stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סולאריס (מערכת הפעלה)

| --- | --- |


 מפתח:  סאן מיקרוסיסטמס (נקנתה על ידי אורקל בשנת 2009)
 משפחה:  יוניקס
 מודל קוד:  מעורב: קוד סגור עם קוד פתוח
 גרסה אחרונה:  11.4 ב־28 באוגוסט 2018 (לפני 6  שנים, 5  חודשים ו־21  ימים)
 סוג גרעין:  מונוליתי
 סוג רישיון:  ראו כאן
 מצב עבודה:  עדכני
 מנהל חבילות:  Image Packaging System 
 סביבת שולחן עבודה:  Common Desktop Environment 
 מבוססת על:  UNIX System V 
 פלטפורמות:  SPARC, IA-32, x86-64, x86, PowerPC 
 אתר אינטרנט:  oracle.com/solaris/solaris11
 
סולאריס (אנגלית: Solaris) היא מערכת הפעלה ממשפחת היוניקס, שנכתבה במקור על ידי חברת סאן מיקרוסיסטמס. החברה נמכרה לאורקל ואיתה מערכת ההפעלה עברה לבעלות אורקל.
סולאריס, המבוססת על גרסת System V של חברת AT&T, החליפה את מערכת ההפעלה SunOS שהייתה מבוססת על גרסת היוניקס החופשית של אוניברסיטת ברקלי, BSD. סולאריס משתמשת במערכת קבצים ייחודית לה בשם ZFS.
מערכת הפעלה זו נכתבה בעיקר עבור מחשבים המבוססים על מעבדי SPARC של חברת סאן, אך קיימת גם גרסת סולאריס-x86 שנועדה לשימוש במחשב אישי.
ב־30 באפריל 2004, ג׳ונתן שולץ, נשיא חברת סאן מיקרוסיסטמס, ציין בריאיון לאתר Infoworld.com כי ייתכן שהחברה תשחרר את סולאריס תחת רישיון קוד פתוח. בתחילת 2005 שחררה סאן חלקים ניכרים מקוד המקור של מערכת ההפעלה, תחת השם OpenSolaris (עם שם קוד פנימי "אינדיאנה"). הקוד פורסם תחת רישיון ייחודי, שאושר על ידי ארגון Open Source Initiative, ונקרא Common Development and Distribution License. רישיון זה לא היה תואם לרישיון ה־GPL ולכן אין אפשרות להשתמש בקטעי קוד של לינוקס בסולאריס ולהפך. לאחר מכירת סאן לאורקל הופסק בהדרגה הפיתוח המקביל של OpenSolaris ומפתחים חיצוניים יסדו מיזם חיצוני מקביל בשם OpenIndiana.
ראו גם

UNIX
הערות שוליים

↑  Robert McMillan,‏ Sun considers GPL license for Solaris, באתר InfoWorld,‏ 30 באפריל 2004
↑  CDDL ברשימת הרישיונות של קרן התוכנה החופשית
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
התקנת יתד לכיסוי הצואה

| --- | --- |
 מקרא:  ספר דברים, פרק כ"ג, פסוק י"ד
 תלמוד בבלי:  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ"ה, עמוד א'
 משנה תורה:  ספר שופטים, הלכות מלכים ומלחמות, פרק ו', הלכה ט"ו
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, עשה קצ"ג סמ"ג, עשה קי"ט ספר החינוך, מצווה תקס"ז
 
התקנת יתד לכיסוי הצואה היא מצוות עשה מתוך תרי"ג מצוות לפיה יש להתקין יתד שתשמש את החייל לחפירת בור מחוץ למחנה כדי לעשות בו את צרכיו, ולכיסוי הצואה בעפר לאחר מכן. ממצווה זו יחד עם מצוות הקצאת מקום להתפנות מחוץ למחנה למדו חז"ל שאסור לומר דברים שבקדושה ולהרהר בדברי תורה בסמוך לצרכים.
מקור המצווה

