stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שרה קליין-ברסלבי
ספריה > ספרים שערכה

(Les méthodes de travail de Gersonide et le maniement du savoir chez les scolastiques, C. Sirat, S. Klein-Braslavy et O. Weijers (eds.), (Paris: Vrin 2003
עם בנימין אברהמוב ויוסף סדן, מנחה למיכאל - מחקרים בהגות יהודית ומוסלמית מוקדשים לפרופסור מיכאל שורץ, (תל אביב, אוניברסיטת תל אביב, הפקולטה למדעי הרוח ע"ש לסטר וסאלי אנטין, בית הספר למדעי היהדות ע"ש חיים רוזנברג, תש"ע [2009])
ספריה > מבואות

שמונה פרקים : והם הקדמת הרמב"ם לפירושו למסכת אבות, (תרגם מערבית יהודית לעברית בת-ימינו מיכאל שורץ), ירושלים : מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, יד יצחק בן-צבי והאוניברסיטה העברית בירושלים, תשע"א. ISBN 9789652351517 -מבוא נרחב על שמונה פרקים ועל תרגומו של שורץ
ספר יובל לכבודה

ספר יובל לכבודה של פרופ' שרה קליין-ברסלבי, דעת חוברות 74–75, תשע"ג 2013.
כולל רשימת פרסומים ומאמר הערכה של זאב הרוי על תרומתה לחקר הפילוסופיה של הר"ן.
מלון קורינתיה סנקט פטרבורג

| --- | --- |


 מיקום:  שדרות נבסקי 57, סנקט פטרבורג, רוסיה
 סוג המלון:  מלון פאר
 חדרים:  387
 קומות:  7
 ניהול:  מלונות קורינתיה
 בניית המלון
 תאריך פתיחה:  1993
 קואורדינטות:  59°55′55″N 30°21′03″E﻿ / ﻿59.932°N 30.3509°E﻿ / 59.932; 30.3509
 http://www.corinthia.com/en/StPetersburg/home/
 he
 
מלון קורינתיה בסנט פטרבורג, לשעבר מלון נבסקי פאלאס (המכונה בשפה הרוסית Невский Палас), הוא מלון חמישה כוכבים בסנקט פטרבורג, רוסיה והוא מלון פאר הנחשב לאחד הבולטים במלונות רוסיה ונהנה ממוניטין בין-לאומיים. הוא אחד מבתי המלון היוקרתיים ביותר בעיר, לצד מלון אסטוריה ומלון גרנד אירופה.
המלון ממוקם בנייבסקי פרוספקט ולאחרונה הוא עבר הגדלה והרחבה, שבמהלכה שני בניינים היסטוריים משני צדיו שוקמו והצטרפו למתחם המשמש כ-7,000 מ"ר של משרדים, ו-10,000 מ"ר למרכז מסחרי.
המלון מרבה לארח אח"מים ומתחרה על תואר "מלון הדגל" של העיר עם המלון הוותיק, מלון אסטוריה. במלון ישנן שתי מסעדות המשרתות את המלון כולו (מסעדת "אימפריאל" ומסעדת "בירשטוּבֶּה"). במלון מרכז כנסים ומרכז התעמלות.
שרק 2

| --- | --- |

כרזת הסרט בישראל
 מבוסס על:  Shrek!! 
 בימוי:  אנדרו אדמסון קלי אסבורי קונרד ורנון
 הופק בידי:  ג'פרי קצנברג
 תסריט:  אנדרו אדמסון ג'ו סטילמן ג'יי דייוויד סטם דייוויד ווייס
 עריכה:  מייקל אנדרוז, סים אוון-ג'ונס 
 שחקנים ראשיים:  מייק מאיירס אדי מרפי קמרון דיאז ג'ולי אנדרוז אנטוניו בנדרס ג'ון קליז רופרט אוורט ג'ניפר סונדרס
 מדבבים:  מייק מאיירס (שרק) לארי קינג (Doris the Ugly Stepsister) ג'ניפר סונדרס (הפיה הסנדקית) קודי קמרון (Pinocchio, Three Little Pigs) קונרד ורנון (Gingerbread Man) קריס מילר (Magic Mirror) רופרט אוורט (הנסיך מקסים) אנטוניו בנדרס (החתול במגפיים) אדי מרפי (דונקי) ג'ון קליז (King Harold) קמרון דיאז (הנסיכה פיונה) ג'ולי אנדרוז (Queen Lillian) ארון ורנר (Big Bad Wolf) 
 מוזיקה:  הארי גרגסון ויליאמס
 צילום:  Guillaume Aretos 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  דרימוורקס, דרימוורקס הנפשה 
 חברה מפיצה:  דרימוורקס
 שיטת הפצה:  הפצה לאולמות הקולנוע, הורדה דיגיטלית, וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  15 במאי 2004
 משך הקרנה:  93 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט פעולה, סרט הרפתקאות, סרט לכל המשפחה, פנטזיה קומית, סרט פנטזיה, סרט קומדיה, סרט אגדות 
 תקציב:  150,000,000‏$
 הכנסות:  919,838,758‏$
 הכנסות באתר מוג'ו:   shrek2
 פרסים:  מועמד לשני פרסי אוסקר
 סרט קודם:  שרק
 סרט הבא:  שרק השלישי
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
שרק 2 (באנגלית: Shrek 2) הוא סרט המשך לסרט ההנפשה שרק, אשר יצא לאקרנים בשנת 2004, כשלוש שנים לאחר הסרט הראשון. שלוש שנים לאחר יציאת סרט זה, יצא סרט ההמשך שרק השלישי.
השיר "Accidentally in Love" בביצוע להקת Counting Crows, אשר מופיע בסצנת הפתיחה של הסרט, היה מועמד לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר, לפרס גלובוס הזהב לשיר המקורי הטוב ביותר ולפרס גראמי לשיר הטוב ביותר שנכתב לסרט קולנוע, לטלוויזיה או למדיה ויזואלית אחרת.
תקציר העלילה

