stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בג"ץ האגודה לזכויות האזרח נגד משרד הפנים
בעקבות פסק הדין

בעקבות פסק הדין העברת מידע בין הגופים מחייבת בקשה פרטנית לפי ס' 29(ג) לחוק מרשם האוכלוסין.
בדנג"ץ 4907/04 איגוד הבנקים בישראל נ' האגודה לזכויות האזרח בישראל – נדחתה בקשה לקיום דיון נוסף בפסק הדין.
פסק הדין נזכר בפסיקה מאוחרת כפסק דין שמבטא את הזכות לפרטיות כזכות מהחשובות שבזכויות האדם בישראל, וכביטוי של מעמדה של הזכות לפרטיות כאחת החירויות המעצבות את האופי של המשטר הדמוקרטי בישראל, ושהזכות לפרטיות היא אחת מזכויות העל המבססות את הכבוד והחירות להן זכאי אדם כאדם.
בשיח האקדמי זכה פסק הדין לשבחים. מיכאל בירנהק מתייחס להשפעת פסק הדין נוכח היעדרם של כללי מידור מספקים בקשר לבקרת גישה למידע אלקטרוני והעברתו, בקרה שמטרתה הגנה על אינטרס הפרטיות. בירנהק אף מציין שפסק הדין (משקף הכרה נחרצת בתחום הפרטיות בהעברת מידע, והדגשת המשמעות של פעולת העברת המידע בעידן המודרני. עומר טנא סבור שבפסק הדין ניכרת "המהפכה החוקתית" של הזכות לפרטיות, ובנוסף בית המשפט מרחיב את תחולת חוק הגנת הפרטיות ומספק לה ביטוי רחב ומקיף ביותר.
לקריאה נוספת

מיכאל בירנהק, הזכות לפרטיות בין משפט לטכנולוגיה (הוצאת אונ' בר-אילן, תשע"א).
מיטל פינטו, יובל יקותיאל "יתרונותיו של מבחן האיזון האנכי על פני מבחני המידתיות בהגנה על זכויות אדם" עיוני משפט מב 67 (2019).
כרמית הבר, אוגוסט 2012 "ממשל פתוח מקוון בישראל הזדמנויות ואתגרים" עמוד 72.
אלי הלם, דיני הגנת הפרטיות, תל אביב: פרלשטיין-גינוסר, 2003
אהרן ברק פרשנות במשפט כרך ג', פרשנות חוקתית (תשנ"ד)
דן חי, "ההגנה על הפרטיות בישראל" קורס משפטי (17 בדצמבר 2009)
ראו גם

חוק הגנת הפרטיות
חוק מרשם האוכלוסין
הזכות לפרטיות
חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו
מרשם האוכלוסין
אבטחת מידע
חוק חופש המידע
האמנה הבין-לאומית בדבר זכויות אזרחיות ומדיניות
זכויות האדם
עקבות דיגיטליים
ההגנה על הפרטיות בנזיקין
הערות שוליים

↑  בג"ץ 8070/98 האגודה לזכויות האזרח בישראל נ' משרד הפנים ואחרים
↑  חוק מרשם האוכלוסין, תשכ"ה–1965
↑  חוק מרשם האוכלוסין, תשכ"ה–1965, סעיף 36
↑  חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו
↑  דנג"ץ 4907/04 איגוד הבנקים בישראל נ' האגודה לזכויות האזרח בישראל ואחרים
↑  עת"מ 28857-06-17 עמותת חברות הסיעוד ואחרים נגד משרד הביטחון, פסקה 16.2 לפסק הדין
↑  ת"א 28486-07-13 א"פ נ' מעיין ואח', פסקה 12 לפסק הדין
↑  מיכאל בירנהק, משפט המכונה: אבטחת מידע וחוק המחשבים, שערי משפט ד חוברת 2, תשס"ה-תשס"ו, עמ' 315
↑  מיכאל בירנהק, מרחב פרטי – הזכות לפרטיות בין משפט וטכנולוגיה, הוצאת אונ' בר-אילן, 23, 4, (2010)]
↑  עומר טנא "הזכות לפרטיות בעקבות חוק יסוד: כבוד האדם מהפך מושגי ורגולטורי" קרית המשפט ח 39, עמ' 66–68 (התשס"ט)]
בית קדרות (סרט, 1920)

| --- | --- |
 מבוסס על:  בית קדרות מאת צ'ארלס דיקנס
 בימוי:  מוריס אלווי 
 תסריט:  ויליאם ג'. אליוט
 שחקנים ראשיים:  קונסטנס קולייר ברטה גלרדי הלן היי קליפורד היתרלי
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 חברת הפקה:  Ideal Film Company 
 חברה מפיצה:  Ideal Film Company
 הקרנת בכורה:  15 בינואר 1920
 שפת הסרט:  סרט אילם כתוביות באנגלית
 סוגה:  סרט אילם, סרט דרמה, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 מקום התרחשות:  לונדון, אנגליה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
בית קדרות (באנגלית: Bleak House) הוא סרט דרמה אילם בריטי משנת 1920, בבימויו של מוריס אלווי. בסרט מככבים קונסטנס קולייר, ברטה גלרדי והלן היי. זהו עיבוד לרומן "בית קדרות" מאת צ'ארלס דיקנס שיצא לאור ב-1835.
צוות השחקנים

