stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אכיפה בררנית

אכיפה בררנית (או אכיפה סלקטיבית) היא אכיפה של הרשויות, בהן המשטרה, הפרקליטות ורגולטורים, שנעשית באופן לא שוויוני ומבדילה בין בני אדם דומים או מצבים דומים בשל שיקול זר, השגת מטרה פסולה או שרירות גרידא. התפיסה המשתקפת מפסיקת בתי המשפט היא כי אכיפה בררנית אסורה, בנימוק שהיא "הרסנית לשלטון החוק, מקוממת מבחינת הצדק ומסכנת את מערכת המשפט".
מקרים של אכיפה חלקית או מדגמית, בהם גורמים ממשלתיים מבצעים אכיפת חוק רק במקרים מסוימים, אינם נחשבים לאכיפה בררנית, אך יכולים להיחשב ככאלה.
במקרים מסוימים, אכיפה סלקטיבית אכן רצויה. לדוגמה, אזהרה מילולית של בני נוער עשויה לשנות את התנהגותם ביעילות, מבלי להזדקק לענישה משפטית ולהימנע מהעלויות המשפטיות והממשלתיות. במקרים אחרים, אכיפה סלקטיבית עשויה להיות בלתי נמנעת. לדוגמה, הדבר עלול להיות בלתי מעשי עבור שוטרים אם ינפיקו דו"חות תנועה לכל מי שחורג מהמהירות המותרת, ולכן ייתכן שבלית ברירה יגבילו עצמם למקרים בוטים של נהיגה בפזיזות.
בישראל

אכיפה בררנית היא אחת משלוש סיבות לבקשת הגנה מן הצדק. נפסק שלא כל אכיפה בררנית היא פסולה, אלא רק כזו שנעשתה ממניעים פסולים, כלומר כאשר אחרים לא הועמדו לדין באותה עבירה מתוך שרירות, שיקול זר או מניעים פסולים. ביוני 1999 הרכב בית המשפט העליון בראשות השופט יצחק זמיר, קיבל עתירה של תושבי באר שבע כנגד ראש העירייה, ששלח עובדי עירייה להסיר מודעות שתלו התושבים בגנותו ופסק להם פיצויים
בית הדין האזורי לעבודה קיבל את הטענה של הגנה מן הצדק לגבי האכיפה של איסור העסקת עובדים בשבת לאור מספר ההיתרים הרב לעבודה בשבת והאכיפה הבררנית של החוק. על החלטה זו הוגש ערעור שבית הדין הארצי לעבודה קיבל, קבע שלא הוכחה כדבעי טענת אכיפה בררנית והתווה את המבחנים שעל בתי הדין האזוריים ליישם בסוגיה זו.
ניתן לטעון בבית המשפט נגד אכיפה בררנית, אשר יכולה להביא לכדי ביטול כתבי אישום. זאת בכפוף לתנאים שנקבעו בהלכת בורוביץ.
ב-2025 ביטלה שופטת בית משפט השלום בירושלים, אביטל מולד, כתבאישום נגד קטין חרדי ואף נזפה בפרקליטות המדינה על אכיפת יתר כלפי המגזר החרדי, וקבעה כי קיימת אכיפה בררנית נגד קטינים מהמגזר החרדי.
בישראל > טענות לאכיפה בררנית

ב-2023 העיתונאי קלמן ליבסקינד פרסם תחקיר על האכיפה נגד המחאה נגד תוכנית ההתנתקות ב-2005 וכתב כי הייתה שם אכיפה בררנית ודרקונית נגד המוחים, בהובלת מערכת המשפט - פרקליטות המדינה, היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז ובית המשפט העליון לרבות בג"ץ. הוא השווה זאת לאכיפה נגד המחאה נגד הרפורמה המשפטית ב-2023, ובפרט לענישה נגד חסימת כבישים, וטען לאכיפה בררנית ועדויות שקר מטעם בכירי מערכת המשפט בנוגע להבדלים באכיפה.
בדיון שנערך בוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת בדצמבר 2024 עלתה טענה לאכיפה בררנית נגד ערבים בעבירות של הסתה לטרור באינטרנט, לאחר שהתברר ש-92% מהחשודים בנושא זה הם ערבים. במשטרה הגיבו כי אין להם כל יכולת חלוקה לפי מגזרים, וכל תלונה נידונת לגופו של דבר בשווה.
בארצות הברית

בארצות הברית, "תזכיר מורטון" משנת 2011 קבע סדרי עדיפויות לאכיפת ההגירה והמכס, ונועד להעביר משאבים לאכיפה במקרים שבהם מדובר בפושעים ועבריינים. הדבר התפרש כוויתור על העמדה לדין של שוהים בלתי חוקיים שאינם עבריינים פליליים, והתמקדות באלה המבצעים עבירות פליליות. סדרי העדיפויות הודגשו עוד יותר על ידי התוכנית הנדחית להגעת ילדות שהחלה בשנת 2012. התוכנית השתמשה בסמכות השיקול של הרשות המבצעת כדי להעניק לאנשים מסוימים שהוכנסו לארצות הברית באופן לא-חוקי בעוד היותם קטינים את האישור הזמני לחיות ולעבוד בארצות הברית.
מחקרים משפטיים

