stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פסטיבל רחובות הבינלאומי לפסלים חיים
ביאורים

↑  פסטיבל הפסלים החיים ה-4 (2013) נערך בחודש אוקטובר, וה-12 (2023) בחודש ספטמבר.
↑  הפסטיבל לשנים 2020 ו-2021 בוטלו בשל מגפת הקורונה בישראל[דרוש מקור], וב-2024 בעקבות פרוץ מלחמת חרבות ברזל ומטעמים כלכליים.
↑  הפסל נוצר על ידי אודליה ליברמן, והמיצג הופק על ידי המרכז העירוני של ירושלים לתיאטרון ע"ש נורית קציר.
↑  בבימויה של מירב אלבז-אלטחן
הערות שוליים

1 2 3 4 5  הודעה מטעם עיריית רחובות על כינון הפסטיבל
1 2 3  עשור לפסטיבל
↑  פסטיבל רחובות הבינלאומי לפסלים חיים יתקיים בחודש ספטמבר, באתר עיריית רחובות, ‏8 ביוני 2023
↑  פרסום ראשון: מתן דיל ביטל את הפסטיבל הבינלאומי לפסלים חיים, באתר רחובות ניוז, ‏1 במאי 2024
↑  רחובות: פסטיבל הפסלים: מי הפסל החי שזכה במקום הראשון?, באתר גל גפן, ‏8 ביולי 2022
פסקל האטון

| --- | --- |

 לידה:  14 ביוני 1979 (בת 45) קרסטון, קנדה 
 מדינה:  קנדה 
 תקופת הפעילות:  מ-2003 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אלברטה 
 בן זוג:  דני דורוש
 מספר צאצאים:  2
 http://pascalehutton.com/index.html
 פרופיל ב-IMDb
 
פסקל האטון (באנגלית: Pascale Hutton; נולדה ב-14 ביוני 1979) היא שחקנית קנדית.
קורות חייה

האטון נולדה בקרסטון (אנ'), קולומביה הבריטית. היא למדה בקונסרבטוריון של אוניברסיטת אלברטה שבאדמונטון, בירת אלברטה.
ב-2002 התחתנה עם דני דורוש. לזוג נולדו שני בנים.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | שם | דמות |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 | Ginger Snaps 2: Unleashed | בת' אן | סרט אימה |
| 2004 | Chicks with Sticks | שארלן מאנסקי | סרט ספורט |
| 2005 | A Simple Curve | לי | סרט אינדי |
| 2008 | The Art of War II: Betrayal | אוטום | סרט DVD |
| 2008 | Shred | דניאל | סרט ספורט |
| 2009 | Revenge of the Boarding School Dropouts | דניאל | סרט DVD; סרט המשך לסרט הקולנוע Shred |
| 2010 | כלבים נגד חתולים: נקמתה של קיטי | ג'קי | קומדיית ריגול |
| 2010 | Badass Thieves | קייט | סרט קצר |
| 2011 | Afghan Luke | אליטה | סרט מלחמה |
| 2015 | The Unspoken | ג'יני | סרט אימה |
| 2017 | S.W.A.T.: Under Siege | קארלי | סרט DVD |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנים | שם | דמות |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | Hollywood Wives: The New Generation | ניקי רומאן | סרט טלוויזיה (ערוץ CBS) |
| 2004 | The Clinic | שרה | סרט טלוויזיה (ערוץ Animal Planet) |
| 2006 | Disaster Zone: Volcano in New York | קארן ברבריני | סרט טלוויזיה (ערוץ SyFy) |
| 2006 | Presumed Dead | סי.סי. וודרוף | סרט טלוויזיה (ערוץ Lifetime) |
| 2007 | Traveler | קים דוהרטי | תפקיד ראשי |
| 2007 | Intelligence | ג'וליאנה וייזנה | תפקיד משני |
| 2008 | Trial by Fire | טארין | סרט טלוויזיה (ערוץ Lifetime) |
| 2008–2009 | Flashpoint | קירה מארלו | תפקיד משני |
| 2009 | סמטת הטורנדו | אלי וילסון | סרט טלוויזיה |
| 2010 | Elopement | ג'יימי באטלר | סרט טלוויזיה (ערוץ ION) |
| 2010 | A Family Thanksgiving | בקה | סרט טלוויזיה (ערוץ הולמרק) |
| 2010–2011 | מקלט באפלה | אבי קוריגן | תפקיד משני |
| 2011 | Behemoth | אמילי אלינגטון | סרט טלוויזיה (ערוץ SyFy) |
| 2012–2014 | Arctic Air | כריסטה איוורסון | תפקיד ראשי (3 עונות); 35 פרקים |
| 2014 | Recipe for Love | נאן | סרט טלוויזיה (ערוץ הולמרק) |
| 2014–הווה | כשהלב קורא | רוזמרי קולטר | תפקיד משני |
| 2016 | Summer of Dreams | דניס | סרט טלוויזיה (ערוץ הולמרק) |
| 2018 | Wedding of Dreams | דניס | סרט טלוויזיה (ערוץ הולמרק) |
| 2017 | The Perfect Bride | מויל וייט | סרט טלוויזיה (ערוץ הולמרק) |
| 2018 | The Perfect Bride: Wedding Bells | מויל וייט | סרט טלוויזיה (ערוץ הולמרק) |
| 2019 | My One and Only | סטפני | סרט טלוויזיה (ערוץ הולמרק) |
| 2021 | You Had Me at Aloha | פייג' מארשל | סרט טלוויזיה (ערוץ הולמרק) |
| 2021 | You Had Me at Aloha | פייג' מארשל | שחקנית ומפיקה בפועל |
הערות שוליים

