stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משוואות סטוקס
זרימה בלתי דחיסה של זורמים ניוטונים > שיטות לפתרון > שימוש בפונקציית גרין: הסטוקסלט

העובדה שמשוואת סטוקס בזורמים ניוטוניים בלתי דחיסים היא משוואה ליניארית מאפשרת פתרון של הזרימה באמצעות פונקציית גרין. בטכניקה זו פותרים את משוואות סטוקס עם אילוץ המוחלף בכוח נקודתי הפועל בנקודה מסוימת במרחב, ותנאי שפה נעלמים באינסוף.
כאשר  \mathbf {\delta } (\mathbf {r} ) הוא פונקציית דיראק, ו- \mathbf {F} \cdot \delta (\mathbf {r} ) מייצג את הכוח הנק' הפועל בנקודה. הפתרון עבור הלחץ p והמהירות u עם |u| וp שואף לאפס באינסוף וניתן על ידי
כאשר:  \mathbb {J} (\mathbf {r} )={1 \over 8\pi \mu }\left({\frac {\mathbb {I} }{|\mathbf {r} |}}+{\frac {\mathbf {r} \mathbf {r} }{|\mathbf {r} |^{3}}}\right) הוא טנזור מסדר שני.
הפתרון הניתן על ידי הטנזור  \mathbf {F} \cdot \mathbb {J} (\mathbf {r} ) נקרא סטוקסלט. הסטוקסלט מדמה הוא מצב בו אין מאמצים חיצוניים בשום מקום במערכת חוץ מנקודה אחת, בה מופעל כוח (או המאמץ)  \mathbf {F} . ניתן להקביל פתרון זה לאלקטרוסטטיקה, שם ניתן לפתור לשדה חשמלי במצב של פיזור מטענים כללי על ידי שימוש בפונקציית גרין המחשבת את השדה החשמלי כתוצאה מהימצאות מטען נקודתי בנקוד מסוימת.
עבור פילוג כוח (כוח מפורס)  \mathbf {f} (\mathbf {r} ) הפתרון יכול להימצא על ידי סופרפוזיציה:
\mathbf {u} (\mathbf {r} )=\int \mathbf {f} (\mathbf {r'} )\cdot \mathbb {J} (\mathbf {r} -\mathbf {r'} )\mathrm {d} \mathbf {r'} ,\qquad p(\mathbf {r} )=\int {\frac {\mathbf {f} (\mathbf {r'} )\cdot (\mathbf {r} -\mathbf {r'} )}{4\pi |\mathbf {r} -\mathbf {r'} |^{3}}}\,\mathrm {d} \mathbf {r'}
פתרון אינטגרלי זה מקיים שדה מהירויות שדועך באינסוף. במקרה של תנאי שפה אחרים ניתן למצוא פונקציית גרין המקיימת את תנאי השפה ולבנות פתרון מלא בצורה דומה.
זרימה בלתי דחיסה של זורמים ניוטונים > שיטות לפתרון > הפתרון של פפקוביץ-ניובר (Papkovich–Neuber solution)

כאשר כוחות הגוף החיצוניים מתאפסים ניתן לפתור את משוואת סטוקס באמצעות שימוש בשני פונקציות הרמוניות, אחת וקטורית  \Phi  ואחת סקלרית  \chi  כאשר מתקיים:
p=\nabla \cdot \mathbf {\Phi } ;\qquad \mathbf {u} ={\frac {1}{2\mu }}(\nabla (\mathbf {x} \cdot \mathbf {\Phi } +\chi )-2\mathbf {\Phi } ). מציאת פונקציות הרמוניות המקיימות את תנאי השפה פשוטה יותר ממציאת פונקציה בי-הרמונית הנדרשת לפתרון באמצעות פונקציית הזרם.
משפטים המתקיימים בזרימת סטוקס > חוק סטוקס

בניגוד לזרימה אוילרית, בה כוח הגרר על גוף המונח בזרימה מתאפס (פרדוקס ד'אלמבר), בזרימה זוחלת מתקבל כוח גרר הפרופורציונלי למימד האורך של הגוף ולמהירותו. סטוקס חישב במדויק את הכוח הפועל על כדור הנע במהירות  U בתוך זורם הנמצא במנוחה וגילה שמתקיים:  F_{drag}=-6\pi \mu RUכאשר  R רדיוס הכדור.
משפטים המתקיימים בזרימת סטוקס > חוק פאקסן

פאקסן הרחיב את חוק סטוקס למצב בו הכדור נע בתנועה בתוך זורם שלא נמצא במנוחה, במצב זה על הכדור פועל כוח ומומנט כוח. עבור כדור הנע במהירות  U ומסתובב במהירות זוויתית  \omega  בתוך זורם ששדה המהירויות שלו הוא  \mathbf {u} _{\infty } ושדה הערבוליות שלו הוא  \mathbf {\Omega } _{\infty }=\nabla \times \mathbf {u} _{\infty } מתקיים:
\mathbf {F} =6\pi \mu R\left(1+{\frac {a^{2}}{6}}\nabla ^{2}\right)\mathbf {u} _{\infty }\vert _{x=x_{0}}-6\pi \mu RU
\tau =8\pi a^{3}(\mathbf {\Omega } _{\infty }(x)-\omega )\vert _{x=x_{0}}
משפטים המתקיימים בזרימת סטוקס > משפט ההדדיות של לורנץ

