stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ודי בלום
סגנונה של בלום

ספריה של בלום נכתבים בגוף ראשון, ומביאים התייחסות ישירה, מנקודת הראות של נער או נערה, לנושאים שנויים במחלוקת, מביכים או שהפכו לטאבו. השימוש בשפה ילדותית, ושתילת הנושאים ה"קשים" בתוך עולם המתייחס למגוון הנושאים המעסיקים את הילד, כגון מקומו בתא המשפחתי, היחס לחיות מחמד וכיוצא בזה מביאים לדיון בנושאים הקשים באופן טבעי תוך הזדהות מלאה של הקורא עם הגיבור. ההומור שבספריה, וההזדהות המלאה שחש הקורא עם הספרים המתארים עולם דומה לשלו, הביאו לכך שעל אף שבשנים האחרונות השתנו טעמי הקריאה, וקוראים צעירים אוהבים ספרים, שבדומה לסדרת הארי פוטר לוקחים את הקורא לעולמות רחוקים, ספריה של בלום, העוסקים בנושאים יום יומיים וגיבוריהם הם ילדים רגילים לחלוטין, נותרו פופולריים כשהיו.
מאבקה של בלום בצנזורה

התייחסותה של בלום לנושאים רגישים כדת, דימוי הגוף ומיניות, הפכה את ספריה למטרה לצנזורה. הימין הדתי בארצות הברית העלה דרישות חוזרות ונשנות שספריה יוסרו מהמדפים בספריות הציבוריות. בעשור הראשון של המאה ה-21 בלום היא הסופרת שצברה את מספר הדרישות הרב ביותר להסרת ספריה מהמדפים. כתוצאה מכך הפכה בלום לאחד הקולות הבולטים בארצות הברית בדיון הציבורי העוסק בהתנגדות לצנזורה. לטענתה, ההתנגדות שהחלה בימין הדתי, עברה לאחר מכן גם למקומות אחרים בשמאל הליברלי, וכתוצאה מכך ספרניות ומורות שלא הסכימו מלכתחילה עם הצנזורה, נאלצו להסכים לה כדי לשמור על מקום עבודתן.
בשנת 1999, כאשר ארגוני ימין דתי האשימו את הסופרת ג'יי קיי רולינג כי ספרי הארי פוטר מעודדים ל"כישוף" וכי הוא "מרושע", יצאה בלום להגנת הסופרת ולהתנגדות לצנזורה, כשפרסמה מאמר אוהד בניו יורק טיימס.
בלום פעילה מאוד בארגונים המתנגדים לצנזורה כגון "הקואליציה הלאומית כנגד צנזורה" ואף ערכה ספר בשם "מקומות בהם לא התכוונתי להיות מעולם" (Places I Never Meant to Be) שיצא לאור בשנת 1999 וכלל אוסף סיפורים קצרים של סופרים שספריהם הוסרו ממדפי הספריות או צונזרו בצורה כלשהי בארצות הברית.
את דעתה על הצנזורה ביטאה במילים הבאות:
באוגוסט 2024 מדינת יוטה הורתה לבתי ספר להוציא את ספרה של ג'ודי בלום "שלך לנצח" מכיתות בבתי ספר ומספריות במדינה. זאת בעקבות חוק שנחקק ביוטה, שעל פיו התוכן בספר זה נחשב לפורנוגרפי או מגונה.
פעילות ציבורית נוספת

בשנת 1981 ייסדה בלום את "קרן הילדים" (KIDS fund) שמטרתה לסייע לילדים לתקשר עם הוריהם. על מנת לממן את הקרן, הוציאה לאור בשנת 1986 ספר המורכב ממכתבים שכתבו אליה ילדים בשם "מה שילדיכם היו רוצים לספר לכם" (What Your Kids Wish They Could Tell You).
בלום תומכת בהקראה של ספרים בקול על ידי המורים לתלמידיהם, ומאמינה כי בדרך זו יכול המורה להביא את הסיפור בצורה המיטבית לקורא ולעודד את הקריאה.
ספריה שיצאו לאור בעברית

