stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
My Chemical Romance
ביאורים

↑  השורה המקורית בשיר היא "living on the web ways" ('חיים בדרכי הרשת'). השורה צוטטה על ידי בק כ"living on the railways".
↑ סגנונות מוזיקליים:
"רוק אלטרנטיבי"
"אימו"
"פופ פאנק"
"פוסט-הארדקור"
"פאנק רוק"
"הארד רוק"
↑ סגנונות מוזיקליים נוספים:
"אימו פופ"
"הארדקור פאנק"
"רוק גותי"
"פופ רוק"
"ארנה רוק"
"גלאם רוק"
"הבי מטאל"
"מטאלקור"
"רוק"
"פופ"
"סקרימו"
"גראז' פאנק"
דרישת שלום (שיר)

"דרישת שלום" הוא שיר השירותרום 1985 ושיר הנושא מתוך אלבומה הרביעי של הזמרת ירדנה ארזי. לצורך ביצוע השיר חברה הזמרת אל להקת הנח"ל, 13 שנה לאחר שפיקדה על אותה להקה.
כתיבת השיר

השיר הוזמן על ידי גלי צה"ל כשיר השירותרום 1985 והיה השיר השישי במסורת שירי השירותרום.
את מילותיו כתבה רחל שפירא ללחן של יאיר קלינגר.
לביצוע השיר חברה ארזי אל להקת הנח"ל מחזור 1985, אשר חבריה היו דפנה דקל, אילן לייבוביץ', ראובן לביא, פזית נוני, רינת עמנואל, ורד כהן, אבי מאיר וענונו, אמיר פייס (ממקימי להקת שבע), עידן זילברשטיין (לימים מחזאי ומלחין), בנצי עטר, עירית וינהפל ושי רוזן.
השיר הוצג ב-18 ביוני 1985, ושהה במצעדי הפזמונים 9 שבועות. בשיאו הגיע למקום השני במצעד השבועי ברשת ג', ולאחר מכן, במצעד הפזמונים העברי השנתי באותה השנה, הגיע השיר למקום ה-12 וארזי הוכתרה בפעם השנייה כזמרת השנה.
בשנת 2005, לקראת חגיגות יום העצמאות, כתבה המשוררת רחל שפירא בית חדש לשיר:
ויד סמויה כמו אוספת את כל המכאובים

אף משאלה לא מתעייפת לראות ימים טובים

למצוא שמחה בסוף העצב, לחיות בין אוהבים

אם קרובה את, שעת החסד, היכנסי לכאן ושבי
הבית החדש בוצע על ידי ארזי במופע המרכזי של ערוץ 2, אך בהופעותיה היא הוסיפה לבצע את השיר בגרסתו המקורית ולא הקליטה את הבית הנוסף.
שוב בתמונה

שוב בתמונה הוא אלבומה החמישי ואלבום האוסף הראשון שהוציאה ירדנה ארזי בשנת 1986 מאז החלה את קריירת הסולו שלה בזימרה.
הפקה

בשנים 1984 ו-1985 הייתה ארזי זמרת השנה במצעדי הפזמונים השונים ושלושת אלבומיה מה נשמע, אתה לי ארץ ודרישת שלום זכו להצלחה גדולה במכירות ובהשמעות.
ב-1986, במהלך העבודה על אלבומה השאפתני, נשמה צוענית, כשהיא בהריון ראשון עם בתה אלונה, החליטה ארזי, בהתייעצות עם בעלה ומפיק אלבומיה, נתן תומר ועם יועצה האמנותי ואיש יחסי הציבור, גברי מזור, ללקט את להיטיה הגדולים לאלבום אוסף ראשון.
לצד להיטי האלבומים הקודמים שובצו באוסף שלושה שירים שלא ראו אור קודם לכן. שירו שיר אמן עמו השתתפה בתחרות קדם אירוויזיון 1983, מחרוזת משירי פסטיבלי הילדים שהגיעו למקום הראשון ("מילה קטנה", "לא נעצור" ו"שובי הרמוניקה") ושיר חדש - "אחד ולתמיד" שכתב אהוד מנור ללחן של יוסי אהרון. השיר יצא כסינגל לרדיו ב-9 בספטמבר 1986 ושהה 12 שבועות במצעד השבועי של רשת ג', מהם שבוע אחד בפסגת המצעד. במצעד השנתי של שנת תשמ"ז 1987 דורג במקום ה-38 ובאותו מצעד זכתה ארזי גם בתואר זמרת השנה. האלבום זכה למעמד אלבום פלטינה ונמכר ביותר מ-40,000 עותקים.
בשנת 1988 הוציאו ארזי ותומר באופן עצמאי את התקליטור (CD) הישראלי הראשון ושחררו שני אלבומים במארז כפול: "נשמה צוענית", שיצא שנה קודם לכן, והיה לאלבומה הנמכר ביותר, ולצדו מהדורה חדשה של "שוב בתמונה" שכללה הפעם שירים אחרים. במקום: "שירו שיר אמן", "אחד ולתמיד", "עוד נגיע" ו"הביתה" נכללו במהדורה זו השירים "במערבולת" שיצא כסינגל שנה קודם, "דרישת שלום" ו"אגדת לה דילה" שלא נכללו במהדורה הקודמת של האלבום. גרסת התקליטור הגיעה אף היא למעמד של אלבום זהב על מכירת 20,000 עותקים.
רשימת רצועות

