stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רולנד אמריך
ביוגרפיה

אמריך נולד בשטוטגרט שבבאדן-וירטמברג שבגרמניה. ב-1984, כאשר היה סטודנט, כתב וביים את הסרט "Das Arche Noah Prinzip" ("עקרון תיבת נוח") שהוצג בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין.
אמריך ביים שלושה סרטים בגרמניה, אך אף שאלו דברו אנגלית, הם לא זכו להד מעבר לגרמניה ולמדינות הסמוכות לה. פריצת הדרך של אמריך בהוליווד התרחשה כאשר נשכר לביים את סרט פעולה העתידני "חייל אוניברסלי". אחרי הצלחתו של זה המשיך אמריך לביום הסרט "סטארגייט" ומשם ללהיט "היום השלישי", "הפטריוט" (שזכה לביקורות טובות), "היום שאחרי מחר" ול"2012". אמריך עסק גם בתחומים קולנועיים וטלוויזיוניים נוספים, ואף יצר כמה סדרות טלוויזיה. ב-2001 הוצע לאמריך לביים את העיבוד הקולנועי לקומיקס "ספיידרמן", אך הוא סירב בנימוק שאינו חובב דמויות גיבורי על או קומיקס. על אף הצלחתם הקופתית של סרטיו, זכו סרטיו של אמריך לביקורת בגלל שימוש מופרז באפקטים מיוחדים, שימוש עודף בקלישאות, דמויות שטחיות ועלילה שהתפתחותה נעדרת הגיון. אמריך עצמו ביטל את הביקורת ועמד על כך שייעדם של סרטיו הוא בידורי, כמו "פופקורן" בקולנוע.
למרות זאת אמריך מודה שאינו מרוצה מסרטיו "גודזילה" (משום לחץ אדיר מצוות ההפקה, שגרם לשינויים רבים בתסריט) ו-"10,000 לפנה"ס" (תסריט לא מאוזן) שזכו לביקורות קשות אף על פי שהצליחו בקופות.
אמריך הוא הומוסקסואל מוצהר ופעיל פוליטי למען זכויות להט"ב, מודעות להתחממות עולמית וזכויות האדם. אמריך גם מחה מספר פעמים על גישות גזעניות בהוליווד, שהובילו להתנגדות להצבת ויל סמית' בתפקיד המרכזי ב"היום השלישי" ולסיפור האהבה הבין־גזעי ב"היום שאחרי מחר".
פילמוגרפיה נבחרת

The Noah's Ark Principle‏ (1984) - במאי, מפיק ותסריטאי
ג'ואי (1985) - במאי, תסריטאי ומפיק
Ghost Chase‏ (1987) - במאי ותסריטאי
ירח 44 (1990) - במאי, תסריטאי ומפיק
חייל אוניברסלי (1992) - במאי
סטארגייט (1994) - במאי ותסריטאי
היום השלישי (1996) - במאי, תסריטאי ומפיק
גודזילה (1998) - במאי, תסריטאי ומפיק
הפטריוט (2000) - במאי ומפיק
היום שאחרי מחר (2004) - במאי, תסריטאי ומפיק
10,000 לפנה"ס (2008) - במאי, תסריטאי ומפיק
2012 (2009) - במאי, תסריטאי ומפיק
אנונימי (2011) - במאי ומפיק
וושינגטון על הכוונת (2013) - במאי ומפיק
סטונוול (2015) - במאי ומפיק
היום השלישי: התחדשות (2016) - במאי, תסריטאי ומפיק
הקרב על מידוויי (2019) - במאי ומפיק
הספירה לאחור ‏(2022) - במאי, תסריטאי ומפיק
חליל הקסם (2022) - מפיק
פילמוגרפיה נבחרת > טלוויזיה

האורח (1997–1998) - מפיק ותסריטאי
גודזילה: הסדרה (1998–2000) - מפיק בפועל
אלו שעומדים למות (2024) - במאי ומפיק בפועל
הערות שוליים

↑  Robert Urban, "Powerful Gay Men in Hollywood", AfterElton. 23/1/2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007447684205171  PLWABN: 9810619621405606  BIBSYS: 90946083  BNC: 000428811  BNE: XX915471  BnF: cb13995157f (data)  CiNii: DA09744914  GND: 11882516X  ISNI: 0000 0001 0858 9962  LCCN: n95065690  MusicBrainz: 5b40da8c-b3f9-4e01-b235-17234d24b451  NDL: 00513086  NKC: xx0012074  NLA: 35153577  NLK: KAC200103556  NTA: 141322705  RERO: 02-A003216382  SNAC: w6vh6jjt  SUDOC: 057237654  Trove: 844179  VIAF: 85378090   WorldCat (עם VIAF): 85378090 
ערך זה הוא קצרמרבנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רבד