שדה המהירויות בזרימת סטוקס נוצר באופן מיידי מהמאמצים, מצב זה דומה למצב באלקטרוסטטיקה בו השדה החשמלי (והפוטנציאל החשמלי) נוצרים באופן מיידי מפיזור המטענים. ההיווצרות המיידית הזו מאפשרת לקשר בין שדות ומאמצים שונים הפותרים את משוואת סטוקס באותו אזור במרחב. בהינתן אזור במרחב התחום במשטח  S ושני שדות  \mathbf {u} ,\mathbf {u'}  הנוצרים על ידי המאמצים  \sigma ,\sigma ' מתקיים:
\int _{S}\sigma (\mathbf {u} '\cdot {\hat {n}})dS=\int _{S}\sigma '(\mathbf {u} \cdot {\hat {n}})dS
ניתן להשתמש במשפט זה כדי להראות שקילות בין זרימות שונות ולקשר בין מהירויות השחייה של גופים בזורם לעיוות המרחבי שהם חווים כתוצאה מהמאמצים עליהם.
ביבליוגרפיה

Ockendon, H. & Ockendon J. R. (1995) Viscous Flow, Cambridge University Press. ISBN 0-521-45881-1.
לקריאה נוספת

חוק סטוקס
זרימה למינרית
הערות שוליים

↑  נציין שבשימושים הנדסיים מתקיים לפעמים מספר ריינולדס גדול יותר -  1<Re<3.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000328661 
הדגמת ההפיכות בזמן של זרימה זוחלת. בתמונה הראשונה הוזרק דיו בשני צבעים שונים לתוך חומר בעל צמיגות גבוהה הנמצע בין שני גלילים בעלי מרכז משותף (תא טיילור-קואט). בתמונה השנייה הדיו התפשט באמצעות סיבוב הגליל הפנימי ונראה שהדיו התערבב בחומר. בתמונה השלישית הגליל הפנימי סובב בכיוון ההפוך, כך שהגלילים חזרו למקומם המקורי, הדיו חוזר למקומו המקורי ומגלה שהוא מעולם לא "התערבב" בחומר.
ניקולאי רוקאבישניקוב

| --- | --- |

 לידה:  18 בספטמבר 1932 טומסק
 פטירה:  19 באוקטובר 2002 (בגיל 70) מוסקבה
 מידע כללי
 בשירות:  קוסמונאוט בשירות תוכנית החלל הסובייטית
 לאום:  ברית המועצות סובייטי/רוסיה רוסיה
 השכלה:  האוניברסיטה הלאומית למחקר גרעיני (1957) 
 עיסוקים נוספים:  מהנדס
 תקופת השירות:  1967–1987 (כ־20 שנה)
 זמן שהייה בחלל:  9 ימים, 21 שעות, 209 דקות
 משימות
 סויוז 10, סויוז 16, סויוז 33
 עיטורים
  
 
ניקולאי ניקולייביץ' רוקאבישניקוב (ברוסית: Николай Николаевич Рукавишников; 18 בספטמבר 1932 –  19 באוקטובר 2002) הוא קוסמונאוט סובייטי  שטס לחלל בשלוש משימות במסגרת תוכנית סויוז.
קורות חיים

ניקולאי רוקאבישניקוב נולד בטומסק למשפחת עובדי מערכת הרכבת. לאחר מספר שנים המשפחה עברה למוסקבה בה הוא סיים את בית הספר בשנת 1951. באותה שנה הוא התקבל ללימודי הנדסה במכון לפיזיקה הנדסית. לאחר סיום הלימודים החל לעבוד במחלקת תכנון מס' 1. ניקולאי רוקאבישניקוב עסק בפרויקטים שקשורים בשיבוץ מערכות ממוחשבות במערכות טילים.
בשנת 1967 שובץ ניקולאי רוקאבישניקוב ביחידת הקוסמונאוטים והחל בהכנות לטיסת חלל. טיסתו הראשונה בוצעה בשנת 1971 על סיפון סויוז 10 (ולדימיר שטאלוב היה מפקד צוות). בשל התקלה חללית לא הצליחה לבצע עגינה בתחנת חלל סאליוט 1 וטיסה קוצרה.
בשנת 1974 שוגר רוקאבישניקוב לחלל בפעם השנייה, בחללית סויוז 16 (אנטולי פיליפצ'נקו) ה יה מפקד צוות). בטיסה זו בוצעו בדיקות שינויים שנערכו בחללית לקראת שיגור פרויקט אפולו-סויוז.
בהמשך הוא היה חבר צוות המשנה של מספר משימות חלל סובייטיות.
בשנת 1979 רוקאבישניקוב שוגר לחלל בפעם השלישית בחללית סויוז 33 כמפקד צוות לצד גאורגי איוואנוב מבולגריה. הם היו צריכים לעגון בתחנת החלל סאליוט 6, במהלך תמרון התקרבות במרחק של כ-16 ק"מ מתחנת החלל המנוע הראשי הפסיק לפעול. בהיעדר המנוע הראשי לא היה שום סיכוי להתחבר לתחנת החלל ולא היה ברור האם הצוות בכלל יוכל לחזור לכדור הארץ תוך שימוש במנוע רזרבי בלבד. הודות הידע המעמיק של רוקבישניקוב בחלליות הוא הצליח להנחית את החללית בשלום.
בשנת 1987 ניקולאי רוקאבישניקוב עזב את יחידת הקוסמונאוטים וחזר לעבוד במחלקת תכנון מס' 1.
ניקולאי רוקאבישניקוב נפטר בשנת 2002 מבעיות לב.
משפטי שנירלמן

