stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יורם כוכבי
הערות שוליים

↑  ניר שמיר גמל לדן ברנר ב-200 מ' חתירה -2:02.9 ד', דבר, 11 באוקטובר 1976
↑  יעקב פתאל, ששה שיאים חדשים בשחייה הוצבו בפתיחת אליפות ישראל בוינגייט, דבר, 25 בספטמבר 1977
↑  נטע יוסף שיפרה השיא ב-100 פרפר בזמן של 1:09.39 ד', דבר, 26 בספטמבר 1977
↑  שלושה שיאים בסיום אליפות ישראל בשחיה בוינגייט, דבר, 28 בספטמבר 1977
↑  שמואל טל (עיתונאי), השחיינים התקדמו אך הם עדיין רחוקים מאירופה, דבר, 6 באוגוסט 1978
↑  יעקב פתאל, שלוש מדליות זהב ואחת כסף לגניאל באליפות השחייה, דבר, 30 ביולי 1978
↑  אלופי השחייה ל-1979, מעריב, 24 באוגוסט 1979
↑  יעקב פתאל, 12 שיאים לאומיים חדשים נקבעו באליפות השחיה, דבר, 26 באוגוסט 1979
↑  אלכס פרלסמן, איזו אליפות נפלאה, מעריב, 27 באוגוסט 1979
↑  אלכס פרלסמן, שמיר "שרף" את הבריכה, מעריב, 28 באוגוסט 1980
↑  ישראל אחרונה ב"שמונה האומות", דבר, 5 ביולי 1982
↑  זיו סידרר, שחייני הפועל גש"מ ומכבי ת"א סיפקו שיאים באליפות ישראל, דבר, 28 באוגוסט 1983
↑  זיו סידרר, טבלת השיאים בשחיה נותרה שלמה ביום נעילת האליפות, דבר, 30 באוגוסט 1983
↑  אלכס פרסלמן, בבוקר: זוהר גלילי בערב: טל משקיף, מעריב, 21 באוגוסט 1984
↑  אלכס פרסלמן, רק 3 שיאי נוער, מעריב, 20 באוגוסט 1984
↑  אלכס פרסלמן, "מלכת הבריכה" הגיעה לסוף הדרך, מעריב, 23 באוגוסט 1984
↑  אלכס פרסלמן, רביעיית יזרעאל שיפרה השיא במשחה המעורב, מעריב, 22 באוגוסט 1984
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת לוס אנג'לס (1984)  |
| --- | --- | --- |
|  איגרוף | יהודה בן חיים • שלמה ניאזוב |  |
|  אתלטיקה | מאיה בן-צור • אריה גמליאל • מארק הנדלסמן • שם טוב סבג  • יהודה צדוק  • זהבה שמואלי |  |
|  ג'ודו | אדי קואז • משה פונטי |  |
|  הרמת משקולות | מאיר דלויה |  |
|  התעמלות מכשירים | ננסי גולדשמידט • יעקב לוי • יוחנן מויאל • לימור פרידמן |  |
|  התעמלות אמנותית | ליאת חנינוביץ |  |
|  טניס | עמוס מנסדורף |  |
|  סיף | שלומי איל • נילי דרורי • יצחק חטואל • לידיה חטואל |  |
|  קיאק | אבירם מזרחי |  |
|  קליעה | גרי ארמיסט • יאיר דוידוביץ • יצחק יונסי |  |
|  שחייה | יורם כוכבי • אייל שטיגמן • הדר רובינשטיין |  |
|  שיט | יהודה אטדגי • אלדד אמיר • יואל סלע • שמשון ברוקמן • איתן פרידלנדר |  |
כלל ופרט וכלל

כלל ופרט וכלל היא אחת מי"ג מידות של רבי ישמעאל שהתורה נדרשת בהן. המידה מופיעה פעמים רבות בתלמוד.
מקור

מקור המידה היא בבריתא דרבי ישמעאל: ”כלל ופרט וכלל - אי אתה דן אלא כעין הפרט”
אופן הלימוד

כאשר התורה נותנת כלל, כלומר אינה מפרטת מה בדיוק היא רוצה, לאחר מכן פרט, כלומר דיוק, ולאחר מכן שוב כלל, דנים את הנושא המדובר ב”כלל ופרט וכלל - אי אתה דן אלא כעין הפרט”. כלומר - יש לעשות רק מה שדומה לפרט.
שיטות לימוד לא שגרתיות