מסילה חדשה ליד תחנת הרכבת נתב"ג מונחת על רבד חצץ
קרונות לפיזור רבד
רֶבֶד הוא המצע העליון עליו מונחת מסילת רכבת. הרבד נמצא גם מסביב ועל האדנים של המסילה ומשמש לתמיכת המסילה וליצובה, לשיכוך זעזועים ופיזור העומס, לניקוז מי גשמים ולמניעת צמיחת צמחייה על המסילה. על פי רוב עשוי הרבד מחצץ שהוא החומר בעל התכונות המתאימות ביותר לשימושים אלו.
תכונות החומר

רבד צריך להיות חזק, עמיד לשחיקה, שומר על צורתו תחת עומס, יציב, מחלחל, קל לניקוי, נוח לעבודה, זמין וזול. שימוש בחומרים שלא עונים על דרישות אלו גורם בסופו של דבר לפגיעה במסילה ולפעמים גם במבנים סמוכים לה בעקבות העומסים והרעידות בקרקע שנגרמים ממעבר של רכבות כבדות ומהירות.
רבד מאיכות טובה עשוי מסלע גרוס לחצץ בגודל של 28 מ"מ עד 50 מ"מ. חצץ קטן יותר פוגע בכושר החלחול וגורם להצטברות מים וחצץ גדול יותר גורם לחלוקת עומס לא שווה על האדנים. חצץ בעל זוויות עדיף על חצץ מעוגל מכיוון שאבניו נתפסות זו בזו תחת העומס והרבד נהיה יציב יותר. החצץ צריך להיות מאבן קשה שלא סופגת מים, אחרת עם הזמן הרבד מתפורר ונחלש.
הכנת הרבד למסילה

בשלב האחרון בהכנת הקרקע להנחת מסילה, מפזרים את הרבד על תוואי המסילה, מהדקים אותו ומיישרים אותו. העובי של שכבת הרבד תלוי בגודל ובצפיפות של אדני המסילה, כמות הרכבות שאמורות לעבור עליה וסוג הרכבות (רכבות משא, רכבות מהירות). עובי שכבת הרבד צריך להיות לפחות 150 מ"מ כאשר במסילות לרכבות מהירות עובי הרבד עשוי להגיע עד לחצי מטר. שכבת רבד דקה מדי גורמת לעומס גדול על הקרקע מתחת לרבד ועלולה להביא לשקיעת המסילה וכן הרעידות הנגרמות מתנועת הרכבת עוברות לקרקע ועלולות לגרום נזק למבנים סמוכים.
מתחת לשכבת הרבד יש בדרך כלל שכבה מחומר עדין יותר שמהווה שכבה אוטמת נגד עלייה של מים מהקרקע אל תוך הרבד ונותן תמיכה לשכבת הרבד. לפעמים מוסיפים מחיצה מחומר גמיש בשביל להפחית עוד יותר את הרעידות.
לאחר הנחת המסילה יש להוסיף רבד עד שיכסה את האדנים ובפרט את קצותיהם, כדי לספק להם תמיכה מהצדדים ולמנוע תזוזה אופקית שלהם. רוחב שכבת הרבד עד מעבר לקצות האדנים צריך להיות לפחות 150 מ"מ ובדרך כלל כ-450 מ"מ. פיזור הרבד על המסילה נעשה באמצעות קרונות רבד מיוחדים בעלי פתחי פיזור בתחתיתם. לאחר מכן מבצעים הידוק של הרבד באמצעות מבטשה ומיישרים אותו באמצעות מווסת רבד.
תחזוקת הרבד

כאשר הרבד מתמלא בוץ, לכלוך ורסיסים המתפרקים ממנו, הוא מאבד את תכונות החלחול ובלימת הזעזועים שלו. מסיבה זאת יש צורך לשמור בקביעות על נקיונו. בדרך כלל מספיק לנקות את השכבה העליונה של הרבד ולשם כך קיימות מכונות ניקוי המבצעות עבודה זו ביעילות ובמהירות יחסית, מבלי שיש צורך בפרוק המסילה והוצאת הרבד לשם ניקויו או החלפתו.
אם הרבד לא מנוקה בתדירות גבוהה מספיק, הלכלוך מחלחל עמוק יותר אל מתחת למסילה ואז יש צורך להחליף את הרבד. דבר זה ניתן לעשייה על ידי פיזור שכבת רבד נקי והרמת המסילה מעליו או על ידי שאיבת הרבד מתחת למסילה, החלפתו והידוקו מחדש באמצעות מבטשה. המבטשה משמשת גם לתיקון שכבת רבד שנעשתה לא אחידה עקב שחיקה.
עם הזמן שכבת הרבד העליונה עשויה להתפזר ולהקטין את התמיכה במסילה מפני תזוזות אופקיות ולכן יש להוסיף מדי פעם רבד לשכבה העליונה, להדק אותו ולישר אותו, כמו אחרי הנחת המסילה. פעולות התחזוקה עשויות לפגוע ביציבות הרבד ולהגביל את מהירות הרכבות הנעות על המסילה באופן זמני, עד שהרבד יתייצב מחדש.
מכונה לניקוי רבד על מסילת החוף ליד חיפה
רוד קלר

| --- | --- |

 לידה:  2 באוקטובר 1900 טטברי, אנגליה, בריטניה בריטניה 
 פטירה:  21 ביוני 1954 (בגיל 53) נורמנדיה, צרפת צרפת 
 מדינה:  קנדה 
 השכלה:  המכללה המלכותית הצבאית של קנדה  הצבא הבריטי 
 השתייכות:   צבא קנדה
 תקופת הפעילות:  1918–1944 (כ־26 שנים)
 דרגה:  מייג'ור גנרל
 תפקידים בשירות
 מפקד הדיוויזיה ה-3
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
   מסדר האמבט (מפקד)
 
