stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עמאן
אתרים > המצודה

המצודה במרכזה של העיר שוכנת על ג'בל אל קלעה ("גבעת המצודה") בגובה של 850 מטר, וזהו המקום בו שכנה רבת עמון ההיסטורית. ממצאים מתקופת הברונזה מצביעים על כך שהגבעה שימשה כמצודה ומקום יישוב משך אלפי שנים. המתחם מוקף בחומה באורך של 1,700 מטר, וזו נבנתה וחודשה פעמים רבות בתקופת הברונזה, בתקופת הברזל, וכן בתקופה הרומית, הביזנטית ובתקופת שלטונו של בית אומיה. עוד נמצאה במקום כתובת מצודת רבת עמון.
החלק המרשים ביותר במצודה הוא "ארמון אומיה" השוכן בצפונה. הארמון הוקם בשנת 720 על ידי שושלת אומיה ושימש בעברו כמקום משכנו של שליט עמאן. המתחם היה גדול למדי אך רובו חרב ברעידת אדמה בשנת 749 ולא הוקם מחדש. המבנה הבולט במתחם הוא אולם השימוע הניכר בכיפתו. צורתו של האולם בבסיסו היא כשל צלב בשל כך שהוקם על שרידיה של כנסייה ביזנטית. החצר הפתוחה הצמודה לאולם מצפון מובילה אל רחוב העשוי בצורת אכסדרה שמשני צדדיו הריסות מבני ממשל וציבור. אכסדרה זו מסתיימת בשרידיו של בניין מגורי המושל שבו אולם כס, והשוכן בקצה הצפוני של המצודה. ממזרח לאולם השימוע שוכן מאגר אומיה העגול. קוטרו כ-17 מטר ומדרגות מוליכות אל בסיסו. המאגר שימש כמקור המים של המצודה וסביבתה, וככל הנראה ניצב במרכזו בעבר עמוד שהראה את גובה המים.
מדרום לארמון אומיה שוכנים שרידיה של בזיליקה ביזנטית מהמאה ה-6 או המאה ה-7. הבזיליקה חרבה ברעידת אדמה אך השתמרו בה מספר פסיפסים. סמוך לבזיליקה ניצב מקדש הרקולס שנבנה בתקופת מרקוס אורליוס במאה ה-2, אך כל שנותר ממנו הוא במה ומספר עמודים.
המוזיאון לארכאולוגיה של ירדן צמוד למקדש הרקולס ומציג ממצאים היסטוריים מרחבי ירדן ושכנותיה. במוזיאון גולגולות בנות 6,000 שנים מתל יריחו, מספר מגילות שנמצאו בקומראן בשנת 1952 כולל מגילת הנחושת, העתק של מצבת מישע וממצאים שונים מפטרה ומג'רש. עוד מוצגים במקום שלושה פסלים מעין ע'זאל המתוארכים לאלף השביעי לפנה"ס.
אתרים > התיאטרון הרומי, הפורום והאודאון

התיאטרון הרומי בעמאן (אנ') נחצב במורדותיה הצפוניים של הגבעה הפונה אל מרכז העמק, והוא שוכן כ-250 מטר דרומית לקצה המזרחי של המצודה. הוא הוקם במאה ה-2 על ידי אנטונינוס פיוס במקום בו שכן קודם לכן נקרופוליס קדום. באתר נמצאה גם הכתובת מתיאטרון רבת עמון, המתוארכת לסוף המאה ה־6 לפנה"ס (כמה מאות שנים לפני בניית התיאטרון).
המבנה עשוי משלושה אגפים רוחביים שיועדו לשכבה השלטת (התחתון), לאנשי צבא (האמצעי) וליתר הצופים (העליון). סך הכל יכול התיאטרון להכיל 6,000 צופים. מעל לשורה העליונה שוכן מקדש קטן שבו ניצב בעבר פסל האלה אתנה, אך זה הועבר למוזיאון הארכאולוגי במצודה. המבנה שוחזר בשנת 1957, ככל הנראה לא בצורה מדויקת, ונערכים בו מופעים ואירועי תרבות שונים. עוד שוכן בו מוזיאון קטן לפולקלור (ממערב לבמה) ומוזיאון למסורת עממית (ממזרח לה).
מהפורום הרומי העתיק שרדו רק שתי שורות העמודים הדרומיות. הוא הוקם בשנת 190 לערך והשתרע על שטח של 5,000 מ"ר. הוא הוקף בשורות עמודים משלושת צדדיו, ועל ידי נחל עמאן מצפונו, אך זה זורם כיום בתעלה תת-קרקעית מתחת לרחובות העיר. ממזרח לפורום ניצב האודאון, גם הוא מהמאה ה-2. בהיכל שהשתמר במצב טוב מקומות ל-500 צופים, וככל הנראה נשא גג עץ או אוהל זמני שסוכך על הצופים מפני פגעי מזג האוויר.
התיאטרון הרומי במבט מהמצודה. האודאון נראה משמאל לו בינות לעצים, ושרידי עמודי הפורום נמצאים בקדמתו
תקריב של התיאטרון
עמודי הפורום בקדמת התיאטרון
האודאון
אתרים > מסגדי העיר

