stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי הודו–מיאנמר
קשרי ביטחון

כוחות הודו ומיאנמר ביצעו במשותף את מבצע זריחה ומבצע זריחה 2 ב-2019 בשטחים שלהם כדי להשמיד כמה מחנות מורדים. עם זאת, האיום על פרויקט התחבורה הרב-מודאלי של קלדן, שער הודו לדרום-מזרח אסיה נמשך.
הודו גם תמכה במיאנמר במאמציה להילחם בקבוצות מורדים ברוהינגיה כמו צבא ההצלה של ארקאן רוהינגיה (ARSA) ואקה מאלו מוהג'אדין (AMM), לאחר שסוכנויות הביון ההודיות מצאו של-ARSA ו-AMM יש קשרים עם טרור קבוצות כמו לשקאר-א-טייבה וג'יש-י מוחמד וכן דיווחו על מחבלים רוהינגים שנלחמים לצד קיצונים פקיסטניים בקשמיר.
סיוע באסונות

הודו הגיבה במהירות וביעילות במתן סיוע לאחר אסונות טבע במיאנמר כמו רעידת האדמה במדינת שאן (2010), ציקלון מורה (2017) וקומן (2015). הודו הציעה לסייע בבניית יכולת בהפחתת סיכוני אסונות, כמו גם בחיזוק מנגנון התגובה הלאומי לאסונות במיאנמר.
זכויות אדם

הודו היססה בתגובה להפגנות בבורמה ב-2007 שגררו גינוי בינלאומי מוחץ. הודו גם הצהירה כי אין לה כוונה להתערב בענייניה הפנימיים של בורמה וכי העם הבורמזי יצטרך להשיג דמוקרטיה בעצמו מכיוון שהודו מכבדת את ריבונות מיאנמר.
בניגוד לחלק גדול מהקהילה הבינלאומית, נרנדרה מודי סירב למתוח ביקורת על התנהלותה של אונג סן סו צ'י בהתנגשויות בצפון ראקין בשנים 2016–2017 או על היחס של ממשלת מיאנמר לרוהינגיה.
הודו גם הודיעה על תוכניות לגרש את אוכלוסיית הפליטים הרוהינגים שבארצה. שרת המדינה לענייני פנים קירן רייג'ו תיארה את הפליטים כ"מהגרים בלתי חוקיים", מה שמהדהד את עמדת ממשלת מיאנמר. למרות שהרוהינגים נאבקו בגירוש בבתי המשפט ההודיים (חלקית על רקע הומניטרי), בספטמבר 2017 הגיבה ממשלת הודו כי הודו לא חתמה על אמנה בדבר מעמדם של פליטי משנת 1951 ורוב הרוהינגים הגיעו להודו לפני האלימות באוגוסט 2017. כמה כלי תקשורת הודיים דיווחו שסוכנויות הביון של המדינה חושדות במנהיגי רוהינגיה המיליטנטיים בקשירת קשר עם טרוריסטים פקיסטניים ומתכננים להסית לאלימות בהודו.
יחסי הממלכה המאוחדת – פולין

| יחסי הממלכה המאוחדת – פולין |
| --- | --- |
הממלכה המאוחדת: פולין


הממלכה המאוחדת: פולין
שטח (בקילומטר רבוע)
243,610: 312,685
אוכלוסייה
69,381,250: 38,304,090
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,340,032: 811,229
תמ"ג לנפש (בדולרים)
48,140: 21,179
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה

יחסי הממלכה המאוחדת–פולין הם יחסי החוץ בין בריטניה לבין פולין.
היסטוריה > המאה ה-15

על פי ההיסטוריון הפולני אוסקר האלקי, הנרי החמישי, מלך אנגליה ביקש סיוע מולדיסלב השני יגיילו, מלך פולין והדוכס הגדול של ליטא, נגד ממלכת צרפת במהלך מלחמת מאה השנים. היחסים הבריטים–פולנים נמשכו בשנים הבאות בעיקר בתחום המסחר והדיפלומטיה. במאה ה-16 הגיעו היחסים הדיפלומטיים בין פולין ואנגליה לשיאם בתקופת ראשית העת החדשה, כאשר מרי הראשונה, מלכת אנגליה ופליפה השני, מלך ספרד נישאו בשנת 1554, קשישטוף וארשביצקי שימש כעד החתונה שלהם, ומאוחר יותר מונה לדיפלומט באנגליה.
לאחר מותה של המלכה מרי, עלתה אחותה אליזבת הראשונה, מלכת אנגליה על כס המלכות הבריטי. בניגוד למרי הקתולית, אחותה, המלכה אליזבת הייתה פרוטסטנטית, ואף נתנה את תמיכתה להולנדים נגד ספרד ההבסבורגית במהלך מלחמת שמונים השנים. הסכסוך השפיע לרעה על הסחר הספרדי עם עיר הנמל הפולנית גדנסק, כאשר הצי הבריטי והצי ההולנדי היו תופסים ספינות ספרדית, כולל אלה המפליגות לפולין. בתגובה שלחה פולין את פאול דז'יאלינסקי להולנד ולאנגליה, לשכנע אותם להפסיק את התקפותיהם על ספינות ספרדיות שנסעו לגדנסק. עם זאת, כפי שכותב נורמן דייוויס, דז'יאלינסקי היה ישיר מדי ובוטה, ואיים על ההולנדים והאנגלים באמברגו על סוחריהם וסחורותיהם, ובעקבות כך נכשלה משימתו בסופו של דבר.
במהלך המאה ה-17, עשרים סוחרים סקוטים הקימו מושבה סקוטית מוצלחת בפולין. סקוטים אלו הוזכרו על ידי נורמן דייוויס כ"סוכני המסחר הבריטי".
היסטוריה > המאה ה-18

