stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זרם קליפורניה
תכונות ביולוגיות

ייצור ראשוני הוא נושא המעניין בקרב אלה שחוקרים את זרם קליפורניה. במחקר אחד (Hayward and Venrick, 1982) נמצאה שונות רבה הן בביומסה והן בתפוקה של פיטופלנקטון בזרם קליפורניה. ההבדלים שנצפו במחקר בשיעורי קיבוע פחמן מציגים את האופי ההטרוגני של זרם קליפורניה, עם השילוב של מים מושקעים (ראה סחף) ומים עולים. מספר מחקרים חקרו את זרימת הפחמן מהייצור הראשוני למלאי הדגים הפלגיים התלויים בזרם קליפורניה. מחקר נוסף (Lasker, 1988) תיאר "סילונים ופרצים" רבי עוצמה מול צפון ומרכז קליפורניה. ה'סילונים והפרצים' הללו מעבירים כמויות גדולות של מים קרים ועשירים בחומרים מזינים מהחוף. מים אלה נישאים לאחר מכן על ידי זרם קליפורניה דרומה ומוסיפים ייצור ראשוני משמעותי לאוכלוסיית הסרדינים.
זרמים קשורים

זרם נגדי צר וחלש יותר, זרם דוידסון, מעביר מדי פעם מים חמים יותר צפונה במהלך חודשי החורף. במהלך אירועי אל ניניו, זרם קליפורניה שובש, מה שהוביל לירידה בכמות בפיטופלנקטון, וכתוצאה מכך השפעות מדורגות במעלה שרשרת המזון, כגון ירידה בדיג, כשלים בהתרבות עופות ים ותמותת יונקים ימיים (Schwing et al., 2003). בשנת 2005, כשל באירועי העלייה הניתנים לחיזוי, ללא קשר לאל נינו, גרם להתמוטטות כמות הקריל בזרם, מה שהוביל להשפעות דומות (Schwing et al., 2003).
בתוך מפרץ דרום קליפורניה, ישנו תת-אזור של זרם קליפורניה שהוא בעל תכונות פיזיקליות ייחודיות. עליית מי העומק היא חלשה למדי במפרץ קליפורניה, ומחקר אחד (Smith and Eppley, 1982) ציין שהממוצע הנבדק לאורך 16 שנים לייצור בסיסי הוא 0.402 גרם פחמן/(מטר ריבוע ליום), או כ-150 גרם פחמן/(מטר בריבוע לשנה). יתר על כן, אותו מחקר מצא כי שיעורי ירידת הטמפרטורה היומית הגבוהים ביותר היו בקורלציה עם הכמות המקסימלית של עליית מי תהום. מחקר אחר ( Digiacomo and Holt, 2001) השתמש בתמונות לוויין כדי לחקור את המערבולות במפרץ דרום קליפורניה, ומצא שכל המערבולות היו בקוטר של פחות מ-50 ק"מ ו-70% מכל המערבולות היו בקוטר של פחות מ-10 ק"מ. נראה שהמערבולות נגרמות בעיקר מטופוגרפיה (במיוחד מקיומם וצורתם של איים), רוח וחוסר יציבות בזרם. מערבולות אלו נמצאות בעיקר בין זרם קליפורניה (הזורם לכיוון קו המשווה) לבין קו החוף. רוב המערבולות הללו היו ציקלוניות והיו להן את היכולת לגרום לעלייה של מים עשירים בחומרים מזינים. הוכח כי מאפיינים טופוגרפיים בקנה מידה קטן, כגון לשון יבשה, גורמים להשפעות משמעותיות על דינמיקת האוכלוסייה של חסרי חוליות בינתיים, שינוי כזה בדפוסי ההתיישבות של סרטנים וקיפודי ים.
בתרבות

בסרט האנימציה מוצאים את דורי, זרם קליפורניה מתואר ככביש מהיר בו משתמשים דגים וצבי ים כדי להגיע לקליפורניה.
הערות שוליים

↑  Centre, UNESCO World Heritage. "California Current Conservation Complex". UNESCO World Heritage Centre (באנגלית). נבדק ב-2023-04-13.
↑  Schmalz, David. "Monterey Bay nominated to be UNESCO World Heritage site". Monterey County Weekly (באנגלית). נבדק ב-2023-04-13.
1 2 3 4 5 6 7 8  Mann, K.H.; Lazier, J.R.N. (2006). Dynamics of Marine Ecosystems: Biological-Physical Interactions in the Oceans (3rd ed.). Blackwell Publishing. pp. 166–167, 194–204. doi:10.1002/9781118687901. ISBN 9781405111188.
↑  Lee, Mike (18 ביוני 2011). "Is global warming changing California Current?". U-T (San Diego Union Tribune). נבדק ב-20 ביוני 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Miller, Emily A; Lisin, Susan E; Smith, Celia M; Van Houtan, Kyle S (2020). "Herbaria macroalgae as a proxy for historical upwelling trends in Central California". Proceedings of the Royal Society B. 287 (1929): 20200732. doi:10.1098/rspb.2020.0732. PMC 7329038. PMID 32546101.
היעדר העננים לאורך החוף (וגם לאורך העמק המרכזי של קליפורניה) נובע מרוח ימית הנושאת אוויר יבש יותר מהיבשה לחוף.
תהליך עליית מי עומק מול חופי קליפורניה מביא מים קרים יותר ועשירים בחומרים מזינים אל פני השטח.
עיצומים בין-לאומיים בעקבות אלימות מתנחלים (2024)

