stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אישפאן
וארישפאן, הטארישפאן, ארדאישפאן

המפקד הצבאי של מבצר והאחראי על הכפריים בסביבתו נקרא "וארישפאן" (várispán - comes castri) או "רוזן הטירה". תפקיד זה לא היה תורשתי. מכיוון שהיה אחד התפקידים הבכירים ביותר בממלכה, והיה "פטריקי (honor regni) של הממלכה.
ידועים גם התפקידים של "הטארישפאן" (határispán) (comes confinii) או אישפאן הגבולות שעליו הופקדה ההגנה על קטע מגבולות הממלכה.
ה"ארדאישפאן" - ים (בתרגום: "אישפאן היערות" erdőispán - custodes silvarum) היו אחראים על אחוזות הממלכה, שנקראו erdőispánság והתקיימו בין שלהי המאה ה-12 ועד למאה - 13 - 15.
לקריאה נוספת

Stephen Werbőczy: The Customary Law of the Renowned Kingdom of Hungary in Three Parts (1517) - M. Bak, P. Banyó,
M. Rady, Budapest 2005, (ISBN 1-884445-40-3).
1994.Kristó Gyula Korai magyar történeti lexikon : 9–14. század. Főszerk.. Budapest: Akadémiai
(גיולה קרישטו - לקסיקון להיסטוריה המוקדמת של הונגריה:המאות 9-14)
^ ispán in Zaicz, Gábor (ed.). Etimológiai szótár: Magyar szavak és toldalékok eredete (’Dictionary of Etymology: The origin of Hungarian words and affixes’). Budapest: Tinta Könyvkiadó, 2006,
חיים יהושע אלעזר הכהן חמצי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1795 ה'תקנ"ה איזמיר, האימפריה העות'מאנית
 פטירה:  1881 (בגיל 86 בערך) ה'תרמ"א
 מקום קבורה:  חיפה
 מקום פעילות:  איזמיר, חיפה
 תקופת הפעילות:  ?–1881 
 רבותיו:  חיים פלאג'י, יצחק מאיו 
 
הרב חיים יהושע אלעזר הכהן חמצי (1795–1881) היה רב מחכמי איזמיר שבטורקיה ובסוף ימיו מורה צדק ואב בית הדין של חיפה, שם פעל בראשית התפתחות היישוב היהודי בעיר.
ביוגרפיה

נולד באיזמיר שבטורקיה (אז באימפריה העות'מאנית) בשנת 1806 (ה'תקס"ו) לבכורה רבקה בת הרב חיים יצחק אלגאזי וליוסף הכהן חמצי. אביו היה גביר ידוע בעירו, שהחזיק והקים שתי ישיבות שבהן למדו רבני העיר. בלידתו נקרא שמו אלעזר, ובהמשך נוספו לו השמות חיים ויהושע.
בילדותו גדל בסביבת הרבנים שלמדו בבית המדרש "בית יצחק" שהקים אביו בביתו. רבו המובהק היה הרב פנחס רפאל יהושע די שיגורה, ורבנים נוספים שאצלם למד היו הרב רפאל יצחק מאיו, הרב חיים פלאג'י, הרב שלמה חכים והרב דוד אמאדו.
ידידיו וחבריו הידועים היו הרב אברהם פלאג'י, הרב רחמים נסים יצחק פלאג'י, הרב חיים בנימין פונטרימולי, הרב יצחק ג'וקריל ובנו של רבו, הרב רחמים נסים יהודה די-שיגורה.
בשנת 1860 (ה'תר"ך) לערך עלה לארץ ישראל והתיישב בחיפה, שם מונה לכהן עד לפטירתו כרב וכאב בית הדין המקומי.
בשנת 1865 (ה'תרכ"ה) עבר להתגורר בפקיעין למשך תקופה, עקב מגפת הכולרה שפרצה בחיפה.
מחיפה המשיך להתכתב עם רבני דורו מאיזמיר בפרט ומקהילות נוספות בעולם בכלל בנושאי הלכה ונושאים אחרים שעמדו על הפרק.
הלך לעולמו ב-27 במרץ 1881 (כ"ו באדר ב' ה'תרמ"א) ונקבר בחיפה.
ילדיו

משה ואליעזר הכהן חמצי, שחלק מחידושיהם הובאו בספרי אביהם. יוסף, אפרים, בוליסה-לונה (נישאה לגביר שלמה רפאל הכהן) ואסטריאה.
חיבוריו