הסרט מתחיל כאשר מישהו מספר את מה שקרה לפיונה וכשהוא עוצר בסיפור הנסיך מקסים בנה של הפיה הסנדקית מופיע עם סוסו ופוגש את הזאב בטעות שחושב שהוא פיונה, בסרט ההמשך, הזוג הטרי שרק ופיונה חוזרים לביצה שלהם לאחר ירח דבש. ביחד עם דונקי, החמור המדבר והמעצבן. הם מקבלים הזמנה מפתיעה של המלך והמלכה – הוריה של פיונה – אל ארצם כדי לקבל את ברכתם על החתונה, שרק ופיונה חוששים כיצד יגיבו ההורים, לאחר שיראו עם מי התחתנה בתם ומה קרה לה כתוצאה מכך – והם צודקים, רק לאחר הגעתם לארץ "הרחק הרחק מכאן" מגלה פיונה שהיא הייתה בכלל מאורסת, לנסיך יפה תואר, מקסים, שלא מוכן לוותר על המלכות, בסרט זה הם פוגשים את פוס כהחתול במגפיים, בעל מאפיינים של זורו במבטא הספרדי.
דמויות חדשות

החתול במגפיים — בעל המבטא הספרדי שיכול להגדיל את עיניו כך שהוא נראה אחת החיות המתוקות בעולם. המלך הארולד, בלחץ הפיה הסנדקית, שוכר אותו למשימה קשה – להרוג את שרק. פוס מסכים ויום למחרת הוא מוצא את שרק במקום המיועד ומנסה להתקיפו אך ללא הצלחה. פוס מחשיב את החנינה שניתנה לו על ידי שרק כחובה להיות נאמן לו ולהחזיר את חובו. עם הזמן, הוא נהיה חברו הקרוב של החמור וכך גם במשך הסרט השלישי, הוא גם עושה פארודיה על זורו בצורת הלחימה שלו, המבטא הספרדי שלו לבנות ומסמן את האות הראשונה בשמו "P".
הנסיך מקסים — (באנגלית: צ'ארמינג) הוא בנה של הפיה הסנדקית, רוכב על סוס ועובר מכשולים רבים עד להגעתו למגדל, שם אמורה להיות הנסיכה פיונה. לאחר שהוא מגלה שהיא אינה שם, הוא מספר זאת לאימו ומשם הוא נלחם על פיונה באמצעות מעשי זדון ולחצים של הפיה הסנדקית. לאחר שאימו נהרגת, הוא מחליט לבצע הפיכה בממלכת 'הרחק הרחק מכאן' אך פעולותיו נעצרות על ידי שרק וארגון המחתרת של פיונה, ואף בזכות אי רצונם של הנבלים מהאגדות לשתף עמו פעולה.
הפיה הסנדקית — (מופיעה בסרט השני בלבד) הפיה הסנדקית מנהלת חברת שיקויים ענקית. היא בקשר ארוך עם המלך הארולד, שהתחייב לפני שנים רבות לציית לדבריה של הפיה מאחר שקיבל שיקוי "לחיות באושר ועושר" ששינה את מראהו מצפרדע לבן אדם. כשנולדה הנסיכה פיונה, היא ייעצה להארולד לשלוח אותה אל מגדל על מנת להסיר את הקללה והארולד נשמע לה. במהלך הסרט השני הפיה הסנדקית נלחמת על הפרת הקשר בין פיונה לשרק ומנסה לחתן את בנה, הנסיך מקסים, לפיונה. בסוף הסרט היא נהרגת מכישוף הנורה משרביטה.
המלכה ליליאן – מולכת על 'ממלכת הרחק הרחק מכאן' אימה של פיונה ואשתו של הארולד. ליליאן ובעלה, הארולד מזמינים את פיונה ושרק לממלכה. במשך כל הסרט, ליליאן מודאגת ממערכת היחסים שנוצרת בין הארולד לשרק, מההרגשה הנוראית של פיונה ומהחשדות הבלתי פוסקים לגבי תמימות בעלה. בסרט הבא, ליליאן וביתה מקימות ארגון מחתרת נגד הנסיך מקסים ויחדיו, בעזרתו של שרק, הן מצליחות להדוף את הניסיון להפיכה.
המלך הארולד – מולך על 'ממלכת הרחק הרחק מכאן', אביה של פיונה ובעלה של ליליאן. מופיע לראשונה בסרט השני. הוא לא מסכים לקבל את העובדה שפיונה התחתנה עם עוג ומחליט למנוע כל קשר ביניהם, אם כי בהמשך הוא מתחרט אך נכנע ללחץ של הפיה הסנדקית. בסוף הסרט, מתגלה מראהו האמיתי של הארולד – קרפדה, והוא מברך את שרק ופיונה ומצטער על מעשיו. בתחילת הסרט שרק השלישי, הארולד גוסס ומבקש משרק להיות היורש שלו
דוריס – האחות המכוערת, טרנסג'נדרית, עובדת בבר-מסעדה בשם "התפוח המורעל" בו מבקרים יצורים שונים מהאגדות (בדרך כלל נבלים כגון מכשפות רעות, קפטן הוק ועוד).היא מאוהבת בנסיך צ'רמינג ובסוף הסרט השני מנשקת אותו (לא רואים זאת בבירור כיוון שזהו סרט ילדים). במשך הסרט השלישי, היא משתפת פעולה עם פיונה ושאר הנסיכות בארגון המחתרת נגד ההפיכה.
מדבבים

