stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המצאות בישראל
מחשוב > תוכנה

בבילון – תוכנת תרגום רב-לשונית, המבצעת זיהוי אופטי של טקסט באזור נבחר במסך ומתרגמת אותו בהקלקת עכבר. פותחה על ידי אמנון עובדיה.
חלק ניכר מהפיתוח של מערכות ההפעלה חלונות NT וחלונות XP בוצע במרכזי הפיתוח של מיקרוסופט בישראל.
דיפ ג'וניור – תוכנת שחמט הרצה על מחשב פשוט שפותחה על ידי אמיר באן ושי בושינסקי, וספר פתיחות של רב-אמן בוריס אלתרמן. התוכנה זכתה באליפות העולם ב-1997, 2001, 2002 ו-2004.
ג'ינג'ר, תוכנת תרגום ותיקוני שגיאות כתיב מאנגלית לאנגלית.
Waze – אפליקציית ניווט GPS שיתופית לטלפונים חכמים, שפותחה על ידי חברת ההזנק הישראלית "Waze Mobile" ונמכרה לגוגל ביוני 2013.
Moovit – אפליקציית ניווט GPS שיתופית לטלפונים חכמים ולדפדפנים בתחבורה ציבורית, שפותחה על ידי חברת ההזנק הישראלית MoovitApp Global LTD (לשעבר Tranzmate) ונמכרה לאינטל במאי 2020.
Gett – אפליקציה מבוססת מיקום לשירות הזמנת מוניות ושליחויות דרך טלפון חכם.
Any.do – אפליקציה ישראלית חינמית לניהול משימות, המאפשרת למשתמש שיתוף משימות ושיתוף תזכורות באמצעות פייסבוק, טוויטר, אימייל והודעות מסרון.
HandWallet – תוכנה למעקב אחר הוצאות, הכנסות ותקציב שפותחה בישראל.
QText – מעבד תמלילים עברי שפיתחה חברת "דביר מוצרי תוכנה" מקיבוץ דביר בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20.
מחשוב > אינטרנט וסייבר

חומת האש המסחרית הראשונה פותחה על ידי חברת צ'ק פוינט, שעוסקת בתחום אבטחת המידע עד היום.
ICQ – תוכנת מסרים מיידיים שפותחה על ידי החברה הישראלית מיראביליס. פותחה על ידי ספי ויגיסר, יאיר גולדפינגר ואריק ורדי.
Wix – פלטפורמה לבניית אתרי אינטרנט ללא צורך בידע מוקדם
תוכנת (VoIP) הראשונה שיכלה לשדר בין מחשב לפלאפון – פותחה על ידי חברת ווקלטק הישראלית.
Viber, יישום קנייני חוצה-פלטפורמות המשמש להעברת מסרים מיידיים וביצוע שיחות על גבי רשת האינטרנט (VoIP) שפותח במקור על ידי חברת Viber Media.
כספת מידע מאובטחת – אבטחת חלקים בתוך מערכת המחשוב הארגונית מחדירות, פותחה על ידי חברת סייבר ארק.
חשיפת נקודות תורפה במערכות מחשב באופן אוטומטי. אלגוריתם שמחקה את אופן הפעולה של האקר אנושי, מבצע מאות אלפי מבדקי חדירות בזמן קצר. חברת Cronus Cyber החיפאית.
מוצר לאבטחת הרשת הארגונית – אבטחת הרשת הארגונית ובידודה מהאינטרנט בטכנולוגיית isolation באמצעות שרת חוצץ של החברה שמהווה מעין "קיר זכוכית", כך שהגישה לרשת האינטרנט תהיה מסוננת מפוגענים. גיא גוזנר ודן אמיגה. חברת פיירגלאס. 2013. נרכשה על ידי חברת סימנטק.
תוכנה לאבטחת אפליקציות – המיועדת לזיהוי ותיקון חולשות אבטחה בקוד המקור באפליקציות וכן חסימת פרצות אבטחה באפליקציות ווב ומובייל. חברת צ'קמרקס (Checkmarx) הרמת גנית, שנוסדה ב-2006 על ידי מתי סימן ועמנואל בן זקן. נרכשה על ידי חברת ההשקעות הפרטית האמריקאית הלמן פרידמן, ב-1.15 מיליארד דולרים ברבע הראשון של 2020.
הגנת GPS – מיכשור להגנה על מקלטי GPS מחסימה באמצעות משדרים. חברת אינפינידום.
מערכת לניתוח תנועת כלי שיט, ניהול סיכונים בים וזיהוי חריגות – חברת ווינדוורד התל אביבית. הוקמה ב-2011 על ידי עמי דניאל ומתן פלד.
פגסוס – תוכנת מעקב וריגול לטלפונים חכמים לשימוש גופי ביטחון ומדינות. חברת NSO מהרצליה פיתוח. הוקמה ב-2009 בידי עמרי לביא, שלו חוליו, וניב כרמי.
תקשורת

