stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סטיריקון (להקה)

| --- | --- |

 מקום הקמה:  אוסלו 
 מוקד פעילות:  נורווגיה נורווגיה
 תקופת הפעילות:  מ-1991
 סוגה:  בלאק מטאל 
 חברת תקליטים:  סנצ'ורי מדיה רקורדס, ניוקליר בלאסט, Moonfog Productions 
 פרסים והוקרה:  פרס שפלמן למטאל (2002)  Alarmprisen for best song (2003)  פרס אלארם למטאל (2003)  Alarmprisen for best live performance (2001) 
 satyricon.no
 חברים
 סיגורד וונגרבן 
 
סטיריקון
סטיריקון (Satyricon) היא להקת בלאק מטאל נורווגית חלוצה בתחומה.
הלהקה נחשבת לאחת המשפיעות בתחומה (כמו שניתן לשמוע למשל באלבום הבכורה של מלכאש הישראלית). בתחילת דרכה עשתה שימוש נרחב בכלי נגינה מתקופת ימי הביניים. לאחר מספר אלבומים מצליחים הוציאה ב-1999 את האלבום "Rebel Extravaganza", שניסה להרחיב את הגבולות המוכרים של הז'אנר בעזרת אלמנטים של פרוג מטאל וב-2002 את "Volcano" הדומה בגישתו.
סטיריקון קיימה במשך השנים שיתופי פעולה הדוקים עם האמנים הבולטים ביותר של הבלאק מטאל הנורווגי, גם באולפן וגם על הבמה.
אלבומם מ-2006, "Now, Diabolical" הצליח מאוד, אך גם זכה לביקורות שליליות על רקע שיריו הקליטים וגישתו ה"מיינסטרימית" מדי ליצירת בלאק מטאל, לדעת המעריצים הוותיקים.
הלהקה הייתה אמורה להופיע בישראל באוגוסט 2008 במסגרת ה-Anthem Metal Festival, אך הפסטיבל התבטל ולכן הלהקה לא הגיע לארץ. סטיריקון הופיעה לראשונה בישראל במועדון הבארבי בינואר 2018, במסגרת סיבוב ההופעות לקידום אלבומה התשיעי "Deep Calleth Upon Deep".
חברי ההרכב

סאטיר (סיגורד וונגרבן) - סולן, גיטרות, באס, קלידים
פרוסט (קייטיל הרלדסטד) - תופים
חברים לשעבר

נוקטורנו קולטו (טד סקיילום) - גיטרה ב"Nemesis Divina" (ראו גם Darkthrone)
האבארד סורנסן - גיטרה 1990–1992
ווארגוד - באס 1990–1993
תומאס הוגן - באס 1993–1996
אקסהרטום - תופים 1990–1992
אלבומים

Dark Medieval Times 1994
The Shadowthrone 1994
The Forest Is My Throne 1995 (מיני-אלבום מפוצל עם אינסלייבד)
Nemesis Divina 1996
Megiddo 1997 (מיני-אלבום)
Intermezzo II 1999 (מיני-אלבום)
Rebel Extravaganza 1999
Ten Horns - Ten Diadems 2002 (אוסף)
Volcano 2002
Now, Diabolical 2006
2008 The Age of Nero
2013 Satyricon
2017 Deep Calleth Upon Deep
2022 Satyricon & Munch
סיימון קובני

סיימון קובני (באירית: Simon Coveney; נולד ב-16 ביוני 1972) הוא פוליטיקאי אירי ממפלגת פינה גייל. משמש כיום כשר היזמות, המסחר והתעסוקה של אירלנד. שימש בעבר כשר החקלאות, המזון והים בין השנים 2011–2016, כשר השיכון, התכנון, השלטון הקהילתי והמקומי בין השנים 2016–2017, כטנשטה (סגן הטישך) בין 2017–2020, וכשר ההגנה ושר החוץ בשנים 2020 - 2022.
ביוגרפיה

