stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וצפי קבהא

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 ביוני 1959 ברטעה, ישראל 
 פטירה:  11 בנובמבר 2021 (בגיל 62)
 השקפה דתית:  אסלאם 
 
וצפי קבהא (19 ביוני 1959 – 11 בנובמבר 2021) היה פוליטיקאי פלסטיני. הוא היה השר לענייני אסירים של הרשות הפלסטינית בממשלה הפלסטינית ב־2006, הוא היה אחד המנהיגים הבולטים של התנועה האסלאמית בגדה המערבית, והוא היה שר המדינה בממשלת האחדות הפלסטינית ב-2007.
לאחר ההשתלטות של ארגון החמאס על רצועת עזה ב-2007, הנשיא מחמוד עבאס זיכה את כל חברי הקבינט של חמאס כולל קבהא, אשר הוחלף על ידי אשרף אל-עג'רמי.
ואספי קבהא נעצר על ידי ישראל ביוני 2006, יחד עם שרים וחברי פרלמנט נוספים של ארגון החמאס. לטענתו החוקרים התעללו בו בעת שהיה אסיר ביטחוני בישראל במשך 11 ימים.
ב-21 במאי 2015 קבהא שוחרר לאחר שריצה 10 חודשים במעצר מנהלי.
קבהא נפטר בברטעה ב-11 בנובמבר 2021, בהיותו בן 62, מסיבוכים הקשורים למחלת נגיף הקורונה.
הערות שוליים

1 2  Israel releases ex-minister after 10 months in prison (אורכב 28.05.2015 בארכיון Wayback Machine). The Middle East Monitor, 22 May 2015
↑  Detainees accuse Israel of abuse. BBC News, 2 August 2006
↑  "Palestinians bid farewell to former Minister of Prisoners Wasfi Qabha".
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
משקע (גאולוגיה)

מחשוף של משקעים נהריים מקרבון פנסילבני בנובה סקוטיה
בגאולוגיה, משקע (בלועזית: סֶדימֶנט) הוא חומר לא מלוכד המצטבר על פני היבשה ועל קרקעיתם של מקווי מים. משקעים מכילים חלקיקים בגדלים שונים, שמקורם בפירוק של סלעים קודמים או בחומרים אורגניים. התלכדות והתגבשות של המשקעים יוצרת סלעי משקע.
הרכב המשקע נובע מהרכבם הכימי והמינרלוגי של הסלעים מהם נוצר.
גודל החלקיקים

חלקיקי המשקע ממוינים לפי גודלם:
חצץ – חלקיקים שגודלם יותר מ-4 מ"מ הנחלקים לקבוצות משנה על פי גודלם:
גרוֹרוֹת (בוֹלדרים, boulders) – גושי סלע שגודלם עולה על 256 מ"מ
צרורות (cobbles) – שברי סלעים שגודלם 64–256 מ"מ
חלוקים (pebbles) – שברי סלע מעוגלים שגודלם 4–64 מ"מ
גרגרים גדולים (granules) – חלקיקים מעוגלים שגודלם 2–4 מ"מ
גרגרים (grains) – חלקיקים מעוגלים שגודלם פחות מ-2 מ"מ הנחלקים לקבוצות משנה על פי גודלם:
חול – גרגרים שגודלם 0.063–2 מ"מ
טין – גרגרים שגודלם בין 0.004 מ"מ ל-0.063 מ"מ
חרסית – גרגרים שגודלם קטן מ-0.004 מ"מ
החלקיקים ואופני ההובלה שלהם:
| חלקיק | גודל | אופן הובלה | סלעים |
| --- | --- | --- | --- |
| גרורות | יותר מ-256 מ"מ | מוסעים בסחיפה בזרמי נהרות עזים ובאמצעות קרחונים | קונגלומרט, ברקציה |
| צרורות | 64–256 מ"מ | מוסעים בשיטפונות בנהרות | קונגלומרט, ברקציה |
| חלוקים | 4–64 מ"מ | הובלה ועיצוב בערוצי נחלים ונהרות ובחופים | קונגלומרט |
| חול | 0.063–2 מ"מ | מוסעים על ידי רוחות עזות או באמצעות זרמים בנהרות ובים | אבן חול |
| טין | 0.004–0.063 מ"מ | מוסעים ברוח כאבק | אבן טין |
| חרסית | פחות מ-0.004 מ"מ | מוסעים במים כתרחיף וברוח כאבק | סלע חרסית, פצלים |
מקור המשקעים

