stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מדינה כושלת

מדינות העולם לפי מדד שבריריותן של מדינות (אנ') לשנת 2020

  התראה גבוהה מאוד (111–120)
  התראה גבוהה (101–110)
  התראה (91–100)
  אזהרה גבוהה (81–90)
  אזהרה מוגברת (71–80)
  אזהרה (61–70)
  מצב פחות יציב (51–60)
  מצב יציב (41–50)
  מצב יציב יותר (31–40)
  בר קיימא (21–30)
  בר קיימא מאוד (0–20)
  אין מידע זמין
מדינה כושלת (באנגלית: Failed state) היא מדינה ריבונית וגוף פוליטי שהתפרק עד לנקודה שבה הממשל הריבוני אינו מתפקד יותר כראוי. מצב זה יכול לקרות גם כאשר הממשל מאבד את הלגיטימציה לקיומו משהוא אינו מבצע את תפקידו כראוי. על מנת שלמדינה יהיה ממשל יציב, חייב הממשל להיות גם אפקטיבי, וגם לא לאבד את הלגיטימציה לקיומו. הקרן לשלום מאפיינת את המצב של "מדינה כושלת" כבעלת המאפיינים הבאים:
אובדן שליטה בשטחיה, או במונופול על השימוש הלגיטימי בכוח פיזי
שחיקה בלגיטימציה של הסמכות לקבל החלטות קולקטיביות
חוסר יכולת לספק שירותים ציבוריים
חוסר יכולת לקיים אינטראקציה עם מדינות אחרות כגוף החבר בקהילה הבינלאומית
מאפיינים המשותפים למדינות כושלות כוללים שלטון מרכזי כה חלש או לא יעיל עד שאין לו יכולת להעלות מיסים או לזכות בתמיכה נרחבת ויש לו שליטה מעשית מועטה על חלק גדול משטחי המדינה, ובשל כך המדינה אינה מספקת בפועל שירותים ציבוריים רבים לציבור. כאשר הדבר קורה עלולות להתקיים בפועל מקרי שחיתות רבים וכמו גם עלייה בפעילות של עבריינים, עשויה להיות התערבות של גורמים ממלכתיים ולא ממלכתיים, כתוצאה מהמצב המתמשך רבים מתושבי המדינה עלולים להפוך לפליטים ובאופן כללי תושבים רבים יאלצו לעזוב את בתיהם, עלולה להיות צניחה חדה לכלכלת המדינה והתערבות צבאית הן בתוך תחומי המדינה והן מחוצה לה.
לאורך השנים פותחו מדדים שמסייעים לבדוק אם מדינות מסוימות כושלות או שיש להן ממשל יציב. אף על פי כן, בדרך כלל לא ניתן להגדיר באופן חד משמעי שמדינה מסוימת היא "מדינה כושלת" משום שלרוב זו תהיה עמדה שנויה במחלוקת, וכאשר הדבר נעשה על ידי גוף בעל סמכות, עלולים להיות לכך השלכות גאופוליטיות משמעותיות.
הערות שוליים

↑  "Fragile States FAQ Number 6: What Does 'State Fragility' Mean?". the Fund for Peace. אורכב מ-המקור ב-2015-01-04. נבדק ב-2015-01-04.
↑  Patrick, Stewart (2007). "'Failed' States and Global Security: Empirical Questions and Policy Dilemmas". International Studies Review. 9 (4): 644–662. doi:10.1111/j.1468-2486.2007.00728.x. 1079-1760.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566670505171  BnF: cb15612409s (data)  GND: 7687452-7  LCCN: sh2007004473  NKC: ph436872  SUDOC: 126936900
לאיוש טרצאי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  8 בינואר 1882 פקש, הונגריה 
 פטירה:  אוגוסט 1971 (בגיל 89) קליבלנד, ארצות הברית 
 מדינה:  הונגריה, ארצות הברית 
 
לאיוש טרצאי (במקור עד 1905 טרביטש-Trebitsch, בהונגרית: Tarczai Lajos, פקש, 8 בינואר 1881 – ארצות הברית, אוגוסט 1971). היה פוליטיקאי סוציאליסטי, מורה, סופר, עורך ועיתונאי יהודי-הונגרי. הוא אחיו של ההרפתקן טרביטש לינקולן.
ביוגרפיה

