stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית
עונות "הסדרה המקורית" > העונה השנייה (1967–1968)

שידורי 26 פרקי העונה השנייה החלו לראשונה בספטמבר 1967 עם הפרק "Amok Time", שבו הופיע לראשונה השחקן וולטר קניג כנווט הרוסי פאבל צ'כוב, ואשר העניק לצופים הצצה ראשונה לעולם הבית של ספוק, וולקן. העונה כוללת גם פרקים בולטים כמו "Mirror, Mirror" (שכתב ג'רום ביקסבי), המציג את "יקום המראה" הרע; "Journey to Babel", בו מופיעים לראשונה הוריו של ספוק – סארק ואמנדה גרייסון; וכן הפרק "The Trouble With Tribbles", פרק שזכה לשני פרקי המשך, בשנת 1973 בסדרה "מסע בין כוכבים: סדרת האנימציה", ובשנת 1996 בסדרה "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9".
| מספר בסדרה | מספר בעונה | שם | במאי | תסריטאי | תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30 | 1 | Amok Time | ג'וזף פבני | תאודור סטרג'ן | 15 בספטמבר 1967 |
| 31 | 2 | Who Mourns for Adonais?‎ | מארק דניאלס |  | 22 בספטמבר 1967 |
| 32 | 3 | The Changeling | מארק דניאלס |  | 29 בספטמבר 1967 |
| 33 | 4 | Mirror, Mirror | מארק דניאלס |  | 6 באוקטובר 1967 |
| 34 | 5 | The Apple | ג'וזף פבני |  | 13 באוקטובר 1967 |
| 35 | 6 | The Doomsday Machine | מארק דניאלס |  | 20 באוקטובר 1967 |
| 36 | 7 | Catspaw | ג'וזף פבני |  | 27 באוקטובר 1967 |
| 37 | 8 | I, Mudd | מארק דניאלס |  | 3 בנובמבר 1967 |
| 38 | 9 | Metamorphosis | רלף סנסקי |  | 10 בנובמבר 1967 |
| 39 | 10 | Journey to Babel | ג'וזף פבני | די. סי פונטנה | 17 בנובמבר 1967 |
| 40 | 11 | Friday's Child | ג'וזף פבני | די. סי פונטנה | 1 בדצמבר 1967 |
| 41 | 12 | The Deadly Years | ג'וזף פבני |  | 8 בדצמבר 1967 |
| 42 | 13 | Obsession | רלף סנסקי |  | 15 בדצמבר 1967 |
| 43 | 14 | Wolf in the Fold | ג'וזף פבני |  | 22 בדצמבר 1967 |
| 44 | 15 | The Trouble with Tribbles | ג'וזף פבני |  | 29 בדצמבר 1967 |
| 45 | 16 | The Gamesters of Triskelion |  |  | 5 בינואר 1968 |
| 46 | 17 | A Piece of the Action |  |  | 12 בינואר 1968 |
| 47 | 18 | The Immunity Syndrome | ג'וזף פבני |  | 19 בינואר 1968 |
| 48 | 19 | A Private Little War | מארק דניאלס |  | 2 בפברואר 1968 |
| 49 | 20 | Return to Tomorrow | רלף סנסקי |  | 9 בפברואר 1968 |
| 50 | 21 | Patterns of Force |  |  | 16 בפברואר 1968 |
| 51 | 22 | By Any Other Name | מארק דניאלס |  | 23 בפברואר 1968 |
| 52 | 23 | The Omega Glory |  |  | 1 במרץ 1968 |
| 53 | 24 | The Ultimate Computer |  |  | 8 במרץ 1968 |
| 54 | 25 | Bread and Circuses | רלף סנסקי |  | 15 במרץ 1968 |
| 55 | 26 | Assignment: Earth | מארק דניאלס | ארט וולאס (תסריט) על פי סיפור מאת ג'ין רודנברי & ארט וולאס | 29 במרץ 1968 |
עונות "הסדרה המקורית" > העונה השלישית (1968–1969)

