stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כריש לווייתני
שמו

מין הכריש הלווייתני זוהה לראשונה באפריל 1828, לאחר שפרט בגודל של 4.6 מטרים ניצוד בעזרת צלצל בטייבל ביי (Table Bay) שבדרום אפריקה. מאוחר יותר הוא תואר על ידי זואולוג בשם אנדרו סמית', רופא צבאי שהיה מצורף לחיילים בריטיים שהוצבו בקייפטאון. הוא המשיך ופרסם תיאור מפורט יותר של אותו הפרט ב-1849. שמו של הדג, "כריש לווייתני", נובע מהפיזיולוגיה שלו - דג זה הוא כריש שגודלו כגודל לווייתן ושמשתמש בטכניקת אכילה דומה לזו של הלווייתן - סינון המזון מתוך המים.
תפוצה ובתי גידול

הכריש הלווייתני נפוץ באוקיינוסים בעלי האקלים הטרופי והממוזג עד חמים. אף על פי שהכריש הלווייתני חי לרוב באזורים המרוחקים מן החוף, כלומר במי האוקיינוסים הפתוחים, מתקיימות התקבצויות עונתיות לצורכי תזונה במספר אתרים הסמוכים לחופים, כמו שונית נינגלו שבמערב אוסטרליה, אוטילה (Útila) שבהונדורס, בטנגאס (Batangas) ודונסול (Donsol) שבפיליפינים, מוזמביק, פמבה וזנזיבר הסמוכים לחופי טנזניה. תועדו מקרים בהם הוא התקרב לחוף, בהיכנסו למפרצי מים רדודים או לאטולי אלמוגים, או בהימצאו ליד שפכי נהרות. הכריש הלווייתני מצוי בין קווי הרוחב ±30 מעלות לערך. הוא שוחה בעומקים שלא עולים על 700 מטרים. הוא לרוב בגפו, ולמעט מקרים בו הוא נמצא באתרים עם שפע של מזון, נדיר למצוא אותו בקבוצות.
על פי מחקר בינלאומי שהתפרסם ב-2024, הכרישים הלווייתניים נוהגים לחצות באופן קבוע נתיבי שיט עמוסים ומקרים רבים נפגעים על ידי הספינות בנתיבי השייט. המחקר כלל 75 חוקרים וחוקרות מרחבי העולם והם אספו מידע במעל 50 אתרים שונים שבהם מתקבצים בסה"כ מעל 13,000 כרישים לווייתניים. על פי המחקר, ההתנגשויות הקטלניות מהוות סכנה לאוכלוסיית הכריש הלווייתני, שכבר נמצאת בסכנת הכחדה.
אנטומיה והופעה חיצונית

הכריש הלווייתני מסנן את מזונו מתוך המים. לצורך כך, פיו מרווח ועשוי להגיע לרוחב של מטר וחצי. יש לו חמישה זוגות גדולים של זימים. שתי עיניו הקטנות ממוקמות בחזית ראשו הרחב והשטוח. רוב גופו של הכריש אפור ובטנו לבנה. בכל אחד מצדדיו של הכריש משתרעים לאורכו שלושה תלמים. עורו נראה כלוח דמקה, שכן עליו נמצאים פסים ונקודות בצבע צהוב בהיר. נקודות אלו ייחודיות לכל כריש לווייתני, כלומר לכל פרט יש דפוס נקודות שונה. בשל כך, הנקודות משמשות לזיהוי פרטים שונים, ולכן מסייעות לביצוע ספירת האוכלוסיות של הכריש. עובי העור עשוי להגיע לעשרה סנטימטרים. הכריש בעל שני זוגות של סנפירים גביים וסנפירים צדיים. צורת חלקי הזנב של הכריש הלווייתני משתנה עם הגיל: בעוד אצל הכרישים הצעירים, החלק העליון של הזנב גדול יותר, זנבם של הכרישים הבוגרים נראה כקשת. פתחי הנשימה של הכריש נמצאים מאחורי העיניים.
הכריש הלווייתני אינו שוחה ביעילות, וכל גופו משתתף בהנעתו במים. עובדה זו אינה נפוצה בקרב הכרישים, ומביאה אותו לידי מהירות ממוצעת של חמישה קילומטרים בשעה. הפרט הגדול ביותר שנמדד במדויק נלכד ב-11 בנובמבר 1947 לא רחוק מהעיר קראצ'י שבפקיסטן. אורכו היה 12.65 מטרים, משקלו היה למעלה מ-21.5 טונות, והיקפו היה שבעה מטרים. המדען האירי אדוארד פרסבל רייט (1834–1910) טען כי בביקורו בסיישל ב-1868 הוא צפה בכריש לווייתני שאורכו 15 מטרים.
תזונה