לאיוש טרביטש נולד במשפחה יהודית כבנם של נתן טרביטש, סוחר תבואות עשיר. היו לו שני אחים, וילמוש טרביטש, פקיד בנק, ואיגנץ טרביטש (הפך בשמו לטרביטש לינקולן), הרפתקן, שהפך לכומר פרסביטריאני ולאחר מכן לנזיר בודהיסטי ולסוכן-מרגל. המשפחה עברה לבודפשט ב-1887, שם למד לאיוש. כסטודנט באוניברסיטה הצטרף לתנועת הסטודנטים הסוציאליסטית והרדיקלית, ב-1904 ערך את העיתון "וילאגושאג" (פירושו: האור - Világosság), ובמשך תקופה קצרה היה כתב של היומון נפסבה שופר המפלגה הסוציאל-דמוקרטית ההונגרית. הוא שימש גם כמזכיר "איגוד התובלה" והשתייך לאופוזיציה של המפלגה הסוציאל-דמוקרטית בראשות ארווין סבו. עקב השקפותיו האנרכו-סינדיקליסטיות, הוא הכיר היטב את הרוזן ארווין בטיאני (Batthyány Ervin) שהיה מפיץ של דעות אנרכיסטיות בהונגריה, שאת בית הספר שלו הוא גם ניהל בבגטה (Bögöte). משנת 1908 היה חבר בהנהלת המפלגה הסוציאל-דמוקרטית ההונגרית, במשך שנתיים, אך בשל ההרחקה מהמפלגה של דיולה אלפארי התפטר מתפקידו. הוא היגר בשנה שלאחר מכן לארצות הברית, שם תחילה תמך בתנועה הסוציאליסטית ההונגרית ולאחר מכן עבד בעיתונות היומית. הוא ייסד את העיתון הסוציאליסטי בשם "אלארה" (פירושו: קדימה - Előre) בקליבלנד.
בשנת 1910 הצטרפה לשורות תא הבונים החופשיים פטפי בבודפשט.
עבודותיו העיקריות

מי הם הבוגדים במולדת? מדברים על היסטוריה (נכתב ללא שם, 1905).
מדריך איגודי העובדים (יחד עם שאמו יאסאי)
מוצאו

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| לאיוש טרצאי    ( פקש, 8 בינואר 1881)     ארצות הברית, אוגוסט 1971)     | אביו:    נתן טרביטש      ( פקש, 10 במאי 1841) -         סוחר תבואה יהודי | סבא מצד אבא:     הרמן טרביטש      יהודי | סבא של סבא מצד אביו: |
| לאיוש טרצאי    ( פקש, 8 בינואר 1881)     ארצות הברית, אוגוסט 1971)     | אביו:    נתן טרביטש      ( פקש, 10 במאי 1841) -         סוחר תבואה יהודי | סבא מצד אבא:     הרמן טרביטש      יהודי | סבתו מצד אביו של סבא: |
| לאיוש טרצאי    ( פקש, 8 בינואר 1881)     ארצות הברית, אוגוסט 1971)     | אביו:    נתן טרביטש      ( פקש, 10 במאי 1841) -         סוחר תבואה יהודי | סבתא מצד אבא:     פרוינד קטלין יהודייה | סבא של סבא מצד אביו: |
| לאיוש טרצאי    ( פקש, 8 בינואר 1881)     ארצות הברית, אוגוסט 1971)     | אביו:    נתן טרביטש      ( פקש, 10 במאי 1841) -         סוחר תבואה יהודי | סבתא מצד אבא:     פרוינד קטלין יהודייה | סבתו מצד אביו של סבא: |
| לאיוש טרצאי    ( פקש, 8 בינואר 1881)     ארצות הברית, אוגוסט 1971)     | אִמָא:     יוליאנה פרוינד      (דושנוק, 1846 בערך -)     יהודייה | סבא מצד אמא:     וולף פרוינד (זאב)     יהודי | סבא מצד אמא: |
| לאיוש טרצאי    ( פקש, 8 בינואר 1881)     ארצות הברית, אוגוסט 1971)     | אִמָא:     יוליאנה פרוינד      (דושנוק, 1846 בערך -)     יהודייה | סבא מצד אמא:     וולף פרוינד (זאב)     יהודי | סבא מצד אמא: |
| לאיוש טרצאי    ( פקש, 8 בינואר 1881)     ארצות הברית, אוגוסט 1971)     | אִמָא:     יוליאנה פרוינד      (דושנוק, 1846 בערך -)     יהודייה | סבתא מצד אמא:    פאני האס      יהודייה | סבא מצד אמא: |
| לאיוש טרצאי    ( פקש, 8 בינואר 1881)     ארצות הברית, אוגוסט 1971)     | אִמָא:     יוליאנה פרוינד      (דושנוק, 1846 בערך -)     יהודייה | סבתא מצד אמא:    פאני האס      יהודייה | סבתו מצד אם:     |
ראו גם

