stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ויקטור אולדיפו
הערות שוליים

↑  Victor Oladipo's rise from overlooked recruit to Indiana superstar
↑  ביוגרפיה באתר אוניברסיטת אינדיאנה(הקישור אינו פעיל, 4.04.2018)
↑  הפסד ראשון להיט אחרי 10 ניצחונות, 6 דקות למקל, באתר וואלה, 4 בדצמבר 2013
↑  2013-14 NBA Awards Voting
↑  עידן ויניצקי, ‏אין על ויקטור: אולדיפו השחקן הלוהט ב-NBA, באתר ערוץ הספורט, 15 בדצמבר 2017
↑  ynet ספורט, ג'יימס הארדן זכה ב-MVP של העונה ב-NBA, באתר ynet, 26 ביוני 2018
↑  עדכון מצבו של אולדיפו, באתר הפייסרס, 28 בינואר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: ea6f1848-b052-49c4-bfe1-28e774f6c88b
טיקול

| --- | --- |
סמל טיקולסמל טיקול

 מדינה:  מקסיקו מקסיקו
 מדינה:  יוקטן (מדינה) יוקטן
 גובה:  20 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  40,495 (2020)
 קואורדינטות:  20°23′43″N 89°32′02″W﻿ / ﻿20.395277777778°N 89.533888888889°W﻿ / 20.395277777778; -89.533888888889 
 אזור זמן:  UTC-6
 http://www.ticul.gob.mx/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מקסיקו מוגדלת) מקסיקו סיטי גוודלחרה מונטריי פואבלה טיחואנה לאון סיודאד חוארס סלטיו סן לואיס פוטוסי ארצות הברית גוא. ב. הונ. האוקיינוס השקט  מפרץ מקסיקו טיקול(למפת מקסיקו רגילה) מקסיקו סיטי גוודלחרה מונטריי פואבלה טיחואנה לאון סיודאד חוארס סלטיו סן לואיס פוטוסי ארצות הברית גוא. ב. הונ. האוקיינוס השקט  מפרץ מקסיקו טיקול(למפת יוקטן רגילה) מרידה ואיאדוליד טיסימין פרוגרסו מפרץ מקסיקו קינטנה רו הים הקר.  קמפצ'הטיקול(למפת יוקטן מוגדלת) מרידה ואיאדוליד טיסימין פרוגרסו מפרץ מקסיקו קינטנה רו הים הקר.  קמפצ'הטיקול  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
טיקול (בספרדית: Ticul) היא עיר במדינת יוקטן שבמקסיקו. היא ממוקמת במרחק של כ-100 קילומטר דרומית למרידה, הבירה של יוקטן. נכון ל-2020, מתגוררים בעיר 40,495 תושבים והיא ממוקמת במקום ה-8 ביוקטן מבחינת מספר תושבים.
גובהה של העיר הוא 20 מטרים.
העיר מכונה פנינת הדרום, מפני שהיא נמצאת בחלקה הדרומי של יוקטן.
למעלה ממחצית מתושבי העיר דוברים את שפות המאיה, בנוסף לשפה הספרדית.
היסטוריה

טיקול הייתה חלק מתרבות המאיה בתקופה הפרה-קולומביאנית. לאחר הכיבוש הספרדי של יוקטן, טיקול הוקמה מחדש כיישוב קולוניאלי ספרדי בשנת 1549. טיקול הוכרזה כעיר בשנת 1847.
הערות שוליים

↑  Número de habitantes. Yucatán, www.cuentame.inegi.org.mx
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 124144647639450668230   WorldCat (עם VIAF): 124144647639450668230 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים במקסיקו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חיים קליין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 ביוני 1949 (בן 75)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל   משטרת ישראל
 תקופת הפעילות:  1975–2002 (כ־27 שנים)
 דרגה:   סרן (צה"ל)   ניצב (משטרה)
 
חיים קליין (נולד ב-30 ביוני 1949) הוא ניצב בדימוס במשטרת ישראל. שימש מנכ"ל המשרד לביטחון פנים וכיום דירקטור ויועץ ביטחוני.
ביוגרפיה