↑  Pascale Hutton's New Hawaiian Rom Com: A Look Into Hutton's Private And Personal Life, Live RampUp (באנגלית)
↑  Eramo, Steve (19 בינואר 2013). "Interview with Arctic Air's Pascale Hutton". themortonreport.com. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Interview: Pascale Hutton, ‏2015-04-24 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2007012240  VIAF: 39145955   WorldCat (עם VIAF): 39145955
פרידריך הרביעי מבאדן

| --- | --- |

 לידה:  8 ביולי 1458 
 פטירה:  24 בספטמבר 1517 (בגיל 59) ליר, בלגיה 
 מדינה:  גרמניה 
 
 
קברו של פרידריך פון באדן ב-Stiftskirche בבאדן-באדן
פרידריך הרביעי מבאדן (9 ביולי 1455 – 24 בספטמבר 1517) היה בישוף אוטרכט מ-1496 עד 1517.
ביוגרפיה

פרידריך מבאדן נולד ב-9 ביולי 1455 והיה בנם של קרל הראשון, מרקיז באדן-באדן וקתרינה מאוסטריה, אחותו של פרידריך השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה.
הוא היה קאנון בקלן לפני שנבחר לבישוף אוטרכט באמצעות לחץ כבד מצד מקסימיליאן הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. הקיסר קיווה שפרידריך, כאחיין מלא, יהיה נוח לאינטרסים ההבסבורגיים בבישופות אוטרכט.
אספת המעמדות של אוטרכט, לעומת זאת, הלכו במסלול עצמאי ופנו לדוכס קרל מחלרה. פרידריך ניסה לפעול בעוצמה, אך מאבקי הפלגים הפכו ליותר מדי עבורו.
כאשר התגלה ב-1514 כי הוא מתכנן לוותר על הבישופות למועמד של לואי השנים עשר, מלך צרפת, הוא איבד את תמיכתו של קרל החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, שאילץ אותו להתפטר ב-9 במאי 1517. לאחר מכן הצליח קרל לגרום לפיליפ מבורגונדי להיבחר.
לאחר מותו ב-24 בספטמבר 1517, נקבר פרידריך בכנסיית באדן-באדן.
פעולה אטומית

במדעי המחשב, פעולה אטומית היא רצף של פקודות מכונה או פקודת מכונה יחידה שיבוצעו על ידי מעבד, מבלי שיכולה להיעשות החלפת הקשר בזמן ביצוען ומבלי שרכיב אחר במחשב יוכל להבחין או לשנות משהו בכל מצב ביניים אלא רק במצב ההתחלתי או הסופי של הפעולה, למשל על ידי חסימת אפיק הנתונים. חלק מהפעולות האטומיות יכולות להצליח או להיכשל ואילו אחרות תמיד מצליחות.
פעולות אטומיות מהוות לעיתים תחליף יעיל יותר לשימוש במנעולים, ועל כן אלגוריתמים חסרי נעילות נדרשים לעשות שימוש בפעולות אטומיות.
הצורך בפעולה אטומית