במקור:
Berényi Zsuzsanna Ágnes: Szabadkőműves Páholyok Budapesten. Bp., Heraldika Kiadó, 2006.
Nagy Csaba: A magyar emigráns irodalom lexikona. Bp., Argumentum Kiadó-Petőfi Irodalmi Múzeum és Kortárs Irodalmi Központ, 2000.
Kernné Magda Irén: Híres paksi elődeink. Életrajzi gyűjtemény. Paks, Pákolitz István Városi Könyvtár, 2014.
Palatinus József: A szabadkőművesség bűnei. 4. kiad. Bp., 1938-1939. Budai-Bernwaliner József ny.
Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.
בתרגום:
ז'וז'אנה אגנש ברני: אכסניות הבונים החופשיים בבודפשט. הוצאת הרלדיקה, 2006.
צ'אבה נאג': לקסיקון של ספרות מהגרים הונגרית. המוזיאון הספרותי והמרכז לספרות עכשווית, 2000.
אירן מגדה קרן: קודמינו המפורסמים בפקש. אוסף ביוגרפי. פקש, ספריית העיר פקוליץ איסטוון, 2014.
יוז'ף פלטינוס: חטאי הבנייה החופשית. מהדורה רביעית. ע"פ, 1938-1939. יוז'ף בודאי-ברמוואלינר.
לקסיקון ביוגרפי הונגרי חדש. עורך ראשי. לאסלו מרקו. מועדון הספר ההונגרי.
לקריאה נוספת

Magyar életrajzi lexikon II. (L – Z) (לקסיקון ביוגרפי הונגרי, עורכת ראשית אגנש קניירש. 1969)
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. לאיוש טרצאי
לאיוש טרצאי. אינדקס ביוגרפי הונגרי. המוזיאון הספרותי Petőfi.
הערות שוליים

↑  A Belügyminisztérium 1905. évi 103898. sz. rendelete. MNL-OL 30807. mikrofilm 785. kép 1. karton. Névváltoztatási kimutatások 1905. év 40. oldal 28. sor.
1 2 3 4  Tolna Megyei Levéltári Füzetek 2. Szerk. Dobos Gyula. Szekszárd, 1991. 73. p.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 7932 3558  VIAF: 121523858   WorldCat (עם VIAF): 121523858
מדינה זבל

| --- | --- |
 בימוי:  אורי רוזנווקס 
 הופק בידי:  אורי רוזנווקס 
 תחקיר:  שני ליטמן
 עריכה:  בועז ליאון
 מדינה:  ישראל 
 הקרנת בכורה:  2008 
 שפת הסרט:  עברית 
 סוגה:  סרט תיעודי 
 פרסים:  פרס פראט 
 
מדינה זבל הוא סרט תיעודי בבימויו והפקתו של אורי רוזנווקס שהופק עבור ערוץ 8 בכבלים בשנת 2008. הסרט עוקב אחר תופעת השלכת פסולת ואשפה במקומות ציבוריים ברחבי ישראל ודן בסוגיות העולות נוכח התופעה. הסרט זכה בפרס פראט לשנת 2008 לתקשורת בנושאי הסביבה.
לצורך הכנת הסרט ערך רוזנווקס תחקיר במשך שנה ובמהלכו תיעד את תופעת הליכלוך במרחבים הציבוריים, בתי מלון, פארקים, בתי ספר ואף במחנה הריכוז של פולין בו מבקרות משלחות נוער רבות מישראל. כמו כן מתראיינים בסרט אישי ציבור ופעילי איכות סביבה כגון דן חמיצר וסגן ראש עיריית רעננה המנוח עוזי כהן, המספרים על פועלם בתחום ותובנותיהם שעלו במהלך ניסיונם למגר תופעה זו. רוזנווקס מדגיש בסרטו את תופעת השלכת הפסולת כתופעה חוצה מגזרים הרווחת בכלל החברה הישראלית ללא הבדלי רקע עדתי או מעמד סוציו-אקונומי.
מתחילת שנת הלימודים של 2012-2011, מוצג הסרט בבתי ספר על יסודיים שונים ברחבי הארץ, על מנת להראות לנוער את ההשלכות של מעשיהם בכל הנוגע ללכלוך ומניעה מקסימלית של השלכת פסולת.
הערות שוליים

↑  זבל איכותי   01/04/2009 דוד ורטהיים(הקישור אינו פעיל, 19 בינואר 2023)
↑  יעל עברי-דריאל, ולתפארת הטינופת הישראלית, באתר ynet, 9 במאי 2008
מדינה גרורה

