stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שרפה (עם)
השרפה וטיפוס הרים

בני השרפה סייעו רבות לחוקרים האירופאים הראשונים של אזור ההימלאיה. רבים מהם שימשו להם כמורי דרך וכסבלים בתנאים הקיצוניים של הפסגות והשבילים הגבוהים של האזור. כיום המושג 'שרפה' הפך שם נרדף של כמעט כל מדריך או סבל המועסק על ידי משלחת טיפוס בהימלאיה. השרפה הנפאלים נוטים להדגיש את ההבדל בינם לבין סבלים שאינם בני עמם. השרפה בדרך כלל מועסקים בתפקידי הדרכה ופיקוד, ומקבלים על כך תשלום וכבוד רב יותר מהאחרים המשמשים כנשאים, סבלים ובתפקידים שונים פחותי אחריות.
בן השרפה הידוע ביותר הוא מטפס ההרים טנזינג נורגיי, שהיה הראשון שהגיע לפסגת האוורסט, יחד עם שותפו הניו זילנדי אדמונד הילרי. גם באבו צ'ירי שרפה ידוע כמטפס מוכשר.
בני השרפה ידועים לשבח בקרב קהילת המטפסים העולמית, בזכות קשיחותם, מקצועיותם וניסיונם הרב בגבהים. למרות החשיבות הגדולה של עבודתם, התשלום המועט שניתן להם אינו מאפשר להם אפילו לקנות ציוד טיפוס כשל מעסיקיהם המערביים.
מחקרים הראו כי השרפה עמידים בפני מחלת גבהים יותר מכל קבוצה אתנית אחרת בעולם גם אם לא ביקרו מעולם בהימלאיה. וישנם מספר מחקרים גנטיים הטוענים כי מקור של מאפיין זה של השרפה הוא תורשתי ותוצר של התאמה רב דורית לסביבות דלות בחמצן. מחקרים אלו מצאו מבנה המוגלובין היעיל יותר בהולכת חמצן ויצור כמעט כפול של חנקן חמצני, כמו גם העדר בצקת ריאות כתוצאה משהיה בסביבות ממועטות חמצן.
הערות שוליים

↑  Genetic evidence of a recent Tibetan ancestry to Sherpas in the Himalayan region
↑  Robert S, ers, Media relations|, Tibetans adapted to high altitude in less than 3,000 years, Berkeley News, ‏-001-11-30T00:00:00+00:00 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536431405171  BnF: cb119386660 (data)  GND: 4054741-3  LCCN: sh85121375  NDL: 00571986  NKC: ph270780
הבחירות לנשיאות סוריה (2014)

הבחירות לנשיאות סוריה נערכו ב-3 ביוני 2014. הבחירות התקיימו על רקע מלחמת האזרחים בסוריה, שהחלה שלוש שנים לפני כן. כתוצאה מהמלחמה הייתה למדינה אוכלוסיית הפליטים הגדולה בעולם בזמן הבחירות, כאשר ההצבעה לפליטים במדינות זרות מסוימות החלה בשגרירויות סוריה מספר ימים לפני ההצבעה בסוריה. ארגוני האופוזיציה הסוריים החרימו את הבחירות וההצבעה לא התקיימה בחלקים גדולים של סוריה שהיו בשליטת המורדים. האזורים שבשליטת המיליציה הכורדית גם לא אפשרו הצבעה בגלל סירוב הממשלה להכיר בתביעתם לאוטונומיה אזורית, אם כי אנשים מסוימים נסעו לאזורים שבשליטת הממשלה להצביע.
רקע

בשנת 2011, החלה מלחמת האזרחים בסוריה שסיווגה את האוכלוסייה במידה רבה, על רקע דתי, עדתי או אתני. המרכז הסורי לזכויות אדם בבריטניה קובע כי עד 2014 המלחמה גבתה למעלה מ-150,000 הרוגים. כ-7 מיליון שליש מאוכלוסיית המדינה (המונה כ-23 מיליון) נעקרו מבתיהם, מהם 2.5 מיליון שנמלטו במדינות זרות.
דובר מזכ"ל האו"ם באן קי-מון הזהיר כי על רקע מלחמת האזרחים הסורית והעקירה הגדולה של אזרחי סוריה, "בחירות כאלה אינן תואמות את המכתב והרוח של ועידת ז'נבה" והן "יפגעו בסיכויים של פתרון פוליטי עם האופוזיציה. בכל זאת נמשיך לחפש ולבנות על כל פתח לפתרון לטרגדיה בסוריה." המורדים הסוריים ומפלגות האופוזיציה סירבו להשתתף בשיחות השלום אלא אם אסד יודח מהשלטון ונאסר עליו כל תפקיד מנהיגי עתידי. שיחות השלום נכשלו לפני שהן התחילו משום שמה שנועד להיות משא ומתן הפך לאולטימטום בלבד. ההפסקה של שיחות השלום עמדו בניגוד מוחלט למטרות המוצהרות של האו"ם לפתרון הסכסוך.
רקע > פליטים

