stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קדמת עדן (סרט)
הערות שוליים

↑  רשימת 400 הסרטים האמריקיים המובילים
| פרס גלובוס הזהב לסרט הטוב ביותר - דרמה |
| --- | --- | --- |
| 1951‏-1960 | מקום תחת השמש (1951) • ההצגה הגדולה בתבל (1952) • חופי הכרך (1954) • קדמת עדן (1955) • מסביב לעולם בשמונים יום (1956) • הגשר על הנהר קוואי (1957) • הנועזים (1958) • בן חור (1959) • ספרטקוס (1960) |  |
| 1961‏-1980 | תותחי נברון (1961) • לורנס איש ערב (1962) • הקרדינל (1963) • בקט (1964) • דוקטור ז'יוואגו (1965) • אדם לכל עת (1966) • כחום הלילה (1967) • אריה בחורף (1968) • אן של אלף הימים (1969) • סיפור אהבה (1970) • הקשר הצרפתי (1971) • הסנדק (1972) • מגרש השדים (1973) • צ'יינהטאון (1974) • קן הקוקייה (1975) • רוקי (1976) • נקודת מפנה (1977) • אקספרס של חצות (1978) • קרמר נגד קרמר (1979) • אנשים פשוטים (1980) |  |
| 1981‏-2000 | האגם המוזהב (1981) • אי.טי. - חבר מכוכב אחר (1982) • תנאים של חיבה (1983) • אמדאוס (1984) • זיכרונות מאפריקה (1985) • פלאטון (1986) • הקיסר האחרון (1987) • איש הגשם (1988) • נולד בארבעה ביולי (1989) • רוקד עם זאבים (1990) • באגסי (1991) • ניחוח אישה (1992) • רשימת שינדלר (1993) • פורסט גאמפ (1994) • על תבונה ורגישות (1995) • הפצוע האנגלי (1996) • טיטניק (1997) • להציל את טוראי ריאן (1998) • אמריקן ביוטי (1999) • גלדיאטור (2000) |  |
| 2001‏-2020 | נפלאות התבונה (2001) • השעות (2002) • שר הטבעות: שיבת המלך (2003) • הטייס (2004) • הר ברוקבק (2005) בבל (2006) • כפרה (2007) • נער החידות ממומביי (2008) • אווטאר (2009) • הרשת החברתית (2010) • היורשים (2011) • ארגו (2012) • 12 שנים של עבדות (2013) • התבגרות (2014) • האיש שנולד מחדש (2015) • אור ירח (2016) • שלושה שלטים מחוץ לאבינג, מיזורי (2017) • רפסודיה בוהמית (2018) • 1917 (2019) • ארץ נוודים (2020) |  |
| 2021-היום | כוחו של הכלב (2021) • הפייבלמנים (2022) • אופנהיימר (2023) • הברוטליסט (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 11033209  BnF: cb164586636 (data)  CANTIC: a12010078  GND: 4835753-4  SUDOC: 177222239  VIAF: 174825373   WorldCat (עם VIAF): 174825373
ועדת החקירה הבין-לאומית העצמאית של האו"ם על הפלישה הרוסית לאוקראינה

ועדת החקירה הבין-לאומית העצמאית על אוקראינה היא ועדת חקירה של האו"ם (אנ') שהוקמה על ידי מועצת זכויות האדם של האו"ם ב-4 במרץ 2022 במטרה לחקור הפרות של זכויות האדם ושל המשפט ההומניטרי במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה. ב-16 במרץ 2023 פרסמה הוועדה דוח בו נקבע שכוחות רוסיים פעלו במקרים רבים בניגוד לחוק הבינלאומי ושפעילות זו עולה בחלק גדול מהמקרים לכדי פשעי מלחמה. בין השאר, הדוח האשים את הכוחות הרוסים בתקיפה של אזרחים, תקיפת תשתיות אזרחיות ללא הבחנה, הריגה של בני אדם המוגנים על ידי אמנת ז'נבה, עינויים, אונס ופשעים אחרים בעלי אופי מיני, וגירוש לא חוקי של ילדים.
הקמה

ב-3 במרץ 2022, מועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם (UNHRC) החלה לדון בהשפעת הפלישה הרוסית לאוקראינה על זכויות האדם שם. ב-4 במרץ גינתה המועצה את ההפרות של זכויות האדם והחוק הבינלאומי שנגרמו מהפלישה הרוסית, קראה לרוסיה להפסיק את ההפרות שלה באוקראינה ולסגת לחלוטין משטח אוקראינה על מנת למנוע הפרות נוספות. כמו כן החליטה המועצה להקים ועדת חקירה בינלאומית עצמאית בנושא. ההחלטה התקבלה על ידי מועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם בתמיכת 32 מדינות, 13 נעדרו ו-2 (אריתריאה ורוסיה) התנגדו.
הנציג הרוסי במועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם, יבגני אוסטינוב (אנ'), טען כי ועדת החקירה היא "בזבוז משאבים שניתן להשתמש בהם כדי לעזור לאזרחים באוקראינה". ארגון "Human Rights Watch" הביע את תמיכתו בהקמת הוועדה.
הוועדה