מסגד המלך חוסיין נבנה על ידי עבדאללה הראשון, מלך ירדן, ב-1924 ושופץ ב-1987. המסגד שוכן במרכז העיר מדרום למצודה והוא הוקם במקום בו שכן מסגד קודם שנבנה על ידי הח'ליף עומר בן אל-ח'טאב בשנת 640 לערך.
מסגד אבו דרוויש בראשו של ג'בל אלעשרפיה הוקם ב-1961 וקירותיו עשויים מאבן שחורה ומאבן לבנה המונחות לסירוגין בשורות (אבלק).
מסגד המלך עבדאללה הראשון הוקם על ידי חוסיין, מלך ירדן, לזכר סבו בין השנים 1982–1989. המסגד שוכן בג'בל אלוויבדה, מצפון לג'בל עמאן, ובסמוך למבנה הפרלמנט הירדני. על המסגד נישאת כיפת פסיפס כחולה גדולה בקוטר של כ-35 מטר, וזו נתמכת על ידי הקירות החיצוניים שצורתם כשל מתומן וללא תמיכה נוספת של עמודים. תקרת המסגד צבועה בכחול ו-99 פסי זהב המוליכים ממרכזה לצדדיה והמסמלים קרניים המאירות את 99 שמותיו של אללה. המסגד מעוטר בכתובות מהקוראן ועל הנברשת הגדולה שתלויה במרכזו חקוקות כתובות נוספות. במסגד מתחם קטן המיועד לנשים ומתחם נוסף המיועד למשפחת המלוכה. מחוץ למסגד ניצב תורן בגובה 127 מטר הנושא את הדגל הירדני, וזה טוען לתואר תורן הדגל השני בגובהו בעולם ללא תמיכה (תורן גבוה יותר נמצא בעיר עקבה, גם היא בירדן).
מסגד המלך חוסיין
מסגד אבו דרוויש
פנים מסגד המלך עבדאללה הראשון
מסגד המלך עבדאללה הראשון
מסגד המלך עבדאללה הראשון ותורן הדגל הירדני
ערים תאומות

לעמאן 31 ערים תאומות:
עומאן מסקט, עומאן (מ־1986)
ערב הסעודית ג'דה, ערב הסעודית (מ־1988)
מצרים קהיר, מצרים (מ־1988)
מרוקו רבאט, מרוקו (מ־1988)
פקיסטן אסלאמאבאד, פקיסטן (מ־1989)
עיראק בגדאד, עיראק (מ־1989)
תימן צנעא, תימן (מ־1989)
הרפובליקה העממית של סין בייג'ינג, הרפובליקה העממית של סין (מ־1990)
טורקיה אנקרה, טורקיה (מ־1992)
סודאן ח'רטום, סודאן (מ־1993)
רוסיה נלצ'יק, קברדינו-בלקריה, רוסיה (מ־1994)
ארצות הברית מיאמי, פלורידה, ארצות הברית (מ־1995)
קטר (מדינה) דוחה, קטר (מ־1955)
טורקיה איסטנבול, טורקיה (מ־1997)
ברזיל סאו פאולו, סאו פאולו, ברזיל (מ־1997)
אלג'יריה אלג'יר, אלג'יריה (מ־1998)
רומניה בוקרשט, רומניה (מ־1999)
מאוריטניה נואקשוט, מאוריטניה (מ־1999)
תוניסיה תוניס, תוניסיה (מ־1999)
בולגריה סופיה, בולגריה (מ־2000)
לבנון ביירות, לבנון (מ־2000)
דרום אפריקה פרטוריה, דרום אפריקה (מ־2002)
הונדורס טגוסיגלפה, הונדורס (מ־2002)
ארצות הברית שיקגו, אילינוי, ארצות הברית (מ־2004)
שווייץ ז'נבה, שווייץ (מ־2005)
איטליה מילאנו, איטליה (מ־2005)
איטליה קלבריה, איטליה (מ־2005)
בוסניה והרצגובינה סרייבו, בוסניה והרצגובינה (מ־2005)
רוסיה מוסקבה, רוסיה (מ־2005)
בחריין המחוז המרכזי, בחריין (מ־2006)
קירגיזסטן בישקק, קירגיזסטן (מ־2006)
הערות שוליים

