ההיסטוריות של התנ"ך
הערות שוליים

↑  Davies, Philip (באפריל 2010). "Beyond Labels: What Comes Next?". The Bible and Interpretation. נבדק ב-2016-05-31. It has been accepted for decades that the Bible is not in principle either historically reliable or unreliable, but both: it contains both memories of real events and also fictions. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Nur Masalha (20 באוקטובר 2014). The Zionist Bible: Biblical Precedent, Colonialism and the Erasure of Memory. Routledge. p. 228. ISBN 978-1-317-54465-4. critical archaeology—which has become an independent professional discipline with its own conclusions and its observations—presents us with a picture of a reality of ancient Palestine completely different from the one that is described in the Hebrew Bible; Holy Land archaeology is no longer using the Hebrew Bible as a reference point or an historical source; the traditional biblical archaeology is no longer the ruling paradigm in Holy Land archaeology; for the critical archaeologists the Bible is read like other ancient texts: as literature which may contain historical information (Herzog, 2001: 72–93; 1999: 6–8). {{cite book}}:  (עזרה)
↑  התנ"ך. אין ממצאים בשטח, באתר הארץ, 29 באוקטובר 1999
↑  Dever, William G. (March–April 2006). "The Western Cultural Tradition Is at Risk". Biblical Archaeology Review. 32 (2): 26 & 76. "Archaeology as it is practiced today must be able to challenge, as well as confirm, the Bible stories. Some things described there really did happen, but others did not. The Biblical narratives about Abraham, Moses, Joshua and Solomon probably reflect some historical memories of people and places, but the "larger than life" portraits of the Bible are unrealistic and contradicted by the archaeological evidence."
↑  William G. Dever (1992). "Archeology".  In David Noel Freedman (ed.). The Anchor Bible dictionary. Doubleday. p. 358. ISBN 978-0-385-19361-0.
↑  J.K. Hoffmeier (2015).  Thomas E. Levy; Thomas Schneider; William H.C. Propp (eds.). Israel's Exodus in Transdisciplinary Perspective: Text, Archaeology, Culture, and Geoscience. Springer. p. 200. ISBN 978-3-319-04768-3.
↑  Grosse, Sven (2011). Theologie des Kanons: der christliche Kanon, seine Hermeneutik und die Historizität seiner Aussagen; die Lehren der Kirchenväter als Grundlegung der Lehre von der Heiligen Schrift (בגרמנית). LIT Verlag Münster. pp. 91–92. ISBN 978-3643800787.
↑  Grosse, Sven (2011). Theologie des Kanons: der christliche Kanon, seine Hermeneutik und die Historizität seiner Aussagen; die Lehren der Kirchenväter als Grundlegung der Lehre von der Heiligen Schrift (בגרמנית). LIT Verlag Münster. p. 94. ISBN 978-3643800787. One does not read in the Gospel that the Lord said: "I will send you the Paraclete who will teach you about the course of the sun and moon." For He willed to make them Christians, not mathematicians. (Translation of the German Quote according wikiquote)
↑  Barstad, Hans M. (2008). History and the Hebrew Bible: Studies in Ancient Israelite and Ancient Near Eastern Historiography (באנגלית). Mohr Siebeck. pp. 40–42. ISBN 978-3161498091.
↑  Compare Herodotus and Leopold von Ranke.
↑  McNutt, Paula M. (1999). Reconstructing the society of ancient Israel. London: SPCK. p. 4, emphasis added. ISBN 978-0281052592.
↑  BT Pesachim 6b. Literally: no earlier or later in the Torah
↑  Abraham Joshua Heschel (1962 / translation 2006), Heavenly Torah: As Refracted Through the Generations, p. 240
↑  Albright, William Foxwell (1985). Archaeology of Palestine. Peter Smith Pub Inc. p. 128. ISBN 978-0844600031. Discovery after discovery has established the accuracy of innumerable details of the Bible as a source of history.
↑  Dever, William G. (2008), "Did God Have a Wife?: Archaeology and Folk Religion in Ancient Israel" (Wm. B. Eerdmans Publishing Company)
↑  Ingram, Thomas C. (2019). "Ecological Facts About The Bible". funfactoday.com (באנגלית). נבדק ב-2020-03-19.{{cite web}}:  תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  Henry, Carl Ferdinand Howard (1999) [1979]. "The Chicago Statement on Biblical Inerrancy". God, Revelation and Authority. Vol. 4. Wheaton, Ill: Crossway Books. pp. 211–219. ISBN 978-1581340563. אורכב מ-המקור ב-2006-11-15.
↑  "And it repented the LORD that he had made man on the earth, and it grieved him at his heart." - Genesis 6:6.