מחקרים בתחום המשפט בדקו טענות לאכיפה בררנית. נקודת המוצא היא שמוסדות רשאים להפעיל שיקול דעת באכיפת החוק, ולהחליט על אכיפה רק בנסיבות מסוימות. במחקר של ג'וזף טיגר הוא ציין כי אכיפה בררנית היא מרכיב אינהרנטי בכל סוג של אכיפה, כיוון שמבחינה טכנית לא ניתן לאכוף את כל החוקים על כלל האוכלוסייה באופן מלא.[דרוש מקור] במחקר אחר, של מרגרט למוס ואלכס שטיין, נכתב כי אכיפה בררנית מועילה לחברה, מכיוון שהיא מתמקדת בהפרות החוק החמורות ביותר ובכך משמשת כגורם הרתעה למפירי חוק אחרים.[דרוש מקור]
ראו גם

הזכות לשוויון
צדק שווה תחת החוק
לקריאה נוספת

מיכל טמיר, "Public Law as a Whole and Normative Duality: Reclaiming Administrative Insights in Enforcement Review", כתב העת של טקסס בנושא חירויות אזרחיות וזכויות אזרח (2006)
מיכל טמיר, אכיפה סלקטיבית, נבו, 2008
הערות שוליים

1 2  רע"א 6396/96 סימונה זקין ואחרים נ' ראש עיריית באר שבע ואחר, ניתן ב־8 ביוני 1999, פסקה 16 לפסק דינו של השופט יצחק זמיר.
↑  Peter Cane, Responsibility in Law and Morality, Hart Publishing, 2002. (באנגלית)
↑  ת"פ (אזורי ת"א) 1121/01 קשת היפרטוי שותפות מוגבלת נ' מדינת ישראל, ניתן ב-28 בינואר 2007.
↑  ע"פ (ארצי) 14/07 מדינת ישראל - משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה נ' הום סנטרס (עשה זאת בעצמך) בע"מ, ניתן ב-22 בנובמבר 2007.
על פסק דינו של בית הדין הארצי לעבודה הוגש ערעור לבית המשפט העליון שנדחה בשל אי מיצוי ההליך בבית הדין האזורי לעבודה: רע"פ 278/08 הום סנטר (עשה זאת בעצמך) בע"מ ואחרים נ' מדינת ישראל - משרד התעשיה, המסחר והתעסוקה, ניתן ב־14 במאי 2008.
↑  ע"פ 4855/02 מדינת ישראל נ' ד"ר איתמר בורוביץ ואחרים, ניתן ב־31 במרץ 2005.
↑  השופטת נזפה בפרקליטות: יש אכיפה בררנית כלפי מפגינים חרדים, באתר חרדים10, 19 בפברואר 2025
↑  קלמן ליבסקינד, ‏בגוש קטיף נולדה הדרישה לרפורמה במערכת המשפט | 18 שנים להתנתקות - פרויקט מיוחד, באתר מעריב אונליין, 21 ביולי 2023.
↑  ועדת המדע והטכנולוגיה: פערים בטיפול עבירות הסתה ב-2024 - 92% מהתיקים מהמגזר הערבי. כל 42 כתבי האישום היו נגד ערבים והסתיימו בהרשעה, בעוד תיקים נגד יהודים נגנזו, באתר הכנסת, 11 בדצמבר 2024
↑  John Morton, Exercising Prosecutorial Discretion Consistent with the Civil Enforcement Priorities of the Agency for the Apprehension , Detention and Removal of Aliens, June 17 2011
פטר סבידלר

| --- | --- |

 לידה:  17 ביוני 1976 (בן 48) סנקט פטרבורג, ברה"מ 
 הישג בולט:  אלוף רוסיה שבע פעמים
 הדרגה הגבוהה ביותר:  רב-אמן
 מד כושר מרבי:  2769 (מאי 2013)
 מד כושר נוכחי:  2698 ‏(אוקטובר 2024)
 מקצוע נוסף:  mind gamer 
 מדינה:  ישראל
 
פטר סבידלר (ברוסית: Свидлер, Пётр Вениаминович;‏ נולד ב-17 ביוני 1976), הוא שחמטאי יהודי-רוסי בדרגת רב-אמן, אלוף רוסיה בפעם השמינית.
נכון ליולי 2021, מדורג במקום ה-29 בעולם והשמיני ברוסיה לפי מד כושר.
ביוגרפיה

