stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המועצה לקידום נשים במדע ובטכנולוגיה
ועדות המועצה

למועצה שלוש ועדות עיקריות, הנפגשות אחת לשלושה חודשים ופועלות לאורך השנה באמצעות תתי ועדות. ועדת אקדמיה, שבראשה פרופ' ברכה שפירא, ועדת תעשייה, שבראשה ד"ר מיכל סלע ועדת חינוך, שבראשה ד"ר רחל קנול, ועדת בריאות ומיגדר שבראשה עו"ד רוניה רובינשטין.
בשנת 2019, ועדת אקדמיה השקיעה מאמצים רבים בהכנת דוחות לפרסום כמו סקירת ספרות בנושא "אי-שוויון מגדרי באקדמיה", "תמונת מצב של שוויון מגדרי באקדמיה ישראלית" ו"תמונת מצב של שוויון מגדרי בקרנות מחקר בישראל". שני הדוחות האחרונים כוללים נתונים שנאספו ונותחו על ידי המועצה. הדוחות התפרסמו ברבעון הראשון של 2020. ועדת תעשייה השיקה תוכנית עבודה חדשה שמטרתה לתת מענה על מספר רב של מכשולים בקידום נשים בתעשיית המדע והטכנולוגיה. הוועדה חילקה את המשימות והתחילה לעבוד במתכונת של תתי-צוותים. כל צוות אחראי לקדם דרך פעולה אחרת, ולתת מענה בנקודת תורפה מסוימת. ועדת חינוך הוציאה שני פרויקטים למכרז. אשר אחד מהם ייצא לפועל ברבעון הראשון של 2020.
בשנת 2022 הוציאה המועצה מחקרים רבים העוסקים בדרכים לקדם נשים במדע ובטכנולוגיה. בהם מחקר אותה יזמה המועצה שנכתב בשיתופה עם מוסד שמואל נאמן על שילוב היבטי מין ומגדר בלימודי הרפואה בישראל, מחקר שיזמה המועצה וליוותה אשר נכתב על ידי מכון אדוה על קידום נשים במקצועות ההייטק וערכה שהוכנה על ידי המרכז הישראלי לכבוד האדם בליווי צוות המועצה על קידום שוויון מגדרי בחברות הייטק. בשנת 2023 הוציאה המועצה שני ניירות עמדה שכתבה שלומית ליר. הראשון, על חשיבות שילוב היבטי מגדר בתחום ה-AI בישראל והשני על קידום נשים למקצועות הטכנולוגיה במסגרת השירות הצבאי ואחריו.
יושבות ראש המועצה

| שם | כהונה |
| --- | --- |
חגית מסר-ירון: 2000-2004
מינה טייכר: 2004-2011
מרים ארז: 2011-2014
נורית ירמיה: 2014-2017
נאוה רצון: 2017-2020
שרון רשי-אלקלס: 2020-2023
אסתר לוצאטו: 2023-
ברוך נבו

| --- | --- |

 לידה:  1941 (בן 84 בערך) 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  אוניברסיטת חיפה 
 תלמידי דוקטורט:  ליהוא זיסברג
 
ברוך נבו (נולד ב-19 בספטמבר 1941) הוא פרופסור אמריטוס ישראלי לפסיכולוגיה באוניברסיטת חיפה. נבו היה נשיא המכללה האקדמית צפת, המקים והמנהל הראשון של המרכז הארצי לבחינות והערכה.
קריירה

בוגר תיכון עירוני ה' (תל אביב). 
את לימודיו לתארים ראשון, שני ודוקטורט בפסיכולוגיה השלים באוניברסיטה העברית בירושלים. שימש פסיכולוג קליני בבית הילדים בני ברית, פסיכולוג גדודי בסיירת חרוב, ופסיכולוג אוגדתי בחדשים שלאחר מלחמת יום הכיפורים. בסיום לימודיו עבר להתגורר בחיפה והצטרף כחבר סגל לחוג לפסיכולוגיה באוניברסיטת חיפה (1970). תחומי המחקר של פרופסור נבו הם: הערכה ומדידה, גיוס ומיון עובדים, בניית מבחנים ושאלונים, אינטליגנציה אנושית, מחוננות. פרופ' נבו כתב מאמרים וספרים בנושאים אלה.
פרופסור נבו ביצע שורה של תפקידי מחקר והוראה במוסדות רבים מסביב לעולם, בהם אוניברסיטת מיינץ בגרמניה, אוניברסיטת ייל, האוניברסיטה הלאומית של סינגפור, ואוניברסיטת ברנדייס.
קריירה > תפקידים

ראש החוג לפסיכולוגיה באוניברסיטת חיפה בין השנים 1978–1981.
הקים והיה המנהל הראשון של המרכז הארצי לבחינות והערכה בירושלים בין השנים 1982 ו-1987.
דיקן הפקולטה למדעי החברה באוניברסיטת חיפה בין השנים 1996–1999
מנהל במשותף עם פרופסור גבי סלומון של המרכז לחקר החינוך לשלום באוניברסיטת חיפה בין השנים 2000 ו-2003
נשיא המכללה האקדמית צפת בין השנים 2003 ו-2006
חבר המועצה להשכלה גבוהה בין השנים 2007 ו-2012.
ראש צוות פסיכולוגים במרכז להשתלמויות שופטים בבית המשפט העליון בין השנים 2007 ו-2017
מתאם ״פורום צבא-חברה״ במכון הישראלי לדמוקרטיה
יו״ר ועדת ההיגוי הלאומית לתיווך מחוננים בין השנים 2000-2008
קריירה > עבודה יצירתית