עיצומים בין-לאומיים בעקבות אלימות מתנחלים הם שורת צעדים שמדינות בעולם החלו לנקוט מתחילת שנת 2024 כתגובה למקרי האשמות באלימות של ישראלים, רובם מתנחלים, כנגד פלסטינים ביהודה ושומרון. העיצומים כללו חסימת חשבונות בנק ואיסור כניסה למדינות. בישראל הובעה מחאה על צעדים אלו ואף נבחנו דרכים לעקיפת העיצומים. חלק מהמערכת הבנקאית יישם את הוראות העיצומים. ממשל טראמפ ביטל את העיצומים האמריקאיים כלפי ישראלים תושבי יהודה ושומרון עם כניסתו לתפקיד.
רקע

אירועי אלימות מתנחלים (אנ') נגד פלסטינים החלו בשנת 1980 עם הקמת המחתרת היהודית, והתגברו במהלך השנים.
כחלק מהסכמי אוסלו קיבלה ישראל על עצמה אחריות ביטחונית על שטחי B ו-C: מעל ל-80% משטחי יהודה ושומרון. משמעותה של אחריות זו היא הגנה על ביטחונם וחייהם של כלל תושבי אותו אזור (יהודים ופלסטינים).
לאחר טבח שבעה באוקטובר דיווחו ארגוני שמאל וארגונים בין-לאומיים על עלייה במספר מקרי האלימות של מתנחלים כנגד פלסטינים ופעילים ישראלים. במיוחד בלטו המהומות בחווארה בפברואר 2024 ואירועי תקיפת פלסטינים לאחר רצח בנימין אחימאיר באפריל 2024, וכן פעולות נישול במסגרתן נעקרו קהילות פלסטיניות ממקום מושבן. לדברי משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים (OCHA) עד המתקפה נרשמו 2–3 מקרי אלימות ביום בעוד שלאחר המתקפה עלה מספר זה ל־7 ביום. לפי האגודה לזכויות האזרח בישראל, נכון לדצמבר 2023, מספר התקיפות מגיע אף ל־8 ביום. מנגד, נתוני משטרת ישראל מנובמבר 2023, הצביעו על ירידה של 50% בדיווחים על אירועי פשיעה לאומנית, ביחס לתקופה המקבילה בשנה הקודמת (97 לעומת 184 בחודש; כ־3 לעומת כ־6 ביום).
באוגוסט 2024 כתב ראש שב״כ רונן בר מכתב בנושא, שנשלח לראש הממשלה נתניהו, שר המשפטים לוין, שר החינוך קיש, שר האוצר סמוטריץ׳, שר הפנים ארבל, השר לשירותי דת מלכיאלי והיועמ״שית גלי בהרב-מיארה. במכתב מתוארת התגברות הטרור היהודי מ״נוער הגבעות״. לדבריו, התופעה ״צוברת נפח ומשנה את פניה: מעשייה של בודדים לפעילות של מאות״. שינויים נוספים עליהם הצביע כוללים מעברים ״מפעילות ממוקדת וחשאית, לפעילות רחבה וגלויה. משימוש במצית, לשימוש באמצעי לחימה. לעיתים תוך שימוש באמצעי לחימה שחולקו על ידי המדינה כדין. מהתחמקות מכוחות הביטחון לתקיפת כוחות הביטחון. מהתנתקות מהממסד לקבלת הכשר מגורמים מסוימים בממסד.״ לפי המכתב, הטרור היהודי מסכן את קיום המדינה ומסב לה נזק בל יתואר.
הטלת העיצומים

בשנת 2024 החלו מספר מדינות וארגונים בין-לאומיים להטיל עיצומים, בניסיון לצמצם את הפגיעות בפלסטינים.
הטלת העיצומים > עיצומים אישיים וארגוניים > ארצות הברית

