stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חד-לשוניות
סיבות לקיום חד-לשוניות בימינו > עקרון ההתלכדות

על-פי עקרון ההתלכדות אנו נוטים לשנות את סגנון השפה שלנו לסגנון דומה לזה של אנשים שאנו אוהבים ומעריצים. קשה לשמור על שיחות בהן כל אחד מהצדדים מדבר בשפה אחרת והאינטימיות פוחתת. לפיכך, אחד משני הצדדים בדרך-כלל יתאים את הדיבור שלו לצד השני, לצורכי נוחות, חופש באי-ההבנות והקונפליקטים וכדי לשמור על אינטימיות. במקרה של נישואי תערובת, לרוב אחד מבני הזוג הופך לחד-לשוני [דרושה הבהרה]. זה בדרך כלל המקרה גם בתוך המשפחות ועם הילדים.
סיבות לקיום חד-לשוניות בימינו > הדומיננטיות של השפה האנגלית

השליטה של השפה האנגלית בהרבה תחומים, כגון הסחר העולמי, הטכנולוגיה והמדע, תרמה לחברות דוברות אנגלית להיות בהתמדה חד-לשוניות, שכן אין צורך רלוונטי ללמוד שפה שנייה אם כל העיסוקים יכולים להיעשות בשפת האם שלהם; זה במיוחד המקרה של דוברי אנגלית בארצות הברית, במיוחד בצפון ארצות הברית וברוב דרום ארצות הברית, שם מגע יומיומי עם שפות אחרות, כגון ספרדית וצרפתית מוגבל בדרך כלל. השטח הגדול של המדינה והמרחק של האזורים המאוכלסים ביותר מאזורים גדולים שאינם דוברי אנגלית, כמו מקסיקו וקוויבק, מגבירים את המחסומים הגאוגרפיים והכלכליים לנסיעות לחו"ל. עם זאת, הדרישה של כל ילדי בית ספר ללמוד שפה זרה בכמה מדינות ואזורים דוברי אנגלית פועלת נגד זה במידה מסוימת; מדינות מסוימות בארצות הברית, כולל ניו יורק, וירג'יניה וג'ורג'יה, דורשות מינימום של שנתיים של לימוד של שפה זרה. למרות שארצות הברית תלויה בתלות כלכלית עם שותפי סחר כמו סין, תאגידים אמריקאיים וחברות בת אמריקניות בעלות תאגידים גדולים מתווכות ושולטות ברוב יצירת הקשר של האזרחים עם רוב מוצרי העמים האחרים. 
יש גם לחץ הולך וגובר על מהגרים דו-לשוניים לוותר על שפת אמם ולאמץ את שפת המדינה המארחת שלהם. כתוצאה מכך, למרות שישנם מהגרים ממגוון רב של לאומים ותרבויות, השפה העיקרית המדוברת במדינה המארחת אינה משקפת אותם.
השלכות החד-לשוניות

קת'רין סנואו (אנ') וקנג'י הקוטה כותבים שכאשר מנתחים את העלות אל מול התועלת, הבחירה בשפה האנגלית כשפה רשמית ולאומית לעיתים קרובות גובה מחירים נוספים מהחברה, מאחר שהברירה האחרת, והיא הרב-לשוניות, מביאה עימה את היתרונות שלה.
השלכות חינוכיות: חלק מהתקציב החינוכי חייב להיות מוקצה ללימוד שפה זרה. גם אז, רהיטות בשפה הזרה נמוכה יותר בקרב התלמידים מאשר בקרב אלה שלמדו את זה בבית.
השלכות כלכליות: עסקים בינלאומיים במדינה כזאת או אחרת עלולים להתעכב משום מחסור באנשים בעלי מיומנויות בשימוש בשפות זרות.
הביטחון הלאומי: יש להשקיע כסף על מנת להכשיר כוח אדם זר הדובר שפה זרה כזאת או אחרת.
זמן ומאמץ: בהשוואה ללמידת שפה בבית, למידתה בבית הספר דורשת יותר זמן, מאמץ ועבודה קשה.
הזדמנויות תעסוקתיות: אנדי קרקפטריק טוען כי לעומת רב-לשוניים, חד-לשוניים נמצאים בעמדה נחותה יותר בשוק העבודה הבינלאומי.
חד-לשוניות בתקשורת