הכריש הלווייתני הוא אחד משלושה מיני כרישים (כלומר: מינים השייכים לעל-סדרה דמויי כריש) אשר מסננים את מזונם מתוך המים, לצד הכריש הענק והכריש גדול הפה (Megachasma pelagios). הוא ניזון מפיטופלנקטון, מאצות, מפלנקטון, מקריל ומצורות חיים נקטוניות קטנות, כמו דיונוני רחף (Teuthida) ובעלי חוליות קטנים. השורות הרבות של המזיפות אינן משמשות את הכריש בתהליך האכילה. במקום זאת, הכריש ממלא את פיו במים, סוגר את פיו ומוציא את המים דרך הזימים. במרווח הזמן שבין סגירת הפה ופתיחת סוגרי הזימים, הפלנקטון נלכד בשִנִּיוֹת (denticles) הקרובות לזימים וללוע. התאמה זו, הפועלת כמסננת, ייחודית בקרב ההתאמות הקשורות בזימים, והיא מונעת את המעבר של עצמים שקוטרם גדול משניים עד שלושה מילימטרים. לאחר מכן, הכריש בולע את כל מה שנלכד. כרישים לווייתנים נצפו "משתעלים", ומשערים כי על ידי כך הם מנקים חלקיקי מזון מהשניות.
רבייה

דרכי הרבייה של הכרישים הלווייתניים היו עד לא מזמן לא ברורות. מחקר שהתבסס על ביצה בודדת שנמצאה ליד חופי מקסיקו ב-1956, הצביע על כך שהכרישים הללו מטילים ביצים. עם זאת, לכידתה של נקבה ביולי 1996, אשר הייתה בהריון עם 300 צאצאים, הפריכה את הנתון הקודם, והוכיחה כי הכרישים הלווייתניים הם דווקא אובו-ויויפאריים (משריצים את הצאצאים חיים, לאחר שאלו בוקעים מביציהם בתוך רחם אמם). הביצים נשארות בגוף והנקבות משריצות את צאצאיהן חיים; אורכם בעת הלידה נע בין 40 ל-60 סנטימטרים. הסברה היא שהכרישים הלווייתניים מגיעים לבגרות מינית בסביבות גיל 30, אולם הם לרוב צריכים להגיע לאורך של תשעה מטרים כדי להגיע לבגרות המינית.
הערות שוליים

↑  כריש לווייתני באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  מילון בעלי חיים: דגי סחוס (תש"ס), 2000. האקדמיה ללשון העברית
1 2  McClain et al. Sizing ocean giants: patterns of intraspecific size variation in marine mega fauna, 2015, PeerJ 3:e715
↑  Mark G. Meekan et al., Asymptotic Growth of Whale Sharks Suggests Sex-Specific Life-History Strategies, Frontiers in Marine Sience 7 (2020)
↑  ראו מידע נוסף כאן
↑  איילת דוידי, זווית, ענק הים בסכנה: מה מאיים על הכריש הלווייתני?, באתר ynet, 30 באוגוסט 2024
↑  Gerald L. Wood, "Animal Facts and Feats", 1990
↑  ראו כאן
↑  ראו כאן וכאן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556032205171  BnF: cb155151519 (data)  LCCN: sh85146344 
השוואה בין גודלם של כריש לווייתני ואדם ממוצע
כריש לווייתני במכל גדול באקווריום באוסקה
אקסיום ספייס

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מייסדים:  מייקל סופרדיני, קם גפריאן 
 תקופת הפעילות:  2016–הווה (כ־9 שנים) 
 מיקום המטה:  יוסטון 
 ענפי תעשייה:  יצרן תעופה וחלל 
 מנכ"ל:  מייקל סופרדיני 
 עובדים:  110 (נכון ל־ינואר 2021) 
  
 www.axiomspace.com
 
אקסיום ספייס (באנגלית: Axiom Space) היא חברה פרטית בתחום תשתיות החלל, שבסיסה ביוסטון, טקסס, ארצות הברית.
החברה נוסדה בשנת 2016 על ידי מייקל סופרדיני וקם גפריאן. הטיסה הראשונה של החברה לחלל בוצעה בשנת 2022. Axiom Mission 1, הייתה טיסת החלל הפרטית הראשונה שכללה צוות מסחרי לתחנת החלל הבין-לאומית. החברה שואפת להחזיק ולהפעיל את תחנת החלל המסחרית הראשונה בעולם עד שנת 2025. עובדי החברה כוללים את מנהל נאס"א לשעבר צ'ארלס בולדן והאסטרונאוטים מייקל לופז-אלגריה וברנט וו. ג'ט ג'וניור. לחברה היו 110 עובדים נכון לפברואר 2021, עם משרדים ביוסטון ובלוס אנג'לס.
הטיסה השנייה לחלל יצאה עם Axiom Mission 2 במאי 2023. שתי טיסות נוספות מתוכננות לנובמבר 2023 ולאמצע 2024.
היסטוריה