ב-1 בפברואר 2024 חתם נשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן, על צו נשיאותי המטיל עיצומים על ארבעה מתנחלים עינן טנג'יל, שלום זיכרמן, דוד חי חסדאי, ינון לוי, שהיו מעורבים, לטענת הממשל, בהתקפות על פלסטינים ביהודה ושומרון לפי הצו, הנכסים וחשבונות הבנק בארצות הברית של ארבעת המתנחלים הוקפאו וחל איסור לסחור עמם או להעביר להם כספים באמצעות מערכת הבנקאות האמריקאית ובנוסף הוגבלה כניסתם לארצות הברית.
ב-14 במרץ הטילה ארצות הברית עיצומים על שלושה מתנחלים נוספים וכן על שתי חוות לא חוקיות.
ב-19 באפריל ארצות הברית והאיחוד האירופי הטילו עיצומים על חמישה מתנחלים נוספים וארגוני ימין, בהם בנצי גופשטיין, ארגון להב"ה, מאיר אטינגר וארגונים שגייסו כספים לטובת מתנחלים עליהם הוטלו עיצומים בסבב העיצומים הקודם של ארצות הברית.
ב-20 באפריל פורסם שארצות הברית שוקלת להרחיב את העיצומים ולכלול בהם את גדוד נצח יהודה, בטענה שהפר זכויות אדם בפעילותו ביהודה ושומרון. לבסוף לא הוטלו עיצומים אלה. אם היו מוטלים בפועל, הייתה זו הפעם הראשונה בה מוטלים עיצומים על יחידה צבאית ישראלית שלמה .
ב-11 ביולי 2024 מחלקת המדינה הטילה עיצומים על קבוצה נוספת של גופים ויחידים. בקבוצה נכללו ארגון להב"ה, 2 פעילי ארגון צו 9 וכן כמה מאחזים.
ב-28 באוגוסט 2024 הטיל נשיא ארצות הברית סנקציות על ארגון השומר יו"ש בשל סיוע למאחז חוות מיתרים, לשלושה מתנחלים עליהם הוטלו עיצומים בסבבים קודמים ובשל מניעת חזרתם של 250 מתושבי ח'רבת זנוטה לבתיהם לאחר שנאלצו לנטוש בשל אלימות מתנחלים בחודש ינואר. בנוסף מציינת ההודעה על הטלת העיצומים כי חברי הארגון מסייעים ברעייה למאחזים עליהם הוטלו עיצומים. על רכז הביטחון ביצהר לוי יצחק פילנט הוטלו עיצומים בשל הובלת קבוצת מתנחלים חמושים לחסימת כביש ולהתקפות על פלסטינים במטרה לאלצם לעזוב את אדמתם בפברואר 2024.
ב-1 באוקטובר 2024 הטילה ארצות הברית עיצומים על איתן ירדני מחוות מעון בשל תקיפת פלסטינים וגניבת רכושם בח'לת אל-דבע שבמסאפר יטא בסוף 2023 ותקיפת רועים בדרום הר חברון בשנת 2020 ועל אביחי סוויסה, מנכ"ל ארגון השומר יו"ש עליו הוטלו עיצומים בחודש אוגוסט. בד בבד הטיל משרד האוצר האמריקני עיצומים על נוער הגבעות שכוללים הקפאת נכסים ואיסור על בנקים להעביר כספים למי שקשור בנוער הגבעות בהודעה מוגדר נוער הגבעות כקבוצה של מתנחלים קיצוניים המעורבים בפעולות תג מחיר, מעשי הרג, תקיפה, הצתה והפחדה. כדוגמאות מייצגת מציינת ההודעה את ההתקפה על אל-מוע'ייר באפריל 2024 בה הרגו נערי הגבעות תושב, הציתו בתים ועסקו בביזה וכן התקפה על תורמוס עיא ביוני 2023 בה השתתפו מאות נערי גבעות ובמהלכה הוצתו שדות, מכוניות ובתים ונרצח תושב אחד ושני נפצע.
בנובמבר 2024 הוטלו עיצומים כנגד ארגון אמנה ועל חברת בת שלו - ״בנייני בר אמנה״ - בשל מעורבות החברה בהקמת עשרת מאחזים בלתי חוקיים ונישול אזרחים פלסטינים מאדמות פרטיות. עוד הוטלו עיצומים על חברת ״איל הרי יהודה״ בשל אספקת משאיות ורכבי שטח שסייעו בהרחבת מאחזים עליהם הוטלו עיצומים. בין היתר הוטלו העיצומים על איתמר יהודה לוי, בעלים ודירקטור בחברה. הוטלו עיצומים גם נגד שני מתנחלים נוספים: שבתאי קושלבסקי, מייסד ארגון "השומר יו"ש" ועל זוהר סבח בשל מעורבות באלימות נגד פלסטינים ובפרט התקפה על בית ספר יסודי בכפר מוערג'ת בדרום בקעת הירדן בספטמבר 2024.
לאחר השבעתו בינואר 2025 ביטל נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ את העיצומים שהטיל ממשל ביידן על האזרחים והארגונים הישראלים. ביטול זה גרר שבחים מקרב רבים ממנהיגי הימין וההתנחלויות.
הטלת העיצומים > עיצומים אישיים וארגוניים > בריטניה