2.5 מיליון הפליטים ויכולתם להצביע הביאו לכמה מחלוקות סביב הבחירות הללו. מאות אלפי פליטים שלא עזבו את סוריה באופן רשמי באמצעות מעברי-גבול הוצאו ממספר הבוחרים.
בביירות, לבנון, שארחה כ-1,100,000 פליטים סורים, הכבישים היו משותקים בגלל מספרם העצום של פליטים סורים וגולים סורים שכבר התגוררו בלבנון שרצו להצביע בשגרירות סוריה.
מתמודדים

הנשיא המכהן בשאר אל-אסד ממפלגת בעת'
חסאן א-נורי ממפלגת ה-NIACS
מאהר עבד אל-חאפיז חג'אר (אנ')
העשירייה (מצעד פזמונים)

לוגו המצעד
העשירייה - מצעד השירים השבועי של כאן גימל הוא מצעד פזמונים שבועי של תחנת הרדיו הישראלית כאן גימל שעלה לראשונה ב-10 בפברואר 2022. את המצעד מגישה מאיה אלקולומברה. בין החודשים מאי - אוגוסט הגישה שדרנית הרדיו טל ארגמן. מאז עליית התוכנית המצעד השנתי של התחנה נקרא "העשירייה של השנה".
עד לדצמבר 2023, המצעד שודר בעבר גם בערוץ כאן 11. הסיבה לירידת המצעד מהשידור הטלוויזיוני הייתה פרוץ מלחמת חרבות ברזל.
השיר הראשון שהגיע לראש המצעד הוא "לך לישון" של הזמרת אנה זק. השיר "קרן שמש" של בניה ברבי היה השיר שבילה את מספר השבועות הגבוה ביותר בראש המצעד, כ-12. ב-30 בינואר 2025 עקף אותו השיר "תמיד אוהב אותי" של ששון שאולוב והפך להיות השיאן שמחזיק ב-13 שבועות בפסגה.
רעיון התוכנית

במסגרת לוח השידורים החדש של התחנה הוחלט להחזיר את המצעד של רשת גימל שירד עם המעבר לתאגיד השידור כאן תחת רעיון חדש הכולל פינות ואירועים עם השם "העשירייה".
תוצאות המצעד מבוססות על נתוני ההאזנה מרשתות הסטרימינג המובילות בישראל ולצד נתוני השמעות ברדיו, בדומה למצעדים הגדולים בעולם. בכך כאן גימל הפכו לגוף התקשורת הראשון בישראל שהולך לפי שיטה זו, בניגוד למצעדים שבועיים אחרים בארץ שמתבססים על הצבעות קהל.
פינות

העשירייה מארחת - מדי שבוע מגיעים להתארח שני זמרים המספרים על הקריירה שלהם, עונים על שאלות המאזינים, משחקים משחק ומבצעים כמה שירים באולפן בשידור חי.
המבזק - הידיעות הכי חמות במוזיקה בארץ ובעולם.
נאמבר וואן - פינה בה מושמע שיר חדש מצליח מסביב לעולם.
המועמד הבא - פינה בה מושמע לראשונה שיר חדש בעל סיכויים גבוהים להתברג בדירוג המצעד הבא.
השבוע לפני - פינה בה מושמע שיר מהעבר, ישראלי או לועזי שהגיע לפסגת המצעד השבועי. אות הפינה הוקלט על ידי עופר נחשון, שדרן רדיו ישראלי לשעבר שגם הגיש את המצעד השבועי של רשת גימל במהלך שנות ה-90.
הרדאר - מדי שבוע נותנים במה למוזיקאי חדש וצעיר שעשוי להפוך לתופעה עם שיר חדש שכדאי להכיר.
הישגים ושיאים