↑  אתר העירייה המטרופוליטנית
↑  Amman Population 2023, worldpopulationreview.com
1 2  מכתב PSI 616 מהפפירוסים של זנון, שורה 27 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית)
1 2  פוליביוס, היסטוריות, ספר 5
↑  ספר דברים, פרק ג', פסוק י"א, ספר שמואל ב', פרק י"ב, פסוק כ"ו, ספר שמואל ב', פרק י"ז, פסוק כ"ז, ספר ירמיהו, פרק מ"ט, פסוק ב', וספר יחזקאל, פרק כ"א, פסוק כ"ה.
↑  ספר שמואל ב', פרק י"א, פסוק א'
↑  סטפנוס מביזנטיון, de Urbibus, ערך "פילדלפיה" (ראו במקור היווני עם תרגום ללטינית ובמקור היווני עם תרגום לגרמנית)
↑  מנחם שטרן, ההיסטוריה של ארץ ישראל, כרך 3, חלק א: ארץ ישראל בתקופה ההלניסטית, עמ' 87
1 2  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, ספר ב, יחידה 3, עמ' 178
↑  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, ספר ב, יחידה 3, עמ' 200, 202, 225–227
↑  שמואל אחיטוב, הכתב והמכתב, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 357
↑  William J. Fulco, The Amman Theater Inscription, Journal of Near Eastern Studies 38, 1979, עמ' 37 doi: 10.1086/372692‏, JSTOR 544572
במערב עמאן
ירדן מגדלי שער
סוק גארא
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557345005171  BNE: XX453284  BnF: cb122646777 (data)  GND: 4192430-7  LCCN: n80109269  MusicBrainz: cb3b6ec7-aae1-4e91-a65f-2d07a8192dd0  NARA: 10044275  NKC: ge128660  SUDOC: 031431208  VIAF: 155939834   WorldCat (עם VIAF): 155939834 
שלוש צלמיות עמוניות מהמאות ה־7–8 לפנה"ס, השמאלית מערג'אן שבעמאן והאחרות מהמצודה. על הימנית חרותה כתובת ירחעזר
בניין היסטורי בעמאן
מעגל התנועה השלישי
כיפת אולם השימוע בארמון אומיה במצודת עמאן
מקדש הרקולס
יצחק בן יהודה

| --- | --- |
 לידה:  1010 צרפת 
 פטירה:  1070 (בגיל 60 בערך) 
 תקופת הפעילות:  ?–1070 
 רבותיו:  רבנו גרשום, אליעזר הגדול בן יצחק 
 תלמידיו:  רש"י, אליקים בן משולם, יצחק בן אשר הלוי 
 
רבי יצחק בן יהודה היה ראש ישיבה במגנצא במאה ה-11, מרבותיו של רש"י.
חייו

נולד כנראה סביב שנת 1010. בעל העיטור מכנהו "צרפתי", ומכאן יש שהסיקו שמוצא משפחתו מצרפת. לעומת זאת, החיד"א כינהו "אשכנזי" ויש שטענו שלא ניתן להוכיח מכינויים אלו דבר על מוצאו. ישנם מקורות שמצביעים על קרבה משפחתית בינו לבין רש"י. למד בצעירותו מפי קרוב משפחתו רבנו גרשום מאור הגולה במגנצא, אך גם מרבי אליעזר הגדול בן יצחק ולפי מקורות מסוימים גם מרב האי גאון ברומא. לאחר פטירת רבי יעקב בן יקר בשנת 1064 (ד'תתכ"ד), החל לשמש כראש הישיבה.
שמעו יצא למרחוק, והוא נשאל שאלות אף מבוהמיה וצפון צרפת. תוארי הכבוד שכינו אותו שואליו מעידים על מעמדו הרם: "רבינו הקדוש", "נהרא דרקיעא וכוכב שפרפרא" ועוד.
לפי ספר יוחסין נפטר בשנת ד'תת"ל (1070), וכמוהו כתבו מספר חוקרים. יש שתיארכו את פטירתו לשנת 1080 (ד'תת"מ). יש שכתבו שנפטר בין השנים 1084 (ד'תתל"ד) ל־1090 (ד'תת"נ), ויש שאחרו את שנת פטירתו לאחר שנת 1093 (ד'תתנ"ג).
בנו רבי יהודה היה מחכמי הישיבה במגנצא, וחכמי מגנצא נעזרו בו לשחזר ממנהגי אביו, ונהרג עם אשתו יהודית ובנם יצחק בגזירות תתנ"ו.
תלמידיו

רש"י - למד בישיבתו למשך תקופה לא ארוכה, והושפע ממנו פחות משהושפע מרבותיו האחרים. רש"י מצטטו פעמים רבות והתכתב עמו בהלכה. הוא מכנהו "מורי צדק" ו"רבנו הרב הגדול", אך לפעמים חולק עליו. רש"י אף הגיה חלקים מספר התלמוד שלו מספרו של ר' יצחק. עם זאת, רש"י לא נמנע מלחלוק עליו, ופעם אחת אף חזר בו ר' יצחק בעקבות דברי רש"י.
רבי אליקים בן משולם הלוי.
בני מכיר - מחברי הספר "מעשה המכירי", בו מובאות הנהגות רבות מאוד מרבי יצחק.
רבי יצחק בן אשר הלוי (ריב"א) - ראשון בעלי התוספות באשכנז.
יצירתו

