stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרמיוני גריינג'ר
תפקידה בספרים > הספר השישי

הרמיוני מקבלת ציונים גבוהים בכל בחינות הבגרות שניגשה אליהן בסוף הספר החמישי, ולפיכך גם בשנה זו יש לה מערכת שעות עמוסה מאוד. היא והארי מוזמנים להצטרף למועדון ה"סלג סלבז" של המורה החדש לשיקויים הוראס סלגהורן, המקבץ במועדון זה תלמידים בעלי קשרים או בעלי פוטנציאל הצלחה גבוה. בניגוד לשנים קודמות היא אינה התלמידה המצטיינת בשיעורי שיקויים, וזאת כיוון שהארי נעזר בספרו של "הנסיך חצוי-הדם", המתברר לבסוף כסוורוס סנייפ.
היא מסייעת לרון לשמור על מקומו בקבוצת הקווידיץ' של גריפינדור לאחר שהכשילה את המתמודד השני (קורמק מקלגאן), ולבסוף אף מזמינה אותו למסיבת חג המולד של סלגהורן. אולם, לאחר המשחק הראשון פורצת ביניהם מריבה והרמיוני מסרבת לדבר עם רון במשך זמן רב, כאשר בשיאה של המריבה היא מזמינה למסיבת חג המולד את קורמק מקלגאן במקום רון, כדי לגרום לרון לקנא בה. היא ממשיכה לריב עם רון עד שהוא מורעל בטעות במשרדו של סלגהורן, ובכך גורם לה להפגין את רגשותיה כלפיו.
לאורך השנה מפצירה הרמיוני בהארי לא להשתמש בהוראות ובקסמים הרשומים בספרו של "הנסיך חצוי-הדם", אך בכל פעם הארי מתעלם ממנה. היא גם מסרבת להשתכנע מטענותיו על כך שדראקו מאלפוי הוא אוכל מוות, כפי שמתברר בסוף הספר.
בסוף הספר היא ולונה לאבגוד משגיחות על משרדו של סוורוס סנייפ לבקשתו של הארי, ובכך מחמיצה את הקרב מול אוכלי המוות שפורץ למרגלות מגדל האסטרונומיה לאחר מותו של דמבלדור. בהלווייתו של דמבלדור היא ורון נמצאים ביחד, והיא מבטיחה להארי שהם יצטרפו אליו למסע לאיתור והשמדת ההורקרוקסים של וולדמורט, אף על פי שבשל כך היא תיאלץ לעזוב את הוגוורטס.
תפקידה בספרים > הספר השביעי

בספר השביעי ממלאת הרמיוני תפקיד חשוב במסעו של הארי לאיתור והשמדת ההורקרוקסים הנותרים של וולדמורט. היא מקבלת בירושה מדמבלדור עותק ישן של הספר "מעשיות בידל הפייטן", ומפענחת בו חלק מהסודות הקשורים לאוצרות המוות. תוך כדי כך היא מספרת להארי שלצורך ביטחונם של הוריה היא שינתה את זיכרונותיהם, וגרמה להם לשכוח את קיומה ולעבור לאוסטרליה.
בזמן שהם נמצאים במנוסה ממשרד הקסמים הנשלט על ידי וולדמורט פורצת מריבה קשה בינה והארי לבין רון, המחליט לעזוב את המאהל שלהם. הרמיוני מגיבה לכך בעצב רב, ולעיתים קרובות הארי רואה אותה בוכה. לאחר שרון חוזר ומציל את חייו של הארי היא מסרבת לדבר איתו במשך ימים אחדים. כאשר הם נלכדים על ידי שליחי משרד הקסמים ומובאים לאחוזת מאלפוי היא מעונה על ידי בלטריקס לסטריינג', החושדת בטעות שהיא הצליחה לפרוץ לכספת שלה בבנק גרינגוטס. בסופו של דבר היא ניצלת ביחד עם הארי ורון בזכות גמדון הבית דובי.
בתקופה שלאחר גילוי עובדת קיומה של אגדת אוצרות המוות היא מפקפקת בנכונותה, ופעם אחר פעם מנסה לשכנע את הארי שמדובר באגדת ילדים ותו לא, וכי עליו להתרכז במשימה שהוטלה עליו על ידי דמבלדור.
זמן מה לאחר שחולצה מאחוזת מאלפוי היא משתמשת בשיקוי הפולימיצי של אלאסטור מודי, ומשנה את צורתה לזו של בלטריקס כדי שתוכל לפרוץ עם הארי ורון לגרינגוטס ולגנוב את ההורקרוקס המוחבא בכספת. היא חולקת את נשיקתה הראשונה עם רון לאחר שהוא אומר שאין לתת לגמדוני הבית למות עבורם במהלך הקרב על הוגוורטס, ובמהלך הקרב היא ורון נכנסים לחדר הסודות ומשמידים שם את הגביע של הלגה הפלפאף שנלקח מגרינגוטס. בחלק השני של הקרב היא נלחמת בבלטריקס ביחד עם לונה לאבגוד וג'יני ויזלי, אך הן לא מצליחות ונסוגות מהקרב לפי פקודתה של מולי ויזלי שמצליחה להרוג את בלטריקס.
הרמיוני חזרה להשלים את שנתה השביעית בהוגוורטס אחרי הקרב על הווגורטס.
תפקידה בספרים > הספר השביעי > אפילוג

