stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נחל מצובה

| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  כ־7.8 ק"מ
 גובה מוצא הנהר:  כ־280 מטרים
 שפך:  נחל בצת 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) נחל מצובה(למפת הגליל המערבי רגילה) נחל מצובה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל מצובה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל מצובה
 
נחל מצובה הוא נחל אכזב בגליל המערבי. אורכו כ־7.8 קילומטרים.
תוואי הנחל

מוצא הנחל ממוקם בגובה של כ־280 מטרים מעל פני הים, בקצה המערבי של פארק גורן, כ־300 מטרים דרומית לקיבוץ אילון וכקילומטר מערבית למושב גורן. בתחילה זורם הנחל לכיוון דרום־מערב, ומגיע למרחק של כ־800 מטרים ממבצר מונפור. לאחר מכן הוא פונה לכיוון צפון־מערב. בהמשך התוואי משיק הנחל לגבול הדרומי של מושב יערה. בסוף תוואי הנחל, כ־300 מטרים מצפון־מערב לקיבוץ מצובה וכ־400 מטרים מצומת חניתה (במזרח המועצה המקומית שלומי) ובגובה של כ־45 מטרים מעל פני הים, נשפך נחל מצובה לנחל בצת.
| נחלי הגליל |
| --- | --- | --- |
| הגליל העליון | נחל עמוד • נחל עכברה • נחל אביב • נחל גוש חלב • נחל דישון • נחל חצור • נחל יראון • נחל מורן • נחל מחניים • נחל מירון • נחל נריה • נחל צבעון • נחל ראש פינה • נחל רבי ינאי • נחל פשחור • נחל סתר • נחל חנניה • נחל ליבנים • נחל הוזים • נחל שכוי • נחל שמאי • נחל חוקוק • נחל רזים • נחל עצבונית • נחל חלב • נחל עלמון • נחל קציון • נחל ברעם • נחל בן זמרה • נחל מרות • נחל פרוד • נחל עפאים • נחל פקיעין • נחל זבד • נחל זווית • נחל ברתות • נחל חירם • נחל אדמונית • נחל שפנים • נחל זוך • נחל יצהר • נחל אזהב • נחל דלתון • נחל סוד • נחל בר יוחאי • נחל בירנית • נחל משמש • נחל מתת • נחל שרך • נחל בצת • נחל חניתה • נחל נמר • נחל גליל • נחל מצובה • נחל שעל • נחל אשחר • נחל נחת  • נחל יסף • נחל כזיב • נחל מרווה • נחל מירב • נחל אשרת • נחל געתון • נחל ביריה |  |
| הגליל התחתון | נחל אבליים • נחל אדמי • נחל ארבל • נחל גדורה • נחל דנה • נחל השבעה • נחל חילזון • נחל חרוד • נחל יבנאל • נחל ימה • נחל יששכר • נחל כבול • נחל נהלל • נחל נון • נחל ציפורי • נחל צלמון • נחל שונם • נחל שיזפים • נחל שכניה • נחל שרונה • נחל תבור • נחל קנקן • נחל כמון • נחל חזון • נחל שבע • נחל הארי • נחל ממלח • נחל אוזנית • נחל סביונה • נחל נמרים • נחל מזגה • נחל עקב • נחל חמוד • נחל אזנות • נחל קשת  • ואדי אל-חסין • נחל מורסן • נחל נעיאל • נחל סח'נין • נחל שגב • נחל תמרה • נחל חנינה • נחל צוף • נחל עביד • נחל חנה • נחל שזור • נחל יפתחאל • נחל סרגונה • נחל זורעים • נחל שובב • נחל פוריה • נחל חרצית • נחל צידתה • נחל אלות • נחל ברית • נחל תולע • נחל יחמי • נחל גבול • נחל צבאים • נחל זיקה • נחל גבע • נחל נעורה • נחל עכין • נחל רכש • נחל כוכב • נחל סליל • נחל הקוסמת • נחל אוכל • נחל קיש • נחל יזיר • נחל ברק בן אבינעם • נחל קמה • נחל חמוד • נחל עין דור • נחל דבורה • נחל שומר |  |
| אצבע הגליל | נחל דן • נחל שניר • נחל חרמון • נחל עיון • נחל קדש • נחל משגב • נחל השומר • נחל מרגליות • נחל קורן |  |
| הגליל המערבי | נחל בצת • נחל געתון • נחל יחיעם • נחל ינוח • נחל יסף • נחל שעל • נחל שרך |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נחל גליל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 אורך:  כ־4.2 ק"מ
 גובה מוצא הנהר:  כ־400 מטרים
 שפך:  נחל בצת 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) נחל גליל(למפת הגליל המערבי רגילה) נחל גליל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל גליל(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל גליל
 
