stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הזיכיון האוסטרו-הונגרי בטיינג'ין
הערות שוליים

↑  Magyar Királyi Központi Statisztikai Hivatal (1907). "A magyar korona területén kivül tartózkodott magyar honos katonák a cs. és kir. közös hadügyminiszter által megküldött számlálólapok alapján, összeirási (tartózkodási) helyük szerint" [The number of Hungarian nationality soldiers dispatched abroad according to the re-enlisting papers emitted by the Royal and Imperial joint Minister of Military affairs sorted by their place of enlisting (dispatchment)]. A magyar szent korona országainak 1901. évi népszámlálása: Harmadik rész. A népesség részletes leirása [Census of 1901 in the countries of the Holy Crown: Volume III. The detailed description of the population.] (scan) (census). Magyar statisztikai közlemények (בהונגרית). Vol. 5 (new ed.). Budapest: Pesti Könyvnyomda-Részvénytársaság. p. 31. נבדק ב-19 בינואר 2011. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Géza Szuk (1904). "A mi Kis Khinánk" [סין הקטנה שלנו] (PDF). Vasárnapi Ujság. 18 (51): 292–294. נבדק ב-2011-01-19.(בהונגרית)
↑  Jens Budischowsky (28 במאי 2010). "Die Familie des Wirtschaftswissenschaftlers Joseph Alois Schumpeter im 19. und 20. Jahrhundert" [The family of economic scientists, Joseph Alois Schumpeter in the 19th and 20th century] (PDF). www.schumpeter.info (בגרמנית). אורכב מ-המקור (PDF) ב-21 ביולי 2011. נבדק ב-20 בינואר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
הפיגועים בעיירות היזידיות בעיראק

| חלק ממלחמת עיראק |
| --- | --- |

 תאריך:  14 באוגוסט 2007 
 מקום:  קטניה וג'זירה שליד מוסול בעיראק
 מטרה:  עיירות המיעוט היזידי
 קואורדינטות:  36°13′52″N 41°47′52″E﻿ / ﻿36.2311°N 41.7978°E﻿ / 36.2311; 41.7978
 סוג:  מכונית תופת 
 נשק:  ארבע מכוניות תופת, מהן מכלית דלק אחת שנשאו חומרי נפץ במשקל של שתי טונות
 הרוגים:  796
 פצועים:  1,562
 מבצע:  לא ברור, מיוחס לאל-קאעידה
  (למפת עיראק מוגדלת) בגדאד מוסול בצרה ארביל כירכוכ פלוג'ה סולימאניה כרבלא נג'ף רמאדי טורקיה סוריה יר. ערב הסעודית כווית איראן המ. הפ. קטניה(למפת עיראק רגילה) בגדאד מוסול בצרה ארביל כירכוכ פלוג'ה סולימאניה כרבלא נג'ף רמאדי טורקיה סוריה יר. ערב הסעודית כווית איראן המ. הפ. קטניה
 
הפיגועים בעיירות היזידיות בצפון עיראק התרחשו ב-14 באוגוסט 2007. בהתקפות של מכוניות תופת על עיירות המיעוט היזידי קטניה וג'זירה שליד מוסול נהרגו 796 בני אדם ונפצעו למעלה מ-1,500. אירוע משולב זה נחשב לפיגוע הקטלני ביותר מאז ראשיתה של מלחמת עיראק.
בשעה 19:20 לערך, בפעולה מתואמת, התפוצצו בשתי העיירות ארבע מכוניות תופת, מהן מכלית דלק אחת. על פי הערכת משרד הפנים העיראקי נשאו ארבעת כלי הרכב יחד חומרי נפץ במשקל של שתי טונות. המוני מבנים בעיירות, אשר היו בנויים מבוץ וחומרים בלתי עמידים אחרים, קרסו וקברו תחתיהם משפחות שלמות, ושכונות שלמות נימחו.
מספר הנפגעים המדויק בהתקפה איננו ידוע בוודאות. ארגון הסהר האדום העיראקי טען כי מספר הנספים הגיע ל-796 ומספר הפצועים ל-1,562.
שום ארגון לא נטל אחריות לפיגועים. צבא ארצות הברית ייחס את ההתקפה לארגון אל-קאעידה בעיראק בשל האופי המתואם של הפיגוע. הממשלה העיראקית ייחסה אותה למוסלמים סונים קיצונים.
ההתקפות באו לאחר תקופה של מתח בין היזידים לבין מוסלמים סונים בצפון עיראק, שבמהלכם קיבלו תושבים יזידים איומים על חייהם. בתקופה זו אירעו באזור שני אירועים ששילהבו את הרוחות: באפריל 2007 נסקלה למוות נערה יזידית, שנחשדה כמי שבכוונתה להתאסלם ולהינשא לסוני, ובהמשך החודש נרצחו (ככל הנראה כנקמה על הסקילה) 23 יזידים נוסעי אוטובוס, שהופרדו על ידי חמושים סונים מהנוסעים המוסלמים והנוצרים בו, הורדו ממנו בכוח ונורו.
הערות שוליים