| מהדורת תקליט 1986> מס' | מהדורת תקליט 1986> שם | מהדורת תקליט 1986> מילים | מהדורת תקליט 1986> לחן | מהדורת תקליט 1986> משך | מהדורת תקליט 1986>  | מהדורת תקליט 1986>  | מהדורת תקליט 1986>  | מהדורת תקליט 1986>  | מהדורת תקליט 1986>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אחד ולתמיד  | אהוד מנור | יוסי אהרון | 3:20 |  |  |  |  |  |
| 2. | אתה לי ארץ  | יורם טהר לב | נורית הירש | 3:33 |  |  |  |  |  |
| 3. | שהשמש תעבור עלי  | יורם טהר לב | חנן יובל | 3:33 |  |  |  |  |  |
| 4. | יש ונדמה  | רחל | משה דניאל/מוטי לוי | 4:55 |  |  |  |  |  |
| 5. | חפץ חיים ברוח הגוברת (גשם עומד לרדת)  | רחל שפירא | ירוסלב יעקובוביץ' | 4:30 |  |  |  |  |  |
| 6. | הביתה  | אהוד מנור | יאיר קלינגר | 3:55 |  |  |  |  |  |
| 7. | שוב בתמונה  | יאיר לפיד | רמי קלינשטיין | 3:00 |  |  |  |  |  |
| 8. | באתי אליך  | רחל שפירא | נורית הירש | 3:30 |  |  |  |  |  |
| 9. | עוד נגיע  | אהוד מנור | אבי טולדנו | 3:00 |  |  |  |  |  |
| 10. | קו האהבה  | אהוד מנור | יאיר קלינגר | 4:05 |  |  |  |  |  |
| 11. | מחרוזת שירי פסטיבלים  |   |   | 3:26 |  |  |  |  |  |
| 12. | שירו שיר אמן  | שמרית אור | הנרי ברטר | 2:46 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 43:55 |  |  |  |  |  |
בתקליט: שירים 1–6 - צד א', שירים 7–12 - צד ב'.
"מחרוזת שירי פסטיבלים" כוללת את: "מוזיקה עוברת" (שמרית אור-הנרי ברטר), "לא נעצור" (יורם טהר לב-נורית הירש), "מילה קטנה" (שמרית אור-הנרי ברטר) ו-"שובי הרמוניקה" (יורם טהר לב-נורית הירש).
עיבודים: אלדד שרים - 1, 9. ירוסלב יעקובוביץ' - 2, 4, 5, 6. משה לוי/יעקב מורנו - 3, 7, 8, 10. רוני וייס - 11. ננסי ברנדס - 12.
חורף 73

"חורף 73" (או "ילדי חורף 73") הוא שיר עברי שכתב שמואל הספרי, הלחין אורי וידיסלבסקי ועיבד ירון בכר. את השיר ביצעה לראשונה להקת חינוך מיוחד (להקה צבאית של חיל חינוך) עם הסולנית רוני אבני בערוץ הראשון, ביום העצמאות של שנת 1994.
תוכן

השיר הוא מונולוג של הילדים שנולדו לאחר מלחמת יום הכיפורים, הנאמר לאחר שבגרו והתגייסו לצה"ל, ומופנה אל הוריהם. הילדים מייחסים להוריהם את הבטחת יונת השלום כשהולידו אותם, ובכל זאת בהגיעם לגיל גיוס גם הם נדרשים להילחם. הם עומדים במשימה באורך רוח, אך מבקשים מהוריהם לחדש את ההבטחה. השיר מבטא את הכאב הגדול בארץ בעקבות המלחמה, שלא נשכח לאורך השנים וחוזר ומציף כאשר אותם תינוקות שגדלו בצילה של המלחמה ממשיכים בדרכי אבותיהם בשמירה ובהגנה על המדינה, ללא הגעת השלום המיוחל.
הביטוי "הבטחתם" בשיר, מתייחס לתקווה ולהבטחה לא כתובה, בחברה הישראלית, ונותן בכך אזכור תרבותי לשירים קודמים, ביניהם השיר "הן אפשר" שנכתב במהלך מלחמת השחרור, והשיר "אני מבטיח לך", שנכתב במהלך מלחמת יום הכיפורים.
חיבור השיר

