stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אסון מחניים
חקירת התאונה ומאבק המשפחות > מרץ 1977 עד ספטמבר 1978

עיקרי ההשגות שהועלו על ידי ההורים בפני ועדת מרון, נחקרו על ידה וזכו להתייחסותה בדו"ח הסופי, הם:
העברת פקודת המבצע מהמטה ליחידות השדה התארכה זמן רב מהסביר והגיעה לטייסת זמן קצר לפני הביצוע, ללא נקיטת פעילות לנטרול סיכונים על ידי מפקדי הטייסת.
תדריך בטייסת שנערך בבוקר האסון היה חפוז ולוקה בהסדרי בטיחות.
היעדר נוהלי גישה והצטרפות לשדה התעופה מחניים, למעט הנהלים האזרחיים הקיימים בלאו הכי. זאת אף על פי שבתקופה שקדמה לאסון הופעל השדה באופן קבוע על ידי חיל האוויר והתעבורה האווירית בו הייתה רבה. כמו כן, קדמו לאסון תלונות של טייסים על בטיחות השדה ולמרות זאת, לא נעשה דבר.
הצבת פקח טיסה לא מיומן להפעלת השדה.
העברה לא מסודרת של המסוקים מזירת ההפעלה לשדה הנחיתה, על ידי גורמי הבקרה הבכירים.
הפניית 14 מטוסים בו-זמנית לשדה התעופה מחניים על ידי תא השליטה של חיל האוויר ללא ליווי או הנחיות מתאימות בדבר סידורי הנחיתה.
מכשיר הקשר הראשי יצא מכלל פעולה יומיים קודם לכן ולא תוקן.
השמדת ראיות והתערבות בהליכי חקירה על ידי פיקוד חיל האוויר.
בחוות דעתה קבעה ועדת מרון כי יש להעמיד לדין מספר אנשים שרשלנותם הובילה להתרחשות האסון:
הבקר הראשי, שליווה את המבצע, לא יזם ולא וידא העברתם המסודרת של המסוקים לתחום האחריות של מגדל הפיקוח במחניים.
הגורמים האחראים להתקנת נוהלי תעבורה וגישה, שעל אף היקף הפעילות המבצעית שהייתה בשדה תעופה מחניים בתקופת מלחמת יום הכיפורים ובמלחמת ההתשה, לא מצאו לנכון להתקין נוהלי קבע לתעבורה, גישה והצטרפות, שיהיו מותאמים לפעילות חיל האוויר. זאת בנוסף לנהלים האזרחיים שהיו בתוקף באותה עת ואומצו על ידי חיל האוויר, או במקומם.
הוועדה לא מצאה רשלנות בהחלטתו של קצין המגדל לשלוח את פקח הטיסה הבלתי מיומן למחניים, אולם ציינה כי "מוטב היה שלא היה עושה זאת". בנוסף, המליצה למפקדת חיל האוויר שליחת פקחים מנוסים מעל לממוצע לשדות חירום, כגון מחניים.
הוועדה לא קיבלה את טענת ההורים בדבר אופיו החפוז של התדריך בטענה כי הועברו בו הפרטים החיוניים המינימליים. אף שביצוע התדריך תחת תנאי לחץ זמן אינו אופטימלי, לעיתים הוא בלתי נמנע, על אחת כמה וכמה בעתות חירום.
הוועדה לא מצאה פגם בהתנהלות הטייסת או תא השליטה של חיל אוויר. לא נמצאו הוכחות לכך שהראיות הושמדו במתכוון אולם הועלתה תמיהה בדבר היעדר הוראות ברורות בחיל האוויר המחייבות לשמור כל מסמך או חפץ הקשור לתאונה אווירית.
באשר לטענות כנגד מפקד חיל האוויר, נקבע כי על אף שחלק מפעולותיו לא היה להן מקום, והיה בהן כדי ליצור פער אמינות מצד המשפחות, לא נמצא בהן יסוד פלילי. נוסף על כך, מתחה הוועדה ביקורת על הפרקליט הצבאי הראשי אשר משום אי הרצון שלו להתעמת עם מפקד חיל האוויר לא עמד על הסמכויות המוקנות לו על פי חוק והביא להתארכות הטיפול במינוי קצין בודק (בסופו של דבר מונתה שופטת חוקרת סיבות מוות) מעבר לתקופה סבירה. בהמלצותיה התייחסה הוועדה לעניין יחסי הגומלין בין הסמכויות הפיקודיות של מפקד חיל האוויר לעומת המערכת המשפטית בצה"ל.
ממלא מקום הפרקליט הצבאי הראשי הודיע, כי הוא אינו מקבל את ההמלצות ולא יעמיד לדין את האנשים שהוועדה נקבה בשמם. לאחר פנייה אישית אל שר הביטחון עזר ויצמן וראש הממשלה מנחם בגין סוכם, כי חומר הוועדה יועבר לעיונו של פרופ' אהרן ברק כיועץ המשפטי לממשלה. בהמלצותיו, קבע ברק לגבי גורמי תכנון ועיבוד פקודת המבצע, לגבי גורמי הבקרה ולגבי הגורמים האחראים לאי-קיום נוהלי גישה לשדה התעופה, כי הואיל ואין מקום להעמדתם לדין פלילי בגין התיישנות, יש לנזוף בהם נזיפה מנהלית ולשקול את המשך שירותם בחיל. היה ויוחלט על המשך שירות - מן הראוי שנושא זה ישמש שיקול רב משקל בכל הקשור לקידומם.
הנצחה