סבידלר נולד בלנינגרד, למד לשחק שחמט בגיל שש וב-1994, בגיל 18, השיג דרגת רב אמן.
בשנת 1992 הוא סיים במקום השני באליפות העולם לנוער עד גיל 16 (ניצח רונן הר צבי).
סבידלר זכה שמונה פעמים באליפות רוסיה (1994, 1995, 1997, 2003, 2008, 2011, 2013 ו-2017). ב-2001 הוא העפיל לחצי גמר אליפות העולם בשחמט.
סבידלר הוא שחקן מוביל גם בשחמט הרנדומלי שפיתח בובי פישר המכונה שחמט 960. סבידלר זכה באליפות העולם הראשונה שנערכה במיינץ (גרמניה) בשנת 2003 בנצחו את פטר לקו בדו-קרב של 8 משחקים. הוא הגן על תוארו זה בהצלחה פעמיים, בנצחו את לבון ארוניאן בשנת 2004 ואת זולטאן אלמסי בשנת 2005. בשנת 2006 הפסיד את תוארו ללבון ארוניאן.
סבידלר היה שותף לזכייה באליפות באליפות העולם בשחמט לנבחרות בשנים 1997 ו-2005.
ב-2005 הוא סיים במקום שני משותף עם וישוואנתן אנאנד באליפות העולם שהתקיימה בארגנטינה עם 8.5 נקודות מ-14 אפשריות (נקודה וחצי פחות מהמנצח וסלין טופאלוב). ההישג שלו ב-2005 זיכה אותו בכניסה לאליפות העולם ב-2007 בה הוא סיים במקום החמישי מתוך שמונה.
ב-2006 הוא ביקר בישראל והשתתף באליפות העולם בשח מהיר שהתקיימה בראשון לציון. הוא סיים במקום השני בתחרות. באותה שנה הוא זכה במקום ראשון משותף עם ולדימיר קראמניק בתחרות העל בדורטמונד.
בגביע העולם בשחמט בשנת 2011 הוא ניצח והעפיל לתחרות המועמדים 2013 אותו סיים במקום השלישי. בגביע העולם בשחמט בשנת 2013 הוא הודח ברבע הגמר.
בשנת 2014 בתחרות המועמדים הוא סיים במקום השביעי.
בגביע העולם בשחמט בשנת 2015 הוא הפסיד במשחק הגמר אך העפיל לתחרות המועמדים 2016 אותה הוא סיים במקום הרביעי.
בגביע העולם בשחמט בשנת 2017 הוא הודח ברבע הגמר.
סבידלר נחשב לאחד השחקנים החזקים בעולם בהגנת גרינפלד ולשחקן חזק מאוד בפתיחה ספרדית ובהגנה סיציליאנית (בשני הצבעים).
לדבריו, הוא לא משקיע בשחמט כמו שחקני צמרת אחרים ואמר שהוא התכונן ברצינות רק לתחרות אחת בחייו - אליפות העולם בשנת 2005.
פטר סבידלר באולימפיאדת השחמט

בין השנים 1994 ל-2014 השתתף פטר סבידלר ב-10 אולימפיאדות שחמט:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | לוח | קבוצה | מד כושר | נקודות | תוצאות |  % | מקום |
| 1994 | 2 עת | רוסיה | 2550 | 5.5 מ-8 | 4+ 3= 1- | 68.8 | 1 קבוצתי |
| 1996 | 4 | רוסיה | 2650 | 8.5 מ-11 | 6+ 5= 0- | 77.3 | 1 קבוצתי |
| 1998 | 1 | רוסיה | 2710 | 5.5 מ-9 | 3+ 5= 1- | 61.1 | 1 קבוצתי |
| 2000 | 3 | רוסיה | 2695 | 4.5 מ-8 | 2+ 5= 1- | 56.3 | 1 קבוצתי |
| 2002 | עת | רוסיה | 2690 | 6 מ-9 | 5+ 2= 2- | 66.7 | 1 קבוצתי |
| 2004 | 2 | רוסיה | 2735 | 6.5 מ-9 | 4+ 5= 0- | 72.2 | 2 קבוצתי |
| 2006 | 2 | רוסיה | 2743 | 5 מ-9 | 3+ 4= 2- | 55.6 | 6 קבוצתי |
| 2008 | 2 | רוסיה | 2727 | 4.5 מ-9 | 2+ 5= 2- | 50 | 5 קבוצתי |
| 2010 | 3 | רוסיה | 2731 | 5.5 מ-10 | 2+ 7= 1- | 55 | 2 קבוצתי |
| 2014 | 3 | רוסיה | 2751 | 4 מ-8 | 2+ 4= 2- | 50.0 | 4 קבוצתי |
מבחר תחרויות בהן השתתף

אליפות העולם בשח מהיר 2012
תחרות שחמט לזכר אלכין 2013
תחרות המועמדים:
תחרות העל בבאקו 2014
גביע סינקפילד 2016
תחרות השחמט לזכר טל 2016
גביע העולם בשחמט:
תחרות העל טאטא סטיל 2018
הערות שוליים

