stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פבלו אסקובר
הערות שוליים

↑  שי לוי, ‏9 עובדות מדהימות על חייו של פבלו אסקובר, באתר ‏מאקו‏, 8 באוקטובר 2015
1 2  רובין הוד או רשע: הפעילות החברתית של אסקובר, חנה ל' בולי, עבודה לתואר בוגר בהצטיינות, מאי 2013, מדעי המדינה אוניברסיטת מיין (באנגלית, מאמר שמור בספריית אוניברסיטת מיין)
↑   שלמה פפירבלט, "פצצת הזמן הביולוגית" שהותיר פבלו אסקובר לקולומביה, באתר הארץ, 23 במרץ 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007342757705171  PLWABN: 9810695006205606  BIBSYS: 4035277  BNC: 000851700  BNE: XX1577576  BnF: cb124289975 (data)  CANTIC: a19994205  GND: 119182319  ISNI: 0000 0001 2279 2940  LCCN: n93066039  NDL: 00881598  NKC: xx0069916  NTA: 122252608  RERO: 02-A013776547  RSL: 000203254  SUDOC: 033422761  VIAF: 45106033   WorldCat (עם VIAF): 45106033 
חברי Search Bloc חוגגים לצד גופתו של אסקובר, 2 בדצמבר 1993
מחוזות נמיביה

מבחינה מנהלית, נמיביה מחולקת ל-14 מחוזות (région). המחוזות מחולקים לנפות.
מפת מחוזות נמיביה
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מס' | שם | בירה | שטח, קמ"ר | אוכלוסייה (נכון ל-2023) | שם בשפת המקור |
| 1 | מחוז קוננה | אוטיו | 115,260 | 120,762 | Kunene Region |
| 2 | מחוז אומוסטי | אאוטפי | 26,551 | 316,671 | Omusati Region |
| 3 | מחוז אושנה | אושקאטי | 8,647 | 230,801 | Oshana Region |
| 4 | מחוז אואנבגנה | אנחנה | 10,703 | 337,729 | Ohangwena Region |
| 5 | מחוז אושיקוטו | צואמב | 38,685 | 257,302 | Oshikoto Region |
| 6 | מחוז קבנגו מערב | נקונרורו | 23,166 | 123,266 | Kavango West Region |
| 7 | מחוז קבנגו מזרח | רונדו | 25,576 | 218,421 | Kavango East Region |
| 8 | מחוז זמבזי | קאטימה מולילו | 14,785 | 142,373 | Zambezi Region |
| 9 | מחוז ארונגו | סווקופמונד | 63,598 | 240,206 | Erongo Region |
| 10 | מחוז אוצוזונדג'ופה | אוקחנג'ה | 105,460 | 220,811 | Otjozondjupa Region |
| 11 | מחוז אומחקה | גוגביס | 84,981 | 102,881 | Omaheke Region |
| 12 | מחוז קומס | וינדהוק | 36,964 | 494,605 | Khomas Region |
| 13 | מחוז חרדף | מריאנטל | 109,781 | 106,680 | Hardap Region |
| 14 | מחוז צקאראס | קיטמנסהופ | 161,215 | 109,893 | ǁKaras Region |
לואי השני, נסיך דה קונדה

| --- | --- |

 לידה:  8 בספטמבר 1621 פריז, ממלכת צרפת ממלכת צרפת 
 פטירה:  11 בדצמבר 1686 (בגיל 65) פונטנבלו, ממלכת צרפת ממלכת צרפת 
 מדינה:  צרפת 
 בן או בת זוג:  Claire-Clémence de Maillé-Brézé (1643–?) 
 פרסים והוקרה
 אבירי מסדר הרוח הקדושה  אביר במסדר סן-מישל 
 חתימה:   
 
לואי השני דה בורבון, נסיך דה קונדה (בצרפתית: Louis II de Bourbon-Condé, המוכר יותר בשם "נסיך דה קונדה"; 8 בספטמבר 1621 – 11 בדצמבר 1686) היה מצביא צרפתי.
ביוגרפיה