תסריטאי שותף יחד עם אלי כהן וצביקה קרצנר, של הסרט ״שתי אצבעות מצידון״ (1985)
תסריטאי שותף יחד עם ראובן הקר של הסרט ״רובאים״ (1990)
מחבר שותף יחד עם נורית אשכנזי של הספר ״הערב בשש תפרוץ מלחמה״ (הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2003)
מחבר שותף יחד עם נורית אשכנזי של הספר ״השיבה מסרפיאום״ (הוצאת מעריב, 2006)
חיים אישיים

נבו הוא יליד קיבוץ גבעת השלושה. שירת בצה״ל בחטיבת הנח"ל כלוחם וכקצין. נישא בשנת 1966 לעפרה נבו-אשכול. לשניים שני בנים (אשכול נבו ונועם נבו).
הערות שוליים

↑  חילופי נשיאים במכללה האקדמית בצפת - פרופסור ברוך נבו החליף את אהרון קלרמן, באתר המכללה האקדמית צפת
↑  יורם קנטר, ישיבת מועדון והרצאת פרופ' ברוך נבו, באתר מועדון רוטרי חיפה, ‏25 בפברואר 2015
↑  רביב דרוקר, תחקיר המל"ג, באתר drucker10, ‏7 במאי 2013
↑  ברוך נבו ואחרים, דוח ועדת ההיגוי לקידום החינוך למחוננים בישראל (מאמר), באתר משרד החינוך, האגף לתלמידים מחוננים ומצטיינים, ‏2004
| לוי אשכול |
| --- | --- | --- |
| אירועים מרכזיים בעת כהונתו כראש ממשלה | הממשלה ה-11: ביטול הממשל הצבאי על ערביי ישראל (1964) • קבורת זאב ז'בוטינסקי בישראל (1964) • חנוכת מוביל המים הארצי (1964) • ביקור האפיפיור פאולוס השישי בישראל (1964) • הסכם הסחר בין ישראל והשוק האירופאי המשותף (1964) הממשלה ה-12: מזכר ההבנה בין ישראל וארצות הברית (1965) • פרשת בן ברכה (1965) • הבחירות לכנסת השישית  הממשלה ה-13: מיתון 1966 בישראל • ביקור קונרד אדנאואר בישראל (1966) • ביקור לוי אשכול באפריקה (1966) • תקופת ההמתנה ומלחמת ששת הימים (1967) • הקמת מפלגת העבודה הישראלית (1968) • הוועידה הכלכלית היהודית העולמית (1968) |  |
| כללי | ביקורי לוי אשכול בארצות הברית • אזרחים תומכי אשכול • הנאום המגומגם • כל בדיחות אשכול • הלוויית לוי אשכול |  |
| הנצחת לוי אשכול | יד לוי אשכול ובית לוי אשכול • פרס היצירה לסופרים עבריים • חבל אשכול • מועצה אזורית אשכול • גן לאומי אשכול • מאגר אשכול • מגדל אשכול • שדרות לוי אשכול |  |
| משפחתו | בנות זוג: רבקה מהרשק (1927–1922) • אלישבע קפלן (1959–1930) • מרים אשכול (1969–1964)  נועה אשכול (בתו) • תמה שוחט (בתו) • עפרה נבו (בתו) • אליעזר רפאלי (חתנו) • אברהם שוחט (חתנו) • ברוך נבו (חתנו) • שיזף רפאלי (נכדו) • אשכול נבו (נכדו) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296207905171  LCCN: n82061436  VIAF: 37163933   WorldCat (עם VIAF): 37163933
ריצ'רד טרולי

| --- | --- |

 לידה:  12 בנובמבר 1937
 פטירה:  27 בפברואר 2024 (בגיל 86) גנסי, קולורדו, ארצות הברית 
 מידע כללי
 בשירות:  אסטרונאוט בשירות נאס"א
 לאום:  ארצות הברית אמריקאי
 השכלה:  בית הספר לטייסי ניסוי של חיל האוויר האמריקני  המכון הטכנולוגי של ג'ורג'יה 
 עיסוק בעבר:  טייס ניסוי
 תקופת השירות:  1969–1992 (כ־23 שנים)
 דרגה:   תת אדמירל
 זמן שהייה בחלל:  8 ימים, 7 שעות, 21 דקות
 ביוגרפיה בנאס"א:  ריצ'רד טרולי
 משימות
 ALT, ‏STS-2,‏ STS-8
   
 עיטורים
  
 
ריצ'רד הריסון טרוּלי (באנגלית: Richard Harrison Truly;‏ 12 בנובמבר 1937 –
27 בפברואר 2024) היה תת-אדמירל בצי האמריקאי, אסטרונאוט והמנהל השמיני של נאס"א, בשנים 1989–1992.
השכלה

