stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי איראן – ארצות הברית
החל מממשל רייגן (1981–1989) והלאה > ממשל טראמפ (ינואר 2017 - ינואר 2021) > ההסלמה ביחסים (2019-2020)

במהלך מאי 2019, לפי פרסומים באמצעי התקשורת, ארצות הברית קיבלה מודיעין ולפיו איראן מתכננת לפגוע בכוחות אמריקאיים או בתנועת מכליות הנפט במפרץ הפרסי. ארצות הברית, בין השאר, פרסמה תמונות ולפיהן ספינות איראניות משנעות טילי קרקע-קרקע ברחבי המפרץ. בתגובה לידיעות אלה, היועץ לביטחון לאומי של ארצות הברית הכריז על שליחתה של קבוצת התקיפה של נושאת המטוסים, אברהם לינקולן, לזירת המפרץ הפרסי ועל פריסתם של מטוסי B-52 לאזור המזרח התיכון.
החל מממשל רייגן (1981–1989) והלאה > ממשל טראמפ (ינואר 2017 - ינואר 2021) > ההסלמה ביחסים (2019-2020) > מאי 2019, הפיגוע במכליות הנפט

ב-12 במאי 2019, ארבע אוניות אזרחיות נפגעו ממטעני חבלה, ליד הנסיכות פוג'יירה. שתיים מהאוניות היו מכליות נפט בבעלות סעודיה. הפיצוצים בדופן האוניות הביאו לחורים בגוף האוניות ואולם, הם בוצעו מעל קו המים ומכיוון שבמכליות, ככל הנראה, לא היה נפט בעת הפיגוע - המכליות לא עלו באש.
לפי ה"ניו יורק טיימס", מזכיר הגנה האמריקאי באותה עת, פטריק שנהאן, הכין תוכנית לפריסת 120,000 חיילים אמריקאים לאזור המפרץ הפרסי.
ב-14 במאי 2019, מנהיגי שתי המדינות הכריזו כי אין להן כוונה להיכנס למלחמה.
ב-19 במאי, נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ הודיע כי במקרה של מלחמה, זה יהיה סופה הרשמי של איראן.
ב-25 במאי, נשיא ארצות הברית הודיע שהמתיחות מול איראן עולה לכדי מצב חרום לאומי ומכיוון שכך הוא מבקש להשלים עסקאות נשק בערך של שמונה מיליארד דולר, עם סעודיה, איחוד האמירויות הערביות וירדן.
ב-6 ביוני 2019, מפקד פיקוד מרכז האמריקאי - שהוא הפיקוד המרחבי שבשטחו נמצאות כל המדינות המעורבות, הודיע כי: "איראן וכוחות ה"פרוקסי" הפועלים מטעמה מהווים איום ישיר ומיידי לכוחות ארצות הברית ועלינו להישאר בכוננות טקטית גבוהה מכיוון שהאיום ממשי ואמיתי".
החל מממשל רייגן (1981–1989) והלאה > ממשל טראמפ (ינואר 2017 - ינואר 2021) > ההסלמה ביחסים (2019-2020) > יוני 2019, הפיגוע בשתי מכליות נפט נוספות וההכרזה על תגבור כ"א אמריקאי במפרץ

ב-16 ביוני 2019 שוגרה רקטה לעבר מתחם “האזור הירוק”, בבגדאד, שבו מצויים משרדי ממשלה עיראקים וכן שגרירויות בינלאומיות, בהן גם השגרירות האמריקאית.
ב-17 ביוני 2019, שתי מכליות נפט ששטו ליד עומאן עלו באש, ככל הנראה, בהמשך לפיגועים בדופן האוניות - פיגועים אלו, ככל הנראה, נגרמו כתוצאה מהצמדת מוקשים ימיים אל דופן האוניה. גם הפעם ארצות הברית הודיעה שהפיגועים בוצעו על ידי איראן או כוחות "פרוקסי" שלה. ארצות הברית פרסמה סרטי ווידאו באיכות גבוהה - ובסרטים אלה נראית סירה שלטענת האמריקאים היא סירה איראנית, אשר אנשיה מסירים מוקש שהוצמד לאוניה, לאחר שזה כנראה, לא התפוצץ.
באותו יום, פגעו שלוש רקטות בבסיס הצבאי תאג’י צפונית לבגדאד, שבו שוהים כוחות אמריקאים.
ב-18 ביוני 2019, לפי אמצעי התקשורת, טייסת אמריקאית של F15E פרסה לאיחוד האמירויות הערביות.
באותו יום, נפלה רקטה במתחם המכיל מבני מגורים ומשרדים ראשיים של כמה חברות נפט, בהן חברת אקסון מובייל האמריקאית סמוך לעיר בצרה שבעיראק. לפי המשטרה המקומית, שני אזרחים עיראקים שעבדו במקום נפצעו. באירוע נוסף ב-18 ביוני 2019 שוגרה רקטה לעבר בסיס צבאי בעיר מוסול שבצפון עיראק, בו נמצאים חיילים אמריקאים.
החל מממשל רייגן (1981–1989) והלאה > ממשל טראמפ (ינואר 2017 - ינואר 2021) > ההסלמה ביחסים (2019-2020) > הפלת כלי הטיס הבלתי מאויש של ארצות הברית, באמצעות סוללת טילי קרקע אוויר איראנית וההסלמה ב"מלחמת הסייבר" ההדדית