מנכ"ל אקסיום ספייס, מייקל סופרדיני, היה בעבר מנהל התוכנית של תחנת החלל הבינלאומית בין השנים -2005 ל-2015. לאחר פרישתו מנאס"א, סופרדיני וקם גפריאן הקימו את אקסיום ספייס כדי לקדם את שוק טיסות החלל המסחריות המתפתח. גפריאן הוא מהנדס ויזם שמכר את החברה שלו, שהייתה קבלן של נאס"א, לחברת KBR ב-2018.
החברה נבחרה על ידי נאס"א לספק את מודול היעד המסחרי הראשון בתחנת החלל הבינלאומית. בנוסף אקסיום ספייס הכריזה במרץ 2020 על חוזה עם SpaceX להטסת אסטרונאוטים מסחריים לתחנת החלל הבינלאומית באמצעות פאלקון 9 ודרגון 2 ; השיגור הראשון התרחש ב-8 באפריל 2022 והצוות חזר ב-25 באפריל.
חוזה של נאס"א עבור תחנת החלל הבין-לאומית

בשנת 2020, כחלק מהיוזמה הרחבה יותר של Next Space Technologies for Exploration Partnerships (NextSTEP), העניקה נאס"א לאקסיום ספייס חוזה בשווי 140 מיליון דולר על מנת שזו תספק לפחות חללית אחת ראויה למגורים שתתחבר לתחנת החלל הבינלאומית. אקסיום ספייס הייתה החברה היחידה שהגישה הצעה כחלק מתהליך שהתחיל ב-2019. ביגלו איירוספייס לא הגישה הצעה ולאחר מכן הפסיקה את פעילותה.
בינואר 2020, נאס"א הודיעה שלחברת אקסיום תינתן הגישה אל מודול הרמוני של תחנת החלל הבינלאומית, אליה אקסיום מתכננת בעתיד לחבר מודולים (יחידות) משלה.
משימות

בתחילת יוני 2021, אקסיום ספייס הכריזה על עסקה עם SpaceX אשר הוסיפה שלוש טיסות צוות נוספות ל-תחנת החלל הבין-לאומית מה שיעמיד את מספר הטיסות של החברה על ארבע.
משימות > Axiom Mission 1

Axiom Mission 1 (או Ax-1) הייתה משימת חלל פרטית לתחנת החלל הבינלאומית (ISS). המשימה הופעלה על ידי אקסיום ספייס מתוך מרכז בקרת המשימה של Axiom MCC-A ביוסטון, טקסס. הטיסה שוגרה ב-8 באפריל 2022 ממרכז החלל קנדי בפלורידה. החללית שבה נעשה שימוש הייתה SpaceX Crew Dragon. הצוות כלל את מייקל לופז-אלגריה, אמריקאי יליד ספרד ואסטרונאוט שעבר הכשרה מקצועית שנשכר על ידי אקסיום, איתן סטיבה מישראל, לארי קונור מארצות הברית ומארק פאתי מקנדה.
משימות > Axiom Mission 2

Axiom Mission 2 (או Ax-2) היא משימת חלל פרטית מתוכננת לתחנת החלל הבין-לאומית. הטיסה אמורה לצאת לדרך ב-9 במאי 2023 ותכלול צוות של ארבעה אנשים. ב-25 במאי 2021, אקסיום ספייס הודיעה שהאסטרונאוטית לשעבר של נאס"א פגי ויטסון תהיה מפקדת המשימה וג'ון שופנר יהיה טייס המשימה. ב-20 בספטמבר 2022 דווח כי סעודיה קנתה את שני המושבים הנותרים למשימה: רייאנה ברנאווי ועלי אלקרני.
הטיסה המריאה ב-21 במאי 2023 ונחתה בתחנת החלל הבינלאומית ב-22 במאי למשימה שנמשכה 8 ימים. החללית נחתה בחזרה בכדור הארץ ב-30 במאי 2023 בשעה 22:04.
משימות > .Axiom Mission 3

Axiom Mission 3 (או Ax-3) היא משימת חלל פרטית מתוכננת לתחנת החלל הבין-לאומית. הטיסה תשוגר לא לפני ינואר 2024  ותכלול צוות של ארבעה אנשים. הצוות צפוי לכלול את ולטר וילדיי האיטלקי כטייס, מייקל לופז-אלגריה האמריקאי כמפקד המשימה, אלפר גזרבצי הטורקי ומרקוס ואנדט השוודי.
משימות > Axiom Mission 4

Axiom Mission 4 (או Ax-4) היא משימת חלל פרטית מתוכננת לתחנת החלל הבין-לאומית. הטיסה תשוגר לא לפני אמצע 2024 ותכלול צוות של ארבעה אנשים, כולל הזוכה בתוכנית הריאליטי גיבור החלל. הצוות צפוי לכלול אסטרונאוט הונגרי.
משימות > מרכז בקרת טיסה אקסיום

בינואר 2022, מרכז בקרת הטיסה של אקסיום (ה- MCC-A) השלים את המשימה הראשונה שלו בשיגור לתחנת החלל הבין-לאומית. ה-MCC-A, הממוקם במטה של אקסיום ביוסטון, טקסס, רשום כאתר תפעול.
תוכניות לעתיד > תחנת אקסיום