מדינה גרורה (מכונה לעיתים גם מדינת לוויין) הוא מונח בתחום מדע המדינה, הבא לתאר מדינה עצמאית באופן פורמלי, אך למעשה  מושפעת באופן מובהק, מבחינה תרבותית, כלכלית, מדינית ו/או צבאית ממדינה אחרת.
הביטוי "מדינת לוויין", המקובל בשפות רבות לתיאור מדינה גרורה, הוא אנלוגיה ללוויין, גוף הסובב כוכב או כוכב לכת גדול ממנו.
השימוש במונח זה היה מקובל בעבר בהתייחסות לברית ורשה, כאשר גוש המדינות שבמזרח אירופה היו למעשה מדינות גרורות תחת ההגמוניה של ברית המועצות. מדינות גרורות נוספות של ברית המועצות בתקופת המלחמה הקרה היו קוריאה הצפונית וקובה.
על קו הרצף שבין עצמאות מוחלטת לבין כיבוש קולוניאליסטי, נמצאת מדינה גרורה במצב הקרוב יותר לעצמאות. היא אינה מדינת חסות לפי הסכם, ובוודאי שאינה ממשלת בובות. הסיבות להשפעה התרבותית והמדינית המשמעותית על המדינה הגרורה יכולות להיות רבות, ובהן סיבות כלכליות, מדיניות ואידאולוגיות, ולעיתים סיבות של תחושת שייכות על רקע שפה, תרבות והיסטוריה משותפים.
ראו גם

מפלגת לוויין
מדינה קליינטית
מגדלי לגוּן

| --- | --- |

מגדלי לגון. מבט ממזרח
 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים
 מיקום:  נתניה
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  2011–2017 (כ־6 שנים)
 תאריך פתיחה רשמי:  2017 
 מידות
 גובה:  מגדל דרומי - 142.36 מגדל צפוני - 129.85 מטר
 קומות:  מגדל דרומי - 40 מגדל צפוני - 36
 קואורדינטות:  32°18′17″N 34°50′44″E﻿ / ﻿32.304605°N 34.845494°E﻿ / 32.304605; 34.845494
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת נתניה מוגדלת) מגדלי לגוּן(למפת נתניה רגילה) מגדלי לגוּן  he מגדלי לגוּןמפת  __ נתניה (in English: Netanya) [‌השרון (in English: Sharon plain)‌]מצפון: __ מועצה אזורית עמק חפר (in English: Hefer Valley Regional Council) ממזרח: __ מועצה אזורית לב השרון (in English: Lev HaSharon Regional Council), __ כפר יונה (in English: Kfar Yona), __ פרדסיה (in English: Pardesiya), __ קדימה צורן (in English: Kadima-Zoran) מדרום: __ אבן יהודה (in English: Even Yehuda), __ מועצה אזורית חוף השרון (in English: Hof HaSharon Regional Council) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מגדלי לגוּן (Lagoon) הם צמד גורדי שחקים המשמשים למגורים שממוקמים בשכונת נוף הטיילת שבנתניה.
עבודות הבנייה החלו ב- 2011 עם תחילת בנייתו של המגדל הצפוני והסתיימו עם השלמת בנייתו של המגדל הדרומי בשנת 2017. המתחם משתרע על שטח של 8.8 דונם, וכולל 33 אלף מ"ר המוקצים למגורים ולמלונאות.
צמד המגדלים תוכנן על ידי משרד יסקי-מור-סיוון אדריכלים, ועל בניית הפרויקט היו אחראיות חברת תדהר וחברת אלקטרה.
המגדלים נמצאים בבעלותה של חברת דיזנגוף סחר בע"מ.
המגדל הדרומי - הכולל 40 קומות ומתנשא לגובה של 142.36 מטרים - הוא הבניין הגבוה בעיר, והשני בגובהו בישראל מחוץ לגוש דן (אחרי מגדלי K באשדוד), והמגדל הצפוני, הכולל 36 קומות וגובהו 129.85 מטרים הוא הבניין השני בגובהו בעיר.
ראו גם

גורד השחקים הגבוה בישראל
הערות שוליים

↑  ארכיון הנדסי עיריית נתניה, על פי תכנית היתר חתומה מתאריך ה- 22.5.2019 שבארכיון ההנדסי של עיריית נתניה
↑  ארכיון הנדסי עיריית נתניה, על פי תכנית היתר חתומה מתאריך 26.11.2012 בארכיון ההנדסי של עיריית נתניה
ליפופוליסכריד

.
ליפופוליסכריד (הכיתוב בצרפתית)
ליפופוליסכרידים (באנגלית ביחיד: Lipopolysaccharide; בראשי תיבות: LPS) הם קבוצה של תרכובות אורגניות.
מולקולות LPS מהוות מרכיב חשוב בממברנה החיצונית של חיידקים גראם-שליליים, והן תורמות במיוחד לאחידות המבנית של ממברנת החיידק ומגינות על הממברנה מפני סוגים מסוימים של התקפה כימית. LPS הוא אנדוטוקסין, ומשרה תגובה חזקה מאוד ממערכות חיסון תקינות של בעלי חיים.
הרכב