רבי יצחק נמנה עם גדולי המשיבים באשכנז במאה האחת-עשרה. כ-65 תשובות שהגיעו לידינו ממקורות שונים מיוחסות בוודאות אליו, דרך ספרי תלמידי רש"י, מעשה המכירי של בני מכיר ו"מעשה הגאונים". רוב התשובות נכתבו לרש"י ולבני מכיר. רבים מהנהגותיו ופסקיו תועדו על ידי תלמידיו. יש חוקרים הסבורים שר' יצחק ובית מדרשו לקחו חלק פעיל בכתיבת פירוש התלמוד המיוחס לרבנו גרשום מאור הגולה, ויש המפקפקים בכך, אך מכל מקום ישנן עדויות ברורות שבבית מדרשו נכתבו פירושים לרוב הש"ס. פירושו היה לעיני תלמידו רש"י שהשתמש בו במספר מקומות. נוסחאות התלמוד שלו נחשבו למדויקות גם בדורות שלאחריו, והן שימוש את רש"י להגהת התלמוד.
בתשובותיו העמיד את חשיבות המנהג שתקפו כהלכה ממש.
בשונה מחכמי מגנצא בתקופתו, אין לנו ידיעות על עיסוקו בפרשנות המקרא ובכתיבת פיוטים.
דרכו ההלכתית

ממספר מקורות, רואים שהיה זהיר ומחמיר בפסיקותיו, למשל בעניין יין נסך או בעניין אפיית פת עם בשר או גבינה בתנור, והוא אף כתב: "שמצווה להחמיר ולגדור גדר ולעשות סיג לדבר". כמו כן, ייחס חשיבות רבה לשמירה על מנהגים: "מצווה להחזיק מנהג ראשונים בכל מה שהאדם יכול להחזיק... מנהג עוקר הלכה". סבר שיש תוקף מן התורה לציות לתקנות הקהל.
הוא העצים את המרכזיות של התלמוד הבבלי באשכנז ביחס לתלמוד הירושלמי, ואף נתן מקום מרכזי לתשובות גאוני בבל.
הערות שוליים

↑  גרוסמן, עמ' 300
↑  עיטור, עשרת הדברות הלכות שופר
↑  אביגדור אפטוביצר, מבוא לראבי"ה עמ' 372
↑  שם הגדולים מערכת סופרים סי' שכה
↑  אברהם גרוסמן, "חכמי אשכנז הראשונים", עמ' 300–302. טענתו היא שהכינוי צרפתי בא להבדילו מספרד ופרובאנס או כדי להבדילו מרבי יצחק בן יהודה אבן גיאת.
↑  חפש מטמונים יד
↑  שו"ת מהרש"ל סימן כט. מבוא ראבי"ה 271 ו-260. מבוא לס' האורה עמ' 77
↑  מחזור ויטרי שכא
↑  מרדכי, מסכת שבת, פרק טז סי' שצח ורש"י שבת צב א ד"ה 'שכן משא'. מבחינה היסטורית, כנראה רב האי גאון לא הגיע לרומא, וכוונת המקורות היא שרבי יצחק קיבל ברומא את תורתם של גאוני בבל.
↑  חופש מטמונים סימן י
↑  מעשה הגאונים עמ' 87
↑  עמ' 217 במהדורת פיליפובסקי תרי"ז
↑  אביגדור אפטוביצר, מבוא הראבי"ה עמ' 372; הרב ישראל ש' אלפנביין, מבוא לשו"ת רש"י עמ' 22, ועוד
↑  יואל מילר, מבוא לתשובות חכמי צרפת ולותיר, עמ' 23; חיים מיכל, אור החיים עמ' 502; שלמה בובר, מבוא לספר האורה עמ' 16 ועוד.
↑  אברהם גרוסמן, חכמי אשכנז הראשונים, עמ' 298 - 300
↑  כך עולה מדברי אברהם אפשטיין, מבוא למעשה הגאונים עמ' 18, הערה סז, שייחס תשובה משנה זו לר' יצחק ב"ר יהודה.
↑  מעשה הגאונים עמ' 15 ועמ' 45
↑  כך העיד רבי שלמה בן שמשון ב"גזירות שנת תתנ"ו", עמ' לח במהדורת אברהם מאיר הברמן.
↑  למשל: יומא לז עמוד ב ד"ה 'רובא'; ברכות לט א; שבת כג א; שבת צב א ד"ה 'שכן משא'; שבת קיט עמוד א ד"ה 'סייניה'; יומא לא א; גיטין נב ב; שו"ת רש"י סימן שמה; פרדס הגדול עה (שם מביא בשמו טעם אמירת "סברי מרנן" לפני שתיית יין).
↑  שו"ת רש"י סימן כה-כו סימן סב, סימן קיט וסימן קסא.
↑  למשל שבת פה ב ד"ה 'בנוטה';
↑  שו"ת רש"י סימן כד
↑  למשל: חופש מטמונים י חלק עליו בעניין נתינת זרוע, לחיים וקיבה ועוד
↑  ראה רש"י ערכין יב ב ד"ה 'הנך תלת'.
↑  גרוסמן, חכמי אשכנז הראשונים, 318
↑  אברהם עפשטיין, ספר היובל לשטיינשניידר, עמ' 115–140 ועוד
1 2  גרוסמן, עמ' 316-318
↑  לדוגמה: רש"י שבת קי"ט ע"א; ראש השנה כ"ח ע"א. מחזור ויטרי סימן פג.
↑  מעשה הגאונים עמ' 4
↑  שבלי הלקט כג. ובדומה לכך במעשה הגאונים עמ' 50, ספר הפרדס עמ' שנג ועוד.
↑  סמ"ג לא תעשה רלח.
↑  גרוסמן, 319-320
אסף יצחקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  14 בדצמבר 1984 (בן 40) ראשון לציון, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2001
 