קובני נולד בקורק ב-16 ביוני 1972. אביו היה הפוליטיקאי יו קובני. דודו הוא הארכיבישוף פטריק קובני. הוא למד במכללת קלונגווס ווד במשך שש שנים, ולאחר מכן בקולג' האוניברסיטאי בקורק ובקולג' החקלאי של גורטין, לפני שהשלים תואר ראשון בחקלאות וניהול קרקעות במכללה המלכותית החקלאית, גלוסטרשייר.
ב-1998, בעקבות מותו הפתאומי של אביו מנפילה מצוק, התמודד קובני על מושבו בדאל אירן במסגרת מפלגת פינה גייל. הוא נבחר לדאל אירן ונודע כתומך נלהב של מנהיג המפלגה ג'ון ברוטון. ב-2001 הוא יצא במפתיע נגד ברוטון. צעד זה עודד בכירים נוספים במפלגה להתמרד כנגד ברוטון, ובפריימריז שנערכו לאחר מכן, הודח ברוטון והוחלף במייקל נונן. בעקבות כך, מינה נונן את קובני לסגן המצליף. בבחירות של 2002 הוא נבחר בפעם השנייה, וב-2004 נבחר לפרלמנט האירופי.
ב-2007 הוא חזר לאירלנד, נבחר שוב לדאל אירן ומונה לדובר בנושא תקשורת, אנרגיה ומשאבי טבע. ב-2010 הוא מונה לדובר המפלגה בנושא תחבורה. ב-9 במרץ 2011 הוא מונה לשר החקלאות, המזון והים. קובני עורר מחלוקת כאשר בספטמבר 2011, טס לאלג'יריה, במטוס ממשלתי בעלות של יותר מ-26,000 יורו כאשר היו טיסות זמינות בעלות של 16,331 אירו.
ב-11 ביולי 2014 מונה קובני לשר ההגנה במקום איימון גילמור. קובני קיבל את התפקיד מידי ראש הממשלה אנדה קני שהחזיק בתיק מאז התפטרותו של גילמור במאי של אותה שנה. ב-6 במאי 2016 הוא הועבר לתפקיד שר השיכון, התכנון, השלטון הקהילתי והמקומי. ביוני 2017, בעקבות התפטרותו של קני מתפקיד מנהיג המפלגה, התמודד קובני לתפקיד מנהיג המפלגה שהיה אמור לרשת את קני בתפקיד הטישך. הוא הפסיד לליאו ורדקר, אולם הגיע למקום השני בפריימריז ומונה לסגן מנהיג המפלגה. לאחר שוודקר הושבע כטישך, הוא מינה את קובני לשר החוץ. בתפקידו זה, הוא התנגד להצעת חוק לאסור על ייבוא סחורות מהתנחלויות.
ב-30 בנובמבר 2017 מונה קובני לתפקיד הטנשטה (סגן הטישך). ב-27 ביוני 2020 העביר קובני את תפקיד את הטנשטה לליאו ורדקר, ומונה לשר ההגנה בממשלתו מיהאל מרטין, תוך שהוא שומר על תפקיד שר החוץ. ב-13 באפריל 2022 הוא ביקר באוקראינה ונפגש בקייב עם שר החוץ האוקראיני דמיטרו קולבה ושר ההגנה אולקסי רזניקוב. יום למחרת הוא ביקר באתר טבח בוצ'ה. בכך הוא היה לשר החוץ הראשון מקרב המדינות החברות במועצת הביטחון של האומות המאוחדות שביקר באוקראינה לאחר הפלישה הרוסית לאוקראינה.
ב-20 במאי 2022 הוא החליף את לואיג'י די מאיו בתפקיד נשיא ועדת השרים של מועצת אירופה.
הערות שוליים

↑  Dublin’s Anti-Israel Boycott Bill: Bad for Ireland, Worse for the Palestinians, Terrible for Everyone
↑  Coveney visits site of mass grave in 'devastated' Bucha
↑  Simon Coveney in Kyiv: Minister taken by special forces to secret location for talks
↑  Ukraine war: Coveney visits Kyiv to meet Ukrainian government
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810536581605606  GND: 1174077972  LCCN: no2022101232  VIAF: 315945547   WorldCat (עם VIAF): 315945547
סחיפת סטוקס

עצים שנסחפו מן הים לאורך החוף הצפוני של מדינת וושינגטון. סחיפת סטוקס היא אחת התהליכים החשובים ביותר בהסעה של פסולת ימית.
בהקשר של תנועה גלית טהורה במכניקת הזורמים, מהירות סחיפת סטוקס (באנגלית: Stokes drift) היא המהירות הממוצעת של אלמנט זורם כאשר הוא נע עם שדה הזרימה של הגל. לדוגמה, מצוף שצף על פני השטח של גלי מים, יחווה סחיפה נטו בכיוון התקדמות הגל. התופעה הלא-ליניארית הזאת נקראת על שם ג'ורג' גבריאל סטוקס, שגזר ביטויים מתמטיים שמתארים את הסחיפה במחקרו המעמיק מ-1847 על גלי מים.
סחיפת סטוקס היא ההבדל במיקום נקודות הקצה של העקום שמתווה אלמנט זורם אחרי כמות קצובה של זמן (בדרך כלל מחזור גל אחד), כפי שנגזר מהתיאור הלגראנז'י והאוילרי של הזרימה. נקודת הקצה בתיאור הלגראנז'י מושגת על ידי עקיבה אחר אלמנט זורם בודד במהלך אינטרוול הזמן. נקודת הקצה המתאימה בתיאור האוילרי מושגת על ידי אינטגרציה של מהירות הזורם במיקום קבוע - השווה למיקום ההתחלתי בתיאור הלגראנז'י - במהלך אותו אינטרוול זמן. מהירות סחיפת סטוקס מוגדרת כיחס בין סחיפת סטוקס למשך הזמן בו היא מתרחשת.
המנגנון של סחיפת סטוקס הוא חשוב ביותר לצורך הובלה של חומרים ואורגינזמים שונים על ידי תנועת הגלים. יותר מכך, סחיפת סטוקס מהווה מרכיב חשוב במנגנון ההיווצרות של סירקולציית לאנגמיור.
הסבר אינטואיטיבי