לואי נולד ב-8 בספטמבר 1621, והיה בנם הבכור של אנרי השני לבית בורבון (דודו של אנרי הרביעי, מלך צרפת) ושל שרלוט דה מונמורנסי. למד שש שנים בקולז' הישועי בעיר בורז' שבמרכז צרפת, ואחר כך למד מתמטיקה ורכיבה על סוסים באקדמיה המלכותית בפריז. משסיים את חוק לימודיו הוצג בפני המלך לואי השלושה עשר (19 בינואר 1639) ואביו השיאו לאחייניתו של הקרדינל רישלייה. ב-1640 הצטרף לצבא הצרפתי בחבל פיקרדי והשתתף בכיבוש העיר אראס מידי הספרדים. ניצחונו הראשון כמצביא היה בקרב רוקרואה (בצפון צרפת) שבו הביס את הספרדים (19 במאי 1643). קרב רוקרואה היווה ציון דרך לקץ עליונותה הצבאית של ספרד באירופה, ולעליית זו של צרפת. פיקד על הצבא הצרפתי בגרמניה, ויחד עם המרשל טורן נחל ניצחונות בקרב פרייבורג (3 באוגוסט 1644) ונורדלינגן (3 באוגוסט 1645). ב-1646 כבש מספר ערים מידי הספרדים בפלנדריה. נשלח על ידי הקרדינל מזראן לקטלוניה שבספרד, שם הפסיד בקרב לרידה (18 ביוני 1647), אך בשנה שלאחריה זכה בניצחון על ספרד בקרב לאנס בצפון צרפת (19 - 20 באוגוסט 1648).
ב-26 באוגוסט 1648 פרץ מרד הפרונד בפריז נגד בית המלוכה הצרפתי. בספטמבר 1648 העוצרת אן מאוסטריה ביקשה את עזרתו של דה קונדה. הוא גייס אנשי צבא, הטיל מצור על פריז (ינואר-מרץ 1649) וכבש אחד ממבצריה. אנשי האצולה מבין המורדים ביקשו עזרה מספרד ומבית הבסבורג. אך רוב חברי הפרלמנט של פריז לא אבו לתת לבית הבסבורג דריסת רגל מחודשת בענייניה של צרפת. הפרלמנט הכריז על תמיכתו בבית המלוכה, והשלב הראשון של מרידות הפרונד הגיע לקיצו (28 באוגוסט 1649).
אך הסדר לא הושב על כנו. דה קונדה, שרצה לתפוס את מקומו של מזראן בחצר המלוכה, ניסה לגייס לצידו את האצולה. ב-18 בינואר 1650 ציווה מזראן על מעצרו של קונדה. הוא שוחרר ב-13 בפברואר 1651, לאחר שמזראן נמלט לגרמניה בעקבות צו גירוש שהוטל עליו על ידי הפרלמנט של פריז. דה קונדה כרת ברית עם ספרד והבטיח להפוך את צרפת לרפובליקה. ב-8 בספטמבר 1651 המלך לואי הארבעה עשר, שהיה בן 13 שנה בלבד, החליט לקחת לידיו את מוסרות השלטון. בנובמבר של אותה שנה המלך הצעיר קרא למזראן לשוב לפריז. אך דה קונדה התקדם אל עבר פריז וכבש את העיר (2 ביולי 1652). דה קונדה לא היה מסוגל לשלם לחייליו, ופריז נמצאה במצוקה כלכלית. ההמון השתלט על העיר והצבא המלכותי הטיל שוב מצור על פריז. בספטמבר 1652 דה קונדה נמלט לספרד והפך לגנרל בצבא הספרדי.
ב-1657 הקרדינל מזראן כרת ברית עם אנגליה ששלחה ששת אלפים אנשי חיל רגלים למערכה נגד ספרד בארצות השפלה. הצרפתים והאנגלים הביסו את דה קונדה, שהיה אחד משני מפקדי הצבא הספרדי, בקרב דנקרק ב-14 ביוני 1658 שהתחולל לחופי התעלה.
אחרי שלום הפירנאים (1659) שב דה קונדה לפריז ונפגש עם המלך לואי הארבעה עשר ב-1660. ב-1668 נתמנה על ידי המלך לפקד על המערכה נגד הספרדים בפראנש-קונטה שבמזרח צרפת וכבש את הערים דול ובזאנסון. הוא פיקד יחד עם המרשל טורן על הצבא הצרפתי שחצה את הריין ונכנס להולנד (12 ביוני 1672). ב-1674 עצר את התקדמותו של הנסיך ויליאם מאורנז' (מאוחר יותר ויליאם השלישי, מלך אנגליה) שפיקד על הצבא ההולנדי במערכה נגד צרפת. ב-1675 נלחם בחבל אלזס נגד האוסטרים והם נסוגו אל מעבר לנהר ריין. זו הייתה המערכה האחרונה של דה קונדה כמצביא. הוא פרש בגלל מחלת פרקים, ובילה את שארית שנותיו בארמון שנטיי שמצפון לפריז, בחברת משפחתו, ידידיו, סופרים ואמנים שאותם אהב.
משפחתו

לואי התחתן עם קלייר קלמנס דה מייה-בריז, בתם של אוברין דה מייה-בריז, מרקיז בריז וניקול דו פלסי דה רישלייה, ממנה נולדו לו שלושה ילדים:
אנרי ז'ול, נסיך קונדה (1643 – 1709), התחתן עם אנה הנרייטה מבוואריה.
לואי דה בורבון, דוכס בורבון (1652 – 1653).
מדמואזל דה בורבון (1657).
אברהם טביב

אברהם טביב (28 בפברואר 1890 – 22 באפריל 1950), היה יו"ר מייסד של התאחדות התימנים בישראל וחבר הכנסת בכנסת הראשונה.
ביוגרפיה