בשעת מלחמה התורה מצווה שיש להימנע מדברים רעים, ולשמור על טהרה, קדושה ונקיות:
כִּי תֵצֵא מַחֲנֶה עַל אֹיְבֶיךָ וְנִשְׁמַרְתָּ מִכֹּל דָּבָר רָע: כִּי יִהְיֶה בְךָ אִישׁ אֲשֶׁר לֹא יִהְיֶה טָהוֹר מִקְּרֵה לָיְלָה וְיָצָא אֶל מִחוּץ לַמַּחֲנֶה לֹא יָבֹא אֶל תּוֹךְ הַמַּחֲנֶה: וְהָיָה לִפְנוֹת עֶרֶב יִרְחַץ בַּמָּיִם וּכְבֹא הַשֶּׁמֶשׁ יָבֹא אֶל תּוֹךְ הַמַּחֲנֶה: וְיָד תִּהְיֶה לְךָ מִחוּץ לַמַּחֲנֶה וְיָצָאתָ שָׁמָּה חוּץ: וְיָתֵד תִּהְיֶה לְךָ עַל אֲזֵנֶךָ, וְהָיָה בְּשִׁבְתְּךָ חוּץ - וְחָפַרְתָּה בָהּ, וְשַׁבְתָּ וְכִסִּיתָ אֶת צֵאָתֶךָ: כִּי ה' אֱלֹהֶיךָ מִתְהַלֵּךְ בְּקֶרֶב מַחֲנֶךָ לְהַצִּילְךָ וְלָתֵת אֹיְבֶיךָ לְפָנֶיךָ וְהָיָה מַחֲנֶיךָ קָדוֹשׁ וְלֹא יִרְאֶה בְךָ עֶרְוַת דָּבָר וְשָׁב מֵאַחֲרֶיךָ
'אזנך' פירושו כלי מלחמתך (מלשון כלי זין), כלומר בתוך הציוד המלחמתי של כל חייל צריך להתקין גם יתד שמשמשת לחפירה לפני הפרשת צואה. עם סיום הנוחיות החייל מצווה בנוסף לכסות את צואתו עם אותה יתד.
החובה לכסות את הצואה היא על גבי זה שעשיית הצרכים היא מחוץ למחנה במקום ייעודי. הרמב"ם וספר החינוך מונים מצווה זו בנפרד מהמצווה להקצות מקום להתפנות בו מחוץ למחנה. רבי משה מקוצי, לעומתם, מונה שני ציווים אלו כמצוות עשה אחת.
טעם המצווה

הטעם המופיע כבר במקרא הוא שה' "מתהלך במחנה", ואם במחנה יהיה פגם כמו "ערוות דבר" ה' עלול לעזוב את המחנה ולא לסייע לצבא של ישראל במלחמתו. במצווה זו מתבאר שגם במקום השירותים מחוץ למחנה יש צורך בנקיות וכבוד.
ספר החינוך מנמק את הקדושה המיוחדת שיש במחנה בכך שהחיילים היוצאים לקרב הם צדיקים ביותר. הסבר זה מושתת על ההגדרה של רבי יוסי הגלילי לפטור ממלחמה שניתן למי שירא ורך לבב: ”ירא ורך הלבב - זהו המתיירא מן העבירות שבידו” (משנה, מסכת סוטה, פרק ח', משנה ה'). כלומר: כל מי שהיו לו עבירות קיבל פטור מהקרב, ורק הצדיקים ביותר נשארו, ולכן מן הראוי שינהגו בקדושה ובנקיות מוגברת. בדומה לכך, חז"ל למדו מציווי זה שאין לומר דברים שבקדושה או להרהר בדברי תורה בסמוך לצואה, וניתן להבין מכך שלדעתם המצווה מבוססת על כך שבמחנה צבאי של ישראל כל הזמן עוסקים בתורה ובדברים שבקדושה, ולכן צריך שלא יעשו בו צרכים.
דיני המצווה

חז"ל למדו מהמצוות הקשורות לנקיון וקדושת המחנה כי ככלל אסור לומר דברים שבקדושה או להרהר בדברי תורה בסמוך לצרכים, ולכן התורה ציוותה שבמחנה לא יהיו בכלל צרכים. הרשב"ץ הבין שאין הבדל מהותי בין מחנה צבאי למקום אחר, אלא זו דוגמה בלבד לכך שיש להרחיק את עשיית הצרכים ממקום עיסוקיהם של ישראל, כיוון שהם מהרהרים בתורה תמיד. לעומת זאת, רבנו יונה הבין שבמחנה יש קדושה עצמית אפילו בלי שאומרים בו דברים שבקדושה או מהרהרים בדברי תורה, ולכן דינו חמור יותר והתורה מצווה לשמור בו על ניקיון הרמטי. גם מהרמב"ם ורבי אליעזר ממיץ משמע שמדובר במצווה מיוחדת למחנה צבאי.
לדעת הרמב"ם המצווה לא תלויה בכך שארון הברית נמצא במחנה, אלא במחנה עצמו יש קדושה שצריך לשמור עליה. לעומתו, רבי אליעזר ממיץ סובר שהמצווה מדברת על מחנה בו נוכח ארון הברית, וכפי שכתוב: ”כִּי ה' אֱ-לֹהֶיךָ מִתְהַלֵּךְ בְּקֶרֶב מַחֲנֶךָ” (ספר דברים, פרק כ"ג, פסוק ט"ו).
כתב ספר החינוך שהמצווה נוהגת דווקא בזכרים ולא בנקבות, כיוון שהזכרים הם אלו שנלחמים.
ספר החינוך כתב שהמצווה נוהגת רק בזמן שבית המקדש קיים. אמנם, הרב אלישיב כתב שכנראה החינוך סובר כמו רבי אליעזר ממיץ שהמצווה תלויה בנוכחות של ארון, אך הרמב"ם חולק על כך כאמור, ולכן המצווה רלוונטית גם בימינו.
יישום בצה"ל

החל משנות ה-50, היה את חפירה חלק בלתי נפרד מציוד הלחימה התקני של הלוחמים בצה"ל[דרושה הבהרה]. בסוף שנות ה-70, כחלק משינוי נרחב בציוד הלחימה בצה"ל, בוטל השימוש באתי חפירה כחלק מהציוד האישי. בשנות ה-90 חזר את החפירה לפק"ל של הלוחמים, בדגם קל ומתקפל.
ראו גם