אנדרטה לזכר הנופלים, הנקראת "יד לשמונה", הוקמה מיד לאחר התאונה במקום בו אירעה התאונה, בקצה הצפוני של שדה התעופה מחניים (שדה התעופה ראש פינה).
מדי שנה ביום האסון, הוא בוקרו של יום הזיכרון לשואה ולגבורה, מתכנסות המשפחות ונציגי היחידות הצבאיות, לטקס זיכרון באנדרטה. האנדרטה חודשה ביום השנה השלושים לאסון בשנת 2004, ביוזמת בוגרי קורס טיס מספר 69, קורס בו סיימו שני הטייסים שנהרגו באסון, יצחק תפוחי ומיכאל (סופונרו) ניר.
ראו גם

יחידה 555
הערות שוליים

↑  מנחם רהט, חוללה אנדרטה לזכר חללי המסוק במחניים, מעריב, 14 באוקטובר 1981
בלב הסכנה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  מרגרט פיטרסון הדיקס
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  ספר הרפתקאות
 מקום התרחשות:  לונדון 
 הוצאה
 הוצאה:  תאגיד סקולסטיק 
 תאריך הוצאה:  2010
 מספר עמודים:  309
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת מודן
 תאריך:  2012
 תרגום:  רוני בק
 סדרה
 סדרת ספרים:  39 רמזים
 ספר קודם:  זהירות: סופה
 הספר הבא:  הווספרים באים
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  978-0-545-06050-9
 הספרייה הלאומית:  003458960
 
בלב הסכנה (באנגלית: Into the Gauntlet) הוא הספר העשירי בסדרת 39 רמזים. כותבת הספר היא מרגרט פיטרסון הדיקס.
ארוון

| --- | --- |

 שם ספר:  שר הטבעות
 יוצרים:  ג'. ר. ר. טולקין 
 גילום הדמות:  ליב טיילור
 מידע
 כינויים:  כוכב הנשף "אונדומיאל", גבירת ריוונדל
 מקום לידה:  ריוונדל 
 גזע:  בני לילית
 מין:  נקבה
 נטייה:  טוב
 מקום פטירה:  לות'לוריין 
 דמויות קשורות
 משפחה:  אב: אלרונד, אם: קלבריאן, בעל: אראגורן בן אראתורן
 אויבים:  סאורון 
 
ארוון אונדומיאל (באנגלית: Arwen Undomiel) היא דמות בדיונית מן הלגנדריום של ג'ון רונלד רעואל טולקין המופיעה בספרי "שר הטבעות". חצי עלפית, גבירת ריוונדל, ולאחר כן מלכת גונדור וארנור, שחיה בארץ התיכונה מהעידן השלישי ועד תחילת העידן הרביעי.
שמה וכינוייה

ארוון, בלשון סינדרין, פירושו "עלמת המלכות" (Ar - מלכותי, Wen או Wende - עלמה צעירה). שמה הנלווה, אונדומיאל, פירושו "כוכב הערב" (Undome - נשף או שעת-דמדומים, El - כוכב), והוא ניתן לה כצאצאית האחרונה בשושלת העלפים של הארץ התיכונה והיפה שבהם. היא מכונה גבירת ריוונדל, נחלת משפחתה מצד אביה.
על ארוון

