stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סטריאוטיפ
דוגמאות לסוגי סטריאוטיפים > סטריאוטיפים על גזעים

בהקשר של גזע (לאום, צבע עור וכדומה) מספר הסטריאוטיפים גדול כל כך עד כי מצטייר כי כמספר הגזעים, כך גם מספר הסטריאוטיפים עליהם. מספר דוגמאות:
ילדים ומתבגרים מחזיקים בסטריאוטיפ סמוי (אוטומטי) בנוגע לרוסים כטובים במתמטיקה.
שופטים בארצות הברית מחזיקים בסטריאוטיפ שלילי כלפי בני מיעוטים (יהודים ואסייתים) כאנשים לא-הגונים ושתלטניים לעומת סטריאוטיפ חיובי כלפי נוצרים לבנים כ"אמינים" ו"נדבנים".
אמריקאים מחזיקים בסטריאוטיפ שלבריטים יש שיניים עקומות ונרקבות.
עם-השנים החל שינויי תרבותי כלל-עולמי המגנה גילויי גזענות ואפליה גלויים (למשל: אפליה גלויה במערכת החינוך, שוק העבודה, חוקה מדינית). לכן, המחקר המדעי התמקד בגזענות "סמויה" (בלתי מודעת/אוטומטית). לדוגמה: תופעת הגזענות הסמויה כלפי שחורים בארצות הברית המתבטאת בביטויים לא-ישירים או לא ויזואליים בולטים, אך כן פוגעניים ומדכאים.
דוגמה: סטודנט לבן פונה לסטודנט שחור ואומר לו: "כשאני מדבר על השחורים, אני לא באמת מדבר עליך, אתה לא כמוהם, אתה שונה, הלוואי והיו יותר מהם כמוך, אני לא חושב עליך כשחור".
משפט זה פוגעני כלפי שחורים אך איננו מהווה גזענות ישירה כיוון שאיננו מדכא/מפלה את הסטודנט הספציפי.
החוקר Davis טוען כי פעולות גזעניות אלו הן אוטומטיות ולפעמים בלתי מודעות, שנוצרות מתוך תחושת העליונות של הלבנים על השחורים ויוצרות את המערכת המדכאת את השחורים ומנציחה את היותם נחותים בחברה האמריקאית. בנוסף הוא טוען כי הלבנים מביעים גזענות זו מתוך "הרגל קוגניטיבי" (הסכמות הקוגניטיביות כלפי קבוצת השחורים בארצות הברית עקב התרבות וההיסטוריה בין שתי הקבוצות).
דוגמאות לסוגי סטריאוטיפים > סטריאוטיפים על גזעים > השלכות הסטריאוטיפ בחיי היומיום

ההשלכות של סטריאוטיפ מעין זה חמורות מאוד, החוקר Payne מצא כי כשאמריקאים נדרשו להחליט "מהר" (פחות משנייה) האם האדם שמולם אוחז אקדח או כלי עבודה. הם עשו יותר טעויות מסוג ראשון (אמרו שהאדם אחז אקדח כשזה היה כלי עבודה) במקרים בהם האדם היה שחור לעומת כשהאדם היה לבן. מחקר זה מעלה את החשש כי שוטרים/רשויות החוק עלולים לפגוע באזרחים חפים מפשע, רק על בסיס הסטריאוטיפ האתני והשלכותיו.
כמו כן, גם החוקר Armenta מוסיף כי מספיק שאדם ישתייך לקבוצה אתנית בעלת סטריאוטיפ ושרמזים לסטריאוטיפ יהיו זמינים (לדוגמה הוא יקרא כתבה על הסטריאוטיפ) על-מנת שאותו אדם יראה התנהגות התואמת לסטריאוטיפ של קבוצתו (אמריקאים אסייתים שהצליחו יותר במתמטיקה ואילו לטיניים אמריקאים שהצליחו פחות) או במקרה אחר, אפרו-אמריקאים שיראו התנהגות עבריינית.
דוגמאות לסוגי סטריאוטיפים > סטריאוטיפים על מגדרים