להמחשת הצורך בפעולה אטומית, נסתכל על הפשטה של הפקודות שמרכיבות את פעולת הקידום (הגדלה ב-1 של ערך בזיכרון, increment):
1. התהליך קורא מהזיכרון את הערך שבמקום X
2. התהליך מגדיל את הערך ב-1
3. התהליך כותב למקום X את הערך החדש
כעת נסתכל על 2 תהליכים שמבצעים פעולת קידום על אותו מקום בזיכרון. כיוון שיש לנו מעבד יחיד, הרי שכדי ששני התהליכים יבצעו את הפעולה, חייבת להיות החלפת הקשר.
הצורך בפעולה אטומית > תרחיש ראשון (תקין)

1. תהליך א' קורא מהזיכרון את הערך שבמקום X
2. תהליך א' מגדיל את הערך ב-1
3. תהליך א' כותב למקום X את הערך החדש
מתבצעת החלפת הקשר
4. תהליך ב' קורא מהזיכרון את הערך שבמקום X
5. תהליך ב' מגדיל את הערך ב-1
6. תהליך ב' כותב למקום X את הערך החדש
הערך גדל פעמיים: פעם על ידי תהליך א', ולאחר מכן פעם נוספת על ידי תהליך ב'. זו התוצאה הרצויה.
הצורך בפעולה אטומית > תרחיש שני (תוצאה שגויה)

1. תהליך א' קורא מהזיכרון את הערך שבמקום X
2. תהליך א' מגדיל את הערך ב-1
מתבצעת החלפת הקשר
3. תהליך ב' קורא מהזיכרון את הערך שבמקום X
4. תהליך ב' מגדיל את הערך ב-1
5. תהליך ב' כותב למקום X את הערך החדש
מתבצעת החלפת הקשר
6. תהליך א' כותב למקום X את הערך החדש
הערך גדל לבסוף רק פעם אחת: השינוי שביצע תהליך ב' נדרס על ידי הכתיבה לזיכרון של תהליך א'.
אם פעולת ההגדלה הייתה פעולה אטומית הרי שהחלפת ההקשר שהתבצעה אחרי שלב 2 לא הייתה אפשרית, והשגיאה הייתה נמנעת.
בעיבוד מקבילי הסיכון גדול עוד יותר כיוון שמספר מעבדים פועלים במקביל ועובדים על זיכרון משותף, על כן חשיבות השימוש בפעולות אטומיות גדלה.
פעולות אטומיות נפוצות

מעבדים שונים במחשבים שונים מאפשרים פעולות אטומיות שונות. פעולות נפוצות הן:
קידום – הוספת 1 (increment) או החסרת 1 (decrement) מיחידת זיכרון.
השמה – החלפת ערך ביחידת זיכרון לערך חדש.
השוואה והחלפה – החלפת ערך ביחידת זיכרון לערך חדש רק אם יש ערך מסוים ביחידת הזיכרון לפני ההחלפה. פעולה זו יכולה להיכשל.
פעולות אריתמטיות – הפעלת פעולה אריתמטית על יחידת זיכרון (כגון הוספה, החסרה, הכפלה וכדומה).
פעולות ביטים – הפעלת פעולת ביטים על יחידת זיכרון (כגון AND, OR, XOR וכדומה).
רוב הפעולות האטומיות מחזירות את הערך הקודם שהיה ביחידת הזיכרון לפני הפעולה.
ראו גם

מנעול (תוכנה)
סמפור (מדעי המחשב)
פעולה בוליאנית
הערות שוליים

↑  bus lock
| תחומים במדעי המחשב |
| --- | --- | --- |
| יסודות מתמטים | לוגיקה מתמטית • תורת הקבוצות • תורת המספרים • תורת הגרפים  • תורת הטיפוסים •  תורת הקטגוריות  • אנליזה נומרית • תורת האינפורמציה |  |
| תורת החישוביות | תורת האוטומטים • תורת הרקורסיה • תורת הסיבוכיות • מחשוב קוונטי |  |
| אלגוריתמים ומבנה נתונים | אנליזה של אלגוריתמים • גאומטריה חישובית |  |
| שפות תכנות ומהדרים | מפרש • פרדיגמת תכנות (תכנות פרוצדורלי • תכנות מונחה עצמים • תכנות פונקציונלי • תכנות לוגי) |  |
| חישוב מבוזר ועיבוד מקבילי | עיבוד מקבילי • מחשוב סריגי • בקרת מקביליות |  |
| הנדסת תוכנה | ניתוח מערכות מידע • עיצוב תוכנה • תכנות מחשבים • שיטות פורמליות • בדיקות תוכנה • מתודולוגיית פיתוח תוכנה |  |
| תקשורת | ניתוב • טופולוגיית רשת • קריפטוגרפיה |  |
| מסד נתונים | מסד נתונים יחסי • SQL • תנועה • אינדקסים • כריית מידע • CAP theorem |  |
| בינה מלאכותית | חשיבה אוטומטית • בלשנות חישובית • ראייה ממוחשבת • עיבוד שפה טבעית • בינה חישובית • מערכת מומחה • למידה חישובית • רובוטיקה |  |
| גרפיקה | הדמיה ממוחשבת • הנפשה ממוחשבת • עיבוד תמונה |  |
| שפות פורמליות | שפה רגולרית • שפה חסרת הקשר • שפה תלוית הקשר • ההיררכיה של חומסקי |  |
| שימושים במדע | ביואינפורמטיקה • מדעים קוגניטיביים • כימיה חישובית • פיזיקה חישובית • אנליזה נומרית |  |
פרטנופה נאפולי

