stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נועה צוק
ביוגרפיה

נועה צוק נולדה בקיבוץ שער העמקים. בנעוריה עברה לתל אביב והחלה לעסוק בריקוד.
בשנת 1997 הצטרפה ללהקת בת שבע בהנהגתו של אוהד נהרין ורקדה בה 12 שנה. צוק רקדה בכל היצירות של נהרין עבור הלהקה בשנים הללו, והייתה חלק מהצוות המקורי של יצירות דוגמת: "הנגיף", "ממוטות", "טלופזה", "שלוש", "פורו" ו"מקס". באותה שנה גם השתתפה בטריו "כבדים" שיצר יובל פיק, לצד פיק וחופש שכטר, שהשתתף בתחרות "גוונים במחול" וזכה במקום השני.
משנת 2008 פועלת ככוריאוגרפית ורקדנית עצמאית. היא עבדה ככוריאוגרפית אורחת עם להקות שונות ברחבי העולם, ויצרה את "Speakers" עבור בלט ברן (2012), "After Chorus" עבור להקת המחול Groundworks בקליבלנד (2012), "By The Snake" לתיאטרון המחול הרפרטוארי של יוטה (2014) ו" Frontier Danceland" בסינגפור.
בשנת 2014 הופיע ברחבי העולם עם הדואט "Doom Doom Land" שיצרה.
בשנת 2016 יצרה כוריאוגרפיה עבור להקת המחול ענבל.
בשנת 2020 השתתפה ביצירת המופע "גירלנדה" של אנסמבל בת-שבע.
בשנת 2021 נקנתה עבודת וידאו שיצרה צוק עם בעלה על ידי מוזיאון תל אביב.
צוק היא גם מורה לשפת גאגא ומלמדת באקדמיה למוסיקה ומחול בירושלים ומחול בירושלים. על אף היותה מורה לגאגא, מסמלת צוק את ראשית המרד בדרכו האמנותית של אהד נהרין במחול הישראלי. מרד זה מתבטא במבט מלגלג על משטר אימונים סיזיפי, ובחזרה לאלמנט של ריקוד מתוך אהבת התנועה הנטועה ברקדן.
חיים אישיים

נשואה ליוצר אהד פישוף ולהם שני ילדים. השניים גם יצרו עבודות כוריאוגרפיה במשותף.
רשימת עבודות כוריאוגרפיה (בחלקם גם רקדה)

"Speaker ‏(2011), בשיתוף אהד פישוף, עלה במסגרת פסטיבל "הרמת מסך"
NOTHING III (2013)
After Chorus עבור הלהקה הסינגפורית frontir danceland (2014)
ארץ הדום דום (2014)
An Old Woman Picking Up A Stone From The Ground And Carrying It Back To Her House
By The Snake
Boxerman
shoutdown
"A Droom Come Tree"‏ (2014), דואט לשתי רקדניות (היא אחת מהן) שנוצר לפסטיבל "מחולוהט".
גן הדקות (2015) בשיתוף אוהד פישוף.
המעגל (2016), עבור להקת ענבל
החדר השרוף (2019)
"רקונטו קון" (2019), בשיתוף אהד פישוף
הנאום (2021), עבודת הסולו הראשונה שלה, בה היא רקדה בעצמה
קולות מתא המטען (2022)
המנדרין המופלא (2022), כוריאוגרפיה עבור מופע של התזמורת הפילהרמונית הישראלית עם מוזיקה של בלה בארטוק
רשימת עבודות וידאו-ארט

טרילוגיית העבודות Nothing
One More Song (נקנה על ידי מוזיאון תל אביב לאומנות)
הערות שוליים

1 2  נועה צוק - פרופיל באנגלית
↑  רוני דורי, יובל פיק: אורח נוטה לחזור, באתר הארץ, 25 במרץ 2010
↑   רות אשל, התוכנית החדשה של תיאטרון מחול ענבל: מקצועית, אבל ללא ייחודיות, באתר הארץ, 2 באפריל 2016
↑  להקת מחול בת-שבע מציגה: גירלנדה, באתר "Time Out ישראל", מרץ 2020
↑   טל לוין, "גירלנדה" של אנסמבל בת שבע: ואז משב רוח קריר עבר על הבמה, באתר הארץ, 29 באפריל 2021
↑  אלי ערמון אזולאי, ביקור בסטודיו של אהד פישוף: אורח לרגע, באתר הארץ, 28 בינואר 2011
↑  אלעד סמורזיק, זה פחות מהראש, באתר הארץ, 3 בנובמבר 2011
↑  מוזיקה קלאסית - נעה צוק, אסנת קלנר, גיא שומרוני ויניב אברהם, באתר www.habama.co.il
↑  רות אשל, פונדק הרוחות, באתר הארץ, 22 באוגוסט 2011
↑  מרימים את המסך, באתר www.vitrina.co.il
↑  עידית סוסליק, עכבר העיר, "שתי יצירות ערב אחד": עם המבט קדימה, באתר הארץ, 5 באפריל 2016
↑   רן בראון, מופע המחול החדש של אהד פישוף ונועה צוק הוא טקס מרהיב וחתרני, באתר הארץ, 4 בדצמבר 2019
↑   גילי איזיקוביץ, המופע של נועה צוק הוא הזמנה להתמסר למוזר, באתר הארץ, 20 באוקטובר 2021
 רן בראון, "הנאום" ו"הכובשים פינת אלנבי" מאתגרות את התפישה של מופע הסולו כביטוי אינדיבידואלי, באתר הארץ, 10 בנובמבר 2021
↑  אילן וולקוב מנצח על המנדרין המופלא מאת ברטוק - הפילהרמונית הישראלית, באתר הפילהרמונית הישראלית, ‏1 בפברואר 2022
נחום טרבניק

