stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שגית זלוף נמיר
תערוכות קבוצתיות

2006 - Vision/Action, Hebrew Union College-Jewish Institute of Religion Museum, New York, היברו יוניון קולג'
2008 - "הפוחלץ השואג", מוזיאון בית שטורמן, עין חרוד
2008 - Photography from Israel, the Bohem Tradecenter, Germany
2008 - "מבוי סתום", גלריה רוזנפלד, תל אביב
2009 - "דו"ח שנתי", גלריה קימא, תל אביב
2009 - "ארכאולוגיה של בניה", מוסררה, ירושלים
2010 - "חלון אל המציאות", המרכז לאמנויות, מוזיאון חיפה לאמנות
2010 - "לחלום מציאות?", גלריה פירמידה, חיפה
2010 - "בשר ודם", קלישר, תל אביב
2011 - "ושיודע/ת לשאול", מכללת הדסה, ירושלים
2011 - Wizo in NY, Ben-Rimon Gallery, New York
2011 - "יריד צבע טרי" 4, אמנית חממה, תל אביב
2011 - "שוורצע וילדע חייה", גלריה Zemack, תל אביב
2011 - "טריטוריה מרחבית", גלריה אינדי, תל אביב
2012 - "יחיד/רבים", הגלריה לאמנות בטבעון
2012 - "נראות גברית", בית האמנים תל אביב
2012 - "סוף העולם", גלריית מיוחס, תל אביב
2012 - "אחד מאחד", גלריית מנשר, תל אביב
2013 - "Anti Aging" בית האמנים, תל אביב
2015 - "פגיעות", מקום לאמנות, תל אביב
2016 - "לבן על לבן", מוזיאון מאנה כץ, חיפה
2016 - "Mediterranean", גלריה לצילום תל חי
2017 - "לו החליט הליוס להטות את השמש", גלריה "המעבדה", תל אביב
2018 - "עיניים גדולות", גלריה על הצוק, נתניה.
2019 - "מצפן", בית קנדינוף, תל אביב
2020 - "קוראות לאלה", בית העיר תל אביב-יפו
2020 - "המרכזית 1 חיפה", פירמידה, חיפה
2021 - "סוד הצמצום", בית האמנים תל אביב
2022 - "הבשלנית הטובה", גלריה זוזו
2022 - "מהו ליבה של עיר?", הגלריה העירונית כפר סבא, אוצרת: הגר רבן
2022 - אנו – מוזיאון העם היהודי, אוצרת: קרן בר גיל
פרויקטים מיוחדים

2011 - 2014 - מקימה וחברה בגלריה "אינדי", גלריה שיתופית לצילום עכשווי
2014 - הפקת והנחיית "התמגדרות", יום עיון בנושא מגדר, מוזיאון חיפה לאמנות בשיתוף מוזיאון העיר חיפה
2016-2018 - שופטת בתערוכת "עדות מקומית"
2019 - חברה בוועדת השיפוט האמנותי של photo is:rael.
2020 - אוצרת התערוכה הקבוצתית "נגופים" במוזיאון חיפה לאמנות עכשווית, תחת אשכול תערוכות המגיב לתקופת הקורונה.
פרסומים

הילה ברנר, "מדע שימושי", עכבר העיר, 2013
הילה ברנר, "נקודת שבירה", עכבר העיר, 2011
עוזי צור, "מציור לצילום לציור", גלריה, "הארץ" 2011
ד"ר קציעה עלון, "הפסקת אוכל", גלובס, 2008
"מחוץ למסגרת", גלריה, "הארץ", 2008
Jerusalem Post, "Eye Behind The Lens" 2005
"זום על הפצע", 7 לילות, 2005.
הערות שוליים

↑  הברירה הטבעית של שגית זלוף נמיר, אתר kedailadaat.com,2015.
1 2  ורד נסים היא זוכת "פרס בקי דקל" לשנת 2020 מטעם העמותה לחקר אמנות נשים ומגדר בישראל, באתר ערב רב Erev Rav
↑  שגית זלוף-נמיר, אתר minshar.org.il ,2017.
↑  פנים חדשות: שגית זלוף-נמיר, באתר הארץ, 9 בינואר 2007
↑  11, תערוכת צילום: כל מלאך הוא נורא, באתר News1 מחלקה ראשונה, 16 במאי 2005
↑  גבי מנשה, האסתטיקה של הכאב, באתר ynet, 23 במרץ 2006
↑  שגית זלוף נמיר - אין ויטרו, אתר galleryindie.com,2013.
↑  שגית זלוף נמיר - ברירה טבעית, אתר wizodzn.ac.il,2015.
↑  חג'יבדה - שגית זלוף נמיר, אתר הארץ, 2019.
↑  טלי כהן גרבוז, הפוחלץ ששאג, באתר ynet, 28 באוקטובר 2008
↑  בלתי פתיר, באתר ynet, 22 בפברואר 2008
↑  יחיד/רבים - תערוכה קבוצתית, אתר tivon-lib.co.il,2012.
↑  זה לבן על לבן, אתר hms.org.il,2016.
↑  על אוכל באמנות ותרבות ישראלית, אתר netanyanet.co.il,2018.
↑  לתפוס את הרגע, אתר journalism.co.il,2017.
↑  "נגופים", באתר מוזיאוני חיפה - שישה מוזיאונים במסגרת אחת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296438705171  ISNI: 0000 0004 0266 1099  VIAF: 298487108   WorldCat (עם VIAF): 298487108
מסלול הדגל בנס ציונה

