stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
במחנה
הערות שוליים

1 2  יואב לימור, אחרי 85 שנה: עיתון "במחנה" נסגר, באתר ישראל היום, 20 בדצמבר 2019
↑  רן בוקר, שבע שנים אחרי שנסגר - עיתון "במחנה" קם לתחייה בצל המלחמה, באתר ynet, 27 באוקטובר 2023
↑  ביקורת נוקבת על ההחלטה לסגור את 'במחנה', באתר וואלה, 15 במאי 2001
↑  במחנה, באתר העין השביעית, 26 במאי 2007
↑  מרב יודילוביץ', ראש אכ"א הדיח שני כתבים וצלם מ"במחנה", באתר ynet, 14 בספטמבר 2005
↑  לי-אור אברבך‏, במחנה של מי?, באתר וואלה, 17 בינואר 2006
↑  אמילי גרינצווייג, פיקוח על במחנה בעקבות כתבה על דראג קווין, באתר הארץ, 20 במרץ 2012
↑  גילי כהן, עיתון "במחנה" נסגר: הערב הודפס גיליונו האחרון, באתר הארץ, 20 בדצמבר 2016
↑  אייל לוי, העיתון שכבש את עזה: הקאמבק המפואר של "במחנה", באתר ישראל היום, 21 בדצמבר 2023
↑  הילה ויסברג, הכירו את ורד המהנדס, נגה המנכ"ל ואורלי הטייס, באתר TheMarker‏, 28 באוגוסט 2010
↑  אבנר אברהמי, משפחת מלצר, באתר הארץ, 20 בדצמבר 2005
↑  אוהד סברדלוב, רני רביב מונה לעורך "במחנה", באתר nrg‏, 19 במאי 2004
↑  ערן סויסה, יוני שנפלד העורך הבא של במחנה, באתר nrg‏, 18 באוגוסט 2008
↑  דוד אברהם‏, צחי בירן ישמש כעורך "במחנה", באתר וואלה, 22 בדצמבר 2013.
↑  רתם קלינה, תושבי יצהר תובעים דיבה את "במחנה", באתר nrg‏, 31 בינואר 2006
↑  ´במחנה´ יתנצל בפני תושבי יצהר, באתר ערוץ 7, 16 במאי 2006
| דגל ישראל שבועונים בישראל |
| --- | --- | --- |
| אקטואליה | מעריב סופהשבוע • זו הדרך • בראשית |  |
| בידור ופנאי | לאשה |  |
| המגזר החרדי | משפחה • בקהילה • שעה טובה • יום ליום • הדרך • העדה • כפר חב"ד • בית משיח • המחנה החרדי • החומה |  |
| התנועה הקיבוצית | הזמן הירוק • ידיעות הקיבוץ |  |
| המגזר הדתי-לאומי | בשבע • מקור ראשון (מוצש) • שביעי |  |
| ילדים ונוער | מעריב לנוער • מעריב לילדים • אותיות וילדים • זרקור |  |
| רשתות מקומונים | רשת שוקן • ידיעות תקשורת • קו עיתונות (דתי-חרדי) • השקמה |  |
| מקומונים | העיר • כל העיר (ירושלים ומודיעין) • Time Out תל אביב • כלבו – חיפה והצפון • ערב ערב באילת • השבוע באשדוד • צומת השרון • מלאבס – פתח תקווה |  |
| בערבית | כל אל-ערב • א-סנארה • אלמיתאק • אח'באר א-נקב • פנורמה • חדית' א-נאס |  |
| בשפות אחרות | נובוסטי נדלי (רוסית) • אוי קלט (הונגרית) |  |
| שבועונים מהעבר | הארץ שלנו • דבר השבוע • דבר לילדים • העולם הזה • הפועל הצעיר • להיטון • כולנו • משמר לילדים • עיתון מיוחד • פנים אל פנים • קונטרס • רימון  • שישי  • עולמו של דיסני • רייטינג • ראש אחד • במחנה • פנאי פלוס • צוהר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309336205171  LCCN: n91084443  VIAF: 147117614   WorldCat (עם VIAF): 147117614 
גיליון אינטרנטי של במחנה, דצמבר 1997
שער הגיליון הראשון של מהדורת "במחנה בלחימה" שהופקה והופצה במלחמת "חרבות ברזל"
קנניסה בקלה

קנניסה בקלה (באמהרית: ቀነኒሳ በቀለ באנגלית: Kenenisa Bekele;‏ נולד ב-13 ביוני 1982) הוא אתלט אתיופי. הוא אלוף אולימפי (בייג'ינג 2008) בעל 4 מדליות מהן 3 זהב, 4 פעמים ברציפות אלוף העולם (פריז 2003, הלסינקי 2005, אוסקה 2007 וברלין 2009), שיאן עולם (2005–2020) ושיאן האולימפי בריצת 10,000 מטר, שיאן עולם (2004–2020) בריצת 5000 מטר, פרק הזמן הארוך ביותר שהחזיק מעמד שיא העולם בריצה זו. נוסף לכך, שיאו האישי בריצת מרתון מדרג אותו במקום השלישי בכל הזמנים.
ביוגרפיה