בתורת המספרים האדיטיבית, משפטי שנירלמן הם משפטים מרכזיים העוסקים בצפיפות של קבוצות מספרים, החלקיות לקבוצת המספרים הטבעיים. למשפטים אלו יש  השלכה לבעיית וארינג והרבה מאוד משפטים העוסקים בתורת המספרים האדיטיבית.
ניסוח המשפטים

יהו  \ A,B קבוצות מספרים המוכלות בקבוצת המספרים הטבעיים, אזי:

1) \ \delta (A+B)\geq \delta (A)+\delta (B)-\delta (A)\delta (B). כאשר הסימון  \ \delta  מייצג את צפיפות שנירלמן. 
 
2)אם  \ \vert A(n)\vert +\vert B(n)\vert >n-1 אזי  \ n מופיע בקבוצה  \ A+B

3)אם  \ \delta (A)+\delta (B)\geq 1 אזי  \ A+B=\mathbb {N}  (קבוצת המספרים הטבעיים).
 
במשפט השני והשלישי אנחנו מניחים כי  \ 0\in A,B.
הוכחת המשפטים > המשפט הראשון

נבדוק שני מקרים: מקרה ראשון כאשר  \ A,B מכילים לכל היותר איבר אחד, ומקרה שני כאשר לפחות אחד מהקבוצות  \ A,B מכילות יותר מאיבר אחד. בהינתן שמתקיים המקרה הראשון האי-שוויון הוא טריוויאלי, שכן במקרה זה  \ \delta (A)=\delta (B)=0 ודי ברור ש  \ \delta (A+B)\geq 0=\delta (A)+\delta (B)-\delta (A)\delta (B).עכשיו נותר להוכיח את המשפט למקרה השני.
נניח בלי הגבלת הכלליות שמספר האיברים ב-  \ A גדול מאחד, נסדר את איברי A לפי הסדר הרגיל של המספרים הטבעיים:
כאשר  \ a_{n}<a_{n+1} לכל אינדקס n.

יהיו  \ a_{k},a_{k+1} מספרים השייכים ל- \ A, אז לפי סידור איברי הקבוצה:  \ a_{k}<a_{k+1}. 
נגדיר  \ a_{k+1}-a_{k}-1=L_{k}. ברור שהמספרים  \ a_{k}+1,a_{k}+2,...,a_{k}+L_{k}=a_{k+1}-1 לא שייכים לקבוצה  \ A. כמו כן המספר  \ a_{k}+r יופיעו ב \ A+B
אם ורק אם  \ r שייך ל-  \ B כאשר  \ r הוא מספר קטן מ-  \ L_{k} וגדול מ-  \ 1,לכן  \ r שייך ל  \ B(L_{k}).

לכן הקבוצה  \ a_{k}+B(L_{k})(כלומר הקבוצה שכל איבריה  שווים לסכום האיבר  \ a_{k} ועוד איבר כלשהו מ \ B(L_{k})) מוכל ב \ A+B.לכן גם אחוד כל הקבוצות מהצורה \ a_{k}+B(L_{k}) כאשר \ K רץ מ \ 1 ל  \ n-1 מוכל ב \ A+B שזה הקבוצה  \ A(n)+\sum _{k=1}^{n-1}B(L_{k}) 

.מכאן נובע ש-  \ \vert A(n)\vert +\vert \sum _{k=1}^{n-1}B(L_{k})\vert \leq \vert (A+B)(n)\vert  
לפי הגדרת הצפיפות  \ \vert B(L_{k})\vert \geq \delta (B)*L_{k}
וגם  \ \vert A(n)\vert \geq \delta (A)*n, ומובן  ש \ \sum _{k=1}^{n-1}L_{k}=n-A(n) (כי המקומות שבהם אין איבר מ \ Aהוא סכום כל האיברים שנמצאים בין  \ a_{k+1}ל \ a_{k})


לכן
\ \geq \vert A(n)\vert +\delta (B)\sum _{k=1}^{n-1}L_{k}=\vert A(n)\vert +\delta (B)(n-\delta (A)*n)\geq \delta (A)*n+\delta (B)*n-\delta (A)\delta (B)*n
לכן לכל n
 \ {\frac {\vert (A+B)(n)\vert }{n}}\geq \delta (A)+\delta (B)-\delta (A)\delta (B)
לכן בהכרח מתקיים  \ \delta (A+B)\geq \delta (A)+\delta (B)-\delta (A)\delta (B). 