משדר נייד לשידור וידאו חי – באמצעות מקבץ של אמצעי תקשורת זמינים כמו סלולר, רשתות אלחוטיות וכדומה המייתר ניידת שידור. חברת LiveU.
טכנולוגיית WAM – טכנולוגיה לאיפנון מיטבי על גל נושא, שמאפשר ליהנות מטווחי תדרים, פס רחב וצריכת הספק יעילים יותר על התשתיות הקיימות. בסיס לתקשורת דור חמישי. חברת MagnaCom. הוקמה על ידי יוסי כהן ואמיר אליעז ב-2012. נרכשה על ידי חברת ברודקום ב-2016.
טכנולוגיה להעברת צילומי וידאו באיכות גבוהה מאוד, ממספר רב של מוקדי צילום ללא השהייה. הטכנולוגיה ממומשת ברחפנים ובמצלמות קולנוע. חברת אמימון (Amimon). פרופ' מאיר פדר, ד"ר צבי רזניק, גיא דורמן ורון יוגב.
מוזיקה ותנועה

מלוגרף – מכשיר המציג מלודיה בצורה גרפית. פותח על ידי רות כ"ץ ודליה כהן, מהאוניברסיטה העברית בירושלים, לשם ניתוח היסודות המלודיים שאינם ניתנים לביטוי מדויק בתיווי מסורתי. שנות ה-50 של המאה ה-20.
כתב התנועה אשכול-וכמן – שיטה לרישום תנועה, שבה מערכת סמלים מאפשרת להגדיר את תנועת הגוף האנושי. הכתב מתבסס על מערכת כדורית המחלקת את המרחב לשמונה כיוונים, כשלכל נקודה במרחב יש מיקום במערכת. פותחה על ידי הכוריאוגרפית נועה אשכול ותלמידה אברהם וכמן בשנת 1958. במשך השנים השתמשו בכתב התנועה על מנת לתעד ולנתח תנועת משיטות תנועה שונות כגון: שפת הסימנים של החירשים, שיטת פלדנקרייז, סגנונות מחול וסוגי ריקוד, תרגילי התעמלות ותנועת בעלי חיים.
REVPAD – מעבד אפקטים לגיטרה. חברת GTC.
קרב מגע – אמנות לחימה ישראלית מתחום השיטות המבוססות מציאות, ששמה דגש בלימוד ופיתוח הגנה עצמית תוך זמן קצר ושימוש בטכניקות מהירות ויעילות. אימי שדאור ליכטנפלד, מומחה ואלוף בהיאבקות ובאיגרוף. החל משנות ה-30.
ספורט

דו-קרב הפנדלים, שיטה לקביעת המנצח במשחק כדורגל שמסתיים בשוויון, הומצאה על ידי הישראלי יוסף דגן. השיטה הוצגה לראשונה בשנות ה-70 ומאז הפכה לאמצעי שובר שוויון סטנדרטי בטורנירי כדורגל ברחבי העולם, המעניקה סיום דרמטי ומכריע למשחקים שהסתיימו בתיקו.
תעופה וספנות

אליס (Eviation Alice) – מטוס הפועל באמצעות מנוע חשמלי.
מערכת ניווט אוטומטי לספינות – מערכת של מצלמות אופטיות ותרמיות ושל תוכנת בינה מלאכותית המאפשרות לבצע את ניווט הספינה באופן אוטומטי ולהימנע מהתנגשויות בים. חברת Orca AI.
חקלאות