שמנונית תרגם אבי כצמן, הוצאת דביר כצמן, 1979.
אישתתי, תרגמה אבירמה גולן, הוצאת ספרי ארז, 1980.
אלוהים אתה שם? זאת אני מרגרט, תרגמה יעל אדמוני, הוצאת דביר כצמן, 1980.
שלך לנצח, תרגמה יעל אדמוני, הוצאת דביר כצמן, 1981.
סודות מחדרי הנערים: דברים שלא מדברים עליהם, תרגמה מיה דבש, הוצאת דביר כצמן, 1982.
סתם אחד, תרגמה פועה הרשלג, הוצאת כתר, 1985.
זה לא סוף העולם, תרגמה פועה הרשלג, הוצאת כתר, 1986.
סופר פשוש, תרגמה עדה פלדור, הוצאת כתר, 1986.
שילה הגדולה, תרגמה עדה פלדור, הוצאת כתר, 1986.
נשים נבונות, תרגמה דגנית דיצ'יק, הוצאת ספרי ארז, 1987.
כל עוד אנחנו יחד, תרגמה שושנה בנבנשתי, הוצאת כתר, 1989.
עיני נמר, תרגמה שושנה בנבנשתי, הוצאת כתר, 1991.
שגעון של פשוש, תרגמה יהודית בן מנחם, הוצאת כתר, 1992.
דיני, תרגמה דפנה לוי, הוצאת עלמה, 1993.
אחיות קיץ, תרגמה תמר ביסטריצר הוצאת הד ארצי, 1999.
פשוש בריבוע, תרגמה מיכל פז-קלפ, הוצאת כתר, 2005.
שבתות של מרק עם הקוץ והמושלמת, תרגמה אסנת הדר, הוצאת כתר, 2011.
הפסקת עשר עם הקוץ והמושלמת, תרגמה אסנת הדר, הוצאת כתר, 2011.
במהירות שיא עם הקוץ והמושלמת, תרגמה אסנת הדר, הוצאת כתר, 2011.
אלוהים, אתה שם? זאת אני מרגרט, תרגמה שהם סמיט, הוצאת זמורה-ביתן, 2019.
בשנת 2023 יצא לאור סרט קולנוע על פי הספר
הערות שוליים

↑  ביוגרפיה, באתר הרשמי של ג'ודי בלום
↑  הסופרים שיש לגביהם את מספר הדרישות הגדול ביותר להסיר את ספריהם מהמדפים במהלך המאה ה-21 איגוד הספריות האמריקאי
1 2  ג'ודי בלום, באנציקלופדיה לנשים יהודיות (באנגלית)
1 2  ג'ולי סלמון, הרגע המביך בו אמא שולפת את קופסת הטמפונים, באתר הארץ, 21 באפריל 2004
↑  איך נהייתי לסופרת האתר הרשמי של ג'ודי בלום
1 2  1מיכל לסמן,‏ הילדות על פי ג'ודי בלום, באתר "הפנקס", 13 באפריל, 2011
↑  ריאיון עם ג'ודי בלום Psychology Today
↑  רשימת הפרסים באתר הבית של ג'ודי בלום
↑  רותה קופפר, בגובה העיניים של ילדה מתבגרת, באתר הארץ, 21 בספטמבר 2004
↑  רשימת מקורות ביוגרפיים, באתר של ג'ודי בלום
↑   ג'ודי בלום, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑  מולי רינגוולד, Judy Blume Is on the 2023 TIME 100 List, טיים, ‏13 באפריל 2023
1 2  תמר רותם, ג'ודי בלום לא מסתירה מהילדים כלום, באתר הארץ, 6 בפברואר 2011
↑  האם הארי פוטר מרושע? מאמרה של בלום שהופיע בניו יורק טיימס, באתר הבית של בלום
↑  ג'ודי בלום, באתר דףדף
↑   ניו יורק טיימס, גם מרגרט אטווד מוחרמת: מדינת יוטה הורתה לבתי ספר להוציא מתחומם 13 ספרים, באתר הארץ, 7 באוגוסט 2024
↑  Harris, Elizabeth A. (2024-08-06). "Utah Bans 13 Books From All Public Schools". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2024-08-07.
↑  ג'ודי בלום אתר Encyclopedia of World Biography
↑  ג'ודי בלום, באתר Children's Literature Network
↑   הניו יורק טיימס, סוף סוף הספר זוכה לעיבוד קולנועי, באתר הארץ, 14 במאי 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304450805171  PLWABN: 9810585475905606  BIBSYS: 90118032  BNE: XX1642160  BnF: cb118924511 (data)  CiNii: DA05441863  GND: 118907301  ISNI: 0000 0001 1302 3744  LCCN: n80007880  LNB: 000015599  NDL: 00433604  NKC: jn20000600911  NLA: 35669615  NLG: 78702  NLK: KAC199602806  NSK: 000078374  NTA: 068750536  RERO: 02-A003015652  SNAC: w6v807p6  SUDOC: 02673382X  VIAF: 111750191   WorldCat (עם VIAF): 111750191
Living Planet Programme