היא נולדה בשנת 241 לעידן השלישי בריוונדל, כבתם הצעירה של אלרונד וקלבריאן, ולה שני אחים תאומים, אלדן ואלרוהיר. היא ניחנה ביופי נדיר ונאמר עליה שנבראה בצלמה של לותין, היפה בבנות העלפים. שיערה כהה, עורה חיוור ועיניה כאור הכוכבים. ישנו דמיון עלילתי רב בין גורל לותין שהתאהבה בברן, בן התמותה, וויתרה על חיי-הנצח שלה כדי לחיות עמו, לגורל צאצאיתה, ארוון, שהתאהבה באראגורן, והתמודדה עם בחירה דומה.
סיפור אהבתם של ארוון ואראגורן החל בריוונדל, כשאראגורן היה בן 20 וארוון כבת 2700 שנה.
אראגורן, שגדל בריוונדל תחת חסותו של אלרונד, פגש בה לראשונה כששבה לביתה לאחר ששהתה תקופה ארוכה בלות'לוריין אצל סביה קלבורן וגלדריאל. הם נפגשו בחשאי, מאחר שאלרונד, אביה, ניסה להרחיק אותם זה מזה, בחששותיו פן תאבד ארוון את חיי האלמוות, אם תתאהב בו. אראגורן, שיצא למלחמה הממושכת נגד צבאות סאורון כדי לתבוע לידיו את כתר גונדור, זכר את דברי אלרונד, שאמר כי יוותר על בתו רק לאדם שיהיה מלך גונדור וארנור, ואהבתה של ארוון דרבנה אותו לניצחון. הם נפגשו בשנית רק כשלושים שנה לאחר מכן, ונשבעו אמונים זה לזה בפסגת קרין אמרות. לאחר שהסתיימה מלחמת הטבעת, והעלפים עשו דרכם לנמלים האפורים לשם עקירתם לאמן, הממלכה הברוכה, היא בחרה להישאר בארץ התיכונה, להפוך לבת תמותה, ולהפרד מבני-עמה לנצח.
היא נישאה לאראגורן לאחר שהוכתר כמלך גונדור וארנור בסוף העידן השלישי. לחתונתה הגיעו מוזמנים מכל הממלכות, שרים רמים כדוגמת גלורפינדל, ובני משפחתה שבאו להיפרד מעליה ולראותה בפעם האחרונה בטרם יעקרו למערב.
הם שלטו יחדיו בממלכה המשגשגת והתגוררו עם בנם אלדריון ובנותיהם במינאס טירית. לאחר כ-120 שנות שלטון, נפטר ארגורן בשיבה טובה ואלדריון בנם מונה כמלך תחתיו. ארוון נפרדה מעל ילדיה ועזבה את הארמון ביגון גדול. היא הלכה הרחק אל ארץ לות'לוריין הנטושה, שם ישבה גלמודה תחת העצים, וכשנה לאחר מותו של אראגורן, בשנה ה-121 לעידן הרביעי, מתה משברון לב על ראש קרין אמרות' (מקום אירוסיה בעבר לארגורן) והיא בת 2,901 שנה.
השושלת המשפחתית

מוצאה המשפחתי משושלת יוחסין עתיקה, שקורותיה מתוארים כבר בימי העידן הראשון.
היא בת לבית-אלרונד, שבגופם זורם דמם של בני-אדם, עלפים מגזע האלדר, ומיאר (אלים מדרג נמוך).
אביה, האדון אלרונד חצי עלף, היה שליט האלפים בריוונדל. סבה מצד אביה, אארנדיל, היה בנם של טואור, אדם ממשפחת אצילים גדולה בימי-קדם, ושל ידריל, בתו של טורגון, אחד ממלכי העלפים של הנולדור.
אארנדיל נישא לגבירה אלווינג, חצי עלפית ממוצא רם, והם הביאו לעולם את אלרונד ואת אלרוס אחיו.
ארוון הייתה צאצאיתה של לותין טינוביאל, חצי עלפית, בתם של המלך תינגול, ומלין המיא, שנודעה כיפה מכל בנות העלפים.
אמה קלבריאן, עלפית מנצר מלכי לורין, נישאה לאלרונד והתגוררה בריוונדל, אך לאחר שנפצעה ועונתה בידי האורקים, איבדה את חדוות החיים ועקרה לוולינור. סביה מצד אמה, האדון קלבורן והגבירה גלדריאל היו שליטי ממלכת לות'לוריין.
בתום העידן הראשון הטילו הוולאר, האלים הבכירים, על העלפים למחצה לבחור לאיזה גזע ברצונם להשתייך - לעלפים בני האלמוות, שיורשו להפליג בבוא העת לממלכת אמן, או לבני האדם בני התמותה, שלא יורשו לעזוב את הארץ התיכונה. אארנדיל ואלווינג, שבחרו להמנות עם העלפים, נשארו להתגורר בוולינור, שם השיט אארנדיל, את ספינתו ברקיע, על מצחו מאיר אחד משלושת הסילמרילים, ונראה בשמיים ככוכב זוהר. אלרונד בחר להמנות עם העלפים והתגורר בריוונדל עד לעקירתו למערב, ואלרוס, אחיו, בחר להמנות עם בני-האדם, וייסד את שושלת הנומנורים, בני-האדם הנעלים. אראגורן, יורש איסילדור, השתייך לשושלת נומנור העתיקה והיה בעל קרבה משפחתית רחוקה לארוון.
דמותה בסרט שר הטבעות

בטרילוגיית סרטי "שר הטבעות" מגלמת את ארוון השחקנית ליב טיילר. הבמאי, פיטר ג'קסון, בחר לתאר בהרחבה את יחסיהם של ארוון ואראגורן ואף הוסיף קטעי עלילה, על אף שיחסיהם אינם מתוארים בפירוט בספרי "שר הטבעות" ומופיעים בעיקר בנספחים לספר.
ראו גם