תחנת אקסיום מתכוונת לשגר בנפרד את מודולי החללית שלה ולהרכיב אותם במסלול, ולהתחבר לראשונה לתחנת החלל הבינלאומית. לפני העזיבה של תחנת החלל (וכניסה מחודשת לאטמוספירה), החברה מתכננת לנתק את המודולים שלה ולהתחיל להסתובב בעצמה כתחנת אקסיום. תחנת אקסיום עשויה להמשיך את פעילותה לאחר הפסקת עבודתה של תחנת החלל הבין-לאומית בסוף שנות ה-2020. החברה מכוונת כעת לסוף 2025 להשקת המודול הראשון שלה לתחנה הבין-לאומית ולסוף שנות ה-2020 להשלמת התחנה.
אקסיום ספייס מתכננת לערוך הכשרת אסטרונאוטים לטיסות מסחריות, לארח ממשלות ושותפים מסחריים. עד שלושה מודולי אקסיום ספייס יכולים להיות מחוברים לתחנת החלל הבינלאומית. המודול הראשון יתחבר להרמוני, ולאחר מכן היא מתכננת לצרף עד שני מודולים נוספים למודול הליבה הראשוני, ולשלוח אסטרונאוטים פרטיים למודולים.
הפנים של תחנת אקסיום תוכנן בשנת 2018 על ידי האדריכל הצרפתי פיליפ סטארק. בהדמיות של בית הגידולפנים בתחנה נראה תא עם קירות מכוסים בריפוד ומשובצים במאות נוריות לד בצבעים משתנים. אקסיום ספייס הצהירה בפומבי על כוונה להחזיק לפחות אסטרונאוט אחד בתחנה ברציפות, שיוקצה לטפל בפרויקטי מחקר ותיקוני תחנות. שירותים אילו יכללו Wi-Fi מהיר, מסכי וידאו, וכיפה עם קירות זכוכית.
תוכניות לעתיד > מחקר וייצור בחלל

אקסיום ספייס מתכוונת להשתמש לשם מחקר ופיתוח של מיקרו-כבידה, במעבדה הלאומית של תחנת החלל הבין-לאומית עד שהמודולים שלה יפעלו.
תוכניות לעתיד > חוזה נאס"א לייצור חליפות חלל עתידיות

ב-1 ביוני 2022, נאס"א הודיעה כי בחרה באקסיום ספייס יחד עם המתחרה קולינס ארוספייס לפתח ולספק לאסטרונאוטים את הדור הבא של חליפת חלל ומערכות הליכת חלל. אלו יבדקו תחילה בשימוש מחוץ לתחנת החלל הבינלאומית, אך הן מיועדות להליכה על פני הירח עבור צוות תוכנית ארטמיס, ובעתיד ישמשו למשימות אנושיות על מאדים.
טיסות

| משימה | תאריך שיגור | תאריך נחיתה | צוות | זמן בחלל | רכב | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Axiom Mission 1 | 8 באפריל 2022 | 25 באפריל 2022 |  מייקל לופז-אלגריה  איתן סטיבה  לארי קונור  מארק פאתי. | 17 ימים | דרגון 2 | טיסת Crew Dragon הראשונה של אקסיום ספייס. הטיסה הפרטית ראשונה אי פעם לתחנת החלל הבין-לאומית |
| Axiom Mission 2 | 17 במאי 2023 | 27 במאי 2023 |  פגי ויטסון  ג'ון שופנר  רייאנה ברנאווי  עלי אלקרני | 10 ימים | דרגון 2 | טיסת Crew Dragon השנייה של אקסיום ספייס. |
| Axiom Mission 3 | ינואר 2024 |  |  מייקל לופז-אלגריה  ולטר וילדיי  אלפר גזרבצי  מרקוס ואנדט |  | דרגון 2 |  |
| Axiom Mission 4 | אוגוסט 2024 |  |  |  |  |  |
תחמיץ

קציר לתחמיץ בסקוטלנד
שופלים מהדקים את הירק הקצוץ בבור לפני כיסויו
תחמיץ מכוסה ביריעת פלסטיק ומהודק בצמיגים ממוחזרים בבלגיה
תחמיץ הוא מזון למעלי גירה שעבר תסיסה על מנת לשמרו לתקופה ארוכה, לרוב לקראת החורף כאשר זמינות מזון טרי נמוכה.
הפקה