התחנה הראשונה במסלול הדגל בנחלת לרר בדרום נס ציונה
מסלול הדגל הוא מסלול הליכה בנס ציונה העובר בין נקודות היסטוריות הקשורות לייסוד המושבה. השביל הוגדר ב-2008 ביוזמת עיריית נס ציונה והוא עובר ליד 10 אתרים היסטוריים הקשורים למורשת של נס ציונה.
רקע

המושבה נס ציונה הוקמה ב-1883 על ידי ראובן לרר. עם השנים גדלה המושבה בעקבות התיישבות עולים נוספים מבני העלייה הראשונה בעקבות הצעתו של לרר למכור חלקים מאדמתו. ב-1891 הקים מיכאל הלפרין "מושבת פועלים" מצפון לנחלתו של ראובן וב-1905 רכשה חברת גאולה עוד אדמות ויצרה רצף בין מתיישבי נחלת ראובן למושבת הפועלים ובכך הוגדר תחומה הראשוני של המושבה נס ציונה. במהלך השנים הראשונות הוקמו במושבה מבנים שהפכו עם השנים לאתרי מורשת.
שם השביל

השביל נקרא "שביל הדגל" כדי להנציח את האירוע ב-1891 בו הניף מיכאל הלפרין, בפעם הראשונה, דגל שכלל 2 פסים כחולים ומגן דוד, תבנית שהפכה עם הזמן לדגל ישראל. יש לציין שמול המורשת של נס צינה בנושא הדגל קיימת מורשת בראשון לציון לפיה היה זה ישראל בלקינד שהניף דגל בתבנית דגל ישראל כבר ב-1885
לקריאה נוספת

אריה חשביה, נס-ציונה: עיר עם לב של מושבה (1883–2003), הוצאת מלוא, 2003 (קישור לספר, באתר כותר)
הערות שוליים

↑  זיו ריינשטיין, דגל ישראל: מסע בעקבות המוצר הכי כחול-לבן, באתר ynet, 26 באפריל 2012
שדרות הילד

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  הילד הראשון בעיר רמת גן - יהודה גלילי
 אורך:  500 מ' 
 מיקום
 עיר:  רמת גן
 שכונה:  שכונת בן-גוריון
 
 קואורדינטות:  32°05′07″N 34°48′50″E﻿ / ﻿32.085305555556°N 34.813916666667°E﻿ / 32.085305555556; 34.813916666667
 תבנית:לשוניות2
 
שדרות הילד היא שדרה היסטורית ברמת גן, הנמצאת בין כיכר אורדע וציר ז'בוטינסקי.
מאפייני שדרות הילד

השדרה מאופיינת בעשרות עצי פיקוס, ומספר מבנים היסטוריים הבנויים בסגנון הבינלאומי וסגנון הבאוהאוס.
השדרה נקראת בשם זה, בעקבות כך שבמבנה "בית האופה" אשר בשדרה, נולד הילד הראשון בעיר רמת גן - יהודה גלילי.
גן המלך דוד

בשנת 1928 החלו הנטיעות בגן, ודבק בו הכינוי "זקן הגנים" על שם כך שהיה הגן הראשון ברמת גן. בתקופת המנדט הבריטי הגן נקרא בשם "גן המלך ג'ורג'" על שם המלך ג'ורג' החמישי.
ב-3 ביוני 1935, חג חצי היובל להכתרת המלך ג'ורג' החמישי, נחנך הגן באופן רשמי במעמד נציגים רשמיים מטעם הממשלה הבריטית, אורחים, מוזמנים, וקהל גדול.
בשנת 1937 הגיע שטחו של הגן לכ־13.5 דונם, הותקנו בו מרבדי דשא על שטח של שני דונם ונשתלו 12 ערוגות פרחים. כן נוספו ספסלי ישיבה מעץ ושיש וכן מזרקת מים.
עם הקמת מדינת ישראל בשנת 1948, הוסב שם הגן ל"גן המלך דוד". נכון ל-2019, שטח הגן הוא שבעה דונם והוא כולל פינות נוי ומשחק לילדים.
בגן מצויים מעברים מרוצפים ובהם ספסלי ישיבה. המזרקה הקלאסית, שהייתה עשויה אבן והוחלפה ב-1972 בבריכת נוי ומזרקה שיצר רודא ריילינגר (כיום צבועה בתכלת). על יד הגן מצוי בית האבות העירוני.
בשדרות למדן הצמודות לגן המלך דוד נמצא בית ספר היסודי ותיכון זומר, אשר מכילים 520 תלמידים ופועלים על פי גישת חינוך ולדורף.
בית האופה

