stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לינוי אשרם
לאחר הפרישה מתחרות

במרץ 2022 הודיעה אשרם על פרישתה מתחרויות. ב-4 באפריל 2022 הכריזה על הפרישה באופן רשמי במסיבת עיתונאים, וכן על הצטרפותה לצוות האימון בנבחרות ישראל.
באותה שנה השתתפה בפסטיגל ובקמפיין פרסום של המכללה האקדמית בוינגייט. בשנת 2023 השתתפה בעונה השלישית של תוכנית המציאות "הזמר במסכה" בתור הארטישוק, והשתתפה במופע פסטיגל על פסטיגל. ביוני 2023 זכתה אשרם בפרס "שער שוויון" לספורטאים פעילים המעורבים בחברה. בשנת 2024 השתתפה בעונה השלישית של התוכנית "רוקדים עם כוכבים" ששודרה בקשת 12, שבה הגיעה למקום השלישי. באותה שנה פתחה לינוי אשרם בית ספר עצמאי ללימוד התעמלות אומנותית הנמצא בניהולה. בית הספר ממוקם בראשון לציון במרכז הקהילתי "רקפות".
מדליות בסבב הגביע העולמי

| השנה | סבב   (דירוג עולמי) | תחרות | קרב-רב | חישוק | כדור | אלות | סרט |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | גביע עולמי   (מקום 13) | טשקנט אוזבקיסטן   (13–15 באפריל) |  |  |  |  |  |
| 2017 | גביע עולמי   (מקום 8) | טשקנט אוזבקיסטן   (21–23 באפריל) |  |  |  |  |  |
| 2017 | סופיה בולגריה   (5–7 במאי) |  |  |  |  |  |  |
| 2017 | גביע האתגר העולמי   (מקום 19) | קאזאן רוסיה   (11–13 באוגוסט) |  |  |  |  |  |
| 2018 | גביע עולמי   (מקום 1) | סופיה בולגריה   (30 במרץ - 1 באפריל) |  |  |  |  |  |
| 2018 | פזארו איטליה   (13–15 באפריל) |  |  |  |  |  |  |
| 2018 | טשקנט אוזבקיסטן   (20–22 באפריל) |  |  |  |  |  |  |
| 2018 | גביע האתגר העולמי   (מקום 2) | גוודלחרה ספרד   (4–6 במאי) |  |  |  |  |  |
| 2018 | מינסק בלארוס   (17–19 באוגוסט) |  |  |  |  |  |  |
| 2018 | קאזאן רוסיה   (24–26 באוגוסט) |  |  |  |  |  |  |
| 2019 | גביע עולמי   (מקום 7) | סופיה בולגריה   (12–14 באפריל) |  |  |  |  |  |
| 2019 | באקו אזרבייג'ן   (26–28 באפריל) |  |  |  |  |  |  |
| 2019 | גביע האתגר העולמי   (מקום 5) | מינסק בלארוס   (16–18 באוגוסט) |  |  |  |  |  |
| 2019 | קלוז'-נאפוקה רומניה   (23–25 באוגוסט) |  |  |  |  |  |  |
| סך הכל | סך הכל | סך הכל | 11 | 10 | 10 | 9 | 7 |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
סך הכל: 
| 47 (11) | 13 (3) | 16 (2) | 18 (6) |
בסוגריים, מספר המדליות בקרב רב.
פרסים והוקרה

דצמבר 2017 ספורטאית השנה מטעם הוועד האולימפי
דצמבר 2018 אשת השנה של "גלובס"
אשת השנה מטעם השבועון "מקור ראשון"
2018 ספורטאית השנה מטעם "מרכז הפועל"
נובמבר 2021, ספורטאית השנה מטעם הוועד האולימפי
בינואר 2022, העניקה הפסלת רחל וייצר לאשרם פסלון כהוקרה על הישגיה, שיוצב בסמוך לאוהל ההתעמלות האמנותית במכון וינגייט
לאחר אולימפיאדת טוקיו קבלה מענקים כספיים מעיריית ראשון לציון וארגוני ספורט
Nuevayol

"Nuevayol" (נכתב: "NUEVAYoL", מבוטא "Nueva York"; ובעברית: "ניו יורק") הוא שיר של הראפר הפוארטוריקוני באד באני. השיר יצא ב-5 בינואר 2025, כשיר הפותח של אלבום האולפן השישי שלו Debí Tirar Más Fotos. השיר הוגש לרדיו האמריקאי בשבוע שמתחיל ב-13 בינואר 2025 כסינגל הרביעי של האלבום.
רקע והוצאה