| דמות | מדבב/ת באנגלית | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- | --- |
| שרק | מייק מאיירס | יובל דור |
| הנסיכה פיונה | קמרון דיאז | שרונה נסטוביץ' |
| חמור | אדי מרפי | ליאור כלפון |
| החתול במגפיים | אנטוניו בנדרס | דרור קרן |
| המלכה ליליאן | ג'ולי אנדרוז | יעל עמית |
| המלך הארולד | ג'ון קליז | אלברט כהן |
| הזאב | ארון וורנר | יורם יוספסברג |
| פינוקיו | קודי קמרון | שרון כהן |
| ג'ינג' | קונראד ורנון | שמחה ברבירו |
| ראי הקסם | כריס מילר | גיל קומר |
| הנסיך מקסים | רופרט אוורט | איתי טיראן |
| הפיה הסנדקית | ג'ניפר סונדרס | רמה מסינגר |
| דוריס – האחות המכוערת | לארי קינג (ארצות הברית), ג'ונתן רוס (בריטניה) | רפי גינת |
| קפטן הוק | איאן מקשיין | יחזקאל לזרוב |
פרשת דוד ד'אור

הסרט יצא בארץ ב-1 ביולי 2004 בגרסה מתורגמת ומדובבת וזכה להצלחה. ב-11 ביולי 2004 הורדה הגרסה המדובבת מההקרנות עקב תביעה של הזמר דוד ד'אור על שורה בסרט אשר פוגעת בו, ובה החמור מייעץ לשרק לסרס את החתול (במגפיים), ו"לעשות לו דוד ד'אור שם למטה". יום לאחר מכן המפיצים וד'אור הגיעו לפשרה ולפיה השורה תדובב מחדש ל"[...], ואחר כך נחביא לו את המגפיים".
בעקבות המקרה, במאי הדיבוב שרון כהן פוטר מהפקת הדיבוב העברי של סרטי דרימוורקס, והפקת הדיבוב העברי הועברה לווידאופילם אינטרנשיונל, שם דובבו ארבעה סרטים: "תפוס ת'כריש", "וולאס וגרומיט והארנב הקטלני", "מדגסקר" ו"מעבר ליער". לאחר מכן הושבה הפקת הדיבוב העברי לאולפני אלרום, יחד עם מעקב צמוד אחר כהן בתרגום הנוסח העברי של סרטיהם.
ברוב ההפצות של הסרט נאמרת השורה המתוקנת, ביניהן גרסת ה-DVD, כמו כן הפצות של הסרט בשירותי הזרמת מדיה ובנטפליקס; אולם בגרסת הבלו-ריי שיצאה ב-2011 נעשה שימוש בדיבוב המקורי.
הערות שוליים

↑  הביטוי Prince Charming באנגלית הוא המקבילה העברית לביטוי האביר על הסוס הלבן
↑  שרק 2, רשימת מדבבים בעברית, באתר "אישים"
↑  דנון, יצחק (2004-07-11). "דוד ד`אור מבקש צו מניעה נגד שרק 2; בדיבוב העברי, חיתוך אשכים נקרא 'לעשות לו דוד ד`אור'". Globes. נבדק ב-2021-03-11.
↑  דנון, יצחק (2004-07-12). ""שרק 2" לא יורד מהאקרנים: תביעתו של דוד ד`אור נמחקה לאחר השמטת שמו מהסרט". Globes. נבדק ב-2021-03-11.
| שרק |
| --- | --- | --- |
| סרטים | שרק (2001) • שרק 2 (2004) • שרק השלישי (2007) • שרק לנצח (2010) • שרק 5 (2026) |  |
| סרטונים | שרק 4‎-D‏ (2003) • חג שמח עם שרק (2007) • מי פוחד משרק? (2010) |  |
| ספין אוף | החתול של שרק (2011) • הרפתקאות החתול במגפיים (2015–2018) • החתול של שרק 2: משאלה אחת ודי (2022) |  |
| דמויות | שרק • הנסיכה פיונה • חמור • החתול במגפיים • לורד פרקווד • דמויות נוספות |  |
| פסקולים | שרק • שרק 2 ("Accidentally in Love") • שרק השלישי • שרק לנצח |  |
| שונות | שרק (מחזמר) • שרק! (ספר) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7561111-9  LCCN: no2004055143  LNB: 000343953  VIAF: 181295884   WorldCat (עם VIAF): 181295884
תאודור טולסדורף

