stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמע קולנו

שמע קולנו הוא קטע תפילה הנאמר במהלך אמירת הסליחות לפי מנהגי אשכנז המזרחיים. הקטע מורכב ממשפט פתיחה ("שמע קולנו") ולאחריו רצף פסוקים (השיבנו וכו'). נהוג לפתוח את ארון הקודש בעת אמירתה.
תפילה זו נאמרת בכל יום שבו אומרים סליחות (הן בימי אלול ועשרת ימי תשובה והן בתעניות וביום הכיפורים) לקראת סוף הסליחות, אחרי סיום אמירת הפיוטים וי"ג המידות. קטע זה הוא האחרון הנאמר באופן של "חזן וקהל", בעוד הקטעים הבאים אחריו נאמרים בידי כל אחד מהקהל בינו לבין עצמו.
לפני תחילת אמירת התפילה פותחים את ארון הקודש. התפילה נאמרת בחציה הראשון בצורת חזן וקהל (החזן אומר משפט והקהל חוזר אחריו) ובחציה השני נאמרת על ידי כל אחד מהקהל לבדו.
יש הבדל בין המנהגים השונים בנוגע לסדר הפסוקים. במנהגי פולין ומרכז אירופה הפסוקים "אמרינו האזינה ה'..." ו"יהיו לרצון..." נאמרים בחלק הראשון, ולפי מנהג ליטא הם נאמרים בחלק השני, בלחש. לפי מנהג פולין, הפסוק "אמרינו האזינה ה'..." אכן נאמר בקול רם, אך את הפסוק "יהיו לרצון..." נהוג לומר בשקט, אף על פי שהוא מופיע בחלק הראשון, משום שעוסק בהגיגי הלב.
במנהגי אשכנז המערביים, קטע זה אינו עומד בפני עצמו, ורק חלק מן הפסוקים נאמרים, כשהם מצטרפים לסוף הקטע הקודם, וללא פתיחת ארון הקודש.
הערות שוליים

↑  אמירת יהיו לרצון בלחש באתר מורשת. בספר התעוררות תשובה כתב טעם אחר לכך, ראו חלק א סימן קכב, באתר היברובוקס
שקומבין

| --- | --- |
שקומבין ליד גבול מקדוניה
שקומבין ליד גבול מקדוניה
 מידע כללי
 אורך:  181 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  61.5 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  2,444 קמ"ר 
 מוצא:  מחוז פוגרדץ
 שפך:  הים האדריאטי41°2′23″N 19°26′34″E﻿ / ﻿41.03972°N 19.44278°E﻿ / 41.03972; 19.44278
 מדינות באגן הניקוז:  אלבניה
 מפת נהרות אלבניה, שקומבין במרכז
 
שקומבין (באלבנית: Shkumbini) הוא נהר במרכז אלבניה. אורכו 181 ק"מ והוא נחשב כקו מבדיל בין שני הניבים של השפה האלבנית: מצפון לו מדברים גג (באלבנית: Gegë) ומדרום - טוסק (באלבנית: Toskë).
בתקופה הרומית הוא נקרא Genusus ושימש כגבול בין התרבות היוונית והאילירית.
הוא מתחיל ברכס ההרים מדרום מערב לאגם אוחריד במחוז פוגרדץ, זורם תחילה צפונה ומקבל תוספת ממספר נהרות קטנים. לאחר מכן הוא פונה למערב, זורם בתוך מספר עיירות וערים אלבניות ונשפך לים האדריאטי.
באזור העיר אלבאסן יוצאות ממנו שתי תעלות המשמשות להשקיית שטח נרחב באזור.
שוקע

בכלי שיט, שׁוֹקַע (באנגלית: Draft או Draught) הוא המרחק האנכי בין פני המים לבין תחתית כלי השיט (השדרית), כולל עובי דופן הגוף. השוקע מגדיר את העומק המינימלי של המים שאונייה או סירה זקוקים לו כדי לשוט. ניתן לעשות שימוש בנתון השוקע כדי לקבוע את משקל המשא שכלי שיט נושא, על ידי חישוב ההדחק ושימוש בחוק ארכימדס. מספנות הבונות אוניות מספקות טבלת הדחק לכל שוקע. צפיפות המים (מי ים או מים מתוקים) וקיבולת מכלי הדלק של האונייה חייבים להילקח בחשבון.
שוקע אונייה

השוקע האחורי נמדד בניצב האחורי (Perpendicular of the stern).
השוקע הקדמי נמדד בניצב הקדמי (Perpendicular of the bow).
השוקע הממוצע (Mean draft) מחושב על פי ממוצע השוקע האחורי והשוקע הקדמי, עם תיקונים מסוימים.
שינויים בשוקע