החומרים היוצרים משקעים נובעים ממקורות מגוונים:
מקור המשקעים > משקעים קלאסטיים

משקעים קלאסטיים או דטריטיים מורכבים מתוצרי פירוקם של סלעי יסוד פלוטוניים וגעשיים, סלעים מותמרים וסלעי משקע. משקעים אלה – מהם נוצרים סלעים דוגמת אבן חול וטוף געשי – נחלקים ל-3 קבוצות משנה, על פי גודל החלקיקים:
משקעים רודיטיים (rudites) – משקעים המורכבים מגרגרים גדולים
משקעים ארניטיים (arenites) – משקעים המורכבים מגרגרי חול וטין
משקעים לוטיטיים (lutites) – משקעים המורכבים מגרגרי טין וחרסית
מקור המשקעים > משקעים כימיים

משקעים אלה נובעים משקיעת חומרים מתוך תמיסות. חומרים אלה מתגבשים למינרלים יוצרי סלע דוגמת הליט וגבס, המצטברים ויוצרים סלעי התאדות.
מקור המשקעים > משקעים ביוגניים

משקעים אלה מורכבים מחומרים אורגניים שמקורם בשרידי צמחייה ובעלי חיים. החומרים האורגניים מתפרקים או נותרים בשלמותם ויוצרים סלעי משקע דוגמת אבן גיר וקירטון ושוניות.
מקור המשקעים > מקורות חוץ-ארציים

משקעים אלה נוצרים מחלקיקים בגדלים שונים שמקורם מחוץ לכדור הארץ. חלקיקים אלה עשויים להיות גדולים מאוד – דוגמת מטאוריטים, או קטנים מאוד – דוגמת אבק.
אזורי השקעה

משקעים עשויים להצטבר במקום בו נוצרו, או להיות מובלים ממקומות מרוחקים ולהצטבר בסוף דרכם.
אזורי השקעה > משקעי מערות

במערות מצטברים ספלאותמים (speleothems) – משקעים קלציטיים או ארגוניטיים השוקעים מתוך מים בחללים קרסטיים. משקעים אלה מתקשים ויוצרים בחלל המערה נטיפים וזקיפים.
אזורי השקעה > משקעים נהריים

משקעים אלה מובלים לנהרות ונחלים ומצטברים לאורך אפיקיהם או במוצאם. בהיערמם הם יוצרים מגוון של מבנים גאומורפולוגיים:
לאורך האפיק נוצרים גלונים – תלוליות מוארכות הנוצרות כתוצאה מתנועת המים ומורכבות ממשקעי חצץ בגדלים שונים וחול. משקעים אלה נקראים "שרטונות אפיק".
בנהרות שבהם הזרם אינו אחיד בכיוונו אלא מורכב מרשת של זרמים ("זרם פְּזָרוֹת", braided stream), נוצרים שרטונות צפופים וקטועים המתחברים ונפרדים לסירוגין.
כאשר זרימתם של נחלים ונהרות מאטה או בהגיע מימיהם למישור, נוצרות מניפות סחף.
אזורי השקעה > משקעים קרחוניים

תוצרי הפירוק של סלעים עשויים להילכד בקרחון ולנוע עמו למרחק גדול. גודל החלקיקים הנישאים על ידי הקרחון עשוי לנוע בין גרורות לבין חרסית. בשולי הקרחון ובחזיתו נערמים השברים הקלאסטיים למורנות – תלוליות מוארכות של שברי סלעים בהתמיינות גרועה – שברים בגדלים שונים מעורבים זה בזה. מהצטברות והתמצקות של משקעים קרחוניים נוצרים סלעי טיליט (Tillite).
סלעים בודדים עשויים להינתק מסביבת היווצרותם ולהינשא על ידי הקרחון למרחק רב. אלה נקראים סלעים תועים (erratic blocks) ונמצאו באזורים שעוצבו על ידי קרחונים, דוגמת הרמות המחורצות.
אזורי השקעה > משקעים קרחוניים > משקעי הפשרה

כאשר מפשירים מי הקרחון, שוקעים מתוכם השברים הסלעיים תוך התמיינות טובה – החלקיקים מסתדרים על פי גודלם: הגדולים בתחתית והקטנים מעליהם.
אזורי השקעה > משקעים אגמיים

מי נהרות או הפשרת קרחונים עשויים להתנקז לתוך אגם. החלקיקים – לרוב גרגרים קטנים – שוקעים מתוכם ומצטברים על קרקעית האגם. משקעים אלה מתאפיינים בוורוות – שכבות ריבוד עונתיות או שנתיות הנבדלות בעוביין ובצבעיהן. ורוות של משקעים אגמיים יצרו את סלעי חוואר הלשון בדרום ים המלח.
תהליכים

במשקעים מתקיימים שלושה סוגים של תהליכים: תהליכים ראשוניים התורמים להיווצרותם, תהליכים המובילים ומסיעים אותם ממקום היווצרותם למקומות אחרים ותהליכים מאוחרים היוצרים מהם סלעים.
תהליכים > תהליכים יוצרים

