פייסבוק ישראל
פייסבוק ישראל > הרשת החברתית

הגולשים בישראל החלו להשתמש בפייסבוק בשלב מוקדם באופן יחסי, במהלך 2007, בשנה לאחר שנפתחה לכלל הציבור (עד אז הייתה רשת לסטודנטים בלבד). הקפיצה הגדולה במספר המשתמשים החלה בסוף 2007, שבין ספטמבר לנובמבר גדל מספר המשתמשים מ-50,000 ל-150,000. בשלב זה החלה הרשת לזהות גולשים לפי מדינות וכך נוצרה במהירות "תת-רשת" ישראלית. באותה עת רשת הפרסום המקוון הישראלית "אורידיאן" החלה לאפשר פרסום באפליקציות של פייסבוק. לאורידיאן לא היה הסכם בלעדיות עם פייסבוק, אך תחילה הייתה החברה הישראלית היחידה שקיבלה מפייסבוק ההרשאה לשבץ פרסומות באתר.
בינואר 2008 הייתה פייסבוק לרשת החברתית הפופולרית בישראל והאתר ה-11 ברשימת אתרי האינטרנט הפופולריים בישראל. בנובמבר 2009 עבר מספר המשתמשים בישראל את רף ה-2 מיליון. וגם זמן הגלישה הממוצע של משתמש גדל מכ-20 דקות בסוף 2007 לכ-55 דקות באותה עת. בתקופה זו החלה גם להיות גורם משמעותי בשוק הפרסום בישראל, החברות הגדולות במשק, בהן: סלקום, בנק הפועלים, שטראוס, בנק המזרחי וקוקה קולה החלו לפרסם באתר. במהלך 2010 גם גופים ציבורים וממשלתיים בישראל החלו להשתמש בבפייסבוק.
בינואר 2010 חברת פייסבוק החלה בשיתוף פעולה במכירת פרסום גם קבוצת MASA, שהייתה גוף מכירות פרסום משותף של האתרים נענע10 ו-MSN של מיקרוסופט.. במרץ 2012 הסתיים הסכם שיתוף פעולה זה, והמחלקה הישראלית שבפייסבוק אירלנד החלה לנהל בעצמה את פעילות הפרסום של פייסבוק בישראל. במרץ 2014 פייסבוק השיבה פעילות זו למשרדיה בישראל יחד עם עובדיה הישראלים ומינתה את עדי סופר תאני למנכ"לית החברה.
במהלך גל הטרור שאירע באוקטובר 2015, וכלל הסתה של פלסטינים למעשי טרור ברשת החברתית פייסבוק, סירבה פייסבוק ישראל להתייחס לפניות עיתונאים בנושא זה.
בספטמבר 2015 פייסבוק הביאה לישראל את האפשרות לקבוע מי יהיה איש הקשר אשר ינהל את פרופיל הפייסבוק של משתמשיה במקרה והמשתמש מת. עם זאת איש הקשר אינו מקבל אפשרויות שליטה מלאות על הפרופיל, אלא מוגבלות מאוד המוגדרות לעמודי הנצחה בלבד. ביוני 2016 פייסבוק הביאה לישראל את האפשרות לדיווח על תכנים אובדניים הנכתבים באתר. במסגרת אפשרות זו יכול המדווח לפנות אל העמותות ער"ן וסה"ר המשתפות פעולה עם פייסבוק, על מנת שאלו יוכלו לפנות אל מעלה הפוסט האובדני. עם זאת, פייסבוק עדיין נמנעת מלטפל במקרים אובדניים המתחרשים באתר ואין מי שייקח אחריות.
באוקטובר 2016 פייסבוק ישראל פרסמה כתובות מייל אשר מיועדת לקבלת תלונות משפטיות וכתבי תביעה ממשתמשיה הישראלים. בפברואר 2017 הושקה אפליקציית פייסבוק לייט בישראל.