הרב נחום טרבניק (ט' באלול ה'תרס"ד, 14 באוגוסט 1904 - ג' בתשרי ה'תשמ"ד, 10 בספטמבר 1983) היה רבו של כפר חב"ד, אב"ד בבית דין רבני חב"ד, ראש ישיבת תומכי תמימים המרכזית בכפר חב"ד ויו"ר הוועד למען שלימות העם, שלחם למען תיקון חוק מיהו יהודי.
ביוגרפיה

נולד בעיירה ליבושוי שבליטא, לרבקה והרב אליעזר מרדכי טרבניק. בשנת תרע"ו בגיל 12 הלך ללמוד יחד עם אחיו שמעון, בישיבת ראדין של החפץ חיים ששכנה בעיר שומיאץ שבמחוז מוהילב. שנתיים לאחר שהגיע לישיבה עברה הישיבה לעיר סְנוֹבְסְק במחוז צ'רניגוב. בשנת תרפ"ח התחתן עם רבקה בת הרב שניאור זלמן גרליק.
בשנת תרצ"ז נאסר על ידי הסובייטים בעוון לימוד תורה ושהה בבית סוהר ובמחנות ריכוז במשך שבע וחצי שנים.
בשנת תש"ו לאחר מלחמה העולם השנייה יצא מרוסיה עם קבוצה גדולה של חסידי חב"ד לצרפת שם הקימו את ישיבת תומכי תמימים בברינואה, והרב טרבניק כיהן כר"מ עד שעלה לישראל.
בשנת ה'תש"ט עם הקמת היישוב כפר חב"ד עבר לגור במקום, ושימש כר"מ בישיבת אחי תמימים בתל אביב.
בשנת תשי"ט החל לכהן כר"מ בישיבת תומכי תמימים בלוד, ומשנת תשכ"ג כר"מ בישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בישראל בכפר חב"ד, במשך השנים הוא התמנה לכהן כר"מ ראשי, והחל למסור שיעורים כללים.
בשנת ה'תשל"ד נהרגו בתאונת דרכים כמה חסידי חב"ד, בהם הרב שניאור זלמן גרליק רבו של כפר חב"ד. התקיימו בחירות,  ותוצאתם הייתה שהרב טרבניק התמנה לרב הכפר לצד הרב מרדכי שמואל אשכנזי שכיהן כמו"צ. שניהם הוכתרו בכ"ד בטבת תשל"ה. לצד מינויו, המשיך הרב טרבניק ללמד בישיבה.
בשנת ה'תשל"ו, הורה הרבי מליובאוויטש לרב שלמה יוסף זוין, להקים גוף עליון של רבני חב"ד בארץ ישראל, שיהווה הסמכות העליונה של חסידי חב"ד. עם הקמת בית הדין נתמנה הרב טרבניק כחבר בבית הדין, ובשנת ה'תשל"ח לאחר פטירת הרב זווין נתמנה הרב טרבניק לעמוד בראשות בית הדין.
במשך השנים התמנה על ידי הרבי מחב"ד לחבר בוועד למען שלימות העם, אחרי פטירתו של הרב חיים יהודה פלדי התמנה ליו"ר הוועד שלחם 
למען תיקון חוק "מיהו יהודי".
הרב טרבניק נפטר בביתו לפנות בוקר בשבת תשובה ה'תשמ"ד, בהלווייתו השתתפו קהל רב, ספדו לו הרב מרדכי אליהו שדיבר על מלחמתו הקדושה למען גיור כהלכה, והרב מרדכי שמואל אשכנזי, הרב טרבניק נטמן בחלקת חב"ד בהר הזיתים בירושלים. החליף אותו בתפקיד הרב מרדכי שמואל אשכנזי.
לאחר פטירתו הוציאו בני משפחתו את הספר מנחת נחום עם חלק מהשיעורים שמסר בישיבה. על שמו נקרא רחוב בכפר חב"ד.
לרב טרבניק בן ובת. נכדו הרב שניאור זלמן טרבניק מכהן שליח חב"ד ורב העיר אולם, גרמניה.
לקריאה נוספת

אוצר החסידים - ארץ הקודש - אישיותם ומשנתם החסידית של משפיעי חב"ד, עמודים 371 - 367; בעריכת יוסף אשכנזי, תשע"ב
הערות שוליים