בית-אלרונד
בית ועד הקהילה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בניין 
 כתובת:  שדרות רוטשילד 40 
 מיקום:   תל אביב-יפו
 מדינה:  ישראל 
 בעלים:  הבנק הבינלאומי 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1924
 תאריך פתיחה רשמי:  1924 
 אדריכל:  דב הרשקוביץ 
 מידות
 קומות:  2 
 קואורדינטות:  32°03′50″N 34°46′29″E﻿ / ﻿32.063792°N 34.774754°E﻿ / 32.063792; 34.774754
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) בית ועד הקהילה(למפת תל אביב רגילה) בית ועד הקהילה(למפת גוש דן רגילה) בית ועד הקהילה(למפת גוש דן מוגדלת) בית ועד הקהילה  he בית ועד הקהילהhe בית ועד הקהילהמפת  מרכז __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בית ועד הקהילה הממוקם ברחוב יבנה פינת שדרות רוטשילד 42 בתל אביב, הוא אחד ממבני הציבור הראשונים של העיר העברית הראשונה. המבנה שימש כבית ועד הקהילה, ובו הרבנות הראשית, בית הדין הרבני, חברה קדישא ושאר מוסדות הדת.
היסטוריה

המבנה תוכנן על ידי האדריכל דב הרשקוביץ בשנת 1924, כאשר המגרש ניתן בחצי מחיר על ידי חברת גאולה. המבנה נבנה בן קומה אחת, עם עליה לגג, עליו נערכו תחת כיפת השמיים רוב החתונות של שנות העשרים ותחילת שנות השלושים.
עם השנים נוספו לבניין חדרים על הגג, עד אשר בשנות החמישים נוצרה למעשה קומה שנייה מלאה. בשנת 1958, עברו משרדי המועצה הדתית לצפון העיר, והמדינה מכרה את הנכס לעיריית תל אביב. העירייה מכרה את הנכס ב-1965 לבנק פרטי, ומאז היותו רכוש פרטי נעשה בו שימוש כלכלי בהתאם לאזור המע"ר בו הוא נמצא. חברת כלל, שרכשה את המגרשים הסמוכים, מיקמה בו את משרדיה הראשיים.
בשנת 1991 הוכרז הבניין לשימור בתוכנית בניין עיר נקודתית. בשנות ה-2000 עבר המבנה שימור במסגרת פרויקט מגדל הבינלאומי שנבנה בצמוד אליו והוא משמש כיום כחלק מהסניף הראשי של הבנק הבינלאומי.
הערות שוליים

↑  אל הציבור העברי ביפו ותל אביב, דואר היום, 2 בינואר 1925
בובנשוואר

| --- | --- |
אחד ממאות המקדשים בעיר
אחד ממאות המקדשים בעיר
 מדינה:  הודו הודו
 מדינה:  אודישה
 תאריך ייסוד:  1948 
 על שם:  כדור הארץ 
 שטח:  1,035 קמ"ר
 גובה:  33 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  837,737 (2011)
  ‑ במטרופולין:  881,988 (2011)
 קואורדינטות:  20°16′N 85°50′E﻿ / ﻿20.27°N 85.84°E﻿ / 20.27; 85.84
 אזור זמן:  UTC +5:30
 http://bmc.gov.in
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הודו מוגדלת) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודיבובנשוואר(למפת הודו רגילה) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודיבובנשוואר(למפת אודישה רגילה) ג'הרקאנד מערב בנגל  מפרץ בנגל א. פרדש ט. צ'האטיסגארבובנשוואר(למפת אודישה מוגדלת) ג'הרקאנד מערב בנגל  מפרץ בנגל א. פרדש ט. צ'האטיסגארבובנשוואר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בובנשוואר (באורייה: ଭୁବନେଶ୍ବର, בהינדי: भुवनेश्वर) היא בירת מדינת אודישה, במזרח הודו.
בעיר גרים כ-882 אלף בני אדם (נכון ל-2011) והיא נקראת "עיר המקדשים", בזכות מאות המקדשים ההינדיים הפזורים בה. עם זאת, רוב המקדשים סגורים למבקרים שלא שייכים לדת ההינדית.
העיר נוסדה במאה השלישית לפני הספירה והייתה בירת ממלכת קלינגה. העיר היא בירת כת היאגאנט. יש בה מקדשים רבים מתקופת הגופטה המאוחרת מהמאות השמינית עד ה-15, ביניהם מקדש מוקטשווארה.
ב-1991 מנתה העיר 410,000 תושבים בלבד. בשנים שלאחר מכן עברה העיר מודרניזציה מסיבית והיא גדלה במהירות. בעיר שדה תעופה, אוניברסיטה ומוסדות לימוד רבים. בעיר שיעור אוריינות גבוה במיוחד - 93.15 אחוזים, הרבה מעבר לממוצע הלאומי - 74.04 אחוזים.
תרבות

מקדש הלינגראג' (לינגראג' מאנדיר) - מקדש מהמאה ה-10 או המאה ה-11, מוקדש לשיווה, בגלגולו כאל שלושת העולמות.
הערות שוליים