לקראת סוף המאה ה-18, החלה שקיעתו של האיחוד הפולני-ליטאי. מלכי פולין-ליטא הסקסונים הזניחו במידה רבה את היחסים הדיפלומטיים של פולין במהלך תקופה זו, והעדיפו לנהל את הקשרים הדיפלומטיים מסקסוניה. עם זאת, הם לא מנעו את קיום היחסים הדיפלומטיים עם שאר מדינות אירופה. בשנים 1744–1746 נחתם הסכם רב צדדי בין בריטניה, הולנד, הונגריה, פולין, הסכם אשר נחתם במהלך מלחמת הירושה האוסטרית, שבה בריטניה לחמה בצד מריה תרזה מאוסטריה, מלכת הונגריה, ופולין למרות היותה נייטרלית במלחמה, הייתה כפופה למלכים הסקסוניים שלחמו אף הם לצד אוסטריה. האמנה נחתמה ואשררה את שמה של "הרפובליקה הפולנית".
בשנת 1762 מת אוגוסט השלישי, מלך פולין, וסטניסלאב פוניאטובסקי נבחר למלך במקומו בשנת 1764. למרות התמיכה הבריטית בבחירתו של פוניאטובסקי למלך פולין, בריטניה לא מחתה על חלוקת פולין בשנים 1772, 1793 ו-1795, והייתה די אדישה למצב.
אולם, למרות שבריטניה נראתה במידה רבה אדישה כלפי חלוקת פולין, רבים מהאליטות של בריטניה, כולל ג'ורג' השלישי, מלך הממלכה המאוחדת ואדמונד ברק, הביעו את דאגתם מהחלוקה ומהשפעתה על מאזן הכוחות באירופה.
היסטוריה > המאה ה-19

במהלך קונגרס וינה, לורד קאסלריי, שר החוץ הבריטי בין השנים 1812–1822, החזיק בדעה של שיקום עצמאות פולין, אם כי מאוחר יותר הוא זנח את נקודה זו, כדי להשיג יתרונות באזורים בהם לבריטניה היה עניין רב יותר.
במהלך המאה ה-19 יחסי הממלכה המאוחדת-רוסיה הצוננים, גרמו לחיזוק עניין פולין העצמאית מבבריטניה. בקרב האוכלוסייה הבריטית התקיימה אהדה רבה לפולין ושאר העמים המדוכאים באירופה.
היסטוריה > המאה ה-20

במהלך המלחמה הפולנית-סובייטית תמכה ממשלת בריטניה בפולין, אם כי שלום הייתה האפשרות המועדפת, וכתוצאה מכך לורד קרזון הציע את קו קרזון בניסיון להביא שלום בין הצדדים. הסכם זה לא התקבל על הצדדים, ועד מהרה פולין, שידה הייתה על העליונה במלחמה, דחפה את הגבול עוד יותר מזרחה.
במהלך שנות ה-20 וה-30 המוקדמות הדעה הבריטית על פולין הייתה בדרך כלל שלילית, בשל ההתפשטות הפולנית ויחסה אל המיעוטים האתניים. אולם, בשנים שלאחר מכן הימין בבריטניה החל להסתכל על פולין באור חיובי, בשל היותה חוצצת בעד התפשטות הקומוניזם.
מאידך, המבט של פולין על בריטניה בשלב זה היה בדרך כלל אמביוולנטי; צרפת ואפילו גרמניה היוו את המוקד העיקרי של הניסיונות לקבלת הגנה וליצירת קשרי ידידות, והשגרירות הראשונה בלונדון הוקמה רק בשנת 1929.
עם עלייתה של המפלגה הנאצית בגרמניה שתי המדינות החלו לראות יותר של נקודה במערכת יחסים ידידותיים. ב-31 במרץ 1939 בריטניה נתנה ערבות לעצמאות פולין. ב-25 באוגוסט נחתמה הברית הצבאית האנגלו-פולנית, נגד התוקפנות של כל אומה אירופאית עם זאת בסוד פרוטוקול מצורף להסכם ברור, זה היה בגרמניה.
היסטוריה > המאה ה-20 > מלחמת העולם השנייה