↑  עיתון כפר חב"ד, ח' תשרי תשמ"ד
↑  הישיבה הגיעה לשם מראדין בעקבות מלחמת האזרחים שהתחוללה ברוסיה
↑  הזמנה להכתרת הרב נחום טרבניק והרב מרדכי שמואל אשכנזי באתר col כ"ד טבת תשע"ה
↑  שניאור זלמן ברגר, כך מונה הרב אשכנזי לרב בכפר חב"ד, באתר "בית משיח"
↑  נפטר הרב טרבניק הרב הראשי של כפר חב"ד, עיתון דבר 11 בספטמבר 1983.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007438489005171  ISNI: 0000 0000 4527 9288  LCCN: n94123929  VIAF: 514169032399387720006   WorldCat (עם VIAF): 514169032399387720006
נחום טייט

| --- | --- |
 לידה:  1652 (יוליאני) דבלין, ממלכת אירלנד 
 פטירה:  30 ביולי 1715 (יוליאני) (בגיל 63 בערך) לונדון, ממלכת בריטניה הגדולה 
 מדינה:  ממלכת בריטניה הגדולה, אנגליה 
 מקום קבורה:  Southwark St George the Martyr 
 מקום לימודים:  טריניטי קולג' 
 שפות היצירה:  לטינית, אנגלית 
 יצירות בולטות:  ההיסטוריה של המלך ליר 
 פרסים והוקרה:  חתן פרס המשורר של הממלכה המאוחדת (1692) 
 
נחום טייט (באנגלית: Nahum Tate;‏ 1652 - 30 ביולי 1715) היה משורר, מחזאי ולבריתן אירי.
חייו

טייט נולד בדבלין, אירלנד ולמד בטריניטי קולג' לפני שעבר ללונדון. בשנת 1678 הופק המחזה הראשון שלו, "ברוטוס מאלבה". במהלך שנות ה-80' של המאה ה-17 כתב עוד שבעה מחזות, בעיקר עיבודים של יצירות קיימות.
הלברית של דידו ואניאס, האופרה היחידה המושרת כולה של הנרי פרסל, עוצבה על פי "ברוטוס מאלבה". האופרה, שהוצגה כנראה ב-1689 בפנימייה לבנות אצולה בצ'לסי בניהולו של ג'ושיאס פריסט, נועדה על פי סימנים שונים להצגה בחצר המלך. העלילה הדחוסה מדי התאימה, על אף מגרעותיה, למלודיות ולרצ'יטאטיבים עתירי ההבעה של פרסל. עיצוב דמותו של אניאס לוקה אמנם בחסר, אבל דווקא חיסרון זה מבליט ביתר שאת את דמותה הטרגית של דידו.
הפרולוג המושר, שהקדים את האופרה עצמה בהפקת הפנימייה ואבד לאחר זמן, היה כנראה בעל משמעות פוליטית מרומזת וסביר להניח, שכך גם האופרה עצמה, בשל נטייתו הפוליטית הברורה של טייט והשימוש המתבקש בעלילות אניאס בקרתגו לרמיזות על המתרחש בחצר המלוכה. עם זאת, בפרק הזמן המשוער של כתיבת האופרה, בין 1684 ל-1689, היה רצוף אירועים רבים כל כך בבית המלוכה האנגלי - מות צ'ארלס השני, הדחת ג'יימס השני והכתרת ויליאם ומרי - שקשה לעמוד על כוונתו המדויקת של טייט. צ'ארלס גילדון (Charles Gildon) השתמש הן באופרה והן בפרולוג בעיבוד שלו למידה כנגד מידה של שייקספיר, שהוצג בשנת 1700.
טייט מונה למשורר החצר ב-8 בדצמבר 1692 ומכאן ואילך היו ידיו מלאות בכתיבת טקסטים מתאימים לימי חג ואירועים שונים. כמה מכתביו, בהם מזמור חג המולד "ועיני הרועים רואות", עודם כלולים בספרי מזמורים בני ימינו.
מקור

מרגרט לורי וקרטיס פרייס: "נחום טייט", מילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים אונליין
הערות שוליים

↑  Nahum Tate | English writer | Britannica, www.britannica.com (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268729705171  PLWABN: 9810616384305606  BIBSYS: 90954818  BNE: XX1133763  BnF: cb12017025p (data)  CANTIC: a1151629x  CiNii: DA02485079  GND: 118801422  ICCU: LIGV002749  ISNI: 0000 0001 2125 856X  LCCN: n50008196  LNB: 000342426  MusicBrainz: 4e56b2c5-ddb5-4424-ac6d-0a9da381a5fc  NKC: pna2010575949  NLA: 35540106  NLG: 168415  NTA: 070682631  RERO: 02-A003889097  SNAC: w64j1gxv  SUDOC: 028307372  Trove: 989443  VcBA: 495/132586  VIAF: 29545787   WorldCat (עם VIAF): 29545787
נחמן שלמה גרינשפאן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1878 Slutsk Uyezd, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  1961 (בגיל 83 בערך) 
 תקופת הפעילות:  ?–1961 
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבה 
 תלמידיו:  עמנואל יעקובוביץ 
 
