stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יכטת קיטור
סוגי יכטות קיטור > יכטות קיטור של הצי המלחמתי

הצי המלכותי הבריטי החזיק יכטות קיטור אחדות לצרכיו למן התקופה הוויקטוריאנית ואילך. הן שימשו להובלת אנשים וציוד בנמל, לליווי אוניות גדולות לאורך החוף, לאימונים וללימוד. יכטת קיטור מעין זו הייתה ספינת המשוטות העשויה ברזל "פייר קווין" (Fire Queen), שנבנתה עבור איל הקרקעות והפוליטיקאי הבריטי תומאס אשטון סמית (אנ') על ידי רוברט נפייר והושקה ב-27 ביולי 1844 בגלאזגו. היא נרכשה על ידי האדמירליות הבריטית ביולי 1847 במחיר של 5,000 ליש"ט ושימשה כספינת בסיס (tender). האדמירליות מכרה את הספינה לגריטה באוגוסט 1883 בתמורה ל-1,100 ליש"ט. במקומה רכשה האדמירליות ב-1882 את יכטת הקיטור "קנדייס" (Candace), שנבנתה על ידי רמג' אנד פרגוסון מליית' והושקה ב-23 בספטמבר 1881, והחליפה את שמה ל"פַייר קווין" (Fire Queen).
במלחמת העולם הראשונה השתמשו ביכטות אלו וביכטות קיטור פרטיות שגויסו לצי במשימות סיור לגילוי צוללות ולסילוק מוקשים, אך עד מהרה התברר כי המכמורתנים שבשירות הצי ממלאים תפקידים אלה טוב יותר.
הערות שוליים

↑  "The Thames Steam Yacht". The Morning Post. No. 13, 860. London. 22 June 1815. p. 1. Retrieved 14 July 2022 – via British Newspaper Archive.
↑  Parliamentary Report of 24 June 1817, 29.
↑  British Patent No. 3050, 1807, "Steam Engines".
↑  The National Archives BT107/52, No. 55
↑  Nasmyth, (1883), p. 136.
↑  Hawks, Fred, World Ship Society CD No. 2.
↑  The National Archives, BT107/169, Shoreham No.15.
↑  Parliamentary Report 1822, page 201.
↑  BT107/408.
↑  "Piece reference BT 107/51 – Registry of Shipping - and Seamen: Transcripts and Transactions, Series I – London Foreign Trade – Ports: 277– 503, No. 379". The Catalogue. The National Archives.
↑  "Piece reference BT 107/51 – Registry of Shipping and Seamen: Transcripts and Transactions, Series I – London Foreign Trade – Ports: 277 - 503, No. 383". The Catalogue. The National Archives.
↑  Boase (1885).
↑  Dawson (2006).
↑  Eardley-Wilmot (1860), p. 55
↑  Kemp (1883).
1 2  Stephens (1904), pp. 399-342.
↑  Marine Engineering. Vol. 4. Marine Publication Co. 1899. pp. 142–144.
↑  Two Centuries of Shipbuilding by the Scotts at Greenock. London: Scotts. 1906.
↑  Brassey (1917), chapter 5.
↑  World Ship Society Yard List No 169/5.
↑  Gardiner (1993), p. 36.
1 2  Lion (2004), p. 286.
יכטת הקיטור המלכותית הבריטית "אוסבורן" בפתיחת תעלת קיל בגרמניה, 20 ביוני 1895
יכטת הקיטור "סיגמה" של Reynolds Brothers‏, 1895
"נורת' סטאר" של ואנדרבילט. ציור מאת ג'יימס ברד, 1852
"אוּרוֹרָה" באנטארקטיקה, דצמבר 1913. צילום מאת פרנק הארלי
יכטת הקיטור האמריקאית "רמבלר", שרתה בצי האמריקאי בשנים 1917–1919
יחסי אוזבקיסטן–קניה

| יחסי אוזבקיסטן–קניה |
| --- | --- |
אוזבקיסטן: קניה


אוזבקיסטן: קניה
שטח (בקילומטר רבוע)
447,400: 580,367
אוכלוסייה
36,534,946: 56,708,094
תמ"ג (במיליוני דולרים)
90,889: 107,441
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,488: 1,895
משטר
רפובליקה

יחסי אוזבקיסטן–קניה הם היחסים המורכבים שבין אוזבקיסטן לבין קניה.
סקירה כללית

שתי המדינות לא כוננו אף פעם יחסים דיפלומטיים ואין קשר דיפלומטי מעשי בין השתיים. עם זאת, לא מתקיימת עוינות בין השתיים, והמדינות משתפות פעולה בארגונים בינלאומיים, ובכלל זה האו"ם.
נציגויות דיפלומטיות