טביב נולד בחידאן אלשם, תימן וגדל במשפחה מסורתית. בתימן למד בחדר והשתלם בצורפות ובתיקון נשק. לפרנסתו עבד כשוחט.
בשנת 1909 עלה ארצה עם משפחתו בשיירה הראשונה של עולי תימן במסגרת העלייה השנייה. לאחר עלייתו התיישב בראשון לציון ועבד כפועל ביקב וכשומר בכרמים. בתקופה זו הצטרף למפלגת "הפועל הצעיר" והחל לפעול בקרב עולי תימן. בשנת 1918 נבחר לוועד המושבה.
פעילותו הציבורית הקיפה מגוון רחב של פעולות במישור הארצי. עבור עולי תימן הניח את היסוד להקמתן של שכונות שיבת ציון, נווה ציון, נחליאלי ומחנה יהודה. בשנים 1920–1931 ושוב בין 1944–1948 כיהן כציר באספת הנבחרים. כמו כן השתתף בוועידת היסוד של הסתדרות העובדים הכללית (1920) ונבחר בשנת 1925 למרכז החקלאי של ההסתדרות. מטעם ההתאחדות נשלח כציר למספר קונגרסים ציוניים.
בשנת 1923 הקים טביב את התאחדות התימנים, בראשה עמד עד לפטירתו. עד לשנת 1927 ייצג את ההתאחדות בוועדת העלייה של הנהלת הסוכנות היהודית.
ב-1945 הצטרף למפא"י. בשנת 1949 נבחר לכנסת הראשונה והיה חבר בוועדת השירותים הציבוריים. במהלך כהונתו נפטר והוחלף על ידי יצחק קנב. בהלווייתו הספידו יושב ראש הכנסת יוסף שפרינצק, הרב רפאל אלשיך, אליהו הכרמלי, אליקום אוסטשינסקי ואריה שפטל. נקבר בבית העלמין גני אסתר בראשון לציון.
הוא אחיו של הסופר מרדכי טביב ואביו של ראש עיריית ערד לשעבר, בצלאל טביב. על שמו רחוב בפתח תקווה ובקריית אתא.
ספרים ופרסומים

גולת תימן, תל אביב: אמנות (לנער: ספרית ארץ ישראל של הקרן הקיימת לישראל), תרצ"א.
שבי תימן, תל אביב: אמנות (לנער: ספרית ארץ ישראל של הקרן הקיימת לישראל), תרצ"ב
השופר: עלון חד פעמי לענייני היהודים התימנים בישראל ומחוצה לה (בעריכת אברהם טביב), תל אביב: התאחדות התימנים בא"י, תרצ"ב.
עליית יהודי תימן לארץ ישראל והתיישבותם בה, תל אביב: מרכז התאחדות התימנים בארץ ישראל, 1943.
לקריאה נוספת

עלית יהודי תימן, מזכרונות אברהם טביב, בתוך: אברהם יערי, זכרונות ארץ ישראל, חלק שני, פרק פה, עמ' 860–882.
הערות שוליים

↑  דרכו האחרונה של ר' אברהם טביב, דבר, 23 באפריל 1950
↑  אברהם טביב באתר GRAVEZ
↑  בת-ציון עראקי קלורמן, יהודי תימן: היסטוריה, חברה, תרבות, כרך 3, האוניברסיטה הפתוחה, 2008, עמ' 315
↑  רחוב טביב אברהם באתר פתח תקווה-אם המושבות (גרסת ארכיון באתר ארכיון האינטרנט)
| חברי הכנסת הראשונה |
| --- | --- | --- |
| מפא"י | דוד בן-גוריון • משה שרת • אליעזר קפלן • (דוד רמז) • יוסף שפרינצק* • גולדה מאיר • יצחק בן-צבי • זלמן שזר • דב יוסף • חיים בן אשר • אברהם הרצפלד • עדה מימון • שלמה לביא • שמואל דיין • יוסף ברץ • יחיאל דובדבני • בבה אידלסון • פרץ נפתלי • פנחס לבון • זלמן ארן • בן-ציון דינור • אליהו הכרמלי • נטע הרפז • (יהודית שמחוני) • (אבא חושי) • יזהר סמילנסקי • ראובן שרי • יונה כסה • אפרים תבורי • (יוסף מיכאל לם) • (אריה שפטל) • (אברהם טביב) • צבי יהודה • עקיבא גוברין • יוסף אפרתי • אריה בהיר • חסיה דרורי • אליעזר ליבנה • דוד הכהן • ישראל גורי • עמי אסף • מאיר ארגוב • דבורה נצר • שרגא גורן • השל פרומקין • דוד בר-רב-האי • (יצחק קנב) • (הרצל ברגר) • (ז'ניה טברסקי) • (ישראל ישעיהו-שרעבי) • (ברוך אזניה) • (מנחם כהן) • (רפאל בש) |  |
| מפ"ם | (יצחק טבנקין) • מאיר יערי • יעקב חזן • נחום ניר-רפאלקס • אהרן ציזלינג • מרדכי בנטוב • ישראל גלילי • יעקב ריפתין • משה סנה • ברל רפטור • אליעזר פרי • משה ארם • חנה למדן • חנן רובין • ישראל בר-יהודה • מנחם בדר • פייגה אילנית • יצחק בן-אהרן • (דב בר-ניר) • (מנחם רצון) • (דוד ליבשיץ) |  |
| החזית הדתית המאוחדת | יהודה לייב פישמן מימון • יצחק מאיר לוין • חיים משה שפירא • משה אונא • בנימין מינץ • דוד צבי פנקס • מאיר דוד לוונשטיין • זרח ורהפטיג • אליהו-משה גנחובסקי • קלמן כהנא • מרדכי נורוק • יוסף בורג • אהרן-יעקב גרינברג • אברהם יהודה גולדראט • אברהם-חיים שאג • (משה קלמר) • (אליהו מזור) |  |
| תנועת החירות | מנחם בגין • אורי צבי גרינברג • יעקב מרידור • אריה בן-אליעזר • אברהם רקנאטי • יוחנן בדר • הלל קוק • חיים לנדאו • שמואל מרלין • חיים כהן-מגורי • אליהו לנקין • שמואל כץ • ערי ז'בוטינסקי • אסתר רזיאל-נאור |  |
| הציונים הכלליים | פרץ ברנשטיין • ישראל רוקח • שושנה פרסיץ • יוסף ספיר • יעקב קליבנוב • יעקב גיל • יוסף סרלין |  |
| המפלגה הפרוגרסיבית | פנחס רוזן • אברהם גרנות • אידוב כהן • יזהר הררי • ישעיהו פורדר |  |
| ספרדים ועדות מזרח | בכור-שלום שטרית • אליהו אלישר • אברהם אלמליח • משה בן-עמי |  |
| מק"י | שמואל מיקוניס • תופיק טובי • אליעזר פרמינגר • מאיר וילנר |  |
| הרשימה הדמוקרטית של נצרת | סיף א-דין א-זועבי, אמין-סלים ג'רג'ורה |  |
| מפלגת הלוחמים | נתן ילין-מור |  |
| ויצו | רחל כהן-כגן |  |
| התאחדות התימנים בישראל | זכריה גלוסקא |  |
בסוגריים - כהונה חלקית, * יו"ר הכנסת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308466005171  ISNI: 0000 0000 7058 2959  VIAF: 97503452   WorldCat (עם VIAF): 97503452
הומופון