ב-20 ביוני 2019, סוללת טילי קרקע אוויר איראנית הפילה כלי טיס לא מאויש של ארצות הברית. המל"ט המדובר, הוא כלי גדול ויקר, גרסה ימית של ה"גולבל הוק" שהופעל על ידי צי ארצות הברית במשימת איסוף מודיעין. לטענת ארצות הברית, כלי הטיס היה מחוץ למים הטריטוריאליים של איראן ולעומת זאת, איראן טוענת שהמל"ט חדר לשטחה הריבוני. אמצעי תקשורת רבים ובניהם "הניו יורק טיימס" טענו כי נשיא ארצות הברית הורה על תקיפה באיראן כתגובה להפלת המל"ט, אבל, עצר את ביצוע התקיפה לאחר שהובהר לו כי היא יכולה לגרום לריבוי הרוגים ומחשש שמהלך כזה יתפס כמהלך לא מידתי. במקביל, הופיעו מאמרים רבים ולפיהם ארצות הברית ואיראן מנהלות "מלחמת סייבר" ענפה מאז הפלת המל"ט.
ב-29 ביוני 2019, לפי דיווחים באמצעי התקשורת, מטוסי קרב מסוג F-22, מטוסים בעלי תכונות חמקנות ממכ"ם, נחתו בקטר.
החל מממשל רייגן (1981–1989) והלאה > ממשל טראמפ (ינואר 2017 - ינואר 2021) > ההסלמה ביחסים (2019-2020) > יולי עד דצמבר 2019

ב-18 ביולי, ארצות הברית פרסמה טענה ולפיה היא הפילה כלי טיס בלתי מאויש איראני שהתקרב לאחת האוניות שלה במפרץ הפרסי.
ב-31 ביולי, ארצות הברית הודיעה על סנקציות אישיות כנגד שר החוץ של איראן.
ב-16 בספטמבר 2019, איראן עצרה מכלית נוספת במפרץ הפרסי.
ב-27 בדצמבר, במסגרת התקפה על בסיס צבאי בכירכוכ בעיראק, נהרג קבלן אמריקאי ונפצעו נוספים.
ב-29 בדצמבר, במסגרת תקיפה של F15 אמריקאים באזור הגבול בין סוריה ועיראק, נהרגים כ-25 איש ונפצעים כ-50, רובם אנשי מליציות פרו-איראניות או איראנים.
החל מ-31 בדצמבר, באירוע מתמשך שהתגלגל מתוך הלוויות של הרוגי התקיפה, אלפי מפגינים תומכי איראן, תקפו את השגרירות האמריקאית בבגדד ואף הצליחו לחדור אל תוך גדר השגרירות, להניף דגלים, לנפץ שמשות ולגרום לשרפות, אם כי, לפי הדיווחים השונים, הם לא הצליחו לחדור לתוך בניין השגרירות עצמו
כתגובה למעשים אלה, ארצות הברית, במהלך חרום, הזרימה לשגרירות כוחות מיוחדים להגנת המקום, כולל הטסת נחתים והנחתתם בתוך מתחם השגרירות באמצעות מטוסי V22. לפי פרסומים רבים, הדרג הבכיר שפיקד הן על כוחות ההגנה העיראקיים והן על המפגינים היו למעשה אנשי משמרות המהפכה תחת פיקודו של קאסם סולמאני
החל מממשל רייגן (1981–1989) והלאה > ממשל טראמפ (ינואר 2017 - ינואר 2021) > ההסלמה ביחסים (2019-2020) > 2020

ב-3 בינואר מפקד כוח קודס של משמרות המהפכה האיראניים, קאסם סולימאני, נהרג במתקפה אווירית אמריקנית על שיירתו ליד נמל התעופה הבינלאומי של בגדאד.
ב-7 בינואר, איראן שיגרה למעלה מ-15 טלים בליסטיים לעבר בסיסי חיל אוויר בעיראק ובכללם "עין אל-אסד" שבחבל אנבר. בסיסים אלה מארחים כוח אדם אמריקאי. לפי פרסומים איראניים, הטילים נורו משטח איראן והם כללו טילים מסוג "קיאם" (טיל בליסטי מונע בדלק נוזלי) וטילי ד'ולפיקאר (טילים בליסטיים, מדויקים, עם הנעה בדלק מוצק). לטענת ארצות הברית, לא היו נפגעים בנפש כתוצאה מהתקיפה הזו. האיראנים, לעומת זאת, טענו כי למעלה מ-80 חיילים אמריקאים נהרגו במתקפה.
ב-28 בינואר דווח בתקשורת באיראן על מטוס שהתרסק באפגניסטן ובו מצא את מותו האחראי על תיק איראן ב-CIA.
בספטמבר 2020 ארצות הברית הטילה סנקציות על גורמים וגופים באיראן המעורבים בתוכנית הגרעין והנשק. לצד המשבר הכלכלי שנגרם במקביל בגלל מגפת הקורונה, הגיע הריאל האיראני לשיא שלילי נוסף מול הדולר - 273,000 ריאל מול דולר אחד. לאחר הכרזת הסנקציות האיחוד האירופי, רוסיה, סין וממשלת איראן עצמה טענו נגד סבב הסנקציות הנוכחי, בין היתר כי מדובר במהלך לא חוקי של ארצות הברית, שניצלה סעיף שהיה בהסכם משנת 2015 ממנו פרשה. צעדים אלה ואחרים היו חלק מדיניות המכונה "מקסימום לחץ" אשר נועדה לפתוח מחדש את הסכם הגרעין ולתקן פגמים בו. החל ממאי 2019 החלו הפרות של ההסכם מצד איראן. איראן המשיכה לצבור אורניום מועשר.
החל מממשל רייגן (1981–1989) והלאה > ממשל ביידן (ינואר 2021 עד ימינו)