חלק מחיבוריו שנשארו בכתב יד אבדו במהלך השנים.
כה תברכו - דיני נשיאת כפיים מא' עד ת' (סלוניקי תרמ"א). יצא לאור מחדש גם על ידי מכון מורשה להנחיל ומכון אמרי דוד בירושלים, שני חלקים, תשנ"ב.
ולבש הכהן - דרושים וחידושים (איזמיר תרמ"ט).
מעשה אבות - פירוש על פרקי אבות, כתב יד שנמצא שנים רבות לאחר פטירתו. יצא לאור בהוצאת מכון אהבת שלום, ירושלים תשס"א
מעשה חי"א - פירוש להגדה של פסח, כתב יד שנמצא שנים רבות לאחר פטירתו, בהוצאת מכון אהבת שלום
חיבורים שנותרו בכתב יד: פירוש לספר תהילים, דרושים, כללי דינים על סדר א-ב.
הערות שוליים

↑  שמו נכתב כ"יאושע"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308325605171  LCCN: nr92024294  VIAF: 97524537   WorldCat (עם VIAF): 97524537 
שער הספר "כה תברכו", סלוניקי תרמ"א.
הפרעת פאניקה

| --- | --- |

 תחום:  פסיכיאטריה 
 תסמינים:  פעמת, התקף חרדה 
 טיפול:  קלונאזפאם  פלובוקסמין  קלונאזפאם  קלומיפראמין  מפרוטילין  דיאזפאם  פלואוקסטין  אלפראזולאם  סרטרלין  טמאזפאם  פארוקסטין  אימיפראמין  פרופרנולול  נורדאזפאם 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  287913 
 MeSH:  D016584
 סיווגים
 DSM-5:  Panic Disorder 300.01
 ICD-10:  Agoraphobia with Panic Disorder, F41.0
 ICD-11:  6B01 
 
הפרעת פאניקה או הפרעת תבהלה (באנגלית: Panic Disorder), המוכרת גם בשם הפרעת האימה ואגורפוביה (באנגלית: Agoraphobia with Panic Disorder), היא הפרעה נפשית אשר מסווגת על ידי מדריך האבחנות הפסיכיאטרי DSM-5 כהפרעה בקטגוריית הפרעות חרדה. אדם הסובל מהתקפי אימה וחש דאגה מהישנותם עשוי לקבל אבחנה כסובל מהפרעת פאניקה. התקף פאניקה הוא הופעה פתאומית וזמנית של תחושה עזה של אימה המלווה בתסמינים גופניים בולטים: עליה בקצב פעימות הלב הזעה, קוצר נשימה, צמרמורות ותופעות נוספות. רבים הסובלים מהפרעת פאניקה עלולים שלא לחוש נוח במצבים חברתיים. אחת מדרכי ההתמודדות שאנשים כאלו יאמצו תהיה הימנעות ממצבים ומקומות כאלו. כתוצאה מכך, רבים מהם יפתחו אגורפוביה.
אבחנה

לצורך אבחנה לפי DSM-5 חשוב להפריד בין הפרעת פאניקה לבין התקף פאניקה. להלן יתוארו הקריטריונים לאבחנת שני המצבים:
אבחנה > התקף פאניקה

התקף פאניקה אינו הפרעה נפשית. הוא תסמין שיכול להתרחש על רקע של הפרעות חרדה שונות והפרעות נפשיות אחרות כמו הפרעות מצב רוח (דיכאון, הפרעות הקשורות לשימוש בחומרים פסיכואקטיביים וכדומה). תסמיני התקף פאניקה הם בעלי צורה של גל פתאומי המתרחש כשמצב הרוח רגוע. הגל אורך מספר דקות ודועך בצורה ספונטנית. אבחנת גל כזה כהתקף פאניקה מחייבת הופעה של לפחות ארבעה מהסימפטומים הבאים:
פעמת או דופק מהיר
הזעה
תחושה של קוצר נשימה או מחנק
חוויה של חנק
כאבים בחזה או תחושה של אי נוחות בחזה
בחילה או תחושה של אי נוחות בבטן
סחרחורת, תחושה של אי יציבות ונטייה להתעלף
תחושה של חום או קור
תחושת עיקצוץ או היעדר תחושת מגע Numbness)
דה-ריאליזציה (תחושה של האדם שהוא נמצא מחוץ למציאות), או דה-פרסונליזציה (תחושת האדם שהוא נמצא מחוץ לגופו)
פחד מפני איבוד שליטה ושיגעון
פחד למות
סימפטומים תלויי תרבות: טינטוס, נוקשות של הצוואר, כאב ראש, וכן בכי או צרחות ללא שליטה. סימפטומים אלה אינם הכרחיים לצורך אבחנת התקף פאניקה, אך הם יכולים להיות חלק שכיח בתמונה הקלינית.
אבחנה > הפרעת פאניקה