בוגר בהנדסה אווירונאוטית מהמכון הטכנולוגי של ג'ורג'יה מ-1959.
שירות צבאי

בתום לימודיו התגייס טרולי לצי האמריקאי. סיים את לימודיו בבית הספר לטיסה של הצי האמריקאי ב-7 באוקטובר 1960. לאחר מכן הוצב בטייסת הקרב מס' 33, שם הטיס מטוסי F-8 קרוסיידר על סיפון ה-USS אינטרפיד ואנטרפרייז, וביצע יותר מ-300 נחיתות על נושאת מטוסים. בין 1963 ל-1965 היה תלמיד ולאחר מכן מדריך בבית הספר לטייסי מחקר אירוספייס של חיל האוויר האמריקאי בבסיס חיל האוויר אדוארדס. ב-1965 היה בין הראשונים שנבחרו כאסטרונאוטים צבאיים לתוכנית המעבדה הלוויינית המאוישת, תוכנית של הצבא האמריקאי לבניית תחנת חלל מאוישת לצורכי ריגול. תוכנית זו בוטלה ב-1969.
שירות בנאס"א

באוגוסט 1969 הפך לאסטרונאוט של נאס"א. היה חבר בצוות התמיכה באסטרונאוטים וקאפ-קום בשלוש המשימות המאוישות של סקיילאב (1973) ובמשימת אפולו-סויוז (1975). היה טייס באחד הצוותים שניסו את מערכת הנחיתה של המעבורת בשלבי הניסוי, כאשר שוחררה באוויר מעל גבו של מטוס בואינג 747 במהלך שנת 1977. לאחר מכן הוצב כטייס גיבוי של STS-1. לאחר מכן היה טייס במשימת STS-2. במשימה STS-8 היה מפקד המעבורת. עזב את נאס"א בשנת 1983.
בתום שירותו בנאס"א התמנה לתפקיד מפקד פיקוד החלל של הצי, שנוסד בשנת 1983, והיה הראשון שנשא בתפקיד זה.
ב-1986, לאחר אסון מעבורת החלל צ'לנג'ר, חזר לנאס"א והתמנה לתפקיד מנהל שותף לטיסות חלל. בתפקיד זה שיקם ובנה מחדש את תוכנית מעבורת החלל של נאס"א. תהליך זה הסתיים בשיגור מעבורת החלל דיסקברי בשנת 1988. בין 1989 ל-1992 כיהן בתפקיד מנהל נאס"א.
לאחר נאס"א

לאחר שסיים את תפקידו כמנהל נאס"א, התמנה לתפקיד סגן נשיא המכון הטכנולוגי של ג'ורג'יה ומנהל מכון המחקר של המכון, באטלנטה.
בשנת 1997 התמנה למנהל המעבדה הלאומית לאנרגיה מתחדשת של מחלקת האנרגיה בממשלת ארצות הברית. הוא כיהן בתפקיד זה עד סוף 2004.
לאחר מכן כיהן כדירקטור בשלוש חברות העוסקות בתחום האנרגיה ושירותים טכניים.
היה חבר בוועדה למדיניות הגנה, ועדת המדע של צבא היבשה, ועדת מושל קולורדו למדע וטכנולוגיה, וחבר בחבר הנאמנים של אוניברסיטת ריג'יס.
חבר באקדמיה הלאומית להנדסה של ארצות הברית.
נפטר ב-27 בפברואר 2024 בגיל 86.
היה נשוי עד מותו לקולין קודי הנר, ונולדו להם שלושה ילדים.
אותות ועיטורים

מדליית האזרח הנשיאותית (1989)
אות השירות הראוי לציון של נאס"א (פעמיים)
אות המנהיגות הבולטת של נאס"א
אות השירות יוצא הדופן של נאס"א (פעמיים)
אות טיסת החלל של נאס"א (פעמיים)
מדליית השירות המצוין של מחלקת ההגנה
אות השירות ההגנה הראוי לציון של משרד ההגנה
צלב התעופה המצוינת
דוקטור לשם כבוד במדעים ממכללת מילסאפ ואוניברסיטת דיקנס
דוקטור לשם כבוד בהנדסה מבית הספר למכרות של קולורדו והמכון הטכנולוגי סטיבנס.
ועוד אותות וגביעים מארגונים אזרחיים שונים.
הערות שוליים

↑  Cap Com, קיצור של Capsule Communicator, האדם במרכז הבקרה הקרקעי המבצע את התקשורת עם צוות החללית.
↑  NREL Director Richard Truly Announces Retirement Plans, באתר NREL,‏ 8 ביוני 2004
↑  Richard H. Truly, באתר Forbes
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 132204418X  ISNI: 0000 0000 2349 0744  LCCN: n82072203  NARA: 10567732  NKC: pag20231195124  VIAF: 62890468   WorldCat (עם VIAF): 62890468
חוק יסוד