נחל גליל הוא נחל אכזב בגליל המערבי. אורכו כ־4.2 קילומטרים.
תוואי הנחל

מוצא הנחל ממוקם בגובה של כ־400 מטרים מעל פני הים, מדרום ליישוב גורנות הגליל וממזרח למושב גורן. הוא זורם לכיוון צפון־מערב. הנחל זורם בין היישובים לעיל וחולף מתחת לכביש 899. בהמשכו התוואי זורם הנחל צפונית לקיבוץ אילון. בגובה של כ־160 מטרים מעל פני הים, כ־700 מטרים צפונית לאילון וכ־850 מטרים מדרום־מזרחית לאדמית, הנחל נשפך לנחל בצת.
| נחלי הגליל |
| --- | --- | --- |
| הגליל העליון | נחל עמוד • נחל עכברה • נחל אביב • נחל גוש חלב • נחל דישון • נחל חצור • נחל יראון • נחל מורן • נחל מחניים • נחל מירון • נחל נריה • נחל צבעון • נחל ראש פינה • נחל רבי ינאי • נחל פשחור • נחל סתר • נחל חנניה • נחל ליבנים • נחל הוזים • נחל שכוי • נחל שמאי • נחל חוקוק • נחל רזים • נחל עצבונית • נחל חלב • נחל עלמון • נחל קציון • נחל ברעם • נחל בן זמרה • נחל מרות • נחל פרוד • נחל עפאים • נחל פקיעין • נחל זבד • נחל זווית • נחל ברתות • נחל חירם • נחל אדמונית • נחל שפנים • נחל זוך • נחל יצהר • נחל אזהב • נחל דלתון • נחל סוד • נחל בר יוחאי • נחל בירנית • נחל משמש • נחל מתת • נחל שרך • נחל בצת • נחל חניתה • נחל נמר • נחל גליל • נחל מצובה • נחל שעל • נחל אשחר • נחל נחת  • נחל יסף • נחל כזיב • נחל מרווה • נחל מירב • נחל אשרת • נחל געתון • נחל ביריה |  |
| הגליל התחתון | נחל אבליים • נחל אדמי • נחל ארבל • נחל גדורה • נחל דנה • נחל השבעה • נחל חילזון • נחל חרוד • נחל יבנאל • נחל ימה • נחל יששכר • נחל כבול • נחל נהלל • נחל נון • נחל ציפורי • נחל צלמון • נחל שונם • נחל שיזפים • נחל שכניה • נחל שרונה • נחל תבור • נחל קנקן • נחל כמון • נחל חזון • נחל שבע • נחל הארי • נחל ממלח • נחל אוזנית • נחל סביונה • נחל נמרים • נחל מזגה • נחל עקב • נחל חמוד • נחל אזנות • נחל קשת  • ואדי אל-חסין • נחל מורסן • נחל נעיאל • נחל סח'נין • נחל שגב • נחל תמרה • נחל חנינה • נחל צוף • נחל עביד • נחל חנה • נחל שזור • נחל יפתחאל • נחל סרגונה • נחל זורעים • נחל שובב • נחל פוריה • נחל חרצית • נחל צידתה • נחל אלות • נחל ברית • נחל תולע • נחל יחמי • נחל גבול • נחל צבאים • נחל זיקה • נחל גבע • נחל נעורה • נחל עכין • נחל רכש • נחל כוכב • נחל סליל • נחל הקוסמת • נחל אוכל • נחל קיש • נחל יזיר • נחל ברק בן אבינעם • נחל קמה • נחל חמוד • נחל עין דור • נחל דבורה • נחל שומר |  |
| אצבע הגליל | נחל דן • נחל שניר • נחל חרמון • נחל עיון • נחל קדש • נחל משגב • נחל השומר • נחל מרגליות • נחל קורן |  |
| הגליל המערבי | נחל בצת • נחל געתון • נחל יחיעם • נחל ינוח • נחל יסף • נחל שעל • נחל שרך |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ח'אלסה (סיקיזם)