המחקר המדעי מראה כי באופן חוצה תרבויות קיימים סטריאוטיפים מגדריים שמציגים את האישה כיותר: שיתופית – חסרת-אגו ומתחשבת באחר. ואילו את הגבר כיותר: בעל-אג'נדה – ממוקד בעצמו ובעל מוטיבציה לשלוט.
סטריאוטיפ זה מהווה מעין בסיס למגוון סטריאוטיפים קטנים יותר. לדוגמה:
הסטריאוטיפ כי נשים מושפעות (ניתנות לשכנוע) יותר בקלות מגברים והסטריאוטיפ כי גברים משפיעים (משכנעים) יותר בקלות מנשים.
הטענה כי נשים בעלות אופן חשיבה יותר רגשי/אימפולסיבי (ולכן פחות טובות במתמטיקה) ואילו גברים בעלי אופן חשיבה יותר אנליטי.
במטרה להבין ממה סטריאוטיפ זה נוצר, המחקר המדעי בחן שתי אבחנות עיקריות בין גברים לנשים בתרבות ובחברה:
נשים לרוב יאיישו תפקידים נחותים של כוח בחברה (לדוגמה בפוליטיקה) לעומת גברים.
נשים לרוב עובדות כעקרות בית ולא בשוק העבודה.
המחקר מצא כי בגלל אותם הבדלים נצפים בין המינים (נשים רווחות יותר כעקרות בית ופחות בעמדות מפתח) והאופי של אותם תפקידים: אופי עקרת הבית שיתופי יותר ומתחשב באחר לעומת אופי תפקידי כוח בשוק העבודה שיותר תחרותי ושתלטן – התפתח הסטריאוטיפ.
על-אף שעם השנים נשים עשו צעד גדול בכניסתן לשוק העבודה וניכר כי הפערים הצטמצמו, עדיין יחס הנשים בעמדות מפתח קטן יחסית לגברים. הסיבה טמונה בין היתר בכוחו של הסטריאוטיפ על החברה ככלל (גברים ונשים) ועל הנשים בפרט. Heilman הסביר כי הסטריאוטיפ גורם למנהלים-גברים להטיות בהערכות ובקבלת ההחלטות שלהם, כשהם מעריכים נשים לקבלת תפקיד חשוב/קידום בחברה. בכך הם מעכבים את התפתחותם והעצמתם של נשים בשוק העבודה ומנציחים את הסטריאוטיפ.
דוגמאות לסוגי סטריאוטיפים > סטריאוטיפים על מאפיינים חיצוניים > סטריאוטיפ על שמנים

בהתאם לתרבות המערבית של העשורים האחרונים שמעודדת את אידיאל הרזון, נמצאה גזענות כלפי אנשים שמנים כבר אצל ילדים בגן (גיל 3–5), הם הגדירו שמן כ"רע" מעבר לכל מיני תכונות אחרות (מין, מוצא וכדומה). בנוסף, נמצא כי הילדים השמנים עצמם, האמינו בסטיגמה זו יותר מילדים רזים, ממצא המדגיש את החשיבות של מיגור הסטריאוטיפ עוד מגיל ילדות.
ואכן, הסטריאוטיפ החברתי-מערבי עושה את הקישור בין אנשים שמנים ומגוון תכונות שליליות. הדבר בולט בעיקר כשמדובר בנשים והמחקר מצא עדויות לסטריאוטיפ המקשר בין נשים שמנות ועמדות שליליות גם באופן נשלט (מבוקר, איטי ומתוך מודעות) וגם באופן אוטומטי (מהיר ובלתי מודע). לדוגמה, מחקרם של Bessenoff and Sherman הראה כי דעות שליליות אוטומטיות הן חזקות יותר כלפי נשים שמנות לעומת כלפי נשים רזות עד כדי כך שמספיק לראות תמונה של אישה שמנה על-מנת שיעלו לזיכרון ולמודעות תכונות שליליות כגון: אגואיסטית, אלימה וכדומה.
דוגמאות לסוגי סטריאוטיפים > סטריאוטיפים על מאפיינים חיצוניים > סטריאוטיפ על צבע שיער

המחקר המדעי מראה כי צבע השיער של האישה משפיע על הסטריאוטיפ שיוצמד לה. כך למשל בנות שיער אדום נתפסות כמעין "חמומות מוח" או "בעלת מזג" גם בעיני גברים וגם בעיני נשים, בעוד נשים בלונדיניות נתפסות כ"טיפשות" בעיני גברים בלבד.
מחקר נוסף שבחן את ההשפעה של סטריאוטיפ ה"בלונדינית-טיפשה" על ביצוע של נשים במבחן ידע מצא כי כשמטרימים (מעלים לזיכרון) לנבדקות את היותן "ייחודיות/שונות מהכלל" אין השפעה לסטריאוטיפ על הביצועים (ואף הביצועים עולים) לעומת מקרה בו מטרימים לנבדקות את היותן "כמו כולן/חלק מהכלל" ואז הביצועים יורדים משמעותית במבחן הידע בעקבות הכרת הסטריאוטיפ על כלל הבנות הבלונדיניות ה"טיפשות".
דוגמאות לסוגי סטריאוטיפים > סטריאוטיפים על מאפיינים חיצוניים > סטריאוטיפ על חרדים

במדינת ישראל קיים סטריאוטיפ על חרדים כמי שמהווים נטל על הכלכלה, ואינם שותפים שווים בנשיאה בנטל הכלכלי החברתי והביטחוני. וכן אופי הסיקור התקשורתי על חרדים אשר חשודים בביצוע עבירות והדגשת עצם היותם חרדים תורם ליצירת והנצחת סטריאוטיפ שלילי על חרדים
דוגמאות לסוגי סטריאוטיפים > סטריאוטיפים על בעלי השקפות או נטיות מסוימות

