יודנראט
היודנראטים בגטאות ובקהילות

שמות המדינות מצוינים על פי גבולות אירופה ב-1939
| שם הגטו או הקהילה | תאריך מנוי היודנראט הראשון | ראשי היודנראט | הערות |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| גטו אונגוור, הונגריה | אפריל, 1944 | ד"ר יוליוס לסלו, מנהיג הקהילה היהודית בעיר |  |  |
| גטו בוברויסק, בלארוס | יולי, 1941 | הרב א. רוזנברג |  |  |
| גטו בודפשט, הונגריה | מרץ, 1944 | שאמו שטרן עד אוקטובר 1944, אז ירד למחתרת ומונה ליוש שטוקלר |  |  |
| גטו בוחניה, פולין | סוף 1939 | שמחה וייס | חברי היודנראט נשלחו לבלז'ץ באקציה האחרונה |  |
| גטו בולחוב, פולין | אוגוסט, 1941 | ד"ר א. רייפאייזן, התאבד בסוף 1941. מחליפו, ד"ר שינדלר, התאבד במרץ 1943. |  |  |
| גטו בוצ'אץ', פולין | יולי, 1941 | מנדל רייך, ציוני, איש מזרחי, יו"ר הקהילה לשעבר, התפטר מתפקידו ובמקומו התמנה סגנו ברוך קרמר. | חבר היודנראט ד"ר הכט ואשתו התאבדו. |  |
| גטו ביאלה פודלסקה, פולין | נובמבר, 1941 | יצחק פישזיץ | רוב חברי היודנראט נשלחו למיידנק באוגוסט 1942, לאחר שהתלוננו על חטיפת יהודים |  |
| גטו ביאליסטוק, פולין | יוני, 1941 | ד"ר גדליהו רוזנמן, הרב הראשי, מונה בתחילה לראש היודנראט, אך לאחר כחודש הוחלף על ידי סגנו, אפרים ברש. | ברש דגל בשיתוף פעולה ובגישה שהשמדה תהיה בכל מקרה ולכן יש להציל מעטים גם תוך הקרבת אחרים. הוא אפילו מנע מרד בגטו לפני משלוח. |  |
| גטו בנדין, פולין | ספטמבר, 1939 | בתחילה מונו בזה אחר זה, אליעזר רובנליכט, סגן ראש העיר לשעבר, שמואל וייצ'הר, חבר מועצת העיר, ויעקב ארליך. במהלך 1940, מונה בנימין גראוברד ואחריו חיים מרין, אחיו של משה מרין. בראשית 1942 מונה חיים מולצדסקי. | הגטו היה חלק מהצנטרלה, בראשות משה מרין |  |
| גטו ברודי, פולין | יולי, 1941 | עו"ד אברהם גלזברג, ראש ועד הקהילה נספה באקציה בנובמבר 1942. אחריו מונו רוזנפלד, ואחריו יצחק כץ, לשעבר מפקד המשטרה היהודית. | אנשי היודנראט האחרון נספו במאי 1943, עם חיסולו של הגטו. |  |
| גטו בריסק דליטא, פולין | אוגוסט, 1941 | צבי הירש רוזנברג, חבר מועצת העיר וראש ועד הסוחרים. סגנו היה דר' נחמן לנדאו. | אנשי היודנראט נרצחו בינואר 1943. |  |
| גטו ברנוביצ'ה, פולין | יוני, 1941 | עו"ד יהושוע (אובסיי) אייזיקסון, נורה למוות במרץ 1942, עקב אי שיתוף פעולה באקציה. החליף אותו שמואל ינקלביץ, סגן היו"ר שנמלט במהלך האקציה השנייה בספטמבר 1942. היו"ר השלישי היה מנדל גולדברג, מסגר במקצועו. | ז'ניה מן, מזכירת היודנראט, כונתה "אם הגטו", נרצחה יחד עם אייזיקסון. |  |