ח'אלסה (נכתב גם קהלסה או קהאלסה; פירוש המילה הוא "טוהר") הוא השם שנתן גורו גובינד סינג (אנ') לקהל המאמינים הסיקים אשר טבלו בטקס האמריט סנסקר (אנ') כאות להצטרפותם לעדה.
הגורו העשירי, גורו גובינד סינג היה לוחם ומנהיג דתי שהבין נכון את העתיד להתרחש וצפה מאבקים צבאיים. הוא יסד את ברית הח'אלסה, איחד את עדת הסיקים והפך את יחידות הלוחמים לצבא מאורגן.
"קארה", "קאנגה" ו"קירפאן" - 3 מתוך 5 סימני היכר סיקהים מובהקים
ב-30 במרץ 1699, במהלך כנס באנאנדפור שבהודו שנערך ביום הראשון של הבאיסאקי, ביסס גובינד סינג לראשונה את מוסד ה"ח'אלסה" וקבע טקס קבלה דתי שכלל טבילה סמלית ב"אמריט" ("צוּף" - מים קדושים מסוכרים שעורבבו בחרב "קאנדה"). המאמינים שהצהירו נאמנות לח'אלסה נדרשו לחמישה סימני היכר חיצוניים (Panj Kakka - "חמש ה-K"):
קש (kesh) - שיער וזקן לא-גזוזים (אצל הגברים השיער נאסף ומכוסה בטורבן)
קאנגה (kangha) - מסרק קטן
קארה (kara) - צמיד מתכת עגול
קירפאן (kirpan) - פגיון קטן מעוקל
קאצ' (kachch) - מכנסיים רפויים
בנוסף קבע הגורו גובינד סינג שכל הגברים הסיקים יכונו מעתה "סינג" (Singh - "אריה") וכל הנשים - "קאור" (Kaur - "נסיכה").
תנועת הח'אלסה החלה עם חמישה מאמינים חלוצים (פאנג' פיארה (אנ')), שנענו לקריאתו של הגורו להקריב את חייהם למען הקהילה. ח'אלסה היא הגרעין של החברה הסיקית.
הח'אלסה כגוף צבאי

אחת החובות המוטלות על כל סיקי היא להגן בעזרת חרבו על החלשים. המוגול ג'אהנגיר אסר והוציא להורג בשנת 1606 את הגורו החמישי גורו ארג'אן (אנ') ותבע מכל הסיקים להתאסלם, אחרת יוצאו להורג. עקב כך התגבשה קבוצה של לוחמים סיקים שהתאחחדו נגד המוגול וגזרותיו. אחרי נפילת האימפריה המוגולית ועלייתה של ממלכת פנג'אב הסיקית סייעה הח'אלסה לגופי השלטון. עם זאת, הח'אלסה שמרה על אופייה הדמוקרטי של המדינה ועל יכולתה להתנגד למהראג'ה. בשנת 1839, עם פטירתו של המהראג'ה האחרון רנג'יט סינג, מנה הכוח הצבאי של הח'אלסה כ-30,000 לוחמים, שנחשבו על ידי הבריטים כלוחמים עזי נפש ושולבו בצבא הודו הבריטית.
אן ברונטה

| --- | --- |

 לידה:  17 בינואר 1820 תורנתון, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  28 במאי 1849 (בגיל 29) סקרבורו, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 מקום קבורה:  סקרבורו 
 שם עט:  Acton Bell 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 יצירות בולטות:  הדיירת מאחוזת ויילדפל, אגנס גריי 
 תקופת הפעילות:  1836–1900 (כ־64 שנים) 
 חתימה:   
 
אן ברונטה
אן ברונטה (באנגלית: Anne Brontë;‏ 17 בינואר 1820 - 28 במאי 1849) הייתה סופרת אנגליה, האחות הצעירה והפחות ידועה משלוש האחיות הסופרות ממשפחת ברונטה.
חייה

אן ברונטה נולדה בתורנטון שבמחוז יורקשייר, הבת הצעירה מששת ילדי משפחת הכומר פטריק ברונטה. באותה שנה עברה המשפחה להווארת', ואמה מתה שנה אחרי שנולדה. אחיותיה הגדולות נשלחו לבית ספר, ואן נשארה בבית מטופלת בידי דודתה, שהשפיעה עליה בדעותיה הדתיות.
אן כתבה עם אחיה ואחיותיה סאגה על ממלכות דמיוניות בשם "אנגריה" ו-"גונדל", היא שיתפה פעולה בעיקר עם אמילי וביחד יצרו את הסיפורים על "גונדל".
בשנת 1836 הצטרפה לאחותה שרלוט בבית הספר רוהד, וב-1839 התחילה לעבוד כאומנת. הרומנים שלה הושפעו מניסיונה בעבודתה עם ילדי עשירים מפונקים. בשנת 1845 עבדה אצל משפחה בשם רובינסון, באותה תקופה אחיה ברנוול לימד את בן המשפחה, עבודתה זו הסתיימה בעקבות הסתבכותו של ברנוול ברומן עם אם המשפחה ופיטוריו.
ב-1846 פרסמו האחיות ספר שירים משותף בשמות עט גבריים, אן נקראה אקטון בל. בשם זה היא פרסמה גם את הרומנים שלה, "אגנס גריי" פורסם ב-1847, ו-"הדיירת מאחוזת ויילדפל" פורסם ב-1848.
אן מתה בסקרבורו ממחלת השחפת, חודשים ספורים אחרי מות אחיה ברנוול ואחותה אמילי מאותה מחלה.
כתביה