קונסטנס קולייר – ליידי דדלוק
ברטה גלרדי – אסתר סאמרסון
הלן היי – מיס ברברי
א. ויוויאן ריינולדס – טאליקנהורן
נורמן פייג' – גאפי
קליפורד היתרלי – באקט
איאן סווינלי – קפטן הודון
א. הרדינג סטירמן – סר לסטר דדלוק
אנתוני סנט ג'ון – ג'ו
טדי ארונדל – ג'ורג'
ביאטריקס טמפלטון – רייצ'ל
הערות שוליים

↑  "BFI | Film & TV Database | BLEAK HOUSE (1920)". ftvdb.bfi.org.uk. נבדק ב-2014-02-14.
מותו של סופרמן

| --- | --- |

כריכת האוגדן The Death of Superman
 מידע קומיקס
 יוצר:  דן ג'ורגנס ג'רי אורדוויי קארל קסל לואיס סימונסון רוג'ר סטרן ג'רארד ג'ונס
 סוגה:  גיבור-על קרוסאובר
 תקופת פרסום מקורית:  אפריל 1993 – אוגוסט 1994 (כשנה)
 סינדיקציה:  DC קומיקס
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפת המקור:  אנגלית 
 מספר החוברות:  39
 
מותו של סופרמן (באנגלית: The Death of Superman) היא קשת סיפור ואירוע קרוסאובר בכותרי הקומיקס סופרמן, שפורסמה בין אוקטובר 1992 לאוקטובר 1993 על ידי חברת DC קומיקס למשך 39 חוברות. קשת הסיפור מתחלקת לשלושה חלקים - "מותו של סופרמן" (אוקטובר-נובמבר 1992), "לוויה לחבר" (ינואר-יוני 1993) ו"שלטונם של הסופרמנים" (יוני-אוקטובר 1993). הסדרה נכתבה על ידי כותבים כדן ג'ורגנס, ג'רי אורדוויי, קארל קסל, לואיס סימונסון, רוג'ר סטרן וג'רארד ג'ונס.
העלילה עוקבת אחר מלחמתו של סופרמן ביצור האימתני והבלתי ניתן לעצירה דומסדיי ("יום הדין") ברחובות העיר מטרופוליס. בסוף הקרב, השניים מתים מפצעיהם האנושים. כמו כן, מתוארת תגובתו של יקום DC למותו של סופרמן, וכן את עלייתן של ארבע דמויות הטוענות שהן סופרמן האמיתי ושובו של סופרמן המקורי.
קשת הסיפור הפכה להצלחה מסחרית: כותרי סופרמן זכו לחשיפה בינלאומית, הגיעו לצמרת המכירות ונמכרו בין לילה. האירוע סוקר בידי המדיות השונות בארצות הברית ומחוצה לה. סרט ההנפשה "סופרמן: יום הדין" (2007) מבוסס קלות על הסיפור. עיבוד מחודש יצא בצורת סרט בשני חלקים: "מותו של סופרמן" (2018) ו"שלטונם של הסופרמנים" (2019).
וכן, שני פרקים של "ליגת הצדק" שבהם שונתה העלילה, ששמה דומסדיי מובס על ידי ליגת הצדק מהעתיד וסופרמן נהרג על ידי טוי-מן ותודעתו נשלחת לעתיד.
סקירה