על-אף הקדמה והתפתחותן של תנועות למען האזרח, יחס גזעני וסטריאוטיפי כלפי בעלי נטייה מינית שונה (הומואים/לסביות/ביסקסואלים) עודנו שכיח בתרבויות רבות. בשנות ה-70 החל המחקר לעסוק בנושא:
דוגמאות לסוגי סטריאוטיפים > סטריאוטיפים על בעלי השקפות או נטיות מסוימות > סטריאוטיפ על הומואים

גברים הומואים בעלי תכונות אופי "נשיות" חיוביות: לדוגמה: לב טוב, רגישות לאחר, יכולת הקשבה טובה, חמלה, יצירתיות
גברים הומואים מתנהגים באופן המפר כללי יסוד של גבריות: לדוגמה: פסיביים, בעלי משיכה והנאה מלהתלבש יפה, קול רך, עדינות, פטפטנות.
Madon רצה לגלות האם דעת הרוב מייחסת להומואים יותר תכונות חיוביות נשיות (סטריאוטיפ יותר חיובי) או התנהגות המפרה כללי יסוד של גבריות (סטריאוטיפ יותר שלילי) ומצא כי דעת הרוב מחזיקה בסטריאוטיפ השלילי באופן יותר חזק מהחיובי. ממצא שניתן לשער כי משפיע על הפעילות הפוליטית הנוקשה והאפליה החברתית כלפי הומואים.
דוגמאות לסוגי סטריאוטיפים > סטריאוטיפים על בעלי השקפות או נטיות מסוימות > סטריאוטיפ על לסביות

לפי "תיאורית ההתהפכות המגדרית" (Gender Inversion theory) נשים לסביות נתפסות כלא-נשיות, כחסרות באינטואיציה אימהית ובעלות התנהגות והרגלים גבריים מוגברים
הסטריאוטיפ על לסביות כולל בין היתר: התרברבות והתפארות, אופי "גברי" והתנהגות מרובה של פיתוי נשים הטרוסקסואליות.
ראו גם

דעה קדומה
גזענות
שנאת זרים
סטיגמה
יהודי עם מטבעות
בדיחה אתנית
לקריאה נוספת

גונט, רותי (2000). "יחסים בין קבוצות". יחידה 8, עמ' 137–213, בתוך: קוטלר, נורית ואייל טלמון [עורכים] פסיכולוגיה חברתית. תל אביב: האוניברסיטה הפתוחה
Baron, R.A. & Byrne, D. (2003). Social Psychology. Boston: Allyn and Bacon
Brewer M. B. (1999). The Psychology of Prejudice: Ingroup Love or Outgroup Hate? Journal of Social Issues 55: 429–444
Brewer, M., & Miller N. (1984). Beyond the contact hypothesis: Theoretical perspectives on desegregation. In N. Miller & M. Brewer (Eds.) Groups in contact: The psychology of desegregation (pp. 281–302). Orlando, FL: Academic Press
Brown, R. (1995). Prejudice: Its social psychology. Oxford: Blackwell
Fein, S, & Spencer S. J. (1997). Prejudice as Self –Image Maintenance: Affirming the Self through Derogating Others. Journal of Personality and Social Psychology 73: 31–44
Glick, P., & Fiske, S.T. (1999). Sexism and Other "Isms": Interdependence, Status and the Ambivalent Content of Stereotypes. In W.B. Swann, Jr., J.H. Langlois & Gilbert L.A. (Eds.) Sexism and Stereotypes in Modern Society: The Gender Science of Janet Taylor Spence (pp. 193–222). Washington: APA
Macrea, C.N., Milne, A.B., & Bodenhausen G. V. (1994).Stereotypes as Energy-Saving Devices: A Peek Inside the Cognitive Toolbox. Journal of the Personality and Social Psychology 66: 37–47
Schwartz S. H. & Struch N. (1989). Values, Stereotypes, and Intergroup Antagonism. In Bar-Tal, D., Grauman, C.F., Kruglanski A., & Stroebe W. (Eds.), Stereotypes and Prejudice: Changing Conceptions. Berlin: Springer – Verlag
Sherif M., Harvey, L.J., White, B.J., Hood, W. R., & Sherif, C.W. (1961). The Robbers Cave Experiment: Intergroup conflict and cooperation. Middletown, CT: Wesleyan University Press
Stephan, W.G., Ybarra, O., & Bachman, G. (1999). Prejudice Toward Immigrants: An Integrated Threat Theory. Journal of Applied Social Psychology, 29: 2221–2237
Tajfel, H., & Turner, J. (1986). "The Social Identity Theory of Intergroup Behavior." In. S. Worchel and Austin W.G. (Eds.) Psychology of Intergroup Relations. (pp. 7–24). Chicago: Nelson
אוניברסיטת בוקרשט