שמואל הספרי, כותב השיר, היה חייל במלחמת יום הכיפורים ואיבד בה את חברו הטוב יורם וייס, שנהרג בתעלת סואץ (ותחילה נחשב נעדר). בסוף 1993 החל הספרי לעבוד על חומרים לשירים ללהקת חינוך מיוחד. הספרי כתב את השיר בשנת 1994, השנה שבה נחתמו הסכמי אוסלו, שעוררו תקווה לשלום אך לוו בפיגועים קשים. תחושותיו של הספרי והזיכרונות שנשא עימו על המלחמה ועל חברו גרמו לכתיבת השיר.
קבלה והשפעה

הספרי סיפר כי השיר בוצע לא אחת לפני ראש הממשלה ושר הביטחון באותו תקופה, יצחק רבין. הספרי ביקש מחברי הלהקה להישיר מבט אל רבין במשך כל השיר. השיר התקבל בתחושות מעורבות. יש הרואים בו שיר תבוסתני, המחליש את שומעיו ואינו נותן תקווה לסיום המלחמות, או שיר שמאלני המציג את ההנהגה כמי שהבטיחה ונדרשת "להפוך אויב לאוהב". השיר היה שנוי במחלוקת עד כדי כך שבתחילה לא הסכימו תחנות הרדיו גלי צה"ל וקול ישראל לשדרו. אך לאחר שהושר בטקס המעבר מיום הזיכרון ליום העצמאות, הוא פרץ והצליח לנגוע באלפי החיילים שנכחו בטקס ובצופים בבית, שצפו בטקס במשדר של הערוץ הראשון.
השיר נבחר למקום הראשון במצעד שירי הלהקות הצבאיות ולמקום השני במצעד שיר ה־60 של רשות השידור. הוא הפך לאחד השירים המסמלים את מלחמת יום הכיפורים ואת יום הזיכרון.
הביטוי "חורף שבעים ושלוש" שהוטבע בשיר הפך לשם נרדף לתקופת מלחמת יום הכיפורים.
באוקטובר 2023, בעקבות מתקפת פתע על עוטף עזה על ידי ארגוני הטרור מרצועת עזה, קיבל הביטוי "חורף 23" משמעות מחודשת המסמלת את ההלם וההפתעה בהם שוב הוכתה ישראל על ידי אויביה. ביטוי לכך ניתן בסינגל של הזמרים והיוצרים אודיה ואיזי בשם "חורף 23". הסינגל מציג ביטוי להלם ולחרדות שאוחזות אף בדור הצעיר בעקבות הטבח, ומפנה תרעומת כלפי הנהגת המדינה והצבא וכלפי אלוהים על שאפשרו לטבח להתרחש.
קבלה והשפעה > פרודיות

השפעתה של המחאה שבשיר ניכרת גם בפרודיות הלעומתיות שגרר אפילו שנים רבות לאחר הוצאתו.
בשנת 2000 הציגה סדרת הטלוויזיה הסאטירית "החרצופים" את הפוליטיקאים ותיקי מלחמת יום הכיפורים (אביגדור קהלני, רפאל איתן, אהוד ברק, אריאל שרון ויצחק מרדכי) כשהם שרים: "אנחנו הזקנים של חורף שנת שבעים ושלוש", מזכירים את הישגי דורם, לרבות הסכמי השלום עם מצרים ועם ירדן, ומסיימים: "אנו תוהים – אם נותר בכם הכוח, לנו למחול – ולסלוח, על כך שבדם – וכאב, נלחמנו כדי שתוכלו – לייבב: 'הבטחתם יונה'".
בשנת 2011 פרסמה חבורת לאטמה סרטון שבו חיילים שרים: "אנחנו הילדים של אוסלו – שנת 93'. מכרתם אותנו בדשא – תמורת הבטחות. הייתם גברים עייפים שרצו פרס נובל לשלום, הייתן נשים צעירות שרצו לערבב מציאות וחלום".
בשנת 2015 יצר עמיר בניון פרודיה ימנית נוספת.
בשנת 2016 יצר גיל נאור פרודיה במחאה על פרשת אופק בוכריס.
בשנת 2020 פרסמה סדרת הטלוויזיה הסאטירית "היהודים באים", לקראת עונתה הרביעית, גרסה בשם "הילדים־של־הילדים של חורף שנת 73", ובה ביקורת המושמעת על מצב העניינים הנוכחי בישראל מפי בני דור ה־Y ודור ה־Z. בגרסתם משתתף אחיו של אחד ממבצעי השיר טל מוסרי, עידו מוסרי, ולמעשה מבצע לו חיקוי.
ראו גם