Living Planet Programme (תוכנית כוכב הלכת החי) היא תוכנית של סוכנות החלל האירופית. היא כוללת פרויקטים מ-2 סוגים - חקר כדור הארץ וניטור כדור הארץ.
עד היום הסוכנות אישר 10 פרויקטים שחלקם כבר פעילים.
בשנת 2021 הוחלט על הוספת פרויקט מס' 11 ונפתח הליך של קבלת הצעות ובחידת ההצעה המיטבית. הלוויין מתוכנן להיות משוגר בשנים 2031/32.
רשימת משימות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| תאריך שיגור | לוויין | סוכנות חלל | יצרן | משקל | אתר שיגור/משגר | תיאור משימה |
| 17 במרץ 2009 | GOCE | סוכנות החלל האירופית | Thales Alenia Space | 1,110 | קוסמודרום פלסצק   רוקוט | מיפוי שדה הכבידה והגיאואיד של כדור הארץ. |
| 2 בנובמבר 2009 | SMOS | סוכנות החלל האירופית | Thales Alenia Space | 658 | קוסמודרום פלסצק   רוקוט | חקר מחזור המים ואקלים |
| 8 באפריל 2010 | CryoSat-2 | סוכנות החלל האירופית | איירבוס ביטחון וחלל | 720 | קוסמודרום בייקונור   דנייפר | מדידות שכבת הקרח |
| 22 בנובמבר 2013 | Swarm | סוכנות החלל האירופית | איירבוס ביטחון וחלל | 468 | קוסמודרום פלסצק   רוקוט | שלוש לוויינים לחקר השדה המגנטי של כדור הארץ |
| 22 באוגוסט 2018 | ADM-Aeolus | סוכנות החלל האירופית | איירבוס ביטחון וחלל | 1,366 | מרכז החלל הגיאני   וגה | חקר רוחות לשיפור חיזור מזג אוויר |
| 2024 | EarthCARE | סוכנות החלל האירופית הסוכנות היפנית לחקר החלל  מכון למידע וטכנולוגיה של יפן | איירבוס ביטחון וחלל | 2,350 | נמל החלל קייפ קנוורל   פאלקון 9 | חקר עננות, אירוסול, קרינת השמש ופליטת קרינת תת אדום של כדור הארץ. |
| 2024 | Biomass | סוכנות החלל האירופית | איירבוס ביטחון וחלל | 1,170 | מרכז החלל הגיאני   וגה | חקר יערות |
| 2025 | FLEX | סוכנות החלל האירופית | Thales Alenia Space | 460 | מרכז החלל הגיאני   וגה | ניטור היקף הצימחייה |
| 2027 | FORUM | סוכנות החלל האירופית | Thales Alenia Space |  | מרכז החלל הגיאני   | חקר מאזן הקרינה של כדור הארץ |
| 2029 | Harmony | סוכנות החלל האירופית |  |  |  | חקר זרם ים. נבחר בספטמבר 2022 |
הערות שוליים

↑  לוויין CryoSat-1 אבד בשנת 2005 עקב תקלה במשגר
↑  נבחר בספטמבר 2022
בידוד דיפלומטי

בידוד דיפלומטי או בידוד בין-לאומי הוא עונש שמטילה הקהילה הבין-לאומית או קבוצה גדולה של מדינות, כמו האומות המאוחדות, כלפי אומה, ממשלה או קבוצת אנשים. המונח יכול להתייחס גם למצב בו מדינה נמצאת, לאחר שנודתה על ידי הקהילה הבין-לאומית של מדינות או קבוצת מדינות גדולה יותר.
הגורמים שנלקחים בחשבון בהתייחסות לקבוצת המדינות הגדולה יותר משקללים יציבות כלכלית, פוליטית ותרבותית, אך מכיוון שהסדר העולמי משתנה ללא הרף עם עלייתן של מדינות מתפתחות, קבוצה כזו עשויה להשתנות.
הגדרה

בידוד בין-לאומי הוא לעיתים קרובות תוצאה של עיצומים בין-לאומיים נגד מדינה ספציפית (או קבוצת מדינות), אך הוא עשוי להיות גם תוצאה של מדיניות בדלנית של המדינה המדוברת. לדוגמה, לוב תחת שלטון קדאפי, הגיעה למצב של בידוד בין-לאומי לאחר עשורים של עימות עם המערב והמדיניות הביקורתית שלה כלפי ממשלות ערביות אחרות.
מונחים או מושגים מסוימים המוכרים באופן נרחב, כמו "מדינה מוקצה" (Pariah State(אנ')), נטבעו כדי להתייחס למדינות שבודדו את עצמן בין-לאומית או בודדו על ידי קבוצות גדולות של מדינות. המאפיינים של מדינה כזו הם "בידוד דיפלומטי מסוכן, היעדר תמיכה ביטחונית אמינה או עוגנים פוליטיים בתוך מבני ברית של מעצמות גדולות, ו... [היותן] מטרות של גינוי וביקורת אובססיביים ובלתי פוסקים בפורומים בין-לאומיים כמו האומות המאוחדות".
היסטוריה