| --- | --- |
סמל אוניברסיטת בוקרשט

הבניין הראשי של אוניברסיטת בוקרשט
 אוניברסיטה
 מוטו:  Virtute et Sapientia   סגולה וחוכמה
 תקופת הפעילות:  1864–הווה (כ־160 שנה)
 מייסדים:  אלכסנדרו יואן קוזה 
 בעלי תפקידים
 נשיא:  יואן פנזארו (Ioan Pânzaru)
 רקטור:  Marian Preda 
 סטודנטים
 כלל הסטודנטים:  יותר מ-31,444 (2019)
 סטודנטים לתואר ראשון:  22,038 (2019)
 סטודנטים לתארים מתקדמים:  9,406 (2019)
 מיקום
 מיקום:  בוקרשט, רומניה
 מדינה:  רומניה רומניה
 קואורדינטות:  44°26′08″N 26°06′04″E﻿ / ﻿44.435555555556°N 26.101116666667°E﻿ / 44.435555555556; 26.101116666667
 האתר הרשמי של אוניברסיטת בוקרשט
  (למפת בוקרשט מוגדלת) אוניברסיטת בוקרשט(למפת בוקרשט רגילה) אוניברסיטת בוקרשט
 
אלכסנדרו יואן קוזה, מייסד אוניברסיטת בוקרשט
אוניברסיטת בוקרשט (ברומנית: Universitatea din București; בראשי תיבות: UB או בקיצור: UniBuc) היא מוסד ממלכתי להשכלה גבוהה השוכן בבוקרשט, רומניה.
אוניברסיטת בוקרשט נוסדה על ידי אלכסנדרו יואן קוזה בחודש יולי 1864, על בסיס מספר מוסדות להשכלה גבוהה קיימים, שאוחדו תחת שם זה. רבות מהפקולטות של האוניברסיטה שוכנות במבנים הממוקמים בכיכר האוניברסיטה, במיוחד במבנה היכל האוניברסיטה.
היסטוריה > הצעדים הראשונים להשכלה גבוהה בבוקרשט

קונסטנטין ברנקובאנו, שליט נסיכות ולאכיה, בעצתו של הסטולניק קונסטנטין קנטקוזינו, ייסד ב-1694 את האקדמיה הנסיכותית סאבה הקדוש. שפת הלימוד במוסד זה הייתה יוונית. השליט אלכסנדר איפסילנטי (סבו של אלכסנדר איפסילנטי) שינה ב-1776 את תוכנית הלימודים והוסיף קורסים ללטינית, איטלקית וצרפתית. הוא גם הוסיף מבנים. ב-1818, המלומד גאורגה לאזר ייסד באקדמיה בית ספר בשפה הרומנית. פטראקה פואנרו ערך רפורמה ב-1832 ובהזדמנות זו הוסיף קורסים משפטיים ומדעיים. במהלך רפורמה נוספת, בשנת 1850, הקורסים האלה מקבלים דגש והרחבה וב-1854 מוסמך המחזור הראשון של משפטנים.
ב-1855 ייסד קרול דאבילה את בית הספר הלאומי לרפואה ולרוקחות. ב-1857 הונחה אבן הפינה להיכל האוניברסיטה של בוקרשט והוכנו תוכניות למערכת של מבנים עבור האוניברסיטה, תוכניות שלא יצאו לפועל. ב-1859 נוסדה הפקולטה למשפטים וב-1863 נוסדו הפקולטה למדעים והפקולטה לספרות.
היסטוריה > התפתחותה של אוניברסיטת בוקרשט

אלכסנדרו יואן קוזה, השליט הראשון של הנסיכויות הרומניות המאוחדות, שבהמשך שינו את שמם לרומניה, החליט בחודש יולי 1864 על איחוד הפקולטות למשפטים, למדעים ולספרות תחת השם "אוניברסיטת בוקרשט". בשנת 1869 הפך בית הספר הלאומי לרפואה ולרוקחות לפקולטה נוספת באוניברסיטה, הפקולטה לרפואה.
ב-1884 נוסדה הפקולטה לתאולוגיה ובשנת 1890 הוכפפה לאוניברסיטת בוקרשט. בשנים 1890–1898 פעל "בית הספר הנורמלי העליון" (Şcoala Normală Superioară), שהפך ב-1898 ל"סמינר הפדגוגי האוניברסיטאי" (Seminarului Pedagogic Universitar). ב-1906 נוסד המכון הגאולוגי וב-1908 המצפה האסטרונומי. ב-1914 התחיל לפעול המוסד ללימודים ומחקרים בנושא דרום מזרח אירופה.
במלחמת העולם הראשונה, בשנים 1916–1918, כשבוקרשט הייתה כבושה בידי הצבא הגרמני, האוניברסיטה נסגרה ונפסקו הלימודים. הלימודים התחדשו אחרי המלחמה וב-1919 נוסד המכון הסוציאלי הרומני. ב-1921 הוקמה הפקולטה ללימודים וטרינריים, המשך של בית הספר הווטרינרי שהוקם ב-1861. ליד הפקולטה נוסד גם המכון לנסיובים וחיסונים. ב-1923 קמה הפקולטה השביעית של אוניברסיטת בוקרשט, הפקולטה לרוקחות וב-1924 הוקם המכון לרפואה משפטית.
בשנים 1934–1936 נבנה היכל הפקולטה למשפטים ובשנת 1941 נוסד המכון לסטטיסטיקה כללית וסטטיסטיקה ביטוחית (אקטואריה).
היסטוריה > השפעת השינויים השלטוניים על האוניברסיטה > גירוש היהודים

