stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מנמוניקה
שיטות מנמוניות בתחומים שונים > אנטומיה

לזכירת סדר העצמות הקרפליות בכף היד באנגלית קיימים מספר משפטים:
Some Lovers Try Positions That They Cannot Handle
Sally Left The Party To Take Cathy Home
S,L,T,P,T,T,C,H - scaphoid, lunate, triquetrum, pisiform, trapezium, trapezoid, capitate, hamate
שיטות מנמוניות בתחומים שונים > בלשנות

בג"ד כפ"ת בראש מילה היא שיטה לזכור אותיות המופיעות עם דגש.
האותיות הלטיניות המשמשות כספרות רומיות הבאות אחרי 10 ניתן לזכור בעזרת ראשי תיבות LCDM :L=50; C=100; D=500; M=1000 בהתאמה.
בלימודי ערבית, משתמשים ב"דוד' ארז" כדי לזכור אחרי אילו אותיות יש הפסקה בכתיבה. כל האותיות באלפבית הערבי מתחברות לאות הבאה אחריהן, למעט שש אותיות אלה: אליף, ואו, דאל, ד'אל, רא וזאי.
בלימודי ערבית, "סרטן זללן צד רשת" משמשות לזכירת אותיות שמש וירח.
שיטות מנמוניות בתחומים שונים > הוראה מתקנת

בהוראה מתקנת נעשה שימוש רב בעזרי זיכרון כמו סימני כתיב המשמשים ללימוד איות נכון.
שיטות מנמוניות בתחומים שונים > יהדות

ראשי תיבות, היוצרים מילה קלה לזכירה, הם עזר זיכרון מקובל. דוגמה לכך הם ראשי התיבות זמ"ן נק"ט, המסייעים לזכור את שישה סדרי משנה: זרעים, מועד, נשים, נזיקין, קודשים וטהרות.
בהגדה של פסח מופיע עזר זיכרון דומה לסדרן של מכות מצרים: "רבי יהודה היה נותן בהם סימנים: דצ"ך עד"ש באח"ב" (ראשי תיבות של דם, צפרדע, כינים, ערוב, דבר, שחין, ברד, ארבה, חושך, מכת בכורות).
בתלמוד, מצויים לעיתים סימנים, שמטרתן לסייע בזכירת שמות האמוראים בסוגיה הקרובה, סדר מהלך הדברים בסוגיה, או רשימה של סוגיות בעלות מכנה משותף (למשל, סוגיות שבהם ההלכה נפסקה דעתו של פלוני).
כדי לזכור את סדר הפעולות שיש לבצע בליל הסדר, נכתבו בימי הביניים סימני ליל הסדר, רשימות שונות, למשל בחרוזים, שמסייעות בזכירה. הסימן הידוע ביותר הוא "קדש ורחץ".
כדי לזכור את הצורה בה מותר לברור בשבת בלי לעבור על איסור בורר קיים הכלל: "אוכל ביד ומיד"; אוכל - ולא פסולת, ביד - ולא בכלי, מיד - לצורך מידי.
שיטות מנמוניות בתחומים שונים > כימיה

על מנת לזכור איך להתנהג עם ערבוב של חומצות ותמיסות מימיות משתמשים בשיטה מנמוטית "תה עם לימון": תמיסה מימית ("תה") צריכה להימצא בכלי לפני החומצה ("לימון").
שיטה לזכור את סדר האלקאנים: "מת אתמול פרופסור לבוטניקה בפנטגון הקסום". המולקולות בהתאמה הן: מתאן, אתאן, פרופאן, בוטאן, פנטאן והקסאן.
רשימת חד-סוכרים שהם איזומרים של גלוקוז: All Altruists Gladly Make Gum In Gallon Tanks - (אלוז, אלטרוז, גלוקוז, מנוז, גולוז, אידוז, גלקטוז, טלוז).
על מנת לזכור את 7 היסודות הדיאטומים המגיעים תמיד בזוג כאשר נמצאים חופשיים באטמוספירה. נשתמש בביטוי: .Have No Fear Of Ice Cold Beer כאשר האות הראשונה של כל מילה היא הסימן האטומי של היסודות בסדר הבא: מימן, חנקן, פלואור, חמצן, יוד, כלור, וברום.
שיטות מנמוניות בתחומים שונים > ביולוגיה

