stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עצם בלתי מזוהה (סרט, 2018)
הסברים מקדימים

הסרט מתחיל בסדרת כתוביות, שמתארת בקצרה נושאים מדעיים, שיהיה בהם שימוש במהלך הסרט:
אטומי מימן פולטים קרינה ברמת אנרגיה, שניתן לחשב אותה באמצעות גודל פיזיקלי מסתורי, שמופיע בנוסחאות פיזיקליות רבות.
הגודל הפיזיקלי הזה הוא קבוע המבנה הדק, שערכו (17)0.0072973525664 גודל חסר ממד - מספר מסתורי שמופיע בחישובים רבים של חוקי הפיזיקה הבסיסיים ביותר. זהו קבוע מתמטי שיהיה מוכר בכל מקום ביקום.
הודעת ארסיבו היא מסר שנשלח לחלל באמצעות גלי רדיו בשנת 1974, במטרה ליצור קשר עם צורות חיים אחרות ביקום. השדר נשלח לכיוון הצביר הכדורי M13, שנמצא במרחק של כ-22,800 שנות אור מכדור הארץ.
עלילת הסרט

עצם בלתי מזוהה חודר בצהרי היום בשנת 2017 לנמל התעופה של סינסינטי במדינת אוהיו שבארצות הברית. אנשים רבים שהיו במקום היו עדים לאירוע, שגרם לבהלה, ואשר דווח בערוצי הטלוויזיה. כעבור זמן קצר מגיעה למקום קבוצה גדולה של אנשי FBI בראשות הסוכן המיוחד פרנקלין אלס (דייוויד סטראתיירן). אנשי ה-FBI משתלטים על נמל התעופה, וחוקרים לעומק מה קרה. הם מאיימים ואוסרים על כל העובדים לספר מה קרה.
גיבור הסרט הוא דריק אקברו (אלכס שארפ), סטודנט מוכשר למתמטיקה באוניברסיטת סינסינטי, בעל התנהגות אקסצנטרית. מצד אחד אינטליגנציה גבוהה ולא שגרתית, ומצד שני התנהגות אינדיבידואלית קיצונית. דריק שומע את הדיווחים בתקשורת על המקרה, מבין מיד שמדובר בחוצנים, הוא עוזב את כל עיסוקיו ואת ההכנות למבחנים ומתחיל לחקור באינטנסיביות את פרטי האירוע. הוא מגלה שאתרים שונים באינטרנט נחסמו, וששידורי הטלוויזיה מכילים מידע מוטעה ומגמתי. הוא עובר לרשת האפלה ומוצא בה הקלטת קול אותנטית ממגדל הפיקוח של נמל התעופה בזמן האירוע. בהקלטה זו נשמעים במקביל לקולות עובדי מגדל הפיקוח גם סדרה של רעשים מוזרים. דריק רושם את האותות ומנסה לפענח את משמעותם.
במקביל, הסרט מתאר את יחסיו עם המורָה שלו - פרופסור רבקה הנדריקס (ג'יליאן אנדרסון), ועם חברתו ללימודים - נטלי (אלה פורנל), ועם סטודנט נוסף. מורתו מכירה בגאוניותו, אך מצד שני איננה סובלת את ההפרעות והוויכוחים שלו בזמן השיעורים.
דריק מפענח שלב אחרי שלב את השידור שקלט. די מהר הוא מגיע למסקנה ראשונה שהמסר בנוי כמטריצה של מספרים בינאריים, כאשר גובה המטריצה ורוחבה הם מספרים ראשוניים - בדומה להודעת ארסיבו שנשלחה מכדור הארץ אל החלל בשנת 1974. לאחר מכן הוא מגלה שהשדר כולל את הערך של קבוע המבנה הדק. הוא מסיק, שזו עדות לציוויליזציה מתקדמת, שמשתמשת בשידור בגודל פיזיקלי אוניברסלי, חסר ממד וגודלו הוא אחד בכל היקום. אנשי ה-FBI עוקבים אחריו ומאזינים לשיחותיו הטלפוניות, וקבוצת מדענים של ה-FBI נעזרים ברעיונותיו כדי לפענח במקביל את אותו שדר.
דריק מתנתק מחבריו ללימודים, ונטלי כועסת עליו מאוד שהבטיח ושלא קיים - לעזור לה לקראת מבחנים, ולהסיע אותה.
במהלך הסרט מתגלה, שבילדותו דריק היה עד ראייה להופעת עצם בלתי מזוהה. אירוע שהשפיע עליו מאד.
הנעלם האחרון שנותר בפיענוח, הוא סדרת מספרים המופיעים במסר, אבל לא ברור באיזו יחידת מידה הם מבוטאים. דריק פונה למורתו פרופסור הנדריקס, והיא מצליחה לפענח את יחידת המידה שבמסר: אורך הגל של קרינת אטום המימן ששווה ל-21 סנטימטר. המספרים הללו, כאשר הם מבוטאים ביחידת מידה זו - הם המפתח למיקום המדויק בו יופיע שוב העצם הבלתי מזוהה.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| אלכס שארפ | דריק אקברו | הגיבור הראשי, סטודנט למתמטיקה |
| ג'יליאן אנדרסון | פרופסור רבקה הנדריקס | המורָה למתמטיקה של דריק באוניברסיטה |
| דייוויד סטראתיירן | פרנקלין אלס | סוכן מיוחד של ה-FBI |
| אלה פורנל | נטלי | חברה ללימודים של דריק |
| בן ביטי | לי | סטודנט, חבר של דריק |
עליז נוי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 ביולי 1945 (בן 79) 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  ירי ספורטיבי 
 