ועדת החקירה הוקמה בראשות אריק מוס (אנ') מנורווגיה. היא כוללת את יסמינקה דז'ומהור מבוסניה והרצגובינה ופבלו דה גריף (אנ') מקולומביה.
מטרות הוועדה

ועדת החקירה תחקור את כל ההפרות וההפרות לכאורה של זכויות האדם והמשפט ההומניטרי בפלישה הרוסית לאוקראינה.
מסקנות > מסקנות ביניים

ב-18 באוקטובר 2022 הגישה הוועדה דוח שמסכם את השלב הראשון של החקירה. הדוח מתבסס על ראיות שאספה הוועדה ב-27 יישובים באזור קייב, צ'רניהיב, חרקוב וסומי. הוועדה אספה 191 עדויות והסתמכה גם על בחינה של המקומות שנפגעו, מקומות קבורה ומקומות שבהם נערכו עינויים והפרות אחרות של החוק.
הוועדה מצאה ששני הצדדים ביצעו פשעי מלחמה, אך ציינה ש"כוחות הצבא הרוסי אחראים לרוב גדול של ההפרות [של החוק הבין-לאומי] שזוהו, כולל פשעי מלחמה". בין השאר, הוועדה מצאה שהותקפו אזורים מיושבים ללא הבחנה בין אזרחים ללוחמים ושהכוחות הרוסים התקיפו אזרחים שניסו לברוח. הוועדה מצאה גם ראיות להוצאות להורג ללא משפט, מעצרים לא חוקיים, עינויים, אלימות מינית ואונס באזורים שנכבשו על ידי הכוחות הרוסים. בחלק מהמקרים בני משפחה של הקורבנות נאלצו לחזות במתרחש.
הוועדה מצאה שגם הכוחות האוקראינים הפרו את כללי המשפט ההומניטרי ופגעו בזכויות אדם, אם כי במידה פחותה מהכוחות הרוסים, וששתיים מההפרות שביצעו הכוחות האוקראינים עשויות להיחשב לפשעי מלחמה.
מסקנות > מסקנות

ב-16 במרץ 2023 הגישה הוועדה דוח מסכם. הדוח קבע שהכוחות הרוסים שפעלו באוקראינה ביצעו במקרים רבים פעולות בניגוד לחוק הבינלאומי, תוך פגיעה בזכויות אדם, ושבמקרים רבים פעולות אלה מהוות פשעי מלחמה. הוועדה מצאה גם עדויות למספר מועט של עבירות על החוק הבינלאומי מצד כוחות אוקראינים, כולל שני מקרים שסביר כי הם מהווים פשעי מלחמה. הוועדה המליצה על חקירה של כל אחד מהמקרים ועל העמדתם לדין של האחראים.
הוועדה חקרה 25 מקרים של הפצצות על אזורים מאוכלסים באוקראינה. היא קבעה שלחלק גדול מהמקרים אחראים הכוחות הרוסים, ושחלקם מהווים שימוש לא מידתי בנשק ונעשו ללא התייחסות לנוכחותה של אוכלוסייה אזרחית גדולה המוגנת על ידי החוק הבינלאומי. כ-90.3 אחוז מהאזרחים שנהרגו בעת הלחימה בתקופה שנבדקה היו תוצאה של הפצצות אלה. ההפצצות פגעו באלפי בנייני מגורים אזרחיים, בכ-3,000 מוסדות חינוך וביותר מ-600 מוסדות המספקים שירותי רפואה.
הוועדה תיעדה מקרים רבים התקפת תשתיות אזרחיות, ביניהן תשתיות אנרגיה, החל מאוקטובר 2022.היא מצאה שזו הייתה התקפה לא מידתית, שיטתית ורחבת הקף. התקפות אלה מנעו מאזרחים רבים גישה לשירותים חיוניים, כגון חשמל, מים, סניטציה, חימום ואמצעי תקשורת.
הוועדה בחנה האם המתקפה הרוסית על מריופול מהווה פשע נגד האנושות, אך גישה מעטה לאזור לא אישרה לוועדה להגיע למסקנות סופיות. היא המליצה על חקירה נוספת של נושא זה.
הוועדה מצאה דפוס של פעולות מכוונות נגד פרטים, כולל
הוצאות להורג ללא משפט, עינויים, כליאה, בידוד ואלימות מינית. הוועדה תיעדה 68 מקרים של הוצאה להורג. 65 מהקורבנות היו גברים בוגרים, שתיים היו נשים ואחד היה נער בן 14. בחצי ממקרים היו עדויות לכך שהמוצאים להורג היו עצורים בידי הכוחות הרוסיים לפני מותם ולעיתים קרובות כליאה ועינויים קדמו להוצאה להורג. הוועדה הסיקה שהכוחות הרוסיים ביצעו פשעי מלחמה שכללו פגיעה בזכות לחיים של אנשים שלא היו מעורבים בלחימה בעת הריגתם.
הוועדה תיעדה 18 מקרים של הרג אזרחים שהיו בתנועה. במקרים אלו נהרגו 14 גברים, 8 נשים וארבעה ילדים. 6 אזרחים אחרים נפצעו. חלק מהאזרחים שנהרגו היו במנוסה מאזורים בסיכון גבוה וחלקם נעו כחלק מפעולות אזרחיות שגרתיות.
הוועדה מצאה שהיה קיים דפוס נרחב של מעצרים וכליאה לא חוקית של אזרחים אוקראינים בשטחים בשליטה רוסית. גברים נשים וילדים הושמו יחד במתקני כליאה, חלקם מאולתרים, שבהם שרו תנאים קשים, כולל היעדר יכול לשמור על היגיינה, חוסר בפרטיות, היעדר אוורור ואור, מגבלות מזון ושתייה, והיעדר חימום בתנאי קיפאון. הוועדה ציינה שנשים וילדים פגיעים יותר בתנאים כאלה, ושכלואים נאלצו לפעמים לחלוק תאים עם גופות של כלואים אחרים שמתו. חלק מהכלואים עדיין נעדרים. בדוח נכתב שדפוס זה היה נרחב באזורים רבים, שתנאי המעצר היו "באופן כללי לא אנושיים" ושהכליאה בתנאים אלה מהווה פשע מלחמה.
הוועדה מצאה עדויות לדפוס של טרנספר וגירוש של גברים, נשים וילדים אוקראינים בתוך אוקראינה או משטח אוקראינה לשטח רוסיה. היא קבעה שעל פי החוק  הבינלאומי פעולות אל. הם פשע מלחמה.
ראו גם