אחרי העונה השנייה של "מסע בין כוכבים", NBC הייתה מוכנה לבטל את התוכנית בשל רייטינג נמוך. צופי הסדרה, בראשות האוהדים בג'ו וג'ון טרימבל, הציפו את NBC עם מכתבי מחאה אודות ביטול הסדרה והתחננו כי הרשת תחדש אותה לעונה נוספת. לאחר ש-NBC הסכימה להפקת עונה שלישית לסדרה, הובטח לג'ין רודנברי כי היא תשודר במועדי שידור נוחים (ימי שני בשעה 19:30), אך מאוחר יותר שונה לוח השידורים כך שהסדרה שודרה בערבי שישי בשעה 22:00. בנוסף ל"בעיות ניהוליות" ולשינוי בלוח הזמנים, התקציב של התוכנית "קוצץ משמעותית" ונישל ניקולס תיארה את ביטולה הסופי של הסדרה כ"נבואה המגשימה את עצמה".
העונה האחרונה של "מסע בין כוכבים", הכוללת 24 פרקים, שודרה לראשונה החל מספטמבר 1968 עם הפרק "Spock's Brain". העונה השלישית כוללת גם את הפרקים "The Tholian Web", שבו קירק נלכד בין שני יקומים, פרק אשר בשנת 2005 נבחן שוב במסגרת סדרת הטלוויזיה "מסע בין כוכבים: אנטרפרייז"; הפרק האחרון של הסדרה, "Turnabout Intruder", שודר ב-3 ביוני 1968, כאשר "מסע בין כוכבים" שבה בסופו של דבר למסך הטלוויזיה בצורת סדרת אנימציה, כאשר "מסע בין כוכבים: סדרת האנימציה" עלתה לאוויר לראשונה בספטמבר 1973.
| מס' בסדרה | מס' בעונה | שם | במאי | תסריטאי | תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 56 | 1 | Spock's Brain | מארק דניאלס | ג'ין ל. קון | 20 בספטמבר 1968 |
| 57 | 2 | The Enterprise Incident |  | די. סי פונטנה | 27 בספטמבר 1968 |
| 58 | 3 | The Paradise Syndrome |  |  | 4 באוקטובר 1968 |
| 59 | 4 | And the Children Shall Lead |  |  | 11 באוקטובר 1968 |
| 60 | 5 | Is There in Truth No Beauty?‎ | רלף סנסקי |  | 18 באוקטובר 1968 |
| 61 | 6 | Spectre of the Gun |  |  | 25 באוקטובר 1968 |
| 62 | 7 | Day of the Dove |  |  | 1 בנובמבר 1968 |
| 63 | 8 | For the World Is Hollow and I Have Touched the Sky |  |  | 8 בנובמבר 1968 |
| 64 | 9 | The Tholian Web |  |  | 15 בנובמבר 1968 |
| 65 | 10 | Plato's Stepchildren |  |  | 22 בנובמבר 1968 |
| 66 | 11 | Wink of an Eye |  |  | 29 בנובמבר 1968 |
| 67 | 12 | The Empath |  |  | 6 בדצמבר 1968 |
| 68 | 13 | Elaan of Troyius |  |  | 20 בדצמבר 1968 |
| 69 | 14 | Whom Gods Destroy |  |  | 3 בינואר 1969 |
| 70 | 15 | Let That Be Your Last Battlefield |  |  | 10 בינואר 1969 |
| 71 | 16 | The Mark of Gideon |  |  | 17 בינואר 1969 |
| 72 | 17 | That Which Survives |  |  | 24 בינואר 1969 |
| 73 | 18 | The Lights of Zetar |  |  | 31 בינואר 1969 |
| 74 | 19 | Requiem for Methuselah |  |  | 14 בפברואר 1969 |
| 75 | 20 | The Way to Eden |  |  | 21 בפברואר 1969 |
| 76 | 21 | The Cloud Minders |  |  | 28 בפברואר 1969 |
| 77 | 22 | The Savage Curtain |  |  | 7 במרץ 1969 |
| 78 | 23 | All Our Yesterdays |  |  | 14 במרץ 1969 |
| 79 | 24 | Turnabout Intruder | הרב וולרסטין | ארתור זינגר (תסריט) על פי סיפור מאת ג'ין רודנברי | 3 ביוני 1968 |
סרטי "הסדרה המקורית"

מסע בין כוכבים: הסרט
מסע בין כוכבים 2: זעמו של חאן
מסע בין כוכבים 3: החיפוש אחר ספוק
מסע בין כוכבים 4: השיבה הביתה
מסע בין כוכבים 5: הגבול האחרון
מסע בין כוכבים 6: הארץ הלא נודעת
מסע בין כוכבים: דורות. סרט זה הוא הראשון של צוות הדור הבא של האנטרפרייז. אבל בסרט מופיעות גם כמה מהדמויות של הסדרה המקורית, בהן קפטן קירק.
קרוסאוברים בין הסדרות השונות