1 2  תוצאות מפקד האוכלוסין בהודו, 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007561924005171  BNE: XX462334  BnF: cb119911367 (data)  GND: 4262338-8  LCCN: n80025998  NKC: xx0032422  SUDOC: 027984524  VIAF: 123150269   WorldCat (עם VIAF): 123150269 
רחוב בעיר
בלאשיחה (בייסבול)

קבוצת הבייסבול "באלאשיחה" (ברוסית: Бейсбольная Команда "Балашиха") היא קבוצה מקצוענית המייצגת את העיר בלאשיחה ממחוז מוסקבה באליפות רוסיה בבייסבול. זכתה באליפות ברית המועצות הראשונה, בעונת 1989 וזכתה לאחר מכן 6 פעמים באליפות רוסיה, האחרונה בעונת 2001.
היסטוריה

בלאשיחה יוצגה לראשונה באליפות ברית המועצות, על ידי קבוצת סק"א-29, שהייתה אלופת ברית המועצות הראשונה וזכתה לאחר מכן באליפות רוסיה 6 פעמים.
בשנים 1990–2008 שיחקה הקבוצה בשמות: "צסק"א-וו"ס", "סק"א וו"ס", "VVIA-בלאשיחה", "פטריוטים".
מאז 2009, הקבוצה מורכבת ממאמנים, מורים ותלמידים בכירים של בית הספר לספורט המקומי.
בשנים 2012–2013, בשל ארגון מחדש של מועדוני הצבא (אימונים באצטדיון הבייסבול הצבאי בוצעו ללא תשלום) וחוסר היכולת לשלם דמי שכירות עבור מגרש הבייסבול עבור אימונים ומשחקים לרשויות העיר, התוצאה הסופית בשנים 2012–2013 - מקום 7 באליפות רוסיה.
בעונת 2015 סיימה במקום השלישי באליפות.
תארים

זכייה (1): 1989
סגנות (1): 1990
זכייה (6): 1996, 1997,1998, 1999, 2000, 2001
סגנות (7): 1994, 1995, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006
מקום שלישי (2): 1993, 2015
בן בבי

על פי התלמוד הבבלי, בֶּן בֵּבׇי היה אחראי על הלקאת השומרים שישנו בהר הבית והתלמוד ירושלמי סובר כי אחראי על החלפת הפתילות של המנורה של בית המקדש. הוא היה אחד מחמישה עשר הממונים הקבועים שהיו בבית המקדש.
תפקידו

המשנה במסכת שקלים מתארת את חמישה עשר בעלי התפקידים החשובים בבית המקדש ובן בבי נכלל ברשימה בתפקיד האחראי על הפקיע:
אלו הן הממונין שהיו במקדש: יוחנן בן פינחס, על החותמות; אחיה, על הנסכים; מתתיה בן שמואל, על הפייסות; פתחיה, על הקינין, פתחיה זה מרדכי, למה נקרא שמו פתחיה? שהיה פותח בדברים ודורשן ויודע שבעים לשון; בן אחיה, על חולי מעיים; נחוניא, חופר שיחין; גביני, כרוז; בן גבר, על נעילת שערים; בן בבי, על הפקיע; בן ארזה, על הצלצל (כלי נגינה); הוגרס בן לוי, על השיר; בית גרמו, על מעשה לחם הפנים; בית אבטינס, על מעשה הקטורת; אלעזר, על הפרוכת; ופנחס, על המלבוש.
תפקידו > שיטת תלמוד ירושלמי היה אחראי על החלפת הפתילות בבית המקדש

הרמב"ם במשנה תורה מביא את רשימת חמישה עשר הממונים ומחליף במקום "ממונה על הפקיע" – "ממונה על השומרים". והשיג עליו הראב"ד מדוע לא מציין את הממונה על הפקיע, שהוא היה אחראי על הפתילות למקדש? הכסף משנה מסביר שהראב"ד סבר כדעת הירושלמי ובשל כך הקשה, אבל הרמב"ם סבר כמסקנת אביי שפקיע הוא רצועות המלקות והוא תפקיד הממונה על השומרים. יוצא שלפי הרמב"ם איש הר הבית האחראי על השומרים הוא הממונה על הפקיע של המשנה. וכך גם סבר המהר"י קורקוס בדבריו. אבל לפי הראב"ד לא היה איש הר הבית אחד מחמישה עשר הממונים אלא הממונה על הפקיע הוא הממונה על הפתילות ואין לו קשר לאיש הממונה על השומרים.
תפקידו > שיטת הבבלי - אחראי על ההלקאת שומרים רשלנים