ליפופוליסכריד היא מולקולה גדולה המורכבת מליפיד ופוליסכריד המחוברים ביניהם באמצעות קשר קוולנטי. המולקולה מורכבת משלושה חלקים:
שרשרת O -  עשויה מפוליסכריד ובעלת ייחודיות למין וסוג חיידק, לכן גם בעלת תכונות אימונוגניות.
ליבה העשויה מאוליגוסכריד המורכב מסוכרים מיוחדים (לדוגמה: KDO, קטו-דאוקסי-אוקטולונאט והפטוז).
ליפיד A המורכב מחומצות שומן מיוחדות (לדוגמה, חומצה הידרוקסי-מיריסטית) ומשתבץ בממברנה החיצונית תוך כדי ששאר ה-LPS מגיח מפני השטח של הממברנה.
האוליגוסכרידים שבליבת ה-LPS מצומדים לליפיד A, האחראי בחלקו לרעילות של חיידקים גראם-שליליים. LPS מתפקד כמעין אב טיפוס של אנדוטוקסין, כיוון שהוא קושר את קומפלקס הקולטנים CD14/TLR4/MD2, הגורם להפרשה של ציטוקינים קדם-דלקתיים בסוגי תאים רבים, ובייחוד במקרופאג'ים. "אתגר LPS" באימונולוגיה הוא חשיפה של נושא המחקר ל-LPS שעשוי לפעול כטוקסין.
נהוג להתייחס אל שרשרת הצד הפוליסכרידית כאל האנטיגן - O של החיידק. שרשרת הצד O היא גם כן פוליסכריד שבולט החוצה מהליבה הפוליסכרידית. הצירוף של שרשרת הצד O מגוּון בין גזעים שונים של חיידקים גראם-שליליים. שרשראות הצד O מזוהות בקלות על ידי נוגדני המארח, אולם, המאפיינים של השרשרת יכולים להשתנות בקלות על ידי חיידקים גראם-שליליים על מנת להימנע מגילוי. כמו כן, LPS מגדיל את המטען השלילי של מעטפת התא ומסייע לייצב את המבנה הכללי של הממברנה.
ניתן לשנות את הסינתזה של LPS על מנת ליצור מבנה ייחודי של סוכר. ניתן לזהות את אלו על ידי LPS אחר (שמאפשר לעכב רעלנים של LPS) או על ידי גליקוזילטראנספראזות המשתמשים במבנים סוכריים אלה על מנת להוסיף סוכרים ספציפיים נוספים.
אנטיגנים מסוג O הם החלק המשתנה ביותר במולקולת ה-LPS, דבר המקנה לה את הספציפיות האנטיגנית. באופן מנוגד לכך, ליפיד A הוא החלק השמור ביותר. אולם, ההרכב של ליפיד A עשוי גם כן להשתנות (לדוגמה: במספר ובסוג שרשראות האציל). חלק מהווריאציות הללו עשויות להקנות תכונות אנטגוניסטיות למולקולות ה-LPS הללו.
לדוגמה: (Rhodobacter sphaeroids diphosphoryl lipid A (RsDPLA הוא אנטגוניסט פוטנציאלי של LPS בתאי אדם, אבל הוא אגוניסט בתאים של אוגר וסוס הבית.
הוצעה השערה שליפיד A חרוטי (לדוגמה: מהחיידק E.coli) הוא יותר אגוניסטי, ליפיד A פחות חרוטי כמו אלה של Porphyromonas gingivalis עשוי להפעיל אות שונה (TLR2 במקום TLR4), וליפיד A גלילי לחלוטין כמו זה של Rhodobacter sphaeroids הוא אנטגוניסטי ל-TLR.
התפקיד של LPS נבחן במסגרת מספר ניסויי מחקר במשך מספר שנים עקב תפקידו בהפעלת מספר רב של גורמי תעתוק, הנהפכים לפעילים לאחר עירור עם LPS. כמו כן, LPS מפיק מספר רב של מתווכים המעורבים באלח דם.
צברי הגנים המקודדים לליפופוליסכרידים שונים מאוד זה בזנים שונים, תת-זנים, ובזנים של פתוגנים חיידקיים של צמחים ושל בעלי חיים.
הערות שוליים

