stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנצפאליטיס לתארגיקה
גורמים

הסיבות ל־אנצפאליטיס לתארגיקה אינן ברורות. אף על פי שבעבר האמינו שקיים קשר בינה למגפת השפעת הספרדית, מחקר מודרני מספק טיעונים נגד טענה זו. כמה מחקרים חקרו את מקורותיה בתגובה אוטואימונית, לתגובה חיסונית לפתולוגיות של מחלות זיהומיות – ויראליות וחיידקיות, כמו במקרה של שפעת, כאשר קשר עם דלקת המוח ברור. פרקינסוניזם פוסט-אנצפליטי תועד בבירור בעקבות התפרצות של Encephalitis lethargica בעקבות מגפת השפעת של 1918; עדות לסיבה ויראלית לתסמיני פרקינסון היא נסיבתית (אפידמיולוגית, ומציאת אנטיגנים לשפעת בחולי Encephalitis lethargica), בעוד שהראיות הטוענות נגד סיבה זו הן מהסוג השלילי (לדוגמה, חוסר ב-RNA ויראלי בחומר מוח פרקינסוני פוסט-אנצפליטי).
הנוירולוג הגרמני פליקס שטרן, שבדק מאות חולי אנצפאליטיס לתארגיקה במהלך שנות ה-20, ציין כי ה-אנצפאליטיס לתארגיקה שלהם התפתחה בדרך כלל עם הזמן:
התסמינים המוקדמים יישלטו בעיקר על ידי ישנוניות או ערנות.
סימפטום שני יוביל למשבר אוקולוגירי הזיות ומחלה דמוית שפעת.
התסמין השלישי יהיה החלמה, ואחריו תסמונת דמוית פרקינסון.
אם החולים שטופלו על ידי שטרן הראו תסמינים במהלך המחלה הזה, הוא איבחן אצלם "דלקת מוח סתמית". שטרן חשד כי אנצפאליטיס לתארגיקה קרובה לשיתוק ילדים, אך לא הייתה לה עדות. למרות זאת, הוא עשה ניסוי עם נסיוב של ניצולי התסמונת החריפה הראשונה. הוא חיסן חולים עם תסמינים בשלב מוקדם, ואמר להם שזה עשוי להצליח. שטרן הוא מחבר הספר "Die Epidemische Encephalitis".
בשנת 2010, בקומפנדיום משמעותי הסוקר את ההשקפות ההיסטוריות והעכשוויות על אנצפאליטיס לתארגיקה, הוא מצטט חוקר שכתב ב-1930, שקבע, "עלינו להודות שהאטיולוגיה עדיין לא ברורה, הגורם הסיבתי עדיין לא ידוע, החידה הפתולוגית. עדיין לא פתורה", והמשיך להציע את המסקנה הבאה, נכון לאותו תאריך פרסום:
Does the present volume solve the "riddle" of EL, which ... has been referred to as the greatest medical mystery of the 20th century? Unfortunately, no: but inroads are certainly made here pertaining to diagnosis, pathology, and even treatment."
(האם כרך זה פותר את החידה של אנצפאליטיס לתארגיקה, שכונתה כתעלומה הרפואית הגדולה ביותר של המאה ה-20? למרבה הצער, לא: אבל בהחלט נעשות כאן פריצות דרך משמעותיות בנוגע לאבחון, פתולוגיה, ואפי' טיפול)
לאחר פרסום קובץ זה, התגלה אנטרו-וירוס במקרי אנצפאליטיס לתארגיקה מהמגפה. בשנת 2012, אוליבר סאקס, מחבר הספר "יקיצות", על מחלימים במוסדו, הכיר בנגיף זה כגורם הסביר למחלה. מקורות אחרים הציעו את Streptococcus pneumoniae כגורם.
אִבחוּן

היו מספר קריטריונים לאבחון מוצעים עבור אנצפאליטיס לתארגיקה. האחת, שהייתה מקובלת, כוללת מחלת מוח חריפה או תת-חריפה שבה לא נכללו כל הגורמים הידועים האחרים לדלקת המוח. קריטריון אבחוני נוסף שהוצע, אומר כי ניתן לשקול את האבחנה של דלקת המוח לטהרגית "אם לא ניתן לייחס את מצבו של החולה לכל מצב נוירולוגי ידוע אחר וכי הם מראים את הסימנים הבאים: סימנים דמויי שפעת; יתר שינה (ישנוניות), ערות, אופתלמופלגיה (שיתוק של השרירים השולטים בתנועת העין) ושינויים פסיכיאטריים". אחרים מתארים עייפות, "פנים דמויי מסכה", עודף דם בקרום המוח ותסמינים נוירולוגיים כלליים אחרים.
טיפול