קליין נולד בחיפה להוריו חווה וסנדר, וגדל בקריית אתא. היה חבר תנועת הנוער השומר הצעיר, שירת בצה"ל בנח"ל בגרעין אל הר להראל, והשתחרר בשנת 1975 בדרגת סרן. לאחר מכן התגייס למשטרה ומילא שורת תפקידים בכירים: מפקד היחידה המרכזית במרחב מרכז, מפקד תחנת רחובות, קצין חקירות מרחב שפלה, ראש ענף חקירות מחוז מרכז, סגן מפקד מרחב השרון, סגן מפקד מרחב השפלה, מפקד מרחב השפלה, סגן ראש המשמר האזרחי, ראש המשמר האזרחי (1996–1998) וראש אגף מודיעין. בשנת 2002 שוחרר במטרה להתמנות למנכ"ל המשרד לביטחון פנים, בראשו עמד כשנתיים.
בסיום תפקידיו במערכת הביטחון עבר לשמש מנכ"ל החברה לפיתוח של עיריית פתח תקווה. בשנת 2006 מונה לחבר במועצת הנפט ובשנת 2007 לדירקטור בחברת "מנופים פיננסים". עד 2009 שימש יועץ ביטחון לחברה מקבוצת איי די בי. שר התקשורת משה כחלון הציג מועמדותו ליו"ר חברת דואר ישראל, גם בה משמש קליין דירקטור.
בוגר קורס פיקוד ומטה במכללה לביטחון לאומי, בוגר החוג לקרימינולוגיה באוניברסיטת בר-אילן ובעל תואר שני במדע המדינה וביטחון לאומי מאוניברסיטת חיפה.
נשוי ואב לשניים. כלתו, טופז אבן-חן קליין (בתו של ניצב בדימוס זאב אבן-חן), נספתה בשרפה בכרמל.
הערות שוליים

↑  גולן חזני והדס שפר, שלושת הכובעים של חיים קליין: ניגוד עניינים נוסף של חבר במועצת הנפט, באתר כלכליסט, 22 בפברואר 2010
↑  אמיתי זיו, כחלון מתעקש למנות את חיים קליין ליו"ר הדואר - אף שמועמדותו נפסלה כבר פעמיים, באתר TheMarker‏, 16 במרץ 2010
חיים קורסיה

| --- | --- |

 לידה:  27 בספטמבר 1963 (בן 61) ליון, צרפת 
 מדינה:  צרפת 
 השכלה:  אוניברסיטת פואטייה  אקול פראטיק דה אוטז אטיד  NEOMA Business School  בית המדרש הרבני של צרפת 
 תפקידים נוספים:  רבה הראשי של צרפת 
 פרסים והוקרה:  קצין בלגיון הכבוד (3 באפריל 2015)  Charles Aubert Prize of History (2006)  קצין במסדר ההצטיינות הלאומי (2 במאי 2012)  מפקד מסדר האמנויות והספרות (2020) 
 מנחה לדוקטורט:  Paul Lévy, Éric Godelier 
 
הרב חיים קורסיה (בצרפתית: Haïm Korsia; נולד ב-27 בספטמבר 1963) הוא רבה הראשי של צרפת.
ביוגרפיה

נולד בליון למשפחה יהודית ממוצא אלג'ירי. הוסמך לרבנות בבית המדרש הרבני של צרפת. שימש כרב הצבאי הראשי של צבא צרפת, כרבה של העיר ריימס וכמזכירו של הרב הראשי לשעבר יוסף סיטרוק.
ביוני 2014 התמודד על משרת הרב הראשי לצרפת מול הרב הראשי הזמני אוליבר קופמן, וזכה בהתמודדות. הוא התמנה למשרה לקדנציה של שבע שנים.
בסיון התשפ"א (יוני 2021) נבחר לקדנציה שנייה של שבע שנים.
הערות שוליים

↑  רבה של צרפת הרב חיים קורסיה נבחר לכהונה שניה, באתר ערוץ 7
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309344505171  BnF: cb150274482 (data)  GND: 132699338  ISNI: 0000 0000 7845 7642  LCCN: nb2006021965  SUDOC: 093549997  VIAF: 24881403   WorldCat (עם VIAF): 24881403 
ערך זה הוא קצרמרבנושא צרפת ובנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חזיר יער ענק

| חזיר יער ענק |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכפילי פרסה
תת־סדרה:: דמויי חזיר
משפחה:: חזיריים
סוג:: Hylochoerus
מין:: חזיר יער ענק
שם מדעי
 Hylochoerus meinertzhageni ‏תומאס, 1904
תחום תפוצה


חזיר יער ענק או חזיר יערות (שם מדעי: Hylochoerus meinertzhageni) הוא מין חזיר יחיד בסוגו. זהו חזיר הבר הגדול ביותר והמין הגדול ביותר בממוצע במשפחה.
שמו המדעי של המין ניתן לו לכבוד ריצ'רד מיינרצהגן, אשר ירה בקניה בפרט אשר שימש לסיווג המין, ושלח אותו למוזיאון להיסטוריה של הטבע בלונדון.
מאפיינים

הזכרים יכולים להגיע לאורך של עד שני מטרים ולגובה כתף של 1.1 מטר, ומשקלם עשוי להגיע ל-275 קילוגרם. הנקבות קטנות יותר ושוקלות פחות.
למין זה שיער המכסה את גופו, ברובו שחור, אך השערות הקרובות יותר לעור הן בצבע כתום עמוק.  אוזניו גדולות ומחודדות, ואורך חטיו מגיע ל-35 סנטימטרים.
חזיר היער הענק הוא צמחוני וניזון בעיקר מעשב אך גם מעשבי תיבול, עלים ופגרים.
תפוצה

