stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נועם וזאנה
מוזיקה בהזמנה ומוזיקה לאקרנים

2010 שניים משיריה של נועם מופיעים בפסקול הסרט "Everyday life in the center of the world" של הבמאי ג'ושועה קולייר עבור BBC-4.
2010 נועם כתבה את הפסקול והשירים לסרט "At the dream's edge" במאית: שירלי ברנהולץ.
"הטלוויזיה של מלה"; במאי - דוד גידלי 2008
“Stampede” ו-"אבל אני עוד יכולה לראות" למקהלה מעורבת 2006
"שלישיית א.מ.ן" 2004 – בשיתוף עם אמירה הס ומרים איתן (וזאנה כתבה גם טקסטים ליריים למופע זה).
תוכנית הטלוויזיה גור ואוח בערוץ פוקס קידס 2003
כתיבה

וזאנה גם משוררת ושיריה פורסמו בהוצאת "שורות" בשנת 2005.
כמו כן, כתבה מופע תיאטרוני בשיתוף עם אמירה הס ומרים איתן – שלישיית א.מ.ן 2004
נועם השתתפה בכתיבת הסאטירה המוזיקלית "האינטרנט עוד לא של ש"ס" שהווה גורם מרכזי בתעמולה נגד הצעת החוק מס' 892 לצנזור האינטרנט מטעם ש"ס בשנת 2008 ושהוסר ביולי 2009.
הערות שוליים

↑  http://www.habama.co.il/Pages/ArtPerson.aspx?PeopleID=1919
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009159388405171  MusicBrainz: 9fa5877f-77ed-4ad3-9b40-929aa0f38fe6  VIAF: 4048160667541103560003   WorldCat (עם VIAF): 4048160667541103560003
לואיס קרול

| --- | --- |
לואיס קרול (צ'ארלס לוטווידג' דודג'סון), 1863
לואיס קרול (צ'ארלס לוטווידג' דודג'סון), 1863
 לידה:  27 בינואר 1832 דיירסברי, צ'שייר, אנגליה
 פטירה:  14 בינואר 1898 (בגיל 65) גילדפורד, סארי, אנגליה
 שם לידה:  Charles Lutwidge Dodgson 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד, אנגליה 
 לאום:  אנגלי
 מקום קבורה:  Mount Cemetery 
 מקום מגורים:  אנגליה 
 שם עט:  Lewis Carroll 
 עיסוק:  מתמטיקה, ספרות
 מקום לימודים:  כרייסט צ'רץ', אוניברסיטת אוקספורד, בית הספר רוגבי, Richmond School 
 שפות היצירה:  אנגלית בריטית, אנגלית 
 סוגה:  ספרות ילדים, שירה, אלגברה לינארית, ספרות אי-גיון, לוגיקה מתמטית, בחירה חברתית 
 יצירות בולטות:  יצירותיו הידועות ביותר הן הספרים "הרפתקאות אליס בארץ הפלאות" והמשכו "מבעד למראה ומה אליס מצאה שם", וכן פואמת האיגיון "ציד הסנרק". כמו כן כתב כמה ספרים בנושאי מתמטיקה, וחידות מתמטיות.
 תקופת הפעילות:  1852–1898 (כ־46 שנים) 
 מספר צאצאים:  0 
 חתימה:   
 
צ'ארלס לוטווידג' דודג'סון (באנגלית: Charles Lutwidge Dodgson;‏ 27 בינואר 1832 – 14 בינואר 1898), המוכר בשם העט לואיס קרול (Lewis Carroll), היה סופר, מתמטיקאי, לוגיקן, צלם, מרצה, ממציא ופילוסוף בריטי.
יצירותיו הידועות ביותר הן הספרים "הרפתקאות אליס בארץ הפלאות" (Alice's Adventures in Wonderland) והמשכו "מבעד למראה ומה אליס מצאה שם" (Through the Looking-glass, and What Alice Found There), וכן פואמת האיגיון "ציד הסנרק" (The Hunting of the Snark). כמו כן כתב מספר ספרים בנושאי מתמטיקה, חידות מתמטיות ולוגיות, ועוד ספר ילדים בשני חלקים, "סילבי וברונו".
מיומנותו של לואיס קרול במשחקי-מילים, היגיון אבסורדי, לוגיקה, איגיון ופנטסיה ריתקה אליו קוראים צעירים ומבוגרים כאחד, מימיו ועד היום. השפעתו ניכרת לא רק בספרות הילדים, אלא אף על סופרים כג'יימס ג'ויס והספרות במאה ה-20 בכלל.
ספריו