אוזבקיסטן אינה מיוצגת בקניה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
קניה אינה מיוצגת באוזבקיסטן, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
יחסי טורקיה–טורקמניסטן

| יחסי טורקיה–טורקמניסטן |
| --- | --- |
טורקיה: טורקמניסטן


טורקיה: טורקמניסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
783,562: 488,100
אוכלוסייה
87,527,097: 7,525,648
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,108,022: 59,887
תמ"ג לנפש (בדולרים)
12,659: 7,958
משטר
משטר נשיאותי: משטר נשיאותי (בפועל: דיקטטורה סמכותונית חד-מפלגתית)

יחסי טורקיה–טורקמניסטן (בטורקית: Türkiye-Türkmenistan ilişkileri, ברוסית: Туркмено-турецкие отношения, בטורקמנית: Türkiýe-Türkmenistan gatnaşyklary
) הם יחסי החוץ בין הרפובליקה הטורקית ובין טורקמניסטן.
היסטוריה

טורקיה הייתה המדינה הראשונה בעולם שהכירה בעצמאותה של טורקמניסטן בתקופה של התפרקות ברית המועצות והמדינה הראשונה שפתחה שגרירות במדינה החדשה. טורקמניסטן מחזיקה בטורקיה שגרירות באנקרה וקונסוליה הכללית באיסטנבול. שתי המדינות הם חברות מלאות של הארגון לשיתוף פעולה כלכלי, הארגון לשיתוף פעולה אסלאמי, הארגון הבינלאומי לתרבות טורקית והארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה. שתי המדינות חולקות קשרי תרבות קרובים. שתיהן בעלות אוכלוסייה שרובה מוסלמים סונים, הן בעיקר מאוכלסות על ידי עמים טורקיים; השפות טורקית וטורקמנית שייכות לקבוצת שפות טורקיות. טורקיה היא אחת מ-47 מדינות בעולם, שבהן מחזיקי דרכון טורקמני יכולים לבקר בלי ויזה.
יחסים כלכליים

רשת הסחר בין שתי המדינות ב-2009 הייתה 1.6 מיליארד דולר מספר זה היווה 52% גידול משנת 2008. באותו הזמן טורקיה הייתה שותפת הסחר השני בגודלה עבור טורקמניסטן. ב-2013 יותר מ-600 חברות טורקיות היו מושקעות מעל 1,270 פרויקטים שכ-1,200 מהם היו בערך הכולל של 15 מיליארד דולר. הגדלת שיתוף הפעולה הכלכלי בין שתי המדינות הפכה את טורקמניסטן, לשותפה הראשונה של טורקיה במרכז אסיה, במספר הפרויקטים המיושמים.
יחסי אוזבקיסטן–רומניה

| יחסי אוזבקיסטן–רומניה |
| --- | --- |
אוזבקיסטן: רומניה


אוזבקיסטן: רומניה
שטח (בקילומטר רבוע)
447,400: 238,391
אוכלוסייה
36,534,946: 18,988,203
תמ"ג (במיליוני דולרים)
90,889: 351,003
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,488: 18,485
משטר
רפובליקה נשיאותית: רפובליקה

יחסי אוזבקיסטן–רומניה הם היחסים הדיפלומטיים שבין אוזבקיסטן ורומניה.
סקירה כללית

ההסכם משנת 1994 על סחר ושיתוף פעולה כלכלי בין הרפובליקה של אוזבקיסטן ורומניה והמסמכים הדו-צדדיים שנחתמו במהלך ביקורו הרשמי של הנשיא אסלאם קרימוב ברומניה בשנת 1996 יצרו בסיס משפטי לשיתוף פעולה כלכלי ומדעי-טכני בין שתי המדינות. אוזבקיסטן מייצאת סיבי כותנה, בד, חוט ושירותים שונים לרומניה. רומניה מייצאת מוצרי פלסטיק ופלסטיק, שמנים ושמנים צמחיים ותרופות. נכון לעכשיו שתי המדינות ביססו שיתוף פעולה בתחומי עיבוד כותנה, טקסטיל, ייצור תעשייתי, עיבוד חומרי גלם חקלאיים, תעשיית נפט וגז. הבנק הלאומי לפעילות כלכלית זרה של הרפובליקה של אוזבקיסטן הקים שותפויות עם מספר בנקים מובילים של הרפובליקה של אוזבקיסטן. חברת האחזקות הלאומית של אוזבקנפטגאז חתמה על הסכמים עם חברות רומניות לאספקת ציוד. מיזם משותף, חברת אספר, הוקם לייצור משקאות אלכוהוליים עם הון רומני. בסוף שנת 2002 הסתכם מחזור המסחר בין שתי המדינות ב-5.4 מיליון דולר. שיתוף הפעולה בין שתי המדינות במסגרת תוכנית מסדרון התחבורה TRACECA חשוב. במהלך ביקורו של נשיא רומניה יון איליאסקו באוזבקיסטן באפריל 2003, נחתמו מסמכים חדשים כמו האמנה הקונסולרית בנושא שיתוף פעולה בתיירות וביטול אשרות לאזרחי שתי המדינות בעלות דרכון דיפלומטי ושירות. אוזבקיסטן ורומניה הסכימו להילחם במשותף בטרור בינלאומי, בקיצוניות דתית, בפשע מאורגן, בסחר בנשק ובסמים ובאיומים אחרים על הביטחון הלאומי והאזורי במסגרת האו"ם, הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה ונאט"ו.
יער ברעם