באפילוג של הסדרה, המתרחש תשע עשרה שנים לאחר הקרב על הוגוורטס, הרמיוני נשואה לרון ויש להם שני ילדים: רוז והוגו. היא היחידה מבין השלישייה שחזרה והשלימה את שנת הלימודים השביעית בהוגוורטס, ולאחר מכן החלה את הקריירה שלה במשרד הקסמים במחלקה לרישוי ופיקוח של יצורי פלא, בה מילאה תפקיד חשוב בשיפור חייהם של גמדוני הבית; לאחר מכן היא עברה למחלקה לאכיפת חוקי הקסם, שם סייעה בביטול חוקים המפלים לטובה טהורי דם. בסיפור קצר שפרסמה רולינג מוזכר שהרמיוני היא סגנית ראש המחלקה. רולינג ציינה גם כי הרמיוני איתרה את הוריה באוסטרליה והסירה את קסם הזיכרון שהטילה עליהם.
במחזה הארי פוטר והילד המקולל הרמיוני התקדמה לתפקיד שרת הקסמים. היא משתפת שוב פעולה עם הארי ורון יחד עם דראקו מאלפוי ובניהם במאבק נגד שובו של וולדמורט באמצעות מחולל זמן.
בסרטים

אמה ווטסון גילמה את דמותה של הרמיוני בכל שמונת סרטי הארי פוטר. המורה שלה לתיאטרון באוקספורד העבירה את שמה לסוכני השחקנים של הסרט הראשון, לאחר שהתרשמה מביצועיה בהצגות בית הספר. ווטסון סיפרה כי אף על פי שהתייחסה למבחן הבד שלה ברצינות היא לא האמינה שתתקבל, והופתעה מכך שמפיקי הסרט בחרו בה. נימוקיהם לבחירה היו הביטחון העצמי שהפגינה ועדיפותה על פני אלפי הנבחנות האחרות.
לפני הפקת הסרט השישי שקלה ווטסון לפרוש מהתפקיד, אך החליטה לבסוף כי "הפלוסים גוברים על המינוסים" וחזרה לתפקיד כיוון שלדבריה לא יכלה לראות מישהי אחרת מגלמת את דמותה של הרמיוני.
ווטסון אמרה כי הרמיוני היא דמות שמוכיחה כי יכולת אינטלקטואלית עדיפה על פני יופי, וכי אף על פי שהרמיוני לוקה בחסר מבחינת קשריה עם החברה היא אינה מתביישת בעצמה. בשנת 2007, זמן קצר לפני יציאתו לאקרנים של הסרט החמישי, היא אמרה כי ”יש יותר מדי בנות טיפשות בתקשורת. הרמיוני לא מפחדת להיות חכמה. לעיתים אני חושבת שבנות ממש חכמות פוגעות בעצמן קצת מבחינה חברתית, וחבל שזה כך. כשהייתי בת תשע או עשר הייתי מתעצבנת כשניסו לגרום לי להיראות חנונית, אך זה לא מפריע לי יותר. אני חושבת שהרבה יותר מלחיץ להיות יפה. להרמיוני לא אכפת כיצד היא נראית. היא מתנהגת בדיוק כמו נער”.
מאפיינים > אישיות

התכונה הבולטת ביותר של הרמיוני היא הידע הרב שלה. הרמיוני מתנהגת בדרך כלל בצורה שקולה, חכמה ולוגית, ובתחילת דרכה בהוגוורטס היא לא נוטה לאבד את העשתונות במצבים מלחיצים ומצטיינת בחשיבה מעשית. ככל שהסדרה מתקדמת היא לומדת לשפר את האינסטינקטים שלה, ומצילה את חייהם של הארי ורון מספר פעמים בזכות חשיבתה המהירה. לעיתים קרובות היא מנדנדת לחבריה, אך היא גם מאוד נאמנה ומצפונית. רולינג אמרה בעבר כי הרמיוני היא אדם ש"לעולם לא סוטה מהמסלול; היא תמיד ממוקדת בעבודה שצריכה להיעשות". היא גם אמרה שלמרות החוכמה והגישה הטורדנית (לעיתים) להרמיוני יש "קצת הרבה פגיעוּת באישיות שלה", כמו גם "מידה של חוסר ביטחון מתחת", היא מרגישה "לחלוטין לא מתאימה... וכדי לפצות, היא מנסה להיות הטובה ביותר בהכול בבית הספר, ומקרינה ביטחון עצמי לא אמיתי שיכול לעצבן אנשים". במהלך הבחינה שלה בהתגוננות מפני כוחות האופל בסוף הספר השלישי התברר כי הפחד הגדול ביותר שלה הוא כישלון, לאחר שהבוגארט שלה לבש את צורתה של מינרווה מקגונגל המודיעה לה שנכשלה בכל המבחנים.
תכונה נוספת של הרמיוני היא החמלה והרצון לסייע מיד לאחרים, ובייחוד לחסרי ההגנה כגון נוויל לונגבוטום, תלמידי שנה ראשונה, גמדוני בית וילידי מוגלגים נוספים. לאחר פרסום הספר השביעי והאחרון חשפה רולינג שעיקר הקריירה של הרמיוני במשרד הקסמים הייתה להיאבק למען זכויות המדוכאים (גמדוני בית וילידי מוגלגים). רולינג אמרה כי הרמיוני מאוד מגוננת כלפי חבריה, ומעריכה אותם עד כדי כך שלו הייתה מביטה בראי של ינפתא הייתה רואה את הארי, רון ואת עצמה "חיים ושלמים, ואת וולדמורט מחוסל".
מאפיינים > מראה חיצוני