אסף יצחקי (נולד ב-14 בדצמבר 1984) הוא סטנדאפיסט ישראלי. ידוע בשל התעסקותו בנושאים הנחשבים לטאבו, בעיקר מיניות.
ביוגרפיה

יצחקי נולד וגדל בראשון לציון. כבר בתור ילד שאף להיות בתחום הבידור.
התחיל את הקריירה עוד כנער במועדון הקאמל קומדי קלאב. בשל התעסקותו בנושאים הנחשבים לטאבו בעיקר מיניות, לא זכה לחשיפה כלל ארצית דרך הטלוויזיה. בין היתר כיוון שלטענתו הוא לא היה מוכן לעדן את החומר שלו שיהיה עביר לשידור טלוויזיוני.
שימש ככותב בתוכניות משחק מכור, מועדון לילה והסטנדאפיסטים.
ב-2013 החל לפרסם סרטונים הומוריסטיים ברשת, כאשר הראשון היה בסדרת הרשת "סטס אמן פיתוי". ב-2015 העלה קטעים מהופעותיו שזכו עם השנים למיליוני צפיות ביוטיוב וברשתות החברתיות. בשנת 2023 העלה לרשת את המופע המלא "עמוק יותר", שזכה ליותר ממיליון צפיות תוך פחות משנה.
אלו הפכו אותו לסטנדאפיסט מוביל בעיקר בקרב צעירים, במהלך שנות העשרים של המאה ה-21.
החל מ-2024 הוא מנחה את ההסכת וסדרת הרשת "בגג של יצחקי", כאשר כל פרק מגיע תוך שבועות ספורים למאות אלפי צפיות.
חיים אישיים

יצחקי רווק. מתגורר בגבעתיים.
הערות שוליים

↑  פוסט של יונתן ברק, באתר פייסבוק, ‏14 בדצמבר 2018
↑   חגית גינזבורג, אסף יצחקי: "לדבר בפתיחות על סקס זה לא סוטה. ההדחקה היא הסטייה", באתר הארץ, 5 באוקטובר 2023
↑  Assaf Itzhaki (2013-01-24), אסף יצחקי - סטס אמן פיתוי - קורס 1 "איך להוריד לבחורה ביטחון", נבדק ב-2024-06-13
↑  Assaf Itzhaki (2023-07-20), אסף יצחקי - "עמוק יותר" - ספיישל סטנדאפ 2023, נבדק ב-2024-06-14
↑  Assaf Itzhaki, YouTube
ניזווא

| --- | --- |

 מדינה:  עומאן עומאן
 מחוז:  א-דאח'יליה
 שטח:  3,500 קמ"ר
 גובה:  492 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  83,544 (16 במאי 2023)
  ‑ במטרופולין:  731,730 (2008)
 קואורדינטות:  22°56′00″N 57°32′00″E﻿ / ﻿22.933333333333°N 57.533333333333°E﻿ / 22.933333333333; 57.533333333333 
 אזור זמן:  UTC+04:00
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת עומאן מוגדלת) מסקט סיב סלאלה סוחאר היימא סור ח'סאב אל-בוריימי איראן איחוד האמירויות הערביות  ערב הסעודית תימן הים הערבי המפרץ הפרסיניזווא(למפת עומאן רגילה) מסקט סיב סלאלה סוחאר היימא סור ח'סאב אל-בוריימי איראן איחוד האמירויות הערביות  ערב הסעודית תימן הים הערבי המפרץ הפרסיניזווא  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
ניזווא (בערבית: نزوى) היא עיר בעומאן ובירת מחוז א-דאח'יליה. בתקופה המוסלמית הקדומה העיר הייתה בירת עומאן. בעיר שוכן מבצר ניזווא, שהיה מרכז שלטוני חשוב בתקופות הקדומות בעומאן וכהיום הוא האתר המתויר ביותר במדינה. מבצר ניזווא הוא מבנה מהמאה ה-17 שבנייתו ארכה 12 שנים – דוגמה יוצאת דופן לאדריכלות אומנותית עתיקה. בנייה ענקית זו הייתה חשובה ביותר בהגנה על העיר ניזווא נגד כוחות פולשים, שחמדו את העושר הטבעי של האזור ואת מיקומה האסטרטגי בצומת דרכי סחר חיוניות. בראש המבצר עומד המגדל המעגלי וממנו רואים נוף של ההרים המחוספסים, ים הדקלים הירוקים והבתים שטופי הלבן שמסביב.
אוכלוסיית העיר מנתה בשנת 2020 72,076 תושבים ושטחה הוא כ-3,500 קילומטר רבוע. בחודש ינואר הטמפרטורה מגיעה לכ-22 מעלות צלזיוס ובחודש יוני לכ-37 מעלות צלזיוס. בעיר קיימת אוניברסיטה בשם אוניברסיטת ניזווא.
הערות שוליים

