stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תצוגת קסדה עילית

תצוגת קסדה עילית בקסדת הצבא האמריקני מטיפוס IHADSS
תצוגת קסדה עילית (בראשי תיבות: תק"ע) או כוונת קסדה, היא קסדת טיס שבה מוצגים נתוני הטיסה וכוונת על משקף הקסדה, ולטייס מתאפשר לכוון חימוש באמצעות כיוון ההסתכלות שלו (מבטו) דרך הכוונת. הקסדה נמצאת בשימוש חיל האוויר הישראלי במטוסי ה־F-16I סופה, וכן בשימוש חיל האוויר האמריקאי במטוסי F-22 ו־F-35 האמריקאים ובצבאות אחרים בעולם. אחדים מדגמי הקסדות המתקדמות ביותר הם פרי פיתוחה של חברת אלביט מערכות הישראלית.
על הקסדה אותה חובשים טייסי ונווטי ה"סופה" מוקרנים נתוני המטוס ובהם: גובה הטיסה, מהירות הטיסה ונתוני החימוש אותו נושא המטוס. ניתן לשעבד את החימוש (כמו טילי אוויר־אוויר) לכוונת שבקסדה המשקפת את כיוון הסתכלות הטייס, ובאופן זה לשגר אותו לעבר מטוס אויב באמצעות "מבט" בלבד, ולא על ידי כיוון אף המטוס אל המטרה. בנוסף, מצלמה אשר מותקנת על הקסדה מקליטה את מה שהטייס רואה ובכך מאפשרת יכולת תחקור חדשה – "לאן הביט הטייס בזמן הטיסה?"
למפקד הטנק של המרכבה ברק יש תצוגת קסדה עילית, המאפשרת לו מודעות מצבית רבה מבלי להוציא את הראש מהצריח, וכן מציגה נתונים ומידע ממערכת ניהול הקרב.
סוג קסדות אלו הוצג לראשונה ב-1962 על ידי יוז איירקראפט. במרוצת השנים פותחו דגמים רבים. לדוגמה, אלביט מערכות ורוקוול קולינס פיתחו מערכת תצוגה המותקנת על הקסדה, וזו יצאה רשמית ביולי 2014.
לקריאה נוספת

גלית חמי וסופי שולמן, להמציא כל בוקר מחדש – סיפורה של החדשנות הישראלית, ידיעות ספרים, 2018, הפרק "אם מבט היה יכול להרוג", עמ' 188–191
תולדות מלאכות שבת

| --- | --- |
 משנה:  מסכת שבת, פרק ז', משנה ב'
 תלמוד בבלי:  מסכת בבא קמא, דף ב', עמוד א'; מסכת מועד קטן, דף ב', עמוד ב'
 משנה תורה:  ספר זמנים, הלכות שבת, פרק ז'
 שולחן ערוך:  אורח חיים, סימן ש"מ
 
תולדות מלאכות שבת הן אוסף של פעולות פרטיות האסורות לביצוע בשבת, שנגזרות מהעקרונות הכלליים הבאים לידי ביטוי באבות המלאכה השונים. התולדות גם הן אסורות מדאורייתא והעובר עליהם בשוגג מחויב בקורבן חטאת ובמזיד חייב מוות בסקילה, כמו האבות.
עקרונית אין גבול למספר התולדות שניתן לשייך לאותו אב, וכדי להדגים זאת, מסופר בתלמוד הירושלמי שרבי יוחנן וריש לקיש, לאחר מאמץ של שלוש וחצי שנים, מצאו 39 תולדות לכל אחד מהאבות.
הגדרה פורמלית

על פי המקרא, בעת בניית המשכן נעשו 39 מלאכות שונות, ומקובל לומר כי מהן נגזרות התולדות. בקרב הראשונים זה לא מוסכם, וקיימות כמה גישות באשר לתנאים הפורמליים המגדירים מלאכה כ"אב" או כ"תולדה":
שיטת רש"י היא כי מלאכה המוגדרת כ"אב" היא מלאכה שנעשתה בעת בניית המשכן; כל שאר המלאכות נחשבות לתולדות (בכפוף ליחס שלהן לאבות המלאכה).
תוספות מגדיר כי ההבדל בין אב לתולדה בהלכות שבת נעוץ בשאלת החשיבות בלבד; כלומר, מלאכה שהייתה חשובה היא אב, ומלאכה פחות חשובה היא תולדה. לדברי התוספות הללו היו גם תולדות מסוימות שנעשו בעת בניין המשכן, אך מכיוון שלא היו חשובות הן לא הוגדרו כאבות, וכן להפך - היו מלאכות חשובות שלא נעשו בעת בניית המשכן, ובכל זאת נחשבות ל"אב".
אפשרות נוספת המובאת בתוספות, קובעת כי כדי שמלאכה תוגדר כ"אב", עליה למלא שני תנאים הכרחיים: שהיא נעשתה בעת בניית המשכן ושתהיה חשובה. לפי שיטה זו תולדות הן כל המלאכות שלא נעשו במשכן או שאינן חשובות.
הגדרה מהותית