על מנת לזכור את שלבי חלוקת תא, ניתן להשתמש בסימנים שבביטוי "פרופסור, מת, אנא טלפן". שלבי חלוקת התא בהתאמה: פרופאזה, מטאפאזה, אנאפאזה, טלופאזה.
הביטוי "אג פורין (גדול)" עוזר לזכור כי הבסיסים של ה-DNA אדנין וגואנין, הם פורינים עם שתי טבעות, ולכן טימין וציטוזין הם פירימידינים בעלי טבעת אחת.
באקולוגיה, כאשר מדברים על אסטרטגיית רבייה, ניתן לזכור כי אסטרטגיה r, בה הפרט מוליד הרבה צאצאים, ואסטרטגיה k, בה הפרט מוליד קצת צאצאים.
שיטות מנמוניות בתחומים שונים > לוח שנה ושעון קיץ

מנמוניקה חזותית מוכרת היא השימוש בפרקי אצבעות הידיים כדי לזכור כמה ימים יש בכל חודש בשנה בלוח הגרגוריאני (ראו תמונה): מתחילים מהקצה הימני (או השמאלי) של שני האגרופים הצמודים, ומונים את החודשים כסדרם בלוח השנה. כל בליטה מציינת חודש של 31 יום וכל שקע מציין חודש של 30 יום (חוץ מפברואר שהוא חודש מיוחד ובו 28 או 29 ימים).
בהעברה משעון קיץ ואליו יש לזכור כי המחוג רץ לקראת הקיץ (באביב הוא מועבר שעה אחת קדימה). דרך מילולית נוספת לזכור את כיוון הזזת המחוג בעת החלפת השעון היא על ידי הצירוף: קיץ-קדימה, חורף-אחורה. אפשרות נוספת לזכירת הכיוון, הטומנת בחובה את שעת השינה שנוספה או הופחתה בליל ההזזה: קיץ-מקיצים, חורף-חורפים.
באנגלית זוכרים את השינויים בשעון קיץ לפי משחק המילים: SPRING Forward, FALL Back.
שיטות מנמוניות בתחומים שונים > מוזיקה

לזכירת סדרם של מיתרי הגיטרה משמשת המנמוניקה Easter Bunnies Get Drunk At Easter, או Every Boy Get Down And Eat, שבה כל אות מייצגת תו של מיתר לפי סדר הופעתו בגיטרה: E - התו מי, B - התו סי וכו'. מנמוניקה חלופית הופכת את סדר המיתרים: Eat A Darn Good Breakfast Everyday, או Eat All Day Get Big Easy.
על מנת לזכור את סדר המודוסים, משמשת המנמוניקה "יש דרך פשוטה ללמוד מודוסים אם לומדים", כאשר כל אות מייצגת את האות הראשונה של המודוס - יוני, דורי, פריגי, לידי, מיקסולידי, אאולי, לוקרי.
שיטות מנמוניות בתחומים שונים > מחשבים ותכנות

על מנת לזכור סדר הפרוטוקולים לפי מודל ה-OSI‏ (Physical, Data link, Network, Transport, Session, Presentation, Application) משתמשים במשפטים הבאים:
Please, Do Not Throw Sausage Pizza Away
Peter Did Not Take Suzy Partying All Night
All People Seem To Need Data Processing (בכיוון ההפוך)
שיטות מנמוניות בתחומים שונים > מתמטיקה

עזרים מילוליים רבים משמשים לזכירת קבועים מתמטיים.
לפאי, שערכו ...3.1415926535897932384626, נוצרו עזרים רבים, בצורת משפט שמספר האותיות בכל מילה שלו מייצג ספרה של פאי, למשל:
How I wish I could recollect pi easily today
How I want a drink, alcoholic of course, after the heavy lectures involving quantum mechanics!
Que j'aime a faire apprendre, un nombre utile aux sages. Immortel Archimede, artiste, ingenieur, qui de ton jugement peut priser la valeur?"
שיטות מנמוניות בתחומים שונים > פיזיקה

כלל יד ימין משמש לקביעת כיוון המכפלה הווקטורית.
שיטות מנמוניות בתחומים שונים > תחבורה

אורות ניווט על ספינות מסודרים לפי החוק: "אדום זהו לב". הדבר מבוסס על השיוך המסורתי של הלב לחלק השמאלי של גוף האדם. הירוק נמצא בחלקו הימני של כלי שיט בהתאמה.
שיטות מנמוניות בתחומים שונים > תקשורת

