האימפריה הפורטוגזית
הערות שוליים

↑  Fernand Braudel ,Civilization and Capitalism, 15th–18th Centuries: The Perspective of the World, Translation: Siân Reynolds, University of California Press, 1992, p. 140
↑  Timothy J. Coates, Convicts and Orphans: Forced and State-sponsored Colonizers in the Portuguese Empire, 1550–1755, Stanford University Press, 2001, p. 57
↑  Timothy J. Coates, Convicts and Orphans: Forced and State-sponsored Colonizers in the Portuguese Empire, 1550–1755, Stanford University Press, 2001, p. 60
↑  Bailey W. Diffie and George D. Winius, Foundations of the Portuguese Empire, 1415–1580, University of Minnesota Press, 1977, p. 68
↑  Bailey W. Diffie and George D. Winius, Foundations of the Portuguese Empire, 1415–1580, University of Minnesota Press, 1977, p. 10
↑  Bailey W. Diffie and George D. Winius, Foundations of the Portuguese Empire, 1415–1580, University of Minnesota Press, 1977, pp. 82–83
↑  Bailey W. Diffie and George D. Winius, Foundations of the Portuguese Empire, 1415–1580, University of Minnesota Press, 1977, pp. 109–110
↑  Bailey W. Diffie and George D. Winius, Foundations of the Portuguese Empire, 1415–1580, University of Minnesota Press, 1977, p. 145
↑  Bailey W. Diffie and George D. Winius, Foundations of the Portuguese Empire, 1415–1580, University of Minnesota Press, 1977, pp. 152–153
↑  Robert O. Collins and James M. Burns, A History of Sub-Saharan Africa, Cambridge University Press, 2007, p. 179
↑  Bailey W. Diffie and George D. Winius, Foundations of the Portuguese Empire, 1415–1580, University of Minnesota Press, 1977, p. 155
↑  Bailey W. Diffie and George D. Winius, Foundations of the Portuguese Empire, 1415–1580, University of Minnesota Press, 1977, p. 156
↑  Bailey W. Diffie and George D. Winius, Foundations of the Portuguese Empire, 1415–1580, University of Minnesota Press, 1977, pp. 160–162.
↑  שכונתה כך בגלל התואר "Lavrador" שהוצמד לשמו
↑  שכונתה בפי הפורטוגזים "Terra dos Corte-Reais"
↑  Bailey W. Diffie and George D. Winius, Foundations of the Portuguese Empire, 1415–1580, University of Minnesota Press, 1977, pp. 189–191.
↑  Francisco Bethencourt and Diogo Ramada Curto, Portuguese Oceanic Expansion, 1400–1800, Cambridge University Press, 2007, p. 165.
↑  Bailey W. Diffie and George D. Winius, Foundations of the Portuguese Empire, 1415–1580, University of Minnesota Press, 1977, p. 180
↑  Mordechai Abir, Ethiopia and the Red Sea: The Rise and Decline of the Solomonic Dynasty and Muslim European Rivalry in the Region, Routledge, 1980, p. 86
↑  Bailey W. Diffie and George D. Winius, Foundations of the Portuguese Empire, 1415–1580, University of Minnesota Press, 1977, p. 240–242
↑  Bailey W. Diffie and George D. Winius, Foundations of the Portuguese Empire, 1415–1580, University of Minnesota Press, 1977, 248–252