טפטפת – אביזר, המשחרר מים בזרמים קטנים ("טפטוף"). הומצאה על ידי המהנדס הישראלי שמחה בלאס ובנו ישעיהו בתחילת שנות ה-60. ההמצאה גרמה למהפכה עולמית בשיטות ההשקיה והדישון בחקלאות, והובילה לחיסכון במים ולהגדלת היבולים.
קביעת 16 היסודות הדרושים לגידול צמח ומינונם המדויק – הבסיס להידרופוניקה, גידולי חצץ, טפטפות וכדומה. פרופ' מאיר שורץ. המכון לחקר הנגב. שנות ה-70 של המאה ה-20.
זרעי מלפפונים היברידיים – ייצור זרעים של מלפפונים ומלונים, מלפפונים עמידים למלח ומלפפונים המתאימים לקציר מכני. פרופ' עזרא גלון ממכון ויצמן. גלון ועמיתיו המציאו טכניקה להפקת זרעי מלפפונים היברידיים ללא האבקה ידנית. שנות ה-50 של המאה ה-20.
ביות האוגר הזהוב – נעשה על ידי פרופ' שאול אדלר, מומחה בתורת הטפילים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, בשנת 1930.
TraitUP – טכנולוגיה המאפשרת הכנסת חומרים גנטיים לזרעים מבלי לשנות את הדנ"א שלהם, באופן מיידי וביעילות לשיפור הצמחים לפני שהם נזרעים. פותחה על ידי פרופ' אילן סלע וד"ר חיים רבינוביץ', האוניברסיטה העברית.
איסוף טל מהאוויר להשקיית גידולים חקלאיים – חברת טל-יה.
עגבניית דניאלה – זן עגבנייה שפותח על ידי ד"ר אהוד קופליוביץ ונעמי גביש, מטפחים בצוותו של פרופ' נחום קידר מהפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית ברחובות. זן עמיד במיוחד, בעל חיי מדף ארוכים ויבול גדול הנחשב כיום לאחד הזנים הנפוצים ביותר בעולם.
השבחה ופיתוח של זני צמחים – פעילות רבה של מכון וולקני ביצירת זני פירות וירקות ללא הנדסה גנטית, בדגש על שיפור תכונות כמו עמידות בתנאים מיוחדים של מזג אוויר וצריכת מים, שיפור טעם, עמידות למחלות, גידול מהיר, פירות חסרי גרעין ועוד.
גידול חקלאי במדבר – חקלאים ישראלים צברו ניסיון בפיתוח חקלאות בתנאי מדבר וכך מדינות שונות בעולם קיבלו ייעוץ וסיוע בנושא מישראל.
הדברה טבעית – חומרי הדברה ממקורות טבעיים או על בסיסי תמציות צמחים, חברת "דע קדם" ממושב גן חיים.
הדברה ביולוגית משולבת – הדברה בגידולים חקלאיים באמצעות בעלי חיים וחרקים שפוגעים בחרקים המזיקים. חברת ביו ביי. קיבוץ שדה אליהו.
בריכות דגים אקולוגיות – המערכת מאפשרת לגדל דגים כמעט בכל מקום על ידי ביטול הבעיות הסביבתיות בחקלאות דגים קונבנציונלית, ללא תלות בחשמל או בקרבת מים. חברת GFA.
מערכות ערפול ולחות – מערכות המאפשרות צינון אזורים ומזעור שימוש בחומרי הדברה (מגנ"ז – מערפל גב נפח זעיר, מט"ז, "מיסטר קול", ו"גליל"). חברת א.ר.ן.
אבטיח קטן במשקל 2 ק"ג, הזהה בטעמו לאבטיח הרגיל – אבטיח קטן, במשקל שני קילוגרמים בלבד, מדובר בפיתוח ישראלי של החברה "הזרע ג'נטיקס", אשר פיתחה את "האבטיח האישי" על סמך מחקרי שוק, בהם נמצא ש-90% מהישראלים בוחרים לקנות חצי אבטיח, בשל הקושי שבנשיאתו של אבטיח שלם הביתה. 2006.
אבטיח צהוב – מי שעומד מאחורי הזן החדש הוא החקלאי אורי רבינוביץ שמתגורר במושב צופית הסמוך לכפר סבא.
תפוח מזן "ענה" (אנ') – פותח באמצעות הכלאת שני זני תפוחים, על ידי אבא שטיין, חבר קיבוץ עין שמר.
אנרגיה