התחמיץ הנפוץ בישראל הוא תחמיץ חיטה ותחמיץ תירס, המיועדים להזנת בקר לחלב. ברפת החלב הישראלית משמש בדרך כלל תחמיץ החיטה כרכיב המזון הגס המרכזי במנת המזון של הפרות החולבות וכיוון שהוא מיוצר פעם אחת בלבד בשנה, נודעת חשיבות מרכזית לאופן ולאיכות הכנתו.
ייצור התחמיץ מתבצע במספר שלבים:
קציר בשדה – היבול נקצר כחציר, נאסף ונקצץ על ידי קומביין ללא דישה שלבסוף מעלה אותו לגובה אל תוך משאיות. עיתוי הקציר הוא בעל השפעה מכרעת על איכות החומר. מקובל לקצור את החיטה לפני שהגרעינים מתמלאים ומתייבשים, בעת שהגרעין נמצא במצב שבין הבשלת חלב להבשלת דונג. הקדמת הקציר תביא לשיפור איכות החלבון ולעלייה בערך התזונתי של התחמיץ, אך תפגע בכמות היבול שתיקצר מהשדה.
אחסון – השלב השני הוא הבאת החומר לבורות גדולים שם נפרק החומר. הירק הקצוץ נפרק בבור, ומהודק על ידי שופלים למניעת היווצרות כיסי אוויר, לעיתים בתוספת חומרים מונעי חימצון או משפרי תסיסה. לאחר ההידוק מכסים את החומר ביריעות פלסטיות. המטרה של תהליך זה היא למנוע נוכחות אוויר, שנחוץ לפעולתם של חיידקים מחמצנים אשר גורמים לקלקול החומר.
התססה - לאחר הכיסוי החומר עובר תהליך תסיסה אנאירובית ולאחר כשבועיים מוכן לשימוש.
הזנה - במהלך השימוש בתחמיץ חושפים כל פעם מעט חומר כדי לצמצם את החשיפה של החומר בבור שעלול להתקלקל בחשיפה לאויר. התחמיץ יכול, בתנאי אחסון אופטימליים, להישמר למשך שנים.
במהלך התסיסה משתחררים גזים רבים וריח התחמיץ הוא אחד הריחות המייחדים את משקי החלב בישראל.
תהליך ההחמצה

התהליך הבסיסי של הכנת תחמיץ, הוא החמצת הירק בתנאים אנאירובים (סביבה נטולת חמצן) והורדת ה-pH של הירק מ-6.5 לערך הנמוך מ-4.0. בתהליך זה ממירים סוכרים לחומצות אורגניות – בעיקר לחומצות חלב (חומצה לקטית). תהליך ההחמצה של הירק כולל מספר שלבים:
השלב האירובי – בשלב זה המתחיל מרגע הקציר סביבת הצמח עדיין אינה נטולת חמצן ואנזימי הצמח ומיקרואוגניזם הצמודים לצמח משתמשים בסוכרים וחלבונים מהצמח לנשימה והתרבות. תהליכים אלו שליליים כיוון שמלווים ביצירת חום ואיבוד של סוכרים וחלבונים ולכן המטרה היא לקצר שלב זה ככל האפשר.
שלב התסיסה – מרגע שנצרך כל החמצן שנלכד בין חלקיקי הירק מתחיל שלב התסיסה (כ-24 שעות לאחר סגירת הבור). בשלב זה מתחילה תסיסה של סוכרים מסיסים בצמח על ידי מגוון חיידקים, לרוב ממשפחת אנטרובקטריה אשר עמידים לטמפרטורה הגבוהה אשר נוצרת במהלך השלב הראשון. חיידקים אלו אשר מסוגלים לפעול ב-pH 5-7, מייצרים בעיקר חומצה אצטית וחומצה לקטית.
השלב האנאירובי – שלב זה מתחיל מרגע שה-pH יורד מ-5.0. בשלב זה חיידקים מייצרי חומצת חלב (לקטובצילים) נהפכים לדומיננטיים בתסיסה. חיידקים אלו עמידים ל-pH נמוך ותוצר התסיסה שלהם, חומצה לקטית היא חומצה חזקה אשר יעילה בהורדת ה-pH. כאשר ה-pH יורד מתחת ל-4.0 מפסיקה פעילות החיידקים ולמעשה התחמיץ מוכן.
ראו גם

החמצה במים
הערות שוליים

↑  שרי חיימוזון, הכנת תחמיץ: על התחמיץ והאביב, באתר קו למושב, ‏2020-04-30
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543755905171  BnF: cb11946876k (data)  GND: 4181293-1  LCCN: sh85122457  NDL: 01155604  NKC: ph184855
התנהגויות אכילה בעולם החי

נמלה ניזונה מסוכר.
פשפש מיטה מוצץ דם.
האכילה היא הצורה שבה בעלי חיים צורכים ומכניסים מזון לגוף. המזון המספק אנרגיה וחומרי צריכה אחרים (כגון חלבונים, מלחים, ויטמינים, שומנים, פחמימות וכו').
ישנם חיות שצורות האכילה אצלם דומות לאדם והם ניזונות ממגוון מאכלים הן מהחי והן מהצומח. יצורים אלה מכונים אוכלי כל. חיות אחרות לעומתם מתמחות במזון ספציפי או שונה ממה שאנשים רגילים ויכולים לאכול. מגוון מזונות של בעלי חיים הם בלתי אכילים עבור האדם.
הגורם העיקרי שהניע את האבולוציה קשור בצרכי המזון או בצרכים לא להיאכל. מגוון שיטות פיתחו מיני טורפים מול נטרפים או אף צמחים מול אוכלי צמחים, במאבק על מזונם. האוכל צריך להשיג מזון בכמות מספיקה ועם אמצעים להתגבר על "טרפו". ה"טרף" נאלץ להתחמש או להתגונן בטרם ייטרף וה"טורף" צריך לעקוף את הגנות ה"טרף". תהליכים אלה גרמו למרוץ חימוש ביולוגי שמתפתח עד היום, ובו שיכללו מספר יצורים שיטות שונות לתפוס ולאכול את "טרפם" או להתגונן, למשל שיניים חדות וקטלניות, רגליים מותאמות למרוץ ארוך (לשני הצדדים), הסוואה חזקה או קיבה בעלת ארבעה מדורים לעיכול.
לא כל המזונות מצריכים מאבק קשה. יש חיות שניזונות מנבלות שמתו כבר, צוף שמפיקים עבורם פרחים שונים בתמורה להאבקה ואף כמה חיות שניזונות מחיידקים.
סוגי המזונות