↑  Iraqi Interior Ministry: 400 killed in suicide bombings in northern Iraq, באתר ynetnews, ‏16 באוגוסט 2007.
הסריקה של גראהם

הסריקה של גראהם, על שם המתמטיקאי רונלד גראהם, הוא אלגוריתם למציאת הקמור של קבוצת נקודות במישור, בסיבוכיות של  \ \Theta (n\log n), כאשר  \ n הוא מספר הנקודות.
תיאור האלגוריתם

הרעיון שמאחורי האלגוריתם מבוסס על מיון של קבוצת הנקודות, ואחר כך בנייה הדרגתית של קבוצת הנקודות שעל הקמור על ידי סריקה של כל הנקודות. במהלך האלגוריתם בונים מחסנית של הנקודות שעל הקמור, ובכל צעד של האלגוריתם מוסיפים לה את הנקודה הבאה בסריקה (על פי סדר המיון), ובודקים האם הנקודה שהוכנסה פוסלת את הנקודה שלפניה.
אם  \ a היא הנקודה האחרונה שהוכנסה למחסנית,  \ b היא הנקודה שלפניה ו- \ c היא הנקודה שלפניה, הרי שהבדיקה מתבססת על סוג הפניה שהישר המחבר את  \ a,b מבצע ביחס לישר שמחבר את  \ b,c. כאשר סורקים את הנקודות שעל הקמור עם כיוון השעון, הנקודה  \ b תהיה שייכת לקמור אם ורק אם הישר  \ a,b מבצע פניה ימינה אל הישר  \ b,c. אם הוא אינו עושה זאת, מוציאים את  \ b מהמחסנית (אך משאירים את  \ a, שהיא הנקודה החדשה ביותר שהוכנסה). אם הוצאה  \ b, בודקים שוב האם הנקודה שלפניה עדיין צריכה להיות בקמור, ואם לא מוציאים אותה, וכן הלאה.
אם מיון הנקודות נעשה על בסיס קוארדינטת  \ x שלהן, יהיה צורך בשתי סריקות כדי לבנות את הקמור - אחת בשביל הנקודות שנמצאות מעל לשתי הנקודות בעלות קואורדינטות ה- \ x הקיצוניות, ואחת בשביל הנקודות שמתחתן. אם ממיינים את הנקודות על בסיס הזווית שהן יוצרות עם ציר  \ x המועבר דרך אחת מהנקודות הקיצוניות, די בסריקה אחת.
סיבוכיות האלגוריתם

ראשית, מיון הנקודות שנעשה לפני תחילת הסריקה יכול להתבצע בסיבוכיות  \ O(n\log n) (אך לא טוב יותר, שכן זהו גם חסם תחתון על מיון כללי). הסריקה עצמה, בניתוח הגס ביותר, היא בסיבוכיות  \ O(n^{2}), שכן מכניסים  \ n איברים למחסנית (כל נקודה נכנסת למחסנית בשלב כלשהו) ועבור כל הכנסה של איבר למחסנית, ייתכן שיוצאו ממנה כל האיברים פרט לשניים. מכיוון שהמחסנית יכולה להכיל עד  \ n איברים, מתקבלת הסיבוכיות  \ O(n^{2}).
אולם, ניתוח עדין מעט יותר מראה כי הסיבוכיות היא למעשה  \ O(n). זאת מכיוון שכל איבר יכול להיות מוצא מהמחסנית פעם אחת בדיוק (שכן מרגע שאיבר הוצא מהמחסנית הוא אינו מוחזר יותר). על כן, מתבצעות על המחסנית לכל היותר  \ 2\cdot n פעולות: הכנסה ו(אולי) הוצאה של כל אחד מ- \ n הנקודות.
ניתן להראות כי אלגוריתם כלשהו למציאת קמור יכול לשמש גם למיון, ומכיוון שקיים למיון כללי חסם תחתון  \ \Omega (n\log n) נובע מכך שגם סיבוכיות הסריקה של גראהם היא  \ \Omega (n\log n). לכן בסך הכל, הסיבוכיות של הסריקה היא בדיוק  \ \Theta (n\log n).
ראו גם

הצעדה של ג'ארביס
הפיגועים בנמלי התעופה של וינה ורומא

| --- | --- |

מסעדה בנמל התעופה לאונרדו דה וינצ'י לאחר הפיגוע
 תאריך:  27 בדצמבר 1985 
 מקום:  רומא, וינה 
 קואורדינטות:  41°48′27″N 12°15′03″E﻿ / ﻿41.8075°N 12.2508°E﻿ / 41.8075; 12.2508
 סוג:  פיגועי ירי
 הרוגים:  19
 פצועים:  138
 he
 