בקלה נולד בכפר בקוז'י (Bekoji) שבמחוז ארסי (Arsi), מחוז במרכז אתיופיה. החל להשתתף בתחרויות בינלאומיות לצעירים כבר בגיל 17, ושנה לאחר מכן כבר זכה במרוץ שכזה. פרץ לתודעה העולמית באליפות העולם באתלטיקה בשנת 2003, לאחר שזכה במדליית זהב בריצת 10000 מטרים, ובמדליית ארד בריצת 5000 מטרים. כבר אז הסתמן כ"יורש" לעמיתו האתיופי, האצן האגדי היילה גבריסלאסי. בשנת 2004 שבר בקלה שלושה שיאי עולם - 5000 מטרים (אולם), 5000 מטרים (באצטדיון) ו-10000 מטרים (באצטדיון). גם באולימפיאדת אתונה, הגיע להישגים מרשימים: זכה במדליית הזהב בריצת 10000 מטרים ובמדליית כסף בריצת 5000 מטרים (לאחר שהוביל כל הריצה אבל ב-50 מטרים האחרונים, הישאם אל גרוז' ממרוקו עקף אותו). באליפות העולם בהלסינקי בשנת 2005 זכה במדליית הזהב בריצת 10000 מטרים. בתחרות "ליגת הזהב" שנערכה באוגוסט 2005 בבריסל שבר בקלה את שיא העולם שקבע הוא עצמו, בזמן של 26:17.53 דקות. הוא גם זכה באחת עשרה מדליות זהב אישיות בריצת שדה כולל שיא עולם של שש מדליות במרחק 12 ק"מ.
באולימפיאדת בייג'ינג (2008) זכה בקלה במדליית זהב בריצת 10000 מטרים, תוך שהוא קובע שיא אולימפי חדש בתוצאה 27:01.17 דקות. כן זכה בקלה במדליית זהב בריצת 5000 מטרים, תוך שהוא קובע שיא אולימפי חדש בתוצאה 12:57.82 דקות והיה לאתלט הראשון זה 28 שנה הזוכה בתואר הכפול למרחקים אלה.
לאחר שבקלה לא התחרה 18 חודשים עקב פציעה, הוא חזר להתחרות באליפות העולם באתלטיקה 2011 שנערכה בדאגו שבקוריאה הדרומית, בריצת 10000 מטר, אך איבד את הדבוקה המובילה לפני הקילומטר השמיני והפסיק את הריצה סיבוב לפני הסוף. זו הייתה הפעם הראשונה בה הפסיד בתחרות רשמית של 10000 מטר.
באולימפיאדת לונדון 2012 השתתף במירוץ ל-10000 מטר. במהלך המרוץ כולו רץ בתוך הדבוקה המובילה, עד ש-150 מ' לסיום לא היה יכול לספרינט המהיר אותו הכתיב המנצח הבריטי מו פארח. לבסוף סיים במקום הרביעי, כשנייה אחת אחרי אחיו הצעיר טריקו (אנ').
במרתון פריז שנערך ב-6 באפריל 2014, קבע בקלה שיא מסלול חדש של 2:05:03. במרתון ברלין בספטמבר 2016 ניצח בתוצאה של 2:03:03 שעות, שהייתה התוצאה השנייה בטיבה בהיסטוריה כשנקבעה.
במרתון ברלין שנערך בספטמבר 2019, ניצח בקלה בשיא אישי חדש של 2:01:41 שעות, רק שתי שניות משיא העולם של אליוד קיפצ'וגה, שנקבע שנה לפני כן גם במרתון ברלין.
שיאים אישיים > אצטדיון

| המקצה | זמן | מיקום | תאריך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1500 מטר | 3:32.35 דקות | שאנגחאי, סין | 28 בספטמבר 2007 |
| 3000 מטר | 7:25.79 דקות | סטוקהולם, שוודיה | 7 באוגוסט 2007 |
| שני מיילים | 8:13.51 דקות | הנחלו, הולנד | 26 במאי 2007 |
| 5000 מטר | 12:37.35 דקות   שיא עולם בעבר | הנחלו, הולנד | 31 במאי 2004 |
| 10000 מטר | 26:17.53 דקות   שיא עולם בעבר | בריסל, בלגיה | 26 באוגוסט 2005 |
| 10 ק"מ (מרוץ כביש) | 27:47 דקות | דבלין, אירלנד | 15 באפריל 2012 |
| 15 ק"מ (מרוץ כביש) | 42:42 דקות | הירנברג, גרמניה | 9 בדצמבר 2001 |
| מרתון | 2:01:41 שעות | ברלין, גרמניה | 29 בספטמבר 2019 |
שיאים אישיים > אולם