שוקע אונייה יכול להשתנות בהשפעת גורמים רבים, לא רק על ידי שינוי הדחק האונייה. בין הגורמים העלולים להשפיע על השוקע יש למנות את נטייתה של האונייה - אונייה שאינה מאוזנת ונוטה לצד אחד עלולה להגדיל את השוקע שלה. שינוי בגובה המים עלול לשנות את השוקע, וכך גם מעבר ממי ים למים מתוקים, ולהפך. גם שינוי בטמפרטורת המים עלול לגרום לשינוי בשוקע. אונייה המגבירה את מהירותה בעת שיט במים רדודים עלולה לשנות את השוקע, דבר העלול לסכן את האונייה ולגרום לה להפגע מהקרקעית.
סרגל שוקע

השוקע נמדד באמצעות סרגל מידות בחרטום ובירכתיים, ובאוניות מסוימות משתמשים גם בממוצע המידות בניצבים. שני סוגי סרגלים קיימים בשימוש: סרגל מטרי, שבו מופיעים מספרים זוגיים בלבד, וסרגל ביחידות רגל, שבו מסומנים מספרים זוגיים ואי-זוגיים גם יחד, בדרך כלל בספרות רומיות.
היבטים שימושיים של מידת שוקע > אוניות גדולות

השאיפה באוניות גדולות היא לשמור על שוקע ממוצע כאשר הן ריקות (ללא מטען), זאת כדי להקל על השיט בים ולהפחית את השפעת הרוח על תנועת הספינה. כדי להשיג מטרה זו האונייה שואבת מי נטל כדי לייצב את כלי השיט, לאחר פריקת המטען.
כאשר אונייה נמצאת בתנועה היא עשויה להגביר את השוקע בירכתי כלי השיט, תופעה הנגרמת משקיעת החרטום עם הגברת כוח המנוע.
לאונייה יכול להיות שלושה מצבי שוקע
שקועת ירכתיים (Down by the stern) - כאשר השוקע בירכתיים גדול יותר מאשר בחרטום, זהו המצב המקובל בכלי שיט, ההיגוי יעיל יותר ונצילות ההנעה מקסימלית.
שקועת חרטום (Down by the head) - במצב זה השוקע בחרטום גדול יותר מהשוקע בירכתיים, זהו מצב חריג ולא מקובל ברוב המקרים (קורה לרוב בעת פריקה וטעינה בנמל, כאשר אחרי היציאה לים מתקנים את השוקע) במצב זה ההיגוי חלש ולקוי, ייתכן והמדחף יהיה מחוץ למים בחלקו, דברי שמגדיל את העומס עליו ומקטין את יעילותו.
שוות שוקע (Even keel) - במצב זה השוקע בירכתיים ובחרטום זהים, מצב זה מקובל במקומות רדודים או בתעלות (סואץ ופנמה), בכניסה לנמלים בהם העומק רדוד ובמצבי ים קשים. במצב זה העומס על המנוע קל יחסית וההיגוי סביר.
היבטים שימושיים של מידת שוקע > ספינות וסירות

שוקע קטן מאפשר לספינות לשוט במים רדודים יותר. השוקע הקטן מאפשר לספינות אלה גישה לנמלים קטנים, שיט בנהרות והתקרבות לחוף.
שוקע גדול מבטיח יציבות טובה יותר ברוח חזקה היות שבכך יורד מרכז הכובד של הספינה.
סרגל שוקע ביחידות מטריות בחרטום אונייה.
שמע קולי

ערך זה עוסק בפיוט של רב האי גאון. אם התכוונתם לאלבום של מאיר בנאי, ראו .
שְׁמַע קוֹלִי הוא פיוט מסוג בקשה שחיבר רב האי גאון. הפיוט נאמר על ידי קהילות הספרדים לפני תפילת 'כל נדרי' בערב יום הכיפורים (בדרך כלל לאחר אמירת הפיוט לך אלי תשוקתי) ובקהילות הנוהגות לשיר בקשות לפני תפילת שחרית הוא נאמר בבקרו של ראש חודש.
תוכן הפיוט

שמע קולי הוא פיוט מסוג 'בקשה', הוא שיר שווה-חרוז שנכתב במשקל הכמותי 'המרובה' - יתד ושתי תנועות, יתד ושתי תנועות, יתד ותנועה - בדלת ובסוגר. הפיוט פותח בבקשה מה' שישמע את קולו של המשורר וממשיך בהזכרת היענויות במהלך הדורות (בדומה לתפילת 'ענינן'), ביניהם: האבות, יוסף, משה ויוצאי מצרים, אהרן, פינחס, יהושע, עלי, חנה, שמואל, שלמה, דוד, אליהו, אלישע, יונה, חנניה, מישאל ועזריה, דניאל, מרדכי ואסתר, עזרא וחוני המעגל.
מטרתו של המשורר היא לעורר את זכותם של אלו שהקדוש ברוך הוא נענה לתפילתם, ולכלול את תפילתו בתפילתם ("שמע קולי, אשר ישמע בקולות"). בקטע המסיים את הפיוט, מציין המשורר את היותו "שפל כל השפלים", שאינו ראוי שיתקבלו תפילותיו בדומה לתפילות הצדיקים שהזכיר, אך בהמשך לאמונתו שהקדוש ברוך הוא נענה לתפילת "כל צועק וקורא, וכל באים לפניך לחלות", הוא מבקש את מחילת חטאיו ואת ברכתו.
הערות שוליים