הנה בא השלום
שיר לשלום
הערות שוליים

↑   שמואל הספרי, "ילדי חורף 73": איך שיר נולד, בכנס סיירת חרוב, נובמבר 2009, סרטון  באתר יוטיוב.
↑  ראו לדוגמה תגובה לשיר מאת אלישיב רייכנר משנת 1999, באתר בני עקיבא.
↑  כך למשל ב-נאום של שר הביטחון בוגי יעלון משנת 2013: "צה"ל השתנה מאז מלחמת יום הכיפורים. החברה הישראלית השתנתה. אך כמה מעובדות היסוד שלנו נותרו בעינן, לא פחות משהיו באותו חורף של שנת 73."
↑   חורף 73, סרטון  באתר יוטיוב.
↑  הבטחתם יונה", סרטון בדף הפייסבוק של בניון.
↑   הבנות של בוכריס, סרטון  באתר יוטיוב.
↑  "רצינו שמירה, קיבלנו זין": סרטון המחאה נגד אופק בוכריס, באתר ‏מאקו‏, 7 בדצמבר 2016
↑   אנחנו הילדים־של־הילדים של חורף, שנת 73!, סרטון  באתר יוטיוב.
גיל מטבולי

גיל מטבולי הוא מדד הערכה לגיל כרונולוגי, המחושב על ידי השוואת קצב חילוף החומרים הבסיסי של אדם לדירוג הממוצע של קצב חילוף החומרים הבסיסי בקבוצת הגיל הכרונולוגי.
קצב חילוף החומרים הבסיסי הוא כמות האנרגיה הנצרכת על ידי כל הגוף, ליחידת זמן, כאשר כל הגורמים הסביבתיים נחשבים נייטרלים, מערכת העיכול במצב שלאחר ספיגה (כלומר מערכת העיכול לא פעילה, מצב הדורש כ- 12 שעות של צום בבני אדם), וההוצאה האנרגטית, מספיקה רק כדי לתמוך בתפקוד תקין של איברים חיוניים: הלב, הריאות, מערכת העצבים, הכליות, הכבד, המעיים, איברי מין, שרירים ועור. 
נוסחאות לחישוב קצב חילוף החומרים הבסיסי, לוקחות בחשבון גיל, משקל, גובה, רמת פעילות, מסת השומן בגוף, ומסת גוף רזה.
תאים שונים בגוף, דורשים רמות שונות של אנרגיה לשימור תפקוד בסיסי. שומן הגוף דורש פחות אנרגיה מאשר שריר לתחזוקה שוטפת. ולכן, אם משווים 2 אנשים בעלי נתונים זהים כגון גיל קלנדרי, משקל וגובה, לאדם בעל מסת השריר הגבוהה יותר, יהיה חילוף חומרים בסיסי גבוה יותר, ומכאן גיל מטבולי נמוך יותר, בהשוואה לאדם בעל מסת השריר הנמוכה יחסית.
הגיל המטבולי של האדם ישתנה בהתאם  לאופן החישוב של קצב חילוף החומרים הבסיסי (קצב מטבולי) שלו, לעומת אחרים בגיל כרונולוגי דומה. גיל מטבולי הוא מונח חדש בשימוש בתעשיית הבריאות והכושר לתאר רמת כושר כללית ופעילות מטבולית. 
בחינת גיל מטבולי תיתן תובנות לרמה הכללית של בריאות ואיכות החיים, בהשוואה לאחרים בני אותו גיל.
נג'לא אל-מנגוש

| --- | --- |

 לידה:  7 ביוני 1973 (בת 51) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  לוב, הממלכה המאוחדת 
 השכלה:  האוניברסיטה המנונית המזרחית  אוניברסיטת בנגאזי  אוניברסיטת ג'ורג' מייסון 
 מפלגה:  פוליטיקאי עצמאי 
 
 
 פרסים והוקרה
 100 נשים (BBC) (2021)  אות האומץ הנשי הבין-לאומי (2022) 
 
נג'לא מוחמד אל-מנגוש (בערבית: نجلاء محمد المنقوش, בתעתיק מדויק: נג'לאא מחמד אלמנקוש; נולדה ב-7 ביוני 1973) היא דיפלומטית ועורכת דין לובית. היא שימשה כשרת החוץ של לוב בממשלתו של עבד אל-חמיד דבייבה מ-15 במרץ 2021 ועד לפיטוריה ב-28 באוגוסט 2023. אל-מנגוש הייתה האישה הראשונה בתפקיד שרת החוץ של לוב, והחמישית אשר כיהנה בתפקיד שרת חוץ בעולם הערבי.
ראשית חייה

נולדה בקארדיף שבוויילס למשפחה בת ארבעה ילדים שמוצאה מלוב, אך גדלה בבנגאזי, אליה חזרה המשפחה בהיותה בת שש.
הוכשרה כעורכת דין באוניברסיטת בנגאזי (אז אוניברסיטת גאריוניס) (אנ') ולאחר מכן שימשה כעוזרת פרופסור למשפטים באוניברסיטה. מאוחר יותר השיגה מלגה ללימודים בארצות הברית, באוניברסיטת איסטרן מנונייט (אנ') שבווירג'יניה.
קריירה