Agnes Grey, Oxford University Press, 2020 (הספר בקטלוג ULI)
The Tenant of Wildfell Hall, Oxford University Press, 1998 (הספר בקטלוג ULI)
ראו גם

האחיות ברונטה
הערות שוליים

↑  אן ברונטה באתר www.bronte.org.uk
↑  אן ברונטה באתר www.biography.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259130305171  PLWABN: 9810652400805606  BIBSYS: 90066081  BNC: 000414884  BNE: XX877213  BnF: cb11894144d (data)  CANTIC: a1044371x  GND: 118637991  ICCU: RAVV031196  ISNI: 0000 0001 2121 3791  LCCN: n79034991  LNB: 000025774  MusicBrainz: edff8398-05fe-4ee1-82d2-94aaf0dcab3c  NDL: 00463822  NKC: jn19990201019  NLA: 35022402  NLK: KAC200712652  NTA: 070351333  RERO: 02-A000023185  RKD: 12956  SELIBR: 179325  SNAC: w6bd4nf8  SUDOC: 026754495  Trove: 796462  VcBA: 495/38550  VIAF: 14766877   WorldCat (עם VIAF): 14766877
נחל כבול

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה מוצא הנהר:  כ־300 מטרים
 יובלים:  נחל תמרה 
 שפך:  נחל חילזון 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) נחל כבול(למפת הגליל המערבי רגילה) נחל כבול(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל כבול(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל כבול
 
נַחַל כָּבוּל הוא נחל אכזב בגליל המערבי הדרומי, אשר ראשיתו בסמוך ליישוב מנוף, ברום של כ-300 מטרים מעל פני הים, עובר בתוך בית קברות בכפר כאבול ובו גם ציון קברו של הנביא מיכה וסופו בחיבור לנחל חילזון, ליד קיבוץ יסעור שבצפון עמק זבולון.
שם הנחל הוא כשמה של העיר מתקופת המקרא, הבית השני והתלמוד כָּבוּל, אשר נזכרת במגוון מקורות באזור זה, ושמה השתמר בשם הכפר כאבול, דרכו עובר הנחל באפיק תלול.
לקריאה נוספת

מראי מקום, לטייל עם המקורות בצפון הארץ, עורכים: חנה ודוד עמית, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 2008, עמ' 140-136.
הערות שוליים