דוגמה למילים הומופוניות בעברית
הומופון (מיוונית: "הוֹמוֹ" שפירושו "זהה", "פֿוֹן" שפירושו "צליל") פירושו "בעל צליל זהה". לרוב משתמשים במושג הזה כדי לתאר:
עיצורים הומופוניים – אותיות בעלות צליל זהה (כגון כּ ו־ק).
תנועות הומופוניות – סימני ניקוד בעלי צליל זהה (כגון פתח וקמץ)
מילים הומופוניות – מילים שיש להן צליל זהה (או די דומה) אך משמעות שונה לחלוטין. לפעמים הכתיב שונה (כגון "לא" ו"לו") ולפעמים זהה (כגון "ימים" – שהיא גם צורת הריבוי של "יום" וגם של "ים"). מילים שונות הנכתבות זהה נקראות הומוגרפים (מילים זהות בכתיב, לא בהכרח גם בצליל). הומופונים שהם גם הומוגרפים קרויים "הומונימים".
משפטים הומופוניים – משפטים נשמעים זהים, אך משמעותם שונה. בעברית, משפטים כאלו נפוצים, למשל, באופן בו פעוטות מפרשים שירים נפוצים עם מילים מסובכות.
תפוצה וגורמים

תפוצת ההומופונים בשפה מסוימת תלויה במספר גורמים. אחד מהם הוא ההגייה המקובלת של השפה או המבטא של הדובר. לדוגמה, עבור דוברי עברית, שאינם מבדילים בין הגיית א' ו־ע', המילים "אף" ו"עף" הן הומופונים, אך עבור אלו שכן מבדילים, זהו אינו צמד הומופונים.
גורם אחר לריבוי הומופונים בשפה הוא השאלת מילים משפות אחרות והשאלת שיטות הכתיבה משפות אחרות. דוגמה מובהקת לזה היא דמיון הצלילים k ו־q בשפות האירופיות. באלפבית הושאל לשפות אלה מן השפות השמיות, שבהן יש הבדל הגייה בין כ' דגושה לבין ק'.
גורם נוסף להומופונים הוא העושר שיש לשפות מסוימות בהטיות של פעלים או בתוספות שונות למילים המתארות שמות עצם או שמות תואר. התופעה יכולה אפילו להוביל למצב בו שתי מילים עם כתיב זהה ולא רק עם קרי זהה יהיו בעלות מובנים שונים. לדוגמה, בעברית, למשל, למילה "עלה" הוא גם חלק של צמח וגם צורת הציווי, ביחיד, של הפועל "לעלות" והמילה "ימים" היא גם הריבוי של "יום" וגם הריבוי של "ים".
גורם אחר הוא הנטייה להפיכת אותיות לאות שותקת. בשפות שיש בהן יותר אותיות שותקות, יש יותר מילים הומופוניות. באנגלית, למשל, המילים come, calm, comb נשמעות דומות יחסית, משום שה־L באחת מהן וה־B באחרת הן אותיות שותקות. שפה שיש בה הרבה אותיות שותקות, כמו בצרפתית, היא שפה שיהיו בה יותר מילים ומשפטים הומופוניים.
אותיות הומופוניות