סחיפת סטוקס היא תופעה בה המהירות האופקית הממוצעת של אלמנט מים שונה מאפס, כך שמתקבלים מסלולים פתוחים ונוצרת "סחיפה" של אלמנטי הזורם בזמן - מעבר מים נטו בכיוון התקדמות הגל. חלקיקים הנמצאים בגל מים בעל מהירות מופע  C_{p} ותלילות סופית יפגינו תנועה שאריתית קלה בגלל שהם שוהים מעט יותר זמן בתנועה קדימה מאשר בתנועה אחורנית, אודות להתקדמות הגל עצמו. תופעה זו אינה ייחודית רק לגלי מים, אף כי במקור סטוקס גילה אותה ב-1847 במחקרו המתמטי המעמיק על גלי ים לא ליניארים. בגלי קול קיימת תופעה דומה של סחיפה כאשר מניחים שאמפליטודת הלחץ של הקול אינה זניחה ביחס ללחץ האטמוספירי - או לחלופין שמהירות אלמנטי האוויר אינה זניחה ביחס למהירות הקול; גם אם המהירות הממוצעת של שדה המהירות בנקודה כלשהי היא אפס, המסלול של חלקיק הנע בכל נקודה במהירות הזרימה המקומית לא יהיה בהכרח חסום.
קל יותר להבין זאת כאשר מסתכלים על שני מקרי קיצון - הראשון כאשר אמפליטודת המהירות בנקודה (x,t) אפסית והשני כאשר אמפליטודת המהירות שווה למהירות הקול. במקרה הראשון נקבל שהאלמנט מתנודד הרמונית מסביב לנקודת שיווי המשקל שלו, ואילו במקרה השני נקבל שהחלקיק מתקדם במהירות הגל הנושא של שדה הזרימה - כך שמבחינתו הגל נייח - ולכן מהירותו לא צריכה להשתנות כלל, אלא שהיא עומדת על ערך קבוע ששווה למהירות הסחיפה. סחיפת סטוקס מתייחסת לנקודת ביניים בין שני מקרי הקיצון הללו; היחס בין המהירות של האלמנט למהירות התקדמות הגל עצמו אינו זניח, ומנגד עדיין קטן מספיק כדי שאפשר יהיה להזניח אפקטים מסדרים גבוהים יותר.
במילים אחרות, כאשר החלקיק נע בכיוון התקדמות הגל מהירותו משתנה לאט יותר מאשר כאשר הוא נע בניגוד לתנועת הגל, והיא יורדת בקצב שתלוי במהירות היחסית בינו לבין הגל. כיוון שכך, החלקיק שוהה זמן רב יותר בתנועה עם הגל מאשר בתנועה בניגוד לגל. הדבר מאפשר לו לגמוע מרחק רב יותר בהתקדמות עם הגל לעומת המרחק שהוא חוזר אחורנית כאשר הוא נע בניגוד אליו. התוצאה של האסימטריה הזאת היא התקדמות נטו של החלקיק בכיוון האופקי בכל מחזור גלי.
ניתוח מתמטי

ננסה לכמת את "האסימטריה" של תנועת האלמנט. ישנם שני אפקטים שתורמים לאסימטריה זאת. ראשית, העובדה שהחלקיק שוהה יותר זמן בתנועה עם הגל מאשר בתנועה נגדו גורמת לו לתנועה נטו בכיוון התקדמות הגל. שנית, כפי שסטוקס הדגיש במאמרו, אודות לפחת באמפליטודת המהירות האופקית של פרודות הזורם עם הגידול בעומק, אלמנטי הזורם - שנמצאים בתנועה מסלולית - נעים במהירות גבוהה במקצת כאשר הם נמצאים בנקודה גבוהה יותר במסלולם (למשל, בפסגת המעגל שהם מתווים) מאשר כאשר הם נעים בנקודה נמוכה יותר במסלולם (בתחתית המעגל). בפיתוח הבא נבצע תחילה אנליזה חד-ממדית של סחיפת סטוקס - שלוקחת בחשבון רק את האפקט הראשון, ולאחר מכן נבצע גם אנליזה דו-ממדית של סחיפה בגלי מים, תוך התחשבות באפקט השני שהוזכר.
ניתוח מתמטי > סחיפת סטוקס חד-ממדית