מייג'ור גנרל רודני פרדריק לאופולד קלר CBE (באנגלית: Rodney Frederick Leopold Keller;‏ 2 באוקטובר 1900 – 21 ביוני 1954) היה קצין בצבא קנדה במלחמת העולם השנייה, שפיקד על הדיוויזיה הקנדית השלישית, שנחתה בחוף ג'ונו במהלך הפלישה לנורמנדי.
ביוגרפיה

רוד קלר נולד בטטברי, אנגליה ב-2 באוקטובר 1900, ונכנס למכללה הצבאית המלכותית בקינגסטון, אונטריו, בשנים האחרונות של מלחמת העולם הראשונה. עם סיום לימודיו הצטרף לרגימנט חיל הרגלים הקנדי של הנסיכה פטרישיה, אחד הרגימנטים של הכוח הקבוע הקנדי. כמו קצינים קנדים מבטיחים רבים אחרים של אותה תקופה, הוא למד במכללה לפיקוד ומטה, קימברלי באנגליה.
כאשר קנדה יצאה למלחמה, נשלח רוד קלר מעבר לים כקצין אג"ם של חטיבה. הוא מונה למפקד על רגימנט חיל הרגלים הקנדי של הנסיכה פטרישיה בשנת 1941 ומספר חודשים לאחר מכן מונה למפקד חטיבת הרגלים הקנדית הראשונה. קלר הועלה לדרגת מייג'ור גנרל, וב-8 בספטמבר 1942 מונה למפקד הדיוויזיה הקנדית השלישית. קלר היה פופולרי בקרב כוחותיו, שהעריכו את נימוסיו ואת שפתו המדוברת; עם זאת, בעיית שתייה וכמה הפרות של אמצעי אבטחה לפני ה-D-Day עלו לו בתמיכה של הקצינים הבכירים.
במהלך החודש הראשון של המערכה בנורמנדי צוין כי הוא "קופצני ומתוח נורא". הממונים עליו בקורפוס הבריטי הראשון ובארמייה הבריטית השנייה ראו אותו כלא כשיר לפיקוד על הדיוויזיה, אולם גאי סיימונס, שהיה אמור לפקד על הקורפוס הקנדי השני עם הפעלתו בנורמנדי, דרש לתת לו להמשיך בתפקידו, ואפילו סירב להתפטרות של קלר שהודה בעצמו במתח. במהלך הקרב על קן, קלר טיפל בצורה גרועה במבצע ווינדזור, ושלח חטיבה מחוזקת לבצע פעולה אוגדתית והאציל את התכנון לאחת מחטיבותיו.
למרות התלונות המתמשכות מלמעלה ולמטה, סיימונס, והגנרל הארי קריראר, סירבו להקל עליו. הגורל התערב כשנפצע מאש ידידותית ב-8 באוגוסט. מפציצים אמריקאים הפציצו בטעות את מטה החטיבה שלו במהלך מבצע טוטלייז. קלר לא קיבל שום פיקוד צבאי פעיל נוסף. הוא נפטר עשר שנים לאחר מכן, ב-21 ביוני 1954, בעת ביקור בנורמנדי.
הערות שוליים

1 2  Reid, Brian No Holding Back.
↑  C.P. Stacey, Official History of the Canadian Army in the Second World War Volume II: The Victory Campaign.
ראש ממשלת איסלנד

| --- | --- |


 איוש נוכחי:  ביארני בנדיקטסון
 תאריך כניסה לתפקיד:  9 באפריל 2024
 דרכי מינוי:  ממונה על ידי נשיא איסלנד כמנהיג מפלגת הרוב באלת'ינגי
 תחום שיפוט:  איסלנד 
 מעון:  טיארנגטה, רייקיאוויק
 מושב המשרה:  רייקיאוויק
 משך כהונה קצוב:  4 שנים
 ייסוד המשרה:  1 בפברואר 1904
 איוש ראשון:  הנס הפסטין
 אתר רשמי
 
משרד ראש ממשלת איסלנד
ראש ממשלת איסלנד (באיסלנדית: Forsætisráðherra Íslands) הוא ראש הממשלה של הרפובליקה של איסלנד. ראש הממשלה מתמנה באופן רשמי על ידי נשיא איסלנד ועומד בראש הרשות המבצעת יחד עם חברי הקבינט בכפוף לתמיכת האלת'ינגי (הפרלמנט האיסלנדי, שהוא הקדום ביותר בעולם).
בסיס חוקתי

