stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אחריות רשויות ציבור ועובדי מדינה
סקירת הדין > אחריות עובדי ציבור בדין הישראלי

כאמור, המצב בישראל באשר לחבותם של עובדי ציבור בנזיקין היה בעבר מושתת על העיקרון ש"עובד ציבור אחראי לכל עוולה שעשה, ואם ייתבע לדין על כך ייתבע אישית" (סעיף 7א הקודם לפקודת הנזיקין, שתוקן בתשס"ה).  על גישה זו הושמעה ביקורת רבה מפי מלומדים. אחת מהטענות העיקריות הייתה כי הטלת אחריות אישית על עובדים, שפעלו בתום-לב וללא כוונת זדון, תגרום להרתעת יתר ולהימנעות מפעולה.  פרופ' ישראל גלעד מהאוניברסיטה העברית הציע במאמר משנת 1995 "להרחיב את הפטור לעובד הציבור... כך שיחול על כל מעשה או מחדל שעשה העובד בתום-לב במהלך עבודתו".  ואכן, בשנת 2005 שונה החוק, וכיום נוסח הסעיף קובע כי "לא תוגש תובענה נגד עובד ציבור על מעשה שעשה תוך כדי מילוי תפקידו השלטוני כעובד ציבור, המקים אחריות בנזיקין". עם זאת, נקבע כי כאשר אותו מעשה נעשה ביודעין, מתוך כוונה לגרום נזק, או בשוויון נפש לאפשרות גרימתו, לא יזכה העובד לפטור.  
 
כלומר, כאשר העובד מתרשל ואף כאשר הוא סוטה סטייה חמורה מתפקידו, הוא חסין מפני תביעה. עם זאת, במקרה של סטייה חמורה מתפקיד עומדת לרשות האפשרות לתבוע את העובד תביעת שיפוי. רק במקרים של מעשה מכוון או שוויון נפש, ניתן לתבוע את העובד. ניתן לבקר את נוסח התיקון בשני מישורים. ראשית, עולה השאלה מהו ההבדל בין "סטייה חמורה" לבין "מעשה מכוון". שנית, לא ברור מדוע שוויון נפש נתפס כחמור יותר מסטייה חמורה, שכן על שוויון נפש מוטלת אחריות ועל סטייה חמורה לא. 
 
פסק דין שמדגים את נושא האחריות של עובד ציבור הוא עניין מירו, שם, שוטר שהתארח במסיבה השאיר על ספה את אקדחו הטעון ואחד האורחים הרים את האקדח וירה בבן משפחתו. פסק הדין הטיל אחריות אישית על השוטר בנימוק שלא עמד בסטנדרט ההתנהגות הנדרש משוטרים.
סקירת הדין > הצעת חוק דיני ממונות (הקודיפיקציה האזרחית)

בימים אלה מושלמת הצעת הקודקס האזרחי החדש, שיאגד את רוב המשפט האזרחי בחוק אחד. מכיוון שמדובר בחוק שעומד להסדיר את כל תחום המשפט האזרחי בישראל, תוך עריכת שינויים מהותיים, ראוי להתייחס לשינויים הצפויים בנוגע לאחריות המדינה ושלוחיה בנזיקין. 
 
בתחום הנדון, הצעת החוק אינה מכניסה שינויים מהותיים. סעיף 380 להצעת החוק משאיר על כנו את סעיף 7א לפקודת הנזיקין, ומעניק חסינות לעובד ציבור  שפעל בתום לב. סעיף 381(א) מוסיף פרוצדורה חדשה, שאינה מופיעה בחוק הקיים, לפיה במקרה בו הוגשה תובענה נזיקית נגד עובד מדינה, והמדינה טענה לקיומה של חסינות העובד, המדינה מצורפת להליך התביעה כנתבעת. הסעיפים הבאים קובעים פרוצדורות חדשות בנוגע להסדרת נושא החסינות.
תחולת חוק אחריות המדינה בנזיקין על פעולות לוחמתיות

