stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דוד בורנשטיין
קורות חייו > פעילות ציבורית

ב-1906 החל לכהן כרב בעיירה וישוגרוד ופתח שם ישיבה. במלחמת העולם הראשונה עבר ללודז'. בשנות ה-20 עבר להתגורר בטומשוב מזובייצקי והתמודד מטעם אגודת ישראל על תפקיד רב העיר, אך הפסיד למועמד המזרחי, הרב שמואל ברוט. ב-1926 נפטר אביו, ה"שם משמואל" והוא החל לשמש כאדמו"ר. את מקומו קבע בעיר לודז'. וברוב חודשי הקיץ שהה בעיירה קאלאמנע (Kolumna) השוכנת דרומית מערבית ללודז'. הוא הקים רשת ישיבות בשם "בית אברהם" על שם סבו, וכן הוציא ירחון בשם זהה במטרה להפיץ את שיטת הלימוד המיוחדת של חסידות סוכטשוב. היה חבר באגודת הרבנים בפולין. היה חבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל, והשתתף בכינוסי התנועה.
בשנת 1934 נשא בוועידת אגודת ישראל בפולין נאום נלהב לחיזוק יישוב ארץ ישראל, וטען "כי מארץ ישראל תבוא תחיית ישראל עד עולם - עד ימות המשיח". בכנסייה הגדולה השלישית דיבר בחריפות כנגד תוכנית החלוקה. הוא עצמו ביקר פעמיים בארץ, בשנים 1934 ו-1935. בביקורו הראשון אף רכש שטח אדמה וקרא לחסידיו לנהוג כמוהו ולרכוש קרקעות בארץ. לא פעם הביע את צערו על כך שאינו יכול להתיישב בארץ כי חסידיו אינם נותנים לו לעזוב. לימים, כאשר הגיעו ימי השואה אמר לתלמידו, הרב יהושע משה אהרונסון: ”אני מהרהר, הייתי בארץ ישראל ודעתי הייתה להתיישב שם, דווקא באותו זמן שאפשר היה לשבת בגולה, ובכל זאת לא זכיתי אז לקבוע את דירתי בארצנו הקדושה. עכשיו, כאשר אין כל אפשרות לשבת כאן, כלום זכאי אני לעלות לארץ ישראל”.
חסידים בולטים

הרב יהושע משה אהרונסון
הרב אריה צבי פרומר
הרב שלמה זאב צווייגענהאפט
לקריאה נוספת

מנשה אונגר, אדמו"רים שנספו בשואה, מוסד הרב קוק, ירושלים. תשס"ז, 2007.
אהרן ישראל בורנשטיין, מראה הדשא
ישראל ארליך, אבירי הרועים
זילברברג, יהושע עוזיאל, מלכות בית דוד, תולדות חייו, [...] של כ"ק [...] האדמו"ר רבי דוד בורנשטיין זצוקללה"ה מסוכטשוב, בעל חסדי דוד. בני ברק, תשנ"א.
הרב ר' דוד בורנשטיין - אדמו"ר מסוכטשוב, בתוך: הרב יצחק לוין (עורך), אלה אזכרה: אוסף תולדות קדושי ת"ש-תש"ה, חלק ראשון, "המכון לחקר בעיות היהדות החרדית", ניו יורק תשט"ז, עמ' 150–157
רבי דוד בורנשטיין הי"ד, האדמו"ר מסוכאטשוב, ויחץ את שתי המחנות; באתר תורתך לא שכחתי
הערות שוליים

↑  ייתכן שנולד בתרל"ח (1878)
↑  בתוך ירחון 'בית אברהם' גיליון שני
↑  אדמו"רים שניספו בשואה, מנשה אונגר, עמ' 79.
↑  ראו: הנתיב האחרון של גדולי התורה בגיטו ווארשה, בית יעקב, גיליון 47, ניסן תשכ"ג (1963), עמ' 8, באתר היברובוקס
↑  אסתר פרבשטין, בסתר רעם, הוצאת מוסד הרב קוק, עמ' 101
↑  הרב יהושע משה אהרונסון, עלי מרורות שו"ת והגות בשואה, הוצאה פרטית, בני ברק תשנ"ו, עמ' 259
↑  בסתר רעם, עמ' 26 ועמ' 101
↑  הרב אהרונסון
↑  בסתר רעם, שם
↑  ד"ר פנינה מייזליש, רבנים שנספו בשואה
↑  לתיאור מפורט של פטירתו וההלוויה, ראו: יעקב מארוקו, שאגת מעונה, בני ברק תשנ"ח, עמ' 132–134.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311399805171  ISNI: 0000 0003 5636 3153  LCCN: nr93005424  VIAF: 186220911   WorldCat (עם VIAF): 186220911
חוק יסוד: הממשלה

| --- | --- |

 פרטי החוק
 סוג:  חוק יסוד
 תאריך חקיקה עברי:  י"ב באדר התשס"א
 גוף מחוקק:  הכנסת החמש עשרה
 תומכים:  72
 מתנגדים:  37
 עיקרי החוק:  קביעת הממשלה כרשות המבצעת של המדינה.  מקום מושב הממשלה בירושלים.  הממשלה מכהנת מכוח אמון הכנסת.  תפקיד הממשלה וסמכויותיה.  הליכי הרכבת הממשלה.
 נוסח מלא:  חוק יסוד: הממשלה
 