חזירי יער ענקיים מצויים ביערות הגשם של מערב ומרכז אפריקה וכן ביערות ההרריים ברכס רוונזורי ועד למזרח בהר קניה והרמה האתיופית עד לגובה של 3,800 מטר ולעיתים בסוואנת שיחים דוקרנית.
תת-מינים

Hylochoerus meinertzhageni meinertzhageni
Hylochoerus meinertzhageni rimator
Hylochoerus meinertzhageni ivoriensis
הערות שוליים

↑  חזיר יער ענק באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  מילון בעלי חיים נכר (תשל"ב), 1972. האקדמיה ללשון העברית
ערך זה הוא קצרמרבנושא יונקים ובנושא אפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חזיר יער באחו בקניה
חבורות ההומוטופיה

בטופולוגיה אלגברית ניתן לבנות לכל מרחב טופולוגי מנוקד (כלומר, עם בחירה של נקודת בסיס) סדרה של חבורות, המכונות חבורות ההומוטופיה, ומסומנות  \pi _{n}(X,a). חשיבותן בכך שהן תורמות למחקר  טיפוס ההומוטופיה של המרחב.
חבורת ההומוטופיה הראשונה אינה אלא החבורה היסודית של המרחב; בניית חבורות ההומוטופיה מכלילה את בנייתה של החבורה היסודית באופן טבעי. בעזרת חבורות ההומוטופיה ניתן לחקור תכונות טופולוגיות נוספות של המרחב, אותן החבורה היסודית לא תמיד מצליחה "לתפוס". בפועל, לא ידועות חבורות ההומוטופיה גם למרחבים הנחשבים פשוטים, כמו ספירה.
הגדרה

יהי  (X,a) מרחב טופולוגי מנוקד. לכל  n\geq 0 מגדירים את חבורת ההומוטופיה ה- n, המסומנת  \pi _{n}(X,a), להיות קבוצת העתקות  S^{n}\to X (כאשר  S^{n} היא הספירה ה- n ממדית), עד כדי הומוטופיה ביחס לנקודה. באופן שקול, ניתן להגדיר את איבריה בתור קבוצת ההעתקות  [0,1]^{n}\to X מההיפרקובייה עד כדי הומוטופיה ביחס לשפת הקוביה  \partial [0,1]^{n}. ההגדרה השנייה נוחה יותר (כך למשל מוגדרת החבורה היסודית  \pi _{1}(X,a)). ההגדרות שקולות, שכן אם מזהים את כל השפה של הקוביה לנקודה אחת, מקבלים את הספירה.
עבור  n\geq 1 קבוצה זו מהווה חבורה עם פעולת השרשור, שמוגדרת בתור הדבקת שתי קוביות על אחת הצלעות ב"קצב כפול", בדומה להגדרת הפעולה בחבורה היסודית.
חבורות ההמוטופיה מהוות פונקטור בין מרחבים טופולוגיים לחבורות. זהו אינווריאנט עד כדי שקילות הומוטופית (לכל מרחבים שקולים הומוטופית אותן חבורות הומוטופיה).
מבנה

בעזרת חבורות ההומוטופיה ניתן להבין את התכונות ההומוטופיה של המרחב.
מבנה > תכונות בסיסיות

ראשית, (באופן כללי) על  \pi _{0}(X,a) לא ניתן להגדיר מבנה טבעי של חבורה. קבוצה זו מזוהה באופן טבעי עם מרכיבי הקשירות המסילתית של המרחב. מאידך, למשל במקרה של חבורת לי, ההומוטופיה האפס היא חבורת המנה  G/G_{0}, כאשר  G_{0} הוא רכיב הקשירות של היחידה.
כאמור לעיל, לכל  n\geq 1 על   \pi _{n}(X,a) יש מבנה טבעי של חבורה. עבור  n\geq 2 חבורה זו היא אבלית. כדי להוכיח זאת, יש להביט בהעתקות  f,g:[0,1]^{n}\to X, לכווץ אותן מעט, לסובב ואז להרחיב חזרה (מה שלא אפשרי במקרה החד־ממדי).
הבחנה חשובה נוספת היא שבחבורת הומוטופיה כללית, בניגוד לחבורה היסודית, יש משמעות לנקודת הבסיס. במרחב קשיר מסילתית, כל החבורות איזומורפיות, אך אינן זהות. במרחב פשוט קשר אפשר שלא להתייחס לנקודת הבסיס לכל חבורות ההומוטופיה - הן שוות זהותית.
מבנה > שקילות הומוטופית חלשה ומשפט וייטהד