חוק־יסוד הוא חוק ישראלי בעל מעמד חוקתי. חקיקת חוקי־יסוד היא הדרך שבחרה הכנסת לשם גיבוש הדרגתי של חוקה לישראל, לאור המחלוקת ששררה בין חברי הכנסת הראשונה בנוגע לעצם יצירתה של חוקה. הפשרה שהוצעה על ידי חבר־הכנסת יזהר הררי, נוסחה ב־13 ביוני 1950 בהחלטת הררי: ”הכנסת הראשונה מטילה על ועדת החוקה, חוק ומשפט להכין הצעת חוקה למדינה. החוקה תהיה בנויה פרקים פרקים, באופן שכל אחד מהם יהווה חוק יסודי בפני עצמו. הפרקים יובאו בפני הכנסת, במידה שהוועדה תסיים את עבודתה, וכל הפרקים יחד יתאגדו לחוקת המדינה”.
מאפיינים

המשותף לחוקי היסוד:
צורה – בכותרת יצוין "חוק־יסוד", ניסוח כללי כיאה לעקרונות וערכים, היעדר תאריך החקיקה כדי להדגיש כי הערכים הם מעבר לזמן ומקום.
מעמד – חוקי־יסוד הם בעלי מעמד על־משפטי עדיף על פני חוק רגיל. כאשר חוק רגיל סותר חוק־יסוד הוא עלול להיפסל בידי בג"ץ.
תוכן – חוקי־יסוד אמורים לבטא את שני עקרונות היסוד של המדינה: יהודית ודמוקרטית, לבטא ערכים מרכזיים, להגדיר את הרשויות והיחסים ביניהן ולעגן את זכויות האדם, האזרח והמיעוט.
בשנת 1992 כתב השופט אהרן ברק שכדי לזהות בין חוק רגיל לבין חוק יסוד, שנהנה ממעמד נורמטיבי גבוה, ניתן להשתמש במבחן צורני, כלומר שבשם נכתב שזהו חוק יסוד, במבחן מהותי שבוחן האם תוכן החוק הוא חוקתי, או מבחן שמשלב את התוכן והצורה יחד. ברק ציין שיש להעדיף את המבחן הצורני בלבד: ”אין זה רצוי ליצור חוסר ודאות באשר לעצם זיהוין של ההוראות החוקתיות, ואין זה ראוי להטיל תפקיד זה על הרשות השופטת. יש להניח ולקוות שהכנסת, כרשות מחוקקת, לא תנצל לרעה את כוחה ליצור חוקי־יסוד”.
מרבית חוקי־היסוד שנחקקו עד כה עוסקים במוסדות המדינה: הכנסת, הממשלה, נשיא המדינה, ועוד. שני חוקי־יסוד נוספים – חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו וחוק יסוד: חופש העיסוק – עוסקים בזכויות האדם, וחוק יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי מעגן את היותה של ישראל מדינה יהודית.
בישראל אין הגנה חוקתית ואין גם חוקי יסוד להגנה על זכויות אדם בסיסיות, המוגנות במיוחד מפני הפרה ומצוינות בחוקה של מדינות רבות. הדבר כולל העדר חוקי יסוד להגנה על חופש הביטוי, חופש ההתאספות, חופש ההתאגדות, חופש דת, חופש מצפון או שוויון בפני החוק.
המהפכה החוקתית ועליונות חוקי־היסוד

על פי תפיסת בית־המשפט העליון בפסק־דין בנק המזרחי, לאחר חקיקת חוקי־היסוד כבוד האדם וחירותו וחופש העיסוק, החלה בישראל מהפכה חוקתית הקובעת את עליונותם הנורמטיבית של חוקי־היסוד על יתר החוקים. עליונות זו מתבטאת בכך שלחוקים רגילים אסור לסתור חוקי־יסוד, אלא אם צוינו כחריגים בתוך חוקי־יסוד. לפני הגשת החוק להצבעה, נבדק כי הוא עצמו אינו מתנגש עם חוק־יסוד.
בפסק־דין בנק המזרחי ישנה הפרדה ברורה בין פגיעה בחוק־יסוד לבין שינוי חוק־יסוד. פגיעה משמעה חקיקת חוק אשר סעיפיו או כולו נוגדים חוק־יסוד כלשהו. שינוי, לעומת זאת, משמעו שינוי של חוק־היסוד עצמו – מחיקה, הוספה או שינוי כלשהו בחוק־היסוד. ההבחנה בין פגיעה לבין שינוי היא חשובה היות שכל אחד מהם מחייב עמידה בתנאים שונים.
חוק אשר יסתור חוק־יסוד, כמו גם חוק המשנה חוק־יסוד, יעמדו לביקורת שיפוטית ואף היו מקרים שבהם בוטלו סעיפי חוק על ידי בית־המשפט, לאחר שנמצאו מנוגדים "באופן חזיתי וקיצוני" לחוקי־היסוד.
הביקורת השיפוטית אשר תבוצע כלפי חוק הסותר חוק־יסוד תהיה בדיקת השאלה האם החוק הרגיל עומד בתנאי פסקת ההגבלה הקבועה בחוק. היות שפסקת הגבלה מפורשת קבועה אך ורק בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו ובחוק יסוד: חופש העיסוק, החיל פסק־דין מופז פסקת הגבלה שיפוטית על כל חוקי־היסוד הקיימים. אם כן, כל חוק הסותר כל חוק־יסוד שהוא צריך לעמוד בתנאי פסקת ההגבלה כפי שהיא מופיעה בחוקי־היסוד של כבוד האדם וחירותו ושל חופש העיסוק, ולא, יקבע בית־המשפט את הסעד המתאים בגין סתירה זו.
יציבותם של חוקי־היסוד