חוק יסוד: הממשלה הוא חוק יסוד המגדיר את אופן הרכבתה של ממשלת ישראל, תפקידיה וסמכויותיה. החוק משוריין ודרושה תמיכה של לפחות 61 ח"כים כדי לשנותו. החוק נחקק בשנת 1968 ומאז הוחלף פעמיים בשלמותו, וגרסתו הנוכחית תוקנה שתים עשרה פעמים.
פסיקה

חוק יסוד הממשלה בנוסחו המקורי לא התייחס לשאלת סמכותו של ראש הממשלה לכהן במקביל כשר הממונה על משרד. בחוק היסוד שחוקק בשנת 1992 הוסף סעיף מפורש המסמיך את ראש הממשלה לכהן גם כשר ממונה על משרד. עם החזרה לנוסח הקודם בשנת 2001 הוסר סעיף זה מהחוק, בגלל השיבה למתכונת המקורית של החוק משנת 1968. בשנת 2016 פסק בית המשפט העליון ברוב של ארבעה שופטים נגד דעת המיעוט של השופט חנן מלצר שראש הממשלה רשאי לכהן במקביל כשר הממונה על משרד.
בעקבות עתירה של מפלגת "יש עתיד" פסק בג"ץ באוגוסט 2015 כי "מוסד 'סגן השר במעמד שר' אין לו תוקף, וככל שנהגו בו – חלף מן העולם ללא שוב". בעקבות פסק דין זה נאלץ סגן שר הבריאות, יעקב ליצמן, להתמנות לשר הבריאות, על מנת להמשיך לעמוד בראש משרד הבריאות. לאחר שליצמן התפטר ממשרת שר הבריאות אך חפץ לחזור למעמד של סגן שר במשרד זה, בינואר 2018 תוקן חוק יסוד: הממשלה, ונקבע בו שכאשר ראש הממשלה מכהן כשר הממונה על משרד, רשאי הוא לאצול את סמכותו גם לסגן שר באותו משרד. תיקון זה איפשר את מינויו של ליצמן לסגן שר הבריאות.
ראו גם

חוק הממשלה
חוק יסוד
ממשלת ישראל
לקריאה נוספת

שמעון שטרית, הממשלה: הרשות המבצעת - פירוש לחוק יסוד: הממשלה, מכון סאקר והוצאת נבו, 2018.
הערות שוליים