התלמוד בתחילת מסכת בבא קמא דן בשאלה האם ”תולדותיהן (של ל"ט אבות מלאכה) כיוצא בהן או לאו כיוצא בהן?” ומגיע למסקנה כי התולדות הן כיוצא באבות, אך ישנה נפקא מינא לגבי אדם שעבר בשוגג על שני אבות מלאכה שונים לבין אדם שעבר בשוגג על אב מלאכה ועל תולדה שלו. אמירות כלליות מסוג זה מקשות על הגדרה ברורה בין פעולה המוגדרת כ"אב" לפעולה המוגדרת כ"תולדה", ואכן בספרי ההלכה והפסיקה העוסקים בל"ט מלאכות שבת לא קיימת הגדרה מקיפה וחד-משמעית באשר ליחס שבין אבות ותולדות.
התלמוד הבבלי, בתחילת מסכת מועד קטן, מביא את המחלוקת בין רבה לרב יוסף בנוגע לתולדות מסוימות - ניכוש קרקע והשקיה של זרעים. רבה סבור כי זוהי מלאכה הנגזרת ממלאכת חורש, מכיוון שהניכוש וההשקיה מביאים להרפיה של הקרקע - כמו חרישה, ורב יוסף סבור כי היא נגזרת ממלאכת זורע, מכיוון שהניכוש וההשקיה מעודדים את צמיחת הזרעים.
בעלי התוספות מסבירים כי שורשה של מחלוקת זו נעוץ בהגדרת היחס בין אב ותולדה; רבה סבור כי היחס בין אב לתולדה הוא יחס של נִרְאוּת חיצונית, וניכוש וזריעה דומים מבחינה חיצונית למלאכת החרישה. לעומתו רב יוסף סבור כי היחס בין אב לתולדה הוא יחס סובייקטיבי של עושה־המלאכה, ומבחינה זו ניכוש והשקיה קרובים יותר לזריעה.
במסקנת הדיון במסכת מועד קטן האמורא אביי נותר בתמיהה מדוע רבה ורב יוסף חושבים כי קיימת סתירה בין הדברים, ומדוע שלא יאמרו כי ניכוש וזריעה מהווים תולדות הן של מלאכת חורש והן של מלאכת זורע. נראה, לפיכך, כי התלמוד מכיר בשני סוגי האפיונים הללו של היחס בין אבות לתולדות. עם זאת, הלכה למעשה נפסק במשנה תורה לרמב"ם כי השקיה אסורה כתולדת מלאכת זורע ולא כתולדת מלאכת חורש.
הלכה למעשה, הרמב"ם מתאר את היחס שבין "אב" ל"תולדה" שלו באופן הבא: ”התולדה היא המלאכה הדומה לאב מאלו האבות. כיצד? המחתך את הירק מעט לבשלו הרי זה חייב, שזו המלאכה תולדת טחינה. שהטוחן לוקח גוף אחד ומחלקו לגופים הרבה, וכל העושה דבר הדומה לזה הרי זה תולדת טוחן.” בפירוש המשניות הרמב"ם מדגים זאת: ”הטוחן הוא מאבות מלאכות ועניין הטחינה הוא כתיתת החלק הגדול ועשייתו חלקים קטנים, ולפיכך חיתוך הירקות בשבת או נסורת עץ לקבל הנסורת שלו... או כריתת עצים לשריפה כל זה תולדות טוחן...”
חומרת האיסור

אין הבדל מבחינת חומרת האיסור בין אב לתולדה, וגם מלאכה שהיא תולדה אסורה מדאורייתא והעובר עליה בשוגג מחויב בקורבן חטאת ובמזיד חייב מוות בסקילה. הנפקא מינא בין אב מלאכה לתולדה, היא במקרה של מי שעשה שתי מלאכות בשוגג; עקרונית כל מחלל שבת בשוגג חייב להביא קרבן חטאת, ומי שעשה שתי מלאכות המשתייכות לשני אבות מלאכה שונים (כגון כותב ואופה) - חייב להביא שני קרבנות חטאת. לעומת זאת מי שעשה אב מלאכה אחד ותולדה שלו או שתי תולדות של אב מלאכה אחד - אינו חייב להביא אלא קרבן חטאת אחד.
הערות שוליים