הקצאת מקום להתפנות מחוץ למחנה
האימפריה הספווית

האימפריה הספווית (בפרסית: صفویان, באזרית: صفوی, Səfəvilər) הייתה אימפריה אשר הוקמה בידי שושלת איראנית שיעית ממוצא טורקמני וכורדי. השושלת שלטה במרבית שטחי איראן המודרנית משנת 1501–1502 עד שנת 1722. הספווים הקימו את האימפריה הגדולה ביותר מאז התאסלמותה של איראן ולמעשה החזירו את איראן לעצמאות מדינית תחת שליטים ילידים. השיעה התריסרית הפכה בתקופה הספווית לדת המדינה באיראן. בנוסף סייעה האימפריה בהפצת השיעה באיראן, מרכז אסיה והקווקז. יחד עם האימפריה העות'מאנית והאימפריה המוגולית, נחשבת האימפריה הספווית לאחת משלוש האימפריות הגדולות האחרונות של האסלאם. שפת השליטים הספווים הייתה טורקית אזרית.
רקע ומוצא

מקור השושלת הוא במסדר סופי שנקרא ספוויה (אנ'), על שם מייסדו שייח' ספי א-דין ארדבילי (אנ') (1252–1334). הספווים עצמם, למרות מוצאם הטורקמני, טענו להיותם סיידים, כלומר צאצאי הנביא מוחמד. השפה אותה דברו במקור הייתה אזרית. המסדר ישב בארדביל שבאזרבייג'ן.
אחרי מותו של ספי א-דין, עברה הנהגת מסדר הספוויה לצאצאיו, שהפכו למנהיגי השיעים באזרבייג'ן. סביבם התארגנו הקיזילבאש (טורקית טורקמנית - הראש האדום), ברית של שבטים טורקמניים שהתנגדו לשושלת הטורקמנית ששלטה באיראן אק קויונלו.
עליית השושלת הספווית

בשנת 1501 השתלט שאה אסמאעיל הראשון, שהיה גם נכדו של שליט האק קויונלו אוזון חסן, הספווי על אזרבייג'ן ועל בירתה תבריז והכריז על עצמו כשאה. שאה אסמאעיל הפך את השיעה לדת המדינה באיראן. חכמי דת שיעיים הובאו מלבנון ומבחריין והשיעה נכפתה בכוח על מתנגדיה.[דרוש מקור]
מבחינה מדינית החלה התפשטות איראנית לתחומי עיראק של ימינו ומזרח אנטוליה. האימפריה העות'מאנית התנגדה לצעדי התפשטות אלה. בשנת 1514 הובס אסמאעיל בקרב צ'לדיראן מול הסולטאן העת'מאני סלים הראשון שכבש את תבריז שבעיראק ומזרח אנטוליה. הספווים נסוגו מתבריז אך נשארו בעיראק ומזרח אנטוליה. כך נקבע פחות או יותר גבול איראן המערבי שמשמש עד ימינו.
בזמנו של שאה תהמאספ הראשון (1524–1576), הועברה הבירה לקזווין בגלל הפחד שתבריז תיפול שוב בידי העות'מאנים.
במאה ה-16 היו עימותים בין השלטון הספווי לבין הכת הצבאית של הקיזילבשים. שאה טהמאספ החל לגייס שכירי חרב צ'רקסים וגאורגים שנאבקו עם  הקיזילבשים. בתקופת שלטונם של איסמעיל שאה השני (1576–1577) ומוחמד שאה ח'ודאבנדה (1578–1588) (אנ') הייתה החלשות בעקבות מאבקים אלה. בעקבות החלשות זו נכבשה מצודת תבריז (אנ') בידי העות'מאנים בשנת 1585 והראט נפלה בידי האוזבקים בשנת 1589.
עבאס הגדול

בשנת 1588 הדיחו הקיזילבאשים את מוחמד שאה. במקומו מלך בנו עבאס הראשון "הגדול" (1588–1629), שלמד את לקח אביו ונפטר מהקיזילבשים, במקומם הקים צבא מקצועי המורכב משבויים צ'רקסים וגאורגים. הצבא המקצועי, חמוש ברובי מוסקט, שנבנה על פי מודל היניצ'רים, אומן בידי ההרפתקנים האנגלים אנתוני (אנ') ורוברט שירלי (אנ'). עבאס הראשון רשם שורת ניצחונות צבאיים על האוזבקים (בהראט בשנת 1597) ועל העות'מאנים (בשנים 1605 ו-1607, כבש מהם את אזרבייג'ן וגאורגיה, חתם ב-1612 על הסכם נצוח פאשה, בשנת 1623/4 כבש מהעות'מאנים את דיארבקיר ובגדאד). בשנת 1622 גרש את הפורטוגזים מהאי הורמוז (שבמצר הורמוז).
עבאס הראשון העביר את הבירה לאספהאן. הוא דאג לפיתוחה של העיר על ידי ישובם של סוחרים ובעלי מלאכה ארמנים ברובע של העיר שנקרא על שם העיר הארמנית ג'ולפה. בתקופתו ובתקופת יורשיו נבנו בעיר מבני פאר רבים. בתקופת שלטונו של עבאס הראשון שגשגה פרס בכל התחומים. בני המעוטים הלא מוסלמים זכו בדרך כלל ליחס סובלני; נוצרים ולעיתים אף יהודים נסבלו בתחומיה.
הירידה אחרי מות עבאס הראשון