מספר דמויות מהסדרה המקורית הופיעו בסדרות ההמשך ובסרטים שנעשו מאוחר יותר:
ויליאם שאטנר שב לגלם את דמותו של קפטן קירק בסרט "מסע בין כוכבים 7: דורות". בסרט אף הופיעו ג'יימס דוהן ו-וולטר קניג בתפקידיהם.
בפרק הכפול "Unification" שבעונה החמישית של "מסע בין כוכבים: הדור הבא", לנרד נימוי שב לגלם את דמותו של ספוק, כעת שגריר וולקן. דמותו של ספוק מתוך פרקים אלו הופיעו גם בצילומי ארכיון בפרק Unification III בסדרה "מסע בין כוכבים: דיסקברי", שסגר את עלילת שני הפרקים הקודמים.
בפרק הפיילוט הכפול "Encounter At Farpoint" של "מסע בין כוכבים: הדור הבא", דפורסט קלי שב לגלם את דמותו של לאונרד מקוי, כעת אדמירל.
בפרק "Relics" שבעונה השישית של "מסע בין כוכבים: הדור הבא", ג'יימס דוהן שב לגלם את דמותו של מונטגומרי סקוט.
ג'ורג' טאקיי שב לגלם את דמותו של היקארו סולו, שקודם לתפקיד קפטן ה"אקסלסיור" ב"מסע בין כוכבים 6: הארץ הלא נודעת", בפרק "Flashback" שבעונה השלישית של "מסע בין כוכבים: וויאג'ר". גם גרייס לי וויטני שבה לגלם את דמותה של ג'ניס ראנד בפרק זה.
מייג'ל בארט שבה לגלם את דמותה של ד"ר כריסטין צ'אפל בסרטים "מסע בין כוכבים: הסרט" ו"מסע בין כוכבים 4: השיבה הביתה". בנוסף, השחקנית מדבבת את קול המחשב בסדרות ההמשך ומשחקת בתפקיד לואקסנה טרוי, אימהּ של דיאנה טרוי בסדרות "מסע בין כוכבים: הדור הבא" ו"מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9".
מארק לנארד (ולאחר מותו בן קרוס וג'יימס פריין), שגילם את השגריר סארק, אביו של ספוק, שב לגלם את דמותו בכמה מהסרטים וסדרות ההמשך.
שלושה לוחמים קלינגונים בשם קאנג, קולות' וקור, המשיכו לשרת את האימפריה הקלינגונית בסדרות ההמשך.
דמותו של נומאד מהפרק "The Changeling" הופיעה ב"Second Contact", הפרק הראשון של "מסע בין כוכבים: סיפונים תחתונים".
סדרה מצוירת

מסע בין כוכבים: סדרת האנימציה (1973–1974)
סדרות המשך

מסע בין כוכבים: הדור הבא (1987–1994)
מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9 (1993–1999)
מסע בין כוכבים: וויאג'ר (1995–2001)
מסע בין כוכבים: אנטרפרייז (2001–2005)
מסע בין כוכבים: דיסקברי (2017–)
מסע בין כוכבים: פיקארד (2020–2023)
מסע בין כוכבים: סיפונים תחתונים (2020–)
מסע בין כוכבים: פרודיג'י (2021–)
מסע בין כוכבים: עולמות חדשים ומשונים (2022–)
חידוש הסדרה

בספטמבר 2006, רשת CBS החלה בשידורי סינדיקציה של גרסה מעודכנת לסדרה המקורית, עם איכות שידור HDTV והוספת אפקטים מיוחדים, בעיקר לטובת צילומי חוץ. נעימות הפתיחה והסיום נערכו מחדש לסאונד דיגיטלי משופר. ב-26 ביולי 2007, אולפני סרטי פרמאונט הודיעו כי הסדרה המשופרת (Star Trek Remastered) תצא לפורמט DVD, ומאז שלוש עונות הסדרה יצאו בפורמט זה.
ראו גם

רשימת פרקי הסדרה (באנגלית)
אדוארד בלוך

| --- | --- |

 לידה:  30 בינואר 1872 Hluboká nad Vltavou, צ'כיה 
 פטירה:  1 ביוני 1945 (בגיל 73) הברונקס, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  בית הקברות בית דוד 
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת קארל בפראג, בית הספר לרפואה שבאוניברסיטה הגרמנית בפראג 
 תפקידים:  רופא 
 מספר צאצאים:  1 
 