אוכלי רקבובית (Detritivore) - מינים הניזונים משיירים אורגניים הקבורים באדמה.
מוצצי דם (Hematophagy) - מיני טפילים המוצצים דם המצוי ביצורים גדולים מהם ללא הריגתם.
אוכלי פטריות (Fungivore) - מינים הניזונים מפטריות שונות.
אוכלי צואה (Coprophagia) - מינים הניזונים מצואה של חיות אחרות.
אוכלי פלנקטון (Planktivore) - מינים המשתמשים במסננים כדי ללקט מהמים יצורי פלנקטון.
אוכלי צמחים

אוכלי הצמחים המכונים גם הרביורים (Herbivore) הם בעלי חיים הניזונים בעיקר מצמחים או מחלקי צמחים שונים. חלקם ניזונים מהעלים של הצמחייה ואחרים ניזונים משאר החלקים, לרבות הפרחים והפירות שהצמח נותן למפיציו מבלי להיאבק בהם. ישנם גם כמה אוכלי כל הניזונים על צמחייה ספציפית.
הצמחים אינם יכולים לברוח, אך הם קשים ובלתי טעימים בעליהם ומכילים תאית קשה לעיכול, הרבה יותר מאכילת בשר. היא גם אינה מספקת הרבה אנרגיות וחלבונים. המינים המתמחים נאלצים לאכול רוב שעות היום כדי להשיג אנרגיות ואחר כך נאלצים לעכל את המזון הקשה. להרבה אוכלי צמחים ישנם קיבות גדולות בעלות חיידקים מיוחדים המפרקים עבורם את מזונם במדורי הקיבה וחלקם גם יודעים להעלות גירה וללעוס שוב את המזון.
אוכלי צמחים אחרים נאלצים להתמודד עם רעלים חזקים וקטלניים ולכן הם נאלצים לאכול מעט עלים ארסיים כל פעם או לאכול נוגדי רעלנים טבעיים כמו אבני החרסית שליד נהר האמזונאס, אליהם עפים תוכים אחרי ארוחת עלים רעילים. החרסית מגינה עליהם מהרעל.
אוכלי צמחים > סוגי הרביורים

אוכלי אצות (Algivores) - מינים הניזונים מאצות שונות.
אוכלי פירות (Frugivore) - מינים הניזונים מחלקי פירות של צמחים ומעבירים את הזרעים הרחק מצמח האם.
אוכלי עלים (Folivore) - מינים הגוזלים מצמחים את עליהם או גבעוליהם ומעכלים אותם.
אוכלי פרחים (Florivore) - מינים הניזונים מפרחים ואינם שותים צוף.
לוחכי עשב (Graminivore) - מינים הלועסים את החלק העליון של העשבים ברחבי העולם.
לוחכי עלים () - מינים הלועסים עלים וחלקי צמחים דומים בדומה ללוחכי העשב ברחבי העולם
יונקי צוף (Nectarivore) - מינים המוצצים צוף מפרחים ומאביקים את הצמח.
אוכלי זרעים (Granivores) - מינים הניזונים מזרעי צמחים.
אוכלי אבקה (אנ') (Palynivore) - מינים הניזונים מאבקנים של פרחים וגורמים להאבקת פרחים.
מוצצי לשד (אנ') (Mucivores) - מינים המוצצים את לשד העצים והגבעולים ויכולים אף להרוג את הצמח.
אוכלי עצה (Xylophagy) - מינים האוכלים את העצה הקשה של העצים.
אוכלי בשר