ראש הממשלה ממונה על ידי נשיא איסלנד על פי פרק 2 סעיף 17 לחוקת איסלנד והוא יושב בראש הקבינט.
משרדים ומעונות

משרד ראש הממשלה שוכן במבנה הקרוי Stjórnarráðið שברייקיאוויק ובו שוכנת מזכירות הממשלה ונערכות ישיבותיה. לרשות ראש הממשלה עומד בית קיץ, "בית החווה" (ת'ינגווטלאבאייר, באיסלנדית: Þingvallabær) בפארק הלאומי ת'ינגווליר. כמו כן מחזיק ראש הממשלה מעון לקבלות פנים בטיארנגטה שברייקיאוויק שהיה מעון ראש הממשלה עד 1943.
ראשי ממשלת איסלנד > השר לענייני איסלנד – שלטון הבית

השר לענייני איסלנד (בדנית: Minister for Island, באיסלנדית: Ráðherra Íslands) היה שר בממשלת דנמרק שמונה על ידי מלך דנמרק ועסק בענייניה של איסלנד בעת שזו הייתה חלק מדנמרק.
התפקיד נוצר ב-5 בינואר 1874 כאשר על פי חוקת איסלנד הסמכות הניהולית באי ניתנה למלך דנמרק באמצעות ממשלת דנמרק. עד 1904 היה תפקיד השר לענייני איסלנד חלק מתפקידו של שר המשפטים של דנמרק, כאשר ב-3 באוקטובר 1903 הוכרז בחוק החוקה של איסלנד שעל השר לענייני איסלנד להיות תושב רייקיאוויק, לדעת קרוא וכתוב בשפה האיסלנדית ושהוא אחראי כלפי האלת'ינגי. היה זה תחילתו של "שלטון הבית" של איסלנד.
ב-1918 הכירה דנמרק באיסלנד כמדינה עצמאית וריבונית באיחוד פרסונלי עם דנמרק, ממלכת איסלנד וב-30 בנובמבר אותה שנה סיים את תפקידו אחרון השרים לענייני איסלנד.
| שם   (שנות חיים) | תמונה | תחילת כהונה | סיום כהונה | מפלגה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| הנס הפסטין   1861–1922 |  | 1 בפברואר 1904 | 31 במרץ 1909 | מפלגת שלטון הבית |
| ביורן יונסון   1846–1912 |  | 31 במרץ 1909 | 14 במרץ 1911 | מפלגת העצמאות |
| כריסטיאן יונסון   1852–1926 |  | 14 במרץ 1911 | 24 ביולי 1912 | עצמאי |
| הנס הפסטין   1861–1922 |  | 24 ביולי 1912 | 21 ביולי 1914 | מפלגת האיחוד |
| זיגרדור אגרז   1875–1945 |  | 21 ביולי 1914 | 4 במאי 1915 | מפלגת העצמאות |
| איינר ארנורסון   1880–1955 |  | 4 במאי 1915 | 4 בינואר 1917 | מפלגת העצמאות |
ראשי ממשלת איסלנד > ממלכה

ממלכת איסלנד (בדנית: Konungsríkið Ísland, באיסלנדית: Kongeriget Island) הייתה מונרכיה חוקתית שהתקיימה על פי חוק האיחוד בין דנמרק לבין איסלנד ונחתמה ב-1 בדצמבר 1918. הממלכה התקיימה עד 17 ביוני 1944 כאשר בעקבות משאל עם הוקמה הרפובליקה של איסלנד.
| שם   (שנות חיים) | תמונה | תחילת כהונה | סיום כהונה | מפלגה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| יון מגנוססון   1859–1926 |  | 4 בינואר 1917 | 7 במרץ 1922 | מפלגת שלטון הבית |
| זיגרדור אגרז   1875–1945 |  | 7 במרץ 1922 | 22 במרץ 1924 | מפלגת העצמאות |
| יון מגנוססון   1859–1926 |  | 22 במרץ 1922 | 23 ביוני 1926   (מת בעת כהונתו) | המפלגה השמרנית |
| מגנוס גודמונדסון   (ראש ממשלה בפועל)   1879–1937 |  | 23 ביוני 1926 | 8 ביולי 1926 | המפלגה השמרנית |
| יון תורלקסון   1877–1935 |  | 8 ביולי 1926 | 28 באוגוסט 1927 | המפלגה השמרנית |
| טריגווי תורהלסון   1889–1935 |  | 28 באוגוסט 1927 | 3 ביוני 1932 | המפלגה הפרוגרסיבית |
| אאוסגייר אאוסגיירסון   1894–1972 |  | 3 ביוני 1932 | 28 ביולי 1934 | המפלגה הפרוגרסיבית |
| הרמן יונסון   1896–1976 |  | 28 ביולי 1934 | 16 במאי 1942 | המפלגה הפרוגרסיבית |
| אולאפור תורס   1892–1964 |  | 16 במאי 1942 | 16 בדצמבר 1942 | מפלגת העצמאות |
| ביורן תורדרסון   1879–1963 |  | 16 בדצמבר 1942 | 21 באוקטובר 1944 | עצמאי |
הערות שוליים