↑  Bailey W. Diffie and George D. Winius, Foundations of the Portuguese Empire, 1415–1580, University of Minnesota Press, 1977, p. 288–289
↑  Liberation of Goa, web.archive.org, ‏2007-09-28
↑  The Liberation of Goa: 1961, web.archive.org, ‏2006-08-28
| סמל האימפריה הפורטוגזית |
| --- | --- | --- |
| צפון אפריקה | אגוז (1506–1525) • אל קאסר אס-סגיר (1458–1550) • ארזילה (1471–1550, 1577–1589) • אזמור (1513–1541) • סאוטה (1415–1640) • מזאגאן (1485–1550, 1506–1769) • אסואירה (1506–1525) • ספים (1488–1541) • אגאדיר (1505–1769) • טנג'יר (1471–1662) • ואדאן (1487–אמצע המאה ה–16) |  |
| אפריקה שמדרום לסהרה | אקרה (1557–1578) • אנגולה (1575–1975) • אנובון (1474–1778) • ארגן (1455–1633) • קבינדה (1883–1975) • כף ורדה (1642–1975) • סאו ז'ורז'ה דה מינה (1482–1637) • ביוקו (1478–1778) • חוף הזהב הפורטוגזי (1482–1642) • גינאה ביסאו (1879–1974) • מלינדה (1500–1630) • מומבסה (1593–1698, 1728–1729) • מוזמביק (1501–1975) • קילווה קיסיוואני וסונגו מנארה (1505–1512) • טירת סאו זואו בפטיסטה דה אז'ודה (1680–1961) • סאו טומה ופרינסיפה 1753–1975 • סוקוטרה (1506–1511) • זנזיבר (1503–1698) • זיגינשור (1645–1888) |  |
| מערב אסיה | בחריין (1521–1602) • הורמוז (1515–1622) • מסקט (1515–1650) • בנדר עבאס (1506–1615) |  |
| תת-היבשת ההודית | ציילון הפורטוגזית (1518–1658) • לקשאדוויפ (1498–1545) • האיים המלדיביים (1518–1521, 1558–1573) • וסאי-ויראר (1535–1739); מומבאי (1534–1661); קז'יקוד (1512–1525); קנאנור (1502–1663); צ'אול (1521–1740); צ'יטגונג (1528–1666); קוצ'י (1500–1663); קאנור (1536–1662); דאדרה ונאגר הבלי (1779–1954); דאמאן (1559–1962); דיו (1535–1962); גואה וגואה העתיקה (1510–1962); הוגלי (1579–1632); נגפטינאם (1507–1657); פוליקאט (1518–1619); פאליפורם (1502–1661); סלסט (1534–1737); מצ'יליפטנאם (1598–1610); מנגלור (1568–1659); סוראט (1540–1612); טהואוטהוקודי (1548–1658); סן תומא דה מליאפור (1523–1662; 1687–1749) |  |
| מזרח ודרום מזרח אסיה | איי בנדה (המאה ה-16 עד המאה ה-18) • פלורס (המאה ה–16 עד המאה ה–19) • מקאו (1557–1999) • מקאסאר (1512–1665) • מלאקה (1511–1641) • איי מאלוקו (אמבון 1576–1605, טרנאטה 1522–1575, טידורה 1578–1650) • נגסאקי (1571–1639) • טימור הפורטוגזית (1702–1975) |  |
| אמריקה הצפונית | ניופאונדלנד (1501–1570?) • לברדור (1501–1570?) נובה סקוטיה (1519–1570?) |  |
| אמריקה המרכזית והדרומית | ברזיל (1500–1822) • ברבדוס (1536–1620) • הפרובינציה הציספלאטינית (1808–1822) • גיאנה הצרפתית (1809–1817) • קולוניה דל סקרמנטו (1680–1777) |  |
| מדיירה והאיים האזוריים | שתי קבוצות איים אלה היוו חלק מהאימפריה הפורטוגזית החל במאה ה-15, וב-1976 היו למחוזות אוטונומיים. |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553607605171  LCCN: sh89004110 
הספירה הארמילרית סימלה את ההתפשטות הגלובלית של הפורטוגזים החל מימי הרנסאנס המוקדמים.
הנסיך אנריקה ה"נווט" או אנריקה ה"ספן", "פטרון" התגליות הפורטוגזיות הראשונות.