גישות טיפול מודרניות ל־אנצפאליטיס לתארגיקה כוללות טיפולי אימונותרפיה וטיפולים לתיקון תסמינים ספציפיים.
יש מעט עדויות לטיפול יעיל ועקבי בשלבים ההתחלתיים, אם כי חלק מהחולים שקיבלו סטרואידים ראו שיפור. המחלה הופכת פרוגרסיבית, עם עדות לנזק מוחי דומה לזה של מחלת פרקינסון.
לאחר מכן הטיפול הוא סימפטומטי. לבודופה (אל דופה, Levodopa, L-Dopa) ותרופות אחרות נגד פרקינסון מייצרות לעיתים קרובות תגובות דרמטיות; עם זאת, רוב האנשים שקיבלו אל דופא חווים שיפורים קצרי מועד.
היסטוריה

בסוף שנת 1916 הופיע החולה הראשון בווינה ובשלוש השנים הבאות התפשטה המחלה בשאר רחבי העולם,
בשל ההסתמנות השונה בין חולה לחולה אבחן אותה כל רופא באופן שונה, היו שחשדו בכלבת חריגה או כסוג של פארקינסון מדבק, ורק בשל מחקריו הקליניים של פון אקמו התגלה שהמחלה נגיפית והגורם לה הוא נגיף עביר-מסנן תת- מקרוסקופי שיכול להדביק גם קופים.
המחלה הדביקה כחמישה מיליון חולים שכשליש מהם מתו במהלך שלב התרדמת במהלך שינה עמוקה עד שלא ניתן להעירם או חוסר שינה שלא ניתן לטפל בו באמצעים תרופתיים.
חולים שניצלו עדיין סבלו מתסמונת פוסט אנציפליסטית ואמנם נשארו בחיים אך לא התעוררו לגמרי אלא ישבו בכיסאותיהם כמתים חיים.
בשנת 1927 נעלמה המחלה כשם שהופיעה ללא תרופה או צורת ריפוי ממשית.
בשנת 1974 מת החולה האחרון המטופל בבית החולים מונט כרמל בטיפולו של אוליבר סאקס.
ראו גם

התעוררות (סרט) סרט על המחלה מאת אוליבר סאקס
אוליבר סאקס – נוירולוג, מנהל בית החולים מונט כרמל בארצות הברית שחקר את המחלה
דלקת המוח
מגפה
1889 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1889  במדע |  |
< · 1887 · 1888 — 1889 — 1890 · 1891 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
אסטרונומיה

7 ביולי – גילוי כוכב שביט 16P/Brooks
ביולוגיה

יוסף פון מרינג ואוסקר מינקובסקי הוכיחו שתפקיד הלבלב הוא לייצר אינסולין שחוסר שלו מביא לסוכרת
כימיה

סוונטה ארהניוס מביא הסבר פיזי למשוואת ארניוס.
פרסום ראשון של אינדקס מרק. המהדורה ה-14 יצאה לאור בשנת 2006.
טכנולוגיה

8 בינואר – הרמן הולרית' מקבל פטנט על טבולטור
6 במאי – סיום בניית מגדל אייפל
3 ביוני הפעלת קו להעברת חשמל באורך 23 ק"מ בארצות הברית
מתמטיקה

ג'וזפה פאנו פרסם את ספרו עם תיאור מערכת פאנו
פסיכולוגיה

תיאור אשליית מולר-לאייר
סייסמולוגיה

17 אפריל 1889 - ארנסט פון רובר פשוויץ (Ernst von Rebeur-Paschwitz) קולט לראשונה בהיסטוריה רעידת אדמה מרוחקת שהתרחשה ביפן  בסייסמוגרף שבנה בפוטסדאם, גרמניה. מקובל לראות במועד זה את ראשיתה של הסייסמולוגיה המודרנית. סייסמוגרמת הרעידה הזו מוצגת משמאל
נולדו

17 בינואר – רלף פאולר, פיזיקאי אנגלי (נפטר ב-1944)
21 באפריל – פול קארר, כימאי שווייצרי, חתן פרס נובל (נפטר ב-1971)
18 במאי – תומאס מידג'לי, ממציא אמריקאי (נפטר ב-1944)
4 ביוני – בנו גוטנברג, גאולוג גרמני-אמריקאי (נפטר ב-1960)
30 ביולי – ולדימיר זבוריקין, ממציא רוסי-אמריקאי (נפטר ב-1982)
1 באוגוסט – ולטר גרלך, פיזיקאי גרמני (נפטר ב-1979)
7 באוגוסט – לאון ברילואן, פיזיקאי צרפתי (נפטר ב-1969)
20 בנובמבר – אדווין האבל, אסטרונום אמריקאי (נפטר ב-1953)
21 בדצמבר – סיואל רייט, גנטיקאי אמריקאי (נפטר ב-1988)
נפטרו

16 במרץ – ארנסט טמפל, אסטרונום גרמני (נולד ב-1821)
9 באפריל – מישל שוורל, כימאי צרפתי (נולד ב-1786)
19 באפריל – וארן דה לה ראו, אסטרונום בריטי (נולד ב-1815)
30 ביולי – מיילס ברקלי, בוטנאי אנגלי (נולד ב-1803)
11 באוקטובר – ג'יימס ג'ול, פיזיקאי אנגלי (נולד ב-1818)
הערות שוליים