מ.ש.ל
הוכחת המשפטים > משפט שני

נניח כי  \ n\in A.ידוע כי  \ 0\in B ולכן  \ n=n+0\in A+B.כלומר המשפט מתקיים כאשר  \ n נמצא ב \ A(באותו אופן המשפט נכון כאשר  \ n\in B).לכן אם נוכיח את הטענה ל \ n\not \in B,A נוכיח את המשפט.
כאשר  \ n\not \in B,A מתקיים  \ A(n)=A(n-1),B(n)=B(n-1) ונקבל  \ A(n-1)+B(n-1)>n-1.נגדיר  \ \vert A(n-1)\vert =r,\vert B(n-1)\vert =s כלומר  \ r+s>n-1.לכן אם יש  \ r+s מספרים כאשר כל המספרים הם בין  \ 1 ל \ n-1 אז יש לפחות מספר אחד שמופיע פעמיים.
לכן בהכרח שניים מהמספרים  \ a_{1},a_{2},...,a_{r},n-b_{1},n-b_{2},...,n-b_{s} מתלכדים.כלומר ישנו  \ i,j כך ש  \ a_{i}=n-b_{j} כלומר  \ A+B\ni a_{i}+b_{j}=n

מ.ש.ל
הוכחת המשפטים > משפט שלישי

לפי הגדרת הצפיפות לכל  \ n מתקיים  \ {\frac {\vert A(n)\vert }{n}}\geq \delta (A),{\frac {\vert B(n)\vert }{n}}\geq \delta (B). לכן  \ {\frac {\vert A(n)\vert }{n}}+{\frac {\vert B(n)\vert }{n}}\geq \delta (A)+\delta (B)\geq 1 כלומר   \ \vert A(n)\vert +\vert B(n)\vert \geq n>n-1 לכן,לפי משפט 2, כל  \ n נמצא ב \ A+B ולכן  \ A+B=N

מ.ש.ל
ראו גם

צפיפות שנירלמן
סיליה קפסיס

| --- | --- |

 לידה:  5 בדצמבר 2006 (בת 17) סידני, אוסטרליה אוסטרליה
 מוקד פעילות:  אוסטרליה, קפריסין 
 סוגה:  דאנס-פופ 
 שפה מועדפת:  אנגלית, יוונית 
 פרופיל ב-IMDb
 
סיליה קפסיס (באנגלית: Silia Kapsis; נולדה ב-5 בדצמבר 2006) היא זמרת, שחקנית ורקדנית אוסטרלית ממוצא יווני-קפריסאי. היא ייצגה את קפריסין באירוויזיון 2024 עם השיר "Liar".
ביוגרפיה

קפסיס נולדה בסידני לזמר הקפריסאי גיורגוס ולאם יוונייה מסלוניקי. בגיל 4 החלה להופיע מול קהל, ובמקביל לפתח חיבה לתחום אומנויות הבמה. סינגל הבכורה שלה, "Who Am I?", שנכתב על ידה בגיל 12, יצא לאור ב-2022. במרץ ובמאי 2023 יצאו גם "No Boys Allowed" ו-"Disco Dancer".
בתחום הקולנוע גילמה את הדמות הראשית בסרט הקצר Pearly Gates. כמו כן, עבדה במספר פרויקטים של חברת ניקלודיאון באוסטרליה. היא הייתה מועמדת בפרס אגדת השנה באוקיאניה בטקס פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון לשנת 2023.
ב-25 בספטמבר 2023 נבחרה על ידי רשות השידור הקפריסאית לייצג את המדינה באירוויזיון 2024, שהתקיים במאלמה שבשוודיה. קפסיס היה הצעירה מבין המתמודדים בשנה זו והיחידה מתחת לגיל 20. ב-7 במאי עלתה על בימת חצי הגמר הראשון של האירוויזיון וביצעה את שירה "Liar". בסוף הערב הוכרזה כאחת מעשרת המתמודדים שהעפילו לגמר. ב-11 במאי 2024 עלתה לבימת גמר האירוויזיון וביצעה את שירה בפעם האחרונה על בימת האירוויזיון. סיליה סיימה במקום ה-15 עם 78 נקודות.
הערות שוליים