כאמור לעיל, חבורת הומוטופיה ספציפית נותנת מידע חלקי בלבד על המרחב. על כן, מגדירים יחס חלש יותר - שני מרחבים נקראים שקולים הומוטופית במובן החלש אם קיימת ביניהם העתקה  f:X\to Y, המכונה שקילות הומוטופית חלשה, כזו שלכל  n ההעתקה  f_{*}:\pi _{n}(X,a)\to \pi _{n}(Y,f(a)) הנתונה על ידי  f_{*}(\phi )=f\circ \phi  היא איזומורפיזם חבורות.
המשפט הבא הוא משפט חזק מאוד הנותן מידע מלא על טיפוס ההומוטופיה בעזרת חבורות ההומוטופיה:
משפט וייטהד(אנ'): אם  f:X\to Y שקילות הומוטופית חלשה בין מרחבי CW קשירים מסילתית, אז  f היא שקילות הומוטופית בין המרחבים.
הדרישה שתהיה פונקציה  f אחת שמקיימת את תנאי המשפט היא הכרחית - גם אם כל החבורות איזומורפיות על ידי העתקות שונות, לא מובטחת שקילות הומוטופית.
מבנה > מרחב אספרי ומרחב אילנברג-מקליין

מרחב אספרי (Aspherical space) הוא מרחב שכל חבורות ההומוטפיה  \pi _{n}(X,a) טריוויאליות עבור  n\geq 2. כל מרחב בעל מרחב כיסוי אוניברסלי כוויץ (למשל, טורוס) הוא מרחב אספרי. במרחבי CW גם ההפך נכון - מרחב CW הוא אספרי אם ורק אם מרחב כיסוי האוניברסלי שלו (שתמיד קיים) הוא מרחב כוויץ.
מינוח כללי יותר הוא מרחב אילנברג-מקליין - זהו מרחב בו יש רק חבורת הומוטופיה אחת לא טריוויאלית. לכל חבורה  \pi  ומספר טבעי  n, מסמנים ב- K(\pi ,n) מרחב אילנברג-מקליין בעל חבורת הומוטופיה  \pi  מסדר  n. למשל, המעגל  S^{1} הוא  K(\mathbb {Z} ,1), המרחב הפרויקטיבי הממשי האינסופי  \mathbb {R} P^{\infty } הוא מרחב  K(\mathbb {Z} _{2},1). מרחב כזה לא תמיד קיים, אך משפט חשוב קובע כי לכל חבורה אבלית  \pi  ולכל  n>1 קיים מרחב  K(\pi ,n) יחיד כד כדי שקילות הומוטופית. בנייה זו נעשית על ידי מרחב מור ומערכת פוסטניקוב.
חישוב החבורות

חישוב חבורות ההומוטופיה בפועל הוא קשה, וגם חבורות ממד גבוה של מרחבים שנראים פשוטים אינן ידועות.
בניגוד לחבורה היסודית, עבורה יש שיטות חישוב שונות (הבולטות הן מרחבי כיסוי ומשפט ואן קמפן), או חבורות ההומולוגיה אותן ניתן לחשב אלגוריתמית במקרים רבים, אין שיטה כללית לחשב את חבורות ההומוטופיה, בשיטות כמו רדוקציה. חבורות ההומוטופיה היחסיות אגדי סיבים (אנ'), שהם הכללות של מרחבי כיסוי, נותנים מידע מועט ונקודתי מאוד.
בכל זאת, במהלך שנות השמונים פותחו שיטות שונות לחישוב חבורות ההומוטופיה. Graham Ellis ו- Roman Mikhailov הציגו שיטה תיאורתית לחשב את החבורות למרחבים מסוימים (לפרטים, ראו בקריאה נוספת).
משפט הורוויץ(אנ') מקשר בין חבורות ההומולוגיה לחבורות ההומוטופיה במקרה של מרחבים n-קשירים.
חישוב החבורות > מספר תוצאות

בעזרת כלים שונים מתורת ההומוטופיה, כמו חבורות ההומוטופיה היחסיות, קומפלקסים(אנ'), אגדי סיבים (אנ') וכלים נוספים, ניתן להוכיח את התוצאות הבאות:
\pi _{n}(S^{n},*)=\mathbb {Z}
\forall m<n:\pi _{m}(S^{n},*)=0
\forall m<2n-1:\pi _{m}(S^{n},*)\cong \pi _{m+1}(S^{n+1},*)
\pi _{3}(S^{2},*)=\mathbb {Z}
המרחב הפרויקטיבי מעל הממשיים:  \pi _{m}(\mathbb {R} P^{n},*)=\pi _{m}(S^{n},*)
המרחב הפרויקטיבי מעל המרוכבים :  \pi _{2}(\mathbb {C} P^{n},*)=\pi _{2}(S^{2n+1},*)\oplus \mathbb {Z} ;\forall m>2:\pi _{m}(\mathbb {C} P^{n},*)=\pi _{m}(S^{2n+1},*)
המרחב הפרויקטיבי מעל הקווטרניונים:  \pi _{m}(\mathbb {H} P^{n},*)=\pi _{m}(S^{4n+3},*)\oplus \pi _{m-1}(S^{3},*)
אם  X מרחב CW בעל עם תא אפס ממדי אחד (כלומר, קשיר מסילתית), ומכל שאר הממדים לפחות  n תאים, אז  \forall m<n:\pi _{m}(X,*)=0.
ראו גם