↑  Bruce A. Bolt, Earthquakes, New York: W.H. Freeman & Company, 1999 -   .4th ed p. 52
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סייסמוגרמת רעידת האדמה ביפן, 1889.
קלרה ח'ורי

| --- | --- |

ח'ורי בצילומי הסרט "הכלה הסורית", 2004
 לידה:  29 בדצמבר 1976 (בת 48) חיפה, ישראל
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1998 
 מקום לימודים:  בית צבי 
 פרסים והוקרה:  פרס האקדמיה לטלוויזיה, "השחקנית הטובה ביותר" ב"פסטיבל מרקש"
 פרופיל ב-IMDb
 
מימין לשמאל: מכרם ח'ורי וקלרה ח'ורי, השמאלי ביותר ערן ריקליס, בצילומי הסרט "הכלה הסורית" (צילם יוני המנחם)
קלרה ח'ורי (בערבית: كلارا خوري; נולדה ב-29 בדצמבר 1976) היא שחקנית ערבייה-ישראלית. זוכת "פרס האקדמיה לטלוויזיה".
ביוגרפיה

ח'ורי נולדה בחיפה למשפחה ערבית-נוצרית. היא בתו של השחקן מכרם ח'ורי ואחותו הגדולה של השחקן ג'מיל ח'ורי. היא גדלה והתחנכה בעיר הולדתה.
למדה משחק ב"בית צבי".
הופיעה בהצגות ב"תיאטרון הבימה", ב"תיאטרון הקאמרי" ובתיאטרון אנסמבל הרצליה, בו שיחקה בתפקיד הראשי של אנטיגונה, במחזה "אנטיגונה", פרי עטו של ז'אן אנוי, בבימויו של גדליה בסר שעלה ב-2002. כמו כן השתתפה בהפקה של "מרכז פרס לשלום" ו-"NYU".
בשנת 2002, שיחקה בסרט הקולנוע "החתונה של רנא"; של הבמאי האני אבו אסעד על תפקידה זכתה בפרס "השחקנית הטובה ביותר" ב"פסטיבל מרקש" שנערך בעיר מרקש, מרוקו.
בשנת 2004 שיחקה בסרט הקולנוע "הכלה הסורית", של הבמאי ערן ריקליס. בסרט גילמה ח'ורי את מונא, כלה דרוזית מהיישוב הדרוזי מג'דל שמס שברמת הגולן, המיועדת להינשא לדרוזי תושב סוריה; כאשר תעבור את הגבול בין ישראל לסוריה, לא תוכל לשוב עוד לכפרה ולחיק משפחתה. בסרט גילם אביה, מכרם ח'ורי, את תפקיד אבי הכלה. באותה שנה שיחקה בסרטו של אבי מוסל "מכתוב" בסרט גילמה את מאחה, לצד יוסף סוויד ואיילת זורר.
בשנת 2006 שיחקה בסרט הקולנוע "מחילות" של הבמאי אודי אלוני, ושיחקה בסרט "חיי אהבה" של הבמאית הגרמניה מריה שרדר.
בשנת 2007 שיחקה ח'ורי בסדרת הטלוויזיה, "פרשת השבוע", לצידם של מנשה נוי, קרן מור, רונית אלקבץ ואחרים, ששודרה בהוט 3.
משנת 2007 שחקה ח'ורי בתפקיד הראשי בסדרת הטלוויזיה הקומית, "עבודה ערבית", של סייד קשוע, בתור בושרה, אשתו המסורתית והגאה של העיתונאי הליברלי והרכרוכי, אמג'ד עליאן (נורמן עיסא). שם היא שחקה גם לצד מריאנו אידלמן, מירה עווד ואחרים. הסדרה שודרה במסגרת שידורי קשת בערוץ 2 למשך 4 עונות עד 2013.
בשנת 2008 שיחקה ח'ורי בסדרת הדרמה עטורת השבחים של הבמאי אורי ברבש, "כוונות טובות", לצידם של אורנה פיטוסי, נתי רביץ וצחי גראד, ששודרה בערוץ 2. באותה שנה שיחקה בסדרה הקומית "פאפאדיזי" ששודרה בערוץ 2, ויצר, כתב, וביים אורי ששון.
בשנת 2009 השתתפה בתוכנית הטלוויזיה "טינופת", ששודרה ב"הוט 3". ושיחקה במיני-סדרה של חיים בוזגלו "לחיות מחדש", שם גילמה את ליילה, לצד שמיל בן ארי, לירון לבו וריימונד אמסלם.
בשנת 2012 הופיעה בתפקיד ראשי בסרטו של יהונתן סגל, "אודם" העוסק בנערה פלסטינית המתגוררת בלונדון.
בנוסף ב-2012 היא שיחקה בשני פרקים בסדרה האמריקאית "הומלנד" בתור פתימה עלי.
בנוסף, שיחקה בסרט הדרמה "הירושה" שכתבה וביימה היאם עבאס.
בשנת 2020 שיחקה את אחת הדמויות הראשיות בסדרה הבריטית "בגדאד סנטרל" בערוץ 4, את דמותה של פרופסור זוביידה ראשיד.
ח'ורי היא חברת המועצה הציבורית של ארגון "בצלם".
הערות שוליים

