stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שימוש ישראלי באמצעי מעקב בסכסוך הישראלי-פלסטיני
אמצעים טכנולוגיים > כטב"מים ובלונים

רשויות המדינה, מערכת הביטחון וגורמים אזרחיים עושים שימוש בכלי טיס בלתי מאוישים (כטב"מים) ובלוני צילום המשמשים למעקב פרטני אחר תנועותיהם של פלסטינים, ניטור התכנסויות (הפגנות, תהלוכות ולוויות) ואיסוף מידע על פעילות אזרחית, כגון בנייה לא חוקית בשטחי C.
במערכת הביטחון נעשה שימוש ברחפנים לשם פיזור הפגנות, כגון הרחפן "מטריס 300" המצויד במצלמת H2OT לראיית לילה ובהתקן התקפי המכונה "ים של דמעות" להטלת רימוני גז או רימוני הלם, לצילום אווירי לצורכי איסוף מודיעין, כגון בלוני צילום של חברת RT LTA Systems הכוללים אמצעי מעקב חזותיים לזיהוי פנים ולוחיות רישוי וללוחמה באמצעות ירי על מטרות וסיכולים ממוקדים.
בפברואר 2023 פורסם כי צה"ל פיתח רחפן המצויד במערכת למיפוי תלת-ממדי ועושה שימוש בלהקת רחפני תצפית הקרויה "ערכת רונן".
בין ספקיות הציוד למערכת הביטחון נמנות החברות אלביט, התעשייה האווירית, פורמולה מערכות, אירונאוטיקס ועוד.
אמצעים טכנולוגיים > ניטור רשתות חברתיות

מערכת הביטחון פיתחה יכולות מעקב אחר פעילות חשודה ברשתות החברתיות, בהתבסס על ההבנה כי מדינות אויב וארגוני טרור משתמשים ברשתות החברתיות (פייסבוק, ווטסאפ, טלגרם ואחרות) לגיוס פלסטינים למשימות ריגול ולביצוע פעולות חבלניות.
בשלהי 2018 דיווח ראש השב"כ נדב ארגמן לוועדת חוץ וביטחון על סיכול כ-480 פיגועים ב-2018, ולדבריו "הרוב המכריע של הסיכולים האלו התבצע בשקט, כתוצאה מניטור רשתות חברתיות ועבודת סיכול קלאסית".
תגובות וביקורת

בישראל ובעולם נשמעה ביקורת על הפגיעה שגורמות פעולות המעקב של ישראל בזכויות הפלסטינים בשטחי הרשות. שנקר נאראיאן (Shankar Narayan), מנהל פרויקט "טכנולוגיה וחירות" באיגוד האמריקאי לחירויות אזרחיות, אמר כי "הנחת היסוד בחברה חופשית היא שרשויות המדינה לא אמורות לעקוב אחר אזרחים ללא חשד לעוולה, וכי עומדת להם חזקת החפות כל עוד לא נמצאו אשמים. השימוש הנרחב בטכנולוגיית זיהוי פנים הופך את הנחת היסוד על פיה עד אשר מתחילים להפוך לחברה שבה כולם נתונים כל הזמן תחת מעקב, ללא קשר למעשיהם".
באוקטובר 2020 הגיש חבר הכנסת עופר כסיף שאילתה בנושא, שבה ביקש לדעת "האם הצבא עושה שימוש בטכנולוגיה לזיהוי פנים בגדה המערבית; מה השימוש שנעשה בטכנולוגיה זאת, ואיזו חברה מספקת את הטכנולוגיה"[דרושה הבהרה].
בדצמבר 2020 עתרה האגודה לזכויות האזרח מכוח חוק חופש המידע נגד צה"ל ומשטרת ישראל בדרישה לקבל מידע על השימוש שעושה הצבא בטכנולוגיה לזיהוי פנים בשטחים הנתונים לשליטתו.[דרושה הבהרה]
ב-2023 העלה דו"ח של אמנסטי אינטרנשיונל טענות לפיהן מערכת ניסיונית לזיהוי פנים בשם זאב אדום[דרושה הבהרה], מותקנת במחסומים בחברון ומאפשרת לסרוק, לשמור ולהצליב מידע ביומטרי באופן אוטומטי, להשוות את נתוני המערכת עם הנתונים בתעודת הזהות, להזין למאגר הנתונים מידע על פלסטינים שאינם מופיעים בו עדיין, ונותנת חיווי לגבי תושבים פלסטינים הדרושים לחקירה או שקיימת לגביהם מניעה אחרת.
ראו גם