בשנת 1922 המציא זלמן כהן, מראשוני שירות הקשר בהגנה, שיטה לזכירת קידוד המורס(אנ') של האותיות העבריות. השיטה מתבססת על מילים או משפטים קצרים המתחילים באות אותה רוצים לקודד, שהיגויים מזכיר את קידוד המורס − חיריק מזכיר נקודה וקמץ או פתח מזכירים קו. להלן טבלה עבור המורס העברי:
| אות | קוד | קיצור | אות | קוד | קיצור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| א | · − | אִמָּא | ל | · − · · | לִבַּבְתִּנִי |
| ב | − · · · | בַּשְּׁלִי לִי מִיץ | מ | − − | מַפָּ"ם |
| ג | − − · | גַּנָּבִים | נ | − · | נָעִים |
| ד | − · · | דָלִיתִי | ס | − · − · | סָבִי אָבִי |
| ה | − − − | הֲגָנָה | ע | · − − − | עִיר הַנַּמָּל |
| ו | · | וִי | פ | · − − · | פִּיל קַנָּדִי |
| ז | − − · · | זַמָּר לִירִי | צ | · − − | צִיטָטָה |
| ח | · · · · | חִכִּיתִי לִי | ק | − − · − | קַטָּרִינָה |
| ט | · · − | טִיףּ טִפָּה | ר | · − · | רִנָתִי |
| י | · · | יִידִישׁ | ש | · · · | שִׁירִי לִי |
| כ | − · − | כַּבִּירָה | ת | − | תָּו |
ראו גם

סימנים (תלמוד)
כל הקצר קודם
זיכרון
לימוד בעל פה
הערות שוליים

↑  איאן סטיוארט, תיבת האוצרות המתמטיים של פרופסור סטיוארט, כנרת זמורה-ביתן דביר, 2012, הפרק "איך לזכור מספר עגול", עמ' 54–56.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541030805171  GND: 4571046-6  LCCN: sh85086353  NDL: 00565929
אוניברסיטת טמפרה לטכנולוגיה

| --- | --- |

אוניברסיטת טמפרה לטכנולוגיה
 אוניברסיטה
 מוטו:  Technology for the Benefit of People and the Environment
 תקופת הפעילות:  1965–2018 (כ־53 שנים)
 קמפוס:  עירוני
 סטודנטים
 :  9,904 (2013)
 מיקום
 מיקום:  טמפרה
 מדינה:  פינלנד פינלנד
 www.tut.fi/en/
 he
 
אוניברסיטת טמפרה לטכנולוגיה (באנגלית: Tampere University of Technology; בראשי תיבות: TUT; בפינית: Tampereen Teknillinen Yliopisto; בראשי תיבות: TTY) הייתה האוניברסיטה השנייה בגודלה בפינלנד במדעי ההנדסה. האוניברסיטה הייתה ממוקמת בהרוואנטה (אנ'), פרוור של טמפרה.  ב־1 בינואר 2019, היא מוזגה עם האוניברסיטה של טמפרה (אנ') (UTA) כדי לייסד את אוניברסיטת טמפרה (TAU) החדשה ובכך חדלה להתקיים כמוסד אקדמי עצמאי.
חובתה הסטטוטורית של האוניברסיטה הייתה לעסוק במחקר ולתת את ההשכלה הגבוהה ביותר בתחומה. המחקר, שנערך על ידי כ־1,800 אנשי צוות וחברי סגל, התמקד בעיקר במדע יישומי ולעיתים קרובות היה לו קשרים הדוקים עם חברות רבות בתעשייה (כגון נוקיה, חברת טלפון סלולרי מהגדולות בעולם). בסמוך לקמפוס האוניברסיטה נמצא פארק מדע (אנ') הרמיה (פי'), שכולל מתקן מחקר גדול של נוקיה. TUT הייתה אחת משתי האוניברסיטאות הפיניות היחידות שפועלות כקרן. התקציב השנתי של האוניברסיטה היה כ־147 מיליון אירו. קרוב ל־50% מתקציבה היה מימון חיצוני. לפי דירוג האוניברסיטאות בעולם של THE, היא הייתה מדורגת במקום ה־11 בעולם, ובמקום ה־4 באירופה, עבור שיתוף פעולה בתעשייה.
היסטוריה