עליז נוי (נולד ב-17 ביולי 1945) הוא קלע פאראלימפי ישראלי.
ביוגרפיה

נולד במושבה כנרת ושירת בצה"ל כלוחם וקצין בסיירת דוכיפת. ביום השני של מלחמת ששת הימים נפגע בקרבת תל אל פול ונפצע מירי בירך. בבית החולים עבר קטיעה של רגל ימין אך לאחר תקופת הבראה חזר לשירות קבע, הועבר לחיל המודיעין ושירת למעלה משני עשורים בשירות קבע ובשירות מילואים, בדרגת סגן אלוף.
בבית הלוחם החל לעסוק בספורט נכים: שחייה, טניס שולחן ושחקן בנבחרת הכדורעף.
בשנת 1969 הוא זכה בשתי מדליות זהב ובמדליית כסף באליפות השחייה הראשונה שנערכה בישראל לקטועי איברים.
במשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984) התחרה בקליעה והשתתף בתחרויות ירי באקדח אוויר שבו דורג במקום ה-14 וברובה אוויר שבו דורג במקום ה-9.
נוי הוא חבר הנהלת בית הלוחם בתל אביב. את עיסוקו בספורט המשיך במסגרת פרויקט "הצעד הבא" המיועד לקטועי גפיים ולקח חלק במסעות רכיבת אופניים בארץ ובעולם.
הערות שוליים

↑  אליפות שחיה לנכי צה"ל, למרחב, 7 בספטמבר 1969
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984)  |
| --- | --- | --- |
|    אתלטיקה |  יקותיאל גרשוני • צבי הופמן •  נחמן וולף • דוד יעקובוביץ' •  יששכר נבון • מירי סיסו • יהוא עדני •  חיים פליטר • צבי קרש •  צפורה רובין |  |
|    הרמת משקולות |  שמואל חיימוביץ' •  אברהם שטרויך |  |
|    טניס שולחן |  ירון אופשטיין |  |
|    כדורסל |  נבחרת ישראל בכדורסל (נשים) (נאורה אבן-זהב, רות חמי, אסתר טרי, נורית יעקב, חמדה לוי, אריאלה מיזן, מלי מילר, איילה מלחן, רחל סעיד, סמדר צור, צפורה רובין, בתיה שוויקי)  נבחרת ישראל בכדורסל (גברים) (יוסי אמויאל, צבי גזיאל, ברוך חגאי, ציון יעקב, משה לוי, שלמה נקוה, שעבן סחקפי, דוד פרח, עופר צור, דוד קראוס, דני שחר, יואל שפרן) |  |
|    כדורעף |  נבחרת ישראל בכדורעף (גברים) (אלי אונגר, שלמה בורנשטיין, משה ברבלט, אהרון דנציגר, חגי זמיר, ניצן עצמון, יגאל פזי, רוני פרדקין, אליעזר קלינה, צבי קרש) |  |
|    סיף |  ששון אהרוני •  נבחרת ישראל בסיף (נשים) (חמדה לוי, איילה מלחן, מרגלית פרץ) |  |
|  קליעה | אמנון אבנרי • שלמה אהרוני •  דורון אשר • בועז גרוסמן • יחזקאל חי • עליז נוי •  נסים פילוסוף • אהרון פרקש • רפאל קורנפלד • יגאל תם |  |
|    שחייה | אסף אגמון • ירון אופשטיין • הנרי אקוקה •  חנוך בודין •  רון בולוטין •   אורי ברגמן •  יוסף ונגר • אריאל ורהפטיג • רות מסס •  מירי סיסו •  שלמה פינטו • גיל פלח •  ברוך פרצמן •  משחה שליחים (אסף אגמון, יוסף ונגר, שלמה פינטו) •  משחה שליחים (אסף אגמון, אורי ברגמן, יוסף ונגר, שלמה פינטו) |  |
עמי אזולאי

עמי אזולאי (נולד ב-17 בינואר 1976) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת הבלם.
קריירה