↑  elenpradera.com, What to do in Nizwa, the historical city of Oman, ‏26-4-2019
↑  World Population Review, worldpopulationreview.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007542866205171  GND: 1026875455  LCCN: n97907016  VIAF: 143244825   WorldCat (עם VIAF): 143244825 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בעומאן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ננה קאגה

| --- | --- |

 לידה:  6 באפריל 1979 (בת 45) ניירובי, קניה 
 מדינה:  אוגנדה 
 תקופת הפעילות:  מ-2003 
 מקום לימודים:  The Red Maids' School  אוניברסיטת ברמינגהאם  בית הספר התיכון גאיאזה 
 צאצאים:  Naava Kagga 
 פרופיל ב-IMDb
 
ננה היל קאגה מקפירסון (באנגלית: Nana Hill Kagga Macpherson; הידועה גם בשמות ננה קאגה-היל, ננה היל או ננה היל קאגה) היא שחקנית קולנוע, יוצרת תוכן, תסריטאית, מהנדסת נפט ודוברת מוטיבציונית מאוגנדה, הידועה בשל עבודתה ככותבת ומפיקה בפועל בסדרה The Life, Beneath The Lies, וכשחקנית ב"מסע בין כוכבים" ועוד.
תחילת דרכה

קאגה נולדה בניירובי, קניה להורים אוגנדים. היא בת לאומת המוגאנדה, ומן המשפחה השולטת על פי המסורת בשבט, הבגאנדה, ה"במג'בה" (נסיכות). קאגה היא השלישית מבין שישה ילדים. כשנולדה, ההורים שלה היו בגלות בתקופת משטרו של אידי אמין. קאגה גדלה בעיקר באוגנדה, לאחר שמשפחתה חזרה לשם. היא באה ממשפחה אמידה של מהנדסים: בנוסף לאביה וסבה, גם ארבעה מאחיה מהנדסים, וגם היא מהנדסת כימיה. קאגה מתגוררת בקמפלה, אוגנדה עם שלושת ילדיה.
השכלה

קאגה השלימה את החינוך היסודי שלה בקמפלה, ואז למדה בתיכון גאיאזה, אחד מבתי הספר היוקרתיים ביותר לבנות באוגנדה. משם עברה לבית ספר בבריסטול, בממלכה המאוחדת, כדי להשלים את בחינות הבגרות (A-levels) כדי להתקבל לאוניברסיטה. קאגה נרשמה ללימודים באוניברסיטת בירמינגהם, שם השלימה תואר ראשון בהנדסה כימית. במהלך לימודיה, קאגה גם הצטיינה בספורט ובאמנויות. במהלך חופשות הקיץ, היא הייתה חוזרת לאוגנדה ועובדת כמגישה ב- Jam Agenda בערוץ WBS, תוכנית טלוויזיה פופולרית באוגנדה.
קריירה > הנדסה

כשסיימה קאגה את התואר שלה, היא עברה לפלורידה, ואז לניו מקסיקו, שבארצות הברית. בניו מקסיקו, שם עבדה בחברת תעשיות לגונה, במסגרת חוזים צבאיים.
קריירה > הוליווד

קאגה החליטה לעשות שינוי בחייה, ולפתח קריירת משחק. היא עברה ללוס אנג'לס, שם מצאה הצלחה מסוימת כפרזנטורית ושחקנית. היא לוהקה במספר סרטים כולל הוא פשוט לא בקטע שלך, "מסע בין כוכבים", ו- CSI: ניו יורק. היא גם שיחקה בהפקות תיאטרון, כולל בתפקיד מרסי במחזה Butterflies of Uganda,מאת דארן דאמס, אשר היה מועמד לפרס NAACP.
קאגה הופיעה במספר קליפים מוזיקליים, ביניהם של פינק, איימי ויינהאוס, סטינג, ולני קרביץ.