↑  תולדות רבינו האי גאון וקורות ספריו, ביכורי העתים, כרך 10
תאימות ביולוגית

תאימות ביולוגית (או ביוקומפטביליות, מאנגלית: Biocompatibility) היא תכונת מדד של תאימות חומרים לגוף המארח. חומרים ביוקומפטבילים הם חומרים שלא יוצרים אינטראקציה או תגובה מזיקה עם מרקם ביולוגי חי. שימוש בחומרים ביוקומפטבילים חיוני להצלחה הקלינית של השתלת מכשיר רפואי (כגון תומכן,קוצב לב או החלפת מפרק הירך) וקריטריון חשוב בבחירת חומרים שמשמשים בתחום הביוננוטכנולוגיה. למשל, מעטפת ננו-קפסולות לשחרור מבוקר של תרופות חייבת להיות עשויה חומרים ביוקומפטבילים. במקרים מסוימים קשה להעריך את מידת הביוקומפטביליות, למשל כאשר שתלים עשויים ממספר חומרים שונים, או במקרים בהם יש חשש לנזק מצטבר.
הערות שוליים

↑  תְּאִימוּת בִּיּוֹלוֹגִית במילון ביולוגיה כללית (תשס"ט), 2009, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Biological Performance of Materials", Jonathan Black,2006, ISBN 0-8493-3959-6
↑  Mora-Huertas, C. E., H. Fessi, and A. Elaissari. "Polymer-based nanocapsules for drug delivery." International journal of pharmaceutics 385.1 (2010): 113-142.
↑  "On the mechanisms of biocompatibility", David F. Williams, Biomaterials, Volume 29, Issue 20, July 2008, pages 2,941–2,953
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556151805171  GND: 4221531-6  LCCN: sh86004343  NKC: ph388512 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שליית פתח

| --- | --- |

איור המדגים שליית פתח
 תחום:  מיילדות 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  262063 
 MeSH:  D010923
 סיווגים
 ICD-10:  O44, P02.0
 
שליית פתח (באנגלית: Placenta previa) היא סיבוך מיילדותי בו השליה מחוברת לקירות הרחם באופן בו היא קרובה או מכסה כליל את צוואר הרחם. מצב זה יכול להתרחש לעיתים לקראת סוף הטרימסטר הראשון של ההריון, אולם לרוב מתרחש במהלך הטרימסטר השני והשלישי. שליית פתח מהווה סיבה מרכזית לדימום וגינאלי טרום הלידה, ושכיחותה עומדת על כ-0.5% מההריונות.
הסיבה לשליית פתח נעוצה כנראה בווסקולריזציה בעייתית של הרחם, כתוצאה מהצטלקות או אטרופיה, עקב טראומה, ניתוח או זיהום קודם.
נשים עם שליית פתח לרוב מציגות קליניקה של דימום וגינאלי, ללא כאבים. הדימום בתחילה אינו משמעותי אולם הוא עלול להתגבר ככל שקיימת היפרדות שליה, כתוצאה מכך. יש לחשוד בשליית פתח בכל מקרה בו יש דימום לאחר השבוע ה-24 בהריון. הבטן אינה רגישה ואינה כאובה בבדיקה אבדומינלית. לעיתים העובר נמצא במצג עכוז או מצג טרנסוורסלי כתוצאה מהמיקום החריג של השליה.
ניתן לאבחן שליית פתח על ידי ביצוע אולטראסאונד.
סיווג

סוג I‏ (low lying) - השליה מגיעה לחלק התחתון של הרחם אולם אינה חודרת ואינה עוברת מעל צוואר הרחם.
סוג II‏ (marginal) - השליה נוגעת בצוואר הרחם אולם אינה מכסה אותו.
סוג III‏ (partial) - השליה מכסה חלקית את צוואר הרחם.
סוג IV‏ (complete) - השליה מכסה לחלוטין את צוואר הרחם.
שליית פתח מהווה גורם סיכון לשליה חודרנית (placenta accrete), ככל הנראה בשל דצידואה שאינה מפותחת היטב בסיגמנט התחתון.
גורמי סיכון לשליית פתח

שליית פתח קודמת, ניתוח קיסרי, ביצוע גרידה.
נשים עם הריונות מרובים, בפרט כשמרווחי הזמן בין ההריונות קצרים יחסית.
נשים שגילם פחות מ-20 שנה או מעל גיל 30.
נשים עם שליה מוגדלת כתוצאה מהריון מרובה עוברים.
עישון סיגריות או שימוש בקוקאין.
צלקת היסטרקטומית כתוצאה מניתוח קיסרי או ממיומקטומיה.
קליניקה