במקרה החד־ממדי, הגורם המכריע במידת הסחיפה שחווה אלמנט זורם הוא כמה זמן הוא שוהה בתנועה במגמה נתונה. הגודל הפיזיקלי שמכתיב כמה זמן האלמנט יהיה בעל מופע נתון הוא המהירות היחסית בינו לגל:  V-u_{x}=V-u_{0}sin\theta  (כאן V היא מהירות הגל), שממנו נגזרת התדירות הזוויתית "האפקטיבית" של תנועת האלמנט:  \omega _{eff}=k(V-u_{0}sin\theta ). סחיפת סטוקס שווה לאינטגרל:  \int _{0}^{T}u_{x}dt.
את הדיפרנציאל  dt נוח יותר להביע במונחי הפאזה  \theta  כך:  dt={\frac {d\theta }{d\theta /dt}}={\frac {d\theta }{\omega _{eff}}}. מתקיים מכאן:
u_{x}dt={\frac {u_{0}sin\theta }{k(V-u_{0}sin\theta )}}d\theta . כיוון שאנו חותרים לקבלת הביטוי לסחיפת סטוקס מהסדר הנמוך ביותר, אפשר להניח שמהירות האלמנט  u_{x} נמוכה מאוד בהשוואה למהירות הגל V, ולכן מותר לקרב את הביטוי על ידי קירוב מסדר ראשון (קירוב ליניארי):  {\frac {1}{V-u_{0}sin\theta }}\approx {\frac {1}{V}}+{\frac {u_{0}sin\theta }{V^{2}}}. על כן נקבל איפה:
\int _{0}^{T}u_{x}dt=\int _{0}^{2\pi }({\frac {u_{0}sin\theta }{kV}}+{\frac {u_{0}^{2}sin^{2}\theta }{kV^{2}}})d\theta ={\frac {\pi u_{0}^{2}}{kV^{2}}}.
במעבר האחרון נעזרנו בעובדה ש-:  <sin^{2}\theta >={\frac {1}{2}}. כדי לקבל את מהירות הסחיפה יש לחלק בזמן המחזור:  T={\frac {2\pi }{\omega }}, וכך נקבל:  u_{drift,1}={\frac {\omega u_{0}^{2}}{2kV^{2}}}={\frac {1}{2}}k\omega a^{2}, כאשר במעבר האחרון נעזרנו בקשרי הגל הבסיסיים:  u_{0}=a\omega ,V={\frac {\omega }{k}}.
קיבלנו איפה שסחיפת סטוקס יחסית לאמפליטודה של הגל בריבוע.
ניתוח מתמטי > סחיפת סטוקס בגלי מים (דו-ממדית)

במסגרת פיתוח הסדר הנמוך ביותר של סחיפת סטוקס, יש לחשב מה המרחק שגומא אלמנט נתון עקב גרדיאנט המהירות האופקית של הזרימה יחסית למשתנה העומק:
 {\frac {\partial u_{x}}{\partial z}}. כמו בחישוב החד-ממדי, נעריך את האינטגרל  \int _{0}^{T}u_{x}dt הפעם תוך התחשבות בשינוי הגודל של 
 u_{x} עם השינוי בעומק. ניתן לפרק את האינטגרל לסכום שני אינטגרלים:  \int _{0}^{T}u_{x}dt=\int _{0}^{T/2}u_{x}dt+\int _{T/2}^{T}u_{x}dt, אותו ניתן לפרש גם כ-:  \int _{0}^{T/2}{\frac {\Delta u_{x}}{\omega }}d\theta , כאשר  \Delta u_{x} היא ההפרש בין מהירויות האלמנט במופעים  \theta  ו- -\theta . הפרש זה הוא גם: 
 \Delta u_{x}={\frac {\partial u_{x}}{\partial z}}\cdot \Delta z=a\omega ksin\theta \cdot 2asin\theta =2\omega ka^{2}sin^{2}\theta , כאשר במעברים האחרונים נסמכנו על העובדה שמסלול האלמנט הוא מעגל בעל רדיוס a (במסגרת הקירוב הראשוני) ועל התוצאה לגרדיאנט מהירות הזרימה בפני המים במסגרת התאוריה של איירי. תוצאת האינטגרל היא:  \int _{0}^{\pi }{\frac {2\omega ka^{2}sin^{2}\theta }{\omega }}d\theta =\pi ka^{2}.
כדי לקבל את התרומה של אפקט זה לסחיפת סטוקס יש לחלק בזמן המחזור של הגל:
u_{drift,2}={\frac {\pi ka^{2}}{T}}={\frac {\pi ka^{2}}{2\pi /\omega }}={\frac {1}{2}}k\omega a^{2}.
מהירות סחיפת סטוקס הכוללת שווה במקרה הדו-ממדי (על שפת המים) לסכום התרומות של כל אחד מהאפקטים:
u_{drift}=u_{drift,1}+u_{drift,2}={\frac {1}{2}}k\omega a^{2}+{\frac {1}{2}}k\omega a^{2}=k\omega a^{2}
ראו גם

