stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מודלים של תורשה, סביבה והתפתחות
מודלים של שונות ברגישות הפרט להשפעות הסביבה על התפתחות > מודל הרגישות הדיפרנציאלית - רגישות מובחנת השפעה

מודל הרגישות הדיפרנציאלית - רגישות מובחנת השפעה (Differential Susceptibility) ‏DST (אנ') שנחקר והוצג על ידי ג'יי בלסקי (Jay Belsky) מתייחס לשונות הקיימת בין פרטים באופן שבו הסביבה בה הם גדלים משפיעה על התפתחותם. כך, ישנם פרטים שיותר מושפעים מאחרים במידת הרגישות (Susceptibility) שלהם להשפעות של הסביבה בה הם גדלים על התפתחותם הן לטוב והן לרע, כלומר, הם רגישים יותר גם להשפעה שלילית של סביבה שאינה מיטיבה וגם להשפעה חיובית של סביבה מיטיבה.
דוגמאות ומחקרים שמאששים את המודל: אחת הדוגמאות מבוססת על מחקרים מתקדמים המתאפשרים בזכות פריצת הדרך שחלה בשנים האחרונות בתחום הגנטיקה והיכולת לזהות וארציות שונות של גנים. במחקר נבדק גן הנקרא DRD4 שמקודד רצפטור שאחראי להפרשת דופמין. המערכת הדופמינית בגוף מעורבת בין השאר במנגנונים של קשב, מוטיבציה וחיזוק. המשתנה אותו בודקים במחקר הוא אלל 7 שנמצא קשור ליעילות נמוכה בקליטת הדופמין, כך שאצל ילדים הנושאים את הגן בווריאציה הזו תהיה קליטה פחות טובה של דופמין. נטייה זו משפיעה בתורה על תפקודה של המערכת הדופמינית ותבוא לידי ביטוי בקשיי התנהגות. החוקרים הניחו שקיומו של אלל זה ימתן את הקשר בין דפוסי הורות של אימהות עם חוויות טראומה/אובדן לא פתורות לדפוסי התקשרות לא מאורגנת עם תינוקם. הממצאים הראו, כצפוי, שקיומו של וואריאצית הגן 7r-DRD4 (גורם סיכון גנטי-ביולוגי עמו הילד מגיע לעולם), מעלה את הסיכון לדפוס התקשרות לא מאורגנת אצל ילדים שגדלו עם אימהות שסובלות מחוויות טראומה/אובדן לא פתורים (סביבה לא מיטיבה). אולם הממצא הנוסף והמעניין היה שכאשר ילדים הנושאים את הגן 7r-DRD4 גודלו על ידי אימהות שאינן נושאות עמן חוויית טראומה/אובדן בלתי פתורות הם מראים באופן משמעותי פחות דפוסי התקשרות לא מאורגנים מאשר בני גילם שאינם נושאים את הוואריציה הגנטית הנ"ל ללא קשר לסטטוס האימהי. כלומר נוכחות הווריאציה של גן ספציפי זה אצל ילדים מעלה את רמת הרגישות שלהם להשפעה הסביבתית (במקרה זה דפוסי ההתקשרות כפועל יוצא של חוויות הוריות מוקדמות) הן לטוב והן לרע. במחקר אחרשנעשה לגבי השפעותיו של אותו גן 7r-DRD4, נבדק הקשר בין הורות רגישה וניבוי של בעיות התנהגות. נמצא שילדים נושאי אלל 7 של גן זה שחוו אימהות לא רגישה הראו יותר בעיות התנהגות מילדים שאינם נושאים את הגן ללא קשר להורות שחוו. לעומת זאת, ילדים שנשאו את אותו אלל אך חוו אימהות רגישה הראו רמות נמוכות של בעיות התנהגות. כלומר, סגנון הורות (רגיש או לא) השפיע יותר על התנהגותם של ילדים שנושאים את הווריאציה הספציפית של הגן (7r-DRD4) מאשר על ילדים שאינם נושאים אותו.
מודלים של שונות ברגישות הפרט להשפעות הסביבה על התפתחות > מודל הרגישות הדיפרנציאלית - רגישות מובחנת השפעה > רגישות-דחק מול רגישות דיפרנציאלית