במדינות רבות, לצד הטלת אחריות נזיקית על המדינה, מסייגים החוקים הרלוונטיים את אחריות המדינה באשר לנזק הנגרם במסגרת פעולות לחימה. גם בישראל ישנה התייחסות בחוק הנזיקים האזרחיים (אחריות המדינה) לנושא זה. סעיף 5 לחוק מעגן את חריג הפעולה המלחמתית וקובע ש"אין המדינה אחראית בנזיקין על מעשה שנעשה על ידי פעולה מלחמתית של צה"ל". כשחוק הנזיקים האזרחיים (אחריות המדינה) נחקק לראשונה הוא לא הגדיר מהי פעולה מלחמתית, דבר שגרם להופעת שתי גישות סותרות לפרשנותו על ידי בתי המשפט עד שנת 2002.
גישה אחת פירשה את החריג בצורה מרחיבה, כך שהוא יחול גם על פעולות מבצעיות שאינן לוחמתיות (כגון שיטור) וגם כאשר לא נשקפה סכנה אובייקטיבית או מיידית לכוח. גישה זו ננקטה, לדוגמה, בפסק הדין עטאללה. במקרה זה מארב לילי של כוח מג"ב ירה בעטאללה בעת שהלך לעבודתו במפעל בלוקים בשכונת רימאל בעזה, תוך הפרה של הוראות פתיחה באש, לאחר שנגמר העוצר, ומבלי שנשקפה לכוח סכנה מעטאללה. כתוצאה מהפגיעה, נקטעה זרועו השמאלית, וניזוקו ידו הימנית ואשכיו. בית המשפט קבע כי מאחר שמדובר במארב התקפי חריג הפעולה המלחמתית חל, והמליץ על פיצויו של עטאללה לפנים משורת-הדין.
גישה שנייה פירשה את החריג בצמצום, כך שיחול רק על פעולות בעלות אופי לוחמתי 'טהור' כשנשקפה לכוחות הביטחון סכנה אובייקטיבית מיידית.  דוגמה לכך ניתן למצוא בפרשת בני-עודה, בו נדרש בית המשפט העליון לדון בגישות הסותרות לראשונה. במקרה זה התעוררה השאלה האם ירי של כוחות צה"ל לעבר מבוקשים נמלטים, מבלי שנשקפה סכנה לחיי החיילים, היא בגדר פעולה מלחמתית. בפסק הדין נקבע שפעולה מלחמתית היא פעולת לחימה, או פעולת מבצעית-צבאית של הצבא. בית המשפט קבע כי מעצר מבוקשים בנסיבות מקרה זה אינו פעולה מלחמתית, ומשום שהחריג איננו חל המדינה יכולה לחוב בנזיקין בשל רשלנות הכוח המבצעי.
בתגובה לפרשנות המצמצמת, הרחיבה הכנסת את החריג באמצעות מספר תיקוני חוק. סעיף מספר 1 לחוק מגדיר פעולה מלחמתית כך: "לרבות כל פעולה של לחימה בטרור, במעשי איבה או בהתקוממות, וכן פעולה לשם מניעתם של טרור, מעשי איבה או התקוממות שהיא פעולה בעלת אופי לוחמתי, בהתחשב במכלול נסיבותיה, ובכלל זה במטרת הפעולה, במיקומה הגאוגרפי או באיום הנשקף לכוח המבצע אותה". בכך, אימצה הכנסת את השיקולים שהתווה בית המשפט העליון בעניין בני עודה. סעיף 5א שהוסף קובע כללים מצמצמים לתביעות נזיקיות מן הסוג הנדון; סעיף 5ב החיל את הסייג גם על ארגוני טרור ונתינים של מדינת אויב. סעיף 5ג צמצם עוד יותר את אחריות המדינה. הוא קבע שככלל, המדינה אינה אחראית לנזק שנגרם באזור עימות בשל מעשה שביצעו כוחות הביטחון.
בפסק-דין עדאלה נגד מדינת ישראל תקפו העותרים את התיקונים לחוק, בטענה שהם פוגעים בזכויות המעוגנות בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו. השופט ברק פסל את סעיף 5ג בנימוק שהוא אינו עומד בתנאי פסקת ההגבלה.
מבט לעתיד

עד עתה עמדנו על מגמות שונות בפסיקה הישראלית בנוגע לאחריות המדינה. ניתן לומר שהפסיקה עסקה במגוון סוגיות רלוונטיות בנושא זה. לאורך השנים, הרחיבה הפסיקה את אחריות המדינה, וביטלה חסינויות שעמדו למדינה, כגון הטלת אחריות על מחדלים או גרימת נזק בלתי ממוני. בנוסף, דנה הפסיקה בהרחבה בנושא של חריג שיקול הדעת, דיון שהגיע לשיאו בפרשת לוי. כאמור, אימצה הפסיקה את ההלכה האמריקנית בנושא, ובכך צמצמה במידת-מה את אחריות המדינה. עם זאת, ראוי להזכיר שהלכה מצמצמת זו היא יוצאת דופן בנוף הכללי של הרחבת אחריות המדינה. 
 