↑  המועצה הציבורית, באתר בצלם
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2010 – יעל פוליאקוב (הכל דבש) | פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה – השחקנית הטובה ביותר בסדרה קומית  2011, 2012 – קלרה ח'ורי (עבודה ערבית) | הבא: 2013 – ליאת הר לב (הפרלמנט) |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007528458605171  BnF: cb150612466 (data)  GND: 131817787  ISNI: 0000 0003 6138 4418  LCCN: no2007012213  SUDOC: 130923575  VIAF: 221275500   WorldCat (עם VIAF): 221275500
אמירנט

אמירנט הוא מבחן מיון באנגלית, המאפשר למוסדות לימוד להשכלה גבוהה בישראל להעריך את רמת הידע של מועמדים וסטודנטים בשפה האנגלית ולסווגם לקורסי אנגלית ברמות השונות. את הבחינה עורך המרכז הארצי לבחינות ולהערכה (מאל"ו).
אמירנט הוא מבחן אדפטיבי ממוחשב. משמעות הדבר היא שלכל נבחן מוצגות בתחילה מספר שאלות ברמת קושי בינונית ובהמשך התוכנה אומדת את יכולת הנבחן לאחר כל שאלה ומציגה לו שאלות קשות יותר או פחות בהתאם לביצועיו.
אמירנט החליף את  מבחני אמי"ר ואמיר"ם ב-2024 וצפוי לעבור שינויים נוספים במהלך 2025 לקראת הפיכתו לבחינת הלאל, המותאמת לתקן האירופאי ואמורה לבדוק את רמת הנבחנים בשלושה מכישורי השפה – הבנת הנקרא, הבנת הנשמע והבעה בכתב.
פרקים ניסיוניים יתחילו להיכלל בבחינה כבר במרץ 2025.
מטרת הבחינה

לפי החלטת המל"ג, על כל תלמיד בהשכלה הגבוהה להגיע לרמת ידע מינימלית באנגלית, עד סוף השנה שלפני סיום התואר. לצורך כך מציעים המוסדות להשכלה גבוהה מערכת של קורסים ללימוד אנגלית ברמות שונות.
מבחן אמירנט ופרק האנגלית בבחינה הפסיכומטרית משמשים לסיווג הסטודנטים לקורסים השונים ומתן פטור לאלה העומדים ברף המינימלי שנקבע על ידי המל"ג.
תנאי ההיבחנות > מועדים והרשמה

נכון לינואר 2025, מחיר מבחן אמירנט הוא 299 ₪ לנרשמים בהרשמה רגילה. ההרשמה נעשית דרך אתר המרכז הארצי לבחינות ולהערכה, או דרך מוסד הלימודים.
נבחנים שנרשמו דרך מאל"ו יכולים לגשת לבחינה באחד מארבעת מרכזי הבחינה ב: חיפה, ירושלים, תל אביב ובאר-שבע. הבחינות מתקיימות כמה פעמים בחודש.
במוסדות הלימוד, הבחינות עשויות להיות פחות תכופות.
תנאי ההיבחנות > בחינה בתנאים מותאמים

מבחן אמירנט מועבר גם בצורה המותאמת למועמדים בעלי מגבלות פיזיות, מגבלות נפשיות, לקויות למידה, הפרעת קשב ופעלתנות יתר והפרעה על הרצף האוטיסטי. הזכאות לבחינה בתנאים מיוחדים נקבעת לבקשות שהוגשו בהתאם להנחיות המפורטות באתר מאל"ו.
התנאים לבחינה מותאמת נקבעים עבור כל נבחן לפי צרכיו. בין התנאים ניתן למצוא: השמעת פרקי הבחינה, תוספת זמן, הפסקות בין הפרקים, היבחנות בחדר נפרד, היבחנות עם נייר ועיפרון, אישור להגיע עם מלווה.
מבנה הבחינה