↑  ציון קבר הנביא מיכה בעמוד ענן - המדריך השיתופי לידיעת הארץ, באתר amudanan.co.il
↑  אביב בעמק עכו, בין שדות, מטעים, כרמים ונחלים, באתר עמירם במשעולי ישראל, ‏2019-05-05
| נחלי הגליל |
| --- | --- | --- |
| הגליל העליון | נחל עמוד • נחל עכברה • נחל אביב • נחל גוש חלב • נחל דישון • נחל חצור • נחל יראון • נחל מורן • נחל מחניים • נחל מירון • נחל נריה • נחל צבעון • נחל ראש פינה • נחל רבי ינאי • נחל פשחור • נחל סתר • נחל חנניה • נחל ליבנים • נחל הוזים • נחל שכוי • נחל שמאי • נחל חוקוק • נחל רזים • נחל עצבונית • נחל חלב • נחל עלמון • נחל קציון • נחל ברעם • נחל בן זמרה • נחל מרות • נחל פרוד • נחל עפאים • נחל פקיעין • נחל זבד • נחל זווית • נחל ברתות • נחל חירם • נחל אדמונית • נחל שפנים • נחל זוך • נחל יצהר • נחל אזהב • נחל דלתון • נחל סוד • נחל בר יוחאי • נחל בירנית • נחל משמש • נחל מתת • נחל שרך • נחל בצת • נחל חניתה • נחל נמר • נחל גליל • נחל מצובה • נחל שעל • נחל אשחר • נחל נחת  • נחל יסף • נחל כזיב • נחל מרווה • נחל מירב • נחל אשרת • נחל געתון • נחל ביריה |  |
| הגליל התחתון | נחל אבליים • נחל אדמי • נחל ארבל • נחל גדורה • נחל דנה • נחל השבעה • נחל חילזון • נחל חרוד • נחל יבנאל • נחל ימה • נחל יששכר • נחל כבול • נחל נהלל • נחל נון • נחל ציפורי • נחל צלמון • נחל שונם • נחל שיזפים • נחל שכניה • נחל שרונה • נחל תבור • נחל קנקן • נחל כמון • נחל חזון • נחל שבע • נחל הארי • נחל ממלח • נחל אוזנית • נחל סביונה • נחל נמרים • נחל מזגה • נחל עקב • נחל חמוד • נחל אזנות • נחל קשת  • ואדי אל-חסין • נחל מורסן • נחל נעיאל • נחל סח'נין • נחל שגב • נחל תמרה • נחל חנינה • נחל צוף • נחל עביד • נחל חנה • נחל שזור • נחל יפתחאל • נחל סרגונה • נחל זורעים • נחל שובב • נחל פוריה • נחל חרצית • נחל צידתה • נחל אלות • נחל ברית • נחל תולע • נחל יחמי • נחל גבול • נחל צבאים • נחל זיקה • נחל גבע • נחל נעורה • נחל עכין • נחל רכש • נחל כוכב • נחל סליל • נחל הקוסמת • נחל אוכל • נחל קיש • נחל יזיר • נחל ברק בן אבינעם • נחל קמה • נחל חמוד • נחל עין דור • נחל דבורה • נחל שומר |  |
| אצבע הגליל | נחל דן • נחל שניר • נחל חרמון • נחל עיון • נחל קדש • נחל משגב • נחל השומר • נחל מרגליות • נחל קורן |  |
| הגליל המערבי | נחל בצת • נחל געתון • נחל יחיעם • נחל ינוח • נחל יסף • נחל שעל • נחל שרך |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא נהרות ונחלים ובנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הפיתוי של יאנסון

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מאכלי דגים, מנה על בסיס תפוח אדמה 
 על שם:  פר יאנזון, הפיתוי של יאנסון 
 מוצא:  שוודיה 
 מרכיבים עיקריים:  תפוח אדמה 
 
הפיתוי של יאנסון (בשוודית: Janssons frestelse) הוא תבשיל מסורתי מהמטבח השוודי המורכב מתפוחי אדמה, בצל, שפרוט (סוג של דג הרינג) כבושים, פירורי לחם ושמנת. בדרך כלל הוא נכלל ב-julbord (ארוחת חג המולד) השוודי (נקרא גם סמרגוסבורד של חג המולד), וב-påskbuffé של פסחא, שהוא ארוחה קלה יותר מה-julbord המסורתי. המנה נפוצה גם בפינלנד שם היא ידועה בשם Janssoninkiusaus.
הכנה

את תפוחי האדמה חותכים לרצועות דקות ומשטחים בתבנית צלייה, לסירוגין עם השפרוט והבצל הקצוץ ביניהם. ממליחים ומפלפלים כל שכבה, ואז מוסיפים שמנת, כך שכמעט ממלאת את התבנית. לבסוף המנה נאפית בתנור בחום של C° ‏200 למשך במשך כשעה.
לעיתים קרובות המתכון מתורגם לא נכון, כאשר אנשובי מחליף בו את דג השפרוט. הסיבה לכך היא ששפרוט (Sprattus sprattus) כבושים בסוכר, מלח ותבלינים ידועים בשוודיה בשם ansjovis מאז אמצע המאה ה-19, בעוד אנשובי אמיתי (Engraulis encrasicolus) נמכר בשוודיה בתור sardeller. כמו כן, ניתן להשתמש בהרינגים קטנים (Clupea harengus) במקום שפרוטים.
שם ומקור

המאכל נקשר לעיתים קרובות לזמר האופרה פר אדולף "פלה" יאנזון (1844–1889), הזכור כגורמן (אכלן). עם זאת, טענה נוספת למקור השם הועלתה על ידי Gunnar Stigmark‏ (1910–2001) במאמר שהופיע בכתב העת Gastronomisk kalender. לפי סטיגמרק, השם הושאל מהסרט "Janssons frestelse‏ (1928)" בהשתתפות שחקן הקולנוע והבמאי אדווין אדולפסון. למעשה השם למנה הזו הוטבעה על ידי אמו של סטיגמרק והשפית ששכרה לרגל אירוע מיוחד של ארוחת ערב. משם השם התפשט למשקי בית אחרים ובסופו של דבר לספרי הבישול.
המנה כנראה לא נקשרה לארוחת חג המולד עד שנות ה-70.
הערות שוליים