בספטמבר 1939, בעקבות פלישת גרמניה הנאצית לפולין, בריטניה (וגם צרפת) הכריז מלחמה נגד גרמניה, ובכך פרצה מלחמת העולם השנייה, אם כי הם לא הגישו לה סיוע צבאי ישיר, ובכך נכשלו במניעת כיבוש פולין בידי הגרמנים (במה שנקרא המלחמה המדומה).
במהלך המלחמה 250,000 פולנים לחמו לצד הכוחות הבריטיים, ו-1/12 מטייסי הקרב על בריטניה היו פולנים.
במהלך ועידת יאלטה ובעקבות שינוי גבולות פולין לאחר המלחמה; נפגעו היחסים הבריטים-פולנים, בשל התפשרותה של בריטניה על גורל פולין גורל כל כך בקלות. פולין ראתה זאת באור שלילי במיוחד, בשל תרומתם הגדולה למאמץ המלחמה.
אחרי המלחמה חיילים פולנים רבים נותרו בבריטניה, ועוד פליטים רבים הגיעו לבריטניה.
היסטוריה > המאה ה-20 > המלחמה הקרה

בהתחלה יחסי בריטניה עם פולין הקומוניסטית היו במידה רבה נייטרלים, ואפילו היה נטייה מסוימת בבריטניה לתמוך במשטר הפולני, ואילו הממשלה הפולנית הגולה בלונדון, איבדה את התמיכה הבריטית.
במהלך המלחמה הקרה פולין שמרה במידה רבה על השקפה שלילית כלפי בריטניה, שהייתה חלק מהגוש המערבי. הבריטים מצידם ניסו למשוך את פולין מברית ורשה ולעודד רפורמות במדינה.
היסטוריה > המאה ה-20 > לאחר המלחמה הקרה

בשנות ה-90 וה-2000 פולין הדמוקרטית שמרה על קשרים הדוקים עם בריטניה; הן בעניינים ביטחוניים, והן בענייני הפנים בתוך האיחוד האירופי; בריטניה היא אחת מכמה מדינות המאפשרות שוויון זכויות לעובדים פולנים מההצטרפות של פולין לאיחוד האירופי בשנת 2004. 375,000 פולנים נרשמו לעבודה בבריטניה לאחר ההצטרפות לאיחוד האירופי.
סקר האוכלוסין הלאומי של 2011 בבריטניה, הראה כי פולנית נהייתה לשפה הראשונה הכי מדוברת בצפון אירלנד אחרי אנגלית, סקוטית ואירית.
יחסים דיפלומטיים

פולין מחזיקה בבריטניה שגרירות בלונדון, ו-6 קונסוליות בבלפסט, אדינבורו, האל, ג'רזי, קידרמינסטר ומנצ'סטר. מאידך, בריטניה מחזיקה בפולין שגרירות בוורשה ו-7 קונסוליות בגדנסק, בקרקוב, בלודז', בלובלין, בפוזנן, בשצ'צ'ין ובורוצלב.
יחסי טורקיה – כורדיסטן הסורית

| יחסי טורקיה – כורדיסטן הסורית |
| --- | --- |
טורקיה: כורדיסטן הסורית


טורקיה: כורדיסטן הסורית
משטר
נשיאותי: דמוקרטיה ישירה למחצה סוציאליסטית ליברלית פדרציונלית

יחסי טורקיה–כורדיסטן הסורית הם היחסים הדו-צדדיים הרשמיים בין הרפובליקה הטורקית לכורדיסטן הסורית (נודעת גם כרוז'אבה). היחסים בין שתי האומות היו תמיד מתוחים, בעיקר בשל הסכסוך הכורדי-טורקי. היחסים הדיפלומטיים הרשמיים ביניהן התקיימו ביולי 2013, כאשר איש מטעם ממשלת כורדיסטן הסורית ביקר בטורקיה.
באופן כללי, טורקיה עוינת כלפי רוז'אבה, בעיקר בשל חשש מצד ממשלת טורקיה שכינון יחסים עם כורדיסטן הסורית, יוכל לגרום להפגנות מצד הכורדים שגרים בטורקיה עבור אוטונומיה, או עצמאות מלאה מטורקיה עצמה.
היסטוריה