הביטוי הקליני השכיח ביותר להימצאות שליית פתח הוא דימום ללא כאבים (painless bleeding) בשליש השני והשלישי של ההיריון. לרוב, הדימום בא באופן פתאומי ומקורו בעורקי הדצידואה. ברוב המקרים הדימום אינו מסיבי, ובמישוש הרחם הוא אינו רגיש ואינו מתכווץ.
אבחנה

אצל נשים עם דימום בחצי השני של ההריון, יש תמיד מקום לחשוד בשליית פתח או בהיפרדות שליה. 
אבחנה של שליית פתח מתבצעת רק לאחר בדיקת אולטראסאונד לקביעת מיקום השליה. אין לבצע בדיקה ידנית בשל החשש שבדיקה כזו תגביר את הדמם.
בכ-90% משליות הפתח המתגלות בשליש השני של ההריון, "נודדות" עם גדילת הרחם ואינן מכסות בהמשך את הפתח.
לאחר דימום ראשוני עשויה לחול הפסקה ממושכת בדימומים, או ייתכנו דימומים חוזרים בעלי עוצמה שונה.
טיפול

במידה וההריון נמשך פחות מ-30 שבועות, ניתן לטפל באם שלא במסגרת אשפוז בבית חולים ולעקוב אחר מצבה, כל במידה ואין מצוקה עוברית או אימהית. יילוד מיידי של העובר יבוצע במקרה בו העובר בשל או במקרה בו האם או העובר נמצאים במצוקה, ולעיתים יש צורך במתן מנות דם ופלסמה.
במידה והעובר במצוקה יש ליילדו בניתוח קיסרי. באופן כללי בשליית פתח, ניתוח קיסרי הוא האופציה המועדפת. במקרים בהם שליית הפתח היא שולית בלבד, והמצג הוא מצג ראש, יש דרך לבחון לידה וגינאלית, אולם ייתכנו סיבוכים כגון היפרדות שליה או צניחת חבל הטבור.
ראו גם

שליה נעוצה
היפרדות שליה
ניתוח קיסרי
ביאורים

↑  טרימסטר (Trimester), שליש ממשך ההריון שאורכו לרוב תשעה חודשים. תקופת ההריון מחולקת לשלושה שלישים המציינים שלושה שלבים בהתפתחות העוברית. משכו של כל טרימסטר כשלושה חודשים.
| היריון ולידה |
| --- | --- | --- |
| מונחים הקשורים להיריון | עובר • שליה • חבל הטבור • שק החלמון • שק שפיר • מי שפיר • הפריה • הפקק הרירי • פיזיולוגיה של ההיריון • תנועות עובר |  |
| מונחים הקשורים ללידה | לידה פעילה • צירי הלידה • השראת לידה • לידה בהלכה • סטריפינג • מגע עור לעור • אפידורל • ירידת מים |  |
| מצבים מיוחדים בהיריון | היריון בסיכון • היריון רב-עוברים • שליית פתח • שליה נעוצה • מיעוט מי שפיר • ריבוי מי שפיר • היפרדות שליה • מחלת בלוטת התריס בהיריון • רעלת היריון |  |
| מצבים מיוחדים בלידה | מצג עכוז • כריכת חבל הטבור • צניחת חבל הטבור • תסמונת שאיפת מקוניום • זיהום מי שפיר • חתך חיץ • ניתוח קיסרי • לידה מוקדמת • לידה מכשירנית • לידה שקטה • דיסטוציה • פקיעת קרומים מלאכותית • דמם שלאחר לידה (PPH) |  |
| בדיקות במהלך ההיריון | בדיקת היריון • בדיקות סקר בהיריון • בדיקת העמסת סוכר • בדיקת שקיפות עורפית • בדיקת אולטרה סאונד להיריון • מוניטור עוברי • תבחין משולש • בדיקת סיסי שליה • בדיקת מי שפיר • פטוסקופיה |  |
| מונחים נוספים הקשורים להיריון ולידה | קורס הכנה ללידה • לידת בית • לידה טבעית • לידה במים • תמיכת לידה • בית יולדות • עקומת פרידמן • שמירת היריון • דימום מיילדותי • טומאת יולדת • לידה ביהדות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TE: E1.0.2.6.3.0.6 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שומן (עיר)

אנדרטת אבות המדינה הבולגרית
מצודת שומן
מצודת שומן-מבט על
כנסייה בשומן
בניין בית המשפט המחוזי בעיר
בית העלמין היהודי בשומן לאחר שחולל על ידי נאו-נאצים ב-2010
שוּמֶן (בבולגרית: Шумен) היא עיר בצפון מזרח בולגריה בירתו של מחוז שומן וממוקמת 301 קילומטרים מהבירה סופיה, כ-80 ק"מ מערבית לווארנה, 18 ק"מ מערבית למדרה ו-19 ק"מ דרומית לפרסלב. מקור השם נגזר או מהמילה הטורקית Şumnu, שמשמעותה רחש, (רחש העלים הנושרים). במשך השנים הגדילה העיר את שטחה לכיוון הגבעות הסובבות אותה, המהוות חלק מהרי הבלקן.
היסטוריה > העת העתיקה וימי הביניים