↑  חוקת איסלנד (באנגלית)
↑  אתר משרד ראש הממשלה (באנגלית)
↑  אודות המעון באתר משרד ראש הממשלה (באנגלית)
↑  Halfdanarson, Gudmundur Halfdanarson (2010). The A to Z of Iceland. Scarecrow Press. pp. 23–25
↑  Van Cleaf, Kristin Van Cleaf (2007). Iceland. ABDO. p. 7.
↑  Bryant, Miranda; correspondent, Miranda Bryant Nordic (2024-04-10). "Iceland appoints Bjarni Benediktsson to replace Katrín Jakobsdóttir as PM". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2024-04-12.
| ראשי ממשלת איסלנד |
| --- | --- | --- |
| השר לענייני איסלנד | הנס הפסטין • ביורן יונסון • כריסטיאן יונסון • הנס הפסטין • זיגרדור אגרז • איינר ארנורסון |  |
| ממלכת איסלנד | יון מגנוססון • זיגרדור אגרז • יון מגנוססון • מגנוס גודמונדסון (בפועל) • יון תורלקסון • טריגווי תורהלסון • אאוסגייר אאוסגיירסון • הרמן יונסון • אולאפור תורס • ביורן תורדרסון |  |
| רפובליקת איסלנד | אולאפור תורס • סטפן יוהאן סטפנסון • אולאפור תורס • סטיינגרימור סטיינתורסון • אולאפור תורס • הרמן יונסון • אמיל יונסון • אולאפור תורס • ביארני בנדיקטסון (13) (בפועל) • אולאפור תורס • ביארני בנדיקטסון (13) • יוהאן הפסטין • אולאפור יוהאנסון • גייר הלגרימסון • אולאפור יוהאנסון • בנדיקט גרונדל • גונאר תורודסן • סטינגרימור הרמנסון • ת'ורסטיין פאלסון • סטינגרימור הרמנסון • דוד אודסון • הלדור אסגרימסון • גייר הארדה • יוהנה סיגורדרדוטיר • סיגמונדור דויד גונלאוגסון • סיגורדור אינגי יוהנסון • ביארני בנדיקטסון (27) • קתרין יקובסדוטיר • ביארני בנדיקטסון (27) |  |
קרום נסיובי

| --- | --- |

 שיוך:  מזותליום, wall of organ, ישות אנטומית מסוימת 
 תיאור ב:  המהדורה האחת-עשרה של אנציקלופדיה בריטניקה 
 מזהים
 לטינית (TA98):  tunica serosa 
 FMA:  9581 
 קוד MeSH:  A10.615.789 
 מזהה MeSH:  D012704 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0036760 
 
שלבים של כניסת איבר לחלל נסיובי בהתפתחות עוברית. החלל העוברי צבוע שחור, האיבר צבוע אדום והקרום הנסיובי צבוע בכחול
קְרוּם נַסְיוּבִי (Tunica serosa) הוא קרום דק וחלק העוטף מספר חללים בגוף ואת האיברים בתוך החללים. קרום נסיובי מפריש נסיוב מסכך אל תוך החללים, המקטין את החיכוך שנוצר בתנועת האיברים בחללים. החללים הנסיוביים בגוף האדם הם כיס הלב, האדר העוטף את הריאות וחלל הבטן העטוף בצפק.
קרום נסיובי מורכב משכבת אפיתל ומשכבת רקמת חיבור. שכבת האפיתל המכונה מזותל בנויה משכבה אחת של תאי אפיתל קובייתי או שטוח המפרישים נוזל מסכך הדומה לריר דליל. תאי האפיתל מעוגנים לשכבת רקמת החיבור. ברקמת החיבור עוברים כלי דם ועצבים המספקים את תאי האפיתל. שכבת רקמת החיבור מאפשרת את חיבור הקרום הנסיובי לדופן החללים הנסיוביים ולדופן האיברים בחללים.
בשלבים מוקדמים של התפתחות עוברית מכיל גוף העובר חללים סגורים שדפנותיהם מצופים בקרום נסיובי. איברים מתפתחים נכנסים לתוך אזור החללים אלו וממלאים אותם מבלי שהם נכנסו לתוכם בפועל ומבלי לפגוע בשלמות הקרום הנסיובי. בסיום התהליך גם האיברים עטופים בקרום נסיובי הבא במגע עם הקרום הנסיובי העוטף את דפנות החלל. הקרום שעוטף את האיברים מכונה קִרְבִּי (visceralis) והקרום על דפנות החלל מכונה דָּפְנִי (parietalis).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb125207924 (data)
קרב חמש מודרני

