stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ז'וסטין טרייה
קריירה

טרייה היא בוגרת בית הספר הלאומי הגבוה לאמנויות היפות שבפריז. עבודותיה המוקדמות היו בעיקר סרטים דוקומנטריים שעסקו בסוגיות של צדק חברתי: טרייה צילמה, ערכה וביימה את "Sur Place" (צר') ("On the Spot",‏ 2007) סרט תיעודי קצר שעסק במהומות חוק תעסוקת הצעירים בצרפת, ושאף לספק פרשנות בעלת יותר ניואנסים מאשר הסיקור הטלוויזיוני. "L’Orde des mots ‏("Binding Words", ‏ 2007), שבו טרייה לקחה חלק כבמאית-שותפה ועורכת, התמודד עם שאלות הקשורות לזהות מינית. טרייה ביימה, צילמה וערכה גם את "Solférino"‏ (2009), על הבחירות לנשיאות צרפת ב-2007. Des ombres dans la maison ("Shadows in the House", ‏2010) מתמקד בנער בן מיעוטים בגיל 15, שאמו מתמודדת עם אלכוהוליזם.
ב-2012, טרייה החלה לשנות את כיוונה מסרטים דוקומנטריים לסרטים בדיוניים. היא כתבה וביימה סרט קצר, "Two Ships", המספר אודות אמן צעיר ואהובותיו. הסרט זכה להצלחה בפסטיבלי הסרטים, בהם זכה ב-9 פרסים והיה מועמד ל-6 נוספים. לאחר מכן עברה לביים סרטים עלילתיים באורך מלא.
ב-2013 עלה לאקרנים "Age of Panic" (אנ'), הסרט באורך מלא הראשון של טרייה (כבמאית ותסריטאית). הסרט הוצג בפסטיבל קאן 2013, ודורג במקום העשירי ברשימת ה-Top 10 של מגזין הקולנוע Cahiers du Cinéma. כמו כן, הסרט זכה בפרס חביב הקהל בפסטיבל הקולנוע הבין-לאומי בפריז.
ב-2016, טרייה כתבה וביימה את "In Bed with Victoria" (אנ'), דרמה קומית רומנטית על חיפושי האהבה של עורכת-דין בשנות השלושים לחייה. הסרט היה מועמד לפרס סזאר לסרט הטוב ביותר ולתסריט המקורי הטוב ביותר.
ב-2019, הדרמה הקומית Sibyl (אנ'), בבימויה של טרייה, הייתה מועמדת לפרס דקל הזהב בפסטיבל קאן.
ב-2023 הוקרן "אנטומיה של נפילה" שביימה טרייה וכתבה את התסריט (בשיתוף עם בן-זוגה ארתור הררי (אנ')), דרמה משפטית העוסקת במשפט רצח בו הנאשמת היא אשתו של הנרצח, ובהשפעת המצב על ילדם בן ה-11. הסרט הוצג בפסטיבל קאן 2023 וזכה בפרס דקל הזהב. הסרט זכה בפרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר והיה מועמד ב-4 קטגוריות נוספות: הסרט הטוב ביותר, הבימוי הטוב ביותר, השחקנית הטובה ביותר והעריכה הטובה ביותר. כמו כן הסרט זכה בפרס גלובוס הזהב ללתסריט הטוב ביותר ולסרט הזר הטוב ביותר; זכה בפרס BAFTA לתסריט המקורי הטוב ביותר והיה מועמד לסרט הטוב ביותר, הסרט הזר הטוב ביותר והבימוי הטוב ביותר. אנטומיה של נפילה זכה ב-6 פרסי סזאר, כולל הסרט הטוב ביותר, התסריט המקורי הטוב ביותר והבימוי הטוב ביותר. טרייה היא האישה השלישית שזוכה בפרס דקל הזהב והאישה השמינית שמועמדת לפרס אוסקר לבימוי הטוב ביותר (והאישה הצרפתייה הראשונה).
חיים אישיים

טרייה במערכת יחסים עם ארתור הררי (אנ'), במאי, תסריטאי ושחקן צרפתי. לזוג יש שתי ילדות. טרייה והררי עבדו לראשונה בסרט Age of Panic (2013), שטרייה ביימה והררי שיחק בו בתפקיד ראשי. מאז הזוג שיתף פעולה מספר פעמים, כולל בכתיבה המשותפת של התסריט זוכה הפרסים של "אנטומיה של נפילה".
טרייה חברה בארגון Collectif 50/50 (צר'), הפועל לקידום שוויון מגדרי בתעשיית הקולנוע.
חיים אישיים > דעות פוליטיות