| המקצה | זמן | מיקום | תאריך |
| --- | --- | --- | --- |
| ריצת מייל | 4:01.57 דקות | ניו יורק סיטי-ניו יורק, ארצות הברית | 3 בפברואר 2006 |
| 2000 מטר | 4:49.99 דקות   שיא עולם | ברמינגהאם, בריטניה | 17 בפברואר 2007 |
| 3000 מטר | 7:30.51 דקות | סטוקהולם, שוודיה | 20 בפברואר 2007 |
| שני מייל | 8:04.35 דקות   שיא עולם בעבר | ברמינגהאם, בריטניה | 16 בפברואר 2008 |
| 5000 מטר | 12:49.60 דקות  שיא עולם בעבר | ברמינגהאם, בריטניה | 20 בפברואר 2004 |
טום פלפרי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  28 ביולי 1982 (בן 42) Howell Township, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2007 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ראטגרס  תיכון האוול 
 בן או בת זוג:  קיילי קווקו (מאי 2022–?) 
 מספר צאצאים:  1 
 פרופיל ב-IMDb
 
טום פלפרי (באנגלית: Thomas J. Pelphrey; נולד ב-28 ביולי 1982) הוא שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה אמריקאי.
ביוגרפיה

פלפרי נולד בהאוול (אנ'), ניו ג'רזי. הוא סיים את לימודיו בבית הספר התיכון האוול בשנת 2000. לפלפרי תואר ראשון באמנויות יפות מאוניברסיטת ראטגרס.
קריירה > Guiding Light

תפקידו הבולט ביותר של פלפרי היה תפקידו של ג'ונתן רנדל, בנם של רווה שיין ובעלה המנוח, ריצ'רד ווינסלו, באופרת הסבון של "Guiding Light". הוא הצטרף לצוות השחקנים בספטמבר 2004 וזכה לשבחי המבקרים על גילומו של האנטי-גיבור ג'ונתן.
פלפרי היה מועמד לפרס אמי לשעות היום בקטגוריית "השחקן הצעיר הטוב ביותר" ב-2005 וזכה בפרס בשנה שלאחר מכן באפריל 2006. הוא קיבל מועמדות שלישית ברציפות באותה קטגוריה ב-2007 אך הפסיד לבריטון מקלור. פלפרי זכה בפרס אמי השני שלו בקטגוריית "שחקן צעיר מצטיין" ב-2008.
קריירה > כשהעולם מסתובב

פלפרי חתם על חוזה לשחק את "מיק" בסדרת הטלוויזיה כשהעולם מסתובב החל מאוקטובר 2009. תפקידו הסתיים בפברואר 2010 כאשר דמותו נשלחה לכלא על מעלליו. פלפרי זכה בפרס אמי לשחקן המשנה הטוב ביותר על תפקידו כמיק דנטה.
קריירה > טלוויזיה

ב-30 במרץ 2007, הוא הופיע בפרק של מספ7ים. ב-17 באוקטובר 2008, הוא הופיע בפרק של סדרת הטלוויזיה "הלוחשת לרוחות", ובעונה שלאחר מכן בפרק של חוק וסדר: מדור מיוחד. ב-2015 פלפרי קיבל את התפקיד החוזר של קורט בונקר, נאו-נאצי לשעבר שמנסה להשתלב מחדש בחברה, בדרמת האקשן של סינמקס באנשי. כדי להתכונן לתפקיד זה הוא התחיל להרים משקולות ועשה מחקר על התנועה הנאו-נאצית באמריקה. מאז 2017, הוא הופיע בסדרת הטלוויזיה "איירון פיסט" בתור וורד מיצ'ם. פלפרי גילם את בן דייוויס בעונה השלישית של דרמת הפשע של נטפליקס אוזרק אשר הוקרנה לראשונה ב-27 במרץ 2020.
בשנת 2022 לוהק לתפקיד במיני סדרת הטלוויזיה גבר במלואו.
קריירה > תיאטרון