↑  Svidler, Peter - Men's Chess Olympiads, באתר אולימפבייס (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1220227668  VIAF: 3414160425267368320006   WorldCat (עם VIAF): 3414160425267368320006
ולדימיר אדמוני

| --- | --- |

 לידה:  29 באוקטובר 1909 סנקט פטרבורג, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  26 בנובמבר 1993 (בגיל 84) סנקט פטרבורג, רוסיה 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, ברית המועצות, רוסיה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי פריאוברז'נסקי 
 השכלה:  אוניברסיטת אופסלה  אוניברסיטת הרצן 
 מעסיק:  המכון למחקרים בלשניים של האקדמיה הרוסית למדעים 
 פרסים והוקרה:  מדליית גתה (1971)  Konrad-Duden Prize 
 
ולדימיר אדמוני (ברוסית:Владимир Григорьевич Адмони ‏(29 באוקטובר 1909, סנקט פטרבורג - 26 בנובמבר 1993) היה פעיל יהודי, בלשן, מתרגם ומשורר. הגאולוג לב קראסני היה בן-דודו.
גריגורי קראסני נולד בסנקט פטרבורג למשפחה יהודית כבנו של גריגורי קראסני-אדמוני. לאחר לימודים בבית ספר הוא החל ללמוד בפקולטה לשפות זרות של מכון לחינוך של שם הרצן בלנינגרד. הוא סיים את הלימודים בשנת 1930. בשנת 1939 הוא סיים עבודת תואר שלישי על פעילות של ז'אן פול ובשנת 1947 פוסט-דוקטורט על הנריק איבסן.
אדמוני היה בסגל של המכון לשפות בה למד. הוא כיהן כפרופסור וראש קתדרה לפילולוגיה גרמנית. החל משנת 1960 אדמוני עבד במקביל במכון לחקר בלשנות של אקדמיה של ברית המועצות למדעים.
בשנת 1960 ביחד עם אשתו הוא פרסם ספר על תומאס מאן.
בשנת 1964 הוא היה עד הגנה במשפט של יוסיף ברודסקי וציין לשבח את פעילותו כמשורר ומתרגם.
בשנת 1971 הוא קיבל מדליית גתה שמוענקת על ידי מכון גתה לחוקרי גרמנית.
החל משנת 1984 אדמוני פרסם מספר ספרי שירה, חלקם היו בגרמנית.
בשנת 1993 אדמוני ואשתו תמרה סילמן פרסמו ספר זיכרונות.
כחוקר השפה הגרמנית הוא היה נציג בולט של האסכולה הדקדוקית של לנינגרד אליה השתייך גם מורו ויקטור ז'ירמונסקי.
אדמוני נפטר בשנת 1993 ונטמן בבית הקברות פראוברז'נסקי היהודי.
דיון אזרחי

דיון אזרחי (מכונה גם סדר דין אזרחי או הליך אזרחי) הוא מכלול הדינים המסדירים את האופן בו מתנהל ההליך (פרוצדורה) של המשפט האזרחי. הליכים אזרחיים מתחילים, לרוב, עם הגשת כתב טענות ועשויים להימשך עד לאחר שלב הערעור. לעומת זאת, סדר הדין הפלילי מסדיר את ההליכים בהם המדינה, לרוב, היא הפותחת את ההליך נגד האזרח וזאת עקב עילה פלילית, לא אזרחית.
בישראל, דבר החקיקה העיקרי המסדיר את סדר הדין האזרחי הוא תקנות סדר הדין האזרחי, תשע"ט-2018, שאותן התקינה שרת המשפטים איילת שקד לפי הסמכות שהעניק לה חוק בתי המשפט. התקנות הנוכחיות נכנסו לתוקפן ביום 1 בינואר 2021.
משפט פרוצדורלי לעומת משפט מהותי

הפרוצדורה, או "ההליך", הוא הענף המשפטי שאינו עוסק במהותן של הזכויות המשפטיות, כי אם בדרכים בהן ניתן לקבל הכרעה במקרה של סכסוך משפטי. הענף אינו עוסק בשאלה "מי צודק?", "לטובת מי נוטה הדין?", "מי אחראי לנזק שנגרם?", "מי הפר את החוזה?" אלא בשאלות כגון "את מי ניתן לתבוע?", "באיזה סוג של תביעה מדובר?", "לאיזה בית משפט יש להגיש את התביעה?".
ענפי המשפט המהותי, כגון דיני חוזים, או דיני הנזיקין אינם נותנים תשובות לשאלות אלו, אלא מתווים לשופט בפניו מובא המקרה את הכללים המשפטיים לפיהם יש להכריע בדיון. כיצד להביא את העובדות בפני השופט, ומהו ההליך בו יכריע בהן, זהו עניינו של המשפט הדיוני, ובמידה רבה שייכים אליו גם דיני הראיות.
חשיבות המשפט הפרוצדורלי אינה פחותה מחשיבותו של המשפט המהותי. אדם הנתבע על הפרת חוזה, לדוגמה, אם לא יגיש כתב הגנה לבית המשפט במועד, עלול להפסיד במשפט ולהיות מחויב בפיצויים כבדים, גם אם יש בידו הוכחות טובות לכך שלא הפר את החוזה. טעות טכנית בכתב אישום או בניהול ההליך עלולה להביא לזיכויו בדין אף של הרוצח האכזר ביותר.
לסיכום נקודה זו, חשוב לזכור כי גם אם מבחינה מהותית עומד הדין לצידו של צד להליך מסוים, עדיין עליו להקפיד על כל כללי המשפט הדיוני על מנת לזכות בדינו.
עניינים עיקריים המתבררים במסגרת ההליך האזרחי