אדוארד בלוך במרפאתו, 1938
אדוארד בלוך (Eduard Bloch; ‏30 בינואר 1872 – 1 ביוני 1945) היה רופא יהודי בעיר לינץ שבאוסטריה. עד שנת 1907 היה הרופא של משפחתו של אדולף היטלר, ובהמשך הורה היטלר לאפשר את הגירתו מאוסטריה מתוך הכרת תודה ואף כינה אותו "יהודי אציל".
קורות חיים

בלוך למד רפואה בפראג ולאחר מכן שירת בצבא האוסטרי. ב-1899 עבר ללינץ ופתח שם מרפאה פרטית ב-1901. ב-1903 טיפל בלוך באביו של היטלר, אלויס היטלר, ובהמשך גם באמו, קלרה היטלר. קלרה היטלר סבלה מסרטן השד ומתה בייסורים קשים, מה שדרש לקיחת תרופות מדי יום, אשר ניתנו לה לרוב על ידי בלוך. עקב מצבה הכלכלי הקשה של משפחת היטלר באותה תקופה, עבד בלוך בתעריפים מוזלים ולעיתים אף לא לקח כסף כלל. על כך מסר לו היטלר, שהיה אז בן 18, הכרת תודה נצחית. אפילו ב-1937 שאל היטלר לשלומו של בלוך וכינה אותו "יהודי אציל".
לאחר סיפוח אוסטריה ב-1938 (האנשלוס) הורעו תנאי חייהם של היהודים באוסטריה. בלוך כתב להיטלר מכתב המבקש עזרה, וכתוצאה העניק לו היטלר הגנה מיוחדת של הגסטפו. הוא היה היהודי היחיד בלינץ בעל מעמד כזה. היטלר הסדיר לבלוך את הגירתו לארצות הברית, וב-1940 היגר בלוך לרובע הברונקס שבניו-יורק.
ב-1941 וב-1943 ראיין המודיעין האמריקאי את בלוך במטרה להשיג מידע על ילדותו של היטלר. הוא גם פרסם את זכרונותיו על היכרותו עם היטלר במגזין אמריקאי.
בתרבות

דמותו של בלוך שימשה ככל הנראה השראה לדמותו של ד"ר קייזר ברומן "עד ראייה" מאת ארנסט וייס.
הערות שוליים

↑  עופר אדרת, כך הגן היטלר על הקצין היהודי שהיה מפקדו, באתר הארץ, 6 ביולי 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007513135705171  PLWABN: 9810683051805606  BnF: cb162091045 (data)  GND: 124412505  ISNI: 0000 0000 7262 0234  LCCN: no2008060458  NKC: xx0108668  NTA: 318941783  SUDOC: 14049183X  VIAF: 23073770   WorldCat (עם VIAF): 23073770
פיטרבורו

| --- | --- |

 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 אומה:  אנגליה אנגליה
 מחוז:  קיימברידג'שייר קיימברידג'שייר
 רשות מחוקקת:  Peterborough City Council 
 תאריך ייסוד:  1541 (כעיר)
 שטח:  49.0 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  194,000 (2015)
 קואורדינטות:  52°34′21″N 0°14′35″W﻿ / ﻿52.5725°N 0.24305555555556°W﻿ / 52.5725; -0.24305555555556 
 אזור זמן:  UTC
 http://www.peterborough.gov.uk/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת קיימברידג'שייר מוגדלת) קיימברידג' פטרבורו לינקולנשייר נורת' האמפט ונשייר  בדפורדשייר הרטפורדשייר אסקס ס א פ ו ק פיטרבורו(למפת קיימברידג'שייר רגילה) קיימברידג' פטרבורו לינקולנשייר נורת' האמפט ונשייר  בדפורדשייר הרטפורדשייר אסקס ס א פ ו ק פיטרבורו(למפת הממלכה המאוחדת רגילה) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים פיטרבורו(למפת הממלכה המאוחדת מוגדלת) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים פיטרבורו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פיטרבורו (באנגלית: Peterborough) היא עיר קתדרלה ורובע במחוז קיימברידג'שייר, הממלכה המאוחדת.
העיר ממוקמת 119 ק"מ מצפון ללונדון, נכון למפקד האוכלוסין של 2021, מנתה פיטרבורו 192,178 תושבים, בעוד שאוכלוסיית הרובע העירוני פיטרבורו מנתה 215,673. מבחינה היסטורית, פיטרבורו היה ישוב משמעותי מאז תקופת הברונזה, עם אתרים ארכאולוגיים בולטים כמו פלאג פן, וזה היה ביתו של המנזר הסקסוני מדשמסטייד (Medeshamstede), שלימים הפך לקתדרלת פיטרבורו. כלכלת העיר התפתחה באופן משמעותי בעשורים האחרונים בעיקר בתחומי שירותים פיננסיים, הפצה וייצור מתקדם; בנוסף פיטרבורו הוא גם מרכז ללוגיסטיקה, הודות למיקום מרכזי ומעלויות תפעול נמוכות יחסית ולכן משמש חברות כמו אמזון ואיקאה.
היסטוריה