במסכת שקלים מביאה המשנה חמישה עשר ממונים שהיו במקדש ביניהם מציינת המשנה ממונה על הפקיע. בבבלי מובא פירוש אחר שמדובר באיש הר הבית שהיה אחראי להלקאת השומרים הישנים בבית המקדש ”אמר אביי מריש הוה אמינא הא דתנן בן ביבאי ממונה על הפקיע אמינא פתילתא כדתנן מבלאי מכנסי הכהנים ומהמייניהן מהן היו מפקיעין ובהן היו מדליקין כיון דשמענא להא דתניא ולא עוד אלא שלוקה מן הממונה בפקיע אמינא. מאי פקיע? נגדא”, ופירש רש"י נגדא-רצועות מלקות (שוט).
המשנה במסכת מידות מסבירה את מהות תפקידו של איש הר הבית שמזוהה עם תפקיד זה: ”איש הר הבית היה מחזר על כל משמר ומשמר ואבוקות דולקין לפניו וכל משמר שאינו עומד אומר לו איש הר הבית שלום עליך ניכר שהוא ישן חובטו במקלו ורשות היה לו לשרוף את כסותו והם אומרים מה קול בעזרה קול בן לוי לוקה ובגדיו נשרפים שישן לו על משמרו רבי אליעזר בן יעקב אומר פעם אחת מצאו את אחי אמא ישן ושרפו את כסותו”
בוי

ערך זה עוסק בחג וסגנון מוזיקלי ברזילאי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
קרנבל בומבה-מאוו-בוי בסאו לואיס, 2008
בוי (מכונה גם בוי-בומבה, בומבה-מאוו-בוי, בפורטוגזית: Bumba-meu-boi, boi-bumbá) הוא חג וסגנון מוזיקה עממי מאזור  האמזונאס וצפון מזרח ברזיל והפך עם הזמן להיות מקובל בזרם המרכזי של המוזיקה בברזיל. החגיגות נסבות סביב אגדה אודות מותו ותחייתו של פר ומלווה ברפרטואר מוזיקלי מיוחד בתיפוף וריקוד.
הבומבה מאו בוי הוא אחד מהחגים שייחודיים לפולקלור הברזילאי ונהוג לחגוג אותו בנוסף או במקביל לחגיגות יוני (Festas juninas).
מקורו של הסיפור אינו ידוע בוודאות, אך כנראה שמוצאו ממדינת פיאואי ומשם הסיפור עבר בעל פה וכיום הוא כולל גרסאות שונות.
האגדה מספרת על בוקר עשיר שהכומר גנב ממנו את השור כדי לתת את הלשון לאשתו שהייתה בהריון, הבוקר יצא לחפש את השור אך הוא נמצא מת, הם הלכו לשמאן מכשף אלילים שהחזיר את השור לתחייה ופייס בין הבוקר לכומר.
בחג מקובל להתחפש לדמויות מהסיפור ולהציג אותו דרך ריקוד ושירה. בחלק מהערים (כגון סאו לואיס) מקימים במהלך החג במות ברחבי העיר שעליהן מופיעות קבוצות של נגנים, זמרים, ורקדנים, כשכל קבוצת רקדנים מייצגת דמות ותפקידה הוא להמחיז את האגדה עם הלהקה שמנגנת ושרה.
באמזונאס החגיגיות מתבצעות בשתי קבוצות גדולות שמציגות באצטדיון מיוחד בו נערכת תחרות שכוללת ניקוד קפדני על לבוש, כוריאוגרפיה תיאום ועוד.
האגדה משלבת יסודות קומיים ודרמטיים, והיא מוצגת בכל פעם בצורה אחרת בהתאם לקהל ולמטרה האמנותית: לפעמים היא מתוארת כדרמה, לעיתים כקומדיה או כמשל שמבטא ביקורת חברתית מסוימת.
האגדה הוטמעה עמוק בתרבות של צפון מזרח ברזיל וסביב האגדה נוצרו פואמות, הצגות תיאטרון, שירים, חפצי אומנות פלסטית, ריקודים, קמעות וסמלים רבים.
בן בארנס

| --- | --- |

בארנס בכנס קומיק-קון 2017
 לידה:  20 באוגוסט 1981 (בן 43) לונדון, אנגליה אנגליה, הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2006 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קינגסטון (2004)  בית ספר קינגס קולג'  Homefield Preparatory School 
 https://benbarnesfan.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
בנג'מין תומאס "בן" בארנס (באנגלית: Benjamin Thomas "Ben" Barnes; נולד ב-20 באוגוסט 1981) הוא שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון וזמר יהודי-בריטי, המוכר בעיקר בזכות גילום דמותו הבדיונית של כספיאן בסרטים "סיפורי נרניה: הנסיך כספיאן" ו"סיפורי נרניה: המסע בדורך השחר", ומתפקידיו כלוגן בסדרה "וסטוורלד" של HBO וכג'יגסו בסדרה "המעניש" של נטפליקס.
ביוגרפיה