פרטנופה נאפולי (באיטלקית: La Polisportiva Partenope Napoli) היא קבוצת כדורסל איטלקית מהעיר נאפולי שבדרום איטליה. בעבר השתתפה בליגת העל.
הקבוצה נוסדה ב-1957 והחלה לשחק בליגת העל בעונת 1966/67.
בעונת 1967/68 זכתה הקבוצה בגביע האיטלקי, לאחר ניצחון בגמר מול אלדורדו בולוניה. ובליגה הגיעה הקבוצה עד לגמר הפלייאוף והפסידה לקבוצת אורנסודה קאנטו. בעונה שלאחר מכן זכתה הקבוצה בהסופרקאפ האיטלקי ובמקום השלישי בסיום העונה.
בעונת 1969/70 זכתה הקבוצה בגביע המחזיקות לאחר ניצחון בגמר מול קבוצת וישי מצרפת.
בסוף שנות ה-80 נקלעה הקבוצה לפרשות של מכירת משחקים ובעיות כלכליות ונשרה לליגות הנמוכות. בעונת 1997/98 עוד שיחקה הקבוצה בליגה דואה (הליגה השנייה). כיום משחקת הקבוצה בליגה האזורית באיטליה.
תארים והשגים

הליגה האיטלקית :
מקום שני: 1968
הגביע האיטלקי :
זכייה (1): 1968
גמר: 1969, 1971
הסופרקאפ האיטלקי :
זכייה (1): 1968
גביע המחזיקות :
זכייה (1): 1970
שמות קודמים

בשל הסכמי חסות, התווסף לשמה של הקבוצה שם הספונסר:
אינס סוד נאפולי (1967-1968)
פידס נאפולי (1968-1971)
פאג נאפולי (1973-1976)
קוזאטו נאפולי (1976-1977)
גיס נאפולי (1977-1978)
פסטה ברוניה נאפולי (1997-1998)
צ'רוון

צ'רוון (בבלארוסית: Чэрвень, צ'רוויין; ברוסית: Червень; בפולנית: Czerwień, צ'רוויין) היא עיירה במחוז מינסק שבבלארוס, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

העיירה נוסדה בשם איהומן (בבלארוסית: Ігумен, ברוסית נהגה "איגומן") והיא נזכרת לראשונה בשנת 1387, בתקופת הדוכסות הגדולה של ליטא. בחלוקת פולין השנייה, בשנת 1793, נכללה העיירה בתחום האימפריה הרוסית, והפכה למרכז מחוז. לאחר מלחמת העולם הראשונה הוקמה באזור הרפובליקה הבלארוסית העממית, אך היא נכבשה תוך זמן קצר על ידי ברית המועצות. ב-1923 הסובייטים שינו את שם העיירה לצ'רוון.
יהודי צ'רוון

בתחילת המאה ה-20 נמנו בעיירה כ-2,800 יהודים, קרוב למחצית תושביה. בתקופה הסובייטית פעל בעיירה בית ספר יידי.
ב-2 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו רצחו בה תוך חודש 139 יהודים. בסתיו 1941 רוכזו יהודי העיירה בגטו צר שהוקם בה, אליו הובאו גם יהודי יישובי הסביבה. מעת לעת רצחו שוטרים בלארוסים יהודים מהגטו.
ב-1 בפברואר 1942 פשטו על הגטו שבעיירה שוטרים גרמנים ובלארוסים, ורצחו את בין 1,400 ל-1,800 היהודים שנותרו בו מחוץ לעיירה.
בית הקברות היהודי בצ'רוון
אנדרטה לזכר קורבנות צ'רוון בבית הקברות היהודי
אנדרטה נוספת, לזכר חיסול הגטו בתחילת פברואר 1942
צ'רודה