הסיפור מאחורי יצירתה של קשת הסיפור "מותו של סופרמן" החלה עוד מימי המשבר בעולמות האינסופיים של שנת 1985. בעקבות האירוע, חברת DC אתחלה מחדש את המשכיות יקום DC והשיקה מחדש את דמותו של סופרמן במיני סדרה The Man of Steel, שנכתבה בידי ג'ון ביירן. אולם, עקב חיכוכים עם חברת DC, ביירן עזב את הסדרה והוחלף בידי רוג'ר סטרן. בשעה שהסיפורים באמתחתו המשיכו את שכתובו של ביירן, מכירות החוברות פחתו. במאמץ למשוך קוראות, משולש האהבה בין לויס ליין/קלארק קנט/סופרמן - שנמשך מאז שנת 1938 - השתנה. בהתפתחות שהתבססה על אירועים תחת כתיבתו של ביירן, לויס החלה להתאהב יותר בקלארק מאשר בסופרמן. בקשת סיפור בשם "משבר קריפטונייט הארגמן", קלארק מציע נישואים ללויס והיא מסכימה. אף על פי שהדרך נסללה לנישואים המתוכננים בין לויס לקלארק, אירוע לא צפוי יתקע טריז בתוכניות הללו.
חברת ויאקום ביטלה את סדרת הטלוויזיה על סופרבוי, שהופקה בידי אלכסנדר סלקיינד, מפיק שלושת סרטי סופרמן הראשונים. האחים וורנר, בעלי חברת DC קומיקס, יצרו סדרת סופרמן משלהם, "לויס וקלארק: הרפתקאותיו החדשות של סופרמן", שנסובה סביב משולש האהבים בין לויס ליין וקלארק קנט/סופרמן. אחד הרעיונות שהועלו בזמן ההפקה היה חתונתם של לויס לקלארק. האחים וורנר גילו כי בחברת DC מתוכננת עלילה דומה, וכתוצאה מכך, צוות הכותבים משני הצדדים הגיעו להסכם - לדחות את מועד חתונתם של לויס וקלארק בחוברות הקומיקס עד אשר סדרת הטלוויזיה תשדר את פרק החתונה.
כעת כשעלילת החתונה נדחתה, נוצר הצורך בעלילה חלופית. כפי שצוין בתוספות ה-DVD של סרט האנימציה, הכותבים העלו רעיונות לגבי עלילות חלופיות, ואף התלוצצו על האפשרות להרוג את הדמות. בסרט הדוקומנטרי Look, Up In The Sky! The Amazing Story of Superman, העורך מייק קרלין ציין כי "העולם לקח את סופרמן כמובן מאליו, אז רצינו להראות כיצד העולם יתמודד ללא סופרמן".
עלילה > דומסדיי

בדפים האחרונים של מספר חוברות המובילות לתחילתו של הסיפור "מותו של סופרמן", מצויר אגרוף המכה בקיר פלדה בצירוף הכיתוב "דומסדיי מגיע!". בחוברת הראשונה מתוך שבעה גליונות, שפורסמו במקביל בארבעת כותרי סופרמן החודשיים, נראית דמות אימתנית הלבושה בחליפה ירוקה, שזורעת הרס בדרכה בשדות פסטורליים.
קבוצת ליגת הצדק בע"מ (כשבין חבריה נמנים גאי גרדנר, בוסטר גולד, מקסימה והחיפושית הכחולה) עונה לקריאת מצוקה מחוץ לבקירוס, אוהיו, ועוקבת אחר שביל ההרס עד לעימות עם היצור המסתורי. היצור תוקף את חברי הקבוצה באופן שיטתי, ומכה בבוסטר גולד אל מחוץ לסטרטוספירה. סופרמן מונע מבוסטר להיסחף בחלל ומחזיר אותו לאדמה, וזה האחרון מכריז "כאילו שיום הדין הגיע" - ובכך מעניק למפלצת את שמה. סופרמן מגיע למקום האירוע, והקרב בינו וליגת הצדק לבין המפלצת מותיר את ביתה של אם חד הורית ושני ילדיה בחורבות. הליגה תוקפת את דומסדיי בכל כוחותיה, אולם לניסיונותיהם אין כל השפעה על היצור ורק קורעים את חליפתו מעליו. דומסדיי מביס את הליגה, גורם לבית להתפוצץ ומזנק הרחק משם. סופרמן עוקב אחריו, אחרי שהוא מציל את המשפחה. הוא משליך את היצור לקרקעית האגם, אך זה נמלט והשניים מנהלים קרב והורסים רחוב של עיירה סמוכה. לויס ליין וג'ימי אולסן נשלחים לסקר את הקרב לחדשות, בזמן שלקס לות'ר משכנע את סופרגירל שלא להצטרף לקרב. הקרב ממשיך בתחנת דלק, שם מקסימה קורעת עמוד תאורה מהקרקע, והניצוץ שנוצר מכך מצית נזילת דלק וגורם להתפוצצות התחנה.
סופרמן ממשיך לעקוב אחר שביל ההרס של דומסדיי, כשהוא מחפש אחר הזדמנות להתקיפו. לקס לות'ר הבן משכנע את סופרגירל (מטריקס) שזקוקים לעזרתה במטרופוליס, בשעה שסופרמן נלחם במקום אחר. כשדומסדיי הורס חנות כלבו, הוא רואה פרסומת טלוויזיה למופע היאבקות המתרחש בעיר מטרופוליס, ולאחר שהוא מגלה את שלט העיר, הוא שם את פעמיו לכיוון זה. סופרמן עוצר בעדו וזורק אותו לכיוון הנגדי, היכן שהוא נוחת על ההר בו מתנהל פרויקט קדמוס. היאבקותם לכל אורכו של היער השכן גורמת להשטחת המרחב הטבעי, שבסופה דומסדיי מחדש את מסעו לכיוון מטרופוליס.
היצור קורע כבלי חשמל וצינורות גז מתחת לעיר וכן משטח את מחוז ניוטאון עד חורבה. סופרגירל נחלצת לעזרתו של סופרמן, אך אגרוף אחד של דומסדיי מעלף אותה. פרופסור אמיל המילטון וביבו ביבאוסקי - בני בריתו של סופרמן - יורים בתותח לייזר על דומסדיי, אך זה אינו מזיק כלל ליצור האימתני. המשטרה המקומית פותחת באש עליו, אך גם זה אינו מזיק לו. סופרמן חוזר לקרב, והמהלומות שהשניים מחטיפים זה לזה יוצרות גלי הדף שמנפצים חלונות. בסופו של הקרב הגורלי מול בניין "הדיילי פלאנט", כל צד מנחית על השני מכה ניצחת, והשניים מתמוטטים. מספר רגעים לאחר מכן, סופרמן נכנע לפצעיו האנושים בזרועותיה של לויס ליין המתייפחת, ומת. הקרב הסופי התנהל בחוברת Superman vol.2 #75.
עלילה > לוויה לחבר