לאחר חילופי הממשל בארצות הברית, ממשל ביידן פעל לשוב להסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית. דיפלומטים מאיראן ומהמעצמות החתומות על הסכם הגרעין החלו בשיחות בווינה.
ביוני 2021, בתגובה למתקפות מל"טים של מיליציות פרו איראניות בעיראק, חיל האוויר האמריקני תקף מחסני נשק בסוריה ובעיראק. זאת הייתה הפעולה השנייה מסוגה תחת ממשל ביידן. ארצות הברית סברה כי איראן עומדת מאחורי גל מתקפות המל"טים ושיגורי הרקטות לעבר אנשיה ומתקניה בעיראק. טהראן ראתה בסיום הנוכחות הצבאית האמריקנית בשכנתה מטרה בעדיפות עליונה.
בעקבות בחירותו של אבראהים ראיסי לנשיא איראן, אמר דובר מחלקת המדינה של ארצות הברית שהבחירות באיראן לא היו חופשיות או הוגנות. בתגובה, טהראן האשימה את וושינגטון בהתערבות בענייניה הפנימיים.
אחרי בחירתו של ראיסי, המשיכו המאמצים במטרה להחזיר את ארצות הברית להסכם הגרעין ואת איראן בחזרה לעמידה בהתחייבויותיה בתמורה להקלה בעיצומים הכבדים שהוטלו עליה.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | אחזור ואומר — לכל מדינה, לכל ארגון, לכל אלה שחושבים לנצל את המצב, יש לי דבר אחד לומר: אל לכם! אל לכם! | “ |
|  |  המקור באנגלית Let me say again — to any country, any organization, anyone thinking of taking advantage of this situation, I have one word: Don’t. Don’t.  |  |
|  – נאום התמיכה של ג'ו ביידן בישראל לאחר מתקפת הפתע |  – נאום התמיכה של ג'ו ביידן בישראל לאחר מתקפת הפתע |  |
במלחמת חרבות ברזל התייצבה ארצות הברית לצד ישראל, ובפרט תמכה בה בהתגוננות מפני המתקפה האיראנית על ישראל באפריל 2024 והמתקפה האיראנית על ישראל באוקטובר 2024.
ראו גם

יחסי החוץ של איראן
המהפכה האיראנית
שגרירות ארצות הברית בטהראן
לקריאה נוספת

שמואל שגב, המשולש האיראני: הקשרים החשאיים בין ישראל-איראן-ארצות הברית, ספרית מעריב, 1981.
לנדאו אמילי,הסכם הביניים על תוכנית הגרעין האיראנית: לקראת הסכם כולל?, המכון לחקר ביטחון לאומי, 2014.
הי-מן ושליטי היקום