ב-12 בפברואר הטילה בריטניה עיצומים על ארבעה מתנחלים בטענה שהם "איימו וביצעו פעולות אגרסיביות ואלימות" נגד פלסטינים ביהודה ושומרון. רשימת המתנחלים עליהם הטילה בריטניה עיצומים חפפה באופן חלקי לזו האמריקאית.
ב-2 במאי בריטניה הטילה עיצומים נגד ארגון להב"ה וכנגד 4 מתנחלים נוספים בהם נועם פדרמן.
ב-15 באוקטובר הוטלו עיצומים נגד 3 מאחזים בלתי חוקיים: חוות המיתרים, חוות עמק תרצה, ומאחז שובי ארץ בשל "מעורבות בהנחיה, הסתה, קידום או מתן תמיכה לפעילות העולה לכדי פגיעה חמורה בזכויות פלסטינים" עיצומים הוטלו גם על 4 ארגונים:
תורת לחימה בשל תמיכה כספית במאחזים המעורבים באלימות
אמנה בשל הקמת מאחזים בלתי חוקיים ותמיכה כלכלית במתנחלים אלימים
השומר יו"ש בשל סיוע למאחזים בלתי חוקיים ובפרט חוות המיתרים
ישיבת עוד יוסף חי בשל קידום אלימות נגד לא-יהודים
הטלת העיצומים > עיצומים אישיים וארגוניים > קנדה

ב-3 בפברואר הודיעה קנדה על כוונתה להצטרף גם היא לעיצומים ולהגביל כניסה של מתנחלים קיצוניים לשטחה.
ב-16 במאי 2024 הטילה קנדה עיצומים כנגד 4 מתנחלים בטענה למעשים המפרים את השלום והביטחון ומעשים העשויים לגרום משבר בין-לאומי חמור. הוטל איסור על עשיית עסקים עם ארבעת המתנחלים, על שירותים פיננסיים, ועל כל העברת כסף או טובין אליהם או למי שפועל עבורם. המסמך שפרסם משרד החוץ הקנדי מתיר פעולות כספיות הנוגעות לתשלום חובות, תשלומי ביטוח לאומי או כספים למימון הליכים משפטיים בקנדה.
ב-27 ביוני 2024 קנדה הרחיבה את העיצומים וכללה, בין השאר, גם את בנצי גופשטיין, מאיר אטינגר ודניאלה וייס וכן גופים כמו להב"ה, אמנה וכן מספר חוות של מתנחלים. העיצומים כללו איסור על ביקורים בקנדה וכן הגבלת פעילות כלכלית.
הטלת העיצומים > עיצומים אישיים וארגוניים > אירופה

ב-13 בפברואר משרד החוץ הצרפתי הטיל עיצומים כנגד 28 "מתנחלים קיצוניים" (ללא פירוט) לגביהם נמצאו ראיות שעסקו במעשי אלימות כלפי פלסטינים. העיצומים הוטלו לאחר שכבר בנובמבר 2023 הזהיר המשרד כי נשקלת האפשרות להטיל עיצומים על מתנחלים. העיצומים שהטילה צרפת אוסרים כניסה של אותם מתנחלים לשטחה הריבוני של צרפת, אך אינן כוללים עיצומים פיננסיים. בנוסף לכך הודיעה צרפת כי היא "תומכת באימוץ העיצומים הללו "ברמה האירופית" וכי היא עובדת על כך עם השותפים האירופאים".
ב-18 במרץ הטילו מדינות האיחוד האירופי עיצומים על מספר מתנחלים הכוללים הקפאת נכסים ואיסור כניסה למדינות האיחוד וכן איסור לקיים קשרים עסקיים עם המתנחלים שעליהם הוטלו העיצומים.
ביולי 2024 הטיל האיחוד האירופי עיצומים על מתנחלים נוספים, ובהם ברוך מרזל ובנצי גופשטיין.
הטלת העיצומים > עיצומים אישיים וארגוניים > מדינות נוספות

ב-29 בפברואר גם ניו זילנד הצטרפה לעיצומים ואסרה על כניסה לשטחה של מתנחלים ישראלים "קיצוניים", שלדבריה "ביצעו התקפות אלימות נגד פלסטינים בגדה המערבית".
ב-23 ביולי 2024 משרד החוץ של יפן הטיל עיצומים הכוללים הקפאת נכסים ומגבלות על תשלומים והעברות הון נגד 4 מתנחלים המעורבים באלימות נגד פלסטינים.
ב-24 ביולי 2024 משרד החוץ של אוסטרליה הטיל עיצומים נגד 7 מתנחלים ובהם מאיר אטינגר בשל התקפות אלימות על פלסטינים כולל מכות, תקיפות מיניות ועינויים שגרמו פגיעות קשות ומוות. בהודעה נקראת ממשלת ישראל להביא מתנחלים אלימים לדין ולהפסיק את פעילות ההתנחלות
אכיפת העיצומים