השאלה המרכזית היא עד לאן תורחב אחריותה של המדינה. פסק הדין בעניין מלכיה, בו עסקנו לעיל, ממחיש היטב שאלה זו. מפסק-הדין משתמע שניתן לחייב את המדינה באחריות מוחלטת בנזיקין (במקרה הספציפי העותרים לא טענו טענה זו ולכן לא נוצרה הלכה בנושא). כלומר, ייתכן שאפשר להטיל על המדינה אחריות גם כאשר לא התרשלה, אך פעולתה הסבה נזק. המקרים בהם תוטל אחריות מוחלטת שכזו לפי פסק-הדין, הם מקרים בהם ניכר שזוהי התוצאה ההוגנת, שכן היא מפזרת את הנזק על כל הנהנים מהפעולה, וכך הנטל אינו נופל על הניזוק בלבד. אולם, לא ברור עדיין עד כמה ניתן "למתוח" אמירה זו. נראה שבית המשפט יצטרך בעתיד לקבוע גבולות ברורים יותר לאמירה זו של השופט ברק. 
 
אחד הרציונלים להרחבת האחריות הנזיקית הוא מעורבותה ההולכת וגוברת של המדינה בתחומים רבים של חיינו. ואולם בשנים האחרונות אנו עדים לתהליך הפוך של צמצום מעורבות המדינה, בדמות מגמת ההפרטה. ממגמה זו עולות שתי שאלות. ראשית, כיצד תשפיע מגמת ההפרטה על הדוקטרינה של אחריות המדינה, ובפרט האם תביא לצמצומה. שנית, האם יתעוררו תביעות כנגד עצם תהליך ההפרטה – האם ניתן להגדיר הפרטה כרשלנית, ולתבוע את המדינה בנזיקין על תוצאות ההליך ותקינותו ? 
 
סוגיה נוספת היא זו העוסקת בפעולה לוחמתית. לאורך השנים בתי המשפט והכנסת הרחיבו משמעותית את תחולת חריג הפעולה המלחמתית, כך שכיום הוא חל על פעולות שיטוריות שאינן לוחמתיות, ובמקרים בהם לא נשפקה סכנה אובייקטייבית או מיידית לכוח. מספר חוקרים טענו כי אין מניעה תאורטית לתחולת דיני הנזיקין לפעולות לוחמתיות עוולתיות, ואף כי ישנם יתרונות לתחולה זו וכפועל יוצא לצמצום או ביטול החריג.  ביקורות הושמעו גם כלפי החסמים הפרוצדורלים שהחוק והפרקטיקה מעגנים המונעים מתובעים פוטנציאליים מלעמוד על זכויותיהם. עם זאת, בתי המשפט והמדינה ממשיכים בהרחבה ההדרגתית של החריג.
ראו גם

מלחמה בדיני הנזיקין
אחריות שילוחית ואחריות מעביד
לקריאה נוספת

י' גלעד,  "האחריות בנזיקין של רשויות ציבור ועובדי ציבור (חלק ראשון)", משפט וממשל ב' (תשנ"ה), 339
י' גלעד,  "האחריות בנזיקין של רשויות ציבור ועובדי ציבור (חלק שני)", משפט וממשל ג' (תשנ"ה), 55
E.M Borchard, Tort Liability of the State, 12(1) Journal of Comparative Legislation and International Law (1930)
חוק הנזיקים האזרחיים (אחריות המדינה) תשי"ב-1952
28U.S.C. sec. 2674
ע"א 862/80 עיריית חדרה נ' אהרון זהר  פ"ד לז(3) 757
ע"א 243/83 עיריית ירושלים נ' אלי גורדון  פ"ד לט(1) 113
בג"ץ 4541/94 אליס מילר נ' שר הביטחון פ"ד מ"ט(4) 94
(Dalehite v. United States, 346 U.S. 15 (1953
ע"א 6296/00 קיבוץ מלכיה נ. מדינת ישראל, פ"ד נח (6) 16
East Suffolk Rivers Catchment Board v. Kent [1941] A.C. 74
Anns v. Merton London Borough Council [1978] A.C. 728
(Murphy v  Brentwood District Council, [1991] 1 A.C. 398 (H.L
Anns and the law of negligence, Mr. Justice John Major, current to: April 11, 2001
Yuen Kun-yeu v. A-G of Hong Kong [1987] 1 All E.R. 705
Rigby v. Chief Constable of Northamptonshire [1985] 2 All E.R. 985
Amy M. Hackman, The Discretionary Function Exception To The Federal Tort Claims Act: How Much  Is Enough? 19 Campbell L. Rev. 411 (1997) 412
(Indian Towing Co. v. U.S.350 U.S 61 (1955
United States v. S.A. Empresa de Viacao Aerea Rio Grandense (Varig Airlines), 467 U.S 797 (1984)
(Berkovitz  v. U.S. 486 U.S (1988
(Gaubert v. U.S, 499 U.S (1988
תא (חי') 14036/97, דרור רות נ' פקד אהרון אנגל במשטרת ישראל
פקודת הנזיקין: נוסח חדש
חוק הנזיקים האזרחיים (אחריות המדינה), התשי"ב-1952
ע"א 247/55 סרג עדין בע"מ נ' ראש העיר ת"א-יפו, פ"ד יא 1110
ע"א 110/65 שחאדה נ' חילו, פ"ד כ(1) 163
ע"א 224/51 נעה פריצקר נ'  משה פרידמן, פ"ד ז 674
ע"א 114/60, מדינת ישראל נ' חואטי, פ"ד טז 209
ע"א 61/89 מ.י. נ' אייגר, פ"ד מה(1) 580
ע"א 343/74 רחל ואברהם גרובנר נ' עיריית חיפה פ"ד ל(1) 141
ע"א 684/76 אייל נ' פוקסמן, פ"ד לא(3) 349
ע"א 145/80 ועקנין נ' המועצה המקומית בית-שמש, פ"ד לז(1) 113
ע"א 1081/00 אבנעל חברה להפצה בע"מ נ' מדינת ישראל, נט (5) 193
Hill v. Chief Constable of West Yorkshire [1989] A.C. 53
ע"א 8199/01 עזבון מירו ז"ל ואח' נ. מירו ואח' פ"ד נז (2) 785
הצעת חוק דיני ממונות (הקודיפיקציה האזרחית)
בג"ץ 8276/05 עדאלה המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי נ' שר הביטחון (טרם פורסם, ניתן ב-30-8-2006)
ע"א 5964/92 בני עודה נ' מדינת ישראל, פ"ד נו(4) 1
הערות שוליים