↑  חוק­-יסוד: הממשלה, ס"ח 540 מ-21 באוגוסט 1968
↑  תיקוני החקיקה במאגר החקיקה הלאומי, באתר main.knesset.gov.il
↑  חוק­-יסוד: הממשלה, ס"ח 1396 מ-14 באפריל 1992
↑  פירוט התיקונים במאגר החקיקה הלאומי, באתר main.knesset.gov.il
↑  חוק­-יסוד: הממשלה, ס"ח 1780 מ-18 במרץ 2001
↑  חוק­-יסוד: הממשלה (תיקון), ס"ח 2440 מ-19 במרץ 2014
↑  חוק-יסוד: הממשלה (תיקון מס' 3 והוראת שעה לכנסת ה-20), ס"ח 2491 מ-13 במאי 2015
↑  חוק–יסוד: הכנסת (תיקון מס' 42 והוראת שעה), ס"ח 2500 מ-6 באוגוסט 2015
↑  חוק-יסוד: הממשלה (תיקון מס' 8 והוראת שעה), באתר הכנסת
↑  חוק-יסוד: הממשלה (תיקון מס' 11), ס"ח 3011 מ-27 בדצמבר 2022
↑  חוק־יסוד: הממשלה (תיקון מס' 12), ס"ח 3031 מ-27 במרץ 2023
↑  עמיר פוקס, "הצעת חוק יסוד:הממשלה (תיקון–נבצרות ראש הממשלה)", המכון הישראלי לדמוקרטיה, 23 בפברואר 2023.
↑   יהונתן ליס, הח"כים אישרו: החוק שימנע את הוצאת נתניהו לנבצרות יובא להצבעה בקריאה שנייה ושלישית, באתר הארץ, 21 במרץ 2023.
↑  בג"ץ 2412/23 התנועה למען איכות השלטון בישראל נ' הכנסת ואחרים, ניתן ב־3 בינואר 2024
↑  תומר גנון, בג"ץ: החוק שמונע הוצאת ראש ממשלה לנבצרות לא יחול בכנסת הנוכחית, באתר כלכליסט, 3 בינואר 2024
↑  פרוטוקול מס' 364 מישיבת ועדת החוקה חוק ומשפט, 27 בדצמבר 2004
↑  יצחק זמיר, ‏הרהורים על חוקה, חוקי היסוד וחוק-יסוד: הממשלה, לרגל פרסום ספרו של פרופ' שמעון שטרית על חוק-יסוד: הממשלה, משפטים ‏6 בינואר 2019
↑  חוק-יסוד: הממשלה (תיקון מס' 8 והוראת שעה), ס"ח 2795 מ-7 במאי 2020
↑  בג"ץ 5261/04 עו"ד יוסי פוקס נ' ראש הממשלה ואחרים, ניתן ב־26 באוקטובר 2004;
בג"ץ 11205/24 משמר הדמוקרטיה הישראלית נ' ראש הממשלה – מר בנימין נתניהו ואחרים, ניתן ב־7 בנובמבר 2024
↑  חוק-יסוד: הממשלה (תיקון מס' 6), ס"ח 2715 מ-2 במאי 2018
↑  חוק־יסוד: הממשלה (תיקון מס' 7), ס"ח 2744 מ-26 ביולי 2018
↑   שלבי החקיקה של חוק-יסוד: הממשלה (תיקון מס' 8 והוראת שעה), במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  מורן אזולאי, יובל קרני ויעל פרידסון, אושר חוק הרוטציה לממשלת אחדות, נתניהו צפוי לקבל היום את המנדט, באתר ynet, 7 במאי 2020
↑  חוק-יסוד: הממשלה (תיקון מס' 10), ס"ח 2920 מ-28 ביולי 2021
↑  בג"ץ 3132/15 מפלגת יש עתיד בראשות יאיר לפיד נ' ראש ממשלת ישראל ואחרים, ניתן ב־13 באפריל 2016
↑  בג"ץ 3132/15 מפלגת יש עתיד בראשות יאיר לפיד נ' ראש ממשלת ישראל ואחרים, ניתן ב־23 באוגוסט 2015
↑  רותם אליזרע, מורן אזולאי ואיתמר אייכנר, קיבל אישור: ליצמן מיהדות התורה ימונה לשר, באתר ynet, 27 באוגוסט 2015
↑  חוק–יסוד: הממשלה (תיקון מס' 5), ס"ח 2682 מ-14 בינואר 2018
↑  יצחק זמיר, ‏הרהורים על חוקה, חוקי היסוד וחוק-יסוד: הממשלה, לרגל פרסום ספרו של פרופ' שמעון שטרית על חוק-יסוד: הממשלה, משפטים על אתר ‏6 בינואר 2019(הקישור אינו פעיל, 8.12.2022)
| ישראל חוקי־יסוד |
| --- | --- | --- |
| חוקי־יסוד משוריינים | הממשלה • חופש העיסוק • ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי • משאל עם |  |
| חוקי־יסוד משוריינים־חלקית | הכנסת • משק המדינה • מקרקעי ישראל • ירושלים בירת ישראל |  |
| חוקי־יסוד לא־משוריינים | נשיא המדינה • הצבא • השפיטה • מבקר המדינה • כבוד האדם וחירותו |  |
כתב המינוי של נשיא המדינה ראובן ריבלין המטיל את תפקיד הרכבת הממשלה על ראש הממשלה בנימין נתניהו, בטקס רשמי שנערך בבית הנשיא, 25 במרץ 2015
נשיא המדינה, ראובן ריבלין, מקבל שיחה מח"כ יאיר לפיד, המודיע לו כי עלה בידו להרכיב ממשלה. בהתאם לסעיף 13(ב) לחוק-יסוד: הממשלה. את הודעתו מסר בערב ה-2 ביוני, בשעה 23:22, באמצעות הטלפון ובדואר אלקטרוני
שידור חוזר