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  יער
 נתונים ומידות
 שטח:  10 קמ"ר
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  33°02′28″N 35°25′22″E﻿ / ﻿33.04111111°N 35.42277778°E﻿ / 33.04111111; 35.42277778
  (למפת אצבע הגליל מוגדלת) יער ברעם(למפת אצבע הגליל רגילה) יער ברעם(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום יער ברעם(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום יער ברעם
 
תצפית על יער ברעם ממגדל ברעם על פסגת הר שפרה. בצד שמאל של התמונה ניתן לראות את עמודי ההנצחה לקהילת יהודי איטליה
יער ברעם הוא חורש אלונים טבעי משולב עם יער מעורב נטוע המשתרע על פני שטח של כ-10,000 דונם בגליל העליון. היער תחום בצורה גסה בין היישובים הבאים: ברעם, יראון, ואביבים בצפון, כרם בן זמרה במזרח, ג'ש (גוש חלב), וצבעון בדרום ודוב"ב במערב.

בתחומי היער זורמים הנחלים צבעון, גוש חלב, ברעם, יראון, אביב ודישון. בתחומיו מתנשאים גם שני הרים בולטים: הר שפרה והר פועה.
שמורת יער ברעם (שמורת אלוני ברעם) > תיאור כללי

שמורת אלוני ברעם היא שמורת טבע ויער טבעי המשתרעת על פני שטח של כ-1,000 דונם, המהווה חלק מיער ברעם. השמורה תחומה בין היישובים ברעם, ג'ש, צבעון ודוב"ב וממוקמת סמוך לכביש הצפון, וכ-2 ק"מ צפונית לצומת חירם.
כל שטח השמורה נכלל בעברו בבעלותה של הכנסייה המרונית ולאורך השנים הגנו תושבי בירעם וג'ש על עצי השמורה בכלל ועל האלונים שבה בפרט מפני כריתה, דבר שתרם רבות לשמירתו ולשגשוגו לאורך השנים. ניתן לטייל בשמורה במסלול מעגלי היורד לכיוון דרום-מזרח עד למפגש עם ערוץ נחל דישון, משם ממשיך דרומה לאורך ערוץ נחל דישון, פונה דרום-מערבה לאורך ערוץ נחל צבעון ולבסוף צפונה ומזרחה דרך יער ברעם לנקודת ההתחלה. בתחומי השמורה עובר קטע משביל ישראל.
שמורת יער ברעם (שמורת אלוני ברעם) > פלורה ופאונה

בשטח השמורה ניתן להבחין בשתי צורות תכסית שונות: יער אלונים סבוך ובתה ים-תיכונית המתאפיינת בעיקר בשיחי סירה קוצנית ואזוב מצוי. הסיבה לשוני הזה נעוצה בנוכחותו של שבר גאולוגי, שעובר באזור השמורה מצפון-מערב לדרום-מזרח. שבר זה גרם להעתקת סלעי קירטון מאזור צפון-מזרח של השמורה לאזור סלעי הגיר והדולומיט, שהתבלו עם השנים ויצרו קרקע מסוג טרה רוסה. סלעי הקרטון אטומים לחלחול מי גשמים ולכן על קרקע מסוג זה צומחים שיחים ובני שיח שמסתפקים במעט מים, ואילו קרקע מסוג טרה רוסה ואבן גיר חדירים לחלחול של מי הגשמים ומאפשרים צמיחה של פלורה עשירה וסבוכה.
עצי אלון מצוי עתיקים מהווים כ-90% מכלל הפלורה בשמורה, דבר אשר הקנה לשמורת הטבע את שמה. פרט לאלון מצוי גדלים בתחומי השמורה מינים רבים נוספים של עצים, דוגמת אלון התולע, ער אציל, אלה ארצישראלית, עוזרר קוצני, שזיף הדב, אדר סורי, אגס סורי, לבנה רפואי, ומטפסים רבים דוגמת קיסוסית קוצנית, אספרג החורש וטמוס מצוי. בתקופת החורף, הודות לכמות משקעים רבה ולתנאי לחות הולמים, מתאפשרת, ברחבי השמורה, צמיחה של כ-80 מינים שונים של פטריות בסיסה ומיני טחב רבים. כמות מינים כה רבה העניקה לשמורה את התואר "המקום בעל המגוון הרב ביותר של פטריות בסיסה בישראל". כמו כן קיים בתחומי השמורה ריכוז גבוה של פרחי בר מוגנים וביניהם: יקינתון מזרחי, אירוס הדור, רקפת מצויה, גרניון הלבנון, סתוונית בכירה ומיני חלמוניות.
מבחינת תהליך הסוקצסיה, שוררת בין המדענים מחלוקת באשר להגדרת שמורת אלוני ברעם כיער אמיתי, או כחורשה שהתפתחה היטב בעקבות מאמצי השמירה של התושבים המקומיים והכנסייה המרונית.
הפאונה של יער ברעם בכלל ושמורת אלוני ברעם בפרט מורכבת ממינים רבים של בעלי חיים, ביניהם ניתן למנות את הבאים: צבי ארץ-ישראלי, חזיר בר, דורבן מצוי, יערון גדול, נמנמן העצים, נשר מקראי, גדרון, שחרור, דו-חיים ומינים רבים של פרוקי-רגליים.
יער ברעם הנטוע