כמומחית ליישוב סכסוכים, ייצגה את לוב במכון השלום של ארצות הברית (אנ'). שימשה כאחראית על התוכנית לבניית שלום ומשפט מסורתי במרכז לדתות עולמיות, דיפלומטיה ויישוב סכסוכים (אנ') בארלינגטון, וירג'יניה.
במהלך מלחמת האזרחים הראשונה בלוב (2011), עמדה בראש יחידת המעורבות הציבורית של מועצת המעבר הלאומית (NTC), שעסקה בארגוני חברה אזרחית.
שרת החוץ

ב-15 במרץ 2021 מונתה לשרת חוץ בקבינט של עבד אל-חמיד דבייבה, שהוא חלק מממשלת האחדות הלאומית. היא שרת החוץ הראשונה של לוב והאישה החמישית שמחזיקה בתפקיד כזה בעולם הערבי.
במאי 2021 הופעלו עליה לחצים להתפטר והיא ספגה הכפשות לאחר שקראה לטורקיה לציית להחלטות האו"ם ולהסיג את הכוחות הטורקיים ושכירי החרב מלוב.
ב-6 בנובמבר 2021 השעתה המועצה הנשיאותית את אל-מנגוש באשמת ביצוע מדיניות חוץ ללא תיאום עם המועצה. כמו כן נאסר עליה לצאת מהמדינה. ראש הממשלה עבד אל-חמיד דבייבה חלק על זכותה של המועצה הנשיאותית להשעות את אל-מנגוש, ואמר שהסמכות למנות או להשעות שרים בממשלתו היא נחלתו הבלעדית.
באוגוסט 2023 פרסם שר החוץ הישראלי אלי כהן כי הוא נפגש עם אל-מנגוש. הפגישה התקיימה ברומא שבאיטליה. פרסום דבר הפגישה החשאית עורר ביקורת על תפקודו של כהן מבית, ולתגובות נזעמות בלוב, ובסופו של דבר להדחתה של השרה. בעקבות האירוע העבירו בכירים בממשל ביידן לכהן מסר, כי התנהלותו "הרגה את ערוץ השיחות מול לוב והפכה את המאמצים שלנו לקדם נורמליזציה עם מדינות נוספות להרבה יותר קשים".
בנוסף במשרד החוץ של לוב פרסמו הצהרה שבה גינו בחריפות את הפגישה, בניסיון למזער נזקים פנימיים למול העולם הערבי. עם זאת, פרצו הפגנות בטריפולי ובאזורים אחרים נגד אל-מנגוש, מה שגרם לראש ממשלת האחדות הלאומית, לפטרה ולהורות על פתיחה בחקירה. אל-מנגוש נמלטה לטורקיה ומשם ללונדון, ונפתחה נגדה חקירה.
פרסים והכרה

ב-7 בדצמבר 2021 נבחרה אל-מנגוש לרשימת 100 הנשים של ה-BBC (אנ') לשנת 2021 על עבודתה "בבניית קשרים עם ארגוני חברה אזרחית". בשנת 2022 קיבלה אל-מנגוש את אות האומץ הנשי הבין-לאומי ממחלקת המדינה של ארצות הברית.
הערות שוליים

↑  Sami Zaptia, Najla Mangoush – Libya’s first female Foreign Minister, LibyaHerald, ‏11 במרץ 2021
↑  "Najla Mangoush first female Libyan FM". alwasat.ly (בערבית). 15 במרץ 2021. נבדק ב-21 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Najla Mangoush – Libya's first female Foreign Minister". Libya Herald (באנגלית). 11 במרץ 2021. נבדק ב-2021-05-09. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Rausch, Colette (2015). Speaking Their Peace: Personal Stories from the Frontlines of War and Peace. Berkeley, California: Roaring Forties Press. ISBN 978-1938901386.
↑  "Libya's first female foreign minister pressed to quit". The Guardian.
↑  Libya's Presidency Council suspends foreign minister, spokesperson says
↑  Wintour, Patrick (7 בנובמבר 2021). "Libya's PM and president in dispute over foreign minister's suspension". The Guardian. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Libya's Presidency Council suspends foreign minister, gov't rejects the decision". National Post. Toronto, Ontario. Reuters.
↑  איתמר אייכנר, פגישה חשאית והיסטורית: שר החוץ נועד עם שרת החוץ של לוב, באתר ynet, 27 באוגוסט 2023
↑  ניר דבורי ירון אברהם, ‏ביקורת קשה במוסד על השר כהן: "נזק עצום, אין לזה תקומה", באתר ‏מאקו‏, 28 באוגוסט 2023
↑  יקי אדמקר‏, לפיד על הדלפת הפגישה עם שרת החוץ של לוב: "אלי כהן הוא חובבן חסר אחריות", באתר וואלה, 28 באוגוסט 2023
↑  דניאל סלאמה ואיתמר אייכנר, ynet, מחיר הפגישה החשאית: שרת החוץ של לוב הושעתה ו"נמלטה לטורקיה", באתר כלכליסט, 28 באוגוסט 2023
↑  חשיפת הפגישה עם שרת החוץ של לוב: המסר החריף של ארה"ב לישראל, באתר מעריב אונליין, 28 באוגוסט 2023
↑  קרן בצלאל ספיר ליפקין, ‏שרת החוץ של לוב הושעתה מתפקידה בעקבות הפגישה עם אלי כהן, באתר ‏מאקו‏, 28 באוגוסט 2023
↑  "Libya suspends foreign minister after meeting with Israeli foreign minister". Reuters (באנגלית). 2023-08-27. נבדק ב-2023-08-27.
↑  بعد أنباء عن إقالتها... تقارير متضاربة بشأن مكان تواجد وزيرة الخارجية الليبية نجلاء المنقوش, فرانس 24 / France 24, ‏2023-08-28 (בערבית)
↑  "BBC 100 Women 2021: Who is on the list this year?". BBC News (באנגלית בריטית). 2021-12-07. נבדק ב-2021-12-07.
↑  "2022 International Women of Courage Award". U.S. Department of State. נבדק ב-22 במאי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1300401303  VIAF: 7608169381405739550002   WorldCat (עם VIAF): 7608169381405739550002 
מנגוש בפגישתה עם מזכיר המדינה האמריקני אנתוני בלינקן בבארי שבאיטליה ב-29 ביוני 2021
הורות