תקציר גאומטרית המישור האלגבראית (1860)
הרפתקאות אליס מתחת לאדמה (1863. תר' אוריאל אופק בשם הרפתקאות עליסה מתחת לפני האדמה, 1975) — מהדורה מוקדמת של אליס בארץ הפלאות.
הרפתקאות אליס בארץ הפלאות (1865. תר' אריה לייב סמיאטיצקי בשם עליסה בארץ הנפלאות, 1924; יצחק אבנון, 1950; אהרן אמיר בשם עליזה בארץ הפלאות, 1951; בלה ברעם, 1960; ימימה אבידר-טשרנוביץ, 1964; ורה ישראלית, 1966; אריה לרנר, 1970; שולמית לפיד, 1977; אוריאל אופק בשם עליסה בארץ הפלאות, 1985; ש. טנאי, 1982; רינה ליטוין, 1999; עטרה אופק, 2012)
חיבור בסיסי על דטרמיננטים (1867)
מבעד למראה ומה אליס מצאה שם (1872. תר' אהרן אמיר בשם עליזה בארץ המראה ואשר מצאה שם, 1951; אוריאל אופק בשם עליסה בארץ המראה, 1986; רינה ליטוין, 1997) — אליס חוצה את המראה, מגיעה אל החדר הנמצא בעבר השני ומגלה שם עולם הפוך, מבקרת בגן הפרחים החיים, מתמודדת עם כלי שחמט וניצבת לבסוף לפני חידה.
הספר החמישי של אוקלידס מנקודת-מבט אלגבראית (1874)
ציד הסנרק (1876. תר' ניצה בן-ארי בשם ציד הסנרק: מסכת ייסורים בשמונה צירים, 1989; יוני להב בשם מחפשים ת'סנרק, 2000; רבקה קנוהל בשם ציד הכרחש, 2003) — חרוזי איגיון על ציד חיה בדיונית.
אוקלידס ומתחריו המודרניים (1879)
חרוז? וסיבה? (1883) — שירים וחידות בחרוזים.
השלמה לאוקלידס ומתחריו המודרניים (1885)
סיפור סבוך (1885) — מעשייה על התרת עשרה קשרים מתמטיים.
אליס של חדר-הילדים (1889) — עיבוד לגיל הרך של אליס בארץ הפלאות.
סילבי וברונו (1889. תרגם יונתן בר, 2012) — הרפתקה בדיונית בעלת רקע חברתי של שני ילדים בארץ-חוץ ובממלכת הפיות.
אליס לחדר הפעוטות (1890)
סילבי וברונו: סוף דבר (1893. תר' יונתן בר, 2012. בעברית ראה אור בכרך אחד לצד סילבי וברונו)
חידה לוגית (1894)
לוגיקה סימבולית (1894)
מה אמר הצב לאכילס (1895) — דיאלוג הומוריסטי העוסק בבעיה ביסודות הלוגיקה.
חדשנות ורומנסה (1925) — סיפור בלתי-גמור.
חרוזים מקובצים (1932)
מכתבי לואיס קרול לידידיו הילדים (1933)
יומן מסע ברוסיה ב-1867 (1935)
לואיס קרול, צלם (1950) — אלבום תצלומים מעשה ידיו.
יומני לואיס קרול (1954)
ספר ההבלים (1956) — שירים היתוליים ומכתבים לילדים.
לואיס קרול הבלתי-ידוע (1961) — יצירות מעזבונו.
מטריית הרקטור ומישמש (1971)
לקריאה נוספת

ערך על קרול ויצירתו, לקסיקון אופק לספרות ילדים, עמ' 573 ואילך. כרך ב', זמורה ביתן 1985.
מיכל קירזנר אפלבוים, לואיס קרול ואליס - מסע בארץ הפלאות, הוצאת מפה, 2007.
על הדברים החשובים באמת - זכרונות חלומות וזהות: לואיס ואליס - מסע בעקבות המשמעות,עמ' 115–220, חיים שפירא, כנרת זמורה ביתן, 2009
לואיס קרול – יומו של צלם באוויר הפתוח  (מאנגלית: יהודה ויזן), כתב העת מאזניים.
לואיס קרול, 1856
אליס לידל כפי שצולמה על ידי לואיס קרול
קרול, 1875
אליה קפרילה

אליה קפרילה (באיטלקית: Elia Caprile; נולד ב-25 באוגוסט 2001 בוורונה שבאיטליה) הוא כדורגלן איטלקי המשחק בעמדת השוער בקבוצת קליארי מהסרייה א' בהשאלה מנאפולי.
קריירת מועדונים

קפרילה גדל במחלקות הנוער של קייבו ורונה ולידס יונייטד. בעונת 2021/2022 הושאל מלידס יונייטד לפרו פטריה מהסרייה ג'. הוא ערך 38 הופעות ליגה במדי המועדון.
ב-13 ביולי 2022 חתם קפרילה על חוזה לשלוש שנים בבארי מהסרייה ב'. בעונתו הראשונה במועדון ערך 41 הופעות ליגה.
ב-23 ביולי 2023 חתם קרפליה בנאפולי, והושאל לעונה אחת אל אמפולי.
ב-7 בינואר 2025 הושאל אל קליארי עד לסוף העונה, תמורת סימונה שופט שעשה את הדרך ההפוכה.
קריירה בינלאומית