הרמיוני מתוארת בספרים כבעלת שיער חום מתולתל, עיניים חומות, ושיניים שהיו בולטות במקצת עד לספר הרביעי שבו נפגעה מלחש של דראקו מאלפוי, שגרם להן לצמוח ללא שליטה עד שאחות בית הספר גברת פומפרי העניקה לה מראה מכושפת שמכווצת אותן ואמרה לה לעצור כשהן מגיעות לגודלן הרגיל, אך הרמיוני הניחה להן להתכווץ מעט יותר.
מאפיינים > יכולות קסם

לאורך כל הסדרה מוזכר כי הרמיוני היא אחת המכשפות המוכשרות ביותר בגילה. היא התלמידה המצטיינת בשכבה של הארי, וכמעט תמיד היא הראשונה שמצליחה לבצע בהצלחה כל כישוף או קסם הנלמדים בכיתה גם אם מדובר בקסמים הנלמדים בשנים מתקדמות יותר, כפי שמתברר בספר החמישי שבו היא מבצעת בהצלחה את קסם הפרוטאוס [שהוא ברמת כשיפומטרי] על המטבעות המזויפים של צבא דמבלדור, והופכת אותם לאמצעי תקשורת בין חברי הקבוצה. הרמיוני היא גם התלמידה הראשונה שביצעה בהצלחה לחשים אילמים.
היא מצטיינת בדו-קרב קוסמים, ומצליחה לגבור גם על אוכלי מוות מנוסים כפי שניכר בקרב במחלקת המסתורין, בית משפחת לאבגוד, ובקרב האחרון על הוגוורטס מול לורד וולדמורט ואוכלי המוות שלו. אולם, רולינג סיפרה כי אף על פי שבמהלך שלושת הספרים הראשונים הרמיוני הייתה גוברת על הארי בדו-קרב קוסמים, החל מהספר הרביעי הוא כה טוב בהתגוננות מפני כוחות האופל עד כדי כך שהוא מסוגל להביס אותה. הרמיוני לא הצטיינה בנושאים שלא נלמדו באמצעות ספרים או אימון מעשי, כגון טיסה על מטאטא, והיא התנגדה בנחרצות למקצוע גילוי עתידות שממנו פרשה במהלך הספר השלישי. היא אינה מצטיינת גם בשחמט קוסמים, שהוא הדבר היחיד שבו היא תמיד מפסידה.
צורת הפטרונוס של הרמיוני היא לוטרה, שהיא החיה האהובה על רולינג, וזה גם הקסם היחיד שהיא מתקשה לבצע. השרביט שלה עשוי מגפן וליבת הקסם שלו היא נימי לב של דרקון; גפן הוא העץ המתאים לתאריך הלידה הבדיוני של הרמיוני (19 בספטמבר) בלוח השנה הקלטי.
בתרבות הפופולרית

דמותה של הרמיוני הייתה בסיס לפרודיות רבות במסגרת סדרות אנימציה ותוכניות מערכונים. בתוכנית סאטרדיי נייט לייב היא מגולמת על ידי לינדזי לוהן. בתוכנית Big Impression הציג אליסטייר מקגואן מערכון בשם "לואיס פוטר וביסקוויט החכמים", שבו גולמה הרמיוני על ידי ניגלה לוסון. בשנת 2003 הפיק ארגון הצדקה הבריטי קומיק רליף מערכון בשם "הארי פוטר וסיר הלילה הסודי של אזרבייג'ן" (Harry Potter and the Secret Chamberpot of Azerbaijan), שבו גולמה דמותה של הרמיוני על ידי מירנדה ריצ'רדסון המגלמת בסרטים את דמותה של העיתונאית ריטה סקיטר. הרמיוני הופיעה גם בסדרת המערכונים "הארי בלאדר" (Harry Bladder) של תוכנית המערכונים האמריקנית "All That", שם נקראה הרהייני וגולמה על ידי ליסה פוילס. מערכון שבו הרמיוני, הארי, רון ודמבלדור נהרגים מפצצה שהונחה על ידי וולדמורט זכה בפרס "הקומדיה הטובה ביותר" לשנת 2008 באתר יוטיוב.
במחזמר הפרודי מחזמר מאוד פוטרי את הרמיוני משחקת בוני גרוסון (חוץ מבמחזמר השלישי, שם משחקת אותה מרדית' סטייפן). היא מתוארת כמאוד מכוערת והרבה פעמים דמוית שונות טועות אותה לטרול לילה או בוגארט. למרות הכיעור בולט שלה, היא מופיעה כיפייפה בנשף החורף ובמחזמר השלישי, אחרי שנוויל לונגבוטום מכה אותה בפרצוף בחושבו שהיא אוכל מוות. היא מאוד לא פופולרית בהוגוורטס, ונחשבת להורסת שמחות שלא יכולה לצייר (על שמה נכתב השיר "הרמיוני לא יכולה לצייר") וכולם שונאים אותה, חוץ מרון, הארי, ג'יני ובהמשך גם דראקו. בנוסף, אף אחד לא מסוגל לזכור את השם שלה והרבה פעמים פונים אלייה בתור "הרמן".
לקריאה נוספת