| --- | --- |
אריזת ה-DVD של הפרקים הנבחרים של "הי-מן ושליטי היקום"
אריזת ה-DVD של הפרקים הנבחרים של "הי-מן ושליטי היקום"
 מבוסס על:  Masters of the Universe Bible, אקשן פיגר 
 סוגה:  אנימציה / פנטזיה / פעולה / מדע בדיוני
 יוצרים:  Mattel
 בימוי:  גוון ווטצלר, האל סאת'רלנד 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  2 
 מספר פרקים:  130 
 תוכנית המשך:  שי-רה נסיכת הכוח 
 הפקה
 חברת הפקה:  Filmation 
 הפצה:  Westinghouse Broadcasting, נטפליקס 
 מוזיקה:  חיים סבן 
 אורך פרק:  30 דק'
 שידור
 רשת שידור:  סינדיקציה   USA Network
 רשת שידור בישראל:  ערוץ הילדים ערוץ 2
 תקופת שידור מקורית:  1983–1985
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
הי-מן ושליטי היקום (אנגלית: He-Man and the Masters of the Universe) היא סדרת אנימציה של אולפני "Filmation" מז'אנר פנטזיה/פעולה והמדע בדיוני, המבוססת על סדרת צעצועים אשר מיוצרות על ידי חברת מאטל (Mattel) עם אותו שם. במרכזה עומד גיבור חזק ושרירי בשם הי-מן וחבורת לוחמי צדק, הנלחמת נגד כנופיית הרוע בראשותו של סקלטור, מכשף שלדי מרושע. הסדרה המקורית שודרה בין השנים 1983–1985.
לאותה התקופה, הי-מן נחשב לפריצת דרך בשביל תוכנית אנימציה לילדים וזאת מאחר שהיא הציגה לראשונה אלימות פיזית, דבר שהוביל לשערורייה מבחינת ציבור ההורים. למרות זאת, צברה פופולריות למשך שנים ואף הפכה לסדרת הדגל של אולפני "פילמיישן". הזיכיון הוליד גם סדרת משחקי מחשב, ספרי קומיקס, סרט לייב אקשן משנת 1987 שנקרא "שליטי היקום", סדרת המשך בשם "ההרפתקאות החדשות של הי-מן" בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20, וב-2002 יצאה גרסה מחודשת עם אנימציה מתקדמת יותר אבל פחות פופולרית מהמקורית.
הסדרה תורגמה לעברית ושודרה בערוץ הילדים בשנות ה-90 של המאה ה-20. באותן שנים יצאה גם סדרת-בת בשם "שי-רה נסיכת הכוח" על אחותו התאומה של הי-מן. החל מינואר 2014 הסדרה משודרת בדיבוב לעברית בערוץ ג'וניור יחד עם "שי-רה נסיכת הכוח". עד כה דובבו רק את העונה הראשונה והיא כוללת 13 פרקים.
עלילה

הסדרה מתרחשת באיטרניה, ממלכת פנטזיה עם טכנולוגיה מתקדמת, בה שולט המלך הטוב רנדור. רנדור הצליח בצעירותו לגרש את כל כוחות הרשע באיטרניה אל הצד האפל של החומה ולנעול אותם בחומה היקפית עצומה. כאשר רנדור מתיישב ונהפך לאב לילד, כוחות הרשע של איטרניה, בראשות המכשף הרשע סקלטור, מצליחים לפרוץ את החומה ומאיימים שוב על איטרניה.
הקוסמת שמחזיקה את טירת גולגולת (Castle Grayskull) המיסטית מעניקה חרב עוצמה לנסיך אדם, בנו של רנדור, צעיר עצלן וקל-דעת שיצר לו מוניטין של פחדן. החרב מסוגלת להפוך את אדם לגיבור אמיץ בעל כוח פיזי רב (הוא יכול לעקור סלעים גדולים ממקומם) ואותו גיבור - הי-מן - הוא זה שעוצר שוב ושוב את סקלטור ומסכל את תוכניותיו להשתלט על הממלכה. חבריו הקרובים של הי-מן הם איש-שריון ואורקו. איש-שריון (האביר דאנקן) משמש כמחנכו של אדם ויודע את זהותו הסודית (שאדם הוא הי-מן), הוא חבר נאמן של אדם ושל הקוסמת. אורקו הוא מכשף שלימזל ששימש כ"מטפלת" של אדם מינקות וכליצן החצר. הי-מן ואיש-שריון מובילים חבורת לוחמי צדק בעלי כוחות מיוחדים שמטרתה לבלום את כוחות הרשע של סקלטור.
הסדרה כללה קרבות בין הי-מן ושליטי היקום לכוחות הרשע של סקלטור, ואלה כללו אלימות פיזית, שימוש בכלי נשק והשמדת רובוטים. בסוף כל פרק שודר קטע קצר בו אחת הדמויות מסכמת את מוסר ההשכל של הפרק ומדגישה ערכים כמו חברות, נאמנות, אמירת אמת ואומץ.
הדמויות הראשיות > כוחות הרשע