משקעים נוצרים מצירוף של תהליכים:
סדימנטציה היא שקיעה של משקעים המתרחשת כשחלקיקים בקולואיד מתבדלים מתוך הנוזל שבו הם נאגרים ומגיעים למצב מנוחה כנגד מחסום.
שחיקה – תהליך מכני הנגרם מחיכוך בין סלעים וחלקיקים, הגורם להסרה של שכבותיהם החיצוניות. באופן זה נוצרים חלוקים וגרגרי משקע מעוגלים.
סחיפה – הסרה מכנית של חלקיקים מפני השטח של סלעים באמצעות רוח, מים וקרחונים.
בליה – מגוון של תהליכים איטיים – מכניים, כימיים וביולוגיים – הגורמים להתפרקות והתפוררות הסלעים אין סיטו.
שקיעה כימית – היווצרות משקעים כתוצאה משקיעתם של חלקיקים מתוך תמיסות.
שקיעה ביוגנית – היווצרות משקעים כתוצאה משקיעתם של שרידי צמחייה ובעלי חיים
התפרצות געשית – היווצרות של חומרים פירוקלסטיים הנפלטים מהרי געש.
השקעה והרבדה – החלקיקים שנוצרו באמצעות תהליכי הפירוק והשקיעה שוקעים ומצטברים על היבשה או בקרקעית הים. חזרה על תהליכים אלה יוצרת שכבות משקע המורבדות זו מעל זו.
תהליכים > הובלה

ממקום היווצרותם נסחפים המשקעים למקומות אחרים באמצעות רוחות, זרמי מים בים וביבשה, קרחונים ומי הפשרתם. במהלך הסעתם חלים במשקעים תהליכי משנה:
שחיקה – הגורמת להתעגלותם
התמיינות – התארגנות של החלקיקים על פי גודלם
תהליכים > תהליכים מגבשים

לאחר היווצרות המשקעים מתקיימים בהם תהליכים מגבשים הנקראים דיאגנזה (diagenesis). תהליכים אלה גורמים להתקשות המשקע וכוללים:
הידוק ודחיסה – לחצים המופעלים על המשקעים ביבשה ובים גורמים ללחיצתם ולאחיזת הגרגרים זה בזה.
מילוּט – תמיסות החודרות למשקע מתקשות ויוצרות מעין מלט המאחד את הגרגרים לסלע.
ראו גם

גאולוגיה - מונחים
סדימנטולוגיה
פטרולוגיה
לקריאה נוספת

עמנואל מזור, גיאולוגיה בפטיש ישראלי, האוניברסיטה הפתוחה, 1994, מסת"ב 965-06-0276-3
שלמה שובאל, צפונות כדור הארץ, האוניברסיטה הפתוחה, 2006, מסת"ב 965-06-0872-9
עקיבא פלכסר, גיאולוגיה, יסודות ותהליכים, אקדמון, 1992, מסת"ב 965-350-026-0
Encyclopedia of Geology, Elsevier Academic Press, First edition 2005, ISBN 0-12-636380-3
חתך במשקעים: A – משקעים משולי אנטארקטיקה הכוללים חצץ וחול בזרמי עכירות; B – משקעי מדף יבשתי הכוללים כמות גדולה של חצץ; C – משקעים ביוגניים בזרמי עכירות; D – ורוות במשקעי אגם קרחוני
מאובנים מיקרוסקופיים במשקעים שהוצאו בקידוח בים המלח
שרטונות אפיק
סלע תועה משובץ בתוך טיליט
חלוקים
סופת חול
ישראל באולימפיאדת אטלנטה (1996)

משלחת ישראל לאולימפיאדת אטלנטה (1996) כללה 25 ספורטאים שהתחרו ב-10 ענפי ספורט. גל פרידמן זכה במדליית ארד.
פירוט התוצאות > אגרוף

ולדיסלב ניימן (משקל עד 51 ק"ג)
הפסיד לבולאט דז'ומדילוב (קזחסטן) 18:7
פירוט התוצאות > אתלטיקה

קונסטנטין מטוסביץ'
קפיצה לגובה – מוקדמות: 2.26 מטר, מקום 17
רוגל נחום
קפיצה משולשת – מוקדמות: 16.67 מטר, מקום 17
קונסטנטין סמיונוב
קפיצה במוט – מוקדמות: 5.40 מטר, מקום 20
דני קרסנוב
קפיצה במוט
מוקדמות: 5.60 מטר, מקום 12
גמר: 5.60 מטר, מקום 11
פירוט התוצאות > ג'ודו

יעל ארד
משקל עד 61 ק"ג – מקום 5
אורן סמדג'ה
משקל עד 71 ק"ג – שלב שמינית הגמר
פירוט התוצאות > היאבקות

גוצ'ה ציציאשווילי
סגנון יווני-רומי, עד 82 ק"ג – מקום 5
פירוט התוצאות > הרמת משקולות