| גטו גלמבויה, פולין | יולי, 1941 | גרשון לדרמן, סוחר, נרצח בפברואר 1943, וסגנו זלמן רובשקין מונה במקומו בקיץ 1944. רובשקין נרצח באקציה בסתיו 1944. | לדרמן נרצח לאחר ששני בניו ניסו להימלט מהגטו תוך כדי חילופי יריות עם הגרמנים. אחד הבנים נהרג והשני נמלט. |  |
| הולנד (יודסה ראד) | פברואר, 1941 | אברהם אשר ודוד כהן |  |  |
| גטו גרודנו, פולין | יוני, 1941 | ד"ר דוד ברוור, לשעבר מנהל מוסדות "תרבות" |  |  |
| גטו דאוגבפילס, לטביה | יולי, 1941 | מישה מוסינזון | במאי 1942 נרצחו חברי היודנראט עם חיסול הגטו. |  |
| גטו דברצן, הונגריה | מרץ, 1944 | הרב ד"ר פאל (מאיר) וייס, רבה של קהילת הסטטוס קוו |  |  |
| גטו ולודימייז' וולינסקי, פולין | יולי, 1941 | הרב מורגנשטיין, עסקן ציבורי, נפטר אחרי חודשיים ובמקומו מונה עו"ד ויילר, שהתאבד עם משפחתו בספטמבר 1942, לאחר שסירב לשתף פעולה. במקומו מונה ד"ר בארדאק, רופא שיניים. היו"ר האחרון היה לייב קודיש, ראש הסדר היהודי בעבר, שנרצח בדצמבר 1943. |  |  |
| גטו וילנה, פולין | יולי, 1941 | שאול טרוצקי, ראש היודנראט שנבחר על ידי היהודים הוצא להורג בספטמבר 1941. במקומו מונו אנטול פריד ויצחק לייבוביץ. ביולי 1942 מונה יעקב גנס, (שהיה קודם לכן ראש שירות הסדר היהודי) לראש היודנראט. גנס הוצא להורג בספטמבר 1943. | גנס מילא את ההוראה משום שידע שסירובו יביא להשמדת הגטו כולו, הוא בחר את היהודים הזקנים, החולים ואלו שסיכוייהם לשרוד היו הנמוכים ביותר. פעל להצלת יהודים אך שיתף פעולה עם הגסטאפו והפעיל את המשטרה היהודית שתשליט סדר ותאכוף את החוק |  |
| גטו ורשה, פולין | אוקטובר, 1939 | אדם צ'רניאקוב | קיים קשרים עם גרמנים שהביאו לתמורה מסוימת. ב-20 ביולי 1942 שאל בגסטאפו אם יהיה גירוש. הם משקרים או מתחמקים. אחר-כך קיבל הודעה למסור 6,000 איש או שאשתו תירצח. הוא התאבד. |  |
| גטו זדונסקה וולה, פולין | ספטמבר, 1939 | תחילה מונה יעקובסון, שברח. בסוף 1939, מונה ד"ר יעקב למברג. בעת חיסול הגטו, באוגוסט 1942, הורד מרכבת השילוחים והוצא להורג בבית הקברות. |  |  |
| גטו ז'טל, פולין | פברואר, 1942 | תחילה מונה שמואל קוסטין ואחריו אלתר דבורצקי, עורך דין ופעיל ציוני. לאחר בריחתו, מונה אליהו נובולנסקי. | אלתר דבורצקי מילא תפקיד כפול של יו"ר היודנראט ומנהיג המחתרת. נמלט מהגטו ונרצח על ידי פרטיזנים. |  |
| גטו זמושץ', פולין | דצמבר, 1939 | בן ציון לובלינר הוחלף לאחר מספר שבועות על ידי עו"ד מייצ'סלאב גורפינקל. גורפינקל הצליח להימלט מהגטו ולהגיע ללונדון. | בנובמבר 1942, במהלך האקציה, נורה סגן היו"ר, עזריאל שפס, זאת לאחר שעבר התעללות קשה במשך מספר שעות. |  |