לאחר הטלת העיצומים הכלכליים הראשונים (1 בפברואר 2024) שרר חוסר בהירות בין הבנקים בישראל לגבי תיחום העיצומים בנוגע לחשבונות בבנקים בישראל. הבנקים הגדולים בישראל (וכן בנק הדואר) החליטו להחמיר בצעדיהם וזמן קצר לאחר הודעת ארצות הברית הם נעלו את חשבונותיהם של המתנחלים שעליהם הוטלו עיצומים. צעד זה ננקט לאור ההבנה של הבנקים שכל חשד של האמריקאים לניסיונות לעקיפת העיצומים עלול להביא לניתוק הבנקים ממערכת הסליקה הבין-לאומית (SWIFT).
המפקח על הבנקים בבנק ישראל ביקש הבהרות על היקף העיצומים. משרד האוצר של ארצות הברית כתב כי הבנקים בישראל רשאים לאפשר לישראלים תחת העיצומים להוציא כספים מחשבונות הבנק לצורכי מחיה בסיסיים כמו: מזון, טיפול רפואי, הוצאות ילדים, מגורים ותשלום מיסים. אולם, הוצאות גדולות מעבר לצורכי קיום בסיסי אסורות. המכתב אוסר לחלוטין על מימון המונים לטובת מי שהוטלו עליו עיצומים. ניצחון הימין האמריקאי בבחירות 2024, ביטל עיצומים אלו. אחד מהצעדים הראשונים של הממשל החדש היה ביטול כל הסנקציות על ישראלים תושבי יהודה ושומרון.
תגובות

ראש ממשלת ישראל, שרים וחברי הכנסת מהימין הכריזו על התנגדותם לעיצומים, ושלעמדתם מהלך זה הוא חלק מתנועת ה-BDS שמטרתה היא הטלת עיצומים כלכליים והתווית מדיניות נגד מדינת ישראל. ראש הממשלה בנימין נתניהו אמר ש"ישראל פועלת נגד כל מפירי חוק בכל מקום, ולכן אין מקום לצעדים חריגים בנידון". שר האוצר בצלאל סמוטריץ' אמר ש"קמפיין 'אלימות המתנחלים' הוא שקר אנטישמי." נתניהו שוחח עם ביידן ומחה כנגד העיצומים. עם פרסום כוונת הממשל להטיל עיצומים על גדוד "נצח יהודה" כינה אותה השר בני גנץ "תקדים מסוכן" ופעל למניעת מימוש החלטה זו. שגריר ארצות הברית בישראל לשעבר דייוויד פרידמן תקף את הטלת הסנקציות של ממשל ביידן בטענה ש"הסנקציות של ממשל ביידן הן חרפה, ויכולות לחול על 80% מהישראלים". גופים בימין גייסו במימון המונים מאות אלפי ש"ח לטובת המתנחלים שחשבונותיהם נחסמו. בארצות הברית נטען שתרומות אלו עשויות להעמיד את התורמים, אתרי מימון ההמונים וחברות השירותים הפיננסיים המעבדות את התשלומים בסכנת קנסות בגין הפרת העיצומים של ארצות הברית. בעקבות כך נסגרו דפי הגיוס והכספים שנאספו הוקפאו.
חברי כנסת מהימין וגורמי שלטון שונים לחצו על המערכת הבנקאית ועל נגיד בנק ישראל שלא לציית לסנקציות. בנק ישראל הגיב ש"עקיפת הסנקציות תערער את האמינות של המערכת הבנקאית, התשובות צריכות להינתן במישור המדיני". בתגובה לעיצומים איים שר האוצר בצלאל סמוטריץ' שלא לחתום על צו השיפוי שמעניק הגנה מפני תביעות לבנקים ישראליים המנהלים קשרים עסקיים עם הרשות הפלסטינית. ניתוקם היה עשוי להוביל להתמוטטות כלכלת הרשות הפלסטינית. לאחר עדכון משרד האוצר של ארצות הברית המתיר שימוש בחשבונות הבנק של המתנחלים לצרכים בסיסיים, חתם סמוטריץ׳ על ההיתר לשלושה חודשים בלבד, ולא שנה כפי שהיה נהוג.
לפני נסיעת נתניהו לארצות הברית ביולי 2024 דרשו 55 חברי כנסת מנתניהו להזכיר בנאומו בפני הקונגרס את העיצומים שלדבריהם מייצגים "פגיעה בוטה בריבונות הישראלית". באוגוסט 2024 ראשי מועצת יש"ע תבעו מנתניהו לעצור את הטלת העיצומים ולספק "רשת ביטחון פיננסית" למי שנתון להם. נתניהו הבטיח לטפל בנושא ולסייע למי שהוטלו עליו מגבלות.
סקר דעת קהל שערך מכון "מתווים" בקרב 862 נשאלים העלה כי 24% מהנשאלים (17% בציבור היהודי) תומכים "ללא סייג" בעיצומים שהוטלו, 25% תומכים בעיצומים בסייג שאינם כוללים מתנחלים בלתי אלימים, 12% תומכים בתנאי שהעיצומים אינם כוללים ישראלים המתגוררים בתוך הקו הירוק ו-39% שוללים מכל וכל את העיצומים (45% בקרב היהודים).
ביאורים