אף־על־פי שנהוג לקבוע בחוקה תנאים נוקשים לשינויה, רוב חוקי־היסוד במדינת ישראל אינם משוריינים כלל ואחרים משוריינים על ידי דרישה ל־61 חברי כנסת כדי לשנותם, אך אף חוק בישראל אינו משוריין שריון אופטימלי שעל מנת לשנותו דרוש רוב מיוחס על-זמני. בפירוט, חוק יסוד: הממשלה, חוק יסוד: חופש העיסוק, חוק יסוד: משאל עם וחוק יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי הם חוקים משוריינים, וניתן לשנותם רק ברוב של 61 חברי כנסת לפחות. כמו כן משוריינים אחדים מסעיפיהם של חוק יסוד: הכנסת וחוק יסוד: ירושלים בירת ישראל. יתר חוקי־היסוד, כולל חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, אינם משוריינים.
למרות שרק חוקי־יסוד ספורים כוללים בתוכם שריון פרוצדורלי מפני שינוי, קבע בית־המשפט העליון בפסק־דין בנק המזרחי כי אומנם חוקי־היסוד הכוללים שריון – ישונו אך ורק לפי דרישות השריון (רוב של 61 חברי כנסת ושינוי שנעשה בחוק־יסוד). אך מוסיף בית־המשפט ואומר כי אף חוקי־יסוד שאינם משוריינים רשמית, כוללים מעתה שריון פסיקתי, הקובע כי שינוי של חוק־יסוד ייעשה אך ורק בחוק־יסוד.
הביקורת על כך תהיה כי מלבד הכותרת הנדרשת של "חוק־יסוד", שריון פסיקתי זה איננו מהווה מגבלה אמיתית בפני מי שירצה לשנות חוק־יסוד, היות שניתן להעביר חוק יסוד אף ברוב של 1–0. אם כן, ניתן יהיה לשנות חוק־יסוד אף ברוב כזה, אם רק נוסיף לחוק המשנה את הכותרת "חוק־יסוד". כנגד ביקורת זו, ניתן לטעון כי אכן חוק־יסוד יכול לעבור ברוב של 1–0 בלבד, אך היות שחברי־הכנסת והציבור יודעים כבר את משמעותם של חוקי־היסוד, סביר להניח שהכנסת לא תעביר חוק־יסוד בקלות שכזו, וכך, טוענים המצדדים בדעה זו, הכותרת של "חוק־יסוד", למרות היותה פורמלית בלבד לכאורה, תביא לדיון אמיתי ומעמיק בשינוי הנדון לחוק־יסוד קיים וכך תשמר נוקשותם של חוקי־היסוד.
במהלך תקופת קיומם הקצרה יחסית עברו חוקי־היסוד לא מעט שינויים. בולט בכך חוק יסוד: הכנסת, שמאז חקיקתו ועד ליולי 2021 תוקן 51 פעמים. בולט גם חוק יסוד: הממשלה, שגרסתו הנוכחית היא גרסתו השלישית, ושבסוף 2004 עסקה הכנסת בשינויו בשל עניין פעוט – מתן התואר "ממלא מקום ראש הממשלה" לשני שרים במקום לשר אחד. במסגרת הדיון בוועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת הביע היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז את דעתו בעניין זה:
בשנת 2009 נחקק, כהוראת שעה, חוק־יסוד: תקציב המדינה לשנים 2009 ו־2010 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה), שנועד לאפשר חקיקת תקציב דו־שנתי, בניגוד לחוק יסוד: משק המדינה, שבו נקבע "התקציב יהיה לשנה אחת".
חקיקת־היסוד המהירה ביותר קרתה בכנסת העשרים ושלוש עם חקיקת התיקון לחוק יסוד: הממשלה שהיה דרוש לשם הקמת מוסד ממשלת החילופים, כשמרגע הנחת הצעת החוק על שולחן הכנסת ב־23 באפריל 2020 ועד לקבלת החוק ב־7 במאי עברו שבועיים בלבד.
תיקון מהיר אחר של חוק־יסוד נעשה בכנסת העשרים, שב־30 באפריל 2018 אישרה תיקון לסעיף 40 לחוק יסוד: הממשלה שאיפשר לממשלה לאצול סמכות להכרזת מלחמה לוועדת שרים (הקבינט המדיני־ביטחוני), שתקבל החלטה זו בנוכחות של לפחות חצי ממספר חבריה. בנסיבות קיצוניות הרשה התיקון לראש הממשלה ושר הביטחון לקבל את ההחלטה במניין חוקי מצומצם יותר (ובכלל זה בפורום של שניהם בלבד). בעקבות ביקורת ציבורית בוטל תיקון זה כעבור חודשיים וחצי, ב־17 ביולי 2018.
על פי מכון תכלית, מאז שנחקק ב־1958 חוק היסוד הראשון (חוק יסוד: הכנסת) ועד ינואר 2023, נערכו בישראל 139 שינויים בחוקי היסוד, ויותר ממחצית מהשינויים התמקדו בחוקי היסוד של הממשלה והכנסת. היה מדובר בקצב ממוצע של 2.15 שינויים בשנה - שעלה מאז המחצית השנייה של העשור השני של המאה ה-21 ל־4.75.
שימוש לרעה בסמכות המכוננת של הכנסת