הרב נחמן שלמה גרינשפאן (~ה'תר"ם, 1880 - אלול ה'תשכ"א, אוגוסט 1961) היה ראש ישיבת "עץ חיים" בלונדון, ומחבר תורני.
ביוגרפיה

נולד בלכוביץ שבפלך מינסק (כיום בבלארוס) לרב יעקב משה גרינשפאן. למד בישיבת מיר. בהמשך עברה משפחתו לסלוצק והוא שב לבית הוריו ונעשה תלמידו של הרב יעקב דוד וילובסקי (רידב"ז), רבה של העיר וראש הישיבה בה. לאחר שקיבל היתר הוראה מרבו זה, למד בישיבות נוספות בליטא ואצל רבי חיים סולובייצ'יק במסגרת "קיבוץ" הבחורים שלמדו אצלו בעירו בריסק. בהמשך נסע לוורשה בירת פולין כדי ללמוד אצל הרב אברהם בורנשטיין מסוכטשוב. בתקופה זו פרסם מחידושיו בכתבי עת תורניים.
בשנת תר"ע בהיותו בוורשה, פרסם הרב גרינשפן הצעיר, כתלמידו של הרידב"ז, השגות על ספרו של הראי"ה קוק "שבת הארץ". ההשגות נדפסו בעיתון חבצלת. בשנות מלחמת העולם הראשונה היגר גרינשפן לאנטוורפן, התגורר בה שנתיים ואז הגיע לאנגליה. חרף המחלוקת ביניהם קירבו הרב קוק, ששהה אז בלונדון, וסייע לו. בזמן הפולמוס על הספר "אורות" פרסם בעיתונות החרדית מאמרים בשבחו של הראי"ה:
אני מכווין בייחוד כנגד אלה המערערים על הספר הנשגב "אורות" של הגאון הדגול מרבבה מוהרא"י הכהן קוק שליט"א, אשר כל מאמריו וספריו מלאים כל טוב ממיטב הגיוני היהדות הנבואית, והממלאים את לב כל איש יהודי הנאמן למסורת אבות שירה ופיוט, תקווה נחמה, ואהבה רבה לסגולות העם וקדשיו [...] קראתי ושניתי את ספר 'אורות' מתחילתו ועד סופו ומצאתיו לספר יקר הערך המכיל אוצר גדול של רעיונות עמוקים קדושים ונשגבים לכל ענפי המחשבה הישראלית.
הוא מתווכח שם עם טענות שהועלו נגד פרקים בחיבור. קיים קשרי ידידות גם עם הרב זאב יעבץ.
באנגליה התגורר הרב גרינשפן תחילה בלידס, והחל להדפיס את ספריו במקביל לתפקידו כר"מ בישיבה ותלמוד תורה מקומיים. בהמשך לימד בישיבות "עץ חיים" בלונדון ו"תורת חיים" בליברפול, ושוב בלידס. בשנת ה'תר"ץ (1930) נקרא לכהן כראש ישיבת עץ חיים בלונדון, לצד הרב אליהו לופיאן. הוא החזיק במשרתו זו למעלה משלושים שנה עד פטירתו בחודש אלול ה'תשכ"א. כראש ישיבה העמיד מאות תלמידים, בהם הרב עמנואל יעקובוביץ.
הרב גרינשפן נפטר בלונדון באלול תשכ"א לאחר מחלה קצרה. הספידוהו הרבנים ישראל ברודי, אריה זאב גורביץ, אריה ליב גרוסנס, עמיתו הרב לופיאן ועוד.
החלק הראשון של ספרו על הפלפול התלמודי "פלפולה של תורה" נדפס בשנת תרצ"ה. שני כרכים נוספים בסדרה היו באירופה לצורך הכנה לדפוס ואבדו בזמן מלחמת העולם השנייה והשואה. פרקים אחדים מן החיבור פורסמו לאחר המלחמה. ספרו "מלאכת מחשבת" על הלכות שבת נדפס לראשונה בשנת תשט"ו וכעבור שנים במהדורה חדשה בשני כרכים (מכון ירושלים תשע"ז). במהדורה זו נדפסו גם תולדות חייו.
אחיו הוא המשורר והמתרגם אביגדור גרינשפן.
חיבוריו

קדשי הגבול, לונדון תר"צ, באתר היברובוקס
פלפולה של תורה: קורות דרכי הפלפול והשתלשלותו מן התקופות היותר קדומות עד זמננו, ורשה תרצ"ה, באתר היברובוקס
משפט עם הארץ, ירושלים תש"ו
מלאכת מחשבת, לונדון תשט"ו, באתר היברובוקס
לקריאה נוספת

