סדר ליל ראש השנה
הערות שוליים

↑  אלומה בליליוס,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'סדר ראש השנה: אוכלים ברכות, באתר ynet, 2 בספטמבר 2010
↑  ספר'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'מלכים א','"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'א','"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'פסוקים'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'ל"ג–ל"ד
↑  ראו למשל אוצר הגאונים, באתר היברובוקס
↑  ראו קבוצות קבוצות, יואל רפל במוסף שבת
↑  דף י"ב, עמוד א'
↑  למשל מחזור ויטרי סימן שכ"ג (עמוד 362), המאירי (חיבור התשובה עמוד 265), שיבולי הלקט סימן רפ"ג וכן הבית יוסף (ארבעה טורים,'"`UNIQ--nowiki-0000000E-QINU`"'אורח חיים, סימן תקפ"ג). רבי אברהם בן נתן הירחי בספר המנהיג (ראש השנה סוף סימן א') גורס "לנקוט".
↑  כתר שם טוב עמוד 96
1 2 3 4  תשובה זו נזכרת במספר מקורות החל מתקופת הראשונים. בצורתה המלאה ביותר היא נמצאת באוצר הגאונים מסכת ראש השנה סימן צ"ב (עמוד 52).
1 2 3 4  תשובה זו הוזכרה על ידי כמה מן הראשונים, ראו אוצר הגאונים מסכת ראש השנה סימן צ"ד (עמוד 53).
1 2 3 4  ארבעה טורים,'"`UNIQ--nowiki-00000013-QINU`"'אורח חיים, סימן תקפ"ג; אורח חיים, סימן תקפ"ג, סעיף א'
↑  ר' יוסף חיים בבן איש חי (שנה שנייה פרשת נשא, אות ח') מציין כי הסלק נגוע בתולעים וחרקים ולכן הוא ממליץ שבראש השנה יביאו אותו על השולחן לראותו בלבד בשביל הבקשה. המנהג נזכר אצל אברהם בן יעקב בחיבורו ממנהגי יהדות בבל בתוך: ילקוט מנהגים בעריכת אשר וסרטיל, ירושלים התשנ"ו, פרק ג',ג', 5.
↑  ספר אבודרהם, ראש השנה, תפילת ראש השנה, כ"ז
↑  אורח חיים, סימן תקפ"ג
1 2  הבישול היהודי, עמוד 466.
↑  הבישול הלבנוני, עמוד 97
↑  דף כ"ה עמוד א' חידושי הרשב"ץ - דורן, שמעון בן צמח, 1361-1444 (page 53 of 70), באתר www.hebrewbooks.org
↑  מטעמי צפון אפריקה, עמוד 246
↑  בפירושו למסכת כריתות, פרק א, רש"י מזהה את הרוביא עם "תלתן", ובמסכת ראש השנה, פרק א, התלתן מזוהה עם ”מין תבלין פיניגר"י”
↑  הליכות תימן עמוד 12
↑  שער המפקד עמוד קכ"ז מזכיר את השומר והשומשום וכותב שבערי המערב (=מרוקו) נהגו לקחת אותם בנוסף על הלוביא כדי לצאת ידי חובת כל השיטות.
↑  בקהילות בהן אכלו כרוב היה מאכל אחר שנחשב כ"רוביא", ראו בספר "פקודת אלעזר" לר' אלעזר בן טובו (מחכמי עדת המערביים בירושלים) חלק שלישי, סימן תקפ"ג ביחס למנהג במרוקו, ובמנהגי בוכרא פרק ג',ג',8.
1 2  ראו: הבישול היהודי, עמוד 304; הבישול הלבנוני, עמוד 97; המטבח הספרדי-ירושלמי, עמוד 18.
↑  מהדורת הורוויץ, עמוד 362
1 2  אצל הספרדים ראו למשל מחזור איש מצליח לראש השנה, עמוד 46. אצל האיטלקים ראו בסדר לראש השנה של יהודי רומא כאן. אצל האשכנזים ראו מנהגי אמשטרדם ג',ה',ט"ז. אצל החסידים ראו אוצר מנהגי חב"ד, ראש השנה, סימן קמ"ט
↑  לבוש ומגן אברהם סימן תקפ"ג סעיף ב'
↑  כן כותב ר' יעקב חיים סופר בספרו כף החיים (תקפ"ג, אות ד). מנהג זה קיים גם בכמה מקהילות החסידים, ראו למשל מנהגי קומרנא עמוד צ"ג סימן תלט מנהגי קומרנא - זיס, אברהם אבא (page 96 of 131), באתר www.hebrewbooks.org. ברם ר' כלפון משה הכהן בספרו "ברית כהונה" (מערכת "ראש השנה") משיג עליו בטענה שמבחינה הלכתית המלח שקול לסוכר לכל דבר ועניין, שכן כמו שהמלח משמר מאכלים, כך גם הסוכר.