הטורפים המכונים גם קרניבורים (Carnivore) הם בעלי חיים הניזונים בעיקר או רק מאכילת בשר של בעלי חיים. לעיתים כוללים איתם גם צמחים טורפים שונים. מונח זה כולל הן חיות הצדות ציד והן חיות האוכלות נבלות בלבד, וכמו אצל אוכלי הצמחים, ישנם גם כמה מינים של אוכלי כל היודעים לצוד.
ישנם 3 קבוצות של טורפים בהתאם לתלותם בבשר:
היפרקרניבורים (Hypercarnivore) - חיות שלמעלה מ-70% מתזונתם כוללת בשר
מסוקרניבורים (Mesocarnivore) - חיות ש-70-30% מתזונתם כולל בשר והם נחשבים לאוכלי כל.
היפוקרניבורים (Hypocarnivore) - חיות שפחות מ-30% מתזונתם כולל בשר והם נחשבים לאוכלי כל.
הטורפים צריכים לגבור על בעלי החיים מהם הם ניזונים ויש להם מספר שיטות להצליח בכך: מארבים ותכסיסים ערמומיים, ארס קטלני, הסוואה, ניבים וטפרים קטלניים, מרדפים מתישים, להקות טורפים, שאיבה מהירה וכולי. עיניהם של חלק גדול ממיני הטורפים ממוקמות בקדמת הראש, מה שמאפשר התמקדות בטרף; זאת בניגוד למינים רבים של בעלי חיים נטרפים, שעיניהם ממוקמות בצדי הראש, מה שמאפשר שדה-ראייה גדול ככל האפשר המסייע בהבחנה בטורפים. גם חושים אחרים יותר מחודדים אצל הטורפים יותר מהנטרפים.
מינים שונים מתמקדים בכל חיה קטנה מהם היכולה לשמש כטרף וחלקם אפילו לא מסוגלים להתעלם מאינסטינקט הציד אוטומטי לכל חיה קטנה. מינים אחרים מעדיפים טרף מסוים וגם מחליטים איפה לצוד ומתי (ביום או בלילה). מינים מסוימים של טורפים גם נפגעים כשטרף שהם מתמחים אליו מתמעט.
אוכלי בשר > סוגי טורפים

אוכלי עכבישים (Araneophagy) - מינים המתמחים בציד עכבישים וקרוביהם.
אוכלי עופות (Avivore) - מינים המתמחים בציד עופות.
אוכלי חרקים (Insectivore) - מינים המתמחים בציד חרקים שונים.
אוכלי נמלים (Myrmecophagy) - מינים של אוכלי חרקים, המתמחים בציד של נמלים או טרמיטים.
אוכלי רכיכות (Molluscivore) - מינים המתמחים בציד רכיכות.
אוכלי דיונונים (Teuthophagore) - מינים המתמחים בציד דיונונים וקרוביהם.
אוכלי נחשים (Ophiophagy) - מינים המתמחים בציד נחשים.
אוכלי דגים (Piscivore) - מינים המתמחים בציד דגים.
אוכלי צפרדעים (Anurophagy) - מינים המתמחים בציד צפרדעים.
אוכלי ספוגים (אנ') (Spongivore) - מינים המתמחים באכילת ספוגים או חלקים מהם.
אוכלי תולעים (Vermivore) - מינים המתמחים בציד תולעים.
אוכלי ביצים (ovivores) - מינים המתבססים על אכילת ביצים.
מוצצי דם (Hematophagy) - מינים הניזונים מדמם של בעלי חיים אחרים, גדולים יותר.
אוכלי נבלות (Scavenging) - מינים הניזונים מאכילה של נבלות
קניבליזם - מינים הטורפים פרטים אחרים מאותו המין.
הרג עודף - חיות ההורגות טרף רב, אך אוכלות רק חלק ממנו או בכלל לא.
התנהגויות אכילה מיוחדות

אוכלי כל - בעלי חיים הניזונים הן מהחי והן מהצומח בכמויות שונות.
אוכלי קשקשת (Lepidophagy) - מיני דגים הניזונים מקשקשים של דגים אחרים.
אוכלי חיידקים (אנ') (Bacterivore) - מינים הניזונים מחיידקים.
ליקוק עצמות (אנ') (Osteophagy) - אצל מינים צמחוניים כמו הג'ירפה קיימת תופעה של ליקוק עצמות.
אכילת עור עצמי (אנ') (Keratophagy) - מינים שניזונים מחלקים מגופם, למשל זחלים שניזונים מביציהם או לטאות שניזונות מנשל.
אכילת צעירים (אנ') (Paedophagy) - מיני דגים הניזונים או ניזונים חלקית על חיות צעירות.
אכילה מפה-שני (אנ') (Trophallaxis) - מינים, לרוב חרקים אאוסוציאליים, המעבירים מזון מפה אחד לשני וכך מזינים אותו.
אכילת תרופות (אנ') (Zoopharmacognosy) - אכילה של מזונות לא אכילים או שהם לא חלק מתפריט המין, למטרות ריפוי, כמו אכילת חרסית.
מונחים דומים

