stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גביע דייוויס 1977
משחקי פלייאוף > בית אירופה > תת הבית א'

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר 6–8 במאי | רבע הגמר 6–8 במאי | רבע הגמר 6–8 במאי |  |  | חצי הגמר 15–25 ביולי | חצי הגמר 15–25 ביולי | חצי הגמר 15–25 ביולי |  |  | משחק הגמר 29 ביולי – 1 באוגוסט | משחק הגמר 29 ביולי – 1 באוגוסט | משחק הגמר 29 ביולי – 1 באוגוסט |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |
 : 
|   |  |  הונגריה הונגריה   (השתתפה בגמר תת-הבית בשנה הקודמת) |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |   |  |   |   | בודפשט, הונגריה, דשא | בודפשט, הונגריה, דשא | בודפשט, הונגריה, דשא | בודפשט, הונגריה, דשא | בודפשט, הונגריה, דשא |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |  |  הונגריה הונגריה | 2 |   |  |  |  |  |  |  |
| בלגרד, יוגוסלביה, דשא | בלגרד, יוגוסלביה, דשא | בלגרד, יוגוסלביה, דשא | בלגרד, יוגוסלביה, דשא |   |   |  |  ספרד ספרד | 3 |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  ספרד ספרד | 4 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  יוגוסלביה יוגוסלביה | 1 |   |   |   |   |   |   |   | ברצלונה, ספרד | ברצלונה, ספרד | ברצלונה, ספרד | ברצלונה, ספרד | ברצלונה, ספרד |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  ספרד ספרד | 2 |  |  |
|   |  |  |  |  |  |   |   |   |   |   |  |  איטליה איטליה | 3 |  |  |
|   |  |  איטליה איטליה  (השתתפה בגמר תת-הבית בשנה הקודמת) |  |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |   |  |   |   | בוסטד, שוודיה, חימר | בוסטד, שוודיה, חימר | בוסטד, שוודיה, חימר | בוסטד, שוודיה, חימר | בוסטד, שוודיה, חימר |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |  |  איטליה איטליה | 4 |   |  |  |  |  |  |  |
| סטוקהולם, שוודיה, שטיח | סטוקהולם, שוודיה, שטיח | סטוקהולם, שוודיה, שטיח | סטוקהולם, שוודיה, שטיח |   |   |  |  שוודיה שוודיה | 1 |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  שוודיה שוודיה | 5 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  אוסטריה אוסטריה | 0 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
משחקי פלייאוף > בית אירופה > תת הבית ב'

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר 9–11 במאי | רבע הגמר 9–11 במאי | רבע הגמר 9–11 במאי |  |  | חצי הגמר 18–20 ביולי | חצי הגמר 18–20 ביולי | חצי הגמר 18–20 ביולי |  |  | משחק הגמר 25–27 ביולי | משחק הגמר 25–27 ביולי | משחק הגמר 25–27 ביולי |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |
 : 
|   |  |  ברית המועצות ברית המועצות  (השתתפה בגמר תת-הבית בשנה הקודמת) |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |   |  |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |  |  ברית המועצות ברית המועצות |  |   |  |  |  |  |  |  |
| ורשה, פולין | ורשה, פולין | ורשה, פולין | ורשה, פולין |   |   |  |  צרפת צרפת (נ"ט) |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  צרפת צרפת | 5 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  פולין פולין | 0 |   |   |   |   |   |   |   | פריז, צרפת, חימר | פריז, צרפת, חימר | פריז, צרפת, חימר | פריז, צרפת, חימר | פריז, צרפת, חימר |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  צרפת צרפת | 3 |  |  |
|   |  |  |  |  |  |   |   |   |   |   |  |  רומניה (1965-1989) רומניה | 2 |  |  |
|   |  |  בריטניה בריטניה  (השתתפה בגמר תת-הבית בשנה הקודמת) |  |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |   |  |   |   | בוקרשט, רומניה, חימר | בוקרשט, רומניה, חימר | בוקרשט, רומניה, חימר | בוקרשט, רומניה, חימר | בוקרשט, רומניה, חימר |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |  |  בריטניה בריטניה | 1 |   |  |  |  |  |  |  |
| בוקרשט, רומניה, חימר | בוקרשט, רומניה, חימר | בוקרשט, רומניה, חימר | בוקרשט, רומניה, חימר |   |   |  |  רומניה (1965-1989) רומניה | 4 |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  רומניה (1965-1989) רומניה | 3 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 1 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
משחקי פלייאוף > בית המזרח