פסק־דין של בג"ץ, שניתן ב־23 במאי 2021, עסק בעתירה שביקשה להורות על בטלותו של תיקון מס' 50 לחוק יסוד: הכנסת, שבו נקבעו, בהוראת שעה, הוראות ביחס לתקציב המדינה לשנת הכספים 2020. פסק־דינה של נשיאת בית־המשפט העליון, אסתר חיות, קבע שבחקיקת הוראת שעה זו נעשה שימוש לרעה בסמכות המכוננת של הכנסת:
הכנסת, בכובעה כרשות המכוננת, קבעה זה מכבר את נקודת האיזון ולפיה אם נגזר, בצוק העיתים, לפעול ללא תקציב מדינה מאושר, על הממשלה לפעול בהקשר זה באופן מוגבל ומצומצם בהתאם להוראות הקבועות בחוק יסוד: משק המדינה. תחת זאת, אושרה במקרה דנן הוראת שעה המיטיבה עם הממשלה ה־35 בלבד, בדרך של הגדלת תקרת התקציב ההמשכי, וזאת ללא כל צידוק או הסבר ענייני. הימנעותם של המשיבים מאישור תקציב מחד־גיסא, והכשרת הוצאה ממשלתית רחבה (ובכלל זה חלוקתם של כספים קואליציוניים) כאילו אושר תקציב מאידך־גיסא – מהווה שימוש לרעה בסמכות המכוננת, שאין לקבלו.
הפרשן המשפטי עידו באום ציין כי:
פסק־דינו של בג"ץ קובע היום סטנדרטים שלפיהם ניתן יהיה לזהות מתי חוק או תיקון לחוק הוא באמת "חוק־יסוד", ומתי חוק שזו כותרתו הוא שימוש לרעה בסמכות החוקתית המכוננת של הכנסת. כלומר, ניסיון לעשות שימוש בכוח החוקתי של הכנסת כדי לבצר אינטרסים פוליטיים קצרי־טווח שלא ראוי שיהיו חלק מהחוקה של המדינה. חוק־יסוד מזויף כזה דינו להתבטל – כך החליט בג"ץ.
לקראת הדיון בעתירה לבג"ץ נגד תיקון לחוק יסוד: השפיטה שבו צומצמה עילת הסבירות, עלתה שוב לדיון ציבורי שאלת הסמכות לביקורת שיפוטית על חוקי יסוד. השר במשרד המשפטים דודי אמסלם שלל קיומה של סמכות כזו, ואמר "אם בג"ץ יפסול חוק יסוד - מדובר באנשים עבריינים". פרופ' רון שפירא פרסם מאמר לפיו לדעתו אין לבג"ץ סמכות לפסול חוקי יסוד. לעומתו פרסמו פרופ' יצחק זמיר ופרופ' יניב רוזנאי מאמרים לפיהם לבג"ץ נתונה סמכות כזו. ב-1 בינואר 2024 ניתן פסק דין בבג"ץ עילת הסבירות ובו נקבע, ברוב של 12 מתוך 15 שופטי בית המשפט העליון, שלבית המשפט נתונה הסמכות לקיים ביקורת שיפוטית על חוקי יסוד, ולהתערב במקרים חריגים וקיצוניים שבהם הכנסת חרגה מסמכותה המכוננת.
רשימת חוקי־היסוד