קפרילה נכלל בסגל נבחרת איטליה עד גיל 21 לטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2023.
הערות שוליים

↑  Elia Caprile completes loan move באתר הרשמי של לידס יונייטד, 7 באוגוסט 2021 (באנגלית)
↑  Benvenuto Elia Caprile! באתר הרשמי של בארי, 13 ביולי 2022 (באיטלקית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אליה קפרילה".
האמנציפציה היהודית באנגליה

האמנציפציה היהודית באנגליה מתארת את מאבקם של יהודי אנגליה במהלך המאה ה-19 להשגת שוויון זכויות פוליטי ואזרחי. המאבק התמקד בזכות של היהודים לשבת בבית הנבחרים הבריטי ולכהן במשרות בכירות בשירות המדינה ובאקדמיה. החל משנת 1828 ו-1829, שבה ניתן לנון-קונפורמיסטים וקתולים אמנציפציה באנגליה בהתאמה, נותרו היהודים המיעוט הבולט היחיד שסבלו מהגבלות אזרחיות על רקע דתי. ההגבלה נבעה מהצורך של כל נבחר ציבור לשאת שבועה אשר כללה בסיומה את המילים 'מתוך אמונת אמת של נוצרי', משפט שיהודי מאמין לא יכול היה לשאת. יהודי אנגליה פעלו במספר מישורים להסרת דרישה זאת, ולאחר מאבק עיקש במוסדות הפרלמנט ובבתי המשפט, שכלל שתדלנות אינטנסיבית, השיגו היהודים בשנת 1858 את הזכות להיבחר לבית הנבחרים הבריטי.
דעת הקהל האנגלי

שמות ומקצעות החתומים על העוצמות שהוגשו לפרלמנט בשנות ה-30 מעידים כי תומכי האמנציפציה הראשונים נמנו בעיקר עם שכבות הבורגנות. חותמי העצומה של ליברפול משנת 1830, 2000 במספרם, הכילו את שמותיהם של ראש העיר, רוב חברי המועצה, כל הבנקאים וכמעט כל הסוחרים הבכירים בעיר, בנוסף למספר אנשי כמורה אנגליקניים. העצומה מלונדון ממאי 1830, הייתה הגדולה ביותר שהוגשה לפרלמנט עד כה ומנתה 2600 סוחרים, 1100 רופאים, 500 עורכי דין, 27 בנקאים ו-11 דירקטורים. גם קתולים והנון-קונפורמיסטים מופיעים בכבדות בעצומות. עצומה מיוחדת שהוגשה על ידי הבורגנות הקתולית של ווסטר בשנת 1830, "מביעה אסירות תודה על החקיקה של המושב האחרון, שבה הושבו להם זכויותיהם, וכי הם לא יכולים לבטא את הוקרתם באופן טוב יותר מאשר לעתור להרחבת הזכויות לחבריהם הנתינים היהודים". העיתון הגדול והפופולרי ביותר בלונדון, הטיימס, התנגד בתחילה לרעיון האמנציפציה והתחמם אליה בהדרגה במהלך שנות ה-40. בעת הדיון על חוק האמנציפציה למשרות ציבוריות בשנת 1845 כונתה ההצעה בטיימס כ-"ויתור עכשווי לדרישה עכשווית", והוסף, כי "הקבלה של היהודים למשרות ציבוריות הוא אחד הדברים שצריכים להיעשות, כל שינוי הוא עניין של זמן, יוזמות מבשילות ונסיבות נקשרות, כך שמה שהיה נחשב חריג מהנורמה לפני מספר שנים הופך כעט לחלק טבעי ממצבנו הנוכחי. כאשר זה יהיה באופנה ליהודים להציע את עצמם לפרלמנט, ושהאומה תבחר בהם, אז יהיה זה הזמן לשקול ויתור גם בסוגיה הזאת".
ראש הממשלה גון ראסל התייחס בנאומו בפרלמנט בשנת 1847 לדעת הקהל בנושא האמנציפציה וטען כי הדעה הקדומה נגד היהודי פחתה משמעותית, והוכחה לכך הם הנסיבות האחרונות של בחירתו של רוטשילד לפרלמנט. הוא הוסיף כי, "אני מאמין שלציבור יש אותה נאורות כמו לזו של הבית. אני מאמין כי ההרגשה הכללית היא שדעה דתית לא צריכה לגרור איתה שום עונש או הפליה."
ראו גם