בית המזרח כלל 12 קבוצות כולל אוסטרליה וניו זילנד. לאחר המשחקים המוקדמים החלו משחקים על ראשות הבית. משתתפי גמר הבית בשנה הקודמת קיבלו זכות לעבור ישירות לרבע הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר 2–10 בדצמבר 1976 | רבע הגמר 2–10 בדצמבר 1976 | רבע הגמר 2–10 בדצמבר 1976 |  |  | חצי הגמר 21–23 בינואר | חצי הגמר 21–23 בינואר | חצי הגמר 21–23 בינואר |  |  | משחק הגמר 11–13 בפברואר | משחק הגמר 11–13 בפברואר | משחק הגמר 11–13 בפברואר |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |
 : 
|   |  |  אוסטרליה אוסטרליה  (השתתפה בגמר הבית בשנה הקודמת) |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |   |  |   |   | פרת', אוסטרליה | פרת', אוסטרליה | פרת', אוסטרליה | פרת', אוסטרליה | פרת', אוסטרליה |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |  |  אוסטרליה אוסטרליה | 5 |   |  |  |  |  |  |  |
| ניו דלהי, הודו | ניו דלהי, הודו | ניו דלהי, הודו | ניו דלהי, הודו |   |   |  |  הודו הודו | 0 |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  הודו הודו | 3 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  יפן יפן | 2 |   |   |   |   |   |   |   | אוקלנד, ניו זילנד, דשא | אוקלנד, ניו זילנד, דשא | אוקלנד, ניו זילנד, דשא | אוקלנד, ניו זילנד, דשא | אוקלנד, ניו זילנד, דשא |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  אוסטרליה אוסטרליה | 4 |  |  |
|   | ג'קרטה, אינדונזיה | ג'קרטה, אינדונזיה | ג'קרטה, אינדונזיה | ג'קרטה, אינדונזיה | ג'קרטה, אינדונזיה |   |   |   |   |   |  |  ניו זילנד ניו זילנד | 0 |  |  |
|   |  |  תאילנד תאילנד | 0 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  אינדונזיה אינדונזיה | 5 |   |   | אוקלנד, ניו זילנד, דשא | אוקלנד, ניו זילנד, דשא | אוקלנד, ניו זילנד, דשא | אוקלנד, ניו זילנד, דשא | אוקלנד, ניו זילנד, דשא |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |  |  אינדונזיה אינדונזיה | 0 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   |  |  ניו זילנד ניו זילנד | 5 |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  ניו זילנד ניו זילנד  (השתתפה בגמר הבית בשנה הקודמת) |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |   |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
משחקי פלייאוף > משחקים בין מנצחי הבתים

משחקי חצי הגמר נערכו במהלך ספטמבר 1977 ומשחק הגמר בנובמבר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |

|  | בואנוס איירס, ארגנטינה, חימר | בואנוס איירס, ארגנטינה, חימר |  |  |  |  |
|  |  ארגנטינה ארגנטינה | 2 |   |  |  |  |
|  |  אוסטרליה אוסטרליה | 3 |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  | סידני, אוסטרליה, דשא | סידני, אוסטרליה, דשא |
|  |  |  |   |  |  אוסטרליה אוסטרליה | 3 |
|  |  |  |   |   |  איטליה איטליה | 1 |
|  |  |  |   |   |  |  |
|  | רומא, איטליה, חימר | רומא, איטליה, חימר |   |   |  |  |
|  |  איטליה איטליה | 4 |   |   |  |  |
|  |  צרפת צרפת | 1 |   |   |  |  |
משחקי פלייאוף > משחק הגמר

| אוסטרליה   אוסטרליה   3 | אוסטרליה   אוסטרליה   3 | סידני, אוסטרליה    2–4 בדצמבר 1977  דשא | סידני, אוסטרליה    2–4 בדצמבר 1977  דשא | איטליה   איטליה   1 | איטליה   איטליה   1 | איטליה   איטליה   1 | איטליה   איטליה   1 | איטליה   איטליה   1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | אוסטרליה | טוני רוץ' |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 1 | איטליה | אדריאנו פנטה |  | 3 | 4 | 4 |  |  |
| 2 | אוסטרליה | ג'ון אלכסנדר |  | 6 | 8 | 4 | 6 |  |
| 2 | איטליה | קוראדו ברצוטי |  | 2 | 6 | 6 | 2 |  |
| 3 | אוסטרליה | ג'ון אלכסנדר/פיל דנט |  | 4 | 4 | 5 |  |  |
| 3 | איטליה | פאולו ברטולוצ'י/אדריאנו פנטה |  | 6 | 6 | 7 |  |  |
| 4 | אוסטרליה | ג'ון אלכסנדר |  | 6 | 4 | 2 | 8 | 11 |
| 4 | איטליה | אדריאנו פנטה |  | 4 | 6 | 6 | 6 | 9 |
| 5 | אוסטרליה | טוני רוץ' |  | 12 |  |  |  |  |
| 5 | איטליה | קוראדו ברצוטי |  | 12 |  |  |  |  |
הערה: המשחק החמישי הופסק
ישראל בגביע דייוויס