כחלק מהקידום לאלבום שינה באד באני את שמות האלבומים לקואורדינטות גאוגרפיות, הנקודה 40°42'48.4"N 73º57'32.03"W הובילה ל-Grand St, בברוקלין, ניו יורק, בנקודה עצמה נמצא דגל פוארטו ריקו מאחורי גדר.
ולבסוף, ב-3 בינואר 2025, כאשר נחשפה רשימת הרצועות של האלבום, השיר "Nuevayol" נחשף ונכלל כרצועה הפותחת את האלבום.
במהלך ראיון וידאו בלעדי עם הניו יורק טיימס הצהיר באד באני כי השיר היה אחד השירים הראשונים שנכתבו לאלבום, ואף ציין כי השיר וסגנונו מייצגים את החשיבות התרבותית וההיסטוריות של ה"נויוריקאנס (אנ')" (הפורטוריקנים שהיגרו מפוארטו ריקו לניו יורק). הוא גם הסביר את מיקומו כשיר הפותח, בשל היותה של העיר ניו יורק כנקודת המפגש של "כל הקהילה הלטינית באמריקה".
הלחנה

"Nuevayol" הוא שיר דמבואו (אנ') בדומה לשירו של באד באני מ-2022 "Tití Me Preguntó".  כמו כן, בתחילת השיר, הוא מתחיל בדגימה של "Un Verano en Nueva York" מאת אנדי מונטנייס (אנ') ו-El Gran Combo de Puerto Rico (אנ').
השורה "The best in the world Number one, the best in the world, ¿okey? ¡Puerto Rico!" נלקחה מראיון לאחר הקרב בין אוסקר דה לה הויה (אנ') לפליקס טרינידד (אנ').
במילותיו, "Nuevayol" משקף את החזון של הראפר לגבי המאבק על זהות פורטו-ריקנית. באמצעות מילות השיר הוא מביע את חוסר שביעות רצונו מהמודרניזציה המאיימת על האותנטיות של מולדתו.
קליפ ויזואלי

הקליפ הוויזואלי פורסם יחד עם כל שאר הקליפים של האלבום ב-5 בינואר 2025. הקליפ מספר את סיפורו של דגל הפוארטוריקני (1895–1952).
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 5 |  |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 25 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 3 |  |
|  אירלנד | IRMA | 67 |  |
|  אל סלוודור | מוניטור לטינו | 1 |  |
|  אמריקה הלטינית | מוניטור לטינו | 6 |  |
|  אסטוניה | טופ-היט | 63 |  |
|  אקוודור | מוניטור לטינו | 1 |  |
|  אקוודור | בילבורד | 3 |  |
|  ארגנטינה | ארגנטינה הוט 100 | 9 |  |
|  ארגנטינה | CAPIF | 8 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 8 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הלטיניים | 1 |  |
|  בוליביה | בילבורד | 3 |  |
|  גואטמלה | מוניטור לטינו | 9 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 38 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 26 |  |
|  הונדורס | מוניטור לטינו | 3 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 58 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעדי הסינגלים והאלבומים העצמאיים הבריטיים | 17 |  |
|  הרפובליקה הדומיניקנית | מוניטור לטינו | 1 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 24 |  |
|  ונצואלה | מוניטור לטינו | 1 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 4 |  |
|  לוקסמבורג | בילבורד | 4 |  |
|  ליטא | AGATA | 56 |  |
|  מקסיקו | בילבורד | 9 |  |
|  ניו זילנד | RMNZ | 10 |  |
|  ניקרגואה | מוניטור לטינו | 2 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 2 |  |
|  פולין | Polish music charts | 52 |  |
|  פורטוגל | AFP | 4 |  |
|  פנמה | מוניטור לטינו | 1 |  |
|  פנמה | PRODUCE | 8 |  |
|  פרגוואי | מוניטור לטינו | 3 |  |
|  פרו | מוניטור לטינו | 1 |  |
|  צ'ילה | בילבורד | 5 |  |
|  צרפת | SNEP | 9 |  |
|  קולומביה | בילבורד | 3 |  |
|  קולומביה | מוניטור לטינו | 15 |  |
|  קוסטה ריקה | מוניטור לטינו | 5 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 27 |  |
|  רומניה | טופ-היט | 40 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 69 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 3 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ספרד (PROMUSICAE) | פלטינה | 60,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 60,000 |
אחרי מותי

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  חיים נחמן ביאליק 
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  פואמה 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1904 
 