פיקטוגרף לקרב חמש מודרני
מתמודדים בקרב חמש מודרני באולימפיאדת אתונה (2004) רצים לקו הסיום בריצת השדה
קרב חמש מודרני (בלועזית, "Modern Pentathlon") הוא ענף ספורט אולימפי המורכב מתחרויות בחמישה ענפים שונים: סיף (דקר), שחייה ל-200 מטר חופשי, רכיבה על סוסים בסגנון קפיצות ראווה (15 קפיצות) ואירוע סיום ריצת שדה ל-3,000 מטר משולבת עם ירי באקדח לייזר מ-10 מטר.
היסטוריה

ענף קרב חמש מודרני נוסד בהשראת ענף הפנטאתלון - ענף הקרב 5 המסורתי אשר היה חלק מהמשחקים האולימפיים והפאן-הלניים ביוון העתיקה, וכן במשחקים האולימפיים המודרניים עד 1924. הענף הומצא על ידי הברון פייר דה קוברטן, מייסד המשחקים האולימפיים המודרניים, וחמש התחרויות נועדו לציין את הכישורים שנדרשו מבלדר צבאי בתקופת נפוליאון. התחרות, שאותה דה קוברטן התקשה מאוד להכניס לתוכנית המשחקים, התקיימה לראשונה באולימפיאדת סטוקהולם (1912) ובתחילה הורשו להשתתף בה רק קציני צבא. באותה תחרות השתתף הגנרל האמריקני ג'ורג' פטון, שדורג במקום החמישי בלבד, לאחר שבתחרות הירי התעקש להשתמש באקדחו הצבאי במקום באקדח עם כוונת.
בניסיון להתאים את הענף לתקופה המודרנית, באולימפיאדת אטלנטה (1996) הוכנסו בו שינויים, שהבולט שבהם היה קיצור התחרות מ-5 או 4 ימים ליום אחד. מלבד זאת קוצרו גם המרחקים בשחייה, מ-300 מטר ל-200 מטר, וריצת השדה קוצרה מ-4,000 מטר ל-3,000 מטר. בשנת 2009 בוצע שינוי נוסף כשענף הריצה והירי אוחדו למקצה אחד משולב המכונה המקצה המשולב, או לייזר ראן, מכיוון שהוא משלב בין 4 פעמים ירי באקדח לייזר מ-10 מטרים ולאחר כל מקטע ירי מתבצע סיבוב ריצה של 800 מטר (3,200 מטר לתחרות כולה).
באולימפיאדת סידני (2000) נוספה לראשונה תחרות לנשים.
מתכונת התחרות

התחרות כולה מתקיימת ביום, כאשר שני האירועים הראשונים ביום התחרות הם מקצה השחייה ותחרות הסייף (הסדר ביניהם משתנה בהתאם להחלטת המארגנים), ומיד לאחר מכן מתקיים אירוע קפיצות הראווה. המתחרים זוכים בניקוד עבור התוצאות בכל אחד מהענפים ובסיום שלב קפיצות הראווה מתבצע סיכום הנקודות אותן השיגו המתחרים עד שלב זה של התחרות. מועד הזינוק של כל מתחרה לאירוע הסיום (ריצת שדה עד שנת 2009, המקצה המשולב - ירי באקדח לייזר משולב עם ריצת שדה החל משנת 2009) נקבע על פי סך הנקודות שצבר במהלך היום כשכל נקודה שנצברה עד שלב זה מומרת לשנייה. המתחרה בעל מספר הנקודות הרב ביותר מזנק ראשון למקצה המשולב, ומתחרה בעל הניקוד השני בגובהו יוזנק בעיכוב של מספר שניות זהה לכמות הנקודות בינו לבין המוביל בתחרות וכך הלאה עד שמוזנקים כלל המתחרים. המנצח בתחרות כולה הוא הראשון שחוצה את קו הסיום.
סיף - התחרות נערכת בדקר בסדרה של קרבות כאשר כל מתחרה מתמודד פעם אחת מול כל המתחרים האחרים בתחרות. כל קרב נמשך דקה והמתחרה הראשון שהשיג פגיעה (אזור הפגיעה החוקי בדקר הוא הגוף כולו, כולל הראש והרגליים) ביריבו זוכה בקרב. פגיעות כפולות (פגיעות של המתחרים זה בזה בתוך 40 אלפיות השנייה) לא נחשבות. אם אף מתחרה לא השיג פגיעה במהלך דקה שני המתחרים הפסידו את הקרב. בסיכום כל הקרבות נספרים סך הניצחונות וההפסדים ומוענק ניקוד עבור כל ניצחון.
שחייה - 200 מטר חופשי (Freestyle). עד אולימפיאדת סידני (2000) התחרות נערכה למרחק של 300 מטר.
רכיבת סוסים - קפיצות ראווה במסלול של 350–450 מטר מעל 12–15 מכשולים. 20 דקות לתחילת תחרות הקפיצות מתבצעת הגרלה לקביעת הסוס אותו יקבל כל מתחרה, ולרשותם של המתחרים מספר דקות חימום והיכרות עם הסוס לפני תחילת הקפיצות.
משולב - ריצת שדה וירי באקדח לייזר (לייזר ראן) - המתחרים נדרשים לבצע 4 מקצים של ירי באקדח לייזר למרחק 10 מטר כאשר לאחר כל מקצה ירי יוצאים לריצת שדה למרחק 800 מטר. בכל מקצה ירי על המתחרים לפגוע 5 פגיעות מדויקות במטרה לפני שיורשו לעזוב את עמדת הירי ולהמשיך בריצה, לחלופין לאחר 50 שניות בהן המתחרה לא הצליח להשיג 5 פגיעות מדויקות הוא מקבל אישור להמשיך אל שלב הריצה.
בישראל