פיטרבורו וסביבתה היו מיושבים במשך אלפי שנים הודות לאדמות הפנז המנוקזת באזור לתוך נהר הננה ויוצרות מוקד התיישבות נוח באזור. שרידי התיישבות מתקופת הברזל ניתן לראות באתר הארכאולוגי פלאג פן (Flag Fen) ממזרח למרכז העיר. הרומאים הקימו עיירה מבוצרת בדררובריוורה (Durobrivae) בסביבות אמצע המאה ה-1 לספירה, אתר המתועד בין הרשומות באיטינראריום אנטונינוס של סוף המאה ה-2. באותה תקופה הוקם קסטרום רומי נוסף בלונגתורפ, שנועד לאכלס חצי לגיון (כ-3,000 חיילים) ייתכן שהוא הוקם בסביבות 44–48 לספירה. פיטרבורו היה מרכז ייצור קרמיקה חשוב בתקופה הרומית, וסיפק כלים שנסחרו עד קורנוול וחומת אנטונינוס.
בתקופת מלחמת אזרחים, פיטרבורו התפצלה בין תומכי המלך צ'ארלס הראשון ותומכי הפרלמנט. העיר שכנה על גבול המחוזות שצידדו בפרלמנט, והקרבות הגיעו אליה בשנת 1643 כאשר חיילים הגיעו לעיר כדי לתקוף את מעוזי המלוכה בסטמפורד וקראלנד. הכוחות המלכותיים הובסו תוך מספר שבועות ונסוגו לבית בורגלי, שם נתפסו ונשלחו לקיימברידג'. החיילים הפרלמנטריים ששהו בפטרבורו, בזזו את הקתדרלה, והרסו את קפלת הגבירה, בית הפרלמנט, המנזר, המזבח הגבוה ודוכני המקהלה, כמו גם עיטורים ותקליטים מימי הביניים.
קווי הרכבת החלו לפעול באופן מקומי במהלך שנות ה-40 של המאה ה-19, אך פתיחת קו הרכבת הצפונית הגדולה מלונדון ליורק ב-1850 היא שהפכה את פיטרבורו מעיירת שוק למרכז תעשייתי חשוב. לורד אקסטר התנגד למסילת הרכבת העוברת דרך סטמפורד, ולכן פיטרבורו, הממוקמת בין שני טרמינלים מרכזיים בלונדון ודונקסטר, התפתחה יותר ויותר כמרכז אזורי.
ב-1967 צורפה העיר לתוכנית "עיר חדשה" עם הקמתו של תאגיד פיתוח עירוני בשיתוף מועצת העיר ומועצת המחוז, במטרה כדי לקלוט אוכלוסייה מלונדון במספר אזורים עירוניים חדשים ובמרחב העירוני הקיים. התכנית המקורית כללה ארבע עיירות; בברטון, אורטון, פסטון (או וורינגטון) וקאסטור. האחרון שבהם לא נבנה לבסוף, במקום נבנתה "עיר החדשה" מדרום לפיטרבורו, שפותחה סביב מרכז קניות מקורה במרכזה. אישור התכנון התקבל בסוף קיץ 1976 וקווינסגייט, המכילה למעלה מ-90 חנויות וכוללת חניה ל-2,300 מכוניות, נפתחה על ידי המלכה ביאטריקס מהולנד ב-1982. 34 מיל (55 קילומטרים) של כבישים עירוניים תוכננו ונבנתה רשת של צירי תנועה מעוצבים במהירות גבוהה, הידועים כ-"כבישי פארק".
בשנים האחרונות פיטרבורו עברה שינויים משמעותיים עם מספר פרויקטים גדולים, הבולטים שבהם הם פלטון קייז (Fletton Quays), פרויקט לבניית 350 דירות, שטחי משרדים שונים וכן מבנה חדש למועצת העיר. פרויקטים נוספים כוללים מלון Hilton Garden Inn עם מתחם פנאי מסעדות וקמעונאות, הרחבה למרכז הקניות קווינסגייט, מלון גרייט נורת'רן ותוכנית להרחבת תחנת הרכבת וחניון לטווח ארוך כחלק ממתחם שטחי משרדים במרכז העיר.
ספורט