↑  Webb, Loios Sinaiko (30 באפריל 2011). Holidays of the World Cookbook for Students: Updated and Revised. ABC-CLIP. p. 213. ISBN 9780313383939. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Kindvall, Johanna (2017). Smorgasbord: The Art of Swedish Breads and Savory Treats. Random House. ISBN 9780399579097.
↑  Elmquist, Pernilla. "Janzons Temptation". pernillaelmquist.com. Pernilla Elmquist. אורכב מ-המקור ב-10 במאי 2019. נבדק ב-1 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Janssons frestelse". medlem.spray.se (בשוודית). Välmatade historier. אורכב מ-המקור ב-19 בספטמבר 2002. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Janssons frestelse—a really tempting sprats casserole". Swedish Spoon. 4 בדצמבר 2019. נבדק ב-1 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Sprattus sprattus". fao.org. Food and Agriculture Organization. נבדק ב-1 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Per (Pelle) A Janzon". Svenskt biografiskt lexikon. נבדק ב-1 במרץ 2020 – via riksarkivet.se. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kim, Eric (20 בדצמבר 2023). "Jansson's Temptation (Creamy Potato Casserole) Recipe". NYT Cooking (באנגלית). נבדק ב-2023-12-21. {{cite web}}:  (עזרה)
צילום מקרוב של צלחת Janssons Frestelse
אורה מאירסון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  9 בספטמבר 1956 (בת 68) כפר סבא, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  בית צבי 
 פרסים והוקרה:  פרס רוזנבלום לאמנויות הבמה 
 פרופיל ב-IMDb
 
אורה מאירסון (נולדה ב-9 בספטמבר 1956) היא שחקנית ישראלית.
ביוגרפיה

מאירסון נולדה בכפר סבא. היא בוגרת בית הספר הגבוה לאמנויות הבמה בית צבי.
בשנת 1984 שיחקה במחזה "קליגולה", קופרודוקציה של תיאטרון החאן והמרכז התיאטרוני בנווה צדק. בשנת 1986 שיחקה במחזה פרי עטו של הנריק איבסן, "איולף הקטן". בשנת 1989 שיחקה בתיאטרון החאן במחזה "האביב מתעורר". היא קיבלה פרס-מלגה מטעם עיריית תל אביב-יפו - פרס רוזנבלום לאמנויות הבמה (1991). ב-1992 לוהקה למחזה "מחול המוות".
בשנת 1993 שיחקה בתיאטרון הבימה במחזה "הילד חולם", בבימויו של חנוך לוין. בשנת 1992 שיחקה במחזה "בשפל", פרי עטו של מקסים גורקי, אותו עיבדה עזה צבי וביימה אופירה הניג. בשנת 1994 גילמה את "ברטה, משרתת במחזה "הדה גאבלר". בשנת 1995 השתתפה במחזה "השושנה המקועקעת", שהוצג בתיאטרון הבימה. בשנת 2000 שיחקה במחזה "סאלינג'ר", בתיאטרון תמונע. בשנת 2003 שיחקה במחזה "החשפנית", פרי עטה של ענת ברזילי. בשנת 2005 שיחקה בסרט הקולנוע "מלנומה אהובתי".
בשנת 2006 לקחה חלק במחזה "דולי סיטי", המחזה הוא עיבוד בימתי לספרה של אורלי קסטל-בלום, "דולי סיטי". בין השנים 2007–2008 שיחקה במחזה, "החתונות של אבא", אותו כתב וביים יוסי יזרעאלי, עבור תיאטרון תמונע. בשנת 2008 שיחקה במחזה "כמו שתרצו אותי", של תיאטרון הספרייה. בשנת 2010 שיחקה במחזה "המתנדב", באולם אלי ליאון. בשנת 2012 שיחקה בתיאטרון הסינמה במחזה, "כל יום חמישי", אותו כתב אלירן כספי, על תפקידה במחזה הייתה מועמדת לפרס שחקנית השנה "בקיפוד הזהב".
היא שיחקה במחזות: "יובל", "שעת סיפור", "תהילה", "פעמונים בירושלים", "הדיבוק", "עידו ועינם", "הכלה המתה", "עלילות יחזקאל פיירמן", "רוזנטה חוזר משדה הקרב", "על במה אחת", "באר הבז", "היורדים אל הים", "נולדנו אשמים", "ליאונס ולנה", "לילה במאי", "ינתי פרזי", "רופא בעל כרחו", "האשה הגדולה מן החלומות", "רציחות קטנות", "פצפונת ואנטון", "מסע ארוך אל תוך הלילה", "רוקדים בלונאסה" ו"הבחורים בדלת ממול".
כמו כן, היא שיחקה במחזות "דבורה בארון", של תיאטרון הקאמרי, "הכל אודות חווה", של תיאטרון באר שבע ו"הצמא והרעב" של תיאטרון חיפה. היא שיחקה במחזה "הרצל", בעיבודה של רנה ירושלמי על פי יומניו וכתביו של הרצל והספר "הרצל" מאת ע. איילון. בעשור השני של המאה ה-21 הצטרפה לתיאטרון באר שבע ושיחקה במחזות "בין חברים", "רק אתמול נולדה", "בית ברנרדה אלבה", "גרין מייל", "הלוויה חורפית". ב-2017 החלה לשחק במחזה "אהבה וכסף" מאת דניס קלי בתיאטרון תמונע.
הייתה מועמדת לפרס התיאטרון הישראלי בקטגוריית שחקנית בתפקיד משנה, על תפקידה במחזה "רק אתמול נולדה".
מאירסון נשואה ומתגוררת ברמת גן.
הערות שוליים