נכון לינואר 2025, מבחן אמירנט כולל שלושה סוגי שאלות רב-ברירה:
השלמת משפטים – בחלק זה מוצג משפט שחסרה בו מילה אחת או יותר, ועל הנבחן לבחור באפשרות שמשלימה את המשפט באופן הטוב ביותר. שאלות אלו בוחנות את היכולת להבין מילה בהקשר.
ניסוח מחדש – נתון משפט ואחריו ארבעה משפטים שונים. על הנבחן לבחור את המשפט שמשמעותו היא הדומה ביותר למשמעות המשפט המקורי. חלק זה בוחן את היכולת להתמודד עם משפטים מורכבים ולהימנע מעיוותי הבנה.
הבנת הנקרא – מוצג קטע הבנת הנקרא ואחריו חמש שאלות שבוחנות את טיב הבנת הקטע. חלק זה בוחן את היכולת להבין קטעי קריאה ברמה אקדמית.
המבחן מחולק לשישה פרקים, שכל אחד מהם כולל שאלות מסוג אחד:
פרק 1 – 4 שאלות השלמת משפטים – 4 דקות
פרק 2 – 4 שאלות השלמת משפטים – 4 דקות
פרק 3 – 1 קטע קריאה + 5 שאלות הבנת הנקרא – 15 דקות
פרק 4 – 3 שאלות ניסוח מחדש – 6 דקות
פרק 5 – 3 שאלות ניסוח מחדש – 6 דקות
פרק 6 – 4 שאלות השלמת משפטים – 4 דקות
הציון בבחינה

הציונים במבחן אמירנט נעים על סקאלה של 50–150.
לפי המל"ג, ציון של 134 ומעלה מקנה לבעליו פטור מלימודי אנגלית ומהווה רף הידע המינימלי הנדרש לקבלת תואר. ציונים מתחת לציון זה משמשים לסיווג המועמדים והלומדים לקורסי אנגלית.
הציונים במבחן אמירנט שקולים לציון בפרקי האנגלית בבחינה הפסיכומטרית ובמבחני אמי"ר ואמיר"ם. אם לנבחן יש ציונים ממספר מבחנים שונים, זכאי מוסד הלימודים להחליט מהו הציון הקובע לצורך סיווג יכולתו באנגלית.
לאחר חישובם נשלחים ציוני מבחן אמירנט חישובם לאוניברסיטאות ולמוסדות נוספים לפי בקשת הנבחן. נבחנים יכולים לבקש להעביר את ציוניהם למוסדות נוספים או להתנגד להעברתם למוסדות שברשימה על ידי כניסה לאזור האישי שלהם במאל"ו.
הכנה למבחן

כבכל מבחן, גם במבחן אמירנט יכולה היכרות מוקדמת עם מבנה המבחן וההוראות לתרום להצלחה בו. לשם כך מופיעים באתר מאל"ו שני מבחנים להתנסות.
לתרגול מספר רב של שאלות בפורמט של מבחן אמירנט, ניתן לפתור פרקי אנגלית מתוך הבחינה הפסיכומטרית.
בנוסף, ישנם בתי ספר להכנה לבחינות באנגלית המציעים קורסי הכנה למבחן אמירנט.
שינויים עתידיים

החל ב-17 במרץ 2025, יתווספו למבחן אמירנט 2 פרקים ניסיוניים שיאריכו את הבחינה בכעשר דקות.
סוגי הפרקים שיכולים להופיע הם:
שאלות על הרצאה או שיחה
השלמת קטע שמע
יצירת מילה
דקדוק בהקשר
ראו גם

הבחינה הפסיכומטרית
בחינת הלאל
מבחני יע"ל ויעלנט
מרכז ארצי לבחינות ולהערכה
המועצה להשכלה גבוהה
הערות שוליים

↑  בחינת אמירנט, באתר מרכז ארצי לבחינות ולהערכה
↑  לימודי אנגלית למטרות אקדמיות ובינלאומיות – מסמך מס’ 4465, באתר המועצה להשכלה גבוהה
↑   שירה קדרי־עובדיה, הבחינה הפסיכומטרית צפויה להשתנות ולבדוק מיומנויות נוספות באנגלית, באתר הארץ, 29 ביוני 2019
↑  בחינת אמירנט, באתר מרכז ארצי לבחינות ולהערכה
1 2  בחינת אמירנט בתנאים מותאמים, באתר מרכז ארצי לבחינות ולהערכה
↑  לימודי אנגלית כשפה זרה במוסדות להשכלה גבוהה – המלצות “ועדת לאופר” ו”צוות מאור” – עדכון החלטת מל”ג מיום ג’ בכסלו תשע”ב (29.11.2011) – החלטת מועצה מישיבה מיום 11.6.2013, באתר המועצה להשכלה גבוהה
↑  שאלות ותשובות – בחינת אמירנט, באתר מרכז ארצי לבחינות ולהערכה
↑  העברת ציונים למוסדות הלימוד, באתר מרכז ארצי לבחינות ולהערכה
↑  בחינת אמירנט להתנסות, באתר מרכז ארצי לבחינות ולהערכה
↑  בחינות להתנסות, באתר מרכז ארצי לבחינות ולהערכה
איחוד רשויות מקומיות בישראל

בישראל, איחוד רשויות מקומיות הוא תהליך הנועד לאחד בין רשויות מקומיות בישראל, בדרך כלל למטרת ייעול מנהלי וכלכלי.
בתולדות השלטון המקומי בישראל בוצעו כמה וכמה איחודים של רשויות מקומיות – עיריות, מועצות מקומיות, או מועצות אזוריות.
נכון לתחילת שנת 2024 ישנן בישראל 257 רשויות, בהן 77 עיריות, 124 מועצות מקומיות ו־56 מועצות אזוריות.
קשיים בדרך לאיחוד