בית האופה הוא מבנה היסטורי הממוקם ברחוב שדרות הילד 1 רמת גן, המשיק לציר ז'בוטינסקי.
המבנה נוסד בשנת 1925 כחד קומתי, ובנוי בסגנון הבנייה האקלקטי, האופייני לשנות העשרים של המאה העשרים.
המבנה שימש את יצחק מוגילבסקי, נצר למשפחת אופים מביאליסטוק, פולין, ואת אשתו רבקה, כמאפייה הראשונה ברמת גן.
המאפייה סיפקה לחם לכל המשפחות בעיר רמת גן וגם לתל אביב, וכך קיבל המבנה את שמו - "בית האופה".
בשנת 1947 נוספה לבניין קומה שנייה, שנבנתה בסגנון האקלקטי המקורי, אשר מכילה את הכתובת שנת תרפ"ה (או 1925, שנת חנוכת הבית), ובנוסף את ראשי התיבות י"מ - יצחק מוגילבסקי.
הבית שכן במקום אסטרטגי על הדרך הראשית, אשר הובילה למושבה פתח תקווה, והיווה, בנוסף להיותו מאפייה, גם עמדת שמירה להגנת הישוב.
בבניין זה נולד אחיינם של בני הזוג מוגילבסקי, יהודה גלילי, שהיה הילד הראשון שנולד ברמת גן. לכבוד אירוע זה ניתן השם "שדרות הילד" לשדרות הסמוכות למאפייה.
בשנת 2006 התקבלה החלטה בעיריית ברמת גן על בניית מגדל בן 28 קומות בצמוד ל"בית האופה", ועל תוכנית שימור למבנה מטעם האדריכלים אמנון בר אור וטל גזית.
בשנת 2016 נחשף כי יזמית הנדל"ן ענבל אור שיווקה עשרות דירות בפרויקט ללא אישור.
"בית האופה" הוא אחד מבתי האבן הראשונים ברמת גן והבודדים שמשתייכים לסגנון האקלקטי, אשר השתמרו עד ימינו אנו (נכון ל-2019).
בית ורדי-רוזנבלום

בית ורדי-רוזנבלום הוא מבנה היסטורי אשר נמצא בשדרות הילד 17 רמת גן.
המבנה שימש כביתו של הרצל "ורדי" רוזנבלום, עיתונאי ופעיל בתנועה הרוויזיוניסטית, שהיה עורך "ידיעות אחרונות" בין השנים 1948–1986, ובנוסף היה מחותמי מגילת העצמאות.
הבית עצמו חד-קומתי וצמוד קרקע, אשר בנוי באופן אשר הולם את הבנייה בשנותיה הראשונות של מדינת ישראל, ובראשה הסגנון הבינלאומי בארץ ישראל.
בית גינטל

בית גינטל הוא מבנה היסטורי הנמצא ברחוב שדרות הילד 24, רמת גן.
הבית נבנה בשנת 1936 על ידי הזוג צביה ודוד גינטל ותוכנן על ידי האדריכל גרש רזניק. מיקומו נמצא על יד גן דוד שבשדרות הילד ומוקף בעצי הפיקוס שבשדרה.
סגנון הבנייה מעוצב על פי האלמנטים הסגנון הבינלאומי ואדריכלות הבאוהאוס - גגות שטוחים, מרפסות דמויות מאפייני אונייה וצורות לא סימטריות.
במסגרת הכתבה "100 שנות באוהאוס: מסע בין הבניינים ששמו את ישראל בקדמה העולמית", ציינה העיתונאית והאדריכלית נעמה ריבה את סגולותיו הייחודיות של המבנה:
למבנה צורה לא סימטרית הנובעת מצורת המגרש והוא בעל מאפיינים מובהקים של הסגנון הבינלאומי. בחזית המזרחית שתי פינות מעוגלות — קיר חלונות מעוגל ומרפסות פתוחות ומעוגלות. לאורך מעקה המרפסות פתחי אוורור המדגישים את הקווים האופקיים האופייניים, וקירות עליונים בצורת סינר המצלים על המרפסות. חלון תרמומטר אנכי בחדר המדרגות הופך לאופקי בקומת הגג. בחזית הדרומית והצפונית פתחי החלונות הם מלבניים פשוטים והגג שטוח. גימור הקירות החיצוניים הוא בטיח לבן.
נכון ל-2019 נמצא המבנה כמועמד לשימור על ידי חברת "מנדל אדריכלים" (יריב מנדל ומאור גויכמן), ומתוכננת לו הרחבה בעקבות יוזמתו של נכדם של בני הזוג גינטל, אפרים דופלט.
הערות שוליים