חלקותיו הוותיקות של יער ברעם הנטוע נשתלו בשנת 1950, אולם עיקר השטח ניטע בין השנים 1955–1965 בעצי אורן ירושלים ואורן קפריסאי. במהלך חורף 1992 נפגעו חלקים נרחבים מהיערות הנטועים על ידי השלג הכבד שירד בגליל העליון, דבר שהוביל לתמותת אורנים גדולה. כעבור שנה החלה הקרן הקיימת לישראל במיזם נטיעות רחב היקף באזור שכלל סוגי עצים מעורבים, דוגמת אורנים, ברושים ומעט ארזים.
אתרים בעלי עניין

להלן מספר אתרים בעלי עניין שנמצאים ברחבי יער ברעם ושמורת אלוני ברעם:
גן לאומי ברעם – גן לאומי ובתחומו בית כנסת עתיק מתקופת התלמוד ושרידי הכפר המרוני בירעם.
מגדל תצפית ברעם – מגדל תצפית שמיועד לפעילות של יערנות, ניצב בגובה 743 מטרים מעל פני הים, על פסגת הר שפרה ולמרגלותיו קבועים עמודי הנצחה לקהילת יהודי איטליה. מהמגדל נשקפת תצפית ליישובי הגליל העליון ולדרום לבנון.
חניון לאה ויצחק רבין – נקודת המוצא לטיול בשמורת אלוני ברעם. החניון, שמחופה עצי אורן נטועים, ממוקם סמוך לכביש הצפון, בכניסה לשמורת אלוני ברעם וממול למגדל התצפית.
קבר מרדכי ואסתר – לפי אחת המסורות מצוין קברם של מרדכי ואסתר בגלעד אבנים סמוך לערוץ נחל צבעון, לאורך המסלול המעגלי של שמורת אלוני ברעם.
מצפה אל"ם יצחק רחימוב – מצפה לזכר אל"ם יצחק רחימוב שנפל בקרב בכפר הלבנוני ירון ב-21 בינואר 1990. במקום קבועים אנדרטת זיכרון ושולחנות פיקניק וממנו נשקפת תצפית לכיוון הכפר ירון.
ראו גם

עצים עתיקים בארץ ישראל
לקריאה נוספת

יעקב שורר, טיולי ישראל צפון, הוצאת כתר הוצאה לאור, עמ' 140-142, 2003.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  יערות ברעם באתר קרן קיימת לישראל.
1 2 3  רונית סבירסקי, קק"ל, הרבה נוף, ואפשרויות אינסוף: בילוי ביער ברעם, באתר ynet, 30 במרץ 2011
1 2 3 4 5 6  יער ברעם והכפר ברעם באתר Weekend.
1 2 3  ‏שמורת אלוני ברעם באתר iNature.
1 2  יער ברעם - מסלול מעגלי באתר החברה להגנת הטבע.
↑  טיול באזור ברעם באתר מפה.
↑  מיכאל פרונד, היכן הקבר של מרדכי ואסתר?, ערוץ 7, 3 באוקטובר 2009.
|  שמורות טבע בישראל |
| --- | --- | --- |
| הגולן | אירוס הביצות נוב • אלי על • בריכת בראון • גמלא • הר אביטל • הר חרמון • הר חרמונית • הר פרס • הר שיפון • יער אודם • יער יהודיה • נחל גילבון • נחל משושים • נחל הבניאס • מג'רסה • סוסיתא |  |
| צפון | אבוקה • אלון • אלונה • אלוני אבא • אלוני בית קשת • נחל בית העמק • בריכת פסוטה • אלוני ברעם • אלוני יצחק • בוריקה • גאון הירדן •  החולה • הר ארבל • הר חורשן • הר יונה • הר מירון • הר שכניה • חוטם הכרמל • חוף דור-הבונים • חורבת קרתא • חורשת טל • חי-בר כרמל • מערת פער •  נחל בזק • נחל בצת • נחל דישון • נחל הקיבוצים • נחל כזיב • נחל מערות • נחל עמוד • נחל ראש פינה • נחל שניר • נחל שרך • נחל תבור • נחל תות • נחל עיון • עין אפק • עין ארובות • עין נוטרה • עין נימפית • עין תאו • פארק הכרמל • ראש הנקרה • רמות מנשה • תל דן • תל אנפה • תל סהרון • תל שמרון |  |
| מרכז | ביצת זיתא • בני ציון (חרוצים) • בריכת דורה • בריכת יער • גבעת האירוסים • גדור • געש • האירוסים • הדסים • המסרק • חולות ניצנים • מבוא אשדוד • חורבת מדרס • חורבת סעדים • מערת אבשלום • מערת התאומים • נאות קדומים • נחל דולב • נחל כפירה • נחל פולג • נחל קטלב • נחל שורק • נחל התנינים • עינות גיבתון • שער פולג |  |
| יהודה | אלוני שמואל • אל כנוב • הר הטייסים • ואדי מכוך • נחל אוג • נחל בזק עילי • נחל פרת • עינות צוקים • קנה וסמר |  |
| השומרון | הר כביר • יער אום צפא • יער ריחן • נבי רביח • נחל פצאל • נחל קנה • עינות זרקא • רכס טמון • ביצת ואדי מלחה • בור הציפורים • נחל שילה עילי |  |
| הנגב | בקעת תמנע • בתרונות רוחמה • גבעות להב • הבשור • המכתש הגדול • המכתש הקטן • הר הנגב • הר חירן • הר עמשא • הרי אילת • חולות משאבים • חולות סמר • חוף האלמוגים • חי-בר יטבתה • מכתשים בנגב • מצוק הצינים • נחל גרר • נחל ערוגות • נחל עשוש • נחל צין • עין גדי • ערבת עברונה • פארק הלס • פורה |  |
| שמורות ימיות | איי חוף ראש הנקרה • ים ראש הנקרה-אכזיב • שקמונה • ים ראש הכרמל • ים דור-הבונים • ים שקמה • איי חוף דור-מעגן מיכאל • ים גדור • ים האלמוגים • חוף האלמוגים • הים הדרומי • הפרעת פלמחים |  |
יחסי ארצות הברית – טונגה