אזולאי התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של מכבי חיפה. בקיץ 1994, אזולאי חתם במכבי עפולה מליגה א' צפון, אז הליגה השלישית וכעבור שנה הצטרף להפועל מגדל העמק.
בקיץ 1996, אזולאי חתם בהפועל בית שאן מהליגה הראשונה. בקיץ 1998, אזולאי חתם בהפועל חיפה. ב-20 ביוני 1998, אזולאי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 1–3 לנציונל בוקרשט במסגרת גביע האינטרטוטו. אזולאי היה שותף לזכייה של המועדון באליפות הראשונה בתולדותיו, שהושגה בעונתו הראשונה במועדון.
בקיץ 2001, אזולאי חתם בהפועל פתח תקווה, בה התאחד עם אלי גוטמן שאימן אותו בהפועל חיפה. ב-22 בדצמבר 2001, אזולאי הורחק במשחק הדרבי בו הפסידה הפועל 0–1. בסיום העונה, אזולאי חזר להפועל חיפה שירדה עונה קודם לכן לליגה הלאומית.
בקיץ 2003, אזולאי חזר לליגת העל כאשר חתם בבני יהודה.
בקיץ 2004, אזולאי חתם בהפועל נצרת עילית, בה שיחק שלוש שנים.
בקיץ 2007, אזולאי חתם בהפועל עפולה, בה שיחק 4 שנים אחריהן חתם בבית"ר עפולה.
ב-16 במרץ 2012, אזולאי פרש מכדורגל.
תארים

גביע הטוטו  הפועל חיפה
הליגה הראשונה: 1998/1999
הערות שוליים

↑  אורי דוד, אזולאי: "קשה לי להשלים עם המילה פרישה", באתר דאבל פס, 16 במרץ 2012
פטרוס מקאסטלנו

| --- | --- |

 לידה:  1170 Roman Catholic Archdiocese of Montpellier, צרפת 
 פטירה:  15 בינואר 1208 (בגיל 38 בערך) סן-ז'יל, צרפת 
 מדינה:  צרפת 
 השקפה דתית:  הכנסייה הקתולית 
 
פטרוס מקאסטלנו (בצרפתית: Pierre de Castelnau) היה השליח האפיפיורי שנשלח על ידי האפיפיור אינוקנטיוס השלישי במטרה לנסות ולפתור את בעיית המינות האלביגנזית בדרום צרפת. ב-15 בינואר 1208 נרצח במהלך פעילותו, דבר שגרם לאפיפיור להכריז על "מסע צלב" נגד האלביגנזים.
עצם הגומד

| --- | --- |

 שיוך:  set of bones of free part of upper limb 
 מיקום אנטומי:  אמה 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (214) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  ulna 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A02.4.06.001 
 TA2 (2019):  1230 
 FMA:  23466 
 קוד MeSH:  A02.835.232.087.090.850 
 מזהה MeSH:  D014457 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0041600 
 
עצם גומד ימנית. משמאל-מבט קדמי, מימין-מבט תיכון. 1.זיז המרפק, 2.הזיז הווי, 3.חריץ סהרוני לעצם הזרוע, 4.חריץ לראש החישור, 5.הרכס הבין גרמי, 6.ראש, 7.זיז החרט
עצם הגֹּמֶד (TA: Ulna, בלטינית: אולנה - מרפק), או עצם הזֶנֶד, היא עצם ארוכה הממוקמת בין עצם הזרוע לשורש כף היד, מרכיבה את שלד האמה ביחד עם עצם החישור.
מבנה אנטומי

עצם הגומד רחבה בחלקה העליון, והיקפה הולך ומוצר ככל שמתקרבים לחלקה התחתון.
מבנה אנטומי > חלק עליון

לחלקה העליון של העצם צורה המזכירה מפתח צינורות. לוע המפתח מורכב מזיז המרפק (Olecranon) הבולט (זיז המרפק אינו מכוסה ברקמה למעט עור, לכן הוא ניתן למישוש בקלות) ומהזיז הַוָּוִי (Processus coronoideus ulnae). חלקו הפנימי של הלוע, החריץ הסהרוני (Trochlear notch), מופרק עם הסליל (Trochlea humeri) של עצם הזרוע. מפרק החישור והגומד המקורב נמצא בחלק הצידי של עצם הגומד, בין חריץ מתאים לראש החישור.
בזיז המרפק נאחז פושט המרפק - שריר הזרוע התלת ראשי. שרירים נוספים, בהם שריר הזרוע והשריר כופף האצבעות העמוק, נאחזים בזיז הווי ובגבששת הגומד (Tuberositas ulnae), המרוחקת ממנו קמעה.
מבנה אנטומי > גוף העצם

לחלקו העליון של גוף העצם צורת מנסרה. שלושה קווים מחלקים את הגוף לשלושה משטחים. הקו הבולט ביותר הוא הרכס הבין גרמי (Margo interosseus ulnae), אזור האחיזה של הקרום הבין גרמי (Membrana interossea) המחבר בין העצם לעצם החישור.
השרירים כופפי האצבעות נאחזים באזור הקדמי והתיכון של גוף העצם. בנוסף לאחרים, נאחזים בגוף העצם גם השרירים המסובבים את האמה פנימה והחוצה.
מבנה אנטומי > חלק תחתון

