מניין השנים בלוח העברי
הערות שוליים

↑  אם השנה לא מעודכנת יש לרענן
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות שמיטה ויובל, פרק י', הלכות ב'–ד', ועוד פוסקים
↑  ברטראנד ראסל, דת ומדע, 1935, פרק שלישי
↑  ריצ'רד דוקינס, ההצגה הגדולה בתבל (ספר), 2010, פרק 4
1 2  Van der Plecht, J; Bronck Ramsey, C; Heaton, T. J.; Scott, E. M.; Talamo, S (August 2020). "Recent Developments in Calibration for Archaeological and Environmental Samples". Radiocarbon. 62 (4): 1095–1117
↑  Dalrymple, G.B. (1991). The Age of the Earth. California: Stanford University Press. ISBN 0-8047-1569-6.
↑  חיים ברק, על סמך מה אנו קובעים את גיל היקום?, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 22 בינואר 2010
↑  ספר בראשית, פרק ז', פסוק י"א.
↑  מניין ליציאת מצרים מופיע בלוח שנה לשנים ה'ז' (צילום) וה'ח' (צילום) שנמצא בגניזת קהיר לצד שלושת המניינים הרגילים: יצירה, שטרות, חורבן. כמו כן הוא מופיע לצד מניינים נוספים בלוחות השנה של ידותון הלוי החבר (סוף האלף החמישי) ועוד.
↑  יתרו פסוק בחודש השלישי.
↑  תחילת מסכת ראש השנה.
↑  ספר יחזקאל, פרק א', פסוק ב'. ספר יחזקאל, פרק ל"ג, פסוק כ"א. ספר יחזקאל, פרק מ', פסוק א'.
↑  ספר ירמיהו, פרק נ"ב, פסוק ל"א. ספר מלכים ב', פרק כ"ה, פסוק כ"ז.
1 2  יהודית אולשובי-שלנגר, הכתובות הקראיות מן הגניזה מקורה של המסורת המשפטית הקראית, כתב העת "תעודה", כרך ט"ו, עמוד 135.
↑  משנה, מסכת ידים, פרק ד', משנה ח'
↑  חשמונאים יג, מא–מב
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף י"ח, עמוד ב'.
↑  משנה, מסכת סנהדרין, פרק ה', משנה א'.
↑  שניים מהם הוזכרו על ידי משה עסיס במאמרו תשובה על קביעתה של שנת ד"א תתל"ח ליצירה. פירוט ניתן לראות בערך שנת היובל בהערה 10 והערה 12.
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף י', עמוד א'.
↑  משנה, מסכת גיטין, פרק ח', משנה ה'. תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קס"ד, עמוד ב'.
↑  ראה מצבות צוער
↑  רבי אברהם בר חייא, ספר העבור, מאמר שלישי השער השמיני. תוספות בראש השנה ח ע"ב, הר"ן בגיטין פרק ח, הטור באבן העזר סוף סימן קכז.
↑  הלוח נמצא כיום בספריית בית המדרש לרבנים באמריקה, אוסף אלחנן נתן אדלר, NS 54.20. ייחוס חישוב שנות החמה למבול נמצא במסמך אחר מאותו אוסף (NS 63.7) וכן בספריית אוניברסיטת קיימברידג' אוסף טיילור-שכטר K2.45
↑  ספריית אוניברסיטת קיימברידג' אוסף טיילור-שכטר Ar.2.12
↑  ספריית אוניברסיטת קיימברידג' אוסף טיילור-שכטר K2.52
↑  נוסח המגילה באתר המילון ההיסטורי ללשון העברית
↑  חפירת בית-הכנסת בחורבת סוסיה
↑  הרב ד"ר שי ואלטר, המניין לבריאת העולם והתחלת השימוש בו
↑  לדוגמה, מאחר שהשנה המאוחרת ביותר לשלטונו של אחשוורוש המוזכרת במגילת אסתר היא השנה ה-14, מאומצת ההנחה שאחשוורוש מלך במשך 14 שנים בדיוק.
↑  לפי משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות שמיטה ויובל, פרק י', הלכה ו'.
↑  חיבור על עניין העיבור מאת יהושע בן עלאן (לבריאת העולם לא מוזכרת שם כי לא הייתה מוכרת בבבל בזמנו)
↑  תשובת רב האי גאון
↑  גד בן-עמי צרפתי, לפ"ק ולפ"ג, לשוננו, ניסן-תמוז תשכ"א, עמ' 145–149, באתר JSTOR
↑  ספר מלכים א', פרק ו', פסוק א'
↑  קישורים למאמרו כולל תרגומים
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ט', עמוד ב'. תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף צ"ז, עמוד ב'.
↑  כמו בתשובת ראש הגולה
↑  יהושע בן עלאן כלל לא הכיר את מחזור גו"ח אדז"ט וכן כותב אחת האגרות נגד בן מאיר
↑  ספר העיבור מאמר שלישי שער שביעי
↑  תשובת רב יוסף גאון
↑  תוספות ראש השנה ח ע"א, בעל המאור עבודה זרה ט ע"ב
↑  אברהם בר חייא בספר העיבור מאמר ג' שער ז'
↑  גר"א חושן משפט סימן סז סעיף ח. לגאון מווילנה יוצא; שהמניין כיום הוא למולד אדם, ואפילו שעבר 5770 שנה מאז (בראש השנה של שנת תש"ע) – בכל זאת במולד אדם היה מולד וי"ד (שהרי לפי שיטת הראשונים שאינה כגאון מווילנה, לפני 5770 שנה היה מולד בהר"ד, וכך יוצא בחשבון) משום שהמספר שסופרים כולל את שנת המבול, אבל המולדות הם פחות שנה – בגלל שנת המבול.