אנשים נולדים עם פרדיספוזיציה גנטית שגורמת להם להיות יותר מושפעים מהסביבה הן ברמה החיובית והן ברמה השלילית ולכן התייחסות לשונות גנטית כגורם סיכון בלבד הוא מוטעה כיוון שהמחקרים מראים את השונות בהשפעותיו על ההתפתחות בסביבות שונות. הדוגמה הנ"ל ממחישה את ההבדל בין המודל של ה-"Dual risk" למודל של ה-"Differential susceptibility" בעוד שהמודל הראשון אומר שאנשים פגיעים מושפעים באופן שלילי מסביבה שלילית אך אינם נתרמים מסביבה חיובית המודל השני אומר שאנשים עם גורם הרגישות (ואריציית הגן ה-7r-DRD4 במקרה שהוצג לעיל) מושפעים באופן משמעותי מסביבה שלילית ומסביבה חיובית כאחד. המשגה נוספת שממחישה את ההבדל בין המודלים מתייחסת לאותם גנים הרגישים לסביבה כגנים בעלי מרכיבי גמישות (plasticity) לא כגנים הנושאים מרכיבי פגיעות (vulnerability).
מודלים של שונות ברגישות הפרט להשפעות הסביבה על התפתחות > מודל של רגישות בעיבוד החושי

מודל של רגישות בעיבוד החושי - (SPS - Sensory Processing Sensitivity), מבקש לבחון את הרגישות של הפרט לסביבה בפרספקטיבה של תכונות אישיות. על פי מחקרים 20% מהאנשים נושאים מאפיין אישיותי מולד שניתן להגדירו כרגישות גבוהה לסביבה. פרטים בעלי תכונה זו מתאפיינים במודעות גבוהה יותר לגירוי תחושתי, אינהיביציה התנהגותית, עיבוד קוגניטיבי (מודע ולא מודע) מעמיק יותר של גירויים סביבתיים ותגובה רגשית מוגברת ופיזיולוגית לגירוי סביבתי. זהו מאפיין אישיות יציב וקבוע, המתפתח במהלך הינקות ומתעצב בהתאם לתנאים הסביבתיים שבהם הפרט גדל.
מודלים של שונות ברגישות הפרט להשפעות הסביבה על התפתחות > מודל של רגישות ביולוגית להקשר הסביבתי

מודל של רגישות ביולוגית להקשר הסביבתי - (BSC - Biological Sensitivity to Context), נסמך על פרספקטיבה אבולוציונית ומתאר שונות הקיימת בין אנשים לתגובה ביו-התנהגותית לסביבה. המודל הוא פורץ דרך בהתייחסות לכך שהן היבטים חיוביים והן שליליים של הסביבה משפיעים על פרטים המתאפיינים בתגובה פיזיולוגיות מועצמת לסביבה. על פי המודל תגובה פיזיולוגית מועצמת לגורמי לחץ משקפת רגישות ביולוגית מוגברת להקשר סביבתי. המודל מדגיש את תפקיד הסביבה בעיצוב של רגישות סביבתית לאורך זמן, כך שפרטים שנחשפו לתנאים סביבתיים קיצוניים (מיטיבים או מצוקתיים) מפתחים תגובות פיזיולוגיות מועצמות לגורמי לחץ (עלייה ברמת הורמון הקורטיזול למשל) וכתוצאה מכך רגישות גבוהה יותר גם ליתרונות של סביבה מיטיבה מאוד וגם לחסרונות של סביבת מצוקה לעומת פרטים המתאפיינים בתגובתיות פיזיולוגית רגילה ללחץ שגדלים בסביבות נטולות מאפיינים קיצוניים. ניתן להמחיש מודל זה באמצעות מטפורה מעולם הצומח המשווה בין סחלב, לשן הארי או חרצית. צמחי החרצית שורדים ואף פורחים בתנאי גידול שונים וכמוהם ילדים שאינם מתאפיינים ברגישות גבוהה לסביבה יתפתחו ויתפקדו באופן סביר בסביבות שונות. לעומתם הסחלב הוא צמח הזקוק לטיפול וטיפוח מדויק (טיב אדמה, כמות מים, חשיפה מבוקרת לשמש) כדי לשרוד ולשגשג, אך כאשר תנאים אלו מסופקים לו הוא פורח בפריחה מרהיבה וייחודית. ילדי ה"סחלב" הם אותם ילדים בעלי רמת רגישות גבוהה שהתגובתיות הפיזיולוגית שלהם לגורמי לחץ גבוהה, ולכן בסביבות קשות (למשל בהיעדר תמיכה, חום ואהבה) יתקשו להתפתח ועשויים לפתח פסיכופתלוגיות ובעיות בריאות, אולם אם הם יגדלו בסביבה מיטבית עבורם, הם יהיו אף יותר חסינים מילדי ה"חרצית" (בריאותית ופסיכולוגית) ויוכלו לשגשג בנתיב התפתחותי חיובי. במושגים אבולוציוניים הישרדותיים, ילדי "סחלב" הם "הימור" אבולוציוני שכן הרגישות הגבוהה שלהם לסביבה שגורמת להם לסבל או חוסר שגשוג בתנאים סביבתיים מסוימים מעניקה להם יתרון הישרדותי כאשר הם מסתגלים לתנאים סביבתיים ייחודיים. במובן זה כאשר להורים יש מספר צאצאים שלחלקם רגישות מוגברת לסביבה (ילדי "סחלב") ולחלקם אין רגישות מוגברת לסביבה (ילדי ה"חרצית") הם מגדילים את הסיכוי שלהם להעברת המטען הגנטי שלהם לדורות הבאים.
מודלים של שונות ברגישות הפרט להשפעות הסביבה על התפתחות > מודל אינטגרטיבי לרגישות אינדיבידואלית לסביבה