דוד שמש – מתקן ביתי שממיר אנרגיה סולארית באנרגיה תרמית, על פי החוק בישראל כל מבנה חדש מחויב בו. חוסך כארבעה אחוז באנרגיה הלאומית. פותח על ידי ד"ר צבי תבור.
מעגל רנקין אורגני (ORC) – מעגל רנקין המסתמך על נוזל עבודה בעל מסה מולקולרית גבוהה, ואשר טמפרטורת נקודת הרתיחה שלהם נמוכה משל מים, ומאפשרת ניצול חום טבעי מהאדמה, מקולטי חום פשוטים ומהתפרקות של זבל אורגני. הומצא בידי צבי תבור ויהודה ברוניצקי.
תחנת כוח תרמו־סולארית בטכנולוגיה של השוקת הפרבולית, שמבוססת על מראה שמרכזת את קרינת השמש אל צינור במוקד הפרבולה שהשמן התרמי שבו מתחמם לטמפרטורה גבוהה והחום מועבר למים שהופכים לקיטור ומניעים טורבינה. הטכנולוגיה בה משתמשת התחנה פותחה במקור בשנות ה־80 של המאה ה־20, על ידי חברת לוז מירושלים ומומשה על ידי חברת נגב אנרגיה בתחנות הכוח באשלים.
תחנת כוח תרמו־סולארית בטכנולוגיה של מגדל שמש, שמורכב משדה שבו מגדל שמש וסביבו עשרות אלפי הליוסטטים, שהן מראות שעוקבות אחרי השמש, ומרכזות את הקרינה לעבר הדוד בראש המגדל, שבו מחממים מים לטמפרטורה של מאות מעלות צלזיוס. הקיטור שנוצר מוזרם לטורבינה שמייצרת חשמל. הטכנולוגיה פותחה במכון ויצמן שבו היה מגדל שמש ניסיוני. הטכנולוגיה מומשה בתחנות כוח בקליפורניה ובאשלים על ידי חברת ברייטסורס.
ארובות שרב – פרופ' דן זסלבסקי מהטכניון מפתח טכנולוגיה חליפית לייצור חשמל ולהתפלת מים, בעלות נמוכה, המבוססת על קירור אוויר מדברי חם, בארובה שגובהה 1000 מטר וקוטרה 500 מטר.
שיטה להפרדת מימן מהמים – ד"ר אברהם כוגן ממכון ויצמן למדע, פיתח מערכת שמשתמשת באנרגיה סולרית בשילוב עם מסנן תרמי, שמאפשר הפרדת המימן מהמים.
טכנולוגיה ייחודית להפקת מימן בכלי רכב כדלק אלטרנטיבי – הומצא על ידי פרופ' אמנון יוגב ואל"ם (במיל.) אלי גמזון.
CPV – טכנולוגיה פוטו-וולטאית מרוכזת – ייצור חשמל ומים חמים באמצעות תאים פוטו וולטאים. פותח על ידי חברת זניט-סולארי מקיבוץ יבנה.
חלון שמייצר חשמל – פותח על ידי חברת פיתגורס סולאר.
טכנולוגיה שהופכת כל משטח לפאנל סולארי – טכנולוגיה ייחודית שמאפשרת להפוך כל משטח לפאנל סולארי שמייצר אנרגיה – מגגות וקירות של בניינים, דרך מבני תשתיות ועד כבישים. חברת Solar Paint.
תא דלק המבוסס על פוטוסינתיזה – התקן ביו-פוטו-אלקטרוכימי המבוסס על ממברנות מעלי תרד. חומר הגלם של ההתקן הוא מים ותוצריו הם זרם חשמל, מימן וחמצן. הדוקטורנטים רועי פנחסי, דן קלמן וגדיאל סאפר בהנחיית הפרופסורים נעם אדיר, גדי שוסטר ואבנר רוטשילד. הטכניון, 2016.
תחנות כוח על קו החוף להפקת חשמל מגלי הים – הימצאותן של התחנות על קו החוף מוזיל ומפשט את התחזוקה שלהן. חברת אקו ווייב פאואר נוסדה ב-2011 על ידי אינה ברוורמן ודייוויד לב. לחברה תחנת כוח מחקרית בנמל יפו.
יריעות סולאריות גמישות – המוצר מיועד ליישומים בתחומי הסולאר הצף, הרכב ויישומים מנותקי-רשת. היריעות אלסטיות וקלות משקל וניתנות לפריסה על משטחים לא שטוחים. הנצילות של היריעות עומדת על 13.6%. חברת אפולו פאוור מיקנעם. הוקמה בשנת 2014. אפולו פאוור ואאודי יפתחו פתרונות סולאריים לכלי-רכב מקבוצת פולקסווגן, באתר Techtime - חדשות אלקטרוניקה והייטק, ‏21 ביולי 2020
סוללות נקיות – סוללות המבוססות על סוג ייחודי של ברזל, שפירוקן אינו מלווה בפיזור חומרים רעילים בסביבה, פותחו על ידי פרופ' סטיוארט ליכט מהטכניון.
מערכת אגירת אנרגיה באמצעות אוויר דחוס ומים – מערכת אגירה ירוקה בשם AirBattery שאוגרת חשמל כאוויר דחוס, ובעת הצורך ניתן לפרוק את האוויר הדחוס ליצירת חשמל בניצולת של 81%. פותחה על ידי חברת אוגווינד בשנת 2021.
מסחר

פלטפורמת פרסונליזציה וניהול חוויית משתמש ייעודית למשווקים – חברת דיינמיק יילד, שהוקמה ב-2012, ונרכשה על ידי חברת מקדונלד'ס ב-300 מיליון דולר.
משחקים

רמיקוב – משחק חשיבה לעד ארבעה שחקנים, המבוסס על אריחי משחק צבעוניים. הומצא על ידי אפרים הרצנו בשנות ה-40 של המאה ה-20.
חידאתו – משחק מספרים אשר הומצא על ידי המתמטיקאי הישראלי ד"ר גיורא בנדק.
טאקי – משחק קלפים ישראלי שהומצא על ידי חיים שפיר בשנת 1983.
פיקולו – משחק קלפים שהומצא על ידי חיים שפיר בשנת 1990.
מאכלים