בדרך כלל, כלל ופרט וכלל מתבצע רק כאשר הפרט הוא בין הכלל הראשון לאחרון והכלל הראשון והאחרון דומים זה לזה, אך יש מקרים שבהם דנים כלל ופרט וכלל גם בדרכים אחרות.
לפי תנא דבי ר' ישמעאל, אף אם הכלל הראשון והאחרון אינם דומים, ניתן ללמוד בדרך כלל ופרט וכלל.
”אמרי במערבא: כל מקום שאתה מוצא שני כללות הסמוכין זה לזה - הטל פרט ביניהם ודונם בכלל ופרט וכלל”, כלומר שניתן ללמוד כלל ופרט וכלל גם כאשר הפרט אינו בין הכללות.
במסכת מועד קטן דף ג עמוד א מופיע המחלוקת האם מותר לבצע את כלל ופרט וכלל כאשר יש לך כלל עשה ופרט לא תעשה
יחסי קוסטה ריקה – שווייץ

| יחסי קוסטה ריקה – שווייץ |
| --- | --- |
קוסטה ריקה: שווייץ


קוסטה ריקה: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
51,100: 41,277
אוכלוסייה
5,135,708: 8,933,409
תמ"ג (במיליוני דולרים)
86,498: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
16,842: 99,060
משטר
רפובליקה: רפובליקה קונפדרטיבית

יחסי קוסטה ריקה–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת קוסטה ריקה לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה

בין רפובליקת קוסטה ריקה לבין הקונפדרציה השווייצרית מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים. על פי משרד החוץ השווייצרי, היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת קוסטה ריקה לבין הקונפדרציה השווייצרית הם יחסים דיפלומטיים חמים וידידותיים. קוסטה ריקה ידועה בתור "שווייץ של מרכז אמריקה" - היא נבדלת ממדינות אחרות במרכז אמריקה ובאמריקה הלטינית בכלל בכך שהיא דמוקרטיה יציבה מזה עשרות שנים, ומצבה הכלכלי איתן יחסית.
קונסול כבוד מונה על ידי מועצת הברית של שווייץ בשנת 1912, ובשנת 1957 כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים רשמיים. הקונסוליה השווייצרית שודרגה למעמד קונסוליה כללית באותה השנה. שגרירות נפתחה בסן חוסה ב-1967, עשר שנים לאחר מכן. קוסטה ריקה מחזיקה שגרירות בברן משנת 1981.
יחסים כלכליים

קוסטה ריקה היא שותפת הסחר השנייה בגודלה של שווייץ באמריקה המרכזית. בשנת 2018, שווייץ ייבאה בעיקר מוצרים חקלאיים בשווי 108 מיליון פרנקים שווייצרים מקוסטה ריקה. בנוסף לכך, שווייץ ייצאה סחורה בשווי 185 מיליון פרנקים שווייצריים באותה השנה, בעיקר ציוד אופטי, רפואי ושעונים. ההשקעות השווייצריות בקוסטה ריקה פורחות וחברות שווייצריות מייצרות אלפי מקומות עבודה לקוסטה ריקנים.
הסכם סחר חופשי בין איגוד הסחר החופשי האירופי לבין מדינות אמריקה המרכזית נכנס לתוקפו בשנת 2014. בנוסף, נחתם הסכם תחבורה אווירית בין שתי המדינות בתחילת 2019.
שווייצרים בקוסטה ריקה

על פי הלשכה השווייצרית המרכזית לסטטיסטיקה, בסוף שנת 2018 התגוררו בקוסטה ריקה אלף שש מאות שלושים ושישה אזרחים שווייצרים.
נציגויות דיפלומטיות

קוסטה ריקה מיוצגת בשווייץ בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בברן, בירת המדינה. קוסטה ריקה מיוצגת בשווייץ גם בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בעיר לוזאן.
שווייץ מיוצגת בקוסטה ריקה בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בסן חוסה, בירת המדינה.
יחסי קניה–רומניה

| יחסי קניה–רומניה |
| --- | --- |
קניה: רומניה


קניה: רומניה
שטח (בקילומטר רבוע)
580,367: 238,391
אוכלוסייה
56,708,094: 18,988,203
תמ"ג (במיליוני דולרים)
107,441: 351,003
תמ"ג לנפש (בדולרים)
1,895: 18,485
משטר
רפובליקה

יחסי קניה—רומניה הם יחסי החוץ בין קניה ורומניה.
סקירה כללית

רומניה וקניה כוננו יחסים דיפלומטיים, ברמת שגרירות, ב-22 ביוני 1968. שגרירות רומניה בניירובי נפתחה ב-1974. ב-31 בינואר 2014 הקימה רומניה קונסוליית כבוד במומבסה.
באוגוסט 1993 ביקרה משלחת מהפרלמנט של קניה ברומניה. בשנים האחרונות, נציגי הפרלמנט הרומני נמצאים בניירובי, כדי להשתתף בפגישות של הארגונים הבינלאומיים UNEP ו-HABITAT, שמשרדיהם הראשיים בבירת קניה, ומקיימים גם פגישות עם שלטונות קניה. כמו כן, השר הרומני לאיכות הסביבה השתתף בפגישה הסביבתית האוניברסלית הראשונה של האו"ם, שהתקיימה ביוני 2014. בפברואר 2003 ופברואר 2011, ביקר שר הסביבה והיערות הרומני בקניה. שר משאבי המים הקנייתי ביקר ברומניה במאי 2003.
נציגויות דיפלומטיות

קניה מיוצגת ברומניה באמצעות שגרירותה בברלין, גרמניה.
רומניה מחזיקה בקניה שגרירות בניירובי וקונסוליית כבוד במומבסה.
כלל יד ימין