↑  אלי אלון, אתרים ומבנים היסטוריים ברמת-גן, באתר News1 מחלקה ראשונה, 10 במאי 2018
↑  בית האופה (בית מוגילבסקי), שדרות הילד 1 – רמת גן, באתר אמנון בר אור טל גזית אדריכלים בע"מ, ‏2006
↑  פרויקט בתכנון: מגדל בית האופה, שדרות הילד 1, רמת גן, באתר תפוז אנשים, ‏13 באפריל 2012
↑  מיכל שפירא, עיריית ר"ג תשמר את "בית האופה", באתר nrg‏, 29 במאי 2008
↑  נמרוד בוסו, ‏הסיוע המוזר של עיריית ר"ג לרוכשי דירות פיקטיביות במגדל של ענבל אור, באתר ‏מאקו‏, 25 בדצמבר 2016
↑  שלומית צור, ‏סופית: יבנו דירות בר"ג שענבל אור שיווקה ללא אישור | בלעדי, באתר גלובס, 13 במאי 2019
↑   נעמה ריבה, 100 שנות באוהאוס: מסע בין הבניינים ששמו את ישראל בקדמה העולמית, באתר הארץ, 8 במאי 2019
שושנה צ'טפילד

| --- | --- |

 לידה:  5 באוקטובר 1965 (בת 59) מחוז אורנג', ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  אוניברסיטת סן דייגו  אוניברסיטת בוסטון  בית הספר לממשל ע"ש קנדי באוניברסיטת הרווארד  המכללה לאמנויות ומדעים של אוניברסיטת בוסטון 
 השתייכות:   צי ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-1988
 דרגה:   תת-אדמירל
 
שושנה סימון צ'טפילד (באנגלית: Shoshana Simone Chatfield) (נולדה ב-5 באוקטובר 1965) היא קצינה בדרגת תת-אדמירל בצי ארצות הברית, המכהנת כנציגת ארצות הברית במועצה הצבאית של נאט"ו. קודם לכן כיהנה כמפקדת מכללת המלחמה של הצי. והייתה האישה הראשונה הממלאת תפקיד זה.
השכלה אקדמית

שושנה צ'טפילד קיבלה את התואר הראשון שלה ביחסים בינלאומיים וצרפתית מאוניברסיטת בוסטון בשנת 1987.

היא למדה בבית הספר לממשל ע"ש קנדי באוניברסיטת הרווארד וקיבלה שם תואר שני במינהל ציבורי.

בשנת 2009 הוענק לצ'טפילד דוקטורט לחינוך באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו.
קריירה צבאית

| דרגה | תאריך | תג כתף |
| --- | --- | --- |
| אדמירל משנה(Rear Admiral) | 2015 |  |
| קפטן | 2009 |  |
| סגן אלוף | 2002 |  |
| רב-סרן | 1996 |  |
צ'טפילד הוסמכה לקצונה בקורס קציני מילואים של הצי באוניברסיטת בוסטון. היא הוסמכה כטייסת מסוק ימי בשנת 1989 והטיסה את מסוקי הקרב הימיים הבאים:

בואינג ורטול CH-46 אביר הים

(Sikorsky SH-3 Sea King)

(Sikorsky SH-60 Seahawk)
בשנים 2001–2004 הייתה צ'טפילד עוזרת פרופסור למדע המדינה באקדמיית חיל האוויר של ארצות הברית.
פרסים

צ'טפילד זכתה להכרה מממשלת גואם על מנהיגותה ותרומותיה לאי. בשנת 2009 היא נבחרה לאחת הבוגרות הבולטות באוניברסיטת בוסטון.
הערות שוליים

↑  "US Naval War College gets its 1st woman president, Rear Adm. Shoshana Chatfield". CNN. 2019-06-15. נבדק ב-2019-08-03.
↑  פרסום ב-USN Biography
↑  "PN456 — Capt. Shoshana S. Chatfield — Navy". 2015-05-21. ארכיון מ-2019-08-04. נבדק ב-2019-08-03.
↑  "FY-16 Rear Admiral (Lower Half) Line Selection". ארכיון מ-2019-08-04. נבדק ב-2019-08-03.
↑  "Active-Duty Navy promotions to the permanent or temporary grades of Captain, Commander, Lieutenant Commander, and Lieutenant, Line and Staff corps, and Chief Warrant Officer". 2009-01-24. אורכב מ-המקור ב-2019-08-04. נבדק ב-2019-08-03.
↑  "Active Duty Navy promotions to the permanent or temporary grades of Captain, Commander, Lieutenant Commander, and Lieutenant, Line and Staff corps, and Chief Warrant Officer W4, and W3". אורכב מ-המקור ב-2019-08-04. נבדק ב-2019-08-03.
↑  "Proceedings and Debates of the 104th Congress, Second Session" (PDF). 1996-09-09. נבדק ב-2019-08-03.
↑  "Commander gets resolution as her Guam assignment ends". The Guam Daily Post. 2019-07-19.
↑  "Boston University Arts and Science Magazine" (PDF). Fall 2009. p. 28. נבדק ב-2019-08-03.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0001 2849 5939 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "שושנה צ'טפילד".
שושנה קרבסי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  28 בדצמבר 1964 (בת 60) נצרת עילית, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום מגורים:  עין כרם 
 עיסוק:  משוררת  סופרת
 מקום לימודים:  תיכון משה שרת נצרת עלית
 שפות היצירה:  עברית
 תחום כתיבה:  שירה, ספרות ילדים
 סוגה:  שירה חברתית, שירת מורשת, שירת הגירה, קינות.
 צאצאים:  מור קרבסי 
 מספר צאצאים:  5
 פרסים והוקרה:  פרס שרת התרבות 2017
 