בידוד בין-לאומי, המוגדר כהדרה של מדינה או קבוצה מהקהילה הבין-לאומית, יכול לנבוע מסנקציות בין-לאומיות או ממדיניות בדלנית עצמית. לבידוד זה השלכות מרחיקות לכת, כפי שניתן לראות במקרים היסטוריים ועכשוויים כאחד.
מלחמת האזרחים בספרד: הסכם אי–ההתערבות (אנ') שנחתם ב-1936 בין צרפת, בריטניה, גרמניה הנאצית, ברית המועצות ואיטליה, הותיר את הרפובליקה הספרדית במצב של בידוד בין-לאומי קיצוני. אמברגו כלכלי דה-פקטו, לצד סגירת הגבולות הימיים והיבשתיים, מנעו סיוע חיוני מהרפובליקה, ותרמו לניצחון כוחות המורדים. מקרה זה מדגיש כיצד בידוד, אף כשהוא מוצג כנייטרליות, עלול לשרת אינטרסים של גורמים עוינים.
דרום אפריקה בתקופת האפרטהייד: משטר האפרטהייד בדרום אפריקה סבל מבידוד בין-לאומי נרחב. בעוד שבמקרים רבים בידוד מוביל לעוני, האליטה בדרום אפריקה הצליחה לשמור על מעמדה ועושרה, בעוד שהשכבות החלשות ביותר סבלו מההשלכות.
מיאנמר: שלטון צבאי נוקשה הוביל לבידוד בין-לאומי של מיאנמר, ולמערכת בריאות רעועה, חרף שפע משאבים טבעיים.
לוב וסוריה: במהלך ההתקוממויות בלוב (2011) ובסוריה (2011–2012), לחץ בין-לאומי ובידוד תרמו להפלתם של מועמר קדאפי ובשאר אל-אסד.
ונצואלה: משטרו של ניקולס מדורו בוונצואלה חווה בידוד בין-לאומי גובר עקב התערערות הדמוקרטיה במדינה.
רוסיה: פלישת רוסיה לאוקראינה ב-2022 הובילה לבידוד בין-לאומי חריף, הכולל סנקציות כלכליות, גירוש ממועצת אירופה וחרם נרחב.
הערות שוליים

↑  Robert E. Harkavy (1981). "Pariah States and Nuclear Proliferation". International Organization. 35 (1): 135–163. doi:10.1017/S0020818300004112. S2CID 154395888.
↑  Ángel Viñas, La Soledad de la República (אורכב 30.06.2015 בארכיון Wayback Machine)
↑  "JICA - Signs of a Myanmar Spring?". אורכב מ-המקור ב-2015-06-30. נבדק ב-2012-07-28.
↑  "Isolation greets Maduro's new term as Venezuela's president". Associated Press. 2021-04-21. נבדק ב-2021-09-03.
↑  "Venezuela faces international isolation after Maduro win". The National. 22 במאי 2018. נבדק ב-2021-09-03. {{cite web}}:  (עזרה)
רחוב רחל אמנו

| --- | --- |

בית מילקן ברחוב רחל אמנו
 מידע כללי
 על שם:  רחל
 אורך:  900 מ' 
 מיקום
 מדינה:  ישראל
 עיר:  ירושלים
 שכונה:  קטמון
 
 קואורדינטות:  31°45′50″N 35°12′50″E﻿ / ﻿31.763836542704°N 35.213890857411°E﻿ / 31.763836542704; 35.213890857411
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ירושלים מוגדלת) רחוב רחל אמנו(למפת ירושלים רגילה) רחוב רחל אמנו(למפת הרי ירושלים רגילה) רחוב רחל אמנו(למפת הרי ירושלים מוגדלת) רחוב רחל אמנו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
הקונסוליה היוונית
בית לואיזידיס
וילה ברחל אמנו
גני קטמון וגן אופירה נבון
רחוב רחל אמנו הוא רחוב מרכזי בשכונת קטמון הישנה בדרום ירושלים, הכולל מספר מוקדים מרכזיים והיסטוריים. לאורך השנים שכנו ברחוב מוסדות דיפלומטיים רבים, בין היתר הקונסוליות של בלגיה, לבנון, מצרים, סוריה, צ'כוסלובקיה, פולין, ונצואלה ויוון, ושגרירויות חוף השנהב ואורוגוואי כמו גם השגרירות הנוצרית הבינלאומית.
תחילתו של הרחוב בשכונת המושבה הגרמנית, בהתפצלות מרחוב עמק רפאים בכיכר חכמי יוון מול בית הקברות הטמפלרי, דרך המושבה היוונית, ומשם הרחוב חוצה את שכונת קטמון.
אתרים בולטים ברחוב

