ז'וזפ בורל
עמדותיו > יחסו לסכסוך הישראלי-פלסטיני

ביולי 2005, כשהוא נשיא הפרלמנט האירופי, ביקר בישראל וב-27 ביולי נאם בפני מליאת הכנסת. בנאומו הדגיש תחילה את המחויבות האירופית לקיומה וביטחונה של ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית: "הרשו לי להביע את מחויבותה של אירופה ואחריותה לקיומה של ישראל כמדינה יהודית, דמוקרטית, שתוכל לחיות בביטחון ובשלום עם שכנותיה. שזה יהיה מאוד ברור". בורל התמקד בקשרים החזקים והאמיצים לדבריו בין ישראל לאירופה והביע את תקוותו לעתיד משותף בין השתיים: "אי-אפשר לדמיין לא את אירופה ולא את ישראל בלי הקשרים האמיצים ביניהן. אירופה מודעת לתלות ההדדית הזאת, ורוצה להעניק לה את כל חשיבותה. הדרך היחידה להתגבר על הקשיים הקיימים בין ישראל לאירופה היא להתקדם ביחד לקראת עתיד משותף."
בורל שכאמור התנדב בשנות השישים בקיבוץ גלאון, ביקר פעמים רבות בישראל וכפי שתיאר זאת בנאומו בכנסת: "מאז אותו קיץ של 1969 חזרתי פעמים רבות – כשר בממשלת ספרד, כחבר פרלמנט; וגם כאזרח פשוט, שרצה לראות סוף-סוף את השלום בארץ הזאת."
בורל ידוע כתומך בפתרון שתי המדינות לסכסוך הישראלי-פלסטיני וכתומך בהכרה חד-צדדית במדינה פלסטינית. סוכנות הידיעות הספרדית EEU דיווחה בספטמבר 2018 כי הוא מוביל את המאמצים להכרה ספרדית במדינה הפלסטינית.
במאמר שפורסם בעיתון הדיגיטלי הספרדי "רפובליקה" במאי 2018, לאחר אירועי "יום הנכבה" בגבול רצועת עזה שהובילו למותם של עשרות פלסטינים, נכתב כי בורל התייחס לאירועים ואמר כי הם: "משקפים את הדה-הומניזציה של הפלסטינים על ידי חלק גדול מהמעמד החברתי והחברה הישראלית".
בפברואר 2020 איים כי סיפוח יישובים ביו"ש "לא יעבור ללא מענה". הוא תכנן לפרסם הצהרה זו בשם כלל המדינות החברות באיחוד האירופי, אך בפועל לפחות שש מדינות התנגדו ליוזמה (אוסטריה, בולגריה, צ'כיה, הונגריה, איטליה ורומניה). מדינות נוספות העלו הסתייגויות, ובורל נאלץ לפרסם את ההודעה בשם עצמו.
במאי 2020 על רקע "עסקת המאה" של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ וכוונות סיפוח בקעת הירדן שנשמעו מצד ממשלת ישראל וראש הממשלה נתניהו, קרא בורל בציוץ שפרסם בטוויטר לישראל להימנע מצעדים חד-צדדיים וכתב בשמו של האיחוד האירופי כי הם: "מוכנים לתמוך בתהליך שלום בין ישראל והפלסטינים ולסייע בתיווך למשא ומתן משמעותי להשגת שלום צודק ומתמשך". עם זאת, הוא הבהיר כי "החוק הבין-לאומי הוא אבן יסוד של כל הסדר. לפיכך לא נכיר בשינויים בגבולות 1967, אלא אם כן הסכימו להם הישראלים והפלסטינים. אנו קוראים לישראל להימנע מכל החלטה חד-צדדית שתביא לסיפוח שטח פלסטיני כבוש כלשהו". בהמשך בירך את הממשלה החדשה ואמר כי הוא "מצפה להמשיך לעבוד יחד ברוח הידידות ארוכת השנים הקושרת אותנו".
משרד החוץ של גרמניה הביע תמיכה מלאה בהודעתו של בורל, ומסר כי "אנו מצטרפים בברכות לממשלה החדשה בישראל, ותומכים באופן מלא בהצהרת הנציג העליון של האיחוד לענייני חוץ".
בתגובה לדבריו כינה משרד החוץ הישראלי את מדיניות האיחוד האירופי "דיפלומטיית מגפון", והודיע כי: "מצער כי שוב, ביטחונה של ישראל, שותפה מרכזית של האיחוד, או האיומים שעומדים בפניה, לא הוזכרו בהודעה ולא קיבלו את המרכזיות שראויה להם בהודעה כזו. כפי שאמר שר החוץ אשכנזי בדברי כניסתו לתפקיד אתמול, אנו מצפים לדיאלוג משמעותי עם בעלי בריתנו באירופה. 'דיפלומטיית מגפון' אינה תחליף לדיאלוג דיפלומטי אינטימי ולא תקדם את התפקיד שהאיחוד האירופי מבקש למלא".
ב-16 בנובמבר 2023, בעת מלחמת חרבות ברזל, בורל ביקר בישראל. למרות שכמה ימים לפני פרסם בורל הצהרה מודאגת "מהמשבר ההומניטרי המחריף בעזה", בה קרא להפוגות מיידיות בלחימה, הוא גינה את חמאס ותמך בזכותה של ישראל להגן על עצמה בהתאם לחוק הבין-לאומי ולמשפט ההומניטרי הבין-לאומי. בורל אמר כי "חמאס לא מייצג את העם הפלסטיני".
ב-12 בדצמבר 2023 מתח ביקורת חריפה על ישראל בבימת האו"ם ואמר כי "הפצצות ישראל בעזה גרועות מאלה על גרמניה הנאצית".
בשנת 2024 לאחר מבצע ארנון לשחרור החטופים מעזה, כינה את הפעולה "הטבח החדש" בפלסטינים.