עדויות להתיישבות אנושית מאורגנת מתוארכות לתקופת הברזל המוקדמת. שרידי מבנים הכוללים חומות וביצורים נתגלו באזור העיר ותוארכו למאה ה-5 לפנה"ס, עידן הממלכה התראקית. בראשית המאה ה-1 נכבש האזור על ידי צבא האימפריה הרומית ובשלהי המאה ה-4 לאחר הפיצול באימפריה עבר השטח לחזקת האימפריה הביזנטית. במהלך המאה ה-7 היגרו לאזור שבטים בולגארים וסלאבים שהיוו את הבסיס להקמת האימפריה הבולגרית הראשונה, אשר בחזקתה נכללה המצודה. ב-811 נכבשה העיר בידי ניקפורוס הראשון, קיסר האימפריה הביזנטית והועלתה באש. בראשית המאה ה-10 בתקופת שלטונו של הצאר סימאון הראשון הפכה העיר למרכז תרבותי ורוחני לאימפריה שאימצה את הנצרות האורתודוקסית. מתחמי המגורים והמסחר של העיר התרכזו סביב המצודה.
היסטוריה > התקופה העות'מאנית

ב-1388 נכבשה העיר על ידי צבאותיו של מורט הראשון סולטאן האימפריה העות'מאנית. לאחר מסע הצלב הכושל של ולדיסלב השלישי מווארנה מלך פולין ותבוסתו בקרב וארנה החריבו העות'מאנים את העיר העתיקה והקימו בסמוך אליה את העיר המודרנית לה קראו שומלה. העיר בוצרה במהלך המאה ה-18 והפכה לאחת המצודות המוגנות בכל אזור הבלקן. צבא האימפריה הרוסית נכשל מספר פעמים בניסיונו להבקיע את הביצורים ולכבוש את העיר, החל מהמלחמה העות'מאנית-רוסית (1768–1774), דרך מלחמת 1806–1812 וכלה במלחמת 1828–1829. בתקופה זו הייתה שומן אחת מתוך ארבע ערי המבצר העיקריות של העות'מאנים. שלוש האחרות מוקמו בוארנה, סיליסטרה ורוסה.
ב-1854 הייתה שומן מפקדתו הראשית של עומאר פאשה מפקד הכוחות העות'מאנים במלחמת קרים. שומן הייתה בסיס מרכזי לתנועת התחיה הלאומית הבולגרית הן בפן הרוחני והן בפן הלאומני. ב-1813 הוקם בעיר תיאטרון, ב-1828 בית ספר דתי לבנות וב-1850 הוקמה לראשונה בשטחי בולגריה תזמורת פילהרמונית. ב-22 ביוני 1877, במהלך המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) נכבשה שומן בידי צבא האימפריה הרוסית ונכללה בשטחי הנסיכות הבולגרית החדשה, מתוקף סיכומי קונגרס ברלין.
היסטוריה > לאחר עצמאות בולגריה

בעשורים הראשונים שלאחר עצמאות בולגריה חוותה שומן משבר כלכלי חריף שנבע מאובדן השווקים העות'מאנים המסורתיים וכן מטרנספר האוכלוסייה שבוצע בקרב המוסלמים. היציאה מהמשבר ופיתוח שווקים חדשים התרחשה רק לאחר מלחמת העולם השנייה. בין 1950 ל-1956 כחלק מהאינדוקטרינציה השלטונית הקומוניסטית בהשראת ברית המועצות שהנהיג ראש ממשלת בולגריה וולקו צ'רבנקוב, שכללה בין היתר שכתוב פרקי היסטוריה, שונה שם העיר לקולרובגרד כדי להתנתק היסטורית מהתקופה העות'מאנית. שמה ניתן לה לזכרו של הפוליטיקאי והקומוניסט הבולגרי, וסיל קולארוב, שכיהן כנשיא וראש ממשלת בולגריה.
כלכלה

מבחינת תמהיל התוצר המקומי הגולמי עולה ש-42.6% מגיעים ממסחר, תיקון מכוניות ומוצרי צריכה ביתיים. 29.1% ממגזר התעשייה הקלה, בעיקר טקסטיל, מזון ומשקאות. העיר מוכרת בבולגריה גם בזכות מבשלת הבירה המצויה בתחומה ונושאת את שם המותג "שומנסקו פיבו". 11.8% מהתמ"ג מגיעים מחקלאות, בעיקר חיטה, ענבים וסלק סוכר. 8.3% מהתמ"ג מגיעים מענף הבנייה.
העיר ממוקמת בצומת דרכים מרכזי בבולגריה. בסמיכות אליה חולף קו מסילת הרכבת בין סופיה לווארנה וכן רשת כבישים מהירים המקשרים אותה לסופיה, ימבול, סיליסטרה, טרגובישטה ורוסה.
דמוגרפיה