בעיר שוכן מועדון הכדורגל פיטרבורו יונייטד המשחק בפוטבול ליג הראשונה. המועדון נוסד בשנת 1934 ומיקום השיא שלו היה המקום ה-10 בליגת המשנה, הוא עורך את משחקי הבית שלו באצטדיון לונדון רואד, אשר מסוגל להכיל כ-15,000 צופים.
תחבורה

העיר פיטרבורו שוכנת על נתיב תחבורה היסטורי ראשי העולה צפונה מלונדון לאורך החוף המזרחי של אנגליה ועד לאדינבורו שבסקוטלנד. מתוך כך, עובר לצידה כביש ה-A1 (שמוגדר לסירוגין כביש מהיר) והיא נמצאת גם על קו הרכבת החוף המזרחי הראשי, שניהם הופכים את העיר למחוברת מאוד לשאר הערים המרכזיות בבריטניה ובהן ללונדון; עם כ-45 דקות נסיעה ברכבת וכשעתיים נסיעה ברכב בין הערים.
הערות שוליים

1 2  United Kingdom: Countries and Major Urban Areas City Population
↑  Peterborough Local Authority, Nomis
↑  Why Peterborough: Sectors, Invest in Peterborough
↑  Parthey, Gustav and Pinder, Moritz (eds.) Itinerarivm Antonini Avgvsti et Hierosolymitanum: ex libris manu scriptis Iter Britanniarvm (אורכב 03.07.2011 בארכיון Wayback Machine) (Iter V: Item a Londinio Luguvalio ad vallum mpm clvi sic) Friederich Nicolaus, Berlin, 1848.
↑  They came, they saw (אורכב 05.09.2008 בארכיון Wayback Machine) Top 30 Roman sites (6), Channel 4 Television (Retrieved 20 July 2008).
↑  Fincham, Garrick (2004). Durobbrivae: A Roman Town Between Fen and Upland. Stroud: Tempus. pp. 102–08. ISBN 0-7524-3337-7.
↑  Davies, Elizabeth et al. Peterborough: A Story of City and Country, People and Places (אורכב 08.04.2012 בארכיון Wayback Machine) (pp.18–19) Peterborough City Council and Pitkin Unichrome, 2001.
↑  Brooks, John [web.archive.org/web/20050513152328/http://www.towns.org.uk/market-towns-projects/Market-Towns-Food-and-Tourism-Guides~3.pdf (אורכב 25.10.2007 בארכיון Wayback Machine) A Flavour of the Welland] (p.12) The Welland Partnership and Jarrold Publishing, Norwich, 2004.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567027005171  GND: 4115916-0  ISNI: 0000 0000 9098 0102  LCCN: n85046803  LNB: 000350543  MusicBrainz: 8116b732-9872-4493-9f5d-7413cbb70194  NKC: ge330496  VIAF: 150156131   WorldCat (עם VIAF): 150156131
רודולף קארושק

| --- | --- |

 לידה:  19 בספטמבר 1873 פראג 
 פטירה:  19 באפריל 1900 (בגיל 26) בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 השכלה:  אוניברסיטת קארל בפראג 
 מקצוע נוסף:  תלמיד 
 מדינה:  הונגריה
 הערות:  יהודי
 
רודולף קארושק (בהונגרית: Charousek Rezső Rudolf; מבטאים קרושק ‏ 19 בספטמבר 1873 – 18 באפריל 1900) היה שחמטאי יהודי-הונגרי. לשיא יכולתו הגיע בשנת 1897 כאשר היה מדורג רביעי בעולם. קארושק דורג בין עשרת הטובים בעולם בין השנים 1894 ל-1898.
ביוגרפיה

