stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אווה נוגאלס
מחקר

במהלך חייה נוגאלס עסקה בתחומי מחקר רבים. ביניהם: ביוכימיה, מכלולים ביולוגיים מורכבים, מבנה ויסות של השלד התוך תאי, דינמיקה של מיקרו-צינורית, מכונות חניכה של תעתיק אנושי, אפיגנטיקה, השתקת גנים וביופיזיקה.
אחד מהחידושים המשמעותיים שלה היה שימוש במיקרוסקופ אלקטרונים קריוגני בחקר ביולוגיה מבנית, שהפך לכלי המחקר המרכזי במעבדת נוגאלס.
מטרת המחקר במעבדת נוגאלס היא הבנת הדרך בעזרתה מתרחשים תהליכים מולקולריים מכריעים בחיי התא האאוקריוטי. התא האאוקריוטי הוא תא בעל גרעין תא ואברונים, להבדיל מהתא הפרוקריוטי שבו אין גרעין תא ואין אברונים מוקפים קרום. תחת תחום זה, חוקרים נושאים נוספים, לדוגמה, הרכבה עצמית דינמית של שלד תוך תאי (ציטוסקלטון), תוך שימוש בתפקודיו החיוניים בחלוקת התא. השלד התוך תאי הוא מערכת דינמית של סיבים המורכבים מחלבונים. תפקידי השלד התוך תאי הם שמירה על מיקום האברונים בנוזל התוך תאי (ציטופלזמה). הוא מהווה מעין מסילה עליה נעים אברונים באופן מסודר ברחבי התא ומהווה תשתית עליה נבנה התא. אחד החומרים מהם השלד התוך תאי מורכב הוא מיקרוטובול, הבנוי מהחלבון טובולין. המיקרוטובולים ממלאים תפקיד מרכזי בחלוקת התא בכך שהם מתחברים לחומר התורשתי (DNA) ומאפשרים העברת עותק שלם של החומר התורשתי מתא האם לתא הצאצאים.
במהלך עבודת התזה שלה נוגאלס בחנה פולימרים של טובולין שהורכבו בנוכחות וינבלסטין וטקסול (שהן תרופות נגד סרטן). במהלך עבודת הפוסט-דוקטורט שלה במעבדת קן דאונינג היא הייתה חלק מהצוות הראשון שמצא את המבנה האטומי של טובולין באמצעות קריסטלוגרפיית אלקטרונים.
ֿדוגמה לנושא אחר שחקרה הוא המכונות המולקולריות המסדירות את בקרת ביטוי הגנים, במיוחד בשלב תעתוק הגנים. בגנים נמצאות הוראות הייצור של כל אחד מהחלבונים הנחוצים לפעילות התא. הוראות ייצור אלה מתבטאות בכך שהגנים המרכיבים את החומר התורשתי ובנויים מנוקלאוטידים מתועתקים למולקולות mRNA והן מתורגמות לחלבונים. כלומר, הם חוקרים את המכונות המולקלריות המסדירות את תהליך זה, במיוחד בשלב שבו הגנים מתועתקים לכדי מולקולות mRNA.
כשהיא מתקדמת במחקר שלה, היא אומרת, "אני רוצה להמשיך ולבנות מורכבות במערכות שאני לומדת. כביולוגית מבנית, אני רדוקציוניסטית (מפשטת תופעות ומסבירה אותן במונחים הנובעים ממספר מצומצם ביותר של מאפייני מציאות בסיסיים או פשוטים) מטבעי, אבל אני רוצה להיות מסוגלת לחרוג מגבולות האפשר כדי להשיג תובנה ביולוגית שמגיעה על ידי הצבת חלקי הפאזל יחד ורואה כיצד הם יכולים להתארגן, להשתלב ולנוע.”.
פרסים

Burton Award by the Microscopy Society of America 1998
Outstanding Performance Award, LBNL, 2000
American Society for Cell Biology Early Career Award 2005
Chabot Science Award for Excellence, 2005
Dorothy Crowfoot Hodgkin Award by the Protein Society, 2015
LBNL Director’s Award for Exceptional Science Achievement, 2016
Keith Porter Lecture Award, ASCB, 2016
Mildred Cohn Award in Biological Chemistry by the American Society for Biochemistry and Molecular Biology, 2016
2023, פרס שאו במדעי החיים.
הערות שוליים

