stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מנאייכ
הדמויות וצוות השחקנים > דמויות אורחות

רועי עידן – קצין משטרה ששר קריוקי במסיבת הפרישה של ניצב דודו עיני (עונה ראשונה). מופיע בעונה השנייה לזמן קצר במשרדי יאחב"ל. בעונה השלישית מופיע כחוקר מז"פ של יאחב"ל העובד עם ניקיטה.
איילה חסון (עונה 2) – עיתונאית מראיינת את שאול על חברת הקאנבר.
יהושע בריינר (עונה 2) – הופעת קמע.
ליטל שמש (עונה 2) – כתבת ערוץ טלוויזיה.
יאיר קראוס (עונה 2) – כתב בערוץ טלוויזיה לצידה של שמש.
לירן לוי (עונה 2) – כתב ערוץ 23.
תנ"צ גיא ניר (עונה 2) – הופעת קמע.
ד"ר חן קוגל (עונה 2) –הפתולג שמנתח את רוסלן.
דורון אברהמי (עונה 2) – עציר בתחנת זבולון.
אהוד עזריאל מאיר (עונה 2) – חבר בצוות היחידה הסמויה של רשות המיסים.
עו"ד ברק כהן (עונה 2) – רס"ם מנחם חמדאני.
עקיבא נוביק (עונה 3) – קריין רדיו ברשת ב' שמקריא את הדיווח על הירי על השוטרים בכפר קאסם.
הפקה

לעונה הראשונה של הסדרה תוכננו במקור 12 פרקים, אך היא קוצצה לעשרה פרקים בלבד לאחר סיום הצילומים. היא עלתה לשידור ב-2 באוגוסט 2020 והפרק האחרון שודר ב-31 באוגוסט 2020. את הסדרה הגה וכתב רועי עידן במשך שנתיים על סמך חוויותיו כמתנדב במשטרה במשך ארבע שנים והפיקה חברת ההפקות "יואב גרוס הפקות".
בספטמבר 2020 עידן אישר שמתוכננת לסדרה עונה שנייה, שתתמקד בפשיעה כלכלית. רועי עידן פנה אל רינה מצליח בכדי שתשחק קריינית חדשות בעונה השנייה, אולם היא דחתה את הצעתו. לאחר מכן נטען כי אבי ניר הטיל וטו על הופעתה. אורנה פיטוסי פוטרה בריש גלי לאחר שפרסמה כי לא תתחסן כנגד נגיף קורונה והפיצה תוכני הכחשת קורונה ברשתות החברתיות ולאחר שכשלו כמה ניסיונות שכנוע להעסיקה רק לאחר שתתחסן. שמיל בן ארי פוטר גם הוא מהסדרה בשל הסתבכותו באמירה לא מקובלת בנוגע להטרדות מיניות בהקשר לארז דריגס שכתב את הסדרה "חזרות" אשר בה שיחק גם בן ארי. לאחר סיום הסדרה, אמר רועי עידן שהעסקתה של מיה דגן הופסקה משיקולים תסריטאיים, ואמר שהצטער תוך כדי העונה השנייה שדמותה של דגן אינה חלק מהעלילה.
בנובמבר 2021 החלו צילומי העונה השנייה. ב-13 בדצמבר 2021 דיווח רן בוקר כי הניצבים בצילומי העונה השנייה לא הורשו לאכול את ארוחת הצהריים בעת ששחקני הקבע סעדו, עד להתערבותו של שלום אסייג באיום כי יעזוב את סט הצילומים.
בריאיון שהתקיים ביולי 2022 לישראל היום גילה גולן שדמותו של איתן מבוססת על יאיר רגב אשר שירת במשטרה 27 שנה ובשיאן כיהן בתפקיד זהה לתפקיד של איתן ביחב"ל וניהל חקירות מפורסמות כגוון המעילה בבנק למסחר ופרשת האי היווני.
ביולי 2022 נמסר על חידוש הסדרה לעונה שלישית. בפברואר 2023 נמסר על ליהוקו של הקריין זוהר סדן לסדרה. צילומי העונה השלישית החלו ב-17 באפריל 2023. באותו החודש אושר גם ליהוקם של רון שחר, הרצל טובי, אלון פדות, אסף זגה, אורן פסו ונדב נייטס לצוות השחקנים.
ב-29 במאי 2023 פורסם כי הפקת הסדרה הכריחה את עובדיה לעבוד מעל 12 שעות ביום צילומים אחד.
פרק הבכורה של העונה השלישית שודר ב-24 בינואר. באותו היום, כחלק מקידום העונה החדשה, כאן 11 השיקה אתר חדשות בדיוני בשם "מנאייכ ניוז" שבו מפורסמות כתבות המסקרות את האירועים המשמעותיים בסדרה.
ב-19 בפברואר 2024 פורסם כי החלה הפקת ספין-אוף אשר ינוע כמה שנים קדימה בזמן ויתמקד בדמותה של טל בן הרוש ויעסוק בפשיעה הבדואית בדרום.
שם הסדרה