↑  Netea M et al (2002). "Does the shape of lipid A determine the interaction of LPS with Toll-like receptors?". Trends Immunol 23 (3): 135-9. PMID 11864841.
↑  Seydel U, Oikawa M, Fukase K, Kusumoto S, Brandenburg K (2000). "Intrinsic conformation of lipid A is responsible for agonistic and antagonistic activity". Eur J Biochem 267 (10): 3032-9. PMID 10806403.
↑  Reeves P, Wang L (2002). "Genomic organization of LPS-specific loci". Curr Top Microbiol Immunol 264 (1): 109-35. PMID 12014174.
↑  Patil P, Sonti R (2004). "Variation suggestive of horizontal gene transfer at a lipopolysaccharide (lps) biosynthetic locus in Xanthomonas oryzae pv. oryzae, the bacterial leaf blight pathogen of rice". BMC Microbiol 4 (1): 40. PMID 15473911.
| בקטריולוגיה |
| --- | --- | --- |
| מונחי יסוד | פרוקריוטים • ארכאונים (חיידקים קדומים) • חיידקים אמיתיים • אנדוטוקסין |  |
| חלקי התא החיידקי ואברוניו | נוקלאואיד • פלסמיד • ציטופלזמה • ריבוזום • קרום התא • דופן התא: פפטידוגליקן (חומצה טיכואית) • פריפלזמה • קרום חיצוני: ליפופוליסכריד • קפסולה ו-Slime layer • שוטון • פילי • פימבריה • ביופילם |  |
| מורפולוגיה | נקד • מתג • סלילון |  |
| פיזיולוגיה | פליגה • קוניוגציה • טרנספורמציה • עמידות לאנטיביוטיקה |  |
| מטבוליזם | חיידקים אירוביים (אווירניים אובליגטוריים, אווירניים פקולטטיביים, מיקרואירופילים) • חיידקים אנאירוביים (אל-אווירניים אובליגטוריים, אל-אווירניים פקולטטיביים, אל-אווירני סובל אוויר) • תסיסה • חיזור סולפט מיקרוביאלי • חיידקים סגולים |  |
| שיטות בקטריולוגיות | צביעת גראם (חיידקים גראם-חיוביים, חיידקים גראם-שליליים) • צביעה יציבת חומצה • מבחן קטלאז • מבחן אוקסידאז • מבחן קואגולאז • סיווג לנספילד • מבחן CAMP |  |
| מיגור חיידקים | חיטוי • פסטור • עיקור • אנטיביוטיקה |  |
מגנברוט

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  עוגייה
 מרכיבים עיקריים:  ניצן ציפורן 
 
מגנברוט (בגרמנית: Magenbrot) הוא ביסקוויט מזוגג קטן ומתוק, שדומה באופן מסוים לעוגיית ג'ינג'ר. שם המנה מתורגם ישירות ל"לחם קיבה" מכיוון שמאמינים כי הוא עוזר בשיפור העיכול. מקורו של מתכון זה בגרמניה ונמכר בדרך כלל בשווקי חג המולד בכל רחבי אירופה.
מראה והרכב

מגנברוט ידוע בצורת היהלום שלו ובחזית החומה הכהה בגרמניה, וצורת פרוסת הלחם שלה בשווייץ. מאפה זה מיוצר עם קמח, חיטה, סודה לשתייה, כוכב אניס, קינמון, ציפורן ואגוז מוסקט וממותק באמצעות דבש וסוכר. תפוזים מסוכרים, קליפת לימון ואגוזי לוז מתווספים גם הם לטעמים סוגים מסוימים של מגנברוט מצופים בזיגוג קקאו מתוק.
בדרך כלל תקופת ההכנה שלו מתפרשת על פני יומיים. את הבצק מכינים מראש ומשאירים לילה שלם כדי שהוא יתייצב כמו שצריך. לאחר מכן הוא מופרד לחתיכות קטנות ונאפה בתנור.
מגנברוט נקרא בעבר גם Alpenkräuter-Brot (לחם עשבי תיבול אלפיני).
ראו גם

המטבח השווייצרי
המטבח הגרמני
הערות שוליים

↑  Spiegel, Mary Jo (10 בדצמבר 2003). "You Won't Need Translator to Enjoy Magenbrot". The Cincinnati Enquirer. נבדק ב-3 בדצמבר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Magenbrot", food52.com. Retrieved 3 December 2013.
↑  Glenn Rinsky; Laura Halpin Rinsky (2008), The Pastry Chef's Companion: A Comprehensive Resource Guide for the Baking and Pastry Professional, John Wiley and Sons, p. 170, ISBN 978-0-470-00955-0, נבדק ב-2011-06-04
↑  Kapur, Avani. The Christmas Markets in Europe." The Florence Newspaper. Retrieved 3 December 2013
↑  Cohen, Marlies. "Magenbrot (Stomach Bread Pasties)." Retrieved 3 December 2013
1 2  "Magenbrot (Sweet Pieces of Bread)." About.ch. Retrieved 3 December 2013
↑  Schweizer Familie 41/2009, p. 37
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7846262-9
לחיים חדשים