מעקב המונים
מלחמה בטרור
הזכות לפרטיות
לקריאה נוספת

Hedi Viterbo, Future-Oriented Measures, in The ABC of the OPT: A Legal Lexicon of the Israeli Control over the Occupied Palestinian Territory 118, 135-136 (Orna Ben-Naftali, Michael Sfard, Hedi Viterbo, 2018)
Orna Ben-Naftali, X-Rays, in The ABC of the OPT: A Legal Lexicon of the Israeli Control over the Occupied Palestinian Territory 475, 480-487 (Orna Ben-Naftali, Michael Sfard, Hedi Viterbo, 2018).
ביאורים

↑  נכון ל-2022 שם החברה שונה ל-Oosto
↑  החברה שינתה את שמה מספר פעמים ונקראה גם "ד. אפ אסוסיאייטס" (2017), "גרינדוויק פתרונות" (2018), "טאבטה" (2019), ו"סאייטו טק" (2020)
↑  שר הביטחון בני גנץ הכריז על ארגונים אלה כארגוני טרור בשל הקשר שלהם לחזית העממית
מיש דרומי

| מיש דרומי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: ורדנאים
משפחה:: קנאביים
סוג:: מיש (סוג) (Celtis)
מין:: מיש דרומי
שם מדעי
 Celtis australis ‏לינאוס, 1753
תחום תפוצה

מַיִשׁ דרומי (שם מדעי: Celtis australisֿ, בערבית: ميس جنوبي) הוא עץ בר ממשפחת הקנאביים הגדל בחורש באקלים ים תיכוני. הוא מגיע לגובה של 20 מ'. גזעו מפותח ונאה, קליפת הגזע עדינה וחלקה. העלים דמויי-ביצה לא-סימטרית, צבעם ירוק כהה ושפתם משוננת. הפרחים קטנים, וצבעם ירוק-צהבהב. הפרי הוא בית-גלעין המכוסה בציפה דקה. הפריחה בחודשים מרץ-אפריל.
תפוצת העצים הגדלים בר בארץ מוגבלת למקומות מעטים, כגון: צפת, ראש-פינה, מורדות הגולן, פקיעין, ירושלים וביר-זית וכן ניתן למצוא עצי מיש לצד קברי קדושים מוסלמיים ובקרבת מסגדים עתיקים. במאה השנים האחרונות החלו לגדלו בארץ כעץ נוי, בעיקר כעץ צל ושדרות. מיש דרומי הוא צמח מוגן בישראל.
ברפואה העממית הוא מקובל כתרופה למחלות ולדלקות עור (בעיקר לפטריות ולפסוריאזיס). כמו כן הוא יעיל לטיפול בכאבי פרקים.
במסורת ובאגדות

שמם של הדמויות המיקראיות: מישא,ומישאל גזור משם הצמח.
עץ המיש הוא העץ הקדוש ביותר לאסלאם ונפוצו עליו אגדות רבות. לפי האמונה, עץ המיש הוא החזק ביותר לגירוש שדים וגם כפיס קטן ממנו יכול להגן על הנושא אותו באופן מוחלט מפני עין הרע, לכן נוהגים המוסלמים לתלות כפיס עץ קטן מהמיש על מיטת התינוק.
אגדה מוסלמית מספרת כי כאשר שלמה המלך בנה את בית המקדש היה מוטרד כיצד יגן עליו מפני אשמדאי. אז נגלה אליו אלוהים בחלום וציווה עליו לטעת חורשת עצי מיש סביב המקדש, דבר שיגן על הבניין מכל רע. ואכן, על הר הבית נטועה חורשת עצי מיש. חורשה זאת מוזכרת במקורות מהתקופה הממלוכית.
אגדה נוספת מספרת כי בראשית ימי האסלאם נלחמו מוחמד וחבריו עם אויביהם במדבר צחיח. ידם של האויבים הייתה על העליונה והם צרו על המוסלמים, שמימיהם נגמרו. אז קטף מוחמד עלה מיש וינק ממנו מים מרווים והורה לחבריו לעשות כמוהו. האויבים, בראותם זאת, אמרו "אנשים אלו השותים עצים ואוכלים אבנים הם בלתי מנוצחים" וברחו.
עץ המיש מוזכר בגמרא (תלמוד בבלי תמיד כ"ט ע"ב) כחלק מן העצים שלדעת רבי אלעזר לא היו מבעירים על גבי המזבח משום שמוציא בעת השריפה עשן רב.
עצי מיש עתיקים בארץ ישראל