הנאמן [יד, כד], אייר-סיון תשכ"ב, עמ' 28
אסופות ו, שבט תש"ע, עמ' 24
יובל סיני, כרך ב, ירושלים תשמ"ז, עמ' תר-תרא
ספר לאחוביץ, תל אביב תש"ט, עמ' 245, 250
מוריה קו, שנה יט גיליון א-ב (ריז-ריח), אייר תשנ"ג, עמ' מא
תולדות ישיבת מיר, תל אביב תשמ"א, עמ' 55
הערות שוליים

↑  ושוב בקובץ גנזי שביעית, ירושלים תשס"א, עמ' קצז-קו.
↑  טוביה פרשל, הרב הכולל עמנואל יעקובוביץ, הצופה, 14 באפריל 1967, עמ' 3.
↑   פרופ' ישראל תא-שמע המליץ על הקדמת הספר, "דברי ימי החילוקים", אשר בו "חומר רב למחשבה, ומבנה יפה של הסברה נעימה, ונסתייעתי מן העיון בו מכמה צדדים" (עיונים בספרות הרבנית בימי הביניים: כרך א: אשכנז, מוסד ביאליק תשס"ה, עמ' 348 הע' 6).
↑  אביגדור גרינשפן בלקסיקון הספרות העברית החדשה.
נועם לייש

| --- | --- |

לייש במדי הפועל חיפה
 לידה:  22 באוגוסט 1993 (בן 31) תמרת
 עמדה:  גארד
 גובה:  1.88
 מספר:  15
 מכללה:  מיין (2011-2012)
 קבוצות כשחקן
 2011–2012   2012–2014   2014–2017   2017   2017–2018   2018–2019   2019   2019 -2020 2020-2021 2021 - 2023:  מכללת מיין   אליצור קריית אתא   מכבי אשדוד באר טוביה   מכבי קריית גת   הפועל רמת גן-גבעתיים   הפועל חיפה   הפועל באר שבע בני שמעון  הפועל חיפה מכבי אשדוד אליצור יבנה
נועם לייש (נולד ב-22 באוגוסט 1993) הוא כדורסלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הגארד.
ביוגרפיה

לייש גדל בתמרת והחל את דרכו בקבוצת עמק יזרעאל בליגת העל לתיכונים. הוא שיחק באליפות אירופה דרג ב' כקפטן בנבחרת הנוער, ובהמשך בנבחרת העתודה של ישראל בכדורסל עמה השתתף באליפות אירופה. באליפות הוא העמיד ממוצעים של 10.5 נקודות, 3.1 ריבאונדים, 2 אסיסטים ו-1.5 חטיפות ב-25 דקות משחק., לאחר סיום התיכון בנובמבר 2011 עבר לשחק בארצות הברית במכללת מיין
לאחר כשנה חזר לייש לישראל וחתם באליצור קריית אתא מהליגה הלאומית תחת המאמן שרון אברהמי בקריית אתא שיחק לייש שנתיים כאשר בעונה הראשונה קלע בממוצע __ נק' למשחק יחד עם 2 ריב' ובעונתו השנייה בקבוצה קלע 9.7 נק', 2 ריב' ו-2 אס' בממוצע.
בעונת 2014-15 חתם לייש במכבי אשדוד באר טוביה מליגת העל בכדורסל לשלוש שנים. בעונתו הראשונה בקבוצה שיחק 5.9 דק' בממוצע בהן קלע 1.2 בממוצע.
בעונתו השנייה באשדוד לא הרבה לייש לשחק כאשר שותף בשני משחקים בהם קלע שלשה בודדת שלאחריה נפצע וגמר את העונה
לאחר הפסקה ארוכה עקב הפציעה חזר לייש לעונה שלישית באשדוד בה שותף ב-13 משחקים במהלכם קלע 2 נק' בממוצע למשחק. במהלך אותה עונה עבר למכבי קריית גת, גם היא מליגת העל, ושיחק בה 18 משחקים 15.5 דק' בממוצע וקלע 3.7 נק' למשחק. בסיום עונה זו ירדה קריית גת לליגה הלאומית לאחר שסיימה במקום האחרון
בעונת 2017–2018 חתם לייש בהפועל רמת גן-גבעתיים מהליגה הלאומית בה קלע 8.4 נק' ו-1.9 ריב' למשחק בממוצע.
בעונת 2018–2019 חתם בהפועל חיפה מהליגה הלאומית, במדיה קלע 9.4 נק', 2 ריב' ו-1.7 אס' למשחק בממוצע. בעונה זו סיים במקום הראשון בליגה באחוזים הקליעה מחוץ לקשת עם ממוצע של 44.12%
באוגוסט 2019 חתם בהפועל באר שבע מליגת העל.
בדצמבר 2019 עזב את הפועל באר שבע וחזר להפועל חיפה בה העמיד ממוצעים של 6.9 נק' ו-1 אס' למשחק ב-15 משחקים. בסיום העונה העפילה הקבוצה לליגת העל.
בעונת 2020/2021 הצטרף לייש למכבי אשדוד מהליגה הלאומית, במדיה העמיד ממוצעים של 8.4 נק' 1.1 אס' ו-1 ריב' למשחק ב-17.5 דק' בעונה זו סיימה הקבוצה במקום השני אך הודחה ברבע גמר הפלייאוף.
בעונת 2021/2022 הצטרף לייש לאליצור יבנה מהליגה הארצית.
הערות שוליים