בלוויה שמתרחשת לאחר מכן משתתפים רבים מגיבורי-העל וחבריו של סופרמן, ומאוזוליאום נבנה לכבוד איש הפלדה במטרופוליס. באופן אירוני, לקס לות'ר העניק לתושבי העיר את המבנה באומרו כי אם לא יכל להרוג את סופרמן, לפחות הוא יקבור אותו. בתקופה זו, כל גיבור-על ביקום DC (כולל גאי גרדנר והחץ הירוק, אשר לא הסתדרו עמו היטב) ענד רצועת זרוע שחורה שעליה סמל ה-S באדום. מעט לאחר מכן, פרויקט קדמוס גנב את גופתו של סופרמן מהמאוזוליאום. עלו תאוריות לגבי ניסיונות הפרויקט לשבט אותו. את הגופה החזירו סופרגירל ולויס ליין.
הסיפורים שלאחר הלוויה דנו ברגשות ותגובות הציבור למותו של איש הפלדה, כמו גם לקורותיהם של אלה הקרובים אליו ביותר כמו לויס ליין, הוריו של קלארק קנט ואף חלק מנבליו הידועים לשמצה. בעקבות מותו, אחוז הפשיעה בעיר עלה דרמטית, וגיבורי העל החליפו את מקומו כמגני העיר, אך ללא הועיל. ג'ונתן קנט, אביו המאמץ, לקח את מותו קשה ביותר, וסבל מהתקף לב. בנקודה זו, כותרי סופרמן יצאו לפגרה בת שלושה חודשים.
השלכות > סופרמן

עד לאירוע "מותו של סופרמן", כותבי חברת DC עבדו לפי סט חוקים קבוע בכל הנוגע לתיאור כוחותיו של סופרמן שלאחר המשבר. הדבר השתנה עם שובו. עקבות השינוי הגיעו כאשר המכחיד שינה את אנרגיית הקריפטונייט למשהו שיכול לחדש את כוחותיו של סופרמן. בקרב נגד לובו, סופרמן גילה כי הוא מסוגל לשרוד בריק החלל לתקופת זמן בלתי מוגבלת, דבר שאותו סופרמן שלאחר המשבר לא יכל לעשות טרם מותו. הוא נכח לדעת גם כי כוחו התעצם. אף על פי שהיה זה חלק מעלילה שבה כוחותיו של סופרמן יצאו מכלל שליטה היות שספג יותר מדי קרינה סולארית, תיאור כוחותיו לא היה עקבי כמקודם.
נוסף על כך, בזמן שסופרמן החלים בקיפאון במצודת הבדידות, שיערו גדל לאורך הכתפיים. אפילו לאחר שהשיב לעצמו את תואר הסופרמן האחד והיחיד, הוא שמר על חזותו זאת, וכך הוא תואר בסיפורים של שנות ה-90. לפני חתונתו עם לויס, הוא קיצץ את שיער ראשו.
השלכות > שאר הסופרמנים