חוק התאזרחות היהודים
הערות שוליים

↑  Endelman, Todd. The Jews of Georgian England, 1714-1830: Tradition and Change in a Liberal Society. University of Michigan Press, 1999. Pg   172
↑  Finestein, Israel. “Anglo-Jewish Opinion During the Struggle for Emancipation (1828—1858).”  Transactions (Jewish Historical Society of England) 20 (1959) Pg  127
1 2  Endelman, Todd M. “The Jews of Britain, 1656 to 2000”. University of California Press, 2002.Pg 81
↑  Endelman, Todd M. “The Jews of Britain, 1656 to 2000”. University of California Press, 2002.Pg 90
↑  Finestein, Israel. “Anglo-Jewish Opinion During the Struggle for Emancipation (1828—1858).Pg 129
↑  Salbstein, M C N. “The emancipation   of the Jews in Britain : the question of the admission of the Jews to Parliament, 1828-1860” Pg   49
↑  Hyamson, Albert. A history of the Jews of England. Jewish historical society of England. London. 1907 Pg   241
1 2  Roth, Cecil. A History of the Jews in England.  Clarendon Press; 2nd Edition (January 1, 1949) Pg   245
↑  Freitag, Gene. “Jewish disabilities in nineteenth century England”. Pg 9
↑  Bill For Removal Of Jewish Disabilities - Hansard - UK Parliament, בית הנבחרים הבריטי (באנגלית)
↑  The Jews Volume 23: debated on Monday 5 April 1830
https://hansard.parliament.uk/Commons/1830-04-05/debates/0776dbfd-3a22-4089-8bdb-2648bfc7b7a4/TheJews?highlight=bill%20relief%20those%20subjects%20professing%20jewish%20religion#contribution-f4e5b93e-eb8b-4921-a967-dc6b5e20f789
↑  Salbstein, M C N. “The emancipation   of the Jews in Britain : the question of the admission of the Jews to Parliament, 1828-1860”, P. 64
↑  Finestein, Israel. “Anglo-Jewish Opinion During the Struggle for Emancipation (1828—1858)” .Pg   116.
↑  Freitag, Gene. op. cit ,.Pg   62
↑  Salbstein, M C N. “The emancipation  of the Jews in Britain : the question of the admission of the Jews to Parliament, 1828-1860”. Pg 71
↑  Freitag, Gene. Op. Cit. Pg 37
↑  Op. Cit. Freitag. Pg   44
↑  Salbstein, M C N. Op. Cit. Pg   134
↑  Freitag, Gene. “Jewish disabilities in nineteenth century England” Pg 66
↑  Freitag, Gene. Op. Cit. Pg   28
↑  Freitag, Gene. Op. Cit. Pg   33
↑  Freitag, Gene. Op. Cit. Pg   118-119
↑  Polly Pinsker. “English Opinion and Jewish Emancipation (1830-1860).” Jewish Social Studies 14, no. 1 (1952): Pg  87
↑  Freitag, Gene. Op. Cit. Pg   126
↑  Freitag, Gene. Op. Cit.Pg   127
1 2 3  Polly Pinsker. Op. Cit. . Pg   72
ליונל דה רוטשילד מוצג בפני חבר בית הנבחרים הבריטי ב-26 ביולי 1858 על ידי לורד ג'ון ראסל ומר אייבל סמית' (1829–1898). צויר ב-1872 על ידי הנרי בארו (Barraud)
טבע עברי

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל
 תקופת הפעילות:  2009–הווה (כ־16 שנים) 
 www.tevaivri.org.il
 
בר קיימא - טבע עברי היא עמותה ישראלית שהוקמה בשנת 2009, ופועלת לקידום אחריות סביבתית יהודית בישראל ולחיבור בין ערכי הציונות והיהדות לקיימות וסביבה. העמותה הוקמה על ידי עינט קרמר ופעלה בהובלתה עד שנת 2020, בה החל שיתוף פעולה עם בר קיימא - תנועה לקיימות עברית, שהוקמה על ידי נפתלי אופנהיימר וקבוצת צעירים, רבים מהם ממדרשת השילוב נטור. בשנת 2021 בוצע איחוד בין הארגונים, ונפתלי אופנהיימר החליף את עינט קרמר בתפקיד מנכ"ל העמותה. מאז צעירי תנועת בר קיימא מובילים את פעילות העמותה.
בעוד פעילות העמותה בתקופה הראשונה התמקדה באופן כמעט בלעדי בפעילויות חינוכיות ותרבותיות, כיום משלבת העמותה גם הקמה והפעלה של קהילות אקטיביסטיות מקומיות ברחבי הארץ, שלצד פעילות חינוכית, מובילות גם פעילות מעשית בתחום הקיימות. תנועת בר קיימא היא תנועה כלל ישראלית שמשלבת בתוכה ופועלת עם כל המגזרים בחברה.
העמותה חברה בפנים - איגוד ארגוני יהדות ישראלית. נשיא העמותה הוא הרב מיכאל מלכיאור, עינט קרמר היא יו"ר הוועד המנהל בו חברים גם הרב יובל שרלו, נעמי צור ושירונה פרתם.
פעילות העמותה