צ'רודה (בהונגרית: Csaroda) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם בצ'רודה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 679 ובשנת 2020 רק 589 תושבים.
יהודי צ'רודה

יהודים חיו בצ'רודה בתקופות זמן שונות, רבים מתושבי הכפר נרצחו בשואה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 61 | 727 |
| 1910 | 126 |  |
| 1920 | 91 |  |
| 1930 | 82 |  |
| 1941 | 73 | 1,013 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודי צ'רודה שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת ואשארושנמן |
| --- | --- | --- |
| יישובים | ואשארושנמן • ארניושאפאטי • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • יאנד • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • נירמדה • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 9146574849138151382   WorldCat (עם VIAF): 9146574849138151382
פרוס העצרת

פרוס העצרת (או בפרוס העצרת) הוא מועד מיוחד ביהדות, שזוהה במהלך הזמן עם ל"ג בעומר.
מקור המונח

המונח מופיע מספר פעמים במשנה ובתלמוד, בשתי משמעויות.
המשמעות הראשונה היא של תרומת הלשכה ומעשר בהמה, המתרחש לפני כל אחד משלושת הרגלים:
בשלשה פרקים בשנה, תורמין את הלשכה, בפרוס הפסח, בפרוס עצרת, בפרוס החג, והן גרנות למעשר בהמה, דברי רבי עקיבא.
שלש גרנות למעשר בהמה, בפרוס הפסח, בפרוס העצרת, בפרוס החג, דברי רבי עקיבא.
כמו כן, בגמרא קיים נימוק מדוע פרוס המועד הוא הזמן להפרשת מעשר הבהמה:
א"ר אבהו כל הן דתנינן פרס פלגא פלגא דל' יום קודם למועד שדורשים בהלכותיו והן גרנות וכו' א"ר יוחנן מפני שהן פירקי לידה ר' אחא ור' תנחום בר חייה בשם ריב"ל כדי שתהיה הבהמה מצויה לעולי רגלים א"ר יודן שלא יבא לידי בל תאחר א"ר יוסה כל המשהה טבלו עובר בבל תאחר תמן
לפי רבי יוחנן, מדובר בזמנים בשנה בהן הבהמות רגילות ללדת. לפי רבי אחא ורבי תנחום בר חייא בשם רבי שמעון בן לקיש, מדובר בתקופה שבה נהגי בעלי הבהמות לכנס את בהמותיהם לקראת השחיטה, על מנת למכור את הבשר לעולי הרגל. לפי רבי יודן, נקבע המועד על מנת למנוע איחור בהבאת המעשר, ורבי יוסה מרחיב שהמועדים נבחרו להיות קרובים למועד על מנת למנוע שכחה, וכן כי מועד אחד (ולא שלושה) היה בלתי אפשרי לבעלי הבהמות.
המשמעות השנייה היא תאריך שבו מתריעים על מחסור במי שתייה במאגרים:
ירדו לצמחים אבל לא לאילן. ציבחר ציבחר לאילן אבל לא לצמחים. סגין סגין לזה ולזה אבל לא לבורות לשיחין ומערות: מתריעין עליהן מיד. תני מתריעין על האילן בפרס הפסח. לבורות לשיחין ולמערות בפרס העצרת. מעתה אפי' יותר מיכן יותר מיכן מעשה ניסים ואין מתריעין על מעשה ניסים.
על פי מקור מהמאה ה-12, פרוס העצרת הוא המועד בו הפסיקו למות תלמידי רבי עקיבא, שלזכרם נהוגים מנהגי אבלות בימי ספירת העומר. מדובר בצידוק למנהג בחלק מהעדות באותה התקופה להקל במנהגי האבלות בל"ג בעומר:
ואין מנהג לכנוס בין פסח לעצרת, ולא מפני שיש איסור בדבר אלא למנהג אבלות על מה שאירע שבאותו פרק מתו י"ב אלף זוגות תלמידים לר' עקיבא על שלא נהגו כבוד זה לזה, אבל מקדשין שאין שמחה אלא בחופה ונשואין, ומי שכנס אין בו שום איסור בעולם, ואך מנהג בצרפת ופרובינצא לכנוס מל"ג בעומר ואילך, ושמעתי בשם ר' זרחיה הלוי ז"ל מגירונדא שמצא כתוב בספר ישן הבא מספרד שמתו מפסח ועד פרוס העצרת
משמעות השם