במסגרת ההליך מתבררות בין היתר הסוגיות הבאות:
שאלת הסמכות - הסמכות הבינלאומית (האם ניתן להגיש את התביעה במדינת ישראל?), הסמכות המקומית (היכן תוגש התביעה? בעפולה, בתל אביב או באילת?) והסמכות העניינית (לאיזה בית משפט או בית דין יש להגיש את התביעה - בית המשפט המחוזי? בית משפט השלום? בית המשפט למשפחה? בית הדין הרבני?). בית משפט או בית דין לא ידון בעניין שאינו בסמכותו, מלבד מקרים נדירים בהם יפעל באמצעות "סמכות נגררת".
זהות בעלי הדין - שאלה שיש להשיב עליה בכל משפט היא מיהו התובע? מיהו הנתבע? האם ישנם כמה תובעים או כמה נתבעים? האם יש צורך לצרף תובעים או נתבעים נוספים? האם קמה לנתבע זכות להגיש תביעה שכנגד? האם יש אדם או גוף שיכול לפצות את הנתבע על מה שיהיה עליו לשלם לתובע, ובמקרה זה קמה לתובע הזכות להגיש "הודעת צד ג'"? האם הנתבע והתובע הם גופים משפטיים הכשירים לזכויות וחובות? האם יש ביניהם קטין, חולה נפש או פסול דין מכל סיבה אחרת? אין להמשיך בהליכי המשפט בטרם ניתנה לכל אלו תשובה להנחת דעתו של בית המשפט.
סוגי התובענות - סוגי התובענות העיקריים בדיון האזרחי הם התביעה בסדר דין רגיל, התביעה בסדר דין מהיר, התביעה בסדר דין מקוצר, המרצת הפתיחה והתביעה הקטנה. כל תביעה וסדר הדין המיוחד לה, וכל תביעה וסוג העניינים אשר ניתן לדון בו באמצעותה. בתביעה בסדר דין מקוצר, למשל, אין עומדת לנתבע הזכות להגיש כתב הגנה, אלא עליו לבקש מבית המשפט רשות להגיש כתב הגנה, ורק אם ימצא בית המשפט כי עומדת לנתבע הגנה לכאורה, יתיר לו להגיש את כתב ההגנה.
סעדים ובקשות - מהו הסעד שמוסמך בית המשפט להורות לצד במהלך ניהול המשפט ולאחריו? ישנו מגוון של צוים וסעדים אותם מוסמך בית המשפט להעניק לצד הן במהלך ניהול המשפט (צוים זמניים, עיקולים זמניים) והן בפסק הדין.
פסק הדין - מהן הנקודות שצריך לכלול פסק הדין? מהם המועדים בהם עליו להינתן? מהן הדרכים לביטולו, אם ניתן במעמד צד אחד? מהו "פסק דין" לעומת "החלטה אחרת"?
הערעור - לאיזה בית משפט מערערים? באיזה מקרים ישנה זכות ערעור, ובאיזה מקרים יש לבקש לכך את רשותו של בית המשפט? איזה ראיות ניתן להביא בערעור? על איזה חלקים מפסק הדין ניתן לערער ועל איזה חלקים לא ניתן?
שלבים מרכזיים בניהול הדיון האזרחי בישראל