אותיות הומופוניות הן אותיות הנשמעות אותו דבר אך נכתבות בצורה שונה.
הגיית העברית הישראלית שונה מהגיית העברית בתקופת התקבעות האלפבית העברי וכמה מן ההבחנות המיוצגות בכתיב נעלמו בהגייה ואינן קיימות יותר, מלבד בהגייה דיאלקטית של מיעוטים המשמרים חלק מהבחנות אלה. כתוצאה מכך נוצרו בעברית הישראלית זוגות האותיות ההומופוניות הבאים:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | זוגות האותיות ההומופוניות | ‏ ‏ הגייה (IPA)‏ | ‏ ‏ הגייה (IPA)‏ | ‏ ‏ הגייה (IPA)‏ |
|   | ו – ב (רפויה) | בימינו: [v]‏, | בעבר: | ו= ‏[w] |
|   | ג (לא דגושה) – גּ (דגושה) | בימינו: [g]‏, | בעבר: | ג=‏[ɣ] |
|   | ד (לא דגושה) – דּ (דגושה) | בימינו: [d]‏, | בעבר: | ד= ‏[ð] |
|   | ח – כ (רפויה) | בימינו: [χ]‏, | בעבר: | ח= ‏[ħ] |
|   | ט – ת (לא דגושה) – תּ (דגושה) | בימינו: [t]‏, | בעבר: | ט= [t’], ת‏= [s]/[θ] |
|   | ק – כּ (דגושה) | בימינו: [k]‏, | בעבר: | ק= ‏[q] |
|   | ס – שׂ (שמאלית) | בימינו: [s]‏, | בעבר: | שׂ=‏[ɬ] |
|   | א – ע  | בימינו: [ʔ]‏, | בעבר: | ע‏= [ʕ] |
|  |  | (קבוצת מיעוט גדולה של דוברי עברית עדיין מבחינה בין א' ל־ע' ובין כ' ל־ח'. קבוצות קטנות מבחינות עדיין בין ק' ל־כּ', בין ט ל־ת' או בין תּ' לבין ת'.) | (קבוצת מיעוט גדולה של דוברי עברית עדיין מבחינה בין א' ל־ע' ובין כ' ל־ח'. קבוצות קטנות מבחינות עדיין בין ק' ל־כּ', בין ט ל־ת' או בין תּ' לבין ת'.) | (קבוצת מיעוט גדולה של דוברי עברית עדיין מבחינה בין א' ל־ע' ובין כ' ל־ח'. קבוצות קטנות מבחינות עדיין בין ק' ל־כּ', בין ט ל־ת' או בין תּ' לבין ת'.) |
אותיות הומופוניות > צירופי אותיות הומופוניים

באלפבית הלטיני, יש רק חמש (או שש) אותיות ניקוד: AEIOU (ולעיתים גם Y). בניגוד לזה, ברוב השפות האירופיות הנכתבות בכתב זה יש הרבה יותר מחמש או שש תנועות. אחד הפתרונות לבעיית חוסר אותיות הניקוד היא צירוף אותיות ניקוד לכדי סימן ניקודי אחד. כך יכול להיווצר מצב, בו צירופים שונים של אותיות ניקוד, הופכים, עם הזמן, לדומי הגייה או לזהי הגייה. מצב שני, הוא שמילה שאולה משפה אחרת, מושאלת עם האיות המקורי שלה וצירוף אותיות הניקוד שבה יוצר בשפה דרך נוספת לאיות אותו צליל.
דוגמאות מאנגלית:
ee נהגה כמו ea. ראו את המילים meet (פגישה) ו־meat (בשר)
ai נהגה כמו a_e. ראו המילים mail ו־male או maid ו־made.
מילים הומופוניות

מילים הומופונית אלו מילים שנשמעות אותו דבר אך יש להן משמעות שונה. מילים הומופוניות יכולות להיבדל בכתיבתן או להיכתב בצורה זהה (מילים שנשמעות ונכתבות באותו אופן נקראות הומופונים־הומוגרפים).
דוגמאות למילים הומופוניות בעברית בת ימינו:
קרא – קרה – קרע – כרע – כרה
אד – הד – עד
את – עט – עת
טווים – טובים
בא – בה
דוגמאות למילים הומופוניות באנגלית:
one – won (ניצח – אחד)
meet – meat (בשר – פגישה)
sell – cell (תא – מכר)
for – four (ארבע – עבור)
מילים הומופוניות > קשיים שגורמים הומופונים והתגברות עליהם