קלטור/סקלטור (Skeletor) - דמות הנבל הראשית בסדרה, שרוצה לשלוט על אינטרניה ולהשמיד את הי-מן. לוחם חזק ומכשף רב-עוצמה החמוש בחרבות ומטה קסמים. לפי גרסת הקומיקס סקלטור הוא דודם של הי-מן ושי-רה.
המכשפה אווילין (Evil-Lyn) - מכשפה חזקה ויד ימינו של סקלטור.
טריקלופ (Tri-Klops) - צייד ולוחם בעל שלוש עיניים אשר מסוגל לראות בכל הכיוונים. הוא גם מסוגל לראות דרך אובייקטים מוצקים בעזרת ראיית-העל שלו.
ביסט-מן (Beast-Man) - עוזרו הברברי של סקלטור אשר מסוגל לשלוט בחיות הבר.
מאר-מן (Mer-Man) - איש דג אשר שולט בחיות הים.
דיילינקס/פנטור (Pantor) - פנתר סגול שמשמש כבהמת הרכיבה של סקלטור.
טו-באד (Two-Bad) - שתי אישיויות שונות בעלות גוף אחד משותף. בסדרה משנת 2002 סקלטור מיזג שניים מלוחמיו ליצור הזה.
וויפלאש (Whiplash) - יצור דמוי לטאה, בעל זנב מצליף.
טרפ-ג'או (Trap-jaw) - יצור בעל זרוע מכנית שמשמשת כנשק. יש לו חלקי חילוף לזרוע, לכל מטרה שהיא. וכמו כן, בעל לסת חזקה שמסוגלת לשבור כל נשק.
אייסר (Icer) - יצור שחי באזורים קפואים. יכול לעבור דלתות באמצעות המסה של עצמו ויכולת לשוב לצורתו הקודמת. בנוסף, יש לו כוחות הקפאה.
ג'יטסו (Jitsu) - לוחם בעל יד מוזהבת ובעל ידע באמנויות לחימה.
קוברה קאן (Kobra Khan) - יצור דמוי נחש שיכול לרסס ערפל שינה מ"הברדס" שלו.
ספייקור (Spikor) - יצור בעל דורבנים שמכסים את ראשו וגופו, למעט זרועותיו ורגליו. במקום הזרוע השמאלית ישנו קלשון בעל שלוש שיניים שממנו הוא יורה, דבר שלא קיים בסדרה המקורית.
וובסטור (Webstor) - יצור דמוי עכביש שעל חזהו הסמל של האלמנה השחורה, ובגבו ישנו תרמיל המכיל חבל עם וו תפיסה.
פייקר (Faker) - שיבוט של הי-מן.
קלאופול (Clawful) - יצור דמוי לטאה בעל צבתות.
פאנג מן (Fang Man) - יצור דמוי חרדון.
באטרוס (Batros) - יצור דמוי עטלף שבמקור עובד עם צבאו של הורדק.
הרוזן מארזו (Count Marzo) - ברנש מרושע המשמש כמכשף ונוכל. מנצל נערים למטרותיו המרושעות.
כימרה (Chimera) - עוזרו של מארזו.
סרטים וסדרות המשך

הסדרה הגיעה לשיא הפופולריות בשנות ה-80 של המאה ה-20 והי-מן נהפך לסמל בולט לילדים ונוער. לסדרה יצאו שני סרטי טלוויזיה בשנת 1985.
הי-מן ושי-רה: חרב הסודות: מספר לראשונה על אדורה, אחותו התאומה של אדם, שנחטפה בילדותה על ידי הורדאק, שליט רשע שהוא בעצם גם המורה של האויב המושבע של הי-מן, סקלטור. בהמשך אדורה מגלה את הזהות שלה, חושפת את מזימותיו של הורדאק ואת כוחה בתור שי-רה.
הי-מן ושי-רה: חג מולד מיוחד: סרט חגיגי לקראת חג המולד. אדם ואדורה מתכוננים לחג מולד מכדור הארץ בכוכב שלהם שרובם אינם מכירים את החג. באותו זמן סקלטור נאלץ לשתף פעולה עם הורדאק שאינו מחבב, והם מתכוננים להרוס את החג שלהם. באותו הזמן אורקו טס במרגל השמיני לכדור הארץ ופוגש בשני ילדים בשם אליסיה ומיגל אשר מלמדים אותו ואת אדם ואדורה ואת כל הכוכב שלהם על חג המולד.
בשנת 1987 יצא לראשונה סרט קולנוע בלייב אקשן להי-מן בשם "שליטי היקום" בכיכובו של דולף לונדגרן בתור הי-מן, הסרט נכשל בקופות ולא זכה לביקורות טובות.
בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 יצא סדרת המשך להי-מן בשם "הרפתקאותיו החדשות של הי-מן" שתמשיכה את הפופולריות של הסדרה המקורית, למרות זאת הסדרה ירדה מהמסכים אחרי העונה הראשונה עם 65 פרקים בגלל חוסר נאמנות לסדרה המקורית. האכזבה הגיעה ממספר שינויים בצורה שהיא נעשתה ואפילו מכירת הצעצועים שהיו מבוססים על סדרה זו כשלה. למרות זאת חברת "מאטל" המשיכה להוציא צעצועים רבים של הי-מן ושליטי היקום והמשיכה לצבור פופולריות. בשנת 2002 כמעט שלוש-עשרה שנים מאז הסדרה האחרונה של הי-מן יצא גרסה מחודשת לסדרה המקורית עם אותו שם. הסדרה יחסית הצליחה אצל הקהל הצעיר והמעריצים. הסדרה שודרה בין השנים 2002–2004 במשך שתי עונות ו-39 פרקים. הייתה אמורה לצאת עונה שלישית, אבל ההפקה ביטלה את הסדרה בגלל אחוזי צפייה נמוכים.
ב-2021 יצאה גרסה חדשה לסדרה, שליטי היקום: הגילוי, שעלתה לשידור בנטפליקס. בעונה זו הי-מן מקריב את עצמו כדי למנוע מסקלטור להשתלט על מקור הקסם ביקום, ועל טילה וחבריה מוטל לחשל מחדש את חרב העוצמה על מנת להחזיר את הקסם לאיטרניה הגוועת. ב-2022 עלתה בנטפליקס העונה השנייה של "גילוי". בנוסף בשנת 2022 נטפליקס הוציאה גם גרסה מחודשת לסדרה המקורית של הי-מן בעלת אותו שם כמו לסדרה המקורית ("הי-מן ושליטי היקום"), אך עלילה נפרדת משל עצמה. הסדרה נמשכה כשלוש עונות, כאשר גם צפויה לצאת לסדרה עונה רביעית.
ראו גם