מיצוי הליכים - שלב ראשוני שמקובל לנקוט עוד בטרם הפניה לבית המשפט. התובע פונה לנתבע בדרך כלל באמצעות עורך דינו, מציג את טענותיו ואת נזקיו, ודורש את תיקון המצב, קבלת פיצוי כספי, או קבלת סעד אחר. שלב ראשוני זה הוא חובה בכל עתירה כנגד רשויות המדינה (בג"ץ, עתירה מנהלית וכדומה). לעומת זאת בהליך שבין אדם לזולתו או לתאגיד, פניה מוקדמת אל הנתבע איננה חובה, אך היא מסייעת לתובע להוכיח כי טרם החל בהליך פעל בתום לב.
הגשת כתבי טענות - על פי סדר הדין הרגיל מוגשים כתב תביעה, כתב הגנה, וכתב תשובה. בהליך רגיל, לאחר הגשת כתב התביעה, יש להגיש תוך שישים יום את כתב ההגנה. זהו שלב ראשוני שבו אין חובה לצרף מסמכים וראיות. אי עמידה במועדים מחייבת דווח לבית המשפט ובקשת ארכה, כדי למנוע קבלת פסק דין או החלטות במעמד צד אחד, כנגד הצד שלא פעל במועד. כאשר מדובר בעתירה אזרחית כנגד רשויות המדינה, בית המשפט קובע מועדים באופן גמיש יותר.
יש חשיבות רבה לניסוח קפדני של התשתית העובדתית לעוולה מאחר ולא ניתן להעלות עובדות חדשות עקב ״הרחבת חזית״ שמטרתה להבטיח הגינות בדיון המשפט והצד השני יוכל להתגונן מהתביעה
קדם משפט - שלב בהליך בין תובע לנתבע, בו יכול כל צד לדרוש מן הצד השני לגלות את המסמכים שברשותו, להתיר לו לעיין במסמכים, להודות בעובדות מסוימות, לענות בכתב על שאלון שהצד השני מציג לו, או למסור פרטים נוספים. כלים אלו מאפשרים לכל צד להכיר את גרסת הצד השני במלואה בטרם החלה חקירת העדים. עקרון מרכזי הוא כי אין להפתיע ב"שליפת" מסמך או ראיה במהלך הדיון, ועל הצדדים לגלות מראש את כל מסמכיהם, ולהגישם באמצעות תצהיר בחתימת עד, שעשוי להחקר על תכן תצהירו. לפי פסיקת בית המשפט העליון, יש "לאפשר לבעלי הדין 'לשחק' בקלפים גלויים, למען לא יפתיע אחד מהם את יריבו במהלך המשפט בראייה בלתי צפויה וכך יכשיל את יריבו, שלא הייתה בידו אפשרות לבדקה ולהכין חומר ראיות לסתור". בשלבי 'קדם המשפט' נידונים גם עניינים טכניים מבלי שמובאות עדיין ראיות לגופו של עניין.
שלב ההוכחות - שלב זה מתחיל בפרשת התביעה (הבאת ראיות מטעם התובע), לאחר מכן פרשת ההגנה (הבאת ראיות מטעם הנתבע), כשכל עד המוזמן עשוי להיחקר ב"חקירה ראשית" ו"חקירה נגדית", על תכן תצהיר שהגיש מראש ובכתב לצד השני ולבית המשפט.
באמצעות ראיות ניתן להוכיח את האמת בבית המשפט ולהפריך גרסאות בעלי דין שקריות.
שלב הסיכומים - בתום הצגת הראיות, קובע בית המשפט מועד בו יידרשו הצדדים לסכם את כל טענותיהם,להגיב על עדויות הצד השני, בדרך כלל בכתב ותוך הגבלת אורך המסמכים שיותר להגיש. בנוסף לראיות שכבר הוצגו בתחילת ההליך, יוכלו לצטט פרוטוקולים של חקירות העדים, לצטט ממסמכי הצד השני, וכן להביא דוגמאות לתקדימים ולפסיקה משפטית שהתקבלה בעבר בהליכים דומים.
פסק דין - בית המשפט פוסק האם לקבל את התביעה או לדחותה. בחלק הראשון של פסק הדין יובא בדרך כלל הרקע למחלוקת, אחר כך טיעוני הצדדים בתמצית, ולבסוף פרק המכונה 'דיון' בו מסביר בית המשפט כיצד הכריע במחלוקת ומהם נימוקיו. הפרק האחרון בפסק הדין מתייחס באופן מפורט לסעדים שהתבקשו: במקרה שתביעה נתקבלה במלואה או בחלקה, האם יוענקו לתובע הסעדים שביקש, כולם או רק מקצתם, ומי מהצדדים יחויב לשאת בתשלום הוצאות משפט של הצד השני.
מקורות הדיון האזרחי בישראל

שני החיקוקים העיקריים העוסקים בסדרי הדין האזרחי הם חוק בתי המשפט (נוסח משולב), תשמ"ד-1984, אשר עוסק במיוחד בשאלת סמכויות בתי המשפט וסמכויות השופטים, ותקנות סדר הדין האזרחי, התשע"ט-2018, המבקשות להסדיר את מגוון הסוגיות הנוגעות לדיון האזרחי.
לתקנות הנוכחיות קדמו תקנות סדר הדין האזרחי, תשמ"ד-1984, שפרק כ"ז להן, העוסק באכיפת פסקי-חוץ, עומד בתוקפו. לתקנות אלו קדמו תקנות סדר הדין האזרחי תשכ"ג-1963, ולפניהן תקנות הפרוצדורה האזרחית, 1938 ותקנות הפרוצדורה בבתי משפט השלום, 1940. לתקנות אלו תקנות מקבילות בתקנות 1984, והפסיקה העוסקת בהן ובפירושן רלוונטית אף כיום.
בערכאות מסוימות סדר דין ייחודי להן, ותקנות מיוחדות העוסקות בו. כך, למשל בבית הדין לעבודה נהוגה הפרוצדורה על פי תקנות בית הדין לעבודה (סדרי דין), תשכ"ט - 1969, ובבית המשפט העליון נהוגות תקנות סדר הדין בבית המשפט הגבוה לצדק, תשמ"ד-1984, וכן תקנות סדר הדין בדיון נוסף, תשמ"ד-1984.
מקורות הדיון האזרחי בישראל > סדרי דין מיוחדים