סלבה איוונובסקי
משקל עד 99 ק"ג – לא השיג תוצאה (נכשל ב-3 ניסיונות)
פירוט התוצאות > קאנו/קיאק

ליאור כרמי
500 מטר קיאק יחיד נשים, מקום 13
מוקדמות 1:57.67
חצי גמר 1:54.89
פירוט התוצאות > סייף

איילת אוחיון (רומח אישי נשים)
ניצחון על כרמן רודריגס (גואטמלה) 2:15
הפסד לסבינה באו (גרמניה) 15:10
לידיה חטואל-צוקרמן (רומח אישי נשים)
ניצחון על פליציה צימרמן (ארצות הברית)
הפסד למוניקה וובר-קוסטו (גרמניה) 15:13
לילך פריסקי (רומח אישי נשים)
ניצחון על ינינה לוצי
הפסד ללאורה בדיאה (רומניה)
רומח קבוצתי נשים - לידיה חטואל-צוקרמן, איילת אוחיון, לילך פריסקי
מקום 9
הפסד לסין 45:29
ניצחון על ארצות הברית 39:45
פירוט התוצאות > קליעה

אלכס טריפולסקי
50 מטר אקדח חופשי – 558 נקודות, מקום 16
10 מטר אקדח אוויר – 572 נקודות, מקום 39
בוריס פולק
10 מטר רובה אוויר – 581 נקודות, מקום 33
50 מטר רובה 3 מצבים – 1162 נקודות, מקום 25
50 מטר רובה שכיבה – 594 נקודות, מקום 20
גיא סטריק
50 מטר רובה 3 מצבים – 1164 נקודות, מקום 17
50 מטר רובה שכיבה – 593 נקודות, מקום 26
פירוט התוצאות > שחייה

יואב ברוק
50 מטר חופשי – מוקדמות: 23.22 שניות, מקום 24
100 מטר חופשי – מוקדמות: 50.61 שניות, מקום 22
איתן אורבך
100 מטר גב – מוקדמות: 56.74 שניות, מקום 22
ודים אלכסייב
100 מטר חזה – מוקדמות: 1.02.92 דקות, מקום 18
200 מטר חזה – מוקדמות: 2:20.47 דקות, מקום 26
דן קוטלר
100 מטר פרפר – מוקדמות: 55.11 דקות, מקום 31
משחה שליחים 4X100 מטר מעורב - איתן אורבך, ודים אלכסייב, דן קוטלר, יואב ברוק
מוקדמות: 3:42.24 דקות, מקום 8
גמר: 3:42.90 דקות, מקום 8
פירוט התוצאות > שיט

ענת פבריקנט ושני קדמי
דגם 470 נשים – מקום 12
גל פרידמן
גלשן מיסטרל גברים –  מדליית ארד
ניר שנטל ורן שנטל
דגם 470 גברים – מקום 20
ראו גם

ישראל במשחקים האולימפיים
אולימפיאדת אטלנטה (1996)
אינוורסיה (גאומטריה)

P' היא תמונת הנקודה  P תחת האינוורסיה דרך המעגל.
בגאומטריה, אינוורסיה או היפוך היא העתקה של המישור אל עצמו, המחליפה את הפנים והחוץ של מעגל נתון  C. העתקה זו, שיש לה חשיבות מרכזית במודלים אוקלידיים של הגאומטריה הפרויקטיבית, נחקרה לראשונה על ידי הגאומטריקן יעקב שטיינר בסוף המאה התשע-עשרה.
הגדרה

אם מרכזו של המעגל  C הוא הנקודה  O ורדיוסו  r, אז האינוורסיה מוגדרת כך שתעביר נקודה  P אל הנקודה  P' המצויה על הקרן המחברת את המרכז  O אל  P, באופן שמכפלת המרחקים של  P ושל  P' מ- O שווה לריבוע הרדיוס:  \ {\frac {|OP|}{r}}={\frac {r}{|OP'|}}. מן ההגדרה נובע שהאינוורסיה מחזירה את הנקודה  P' אל הנקודה  P'. הנקודות  P' ו- P' צמודות זו לזו ביחס למעגל.
על-פי תיאור זה, תמונתה של הנקודה  O אינה מוגדרת, ולכן מקובל להוסיף למישור את "הנקודה באינסוף", שהיא זוגתה של  O. ניתן להגדיר באופן דומה גם אינוורסיה ביחס לכדור, במרחב תלת-ממדי, או ביחס לכדור n ממדי.
במישור המרוכב, כאשר המעגל הוא מעגל היחידה, אינוורסיה של מספר מרוכב  z היא ההופכי של הצמוד (כלומר הנקודה  z עוברת ל- {\frac {1}{\bar {z}}})
האינוורסיה היא העתקה אנטיקונפורמית, כלומר, היא שומרת על זוויות בין ישרים ומעגלים (ועקומות בכלל), אך הופכת את האוריינטציה. כך יעברו מעגלים משיקים למעגלים (או ישרים) משיקים, ומעגלים מאונכים למעגלים (או ישרים) מאונכים.
פעולת האינוורסיה