מ-6 בספטמבר 2007 עד 30 בספטמבר 2007, הופיע פלפרי במחזה של קווין מנדל, A New Television Arrives Finally, בתיאטרון 54, בניו יורק. פלפרי כיכב במחזה In God's Hat בתיאטרון פיטר ג'יי שארפ, בעיר ניו יורק, עד 7 באוגוסט 2010. ב-2012 הופיע בדרמה המוזיקלית End of the Rainbow בתור מיקי דינס; בשנת 2015, הוא חזר לברודוויי בחידוש של המחזה Fool for Love, כשגילם את מרטין.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2008 | הציפורים של אמריקה | טרמפיסט |  |
| 2010 | The Elastic | מרטי | סרט קצר |
| 2012 | Junction | דוד | פרס פסטיבל הסרטים הבינלאומי ReelHeart לקאסט האנסמבל הטוב ביותר |
| 2012 | Excuse Me for Living | דן |  |
| 2013 | Turtle Island | טים |  |
| 2013 | Tiger Lily Road | ריקי הארדן |  |
| 2014 | A Cry from Within | קרל |  |
| 2015 | Anchors | דני |  |
| 2015 | The Girl Is in Trouble | אריק |  |
| 2015 | סם | סטיבן |  |
| 2015 | #Lucky Number | ברט ריינולדס |  |
| 2015 | Blink | שחקן |  |
| 2019 | Crazy Alien | קפטן זאק אנדרוז |  |
| 2020 | מאנק | ג'וזף ל. מנקייביץ' |  |
| 2022 | American Murderer | ג'ייסון דרק בראון |  |
| 2022 | מילה שלה | ג'ים רוטמן |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | The Burg | דוש בג דייב | פרק אחד |
| 2007 | מספ7ים | מייק דיילי | פרק אחד |
| 2008 | הלוחשת לרוחות | בריאן | פרק אחד |
| 2008 | CSI: מיאמי | מיק רגוזה | פרק אחד |
| 2004–2009 | אור מנחה | ג'ונתן רנדל | 154 פרקים;  פרס אמי לשעות היום לשחקן צעיר מצטיין בסדרת דרמה (2006, 2008)    מועמד - פרס אמי לשעות היום לשחקן צעיר מצטיין בסדרת דרמה (2005, 2007) מועמד - פרס דרבי זהב לשחקן צעיר יותר - דרמה בשעות היום (2006–2007)  מועמד - פרס אופרה דיג'סט לשחקן חדש מצטיין (2005) |
| 2009–2016 | חוק וסדר: מדור מיוחד | תפקידים שונים | 2 פרקים |
| 2009–2010 | כשהעולם מסתובב | מיק דנטה | 29 פרקים |
| 2010 | האישה הטובה | ג'וש מונדי | פרק אחד |
| 2011 | בגוף ההוכחה | דין אייברי | פרק אחד |
| 2012 | שוטרים בדם | מייק גאלאטיס | פרק אחד |
| 2013 | המעקב | ברוק | פרק אחד |
| 2014 | Black Box | ג'וזף מורגן | פרק אחד |
| 2015–2016 | באנשי | קורט בונקר | 15 פרקים |
| 2017 | שיקגו PD | תומאס קייד | פרק אחד |
| 2017–2018 | איירון פיסט | וורד מיצ'ם | תפקיד ראשי; 21 פרקים |
| 2019 | שטח מת | קמרון גיבס | פרק אחד |
| 2020 | אוזרק | בן דייוויס | תפקיד ראשי (עונה 3)  מועמד – פרס הטלוויזיה של המבקרים לשחקן המשנה הטוב ביותר בסדרת דרמה   מועמד - פרס סאטלייט לשחקן המשנה הטוב ביותר - סדרה, מיני סדרה או סרט טלוויזיה מועמד פרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקן אורח בסדרת דרמה (אנ') (2022) |
| 2023 | אהבה ומוות | דון קראודר | מיני-סדרה |
| 2024 | גבר במלואו | ריימונד פיפגראס | מיני-סדרה |
| TBA | Outer Range | פרי אבוט | תפקיד ראשי |
| TBA | Task | רובי | מיני-סדרה עתידית של HBO |
פילמוגרפיה > משחקי וידאו

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011 | Homefront | קונור ג'יי מורגן | תפקיד קולי |
הערות שוליים

↑  Meet Tom Pelphrey: Kristen Hamill chats with the Mason Gross graduate, who now can be seen on The Guiding Light(הקישור אינו פעיל, December 2017), The Daily Targum, October 5, 2004
↑  Potter, Courtney (1 בספטמבר 2009). "Tom Pelphrey to Join "As The World Turns"". SoapNet. אורכב מ-המקור ב-4 בספטמבר 2009. נבדק ב-19 בספטמבר 2009. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Archived copy". אורכב מ-המקור ב-2007-03-24. נבדק ב-2007-03-23. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Interview with Tom Pelphrey on Banshee". myFanbase. 26 במרץ 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Petski, Denise (14 ביוני 2019). "'Ozark': Tom Pelphrey, Jessica Frances Dukes Among Four Cast; Two Promoted For Season 3 Of Netflix Series". Deadline Hollywood. נבדק ב-27 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Joe Otterson, Variety, Variety, ‏2 ביולי 2022
↑  Propst, Andy (10 בספטמבר 2007). "A New Television Arrives, Finally". Backstage. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Jaworowski, Ken (26 ביולי 2010). "Richard Taylor's Vision From the Gates of Jail". The New York Times. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Tom Pelphrey at the Internet Broadway Database".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1274140374  LCCN: no2021011559  VIAF: 3181161274879547650004   WorldCat (עם VIAF): 3181161274879547650004
טוואנדה צ'ירווה