הפיגועים בנמלי התעופה של וינה ורומא הם שני פיגועי ירי שבוצעו ב-27 בדצמבר 1985.
בפיגועים נרצחו 19 בני אדם ונפצעו 138.
בשעה 08:15 ניגשו ארבעה מחבלים חמושים לדלפקי אל על ו-TWA בנמל התעופה לאונרדו דה וינצ'י שברומא, והחלו לירות לעבר הנוסעים שעמדו בתור לקבלת הכרטיסים. המחבלים רצחו 16 בני אדם, ביניהם ילד, ופצעו 99.
שלושת המחבלים נהרגו בידי אנשי האבטחה הישראליים, שהשיבו אש לעבר מקורות הירי. אחד המחבלים נתפס כשהוא פצוע. התקרית כולה נמשכה כ-15–20 שניות.
מספר דקות לאחר מכן בנמל התעופה הבינלאומי וינה-שווכאט שלושה מחבלים השליכו רימונים לעבר העומדים בתור מול דלפק אל על בנמל, המחבלים רצחו שניים ופצעו 39, אחד מהם נפטר מפצעיו ב-22 בינואר 1986. לאחר הפיגוע נמלטו המחבלים, ובמרדף שערכה אחריהם המשטרה האוסטרית נהרג אחד ונתפסו השניים הנותרים.
בתחילה הואשם הארגון לשחרור פלסטין באחריות לפיגוע, אך מנהיגו יאסר ערפאת הכחיש את האשמות וגינה את האחראים. באש"ף טענו כי ההתקפות נועדו לכפות על אוסטריה ואיטליה את ניתוק הקשרים עם הפלסטינים.
ארגונו של אבו נידאל לקח על עצמו את האחריות לפיגועים, כתגובה למבצע רגל עץ, שבו הפציצו מטוסי חיל האוויר את מפקדות אש"ף בתוניס ב-1 באוקטובר 1985. ממשלת לוב הואשמה בסיוע למחבלים, אך היא הכחישה האשמות אלו, אף על פי שטענה כי הפיגועים הם "פעולות הגבורה שמבצעים בני השהידים של סברה ושתילה."
ראו גם

הפיגוע בנמל התעופה של לוס אנג'לס
הערות שוליים

↑  סי"צ רויטר (אבו דאבי), שמונה דרכונים ושני פרצופים, חדשות, 14 בינואר 1986
| פיגועי טרור נגד ישראלים במחצית השנייה של המאה ה-20 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | 1948 עד 1959 • שנות ה-60 • שנות ה-70 • שנות ה-80 • שנות ה-90 • > |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | שנות ה-70: מתקפת הטרור בשדה התעופה של מינכן (10 בפברואר 70) • הפיגוע בטיסה 330 של סוויסאייר מציריך לנתב"ג (21 בפברואר 70) • חטיפת טיסת 571 של סבנה איירליינס מבריסל לנתב"ג (8 במאי 72) • טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן (5–6 בספטמבר 72) • משבר בני הערובה בשגרירות ישראל בבנגקוק (28 בדצמבר 72) • הפיגוע בטיסה 841 של טראנס וורלד איירליינס מנתב"ג לניו-יורק (8 בספטמבר 74) • חטיפת מטוס אייר פראנס 139 מנתב"ג לפריז (27 ביוני 76)  שנות ה-80: ניסיון ההתנקשות בשגריר הישראלי בלונדון (3 ביוני 82) • הפיגוע בראס בורקה (5 באוקטובר 85) • רצח הימאים הישראלים בברצלונה (5 באוקטובר 85) • הפיגועים בדלפקי אל על בנמלי התעופה של וינה ורומא (27 בדצמבר 85) • ניסיון הפיגוע בטיסת אל על מלונדון (17 באפריל 86)  שנות ה-90: פיגוע האוטובוס במצרים (4 בפברואר 90) • הפיגוע בשגרירות ישראל בארגנטינה (17 במרץ 92) • הפיגוע בשגרירות ישראל בלונדון (26 ביולי 94) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
הסרת קונדום ללא הסכמה

הסרת קונדום ללא הסכמה היא הפעולה שבה אחד מבני הזוג מסיר בחשאי את הקונדום בזמן קיום יחסי מין, ללא הסכמת בן הזוג השני. פעולה זו הופכת את המין לבלתי-מוגן. הביטוי הנפוץ באנגלית לפעולה זו הוא "stealthing" (בתרגום מילולי: "התגנבות").
השפעה וסיכונים