ערך זה עוסק בכלל יד ימין בפיזיקה. אם התכוונתם לכלל יד ימין בתורת הגרפים, ראו .
איור 1 - המחשת הניסוח הראשון של כלל יד ימין - אם מכוונים את האגודל בכיוון הווקטור הראשון במכפלה,  {\vec {a}} ואת האצבע המורה בכיוון הווקטור השני במכפלה,  {\vec {b}}, אזי תוצאת המכפלה  {\vec {c}}={\vec {a}}\times {\vec {b}}, תהיה בכיוון אליו מכוונת האמה.
במתמטיקה ובפיזיקה, כלל יד ימין הוא כלל מנמוני שימושי לקביעת המגמה של וקטורים המעורבים בתנועה סיבובית, בשדה מגנטי ובאופן כללי - וקטורים הנוצרים על ידי מכפלה וקטורית. מערכת צירים תלת־ממדית נקראת מערכת ימנית, אם מתקיים, לפי כלל היד הימנית,  {\hat {x}}\times {\hat {y}}={\hat {z}}.
ניסוח הכלל

כיוון תוצאת המכפלה  {\vec {a}}\times {\vec {b}}, מוגדר על ידי כלל יד ימין בצורה הבאה:
אם האגודל מצביע לכיוון הווקטור הראשון במכפלה,  {\vec {a}}, והאצבע המורה מצביעה לכיוון הווקטור השני במכפלה,  {\vec {b}}, אז התוצאה,  {\vec {a}}\times {\vec {b}}, תהיה בכיוון אליו מכוונת האמה (ראו איור 1).
ניסוח הכלל > החלפת סדר האצבעות

כל תמורה זוגית, בה הסדר של האצבעות מוחלף באופן מחזורי, גם היא יכולה להיות ניסוח של כלל יד ימין. למשל אם האצבע המורה תצביע לכיוון הווקטור הראשון, והאמה תהיה בכיוון הווקטור השני, האגודל יציע על כיוון התוצאה.
ניסוח הכלל > ניסוח נוסף

בהינתן המכפלה  {\vec {a}}\times {\vec {b}}, נסובב את הווקטור  {\vec {a}} לכיוון הווקטור  {\vec {b}} דרך הזווית הקטנה הנוצרת ביניהם. אם נקפל את אצבעות יד ימין כך שכיוון הסיבוב שלהן הוא בכיוון סיבוב זה, האגודל יצביע לכיוון תוצאת המכפלה (ראו איור 2).
מכאן קל לראות ש-  {\vec {a}}\times {\vec {b}}=-{\vec {b}}\times {\vec {a}}
שימושים

פרט למכפלה וקטורית, שימוש נפוץ בכלל היד הימנית מתבצע בגדלים הקשורים לסיבוב, כמו מהירות זוויתית, תאוצה זוויתית, ובדרך כלל גם מומנט כוח, ותנע זוויתי. גדלים אלה מיוצגים על ידי וקטורים שכיוונם הוא לאורך ציר הסיבוב. המגמה של וקטורים אלה, כלומר הכיוון על הציר שאליו הם מצביעים, היא שרירותית וחסרת משמעות פיזיקלית (לכן וקטורים אלה מכונים לעיתים פסאודו-וקטורים). עם זאת, חשוב לקבוע פעם אחת בצורה אחידה את הכיוון השרירותי הזה, והמוסכמה בעולם המדעי היא שהוא נקבע בעזרת כלל היד הימנית. כך, למחוגי שעון המסתובבים עם כיוון השעון יש מהירות זוויתית בכיוון הנכנס למישור השעון, ולמחוגים המסתובבים נגד כיוון השעון יש מהירות זוויתית בכיוון היוצא ממישור השעון.
כלל היד הימנית מופיע גם בכל הקשור לשדה מגנטי, שגם הוא למעשה פסאודו-וקטור שלמגמתו אין משמעות פיזיקלית. הוא בא לכדי ביטוי בחוק ביו סבר, ובחוקים אחרים הקשורים לשדה המגנטי.
כלל יד שמאל

בדומה לכלל יד ימין, ניתן להגדיר גם כלל יד שמאל, ומערכת צירים שמאלית. כרשום קודם, כדי להפחית את הבלבול, משתדלים להתייחס בעיקר למערכת ימנית. אך בשימושים מעשיים, גם למערכת שמאלית יש מקום. למשל, תבריג שמאלי הוא הכרחי במקום שהכוחות הפועלים יגרמו לבורג ימני להשתחרר. דוגמה נוספת היא מנוע חשמלי לעומת מחולל חשמל - גנרטור (generator). בגלל שבשני המקרים יש חילוף תפקידים בין הגורמים לתוצאה, במוסכמות המקובלות, כלל היד השמאלית מתאים למנוע החשמלי. וכלל היד הימנית יתאים למחולל חשמלי.
איור 2 - תיאור גרפי של הניסוח הנוסף של כלל יד ימין. ניסוח זה מתאים במקרים רבים, למשל: סיבוב כמתואר על ידי אצבעות יד ימין בציור, יתואר על ידי וקטור מהירות זוויתית בכיוון האגודל; זרם חשמלי שזורם בכיוון האגודל יגרום לשדה מגנטי שקוי השדה שלו יהיו טבעות שכיוונן יהיה כיוון האצבעות
כיוון המהירות הזוויתית  \ \omega  של גוף הנע בתנועה מעגלית נקבע על ידי כלל היד הימנית. אם מקפלים את אצבעות יד ימין בכיוון הסיבוב, האגודל יצביע בכיוון המהירות (ראו איור עליון)
מערכת ימנית מימין, לצד מערכת שמאלית משמאל
יחסי סינגפור – קוריאה הצפונית