ג'יי. קיי. רולינג, הארי פוטר ואבן החכמים, בתרגום גילי בר-הלל, הוצאת פרוזה/ידיעות אחרונות, 2000
ג'יי. קיי. רולינג, הארי פוטר וחדר הסודות, בתרגום גילי בר-הלל, הוצאת פרוזה/ידיעות אחרונות, 2001
ג'יי. קיי. רולינג, הארי פוטר והאסיר מאזקבאן, בתרגום גילי בר-הלל, הוצאת פרוזה/ידיעות אחרונות, 2001
ג'יי. קיי. רולינג, הארי פוטר וגביע האש, בתרגום גילי בר-הלל, הוצאת פרוזה/ידיעות אחרונות, 2001
ג'יי. קיי. רולינג, הארי פוטר ומסדר עוף החול, בתרגום גילי בר-הלל, הוצאת פרוזה/ידיעות אחרונות, 2003
ג'יי. קיי. רולינג, הארי פוטר והנסיך חצוי-הדם, בתרגום גילי בר-הלל, הוצאת פרוזה/ידיעות אחרונות, 2006
ג'יי. קיי. רולינג, הארי פוטר ואוצרות המוות, בתרגום גילי בר-הלל, הוצאת פרוזה/ידיעות אחרונות, 2007
הערות שוליים

1 2 3 4  ריאיון שנערך עם רולינג בפסטיבל הספרים של אדינבורו בשנת 2004
↑  ריאיון עם סטיבן פריי ברויאל אלברט הול, 26 ביוני 2003
1 2  מידע(הקישור אינו פעיל, 18.1.2021) באתר הרשמי של רולינג
↑  ריאיון עם ג'יי קיי רולינג וסטיב קלובס
1 2  ריאיון עם רולינג ברדיו NPR‏, 20 באוקטובר 1999
↑  מידע באתר הרשמי של ווטסון
↑  "When Danny met Harry", הטיימס, 3 בנובמבר 2001
↑  כתבה(הקישור אינו פעיל, 18.1.2021) באתר Buzzle.com
↑  כתבה באתר IGN
1 2  כתבה(הקישור אינו פעיל, 18.1.2021) באתר המגזין Parade
↑  מידע באתר לקסיקון הארי פוטר
↑  ריאיון עם רולינג לרגל יציאת המהדורה ההולנדית של הספר השביעי באתר הקלחת הרותחת
↑  ריאיון(הקישור אינו פעיל, 18.1.2021) באתר טיים פאסיפיק
↑  ריאיון חג המולד עם רולינג ב-BBC,‏ 28 בדצמבר 2001
↑  הארי פוטר והאסיר מאזקבאן, פרק 16 "נבואת הפרופסור טרלוני"
↑  ערב קריאה עם רולינג ברדיו סיטי מיוזיק הול שבניו יורק, 1 באוגוסט 2006
↑  ריאיון של רולינג לשירות הידיעות הדרום מערבי, 8 ביולי 2000
↑  הארי פוטר ומסדר עוף-החול, פרק 27: "המורה המחליף, ומי שהדליף", עמ' 623
↑  צ'אט עם רולינג באמריקה אונליין, 19 באוקטובר 2000
↑  הארי פוטר ואוצרות המוות, פרק 13: "הוועדה לרישום בני מוגלגים", עמ' 243
↑  מידע על שרביטים בספרי הארי פוטר באתר הרשמי של רולינג
↑  עונה 29, פרק 18
↑  מידע באתר ה-BBC‏
↑  מידע באתר tv.com
↑  מידע באתר הקלחת הרותחת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007319672805171  GND: 1029449120  LCCN: no2017030668  VIAF: 284148995974859751169   WorldCat (עם VIAF): 284148995974859751169 
הרמיוני רוקחת את שיקוי הפולימיצי (הסרט השני)
הרמיוני רוקדת בנשף חג המולד עם ויקטור קרום (הסרט הרביעי)
הרמיוני בשיעור שיקויים עם הוראס סלגהורן (הסרט השישי)
מרצ'נדייז של הארי פוטר המיועד למעריצים, קשיות שתייה שלו לצד חבריו רון ויזלי והרמיוני גריינג'ר ויריבו דראקו מאלפוי
נתן צבי פינקל