נער מטרופוליס (לימים סופרבוי) ואיש הפלדה (סטיל) הפכו להיות דמויות משנה חוזרות ביקום DC, ובסופו של דבר קיבלו סדרת כותרים משלהם. סופרבוי היה חבר בקבוצת צדק צעיר, לגיון גיבורי-העל והטיטאנים הצעירים לפני שמת באירועי המשבר האינסופי. הוא הוחזר לחיים באירועי "המשבר האחרון: לגיון שלושת העולמות". נודע לו כי הוא היבריד קריפטוני/אנושי, שנוצר מ-DNA של סופרמן ולקס לות'ר. סטיל, לעומת זאת, הופיע בסדרות האנימציה של DC וכן בסדרת קומיקס וכחבר בליגת הצדק. למשך זמן קצר הוא הפך לעל-אנושי אמיתי אשר אינו נאלץ להסתמך על מקורות כוח חיצוניים. הוא משמש בהמשך לדמות אב לקבוצת אינסופיות בע"מ. המכחיד הפך למנהיג קבוצה חדשה של האאוטסיידרס. סייבורג סופרמן הפך לדמות נבל קבועה בכותרי סופרמן וגרין לנטרן, כשהוא מנהיג את ארגון ציידי האדם הקיברנטיים ולאחר מכן הצטרף לשורות חיל סינסטרו.
השלכות > מוות בקומיקס

דרך מותו לכאורה של סופרמן הביאה לגל החייאות מחדש ביקום DC של דמויות כהחץ הירוק, בארי אלן, ג'ייסון טוד, האל ג'ורדן, באטמן וכיוצא בזה. המיתות והחזרה לחיים התאפשרו משום שדלת המעבר בין החיים למוות נותרה פתוחה מאז שסופרמן מת.
כישות קריפטונית, החומר הגנטי החייזרי של סופרמן איפשר לו לספוג את אור השמש ולבצע הישגים על-אנושיים. הוא שרד את מותו על ידי כניסה למצב תרדמתי, ועצם זה שהמכחיד השתמש בו כמוליך כדי לספוג אנרגיה סולארית אתחל את גופו של סופרמן. מפגש עתידי עם שמש תבונתית שנודעת בשם "סולאריס" מגלה לקורא עתיד רחוק מאוד שבו סופרמן עדיין חי ומעלה את ההשערה שמוות לעולם לא יגיע עבורו.
השלכות > דמדומי הברקת

השלכות השמדתה של העיר קוסט סיטי ב"שלטונם של הסופרמנים" הובילה לשכתובו מחדש של כותר גרין לנטרן. לאחר גיליון שבו נקבע כי כמה מדמויות המשנה שרדו את השמדת העיר (כמו חברתו של ג'ורדן, קרול פריס), חברת DC המשיכה עם קשת הסיפור דמדומי הברקת. בקשת סיפור זו, האל ג'ורדן סבל מהתמוטטות נפשית לאחר שניסה לבנות מחדש את עיר הולדתו בעזרת טבעת הכוח, אך נקרא לכוכב הלכת "אואה" ונענש בידי שומרי היקום משום שהפר את חוקי החיל והשתמש בטבעת לצרכים אישיים. כתגובה, ג'ורדן השמיד את חיל הפקחים הירוקים וספג את מלוא כוחה של סוללת הכוח הראשית לתוך עצמו, בכך הפך לנבל "פאראלקס". דבר זה הוביל להצגתה של דמות חדשה לכותרי גרין לנטרן - קייל ריינר - כמחליפו של ג'ורדן באירועי שעת אפס: משבר בזמן.
השלכות > החתונה

אפילו אחרי שסופרמן חזר לחיים, לקח לתוכניות לחתונתם של לויס וקלארק זמן מה להתפתח. מערכת היחסים ביניהם הפכה לסוערת במיוחד, ולמשך זמן הם נפרדו. לבסוף בשנת 1996, לויס חוזרת למטרופוליס ומציתה מחדש את הרומן בינה לבין קלארק. השניים ממשיכים בתוכניתם לחתונה ונישאים במהדורת ספיישל מיוחדת, Superman: The Wedding Album. האירוע מתקשר לפרק החתונה של לויס וקלארק בסדרת הטלוויזיה לויס וקלארק: הרפתקאותיו החדשות של סופרמן.
השלכות > סופרמן/דומסדיי: צייד/ניצוד

במיני סדרה בת שלוש חוברות בשם Superman\Doomsday: Hunter\Prey משנת 1994, סופרמן עורך מסע לכוכבי הלכת אפוקוליפס וקאלאתון כדי למצוא את גופתו של דומסדיי. הוא מתעמת מול דארקסייד והאנק הנשו, מוצא שרוצחו עדיין חי, וכן מגלה פרטים על מקורו של דומסדיי כישות חיים מהונדסת גנטית שנוצרה בידי קריפטונים מהעבר הקדום ואשר היוותה השראה על תושבי קריפטון להתעסק עם הנדסה גנטית. בסיפור Superman: Doomsday War משנת 1998, מוחו של דומסדיי נמצא תחת השפעתו של ברייניאק, מה שמאלץ את סופרמן להילחם בו זמנית כנגד שניים מיריביו החזקים ביותר כדי להציל את הרך הנולד של לאנה לאנג. לבסוף, סופרמן מצליח להדוף את השפעתו של ברייניאק מעל דומסדיי וללכוד את היצור בארבעה משגרים הנעולים בלולאה תמידית ומונעים ממנו להתמזג ולברוח.
השלכות > סופרמן: יום הדין