לורנס סאמרס, במאמר שפורסם ב"ניו יורק טיימס", דן על האופן בו ניתן להתכונן להתקדמות העתידית של אמריקה. באחת מהנקודות שהוא העלה, הוא הטיל ספק בחשיבות ובחיוניות של לימוד שפות זרות, כאשר הוא העיר כי "הופעתה של האנגלית כשפה גלובלית, יחד עם ההתקדמות המהירה בפיתוח תרגום מכונה וההתנפצות של השפות המדוברות בעולם, הופכים את ההנחה כי הצורך בהשקעה של ממש כדי לדבר בשפה זרה הוא כדאי מבחינה אוניברסלית, לפחות ברורה". יש מי שלא הסכימו עם השקפתו של סאמרס. שבוע לאחר שפורסם מאמרו, ה"ניו יורק טיימס" אירח דיון בין שישה חברי פאנל שהיו בעד לימוד שפה זרה וציטטו את היתרונות שבדבר במקביל לכך שהנוף הגלובלי משתנה.
חד-לשוניות בישראל

ישראל בתחילת דרכה תפקדה כמדינה חד לשונית, אך מבחינה היסטורית-תרבותית ניכר כי תושבי השטח היו מאופיינים כבעלי דפוס רב-לשוני. בסוף המאה ה-19 דוברו בארץ ישראל מספר שפות: שפת הממשל הייתה טורקית, עובדי האדמה ואנשי הערים דיברו בניבים מקומיים של ערבית והערבית הקלאסית הייתה מדוברת בקרב קבוצות העילית. בקרב הקהילה היהודית הספרדית דיברו ערבית ולאדינו ובקרב הקהילה היהודית שהגיעה ממזרח אירופה דיברו יידיש, רוסית, פולנית והונגרית. במהלך הזמן חדרו לארץ שפות אירופאיות באמצעות מיסיונרים ואנשי נציגויות זרות. המגע בין הקבוצות השונות יצר דפוס דו-לשוני - האשכנזים החלו לרכוש את השפה הערבית לשם מציאת תעסוקה ובמקביל, הקהילה הערבית רכשה והפגינה בקיאות ביידיש בעקבות קשרים מסחריים.
חד-לשוניות בישראל > האידאולוגיה החד-לשונית והחייאת העברית

בחלקה האחרון של המאה ה-19 באירופה נוצר מאבק בין שתי אידאולוגיות לאומיות-יהודיות: קבוצה אחת אימצה את שפת היידיש בעוד השנייה דגלה בשפה העברית וביצירת "אדם עברי חדש". עם סיום השואה וההגירה מאירופה, הקבוצה האידאולוגית האחרונה ניצחה במאבק, השפה העברית עברה תהליך החייאה, הפכה לשפה המדוברת והעלייה המתמשכת תרמה ליצירת דפוס חד-לשוני. הקהילה היהודית בישראל המשיכה במאבקה למען השפה העברית כאשר האידאולוגיה "עברי דבר עברית" זכתה לתמיכה רבה. הופעל לחץ רב על העולים החדשים ממזרח אירופה לדבר בשפה העברית ולהימנע משפת הבית, וכתוצאה מכך ילדיהם גודלו כדוברים חד-לשוניים.
העברית המשיכה לתפוס את מקומן של שפות העולים גם בהגירות מאוחרות ממזרח אירופה וכתוצאה מכך, עם קום המדינה, העברית הייתה השפה המרכזית בקרב האוכלוסייה. בעקבות עלייה יהודית המונית במהלך שנות ה-50, האוכלוסייה היהודית הוכפלה, אך למרות העלייה השונות הלשונית הצטמצמה והעברית שלטה והתעצמה. השפה העברית הפכה לשפה שליטה בעקבות משתנים שונים, כגון: גילם הצעיר של העולים אשר אפשר להם ללמוד את השפה במהירות, הדמיון והקרבה בין השפה הערבית לעברית, הוספת השפה העברית למאגר הדו-לשוני של יוצאי אפריקה וקבלה ללא עוררין מצד יהודים מארצות ערב את המדיניות הלשונית שהכתיבו יוצאי אשכנז. השפה העברית חדרה אל שפתם של קבוצות העולים ולעיתים מילאה את מקומה של שפת-הבית, דבר אשר השפיע על שפתם של הדורות הבאים. כמו כן, היו מקרים לא מעטים בהם ניכר ריכוז גדול של עולים מבוגרים אשר הקפידו ושמרו על שימוש בשפת המקור. לדוגמה, עולים חדשים דוברי גרמנית ואנגלית התיישבו בשכונות מבודדות ומושבים. התבודדות זו סייעה להם לשמר את שפתם. בתחילת שנות האלפיים נראתה תופעה דומה בקרב עולים מאתיופיה ובקרב עולים מארצות חבר העמים.
האידאולוגיה החד לשונית עודדה מדיניות של החלפת שפה במקום הוספת שפה התקיימה והתבססה למעשה על מספר רב של מיתוסים והנחות כגון: "ניתן לרכוש שפה בהצלחה אך ורק כאשר העולים זונחים את שפת האם" ו"השימוש בשפה עיקרית אחת מוליך לאיחודה של אומה - עם אחד שפה אחת”. הנחות אלו התעלמו מהיבטים שונים: שמירה של שפת-אם אינה סותרת רכישה של שפה חדשה, ידיעת שפות היא דבר יקר-ערך אשר מקל על רכישת שפות נוספות ויתרה מכך, לקבוצות העולים ישנה זכות יסוד לשמור על שפות האם ואין לפגוע בזכויות ועקרונות דמוקרטיים של סובלנות וכבוד כלפי קבוצות אתנו-לשוניות מגוונות.
חד-לשוניות בישראל > ההתנגדות לשליטת העברית