חקירת בית הדין הפלילי הבין-לאומי בעניין אוקראינה
הערות שוליים

↑  UN Human Rights Council establishes commission to investigate Russian human rights violations against Ukraine, www.jurist.org (באנגלית)
↑  United Nations Human Rights Council, War crimes, indiscriminate attacks on infrastructure, systematic and widespread torture show disregard for civilians, says UN Commission of Inquiry on Ukraine, press release, March 16 28023
↑  Human Rights Council establishes an Independent International Commission of Inquiry to investigate all alleged violations of human rights in the context of the Russian Federation’s aggression against Ukraine, OHCHR (באנגלית)
↑  A/77/533: Independent International Commission of Inquiry on Ukraine - Note by the Secretary-general, United Nations, October 18 2022
1 2  UN Commission has found an array of war crimes, violations of human rights and international humanitarian law have been committed in Ukraine, United Nations Human Rights, Office of the High Commissioner, October 18 2022
כביש 3

| --- | --- |

צומת אבא הלל
צומת אבא הלל
 מידע כללי
 סיווג:  כביש ארצי
 ציר:  כביש רוחב
 אורך:  47 ק"מ
 מיקום
 ערים ראשיות:  אשקלון, קריית מלאכי, מודיעין-מכבים-רעות
 נקודת התחלה:  צומת אבא הלל
 נקודת סיום:  צומת מבוא חורון
 
 קואורדינטות:  31°46′29″N 34°48′28″E﻿ / ﻿31.77472222°N 34.80777778°E﻿ / 31.77472222; 34.80777778
  מפת מיקום  מפה מפורטת  מסלול הכביש  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
צומת מסמיה (ראם) עם כביש 40
כביש 3 הוא כביש רוחב בישראל, המחבר בין אשקלון בדרום-מערב, דרך קריית מלאכי עד צומת הכניסה ליישוב מבוא חורון, דרומית-מזרחית למודיעין-מכבים-רעות. בין צומת מלאכי לצומת ראם חופף הכביש לאורך כ-4 קילומטרים לתוואי של כביש 40. קטע מהכביש הוא גם חלק מכביש M40 ברשת הכבישים הערבית הבינלאומית משריק.
כביש 3 הוא כביש מרכזי המחבר את דרום הארץ לירושלים, דרך מחלף לטרון וכביש 1. החברה הלאומית לדרכים בישראל שדרגה את הכביש והפכה אותו לדו-נתיבי ורב-מסלולי. כמו כן בוצעה הפרדה מפלסית בין הכביש לבין מסילות הרכבת החוצות אותו על ידי רכבת ישראל.
למרות זאת, הכביש אינו כביש מהיר כיוון שהוא משמש ככביש הגישה היחיד לרבים מהיישובים שבצידו.
היסטוריה