שידורים חוזרים הם שידורים חוזרים של פרקי סדרות טלוויזיה או תוכניות רדיו ששודרו כבר בעבר. הנוהג מאפשר לרשתות הטלוויזיה למלא זמן שידור מבלי לייצר תוכן חדש, ומספק לצופים הזדמנות לצפות בפרקים אותם הם החמיצו. לפני עידן הווידאו הביתי והסטרימינג, השידורים החוזרים בטלוויזיה היו הדרך היחידה בה היה לציבור הזדמנות לצפות שוב בתכני טלוויזיה מסוימים.
הנוהג של שידורים חוזרים החל עוד בימים הראשונים של שידורי הטלוויזיה, כאשר לרשתות השידור היה מחסור בתכנים חדשים. אחת מהתוכניות הראשונות ששודרו בשידור חוזר הייתה התוכנית "לוסי אהובתי" אשר שודרה בשידורים חוזרים במהלך תקופת הריונה של השחקנית הראשית לוסיל בול. כיום לרוב השידורים החוזרים בטלוויזיה לרוב מתקיימים מחוץ לשעות צפיית השיא ולרוב בתקופות שבין עונות השידור של אותו התוכניות. לעיתים רבות אותם השידורים החוזרים מסייעים להעלות את העניין באותה התוכנית בתקופות שבין השידור של עונות התוכנית.
באזורים רבים בעולם, כמו בין היתר באמריקה הצפונית, לעיתים רבות השידורים החוזרים מבוצעים במסגרת סינדיקציה של תוכניות טלוויזיה אשר כרוכה במכירת הזכויות לשידור הסדרה בשידורים חוזרים לרשתות כבלים ו/או לתחנות טלוויזיה מקומיות שונות, לרוב זמן רב לאחר שאותה הסדרה הסתיימה. שידורים חוזרים בסינדיקציה נפוצים במיוחד עבור סדרות עם מספר גדול במיוחד של פרקים - בדרך כלל בסביבות 100 פרקים או יותר. סדרות פופולריות במיוחד כמו "חברים", "משפחת סימפסון", "סיינפלד", "המשרד" ו"המפץ הגדול" זכו להצלחה רבה במיוחד לאורך השנים כאשר שודרו בסינדיקציה, והדבר סייע לכך שהם נותרו רלוונטיים מבחינה תרבותית במשך זמן רב לאחר התקופה המקורית בה הן שודרו. הסינדיקציה של סדרות טלוויזיה מסייעת לרוב גם להעלות את הפופולריות של אותן הסדרות בקרב קהלים חדשים אשר מסיבות שונות לא צפה באותן הסדרות כאשר הן שודרו במקור. במקרים רבים, שידורים חוזרים בסינדיקציה הפכו משתלמים במיוחד ביותר עבור צוות השחקנים וצוות ההפקה של סדרות מצליחות במיוחד, והיוו מקור הכנסה משתלם במיוחד במשך שנים רבות לאחר שהם השתתפו באותן ההפקות.
בנוסף, רשתות הטלוויזיה במדינות רבות נוהגות במהלך עונות החגים לשדר תוכניות ספיישל טלוויזיוניות בשידורים חוזרים, כמו למשל "הגרינץ' שגנב את חג המולד!" ו"רודולף אדום האף" (אנ') בחג המולד.
הקונספט של השידורים החוזרים השתנה בעידן של שירותי סטרימינג לאחר שפלטפורמות סטרימינג פופולריות כמו נטפליקס, הולו, דיסני+ ופריים וידאו, אשר מכילים מאגרים עצומים של תוכני טלוויזיה זמינים לצפייה בזמן שנוח לצופה, שינו את הרגלי הצפייה של צופים רבים אשר החלו להעדיף בעקבות לצפות בתוכני טלוויזיה על פי דרישה והפסיקו להסתמך על תחנות הטלוויזיה המסורתיות לצורך צפייה חוזרת בתכני טלוויזיה פופולריים.
שידורים חוזרים בישראל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הערות שוליים

↑  Cristiana Lombardo, 5 ways "I Love Lucy" transformed television | American Masters | PBS, American Masters, ‏2021-12-13 (באנגלית)
↑  John Eisendrath, The Syndication Game, Los Angeles Times, ‏1988-09-04 (באנגלית אמריקאית)
↑  Yes, Virginia: Top 10 Favorite Christmas TV Specials, Entertainment Tonight (באנגלית אמריקאית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קייפטאון

קייפטאון (באנגלית: Cape Town; באפריקאנס: Kaapstad; בקוסה: iKapa) היא אחת משלוש ערי הבירה של דרום אפריקה ובירת פרובינציית הכף המערבי.
מיקומה הגאוגרפי של קייפטאון הוא על חצי אי הכֵּף שבקצהו הדרומי מזדקר הצוק של כף התקווה הטובה, שנתן לה את שמה - "עיר הכף". העיר ופרבריה בנויים סביב הר בעל פסגה שטוחה, הקרוי הר השולחן ומתנשא לגובה 1,086 מטר, לצד רכסי הרים נוספים, המהווים חלק מן התבנית הגאולוגית של חצי האי. קייפטאון מהווה יעד תיירות פופולרי בזכות אקלימה הים-תיכוני, נופיה וחופיה, צמחייה אנדמית מיוחדת, וקרבתה לכף התקוה הטובה ולחבל היין של דרום אפריקה הידוע ביינותיו.
קייפטאון משמשת כבירתה המחוקקת של דרום אפריקה - מקום מושב הפרלמנט (בצד פרטוריה - הבירה הראשית, האדמיניסטרטיבית והביצועית, מושב הממשלה והנשיא, ובלומפונטיין - הבירה המשפטית, מושב בית המשפט העליון). הצעה שהועלתה לאחרונה להעביר את הפרלמנט מקייפטאון לפרטוריה כדי לייעל את התנהלות השלטון, נתקלה בהתנגדות גורפת מצד תושבי קייפטאון.
העיר היא עיר נמל חשובה הודות למיקומה על מפרץ בקצה הדרום-מערבי של יבשת אפריקה ובפינה הדרום-מזרחית של האוקיינוס האטלנטי, לא הרחק מכף אגולס המקום בו הוא נפגש עם האוקיינוס ההודי. במשך דורות רבים, עד לפתיחתה של תעלת סואץ שאיפשרה לעקוף את אפריקה ממזרח, היה נמל קייפטאון תחנת מעבר הכרחית בדרך הימית בין אירופה לבין המזרח הרחוק. ואכן, ראשיתה של העיר הייתה כתחנת אספקה לאוניות סחר הולנדיות שעשו דרכן אל מזרח אסיה וחזרה.
בשנים האחרונות פוקד את העיר וסביבתה משבר מים קשה.
היסטוריה

