המועצה לביקורת סרטים ומחזות
סרטי קולנוע

מכוח פקודת סרטי הראינוע, 1927, בסמכותה המועצה לפסול הצגתו של סרט קולנוע בשלמותו או להגביל את הצפייה בו לבני גיל מסוים ומעלה, לפי ארבעה דירוגים: מגיל 12 ומעלה, מגיל 14 ומעלה, מגיל 16 ומעלה ומגיל 18 ומעלה, אם הסרט הוא סרט תועבה (המכיל קטעי אלימות קיצונית או פורנוגרפיה) או שהוא פוגע ברגשות הציבור.
סרטים שנפסלו:
"אוליבר טוויסט", בבימויו של סר דייוויד לין משנת 1948, הסרט נפסל מפני שהשחקן אלק גינס מגלם את הדמות פייגין באיפור מוגזם שנחשב אנטישמי. המועצה פסלה את הסרט מבלי לראות אותו, מאחר שכבר עורר סערה בעולם.
"כפירי אריות": סרט אמריקאי משנת 1958 שהצגתו נאסרה בגלל הצגת דמות חיובית של קצין בצבא הנאצי בגילומו של מרלון ברנדו, ולאחר מכן הותרה.
יומן קולנוע שנודע בשם "יומן סומייל" שהציג בשנת 1962 קטע של אלימות משטרתית בעת פיזור הפגנת תושבי שכונת סומייל בתל אביב, שהצגתו נאסרה על ידי המועצה, בנימוק שהקטע "פוגע בטעם הטוב וכן משום שאינו משקף את הבעיה בכללותה ועל כן עלול הוא להטעות את דעת הציבור ולפגוע בו". חברת "אולפני הסרטה בישראל בע"מ", בעלת היומן, עתרה לבג"ץ נגד הפסילה, וזה התיר את הקרנת הקטע, בפסק דין תקדימי שקבע כללים לחופש הביטוי בישראל.
"המאבק על הקרקע – ישראל בפלסטין" – סרט תעודה שהפיק בשנת 1978 איש מצפן ד"ר מריו אופנברג. בסרט מרואיינים ערבים ישראלים אודות הכפר ספוריה והפקעת אדמות בוואדי עארה בשנות ה-50 של המאה ה-20. בעקבות פסילת הסרט על ידי המועצה עתר אהוד עין גיל לבג"ץ וזה אישר את הפסילה בנימוק של חשש להסתה.
"אימפריית החושים": סרט יפני משנת 1976 נאסר להקרנה מחמת קטעי מין נועזים, והקרנתו הותרה בפסיקת בג"ץ בינואר 1997 (בג"ץ אימפריית החושים), שבה נקבע כי אומנם הסרט הוא בעל אופי פורנוגרפי, אולם הוא בעיקרו בעל ערך אמנותי, וחוסה בצילו של חופש הביטוי.
"הפיתוי האחרון של ישו" סרט אמריקני בבימוי מרטין סקורסזה משנת 1988. התסריט עובד על בסיס הרומן באותו השם מ-1955, מאת ניקוס קאזאנצאקיס, שהציג את ישו כנאבק בפיתויים ובפחדים שונים וחי את חייו באופן שונה מהמתואר בברית החדשה. הסרט עורר מחאות של נוצרים ברחבי העולם והקרנתו נאסרה בישראל על ידי המועצה לביקורת סרטים ומחזות באוקטובר 1988, לנוכח המהומה שחולל כבר בעולם והחשש לפגיעה בקהילה הנוצרית. המועצה ביססה את החלטתה על פנייה של אנשי דת נוצרים, ולא על תוכן הסרט. גם הרב ישראל לאו תמך באיסור ההקרנה. מפיצי הסרט בישראל, חברת "גולן גלובוס", עתרו למועצה לביקורת סרטים ומחזות שתשנה את החלטתה, אך היא לא נעתרה. בדצמבר 1988 עתרו לבג"ץ, אך יהושע יוסטמן, יושב ראש המועצה לביקורת סרטים ומחזות, התעקש לא לשנות את ההחלטה בשל חשש שהקרנתו בישראל תפגע בסדר הציבורי. ביוני 1989 החליט בית המשפט העליון, בהרכב של חמישה שופטים פה אחד, להתיר את הקרנתו. השופטים קבעו כי לא הייתה הצדקה לפסול את הסרט, כיוון שאין כל ודאות שהקרנתו תפגע בסדר הציבורי. השופטים קבעו כי העובדה שהסרט הוקרן במדינות נוצריות מובהקות כמו איטליה, ספרד, צרפת וגרמניה, הופכת את פסילתו בישראל ללא הגיונית. החלטת בית המשפט העליון הייתה תקדים שהחליש את כוחה של הצנזורה על סרטים בישראל.
"ג'נין ג'נין": סרט ישראלי שהופק בשנת 2002 ומתאר את הלחימה במחנה הפליטים ג'נין במבצע חומת מגן, תוך היצמדות לנרטיב הפלסטיני שצה"ל ערך טבח במחנה. הסרט הוקרן בסינמטק ירושלים ובסינמטק תל אביב, ולאחר מכן הוגש למועצה לביקורת סרטים, על מנת לקבל אישור להקרינו בהקרנה מסחרית בבתי הקולנוע בישראל. המועצה אסרה את הצגתו, ועקב כך עתר במאי הסרט לבג"ץ. בסוף 2003 החליט בג"ץ להתיר את הקרנתו של הסרט בבתי הקולנוע בישראל, משיקולים של חופש הביטוי. כמו כן, התייחס פסק הדין לעובדה שהסרט נאסר להקרנה רק בבתי הקולנוע, אולם לא בערוצים אחרים, מה שמוריד מאפקטיביות החלטת המועצה לביקורת סרטים. כעבור שנים, אסר בג"ץ (ולפניו בית המשפט המחוזי) את שידור הסרט בישראל בעקבות תביעה, במסגרת חוק איסור לשון הרע.
"לוד" - סרט שהופק בשנת 2024 בבימוים של רמי יונס ושרה פרידלנד, המשלב דוקו ופנטזיה ומגולל באמצעות חומרי ארכיון, ראיונות וקטעי אנימציה את המאורעות שהתרחשו בעיר לוד בשנת 1948 מנקודת מבט פלסטינית - תוך טענה שהתרחשו בעיר טבח, גירוש המוני ומעשי ביזה. הסרט צונזר בעקבות פנייה של פעילי ימין אל שר התרבות מיקי זוהר, שטען שהסרט הוא "תמונת שקר הזוייה", והקרנתו המסחרית נאסרה בעקבות טענה שהסרט לא קיבל את אישור המועצה. מדובר בסרט הראשון שנפסל בידי המועצה זה 22 שנים, מאז "ג'נין ג'נין".
"1948 - לזכור ולשכוח" - מספר שבועות לאחר פסילתו של "לוד" להקרנה, פסלה המועצה גם את הקרנת סרטה התיעודי של נטע שושני, "1948 - לזכור ולשכוח", שהופק בידי כאן 11 לכבוד שנת ה-75 לישראל. הסרט מציב זה לצד את הנרטיבים הישראליים והפלסטיניים של מלחמת העצמאות. הסרט הוקרן בפסטיבל דוקאביב וזכה שם בפרס התחקיר, ושודר מספר חודשים לאחר מכן בכאן 11. בחודש נובמבר, משנודע כי הסרט עומד להיות מוקרן בסינמטק ירושלים ובסינמטק חיפה, פסלה המועצה את הקרנתו, אך בהמשך החודש קיימה דיון נוסף והתירה הקרנתו לבני 16 ומעלה.