חלקה התחתון של עצם הגומד קטן וכולל שתי בליטות. הבליטה הצידית יותר, הראש (Caput ulnae) המעוגל, מופרקת עם עצם החישור. הבליטה השנייה, צרה יותר מהראש ותיכונה לו, היא זיז החרט (Processus styloideus ulnae).
בחריץ שבין הבליטות, עובר גיד הפושט את שורש כף היד.
ראו גם

עצמות - מונחים
עצם אישנגו

עצם אישנגו.
עצם אישנגו היא כלי עתיק עשוי עצם שוק של בבון. העצם ארוכה, צבעה חום כהה, ובקצה אחד שלה שובצה חתיכה חדה של קוורץ, כנראה לשם חריטה או כתיבה. התקופה שבה נוצר הממצא מתוארכת בין 22,000 -20,000 שנה לפני זמננו. תחילה חשבו החוקרים כי הממצא הוא מקל ספירה, מכיוון שיש לכל אורכו סימני ספירה, החרוטים בשלוש עמודות, אך מספר מדענים מאמינים כי הצורה הקיבוצית בה הם נמצאו מעידה על הבנה מתמטית אשר נמצאת מעבר לספירה פשוטה.
המציאה והמחקר

עצם אישנגו נמצאה בשנת 1960 בידי הגאולוג הבלגי ז'אן דה הנזלן דה ברוקור (Jean de Heinzelin de Braucourt) בזמן שחקר את מה שהיה אז קונגו הבלגית (כיום קונגו, בעבר זאיר). העצם התגלתה באזור האפריקאי של אישנגו, שהייתה עיר מרכזית קרוב למקור נהר הנילוס, באגם אדוארד (כיום בין אוגנדה לקונגו). האוכלוסייה של צד האגם באישנגו מלפני 20,000 שנה היו כנראה בין הקבוצות הסופרות הראשונות, אך הם החזיקו רק כמה מאות שנים, בגלל התפרצות הר געש באזור.
תחילה תוארך הממצא בין 11,000 ל-8,000 שנה לפני זמננו, אך התיארוך של המקום בו הוא נמצא גרם להערכה שונה, וכיום הדעה המקובלת היא שאכן היא בת 20,000 שנה.

עצם אישנגו נמצאת בתצוגה קבועה במוסד הבלגי המלכותי למדעי הטבע בבריסל, בלגיה.
המשמעויות האפשריות לסימני הספירה > חישובים מתמטיים

שלוש העמודות בהן מקובצות החריטות האי-סימטריות מרמזות שכלי זה שימש למטרה מעשית ולא לנוי. ייתכן שאנשי האישנגו השתמשו בכלי כדי להרכיב מערכת מספרים.
בעמודה המרכזית ניתן לראות, מימין לשמאל, שלושה חריצים, ואז שישה. לאחר מכן מופיעים ארבעה חריצים ואחריהם שמונה חריצים. לאחר מכן, ניתן להבחין בעשרה חריצים, ואחר-כך - חמישה. הסדר בו נמצאים מספרים אלו מראה כי הם אינם אקראיים לחלוטין, אלא מרמזים על הבנה בסיסית של מספר פעולות חשבון כמו כפל וחילוק ב-2. העצם, אם כן, יכלה לשמש בתור כלי ספירה לחישובים אריתמטיים פשוטים.
גם מספרי החריצים בשתי העמודות הנוספות עשוי להצביע על מיומנויות חישוב. המספרים, הן בעמודה הימנית והן בעמודה השמאלית, הם מספרים אי-זוגיים (9, 11, 13, 17, 19, ו-21). המספרים בעמודה השמאלית הם כל המספרים הראשוניים בין 10 ל-20 (שמצביע על פיתוח יכולת חילוק לארבעה מספרים ראשוניים), בעוד שכל המספרים בעמודה הימנית מורכבים מ-10+1, 10-1, 20+1 ו-20-1. סכום המספרים בשתי העמודות הללו הוא 60, והסכום של המספרים בעמודה האמצעית הוא 48. שני אלה הם כפולות של המספר 12, דבר שמרמז שוב על הבנת פעולות החילוק והכפל.
המשמעויות האפשריות לסימני הספירה > לוח שנה

הארכאולוג אלכסנדר מרשק (Alexander Marshack) בדק את עצם האישנגו מיקרוסקופית, והעלה את ההשערה שאולי עצם האישנגו שימשה כלוח שנה חצי שנתי. קלאודיה זאסלווסקי (Claudia Zaslavsky), מתמטיקאית אמריקאית שחקרה את הקשר בין הדת למתמטיקה, שיערה שעצם האישנגו שימשה למעשה אישה, שעקבה אחר מחזורה החודשי, באמצעות הירח.
ממצאים דומים