אחרי מות עבאס הראשון בשנת 1629 החל תהליך של שקיעה ממספר סיבות. ראשית, הדיח עבאס את גובי המיסים המחוזיים הקיזלבשים ובמקומם מינה גובי מיסים שהעבירו את המיסים ישירות לאוצר המדינה, מה שפגע במוטיבציה לגביית מיסים. בנוסף על כך נחסמו דרכי האוקיינוס ההודי בידי פורטוגל והים התיכון בידי העות'מאנים, מה שפגע במסחר. גם הרפורמה שערך בשלטון לפיה מורחקים בני המשפחה מעסקי המדינה פגעה ברמתם של השליטים הספווים מכיוון שהם לא נחשפו למדינה וגודלו בתוך ההרמון. השליטים הבאים נחשבו לשליטים חלשים יחסית, חלקם בילו את מרבית זמנם בעישון אופיום ושתיית אלכוהול.
איראן סבלה מגל של פלישות. שאה ספי (1629–1642) התעניין מעט מאוד בפוליטיקה, אך חתם עם האימפריה העות'מאנית על הסכם זוהאב אשר במסגרתו נקבעה שליטת האחרונים על כל מסופוטמיה ומערב הקווקז. בנו, עבאס שאה השני (1644–1666) כבש את העיר קנדהאר באפגניסטן והדף את התקפות המוגולים. בתקופת שאה סולימאן (1666–1694), סבלה איראן מפלישות הקוזאקים של סטנקה ראזין באזור הים הכספי וכן מפלישות האוזבקים והקלמיקים. לאחר מכן עלה לשלטון שאה סולטאן חוסיין (1694–1722).
בשנים 1709–1715/6 מרדו האפגאנים בשלטון. בשנת 1722 כבש המנהיג האפגאני מחמוד את העיר אספהאן. בשנת 1723 חיסלו האפגאנים את סולטאן חוסין שאה. למעשה השתלטו האפגאנים על איראן והפכו לשליטיה בפועל. בנוסף על כך נכבשה רצועת החוף של הים הכספי בידי רוסיה, ומערב איראן נכבש בידי העות'מאנים.
נפילת הספווים

נאדר שאה, מנהיג שודדים בן השבט הטורקמני אפשאר, סייע לשאה תהמאספ השני (1722–1732) לסלק את האפגאנים מאספהאן והחזיר את שלטון הספווים אם כי להלכה בלבד, ולמעשה היה השליט בפועל. נאדר שאה סילק את הרוסים והעות'מאנים משטחי איראן, פלש לעיראק וכבש את ארמניה וגאורגיה. בנוסף על כך בנה צי עם אוניות שנקנו מבריטניה. בשנת 1723 הדיח את שאה תהמאספ השני והמליך תחתיו את בנו עבאס השלישי (אנ') (1732–1736). בשנת 1740 מת עבאס השלישי ונאדר שאה הכתיר עצמו לשאה איראן וכך הקיץ הקץ על שלטון השושלת הספווית על איראן כולה, ושושלת השאהים האפשארים עלתה לשלטון. עם זאת, כיהנו עוד שניים מבני השושלת כשליטים מקומיים. בשנת 1650 שלט סולימאן שאה השני במשהד. בשנים 1650–1663 שלט אסמאעיל השלישי (אנ') באספהאן.
ראו גם

מיעוטים באימפריה הספווית
הערות שוליים

↑  (למעשה כבר עם פלישת האפגאנים בשנת 1722)
↑  R.Savory 1930
↑  Yves Bomati et Houchang Nahavandi, Shah Abbas, empereur de Perse, 1587–1629, Éditions Perrin, 1998, p. 143.
קרב בין שאה אסמאעיל למנהיג האוזבקי אבול ח'יר ח'אן
שאה עבאס הראשון הגדול
ככר מיידאן-י אמאם באספהאן דוגמה לפאר האדריכלות הספווית
IOS 7

| --- | --- |


iOS 7
 מפתח:  אפל
 משפחה:  iOS
 מודל קוד:  מערכת סגורה עם רכיבי קוד-פתוח
 מחזור חיים:  18 בספטמבר 2013 – הווה (11 שנים) 
 גרסה אחרונה:  7.1.2 ב־30 ביוני 2014
 סוג גרעין:  היברידי (XNU)
 סוג רישיון:  קנייני, במיוחד עבור רכיבי קוד-פתוח
 פלטפורמות:  אייפון 4, The new iPad, IPad 2, iPad (דור רביעי), IPad Air, אייפוד מיני, אייפוד טאץ' 5, אייפון 5c, אייפון 5s, אייפון 4s, אייפון 5, IPad Mini 2 
 אתר אינטרנט:  iOS באתר חברת אפל
 → iOS 6iOS 8 ←
 