| --- | --- |

תאודור טולסדורף מקבל מהיטלר אות הצטיינות
 לידה:  3 בנובמבר 1909 להנארטן, הקיסרות הגרמנית הקיסרות הגרמנית
 פטירה:  25 במאי 1978 (בגיל 68) דורטמונד, גרמניה המערבית גרמניה המערבית
 מדינה:  גרמניה 
 השתייכות:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 תקופת הפעילות:  1934–1945 (כ־11 שנים)
 דרגה:   גנרל לוטננט
 תפקידים בשירות
 מפקד דיוויזיית הפולקסגרנדיר ה-340   מפקד הקורפוס ה-82
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
   צלב האבירים של צלב הברזל עם עלי אלון חרבות ויהלומים   צלב הברזל דרגה ראשונה   צלב הברזל דרגה שנייה   הצלב הגרמני בזהב
 
תאודור טולסדורף (בגרמנית:  Theodor Tolsdorff ;‏3 בנובמבר 1909 – 24 בספטמבר 1978), היה מהבולטים במפקדי הצבא הגרמני במלחמת העולם השנייה, אחד מעשרים-ושבעה מפקדים שקיבלו את העיטור הצבאי הגבוה – צלב האבירים של צלב הברזל עם עלי אלון, חרבות ויהלומים.
קורות חייו > קריירה מוקדמת

טולסדורף נולד ב-3 בנובמבר 1909 בלהנארטן (גר') (כיום בפולין), האימפריה הגרמנית. בהיותו בן חמש פרצה מלחמת העולם הראשונה, וטולסדורף ומשפחתו פונו מביתם בעקבות הפלישה הרוסית לפרוסיה המזרחית. לאחר מותו של אביו בשנת 1919 ירש טולסדורף את אחוזות המשפחה, וניהל אותה תוך שהוא ממשיך את לימודיו בגימנסיה בקניגסברג.
בשנת 1934 התגייס טולסדורף לוורמאכט, והצטרף לרגימנט הרגלים ה-1 בדיוויזיה ה-1. ב-1 בפברואר 1936 הועלה לדרגת סמל, וב-1 ביוני 1936 הועלה לדרגת לויטננט. ב-1 באוקטובר 1938 הועלה טולסדורף לדרגת אובר-לויטננט, וב-1 באפריל 1939 מונה למפקד פלוגת הנ"ט ה-14, שהייתה חלק מרגימנט הרגלים ה-22 בדיוויזיה ה-1.
קורות חייו > מלחמת העולם השנייה

במהלך המערכה בפולין פיקד טולסדורף על פלוגתו, ואף נפצע במהלך הקרבות. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטורי צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה. במהלך המערכה על צרפת שוב לחם טולסדורף עם פלוגתו, ושוב נזקק לטיפול רפואי בעקבות פציעה. במהלך מבצע ברברוסה לחם טולסדורף עם פלוגתו בזירה הצפונית, ואף נפצע 3 פעמים במהלך הקרבות, אך רק ב-21 בנובמבר 1941 הסכים להתפנות לבית חולים. ב-1 בדצמבר אותה שנה הועלה טולסדורף לדרגת האופטמן, וב-4 בדצמבר הוענק לו עיטור צלב האבירים של צלב הברזל. באפריל 1942 חזר טולסדורף לחזית והשתתף בקרבות סביב אגם לדוגה, ובמהלכם אף איבד חלק מרגלו הימנית. ביוני אותה שנה הוענק לו עיטור הצלב הגרמני בזהב, וב-20 בספטמבר נפצע טולסדורף מכדור בראשו. ב-1 בינואר 1943 הועלה טולסדורף לדרגת מיור, ומונה למפקד הגדוד ה-1 ברגימנט הרובאים ה-22. ביולי 1943 השתתף טולסדורף עם גדודו בקרב השלישי על אגם לדוגה, ועל פעולותיו בקרב קיבל ב-15 בספטמבר תוספת עלי אלון לעיטור צלב האבירים של צלב הברזל. בסוף שנת 1943 הועברה הדיוויזיה ה-1 לגזרה הדרומית, שם לחמה באזור ויניצה ואודסה, ובאחד הקרבות נפצע טולסדורף בבטנו. לאחר החלמתו הועלה טולסדורף ב-1 באפריל 1944 לדרגת אוברסט לוטננט, ומונה למדריך בבית הספר הצבאי במץ. ב-14 ביולי אותה שנה הועלה טולסדורף לדרגת אוברסט, ומונה למפקד רגימנט הרגלים ה-22. טולסדורף לחם עם הרגימנט במהלך מבצע בגרטיון בניסיון להשאיר את וילנה בידיים גרמניות, ועל כך קיבל ב-18 ביולי באופן אישי מהיטלר תוספת חרבות לעיטור צלב האבירים של צלב הברזל. בין ה-25 ביולי ל-31 באוגוסט 1944 השתתף טולסדורף בקורס מפקדי דיוויזיות, ולאחר מכן קיבל ב-1 בספטמבר את הפיקוד על דיוויזיית הפולקסגרנדיר ה-340. בתחילה הייתה הדיוויזיה חלק מהקורפוס ה-81 במסגרת הארמייה ה-15, אולם במהלך הקרב על הבליטה הועברה הדיוויזיה תחת פיקוד הקורפוס ה-80 במסגרת הארמייה השביעית, ולחמה עמו בקרבות בבליטה. טולסדורף הצליח להחזיר את כוחותיו לגרמניה, וב-30 בינואר 1945 הועלה לדרגת גנרל מיור. ב-18 במרץ הועלה טולסדורף לדרגת גנרל לוטננט, וקיבל תוספת יהלומים לעיטור צלב האבירים של צלב הברזל. ב-1 באפריל מונה טולסדורף למפקד הקורפוס ה-82, ולחם עמו בקרבות בהסן ובבוואריה. ב-8 במאי 1945 נכנע טולסדורף יחד עם כוחותיו באוסטריה, לכוח מהרגימנט ה-506 מהדיוויזיה המוטסת ה-101 האמריקנית.
קורות חייו > לאחר המלחמה

