקדש שלו. ג'וסף לימד במקום כפרופסור; ג'ון שימש כגזבר שלה מ-1775 עד 1796; וניקולס הבן, שלמד באוניברסיטה במחזור 1786, ירש את דודו כגזבר מ-1796 עד 1825.
תרומותיו של ניקולס בראון הבן הסתכמו בכמעט 160,000 דולר (מעל 3.5 מיליון דולר כיום) וכללו כספים לבניית מכללת הופ (1821-22) ומנינג הול (1834-35), וכן ספריית ג'ון קרטר. לאור תרומותיו הנדיבות נקראה האוניברסיטה על שם המשפחה.
אף כי באזור ניו אנגלנד לא נהגה עבדות, הייתה סוגיית העבדות רלוונטית לאוניברסיטה. משפחת בראון, תורמת הכספים למקום, הייתה מעורבת במיזמים עסקיים שונים ברוד איילנד, וצברה עושר הן במישרין והן בעקיפין מסחר העבדים הטרנס -אטלנטי. המשפחה הייתה חלוקה בסוגיית העבדות. ניקולס בראון האב, היה בעצמו סוחר עבדים. מבין בניו, ג'ון בראון הגן על העבדות, בעוד מוזס וניקולס בראון הבן היו מתנגדי ביטול נלהבים. בשנת 2003, תחת כהונתה של הנשיאה רות סימונס, הקימה האוניברסיטה ועדת היגוי, שתחקור את הקשרים הללו של אוניברסיטת בראון לנושא העבדות בארצות הברית ולהמליץ על אסטרטגיה לטיפול בהם.
דו"ח "עבדות וצדק"

בשנת 2003 הקימה נשיאת אוניברסיטת בראון דאז, רות סימונס, ועדת היגוי שנועדה לחקור את קשריה של אוניברסיטת בראון לעבדות בארצות הברית. הוועדה עסקה בנושא במשך שלוש שנים, ובאוקטובר 2006 פרסמה דו"ח המתעד את ממצאיה, בשם דוח "עבדות וצדק" (Slavery and Justice" report").המסמך, שכותרתו "עבדות וצדק", פירט את הדרכים שבהן נהנתה האוניברסיטה הן במישרין והן בעקיפין מסחר העבדים הטרנס-אטלנטי ומניצולם של אנשים משועבדים. הדו"ח כלל גם שבע המלצות כיצד על האוניברסיטה לטפל במורשת זו. מאז השלימה אוניברסיטת בראון מספר המלצות אלה, כולל הקמת מרכז לחקר עבדות וצדק, בניית אנדרטת העבדות, ומימון הקדשה קבועה של 10 מיליון דולר לבתי ספר ציבוריים בפרובידנס, שחלק מאוכלוסייתם הם צאצאי אותם עבדים.
דו"ח העבדות והצדק היה המאמץ הגדול הראשון של אוניברסיטה אמריקאית לטפל בקשר שלה לעבדות, ובכך תרם להעלאת הנושא לשיח הציבורי והביא מוסדות אחרים לבצע תהליכים דומים,
ביניהם אוניברסיטת ג'ורג'טאון שהכירה בשנת 2016 בעוול שנגרם בכך שנבנתה מכספי מכירת עבדים.
מאפייני האוניברסיטה