| יחסי סינגפור – קוריאה הצפונית |
| --- | --- |
סינגפור: קוריאה הצפונית


סינגפור: קוריאה הצפונית
שטח (בקילומטר רבוע)
719.20: 120,538
אוכלוסייה
5,842,033: 26,517,006
תמ"ג (במיליוני דולרים)
501,428: 
תמ"ג לנפש (בדולרים)
85,831: 
משטר
רפובליקה: דיקטטורה טוטליטרית חד-מפלגתית

יחסי סינגפור–קוריאה הצפונית הם יחסים דו-צדדיים בין סינגפור לקוריאה הצפונית.
סינגפור וקוריאה הצפונית כוננו יחסים דיפלומטיים ב-8 בנובמבר 1975. היחסים בין שתי המדינות אינם פעילים ברמה הרשמית, אך סינגפור השעתה את יחסי הסחר עם קוריאה הצפונית מאז נובמבר 2017.
אזרחי קוריאה הצפונית יכלו להיכנס לסינגפור ללא ויזה עד אמצע 2016, אז שונו הכללים וכעת צפון קוריאנים דרושים ויזה. סינגפורים המחזיקים בדרכון רגיל יזדקקו גם לוויזה לאחר שקיבלו אישור מממשלת קוריאה הצפונית לבקר בקוריאה הצפונית הן לעסקים והן לתיירות. צפון קוריאנים נוסעים מדי פעם לסינגפור לטיפול רפואי.
ארגונים בינלאומיים

קוריאה הצפונית וסינגפור שייכות שניהם לארגון המדינות הבלתי-מזדהות, עם סינגפור שהצטרפה בשנת 1970, וקוריאה הצפונית בשנת 1976. קוריאה הצפונית משתתפת גם בפורום האזורי ASEAN מאז שנת 2000, שמאורגן על ידי ASEAN, שסינגפור היא חברה מייסדת בה. שר החוץ של קוריאה הצפונית מבקר באופן מסורתי בסינגפור אחרי כל פגישת ARF או לפניה.
ביקורים רשמיים

קוריאה הצפונית ארגנה ביקורים רשמיים באופן סדיר בסינגפור, לעיתים קרובות בשילוב עם ביקורים במדינות אחרות בדרום-מזרח אסיה. בשנת 2014 ביקר שר החוץ רי סו יונג בסינגפור. בשנת 2012 ביקר נשיא אספת העם העליונה של קוריאה הצפונית בסינגפור. אליטות צפון קוריאניות אחרות שביקרו כוללות את בני משפחתו של קים ג'ונג-און, קים ג'ונג-נאם (המנוח), קים ג'ונג צ'ול וצ'אנג סונג-טק (המנוח), כמו גם אנשי מפתח מרכזיים אחרים, כמו פאק נאם ג'י (המנוח).
שר החוץ של סינגפור, ג'ורג' ייאו, ביקר בקוריאה הצפונית בשנת 2008. המזכיר הקבוע של משרד החוץ, בלהארי קאוסיקאן, ביקר בקוריאה הצפונית בשנים 2006 ו-2008.
ב-10 עד 14 ביוני ביקר מנהיג קוריאה הצפונית קים ג'ונג-און בפסגת ארצות הברית-קוריאה הצפונית בסינגפור (2018),  ופגש את ראש ממשלת סינגפור לי שיינלונג ביום שהגיע לסינגפור.  בנוסף, שרת החוץ של סינגפור, ויויאן בלקרישנן, ביקרה רשמית בקוריאה הצפונית בין התאריכים 7–8 ביוני, בהזמנת שר החוץ של קוריאה הצפונית, רי יונג-הו.
הכשרה כלכלית

צפון קוריאנים גם מבקרים לעיתים קרובות בסינגפור לצורך תוכניות הכשרה בנושא מדיניות כלכלית, יזמות ומשפט בעיקר באמצעות התוכניות הלא-ממשלתיות של סינגפור, Choson Exchange. לצפון קוריאנים יש השקפה חיובית על ההתפתחות הכלכלית של סינגפור ויציבותה הפוליטית.‏ Choson Exchange היא ארגון לא ממשלתי בסינגפור המתמקד בתמיכה ביזמות בקוריאה הצפונית. משנת 2011 עד 2016, הארגון הביא לארץ למעלה מ-100 צפון קוריאנים. בורסת צ'וסון הוקמה על ידי ג'ופרי סי הסינגפורי.
עבודות סיוע