תהליך האיחוד נחשב מאז ומתמיד יעד תקציבי של משרדי האוצר והפנים, אשר ביקשו לייעל את המנגנונים של רשויות הסמוכות זו לזו, ומהלך של איחוד ביניהן נראה טבעי. בדרך כלל התגלה קושי בביצוע. הסיבות העיקריות הן:
התנגדותם של תושבים אשר חששו מאיבוד הצביון המקומי של ישובם (למשל איחוד רשות הנחשבת אזור מגורים יוקרתי עם רשות הנחשבת אזור נחשל).
התנגדותם של בעלי מִשׂרות מפתח ברשויות החוששים לאבד את מעמדם. כך למשל ראש עיר או חברי מועצה לא ממהרים לוותר בקלות על התפקיד אותו הם עלולים לאבד.
ועדי עובדים ברשויות החוששים מפיטורי עובדים כתוצאה מאיחוד המנגנונים.
בנוסף לכל אלו, נחשבים הליכי האיחוד בעייתיים מבחינת הביצוע שלהם הכרוך בקשיים בירוקרטיים שונים.
איחודים

| שנה | הרשויות המתאחדות | הרשות המאוחדת | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1949 | תל אביב ויפו | תל אביב-יפו |  |
| 1952 | כפר אברהם ופתח תקווה | פתח תקווה |  |
| 1953 | משמר השלושה ויבנאל | יבנאל |  |
| 1963 | מעלות ותרשיחא | מעלות-תרשיחא | בתחילה מועצה מקומית, ומ-1996 עירייה |
| 1963 | מועצה אזורית שלחים ומועצה אזורית מרחבים | מועצה אזורית מרחבים |  |
| 1964 | רמתיים, כפר הדר, רמת הדר ומגדיאל | הוד השרון | בתחילה מועצה מקומית, ומ-1990 עירייה |
| 1964 | מועצה אזורית גיזו, מועצה אזורית אבן העזר, מועצה אזורית הרי יהודה, מועצה אזורית האלה | מועצה אזורית מטה יהודה |  |
| 1964 | מבשרת ירושלים, מעוז ציון | מבשרת ציון |  |
| 1965 | כפר אתא וקריית בנימין | קריית אתא |  |
| 1969 | פרדס חנה וכרכור | פרדס חנה-כרכור |  אנדרטת "יד לשילוב" לציון האיחוד בין פרדס חנה לכרכור |
| 1980 | מועצה אזורית מפעלות אפק, מועצה אזורית הירקון ומועצה אזורית השרון התיכון | מועצה אזורית דרום השרון |  |
| 1980 | מועצה אזורית יזרעאל ומועצה אזורית קישון | מועצה אזורית עמק יזרעאל |  |
| 1982 | כעביה וטבאש | כעביה-טבאש | ב-1995 צורף גם חג'אגרה |
| 1982 | מועצה אזורית נעמן, מועצה אזורית געתון ומועצה אזורית סולם צור | מועצה אזורית מטה אשר |  |
| 1984 | מועצה אזורית הדר השרון, מועצה אזורית השרון הצפוני | מועצה אזורית לב השרון | השם הקודם של מועצה אזורית הדר השרון היה מועצה אזורית תל מונד |
| 1987 | בועיינה ונוג'ידאת | בועיינה | ב-1989 שונה השם לבועיינה-נוג'ידאת |
| 1988 | יאמה, ביר א-סיכה, מרג'ה ואיתאן | זמר |  |
| 1989 | ג'דיידה ומכר | ג'דיידה-מכר |  |
| 1989 | יאנוח וג'ת | יאנוח-ג'ת | ב-2003 אוחדה המועצה המקומית גם עם אבו סנאן, ג'וליס וירכא, אך איחוד זה בוטל כעבור שנה. |
| 1989 | כסרא וכפר סמיע | כסרא-סמיע |  |
| 1993 | מוצא תחתית, ירושלים | ירושלים |  |
| 1995 | זלפה, מוצמוץ, מושרייפה וסאלם | מעלה עירון |  |
| 1995 | אום אל-גנם ושבלי | שבלי - אום אל-גנם | בשנת 1996 הופרדו, ואוחדו מחדש. |
| 1995 | ברטעה, מועאוויה ועין א-סהלה | בסמ"ה |  |
| 1995 | כעביה-טבאש וחג'אגרה | כעביה-טבאש-חג'אג'רה |  |
איחודים > האיחוד הגדול - איחוד 2003