↑  Nogales Lab - CryoEM - Publications, cryoem.berkeley.edu
1 2 3  Tinsley H. Davis, Profile of Eva Nogales, Proceedings of the National Academy of Sciences 113, 2016-08-23, עמ' 9395–9397 doi: 10.1073/pnas.1612507113
1 2 3 4  Eva Nogales | Research UC Berkeley, vcresearch.berkeley.edu
1 2 3  Eva Nogales, www.nasonline.org
↑  האם לתאים יש שלד?, באתר האם לתאים יש שלד?, ‏2018-07-10
↑  השלד התוך תאי | חקר התא
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1237858445  ORCID: 0000-0001-9816-3681  SUDOC: 276096800  S2AuthorId: 7015880  VIAF: 1264162783900366280005   WorldCat (עם VIAF): 1264162783900366280005
אוניברסיטת אורהוס

| --- | --- |


 אוניברסיטה ציבורית
 מוטו:  Solidum petit in profundis (לטינית)
 תקופת הפעילות:  1928–הווה (כ־97 שנים)
 בעלי תפקידים
 רקטור:  בריאן בק נילסן
 סגל:  11,550
 סטודנטים
 כלל הסטודנטים:  38.000
 סטודנטים לתואר ראשון:  17,504
 סטודנטים לתואר שני:  16,395
 סטודנטים לתואר שלישי:  5,176
 סטודנטים לתארים מתקדמים:  1.900
 מיקום
 מיקום:  אורהוס
 מדינה:  דנמרק דנמרק
 קואורדינטות:  56°10′14″N 10°12′04″E﻿ / ﻿56.170555555556°N 10.201111111111°E﻿ / 56.170555555556; 10.201111111111
 www.au.dk
  (למפת קופנהגן מוגדלת) אוניברסיטת אורהוס(למפת קופנהגן רגילה) אוניברסיטת אורהוס
 
אוניברסיטת אורהוס (בדנית: Aarhus Universitet; בראשי תיבות: AU) היא אוניברסיטת מחקר ציבורית בדנמרק אשר נוסדה בשנת 1928, מה שהופך אותה לאוניברסיטה השנייה בוותיקותה במדינה, לאחר אוניברסיטת קופנהגן. אוניברסיטת אורהוס היא האוניברסיטה הגדולה ביותר בדנמרק, עם למעלה מ-38.000 סטודנטים (2022). ברוב דירוגי האוניברסיטאות הבין-לאומיים, אורהוס ממוקמת במאה הראשונות.
בשנת 1997 זכה פרופסור ינס סקואו מהאוניברסיטה בפרס נובל לכימיה על גילוי האנזים מעביר היון, משאבת נתרן-אשלגן. בשנת 2010, זכה דייל מורטנסן עם עמיתיו פיטר דיאמונד וכריסטופר פיסרידס בפרס נובל לכלכלה על ניתוח שווקים עם חיכוכי חיפוש.
בין הבוגרות ניתן למצוא את מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק הנוכחית. האוניברסיטה חברה ברשת אוטרכט, בקבוצת קוימברה, באיגוד האוניברסיטאות האירופאיות ובגילדת האוניברסיטאות האירופאיות עתירות המחקר.
היסטוריה

האוניברסיטה נוסדה ב-1928 ביוטלנד כמענה לביקוש הגובר באוניברסיטת קופנהגן לאחר מלחמת העולם הראשונה. בשנת 1929 עיריית אורהוס הקצתה אדמות לצורך הקמתה. הקמת המבנים החלה בשנת 1932, ונכון לשנת 2017 המלאכה עוד לא הסתיימה.
בשנת 1944, תחת הכיבוש הנאצי, הפציץ חיל האוויר המלכותי הבריטי את מפקדת הגסטאפו ששכנה במעונות הסטודנטים. המבנה נחנך מחדש בספטמבר 1946.
פקולטות וקמפוסים

הקמפוס הראשי של האוניברסיטה ממוקם במרכז אורהוס, מוקף בפארק האוניברסיטה. מלבדו, במערב אורהוס ישנו בית-הספר למנהל עסקים ולמדעי החברה (Aarhus BSS), קמפוס לרפואה בבית-החולים בעיר, הפקולטה לאמנות, פקולטה למדעי החיים, פקולטה למדעים מדויקים וטכנולוגיה וכן קמפוס קטן בקופנהגן ללימוד ומחקר של חינוך ופדגוגיה.
דירוג אקדמי > דירוג בין-לאומי

דירוג שאנגחאי - מקום 80 (2024)
דירוג Times Higher Education - מקום 109= (2024)
דירוג QS לאוניברסיטאות - מקום 143= (2024)
הערות שוליים