| יחסי ארצות הברית – טונגה |
| --- | --- |
ארצות הברית: טונגה


ארצות הברית: טונגה
שטח (בקילומטר רבוע)
9,833,517: 747
אוכלוסייה
345,891,750: 104,066
תמ"ג (במיליוני דולרים)
27,360,935: 500
תמ"ג לנפש (בדולרים)
79,103: 4,807
משטר
דמוקרטיה נשיאותית פדרלית: מונרכיה חוקתית
שגרירים
ג'ודית' בת' קפקין (השגרירות בפיג'י): פקיטמואלוה אוטיוקמנו (נציג האו"ם)
יחסי ארצות הברית–טונגה הם היחסים הדיפלומטיים בין ארצות הברית לטונגה. ארצות הברית וטונגה משתפות פעולה באופן הדוק במגוון נושאים בילטרליים.
נציגות

אנשי שגרירות ארצות הברית בסובה, פיג'י, מואמנים גם על טונגה ועל עוד מדינות איים באוקיאניה והם מבקרים בה לעיתים תכופות מאחר שלארצות הברית אין נציגות דיפלומטית קבועה בטונגה. ב-2009 היה אמור להתמנות קונסול דיפלומטי בטונגה, מה שלא יצא לפועל. מתנדבי חיל השלום מלמדים ומספקים סיוע טכני לטונגנים. לטונגה אין שגרירות בוושינגטון הבירה, אם כי יש לה נציג באומות המאוחדות בניו יורק, פקיטמואלוה אוטיוקמנו (אנ'), שמוכר גם כמעין שגריר טונגה בארצות הברית. לטונגה יש גם קונסולה כללית בסן פרנסיסקו. טונגנים רבים מתגוררים בארצות הברית, בייחוד ביוטה, קליפורניה והוואי.
שיתוף פעולה ביטחוני

ב-4 ביולי 2007 בספרות, שגריר ארצות הברית בטונגה לארי דינגר אמר כי מתקיימים יחסים צבאים הדדיים בין שתי המדינות. טונגה היא חברה בארגון "Coalition of the Willing" (אנ'), וכוחות מזוינים מטעמה של טונגה תקף בעיראק במסגרת מלחמת עיראק.
ארצות הברית דחקה בטונגה לאמץ "עתיד דמוקרטי הולם", אך הצהירה כי "בעיותיה של טונגה הן עניינה בלבד". לפיכך, ארצות הברית הפעילה לחץ מועט על טונגה, בעלת בריתה הצבאית, להפוך ממונרכיה לדמוקרטיה.
סחר

היקף הסחר בין ארצות הברית לטונגה נמוך יחסית למדינות אחרות, אך הוא נמצא בעלייה מתמדת בשנים האחרונות. ב-2001 היצוא האמריקאי לטונגה הגיע לכ-4.8 מיליון דולר, ובשנת 2005 הוא הגיע לכ-ל-10.78 מיליון דולר. ב-2005, הייבוא האמריקאי מטונגה הסתכם ב-6.55 מיליון דולר.
כרטיס הרחבה