בנאום הזכייה בפרס דקל הזהב בפסטיבל קאן 2023, טרייה הכריזה על תמיכתה במחאות על רפורמת הפנסיה הצרפתית, והתנגדה לדיכוי המחאה בידי נשיא צרפת עמנואל מקרון. היא האשימה את "הממשלה הנאו-ליברלית" במסחור התרבות והחלשת הייחודיות התרבותית של צרפת. טרייה הקדישה את הפרס לבמאים חדשים ולאלו אשר נתקלים בקשיים בתעשיית הקולנוע, וקראה ליצירת הזדמנויות נוספות ותמיכה גדולה יותר בכישרונות צעירים. נאומה של טרייה התקבל בביקורת בקרב מפלגתו של מקרון ופעילי ימין. שרת התרבות של צרפת, רימה עבדול מאלאק (אנ'), אמרה שהיא "הוכתה בתדהמה מהאמירות הלא הוגנות" של טרייה. לעומת זאת, נאומה של טרייה זכה לתמיכה מפולטיקאים שמאליים ומה-SRF, גילדת הבמאים הצרפתית. לפי וראייטי, מקורות המעורים בנעשה בצרפת טענו שטרייה "נענשה" על שהעבירה ביקורת על מקרון, בכך שוועדת האוסקר של צרפת בחרה ש"הקדירה" (אנ') תייצג את צרפת בקטגוריית הסרט הזר של האוסקר ה-96, במקום "אנטומיה של נפילה".
ב-2024 חתמה טרייה על עצומה המתנגדת לרפורמות של חאבייר מיליי בבתי הספר לקולנוע בארגנטינה.
פילמוגרפיה

סרטים
| שנה | שם | תפקיד> במאית | תפקיד> תסריטאית | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Two Ships | כן | כן | סרט קצר |
| 2013 | Age of Panic‏ (אנ') | כן | כן |  |
| 2016 | In Bed with Victoria‏ (אנ') | כן | כן |  |
| 2019 | Sibyl‏ (אנ') | כן | כן |  |
| 2023 | אנטומיה של נפילה | כן | כן |  |
תיעודי
| שנה | שם | תפקיד> במאית | תפקיד> מפיקה | תפקיד> עורכת | תפקיד> סינמטוגרפיה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | Sur place | כן | כן | כן | כן | סרט קצר |
| 2007 | L'Ordre des mots | לא | לא | כן | לא |  |
| 2009 | Solférino | כן | כן | כן | כן |  |
| 2010 | Des ombres dans la maison | כן | לא | כן | כן |  |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | פרויקט | תוצאה |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023 | פרסי אגודת מבקרי הקולנוע של סן דייגו | התסריט המקורי הטוב ביותר | אנטומיה של נפילה (עם ארתור הררי) | מועמדות |  |
| 2024 | פרסי גלובוס הזהב | התסריט הטוב ביותר | אנטומיה של נפילה (עם ארתור הררי) | זכייה |  |
| 2024 | פרס לומייר | הבמאי הטוב ביותר | אנטומיה של נפילה | מועמדות |  |
| 2024 | פרס לומייר | התסריט הטוב ביותר | אנטומיה של נפילה (עם ארתור הררי) | זכייה |  |
| 2024 | פרס האקדמיה הבריטית לקולנוע | הבמאי הטוב ביותר | אנטומיה של נפילה | מועמדות |  |
| 2024 | פרס האקדמיה הבריטית לקולנוע | התסריט המקורי הטוב ביותר | אנטומיה של נפילה (עם ארתור הררי) | זכייה |  |
| 2024 | פרס סזאר | הבמאי הטוב ביותר | אנטומיה של נפילה | זכייה |  |
| 2024 | פרס סזאר | התסריט המקורי הטוב ביותר | אנטומיה של נפילה (עם ארתור הררי) | זכייה |  |
| 2024 | פרס סטלייט | התסריט המקורי הטוב ביותר | אנטומיה של נפילה (עם ארתור הררי) | מועמדות |  |
| 2024 | פרס אוסקר | הבמאי הטוב ביותר | אנטומיה של נפילה | מועמדות |  |
| 2024 | פרס אוסקר | התסריט המקורי הטוב ביותר | אנטומיה של נפילה (עם ארתור הררי) | זכייה |  |
דרימארס