פתיתים – גרגרי פסטה אפויים שהומצאו בישראל בתקופת הצנע. כונו "אורז בן - גוריון".
שקדי מרק – סוג של קרוטונים שעשויים מקמח חיטה. יוצרו באופן מסחרי בישראל החל משנת 1952 על ידי חברת "אסם", שניסתה לפתח מוצר אשר יתאים לאכילה במרק.
במבה – חטיף בוטנים ותירס המיוצר על ידי חברת אסם מאז 1966.
ביסלי – חטיף מלוח המיוצר על ידי חברת אסם. החטיף מיוצר מאז 1975, ופותח על ידי צוות שבראשו עמד מהנדס המזון דן פרופר, לימים מנכ"ל החברה, לפי רעיון של אפרים סעדון, מנהל ייצור בחברה.
מעורב ירושלמי – מאכל העשוי מנתחי בשר מטוגנים במחבת או על האסכלה.
גבינה צפתית – גבינה ישראלית מלוחה, חצי קשה, בעלת מרקם צמיגי, הנמכרת בחריצים.
ממרח חצילים בטעם כבד – הומצא בתקופת הצנע בישראל, כאשר כבד מעופות לא היה בנמצא.
חלב מלאכותי – חלב המיוצר בטכנולוגיית תסיסה מיקרוביאלית על ידי חברת רימילק, החלב הוא ללא לקטוז או כולסטרול, ואינו בא מין החי.
במבה
ביסלי גריל
שקדי מרק
פתיתים בצורת קוסקוס
חריץ גבינה צפתית
שונות

אבן קיסר – משטחי קוורץ שמחליפים את השיש המסורתי, למטבחים ואמבטיות. קיבוץ שדות ים.
מיקרו מעבדה בננו לוויינים לניסויים בחוסר כבידה – חברת ספייס פארמה.
ראו גם

תגליות בישראל
תגליות והמצאות בעולם
לקריאה נוספת

גלית חמי וסופי שולמן, להמציא כל בוקר מחדש: סיפורה של החדשנות הישראלית, ידיעות ספרים, 2018.
דיקסי צ'יקס: סתמו ותתחילו לשיר

| --- | --- |

 בימוי:  ברברה קופל, ססיליה פק 
 הופק בידי:  ברברה קופל  ססיליה פק
 שחקנים ראשיים:  דיקסי צ'יקס, אדריאן פסדר, ריק רובין, ג'ורג' בוש
 מוזיקה:  דיקסי צ'יקס
 צילום:  תמרה גולדסוורתי 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  The Weinstein Company
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  10 בנובמבר 2006
 משך הקרנה:  93 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט תיעודי 
 הכנסות באתר מוג'ו:   shutupandsing
 דף הסרט ב־IMDb
 
דיקסי צ'יקס: סתמו ותתחילו לשיר (באנגלית: Dixie Chicks: Shut Up and Sing) הוא סרט דוקומנטרי שהופק על ידי ברברה קופל וססיליה פק. הסרט עוקב אחר להקת הקאנטרי מטקסס הדיקסי צ'יקס במשך שלוש שנים בזמן שהלהקה הייתה תחת התקפה מצד ממשל ארצות הברית וחוגי הימין בארצות הברית על כך שביקרה בפומבי את הנשיא ג'ורג' ווקר בוש ואת המלחמה בעיראק.
הסרט יצא לאור במהלך פסטיבל טורונטו 2006.
שם הסרט "סתמו ותתחילו לשיר" (או "שִתקו ושירו") הוא משחק מילים על כך שהשלטון בארצות הברית ומבקרי הלהקה טענו שעל הבנות לשיר ולשתוק בעניינים פוליטיים. כמו כן המשפט מופיע בסינגל הראשון מאלבום החדש של הלהקה, "Not Ready to Make Nice" ("לא מוכנה להתפייס").
רקע

הדיקסי צ'יקס היו להקת הקאנטרי המצליחה ביותר בארצות הברית בסוף שנות התשעים ותחילת העשור הנוכחי, (הדיקסי היו ללהקת הקאנטרי הראשונה בהיסטוריה שהצליחה למכור אלבום ברמת יהלום מעל 10 מיליון עותקים). כאשר הקהל המאזין למוזיקה שלה כמו כל להקת קאנטרי אחרת היו בעיקר חוגי הימין בארצות הברית ומדינות הדרום והמערב.
בשנת 2003 במהלך הופעה בלונדון אמרה סולנית הלהקה נטלי מיינס "אני מתביישת שנשיא ארצות הברית הוא מטקסס" (Just so you know, we're ashamed the President of the United States is from Texas) וזכתה לתשואות מהקהל. מספר שבועות לאחר מכן יצאה הלהקה בהתקפה על המלחמה בעיראק.
הביקורת מצד הלהקה שהדהימה את הממשל ואת חוגי הימין שלא היו רגילים לשמוע אמירות כאלה מתוך ביתם שלהם והם יצאו בהתקפה חריפה על הלהקה, הנשיא ג'ורג' בוש תקף את בנות הלהקה מספר רב של פעמים ואף אמר את המשפט השנוי במחלוקת "אני לא הייתי קונה אלבום שלהם". לאחר מכן החלו תחנות רדיו רבות בארצות הברית להחרים את שירי הלהקה (שהיו למושמעים ביותר עד אז) וסולנית הלהקה קיבלה מכתבי איומים על חייה.
טופאק: תחיית המתים