| גטו זשוב, פולין | אוקטובר, 1939 | עו"ד קליימן הוצא להורג בינואר 1940 לאחר שלא סיפק מספיק עובדי כפייה על פי דרישת הגרמנים. במקומו מונה סגנו, ד"ר ברנארד (בנו) כהנא. | באוגוסט 1943 נשלחו חברי היודנראט לאושוויץ. |  |
| גטו חלם, פולין | דצמבר, 1939 | י. פרנקל |  |  |
| גטו חרקוב, אוקראינה | נובמבר, 1941 | גורביץ, פרופ. לרפואה |  |  |
| גטו טוצ'ין, פולין | יולי, 1941 | גצל שוורצמן וסגנו מאיר הימפלרב | ראשי היודנראט השתתפו בשרפת הגטו ובירי. הסגירו עצמם לגרמנים והוצאו להורג |  |
| גטו טרזיינשטט, צכיה | דצמבר, 1941 | יעקב אדלשטיין, יליד גליציה, ציוני וסוציאליסט, נורה למוות באושוויץ בנובמבר 1943, אחריו מונה פאול אפשטיין, סוציולוג וחבר בהתאחדות קהילת ברלין. הוא הוצא להורג בספטמבר 1944 בכלא הגטו. לבסוף מונו בנימין מורמלשטיין, יליד וינה, רב וחוקר יהדות וכן הרב ליאו בק. |  |  |
| גטו טרנוב, פולין | נובמבר, 1939 | עו"ד ד"ר יוסף אופנר, פרש. דוד לנקוביץ, ברח. הרופאים, ד"ר וולף שנקל וד"ר שלמה גולדברג, פעילים ציוניים, נרצחו באושוויץ. היו"ר האחרון היה ארתור פולקמן. |  |  |
| גטו לבוב, פולין | אוגוסט, 1941 | יוסף פרנס, עו"ד וקצין לשעבר בצבא אוסטריה הוצא להורג לאחר שסירב לשתף פעולה. אברהם רוטפלד שמונה לאחריו נפטר לאחר תקופה קצרה. היו"ר האחרון, הנריך לנדסברג ניתלה יחד עם שאר חברי היודנראט בעקבות חיסול הגטו |  |  |
| גטו לובלין, פולין | ינואר, 1940 | הנריק בקר, אדריכל-מהנדס, ראש מפלגת העם בלובלין, סגן ראש העיר ויו"ר מועצת הקהילה היהודית. לבקר היו שני סגנים: ד"ר מרק אלטן, עורך-דין, קצין אוסטרו-הונגרי לשעבר, אחד ממנהיגי התנועה הציונית שבעיר ושלמה קסטנברג, סוחר נייר מפורסם, סגן יו"ר בהנהלה של הקהילה היהודית. | במרץ 1942 נשלחו בקר וחברי היודנראט לבלז'ץ. בקר עלה לרכבת עטוף בטלית ללא מטען. אלטן מונה ליו"ר היודנראט בגטו מיידן טטרסקי, פרבר של לובלין. בנובמבר 1942 נרצחו אלטן וחברי היודנראט האחרים על ידי מפקדי הגטו. |  |
| גטו לודז' (+גטאות קטנים בורטגאו), פולין | אוקטובר, 1939 | חיים מרדכי רומקובסקי | מדיניות של גטו פרודוקטיבי במטרה להינצל על ידי עבודה. שיתוף פעולה מלא עם הנאצים, גם בנושא השילוחים להשמדה. "לחתוך את היד כדי להציל את כל הגוף." |  |
| גטו לוצק, פולין | יולי, 1941 | ד"ר קורצ'מני, רופא שיניים ואחריו עו"ד הניג. |  |  |
| גטו לחווא, פולין | יולי, 1941 | דב-ברל לופטין, ראש ההסתדרות הציונית לשעבר | היודנראט השתתף בשרפת הגטו ובריחה ממנו. לופטין נהרג בקרב בעלותו על מוקש ב-1944. |  |
| גטו לידא, פולין | יוני, 1941 | קלמן ליכטמן, מורה, במרץ 1942 נרצח יחד עם 6 מחברי היודנראט, וד"ר צ'רני, רופא, מונה במקומו |  |  |