| --- | --- |

כותרת הפתיחה
 שיר הנושא:  "The Sky's not the limit" בביצוע כרמל זורע
 סוגה:  מדע בדיוני
 יוצרים:  חיים אביחיל סיון שיקנאג'י שולי שיינדל מיקי יוסף
 כותבים:  חיים אביחיל סיון שיקנאג'י
 בימוי:  רני סער אורן נבות אביעד קידר
 שחקנים:  רומי אבירם יהודה בוחבוט שון אמסלם עמית הכטר כרמל זורע נועה אסטנג'לוב מוניקה ג'וזף אילון שנער פיליפ שאולוב אלה לי להב נבו קטן אופיר פרץ
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  40
 הפקה
 מפיק:  גיל סבן יאיר סקלן סער פין
 מפיקים בפועל:  יסכה גור-לוזון אורי שרעבי שחר נרדה שקד שדי
 חברת הפקה:  STORYZ Productions SKLAN&KA SAMKA
 הפצה:  Jetpack (הפצה בינלאומית)
 עורכים:  מיכל דבש אוסטרר
 אתר צילומים:  מצפה רמון פארק תמנע
 צלמים:  עמיקם שילה עמוס רפאלי איציק ברכה שי גרנות
 מוזיקה:  דניאל סלומון מקליט ראשי- אורי צ'ציק
 אורך פרק:  22–26 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ זום HOT VOD Young NEXT TV
 תקופת שידור מקורית:  3 במאי 2023 – הווה (3 במאי 2023 – הווה)
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
דרימארס היא סדרת מדע בדיוני ישראלית לנוער, שנוצרה ונכתבה על ידי חיים אביחיל וסיון שיקנאג'י עבור ערוץ זום. הסדרה מגוללת את קורותיהם של שמונה בני נוער הנכנסים למחנה אימונים לאסטרונאוטים כחלק ממשימה לטוס למאדים ולהכינה להתיישבות האנושות על הכוכבים, אך ללא ידיעתם, מאחורי גבם נרקמת מזימה המעמידה את המין האנושי בסכנה.
הסדרה עלתה לשידור בערוץ זום ולשירות "HOT VOD Young" ב-3 במאי 2023. ב-3 במרץ 2024, עמוד האינסטגרם של ערוץ זום פרסם כי עונתה השנייה של הסדרה בשלבי צילום. פורסם גם כי נבו קטן ואלה לי להב ישחקו בעונה השנייה. ב-13 במרץ באותה שנה, אתר הנוער פרוגי פרסם כי השחקנית אופיר פרץ תשחק גם היא בעונה השנייה.
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 20 | 20 | 3 במאי 2023 | 28 במאי 2023 |
|  | 2 | 20 | 20 | 25 בנובמבר 2024 | 19 בדצמבר 2024 |
עלילה > עונה 1

עלילת הסדרה מתקיימת בשני צירי זמן ומגוללת את קורותיהם של שמונה מתבגרים, אשר נשלחים להכין את כוכב הלכת מאדים לקראת יישוב המין האנושי בשל קריסת תנאי המחיה בכדור הארץ.
בציר הזמן הראשון, המתרחש במתחם האימונים של "GSA" בכדור הארץ ביולי 2045, נאספים שמונת המתבגרים, לכל אחד מהם ייחוד משלו ומומחיות בתחומו, על מנת להתכונן ולהתאמן לקראת נסיעתם למאדים. על רקע האימונים, מוצגת התפתחות מערכות היחסים בין השמונה, וכן מערכות היחסים ביניהם לבין חברי הסוכנות המופקדים עליהם.
במקביל וללא ידיעתם, נרקמת מזימה המעמידה את המין האנושי בסכנה. ציר הזמן השני מתרחש על מאדים בינואר 2046. לאחר שנאלצה המשלחת לנחות נחיתת חירום, מגלים השבעה כי נחתו בחלק הלא-נכון של מאדים. כשהם יוצאים למסע על מנת לשוב אל ההביטאט ולהתחיל את המשימה שלמטרתה נשלחו, הם מנסים לשרוד הן לנוכח המאגרים המצומצמים שברשותם והן בצל החשד כי בקרבם נמצא בוגד.
עלילה > עונה 2

העונה מתחילה חצי שנה אחרי העלמות תיבה 2 כשנעלמה בדרך חזרה לכדור הארץ ממאדים. חברי התיבה חוזרים באופן מפתיע למאדים, אך החבורה חוזרת ללא רות ואיבי אשר נחטפו על ידי איש בשם אמיל כחלק מניסיונו להיכנס למאדים.
צוות השחקנים והדמויות > משלחת "תיבה 2"