דגם קרוולה פורטוגזית. ספינה זו איפשרה לפורטוגזים להרחיק בהפלגותיהם ואף לשוט לראשונה באוקיינוס הפתוח, גם בסערות. (מוזיאון חיל הים בפאריס)
שחור - נתיב מסעו הימי של ואסקו דה גאמה להודו. ניתן להבחין בהפלגה של הארמדה בלב האוקיינוס, תוך ניצול רוחות וזרמים מיטביים, להגעה מהירה יותר לכף התקווה הטובה. ירוק - מסעם המשותף של פרו דה קוויליאן ואפונסו דה פאיבה למזרח, בטרם נפרדו דרכם בחצי האי ערב (עזבו את סנטרם שבפורטוגל ב-7 במאי 1487). כתום - המשך מסעו של קוויליאן לגואה שבהודו. כחול - המשך מסעו של דה פאיבה לקיסרות אתיופיה.
פרידה ממלחי הארמדה של ואסקו דה גאמה, שיצאה למסע הימי הראשון בין אירופה להודו (8 ביולי 1497). צויר בסביבות שנת 1900, בידי אלפרדו גמיירו, צייר פורטוגזי שהתמחה בשימוש בצבעי מים.
נכסי הכתר הפורטוגזי בצפון אמריקה (1519), בניופאונדלנד ולברדור דהיום. הכתר הפורטוגזי העדיף להתמקד בסחר עם המזרח הרחוק ובניצול משאבי אפריקה וברזיל. נוכחותם שם הסתכמה בעיקר בפעילות של ספינות דייגים, לצד נוכחות דומה של צרפתים, בסקים, גליסים ואנגלים.
מפה פורטוגזית משנת 1519 המציגה את חופי ברזיל הבתוליים, בטרם החלו הפורטוגזים ליישב את היבשת.
מפת קנטינו מ-1503, המפה הראשונה שמציגה את טרה-נובה וברזיל, שני חבלי הארץ הפורטוגזים שנתגלו שנים בודדות לפני כן. ניתן להבחין בקו החלוקה, שנקבע בחוזה טורדסיאס.
מבט מכיוון מזרח על אנדרטת התגליות, ליסבון.
ספינותיו של ואסקו דה גאמה בדרכן להודו. איור עבור גרסה מחודשת משנת 1880 של היצירה האפית הלוזיטנים, מאת לואיש דה קמואש.
מפת אסיה (מסביבות שנת 1550), מאת כרטוגרף אנונימי. ניתן להבחין בכיתוב פרשטה ז'ואאו, כינויו של המלך הנוצרי המיתי, מעל לשטח קיסרות אתיופיה, ראיה לכך שהפורטוגזים זיהו ארץ זו כארצה של הדמות האגדית, שהיוותה אחד התמריצים הראשוניים לעידן התגליות.
רישום משנת 1565 של אניות שהשתתפו בארמדה משנת 1507 שהפליגה בנתיב הכף. ליד כל אניה - שם רב החובל שפיקד עליה.
המבצר הפורטוגזי באי הורמוז
מפת אמריקה הפורטוגזית (ברזיל) מסביבות שנת 1574 בה מוצגת החלוקה הקולוניאלית לקפיטניות, אותה קידם המלך ז'ואאו ה-3. קו טורדסיאס מוזח מערבה ב-10 מעלות.
מפת האימפריה הספרדית-פורטוגזית המשולבת, בתקופת האיחוד המלכותי (1580–1640)
איור יפני של ספינה פורטוגזית (המאה ה-17). היפנים כינו את הפורטוגזים, ומאוחר יותר גם את ההולנדים ואירופים אחרים, בשם nanban, המתאר "ברברים מהדרום", כיוון שאלה נראו כמגיעים בהפלגה ליפן מכיוון דרום.
המצור ההולנדי על אולינדה, שבפרנמבוקו, צפון מזרח ברזיל.
ז'ואאו הרביעי מוכתר כמלך ב-1640, עם השבת הכתר לפורטוגזים.
מעגן הצי בליסבון, בירת האימפריה, בחזית ארמון וכיכר הרִבּיירה (המאה ה-18).
המפה הוורודה - טענת פורטוגל לריבונות על השטח שבין אנגולה למוזמביק. כיום זהו שטח ריבוני של המדינות זמביה, זימבבווה ומלאווי.
קולוניות פורטוגל במאה ה-20. התאריכים מייצגים את מועדי אובדן הטריטוריות