פייסבוק ישראל איננה מספקת שירות לקוחות למשתמשי פייסבוק ולשם כך מפנה את הגולשים לדפי העזרה של פייסבוק. כמו כן היא אינה עוסקת בהסרת תכנים פוגעניים מאתר פייסבוק, ובשביל כך מפנה את נפגעי הבריונות ברשת לכפתור ה"דווח" שעובד לעיתים נדירות. כאשר מתעוררת מחלוקת משפטית נגד חברת פייסבוק היא מציינת כי על פי התקנון ותנאי הסכם השימוש שלה עליהם חתומים משתמשי פייסבוק, לא ניתן לתבוע אותה בישראל, והיא מפנה את התובע הישראלי לבית משפט הנמצא במחוז סאן מטאו שבקליפורניה וטוענת להגנתה "שבארצות הברית קיים החוק Communications Decency Act שמכיל בתוכו את סעיף מספר 230 שבמסגרתו מעניק חסינות לאתרי אינטרנט מפני הטלת אחריות עליהם מפני פרסומים שבוצעו על ידי גולשיהם". בדיון בתובענה ייצוגית נגד פייסבוק שהוגשה לבית המשפט המחוזי מרכז נדחתה טענה זו. בבקשת רשות ערעור של פייסבוק הערעור התקבל חלקית ונקבע שאף כי לא ניתן להתנות בתנאי השימוש נגד האפשרות לתבוע את החברה בישראל, כן ניתן לקבוע שהתביעה תתנהל בהתאם לדין המהותי של מדינת קליפורניה.
פייסבוק, כמו גוגל, ששרתיה ממוקמים בארצות הברית ובאירלנד, אינה משלמת מסים בישראל על הכנסותיה מפרסום. על כך נמתחת ביקורת בעיתונות הכלכלית בישראל.
ב-2016 מונתה ג'ורדנה קטלר, לשעבר מנהלת לשכת השגריר רון דרמר וכן יועצת לשעבר של ראש הממשלה בנימין נתניהו, למנהלת קשרי ממשל ותקשורת של פייסבוק ישראל.
בספטמבר 2016 יזמו שרת המשפטים איילת שקד והשר לביטחון פנים גלעד ארדן הצעת חוק שמטרתה הייתה למנוע מקרי הסתה ולהטיל מגבלות על פרסום תוכן לא חוקי ופוגעני באינטרנט וברשתות החברתיות. ההצעה זכתה בתקשורת לכינוי "חוק הפייסבוק". הצעת החוק זכתה לתמיכה רחבה בממשלה, ובמהלך השנים 2016–2018 הצעת החוק אושרה בוועדת השרים לחקיקה, לאחר מכן עברה בקריאה טרומית וקריאה ראשונה והגיעה לוועדת החוקה, חוק ומשפט, שם אושרה ביולי 2018 לקריאה שנייה ושלישית, לקראת אישורו הסופי של החוק במליאת הכנסת. אולם ברגע האחרון המהלך נבלם במפתיע על ידי ראש הממשלה נתניהו. בתגובה לכך, יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט, ניסן סלומינסקי, טען כי הסיבה להחלטה ברגע האחרון הייתה לחץ של בעלי אינטרסים. בתקשורת התפרסמו טענות כי ג'ורדנה קטלר, היועצת לשעבר של נתניהו המועסקת בתפקיד בכיר בפייסבוק, הייתה זו שפעלה מול ראש הממשלה כדי לבלום את החוק. עורך הדין איתי לשם טוען מאז 2019, כי מדובר היה בחלק מעסקת שוחד לכאורה בין נתניהו לפייסבוק. במהלך הבחירות לכנסת העשרים ושתיים גבר שיתוף הפעולה בין הליכוד לפייסבוק, ולמרות דרישה של יו"ר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת לסימון מודעות פוליטיות ולמחיקת פרסומים אנונימיים בפייסבוק, היא אפשרה לנתניהו ולליכוד להפיץ תכנים אסורים לפי חוקי התעמולה.
במרץ 2018 פתחה הרשות להגנת הפרטיות בחקירה מנהלית נגד החברה בעקבות פרשת קיימברידג' אנליטיקה, חברה בריטית ששילבה כריית נתונים, מסחר בנתונים, ניתוח מידע ואסטרטגיה תקשורתית לצורך השפעה על תהליכי בחירות במדינות ברחבי העולם. זאת עקב חשד לביצוען של הפרות חוק בכל הנוגע למידע אישי של משתמשי פייסבוק בישראל, כולל שימוש במידע אישי שנמסר לגורם אחר ללא הסכמה. בעקבות החקירה הודתה פייסבוק ישראל כי מתוך 87 מיליון משתמשים שהמידע שלהם נאסף על ידי האפליקציה שפיתחה חברת קיימברידג' אנליטיקה נכללים יותר מ-47 אלף ישראלים. עם זאת, רק 28 ישראלים התקינו את האפליקציה עצמה ואישרו את תנאי השימוש בה, והיתר היו חברי פייסבוק שלהם, שלא התבקשו לאשר דבר ולא ידעו כי נעשה שימוש במידע שלהם. בנוסף נחשף כי בפעילות שלה קיימברידג' אנליטיקה שיתפה פעולה עם החברה הישראלית Psy-Group.