קבוצת סיוע לאסון בסינגפור, Mercy Relief, ערכה עבודות סיוע בקוריאה הצפונית בשנת 2012, בעקבות שיטפונות במדינה. הארגון תרם אספקת סיוע בשווי 200,000 דולר לאחר פנייה של שגריר קוריאה הצפונית בסינגפור.
יחסים כלכליים

אנשי עסקים שונים מסינגפור הביעו עניין בכלכלת קוריאה הצפונית ובשוק המדינה אם היא תהפוך לליברלית יותר וקוריאה הצפונית עשתה ניסיונות למשוך ולחזר אחרי אנשי עסקים סינגפוריים להשיג השקעות זרות. בשנת 2008, הפדרציה העסקית של סינגפור קבעה מזכר הבנות שיאפשר ויקל על חילופי עסקים עם קוריאה הצפונית. בשנת 2010 דורגה סינגפור כשותפת הסחר העשירית בגודלה של קוריאה הצפונית ואילו בשנת 2016 היא דורגה כשותפה השמינית בגודלה.  לפני 2017, על פי הדיווחים קוריאה הצפונית ייצאה חול כדי לתמוך בצרכי ההשבה והבנייה האדירים של סינגפור. קיימת השפעה סינגפורית נראית לעין בצריכה הקוריאנית בבירה: בירה, משקאות קלים ומזון מעובד אחר מיובאים מסינגפור; סופרמרקטים ומסעדות מזון מהיר הוקמו על ידי אנשי עסקים סינגפוריים.
מקרים של פגיעה ביחסים בצורה ניכרת כוללים את המקרה מ-2016 כאשר חברת ספנות צ'ינפו סינגפורית נקנסה בסכום של 125,700 דולר בניגוד לסנקציות של האו"ם בהברחת מערכות מכ"ם מפורקות, טילים, מטוסי קרב מיג ומנועים מקובה לקוריאה הצפונית.  בעקבות סדרת ניסויים גרעיניים של קוריאה הצפונית בשנת 2017, סינגפור השעתה רשמית את קשרי הסחר עם קוריאה הצפונית תחת סנקציות האו"ם נובמבר 2017.  כל אדם שמייבא או מייצא סחורות מסחריות מקוריאה הצפונית יואשם בעבירה ואם יימצא אשם, קנס ו / או כלוא.
סינגפור ביטלה גם את כל אישורי העבודה של קוריאה הצפונית, המהלך עולה בקנה אחד עם הסנקציות המוגברות בהחלטת האו"ם 2397 (2017).  עם זאת, סנקציות אלה הושעו לזמן קצר במהלך פסגת 2018 בצפון קוריאה-ארצות הברית.
נציגויות דיפלומטיות

קוריאה הצפונית מחזיקה שגרירות בסינגפור.
סינגפור מיוצגת בקוריאה הצפונית באמצעות שגרירותה בבייג'ינג, סין.
יחסי קניה–שווייץ

| יחסי קניה–שווייץ |
| --- | --- |
קניה: שווייץ


קניה: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
580,367: 41,277
אוכלוסייה
56,708,094: 8,933,409
תמ"ג (במיליוני דולרים)
107,441: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
1,895: 99,060
משטר
רפובליקה: רפובליקה קונפדרטיבית

יחסי קניה–שווייץ הם היחסים שבין רפובליקת קניה לשווייץ.
היסטוריה

שווייץ הכירה בעצמאות קניה בשנת 1963, והיחסים הדיפלומטיים בין המדינות החלו בשנת 1964, כאשר שווייץ פתחה שגרירות בניירובי.
סחר ושיתוף פעולה

המשרד של הסוכנות השווייצרית לפיתוח ושיתוף פעולה (SDC) לקרן אפריקה נמצא בניירובי.
בשנת 2013, קניה הייתה שותפת המסחר החמישית בגודלה של שווייץ באפריקה שמדרום לסהרה. היקף הסחר בין המדינות באותה שנה עמד על כ-110 מיליון דולר.
הייצוא העיקרי של קניה לשווייץ כולל פרחים, תה וקפה. הייצוא העיקרי של שווייץ לקניה כולל תרופות ומוצרים כימיים.
ייצוג דיפלומטי

לקניה כח משימה קבוע במשרד האו"ם בז'נבה, הכולל גם קונסוליה כללית המטפלת בכל העניינים הדיפלומטיים במדינה.
לשווייץ שגרירות בניירובי.
ימין כלפון

| --- | --- |

 לידה:  1845 ה'תר"ה תטואן, מרוקו 
 פטירה:  1929 (בגיל 84 בערך) ה'תרפ"ט חיפה, פלשתינה (א"י) 
 מקום פעילות:  טבריה וחיפה
 תקופת הפעילות:  ?–1929 
 תחומי עיסוק:  פעילות ציבורית
 תפקידים נוספים:  שד"ר
 רבותיו:  הרב חיים שמואל הכהן קונורטי
 