הסרת קונדום במהלך יחסי מין מגדילה את הסיכונים להריון בלתי מתוכנן ולזיהומים ומחלות המועברים במגע מיני. הקורבנות עלולים לחוות מצוקה נפשית ופסיכולוגית, במיוחד אלה שחוו בעבר אלימות מינית.
היסטוריה

המונח "stealthing" באנגלית, המתאר הסרת קונדום ללא הסכמה, נמצא בשימוש בקרב קהילת ההומוסקסואלים לפחות משנת 2014.
באפריל 2017 פרסמה המשפטנית אלכסנדרה ברודסקי מחקר מקיף בנושא זה בכתב עת מדעי של אוניברסיטת קולומביה. המחקר צוטט בכלי תקשורת רבים והעלה את הנושא לתודעה הציבורית. ברודסקי מראיינת במחקר את קורבנות התופעה, מתארת את ההשלכות המשפטיות ומונה דרכים משפטיות להתמודדות עם התופעה.
הפעולה מהווה אקט של תקיפה מינית ופגיעה בכבוד כלפי הקורבן. ברודסקי מתארת כיצד אתרי אינטרנט ופורומים שונים מעודדים גברים לבצע הסרת קונדום ללא הסכמה. בפורומים יש עצות מעשיות לביצוע הפעולה, והתרברבויות של אלה שביצעו אותה.
מחקר אוסטרלי משנת 2019 מצא שאחת מכל שלוש נשים ואחד מכל חמישה גברים חוו הסרת קונדום ללא הסכמה.
השלכות משפטיות ואתיות

במחקר של ברודסקי מצוין שהסרת קונדום ללא הסכמה, מבחינה משפטית, חמורה כמעט כמו אונס ויש להתייחס אליה כאל תקיפה מינית חמורה.
ברוב המדינות קיימים חוקים לפיהן יחסי מין מותנים בהסכמה הדדית, והסרת קונדום בחשאי היא הפרה של הסכמה זו. למרות התופעה הרווחת, עד היום הורשעו בעבירה זו רק שלושה גברים ברחבי העולם. בשנת 2014 בית המשפט העליון של קנדה הרשיע בתקיפה מינית אדם שחורר חורים בקונדום. בשנת 2017 בית משפט בשווייץ הרשיע באונס גבר שהסיר את הקונדום במהלך יחסי מין עם בת זוג שלא הסכימה לכך. במקרה דומה משנת 2020 הורשע באונס גבר באוסטרליה.
בישראל לא הוגש אף כתב אישום על אינוס בנסיבות של הסרת קונדום ללא הסכמה. ביולי 2020 הגישה אישה תלונה במשטרה נגד בן זוגה על הסרת קונדום ללא הסכמה, אך פרקליטות המדינה סגרה את התיק מחוסר ראיות. בעקבות המקרה, בינואר 2021 הוגש ערר לפרקליטות על ידי איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית בישראל, בדרישה שייקבע כי הסרת קונדום ללא ידיעת בן או בת הזוג וללא הסכמה היא אונס.
הערות שוליים

1 2  נועה בנוש, "ביקשתי שישים קונדום והוא חדר בכל זאת", באתר ynet, 12 ביוני 2020
↑  הגשנו ערר: הסרת קונדום ללא ידיעת הפרטנר/ית וללא הסכמה היא אונס, בעמוד הפייסבוק של איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית בישראל, 20 בינואר 2021
המוזיאון הימי הלאומי

ערך זה עוסק במוזיאון בעיר חיפה. אם התכוונתם למוזיאונים אחרים בשם זה, ראו .
| --- | --- |

מבנה המוזיאון
 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון להיסטוריה ימית
 כתובת:  דרך אלנבי 198, חיפה
 מיקום:  חיפה 
 מדינה:  ישראל 
 מנהל:  יותם יקיר
 אוצר ראשי:  עדי שלח
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1972
 תאריך פתיחה רשמי:  1953 
 קואורדינטות:  32°49′44″N 34°58′20″E﻿ / ﻿32.828944444444°N 34.972302777778°E﻿ / 32.828944444444; 34.972302777778
 www.nmm.org.il/eng
  (למפת חיפה מוגדלת) המוזיאון הימי הלאומי(למפת חיפה רגילה) המוזיאון הימי הלאומי(למפת הגליל המערבי רגילה) המוזיאון הימי הלאומי(למפת הגליל המערבי מוגדלת) המוזיאון הימי הלאומי
 
הכניסה למוזיאון
המוזיאון הימי הלאומי של מדינת ישראל מוקדש לתולדות הספנות באגן הים התיכון, בים סוף ועל גדות הנילוס ומטרתו להציג את ההיסטוריה הימית באזור. בנוסף כולל אוסף המוזיאון ממצאים ארכאולוגיים שמקורם במוזיאון לאמנות עתיקה שנסגר.
המוזיאון ממוקם ברחוב אלנבי, בעיר חיפה, בנקודת המפגש בין הר הכרמל לים התיכון, לרגלי סטלה מאריס, ובקרבת מוזיאון ההעפלה וחיל הים, מערת אליהו ורכבל חיפה. המוזיאון הוא חלק ממוזיאוני חיפה.
היסטוריה