הפרעה זו מתאפיינת בהתקפי פאניקה חוזרים ונשנים, המתרחשים כשהאדם נמצא במצב שליו ונמשכים מספר דקות ודועכים באופן ספונטני. הקריטריונים להגדרת התקף פאניקה תוארו לעיל.
לפחות אחד מההתקפים לוו במשך חודש אחד לפחות, באחד או יותר מהסימפטומים הבאים: 1 – חשש מתמשך ודאגה מהאפשרות שיתרחשו התקפים נוספים וחשש מפני השלכות של התקפים כאלה (חשש לאבד שליטה, להשתגע, ללקות בהתקף לב, וכדומה). 2 – שינוי לא הסתגלותי משמעותי בהתנהגות: למשל התנהגות שמיועדת להימנע ממצבים או מקומות שנדמה שהם מעוררים התקפים.
לא ניתן ליחס את ההפרעה למצב פסיכוסוציאלי הנובע משימוש בחומרים פסיכואקטיביים, או מצב רפואי מסוים.
לא ניתן להסביר את התופעות בצורה טובה יותר על ידי הפרעה נפשית אחרת (הפרעת חרדה מוכללת, חרדה חברתית, הפרעה טורדנית כפייתית וכדומה).
שכיחות ואפידמיולוגיה > התקף פאניקה

שיעור התקפי הפאניקה למשך 12 חודשים עומד על 11.2% בקרב בוגרים. אין הבדל מובהק בין קבוצות אתניות שונות בארצות הברית כפי שיש בהפרעת פאניקה. בארצות אירופה הממוצע נע בין 2.7% ל-3.3%. השיעור גבוה יותר בכל העולם בקרב נשים מאשר בקרב גברים. התקפי פאניקה יכולים להתרחש בילדות אך הם נדירים לפני גיל הבגרות המינית.
שכיחות ואפידמיולוגיה > הפרעת פאניקה

השכיחות לאורך 12 חודשים בארצות הברית וכמה מדינות אירופיות, נע בין 2% ל-3% בקרב בוגרים ומתבגרים. בקרב אמריקנים ממוצא לטיני השיעור נמוך באופן יחסי. בקרב אפרו אמריקנים, אינדיאנים אמריקנים, אמריקנים יוצאי האיים הקריביים, יש שיעור גבוה משמעותית של הפרעת פאניקה בהשוואה לממוצע לעיל. שעור נמוך יחסית של ההפרעה (0.1% עד 0.8%) דווח בקרב מדינות אמריקה הלטינית, אסיה ואפריקה. ההפרעה שכיחה יותר בקרב נשים מאשר בקרב גברים (היחס עומד על 2:1). יחס זה מתקיים החל מגיל 14 ואילך. שיעור ההפרעה עולה בהדרגה ובהתמדה עם הגיל בעיקר בקרב נערות. בקרב ילדים הפרעת הפאניקה נדירה יחסית (פחות מ-0.4%). בקרב זקנים מגיל 64 ומעלה שיעור הפרעת הפאניקה הוא נמוך (0.7%) ונמצא במגמת ירידה ככל שהגיל עולה.
שכיחות ואפידמיולוגיה > הפרעת פאניקה > גורמי סיכון פרוגנוסטיים

גורמים אישיותיים: חוויית מסוגלות שלילית, חרדתיות גבוהה, נטייה להאמין שהסימפטומים של התקפי הפאניקה מזיקים לגוף, כל אלו הם גורמי סיכון פרוגנוסטיים להתקפי פאניק, אם כי לא ידוע מהי תרומתם להפרעת פאניק. מחשבות של קיום כוחות אפלים שיכולים לגרום להתקפים, יכולים להיות קשורים להפרעת פאניק.
גורמים סביבתיים: דיווחים על חוויות של פגיעה מינית יותר שכיחים בהפרעת פאניק מאשר בהפרעות חרדה אחרות. עישון סיגריות הוא גורם המעלה את הסיכון להתרחשות התקף פאניק והוא גם מעלה את הסיכון להתפתחות ההפרעה. מרבית האנשים יודעים לדווח על אירוע חיים כמו מוות במשפחה, משבר חיים שפגע בתחושת הרווחה האישית, סטרסורים בינאישיים, הקשורים לבריאות וכדומה.
גורמים גנטיים: ההערכה היא שישנם מספר גנים התורמים לפגיעות להתקפי פאניק ולהתפתחות ההפרעה. להפרעה יש בסיס גנטי נרחב יחסית. כ־15% עד 17% מהקרובים מדרגה ראשונה של אנשים עם הפרעת פאניק, מתמודדים גם הם עם ההפרעה. בתאומים זהים השכיחות היא בין 80% ל-90% ובתאומים לא זהים השכיחות נעה בין 10 ל-15%.
גורמים פיזיולוגיים: מבחינה פיזיולוגית ההערכה היא שישנו תפקיד מרכזי לאמיגדלה ולמערכת הלימבית בכלל. ההתחלה הפתאומית והחדה מצביעה על כך שמדובר בהפעלה מהירה ומסיבית מאוד של מערכת העצבים הסימפטתית.
שכיחות ואפידמיולוגיה > אפידמיולוגיה של הפרעת פאניקה בישראל