↑  Anne Krarup Nielsen, The bombing of Aarhus University, Aarhus University website, October 30, 2014
↑  Faculties, אתר אוניברסיטת אורהוס (באנגלית)
↑  Other AU locations, אתר אוניברסיטת אורהוס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257213705171  PLWABN: 9810630486905606  BIBSYS: 90270248  BnF: cb11870549v (data)  CiNii: DA0272239X  GND: 42570-9  ISNI: 0000 0001 1956 2722  LCCN: n80126247  MusicBrainz: 02683c9c-be32-4aa8-805b-d26d99ba66fe  NKC: ko2002147923  NLA: 35000051  RERO: 02-A000186631  SUDOC: 026461307  VcBA: 494/15216  VIAF: 89586342   WorldCat (עם VIAF): 89586342 
בניין האוניברסיטה הראשי, המשקיף על פארק האוניברסיטה בלבה של העיר.
פארק האוניברסיטה
המחלקה למשפטים, בבניין הראשי.
המחלקה למתמטיקה.
המחלקה לפיזיקה ואסטרונומיה
המחלקה למדעי המחשב.
אוניברסיטת פיונגיאנג לרפואה

| --- | --- |

 אוניברסיטה ציבורית
 תקופת הפעילות:  1948–הווה (כ־77 שנים) 
 מיקום
 מדינה:  קוריאה הצפונית קוריאה הצפונית
 קואורדינטות:  39°00′37″N 125°44′35″E﻿ / ﻿39.010188560601°N 125.74296241259°E﻿ / 39.010188560601; 125.74296241259
 אתר רשמי
 he
 
אוניברסיטת פיונגיאנג לרפואה היא אוניברסיטה הפועלת בפיונגיאנג, בירת קוריאה הצפונית, ומתמקדת בלימודי רפואה.
היסטוריה

במהלך שנת 1948, הפקולטה לרפואה באוניברסיטת קים איל-סונג (האוניברסיטה הראשונה בקוריאה הצפונית), הופרדה מהאוניברסיטה לשם הקמת אוניברסיטה נפרדת למדעי הרפואה, בשם אוניברסיטת פיונגיאנג לרפואה.
בתאריך 24 בנובמבר 2010, המנהיג העליון של קוריאה הצפונית, קים ג'ונג-איל, קיים ביקור רשמי ומתוקשר באוניברסיטה.
הערות שוליים

↑  "Pyongyang Medical University". Nuclear Threat Initiative. אורכב מ-המקור ב-2013-06-16. נבדק ב-24 באוגוסט 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Top leader of DPRK inspects Pyongyang Medical University
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 6004 5243
אוניברסיטת לורן

| --- | --- |


 אוניברסיטה בצרפת
 תקופת הפעילות:  1 בינואר 2012 – הווה (13 שנים)
 בעלי תפקידים
 יו"ר:  Hélène Boulanger 
 צוות:  3,722
 סגל:  7,368 (נכון ל־2022) 
 סטודנטים
 :  52,478 (נכון למרץ 2013)
 סטודנטים לתואר שלישי:  1,763 (נכון ל-2012)
 שונות
 הון עצמי:  562 מיליון אירו
 מיקום
 מיקום:  נאנסי, מץ
 מדינה:  צרפת צרפת
 קואורדינטות:  48°41′46″N 6°10′36″E﻿ / ﻿48.696236°N 6.176544°E﻿ / 48.696236; 6.176544
 http://www.univ-lorraine.fr/
  (למפת צרפת מוגדלת) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי אוניברסיטת לורן(למפת צרפת רגילה) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי אוניברסיטת לורן
 
אוניברסיטת לורן (בצרפתית: Université de Lorraine, לעיתים בראשי תיבות: UL), נוסדה ב-1 בינואר 2012 מאיחודם של אוניברסיטת נאנסי על שלושת מוסדותיה ואוניברסיטת מץ.
האוניברסיטה מחולקת לשני מרכזים אוניברסיטאיים, אחד בנאנסי והשני במץ ולומדים בה כ-52,000 סטודנטים.
מוסדות חברים

אוניברסיטת אנרי פואנקרה (לעיתים מכונה נאנסי-I)
אוניברסיטת נאנסי 2
אוניברסיטת פול ורלן - מץ
המוסד הפוליטכניק הלאומי של לורין (INPL)
ראו גם

אוניברסיטת נאנסי
הערות שוליים

1 2  Portrait d'université. En Lorraine, l'an II de la fusion (בצרפתית)
↑  הנתונים באתר האוניברסיטה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007435496205171  BnF: cb16651560j (data)  GND: 1025732456  ISNI: 0000 0001 2194 6418  LCCN: nb2013006089  NKC: ko2017942683  SUDOC: 157040569  VIAF: 263719793   WorldCat (עם VIAF): 263719793 
הפקולטה למשפטים, כלכלה ומנהל בנאנסי
שפוך חמתך

"שפוך חמתך על הגויים" מהגדת פראג, אחד הטקסטים שהיוו טיעון לכך שהספרים העבריים מכילים יחס שלילי כלפי לא יהודים. הצנזורה השפיעה על נוסח איטליה של הקטע, הכולל רק את הפסוק הראשון.[דרוש מקור][מפני ש...]
שפוך חמתך הוא קטע מהגדה של פסח, הנאמר בליל הסדר. הקטע נזכר בכל ההגדות העתיקות החל מהמאה ה-11. יש הסבורים שהוא נוסף בעקבות מסעי הצלב.
היו מנהגים שונים במהלך הדורות באשר להרכב הקטע ולמספר הפסוקים הכלולים בו. בנוסח המקובל היום הקטע הוא ליקוט של ארבעה פסוקים מתהילים וממגילת איכה.
קטע זה גרם במהלך הדורות לטענות והשמצות על היהודים מצד הגויים.
מקור