↑  תלמוד ירושלמי, מסכת שבת,  פרק ז', הלכה ב' (מד, א בדפוס וילנא).
↑  גישות שבמידה מסוימת תלויות בגרסה המדויקת שבתלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ב', עמוד א'.
↑  כך רש"י כותב בתלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ב', עמוד א', בפסקה ולר"א דמחייב תרתי: "כולהו אבות מלאכות ממשכן גמרינן להו במסכת שבת"; כך גם לפי גרסת רבנו חננאל בתלמוד, שכלל אינה מזכירה את עניין החשיבות אלא רק את שאלת עשיית המלאכה בעת בניית המשכן.
1 2  תוספות על תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ב', עמוד א', בפסקה ה"ג.
↑  כך מפרשים זאת המהרש"א והמהר"ם במקום, וכך גם נראה מדברי הרמב"ם, שבבואו להגדיר תולדה כלל אינו מזכיר את שאלת עשייתה בעת בניית המשכן, אלא רק את שאלת הדמיון בינה לבין אב המלאכה (ראו משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק ז').
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ב', עמוד א'.
↑  כך במנחת חינוך, מוסך השבת, וכך גם באגלי טל. כך גם נראה מהשולחן ערוך, אורח חיים, סימן ש"מ, שכותב אודות כמה תולדות אך אינו עוסק בהגדרה המהותית של תולדה.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מועד קטן, דף ב', עמוד ב'.
↑  תוספות בפסקה קא מרפויי ארעא, על התלמוד באותו מקום.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק ח', הלכה ב'; וראו עוד על כך במנחת חינוך, מוסך השבת, ב (הזריעה).
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק ז', הלכה ה'.
↑  פירוש המשניות לרמב"ם, על משנה, מסכת שבת, פרק ז'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ב', עמוד א'.
| הלכות ואיסורי שבת |
| --- | --- | --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |  |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |  |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |  |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |  |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |  |
| מלאכות שבת | מלאכות שבת |  |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |  |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |  |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |  |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |  |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |  |
| הלכות עירובין | הלכות עירובין |  |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |  |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |  |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |  |
תמיד אהבה

תמיד אהבה הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עברי לידר. הוא יצא לאור בהוצאת חברת התקליטים הליקון, באוקטובר 1997, ונכלל באלבום הבכורה של הזמר, מלטף ומשקר, כרצועה השלישית. את מילות השיר חיבר לידר, לצד יועד נבו, שגם הפיק את השיר.
הצלחה מסחרית

השיר נכנס למצעד הסינגלים השבועי של רשת ג' ב-26 באוקטובר 1997, במקום העשרים. "תמיד אהבה" הוא הסינגל היחיד מתוך האלבום מלטף ומשקר שלא שהה כמה שבועות במצעד זה. הוא ניצב במקום השמיני במצעד השירים לשנת ה'תשנ"ח, חרף כישלונו בדירוגים השבועיים.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1997)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1997)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1997)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1997)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 20 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1998)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1998)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1998)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1998)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 8 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים |
| --- | --- | --- | --- |
| עולם | אוקטובר 1997 | דיסק | הליקון |
הערות שוליים

↑  Tamid Ahava - תמיד אהבה, Genius
| עברי לידר |
| --- | --- | --- |
| אלבומים | מלטף ומשקר • יותר טוב כלום מכמעט • האנשים החדשים • זה לא אותו דבר • בקצב אחיד בתנועות של הגוף • מישהו פעם • האהבה הזאת שלנו • עברי לידר עופר מאירי |  |
| אלבומי הופעה | Live CD‏ • Live DVD‏ • עברי לידר ותזמורת המהפכה בהופעה חיה • קיסריה Live |  |
| מיני-אלבומים | FIGHT!‎ • ניו יורק בשמש |  |
| ערכים קשורים | TYP • יועד נבו • הליקון |  |
| עברי לידר - שירים |
| --- | --- | --- |
| מלטף ומשקר | "לאונרדו" • "תמיד אהבה" • "אף אחד משנינו" |  |
| יותר טוב כלום מכמעט | "הכוס הכחולה" • "בחולצת פסים" • "יותר טוב כלום" |  |
| האנשים החדשים | "בתי קפה" • "על קו המים" • "האנשים החדשים" • "איש יקר" |  |
| זה לא אותו דבר | "זכיתי לאהוב" • "ניסים" • "להבין את המים" • "זה לא אותו דבר" |  |
| בקצב אחיד בתנועות של הגוף | "רק תבקש" • "מתעורר" • "הדרכים הארוכות" • "אלוף העולם" • "ביחד מפחד" |  |
| מישהו פעם | "מישהו פעם" • "מזל טוב ישראל" • "תרמיל" • "לרגע קטן" • "אסתר אוכלת פחמימה" |  |
| האהבה הזאת שלנו | "הייתי כאן" • "הכול בוער" • "האהבה הזאת שלנו" • "מקום ליותר" • "ילדות והעיר הגדולה" |  |
| שירים אחרים | "סינדרלה רוקפלה" • "מוגזם" • "נסיכה שלי" • "הנשף" • "מהכפר אל הכיכר" • "לרקוד עם דמעות בעיניים" • "תזכור הכל" • "המזרח התיכון" • "הרגע הריק" • "השמיים נעולים" • "שמח" ‏•‏‏ "חלומות שנמחקים" |  |
בלו בנד