| שם חוק היסוד | תאריך החקיקה> תאריך עברי | תאריך החקיקה> תאריך לועזי | הכנסת המחוקקת |
| --- | --- | --- | --- |
| הכנסת | כ"ב בשבט ה'תשי"ח | 12 בפברואר 1958 | הכנסת השלישית |
| מקרקעי ישראל | כ"ד בתמוז ה'תש"ך | 19 ביולי 1960 | הכנסת הרביעית |
| נשיא המדינה | ו' בתמוז ה'תשכ"ד | 16 ביוני 1964 | הכנסת החמישית |
| הממשלה (1) | י"ט באב ה'תשכ"ח | 13 באוגוסט 1968 | הכנסת השישית |
| משק המדינה | י"ד באב ה'תשל"ה | 21 ביולי 1975 | הכנסת השמינית |
| הצבא | כ"ט באדר ב' ה'תשל"ו | 31 במרץ 1976 | הכנסת השמינית |
| ירושלים בירת ישראל | י"ז באב ה'תש"ם | 30 ביולי 1980 | הכנסת התשיעית |
| השפיטה | כ"ה באדר א' ה'תשמ"ד | 28 בפברואר 1984 | הכנסת העשירית |
| מבקר המדינה | כ"ז בשבט ה'תשמ"ח | 15 בפברואר 1988 | הכנסת האחת עשרה |
| חופש העיסוק (1) | כ"ח באדר א' ה'תשנ"ב | 3 במרץ 1992 | הכנסת השתים עשרה |
| כבוד האדם וחירותו | י"ב באדר ב' ה'תשנ"ב | 17 במרץ 1992 | הכנסת השתים עשרה |
| הממשלה (2) | י"ג באדר ב' ה'תשנ"ב | 18 במרץ 1992 | הכנסת השתים עשרה |
| חופש העיסוק (2) | כ"ו באדר ה'תשנ"ד | 9 במרץ 1994 | הכנסת השלוש עשרה |
| הממשלה (3) | י"ב באדר ה'תשס"א | 18 במרץ 2001 | הכנסת החמש עשרה |
| משאל עם | י' באדר ב' ה'תשע"ד | 12 במרץ 2014 | הכנסת התשע עשרה |
| ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי | ז' באב ה'תשע"ח | 19 ביולי 2018 | הכנסת העשרים |
בכל מקום שמופיעה חקיקה חדשה לחוק־יסוד, החוק החדש מבטל את הישן (חוק־יסוד: חופש העיסוק, חוק־יסוד: הממשלה).
בקרב חוגים משפטיים נטען שיש צורך בחוקי־יסוד נוספים שטרם חוקקו. בין השאר מונים כחסרים את חוק יסוד: החקיקה, וחוק־יסוד שיסדיר זכויות אזרח המקובלות בעולם דוגמת חופש הביטוי, חופש הדת, והזכות לשוויון בפני השלטון. חוק נוסף שיש הטוענים לנחיצותו הוא חוק יסוד: זכויות חברתיות.
ראו גם

תיקון חוקה שאינו חוקתי
לקריאה נוספת

אורי זילברשייד, שוויון חברתי? לא בחוקתנו, הוצאת שוקן, 2015, פרק ז: חוקי־יסוד ללא עם וללא זכויות חברתיות, עמ' 237–320.
סמסונג גלקסי

| --- | --- |


 מידע כללי
 סוג:  מותג, electronic device model series, סדרת דגמים 
 מפתח:  סמסונג אלקטרוניקה 
 יצרן:  סמסונג אלקטרוניקה 
 תאריך הפצה:  29 ביוני 2009
 מידע טכני
 מערכת הפעלה:  אנדרואיד 
 מידות
 אתר רשמי
 
סמסונג גלקסי (באנגלית: Samsung Galaxy) היא סדרת מכשירי טלפונים חכמים, מתוצרת סמסונג אלקטרוניקה, המופעלים על ידי מערכת ההפעלה אנדרואיד.
סדרת סמסונג גלקסי S

סדרת סמסונג גלקסי S היא סדרת טלפונים וטאבלטים חכמים מבוססי אנדרואיד, המיוצרים על ידי סמסונג אלקטרוניקה. משמעות האות S היא Supersmart (חכם ביותר).
סדרת סמסונג גלקסי S > גלקסי S1

המכשיר הראשון בסדרה, הושק ביוני 2010 עם גרסת אנדרואיד 2.1 (Eclair) עם ממשק ה-TouchWiz UI 3.0 ובנוסף עודכן עד גרסה 2.3 (Gingerbread). חומרתו כוללת מעבד 1GHz, זיכרון של 512MB, מצלמת 5 מגה פיקסל המצלמת וידאו עד איכות HD, מסך 4.0 אינץ' Super AMOLED ברזולוציה של 480X800 פיקסלים וסוללת 1500mAh.
סדרת סמסונג גלקסי S > גלקסי S2

המכשיר השני בסדרה הושק באפריל 2011 עם גרסת אנדרואיד 2.3 (Gingerbread) ועודכן עד גרסה 4.1.2 (jelly bean). המכשיר מגיע עם מסך 4.3 אינץ' Super AMOLED ברזולוציה של 480X800 פיקסלים, 1 ג'יגה בייט RAM, מעבד כפול ליבה 1.2 GHz ומצלמת 8 מגה פיקסלים.
סדרת סמסונג גלקסי S > גלקסי S3

המכשיר השלישי בסדרה, הושק במאי 2012 עם גרסת אנדרואיד 4 (ועודכן עד לגרסה 4.3), חומרה מתקדמת ועיצוב שונה מקודמו. זהו המכשיר הראשון מבית סמסונג המציע תכונת עוזרת אישית (S Voice) ויכולות מעקב אחרי תנועות העיניים של המשתמש.
סדרת סמסונג גלקסי S > גלקסי S4

המכשיר הרביעי בסדרה,. המכשיר הוצג לראשונה ב-14 במרץ 2013, והוצגו בו שיפורים במצלמות, ברזולוצית המסך וגודלו, משקלו וכמו כן הוצגה במכשיר טכנולוגיית 'מעקב-עין' מתקדמת. המצלמה האחורית של המכשיר ברזולוציית 13 מגה פיקסלים והמסך שלו בגודל 4.99 אינץ' (127 מ"מ) ברזולוציה של 1080p.
סדרת סמסונג גלקסי S > גלקסי S4 Zoom