↑  "כל יום חמישי "- מאת אלירן כספי- תיאטרון הסמטה
↑  הוכרזו המועמדויות על פרס התיאטרון: בין המועמדים - תיקי דיין, משה איבגי, קרן מור ועוד, באתר וואלה, 5 בפברואר 2014
ממברנה (תורת המיתרים)

בתורת M, המונח "ממברנה" או "קרומית" (Membrane), בקיצור "רומית" או "Brane", מוגדרת כ-"גוף", "מרחב-זמן" או "יריעת עולם". לצורך העניין, ממברנה, היא בעלת P ממדים. הממברנות ממוספרות על פי מספר הממדים המרחביים שלהן. לדוגמה: שתי ממברנות (כל אחת היא מיתר) הנפגשות, תיצורנה ממברנה אחת. כלומר, ממברנה אחת היא מיתר, שתי ממברנות הן ממברנה אחת המכילה 2 ממדים (כלומר, ערך ה-P של הממברנה שווה ל-2). לפי חוקיות זו, שתי ממברנות בעלות שני ממדים יוצרות ממברנה בעלת 4 ממדים (כך ש-P=4) וכן הלאה.
ממברנות שימושיות לתיאור מרחבים בעלי יותר מארבעת הממדים הידועים לנו במרחב-זמן. הן יכולות לכלול בתוכן אפילו 11 ממדים או יותר (בתורת העל-מיתר, ממברנות יכולות להכיל עד כ-26 ממדים). תאוריית הממברנות מהוות חלק חשוב בתחום תורות "מרחב-זמן" - כמו תורת M המציעה כי קיימים יותר מארבעה ממדים ב-"מרחב-זמן", וכמו כן תורת העל-מיתר ותאוריות נוספות. למעשה, התאוריות הללו הן חלק מתורת ההפרעות במיתרים. הממברנות מוגדרות כהפרעה במרחב (הפרעה באחידות של המרחב, כמו אדוות מים באגם - הגלים משתנים וגורמים להפרעה במשטח ה-"מרחב-זמן" של הממברנה), והן לוקחות חלק חשוב בתורת ההפרעות מפני שהן בעצם עצמים המשתרעים על גבי P ממדים במרחב. בנוסף לכך, המיתר של תורת המיתרים מוגדר כבעל 2 ממדים בתנועתו השווה לממברנה אחת היכולה להיצמד לאובייקטים רב-ממדיים כמו ממברנת דיריכלה (אנ') הפועלת כמו שטיח האוסף שערות שבמקרה זה מיוצגת כממברנה האוספת ממדים על ידי התמזגות עם מיתרים פתוחים.
ממברנות בתורת מיתרי העל

בתיאוריה, 2 ממברנות מהוות מיתרים. עד לשנות ה-90 נראה היה שהתאוריה יכולה להתרחב כדי לכלול בתוכה מספר גבוה יותר של ממדים באובייקטים. בצורה אופיינית האובייקטים הללו לא מופיעים בתורת ההתפלגות.
מלבד מהמיתר היסודי (F- String) של תאוריית המיתרים והדואליות המגנטית והאובייקט בעל חמשת הממדים (NS5-Brane)(אנ'), הסוג של הממברנה שהרבה מדענים חקרו היא ממברנת דיריכלה אשר יכולה להתמזג עם מיתרים פתוחים. סוגים שונים של ממברנת דיריכלה או (D-brane) יכולה להימצא בתאוריות אחרות.
התפתחות תאוריית הממברנות