מונחים אלה כוללים התנהגויות אכילה שאינם נחשבים לצורת אכילה ספציפית.
חומסנות - בעלי חיים החוטפים מזון שחיות אחרות הצליחו לצוד.
מתקפת זלילה - בעלי חיים, לרוב טורפים, המתנפלים בטירוף על מזונם.
ניזוני קרקעית - בעלי חיים הניזונים ממספר מזונות שונים, אך עושים זאת על קרקעית הים וקרקעיות מקווי מים אחרים.
| התנהגויות אכילה בעולם החי |
| --- | --- | --- |
| אוכלי בשר (היפרקרניבורים • מסוקרניבורים • היפוקרניבורים) | אוכלי חרקים • אוכלי נמלים • אוכלי דגים • אוכלי עופות • אוכלי רכיכות • אוכלי תולעים •  אוכלי נחשים • אוכלי ביצים • אוכלי אדם •  קניבלים • אוכלי נבלות • אוכלי קשקשת • מוצצי דם • הרג עודף |  |
| אוכלי צמחים | לוחכי עשב • לוחכי עלים • אוכלי פירות • אוכלי עלים • אוכלי פרחים • אוכלי זרעים • יונקי צוף • אוכלי אצות • אוכלי עצה |  |
| אחר | אוכלי כול • חומסנים • מתקפת זלילה • אוכלי צואה • אוכלי פלנקטון • אוכלי פטריות • אוכלי רקבובית • ניזוני קרקעית |  |
אייל פרדי לבן-זנב אוכל עשב.
בונה קנדי ניזון מענפים.
שועל-מעופף אפור-ראש ניזון מצוף.
נמר שצד אנטילופה.
שחפית ים עם דג.
נשרים ניזונים מנבלה.
קוציציים

| קוציציים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: צינוראים
משפחה:: קוציציים
שם מדעי
 Acanthaceae ‏ז'יסייה, 1789
קוציציים (שם מדעי: Acanthaceae) היא משפחה המקיפה צמחים עשבוניים (חד-שנתיים או רב-שנתיים) שרועים, זקופים או לעיתים רחוקות מטפסים או בני שיח או שיחים או לעיתים רחוקות עצים קטנים בסדרת הצינוראים. המשפחה נפוצה בעיקר באזור הטרופי כולל דרום-מזרח אסיה, אפריקה, אמריקה הדרומית ואמריקה המרכזית עם מעט מינים באזורים ממוזגים. היא נקראת על שם הסוג הבולט Acanthus הקרוי בעברית קוציץ, אך בניגוד לשמה מעט מבני המשפחה קוצניים. המשפחה מונה 208 סוגים ו-5598 מינים, מהם רק שניים גדלים בר בישראל קוציץ סורי וריסן דק, ועוד שיח או עץ קטן, אביצניה ימית, הגדל בחופי ים סוף במי ים מלוחים ויוצר נופי צומח שנקראים מנגרובים. אביצניה ימית שויכה בעבר למשפחת הוורבניים.
תפרחת של קוציץ סורי בנחל עיון
תפרחת של קוציץ רך ביד יצחק בן צבי ירושלים
מלבד שלושת המינים הללו, מינים רבים מסוגים שונים במשפחה זו משמשים כצמחי נוי בעולם ובישראל כמו יוסטיציה (למשל יוסטיציה אדטודה), ברלריה, רואליה, תונברגיה ועוד. בישראל מוכר המין קוציץ רך.
משפחת הקוציציים היא משפחה קטנה וקרובה למשפחת השפתניים. ואכן הפרחים מזכירים שפתניים, אך שונים בכמה וכמה מאפיינים. העיקרית שבהם סוג הפרי. פרי השפתניים הוא על פי רוב מַפְרֶדֶת (schizocarp) לעומת הלקט במשפחת הקוציציים. עמוד השחלה אינו משתייר לאחר נשירת הכותרת בשונה מהקוציציים.
מורפולוגיה - מאפייני המשפחה

משפחת הקוציציים היא משפחה של עשבים או שיחים או עצים הגדלים באזורים טרופיים ומיעוטם באזורים ממוזגים.
העלים נגדיים, פשוטים וחסרי לוואים.
התפרחות דמויות שיבולת או צבורות באגדים בלוויית חפים גדולים ובולטים.
הפרחים דו-מיניים, מאוחי עלי כותרת בבסיסם לכדי צינור רחב וקצר, על פי רוב בלתי נכונים ובעלי סימטריה דו-צדדית בולטת, עלי הכותרת נושרים כיחידה אחת ומותרים את עלי הגביע ועמוד השחלה.
לגביע חמש עלים או אונות, לעיתים רחוקות ארבע.
הכותרת בעלת צינור ואוגן בעל 5 אונות או שיניים. לעיתים האוגן דו-שפתני או לפעמים חד-שפתני (הכותרת שסועה לאורכה ולה רק שפה אחת).
האבקנים ערוכים על הכותרת, ומספרם קטן ממספר אונות הכותרת ומספרם 2 עד 4, לא שווים זה לזה. לעיתים קרובות יש אחד עד שלושה אבקנים עקרים.
המאבקים אינם נפתחים בנקבים, אלא בסדקים.
השחלה עילית, עמוד שחלה אחד, על פי רוב ארוך ונשאר לאחר נשירת הכותרת. מספר הצלקות אחד או שניים.
השליה זוויתית בכל מגורה אחד עד הרבה ביציות. (ביציות 4 או יותר), בדרך כלל הן ערוכות בשורות אנכיות בכל מגורה.
הפרי הוא הלקט המחולק לשתי מגורות ונפתח בשני קשוות. הֶלְקֵט (Capsule) הוא על פי רוב פרי יבש בן מגורה אחת או יותר, שמכיל זרעים מרובים.
הזרעים קירחים או שעירים.