השיר "לך לישון" של אנה זק היה השיר הראשון שהגיע לפסגת המצעד ושהה שם במשך 7 שבועות לא ברצף. (השיר "לבד על המיטה" של עומר אדם החליף אותו לשבוע אחד בפסגה)
ב-16 בפברואר השיר "קרן שמש" של בניה ברבי 2023 הפך לשיר הוותיק ביותר שצעד הכי הרבה זמן במצעד (26 שבועות). בשנת 2024 עקף אותו השיר "אהבה" של אושר כהן שהוא צעד יותר מ-30 שבועות במצעד ולא ברצף (עם יציאות וכניסות חוזרות).
במצעד ששודר בתאריך 25 באוגוסט 2022 נכנסו אל שלושת המקומות הראשונים במצעד בכניסות ישירות השירים "סהרה" של טונה ויסמין מועלם אל המקום השלישי, "אינטלקטוערס" של אודיה אל המקום השני ו"פנתרה" של נועה קירל היישר אל המקום הראשון.
במצעד ששודר בתאריך 12 במאי 2022 הגיע אל המקום הראשון השיר "דובשנייה" של שחר סאול, אגם בוחבוט ונורוז זאת לאחר שצעד 11 שבועות במצעד, השיר בילה 4 שבועות בפסגה והפך לשיר שצעד הכי הרבה זמן (24 שבועות).
ב-25 בספטמבר 2022 נערך המצעד השנתי "העשירייה של השנה" בו זכו בתארים עדן חסון בתור זמר השנה, נועה קירל בתור זמרת השנה, דולי ופן בתור הרכב השנה, אבי אבורומי בתור פריצת השנה ו"דובשנייה" של שחר סאול, אגם בוחבוט ונורוז זכה בתואר שיר השנה.
במצעד ששודר בתאריך 5 בינואר 2023 נכנס השיר "אני" של עומר אדם היישר אל המקום הראשון בכניסה ישירה למצעד.
ב-13 בינואר 2023 נכנס הזמר פאר טסי עם שני שירים לעשירייה באותו שבוע "אהבה חולה" אל המקום התשיעי ו-"38" אל המקום השישי והיה לאמן הראשון שעשה זאת. ב-2 בפברואר, אף נכנסו השירים למקומות הראשון והשני בהתאמה.
בינואר 2025 השיר "תמיד אוהב אותי"  של ששון איפרם שאולוב שהה במשך 13 שבועות רצופים במקום הראשון ושבר שיא במצעדי רשת גימל לתולדותיה בתור השיר ששהה הכי הרבה זמן בראש המצעד. השיר עקף את "הללויה" של גלי עטרי ולהקת חלב ודבש, "דרכנו" של שרית וינו וחני פירסטנברג ו"מי אוהב אותך יותר ממני" של ארקדי דוכין ואת "קרן שמש" של בניה ברבי.
הנחיה

את המצעד הגישה מפברואר עד אפריל מאיה אלקולומברה עד שיצאה לחופשת לידה, החל מ-12 במאי הגישה במקומה טל ארגמן ובספטמבר שבה אלקולומברה.
שירים שהגיעו למקום הראשון במצעד העשירייה

| שבוע כניסה לצמרת המצעד> 2022 | אמן/אמנים> 2022 | סינגל> 2022 | שבועות בצמרת המצעד> 2022 |
| --- | --- | --- | --- |
| 10 בפברואר | אנה זק | "לך לישון" | 5 |
| 17 במרץ | עומר אדם | "לבד על המיטה" | 1 |
| 24 במרץ | אנה זק | "לך לישון" | 2 |
| 7 באפריל | נועה קירל ואיתי גלו | "פעמון" | 2 |
| 12 במאי | שחר סאול, אגם בוחבוט ונורוז | "דובשנייה" | 4 |
| 9 ביוני | אנה זק | "מי זאת" | 5 |
| 21 ביולי | נונו | "קיוט בוי" | 4 |
| 18 באוגוסט | מרגי | "Sucks to Know You (FU)" | 1 |
| 25 באוגוסט | נועה קירל | "פנתרה" | 4 |
| 6 באוקטובר | בניה ברבי | "קרן שמש" | 12 |
| 29 בדצמבר | עדן חסון | "עד שתבואי עד אליי" | 1 |
2023
| 5 בינואר | עומר אדם | "אני" | 4 |
| 2 בפברואר | פאר טסי | "אהבה חולה" | 4 |
| 2 במרץ | אבי אבורומי ומור רביעי | "אין אותנו יותר" | 3 |
| 23 במרץ | נועה קירל | "Unicorn" | 2 |
| 4 במאי | פאר טסי | "אהבה חולה" | 1 |
| 11 במאי | נועה קירל | "Unicorn" | 1 |
| 18 במאי | נס וסטילה | "תיק קטן" | 4 |
| 22 ביוני | נועה קירל | "פרובוקטיבית" | 3 |
| 13 ביולי | דולי ופן עם עדן חסון | "לאהוב אותך כל יום" | 2 |
| 3 באוגוסט | אושר כהן | "אהבה" | 8 |
| 23 בנובמבר | יגל אושרי | "לצאת מדיכאון" | 2 |
| 7 בדצמבר | נס וסטילה | "חרבו דרבו" | 3 |
| 28 בדצמבר | כפיר צפריר | "פחד אלוהים" | 8 |
2024
| 22 בפברואר | אושר כהן | "מנגן ושר" | 3 |
| 14 במרץ | איתי לוי | "אין לי מקום אחר" | 1 |
| 21 במרץ | אושר כהן | "מנגן ושר" | 3 |
| 11 באפריל | עומר אדם | "רק שלך" | 2 |
| 2 במאי | עומר אדם, אודיה ושרק | "צמוד צמוד" | 2 |
| 16 במאי | עדן גולן | "Hurricane" | 1 |
| 23 במאי | עומר אדם, אודיה ושרק | "צמוד צמוד" | 4 |
| 20 ביוני | עומר אדם ושרק | "ראיתי עולם" | 2 |
| 4 ביולי | פאר טסי | "רוז" | 3 |
| 25 ביולי | איתי לוי | "מערב ראשון" | 3 |
| 15 באוגוסט | אושר כהן ונועה קירל | "אין אותי" | 3 |
| 31 באוקטובר | אודיה | "בן אדם" | 1 |
| 7 בנובמבר | ששון שאולוב | "תמיד אוהב אותי" | 13 |
2025
| 6 בפברואר | נסרין קדרי | "לא לפנות אליי" | 2 |
| 6 במרץ | תמר ריילי | "בחיבק" | 2 |
ביאורים