איחוד הרשויות הגדול ביותר בוצע בשנת 2003 על ידי ממשלת הליכוד ביוזמת שר האוצר בנימין נתניהו ושר הפנים אברהם פורז, כחלק מחוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל. במסגרתו אוחדו המועצות המקומיות, העיריות והמועצות האזוריות המפורטות להלן. במהלך השנים שלאחר האיחוד, בוטלו ארבעת האיחודים שבוצעו במגזר הערבי והדרוזי, ונותרו על כנם שבעה האיחודים שבוצעו במגזר היהודי.
| רשות ראשית | רשות מצטרפת | רשות מאוחדת | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| מג'ד אל-כרום | בענה, דייר אל-אסד | שגור | ב־15 במרץ 2005 הוענק לשגור מעמד של עיר. בשנת 2008 החליטה הכנסת על ביטול האיחוד. בחירות חדשות נערכו ברשויות הנפרדות ב-18 באוגוסט 2009. |
| ירכא | אבו סנאן, יאנוח-ג'ת, ג'וליס | גייא | איחוד גייא בוטל בעקבות חוסר שביעות רצון התושבים מהאיחוד, ובלחץ ועד משותף של מנהיגי הדרוזים, שבא לידי ביטוי, בין היתר, בהחרמת הבחירות בחלק מהכפרים. הביטול הרשמי היה ב־17 במאי 2004, כאשר הכנסת קיבלה את חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות אבו סנאן, ג'וליס, ינוח-ג'ת וירכא), התשס"ד-2004. |
| באקה אל-גרביה | ג'ת | באקה-ג'ת | בשנת 2010 החליטה הכנסת על ביטול האיחוד. בחירות ראשונות ברשויות הנפרדות התקיימו באוקטובר 2011 |
| דלית אל-כרמל | עספיא | עיר הכרמל | בשנת 2008 החליטה הכנסת על ביטול האיחוד, החל ב-1 בדצמבר 2008. בחירות חדשות נערכו ברשויות הנפרדות ב-18 באוגוסט 2009 |
| קדימה | צורן | קדימה-צורן | - |
| בנימינה | גבעת עדה | בנימינה-גבעת עדה | - |
| יהוד | נוה מונוסון | יהוד-מונוסון | - |
| מודיעין | מכבים-רעות | מודיעין-מכבים-רעות | במסגרת איחוד הרשויות הוקמה במכבים-רעות מנהלה מקומית במעמד של ועד רובע עירוני לפי פקודת העיריות, כדי להבטיח את המשך צביונם של שני היישובים הוותיקים כיישובים קהילתיים אוטונומיים. |
| כוכב יאיר | צור יגאל | כוכב יאיר צור יגאל | - |
| סביון | גני יהודה | סביון | - |
| מועצה אזורית | יישובים מצטרפים | יישובים יוצאים |
| --- | --- | --- |
| חוף הכרמל | עתלית, קיסריה | - |
| עמק הירדן | כנרת (מושבה) | - |
| דרום השרון | רמות השבים | צור יגאל, גני יהודה |
| מטה אשר | שבי ציון | - |
איחודים > איחוד היישובים בית אריה ועופרים

בשנת 2004 אוחדו היישובים הסמוכים עופרים שהיה שייך למועצה אזורית מטה בנימין ובית אריה, היישוב שנוצר הוא בית אריה-עופרים.
איחודים > איחוד היישובים מהמועצה האזורית אפעל שפורקה

לאחר פירוק של מועצה אזורית אפעל שבבקעת אונו, היישובים רמת אפעל וכפר אז"ר סופחו לעיריית רמת גן והיישוב רמת פנקס סופח לעיריית אור יהודה. האיחודים בוצעו בפועל בתחילת שנת 2008.
איחודים > איחוד בת ים

בשנת 2009 הוקמה על ידי משרד הפנים ועדה לחקר הגבולות בין בת ים לחולון וראשון לציון. הוועדה קבעה שיש פערים גדולים בין בת ים והערים השכנות בכל הקשור במשאבי קרקע ושימושים עסקיים במקרקעין. עם זאת היא לא המליצה לשנות את הגבולות בין הערים.
ב-27 במרץ 2014, הגישה עיריית בת ים עתירה כנגד שר הפנים גדעון סער, ונגד שלוש העיריות הסמוכות אליה - תל אביב, חולון וראשון לציון.
לפי העתירה, בת ים מופלית לרעה בהיקף שטחי המסחר והתעסוקה לעומת שכנותיה, וכך הכנסותיה נפגעות משמעותית. לטענתה, יש עיוותים היסטוריים בחלוקת הקרקעות בגוש דן. העיוותים נוגעים לשטח גאוגרפי מצומצם של בת ים, לצפיפות אוכלוסין גבוהה ולמחסור בשטחי תעסוקה ומסחר שהגבילו מאוד את אפשרות העירייה להפיק הכנסות מארנונה ומהיטלי פיתוח.
בעקבות העתירה, הודיע שר הפנים גדעון סער על הקמת ועדה לחקר גבולות בין תל אביב ובת ים, כאשר ועדה זו עשויה אף לבדוק את האפשרות לאיחוד בין שתי הערים, שביניהן יש רצף טריטוריאלי.
עיירת בת ים התנגדה לאיחוד עם תל אביב במתכונת שעמדה על הפרק, והביעה את החשש שהאיחוד יהפוך את בת ים ל"דרום תל אביב" וכך סוברים חלק מתושבי העיר. מנגד, אחרים מן התושבים בבת ים ובתל אביב תומכים ביוזמה לאחד את תל אביב ובת ים, והם הקימו את "התנועה לאיחוד המטרופולין", אשר תומכת ביוזמה לאחד את בת ים עם תל אביב.
ב-8 ביוני 2021 בוטלה היוזמה לאיחוד בין שתי הערים.
איחודים > איחוד מעלה שומרון וקרני שומרון