המודל אינטגרטיבי לרגישות אינדיבידואלית לסביבה (Neurosensitivity Hypothesis) מציג אינטגרציה של המודלים השונים שהוצגו לעיל ומתייחס לרגישות נוירובילוגית הנמצאת בבסיס המכניזם המרכזי של רגישות לסביבה. תאוריה זו מבוססת על התפיסה שפרטים שונים זה מזה באופן שבו הם תופסים ומעבדים את הסביבה ושגורמים גנטיים וסביבתיים תורמים לשונות ברגישות לסביבה. על פי מודל זה השפעות ישירות ואינטראקטיביות בין גנים הנושאים פוטנציאל לרגישות לבין גורמים סביבתיים מעצבים את הרגישות של מערכת העצבים המרכזית. תפקודה של מערכת העצבים המרכזית, כפי שמשתקף במאפיינים ייחודיים במבנה ובתפקוד של ההיפוקמפוס והאמיגדלה, יגרום להשפעות סביבתיות ל"הירשם" במערכת ביתר קלות ובאופן יותר עמוק. רגישות זו של מערכת העצבים המרכזית תבוא לידי ביטוי אצל הפרט בתגובתיות התנהגותית/רגשית או פיזיולוגית (תגובות פיזיולוגיות ללחץ) כתוצאה מחשיפה לגורם סביבתי.
השלכות תאורטיות של המודלים

פריצת הדרך של השנים האחרונות ביכולת לבודד ולזהות גנים בשילוב עם הבנות מעמיקות של מחקרים מתחום ההתפתחות מאפשרים צמיחה של מחקרים שמבססים את הידע הקיים על הקשרים בין תורשה וסביבה והשפעתם על התפתחות האדם. מחקרים עתידיים בתחום צפויים לפיכך לעסוק בהבנת הקשרים ברמה המולקולרית של הגן ויסייעו בהבנה של שינויים אפשרים בפנוטיפ (ביטוי הגן) כתוצאה מהשפעה סביבתית וכן בשינוי כרומוזומלי בגן עצמו כתגובה לחשיפה סביבתית (אפיגנטיקה). לצד התרומה המרשימה של המדע בחקר הגנום האנושי ברמה המולקולרית של הגן התובנות ממחקרים עכשוויים מצביעים על הצורך במחקרים שיתמקדו בחקר האינטראקציה בין הגנים לסביבה. "הגנים ספוגים בסביבה והסביבה ספוגה בגנים", ההשפעות ההדדיות הן משמעותיות, קיימת אינטראקציה מורכבת בין הגנוטיפ של הילד, הגנוטיפ של ההורה ותנאי הסביבה ונדרשת בחינה של כל המשתנים הללו יחדיו על מנת להבין את מורכבות הקשרים ביניהם. המחקרים בתחום של אינטראקציות סביבה-תורשה מסייעים בהבנה של השונות בפנוטיפ החברתי של בני אדם ויש חשיבות להרחבת מחקר בתחום זה.
המחקרים העדכניים בתחום של שונות בין אישית ברגישות להשפעות הסביבה מצביעים על הצורך להתמקד במחקר גם על השונות התוך-אישית לרגישות לסביבות שונות. באופן מסורתי מחקרים בתחום התמקדו בחקר ההשפעות השליליות של מצבי דחק ומצוקה על פרטים עם רגישות גבוהה להשפעות הסביבה על התפתחות. כיום, בעקבות המודלים החדשים שהוצגו והממצאים העדכניים עולה הצורך להעמיק בחקר של ההשפעות החיוביות של רמת רגישות גבוהה לסביבה ולבדוק את ההשלכות הקליניות של ידע זה על משאבים שמקדמים מצבי חוסן (Resilience) ולא רק מצמצמים מצבי פגיעות (Vulnerability).
השלכות קליניות של המודלים