iOS 7 היא הגרסה השביעית של מערכת ההפעלה הניידת של אפל - iOS, והעוקבת ל-iOS 6. המערכת הוצגה בכנס המפתחים העולמי של אפל, ה-WWDC, ב-10 ביוני 2013, והגרסה הסופית שוחררה למכשירים התומכים ב-18 בספטמבר, לאחר 6 גרסאות בטא וגרסת GM אחת (Golden Master - גרסה ניסיונית ואחרונה לפני הגרסה שמשתחררת לקהל). השינויים העיקריים הם ממשק המשתמש החדש ומספר שיפורים לפונקציונליות של מערכת ההפעלה. העיצוב של האלמנטים החדשים של הגרסה הובל על ידי ג'ונתן אייב, סגן הנשיא של אפל לעיצוב.
היסטוריה

iOS 7 הוכרזה ב-10 ביוני 2013, ולאחר הנאום המרכזי ב-WWDC, שוחררה בטא 1 למפתחים. בטא 1 תמכה באייפוד טאצ' 5 ובאייפון 4 ומעלה. בטא 2 שוחררה ב-24 ביוני ותמכה בנוסף גם באייפד מיני ובאייפד 2 ומעלה. בטא 3 שוחררה ב-8 ביולי. עד בטא 3, אפל שחררה גרסת בטא כל שבועיים אבל בטא 4 שברה את הדפוס הזה בכך ששוחררה ב-29 ביולי, שלושה שבועות אחרי גרסת הבטא הקודמת. יש ספקולציות שחושבות שבטא 4 עוכבה בשבוע בגלל ניסיון פריצה לשרתי המפתחים של אפל שנערכו ארבעה ימים בלבד לפני מועד שחרורו הצפוי. גרסת הבטא האחרונה, בטא 6 שוחררה ב-15 באוגוסט, והוסיפה הבאת תיקונים ל-iTunes, לענן ושיפורי מהירות ויציבות. ב-10 בספטמבר 2013, באירוע ההכרזה של אפל, אפל הודיעה כי iOS 7 תשוחרר לציבור בגרסתה המלאה ב-18 בספטמבר. באותו יום השתחררה גרסת (Golden Master (GM למפתחים על-מנת להשלים בדיקות תוכנה אחרונות לפני השחרור המלא לציבור.
עיצוב

iOS 7 קיבלה את הסלוגן - "השינוי הגדול ביותר ל-iOS מאז הצגת האייפון". השינוי הבולט ביותר הוא העיצוב. בסרטון תדמית תואר העדכון שהוא מדגיש סמלים חדשים, שקיפות, שכבות ועוד תכונות כחלק מהשינויים העיקריים בעיצוב. לפי הדיווחים, הסמלים עבור iOS 7 תוכננו על ידי צוות השיווק של אפל תוכננו סביב לוח הצבעים של אפל, סטייה מהעיצוב הרגיל של ה-iOS. יש המקשרים את הצבעים ללוגו המקורי של אפל משנת 1977.
תגובות

iOS 7 קיבל ביקורות חיוביות. הניו יורק טיימס שיבח וכתב שהמשתמשים יתרגלו לממשק שהשתנה באופן דרמטי ויהנו מהתכונות החדשות. הוא גם ציין כי iOS 7 הוא השינוי הגדול ביותר לכל מכשירי ה-iOS ולא רק האייפונים.
אבל זמן קצר אחרי שהושקה ה-iOS 7 לבעלי האייפונים והאייפדים כבר נחשפה פרצת אבטחה במסך הנעילה שלה, הפרצה מאפשרת לכל אחד במספר לחיצות לעקוף את קוד הנעילה והפתיחה של המכשיר ולגשת למייל, לחשבונות הטוויטר, פייסבוק, הבעיה נפתרה בעדכון ה-7.0.2.
ראו גם

iOS
iOS 6
IOS 8
אהבת בוסר (סרט, 1981)

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  ספר של סקוט ספנסר
 בימוי:  פרנקו זפירלי
 הופק בידי:  קית' באריש, דייסון לובל
 תסריט:  ג'ודית' רסקו
 עריכה:  מייקל סרידן
 שחקנים ראשיים:  ברוק שילדס, מרטין יואיט
 מוזיקה:  ג'ונתן טוניק
 צילום:  דיווד ווטקין
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  פוליגרם 
 חברה מפיצה:  אולפני יוניברסל
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  17 ביולי 1981
 משך הקרנה:  116 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט רומנטי, סרט דרמה, סיפור התבגרות, סרט נעורים, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 מקום התרחשות:  שיקגו 
 תקציב:  9.7 מיליון דולר
 הכנסות:  32.4 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   endlesslove
 דף הסרט ב־IMDb
 