תאוריית הגלים של איירי
סחיפת סטוקס (לחצו כאן להפעלת האנימציה.)
סחיפת סטוקס במים רדודים, כאשר אורך הגל גדול משמעותית מעומק המים. לחצו כאן להפעלת האנימציה.
סים-סנדר ונה

| --- | --- |

 לידה:  12 בנובמבר 1990 (בן 33) טרטו, אסטוניה
 עמדה:  סמול פורוורד, פאוור פורוורד
 גובה:  2.03 מטרים
 דראפט:  לא נבחר, 2012
 קבוצות כשחקן
 2005–2006   2006–2016   2006–2008   2008–2009   2010   2010–2011   2011–2012   2012   2012–2013   2016–2017   2017–2018   2018   2018   2018   2018–2019   2019–2020   2020–2021   2021–2022   2022   2022–2023   2023–:  טלטק   ז'לגיריס קובנה   ← ז'לגריס קובנה (מילואים)   ← טריובט קובנה   ← קובנה   ← ריזן לודוויגסבורג   ← בלטאי   ← ואף ריגה   ← פרינאו פרינאי   ניז'ני נובגורוד   פלקנסטרו רג'אנה   פלקנסטרו וארזה   באסקט מנרסה   פואנלברדה   גראן קנריה   פלקנסטרו וארזה   פואנלברדה   לימוז'   פלקנסטרו וארזה   הפועל ירושלים   סן פבלו בורגוס
 הישגים כשחקן
 גביע המדינה בכדורסל 2022/2023
 
סים-סנדר ונה (באסטונית: Siim-Sander Vene; נולד ב-12 בנובמבר 1990) הוא כדורסלן אסטוני המשחק בעמדות הסמול פורוורד והפאוור פורוורד בסן פבלו בורגוס מליגת המשנה הספרדית.
קריירה

ונה גדל בז'לגיריס קובנה, בה שיחק לסירוגין בעשר שנותיו הראשונות בקריירה. בתקופה זו יצא להשאלות במספר מועדונים, כמו ריזן לודוויגסבורג הגרמנית, ואף ריגה הלטבית, פרינאו פרינאי הליטאית, ועוד. ב-2013 החל להשתלב בקבוצה הבוגרת של ז'לגיריס, ועד לעזיבתו את הקבוצה ב-2016 רשם 39 הופעות ביורוליג. במהלך שנותיו בקבוצה זכה ונה ב-3 אליפויות (2014–2016) ובשני גביעים (2013 ו-2015).
ב-8 באוגוסט 2016 חתם בניז'ני נובגורוד הרוסית והעמיד ממוצעים של 10.5 נקודות, 4 ריבאונדים ו-37% לשלוש ביורוקאפ. בתום העונה זכה בתואר "כדורסלן השנה האסטוני" (אנ'). ב-16 באוגוסט 2017 חתם בפלקנסטרו רג'אנה האיטלקית, אך בספטמבר נפצע ברגלו, הושבת לשלושה חודשים ולא שיחק כלל במדי הקבוצה. ב-4 בינואר 2018 חתם בפלקנסטרו וארזה האיטלקית לשארית העונה, ובתום העונה נבחר שוב לכדורסלן השנה האסטוני.
ב-5 בספטמבר 2018 חתם על חוזה לשישה שבועות בבאסקט מנרסה הספרדית כמחליפו של ג'סטין דולמן שנפצע. בתום חוזהו חתם בפואנלברדה הספרדית, אך לאחר שבוע הפעיל סעיף בחוזהו שאיפשר לו לעבור לקבוצה שמשחקת ביורוליג, וחתם בגראן קנריה. בארבעה משחקי היורוליג בהם שותף, העמיד ממוצעים של 6.8 נקודות ו-39% לשלוש ב-15 דקות למשחק. בתום העונה זכה בשלישית בתואר "כדורסלן השנה האסטוני".
ב-1 ביולי 2019 שב לפלקנסטרו וארזה האיטלקית. ב-24 במאי 2020 שב לפואנלברדה הספרדית. ב-28 בספטמבר 2021 חתם לחודשיים בלימוז' הצרפתית. ב-4 בינואר 2022 שב לקדנציה שלישית בפלקנסטרו וארזה האיטלקית. ב-9 באוגוסט 2022 חתם בהפועל ירושלים. בחצי הגמר של ליגת האלופות בכדורסל נגד טנריפה, ונה הצטיין עם 15 נקודות ו-3/3 ל-3, כאשר ירושלים הייתה בפיגור 4 כשנותרו 47 שניות לסיום, ונה קלע שלשה עם עבירה שהשוותה את תוצאת המשחק, בזכות הסל הזה ירושלים עלתה לגמר אבל הפסידה לטלקום בון.
ונה החל לשחק בנבחרת אסטוניה בכדורסל ב-2009, וב-2020, לקראת משחקי מוקדמות אליפות אירופה בכדורסל 2022 – מונה לקפטן הנבחרת.
הערות שוליים