↑  Meet Silia Kapsis from Cyprus! And let the Eurovision excitement begin! #Eurovision2024. European Broadcasting Union (EBU). 2023-09-25. נבדק ב-2023-09-25 – via YouTube.
1 2  "Cyprus: Silia Kapsis joins the party!". Eurovision.tv (באנגלית). EBU. 2023-09-25. נבדק ב-2023-09-25.
↑  Marathovouniotis, Stelios (2023-09-25). "Silia Kapsis to represent Cyprus at Eurovision 2024". Cyprus Weekly (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2023-09-25.
↑  Georgiou, Giannis (2023-09-25). "Cyprus: Silia Kapsis will represent the country at Eurovision 2024 with a song by Dimitris Kontopoulos!". Eurovisionfun (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2023-09-26.
↑  Adams, William Lee (25 בספטמבר 2023). "Silia Kapsis: Cyprus confirms its Eurovision 2024 singer". Wiwibloggs. נבדק ב-25 בספטמבר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Eurovision 2024 Semi-final 1 Results, eurovisionworld
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1304278735  MusicBrainz: 0a2212e0-1904-4c26-bd1d-b0f290a8c9a5  VIAF: 37169628664082861499   WorldCat (עם VIAF): 37169628664082861499
סטריכנין

| --- | --- |

 
 כתיב כימי:  C₂₁H₂₂N₂O₂ 
 מסה מולרית:  334.41 גרם/מול
 מספר CAS:  57-24-9
 צפיפות:  1.36±0.01 גרם/סמ"ק
 מסיסות:  0.03 גרם למאה מ"ל מים
 טמפרטורת היתוך:  286 °C   559.15 K
 טמפרטורת רתיחה:  270 °C   543.15 K
 חומציות:  8.26
 
סטריכנין (Strychnine; מוכר בכינוי "רעל עכברים") הוא אלקלואיד גבישי רעיל מאוד (LD50 = 10 mg/kg), המשמש כחומר הדברה, במיוחד נגד בעלי חוליות קטנים, כמו מכרסמים (למרות שהשימוש בו נמצא במגמת ירידה). סטריכנין גורם לעוויתות שרירים ובסופו של דבר למוות עקב חנק או תשישות. המקור הנפוץ ביותר לסטריכנין הם צמחים מהסוג סטריכנוס (המקור לשם התרכובת), ובעיקר מזרעי העץ Strychnos nux vomica, שמקורו בדרום-מזרח אסיה. סטריכנין הוא גם אחד החומרים המרירים ביותר הידועים לאדם. ניתן לזהות את טעמו בריכוזים נמוכים עד כדי חלק אחד למיליון (1ppm).
סטריכנין פועל כחוסם בקולטן הגליצין (GlyR), הרגיש לסטריכנין; קולטן זה הוא תעלת כלוריד בעלת שער ליגנד, המצויה בחוט השדרה ובמוח.
הרעלת סטריכנין בבני אדם

הרעלת סטריכנין יכולה להיות קטלנית בבני אדם. הרעל יכול לחדור לגוף בנשימה, בליעה, או ספיגה דרך העיניים או הפה. ההרעלה גורמת לסימפטומים דרמטיים ומכאיבים במיוחד, ולכן משמשת לעיתים קרובות כמרכיב עלילתי בספרות ובקולנוע.
הסימפטומים הראשונים מופיעים כעשר עד עשרים דקות לאחר החשיפה, אז מתחילות התכווצויות שרירים החל בראש ובצוואר. ההתכווצויות מתפשטות לכל שרירי הגוף, עם עוויתות כמעט רציפות, המוחמרות עם כל גירוי, קל ככל שיהיה. חומרת ותכיפות העוויתות מתגברות, עד לקישות עמוד השדרה. המוות נגרם בדרך כלל עקב חנק, הנגרם על ידי שיתוק המסלולים העצביים האחראים לנשימה; או עקב תשישות, הנגרמת על ידי העוויתות הבלתי פוסקות. הנפגע מת בדרך כלל בתוך שעתיים עד שלוש שעות מרגע החשיפה. ברגע המוות הגוף "קופא" מייד, אפילו באמצע עווית.
אין תרופת נגד פרטנית לסטריכנין. הטיפול בהרעלה כולל החדרה דרך הפה של פחם פעיל, במטרה לספוח רעל שעוד לא נספג בגוף, ונותר במערכת העיכול. הנפגע מקבל חומרים נוגדי עוויתות, כמו פנוברביטל או דיאזפאם, וחומרים להרפיית שרירים, כמו דנטרולן, כדי להיאבק בקשיחות השרירים. עד שנת 1934, הקודקס הפרמקופי הבריטי המליץ על תמצית מהצמח "רוש עקוד" (Conium maculatum) כטיפול להרעלת סטריכנין; החומרים בצמח זה רעילים ביותר, אך פעילותם המשתקת הפוכה לפעילות המעוררת של סטריכנין, ולכן יכולה לנגוד אותו. עם זאת, כיום לא משתמשים בצמח למטרה זו, עקב רעילותו הגבוהה (שימש, לדוגמה, להוצאתו להורג של סוקרטס).
מנות קטנות של סטריכנין שימשו בעבר כתרופה, כמעורר, משלשל, או חומר נגד חוליי קיבה אחרים. לסטריכינין אכן אפקט מעורר במנות קטנות, אך עקב רעילותו הגבוהה הוא נזנח לאחר מציאת אלטרנטיבות בטוחות יותר.
המנה לשימוש רפואי הייתה "1/60 גרעין עד 1/10 גרעין", בין 1.1 מיליגרם ל-6.4 מיליגרם. בדרך כלל המנה המרבית הייתה 3.2 מיליגרם, מחצית מ"מנה מלאה". מחצית גרעין (32 מיליגרם) נחשבה למנה קטלנית, למרות שידועים מקרי מוות עקב 5 מיליגרם סטריכנין בלבד.
הטיפול בהרעלת סטריכנין בשלהי המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 היה מתן חומצה טאנית (אנ'), הגורמת לשיקוע הסטריכנין כמלח טנט לא מסיס, והרדמת החולה בכלורופורם עד לשכיכת השפעות הרעל.
שימוש כחומר הדברה