האוניברסיטה שמה את עיקר הדגש על חינוך סטודנטים לתואר ראשון. בראון נחשבת כאחת האוניברסיטאות הטובות ביותר לתואר ראשון בארצות הברית, יחד עם אוניברסיטאות דארטמות' ופרינסטון אשר נוקטות בפילוסופית לימוד דומה.
תשעה זוכי פרס נובל היו מזוהים עם אוניברסיטת בראון, כבוגרי המוסד, סגל או חוקרים. בוגרים בולטים נוספים כוללים 27 זוכי פרס פוליצר, 19 מיליארדרים, שופט בית המשפט העליון של ארצות הברית אחד, ארבעה מזכירי המדינה של ארצות הברית, 99 חברי קונגרס ארצות הברית, 57 מלומדי רודס, ו-38 מדליסטים אולימפיים.
הקבלה לאוניברסיטה היא בין הסלקטיביות ביותר בארצות הברית. בשנת 2022 דיווחה האוניברסיטה על שיעור קבלה בשנה הראשונה של 5%.
 מעבר להיותה ממוקמת במקומות הראשונים במספר רב של דירוגים אקדמאיים, זכתה בראון במקום הראשון אף בדירוגים פחות קונבנציונליים כגון: זכייה במקום הראשון כאוניברסיטה בעלת הסטודנטים הכי שמחים, זכייה במקום הראשון כאוניברסיטה שבה השילוב המנצח של מראה וחוכמה, וזכתה להיות בחמש האוניברסיטאות הכי מומלצות לתואר ראשון על ידי יועצי בתי הספר האמריקאים.
הקמפוס הראשי של בראון ממוקם בשכונת קולג' היל (אנ') בפרובידנס, רוד איילנד. האוניברסיטה מוקפת ברובע ארכיטקטוני רשום פדרלי (אנ') עם ריכוז צפוף של מבנים מהתקופה הקולוניאלית. רחוב בנפיט (Benefit Street), העובר לאורך הקצה המערבי של הקמפוס, מכיל את אחד הריכוזים העשירים ביותר של אדריכלות מהמאה ה-17 וה-18 בארצות הברית.
צבעי האוניברסיטה הם חום דוב ים, אדום קרדינל, לבן. הקמע של בראון הוא דוב וחברי קבוצות הספורט מכונים "הדובים". בסך הכל קיימות 32 קבוצות ורסיטי שמשתתפות בתחרויות בענפי ספורט שונות.
האוניברסיטה חברה באיגוד אוניברסיטאות המחקר, חברה באיגוד האוניברסיטאות האמריקניות ובליגת הקיסוס.
גלריה

סמל הדובים, קבוצות הספורט של בראון
הערות שוליים

↑  Brown, Brown at a Glance, Retrieved March 13, 2020.
↑  Skidmore, Lydia Defusto, Alex (2019-05-24). "Open Curriculum at 50". Brown Daily Herald (באנגלית אמריקאית). ארכיון מ-30 באפריל 2021. נבדק ב-2021-04-09. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Encyclopedia Brunoniana | Curriculum". Brown University. ארכיון מ-20 ביולי 2014. נבדק ב-27 בדצמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  לדוח הוועדה Slavery and Justice report .
↑  סלין ריצ'רד, How Universities Can Respond to Their Slavery Ties‏, The chronicle of higher education‏, 29 בספטמבר 2020
↑  דבורה ברפילד ברי, The US is grappling with its history of slavery. The blueprint for dealing with it? Some say Brown University‏, USA Today‏, 23 באפריל 2020
↑  "Brown admits record-low 5% of applicants to class of 2026". The Brown Daily Herald (באנגלית אמריקאית). ארכיון מ-8 באפריל 2022. נבדק ב-2022-04-08. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Méras, Phyllis (2012). Explorer's Guide Rhode Island. Katherine Palmer Imbrie (6 ed.). Woodstock, VT. p. 42. ISBN 978-1-58157-786-0. OCLC 918312532. ארכיון מ-1 באוגוסט 2022. נבדק ב-14 באפריל 2021. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  NEWS, BILL RAPPLEYE, NBC 10 (2017-10-13). "Homes on Benefit Street in Providence neglected". WJAR. ארכיון מ-14 באפריל 2021. נבדק ב-2021-04-14. {{cite web}}:  (עזרה)
| איגוד האוניברסיטאות האמריקניות - ארגון אוניברסיטאות מחקר מובילות בארצות הברית וקנדה |
| --- | --- | --- |
| אוניברסיטאות ציבוריות | אוהיו סטייט • אורגון • איווה • איווה סטייט • אילינוי • אינדיאנה • אריזונה • אריזונה סטייט •  באפלו • ג'ורג'יה טק • דרום פלורידה • וושינגטון • ויסקונסין–מדיסון •  וירג'יניה • טקסס • טקסס A&M • יוטה • מיזורי • מינסוטה • מישיגן • מישיגן סטייט • מרילנד • סטוני ברוק • פיטסבורג • פלורידה • פנסילבניה סטייט • פרדו • קולורדו • קליפורניה (אירוויין • ברקלי • דייוויס • לוס אנג'לס • סן דייגו • סנטה ברברה • סנטה קרוז • ריברסייד) • קנזס • קרוליינה הצפונית • ראטגרס • ראטגרס-ניו ברונסוויק |  |
| אוניברסיטאות פרטיות | אמורי • בוסטון • בראון • ברנדייס • ג'ורג' וושינגטון • ג'ונס הופקינס • דארטמות' קולג' • דיוק • דרום קליפורניה • הרווארד • ואנדרבילט • וושינגטון בסנט לואיס • טאפטס • טוליין • ייל • נורת'ווסטרן • ניו יורק • סטנפורד • פנסילבניה • פרינסטון • קולומביה • קורנל • קייס וסטרן ריזרב • קרנגי מלון • רייס • רוצ'סטר • שיקגו • Caltech •‏ MIT |  |
| אוניברסיטאות בקנדה | טורונטו • מקגיל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259021105171  BnF: cb11871472b (data)  GND: 1010811-7  ISNI: 0000 0004 1936 9094  LCCN: n79056113  MusicBrainz: eb32159e-436b-4b59-a918-2df4a4334155  NKC: ko2002148998  SUDOC: 026472449  VIAF: 144232685   WorldCat (עם VIAF): 144232685 
בעקבות תרומת משפחתו של ניקולס בראון הבן שלמד במחזור 1786 באוניברסיטה, נבנה חלק גדול מהאוניברסיטה, והיא נקראה על שם המשפחה
הסוכנות הפדרלית לרזרבות מדינה