הכותב והאמן דן ג'ורגנס שיחזר את הקרב של סופרמן עם דומסדיי במיני סדרה "סופרמן: יום הדין" משנת 2003, אשר הוסיפה לחקור כיצד האירוע השפיע על אלה אשר הכירו את הגיבור הנופל, וגם הציגה נבל חדש בשם "רמננט" (Remnant, שארית). בימים שלפני יום השנה למותו של סופרמן, מוטל על כתב הדיילי פלאנט טיי דאפי לשחזר את הקרב חוצה המדינות בין סופרמן לדומסדיי, למורת רוחו. במהלך חקירתו, דמות מסתורית אף היא עוקבת אחר מסלול ההרס של דומסדיי, ומבצעת סדרת רציחות לכל אורכו. דאפי מגלה שרבים מנבליו של סופרמן תבעו אחריות ליצירתו של דומסדיי, וכן רבים מאלה ששרדו את חרונו של דומסדיי ואת השמדת קוסט סיטי הביעו שנאה לגיבור. דאפי פוגש באיש הפלדה פנים מול פנים ומגלה לו כי אביו התאבד משום האבדות הרבות שהתרחשו כתוצאה מהקרב עם דומסדיי. עוד הוא אומר לו, שאנשים מעדיפים להתמקד בהחייאתו המחודשת מאשר באותן אבדות, וכי ההרגשה הרווחת היא שהחייאתו המחודשת מוזילה את חיי הנספים. אף על פי שסופרמן אינו מסכים עמו, הוא חש רגש אשמה גדול על מותם.
בדרכו לביתו, דאפי נחטף בידי רמננט, שמבקש להראות לעולם כי סופרמן הוא רע. כמו כן, הוא מבקש לביים מעשי טרור לכל אורך שביל ההרס של דומסדיי. סופרמן מציל את דאפי ואת פרי וייט, שגם נחטף. למרות ניצחונו, כרזות ברחבי העיר מפרסמות כי סופרמן איננו המשיח כי אם הרוע בהתגלמותו.
השלכות > סופרמן כרך שני גיליון מספר 175

לאחר מלחמת אימפריאקס, כפי שסופרה בסיפור "עולמנו במלחמה" של שנת 2001, דומסדיי פיתח אינטליגנציה, והוא תכנן להרוג את לקס לות'ר. סופרמן מביס את המפלצת ללא כל עזרה מבני בריתו ביום השנה לתבוסתו, כאשר הוא ניצל את העובדה שהאינטליגנציה החדשה של דומסדיי מעניקה לו גם תחושת פחד מפני מוות, תחושה שהייתה חסרה לו מקודם.
השלכות > לגיון שלושת העולמות

בסיפור "המשבר האחרון: לגיון שלושת העולמות", סופרבוי (שנהרג במהלך קרב עם סופרבוי פריים), מוחזר לחיים במאה ה-31 בידי לגיון גיבורי-העל בעזרת אותה מטריצת החייאה שהחזירה את סופרמן לחיים.
השלכות > הלילה האפל ביותר

במהלך אירועי הלילה האפל ביותר, יום השנה למלחמתו של סופרמן בדומסדיי הפך ליום זיכרון המכבד את זכרם של גיבורי-על נופלים ואת אלה אשר הם כשלו בהצלתם. במהלך פלישתו של חיל הפקחים השחורים, מנהיג החיל נקרון מגלה שהוא איפשר למכחיד להחיות את סופרמן ובכך יהיה לו סוכן רדום יחד עם גיבורים נופלים אחרים. הודות למצבו הקודם של סופרמן כמת, הדבר איפשר לטבעת הכוח השחורה של נקרון להפוך את קאל-אל לפקח שחור אלמת העונה לכל פקודותיו. סופרבוי אף הוא הפך לפקח שחור (כיוון שנהרג בידי סופרבוי פריים). השניים משוחררים מעול טבעת הכוח השחורה בידי ישות החיים הלבנה.
השלכות > זיכרון המחר

בשנת 2010, דן ג'ורגנס חזר לסאגת מותו של סופרמן בסיפורו של הגיבור בוסטר גולד, שבו בוסטר מנסה למנוע ממתנקש נוסע בזמן להרוג את האנק הנשו לפני שהפך לנבל המיועד. אף על פי שהציל אותו ממוות, בוסטר שואל את עצמו האם היה עדיף אילו השאירו למות כדי להציל את החיים אותם גזל.
השלכות > שלטונו של דומסדיי

באירוע הקרוסאובר "שלטונו של דומסדיי" משנת 2011, דומסדיי חוזר ומנסה לצוד את ארבעת הסופרמנים שנוצרו עם מותו של סופרמן. לפני שהתעמת מול סופרמן, דומסדיי נלחם עם סופרגירל וליגת הצדק, בדומה לאירועי "מותו של סופרמן".
תגובת הקהל