על פי סקר הבריאות של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מ-2003–2004, שיעור הפרעת הפאניקה נמוך מעט מזה של מדינות מערב אירופה. שיעור ההפרעה בישראל על פי נתוני הסקר עמד על 0.8%. (עם 0.6% שכיחות). אצל יותר ממחצית מהמאובחנים ההפרעה הייתה ברמה חמורה (52.8%). אצל 22.6% הרמה הייתה מתונה ואצל 24.6% הרמה הייתה קלה. תחלואה גופנית ממושכת ובפרט כאבים ממושכים ומחלות לב, קשורה בעליה בהסתברות לנוכחות הפרעת פאניקה. שיעור חוויית המוגבלות הסובייקטיבית עליה דיווח המרואיין, עמד בהפרעת פאניקה היה גבוה יותר ככל שרמת ההכנסה הייתה גבוהה יותר: בעלי הכנסה גבוהה דיווח על כמעט 50% מוגבלות, בעלי הכנסה בינונית דיווח על כ-47%. ובעלי הכנסה נמוכה דיווחו על רמת מוגבלות של פחות מ-22%.
מהלך ההפרעה

ההפרעה מתחילה לרוב באופן פתאומי וספונטני, לרוב בלי שהאדם יוכל להצביע על גורם כלשהו שגרם להופעת ההתקף. במהלך ההתקף בולטת הרגשה כללית רעה המלווה לעיתים בפחד של האדם שמא הוא עומד למות מהתקף לב (התקף פאניקה מלווה פעמים רבות בקצב לב מוגבר ובפעימות לב חזקות). עם הזמן האדם עלול לפתח חרדה גדלה והולכת ממקומות, ומצבים בהם התרחש התקף בעבר. אלו יכולים להיות מקומות הומים, מקומות סגורים, מקומות ציבוריים (למשל אוטובוס) ועוד. בהדרגה עשוי להיווצר דפוס של הימנעות ממקומות שיוצרים אצל האדם עם ההפרעה תחושה שעוד מעט יתרחש התקף. לדפוס זה של הימנעות יש נטייה להתרחב עם הזמן ולכלול עוד ועוד מקומות ומצבים שעלולים לעורר התקף. במקרים רבים ההפרעה מלווה באגורפוביה. ההפרעה עלולה להיות מלווה בשיעור מוגבר של אובדנות.
מהלך ההפרעה > פרוגנוזה

בכ-50% מהמקרים יש החלמה ספונטנית ומלאה מההפרעה גם ללא התערבות טיפולית. כאשר ההפרעה מלווה באגרופוביה שיעור ההחלמה הספונטנית נמוך יותר.
התמונה הקלינית

התמונה הקלינית היא כאמור של התחלה חדה ופתאומית. ההפרעה מתייחדת במרכזיות הרבה של התסמינים הפיזיים. האדם במצב זה ידווח על מצוקה קשה הכוללת תסמינים גופניים רבים שהאדם אמנם מכיר, אך הם מעולם לא הופיעו אצלו יחד ומעולם לא בצורה כה חזקה.
במקרה שבו מתפתחת גם אגורפוביה עלול האדם לפתח פחד מפני ההתקף הבא. הפחד עלול להוביל לדפוס הולך ומתרחב של הימנעות ממקומות ומצבים העלולים לעורר את ההתקף. בחלק מהמקרים מתפתחת במהלך ההתקף תמונה של היפרוונטילציה. מצב זה יכול להסביר את התופעות של עיקצוץ בפנים ובגפיים, עקב ירידה ברמת CO2 בדם. מצב זה של היפרוונטילציה יכול לקבל אופי כרוני.
תחלואה נלווית

התקפי פאניק וכן הפרעת פאניקה יכולים להיות להתפתח על רקע מצבים רפואיים שונים ובכללם מחלות נשימה כמו אסתמה מחלות לב וכלי דם, סוכרת ותסמונת המעי הרגיז. מבחינת הפרעות נפשיות התקפי פאניקה שכיחים יחסית אצל אנשים עם הפרעות חרדה שונות, אנשים עם תגובת קרב, ואנשים עם פחד מפני טיסה. כאמור אצל מרבית האנשים המפתחים את תסמיני הפרעת הפאניקה מתפתחת גם אגורפוביה.
מחקר