↑  שי לוי, ‏כוכב נבחרת הנוער נועם לייש המריא אל עבר החלום, באתר ONE‏, 28 באוגוסט 2011
↑  שי לוי, ‏16 נק' להלפרין בהפסד סנט. פטרבורג לקובאן, באתר ONE‏, 12 בנובמבר 2011
↑  ניב חביב, ‏נועם לייש חתם בק. אתא, אברהמי: מקווה שיפרוץ, באתר ONE‏, 5 ביולי 2012
↑  נועם לייש ינותח בשלישי. ההחלמה חצי שנה
↑  סטט' קריירה מנהלת ליגת העל בכדורסל
↑  סטטיסטיקה בליגה הלאומית
↑  אור שקדי‏, הפועל באר שבע החתימה את נועם לייש לעונה אחת, באתר וואלה, 16 באוגוסט 2019
↑  נועם ליש חוזר להפועל פרשקובסקי חיפה
↑  אליצור צירפה את נועם לייש
נחום יברוב

| --- | --- |

נחום יברוב, תשע"ז
 לידה:  1955 כסלו תשט"ז בני ברק, ישראל 
 פטירה:  28 ביולי 2019 (בגיל 64 בערך) כ"ה בתמוז תשע"ט לוס אנג'לס, ארצות הברית
 מקום קבורה:  הר הזיתים
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת פוניבז' 
 תקופת הפעילות:  ? – 28 ביולי 2019 
 
הרב נחום יברוב (כסלו תשט"ז – כ"ה בתמוז תשע"ט) היה מחבר ספרי הלכה, שימש כרב מערכת השחיטה בבד"ץ שארית ישראל.
תולדותיו

נולד בבני ברק, בנם של הרב משה אהרון יצחק יברוב, שכיהן כר"מ בישיבת קרלין, ושל חוה, בת הרב יעקב מרדכי מרקוביץ, אב"ד נור שבפולין. סבו, הרב אלתר יהודה יברוב, היה מרבני ישיבת עץ חיים.
למד בישיבת פוניבז'. היה מקורב למשגיח הרב בן ציון במברגר, ולימים הוציא את שיחותיו בספר "ניב שפתים - שערי ציון על התורה".
נשא את מלכה, בתו של הרב אברהם קופשיץ, רבה של שכונת נווה צבי בירושלים. מאז נישואיו התגורר בשכונת עזרת תורה בירושלים.
לאחר נישואיו הוציא את ספרו הראשון "ניב שפתיים" על הלכות שקר. מאז שקד על הוצאתם של ספרים רבים בכל תחומי ההלכה. ספרו הידוע והנפוץ ביותר הוא "דברי סופרים" על הלכות אבלות, שמרכז את כל דיני ומנהגי האבלות בישראל.
היה תלמידם של הרב יוסף שלום אלישיב ושל הרב מאיר ברנדסדורפר, וקיבל מהם את דרכם בהלכות שחיטה. היה רב מערכת השחיטה בשארית ישראל. היה מעורב בפולמוס על זריקות בעופות.
בשנת תשע"ח חלה. נסע ללוס אנג'לס לצורכי ריפוי, ושם נפטר ב-28 ביולי 2019. ארונו הובא לקבורה בישראל ונקבר בהר הזיתים.
היה אב לאחד עשר ילדים.
ספריו

"דברי סופרים" - הלכות אבלות (2 כרכים)
"דברי סופרים" - הלכות ברכות (2 כרכים)
"דברי סופרים" - הלכות ייחוד
"דברי סופרים" - הלכות ריבית
"דברי סופרים" - הלכות שחיטה
"דברי סופרים" - הלכות טריפות
"דברי סופרים" - הלכות מליחה
"דברי סופרים" - הלכות בדיקת הסכין
"דברי סופרים" - הלכות תערובות
"דברי סופרים" - דיני מבשל והטמנה בשבת
"דברי סופרים" - הגדה של פסח
"דברי סופרים" - על מצות סיפור יציאת מצרים
"משנה סדורה" - על הלכות שבת (2 כרכים)
"משנה סדורה" - על הלכות יום טוב (2 כרכים)
"ניב שפתיים" - הלכות שקר
"ניב שפתים - שערי ציון על התורה" - שיחות הרב בן ציון במברגר
הערות שוליים