עצרת הוא כינויו של חג השבועות, אך ניתן לפירוש גם כחג סוכות או פסח.
המילה "פרוס" עשויה להתפרש כ"ערב החג", כיוון שביוונית קיימת מילה דומה שמשמעותה "לפני", "בכיוון" או "לקראת". עם זאת, בתלמוד בבלי, מסכת בכורות, דף נ"ח, עמוד א' מפורשת המילה כ"חצי משלושים יום לפני החג", כנגזרת של המילה "פרס", שמשמעותה "חצי". לפי דברי רבי יוסי ברבי יהודה שם, משמעות הביטוי אינה בהכרח חמישה עשר יום, אלא גם שישה עשר.
התאריך של פרוס העצרת

כאמור, שלוש אפשרויות הן שהתאריך המקורי של פרוס העצרת הוא ערב חג השבועות, ערב סוכות או ערב פסח. עם זאת, אין מקור ישיר התומך באחת מאפשרויות אלו.
לטענת רחל אליאור, מדובר בא' בסיוון, שחל חמישה ימים לפני חג השבועות בתאריכו כיום (ו' בסיוון) וארבעה עשר יום לפני חג השבועות על פי לוח השנה במגילות קומראן (ט"ו בסיוון):
בשלשה פרקים בשנה, תורמין את הלשכה, בפרוס הפסח, בפרוס עצרת, בפרוס החג, והן גרנות למעשר בהמה, דברי רבי עקיבא.
בן עזאי אומר, בעשרים ותשעה באדר, ובאחד בסיון, ובעשרים ותשעה באב.
רבי אלעזר ורבי שמעון אומרים, באחד בניסן, באחד בסיון, בעשרים ותשעה באלול.
גם הרמב"ם מתייחס לכך, במשנה תורה. הוא מוסר שמדובר בחמישה-עשר יום לפני העצרת שהוא כ' באייר:
קָבְעוּ חֲכָמִים שְׁלֹשָׁה זְמַנִּים בַּשָּׁנָה לְמַעֲשֵׂר בְּהֵמָה וּמִשֶּׁיַגִּיעַ זְמַן מֵהֶן אָסוּר לוֹ לִמְכֹּור אוֹ לִשְׁחֹט עַד שֶׁעִשֵׂר וְאִם שָׁחַט הֲרֵי זֶה מֻתָּר וְאֵלּוּ הֵן הַשְּׁלֹשָׁה זְמַנִּים:
בְּיוֹם חֲמִשָּׁה עָשָׂר קֹדֶם הַפֶּסַח וּבְיוֹם חֲמִשָּׁה עָשָׂר קֹדֶם עֲצֶרֶת וּבְיוֹם חֲמִשָּׁה עָשָׂר קֹדֶם הֶחָג וְכָל זְמַן מֵאֵלּוּ נִקְרָא גֹּרֶן מַעֲשֵׂר בְּהֵמָה נִמְצֵאתָ אוֹמֵר שֶׁהַגְּרָנוֹת שֶׁל מַעֲשֵׂר בְּהֵמָה בְּיוֹם אַחֲרוֹן מֵחֹדֶשׁ אֲדָר וּבְיוֹם שְׁלֹשִׁים וַחֲמִשָּׁה מִסְּפִירַת הָעֹמֶר וּבְיוֹם אַחֲרוֹן מְחֹדֶשׁ אֱלוּל
תאוריה שונה טוענת שב"פרוס העצרת" מדובר בעשרים וחמישה ימים לפני עצרת (מחצית ספירת העומר). כלומר, כ"ה בעומר. על פי תיאוריה זאת, במעבר מלוח השנה הקדום ללוח השנה העברי במאה ה-4 לפסה"נ, הוקדמה מנחת העומר בשבוע וכך יום אמצע הספירה הפך ל-33.
לפי אפשרות אחרת, היא הפרשנות המקובלת היום, מדובר בחמישה-עשר יום לפני חג השבועות בתאריכו היום (ו' בסיוון), הוא ל"ג בעומר. המקור הראשון הידוע אשר נוקט בגישה זו הוא מהמאה ה-12:
ושמעתי בשם ר' זרחיה הלוי ז"ל מגירונדא שמצא כתוב בספר ישן הבא מספרד שמתו מפסח ועד פרוס העצרת ומאי פורסא פלגא כדתנן שואלים בהלכות פסח קודם לפסח ל' יום ופלגא ט"ו יום וט"ו יום קודם העצרת זהו ל"ג בעומר.
הערות שוליים