קיים מחקר העוסק במעורבותם של אזורים שונים במוח ותפקידם בהתקפי פאניקה והפרעת פאניקה. מוקד אחד של מחקר בודק השפעה של שאיפת CO2 על גרעין הלוקוס סרולאוס. מהמחקר עולה שרמות גבוהות של פחמן דו-חמצני יגרמו אצל חלק מהאנשים לפעילות עצבית אינטנסיבית בגרעין זה. ניסוי אחר בדק השפעה של עירוי של לקטאט והראה שניתן ליצור התקף פאניק מלאכותי אצל כ-70% מהנבדקים. במחקר אחר נבדקה הפעילות של אזורים שונים במוחם של אנשים עם הפרעת פאניק בעזרת דימות תהודה מגנטית (MRI) וכן בעזרת טומוגרפיית פליטת פוזיטונים (PET). ממצאי ה-MRI מצביעים על שינויים מבניים בקליפת המוח באונה הטמפורלית. ממצאי ה-PET הצביעו על שינויים בזרימת דם לאזור הפרה היפוקמפי (אזור הקשור למערכת הלימבית).
אבחנה מבדלת

יש להבחין בין הפרעת פאניקה ובין הפרעות חרדה אחרות או מצבים תגובתיים אחרים שיכולים להיות מלווים בהתקף פאניקה.
כמו כן יש להבחין בין התקפי חרדה למחלות גופניות היכולות ליצור תסמיני חרדה: התקף לב, היפוגליקמיה, היפרתירואידיזם, ועוד.
יש להבחין הפרעת פאניק מהרעלות של סמים שונים לרבות ברביטורטים, אמפיטמינים וקפאין
יש להבחין בין התקף פאניקה רגיל ובין תסמונת צניחת המיסתם המטראלי (MVP). כ-50% מבין האנשים המפתחים את הפרעת הפאניק סובלים מהתסמונת הזו.
טיפול

טיפול תרופתי: טיפול תרופתי בנוגדי דיכאון (טריציקליים או מקבוצת SSRI) עדיף על טיפול בעזרת בנזודיאזפינים.
פסיכותרפיה: טיפול קוגניטיבי התנהגותי (CBT) עדיף מבחינת עלות תועלת ומבחינת אפקטיביות על טיפול תרופתי בלבד. טיפול משולב של נוגדי דיכאון+CBT הוא הפתרון המומלץ ביותר.
עזרה עצמית: במקומות שונים בעולם פועלות קבוצות לעזרה עצמית ומתפתחות יוזמות העושות שימוש בסוג זה של פורמט כדי לעזור לאנשים עם הפרעה זו לעזור לעצמם.
שיקום

אדם בן 18 ומעלה שנקבעו לו 40% נכות רפואית על ידי המוסד לביטוח לאומי, בעקבות הפרעה פסיכיאטרית זכאי לקבל שירותי סל שיקום.
לקריאה נוספת

רחל בר-יוסף-דדון, טיפול פסיכולוגי אינטגרטיבי בהפרעת פניקה, ‏3 בנובמבר 2007
יואל גולדברג, חרדה ופאניקה - דרכי התמודדות, קריית ביאליק: אח, 2005, מסת"ב 9652673560
סילוב, דריק; מניקוסגר, ויזיה; ריפל, עליזה, להתגבר על פאניקה : מדריך לעזרה עצמית תוך שימוש בטכניקות ביהביוריסטיות קוגניטיביות, עופרים, 2000.
הערות שוליים