↑  בעקבות פריצתה של מלחמת חרבות ברזל ב-7 באוקטובר 2023, המצעד הופסק למשך כשבעה שבועות.
↑  המצעד יצא לפגרה של 9 שבועות לקראת שידור המצעד השנתי וחגי תשרי
↑  המצעד לא שודר במשך שבועיים בעקבות פעימות שבהן חזרו חטופים חללים לישראל
הערות שוליים

↑  kan_gimel, העשירייה - אלה תוצאות המצעד הראשון. ניפגש בחמישי הבא, אותה שעה, באתר אינסטגרם, ‏10 בפברואר 2021
| מצעדי שירים |
| --- | --- | --- |
| ישראל ישראל | המצעד הבין-לאומי של מדיה פורסט: 2009–2019 • 2020 ואילך המצעד העברי של מדיה פורסט: 2009–2019 • 2020 ואילך המצעד הבין-לאומי השנתי: 1963–1969 • 1970–1979 • 1980–1989 • 1990–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020 ואילך  המצעד העברי השנתי: ה'תשכ"ג–ה'תשכ"ט • ה'תש"ל–ה'תשל"ט • ה'תש"ם–ה'תשמ"ט • ה'תש"ן–ה'תשנ"ט • ה'תש"ס–ה'תשס"ט • ה'תש"ע–ה'תשע"ט • ה'תש"ף ואילך   המצעד היהודי • מצעד המוזיקה היהודית השנתי של קול פליי |  |
| ארצות הברית ארצות הברית | לפני אוגוסט 1958: 1940–1949 • 1950–1958  אחרי אוגוסט 1958: 1958–1969 • 1970–1979 • 1980–1989 • 1990–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020 ואילך |  |
| הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי: 1952–1959 • 1960–1969 • 1970–1979 • 1980–1989 • 1990–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020 ואילך  מצעד הדאנס הבריטי: 2000–2009 • 2010–2019 • 2020 ואילך |  |
| מצעדים נוספים | המצעד הרשמי של גלגלצ • העשירייה • היטליסט |  |
חיל ההנדסה הקרבית במלחמת חרבות ברזל

| --- | --- |

 סוג היחידה:  חיל הנדסה
 מדינת מוצא:  ישראל ישראל
 מפקדים:    תת-אלוף עידו מזרחי
 יחידת האם:   זרוע היבשה
 יחידות משנה:  כל גדודי החיל, יהל"ם ויחידות הצמ"ה
 עימות:  מלחמת חרבות ברזל
 גזרת פעילות:  רצועת עזה
 קרבות:  טבח שבעה באוקטובר  הלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל  מבצע מחנות קיץ בזירת יהודה ושומרון במלחמת חרבות ברזל  התמרון הקרקעי בלבנון במלחמת חרבות ברזל
 לחם לצד:   חטיבה 401   חטיבה 7   חטיבה 188   חטיבה 460
 לחם נגד:   גדודי עז א-דין אל-קסאם (חמאס)   פלוגות אל-קודס  חזבאללה הכוחות החמושים של חזבאללה
 אמל"ח עיקרי:  אמצעים של חיל ההנדסה: רובה M4A1, דחפור D9, פומ"ה, נמ"ר הנדסי, אמצעי מיקוש וחבלה, צמ"ה, אמצעי אב"כ
 אבדות:  41 לוחמים נהרגו בקרבות
לוחמי הנדסה של גדוד 601 במהלך לחימה בעזה
במלחמת חרבות ברזל לחם חיל ההנדסה הקרבית במספר רב של קרבות, במתקפת הפתע על ישראל, ביום הראשון של המלחמה, סייע החיל רבות בהדיפת מתקפת הטרור של חמאס ובטיהור וזיכוי יישובים ממחבלים ומטענים. בשלב השני של התמרון הקרקעי והלחימה ברצועת עזה השתתפו גדודי החיל תוך כדי לחימה רגלית בשטח אורבני ופתוח, עיסוק בחבלה והנדסה צבאית, הפעלת כלי צמ"ה ולחימה ממוכנת לצד חטיבות השריון והחי"ר בתמרון הקרקעי בעומק שטח רצועת עזה. לאחר הכניסה לעזה בתמרון הקרקעי, גדודי חיל ההנדסה השתתפו בקרבות בדרום, מרכז וצפון הרצועה.
נכון ל-2 באוקטובר 2024 איבד החיל 48 מלוחמיו.
רקע