הרב ימין כלפון (1845 – 1929) היה שד"ר ואיש ציבור בטבריה ובחיפה, ומפעילי הקמת שכונת ארד אל-יהוד בעיר.
ביוגרפיה

נולד בתטואן שבמרוקו בשנת 1845 (ה'תר"ה) לאסתר ולרב אברהם רפאל כלפון, שכיהן בהמשך כרב בטבריה ובחיפה.
בשנת 1860 (ה'תר"ך) עלו עמו הוריו לארץ ישראל והשתכנו בטבריה, שם החל ללמוד בישיבתו של הרב דוד עבו. בסיום לימודיו הוסמך לרבנות על ידי הרב חיים שמואל הכהן קונורטי. לאחר תקופת מגורים בטבריה עבר להתגורר בחיפה, שם עסק במסחר, ובשנת 1885 (ה'תרמ"ה) נישא לזהרה בת הרב נפתלי לרידו.
במסגרת פעילותו הציבורית נסע בשליחות כשד"ר מטעם מספר מוסדות ציבוריים בארץ ישראל לטורקיה, אפגניסטן, בולגריה ויוון. כן היה מקושר לקונסולים שונים ולמופתי שייח' מוחמד מראד.
לאחר פטירת הרב מסעוד התשואל בשנת 1909 (ה'תרס"ט), סייע לרב יהודה הלוי בענייני הרבנות בחיפה. כשנוסדה הסתדרות הספרדים בעיר, נמנה עם פעיליה וסייע בהשגת כספים לקניית האדמה שעליה נבנתה שכונת ארד אל יהוד.
כדי לא להתפרנס מכספי החלוקה, סירב לכהן כרב בטבריה, ובמקום זאת עסק לפרנסתו במסחר חומרי בניין.
הלך לעולמו בחיפה ב-1 בינואר 1929 (י"ט בטבת ה'תרפ"ט). נקבר באהל רבי אבדימי דמן חיפה בבית העלמין היהודי הישן של חיפה.
נכדו היה מרדכי כלפון, ואחיינו היה אברהם כלפון.
מצבתו של רבי ימין כלפון באהל רבי אבדימי דמן חיפה
כבוד בגלל קרבה

כבוד בגלל קרבה הוא כשל לוגי של אי-רלוונטיות ממשפחת כשלי פנייה אל הרגש. בטיעון "כבוד בגלל קרבה" נטען כי מישהו או משהו זכאי לכבוד בזכות האנשים או הארגונים המקורבים אליו. טיעון זה הוא ההופכי לטיעון אשמה בגלל קרבה.
דוגמאות:
"אינקיטאטוס מקורב מאוד לקליגולה, לכן סביר להניח שהוא יהיה קונסול מוצלח".
"הקצין מקורב מאוד לרמטכ"ל ולכן אפשר לסמוך על מה שהוא אומר".
ראו גם

אשמה בגלל קרבה
אפקט ההילה
ימין חברתי

ימין חברתי הוא תיאוריה פוליטית בספקטרום הפוליטי, בעיקר באיטליה. העקרונות העיקריים של ימין חברתי הם קורפורטיזם, כלכלת שוק חברתית (אנ'), ולאומיות.
לפי הסופר הימני האיטלקי מרצ'לו ונציאני, התפיסה הפוליטית של ימין חברתי סובבת סביב העקרונות העיקריים של התערבות המדינה, שבה פעולת המדינה מכוונת להגנה על מגזרים חברתיים חלשים יותר. יחד עם זאת, הימין החברתי רואה במדינה מקדמת מריטוקרטיה ויוזמה פרטית.
מדיניות כלכלית

לפי הפוליטיקאי הימני האיטלקי ג'יאני אלמנו (אנ'), הימין החברתי תומך בכלכלה קיינסיאנית, תוך שהוא מעדיף מדיניות מוניטרית אינפלטיבית ובאופן כללי מקצה למדינה את התפקיד המרכזי של הפיתוח הכלכלי והחברתי.
לפי התזה המכוננת של National Alliance (אנ'), הזכות החברתית שואפת להפגיש בין עובדים ובעלי עסקים, על מנת להגן על הזכות לעבודה ושוויון.
הערות שוליים

↑  Vernizzi, Pietro (23 במרץ 2014). "IDEE/ Veneziani: la destra sociale? Oggi mette insieme Grillo e Berlusconi". Il Sussidiario.net (באיטלקית). נבדק ב-7 ביוני 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Alemanno, Gianni (10 בדצמבר 2015). "Quella destra sociale che l'Italia ancora non ha costruito". Il Tempo (באיטלקית). נבדק ב-7 ביוני 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Gualdo, Riccardo; Dell'Anna, Maria Vittoria (2004). La faconda Repubblica: la lingua della politica in Italia (1992-2004). Manni. p. 85. ISBN 9788881761685. נבדק ב-7 ביוני 2018. {{cite book}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא פוליטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כבוד האדם וחירותו בדרכי ההוצאה לפועל