בשנת 1652 התיישבו הולנדים מטעם חברת הודו המזרחית ההולנדית בראשות יאן ואן ריבק במפרץ מצפון לכף התקווה הטובה. הייתה זו ההתיישבות האירופית הראשונה באפריקה, והיא יועדה להיות תחנת עגינה ואספקה לאוניות שהפליגו מאירופה ומהמזרח הרחוק. היישוב ההולנדי נקרא קאפסטאד, בהולנדית: "עיר הכף". הגיעו אליו מתיישבים אירופאים נוספים, בעיקר מהולנד, בלגיה, גרמניה וצרפת, אשר הביאו אליו עבדים משבטי הסביבה ומדרום-מזרח אסיה. חסרונן של נשים במושבה הביא לניצול מיני של בנות העבדים, והוסיף למושבה אוכלוסייה של בני תערובת – ה"צבעוניים".
במהלך אירועי המהפכה הצרפתית והמלחמות הנפוליאוניות בסוף המאה ה-18 ובתחילת המאה ה-19 הולנד נכבשה שוב ושוב על ידי צרפת, והאימפריה הבריטית ניסתה להשתלט על מושבותיה של הולנד. הבריטים כבשו את העיר ב-1795, אך היא הוחזרה להולנדים ב-1803. בשנת 1814 האימפריה הבריטית כבשה סופית את העיר, שהיוותה נמל אסטרטגי, וקראה לה "קייפטאון". העיר הפכה להיות בירת מושבת הכף שנוצרה באותה זמן. הבריטים ביטלו את העבדות ושחררו את העבדים, פעולה שגרמה לקרע עם המתיישבים הבורים המקוריים, שנדדו צפונה. גילוי מרבצי זהב ויהלומים בעומק היבשת העלתה את חשיבותה של קייפטאון כנמל היצוא העיקרי של המחצבים לאירופה. מה שהביא את הבריטים לצאת למלחמת הבורים, במטרה להשתלט על יתר שטחי דרום היבשת.
בשנת 1910 הבריטים יצרו את דומיניון דרום אפריקה, וקייפטאון נקבעה כאחת מ-3 ערי הבירה של הדומיניון החדש שהיה למעשה איחוד של 4 פרובינציות קולוניאליות בדרום היבשת. העיר נותרה אחת משלוש הבירות גם לאחר היווצרותה של רפובליקת דרום אפריקה ב-1961.
בשנות האפרטהייד בהתאם לחוק אזורי הקבוצות נקבעה הפרדה אזורית על פי גזע. בהתאם נאסר על השחורים והצבעונים להתגורר בתחומי העיר והוקמו עבורם עיירות - "טאונשיפ" - בפאתי העיר. בפרוורים שבהם חיו קבוצות גזע שונות נעשה טיהור של תושבים לא חוקיים או שהם נהרסו. הדוגמה הבולטת לכך בקייפטאון היא המחוז השישי (District Six), שלאחר שהוכרז ב-1965 כאזור ללבנים בלבד גורשו ממנו יותר מ-60 אלף תושבים ונהרסו בתיהם רבים מהתושבים הועברו לקייפ פלטס ולבנדר היל. לאחר סיום האפרטהייד, שולבו העיירות לתחומי העיר כפרברים.
קייפטאון הייתה ביתם של רבים מהמנהיגים להתנגדות לאפרטהייד. ברובן איילנד הנמצא כ-10 קילומטרים מהעיר הוחזקו אסירים פוליטיים מפורסמים במשך שנים. באחד האירועים המפורסמים שסימנו את סוף תקופת האפרטהייד, נאם נלסון מנדלה ממרפסת בית העירייה של קייפטאון שעות אחדות לאחר שחרורו ב-11 בפברואר 1990. בכיכר נובל באזור החוף של ויקטוריה ואלפרד מוצגים פסלים ארבעת זוכי פרס נובל לשלום של דרום אפריקה: אלברט לוטולי, דזמונד טוטו, פרדריק וילם דה קלרק ונלסון מנדלה.
בשנים האחרונות סובלת קייפטאון משיעור גבוה של פשע הקשור בסחר בסמים ובאלכוהול. על פי הרשות למלחמה בסמים צריכת הסמים בדרום אפריקה היא כפולה מבשאר העולם וצריכת האלכוהול היא בין ה-10 הגבוהות בעולם, ובקייפטאון בפרט השיעור אף גבוה יותר מהממוצע במדינה.
באזור קייפטאון לאורך שנים היו התראות על משבר מים, כאשר דיווח ראשון התפרסם ב-1990. כ-40% מהמים מגיעים ממאגר של סכר טויווטרסקלופ הממוקם ליד עיירה ויליירסדורפ כ-96 ק"מ מהעיר. ב-2018 המשבר החמיר (אנ') ובמאגר מים ליד הסכר היו רק 13% מהמים. באזור נאלצו לנקוט במדיניות נוקשה של חיסכון במים. בעקבות הגשמים הרבים שהיו באוזר בשנים 2019 ו-2020 המאגר חזר להיות מלא ב-100% מיכולתו.
בשנת 1993 בעיר התרחש טבח בכנסיית סנט ג'יימס.
ב- 2007 הוקמה בעיר מפלגת העצמאות של הכף אשר קוראת להפיכת הכף למדינה עצמאית מנותקת מדרום אפריקה.
דמוגרפיה