כמה מקלות ספירה קדמו לעצם האישנגו, וחריטות מעשה אדם נמצאו בעצמות ובאבנים ברחבי העולם. עצם הלבומבו (אנ'), עצם השוק בת 42,000-43,000 שנים, שהיא הממצא המתמטי העתיק בעולם, נמצאה במערה בגבול דרום אפריקה-סוואזילנד. חרוטים עליה 29 סימונים מדויקים שכנראה סימלו משך של חודש ירחי אחד. כמו כן, ב-1937 נמצא בצ'כוסלובקיה עצם שוק של זאב, עם 57 חריטות, המקובצות לקבוצות של חמש.
הספרות הנראות בעמודה המרכזית בעצם.
הספרות הנראות בעמודה השמאלית בעצם.
הספרות הנראות בעמודה הימנית בעצם.
פטרוספונדילוס

| פטרוספונדילוס |
| --- | --- |
 איור משוער של פטרוספונדילוס
תקופה
טריאס עליון, 216 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: צלופיזיים
סוג:: פטרוספונדילוס
מין:: Pterospondylus trielbae
שם מדעי
 Pterospondylus

פטרוספונדילוס (שם מדעי: Pterospondylus; מילולית: "חוליה מכונפת") הוא סוג של דינוזאור תרופוד ממשפחת הצלופיזיים שהתקיים בתור הטריאס לפני 216 מיליון שנה בגרמניה הקדומה. לא כל החוקרים רואים בו סוג נפרד אלא טקסון מוטל בספק.
הסוג הוגדר בידי החוקר הגרמני אוטו יקל (אנ') ב-1913 בהסתמך ממצאים מתצורת טרוסינגן (אנ') של מספר חוליות גב בעלות קצוות דמויות-כנף (ומכאן שמו). אחרים רואים בשרידים אלה עצמות של דינוזאור קרוב - הפרוקומפסוגנתוס שחי בגרמניה באותו זמן. הסוג הכיל מין בודד - Pterospondylus trielbae, שמשמעותו: "trielbae " - טרי (קיצור של טריאסי), "Elba" - נהר אלבה.
מבנה החוליות מרמז שהיה קרוב לצלופיזיים, מראשוני הדינוזאורים הקיימים והוא היה כנראה צייד זריז באורך 2 מטרים.
עולם שנה נפש

עולם, שנה, נפש (או - בראשי תיבות - עש"ן) הוא מושג בקבלה (וגם בפילוסופיה היהודית) המציין את אחידות שלושת המֵמדים או הצירים המרכזיים של הבריאה: ציר המרחב (עולם), ציר הזמן (שנה) וציר האנושות (או בעלי החיים) (נפש). המילה "עש"ן" מורכבת מראשי התיבות של עולם, שנה ונפש. מקור המושג הוא בספר יצירה, וקיימות לו הרחבות ופירושים בתורת החסידות.
מקור

מקור הביטוי מופיע בספר יצירה:
ג' אבות ותולדותיהן. ז' כובשים וצבאותיהן, וי"ב גבולי אלכסון. ראיה לדבר עדים נאמנים: עולם שנה נפש
כמו בשאר החיבור, דברי ספר יצירה אלו הם חידתיים ובלתי מבוארים. על משמעות הביטוי "עולם שנה נפש" קיימים מספר פירושים, ורובם מציינים אותם כשלושה מֵמדים מרכזיים מקבילים. בספר יצירה עצמו מופיעים מספר יישומים הממחישים את הקבלה זו.
ביאור המושג

באופן כללי, פירוש המושג על דרכיו השונים מורה על אחידות שלושת המֵמדים או הצירים המרכזיים של הבריאה: ציר המרחב (עולם), ציר הזמן (שנה) וציר האנושות (או בעלי החיים) (נפש). המושג מורה על כך שלא ניתן לראות את המֵמדים כדברים נבדלים ושונים, אלא כולם הם צורות שונות ומקבילות המבטאות את הקדושה שבבריאה. משמעות הדבר היא כי לא ניתן לייחס קדושה למֵמד מסוים יותר מאשר למֵמד אחר.
ביאור המושג > בקבלה

רבי יצחק סגי נהור, מקובל מראשית תקופת הראשונים, בביאורו לספר יצירה, בא לבאר זאת קצרות: ”כי כל מה שיש בעולם - יש בשנה, וכל מה שיש בעולם ובשנה - יש בנפש, והנשמה מכרעת את הכל”.
בתחילת ההקדמה של פירוש המיוחס לרבי אברהם בן דוד מפושקירה (כיום מזוהה כחיבורו של רבי יוסף בן שלום אשכנזי) כותב המחבר ”כי כל ספר יצירה יתפרש על ג' דרכים: אחד מהם בעולם, ב' בשנה, ג' בנפש”. הוא מבין לכך גם רמז מהפסוק ”וְהַר סִינַי עָשַׁן כֻּלּוֹ”, תוך שהוא מציין לראשי תיבות של עולם-שנה-נפש.
ביאור המושג > בהגות