ביוני 2013 הכריזה סמסונג על מכשיר גלאקסי S4 זום - המשולב עם זום אופטי X10 מבוסס אנדרואיד בגרסה 4.2. למצלמה יכולות תקשורת אלחוטית באמצעות Wi-Fi ובאמצעות רשתות סלולריות בדור השלישי והרביעי וביצועי צילום משופרים מדגם ה-S4 הרגיל. השקתו בישראל החלה בסוף אוגוסט 2013.
סדרת סמסונג גלקסי S > גלקסי S5

בפברואר 2014 הכריזה סמסונג על מכשיר גלאקסי S5 ,המכשיר מגיע עם מערכת ההפעלה Android 4.4.2, ועודכן עד Android 6.0, ותמיכה ברשת הדור הרביעי LTE או בדור 3.5 . המכשיר מצויד במצלמה אחורית בעלת 16MP ומצלמה קדמית בעלת 2MP ותמיכה ב-HDR. מסך המכשיר הוא מסך "5.1 AMOLAD FHD Super AMOLED 1920 x 1080 בעל צפיפות פיקסלים של 432ppi. המכשיר בעל תקן IP67 ההופך את המכשיר עמיד לאבק ולמים, בעומק של עד מטר למשך חצי שעה לפי נתוני היצרן. המכשיר מגיע בשלל צבעים, למשל כחול, זהב ועוד.
סדרת סמסונג גלקסי S > גלקסי S6

ב-1 במרץ 2015 הציגה סמסונג את Galaxy S6 ואת Galaxy S6 Edge. שניהם בעלי מסך 5.1 אינץ' וברזולוציה של 2560X1440 פיקסלים. שניהם בעלי 32 ג'יגה של אחסון פנימי. ב-14 באוגוסט 2015 הציגה סמסונג את Galaxy S6 Edge Plus.
סדרת סמסונג גלקסי S > גלקסי S7

גלקסי S7 וגלקסי s7 edge הושקו בפברואר 2016 ומגיעים עם מצלמה אחורית בעלת 12 מגה פיקסלים ובעלי חיישן המאפשר צילום בסביבה חשוכה בבהירות גבוהה. המכשיר חסין בפני מים ואבק בתקן IP68, ועמיד במים למשך כ-5 וחצי שעות לעומק של חצי קילומטר=(500 מטר). בנוסף מצוידים במצלמה קדמית של 5 מגה פיקסלים. בחלק מהדגמים שולבה ערכת השבבים Snapdragon 820 מבית קוואלקום, ובדגמים אחרים שולבה ערכת השבבים Exynos 8890 בייצור הבלעדי של סמסונג עצמה.
סדרת סמסונג גלקסי S > גלקסי S8

דגמי S ו־S-פלוס הוכרזו ב-29 במרץ 2017 בניו יורק והצטרפו לסדרת הגלקסי. ההבדל בשני הדגמים הוא גודל המסך: 5.8 אינץ’ עבור ה-S8 ו-6.2 אינץ’ עבור ה-S8 פלוס. שניהם מופעלים בעזרת מערכת ההפעלה אנדרואיד 7.0 נוגט, עם ממשק TouchWiz של סמסונג וכוללים עיצוב משודרג בחזית עם מסך קמור בעל שוליים דקיקים במיוחד ביחס 18:9, מצלמת קדמית ברזולוציית 8 מגה פיקסלים, 64GB עם 4GB RAM, סורק קשתית (Iris Scanner), סורק טביעות אצבע מימין למצלמה האחורית, ועוזרת אישית וירטואלית בשם ביקסבי.
סדרת סמסונג גלקסי S > גלקסי S9

גלקסי S9 וגלקסי S9 פלוס הוכרזו בפברואר 2018. מכשיר הדגל Samsung Galaxy S9 נחשף באופן רשמי באירוע שערכה סמסונג במסגרת תערוכת MWC 2018 בתאריך ה-25.2, דגם הגלקסי אס 9 ואס 9 פלוס מגיע עם מסך Super AMOLED בגודל 5.8 אינץ’ לאס 9 ו-6.2 לדגם הפלוס. דגם ה-Galaxy S9 מגיע עם מצלמת 12 מגה-פיקסל ראשית ובחלקו הקדמי של המכשיר נמצאת מצלמת סלפי בעלת חיישן 8 מגה-פיקסל. דגם ה-+Galaxy S9 מגיע עם אותו מפרט מצלמה רק שהפעם לראשונה סמסונג בחרו להוסיף עוד מצלמה לדגם הפלוס והיא מצלמת 12 מגה-פיקסל בעלת עדשת טלפוטו לשם ביצוע זום ויצירת אפקט טשטוש (בוקה) טוב יותר.
סדרת סמסונג גלקסי S > גלקסי S10

גלקסי S10, גלקסי S10 פלוס, גלקסי S10 5G וגלקסי S10e הוכרזו בפברואר 2019. בנוסף הוכרז S10 BTS