הקטע עצמו הוא ליקוט של ארבעת פסוקים מהתנ"ך. שני הפסוקים הראשונים לקוחים מספר תהילים עט:
(ו) שְׁפֹךְ חֲמָתְךָ אֶל הַגּוֹיִם אֲשֶׁר לֹא יְדָעוּךָ וְעַל מַמְלָכוֹת אֲשֶׁר בְּשִׁמְךָ לֹא קָרָאוּ.
(ז) כִּי אָכַל אֶת יַעֲקֹב וְאֶת נָוֵהוּ הֵשַׁמּוּ.
הפסוק השלישי לקוח מתהילים פרק סט, והפסוק האחרון מסיים את פרק ג ממגילת איכה. מקבילה דומה לפסוקים הראשונים מופיעה בספר ירמיהו:
שְׁפֹךְ חֲמָתְךָ עַל־הַגּוֹיִם אֲשֶׁר לֹא־יְדָעוּךָ וְעַל מִשְׁפָּחוֹת אֲשֶׁר בְּשִׁמְךָ לֹא קָרָאוּ כִּי־אָכְלוּ אֶת־יַעֲקֹב וַאֲכָלֻהוּ וַיְכַלֻּהוּ וְאֶת־נָוֵהוּ הֵשַׁמּוּ
בכמה מההגדות גרסו "שפוך חמתך על הגויים", כפי המופיע בירמיהו, ולא כנוסח בתהילים שהוא המקור לקטע.
תוכן הקטע הוא בקשה ותפילה לאלוהים שיעניש את הגוים שאינם מאמינים בקיומו ואת האומות שאינן קוראות בשמו- בשל העובדה שהם רודפים ומכלים את עם ישראל בכל הדורות, ואף בקשה להשמידם מעל פני האדמה.
מנהג אמירתו

המנהג מופיע בהגדות של פסח החל מהמחצית השנייה של המאה ה-12. אברהם פרנקל כותב כי ייתכן והמנהג החל כמנהג עממי לומר פסוקי קללות קודם מזיגת הכוס הרביעית, וייתכן שכבר החל לנהוג באיטליה במאה ה-11, ובהמשך הגיע לצרפת והתקבע כחלק מנוסח ההגדה.
יש שכתבו שהמנהג החל לאחר מסעי הצלב, אמנם יוסף תבורי סבור כי הדבר לא ייתכן הן מצד שהמנהג מתועד כבר בכ"י משנת 1145, עשרות שנים קודם מסעי הצלב, ומטעמים נוספים.
ואמנם קטע זה של שפוך חמתך, אינו מופיע בכל ההגדות, כך למשל הוא נעדר מנוסח ההגדה של הרמב"ם, והרס"ג ועוד.
כיום ברוב ההגדות מופיעים ארבע פסוקים הנזכרים לעיל, אך בהגדות עתיקות ישנם גרסאות רבות, יש שכתבו רק את הפסוק הראשון אחרים הוסיפו גם את הפסוק השני, ובהגדות נוספות ישנם פסוקי קללה נוספים.
במחזור ויטרי למשל, הקטע אינו מופיע בסדר ההגדה שמובא בשם רש"י, אך מופיע במקום אחר, והוא כולל פסוקי קללות נוספים מלבד ארבעת הפסוקים שנזכרו:
שפוך חמתך...
שפוך עליהם זעמך...
תֶּחְשַׁכְנָה עֵינֵיהֶם מֵרְאוֹת וּמָתְנֵיהֶם תָּמִיד הַמְעַד (תהילים סט כ).
תְּהִי טִירָתָם נְשַׁמָּה בְּאָהֳלֵיהֶם אַל יְהִי יֹשֵׁב: (תהילים סט כו)
תְּנָה עָוֹן עַל עֲוֹנָם וְאַל יָבֹאוּ בְּצִדְקָתֶךָ: (שם כח)
יִמָּחוּ מִסֵּפֶר חַיִּים וְעִם צַדִּיקִים אַל יִכָּתֵבוּ: (שם כט)
תְּרֹעֵם בְּשֵׁבֶט בַּרְזֶל כִּכְלִי יוֹצֵר תְּנַפְּצֵם (שם ב ט)
יְהִי שֻׁלְחָנָם לִפְנֵיהֶם לְפָח וְלִשְׁלוֹמִים לְמוֹקֵשׁ (סט כג)
תֵּן לָהֶם יְהֹוָה מַה תִּתֵּן תֵּן לָהֶם רֶחֶם מַשְׁכִּיל וְשָׁדַיִם צֹמְקִים (הושע ט יד)
תָּשִׁיב לָהֶם גְּמוּל יְהֹוָה כְּמַעֲשֵׂה יְדֵיהֶם (איכה ג סד)
תרדוף...
תִּתֵּן לָהֶם מְגִנַּת לֵב תַּאֲלָתְךָ לָהֶם: (איכה ג סה)
כי אכל...
זמן אמירתו