יחד עם עליית הדפוס החד-לשוני, שנוצר בעקבות הקמת המדינה והשתלבותם של העולים החדשים, עלתה גם התנגדות לשפה העברית כשפה יחידה ושליטה. לדוגמה, קבוצות אתנו-לשוניות ממשיכות להקפיד על שימוש בשפות ועל לשונותיהן באופן פרטי בד בבד עם למידת שפה חדשה. הקבוצות אשר מתנגדות למעבר הלשוני הן לרוב אותן קבוצות אשר לא מתאפשר להן לעלות בסולם החברתי או שאין ביכולתן לעשות זאת לדוגמה, קבוצות דוברי היידיש, ערבית, אמהרית וכו'. הסימנים לפיתוחו של דפוס רב-לשוני ניכרים בהתנגדות לשליטת השפה העברית. התנגדות זו אינה צומחת מלמטה למעלה בלבד, אינה ניכרת בשמירה על שפת המקור בקרב קבוצות אתנו-לשוניות בלבד, אלא גם מלמעלה למטה -בפיתוח מדיניות לשונית חדשה לבתי ספר בישראל, פיתוח מדיניות המעודדת שונות לשונית.
חד-לשוניות בישראל > מדיניות לשונית

טרם קיום המנדט בארץ ישראל, הממשלה הבריטית שוכנעה להכיר בשפה העברית לצד הערבית והאנגלית. חוק המלך ב-1920 החליט על שלוש שפות אלו כרשמיות אך הרשמיות תהיה בעלת מגבלות. החוקים והוראות שיקבעו יפורסמו בהתאם לאוכלוסייה- בקרב האוכלוסייה הערבית יפורסמו בערבית ואנגלית ובקרב האוכלוסייה היהודית בעברית. כמו כן, כל קבוצה תשתמש בשפתה ותפתח מערכת חינוך בשפתה. עם קום המדינה, מערכת החוקים של המנדט הבריטי נותרה ברובה ללא שינוי מלבד הורדת האנגלית מרשימת השפות הרשמיות בארץ.
ראו גם

רב-לשוניות
מדיניות לשונית בישראל
פוליגלוט
לקריאה נוספת

"מדו-לשוניות מסורתית לחד-לשוניות לאומית". ברטל, ישראל. שבות 15. תשנ"ב. עמודים 193-183.
הערות שוליים