ב-29 באוגוסט 1940 פרסם שר החינוך הרומני החלטה מספר 153377 שקבעה נומרוס קלאוזוס של מקסימום 6% יהודים בכל כיתת לימודים בכל רמות הלימודים. בהוראה-חוק מספר 3438, מיום 11 באוקטובר 1940 הוחמר המצב ונקבע נומרוס נולוס, איסור מוחלט על לימודי יהודים במוסדות החינוך הממלכתיים או הפרטיים (בבעלות לא יהודית), כולל האוניברסיטאות. היהודים הורשו להקים לעצמם, על חשבונם, מוסדות חינוך פרטיים המיועדים אך ורק ליהודים.
לא רק היהודים הלומדים סולקו ממערכת החינוך הרומנית, גם המורים, כולל הפרופסורים היהודים באוניברסיטה, סולקו ממערכת החינוך בהתאם לאותו חוק.
לאחר נפילת משטרו של יון אנטונסקו, ב-23 באוגוסט 1944 וכניסת הצבא האדום לרומניה שונו החוקים בהדרגה ובוטלה הפליית היהודים.
היסטוריה > השפעת השינויים השלטוניים על האוניברסיטה > השלטון הקומוניסטי

בהדרגה, בתמיכת ברית המועצות, שצבאה כבש את רומניה, השתלטה על רומניה המפלגה הקומוניסטית הרומנית, שהשלימה את כיבוש השלטון על ידי סילוק המלך ב-31 בדצמבר 1947. המפלגה הקומוניסטית שינתה סדרים רבים ובין היתר גם את סדרי הלימודים באוניברסיטת בוקרשט. השתנו תוכני הלימודים והשתנו שיטות הלימוד. גם הנגישות לאוניברסיטה עברה מהפך - כעת הלימודים היו חינם לכל, אך בקבלה ללימודים הועדפו סטודנטים לפי המוצא הסוציו-אקונומי. הונהגה אפליה מתקנת שבמסגרתה הועדפו בני מעמד הפועלים ובני איכרים עניים על פני בני בורגנים. גם סגל ההוראה עבר טיהור במסגרתו סולקו תומכי המשטר הישן וצורפו פרופסורים חדשים בעלי רקע קומוניסטי, בחלקם חסרי השכלה אקדמית מתאימה.
במסגרת המדיניות של הגוש הקומוניסטי התקבלו לאוניברסיטת בוקרשט סטודנטים זרים ממדינות קומוניסטיות אחרות, כמו קוריאה הצפונית וממדינות בלתי מזדהות. סטודנטים אלה התקבלו ללא תשלום ובתנאיי פנימייה.
בתקופת שלטונו של צ'אושסקו אוניברסיטת בוקרשט עוברת תהליך של הצטמצמות במהלכו מפרקים פקולטות, כך שב-1989 היו לה רק 6 פקולטות ו-8,000 סטודנטים.
היסטוריה > השפעת השינויים השלטוניים על האוניברסיטה > התקופה הדמוקרטית

לאחר המהפכה הרומנית, בהדרגה, שונו סדרי הקבלה לאוניברסיטה וגם כיווני הלימודים - לימודי המרקסיזם-לניניזם נעלמו והופיעו לימודי תאולוגיה לפי זרמי הנצרות העיקריים ברומניה. ב-1991 הוקמה הפקולטה לתאולוגיה בפטיסטית וב-1992 הפקולטה לתאולוגיה רומנו-קתולית וסיוע סוציאלי. הפקולטה לתאולוגיה אורתודוקסית הוקמה כבר ב-12 בנובמבר 1881, אולם בתקופה הקומוניסטית איבדה מחשיבותה וחל פיחות במעמדה - באוגוסט 1948 הפכה ל"מכון תאולוגי בעל מעמד אוניברסיטאי" והוכפפה ממשרד החינוך - למשרד הדתות. ב-1991, לאחר המהפכה הרומנית, שב ה"מכון" להיות פקולטה לתאולוגיה אורתודוקסית במסגרת אוניברסיטת בוקרשט.
בתקופה זו נפתחו פקולטות נוספות וגדל מאוד מספר הסטודנטים. גם דירוג אוניברסיטת בוקרשט ברשימת האוניברסיטאות שודרג. אוניברסיטת בוקרשט מקבלת ללימודים - תמורת תשלום - סטודנטים זרים, בעיקר אירופאים, היכולים ללמוד גם במסלול לימודים באנגלית. בין בוגרי אוניברסיטת בוקרשט נמנים גם ישראלים, שהעדיפו ללמוד שם מסיבות שונות.
היסטוריה > פעילות פוליטית סטודנטיאלית > מהומות אנטישמיות

