צבא הגנה לישראל
הערות שוליים

↑  על פי חוק יסוד: הצבא
↑  חוברת עיקרי התקציב לשנים 2022-2021, אתר משרד האוצר, 2021
↑  הצעת תקציב הביטחון לשנות הכספים 2011–2012, אתר משרד הביטחון
↑  שם הצבא שונה בניגוד לחוק, Energia News.com‏, 18 באוגוסט 2009
↑  בשנות ה-90 של המאה ה-20 החל צה"ל להשתמש בשם "צבא ההגנה לישראל", בעקבות המלצת האקדמיה ללשון העברית להשתמש בצורה המיודעת. עם זאת, שם הצבא בחוק יסוד: הצבא לא שונה ונותר "צבא הגנה לישראל", וגם בחקיקה מאוחרת יותר בנושאי צה"ל השם המלא נותר "צבא הגנה לישראל".
↑  שירות כלכליסט, דירוג המדינות החזקות ביותר בעולם: ישראל בעשירייה הפותחת, באתר כלכליסט, 3 במרץ 2019
↑  The 11 Most Powerful Militaries In The World באתר Business Insider
↑  באתר "GFP"‏ מדורג הכוח הצבאי הישראלי (מינוח שונה מעט מ"צה"ל") במקום ה-10 בעולם; האתר מציין שהדירוג עלול להיות סובייקטיבי, ושכוח גרעיני לא שוקלל בהכנת הדירוג.
↑  רשימה של תקציבי צבאות מבוססת על אינדקסים בינלאומיים כמו המכון הבינלאומי לחקר השלום בסטוקהולם, והמכון הבילאומי למחקרים אסטרטגיים בלונדון, ויקיפדיה האנגלית
↑   פקודת צבא הגנה לישראל, בארכיון האינטרנט, אורכב מאתר צה"ל
↑  מרדכי נאור (עורך ראשי), לקסיקון כח המגן ההגנה, 1992, עמוד 480.
↑  נעם תיבון, 1953 - השנה שבה עוצב צה"ל, מערכות 438, אוגוסט 2011, עמודים 18 - 27.
↑  מילשטיין, א. (1985). ההיסטוריה של הצנחנים, כרך ב'. תל אביב: שלגי. עמ' 563, 568-567, 864-857
↑  יהושע בריינר‏, האלוף שטרן: "צה"ל לא צריך לפנות יישובים", באתר וואלה, 17 ביולי 2008
↑  יואב זיתון, המהפכה של איזנקוט: עוד פיטורי אנשי קבע, קיצוץ דרסטי במילואים, הצערה ואיחוד יחידות, באתר ynet, 20 ביולי 2015
מערכת אתר צה"ל, כל מה שרציתם לדעת על תר"ש "גדעון", באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 26 ביולי 2015.
↑  ※ ישראל במלחמה - תמונת מצב, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי (טבח ה-7 באוקטובר, שקף 4) מעודכן ל-20 באוקטובר 2024
↑  ※ 100 ימי לחימה: 779 אזרחים נרצחו, 52,571 נפגעו, באתר ערוץ 7, 13 בינואר 2024
↑  ※ ישראל במלחמה - תמונת מצב, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי מעודכן ל-20 באוקטובר 2024
↑  ※ עמית סגל, ‏הבקשה של פיקוד הדרום בלילה שלפני הטבח - והסירוב, באתר ‏מאקו‏, 26 בפברואר 2024
↑  ※  מערכת את"צ, סיכום מספר הנפגעים בצה"ל בשנתיים החולפות, באתר צה"ל, 2 בינואר 2025
↑  ※ אלון חכמון, ‏גיבורים בכחול: 67 שוטרים ושוטרות חירפו נפשם בהגנה על ישראל בשנת המלחמה, באתר מעריב אונליין, 7 באוקטובר 2024
↑  ※ יואב זיתון, ההקפצה של צוות "טקילה" והאובדן של שב"כ, באתר ynet, 13 באוקטובר 2023
↑  עידן ארץ, ‏הסוד נחשף: כמה משרתים בשירות החובה של צה"ל, באתר גלובס, 23 במאי 2022
↑  אתר מתגייסים, שלבי ההתנדבות לצה"ל, באתר מתגייסים, ‏8 בינואר 2020
↑   נעמי סומר, "לדעת לקבל את השונה – הדבר הכי גדול שמפקד יכול לעשות עבור חייל", באתר צה"ל, 19 במאי 2020
↑  מרדכי ברקאי, מפעל חינוכי גדול, ושמו – צה"ל, דבר, 7 במאי 1965.