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  מנחם אלון
 שפת המקור:  עברית
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת מאגנס
 מספר עמודים:  475
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 9654930579
 הספרייה הלאומית:  001911483
כבוד האדם וחירותו בדרכי ההוצאה לפועל הוא ספר עיון משפטי-מחקרי מאת השופט פרופ' מנחם אלון (המשנה ה-11 לנשיא בית המשפט העליון), העוסק בדרכי גביית חוב במשפט העברי ובמשפט במדינת ישראל. כותרת המשנה של הספר היא "ערכיה של מדינה יהודית ודמוקרטית".
הספר מתבסס על ספרו הראשון של אלון, חירות הפרט בדרכי גביית חוב במשפט העברי שהופיע בהוצאת מאגנס בשנת 1964, ושהיה למעשה עיבוד של עבודת הדוקטורט של אלון בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים.
אלון מציג בספר את עמדת המשפט העברי בנושא דרכי גביית חוב בשיטה הדוגמטית-היסטורית, בדגש על ההתפתחות והשינויים שחלו במדינת ישראל בעקבות חוק ההוצאה לפועל תשכ"ז (1967) ופסיקת בית המשפט העליון בפסק דין פר"ח 1993 (בג"ץ 5304/92 פר"ח נ. שר המשפטים) בו ישב אלון כשופט. לתפיסתו של אלון עקרונות המשפט העברי ועקרונות חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו (1992) משתלבים לדוגמה המממשת את סעיף המטרה שב'חוק היסוד כבוד האדם וחירותו': "לעגן בחוק יסוד את ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית".
אלון טוען כי "מטרתם של הליכי ההוצאה לפועל היא לממש את פסק דינו של בית המשפט על ידי ירידה לנכסי החייב, ולא על ידי ירידה לחייו של החייב".
לספר מצורף הנוסח המלא של פסק דין פר"ח ומאמר מקיף של שופט בית המשפט המחוזי דוד בר-אופיר, הדן בפרטי החקיקה החדשה בדרכי ההוצאה לפועל לאור פסק דין.
הערות שוליים

↑  סעיף מטרה 1.א "חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו"
כיכר הקתדרלות

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  קתדרלת העלייה לשמיים 
 הקמה
 תקופת הבנייה:  ? – המאה ה־15
 מיקום
 ערים ראשיות:  מוסקבה 
 קואורדינטות:  55°45′02″N 37°37′03″E﻿ / ﻿55.75055557°N 37.61750001°E﻿ / 55.75055557; 37.61750001
  מפת מיקום  מפה מפורטת    לחצו כדי להקטין חזרה   לחצו להגדלה    מפת הקרמלין במוסקבה. למידע על מקום  לחצו עליו   he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
איור מעשה ידי קוורנגי משנת, 1797
כיכר הקתדרלות (ברוסית: Соборная площадь – סובורניה פלושד) היא הכיכר המרכזית של הקרמלין במוסקבה, בירת רוסיה.
הכיכר הוקמה במאה ה-15 והיוותה הכיכר המרכזית של העיר. הכיכר נקראת על שם שלוש הקתדרלות המקיפות אותה: קתדרלת העלייה לשמיים, קתדרלת המלאך מיכאל וקתדרלת הבשורה. בנוסף ממוקמות בכיכר ארמון הפאות, כנסיית הנחת הגלימה וכנסיית שנים עשר השליחים. הגדול שבמבני הכיכר הוא מגדל הפעמונים של איוואן הגדול, המפריד בין הכיכר לבין כיכר איוואנובסקיה.
בכיכר נערכו תהלוכות ההכתרה ותהלוכות הלוויה של הדוכסים הגדולים של מוסקבה ושל הצארים של מוסקבה (עד מעבר הבירה לסנקט פטרבורג). כיום נערכת בכיכר תהלוכת ההשבעה של נשיא רוסיה. כמו כן נערכים בכיכר טקסים דתיים בחג המולד ובחג הפסחא.
יחסי קפריסין–רומניה

| יחסי קפריסין–רומניה |
| --- | --- |
קפריסין: רומניה


קפריסין: רומניה
שטח (בקילומטר רבוע)
9,251: 238,391
אוכלוסייה
1,361,415: 18,988,203
תמ"ג (במיליוני דולרים)
32,230: 351,003
תמ"ג לנפש (בדולרים)
23,674: 18,485
משטר
רפובליקה