עץ מיש בודד גדול היה בחורשת הזיתים ליד מנזר מאר אליאס שבדרום ירושלים. עירית ירושלים בנתה סביבו מעקה אבן מיוחד בשולי צומת חומת מגן וצליינים וחובבי טבע רבים בקרו אותו לאורך הדורות. בסתיו 2024 נבנה במקום אתר של מנהלת פיתוח גבעת המטוס, במהלך עבודות הפיתוח הושמד המיש הקשיש.  לפי האמונה הנוצרית תחת אחד מאבות-אבותיו של העץ נחה מרים, אם ישוע בהימלטה מפני הורדוס. בכפר יברוד צומח עץ מיש גדול במרכז במה עתיקה. מיש קדום נוסף מצוי בצפת, סמוך למערת שם ועבר. בזכרון יעקב, בתוך מערה הנקראת "מערת המיש" צומח מיש עתיק בעל מספר גזעים שגילו מוערך בכ-200 שנה.
בשטח בית קברות ערבי נטוש סמוך לגדר קיבוץ יראון צומח מיש דרומי שגם גילו מוערך בכ-200 שנה.
עלים ופרי
עץ המיש
Celtis australis
לקריאה נוספת

על קדושת המיש באסלאם: עצים קדושים באגדה ובמסורת בתוך אלי שילר (עורך), דת ופולחן וקברי קדושים מוסלמים בא"י, אריאל 117-118, עמ' 150
הערות שוליים

↑  מיש דרומי באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  אכרזת גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (ערכי טבע מוגנים), ה'תשס"ה-2005, ק"ת 6369, ה'תשס"ה, 15 בפברואר 2005 (תוקן ב־17 בדצמבר 2019), בספר החוקים הפתוח
↑  אפרים הראובני, לחקר שמות בני ישראל. לשוננו, כתב-עת לחקר הלשון העברית והתחומים הסמוכים כרך ב'. חוברת: ד' (ניסן תר"ץ), עמ': 383
↑  זהר עמר, עדויות על נוף הצומח הטבעי ביהודה ובשומרון בימי-הביניים, שומרון ובנימין ג, תשנ"ג, עמ' 122
↑  אבי שמידע, זאב גוטמן, עץ המיש הקדוש ליד מר-אליאס הושמד בשנת 2024, באתר כתב-עת "כלנית", 9., ‏2024
↑  מיש דרומי באתר טיולי
יוני חרל"פ

| --- | --- |

 לידה:  1985 (בן 40 בערך) ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2016
 עיסוק:  במאי, תסריטאי, זמר
 מקום לימודים:  המכללה האקדמית ספיר
 יצירות בולטות:  שמשון גיבור   תעשה לי סאב
 https://yoniharlap.com/
 
יוני חרל"פ (נולד ב-1985) הוא תסריטאי, במאי וזמר-יוצר ישראלי.
קריירה

בשנת 2016 חרל"פ יצר והפיק את הסרטון הראשון שלו יחד עם חברת התוכן והאנימציה שרוטונים. הסרטון זכה ללמעלה מ-500 אלף צפיות. מאז יצר מספר רב של יצירות דיגיטליות שזכו למיליוני צפיות.
בין השנים 2018–2022 שימש העורך ומנהל התוכן הראשי של ערוץ היוטיוב של קווין רובין. כחלק מתפקיד זה, הפיק את השירים והקליפים שיצאו בערוץ לאורך השנים: "שישי הפוך", "שים פס", "נינג'ה", "כפרה" ו"שופוני".
משנת 2021 משמש כעורך הראשי של הסדרה "הבנים והבנות" בערוץ הילדים.
בשנת 2019 ביים את הסדרה "תעשה לי סאב" בערוץ הילדים, בה השתתפו קווין רובין, טום באום, ג'וי ריגר ועוד שחקנים מוכרים.
בשנת 2021 יצר וביים את הסדרה "שמשון גיבור" שהופקה והופצה בעזרת ערוץ הילדים.
ב-15 באוקטובר 2021 הוציא את הסינגל הראשון שלו, "בקטע טוב", אשר זכה ללמעלה מ-220 אלף צפיות ביוטיוב, וכ-10 אלף צפיות בספוטיפיי. כמה חודשים לאחר מכן, ב-8 בפברואר 2022 הוציא את הסינגל השני שלו, "כוכב", ביחד עם טלי אורן. השיר זכה גם כן ללמעלה מ-100 אלף צפיות ביוטיוב.
ב-17 בפברואר 2023 הוציא עוד סינגל בשם "באה מקולקל", וב-20 באפריל של אותה השנה הוציא סינגל נוסף בשם "יש לי קצב". באותה השנה וב-2024 שימש כמנהל הקריאייטיב של ישראל בידור, ובין היתר יצר את הפאנל הקומי "פקה פקה" בהשתתפותם של יוצרי תוכן ישראלים.
ב-2025 מביים את החידוש של הסדרה "הופה היי".
הערות שוליים