↑  דרור מרום, ‏ההצעה לבטל את גיוס החובה: מופז יתנגד להפיכת צה"ל לצבא שכירים, באתר גלובס, 24 בספטמבר 2003
↑  שמואל אבן, תקציב הביטחון לשנת 2019: סוגיות מרכזיות, באתר INSS, ‏18 במרץ 2018
1 2  התפתחות תקציב הביטחון בשנים 2009 - 2014, אליעזר שוורץ, מרכז המחקר של הכנסת, 2014
↑  צבי זרחיה, במקום רווחה ודיור: 779 מיליון שקל יועברו לתקציב הביטחון, באתר TheMarker‏, 22 בדצמבר 2011
↑  תקציב הביטחון
↑  הצעת תקציב משרד הביטחון עמ' 28-30
↑   מוטי בסוק, הממשלה אישרה ברוב של 21 שרים נגד אחד את תקציב המדינה, באתר TheMarker‏, 14 במאי 2013
↑  הצעת תקציב משרד הביטחון עמ' 27
↑  הצעת תקציב הביטחון, אגף התקציבים משרד הביטחון, באתר משרד הביטחון
↑  הוועדה המשותפת לתקציב הביטחון אישרה את תקציב הביטחון לשנת 2024, באתר הכנסת, ‏12 במרץ 2024
↑  יניב קובוביץ, ליברמן וגנץ סיכמו: שכר החיילים יעלה ב-50% ב-2022, באתר הארץ, 23 בנובמבר 2021
1 2  דין וחשבון על הוצאות השכר במערכת הביטחון לשנת 2020, באתר של משרד האוצר, דצמבר 2021
↑  גד ליאור, 101 אלף שקל בחודש לרמטכ"ל, 91 אלף שקל למפכ"ל: השכר במערכת הביטחון, באתר ynet, 14 בדצמבר 2022
↑  שאול אמסטרדמסקי, בלעדי לכלכליסט שכר אלופים עלה ב-11%, שכר סג"מים ב-2% בלבד, באתר כלכליסט, 30 ביולי 2015
↑  חוק יסוד: הצבא
↑  קודם להקמת צה"ל היה דורי רמטכ"ל "ההגנה" בשתי תקופות, שנמשכו 84 חודשים: 6 בספטמבר 1939 – 15 בנובמבר 1945; 16 ביוני 1947 – 31 במאי 1948
↑  כיהן כרמטכ"ל בפועל במשך 13 ימים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299158005171  BnF: cb118646325 (data)  CANTIC: a12388051  GND: 1031708-9  ISNI: 0000 0004 0648 7702  LCCN: n80009942  NKC: olak2010488666  NLA: 35237791  SUDOC: 02783221X  VIAF: 149644300   WorldCat (עם VIAF): 149644300 
הנפת דגל הדיו במבצע עובדה בו כבש צה"ל את אילת. מבצע זה סימן את סיומה של מלחמת העצמאות
מימין לשמאל: הרמטכ"ל יצחק רבין, שר הביטחון משה דיין ואלוף פיקוד המרכז עוזי נרקיס נכנסים לעיר העתיקה בירושלים דרך שער האריות לאחר הקרב על ירושלים (מאחורי דיין ונרקיס, עם הפנים מופנים לאחור, אלוף רחבעם זאבי)
הרתמות לגשר הגלילים ערב ליל הצליחה במלחמת יום הכיפורים, 15 באוקטובר 1973
טנק של צה"ל חוצה את תעלת סואץ על גשר שהקים חיל ההנדסה הישראלי
מטוס קרב F-16 נץ 107 של חיל האוויר הישראלי שהפציץ את הכור בעיראק והפיל 6 מטוסי קרב סורים
דחפור משוריין D9 על רקע גדר ההפרדה.
מערכת כיפת ברזל להגנה מפני ירי תלול מסלול. המערכת נהפכה למבצעית בשנת 2011 ופועלת מאז.
פותחן שימורים בעל להב מתקפל הנמצא בתוך ארגז מנת קרב. על הפותחן מוטבעת האות צ', המייצגת רכוש צה"לי.
טקס הענקת כומתה לחיילי חטיבת הנח"ל
לוחם פלס"ר שריון באימון צה"לי
קליטת עלייה בצה"ל. חיילים עולים לומדים עברית במסגרת הטירונות בבה"ד 4 בשנות ה־50
לוחמי גדוד נצח יהודה מתכוננים למבצע לוחמה בשטח בנוי באיו"ש
לוחמים ולוחמות גדוד קרקל – גדוד בחיל הגנת הגבולות
צנחנים במילואים לפני תרגיל צניחה
צה"ל – צבא הגנה לישראל
נשק קל של צה"ל: רוס"ר M4A1 פלאטופ, רוס"ר בולפאפ תבור X-95 פלאט-טופ (מיקרו-תבור דור ג'), מקלע נגב, רובה צלפים M24, מקלע כבד 0.5 מדגם M2-HQCB בראונינג.
רכב קרבי משוריין (בכיוון השעון): נגמ"ש מרכבה, דחפור D9 משוריין, משגר רקטות M-270 MLRS מנתץ, מרכבה סימן 4מ.
מטוסי קרב רב-משימתיים מדגמי F-16I סופה (מימין) ו־F-35I אדיר (משמאל).
שיגור טיל מיירט של "כיפת ברזל".
ספינות הטילים וסירות הקומנדו הימי של חיל הים במבצע חשיפה מלאה