בתקופה שבין שתי מלחמות העולם, כשיהודי רומניה קיבלו אזרחות ושוויון זכויות, רבים מהם נרשמו ללימודים במוסדות להשכלה גבוהה, כולל אוניברסיטת בוקרשט. התופעה הזאת הייתה לצנינים בעיני סטודנטים רומנים נוצרים רבים, בעיקר חברי ואוהדי התנועה הלגיונרית, שהפגינו למען סילוק הסטודנטים היהודים. השפעה רבה בתחום זה הייתה גם לחברי הסגל האקדמי האנטישמיים ובראש וראשונה לפרופסור ניקולאה פאולסקו, אקדמאי רב השפעה ויוקרה, שהפיץ את דעותיו האנטישמיות בין הסטודנטים וגם כתב מאמרים רבים בעיתונות התקופה. חלק מהסטודנטים לקחו חלק בכינוסים הסטודנטיאליים שנערכו בקלוז' ובאורדאה ובמהלכם נערכו מהומות אנטישמיות, תקיפת יהודים, הריסת רכוש יהודי, חילול בתי כנסת וספרי קודש.
ב-23 בדצמבר 1927 אוניברסיטת בוקרשט הוציאה הודעת גינוי להפגנות אלה והחליטה לסלק את הסטודנטים שלה, שלקחו חלק במהומות.
הפגנות אלה, שזכו גם בתמיכת חלק מהפרופסורים, הביאו לבסוף להפעלת נומרוס קלאוזוס תחילה ונומרוס נולוס לבסוף וטיהור האוניברסיטה מיהודים.
היסטוריה > פעילות פוליטית סטודנטיאלית > מהומות 1956

בשנת 1956, לאחר מהומות הסטודנטים הפולניים והשביתה המלווה במהומות בפולין ומהומות הסטודנטים ההונגרים שהובילו להצתת המרד ההונגרי, גם סטודנטים באוניברסיטת בוקרשט החלו בצעדי מחאה, כמו תביעת מפגש עם יוסיף קישינבסקי וניסוח מחאות שונות. קישינבסקי ומנהיגים אחרים אליהם פנו, סירבו לבוא ולהשיב לשאלות הסטודנטים. הסטודנטים של אוניברסיטת בוקרשט וגם תלמידי תיכון, התחילו בהפרעות בקורסים הפוליטיים ובשיעורי השפה הרוסית. ניסיון לארגן הפגנת המונים בכיכר האוניברסיטה נכשל וגרר גל של מעצרים וסילוקים מהאוניברסיטה.
היסטוריה > פעילות פוליטית סטודנטיאלית > מהומות 1968

במסגרת המאבק של השלטונות הקומוניסטיים נגד הדת בוטלה חופשת חג המולד (ברומנית: Crăciun קרצ'יון) ואף יום החג היה ליום עבודה וכל זאת במטרה להכביד על ציון החג. ב-1968, כאשר בארצות רבות בעולם פרצו גלי מחאה של סטודנטים, גם הסטודנטים הרומנים של אוניברסיטת בוקרשט יצאו למחאה בנושא חגיגות חג המולד. את המחאה התחילו הסטודנטים מהפנימייה של המכון הפוליטכני, שיצאו לעשות קולינדה והמשיכו בכך כל הלילה. לקראת בוקר ניסו השלטונות לחסום את דרכם ואז הם פנו אל השגרירות של ארצות הברית, אך מנגנוני הביטחון הרומניים חסמו את כל הרחובות המובילים אליה. הסטודנטים היו נסערים והתחילו לצעוק סיסמאות דוגמת: "חופש", "חופש לסטודנטים". התנהגות הסטודנטים הוכרזה על ידי השלטון הקומוניסטי כחולגאנית ואנרכית. בישיבה של לשכת איחוד הנוער הקומוניסטי, שניהל למחרת יון איליאסקו, סיפר איליאסקו שחלק ממעונות הסטודנטים ננעלו, כדי למנוע מהסטודנטים להצטרף לתהלוכה.
היסטוריה > פעילות פוליטית סטודנטיאלית > גולניאדה

גולניאדה (ברומנית: Golaniada) או ההפגנות של כיכר האוניברסיטה היו אירועים המוניים שהתרחשו בכיכר האוניברסיטה, בבוקרשט, בירת רומניה, בתקופה שבין 22 באפריל עד 15 ביוני 1990. אירועים אלה מקורם בחוסר שביעות רצון של המונים מהתפתחות החיים הפוליטיים ברומניה לאחר המהפכה הרומנית. האירועים נפסקו לאחר התערבות אלימה של כורים שהובאו לשם כך לבוקרשט.
את תחילת המחאות ארגנו סטודנטים מאוניברסיטת בוקרשט, שהיו מאורגנים בליגת הסטודנטים, שחסמו את מבואות כיכר האוניברסיטה והתחילו בה את המחאה ובהמשך הצטרפו אליהם המוני העם.
לאחר הבחירות, שנערכו ב-20 במאי פרשה ליגת הסטודנטים מההפגנות, אך סטודנטים יחידים המשיכו להשתתף והיו גם בין קורבנות האלימות של המינריאדה של יוני 1990.
ארגון אקדמי > פקולטות