בארנס נולד בלונדון, אנגליה שבממלכה המאוחדת. הוריו הם תומאס בארנס, פסיכיאטר ממשפחה נוצרית, וטרישיה, יועצת זוגית ילידת-דרום אפריקה יהודייה ממוצא אשכנזי. לו אח צעיר בשם ג'ק. בארנס הוא התחנך בבית הספר הנוצרי הומפילד פרפטורי, בית הספר העצמאי קינג'ס קולג', ובאוניברסיטת קינגסטון שבלונדון בה למד דרמה וספרות אנגלית והוא קיבל תואר ראשון ב-2004.
בצעירותו בילה מספר שנים ב"תיאטרון המוזיקלי הלאומי לצעירים" (National Youth Music Theatre), התמקד בסוגת המחזמר. בגיל 15 קיבל לראשונה עבודה מקצועית כמתופף במחזמר המבוסס על הסרט באגסי מלון. הוא היה חבר לתקופה קצרה בלהקת בנים בשם Hyrise. בשנת 2006 הוא החל לשחק בטלוויזיה, ובין היתר הופיע בהופעת אורח באופרת הסבון הבריטית "רופאים", ושיחק בפיילוט לסדרת טלוויזיה "Split Decision" של רשת The CW שהוחלט בסוף לא להפיק אותה. באותה שנה גם הצטרף לצוות השחקנים של המחזה ילדי ההיסטוריה מאת אלן בנט.
בשנת 2007 זכה בארנס לתפקידו הראשון בקולנוע, בסרט "אבק כוכבים", בו גילם את דמותו הצעירה של דאנסטן ת'ורן, אביו של הדמות הראשית.
בשנת 2008 גילם את דמותו של כספיאן בסרט סיפורי נרניה: הנסיך כספיאן, המבוסס על הספר השני (והרביעי מבחינת הכרונולוגיה העלילתית) בסדרת ספרי הפנטזיה האפית "דברי ימי נרניה" של ק.ס. לואיס. על תפקידו בסרט היה מועמד לפרס "הופעה פורצת דרך לשחקן" בטקס פרסי הקולנוע של MTV. בשנת 2010 חזר לגלם את דמותו של כספיאן בסרט הבא בסדרת הסרטים, סיפורי נרניה: המסע בדורך השחר.
בשנת 2009 השתתף כשחקן ראשי בסרט "דוריאן גריי" המבוסס על הספר תמונתו של דוריאן גריי מאת אוסקר ויילד.
בשנת 2010 ועד תחילת שנת 2011 שיחק בארנס במחזה Birdsong, המבוסס על ספר בעל אותו שם מאת סבסטיאן פולקס.
בשנת 2016 נבחר בארנס לגלם את דמותו של בילי רוסו בסדרה של מארוול ונטפליקס "המעניש"
בשנת 2021 גילם את דמותו של גנרל קיריגן בסדרה ״צל ועצם״ של נטפליקס.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | אבק כוכבים | דאנסטן ת'ורן הצעיר |  |
| 2008 | Bigga than Ben | קובאקה |  |
| 2008 | סיפורי נרניה: הנסיך כספיאן | הנסיך כספיאן |  |
| 2008 | קלת דעת | ג'ון ויטאקר |  |
| 2009 | דוריאן גריי | דוריאן גריי |  |
| 2010 | Locked In | ג'וש סויר |  |
| 2010 | סיפורי נרניה: המסע בדורך השחר | הנסיך כספיאן |  |
| 2011 | להרוג את בונו | נייל מק'וקרמיק |  |
| 2012 | המילים | האיש הצעיר |  |
| 2013 | החתונה הגדולה | אלחנדרו סוטו גריפין |  |
| 2014 | ג'קי וראיין (אנ') | ריאן ברנר |  |
| 2014 | By the Gun | ניר טורטנו |  |
| 2014 | הבן השביעי | תומאס "תום" וורד |  |
| 2017 | Love Me Like You Do | ריאן |  |
| TBA | The Critic | סטיבן |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | רופאים | קרייג אנווין | פרק:  "Facing Up" |
| 2015 | בני החירות | סמואל אדמס | מיני-סדרה |
| 2018–2016 | וסטוורלד | לוגן דלוס | תפקיד ראשי (עונה 1); תפקיד אורח (עונות 3-2); 11 פרקים |
| 2019–2017 | המעניש | ג'יגסו | תפקיד ראשי; (2 עונות); 25 פרקים |
| 2019 | גולד דיגר | בנג'מין גרין | מיני-סדרה |
| 2021 | צל ועצם | גנרל קריגן | תפקיד ראשי; 16 פרקים |
| 2022 | גיירמו דל טורו מציג: חדר הפלאות | ת'רובר | פרק: "Pickman's Model" |
| 2023 | מראה שחורה | מאק | פרק: "Joan Is Awful" |
ג'בל אח'דר