הומוטופיה (טופולוגיה)
החבורה היסודית
חבורות ההומוטופיה היחסיות
לקריאה נוספת

Brayton Gray, Homotopy theory, New York-London, 1975.
G. Whitehead, Elements of homotopy theory, 1978.
יום העצמאות (בוסניה והרצגובינה)

| --- | --- |

דגל בוסניה והרצגובינה מונף בפתח בניין הנשיאות בעיר סרייבו
 מדינה:  בוסניה והרצגובינה 
 סוג:  חג ציבורי 
 סיבה:  ציון הכרזת עצמאותה מהרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה
 
יום העצמאות בבוסניה והרצגובינה מצוין בחלק ממדינה זו מדי שנה ב-1 במרץ, לציון הכרזת עצמאותה מהרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה בשנת 1992.
היסטוריה

תושבי הרפובליקה הסוציאליסטית של בוסניה והרצגובינה נקראו להצביע בשאלת עצמאותה במסגרת משאל עם שנערך מ-29 בפברואר ועד 1 במרץ 1992. תמיכה גורפת בעצמאות ניתנה בקרב התושבים ממוצא בוסני-מוסלמי ובוסני-קרואטי. לעומתם התושבים ממוצא בוסני-סרבי החרימו את משאל העם או שנמנע מהם מלהשתתף בו על ידי השלטונות הסרביים המקומיים. שיעור ההשתתפות במשאל העם מקרב כלל תושבי הרפובליקה הגיע ל-63.6 אחוזים, ומקרב המשתתפים תמכו בעצמאות 99.7 אחוזים. תוצאות משאל העם אושרו ב-6 במרץ 1992 על ידי הפרלמנט של בוסניה והרצגובינה. ב-7 באפריל באותה שנה הכיר האיחוד האירופי בבוסניה והרצגובינה כמדינה.
ב-28 בפברואר 1995 החליט הפרלמנט של הפדרציה של בוסניה והרצגובינה (אחת משתי הישויות המדיניות המרכיבות את המדינה) כי 1 במרץ יצוין מדי שנה כיום העצמאות של המדינה ויהיה חג לאומי, ויום זה צוין לראשונה למחרת ההחלטה.
ברפובליקה סרפסקה, הישות המדינית השנייה בבוסניה, אין מציינים את יום העצמאות ב-1 במרץ. במקום זאת מצוין שם יום העצמאות ב-9 בינואר. מילורד דודיק, נשיא רפובליקה ספרסקה, אמר כי יום זה "הוא יום חג של העם הבוסני ואנו איננו חולקים על כך, אך זהו איננו יום חג הנחגג ברפובליקה סרפסקה".
הערות שוליים

↑  השאלה שעליה נקראו המצביעים במשאל העם להשיב היתה: "האם אתה תומך בבוסניה והרצגובינה ריבונית ועצמאית, מדינה של שוויון בין אזרחים ועמים של מוסלמים, סרבים, קרואטים ואחרים החיים בה?".
טורקיה טופ 20 (בין-לאומי)

לוגו MusicTopTR
טורקיה טופ 20 (בין-לאומי) (באנגלית: Türkiye Top 20; משמעות: Turkey Top 20) היה מצעד פזמונים בטורקיה, שדירג בתוכו סינגלים ושירים בינלאומיים והיה למצעד השירים הבין-לאומיים הרשמי של המדינה. מצעד הפזמונים פורסם על ידי בילבורד טורקיה ונסגר בשנת 2010.
רקע

המצעד פורסם על ידי בילבורד טורקיה מנובמבר 2006 ועד שנת 2010. מצעד הפזמונים התפרסם מדי שבוע באתר הרשמי של בילבורד טורקיה, תוך שהייתה מהדורה פיזית של העיתון. בספטמבר 2009, התפרסם המצעד מדי חודש, עד לסגירתו המלאה בשנת 2010.
נכון ל-2020, עמוד הטוויטר הרשמי של MusicTopTR, מפרסם מדי שבוע את שלושת השירים הבינלאומיים המצליחים ביותר במדינה.
הישגים > השירים בעלי המספר הכולל הרב ביותר של שבועות בצמרת המצעד > 11 שבועות