ערך זה עוסק בהפעילות בתוך המשפחה הכרוכה בגידולו של ילד עד להפיכתו לאדם עצמאי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
תמונה מ-1910 של זוג הורים ובנם.
אם ובנה, 2007
אב ובניו בגיאנה הצרפתית, 1979
אב ובנותיו
זוג אימהות לסביות עם ילדיהן, 2007
ציור של אם וביתה משנת 1848
הורות היא הפעילות בתוך המשפחה הכרוכה בגידולו של ילד עד להפיכתו לאדם עצמאי. את המונח חידש, על פי הכתוב במילונו, המתרגם ראובן אלקלעי.
דרכים ליצירת הורות

יחסי מין בין הורי הילד.
אימוץ – הליך המקנה לאדם מעמד חוקי של הורה על ילד שנולד להורים אחרים, בין אם בגלל ויתור על זכויות הוריות של הורה ביולוגי או מותו.
הפריה מלאכותית – הפריית הביצית שלא באמצעות קיום יחסי מין. לעיתים הזרע או הביצית מקורם בתרומה.
פונדקאות – אישה הנושאת ברחמה ילד עבור בני זוג במטרה שיהוו לו הורים, לרוב במקרים בהם האם אינה מסוגלת להרות ולרוב באמצעות הסכם כתוב.
הורות פונקציונלית – הורות הנוצרת בשל טיפול מתמשך בילד.
הורות פסיכולוגית – הורות הנוצרת בשל קשר נפשי עמוק בין הילד וההורה.
הורות משותפת (לפי האקדמיה ללשון העברית: הורות בשיתוף) – הסכם בין יחידים להביא במשותף ילד לעולם, גם אם אינם במערכת יחסים רומנטית.
סיבות להורות

הרצון בילדים יכול לנבוע מסיבות שונות ומגוונות, בהן:
דחפים ביולוגיים, כגון דחף של אשה להיות בהריון, או של הגבר להפיץ את זרעו ולהמשיך את קיום המין האנושי.
רצון לתחושה של איחוד ו"עוגן" לבן זוג אהוב או כזה המעניק יציבות.
רצון להתאים לנורמות חברתיות וללחץ מצד המשפחה.
רצון להותיר חותם היסטורי ולבנות פרק המשך לסיפור החיים.
רצון להבטיח רמה מסוימת של ביטחון בתמיכה עתידית בגיל הזיקנה או הבטחת קיום יורשים.
רצון לתת ולקבל אהבה.
אמונה דתית שמעודדת הולדת ילדים.
רצון בהכנסת תוכן נוסף לחיים וחיפוש משמעות.
רצון "לחוות את הילדות מחדש" ולתקן טעויות שבוצעו על ידי ההורים.
רצון לתקן זוגיות במשבר על ידי הכנסת גורם חדש.
סיבות להורות > השפעה תרבותית על הרצון להורות

בספרות האנתרופולוגית מקובל היה כי הורות (או "העמדת צאצאים") היא אחד המאפיינים של כל משפחה, וכי הרצון להיות הורים הוא תכונה מהותית של כל אדם באשר הוא אדם. כיום מקובלת העמדה לפיה על אף שיש בסיס ביולוגי ואינסטינקטיבי לרצון להיות הורים, הרי שהפרשנות התרבותית הניתנת לבסיס ביולוגי זה גורמת לו לקבל משמעויות שונות לחלוטין בקהילות שונות.
לחיזוק טענתם מצביעים חוקרים אלו על העובדה שבמדינות צפון אירופה שיעור הזוגות הנשואים שאינם מביאים ילדים לעולם נמצא בעלייה מתמדת בעשורים האחרונים, ומגיע בארצות מסוימות, כמו גרמניה, לכשליש מהאוכלוסייה.
אלהורות היא מצב בו בני זוג או יחידים בוחרים שלא להיות הורים.
המסגרת לקיום ההורות