יהודה בוחבוט – איתן / 1, מהנדס המשלחת; נער בעל יכולת מנהיגות מולדת ואמביציה להוכיח את עצמו כראש המשלחת. בן זוגה של אמה בעונה השנייה.
רומי אבירם – אמה הר-אבן / לוסי / 2, הנווטת של המשלחת; חובבת חלל. כשניסתה להתקבל לצוות תיבה 2 בזהותה האמיתית אמרו לה שלא מקבלים אסטרונאוטים ממשפחות שכולות, לכן היא מסתננת אל המשלחת תחת זהות בדויה על מנת להגשים את חלומה: להיות אסרונאוטית. פרוטגוניסטית הסדרה. בת זוגו של איתן בעונה השנייה. בסוף העונה השנייה שבה לכדור הארץ.
כרמל זורע – דפני גולד / 3, קצינת התיעוד של המשלחת; אושיית רשת ונערה רדודה לכאורה, אשר מצטרפת למשלחת מכוח היותה בתו של שר החלל, אך נחושה להוכיח את היותה ראויה בזכות עצמה. בסוף העונה השנייה שבה לכדור הארץ.
עמית הכטר – דניאל "ברבי" ברבוסה / 4, קצין הלוגיסטיקה של המשלחת; נער בעל חוש הומור מפותח, המסתיר תחת מעטה ליצנותו את לבו הרגיש. בסוף העונה השנייה שב לכדור הארץ.
מוניקה ג'וזף – סיטאר / 5, קצינת הרפואה של המשלחת; נערה אמביציונית ופרקטית, השואפת להוכיח את עצמה לאחר שנאלצה לחיות ברחוב עקב גירוש הוריה. החפרפרת של נעמי בעונה 1.
אילון שנער – ליאון / 6, קצין הרובוטיקה של המשלחת; נער הנמצא על הספקטרום האוטיסטי אשר מתקשה להבין מצבים חברתיים.
נועה אסטנג'לוב – לילי פריי / 7, הבוטנאית של המשלחת; נערה בעלת חוש מדעי, במיוחד כלפי צמחים ובעלי חיים, ולב ענקי המעוניינת להתחבב על כולם.
שון אמסלם – תום / 8 / 1, אחיינו של בן אדמס, ששימש במקור ככוח העזר המתווך בין חברי המשלחת לבין חברי הסוכנות והאחראי לכל מחסורם; אך נבחר להחליף את מקומו של מקס במשלחת. בעונה השנייה הוא המפקד של תיבה 3.
צוות השחקנים והדמויות > משלחת "תיבה 3"

פיליפ שאולוב – מקס / 4, מהנדס הלוויינים של המשלחת; נער מופנם וקפדן, המוגבל בשל נוקשותו החברתית מול חבריו למשלחת ובשל התקפי חרדה, הוא בחר לפרוש מהנסיעה למאדים וללוותם מהסוכנות. בעונה השנייה טס לחלל למרות פחדיו. הומוסקסואל, התאהב ביושי אך שמר על רגשותיו ומערכת היחסים בסוד מחשש לפגוע בחברתו סיטאר אשר מעוניינת ביושי בעצמה עד שגילתה על מערכת היחסים. מקס ויושי הפכו לזוג באופן רשמי בסוף העונה השנייה.
נבו קטן – יושי / 6, הבוטנאי של המשלחת. ציני, מתוחכם ובעל חוש הומור. פאנסקסואל. מתאהב במקס והם הפכו לזוג בסוף העונה השנייה.
אופיר פרץ – ג'וי / 2 (עונה 2), קצינת רובוטיקה. נערה צבעונית, החברה של תום לאחר היעלמותה של אמה.
אלה לי להב – גבי / 3 (עונה 2), קצינת ניווט, נערה כיפית וקופצנית שאוהבת להיות בלב העניינים ומחבבת קונספירציות.
צוות השחקנים והדמויות > משלחת "תיבה 1"

לוסי איוב – רות הר-אבן / 1, מפקדת המשלחת המקורית ואחותה הגדולה של אמה, שננטשה על מאדים על ידי חבריה למשלחת.
תום גרציאני – בן אדמס / 2, מנהל מחלקת "דרימארס", אשר הוציא לפועל את פרויקט "תיבה 2". בן-זוגה של רות, אשר נטש אותה במחשבה שהיא מתנגדת מאדים. אביה של איבי. בעונה השנייה מנסה לברר מה קרה לרות ואיבי לאחר שהחללית נעלמה.
נטע פלוטניק – נעמי לוין / 3, קצינת הרפואה לשעבר של המשלחת; ובהווה, רופאה אקו-טרוריסטית וחברה בסתר בארגון "מתנגדי מאדים", המפעילה את סיטאר כחפרפרת בתוך "GSA". בעונה השנייה עושה עבודות שירות במסגרת שנות המאסר שלה.
צוות השחקנים והדמויות > דמויות נוספות > משפחת הר-אבן

לירון ברנס – דן הר-אבן, אביהן של אמה ורות וסבה של איב.
ליאת אחירון – מישל הר-אבן, אימן של אמה ורות וסבתה של איב.
טליה רונדל – איב הר-אבן, בתם המשותפת של רות ובן, נולדה על מאדים.
צוות השחקנים והדמויות > דמויות נוספות > הסוכנות

אמרש חלי סינקה – לני, סוכנת "GSA" המופקדת על ליווי משלחת "תיבה 2" לאורך שלב האימונים ומחדר הבקרה.
ישי גולן – אוזי גולד, שר החלל הישראלי לשעבר ואביה של דפני, אשר אחראי למימון מחלקת "דרימארס".
צוות השחקנים והדמויות > דמויות נוספות > אחרים