אם  P נמצאת על שפת המעגל, אז היא צמודה לעצמה, כלומר  P'=P; בכל מקרה אחר, אחת משתי הנקודות הצמודות נמצאת מחוץ למעגל, ואחת בתוכו. אם  P היא הנקודה שמחוץ למעגל ו- Q הנקודה על המעגל שבה נוגע המשיק  PQ, אז  P' היא הנקודה שבה פוגש הגובה היורד מ- Q במשולש  OPQ, את היתר  OP.
תכונתה החשובה ביותר של האינוורסיה, שהיא שומרת על מעגלים וישרים: כל מעגל וכל ישר עובר תחת העתקה זו למעגל או לישר. עם זאת, מרכזו של מעגל  E העובר למעגל  E', בדרך כלל אינו עובר למרכזו של  E'. מעגל שאינו עובר דרך  O, עובר למעגל אחר שאינו עובר דרך  O. ישר העובר דרך  O, מועתק אל עצמו, ומעגל העובר דרך  O, עובר לישר שאינו עובר דרך  O. ישר או מעגל  E החותך את  C, יעבור לישר או מעגל  E' החותך את  C. מעגל המוכל ב- C, שאינו עובר דרך  O, עובר למעגל מחוץ ל- C; מעגל המקיף את  O עובר למעגל המכיל את  C, ולהפך. אם האינוורסיה במעגל  O מעבירה את המעגל  E למעגל  E', אז לשלושת המעגלים האלו יש אותו ציר רדיקלי (במילים אחרות, המעגל  E עובר למעגל מן המניפה הקואקסלית של  O ו- E).
כל מעגל אפשר להעביר לכל מעגל אחר, באמצעות אינוורסיה במעגל מתאים (יחיד אם הם זרים או משיקים, שניים אם הם נחתכים). כל שני מעגלים שאינם נחתכים אפשר להעביר לזוג מעגלים בעלי מרכז משותף באמצעות אינוורסיה במעגל מתאים.
ראו גם

הטלה סטריאוגרפית
הערות שוליים

↑  דוד פרייברט, חידושים בגיאומטריה אוקלידית – תיאוריה של מרובע קמור ומעגל היוצר נקודות פסקל על צלעותיו, נספח א', הוצאת אקדמון, 2021
נאסר אל-קודווה

נאסר אל-קודווה (בערבית: ناصر القدوة, בתעתיק: נאצר אלקדוה; נולד ב-1953) הוא פוליטיקאי פלסטיני שכיהן כנציג הרשות הפלסטינית באומות המאוחדות בשנים 1991–2005 וכשר החוץ הפלסטיני בשנת 2005. אל-קודווה הוא אחיינו של יאסר ערפאת, יו"ר הרשות הפלסטינית בעבר.
חיים אישיים

אל-קודווה נולד בשנת 1953. הוא למד באוניברסיטת קהיר, ובשנת 1979 סיים לימודי תואר ראשון בלימודי רפואת שיניים. זמן קצר לאחר מכן נעשה חבר בסהר האדום הפלסטיני.
אל-קודווה גר בשנים האחרונות ברמאללה זאת לאחר שנים רבות בהן התגורר בניו יורק. הוא אחיינו של יאסר ערפאת, יו"ר הרשות הפלסטינית בעבר, ויו"ר קרן יאסר ערפאת.
קריירה פוליטית

בשנת 1969 הצטרף אל-קודווה לפת"ח. בשנת 1974 מונה לנשיא ההתאחדות הכללית לסטודנטים פלסטינים. בנוסף, הפך אל-קודווה לחבר הוועד המרכזי של פת"ח. בשנת 1987 יצג אל-קודווה את הארגון לשחרור פלסטין, בראשו עמד יאסר ערפאת, דודו, כנציג לא רשמי באומות המאוחדות, והחל משנת 1991 כנציג רשמי. בשנת 2005 הוחלף אל-קודווה על ידי ריאד מנסור ומונה כשר החוץ הפלסטיני. בשנת 2012 כיהן אל-קודווה כסגן הנציג המיוחד של מזכ"ל האו"ם, באן קי-מון, במשלחת הסיוע של האו"ם לאפגניסטן, וכסגנו של קופי אנאן, השליח המיוחד לסוריה מטעם האו"ם והליגה הערבית, כאחראי על המגעים עם קבוצות המורדים הסוריות. בשנת 2014 עזב אל-קודווה את תפקידו באו"ם. בחודש אוקטובר 2016 עלתה האפשרות כי אל-קודווה יהיה יורשו של מחמוד עבאס כיו"ר הרשות הפלסטינית.
בשנת 2021 הודיע אל-קודווה על ריצה עצמאית בבחירות לרשות המחוקקת הפלסטינית במאי 2021. אל-קודווה הוצב בראש רשימה משותפת עם מרואן ברגותי, תחת השם מפלגת "התקווה", כאשר במקום השני ברשימה נמצאת פדואה ברגותי, אשתו של מרואן. בעקבות זאת הודח אל-קודווה מן הוועד המרכזי של הפת"ח.
באוגוסט 2024 הציג וחתם עם אהוד אולמרט על הצעה להסדר בין ישראל לפלסטינים. לפי הפרשן אהוד יערי, הפתרון הטריטוריאלי התבסס על הצעתו של אולמרט במהלך שיחות אולמרט–אבו מאזן בשנת 2008.
לקריאה נוספת