הרעלת סטריכנין בבעלי חיים נגרמת בדרך כלל עקב עיכול פתיונות המיועדים למכרסמים. פתיונות אלה פוגעים לעיתים קרובות גם בכלבים, שהמנה הקטלנית עבורם היא כ-0.75 מיליגרם לקילוגרם משקל גוף. השפעת הסטריכנין על בעלי חיים דומה להשפעתו על האדם, והטיפול דומה גם הוא.
השימוש בסטריכנין למטרה זו נמצא במגמת ירידה, ומאז 1990 רוב הפתיונות הנמכרים בארצות הברית מכילים אבץ פוספיד במקום סטריכנין. לפתיונות אלה ריח חזק של פוספין, המשוחרר לאוויר בתהליך הידרוליזה. ריח זה מושך מכרסמים, אך דוחה חיות רבות אחרות; עופות אינם רגישים לריח זה. פתיונות אלה מיוצרים בדרך כלל בצורת אבקה שחורה, המכילה 75% אבץ פוספיד, ו-25% אנטימון אשלגן טרטרט, שהוא סם הקאה, המיועד למקרה שהחומר ייבלע בטעות על ידי בני אדם או חיות בית.
מקרי מוות

בשנת 1874 מתה אנה רקוביצ'ה, אשתו של הממציא והרופא הרומני המפורסם קרול דה וילה, כתוצאה ממתן סטריכנין במקום כינין על ידי הרופא המשפחתי.
הערות שוליים

↑  Strychnine:
↑  Binev, Rumen (2013).  Ramawat, Kishan Gopal (ed.). Alkaloids Derived by Amination Reaction: Acetate-Derived (Coniine). Springer. p. 897. ISBN 978-3-642-22144-6.
↑  Nux Vomica. | Henriette's Herbal Homepage
↑  Beasley, V. (1999). "Toxicants Associated with Seizures". Veterinary Toxicology.
↑  Ettinger, Stephen J.;Feldman, Edward C. (1995). Textbook of Veterinary Internal Medicine (4th ed.). W.B. Saunders Company. ISBN 0-7216-6795-3.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541327705171  BnF: cb124428506 (data)  GND: 4183814-2  LCCN: sh85129226  NKC: ph914823
סמל קולומביה הבריטית

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  קולומביה הבריטית 
 תאריך אימוץ:  1987 
 
סמלה של קולומביה הבריטית (פרובינציה בקנדה) הוא שלט אצולה הנקרא באופן רשמי "מגן הוד מלכותו בשל שלטונה בפרובינציית קולומביה הבריטית" ("The Arms of His Majesty in Right of the Province of British Columbia").
הסמל, בצורתו הנוכחית, ניתן לקולומביה הבריטית ב-31 במרץ 1906 על ידי מלך בריטניה אדוארד השביעי.
תיאור שלט האצולה

במרכז הסמל נמצא מגן שבראשו דגל בריטניה ובמרכז הדגל כתר. מתחת לדגל על גבי השלט מתוארת שמש השוקעת אל תוך הים - דבר המסמל את מיקומה של הפרובינציה לחוף האוקיינוס השקט.
מוטו הפרובינציה, המופיע על הסמל: "זוהר מבלי בלאי" ("Splendor sine occasu")
משמעו למעשה "זוהר מבלי שקיעה" - ומתייחס לשמש השוקעת לאוקיינוס.
ב-15 באוקטובר 1987 התירה המלכה אליזבת הוספת הסמל המלכותי לסמל הפרובינציה - הכולל אריה מוזהב שכתר מלכותי לראשו העומד על כתר בראש מגן האבירים, פרח המורן (dogwood) מתחת לסמל (הפרח הוא פרח הפרובינציה) וכן כבש דאל ואייל קנדי משני צדדי הסמל - המסמלים את איחוד שתי המושבות בשנת 1866 למושבה אחת. הכבש מסמל את היבשה, והאייל מסמל את האי ונקובר.
היסטוריה

כבר בשנות ה-80 של המאה ה-19 השתמשו באריה העומד על כתר כסמל המושבה - נוהג שהיה מקובל בכל המושבות הבריטיות.
המגן עוצב על ידי ארת'ור בינלנד ואומץ על ידי מועצת הפרובינציה ב-19 ביולי 1895. בסמל זה הייתה השמש השוקעת מעל דגל בריטניה.
כיוון שהמועצה המקומית יכולה לבחור סמל, אולם שלט אצולה יכול להיות מוענק רק על ידי המלך, פנתה הפרובינציה בשנת 1897 לקולג' האבירים בלונדון, אולם הם סירבו לאשר את הסמל בשל מיקומו הנחות של דגל בריטניה, רק לאחר שהוחלף הסדר הסכים קולג' האבירים להגיש את הסמל לאישורו של המלך - אישור שניתן בשנת 1906.
ראו גם