חפיסת מרגרינה בלו-בנד
בלו-בנד הוא מותג של מרגרינה, שהושק בשנת 1923 על ידי חברת ואן דן ברג (Van den Bergh) ההולנדית. בשנת 1927 התמזגה חברת ואן דן ברג עם חברת האחים לוור האנגלית, כדי ליצור את יוניליוור, ומותג בלו בנד עבר לידי יונילוור, הגם שהמשיך לפעול תחת השם ואן דן ברג. סמואל ואן דן ברג (6 באפריל 1864, הולנד – 4 בפברואר 1941, ניס, צרפת) (אנ') היה תעשיין ופוליטיקאי יהודי-הולנדי, בן למשפחה יהודית מהעיר אוס שבדרום הולנד, שם התגוררה מאז המאה השמונה-עשרה.
המותג של בלו בנד הוכנס לאינדונזיה החל משנת 1936 ובשנת 1939 הוא החזיק ב-60% משוק המרגרינה.
בשנות ה-20 של המאה ה-21 דעך השימוש בישראל במרגרינה עקב העדפות בריאותיות וצריכה מוגברת של חמאה תחתיה.
בישראל

מרגרינה בלו בנד נמכרה בארץ ישראל כבר בסוף שנות ה-20, ותפוצתה גברה בשנות ה-30.
מרגרינה של מותג בלו בנד הייתה הראשונה שיוצרה בארץ ישראל. מרגרינה בלו בנד יוצרה החל מסוף שנת 1938 בחיפה, על פי זיכיון מחברת יוניליוור, על ידי חברת תוצרת מזון ישראלית של ד"ר ארנולד הילדסהיימר, אשר התמחה בייצור מרגרינה במפעל יוניליוור בגרמניה. מותג בלו בנד נחשב ליוקרתי והיה יקר יותר ממותגי מרגרינה אחרים שנמכרו בארץ ישראל.
ב-1961 פותחה מרגרינת בלו-בנד למותג גולד-בנד – מרגרינה עם חלב ארוז בנייר אלומיניום מוזהב. שמו ואריזתו של המוצר שידרו יוקרתיות ואיכותיות למוצר צריכה בסיסי, וזאת הפעם הראשונה בארץ בו נעשה פרסום דרך מיתוג מוצר.
שלושה מוצרים נמכרים בישראל תחת המותג בלו-בנד:
בלו-בנד: מרגרינה לאפיה ולבישול, ללא תוספת מלח.
גולדבנד: מרגרינה עם חלב
מחמאה: מרגרינה בטעם חמאה
המוצרים נמכרים בחבילות לאפייה ובגביעים למריחה ולטיגון.
הערות שוליים

↑  Doreen Arnoldus, Family, Family Firm, and Strategy, 2002, page 304
↑  To the Desert and Back, Pages 33-35
↑  blue band margarine, פלסטיין פוסט, 15 בנובמבר 1935
↑  על סמואל ואן דר ברג (בהולנדית)
↑  Colonial Exploitation and Economic Development, page 222
↑  Spiney's Prices, פלסטיין בולטין, 1 במרץ 1928
↑  blue band margarine, פלסטיין פוסט, 28 בפברואר 1935
↑  מרגרינה בלו בנד עכשיו תוצרת הארץ, דבר, 20 בינואר 1939
↑  מחירים מאכסימליים בארץ, הצופה, 5 בספטמבר 1939
רשימת המחירים, הצופה, 10 באוקטובר 1939
מחיר מכסימום למוצרים העומדים בפיקוח, דבר, 20 באוקטובר 1939
↑  גלויות זהב, באתר ישראל היום
| יוניליוור ישראל |
| --- | --- | --- |
| מוצרי מזון | ורד הגליל • תלמה • קנור • בייגל בייגל • קליק • ליפטון • מזולה • בן אנד ג'ריז • מגנום • גלידות שטראוס • Hellmann's • בלו בנד • פתית • כיפלי • מרמייט • אפיכל • 778 |  |
| טיפוח וניקיון | בדין • פינוק • אקס • דאב • Vaseline • Cif |  |
חיילי נח"ל מסייעים למשאית בלו-בנד שהתחפרה בחולות, 18 באוקטובר 1951
תרגיל בהתעוררות