לגוף הידע ההולך וגדל על הקשרים ויחסי הגומלין בין גנים (תורשה) לסביבה והשפעותיהם של קשרים אלו על התפתחות הפרט ורווחתו הנפשית והפיזית ישנם השלכות קליניות רבות לכל דיסציפלינה שעוסקת בתפקוד האדם וברווחתו. "הטיפוח תלוי גם בגנים, והגנים זקוקים לטיפוח", לאמירה זו ישנן השלכות על אנשי מקצוע ומקבלי החלטות בתחום של בניית תוכניות מניעה ותוכניות התערבות. התובנות המצטברות בדבר השונות הקיימת בין פרטים כפי שמשתקף במודלים המציגים שונות ברגישות הפרט להשפעות הסביבה על התפתחות, יכולות לתרום לפיתוח ובנייה של תוכניות המותאמות לאוכלוסיית יעד מסוים (למשל ילדים המאותרים כבעלי רגישות ביולוגית מוגברת לגורמי לחץ סביבתיים) או לחלופין לתוכניות המיועדות למגוון אוכלוסיות שמציבות סטנדרטים וקריטריונים שיאפשרו התאמה או גמישות לאותם פרטים בעלי רגישות מוגברת. המודלים של רגישות אינדיבידואלית לסביבה עשויים להשפיע בחשיבה על יעילות של תוכניות התערבות, בבחינת " מה עובד, מה יעיל ועבור מי", אך גם מעוררים סוגיות אתיות כגון האם יש לבחור בתוכניות אוניברסליות שמיועדות לאוכלוסייה רחבה וצריכת המשאבים שלהם מוגבלת לעומת תוכניות שמיועדות לאוכלוסייה מוגדרת ומצומצמת שצורכות משאבים גדולים יותר. כיוון שהתערבות יעילה יכולה לשנות את הנתיב התפתחותי של הפרט, יש מקום להתייחס גם לסוגיות אלו בכובד ראש כאשר עוסקים בתכנון, הערכה ויישום של תוכניות התערבות ומניעה.
ראו גם

תורשה מול סביבה
אפיגנטיקה התנהגותית
התפתחות גוף האדם
מחקרי תאומים
בניה ברבי

| --- | --- |

ברבי, 2021
 לידה:  4 באפריל 1989 (בן 35) טבריה, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2015
 עיסוק:  זמר-יוצר, מוזיקאי, מלחין, משורר, נגן
 כלי נגינה:  גיטרה, סקסופון
 בת זוג:  שיר בלקין
 צאצאים:  2
 benaiabarabi.com
 
בְּנָיָה בָּרַבִּי (נולד ב-4 באפריל 1989) הוא זמר-יוצר, מוזיקאי ומלחין ישראלי.
ביוגרפיה

ברבי נולד וגדל בטבריה. אביו, מרצה לפיזיקה ואמו, מורה למתמטיקה ומחנכת בתיכון. ברבי הוא בן זקונים, מבין ארבעה ילדים. בילדותו חונך במסגרת חינוך מוזיקלית, וניגן בכלים שונים: סקסופון, גיטרה ואורגן בקונסרבטוריון העירוני בטבריה. בנוסף ברבי ניגן ושר בלהקת העיר ובטקסי בית הספר. למד בבית ספר היסודי יד ששון לביא ובתיכון למד בישיבה התיכונית בחיספין. שירת בצה"ל כקצין ביחידת המעברים של המשטרה הצבאית.
לאחר שחרורו, למד בבית הספר למוסיקה "רימון" שברמת השרון.
קריירה