בשנת 1938 הקים החבל הימי לישראל ועדה לעיבוד תוכנית להקמת מוזיאון ימי בישראל בהחלה באיסוף מוצגים למוזיאון. בדצמבר 1938 דווח על תרומה של מפות עתיקות שנתרמו למוזיאון על ידי ידידי המוזיאון בקופנהגן ונמסר שהמוזיאון ייפתח בתל אביב בינואר 1939 לסיורים של קבוצות מאורגנות. המוזיאון הועבר בהמשך לחיפה ושוכן בבניין המעבדה ההידרולית של הטכניון.
עם הקמת מועדון המלחים של החבל הימי בבית יורדי הים בחיפה הוחל בתוכניות להקמת מוזיאון במקום. באפריל 1946 דווח על מינוי בעל מקצוע מיוחד לנהל את המוזיאון. ב-26 בדצמבר 1946 נחנך המוזיאון בטקס רשמי עם נציג של פעילי החבל הימי מדרום אפריקה. מנהל המוזיאון היה י. זאבה. במוזיאון היו כ-500 מוצגים. במהלך מלחמת העצמאות, באפריל 1948 הועבר המוזיאון הימי לרחוב הרצל בשכונת הדר הכרמל.
ביוני 1949 נחנך מחדש בית יורדי הים עם המוזיאון הימי שבו.
בינואר 1952 קיים חיל הים תערוכה בשם "חופי ארצנו" בבית המלח בחיפה. התערוכה הוכנה על ידי רס"ן אריה בן־אלי קצין ההסברה של חיל הים, יחד עם סרן ב. ספיר וסגן פ. רוזנפלד. בדצמבר 1954 נפתח המוזיאון כיוזמה משותפת של עיריית חיפה שרכשה את המוזיאון של חיל הים בלירה אחת, והחבל הימי לישראל, בבית יורדי הים ברחוב הנמל שבחיפה.
ב־1972 עבר המוזיאון למשכנו הנוכחי ורחב הידיים ברחוב אלנבי. הבניין הוקם על קרקע בבעלות משרד הביטחון, והקמתו התאפשרה הודות לתרומת קרן מוריסון מלונדון והשתתפות עיריית חיפה וכן של תרומות ידידים מישראל ומחוצה לה.
בשנת 1997 קיבל אליו המוזיאון את האוסף של מה שהיה עד 1995 מוזיאון חיפה לאמנות עתיקה, ששכן עד לאיחוד ברחוב שבתאי לוי 26 בחיפה; רוב האוסף לא מוצג דרך קבע במוזיאון הימי, כך שלעיתים ישנה במוזיאון תצוגה גם מן האוסף הזה, ללא זיקה לים.
רב-סרן (מיל') אריה בן אלי
ד"ר יוסף רינגל
ד"ר נדב קשטן
ד"ר אבשלום זמר
ד"ר פיליפ ווקוסבוביץ
עדי שלח (2021)
תצוגות המוזיאון

המוזיאון מוקדש לתולדות הספנות באגן הים התיכון, בים סוף ועל גדות הנילוס ותצוגתו משקפת חמשת אלפים שנות היסטוריה ימית. אוסף המוזיאון הימי הלאומי הוא אחד מאוספי הארכאולוגיה הגדולים בארץ והוא מורכב מתת־אוספים שונים המבטאים את הקשר של האדם לים.
במוזיאון מוצגות תצוגות קבע הערוכות על פי סדר התקופות ההיסטוריות ומחולקות למדורים המציינים את הקשר של האדם לים במרוצת הדורות. בין היתר מוצגים: דגמי אוניות, ממצאי הארכאולוגיה התת-ימית: כלי חרס, מטבעות וחותמות, וכן אוסף גדול של מפות עתיקות ותחריטים המחולק על פני המדורים השונים.
בנוסף לתצוגות אלו, מוצגות במוזיאון תערוכות מתחלפות מאוספי המוזיאון ותערוכות של אמנים ישראליים ובינלאומיים בנושאי ים. מאז שנת 2004 מוצגת במוזיאון תערוכה בנושא שודדי ים (פיראטים). כמו כן, מוקדש אגף במוזיאון לפסיפסים וממצאים מהחפירות בתל שקמונה.
ספריית המוזיאון הימי הלאומי היא ספריית עיון מדעית מחקרית הכוללת למעלה מ־5,000 ספרים וכמה מאות כתבי עת בנושאים מגוונים.
תצוגות המוזיאון > תערוכות הקבע