בריטני ספירס – "3"
הישגים > השירים בעלי המספר הכולל הרב ביותר של שבועות בצמרת המצעד > 10 שבועות

בריטני ספירס – "Circus"
דייוויד גטה וקלי רולנד – "When Love Takes Over"
הישגים > השירים בעלי המספר הכולל הרב ביותר של שבועות בצמרת המצעד > 9 שבועות

ריהאנה – "Disturbia"
הישגים > השירים בעלי המספר הכולל הרב ביותר של שבועות בצמרת המצעד > 8 שבועות

בריטני ספירס – "Womanizer"
ראו גם

טורקיה טופ 20
הערות שוליים

↑  Mehmet Tez (14 August 2010). "Türkiye'de müzik yayıncılığı neden bitti?". Hafif Müzik (in Turkish). Retrieved 13 March 2016. (ארכיון)
↑  MusicTopTR (@MusicTopTR) | טוויטר, באתר twitter.com
| מצעדי המוזיקה בטורקיה |
| --- | --- | --- |
| רדיומוניטור טורקיה | מוכר כ-MusicTopTR Official Chart / שירים בשפה הטורקית בלבד / מצעדי איירפליי / הוצאת נילסן מיוזיק קונטרול   2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010–2019 • 2020 ואילך |  |
| טורקיה טופ 20 (בין-לאומי) | שירים בשפה זרה בלבד / הוצאת בילבורד טורקיה   לפני 2008 • 2008 • 2009 |  |
| טורקיה רוק טופ 20 | שירי רוק בשפה הטורקית בלבד / הוצאת בילבורד טורקיה   לפני 2008 • 2008 • 2009 |  |
| ערכים קשורים | בילבורד טורקיה |  |
יוליו באראש

| --- | --- |

 לידה:  9 ביוני 1815 ברודי, גליציה, האימפריה האוסטרית 
 פטירה:  31 במרץ 1863 (בגיל 47) בוקרשט, הנסיכויות הרומניות המאוחדות 
 מדינה:  האימפריה האוסטרית, ולאכיה, הנסיכויות הרומניות המאוחדות 
 השכלה:  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין 
 
יוליו באראש (רומנית: Iuliu Barasch או Iuliu Baraș ‏; יוני 1815 - 31 במרץ 1863) היה רופא, סופר וכתב מדע פופולרי ונדבן יהודי-רומני. הוא היה ממייסדי כתב העת היהודי הראשון ברומניה, ישראליטול רומן, ממנהיגיה הבולטים של תנועת ההשכלה היהודית ברומניה ומייסד מוסדות בריאות ומוסדות פילנתרופיים, כולל ייסוד בית החולים הראשון לילדים בבוקרשט.
ביוגרפיה > ילדות וצעירות בגליציה ומולדובה

באראש נולד ב-1815 בברודי, גליציה במשפחה חסידית. שמו העברי היה יהודה בן מרדכי. הוא היה בנו של סוחר בשם מרדכי באראש וסבו היה רב. במהלך התבגרותו ולימודיו אימץ את עקרונות תנועת ההשכלה. תחילה נועד ללימודים רבניים ובגיל 17 נשא לאישה, לפי רצון אביו, את לאה לבית לנדאו מטיסמניץ. הוא התגורר למשך תקופה בבית חמיו והתעמק במסורת החסידית. בו זמנית גילה עניין רב בפיזיקה, מתמטיקה, אסטרונומיה ופילוסופיה  ורכש ידע אצל מורה בשם מנדל הירש פינלס. אחרי מות חמיו עזב את החסידות ויחד עם שותף ניסה את מזלו בעסקי פרוות  בעיר יאשי בנסיכות מולדובה השכנה. אך לא צלח בכך, נחל הפסדים גדולים ושב אל אשתו.
ביוגרפיה > לימודיו בגרמניה

משנת 1835 נסע לקחת קורסים לפילוסופיה באוניברסיטת לייפציג וויתר על השאיפה להיות רב. בנוסף למד גם לימודים קלאסיים וספרות גרמנית ואולי גם לימודי רפואה. בשנים 1838–1841 השלים את לימודי הרפואה באוניברסיטת ברלין. עבודת הגמר שלו, בהדרכת פרופ' שנליין, דנה בתחום מחלות העור הכרוניות, עם דגש על הצרעת. כפילוסוף היה מעורב בקבוצה נאו-הגלית שמאלנית. אחרי תוכניות להתיישב בבלגיה או באמסטרדם, שוכנע על ידי קרובי משפחה לנסות למצוא עבודה בנסיכות מולדובה אך נדחה על ידי ועדה מטעם השלטונות.     בוועדה שדחתה אותו היה חבר משפיע עמנואל פרנקל, רופא מברודי שעבד בבית החולים היהודי ביאשי.
ביוגרפיה > פעילותו בוולאכיה