1 2  מור מלקר, ‏מלך הרשת, באתר ‏מאקו‏, 28 בינואר 2021
↑  משה אבוטבול, עובר לפרונט: המוח מאחורי היוטיוברים משחרר סינגל ראשון, באתר פרוגי, ‏25 באוקטובר 2021
↑  לילך מרקוביץ, לזכרו של יוצר "בני אור": יוני חרל"פ מוציא שיר חדש ומפתיע, באתר פרוגי, ‏8 בפברואר 2022
Govmap

| --- | --- |


תצלום מסך מהאתר
 מחזור חיים:  2014–הווה (כ־11 שנים)
 www.govmap.gov.il
Govmap (בשמה המלא - Govmap אתר המפות הממשלתי) היא מערכת מידע גאוגרפי ישראלית וממוחשבת המאפשרת ניהול, אחזור וניתוח מידע גאוגרפי תוך שילוב תכנים ממספר שכבות מידע.
רוב המידע הגאוגרפי באתר מוגבל ברמה הלאומית, ומטרת המערכת היא "שיתוף האזרח במידע ממשלתי וציבורי".
אתר המפות מכיל שימושים רבים הכוללים: הצגת רחובות, כתובות, מוסדות וכו'; מדידת שטחים, אורכים והיקפים; תצלומי לוויין לאורך זמן; ועוד. מתקני ביטחון ותשתית מדינתיים מטושטשים או מוסתרים בתצלומי הלווין באתר.
היסטוריה

לאחר יציאת המכרז להקמת המערכת ב-2013, זכתה חברת התקשורת "טלדור". עלות הפרויקט נאמדה בכ-5 מיליון ש"ח.
ראו גם

גוגל מפות
הערות שוליים

↑  רפאל קאהאן, טלדור זכתה במכרז לפיתוח פורטל המפות הממשלתי GovMap, באתר כלכליסט, 7 בדצמבר 2014
↑  עלה לאוויר GovMap - פורטל המפות של המרכז למיפוי ישראל, באתר גלובס, 14 בפברואר 2013
עדנה מזי"א

| --- | --- |

עדנה מזי"א  תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  24 ביולי 1949 תל אביב-יפו, ישראל 
 פטירה:  10 בדצמבר 2023 (בגיל 74) תל אביב-יפו, ישראל 
 שם לידה:  עדנה קוטלוביץ' 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  1981–2023 (כ־42 שנים)
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 פרופיל ב-IMDb
 
עדנה מזי"א (24 ביולי 1949 – 10 בדצמבר 2023) הייתה מחזאית, סופרת, תסריטאית ובמאית ישראלית.
ביוגרפיה

מזי"א נולדה בתל אביב בשם עדנה קוטלוביץ' כבת יחידה להוריה. אימה, שנולדה בווינה, הייתה פעילה בלח"י ואביה, שהיה עורך דין, פיקד על תא האצ"ל בדרום אפריקה. הוריה היו ההשראה למחזה "המורדים" שהוצג בתיאטרון הקאמרי, ועליו זכתה בפרס מחזאית השנה לשנת 1998.
מזי"א השלימה תואר שני באוניברסיטת תל אביב במגמת פילוסופיה ותיאטרון, ובהמשך לימדה שם כתיבה דרמטית.
קריירה

את דרכה המקצועית החלה בכתיבת תסריטים לסרטי קולנוע ובהם – עם הבמאי עמוס גוטמן – "נגוע", "חימו מלך ירושלים" ו"בר 51".
המחזה הראשון שכתבה הוא "וינה על הים" (1991). המחזה הראשון שביימה (1999) הוא "חברות הכי טובות", שחיברה ענת גוב והפך ללהיט בתיאטרון הקאמרי כשהוצג יותר מ־700 פעם.
יצירתה > מחזות שכתבה

| הצגה | במאי | תיאטרון | שנת הצגת בכורה |
| --- | --- | --- | --- |
| וינה על הים | עודד קוטלר | תיאטרון חיפה | 1991 |
| פלטונוב (עיבוד למחזה מאת צ'כוב) | עודד קוטלר | תיאטרון חיפה | 1992 |
| משחקים בחצר האחורית (נכתב בעקבות פרשת האונס בשמרת) | עודד קוטלר | תיאטרון חיפה | 1993 |
| הכפיל (על פי ספר מאת דוסטויבסקי) | נולה צ'לטון | תיאטרון חיפה | 1994 |
| הדוד מקייפטאון | עודד קוטלר | תיאטרון חיפה | 1995 |
| סיפור משפחתי | עמרי ניצן | התיאטרון הקאמרי | 1996 |
| המורדים | עמרי ניצן | התיאטרון הקאמרי | 1998 |
| הורדוס | עדנה מזי"א | התיאטרון הקאמרי | 2000 |
| ילדים רעים | עדנה מזי"א | התיאטרון הקאמרי | 2002 |
| היה או לא היה (על פי תסריט מאת מזי"א ואלונה קמחי) | עמרי ניצן | התיאטרון הקאמרי | 2008 |
| האריסטוקרטים | עמרי ניצן | התיאטרון הקאמרי | 2010 |
| סטמפניו (על פי נובלה באותו שם מאת שלום עליכם) | עדנה מזי"א ויחזקאל לזרוב | התיאטרון הקאמרי | 2012 |
| רומן משפחתי | עדנה מזי"א | התיאטרון הקאמרי | 2013 |
| הפושעים החדשים | עדנה מזי"א | התיאטרון הקאמרי | 2014 |
| החדר האחורי | עדנה מזי"א | התיאטרון הקאמרי בשיתוף עם תיאטרון בית ליסין | 2016 |
| הריון | עמרי ניצן | התיאטרון הקאמרי | 2019 |
| זוג | אילן רונן | תיאטרון בית ליסין | 2022 |
יצירתה > מחזות שביימה