אמנות הסיפון - תערוכת קבע בנושא חפצי אמנות ונוי שנעשו על ידי מלחים וספנים בזמנם החופשי במהלך השיט מהמאה ה-19 ועד ימינו. בין המוצגים ספינות בבקבוק, דגמי ספינות מעץ, חפצים שעובדו משנהב ובעלי חיים ימיים (לדוגמה לוויתן), לוח קשרי חבלים, יצירות אמנות שנעשו מצדפים.
פיראטים - הדגל והגולגולת - תערוכה המהווה הצצה לעולמם של הפיראטים והווי חייהם. התערוכה כוללת כלי נשק שונים מהמאות ה-17 עד ה-19 כגון: חרבות, גרזנים, רובים, אלות, שריון אבירים, תותחים ימיים ואזיקים. שחזור של חדר קפטן בספינה פיראטית ושחזור תא מאסר לשבויים. כמו כן מוצגים ציורים של פיראטים מפורסמים כגון שחור הזקן, סינאן, ויליאם קיד והפיראטית אן בוני. תחריטים המתארים קרבות ימיים מהמאות ה-18 וה-19. בנוסף מוצג דגם של ספינתו של פרנסיס דרייק "איילת הזהב".
מדור קרטוגרפיה - חלק מהממצאים השייכים לאוסף הקרטוגרפיה מוצגים בתערוכת הקבע. בין היתר מוצגות מפות מהמאות ה-17 עד ה-19 המתארות בעיקר נושאים שונים הקשורים בעם ישראל ובארץ ישראל ביניהן מסעות בני ישראל במדבר, ונחלות השבטים.
ספנות עברית במאה ה-20 - התערוכה כוללת דגמים של ספינות מעפילים, ספינות ששימשו בצי הסוחר הישראלי וספינות טיולים כגון "שלום".
פסיפסים מתל שקמונה - רצפות פסיפסים שנחשפו בחפירות בתל בחפירות שקמונה בשנות ה-60 וה-70 על ידי יוסף אלגביש. כמו כן מוצגים מספר ממצאים קטנים שנחפרו בתל.
5,000 שנות ספנות - התערוכה סוקרת 5,000 שנות ספנות מספינות הגומא ששטו על נהרות הנילוס, הפרת והחידקל, דרך ספינות המלחמה היווניות (הבירמה והטרירמה) ועד לתקופת התגליות. בתערוכה דגמים של ספינות, ביניהם דגם הסירה מגינוסר ושחזור שלוש ספינותיו של קולומבוס. בתערוכה יש גם ממצאים שנמשו מהים: קנקני אגירה ששימשו בסחר ימי, קסדות ששימשו ככל הנראה ללוחמה בים, תנור בישול ששימש על ספינה, עוגנים מאבן, מעופרת ומברזל. בנוסף לכך יש גם מדור של מכשירים מדעיים אסטרונומיים, שעוני חול, שעוני שמש, סקסטנטים ואוקטנטים, מכשירים מדעיים מסין העתיקה.
חדשות בארכאולוגיה התת-ימית - ממצאים שנמשו מהים בשנים האחרונות: קסדות, מטמון מטבעות זהב מעכו הצלבנית, קנקן אגירה שנמשה בעתלית והכיל צדפות ממצרים, מתוארך לאלף ה-4 לפנה"ס (העדות הקדומה ביותר לסחר בין ארץ ישראל ומצרים). מערכת משקל מברונזה מהתקופה הביזנטית, כלי נשק מברונזה.
אוספי המוזיאון

אוסף דיוקנאות המומיות מפיום ומסכות קבורה - האוסף כולל עשרה ציורי דיוקנאות ושבע מסכות קבורה ששימשו בקברים בתקופה הרומית.
אוסף המטבעות - האוסף כולל מעל אלף מטבעות העוסקים בנושאים הקשורים בים, כגון: אוניות, נמלים, עוגנים ועוד. האוסף כולל גם מדליות מתקופת הרנסאנס עד ימינו.
אוסף דגמי הספינות העתיקות - דגמי הספינות נבנו על פי ממצאים ארכאולוגיים ותיאורים בספרות, והם כוללים דגמים מהתקופה הרומית ועד ימינו.
אוסף מכשירים מדעיים - האוסף כולל מכשירים העוסקים בספנות החל מהמאה ה-15, ביניהם מכשירי ניווט ימי, אצטרולבים, מצפנים, שעוני חול ועוד. כן כולל האוסף ציוד אסטרונומי שנוצר בסין באלף ה-1 לפנה"ס.
אוסף הקרטוגרפיה - האוסף כולל למעלה מ-3,500 מפות ותחריטים. האוסף כולל גם מפות ארץ ישראל.
אוסף קנקני אגירה - קנקני אגירה שימשו לאחסון מטענים בספינות, והיו חלק מהסחר הימי בעת העתיקה.
אוסף ארכאולוגי העוסק במיתולוגיה ימית - האוסף כולל צלמיות ופסלונים הקשורים בנושאים הקשורים לים כגון אפרודיטה, פוסידון ואלילים נוספים. האוסף כולל נרות חרס, פסיפסים וממצאים נוספים הקשורים בים.
אוסף אריגים קופטים - מבחר של כמה עשרות אריגים שמקורם במצרים.
פעילות חינוכית