| --- | --- |
סמל הסוכנות
 
 דגל הסוכנות
 מידע כללי
 מדינה:  רוסיה 
 תחום שיפוט:  רוסיה 
 סוכנות אם:  ממשלת רוסיה 
 תאריך הקמה:  1931 
 מטה מרכזי:  מוסקבה 
 עובדים:  330 
 https://www.rosreserv.ru/
 
הסוכנות הפדרלית לרזרבות מדינה (ברוסית: Федеральное агентство по государственным резервам, בקיצור Росрезерв) היא גוף של הרשות המבצעת הפדרלית הרוסית המנהלת את המערכת המאוחדת של עתודות המדינה של הפדרציה הרוסית.
על הסוכנות הופקדו תפקידי אחסון ואבטחת מלאי רזרבות המזון והציוד של המדינה, שנועדו לענות על צורכי המדינה במתן שירותים ואספקת ציוד בתגובה למצבי חירום, מתן תמיכה ממלכתית לסקטורים שונים במשק, ארגונים, גורמים מכוננים של הפדרציה הרוסית על מנת לייצב את הכלכלה במקרה של חריגות זמניות. אספקת משאבים ומזון חיוניים, סיוע הומניטרי ורגולציה על השוק. הגוף מנהל בנק מזון והוא הגוף הממשלתי העיקרי לביטחון תזונתי ופריגניזם.
החל מ-23 בנובמבר 2016, הסוכנות נמצאת תחת שליטה ישירה של ממשלת הפדרציה הרוסית. בעבר הייתה כפופה למשרד לפיתוח כלכלי של הפדרציה הרוסית.
משימות

הסוכנות הפדרלית לרזרבות מדינה אחראית לניהול נכסים מהותיים פדרליים (בכל רוסיה) ומהווה את אחזקת מלאי המזון והציוד של הפדרציה הרוסית ומטרתה לספק:
הבטחת צורכי המלאי והרזרבות החומריות של הפדרציה הרוסית;
מתן עבודה דחופה בתגובה למצבי חירום;
מתן תמיכה ממלכתית לסקטורים שונים במשק, לארגונים, לגופי הפדרציה הרוסית על מנת לייצב את הכלכלה במקרה של שיבושים זמניים באספקת הסוגים החשובים ביותר של חומרי גלם ומשאבי דלק ואנרגיה, מזון במקרה של חוסר איזון בין היצע לביקוש בשוק המקומי;
מתן סיוע הומניטרי;
הערות שוליים