כרטיס הרחבה המותקן בחריץ ה-PCI של לוח האם ומאפשר למחשב להתחבר למדפסת
כרטיס הרחבה הוא רכיב חומרה מסוג מעגל מודפס המוסף למחשב כדי לאפשר לו לבצע פעולות שלא תוכנן לבצע קודם, או כדי לייעל ביצועים של פעולות קיימות. לדוגמה, כרטיס קול עשוי לאפשר למחשב לעבד מידע קולי (כולל הקלטה וניגון) או לשפר את הדרך בה המחשב עושה זאת.
כרטיס ההרחבה מתחבר אל לוח האם של המחשב. כרטיסי הרחבה פשוטים מכילים רק את רכיבי החומרה הייעודיים לפעולה אותה הם מבצעים. כרטיסים יקרים יותר עשויים להכיל גם חומרה להוספת משאבי זיכרון או עיבוד מידע כלליים אשר יוקצו לפעולה זו. לדוגמה כרטיס מסך משוכלל יכיל רכיבי זיכרון RAM משל עצמו ומעבד משל עצמו שיוקצו רק לעיבוד המידע המוצג על המסך.
ישי ורדי

ישי ורדי (נולד בשנת 1959) הוא שחיין עבר ישראלי וחבר נבחרת ישראל בשחייה.
ביוגרפיה

ורדי גדל בקיבוץ בית קמה והתאמן בקבוצת השחייה של הקיבוץ, בהדרכתו של אברי גביש.
ביוגרפיה > 1974

באליפות אסיה בשחייה לנוער שנערכה במנילה הפיליפינים בסוף יוני 1974 זכה ורדי במדליית כסף במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 19:07.6 דקות. נוסף לכך, הוא סיים פעמיים במקום רביעי, במשחה ל-200 מטר חופשי (2:17.2 דקות) ובמשחה ל-400 מטר חופשי (4:40.4 דקות)
ביוגרפיה > 1975

בתחרויות השחייה של כינוס הפועל ה-10 שנערכו במאי 1975 סיים ורדי במקום שביעי במשחה ל-1500 מטר בתוצאה של 18:32.0 דקות ובמקום שמיני במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:40.6 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בספטמבר 1975 זכה ורדי ב-4 מדליות אישיות, 2 כסף, ו-2 ארד. מדליות כסף, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:29.6 דקות, אחרי נדב בטשא מהפועל גוש זבולון שהשווה את השיא הישראלי בתוצאה של 4:22.9 דקות ולפני דן ברנר ממכבי חיפה (4:36.7 דקות) ובמשחה ל-1500 מטר בתוצאה של 17:52.6 דקות, אחרי נדב בטשא שקבע שיא ישראלי חדש של 17:23.4 דקות ולפני ארז לוי (18:24.0 דקות). מדליות ארד, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:25.4 דקות, אחרי דב ניסמן מהפעול העמקים (2:16.8 דקות) ורון קרמן ממכבי חיפה (2:21.7 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:12.6 דקות, אחרי דב ניסמן (4:52.0 דקות) ורון קרמן (5:07.3 דקות).
ביוגרפיה > 1976

באליפות ישראל בשחייה באוקטובר 1976 זכה ורדי במדליית ארד, במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:15.0 דקות, אחרי רון קרמן (5:03.4 דקות) ויורם כוכבי ממכבי תל אביב (5:07.1 דקות).
הערות שוליים

↑  שמונה מדליות - כסף וארד לשחייני ישראל במנילה, דבר, 30 ביוני 1974
↑  13 מדליות לשחייני הנוער באליפות אסיה, מעריב, 1 ביולי 1974
↑  אתמול בכינוס, דבר, 5 במאי 1975
↑  שלשום בכינוס, דבר, 4 במאי 1975
↑  יעקב פתאל, בנות המין החלש נתנו את הטון באליפות השחיה, דבר, 21 בספטמבר 1975
↑  יעקב פתאל, שיא נוסף לאסנת ארליך ב-200 מ' חתירה - 2:19,1 ד', דבר, 22 בספטמבר 1975
↑  יעקב פתאל, שלושה שיאים נוספים בסיום אליפות השחיה, דבר, 23 בספטמבר 1975
↑  ניר שמיר גמל לדן ברנר ב-200 מ' חתירה -2:02.9 ד', דבר, 11 באוקטובר 1976
יחסי טורקיה – קוריאה הדרומית

| יחסי טורקיה – קוריאה הדרומית |
| --- | --- |
טורקיה: קוריאה הדרומית


טורקיה: קוריאה הדרומית
שטח (בקילומטר רבוע)
783,562: 99,720
אוכלוסייה
87,527,097: 51,704,841
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,108,022: 1,712,793
תמ"ג לנפש (בדולרים)
12,659: 33,126
משטר
משטר נשיאותי: רפובליקה

יחסי טורקיה–קוריאה הדרומית (בטורקית: Güney Kore-Türkiye ilişkileri, בקוריאנית: 대한민국-터키 관계) הם יחסי החוץ בין הרפובליקה הטורקית ובין הרפובליקה של קוריאה. לטורקיה יש שגרירות בסיאול, ואילו בדרום קוריאה יש שגרירות באנקרה וקונסוליה כללית באיסטנבול. שתי המדינות הן חברות ב-G20.
היסטוריה