1 2 3 4  ע"א 915/91 מדינת ישראל נ. לוי פ"ד מח (3) 45
↑  ע"א 653/97 חברת מרכז ברוך וציפורה בע"מ נ. עיריית תל אביב - יפו ואח' פ"ד נג (5) 817
↑  ע"א 1678/01 פנחסי נ. וייס, פ"ד נח (5) 167
↑  תא (חי') 512/98 נעים עזרא נ' סקאי קלאב בע"מ
↑  תא (י-ם) 3970/98 יצחק גולדשטיין נ' מדינת ישראל
↑  תא (חי') 494/03 עזבון המנוח מריח אפכאר ז"ל נ' תנועת הצופים הערבים והדרוזים
↑  ע"א (ת"א)  1075/01 מדינת ישראל נ' סירקוס בלהה ואברהם
↑  Dr. Haim Abraham, The War on Compensation: Troubling Signs for Civilian Casualties in the Gaza Strip, EJIL: Talk!, ‏2021-06-14 (ב־)
↑  Yaël Ronen, Avoid or Compensate-Liability for Incidental Injury to Civilians Inflections during Armed Conflict, Vand. J. Transnat'l L. 42, 2009, עמ' 181
↑  Haim Abraham, Tort Liability for Belligerent Wrongs, Oxford Journal of Legal Studies 39, 2019-12-01, עמ' 808–833 doi: 10.1093/ojls/gqz025
↑  Abraham, Haim (2024). Tort Liability in Warfare: States' Wrongs and Civilians' Rights. Oxford University Press. ISBN 9780198893356.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: date and year (link)
↑  Gilat Bachar, Access Denied—Using Procedure to Restrict Tort Litigation: The Israeli-Palestinian Experience, Chicago-Kent Law Review 92, 2018-03-06, עמ' 841
| דיני נזיקין |
| --- | --- | --- |
| העוולות הספציפיות | תקיפה • כליאת שווא • גרם הפרת חוזה • הסגת גבול • הפרת חוזה נישואין והפרת חוזה עקב שביתה והשבתה כחריג לגרם הפרת חוזה • מטרד לציבור • מטרד ליחיד • הפרעה לאור שמש ומניעת תמיכה • תרמית • שליחת יד • נגישה |  |
| עוולת הפרת חובה חקוקה | הפרת חובה חקוקה |  |
| עוולת הרשלנות | התרשלות • חובת הזהירות • הדבר מעיד על עצמו • חובת הראיה ברשלנות |  |
| קשר סיבתי | קשר סיבתי משפטי • קשר סיבתי עובדתי |  |
| נזק | נזק כלכלי טהור • נזקי ריקושט • נזק בלתי ממוני טהור • גולגולת דקה • פגיעה באוטונומיה • ריחוק הנזק • עקרון הקטנת הנזק |  |
| נזיקין מתחום הרפואה | רשלנות רפואית • הסכמה מדעת • הולדה בעוולה • הפלה בעוולה • חוק זכויות החולה |  |
| לשון הרע | ההגנה על הפרטיות בנזיקין • לשון הרע על המת ולשון הרע על ציבור • הגנת "אמת דיברתי" בלשון הרע • הגנת תום הלב בלשון הרע |  |
| עוולות מסחריות | גנבת עין • פגמי ייצור והעדר אזהרות • גזל סוד מסחרי • פגמי תכנון |  |
| עוולות חוקתיות | עוולות חוקתיות |  |
| הגנות | מעשה של מה בכך • קטין • הגנה עצמית • כורח |  |
| דוקטרינות המשפיעות על החיוב בנזיקין | אשם תורם כהגנה מוחלטת • אשם תורם כהגנה יחסית • הסתכנות מרצון • אשם תורם וקטינים • מעילה בת עוולה לא תצמח תרופה • התיישנות בנזיקין |  |
| ריבוי מעוולים | ריבוי מעוולים • מעוולים במשותף • נזק שאינו ניתן לחלוקה |  |
| אחריות שילוחית | אחריות שילוחית ואחריות מעביד • אחריות מעסיק קבלן • אחריות משתף ומשדל • אחריות רשויות ציבור ועובדי מדינה |  |
| פיצויים | פיצויים עונשיים • הטבת נזקי גוף • תשלום עתי ותשלום חד-פעמי • פיצוי ללא הוכחת נזק |  |
| מטרות דיני הנזיקין | צדק מתקן • צדק חלוקתי • הרתעה |  |
| ערכים נוספים בדיני נזיקין | כללי ברירת הדין • המחאת תביעה • מלחמה בדיני הנזיקין • מחדלים בנזיקין |  |
הרי אומינקה

| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  2,400 מ' 
 שטח:  47,893 קמ"ר 
 מדינה:  קנדה 
 מיקום:  קולומביה הבריטית, קנדהקנדה
 רכס הרים:  ההרים הפנימיים 
 אורך הרכס:  300 ק"מ 
 קואורדינטות:  56°30′N 125°30′W﻿ / ﻿56.5°N 125.5°W﻿ / 56.5; -125.5
  (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הרי אומינקה(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הרי אומינקה(למפת קולומביה הבריטית רגילה) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפ. מע יוקון אלסקה האוקיינוס השקט הרי אומינקה(למפת קולומביה הבריטית מוגדלת) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפון-מערביות יוקון אלסקה האוקיינוס השקט הרי אומינקה
 
הרי אומינקה (באנגלית: Omineca Mountains) או "האומינקה" ("Ominecas"), הם קבוצה של רכסי ההרים בצפון-מרכז פרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה.
הגבול הצפוני של הרים אלה הוא נהר פינליי, הגבול המזרחי הוא בקע הרי הרוקי (ואגם ויליסטון), הגבול הדרומי הם אגמי ניישן. מדרום להרי האומינקה מצוי מישור נצ'אקו, ממערב מצויים הרי סקינה והרי הייזלטון, מצפון לאומינקה מצוי מישור ספאציזי ורכסי סטיקיין, וממזרח (מעבר לבקע הרי הרוקי) מצויים רכסי מוסקווא.
הרי אומניקה מהווים חלק מקו פרשת המים של אמריקה (שבאזור זה מפריד בין הנחלים והנהרות הזורמים לכיוון האוקיינוס השקט, לבין אלה שזורמים לאוקיינוס הארקטי).
שטח ההרים 47,893 קמ"ר והם מגיעים לגובה של 2,400 מטרים מעל פני הים.
רכסי הרים

רכסי הרים המהווים חלק מהרי האומינקה:
רכסי פינליי
רכס באטלר
רכס ראסל
רכסי הוגם
רכס אקסלגולד
רכס קאריבו הארט
רכס קונלי
רכס מיטצ'ל
רכס סיקאני
רכס סיטליקה
רכס וייטל
רכס מטסנטן
רכס סמיואל בלק
רכסי סוואנל
רכס אספי
רכס פישינג
רכס ג'רמנסן
רכס אינג'ניקה
רכס קוואניקה
רכס קוון יוטאסי
רכס ליי
רכס מק'קונל
רכס אוסילינקה
רכס פיק
רכס טנאקיהי
רכס טוצ'ה
רכס וולברין
רכס רדה
רכסי טאטלאטוי
לקריאה נוספת

