תיאטרון יידיש
הערות שוליים

↑  יצחק ספיבאק, דמויות בתולדות ישראל, תל אביב: מחברות לספרות, 1965.
↑  בבלי, עבודה זרה יח, ב: "העולה לתיאטרון אסור משום עבודה זרה, דברי רבי מאיר. וחכמים אומרים: בשעה שהן מזבנין (=לשון גנאי ל"מזבחין") אסור משום עבודה זרה, ואם לאו, אסור משום ומושב לצים בלבד". וראו דוד סג"ל, יושבי הקרקסאות והתיאטראות שבתפילת בית המדרש שבירושלמי. לסקירה מעניינת על ההיבטים ההלכתיים של תיאטרון ראו הרב שלמה אבינר, 'תיאטרון ויהדות', בתוך: עיטורי כוהנים, 157 (טבת, תשנ"ח), עמ' 29–32. ראו גם יהודה וורצל, 'האם ייתכן תיאטרון "יהודי"?', בתוך: דוד קאסוטו (עורך), היהדות והאמנות, רמת גן: המכון ליהדות ולמחשבה בת-זמננו ע"ש דוד ובתיה קוטלר, תשמ"ט, עמ' 267–274 (המאמר הוא תגובה למאמרה של מיכל גוברין, 'הפולחן היהודי כז'אנר של "תיאטרון-קודש"', המופיע לפניו).
↑  יוסיפוס מספר (קדמוניות טו 268) על התמרמרות גדולה שעורר בניית התיאטרון בירושלים בקרב היהודים. אך כשהתברר להם שאין בו צלמים, התנגדו לו רק קומץ קנאים. עוד על תיאטרון זה, ראו אצל ארתור סג"ל, התיאטראות בארץ־ישראל בעת העתיקה, מוסד ביאליק, 1999
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ט"ז, עמוד א'.
↑  שלמה סימונסון, תולדות היהודים בדוכסות מנטובה, ירושלים: אוניברסיטת תל אביב ומכון בן צבי על ידי הוצאת קרית ספר, תשכ"ג-1962.
↑  על-פי רישום מהמאה השנייה לספירה ידוע לנו שכבר אז הוצגה גרסה תיאטרלית למגילת אסתר (ראו אלה זוסקין־פרלמן, מסעות בנימין זוסקין (עורכת: תרצה יואל־וינר), ירושלים: כרמל, תשס"ו-2002, עמ' 58). עם זאת, הצירוף "פורים שפיל" מופיע ככל הנראה לראשונה בטקסט מהמאה השש-עשרה. ראו מחזות מקראיים ביידיש 1697–1750 / ההדיר לפי כתבי-יד ודפוסים והוסיף מבוא: חנא שמרוק, ירושלים: האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, תשל"ט, פרק ב'.
↑  שמואל אבישר, המחזה והתיאטרון העברי והיידי , ירושלים: ר' מס, תשנ"ו-1996.
↑  שמעון לוי, תיאטרון עברי וישראלי, באנציקלופדיה זמן יהודי חדש : תרבות יהודית בעידן חילוני - מבט אנציקלופדי, הוצאת כתר, 2007, כרך ג', עמ' 242–253‏
↑  כך לטענת הבלשן היידי הנודע נח פרילוצקי (Prilutski), בתוך
המהדורה השנייה בשפה הרומנית לספרו של ישראל ברקוביץ, אשר ראה אור במקור ביידיש (התרגום מעשה ידי המחבר): ישראל ברקוביץ, הונדערט יאר יידיש טעאטער אין רומעניע: 1876–1976, בוקרשט: קריטעריאן, 1976: Israil Bercovici, O suta de ani de teatru evreiesc in România / prefata la editia princeps în limba româna de Ileana Berlogea; prefata, nota asupra editiei a doua în limba româna si addenda de Constantin Maciuca, Bucuresti Editura Integral, 1998, p. 18.
↑  נתן מיכאל גלבר, תולדות יהודי ברודי: ה'שמ"ד-תש"ג (1584–1943), ירושלים: מוסד הרב קוק, תשט"ו, עמ 224–230. וראו גם ווילנע: דריי דורות: די ליידן און ליבעס פון ברוכן, 1952, עמ' 7–32. (ביידיש)
↑  ישראל ברקוביץ', הונדערט יאר יידיש טעאטער, עמ' 27; ריצ'רד גוטהייל ופיטר וירניק מציינים בערך "Yiddish Drama" ב-Jewish Encyclopedia גם את המחזה "משה" מאת שֶרְטְסְפִּירֶר.
↑  המחזה נכתב בשנת 1835 אך הודפס רק בשנת 1862. שיריו של אטינגר יצאו לאור בסנקט פטרבורג שנת 1889 בספר " משלים, לידעלעך, קליינע מעשה'לעך: אונ כתבות’לעך אייגענע אונ נאכגעמאכטע".
↑  שמואל אבישר,  המחזה והתיאטרון העברי והיידי , ירושלים: ר' מס, תשנ"ו-1996, עמ' 185.
↑  (Muranów; נקרא גם תיאטרון מוּרָאנוֹב – מוראַנאָווער טעאַטער
1 2  תיאטרון יידיש, באנציקלופדיית ייִוואָ ליהודי מזרח אירופה (באנגלית)
↑  יידישער טעאטער אין אייראפע צווישן ביידע וועלט מלחמות: מאטעריאלן צו דער געשיכטע פון יידישן טעאטער ["תיאטרון יידיש באירופה בין שתינ מלחמות העולם"], כרך א': פוילן / רעדאקציע קאלעגיע: איציק מאנגער, יאנאס טורקאוו, משה פערענסאן, ניו יורק: אלוועלטלעכער יידישער קולטור קאנגרעס, תשכ"ט-1968, עמ' 13. (ביידיש)
↑  ראשי תיבות ברוסית של "תיאטרון אמנותי מהפכני"
↑  דוד-אליהו פישמן, המדיניות כלפי יידיש ברוסיה הצארית, חוליות, 3 (1996), עמ' 261.