↑  כלומר, 5 שעות ו-11 דקות ו-20 שניות מתחילת הלילה שלפני יום שני, ובתרגום לשעון המקובל – 22:50:23.1 6 באוקטובר 3761 לפני הספירה.
↑  פרק ה'
↑  ברייתא דשמואל כתעודה לתולדות העבור בדור שלפני חיתום העבור, מלילה, כרך ה' (ה'תשט"ו).
↑  541 עמוד 229, פורסם על ידי שכטר.
↑  נוסח זה היה בידי רבנו תם, הובא בספר התרומה סימן קל"ה
↑  atti del iv congresso internazionale degli orientalisti, עמוד 302 ועמוד 307.
↑  ספר העיבור מאמר שלישי שער שביעי
↑  תשובת רב יוסף גאון ותשובת רב האיי גאון
↑  על פי רחמים שר שלום
↑  תלמוד בבלי, מסכת  ערכין, דף י"ב, עמוד ב'
↑  ספר העיבור מאמר שלישי שער שמיני (עמוד 115)
↑  יסוד עולם פרק יח דף לג (דפוס ברלין)
↑  שמות רבה, פרשה א, א. וכן ברש"י בראשית כה, כ
↑  בספר חגי, פרק א', פסוק א' כתוב שחגי הנביא התנבא בשנת שתים לדריווש (3409), וזירז לחזור לבנות את בית המקדש. בחודש כסלו הבא אחר כך (כסלו 3410) התחילו לבנות את בית המקדש (חגי ב, יח).
↑  לפי רוב הראשונים בתלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ט', עמוד ב' ורש"י בתלמוד בבלי, מסכת ערכין, דף י"ג, עמוד א', שלפי דעות אלו נחרב הבית בשנה ה-421 לבניינו. לעומת זאת, ממשנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות שמיטה ויובל, פרק י', הלכה ד' משמע שהבית נחרב בשנה ה-420 לבניינו (שהיא ג'תתכ"ט)
↑  כלומר שנת ה'תש"ע (5770) בעצם אמורה להיות ה'תתקל"ו (5936) לבריאת העולם.
↑  Paul J. Kosmin, Time and Its Adversaries in the Seleucid Empire.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות שמיטה ויובל, פרק י', הלכה ו': "שנה זו שהיא שנת 1107 לחורבן, שהיא שנת 1487 למניין שטרות, שהיא שנת 4936 ליצירה". וכן בהלכות קידוש החודש פי"א הלכה טז. וכן עוד גאונים וראשונים שמציינים את המניינים במקביל
↑  בסדר עולם פרק ל', וכן בתלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף י', עמוד א': "בגולה אין מונין אלא למלכי יונים"
↑  יש המציינים, על פי התלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף י', עמוד א', שתחילתו של מניין זה היא 1000 שנים לאחר יציאת מצרים, ואם כן – מנין השטרות התחיל למעשה כמנין השנים ליציאת מצרים, בהשמטת האלפים. כך עושים, לעיתים, גם כיום, במנין העברי לבריאת העולם. מי שהזכיר הסבר זה לראשונה הוא הרב שלמה יהודה רפפורט (שי"ר) בספרו ערך מילין.
↑  לפי עדותו של ר' יוסף סמברי בספרו דברי יוסף עמוד 409, מובא גם בשם הגדולים בערך רדב"ז
↑  עיין אבן ספיר (לרבי יעקב ספיר) חלק א' דף סב ע"ב שכתב בשנת ה'תרי"ט (1859): "רובם אינם יודעים מניין שנות העולם שאנו מונים רק הרבנים והסופרים". מנהג זה נפסק אחרי העלייה לארץ ולאחר מכן חודש (מניין השנים לשטרות).
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ע"ט, עמוד ב'.
↑  יש שמונים בטעות 1957 או 1955 אבל המנין הנכון הוא 380 שנה פחות ממניין השטרות כמבואר בתלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ט', עמוד א'.
↑  דרשות חתם סופר ז' אב תק"ע, וכן בחתם סופר על התורה פרשת בא
↑  שו"ת סימן קע"א
↑  יפה ללב חלק ה' יורה דעה סימן קעח סעיף ג
↑  יביע אומר חלק ג' יורה דעה סימן ט'
↑  שו"ת ציץ אליעזר, חלק ח' סימן ח'
↑  גט מקושר סימן קכז ס"ק ל
↑  גט פשוט סימן קכ"ז סעיף קטן ל', וערוך השולחן סימן קכ"ז סעיף מ"ד
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
שער סדר עולם רבה במהדורה משנת 1845
המצבה על קברו של יוסף זלצמן בן קבוצת כנרת שנרצח בשנת 1913. על המצבה הופיע כיתוב: "פ"נ יוסף בן לייב זלצמן מורשא. נרצח ביום ב` כ"ד מרחשוון שנת את"תמ"ה לגלותנו בן כ"ג שנים תנצ"בה"