טולסדורף שוחרר מהשבי ב-9 במאי 1947. לאחר שחרורו עסק טולסדורף בעבודות שונות, ובשנת 1954 נעצר על כך שהורה להרוג עריק ללא צידוק משפטי. טולסדורף נשפט ל-3 וחצי שנות מאסר, אולם זוכה במשפט חוזר. לאחר מכן ניהל חברת אספלט בדורטמונד, וב-25 במאי 1978 מת כתוצאה מתאונה קשה.
הערות שוליים

↑  ובכך היה לאחד הגנרלים הצעירים ביותר בוורמאכט
↑  כניעתו מוצגת במיני סדרה אחים לנשק, שמתארת את סיפורה של פלוגה ה', רגימנט 506, הדיוויזיה המוטסת ה-101 במהלך המלחמה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 130065498  VIAF: 67563091   WorldCat (עם VIAF): 67563091
שמואל חיים לנדוי

| --- | --- |

 לידה:  1892 
 פטירה:  1928 (בגיל 36 בערך) 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 
שמואל חיים לנדוי (שח"ל; ט"ו בשבט ה'תרנ"ב, 13 בפברואר 1892 – ט"ו בסיוון ה'תרפ"ח, 3 ביוני 1928) היה הוגה דעות ממנהיגי תנועת הפועל המזרחי.
תולדות חייו ופועלו > נעוריו ותחילת דרכו

לנדוי נולד בעיירה מאצביטש שבפולין הקונגרסאית (תחת שלטון האימפריה הרוסית). אביו, משה מאיר לנדוי, היה סוחר עצים בר אוריין ומחסידי האדמו"ר רבי ישראל מפילוב, נצר לחסידות קוצק, שפעל לחידוש ההתיישבות בארץ ישראל. כבר בילדותו הפליא בכוח זיכרונו ותפיסתו, כאשר מכל חסידיו של הרבי, הצליח דווקא "הנער כבן שלוש עשרה... אשר החל לחזור על "התורות" של הרבי, מילה במילה, משפט אחר משפט, כשעת יציאתן מפיו של האדמו"ר". למרות היותו של שח"ל כבד פה, צפה לו בנו של ר' ישראל (שהמשיכו בהנהגת החסידות), ר' משה, עתיד מזהיר: "אף על פי ששמואל חיים כבד פה הוא, מובטחני שיהיה מחריב ובונה עולמות במחשבתו ובאמריו, שהרי שואב הוא מבאר אמונת קוצק".
שמואל חיים פנה בגיל 14 ללמוד תורה בעיר לוקוב (שם התגוררו סבו וסבתו מצד אמו), אצל הרב שמואל-שלמה בראון. לאחר מכן למד בעיירה צ'מרניק שבמחוז לובלין. בגיל 18 הוסמך לרבנות. הוא ישב אצל חותנו בצ'מרניק ועבד כסוחר. שם נחשף לעיתוני התקופה ולספריהם של הרבנים יהודה אלקלעי וצבי הירש קלישר. שח"ל הפך לציוני מובהק.
תולדות חייו ופועלו > הפועל המזרחי לאחר מותו של שח"ל

ממשיכי דרכו הפוליטיים של שח"ל בהפועל המזרחי, היו חיים משה שפירא ושלמה זלמן שרגאי. החל מכינונה של מועצת המדינה הזמנית בשנת 1948 ועד לתקופת הכנסת השלישית ב-1955 התמודדה הפועל המזרחי בבחירות לסירוגין כמפלגה עצמאית או במסגרת מפלגת החזית הדתית המאוחדת. בשנת 1956 אוחדו הפועל המזרחי והמזרחי לצורך הקמת תנועת המפד"ל, והפועל המזרחי חדלה מקיומה כתנועה פוליטית, אך סייעה רבות בהקמת יישובים, ומעורבות בחיי הציבור.
תולדות חייו ופועלו > קריאה דתית מודרנית