חיים נחמן ביאליק
אַחֲרֵי מוֹתִי הוא שיר מאת המשורר חיים נחמן ביאליק. השיר הודפס לראשונה בעיתון "הצופה" הוורשאי בפברואר 1904 (תרס"ד). בפרסום המקורי הייתה ההקדשה "לזכר פ." ביאליק עצמו שינה את ההקדשה כאשר כינס את שיריו בשנת 1908, למילים: "לזכר N". הסברה המקובלת היא שבגרסה הראשונה התכוון ביאליק לסופר מרדכי זאב פיארברג, שנפטר 5 שנים קודם לכן, ואילו בשנייה התמקד בגיבורו של פיארברג בסיפורו הידוע "לאן", נחמן, שהוא גם אחד משמותיו הפרטיים של חיים נחמן ביאליק.
מילות השיר

| --- | --- |
אַחֲרֵי מוֹתִי סִפְדוּ כָּכָה לִי:  "הָיָה אִישׁ – וּרְאוּ: אֵינֶנּוּ עוֹד;  קֹדֶם זְמַנּוֹ מֵת הָאִישׁ הַזֶּה,  וְשִׁירַת חַיָּיו בְּאֶמְצַע נִפְסְקָה;  וְצַר! עוֹד מִזְמוֹר אֶחָד הָיָה-לּוֹ –  וְהִנֵּה אָבַד הַמִּזְמוֹר לָעַד,  אָבַד לָעַד!    וְצַר מְאֹד! הֵן כִּנּוֹר הָיָה-לּוֹ –  נֶפֶשׁ חַיָּה וּמְמַלְּלָה,  וְהַמְשׁוֹרֵר מִדֵּי דַבְּרוֹ בוֹ  אֶת-כָּל-רָזֵי לִבּוֹ הִגִּיד לוֹ,  וְכָל-הַנִּימִין יָדוֹ דוֹבְבָה,  אַךְ רָז אֶחָד בְּקִרְבּוֹ הִכְחִיד,  סְחוֹר סְחוֹר לוֹ אֶצְבְּעוֹתָיו פִּזְּזוּ,  נִימָה אַחַת אִלְּמָה נִשְׁאֲרָה,  אִלְּמָה נִשְׁאֲרָה עַד-הַיּוֹם!   : וְצַר מְאֹד, מְאֹד!  כָּל-יָמֶיהָ זָעָה נִימָה זוֹ,  דּוּמָם זָעָה, דּוּמָם רָעֲדָה,  אֶל-מִזְמוֹרָהּ, דּוֹדָהּ גּוֹאֲלָהּ,  כָּמְהָה, צָמְאָה, עָגְמָה, נִכְסְפָה,  כַּאֲשֶׁר יֶעְגַּם לֵב לַמְזֻמָּן לוֹ;  וְאִם-הִתְמַהְמַהּ – בְּכָל-יוֹם חִכְּתָה-לּוֹ  וּבִנְהִימָה טְמִירָה שִׁוְּעָה-לּוֹ –  וְהוּא הִתְמַהְמַהּ אַף לֹא-בָא,  אַף לֹא-בָא!    וְגָדוֹל מְאֹד, מְאֹד הַכְּאֵב!  הָ יָ ה אִישׁ – וּרְאוּ: אֵ י נֶ נּ וּ עוֹד,  וְשִׁירַת חַיָּיו בְּאֶמְצַע נִפְסְקָה;  עוֹד שִׁיר מִזְמוֹר אֶחָד הָיָה-לּוֹ,  וְהִנֵּה אָבַד הַמִּזְמוֹר לָעַד,  אָבַד לָעַד!"
על השיר > הרקע לכתיבת השיר

ניתן לפרש את השיר כהספד כואב על משורר שנפטר בדמי ימיו בטרם מיצה את כוח היצירה שלו. אך ניתן גם לקרוא את השיר כמעין הספד על השירה האישית של המשורר, שהציפייה לאותו הסוד הטמון ביצירתו, ואותו שמר לעצמו, נותרה ציפיית שווא. במילים אחרות, אין לדעת אם אכן הספיד ביאליק את מותו של פיארברג הצעיר, שנפטר בטרם עת, לאחר שכתב יצירה אחת משמעותית ("לאן"), או שהוא מבכה את סוד היצירה שלו עצמו, שכביכול אינו מצליח, או אינו רוצה, לחשוף אותו עד תום בפני הקוראים.
פישל לחובר השווה בין "אחרי מותי" לבין שיר אחר ביידיש, "כוואָלט געווען אַ בעלן ויסען, וי ועט זיין מיין טויט" [מתחשק לי לדעת איך יהיה מותי], שכתב המשורר באותו החודש, שגם בו הוא מהרהר באפשרויות מותו. לחובר מציין שגם י.ל. פרץ הרבה לעסוק בנושא המוות, ולכן אין הוא מגיע לכלל מסקנה סופית לגבי הרקע לכתיבת השיר. גם משה אונגרפלד מתייחס לשיר היידי: "באותו חורף שבו פרסם ביאליק את השיר 'אחרי מותי', לזכר פיארברג, פרסם ב"די יודישע ביבליאטעק" של פרץ - בפברואר, 1904 - את שיר המוות השני באידית".
כך או כך, בהיות ביאליק בין 32 בעת פרסום השיר, מתקשה הקורא לקבל את השיר ממשורר צעיר שמתכנן את ההספד שלו עצמו.
על השיר > מבנה השיר