טוואנדה בלסינג צ'ירווה (באנגלית: Tawanda Blessing Chirewa; נולד ב-11 באוקטובר 2003 בצ'למספורד שבאנגליה) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת האדרספילד טאון מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ, בהשאלה מוולברהמפטון וונדררס, ובנבחרת זימבבואה.
קריירת מועדונים

צ'ירווה גדל במחלקת הנוער של איפסוויץ' טאון. ב-12 בנובמבר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 1-0 לקולצ'סטר יונייטד במסגרת פרס הפוטבול ליג.
ב-18 בספטמבר 2023 חתם צ'ירווה בוולברהמפטון וונדררס מהפרמייר ליג. ב-5 בינואר 2024 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד ברנטפורד במסגרת הסיבוב השלישי של גביע ה-FA לעונת 2023/2024. ב-22 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה, בתיקו 0-0 נגד ברייטון אנד הוב אלביון במסגרת המחזור ה-21 לעונת 2023/2024.
ב-26 באוגוסט 2024 הושאל צ'ירווה למשך עונת 2024/2025 לדרבי קאונטי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ.
קריירה בינלאומית

צ'ירווה נולד באנגליה למשפחה ממוצא זימבבואי. בחודש מרץ 2024 זומן לראשונה לסגל נבחרת זימבבואה. ב-7 ביוני 2024 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, בהפסד 2-0 לנבחרת לסוטו במסגרת מוקדמות מונדיאל 2026. ב-11 ביוני הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בהפסד 3-1 לנבחרת דרום אפריקה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2026.
הערות שוליים

↑  Ratings: How the Ipswich Town players performed in their 1-0 EFL Trophy defeat at Colchester United, East Anglian Daily Times, ‏2019-11-12 (באנגלית)
↑  Colchester United vs. Ipswich Town - 12 November 2019 - Soccerway, int.soccerway.com
↑  Chirewa signs for under-21s | Under-21 | News, Wolverhampton Wanderers FC (באנגלית)
↑  "Brentford 1-1 Wolves: Tommy Doyle thunderbolt earns replay after Joao Gomes' early red card". BBC Sport (באנגלית בריטית). 2024-01-05. נבדק ב-2024-10-04.
↑  Brentford vs. Wolverhampton Wanderers - 5 January 2024 - Soccerway, int.soccerway.com
↑  "Brighton & Hove Albion 0-0 Wolverhampton Wanderers: Duo play out goalless draw in Premier League". BBC Sport (באנגלית בריטית). 2024-01-19. נבדק ב-2024-10-04.
↑  Brighton & Hove Albion vs. Wolverhampton Wanderers - 22 January 2024 - Soccerway, int.soccerway.com
↑  TRANSFER NEWS: Zimbabwe International Chirewa Joins Derby On Loan, www.dcfc.co.uk (באנגלית)
↑  Staff Reporter, Zim teenager Tawanda Chirewa turns down Ipswich deal, signs for Wolves, Nehanda Radio, ‏2023-09-19 (באנגלית אמריקאית)
↑  Soccer24 Team, EPL honours Tawanda Chirewa as youngster receives first Warriors call-up, Soccer24, ‏2024-03-13 (באנגלית אמריקאית)
↑  Lesotho 2-0 Zimbabwe (Jun 7, 2024) Final Score, ESPN (באנגלית)
↑  Zimbabwe vs. Lesotho - 7 June 2024 - Soccerway, int.soccerway.com
↑  South Africa 3-1 Zimbabwe (Jun 11, 2024) Final Score, ESPN (באנגלית)
↑  South Africa vs. Zimbabwe - 11 June 2024 - Soccerway, int.soccerway.com
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "טוואנדה צ'ירווה".
המכון הישראלי לדמוקרטיה

| --- | --- |

 פעילות:  בתחומי הממשל, הכלכלה והחברה
 התאגדות:  עמותה
 מדינה:  ישראל ישראל
 מטה הארגון:  פינסקר 4, ירושלים
 מייסדים:  אריק כרמון, ברנרד מרכוס
 נשיא:  יוחנן פלסנר
 יושב ראש:  יוחנן פלסנר 
 תקופת הפעילות:  1991–הווה (כ־34 שנים)
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל 
 www.idi.org.il
 