דגל קולומביה הבריטית
סלפיים

| סלפיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
תת־מערכה:: מיתרני זנב
מחלקה:: Thaliacea
סדרה:: סלפות
משפחה:: סלפיים
שם מדעי
 Salpidae ‏לאילה, 1888
סלפיים (שם מדעי: Salpidae) היא משפחה יחידה בסדרת הסלפות (Salpida) שהם קבוצה של מיתרניים פרימיטיביים מקבוצת מיתרני זנב. יצורים אלה חיים בים ומתנהלים כיצורי פלנקטון גדולים המזכירים מעט מדוזות.
יצורים אלה מצויים בכל האוקיינוסים ובימים שונים ונפוצים ביותר בתוך האוקיינוס הדרומי שלחופי אנטארקטיקה. הם מותאמים הן למים קרים והן למים טרופיים. רבים מהם חיים גם בתהומות האוקיינוס. הם ניזונים מסינון של יצורי פלנקטון קטנים אחרים לתוך גופם.
לסלפות שני שלבי חיים. בשלב הראשון היא חיה לבדה ומתרבה ברבייה אל-מינית ובשלב השני מתחברת למושבה הנראית כשרשרת שיכולה להגיע עד לכמה מטרים ומתרבה בצורה מינית.
סוגים

Brooksia
Cyclosalpa
Helicosalpa
Iasis
Ihlea
סוג ומין יחיד Metcalfina hexagona
Pegea
Ritteriella
Salpa
Soestia
Thalia
סוג ומין יחיד Thetys vagina
סוג ומין יחיד Traustedtia multitentaculata
סוג ומין יחיד Weelia cylindrica
סמיון פורמן

| --- | --- |

 לידה:  1 בדצמבר 1920 פינסק, הרפובליקה הפולנית השנייה 
 פטירה:  16 במרץ 1978  (בגיל 57) סנקט פטרבורג, ברה"מ 
 הדרגה הגבוהה ביותר:  רב אמן משנת 1966
 מקצוע נוסף:  מורה לשחמט 
 מדינה:  ברית המועצות
 
סמיון פורמן (ברוסית: Семён Фурман‏; 1 בדצמבר 1920 פינסק - 16 במרץ 1978 לנינגרד) היה שחמטאי יהודי סובייטי. ידוע בעיקר כמאמן שחמט.
חייו

סמיון פורמן נולד בפינסק למשפחה יהודית. הוא התחיל להופיע בתחרויות עוד לפני תחילת מלחמת העולם השנייה. במהלך מלחמת העולם השנייה הוא התגייס לשורות הצבא האדום וקיבל עיטור על השתתפותו בלחימה. פורמן החל לשחק שחמט עוד בשנות ה-30, אחרי סיום המלחמה עבר בהדרגה להיות שחמטאי מקצועי במסגרת מועדון השחמט של הצבא.
באליפות ברית המועצות של שנת 1948 הוא סיים במקום השלישי (לאחר דוד ברונשטיין ואלכסנדר קוטוב). בהמשך הוא המשיך להשתתף בתחרויות בתוך ברית המועצות.
בשנות ה-50 של המאה ה-20 הוא היה ידוע כמומחה בתאוריית השחמט. הוא היה מאמן של דוד ברונשטיין ומיכאל בוטביניק.
בשנת 1963 הוא הכיר את אנטולי קרפוב והחל לאמן אותו. בשנת 1966 קיבל דרגת רב אמן.
פורמן הכיר את אנטולי קרפוב כאשר הוא היה בן 12. בהמשך, כאשר קרפוב עבר להתגורר בלנינגרד, פורמן החל לאמן אותו. במהלך שנות ה-70 של המאה ה-20 הוא היה מאמנו הצמוד של קרפוב. הוא השתתף במספר תחרויות בין לאומיות לצד תלמידו. בסיום התחרויות קרפוב זכה במקום הראשון ופורמן במקום השלישי.
הוא חלה בסרטן הקיבה ונפטר בשנת 1978 לאחר ניתוח חוזר.
ניהול לפי יעדים

ניהול לפי יעדים (נל"י) או ניהול לפי מטרות (נל"ם) (באנגלית, Management by objectives (MBO)) היא שיטת ניהול שבה נקבעות מטרות ספציפיות עבור העובד, וכיצד יש להשיג כל מטרה. חלק מרכזי משיטת הניהול הזו היא מדידת תפוקתו של העובד והשוואתה מול היעדים שנקבעו לו. לפי הגדרתו של ג'ורג' אודיורן, מאבות השיטה, ניהול לפי יעדים הוא תהליך שבו המעביד והעובד קובעים יחד את המטרות המשותפות, מגדירים את תחומי האחריות של העובד מבחינת התוצאות שמצפים ממנו, ומשתמשים במדדים הללו כקווים מנחים לניהול היחידה והערכת התרומה של כל עובד. חשוב לדעת שהעיקרון שהמעביד והעובד קובעים יחד את היעדים אינו משותף לכל היישומים של שיטת הניהול לפי מטרות, אלא אופייני ליישום מסוים של השיטה. היעדים של העובד נגזרים מיעדי היחידה, ואלה נגזרים מהיעדים של הארגון כולו. השיטה היא יישום של תורת קביעת היעדים.
היסטוריה