השיר המחורז כולל ארבעה בתים. המשורר, הדובר בגוף ראשון יחיד, מתאר את מורכבותם של חיי היצירה ושואל כיצד יוצגו יצירתו ודמותו בזיכרון הקיבוצי. השאלה כרוכה בתיאור ארספואטי - המשורר מתאר את לבטי היצירה ואת החוויות הכרוכות בה; תוך כדי השאלה ניתנות מעין הנחיות להספד שיאמר לאחר מותו והצעה לכתיבת אפיטף על מצבת קברו. השיר, הרצוף במבעי הצער על אובדן העצמי העתיד להתרחש ועל המוות הצפוי, נכתב על ידי המשורר בהיותו בן שלושים ואחת שנים. ויש הסוברים שחיברו בעת הלך רוח קשה. מבעי הצער העצמי, הנאמרים בשיר כביכול בשם הסופדים, מתחזקים מבית לבית: בבית הראשון: „וְצַר!”, בבית השני: „וְצַר מְאֹד!”, בבית השלישי: „וְצַר מְאֹד, מְאֹד!”, בבית הרביעי: „וְגָדוֹל מְאֹד, מְאֹד הַכְּאֵב!”. עם הצער העצמי ומתוך האמירה האישית, עולה הצעה כוללת להבנת מושגים הקשורים להבנת מהות החיים ובמיוחד של חיי יצירה ולצדם הצעות לניהול חוויות האובדן, המוות והאבלות.
הבית הראשון מתווה את תהליכי האבלות והבניית הזיכרון הנכונים על פי המשורר. האחד הכרה באובדן ובמוות והיישרת מבט אליהם: „הָיָה אִישׁ – וּרְאוּ: אֵינֶנּוּ עוֹד;”. השני: ההרגשה שבכל קץ החיים ישנה החמצה; וכי כביכול המוות הקדים לבוא לפני הזמן הראוי: „קֹדֶם זְמַנּוֹ מֵת הָאִישׁ הַזֶּה, וְשִׁירַת חַיָּיו בְּאֶמְצַע נִפְסְקָה;”, ומפרט את הכאב ואת הסיבה לו: וְצַר! עוֹד מִזְמוֹר אֶחָד הָיָה-לּוֹ; כלומר, הצער העיקרי על אובדנו של האדם, כל אדם, הוא על מה שאפשר היה שיצור ונגרע בשל סיום חייו.
בבית השני מדגיש המשורר את יכולת היצירה ומשום כך האובדן המשמעותי של כל אדם באשר הוא; הנפש מדומה לכינור. קץ החיים מפסיק את המנגינה הייחודית, או במילות המשורר את „שירת חייו” של האדם, ומנגינות שהיו בדעתו לנגן יגרעו לעד מן היצירה האנושית.
בבית השלישי מתאר המשורר את ההחמצה של היצירה; היא מדומה לאישה שמתגעגעת אל אהובה, או לאומה שמחכה למשיח במילים: „וְאִם-הִתְמַהְמַהּ – בְּכָל-יוֹם חִכְּתָה-לּוֹ”, המשוחחות עם מילותיו של הרמב"ם בי"ג העיקרים.
בבית הרביעי חוזר המשורר על מילות הבית הראשון בהדגשה (על ידי פיזור האותיות), ומירכאות מצטטות את הנאמר לעיל המבטאות רצונו שמילותיו יתקבלו ויהפכו לחלק מן התודעה והמנהג.
ראו גם

אפיטף
צוואה
לקריאה נוספת

פנחס גינוסר, ״המלה האחת' שלחש ברדיצ'בסקי לביאליק". הדואר, שנה נ״ח, גל' י (י״ג בטבת תשל״ט, 12 בינואר 1979), עמ' 157–158 (על השפעת הרשימה ״המלה האחת״ לברדיצ'בסקי על השיר ״אחרי מותי״ לביאליק)
אבנר וישניצר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  קבוצת שילר
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב (2010) 
 מנחה לדוקטורט:  אהוד טולידאנו 
 
פרופסור אבנר וישניצר הוא חוקר, סופר מתרגם מרצה ופעיל חברתי ישראלי. ראש החוג להיסטוריה של המזרח התיכון ואפריקה באוניברסיטת תל אביב ומומחה בתרבות והחברה העות'מאנית. עומד יחד עם פרופ' און ברק בראש המעבדה להיסטוריה של משבר האקלים של בית הספר להיסטוריה באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה

בנו של רפי וישניצר. נולד וגדל בקיבוץ קבוצת שילר. שירת בסיירת מטכ״ל בין השנים 1994- 1998. סיים תואר ראשון ושני בלימודי היסטוריה באוניברסיטת תל אביב בהצטיינות יתרה (summa cum laude). בשנת 2010 סיים פוסט דוקטורט באוניברסיטת וושינטון. במהלך לימודיו זכה וישניצר במגוון פרסי הצטיינות ומלגות מחקר.
פרופסור וישניצר הוא פעיל לסיום הכיבוש אשר סירב בשנת 2003 לשרת במילואים ביהודה ושומרון וחבר בארגון “לוחמים לשלום”.
זוכה פרס IIE Victo J.Goldberg לשלום במזרח התיכון לשנת 2010 במשותף עם באסם ארמין
בשנת 2016 השתתף בסרט ״Disturbing the Peace״
ספרו ״סדר חדש״ נבחר לרשימה הקצרה של פרס ספיר בשנת 2024.
חיים אישיים

מתגורר עם משפחתו בירושלים.
ספרים

סיפורים מן השדות, טל-מאי, 2023
סדר חדש, עברית הוצאה לאור, 2024
פירסומים אקדמיים

Reading Clocks alla Turca: Time and Society in the Late Ottoman Empire, הוצאת אוניברסיטת שיקגו, 2015. תורגם לטורקית ולעברית.
. As Night Falls: Eighteenth-Century Ottoman Cities after Dark (Cambridge: Cambridge University Press, 2021).
"לא רוצים לישון: חיי לילה ושתייה באיסטנבול של המאה ה-18," המזרח החדש, 61 (2022): 106-79.
"עבר שימושי לעולם מתחמם: משבר האקלים והדיצסיפלינה ההיסטורית," (עם און ברק), קריאות ישראליות, 2 (2022): 75-65
“Timekeeping: Socio-Cultural and Political Aspects,” in Encyclopaedia of Islam, THREE (2021).
“Yawn: Boredom and Powerlessness in the Late Ottoman Empire,” Journal of Social History, 55, 2 (2021): 400–425.
“Kerosene Nights: Light and Enlightenment in Late Ottoman Jerusalem,” Past & Present, 248, 1 (2020): 165-207.
"Beneath the Mustache: A Well-Trimmed History of Facial Hair in the Late Ottoman Empire," Journal of Social and Economic History of the Orient, 61(2018): 289-326.
הערות שוליים

↑  סגל, באתר החוג להיסטוריה של המזרח התיכון ואפריקה
↑  להביט מהצד זה פשע חמור : הגדה השמאלית
↑  Combatants for Peace, Combatants for Peace (באנגלית אמריקאית)
↑  IIE Victor J. Goldberg Prize for Peace in the Middle East, IIE (באנגלית אמריקאית)
↑  Disturbing the Peace, Disturbing the Peace (באנגלית אמריקאית)
↑  "סדר חדש": מועמדי פרס ספיר לספרות 2024, באתר www.maariv.co.il, ‏2025-01-12
כלכלת ירדן

| --- | --- |

 דירוג עולמי:  תמ"ג: 91; תמ"ג לנפש: 138
 מטבע:  דינר ירדני 
 סטטיסטיקה
 תמ"ג:  53.57 מיליארד (הערכה 2024)
 תמ"ג לנפש:  $ 4,705 (הערכה 2024)
 צמיחה כלכלית:  2.6% (2024) (דירוג: 121; הערכה לשנת 2015)
 תמ"ג לפי מגזר:  חקלאות: 4.5% (2017)   תעשייה: 28.8% (2017)  שירותים: 66.6% (2017)
 אינפלציה (מה"ל):  4.224% (2022)
 אוכלוסייה מתחת לקו העוני:  18.1% (2010)
 מדד ג'יני:  35.4 (דירוג מדיום, 2013) (דירוג: 64; 2007)
 כוח עבודה:  2,631,115 (2019) (הערכה לשנת 2015)
 כוח עבודה לפי מקצוע:  חקלאות: 2% (2013)   תעשייה: 20% (2013)  שירותים: 78% (2013)
 אבטלה:  18.3%
 
 הנתונים מבוססים בעיקר על:  ספר העובדות העולמי של ה-CIA הסכומים הנקובים בדולרים בערך זה, הכוונה לדולר אמריקאי, אלא אם כן צוין אחרת
 
כלכלת ירדן היא כלכלה מתפתחת המתמודדת עם אתגרים מבניים, אך מציגה יציבות יחסית למרות התנאים האזוריים המורכבים. המדינה סובלת ממחסור במשאבי טבע, תלות בסיוע חוץ ומגבלות בתחום המים, אך ממשיכה להשקיע במגזרים כמו תיירות, חקלאות ותעשייה כדי לתמוך בצמיחה הכלכלית.
ענפי הכלכלה > חקלאות