שי-רה נסיכת הכוח
שליטי היקום
חפיסת סיגריות

חפיסת סיגריות היא אריזה מלבנית, בעיקר מקרטון דק או נייר, בה נמכרות סיגריות. החפיסה מגיעה עם רדיד טעם-מגן, נייר או פלסטיק מתכלה, ואטומה באמצעות עטיפה של פלסטיק שקוף. החפיסה נפתחת באמצעות משיכת לשונית בעטיפת הפלסטיק. חפיסות קשות ניתן לסגור מחדש לאחר הפתיחה, ואילו חפיסות רכות לא ניתן לסגור מחדש. חפיסות סיגריות נחשבות לרוב לחד-פעמיות ולא מיועדות לשימוש חוזר. בניגוד לחפיסות חד-פעמיות, קיימות קופסאות סיגריות מתכתיות המיועדות לשימוש רב-פעמי.
על חפיסות סיגריות מופיעה לעיתים קרובות אזהרה מפני נזקי העישון בהתאם לחוקים ולתקנות במדינה שבה הן נמכרות (למשל: חוק הגבלת הפרסומת והשיווק של מוצרי טבק בישראל).
גודל האריזות > חפיסה

מספר המינימום של סיגריות בחפיסה לרוב מוסדר באמצעות רגולציה. הסיבה לכך היא רצון הרשויות לייקר את מחיר החבילה כך שירתיע צעירים מרכישת הסיגריות. משרדי ממשלה מגדירים מספר מינימלי של סיגריות לחבילה:
בישראל נמכרות סיגריות בחפיסות של 20 יחידות, בהתאם לתקנות הטבק, תש"ם–1979 ולתיקון לחוק מ-2006 שהרחיב את התקנה גם לסיגריות מיובאות.
באוסטריה הכמות הנפוצה ביותר לחפיסה היא 25 סיגריות, לאחר מכן 20 סיגריות, שהיא המספר המינימלי בהתאם לחוק. בנוסף, קיימות חפיסות עם 30, 40 ו-50 סיגריות.
בקנדה מרבית החפיסות מכילות 25 סיגריות אבל גם חפיסות עם 20 סיגריות הן פופולריות.
בהרבה ממדינות אירופה, לאור העלייה בתשלום המס המוטל על סיגריות, כמות הסיגריות בחפיסה משתנה על מנת להשיג מחיר זהה.
במלזיה אסור למכור חפיסה עם פחות מ-20 סיגריות.
בארצות הברית חפיסה חייבת להכיל לפחות 20 סיגריות. חלק מהמותגים, אורזים 25 סיגריות בחפיסה. במשך הרבה שנים, חצאי חפיסות שהכילו 10 או 14 סיגריות היו זמינים.
בבריטניה מותגים לרוב מכרו חפיסות אשר הכילו 20 סיגריות אבל ניתן היה להשיג חפיסות של 10 סיגריות במותגים הפופולריים ביותר. מכונות אוטומטיות לממכר סיגריות לרוב מכרו חפיסות של 16 או 18 סיגריות, אף על פי שממדי החפיסה היו זהים לחפיסה של 20 סיגריות.
גודל האריזות > קרטון

קרטון סיגריות מכיל בדרך כלל עשר חפיסות, שבהן מאתיים סיגריות. קרטונים מסוימים מכילים עשרים חפיסות, שבהן ארבע מאות סיגריות. יש המכנים אריזות כאלו "פאקט".
עיצוב החפיסות

עיצוב חפיסות הסיגריות הוא נושא בנמצא במחלוקת בין חברות סיגריות ששאיפתן לעצב חפיסות מושכות שיגדילו מכירות, לבין ארגוני בריאות שונים ששואפים להקטין את המשיכה של הסיגריות, במיוחד עבור הלא-מעשנים וביניהם גם קטינים וצעירים.
עיצוב החפיסות > אזהרות בריאות

אזהרות בריאות יכולות להופיע על פני חפיסות סיגריות בכתב או באופן גרפי, שעשוי לכלול דימויים הממחישים את הסכנה הבריאותית בסיגריות, תמונות הממחישות מחלות הקשורות לעישון או עדויות של מעשנים על נזקי העישון.
על פי ארגון הבריאות העולמי, נכון לשנת 2015 כ-86% ממדינות העולם מחייבות שימוש באזהרות בריאות, וכשליש מתוכן מחייבות שימוש באזהרות בריאות גרפיות. על פי אמנת ארגון הבריאות העולמי, על האזהרות להיות גדולות, קריאות, פשוטות להבנה, עליהן להופיע בשני צידי החפיסה, וכן יש לבצע רוטציה בין מספר אזהרות שונות.
מחקרים שונים הראו שהשימוש באזהרות בריאות גרפיות על חפיסות הסיגריות יכול להביא להגדלת מספר הניסיונות לגמילה מעישון ולהפחתת כמות הסיגריות במהלך היום, וכן הראה שהוא האמצעי היעיל ביותר לכך מבין אלו שנבדקו. קבוצת חוקרים קנדית שפרסמה מאמר בנושא בכתב העת המדעי American Journal of Public Health, מצאה שכ-20% מהמעשנים דיווחו שהאזהרות הגרפיות גרמו להם להפחית את מינון העישון שלהם.
עיצוב החפיסות > חפיסות אחידות