| גטו מוגילב פודולסקי, אוקראינה | נובמבר, 1941 | זיגפריד יגנדורף, מהנדס במקצועו |  |  |
| גטו מיינדזיז'ץ פודלסקי, פולין | דצמבר, 1939 | שמעון קלרברג, רוקח במקצועו |  |  |
| גטו מינסק, בלארוס | יולי, 1941 | איליה מושקין, לשעבר מנהל משרד ממשלתי. לאחר רציחתו, מונה סגנו משה יפה. יפה נרצח גם הוא בסמוך לאקציה. | היודנראט תמך בהקמת מחתרת ובבריחה מהגטו. |  |
| גטו מלאווה, פולין | נובמבר, 1939 | אליעזר פרלמוטר, נרצח בכלא הגטו בינואר 1942. במקומו מונה פלטיאל צלגו שהודח ונאסר בקיץ 1942. היו"ר השלישי היה מנדל צ'רקו. |  |  |
| גטו מרמרושסיגט, הונגריה | אפריל, 1944 | לייפוט יוסוביץ, נשיא הקהילה היהודית בעיר |  |  |
| גטו נובוגרודק, פולין | ספטמבר, 1941 | זלדוביץ היה בתפקיד מספר שבועות ואחריו מונה עו"ד צ'חנובסקי, שופט. חברי היודנראט נרצחו בקיץ 1942, וחיים אוסקוביץ מונה ליו"ר. |  |  |
| גטו נובי סונץ', פולין | ספטמבר, 1939 | משה רונדלר, הוחלף על ידי סגנו, יעקב מארין באביב 1940. מארין התפטר ביולי 1940 ונשלח לאושוויץ. יואכים בקרמן, שהחליף אותו, נפטר מהתקף לב, וסגנו מנדל אייזן החליף אותו. |  |  |
| גטו סאטו מארה, הונגריה |  | זולטן שוורץ |  |  |
| גטו סמולנסק, הפדרציה הרוסית | יולי, 1941 | ד"ר פיינסון, רופא שיניים במקצועו |  |  |
| גטו סוסנוביץ (+צנטרלה - אוסף הקהילות היהודיות במחוז שלזיה עילית), פולין | ספטמבר, 1939 | משה (מוניק) מרין נבחר על ידי הגרמנים לראש היודנראט לאחר שראש הקהילה לא הזדהה |  |  |
| סלובקיה | 1940 | היינריך שוורץ שנעצר על ידי השלטונות, ארפד שבשצ'ן ואחריו אוסקר טימן. | מילאו את הוראות המחלקה ה-14 (המחלקה לענייני יהודים) במשרד הפנים הסלובקי |  |
| גטו סטניסלבוב, פולין | יולי, 1941 | משה ישראל זייבלד, חבר הנהלת הקהילה הוחלף באוקטובר 1941 על ידי סגנו, עו"ד מיכאל לם. לם נרצח עם עוד 4 חברי היודנראט ביולי 1942 וסגנו מרדכי (מרקוס) גולדשטיין אולץ לקבל את התפקיד. לאחר מספר שבועות הוצא היודנראט השלישי להורג ושיינפלד, מפקד המשטרה היהודית מונה ליו"ר רביעי. בינואר 1943 חוסל היודנראט יחד עם שארית אנשי הגטו. |  |  |
| גטו סלונים, פולין | יולי, 1941 | וולף ברגמן. אחרי שנרצח, הוחלף על ידי גרשון קווינט. קווינט הוחלף על ידי ילישביץ, אך נשאר ביודנראט. קווינט נורה בתחילת האקציה ביוני 1942. | היודנראט סייע כספית למחתרת ואף שילם שוחד על מנת לשחרר את חבריה. |  |
| גטו סלוניקי, יון | אפריל, 1941 | שבתאי (סבי) שאלתיאל הודח בדצמבר 1942 ובמקומו מונה צבי קורץ, רב יליד גליציה, תושב העיר מ-1933. קורץ גורש לברגן בלזן באוגוסט 1943 |  |  |