מכיוון שהגייתן של מילים הומופוניות זהה, קריאה נכונה שלהן לא בהכרח מצביעה על כך שמשמעותן הובנה. תופעה זו באה לידי ביטוי אצל מי שנמצא בשלבי רכישת שפה, או אצל אנשים בעלי סוג מסוים של דיסלקסיה (דיסלקסיית שטח). במקרה כזה ייתכן והמילה "קרה" למשל, תיקרא בצורה נכונה על ידי אדם כלשהו, אך אם נשאל אותו אדם מהי משמעותה של המילה, הוא יגיד לנו ש"הכוונה לקריעת דף לחתיכות קטנות".
אצל מי שמצוי בתהליך רכישת הכתיבה או אצל אנשים בעלי סוגים מסוימים של דיסגרפיה יוצרות האותיות ההומופוניות קושי בתהליך הכתיבה ומובילות פעמים רבות לשגיאות כתיב בשל החלפת אחת האותיות באות אחרת. לחלק מהאנשים, הלוקים בלקות למידה, זכירת הכתיב הנכון של המילים עשוי להיות קשה באופן מיוחד. לקות זה עשויה להקשות עליהם בחיבור מסמכים בהיצמדות לכתיב התקני. גם כאשר הקורא משתדל להתעלם משגיאות כתיב של החלפת הומופונים (למשל כשיש אישור לאי הורדת ציון במבחנים, בשל שגיאות כתיב) עצם הופעת שגיאות במסמך כתוב, מסיח את דעתו של הקורא מן העיקר ומפריע להבנת המסמך. על כן פותחו אסטרטגיות וטכנולוגיות להתמודדות עם התופעה.
דוגמה לסידור טכנולוגי: בגרסתו האנגלית של מעבד התמלילים מיקרוסופט וורד, מופיעים קווים מזוגזגים כחולים, תחת צירופי מילים לא סבירים. חלק מהצירופים האלו מתקבלים בבלבול בין הומופונים. אם, למשל, תקלידו במעבד התמלילים את המשפט There house is they're, שתיים מהמילים בו יסומנו כך.
דוגמה לסידור אסטרטגי – שימוש בבלשנות השוואתית. כאשר משווים מילים משפות דומות, קל להבין את הכתיב הדרוש להן. לדוגמה: קל להיווכח כי מבין המילים "לא" ו"לו", בעברית, זו המסתיימת באות א' היא מילת השלילה, כי בערבית ה־א' הופכת לאם קריאה ולכן בערבית המילה נהגת "לַא". באותו אופן, ניתן להבחין באנגלית בין המילים eight ו־ate על ידי השוואתן למילים המקבילות בגרמנית. בגרמנית הוגים צליל דומה ל־כ' הבלתי דגושה בעברית, בכל מקום שבו באנגלית מאייתים gh. לכן המילה המקבילה ל־eight בגרמנית, מבוטאת "אַכְט".
מילים הומופוניות > שימוש בהומור ושנינה

הומור ושנינה משתמשים, לא פעם, בכפל לשון ותופעת ההומופונים יוצרת כפל לשון כזה. אחת הדוגמאות המפורסמות לשימוש כזה בעברית היא "אישה נעלה נעלה נעלה/ נעלה את הדלת בפני בעלה". בדוגמה זו, למילה "נעלה" יש בכל אחד מהמופעים שלה משמעות שונה לחלוטין. פירוש השנינה הוא "אישה בעלת חשיבות הרכּיבה את הנעל שלה וסגרה את הדלת בפני בעלה".
דוגמה אחרת היא הבדיחה־חידה האנגלית: Why was number ten afraid? Because seven ate nine. או הבדיחה "איש אחד נכנס לבית מרקחת עם חוט וביקש קרם לחות".
מילים הומופוניות > פסאודו־הומופון

מילים פסאודו־הומופוניות אלו מילות תפל (מילים לא לקסיקליות) שנשמעות כמו מילים לקסיקליות.
דוגמה לפסאודו־הומופון בעברית היא המילה כרא, מילה זו לא קיימת בשפה העברית אך אופן הגייתה יכול להיות זהה למילים שכן קיימות בשפה. פסאודו־הומופונים ממלאים תפקיד חשוב באבחון סוגי דיסלקסיה ודיסגרפיה שונים, בטיפול בהם, ובמחקרים בתחום הבלשנות הקוגניטיבית (ובמחקרים בלשניים וקוגניטיביים אחרים).
פסוקיות ומשפטים הומופוניים

פסוקיות משפטים הומופוניים, הם יחסית, נדירים בעברית. אולם, ישנן שפות, כמו צרפתית, שבהן הם נפוצים יותר. משפטים כאלה נוצרים לרוב הן בשל שילוב מילים הומופוניות בהן והן בחלוקה שונה של רצף הצלילים למילים.
דוגמאות:
האם יש לך רוטב בטטה קרה? / האם יש לך רוטב בתת־הכרה?
בצרפתית: La police d'Ecublens (משטרת אקובלן – המשטרה של הפרוור של לוזאן, שנקרא "אקובלן") / La peau lisse des culs blancs (העור הרך של הישבנים הלבנים).
המשפטים האלה הם הומופוניים בזכות העובדה, שכֹּל המילים שנגמרות בהם באות S, נגמרות ב־S שותקת ובזכות העובדה, שצירוף האותיות eau יוצר צליל דומה מאוד לאות O (הצירוף יוצר צליל של O מודגשת).
השימוש בהומופוניה מקורבת נפוץ כהומור עממי וכתופעת רשת ליצירת מילים חלופיות לשירים מוכרים באותה שפה מונדגרין (אנ') או בשילוב עם שפה אחרת סורמימי (אנ'). כך לדוגמה השיר "אהבתיה" של שלמה ארצי שונה ל"אבטיח" והשיר Dragostea Din Tei נערך מחדש בקליפ פלאש ישראלי בתור "דראג עושה לי תה".
ראו גם