הפרופיל של נאסר אל-קודווה באתר א-שרק אל-אווסט
הערות שוליים

↑  Arafat’s Death Revisited; Israel Completes Separation Wall באתר MIFTAH, ‏ 7 ביולי 2012 (באנגלית)
↑  Opposition Mounts Against Abbas באתר וול סטריט ג'ורנל, 12 באוקטובר 2010 (באנגלית)
↑  Nasser al-Kidwa Appointed Deputy Joint Special Envoy of United Nations, League of Arab States on Syria באתר הרשמי של האו"ם, 7 במרץ 2012 (באנגלית)
↑  Kofi Annan to head to Syria on Saturday as Russia and China step up peace efforts באתר אל-ערביה, 5 במרץ 2012 (באנגלית)
↑  Annan deputy blocked by Damascus באתר Rappler, ‏ 31 במאי 2012 (באנגלית)
↑  U.N. deputy mediator on Syria Nasser al-Kidwa resigns באתר אל-ערביה, 3 בפברואר 2014 (באנגלית)
↑   ג'קי חורי, עבאס הדיח מפתח את אחיינו של עראפת לאחר שהודיע על ריצה עצמאית בבחירות, באתר הארץ, 12 במרץ 2021
↑   ג'קי חורי, הוגשה רשימתו של ברגותי לפרלמנט הפלסטיני; בראשה יעמוד בכיר בפתח לשעבר, באתר הארץ, 1 באפריל 2021
↑  אהוד יערי, ‏אולמרט חתם עם אחיינו של ערפאת על "חלוקת ירושלים", באתר ‏מאקו‏, 30 באוגוסט 2024
אסטרוביולוגיה

צילום מיקרוסקופי של המטאוריט המאדימי ALH 84001 בו נראות צורות שיכולות להצביע על קיום חיים מחוץ לכדור הארץ.
אסטרוביולוגיה (מיוונית: ἄστρον, אסטרון – כוכבים; βίοςλογία, ביולוגיה – מדע החיים) היא מדע העוסק במקור, התפתחות, ותפוצת החיים ביקום. אסטרוביולוגיה עוסקת בשאלה האם קיימים חיים מחוץ לכדור הארץ, וכיצד בני האדם יכולים לזהות זאת אם אכן כך הדבר.
המושג אקסוביולוגיה דומה ומתמקד רק בחקר של אפשרות קיום חיים מחוץ לכדור הארץ.
המחקר האסטרוביולוגי