לצד הדרכה לקבוצות (בתיאום מראש), מקיים המוזיאון פעילות חינוכית בבתי ספר בחיפה, שכוללת מפגשי הכנה לביקור במוזיאון, וכן סיורים לימודיים בדגשים שונים (אמנות, חיי יום-יום בעת העתיקה וכו').
למבוגרים, מוצעים במוזיאון קורסים בנושא ארכאולוגיה ימית, ובנושא טכניקות קדרוּת (קרמיקה), כולל סיור בתל שקמונה.
מבחר תערוכות מתחלפות

כחול ים המים, תצוגה מיצירותיו של האמן זיגי בן־חיים, אוצרת: דניאלה טלמור, 18 בנובמבר 2000 - 4 במרץ 2001
תל נונה, תצוגה מיצירותיה של האמנית נונה אורבך, אוצרת: דניאל טלמור, 31 במרץ - יולי 2001
מיצב ים, תצוגה מיצירותיו של האמן דן ריכטר לוין, אוצרת: דניאלה טלמור, 23 במרץ - 21 ביולי 2002
סודות גלויים, תצוגה מצירותיו של הפסל עמנואל הצופה, אוצר: אדם ברוך, 22 בפברואר - 27 ביולי 2003
יורדי־ים ופולחן בעת העתיקה, אוצר: אבשלום זמר, 26 בנובמבר 2005 - 20 בנובמבר 2006
שתיקת הים, אוצרים: אבשלום זמר ואברהם אילת, 9 באפריל - 25 ביולי 2005
כלי מאור בעת העתיקה, אוצר: אבשלום זמר, 9 בדצמבר 2006 - 1 ביולי 2007
אנייה - מזח - אדם, אוצר: אברהם אילת, 21 באוקטובר 2006 - 15 בינואר 2007
כלי זכוכית בעת העתיקה, אוצר: אבשלום זמר, 29 בדצמבר 2007 - ספטמבר 2008
אניות - דגמים מספרים, אוצר: אבשלום זמר, 21 באפריל - 14 באוקטובר 2007
מסכה ודיוקן במצרים בתקופה הרומית, אוצר: אבשלום זמר, 6 בדצמבר 2008 - יוני 2009
צלמיות חרס בעת העתיקה, אוצר: אבשלום זמר, 26 בדצמבר 2009 - 26 בנובמבר 2011
סיפורי פסח בתחריטים ובמפות עתיקות, אוצר: אבשלום זמר, 21 במרץ - 1 בספטמבר 2009
דגמי אניות - אמנות היצירה, אוצר: אבשלום זמר, 24 ביולי - 12 בדצמבר 2010
אריגים קופטיים ממצרים בעת העתיקה, אוצר: אבשלום זמר, 25 בדצמבר 2010 - 15 במאי 2011
כלי חרס מקפריסין בעת העתיקה, אוצר: אבשלום זמר, נפתחה ב-31 בדצמבר 2011
מטמון כלי פולחן - תל קשיש, המאה הי"ג לפנה"ס, אוצר: אבשלום זמר, נפתחה ב-25 באוגוסט 2012
אלים, אלות וגיבורים מהמיתולוגיה בפיסול היווני והרומי. אוצר: אבשלום זמר. נפתחה ב-30 באוגוסט 2014.
ים שקט. רועי קופר. אוצר: אברהם אילת. נפתחה ב-15 במרץ 2014.
מפרסומי המוזיאון