בית ד"ר פוטיוס אפקלידס (רחוב רחל אמנו 3), שמשמש היום כמוזיאון קטן לעדה היוונית-אורתודוקסית.
מדרשיית הרטמן לבנות (רחוב רחל אמנו 18) - במתחם בו פעל עד 1948 הגדוד הירושלמי של האצ"ל.
וילה ברחל אמנו (רחוב רחל אמנו 20) - בעבר קונסוליית צ'כוסלובקיה, ולאחר מלחמת העצמאות שגרירות חוף השנהב, מכון הרטמן, ומאז 1997 השגרירות הנוצרית הבין-לאומית ירושלים.
מגרש קטמון (רחוב רחל אמנו 16) - בעבר היה מגרשה הביתי של קבוצת הכדורגל הפועל ירושלים, כיום מתחם גני קטמון וגן אופירה נבון.
הקונסוליה הסורית (עד 1948) - ברחוב יהואש פינת רחל אמנו.
גן דטרויט בצומת הרחובות חזקיהו המלך ורחל אמנו, ובו בור מים בן כ-1,500 שנה, מהתקופה הביזנטית, ומערה תת-קרקעית גדולה.
בית הספר ליפתא (רחוב רחל אמנו 27) - תיכון עיוני לשילוב אמנויות.
הקונסוליה היוונית בירושלים (רחוב רחל אמנו 31) - השוכנת במבנה ההיסטורי של קונסוליית מצרים בירושלים.
בית מילקן (בעבר נקרא וילת מורקוס) ברחוב רחל אמנו פינת רחוב תל חי, בעבר שגרירות אורוגוואי (1957-1980) והיום שוכן בו המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה.
סביב "כיכר רחה פריאר" - אותה חוצים רחוב בוסתנאי ורחוב כובשי קטמון:
בית לואיזידיס (רחוב רחל אמנו 39) - הבנוי אבן ירושלמית באדריכלות הסגנון הבין-לאומי.
בית עבדין בי חושיימי ששימש בהמשך כקונסוליה הפולנית, ולאחר מכך כקונסוליה של ונצואלה (עד 1980). כיום משמש כמטה עמותת משפחה אחת.
הבית ברחוב כובשי קטמון 32, ששימש את הקונסוליה של לבנון.
פנסיון לוירר (רחוב רחל אמנו 35), שהיה בבעלות המשפחה הווינאית-יהודית לוירר, ושימש נופשים יהודים, ולאחר מכן שימש כמשכנה של הקונסוליה הבלגית במשך 25 שנה.
לקריאה נוספת

דוד קרויאנקר, שכונות ירושלים, טלביה, קטמון והמושבה היוונית, כתר הוצאה לאור, 2002
דוד קרויאנקר, ירושלים, מבט ארכיטקטוני, כתר הוצאה לאור
הערות שוליים

↑  דן ארקין, 13 שגרירויות שכנו בירושלים, מעריב, 22 באוגוסט 1980
↑  נחנך איצטדיון "הפועל" בירושלים, על המשמר, 2 במאי 1955
↑  מאגר מים בן 1500 שנה מתחת לארגז חול, ערוץ 7, 22.01.19
פיצוץ גז

פיצוץ גז הוא פיצוץ הנובע מערבוב גז, הנובע בדרך כלל מדליפת גז (אנ'), עם אוויר בנוכחות מקור בעירה. בתאונות ביתיות, הגזים הנפיצים העיקריים הם אלו המשמשים למטרות חימום או בישול, כגון גז טבעי, מתאן, פרופאן או בוטאן. בהתפוצצויות תעשייתיות, גזים רבים אחרים, כמו מימן, גז בנזין או אתנול, ממלאים תפקיד חשוב. ניתן למנוע פיצוצי גז תעשייתיים באמצעות מחסומי בטיחות (אנ') פנימיים המונעים בעירה.
גבול נפץ תחתון ועליון

יכולת הבעירה של תערובת אוויר וגז תלויה ביחס האוויר לדלק (אנ'). בעבור כל דלק, ההצתה מתרחשת רק בטווח ריכוז מסוים, המכונה גבול הדליקה העליון והתחתון. לדוגמה, עבור מתאן ואדי בנזין, טווח זה הוא 5%–15% ו־1.4%–7.6% גז לאוויר, בהתאמה. פיצוץ יכול להתרחש רק כאשר ריכוז הדלק נמצא בגבולות אלה.
רשימה של פיצוצי גז > 1900–1950

חבר הפרלמנט הפדרלי האוסטרלי ג'ורג' אדוארדס ומכונאי גז נהרגו ב-4 בפברואר 1911, כאשר גליל גז התפוצץ בביתו של אדוארדס בטורמוררה, ניו סאות' ויילס.
פיצוץ גליל הגז של פיטסבורג התרחש בשעות הבוקר של ה-14 בנובמבר 1927 בצד הצפוני של פיטסבורג. גליל גז גדול התפוצץ, נהרגו כ-28 בני אדם ונפצעו מאות.
אסון מכרה מת'ר התרחש ב-19 במאי 1928 במת'ר, פנסילבניה. פיצוץ גז מתאן ואבק הביא למותם של 195 גברים.
הפיצוץ של בית ספר ניו לונדון התרחש ב-18 במרץ 1937, כאשר דליפת גז טבעי גרמה לפיצוץ, והרסה את בית הספר ניו לונדון של העיר ניו לונדון, טקסס. באסון נהרגו 300 תלמידים ומורים.
פיצוץ הגז של קליבלנד מזרח אוהיו התרחש אחר הצהריים של יום שישי, 20 באוקטובר 1944. כתוצאה מדליפת הגז, הפיצוץ והשריפות נהרגו 130 בני אדם ושטח של קילומטר רבוע נחרב בקליבלנד, בצד המזרחי של אוהיו.
רשימה של פיצוצי גז > שנות ה-2000