אוכלוסיית העיר מצויה במגמת גידול מתונה. שיעור התמותה גדול אמנם משיעור הילודה, אך מאזן ההגירה חיובי. בין 2001 ל-2009 גדלה אוכלוסיית העיר ב-5%. 38.17% מתושבי העיר הם בעלי השכלה תיכונית, 23.75% בעלי השכלה יסודית ו-13.82% הם בעלי השכלה אקדמית. מבחינת התמהיל המגדרי עולה ש-52.12% הן נשים ו-47.88% הם גברים.
אקלים

בשומן שורר אקלים ממוזג עם השפעות מקצינות מכיוון הרי הבלקן. ערכי הקיצון הממוצעים של הטמפרטורה, נעים ממינוס 0.5oc בינואר ועד 32oc ביולי. כמות המשקעים השנתית הממוצעת עומדת על 600 מילימטרים. בשומן יש 35 עד 40 ימים מושלגים בממוצע מדי שנה. החודשים הגשומים ביותר הם מאי ויוני והחודש השחון ביותר הוא ספטמבר.
אתרים היסטוריים > מצודת שומן

מצודת שומן שידועה גם בשמה שומן העתיקה, ממוקמת על רמה המצויה בשטחה של הרשות המקומית שומן. עדויות ליישוב מבוצר במקום מתוארכות למאה ה-12 לפנה"ס. במהלך המאה ה-5 לפנה"ס בתקופת הממלכה התראקית נבנתה במקום חומה נוספת. ב-15 נכבש המקום על הרומאים שהרחיבו את שטח המצודה והוסיפו צריחי שמירה. במהלך המאה ה-3 הוחרבה המצודה על ידי שבטים גותים ובמאה ה-5 על ידי ההונים ותושביה נטשו אותה. בתקופת האימפריה הבולגרית הראשונה נבנתה מצודה חדשה כ-300 מטרים מהריסות הישנה והיא שימשה חלק ממערך מצודות הדרכים שהגן על שטחי האימפריה. ב-1001 נכבשה המצודה על ידי הביזנטים ו-40 שנים מאוחר יותר הוחרבה על ידי הפצ'נגים. בהמשך נבנתה מחדש ושימשה חלק ממערך ההגנה של האימפריה הבולגרית השנייה. ב-1388 נפלה בידי העות'מאנים. ב-1444, לאחר קרב וארנה החריבו העות'מאנים את המצודה ומאז נותרה נטושה. בימינו מהווה המצודה אתר תיירות וחפירות ארכאולוגיות.
אתרים היסטוריים > מסגד טומבול

מסגד טומבול נבנה בין 1740 ל-1744, תקופת שלטונו של הסולטאן מהמוט הראשון, והוא המסגד הגדול בבולגריה ואחד הגדולים בבלקן. המסגד מוקם במרכזה העתיק של העיר והוא מכיל אולם תפילה, מדרסה וחאן. הקומפלקס בנוי בתצורה גאומטרית משתנה החל ממסדרון הכניסה לאולם התפילה שבנוי בצורה ריבועית וכלה באולם עצמו שבנוי כמתומן. הכיפה מתנשאת לגובה 25 מטרים מעל פני הקרקע.
אתרים היסטוריים > אנדרטת אבות האומה הבולגרית

על ראש אחת הגבעות המקיפות את שומן, בגובה 450 מטרים מעל פני הקרקע, מתנשאת אנדרטת אבות המדינה הבולגרית, שנבנתה ב-1981 לציון 1,300 שנות קיום לאומי בולגרי. אל האנדרטה מובילות 1,300 מדרגות ויש כאלו הרואים בעלייה בהן סוג של עליית רגל. האנדרטה נבנתה בסגנון אדריכלי קוביסטי המשלב מספר נקודות מבט עליה והיא מחולקת למקטעים שונים.
הקהילה היהודית > יסוד הקהילה

עדויות לקהילה יהודית שהתגוררה ברובע נפרד בעיר קיימות משלהי המאה ה-18. התיעוד מופיע בתעודות עות'מאניות העוסקות בגביית מיסים מתקופת שלטונו של הסולטאן סלים השלישי. מאחר שמתועדת קהילה מאורגנת ומשלמת מיסים, מניחים שנוסדה קודם לכן ייתכן במחצית המאה,. בתקופה זו נודע כפוסק בקהילות בולגריה הרב נסים חיים שלום מרגונטו, בן העיר. ב-1860 נחנך בית הכנסת בשומן. ב-1869 הוקם בית ספר יסודי לבנות בעיר על ידי אליאנס והיה הראשון מסוגו באזור בולגריה. מלבד לימודי קודש שלומדו בעברית ולאדינו, לומדו גם תכנים כלליים כגון מתמטיקה בשפה הצרפתית.
הקהילה היהודית > לאחר עצמאות בולגריה