המכון הישראלי לדמוקרטיה הוא עמותה המגדירה את עצמה כ"מוסד עצמאי א-מפלגתי, מחקרי ויישומי, הפועל בזירה הציבורית הישראלית בתחומי הממשל, הכלכלה והחברה". יעדיה המוצהרים הם "חיזוק התשתית הערכית והמוסדית של ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, שיפור התפקוד של מבני הממשל והמשק, גיבוש דרכים להתמודדות עם אתגרי הביטחון מתוך שמירה על הערכים הדמוקרטיים וטיפוח שותפות ומכנה משותף אזרחי בחברה הישראלית רבת הפנים".
במכון פועלים חוקרים בתחומי המשפט, הכלכלה, הדת והמדינה, התקשורת, הדמוקרטיה, הטרור ועוד, המציעים למקבלי ההחלטות הצעות יישומיות לשיפור הדמוקרטיה הישראלית. המיזמים השונים של המכון כוללים תוכניות מחקר ארוכות טווח ופרויקטים בתחומים ספציפיים, ובמסגרתם מספק המכון מידע לקהלי היעד השונים: מחוקקים, מקבלי החלטות, עובדי מדינה והציבור הרחב. לדברי מייסד המכון, "המכון ממקום על קו התפר שבין המערכת הפוליטית, קרי מקבלי ההחלטות והמחוקקים, מצד אחד, לבין עולם הדעת, האקדמיה והרעיונות מצד אחר".
בשנת 2009 הוענק למכון פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה, אך מבקר המדינה מתח ביקורת על ניגודי עניינים חמורים שהיו בהענקת הפרס.
מבנה המכון

במכון פועלים מרכזי המחקר הבאים:
המרכז לערכים ולמוסדות דמוקרטיים – עוסק בהתמודדות עם מימוש הדמוקרטיה המהותית וערכיה, ומתרכז בבחינת ההקפדה על הפרדת הרשויות ועצמאות המוסדות השלטוניים השונים.
המרכז ללאום, דת ומדינה (מרכז ג'ואן וארווין ג'ייקובס לחברה משותפת) – עוסק באיזון בין מאפייני זהות יהודיים פרטיקולאריים (לאום ודת) ומאפייני זהות דמוקרטיים-ליברליים. לפי הצהרתו, עוסק המרכז בחידוש התשתית הרעיונית לציונות יהודית-דמוקרטית. חוקרי המרכז פועלים גם למציאת דרכים לשילוב חרדים בחברה ובמשק.
המרכז לממשל וכלכלה – פועל על מנת לקדם רפורמות[דרושה הבהרה] במערכת הפוליטית, בשירות הציבורי ובשוק התעסוקה בישראל, במטרה לשפר את תפקודן של מערכות אלו ולהגביר את אמון הציבור בהן.
המרכז לביטחון ודמוקרטיה – עוסק באתגרי המלחמה בטרור ובאיזון בין שמירה על זכויות אדם לבין צורכי ביטחון.
מרכז גוטמן לחקר דעת קהל ומדיניות (לשעבר מכון גוטמן לסקרים) – פועל במסגרת המכון הישראלי לדמוקרטיה מאז שנת 1998. המרכז מתמקד באיסוף וניתוח של נתונים אמפיריים על החברה והפוליטיקה בישראל. המחקרים המתבצעים באמצעות ובשיתוף המרכז כוללים, בין היתר, את מדד הדמוקרטיה ואת מדד השלום. מאגר הנתונים של המרכז כולל כאלף סקרי דעת קהל שנערכו מאז 1947 בנושאים פוליטיים, חברתיים ותקשורתיים. המרכז נקרא של שמו של פרופ' אליהו (לואיס) גוטמן אשר ייסד בשנת 1949 את "המכון למחקר חברתי שימושי" אשר פעל במתכונות שונות ובשיתוף האוניברסיטה העברית בירושלים עד לסגירתו ב-1996. בראש המרכז עומדת פרופ' תמר הרמן.
פעילויות המכון הישראלי לדמוקרטיה

ליבת פעילות המכון מתבססת על מיזמים קבועים הפועלים בטווח ארוך בניהולם של העמיתים הבכירים במכון: התהליך החוקתי; דת ומדינה; שחיתות שלטונית בישראל; רפורמות פוליטיות; רפורמות כלכליות; אי שוויון; פוליטיקה ואנטי-פוליטיקה; ביטחון לאומי ודמוקרטיה ועוד.
פעילויות המכון הישראלי לדמוקרטיה > כנס אלי הורביץ לכלכלה וחברה (פורום קיסריה)

משנת 1993 עורך המכון כינוס כלכלי שנתי ערב הדיונים על תקציב המדינה. במהלך שנות קיומו הפך האירוע לכנס הכלכלי החשוב ביותר במדינה, ונדונות בו הסוגיות העיקריות שעל סדר יומו של המשק הישראלי. יושב ראש הכינוס הוא שר האוצר המכהן, ומשתתפים בו ראשי ממשלה (בהווה ובעבר), שרים, חברי הכנסת, ראשי המשק והכלכלה, אנשי ציבור ואנשי אקדמיה.
פעילויות המכון הישראלי לדמוקרטיה > מדד הדמוקרטיה הישראלית