בעבר הגיע כביש 3 לרמאללה ומשם ליריחו ולגשר אלנבי. קטע הכביש מלטרון לרמאללה נסלל על ידי הבריטים בשנות ה-30, במסגרת ההיערכות למלחמת העולם השנייה. קטע הכביש מצומת מלאכי לאשקלון נסלל בשנים 1936–1937 במסגרת סלילת כביש יפו-עזה.
בעקבות הסכמי אוסלו משנת 1993 נמסר תוואי הכביש באזור רמאללה ויריחו לרשות הפלסטינית (בדומה לקטעים בכביש 60) וקטעי כביש מפוצלים שנשארו בשליטת ישראל הפכו לכבישים מקומיים הממוספרים ב-3 או 4 ספרות. מאז 1995 ועד שנת 2004, הכביש היה מסתיים בצומת עם כביש 443. בשנת 2004 נבנתה גדר ההפרדה בין הכפר בית סירא לבין היישוב מכבים והכביש נחסם לתנועה בקטע זה; לכן כיום מסתיים הכביש בצומת מבוא חורון, כשבעה ק"מ בלבד מדרום לצומת עם כביש 443.
בשנים 2002–2003 נסלל מחדש קטע הכביש שבין מחלף בקוע ועד לצומת חטיבה שבע. במקטע זה היה קיים כביש צר ומפותל והוחלט לשדרגו לכביש רחב ודו-מסלולי. זהו הקטע היחיד בכביש 3 שנבנה בסטנדרטים של כביש מהיר ולא קיימים רמזורים לאורכו. במסגרת ניסוי של מע"צ שמטרתו הייתה לאתר טכנולוגיות נוספות לסלילת כבישים, נבנה קטע הכביש מבטון, ומאז זהו קטע הכביש היחיד בישראל שסלול מבטון ולא מתערובות אספלט. בעבר נפוצה שמועה כי בניית הכביש מבטון נועדה לאפשר נחיתת מטוסים במקרי חירום, אלא שהמטרה הייתה מציאת טכנולוגיות חלופיות לאספלט כדי לחסוך בעלויות אחזקה וייבוא חומרי גלם, ראיה לכך שהכביש אינו מתאים לנחיתת מטוסים הם עיקוליו של הכביש, וכן הימצאותם של עמודי תאורה בצדדיו וגדר הפרדה במרכזו.
בשנים 2003–2006 שודרגו באופן משמעותי קטעי הכביש שבין צומת מסמיה ועד צומת נחשון. הכביש הורחב ונוספו בו נתיבים נוספים.
בשנת 2011 הוחלט להרחיב ולשדרג גם את הקטע שבין אשקלון לקריית מלאכי, אך בהיעדר תקציב, בוצע רק שיפור של הצמתים המסוכנים בקטע, במסגרתו הוצבו רמזורים ושופר מערך הנתיבים. עם זאת, קטע הכביש שבין צומת קסטינה לכפר ורבורג הורחב כבר בשנות ה-80, בעת שיגאל הורביץ, שהיה תושב כפר ורבורג, היה שר אוצר.
החל מאוקטובר 2015 ועד לסוף 2018, הורחב קטע הכביש בין צומת אבא הלל לצומת משואות יצחק, לכביש דו-נתיבי, דו-מסלולי. החל באוקטובר 2017 ועד לאפריל 2019 הורחב גם קטע הכביש שבין צומת משואות יצחק וצומת כפר ורבורג לכביש דו-נתיבי, דו-מסלולי. במהלך החודשים יולי ואוגוסט 2019 נבנה מעבר תת-קרקעי להולכי רגל מתחת לכביש בסמוך למחנה עמנואל, בעקבות מקרים רבים בהם נפגעו חיילים שחצו את הצומת בכניסה למחנה.
תוכניות עתידיות

לפי תוכנית המתאר הארצית לדרכים, קטע כביש 3 שבין מחלף שורק ומחלף לטרון, יוסב בעתיד לכביש מהיר כהמשכו של כביש 7 הקיים כיום. במסגרת שינוי זה צפויה העתקת מחלף לטרון כקילומטר צפונה, וכן צפוי מיחלוף הצמתים לאורכו. בתחילה תוכנן שקטע כביש זה, לאחר שדרוגו, ישנה את מספרו ל-7; אולם על-פי תוכנית משרד התחבורה לעדכון המספור של רבים מכבישי ישראל שעליה פורסם בסוף שנת 2018 – כביש 7 הקיים כיום, יחד עם כביש 41 שצפוי לעבור שדרוג, הם אלו שצפויים להיות ממוספרים כהמשכו של כביש 3 הקיים והמתוכנן, בין מחלף שורק לכביש 443. קטע כביש 3 בין צומת אבא הלל למחלף שורק צפוי להתפצל מכביש 3 ולקבל מספר אחר כביש 33 [דרוש מקור].
בעתיד מתוכנן לסלול מחדש את קטע הכביש שסלול מבטון, ולהחליפו בכביש אספלט[דרוש מקור]. כמו כן, צפוי להיסלל מחדש קטע כביש 3 בין מבוא חורון לכביש 443.
מחלפים וצמתים לאורך הכביש