לבסוף, אחרי שהות זמנית בגאלאץ הצליח להשתקע בנסיכות ולאכיה השכנה כרופא עיניים ופתח בבוקרשט מרפאה באכסניה "חאנול קו טיי" ברחוב ליפסקאן. מכיוון שלא מצא פרנסה בעבודתו כרופא עיניים פרטי, באישור בארבו שטירביי שהתרשם מכישוריו, ב-1 בינואר 1843 התקבל באראש במשרת רופא הקרנטינה (תחנת הסגר) בקלראש. בין השנים 1845–1851 היה רופא מחוזי בקראיובה. החל משנת 1850 התחיל לפרסם ספרי פופולריזציה של המדע והראשון היה "פלאי הטבע" (כרך שני הופיע ב-1852). הוא עבר בהמשך לבוקרשט והתחיל להוציא לאור, משנת 1856 כתב עת בשם "איסיס או הטבע" Isis sau natura, ששינה את שמו בשנת 1862 ל"טבע" Natura. לקח חלק, יחד עם הפובליציסט היהודי צרפתי ארמן לוי, בייסוד השבועון הדו לשוני (רומנית וצרפתית) "הישראלי הרומאני" שהופיע לראשונה ביום 22 במרץ 1857. במאמריו תמך בסובלנות ובשוויון בפני החוק ללא הבדל דת. נהג להתפלל בבית כנסת ספרדי, למרות היותו אשכנזי.
יוליו באראש ייסד את "החברה ההיסטורית ד"ר יוליו באראש" ובמסגרתה איחד חוקרים רבים ומנוסים, מרביתם מבוקרשט, אך גם מערי השדה. החוקרים עסקו בחקר מעמיק של עבר היהודים הרומנים, איסוף נתונים וניתוח מדעי. הם חקרו תשובות הילכתיות, כתובות על מצבות, כרוניקות של הקהילות, פנקסי חברת קדישא וחומרים שהועברו בעל פה. עם המשתתפים הבולטים במחקרים אלה נמנו משה שוורצפלד (היוזם של החברה), אהרון טאובס Aharon M. Taubes, נשיא החברה, אליאס שוורצפלד, וילהלם שוורצפלד, יעקב פסנתיר, חיים בז'רנו, לאזאר שינאנו, משה גסטר ואחרים. בעבודת החברה לקחו חלק יותר ממאה חברים וסיכומיה השנתיים פורסמו ברבים.
עם מותו נקבר בבית העלמין היהודי סבסטופול בבוקרשט בנוכחות גדולי הארץ של התקופה כמו ק. א.רוסטי, אריצ'סקו, אאורסקו ואחרים. בתקופת שואת יהודי רומניה, כאשר הקהילה היהודית אולצה "לתרום" את בית העלמין סבסטופול לעיריית בוקרשט וגדוד של עובדי כפייה יהודים פירקו את המצבות והקברים, הועברו שרידיו ומצבתו של באראש לבית העלמין פילנתרופיה ומצבה זה רשומה בין האתרים ההיסטוריים באזור בוקרשט.
יהדות בוקרשט הנציחה את שמו בשם התיאטרון היהודי, התיאטרון היהודי באראשאום, שהוקם ופעל בבוקרשט במהלך שנות מלחמת העולם השנייה.
מספריו

1852 Minunile naturei פלאי הטבע 3 כרכים
1854 Asfixia sau leşinul החנק או העלפון
1854 Mineralogia, după Belez מינרלוגיה על פי בלז
1856 Botanica, după Belez בוטניקה על פי בלז
1857 Higiena populară היגיינה עממית
1857 Zoologia זואולוגיה
1858 Debora דבורה (מלודרמה)
1859 Cărticica altoiului ספרון ההרכב (בעצים)
1861 Manual de silvicultură מדריך ליערנות
לקריאה נוספת

א.ב. יפה. בשדות זרים : סופרים יהודים ברומניה 1940-1880" (תל אביב: אוניברסיטת תל אביב, תשנ"ו 1996), עמ' 61-47.
הערות שוליים

↑  Presa evreiască din România - Harry Kuller - Tritonic, Bucureşti
↑  Distrugerea cimitirelor evreiești în timpul lui Ion Antonescu (ברומנית)
↑  Cimitirul Filantropia din București (ברומנית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258387505171  PLWABN: 9811265358705606  GND: 115606432  ISNI: 0000 0000 7735 2371  LCCN: no99027778  NTA: 304739618  SELIBR: 252966  VIAF: 32730484   WorldCat (עם VIAF): 32730484 
התיאטרון היהודי באראשאום הקרוי על שמו של דר' יוליו באראש
חיים בן אשר