↑  G. Richard Tucker (1999)A Global Perspective on Bilingualism and Bilingual Education Carnegie Mellon University CALL Digest EDO-FL-99-04
↑  Romaine, Suzzane (1995). Bilingualism. Wiley-Blackwell. p. 1.
↑  Pavlenko, Aneta (2000). "L2 influence on L1 in late bilingualism.". Issues in Applied Linguistics. 11 (2): 175–206.
↑  Ellis, Elizabeth (2006). "Monolingualism: The unmarked case". Estudios de Sociolingüística. 7 (2): 173–196.
↑  Crystal, David (1987). The Cambridge Encyclopaedia of Language. Cambridge University Press.
↑  Edwards, Viv (2004). Multilingualism in the English-speaking world. Wiley-Blackwell. pp. 3–5.
↑  גרעון השפות הזרות של אמריקה (באנגלית)
↑  Six in ten UK adults wish they’d kept up the foreign language they studied at school
↑  Bialystok, Ellen; Craik, Fergus I.M; Luk, Gigi. (2008). "Lexical access in bilinguals: Effects of vocabulary size and executive control". Journal of Neurolinguistics 21 (6): 522–538.
↑  Core, C., Hoff, E., Rumiche, R., & Senor, M. (2011). Total and conceptual vocabulary in Spanish–English bilinguals from 22 to 30 months: Implications for assessment. Journal of Speech, Language, and Hearing Research, 56(5), 1637-1649.
↑  "Canadian study shows bilingualism has protective effect in delaying onset of dementia by four years". Biology News Net. January 11, 2007.
↑  "The rise of the monoglots". University Affairs.ca. August 5, 2008. Retrieved 11 March 2012.
↑  Bialystok, E., Craik, F. & Luk, G. (2012). Bilingualism: Consequences for mind and brain. Neuropsychology & Neurology, Linguistics & Language & Speech, 16(4), 240-250.
↑  Han, Wen-Jui; Huang, Chien-Chung (2010). "The forgotten treasure: Bilingualism and Asian children’s emotional and behavioural health". American Journal of Public Health 100 (5): 831–838.
↑  Ransdell, Sarah Ellen; Fischler, Ira (1987). "Memory in a monolingual mode:When are bilinguals at a disadvantage?". Journal of Memory and Language 26: 392–405.
↑  Magiste, Edith (1980). "Memory for numbers in monolinguals and bilinguals". Acta Psychologica 46: 63–68.
1 2  Kapa, L., & Colombo, J. (2013). Attentional control in early and later bilingual children.Cognitive Development, 28(3), 233-246.
↑  "最新研究：双语儿童比单语小孩更聪慧". 加拿大都市网. 10 February 2012. Retrieved 23 March 2013.
↑  רבע מהאמריקאים הם רב-לשוניים (באנגלית)
↑  Snow, Catherine E.; Hakuta, Kenji (1992). "The Costs of Monolingualism". In Crawford, J. Language Loyalties: A Source Book on the Official English Controversy. (PDF). The University of Chicago. pp. 384–394. Retrieved 9 March 2012.
↑  Kirkpatrick, Andy (2000). "The disadvantaged monolingual: Why English alone is not enough.". Australian Language Matters 8 (3): 5–7.
↑  Summers, Lawrence H. (20 January 2012). "What You (Really) Need to Know". New York Times
↑  Berdan, Stacie Nevadomski; Jackson, Anthony; Erard, Michael; Ho, Melanie; Suarez-Orozco, Marcelo M.; Lewis, Clayton (29 January 2012). "English Is Global, So Why Learn Arabic?". New York Times.
↑  שהמי, אילנה; ספולסקי, דב. "מדיניות לשונית חינוכית חדשה בישראל: מחד-לשוניות לרב-לשוניות?", מתוך "תמורות בחינוך". תשס"ג, 208-193.
30 באוקטובר

30 באוקטובר הוא היום ה-303 בשנה (304 בשנה מעוברת). עד לסיום השנה, נשארו עוד 62 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

1918 – הפסקת האש של מודרוס: האימפריה העות'מאנית חותמת על הסכם שביתת נשק עם מדינות ההסכמה ובכך מסיימת את מלחמת העולם הראשונה במזרח התיכון
1938 – אורסון ולס משדר את תסכית הרדיו "מלחמת העולמות" על פלישה של חוצנים ממאדים לכדור הארץ, וגורם להיסטריה המונית
1946 – פיצוץ תחנת הרכבת בירושלים
1956 – מלחמת סיני – לכידת המשחתת אבראהים אל-אוול
1957 – השלמת מפעל ייבוש החולה על ידי קק"ל
1961 – ברית המועצות מבצעת ניסוי גרעיני ראשון לאחר הפסקה בת 3 שנים ומפוצצת את פצצת הצאר, הפצצה הגרעינית החזקה ביותר שאי פעם נוצרה
1991 – נפתחת ועידת מדריד
2011 – בסמואה החליטו לבטל את היום הזה על מנת להתקרב בשעון לניו זילנד ואוסטרליה. כך נוצר מרחק של 24 שעות ביניהם לבין שכנתם, סמואה האמריקנית
2023 – מבצע ראשית האור שבו חולצה חיילת מרצועת עזה
נולדו