| --- | --- |

צילום מסך מתחילת הסרט, עם הכיתוב "בהשתתפות: העם היהודי שבונה מחדש את פלשתינה". ("לחיים חדשים", 1935)
 בימוי:  יהודה להמן
 הופק בידי:  חברת "אורים", בהנהלת ליאו הרמן, מרגוט קלאוזנר
 עריכה:  יהודה להמן
 מוזיקה:  בוריס מורוס (Morros);  שירים: דניאל סמבורסקי
 צילום:  צ'ארלס ו' הרברט (וצוות אמריקני)
 מדינה:  פלשתינה (א"י) 
 הקרנת בכורה:  מאי 1935 (ברלין)
 משך הקרנה:  57 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט תעמולה, סרט תיעודי 
 תרגום לעברית:  זלמן רובשוב
 דף הסרט ב־IMDb
 
לחיים חדשים (באנגלית: The Land of Promise) הוא סרט הסברה ציוני בן 57 דקות, אשר הופק בארץ ישראל המנדטורית בידי קרן היסוד בשנת 1935. הסרט, שהופק לצורך גיוס כספים עבור פעולות ההתיישבות בארץ, אחראי במידה רבה לקביעת הנוסחה הקולנועית שבה הוצג המפעל הציוני לאורך עשרות השנים שלאחר מכן.
הרקע להפקת הסרט

הרעיון להפקת הסרט עלה כבר בסוף שנות העשרים. בתזכיר של קרן היסוד שחובר בשנת 1929, שורטט האופן הרצוי שבו יוצגו פעולות היישוב היהודי בארץ ישראל:
הפקת סרטים המראים את יופייה האמיתי של הארץ, הצד ההיסטורי, החגים העממיים, הרומנטיקה של היהודי העירוני שהפך לעובד אדמה, הרומנטיקה שבקיבוץ הגלויות, הארכיאולוגיה של פלשתינה אל מול התעשייה המודרנית.
במקור, תוכננה הפקה של סיפור עלילתי, המתאר את מסעם של אח ואחות שעלו ארצה וקשיי קליטתם בה, עד הסוף הטוב. התוכנית כללה צילומים ברחבי הארץ, כולל הופעה של תיאטרון "הבימה" בקיבוץ עין חרוד. הסצנות שבהן שולבו שחקני הסרט היו אמורות להצטלם באולפן, כאשר עיקר הסרט – המטרה הראשונית להפקתו – יורכב מתמונות שונות של החיים בארץ, תוך השוואה מתמדת בין המציאות לפני 1919 (בסמוך להקמת קרן היסוד) ובין זו השוררת ב-1934, בסמוך לצילומים. עיכובים ואילוצים שונים גרמו לכך שבגרסה הסופית נכללו רק הצילומים המתארים את התפתחותה של הארץ, והסרט "לחיים חדשים" נחשב כסרט תיעודי.
תוכן הסרט