המילה "מנאייק" משמשת בסלנג העברי בפי חיילים לתיאור שוטר צבאי השנוא עליהם או בפי עבריינים לתיאור שוטר. בסדרה משמשת המילה בפי השוטרים לתיאור חוקרי מח"ש השנואים עליהם. בשם הסדרה נלקח הכתיב "מנאייכּ", שהוא לכאורה תעתיק מדויק יותר מערבית, אף שזו אינה מילה ערבית תקנית, אך השורש בערבית שממנו נלקחה משמש לתיאור מין אנאלי בגבר. ההקשר המיני הבוטה של שם הסדרה הביאה לביקורת על בחירת שם זה לסדרה. בתגובה לביקורת הסביר תאגיד השידור הישראלי:
ההשראה לסדרה

כל אחד מפרקי הסדרה מתחיל בהודעה: "ההפקה מבקשת להדגיש כי הדמויות, הסיפורים והשמות בסדרה הם פרי המצאת היוצרים וכל קשר בינם ובין המציאות מקרי בהחלט". עם זאת, קיים דמיון רב בין פרטים בסדרה לבין פרטים שהופיעו בפרשיות שחיתות ופשע במציאות: פרשת האחים פריניאן (שנבדקה על ידי ועדת זיילר), פרשת רות דוד ורונאל פישר פרשת פגסוס ותיקי נתניהו.
ההשראה לסדרה > פרשת האחים פריניאן

ארגון פשע המנוהל על ידי אחים ממושב
בסדרה: האחים שמעיה מ"מושב ראשונים" (המושב אינו קיים במציאות)
במציאות: האחים פריניאן מהמושב הודיה
שוטר רוצח בשליחות הפשע
בסדרה: השוטר הרוצח אלירן חן נשלח על ידי מפקדו במשטרה, ברק הראל, המשתף פעולה עם האחים שמעיה, כדי לחסל את העבריין גבי גנשווילי.
במציאות: השוטר הרוצח צחי בן אור, נשלח על ידי האחים פריניאן כדי לחסל את העבריין פנחס בוחבוט.
רצח בבית החולים
בסדרה: גבי גנשווילי נרצח בעודו מאושפז בבית חולים, לאחר שנפצע בניסיון חיסול קודם שלו, ניסיון שגם אותו הזמינו האחים שמעיה.
במציאות: פנחס בוחבוט נרצח בעודו מאושפז בבית חולים, לאחר שנפצע בניסיון חיסול קודם שלו, ניסיון שגם אותו הזמינו האחים פריניאן.
אופן הרצח בבית החולים: המבצעים
בסדרה: רוצחיו של גנשווילי היו שני שוטרים, שהגיעו לבושים במדי משטרה לבית החולים.
במציאות: רוצחיו של בוחבוט היו שוטר ועבריין, שהגיעו לבושים במדי משטרה לבית החולים.
אופן הרצח בבית החולים: ניטרול השומר
בסדרה: כדי לנטרל התנגדות לרצח, הכו רוצחי גנשווילי, עד אובדן הכרה, את השוטר שהופקד על שמירתו של גנשווילי בבית החולים, וישב במסדרון בסמוך לחדרו.
במציאות: כדי לנטרל התנגדות לרצח, בעטו רוצחי בוחבוט בחברו של בוחבוט שישב בחדרו.
הסדר עד מדינה, בריחת העד ורציחתו
בסדרה: אלירן חן, רוצחו של גנשווילי, ביקש הסדר עד מדינה, כדי להפליל את מפקדו במשטרה ששלח אותו לרצוח. במסגרת גיבוש ההסדר, הושם חן במעצר בית, נמלט ממעצר הבית, ברח לאומן, ולאחר שסירבו לבקשתו להסדר עד מדינה מקל, נרצח בהיותו באומן, ברצח שהזמין מפקדו ברק הראל שחשש להיות מופלל.
במציאות: צחי בן אור, רוצחו של בוחבוט, ביקש הסדר עד מדינה, כדי להפליל את האחים פריניאן ששלחו אותו לרצוח. במסגרת גיבוש ההסדר, הושם בן אור במעצר בית, נמלט ממעצר הבית, ברח למקסיקו, ולאחר שסירבו לבקשתו להסדר עד מדינה מקל, נרצח בהיותו במקסיקו, ברצח שהזמינו האחים פריניאן, שחששו להיות מופללים.
מעצר שחשף פרשת רצח
בסדרה: מעצרו של חן בפרשת רצח אחרת היא שהובילה להודאתו ברצח גנשווילי, ולבקשת הסדר עד המדינה כדי להקל בעונשו. עד להודאתו ברצח גנשווילי לא היה ידוע שהיה לחן קשר לרצח.
במציאות: מעצרו של בן אור בפרשת שוד היא שהובילה להודאתו ברצח בוחבוט, ולבקשת הסדר עד מדינה כדי להקל בעונשו. עד להודאתו ברצח בוחבוט לא היה ידוע שהיה לבן אור קשר לרצח.
פרשת החזר רכוש גנוב באישור פרקליטות
בסדרה: פרשת עסקה של החזרת האמל"ח גנוב, לה השיג ברק הראל אישור בכתב מהפרקליטה עתליה בן משה
במציאות: פרשת של החזרת הסוללות הגנובות מפיקוד העורף בה היו שותפים קציני המשטרה; על פי ועדת זיילר נטען, כי היה אישור בעל פה מפרקליטה שלא זכרה זאת.
דמיון בדמויות
בסדרה: הדמויות של אופיר ליבוביץ', ברק הראל, דודו עיני, יהודה כרמל ועתליה בן משה
במציאות: דמויות שנחקרו על ידי ועדת זיילר לאחר שיוחסו להם חשדות שמזכירות את המעשים שבוצעו בסדרה על ידי הדמויות הנ"ל, אולם החשדות כנגדם לא הוכחו
ההשראה לסדרה > פרשת החשדות הפליליים נגד רות דוד ורונאל פישר