לאורך השנים הובילה טבע עברי שורה של מיזמים סביבתיים המחוברים למורשת ישראל, ברוח מטרות העמותה.
פעילות העמותה > כתיבת חומרים חינוכיים וניירות עמדה על סביבה ויהדות

כתיבת שורה של ניירות עמדה והצגתם בכנסים סביבתיים, ביניהם חינוך סביבתי בר קיימא, צמיחה בת קיימא ממקורות היהדות ועוד
כתיבת חומרי תוכן וחוברות ייעודיות בנושאים יהדות וסביבה
העמותה הקימה ומפעילה מרכז למידה מקוון בנושא יהדות וסביבה. מרכז הלמידה מחולק הן לפי נושאים סביבתיים והן לפי מצוות או מעגל השנה העברי, על מנת שיהיה נגיש לכולם, ומציע מקורות, שיעורים, דפי לימוד והפעלות בנושאים השונים. במסגרת זו פותח בעמותה מושג המשמריות - מחויבות לבריאה, כערך סביבתי שעולה מתוך מקורות היהדות.
פעילות העמותה > הטמעת הנושא הסביבתי בלב הציבור הדתי לגווניו

הובלת שבת נח בישראל כשבת ארצית של יהדות וסביבה.
הגדרת "בית כנסת ירוק" והובלת תחרות בית כנסת ירוק.
פעילות העמותה > אקטיביזם בחברה הישראלית על כל גווניה

הובלת קמפיין ותוכנית שמיטה ישראלית – להובלת שנת השמיטה כשנת שיא חברתית, סביבתית וקהילתית בישראל
הפקת מחנה הקיץ "בין שמים וארץ" – מחנה אקטיביזם משותף לדתיים לאומיים וחילונים
מסע "סיפור ישראלי" – מסע אקטיביזם בחברה הישראלית
בשנת 2021 יזמה העמותה מכתב רבנים לנפתלי בנט, לקראת נסיעת המשלחת הישראלית לועידת האקלים של האו"ם. באופן חריג, חתמו על המכתב רבנים מקהילות מגוונות בציבור הדתי לאומי, ולצד רבנים שנחשבים ליברליים יחסית כמו הרב דוד סתיו והרב יואל בן נון, חתמו גם שמרנים כמו הרב יעקב אריאל והרב שלמה אבינר. הרבנים הגדירו את סוגיית הקיימות כ"פיקוח נפש כלל עולמי", והדגישו את החובה לפעול בנושא בדחיפות, גם אם מסתייגים מחלק מההערכות בתחום ומחלק מהפתרונות המוצעים.
פעילות העמותה > פעילות אקטיביסטית חדשה בהובלת תנועת בר קיימא

הקמת "קהילות בר קיימא" - קהילות קיימות אקטיביסטיות צעירות. הוקמו קהילות בערים ירושלים, חיפה, באר שבע, רחובות ועוד. הוקמה קהילת "צבא ירוק".
תוכניות לימוד והכשרת מנהיגות - תוכניות לימוד על קיימות בישיבות ובמדרשות, תוכנית "מנהיגות ציונית ירוקה" במכינות קדם צבאיות ושנת שירות,.
פרויקטים מעשיים - "הגג הירוק" בירושלים מהווה מוקד לפעילות התנועה, כולל סדנאות, גינה קהילתית והצלת מזון מזריקה. התנועה מקימה מחסנים חברתיים לשימוש חוזר במוצרים יד שנייה, התנועה לחקלאות עברית - הוקמו קואופרטיביים צרכניים בירושלים ובבאר שבע לשיווק חקלאות עברית מעוטף עזה ישירות לצרכנים בעקבות טבח שבעה באוקטובר.
פרסים והוקרה

בשנת 2023 נבחרה עינט קרמר להיות אחת מאנשי הסביבה של האגודה הישראלית לאקולוגיה ולמדעי הסביבה.
הערות שוליים