מדי שנה מפורסם מדד הדמוקרטיה הישראלית, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה במסגרת כנס הנשיא לדמוקרטיה, ומציע הערכה שנתית של איכות הדמוקרטיה בישראל. הפרויקט נועד להעמיק את הידיעה בעניין הדמוקרטיה הישראלית ומצבה, וליצור מאגר מידע רחב ומקיף. במסגרת זו מדי שנה נערך סקר דעת קהל רחב (1,200 נשאלים) על אודות הערכים והיעדים הדמוקרטיים בישראל. אותן סוגיות נבדקות גם במסגרת השוואה בינלאומית בין ישראל לבין 35 דמוקרטיות.
בצד ההערכה השנתית, מדי שנה ישנה התמקדות בנושא מסוים הקשור לדמוקרטיה הישראלית. בין הנושאים שנבחנו במסגרת זו: עמדות הנוער בישראל (2004), התקשורת בדמוקרטיה הישראלית (2005), עשור לרצח רבין (2005), מערך המפלגות (2006), לכידות בחברה שסועה (2007), החברה האזרחית בישראל (2008), ועשרים שנה לעלייה מברית המועצות (2009).
פעילויות המכון הישראלי לדמוקרטיה > דת ומדינה

המכון עוסק רבות במורכבות שקיימת ביחסי הדת והמדינה בישראל בהקשרים רבים. באופן כללי, המכון עוסק באיזון העדין הקיים בין המשפט האזרחי והבינלאומי לבין הגדרתה של ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית שבה לדת יש תוקף חוקי במקרים רבים. מכיוון שנושא זה עומד במוקד סוגיית הזהות והתרבות הלאומית ובהיותו בעל השפעה על זכויות האזרח של תושביה, העיסוק בו נפיץ ואמוציונלי. מכיוון שכך, המכון עוסק במתחים החברתיים והרעיוניים אשר עולים מאפיונה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, ומנסה להציע הבחנות חדשות ופתרונות, לרוב ברוח מערבית ליברלית שנותנת משקל רב יותר לזכויות הפרט על פני הגדרתה הלאומית של המדינה והנגזר ממנה.
פעילויות המכון הישראלי לדמוקרטיה > שינוי שיטת השלטון בישראל

הפורום לתיקון שיטת השלטון בישראל הוקם על ידי אריק כרמון מתוך "תחושה של צורך בהנעת תהליכים אשר יחוללו מפנה משמעותי ביכולות ואופני התפקוד של בית הנבחרים בכלל והאוחזים בהגאי השלטון בפרט", כדבריו. בראש הפורום עומד נשיא בית המשפט העליון בדימוס מאיר שמגר ומשתתפים בו יושב ראש הכנסת, אקדמאים, שופטים בדימוס, ראשי ציבור ואנשי עסקים.
חברי הפורום יבחנו את ההשפעות הצפויות מרפורמות בשיטת הבחירות, הממשל והמפלגות שהוצעו על ידי המכון הישראלי לדמוקרטיה, וינסו לגבש הצעות מעשיות לחקיקה וקביעת מדיניות לשינויים בשיטת הבחירות.
פעילויות המכון הישראלי לדמוקרטיה > טרור ודמוקרטיה

בשנים האחרונות עורך המכון מחקר העוסק בהתמודדותן של מדינות דמוקרטיות עם תופעת הטרור. במסגרת מחקריו בנושא מבקש המכון להציע דרכי יישום חדשות שמחד ייתנו ביטוי לצורך בלחימה בלתי מתפשרת בטרור ומאידך יצמצמו למינימום ההכרחי את הפגיעה בזכויות האדם הנגרמת כתוצאה מלחימה זו. נוסף על כך הוקם פורום קבוע של מומחים מתחומי המשפט, הביטחון והחברה כדי לשמש מסגרת לדיון בנושאים העולים במהלך המחקר.
פעילויות המכון הישראלי לדמוקרטיה > חוקה בהסכמה

בשנת 2001 הקים המכון את המועצה הציבורית של חוקה בהסכמה בראשות נשיא בית המשפט העליון (בדימוס) מאיר שמגר, במטרה לגבש חוקה לישראל. המועצה הציבורית מנתה כמאה חברים, ובהם שרים וחברי כנסת, חילונים, חרדים, דתיים לאומיים, ערבים, אנשי ימין ואנשי שמאל, נציגים של האקדמיה ושל עולם המשפט, אנשי דת ואישי ציבור.
במשך חמש שנים ביררו חברי המועצה הציבורית את מגוון העמדות הנוגעות לנושאים החוקתיים אגב ניסיון לגבש את ההסכמות ואת הפשרות הנדרשות בדרך לחוקה בהסכמה. דיוני המועצה הציבורית היוו הבסיס וההשראה להצעת חוקה בהסכמה של המכון הישראלי לדמוקרטיה.
פעילויות המכון הישראלי לדמוקרטיה > פרלמנט – כתב עת מקוון