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 329 חיילים, 58 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי.
בתגובה הכריזה ישראל על יציאה למלחמת חרבות ברזל.
מפרוץ הלחימה פעלו לוחמי חיל ההנדסה הקרבית בלחימה רגלית, לחימה ממוכנת והפעלת כוח צמ"ה כדי לטהר מרחבים ממטעני חבלה ולפרוץ את הצירים החסומים על מנת לפלס את הדרך לחטיבות השריון והחי"ר בטרם הגיעם לשטח הלחימה ולאחר מכן החיל ביצע בשיתופם חיסול מחבלים, השמדת תשתיות ומבני טרור ופעולות צבאיות נוספות. במהלך הלחימה פעלו גדודי חיל ההנדסה במתכונת של צוות קרב חטיבתי תחת חטיבות שריון וסיוע לכוחות הרגליים אשר נתן מענה בכל נושא
החבלה וההנדסה הצבאית, לחימה רגלית בשטח בנוי ופתוח והפעלת כלי רק"ם.
מתקפת הפתע

בתגובה למתקפת הפתע על ישראל באוקטובר 2023 כוחות יהל"ם הוזנקו לזירות הקרב בקיבוץ עלומים ובקיבוץ בארי. הלוחמים נלחמו בעוטף עזה, חילצו אזרחים (בהם ילדים) והרגו מחבלים ביד מרדכי, כפר עזה ובמסיבת הטבע ברעים. פלגות הס"פ וסייפן ניטרלו מטעני חבלה וזיכו אמצעי לחימה, כלי נשק, תחמושת וציוד צבאי שנותר על גופות המחבלים שנהרגו. כתגובה למתקפת הפתע כוח של 14 לוחמים מגדוד 603 בפיקוד המג"ד גלעד מילס הוקפצו להילחם בעוטף עזה, כולל בקיבוץ בארי. הם הרגו והדפו עשרות מחבלים והצילו מאות בני אדם. ב-7 באוקטובר נהרגו סרן איתי כהן מפקד צוות ביהל"ם וסמ"ר נריה בן דוד מפקד כיתה בגדוד 603. למחרת ב-8 באוקטובר במהלך פעילות תחזוקה של הכלים בפעילות מבצעית נהרג סמ"ר אלכסנדר מאסלי, טכנאי נמ"ר הנדסי בגדוד 601.
התמרון הקרקעי ברצועת עזה

את התמרון הקרקעי ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל הובילו דחפורי D9 משוריינים בשיתוף כוחות ההנדסה הקרבית ובחיפוי טנקים וכלי טיס. לאחר מכן, גדודי החיל פשטו בכניסה רגלית וממוכנת לצד כוחות שריון, חיל רגלים ויחידת יהלום ולוחמי החיל התמודדו עם קרבות קשים, רחפנים חמושים, טילי נ"ט, בתים ממולכדים, מטעני נפץ, מנהרות טרור, היתקלויות מחבלים, השמדת תשתיות, מבנים ובסיסי החמאס ועוד. בנוסף, אספו חומר מודיעיני בעל ערך רב ואספו אמצעי לחימה רבים. לאחר קרבות ממושכים, החיל, בשיתוף הכוחות כבשו והשתלטו על אזורים שונים בעזה. בסריקות מצאו לוחמי ההנדסה גופות של אזרחים שנחטפו ב-7 באוקטובר והשיבו אותם לקבורה בישראל. דחפורי ה-D9 המשוריינים פורצים צירים, מפוצצים בביטחה מוקשים ומטעני חבלה, הורסים תשתיות טרור, הורסים מבני טרור תוך כדי לחימה בשטח בנוי ומחשפים את השטח על מנת לנטרל סיכונים לכוחות ולחשוף פירי מנהרות.
הכתב הצבאי של וואלה! ד"ר אמיר בוחבוט תיאר את פעילות הדחפורים בתמרון הקרקעי ברצועת עזה:
עם תחילת המלחמה בעזה, בחיל ההנדסה של צה"ל הוחלט על גיוס נרחב של נהגי דחפור ומנהלי עבודה ותיקים ומנוסים ממערך המילואים, שיאיישו בצמדים דחפורי D9, המתגברים את אוגדות הלוחמים המתמרנות בשטח הרצועה. הדחפורים מתקדמים בראש המחנה, סוללים צירים חדשים ללוחמים, מסלקים מהדרך את מטעני החבלה והמוקשים, בונים סוללות עפר בשטח כדי להגן על הכוחות, הורסים מבנים ממולכדים או מקומות מסתור למחבלים, ומשמידים פתחי מנהרות. במידת הצורך, הם אף יסתערו על מחבלים שמסתתרים במבנים, ובעת חילופי האש הם משמשים מחסה ללוחמים.
יהל"ם, כולל פלגות המילואים שלה, לקחה חלק מרכזי בתמרון הקרקעי, בהתמודדות עם מטעני ומלכודות חמאס, בפיצוץ מבני טרור ובהתמודדות עם לוחמת תת-קרקע. לוחמי פלגות ס'1 ביצעו חקירה, סריקה ומיפוי של המנהרות שאיתרו באמצעים טכנולוגיים ואחרי שהחקירה מוצתה הם השמידו את המנהרות. בחלק מהמנהרות לוחמי יהל"ם נכנסו רגלית ואף הרגו מחבלים שהסתתרו בהם. במהלך התמרון נחשפו מספר מנהרות טרור אסטרטגיות גדולות במיוחד: מתחת לבית החולים שיפא, בצפון ג'באליה, מתחת לבית החולים רנתיסי, מתחת ל"רובע הבכירים" בעזה וברובע חמאס בח'אן יונס. בנוסף השמידו הכוחות מאות פירי מנהרות.
התמרון הקרקעי ברצועת עזה > סוף אוקטובר ונובמבר 2023