גור קורן – דוד, חבר בכיר בארגון "מתנגדי מאדים".
אורן דיקמן – סוזי / ריטה, שחקנית הנשכרת על ידי אמה לגלם את אמהּ, "ריטה".
ליאת אזר – כתבת חדשות
קובי פרג' – אמיל פולק (עונה 2), מיליארדר צבעוני עם המצאות טכנולוגיות, מבריקות ונועזות. האנטגוניסט הראשי בעונה 2. אביו חתם על עסקה עם דרימארס אך ירד ממעמדו בשל שחיתות, ולכן התאבד. חטף את חברי תיבה 2 ומפעיל אותם מרחוק כדי שיאפשרו לו להיכנס למאדים. חטף את רות ואיבי.
שחר טבוך (דיבוב) – סיימון (עונה 2), מערכת הבינה המלאכותית שאביו של אמיל תכנת. ערמומי ומטרתו להבטיח את השלמת המשימה במאדים, גם במחיר סיכון חיי אדם.
תומר טליאס – רוי גוסיב (עונה 2), מתנגד מאדים שנפגע ממצב כדור הארץ ב-2046, ומנהל קשר סודי חשוד עם נעמי.
הפקה > צילומים

צילומי הסדרה החלו בשלהי שנת 2022, והתקיימו במצפה רמון, בפארק תמנע ובאשדוד.
הערות שוליים

↑  עונה 2 לדרימארס!!😱מה אתם רוצים שיקרה בעונה השנייה?👇חלק 2?, באתר יוטיוב
↑  רינת קרמר יבלינוביץ, ‏עפה לחלל: התפקיד החדש של אלה לי להב, באתר "סרוגים", 3 במרץ 2024
↑  גיל משעלי, ‏לצד בן הזוג: הפרויקט החדש של אלה לי להב, באתר ‏מאקו‏, 3 במרץ 2024
↑  נבו קטן לוהק ל"דרימארס 2", באתר אינסטגרם
↑  שירה יום טוב, אחרי זגורי אימפריה: זו השחקנית שלוהקה לסדרה החדשה בכאן, באתר אייס, 3 באפריל 2024
1 2  לוסי איוב לא עוצרת: זו הסדרה החדשה בה תככב, באתר אייס, 18 באוקטובר 2022
↑  אביב עגיב, "דרימארס" מצליחה לשמור על מקוריות בתוך כל הז'אנר של סדרות נוער, באתר אייס, 12 במאי 2023
↑  בר זגה, חוזרת לעניינים: ליאת אחירון מגיעה להשקה, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 3 במאי 2023
↑  גיל משעלי, ‏אחרי שני עשורים: כוכבת הילדים ליאת אחירון חוזרת למסך, באתר ‏מאקו‏, 15 בנובמבר 2022
↑  קיץ ברבנר, ‏שנת 2045: התפקיד החדש והמפתיע של לוסי איוב במשימה במאדים, באתר מעריב אונליין, 18 באוקטובר 2022
אוריאל לין

אוריאל לין (נולד ב-2 באפריל 1935) הוא עורך דין, נשיא לשכת המסחר תל אביב והמרכז ונשיא איגוד לשכות המסחר לשעבר. כיהן כחבר הכנסת וכיו"ר ועדת חוקה, חוק ומשפט (1988-1992), כמנהל רשות ההשקעות לצפון אמריקה, כממונה על הכנסות המדינה, כמנכ"ל משרד האנרגיה והתשתיות וכיו"ר מועצת הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים. לין פעיל בתחום העסקי והציבורי, בתחום המשפט ובוררויות בינלאומיות ומפרסם בקביעות מאמרי דעה בעיתונות המקומית. לין יו"ר חברת רשת לין (2001) בע"מ, שהיא חברת החזקות והשקעות משפחתית, בעלת השליטה בחברת לין ביכלר (משאבי אנוש) בע"מ. לין כיהן כדירקטור בחברות ציבוריות.
ביוגרפיה