אליעזר גולדמן טוען שעל בסיס משנת תורה ועבודה שלו, ניתן לראות בשח"ל כלוחם בפונדמנטליזם ושמרנות דתית. לדבריו, בעוד הפונדמנטליזם הדתי רואה את התורה כ"ספר חוקים ומשפטים", משנתו של שח"ל רואה את התורה באופן דינמי יותר.
לקריאה נוספת

חיה פרומר, שח"ל חולם ולוחם, הוצאת ספריית בית אל, 2008.
שבתי דון יחיא, המרד הקדוש, מורשת, 1960.
מקור ראשון: א"י הישראלי, "הרצל שלנו", מוסף השבת, י"ז בסיוון ה'תשס"ח.
מקור ראשון: יוסי אבנרי, "העודנו מורדים?", מוסף השבת, י"ז בסיוון ה'תשס"ח.
הערות שוליים

↑  איגרת תתק"ה, אגרות ראי"ה חלק ג' עמ' רט"ז.
↑  מקים אוהל תורה ועבודה שנה בשנה: ספר השנה להלכה, למחשבת ישראל ולבעיות יהדות, תשל"ח, עמודים 445-447.
↑  מחקרים ועיונים, עמודים 328-9, 1996.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297946505171  ISNI: 0000 0000 7127 9521  LCCN: nr00024131  VIAF: 56450314   WorldCat (עם VIAF): 56450314
מלון קרלטון (קאן)

מלון קרלטון אינטרקונטיננטל
אחת מכיפות המלון
האינטרקונטיננטל קרלטון בקאן (באנגלית: The InterContinental Carlton Cannes) הוא מלון יוקרה בן 338 חדרים שנבנה ב-1909, הממוקם ברחוב La Croisette 58 בקאן שבריביירה הצרפתית והוכרז בידי ממשלת צרפת כבניין היסטורי לאומי.
כחלק מקבוצת המלונות אינטרקונטיננטל, קרלטון מפורסם בכך שהוא מארח את כוכבי תעשיית הסרטים מרחבי תבל במהלך פסטיבל הסרטים השנתי הנערך בקאן. המלון גם מוצג בווידאו קליפ הידוע של אלטון ג'ון משנת 1983 לסינגל "I'm Still Standing". וחזיתו ותוכו הופיעו בווידאו קליפ של ניו אורדר משנת 1993 לסינגל "World ‏(The Price of Love)". המלון גם שימש כאתר צילומים לסרטו של אלפרד היצ'קוק "לתפוס גנב" בכיכובם של גרייס קלי וקרי גראנט.
בעת שהותה במלון קרלטון במהלך פסטיבל הסרטים בקאן של שנת 1955, השחקנית זוכת פרס האוסקר גרייס קלי הצטלמה ונפגשה עם רנייה השלישי, נסיך מונקו, מה שהוביל לבסוף לנישואים בשנת 1956 ולהפיכתה לנסיכה גרייס.
כיפותיו המיוחדות של קרלטון בשתי הפינות המביטות אל הים תוכננו כדי לדמות את שדיה של קרולינה אוטרו (Caroline Otero), לה בל אוטרו ("La Belle Otero"), הקורטיזנה של הריביירה הצרפתית במהלך שנות מלחמת העולם הראשונה. הקומה השביעית המהודרת של קרלטון היא המסעדה הקרויה La Belle Otero לכבודה. בנוסף אליה יש זוג מסעדות פחות פורמליות לה קוט (La Côte) ולה בראסרי (La Brasserie), בקומת הקרקע.
המלון התפרסם גם ב-1994, כשהתרחשה בו אחת הגנבות הגדולות בהיסטוריה. לפי הדיווח נגנבו תכשיטים בשווי של 43 מיליון דולר מחנות התכשיטים של המלון. גם הגנבים וגם התכשיטים לא נמצאו עד עצם היום הזה.
מלון קוסמוס

| --- | --- |

מלון קוסמוס ואנדרטת שארל דה גול (אנ')
 מיקום:  רחוב פרוספקט מירה 150, מוסקבה, רוסיה
 קומות:  25 
 בעלות:  סיסטמה 
 בניית המלון
 תאריך פתיחה:  1979
 קואורדינטות:  55°49′21″N 37°38′49″E﻿ / ﻿55.822552°N 37.647026°E﻿ / 55.822552; 37.647026
 https://www.hotelcosmos.ru
  (למפת מוסקבה מוגדלת) מלון קוסמוס(למפת מוסקבה רגילה) מלון קוסמוס he
 