שושנה קרבסי (נולדה ב-28 בדצמבר 1964) היא משוררת, עורכת וסופרת ילדים ישראלית. בנוסף, היא גם מספרת סיפורים ממורשת הנשים של יהדות מרוקו ומרצה בתחום. ספרה "נהר ושדים אין בו" בתמיכת מפעל הפיס זכה בפרס שרת התרבות לשנת 2017.
ביוגרפיה

שושנה קרבסי ילידת נצרת עילית (היום נוף הגליל), בת להורים ממרוקו. שירתה בחיל המודיעין ביחידה 8200. בעלת תואר ראשון בלימודי מזרח תיכון וערבית.
חברה באגודת הסופרים העברים.
שירים פרי עטה פורסמו בתקשורת, בעיתונות, בכתבי עת ובמרשתת. חלקם הומלצו בידי ועדת ביטון לתוכנית הלימודים.
חלק גדול מיצירתה הוא שירה חברתית, עולם הפריפריה הישראלי, שירת הגירה, שירת מורשת, זהות מזרחית, נשיות בחברות מסורתיות לצד שירה אישית ושירה אקו־פואטית.
רעיה ואם לחמישה ילדים. מתגוררת בעין כרם בירושלים.
ספריה

משפחה עם חיות וגם קצת בעיות (ירושלים: שושנה קרבסי – עלה זהב, 2005). ספר ילדים
אי הגרבים האבודים (קריית גת: קוראים, 2007). ספר ילדים.
בלונים וילד על העץ (קריית גת: דני ספרים, 2008). ספר ילדים.
חתול זה לא כלב! (בני ברק: הקיבוץ המאוחד, 2011). ספר ילדים.
נהר ושדים אין בו (תל אביב: ספרי עתון 77, 2017)
חנה'לה אופה גדולה והעגה העגלה (תל אביב: ספר לכל, 2011)
גרטה גרבו מקומית (ירושלים: שושנה קרבסי – עלה זהב, 2012)
דבדבנים במדבר (ישראל: צבעונים, 2020)
רכבת חיות? זה כן יכול להיות (עלה זהב, 2022)
שרשרת המסירה, שירה (עלה זהב, 2023)
התחדשות שירה (עלה זהב, 2023)
ספרים בעריכתה

מטליאה פסות שקט: שירים ופואמות / יפה וגנר (יאיר-פור) (ישראל: צבעונים, 2021)
מבין הסדקים יש ויעלה האור: סיפור חייה של רחל בן-שבת לבית משפחת אוחיון: תיזגין-מרקש-ארץ ישראל / כתיבה: רחל בן-שבת (עפולה: רחל בן-שבת, 2019). עריכה משותפת עם: גלי לירון וחיה פישר לוי.
הערות שוליים

↑  שושנה קרבסי, באתר מגזין גלויה
1 2 3  שושנה קרבסי, באתר צבעונים הוצאה לאור
↑  רשימת חברים, באתר אגודת הסופרים העברים
1 2  אוצר הספרות העברית - שושנה קרבסי, באתר מוטיב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312133105171  BnF: cb17769450d (data)  ISNI: 0000 0004 0263 7072  LCCN: no2007143470  VIAF: 73648014   WorldCat (עם VIAF): 73648014
מצפתל

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אתר טבע עירוני
 כניסה בתשלום:  כניסה חופשית
 אירועים:  פעילות למשפחות צעירות   סיירת נוער
 נתונים ומידות
 שטח:  0.9 קמ"ר
 גובה ממוצע:  790
 צומח:  תורמוס ההרים, חצב מצוי, סתוונית
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  ארמון הנציב, ירושלים
 קואורדינטות:  31°45′08″N 35°14′19″E﻿ / ﻿31.752160201274°N 35.238683114199°E﻿ / 31.752160201274; 35.238683114199
 https://www.facebook.com/mitzpeteltalpaz
 he
 
המצפתל (מכונה גם "גבעת התורמוסים", "גבעת החצבים", "רכס ארמון הנציב" ו"גבעת האנטנה") הוא  אתר טבע עירוני בין השכונות תלפיות מזרח וג'בל מוכאבר. האתר מוכר בשל פריחת התורמוסים בסוף החורף והנוף המיוחד הנשקף ממנו.
גאוגרפיה