ארגון הבריאות העולמי פרסם בשנת 2017 המלצות על פיהן מוטב שחפיסת סיגריות יהיו אחידות בצבען ובמראן, מה שיבליט את אזהרות הבריאות שעל פני החפיסה, והן לא תכלולנה תיאורים מטעים, שעלולים לעורר את הדימוי שסוג מסוים של סיגריות פחות מזיק מאחר (למשל, שימוש בביטוי "לייט").
על-פי ההמלצות, על כל מוצרי הטבק להימכר בחפיסות אחידות, כלומר חפיסות בעלות צבע וגוון אחיד, ללא סמלים מסחריים, ללא דימויים המזוהים עם מותג מסוים, וכדומה. בנוסף, על שמות המותגים השונים להופיע בגודל ובגופן אחידים, על החפיסות להיות בעלות גודל וצורה זהים ומיוצרות מחומרים זהים. ההמלצות שוללות גם הוספת מידע פרסומי שיקושר לחפיסה, יופיע בתוכה או על סיגריות בודדות.
המדינה הראשונה שהפכה את המלצות אלו לחוק הייתה אוסטרליה, שאישרה את החוק בשנת 2011. בהמשך אותו עשור החלו מדינות נוספות לאמץ חקיקות דומות. בשנת 2019 העבירה ישראל תיקון לחוק הגבלת הפרסומת והשיווק של מוצרי טבק והפכה למדינה הראשונה בעולם שמכילה את חוק החפיסות האחידות לא רק על חפיסות סיגריות, אלא על כלל מוצרי העישון, כולל סיגריות אלקטרוניות, טבק נרגילה.
מחקרים שונים בחנו את האפקטיביות של מעבר לחפיסות סיגריות אחידות במראן - אשר מצד אחד מקשות על שיווק הסיגריות באמצעות מראה החפיסה, ומצד שני מבליטות את האזהרות השונות שעל החפיסה. הספרות המחקרית מראה שיש קשר בין שימוש בחפיסות אחידות לבין רצון להגמל מעישון, אולם הקשר מורכב יחסית. ייתכן שהאפקטיביות של החפיסות האחידות היא בעיקר בכך שהן מחזקות שימוש בסוגי אזהרות מסוימים, למשל, אזהרות גרפיות. מחקר מאוניברסיטת בורווד באוסטרליה הראה ששימוש בחפיסות אחידות מקטין את התפישה החיובית של בני נוער כלפי סיגריות.
חפיסות קשות וחבילות רכות

חפיסה קשה היא בסגנון הנפוץ של אריזת קרטון למכירת סיגריות בחנות, אשר מורכבת מתיבה יציבה יחסית. החפיסה מונעת מהסיגריות להתקמט כשהיא נמצאת בכיס המכנסיים או בתיק. חפיסת הסיגריות בעלי סגירה עליונה הוצגה בשנת 1955 על ידי חברת פיליפ מוריס
חפיסה רכה היא אריזת תיבה העשויה מנייר דק, בדרך כלל מכילה 20 סיגריות. חפיסה רכה עשויה להיחשב לא נוחה מכיוון שהיא נקרעת בקלות ולא ניתן להשתמש בה בשנית. היא מציעה את הנוחות המיידית ללא צורך לפתוח את החפיסה מחדש בכל פעם שמעשן רוצה סיגריה. במותגים אמריקאים, סיגריות בחפיסה רכה לרוב יותר קצרות במספר מילימטרים מאשר סיגריות בחפיסה קשה.
חפיסות לאספנים

בפרק זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים. (4.2.2023)
מספר חברות סיגריות הוציאו חפיסות עם הכותרת "אספנות" על מנת לייצר עניין בקרב אספנים.
מותגים מסוימים הציגו חפיסות "מיוחדות" כחלק מקידום מכירות על מנת לעקוף חוקי פרסום שהגבילו אותם. לדוגמה, חפיסה אשר עשויה מפח שנמכרה לאורך זמן מוגבל על מנת לעודד קונים פוטנציאליים. החפיסות נבדלות באמצעות עיצוב ייחודי או שהם מפס ייצור ישן או שהופסק פס הייצור שלהם ולכן הם נהפכו לנדירים.
מאפיינים

רוב חפיסות הסיגריות הן ללא מאפיינים מיוחדים. עם זאת, מספר יצרני סיגריות הציעו חפיסה שמכילה גם מכל ריק לסילוק בדלי סיגריות בסיום העישון. הדבר יכול לעזור להפחית את בדלי סיגריות הנזרקים לרחוב, ולהפחית את זיהום הסביבה מכיוון שהבדלים אינם מתפרקים בקלות.
הערות שוליים