↑  "Историческая справка". rosreserv.ru. נבדק ב-2019-11-17.
↑
| רוסיה מוסדות ממשלתיים ברוסיה |
| --- | --- | --- |
| כלכלה | האוצר הפדרלי • שירות המיסים הפדרלי • שירות המכס הפדרלי • בנק רוסיה • קרן הייצוב • קרן הרווחה הלאומית • מערכת האיכות • השירות הפדרלי למלחמה במונופולים • הקרן לביטוח סוציאלי ופנסיוני • המכון הפדרלי לקניין תעשייתי • השירות הפדרלי לקניין רוחני • השירות הפדרלי לסטטיסטיקה ממלכתית • השירות הפדרלי לעבודה ותעסוקה • השירות הפדרלי לפיקוח בתחום הגנת זכויות הצרכן • הסוכנות הפדרלית לרזרבות מדינה • הסוכנות הפדרלית לניהול רכוש המדינה • סוכנות התיירות הפדרלית (בעבר) • השירות הפדרלי לשווקים פיננסיים (בעבר) • הסוכנות הפדרלית להסדרה טכנית ומדידה • הוועדה הפדרלית לניירות ערך (בעבר) |  |
| תחבורה | סוכנות הכבישים הפדרלית • השירות לביטחון התעופה • השירות הפדרלי לפיקוח על התחבורה • הסוכנות הפדרלית לתחבורה אווירית • הסוכנות הפדרלית לתחבורת ימים ונהרות (שירות החילוץ הימי) • הסוכנות הפדרלית לתחבורת רכבות |  |
| אנרגיה, מים וסביבה | השירות הפדרלי להידרומטאורולוגיה ופיקוח על הסביבה • השירות הפדרלי לפיקוח בתחום השימוש בטבע • הסוכנות הפדרלית למשאבי מים • הסוכנות הפדרלית לשימוש הטבע • השירות הפדרלי לפיקוח אטומי, טכנולוגי ואקולוגי • סוכנות האנרגיה הרוסית • סוכנות היערות הפדרלית • סוכנות האנרגיה הפדרלית (בעבר) |  |
| תקשורת וטכנולוגיה, בינוי ושיכון | רוסקומנדזור • השירות הפדרלי לשידורי רדיו וטלוויזיה (בעבר) • החברה הממלכתית לרדיו וטלוויזיה • דואר רוסיה • דואר קרים • שירות השילוח הממלכתי • המרכז הראשי לתקשורת מיוחדת • סוכנות הארכיונים הפדרלית • ארכיון המדינה • הסוכנות הפדרלית לדפוס ותקשורת המונים (בעבר) • סוכנות התקשורת הפדרלית (בעבר) • פיקוח השיכון הממלכתי • הסוכנות הפדרלית לטכנולוגיות מידע (בעבר) • הסוכנות הפדרלית לבינוי ושיכון (בעבר) • הקרן לביטוח סוציאלי (בעבר) • |  |
| חברה ותרבות | שירות ההגירה הפדרלי (בעבר) • השירות הפדרלי לשליטה באלכוהול • השירות הפדרלי לשליטה בסמים (בעבר) •  לשכת החשבון • הסוכנות הפדרלית לענייני לאום • הקרן הממלכתית לסרטי קולנוע • קרן הקולנוע הרוסי • רוסקינו • קרן הפנסיה (בעבר) |  |
| בריאות | השירות הפדרלי לפיקוח בתחום הבריאות • השירות הפדרלי לפיקוח וטרינרי ופיטוסניטרי • הקרן הפדרלית לביטוח בריאות חובה • הסוכנות הביו-רפואית הפדרלית |  |
| משפטים ואכיפת חוק | שירות הביטחון הפדרלי • שירות ההוצאה לפועל הפדרלי • שירות בתי הסוהר הפדרלי • השירות הפדרלי לפיקוח פיננסי • ועדת החקירות הפדרלית • השירות הפדרלי של המשמר הלאומי • שירות האבטחה הפדרלי • שירות משמר הגבול • משמר החופים • הוועדה הממלכתית למלחמה בסמים |  |
| חינוך ושיתוף פעולה בינלאומי | השירות הפדרלי לפיקוח על חינוך ומדע • הסוכנות הפדרלית לענייני נוער • הסוכנות הפדרלית לשיתוף פעולה הומניטרי בינלאומי |  |
| ענייני פנים | משטרת המס הרוסית (בעבר) • חקירות פנים • המינהל הראשי לענייני הגירה • איתור מבצעי • פיקוח כלי הרכב הממלכתי • המינהל הראשי לחקירות פליליות • המינהל הראשי למלחמה בקיצוניות |  |
| חירום, הגנה וצבא | הוועדה לתעשייה צבאית • המינהל הראשי של המשטרה הצבאית • השירות הפדרלי לשיתוף פעולה צבאי-טכני • השירות הפדרלי לבקרה טכנית וייצוא • השירות להגנת היערות • שירות הכיבוי הממלכתי • השירות לביטחון הטיסות • השירות הפדרלי לחוזי הגנה (בעבר)    ראו גם: משרדי הממשל של הפדרציה הרוסית |  |
המעבר בפתח האחסון לשעבר של הממשלה בכפר קרסנאיה גלינקה, שבפרברי העיר סמארה.
יונתן בנימין הלוי הורוויץ