נבחרת ישראל שובצה בבית אירופה א' ושיחקה נגד נבחרת טורקיה.
| ישראל   ישראל   5 | ישראל   ישראל   5 | תל אביב, ישראל   17–19  בספטמבר 1976  משטח קשה | תל אביב, ישראל   17–19  בספטמבר 1976  משטח קשה | טורקיה   טורקיה   0 | טורקיה   טורקיה   0 | טורקיה   טורקיה   0 | טורקיה   טורקיה   0 | טורקיה   טורקיה   0 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | ישראל | שלמה גליקשטיין |  | 7 | 6 | 6 |  |  |
| 1 | טורקיה | מורת גורלר |  | 5 | 1 | 0 |  |  |
| 2 | ישראל | יאיר ורטהיימר |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 2 | טורקיה | קאהיט אטס |  | 0 | 0 | 2 |  |  |
| 3 | ישראל | אילן שר/יאיר ורטהיימר |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 3 | טורקיה | מורת גורלר/אלי ינילמז |  | 1 | 1 | 0 |  |  |
| 4 | ישראל | יאיר ורטהיימר |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 4 | טורקיה | מורת גורלר |  | 1 | 3 | 1 |  |  |
| 5 | ישראל | שלמה גליקשטיין |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 5 | טורקיה | אלי ינילמז |  | 0 | 3 | 0 |  |  |
לאחר הניצחון על טורקיה ובהמשך המשחקים המוקדמים נבחרת ישראל שיחקה נגד הולנד.
| הולנד   הולנד   5 | הולנד   הולנד   5 | הולנד, סכוונינגן    24–26 בספטמבר 1976  | הולנד, סכוונינגן    24–26 בספטמבר 1976  | ישראל   ישראל   0 | ישראל   ישראל   0 | ישראל   ישראל   0 | ישראל   ישראל   0 | ישראל   ישראל   0 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | הולנד | לוק סנדרס |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 1 | ישראל | שלמה גליקשטיין |  | 2 | 4 | 1 |  |  |
| 2 | הולנד | פרד המס |  | 5 | 8 | 1 | 6 | 6 |
| 2 | ישראל | יאיר ורטהיימר |  | 7 | 6 | 6 | 4 | 0 |
| 3 | הולנד | פרד המס/לוק סנדרס |  | 4 | 6 | 6 | 6 |  |
| 3 | ישראל | שלמה גליקשטיין/יאיר ורטהיימר |  | 6 | 2 | 2 | 2 |  |
| 4 | הולנד | פרד המס |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 4 | ישראל | שלמה גליקשטיין |  | 4 | 2 | 4 |  |  |
| 5 | הולנד | לוק סנדרס |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 5 | ישראל | יאיר ורטהיימר |  | 3 | 0 | 1 |  |  |
גני טרוקדרו

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  ארמון טרוקדרו הישן 
 תאריך הקמה:  1937 
 נתונים ומידות
 שטח:  93,930 מטר רבוע
 מיקום
 מדינה:  צרפת צרפת
 מיקום:  הרובע השישה-עשר של פריז 
 קואורדינטות:  48°51′41″N 2°17′23″E﻿ / ﻿48.861392°N 2.289631°E﻿ / 48.861392; 2.289631
 אתר רשמי
  (למפת פריז מוגדלת) גני טרוקדרו(למפת פריז רגילה) גני טרוקדרו
 
גני הטרוקדרו וארמון שאיו
גני טרוקדרו (בצרפתית: Jardin du Trocadéro) נמצאים ברובע השישה-עשר של פריז, מול נהר הסן. שטח הגנים הוא 93,930 מ"ר, והם הוקמו במסגרת התערוכה העולמית של פריז (1937), במקום בו היו לפני כן גני ארמון טרוקדרו הישן, שעוצבו בידי ז'אן-שארל אלפן עבור היריד של שנת 1878.
את גני טרוקדרו מקיף ארמון שאיו. מזרחה להם נמתח גשר ינה, המחבר אותם למגדל אייפל ולשאן דה מארס.
מקור השם