קיימות מספר מסגרות לקיומה של הורות:
בדרך כלל נוצרת ומתקיימת הורות במסגרת הזוגיות של חיי הנישואין. בשנים האחרונות גוברת בעולם ובישראל המגמה של זוגיות והורות גם ללא נישואין.
משפחה חד-הורית, עקב גירושין, התאלמנות, או החלטה מלכתחילה של ההורה לגדל ילד לבדו, למשל במקרה של אימוץ של הורה יחידני או במקרה של היריון ללא בן זוג.
הורות אחרת, בה אישה וגבר שאינם בני זוג חוברים יחד על מנת להביא ילד לעולם ולגדל אותו יחדיו.
השפעת ההורים על התפתחות ילדיהם

מגיל הינקות, לסביבה שבה נמצא הפעוט יש השפעה רבה על ההתפתחות העתידית שלו במישורים רבים.
להורים יש יכולת רבה להשפיע על התפתחות השליטה העצמית של ילדם.
הם מהווים עבורו מודל לחיקוי של אסטרטגיות לוויסות עצמי שיוכל להפנים בהדרגה. כמו כן, הם יכולים לספק לו את העידוד וההזדמנויות להתנסות בהן בכוחות עצמו.
יש להתאים את דפוסי ההורות למאפינים האישיים של כל ילד. זאת משום שהמזג של כל ילד משפיע על האופן שבו הוא מגיב להוריו.
הורות להט"בית

הורות להט"בית היא הורות שבה הורי הילד הם זוג הומואים או זוג לסביות, או כזו שבה לפחות אחד מהורי הילד הוא הומו או לסבית. כיום קיים מגוון של מסגרות משפחתיות המאפשרות ללסביות ולהומואים להיות הורים. ההכרה החוקית במשפחות אלו מתרחבת בשנים האחרונות.
השכלת ההורים

השכלת ההורים תורמת להתקדמות הילד הן בטרם הכניסה לבית הספר והן במהלך הלימודים במערכת החינוך.
השכלת ההורים יכולה להשלים ואף להחליף את התשומות הניתנות לתלמיד במסגרת בית הספר. לכן יש חשיבות רבה יותר להמעורבות של ההורים במקום שבית הספר נכשל במילוי תפקידיו, כמו הקניית ידע ופיתוח חשיבה.
ראו גם

עקרון הרצף
הצבת גבולות
אל-הורות
פסק דין פלונית (אורה מור יוסף) נגד משרד הרווחה
לקריאה נוספת

אורית גולן, הזכות להורות כנגזרת מן הזכות לבריאות, משפט רפואי וביו אתיקה, כרך 6 עמוד 74, 2015
הערות שוליים

↑  ראובן אלקלעי, מלון עברי-אנגלי שלם, הוצאת מסדה, 1990
1 2 3 4  Berger, Andrea, (2011). Self-regulation: Brain, cognition, and development. Human brain development series., (pp. 61-90). Washington, DC, US: American Psychological Association
1 2  מומי דהן, נטליה מירוניצ'ב, איל דביר ושמואל שי (2002). האם הצטמצמו הפערים בחינוך? על הגורמים הקובעים זכאות לתעודת בגרות בישראל - חוברת 2. ירושלים: מכון ון ליר.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007285519605171  GND: 7507225-7  LCCN: sh85023387  LNB: 000067233  NKC: ph127418
קרחון גאנוץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  70°24′00″S 162°10′59″E﻿ / ﻿70.4°S 162.183°E﻿ / -70.4; 162.183
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון גאנוץ(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון גאנוץ
 
קרחון גאנוץ או קרחון גיינוץ (באנגלית: Gannutz Glacier) הוא קרחון בהרי באוורס באזור חוף פנל (אזור חוף אנטארקטיקה שבין כף ויליאמס וכף אדייר) בארץ ויקטוריה, שבאנטארקטיקה.
פני הקרחון חלקים.
הקרחון זורם לכיוון צפון מהרי באוורס; ונשפך לחלקו המזרחי של מפרץ רניק, בין סלע וידר והדום הקרח סטאלינגר.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון מופה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בהתבסס על סקרים על הקרקע ועל תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1960–1965.
היסטוריה > מקור השם

שמו של הקרחון ניתן לו בשנת 1968, על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים (US-ACAN).
הקרחון נקרא על שמו של תאודור פ. גאנוץ (Theodore P. Gannutz), שהיה ביולוג בתחנת האלט בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1966–1967; ואחראי על תחום המחקר המדעי בתחנת פאלמר בשנת 1968.
בדידות