מזי"א הרבתה לשתף פעולה עם חברתה, המחזאית ענת גוב, וביימה שישה ממחזותיה. כולם הוצגו בתיאטרון הקאמרי.
| הצגה | שנת הצגת בכורה |
| --- | --- |
חברות הכי טובות: 1999
ליזיסטרטה 2000 (על פי אריסטופנס): 2001
עקר בית: 2004
אוי, אלוהים: 2008
משפחה חמה: 2009
סוף טוב: 2011
בנוסף, ביימה את ההצגות הבאות:
| הצגה | מחזאי | תיאטרון | שנת הצגת בכורה |
| --- | --- | --- | --- |
| יומן חוף ברייטון | ניל סיימון | התיאטרון הקאמרי | 2006 |
| חולה אהבה בשיכון ג' | שבי גביזון | התיאטרון הקאמרי | 2015 |
| על אהבה וחברות | אמליה בלמור | תיאטרון בית ליסין | 2015 |
יצירתה > בימוי לטלוויזיה

| סדרה | תסריט | ערוץ | מפיק | שנת שידור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| חברות הכי טובות | ענת גוב | HOT3 | קובי גל-רדאי ואילון רצ'קובסקי | 2006 |
יצירתה > תסריטים לקולנוע

| סרט | במאי | מפיק | שנת הקרנת בכורה |
| --- | --- | --- | --- |
| נגוע (עם עמוס גוטמן) | עמוס גוטמן | אנריקה רוטנברג ואסף מלכה | 1983 |
| בר 51 (עם עמוס גוטמן) | עמוס גוטמן | אנריקה רוטנברג ואסף מלכה | 1985 |
| חימו מלך ירושלים (על פי ספר מאת יורם קניוק) | עמוס גוטמן | אנריקה רוטנברג ואסף מלכה | 1987 |
| היה או לא היה (עם אלונה קמחי) | לינה וסלבה צ'פלין | איילת קייט, אילון רצ'קובסקי, מוש דנון, גבי רוזנברג, אבי ארמוזה | 2003 |
| התפרצות X | איתן צור | אילון רצ'קבוסקי | 2010 |
יצירתה > ספרים

| ספר | הוצאה | שנה |
| --- | --- | --- |
| התפרצות X | הספריה החדשה | 1997 |
| רומן משפחתי (בעריכת צרויה שלו) | הוצאת קשת | 2005 |
יצירתה > ספרים לילדים

| ספר | הוצאה | שנה |
| --- | --- | --- |
| סבתא עוד פעם | כנרת זמורה-ביתן | 2010 |
| הרפתקה בתיאטרון | כנרת | 2012 |
| ילד יום ילד לילה | כנרת זמורה-ביתן | 2014 |
| מה עושים עם סבתא | כנרת זמורה-ביתן | 2017 |
| קוקולולי | כנרת זמורה-ביתן | 2022 |
פרסים

על פעילותה זכתה מזי"א בכמה פרסים:
הפרס על שם מאיר מרגלית לשנת 1997, למחזה "סיפור משפחתי"
הפרס על שם לאה גולדברג, למחזה "סיפור משפחתי"
מחזאית השנה של עמותת פרס התיאטרון הישראלי לשנת 1998/1999, על המחזה "המורדים"
הפרס על שם מאיר מרגלית לשנת 1999, למחזה "המורדים"
חיים אישיים

למזי"א שני ילדים מנישואיה ליואב מזי"א, שעימו התגוררה בתמרת שבשיפולי הגליל התחתון וביישוב הולדתו נהלל. לאחר גירושיה ב־2004 חזרה לתל אביב. בתה אלישבע מזי"א כיהנה כמנכ"לית תיאטרון החאן.
הלכה לעולמה ב־10 בדצמבר 2023, לאחר מאבק במחלת הסרטן.
לקריאה נוספת