אוכלוסיית קייפטאון מנתה בתחילת ב-2011 כ-3.7 מיליון נפש, והיא העיר השנייה בגודלה בדרום אפריקה, אחרי יוהנסבורג. האוכלוסייה מורכבת מכ-15.7% לבנים, כ-38.6% שחורים, וכ-42.4% צבעונים (בני תערובת) ו-1.4% אסייתים. בין הלבנים קהילה יהודית ותיקה ואמידה, המונה כ-15,500 נפש ולה השפעה ניכרת בחיי המסחר והכלכלה של העיר.
בית כנסת נוסד בשנת 1862 ובראשו עמד הרב רבינוביץ' (רבינאוויטץ').
| שנה | אוכלוסייה |
| --- | --- |
1658: 360
1731: 3,157
1836: 20,000
1875: 45,000
1891: 67,000
1901: 171,000
1950: 618,000
1955: 705,000
1960: 803,000
1965: 945,000
1970: 1,114,000
1975: 1,339,000
1980: 1,609,000
1985: 1,933,000
1990: 2,296,000
1996: 2,565,018
2001: 2,892,243
2007: 3,497,097
2011: 3,740,025
2014: 3,750,000
גאוגרפיה

סמוך לעיר נמצא הר השולחן עם צוקים כמעט אנכיים ופסגה שטוחה אשר מתנשא לגובה של 1,070 מטר. בצדה האחד של העיר נמצאת "פסגת השטן" (Devil's Peak) ובצד האחר הר "ראש האריה" (Lion's Head), שיחד סוגרים על מרכז העיר, City Bowl.
סמוך לעיר נמצא האי רובן איילנד שהוכר כאתר מורשת עולמית ב־1999. האי נמצא במפרץ השולחן וכיום מבקרים יכולים להגיע אליו רק דרך שירות הספינות של מוזיאון רובן איילנד.
קייפטאון נמצאת ב"נקודה חמה" של מגוון ביולוגי ובאזור מצויים כ־2,200 מינים של צמחים. חלק ממיני צמחים או הם מינים אנדמיים של פרוטיאה וייחודים לאזור זה.
בשל גידול האוכלוסין והעיור באזור מצויים כיום למעלה מ־300 מיני צמחים בסכנת הכחדה, ו־13 מינים נכחדו. בחצי האי קייפ המצוי בשטחה של קייפטאון נמצא הריכוז הגבוה בעולם של מינים בסכנת הכחדה. על מנת לשמר את הטבע באזור הוקמה מערכת של יותר מ־30 שמורות טבע - בהן שמורת הטבע של הר השולחן.
בשטח השיפוטי של העיר נמצאת שמורת הטבע רונדווליי.
גאוגרפיה > אקלים

קייפטאון נמצאת באזור בו שורר אקלים ים-תיכוני, עם חורפים גשומים באופן מתון וקיצים חמים ויבשים.
| אקלים בקייפטאון> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בקייפטאון> ינואר.26.1.15.7.15 | אקלים בקייפטאון> פברואר.26.5.15.6.17 | אקלים בקייפטאון> מרץ.25.4.14.2.20 | אקלים בקייפטאון> אפריל.23.0.11.9.41 | אקלים בקייפטאון> מאי.20.3.9.4.69 | אקלים בקייפטאון> יוני.18.1.7.8.93 | אקלים בקייפטאון> יולי.17.5.7.0.82 | אקלים בקייפטאון> אוגוסט.17.8.7.5.77 | אקלים בקייפטאון> ספטמבר.19.2.8.7.40 | אקלים בקייפטאון> אוקטובר.21.3.10.6.30 | אקלים בקייפטאון> נובמבר.23.5.13.2.14 | אקלים בקייפטאון> דצמבר.24.9.14.9.17 | אקלים בקייפטאון> שנה.22.0.11.4.515 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: הארגון המטאורולוגי העולמי
תיירות