פרלמנט, הוא כתב עת מקוון העוסק בנושאי ממשל, משפט וחברה מנקודת מבט מקומית ובינלאומית. הגיליון הראשון ראה אור בדפוס בשנת 1993, ועד שנת 2007 עסקו הכתבות בו בנושאים כגון בחירות בישראל ובעולם, החברה הישראלית, חוקה וחוקי יסוד, דת ומדינה, ביטחון וצבא, השתתפות פוליטית, מפלגות, האיחוד האירופי ועוד נושאים רבים אחרים.
בשנת 2007 שונתה מתכונתו של כתב העת, ומאז כל גיליון מוקדש לנושא מרכזי אחד. כמו כן, הפך כתב העת למקוון, ואינו יוצא עוד בגרסה מודפסת.
פעילויות המכון הישראלי לדמוקרטיה > שנתון החברה החרדית

שנתון החברה החרדית בישראל הוא פרי עבודה משותפת של צוות חוקרים ממכון ירושלים למחקרי מדיניות ומהמכון הישראלי לדמוקרטיה, ומתעדכן מדי שנה. מטרתו לשרטט תמונה שלמה של החברה החרדית על בסיס מידע סטטיסטי וניתוח נתונים בתחומים רבים, בהם דמוגרפיה, חינוך, רווחה ורמת חיים, תעסוקה, דפוסי הצבעה בבחירות לכנסת ואורחות חיים.
פעילויות המכון הישראלי לדמוקרטיה > הבלוג "סיווג ביטחוני"

הבלוג הוא פורום מקוון לניתוח סוגיות העומדות בתפר שבין ביטחון לאומי ודמוקרטיה, ומטרתו לתרום לדיון האקדמי-ציבורי בנושא זה מנקודות מבט שונות, בהן משפט, אתיקה ומדעי החברה. עורכי הבלוג הם חוקרים במכון הישראלי לדמוקרטיה. הבלוג, לפי הצהרתו, אינו מייצג את עמדת המכון והוא במה להבעת עמדות מכל קצות הקשת.
פעילויות המכון הישראלי לדמוקרטיה > בחירות ומפלגות

כלי השוואתי שפותח במכון הסוקר את מערכות הבחירות בישראל מאז קום המדינה ואת המפלגות שהתמודדו בהן. המידע על המפלגות כולל את המצעים שלהן, את מנהיגיהן הבולטים, את הישגיהן בבחירות לכנסת (מספר קולות ומספר מנדטים), את ייצוגן בממשלות ואת רשימות המועמדים המלאות. המידע על כל מערכת בחירות כולל תיאור של הנושאים המרכזיים שעמדו במרכזה וההיערכויות הפוליטיות לקראתה.
פעילויות המכון הישראלי לדמוקרטיה > מבט עולמי משווה

כלי המציע מידע פוליטי על 50 מדינות דמוקרטיות, לרבות ישראל. המידע כולל נתונים גולמיים על כל מדינה (אוכלוסייה, שטח, שפה), המנהיגים הנוכחיים, שיטת הממשל ושיטת הבחירות, סוג הממשלה הנוכחית ומבנה הרשות המחוקקת. בנוסף, הוא מאפשר לבחון היכן ממוקמת כל מדינה בשורה של מדדים השוואתיים כגון מדד חופש העיתונות, מדד תפיסת השחיתות, אחוז הנשים בפרלמנט ומדד ג'יני לבחינת אי שוויון.
תוכניות עבר במכון > שיח הזכויות

בראשית שנות התשעים נחקקו חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, וחוק יסוד: חופש העיסוק. על פי בקשת שר המשפטים של הממשלה ה-26, פרופסור דוד ליבאי, המכון הישראלי לדמוקרטיה נטל על עצמו חלק ממשימת הבחינה המחודשת של החקיקה הקיימת כך שתתאים לרוח חוקי היסוד. כמו כן, המכון מבקש לעקוב אחר התפתחויות בחקיקה וביישום חוקים כדי להבטיח ששיטת המשפט בישראל תהיה דמוקרטיה מהותית באופייה, זאת תוך דיון במושגי יסוד מתחום המשפט כגון כבוד האדם, איזון, מידתיות, שוויון, ניגוד עניינים, אקטיביזם ואיפוק שיפוטי.
שאיפת המכון היא להעשיר את השיח הציבורי ולהשפיע על החקיקה, ההתדיינות המשפטית, הפסיקה ומדיניות הממשלה.