השם טרוקאדרו מגיע ממבצר טרוקדרו, שהגן על הנמל הספרדי של קדיז, ספרד. ב-31 באוגוסט 1823, הוא נכבש על ידי כוח המשלחת הצרפתי בפיקודו של הדוכס מאנגולה, בנו של המלך הצרפתי שנשלח להחזיר את המלך פרדיננד השביעי לכס מלכותו הספרדי.
המאפיין המרכזי של הגנים הוא מזרקת ווארשה (Fontaine de Varsovie), שהיא בריכה ארוכה, או מראה מים, עם שתים עשרה מזרקות היוצרות עמודי מים בגובה של 12 מטרים; עשרים וארבע מזרקות קטנות יותר בגובה של ארבעה מטרים; ועשר קשתות מים. בקצה אחד, הפונה לסיין, ישנן עשרים תותחי מים עוצמתיים, המסוגלים להטיל סילון מים לגובה של חמישים מטרים. מעל הבריכה הארוכה נמצאות שתי בריכות קטנות יותר, המקושרות לבריכה התחתונה באמצעות מפלים המלווים ב-32 התזות מים בגובה ארבעה מטרים. מזרקות אלה הן מזרקות התערוכה היחידות שעדיין קיימות היום ומתפקדות כמו בעבר. בשנת 2011, מערכות המים של המזרקה שופצו לחלוטין ומערכת שאיבה מודרנית הותקנה.
גני טרוקדרו כוללים גם מספר פסלים מעניינים במיוחד, וביניהם ‘L’homme של פייר טרוורס, ו-La Femme של Daniel-Joseph Bacqué. אלה פסלים מרשימים, ומהזווית הנכונה אפשר לצלם אותם כשברקע מגדל אייפל. בנוסף, תוכלו ליהנות מפסלי ברונזה יפים בגנים – “Bull and Deer” של Paul Jouve, ו-“Horses and Dog” של Georges Guyot, וגם פסל ברונזה בגובה 6 מטר המציג את האל אפולו.
אולימפיאדת 2024 נערכה בפריז ב-23 ביולי עד 8 באוגוסט 2024, וגני טרוקדרו מהווים חלק משמעותי ומרכזי מאירוע הפתיחה ואירועי הספורט.
גרעין של אמת

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  זיגמונט מילושבסקי
 שפת המקור:  פולנית
 תורגם לשפות:  אנגלית, עברית ועוד
 סוגה:  ספר מתח
 הוצאה
 הוצאה:  Wydawnictwo W.A.B.
 תאריך הוצאה:  2011
 מספר עמודים:  389
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  פן – הוצאה לאור ומשכל – הוצאה לאור
 תרגום:  ענת זיידמן
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003651473
גרעין של אמת (בפולנית: Ziarno Prawdy) הוא ספר מתח מאת הסופר הפולני זיגמונט מילושבסקי, שיצא לאור בשנת 2011. הספר עוסק בחקירתם של שלושה מקרי רצח שהתרחשו בעיר הקטנה סנדומייז' שבדרום-מזרח פולין. תוך כדי העלילה עולים לדיון האנטישמיות בפולין, עלילות דם שבהן הואשמו יהודים ברצח פולחני של ילדים נוצרים, וציור הממחיש עלילת דם כזו ותלוי בקתדרלה של סנדומייז'.
ספר זה הוא השני בטרילוגיית עלילותיו של התובע המשטרתי תאודור שצקי.
הספר עובד לסרט באותו שם (Ziarno prawdy) שצולם באתר באפריל–מאי 2014. את תפקיד תאודור שצקי מגלם השחקן הפולני רוברט ויינצקייביץ' (Robert Więckiewicz).
תמצית העלילה