↑  ודה פקטו ישראל מעורבת בשמירה על הביטחון גם בשטחי A מאז האינתיפדה השנייה
↑  באותו פרסום נאמר גם שביידן שקל להטיל סנקציות על בצלאל סמוטריץ' ואיתמר בן גביר אך נמנע מכך
↑  למעשה הצו נרחב יותר ובו מסמיך ביידן את שרי החוץ והאוצר להטיל סנקציות על כל מי שמסכן את היציבות בגדה המערבית, וכל מי שפועל באלימות לפגיעה באנשים או ברכושם, או לשלילת רכושם. הצו חל גם על ארגונים, לרבות ארגונים ממשלתיים, התומכים בפעולות כאלה.
ראסטי

| --- | --- |

 סוגה:  קומדיה אנימציה
 יוצרים:  ג'ושוע פישר מייקל אוהייר
 בימוי:  בראד פרגוסון
 מדבבים:  קייל האריסון ברייטקופף, אווה פרסטון, סמואל פרסי, רוב טינקלר, ג'ולי למיוקס, רון פרדו
 מדבבים בעברית:  ניר פרץ, לורן סביר, בר סביר, אפיק רוזן, אלונה אלכסנדר, ערן מור, אלדד פריבס, סער בדישי
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית קנדה קנדה
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  52
 הפקה
 מפיק:  בארט ג'נט דייוויד שרפלס
 מפיקים בפועל:  רונן הררי לורה קלוני
 חברת הפקה:  Spin Master Arc Productions
 מוזיקה:  פיטר זיזו
 אורך פרק:  22 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ארצות הבריתניק ג'וניור קנדהTreehouse
 רשת שידור בישראל:  ניק ג'וניור ישראל
 פורמט (תמונה):  (1080i (HDTV
 פורמט (קול):  סראונד
 תקופת שידור מקורית:  8 בנובמבר 2016 – 8 במאי 2020
 תקופת שידור בישראל:  12 בפברואר 2017 – 2019
 קישורים חיצוניים
 אתר הסדרה
 דף התוכנית ב-IMDb
ראסטי (באנגלית: Rusty Rivets) היא סדרת אנימציה קומית מבית ניקלודיאון. צוות המדבבים הוא קייל האריסון ברייטקופף, אווה פרסטון, רוב טינקלר, ג'ולי למיוקס ורון פרדו.
הסדרה משודרת בניק ג'וניור החל מה-8 בנובמבר 2016, בערוץ Treehouse הקנדי החל מה-16 בינואר 2017 ובניק ג'וניור ישראל החלה את שידוריה ב-12 בפברואר 2017. לעונה הראשונה 26 פרקים.
ב-24 במאי 2017 הסדרה חודשה לעונה שנייה.
עלילה

הסדרה עוקבת אחר ממציא צעיר בשם ראסטי וצוות הרובוטים האישי שלו. ראסטי משתמש בידע שלו בהנדסה על מנת להנדס מחדש חלקי מכשירים קיימים וליצירת גאדג'טים חדשים. הוא מתגורר בעיר "ספארקטון הילס" עם חברו הטוב ביותר רובי, דינוזאור רובוטי בשם בוטאזאור וקבוצה מצומצמת של רובוטים.
הפקה