| קילומטרים | ק"מ לפי מתגים | שם | סוג מפגש | מיקום | דרכים מצטלבות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
כביש 3 ממערב למזרח
| 0 | 228 | צומת אבא הילל |  | כפר סילבר |   כביש 4 |
| 0.5 | 228.5 | צומת ללא שם |  | כפר סילבר | כניסה לכפר סילבר |
| 2 | 230 | צומת ללא שם |  | הודיה |  כביש 3500, כניסה לניר ישראל, לברכיה ולהודיה |
| 4 | 232 | צומת הודיה |  | הודיה |   כביש 232 |
| 6.5 | 234.5 | צומת ללא שם |  | נגבה |  כביש 3612 (כניסה לנגבה), כניסה למחנה עמנואל |
| 8 | 236 | צומת ללא שם |  | משואות יצחק | כניסה למשואות יצחק |
| 9.5 | 237.5 | צומת ללא שם |  | מרכז שפירא | כניסה למרכז שפירא |
| 10 | 238 | צומת ללא שם |  | עין צורים | כניסה לעין צורים |
| 11 | 239 | צומת ללא שם |  | שפיר |  כביש 3613 |
| 12.5 | 240.5 | צומת ללא שם |  | כפר ורבורג / אביגדור | כניסה לכפר ורבורג ולאביגדור |
| 14 | 242 | צומת באר טוביה |  | קריית מלאכי |   כביש 3703 (דרך יגאל הורוביץ) |
| 14.5 | 242.5 | צומת ללא שם |  | קריית מלאכי | שדרות דוד בן-גוריון,הבאר, גישה לאזור התעשייה באר טוביה |
| 15.5 | 243.5 | צומת ללא שם |  | קריית מלאכי | שדרות מנחם בגין |
| 16 | 244 | צומת מלאכי (קסטינה) |  | מועצה אזורית באר טוביה |   כביש 40 |
| 18 | 246 | צומת אחים |  | תלמי יחיאל | כניסה לתלמי יחיאל, לכפר אחים, לערוגות, לינון ולמכללת אחווה |
| 20 | 248 | צומת ראם (מסמיה) (מחלף בתכנון) |  | בני רא"ם |   כביש 40 |
| 20.5 | 248.5 | צומת ללא שם |  | יואב |   כביש 383 |
| 22 | 250 | צומת ללא שם |  | רבדים | כניסה לרבדים, כניסה לבני ראם ולחפץ חיים |
| 24 | 252 | צומת ללא שם |  | בית חלקיה | כניסה לבית חלקיה, לחפץ חיים ולגני טל |
| 25 | 253 | צומת ללא שם |  | יד בנימין | כניסה ליד בנימין |
| 26 | 254 | מחלף שורק |  | מועצה אזורית נחל שורק |   כביש 6,   כביש 7 |
| 29 | 257 | צומת ללא שם |  | יסודות | כניסה ליסודות ולנצר חזני |
| 33 | 261 | צומת חולדה |  | טל שחר |   כביש 411, כניסה לטל שחר |
| 35 | 263 | צומת נחשון |  | טל שחר |   כביש 44 |
| 37 | 265 | מחלף בקוע |  | בקוע | כניסה לבקוע |
| 39 | 267 | מחלף נחשון - נווה שלום |  | נחשון / נווה שלום | כניסה לנחשון ולנווה שלום |
| 42 | 271 | צומת חטיבה שבע |  | לטרון |   כביש 424 |
| 42.5 | 272.5 | מחלף לטרון |  | לטרון |   כביש 1 |
| 43 | 273 | צומת ללא שם |  | פארק קנדה | גישה לפארק קנדה |
| 45.5 | 274.5 | צומת מבוא חורון/מודיעין |  | מודיעין-מכבים-רעות | שדרות החשמונאים |
| 47 | 276 | צומת ללא שם |  | מבוא חורון | כניסה למבוא חורון |
ראו גם

כבישי ישראל
גשר הקשתות (נחל לכיש)
גשר פריזר
הערות שוליים

↑  תיקוני דרכים בתקציב החדש, דבר, 10 ביוני 1934
↑  כפרי המריבה שבאיזור לטרון, מעריב, 12 באוגוסט 1948
↑  הממשלה מכריזה על עבודות ציבוריות חדשות, דואר היום, 20 במאי 1936
↑  גל ניסים, ‏סולל בונה ושפיר יתמודדו על כביש הבטון בין צומת נחשון לשערי אברהם, באתר גלובס, 24 בנובמבר 2002
↑  אשקלון מאמינה בגרשון שפט, מעריב, 29 ביולי 1984
↑  באבני הק"מ המוצבים בשטח מוצג מספר ק"מ שונה מהמרחק האמיתי מתחילת הכביש בצומת סילבר. ההבדל נוצר, ככל הנראה, על מנת ליצור אחידות באבני הק"מ שהוצבו בין צומת מלאכי לצומת ראם, שם משותפת הדרך לכביש 3 ולכביש 40.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012859563005171
כביש 2

| --- | --- |
 
אנדרטת יד למעפיל האלמוני במחלף הסירה
אנדרטת יד למעפיל האלמוני במחלף הסירה
 מידע כללי
 כינוי:  כביש החוף, כביש חיפה – תל אביב החדש, דרך נמיר/דרך בגין/דרך חיל השריון/רחוב המסגר/רחוב החרש
 סיווג:  כביש ארצי
 ציר:  כביש אורך
 כביש מהיר:  בין מחלף קיסריה למחלף חיפה דרום
 אורך:  90 ק"מ
 מיקום
 ערים ראשיות:  תל אביב-יפו, הרצליה, נתניה, חדרה, חיפה
 נקודת התחלה:  מחלף קיבוץ גלויות (כדרך עירונית) מחלף גלילות (כדרך בין-עירונית)
 נקודת סיום:  מחלף חיפה דרום
 