↑  Siim-Sander Vene Saksamaa liigasse, sport.ohtuleht.ee (באסטונית)
↑  ERR, Siim-Sander Vene liitub Riia VEF-iga, ERR, ‏2012-02-02 (באסטונית)
↑  Siim-Sander Vene ja Kaunase Žalgiris tulid Leedu meistriks, Delfi Sport
↑  FOTOD: Vene ja Žalgiris tulid kolmandat aastat järjest Leedu meistriks!, Delfi Sport
↑  FOTOD: Eesti aasta parimateks korvpalluriteks valiti Mailis Pokk ja Siim-Sander Vene, Delfi Sport
↑  ERR, Ametlik: Siim-Sander Vene liitub Varesega, ERR, ‏2018-01-04 (באסטונית)
↑  Eesti Korvpalliliit, Suur galerii: Eesti Korvpalliliit tunnustas hooaja parimaid, aasta korvpalluriteks valiti Vene ja Anderson, www.basket.ee
↑  El Herbalife Gran Canaria incorpora a Siim-Sander Vene, Club Baloncesto Gran Canaria, ‏2018-12-13 (בספרדית)
↑  Carchia, Emiliano (2019-07-01). "Varese officially signs Siim-Sander Vene - Sportando". Sportando (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-08-10.
↑  Carchia, Emiliano (2020-05-23). "Siim-Sander Vene to join Fuenlabrada - Sportando". Sportando (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-08-10.
↑  Borghesan, Ennio Terrasi (2021-09-28). "Limoges tabs Siim-Sander Vene to replace injured Assane Ndoye, part ways with Matic Rebec - Sportando". Sportando (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-08-10.
↑  Skerletic, Dario (2022-01-04). "Siim-Sander Vene returns to Pallacanestro Varese - Sportando". Sportando (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-08-10.
↑  משה ברדה, ‏סים סנדר ונה חתם בהפועל ירושלים לעונה אחת, באתר ONE‏, 9 באוגוסט 2022
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "סים-סנדר ונה".
ניקטוזאורוס

| ניקטוזאורוס |
| --- | --- |
 
תקופה
קרטיקון עליון 85–84.5 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: פטרוזאוריה
תת־סדרה:: פטרודקטיליים
משפחה:: ניקטוזאוריים
סוג:: ניקטוזאורוס
מינים
 N. gracilis  N. nanus  N. lamegoi  N. bonneri
שם מדעי
 Nyctosaurus ‏מארש, 1876

ניקטוזאורוס (שם מדעי: Nyctosaurus) הוא סוג של פטרוזאור ממשפחת הניקטוזאוריים שחי בתקופה קרטיקון עליון לפני 85–84.5 מיליון שנה. הוא עופף מעל הימים הרדודים של קנדה וארצות הברית של היום. הוא תואר לראשונה ב-1876 בידי החוקר עותניאל צ'ארלס מארש, אשר תחילה סבר שמדובר במאובן של עטלף. משמעות שמו היא: "לטאת לילה" או "לטאה עטלפית".
יצור זה היה קרוב משפחה רחוק של הפטרנודון אך היה קטן ממנו בהרבה. הוא הגיע לאורך 37 סנטימטרים, מוטת כנפיו הגיעה ל-2 מטרים והוא שקל 1.86 קילוגרם. הניקטוזאורוס היה בעל גולגולת דקה בעלת מקור ובראשה הייתה קרן גבוהה בצורת אנטנה ממנה הסתעף זיז אחורי. אורך קרן זו יכול היה להגיע ל-55 סנטימטרים, יותר מאורך הגוף. ליצור היה מקור עם שיניים קטנות והלסת התחתונה הייתה ארוכה מהעליונה.
היצור עופף מעל הימים הקדומים בחיפוש אחר טרף כמו דגים, אך היה צריך להיזהר מטורפים מימיים ששרצו במים בתקופתו כמו מוסזאוריים, פלזיוזאורים גדולים, כרישי ענק והתנין הקדום דיינוסוכוס.
בתרבות

הניקטוזאורוס הופיע בסדרה פארק פרהיסטורי.
סיימון קופר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  15 באוקטובר 1969 (בן 54) קמפלה, אוגנדה 
 מדינה:  אוגנדה, הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אוקספורד, אוניברסיטת הרווארד 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 פרסים והוקרה:  Manuel Vázquez Montalbán award for sports journalism (2007) 
 
סיימון קופר (באנגלית: Simon Kuper;‏ נולד ב-15 באוקטובר 1969) הוא סופר בריטי המתמחה בתחום הכדורגל.
חייו