1 2  הורוביץ, יצחק. בקיצור - מסכת שקלים. אתר פורטל הדף היומי. 54-56
↑  בן עמי, ירון. 2014. משדר ל"ג בעומר - ד"ר אורי אמיתי מהחוג להיסטוריה כללית משוחח עם ירון בן-עמי על אירועי החג פרק א, הועלה למרשתת בתאריך 15/5/14.
↑  שמיני עצרת. מתוך אנציקלופדיה יהודית, אתר דעת
↑  אתר האקדמיה ללשון העברית
↑  הרצאתה של פרופ' רחל אליאור מהאוניברסיטה העברית (באתר יוטיוב), הקובעת שספרות כת מדבר יהודה היא ספרות הצדוקים.
↑  Morgenstern, Julian. 1968. Lag Ba'Omer – Its Origin and Import. Hebrew Union College Annual 39, Cincinnati, 81-90.
↑  רבי יהושע אבן שועיב בדרשה ליום טוב ראשון של פסח מדייק את החשבון שבעצם ל"ד לעומר הוא הנכון.
פסק דין ונסברי

Associated Provincial Picture Houses Ltd. v Wednesbury Corporation (ידוע כפסק דין ונסברי או הלכת ונסברי) הוא פסק דין אנגלי משנת 1947. נקבעו בו הכללים לשימוש בעילת סבירות בביקורת שיפוטית על החלטות רשות מבצעת או רשויות מנהליות שתחתיה. פסק הדין הוזכר בהקשר של עילת הסבירות בישראל, בין היתר בדיונים על החקיקה לפסילת עילת הסבירות בבג"ץ בישראל, בספטמבר 2023.
בפסק הדין הוגדרו שלושה תנאים הנדרשים על מנת שבית המשפט יתערב בהחלטה מינהלית כדי לתקנה. עילת חוסר הסבירות נוסחה בשנת 1984 בפסק הדין Council of Civil Service Unions v Minister for the Civil Service כך:
”"החלטה שהיא כה קיצונית ביחס להיגיון או לאמות המידה המוסריות המקובלות, שאף אדם בר דעת שדן בשאלה זו לא היה מגיע לאותה הכרעה."”
פרטי המקרה

בשנת 1947 קיבלה חברת Associated Provincial Picture Houses רישיון מתאגיד ונסברי - רשות מקומית בסטפורדשייר - להפעיל בית קולנוע בימי ראשון, בתנאי שלא תותר כניסה לילדים מתחת לגיל 15, בין אם יגיעו בליווי מבוגר ובין אם לאו. על פי "חוק הקולנוע 1909" שהיה תקף אז, בתי קולנוע יכלו להיות פתוחים בימי שני עד שבת בלבד. חריגה מכלל זה לפתיחת בתי קולנוע בימי ראשון התאפשרה רק בהחלטה של רשות מקומית או בפנייה ממפקד כוחות הצבא המוצבים בשכונה.
חוק ה-Sunday Entertainments Act משנת 1932 אפשר פתיחת בתי קולנוע בימי ראשון על ידי הרשויות המקומיות בכפוף לתנאים עליהם החליטה הרשות, ולאחר שנערכה בנושא הצבעת רוב ברובע. Associated Provincial Picture Houses ביקשו להכריז שהתנאי שהוצב לגבי גיל הילדים אינו מקובל ונמצא מחוץ לסמכותו של התאגיד.
פסק דין