 מסלול הכביש
יולי 1950, שער ברכה לכבוד טקס פתיחת כביש החוף בין תל אביב לנתניה
מבט דרומה אל הכביש מגשר הולכי הרגל שליד מכון וינגייט
כביש 2 בנתניה
כביש 2 בחוף החותרים
כביש 2 הוא כביש בינעירוני במישור החוף המחבר בין תל אביב-יפו בדרום לחיפה בצפון. הכביש ידוע גם בשם "כביש החוף". תוואי הכביש עובר בין רכס הכורכר המערבי למרכזי, שבנוסף לרכס המזרחי מרכיבים את מישור החוף.
היסטוריה

הכביש נסלל במספר שלבים מתל אביב צפונה. על סלילת הקטע מתל אביב עד נתניה הוכרז באוגוסט 1949 והעבודות החלו בנובמבר 1949 במקביל בנתניה ובתל אביב. עד פברואר 1950 נסללו כמחצית הכביש ולקראת סוף מרץ 1950 נסללו יותר ממחצית הכביש וביולי 1950 הוא נפתח לתנועה. על סלילת הקטע ממחלף נתניה עד חדרה הוכרז כבר בינואר 1950 ומכרז יצא במאי 1951. אולם העבודות על הכביש התעכבו זמן רב. בתחילה נסלל הכביש מנתניה עד כפר ויתקין ואף זופת קטע של 2 קילומטר, אולם בשנת 1955 העבודות נפסקו למספר חודשים בגלל חוסר תקציב. עם חידוש העבודות התרכזה העבודה בבניית גשר גדול מעל נחל אלכסנדר. בשנת 1957 הושלמה הכנת תוואי הכביש לקראת זיפותו, אולם בהיעדר תקציב נדחה זיפות הכביש לשנת התקציב הבאה. בינתיים שימש הכביש לנסיעה בעת שכביש 4 המקביל הוצף. עבודות הזיפות החלו ביולי 1958 והוא נחנך בינואר 1959. במהלך שנת 1963 הורחב הכביש לדו-מסלולי בכל כיוון. הקטע עד נתניה נחנך באוקטובר 1964 ובאמצע שנת 1965 נפתח המסלול הנוסף עד גבעת אולגה, למעט מעל נחל אלכסנדר בגלל הצורך להרחיב את הגשר מעל הנחל. אולם מהר מאוד קצב התנועה גבר והביא בשעות העומס לפקקים לאורך הקטע, בכניסה לכפר ויתקין, בכניסה לנתניה, בכפר שמריהו, בכניסה להרצליה ובמחלף גלילות.
הקטע מחדרה עד לחיפה נפתח לתנועה ב-1969. הקטע האחרון התבסס על מחלפים. במסגרת בניית קטע זה נבנה מחלף זכרון יעקב שהיה המחלף הראשון בישראל שנפתח לתנועה במפגש דרכים בין עירוניות.
בשנות ה-80 וה-90 הוסבו גם שאר הצמתים בקטעים הוותיקים למחלפים, וקטע הכביש מתל אביב למחלף נתניה הורחב לשלושה נתיבים בכל כיוון, ונתיב רביעי לכל כיוון ממכון וינגייט עד מחלף פולג. כביש 2 החליף את כביש 4 ככביש החוף הראשי בקטע שבין תל אביב לחיפה. בשנות ה-80 וה-90 סומנו לעיתים גם נתיבי איילון כהמשכו של כביש 2 עד שנקבע מספרם ל-20‏.
הכביש עובר גם ליד היישובים הרצליה, נתניה, חדרה, קיסריה, זכרון יעקב ועתלית וכן על יד מספר רב של מושבים וקיבוצים. בינואר 2013 הפך רשמית הקטע שבין מחלף קיסריה למחלף עתלית לדרך מהירה המסומנת בתמרור הרשמי המיועד לכך, ובכך המהירות המרבית המותרת בקטע זה עלתה ל-110 קילומטר לשעה. בשאר קטעי הכביש המהירות המותרת היא בין 90 ל-100 קמ"ש.
בשנת 2012 הוכשר שול הדרך בין מחלף פולג למחלף כפר שמריהו לתנועת אוטובוס כך שישמש כנתיב תחבורה ציבורית.
החל מיוני 2013 ביצעה חברת נתיבי ישראל הרחבה של הכביש בין מחלף נתניה למחלף חבצלת, באמצעות הוספת נתיב נסיעה שלישי, שנחנך במרץ 2015.
באוקטובר 2019 החל לפעול בכביש מיזם נתיב פלוס במסגרתו הוקצה נתיב רגיל לטובת תחבורה ציבורית ורכבים בעלי קיבולת נוסעים של שניים ויותר.
תוכניות עתידיות