ב-19 באוגוסט 2000, צינור הולכת גז טבעי נשבר וגרם לשריפה בה נהרגו 12 מטיילים ליד קרלסבד, ניו מקסיקו.
ב-17 בינואר 2001, גז טבעי שאוחסן מתחת לאדמה בהאצ'ינסון, קנזס, דלף למערות מלח ריקות. שני פיצוצים נבעו מהדליפה. אחד הרס שני עסקים וגרם נזק ל-26 נוספים. השני החריב חניון קרוואנים והרג שני אנשים. בולענים ודליפות גז נוצרו ברחבי העיר והגז היה צריך להישרף באיטיות.
ב-16 במרץ 2004, בארכנגלסק, רוסיה, פיצוץ גז בדירה הביא למותם של 58 בני אדם. לפי הדיווחים, טכנאי גז לשעבר גרם לפיצוץ עקב סכסוך עם מעסיקיו הקודמים.
ב-11 במאי 2004, מפעל הפלסטיק סטוקליין באזור מריהיל בגלאזגו נהרס בפיצוץ גז. דו"ח של ארגון הבריאות והבטיחות הבריטי מצא כי הגורם לפיצוץ היה צינור גז שבור הגרם להצתה. תשעה בני אדם נהרגו ו-37 נפצעו, 15 באורח קשה.
ב-29 ביוני 2009, בורסיליה, איטליה, נהרגו 33 בני אדם מפיצוץ גז פחמימני מעובה שהיה באחד מקרונות הרכבת.
רשימה של פיצוצי גז > שנות ה-20

ב-30 ביולי 2020, פיצוץ גז הרס מסעדת שבו-שבו בקוריאמה, יפן, הרג אדם אחד ופצע 19.
ב-10 באוגוסט 2020, אירע פיצוץ גז בבולטימור, מרילנד, נהרגה אישה אחת ונפצעו שניים נפצעו באורח אנוש. לפחות 5 נוספים נלכדו מתחת להריסות של שלושה בתים שקרסו בפיצוץ.
ב-20 בדצמבר 2020, פיצוץ גז הרס בניין בן ארבע קומות מול בית החולים סנט מרתה בליסבון, שני גברים נהרגו ונפצעו חמישה אנשים.
ב-3 בפברואר 2021, פיצוץ גז גרם נזק לבית בספרינגפילד, וירג'יניה ונפצעו שלושה אנשים.
ב-17 בפברואר 2021, פיצוץ גז הרס בית במנצ'סטר, אנגליה. אדם אחד נהרג ו-2 נפצעו.[דרוש מקור]
ב-4 במאי 2021, פיצוץ גז הרס בית בווילסבורו, אנגליה. 7 בני אדם נפצעו, שניים מתוכם במצב קשה.
ב-16 במאי 2021, בשעה 2:30 פיצוץ גז ליד היישאם, לנקשייר, הרס 2 בתים וגרם נזק חמור לאחד, ילד נהרג ו-4 מבוגרים נפצעו כתוצאה מכך.
ב-16 במרץ 2022, פיצוץ גז הרס בניין בן 8 קומות בקסל דה סאו בראס, בליסבון, 15 אנשים נפצעו.
ב-6 במאי 2022, פיצוץ גז במדריד הביא למותם של שני אנשים, 18 נפצעו.
ב-6 במאי 2022, פיצוץ גז במלון סרטוגה בהוואנה, קובה, הביא למותם של 45 בני אדם, 97 נפצעו. מקור הפיצוץ מנזילה במכלית גז שחנתה מחוץ למלון.
ב-26 ביוני 2022, עקב פיצוץ גז בבית בברמינגהם ניזוקו מכוניות ובתים סמוכים, נהרגה אישה ואדם אחד נפצע. הגורם לפיצוץ ככל נראה היה דוד תקול.
ב-8 באוגוסט 2022, בעקבות פיצוץ גז ברחוב גלפין בפרבר ת'ורנטון הית' שבדרום לונדון נהרס בית כליל בסביבות השעה 7 בבוקר. ילדה בת ארבע נהרגה כתוצאה מפציעות ומספר אנשים נפצעו. שכנים דיווחו שהריחו גז שבועות לפני הפיצוץ והמשפחה שהתגוררה בבית הייתה בקשר עם חברת הגז. בבוקר ה-8 באוגוסט, רגע לפני הפיצוץ, סיפרו השכנים כי ריח הגז היה חזק במיוחד.
ראו גם

פיצוץ אד מתפשט של נוזל רותח
חלקת סיילם

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  סטיבן קינג 
 שפת המקור:  אנגלית 
 סוגה:  רומן 
 מקום התרחשות:  חלקת ירושלים 
 הוצאה
 הוצאה:  דאבלדיי 
 תאריך הוצאה:  17 באוקטובר 1975 
 מספר עמודים:  522 
 סדרה
 ספר קודם:  קארי 
 הספר הבא:  הניצוץ 
 