היא השתתפה במספר גדול של פרסומות עבור מותגים בינלאומיים, ובזמן שהתגוררה בלוס אנג'לס, קאגה גם הייתה בעליו של חנות וינטאג' בשדרות סנטה מוניקה בשם A Vintage Affair.
קריירה > באוגנדה

קאגה חזרה לאוגנדה בסוף 2009, והקימה את החברה סוואנה מון הפקות, דרכו יצרה את הסרט באורך מלא The Life, את סדרות הטלוויזיה Beneath The Lies ו-How We See It. החברה עשתה שיתופי פעולה עם בית הספר לקולנוע של קמפלה, וקאגה יסדה את היוזמה You are Limitless ("אין לך מגבלות" - YAL), שמטרתה להניע, להדריך ולעודד אפריקאים, במיוחד את הנוער, להשיג את מלוא הפוטנציאל שלהם. בנוסף, קאגה עובדת גם כמהנדסת נפט באחת מחברות הנפט הגדולות הפועלות באוגנדה.
פילמוגרפיה > כשחקנית > סרטים

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | סטארטרק | צוות האנטרפרייז | סרטי פרמאונט |
| 2009 | הוא פשוט לא בקטע שלך | אורחת במסיבה | סרטי יוניברסל |
| 2008 | A Good Day to Be Black and Sexy  (Segment Reprise) | Candi | Magnolia Pictures |
| 2007 | Collision |  | Independent film |
| 2007 | Hitch-hike |  | Independent film |
| 2007 | Cowboys and Indians | Indian | Short film |
פילמוגרפיה > כשחקנית > טלוויזיה

| שנה | תוכנית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Beneath The Lies - The Series | Attorney General | סדרת טלוויזיה, Savannah MOON Productions |
| 2008 | Runway Stars | Angel | סדרת רשת |
| 2008 | Life | Pretty Black Girl | סדרת טלוויזיה, NBC |
| 2007 | CSI: ניו יורק - Boo | ג'וזפין דלקרוי | סדרת טלוויזיה, CBS |
| 2006 | BET Stars |  | BET |
פילמוגרפיה > כשחקנית > תיאטרון

| שנה | מחזה | תפקיד | תיאטרון | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | Butterflies of Uganda | Mercy | Mercy | Greenway Theater September–October 2008 |
פילמוגרפיה > תפקידים אחרים

| Year | סרט/תוכנית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| ? | MELA | יוצרת, תסריטאית, במאית | סדרת רשת |
| 2018 | Reflections | יוצרת, תסריטאית, במאית | סדרת טלוויזיה |
| 2016 | The Last Breath | מפיקה בפועל | סרט קצר |
| 2014 | Beneath The Lies - The Series | יוצרת, תסריטאית, מפיקה בפועל | סדרת טלוויזיה |
| 2014 | How We See It | מארחת, במאית, מפיקה | תוכנית אירוח אוגנדית |
| 2012 | The Life | במאית, מפיקה | סרט עלילתי |
הערות שוליים

↑  "Star Profile: Nana Kagga An All Round Dreamer Changing The Face Of Television". Chano 8. Roy Ruva.
↑  "Nana Kagga parades boo". Kampala Sun. אורכב מ-המקור ב-2015-05-08. נבדק ב-2018-11-24.
↑  "New star studded TV series to hit screens in 8 weeks". Satisfaction Ug.
↑  Baranga, Samson. "Kagga, the engineer with a passion for film". The Observer.
↑  "Caught between the arts and sciences". Daily Monitor.(הקישור אינו פעיל)
↑  "Interview with Nana Kagga of 'The Life'". Mawado.
↑  ""If You Give Yourself Permission to Dream, You Will Be Amazed At What You Can Achieve" Nana Kagga-Macpherson #AfricanWomanOfTheWeek". Bugisi Ruux. אורכב מ-המקור ב-2016-10-08. נבדק ב-2018-11-24.
↑  "THE LIFE Official Movie Trailer, Directed by Nana Hill Kagga". Ugandan Diaspora.
↑  "Beneath The Lies' Nana Kaggwa Fit to Burst". Chimpreports. אורכב מ-המקור ב-2016-09-20. נבדק ב-2018-11-24.
↑  "'Butterflies of Uganda' debuts at Greenway Court Theatre". NICOLE KRISTAL. Backstage.
↑  "Butterflies of Uganda". Backstage.
↑  "Nana Kagga: Her experience in the Ugandan film industry". Jump. אורכב מ-המקור ב-2017-08-24. נבדק ב-2018-11-24.
↑  "Don't Miss!! "Beneath the Lies" TV series, Created by Nana Kagga Macpherson, Premieres Dec 17th, Urban TV". Ugandan Diaspora News.
מונדיאל 1934