בית המשפט קבע כי אין בסמכותו להוציא צו לביטול ההחלטה הנתבעת. נקבע כי על מנת שבית המשפט יאמץ סעדים כלשהם נגד החלטות גופים ציבוריים, יהיה עליו לקבוע כי התקיימו התנאים הבאים, וכי מקבל ההחלטות:
נתן משמעות גבוהה לעובדות לא רלוונטיות לתהליך.
לא נתן רלוונטיות לעובדות שהיו ראויות להילקח בחשבון בתהליך.
קיבל החלטה אבסורדית לחלוטין, החלטה שהיא כל כך בלתי סבירה, ששום רשות סבירה לא הייתה יכולה לקבל אותה.
בית המשפט קבע כי במקרה הספציפי שנדון לפניהם, ובהתאם לסטנדרטים שנקבעו, התנהלות התאגיד לא הגיעה לרמה של חוסר סבירות ולכן דחה את עתירת מפעילת הקולנוע, והחלטת הרשות המקומית נותרה על כנה.
השופט הלורד גרין (אנ') אמר (עמ' 229):
נכון שיש להפעיל את שיקול הדעת בצורה סבירה. אבל מה זה אומר? עורכי דין המכירים את הביטוי הנפוץ ביחס להפעלת שיקול דעת סטטוטורי משתמשים לעתים קרובות במילה "בלתי סביר" במובן מקיף למדי. נעשה בה שימוש תכוף והיא משמשת לעתים קרובות כתיאור כללי של הדברים שאסור לעשות. למשל, אדם המופקד על שיקול דעת חייב, כביכול, לכוון את עצמו כהלכה בחוק. עליו להפנות את תשומת ליבו לעניינים שהוא חייב לשקול. עליו להוציא משיקוליו עניינים שאינם רלוונטיים למה שעליו לשקול. אם הוא לא מציית לכללים האלה, ייתכן שבאמת ייאמר, ולעתים קרובות נאמר, שהוא פועל "בחוסר סבירות". באופן דומה, ייתכן שיש משהו כל כך אבסורדי שאף אדם בר דעת לא יכול היה לחלום שהוא נמצא בסמכויות הרשות. Warrington LJ ב-Short v Poole Corporation [1926] Ch. 66, 90, 91 נתנו את הדוגמה של המורה הג'ינג'ית, שפוטרה כי היה לה שיער אדום. זה לא הגיוני במובן אחד. במובן אחר זה לוקח בחשבון עניינים זרים. זה כל כך לא הגיוני שאפשר כמעט לתאר את זה כאילו נעשה בחוסר תום לב; ולמעשה, כל הדברים האלה נתקלים זה בזה.
משמעות

בעקבות פסק הדין נקבעה "עילת הסבירות של ונסברי" המתייחסת בעיקר לתנאי השלישי של החלטה שהיא כל כך בלתי סבירה, ששום רשות סבירה לא הייתה מחליטה כך. העיקרון מצוטט בבתי המשפט בבריטניה ובישראל כסיבה לפיה על בתי המשפט להסס לפני שיתערבו בהחלטות של רשות מבצעת.
באנגליה בשנים האחרונות (בעיקר עקב חקיקת חוק זכויות האדם בשנת 1998), מערכת המשפט עברה לגישה קפדנית פחות, בטענה כי בנסיבות מסוימות יש צורך לבצע ביקורת בוחנת יותר של החלטות מנהליות. בית הדין האירופי לזכויות אדם מחייב את בית המשפט הבודק להכפיף את ההחלטה המקורית ל"בדיקות חרדה" (anxious scrutiny) באשר לשאלה האם אמצעי מינהלי מפר את זכות האמנה האירופית לזכויות אדם. על מנת להצדיק פגיעה שכזו על המשיבים להראות כי פעלו על פי "צורך חברתי דוחק" (pressing social need) וכי האמצעים שננקטו לשם כך היו מידתיים להגבלת הזכות.
ראו גם

עילת הסבירות
הרפורמה המשפטית בישראל
הערות שוליים

↑  איל זמיר, ‏עילת אי־הסבירות במשפט המנהלי, משפטים ‏יב, תשמ"ב
↑  The End of ‘Reasonable’ Governance in Israel?, Default (באנגלית)
↑  יובל אראל, ‏לקראת פסיקת בג"ץ: כל האפשרויות העומדות בפני שופטי בית המשפט העליון, באתר ‏מאקו‏, 12 בספטמבר 2023
↑  משה גורלי, דיוני בג"ץ על עילת הסבירות: כשהדמוקרטיה היא לא יותר מוועדת קישוט, באתר כלכליסט, 12 בספטמבר 2023
↑  פסק דין Harman v Butt [1944], KB 491
↑  Associated Provincial Picture Houses v Wednesbury Corporation 1948 | Public Law, UOLLB First Class Law Notes
צרפת באירוויזיון 1960

צרפת השתתפה באירוויזיון 1960 עם השיר "Tom Pillibi" ששרה ז'קלין בואייה. השיר זכה מקום ראשון באירוויזיון 1960 וניצחה עם 32 נקודות.
השיר ייצג את צרפת באירוויזיון 1960 וניצח עם 32 נקודות. מקום שני היו הממלכה המאוחדת עם 25 נקודות ומקום שלישי היו מונקו עם 15 נקודות.