קוסמוס (ברוסית: Космос) הוא מלון בנפת אלכסייבסקי שבעיר מוסקבה, רוסיה.
מלון קוסמוס נבנה בשנים 1976–1979 כדי לקבל אורחים זרים שצפויים להתארח במוסקבה במשחקי אולימפיאדת מוסקבה. המלון הפך לניסיון הראשון של העבודה המשותפת בין אדריכלי ברית המועצות וצרפת.
ב"קוסמוס" המודרני ישנם 1,777 חדרים. המלון כולל מרכז עסקים עם 7 חדרי ישיבות עבור 10–250 איש ואולם קונגרסים ל-1000 איש, וכן חלל תצוגה של עד 1300 מ"ר. במלון 4 מסעדות, מזכרות, קיוסקי עיתונים ובתי מרקחת, מספרה, מכון יופי ומרכז רפואי.
"קוסמוס" היה אחד מארבעה מלונות סובייטים שהיו בעלי מעמד של "מלון ברמה בינלאומית".
ה"קוסמוס" שימש כאתר צילומים בסרטו של טימור בקממבטוב, משמר היום (סרט, 2006)
תנאי בני גד ובני ראובן

תנאי בני גד ובני ראובן הוא שם כולל לסדרת פרטים הצריכים להתקיים על פי ההלכה בכל תנאי, כדי שתנאי זה יהיה בר תוקף. כל תנאי לוגי כולל שני חלקים "אם ..., אז ...", ובהלכה החלק הראשון נקרא 'תנאי' והחלק השני נקרא 'מעשה'. כאשר יעדרו פרטים אלו מנוסח התנאי, יחול המעשה גם אם התנאי לא יתקיים. שמם של פרטים אלה נגזר מהסיפור התנ"כי על שבט גד ושבט ראובן.
הדינים > מקור הדינים

מקור הדינים הוא בחומש במדבר:
"וַיֹּאמֶר אֲלֵיהֶם מֹשֶׁה אִם תַּעֲשׂוּן אֶת הַדָּבָר הַזֶּה אִם תֵּחָלְצוּ לִפְנֵי ה' לַמִּלְחָמָה: וְעָבַר לָכֶם כָּל חָלוּץ אֶת הַיַּרְדֵּן לִפְנֵי ה' עַד הוֹרִישׁוֹ אֶת אֹיְבָיו מִפָּנָיו: וְנִכְבְּשָׁה הָאָרֶץ לִפְנֵי ה' וְאַחַר תָּשֻׁבוּ וִהְיִיתֶם נְקִיִּים מֵה' וּמִיִּשְׂרָאֵל וְהָיְתָה הָאָרֶץ הַזֹּאת לָכֶם לַאֲחֻזָּה לִפְנֵי ה': וְאִם לֹא תַעֲשׂוּן כֵּן הִנֵּה חֲטָאתֶם לַה' וּדְעוּ חַטַּאתְכֶם אֲשֶׁר תִּמְצָא אֶתְכֶם: בְּנוּ לָכֶם עָרִים לְטַפְּכֶם וּגְדֵרֹת לְצֹנַאֲכֶם וְהַיֹּצֵא מִפִּיכֶם תַּעֲשׂוּ"
בחומש מתואר אודות תנאי שהתנה משה עם בני שבט גד ובני שבט ראובן, בנוגע לקבלתם אחוזת נחלה בעבר הירדן המזרחי, זאת בתנאי שיצאו חלוצים למלחמה לפני אחיהם בעבר הירדן המערבי:
במשנה נלמדו דינים אלו לכל תנאי:
רבי מאיר אומר, כל תנאי שאינו כתנאי בני גד ובני ראובן, אינו תנאי, שנאמר (במדבר לב) ויאמר משה אלהם אם יעברו בני גד ובני ראובן, וכתיב, ואם לא יעברו חלוצים. רבי חנינא בן גמליאל אומר, צריך היה הדבר לאמרו, שאלמלא כן, יש במשמע שאפילו בארץ כנען לא ינחלו.
במשנה יש מחלוקת בין רבי מאיר שלומד שכל תנאי צריך להיות כתנאי בני גד ובני ראובן, משום שכך כתוב בפסוקים, ואילו רבי חנינא בן גמליאל לא לומד זאת משום שהוא מבין שסדר הדברים ספציפית לגבי בני גד ובני ראובן הוא הכרחי משום שאם לא היה כתוב כך אז היה נראה כאילו אף בארץ כנען לא ינחלו. השולחן ערוך פסק כדעת רבי מאיר.
הדינים > פרטי הדינים

בתלמוד מתפרשים מספר פרטים מדין זה. פרטי הדינים הנלמדים מתנאי בני גד ובני ראובן הם:
א. שיהיה המעשה דבר שניתן לבצעו גם על ידי שליח, וכל תנאי שאי אפשר לעשותו על ידי שליח, אין בו גרימה של מעשה ותוצאה, אלא סיבה וחלות דין, ולכן גם אין אפשרות לבטל את חלות הדין על ידי תנאי.
ב. שיהיה התנאי כפול, ויפרש עושה התנאי שאם יתקיים התנאי יהיה המעשה קיים ואם לא יתקיים התנאי יהיה המעשה בטל, ולא יסתפק בפירוש אחד מהצדדים בלבד.
ג. שיהיה הן קודם ללאו: שתחילה יפרש עושה התנאי את הצד החיובי, שאם יתקיים התנאי יהיה המעשה קיים, ורק אחר כך יפרש את הצד השלילי, שאם לא יתקיים התנאי יהיה המעשה בטל.
ד. שיהיה תנאי קודם למעשה: שקודם יפרש עושה התנאי את התנאי ואחר כך יפרש את המעשה, לדוגמה: "אם תתני לי מאתיים זוז יהיו קידושייך קידושין" - צורה תקנית, "קידושייך יהיו 'קידושין אם תתני לי מאתיים זוז" - צורה לא תקנית.
רבי חנינא בן גמליאל חולק על הצורך בתנאי כפול, ונחלקו הראשונים בדעתו אם הוא חולק גם על הצורך בשאר הפרטים הנזכרים.
רובם של הפרטים מתמקדים בדברים שנראו לחכמים כמהותיים לצורך הבהרת דעתו של עושה התנאי.[דרוש מקור] נקטו חכמים שאם לא תובהר דעתו של עושה התנאי די הצורך ייתכן ועושה המעשה רוצה בקיומו גם אם לא יתקיים התנאי, ואף שבנוסף הוא רוצה גם בקיומו של התנאי, אין הוא כורך חלות המעשה עם קיום התנאי.
ראו גם