חלקת סיילם (באנגלית: Salem's Lot) הוא ספרו השני של הסופר האמריקני סטיבן קינג. הסיפור עוקב אחר בן מיר, סופר, שחוזר לביקור בעיר בה הוא גדל בין גילאי 5 ל-9 בשם "חלקת ירושלים" (שמכונה בקיצור "חלקת סיילם" JeruSalem) במיין, והתמודדתו עם הגילוי שתושבי העיירה הופכים לאיטם לערפדים.
קינג חוזר לעיירה הבדיונית סיילם בסיפורים קצרים שכתב מאוחר יותר, שפורסמו באוסף הסיפורים הקצרים שלו "משמרת לילה" (1978). בזמן שיצא לאור הספר היה מועמד לפרס הפנטזיה העולמי ב-1976, ומספר שנים לאחר היה מועמד לפרס לוקוס עבור ספר הפנטזיה הטוב ביותר של כל הזמנים ב-1987.
בשתי ראיונות נפרדים בשנות ה-80, קינג אמר שמכל ספריו, "חלקת סיילם" הוא הספר האהוב עליו. קינג אמר בראיון לפיל קונסטנטין למגזין "Highway Patrolman" ”במידה מסוימת זה הסיפור האהוב עלי, בעיקר בגלל מה שהוא אומר על עיירות קטנות. הן סוג של אורגניזם גווע בימינו. הסיפור הוא מאוד קרוב לבית שלי. יש לי מקום מיוחד בליבי כלפיו.”
הערות שוליים

↑  'Salem's Lot מתוך אתר isfdb.org
↑  Eric Norden, ‏STEPHEN KING: PLAYBOY INTERVIEW מתוך מגזין "פלייבוי", יוני 1983
↑  Phil Konstantin, ‏An Interview with Stephen King מתוך מגזין "The Highway Patrolman", יולי 1987
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: d41b1b59-dd80-40a8-96a4-e5a2195a28c6  VIAF: 174148172   WorldCat (עם VIAF): 174148172
Solar Orbiter

| --- | --- |
   
הדמיית החללית
 מידע כללי
 סוכנות חלל:  סוכנות החלל האירופית, נאס"א
 מפעיל:  סוכנות החלל האירופית, נאס"א 
 יצרן:  איירבוס ביטחון וחלל
 תאריך שיגור:  10 בפברואר 2020
 משגר:  אטלס 5
 אתר רשמי
 משימה
 סוג משימה:  גשושית לחקר השמש
 מסלול:  מסלול הליוצנטרי
 נטייה:  7.7 מעלה (נכון ל־2023) 
 זמן הקפה:  168 יממה 
 משך המשימה הכולל:  10 בפברואר 2020 – הווה (5 שנים) 
 מידע טכני
 משקל בשיגור:  1,800 ק"ג
 משקל:  1,800 ק"ג 
 אורך:  2.5 מ' 
 קישורים חיצוניים
 מספר קטלוג לוויינים:  45167
 מאגר המידע הלאומי:  2020-010A
 
גשושית הליוצנטרית (ידוע גם כ-SolO), היא גשושית של סוכנות החלל האירופית ששוגרה לחלל בשנת 2020. היא מיועדת לחקר הליוספירה ורוח השמש. הפרויקט הוא חלק של תוכנית "חזון קוסמי" של הסוכנות האירופית.
היסטוריה

הפרויקט אושר בחלק של תוכנית "חזון קוסמי" בשנת 2010 תוך איחוד של 2 הצעות. בהמשך נחתם הסכם עם נאס"א שמגדיר את חלקה בפרויקט. בשנת 2012 נחתם חוזה לייצור הגשושית. מועד ראשוני לשיגור היה 2015 אך הוא נדחה מספר פעמים. השיגור בוצע ב-10 בפברואר 2020 מנמל החלל קייפ קנוורל בעזרת משגר מדגם אטלס 5. ידרשו כ-3.5 שנים ושימוש במקלעת כבידתית ליד כדור הארץ ונגה כדי להגיע למסלול המתוכנן. תחנת קרקע של סוכנות החלל האירופית בארגנטינה אחראית על הקשר עם הגשושית. מרכז הסוכנות בדרמשטדט מנהל את המשימה.
הגשושית מתוכננת לפעילות של 7 שנים עם אפשרות להארכה ל-3 שנים נוספות.
העלות הכוללת של הפרויקט היא כ-1.5 מיליארד דולר
על הגשושית הותקנו מספר מכשירים:
SWA - רגש פלזמה. נבנה בבריטניה. ניתוח תוצאות באחריות Mullard Space Science Laboratory בלונדון.
EPD - רגש התפרצויות אנרגיה. נבנה בספרד. ניתוח תוצאות באחריות אוניברסיטת קיל ואוניברסיטת אלקלה בספרד.
MAG - מכשיר למדידת שדה מגנטי. נבנה בבריטניה. ניתוח תוצאות באחריות אימפריאל קולג'.
RPW - מכשיר לביצוע מדידות שונות. נבנה בצרפת. ניתוח תוצאות באחריות מצפה הכוכבים של פריז.
SPICE - מכשיר לחקר עטרה. נבנה בצרפת. ניתוח תוצאות באחריות מדענים מצרפת, בריטניה וגרמניה.
STIX - טלסקופ בתחום קרני רנטגן. נבנה בשווייץ. ניתוח תוצאות באחריות מדענים מפולין וגרמניה.
METIS - מכשיר לחקר עטרה. נבנה באיטליה. ניתוח תוצאות באחריות מדענים מאיטליה וגרמניה.
SoloHI - מכשיכ למדידת מסה של עטרה. ניתוח תוצאות באחריות מעבדת המחקר של צי ארצות הברית.
מידע ממכשירי הגשושית החלו להתקבל ביולי 2020 ותוך מספר חודשים החלה פעילות סדירה. ממצאים מפורסמים באתר המשימה.
הערות שוליים