העלילה מתרחשת במשך 13 ימים, שלכל אחד מהם מוקדש פרק, החל מ-15 באפריל 2009, שבו חלו שביעי של פסח והיום הרביעי של חג הפסחא, ועד 27 באפריל. פרק נוסף, אפילוג, מתרחש ב-8 במאי, שבו חל פסח שני.
בסמוך לבית הכנסת (שהפך לארכיון העירוני) בסנדומייז' נמצאת גופתה העירומה של אלז'בייטה בוּדניק, מורה לאנגלית ופעילה חברתית. צווארה נחתך פעמים אחדות בחפץ חד, וכל הדם הוצא מגופה. סמוך לגופה נמצא חלף – סכין המשמש לשחיטה כשרה, וההשערה שזהו כלי הרצח מעלה חשד לרצח פולחני. על חקירת הרצח ממונה התובע החוקר תאודור שצקי, שעבר מוורשה לסנדומייז' זמן לא רב קודם לכן. מסייעים לו בחקירה התובעת ברברה (בשיה) סובייראי וקצין המשטרה לאון וילצ'ור. לאחר שהתברר שהנרצחת בגדה בבעלה עם אחד מתושבי העיר, יז'י שילר, עולה החשד שהרוצח הוא בעלה, גז'גוז' בודניק, חבר מועצת העיר, אך כעבור זמן קצר מתגלית גם גופתו, ומתברר שגם הוא נרצח באופן טקסי. החשד מופנה אל שילר, מאהבה של בודניק, אך גם הוא נעלם, וגופתו נמצאת במנהרות שמתחת לעיר. כל שלוש הרציחות משקפות סצנות בציור מאת הצייר האיטלקי קרלו דה-פּרֶבוֹ, בן המאה ה-18, התלוי בקתדרלה של סנדומייז', ומתאר רצח פולחני בידי יהודים. בתחילת המאה ה-21 הוסתר הציור בכיסוי בד שעליו הונחה תמונת האפיפיור.
בעקבות מחקר גנאלוגי על אחדים מתושבי סנדומייז', שהזמין שצקי, הוא מגיע למסקנה שהרוצח הוא לאון וילצ'ור ועוצר אותו, משום שיש לו מניע – נקמה על מות אביו, אמו ההרה ועוברהּ, כתוצאה מאנטישמיות כלפיהם. וילצ'ור טוען ששצקי טועה, ואף שאינו מנמק זאת, מצליח שצקי לפענח את הרצח וללכוד את הרוצח האמיתי.
שם הספר

שם הספר, "גרעין של אמת", מופיע פעמים אחדות לאורך הספר, בפיהם של אנשים הטוענים, ברצינות או בציניות, שבסיפורים האנטישמיים יש גרעין של אמת. כך, למשל, כאשר לאחר הרצח השני עונה שצקי לעיתונאי "רצח ריטואלי הוא אגדה אנטישמית ותו לא", מגיב העיתונאי: בכל אגדה יש גרעין של אמת". בחקירתו של שילר אומר שצקי בהתגרות: "אומרים שבכל אגדה יש גרעין של אמת". רעיון זו מופיע גם במוטו של הספר, שבו מצוטטות האמירות "לכל אגדה גרעין של אמת" ולעומתה "חצי אמת היא שקר שלם".
תאודור שצקי

ספר זה הוא השני בטרילוגיית עלילותיו של התובע המשטרתי תאודור שצקי. הספר הראשון, "Uwikłanie" ("תסבוכת", לא תורגם לעברית), מתאר את חייו בוורשה, עם אשתו ובתו בת האחת-עשרה, עד לגירושיו בעקבות רומן שהיה לו עם עיתונאית. בעקבות חקירת רצח של זונה חשף שצקי פעילות של סחר בנשים בסנדומייז'. משהתברר לו שמשרת התובע בעיר פנויה ניצל את ההזדמנות להתרחק מגרושתו ועבר מוורשה לסנדומייז'. "הכוכב של התביעה המשטרתית בעיר הבירה הפך להיות זר מעורר חשד בעיר קרתנית", מתאר הספר את השינוי. בספר השלישי בסדרה, הנמצא בכתיבה, יעבור שצקי לאולשטין שבצפון פולין.
שצקי שולל בתקיפות את הטענות האנטישמיות המושמעות באוזניו, ובהן כאלה המייחסות את הרציחות לרצח פולחני בידי יהודים. הוא אף מורה לעצור חבורה של 14 בני נוער פשיסטים הקוראים קריאות גזעניות.
במהלך הסיפור נגלים גם קשריו החברתיים של שצקי. בסנדומייז' הוא מקיים קשרים מיניים שטחיים עם קלרה דיבּוּס, הצעירה ממנו ב-15 שנים, ולאחר שזרק אותה היא נוטעת בלבו ספק האם הרתה לו ("אתמול היה יום מאוד-מאוד לא מתאים לחוסר זהירות", היא אומרת לו) לאחר מכן מפתה אותו השופטת מריה טטרסקה ("שיקסע שנראתה כאילו רק הרגע עשתה בגרות"), ולקראת סוף הספר עושה זאת עמיתתו הנשואה, בשיה סובייראי.
אנטישמיות