סיימון קופר נולד בקמפלה למשפחה דרום אפריקאית. תוך זמן קצר הם עברו לליידן בעקבות מינויו של אביו למרצה באוניברסיטת ליידן.
סיימון קופר למד היסטוריה באוניברסיטת אוקספורד ועבר השתלמויות באוניברסיטת הרווארד.
בשנת 1994 הוא פרסם את ספרו "כדורגל נגד האויב" וזכה עבורו בפרס William Hill Sports Book of the Year (אנ'). בספר זה הוא תיאר איך כדורגל מנוצל לצרכים פוליטיים. הספר תורגם לעברית בשנת 2002 בהוצאת חרגול.
סיימון קופר עובד כפרשן ספורט בעיתונים בריטים כמו האובזרבר, פייננשל טיימס והגרדיאן.
בשנת 2003 הוא פרסם את ספרו השני "Ajax, The Dutch, the War: Football in Europe during the Second World War" על מועדוני כדורגל ונבחרות כדורגל במהלך מלחמת העולם השנייה ולאחריה.
בנוסף לאנגלית כותב קופר גם בעיתונות ההולנדית[דרושה הבהרה].
הערות שוליים

↑  קופר, סיימון., כדורגל נגד האויב, חרגול, 2002
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264038805171  PLWABN: 9810626426405606  BIBSYS: 99049707  BnF: cb14554517p (data)  CANTIC: a10864726  CiNii: DA12871727  GND: 172783259  ISNI: 0000 0001 1871 3939  LCCN: nr96023228  NDL: 00836603  NKC: mzk2004248926  NLG: 80201  NLK: KAC200409903  NTA: 123685001  RERO: 02-A009504967  SUDOC: 11080760X  Trove: 914809  VIAF: 39276410   WorldCat (עם VIAF): 39276410
ניקטיבטריכיים

| ניקטיבטריכיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: דו-חיים
סדרה:: חסרי זנב
על־משפחה:: צפרדעים
משפחה:: ניקטיבטריכיים
סוגים
 Lankanectes  Nyctibatrachus
שם מדעי
 Nyctibatrachidae ‏Blommers-Schlösser, 1993

ניקטיבטריכיים (שם מדעי: Nyctibatrachidae) היא משפחה של דו-חיים מסדרת חסרי זנב.
בני המשפחה שסווגה ב-1993, היו בעבר חלק ממשפחת הצפרדעיים והם חיים בטבע רק בהרי גהט המערביים שבמערב הודו וכן בסרי לנקה.
הצפרדעים בעלי גוף גדול וחזק, באורך 20-84 מ"מ והם בעלי צבעים כהים לשם הסוואה.
רובם חיים ביערות בהודו, למעט המין Lankanectes corrugatus, החי בסמוך למים באזורי ביצות.
מיון

משפחה ניקטיבטריכיים (Nyctibatrachidae)
סוג ומין יחיד Lankanectes corrugatus
סוג Nyctibatrachus - בו 28 מינים
סופר-סימטריה

סוּפֶּר-סִימֶטְרִיָּה או סִימֶטְרִיַּת-עָל (באנגלית: Supersymmetry) היא תאוריה בפיזיקת חלקיקים, הטוענת שיש בטבע סימטריה הקשורה לבוזונים (חלקיקים נושאי כוח) ולפרמיונים (חלקיקי חומר). בתאוריות של סופר-סימטריה, לכל פרמיון של המודל הסטנדרטי יש שותף-על בוזוני ולכל בוזון של המודל הסטנדרטי יש שותף-על פרמיוני. על אף שסופר-סימטריה מעולם לא נצפתה בניסוי, היא מהווה מרכיב במספר תאוריות פיזיקליות, ובין אלה נכללות גם תאוריות הקשורות בהרחבת המודל הסטנדרטי כמו גם תאוריות חדשות של תורת המיתרים. באנגלית, בה המילה סימטריית-על היא Supersymmetry, נהוג להשתמש במונח SUSY במקום המילה המלאה. בשנת 2018 נמצאה ראיה באנטארקטיקה שייתכן מעידה על חלקיקים סופר-סימטריים.
המודל הסטנדרטי