לין נולד בעיר העתיקה בירושלים בשם אוריאל אסולין, ליהונתן אסולין שעלה ממרוקו, ולמרגלית חזן ילידת הארץ. סבו, הרב בן ציון מרדכי חזן, היה מייסד ישיבת "פורת יוסף" בעיר העתיקה בירושלים והגבאי שלה. ב-28 במאי 1948, במהלך מלחמת העצמאות, מסר הסב את כתב הכניעה של הרובע היהודי בעיר העתיקה לידי מפקד הלגיון עבדאללה א-תל.
לין התחנך במוסד חילוני לילדי חיילים בבני ברק. לאחר מכן היה חניך בכפר הנוער מאיר שפיה ובכפר הנוער בן שמן. לפני שירותו הצבאי למד בבית הספר הימי בחיפה. התגייס לצה"ל בגיל 17, שירת בחיל השריון בחטיבה 7, ובשנת 1954 השתחרר משירות סדיר. השתתף כאיש מילואים בשלוש ממלחמות ישראל: מלחמת סיני בשנת 1956, מלחמת ששת הימים בשנת 1967 ומלחמת יום הכיפורים בשנת 1973.
למד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים (1954–1958) וקיבל תואר מוסמך במשפטים בהצטיינות יתרה. כמו כן קיבל תואר מאסטר במשפטים מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי (1961–1963).
עם תום לימודיו בברקלי כיהן בתפקיד מנהל החוף המערבי מטעם ארגון ההתרמה של הקרן הקיימת לישראל.
לאחר שובו לישראל עבד כעו"ד שהתמחה בתיקי תאונות דרכים, ועבר למגזר העסקי הפרטי, שימש יועץ משפטי ומזכיר החברה "אתא טקסטיל" ומנהל חברת הטקסטיל "ג'רוזלם ג'רסי".
לין כיהן כדירקטור בדירקטוריונים של חברות ציבוריות בהן חברת החשמל לישראל, כימיקלים לישראל, מפעלים פטרוכימיים בישראל, גדות ביוכימיה וצים, כיהן כיו"ר הדירקטוריון של חנ"ל - חברת הנפט לישראל, כיהן ומכהן במועצות מנהלים של חברות ממשלתיות שונות.
לין מפרסם לאורך כל שנות פעילותו הציבורית, החל משנת 1972, מאמרים בעיתונות הישראלית בנושאי כלכלה, חברה וחוק.
תחילת פעילותו הציבורית

בשנת 1973 הצטרף למפלגה הליברלית ושנתיים לאחר מכן נבחר לחבר הנהלת המפלגה הליברלית הישראלית.
בשנת 1977, לאחר המהפך הפוליטי מונה לין כנציג האוצר, על ידי שר האוצר שמחה ארליך, למנהל רשות ההשקעות של ישראל בצפון אמריקה. הוא ארגן מחדש את המערכת של רשות זו והציב כיעד מרכזי הבאת חברות אמריקאיות לישראל, בעיקר בתחום הטכנולוגיה העילית. בתקופת כהונתו החליטה חברת נשיונל סמיקונדקטור להקים מפעל בהרצליה. לין, בתוקף תפקידו, שכנע חברה זו לבצע השקעה בישראל.[דרוש מקור] בנוסף הוא סייע בגיוס כספים לחברת אלרון הישראלית בתחילת תנופת התפתחותה. לאחר שנתיים חזר לישראל וקיבל את משרת הממונה על הכנסות המדינה.
הממונה על הכנסות המדינה

בתפקידו כממונה על הכנסות המדינה היה אחראי על אגף מס הכנסה ועל אגף המכס והמע"מ. במשך שלוש וחצי שנות כהונתו בתפקיד פעל לפישוט מערכת המס ולשיפור תפקודה כדי לקדם את היעד של תשלום מס אמת. ביוזמתו של לין בוטלו או צומצמו 11 מיסים, כמו פטור ממס שבח מקרקעין במכירת דירת מגורים אחת לארבע שנים, (בשנת 2014 בוטל הפטור) פטור ממס רכוש (על כל המבנים - דירות מגורים, תעשייה, מסחר ושירותים), ביטול מס עיזבון, הפחתת מס קנייה על מוצרים בני קיימא למשפחה (תנורי אפייה, מקררים, מכונות כביסה, טלוויזיות וכלי רכב קטנים) וכן על חומרי גלם ומוצרי צריכה, ביטול מס קנייה על שירותים, ביטול מס מעסיקים (בתעשייה, בתיירות ובחקלאות) ומס עסקים. לין התנגד לניסיונות להחזיר את מס הנסיעות, והוא הוחזר רק לאחר שעזב את התפקיד.
לין איחד ופישט את מערכת אכיפת החוק בתחום המיסים, כולל כל פעולות המחשוב והרחיב את שיטת הניכוי במקור.
פעילותו במשרד האנרגיה והתשתיות הלאומיות