עדנה מזי"א, משחקים בחצר האחורית, באנתולוגיה "תמונה קבוצתית" (ספרות ישראלית במאה ה-21), עמ' 403–406, הוצאת כרמל, 2017.
הערות שוליים

↑  עדנה מזי"א וענת גוב נחשפות, באתר הארץ, 25 ביוני 2009
↑  רחל נאמן, מצור, כותרת ראשית, 21 באוקטובר 1987
↑  טל לוין, ההצגה הטובה של השנה: החברות הכי טובות, באתר הארץ, 6 בינואר 2014
↑  מיכאל הנדלזלץ, הורים איומים, באתר הארץ, 28 ביוני 2002
↑  מיכאל הנדלזלץ, היה, כמו שיכול היה להיות, באתר הארץ, 8 בינואר 2008
↑  ציפי שוחט, "האריסטוקרטים" של עדנה מזי"א ועמרי ניצן - קונפליקטים בין ישראליות לגלותיות, באתר הארץ, 30 בדצמבר 2010
יובל בן עמי, עכבר העיר, האריסטוקרטים: הצגה שמביטה למציאות הישראלית בעיניים, באתר הארץ, 7 בינואר 2011
↑  יאשה קריגר, עכבר העיר, סטמפניו: כשהשטייטל פוגש את דור האייפון, באתר הארץ, 27 ביוני 2012
מיכאל הנדלזלץ, "סטמפניו” בקאמרי: שלום עליכם שואו, באתר הארץ, 27 ביוני 2012
↑  יאשה קריגר, עכבר העיר, "רומן משפחתי": עוד הצגה שמאלצית וחביבה, באתר הארץ, 6 בפברואר 2013
↑   מיכאל הנדלזלץ, "הפושעים החדשים": החיים כבית זונות, באתר הארץ, 28 בספטמבר 2014
↑   מיכאל הנדלזלץ, "החדר האחורי": משפחה מאשרת, באתר הארץ, 29 בדצמבר 2016
↑  ננו שבתאי, "הריון": עדנה מזי"א שרבטה משהו - והופ לבמה, באתר הארץ, 14 בספטמבר 2019
↑  מאיה נחום שחל, עדנה מזי"א: "אני מתערבת בכל מה שלא ענייני", באתר כלכליסט, 22 במרץ 2022
↑  סבתא, עוד פעם! - עדנה מזי"א
↑  הַרְפַּתְקָה בַּתֵּאַטְרוֹן - עדנה מזי"א
1 2  תוצאות חיפוש עבור: 'עדנה מ', באתר www.kinbooks.co.il
↑  יעקב בר-און, ‏עדנה מזי"א, המחזאית מספר אחת במדינה, מוציאה ספר ילדים חמישי, באתר מעריב אונליין, 27 באוגוסט 2022
↑  שירי לב-ארי, אפשר לקרוא לזה טרגדיה אירונית, באתר הארץ, 23 באוקטובר 2005
↑  מאיה כהן, לאחר 5 שנים מאתגרות: מנכ"לית תיאטרון החאן עוזבת, באתר ישראל היום, ‏23/2/2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265275905171  PLWABN: 9810685822605606  BIBSYS: 8070255  BnF: cb15054994h (data)  GND: 123236355  ISNI: 0000 0001 0867 6601  LCCN: nr94016743  NTA: 371577934  SUDOC: 124509398  VIAF: 7673184   WorldCat (עם VIAF): 7673184
אווטאר – פרקים

אווטאר: כשף האוויר האחרון (בסינית: 降世神通: 最後的氣宗, באנגלית: Avatar: The Last Airbender - מילולית: אווטאר: מכופף האוויר האחרון) היא סדרת אנימציה שנוצרה על ידי מייקל דנטה דימרטינו ובריאן קונייצקו ושודרה בניקלודיאון בין 2005 ל-2008. הסדרה מתרחשת בעולם של תרבויות סיניות מכמה אזורים ותקופות בסין שבו באמצעות תנועות של אמנויות לחימה סיניות, חלק מהאנשים הנקראים כשפים מסוגלים לכשף אחד מארבעת היסודות והאווטארים מסוגלים לכשף את כולם. העלילה עוקבת אחר הרפתקאותיו של אווטאר אנג המנסה להציל את העולם ולעצור את המלחמה עם אומת האש בעזרת דמויות נוספות.
בשתי העונות הראשונות של התוכנית 20 פרקים ובעונה השלישית 21 פרקים. להלן רשימה של כל 61 הפרקים בסדרה.
סקירת סדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 20 | 20 | 21 בפברואר 2005 | 2 בדצמבר 2005 |
|  | 2 | 20 | 20 | 17 במרץ 2006 | 1 בדצמבר 2006 |
|  | 3 | 21 | 21 | 21 בספטמבר 2007 | 19 ביולי 2008 |
תקציר