המצפתל הוא רכס התחום מצפון ברחוב על"ר, ממזרח בקופת חולים מאוחדת המשרתת את תושבי ג'בל מוכאבר, מדרום ברחובות אבשלום חביב ומאיר נקר, וממערב בפארק אמת המים. חלק מהרכס מהווה קו פרשת מים בין נחל הקדרון לנחל דרגה. מבחינה גאולוגית, הרכס בנוי משכבת צור משאש מחבורת הר הצופים עם מחשופי קירטון רך וגיר.
היסטוריה

בתקופת השלטון הירדני היה על רכס ארמון הנציב מוצב הנקניק - בסיס צבאי ממנו נותרו שרידים רבים.
צומח

ככלל צומחת במצפתל אוכלוסיית בתת-ספר המדבר עם צמחים כגון שברק מצוי, קיצנית צפופת עלים, אלקנה סמורה ומיני דגניים שונים.
בסתיו ובתחילת החורף מושכים את העין מיני גאופיטים רבים כגון חצב, סתוונית היורה, סתוונית ירושלים, כרכום חורפי, כרכום נאה, חלמונית גדולה ועוד. בהמשך החורף מתכסה הגבעה במרבדי תורמוס ההרים המושכים אלפי מבקרים ואליו מצטרפים אירוס שחום, צהרון מצוי, וכלנית מצויה.
במצפתל גדלים כמה מינים נדירים בירושלים כגון מקור חסידה רומאי, שמשון הדור, בוצין סיני.
קהילה

בשנת 2017 חניכי מכינה קדם-צבאית בית ישראל החלו להפעיל פעילויות קהילתיות למשפחות מהאזור בשיתוף עם המינהל הקהילתי ועיריית ירושלים. עם השנים התקבע יום ראשון במצפתל כפעילות קבועה. סיירת מצפתל החלה לפעול בקיץ 2021. במסגרתה מפתחים עשרות בני נוער את האתר: נטיעת בוסתן, הסדרת כניסות ושבילים ובניית ספסלים. במסגרת תוכנית "כיתה בטבע" מגיעות כיתות מבתי הספר השונים בשכונה ללמידה חוץ כיתתית במצפתל. התכנית כוללת למידה רגשית חברתית וחקר טבע. אחת לשנה נחגג בשכונת תלפיות מזרח פסטיבל סגול בארמון הכולל הופעות ואירועי תרבות. המצפתל נחשב למוקד המרכזי של הפסטיבל.
תוכנית בניית משטרת עוז החדשה

בשנת 2021 יזמה משטרת ישראל העברה של תחנת משטרה ומשמר הגבול הקיימת ברחוב על"ר הסמוך למצפתל, אל תוך שטח המצפתל שתכלול מגורי לוחמים, תאי מעצר, משרדים רבים ומערכים לוגיסטיים שונים. וזאת מכיוון שחלק משטח המצפתל מוגדר כ"שטח חום" - שטח המיועד לבניית מבני ציבור ובכך הוא מתאים לבניית תחנה כזאת, עם פרסום התוכניות הובעה התנגדות מצד תושבי שכונת ארמון הנציב ופעילים ירושלמים שקראו לביטול התכנית והציגו חלופות במקומות אחרים לבניית התחנה.
בתחילה, עיריית ירושלים התנגדה אף היא לתוכנית, ראש העיר משה ליאון הצהיר כי "העירייה לא מקדמת תוכנית לבנייה בשטח המצפתל", אך בהמשך תחת לחצים מצד משטרת ישראל החליטה לתמוך בפשרה על פיה שטח התחנה יקטן מ-11,500 מ"ר ל-3,500 מ"ר בלבד בתנאי שלא תיפגע התצפית לים המלח.
בחודש דצמבר 2021 הגיע לאתר השר לביטחון פנים עמר בר-לב.
לתוכנית הבנייה הוגשו 173 התנגדויות הכוללות בתוכן חתימות של עוד כ 260 מתנגדים נוספים שהצטרפו להתנגדות של המינהל הקהילתי של שכונת ארמון הנציב, ההתנגדויות נידונו בוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה. הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה אישרה את התוכנית במרץ 2023.
פרגולת תצפית במצפתל
ביקור השר לביטחון פנים במצפתל
תצפית

המצפתל צופה לכיוון צפון, מזרח ודרום, ניתן להבחין ממנו בבהירות באתרים שונים בהם העיר העתיקה, ים המלח והרי מואב.
ראו גם