במסגרת הלימודים בבית ספר רימון השתתף בפרויקטים מיוחדים, בין היתר: "האני האחר" – שיתוף פעולה בין מוזיקאים למתמודדים עם אתגרים, תחרות "שירימון" שבמסגרתה נבחר ברבי לחביב הקהל ונכלל בשיר השבועי במצעד של תחנת הרדיו רשת ג' במסגרת התחרות.
ברבי השתתף בפרויקט "עולים לאוויר", שיתוף פעולה בין חברת אל על לתחנת גלי צה"ל. במסגרת שיתוף הפעולה עלו לאוויר ערוצים זמינים לטסים במערכת הבידור בטיסות אל על. בפרויקט השתתפו יואב קוטנר ואנסמבל רימון בניהול מוזיקלי של רעות יהודאי. במסגרת הפרויקט ביצע ברבי עיבודים ודואטים עם אמנים שונים: אהוד בנאי, דודו טסה, עמיר בניון, עידן רייכל, לאה שבת ועוד.
בשנת 2015 יצא אלבום הבכורה שלו, "חלקים מהניגון", שהושק בפסטיבל הפסנתר. לפני צאת האלבום הוציא ברבי את הסינגלים "אמונה", "מהכפר אל העיר" ו"מיתרי הלב".
בשנת 2016 השתתף ברבי בעונה הרביעית של התוכנית "The Voice ישראל". החונך שלו היה אברהם טל. ברבי הודח בשלב ההופעות החיות בתוכנית.
ב-11 ביולי 2017 התארח בסינגל "אל תשאלי" של המוזיקאי גיל ויין. ב-12 במרץ 2018 הוציא את הסינגל "מישהו איתי כאן". שירים אלו זכו הגיעו למקום ה-11 וה-14 בהתאמה במצעד השנתי של גלגלצ ואתר ynet.
ב-7 באוקטובר 2018 הוציא ברבי את השיר "תפסת לי מקום". השיר שהה במקום הראשון במצעד הרשמי של גלגלצ במשך שבעה שבועות רצופים.
ב-11 באפריל 2019 הוציא את הדואט "ממה את מפחדת" עם אייל גולן. במאי של אותה השנה השתתף בטקס הדלקת המשואות בהר הרצל, ביום העצמאות ה-71 למדינת ישראל. עוד באותה השנה הוציא את אלבומו השני, "מישהו איתי כאן", שזכה במעמד פלטינה, על מכירות של 30 אלף עותקים.
ב-12 ביוני 2019 זכה ברבי בפרס אקו"ם על תגלית השנה. בהמשך השנה הוציא את השיר "במקום הכי רחוק", שהגיע למקום הראשון במצעד העברי השבועי של חברת מדיה פורסט. בינואר 2020 יצא לסיבוב הופעות בישראל עם התזמורת האנדלוסית הישראלית, עם המנצח רפי ביטון, הפייטן חיים לוק, ומני מיימון. בפברואר של אותה השנה החל ברבי יחד עם להקתו סיבוב הופעות בארצות הברית.
במהלך התפרצות נגיף הקורונה בישראל הוציא את הסינגל "קחי את הפחדים". השיר הגיע למקום ה-33 במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ ו-ynet לשנת תש"פ. השיר שלו "במקום הכי רחוק" הגיע למקום ה-36 במצעד זה.
ב-7 בדצמבר 2020 הוציא את הסינגל "כמה רקדנו", שהגיע היישר אל המקום הראשון במצעד השבועי של מדיה פורסט.
ב-5 במאי 2022, יום העצמאות ה-74 למדינת ישראל, נבחר ברבי להשתתף בטקס הענקת האותות לחיילים המצטיינים במשכן הנשיא.
באוגוסט 2022 הוציא את האלבום "קרן שמש".
בשנת 2023 ברבי שיתף פעולה עם התזמורת האנדלוסית הישראלית אשדוד והמפיק המוזיקלי פטריק סבג, כשהוציאו יחדיו כולם גרסת כיסוי לשיר "שינויי מזג האוויר" של שלמה ארצי. ב-1 באוגוסט של אותה השנה הציא את הסינגל "פרפרים". הסינגל הגיע למקום השישי במצעד השבועי של מדיה פורסט. ב-14 בדצמבר הוציא את הסינגל "זה בסדר" בהשתתפות ניצולים מהטבח בפסטיבל נובה. השיר נוצר במהלך סשן כתיבה עם ניצולים במהלך מסע ריפוי והתחדשות ב"יער הסודי" בקפריסין. הקליפ לשיר צולם במרחב הטיפולי של עמותת "נערי האור". השיר הגיע למקום השישי במצעד השבועי של מדיה פורסט ולמקום ה-67 במצעד ההיטליסט.
ב-2023 השתתף בעונה החמישית בסדרת הנוער "זיגי" בתפקיד אייל.
ב-11 בפברואר 2024 ברבי הוציא סינגל בשם "בין הנהר לים". ב-4 באפריל של אותה השנה הוציא את המיני-אלבום הרביעי, "מי אני", המרכיב את אלבום האולפן הרביעי שלו. השיר "מי אני" מתוך האלבום הגיע למקום ה-16 של המצעד הישראלי השבועי של מדיה פורסט. ואילו השיר "מתחת לעץ" הגיע למקום התשיעי במצעד. ב-1 בדצמבר הוציא את "מדינה בסחרחורת".
ב- 9 בפברואר 2025 הוציא ברבי את הסינגל "נשמה טהורה".
חיים אישיים

באפריל 2021 נישא לרופאה המתמחה, שיר בלקין. ולהם שני בנים.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2015: חלקים מהניגון
2019: מישהו איתי כאן
2022: קרן שמש
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