39 לפנה״ס – יוליה אוגוסטי פיליאה, אצילה מן השושלת היוליו-קלאודית ובתו של הקיסר אוגוסטוס (נפטרה ב-14 לספירה)
1513 – ז'אק אמיו, מתרגם צרפתי (נפטר ב-1593)
1632 – כריסטופר רן, מגדולי האדריכלים האנגלים (נפטר ב-1723)
1735 – ג'ון אדמס, נשיאה השני של ארצות הברית (נפטר ב-1826)
1748 – מרתה ויילס סקלטון ג'פרסון, רעייתו של תומאס ג'פרסון (נפטרה ב-1782)
1762 – אנדרה שנייה, משורר צרפתי (נפטר ב-1794)
1776 – ג'ורג' ביב, מזכיר האוצר של ארצות הברית וסנאטור מטעם קנטקי (נפטר ב-1859)
1839 – אלפרד סיסלי, צייר צרפתי (נפטר ב-1899)
1871 – פול ואלרי, משורר צרפתי (נפטר ב-1945)
1877 – שלמה זלמן שוקן, בעלי "הארץ" ומקים הוצאת שוקן (נפטר ב-1959)
1882 – ויליאם הלסי, אדמירל צי בצי האמריקאי (נפטר ב-1959)
1892 – מכס מרכוס, פרופסור לכירורגיה, מאבות הרפואה הכירורגית בישראל (נפטר ב-1983)
1896 – רות גורדון, שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון ותסריטאית אמריקאית (נפטרה ב-1985)
1900 – שמואל סמבורסקי, פיזיקאי ישראלי חתן פרס ישראל (נפטר ב-1990)
1921 – יוסף הגין, פרופסור ביחידה להנדסת הסביבה, מים וחקלאות שבפקולטה להנדסה אזרחית וסביבתית בטכניון (נפטר ב-2020)
1923 – יעקב חפץ, תת-אלוף, ממייסדי אגף המודיעין, שירת כמפקד פיקוד ההדרכה והיועץ הכספי לרמטכ"ל (נפטר ב-2007)
1923 – שלמה סימונסון, היסטוריון ישראלי (נפטר ב-2019)
1930 – רפי נלסון, בוהמיין ובעלים של כפר נופש בטאבה (נפטר ב-1988)
1930 – משה יגר, דיפלומט והיסטוריון ישראלי
1931 – רות קליגר, ניצולת השואה ילידת וינה, פרופסורית ללימודי גרמניה באוניברסיטת קליפורניה באירוויין (נפטרה ב-2020)
1931 – אורי לוי, שחקן, מדבב ומנהל תיאטרון ישראלי (נפטר ב-2025)
1935 – אברהם יצחק שטרן, חבר הכנסת ה-14 מטעם המפד"ל ומזכ"ל תנועת בני עקיבא (נפטר ב-1997)
1935 – דניאל רוגוב, מבקר מסעדות ויין, עיתונאי וסופר (נפטר ב-2011)
1936 – יונתן גרסל, פרופסור במחלקה למדעי הצמח במכון ויצמן למדע, חתן פרס ישראל בחקר החקלאות ומייסד חברת TransAlgae
1937 – קלוד ללוש, במאי ותסריטאי צרפתי יהודי
1938 – מרינה ראטנר, מתמטיקאית יהודייה אמריקאית (נפטרה ב-2017)
1939 – גרייס סליק, סולנית להקת הרוק הפסיכדלי ג'פרסון איירפליין
1942 – שמואל עינב, פרופסור להנדסה ביו-רפואית באוניברסיטת תל אביב, חוקר של מערכת הלב וכלי הדם (נפטר ב-2022)
1951 – גדעון דמתי, כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי
1955 – היידי הייטקאמפ, פוליטיקאית אמריקאית חברת המפלגה הדמוקרטית
1956 – ג'ולייט סטיבנסון, שחקנית קולנוע, תיאטרון וטלוויזיה אנגלייה
1957 – שלמה מינץ, כנר וירטואוז, ויולן ומנצח ישראלי
1957 – אוהד שחר, שחקן תיאטרון, קולנוע, טלוויזיה, קריין ומדבב ישראלי
1959 – שז, סופרת ומשוררת ישראלית
1960 – דייגו מראדונה, כדורגלן ארגנטינאי (נפטר ב-2020)
1965 – אבי ביטר, זמר מזרחי
1965 – נבו קמחי, שחקן ישראלי
1966 – שמעון מימרן, שחקן תיאטרון, טלוויזיה וקולנוע ישראלי
1967 – אייל נחמיאס, קומיקאי, שחקן, כותב, במאי ומורה למשחק ישראלי
1973 –  אדג', מתאבק אמריקאי
1978 – מת'יו מוריסון, שחקן וזמר אמריקאי
1980 – יואב איתמר, סופר, מחזאי, עורך, משורר, מסאי, מבקר, מתרגם ומו"ל ישראלי
1981 – איוונקה טראמפ, אשת עסקים אמריקאית
1981 – דני לשמן, שחקן ומדבב ישראלי
1982 – אודי פרסי, שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלי
1984 – מאור מליקסון, כדורגלן ישראלי
1986 – אור בן מלך, שחקן ישראלי
1988 – ג'אנל פאריש, שחקנית אמריקאית
1989 – טיפה צ'ן, זמרת סינית
1991 – ניר ביטון, שחקן כדורגל ישראלי
1991 – חורחה לופז, שחקן צ'יליאני
1996 – דווין בוקר, כדורסלן אמריקאי
1998 – לייטי סנה, שחקן וזמר ספרדי
נפטרו