ערך זה עוסק ברב נתן צבי פינקל, "הסבא מסלובודקה". אם התכוונתם לראש ישיבת מיר, הרב נתן צבי פינקל, ראו .
| --- | --- |
רבי נתן צבי פינקל מסלובודקה
רבי נתן צבי פינקל מסלובודקה
 לידה:  1849 תר"ט ראסייני, ליטא 
 פטירה:  1 בפברואר 1927 (בגיל 78 בערך) כ"ט בשבט תרפ"ז ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, ברית המועצות 
 השכלה:  תלמוד תורה (קלם) 
 מקום פעילות:  ליטא וארץ ישראל
 תקופת הפעילות:  ?–1927 
 השתייכות:  חרדים ליטאים, תנועת המוסר 
 תחומי עיסוק:  מוסר, חינוך
 רבותיו:  רבי שמחה זיסל זיו, ה"סבא מקלם"
 תלמידיו:  הרב משה מרדכי אפשטיין, הרב יחיאל יעקב וינברג, הרב איסר זלמן מלצר, הרב אהרון קוטלר, הרב שך, הרב יעקב קמינצקי ועוד
 
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבת ישיבת "כנסת ישראל" סלובודקה
 
"הסבא מסלובודקה" בישיבת חברון בעיר חברון
"הסבא מסלובודקה" מוקף בתלמידיו בעיר חברון
רבי נתן צבי פינקל (מכונה גם: "הסבא מסלובודקה" וביידיש: דער אלטער; תר"ט, 1849 - כ"ט בשבט תרפ"ז, 1 בפברואר 1927) היה מייסד ישיבת כנסת ישראל בסלובודקה, מראשי תנועת המוסר במזרח אירופה, אחד החשובים שבהוגי הדעות שלה, אבי אסכולת סלובודקה בתנועת המוסר, ומגדולי ראשי הישיבות בליטא ובארץ ישראל בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20.
קורות חיים

נולד למשה ומרים בעיר ראסיין בליטא בשנת תר"ט. בגיל צעיר מאוד התייתם מהוריו, וגדל בבית דודו בווילנה. הוא נישא לגיטל וולפרט, נכדתו של רבי אליעזר גוטמן, רב העיר קלם.
בשנים הראשונות לאחר נישואיו היה סמוך על שולחן חותנו. לעיתים היה יוצא לדרוש בעיירות הסביבה. כשהגיע לעיר מולדתו ראסיין התרשם ממנו רב העיר, רבי אלכסנדר משה לפידות, שהיה מקורב לתנועת המוסר ומסר לו מכתב לרבי שמחה זיסל זיו, "הסבא מקלם", ובו ביקש מרבי שמחה לשים את עינו על הצעיר. נתן צבי, שלא ידע מתוכן המכתב, מסרו לרבי שמחה זיסל שהחל לקרבו, ורבי נתן צבי החל ללמוד אצלו. בקלם התפרסם כושר ההשפעה שלו על הסובבים, ובהשפעתו הצטרפו רבים לשורות תנועת המוסר.
עלייתו לארץ ישראל

בשנת תרפ"ד (1924) עמדה ישיבת סלובודקה בפני סכנת סגירה: החוק הליטאי קבע כי כל ישיבה שלא תלמד לימודי חול כלליים לא תוכר על ידי השלטונות, ותלמידיה יגויסו לצבא. בעוד ישיבות אחרות קיבלו את החוק החדש, סירב לכך הרב פינקל בתוקף, ולאחר שחלק מתלמידי הישיבה קיבלו צווי גיוס גמלה בלבו ההחלטה להעביר את הישיבה לארץ ישראל.
במהלך תרפ"ה-תרפ"ו (1924-1925) עלו מרבית תלמידי סלובודקה ורבני הישיבה לארץ, ובראשם הרב פינקל. הישיבה השתקעה בעיר חברון, בה שכנה עד לפרעות תרפ"ט (1929). גם בסלובודקה המשיכה להתקיים הישיבה במתכונת מצומצמת יותר כשהמשגיח, הרב אברהם גרודזינסקי, גם עומד בראשותה מתרפ"ז.
למרות זקנותו המופלגת וחולשתו, השקיע ה"סבא" בישיבה בחברון את כל מרצו. זמן קצר לאחר העלייה נפטר בפתאומיות בנו רבי משה ובתחילת תרפ"ז (סוף 1926) עבר להתגורר בתל אביב, בשל האקלים הקר בחברון שהזיק לבריאותו. בריאותו הדרדרה, וה"סבא מסלובודקה" נפטר בכ"ט בשבט תרפ"ז (1927) בירושלים. לאחר הלוויה המונית נטמן בהר הזיתים בחלקת הנביאים לצד בנו משה (ראו להלן) שנפטר כשנה לפניו.
על שמו קרויה ישיבת תפארת צבי בירושלים.
שיטתו המוסרית והחינוכית