רבי יהודה הלוי, מזכיר בחיבורו הכוזרי רעיון לפיו כל הפרטים שבבריאה מקורם ויסודם הוא אחד, הבורא, ועל פי זאת הוא מבאר את המושג:
לימדנו כי סדר אחד בכולם, וסדר זה בא מן המסדר האחד יתעלה ויתקדש. כי אם אמנם שונים הם הנמצאים ונבדלים זה מזה, אין סיבת היותם שונים כי אם בחֹמרים שלהם השונים זה מזה: מהם עליון ומהם תחתון, מהם עכור ומהם צלול; אולם מצד חונן הצורות, נותן התכונות ויוצר הסדר - פועלת בכולם חכמה אחת והשגחה מתאמת, הוא אשר אמר עליהם כי שלשתם - עולם, שנה נפש - עדים נאמנים הם על אחדות הא-לוה
רעיון זהה מופיע בראשונים נוספים שעסקו בפילוסופיה, שלפיו האדם הוא "עולם קטן".
ביאור המושג > בתורת החסידות

בתורת החסידות, שמציבה במקום מרכזי את הקשר בין ה' לבין הבריאה כולה, תופס המושג "עולם-שנה-נפש" מקום בולט ברעיון זה. המושג מבטא את הקשר של שלושת המֵמדים או הצירים המרכזיים שדרכם עוברת הקדושה לבריאה: עולם, שנה ונפש.
מרכז הקדושה של "עולם" הוא ארץ ישראל (או - גם - ירושלים ובית המקדש), של "שנה" היא שבת, ושל "נפש" הם עם ישראל. שלוש צלעות אלו תלויים וכרוכים זה בזה, כך שלמימושם והפקת הקדושה שבהם נדרשת התאמתם יחד; דהיינו מרכז הקדושה הוא עם ישראל בשבת בארץ ישראל (או אף בירושלים ובבית המקדש). כמו כן, ברובד עבודת ה' המוטלת על היהודי, ככל שיתעלה בעבודתו, כך יזכה לקדושת השבת וארץ ישראל. הדבר מקביל למעין פירמידה משולשת שקדקודה מאוחד יותר מאשר תחתיתה, וכך ככל שמדובר מדבר קדוש יותר, הוא מאוחד עם שאר הצלעות.
יישומים

הקבלת עולם-שנה-נפש מוזכרת פעמים רבות בספר היהודי, ביישומים ובדוגמאות שונים בהם רואים את הקו המאחד והזהה שביניהם, מרביתם מופיעים בספרי החסידות:
בספר יצירה, שהוא המקור הראשון לאזכור המושג, מופיעות כמה משניות המציינות יישומים שונים של המושג: אויר בעולם, רויה בשנה, וגויה בנפש; ארץ בעולם, קור בשנה, ובטן בנפש; שמים בעולם, חום בשנה, וראש בנפש. ספר יצירה מזכיר הוא את ייחודיותו של המספר שבע ומרכזיותו בתחומים רבים: ”שבע כפולות: בג"ד כפר"ת, יסוד חקקן, חצבן, צרפן שקלן והמירן, וצר בהם: שבעה כוכבים בעולם, שבעה ימים בשנה, שבעה שערים בנפש, זכר ונקבה”; ושם הוא מציין את הקו המאחד והמקביל ביניהם, כמו: האות ב', הלבנה, יום ראשון, והעין הימנית. בהמשך הוא מזכיר רעיון הקבלה דומה ב-12 האותיות הפשוטות, המקבילות ל-12 מזלות (עולם), ל-12 חודשים (שנה) ול-12 מנהיגים (נפש), דוגמה לכך: האות ה', מזל טלה, חודש ניסן והרגל הימנית.
במדרש רבנו בחיי, מופיעים ששת ימי בראשית לפי חלוקת עולם-שנה-נפש: שלושת הימים הראשונים - עולם; יום רביעי - שנה; ויום רביעי וחמישי - נפש.
יש המציינים את מרכז ה"פירמידה" בחלק הגבוה והחד יותר של הצלעות: הכהן הגדול (נפש) בשעה שנכנס לקודש הקודשים (עולם) ביום הכיפורים (שנה).
רבי ישעיה הלוי הורוביץ מצביע על כך שאדם הראשון לפני חטא עץ הדעת היה המובחר בכל המֵמדים, שכן כל הנשמות היו כלולות בו (נפש), מקומו היה בגן עדן (עולם), והיה אמור לחיות חיי נצח (שנה).
הגאון מווילנה מציין את חלוקת עולם-שנה-נפש בפסוק ”זְכֹר יְמוֹת עוֹלָם (עולם), בִּינוּ שְׁנוֹת דֹּר וָדֹר (שנה), שְׁאַל אָבִיךָ וְיַגֵּדְךָ זְקֵנֶיךָ וְיֹאמְרוּ לָךְ (נפש)”.
רבי מאיר שמחה הכהן מציין שלושה מקומות בחז"ל שבהם נחלקו רבי אליעזר ורבי יהושע, וכולם הם סביב עיקרון עוקב בעולם-שנה-נפש: תחילת התפתחות בריאת העולם (עולם) - לרבי אליעזר מאמצעיתו, ולרבי יהושע מהצדדים; החודש שבו נברא העולם (שנה) - לרבי אליעזר בתשרי, ולרבי יהושע בניסן; תחילת התפתחות יצירת הולד (נפש) - לרבי אליעזר מטבורו, ולרבי יהושע מראשו.
לקריאה נוספת