אסטרוביולוגיה היא ענף חדש יחסית שהתפתח עם התרחבות מושגיו של האדם על גודל ממדיו של היקום. מדע זה שואף להניח תשתית לחקר קיומן (או אי-קיומן) של צורות חיים מחוץ לכדור הארץ על ידי מציאת התנאים ההכרחיים לקיום של חיים, לפחות אלו מהסוג המוכר לנו. המחקר האסטרוביולוגי הוא רב-תחומי, וכלולים בו נושאים מתחומי הביולוגיה, הכימיה, הפיזיקה, האסטרונומיה, האסטרופיזיקה ועוד.
עד למחצית השנייה של המאה ה-20, נושא חקר החיים מחוץ לכדור הארץ היה נחלתם של סופרי המדע הבדיוני, שוחרי העב"מים ומאמיני העידן החדש. רק אחרי תחילת חקר החלל החלו מדענים להתייחס ברצינות לאפשרות של חיים חוצניים.
האסטרוביולוגים חוקרים את הנושאים העיקריים הבאים:
מהם חיים?
כיצד החלו החיים על פני כדור הארץ?
אילו סביבות יכולות לתמוך בחיים?
כיצד ניתן לקבוע אם ישנם חיים על כוכבי לכת אחרים?
מהי שכיחותן של צורות חיים מורכבות?
מה יהיה הבסיס הביוכימי לחיים, אם ימצאו כאלה, על כוכבי לכת אחרים?
לשאלה אם יש חיים בעולמות אחרים יש השלכות מרחיקות לכת, גם בתחום המדע וגם בתחום הפילוסופיה והדת. ההשערה שיש חיים מחוץ לכדור הארץ היא השערה הניתנת לבדיקה, וכן ההשערה שאין חיים כאלו ניתנת להפרכה, ובכך מכשירה את האקסוביולוגיה כענף מחקר מדעי. פרויקטים לחיפוש חיים מחוץ לכדור הארץ, כגון פרויקט סט"י (SETI) הם בעלי חשיבות גדולה לעוסקים באסטרוביולוגיה, אם כי נמצאים מחוץ לתחומיה.
הוכח בניסויים[דרוש מקור] שמבחינה ביוכימית, יסודות יציבים בטבלה המחזורית אשר מקיימים אינטראקציה כימית בדומה לפחמן, יכולים להחליף בהדרגה את אטומי הפחמן ברוב הפעולות הדרושות לקיום חיים בנוסח המוכר על פני כדור הארץ.
לדוגמה, חיים, הדומים באופן פעולתם לחיים מבוססי הפחמן המוכרים לנו, ייתכן ויכולים להיווצר על ידי אבולוציה כימית (אנ') הדרגתית בכוכב לכת המכיל שפע של צורן.
המחקר האסטרוביולוגי מתקיים בשלוש סביבות:
על פני כדור הארץ – החלק התאורטי, בו מתקיימים דיונים בדבר האפשרות להימצאות חיים מחוץ לכדור הארץ וכן מה יהיה אופיים של חיים אלו.
במערכת השמש – מחקר החלל המעשי המתבצע על ידי חלליות וגשושיות הנשלחות לעצמים מחוץ לכדור הארץ כדי לחפש סימני חיים.
בחלל החיצון – האזנה לאותות רדיו ושיגור אותות רדיו לחלל.
מציאת אקסטרמופילים, יצורים החיים בסביבות חיים קיצוניות בכדור הארץ, מגבירה את הסברה כי עשויים להימצא יצורים חיים גם בכוכבי לכת חיצוניים.
גם ההוכחה כי דובוני מים מסוגלים לשרוד במצב תרדמתי בתנאים קיצוניים, עד כדי ואקום החלל, מגדילה את הסיכוי כי ייתכן וחיים כפי שהם מוכרים לנו כיום מסוגלים להתקיים במקומות אחרים ביקום.
החיפוש אחר תבונה חוץ-ארצית

ראשית החיפוש אחר תבונה חוץ ארצית החל ב-1960, במבצע שנקרא "אוזמה" (Ozma, על שם הנסיכה מסיפורי ארץ עוץ). בחיפוש זה, הפנו אנטנה של טלסקופ רדיו אל עבר שני כוכבים שכנים, בתקווה לקלוט מהם שידורים. בהמשך נערכו עוד כמה מבצעים דומים, במסגרת הכוללת הקרויה סט"י (SETI), ראשי התיבות באנגלית של "חיפוש אחר תבונה חוץ-ארצית". עד כה, כל מבצעי סט"י לא העלו דבר: למרות כמה אזעקות שווא, טרם נקלטו אותות שזוהו חד-משמעית כאיתותים של ציוויליזציות חוץ-ארציות.
דרך נוספת לחיפוש אחר תבונה חוץ ארצית נעשית באמצעות גשושיות חלל. אחד הניסויים המשוכללים ביותר נערך באמצעות שתי חלליות וייקינג של נאס"א, שנחתו על מאדים בקיץ 1976. החלליות היו מצוידות במעבדה כימית קטנה שערכה כמה ניסויים פשוטים כדי למצוא סימני חיים. התשובה הייתה שלילית. ב־1996 הודיעו מדענים מנאס"א על מציאת סימנים לחיים מיקרוסקופיים במטאוריט שניתז ממאדים, הגיע לכדור הארץ ונפל באנטארקטיקה. הודעה זו עוררה התרגשות רבה, אך בהמשך נקבע כי גם בה אין ממש. מלכתחילה היה ברור שאם אמנם יש חיים במאדים, הם חייבים להיות מיקרוסקופיים. לכן, היו שטענו שהגשושיות נחתו במקום הלא נכון, ויש צורך בבדיקות נוספות.
שני הגופים במערכת השמש שהאסטרוביולוגים תולים בהם את התקוות המרובות ביותר הם "אירופה" – ירח של צדק ו"טיטאן" – ירח של שבתאי. באירופה יש סימנים להימצאות אוקיינוס של מים נוזליים מתחת למעטה הקרח העבה, ובטיטן יש אטמוספירה סמיכה למדי.
נכון לעת זו, למרות כל המאמצים שהושקעו, ולמרות ההשערה הגורסת שהחיים צריכים להימצא בשפע מסביב לנו, טרם נמצא להם סימן.
אסטרוביולוגיה בישראל