הפגישה הראשונה המתועדת בין ממשלת טורקיה לממשלת רוז'אבה נערכה בשנים 2013 ו-2014, כאשר המפלגה הדמוקרטית המאוחדת בסוריה, סאליח מוסלים, ביקר בטורקיה. בעת ביקוריו, עלה רעיון להקמת משרד כורדי-סורי באנקרה, בתנאי ש"יתאים למדיניות של אנקרה".
מספר פעמים נגרמו התנגשויות צבאיות בין צבא טורקיה לבין היחידות להגנת העם, אשר גרמו לעימותים. כך קרה בשנת 2015, כאשר בזמן המערכה על כובאני, מתנדבים כורדים-טורקים הגנו על העיר מהפלישה האסלאמית. לאחר הניצחון במערכה, חלק רחב מן המיליציות שלחמו בכובאני, לקחו איתם נשקים חזרה הביתה. בעת הגיעם לטורקיה, השתתפו בסכסוך הכורדי-טורקי.
ב-2016, פלשה טורקיה לכורדיסטן הסורית, מה שיקרא כמבצע מגן הפרת. המטרה המרכזית של המבצע הייתה לפגוע בכורדים, כדי שלא יצליחו לבסס את שלטונם בצפון-מזרח סוריה. בפועל, צבא טורקיה הצליח לכבוש כ-2000 ק"מ של שטח מידי הכורדים, כולל העיר ג'ראבלס מידי המדינה האסלאמית. הכוחות הסוריים הדמוקרטיים והיחידות להגנת העם נאלצו לעבור מזרחה מנהר הפרת, למרות שטורקיה דוחה טענה זו.
בינואר 2018, טורקיה החלה פלישה נוספת לכורדיסטן הסורית, אשר נקראה מבצע ענף זית. התקיפה נערכה בעיקר סביב שטח הנפות אפרין ועזאז. לאחר סוף המתקפה, טורקיה, בתמיכת הצבא הסורי החופשי, כבשה את נפת אפרין, ואת העיר עצמה. Human Rights Watch האשימו את שני הצדדים בהפרת זכויות האדם במהלך הלחימה, על כך שהתקיפו אזרחים וילדים חפים מפשע. ההערכה היא כי לפחות 1,600 אנשים מתו, מתוכם כ-300 אזרחים, וכ-150,000 איש נעקרו או הועברו מבתיהם כתוצאה מהפלישה.
ב-2019, מבצע מעיין השלום החל, כאשר צבא טורקיה והאופוזיציה הסורית, תקפו את רוז'אבה. לאחר 4 ימים, ב-13 באוקטובר, סוריה התנדבה להצטרף לטובת כורדיסטן הסורית. בהסכם שנחתם בין הסורים לכורדים, הכוחות הסורים יוכלו להיכנס לערים כובאני ומנביג' במטרה למנוע את כיבושן בידי טורקיה. המבצע הסתיים ב-1,000 הרוגים בסך הכול, וכ-130,000 פליטים כורדים.
היסטוריה > כיום

מאז מאי 2022, רג'פ טאיפ ארדואן, נשיא טורקיה, מאיים לפלוש לכורדיסטן הסורית, למרות שבפועל עוד לא קרו עימותים גדולים בגבול הטורקי-כורדי מאז. טורקיה אינה מכירה בכורדיסטן הסורית ויחסי שתי האומות עוינים אחת כלפי השנייה.
ארצות הברית, בעלת ברית של טורקיה, תומכת בכורדים כנגד המדינה האסלאמית, ודואגת לספק לה ציוד, מה שגרם למשברים דיפלומטיים עם טורקיה.
טפטפת קלווין

דיאגרמה של טפטפת קלווין.
טפטפת קלווין, הקרויה על שמו של לורד קלווין, היא גנרטור אלקטרוסטטי. קלווין כינה את המכשיר מעבה טיפות מים. המכשיר מבוסס על טפטוף של טיפות מים לשם יצירת הפרשי פוטנציאלים תוך שימוש בהשראה חשמלית בין מערכות בעלות מטענים הפוכים.
מבנה המכשיר

מבנהו של המכשיר מבוסס על שתי טבעות מתכת ושני מכלים העשויים מחומרים מוליכים. מכל מים מונח בראש הטפטפת. מים מטפטפים באופן קצוב משני פתחים קטנים במכל. כל זרם מים עובר דרך אחת מטבעות המתכת אל אחד מהמכלים. כל אחד מהמכלים מחובר באמצעות חוט מוליך לטבעת שבצד הנגדי. כלומר, הטבעת הימנית מחוברת אל המכל השמאלי ולהפך. שני המכלים המוליכים מופרדים במרווח קטן.
תיאור התופעה

כאשר מתחילה זרימת המים, יוצאים המים מן החורים וזורמים באופן חופשי דרך הטבעות אל המכלים. המכלים מתמלאים אט-אט במים. באופן ספונטני, כעבור זמן קצר (תלוי בקצב זרימת המים ובממדי המערכת) נפגעת האחידות של זרימת המים, ובמקום לזרום בקילוח אחיד, המים יורדים ברסס. זמן קצר לאחר השינוי באופן הזרימה מופיעה קשת חשמלית לשבריר שנייה בין המכלים. קשת זו נובעת מהפרש פוטנציאלים של עשרות אלפי וולט בין המכלים.
הסבר התופעה