עמק הצבאים
טבע עירוני בירושלים
נחל זמרי
הערות שוליים

1 2  אבנר רינות ועמיר בלבן, חוות דעת אקולוגית- "המצפתל", 2021
↑  קותי פונדמינסקי, עיריית ירושלים אישרה: גבעת התורמוסים האהובה תיהרס לטובת בניית תחנת משטרה, באתר mynet‏ ירושלים, 24 בנובמבר 2021
↑  אתר מינהל התכנון תוכנית 101-0773184 תחנת עוז חדשה - ארמון הנציב
↑  קותי פונדמינסקי, אחרי שעיריית ירושלים אישרה: אור ירוק להחרבת גבעת התורמוסים האהובה, באתר mynet‏ ירושלים, 5 במרץ 2023
תורמוס ההרים במצפתל
רשם הוצאה לפועל

שיח רשמי הוצאה לפועל במדרשה למשפט מעשי של לשכת עורכי הדין 2014
רשם ההוצאה לפועל הוא הגורם השיפוטי ברשות האכיפה והגבייה של מדינת ישראל. רשם ההוצאה לפועל מתמנה לתפקידו זה על פי חוק. תפקידיו העיקריים של רשם ההוצאה לפועל הם להוות זרוע ביצועית של בית המשפט לצורך יישום פסקי דין והחלטות וזאת באמצעות קבלת החלטות בבקשות זוכים (הגורמים שלזכותם ניתן פסק דין), בבקשות חייבים (הגורמים שחויבו לשלם כספים במסגרת פסק דין) ובבקשות צדדים שלישיים.
סמכותו של רשם ההוצאה לפועל, היא מעורבת: מנהלית ושיפוטית. בין הסמכויות השיפוטיות הרבות ניתן למנות: מאסר חייבים עד 30 יום, מתן "הפטר" מלא לחייבים שעומדים בתנאי החוק, דיון בבקשת חייב בטענת "פרעתי", חיוב של צד שלישי אשר הפר צו עיקול, חיוב כונס נכסים אשר הפר חובה מחובותיו וחיוב נאמן שהפר חובה ממסגרת חובותיו.
הרשם מנהל דיונים באולם דיונים כפי ששופטי בית משפט מנהלים.
היסטוריה

עד להפרדת מערכת הוצאה לפועל מבית המשפט, כיהנו רשמי בית משפט השלום ולעיתים אף שופטי שלום, הן כרשמי בית המשפט והן כרשמי הוצאה לפועל. בתפקידם זה כונו רשמים אלו "ראש ההוצאה לפועל".
בהחלטת ממשלת ישראל מס' 3487 מחודש מאי 2008 הוחלט על הפרדת הזיקה בין מערכת בתי המשפט למערכת ההוצאה לפועל ועל הקמת יחידה ארגונית להוצאה לפועל ולמרכז לגביית קנסות בניהול נפרד מהנהלת בתי המשפט ובכפיפות לשר המשפטים.
במסגרת תיקון 29 לחוק ההוצאה לפועל אשר נכנס לתוקף ביום 16.5.2009 נקבע, כי רשמי ההוצאה לפועל יכהנו כרשמי הוצאה לפועל בלבד במסגרת "יחוד כהונה". נוסף על כך, שונה שמם מ"ראש הוצאה לפועל" ל"רשם הוצאה לפועל".
בתאריך 30.5.2011 נכנס לתוקף תיקון מס' 33 לחוק ההוצאה לפועל במסגרתו הוסדר מינוים ומעמדם של רשמי ההוצאה לפועל כעובדי מדינה הכפופים לרשות המבצעת (במקום לרשות השופטת כפי שהיה בעבר); תוך קביעת הוראות ייחודיות שמטרתן שמירה על עצמאותם ואי תלותם.
כשירות להיבחר כרשם הוצאה לפועל

תנאי הכשירות לתפקיד רשם הוצאה לפועל זהים לזה של שופט בבית משפט השלום. על פי הוראת סעיף 3 (ב) לחוק ההוצאה לפועל, "לא ימונה לרשם הוצאה לפועל, אלא אזרח ישראלי הכשיר להתמנות כשופט בבית משפט השלום".
סעיף 4 לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], תשמ"ד-1984, קובע את תנאי הכשירות לשיפוט בבית משפט השלום, כדלקמן:
מי שרשום ומי שזכאי להיות רשום בפנקס חברי לשכת עורכי הדין, ועסק ברציפות או לסירוגין, לא פחות מחמש שנים, מהן לפחות שנתיים בארץ, באחד או באחדים מן הדברים שברשימה:
עריכת דין;
שפיטה או תפקיד משפטי אחר בשירות מדינת ישראל או בשירות אחר שנקבעו בתקנות לעניין זה;
הוראת משפטים באוניברסיטה או בבית ספר גבוה למשפט שנקבעו בתקנות לעניין זה.
דרכי מינוי של רשם הוצאה לפועל