באוניברסיטת בוקרשט יש 19 פקולטות, המכסות תחומים שונים כמו מדעי הטבע, מדעי הרוח, מדעי החברה ותאולוגיה:
הפקולטה למנהל עסקים וניהול
הפקולטה לביולוגיה
הפקולטה לכימיה
הפקולטה למשפטים
הפקולטה לפילוסופיה
הפקולטה לפיזיקה
הפקולטה לגאוגרפיה
הפקולטה לגאולוגיה וגאופיזיקה
הפקולטה להיסטוריה
הפקולטה ללימודי עיתונות ותקשורת
הפקולטה לשפות וספרות זרות
הפקולטה לספרות
הפקולטה למתמטיקה ומדעי המחשב
הפקולטה לפסיכולוגיה ומדעי החינוך
הפקולטה לסוציולוגיה ועבודה סוציאלית
הפקולטה למדעי המדינה
הפקולטה לתאולוגיה אורתודוקסית
הפקולטה לתאולוגיה קתולית
הפקולטה לתאולוגיה בפטיסטית
ארגון אקדמי > יחידות מחקר

באוניברסיטה יש את חמש המחלקות הבינתחומיות הבאות:
מחלקת טכנולוגיה
מחלקת למידה מרחוק
מחלקת אונסק"ו לחילופים בין-תרבותיים ובין-דתיים
מחלקת החינוך לפדגוגיה
בית הספר הפרנקופוני לדוקטורט במדעי החברה
דירוג אקדמי

התאחדות האוניברסיטאות האירופאיות קבע דירוג של האוניברסיטאות ברומניה ועל פי דירוג זה אוניברסיטת בוקרשט ניצבת במקום הראשון בין האוניברסיטאות הרומניות העוסקות במחקר מתקדם ובחינוך.
בדירוג QS של אוניברסיטאות בעולם לשנת 2025, דורגה אוניברסיטת בוקרשט במקום 801–850 בעולם.
הערות שוליים

↑  היהודים ברומניה, באותה תקופה, היוו רק 4% מהאוכלוסייה, אך חלקם בבתי הספר התיכוניים ובאוניברסיטה, לפני מתן הצו, היה גדול בהרבה ואף עבר את 30%
↑  הדו"ח הסופי של ועדת ההיסטוריונים שזימן נשיא רומניה בנושא השואה ברומניה, עמוד 195 (ברומנית)
↑  הדו"ח הסופי של ועדת ההיסטוריונים שזימן נשיא רומניה בנושא השואה ברומניה, עמוד 196 (ברומנית)
↑  נצרות אורתודוקסית היא הדת המרכזית ברומניה
↑  Lucian Nastasă, Antisemitismul universitar în România (1919–1939) עמוד 114 סעיף 162 (ברומנית)
↑  במקביל ואף לפני הסטודנטים של אוניברסיטת בוקרשט הפגינו סטודנטים ברומניה בערים בהן היה מיעוט הונגרי משמעותי, דוגמת הסטודנטים של טימישוארה.
↑  קבוצות הסטודנטים שנעצרו ונידונו בעקבות אירועי 1956 (ברומנית)
↑  כיכר האוניברסיטה היא לא שם, כיכר האוניברסיטה היא אז באתר adevarul.ro. (ברומנית)
↑  Cele mai bune şi cele mai slabe universităţi din România (ברומנית)
↑  University of Bucharest
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269109905171  PLWABN: 9810691643005606  BIBSYS: 90585268  BnF: cb11867990w (data)  CiNii: DA01969579  GND: 127402-8  ISNI: 0000 0001 2322 497X  LCCN: n80126233  NKC: ko2003182773  NLA: 36166173  NSK: 000122046  SELIBR: 265860  SUDOC: 026431157  VcBA: 494/47198  VIAF: 128556028   WorldCat (עם VIAF): 128556028 
התוכנית המקורית לבניית אוניברסיטת בוקרשט - תוכנית שלא יצאה לפועל
מבנה הספרייה המרכזית של אוניברסיטת בוקרשט - בחזית נמצא פסלו של קרול הראשון, מלך רומניה
הפקולטה למשפטים של אוניברסיטת בוקרשט
דיון בנושא שואת יהודי רומניה שנערך בפקולטה לסוציולוגיה ועבודה סוציאלית בשנת 2010
ליג'יה פילוטי, סטודנטית למשפטים שסולקה מהלימודים בעקבות השתתפותה במחאות הסטודנטים בסתיו 1956
אדם אונאס

אדם אונאס (בערבית: آدم أوناس; נולד ב-11 בנובמבר 1996) הוא כדורגלן צרפתי-אלג'יראי המשחק בעמדת החלוץ בא-סד.
קריירת מועדונים