S. Holland, Landforms of British Columbia, Province of British Columbia, 1976, pp 63-65
הערות שוליים

↑  אתר אנציקלופדיית ההרים הקנדית
| ההרים הפנימיים |
| --- | --- | --- |
| רכסי הרים | או. קיי. • אווויג'י • אומינקה • אוסילינקה • אטנה • איגלנסט • אינג'ניקה • אספי • אקסלגולד • באביין • באטלר • באלקלי • בורנייט • בידי • בייט • ג'רמנסן • דריפטווד • האוסון • הארט • הוגם • הורסראנץ' • הייזלטון • וולברין • וייטסייל • טאהצה • טאקלה • טויה • טוצ'ה • טלקווה • טנקיהי • לבל • ליי • מוריס • מטסאנטאן • מיטשל • מקונל • נס • סוואנל • סטראטה • סיבולה • סיטליקה • סיפטון • סיקאני • סמיואל בלק • ספקטרום • סקינה • פאטולו • פינליי • פיק • פישינג • צ'יקמין • קאסאלקה • קאריבו הארט • קוואניקה • קוון יוטאסי • קונלי • קורמייר • קלאפאן • קצ'יקה • ראסל • רדה • רובי |  |
| הרים | אייס • אש • דארק • האוסון • וימפר • טאדדה • לבל • מוריין • מיהאז • נאנוק • ניישן • סטורם • ספאציזי • ספינקס • ספקטרום • קדה • קלאסטליין • קרטונה • קרונין |  |
| נהרות | אומינקה • אוסילינקה • אינג'ניקה • ג'רמנסן • מידל |  |
| אגמים | בר • טאקלה |  |
| פארקים פרובינציאליים | אגם באבין • אטלין • צ'ייס • קרחון בר |  |
הרי ראנגנים

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מדינה:  קוריאה הצפונית 
 מיקום:  קוריאה הצפוניתקוריאה הצפונית
 קואורדינטות:  41°18′22″N 127°40′38″E﻿ / ﻿41.30611111°N 127.67722222°E﻿ / 41.30611111; 127.67722222
  (למפת קוריאה הצפונית מוגדלת) פיונגיאנג המהונג צ'ונגג'ין נאמפו וונסן סינוויג'ו טאנצ'ון קאצ'ון קסונג סריוון הרפובליקה העממית של סין  רו. קוריאה הדרומית  ים יפן הים הצהוב הרי ראנגנים(למפת קוריאה הצפונית רגילה) פיונגיאנג המהונג צ'ונגג'ין נאמפו וונסן סינוויג'ו טאנצ'ון קאצ'ון קסונג סריוון הרפובליקה העממית של סין  רו. קוריאה הדרומית  ים יפן הים הצהוב הרי ראנגנים
 
רכס הרי ראנגנים (בקוריאנית: 낭림산맥) הוא רכס הרים בקוריאה הצפונית המשתרע מצפון לדרום המדינה. הרכס מהווה מקור לכמה מהנהרות המרכזיים החוצים את קוריאה הצפונית, ביניהם נהר טאדונג אשר ממשיך לכיוון פיונגיאנג ועד לעיר נאמפו, שם נשפך לים הצהוב.
צידו המזרחי של הרכס מתאפיין בפסגות ההרים הגבוהות ביותר, כאשר ככל שמתקדמים לכיוון מערב, כך יורד בממוצע גובה הפסגות.
הפסגה הגבוהה ביותר ברכס היא פסגת ואגאלבונג (Wagalbong), בגובה של 2,260 מטר.
מאחר שרכס ההרים משתרע מכיוון צפון לדרום, הדבר יוצר קושי בהתניידות בין חלקה המזרחי והמערבי של קוריאה הצפונית, עובדה שעודנה בעלת השפעה על הכלכלה, החברה, וחיי היום יום של תושבי האזור.
שם הרכס

בעוד שבקוריאה הצפונית רכס ההרים מכונה רכס ראנגנים (Rangnim), בקוריאה הדרומית הוא מכונה רכס נאנגנים (Nangnim). עם זאת, מדובר למעשה באותו השם, כאשר הבדלי ההגיה נובעים מהשוני בניב בין שתי המדינות.
ראו גם

גאוגרפיה של קוריאה הצפונית
הרי קונקורד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  3,160 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  ההרים הטראנס-אנטארקטיים 
 אורך הרכס:  400 ק"מ 
 קואורדינטות:  71°35′00″S 165°10′00″E﻿ / ﻿71.583333333333°S 165.16666666667°E﻿ / -71.583333333333; 165.16666666667
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהרי קונקורד(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהרי קונקורד
 