ב-26 באוקטובר בטרם החל התמרון הקרקעי של כוחות היבשה החלו לוחמי חיל ההנדסה בפשיטות הקרקעיות באמצעות כלים משוריינים כבדים בהם נמ"ר הנדסי וכלי צמ"ה. לאורך ימי הלחימה ברצועת עזה, כוחות הנדסה פרצו צירים, טיהרו מרחבים ממטעני חבלה וסיכלו תשתיות טרור וחוליות מחבלים שנמצאו בשטח. במהלך הפשיטות נהרג סמל תמיר ברק, לוחם צמ"ה דחפור D9R משוריין לאחר שחוליית מחבלים הגיחה ממנהרה וירתה טיל נ"ט לעבר D9 אותו הפעיל סמל ברק .
ב-1 בנובמבר לאחר פגיעת פצמ"ר בבארי נהרג בבארי רס"ל (במיל') שלו ציון שרעבי, לוחם הנדסה בגדוד 749, חטיבת ביסל"ח.
ב-2 בנובמבר כוחות חיל ההנדסה הקרבית פתחו במבצע הנדסי גדול בעומק רצועת עזה, במטרה לטהר את השטח שאליו נכנס צה"ל ולפוצץ את הפירים והמנהרות באזורים אלו. זה היה המבצע הגדול ביותר מסוג זה מאז החל התמרון הקרקעי ברצועה.
ב-3 בנובמבר כוחות חי"ר, הנדסה ושריון בפיקודה של סיירת גבעתי השתלטו על מעוז צבאי של חמאס אשר שימש כמטה המודיעין המבצעי של הארגון במרחב ג'באליה. במהלך הקרב נהרג רס"ל (מיל') ידידיה אליהו לוחם בגדוד 8170.
ב-5 בנובמבר בבית חאנון פשט צוות קרב גדודי של גדוד 50 מחטיבת הנח"ל יחד עם פלוגת טנקים מחטיבה 460, וכוח הנדסה של גדוד 614 וניהל קרב שנמשך חמש שעות בתחילת השבוע בשטח הבנוי של בית חאנון, עם יותר מ-20 מחבלים הרוגים וללא נפגעים לצה"ל. הלוחמים אספו חומר מודיעיני בעל ערך, השמידו תשתיות טרור ואמצעי לחימה רבים.
ב-6 בנובמבר כוח של גדוד 614 של חיל ההנדסה הקרבית חשף משגרי רקטות ורקטות עצמן שהוסתרו בסניף של תנועת נוער ובמסגד.
במסגרת הניסיון לחסל את יכולותיו הצבאיות של החמאס, בצה"ל התמקדו בפגיעה ב"מטרו", המנהרות שבבנייתן השקיע חמאס מאמצים רבים. בצבא החלו לטפל ב"מטרו" באמצעות כוחות של חיל ההנדסה הקרבית ולוחמי יהל"ם של החיל, כולל בציר המחבר בין העיר עזה למרחב דרום הרצועה. אחת המטרות של הכוחות הייתה לנתק מדרום הרצועה את המנהרות שבצפונה ובמרכזה. במהלך קרב במרכז רצועת עזה נהרג רס"ר במיל' אליהו בנימין אלמקייס לוחם הנדסה בגדוד 8219.
ב-12 בדצמבר הפיץ דובר צה"ל תיעוד ממצלמת קסדה של לוחם יהל"ם במילואים, שנתקל בשני מחבלים מטווח אפס ומחסל אותם אף על פי שהוא נפצע מרימון יד שהשליך אחד המחבלים. ב-14 בדצמבר חשף דובר צה"ל תיעוד של לוחמי יהל"ם מפלגת סמו"ר נלחמים ומחסלים מחבלים בתוך מנהרות תת-קרקעיות.
ב-16 בנובמבר כוח משולב של שייטת 13, צק"ח 188 וכוחות גדוד 605, השתלטו על מעגן עזה ששימש את חמאס לצורכי טרור ימי. במהלך ההשתלטות חיסלו הכוחות 10 מחבלים, השמידו 4 מבנים ו-10 פירי מנהרות. במקביל בקרבות בצפון הרצועה, במהלך היתקלות מול מחבלים נהרג סרן אסף מסטר, קצין הנדסה מגדוד 601.
ב-19 בנובמבר חשפו כוחות הנדסה קרבית, יהל"ם, עוקץ ויחידת שלדג מנהרת טרור מתחת לבית החולים שיפא. אחת המנהרות הייתה בעומק 10 מטר ואורך 55 מטר שבה אחת הכניסות חסומה בידי דלת משוריינת עם חרך ירי. לוחמי פלגת סמור חקרו את המנהרה באמצעות טכנולוגיה מתקדמת והצליחו לפרוץ את הדלת המשוריינת. עד 22 בנובמבר השמידו לוחמי יהל"ם 400 פירי מנהרות.
ב-20 בנובמבר כוחות אוגדה 36 בהובלת לוחמי חטיבת גולני לחמו יחד עם חטיבה 188 ולוחמי גדוד 605. הלוחמים נתקלו בעשרות רבות של מחבלים מהלחימה בשכונה, וניהלו קרבות פנים-אל-פנים מולם וחיסלו רבים מהם. לוחמי חטיבה 188 השתלטו על מספר יעדים מרכזיים בגדוד זייתון של חמאס, בהם לשכתו של מפקד חטיבת עזה והמפקדה המרכזית של הגדוד.
התמרון הקרקעי ברצועת עזה > ינואר 2024