| גטו פביאניצה, פולין | ספטמבר, 1939 | בתחילה מונו 3 מנהלים: יהושע אלטר, וולף ילינוביץ' ויעקב לוברנייצקי. בנובמבר 1939 השלשה נשלחו למחנה ריכוז. עו"ד שפירא מונה במקומם שהוחלף על ידי יחיאל רובינשטיין. בקיץ 1942 הוצאו חברי היודנראט להורג. |  |  |
| גטו פיוטרקוב טריבונלסקי, פולין | ספטמבר, 1939 | משה חיים לאו, רב העיר. לאחר חודש הוחלף בזלמן טננברג (או טננבאום), ראש הקהילה לשעבר, שהוחלף על ידי סגנו שמעון ורשווסקי | ב-1941 טננברג ועוד ארבעה חברי מועצה נעצרו לאחר מאסר שליחת מחתרת פולנית איתה היו בקשר. הם נישלחו לאושוויץ. |  |
| גטו פינסק, בלארוס | יולי, 1941 | תחילה מונה דוד אלפר, מנהל גימנסיה "תרבות". הוא התפטר אחריי יומיים והוצא להורג עם חלק מאנשי היודנרט. במקומו מונה בנימין בוקשטנסקי. סגנו היה מוטל מינסקי, שכדובר גרמנית מילא בפועל את התפקיד. |  |  |
| גטו פלונסק, פולין | יולי, 1940 | אברהם יעקב רמק, נשלח עם משפחתו לאושוויץ בדצמבר 1942 |  |  |
| גטו פרוז'ני, פולין | יולי, 1941 | יצחק ינוביץ, נרצח עם משפחתו בינואר 1943. סגנו היה עו"ד זאב שריידמן. | היודנראט תמך בפרטיזנים בכסף ובגדים וסירב להסגיר אותם. הזהיר מפני חיסול הגטו וקרא לתושבים להסתתר או לברוח. |  |
| גטו פשמישל, פולין | יולי, 1941 | ד"ר איגנץ דולדיג וסגנו רכטר נרצחו ביולי 1942 בנסותם למנוע גרוש יהודים. אחריהם מונה יעקב רבהן, לשעבר יו"ר ועד הקהילה. |  |  |
| גטו צ'נסטוחובה, פולין | ספטמבר, 1939 | לאון (לייב) יהודה קופינסקי, נרצח במרץ 1943 |  |  |
| גטו צ'רנוביץ, רומניה | אוגוסט, 1941 | ד"ר זיגמונד נויברגר |  |  |
| צרפת (אוז'י"ף) | נובמבר, 1941 | רמון ראול למבר |  |  |
| גטו קובנה, ליטא | אוגוסט, 1941 | ד"ר אלחנן אלקס, רופא וציוני יחד עם סגנו עו"ד לייב גרפונקל | שיתוף פעולה מוגבל, התנגדות לחלק ממעשי הנאצים. |  |
| גטו קולוז'וואר, הונגריה | אפריל, 1944 | ד"ר יוז'ף פישר, נשיא הקהילה הרפורמית |  |  |
| גטו קולומיאה, פולין | אוגוסט, 1941 | מרדכי הורוביץ, תעשיין, התאבד באוקטובר 1942 |  |  |
| גטו קוריץ, פולין | ספטמבר, 1941 | משה קרסנוסטבסקי, התאבד בהצתת ביתו בספטמבר 1942. | גם חבר היודנראט, יואל מארקוש התאבד. שרפת ביתו של קרסנוסטבסקי הייתה סימן להתחלת מרד בו הוצת כל הגטו. |  |
| גטו קיילצה, פולין | נובמבר, 1939 | משה פלץ, רופא, חבר מועצת העיר התפטר בטענה לבריאות לקויה. סגנו, הרמן לוי, תעשיין, כלכלן, חבר מועצת העיר החליף אותו. | משה פלץ נספה באושוויץ ביוני 1941. הרמן לוי נרצח עם משפחתו במרץ 1943. |  |
| גטו קושינאו, רומניה | אוגוסט, 1941 | עו"ד שפירו וד"ר גוטמן לנדאו | שפירו ברח לבוקרשט במדי קצין רומני ודיווח למנהיגי הקהילה היהודית על הגרושים. חזר לגטו ונורה למוות באחד המשלוחים. |  |