שיטתו של הרב נתן צבי ושל סלובודקה יונקת ברוחה מבית מדרשה של קלם, אך התייחדה ממנה במספר דברים. בקלם נהגו להציב בפני החניך את שפלותו ואפסותו כלפי הבורא, אולם הסבא סבר כי האדם הוא נזר הבריאה, ועל כן יש להדגיש את חשיבותו של האדם שנבחר לשרת ולעשות את רצון הבורא. לדעת הסבא, באפשרות האדם להתרומם למדרגת אדם הראשון לפני שחטא. שיטה זו זכתה לפרסום רב ונקראה בשם "גדלות האדם". בסלובודקה גרסו כי האדם הוא היצור הנעלה ביותר בתבל שנבחר לעשות את רצון בוראו, ולכן עליו להתנהג כאדם השוהה לפני המלך. בסלובודקה הקפידו מאוד על לבוש מודרני ומוקפד, ותלמידי הישיבה התפרסמו בכך שנהגו להופיע כשהם מגולחים ולבושים בחליפות בהירות, כובעי קש, ומקלות הליכה, בדומה ללבוש הסטודנטים בתקופה ההיא. בעקבות הדגשת "גדלות האדם", הסבא סבר כי מראשית חינוכו של התלמיד יש להציב בפניו את השאיפות העליונות והמקסימליות ביותר, ורק כאשר רואה התלמיד לפניו את פסגת השאיפות יש בו את המוטיבציה להגיע אליהן. זאת לעומת אסכולת קלם, אשר גרסה שיש צורך בחינוך הדרגתי וממושך.
בעוד קלם התייחדה בחינוך הקפדני ובמשמעת החמורה שלה, בסלובודקה גרסו אווירה נינוחה יותר של משמעת והדגישו את הטיפוח המתמיד של ההכרה השכלית והנפשית. בימיה של סלובודקה פעלה תנועת המוסר בליטא בשני ראשים מקבילים: שיטת סלובודקה ושיטת נובהרדוק. בנובהרדוק פעלו בשיטות קיצוניות לדיכוי המידות הרעות ולטיפוחן של המידות הטובות, אך בסלובודקה שללו גישה זו בתוקף, ודגלו בטיפוח המידות האנושיות באמצעות העמקת ההכרה האנושית.
בניגוד לקלם ולנובהרדוק, בהם נהגו התלמידים באמצעיים מעשיים רבים לצורך תיקון המידות, רבי נתן צבי סבר שעיקר חינוך האדם הוא מן הפנים אל החוץ, ויש לשים לב בעיקר למחשבותיו ותפיסתו של האדם. מתוך נקודה זו, העניק הסבא חשיבות לכוונות ולמחשבות הנלוות אל המעשה, ולהבנה שכלית של רעיונות המוסר.
אור הצפון

הגותו ושיחותיו הודפסו בספרו אור הצפון, שהודפס לראשונה בקובנא בשנת ה'תרפ"ח, 1928, על ידי תלמידיו הרב יצחק אייזיק שר והרב אברהם גרודזינסקי. ספרו על התורה באותו שם הודפס בשני חלקים בירושלים, בשנים ה'תשי"ט וה'תשל"ט.
מתלמידיו

ה"סבא מסלובודקה" העמיד אלפי תלמידים, שרבים מהם כיהנו במשרות רבניות חשובות ברחבי העולם. בהם:
חתנו רבי יצחק אייזיק שר, ראש ישיבת סלובודקה
רבי יחזקאל סרנא, ראש ישיבת חברון
רבי מאיר חדש, משגיח בישיבת חברון
רבי יחזקאל לוינשטיין
רבי אלעזר מנחם מן שך, ראש ישיבת פוניבז' ומנהיג הציבור הליטאי בסוף המאה ה-20
רבי יחיאל יעקב וינברג, בעל שו"ת "שרידי אש"
רבי אהרן קוטלר
רבי איסר זלמן מלצר
רבי יהודה לייב חסמן
רבי יעקב יצחק רודרמן
רבי יעקב קמינצקי
רבי נפתלי טרופ
רבי ירוחם ליבוביץ
רבי אברהם גרודזינסקי
רבי אברהם אליהו קפלן
רבי צבי הירש קופשיץ
ראו גם

תנועת המוסר
רבי ישראל מסלנט
ישיבת חברון
לקריאה נוספת

הרב ד' כ"ץ, תנועת המוסר, ירושלים תשכ"ז, כרך ג'.
שלמה טיקוצינסקי, למדנות מוסר ואליטיזם: ישיבת סלובודקה מליטא לארץ ישראל, הוצאת מרכז זלמן שזר, ירושלים 2016.
הערות שוליים