↑  Who, what, why: What's behind the idea of banning 10-packs of cigarettes?, אתר BBC, ‏8 באוקטובר 2013
↑  חוק לתיקון פקודת הטבק (מס' 5), התשס"ז-2006
1 2 3 4 5  יעילותם של אמצעי מדיניות להגבלת פרסום ושיווק של מוצרי טבק על-פי דוח המכון הלאומי לסרטן של ארצות הברית וארגון הבריאות העולמי משנת 2017, באתר מרכז המחקר והמידע של הכנסת
↑  חוק הגבלת הפרסומת והשיווק של מוצרי טבק (תיקון מס' 7)
↑  אורלי הררי, ציון דרך במאבק בעישון סיגריות בישראל, באתר ערוץ 7, 8 בינואר 2020
↑  יעילותם של אמצעי מדיניות להגבלת פרסום ושיווק של מוצרי טבק על-פי דוח המכון הלאומי לסרטן של ארצות הברית וארגון הבריאות העולמי משנת 2017, באתר מרכז המחקר והמידע של הכנסת
↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏זהו את החפיסה: השלב הבא בקרב נגד העישון מתחיל בשבוע הבא, באתר גלובס, 1 בינואר 2020
↑  ראו למשל חבילה קשה לעומת חבילה רכה.
↑  Gene Borio. "Tobacco Timeline: The Twentieth Century 1950–1999 – The Battle is Joined". Tobacco.org. אורכב מ-המקור ב-2012-04-22. נבדק ב-21 ביולי 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Dealing With an Innovative Industry: A Look at Flavored Cigarettes Promoted by Mainstream Brands". Ncbi.nlm.nih.gov. 7 באוגוסט 2005. נבדק ב-21 ביולי 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Patent for a cigarette packs with container for cigarette butts
חפיסות אחידות בישראל
אריזת מתכת ל 20 סיגריות
נוזל-על

נוזל-על (או לפעמים על-נוזל) הוא נוזל המאופיין בהיעדר מוחלט של צמיגות, כלומר אפס חיכוך בין חלקיקי החומר. מצב זה נחשב למצב צבירה חמישי בנוסף למוצק, נוזל, גז ופלזמה, והוא קורה בטמפרטורות קרובות מאוד לאפס המוחלט. אם נוזל-על יוּנח בכוס ויקבל בחישה ראשונית, הוא ימשיך להסתחרר עד אין קץ, כל עוד לא יעבור למצב צבירה אחר. מצב צבירה זה נתגלה על ידי פיוטר ליאונידוביץ' קפיצה, ג'ון אלן ודון מיסנר בשנת 1937.
אף על פי שמצב זה התגלה לראשונה בהליום נוזלי, יש לו גם השלכות באסטרופיזיקה, פיזיקה של אנרגיות גבוהות, ובתאוריות כבידה קוונטית.
התופעה קשורה בעיבוי בוז-איינשטיין אך אינה זהה לו, קרי ייתכן נוזל-על שאינו עיבוי בוז-איינשטיין ועיבוי בוז-איינשטיין שאינו נוזל-על.
הליום II "יזחל" על משטחים כדי להשוות את רמתו בשני כלי הקיבול כך שלאחר זמן מה הרמות בשני המכלים ישתוו. כמו כן יצפה ציפוי רולין (אנ') את פנימו של המכל הגדול, שאם לא יאטם, "יזחל" ההליום II החוצה ויתנדף.
ההליום הנוזלי בשלב של נוזל-על. כל עוד הוא בשלב נוזלות-על, ההליום הנוזלי יטפס במעלה הכוס בצורת קרום דק. לאחר מכן יגלוש על הצד החיצון וייצור טיפה אשר תיפול על הנוזל שלמטה. אז תיווצר טיפה נוספת וחוזר חלילה עד שהכוס תתרוקן.
נוֹזְלוּת-על של הליום-4

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תופעת נוזלות-העל בהליום נוזלי התגלתה בידי פיוטר קפיצה וג'ון אלן (John F. Allen). מאז הוסברה תופעה זו באמצעות תאוריות פנומונולוגיות ותצפיות מיקרוסקופיות. לדוגמה, הליום-4 יהפך לנוזל-על כאשר הטמפרטורה שלו נמוכה במקצת מ-2.2 קלווין (270.95°- מעלות צלזיוס).

מעבר זה לנוזלות-על בהליום-4 מתרחש בטמפרטורה גבוהה מזו בה הוא מתרחש בהליום-3. כל אטום של הליום-4 הוא בוזון כיוון שיש לו ספין כולל של 0. הליום-3, לעומת זאת, הוא פרמיון, כלומר יש לו ספין כולל של 1/2, והוא יכול ליצור בוזונים רק על ידי זיווג בטמפרטורות נמוכות בהרבה. תהליך זה דומה לתהליך של זיווג אלקטרונים במוליכות-על.