אהבת בוסר (באנגלית: Endless Love) הוא סרט דרמה רומנטית אמריקאי משנת 1981 בבימויו של פרנקו זפירלי, עם ברוק שילדס ומרטין יואיט (אנ') בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס על הרומן "Endless Love" של סקוט ספנסר (אנ') משנת 1979. עיבוד קולנועי נוסף הופק בשנת 2014 (אנ').
העלילה היא על אהבה כפייתית של בן 17 לבת 15 שמסתיימת בטרגדיה.
זה סרטו הראשון של טום קרוז בו הוא מופיע בתפקיד קטן.
שיר הנושא Endless Love חובר והולחן על ידי ליונל ריצ'י, מנוגן לאורך הסרט ומושר בסופו על ידי ליונל ריצ'י ודיאנה רוס. הוא עלה לראש הבילבורד הוט 100, היה מועמד לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר, לפרס גלובוס הזהב לשיר המקורי הטוב ביותר ולפרסי גראמי.
שילדס ויואיט היו מועמדים ל-Young Artist Award.
תקציר העלילה

דייוויד אקסלרוד (מרטין יואיט) בן 17, מאוהב בג'ייד בטרפילד (ברוק שילדס) בת 15. הם גרים בפרבר של שיקגו. דייוויד מוזמן לביתה של ג'ייד ומתקבל בחביבות על יד אביה יו (דון מארי), אימה אן (שירלי נייט) ואחיה קית' (ג'יימס ספיידר) וסאמי (איאן זירינג).
דייוויד וג'ייד מתנים אהבה בחשאי בחדרה ואן מגלה זאת ומתייחסת לכך בסלחנות כי היא מחבבת את דייוויד אך יו לא מוכן לקבל זאת ואוסר על דייוויד להגיע אליהם.
דייוויד מתוסכל ומנסה להגיע לבית בטרפילד אך מגורש פיזית על ידי יו וקית'.
חברו ללימודים בילי (טום קרוז) מספר לו כי פעם התרגז על הוריו, שרף ערימת ניירות ליד ביתם ואחר כך כיבה את השריפה וזכה לכבוד והערכה. זה מביא את דייוויד למחשבה מעוותת לפעולה.
הוא מצית ניירות בכניסה לבית בטרפילד אך האש מתפשטת במהירות והוא פורץ לבית כדי להציל את המשפחה. במקום שייחשב כמציל הוא נתפס בקלקלתו, מובא למשפט ונדון לחמש שנים מאסר על-תנאי ואשפוז לטיפול בבית חולים פסיכיאטרי. מצבו הנפשי מידרדר, הוא כותב מכתבים לג'ייד אבל הם לא נשלחים אליה. נאסר עליו לקיים כל קשר עם משפחת בטרפילד.
לאחר שהוא לוחץ על הוריו ארתור (ריצ'רד קיילי) ורוז (ביאטריס סטרייט) הוא משתחרר מבית החולים וחוזר להוריו.
משפחת בטרפילד עוקרת לניו יורק לאחר שביתם נשרף וההורים נפרדים. דייוויד מגיע לאן שמנסה לעגוב עליו אך הוא מסרב. הוא מתעתד להגיע לג'ייד שנמצא בברלינגטון בורמונט אך יו שנמצא עם ארוסתו אינגריד (פנלופה מילפורד) מבחין בו ברחוב, מתחיל לרדוף אחריו ונהרג ממכונית נוסעת.
דייוויד חוזר המום לאן ונשאר בניו יורק. ג'ייד מגיעה לחדרו להיפרד ממנו לנצח אך הוא אינו מוכן לכך והיא מסכימה לקיים אתו יחסים בפעם האחרונה. לאחר שאינגריד מגלה לקית' ואן על נסיבות מותו של יו, מגיע קית' לבית המלון ומתחיל בקטטה עם דייוויד ומאשים אותו במות אביו. שוטרים מוזעקים ודייוויד נשלח הפעם לבית סוהר לחמש שנים.
בסצנה האחרונה רואים את דייוויד מתבונן בג'ייד מאחורי סורגי תאו.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| ברוק שילדס | ג'ייד בטרפילד |  |
| מרטין יואיט | דייוויד אקסלרוד |  |
| שירלי נייט | אן בטרפילד |  |
| דון מארי | יו בטרפילד |  |
| ריצ'רד קיילי | ארתור אקסלרוד |  |
| ביאטריס סטרייט | רוז אקסלרוד |  |
| פנלופה מילפורד | אינגריד |  |
| ג'יימס ספיידר | קית' בטרפילד |  |
| טום קרוז | בילי |  |
| איאן זירינג | סאמי בטרפילד |  |
BlackArch

| --- | --- |


 מפתח:  איבן טייטלמן
 משפחה:  גנו/לינוקס
 מודל קוד:  קוד פתוח
 סוג גרעין:  מונוליתי
 סוג רישיון:  הרישיון הציבורי הכללי של גנו
 מצב עבודה:  עדכני
 מנהל חבילות:  פקמן 
 מבוססת על:  Arch Linux 
 פלטפורמות:  x86-64, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 אתר אינטרנט:  http://blackarch.org 
 