הרב חיים פנחס בניש, שערים אל הפנימיות, שער ה': עולם שנה נפש, בני ברק תשע"ב, עמ' רמ"ד-רפ"ד
הערות שוליים

↑  ראו להלן בפרק יישומים.
↑  ספר שמות, פרק י"ט, פסוק י"ח.
↑  פירוש המיוחס לראב"ד, ספר יצירה - ט' פירושים, הקדמה לפירוש המיוחס לראב"ד ד"ה א-דני שפתי, ורשה תרמ"ד, עמ' 4, באתר אוצר החכמה.
↑  ספר יצירה, פרק שלישי, משניות ז'-ט'.
↑  ספר יצירה, פרק רביעי, משנה ו' ואילך. יצוין כי מדרש בראשית רבתי פותח את המדרש בדברים אלו, ראו פרשת בראשית, עמוד 1–2.
↑  ספר יצירה, פרק חמישי, משנה ג' ואילך.
↑  רבנו בחיי, מדרש רבנו בחיי, בראשית, פרק א', פסוק י"ב.
↑  רבי משה אלשיך, תורת משה, פרשת במדבר, ד"ה ויוהכ"פ; רבי שמואל בורנשטיין, שם משמואל, פרשת אחרי מות, ד"ה ולזה; רבי אברהם מרדכי אלתר, אמרי אמת, פרשת אחרי מות, ד"ה בזאת. יש שגם ציינו את עובדת הקטרת קטורת הסמים באותה השעה, שלשם מעשה זה נכנס הכהן הגדול לקודש הקודשים ביום הכיפורים, מה שמרמז על המילה עש"ן - ראשי התיבות של "עולם-שנה-נפש", ראו אצל הרב שלום כהן, עשן=עולם שנה נפש, באתר הידברות.
↑  רבי ישעיה הלוי הורביץ, שני לוחות הברית, פרשת ויקרא, תורה אור, אות ג', ד"ה האדם.
↑  ספר דברים, פרק ל"ב, פסוק ז'.
↑  הגאון מווילנה, אדרת אליהו, דברים, פרק ל"ב, פסוק ז'.
↑  רבי מאיר שמחה הכהן, משך חכמה, בראשית, פרק א', פסוק ה'.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "עולם שנה נפש".
פאלאצו גרימאני די סנטה מריה פורמוזה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  פאלאצו, מוזיאון לאומי איטלקי, מוזיאון לארכאולוגיה, בית מגורים שהוסב למוזיאון, גלריה, Museum of the Italian Ministry of Culture 
 כתובת:  Castello Ramo Grimani, Castello, 4858 - Venezia, Ramo Grimani 4858, 30122 Venezia 
 מיקום:  ונציה 
 מדינה:  איטליה 
 בעלים:  אנטוניו גרימאני 
 מבקרים בשנה:  11,260 (נכון ל־2020)
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 20 בדצמבר 2008
 תאריך פתיחה רשמי:  20 בדצמבר 2008 
 יוצר:  Camillo Mantovano 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות הרנסאנס 
 מידות
 שטח:  2,000 מ"ר (נכון ל־2018) 
 קואורדינטות:  45°26′13″N 12°20′33″E﻿ / ﻿45.43707°N 12.342447°E﻿ / 45.43707; 12.342447
 אתר רשמי
  (למפת ונציה מוגדלת) פאלאצו גרימאני(למפת ונציה רגילה) פאלאצו גרימאני
 
פאלאצו גרימאני די סנטה מריה פורמוזה (באיטלקית: Palazzo Grimani di Santa Maria Formosa) הוא ארמון הממוקם בוונציה שבאיטליה.
Firm earth facade. Photo by Paolo Monti, 1970 (Fondo Paolo Monti, BEIC).
היסטוריה

המבנה נבנה בראשית המאה ה-16 כארמון מגוריו של הדוג'ה אנטוניו גרימאני. יורשיו שיפצו את המבנה בין השנים 1532–1569 בתכנונו של מיקלה סנימיקלי. לאחר מותו של סנימיקלי הושלם השיפוץ בשנת 1575, בתכנונו של ג'ובאני רוסקוני. את שער המבנה עיטר אלסאנדרו ויטוריה.
המבנה בנוי בסגנון אופייני סביב חצר פנימית. חזית המבנה המעוטרת בחלונות מקושתים מצופה שיש.
החדר הידוע במבנה הוא חדר הדגים (Sala di Psiche) שנבנה בשנת 1540 לערך, ועוטר בפרסקאות מעשה ידי פרנצ'סקו מנצוקי, קאמילו מאנטוואנו ופרנצ'סקו דה רוסי.
ראו גם