| --- | --- |

 בימוי:  לאורן לאזין
 הופק בידי:  לאורן לאזין פרסטון הולמס קארולין עלי
 שחקנים ראשיים:  טופאק שאקור
 מוזיקה:  טופאק שאקור
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  פרמאונט, אמארו אנטרטיינמנט, אולפני MTV אנטרטיינמנט 
 חברה מפיצה:  סרטי פרמאונט MTV Films אמארו בידור
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  14 בנובמבר 2003
 משך הקרנה:  111 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט תיעודי, סרט ביוגרפי 
 מקום התרחשות:  לוס אנג'לס 
 הכנסות:  7,908,000 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   tupacresurrection
 www.tupac-resurrection.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
טופאק: תחיית המתים (באנגלית: Tupac: Resurrection) הוא סרט דוקומנטרי על חייו ומותו של הראפר האמריקאי טופאק שאקור. הסרט בוים על ידי לאורן לאזין ומדובב בידי שאקור בעצמו. הסרט יצא לבתי הקולנוע ב-16 בנובמבר 2003 והרוויח למעלה מ-7.9 מיליון דולרים, מה שהפך אותו לאחד הסרטים התיעודים הרווחיים ביותר בארצות הברית (במקום ה-23, נכון ל-2014) הסרט קיבל מספר מועמדויות לפרס אוסקר.
פסקול

פסקול הסרט כולל שירים שהוציא טופאק שאקור בעבר, לצד קטעים חדשים שהורכבו מהקלטות שונות שלא יצאו לאור, בהם השירים "Ghost", "One Day at a Time" ו-"The Realest Killaz".
האלבום הופק בחלקו על ידי אמינם. בשבוע הראשון ליציאתו נמכרו למעלה מ-420,000 עותקים מהאלבום, ועל פי Nielsen Soundscan מכר האלבום בסך הכול 1,587,000 עותקים. האלבום דורג במקום ה-2 במצעד הבילבורד 200.
פסקול > רשימת השמעה

Intro
Ghost
One Day at a Time (הגרסה של אמינם)
Death Around the Corner
Secretz of War
Runnin' (Dying to Live)
Holla If Ya' Hear Me
Starin' Through My Rear View
Bury Me a G
Same Song
Panther Power
Str8 Ballin'
Rebel of the Underground
The Realist Killaz
הערות שוליים

↑  ערך נומינלי, על פי נתוני אתר Box Office Mojo.
| טופאק שאקור |
| --- | --- | --- |
| אלבומים | אלבומים |  |
| בשנות חייו | 2Pacalypse Now • Strictly 4 My N.I.G.G.A.Z. • Thug Life: Volume 1 • Me Against the World • All Eyez on Me • The Don Killuminati: The 7 Day Theory |  |
| לאחר מותו | R U Still Down? (Remember Me) • Still I Rise • Until the End of Time • Better Dayz • Loyal to the Game • Pac's Life |  |
| הופעות | 2Pac Live • Live at the House of Blues |  |
| אוספים | Greatest Hits • The Rose That Grew from Concrete • The Prophet: The Best of the Works • Nu-Mixx Klazzics • Tupac: Resurrection • The Rose, Vol. 2 • Beginnings: The Lost Tapes 1988–1991 • Nu-Mixx Klazzics Vol. 2 • Best of 2Pac |  |
| סינגלים | סינגלים |  |
| בשנות חייו | Brenda's Got a Baby • If My Homie Calls • Trapped • Holler If Ya Hear Me • I Get Around • Keep Ya Head Up • Papa'z Song • Cradle to the Grave • Pour Out a Little Liquor • Dear Mama • So Many Tears • Temptations • California Love • 2 of Amerikaz Most Wanted • How Do U Want It • All Bout U • I Ain't Mad at Cha • Toss It Up • Hail Mary • Wanted Dead or Alive • Made Niggaz • Hit 'Em Up |  |
| לאחר מותו | I Wonder If Heaven Got a Ghetto • Do for Love • Changes • Unconditional Love • Baby Don't Cry (Keep Ya Head Up II) • Until the End of Time • Letter 2 My Unborn • Thugz Mansion • Still Ballin' • Runnin' (Dying to Live) • One Day at a Time • Thugs Get Lonely Too • Ghetto Gospel • Untouchable • Pac's life |  |
| ביוגרפיות | ביוגרפיות |  |
| ביוגרפיות | ביגי & טופאק • טופאק: תחיית המתים • Tupac: Assassination |  |
האסיר או: איך תכננתי להרוג את טוני בלייר

| --- | --- |

כרזת הסרט באנגלית
 בימוי:  מייקל טאקר 
 תסריט:  מייקל טאקר 
 צילום:  מייקל טאקר 
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקרנת בכורה:  2006 
 משך הקרנה:  72 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט תיעודי 
 הכנסות באתר מוג'ו:   prisonerorhow
 www.theprisoner.us
 דף הסרט ב־IMDb
 