פרקליטת מחוז
בסדרה: עתליה בן משה, פרקליטת מחוז מרכז
במציאות: רות דוד, פרקליטת מחוז תל אביב
טענה על סגירת אישומים על ידי הפרקליטות
בסדרה: עתליה בן משה נחשדה בשחיתות, לאחר שהגנה על ברק הראל מהרשעה באמצעות הנפקת אישורים לפעולות שביצע, ובאמצעות יידוע שלו על הליכי החקירה נגדו, ועל מקומו של העד המרכזי נגדו – מה שאפשר את חיסולו של העד.
במציאות: רות דוד הייתה מעורבת במספר מקרים בהם נטען כי לא נהגה כשורה, לאחר שסגרה באופן תמוה אישומים.
סיום דרכה של הפרקליטה בפרקליטות
בסדרה: עתליה בן משה התוודתה בפני היועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה אודות קשריה עם ברק הראל וסוכם עמה כי תתפטר מרצונה מן הפרקליטות, ולא תעמוד לדין על מעשיה.
במציאות: לאחר שרות דוד סיימה את כהונתה בפרקליטות, היא הצטרפה כדירקטורית בחברה ב. יאיר שהייתה מעורבת בפרשת המעילה בבנק למסחר והצטרפה כשותפה למשרד עורכי הדין של רונאל פישר. היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט החליט לסגור את תיק החקירה כלפי דוד בנושא תפקודה בעת שירותה בפרקליטות, בהיעדר ראיות מספיקות להרשעה פלילית. עם זאת ציין מנדלבליט כי "התנהלותה של רות דוד כפי שהתגלתה בחקירה היא בעייתית ואינה עומדת בקנה אחד עם נורמות ההתנהגות המצופות מפרקליט בפרקליטות המדינה".
החוקר חושף השחיתות והתנהגותו
בסדרה: איזי בכר מחה בפומבי לאחר שנחשפו פשעי החבורה.
במציאות: רפי רותם חשף שחיתות ברשות המיסים והאשים את רות דוד. לאור מחאותיו נעצר מספר פעמים תוך שימוש באלימות, בטענה שהטריד את המשטרה.
ההשראה לסדרה > פרשת פגסוס (NSO)

בעונה השלישית, מובא סיפור של תוכנת פריצה וריגול בשם "מינוטאור" ו-"סחלב" שמשמשת את שירות הביטחון הכללי ומוטמעת גם במשטרת ישראל. המקרה הזה מבוסס על פרשת פגסוס של חברת NSO שהכתה גלים בישראל ובארצות הברית, ואף בערב הסעודית. תוכנת "המינוטאור" מבוססת כביכול על תוכנה ה"פגסוס" (שניהם שמות של יצורים מהמיתולוגיה היוונית). ואילו תוכנת ה"סחלב" מבוססת על תוכנת ה"סייפן"(שניהם שמות של צמחים).
ההשראה לסדרה > פרשת גדעון סער

הרקע לקורות ראש הממשלה בסדרה שקיים יחסי מין עם עובדת צעירה שהייתה תחתיו בימיו כשר הפנים עשור קודם לכן הוא, כנראה, הפרשה בה הואשם גדעון סער ב-2013 בניצול יחסי מרות וקיום יחסי מין עם נשים שהיו כפופות לו וזאת על בסיס מכתב אנונימי. לאחר חקירת משטרה התברר שהמכתב מזויף והתיק נסגר. יש הקושרים את הפרשה לפרישתו של סער מפוליטיקה ב-2014.
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמדות | תוצאה | סימוכין |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | סדרת דרמה | מנאייכ – עונה 2 | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | שחקן ראשי בסדרת דרמה | שלום אסייג | זכייה |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | שחקנית ראשית בסדרת דרמה | לירז חממי | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | שחקן משנה בסדרת דרמה | עמוס תמם | זכייה |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | שחקנית משנה בסדרת דרמה | נטלי עטיה | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | בימוי בסדרת דרמה | אלון זינגמן | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | תסריט בסדרת דרמה | רועי עידן | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | צילום בסדרה עלילתית | רואי רוט | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | עריכת תמונה בסדרה עלילתית | אתי לי-און זינגמן, רון עומר | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | עיצוב התלבושות | רייצ'ל בן דהן | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | עיצוב פסקול | יוסי אפלבאום | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | ליהוק בסדרה עלילתית | הילה יובל | מועמדות |  |
| 2024 | פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | שחקן ראשי בסדרת דרמה | שלום אסייג | בהמתנה |  |
| 2024 | פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | שחקנית ראשית בסדרת דרמה | לירז חממי | בהמתנה |  |
| 2024 | פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | שחקן משנה בסדרת דרמה | עמוס תמם | בהמתנה |  |
| 2024 | פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | שחקנית משנה בסדרת דרמה | דיאנה גולבי | בהמתנה |  |
| 2024 | פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | אפקטים ויזואליים ואיפור מיוחד | עומרי גרוסמן | בהמתנה |  |
כיבוש השממה