חיקוקים אחרים מכילים אף הם הוראות דיוניות וסדרי דין מיוחדים. ראוי לציון חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל"ז-1977, הקובע מספר הוראות לגבי הדיון בתביעות הנוגעות לתאונות דרכים, המהוות אחוז ניכר מן התביעות המוגשות במדינת ישראל. כן ניתן למצוא הוראות דיוניות בחיקוקים נוספים כגון חוק הבוררות, תשכ"ח - 1968, פקודת בזיון בית המשפט, חוק ההוצאה לפועל, תשכ"ז-1967, חוק לתיקון סדר הדין האזרחי (המדינה כבעל דין), תשי"ח-1958, ואחרים.
מקורות הדיון האזרחי בישראל > סדרי דין מיוחדים > סדר דין מהיר

בית משפט השלום דן בסדר דין מהיר בתביעות בשווי של עד 75,000 ש"ח. גם תביעות ממוכנות או תביעות בסדר דין מקוצר העונות על תקרת סכום התביעה וניתנה בהן רשות להתגונן, וכן בתביעות שהועברו מבית משפט לתביעות קטנות נדונות בסדר דין מהיר. כללי סדר הדין המהיר אינם חלים על תובענות ייצוגיות ותביעות לפי חוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים.
בית המשפט רשאי להעביר תביעה למסלול של סדר דין מהיר בהסכמת כל הצדדים, כאשר הוא סבור כי התובענה מתאימה לדיון בסדר דין מהיר.
בית המשפט רשאי בכל עת להורות על העברת הדיון לסדר דין רגיל אם מצא שאינה מתאימה לדיון בסדר דין מהיר.
בתובענות בסדר דין מהיר חלים כללים שנועדו להאיץ את הדיון. בין היתר:
כתבי הטענות מוגשים בצירוף תצהיר, אסמכתאות משפטיות, רשימת מסמכים והעתקיהם וחוות דעת מומחה (במידת הצורך).
הגשת תביעה שכנגד מותרת רק כאשר היא אינה כוללת בעלי דין חדשים, וביחד עם הגשת כתב הגנה. כמו כן, על התביעה שכנגד להתאים בעצמה לדיון בסדר דין מהיר (סכום התביעה אינו עולה על 75,000 ש"ח) או עוסקת באותו נושא או נובעת מאותן נסיבות שבתביעה המקורית.
הגשת הודעה לצד שלישי כפופה לאישור בית המשפט. וצד שלישי אינו רשאי להגיש הודעה לצד רביעי.
תצהירי עדות ראשית מוגשים תוך 45 יום מהגשת כתב ההגנה האחרון, ועדים שלא הוגשו תצהיריהם במועד לא יוכלו להעיד אלא במקרים מיוחדים ובאישור בית המשפט. כלל זה משמעותי משום שתצהירי העדים מוגשים במקביל, ולא כשהתובע קודם לנתבע.
מועד הדיון הראשון יתקיים תוך חצי שנה מהגשת כתב ההגנה האחרון. בסדר דין מהיר לא נערך קדם משפט אולם ניתן לערוך הליך דומה של ישיבה מקדמית כדי לייעל את הדיון, וזאת בתוך חודש ממועד הגשת כתב ההגנה האחרון, במידת האפשר.
בקשות ביניים צריכות להיות מוגשות בהקדם האפשרי, ולתגובה להן מוקצב שבוע בלבד. כמו כן, על בית המשפט להכריע בבקשת ביניים תוך שבוע ממועד התגובה או הדיון בבקשה.
ככלל, הדיון בתביעה יסתיים תוך יום אחד. לדחיית מועד דיון בתביעה ביותר מ-14 יום נדרש אישור נשיא בית המשפט או סגנו.
סיכום טענות הצדדים יהיה בעל פה ביום הדיון, ופסק הדין יינתן עם תום הדיון ולכל המאוחר בתוך שבועיים, וככלל, ינומק באופן תמציתי.
מקורות הדיון האזרחי בישראל > סדרי דין מיוחדים > סדר דין מקוצר

במקרים מסוימים ניתן להגיש תביעה בסדר דין מקוצר. המיוחד בהליך כזה הוא שלנתבע אין זכות אוטומטית להגיש כתב הגנה. אם הנתבע לא הגיש בקשת רשות להתגונן בתוך חודש, או אם בקשתו נדחתה, יפסוק בית המשפט לטובת התובע.
המקרים בהם ניתן להגיש תביעה בסדר דין מקוצר הם:
תביעה מכח חוזה או התחייבות, כשיש בהן ראשית ראיה בכתב.
תביעה על פי עילה מפורשת שנקבעה בחוק.
תביעה של רשות מקומית לתשלום ארנונה, היטל, אגרה או דמי השתתפות.
תביעה לסילוק יד או לפינוי מושכר שחוק הגנת הדייר אינו חל עליו, כאשר יש עליה ראיה בכתב.
תביעות כספיות בסדר דין מקוצר חייבות להיות לסכום קצוב, אשר אינו דורש הערכה, ולכאורה אינו שנוי במחלוקת, כגון פיצויים מוסכמים.
למרות ההלכה הקובעת כי יש להיעתר לבקשת רשות להתגונן במקרה של ספק, הנתבע בסדר דין מקוצר נמצא בעמדת נחיתות משמעותית מלכתחילה.
מקורות הדיון האזרחי בישראל > סדרי דין מיוחדים > תובענה ממוכנת