קשר מוקדם ניתן לייחס לעת העתיקה, כאשר הגקטורקים תמכו בגוגוריאו העתיקה, ממלכה קוריאה, במהלך התרחבותם וסייעו להם גם נגד הכוחות הסיניים של טאנג. מכיוון שגם הגקטורקים וגם גוגוריאו אוימו על ידי שושלת טאנג, הם יצרו ברית פוליטית, כלכלית וצבאית. חיילים גקטורקים סייעו לגוגוריאו בקרבות רבים, כולל במלחמה נגד סילה, ממלכה קוריאנית אחרת ושושלת טאנג בסין; הברית הזו נמשכה גם לבלחה. המסחר והתכתבויות נשמרו גם באמצעות דרך המשי הקדומה לאחר שחלק משבטי אוע'וז העתיקים היגרו מערבה והתיישבו בארצות אנטוליה (כיום טורקיה).
דרום קוריאה וטורקיה נהנו ממערכת יחסים ארוכת שנים שמאפיינת קשרים כלכליים, תרבותיים, דיפלומטיים חזקים ותיירותיים. יחסים אלה ניתן לייחס ברובם לעת היווצרותה של האומה הדרום קוריאנית, כאשר טורקיה, כלומר הבריגדה הטורקית, תמכה בדרום קוריאנים כנגד כוחות צפון קוריאה וסין במלחמת קוריאה. מתוך 721 חיילים טורקים שנפלו בקרבות, 462 נקברו בבית הקברות של האומות המאוחדות לזכר הנופלים בפוסאן. בהתבסס על אותן מחוות הדדיות ומעשי ידידות קדומה, מערכת היחסים בין שתי המדינות מכונה לעיתים קרובות "אחווה קוריאנית-טורקית".
יחסים כלכליים

בשנת 2013 התקשרו שתי המדינות בהסכם סחר חופשי.
שיתוף פעולה צבאי

טנק אלטאי הוא טנק צבאי חדש של כוחות הצבא הטורקי, הנתמך על ידי יונדאי רוטם (אנ') הקוריאנית בתמיכה טכנית וסיוע.
יחסי סלובניה–רוסיה

| יחסי סלובניה–רוסיה |
| --- | --- |
סלובניה: רוסיה


סלובניה: רוסיה
שטח (בקילומטר רבוע)
20,273: 17,098,242
אוכלוסייה
2,118,287: 144,612,532
תמ"ג (במיליוני דולרים)
68,217: 2,021,421
תמ"ג לנפש (בדולרים)
32,204: 13,978
משטר
רפובליקה: רפובליקה פדרלית נשיאותית

בורוט פאחור עם נשיא רוסיה ולדימיר פוטין בליובליאנה, סלובניה ב-30 ביולי 2016.
יחסי סלובניה–רוסיה הם יחסי החוץ בין רוסיה לסלובניה. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-25 במאי 1992. לרוסיה יש שגרירות בליובליאנה. לסלובניה שגרירות במוסקבה ושתי קונסוליות כבוד (בסנקט פטרבורג ובסמרה). שתי המדינות חברות מלאות במועצת אירופה ובארגון לביטחון ושיתוף פעולה באירופה.
במרץ 2011 ביקר ראש ממשלת רוסיה ולדימיר פוטין בסלובניה ונפגש עם ראש ממשלת סלובניה בורוט פאחור ונשיא סלובניה דנילו טורק. המשלחות הרוסיות והסלובניות דנו בשותפות כלכלית, מדעית ותרבותית, במיוחד בנוגע לבניית צינור אפיק דרום.
סלובניה ורוסיה הן שותפות כלכליות חזקות באופן מסורתי. זה תקף לא רק ליחסים הבין-מדיניים אלא גם לקשרים בין אזוריים. רמת ההחלפה הכלכלית בין סלובניה לאזורים רוסיים שונים צומחת ללא הרף. צמיחה כזו נתמכת על ידי הסכמים על שיתוף פעולה, מיזמים משותפים ומשלחות עסקיות. רוסיה נמצאת בהתמדה בין עשרת השותפים המסחריים המובילים של סלובניה, והיצוא מהרפובליקה האלפית הזו מכביד על היבוא באופן משמעותי מרוסיה.
עם זאת, היחסים הדו-צדדיים הושפעו קשה בשנת 2009 מגורמים חיצוניים, כלומר המשבר הפיננסי והכלכלי העולמי הביא לירידה בפעילות הכלכלית ולצמצום הצריכה, אשר כתוצאה מכך הביאו לירידה משמעותית בסחר בין שתי מדינות.
מבנה חילופי הסחר במהלך המשבר נותר ברובו זהה - 60-70% מייצוא סלובניה הם תרופות, מערכות תקשורת קווית, ציוד חשמלי, מתקנים מכניים וצבעים. היבוא מרוסיה מורכב ברובו ממוצרי נפט וגז, ונגזרותיהם, מוצרי אלומיניום, המהווים יחד 70-75% מכלל היבוא הרוסי.
לאחר שהמשבר האוקראיני החל בשנת 2013 ובהמשך גרם לסכסוכים בין רוסיה לאוקראינה, צידדה סלובניה באוקראינה בגלל זכותה הטריטוריאלית; אולם בניגוד לרוב מדינות המערב, סלובניה נמנעה מלבקר את רוסיה, והעדיפה במקום זה למצוא פתרון פוליטי להתמודד עם הבעיה.
יחסי אוזבקיסטן–רוסיה