כאמור בקהילות רבות (בני אשכנז ועוד) נוהגים לומר במהלך ליל הסדר הקטע "שפוך חמתך". אמירת הקטע נעשית לאחר ברכת המזון: מוזגין כוס רביעית, ואומרים 'שפוך חמתך' ולאחר מכאן ממשיכים באמירת ההלל. יש נוהגים למזוג את הכוס הרביעית לאחר 'שפוך חמתך', קודם ההלל.
בחלק מהגדות הפסח מופיע מנהג כוס אליהו הנביא או כוס חמישית, אותה נהגו למזוג קודם אמירת שפוך חמתך.
טעם אמירתו

בפירושי ההגדה השונים ניתנו הסברים רבים מדוע נכנס קטע זה של 'שפוך חמתך' בין שני חלקי ההלל:
במאירי כתב שמאחר וארבע כוסות הם רמז ללכוס התרעלה שעתיד הקב"ה להשקות את ארבע המלכויות, לכך תקנו בכוס האחרונה שמשילמה את ארבעת הכוסות לבקש על כך.
עוד כתב במאירי כי תיקנו זאת לשבח עם ישראל שלאחר שאכלו ושתו הם משבחים לקב"ה בניגוד לאומות העולם.
יש שכתבו שתיקנו לאמר זאת קודם אמירת הפרק 'לא לנו' המדבר על מלחמת גוג ומגוג, תיקנו לבקש על ההצלה מהגויים הצרים על ישראל.
אחרים כתבו שהטעם הוא להראות שאין אנו חוששים בשתיית הכוס הרביעית מ'זוגות', מאחר שהוא ליל שימורים המשומר מהמזיקים.
מנהגים שונים

כאמור נזכר לעיל שיש נוהגים למזוג בעת אמירתו כוס חמישית או כוס אליהו הנביא. בספרים נזכרו מנהגים נוספים:
מנהגים שונים > פתיחת הדלת

מנהג שהשתרש ונפוץ במקומות רבים, הוא לפתוח את הדלת בעת אמירת 'שפוך חמתך'. בספרות האחרונים ניסו להתחקות אחר טעם המנהג, ונאמרו מספר טעמים לכך:
במהרי"ל כתב שהטעם לכך הוא מפני שבניסן עתידים להיגאל פותחים את הדלת על מנת שאם יבוא אליהו ימצא את הפתח מוכן לקראתו.
טעם אחר כתב רבי משה איסרליש בספרו דרכי משה שהוא על מנת להראות שאנו בטוחים בהבטחת הקב"ה כי לילה זה הוא ליל שימורים ואין אנו חוששים מפני המזיקים, ובזכות אמונה זו נגאל.
בהגדת הגר"א נאמר כי הטעם לזה הוא מחשש 'זוגות' של ארבע כוסות, ומפני שאמרו חכמים כי ראיית הרחוב מבטלת את צירוף הזוגות נהגו לפתוח את הדלת. אך האחרונים פקפקו ביוחס טעם זה לגאון מפני כמה טעמים.
טעם אחר הובא בהגדה שלמה, שהוא מפני שבעבר קודם אמירת הקטע 'שפוך חמתך', פחדו שמא מישהו מאזין מחוץ לדלת, לכך היו יוצא אחד מהמסובים לראות שאף אחד אינו בנמצא.
מנהגים שונים > עמידה

יש נוהגים לעמוד בעת אמירת הקטע. יש שכתבו שהטעם לכך הוא לכבודו של אליהו הנביא.
מנהגים שונים > החזקת הכוס

בחב"ד ובעדות נוספות נהגו להחזיק ביד את הכוס הרביעית, בעת אמירת שפוך חמתך.
יחס אומות העולם לאמירתו