תוך כדי העלילה עולים לדיון האנטישמיות בפולין, ובפרט בסנדומייז'. התובעת בשיה סובייראי מתארת: " סנדומייז' היא המרכז של עלילת הדם, וההיסטוריה של היחסים בין פולנים ויהודים היא דו-קיום חביב והטחת אשמות ופוגרומים שטופי דם לסירוגין." היא מוסיפה: " סנדומייז' היא הבירה העולמית של רצח פולחני. פה הטענות על חטיפת ילדים וכתוצאה מהן הפוגרומים היו מחזוריים כמו עונות השנה. כאן הם נעשו בחסות הכנסייה, כמעט בצורה ממוסדת. כאן עד היום תלויה בקתדרלה תמונה שבה נראים יהודים רוצחים ילדים קתולים."
בעלילת הספר משתלב הציור מאת הצייר האיטלקי קרלו דה-פּרֶבוֹ, בן המאה ה-18, התלוי בקתדרלה של סנדומייז', שבמועד התרחשות העלילה היה מוסתר בכיסוי בד שעליו הונחה תמונת האפיפיור. הציור מתאר רצח פולחני בידי יהודים, ונוצר הרושם ששלוש הרציחות בסנדומייז' משקפות את הציור. הרושם מתחזק כאשר לרוחב הציור מופיעה הכתובת "עין תחת עין" בעברית.
אחד הנחקרים, יז'י שילר, פורשׂ באוזני שצקי את משנתו האנטישמית והאנטי-ישראלית: "פולני ויהודי שגרו בשכונות סמוכות לא יכלו לתקשר, כי הם דיברו בשפות שונות. השכונות היהודיות לא היו בדיוק מוזיאונים פתוחים מטופחים של תרבות מעניינת. היה לכלוך, עוני, זנות. בדרך כלל זה היה חור שחור במפת העיר. הם היו אנשים שמאוד רצו לחיות בפולין המתפתחת, אבל לא היו מוכנים לעבוד ולהילחם למענה."
גם אירועי העבר עולים לדיון, כפי שאומר רומן מישינסקי לשצקי, בהתייחסו לאירועים שלאחר מלחמת העולם השנייה: "היו פולנים שהיו מסוגלים לרצוח משפחות שלמות של יהודים, והיו גם אחרים, שהיו מוכנים לסכן את החיים שלהם כדי להמשיך להסתיר את היהודים, הפעם מפני הפרטיזנים האנטי-קומוניסטים".
קיומה של האנטישמיות זוכה גם לתגובות ציניות מהמתנגדים לה. כאשר מריה מישצ'יק, הבוסית של שצקי וסובייראי, שואלת "מה לגבי המוטיב של רצח פולחני?" עונה לה שצקי: "אנחנו כמובן אוספים את כל היהודים בסביבה". כאשר שצקי מציין שיש למצוא את הדם של הנרצחת מגיב וילצ'ור: "הוא בתוך המצות". כאשר עיתונאית טרדנית שואלת את שצקי האם הוא אנטישמי, הוא עונה: "אם את יהודייה, אז כן, אני אנטישמי".
גרעין של אמת

הדמויות המתוארות בספר הן דמויות בדיוניות, וגם העלילה היא פרי דמיונו של המחבר. עם זאת, יש בספר גרעין של אמת. האתרים בסנדומייז' המתוארים בספר – הקתדרלה וציורו של דה-פּרֶבוֹ התלוי בה, בית הכנסת שהפך לארכיון העירוני, המנהרות שמתחת לעיר המשמשות כאתר תיירות – הם אכן חלק מהעיר. הטבח בידוובנה ופוגרום קיילצה, כמו גם הרציחות בשנת 1976 של כריסטינה וסטניסלאב לוקשקו ומייצ'ו קָליטה, עליהם משוחחים שצקי ואנדז'יי שוט, אביה של בשיה סובייראי, אכן התרחשו במציאות. סדרת הטלוויזיה "האב מטאוש" (Ojciec Mateusz), על כומר הפותר תעלומות בלשיות בסנדומייז', אכן שודרה בפולין. "איגוד הפולנים בגרמניה", שסמלו הוא רודלו (אנ'), אכן קיים.
כאשר מילושבסקי נשאל בריאיון על שילובם של פרטים עובדתיים בסיפורו, ענה שהוא מנסה לבנות תת-עלילה המבוססת על סיפורים אמתיים, משום שזה יוצר רקע טוב ותורם לאמינות של הסיפור.
הערות שוליים