| יחסי אוזבקיסטן–רוסיה |
| --- | --- |
אוזבקיסטן: רוסיה


אוזבקיסטן: רוסיה
שטח (בקילומטר רבוע)
447,400: 17,098,242
אוכלוסייה
36,534,946: 144,612,532
תמ"ג (במיליוני דולרים)
90,889: 2,021,421
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,488: 13,978
משטר
דיקטטורה נשיאותית: רפובליקה פדרלית נשיאותית

יחסי אוזבקיסטן–רוסיה הם היחסים הדו-צדדיים בין רפובליקת אוזבקיסטן לבין הפדרציה הרוסית. היחסים בין שתי המדינות כוננו ב-1992.
היסטוריה

אוזבקיסטן הייתה רפובליקה סוציאליסטית סובייטית בין השנים 1924 ועד 1991. לאחר עצמאות אוזבקיסטן, כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטים ב-1992. עד שנת 1993ֿ, השתמשה אוזבקיסטן כהילך חוקי, ברובל.
מבחינתה של רוסיה, היחסים הטובים עם אוזבקיסטן הם המפתח למדיניות הכוח הרוסית הגדולה באזור מרכז אסיה. מאידך, אוזבקיסטן מקיימת יחסים טובים עם כל מעצמות העולם.
ב-1999, במקביל למלחמת קוסובו, הצטרפה אוזבקיסטן לברית GUUAM, שהתאגדה לארגון בינלאומי ב-2001. הברית נקראה GUUAM עד שאוזבקיסטן עזבה אותה ב-2005.
בשנת 2003, השתלטה גזפרום על רשת צינורות גז אוזבקי. באותה שנה, החלה אוזבקיסטן בייצוא גז.
בעקבות הפיכות מאי 2005, אוזבקיסטן דרשה שארצות הברית תעזוב את הבסיס בקארשי ח'אנבד. ב-14 בנובמבר 2005, חתמו הנשיאים אסלאם קרימוב וולדימיר פוטין על הסכם שיתוף פעולה הדדי בין אוזבקיסטן לרוסיה במוסקבה.
בשנת 2012, בחרה אוזבקיסטן לעזוב את ברית CSTO. עם זאת, היא נשארה כחלק מארגון שנגחאי לשיתוף פעולה.
בשנת 2014, מחקה רוסיה את כמעט כל החובות האוזבקים לרוסיה על מנת לשפר את היחסים בין שתי המדינות.
יחסים דיפלומטים

לאוזבקיסטן שגרירות במוסקבה, ולרוסיה שגרירות בטשקנט.
ימת החול כאלאנשיו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  ימת חול 
 מיקום
 קואורדינטות:  27°06′N 23°15′E﻿ / ﻿27.1°N 23.25°E﻿ / 27.1; 23.25
 ימת החול כאלאנשיו (למפת לוב מוגדלת) טריפולי בנגאזי מיסראתה אל-ביידא רדאמס סבהא תוניסיה אלג'יריה ניז'ר צ'אד סודאן מ. הים התיכוןימת החול כאלאנשיו(למפת לוב רגילה) טריפולי בנגאזי מיסראתה אל-ביידא רדאמס סבהא תונ. אלג'. ניז'ר צ'אד סו. מ. הים התיכוןימת החול כאלאנשיו
 
ימת החול כאלאנשיו (בערבית: سرير كالانشيي الرملي الكبير كلنسيو; תעתיק: סריר כּאלאנשיי א-רמלי אל־כּבּיר) היא ימת חול (עֶרג) במדבר לוב, במחוז כופרה בקירנאייקה, מזרח לוב, ששטחהּ כ-62,000 קמ"ר. ימת החול משתרעת בין  נווה המדבר ג'אגבוב (الچاجبوب, الجغبوب) וג'אלו בצפון ועד אל-כופרה בדרום ואורכה מגיעה ל-500 קילומטר.
ימת החול כאלאנשיו מקבילה לימת החול הגדולה וצמודה אליה בקצותיה הצפוניים. הדיונות שבה מתנשאות לגבהים עד 110 מטר. רכסי הדיונות, שהרוח יוצרת, נמשכים בכיוון מצפון-לדרום (בקירוב) בדרום הימה, ואינם סדירים בצפונה.