↑  Jacob P. Adler, A Life on the Stage: A Memoir. tr. by Lulla Rosenfeld, New York: Alfred A. Knopf, 1999, p. 367. (באנגלית)
↑  Michael Terry, Yiddish Theater Collection at The New York Public Library Archived November 10, 2007, at the Wayback Machine, All About Jewish Theatre. .
↑  Paula Ansaldo, "Jewish theatre in Buenos Aires (1930-1950) and its connections with the New York Yiddish theatre", Center for Jewish Studies @ Fordham., September 2020
↑  Zachary Baker., "The Goldenberg Variations: The International "Star System" and the Yiddish Theater of Buenos Aires in 1930", Geveb: A journal of Yiddish Studies, May 2021
↑  Zachary Baker, "More Argentine than Martín Fierro": Jevel Katz's Debut in Buenos Aires, 1930"., Digital Yiddish Theatre Project, עמ' February 2019
↑  Paula Ribeiro and Susane Worcman, "Yiddish Theatre in Eldorado", Jewish Renaissance 12 (1), October 2012, עמ' 15
↑  Susana Skura, "Yiddish Theatre in Buenos Aires Between the Two World Wars", Digital Yiddish Theatre Project, April 2019
↑  יונס טורקוב ורעייתו, והזמרת דיאנה בלומנפלד, היו פעילים במיוחד בהפקות האחרונות בגטו.
↑  בשנים 1940–1943 הציג מספר פעמים בשבוע רפרטואר "קְלֶײן קוּנְסְט" בניהולו של משה פוּלַאבֶר (Pulaver).
↑  בחודש אוקטובר 1942 הוצגו בקביעות שתי דרמות בהיקף מלא, שני קונצרטים סימפוניים, שני קונצרטים של מקהלה יידית ואחד של מקהלה עברית.
↑  השיר פורסם בקובץ השירים "די פעסטונג", ניו יורק, 1945.
↑  דבריו של לגיס (Shloyme Belis Legis) מובאים אצל: Michael Aylward, "Jewish Theatre in Poland", Polin: studies in Polish Jewry, Vol. 16: Jewish Popular Culture in Poland and its Afterlife (2003), Oxford: Institute for Polish-Jewish Studies, p. 89 (באנגלית)
↑  Theater Michoels
↑  אריה לייב פילובסקי, יידיש בארץ ישראל 1921-1907, עבודת גמר לקראת קבלת תואר מוסמך, האוניברסיטה העברית בירושלים, 1973, עמ' 24.
↑  בשנת 1950 הקימו עולים חדשים תיאטרון אידי ע"ש גולדפדן
(על המשמר, 18 בפברואר 1951).
הלהקה רצתה להציג ביידיש את המחזה שני קוני למל, ועו"ד ר' נוהימובסקי עתר בשמם לבג"ץ נגד האיסור להצגות ביידיש (חרות, 2 ביולי 1951)
↑  נתן וולפוביץ', הרשלה מאוסטרופולי בבית המשפט, באתר הארץ, 31 במרץ 2004
↑  הציטוט – מתוך פרטי־כל ישיבה נה/שי"א של הממשלה, י"ד בתמוז תשי"א (18.7.1951), תל"ד, 'הצגות תאטרון ביידיש' – מובא אצל: רחל רוז'נסקי, האמנם 'שפה זרה וצורמת'? לשאלת יחסו של בן-גוריון ליידיש לאחר השואה, עיונים בתקומת ישראל, 15 (2005), אוניברסיטת בן-גוריון, עמ' 468.
↑  שרגא הר-גיל, "מאמע-לשון", מעריב, 29 בנובמבר 1963
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531836905171  BNE: XX5230115  BnF: cb11957913d (data)  GND: 7713779-6  LCCN: sh85149140  SUDOC: 027566161 
"אסתר, אדער די בעלאהנטע טוגענד" (אסתר, או המעלה שבאה על גמולה), מחזה פורים מסורתי מפיורדא, בוואריה, 1828.
העתק של האופרטה "פאנאטיק" של אברהם גולדפדן, עם חותמת הצנזורה הרוסית מ-8 אפריל 1882: "הותר להצגה. סנט פטרסבורג, 15 אפריל 1882. תקין." המחזה הוא גרסה מוקדמת של "דער פאנאטיקער, אדער צוויי קוני לעמעל", שתורגם לעברית בשם "הקנאי או שני יקטן יקטן"
(משמאל לימין) נח נחבוש, מרים אורלסקה, ואלכסנדר שטיין מציגים את הדיבוק בהפקת הלהקה הווילנאית. פולין, 1920.
מצבת זיכרון לאברהם גולדפדן המוצבת ברחבת התיאטרון הלאומי ביאשי
כרזת ההצגה "המלך ליר היהודי" ("דער יידישער קעניג ליר") משנת 1898 בכיכובו של יעקב אדלר. המחזה נכתב על ידי המחזאי יעקב גורדין ומבוסס על סיפור הטרגדיה של המלך ליר מאת ויליאם שייקספיר
הצגת תיאטרון בגטו לודז'
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
בניין התיאטרון היהודי הממלכתי בבוקרשט. תיאטרון הוקם בשנת 1948 בניין שבו פעל במשך שנות המשטר אנטונסקו התיאטרון היהודי בראשאום בשפה הרומנית שקלט בזמנו את השחקנים והאמנים היהודים, שסולקו מהתיאטראות ומוסדות התרבות הרומניים