'הארץ המובטחת', ספרו של בר סמכא עולמי לשימור קרקעות וולטר קליי לאודרמילק בשבח המפעל הציוני המפריח את שממת ארץ-ישראל
כריכה אחורית של 'הארץ המובטחת, שיר הלל למפעל הציוני המפריח את שממת ארץ-ישראל
כיבוש השממה הוא מושג רווח באידאולוגיה הציונית מראשיתה ובא לציין את הקידמה ואת הרווחה שהביאה ההתיישבות הציונית לארץ ישראל. המוטו הוא חלק מהאתוס שאימץ היישוב ובעקבותיו מדינת ישראל, אלה שערכיו המכוננים הם אהבת ארץ ישראל, עלייה לארץ ישראל , יישוב ארץ ישראל, ציונות, קיבוץ גלויות, גאולת הקרקע, כבוש השממה, כיבוש העבודה, כיבוש השמירה וקידמה חברתית.
רקע

האתוס הציוני של בריאת 'היהודי החדש' במעבר לחברה המודרנית תוך שמירת המסורת על האתוס החקלאי העברי הקדום הוא נגזרת של אתוס בינלאומי שמקורו באידאולוגיה שרווחה במאה התשע־עשרה באירופה, וראתה במודרניזציה מזור לכל חוליי החברה. אתוס זה נסמך על אידאולוגיה של קשר חדש עם הטבע  והבאת הקדמה לאיזורים השוממים והשתלב בצורכי המדינות שנוצרו בחלק העולם הפחות מפותח עם הסדר העולמי החדש לאחר מלחמת העולם הראשונה וביתר שאת מלחמת העולם השניה והרצון של המדינות המפותחות לחזק מעמדן במדינות העצמאיות החדשות באמצעות מנגנון 'הפצת המודרניזציה'.
יישום

פרופ' וולטר קליי לאודרמילק, מומחה עולמי לשימור קרקעות, העלה על נס את ביצועיה של התנועה הציונית בשימורה והשבחתה של הקרקע הארץ ישראלית, (ניצול משאבי המים, ייעור, מלחמה במדבור, ייבוש ביצות), בתחום ההתיישבות, החדשנות, והשימוש במשאב האנושי.
ראו גם

כיבוש השממה (תערוכה)
סו גרדנר

| --- | --- |

סו גרדנר, 2019
 לידה:  11 במאי 1967 (בת 57) ברידג'טאון, ברבדוס 
 מדינה:  קנדה קנדה
 מקום מגורים:  סן פרנסיסקו 
 השכלה:  אוניברסיטת ריירסון 
 מקצוע:  מנכ"לית קרן ויקימדיה
 מעסיק:  קרן ויקימדיה, תאגיד השידור הקנדי, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 תפקיד:  Chief Executive Officer of the Wikimedia Foundation (1 בדצמבר 2007–31 במאי 2014)  trustee 
 פרסים והוקרה:  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת ריירסון (2013)  פרס החדשנות של נייט (2013) 
 www.suegardner.org
 
סו גרדנר ומאיר שטרית בטקס הפתיחה של "ויקימניה 2011" בחיפה
סו גרדנר (באנגלית: Sue Gardner; נולדה ב-11 במאי 1967) היא עיתונאית קנדית. מנכ"לית קרן ויקימדיה לשעבר.
שנותיה הראשונות

גרדנר נולדה בברבדוס, גדלה והתחנכה בעיירה פורט הופ, באונטריו, קנדה.
אביה היה כומר אנגליקני, שהשתתף ב"נסיעות החירות", לביטול ההפרדה הגזעית בארצות הברית. אמה הייתה מנהלת התיכון הציבורי בעיירה, האשה הראשונה בתפקיד זה.
כנערה, הייתה גרדנר "חנונית" ומוזרה, וקראה שירה. חבריה היו להגדרתה מוזרים כמוה, פאנקיסטים, מטאליסטים או חובבי מבוכים ודרקונים. עבודתה הראשונה הייתה בכתב העת האנרכיסטי Kick It Over.
קריירה