האסיר או: איך תכננתי להרוג את טוני בלייר (The Prisoner or: How I Planned to Kill Tony Blair) הוא סרט תיעודי של הבמאי והמפיק האמריקאי מייקל טאקר ושל המפיקה הגרמנייה פטרה אפרלין.
הסרט מציג את סיפורו של יוניס חתאייר אבאס עיתונאי עיראקי שנעצר יחד עם אחיו על ידי חיילי צבא ארצות הברית שחשדו בהם כי הם תכננו לבצע ניסיון התנקשות בראש ממשלת בריטניה טוני בלייר.
הסרט מתואר מנקודת מבטו של אבאס ובקריינותו, חלק מהטענות בסרט מגובות על ידי מסמכים רשמיים של צבא ארצות הברית. הסרט עשוי בסגנון מינמליסטי וכולל מספר מועט של ראיונות, צילומי וידאו ביתיים, וצילומי סטילס, כיתוביות המוספות לתמונות, וכן איורים בסגנון קומיקס מאת פטרה אפרלין. הסרט נמנע מתאורים מצמררים או תמונות קשות ושומר על קו מאופק וענייני.
הרקע לסרט הוא סרט תיעודי אחר של טאקר, "ארמון התותחנים" שיצא בשנת 2004. באותו סרט התלווה טאקר לאנשי יחידת תותחנים מצבא ארצות הברית המוצבת בעיראק, ותיעד את פעילותם ושגרת חייהם במשך מספר חודשים. סצנה אחת בסרט מציגה לילה אחד בו טאקר הצטרף לחיילים וצילם את מעצרו של אדם שטען שוב ושוב שהוא עיתונאי. הסרט הנוכחי הוא סיפורו של אותו אדם.
ארכיון הסרטים הלאומי של ארצות הברית

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1988 
 https://www.loc.gov/programs/national-film-preservation-board/film-registry/
 
ארכיון הסרטים הלאומי של ארצות הברית (באנגלית: The National Film Registry) הוא אוסף הסרטים שנבחרו לשימור בספריית הקונגרס, על ידי המועצה הלאומית לשימור סרטים של ארצות הברית.
ייסוד

המועצה הוקמה בשנת 1988 מכוח חוק שימור הסרטים הלאומיים (National Film Preservation Act). באשרורו של החוק בשנת 1996 נוסף לו סעיף שאיפשר את הקמתה של הקרן הלאומית לשימור סרטים, עמותה ללא מטרות רווח, שבניגוד למועצה יכלה לגייס לצורך מטרות השימור כספים מהמגזר הפרטי.
הסרטים בארכיון

בכל שנה נבחרים עד 25 סרטים, שיצאו לאקרנים לפני עשור או יותר, אשר נחשבים כבעלי תרומה תרבותית, היסטורית או סרטים משמעותיים מבחינה אסתטית, ואשר מציגים את הטווח והמגוון של מורשת הקולנוע האמריקאי. אוסף הסרטים מייצג מגוון רחב של הקולנוע האמריקאי, הכולל סרטים הוליוודיים באורך מלא, סרטי תעודה, סרטי אינדי, יומני קולנוע, סרטים אילמים הפקות חובבים, סרטים ניסיוניים, סרטים בעלי עניין אזורי, סרטים אתניים, סרטי אנימציה, סרטים קצרים וכן סרטים המיועדים לשימור לטובת הדורות הבאים.
נכון לשנת 2021 הסרט המוקדם ביותר בארכיון הוא "Newark Athlete" משנת 1891, והסרט המאוחר ביותר בו הוא "Freedom Riders" שיצא בשנת 2010. השנה אשר לה המספר הרב ביותר של סרטים בארכיון היא 1939 עם 18 סרטים שיצאו בה ושנבחרו לשימור.
הערות שוליים

↑  "Public Law 110–336—Oct. 2, 2008". United States Government Printing Office. החוק בגרסתו האחרונה משנת 2008.
↑  Fox, Michael, "Running Around San Francisco for an Education". SF Weekly. May 28, 2003.
↑  רשימת הסרטים באתר הארכיון.
ערך זה הוא קצרמרבנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מזון בע"מ

| --- | --- |

עטיפת הDVD בעברית
 בימוי:  רוברט קנר
 הופק בידי:  אריק שלוסר ריצ'רד פירס  מליסה רובלדו
 שחקנים ראשיים:  אריק שלוסר מייקל פולן יואל סלטין
 צילום:  ריצ'רד פירס 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  פרטיסיפנט, Dogwoof Pictures 
 חברה מפיצה:  מאגנוליה
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  7 בספטמבר 2008
 משך הקרנה:  93 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט תיעודי 
 הכנסות באתר מוג'ו:   foodinc
 www.foodincmovie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
מזון בע"מ (אנגלית: .Food, Inc) הוא סרט תעודי, בבימויו של זוכה פרס אמי רוברט קנר, שיצא לאקרנים בשנת 2008. התסריט מבוסס על מידע של ארגונים חוץ ממשלתיים וחקלאים אורגניים המתנגדים לתהליכי התיעוש וההנדסה הגנטית הקיצוניים בתעשיית המזון.
תוכן הסרט