יחסי קפריסין–רומניה הם יחסי החוץ בין קפריסין ורומניה.
סקירה כללית

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1960. רמת היחסים הקיימת בין שתי המדינות מתוארת כידידותית ומבוססת ומתחזקת על ידי שיתוף הפעולה שלהן בתוך האיחוד האירופי. קפריסין היא המשקיעה הזרה הרביעית בגודלה ברומניה. היחסים הדיפלומטיים התפתחו באמצעות שלל הסכמים דו-צדדיים מסדירים כיום את מצב היחסים ושיתוף הפעולה הקיים בין קפריסין ורומניה.
קיומן של מספר רב של קהילות רומניות בקפריסין, הממשיכות לצמוח, קובע את ההתפתחות היציבה והחיובית של יחסי קפריסין-רומניה. קשרי הידידות בין שני העמים נרקמו במשך מאות שנים של אינטראקציה ביניהם.
כשותפות באיחוד האירופי, לקפריסין ולרומניה יש אינטרסים משותפים וחולקים חזון משותף. זו הסיבה שקפריסין תמכה מאוד בהצטרפות רומניה לאיחוד האירופי, ותומכת כיום בהצטרפות רומניה לאזור שנגן.
נציגויות דיפלומטיות

קפריסין מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט.
רומניה מחזיקה בקפריסין שגרירות בניקוסיה.
כ"א בחשוון

כ"א בחשוון הוא היום העשרים ואחד בחודש השני 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ואחד בחודש השמיני 
למניין החודשים מניסן. כ"א בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בהז" ואף פעם אין בו קריאת התורה.
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"א חשוון היא תמיד פרשת חיי שרה.
אירועים היסטוריים

ד'תתקכ"ז – שליט דמשק, נור א-דין, כובש את מבצר נמרוד
ה'תש"ג – השואה: אקציות חיסול בגטו קרשניק ובגטו לומז'ה
ה'תש"ה – חנה סנש מוצאת להורג בהונגריה
ה'תש"ט – מלחמת העצמאות – חטיבת הנגב פותחת במבצע לוט
ה'תשי"א – דוד בן-גוריון מציג את ממשלת ישראל השנייה בפני הכנסת
ה'תשמ"ט – הליכוד בראשות יצחק שמיר זוכה בבחירות לכנסת ה-12
ה'תשנ"ה – נחתם הסכם השלום בין ישראל לירדן
ה'תשפ"ג – השבעת הכנסת העשרים וחמש
נולדו

ה'תר"ם – ליאון טרוצקי, מהפכן קומוניסטי יהודי (נרצח בה'ת"ש)
ה'תרס"ג – יצחק בשביס-זינגר, סופר יידישאי (נפטר ה'תשנ"א) (הערה: תאריך זה מוטל בספק)
ה'תרפ"ד – השופט פרופ' מנחם אלון, משנה לנשיא בית המשפט העליון (נפטר בה'תשע"ג)
ה'תרפ"ט – שייקה אופיר, שחקן, פנטומימאי, קומיקאי, ובדרן ישראלי (נפטר ה'תשמ"ז)
ה'תש"י – הרב שמעון גרשון רוזנברג המכונה הרב שג"ר, רב והוגה דעות בעל קשר לפוסט מודרניות (נפטר בה'תשס"ז)
ה'תשל"ו – סופי צדקה, שחקנית, זמרת ומנחת טלוויזיה ישראלית
ה'תשל"ו – מיה דגן, שחקנית ישראלית
נפטרו

ה'של"ד – רבי דוד בן זמרה (רדב"ז), פוסק הלכה וראש ישיבה, אב בית דין ומנהיגה של יהדות מצרים, ולאחר מכן רב בצפת. (נולד בה'רל"ט)
ה'תש"ה – חנה סנש, הוצאה להורג בהונגריה לאחר שנתפסה על ידי הנאצים בשליחותה כצנחנית מטעם המוסדות הארץ-ישראלים (נולדה ב-ה'תרפ"א)
ה'תשי"ג – חיים ויצמן, הנשיא הראשון של מדינת ישראל (נולד ב-ה'תרל"ה)
ה'תשט"ו – יצחק למדן, משורר עברי, מתרגם, עורך וחלוץ בארץ ישראל בימי היישוב. (נולד  בה' בכסלו התר"ס)
ה'תשמ"ט – הרב בצלאל שטרן, רב במלבורן ובווינה, ראש כולל אהבת ציון בירושלים ומחבר שו"ת "בצל החכמה" (נולד ב-ה'תרע"א)
ה'תשנ"ה – הרב אריה בינה,  מייסד וראש ישיבת נתיב מאיר (נולד ב-ה'תרע"ג)
ה'תשס"ו – נפתלי הריברטו הבר, פרופסור לספרות, סופר ומורה ישראלי-ארגנטינאי (נולד ב-ה'תרצ"א)
ה'תש"ע – הרב מרדכי אליפנט, מייסד וראש ישיבת איתרי (נולד ב-ה'תר"צ)
כ' בחשוון – כ"ב בחשוון
חשוון
חנה סנש
יורם כרמלי

| --- | --- |

 לידה:  1939 חיפה, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  4 במרץ 2024 (בגיל 85 בערך) 
 ענף מדעי:  אנתרופולוגיה 
 מקום לימודים:  האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל  האוניברסיטה העברית בירושלים  יוניברסיטי קולג' לונדון 
 מוסדות:  אוניברסיטת חיפה 
 
יורם כרמלי (1939 – 4 במרץ 2024) היה אנתרופולוג ישראלי, פרופסור במחלקה לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה באוניברסיטת חיפה.