בלאק ארץ' (באנגלית: BlackArch, מילולית: קשת שחורה) היא הפצת גנו/לינוקס, נגזרת של Arch, המיועדת לבדיקות חדירה ולזיהוי פלילי דיגיטלי.
היא פותחה על ידי איבן טייטלמן (Evan Teitelman) ומאז, מתוחזקת על ידי צוות מפתחים נוסף. הגרסה האחרונה שוחררה ב-16 באוגוסט 2021.
ההפצה ניתנת להורדה בגרסת 64 ביט, גרסת תמונה להרצה אוטומטית על מכונה וירטואלית, גרסת ARM ובגרסת לייב הניתנת לשימוש ללא התקנתה על הדיסק הקשיח.
ההפצה מגיעה עם 7 סביבות עבודה שונות: Awesone,‏ Openbox,‏ I3-wm,‏ Dwm,‏ Fluxbox,‏ Wmii ו-Spectrwm.
המערכת מופצת כשעליה מותקנות מראש מעל ל-1,900 אפליקציות וכלים כגון: סורק הפגיעויות Armitage, סורק יישומי האינטרנט Burp Suite, רחרחן Wireshark, סורק פגיעויות במסדי הנתונים Sqlmap, כלי Metasploit ועוד. כמו כן ניתן להוסיף עוד מגוון רחב של תוכנות וכלים אל ההפצה.
בנוסף ניתנת האפשרות להתקין את מגוון הכלים הרחב של המערכת על כל הפצה על בסיס Arch Linux וכמו כן כמובן על Arch Linux עצמו.
הערות שוליים

↑  Download BlackArch, blackarch.org
Ubuntu Kylin

| --- | --- |


 מפתח:  קנוניקל ומשרד התעשייה וטכנולוגיית המידע הסיני
 משפחה:  גנו/לינוקס
 מודל קוד:  קוד פתוח
 מחזור חיים:  25 באפריל 2013 – הווה (11 שנים) 
 גרסה אחרונה:  17.04 ב־13 באפריל 2017 (לפני 7  שנים, 10  חודשים ו־5  ימים)
 סוג גרעין:  מונוליתי
 סוג רישיון:  הרישיון הציבורי הכללי של גנו
 מצב עבודה:  עדכני
 מנהל חבילות:  Dpkg 
 סביבת שולחן עבודה:  UKUI 
 מבוססת על:  אובונטו לינוקס 
 אתר אינטרנט:  www.ubuntukylin.com
 
Ubuntu Kylin היא הגרסה הסינית הרשמית למערכת ההפעלה אובונטו. המערכת מיוצרת בשיתוף פעולה על ידי חברת קנוניקל, ומשרד התעשייה וטכנולוגיית המידע של הרפובליקה העממית של סין.
המערכת הוגדרה כ"המשך רופף של מערכת ההפעלה Kylin. ב-2013 הגועו להסכם  חברת קנוניקל, והמשרד לתעשייה וטכנולוגיית המידע של הרפובליקה העממית של סין, על פיתוח משותף והפצה של מערכת הפעלה מבוססת על אובונטו, המיועדת ומותאמת לשוק הסיני. Ubuntu Kylin מיועדת למחשבים שולחניים וניידים.
ההפצה הראשונה של Ubuntu Kylin הייתה גרסה 13.04, והיא התבצעה ב-25 באפריל 2013, באותו יום שהופצה אובונטו 13.04.
התכונות הנכללות שיטות להזנת קלט בסינית, לוח שנה סיני, תוכנה המציגה את מזג האוויר בסין וחיפוש מוזיקה סינית באמצעות העדשות ותיבת החיפוש של יוניטי.
גרסאות עתידיות יכללו אינטגרציה עם המפות של מערכת הניווט הלוויינית,  הסינית ביידו, ואת שירות הקניות Taobao, כמו גם גרסאות של תוכנות משרדיות, ותוכנות ניהול תמונה. קנוניקל אף מפתחת עם שותפתה הסינית למיזם, גרסת שרתים ל-Ubuntu Kylin.
גרסאות

מספר גרסה: 13.04 שם קוד: "Raring Ringtail"	תאריך הפצה: 25 באפריל 2013	נתמכת עד: דצמבר 2013 הערות: הגרסה הקודמת
מספר גרסה: 13.10 שם קוד: "Saucy Salamander"	תאריך הפצה: 17 באוקטובר 2013	נתמכת עד: יולי 2014 הערות: הגרסה הנוכחית
הערות שוליים

↑  ניתן עקרונית בכל הפצה לבצע זאת
Puppy Linux

| --- | --- |


 משפחה:  מערכת הפעלה דמוית יוניקס
 מודל קוד:  בעיקר קוד פתוח
 מחזור חיים:  2003–הווה (כ־22 שנים) 
 גרסה אחרונה:  8.0 (BionicPup) ב־25 במרץ 2019 (לפני 5  שנים, 10  חודשים ו־24  ימים)
 סוג גרעין:  מונוליתי
 סוג רישיון:  GNU GPL ונוספים
 מצב עבודה:  נוכחי
 פלטפורמות:  x86 
 אתר אינטרנט:  https://puppylinux.com/ 
 