פיתוח הסדרה "ראסטי" החל בסוף 2014. הקונספט הוצע במקור לסטודיו גורו אשר בסופו של דבר בחר לא לפתח את הסדרה. העונה הראשונה הופקה על פי המדיניות של ספין מאסטר לעבוד על 1-2 תוכניות טלוויזיה בשנה. זהו מיזם אנימציה בטלוויזיה השישי של ספין מאסטר.
רוב הפרקים של העונה הראשונה הונפשו על ידי Arc Productions בטורונטו, אונטריו. האולפן נסגר ב-2 באוגוסט 2016, אך נכסיו נמכרו לחברה המבוססת על Jam Filled Entertainment באוטווה. החברה נפתחה מחדש ב-22 באוגוסט 2016 בשם Jam Filled Toronto.
דמויות ומדבבים

| שם הדמות | מדבב/ת באנגלית | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- | --- |
| ראסטי | קייל האריסון ברייטקופף | ניר פרץ |
| רובי | אווה פרסטון | לורן סביר בר סביר |
| ליאם | סמואל פרסי | אפיק רוזן |
| ריי | רוב טינקלר |  |
| בוטזאור | רוב טינקלר |  |
| בייטס | רוב טינקלר |  |
| ווירלי | ג'ולי למיוקס | אלונה אלכסנדר |
| קראש | ג'ולי למיוקס |  |
| ג'ק | רון פרדו |  |
שידור

| עונה | עונה | מספר פרקים | תקופת שידור מקוריתארצות הברית> שידור ראשון | תקופת שידור מקוריתארצות הברית> שידור אחרון | תקופת שידור מקוריתקנדה> שידור ראשון | תקופת שידור מקוריתקנדה> שידור אחרון | תקופת שידור בישראלישראל> שידור ראשון | תקופת שידור בישראלישראל> שידור אחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 26 | 8 בנובמבר 2016 | 22 בנובמבר 2017 | 16 בינואר 2017 | 2 באוקטובר 2017 | 12 בפברואר 2017 |  |
|  | 2 | 26 | 9 בינואר 2018 | 1 ביוני 2019 | 10 בפברואר 2018 | 30 ביוני 2019 |  |  |
|  | 3 | 26 | 2 במרץ 2020 | 8 במאי 2020 | 7 ביולי 2019 | 3 במאי 2020 |  |  |
הערות שוליים

1 2  פברואר בערוצי ניקלודיאון באתר Pop Tarts
↑  Nickelodeon upfront gives kids more sports, toons and TV movies באתר Kidscreen
↑  More preschool renewals, SpongeBob for Nickelodeon באתר Kidscreen
↑  בייקר, ג'ורדן (21 באוגוסט 2014). "Rusty Rivets Trademark Application of Spin Master Ltd". Trademarkia.com. Trademarkia. נבדק ב-22 במאי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Spin Master Corp. 2015 Annual Report: Growth Strategies" (PDF). Spin Master. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2016-06-17. נבדק ב-21 במאי 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Imaginations Run Wild in Rusty Rivets, Nickelodeon's Inventive New Preschool Series". Business Wire. 17 ביוני 2016. נבדק ב-20 ביוני 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  מיליגן, מרסדס (10 באוגוסט 2016). "Jam Filled Eyes Arc Productions Buy". Animation Magazine. {{cite news}}:  (עזרה)
דליה כהן (זמרת)

| --- | --- |

 לידה:  3 באוגוסט 1950 (בת 74) רמת גן, ישראל 
 שם לידה:  דיליסיה כהן
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1968
 עיסוק:  זמרת יוצרת, קריינית, תסריטאית, עורכת דין
 סוגה:  מוזיקה ישראלית, פופ, דיסקו, זמר עברי
 שפה מועדפת:  עברית 
 פרופיל ב-IMDb
 
דליה כהן (שמה המלא: דליה כהן-שמחה; נולדה ב-3 באוגוסט 1950 כדיליסיה כהן) היא זמרת-יוצרת פופ וזמר עברי, מלחינה ומוזיקאית ישראלית, הידועה בעיקר בזכות שירה "אהבתי אותך" שהתפרסם ב-1977 והגיע לראש מצעדי הפזמונים. בנוסף לפעילותה המוזיקלית עסקה גם בתחומי הקריינות והתסריטאות.
ביוגרפיה

כהן נולדה ברמת גן בשם דיליסיה. אביה נולד בסלוניקי שביוון והצליח להימלט לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה. בביתה משפחתה דיברה בשפת הלאדינו. מכיוון שחששו שבתם לא תסתדר עם שמה הפרטי החליטו הוריה לשנות את שמה לדליה, ומאז היא נושאת שם זה. כבר בגיל ארבע החלה לגלות עניין במוזיקה. בילדותה למדה נגינה על פסנתר, גיטרה וחליל ובגיל 15 החלה להופיע במועדונים. באחת מהופעותיה נכח דן בן אמוץ, שהתלהב מקולה, ולקח אותה תחת חסותו.
חיים אישיים