↑  Jaeger, Stephan (2015). "Unreliable Narration in Historical Studies".  In Nünning, Vera (ed.). Unreliable Narration and Trustworthiness: Intermedial and Interdisciplinary Perspectives. Naratologia. Berlin: Walter de Gruyter GmbH & Co KG. ISBN 9783110408416. נבדק ב-8 ביולי 2020. [...] witnesses' narratives or the sources in general could be unreliable. This locates unreliable narration on the axis of primary narration which the historian needs to verify and make reliable through source criticism and interpretation in order to balance the subjective, objective, and reflexive orientations of meaning. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Hobbes, Thomas (1651). "Chapter XXXIII. Of the number, antiquity, scope, authority and interpreters of the books of Holy Scripture". Leviathan. Green Dragon in St. Paul's Churchyard: Andrew Crooke.
↑  Spinoza, Baruch (1670). "Chapter VIII. Of the authorship of the Pentateuch and the other historical books of the Old Testament". A Theologico-Political Treatise (Part II).
↑  Simon, Richard (1682). A critical history of the Old Testament. London: Walter Davis. p. 21.
1 2  Wenham, Gordon J. (2003). "Genesis 1–11". Exploring the Old Testament: A Guide to the Pentateuch. Downers Grove, Ill: InterVarsity Press. ISBN 978-0830825516.
↑  Wellhausen, Julius (1885). Prolegomena to the History of Israel. Edinburgh: Adam and Charles Black.
↑  Gordon Wenham,. "Pentateuchal Studies Today," Themelios 22.1 (October 1996)
↑  דוד שליט, ‏סופר הצללים הראשון - בעקבות ספרו של ריצ'ארד פרידמן – “מי כתב את התנ”ך, באתר "הידען", 23 ביוני 1995
↑  ליאורה רביד, מי כתב את התנ״ך, באתר "הפודקאסט של התנ״ך"
↑  יאיר הופמן, מי חיבר את התנ"ך? עם שלם חיבר אותו, באתר הארץ, 8 באוקטובר 2006
↑  Klein-Braslavy, Sara (1986). "The Creation of the world and Maimonides' interpretation of Gen. i–v".  In Pines, S.; Yovel, Y. (eds.). Maimonides and Philosophy (International Archives of the History of Ideas / Archives internationales d'histoire des idées). Berlin: Springer. pp. 65–78. ISBN 978-9024734399.
↑  Physics I, 7
↑   אסף רונאל, לתיאוריית הקונספירציה הגדולה מכולן קוראים סיפור הבריאה, באתר הארץ, 20 באוגוסט 2018
↑  צבי ינאי, מדוע האדם עדיין מאמין בבריאה?, באתר ynet, 9 בינואר 2011
↑  Gillispie, Charles Coulston (1996). Genesis and geology: a study in the relations of scientific thought, natural theology, and social opinion in Great Britain, 1790–1850. Cambridge: Harvard University Press. p. 224. ISBN 978-0674344815.
↑   אבי ורשבסקי; אביבה לוטן; ד"ר רוני מגידוב; אילה פז, מדוע יש שני תיאורי בריאה?, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
↑   משה גלעד, אם לא אברהם אז מי? מסע אחר האבות הקדומים של באר שבע, באתר הארץ, 10 באפריל 2017
↑  Thompson, Thomas L. (1974). The Historicity of the Patriarchal Narratives: The Quest for the Historical Abraham. Text (באנגלית).
↑  Seters, John Van (1975). Abraham in History and Tradition (באנגלית). Echo Point Books and Media. ISBN 978-1-62654-910-4.
↑  Moorey, Peter Roger Stuart (1991-01-01). A Century of Biblical Archaeology (באנגלית). Westminster John Knox Press. ISBN 978-0-664-25392-9.
↑   ניר חסון, התנ"ך לא תמיד ראה את הדבשת, באתר הארץ, 13 בינואר 2014
↑   גשר מפעלים חינוכיים, אנכרוניזם, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
↑  אבי בליזובסקי, ‏יציאת מצרים: המספרים שלא יאמנו, באתר "הידען", November 06, 2004
1 2  אוניברסיטת תל אביב, ‏על ההיסטוריה שמאחורי סיפור יציאת מצרים ועל המשמעויות שלו לכאן ולעכשיו, באתר "הידען", April 03, 2023
↑  Barmash, Pamela (2015). "Out of the Mists of History: The Exaltation of the Exodus in the Bible".  In Barmash, Pamela; Nelson, W. David (eds.). Exodus in the Jewish Experience: Echoes and Reverberations. Lexington Books. pp. 1–22. ISBN 9781498502931.
↑   יגאל בן נון, לא יצאנו ממצרים, באתר הארץ, 27 במרץ 2018
1 2 3 4 5  Mazar, Amihai (2010). "Archaeology and the Biblical Narrative: The Case of the United Monarchy" (PDF).  In Kratz, Reinhard G.; Spieckermann, Hermann; Corzilius, Björn; Pilger, Tanja (eds.). One God – one cult – one nation archaeological and biblical perspectives. Berlin; New York: Walter de Gruyter. pp. 29–58. doi:10.1515/9783110223583.29. ISBN 978-3110223583. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2017-04-02.