על פי המודל הסטנדרטי, ניתן לחלק את החלקיקים היסודיים ביותר לשתי קבוצות: פרמיונים (מהם עשויים כל חלקיקי החומר) ובוזונים (הנושאים את הכוחות הפועלים על החומר).
הפרמיונים עצמם מתחלקים לשלושה דורות, כלומר, כל פרמיון הוא חלק משלשה של פרמיונים בעלי תכונות דומות (כמו למשל מטען חשמלי) וסדר עולה של המסה. לדוגמה, אחד הפרמיונים הידועים ביותר הוא האלקטרון, ששותף לשלשה כזו עם המיואון והטאו. פרמיונים קיימים גם בשתי גרסאות עבור כל דור, עם מטען חשמלי שונה. כך עבור האלקטרון המיואון והטאו קיימים שלושה סוגים של חלקיקי נייטרינו בהתאמה. בדומה גם ששת הקווארקים מתחלקים לשתי שלשות.
מצד שני, הבוזונים מופיעים בקבוצות שאינן מסודרות ו"נקיות" כלל, בהשוואה לפרמיונים. הקבוצות הללו כוללות סוגים שונים למדי, בעלי תת-קבוצות בהם יש טווח של 1 עד 16 חברים. בנוסף, לא נראה שקיים מבנה דורות: הפוטון, לדוגמה, מופיע רק בצורה אחת, ולמרות ששותפיו הם בוזוני W ו-Z, הם לא ממש מתאימים לשום דבר בצד הפרמיוני.
חוסר הדמיון שבין הצד הפרמיוני ה"נקי" לצד הבוזוני ה"מבולגן" מהווה את אחת מנקודות הבעייתיות של המודל הסטנדרטי.
סופר-סימטריה

השערת הסופר-סימטריה גורסת, כי לכל חלקיק בטבע ישנו בן-זוג הזהה לו בכל המטענים שלו, בעל אותה המסה, אך בעל ספין שונה ב-1/2. סופר-סימטריה לא קיימת בטבע באנרגיות נמוכות ולכן ההשערה היא שהסימטריה שבורה. כתוצאה מכך, לבני הזוג הסופר-סימטריים מסה שונה מהחלקיקים של המודל הסטנדרטי. בני-הזוג הסופר-סימטריים הללו נקראים שותפי-על (superpartners). שותפי-העל כבדים במספר סדרי גודל מבני-הזוג ה"סטנדרטיים" שלהם, ולכן עד כה לא נצפו במאיצי החלקיקים הקיימים (ר' להלן).
כפי שזה נראה כעת, אף חלקיק מהמודל הסטנדרטי לא יכול להיות שותף-על של חלקיק אחר, כך שאם סופר-סימטריה נכונה, חייבים להימצא עוד חלקיקים רבים שעדיין לא נתגלו, בערך כמספר החלקיקים במודל הסטנדרטי.
סופר-סימטריה > מינוח

שותפי-על של פרמיונים נקראים כמו הפרמיונים בתוספת האות S בהתחלה: סלקטרון, סקווארק, סנייטרינו וכדומה. שותפי-על של בוזונים נקראים כמו הבוזונים בתוספת "_ינו": ווינו (השותף של החלקיק W), זינו (השותף של החלקיק Z), פוטינו, גלואינו וכדומה.
אפשרות אחת בכמה מודלים של סופר-סימטריה היא קיומם של חלקיקים הידועים בשם WIMP‏ (Weakly Interacting Massive Particles) - חלקיקים חלשי תגובה מסיביים), למשל חלקיקי נייטרילנו המגיבים בצורה חלשה מאוד עם החומר. אלה מועמדים אפשריים בתור החומר האפל.
הוכחה ניסויית

חיפושים ניסיוניים אחר חלקיקים סופר-סימטריים כשלו עד כה, ואין אף הוכחה ניסויית שסופר-סימטריה אכן קיימת במציאות. שיקולים תאורטיים מתמטיים רומזים שסופר-סימטריה עשויה להמצא באנרגיות שאינן גבוהות בהרבה מאלה אותן ניתן להשיג במאיצי חלקיקים. החיפוש אחר סופר-סימטריה הוא אחד המטרות העיקריות של מאיץ LHC שבמעבדות CERN שהחל לעבוד בספטמבר 2008, ואמור לייצר חלקיקים בעלי מסה קרובה למסה שצופות תאוריות על-סימטריה מסוימות. המאיץ טרם הצליח למצוא עדויות לקיום תיאורית הסופר-סימטריה, ולכן למרות שהתאוריה כנראה איננה נכונה בצורתה הפשוטה לא ניתן לשלול עדיין את כל ההיבטים שלה.
מכניקת קוונטים על-סימטרית

הבנת ההשלכות של סופר-סימטריה מבחינה מתמטית היא דבר מסובך, ופיתוח תאוריות שיסבירו את שבירת הסימטריה, כלומר, החוסר הנראה לעין של שותפי-על בעלי מסה שווה הוא דבר קשה באותה מידה. כדי להתקדם בבעיות אלו, פיתחו הפיזיקאים מכניקת קוונטים על-סימטרית, יישום של האלגברה של סימטריית העל במכניקת הקוונטים כנגד תורת השדות הקוונטיים. הייתה תקוה שחקר השלכות של סימטריית-העל בהסדר פשוט יותר זה יוביל להבנות חדשות; מאמץ זה יצר אזורי מחקר חדשים במכניקת הקוונטים עצמה.