קטע הגדה זה עורר טענות רבות בעיקר מגויים שטענו על תוכנו של התפילה המבקשת מאלוהים להרוג את כל הגויים, טענות אלו הושמעו רבות בוויכוחים שהיו בין הדתות השונות לבין היהדות.
במאה ה־13 העבירו יהודים מומרים (למשל ניקולס דונין) לעיונם של חכמים נוצריים כמו פטרוס ונרביליס (אנ')[דרושה הבהרה] קטעים מהתלמוד והצביעו לפניהם על מספר רב של אגדות תלמודיות המכילות הגשמת אלוהים ודברים קשים כנגד ישו (ראו ישו ביהדות) והלכות ודינים שבהם יחס שלילי ביותר למי שאינם יהודים, אחד הקטעים היה הקטע "שפוך חמתך". הדבר נעשה כתחמושת לטוענים הנוצרים בעת הוויכוחים בין מלומדים נוצרים ויהודים, שנערכו ברחבי העולם הנוצרי במטרה להוכיח את עליונות הנצרות. ואכן לאחר שהיהודים הפסידו במשפט פריז, התבצעה אחת השריפות הגדולות הראשונות של ספרי תלמוד בכיכר העירייה של פריז.
בחלק ממהדורות ההגדות שנדפסו באירופה, הושמט הקטע.
לאחר שהרב חיים פסחוביץ, עבר לכהן כרב בעיר כוטימסק, הוא נאסר לזמן קצר, לאחר שציטט בדרשת שבת הגדול את האמרה מההגדה של פסח "שפוך חמתך".
שפוך אהבתך

חיים בלוך מביא בספרו "היכל לדברי חז"ל" קטע חילופי ל"שפוך חמתך", שנפתח במילים "שפוך אהבתך". לטענתו מצא את הקטע בהגדה של פסח של הרב שמשון ורטהיימר, הגדה ב"כתב יד מפואר וציורים נפלאים על גבי קלף". הוא מספר שהגדה זו הייתה ביד אחד מניניו של רבי שמשון שהתיר לו לצלם את ההגדה, אך תצלומי ההגדה אבדו לו בימי השואה. הוא מציין כי ההגדה נכתב בוורמס בשנת רפ"א על ידי "יהודה בן יקותיאל נכד רש"י". על אף שצילומי ההגדה נאבדו לו, הנוסח של "שפוך חמתך" נשתייר בידו בכתב ידו. זהו הנוסח שהוא מביא:
שפוך אהבתך על הגויים אשר ידעוך ועל ממלכות אשר בשמך קוראים, בגלל חסדים שהם עושים עם זרע יעקב ומגנים על עמך ישראל מפני אוכליהם. יזכו לראות בטובת בחירך ולשמוח בשמחת גויך
על אף עדותו המפורטת של בלוך, רבים פקפקו באמינות דבריו, וזאת לאור זיופים אחרים שהוכח שביצע. יש הסבורים כי שינה את הנוסח "שפוך חמתך" בעקבות הצלתו מהשואה על ידי גויים.
הערות שוליים

↑  אברהם פרנקל, פיוטי קללה ופסוקי 'שפוך חמתך' באיטליה הקדומה, תרביץ, פג (תשע"ה), עמ' 115–134, באתר JSTOR
↑  ראו במאמרו של יוסף תבורי, ‏שפוך חמתך - לתולדות המנהג, באתר Academia.edu פירוט נרחב על הגרסאות השונות.
↑  ראו הגדה שלמה עמ' 177 את המנהגים השונים.
↑  ישנם כמה וכמה נוסחים לקטע זה. ראו במחזור ויטרי מהדורת גולדשמידט (ח"ב עמ' תסב) שהביא כמה גרסאות. גרסה נוספת מופיעה במחזור ויטרי מאת שמעון הלוי הורביץ (עמ' 296)
↑  המנהג נזכר בספר חק יעקב סוף סימן תפ.
↑  ראו הגדה שלמה עמ' 179 שליקט טעמים נוספים.
1 2  מאירי תחילת פרק עשירי במסכת פסחים
↑  הגדת דרמשטאדט ועוד.
↑  רשב"ץ יבין שמועה לז א.
↑  ערוך השולחן סימן תפ א, ועוד.
↑  כך למשל בהגדה עם פירוש "זרע גד", וילנא, 1860.
↑  בלוך, משה חיים אפרים בן אברהם אבא, היכל לדברי חז"ל, באתר היברובוקס
↑  ראו למשל את דבריו של ר"י תבורי, שהובאו בפורום אוצר החכמה.
| חג הפסח |
| --- | --- | --- |
| ערב פסח | קמחא דפסחא • אפיית מצות • שבת הגדול • הגעלת כלים • בדיקת חמץ • ביטול חמץ • ביעור חמץ • מכירת חמץ • תענית בכורות • ערב פסח שחל בשבת |  |
| סיפור יציאת מצרים | שעבוד מצרים • עשר מכות מצרים • יציאת מצרים • קריעת ים סוף • שירת הים |  |
| ליל הסדר | הלכות ליל הסדר • קערת ליל הסדר • חרוסת • כרפס • מצה • מרור • זרוע • ארבע כוסות • כוס של אליהו • הסבה • אפיקומן |  |
| סדר ההגדה | סימני הסדר • הא לחמא עניא • מא כ'בר • מה נשתנה • עבדים היינו • ארבעה בנים • והיא שעמדה • דצ"ך עד"ש באח"ב • דיינו • אמונים ערכו שבח • קריאת ההלל (התחלה) • שפוך חמתך • הלל (המשך) • הלל הגדול • ברכת השיר • חסל סידור פסח • לשנה הבאה בירושלים • ובכן ויהי בחצי הלילה • ובכן ואמרתם זבח פסח • אדיר במלוכה • אדיר הוא • אחד מי יודע • חד גדיא |  |
| מצוות החג | איסור חמץ • קורבן פסח • סיפור יציאת מצרים • אכילת מצה • אכילת מרור • ארבע כוסות • מנחת העומר |  |
| מהלך החג | ערב פסח • ליל הסדר • חול המועד פסח • שביעי של פסח • פסח שני |  |
| מנהגים | סעודת אסתר • סהרנה • אמירת שירת הים • סעודת משיח • מימונה |  |
| תפילות ופיוטים | קריאת ההלל • אבוא בחיל להתיצבה • תפילת טל • ליל שמורים אותו אל חצה |  |
| חמץ ומצה | מצה עשירה • מצה שמורה • שרויה • קטניות בפסח • חמץ נוקשה • חמץ שעבר עליו הפסח |  |
| שונות | מסכת פסחים • לא בד"ו פסח • מטבח פסח • רומפלנאכט |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש רגלים
"שפוך חמתך" בהגדת דרמשטאדט. 