↑  יאיר קראוס, רבנים במכתב לבנט: משבר האקלים הוא "פיקוח נפש עולמי", באתר מקור ראשון, ‏29/10/21
↑  קובי נחשוני, אילנה קוריאל, רבנים בכירים לראש הממשלה: "סוגיית האקלים היא פיקוח נפש כלל-עולמי", באתר ynet, 29 באוקטובר 2021
↑  רומי בן צבי, זווית, 22 הנבחרים: אלו אנשי הסביבה של ישראל השנה, באתר ynet, 6 באוקטובר 2023
| קיימות |
| --- | --- | --- |
| מושגי מפתח | איכות הסביבה • אקולוגיה • סביבתנות • טביעת רגל אקולוגית • מאזן אקולוגי • צדק בין-דורי |  |
| איומים | משבר האקלים • התחממות עולמית • הידלדלות שכבת האוזון • הכחדה המונית |  |
| אסטרטגיות סביבתיות | חשיבה סביבתית • קיימות מקומית • חינוך סביבתי • אקו-אנרכיזם • אקולוגיה עמוקה • עירוניות חדשה |  |
| פסולת | הפחתה במקור • קומפוסט (התכלות) • שימוש חוזר • מיחזור (מיחזור בישראל) • מדרג הפסולת • שטח הפסולת של האוקיינוס השקט  • שטח הפסולת של האוקיינוס ההודי  • שטח הפסולת הצפון אטלנטי |  |
| תשתיות ובנייה | תחבורה בת קיימא • בנייה ירוקה • תכנון רגיש למים • בנייה באדמה • בנייה תואמת אקלים |  |
| גינון וחקלאות | גינה קהילתית • גינון יובשני • חקלאות אורגנית • גידול ביו-אינטנסיבי • מזון מקומי • גינון גרילה • פרמקלצ'ר • יער מאכל • חקלאות עירונית • חקלאות בת קיימא • חומרים מזינים |  |
| אנרגיה | אנרגיה חלופית • אנרגיה ירוקה • אנרגיה מתחדשת • אנרגיה סולארית • אנרגיית רוח • אנרגיה הידרואלקטרית • RDF |  |
| כלכלה | תרבות הצריכה • מזון מהיר • שיווק ערכי • שיווק ירוק • גרינווש • פיתוח בר-קיימא • תיירות בת קיימא • השקעה אחראית • כלכלה אקולוגית • התיישנות מתוכננת |  |
| ארגונים בישראל | החברה להגנת הטבע • המשרד להגנת הסביבה • אדם טבע ודין • אקו-ויקי • חיים וסביבה • מגמה ירוקה • המרד בהכחדה • צלול |  |
| מיזמים נבחרים | אג'נדה 21 • יום ללא קניות • תערוכת קלינטק • תחבורה היום ומחר • פרויקט עדן • ביוספירה 2 • BedZED • יום איכות הסביבה העולמי • שמיטה ישראלית |  |
אוום – מרכז רוחני בינלאומי לשלום

| --- | --- |

 פעילות:  סדנאות יוגה סדנאות מדיטציה פעילויות בין-תרבותיות הרצאות
 מדינה:  ישראל 
 מייסדים:  דבורה צביאלי ומספר תלמידים וותיקים
 תקופת הפעילות:  2013-2014–הווה
 https://www.ehvam.org
 קואורדינטות:  30°32′53″N 35°10′20″E﻿ / ﻿30.548129740237°N 35.172154259167°E﻿ / 30.548129740237; 35.172154259167
 he
 
אֶוָום – מרכז רוחני בינלאומי לשלום (מכונה גם מרכז רוחני ערבה) הוא ארגון חוץ-ממשלתי ללא כוונת רווח, שהוקם בשנים 2014-2013 ביוזמתה של דבורה צביאלי המכונה לאמה דבורה-הלה, על ידי כמה מתלמידיה הוותיקים. הארגון ממוקם בערבה התיכונה בישראל, ממומן מתרומות ומתשלומים בעבור שירותים ורשום כחברת בת של עמותת "שיטה וחוכמה".
המרכז פועל ברוח הבודהיזם הטיבטי וחיים בו כעשר נזירות בודהיסטיות.
רקע

המרכז הוקם בשנים 2013-2014 ביוזמתה של דבורה צביאלי (תלמידתו של הנזיר קֵן רינפוצֵ'ה גשה לובסָנג תַ'רצִ'ין ושל גשה מייקל רואצ') על ידי כמה מתלמידיה הוותיקים.
רקע > משמעות השם

השם "אֶוָום" מורכב משתי הברות בסנסקריט (ཨེ་ཝཾ) ויש לו משמעות סמלית במסורת הבודהיסטית. לפי פרסומים של הארגון, השם משקף את המצב הנאור האולטימטיבי של חופש מוחלט, טוהר וחוכמה. הוא גם משקף את החיבור הבלתי ניתן להפרדה בין עולם טהור ושלו לבין שלום וטהרה בלב תושבי העולם, הטענה שהשגת טוהר ושלווה פנימיים משתקפת באופן אוטומטי בסביבה החיצונית.
מטרה ופעילות