בשנת 1982 עבר לין לכהן בתפקיד מנכ"ל משרד האנרגיה והתשתיות הלאומיות עד לבחירות לכנסת ה-11, ביולי 1984. בין השנים 1982 – 1984 היו קשיים מיוחדים לישראל לרכוש נפט גולמי שסופק לישראל רק ממצרים וממקסיקו, ובמחירים גבוהים יחסית. במסגרת תפקידו, השפיע לין על עיצוב מדיניות של הקמת תחנות כוח בפחם וזו המדיניות בה נקטה חברת החשמל. לין הוביל את המעבר המהיר של תחנות הכוח לייצור חשמל משימוש במזוט לפחם שהיה זול וזמין יותר. כל שלוש תחנות הכוח בנות 350 מגוואט כל אחת הן תחנות כוח פחמיות. נמל פחם ימי חדרה הוקם מתוך כוונה לקלוט את מטעני הפחם בישראל.[דרוש מקור]
ההשקעה בפיתוח מקורות אנרגיה חלופיים כמו בריכות סולאריות, במימון משרד האנרגיה שניתן למשפחת ברודצקי לפיתוח בריכות סולאריות באזור יריחו, תרמה לצמיחת אורמת.
חודשיים לאחר שנכנס לתפקידו כמנכ"ל משרד האנרגיה, הוצעה ובוצעה העברת תעריף חברת החשמל לתעו"ז (תעריף עומס זמן). תעריף זה נועד לאזן את העומסים על רשת החשמל, עידוד השימוש בזמנים של צריכת שפל והרתעה משימוש בזמני השיא. לין ושר האנרגיה והתשתיות, יצחק מודעי, פעלו על מנת לפתוח בשלהי 1982 את התחרות בין חברות הדלק הגדולות, שעד אז הייתה ביניהם חלוקת שוק קבועה, ונוסחת מחיר שהוכתבה על ידי משרדי האוצר והאנרגיה.
בתקופת כהונתו כמנכ"ל, בין השנים 1982 – 1984, היה לין מעורב בהחלטה על הפסקת פרויקט תעלת הימים והפסקת התוכנית להפקת חשמל בתחנת כוח גרעינית.
בשנת 1983 החליט לין לרוץ לראשות עיריית חיפה, ולשם כך הציעה הממשלה תיקון לחוק שיאפשר לו זאת, אך לבסוף התרשם שגורמים במפלגה הליברלית, שהציעה לו את ההתמודדות, לא היו מעוניינים בהצלחתו. הוא פרש מהמרוץ ונשאר בתפקידו במשרד האנרגיה.
פעילותו בכנסת

לין נבחר לכנסת ה-11 מטעם סיעת הליכוד והחל לכהן ביולי 1984. היה חבר בוועדת הכלכלה ובוועדת החוקה, חוק ומשפט, וכן כיהן כיו"ר הוועדה לבטיחות בדרכים וכיו"ר ועדת המשנה לאנרגיה.
בתוקף תפקידו כסגן יו"ר ועדת הכלכלה בכנסת סייע לין להעברת חוקים כלכליים, כמו חוק ההגבלים העסקיים. בשנת 1986 נחקק חוק הבזק (תיקון מס' 4) שהסדיר טלוויזיה בכבלים ושידורי לוויין. לין השתתף בכל הדיונים ותרם לגיבוש סעיפי החוק (בשנת 2002 שונה שם החוק לחוק התקשורת (בזק ושידורים)).
כחבר פעיל בוועדת החוקה, חוק ומשפט השתתף לין בעיצוב חוקים רבים, כמו חוק יסוד: מבקר המדינה, וכן הפרק המחודש העוסק בעבירות מין.
לין נבחר גם לכנסת ה-12 וכיהן בין השנים 1992-1988. בתפקידו כיו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט הנהיג רפורמות חוקתיות והוביל את העברתם של 95 חוקים חדשים, מחציתם הצעות חוק פרטיות כולל שינויים חוקתיים ושינויי השיטה הפוליטית (ראו פירוט למטה).
בין היתר פעל בחקיקת:
חוק המשנה את יסודות ההגנה העצמית - אדם שהותקף שלא כדין ויש סכנת פגיעה בחייו, בחירותו, בגופו, ברכושו או בכבודו, יהיה רשאי להגן על עצמו ולהעביר את הסיכון לתוקף (חוק העונשין (תיקון מס' 37), התשנ"ב-1992).
מערכת חוקים מגוונת כמו החוק למניעת מפגעים סביבתיים (התשנ"ב-1992); החוק להחזרת ילדים חטופים (חוק אמנת האג, התשנ"א-1991); ביטול הצנזורה על מחזות (חוק להשעיית תוקפה של פקודת ההצגות הציבוריות (ביקורת), התשמ"ט-1989); החוק לשחרור בערובה המקל בהליכי שחרור חשודים כנגד מתן ערובה, כך שלא יהיה צורך להביאם בפני בית משפט (חוק לתיקון פקודת סדר הדין הפלילי מס' 5, הש"ן-1989) (בדרך כלל, על מנת לשחרר חשוד בערבות, חובה להביאו בפני בית משפט על מנת לשחררו. התיקון לחוק ביטל צורך זה ואיפשר לבצע את התהליך בתחנת המשטרה); שמירה על סודיות רפואית המבטל את חובתם של עובדי מדינה לחתום על ויתור כולל על זכותם לסודיות רפואית (חוק שירות המדינה (מינויים) תיקון מס' 5, התשנ"א-1991) (עד לתיקון זה לא הייתה לא הגבלה על כשירותם של עובדי המדינה להצביע במוסדות המפלגה הקובעים מי יבחר ומי ייצג את המפלגה בכנסת ובממשלה. מסיבה זו, צברו עובדי המדינה כוח רב מול חברי הכנסת והשרים. התיקון שלל מעובדי המדינה את הכשרות להשתתף בבחירות במוסדות המפלגה הקובעים מי יהיו נציגיה בכנסת ובממשלה); הקמת מכללות חוץ-תקציביות ללימודי משפטים (חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 17, התש"ן-1990) והרחבת זכות האישה ביחסי הממון בין בני זוג (חוק יחסי ממון בין בני זוג (תיקון מס' 2), התש"ן-1990)..
פעילותו בכנסת > שינוי השיטה הפוליטית