בעשורים האחרונים התאוריה על הממברנה מתפתחת, ולאחרונה נמצא עוד מימד והתיאוריה שמיתר יסודי בתורת העל-מיתר הפך לממברנה דו-ממדית בשם M1 brane (או ממברנת על) שהמגנטיות הדואלית שלו היא ממברנת M5. הסוגים השונים של ממברנות בתורת המיתרים נחשבים קשורים גם לממדי-על של ממברנת M5 וכנראה עוטפים כמה סוגים של סיבובים. תורת ה-M טוענת כי המיתרים של האנרגיה יכולים לגדול לממברנות גדולות יותר בגודל של היקום וגם שהמיתרים צריכים לרעוד ביותר מ-3 ממדי מרחב, וככל הנראה עד כדי  6 ממדים ומימד זמן נוסף.
סוגי ממברנות ודואליות המשפיעה עליהם

ממברנת דיריכלה
ממברנת S
ממברנה שחורה
דואליות של הממברנות S, U, T
קאגרה

| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  400 קילומטרים
 ספיקה ממוצעת:  349 מ"ק לשנייה 
 אגן ניקוז:  60,000 קמ"ר 
 יובלים:  ניאבארונגו, רורובו 
 שפך:  אגם ויקטוריה 
 מדינות באגן הניקוז:  בורונדי בורונדי רואנדה רואנדה טנזניה טנזניה אוגנדה אוגנדה
 
 
נהר הקאגרה (באנגלית: Kagera River) או נהר האקאגרה (באנגלית: Akagera River) או נילוס אלכסנדרה (באנגלית: Alexandra Nile) הוא נהר במזרח אפריקה.
גאוגרפיה

קטע הנהר מתחיל בבורונדי, שזורם מאגם רווארו (אנ'). מהאגם הוא זורם מזרחה לאורך גבולות רואנדה-בורונדי ורואנדה-טנזניה למפגש עם נהר הרורובו (אנ'). מימי הקאגרה ניתנים אפוא על ידי שני יובלים מרכזיים, נהר הניאבארונגו (אנ') של רואנדה, המזין את אגם רווארו (אנ'), ואת נהר הרורובו (אנ') של בורונדי. לא ידוע מי משני נהרות ההזנה הללו הוא הארוך ביותר ומכאן המקור האולטימטיבי לנילוס. מהמפגש של 2 הנהרות זורם הקאגרה צפונה לאורך גבול רואנדה-טנזניה, מעל מפלי רוסומו (אנ') ודרך הפארק הלאומי אקאגרה (אנ'). לאחר מכן, הנהר פונה מזרחה, בעקבות גבול טנזניה-אוגנדה ומתרוקן לאגם ויקטוריה שבאוגנדה. ב-1898 גילה ריצ'רד קנדט (אנ') את מקור הקאגרה.
הנהר התבלט באופן בולט בהיסטוריה של המדינות שהוא עובר בהן, במיוחד ברואנדה. ב-1894 חצה הרוזן הגרמני גוסטב אדולף פון גצן את קאגרה במפלי רוסומו (אנ'), החל מהעידן הקולוניאלי ברואנדה. ב-1916, במהלך מלחמת העולם הראשונה, הביסו הבלגים את הגרמנים ונכנסו לרואנדה דרך המפלים. הנהר זכה לשם רע בינלאומי ב-1994 מפני שנשא גופות מרצח העם ברואנדה אל אגם ויקטוריה, מה שגרם להכריז על מצב חירום באזורים מסוימים באוגנדה, שבסופו של דבר גופות אלו נשטפו באזורים אלו.
לקריאה נוספת

Dumont, Henri J. (2009). The Nile: Origin, Environments, Limnology and Human Use. Springer. ISBN 1-4020-9725-5.
January, Brendan (2007). Genocide: modern crimes against humanity. Twenty-First Century Books. p. 83. ISBN 0-7613-3421-1.
Rangeley, Robert (1994). International river basin organizations in sub-Saharan Africa. World Bank Publications. ISBN 0-8213-2871-9.
הערות שוליים

↑  "Archived copy" (PDF). ארכיון (PDF) מ-2016-03-04. נבדק ב-2019-09-21. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4363163-0  VIAF: 244265008   WorldCat (עם VIAF): 244265008 
ערך זה הוא קצרמרבנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של אפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.