בציור מופיעות דמויות של נשים צעירות, הלומדות מתוך ספרים, יחד עם דמויות גברים. בחלק התחתון מצויר שולחן הסדר עם מצות, סביבו נראים נשים וגברים הלומדים יחד.
שפוך חמתך בהגדת רוטשילד. בהגדה זו מופיע רק הפסוק הראשון.
אדית ברגי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  3 במרץ 1926 בראשוב, ממלכת רומניה 
 פטירה:  4 באפריל 2023 (בגיל 97) 
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת אטווש לוראנד 
 תפקידים:  רופאה, גרונטולוגית, פתולוגית, מרצה באוניברסיטה 
 בן או בת זוג:  אישטוואן פלדש (1947–2002) 
 מספר צאצאים:  2 
 
אדית בֶּרֶגִי (בהונגרית: Beregi Edit;‏ בשם מלא Beregi Edit Dolli; בראשוב, 3 במרץ 1926 – 4 באפריל 2023) הייתה דוקטור לרפואה (MD) יהודייה-הונגרייה, גרונטולוגית, פתולוגית, פרופסור באוניברסיטה, דוקטור במדעי ברפואה (1969) (DSc כמו PhD), חברת האקדמיה ההונגרית למדעים.
קורות חייה

אדית ברגי נולדה במשפחה יהודית כבתם של מיקלוש ברגי ושל אילונה רוט (1899–1989). היא השלימה את השכלתה הגבוהה בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת פאזמאן פטר בבודפשט (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד), שם סיימה את לימודיה ב-1950. ב-25 באוגוסט קיבלה את התואר דוקטור לרפואה בהצטיינות.
בין 1950 לבין 1960 הייתה מתמחה במכון לפתולוגיה וחקר הסרטן של האוניברסיטה, אחר כך הייתה היה מרצה במכון לפתולוגיה מס' 2 של האוניברסיטה. מ-1960 עד 1978, הייתה הרופאה הראשית של המחלקה הפתולוגית של בית החולים רוקוש במחוז פשט. ב-1961 הוזמנה, כמנהלת בית החולים הממלכתי לגריאטריה, לארגן את המכון לגרונטולוגיה שהחל לפעול תחתה ב-1965. היא פעלה תחילה כקבוצת המחקר הגרונטולוגית של המכון הלאומי לראומטולוגיה ופיזיותרפיה (ORFI), ולאחר מכן משנת 1967 כקבוצת המחקר הגרונטולוגית של אוניברסיטת זמלווייס, שבה נשארה כמנהלת העסקית. משנת 1978 הפכה קבוצת המחקר הגרונטולוגית של אוניברסיטת זמלווייס למרכז הגרונטולוגי שבראשו עמדה עד 1993, אך המשיכה לעבוד שם כפרופסור באוניברסיטה בשלוש השנים לאחר מכן עד לפרישתה (1996).
ב-1993 היא ועמיתיה ארגנו את הקונגרס העולמי לגרונטולוגיה בבודפשט, עם כ-3,200 משתתפים. בין השנים 1993–1997 כיהנה כנשיאת האגודה הבינלאומית לגרונטולוגיה.
בעלה אישטוואן פלדש (מקודם פישר) (1921–2002) היה וירולוג, המנהל המדעי של המכון הלאומי לשחפת מוקדמת ולמחלות ריאה. נולדו להם שני ילדים.
פרסים והוקרה