1466 – יוהאן פוסט, מדפיס גרמני (נולד ב-1400)
1626 – וילברורד סנל, מתמטיקאי, אסטרונום ופיזיקאי הולנדי, מגלה חוק סנל (נולד ב-1580)
1757 – עות'מאן השלישי, סולטאן האימפריה העות'מאנית (נולד ב-1699)
1910 – ז'אן אנרי דינן, מייסד "הצלב האדום" (נולד ב-1828)
1928 – רוברט לאנסינג, מזכיר המדינה של ארצות הברית בתקופת מלחמת העולם הראשונה (נולד ב-1864)
1937 – נסים קורקידי, חזן ואיש ציבור, ממייסדי תל אביב (נולד ב-1872)
1997 – סמואל פולר, במאי, תסריטאי ומפיק אמריקאי (נולד ב-1912)
2006 – קליפורד גירץ, אנתרופולוג אמריקאי (נולד ב-1926)
2007 – ישראל פוליאקוב, שחקן ובדרן ישראלי, חתן פרס ישראל (נולד ב-1941)
2008 – רם עברון, עיתונאי ישראלי (נולד ב-1935)
2009 – קלוד לוי-שטראוס, אנתרופולוג יהודי צרפתי (נולד ב-1908)
2018 – אליהו סחרוב, תעשיין ישראלי ואיש מערכת הביטחון (נולד ב-1914)
2018 – דוד אזולאי, השר לשירותי דת בממשלת ישראל ה-34, חבר הכנסת מטעם סיעת ש"ס כ-22 שנה (נולד ב-1954)
2018 – ניקול סמסוניוק, שחיינית ישראלית (נולדה ב-1994)
2020 – נובי סטיילס, כדורגלן ומאמן אנגלי (נולד ב-1942)
2020 – מסוט ילמאז, ראש ממשלת טורקיה (נולד ב-1947)
2022 – מאיר זפרן, מגיבורי "מבצע סוזנה" שנודע בשם "העסק הביש" (נולד ב-1928)
חגים ואירועים החלים ביום זה

29 באוקטובר – 31 באוקטובר
אוקטובר
לוח אירועים שנתי
יום ההליכה העולמי
יוליה אוגוסטי פיליאה
כריסטופר רן
ג'ון אדמס
מראדונה
ז'אן אנרי דינן
סמואל פולר
1985 בטלוויזיה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1985  בטלוויזיה |  |
< · 1983 · 1984 — 1985 — 1986 · 1987 · >
כל ערכי השנים בטלוויזיה במאה ה-20 · כל ערכי השנים בטלוויזיה במאה ה-21 · פורטל הטלוויזיה
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1985 ונוגעים לעולם הטלוויזיה.
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
1 בינואר – ערוץ המוזיקה VH1 מתחיל את שידוריו בטלוויזיה בכבלים בארצות הברית. הערוץ, אשר שידר בעיקר וידאו קליפים עם מוזיקת פופלרית רכה יותר, היווה באותה העת חלופה פופולרית לערוץ MTV והיה מיועד לקהל יעד מבוגר יותר.
4 באפריל – תחרות האירוויזיון התקיימה בגטבורג שבשוודיה. בתחרות זכתה נורווגיה, עם השיר "La det swinge" ("תן לסווינג"), אותו ביצעו צמד הפופ הנורווגי בוביסוקס!.
17 ביוני – ערוץ הטלוויזיה ערוץ דיסקברי מתחיל את שידוריו בארצות הברית.
13 ביולי – מופע הצדקה "לייב אייד", אשר אורגן על ידי בוב גלדוף ומידג' יור, התקיים במטרה לגייס כספים נוספים כדי לסייע לנפגעי הרעב באתיופיה. האירוע, אשר כלל הופעות חיות בלונדון ובפילדלפיה, שודר ברחבי העולם והפך לאחד מהאירועים הטלוויזיוניים הנצפים ביותר של השנה. לפי ההערכות צפו באירוע בסביבות 1.9 מיליארד אנשים ברחבי העולם בשידור חי, שהם בסביבות 40 אחוז מאוכלוסיית העולם באותה העת.
סדרות ותוכניות טלוויזיה חדשות ב-1985