בקייפטאון וסביבתה נמצאות כמה מהאטרקציות המרשימות והתיירותיות בכל יבשת אפריקה, להלן ארבע מהן:
חוף בולדרס - חוף זה הוא חוף בעל סלעים עגולים וגדולים הנקראים בולדרס, שם זה בא במקור משפת האפריקאנס ופירושו הוא גללי לווייתן, דבר הדומה לסלעים אלה מאוד. בחוף זה יושבת מושבה של פינגווינים שחורי רגל (פינגווין אפריקני), הגדולה בכל היבשת. חוף זה שוכן בפרוור שקט הנמצא כ-32 קילומטרים דרומה ממרכז העיר בחצי אי הנקרא קייפ פנינסולה ושמו סיימונס טאון. עיירה זאת מאכלסת כ-18 אלף נפשות (נכון שנת 2012) והיא הפרוור התיירותי ביותר של קייפטאון.
הפארק הלאומי כף התקווה הטובה - הימאי הראשון שהקיף את כף התקווה הטובה היה הפורטוגזי בארתולומיאו דיאש בשנת 1488. לאחר עשור, ב-1497, הגיע ואסקו דה גאמה לאותו מקום, והוא לעומת הפוקד הראשון של האתר, נשא את שם המקום כשיא המסע המפורסם שלו, ממערב אירופה להודו. פארק זה מפורסם בזכות נקודות הציון בעלות ההיסטוריה המרשימה ובעזרת מגוון החי והצומח הייחודי האנדמי והעשיר שמאכלס המקום. בין היונקים המרשימים ביותר שניתן למצוא בפארק, יש את בבון הכף המערבי, זברת ההרים, וכלב ים מזרח אטלנטי.
רובן איילנד - אי זה, השוכן כ-9 קילומטרים צפונית ללב העיר, כלא בין סורגי בית כלאו את נלסון מנדלה, נשיא דרום אפריקה. בית כלא זה, מאפשר סיורים מאורגנים ופרטיים, המראים לציבור ולקהל הרחב את התאים בהם נאסרו האסירים של תקופת האפרטהייד, ומראה מוצגים היסטוריים, וכיום הוא משמש כמוזיאון. באי נמצאת אוכלוסיית דובי הים הגדולה ביותר במדינה ומושבת השחפים צהובי הרגל הגדולה בחצי הכדור הדרומי.
הר השולחן - פסגתו של הר זה נמצאת כ-1,086 מטרים מעל פני הים והיא משתרעת על פני כ-3/4 משטחה של העיר. חלקו העליון של הר זה, הוא השטוח וה"שולחני" ביותר מכל ההרים על פני כדור הארץ, והוא מאכלס בו מספר נרחב של מיני צמחים ובעלי חיים אנדמיים להר. הדרך הנפוצה והנוחה ביותר להגיע לפסגתו של ההר היא על ידי הרכבל. ההר עצמו, שוכן בתוך פארק הקרוי על שמו – הפארק הלאומי הר השולחן, המשתרע ממרכז קייפטאון, ועד כ-70 קילומטרים דרומה משם, ליד כף התקווה הטובה.
חינוך

בקייפטאון פועלות מספר אוניברסיטאות, בהן אוניברסיטת קייפטאון ואוניברסיטת הכף המערבי.
תחבורה

את העיר משרת נמל התעופה הבינלאומי קייפטאון. הנמל שנמצא במרחק של 20 קילומטרים מהעיר מציע טיסות ליעדים בדרום אפריקה ומחוצה לה.
מקייפטאון יוצאות רכבות לערים מרכזיות אחרות בדרום אפריקה, כמו יוהנסבורג, בלומפנטיין ודרבן. בנוסף יש בעיר מערכת של רכבת פרוורית בשם "מטרורייל".
ערים תאומות

ישראל חיפה, ישראל
גרמניה אאכן, גרמניה
צרפת ניס, צרפת
רוסיה סנקט פטרבורג, רוסיה
פורטוגל פונשל, פורטוגל
בלגיה אנטוורפן, בלגיה
הערות שוליים