עיטור מסדר הצטיינות לעבודה סוציאליסטית
פרס קראגר - משותף עם אלכס קומפורט, על עבודה במחקר בסיסי בגרונטולוגיה (1970)
מדליית ההצטיינות של מחוז פשט (1974)
מזכירה כללית של כבוד של המדור הקליני האירופי של האגודה הבינלאומית לגרונטולוגיה (1975–1981), ולאחר מכן נשיאה (1981–1985)
נשיאת האגודה הגרונטולוגית ההונגרית (1976–1985; 1989–1993), ונשיאה לנצח
רופאה דגולה (1978)
חברת כבוד של החברה הגרונטולוגית הסובייטית (1982)
חברת מועצת המנהלים של האגודה הבינלאומית לפסיכוגריאטריה (1985–1993)
עיטור מסדר הכשרון של העמל דרג זהב (1986)
חברת כבוד של האגודה האוסטרית לגריאטריה וגרונטולוגיה (1986)
חברה באקדמיה למדעים של ניו יורק (1995–2023)
Presidential Medal” Vancouver, Canada", על עבודתה באגודה הבינלאומית לגרונטולוגיה (2001)
לקריאה נוספת

Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניה במאגרי המוזיאון הספרותי פטפי)
I. M. (1970). "A kiváló kutatóorvos". Népszava. 98 (153). (רופאה חוקרת מצטיינת)
Beregi Edit. idosgyogyaszat.hu
Révai új lexikona II. (Bak–Bia). Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd: Babits. 1998. ISBN 963-901-540-7 (הלקסיקון החדש של רוואי)
הערות שוליים

↑  "Holocaust Survivors and Victims Database".
↑  "A Köztársaság Elnökének 243/1995. (XI. 9.) KE határozata egyetemi tanári jelentésekről". Magyar Közlöny. 1995-11-09. 70. életéve betöltésére tekintettel [...] dr. Beregi Edit egyetemi tanárt [...] 1996. június 30. napjával [...] felmentem
↑  Magyar Belorvosi Archivum 57. (2004, 3.)
↑  "Magyar főtitkár európai szekció élén". Magyar Hírlap. 1975.
↑  Magyar Nemzet, 1981. augusztus 4. (37. évfolyam, 181. szám)
↑  "Kiváló és érdemes orvosok, gyógyszerészek, egészségügyi dolgozók kitüntetése". Népszava. 1970.
↑  Népszabadság, 1982. szeptember 21. (40. évfolyam, 221. szám)
↑  Magyar Nemzet, 1986. április 4. (49. évfolyam, 79. szám)
↑  Magyar Nemzet, 1986. június 24. (49. évfolyam, 147. szám)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 90917970  CiNii: DA07181322  ISNI: 0000 0000 8117 0079  LCCN: n84069905  NKC: jn20000600817  SUDOC: 081612591  VIAF: 37559947   WorldCat (עם VIAF): 37559947
אוניברסיטת פיונגיאנג למדע ולטכנולוגיה

| --- | --- |

 אוניברסיטה
 תקופת הפעילות:  2010–הווה (כ־15 שנים) 
 מיקום
 מדינה:  קוריאה הצפונית קוריאה הצפונית
 קואורדינטות:  38°57′16″N 125°42′04″E﻿ / ﻿38.954306°N 125.701111°E﻿ / 38.954306; 125.701111
 pust.co
 he
 
סטודנטים באוניברסיטה במהלך שיעור מתמטיקה
אוניברסיטת פיונגיאנג למדע ולטכנולוגיה (בקוריאנית: 평양과학기술대학) היא האוניברסיטה הפרטית הראשונה שהוקמה בקוריאה הצפונית.
האוניברסיטה ממוקמת בכפר קטן סמוך לפיונגיאנג, בירת קוריאה הצפונית.
אף שתוכננה במקור להתחיל לפעול בשנת 2003, האוניברסיטה פתחה את שעריה במהלך חודש אוקטובר 2010.
בניגוד ליתר האוניברסיטאות במדינה, הממומנות במלואן על ידי ממשלת קוריאה הצפונית, אוניברסיטת פיונגיאנג למדע ולטכנולוגיה הוקמה, פועלת וממומנת על ידי עמותות וגופים שונים מחוץ לקוריאה הצפונית. מאז הקמתה, המימון העיקרי לפעילות האוניברסיטה מתקבל מצד תנועות נוצריות אוונגליסטיות שונות ברחבי העולם.
בניגוד ליתר תושבי המדינה המסוגרת, לסטודנטים ולצוות האוניברסיטה ישנה גישה לרשת האינטרנט, אך זאת תחת מעקב ובקרה מצד השלטונות הצפון-קוריאנים.
האוניברסיטה מדורגת במקום הראשון מבין כלל האוניברסיטאות בקוריאה הצפונית, ובמקום ה-8,602 בדירוג האקדמי העולמי.