ב-7 בספטמבר 2020 חתמו שר הפנים אריה דרעי ואלוף פיקוד המרכז תמיר ידעי על איחוד מוניציפלי בין מעלה שומרון למועצה המקומית הסמוכה קרני שומרון בעקבות המלצת ועדת הגבולות של משרד הפנים. לפני האיחוד מעלה שומרון היה שייך למועצה האזורית שומרון. המועצה המקומית לאחר האיחוד נשארה להקרא קרני שומרון.
איחודים > איחוד שערי תקווה ועץ אפרים

במאי 2022 אלוף פיקוד מרכז יהודה פוקס חתם על הצו לאיחוד היישובים שערי תקווה ועץ אפרים והפיכתם למועצה מקומית שער השומרון, ובכך הושלם המהלך שנרקם כשבע שנים וקיבל את תמיכתם ואישורם של שרת הפנים איילת שקד ושר הביטחון בני גנץ. על פי נתוני הלמ"ס, ערב ההכרזה על האיחוד היו ביישוב שערי תקווה כ-6000 תושבים, וביישוב עץ אפרים כ-2500 תושבים.
בסוף מאי 2022 מינתה שקד את אבי רואה ליו"ר המועצה המקומית שער השומרון.
תוכניות עתידיות

ב-23 ביולי 2018, אישרה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה תוכנית מתאר ארצית (תמ"א 35) אשר במסגרתה, בתקופה הקרובה, מתוכנן סיפוחם של כ-20 מושבים לערים שצמודות להם. ביניהם:
המושבים ירקונה, עדנים וגני עם להוד השרון
המושב גבעת חן לרעננה
המושב כפר נטר לנתניה
המושב מגשימים ליהוד
נכון לתחילת 2025, אף ישוב מהרשימה לא סופח.
בשנת 2015, ועדת הגבולות של משרד הפנים החלה לדון בשינוי תחום השיפוט בין כוכב יאיר צור יגאל לבין מועצה אזורית דרום השרון. ההצעה שעומדת על הפרק היא שהיישוב צור יצחק, השייך למועצה אזורית דרום השרון, יועבר לתחום אחריותה של המועצה המקומית כוכב יאיר צור יגאל. עם זאת, כתוצאה מאי־רצון מובהק של תושבי כוכב יאיר צור יגאל (שכבר עברו איחוד רשויות בעבר) ורתיעת המועצה וראש המועצה - אין נראה כי סיפוח צור יצחק למועצה יתקיים באופק הקרוב, נכון ל־2024.
באפריל 2022, שרת הפנים, איילת שקד חתמה על ההחלטה העקרונית להקים רשות מקומית עצמאית בצור הדסה ולהיפרד ממועצה אזורית מטה יהודה. צור הדסה הוא ישוב המונה מעל 10,000 תושבים, עם צפי גידול לכ-25,000 תושבים ובעתיד מתוכנן להפוך לעיר. וב-23 במאי 2023, שר הפנים משה ארבל הודיע על מינוי תומר מוסקוביץ ליו"ר הוועדה הקרואה של המועצה המקומית עצמאית צור הדסה.
באפריל 2022, שרת הפנים, איילת שקד חתמה על ההחלטה לסיפוח הכפר הערבי הלא חוקי דהמש לרמלה. החלטה התקבלה אף על פי שהוועדה שמונתה להסדרת מעמד הכפר המליצה על צירופו לרמלה רק בעדיפות שנייה – כשהעדיפות הראשונה הייתה לספח את הכפר למועצה אזורית שדות דן. גם תושבי הכפר רצו להצטרף למועצה האזורית שדות דן. כמו כן, קיימת התנגדות של עיריית רמלה והם מתכוונים לעתור לבג"ץ.
ביולי 2024 פורסם שמשרד הפנים, בהובלתו של השר משה ארבל, פתח בתהליך לבחינת איחודן של מספר רשויות מקומיות קטנות ברחבי ישראל, שחלקן מונות אלפי תושבים בלבד, וגם איחוד בין 3 ערים במרכז הארץ: קריית אונו, גני תקווה וגבעת שמואל, הבחינה תתבצע על ידי הוועדה לבחינת איחודי רשויות מקומיות.
ראו גם

מועצות אזוריות לשעבר