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
להלן כמה מההפקות הטלוויזיוניות האמריקאיות הבולטות ביותר ששודרו לראשונה בארצות הברית במהלך שנת 1985. תאריך העלייה לשידור שמצוין בטבלה מתייחס לתאריך בו הסדרה שודרה לראשונה בארצות הברית. לרשימה מקיפה יותר של סדרות טלוויזיה אמריקאיות ששודרו בארצות הברית לראשונה בשנה זו, ראו קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 1985.
| תאריך עלייה לשידור | שם הסדרה | סוגה | רשות השידור המקורית |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 בינואר | חתולי הרעם | אנימציה, פעולה, מדע בדיוני, הרפתקאות | סינדיקציה |  |
| 3 במרץ | בלשים בלילה | דרמה קומית, מסתורין, רומנטיקה | ABC |  |
| 3 ביוני | לארי קינג לייב | תוכנית אירוח | CNN |  |
| 9 בספטמבר | שי-רה נסיכת הכוח | אנימציה, פנטזיה, פעולה | סינדיקציה |  |
| 7 בספטמבר | ילדת הפלא | קומדיית מצבים | סינדיקציה |  |
| 14 בספטמבר | הגומונים | אנימציה, הרפתקאות, קומדיה, פנטזיה | NBC |  |
| 14 בספטמבר | בנות הזהב | קומדיית מצבים | NBC |  |
| 14 בספטמבר | דובוני אכפת לי | הנפשה לילדים, פנטזיה | סינדיקציה |  |
| 24 בספטמבר | להתבגר ולהתגבר | קומדיית מצבים | ABC |  |
| 29 בספטמבר | מקגייוור | פעולה, הרפתקאות | ABC |  |
| 29 בספטמבר | סיפורים מופלאים | פנטזיה, אימה, מדע בדיוני | NBC |  |
| 3 בנובמבר | צפון ודרום | דרמה, היסטוריה | ABC | מיני-סדרה |
סדרות חדשות ששודרו ב-1985 ברשתות הטלוויזיה האמריקניות בשעות הפריים טיים
| תאריך עלייה לשידור | שם התוכנית | סוגה | רשת השידור המקורית |
| --- | --- | --- | --- |
| 27 באפריל | המסעדה הגדולה | קומדיית מצבים | הטלוויזיה הישראלית |
| תאריך עלייה לשידור | שם הסדרה | סוגה | ארץ מקור | רשת השידור המקוריתרית |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 בינואר | דמפסי ומייקפיס | סדרת דרמה משטרתית | הממלכה המאוחדת | ITV |
| 20 בינואר | סופר סבתא | קומדיה | הממלכה המאוחדת | ITV |
| 19 בפברואר | איסטאנדרס | אופרת סבון | הממלכה המאוחדת | BBC One |
| 19 במרץ | היום שבו היקום השתנה | סדרה תיעודית | הממלכה המאוחדת | BBC One |
| 8 באפריל | היי! בינבה | הנפשה לילדים, אנימה, קודומו | יפן | NHK |
| 10 באפריל | בית קדרות | דרמה תקופתית | הממלכה המאוחדת | BBC Two |
| 1 ביוני | אי הילדים | דרמה | הממלכה המאוחדת | BBC One |
| 13 באוקטובר | אוליבר טוויסט | דרמה | הממלכה המאוחדת | BBC One |
סדרות ותוכניות בולטות שבוטלו או הסתיימו ב-1985

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
בארצות הברית
| תאריך שידור הפרק האחרון | שם הסדרה | שנת עלייה לשידור |
| --- | --- | --- |
| 8 בפברואר | הרפתקאות בהזארד | 1979 |
| 25 ביוני | משפחת ג'פרסון (אנ') | 1975 |
| 9 בנובמבר | Super Friends (אנ') | 1973 |
| 18 בנובמבר | וולטרון (אנ') | 1984 |
| 21 בנובמבר | הי-מן ושליטי היקום | 1983 |
נולדו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
4 ביוני – יובל שרף, שחקנית ישראלית
10 ביוני – מתן חודורוב, כתב טלוויזיה ופרשן לענייני כלכלה
15 ביולי – תומר קאפון, שחקן טלוויזיה וקולנוע ישראלי
30 ביולי – מירב פלדמן, שחקנית, מנחה, וזמרת ישראלית
28 באוקטובר – טרויאן בליסאריו, שחקנית אמריקאית
2 בנובמבר – מייב דרמודי, שחקנית אוסטרלית החיה בבריטניה
30 בנובמבר – קיילי קווקו, שחקנית טלוויזיה אמריקאית
3 בדצמבר – אמנדה סייפריד, שחקנית קולנוע וטלוויזיה, דוגמנית וזמרת אמריקאית
10 בדצמבר – רייבן סימון, שחקנית, זמרת ופזמונאית אמריקאית
נפטרו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
12 בפברואר – ניקולאס קולאסנטו, שחקן ובמאי אמריקאי. שיחק את ה"מאמן" בקומדיית המצבים "חופשי על הבר" – תפקיד עליו הועמד 3 פעמים לפרס אמי (נולד ב-1924)
2 באוקטובר – רוק הדסון, שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי (נולד ב-1925)
פרסים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הערות שוליים