2023: אדם הוא אדם
2023: קולות
2024: בין הנהר לים
2024: מי אני
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמדות | פרויקט |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | זמר השנה | בניה ברבי | מועמדות |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שיר השנה | "קרן שמש" | מועמדות |
הערות שוליים

1 2  בניה ברבי - "חלקים מהניגון", באתר בית היוצר, ‏2016-05-27
↑  גלי צה"ל עולים לאוויר – עכשיו גם בטיסות אל על
↑  בניה ברבי שר "אמונה (תחזיקי חזק)". האזינו, באתר וואלה, 17 ביוני 2015
↑  סמדר שילוני, "The Voice": העונה שתרצו לשכוח, באתר ynet, 19 במרץ 2017
↑  דיג'יי אונלי אאוט, גיל ויין אין, באתר ‏מאקו‏, 6 בנובמבר 2017
↑  עמי פרידמן, אתם בחרתם: "שני משוגעים" של עומר אדם הוא שיר השנה, באתר ynet, 6 בספטמבר 2018
↑  דודי פטימר, ‏"תפסת לי מקום" של בניה ברבי סוחף, מרגש ומצדיק את מעמדו כהבטחת השנה, באתר מעריב אונליין, 8 באוקטובר 2018
↑  מי יופיע בטקס הדלקת המשואות?, באתר ‏מאקו‏, 21 באפריל 2019
↑  בניה ברבי - במקום הכי רחוק, באתר ‏מאקו‏, 4 בדצמבר 2019
1 2  ״במקום הכי רחוק״: בניה ברבי חוזר בסינגל חדש. צפו, באתר "סרוגים", 3 בדצמבר 2019
↑  קיץ ברבנר, ‏אבי קורן זכה בפרס מפעל חיים. פריצת השנה: בניה ברבי, באתר מעריב אונליין, 12 ביוני 2019
↑  אלה הזמרים המושמעים ביותר ברדיו השנה, באתר ‏מאקו‏, 6 בספטמבר 2020
↑  בניה ברבי - קחי את הפחדים, באתר ‏מאקו‏, 19 באפריל 2020
↑  העם אמר את דברו: "שלמים" של עידן חביב הוא שיר השנה, באתר ynet, 17 בספטמבר 2020
↑  מערכת mako מוזיקה, ‏בניה ברבי - כמה רקדנו, באתר ‏מאקו‏, 7 בדצמבר 2020
↑  המצעד השבועי, שבוע 50, 2020, באתר מדיה פורסט ישראל
↑  איתמר אייכנר, בהרכב מלא אחרי הפוגה של שנתיים: "בוקר אור ישראלי" בבית הנשיא, באתר ynet, 5 במאי 2022
↑  בר חיים, "רואים ולא רואים": מדוע בניה ברבי מסתיר דמעות מאחורי משקפיים?, באתר עכשיו 14, 2 באוגוסט 2023
↑  דורית אסרף מזרחי, "זה בסדר לשיר כשכואב": השיר החדש של בניה ברבי והחברים מהנובה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 14 בדצמבר 2023
↑  היטליסט – מצעד המוזיקה הרשמי של ישראל, באתר מאקו, ‏26 בדצמבר 2023
↑  דורית אסרף מזרחי, בניה ברבי בשיר חדש: "בין הנהר לים, אין כמוך בעולם", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 11 בפברואר 2024
↑  שיר זיו, בניה ברבי: "אחרי ההופעות במלחמה קרסתי - לא נשארה בי אנרגיה", באתר ישראל היום, 26 באפריל 2024
1 2 מיקומי שיא במצעד הישראלי השבועי של המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט:
"פרפרים": השבוע ה-33 של שנת 2023
"זה בסדר": השבוע ה-51 של שנת 2023
"מי אני": השבוע ה-19 של שנת 2024
"מתחת לעץ": השבוע ה-24 של שנת 2024
↑  איציק ברנדויין, בניה ברבי שר: "נשמה טהורה", באתר ערוץ 7, 11 בפברואר 2025
↑  יפעת הללי אברהם, ‏מרגש: בניה ברבי התחתן עם בת הזוג באירוע ענק, באתר ‏מאקו‏, 29 באפריל 2021
1 2  יפעת הללי אברהם, ‏כזה עוד לא שמענו: זה השם שבניה ברבי בחר לבנו, באתר ‏מאקו‏, 2 בנובמבר 2021
↑  נועה רחמים, ‏שינה סטטוס: בניה ברבי הפך לאבא, באתר מעריב אונליין, 17 באוקטובר 2021
| בניה ברבי |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | חלקים מהניגון • מישהו איתי כאן • קרן שמש |  |
| ערכים קשורים | The Voice ישראל • NMC |  |
| בניה ברבי - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| חלקים מהניגון | "אמונה (תחזיקי חזק)" • "מהכפר אל העיר" • "מיתרי הלב" |  |
| מישהו איתי כאן | "מישהו איתי כאן" • "תפסת לי מקום" • "עכשיו הלב פתוח" • "ממה את מפחדת" |  |
| קרן שמש | "במקום הכי רחוק" • "קחי את הפחדים" • "מנגינה קטנה" • "כמה רקדנו" • "עכשיו" • "מי לא יבוא" • "עד שזה נגמר" • "גומות" • "מה שבא בא" • "קרן שמש" |  |
| השתתפות בסינגלים | "אל תשאלי" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007407302005171  MusicBrainz: 0a7b1e1d-7162-4e6b-9b1a-5dc30ca825f5  VIAF: 14153530965648702467   WorldCat (עם VIAF): 14153530965648702467 
ברבי בהופעה, 2019
המחלקה לביטחון לאומי (ספרד)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  ספרד
 תחום שיפוט:  ספרד
 משרד אחראי:  ראש ממשלת ספרד
 תאריך הקמה:  יולי 2012
 חוק:  Royal Decree 
 מטה מרכזי:  מדריד
 www.dsn.gob.es
 