1 2 3 4  Israel Finkelstein; Neil Asher Silberman (2001). The Bible Unearthed: Archaeology's New Vision of Ancient Israel and the Origin of Sacred Texts. Simon and Schuster. pp. 81–82. ISBN 978-0743223386.
1 2  Holland, Thomas A. (1997). "Jericho".  In Eric M. Meyers (ed.). The Oxford Encyclopedia of Archaeology in the Near East. Oxford University Press. pp. 220–224.
↑  Kenyon, Kathleen M. (1957). Digging up Jericho: The Results of the Jericho Excavations, 1952–1956. New York: Praeger. p. 229.
↑  Bienkowski, Piotr (1986). Jericho in the Late Bronze Age. Warminster. pp. 120–125.
↑  "Hatzor – The Head of all those Kingdoms". נבדק ב-2018-09-18.
1 2 3  Finkelstein & Silberman 2001
↑   שרון צוקרמן משוחחת על החפירות המחודשות בתל חצור, סרטון בערוץ "מקראנט אתר התנך", באתר יוטיוב (אורך: 01:08:12)
↑  Tubb 1998, pp. 13–14
↑  McNutt, Paula M. (1999). Reconstructing the society of ancient Israel. London: SPCK. p. 47. ISBN 978-0281052592.
↑  K. L. Noll, Canaan and Israel in Antiquity: An Introduction, A&C Black, 2001 p. 164:‘It would seems that in the eyes of Merneptah’s artisans, Israel was a Canaanite group indistinguishable from all other Canaanite groups.’ ‘It is likely that Merneptah’s Israel was a group of Canaanites located in the Jezreel Valley.’
1 2  Redford, Donald B. (1992). Egypt, Canaan, and Israel in ancient times. Princeton, NJ: Princeton University Press. p. 305. ISBN 978-0691000862.
↑  יהודה בלו, האמנם ממלכה ישראלית מאוחדת?, באתר ynet, 17 באוגוסט 2005
↑   יגאל בן נון, דוד ושלמה היו דמויות פיקטיביות בנרטיב על תור זהב דמיוני, באתר הארץ, 3 באוקטובר 2018
↑  אביבה לורי, הספין הגדול בהיסטוריה, באתר הארץ, 26 בפברואר 2005
ד״ר אלי אשד, הימים הראשונים והאחרונים של ממלכת ישראל - ראיון עם פרופסור ישראל פינקלשטיין, באתר "יקום תרבות", 30 בספטמבר 2020
↑   אין עדויות ארכיאולוגיות לקיום הממלכה המאוחדת במאה העשירית לפנה"ס - פרופסור דוד אוסישקין, סרטון בערוץ ""באים אל הפרופסורים"", באתר יוטיוב (אורך: 49:58)
↑  Schniedewind, W.M. (1996). "Tel Dan Stela: New Light on Aramaic and Jehu's Revolt". Bulletin of the American Schools of Oriental Research. 302 (302): 75–90. doi:10.2307/1357129. JSTOR 1357129.
↑  Dever, William G. (2002), What Did the Biblical Writers Know and When Did They Know It? Wm. B. Eerdmans Publishing Company, ISBN 080282126X
↑  Orlin, Eric (2015). Routledge Encyclopedia of Ancient Mediterranean Religions. Routledge. p. 462. ISBN 9781134625529. נבדק ב-2018-09-18 – via Google Books.
↑  Dever, William G. (2020). Has Archaeology Buried the Bible? (באנגלית). Wm. B. Eerdmans Publishing. ISBN 978-1-4674-5949-5.
↑  The Dead Sea scrolls and Christian origins, Joseph Fitzmyer, pp. 28ff
↑  Bernstein, Richard (1 באפריל 1998). "BOOKS OF THE TIMES; Looking for Jesus and Jews in the Dead Sea Scrolls". The New York Times. נבדק ב-25 במאי 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Mack, Burton (1996), "Who Wrote the New Testament?: The Making of the Christian Myth", Harper One, ISBN 0060655186
↑  Analecta Romana Instituti Danici, Danske selskab, Copenhagen, Denmark, 1998.
↑  Nineham, Dennis, Saint Mark, Westminster Press, 1978, ISBN 0664213448, p. 193
↑  McDonald, Lee Martin and Porter, Stanley. Early Christianity and its Sacred Literature, Hendrickson Publishers, 2000, p. 286 ISBN 1565632664
↑  Strobel, Lee. "The Case for Christ". 1998. Chapter one, an interview with Blomberg, ISBN 0310209307
↑  Text-critical methodology and the pre-Caesarean text: Codex W in the Gospel, Larry W. Hurtado, p. 25
↑  "Biblical literature." Britannica.com 2010. Britannica.com Online. 02 Nov. 2010 .