↑  שיגור Solar Orbiter
בלז

ערך זה עוסק בעיירה באוקראינה. אם התכוונתם לחסידות בעלז, ראו .
בֶּלז (באוקראינית: Белз; ביידיש בעלז או בעלזא בפולנית: Bełz) היא עיירה בחבל לבוב, שבאוקראינה, בחבל גליציה ההיסטורי. העיירה התפרסמה בעולם היהודי הודות לחסידות בעלז, שנוסדה בה. ב-2021 אוכלוסיית העיירה מנתה 2,229 תושבים, שמתפרנסים בעיקר מחקלאות.
היסטוריה

העיר נזכרת לראשונה במאה ה-10. היא הייתה חלק מרוס של קייב ולאחר פירוקה מנסיכות גליציה-ווהלין. בסוף המאה ה-14 התחיל השלטון הפולני, מ-1462 הייתה בירת מחוז (וויבודסטבו) בלז. השלטון הפולני הסתיים ב-1772, בחלוקת פולין הראשונה, אז העיירה עברה לאוסטרו-הונגריה. העיר ירדה אדמיניסטרטיבית משמעותית בתקופה זו, מרכז המחוז עבר לסמבור. ב-1918 עם שאר גליציה צורפה לפולין העצמאית. מ-1939 עד 1944 בכיבוש גרמני, שבמהלכו נרצחו מרבית יהודי העיירה. מ-1944 עד 1951 חלק מפולין. וב-1951, לאחר מספר חילופי גבול בין פולין לברית המועצות, צורפה לרפובליקה האוקראינית הסובייטית. מ-1991 באוקראינה העצמאית.
יהודי בלז

בהיות העיירה מרכז חבל בלז נודעה לה חשיבות רבה, פוליטית ומסחרית, בשנים 1462 – 1772. הקהילה היהודית גדלה משמעותית, ברבנותה כיהנו אנשים כמו הב"ח, ורבנים אחרונים אחרים. החסידות זכתה בעיר להתפשטות ניכרת כשבשנת 1817 התיישב בה ר' שלום רוקח, שביוזמתו הקים את בית הכנסת הגדול. שנחנך ב-1834 ונבנה בסגנון האדריכלות הנאו-מורית. היו בו למעלה מ-5000 מקומות. הנאצים פוצצו את המבנה ב-1942.
האוכלוסייה בעיר הייתה כמחציתה יהודית.
אדמו"רי בלז ישבו בעיירה עד שנת 1939, כשר' אהרון רוקח ברח מהעיר לפני פלישת הנאצים. בתחילת הכיבוש הגרמני ב-1939, ברחו רוב יהודי העיר לפנים ברית המועצות. ב-2 ביוני 1942 אלף מיהודי בעלז והעיירות הסמוכות נשלחו לסוביבור, ובספטמבר 1943, נשלחו לשם כ-500. כמעט כולם הושמדו שם. לאחר המלחמה חזרו לעיר יהודים בודדים, והקהילה היהודית לא השתקמה.
חסידי בעלז הקימו בניין המשמש כאכסניה לאורחים, בסמוך לקבריהם של אדמו"רי בעלז, הטמונים בבית העלמין. הבניין המכיל חדרי לינה, חדר אוכל, מקווה ובית מדרש. ומאכלס קבוצות חסידים מרחבי תבל המגיעים במהלך השנה לבקר בעיר ולהתפלל על קברי האדמו"רים.
יהודי בלז > רבני העיר

רבי יהושע פלק כץ - הסמ"ע
רבי יואל סירקיש - הב"ח
רבי אברהם חיים שור - מחבר "תורת חיים" ו"צאן קדשים"
רבי צבי הירש מייזליש
רבי זכריה מנדל בן אריה לייב - מחבר "באר היטב"
רבי אשר ב"ר צבי הירש קלויזנר
רבי משה הכהן - מחבר "מראה כהן" ו"קרן אור"
האדמו"ר רבי שלום רוקח מבעלז
האדמו"ר רבי יהושע רוקח מבעלז
האדמו"ר רבי ישכר דוב רוקח מבעלז
האדמו"ר רבי אהרן רוקח מבעלז
גלריית תמונות

אנדרטה לזכר יהודי בלז בבית העלמין בחולון
ביתו של הגבאי של אדמו"רי בעלז, רבי אהרן יהושע לנדא
בית העלמין היהודי בבלז
אכסניית חסידות בעלז בעיירה
הערות שוליים

↑  Number of Present Population of Ukraine, as of January 1 2021, Statistics Ukraine
↑  האדמו"רים מבעלז כיהנו גם כרבני העיר.