תנאי (הלכה)
תנאי בית דין
הערות שוליים

↑  שולחן ערוך, אבן העזר, סימן ל"ח, סעיף ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ע"ד, עמוד א'. "תנאה דאפשר לקיומיה על ידי שליח, כי התם - הוי תנאיה תנאה, דלא אפשר לקיומיה על ידי שליח כי התם - לא הוי תנאה." (יהושע היה שליחו של משה במימוש התנאי)
↑  דעת רבי מאיר, תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ס"א, עמוד א'.
1 2  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ע"ה, עמוד ב'.
↑  ראו רש"י ותוספות, מסכת קידושין, דף ס"א, עמוד א'
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
תנאי בית דין

תנאי בית דין הוא תקנה מתקנות חז"ל, המחייבת את הבעל בסיפוק צרכים בסיסיים ועוד (ראה להלן) לאישה שאותה הוא נושא. התקנה קובעת את הימצאותם של תנאים קבועים, שיחולו גם בהיעדר הסכמות הבעל והאישה ואף בניגוד לרצונם. התנאי חל בהסתמך על בית הדין, הרואה את התקיימות התנאים בשטר הכתובה כמובנת מאליה, גם כאשר הם אינם מופיעים בו.
מקור הדין

מקור הדין הוא במשנה במסכת כתובות:
לא כתב לה כתובה בתולה גובה מאתים ואלמנה מנה מפני שהוא תנאי בית דין
משנה זו קובעת כי תשלום כסף הכתובה נחשב לבסיסי במוסד הנישואים, וכי גם אדם שלא כתב כתובה לאשתו בעת הנישואים, וממילא לא התחייב בפירוש לשלם לה - נחשב למחויב בתשלום זה. כך נפסק גם להלכה.
דוגמאות הלכתיות

כתובה - מסמך משפטי מחייב שנלווה לקידושין, אף אם לא נכתב במפורש.
כתובת בנין דכרין - חלק מהכתובה שמבטיח את זכויות בניה של האישה.
חיוב מזונות - זכות האישה להיות ניזונת מנכסי הבעל.
חיוב ריפוי - חובת הבעל לרפא את אשתו כשחלתה. תנאי בית דין זה נכלל בתקנת חיוב מזונות.
חיוב קבורה - חובת הבעל לקבור את אשתו כשמתה, כדרך המדינה. תנאי בית דין זה נתקן כנגד חיוב האישה לתת לבעל את מעשה ידיה; כאיזון בהתחייבויות בעל ואישה.
חיוב פדייה - חובת הבעל לפדות את אשתו כשנשבתה. תנאי בית דין זה נתקן כנגד חיוב האשה לתת לבעל את פירות הנכסי מלוג; ואף הוא כאיזון בהתחייבויות בעל ואישה.
ראו גם

כתובה
כתובת בנין דכרין
תקנת חכמים
הערות שוליים

↑  סט, סעיף א ב, שולחן ערוך, כרך אבן העזר
↑  מסכת כתובות, דף נב, עמוד ב
↑  מסכת כתובות, דף נא, עמוד א, ברש"י שם
↑  לשון הרמב"ם בהלכות אישות פרק יד הלכה כג: מתה אשתו – חייב בקבורתה, ולעשות לה הספד וקינים כדרך כל המדינה. ואפילו עני שבישראל לא יפחתו לו משני חלילין ומקוננת, ואם היה עשיר – הכל לפי כבודו. ואם היה כבודה יתר מכבודו – קוברין אותה לפי כבודה, שהאשה עולה עם בעלה ואינה יורדת אפילו לאחר מותה
↑  דין זה מובא במסכת כתובות, דף מז, עמוד ב וכך היא דעת רוב הפוסקים. אמנם דעת הראב"ן (סימן ל"ג) היא שחיוב הבעל לקבור את אשתו הוא כחיוב כל שבעה קרובים, ולא מתקנת בית דין
↑  מלבד אשה שזינתה בשבי, שלדעת הר"ן (על כתובות דף נא, עמוד ב), אין חיוב על הבעל לפדותה
↑  דין זה מובא במסכת כתובות, דף מז, עמוד ב
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.