↑  Alcohol & Other Drug Strategy 2014-2017
↑  חדשות קהילות יהודיות, באתר הצפירה עיתונות יהודית היסטורית, ‏⁨⁨19 בפברואר 1862⁩
↑  השירות העולמי למידע אקלימי - קייפטאון, באתר הארגון
צילום פנורמי של קייפטאון
| בירות מדינות אפריקה |
| --- | --- | --- |
| מדינות ריבוניות | אוגנדה: קמפלה • אלג'יריה: אלג'יר • אנגולה: לואנדה • אסוואטיני: מבבנה, לובמבה • אריתריאה: אסמרה • אתיופיה: אדיס אבבה • בורונדי: גיטגה • בורקינה פאסו: ואגאדוגו • בוטסואנה: גאבורון • בנין: פורטו נובו • גבון: ליברוויל • גאנה: אקרה • ג'יבוטי: ג'יבוטי • גינאה: קונאקרי • גינאה ביסאו: ביסאו • גינאה המשוונית: מלאבו • גמביה: בנג'ול • דרום אפריקה: קייפטאון, פרטוריה, בלומפונטיין  • דרום סודאן: ג'ובה • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: קינשאסה • הרפובליקה המרכז אפריקאית: בנגי • הרפובליקה של קונגו: ברזוויל • זימבבואה: הארארה • זמביה: לוסקה • חוף השנהב: יאמוסוקרו, אביג'אן • טוגו: לומה • טנזניה: דודומה, דאר א-סלאם • כף ורדה: פראיה • לוב: טריפולי • ליבריה: מונרוביה • לסוטו: מסרו • מאוריטניה: נואקשוט • מאוריציוס: פור לואי • מאלי: במקו • מדגסקר: אנטננריבו • מוזמביק: מפוטו • מלאווי: לילונגווה • מצרים: קהיר • מרוקו: רבאט • ניז'ר: ניאמיי • ניגריה: אבוג'ה • נמיביה: וינדהוק • סאו טומה ופרינסיפה: סאו טומה • סודאן: ח'רטום • סומליה: מוגדישו • סיישל: ויקטוריה • סיירה לאון: פריטאון • סנגל: דקר • צ'אד: נג'מנה • קומורו: מורוני • קמרון: יאונדה • קניה: ניירובי • רואנדה: קיגאלי • תוניסיה: תוניס |  |
| שטחי חסות | הטריטוריה הבריטית באוקיינוס ההודי: דייגו גרסיה • מיוט: מאמודזו • סהרה המערבית: לעיון • סנט הלנה: ג'יימסטאון • ראוניון: סן-דני |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007559527905171  PLWABN: 9810684631205606  BNE: XX4683322  BnF: cb119432557 (data)  GND: 4029615-5  LCCN: n79035922  MusicBrainz: 0f0cb63b-b675-4f9a-ad63-f24686cf2037  NARA: 10044566  NKC: ge129528  NSK: 000616363  RERO: 02-A005480185  SELIBR: 149950  SUDOC: 027286835  TDVİA: cape-town  VcBA: 497/30145  VIAF: 125475857   WorldCat (עם VIAF): 125475857 
מאגר המים הגדול בקייפטאון, מרץ 2018
צפיפות האוכלוסייה בקייפטאון

     <1 /קמ"ר
     1–3 /קמ"ר
     3–10 /קמ"ר
     10–30 /קמ"ר
     30–100 /קמ"ר
     100–300 /קמ"ר
     300–1000 /קמ"ר
     1000–3000 /קמ"ר
     >3000 /קמ"ר
התפלגות גאוגרפית על פי שפת אם בקייפטאון (2011)
     אפריקאנס     אנגלית     קוסה     ללא אוכלוסייה או ללא שפה דומיננטית
טל

ערך זה עוסק בהתעבות מים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
טיפות טל על דשא.
טל על רשת קורי עכביש
טל הוא משקע מימי המצטבר בעיקר במשך הלילה על גבי עצמים הנמצאים בחוץ באוויר הפתוח. עקב צניחת הטמפרטורה בלילה, מתעבים אדי המים (שהיו עד כה נישאים באוויר הפתוח) על המשטחים לכדי טיפות, המאפיינות את שעות הבוקר המוקדמות. בטבע, הטל מתהוה בעיקר על עלוות צמחים ועל הקרקע. בכך הטל מסייע, בין היתר, לצמחים לשמור על לחות ורעננות באזורים צחיחים ובמדבריות.
מנגנון ההיווצרות

הטל נוצר בלילות בהירים כתוצאה מהתקררותם של עצמים ופני הקרקע שהתחממו במשך היום.
האוויר מכיל אדי מים בכמות מסוימת. כאשר מתקרר האוויר, כמות הלחות שהוא יכול להכיל יורדת, והוא מגיע למצב של רווית-על. המים העודפים מפסיקים להיות אדים ומתעבים על גרעיני ההתעבות שנמצאים בסביבה – בייחוד כאשר גרעיני התעבות אלו (עצמים, קרקע) קרים יותר מן האוויר. מים אלו קרויים טל. במצב זה אומרים כי טמפרטורת האוויר ירדה אל מתחת לטמפרטורת הרוויה של האוויר (הטמפרטורה שבה האוויר אינו יכול להכיל יותר לחות או אדי מים נוספים).
הטל אינו נוצר בדרך כלל בלילות מעוננים היות שהעננות מונעת במידת מה את ההתקררות של הקרקע. כמו כן גם רוחות מונעות היווצרות טל היות שהסעת האוויר המהירה מונעת את התעבותו.
לטל חשיבות רבה כמקור לחות לצמחייה באזורים שכמות המשקעים שבהם מועטת, וכמקור שתייה לחרקים קטנים.
ניתן לאגור מי טל באמצעות רשת ערפל.
בישראל

מספר לילות הטל בישראל שונה מאזור לאזור. בממוצע, טל נוצר בכ-200 לילות בשנה בעמק יזרעאל ובשפלת החוף, 250 לילות בצפון הנגב, 150–180 לילות באזורי ההר ועד 50 לילות בעמק הירדן. באזורי הכנרת וצפון ים-המלח הטל נוצר במרבית ימי השנה (320–365 לילות).
מדידת כמות הטל

למדידת כמות הטל משתמשים במכשיר הנקרא מד טל. המתקן הומצא על ידי חוקר הטבע הישראלי שמואל דובדבני. המתקן נפוץ בכל העולם ומורכב מלוח עץ צבוע בצבע כהה החובר למעין "סקלת טל". הבדיקה הכמותית נעשית בשיטה אופטית.