המחלקה לביטחון לאומי (בספרדית: Departamento de Seguridad Nacional), היא מחלקה מייעצת במשרד ראש ממשלת ספרד בנושאי ביטחון לאומי והיא חברה קבועה במועצה לביטחון לאומי הספרדית. גוף זה נוצר כדי לחזק את ארגון לשכת ראש הממשלה, תוך מתן סיוע לראש הממשלה באחריותו להוביל את מדיניות הביטחון הלאומי של ספרד. המחלקה נוצרה בקיץ 2012 בצו מלכותי 1119/2012, מ-20 ביולי, שבאמצעותו שונה מבנה לשכת ראש הממשלה. המחלקה מהווה חלק של קהילת המודיעין הספרדית.
תפקידים

כגוף מייעץ לראש הממשלה, באחריותו להעניק תמיכה מיידית ומיטבית בענייני ביטחון לאומי לקבלת החלטות, וכן, בין היתר:
הכנת מחקרים ודו"חות בנושא ביטחון לאומי.
לבצע התרעה מוקדמת ומעקב אחר סיכונים, איומים ומצבי משבר בתיאום עם גורמים ורשויות הממשלה.
לסייע לראש מטה סגל ראש הממשלה בתפקידו כמזכיר המועצה לביטחון לאומי וכן לייצג את לשכת ראש הממשלה בתחום הביטחון הלאומי.
לתמוך את פעילות המועצה לביטחון לאומי
לנתח את התפתחות הסיכונים והאיומים שלהם.
לתרום לעיבוד הצעות נורמטיביות בנושא ביטחון לאומי.
שיתוף פעולה בעיבוד הדו"חות השנתיים בענייני ביטחון לאומי.
בתחום ניהול משברים המחלקה מספקת חזון מקיף וחוצה של ניהול משברים ותומכת בפעילות המבצעת של הוועדה המתמחה בתחום זה, וכוללת בין היתר גם:
אספקת תמיכה ותיאום בניהול מצבי משבר.
לשמור ולהבטיח את תפקודו התקין של המרכז הלאומי להתנהלות במצבי משבר והתקשורת המיוחדת של נשיאות הממשלה, וכן להגן על תיעודו.
לכוון ולתאם את ביצוע תרגילי ניהול משברים המתוכננים על ידי המחלקה, וכן כאלו שנדרשת הכוונה.
לתרום להכנה, לתחזוקה ולעדכון של תוכניות המגירה ולנתח את תרחישי המשבר בתיאום עם הגורמים המוסמכים.
במסגרת פיתוח המסגרת האסטרטגית של ביטחון לאומי, המחלקה ריכזה את העבודה לפיתוח אסטרטגיית הביטחון הלאומי וכן אסטרטגיות מרמה שנייה, במיוחד האסטרטגיות הלאומיות לבטיחות ימית, אסטרטגיות אבטחת סייבר לאומיות וביטחון אנרגיה לאומי.
מבנה

ראש הממשלה
מנהל המחלקה
מנהל מבצעים
משרדי המחלקה.
מנהלים

אלפונסו דה סנילוסה (23 ביולי 2012 – 27 בינואר 2018)
כריסטינה יסאסי-יסאסמנדי (27 בינואר 2018 – 9 ביוני 2018)
מיגל אנחל באייסטרוס (19 ביוני 2018 – מכהן)
ראו גם