↑  'הלווייתו של הגאון פינקל ז"ל ראש ישיבת סלובודקה בחברון', דואר היום, 2 בפברואר 1927, עמ' 4.
↑  הרב דב כ"ץ, תנועת המוסר חלק ג, פרק ט
↑  10 עובדות שלא ידעתם על הסבא מסלבודקה, הרב נתן צבי פינקל זצ"ל, באתר www.hidabroot.org, ‏2023-02-19
↑  הרב דב כ"ץ, תנועת המוסר חלק ג, פרק כ
↑  תנועת המוסר מאת הרב דב כץ כרך ג' עמ' 294
| תנועת המוסר |
| --- | --- | --- |
| אישים | יוסף זונדל מסלנט • ישראל מסלנט • יצחק בלאזר • נפתלי אמסטרדם • אברהם שינקר • הסבא מקלם • הסבא מסלבודקה • הסבא מנובהרדוק • אליעזר גורדון • ירוחם ליבוביץ • יצחק אייזיק שר • אליהו לופיאן  • אברהם אליהו קפלן • יחזקאל לוינשטיין • אליהו דסלר |  |
| ישיבות | ישיבת סלבודקה • תלמוד תורה (קלם) • ישיבת נובהרדוק |  |
| ערכים נוספים | גדלות האדם • תנועת המוסר (ספר) • משגיח |  |
| רבני ישיבת חברון כנסת ישראל |
| --- | --- | --- |
| ראשי הישיבה בהווה | הרב דוד כהן • הרב שלמה כץ • הרב משה מרדכי פרבשטין • הרב יוסף חברוני |  |
| משגיחים בהווה | הרב חיים יצחק קפלן |  |
| ראשי ישיבה שנפטרו | הרב משה מרדכי אפשטיין • הרב יחזקאל סרנא • הרב משה חברוני • הרב אהרן כהן • הרב שמחה זיסל ברוידא • הרב אברהם פרבשטין |  |
| משגיחים שנפטרו | הרב נתן צבי פינקל (הסבא מסלבודקא) • הרב יהודה לייב חסמן • הרב אברהם נח פאלי • הרב מאיר חדש • הרב צבי הירש פאלי • הרב אברהם סלומון |  |
| רבנים בולטים בישיבה שנפטרו | הרב אהרן יפה'ן • הרב משה פינקל  • הרב נחמן טוקר |  |
| רבנים שעזבו | הרב ברוך מרדכי אזרחי • הרב הלל זקס • הרב חיים סרנא • הרב רפאל שמואלביץ • הרב שלמה פאליי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297802605171  ISNI: 0000 0000 7330 3230  LCCN: nr96037805  VIAF: 39278972   WorldCat (עם VIAF): 39278972
חלוקה מנהלית של בלארוס

חלוקת בלארוס למחוזות
חלוקת בלארוס למחוזות משנה
בלארוס מחולקת מבחינה מנהלית, מעל רמת היישוב הבודד, למחוזות, רמת החלוקה המנהלית הראשונה, ולמחוזות משנה (ראיוני). היישובים הבודדים מחולקים ל-102 ערים ו-108 יישובים.
חלוקת המחוזות מקורה עוד בימי הדוכסות הגדולה של ליטא, וגבולותיהם שימשו בקירוב כגבולות הגוברניות בשטחי בלארוס תחת האימפריה הרוסית.
מחוזות המשנה הוגדרו ברובם בשנות ה-60 של המאה ה-20 בתקופת ברית המועצות, ומעמדה המנהלי המיוחד של העיר מינסק ניתן לה ב-1993.
מחוזות בלארוס

ברמת החלוקה המנהלית הראשונה מחולקת בלארוס לשישה מחוזות. במקביל למחוזות ישנה בבלארוס גם עיר אחת בעלת מעמד מיוחד כשל מחוז, הבירה מינסק.
מחוזות משנה של בלארוס

ברמת החלוקה המנהלית השנייה מחולקת בלארוס ל-118 מחוזות משנה, בשמם המקובל בבלארוס, ראיון.
וילי דובה

| --- | --- |

 לידה:  2 בינואר 1944 (בת 81) האג, הולנד 
 מדינה:  הולנד הולנד
 מקצוע:  מנחת טלוויזיה
 מעסיק:  TROS 
 
וִילִי דוֹבֶּה (בהולנדית: Willy Dobbe; נולדה ב-2 בינואר 1944) היא מנחת טלוויזיה הולנדית.
ביוגרפיה

דובה נולדה בהאג והיא בוגרת לימודים בקוסמטיקה וטיפוח היופי.
בשנת 1967 הצטרפה כמגישה לצוות ערוץ "Willy Dobbe" השייך לרשת הטלוויזיה הציבורית של הולנד.
ב-1970 נענתה להצעה להנחיית אירוויזיון 1970 שנערך באמסטרדם.
בשנים שלאחר מכן ב-1971 ו-1972 הנחתה את תחרות השירים הלאומית הבוחרת את נציגיי הולנד באירוויזיון.
ב-1972 עברה לעבוד בערוץ הטלוויזיה "TROS", היא הגישה תוכניות ואירועים בטלוויזיה ובין היתר הנחתה ב-1982 ערב התרמה למען הקרן העולמית לשימור חיות הבר בו נכחו גם בני משפחת המלוכה ההולנדית.
ב-1997 נקרא על שמה "פארק וילי דובה" השוכן במחוז אוברייסל.
הערות שוליים

↑  Eurovision-fr.net - Histoire Eurovision 1970, www.eurovision-fr.net
↑  וילי דובה מאושרת מהפארק שלה (בהולנדית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0003 9710 1088  NTA: 07262583X  VIAF: 292159332   WorldCat (עם VIAF): 292159332
ח.ר.ק.ו.ת