אונאס נולד בשמברי-לה-טור שבצרפת להורים ממוצא אלג'יראי. אביו היה שוער ובהשראתו אונאס התחיל לשחק כדורגל כשהיה היה בן 10. באפריל 2013 הצטרף לקבוצת המילואים של הורדו. ב-4 באוקטובר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 3-2 ללוריין ואף כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה. כחודשיים לאחר מכן חתם על חוזה לשלוש וחצי שנים 2019.
ב-3 ביולי 2017 אונאס ותם בנאפולי. ב-15 בפברואר 2018 הבקיע את שער את שערו הראשון בקבוצה בהפסד 3-1 לר.ב. לייפציג במסגרת 32 האחרונות של הליגה האירופית.
ב-30 באוגוסט 2019 הושאל לניס עד לסיום העונה עם אופצית רכישה. ב-6 במאי 2020 חזר לנאפולי. ב-6 באוקטובר 2020 הושאל לקליארי אולם עזב אותה ב-28 בינואר 2021 עקב מיעוט בדקות משחק.
ב-1 בפברואר 2021 הושאל לקרוטונה. ב-14 בפברואר כבש את שערו הראשון בקבוצה בהפסד 2-1 לססואולו. ב-7 במרץ כבש את שערו השני בקבוצה במשחק נגד טורינו. בסיום המשחק קיבל הודעות נאצה בחשבון האינסטגרם שלו מאוהדי טורינו שכינו אותו "קוף", קראו לו "לחזור לאפריקה" ואפילו הודעות עם איכולי מוות.
ב-1 בספטמבר 2022 אונאס חתם לשתי עונות בליל.
ב-2 בנובמבר 2024 חתם בא-סד מליגת העל הקטרית.
קריירה בינלאומית

אונאס היה זכאי לייצג גם את צרפת וגם את אלג'יריה. אחרי שבנעוריו שיחק בנבחרת הנוער של צרפת באוקטובר 2016 הודיע כי החליט לייצג את נבחרת אלג'יריה.
ב-5 בספטמבר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0-1 נגד זמביה. ב-1 ביולי 2019 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0-3 נגד טנזניה במסגרת גביע אפריקה לאומות 2019 בו זכתה אלג'יריה.
תארים

גביע אפריקה לאומות: 2019
אמלין קאסט

| --- | --- |

 לידה:  5 באוגוסט 1867 Denton, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  29 בספטמבר 1955 (בגיל 88) 
 מקום קבורה:  Church of St Peter and St Paul, Belton 
 בן או בת זוג:  Harry Cust (11 באוקטובר 1893–?) 
 
אמלין קאסט (באנגלית: Emmeline Cust; ‏ 1867–1955) הייתה סופרת, עורכת, מתרגמת ופסלת אנגלית. היא הייתה חברה ב"הנשמות", חוג של המעמד הגבוה שקרא תיגר על המוסכמות והעמדות של מעמדם בסוף המאה התשע עשרה ותחילת המאה העשרים.
חיים אישיים

קאסט נולדה בדנטון הול לוויקטוריה, סופרת פילוסופית ולסר ויליאם ארל וולבי-גרגורי, פוליטיקאי ובעל אדמות.   סבתה מצד אמה, ליידי אמלין סטיוארט-וורטלי הייתה משוררת וכותבת על מסעות ויקטוריאנית ידועה.
ב-1893 התחתנה קאסט עם חבר אחר ב"הנשמות", הנרי ג'ון קוקיין-קאסט. היא תמכה בבעלה בחלק גדול מעבודתו, כולל התכתבות עבור הוועד המרכזי לארגונים פטריוטים לאומיים. קאסט הייתה מסורה לבעלה, למרות נישואיה האומללים שנמשכו עד מותו ב-1917.
קאסט הייתה שכנה של הפסל יעקוב אפשטיין כששניהם גרו ליד הייד פארק בלונדון.
חיים אישיים > כתיבה ותרגום

קאסט כתבה ביוגרפיה של אמה, ויקטוריה, בשם :" פרקים ממסעותיהן של ליידי אמלין סטיוארט-וורטלי ובתה ויקטוריה, 1849-1855".   היא גם פרסמה דיווחים על מסעותיה של סבתה. קאסט תרמה קטעים קצרים יותר לכתבי עת של זמנה.
התרגום של קאסט ל'סמנטיקה; מחקרים במדע המשמעות' מאת מישל ז'ול אלפרד בראל הציגו את הופעתו הראשונה של הטקסט באנגלית.
כמו כן תרגמה ספרי שירה וספרות יפה או היסטורית, כולל מסעותיהם והרפתקאותיהם של ארבעה אצילים באירופה במהלך המאות החמש-עשרה והשש-עשרה, שפורסם לראשונה על ידי ג'ון מאריי, לונדון, ב-1909.
חיים אישיים > עבודת אומנות

ייתכן שקסט למדה באקדמיה ז'וליאן בפריז, אם כי לא ברור באילו צורות אמנות היא הכשירה את עצמה. ייתכן גם שלמדה פיסול בלונדון.
קאסט הציגה את הפסל שלה באקדמיה המלכותית לאמנויות בשנת 1906 והציגה פסל פרוטומה של אחייניתה ובשנת 1927, חלק מפסל של בעלה. היא הציגה בבריטניה ובאירופה - יצירותיה הוצגו במנצ'סטר, ליברפול, ברמינגהאם ופריז.