קארושק היה שחקן מבריק, אך הקריירה שלו הייתה קצרה ביותר, עם מותו בגיל 27 משחפת. ראובן פיין תיאר אותו כג'ון קיטס של השחמט.
קארושק גילה את השחמט בהיותו תלמיד משפטים. התלהבותו מהמשחק הייתה כה רבה שהביאה אותו להפסקת לימודיו ולהפיכה לשחמטאי מקצוען. הוא קשר קשרי ידידות עם השחמטאי והמהנדס ההונגרי גזה מארוצי, עמו שיחק לעיתים קרובות. קארושק היה כה עני, שלא יכול היה לקנות עותק מספר הפתיחות של פול רודולף פון בילגייר, ולכן העתיק אותו בספרייה הציבורית. סובל מתת-תזונה, לקה קארושק בשחפת.
קארושק השתתף בתחרות הראשונה שאורגנה בהונגריה בשחמט בהתכתבות ושהתקיימה בשנת 1893. הוא חלק את המקום הראשון עם מרוצ'י. לאחר הצלחות ראשונות בבודפשט קיבל קארושק הזמנות לתחרות בינלאומיות.
קארושק היה אחד השחקנים הבודדים עם תוצאה חיובית מול עמנואל לסקר; הוא ניצח את אלוף העולם בתחרות נירנברג בשנת 1896. לסקר התרשם עמוקות מהמשחק ואמר "עלי יהיה להתמודד על אליפות העולם עם קארושק בעתיד". באביב אותה שנה חלק מקום ראשון עם מיכאל צ'יגורין בתחרות היובל של בודפשט, אך הפסיד בדו-קרב לקביעת המנצח. איגוד השחמט של ברלין ארגן תחרות לכבוד 70 שנים למועדון. קארושק זכה בתחרות זו, ובפרס של 2,000 גולדמארק. בתחרות קלן 1898 זכה במקום שני משותף ולאחר מכן ניצח בתחרות ארבעת האמנים בבודפשט לפני מרוצ'י.
הסופר הצ'כי גוסטב מירינק כיבד את קארושק (לאחר מותו) בספרו הידוע ביותר הגולם בכך שהעניק לאחד מהגיבורים - סטודנט לרפואה ושחמטאי את השם אינוסנט קארושק.
הערות שוליים

↑  Charousek, Rezsö, באתר Edo Historical Chess Ratings
↑  רודולף שארושק באתר en.chessbase.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007276874505171  GND: 118999362  ISNI: 0000 0000 3097 2581  LCCN: n88102955  VIAF: 35256888   WorldCat (עם VIAF): 35256888 
ערך זה הוא קצרמרבנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מאיר בלבן

| --- | --- |

 לידה:  20 בפברואר 1877 לבוב, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  26 בדצמבר 1942 (בגיל 65) גטו ורשה, ורשה, גנרלגוברנמן 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בוורשה 
 מקום לימודים:  הפקולטה למשפטים של אוניברסית לבוב  הפקולטה להיסטוריה של אוניברסית לבוב 
 מוסדות:  אוניברסיטת ורשה 
 תלמידי דוקטורט:  אריה באומינגר 
 
קברו של פרופסור מאיר בלבן
קברו של מאיר בלבן בבית הקברות היהודי בוורשה
מאיר בלבן מונצח בשמו של רחוב בחולון
פרופ' מאיר בַּלַבָּן (פעמים רבות בכתיב יידי: באַלאַבאַן; בפולנית: Majer Bałaban;‏ י"ח באדר ה'תרל"ז, 20 בפברואר [על פי הלוח הגרגוריאני: 3 במרץ], 1877, לבוב – י"ח בטבת ה'תש"ג, 26 בדצמבר 1942, גטו ורשה) היה היסטוריון שהתמקד בתולדות יהדות פולין. היה החלוץ של המחקר ההיסטורי המודרני על יהדות פולין.
ביוגרפיה

בלבן נולד בשנת 1877 בעיר לבוב (אז הייתה ידועה בשם "למברג" במרכז מזרח גליציה, חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית). הוא קיבל חינוך מסורתי בבית וחינוך יהודי מסורתי (שפה עברית ולימוד תנ"ך) בחדר.
למד באוניברסיטת לבוב, והחל ללמד במזרח גליציה, בבתי-הספר העממיים על שם הברון הירש.
בין השנים 1909–1914, לימד בבתי ספר תיכוניים בלבוב. במלחמת העולם הראשונה שרת כרב צבאי בצבא האוסטרו-הונגרי. בשנת 1920 נתבקש על ידי המיניסטריון להשכלה בוורשה להקים ולעמוד בראש סמינר לרבנים. כך הוא ייסד את סמינר "תחכמוני" של תנועת המזרחי, וניהל אותו עד 1929. במקביל החל בשנת 1925 ללמד על ההיסטוריה והתרבות היהודית באוניברסיטה החופשית הפולנית בוורשה, ועמד בראש המכון לחכמת ישראל. בשנת 1936 קיבל באוניברסיטה דרגת פרופסור חבר.
לאחר שכבשו הנאצים את פולין, הציעו לפרופ' בלבן למסד את מחקרו ההיסטורי של היהודים בשירותם ולנהל עבורם את "המוזיאון היהודי" שתכננו להקים בפראג, מוזיאון שהיה אמור להוות שריד אחרון ליהדות העולם. בלבן סירב להצעה, ולבסוף נפטר מהתקף לב בגטו ורשה.
מחקרו