הרי קונקורד (באנגלית: Concord Mountains; מילולית: הרי ההסכמה או הרי ההדדיות) היא קבוצת רכסי ההרים בחוף פנל, בין כף ויליאמס וכף אדייר בצפון מערב ארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה.
הקבוצה כוללת את רכס אוורט, רכס מיראביטו, רכס קינג, מאסיף ליץ', רכס קוורציט המזרחי, ורכס קוורציט המערבי.
אורכה של קבוצת הרכסים 400 קילומטרים, וגובהם המקסימלי 3,160 מטרים מעל פני הים. גובהם הממוצע של ההרים 1,161 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה

הרכס מופה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית בהתבסס על סקרים ועל תצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית במסגרת מבצע קפיצה גבוהה בין השנים 1960–1963.
שמו של הרכס ניתן לו על ידי משלחת הסקר הגאולוגי האנטארקטי של ניו זילנד על מנת לסמל את ההסכמה וההדדיות הבינלאומית בחקר אנטארקטיקה, ואת העובדה שחמש מדינות שיתפו פעולה בחקר אזור זה של אנטארקטיקה.
הערות שוליים

1 2 3 4  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  מידע גאוגרפי
↑  מידע גאוגרפי ותצלום לוויין
הרי ויקטורי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  2,193 מ' 
 מיקום:  ארץ ויקטוריה,
 רכס הרים:  ההרים הטראנס-אנטארקטיים 
 קואורדינטות:  72°40′00″S 168°00′00″E﻿ / ﻿72.666666666667°S 168°E﻿ / -72.666666666667; 168
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהרי ויקטורי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהרי ויקטורי
 
הרי ויקטורי (באנגלית: Victory Mountains) הם רכס הרים בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה.
אורכו של הרכס ב-160 קילומטרים, ורוחבו 80 קילומטרים. קצות הרכס הם קרחון מרינר, קרחון טאקר וים רוס.
הר רידולס מגיע לגובה של מעל 3,000 מ'.
היסטוריה

אזור ההרים הקרוב לים רוס התגלה ומופה על ידי משלחות המחקר של רוס, בורשקרווינק, סקוט ושקלטון.
מיפוי אזור מרכז ההרים בוצע באמצעות תצלומי אוויר של צי ארצות הברית, ומשלחות סקר של ניו זילנד וארצות הברית בין השנים 1950 ו-1960.
שם הרכס ניתן לו על ידי משלחת הסקר הגאולוגי האנטארקטי של ניו זילנד בגלל קרבת ההרים להרי האדמירליות - והקשר לניצחונות הימיים של הצי המלכותי הבריטי.
אתרים עיקריים בהרי ויקטורי

| הרי ויקטורי |
| --- | --- | --- |
| רכסי הרים | אוונס • בארקר • בייקר • הנדלר • מילן • מלטה • קלאפ • קרטוגרפים • קרטר |  |
| הרים | אולדריג' • אלברטס • בוס • בראמבל • ברוסטר • ברטון • ברטלן • גלס • הד • הרינגטון • מקדונלד • נורת'האמפטון • ניו ייר • סירק • פיליפס • פירסון • קאפלינג • קולינס • קונרד |  |
| מעברי הרים | בנייטד • טובוגאן • סופט סנואו |  |
| נונאטאקים | נונאטאק נלסון |  |
| קרחונים | אולסון • אוסוגה • אינגהם • אלדר • באוורס • בארג • בר • בורכגרווינק • בייקר • דיוואלד • הירפילד • המפריז • הנד • ווד • וייטהול • טאקר • טריינר • טרפלגר • לאנגוואד • ליין • לנסן • מרינר • פרל הארבור • קולסטון • קרול • רודולף |  |
הערות שוליים

1 2 3 4  מידע גאוגרפי והיסטורי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 237008677   WorldCat (עם VIAF): 237008677
הר קרומוול (קנדה)

ערך זה עוסק בהר בהרי הרוקי הקנדיים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  3,380 מ' 
 מדינה:  קנדה 
 מיקום:  אלברטה, קנדהקנדה
 רכס הרים:  רכס סר וינסטון צ'רצ'יל 
 קואורדינטות:  52°16′10″N 117°23′31″W﻿ / ﻿52.2694°N 117.392°W﻿ / 52.2694; -117.392
  (למפת אלברטה מוגדלת) אדמונטון קלגרי רד דיר לת'ברידג' מדיסין הט גרנד פריירי קולומביה הבריטית הטריטוריות הצפון-מערביות ססקצ'ואן ארצות הבריתהר קרומוול(למפת אלברטה רגילה) אדמונטון קלגרי רד דיר לת'ברידג' מדיסין הט גרנד פריירי קולומביה הבריטית הטריטוריות הצפון-מערביות ססקצ'ואן ארצות הבריתהר קרומוול
 