הסרט בוחן את החקלאות ותעשיית המזון האמריקנית, וטוען שהתיעוש החקלאי פוגע בטבע ובסביבה, מייצר מזון המזיק לבריאות, ומנצל את הבהמות כמו את העובדים בתנאי מחיה קשים.
בחלקו הראשון הסרט בוחן את תעשיית הבשר האמריקנית (בשר עופות, בקר וחזירים), ומאשים אותה בהיותה חסרת רחמים, עם היותה לא מקיימת לא מבחינה כלכלית, ולא מבחינה סביבנית.
בחלק השני הסרט עובר לבחינת החקלאות האינטסיבית של גידולי שדה - זרעים וירקות, ובעיקר של התירס המגיע לכל המזון. הסרט מדגיש את השפעתה העצומה של תעשיית התירס האמריקני על המזון העולמי, בהגיעו כחלק ניכר מכל מזון תעשייתי אחר הנמכר בעולם. על פי חלק זה של הסרט, החקלאות האינטנסיבית היא מקור החולי של הדור, וגם היא, כמו תעשיית הבקר, מוצגת כלא מקיימת - לא כלכלית ולא מבחינת הסביבה.
בחלק זה מוצגת חוות פוליפייס ('רב אנפין') של יואל סלטין, כניגוד לחקלאות האינטנסיבית. בחווה זו מגדלים את הבקר והעופות ברעיה בשדות, תוך ניצולם לעבודת החרישה, ובתוך מעגל חיים קרוב יותר לטבע, תוך נתינת מרחב מחיה לבהמות ולעובדים. בסרט, סלטין טוען שבחוות מסוג זה ניתן היה להאכיל את כל אוכלוסיית ארצות הברית והעולם, כאשר התקנות והחוקים הרבים לטובת תאגידי המזון הגדולים הם שמונעים את התפתחותן.
בחלק השלישי והאחרון של הסרט מוצגות רווחיות תאגידי המזון - החברות הגדולות בתעשיית המזון, מספרן המצומצם והשפעתן העצומה על החקיקה בארצות הברית, על מניעת האכיפה, ועל ארגוני הבריאות - המתכופפים בפניהן.
פרסים

הסרט זכה (במשותף עם סרט אחר) במקום הרביעי בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בסיאטל בשנת 2009.
באותה שנה, הסרט היה מועמד לפרס 'הסרט התיעודי הטוב ביותר' בתחרות פרסי האוסקר ה-82 בארצות הברית, אך הפסיד לסרט 'המפרץ' הדן בתרבות הרג דולפינים בידי דייגים יפנים.
הפקה והפצה

את הסרט הפיקו במשך 3 שנים, (באחד הראיונות הבמאי קנר טען שמשך ההפקה היה 6 שנים) חלקם בהתעסקות משפטית והגנה נגד תביעות אפשריות מצד החברות המוצגות בסרט. את הסרט ליווה מסע תעמולה משמעותי וכן הוצאת ספר באותו שם. הסרט יצא לאקרנים בארצות הברית ב-2006 ובאנגליה ב-2010 לאחר עיכובים. הסרט התקבל בביקורות טובות על ידי רוב מבקרי הסרטים (95% באתר "Rotten Tomatoes" לביקורת סרטים מקוונת).
תגובות החברות שאותן הסרט מבקר באופן שלילי היו בדרך כלל עקיפות, בעיקר על ידי מסעי תעמולה מתקנים. חברות מזון מהיר מסוימות נקטו פעולות 'מתקנות' כולל הקרנת הסרט עצמו בתוך מסעדות - תוך דגש על כך שהן 'שונות'.
סרטים נוספים בתחום

תאגיד בע"מ - על התאגידים הבינלאומיים
קינג קורן (תירס המלך) - על תעשיית התירס
אני העצום (Super size me) - על ההשמנה בארצות הברית
עם המזון המהיר (Fast food nation) - על תעשיית המזון המהיר בארצות הברית
שקיעת תרבות המערב

| --- | --- |
כרזת הסרט באנגלית
כרזת הסרט באנגלית
 בימוי:  פנלופה ספריס 
 הופק בידי:  פנלופה ספריס 
 תסריט:  פנלופה ספריס 
 שחקנים ראשיים:  בלק פלאג דרבי קראש Exene Cervenka X ג'ון דו Greg Hetson Alice Bag Circle Jerks Fear הג'רמס The Bags פאט סמיר 
 צילום:  Steve Conant 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  Media Home Entertainment, נטפליקס, וודו 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  1 ביולי 1981 
 משך הקרנה:  100 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט תיעודי 
 סרט הבא:  שקיעת תרבות המערב חלק 2: שנות המטאל 
 www.declinemovies.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
שקיעת תרבות המערב (באנגלית: The Decline of Western Civilization) הוא סרט דוקומנטרי משנת 1981, בבימויה של פנלופה ספיריס. הסרט מתעד את סצנת הפאנק בלוס אנג'לס בשנים 1979–1980, וצבר לעצמו עם השנים מעמד של סרט פולחן.