פאלאצו גרימאני די סן לוקה
עלייה חדשה

| --- | --- |

 מדינה:  היישוב היהודי בארץ ישראל
 מנהיגים:  פנחס רוזן
 תקופת הפעילות:  1942–1948 (כ־6 שנים) 
 אידאולוגיות:  ליברליזם
 התמזגה לתוך:  המפלגה הפרוגרסיבית
"עלייה חדשה" הייתה מפלגה ליברלית בתקופת היישוב.
היסטוריה

מפלגת "עלייה חדשה" נוסדה באמצע שנת 1942 כגלגול למפלגה פוליטית של "התאחדות עולי גרמניה ועולי אוסטריה" (העגוע"א) הא-פוליטית. בראש המפלגה עמד פנחס רוזן שגם היה יו"ר "התאחדות עולי גרמניה ועולי אוסטריה". התארגנות ראשונה של המפלגה הייתה בחיפה, לקראת הבחירות לוועד הקהילה ביוני 1942. המפלגה זכתה בקרוב לרבע הקולות בחיפה ובעקבות ההצלחה התמודדה רשימה של המפלגה בנתניה. לקראת סוף שנת 1942 קיימה המפלגה ועידה ארצית בכפר שמריהו. באוקטובר 1943 התקיים כינוס ארצי שני של המפלגה, הפעם בחיפה. חלק מהישיבות של הכינוס היה בעברית וחלק בגרמנית. באותה עת היו למפלגה כ-10,000 חברים וכ-50 סניפים.
המפלגה זכתה ב-18 נציגים מתוך 171 נציגים בבחירות שנערכו לאספת הנבחרים הרביעית שנערכו בשנת 1944. נציגה, גאורג לנדואר, הצטרף להנהלת הוועד הלאומי, אך פרש ממנה לאור חוסר המעש של ההנהלה.
עם החלטת החלוקה ב-29 בנובמבר 1947 התעורר מחלוקת במפלגה בשאלת קבלת התוכנית. הרוב במפלגה, בראשות פנחס רוזן תמך בעמדת הנהגת היישוב שקיבלה את תוכנית החלוקה, ורוזן היה חבר מטעם המפלגה במינהלת העם ועם הכרזת העצמאות הפך להיות שר המשפטים בממשלה הזמנית. המיעוט, בהנהגת גאורג לנדואר ראתה בתוכנית החלוקה, תוכנית שאינה בת קיימא. המיעוט גם דרש שהמפלגה תזדהה בצורה ברורה עם המערב והתנגד להקמת המפלגה הפרוגרסיבית.
באוקטובר 1948 התאחדה המפלגה עם תנועת העובדים הליברלית העובד הציוני ועם סיעה א' של הציונים הכלליים ליצירת המפלגה הפרוגרסיבית.
אופי המפלגה

המפלגה נסמכה על עולים מגרמניה ומאוסטריה שהגיעו לארץ ישראל בימי העלייה החמישית. כן שיתפה פעולה עם עולי צ'כוסלובקיה והונגריה. חלק מתעמולתה נגעה לשמירה על כבודם וזכויותיהם של עולי העלייה החמישית ובמיוחד על תרבותם בה הם היו גאים.
המפלגה הייתה בעלת אופי מדיני מתון. היא תמכה בשיתוף פעולה עם שלטונות המנדט הבריטי בתוכניות בהתאם לספר הלבן כרע הכרחי, דבר שהוצג על ידי יריביה כשמאלנות ואף אנטי-ציונות. המפלגה לא הביעה עמדה לגבי תוכנית בילטמור, דבר שפורש על ידי מתנגדיה כתמיכה בהמשך החיים היהודיים בארץ ישראל תחת חסות המנדט הבריטי. דוברי המפלגה טענו שהם אינם מתנגדים לעצמאות, אך שוללים את קשירת גורלה של הציונות בתוכנית אחת.
המפלגה הייתה ציונית, ליברלית ומתונה. כן הייתה המפלגה חילונית, כרובם של עולי מרכז אירופה.
ביטאון

המפלגה הוציאה לאור בעברית את ביטאונה "עמודים" החל מאמצע 1944 ובגרמנית את ביטאונה מיטיילונגסבלט.
בחירות בהן השתתפה

מועצה מקומית רעננה, מרץ 1944 - מנדט אחד מתוך 12
ועד בנימינה, ינואר 1945 - מנדט 1 מתוך 9
מועצת רחובות, פברואר 1945 - לא זכתה בייצוג. הסכם עודפים עם הפרוגרסיבים העניק להם מנדט במועצה.
מועצה מקומית נהריה, דצמבר 1945 - 4 מנדטים מתוך 11
בבחירות לקונגרס הציוני העולמי הכ"ב באוקטובר 1946 קיבלה המפלגה 5 צירים, עם כ-6.5% מהקולות.
ראו גם

העלייה מגרמניה