↑  הַפְרָעַת תַּבְהֵלָה במילון סוציולוגיה (תשע"ו), באתר האקדמיה ללשון העברית
1 2 3 4 5 6 7  American Psychiatric Association., Anxiety Disorders, Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSM–5), WDC: American Psychiatric Association., 2013, עמ' 208-217
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  חנן מוניץ (עורך), 12 הפרעות חרדה, פרקים נבחרים בפסיכיאטריה, שישית, דיונון, 2016, עמ' 325-330
↑  Daphna Levinson, Nelly Zilber, Yaacov Lerner, Alexander Grinshpoon, Prevalence of mood and anxiety disorders in the community: results from the Israel National Health Survey, The Israel Journal of Psychiatry and Related Sciences 44, 2007, עמ' 94–103
↑  משרד הבריאות האגף לבריאות הנפש, הפרעות דיכאון וחרדה בישראל ממצאים עיקריים מסקר ברה"ם בעולם, באתר https://www.health.gov.il/PublicationsFiles/Depression_anxiety_Israel.pdf, ‏2009
1 2  Alicia E. Meuret, Juliet Kroll, Thomas Ritz, Panic Disorder Comorbidity with Medical Conditions and Treatment Implications, Annual Review of Clinical Psychology 13, 2017, עמ' 209–240 doi: 10.1146/annurev-clinpsy-021815-093044
1 2  "Australian and New Zealand Clinical Practice Guidelines for the Treatment of Panic Disorder and Agoraphobia". Australian & New Zealand Journal of Psychiatry. 37: 641–656. 2003-12-01. doi:10.1080/j.1440-1614.2003.01254.x.
↑  Dianne L. Chambless, Barbara Milrod, Eliora Porter, Robert Gallop, Prediction and moderation of improvement in cognitive-behavioral and psychodynamic psychotherapy for panic disorder, Journal of Consulting and Clinical Psychology 85, August 2017, עמ' 803–813 doi: 10.1037/ccp0000224
↑  Amalia Maria Ciuca, Thomas Berger, Liviu George Crişan, Mircea Miclea, Internet-based treatment for Romanian adults with panic disorder: protocol of a randomized controlled trial comparing a Skype-guided with an unguided self-help intervention (the PAXPD study), BMC Psychiatry 16, 2016-01-14, עמ' 6 doi: 10.1186/s12888-016-0709-9
↑  סל שיקום למתמודדי נפש, באתר כל זכות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529722305171  GND: 4400193-9  LCCN: sh86006745  NDL: 00920346  NKC: ph123927 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
גבעות הרואה

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל ישראל
 מחוז:  מחוז יהודה ושומרון
 מועצה אזורית:  מטה בנימין
 תאריך ייסוד:  2023
 גובה:  762 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב:  140 משפחות (2023)
 קואורדינטות:  32°03′32″N 35°16′24″E﻿ / ﻿32.058863888889°N 35.273236111111°E﻿ / 32.058863888889; 35.273236111111 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת דרום השומרון מוגדלת) גבעות הרואה(למפת דרום השומרון רגילה) גבעות הרואה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גבעות הרואה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גבעות הרואה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
גבעות הרואה היא התנחלות המאחדת את שני היישובים גבעת הראל וגבעת הרואה בבנימין. האיחוד הוכרז בעת ההכרה ביישוב על ידי ממשלת ישראל השלושים ושבע בשנת 2023. היישוב שוכן משני צידי הגדה של נחל שילה העליון, בגובה כ-740 מטר מעל פני הים, וסמוך ליישובים שילה, עלי, מעלה לבונה, וכחלק ממועצה אזורית מטה בנימין. נכון לשנת 2024 מתגוררות בו כ-160 משפחות.
גבעת הראל

גבעת הראל הוקמה בשנת 1998 (חשוון ה'תשנ"ט) כמאחז שנקרא על שמו של הראל בן נון, בנו של הרב אלחנן בן נון, לשעבר רבה של שילה הסמוכה, שנרצח יחד עם שלמה ליבמן על ידי מחבל בעת שמירה על היישוב יצהר. לאחר ההלוויה החליטו יגאל בן נון, אחיו של הראל, ושיבי דרורי להקים יישוב חקלאי לזכרו של הראל.
כחלק מהליך ההקמה, הוקמה ליישוב אגודה שיתופית. לאגודה השיתופית יש הסכם הקצאה על הקרקע עם ההסתדרות הציונית העולמית עד לשנת 2045.
בין גבעת הראל לבין כביש 60 ניטעו כרמי גפנים ומטעי זיתים בהיקף של מאות דונמים. ביישוב הוקם יקב בוטיק בבעלותו של שיבי דרורי ממקימי היישוב ששמו "יקב גבעות".
השכונה ממוקמת כ-740 מטר מעל פני הים. בפסגת השכונה הוקם "מצפור אברהם" המעניק תצפית פנורמית על כל האזור.
נכון לשנת 2024 מתגוררות ביישוב 105 משפחות, בהן מאות ילדים. ביישוב כ-70 בתי קבע.
גבעת הרואה

הוקמה בשנת 2003 כמאחז, וכשכונה של היישוב עלי, מיקום היישוב נבחר על מנת ליצור רצף טריטוריאלי בין גוש שילה וגבעת הראל ממזרח, לעלי בצפון ולמעלה לבונה במערב. הגבעה מתנשאת לגובה של 762 מטרים מעל לפני הים, ב-2014 בתגובה לעתירה של שלום עכשיו הודיעה המדינה לבג"ץ כי בכוונתה לבחון את האפשרות להסדיר את המאחז, ובית המשפט מחק את העתירה נגד בתי היישוב, בינואר 2016 הפך היישוב לרשות עצמאית במועצה אזורית מטה בנימין - על מנת לקדם חזון של הקמת יישוב. בחודש מרץ 2017 הכריזה המדינה על חלקים נרחבים היושבים על ההר כאדמות מדינה, בשנת 2023 התגוררו בו 49 משפחות בהן כ-150 ילדים.
הסדרת היישוב