↑  אודות הפולמוס, ראו: , https://chl.co.il/viewtopic.php?f=1&t=10047 בעיית טריפות בעופות שמקבלות זריקות, בכשרות בד"ץ העדה החרדית. - פורום אוצר החכמה, באתר forum.otzar.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296093805171  ISNI: 0000 0000 6695 3235  LCCN: nr92023727  VIAF: 299491737   WorldCat (עם VIAF): 299491737
נחום כרמלי

| --- | --- |

 לידה:  10 בינואר 1918 פיוטרקוב טריבונלסקי, רפובליקת פולין 
 פטירה:  22 במאי 2013 (בגיל 95) 
 תחום יצירה:  ציור 
 
נחום כרמלי (הלל קרימולובסקי) (10 בינואר 1918 – 22 במאי 2013, י"ג סיוון תשע"ג) היה צייר ישראלי, חבר קיבוץ חולתה, מפעילי עלייה ב', מלוחמי הפלמ"ח, ההגנה וצה"ל.
ביוגרפיה

נולד ב-1918 בפיוטרקוב טריבונלסקי בשם הלל קרימולובסקי, בנם של אשר וצפורה קרימולובסקי. בגיל שש עלה לארץ ישראל עם משפחתו, שהשתקעה בתל אביב. למד בבית הספר תחכמוני והיה חבר בתנועות הנוער בני עקיבא ובמחנות העולים. בגיל 15 התגייס ל"הגנה", וב-1936 יצא לתקופת הכשרה בתל חי והשתתף בהקמת קיבוץ חולתה. ב-1937 החל ללמוד ציור במכון אבני בתל אביב. בין מוריו היו יוסף זריצקי ואביגדור סטימצקי.
היה מראשוני המתגייסים לפלמ"ח והשתתף בפלישה לסוריה. לאחר מכן יצא לקורס מ"כים במשמר העמק ומשם למטה הפלמ"ח, כמוביל ציוד וכלי נשק.
בתחילת 1943 נתפס עם ציוד צבאי ונאסר. שוחרר בערבות ומשם הגיע למחנה הפלמ"ח, בקיבוץ נגבה. שם עִברת את שמו לנחום כרמלי. לאחר סיום קורס מ"מים בג'וערה, מונה למפקד מחלקה ובשנים 1945–1946 הדריך מחזורי קורס מ"כים של הפלמ"ח.
מתחילת 1947, ועד לאפריל 1948, היה מעורב בההעפלה, במסגרת עלייה ב', בצרפת ובאיטליה. עם חזרתו לארץ השתתף במלחמת העצמאות, במסגרת חטיבת יפתח, בקרבות הגליל, צפת, עמק הירדן, שער הגיא, במשלטי לטרון, במבצע יורם, מבצע דני, כיבוש לוד, ועוד. בתום המלחמה חזר לקיבוץ. שם עבד בדיג ובמטע, ועסק באמנות.
ב-1967 התגייס לחיל הנדסה בפיקוד הצפון. שרת כקצין ביצורים מטעם חיל-הנדסה. מעת שחרורו ב-1982, הגביר את פעילותו האמנותית, ומשנת 1988 עסק רק בה.
כרמלי נפטר ב-2013, בגיל 95.
תערוכות

השתתף בתערוכות קבוצתיות, בהן:
'התערוכה הכללית של אמני ישראל' ו'תערוכת אמנים צעירים', מוזיאון תל אביב לאמנות (1954)
ביתן האמנים, תל אביב (1956, 1961)
תערוכת אמני הקיבוץ, נען (1958)
בית דיזנגוף, מוזיאון תל אביב לאמנות (1959)
תערוכת אמני הקיבוץ, אירופה, אמריקה הדרומית (1965)
תערוכה של ציירי הגליל העליון ורמת הגולן, גן התעשייה תל-חי (1992)
תערוכה של אמני הגליל, מוזיאון בר דוד לאמנות ויודאיקה, ברעם (2008)
בין תערוכות היחיד שהציג:
גלריה צ'מרינסקי, תל אביב (1962, 1964)
גלריה לים, תל אביב (1964)
גלריה הקיבוץ, תל אביב (1981, 1986)
'בן גלרי', מטולה (1989); גלריה מחניים (1996, 1998)
בית האמנים ע"ש מארק שאגאל, חיפה (1999)
מוזיאון השפלה, כפר מנחם (2000)
משכן האמנויות, יקנעם (2004)
משפחתו

ב־1950 נישא לשושנה קלירס, בת שיקגו. להם ארבעה ילדים: עופרה, דגנית, גליה ודויד. ב-1994 התאלמן.
נועה פלדמן (שחיינית)

נועה פלדמן (נולדה בשנת 1994) היא אלופת ישראל בשחייה במשחה ל-200 מטר מעורב אישי (2012), שיאנית ישראל ואלופת המכביה (2013) במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי.
ביוגרפיה

פלדמן התאמנה באקדמיה למחוננים במכון וינגייט ושחתה בקבוצת מכבי תל אביב כפר המכביה והפועל ירושלים.
ביוגרפיה > 2008

בתחרות המילניום שנערכה בקריית ביאליק (בריכת 25 מטר) בסוף דצמבר 2008 קבעה פלדמן במשחה ל-50 מטר חופשי שיא ישראלי חדש לגילאי 15 בתוצאה של 26.90 שניות, שיפור לשיא בן ה-12 שנים של אניה גוסטומלסקי ממכבי קריית ביאליק (26.96 שניות).
ביוגרפיה > 2009

באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בבית איל, אשדות יעקב מאוחד בפברואר 2009 זכתה פלדמן במדליית ארד במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 57.65 שניות, אחרי עמית עברי מהפועל עמק חפר (55.65 שניות) וניקול סמסוניוק ממכבי אשדוד שקבעה שיא ישראלי חדש לגילאי 15 של 57.46 שניות.
ביוגרפיה > 2011

באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באשדות יעקב בפברואר 2011 זכתה פלדמן ב-3 מדליות, 2 כסף ו-1 ארד. מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 57.18 שניות, אחרי ניקול סמסוניוק (56.52 שניות) ולפני מרטינה מרקס ממכבי קריית אונו (57.28 שניות) ובמשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:19.51 דקות, אחרי ענת זימין מהפועל עמק חפר (2:17.88 דקות) ולפני יוליה בנך מהפועל אילת (2:22.41 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:02.64 דקות, אחרי אליסה ציפין מהפועל ערד (1:02.16 דקות) וקריסטינה צ'רנישב ממכבי קריית ביאליק (1:02.20 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט אותה שנה היא זכתה ב-4 מדליות אישיות, 1 כסף ו-3 ארד. מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי ביחד עם ניקול סמסוניוק בתוצאה של 58.09 שניות, אחרי מרטינה מרקס 57.72 שניות. מדליות ארד, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:14.91 דקות, אחרי בת אגודתה נסטיה קורוטקוב (1:10.73 דקות) ויוליה בנך (1:11.54 דקות), במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:24.10 דקות, אחרי עמית עברי (2:16.31 דקות) ונסטיה קורוטקוב (2:20.11 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:07.64 דקות, אחרי בת אגודתה מרדית' בונדר (4:51.45 דקות) ועמית בכר ממכבי פארק מים רעות (5:06.67 דקות).
ביוגרפיה > 2012

בפברואר 2012 זכתה פלדמן ב-4 מדליות אישיות, 1 זהב, 2 כסף ו-1 ארד באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באשדות יעקב. מדליית זהב במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בשיא אישי חדש של 2:17.93 דקות, לפני אלה אורטשקנזי ממכבי פארק מים רעות (2:22.15 דקות) וכרמל אבן מהפועל משגב (2:25.17 דקות), מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 56.65 שניות, אחרי עמית עברי (55.60 שניות) ולפני מרטיה מרקס (56.99 שניות) בשלב המוקדמות היא קבעה שיא אישי חדש של 56.00 שניות ובמשחה ל-100 מטר חזה בשיא אישי חדש של 1:13.62 דקות, אחרי נסטיה קורוטקוב (1:10.88 דקות) ולפני יעל נרודיצקי ממכבי נהריה (1:14.94 דקות). מדליית ארד, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:02.66 דקות, אחרי עמית עברי (58.72 שניות) ואליסה ציפין (1:02.55 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט ביולי 2012 זכתה פלדמן ב-3 מדליות, אחת מכל סוג. מדליית זהב במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:21.31 דקות, לפני נסטיה קורוטקוב (2:23.09 דקות) ואפרת רוטשטיין מירושלים רבתי (2:24.62 דקות), מדליית כסף במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 58.11 שניות, אחרי עמית עברי (57.49 שניות) ולפני אדווה בראון ממכבי ראשון לציון (58.83 שניות) ובמדליית ארד במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:07.68 דקות, אחרי עמית בכר (5:04.18 דקות) ויעל דניאלי (5:04.38 דקות), שתיהן ממכבי פארק מים רעות. נוסף לכך, היא סיימה במוקם רביעי במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:15.40 דקות. בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 1:14.72 דקות.
ביוגרפיה > 2013

בתחרויות השחייה של המכביה התשע-עשרה שנערכו בבריכת השחייה החדשה שבמכון וינגייט ביולי 2013 זכתה פלדמן במדליית זהב במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי, ביחד עם אניה גוסטומלסקי, מרטינה מרקס וקרן זיבנר בשיא ישראלי חדש ושיא מכביה חדש של 3:50.29 דקות.
באליפות ישראל שנערכה באותה שנה היא זכתה במדליית ארד במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:24.49 דקות, אחרי אפרת רוטשטיין (2:20.43 דקות) ונסטיה קורוטקוב מהפועל דולפין נתניה (2:20.76 דקות).
הערות שוליים

↑  נועה פלדמן שוברת את שיא הגילאים של אניה גוסטמלסקי, באתר אגודת מכבי תל אביב, 21 בדצמבר 2008
↑  שחיה: שיאה של גוסטמלסקי נשבר, באתר וואלה, 19 בפברואר 2009
↑  שחייה: שיא אגודות לעמק חפר והפועל י-ם, באתר ynet, 19 בפברואר 2011