גרדנר היא בעלת תואר בעיתונאות מאוניברסיטת ריירסון. היא עבדה במשך 17 שנה בתאגיד השידור הקנדי (CBC), בתחילה כמפיקה, כתבת ובמאית ואחר-כך בהפקת סרטים דוקומנטריים עבור CBC Radio One ו-Newsworld בנושאים חברתיים ותרבות פופולרית. כן עבדה כעיתונאית. בתפקידה האחרון היא ניהלה את אתר האינטרנט של רשות השידור הקנדית (CBC). באביב 2007, יום לפני יום-הולדתה הארבעים התפטרה מתפקידה.
לוויקיפדיה הגיעה במקרה. ב-16 באפריל 2007, כששמעה על הטבח במכללת וירג'יניה טק, הגיעה אל דף השיחה של הערך בוויקיפדיה, משחשבה שזו הייתה שיחה בעלת גוון עיתונאי מעמיק, התעוררה סקרנותה, היא עיינה באתר האינטרנט של קרן ויקימדיה וכשראתה שמחפשים מנכ"ל, הגישה את מועמדותה. בסופו של תהליך, נבחרה לתפקיד. ג'ימי ויילס אמר על כך: "מה שתפס אותי בה היה השילוב בין הזיקה לתרבות הנגד לבין המקצועיות הרצינית שלה וגם ההומור". לפי נתונים שפרסמה קרן ויקימדיה, בתחילת דרכה השתכרה 150,000 דולר בשנה ובשנת 2011 עמד שכרה על 200,000 דולר לשנה.
כשסו גרדנר התחילה לעבוד כמנכ"ל קרן ויקימדיה העסיקה הקרן 7 עובדים והיא אף לא העסיקה רואה חשבון במשרה מלאה ופעלה ממשרד שהיה ממוקם במרכז קניות בפלורידה. כיום משרדי הקרן שוכנים בסן פרנסיסקו ועובדים בה כ-120 עובדים.
מדי חודשיים הקפידה גרדנר לנהל צ'אט עם עורכים במיזמי ויקימדיה מרחבי תבל.
באוקטובר 2009 בחר בה האתר הפינגטון פוסט כאחת מעשרת האישים המשפיעים ביותר על עולם התקשורת של השנה, בשל עבודתה בוויקימדיה.
ב-27 במרץ 2013 הודיעה גרדנר, ברשימת תפוצה להודעות בקהילת ויקימדיה, כי היא מתכוונת לפרוש מתפקידה כמנכ"לית קרן ויקימדיה לטובת תפקיד אחר, מתוך מטרה לקדם את עולם האינטרנט החופשי. היא ציינה שהחלטתה באה לאור שינויים ביחס לאינטרנט, אשר מהווים איום על המשך קיומו בצורה המוכרת לנו, והביאה כדוגמה את פעולות החקיקה הידועות כ-SOPA/PIPA. גרדנר הדגישה בהודעתה שאינה עוזבת מייד, ובתיאום עם הוועד המנהל של הקרן, תעשה זאת לאחר שיימצא לה מחליף.
ב-1 ביוני 2014 הוחלפה על ידי לילה טרטיקוב. במאי 2015 הצטרפה לפרויקט Tor כיועצת, לשם בניית תוכנית ארוכת טווח לפרויקט.
החל מספטמבר 2018 היא עומדת בראש אתר האינטרנט "The Markup", אתר ללא מטרות רווח שעוסק בהשפעתן של ענקיות הטכנולוגיה על החברה.
הערות שוליים

↑  אריאנה הפינגטון, "עשרת האישים המשפיעים ביותר על עולם התקשורת", הפינגטון פוסט, 19 בנובמבר 2009
↑  *Announcement *please read‏, ברשימת התפוצה "Wikimedia Announcements", ‏27 במרץ 2013 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: ddb0633a-c336-4939-9e48-aaacc81b5636 
גילוי נאות: ערך זה מזכיר את קרן ויקימדיה או את אחד המיזמים שלה. ויקיפדיה היא מיזם של קרן ויקימדיה.
גאס קנוורת'י

אוגוסטוס ריצ'רד "גאס" קנוורת'י (באנגלית: Augustus Richard "Gus" Kenworthy; נולד ב-1 באוקטובר 1991) הוא גולש סקי בסגנון חופשי עבר אמריקאי-בריטי, סגן אלוף אולימפי (סוצ'י 2014) בסלופסטייל. הוא 3 פעמים ברציפות אלוף העולם בסקי סגנון חופשי כללי (2011–2013).
ביוגרפיה

קנוורת'י נולד וגדל בצ'למספורד, אסקס לאם בריטית, הית'ר טיילר ואב אמריקאי, פיטר קנוורת'י, הצעיר מבין שלושה אחים. בשנת 1993 עבר עם משפחתו לטליורייד, קולורדו בארצות הברית.
ביוגרפיה > סגן אלוף אולימפי