שה שה שה שה שה
מילה נרדפת
פונטיקה
הערות שוליים

↑  עברית וחיות אחרות, מבוא לתרבות איראן הקדומה, תמר עילם גידין
↑  גרסה שגויה לשיר "שישו את ירושלים" – אתר "אבטיח"
↑  עיבוד תמלילים קולח למרות ריבוי שגיאות כתיב, עדו בן צבי, אתר קשב ADHD, 2012
↑  סורמימי, באתר מילון קולינס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4160609-7 
שלט עם שגיאת כתיב הומופונית – נועד כפנייה לקהל הלקוחות לבקשם שיתאזרו בסבלנות, אך נעשה בו שימוש במילה bare (שפירושה להיחשף) במקום במילה bear (להתאזר בסבלנות).
וילהלם החמישי, רוזן הסן-קאסל

וילהלם החמישי, רוזן הסן-קאסל (בגרמנית: Wilhelm V, von Hessen-Kassel; 13 בפברואר 1602 – 21 בספטמבר 1637), היה הרוזן של הסן-קאסל בין השנים 1627 - 1637.
ביוגרפיה

וילהלם נולד ב-13 בפברואר 1602 בקאסל למוריץ, רוזן הסן-קאסל, ולאגנס מזולמס-לאובאך, בתו של יוהאן גאורג, רוזן זולמס-לאובאך. זמן קצר לאחר לידתו מתה אמו, ואביו התחתן עם יוליאנה מנסאו-דילנבורג.
בשנת 1605 הפך אביו מוריץ לקלווניסטי, וגרם בכך לסכסוכי ירושה על רוזנות הסן-מרבורג, ולסכסוכים שנמשכו הרבה שנים עם רוזנות הסן-דרמשטדט. בהמשך השתתף מוריץ במלחמת שלושים השנים, ולחם כנגד הקיסר ובית הבסבורג. עקב כישלונותיו בקרבות ויתר מוריץ על חלק משטחי הרוזנות לטובת רוזנות הסן-דרמשטדט.
כתוצאה מכישלונותיו ויתר אביו מוריץ על שלטונו ב-17 במרץ 1627, ובמקומו עלה וילהלם לשלטון. אולם חלק מנחלותיו של אביו ירשו אחיו פרידריך וארנסט.
לאחר עלותו לשלטון, סיים וילהלם את הסכסוך עם רוזנות הסן-דרמשטדט, עקב רצונו לייצב את מצבה הכלכלי של הנסיכות. בשנת 1630 כרת וילהלם ברית עם גוסטב השני אדולף, מלך שוודיה, ולחם יחד עמו בקרב ברייטנפלד בשנת 1631. בשנת 1632 כרת בן דודו גאורג השני, רוזן הסן-דרמשטדט ברית עם פרדיננד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, ובעקבות כך קרא וילהלם לעזרת שוודיה, אולם גוסטב אדולף נהרג בקרב ליצן. לאחר שלום פראג בשנת 1635 ניסה וילהלם לכרות ברית עם צרפת, ובעקבות כך הוכרז כ"אויב האימפריה". כתוצאה מכך הותקפה רוזנות הסן-קאסל, ובשנת 1637 נכבשה הרוזנות על ידי כוחות הקיסר. כתוצאה מכך ברח וילהלם לרוזנות פריזיה המזרחית, שם מת בעיר לר ב-21 בספטמבר 1637.
לאחר מותו של וילהלם, הייתה אשתו אמליה אליזבת מהנאו-מינצברג עוצרת בשם בנו וילהלם השישי, רוזן הסן-קאסל, ובסיוע צרפתי ושוודי, השתלטה מחדש על שטחים שהשתייכו בעבר לרוזנות. בשנת 1650 הגיע וילהלם השישי לבגרות, ונטל לידיו את השליטה ברוזנות.
משפחתו

בשנת 1619 התחתן וילהלם עם אמליה אליזבת מהנאו-מינצברג, בתם של פיליפ לודוויג השני, רוזן הנאו-מינצברג וקתרינה בלגיקה מנסאו, ממנה נולדו לו 12 ילדים:
אגנס (1620–1621)
מוריץ (1621)
אליזבת (1623–1624)
וילהלם (1625–1626)
אמיליה (1626–1693), התחתנה עם אנרי שארל דה לה טרמואיל.
שארלוטה (1627–1686), התחתנה עם קרל הראשון לודוויג, הנסיך הבוחר מפפאלץ.
וילהלם (1629–1663)
פיליפ (1630–1638)
אדולף (1631–1632)
קרל (1633–1635)
אליזבת (1634–1688)
לואיזה (1636–1638)
גיורא זינגר

| --- | --- |

גיורא זינגר במהלך הופעה
 לידה:  16 בדצמבר 1983 (בן 40) ברית המועצות אוקראינה, ברית המועצות
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2005
 עיסוק:  סטנדאפ, משחק
 http://www.giorazinger.com
גיורא זינגר (נולד ב-16 בדצמבר 1983) הוא סטנדאפיסט, שחקן, קומיקאי ותסריטאי ישראלי.
ביוגרפיה