פיטר דרוקר טבע את המונח "ניהול לפי מטרות" בספרו מלאכת הניהול בשנת 1954. הוא לא המציא את הרעיון יש מאין, אלא ריכז את הרעיונות הקיימים לכדי שיטת ניהול מגובשת. אחד הראשונים לאמץ את השיטה היה הארולד סמידי, סגן הנשיא של ג'נרל אלקטריק וחבר קרוב של דרוקר. תלמידו של דרוקר, ג'ורג' אודיורן, הרחיב על הנושא בספרו החלטות ניהוליות לפי יעדים, שיצא ב-1969.
מאפייני השיטה

העקרונות המנחים של השיטה הם שעובדים יודעים במפורש מה הם החובות ותחומי האחריות שלהם; אותם החובות ותחומי האחריות חלים לתקופת זמן מוגדרת; ועובדים יודעים שהם יוערכו על עמידתם ביעדים שנקבעו להם. שיטת הניהול לפי מטרות מדגישה יעדים ניתנים לכימות, ניתנים לאימות, וניתנים למדידה. היעדים הכלליים של החברה מתורגמים ליעדים ספציפיים בכל רמות הארגון, עד רמת העובד הבודד.
ישנם שלושה מאפיינים המשותפים לכל התוכניות המבוססות על ניהול לפי יעדים:
יעדים מדויקים ומוגדרים היטב
פרק זמן מוגדר להגשמת היעד
מתן משוב על תפקוד העובד
דרוקר עצמו הגדיר חמישה שלבים לתוכנית ניהול לפי מטרות:
סקירת מטרות הארגון
הצבת מטרות לעובד
ניטור התקדמות העובד אל עבר המטרות
הערכת התוצאות
מתן משוב לעובד
יתרונות השיטה

תומכי שיטת הניהול לפי מטרות טוענים שיישום השיטה עוזר לעובדים לדעת בצורה טובה יותר את מטרות הארגון, ואת הקריטריונים לפיהם יוערכו הביצועים שלהם. תחומי האחריות של כל עובד ועובדת מוגדרים בצורה ברורה, תהליך המונע עבודה כפולה, אי הבנות וסכסוכים בין מחלקות שונות בארגון. השיטה גם מאפשרת תיעדוף ברור של משימות, כך שניתן לתעדף ולהדגיש את היעדים החשובים ולאו דווקא את היעדים הקלים והמהירים ביותר. אכן נמצא שיישום של השיטה בדרך כלל מעלה את הרווחים של הארגון. אף נמצא שכאשר השיטה מתאימה לתפקיד, נצפית עלייה בהשגת מטרות ברמת העובד, וכן עלייה ברמת המחויבות ובפעילות מכוונת מטרה.
מגבלות השיטה

על אף ששיטת הניהול לפי מטרות נפוצה, היא לא תמיד עובדת. אי ההצלחה של השיטה נובע בדרך כלל מחוסר מחויבות של ההנהלה, וחוסר יכולת או רצון לתגמל עובדים על בסיס עמידתם ביעדים שנקבעו להם.
מתנגד מרכזי לשיטת הניהול לפי מטרות הוא ויליאם אדוארדס דמינג. הוא טען שללא הבנה מעמיקה של המערכת, לא ניתן לקבוע מטרות רלוונטיות או מועילות. צריך להתחשב בהקשר של הארגון כאשר קובעים את היעדים. דמינג אף מצביע על כך שתגמול עובדים על בסיס עמידתם ביעדים עלול לבוא על חשבון איכות העבודה. למשל, אם נקבע יעד של מתן שירות לכמה שיותר לקוחות, הדבר יכול לבוא על חשבון איכות השירות שניתן לכל לקוח. דמינג האמין כי מנהיגות של ההנהלה תוביל לתוצאות טובות יותר מאשר תגמול של עמידה ביעדים ספציפיים. בתגובה תומכי השיטה מציינים כי ניתן להתאים את שיטת הניהול לפי מטרות כך שהמטרות שנקבעות קשורות לאיכות ולא רק לכמות, למשל ירידה באחוז הפגמים בתוצר הסופי.
רוט טען שניהול לפי יעדים אינו רלוונטי לעידן המודרני, ושראוי לנקוט בגישות יותר גמישות ומעצימות כלפי עובדים. הוא אמר שניהול לפי יעדים מדכא יצירתיות, פוגע בעבודת צוות ומגביל את יכולתם של עובדים להגיב לשינויים בסביבה. כיום נעשים ניסיונות לעדכן ולשפר את השיטה כדי שתתאים לסביבת העבודה המודרנית.