למרות שמים באופן כללי אינם טעונים, מים "טבעיים" הם תמיסה של מלחים וחומרים אחרים ולכן מכילים יונים שונים. אפילו מים מזוקקים מכילים באופן טבעי יונים (הידרוניום והידרוקסידים). כיוון שבקנה מידה קטן ישנה אי הומוגניות מסוימת בחלוקת המטענים החשמליים, כאשר נפרדת טיפה מן המאגר היא לא בהכרח נייטרלית (אך גם אם אינה נייטרלית, מטענה זעיר). כשעוברת טיפה טעונה דרך אחת הטבעות, היא מגיעה למכל גורמת לטעינתו. נניח כי טיפת מים חיובית עברה דרך הטבעת הימנית. טיפה זו תנחת במכל הימני, ובגלל החיבור החשמלי בינו לטבעת השמאלית, גם היא תיטען במטען חיובי. אל הטבעת הזו יימשכו יונים בעלי מטען הפוך – כלומר יונים שליליים. משיכתם לטבעת זו גורמת להם לזרום לצידו השמאלי של המכל העליון ולהגדלת הסיכוי לטפטוף טיפות שליליות מהאביק השמאלי אל המכל השמאלי. טעינתו של מכל זה במטען שלילי גורמת לטעינת הטבעת הימנית במטען שלילי. כעת, כאשר הטבעות טעונות (ואף במטען קטן ביותר) תימשך הפרדתם של מטענים במים: לאט לאט המים הטעונים שלילית יימשכו אל הטבעת הטעונה חיובית (כלומר הטבעת השמאלית), והמים הטעונים חיובית יימשכו אל הטבעת הטעונה שלילית (כלומר זו הימנית). כך מתרחשת הפרדה של מטענים ומתקבל הפרש פוטנציאלים גדול ביותר. הפרדת המטענים נובעת מתהליך של משוב חיובי, כלומר הפרדת המטענים מובילה לעלייה בהפרש הפוטנציאלים, ולהפרדת מטענים חזקה יותר שתוביל לעלייה גדולה יותר בהפרש הפוטנציאלים וכך הלאה. אם הפרש הפוטנציאלים גבוה די הצורך, זרם חשמלי יכול לפרוץ דרך האוויר, בין שני המכלים, ומתקבלת קשת חשמלית הנובעת מיינון האוויר.
בהסבר זה טמון גם הגורם לשינוי באופן זרימת המים. כאשר הפרדת המטענים נעשית משמעותית, והמים שזורמים בצד כלשהו הם בעלי מטען זהה, מתבצעת דחייה חשמלית. מולקולות המים שבאותו הזרם דוחות זו את זו - כוח המתגבר על הקשרים הבין-מולקולריים הקוולנטים, וגורם לזרימה לא אחידה. דחייה חשמלית זו אף גורמת לפריסה של זרם המים. השינוי באופן זרימת המים הוא אינדיקציה להצטברות מטענים רבים ואכן לרוב לאחר שינוי זה מופיעה הקשת החשמלית.
התהליך חוזר ונשנה, כאשר לאחר כל פריקת מטענים באמצעות הקשת החשמלית, מטעני המכלים וטבעות מתאפסים.
יחסי וייטנאם–צ'כיה

| יחסי וייטנאם–צ'כיה |
| --- | --- |
וייטנאם: צ'כיה


וייטנאם: צ'כיה
שטח (בקילומטר רבוע)
331,210: 78,867
אוכלוסייה
101,347,051: 10,661,093
תמ"ג (במיליוני דולרים)
429,717: 330,858
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,240: 31,034
משטר
רפובליקה סוציאליסטית: רפובליקה

יחסי צ'כיה–וייטנאם הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הצ'כית לבין הרפובליקה הסוציאליסטית של וייטנאם. שתי המדינות היו סוציאליסטיות במהלך המלחמה הקרה ווייטנאם שמרה על המשטר הסוציאליסטי שבה עד היום.
היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים שבין צ'כוסלובקיה לבין וייטנאם כוננו ב-2 בפברואר 1950.
יחסים דיפלומטיים עם צ'כיה העצמאית כוננו באופן אוטומטי עם עצמאותה של צ'כיה מכיוון שממשלת וייטנאם רואה בממשלת צ'כיה כממשיכת דרכה הישירה של ממשלת צ'כוסלובקיה.
סחר וכלכלה

בעשור השני של המאה ה-21, צ'כיה ווייטנאם מתנהגות באופן אסטרטגי בנוגע ליחסיהן הכלכליים. מטרתן היא לעבור את רף מיליארד הדולרים בשנה בסחר מקיף ונקי בעתיד הקרוב. בשנת 2005 הייבוא הצ'כי מווייטנאם כלל פירות ים, תוצרת חקלאית כגון: קפה, תה ופלפל. הייבוא הווייטנאמי מצ'כיה באותה השנה כלל מוצרי תעשייה וציוד פטרוכימי.
משלחות דיפלומטיות

צ'כיה מיוצגת בווייטנאם באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה בהאנוי, בירת המדינה.
וייטנאם מיוצגת בצ'כיה באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה בפראג, בירת המדינה.
הגירה מווייטנאם לצ'כיה

המיעוט הווייטנאמי בצ'כיה (אנ') הוא המיעוט השלישי בגודלו בצ'כיה (אחרי הסלובקים והאוקראינים), והוא מנה כ-61,097 נפש ב-2018. זוהי הקהילה הווייטנאמית השלישית בגודלה באירופה (אחרי צרפת וגרמניה). הגירה זו החלה בזמן המשטר הקומוניסטי בצ'כוסלובקיה והואצה לאחר נפילתו.
לקריאה נוספת

Shoiw-Mei Tseng. Trade Flows between Czech Republic and East Asia (PFD full text). January 2013.
רפידוגרף

רפידוגרף תוצרת שטדלר
רפידוגרף תוצרת שטדלר מפורק לחלקיו בהשוואה למטבע יורוסנט
רפידוגרף הוא שם גנרי לעט לשרטוט טכני ולשימוש גרפי.
המשתמשים העיקריים בו הם שרטטים, מהנדסים ואדריכלים, אף שהוא משמש גם גרפיקאים, אמנים ומעצבים. העט משמש גם לתיוג אותיות הספרי תורה תפילין ומזוזות בידי סופרי סת״ם.
"רפידוגרף" הוא סימן רשום של חברת רוטרינג הגרמנית, שהפך לשם גנרי לעטים הטכניים של חברות אחרות שבאו אחריו.
היסטוריה