לראשונה במשחקי החורף האולימפיים נערכה תחרות בגלישת סקי בסגנון חופשי בסלופסטייל באולימפיאדת סוצ'י (2014). במשחקים עצמם זכה קנוורת'י במדליית כסף בתוצאה של 93.60 נקודות, אחרי ג'וס כריסטנסן (95.80 נקודות) ולפני ניק גופר (92.40 נקודות), שלושתם מארצות הברית.
באולימפיאדת פיונגצ'אנג (2018) סיים קנוורת'י במקום 12 בתוצאה נמוכה של 35.00 נקודות. בשלב המוקדמות הוא סיים במקום שביעי בתוצאה של 90.80 נקודות. מת'יו וילקאס שהיה בן הזוג שלו באותה העת, נתן לו נשיקה לפני ביצוע התרגיל בשלב המוקדמות. הנשיקה שודרה בטלוויזיה בשידור חי וזכתה לשבחים והייתה לאירוע מכונן בנראות של ספורטאים להט"בים.
בדצמבר 2019 הודיע קנוורת'י שהוא יתחרה עבור בריטניה, ארץ הולדתו.
חיים אישיים

באוקטובר 2015, יצא קנוורת'י באופן פומבי כהומו בריאיון ל-ESPN. במשך 5 שנים הוא היה בקשר עם רובין מקדולנד ובשנים 2015 ועד 2019 היה בקשר עם מת'יו וילקאס.
בשנת 2018 הוא השתתף בתוכנית "המרוץ לדראג של רו פול" בתפקיד אורח וגילם את עצמו בפרק השלישי. בשנת 2019 הוא השתתף בעונה התשיעית (9 פרקים) של סדרת הטלוויזיה "אימה אמריקאית" (אימה אמריקאית: 1984) וגילם את הדמות צ'ט קלנסי.
בשנת 2023 שיחק בתפקיד קטן בסרט הקומדיה "החבורה של בריידי" (אנ') בדמותו של אריק.
בשנת 2024 גילם את ברוס בסרט "Don't Tell Mom the Babysitter's Dead".
דרוזים

| --- | --- |

הכוכב הדרוזי
 אוכלוסייה
 ישנן הערכות שונות; לכל הפחות מעט מתחת ל־1,000,000 דרוזים ברחבי העולם (2006)
 ריכוזי אוכלוסייה עיקריים
 על פי הערכות: סוריה סוריה 600,000 לבנון לבנון 420,000 ישראל ישראל 149,000  ונצואלה ונצואלה 60,000 ארצות הברית ארצות הברית 43,000  ירדן ירדן 32,000  קנדה קנדה 23,000 אוסטרליה אוסטרליה 20,000 גרמניה גרמניה 19,000
 שפות
 ערבית (בעיקר ערבית דרוזית) עברית (בישראל בלבד) 
 דת
 הדת הדרוזית
 קבוצות אתניות קשורות
 ערבים, עלווים, אלווים, אשורים, מרונים, ארמים, שומרונים, ועמים שמיים נוספים
הדגל הדרוזי
דרוזים (בערבית: مُوَحِّدونَ دُرُوز, מֹוְחדון דֻרוּז; צורת היחיד: دُرْزِيّ, דֻרְזִיּ) הם קבוצה אתנו-דתית ערבית במזרח התיכון, המקיימת דת אתנית ייחודית שהתפצלה מהאסלאם השיעי-איסמאעילי במאה ה-11. הדת הדרוזית היא דת אברהמית שלא מזדהה עם האסלאם, ורוב המסורות שלהם נשמרות בסודיות על ידי חכמי הדת. איגרות החוכמה (رسائل الحكمة) הן כתבי הקודש של הדת הדרוזית, והספרים מועתקים רק בכתב יד. ישנם בין 800,000 ל-2,000,000 דרוזים ברחבי העולם, ורובם מאכלסים את הלבנט (סוריה, לבנון וישראל). לאורך ההיסטוריה סבלו מרדיפות, בעיקר מצד הממלוכים והעות'מאנים.
על פי העדויות ההיסטוריות, האמונה הדרוזית - דין א-תַּוְחִ֫יד (دين التوحيد, ובעברית: דת הייחוד), צמחה במצרים בתחילת המאה ה-11, ובמרכזה עמדה דמותו של אל-חאכם באמר אללה (الحاكم بامر الله), הח'ליף ה-6 בשושלת הפאטמית. על פי המסורת הדרוזית, אל-חאכם היה התגלמות הרוח האלוהית. בשנת 1021 הוא נעלם אבל לפני שנעלם הוא הורה לאנשיו להפיץ את אמונתו[דרוש מקור: האם זוהי מסורת או נתמך על ידי מקורות היסטוריים?], ומי שהמשיכו להפיץ את בשורתו ואת האמונה שהוא התגלות האלוהות היו חמזה בן-עלי ומוחמד בן אסמאעיל א-דרזי. השניים הסתכסכו וא-דרזי הואשם במעשים שליליים, ועל כן הכינוי "דרוזי" נחשב דווקא לשלילי בעיני הדרוזים, והם מעדיפים להיקרא בשם "בַּ֫נִי מערוף" (بني معروف) שפירושו "בני החסד". אחרים גורסים שבני מערוף היו שבט שאימץ את הדת הדרוזית בעבר הרחוק. על פי מסורות דרוזיות לדרוזים שורשים קדומים בהרבה, שהתנהלו לאורך שנים באופן מחתרתי.
הדרוזים במזרח התיכון הם דוברי השפה הערבית הדומה לניבים סוריים. כמעט כל הדרוזים במזרח התיכון חיים באזור הגאוגרפי הכולל את לבנון, דרום סוריה וצפון ישראל (ראו הדרוזים בישראל). התיישבותם הררית, במטרה להישמר מאוכלוסייה עוינת. רובם אזרחים סורים, אך יש קהילה דרוזית גדולה בין אזרחי לבנון. בסוף שנת 2021 נמנו 150 אלף דרוזים תושבי קבע בישראל (כ־1.6% מאוכלוסיית המדינה). ישנה קהילה דרוזית גדולה בוונצואלה וזאת בשל הגירה מסיבית, מסוף המאה ה-18, מהמזרח התיכון, לצורכי עבודה. כמו כן, ישנן קהילות דרוזיות גדולות בארצות הברית, בקנדה, באוסטרליה, בגרמניה, בשוודיה ובקולומביה.
מוצא > מוצא הדת הדרוזית