ב-1878, ציינה הוועדה הרומנית לקונגרס ברלין כי בשומן מתגוררת קהילה יהודית בת 1,000 נפשות. ב-1900 נמנתה קהילת שומן ברשימת 34 הקהילות המאורגנות בנסיכות בולגריה ומנתה 1,200 נפשות. בעיר נולד הקולונל מורנו גרציאני, אחד משלושת היהודים היחידים שהגיעו לדרגת זו בצבא בולגריה.
ב-29 באוגוסט 1920 יוצגה קהילת שומן בכנס הקהילות היהודיות המאורגנות בממלכת בולגריה שהתקיים בסופיה, על ידי נסים א. לוי ורפאל יצחק רומאנו ראשי הקהילה. בשומן הייתה פעילות ציונית ענפה. ב-1923, ב-1926 וב-1932 זכתה הרשימה הציונית ברוב מוחלט של הקולות בבחירות לוועד הקהילה.
בעיר פעל בית ספר יסודי יהודי בן 4 כיתות ופרו-גמנסיה אחת. ב-1920 למדו במערכת החינוך היהודית 175 תלמידים שהיוו 91% מכלל תלמידיה היהודים של העיר. ב-1923 ירד מספרם ל-125 כאשר הממשלה הבולגרית מימנה 3% מתקציב מערכת החינוך ועיריית שומן עוד 6%. ב-1927 למדו 118 תלמידים במערכת החינוך היהודית.
הקהילה היהודית > מלחמת העולם השנייה ולאחריה

בפרוץ מלחמת העולם השנייה מנתה קהילת העיר 616 נפשות. ב-9 במרץ 1943 נחתמו צווי גירוש ל-6,365 יהודים מ"בולגריה הישנה", כדי להשלים את מכסת 20,000 המגורשים עליה סיכמו הבולגרים עם הגרמנים. ברישומי משרד הפנים הבולגרי נכללו 53 יהודים משומן במכסה ראשונית זו. תוכננו גירושים נוספים. ב-10 במרץ לפנות בוקר נערכה אקציה בעיר במהלכה נאסרו עשרות רבות של יהודים. צו הגירוש בוטל ובצהרי היום שוחררו התושבים לביתם.
ב-25 במאי נקלטו בעיר 1,262 יהודים שגורשו מסופיה והורשו לחזור בתחילת אוקטובר לעירם. בסיום המלחמה מנתה הקהילה היהודית 1,000 נפשות. לאחר המלחמה חודשה הפעילות הציונות ובשומן פעל תא של תנועת החלוץ הצעיר שנציגיו השתתפו בכינוסי הארגון שהתקיימו בסניף האזורי ברוסה ופעלו להכשרת בני הקהילה לקראת עלייה לישראל. מרבית יהודי העיר עלו לישראל בין 1948 ל-1949. ב-28 במאי 1949 בשלהי גל העלייה, ערך הקונסיסטוריון של יהודי בולגריה מפקד ובשומן נמנו 84 יהודים. ב-2022 התגוררו בשומן 40 יהודים.
ערים תאומות

הונגריה דברצן, הונגריה.
הרפובליקה העממית של סין ג'נגג'ואו, הרפובליקה העממית של סין.
צרפת מאקון, צרפת.
טורקיה אדפזרי, טורקיה.
רומניה טולצ'אה, רומניה.
רוסיה פודולסק, רוסיה.
אוקראינה חרסון, אוקראינה.
רוסיה ברנאול, רוסיה.
לקריאה נוספת

בנימין ארדיטי, קהילת שומלה, תל אביב, 1968.
סטיבן סייג', שומן, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך III, עמ' 30–31), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
הערות שוליים

↑  הקהילה היהודית בשומן, באתר jewishvirtuallibrary (באנגלית).
↑  חיים קשלס, היהודים בבולגריה בימי השלטון העותומני, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה, ירושלים, 1968, עמודים 50-62.
↑  נתן מיכאל גלבר, שאלת יהודי בולגריה בקונגרס של ברלין (1878), בתוך: אנציקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 155.
↑  חיים קשלס, היהודים בבולגריה בעשרים השנים הראשונות לאחר שחרורה מעול העותומנים (1878-1898), בתוך: אנציקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 65.
↑  אלברט רומנו, תקנון הקהילות והקונסיסטוריון, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 439.
↑  אלברט רומנו, תקופת המשבר והפילוג 1930-1940, בתוך אנציקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה, ירושלים, 1968, עמודים 583-588.
↑  לוחות סטאטיסטיים, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 645-662.
1 2  צבי קרן, הקהילה היהודית בשומן, באתר "כולנו בולגרים", אתר הבית של יהודי בולגריה.
↑  חיים קשלס, תעודות ומסמכים, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 849.
↑  מיכאל בר-זוהר, הרכבות יצאו ריקות, הוצאת הד ארצי, אור יהודה, 1999, עמוד 118.
↑  יוסף בן, לחרות ולעליה, בתוך אנציקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 925-962.
↑  חיים קשלס, קורות יהודי בולגריה - כרך ד', מאחורי מסך הברזל, הוצאת דבר, תל אביב, 1969, עמוד 296.
↑  לפי התכתבות עם ארגון שלום. המשיב אלכסנדר (אלק) אוסקר נשיא ארגון שלום בבולגריה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554896905171  LCCN: n81035382  MusicBrainz: bd8e13b2-bd28-4c13-a4b3-1c7cf26604bf  NKC: ge131563  TDVİA: sumnu  VIAF: 141900715   WorldCat (עם VIAF): 141900715
רימונים הוצאה לאור