הסרט מכיל כמה חטיבות. הראשונה שבהן מציגה את ארץ ישראל במושגים תנ"כיים. בעקבות הגליית היהודים ממנה הופכים החיים בה לפרמיטיביים. מודגש הקשר העמוק של העם היהודי אליה, במקביל להתייחסות של האסלאם והנצרות, אשר גם הן מחשיבות אותה כקדושה. כהמחשה ליהודי "הישוב הישן" מוצגות תמונות של יהודים מארצות המזרח. מעבר מן הכותל המערבי לאונייה הנושאת חלוצים רוקדי הוֹרָה מסמן את השלב הבא של הסרט.
בשלב השני עוקבים אחרי שרשרת סצנות המתארות את עבודת הכפיים של העולים הבאים ארצה. חציבה באבן לצורך חיבור קווי חשמל, וחיפוש מוצלח אחר מקורות מים. מספר סצנות מוקדש להתפתחות החקלאות והצמיחה, בהם סצנה שבה נראים ילדים קטנים. סביבת הקיבוץ מודגשת כרקע ל"שיר העמק" ("באה מנוחה ליגע"), אשר נכתב בידי נתן אלתרמן והולחן על ידי דניאל סמבורסקי. המלחין עצמו מבצע את השיר הזה בחדר האוכל של קיבוץ גבעת ברנר. השיר מלווה את חברי הקיבוץ בעבודתם, וחוזר שוב ושוב לאורך הסרט בעיבודים שונים. התמונה החותמת את החלק הזה היא של קוצר הנשען על חרמש לאורה של השמש השוקעת.
החלק השלישי מוקדש לתל אביב, העיר העברית הראשונה, אשר הוקמה רק עשרים וחמש שנה קודם לכן וכבר היא מתהדרת במעמד של המרכז המסחרי החשוב בארץ. תל אביב מוצגת ככרך צעיר ותוסס, שכלי תחבורה מודרניים עוברים ברחובותיו הסואנים יחד עם בהמות משא. בחנויותיה של העיר מוצגת סחורה מכל רחבי הארץ, והסרט מציג את התעשיות השונות – סבון שמן זית, מפעלי ים המלח, כותנה, מוצרי חלב וממתקים. מושם דגש על העברית כשפה חיה ופעילה בכל תחומי החיים. לאחר מכן מופנית תשומת הלב ל"יריד המזרח" – האירוע המסחרי הגדול, ובו ניתן דגש לביתן של תוצרת הארץ. פרק תל אביב נחתם בהצגת הדו-קיום בין דתיים לחילוניים במהלך יום השבת בעיר, וחיי הבילוי המאפיינים חלק מתושביה.
כאן עולה הסרט לירושלים, ומתמקד בהשכלה ובתרבות. לאחר ההצגה הקלאסית של נוף העיר מהר הצופים, מתמקדת המצלמה בבנייניה החדשים של ירושלים – בניין שטראוס, בנייני הסוכנות היהודית וקמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים. יצירה קלאסית – האורטוריה "בריאת העולם" מאת היידן – מושמעת באמפיתיאטרון של האוניברסיטה, ובקהל הצופים נראה דוד בן-גוריון, כמו גם הנציב העליון הבריטי ארתור ווקופ. הסרט עובר מסקירת ספריית האוניברסיטה למוסדות אקדמיים נוספים שהוקמו בארץ ישראל – מכון זיו ברחובות (לימים מכון ויצמן) והטכניון בחיפה.
החלק הרביעי, המתמקד בעבודה החקלאית בארץ ישראל, נפתח בנאום של איש תנועת העבודה ברל רפטור בעצרת מיוחדת בחיפה, הקורא להגברת התמיכה ביישוב היהודי בארץ, נראות התוצאות המבורכות של מאמץ ההתיישבות בתוצרת החקלאית. זה מוביל לרצף תמונות של עבודה בשדות, קציר ואסיף פירות ובמיוחד קטיף התפוזים, אשר היו שנים רבות סמל ליצוא החקלאי מהארץ. בסיומו של רצף זה מתוארת הבאת ביכורים בעיר חיפה, בתהלוכה חגיגית של הקיבוצים השונים.
הסרט נחתם על רקע הפסוק ”דור הולך ודור בא והארץ לעולם עומדת” (קהלת א ד), בליווי רצף מהיר של תמונות בולטות שהוקרנו בו. המילים האחרונות המושמעות הן הקריאה "לחיים חדשים" מתוך הנאום שהושמע קודם, ובעקבותיהן נשמעת הקריאה "יחד, יחד" מפיהם של הפועלים המחפשים מים.
מסרים עיקריים בסרט

כאמור, לחיים חדשים קבע מוסכמות רבות בשפה הקולנועית שאפיינה מאוד את סרטי ההסברה הציוניים. בין המוטיבים העיקריים החוזרים בז'אנר זה, ואשר קיבלו ביטוי בסרט:
הצגתה של ארץ ישראל כמקום שומם, אשר חוזר למצב של פוריות ושגשוג בזכות עמלם של היהודים השבים אליה – למשל, בסצנות הפתיחה המדגישות את מצבה הפרימיטיבי של הארץ קודם בואם של גלי העלייה הגדולים. הקשר הבלתי ניתן להתרה עַם–ארץ: אדמה שהופרדה מעמה ונמצאת בתהליך של הידרדרות, זוכה לעיבוד עם שובם של צאצאי אותו עם קדום שישב עליה, וחוזרת לפוריותה על להנבת יבול באמצעות עמל ומים.
רצף והמשכיות בין הדורות הקלאסיים לאלו של היישוב המתחדש בארץ – כך למשל מוצגת הגשמתם של הפסוקים, המוצגים בסצנת הפתיחה של הסרט מוקראים על ידי ילד בעל פאות, באמצעות המחול השמח של העולים על האונייה בדרכם ארצה.
גאווה גדולה בעמלם של היהודים המשקמים את הארץ – כך בכתוביות הפתיחה, שבה נאמר "בהשתתפות העם היהודי המשקם את פלשׂתינה".
ערך העבודה היצרנית, בקטעי העבודה החקלאית או בסקירה הנרחבת של יריד המזרח, שבהם מוצגים יהודים כיצרניים ופעילים, בניגוד לסטריאוטיפים אנטישמים נפוצים.
הנוער והילדים – התחדשותם של החיים בארץ מוצגים בסצנות רבות שבהן ילדים ונוער תופסים את מרכז העניינים, כמו לסמל את הרעננות וההתחדשות של הארץ והעם עצמם, החוזרים אל נעוריהם אחרי זקנה ממושכת.