ב-2 בינואר 2024 במהלך הקרבות בצפון רצועת עזה נהרג סמ"ר סופיאן דגש לוחם גדוד 601 אשר לחם תחת חטיבה 401.
ב-3 בינואר במהלך הקרבות בצפון רצועת עזה, נהרג רס"ל מירון משה גרש לוחם ביחידת יהל"ם.
ב-8 בינואר בתאונה בה התפוצצו רשת מנהרות ומחסני אמל"ח נהרגו רס"ר (במיל') עמית שחר, סרן (במיל') דניס קרוחמלוב וקסלר, סרן (במיל') רון אפרימי, רס"ר (במיל') ורועי אברהם מימון מיחידת יהל"ם, רס"ם (במיל') עקיבא יסינסקי ורס"ל (במיל') גבריאל בלום מגדוד הנדסה 8173 בחטיבת עציוני.
ב-13 ו-14 בינואר במהלך פעילות של צוות הקרב של חטיבה 7 במרחב ח'אן יונס, באמצעות ירי טנק חמישה מחבלים ואיתרו פיר תת-קרקעי במרחב העיר. במהלך הפעילות ב-13 בינואר נהרג לוחם צמ"ה בגדוד 603, רס"ל אנדועלם קבדה.
התמרון הקרקעי ברצועת עזה > פברואר 2024

ב-4 בפברואר 2024 הותר לפרסום שרס"ל (מיל') שמעון יהושע אסולין, לוחם בגדוד הנדסה 924 בחטיבת הראל, נפל בקרב בדרום הרצועה.
ב-6 בפברואר במהלך הלחימה המחודשת במחנה שאטי בצפון רצועת עזה נהרג סגן מפקד גדוד 601 רס"ן דוד שאקורי.
ב-21 בפברואר נלחמו לוחמי יהל"ם בתוואי מנהרות תת-קרקעי בח'אן יונס ששימש את בכירי חמאס. הלוחמים פרצו דלתות הדף, חיסלו מחבלים ומיפו את המנהרות. לאחר מכן השמידו הלוחמים את המנהרות באמצעות חבלה.
התמרון הקרקעי ברצועת עזה > אפריל 2024

בחודש אפריל 2024 הוביל גדוד 601 את צק"ח 401 בלחימה במרכז רצועת עזה ומחנות המרכז, הגדוד, כמו שאר הגדודים של החיל סייעו לכוחות השריון והרגלים. הגדוד פרץ דרכים והשמיד תשתיות טרור וחיסל מחבלים, וסייע בתחום החבלה וההנדסה הצבאית, גם בתחום הלחימה הרגלית והממוכנת בשטח הבנוי. במהלך הלחימה הקים הגדוד גשר על נחל עזה שחוצה את הרצועה, על מנת לאפשר תמרון לכוחות צה"ל.
בעקבות התרומה המכרעת ללחימה של חיל ההנדסה הקרבית במלחמת חרבות ברזל, בגיוס מרץ 2024 הוביל החיל את הביקוש עם 120 אחוזי גיוס.
התמרון הקרקעי ברצועת עזה > יוני 2024