עד אמצע המאה ה-20 השתמשו ברייספדר לצורך שרטוט. לאחר המצאת העט נובע פותח גם עט נובע עם בוכנה בתוכו במקום ציפורן, אך רק בשנות ה-50 של המאה ה-20 שוכלל הכלי בחברת רוטרינג והופץ בשם רפידוגרף.
הרפידוגרף קיבל את צורתו הסופית בשנות ה-60 והפך לעט השרטוט העיקרי של המתכננים.
מאז תחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 ירד השימוש ברפידוגרף בגלל המעבר לתכנון ושרטוט ממוחשבים.
תיאור טכני

הרפידוגרף מורכב מבוכנה שבקצה חוט פלדה הנע בתוך שרוול דק שעוביו כעובי הקו המשורטט. הדיו, שנתון במכל מעל הבוכנה, עוטף את הבוכנה, זורם בין החוט לשרוול, וניגר אל דף השרטוט בקצה השרוול. הבוכנה, החוט והשרוול מכונים "ראש" הרפידוגרף.
בניגוד לרייספדר, שבו ניתן לכוון את עובי הקו המשורטט על ידי הרחבה והצרה של הרווח בין זרועותיו נושאות הדיו, כל רפידוגרף משרטט קו בעובי אחיד. לפיכך משתמשים לשרטוט טכני במספר רפידוגרפים - אחד לכל עובי קו שיש בשרטוט.
הרפידוגרפים בנויים בצורה מודולרית כך שכל הרפידוגרפים מתוצרת חברה מסוימת זהים במידותיהם מלבד ראשי הרפידוגרף שניתנים להחלפה בין כלי לכלי.
שכבת גבול אקמן

במכניקת הזורמים, בפרט בתחומים של אוקיינוגרפיה פיזיקלית ומדעי האטמוספירה, שכבת גבול אקמן (באנגלית: Ekman Layer) היא שכבת גבול בה הזרימה נקבעת כתוצאה משיווי משקל בין כוחות חיצוניים, כוח קוריוליס וכוחות צמיגות. שכבת גבול אקמן תוארה לראשונה על ידי האוקיינוגרף השוודי ואון וולפריד אקמן (Vagn Walfrid Ekman) בשנת 1902 וקרויה על שמו. הזרימה המתקבלת בשכבת אקמן היא זרימה ספירלית, הידועה כספירלת אקמן (באנגלית: Ekman Spiral).
שכבת גבול אקמן על פני האוקיינוס. הרוח זורמת לתוך הדף, כיוון הזרימה בעומקים השונים מתואר על ידי החיצים האדומים. הכיוון כתלות בעומק מייצר את התופעה הידועה כספירלת אקמן.
שכבת הגבול מופיעה בפני האוקיינוס, כאשר הרוח מספקת את הכוחות החיצוניים, ומנסה לגרום לפני האוקיינוס לזרום במהירות הרוח, לעומתה, כוחות הצמיגות מרסנים את הזרימה, וכוח קוריוליס פועל במאונך לכיוון הזרימה. באופן דומה, שכבת הגבול מופיעה בקרקעית האוקיינוס, ובתחתית האטמוספירה, כאשר פני השטח הם היוצרים את התנאים החיצוניים.
היסטוריה

בסוף המאה ה-19 יצא פריטיוף ננסן וצוות הספינה פראם למשלחת לחקר הקוטב הצפוני. עם שובו, הוא דווח שבמסגרת תצפיותיו נראה שקרחונים נסחפים בזווית של 20–40 מעלות ימינה ביחס לכיוון הרוח. ננסן פנה לעמיתו ווילהלם ביירקנס שהעביר את הבעיה לסטודנט שלו - ואון אקמן. אקמן פרסם את מסקנותיו במסגרת עבודת הדוקטורט שלו ב-1902 והרחיב אותה מאוחר יותר ב-1905. לפי אקמן, הזרימה של המים לא מקבילה לזרימת הרוח כתוצאה מכוח קוריוליס, ולמעשה הרוח דוחפת את הקרחון במאונך לכיוון הקדמותה.
שכבת גבול אקמן קשה מאוד לצפייה באוקיינוס, מאחר שהשכבה היא דקה מאוד, ונדרשת מדידה מדויקת של מהירות הזרם. תצפיות מדויקות כאלו התאפשר רק בשנות ה-80 של המאה ה-20 ואישרו את קיומן של שכבות אקמן.
פיתוח מתמטי > משוואות התנועה