קשת הסיפור "מותו של סופרמן" הביאה מיליוני קוראים חדשים ל-DC קומיקס, אף על פי שכל הסיפור התחלק בין כותרי קומיקס רבים, לרבות ארבעת כותרי סופרמן. יוצרו של סופרמן, ג'רי סיגל - שניבא את מותו של סופרמן בסיפור דמיוני משנת 1961 - נפגש עם עורך DC בזמנו מייק קרלין כדי להגיד לו שהתרשם מאוד מגרסתו של קרלין.
כריכת החוברת Superman vol. 2 #75, בה נראתה גלימתו של סופרמן קרועה ותקועה על מוט, כמסמנת את מקום מותו של סופרמן, הפכה לתמונה אייקונית. חברת DC פרסמה בין 2.5 ל-3 מיליון עותקים של הגיליון, כאשר ברוב חנויות הקומיקס אזל המלאי כבר ביום הראשון למכירתו.
מותו של סופרמן התרחש חודשים לפני שבירת גבו של באטמן בקשת הסיפור "נפילתו של אביר". מספר מבקרים שיבחו את תעוזתה הרבה של החברה בדרכה למשוך קוראים חדשים. אולם, היו כאלה שטענו ששתי קשתות הסיפור היו תעלול פרסומי, משום שאין זה מקובל שהחברה תהרוג שניים מגיבוריה הפופולרים ביותר. מספר שנים לאחר מכן, בעליה של חברת הקומיקס Miles High Comics צ'אק רוזנסקי יפרסם מאמר שבו האשים את הקידום האינטנסיבי של "מותו של סופרמן" בהתמוטטות תעשיית הקומיקס של סוף שנות ה-90.
קשת הסיפור זכתה בפרס ה-Comics Buyer's Guide של שנת 1992 לסיפור הקומיקס הפופולרי ביותר.
ביבליוגרפיה

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  The Death of Superman Action Comics #684  Adventures of Superman #497  Justice League of America #69  Superman Vol. 2 #74-75  Superman: The Man of Steel #18-19 |  Funeral for a Friend Action Comics #685-686  Adventures of Superman #498-500  Justice League of America #70  Superman Vol. 2 #76-77  Superman: The Legacy of Superman #1  Superman: The Man of Steel #20-21 |  Reign of the Supermen Action Comics #687-691  Adventures of Superman #501-505  Green Lantern Vol. 3 #46  Superman: The Man of Steel #22-26  Superman Vol. 2 #78-82 |
הערות שוליים

↑  Superman: The Man of Steel #18
↑  The Death and Return of Superman
↑  "Death of Superman" Promotion of 1992, Chuck Rozanski
↑  CBG FAN AWARD WINNERS 1982-PRESENT
כריכת האוגדן "שובו של סופרמן"
יקום DC

עטיפת החוברת DC Universe #0 מיוני 2008, המציינת את הספירה לאחור לקראת המשבר האחרון. אמנות מאת ג'ורג' פרז.
יקום DC (באנגלית: DC Universe) הוא יקום בדיוני בעל קו עלילה משותף שמתרחש בסדרות הקומיקס השונות של חברת DC קומיקס, היכן שגיבורי-העל המוכרים ביותר של החברה חיים, ביניהם סופרמן, באטמן, וונדר וומן, גרין לנטרן, פלאש, הצייד ממאדים, החץ הירוק, אקוומן, סייבורג ושהאזאם. בנוסף, יקום DC מתואר כחלק מ"מולטי-יקום" אותו יצרה חברת DC קומיקס, והוא בנוי ממיליארדי יקומים נפרדים המתקיימים באופן סימולטני בלי להשפיע אחד על השני. בהקשר זה, המונח "יקום DC" מתייחס להמשכיות המרכזית.
בין חוברות הקומיקס העיקריות נוצרים לעיתים קרוסאוברים.
היסטוריה > תור הזהב

חברת DC קומיקס - שנקראה בתחילה National Periodical Publications - היא חלוצה ברעיון היקום המשותף, במיוחד אצל הכותב גרדנר פוקס. העובדה שכמה מדמויות החברה התקיימו וחיו באותו עולם התבססה כבר בחוברת All Star Comics #3 ‏(1940) כאשר מספר גיבורי-על - שעד לאותו רגע כיכבו בסיפורים משלהם - פגשו אחד את השני והקימו עד מהרה את קבוצת גיבורי-העל הראשונה ביקום DC, חברת הצדק של אמריקה. אולם, מרבית הסיפורים המשותפים בעשורים הראשונים של החברה הצעירה נכתבו עם מעט התייחסות - אם בכלל - להמשכיות המרכזית.
היסטוריה > תור הכסף