הדת הדרוזית החלה כתנועה באסמאעיליה, פלג באסלאם השיעי, והיא הושפעה בעיקר מהפילוסופיה היוונית ומהגנוסיס. הדרוזים נקראים גם "בַּ֫נִי מערוף" (بني معروف) ו"אל-מֻוַוחִּדוּן" (الموحـّدون – "בני אמונת הייחוד" כלומר, המונותאיסטים). על פי המחקר, הדת הדרוזית התגבשה במצרים בתקופת שלטונו של הח'ליף הפאטימי השישי, "אל-חאכם באמר אללה" (השופט במצוות האל, الحاكم بأمر الله) בין השנים 996–1021.
לפי המסורת הדרוזית אין מדובר בדת חדשה, אלא רק בהופעה מחודשת של אמונה מונותאיסטית עתיקה ומזוככת, שלפיה האל אחד והוא אינו נתפס בשכל האנושי. על פי האמונה הדרוזית, נביאי האמונה הזאת התגלו רק במקרים נדירים. הדרוזים מאמינים כי ההיסטוריה האנושית מחולקת לשבע תקופות, שבכל אחת מהן פעל נביא ולידו "יודע חוכמת נסתר" שהעביר ליחידי סגולה את רזי הדת. שני זוגות כאלה המוכרים גם למי שאינו דרוזי הם: משה (מוסא) ויתרו (הנביא שועייב), וכן מוחמד וסלמאן אלפארסי. על פי האמונה הדרוזית, בימי אל-חאכם באמר אללה ניתנה ההזדמנות האחרונה להצטרפות ל"מווחדון". בימינו אין לאיש אפשרות להצטרף לדת הדרוזית אלא אם נולד כדרוזי.
על פי האמונה הדרוזית, בתקופתו של אל-חאכִם באמר אללה הופיעו ארבעה מבשרים שונים, אך שלושת הראשונים בהם הכינו את הקרקע להגעתו של המבשר הרביעי, הגדול מכולם, חמזה בן-עלי (حمزة بن عليّ). כשהיה חמזה בן עלי בן 20, הוא בא לחצרו של אל-חאכם באמר אללה והתקבל מיד על ידי המושל. בשנת 1017 הכריז אל-חאכם באמר אללה על חמזה בן עלי כאימאם של דת המווחדון.
בפברואר 1021 נעלם אל-חאכִם באמר אללה. היעלמותו של הח'ליף היא עדיין פרשה עלומה. על פי חלק מההיסטוריונים הח'ליף נרצח, אך על פי האמונה הדרוזית, באחת מהרכיבות השגרתיות על סוסו והתייחדותו של אל-חאכם באמר אללה עם האל, הוא נעלם לזמן רב מן הרגיל. המאמינים שיצאו לחפשו מצאו את בגדיו עומדים מכופתרים באוויר, בלי שהוא היה בתוכם. המסורת אומרת כי אל-חאכִם באמר אללה נעלם במתכוון וכי הוא מסתתר כאות מבחן לעמידתם של המאמינים, אולם הוא עתיד להופיע ב"אחרית הימים" (ראו גם "מהדי").
22 שנים לאחר מכן, נתן יורשו השני של אל-חאכִם באמר אללה למעוניינים הזדמנות אחרונה להצטרף אל חבר המאמינים הדרוזים. באותה תקופה הצטרפו מספר שבטים חזקים באזור הלבנט אשר מאז ומעולם שמרו את ענייניהם לעצמם ולא התערבו בנעשה במקומות אחרים כל עוד לא עמדו בפני סכנה. ההצטרפות אל הדרוזים אפשרה להם להתבדל ביתר שאת והביאה ללכידות פנימית. אחד מהשבטים הבולטים שהצטרפו אל הדרוזים בתקופה זו, המכונה גם "תקופת ההטפה", היה שבט תנוח'. אמירי הדרוזים עד המאה ה-15 היו משבט זה.
הנוסע היהודי בנימין מטודלה כתב על ביקורו בעיר צידון ב-1167 כי "האומה הנקראת דרזיאן". הוא הראשון שכותב על הדרוזים והוא מפרט בכתביו מגוון שמועות אודותיהם. במאה ה־14 הגאוגרף המוסלמי א-דימאשקי כתב אודותיהם וגרס כי לדידו הדרוזים כופרים לאסלאם.
מוצא > מוצאם האתני של הדרוזים