החקלאות בירדן מהווה חלק קטן מהתמ"ג, אך היא מספקת תעסוקה לכ-4% מכוח העבודה. הגידולים העיקריים כוללים חיטה, שעורה, הדרים, עגבניות, מלפפונים ובננות. אזורי החקלאות המרכזיים נמצאים בבקעת הירדן, שם תנאי האקלים והקרקע מתאימים לגידול פירות וירקות. עם זאת, החקלאות בירדן מתמודדת עם אתגרים משמעותיים, בעיקר בשל מחסור במים. פחות מ-10% מאדמות המדינה ניתנות לעיבוד, ואספקת המים מוגבלת. הגשמים מעוטים, ורוב מי התהום הזמינים בירדן אינם מתחדשים.
ענפי הכלכלה > מחצבים ותעשייה

המגזר התעשייתי בירדן מגוון וכולל ייצור בתחומים כמו טקסטיל, תעופה וחלל, הגנה, תקשוב, תרופות וקוסמטיקה. עם זאת, אחד הענפים הבולטים הוא כריית מחצבים, במיוחד זרחן ואשלג, המשמשים לייצור דשנים. ירדן ענייה במחצבים פרט לפוספטים שאותם כורים בסביבות עמאן. כמו כן ירדן מנצלת את אוצרות המלח, האשלג והברום שבמימי ים המלח. משאבים אלה מהווים מקור הכנסה חשוב לכלכלה הירדנית ומספקים מטבע חוץ. המדינה מתמודדת עם אתגרים כמו מחסור במקורות אנרגיה זמינים, מה שמוביל להסתמכות על גז טבעי, המספק 93% מצרכי האנרגיה המקומיים שלה.
ענפי הכלכלה > תיירות

ענף התיירות הוא אחד המגזרים החשובים בכלכלת ירדן, עם אתרים היסטוריים ותרבותיים כמו פטרה, ים המלח וואדי רם, המושכים תיירים מכל העולם. התיירות מספקת תעסוקה ומטבע חוץ, אך היא רגישה למצב הביטחוני באזור. בשנים האחרונות, חוסר היציבות האזורי, במיוחד בסוריה ובעיראק, השפיע על מספר התיירים המגיעים למדינה.
מצבו של ענף התיירות נחשב לרוב מתחת לפוטנציאל, במיוחד נוכח ההיסטוריה העשירה של המדינה, חורבות עתיקות, אקלים ים-תיכוני וגאוגרפיה מגוונת. למרות פניותיו האישיות של המלך וקמפיין שיווקי מתוחכם, הענף עדיין מושפע לרעה מחוסר היציבות הפוליטית של האזור. יותר מחמישה מיליון מבקרים נכנסו לירדן בשנת 2004, והניבו הכנסות של 1.3 מיליארד דולר. הרווחים מתיירות עלו ל-1.4 מיליארד דולר בשנת 2005. העובדה שרוב התיירות בירדן מגיעה ממקומות אחרים במזרח התיכון אמורה לתרום לפוטנציאל הצמיחה של הענף בשנים הבאות, מכיוון שירדן יחסית יציבה, פתוחה ובטוחה בהשוואה לרבות משכנותיה. ענף התיירות נותר מרכיב חשוב בכלכלה הירדנית, ומעסיק באופן ישיר כ-30,000 ירדנים, ותורם 10% לתוצר הממלכה. למרות הירידה במבקרים הערבים מהמפרץ, 2007 צוינה כשנה של צמיחה מתמדת עבור מגזר התיירות. ההכנסות זינקו ב-13% לכמעט 2.11 מיליארד דולר במהלך 11 החודשים הראשונים, לעומת 1.86 מיליארד דולר בתקופה המקבילה בשנת 2006. על המגזר מפקחת האסטרטגיה הלאומית לתיירות (NTS) של הממשלה, שהוקמה בשנת 2004 כדי לקדם את הענף עד 2010. NTS כיוונה להכפיל את הכנסות התיירות במהלך התקופה ולהגדיל את המשרות הקשורות לתיירות ל-91,719. המטרה הראשונה כבר הושגה, אך השנייה עשויה להוות מאתגרת יותר: בין 2004 ל-2007 המספר הכולל של המועסקים בענף עלה מ־23,544 ל-35,484. זוהי צמיחה מרשימה, אך פחות ממחצית מהמטרה של 90,000 או יותר. NTS מקווה להציב את ירדן כיעד בוטיק לתיירים מתקדמים. האסטרטגיה מזהה שבעה סדרי עדיפויות או שוקי נישה: מורשת תרבותית (ארכאולוגיה); דת; אקולוגיה; בריאות ואיכות חיים; הרפתקאות; מפגשים, תמריצים, כנסים ותערוכות (MICE); והפלגות. תקציב השיווק של מועצת התיירות בירדן (JTB) עלה בשנה החולפת מ־8.52 מיליון דולר ל-16.3 מיליון דולר. אלה זמנים חיוביים לתיירות בירדן, עם צמיחה מתמדת ופרויקטים גדולים בדרך. על המגזר לבצע שיפורים בתשתיות ושיווק, אך בסך הכל, הענף משתפר מזה מספר שנים.
ענפי הכלכלה > שירותים ופיננסים