בפברואר 2023 החליט הקבינט המדיני ביטחוני להסדיר את היישוב תוך איחודן של גבעת הראל וגבעת הרואה ליישוב אחד, וב־29 באוקטובר 2023 חתם אלוף פיקוד המרכז יהודה פוקס על צו המעניק ליישובים מעמד רשמי בשם "גבעות הרואה". נושא בחירת שם מאוחד לשני היישובים עורר מחלוקות בקרב התושבים והוצעו מספר שמות לוועדת השמות, ולבסוף תושבי גבעת הראל משמרים את שם המקום המקורי.
מבני ציבור

ביישוב פועלים: בתי כנסת, מקוואות טהרה, מעונות וגני ילדים, גני משחקים, מגרשי ספורט, משחקיות לילדים, ספריות, חדרי נוער, סניפי בני עקיבא, מסעדות, מרכז מבקרים.
תיירות

ביישוב חוות סוסים, מערת הנחושת, מערת השקד, פינת חי, גלריית אמנות מקרמיקה, יקב בוטיק המפיק גם שמן זית, מסעדת בשרים, ואתר מזבח האבן.
מ-2013 מתקיים ביישוב מדי שנה בקיץ "מרוץ גבעת הראל", שבו משתתפים עשרות מתושבי המועצה. הרצים עוברים ליד כרמי הגפנים ומטעי הזיתים ומשקיפים על תל שילה.
תיירות > המזבח החצוב

בתחומי היישוב נחשף מזבח עולה חצוב בסלע, ניצב על גבי טרסה, ומעליו ומתחתיו מדרון תלול ומצוקי – כך שהמזבח בולט על פני השטח. במהלך עבודות פיתוח בשנים 2016–2017 הוזז המזבח מעט וכיום רק אדם המכיר את המזבח יוכל להצביע עליו. מתחתיו מצוי כבשן סיד קדום. המזבח נמצא במפנה הדרומי של ההר ופונה לגבעת הרואה, המשקיף על נחל שילה, בקטע הנחל המחבר את עמק שילה ועמק לבונה.
תיירות > נחל שילה

נחל שילה הוא נחל אכזב שראשיתו בסביבות היישוב גבעת הראל. הנחל שימש כציר תחבורה עיקרי בדרך האבות, ונראה שזהו "מעלה לבונה" הקדום.[דרוש מקור] קטע נחל זה נקרא "נחל (ואדי) עלי". הנחל זורם לכיוון מערב והוא מתחבר לנחל הירקון כשלושה קילומטר צפונית למחלף מורשה.
בנחל שילה פורחים פרחים רבים, בהם חלמונית, כרכום, סתוונית, חצב ונרקיס.
תיירות > אתר פריחת החלמוניות

במדרון הדרומי של היישוב נמצא אתר פריחה גדול של חלמונית גדולה שהתגלה בשנת 2005. החלמוניות פורחות לרגלי עמוד אבן המכונה "שומר החלמוניות". בזמן שיא הפריחה מגיע מספר החלמוניות ל-4,800 וזהו אחד מהמוקדים היחידים בישראל שבהם ניתן לצפות בפריחה.
תיירות > עין עוז

כ-600 מטרים מערבה מהיישוב, נמצא עין עוז – מעיין שכבה שנובע במפנה המערבי של הנחל, וכנראה שימש לעוברי-דרכים שעברו בנחל. המעיין נקרא בפי הערבים "עין מחֵיבִּר". למעיין שתי בריכות: בריכת מבוגרים בגובה של 1.70 מטר ובריכה רדודה לילדים. לצידו של עין עוז נמצא כבשן סיד נוסף.
גלריית תמונות

התצפית לנחל שילה מבט לכיוון מערב
בית הכנסת של היישוב
מגרש הכדורסל ביישוב
שלט הכניסה ליישוב
הערות שוליים

↑  מצפור אברהם
↑  Shabtay Bendet, הקבינט המדיני ביטחוני אישר להקים 9 התנחלויות חדשות ע"י הכשרת 10 מאחזים בלתי חוקיים בשטחים, באתר שלום עכשיו, ‏2023-02-14
↑  admin, בג"ץ 7891/07 תנועת "שלום עכשיו"- ש.ע.ל. מפעלים חינוכיים נגד שר הביטחון ואח', באתר ניר טולדנו, משרד עורכי דין ונוטריון בפתח תקווה, ‏2019-02-20
↑  גבעת הרואה באתר מועצה אזורית בנימין
↑  הקבינט החליט: תשעה יישובים ביו"ש יוכשרו, יקודמו אישורי בנייה, באתר ערוץ 7
↑  מזכירות הממשלה, החלטת הקבינט מיום 12 בפברואר 2023
↑  קמצ"ם 266, עמ' 58
↑  אתר המועצה האזורית
↑  אתר חדש של חלמוניות – נחל שילה עילי
↑  חלום החלמונית, באתר ישראל היום
כרם של חקלאי היישוב
תצפית מהיישוב לנחל שילה
בהירות נראית