גיורא זינגר נולד בעיר טרנופול שבאוקראינה, ברית המועצות, בנם של ז'אנה, אחות במקצועה, ובוריס, דוקטור להיסטוריה.
בשנת 1990 עלה לישראל עם משפחתו והם השתכנו בכפר סבא, בה גדל והתחנך מגיל 6.
זינגר למד בתיכון אורט שפירא בעירו במגמת מחשבים, ולאחר לימודיו שירת במשך 6 שנים בשירות חובה וקבע ביחידות התוכנה של צה"ל בתפקיד תוכניתן. במהלך שירות הקבע סיים תואר ראשון במדעי המחשב במכללה למנהל.
בשנת 2009, עם סיום לימודי התואר ושירותו הצבאי, השתלב זינגר בתעשיית ההייטק בתפקיד מתכנת.
ב-2010 עשה שנת מכינה בסטודיו למשחק של יורם לוינשטיין, וב-2011 התקבל למסלול לימודי משחק תלת-שנתי בבית הספר למשחק של סמינר הקיבוצים, שם למד בין השנים 2011–2014. לאחר סיום לימודיו עזב סופית את עולם התוכנה והחל להתמקד בעולם הבמה בלבד.
ביוגרפיה > סטנדאפ

זינגר החל את דרכו כסטנדאפיסט עוד במהלך שירותו בצה"ל בשנת 2005 במסגרת ערבי הבמה הפתוחה של מועדוני הסטנדאפ קאמל קומדי קלאב וקומדי בר בתל אביב בהם גדל והתפתח בתור סטנדאפיסט ובהם השתלב והופיע באופן קבוע בתור אמן בית,
בשנת 2015, לאחר שסיים את לימודי המשחק, יצא במופע סטנדאפ יחיד בשם "הקומי-ניסט" בו הוא מספר בין היתר על חייו כישראלי ממוצא רוסי/אוקראיני.
בינואר 2015 במקביל לקריירת הסולו הקים זינגר ביחד עם שני סטנדאפיסטים נוספים, יוסי גבני ועומר בורשטיין, את שלישיית בערך, במסגרתה הם החלו ליצור מערכוני רשת הומוריסטיים וסאטיריים אותם העלו ליוטיוב ולפייסבוק. המערכון הראשון שלהם - מאחורי הקלעים של דאעש היה להצלחה מסחררת והגיע למיליוני צפיות ברחבי העולם בתוך זמן קצר וזיכה אותם בין היתר בריאיון לעיתון "הניו יורק טיימס".
בתחילת 2016, במקביל לקריירת הסולו שלהם, יצאו השלושה גם במופע משותף של שלישיית בערך שהיה מבוסס על קטעי סטנדאפ ומערכונים והעלו לרשת עשרות מערכונים ויראליים במסגרת ערוצי היוטיוב והפייסבוק שלהם.
בינואר 2022 העלה סרטון פארודיה על השיר קאקדילה של עומר אדם.
ביוגרפיה > טלוויזיה

בשנת 2009 השתתף בתוכנית הסטנדאפ "קומדי בר" בהנחיית יעקב כהן ששודרה בערוץ 2.
בשנת 2010 השתתף בסדרה הקומית "דובדבני וקובץ'" ששודרה בערוץ 2
בשנת 2011 השתתף בתוכנית הסטנדאפ "ביפ קומדי בר" בהנחיית נטלי דדון ששודרה גם היא בערוץ 2.
בשנת 2012 השתתף בעונה השנייה בסדרת הדרמה "בלו נטלי", ששודרה ב-Yes, בתפקיד אנדריי.
בשנת 2014 השתתף בתפקיד אורח בסדרת הטלוויזיה "זגורי אימפריה".
בשנת 2018 השתתף בתפקיד ראשי, ביחד עם חבריו לשלישיית בערך ואסף אטדגי, בסדרת הדוקו-דרמה "קיסריה אקספרס" בהוט, התוכנית עוסקת בשלישיית בערך, אותה החליט האמרגן אסף אטדגי להביא כל הדרך להופעה בתיאטרון קיסריה.
החל מפברואר 2020 משתתף בסדרה הקומית "קומדי סטאר" בערוץ רשת 13.
חיים אישיים

בשנת 2016 התחתן זינגר עם שלי. הזוג מתגורר בקדימה צורן.
לזוג בת שנולדה ב-2019 ובן שנולד ב-2022.
עקיבא פלכסר

| --- | --- |

 לידה:  1933 (בן 91 בערך)
 ענף מדעי:  גאולוגיה
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים
 תרומות עיקריות
 מחקריו על הגאולוגיה של ישראל
עקיבא פלכסר (נולד ב-1933 בתל אביב) הוא פרופסור אמריטוס לגאולוגיה באוניברסיטת תל אביב.