לינוטייפ
הערות שוליים

↑  סרטון שהפיק מגיה בניו יורק טיימס, ומקריין מפעיל לינוטייפ, ומתעד הפקת גיליון 2 ביולי 1978 של הניו יורק טיימס, האחרון שסודר בלינוטייפ  Farewell, etaoin shrdlu, בביצוע David Loeb Weiss, סרטון  באתר יוטיוב
1 2  מילון דפוס (תרצ"ג), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Glenn Fleishman, Hot Metal Transforms the Speed of Information – Letter Rip, Medium
↑  Milestones in Machine Typesetting, ארצות הברית: חברת מרגנתלר-לינוטייפ, 1944
↑  John Smith Thompson, History of Composing Machines, Inland printer Company, 1904. (באנגלית)
↑  Harris & Ewing, Mergenthaler, Ottmar, 2nd Linotype Machine With Band, Invented By Him; 3rd Design He Invented. At Smithsonian, www.loc.gov, ‏1917 (באנגלית)
↑  Howard B. Rockman, Intellectual Property Law for Engineers and Scientists, John Wiley & Sons, 2004-07-26. (באנגלית)
↑  Linotype Serial Numbers by Shipping Date, linotype.org
↑  The Invention of the Linotype Machine (Jienne Alhaideri '13) - From Tablet to Tablet: A History of the Book, sites.google.com (ארכיון)
↑  דואר היום, באתר web.nli.org.il
↑  מכונת ניקוד ו"בריאות העם", דבר, 29 במאי 1931
↑  אמצאה לסידור ניקוד במכונת־סידור, קול העם, 14 בינואר 1951
↑  חיפה - לציון השכלול המקצועי במפעלים הקואופרטיביים, דבר, 6 בפברואר 1951
↑  גרשון זילברברג, מן המכבש אל המחשב, דבר, 30 במאי 1975
↑  הערב - המועצה הארצית של פועלי הדפוס, דבר, 28 בינואר 1952
↑  Mergenthaler Linotype Company, Useful Matrix Information, digital reprint by www.CircuitousRoot.com, 1959. (באנגלית)
↑  דף מסחרי שמתאר את "נתך לינוטייפ", באתר rotometals.com(הקישור אינו פעיל)
↑   How Books are Made: "Making Books", בביצוע Encyclopia Britanica Films, Inc, סרטון  באתר יוטיוב סרטון הסברה שחור לבן מ-1947, המדגים שילוב של לינוטייפ וסטריאוטייפינג בתהליך הדפסת ספר (באנגלית)
↑  Teletypes in Typesetting, www.smecc.org
↑  תקוה ווינשטוק, פרנסות בישראל - פועלי דפוס, מעריב, 30 בנובמבר 1951
↑  Compugraphic (Justape), circuitousroot.com
↑  Glenn Fleishman, Hot Metal Transforms the Speed of Information – Letter Rip, Medium
↑  USEFUL MATRIX INFORMATION, Brooklyn, N.Y.: MERGENTHALER LINOTYPE COMPANY, 1937
↑  חברת מרגנתלר-לינוטייפ, LINOTYPE HEBREW FACES, galleyrack.com, ‏לפני 1939
↑  Eric C Nevin, One Art Design, Linotype University | Briar Press | A letterpress community, www.briarpress.org (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007598930205171  BnF: cb160410393 (data)  ISNI: 0000 0001 1034 2125  LCCN: n83046827  NKC: xx0200891  VIAF: 143463654   WorldCat (עם VIAF): 143463654 
אוטמר מרגנתלר (1854–1899), ממציא הלינוטייפ
סדר עברי גוחן על מקלדת הלינוטייפ בדפוס עיתון דבר, 1964
סדר ידני: תיבת אותיות ומקל סדרים