נועה ברקמן הביאה את ענף הקרב חמש לישראל. היא חלוצת הענף בארץ והייתה הספורטאית הישראלית הראשונה והיחידה שהתחרתה בקרב 5 מודרני (בין השנים 2013–2017), ובין הישגיה הגעה לשלב הגמר באליפות אירופה אשר נערכה בסופיה בולגריה (2016). ב-2012 החלה ברקמן לאמן את שרון טל, שמאז מתאמנת וספורטאית מובילה בענף. ב-2018 הגיעה שרון טל למקום השישי בתחרות בגביע אירופה, בטבליסי שבגאורגיה. ב-2019 ייצגה שרון טל את ישראל בתחרות קרב חמש בפראג שבצ'כיה, וב-2022 ייצגה שרון טל את ישראל באליפות העולם שנערכה בפולין והגיעה למקום השישי.
ראו גם

פנטאתלון
קרב רב
קרב עשר
קרב שבע
קרדינל (צבע)

| --- | --- |
 שלשת הקסא:  #C41E3A
 ייצוג RGB:  R=196, G=30, B=58
 ייצוג HSV:  H=350, S=85, V=77
 ייצוג CMYK:  C=0, M=85, Y=70, K=23
 
קרדינל (באנגלית: Cardinal) הוא סוג של צבע אדום, אשר קיבל את שמו מן הגלימות אותן לובשים החשמנים הקתולים, זאת אף שהצבע שהחשמנים לובשים הוא למעשה שני.
הציפור קרדינל קיבלה את שמה משמו של הצבע.
גלריה

ציפור קרדינל צפוני זכר, הקרוי על שם הצבע.
הערות שוליים

↑  Colors Worn By Cardinals and Bishops, Simply Catholic
| צבעים וייצוגם במחשב |
| --- | --- | --- |
| גוני אפור | לבן • כסף • אפור • שחור |  |
| צבעי היסוד ב-RGB | אדום • ירוק • כחול |  |
| צבעים שניוניים | ציאן • צהוב • מג'נטה |  |
| צבעים שלישוניים | כתום • תרוג • ירוק אביב • תכלת • סגול • ורוד שושנה |  |
| פיגמנטי צביעה | אוכרה • ספיה • כחול פרוסי • וירידיאן • אולטראמרין |  |
| שונות | אינדיגו • ענבר • חום • זהב • נחושת • ארגמן • ורוד • שני • בורדו • בורגונדי • בז' • חאקי • טורקיז • ערמון • פנטון 448c • קרדינל • כתום בטיחותי • ירוק זית |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קרב חניון הלילה של גדוד 19

קרב חניון הלילה של גדוד 19 התחולל ב-8 ביוני 1967, באזור ביר גפגפה, במהלך המערכה בסיני במלחמת ששת הימים. גדוד הטנקים 19 מחטיבה 60, שהיה מצויד בטנקים קלים מדגם AMX-13, עמד בפני אחת מהתקפות הנגד המצריות הבודדות במלחמה - התקפה של טנקים מדגם T-55 שעלו עליו ביכולותיהם הקרביות. הקרב הסתיים בנסיגת הכוח המצרי.
רקע

ב-5 ביוני תקפו שלוש אוגדות צה"ל את הצבא המצרי בסיני ובתוך יממה כבשו את מתחמי הקו הראשון שלו. בגזרה הצפונית של המערכה פעלה אוגדה 84 ובה שלוש חטיבות: שתי חטיבות שריון - חטיבה 7 וחטיבה 60 וחטיבת צנחנים - חטיבה 35. לאחר ההצלחה הראשונית המשיכה האוגדה בהתקדמות לתוך סיני וברדיפה אחרי הכוחות המצריים הנסוגים.
חטיבה 60 הייתה חטיבת מילואים בפיקודו של אלוף-משנה מנחם אבירם. היו בה שלושה גדודים - גדוד חרמ"ש ושני גדודי טנקים. גדוד 268 היה גדוד טנקי שרמן ואילו גדוד 19 היה מצויד בטנקי AMX-13 - טנקים קלים מתוצרת צרפת, שנכנסו לשימוש בצה"ל ב-1953. היה זה הנחות בארבעת סוגי הטנקים שהפעיל צה"ל בסיני ב-1967 (האחרים היו פטון, צנטוריון ושרמן). משקלו היה קטן (14 טון), הוא נשא תותח קטן קוטר של 75 מילימטרים ועיקר כוחו היה בכושר התמרון שלו.
ביום המערכה השלישי, 7 ביוני, הובילה חטיבה 60 את האוגדה ויחידותיה עמדו בקרב עם כוחות מצריים בצומת ביר גפגפה. בסוף היום הוביל את החטיבה על הכביש מביר גפגפה לאסמאעיליה גדוד 19 בפיקודו של סגן-אלוף זאב איתן. הגדוד היה באותה עת כוח החלוץ של האוגדה והכוח הקרוב ביותר שלה לתעלת סואץ, למעט הכוח האוגדתי שנע בציר הצפוני בסיני. בין הקצינים בכוח בימים הראשונים של המלחמה נמנה אהוד ברק, לימים רמטכ"ל צה"ל.
לאחר הקרב