| --- | --- |

 מארחת:  ממלכת איטליה איטליה
 תקופת התחרות:  27 במאי 1934 – 10 ביוני 1934 (15 ימים) 
 מספר משתתפות:  16  (מתוך 32 משתתפות שנרשמו)
 הזוכה:  ממלכת איטליה איטליה  (זכייה ראשונה)
 מספר משחקים:  17
 מספר שערים:  70 (4.12 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  348,000 (20,471 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  צ'כוסלובקיה אולדז'יך ניידלי   (5 שערים)
 השחקן המצטיין:  ממלכת איטליה ג'וזפה מאצה
 → אורוגוואי 1930צרפת 1938 ←
מונדיאל 1934 נערך באיטליה מ-27 במאי ועד 10 ביוני 1934. נבחרת איטליה גברה במשחק הגמר של הטורניר על נבחרת צ'כוסלובקיה בתוצאה 2–1, ובכך הפכה לנבחרת האירופית הראשונה שזוכה בגביע העולם, ולאלופת העולם השנייה בהיסטוריה.
היה זה המונדיאל הראשון שעל מנת להשתתף בו נדרשו הנבחרות להשתתף בטורניר מוקדמות. מספר הנבחרות בטורניר זה היה כפול מבטורניר הקודם, אך רק 10 מתוך 32 הנבחרות שהשתתפו בטורניר (כולל שלב המוקדמות) הגיעו מחוץ ליבשת המארחת, אירופה. בין אלה הייתה מצרים, שהעפילה לאחר ניצחון על נבחרת ארץ ישראל.
נבחרת איטליה נדרשה אף היא להתמודד בשלב המוקדמות, על מנת להשתתף בטורניר שאותו אירחה. הייתה זו הפעם היחידה בהיסטוריה שמדינה שאירחה את טורניר הגביע העולמי נדרשה להעפיל אליו דרך שלב המוקדמות.
נבחרת אורוגוואי, מחזיקת הגביע, החרימה את הטורניר, בשלב סירובן של מדינות אירופיות רבות לקחת חלק בטורניר שאותו אירחה ארבע שנים לפני כן. כך הפכה אורוגוואי למחזיקת הגביע הראשונה והיחידה שלא השתתפה בטורניר העוקב.
בניגוד לטורניר הקודם, בטורניר זה לא נערך שלב בתים, ועל כן נערך הטורניר כולו בשיטת נוקאאוט. במקרה של תוצאת תיקו, התקיים משחק חוזר.
אצטדיונים

| בולוניה | פירנצה | ג'נובה |
| --- | --- | --- |
| אצטדיון ליטוריאלה | אצטדיון ג'ובאני ברטה | אצטדיון לואיג'י פראריס |
| קיבולת: 38,279 | קיבולת: 47,290 | קיבולת: 36,703 |

|     פירנצהג'נובהמילאנונאפולירומאטריאסטהטורינובולוניה |     פירנצהג'נובהמילאנונאפולירומאטריאסטהטורינובולוניה |  |
|     פירנצהג'נובהמילאנונאפולירומאטריאסטהטורינובולוניה |     פירנצהג'נובהמילאנונאפולירומאטריאסטהטורינובולוניה | מילאנו |
|     פירנצהג'נובהמילאנונאפולירומאטריאסטהטורינובולוניה |     פירנצהג'נובהמילאנונאפולירומאטריאסטהטורינובולוניה | סן סירו |
|     פירנצהג'נובהמילאנונאפולירומאטריאסטהטורינובולוניה |     פירנצהג'נובהמילאנונאפולירומאטריאסטהטורינובולוניה | קיבולת: 55,000 |
|     פירנצהג'נובהמילאנונאפולירומאטריאסטהטורינובולוניה |     פירנצהג'נובהמילאנונאפולירומאטריאסטהטורינובולוניה |  |
|     פירנצהג'נובהמילאנונאפולירומאטריאסטהטורינובולוניה |     פירנצהג'נובהמילאנונאפולירומאטריאסטהטורינובולוניה | נאפולי |
|     פירנצהג'נובהמילאנונאפולירומאטריאסטהטורינובולוניה |     פירנצהג'נובהמילאנונאפולירומאטריאסטהטורינובולוניה | אצטדיון ג'ורג'ו אסקארלי |
|     פירנצהג'נובהמילאנונאפולירומאטריאסטהטורינובולוניה |     פירנצהג'נובהמילאנונאפולירומאטריאסטהטורינובולוניה | קיבולת: 40,000 |
|     פירנצהג'נובהמילאנונאפולירומאטריאסטהטורינובולוניה |     פירנצהג'נובהמילאנונאפולירומאטריאסטהטורינובולוניה |  |
| רומא | טריאסטה | טורינו |
| אצטדיון נאציונלה PNF | אצטדיון ג'וזפה גרלזר | אצטדיון בניטו מוסוליני |
| קיבולת: 47,300 | קיבולת: 8,000 | קיבולת: 28,140 |