המוזיאון הימי חיפה. פרסום מס' 1, יולי 1956: הים התיכון והמזרח הקרוב. (קטלוג דגמים). 40 עמ', תצלומים.
אריה ל' בן-אלי (עורך). ספונים א'. המוזיאון הימי חיפה. הוצאת קרן המוזיאון הימי, תשכ"ז.
אריה ל' בן-אלי (עורך). ספונים ב'. המוזיאון הימי חיפה. הוצאת החבל הימי לישראל, תשכ"ח.
אריה ל' בן-אלי (עורך). ספונים ג'. המוזיאון הימי הלאומי חיפה. הוצאת החבל הימי לישראל, תשל"א.
אריה בן אלי (עורך). ספונים ד'. המוזיאון הימי הלאומי חיפה, הוצאת קרן המוזיאון הימי הלאומי, תשל"ב-תשל"ה.
אריה בן-אלי (עורך). ספונים ה'. המוזיאון הימי הלאומי חיפה, הוצאת קרן המוזיאון הימי הלאומי, תשל"ו.
ד"ר יוסף רינגל (עורך). ספונים ו'. המוזיאון הימי הלאומי חיפה, הוצאת קרן המוזיאון הימי הלאומי, תשמ"א.
יוסף רינגל (עורך). ספונים ז'. המוזיאון הימי הלאומי חיפה. הוצאת קרן המוזיאון הימי הלאומי, תשמ"ט.
יוסף רינגל (עורך). ספונים ח'. המוזיאון הימי הלאומי חיפה. הוצאת עמותת ידידי המוזיאון הימי הלאומי, תשנ"ד.
Arie L. Ben-Eli and R. Rephael Stieglitz (compilers), The National Maritime Museum, Haifa. Spring 1972
יעקב משורר ויוסף רינגל, אניות וחלקי אניות על מטבעות עתיקים, 1975.
אבשלום זמר, קנקני אגירה בסחר הימי הקדום. הוצאת קרן המוזיאון הימי הלאומי חיפה, תשל"ח (1977).
יוסף רינגל. נושאים ימיים על מטבעות עתיקים במוזיאון הימי הלאומי חיפה. הוצאת ידידי המוזיאון הימי הלאומי בארצות הברית, 1984.
יהודית שן-דר (אוצרת). כריסטופר קולומבוס - איש גינואה. קטלוג תערוכה. סתיו/חורף תשמ"ט (1988).
שרה קסל, דורית כהן ורבקה קדם (אוצרות). אניות סוחר ומלחמה בים התיכון - תחריטים מן המאות 17–18 מאוספי המוזיאון. קטלוג התערוכה. סתו תש"ן (1989).
ד"ר נדב קשטן (אוצר ועורך). ארץ ישראל הימית - תרבויות ים-תיכוניות בארץ ישראל מתקופת הברונזה עד מסעות הצלב. קטלוג התערוכה הישראלית / גנואה 1992. המוזיאון הימי הלאומי חיפה, 1992.
מסתרי ים, אלים יצורים ומפלצות. קטלוג התערוכה, 1993.
אבשלום זמר, מאוצרות קיסריה. הוצאת מוזיאון חיפה החדש והמוזיאון הימי הלאומי, 1997
אבשלום זמר, דיוניסוס ובני לווייתו. קטלוג התערוכה, 1998.
אבשלום זמר, קסטרא למרגלות הכרמל, העיר וצפונותיה. קטלוג התערוכה, 1999. 73 עמ', איורים.
הפיראטים - הדגל והגולגולת. קטלוג התערוכה, 2002.עורכים: רותי גרטווגן ואבשלום זמר
אבשלום זמר, אמנות הסיפון. קטלוג התערוכה, 2004.
אבשלום זמר, יורדי ים ופולחן בעת העתיקה. קטלוג התערוכה, 2005.
אבשלום זמר, כלי מאור בעת העתיקה. קטלוג התערוכה, 2006.
אורית רוטגייזר, כלי זכוכית בעת העתיקה. קטלוג התערוכה, 2007.
אבשלום זמר, שקמונה וצפונותיה. קטלוג התערוכה, 2008.
אבשלום זמר, מסכה ודיוקן במצרים בתקופה הרומית. קטלוג התערוכה, 2008.
אבשלום זמר, צלמיות חרס בעת העתיקה. קטלוג התערוכה, 2009.
אבשלום זמר ואורן כהן אריגים קופטיים. קטלוג התערוכה, 2010.
אבשלום זמר ואורית רוטגייזר כלי חרס מקפריסין בעת העתיקה. קטלוג התערוכה, 2011.
אבשלום זמר, אורן כהן ומיכל ארצי, מטמון כלי פולחן- תל קשיש- המאה ה-י"ג לפני סה"נ. קטלוג התערוכה, 2012
אבשלום זמר, אורן כהן, פסלי קבורה מארץ- ישראל בתקופה הרומית. קטלוג התערוכה, 2012
אבשלום זמר, אלים, אלות וגיבורים מהמיתולוגיה בפיסול היווני והרומי. קטלוג התערוכה, 2014
אברהם אילת, ים שקט. רועי קופר. קטלוג התערוכה, 2014
לקריאה נוספת

יוסף רינגל, המוזיאון הימי הלאומי, בתוך: אריאל, גיליון 37–39: חיפה ואתריה, 1985, עמ' 151–156
אבשלום זמר, המוזיאון לאמנות עתיקה, בתוך: אריאל, גיליון 37–39: חיפה ואתריה, 1985, עמ' 159–162