Puppy Linux היא הפצת לינוקס קלה המתמקדת בהפשטת השימושיות בה. המערכת יכולה לפעול בשלמותה מה-RAM, ובכך מתאפשרת הסרת התקן האתחול לאחר הפעלתה.
המערכת כוללת תוכנות חופשיות כדוגמת Abiword‏,‏ Gnumeric‏,‏ MPlayer‏, ודפדפנים שונים הניתנים להתקנה. ההפצה פותחה במקור על ידי ברי קאולר וחברים נוספים בקהילת ההפצה. הכלי Woof יכול לבנות חבילות המתאימות ל-Puppy, תוך כדי שימוש בקבצים בינאריים המתאימים להפצות אחרות.
תכונות

Puppy היא מערכת הפעלה לכל דבר, הכוללת חבילות תוכנה המתאימות למגוון רחב של משימות וכן לשימוש כללי. המערכת קטנה מבחינת גודלה, כך שהיא יכולה לבצע אתחול, גם מסוגי מדיות אתחול בעלות קיבולת אחסון נמוכה. המערכת שימושית גם כתקליטור הצלה, ולשימוש במחשבים ישנים. התקנת המערכת על כונן קשיח יכולה להתבצע כמערכת הפעלה בלעדית על הכונן, או לצד מערכות נוספות הקיימות עליו.
הערות שוליים

↑  An in-depth look at Puppy Linux by Howard Fosdick
↑  תוכנה חופשית לעיבוד טקסט
↑  תוכנת גיליון נתונים
↑  נגן מולטימדיה חופשי
↑  "Announcement and release notes for Lucid Puppy 5.0".
↑  "Taking Puppy Linux for a Walk".
↑  "Reviving old computer".
ערך זה הוא קצרמרבנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Bodhi Linux

| --- | --- |


 מפתח:  Bodhi Linux Team
 משפחה:  גנו/לינוקס
 מודל קוד:  קוד פתוח
 מחזור חיים:  3 במרץ 2011 – הווה (14 שנים) 
 גרסה אחרונה:  5.0 ב־22 באוגוסט 2018 (לפני 6  שנים, 5  חודשים ו־27  ימים)
 סוג גרעין:  מונוליתי
 סוג רישיון:  הרישיון הציבורי הכללי של גנו
 מצב עבודה:  עדכני
 מבוססת על:  אובונטו לינוקס 
 פלטפורמות:  x86-64 
 אתר אינטרנט:  http://bodhilinux.com
 
בודהי לינוקס (באנגלית: Bodhi Linux) היא הפצת גנו/לינוקס, נגזרת של אובונטו, המיועדת לשימוש במחשבים מיושנים בעלי חומרה חלשה ומכילה ממשק משתמש פשוט, יעיל וחסכוני במשאבים.
היא פותחה על ידי צוות הפיתוח Bodhi Linux Team ושוחררה ב-26 במרץ 2011 (גרסה 1.0).
ההפצה ניתנת להורדה בארכיטקטורת 64 ביט והיא זמינה ב-3 גרסאות: גרסה רגילה (Standard Release), גרסה מורחבת (AppPack Release), וגרסת "Legacy Release".
המערכת מופצת כשעליה מותקנות מראש מספר מצומצם של אפליקציות ובהן: דפדפן האינטרנט (Midori), עורך הטקסט (ePad), מציג התמונות (Ephoto), מנהל הקבצים (PCManFM) ועוד.
רשימת גרסאות

צוות הפיתוח שחרר 24 גרסאות אל השוק, להלן 7 הגרסאות האחרונות:
| תאריך יציאה | גרסה |
| --- | --- |
2010–2016: 4.0
2001–2017: 4.1
2005–2017: 4.2
2017–2008: 4.3
2012–2017: 4.4
2002–2018: 4.5
2009–2018: 5.0
IOS 6

| --- | --- |


iOS 6 במכשיר האייפון 5
 מפתח:  אפל
 משפחה:  iOS
 מודל קוד:  מערכת סגורה עם רכיבי קוד-פתוח
 גרסה אחרונה:  6.1.6
 סוג גרעין:  היברידי (XNU)
 סוג רישיון:  קנייני, במיוחד עבור רכיבי קוד-פתוח
 אתר אינטרנט:  iOS באתר חברת אפל
 → iOS 5iOS 7 ←
iOS 6 הוא הגרסה העיקרית השישית של מערכת ההפעלה iOS למכשירים ניידים מבית אפל. הגרסה האחרונה של ה-iOS 6 היא גרסה 6.1.6, וכן הגרסה העיקרית הקודמת ל-iOS 6 היא iOS 5 (גרסה סופית הייתה 5.1.1). ב-10 ביוני 2013 הציגה אפל בכנס ה-WWDC את מערכת ההפעלה החדשה iOS 7, אשר מחליפה את ה-iOS 6 החל מה-18 בספטמבר 2013 עם צאתה לכלל המכשירים להורדה, והחל מה-20 בספטמבר 2013 היא זמינה במכשירים החדשים - האייפון 5s והאייפון 5C, שמכירתם התחילה בתאריך זה.