קיימת תוכנית להוספת נתיב שלישי בכל צד, בקטע שבין חבצלת השרון לבין זכרון יעקב. תוכנית זו כוללת שדרוג משמעותי של הגאומטריה של הדרך ושיפור השיפוע האורכי. המשמעות תהיה הסדרת הכביש על מנת להפחית מכלי הרכב את הפניות שמאלה וימינה ואת העליות והירידות, במטרה לאפשר נסיעה במהירות מתוכננת של 110 קמ"ש. התוכנית כוללת הקמת מחלפים חדשים בצומת ינאי, בצומת אולגה דרום, בצומת אולגה צפון, במחלף קיסריה (מחלף חדש שיבטל את הירידה והעלייה לנחל חדרה, בזכות הקמת גשר מעל לנחל) ובזכרון יעקב. מחלפון (מחלף קטן) חדש יאפשר לראשונה נגישות מכביש החוף ליישוב ג'סר א-זרקא הצמוד לכביש.
בתחילת ספטמבר 2019 פורסם שהשותפות של חברת PCCC (Power Construction Corporation of China) הסינית וחברת רמט זכתה במכרז של חברת נתיבי ישראל להרחבת המקטע האמצעי של כביש 2, שכולל סלילת נתיב שלישי בכל צד, בין מחלף אולגה למחלף חבצלת לאורך 12 ק"מ.
בתחילת דצמבר 2020 פורסם שאשטרום זכתה במכרז של חברת נתיבי ישראל לשדרוג מקטע כביש 2 בין אולגה לקיסריה שאורכו כ-2.5 קילומטר.
ראו גם

כבישי ישראל
הערות שוליים

↑  כבישים חדשים בסלילתם, דבר, 17 בפברואר 1950
↑  תקוה ויינשטוק, לידתו של כביש, מעריב, 27 במרץ 1950
↑  נחנך הכביש תל אביב - נתניה, על המשמר, 30 ביולי 1950
↑  ג. שרוני, "כביש המיליון" - המפתח לערפו של השרון, מעריב, 19 בנובמבר 1951
↑  כביש נתניה ת"א יוארך, דבר, 23 בינואר 1950
↑  א. אהרונוב, הכרזה - קבלת הצעות לסלילת כביש, על המשמר, 21 במאי 1951
1 2  שלמה מרקוס, סלילת כביש חדרה נתניה מבוצעת בשני שלבים, על המשמר, 8 בספטמבר 1955
↑  כביש באר-שבע ממשית לסיומו, מעריב, 17 באוקטובר 1955
↑  דרושים זיפות הכביש נתניה - חדרה, דבר, 12 באוגוסט 1957
↑  הכביש החדש נתניה - חדרה ייפתח לתנועה בקיץ הבא, דבר, 3 בפברואר 1958
↑  מזפתים כביש החוף נתניה - חדרה, דבר, 28 ביולי 1958
↑  נחנכו שני כבישים מרכזיים: אזור - ראשל"צ, נתניה - חדרה, דבר, 23 בינואר 1959
↑  אלכס ינאי, 4 מסלולים באוטוסטראדה בין תל אביב ונתניה, מעריב, 5 במאי 1963
↑  נחנך המסלול בכביש נתניה, דבר, 11 באוקטובר 1964
↑  מנחם תלמי, אכספרס תל אביב - חדרה, מעריב, 20 באוגוסט 1965
↑  על כבישים איטיים ומהירים כביכול, מעריב, 29 באוגוסט 1973
↑  מחלף השבעה, מתוך אתר התאחדות בולאי ישראל, 1981
↑  על פי "ישראל, אטלס הכבישים החדש", בהוצאת מפה, 1994
↑  ניר בן-טובים‏, לראשונה: נת"צ במקום שוליים, באתר וואלה, 28 באוגוסט 2012
↑  רועי צוקרמן, כביש החוף הורחב: נתיב שלישי בין נתניה לחבצלת, באתר ynet, 22 במרץ 2015
↑  עמירם ברקת, ‏2 נוסעים ומעלה: כל מה שצריך לדעת על רפורמת הנתיבים החדשה, באתר גלובס, 3 באוקטובר 2019
↑  משה ליכטמן, ‏אושרה תוכנית לנתיב שלישי בכביש החוף - בסתירה למקור, באתר גלובס, 18 בדצמבר 2016
↑  "כביש החוף: הרחבת כביש האורך העמוס ביותר בארץ" אתר CivilEng
↑  ליאור גוטמן, PCCC הסינית ורמט ירחיבו את כביש תל אביב־חיפה, באתר כלכליסט, 10 בספטמבר 2019
↑  ליאור גוטמן, אשטרום תשדרג את מקטע אולגה קיסריה בכביש החוף בכ-100 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 5 בדצמבר 2020
בניין המטה הארצי של משטרת ישראל (יפו)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  תחנת משטרה 
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2005
 תאריך פתיחה רשמי:  2005 
 