הר קרומוול (באנגלית: Mount Cromwell) הוא הר בהרי הרוקי הקנדיים, הממוקם בעמק נהר סאנואפטה, בשטח הפארק הלאומי ג'ספר, בפרובינציית אלברטה שבקנדה.
גובהו של ההר 3,380 מטרים מעל פני הים - ההר ה-32 בגובהו הבאלברטה, ההר הוא חלק מרכס וינסטון צ'רצ'יל והוא ממוקם כשני קילומטים מצפון לפסגת סטאטפילד.
היסטוריה > מקור השם

שמו של ההר ניתן לו בשנת 1972 על ידי ג'י. מונרו תורינגטון (J. Monroe Thorington) והוא נקרא על שם אוליבר איטון (טוני) קרומוול (Oliver Eaton (Tony) Cromwell), מטפס הרים אמריקאי, אשר היה הראשון שטיפס על פסגות רבות בהרי הרוקי הקנדיים.
היסטוריה > הטיפוס על הפסגה

הראשונים שהגיעו לפסגת הר קרומוול היו א. קרומוול (E. Cromwell), א. קרומוול הבן (E. Cromwell jr), פ. ס. נורת' (F.S. North), ג'. מונרו תורינגטון, ומורה הדרך אדוארד פיוז הבן (Edward Feuz jr) בשנת 1938.
בשנת 2005, טיפס ביל קורבט לפסגת הר קרומוול, מדד את גובהו של ההר באמצעות ה-GPS שלו והגיע למסקנה שגובהו של ההר 3,354 מטרים (11,006 רגל), ולכן הוא כלל את ההר בספרו "ההרים שגובהם מעל 11,000 רגל בהרי הרוקי" (The 11,000ers of the Canadian Rockies).
לקריאה נוספת

• Bill Corbett, , P 79
הערות שוליים

1 2 3  הר קרומוול מידע גאוגרפי והיסטורי באתר אנציקלופדיית ההרים הקנדית
↑  לפי מקור אחר גובהו של ההר 3,330 מטרים מעל פני הים
↑  לפי מקור שלישי גובהו 3,355 מטרים מעל פני הים
↑  הרי אלברטה לפי גובהם
הרי הייזלטון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  961 מ' 
 שטח:  25,118 קמ"ר 
 מדינה:  קנדה 
 מיקום:  קולומביה הבריטית, קנדהקנדה
 רכס הרים:  ההרים הפנימיים 
 קואורדינטות:  53°44′N 126°24′W﻿ / ﻿53.73°N 126.4°W﻿ / 53.73; -126.4
  (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הרי הייזלטון(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הרי הייזלטון(למפת קולומביה הבריטית רגילה) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפ. מע יוקון אלסקה האוקיינוס השקט הרי הייזלטון(למפת קולומביה הבריטית מוגדלת) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפון-מערביות יוקון אלסקה האוקיינוס השקט הרי הייזלטון
 
הרי הייזלטון (באנגלית: Hazelton Mountains) הם קבוצת רכסי הרים המהווים את החלק היבשתי של רכסי קיטימט בצפון מערב פרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה.
שטח הרכסים 25,118 קמ"ר, גובהם 961 מטרים מעל פני הים, והם ממוקמים צפונית למאגר נצ'אקו, בין נהר נאס לרמת נצ'אקו, ובין הרי החוף לנהר באלקליי.
הרי הייזלטון מהווים חלק מההרים הפנימיים. ממערב להם מצויים רכסי קיטימט, וממזרח להם הרי סקינה. מצפון להרי הייזלטון, מעבר לנהר נאס, מצויים הרי הגבול.
תת רכסים

הרי הייזלטון כוללים כמה תת-רכסים:
צפונית לנהר סקינה:
רכסי נאס
רכסי נאס כוללים את הר הגעש הפעיל חרוט ציקס.
רכס קיספיוקס
דרומית לנהר סקינה:
רכסי באקלי, בהם פסגות שבע האחיות, שהן הגבוהות בהרי הייזלטון
רכס בורנייט
רכס האוסון, שפסגתו הגבוהה ביותר היא פסגת האוסון
רכס או. קיי.
רכס רושה דבולה
רכס טלקווה
רכסי טאהצה הכוללים את:
רכס צ'יקאמין
רכס קאסאלקה
רכס מוריס
רכס סיבולה
רכס טוצ'קוונייאלה
רכס וייטסייל
רכס פאטולו
לקריאה נוספת

מידע גאוגרפי:
Stuart S. Holland, , PP 57-58
העדרם של קרחונים בהרי הייזלטון:
Jane G. Ferrigno, , PP 16-17