↑  זיגמונט מילושבסקי, גרעין של אמת, תרגום לעברית: ענת זיידמן, פן – הוצאה לאור ומשכל – הוצאה לאור, עמ' 167
↑  גרעין של אמת, עמ' 129
↑  גרעין של אמת, עמ' 24
↑  גרעין של אמת, עמ' 207–213
↑  גרעין של אמת, עמ' 154
↑  גרעין של אמת, עמ' 59
↑  גרעין של אמת, עמ' 75
↑  גרעין של אמת, עמ' 76
↑  גרעין של אמת, עמ' 110
↑  גרעין של אמת, עמ' 233
↑  גרעין של אמת, עמ' 127
↑  גרעין של אמת, עמ' 328
↑  גרעין של אמת, עמ' 81
↑  גרעין של אמת, עמ' 87
↑  גרעין של אמת, עמ' 106
↑  גרעין של אמת, עמ' 279
↑  גרעין של אמת, עמ' 72
↑  גרעין של אמת, עמ' 96–97
↑  Richard Jackson, An Interview with Zygmunt Miłoszewski, Words Without Borders, March 19, 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 285153063158719320003   WorldCat (עם VIAF): 285153063158719320003 
פרט מהציור של קרלו דה-פּרֶבוֹ
הארכיון העירוני, לשעבר בית הכנסת של סנדומייז'
גני לוקולוס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 היסטוריה
 תרבויות:  רומא העתיקה 
 נבנה:  60 לפנה״ס 
 מיקום
 מדינה:  איטליה 
 קואורדינטות:  41°54′23″N 12°29′00″E﻿ / ﻿41.9065°N 12.4834°E﻿ / 41.9065; 12.4834
  (למפת רומא מוגדלת) גני לוקולוס(למפת רומא רגילה) גני לוקולוס
 
גני לוקולוס (בלטינית: Horti Lucullani, פונטי: "הורטי לוקולאני") היו גנים רומאיים שהיו חלק מווילה פטריקית שנבנתה על גבעת פינקיוס, בחלקה הצפוני של רומא העתיקה. הגנים הוקמו על ידי לוקיוס ליקיניוס לוקולוס בשנת 60 לפנה"ס לערך. כיום, מצויים במקום בו עמדו הגנים, גני וילה בורגזה, ששטחם כ-69,000 מ"ר.
היסטוריה

בעת מסעותיו הצבאיים ברחבי אנטוליה, מסופוטמיה והאימפריה הפרתית, התרשם לוקולוס מהגנים המצויים באזורים אלה. לוקולוס עמד בראש הצבא הרומי הראשון שחצה את נהר החידקל ובהגיעו לארמונות הפרסיים נשבה בקסמי הגנים שראה, והחליט לבנות גנים בסגנון זה גם ברומא וכן בעיר הולדתו טוסקולום (בסמוך לפרסצ'אטי של ימינו), ובאחוזתו שבנאפולי. בשל הגנים הפרסיים לעגו הרומאים ללוקולוס והוא זכה כינוי "כסרכסס בטוגה".
קסיוס דיו מכנה את הגנים בשם "הגנים האסייתיים" (horti Asiatici).
לוקולוס מילא את גניו ביצירות אמנות רבות - בעיקר פסלים מיוון העתיקה או העתקים של פסלים מיוון העתיקה.
בתקופת שלטונו של הקיסר קלאודיוס, שימשו הגנים את מסלינה, הקיסרית לתנות אהבים עם מאהבים שונים (לאחר שגרמה לבעלי הגנים - ואלריוס להתאבד ולהוריש לה את הגנים). כאשר קלאודיוס גילה את בגידתה, הוא הורה על הוצאתה להורג בגנים. הגנים נותרו רכוש קיסרי רומא לאחר מותה של מסלינה.
בשנת 2007 התגלו שרידי פסיפס של מבנים שהיו בגנים, בסמוך למדרגות הספרדיות של ימינו.
הערות שוליים

↑  פלוטרכוס, חיי לוקולוס, 39
↑  וליוס פטרקולוס (אנ'), ההיסטוריה של רומא, 2.33
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4548922-1  VIAF: 245882411   WorldCat (עם VIAF): 245882411
דון סטארק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 ביולי 1954 (בן 70) ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1963 
 מקום לימודים:  תיכון קליבלנד  אוניברסיטת מדינת קליפורניה 
 פרופיל ב-IMDb
 
דונלד "דון" סטארק (באנגלית: Donald "Don" Stark; נולד ב-5 ביולי 1954) הוא מפיק ושחקן יהודי-אמריקאי. ידוע בשל תפקידו כבוב פינסיוטי, אביה של דונה בסדרה "מופע שנות ה-70".
ביוגרפיה

סטארק נולד בניו יורק שבארצות הברית. הוריו הם נייט סטארק, בורסקאי ומנהל חנות ממוצא איטלקי, והארייט, עקרת בית יהודייה ממוצא גרמני. לו אח אחד, פרנק, ושתי אחיות, אניטה וברברה. סטארק סיים את לימודיו בבית הספר התיכון קליבלנד שבקליפורניה בשנת 1972. בזמן ששהה שם, בנוסף להיותו שחקן פוטבול, נבחר למספר תפקידים ראשיים בתאטרונים המקומיים של לוס אנג'לס. כמו כן שיחק בתפקיד הראשי במחזה של שייקספיר, אותלו, שזיכה אותו בפרסים מקומיים.
קריירה > משחק