ראש ממשלת ספרד
מרכז המודיעין הלאומי (ספרד)
הערות שוליים

↑  Royal Decree 1119/2012 of 20 July, amending Royal Decree 83/2012, of 13 January, which restructures the Presidency of the Government.
↑  Departamento de Seguridad Nacional
↑  The Specialized Committee is a collegial body supporting the National Security Council.
קלאסיקות סיניות

קלאסיקות סיניות רשומות על מטפחת משי, ככל הנראה נועדו להעתקה במבחן
קלאסיקות סיניות או טקסטים קאנוניים (בסינית מסורתית: 中國古典典籍, בסינית מפושטת: 中国古典典籍, בפין-יין: Zhōngguó gǔdiǎn diǎnjí) הם טקסטים סיניים שמקורם לפני האיחוד הקיסרי בידי שושלת צ'ין ב-221 לפנה"ס, ובמיוחד הכוונה ל"ארבעת הספרים וחמש הקלאסיקות" של מסורת הנאו-קונפוציאניזם, אשר הם בעצמם מהווים רשימה מקוצרת של "שלוש עשרה הקלאסיקות". כל הטקסטים הללו נכתבו בסינית קלאסית. כל הקאנונים ידועים ביחד בתור "הקלאסיקות" (מסורתית: 經, מפושטת: 经).
המונח "טקסטים סיניים קלאסיים" בצורתו הרחבה יותר מתייחס לטקסטים שנכתבו בסינית מדוברת או בסינית הקלאסית שרווחה עד נפילתה של השושלת הקיסרית האחרונה, שושלת צ'ינג, ב-1912. הטקסטים הקלאסיים מחולקים בדרך כלל לארבעה ענפים: קלאסיקות, היסטוריות, חכמים ואוספים. "קלאסיקות" (经) מתייחס לאותן קלאסיקות שהוגדרו בקונפוציאניזם. "היסטוריות" (史) כולל כתבים העוסקים בתיעוד היסטורי. "חכמים" (子) הכולל יצירות הגות שאינן קונפוציאניות, כמו גם יצירות בתחום החקלאות, הרפואה, המתמטיקה, האסטרונומיה, הניבוי, ביקורת האמנות ותחומים אחרים. ו"אוספים" (集) המכיל אסופות של יצירות המרכיבות ביחד יצירה מייצגת כגון אוסף שירים, אוסף כתבים דאואיסטים ואוסף כתבים בודהיסטיים.
בתקופת שושלות מִינְג וצִ'ינְג מלומדים קונפוציאניים אשר רצו להשתתף בבחינות הקיסריות, במטרה להשתלב במשרה ממשלתית, נדרשו ללמוד את ארבעת הספרים וחמש הקלאסיקות. כל דיון פוליטי היה רווי בהתייחסויות לרקע הזה, ומבלי לשנן אותם לא ניתן היה להשתלב כמלומד, ובתקופות מסוימות אף כאיש צבא. גם במסגרת חינוך ילדים, בדרך כלל שיננו ילדים קודם את הסימנים הסיניים של "קלאסיקת שלושת הסימנים" ואת "מאה שמות משפחה", ומשם המשיכו לשינון הקלאסיקות האחרות. כך חלקה העילית המלומדת בסין רקע תרבותי וסט ערכים משותפים.
הלימוד בתחום זה מתחלק להתמקדות בשתי תקופות, זו שלפני שריפת הספרים הגדולה בתקופת שושלת צִ'ין במסגרתה אבדו יצירות רבות, וזו שלאחריה.
טרום 221 לפנה"ס

פעמים רבות קשה או אפילו בלתי אפשרי לתארך בבירור יצירות מתקופת טרום צִ'ין, והדבר היחיד שניתן להגיד בבירור הוא שהן משתייכות לתקופת 1,000 השנים שקדמו לתקופת צִ'ין. בסין העתיקה הידע הועבר לרוב בעל-פה לפני שנכתב, כך שאין בהכרח קשר בין סדר כתיבת היצירות לסדר התקופות בהן חיו יוצריהן.
הרשימה להלן היא רשימת קלאסיקות מתקופת טרום שושלת צ'ין שמוכרות יחסית במערב ומרכזיות בתפיסה הסינית. הרשימה מאורגנת לפי החלוקה המקובלת ב"כלל הספרים של ארבעת האוצרות" (四庫全書), שהיווה את הספרייה הקיסרית של שושלת צִ'ינְג. "כלל הספרים של ארבעת האוצרות" מסווג את כל היצירות לארבעת הענפים שתוארו מעלה: "קלאסיקות" (קונפוציאניות), "היסטוריות", "חכמים" ו"אוספים".