תרגיל בהתעוררות הוא אלבום האולפן השלישי של הזמר-יוצר הישראלי שלומי שבן, שיצא בשנת 2014.
רקע

האלבום יצא כשבע שנים לאחר אלבומו השני של שבן, "עיר", וחמש שנים לאחר צאת "מגדל הפזמון", אלבום שבו ביצע שבן גרסאות כיסוי בפסנתר. את השירים באלבום כתב והלחין שבן, והעיבודים נעשו בשיתוף עם להקת הקולקטיב שגם מנגנת באלבום ומופיעה עמו ברבות מהופעותיו. את האלבום הפיקו מוזיקלית אסף תלמודי (שהפיק גם את אלבומיו הקודמים של שבן) ותמיר מוסקט.
בנוסף מתארחות באלבום הזמרות נינט טייב, קרן אן וחוה אלברשטיין שגם מבצעת איתו את שיר הנושא של האלבום.
עטיפת האלבום צולמה בפארק המים אטרקציה הנטוש בקליה.
להוצאתו של האלבום קדמו הסינגל "לילה אחרון בלונדון", ולאחריו יצא גם הסינגל "תרגיל בהתעוררות", אותו שר שבן בדואט עם חוה אלברשטיין.
האלבום הגיע למעמד אלבום זהב בתוך חודשים ספורים מזמן צאתו.
בספטמבר 2014 הגיע שיר הנושא של האלבום לראש המצעד השנתי של רשת ג' לשנת תשע"ד.
שירי האלבום

כמו באלבומיו הקודמים של שבן, גם באלבום זה עוסקים רוב השירים בחוויותיו האישיות. השיר "לילה אחרון בלונדון", לדוגמה, מתבסס על תקופת לימודי המוזיקה של שבן בלונדון; בשירים אחרים חיזק שבן עצמו את הקשר בין יצירתו לבין חייו האישיים, כאשר בקליפ לשיר "איקאה" כיכבה כפילה של אשתו, השחקנית יובל שרף, ואילו בקליפ לשיר "שמש עלי אדמות" הופיעו שרף ושבן עצמם במצלמת וידאו ביתית.
לתשומת לב מיוחדת זכה שיר הנושא של האלבום, הן בשל שיתוף הפעולה של שבן עם זמרת נחשבת כאלברשטיין, והן בשל תוכן השיר המבוצע כדואט בין אלברשטיין לשבן. מתוך מילות השיר עולים מושגים הקשורים במלחמה ואף באפוקליפסה (בדומה לשיר "האזרח האחד" מאלבומו הקודם של שבן, "עיר") שהעלו מגוון רחב של פרשנויות בנוגע לנושא השיר ולכוונתו.
אם זהו רק תרגיל
זה אכן תרגיל מוצלח
השמיים צבועים וניל
האופק מפויח
הכל חוזר אדום יותר
מן השוחות ובצריחים
אמרי, האם אנחנו מנצחים?
בין השאר הושווה השיר לשיר "גשם כבד עומד ליפול" של בוב דילן, לכתיבתו של חנוך לוין ואף נטען שחזה למעשה את מבצע צוק איתן בעזה שהתרחש מספר חודשים לאחר צאתו.
שבן עצמו נמנע מלפרש את השיר, אך בקליפ שיצא כשנה לאחר צאת השיר כלל הבמאי אדם ביזנסקי תיעודים היסטוריים של מדינת ישראל שלאחר מלחמת ששת הימים ובכלל זה מצעדים צבאיים וחגיגות לאומיות.
התייחסות לנושאים פוליטיים ניכרת בשירים נוספים באלבום, כדוגמת השיר "דיוטי פרי", שנכתב בעקבות רעיון של ברטולט ברכט ומסתיים בחייל שנהרג בחברון, ובעיקר בשיר "תמונה משפחתית עם רוה"מ", המביע ביקורת כלפי בנימין נתניהו, ראש הממשלה בעת צאת האלבום. שבן אף הופיע עם שיר זה בתוכנית "ארץ נהדרת" בליל הבחירות לכנסת העשרים, לאחר היבחרו בפעם הרביעית של נתניהו לראש ממשלה, לצד מריאנו אידלמן כנתניהו ועלמה זק כשרה נתניהו. הפזמון ”ראש ממשלה לא בוחרים” שימש למעשה כתגובת תוכנית הסאטירה לתוצאות הבחירות.
רשימת רצועות