 קואורדינטות:  32°03′15″N 34°45′44″E﻿ / ﻿32.05423611°N 34.76228333°E﻿ / 32.05423611; 34.76228333
  מפת מיקום  מפה דינמית #invoke:תבנית חוזרת tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בניין המטה הארצי של משטרת ישראל ביפו שכן ברחוב  סלמה מספר 18 ליד שכונת בתי ורשה ביפו.
היסטוריה

בתקופת שלטון המנדט הבריטי הוקם בניין המשטרה הבריטית בן קומה אחת ששימש גם בתור סדנא לתיקון כלי רכב של הצבא הבריטי. לאחר קום המדינה, ב-31 באוגוסט 1951, קיבלה את הבניין משטרת ישראל והוקמו מעליו 3 קומות נוספות ששימשו את המטה הארצי של משטרת ישראל ושלוחות של ארגון השוטרים הבינלאומי ושל FBI עד להקמת בניין המטה הארצי של משטרת ישראל בקריית הממשלה ע"ש מנחם בגין בירושלים אליו עברו רוב היחידות ששכנו עד אז בבניין. בין השאר פעלו בבניין סדנת רכב ומחלקת הקשר.
לאחר המעבר המשיכו לפעול בבניין מחלקת המנהלה ומחלקת ההונאה. כן פעלו בבניין מחלקת האבדות והמציאות. לזמן קצר פעל בו גם לשכת הגיוס של המשטרה באזור תל אביב. לאחר מעבר המטה הארצי לירושלים הועבר לבניין המדור לחקירות פשעי הנאצים.
ב-12 בינואר 1976 פרצו לבניין שלושה עבריינים וגנבו כספת פלדה במשקל 400 קילוגרם שהיו בתוכה 1.6 מיליון לירות. לאחר מצוד נתפסו השודדים. השוד היווה השראה לכתיבת הסרט "מתחת לאף" שצולם בבניין בשנת 1982 בכיכובם של משה איבגי ואורי גבריאל.
בשנת 1985 נהרג איש העסקים מיקי אלבין, לאחר שנפל מהקומה השלישית בבניין, בו שהה לרגל חקירה.
בשנת 2000 נהרס הבניין לצורך הקמת בניין מטה משטרת תל אביב ע"ש רב ניצב דוד קראוס יחד עם פינויה של תחנת המשטרה בכיכר השעון ברחוב רזיאל. לאחר הריסתו של הבניין עברה השלוחה אל מטה שירות בתי הסוהר ברמלה. בשנת 2005 נחנך בניין המשטרה החדש על חלקו של השטח בו שכן בניין המשטרה וחציו השני ששכן מול אצטדיון בלומפילד שימש לחנייה עד שנמכר לעיריית תל אביב.
ראו גם

בניין המטה הארצי של משטרת ישראל
בניין המטה הארצי של משטרת ישראל (תל אביב)
הערות שוליים

↑  למשטרת ישראל דרושים מכונאי רכב, מעריב, 15 באוקטובר 1965
↑  טכנאי טלפרינטר וטכנאי אלקטרוניקה, מעריב, 19 במאי 1967
↑  משטרת ישראל המטה הארצי אגף המנהלה, דבר, 15 בפברואר 1979
↑  נדחתה גביית עדות ידלין, דבר, 12 במאי 1977
↑  משאית משטרה תחזיר מאות התיקים למשרד הדתות, מעריב, 16 באוקטובר 1980
↑  העברת משרד אבידות ומציאות בת"א, מעריב, 14 בדצמבר 1978
↑  לשכת הגיוס הועברה, מעריב, 24 באפריל 1968
↑  בוגדנוס קוזי, מעריב, 10 בדצמבר 1978
↑  200 אלף דולאר ו-200 אלף לירות, דבר, 13 בינואר 1976
↑  7 שנות מאסר, דבר, 30 בספטמבר 1976
דרור קרן

| --- | --- |

 לידה:  3 באפריל 1964 (בן 60) גבעת המורה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1982
 צאצאים:  עמרי קרן 
 מספר צאצאים:  4 
 פרסים והוקרה:  פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה (2016)  פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה (2004)  פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה (2005)  פרס אופיר לשחקן המשנה הטוב ביותר (2023)  פרס רוזנבלום לאמנויות הבמה  פרס התיאטרון הישראלי 
 פרופיל ב-IMDb
 
דרור קרן (נולד ב-3 באפריל 1964) הוא שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה, מדבב, תסריטאי, מחזאי ובמאי ישראלי, זוכה פרס אופיר ופרס האקדמיה לטלוויזיה.