| --- | --- |

סמליל ההוצאה לאור
 נתונים כלליים
 מייסדים:  יעל שכנאי
 תקופת הפעילות:  2004–הווה (כ־20 שנה)
 משרד ראשי:  גבעתיים
 ענפי תעשייה:  הוצאה לאור
 מוצרים עיקריים:  סיפורת, ספרי עיון, שירה, ספרות ילדים
  
 אתר הבית של הוצאת רימונים https://rimonim-publishing.com
 
רימונים הוצאה לאור (באנגלית: Rimonim Publishing) היא הוצאה לאור המתמקדת בפרסום תרגומי סיפורת קלאסית ומודרנית ובספרות ילדים ונוער.
רקע

ההוצאה הוקמה בשנת 2004 על ידי יעל שכנאי, עורכת ספרות ולשון ומתרגמת.
רימונים הוצאה לאור החלה את דרכה כהוצאה לאור המתמחה בספרות מתורגמת מספרדית ומקָטָלָאנִית.
ההוצאה מתמחה כיום בספרי ילדים ונוער, בספרות קלאסית מתורגמת, בספרי עיון והדרכה ובשירה.
אחת מהמטרות המרכזיות של רימונים הוצאה לאור היא התמקדות בספרות ילדים ונוער. המטרה של ההוצאה היא להעשיר את המגוון בתחום ספרות ילדים ונוער בישראל ולהשפיע על קהל הקוראים הצעירים בעברית החל מהגיל הרך. בחירת הספרים עצמם היא מגוונת ונעשית על מנת להביא להרחבת הנושאים השונים בהם עוסקים הספרים על מנת לקדם חינוך לתרבות ולקריאה בעברית, לרכישת מיומנויות חיים דרך הקריאה בספרות מתורגמת ומקורית ועוד.
בתחום ספרות העיון וההדרכה, רואים אור בהוצאת רימונים ספרים שונים במגוון תחומי הניהול, החינוך והאמנות. כמו כן ברימונים גם סדרה רומנטית שנקראת סדרת "פנדורה".
בנוסף להוצאה לאור, רימונים מעניקה שירותים פרטניים למבקשים להוציא לאור ספרים בהפקה עצמית, דוגמת ספרי משפחה או ספרי הנצחה, שירותי לקטורה, ליווי ספרותי והדרכה לסופרים במהלך הכתיבה.
ספרים שיצאו לאור ברימונים הוצאה לאור > ספרות מתורגמת

זיעה, מאת: ז'ורז' אמאדו, תרגום: רמי סערי
בין מלחמה לאהבה – המשורר יהודה עמיחי, עורכות הספר: רנטה אייכמאייר ואדית ריים, תרגמה מגרמנית: חנה לבנת
גלוי ונעלם, מאת: איאן רנקין, תרגום: ירון פריד
חנות הטבק, מאת: פרננדו פסואה, תרגום: יורם מלצר
שירת אל-סיד, מאת: אל-סיד, תרגום: אריה סתיו
פרננדו פסואה מעין אוטוביוגרפיה, מאת: ז'וזה פאולו קוולקנטי, תרגום: יורם מלצר
תמונה דבלינאית, מאת: אנריקה וילה-מטאס, תרגום: איתי רון
ספרים שיצאו לאור ברימונים הוצאה לאור > ספרות מקור

פירורי קינמון, מאת: יעל שכנאי
לא יכולה לשתוק, מאת: הלנה מגר טלמור
איכה, מאת: משה שרון
ספרים שיצאו לאור ברימונים הוצאה לאור > ספרים לגיל הרך

פוקסיה ופוקסין, מאת: נורית זרחי, איורים: הילה חבקין
אריה זה"ב, מאת: לימור טלמור, איורים: שחר קובר
סלט אותיות, מאת: לימור טלמור, איורים: יונת קציר
ספרים שיצאו לאור ברימונים הוצאה לאור > קוראים צעירים

סדרת "עלילות שיטאקי" – ספר ראשון: "יערות הטרולים התחתיים", מאת: אשכר ארבליך בריפמן, איורים: טלי פלד
תעלומה במגדל השעון, מאת: ישי (אישי) רון, איורים: ליאורה גרוסמן
עץ המשאלות, מאת: ויליאם פוקנר, איורים: ענבל אבן, תרגום: יהודה ויזן