↑  למשל ר' חיים פלאג'י בספרו מועד לכל חי (סימן י"ב סעיף כ"ג) בהתייחסו למנהג לאכול אתרוג לסימן (ראו בסעיף מאכלים נוספים התייחסות לכך), כותב שאלו הנוהגים כן "טוב להם שיעשו מתיקה מהם כדי להמתיק להבאים לבקר בראש השנה".
↑  אורח חיים סימן תקפ"ג סעיף ב'
↑  המחבר חי במאות ה-12 וה13, יליד פרובנס, למד בישיבות צרפת ולבסוף עקר לספרד ובספרו הוא מתאר את הבדלי המנהגים בין שלוש ארצות אלו.
↑  מהדורת רפאל עמוד ש"ד. גם במחזור ויטרי (סימן שכ"ג, מהדורת הורוויץ עמוד 362) מובא "כל דבר חדש וקל טוב לסימן טוב לכל ישראל". ברם הניסוח "ענייני חידוש" או "כל דבר חדש" אינו בהכרח חד משמעי ושמא אינו עוסק דווקא בפרי חדש אלא במאכלים המסמלים התחדשות.
↑  התשובה מובאת בספרים דבי רש"י: מחזור ויטרי סימן ש"כ (מהדורת הורוויץ עמוד 356–357), הפרדס סימן קס"ו, סדר רש"י עמ' 77, וצוטטה על ידי ראשונים רבים
↑  ראו בית יוסף סימן ת"ר אות ב-ג
↑  סימן ת"ר סעיף ב'
↑  מימרא זו נזכרת בתלמוד בכמה מקומות. ראו למשל במסכת עירובין דף י"ט
↑  מגילת'"`UNIQ--nowiki-0000003A-QINU`"'שיר השירים,'"`UNIQ--nowiki-0000003A-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-0000003A-QINU`"'ו','"`UNIQ--nowiki-0000003A-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-0000003A-QINU`"'ד'
1 2  ראו למשל אוצר מנהגי חב"ד, ראש השנה, סימנים קמ"ב-קמ"ד עמודים פ'-פ"א שמציין שהאדמו"ר מחב"ד נהג לאכול רימון.
↑  מועד לכל חי, סימן י"ב סעיף כ"ג
↑  שער המפקד, עמוד קכח
↑  ספר המנהיג מהדורת רפאל עמוד ש"ה
↑  דין סדר תפלת ראש השנה, סימן ד'
↑  ראו למשל אצל ר' חיים פלאג'י בספרו מועד לכל חי סימן י"ב אות כ"ה וכן במחזור איש מצליח לראש השנה עמוד 143 ובמנהגי בוכרא פרק ג',ג',8
↑  ספר מטעמים עמוד 99, אות י"ח ספר מטעמים - ליפיץ, יצחק בן מרדכי (page 100 of 145), באתר www.hebrewbooks.org. כתר שם טוב, עמוד 102
↑  ראו אוצר מנהגי חב"ד, ראש השנה, עמוד ע"ה סימן קכ"ט
↑  מנהגי חסידות קרלין-סטלין בסוף סידור התפילה כמנהג החסידות "בית אהרן וישראל", ירושלים ה'תשמ"ד
↑  צידה לדרך מאמר ד', כלל ה', פרק ראשון
↑  תחילת סימן תקפ"ג
1 2  הליכות תימן עמוד 12
↑  למשל ר' אברהם בן נתן הירחי בספר המנהיג שהמנהג הוא "בלילי ראש השנה" (הלכות ראש השנה מהדורת רפאל עמוד ש"ד).
↑  בראשם בעל חמדת ימים והרב חיד"א במחזיק ברכה סימן תקפ"ג אות ב'
↑  למשל האליה רבה (סימן תקפ"ג ס"ק א').
↑  למשל כך מנהג חב"ד וכך סבור בעל בני יששכר (מאמרי חודש תשרי, מאמר ב, אות י"א).
↑  לדיון נרחב בסוגיה ראו מאמר מאת הרב יצחק טסלר, "אכילת הסימנים בר"ה, מתי?" בתוך אור ישראל: קובץ לענייני הלכה ומנהג, שנה ד גיליון א (יג), ניו יורק תשנ"ט.
↑  במחזור זכור לאברהם (מחזור נפוץ בקהילות ספרדיות רבות, נדפס בעיר ליוורנו הסדר זהה אלא שנוספו גם רוביא ורימון אחרי הקרא
↑  .