| שנים בטלוויזיה |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לייב אייד, 13 ביולי 1985
בית סוסין

| --- | --- |

שרידי הכפר בית סוסין
 טריטוריה:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 מחוז:  מחוז לוד
 נפה:  נפת רמלה
 שפה רשמית:  ערבית
 שטח:  6,481 דונם עות'מאני (1945)
 סיבת נטישה:  מבצע בן נון ב'
 תאריך נטישה:  25 במאי 1948
 יישובים יורשים:  תעוז
 דת:  מוסלמים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב לשעבר:  210 (1945)
 קואורדינטות:  31°48′21″N 34°58′55″E﻿ / ﻿31.80595278°N 34.981925°E﻿ / 31.80595278; 34.981925 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת השפלה מוגדלת) בית סוסין(למפת השפלה רגילה) בית סוסין(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית סוסין(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית סוסין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
בית סוסין (בערבית بيت سويسن) היה כפר ערבי בגבול הרי יהודה ושפלת יהודה כ-17 קילומטרים דרומית מזרחית לרמלה וכשלושה קילומטרים דרומית ללטרון, בגובה 310 מטר מעל פני הים. הכפר היה שייך לנפת רמלה מחוז לוד (1945).
בשנת 1596, בתקופה העות'מאנית, נמנו בכפר 308 תושבים. בעקבות מאורעות תרפ"ט הוטל על הכפר עונש קיבוצי בסך של 150 לירות על חלקם של תושבי הכפר בהחרבת כפר אוריה. במפקד האוכלוסין המנדטורי משנת 1931 מנתה האוכלוסייה 70 תושבים. על פי  סקר הכפרים 1945 מספר התושבים בשנת 1945 עלה ל-210..
במלחמת העצמאות, במהלך ההכנות למבצע בן נון ב', ב-28 במאי 1948, נכבש הכפר על ידי פלוגה א' מגדוד 72 של חטיבה 7 והתרוקן מתושביו.
לאחר כיבוש הכפר המקום שימש כמשלט במבצע בן נון ב' בניסיון לכיבוש לטרון, לאחר הכישלון במבצע זה לטרון נשארה בידי האויב. בסמוך לבית סוסין עברה דרך בורמה, דרך עוקפת ששימשה לפריצת המצור על ירושלים מאחר שהכביש מהשפלה לירושלים נחסם בלטרון ובשער הגיא.
בשנת 1950 הוקם מושב תעוז על אדמות הכפר.
בית הספר המשותף

במרחק של כ-3 קילומטרים מערבית לבית סוסין היה הכפר הערבי בית ג'יז שנהרס במלחמת העצמאות, בין הכפרים נבנה בתקופת המנדט הבריטי בית ספר משותף לבית סוסין ולבית ג'יז. בית הספר נבנה על גבעה כשני קילומטרים מערבית לבית סוסין, קרוב יותר לכפר בית ג'יז, באתר בית הספר הוקם מאוחר יותר מצפה הראל. המבנה הנטוש קיים עד היום והתפרסם כמקום בו נערך משפט השדה הצבאי בפרשת משפטו והוצאתו להורג של סרן מאיר טוביאנסקי באשמת בגידה. מאיר טוביאנסקי נמצא אשם במשפט והוצא להורג על ידי כיתת יורים, ההוצאה להורג לא נערכה בבית הספר אלא בכפר בית ג'יז, ב"בית הקשתות", בית דו-קומתי שנותר על תילו עד היום בקיבוץ הראל.
הערות שוליים

↑  1650 לא"י על מחריבי כפר אוריה, דבר, 27 במרץ 1930
↑  נגה קדמן, בצדי הדרך ובשולי התודעה, ספרי נובמבר, 2008, עמ' 146.
↑  Sami Hadawi, Village statistics 1945, Classification of Land and Area Ownership in Palestine, Beirut, 1970 דפים סרוקים באתר פלסטין רממברד
↑  שלמה שמיר, בכל מחיר - לירושלים, הוצאת מערכות, תל אביב 1994 עמ' 279
↑  כל-מקום, פנקס כיס להכרת הארץ, הוצאת מטכל/אכא, ענף השכלה, אוגוסט 1953 בערך: "בית סוסין" עמ' 42
↑  על פי מקורות שונים[דרושה הבהרה] בית הספר היה שייך למעשה לכפר בית ג'יז
בניין בית הספר המשותף