חוק ההוצאה לפועל מורה כי "לא ימונה לרשם הוצאה לפועל, אלא אזרח ישראלי הכשיר להתמנות שופט בית משפט השלום". בהשראתו של החוק, נקבע מנגנון בחירה על ידי הוועדה לבחירת רשמי ההוצאה לפועל, הדומה במהותו למנגנון בחירתם של שופטים.
מועמדים לתפקיד רשם הוצאה לפועל עוברים הליך מיון ארוך ומורכב. במסגרת הליכי המיון נדרשים המועמדים לתפקיד להופיע לפני ועדת איתור, לעבור סדנת הערכה ומיון (הדומה במהותה לסדנת ההערכה במסגרת הליכי המיון לבחירת שופטים) ולבסוף לעמוד לפני הוועדה לבחירת רשמי ההוצאה לפועל.
הוועדה לבחירת רשמי הוצאה לפועל מורכבת מחמישה חברים, והם:
שופט של בית המשפט המחוזי שימנה שר המשפטים בהסכמת נשיא בית המשפט העליון. חבר זה משמש כיושב ראש הוועדה. השופט משה מכליס
מנהל רשות האכיפה והגבייה. עו"ד תומר מוסקוביץ
הממונה על רשמי ההוצאה לפועל. עו"ד עוזי מאיר
נציג לשכת עורכי הדין הנבחר בידי המועצה הארצית של הלשכה. עו"ד יוסף ויצמן
נציג ציבור בעל השכלה משפטית שימנה שר המשפטים בהתייעצות עם נציב שירות המדינה. ד"ר עו״ד יריב וינצר
על פי סעיף 3 (א) לחוק ההוצאה לפועל שר המשפטים הוא הגורם הממנה את רשמי ההוצאה לפועל לפי בחירתה של הוועדה לבחירת רשמים, כאשר הודעה בדבר המינוי מפורסמת ברשומות.
כיום מכהנים ברשות האכיפה והגבייה 65 רשמים ורשמות. רשמים שכיהנו ברשות האכיפה והגבייה ונמצאו מתאימים לכך נבחרו לכהן כרשמים בכירים וכשופטים בבתי המשפט.
תפקידים מרכזיים וסמכויות

רשם ההוצאה לפועל מהווה גורם שיפוטי במערכת ההוצאה לפועל ונושא בסמכויות שיפוטיות ומעין שיפוטיות. הבקשות המונחות על שולחנו של רשם ההוצאה לפועל מחייבות עיסוק יומיומי בזכויות היסוד וחירויות הפרט בישראל.
להליכי ההוצאה לפועל שתי תכליות. התכלית האחת, "לסייע לזוכה לגבות את חובו במהירות וביעילות" והתכלית השנייה "להגן על החייבים אשר לאור מצבם הכלכלי אינם יכולים לעמוד בתשלום החוב הפסוק"
בתווך בין זכויותיו של הזוכה לזכות בקניינו לבין זכויות היסוד של החייב, נמצא רשם ההוצאה לפועל, ומלאכתו העיקרית דרך כלל, להביא לאכיפת החיוב מושא פסק הדין, תוך שמירה על זכויות החייב לרבות שמירה על זכותו לקיום מינימלי בכבוד.
סוגי הבקשות וההכרעות העומדות לפתחו של רשם ההוצאה לפועל רבות ומגוונות.
בין היתר, דן רשם ההוצאה לפועל בבקשות למסירת מידע, בקשות להטלת הגבלות על חייבים המשתמטים מתשלום חובם, בקשות לביצוע צווי הבאה ובקשות לצווי מאסר נגד חייבים מזונות. הרשם נדרש גם להכרעות בטענות "פרעתי", לחקירות יכולת ובקשות לאיחוד תיקים, ולביצוע ופיקוח על הליכי כינוס נכסים ומימוש משכונים ומשכנתאות. לרשם ההוצאה לפועל סמכות לתת במקרים מסוימים הפטר מחובות החייבים, ככל שאלו עומדים בתנאי הסף שנקבעו בחוק ולאחר דיון בבקשה.
חלק מן הסמכויות דלעיל, הן סמכויות מנהליות וחלקן הן סמכויות שיפוטיות טהורות.
מגוון הסוגיות המשפטיות המתעוררות, אגב ניהול ההליכים המתוארים לעיל, מחייב את רשם ההוצאה לפועל לסגל לעצמו יכולת פרשנות, ניתוח ושליטה בשלל תחומי משפט משיקים. כן נדרש הרשם, לתת מענה משפטי מתאים, ליישומן של פסיקות בתי המשפט על רקע המציאות המשתנה.
רשם חדלות פירעון

בתאריך 15.9.2019 נכנס לתוקף סעיף 188 לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, המסמיך רשמי הוצאה לפועל לנהל הליכי חדלות פירעון. רשם חדלות פירעון הוא רשם הוצאה לפועל ייעודי, הנבחר על ידי מנהל מערכת הוצאה לפועל בהתייעצות עם הממונה על הרשמים ולאחר שעבר הכשרה מיוחדת לכך. עיקר עיסוקו של רשם זה יהיה בניהול הליכי חדלות פירעון. בישראל פועלים 6 רשמי חדלות פירעון בלשכות הערים חיפה, טבריה, כפר סבא, תל אביב, ירושלים ואשקלון.