סדר ידני: תיבת אותיות. בתאים הגדולים יותר אותיות נפוצות יותר בשפה, בהן משתמשים יותר. בסיום ההדפסה יש להחזיר כל אות לתא המתאים
גולם, או "סלאג" שנוצק במכונת לינוטייפ. זהו התוצר הסופי של המכונה, והוא מכיל שורת טקסט אחת. הגלופה המלאה, או מסגרת הדפוס, עשויה מגלמים המסודרים אחד מעל השני, ליצירת עמוד שלם בספר, או טור בעיתון
מטריצה של האות A. ניתן להבחין בשתי ה"אוזניים" הקדמיות, בשתי האותיות החרוטות המשמשת ליציקת השורה, כשהסדר בוחר אם להשתמש באות האלטרנטיבית או הראשית, ובשיניים בחלק העליון - אלו משמשות למיון המטריצה, לאחר סיום היציקה
מטריצות לינוטייפ המאייתות את המילה "ויקיפדיה". השורה העליונה בכתב רגיל, והתחתונה בכתב מודגש. רק אחת משתי השורות תמשמ ביציקה. מימין מטריצה נוספת מוטלת על צידה. ניתן לראות את ה"אוזניים" מעל ומתחת לשורת האותיות. כמו כן אפשר להבחין שכל מטריצה היא ברוחב שונה, לפי רוחב האות אותה היא נושאת
איור סכמטי של חתך גלגל התבניות (מימין) והכור (משמאל) בזמן יציקה: הגלגל החליק על צירו לפנים עד שנצמד לשורת המטריצות (1), והכור רכון לפנים, כך שהפיה המחוממת צמודה לחלקה האחורי של התבנית, שנמצאת כרגע בחלקו העליון של הגלגל. כשהבוכנה תידחף מטה (יד המפעיל באיור, להמחשה בלבד. בפועל, הפעלת הבוכנה אוטומטית), יוזרק הנתך לתבנית.
שתי מטריצות. בקרובה, צד היציקה מאיתנו והלאה, והאות החרוטה בצד הנראה היא לסימון בלבד. ניתן להבחין בשיניים, ובשיניים החסרות - במטריצה הקרובה, v, שיניים 1, 5, 6, ו-7 חסרות (הספירה מבחוץ פנימה), ושיניים 2, 3, ו-4 נמצאות
פס המיון, עם המסלולים הבורגיים שמקדמים את המטריצה, שתלויה בשיניה מן הפס. כאשר כל השיניים במטריצה נמצאות מול מסלול חסר בפס, המטריצה תנשור מן הפס, ותחזור לערוץ המתאים לה במחסנית
בתהליך המכונה "סטריאוטייפינג". הדף המקולף מהגלופה, Flong, משמש ליציקת הגלופה השניונית.
טלטייפסטר של לינוטייפ; מנקב סרט הנייר משמאל, הטקסט המיועד לקידוד בחלק העליון, ומימינו המחוונים המורים למפעיל מתי יש להתחיל שורה חדשה. במקלדת יש יותר קלידים מאשר ב-TTY או במכונת כתיבה. בחלקה התחתון ימני של המכונה ניתן לראות את מגירת הקידוד, שמאפשרת ליצור סרט לסידור בגופן שאינו אחד מ"גופני TTS". המגירה מוצגת שלופה למחצה, בזמן החלפה.
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
יחידת ההפעלה, עם קורא הסרט מימין, מחוברת למקלדת המתואמת. מכונת לינוטייפ המצוידת באלה, יוצקת גלמים לפי סרטי נייר שהוקלדו על טלטייפסטר (TTS). משמאל "מעלית הסדר", שמופיעה באיור מפני שיחידת ההפעלה מפעילה גם אותה, לבחירת האות המשנית במטריצה
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
מפעילות TTS, בהוצאת ספרים גדולה. סרטי הנייר המנוקבים מועברים בסיום למחלקת הסדר, שם הם מפעילים מכונת לינוטייפ לייצור הגלמים שמהווים את השורות בספר
מטריצה של ה-Fotosetter של אינטרטייפ, זהה ברוב מאפייניה למטריצת הלינוטייפ - את האות הטבועה שמשמשת ליציקה, מחליף שקף אות במרכז המטריצה, שמשמש בתהליך צילומי