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי שלומי שבן.
| תרגיל בהתעוררות> מס' | תרגיל בהתעוררות> שם | תרגיל בהתעוררות> משך | תרגיל בהתעוררות>  | תרגיל בהתעוררות>  | תרגיל בהתעוררות>  | תרגיל בהתעוררות>  | תרגיל בהתעוררות>  | תרגיל בהתעוררות>  | תרגיל בהתעוררות>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | תרגיל בהתעוררות (דואט עם חוה אלברשטיין)   | 4:03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | הקסם נגמר  | 2:58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | היופי שלך מכאיב לכולם  | 3:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | איקאה  | 2:34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | תמונה משפחתית עם רוה"מ  | 2:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | מלכה לב שבור (בביצוע נינט טייב)   | 3:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | דיוטי פרי  | 3:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | אילת  | 2:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | שמש עלי אדמות  | 2:42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | לילה אחרון בלונדון  | 2:58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | ילד, עכשיו  | 1:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | הנה בא הסוף  | 3:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 36:24 |  |  |  |  |  |  |  |
משתתפים

שלומי שבן - שירה, פסנתר
עידן רבינוביץ' - פסנתר, רודס, פרפיסה, מקלדות, מלודיקה, שירה
רועי ריק - בנג'ו, גיטרה, מפוחית, שירה
רועי רבינוביץ' - קלרינט בס, חליל צד, מקלדות, גלוקנשפיל
יוסי מזרחי - גיטרות, בס, סמפלר, וואנזיני
דניאל שהם - גיטרות, יוקולילי, עוד, סמפלר, סינטי, שירה
נדב לוזיה - תופים
עמנואל סלונים - בס
אסף תלמודי - קלידים, הפקה מוזיקלית
תמיר מוסקט - תופים ("היופי שלך מכאיב לכולם"), הפקה מוזיקלית
סניה קרויטור - כינור ("היופי שלך מכאיב לכולם")
רוני עברין - כלי הקשה
חוה אלברשטיין - שירה ("תרגיל בהתעוררות")
נינט טייב - שירה ("מלכה לב שבור"), קולות ("איקאה")
קרן אן - קולות ("הקסם נגמר")
הערות שוליים

↑  על עטיפת "תרגיל בהתעוררות", בבלוג "סיפור, כיסוי"
↑  צפו: שלומי שבן ויובל שרף בקליפ ביתי, באתר ynet, 30 בנובמבר 2014
↑  ynet, צפו: שלומי שבן בלילה אחרון בלונדון, באתר ynet, 3 בפברואר 2014
↑  מערכת גיא פינס, למה שלומי שבן לא מרגיש גבר?, באתר nana10‏, 7 ביולי 2014
↑  ynet, צפו: שלומי שבן ויובל שרף בקליפ ביתי, באתר ynet, 30 בנובמבר 2014
↑  מלות השיר "תרגיל בהתעוררות", באתר שירונט, בדיקה אחרונה ב־2 בפברואר 2022
↑  אודי הירש‏, "תרגיל בהתעוררות": השיר הכי חשוב של תשע"ד, באתר וואלה, 26 בספטמבר 2014
↑  אורן מאיירס, השמים צבועים וניל, האופק מפויח, באתר העין השביעית, 15 באפריל 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 9f084c4c-621d-4f42-b7a9-f3fd24808135
חיים שמרלר

| --- | --- |

 השתייכות:  חסידים
 תחומי עיסוק:  חינוך
 תפקידים נוספים:  רב וראש ישיבה
 חיבוריו:  אוצרות אורייתא
הרב חיים שמרלר הוא רב וראש ישיבה חסידי, מקים ארגון הגפן וארגון שערי הוראה.
ביוגרפיה

נולד לרב אליהו שמרלר, ראש ישיבת צאנז בנתניה.
הרב שמרלר הוא רב בית המדרש 'היכל צבי' רודניק של חסידי צאנז בירושלים.
כיהן כראש ישיבת אורייתא בין השנים תשס"ו - תשע"ז. בין השנים תשע"ז - תשע"ט הוא כיהן כראש ישיבת חיי תורה. שתי הישיבות מיועדות לבחורים מתבגרים, בגילאי קיבוץ.
בתשע"ג הוציא לאור את ספרו 'אוצרות אורייתא' שיעורים לפי סדר פרשיות התורה, משיעוריו שמסר בישיבת אורייתא באקטואליה בהלכה. בתשע"ז הוציא לאור מהדורה מורחבת, שני כרכים, בהוצאת עוז והדר.
לרב שמרלר סדרת שיעורים מוקלטים על כל התלמוד בבלי. וכן על כל שולחן ערוך, פרקי אבות וסדרת שיעורים על המועדים. רבי מרדכי הגר מוויז'ניץ מונסי נהג להקשיב לשיעוריו בשנותיו האחרונות, כשראייתו נחלשה.
פעילות ציבורית