לאורך ההיסטוריה הפרסומית של החברה, היא הציגה גרסאות שונות של גיבורי-העל שלה - לרוב תוך ביטול קיומה של הדמות המקורית עליה היא מבוססת. כך לדוגמה הוצגו גרסאות חדשות לפלאש, גרין לנטרן והוקמן בסוף שנות ה-50 של המאה ה-20, עם כוחות-על דומים אך שמות שונים וביוגרפיות בדיוניות שונות. בדומה, גיבורי-על כמו באטמן - שהופיעו מאז שנות ה-40 - שמרו על צעירותם גם בשנות ה-70 של המאה ה-20. כדי להסביר זאת, הכותבים והעורכים הציגו את רעיון ה"מולטי-יקום" בסיפור "הפלאשים משני העולמות" משנת 1961, שבו הפלאש מתור הכסף בארי אלן פגש במקבילו מתור הזהב, ג'יי גאריק. בנוסף למתן האפשרות לשני סיפורים להתקיים במקביל, התאפשר לדמויות דומות מתקופות זמן שונות להיפגש ולהילחם יחדיו נגד איום משותף המאיים על יקומם. הכותבים ציינו את העולמות כ"ארץ-1", "ארץ-2" וכיוצא בזה.
היסטוריה > המשבר בעולמות האינסופיים

במשך השנים, כאשר מספר חוברות הקומיקס שהתפרסמו גדל והיסטוריית הדמויות הלכה והסתבכה בנפתולי הזמן, היה זה קשה יותר לשמור על המשכיות רציפה. כדי להמשיך ולפרסם סיפורים של גיבורי-העל המרכזיים, נוצר הצורך לשמר את הסטטוס-קוו. למרות ששכתובים שנעשו לדמויות הצליחו במידת מה להסביר חוסר עקביות, עורכי החברה מצאו שקשה לעקוב אחר כדורי הארץ המקבילים וכי מדובר במכשול עבור קהל קוראים חדש. כדי להתייחס לכך, הם יצרו את אירוע הקרוסאובר הנרחב המשבר בעולמות האינסופיים בשנת 1985, אשר מיזג בין היקומים ובין גיבורי-העל השונים לתוך יקום אחד והיסטוריה משותפת אחת. אולם, הסדר זה יצר מספר בעיות: קשת סיפור זו ביטלה את הסבר החברה לאפקט הזמן העובר על דמויות החברה, וכן נכשלה בביסוסה של היסטוריה עתידית קוהרנטית, כאשר נוצרו מספר גרסאות סותרות של העתיד. המיני סדרה שעת אפס: משבר בזמן של שנת 1994 סיפקה את ההזדמנות הנחוצה כדי לטפל בבעיות בקו הזמן ובשכתוב ההיסטוריה של יקום DC.
כתוצאה מכך, כמעט בכל עשור מאז שנות ה-80 של המאה ה-20, יקום DC עבר משבר עיקרי שגרם למספר שינויים שעברו הדמויות להיראות כמו אתחול מחודש שנעשה ליקום, ובו הדמויות פצחו בחיים חדשים ומודרניים יותר.
בד בבד עם אירועי המשבר, חברת DC פרסמה מספר סיפורים ארעיים תחת חותם Elseworlds ("עולמות אחרים"), שהציג גרסאות מקבילות לגיבורי-העל המוכרים (חותם דומה של מארוול קומיקס המתחרה הוא אולטימייט מארוול). כך למשל, סיפור אחד הציג את ברוס וויין כגרין לנטרן, בעוד סיפור אחר העלה את האפשרות של מה היה קורה אם החללית הקריפטונית בה הגיע סופרמן לכדור הארץ התגלתה בידי הזוג וויין בגות'אם סיטי במקום הזוג קנט מסמולוויל.
בשנת 1996 פורסמה המיני סדרה Kingdom Come ("קץ הממלכה") מאותו חותם, המתארת עתיד אפשרי שבו גיבורי-על מזדקנים חוזרים מפרישתם כדי לעצור אנטי גיבורים צעירים ומסוכנים. שנתיים לאחר מכן, סיפור העולמות האחרים The Kingdom ("הממלכה") הציג רעיון מולטי-יקומים ישן בשם היפר-זמן שאיפשר לגרסאות מקבילות של דמויות ויקומים להתקיים בשנית. התהליך עצמו היווה בסיס לפרודיה מאת אלן מור בחוברות Supreme: Story of the Year.
היסטוריה > המשבר האינסופי

אירוע הקרוסאובר המשבר האינסופי של שנים 2005–2006 יצר מחדש את יקום DC וביסס את השינויים שנוצרו בו עוד באירועי המשבר הקודם. זאת ועוד, המיני סדרה "52" (2006-2007) קיבעה את העובדה שקיים מולטי-יקום, כאשר ארץ-0 היא העולם המרכזי.