נחפש פתרונות של זרימה קבועה, התלויה רק בעומק, לכן ניתן לסמן את שדה המהירות ב- \mathbf {u} (z)=(u_{x}(z),u_{y}(z),u_{z}(z)), כמו כן נסמן ב- p את שדה הלחץ המתוקן ביחס לכבידה, ב- f=2\Omega \sin \varphi  את תדירות קוריוליס המקומית (כאשר  \Omega  תדירות הסיבוב ו- \varphi  קו הרוחב), ב- \rho  את הצפיפות וב- \nu  את הצמיגות האפקטיבית (באוקיינוס הזרימה היא כמעט תמיד טורבולנטית, לכן הצמיגות האפקטיבית תהיה גבוהה יותר מהצמיגות הדינמית). נניח ששלושת הפרמטרים הללו קבועים בתיאור הבעיה. משוואות נאוויה-סטוקס במקרה זה מצטמצמות ל:
למשוואות אלו יש לצרף תנאי שפה על מנת למצוא את שדה המהירות, נציג כעת את הפתרון המתקבל עבור שני תנאי השפה הנפוצים ביותר: קרקעית האוקיינוס ופני המים.
פיתוח מתמטי > קרקעית האוקיינוס

בקרקעית האוקיינוס, וכן בתחתית האטמוספירה, תנאי השפה המתקיים על הקרקעית הוא תנאי אי-החלקה. כלומר המהירות בתחתית  z=0 מקיימת  u_{x}=u_{y}=0. לעומת זאת, הרחק מהקרקעית, מהירות הזרימה יכולה להילקח כאחידה, וציר ה- x יכול להיבחר בכיוון הזרימה. תנאי השפה הזה יוגדר ב- z=\infty  שם מתקיים  u_{x}=U;u_{y}=0. משוואות הזרימה הרחק מהקרקעית נותנות:
מאחר ש- p לא תלוי בעומק, ניתן להציב תוצאות אלו במשוואות התנועה ולקבל:
שפתרונם עם תנאי השפה בתחתית הוא:
כאשר  d={\sqrt {\frac {2\nu }{|f|}}} הוא העומק האופייני של שכבת הגבול.
בגבול בו  z<<d נקבל:  u_{x}={\frac {Uz}{d}};u_{y}=\operatorname {sgn}(f){\frac {Uz}{d}} כלומר הזרימה קרוב לקרקעית האוקיינוס תזרום בזווית של  45^{\circ } ביחס לכיוון הזרימה הכללי באוקיינוס, כאשר כיוון ההטייה הוא לשמאל בחצי הכדור הצפוני, ולימין בחצי הכדור הדרומי.
פיתוח מתמטי > פני האוקיינוס

על פני האוקיינוס, תנאי השפה הוא המאמץ שמפעילה הרוח על המים. תנאי זה יכול להיכתב באופן מתמטי בצורה הבאה. עבור  z=0 מתקיים:
בעומק האוקיינוס  z=-\infty  ניתן להניח שוב שמתקיימת זרימה אחידה  u_{x}=U;u_{y}=0 ולקבל את משוואות התנועה:
פתרון המשוואות נותן:
כאשר  d={\sqrt {\frac {2\nu }{|f|}}} הוא עומק שכבת הגבול.
אימות ניסיוני > במעבדה

קל לייצר שכבת גבול אקמן ולבחון אותה במעבדה על ידי סיבוב של מכל גלילי והזרקת דיו לתחתית המכל כדי לבחון את שכבת הגבול בתחתית או על פני המים כדי לבחון את שכבת הגבול שם. בניסוי זה, שכבת הגבול תגרום לדיו לזרום לעבר מרכז המכל, בניגוד לאינטואיציה הפשוטה לפיה הכוח הצנטריפוגלי יגרום לזרימה מהמרכז כלפי חוץ. תופעה זו ידועה כפרדוקס עלי התה, ופתרונה הוצג על ידי אלברט איינשטיין ב-1926 באמצעות תאוריית שכבת הגבול שהציע אקמן.
אימות ניסיוני > באוקיינוס

באוקיינוס למדוד את שכבת הגבול כתוצאה משלוש בעיות עיקריות: ראשית, החישוב התאורטי המוצג לעיל נכון רק כאשר מניחים שפרמטר הצמיגות האפקטיבי  \nu  הא אחיד. בפועל, הנחה זו לא מקיימת, ואי אחידות בפרמטר מחלישה את עוצמת האפקט. שנית, עובי שכבת הגבול באוקיינוס הוא עשרות מטרים בודדים, ונדרש ציוד מדידה מדויק כדי למדוד את מהירות הזרימה באופן זה. אמצעים כאלו לא היו קיימים עד לשנות השמונים של המאה העשרים. בנוסף, גלי ים הנוצרים כתוצאה מהרוחות מסבכים את תיאור שכבת הגבול באופן ניכר. עם זאת, מספר מחקרים בוצעו והראו את קיומה של שכבת הגבול.
הערות שוליים

1 2  Cushman-Roisin, Benoit, 1954-, 5, Introduction to geophysical fluid dynamics, Englewood Cliffs, N.J.: Prentice Hall, 1994, ISBN 0-13-353301-8
↑  Ekman, Vagn Walfrid, Om jordrotationens inverkan på vindströmmar i hafvet, Norway, 1902. (בנורווגית)
↑  Ekman, Vagn Walfrid, On the influence of the earth's rotation on ocean-currents., ARKIV  FOR  MATEMATIK,   ASTRONOMI  OCH  FYSIK, 11 2, lmqvist \& Wiksells boktryckeri, A.-B.,, 1905
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4201370-7
שטיכמוס