גופים גדולים, כגון חברות הסלולר, בנקים ורשויות מקומיות, אשר מגישים מספר רב של תביעות, רשאים להגיש תובענות באמצעות תקשורת מחשבים או אמצעי אלקטרוני, על סמך רשומותיהם. ניתן להגיש באופן ממוכן תביעות המתאימות לדיון בסדר דין מקוצר, למעט תביעות במקרקעין. תביעות ממוכנות מוגשות רק לבית משפט השלום.
לקריאה נוספת

שני הספרים העיקריים המשמשים כמקורות למשפטנים המתעניינים בסדר הדין האזרחי הם:
סדרי הדין האזרחי מאת השופט יואל זוסמן. ספר זה זכה למהדורה חדשה אחת לכמה שנים, ומאז פטירתו של השופט זוסמן עורך אותו השופט שלמה לוין.
סוגיות בסדר דין אזרחי מאת השופט אורי גורן.
אלון קלמנט "חריגה מסמכות עניינית בהליך האזרחי" משפט ועסקים כרך יח (2014).
"סעדים זמניים ומיידיים במשפט העסקי" מאת עו"ד יואל פרייליך. הספר יצא בהוצאת רונן, 2013.
ד"ר איתמר מירון, סדר הדין האזרחי – בין מהות לפרוצדורה במשפט העברי ובמשפט הכללי עבודה לשם קבלת תואר ד"ר, אתר דין תורה
חברת מחשבות ספרות משפטית לסטודנטים - ספר לימוד סדר דין אזרחי, ספר פסיקה סדר דין אזרחי
אתר בורסי - ספרות מקצועית משפטית לעורכי דין - סדר הדין האזרחי החדש מאת ד״ר יעקב שקד
מערכת נט משפט - מערכת המידע המיועדת לתקשורת בין עורכי דין/אזרחים המייצגים את עצצמם לבין מערכת המשפט באמצעות הרשמה למערכת הפתוחה לכל אזרח או עורך דין
הערות שוליים

↑  השופט העליון לוין, שמעון סוויסה נ' הכשרת הישוב
↑  עו"ד חנוך ארליך, קדם המשפט, באתר של לשכת עורכי הדין בישראל
↑  ביטאון לשכת עורכי הדין, ייקוב הדין את הפשרה
↑  http://elyon1.court.gov.il/heb/laws/chok_bet.htm חוק בתי המשפט]
↑  פרק ט"ז1, סעיפים 214א-214טז לתקנות סדר הדין האזרחי, התשמ"ד-1984
| חוק ומשפט |
| --- | --- | --- |
| ענפים עיקריים | משפט ציבורי • משפט חוקתי • משפט מנהלי • משפט פלילי • דיני חיובים • דיני חוזים • דיני נזיקין • דיני עשיית עושר ולא במשפט • דיני קניין • דיון אזרחי • דיון פלילי • משפט בין-לאומי פומבי • דיני היושר |  |
| תחומים נוספים | משפט ימי • דיני חדלות פירעון • דיני תאגידים •  דיני הגבלים עסקיים • משפט בין-לאומי פרטי • דיני הגנת הצרכן • דיני משפחה • דיני ירושה • קניין רוחני • דיני עבודה • משפט צבאי • דיני מיסים • דיני נאמנות |  |
| מקורות המשפט | חוקה • חוק • תקנות • צו • תקדים • קודקס • מנהג • פקודה • אסדרה |  |
| שיטות משפט | משפט קאנוני • המשפט המקובל • המשפט הקונטיננטלי • המשפט הרומי • משפט עברי • שריעה • יאסה • השיטה האינקוויזיטורית • השיטה האדברסרית |  |
| תורת המשפט | פוזיטיביזם משפטי • פורמליזם משפטי • ריאליזם משפטי • הגישה הביקורתית למשפט • משפט הטבע • משפט השוואתי • הגישה הפמיניסטית למשפט • ניתוח כלכלי של המשפט • מחשבה מדינית |  |
| מוסדות ובעלי תפקידים | רשות מחוקקת • הרשות השופטת • רשות מבצעת • שופט • עורך דין • בוררות |  |
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX526512  NARA: 10638587  NDL: 00567693  NKC: ph123637
דניאל פלשר

דניאל פלשר (נולד ב-26 ביולי 1997) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הבלם.