מגזר השירותים, כולל שירותים ממשלתיים, פיננסיים, תחבורה ותיירות, הוא התורם העיקרי לתמ"ג של ירדן. המגזר הפיננסי מפותח יחסית וכולל בנקים מסחריים, חברות ביטוח ושוק הון. עם זאת, הכלכלה הירדנית מתמודדת עם אתגרים כמו חוב חיצוני גבוה, שהגיע בשנת 2016 ל-35.1 מיליארד דולר, המהווים 93.4% מהתמ"ג
אלון לבן

| אלון לבן |
| --- | --- |
 אלון לבן גדול בניו ג'רזי
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: צמחים וסקולריים
סדרה:: אלונאים
משפחה:: אלוניים
סוג:: אלון
מין:: אלון לבן
שם מדעי
 Quercus alba ‏לינאוס, 1753
תחום תפוצה


אלון לבן (באנגלית: Quercus alba), הוא זן של אלון במשפחת האלוניים. יש להם פרח קטן, העץ מתחיל להוציא פירות לאחר שנת החמישים, הבלוטים מבשילים תוך 6 חודשים וטעמם מתוק ומעט מריר, בחלק הפנימי של הבלוט יש שיער. העלים חסרים זיפים באונותיהם, שהם בדרך כלל מעוגלים.
אִיוּר
פרי האלון הלבן
תפוצה

האלון גדל במזרח צפון אמריקה מקוויבק ועד מינסוטה ומפלורידה לטקסס. בגזע העץ משתמשים הנגרים לייצור רהיטים.
תאור

למרות שהעץ נקרא אלון לבן, נדיר מאוד למצוא עץ עם קליפה לבנה לחלוטין, וצבעו הוא אפרפר. הוא נחשב לאלון היקר והמלכותי ביותר בצפון אמריקה. ביערות הוא מגיע לגובה רב, ובשדות פתוחים הוא הופך לעץ רחב עם ענפים שבקצותיהם אשכולות של עלים ירוקים.
האלון הלבן מגיע לגובה של 25-30 מטר, והוא מגיע לרוחב רב כשענפיו מתפתחים לרוחב במקביל לקרקע. העץ הגבוה ביותר שנמצא, הגיע לגובה של 44 מטרים. ידוע על עצי אלון שחיו עד 500 שנה. לפרחים עלי גביע בצבע צהוב בהיר, ואבקנים אדמדמים.
תפוצה ובית גידול

האלון הלבן גדל במגוון שטחי גידול, בעיקר באזורים נמוכים, יבשים או לחים, אם כי הוא נמצא עד 1,600 מטר מעל פני הים בהרי האפלצ'ים.
שימושים

גזע האלון הוא קשה, חזק ועמיד, ולכן מתאים במיוחד לייצור רהיטים, חביות יין, בניית ספינות, ולאדנים במסילות רכבת. את פרי הבלוט ניתן לאכול.
טקסונומיה

האלון הלבן בשמו המדעי Quercus alba תואר על ידי קארולוס לינאוס ופורסם ב-1753.
ראו גם

אלון מינגו (אנ') עץ האלון העתיק שזוהה במחוז מינגו וירג'יניה המערבית בארצות הברית בשנת 1930.
כריתת אלון המינגו 23 בספטמבר 1938.
הערות שוליים

↑  אלון לבן באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  מפת אזורי הגידול של האלון הלבן County-level distribution map from the North American Plant Atlas (NAPA). Biota of North America Program (BONAP). 2014.
↑  עץ האלון העתיק, כ-450 שנות חיים, במרילנד נעקר ברוחות, 6 ביוני 2002
↑  ההיסטוריה של עץ האלון בברונטה (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556189705171  GND: 4189496-0  LCCN: sh85146496 
אלון לבן גדול בברונטה (אנ'), אוקוויל (אנ'), אונטריו קנדה, משנת 1750.
ג'ייסון ריטר

| --- | --- |

ריטר, 2013
 לידה:  17 בפברואר 1980 (בן 45) ארצות הברית לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית
 שם לידה:  Jason Morgan Ritter 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1989 
 מקום לימודים:  בית הספר לאמנויות על שם טיש  בית ספר קרוסרודס 
 בת זוג:  מלאני לינסקי (2020–)
 פרסים והוקרה:  פרס קלרנס דרוונט 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ייסון מורגן ריטר (באנגלית: Jason Morgan Ritter; נולד ב-17 בפברואר 1980) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי, אשר היה מועמד לשני פרסי אמי. ריטר הוא בנם של השחקנים ג'ון ריטר וננסי מורגן. ידוע בעיקר בשל תפקידו הראשי בסדרה "האירוע" ובשל הופעתו בסדרה "ג'ואן מארקדיה".
ביוגרפיה