ח.ר.ק.ו.ת הוא אלבום הסולו הראשון של הראפר פלד, אחרי התפרקות ההרכב שבו היה חבר עם אורטגה.
האלבום הוא אלבומו הרביעי של פלד לאחר האלבומים "מתוך הזוהמה" שיצא כחלק מהלהקה "פי.אר. טרופרז" ו"ממשיכים לבעוט" ו"משלוח מיוחד" שיצאו כחלק מהצמד "פלד ואורטגה". האלבום, שיצא בשנת 2012, מביע את אהבתו ל"חרקות", לרכיבה ול"דאווינים". באלבום 11 שירים. השיר "באסים בבגאז'" מהאלבום הוא אחד המצליחים ביותר של פלד, וקיבל למעלה ממיליון צפיות באתר YouTube. להיט גדול נוסף הוא השיר "ח.ר.ק.ו.ת". השיר "לא טוב" נכנס לפלייליסט של גלגלצ.
האלבום הופק ומוקסס על ידי אורי שוחט ומיכאל כהן מהצמד כהן@מושון. באלבום פלד מארח את יוסי פיין ("נערה מדליקה", "לא טוב"), את אסתר רדא ("מלודי","עיניים אליי"), ואת מוקי ("עיניים אליי"). את הסקראצ'ים לאלבום ביצע DJ Mesh.
הוא זכה לביקורות טובות. ברשימת "11 האלבומים הטובים של תשע"ג" באתר "וואלה! NEWS" מיקם נדב מנוחין את האלבום במקום השישי. בנימוקיו לבחירה כתב כי ""ח.ר.ק.ו.ת" הוא מתצוגות התכלית המעולות של תשע"ג". בבלוג "MadManFMblog" בחר הראפר TOB (תום גוטמן) באלבום לאלבום השנה של ההיפ הופ לשנת תשע"ג.
שירי האלבום

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | כסף ותהילה  | 4:20 |
| 2. | תן להם בראש  | 3:21 |
| 3. | נערה מדליקה  | 3:16 |
| 4. | כף כף  | 2:50 |
| 5. | באסים בבגאז'  | 4:13 |
| 6. | הוא זכאי  | 4:16 |
| 7. | לא יודע כמה  | 3:20 |
| 8. | חרקות  | 3:27 |
| 9. | לא טוב  | 3:10 |
| 10. | מלודי  | 3:33 |
| 11. | עיניים אליי  | 5:29 |
| משך כולל: | משך כולל: | 41:21 |
הערות שוליים

↑  נדב מנוחין‏, נבחרי וואלה! תרבות במוזיקה הישראלית של תשע"ג, באתר וואלה, 4 בספטמבר 2013
↑  פוסט אורח: TOB מסכם שנה בהיפ הופ הישראלי, בבלוג "MadManFMblog", ספטמבר 5, 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 0a91c218-bd2a-4fcc-a390-94d0fc0a9334
ג'ונייד אל-בגדאדי

| --- | --- |

ג'ונייד מרצה בנוכחות א-סקטי, מזמין נוער נוצרי לקבל עליהם את האסלאם. ציור מאת ג'אמי (אנ')
 לידה:  830 בגדאד, בית עבאס 
 פטירה:  909 (בגיל 79 בערך) בגדאד, בית עבאס 
 מדינה:  בית עבאס 
 מקום קבורה:  מסגד השייח' ג'ונייד אל-בגדאדי 
 מקום מגורים:  בגדאד 
 השקפה דתית:  אסלאם סוני 
 
ג'ונייד אל-בגדאדי (בערבית: الجنيد البغدادي; נולד בין השנים: 827-822, מת בין השנים: 910-908; 298-215 בלוח המוסלמי) היה מיסטיקן ממוצא פרסי  ואחד המפורסמים מבין ראשוני הפילוסופים ואנשי הדת הסופיים. אף על פי שלא כתב הרבה, תורתו, מכתביו ושיחותיו השפיעו על תלמידים רבים, הוא מצוטט תדיר על ידי סופרים מאוחרים יותר, נחשב כדמות מרכזית בתאולוגיה הסופית והוא מופיע כאחד הנדבכים בשושלת הרוחנית של מסדרים סופיים רבים.
ג'ונייד נולד, חי, לימד ונפטר בבגדאד וזכה בחייו להערכה רבה ובפי תלמידיו וחסידיו הוא נקרא "אדון העדה" (سيد الطائفة).
שמו המלא

שמו המלא היה אבו אל-קאסם אל-ג'ונייד בן מוחמד בן אל-ג'ונייד אל נהאוואנדי אל־בגדאדי אל-ג'זאז אל-קווארירי (בערבית: أبو القاسم الجنيد بن محمد بن الجنيد النهاوندي البغدادي الخزَّاز القواريري). השמות האחרונים של שמו נהאוואנדי - כי מקור המשפחה מהעיר נהאוונד שבפרס, אל־בגדאדי - מקום חייו, אל־ג'זאז - בני משפחתו עסקו בייצור כלי זכוכית (ובין היתר:) אל-קווארירי - בקבוקים.
התקופה

אל-ג'ונייד חי בבגדד, במאה התשיעית כשהעיר הייתה בירת הח'ליפות העבאסית ואחד המרכזים החשובים של תור הזהב האסלאמי. בבגדד תורגמו לערבית כתבים יווניים, פרסיים ואחרים והמלומדים המוסלמים נחשפו לפילוסופיה היוונית. השיטה של "חקירה רציונלית" השפיעה על התאולוגיה המוסלמית ובכלל זה על חקירת נושא המונותאיזם, מהות האל, אחדותו, והאפשרות להכירו.