לסטארק יש רקע עשיר בריקודים, פיתוח גוף וכן ידע עשיר באמנות לחימה. ככל הנראה, תפקידו הגדול ביותר של סטארק הוא בוב פינסיוטי, אביה של דונה בסדרת הטלוויזיה "מופע שנות ה-70". בנוסף, גילם מספר תפקידים קטנים בסדרות כגון "תרגיע", "הבולשת", וכן שיחק בסרטים "מסע בין כוכבים 8: המפגש" ו"קפה סוסייטי". בנוסף השתתף בפרק של הסדרה "CSI". בסדרת הטלוויזיה "היפה והחיה" השתתף כאחד החוטפים של קתרין, ששמרו אותה בסנטרל פארק, היכן שוינס (החיה) מצא אותה וטיפל בה.
בשנת 2013 החל לגלם את אוסקר בסדרת הדרמה "על המגרש" ברשת VH1 למשך שלוש עונות, בכיכובו של דין קיין. בשנת 2015 שיחק בסרט הדרמה "אור בטוח" את דמותו של ג'ק קמפבל, לצד אוון פיטרס.
קריירה > הפקות

סטארק הפיק מספר סדרות טלוויזיה קטנות. אולם, הוא השתתף כמפיק שותף של הסדרה "חברים" בין השנים 1998–2000.
חיים אישיים

סטארק מאמן את נבחרת הכדור בסיס שבה משחקת בתו.
הוא נישא לג'ולי סטארק ולשניים שתי בנות. לאחר מספר שנים התגרשו.
דולר נמיבי

| --- | --- |

 משתמשים:  נמיביה נמיביה
 ISO 4217:  NAD
 יחידות משנה
 1/100:  סנט
 מטבעות ושטרות
 שטרות בשימוש:  10 דולר, 20 דולר, 50 דולר, 100 דולר ו-200 דולר
 מטבעות בשימוש:  5 סנט, 10 סנט, 50 סנט 1 דולר, 5 דולר ו-10 דולר
 בנק מרכזי
 אינפלציה:  6.8%
 בנק מרכזי:  בנק נמביה 
 
דולר נמיבי (N$) הוא ההילך החוקי של נמיביה. הוא הונפק לראשונה על ידי הבנק של נמיביה ב-15 בספטמבר 1993. קודם לכן, השתמשה המדינה בראנד דרום-אפריקאי הדרום-אפריקני, הממשיך להיות הילך חוקי במדינה, משום שהדולר הנמיבי מוצמד אליו ביחס של אחד-לאחד. נמיביה היא גם חלק מאזור המטבע המשותף, לצד לסוטו וסווזילנד.
גני לוקסמבורג

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  ארמון לוקסמבורג 
 תאריך הקמה:  1612 
 נתונים ומידות
 שטח:  23 הקטאר
 מיקום
 מדינה:  צרפת צרפת
 מיקום:  הרובע השישי של פריז 
 קואורדינטות:  48°50′49″N 2°20′14″E﻿ / ﻿48.846944444444°N 2.3372222222222°E﻿ / 48.846944444444; 2.3372222222222
 jardin.senat.fr
  (למפת פריז מוגדלת) גני לוקסמבורג(למפת פריז רגילה) גני לוקסמבורג
 
מזרקת מארי דה מדיצ'י, בגני לוקסמבורג
גני לוקסמבורג
פרוטומה של שארל בודלר מאת פייר-פליקס מאססו
גני לוקסמבורג (בצרפתית: Jardin du Luxembourg, מכונים גם לוקו, Luco) הם גנים ציבוריים הנפרשים על פני שטח של 224,500 מ"ר ברובע השישי של פריז, צרפת. זהו מתחם הגנים הציבוריים השני הגדול ביותר בעיר, ובו נמצא גם ארמון לוקסמבורג, שהוא מקום מושבו של הסנאט.
הגנים עוצבו על ידי הארכיטקט ג'אן-פרנסיס-טאראז צ'אלגרין (Jean-François-Therese Chalgrin) בזמן האימפריה הראשונה.
בגנים נמצא גן משחקים מגודר גדול, אהוב מאוד על ילדי הסביבה והוריהם. לצידו נמצאים תיאטרון בובות וקרוסלה. לעיתים מגיעים לגן סוסי פוני עליהם ניתן לרכב. בנוסף, הופעות מוזיקליות ללא תשלום מוצגות בגלריה מקורה באזור הגן.
הגנים מושכים מבקרים מרחבי העולם וידועים בשלוותם. בבריכה גדולה שברחבתם המרכזית משיטים ילדים סירות מיניאטוריות.