שטיכמוס שמראה אותו גובה בשני הקצוות. בדרך כלל הצינור יהיה הרבה יותר ארוך בהשואה לאורך של המכלים עם השנתות. בגרסה פשוטה יותר, יכול להיות סימון בודד בכל אחד משני הקצוות של צינור שקוף.
שטיכמוס, או שטיכמאס, הוא כלי עבודה פשוט בתחום הבנייה. הכלי מסייע בפילוס (יישור אופקי) של חלקי בניין גדולים לרבות קירות, תוספות בנייה, פרגולות, תקרות גבס ועוד. השטיכמוס עשוי צינור גמיש שקוף הפתוח בשני קצותיו שבתוכו מים הממלאים אותו כמעט עד קצותיו. אורכו של הצינור מותאם למרחק בין האלמנטים הנבנים.
אופן השימוש

השימוש בכלי מתבצע על ידי הצבת שפת פני המים שבקצה הצינור האחד בנקודה שגובהה היחסי ידוע (למשל מרכזה של קורת בטון בשלד בניין המסומן במסמר או צבע) ובו בזמן הצבת קצה הצינור השני על גבי מישור אנכי מרוחק (למשל קיר החוץ של בניין) וסימון שפת פני המים בצידו האחר.
מאחר שפני המים בשני קצותיו של הצינור יהיו בגובה שווה (לפי חוק כלים שלובים), יהיה הקו המסומן על המישור האופקי בגובה קבוע הזהה לנקודת הייחוס.
הדיוק של הכלי

דיוק השטיכמוס עלול להיפגע אם לתוך הצינור חודר נוזל בעל משקל סגולי השונה מזה של המים. במקרה כזה בצד שבו חדר נוזל קל מהמים (למשל שמן או כהל) תהיה שפת הנוזל גבוהה יותר מזו של המים. בנוסף הדיוק יכול להיפגע אם לתוך השטיכמוס חודר אוויר כך שהוא יוצר בועות לאורך הצינור. מסיבות אלו נהוג להחליף את המים שבשטיכמוס בכל שבוע ויותר ולפעמים אפילו בתחילת כל יום עבודה באתר. לבדיקת דיוק השטיכמוס נהוג להחזיק את שני קצות הצינור צמודים זה לזה ולוודא שפני הנוזל בשני הקצוות באותו גובה.
מקור המילה

מקור המילה אינו בערבית או בעברית. ייתכן שמקורה ביידיש, באנגלית, בגרמנית, במספר שפות מזרח אירופיות, או בטורקית, כפי שדוברו בסוף המאה ה-19 עד המחצית הראשונה של המאה ה-20, או שילוב, אולי משובש, של כמה מהן. המקור מדבר על StichMass. אך בימינו אין שימוש למילה זו בגרמנית. Stich היא מילה נפוצה בגרמנית. ייתכן שמדובר בשיבוש של StichMaß, אולם גם טענה זו בעייתית, ייתכן, כאמור לעיל, שהמקור ביידיש או בגרמנית, והכוונה לצירוף של שתי המילים "שטרייך", שפירושה סימון/קו, ו"מאס", שפירושה מידה/מדידה, ובצירוף שתיהן זה אומר "מדידת קו".
ראו גם

פלס בנאים
פלס לייזר
הערות שוליים

↑  רוביק רוזנטל, הזירה הלשונית: השפכטל של רביץ, באתר nrg‏, 20 באוגוסט 2004
↑  בערך אס צט מוסברת ההחלפה מ-ß ל-ss
↑  StichMaß, בסעיף k בעמוד 47. גם האיורים בעמודים סמוכים מראים את ההקשר.
קטל 1

| --- | --- |

 סוג:  וודקה
 אחוז אלכוהול:  40
 יצרן:  Nolet
 מפיץ:  IBBL Spirit
 מוצא:  הולנד סכידם, הולנד
 מועד הכנה ראשוני:  1983
 צבע:  שקוף
 טעם:  ללא, הדר, תפוז
קטל 1 (בהולנדית: Ketel One) היא וודקה שמקורה בסקידאם שבהולנד. המתכון המקורי לוודקה הזו נוצר בשנת 1983 בידי משפחת נולט. בשנת 2000 פיתחו לראשונה משפחת נולט וודקה אולטרה-פרימיום סיטרון טבעית. במקור זיקקה המשפחה חנייבר במשך תקופה ארוכה שראשיתה בשנת 1691. את הוודקה הזו מכינים מ 100% חיטה ומזקקים בשיטת זיקוק דודי. הוודקה היא בעלת 40% אלכוהול בנפח.
שוקי חוץ

בשנת 1992 משפחת נולט הקימה את "מזקקות נולט" בארצות הברית. מוצרי החברה נמכרים בכל העולם וגם בישראל.
מקור השם

מקור השם קטל 1 הוא במכל הזיקוק (קטל) הראשון שייצרו בשביל זיקוק הוודקה בשנת 1864 ומשתמשים בו עד היום.