לפי אתר המרכז, מטרתו העיקרית היא לפעול למען שלום בר קיימא במזרח התיכון ובכך לתרום לשלום עולמי.
המרכז מקיים תוכניות לימוד בנושא בודהיזם, קורסים וסדנאות יוגה ומדיטציה, סדנאות בהנחיית דוברים מקומיים ואורחים מחוץ לישראל, ריטריטים, פעילויות משותפות בין יהודים ישראלים, ערבים, פלסטינים ואנשים מרחבי העולם.
בשנת 2019 אירח המרכז את לאמה גיומה קנסור רינפוצ'ה לובסנג ג'מפה ואת חוקר התודעה אלן וואלאס, המתמחה בבודהיזם טיבטי.
ב-8 בינואר 2021, החלו חברי המרכז ברטריט בשתיקה שנמשך עד ינואר 2022. במהלך הרטריט אמורים היו המשתתפים להיות מנותקים לחלוטין מהעולם החיצון. סדנת השתיקה הזו היא, ככל הידוע, הראשונה מסוגה המתקיימת בישראל.
בפברואר 2023, אירח המרכז את תומאס הובל, מורה רוחני ובעל שם עולמי הידוע בטיפול בטראומות קולקטיביות, במסגרת כנס "לב אחד" השנתי של המרכז.
מטרה ופעילות > במלחמת חרבות הברזל

| --- | --- |
 :  ראו גם – העורף הישראלי במלחמת חרבות ברזל
עם היוודע דבר טבח שבעה באוקטובר ופרוץ מלחמת חרבות ברזל, נערך המרכז לקליטת 100 תושבים וילדים שפונו מיישובי העוטף.
ביקורת

בשנת 2010 פרסם ארגון יד לאחים החרדי אזהרה כנגד הקמת המרכז, שאותו הגדיר הארגון כמרכז ללימוד עבודה זרה.
בכתבה שפורסמה בהארץ במאי 2021 עלו טענות מצד תלמידים לשעבר במרכז וקרובי משפחה, לגבי הנאמנות המוחלטת שנדרשת מהתלמידים כלפי המורה, דבורה צביאלי, השירותים שהתלמידים מספקים לה, ולגבי חרמות שמוטלים נגד תלמידים שעזבו את המרכז. בנוסף, עלו טענות לגבי קשר אינטימי בין צביאלי לאחד מתלמידיה (בעקבותיו החליטה צביאלי לקחת נדרי פרישות עד סוף חייה) ולגבי היותה תלמידה ומתרגמת של מייקל רואץ', ששמו נקשר בשערוריות שונות ואשר הוכרז אישיות בלתי רצויה במרכז של הדלאי לאמה בדרמסאלה. הטענות נדחו על ידי צביאלי עצמה וחלק מתלמידיה.
מואה אואזיס

המרכז ממוקם במתחם האירוח מואה-אואזיס שבבעלותו של האדריכל ספי קרייתי. בשנת 2018 הקים מנהל המתחם סוללות עפר על מנת להסיט את תוואי נחל שביה העובר בסמוך, ולתפוס מי שיטפונות. כתוצאה מכך נרמסו צמחי מדבר, ועצים הצומחים בערוץ הנחל החלו להתייבש. המנהל הורשע בפגיעה בערך טבע מוגן ונגזר עליו מאסר על תנאי.
הערות שוליים

1 2  EhVam – מרכז רוחני בינלאומי לשלום, באתר עמותת "שיטה וחוכמה"
↑  שיטה וחוכמה, באתר "גיידסטאר ישראל"
↑  הסנגהה הנזירית | מרכז רוחני ערבה, באתר moar.org.il
1 2 3  "Ehvam – International Center for Peace".
↑  Marc Lacey, "Meditating in Silence as the Fire Draws Near", The New York Times, June 17 2011
↑  מעריב אונליין, ‏אלן וואלאס, אחד מחוקרי המדטציה המובילים בעולם, יעביר 2 סמינרים בישראל, באתר מעריב אונליין, 16 באוקטובר 2019
↑   מה קורה לאדם אחרי 50 שנות מדיטציה?, באתר הארץ, 11 בדצמבר 2019
1 2 3   דני בר-און, כאן, בין ההרים, יש עשרות ישראלים שהחליטו לשתוק במשך שנה. ויש לאמה דבורה אחת, באתר הארץ, 6 במאי 2021
↑  כנס לב אחד - מרכז רוחני ערבה
↑  ערבה אין קץ: תושבי ואתרי התיירות של הערבה נרתמים לעזרת המפונים, באתר חדשות 13, 5 בנובמבר 2023
↑  Elad Benari, "Warning Issued Against New Buddhist Center in Israel", The Buddhist Channel, January 13 2010
↑  יד לאחים מתריע: מרכז בודהיסטי יוקם בערבה, אתר ארגון יד לאחים
↑  תשובת משרדו של הוד קדושתו הדלאי לאמה לפניה לגבי הקמת בלוג בעברית על מחלוקת גשה מייקל רואץ', בלוג בקפה דה מרקר
↑
↑
בונה קנדי

| בונה קנדי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: דמויי בונה
משפחה:: בוניים
סוג:: בונה
מין:: בונה קנדי
שם מדעי
 Castor canadensis ‏קאל, 1820
תחום תפוצה