"בדידות", ציור מעשה ידי פרדריק לייטון
בדידות, ציור מעשה ידי האנס תומה
בדידות מוגדרת כהרגשה סובייקטיבית של בידוד, חוסר שייכות או חוסר חברות, ריחוק מאנשים או סביבת אנוש ולרוב כמיהה עזה להתחברויות עם אחרים, עקב מחסור בתקשורת או במגע גופני. תחושת בדידות היא סובייקטיבית ואינה מחייבת הימצאות לבד, אלא חיים ללא קשרים חברתיים משמעותיים מספקים או הימצאות בחברה שבה על אף היחסים החברתיים חשים בודדים.
אוכלוסיית האזרחים הוותיקים מושפעת באופן ייחודי לבדידות מכיוון שהזדקנות קשורה לאובדן אנשים קרובים ולצמצום רשתות חברתיות. ממחקרים עולה כי הבדידות מחלישה את מערכת החיסון, ובעלת השפעה מזיקה על הבריאות הנפשית, לרבות עלייה בשיעור הדיכאון, מאיצה את הזדקנות המוח ומקצרת את תוחלת החיים. הבדידות היא מגפה מידבקת המסכנת את בריאות הפרט והציבור. נמצא כי לבדידות אין שום קשר למספר האנשים שסובבים את הפרט, וכן שניתוק חברתי המוביל לבדידות והסתגרות נוגע גם לצעירים.
ממדי התופעה

ארגון הבריאות העולמי בדו"ח לשנת 2023, טוען שאנשים מכל קבוצות הגיל ברחבי העולם, מושפעים מבדידות וניתוק חברתי. הערכות עדכניות (נכון לעשור השלישי של המאה ה-21) טוענות שאחד מכל 4 אנשים מבוגרים חווה בדידות וניתוק חברתי, ובין 5% ל־15% מהמתבגרים חשים בדידות, ולכן הארגון כינה זאת כ"איום בריאות דחוף" והקים ועדה לקשר חברתי, השואפת לקדם את המודעות לנושא ולעודד הפניית משאבים ובכך להכיר בו כעדיפות עולמית לבריאות הציבור.
אף שהבעיה הייתה מוכרת בעבר, נראה שמגפת הקורונה הפנתה את תשומת הלב אל נושא שבדרך כלל נטו להתעלם ממנו. מגפת הקורונה הפרה את הסדר החברתי ושיבשה את מעגלי השייכות העולמי, החברתי, המשפחתי והאישי.
מיתות בדד (lonely deaths)

זוהי תופעה שבה אנשים שנמצאו בביתם ללא רוח חיים, שחיו בבידוד חברתי, מנותקים ממשפחה או קרובים, וגופתם מתגלה רק כעבור זמן. בקוריאה הדרומית, המספרים מעידים על כי התופעה קיימת בעיקר בקרב גברים מבוגרים ומזדקנים. יותר מ-84% ממיתות הבדד שנרשמו בשנת 2023, היו של גברים. יותר מפי 5 ממספר מיתות הנשים. יותר ממחצית מסך כל הקבוצה היא גברים בשנות ה-50–60 לחייהם, מה שמגדיר אותם כקבוצת סיכון.
גם ביפן קיימת התופעה של מיתות בדד. התופעה זוהתה ונחקרה.
בישראל, בשנת 2020 מתנדבי זק"א טיפלו בכ- 140 גופות של גלמודים ועריריים שנמצאו מתים בביתם, ימים רבים לאחר שהלכו לעולמם. בשנת 2021 אותרו 171 גופות ובשנת 2022 אותרו 163 גופות. לפי זק"א, המספר הרב ביותר של גופות נמצאו בחיפה, ירושלים ותל אביב. גורמי זק"א ונציגי הרווחה ברשויות העירוניות קוראים לעורר את מודעות הציבור הרחב אליה.
השפעה

ניתוק חברתי ובדידות הם בעלי השפעה מכרעת, ועדיין נמצאים בהערכת חסר, על הבריאות ואורך החיים. אנשים הסובלים מחוסר קשרים חברתיים עומדים בפני סיכון מוגבר למוות מוקדם. ניתוק חברתי ובדידות הקשורים גם לחרדות, דיכאון, התמכרויות, התאבדויות ודמנציה ועלולים להגביר את הסיכון למחלות כלי דם ולב ולשבץ. מחקר שפורסם ב-2025 מצא קשר בין בדידות לבין סיכון מוגבר למחלות לב ולתמותה מוקדמת. ניתוק חברתי ובדידות אינם פוגעים רק בפרט, אלא יש להם השפעה שלילית על כל הקהילה והחברה. מחקרים הראו שתחושת הביטחון, הרווחה ומשילות יעילה תלויים מאוד באיכות הקשרים החברתיים בתוך תחומי השכונות, מקומות העבודה ובתי הספר.