הרב שמרלר הקים את ארגון שערי הוראה (ע"ר), המעודד בחורים ואברכים בלימוד הלכה ובפרט בשולחן ערוך הרב. הארגון מקיים מדי שנה בכ"ד טבת (יום ההילולא של מרן בעל התניא זי"ע) אירוע הוקרה מפואר, במסגרתו מחולקים תעודות ומלגות לנבחנים. בתשע"ח הכריז על פרויקט 'מיין מסכת' ('המסכת שלי'), במסגרת הארגון. על פי התוכנית, כל בחור לומד ונבחן על מסכת אחת שבה הוא רוכש בקיאות רבה במיוחד. התוכנית על שמו של רבי מרדכי הגר האדמו"ר מוויז'ניץ מונסי. גם הקים על שמו את רשת ישיבות יום שישי 'אהבת מרדכי', ללימוד לפני שבת.
הקים את ארגון הגפן - מאגר שדכנים מהציבור החסידי והליטאי, וכן מאגר שמות לשידוכים. הארגון עורך כנסי הדרכה לשדכנים ולבחורים מבוגרים.
מכהן כחבר ועדת הרבנים של שיננא.
משפחתו

בנו הרב יעקב ישראל, חתן המשפיע הרב צבי מאיר זילברברג מנהיג חבורת נחלת יעקב בירושלים.
בנו הרב מנחם מנדל, חתן הרב ישראל חיים וייס, האדמו"ר מספינקא
חתנו הרב אשר שטרנבוך, בן הרב ברוך שטרנבוך רב קהילת ויז'ניץ במודיעין עילית ובן הרב אליהו שטרנבוך וחתן הרב מנחם ארנסטר.
תרגיל בנישואין

| --- | --- |

 בימוי:  פרנסואה טריפו
 הופק בידי:  פרנסואה טריפו
 תסריט:  פרנסואה טריפו, קלוד דה ז'יברה, ברנרד רבון 
 עריכה:  אנייס גולימוט 
 שחקנים ראשיים:  ז'אן-פייר לאו  קלוד ז'אד
 מוזיקה:  אנטואן דיאמל 
 צילום:  נסטור אלמנדרוס 
 מדינה:  צרפת 
 חברת הפקה:  לה פילם דו קארוס 
 חברה מפיצה:  סרטי קולומביה, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  צרפת 9 בספטמבר 1970
 משך הקרנה:  92 דקות
 שפת הסרט:  צרפתית
 סוגה:  קומדיה רומנטית, דרמה קומית 
 דף הסרט ב־IMDb
 
תרגיל בנישואין (בצרפתית: Domicile conjugal) הוא סרט קולנוע צרפתי משנת 1970, בבימויו של פרנסואה טריפו ובכיכובם של ז'אן-פייר לאו וקלוד ז'אד.
יצירת הסרט

זהו הסרט הרביעי בסדרת דואנל וההמשך הישיר לנשיקות גנובות. פרנסואה טריפו ביים וכתב את התסריט יחד עם קלוד דה ז'יברה (אנ') וברנאר רבון (אנ'). הפסקול נכתב על ידי אנטואן דיאמל (אנ'). בסרט נכללו התייחסויות רבות לסרטים אחרים ולאירועים מחייו של טריפו.
עלילה

לאחר שהפרק הקודם בקורותיו של אנטואן דואנל הסתיים באירוסיהם של אנטואן וקריסטין, הפרק הנוכחי עוסק בחייהם כזוג נשוי.
קריסטין מעבירה שיעורי נגינה בכינור ואנטואן עובד בצביעת ציפורנים לחנויות פרחים. נסיונותיו לצבוע את הפרחים באמצעים כימיים נכשלים והוא מתחיל לעבוד בחברה שמשווקת סירות, שם הוא פוגש אישה יפנית בשם קיוקו ופותח ברומן איתה. בינתיים קריסטין יולדת בן, שמקבל את השם "אלפונס". לבסוף נפרד אנטואן מקיוקו וחוזר לגדל את אלפונס יחד עם קריסטין.
שחקנים ודמויות