הבונה הקנדי (שם מדעי: Castor canadensis; ידוע גם כבונה אמריקני) הוא מין מכרסם גדול ממשפחת הבוניים הנפוץ באמריקה הצפונית, ובמאה האחרונה גם הובא על ידי האדם לאמריקה הדרומית ולצפון אירואסיה. הוא המכרסם הגדול ביותר בצפון אמריקה והמכרסם השני בגודלו בעולם אחרי הקפיבארה.
ייחודו של הבונה הקנדי הוא בכושרו לבנות סכרים, בקתות ותעלות מגזרי עצים ובוץ בערוצי נהרות, שבהם הוא מסתתר מפני טורפיו. מערכות הסכרים והבקתות שהוא בונה גדולות ומרשימות בהיקפן, והופכות את הבונה לאחד ממהנדסי הסביבה המפורסמים בעולם החי.
פיזיולוגיה

אורכו הממוצע של הבונה הקנדי הוא 60–80 סנטימטרים ללא הזנב, כשהאחרון מוסיף עוד כ-25 עד 45 סנטימטרים לאורך הכולל. משקל הבונים ממין זה, ללא תלות בזוויג, נע בין 15 ל-25 קילוגרמים, אך נרשמו גם פרטים במשקל של מעל ל-40 קילוגרמים. פרוותם עבה, משולבת עם שיער לבידוד, וצבעה נע בין חום כהה לצהוב-אפור. רגליהם קצרות ושחורות וכף רגלם מונה חמש אצבעות עם טפרים חדים במיוחד. זנבם רחב, שטוח, נטול שערות ומכוסה קשקשים גדולים.
פיזיולוגיה > התאמות לבניית סכרים

ראשו של הבונה הקנדי גדול מאוד יחסית לגופו ושיניו מגיעות לאורך של כ-15 סנטימטרים. ארבע שיניו החותכות גדלות לאורך כל חייו של הבונה, והאמייל שלהן עבה מאוד. הן משמשות את הבונה לחיתוך עצים. לבונה יש גם שתי בלוטות ייחודיות הנקראות "בלוטות בונה". הן ממוקמות קרוב למעי הגס, והן מפרישות חומר בעל ריח חזק שבו הבונים משתמשים על מנת לסמן לבונים אחרים את מיקומם של אבנים, ערימות בוץ וסכרים.
פיזיולוגיה > התאמות תת-מימיות

הבונה הקנדי הוא יונק מימי-למחצה (סמי-אקוותי), שחיין וצולל מעולה ויכול לשהות עד כ-15 דקות מתחת למים. בלוטות חלב מיוחדות מכסות את פרוותו בחומר שמנוני המבודד ממים. בעיניהם נמצא עפעף שלישי ושקוף המאפשר להם לראות בבהירות מתחת למים. פרט לרגליהם, משתמשים הבונים הקנדיים גם בזנבם על מנת לחתור ולנווט בזמן שחייה או צלילה.
התנהגות

בהיותם יונקים מימיים-למחצה, בית הגידול של הבונים הוא נהרות, נחלים ואגמים. בתי גידול אלו משופעים בצמחים המועדפים על הבונה הקנדי כמזון: ערבה, צפצפה, אלמון, ליבנה וחבצלות מים. הבונה מעדיף בעיקר את השורשים והנצרים של צמחים אלו, אך לעיתים מסתפק גם בעליהם ובקליפות הגזע.
התנהגות > חיי חברה

הבונים הקנדיים חיים בקבוצות של 4–8 בונים בתצורה של משפחה גרעינית: אב, אם ומספר צאצאים. הבונה הקנדי הוא אורגניזם מונוגמי. תקופת ההזדווגות היא בחודשים ינואר-פברואר, ולאחר היריון של 100–110 ימים, ממליטה הנקבה, בחודשים אפריל-יוני, בממוצע 2 עד 4 צאצאים, אף על פי שלידות של עד 9 צאצאים אינן נדירות. הצאצאים נולדים מכוסי פרווה, עם עיניים פתוחות ומשקלם נע בין 200 ל-600 גרם. הצאצאים נשארים יחד עם המשפחה הגרעינית כשנתיים עד לבגרותם המינית, ואז הם עוזבים כדי להקים משפחה משלהם או נדחקים בכוח החוצה על ידי הוריהם. תוחלת החיים של הבונה הקנדי היא בממוצע כ-24 שנים בטבע ועד כ-50 שנה בשבי.