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
קבוצת חוקרים פרסמה ב-2008 מחקר על מבנה ה-DNA של הדרוזים בגליל. מסקנתם הייתה שהדרוזים בגליל מייצגים אוכלוסייה מבודדת וייחודית המהווה שריד גנטי של אוכלוסיית המזרח הקרוב כפי שהייתה בימי קדם, לפני אלפי שנים. מאחר שהדת הדרוזית נוסדה לפני כאלף שנים בלבד, ממצאי המחקר הגנטי משתלבים עם האמונה הדרוזית בדבר עתיקותה של דתם, שנשתמרה בסתר בידי מאמיניה במשך אלפי שנים ונחשפה לעולם רק בשנת 1017.
במחקר זה, הדן בהיבט ההיסטורי של הדרוזים, נמצאו עשרים ושניים קווי דמיון בין אמונתם של יתרו (נביאם החשוב ביותר של הדרוזים) ובני קיני, מנהגיהם ודרכי פעולתם לבין אלה של הדרוזים. קווי דמיון אלה תומכים בהשערה שייתכן שהדרוזים הם ממשיכי דרכם ואמונתם של יתרו ובני שבטו והם השריד הגנטי של בני קיני. התנ"ך מאפשר לנו ללמוד על בני קיני משנת 1300 לערך לפני הספירה (תקופתו של יתרו) ועד לשנת 445 לערך לפני הספירה (בניית חומת ירושלים בימי נחמיה). אך מאז אין ברשותנו מידע מבוסס על קבוצת אנשים שהמשיכה להחזיק באמונתם של בני קיני, וששרדה כיחידה דתית-תרבותית ייחודית ומובהקת ב-1,500 השנים שחלפו עד למועד הפצתה של הדת הדרוזית. פער זה יכול להוות יעד למחקרים נוספים שינסו למצוא את השרשרת האנושית שהמשיכה להחזיק באמונה העתיקה ולהובילה עד לעידן המודרני. מחקר זה מציע להתמקד בשבטי היטורים - שבט ערבי קדום שהתבסס באזור הלבנון, החרמון וצפון הגולן החל משלהי התקופה הפרסית והתגייר בחלקו בתקופה החשמונאית, כמקור למוצא הדרוזים. כמו כן הסתמכו החוקרים על הדמיון הלשוני בין שפתו של יתרו נביא הדרוזים לזו של היטורים. בגישה זו תומכים משה הרטל ופרופסור שמעון דר, חוקר היטורים. יש לציין את קבר נבי אליא בגבעת חוורית ליד היישוב מסעדה שבגולן שמהווה אתר דרוזי מקודש, והוא אתר יטורי קדמון.
בשנת 2016 פורסם מחקר גנטי נוסף שהראה קשר גנטי בין הפרוטו־דרוזים לאזורים ההרריים של דרום מזרח טורקיה, צפון עיראק ודרום מזרח סוריה.
מקור השם "דרוזים"

על פי המסורת הדרוזית, אחד המצטרפים החדשים לדת המווחדון היה נשתכין א-דֻּרְזִי (نشتكين الدرزي) הידוע גם בשם מוחמד בן אסמאעיל א-דֻּרְזִי (محمد بن إسمـاعيل الدرزي). בתחילה פעל א-דרזי בתיאום עם שאר מפיצי הדת, אך לאחר מכן ראה בעצמו את התגלמות האל והחליט להקים דת אחרת. המלחמה בא-דרזי לא איחרה לבוא והוא הובס בידי חמזה בן-עלי. בסופו של דבר נקראו מאמיני המווחדון בפי המוסלמים על שם א-דרזי, ומכאן השם "דרוזים".
יש גרסאות נוספות לגבי מקור השם, וגם הדרוזים עצמם אינם תמימי דעים לחלוטין בעניין זה. לפי אחת הגרסאות, א-דרזי אכן הפיץ דת שקרית והדרוזים כונו על שמו כדי להשפילם ולהראות את נחיתותם מול המוסלמים. לפי גרסה אחרת, א-דרזי דווקא הפיץ את דת המווחדון בדבקות ולכן הדרוזים נקראים על שמו.