בעת הגדרת סקאלת הבהירות, נבחר הכוכב וגה בקבוצת הכוכבים נבל ככוכב ייחוס ובהירותו הוגדרה כ-0. היום, מסיבות טכניות, בהירותו של וגה היא 0.03. במפת כוכבים זו גודל העיגולים מייצג את בהירות הכוכבים
באסטרונומיה, בהירות נראית (באנגלית: Apparent Magnitude) היא סקאלה יחסית המציינת את שטף הקרינה האלקטרומגנטית של כוכבים ושל גרמי שמים אחרים, שהיה מגיע אל כדור הארץ, אלמלא הייתה קיימת האטמוספירה (אשר מקטינה את השטף עקב בליעת אור). הבהירות מצוינת על סקאלה לוגריתמית יורדת, בה ככל שהערך גבוה יותר – השטף נמוך יותר, כלומר גרם השמיים יותר "כהה". הבהירות מסומנת בדרך כלל על ידי האות m.
בעת מדידת בהירות משתמשים במסנן תדרים, שבורר תחום תדרים מסוים מספקטרום האור של הכוכב. לרוב מקורות האור יש בהירות שונה בתחומי תדרים שונים, ועל כן בציון בהירות של כוכב יש לציין גם את המסנן שבו נעשה שימוש בעת המדידה. אם לא מצוין מסנן, הכוונה לבהירות בתחום האור הנראה.
היסטוריה

האסטרונום תלמי (המאה ה-2 לספירה) מתאר בספרו אלמגסט נוהג המיוחס להיפרכוס (המאה ה-2 לפנה"ס), לסווג את הכוכבים לשש דרגות על פי מידת הבהירות שלהם. על פי נוהג זה, דרגה 1 ציינה את הכוכבים הבהירים ביותר, ודרגה 6 את הכוכבים העמומים ביותר.
בשנת 1856 פרסם נורמן פוגסון (Norman Robert Pogson) את סקאלת הבהירות המוכרת כיום. היא מבוססת על הסקאלה הקדומה של היפרכוס ותלמי. פוגסון קבע יחס של 100 (ליניארי) בעוצמת שטף הקרינה בין דרגה 1 לבין דרגה 6, או במילים אחרות יחס של
 {\sqrt[{5}]{100}}=2.512
בין שתי דרגות עוקבות. לדוגמה: שטף הקרינה בדרגה 2 קטן פי 2.512 משטף הקרינה ברמה 1. שטף הקרינה ברמה 3 קטן פי 2.512²=6.31 משטף הקרינה ברמה 1, וכן הלאה. פוגסון בחר בסולם לוגריתמי, בעקבות חוק ובר-פכנר שהיה מקובל אז, לפיו התפיסה האנושית יחסית ללוגריתם של העלייה בעוצמה של הגודל הפיזיקלי. היום מקובל שחוק החזקה של סטיבנס (Stevens' power law) הקובע שהתפיסה האנושית של הראייה יחסית לשורש ריבועי של עוצמת האור, מדויק יותר ועל כן סקאלת הבהירות לא מתארת בצורה מדויקת את תפיסת הבהירות האנושית. כך למשל, כוכב בדרגה 1 נראה לעין כבהיר יותר מכוכב מדרגה 2, אבל לא באותה מידה שבה כוכב מדרגה 2 נראה בהיר יותר מכוכב בדרגה 3.
הסקאלה של פוגסון הורחבה לבהירויות חזקות מדרגה 1 (כלומר בהירות קטנה מ-1) ולבהירויות חלשות מדרגה 6 (כלומר בהירות גבוהה מ-6). בתחילה, נקודת הייחוס נקבעה בעזרת בהירותו של פולאריס כבהירות 2, אולם משהתברר כי פולאריס הוא כוכב משתנה, הוחלט שהכוכב וגה ישמש ככוכב ייחוס, ובהירותו נקבעה ל-0. תכונתו של וגה ככוכב שבהירותו כמעט שלא משתנה בטווח רחב של תדרים סייעה בבחירה בו ככוכב הייחוס. כיום, מסיבות טכניות ולאחר מדידות מדויקות יותר, מוגדרת בהירותו של וגה בתור‏ 0.03.