בשנת 1987 הקים פרופסור נועם להב מהאוניברסיטה העברית בירושלים את האגודה הישראלית לחקר ראשית החיים, ואף כיהן כיו"ר בשנים 1987–2000. בשנת 2004 הוסיפה האגודה לפעילותה גם את תחום האסטרוביולוגיה, ועל כן שונה שמה לאגודה הישראלית לאסטרוביולוגיה וחקר ראשית החיים, כאשר מדי שנה מתקיימים כנסים בנושאים אלה עם משתתפים מרחבי העולם. החל משנת 2016, יו"ר האגודה הוא פרופ' אבשלום אליצור וסגן היו"ר הוא ד"ר תומר שושי.
ראו גם

ביוכימיה אלטרנטיבית
לקריאה נוספת

עמרי ונדל, אסטרופיזיקה והחיים ביקום – מערכת השמש, כוכבים, פלנטות והחיפוש אחר חיים בחלל, הוצאת אקדמון, 2021.
הערות שוליים

↑  Dennis Persson, Kenneth A. Halberg, Aslak Jørgensen, Claudia Ricci, Extreme stress tolerance in tardigrades: surviving space conditions in low earth orbit, Journal of Zoological Systematics and Evolutionary Research 49, 2011-04-21, עמ' 90–97 doi: 10.1111/j.1439-0469.2010.00605.x
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534401205171  GND: 4112608-7  LCCN: sh90004216  NDL: 00574085  NKC: ph114084
מוחמד מוסטפא

מוחמד עבדאללה מוחמד מוסטפא (בערבית: محمد عبد الله محمد مصطفى, בתעתיק מדויק: מחמד עבדאללה מחמד מצטפא; נולד ב-26 באוגוסט 1954) הוא כלכלן ופוליטיקאי פלסטיני המכהן כראש ממשלת הרשות הפלסטינית. משמש גם כיושב ראש קרן ההשקעות הפלסטינית, כיועץ כלכלי בכיר לנשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס וכחבר בוועד הפועל של הארגון לשחרור פלסטין. בעבר שימש כסגן ראש ממשלת הרשות הפלסטינית וכשר הכלכלה של הרשות הפלסטינית תחת ראמי חמדאללה.
חיים אישיים

מוסטפא נולד בספארין שבנפת טולכרם. בגיל 15 עברה משפחתו לכווית, ובין 1972 ל־1976 למד מוסטפא באוניברסיטת בגדאד, בה קיבל תואר ראשון בהנסת חשמל ואלקטרוניקה, כלשאחר מכן שב לכווית על מנת להתמחות בתואר אותו קיבל. ב־1983 החל לימודי תואר שני באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון בניהול, לאחר מכן, המשיך ללמוד לתואר שלישי במנהל עסקים וכלכלה אותו סיים בשנת 1988. בשנת 1991 החל ללמד באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון כמרצה אורח.
ביוגרפיה

מוסטפא משמש כיושב ראש קרן ההשקעות הפלסטינית, כיועץ כלכלי בכיר לנשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס וכחבר בוועד הפועל של הארגון לשחרור פלסטין.
בממשלתו של ראש ממשלת הרשות הפלסטינית ראמי חמדאללה שימש כסגן ראש הממשלה וכשר הכלכלה.
ב-12 במרץ 2024 בחר אבו מאזן במוסטפא, כראש הממשלה הבא של הרש"פ במקומו של מוחמד אשתייה שהגיש את התפטרותו, מהלך זה זכה לאישור אמריקאי ואישורן של מספר מדינות ערביות. ב-14 במרץ 2024 מונה מוחמד מוסטפא לראש הממשלה. ב-28 במרץ הציג מוסטפא את ממשלתו שתורכב מ-24 שרים מהן ארבע נשים, והצהיר כי בראש סדר עדיפויותיה יעמוד המצב ההומניטרי בעזה על רקע מלחמת חרבות ברזל. מוסטפא מכהן כשר החוץ בממשלה.
הערות שוליים

1 2  קווים לדמותה של ממשלת הרשות הפלסטינית החדשה, באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור, 18 באפריל 2024
↑  דלית הלוי, מיהו מוחמד מוסטפא, באתר inn
↑  ברק רביד‏, אבו מאזן מינה את יועצו הכלכלי מוחמד מוסטפא לראש הממשלה, באתר וואלה, 14 במרץ 2024
↑   ג'קי חורי, מוחמד מוסטפא הציג לעבאס את הממשלה הפלסטינית החדשה בגדה, באתר הארץ, 28 במרץ 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb135171280 (data)  CiNii: DA10548618  GND: 171612671  ISNI: 0000 0001 0938 2189  LCCN: n96113779  NSK: 000207310  NTA: 166015318  RERO: 02-A003620955  SUDOC: 250595982  VIAF: 115440530   WorldCat (עם VIAF): 115440530 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.