הסדרה מתרחשת 100 שנים לאחר שאומות האש מכריזה על מלחמה נגד כל שאר האומות, ומשמידה את כל אומת האוויר בכדי להרוג את האווטאר הבא הידוע בתור כשף אוויר, בשם אנג. האווטאר נלכד בקרח למשך 100 שנים, ואינו יודע דבר על המלחמה. הסדרה מתחילה בכך שאנג שוחרר בטעות על ידי קטרה, כשפית מים. לאחר מכן, הסדרה עוקבת בעיקר אחר הרפתקאותיהם של אווטאר אנג וחבריו קטרה, סוקה וטוף, כאשר אנג מתכונן לקרב מול אדון האש.
העלילה מתמקדת גם בצוקו, נסיך אומת האש המגורש ונטול הירושה שעובד כדי לתפוס את האווטאר ולקבל את כבודו בחזרה.
פרקים

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: חלק משמות הפרקים בעברית הם תרגום מקורי ולא רשמי.
פרקים > ספר 1: מים

|  מספר פרק (בסדרה) |  מספר פרק (בעונה) |  שם הפרק באנגלית |  שם הפרק בעברית |  בימוי |  כתיבה |  תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | The Boy in the Iceberg | הילד בקרחון | דייב פילוני | מייקל דנטה דימרטינו ובריאן קונייצקו. כתיבה נוספת: אהרון איהז, פיטר גולדפינגר וג'וש סטולברג. | 21 בפברואר 2005 |
| 2 | 2 | The Avatar Returns | שובו של האווטאר | דייב פילוני | מייקל דנטה דימרטינו ובריאן קונייצקו. כתיבה נוספת: אהרון איהז, פיטר גולדפינגר וג'וש סטולברג. | 21 בפברואר 2005 |
| 3 | 3 | The Southern Air Temple | מקדש האוויר הדרומי | לורן מקמולן | מייקל דנטה דימרטינו | 25 בפברואר 2005 |
| 4 | 4 | The Warriors of Kyoshi | הלוחמים מקיושי | ג'יאנקרלו וולפה | ניק מאליס | 4 במרץ 2005 |
| 5 | 5 | The King of Omashu | מלך אומשו | אנטוני ליאולי | ג'ון אובריאן | 18 במרץ 2005 |
| 6 | 6 | Imprisoned | בשבי | דייב פילוני | מטהווה הובארד | 25 במרץ 2005 |
| 7 | 7 | The Spirit World (Winter Solstice, Part 1) | עולם הרוחות | לורן מקמולן | אהרון איהז | 8 באפריל 2005 |
| 8 | 8 | Avatar Roku (Winter Solstice, Part 2) | אווטאר רוקו | ג'יאנקרלו וולפה | מייקל דנטה דימרטינו | 15 באפריל 2005 |
| 9 | 9 | The Waterbending Scroll | מגילת כשפות המים | אנטוני ליאולי | ג'ון אובריאן | 29 באפריל 2005 |
| 10 | 10 | Jet | ג'ט | דייב פילוני | ג'יימס איגן | 6 במאי 2005 |
| 11 | 11 | The Great Divide | הבקע הגדול | ג'יאנקרלו וולפה | ג'ון אובריאן | 20 במאי 2005 |
| 12 | 12 | The Storm | הסערה | לורן מקמולן | אהרון איהז | 3 ביוני 2005 |
| 13 | 13 | The Blue Spirit | הרוח הכחולה | דייב פילוני | מייקל דנטה דימרטינו ובריאן קונייצקו | 17 ביוני 2005 |
| 14 | 14 | The Fortuneteller | מגדת העתידות | דייב פילוני | אהרון איהז וג'ון אובריאן | 23 בספטמבר 2005 |
| 15 | 15 | Bato of the Water Tribe | באטו משבט המים | ג'יאנקרלו וולפה | לאן ווילקוס | 7 באוקטובר 2005 |
| 16 | 16 | The Deserter | העריק | לורן מקמולן | טים הדריק | 21 באוקטובר 2005 |
| 17 | 17 | The Northern Air Temple | גולשי האוויר | דייב פילוני | אליזבט וולץ' | 4 בנובמבר 2005 |
| 18 | 18 | The Waterbending Master | כשף המים הגדול | ג'יאנקרלו וולפה | מייקל דנטה דימרטינו | 18 בנובמבר 2005 |
| 19 | 19 | The Siege of the North Part 1 | המצור על הצפון, חלק א' | לורן מקמולן | ג'ון אובריאן | 2 בדצמבר 2005 |
| 20 | 20 | The Siege of the North Part 2 | המצור על הצפון, חלק ב' | דייב פילוני | אהרון איהז | 2 בדצמבר 2005 |
פרקים > ספר 2: אדמה