ב-15 ביוני במהלך פעילות בתל א-סולטאן נמ"ר הנדסי של גדוד 601 של חיל ההנדסה הקרבית הפועל תחת חטיבה 401 נפגע ממטען גחון או טיל נ"ט ששיגר חמאס. כתוצאה מהפגיעה נהרגו סגן מפקד פלוגה בגדוד 601 סרן ווסים מחמוד ו-7 לוחמים נוספים מגדוד ההנדסה 601 ביניהם סמל אליהו משה צימבליסט, סמל איתי עמר, סמ"ר סטניסלב קוסטרב, סמ"ר אור בלומוביץ, סמ"ר עז ישעיה גרובר, סמל שלום מנחם, וסמל יקיר יעקב לוי.
התמרון הקרקעי ברצועת עזה > יולי 2024

ב-1 ביולי השמידו כוחות של יהל"ם, ביחד עם חטיבה 401 וחטיבת הקומנדו, אתר גדול לייצור רקטות ארטילריות ארוכות-טווח של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בתל א-סולטאן שכלל תשתיות ומחרטות רבות מעל ומתחת לקרקע.
ב-7 ביולי נהרג בקרב רפיח מפגיטת טיל נ"ט רס"ן ג'לאא אבראהים, מפקד פלוגה בגדוד 601.
ב-17 ביולי השמידו כוחות יהל"ם, כוחות הנדסה מאוגדה 143 וגדוד הסיור המדברי מנהרת טרור התקפית ששימשה לפיגוע חדירה בחודש יוני בדרום רצועת עזה בו נהרג לוחם צה"ל.
ב-24 ביולי על בסיס מודיעין מדויק של שירות הביטחון הכללי חילצו כוחות יהל"ם, הנדסה קרבית וחטיבת הקומנדו את גופותיהם של 5 חטופים שנהרגו ב-7 באוקטובר. הגופות הוסתרו בתוך מנהרה עמוקה בבני סוהילה, חלק מהאזור ההומניטרי בח'אן יונס.
ב-26 ביולי נהרג סמ"ר (מיל') מוטי רווה, בן 37 משני, מפגיעת טיל נ"ט ב-D9 שלו ברפיח, הוא התנדב לשרת כלוחם צמ"ה בצק"ח גבעתי.
התמרון הקרקעי ברצועת עזה > אוגוסט 2024

ב-20 באוגוסט במבצע משותף עם השב"כ, סיירת צנחנים וגדוד 75 חילצו כוחות יהל"ם 6 גופות חטופים ממנהרה בח'אן יונס אחרי קרבות מול מחבלים.
ב-27 באוגוסט 2024 השתתפה יהל"ם בחילוץ פרחאן קאדי ביחד עם לוחמי היחידה המבצעית של השב"כ, שייטת 13 וחטיבה 401.
התמרון הקרקעי בלבנון

ב-30 בספטמבר 2024 על פתיחתו של תמרון צבאי קרקעי בשטח מדינת לבנון במסגרת החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל, שהחל, לראשונה מאז מלחמת לבנון השנייה.
ב-2 באוקטובר במהלך תקרית היתקלות עם מחבלים מכוח רדואן נהרג קצין יחידת יהל"ם סרן איתי אריאל גיאת.
ב-4 ו-5 באוקטובר כוחות של יהל"ם וכוחות מיוחדים איתרו וחקרו מנהרות לחימה של כוח רדואן בסמוך לגבול ישראל-לבנון. לאחר החקירה הם אטמו אותה במלט ובטון בסיוע י"פ חה"ן 801 (יחידת ההנדסה הפיקודית של פיקוד הצפון).
ב-19 באוקטובר יום השמידו לוחמי יהל"ם וכוחות ההנדסה של עוצבת הגליל 4 תשתיות תת-קרקע גדולות מאוד של כוח רדואן באמצעות כ-100 טונות חומר נפץ.
במהלך התמרון הקרקעי בלבנון במלחמת חרבות ברזל, פלגת מדרון מושלג פרצה למתחם אסטרטגי של כוח רדואן ברב א-ת'לאת'ין וניהלה קרב ממושך של 36 שעות עם המחבלים שהתבצרו במקום. בסיום הקרב הכוח השתלט על המתחם ללא נפגעים ורוב המחבלים נמלטו פצועים.
ב-26 באוקטובר פוצצו אותו כוחות יהל"ם והנדסה קרבית עם כ-400 טונות חומר נפץ.
כוחות הנדסה קרבית ביצעו חישוף נרחב של השטח הסמוך לגבול ישראל–לבנון, יישרו אותו וניקו אותו מצמחייה על מנת ליצור שטח סטרילי שיקל על כוחות צה"ל להגן על הגבול. החישוף בוצע על ידי כוחות ההנדסה הפיקודיים וחיילי מילואים באמצעות ציוד מכני הנדסי. המבצע ההנדסי זכה לשם "מחרשת הכסף".
ראו גם

מלחמת חרבות ברזל
התמרון הקרקעי ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל
דחפור די־9 במלחמת חרבות ברזל
יהל"ם במלחמת חרבות ברזל
חיל ההנדסה הקרבית