הידעת את הארץ
כרך ד' : אל אילת ואל ים סוף

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
"הידעת את הארץ", כרך ד' הדן בהרי-הנגב, הערבה, ארץ-אדום ומפרץ אילת, בא להשלים את הכרכים "ארץ-הנגב" ו-"ים המלח סביב סביב" למסכת המקיפה כמעט את כל מחיצתן הדרומית של ארץ ישראל ומדינת ישראל ולהעמיד את הקורא על מהותו של "הנגב הרחוק", על הבעיות הישוביות-החקלאיות הכרוכות בו ועל סיכוייו להגברת כוח קליטתה של מדינת ישראל.
השם "אל אילת ואל ים-סוף הנקרא על כרך זה מבקש לרמז על שאיפתנו לקשר עם ארצות אפריקה ואסיה.
זאת לא הפעם הראשונה בהיסטוריה שאנחנו חותרים אל ים סוף. כבר לפני 2950 שנה בקירוב היטב העם לעמוד על חשיבותו של מפרץ-אילת כפרוזדור אל ימים רחוקים. כבושי דוד המלך הכשירו את התנאים לבניית צי אניותיו של שלמה המלך ללכת ל- אופירה, סללו את הדרך לפני ניצול אוצרות הנחושת לאורך הערבה ועוררו את הקמת העיר עציון גבר ליציקת הנחושת לשם סחר חליפין. שליטתה של ממלכת יהודה באילת ובעציון גבר משך מאתיים וחמישים שנה בקירוב, בהפסקה מימי יורם (מלך יהודה) עד עוזיהו היא הוכחה חותכת לגורל ערכו של מפרץ-אילת לגבי פיתוחה הכלכלי של ארץ ישראל השוכנת לחוף ים סוף.
בשנים 1952–1956 הושלמו "כביש סדום" וסעיפו המוליך אל המכתש הגדול ואל מחצבי הפוספטים באורון, נכבשה הדרך באר שבע-נבטים-דימונה, המחוברת אל כביש סדום, נסללה "דרך הקאולין" ההררית: כפר ירוחם - שדה בוקר - מכתש רמון עד באר מנוחה בערבה, הרחוקה 90 ק"מ מאילת, והוכשרה הגישה אל מחצבי המכתש הגדול.
נוסדו שדה בוקר, קציעות, דימונה ומצפה רמון, והוגדל היישוב בכפר-ירוחם, פותחו מחצבי הפוספאטים באורון ומחצבי החרסית וחול-זכוכית בהמכתש הגדול, הוחל בחציבת השחם (הגרניט) באילת, נתבררו שיטות ההפקה של הנחושת בתמנע והונח היסוד לבנינים ולמתקנים הראשונים לניצולה, נמשך הסקר הגאולוגי ונערכו מפות גאולוגיות בקנה מידה של 1:100,000 המשקפות גם את אוצרות הטבע של הנגב. הומצאה שיטה ישראלית מקורית להפקת אורניום מפוספאטים, נתגלו מים טובים ביוטבתה, באר-צופר (מושב), ועין חצבה, נמשכה שטיפות קרקעות מלוחות, הורחבו הניסיונות החקלאים ומוינו הגידולים והזנים ההולמים את תנאי האקלים והקרקע.
אילת הייתה למועצה מקומית, קמו שיכונים עממיים, מוסדות ציבור חינוך ותרבות, נבנה מזח חדש והחלה הכשרת החוף לנמל מודרני, פותח הדיג, נעשו ניסיונות לניצול האנרגיה של השמש והרוח לגידול דגי ים בבריכות מלאכותיות ולגידול תמרים באדמה המלוחה, הותקנו דרכי בנייה להקלת המצוקה של החום והיובש ולמיזוג אוויר בבתי-המגורים בעזרת "טפטפת".
פרקי כרך ד': "אל-אילת ואל ים-סוף":
(לפי סדר כרונולוגי)
להחייאת הנגב הרחוק, הערבה ומפרץ-אילת .( הפרק משקף את הדינמיקה של ארבע-חמש השנים האחרונות).
לקראת תחיית הנגב הרחוק
אל סדום ואל אילת. (הפרק מתאר את הדרכים (עד שנות החמישים של המאה העשרים) באזור סדום-אילת)
הרי הנגב היורדים אל הערבה (הפרק דן במכתשים, נחלים, ונקיקים היורדים אל הערבה. בחלקו השני מתאר גשמים ושיטפונות, וגם תיאור של הצומח והחי בהרי-הנגב המזרחיים והדרומיים).
הערבה. (הפרק דן על האקלים, המים, הצומח, החי, האדם בערבה הצפונית והדרומית)
לאורך ארץ-אדום ממזרח לערבה (הפרק דן במבנה הגאולוגי של הרי אדום, באוצרות הטבע המים, הצומח, ונאות המדבר).
סלע באדום - פטרה
אוצרות הטבע בהרי- הנגב ובערבה. (הפרק דן באוצרות הטבע עד סוף המנדט הבריטי, ובימיה הראשונים של מדינת ישראל כולל פרוט של כל אוצרות הטבע)
התנ"ך לאור מכרות הנחושת הקדומים בערבה.(הפרק דן במכרות הנחושת של שלמה המלך, ובמכרות הנחושת והברזל לאחר תקופת המקרא).
מסילות מצודות-משמר וישובים בנגב המזרחי ובערבה לפנים. (בפרק תיאור הדרכים בתקופת המקרא, דרכים בתקופה הנבאטית-הרומאית-הביזנטית, המצודות ומגדלי השמירה לאורך הדרכים)
לתולדות חלוקתו המדינית של מפרץ-אילת. (הפרק דן בחלוקתו המדינית של המפרץ, גבול ישראל - מצרים וגבול סעודיה - עבר הירדן).
למהותו של מפרץ-אילת. (הפרק דן ומפרט את האקלים של אילת,(טמפרטורות, סופות, גשמים ושיטפונות), החלק השני של הפרק דן על אופי הדגה והאלמוגים בחוף אילת.)
אילת ו-עציון גבר בתקופת המקרא (להארת מסע-אופיר)
מפרץ אילת מימי בית שני עד ימינו. (הפרק מתאר בהרחבה את מפרץ אילת בימי בית שני, פריחתן של אילת ועציון גבר במהלך התקופה הרומית בארץ ישראל ובמהלך-התקופה הביזנטית בארץ ישראל, המפרץ בתקופה הערבית כולל היישוב היהודי בתקופה הערבית, המפרץ מימי נוסעי הצלב עד התקופה העות'מאנית, ולבסוף תיאור עקבה בימי שלטון המנדט הבריטי ועד שנות החמישים של המאה העשרים).
לעתידם של מפרץ אילת, הרי הנגב והערבה
לסיכום, הכרך הרביעי העוסק באילת והנגב הדרומי מרחיב על חקירת ההיסטוריה והארכאולוגיה הקדומה ועד ימינו, על הגאוגרפיה והטופוגרפיה הימית והיבשתית, גבולות, האקלים, החקלאות, משאבי טבע, החי, הצומח וההתיישבות באזור .