בעקבות הפלת ממשלת האחדות הלאומית במרץ 1990 והמחאה הציבורית שפרצה לאחריה, הוביל לין שורת חוקים ששינו את השיטה הפוליטית:
העלאת אחוז החסימה מ-1% ל-1.5% במגמה לצמצם את מספר הסיעות בכנסת, שגרם לחיסול סיעות יחיד.
תיקון חוק יסוד: הממשלה, המבוסס על הגדרה מחדש של מבנה הממשלה וסמכויותיה ועל יחסי הגומלין מול הכנסת. חוק זה כלל גם את הבחירה הישירה לראש הממשלה, שבוטלה לאחר שלושה סיבובי בחירות.
תיקון חוק המפלגות, המחייב ארגון המעוניין להציב מועמדים לכנסת להירשם כמפלגה, מגדיר מפלגה כישות משפטית נפרדת כולל הגשת תקנון, הקמת מוסדות והכפפתה למבקר המדינה.
תיקוני חקיקה המונעים מחבר הכנסת לנטוש את סיעתו ולעבור לסיעה אחרת תוך תקופת כהונתה של הכנסת, במטרה להשיג טובות הנאה אישיות ("כלנתריזם"), וכן ערעורים על תוצאות בחירות בפני בית משפט, מניעת השפעה לא הוגנת על הבוחר, חובת הקמת ועדת שרים לענייני ביטחון, הענקת סמכות לראש הממשלה לפיטורי סגן שר וקביעת איסורים חדשים על פעילות מפלגתית של עובדי מדינה.
פעילותו בכנסת > המהפכה החוקתית

לין הוביל, כיו"ר ועדת חוקה חוק ומשפט, את העברת חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו וחוק יסוד: חופש העיסוק. חוקי היסוד אלה מעגנים את זכויות היסוד של הפרט ומהווים את מגילת זכויות האדם זוטא של ישראל מבחינת תוכנם ומעמדם החוקתי. הם הועברו רק לאחר השגת קונצנזוס עם כמעט כל נציגי המפלגות הדתיות.
עיקרי החוקים הם:
חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו - חוק המעגן את חירויות היסוד של הפרט, כמו הזכות לחיים ולביטחון, לשלמות גופנית, לרכוש ולכבוד, הזכות לפרטיות ועוד.
חוק יסוד: חופש העיסוק - המגדיר זכות של כל יחיד או גוף לבחור בעיסוק על פי ראות עיניו כל עוד אין בכך פגיעה באינטרס הציבורי.
חוקי היסוד החדשים פורשו על ידי בית המשפט העליון כמעניקים לבתי המשפט סמכות לקיים ביקורת שיפוטית על חוקי הכנסת, במסגרת מה שכונה "המהפכה החוקתית". עד אז, לא פורשו חוקי היסוד כבעלי עליונות על החוקים הרגילים וכמעניקים לבתי המשפט את הכוח לפסול את חוקי הכנסת על שום שהם סותרים זכות יסוד.
קיימת מחלוקת בשאלה האם התכוונו חברי הכנסת להעניק לחוקי היסוד מעמד על-חוקי, והאם ציפו שהפרשנות שתינתן להם על ידי בית המשפט תהיה כפי שהתבררה לאחר מכן. חלק מחברי הכנסת אף טענו כי הוטעו על ידי יוזמי החוקים, בהם לין. טענה מרוככת יותר היא שמקדמי החוק השרו עמימות באשר למשמעות החוקתית האפשרית של חוקי היסוד, מה שהקל את ההתנגדות להם. לין שלל טענות אלה כולן בספר "לידתה של מהפיכה", וטען כי יש בהן "לא רק משום עלבון לכנסת אלא התעלמות מהעובדות ומן האמת".