כהן הייתה נשואה למסעדן מוטי שמחה (שהיה בעלי מסעדת המצודה ומסעדת מוזיאון ישראל) עד למותו ב-2022 ולזוג שתי בנות שנולדו ב-1979 ו-1984. לאחר נישואיהם הוסיפה כהן את שם משפחתו לתעודת הזהות שלה והשתמשה בו גם במסגרת עבודתה המקצועית, והוא מוטבע בין השאר על גבי העטיפות של ספרה "יומני הסגול" ואלבומה "ילדה טובה".
כהן מתגוררת במועצה המקומית מבשרת ציון, והיא בעלת חנות בגדים באזור בשם "דיליסיה" (שהוא השם המקורי שנתנו לה הוריה בלידתה). בנוסף לעיסוקה במוזיקה, מאז ה-14 ביוני 2007, היא רשומה כעורכת דין מוסמכת.
דיסקוגרפיה > אלבומים מלאים

דליה (1980, בהוצאה עצמית)
עוד לא אהבתי די (נעמי שמר - נעמי שמר)
לא אורחת גמלים (אברהם שלונסקי - מרק לברי)
שיר בלה-לה-לה (דליה כהן - דליה כהן)
מחרוזת חסידית (מסורתי)
תודה רבה (אבי קורן - בני נגרי)
הללויה (שמרית אור - קובי אשרת)
ירושלים של זהב (נעמי שמר - נעמי שמר)
מחרוזת תימנית (מסורתי)
הבן יקיר לי אפרים (מסורתי - שמואל מלבסקי)
בשנה הבאה (אהוד מנור - נורית הירש)
ילדה טובה (1988, בהוצאת NMC)
סדר השירים במהדורת הויניל:
זכות המבוכה (דליה כהן - דליה כהן)
הוא שר (דליה כהן - בני נגרי)
הללויה (דליה כהן - בני נגרי)
ילדה אשה (דליה כהן - בני נגרי)
אהבה ראשונה (דליה כהן - דליה כהן)
למה לדנה (דליה כהן - בני נגרי)
בין אחת עשרה לשתים עשרה (דליה כהן - בני נגרי)
ילדה טובה (דליה כהן - דליה כהן)
ילדה טובה מאוד (דליה כהן - דליה כהן)
סדר השירים במהדורת הקלטת:
זכות המבוכה (דליה כהן - דליה כהן)
הוא שר (דליה כהן - בני נגרי)
הללויה (דליה כהן - בני נגרי)
ילדה אשה (דליה כהן - בני נגרי)
למה לדנה (דליה כהן - בני נגרי)
ילדה טובה (דליה כהן - דליה כהן)
אהבה ראשונה (דליה כהן - דליה כהן)
בין אחת עשרה לשתים עשרה (דליה כהן - בני נגרי)
ילדה טובה מאוד (דליה כהן - דליה כהן)
דיסקוגרפיה > תקליטונים ותקליטי שדרים

ברוך מוציא הלחם / רפי מלניק (1970)
זהירות העולם קצת לוחץ לי (עם דודו דותן) / ראס סודר (1971)
אהבתי אותך / בוא עובר אורח (1977)
ילדה טובה (1988)
הללויה (1988)
ספרים

יומני הסגול (1989)
הערות שוליים

↑  יוסי חרסונסקי, "נולד" שיר בתחרות הקדם-אירוויזיון, מעריב, 25 בינואר 1987
↑  איציק יושע, "ריח של אינטריגות", חדשות, 27 בינואר 1987
↑  טל פרי, דליה כהן. "ילדה טובה", מעריב, 23 בדצמבר 1988
↑  ירון אביטוב, נערה עובדת, כל העיר, 28 באפריל 1989
↑  הארץ, עמרם מליץ, המזוהה עם ש"ס, לוועד המנהל של רשות השידור, באתר הארץ, 2 בספטמבר 2002
↑  ענת באלינט‏, הממשלה אישרה המינויים החדשים ברשות השידור, באתר וואלה, 2 בספטמבר 2002
↑  עכבר העיר, שובשרות, באתר הארץ(הקישור אינו פעיל)
↑  דליה כהן שמחה באתר לשכת עורכי הדין בישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007440964305171  LCCN: n89134510  MusicBrainz: 5d48e438-bfa3-4df5-bb86-4b4df900c3a8  VIAF: 70521541   WorldCat (עם VIAF): 70521541
באד זלציג

| --- | --- |
סמל באד זלציגסמל באד זלציג

 מדינה:  גרמניה גרמניה
 שטח:  4.2 קמ"ר
 גובה:  95 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  2,589
 קואורדינטות:  50°12′18″N 7°37′59″E﻿ / ﻿50.2051°N 7.6331°E﻿ / 50.2051; 7.6331 
 אזור זמן:  UTC+1
 he
 
באד זלציג (בגרמנית: Bad Salzig)  היא עיירה בריינלנד-פפאלץ, גרמניה, על הגדה המערבית של נהר הריין. העיירה משתייכת לשטח המוניצפיאלי של עיריית בופארד. באד זלציג נמצאת בסמוך לקובלנץ והלורליי וידועה כעיירת ספא.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.