עבודתיו על יהודי לבוב במאה ה-16 וה-17, על יהודי קרקוב ויהודי לובלין, הצביעו על הקשר העמוק בין היהודים להיסטוריה הפולנית. עבודותיו של בלבן על בתי הכנסת ובתי העלמין היהודיים בפולין הדגישו זיקה זו מהיבט נוסף.
בסוף קיץ 1942 פנו הנאצים לשלושה מלומדים יהודים- מאיר בלבן, ויצחק שיפר בגטו ורשה וזליג קלמנוביץ' בגטו וילנה, כדי לעזור להם לקבוע את מעמדם של הקראים. כמו שאר המלומדים שביקשו להציל את הקראים, בלבן הצהיר שמוצאם אינו מהיהודים.
ספריו

מאיר באלאבאן, תולדות היהודים בקראקוב ובקאז'ימייז': 1304–1868/ (תרגום: דוד וינפלד, עורך מדעי: יעקב גולדברג) ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, האוניברסיטה העברית, 2002.
מאיר בלבן, ביבליוגרפיה על תולדות יהודי פולין והארצות השכנות: מחקרים אשר ראו אור בשנים 1900–1930 ( מבוא: ע. מנדלסון [צלום מהדורת ורשה, 1939]), ירושלים: הפדרציה העולמית של יהודי פולין, תשל"ט.
מאיר באלאבאן, די יידן שטאט לובלין (איינלייטונגס-ווארט און איבערזעצונג פון א.ל. שוסהיים; צייכענונגען אין טעקסט פון קארל ריכארד הענקער), בואנוס איירס: צענטראל-פארבאנד פון פוילישע יידן אין ארגענטינע, 1947.
מאיר בלבן, לתולדות התנועה הפרנקית, תל אביב: דביר, תרצ"ד-1934. לתולדות התנועה הפרנקית, באתר היברובוקס
מאיר באלאבאן, יידן אין פוילן: שטודיעס און שילדערונגען פון פארגאנגענע תקופות (מיט 45 בילדער אויף 32 בלעטער), וילנה: ב. קלעצקין, 1930.
מאיר בלבן, תולדות עם ישראל וספרותו, כרך א', ברלין: ילקוט, תר"ץ.
אלמאנאך צום 10-יעהריגען יובילעאום פון "מאמענט". ורשה: מאמענט, (דרוקער" פון פערלאג "יודישע פרעס ע'), 1921.
לקריאה נוספת

מרקוס זילבר, "מאיר בלבן ופעילותו הציבורית-הפוליטית בפולין בימי מלחמת העולם הראשונה", שבות 11 [27] (2002–2003), קלט-קנז.
מאיר בַלאבן, בתוך: ידיעות גנזים, 81 (ניסן תשל"ג), שנה 10 כרך ה: סופרים עברים שנספו בשואה, עמ' 344–354
הערות שוליים

↑  אביא סיקרא, אזכרת נשמות, המשקיף, 25 באפריל 1943
↑  דוד אסף, מרחוב היהודים לשער היהודים, באתר הארץ, 28 באפריל 2003
(הגרסה בדפוס: מוסף "ספרים", עמ' 10–11)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303457405171  PLWABN: 9810658344105606  BIBSYS: 90323228  BnF: cb12027252b (data)  CiNii: DA02806809  GND: 128614234  ISNI: 0000 0001 0774 3235  LCCN: n82223083  NKC: xx0031331  NTA: 131101897  RERO: 02-A011233495  SELIBR: 169655  SUDOC: 028437020  VcBA: 495/261358  VIAF: 73867285   WorldCat (עם VIAF): 73867285
יוחנן בדר

קבר יוחנן בדר ואשתו לאורה בבית הקברות נחלת יצחק
יוחנן בַּדֶר (19 באוגוסט 1901 – 16 ביוני 1994) היה עורך דין וחבר הכנסת מטעם תנועת החרות, גח"ל והליכוד.