ריטר נולד בלוס אנג'לס, קליפורניה, שבארצות הברית, למשפחה מרקע נוצרי. הוריו הם שחקנים ננסי מורגן וג'ון ריטר. סבו וסבתו מצד אביו, היו זמר הקאנטרי מקס ריטר והשחקנית דורותי פיי. לאחר הגירושין של הוריו, נישא אביו לשחקנית איימי יסבק. לריטר יש שלושה אחים, ביניהם השחקן טיילר ריטר. בתיכון הוא למד עם השחקן סיימון הלברג שגם לאחר מכן הפך לשותף בחדר שלו בבית הספר טיש לאומנויות מאוניברסיטת ניו יורק, שם למד וסיים תואר ראשון בתיאטרון. לאחר מכן למד ריטר באקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה אשר בלונדון, אנגליה.
קריירה

בשנת 1990 שיחק לראשונה בסרט הטלוויזיה "החולם של עוץ: הסיפור של ל. פרנק באום", אודות חיו של ליימן פרנק באום, סופר הקוסם מארץ עוץ. בסרט גילם הארי ניל באום, בנו של ליימן שאותו גילם אביו של ריטר, ג'ון ריטר.
בשנת 2004 השתתף בסרט "בקול גדול" לצד הילרי דאף בתור פול, אחיה של טרי. ב-2005 הופיע בסרט "סיפורים קצרים על אהבה" בתפקיד אוטיס מק'קי. ב-2006 שיחק בתפקיד הראשי בסדרת הטלוויזיה "הכיתה" (מאת דייוויד קריין ובן זוגו ג'פרי קלאריק). הסדרה ירדה מהמסך ב-2007 לאחר עונה אחת בלבד.
בשנת 2008 יצא הסרט "Good Dick" אותו ריטר הפיק ובו כיכב יחד עם חברתו, מריאנה פלקה, אשר גם ביימה וכתבה את התסריט. בספטמבר אותה שנה, הגיע ריטר לישראל יחד עם חברתו מריאנה פלקה להקרנת הסרט "Good Dick" במסגרת הפסטיבל הבינלאומי לסרטי נשים שהתקיים ברחובות.
בנוסף באותה שנה, שיחק בסרט "W." את ג'ב בוש, המושל ה-43 של פלורידה ואחיו של ג'ורג' ווקר בוש.
בשנת 2009, שיחק בסרט "העסקה".
ב-2010, ג'ייסון ריטר שיחק בסדרת המדע הבדיוני "האירוע" ("The Event") בתפקיד שון ווקר. בשנים 2012–2016 דיבב ריטר בסדרת האנימציה "גרוויטי פולס" של ערוץ דיסני, את דמותו של דיפר. בין השנים 2015-2016 שיחק את דמותו של פרדריק בסדרה הקומית "פרק זמן אחר".ב-2017, כיכב בסדרה "Kevin Probably Saves the World".
בשנת 2018 השתתף בסרט "הסיפור", המבוסס על סיפורה האמיתי של ג'ניפר פוקס, אשר בגיל 13 עברה אונס והתעללות מינית מצד מאמן הריצה שלה. ג'ייסון ריטר שיחק בתפקידו של ביל המאמן. ב-2019, דיבב את דמותו של רידר בסרט "לשבור את הקרח 2".
במרץ 2025 ריטר לוהק לתפקיד חוזר בסדרה "לנטרנים" ויגלם את בילי מייקון, המתואר כ"גבר נאה וכריזמטי הפועל לפי רצון אביו, מנצל את המוניטין המשפחתי ומשמר את מעמדו בעיר הקטנה, כשיש לו הרבה מה להפסיד".
חיים אישיים

בין השנים 1999–2013, היה ריטר במערכת יחסים עם השחקנית הסקוטית מריאנה פלקה. השניים הכירו כאשר למדו יחד בבית הספר למשחק.
בשנת 2017, התארס ריטר לשחקנית מלאני לינסקי לאחר ארבע שנות זוגיות. בדצמבר 2018, נולדה לזוג בת.