תמונה מתוך הדרכון הצ'כי של בנימין הלוי הורוויץ
הרב יונתן בנימין הלוי הורוויץ (הורוביץ, לעיתים: איש הורוויץ; (ה'תרכ"ו, 1866 – י"ט בתמוז ה'ת"ש, 25 ביולי 1940) היה רב קהילות, ראש כולל הולנד ודויטשלנד (כולל הו"ד) ונציג ארגון הפקידים והאמרכלים של אמסטרדם (פקוא"מ) בירושלים, יו"ר אגודת ישראל בארץ ישראל וחבר הוועד הפועל של אגודת ישראל העולמית.
ביוגרפיה

נולד במיכאלובצה (אנ') שבהונגריה (כיום בסלובקיה) למרים לאה (לני), ומשה יהודה הלוי, תלמיד חכם ומראשי העדה בעירו. למד אצל הרב שלום קוטנא רבה של אייזנשטאדט, ובישיבת פרשבורג. בשנת תרמ"ו (1885) נישא לשרה, בתו של הרב אברהם גרינבורג רבה של העיר קז'מארק, אשר נפטרה בשנת תרצ"ב (1932) בפרנקפורט ונטמנה בהר הזיתים. לאחר פטירתה הדפיס הרב הורוויץ חוברת לזכרה בשם: "ציון לנפש חיה" (פרנקפורט תרצ"ב).
סמוך לאחר נישואיו, החל לשמש ברבנות בביסטריץ, וכיהן למעשה כרב הראשון של העיירה. באותה עת נבנה בעירו בית כנסת, אשר הרב משה שמואל גלזנר טען כנגדו שהוא דומה בצורתו לכנסייה. בתגובה פרסם הרב הורוויץ קונטרס בשם "ונתתי שלום" (סיגט תרנ"ה), בו השיב על הטענות והכשיר את המבנה. בשנת 1895 (תרנ"ה) שב לסלובקיה ונבחר לשמש רבה של אלשו-קובין. ב-1903 שימש כמזכיר אספת רבנים גדולה בקרקוב, ואף תרגם אותה מיידיש לעברית עבור רבני בני עדות המזרח שהשתתפו בה. מדברי תורתו באותה תקופה נדפסו במאסף התורני "וילקט יוסף".