|  מספר פרק (בסדרה) |  מספר פרק (בעונה) |  שם הפרק באנגלית |  שם הפרק בעברית |  בימוי |  כתיבה |  תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21 | 1 | The Avatar State | מצב האווטאר | ג'יאנקרלו וולפה | אהרון איהז, אליזבט וולץ', טים הדריק וג'ון אובריאן | 17 במרץ 2006 |
| 22 | 2 | The Cave of Two Lovers | מערת האוהבים | לורן מקמולן | יהושע המילטון | 24 במרץ 2006 |
| 23 | 3 | Return to Omashu | בחזרה לאומשו | איתן ספאולדינג | אליזבט וולץ' | 7 באפריל 2006 |
| 24 | 4 | The Swamp | הביצה | ג'יאנקרלו וולפה | טים הדריק | 14 באפריל 2006 |
| 25 | 5 | Avatar Day | יום האווטאר | לורן מקמולן | ג'ון אובריאן | 28 באפריל 2006 |
| 26 | 6 | The Blind Bandit | העיוורת הקטנה | איתן ספאולדינג | מייקל דנטה דימרטינו | 5 במאי 2006 |
| 27 | 7 | Zuko Alone | צוקו לבדו | לורן מקמולן | אליזבט וולץ' | 12 במאי 2006 |
| 28 | 8 | The Chase | המרדף | ג'יאנקרלו וולפה | יהושע המילטון | 26 במאי 2006 |
| 29 | 9 | Bitter Work | עבודה קשה | איתן ספאולדינג | אהרון איהז | 2 יוני, 2006 |
| 30 | 10 | The Library | הספרייה | ג'יאנקרלו וולפה | ג'ון אובריאן | 14 ביולי 2006 |
| 31 | 11 | The Desert | המדבר | לורן מקמולן | טים הדריק | 14 ביולי 2006 |
| 32 | 12 | The Serpent's Pass | מעבר הנחש | איתן ספאולדינג | מייקל דנטה דימרטינו ויהושע המילטון | 15 בספטמבר 2006 |
| 33 | 13 | The Drill | הקודח | ג'יאנקרלו וולפה | מייקל דנטה דימרטינו ובריאן קונייצקו | 15 בספטמבר 2006 |
| 34 | 14 | City of Walls and Secrets | עיר החומות והסודות | לורן מקמולן | טים הדריק | 22 בספטמבר 2006 |
| 35 | 15 | The Tales of Ba Sing Se | מעשיות בה סינג סה | איתן ספאולדינג | סיפורן של טוף וקטרה ג'ון אסטואסטה וליסה וולאנדר | 29 בספטמבר 2006 |
| 35 | 15 | The Tales of Ba Sing Se | מעשיות בה סינג סה | איתן ספאולדינג | סיפורו של אירו אנדרה הובנר | 29 בספטמבר 2006 |
| 35 | 15 | The Tales of Ba Sing Se | מעשיות בה סינג סה | איתן ספאולדינג | סיפורו של אנג גרי ספצ'קה | 29 בספטמבר 2006 |
| 35 | 15 | The Tales of Ba Sing Se | מעשיות בה סינג סה | איתן ספאולדינג | סיפורו של סוקה לורן מקמולן | 29 בספטמבר 2006 |
| 35 | 15 | The Tales of Ba Sing Se | מעשיות בה סינג סה | איתן ספאולדינג | סיפורו של צוקו קטיה מתילה | 29 בספטמבר 2006 |
| 35 | 15 | The Tales of Ba Sing Se | מעשיות בה סינג סה | איתן ספאולדינג | סיפורו של מומו ג'סטין רידגה וג'יאנקרלו וולפה | 29 בספטמבר 2006 |
| 36 | 16 | Appa's Lost Days | הימים האבודים של אפה | ג'יאנקרלו וולפה | אליזבט וולץ' | 13 באוקטובר 2006 |
| 37 | 17 | Lake Laogai | אגם לאוגיי | לורן מקמולן | טים הדריק | 3 בנובמבר 2006 |
| 38 | 18 | The Earth King | מלך האדמה | איתן ספאולדינג | ג'ון אובריאן | 17 בנובמבר 2006 |
| 39 | 19 | The Guru | הגורו | ג'יאנקרלו וולפה | מייקל דנטה דימרטינו ובריאן קונייצקו | 1 בדצמבר 2006 |
| 40 | 20 | The Crossroads of Destiny | החלטה גורלית | מייקל דנטה דימרטינו | אהרון איהז | 1 בדצמבר 2006 |