| גטו קלושין, פולין | דצמבר, 1939 | אברהם גמזו, רופא שיניים ופעיל ציוני, נרצח כשסרב לספק רשימות יהודים לגרוש. | בספטמבר 1942 נורה חבר היודנראט משה קישלניצקי על ידי מפקד הגטו לאחר שלא סיפק מספיק יהודים לגרוש. |  |
| גטו קרמניץ, פולין | ספטמבר, 1941 | בן ציון כץ נרצח כשסרב להכין רשימת יהודים למשלוח. מחליפו יוניה גרינברג, איש הבונד, סבל מהתמוטטות עצבים. מחליפיו, עו"ד בנימין לנדברג, התאבד, ד"ר ברינפלד ויצחק דיאמנט. היו"ר האחרון היה ד"ר מנדל, לשעבר ראש השירות היהודי. |  |  |
| גטו קרקוב, פולין | דצמבר, 1939 | בתחילה מונו מרק ביברשטיין, מורה ואיש ציבור, וסגנו וילהאם גולדבלט. במאי 1940, בעקבות ניסיון שוחד שכשל, נעצרו השניים וד"ר ארתור רוזנצוויג מונה במקומם. הוא נעצר לאחר שסירב לשתף פעולה ביוני 1942 ודוד גוטר מונה במקומו. | ביברשטיין רימה את הנאצים בכמות האנשים ששלח למחנות. נכלא על ידי הנאצים ולבסוף נרצח בעצמו במחנה פלאשוב. |  |
| גטו ראדום, פולין | דצמבר, 1939 | יוסף דיאמנט היה בתפקיד עד אפריל 1942. לאחר שנשלח לאושוויץ, מונה לודוויג פסמן. בינואר 1943 נשלח פסמן לאושוויץ ונחום שנדרוביץ החליפו. במאי 1943 נשלח שנדרוביץ לאושוויץ. |  |  |
| גטו ראדומסקו, פולין | דצמבר, 1939 | משה ברגר שהיה ראש הקהילה. במאי 1941 החליף אותו ויקטור גוטשטט שהיה בתפקיד עד ינואר 1943. סגן היו"ר היה יוסף פנסקי. | ברגר נרצח ביולי 1943 בצ'נסטוחובה בהיותו מנקה רחובות. גוטשטט ברח בינואר 1943, ערב האקציה השנייה ונרצח. לפני בריחתו הזהיר גוטשטט את חברי השומר הצעיר מפני האקציה הקרבה והם נמלטו מהגטו. |  |
| גטו רובנה, פולין | ספטמבר, 1941 | ד"ר משה ברגמן וסגנו עו"ד לאון סוחרציק התאבדו. במקומם מונה חיים רסנר. |  |  |
| גטו רוהאטין, פולין | אוגוסט, 1941 | שלמה אמראנט שהיה חבר בוועד הקהילה היהודית בעיר לפני הכיבוש הנאצי. | אמראנט נרצח בעת חיסול הגטו ביוני 1943. כנראה כלל חברי היודנראט נרצחו. |  |
| גטו רווה רוסקה, פולין | יוני, 1941 | שוויצר | הגורם הדומיננטי ביודנראט היה עו"ד ד"ר יוסף מנדל. מנדל נכלא בכלא הגטו ונפטר ממחלת הטיפוס בדצמבר 1941. |  |
| גטו ריגה, לטביה | אוגוסט, 1941 | עו"ד מיכאל אלישיב שעמד בעבר בראש ארגון היהודים הלוחמים לעצמאות לטביה |  |  |
| גטו שאוולי, ליטא | ספטמבר, 1941 | מנדל לייבוביץ, עמד בראש לוחמי החזית היהודיים בצבא הליטאי, נהרג בהפצצה סובייטית על העיר. | בקיץ 1942 הצטרפו 2 חברי היודנראט, אהרון כץ וברל קרטון למשלוח אקציית הילדים ונספו יחד איתם. |  |
| גטו שדליץ, פולין | אוגוסט, 1941 | ד"ר הנריך לבל, רופא ומנהל בית החולים בגטו |  |  |