ז'אן-פייר לאו – אנטואן דואנל (אנ')
קלוד ז'אד – כריסטין דואנל
הירוקו מטסומוטו (אנ') – קיוקו
דניאל סקלדי (אנ') – לוסיאן דרבון
קלר דיאמל (אנ') – גברת דרבון
ברברה לאאז' (אנ') – מוניק
ביקורת

באתר Rotten Tomatoes, המאגד ביקורות על סרטים, קיבל הסרט 76 אחוזי תמיכה בהתבסס על 21 ביקורות.
רוג'ר איברט העניק לסרט ארבעה כוכבים, ותיאר אותו כסרט "הגון ואוהב". לדבריו, הסרט מעניק את התחושה שאירועי היום-יום מרתקים בעיניו של טריפו לא פחות מאירועים הרואיים או מלודרמטיים. וינסנט קנבי כתב ב"ניו יורק טיימס" שהסרט הוא "קומדיה ביתית שופעת" שנוצרה על ידי במאי בוגר ובטוח בעצמו. פיטר בראדשו (אנ') דירג את הסרט במקום העשירי ברשימת "20 הסרטים הטובים ביותר של פרנסואה טריפו" של "הגרדיאן", וכתב שזהו אולי הסרט המוזר והעצוב ביותר בסדרת דואנל, ושתפקידו של דואנל כצובע פרחים הוא "סמל נוקב לחוסר התוחלת הרדוד של האמנות".
נתן גרוס כינה את הסרט "וירטואוזי" ושיבח את התסריט, העריכה והבימוי; לדבריו, זהו סרט צרפתי אופייני שמזכיר את עבודותיו של רנה קלייר. בביקורת בעיתון "מעריב" כתב יורם פורת שגם בסרט זה לא איבד טריפו את "הקסם התמים שבסרטיו הראשונים". ד. אהרון, לעומת זאת, כתב שהסרט מאכזב וש"הרפתקאותיו החביבות והאקסצנטריות" של אנטואן "איבדו הרבה מכנותן וטבעיותן".
הערות שוליים

1 2  Vincent Canby, Truffaut's Diary Unreels in ‘Bed and Board’, The New York Times, ‏22 בינואר 1971
↑  Bed and Board, Rotten Tomatoes (באנגלית)
↑  Roger Ebert, Bed and Board movie review & film summary (1971), rogerebert.com, ‏4 במאי 1971 (באנגלית)
↑  Peter Bradshaw, François Truffaut’s 20 best films – ranked, The Guardian, ‏3 בפברואר 2022
↑  נתן גרוס, על גירושים ועל נישואים, על המשמר, 27 באוקטובר 1972
↑  יורם פורת, הרפתקאותיו המופלאות של אנטון דואנל, מעריב, 9 בפברואר 1972
↑  ד. אהרון, קצו הבלתי־נמנע של אנטואן דואנל, מעריב, 23 באוקטובר 1972
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010986863805171  BnF: cb16676983x (data)  LCCN: no2016144197  NLA: 35483315  SUDOC: 130643165  VIAF: 197275592   WorldCat (עם VIAF): 197275592
טינמו מצויץ עדין

| טינמו מצויץ עדין |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: טינמאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: טינמיים
סוג:: Eudromia
מין:: טינמו מצויץ עדין
שם מדעי
 Eudromia elegans ‏סנט-אילר, 1832
תחום תפוצה


טינמו מצויץ עדין (שם מדעי: Eudromia elegans) הוא עוף דרום אמריקאי השייך לקבוצת עופות פרימיטיבית המקורבת ליענאים ומכונה טינמאים. הטינמו הוא עוף שוכן קרקע המזכיר שליו גדול בצורתו ומגיע לאורך 39–41 סנטימטרים ולמשקל 400–800 גרם.
מאפיינים

לטינמו מצויץ עדין גוף מעוגל בצבע אפור מקווקו בשחור והראש אפור בעל שני פסים לבנים לצד המקור האפור-חיוור וכתר שחור על הראש. הטינמו מצוי בטבע בעיקר בערבות העשב הגדולות של צ'ילה וארגנטינה ומצוי בגבהים של עד 2,500 מ' וגם באזורים חקלאיים.
הוא שוכן קרקע וניזון מצמחים, זרעים ופרוקי רגליים קטנים שהוא מוצא ובקיץ הם ניזונים כמעט לגמרי על חרקים. הנקבה מקננת בין שיחים קטנים ומטילה 2–3 ביצים. האפרוחים יכולים לרוץ מרגע בקיעתם מהביצים ולרוץ והטינמואים אינם יודעים לעוף אלא לרוץ כמו יענים מטורפים כמו הפומה, דוב המשקפיים ושועלים, אך עלולים להיתפס על ידי עופות דורסים.