האלוף טל הורה לשלוח לעזרת גדוד 19 גם פלוגת טנקי צנטוריון מגדוד 82 של חטיבה 7. זו הגיעה אל הגדוד אחרי פלוגת השרמנים והחלה להתקדם על הכביש מערבה. בהמשך היום התקדמו כל טנקי חטיבה 7 מערבה והשמידו כ-70 מהטנקים המצריים שנערכו לאורך הכביש לאיסמעיליה. כוח חלוץ של החטיבה הגיע לגדת תעלת סואץ ב-9 ביוני בשעה 00:30.
הערות שוליים

↑  בספר "חשופים בצריח" נכתב (עמ' 262) כי לגדוד היו לפחות 16 הרוגים ועשרים פצועים קשה. לעומת זאת, באתר "יזכור" נזכרים 11 חיילים של חטיבה 60 שנהרגו ב-8 ביוני. אחד מהם לא נפל בקרב זה.
↑  הפלוגה נתקלה בהמשך במארב של טנקים מצריים והשמידה עשרה מהם. בקרב זה נהרגו מפקד הפלוגה רב-סרן שמאי קפלן וחייל נוסף.
| מלחמת ששת הימים |
| --- | --- | --- |
| רקע | פעולת סמוע • יום הקרבות של 7 באפריל 1967 • הנאום המגומגם • מרד הגנרלים • מבצע לשון אדומה |  |
| החזית המצרית | מבצע מוקד • קרב אום-כתף • קרב הג'יראדי • קרב חניון הלילה של גדוד 19 • פעולת אלכסנדריה • פעולת פורט סעיד • קרב רפיח • קרב מוצב אל-קובה • תפיסת שארם א-שייח' |  |
| החזית הירדנית | הקרב על גבעת התחמושת • המערכה על ירושלים • כיבוש צפון השומרון |  |
| החזית הסורית | הקרב על קלע וזעורה • קרב תל עזזיאת • קרב תל פאחר |  |
| אישים | לוי אשכול • משה דיין • יצחק רבין • מרדכי הוד • דוד אלעזר • עוזי נרקיס • ישעיהו גביש • מוחמד סידקי מחמוד • סולימאן עיזאת  • עבד אל-חכים עאמר • מוחמד פאוזי • גמאל עבד אל נאצר • חוסיין, מלך ירדן |  |
| כללי | ישראל במלחמת ששת הימים • יהדות ארצות האסלאם במלחמת ששת הימים • צבא ההגנה לישראל במלחמת ששת הימים • הצבא המצרי במלחמת ששת הימים |  |
| בינלאומי | החלטה 233 • החלטה 234 • החלטה 235 • החלטה 236 • החלטה 237 • החלטה 240 • החלטה 242 |  |
| בתרבות | בתרבות הישראלית • ירושלים של זהב • ירושלים של ברזל • משה דיין, יצחק רבין ועוזי נרקיס בשער האריות • תצלום הצנחנים בכותל המערבי • גבעת התחמושת |  |
| תיעוד והנצחה | יום הנכסה • יום ירושלים • אות מלחמת ששת הימים • גבעת התחמושת • אנדרטאות בירושלים • אנדרטה לחללי עוצבת השרון • אנדרטה לנופלי חטיבה 5 • אנדרטת אוגדת הפלדה • האנדרטה לחללי חטיבה 45  • טקס האזכרה לזכר חללי מלחמת ששת הימים ומלחמת ההתשה |  |
טנק T-55
קרדינל אמריקאי

| קרדינל אמריקאי |
| --- | --- |
 קרדינל אמריקאי
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: קרדינליים
שבט:: קרדינליים
סוג:: Spiza
מין:: קרדינל אמריקאי
שם מדעי
 Spiza americana ‏גמלין, 1789
תחום תפוצה


קרדינל אמריקאי (שם מדעי: Spiza americana) הוא מין של ציפור שיר ממשפחת הפרושיים ושבט הקרדינליים. היא חיה באמריקה הצפונית, לרוב סביב המערב התיכון, אך גם מזרחה ומערבה משם. חלק מהאוכלוסיות נודדות דרומה למקסיקו, וגם לאמריקה המרכזית כשהיא מעופפת בלהקות גדולות. זהו העוף היחיד בסוגו והוא קרוב לסוג קרדינל.