חיים בן אשר (פינקל) (10 ביולי 1904 – 14 ביולי 1998) היה איש ציבור ישראלי, ממייסדי קיבוץ גבעת ברנר, וחבר הכנסת מטעם מפא"י.
ביוגרפיה

בן אשר נולד בשם חיים פינקל בשנת 1904 באודסה שבדרום האימפריה הרוסית. למד בחדר והחל בלימודים אקדמיים, שאותם המשיך באוניברסיטה העברית לאחר עלייתו לארץ ישראל בשנת 1924.
עם עלייתו היה בן אשר חבר בגדוד העבודה "עין חרוד" בירושלים, וממנה יצא והצטרף למייסדי קיבוץ גבעת ברנר. בקיבוץ חי עד לפילוג בתנועת הקיבוץ המאוחד, בראשית שנות החמישים, ולאחר מכן היה חבר קיבוץ נצר סרני.
טרם קום המדינה היה בן אשר פעיל בתנועת "החלוץ", וקיים עבורה שליחויות בגרמניה ובפולין. בשנות מלחמת העולם השנייה התגייס לשורות הבריגדה היהודית ושימש בה עורך עיתון "החייל" וסדרת החוברות "במאבק".
בשנים 1949–1955 כיהן כחבר הכנסת מטעם מפא"י  בכנסת הראשונה ובכנסת השנייה. והיה חבר ועדת החוץ והביטחון, ועדת החוקה, חוק ומשפט, וועדת השירותים הציבוריים.
בראשית שנות השישים ביקר את קהילת ביתא ישראל שבאתיופיה ולאחר מכאן פעל למען עלייתה לישראל.
שנים רבות היה פעיל בהסתדרות העובדים הכללית וכיהן בה כחבר הוועד הפועל ומנהל בית ברל.
מפרסומיו

המרד של פועלי אוסטריה: סכומים והערכות, תל אביב: הבחרות הסוציאליסטית העברית בארץ ישראל, 1935. (חוברת)
בימים אלה, תל אביב: הבחרות הסוציאליסטית העברית בארץ ישראל, תש"א. (חוברת; על ההתנדבות במלחמת העולם השנייה)
עולם המחר של אתמול: דו-שיח על חירות האדם בזמננו, תל אביב: עם עובד, תשי"ט 1959.
וידויה של וירג'יניה (הבאה לדפוס: נעמי ויפתח בן אשר; עריכה: טובה אולשטיין, אראלה בן אשר), [אילת: חמו"ל], תשס"ז 2006. (סיפור פרי עזבונו של בן אשר, המתחיל במנזר נוצרי ברומא, עובר במזרח הרחוק ונמשך אל ישראל. כולל פתח דבר על אודותיו מאת בנו יפתח בן אשר.)
טייגון

| טייגון |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי חתול
משפחה:: חתוליים
סוג:: פנתר
מין:: צאצא של טיגריס זכר ולביאה
שם מדעי
 Panthera tigris × Panthera leo

גור טייגון בן שלושה חודשים
טייגון או טייגלון (באנגלית: Tigon או Tiglon) הוא בן כלאיים הנוצר מהכלאה בין טיגריס ממין זכר ולביאה. הטייגון אינו נפוץ כיום בהשוואה לבן הכלאיים הנגדי - הלייגר. בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 היו הטייגונים נפוצים יותר מלייגרים.
לטייגון מראה חיצוני המשלב מאפיינים של שני הוריו: כתמים או חברבורות מאמו או פסים מאביו. לטייגון ממין זכר ישנה רעמה קצרה ופחות בולטת לעין מרעמת האריה, והיא דומה בצורתה לפלומת הצוואר של טיגריס ממין זכר. קיימת סברה מוטעית שטייגונים קטנים בגודלם מאריות או מטיגריסים. עקב גנים מעכבי גדילה שמקורם מהאם, הם אינם גדולים מהוריהם, אך הם גם אינם מראים סימנים של גמדות או מיניאטוריות. משקלם בדרך כלל מגיע לכ-180 קילוגרמים.
הנדירות היחסית של טייגונים מיוחסת לעובדה שהטיגריס הזכר עלול להחמיץ את הסימנים ההתנהגותיים המאותתים על נכונותה של הלביאה להזדווג, מכיוון שהתנהגותה בתקופת הייחום עדינה מדי לעומת נקבת הטיגריס. נראה כי הנדירות היחסית של טייגונים מקורה בעובדה שגודלם מרשים פחות מגודלם של הלייגרים ולכן הם מעניינים פחות את ציבור המבקרים בגני החיות. במאה ה-20 היו הטייגונים נפוצים יותר מלייגרים. ג'רלד יילס (Gerald Iles) כתב בספרו (1961) "At Home In The Zoo" כי הצליח לקבל שלושה טייגונים עבור גן החיות בל וו (Belle Vue) במנצ'סטר. בסין מנסים כיום להרבות מספר טייגונים.