↑  למעט זיתים, אלא שהזיתים בדרך כלל אינם חלק מסימני הסדר
↑  מחזור איש מצליח עמודים 142-147
1 2  מטה אפרים, סימן תקפ"ג סעיף ג'
↑  למשל מהר"ם מרוטנברג הקפיד לאכול ראש איל, וגם בתקופה מאוחרת נזכרת אכילת ראש כבש במנהגי קהילות מסוימות כדוגמת קהל האשכנזים באמסטרדם (ראו מנהגי אמשטרדם פרק ג', ה', ט"ו).
↑  כתר שם טוב עמוד 100. מנהגי הפרושים פרק ג', י"ז, 8.
↑  כתר שם טוב, עמוד 101
↑  מחזור די-סולה, עמודים 91–93. סדר הסימנים אינו דומה לסדרים הנפוצים והרי הוא: תמר, רימון, תפוח, קרא, כרתי, סלקא, ראש (כבש או דג).
↑  מאמר ב' פרק ב' (עמוד 266).
↑  ביאור הגר"א (או"ח סימן תקפ"ג סעיף א' ד"ה סלקא) בשם רב האי
↑  מהרי"ל הלכות שופר סימן ב, רמ"א סימן תקפג סעיף ב
↑  אברהם בן יעקב, ממנהגי יהדות בבל בתוך: ילקוט מנהגים בעריכת אשר וסרטיל, ירושלים התשנ"ו, פרק ג',ג',8. ראש-השנה, באתר www.daat.ac.il
↑  חדוה, האם טובלים את פרוסת 'המוציא' רק בדבש או גם במלח? היכן נהגו לטבול בסוכר? והיכן נהגו לטבול את החלה ב... תפוח בדבש?, באתר דרשו, ‏2019-09-26
↑  ספר'"`UNIQ--nowiki-0000005F-QINU`"'נחמיה,'"`UNIQ--nowiki-0000005F-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-0000005F-QINU`"'י"ג,'"`UNIQ--nowiki-0000005F-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-0000005F-QINU`"'ט"ז
↑  סימן רמ"ג
↑  כלומר מרוקו
↑  כוונתו כנראה לאלג'יריה שהרי כיהן כרב בעיר תלמסאן והיא מכונה מזרח בשל היותה מזרחית למרוקו ארץ הולדתו (ראו למשל בהקדמתו לשו"ת "פה תלמסאן...אחת מערי מזרח")
↑  סימן י"ב סעיף ט"ז
↑  ליוורנו, תרל"ט - דיני סעודת ליל ראש השנה אות י"ז דף ל'
↑  יפה ללב, סימן תקפ"ג, חלק ג' אות א'; חלק ה' אות ז'.
↑  סימן ר"י
↑  ראו למשל אצל ר' רחמים נסים יצחק פלאג'י בספרו ההלכתי "יפה ללב" סימן תקפ"ג, חלק ה' אות ז'.
↑  כף החיים סימן תקפ"ג, כ"ג
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| ראש השנה |
| --- | --- | --- |
| מצוות החג | תקיעת שופר | שופר |
| מנהגים | מנהגי ערב ראש השנה • התרת נדרים • סדר ליל ראש השנה • שנהיה לראש ולא לזנב • תשליך | שופר |
| תפילות ופיוטים | תפילות ראש השנה • אחות קטנה • עת שערי רצון להפתח • מלכויות זכרונות ושופרות • ונתנה תוקף • וכל מאמינים • למנצח לבני קרח מזמור • פיוטים נוספים | שופר |
| מראש השנה עד ליום הכיפורים | עשרת ימי תשובה • ימים נוראים • תפילת אבינו מלכנו • סליחות • בין כסה לעשור | שופר |
| שונות | מסכת ראש השנה • לא אד"ו ראש • ימים נוראים (עגנון) • בראש השנה | שופר |
חגי ישראל ומועדיו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556628605171  LCCN: sh2003006014 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
קערה למאכלי ראש השנה המסורתיים – חלקם מהתלמוד, חלקם מנהגים שהתפתחו בתפוצות ישראל
קָרָא: ירק ממשפחת הדלועיים
רוּבְּיָא: תרמילים וזרעים של לוביה
כַּרָּתֵי: גבעול כרישה
סִילְקָא: סלק עלים
תַמְרֵי: עץ תמר עמוס בפירות
תפוח בדבש: קערת דבש וסביבה פלחי תפוחים לטבילה
נהוג לאכול בראש השנה ראש דג, "כדי שנהיה לראש ולא לזנב".
גרגרי הרימון
חלה עגולה כמנהג אשכנז בחג
סדר ליל ראש השנה כפי שנדפס במחזור כמנהג הספרדים בעיר וינה בשנת 1853. ליד כל מאכל מובא שמו העברי או הארמי, בתרגום ל"לעז" (לאדינו).