ערך זה עוסק בהר בעומאן. אם התכוונתם להר בלוב, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  3,018 מ' 
 מדינה:  עומאן 
 מיקום:  עומאןעומאן
 רכס הרים:  הרי חג'ר 
 קואורדינטות:  23°15′48″N 57°23′41″E﻿ / ﻿23.2634359°N 57.3946722°E﻿ / 23.2634359; 57.3946722
  (למפת עומאן מוגדלת) מסקט סיב סלאלה ניזווא סוחאר היימא סור ח'סאב אל-בוריימי איראן איחוד האמירויות הערביות  ערב הסעודית תימן הים הערבי המפרץ הפרסיג'בל אח'דר(למפת עומאן רגילה) מסקט סיב סלאלה ניזווא סוחאר היימא סור ח'סאב אל-בוריימי איראן איחוד האמירויות הערביות  ערב הסעודית תימן הים הערבי המפרץ הפרסיג'בל אח'דר
 
ג'בל אח'דר (בערבית: الجبل الأخضر  - "ההר הירוק") הוא אזור הררי המהווה חלק מהרי חג'ר בעומאן.
אורכו של אזור הררי זה 300 קילומטרים מצפון מערב לדרום מזרח והוא מרוחק בין 50 ל-100 קילומטרים ממפרץ עומאן. הגבוה בהרי הרכס הוא ג'בל שמס (הר השמש) שגובהו כ-3,000 מטרים, והוא הנקודה הגבוהה ביותר בעומאן ובכל מזרח חצי האי ערב.
האקלים ברכס ההררי הוא מדברי. עם זאת, קיימים בו אזורים בהם כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא כ-300 מילימטר, המאפשרת גדילת שיחים ועצים נמוכים ואף גידול חקלאי (לרוב באמצעות טרסות) - ומכאן שמו של ההר. בשל גובה הרכס ההררי בחודשי הקיץ הטמפרטורות בו נמוכות מהמדבר הסובב אותו, ולכן מהווה האזור אתר תיירות. תושבי האזור מתפרנסים מתיירות ומגידולים חקלאיים ובהם רימונים, אגסים, אפרסקים, גפנים, וורדים לייצור מי ורדים.
באזור הרכס מתגורר שבט באני ריאם המונה כ-14,000 תושבים.
היסטוריה

בין השנים 1957 ל-1959 התנהל מאבק מזוין בין כוחותיו של סולטאן עומאן (שלהם סייעו כוחות צבא בריטניה) לבין כוחות מורדים בחסותה של ערב הסעודית. מאבק מזוין זה מכונה כיום מלחמת ג'בל אח'דר.
באוגוסט 2011 הכריז הסולטאן קאבוס בן סעיד אאל סעיד על האזור כעל שמורת טבע.
בלבב פנימה

| --- | --- |
עטיפת הספר
עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  הרב זאב קרוב
 שפת המקור:  עברית
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת משכל
 תאריך הוצאה:  2010
 מספר עמודים:  191 
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 9789655452419
 הספרייה הלאומית:  001519977
 
בלבב פנימה הוא ספר שנכתב על ידי הרב זאב קרוב, המספר את סיפור הפציעה של בנו אהרן קרוב, הפצוע הקשה ביותר במבצע עופרת יצוקה (2009). הספר יצא לאור בהוצאת משכל בשנת 2010.
רקע

בדצמבר 2008 פרץ מבצע עופרת יצוקה, סג"ם אהרון קרוב, תלמיד ישיבת ההסדר קרני שומרון, מפקד מחלקה בחטיבת הצנחנים, היה בחופשה לרגל חתונתו. אהרן התחתן, ולמחרת בבוקר חזר ליחידתו בלחימה ברצועת עזה. לאחר שבוע וחצי של לחימה אהרן נפגע אנושות ממטען חבלה והוגדר כפצוע הקשה ביותר במבצע, סיכוייו להחלים הוגדרו כקלושים ביותר[דרוש מקור].
קרוב מתעד בספר את התהליך הארוך שעברה משפחת קרוב והתהליך שהוא עבר בעצמו כאב לאהרון, בעיקר מבחינה אמונית.
על סוגיית הצטרפות בנו לכוחות הלוחמים מיד לאחר חתונתו מתייחס הכותב בהקשר לציווי במשנה "אפילו חתן מחדרו וכלה מחופתה", הכוונה למלחמת מצווה.
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת סוטה, פרק ח', משנה ז'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 316386499   WorldCat (עם VIAF): 316386499
בולי קרן קיימת לישראל

בול של קרן קיימת לישראל מ-1915
בול דואר ישראלי שהופק ב-1951 ליובל קרן קיימת לישראל. בשובל הבול רואים את הציור שהופיע בבול הראשון של קרן קיימת לישראל
בולי קרן קיימת לישראל הם בולים המונפקים על ידי קרן קיימת לישראל ואינם משמשים כבולי דואר, אלא כאמצעי להפצת רעיונות ציוניים ולאיסוף כספים למטרות קרן קיימת לישראל. הבול הראשון יצא לאור ב-1902 ונקבע שמחירו יהיה בכל מדינה המטבע הנמוך ביותר של אותה מדינה.