מסוף המאה־19 הייתה טמפרה המרכז התעשייתי החשוב ביותר בפינלנד. המכון הטכני של טמפרה סיפק מהנדסים לתעשיות שלה מאז 1911, אך כל ההשכלה הטכנולוגית הגבוהה בפינלנד התקיימה באוניברסיטת הלסינקי לטכנולוגיה. בשנות ה־50, העיר טמפרה החלה לתקן את המצב באופן פעיל, וייסדה לראשונה ספריית מדע עירונית ב־1955. ספרייה זו היוותה את הליבה של הספריות של ה־TUT והפקולטה לרפואה של אוניברסיטת טמפרה ב־1960, העיר, הצליחה לשכנע את האוניברסיטה הפרטית הקטנה, "הקולג'י הקהילתי" (בפינית: Yhteiskunnallinen korkeakoulu) לעבור לטמפרה מהלסינקי. כמה שנים מאוחר יותר, אוניברסיטה זו שינתה את שמה ל"האוניברסיטה של טמפרה".
ייסוד האוניברסיטה הטכנולוגית של טמפרה היה אחד הצעדים של העיר וחיי העסקים המקומיים בהבאת ההשכלה הגבוהה לאזור. האוניברסיטה נוסדה ב־1965 כשלוחה של אוניברסיטת הלסינקי לטכנולוגיה והוענק לה מעמד אוניברסיטה עצמאית ב־1972. לצד האוניברסיטה הוקמה גם אגודת הסטודנטים של האוניברסיטה הטכנולוגית של טמפרה (TTYY).
ב־2003 שינתה האוניברסיטה את שמה הפיני מ־Tampereen teknillinen korkeakoul, ובראשי תיבות: TTKK, ל־Tampereen Teknillinen Yliopisto, ובראשי תיבות: TTY. כדי שהשם הפיני יהיה קרוב יותר לשם האנגלי וכדי להבדיל את עצמה מפוליטכניונים (אנ') (בתי ספר גבוהים למדעים) שאינם אוניברסיטאות במשמעות של האוניברסיטה.
כחלק מהרפורמה באוניברסיטה הפינית, אוניברסיטת טמפרה לטכנולוגיה בחרה להפוך לאחת משתי האוניברסיטאות הפיניות הפועלות כקרנות בתחילת 2010.
תוכנית, בשם Tampere3, למיזוג אוניברסיטת טמפרה לטכנולוגיה עם האוניברסיטה של טמפרה ואוניברסיטת טמפרה למדעים יישומיים (אנ') (TAMK) החלה באביב 2014. המיזוג אושר על ידי הפרלמנט הפיני בדצמבר 2017 ונכנס לתוקף ב־1 בינואר 2019. המוסד להשכלה גבוהה החדש נקרא בשם אוניברסיטת טמפרה.
פקולטות

אוניברסיטת טמפרה לטכנולוגיה כללה חמש פקולטות:
הפקולטה למדעי ביו-רפואה והנדסה:
המכון למדעי הביולוגיה וטכנולוגיה רפואית (BioMediTech), מכון משותף של TUT ו־UTA
הפקולטה לעסקים וסביבה בנויה:
בית הספר לאדריכלות
המחלקה להנדסה אזרחית
המחלקה לניהול תעשייה ומידע
המרכז לשפות
המרכז לפיתוח מקצועי Edutech
הפקולטה להנדסת מחשבים וחשמל:
המחלקה להנדסת אנרגיה חשמלית
המחלקה להנדסת אלקטרוניקה ותקשורת
המחלקה למחשוב נרחב
המחלקה לעיבוד אותות
הפקולטה למדעי ההנדסה:
המחלקה לאוטומציה והנדסה הידראולית
המחלקה להנדסת מכונות ומערכות תעשייה
המחלקה למדעי החומרים
הפקולטה למדעי הטבע:
המחלקה לכימיה והנדסה ביו-רפואית
המחלקה למתמטיקה
המחלקה לפוטוניקה
המחלקה לפיזיקה
תארים ותוכניות > בשפה הפינית

תוכניות תואר שני במדעים (אנ') (.M.Sc):
אדריכלות
מיכון הנדסי
אלקטרוניקה
הנדסת חשמל
הנדסת תעשייה וניהול
מדעי המחשב
הנדסת חומרים
הנדסת מכונות
מדע והנדסה (משולבים יחד)
טכנולוגיית טקסטיל
תארים ותוכניות > בשפה האנגלית

תוכניות תואר שני במדעים (.M.Sc):
אדריכלות בת קיימא
הנדסה ביו-רפואית
הנדסת אוטומציה
מדעי המחשב
מדעי החומרים
הנדסת תעשייה וניהול
אדיטה וילקויקיוט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בינואר 1989 (בת 36) קובנה, ברה"מ 
 מדינה:  ליטא 
 פרופיל ב-IMDb
 
אדיטה וילקויצ'יוטה (בליטאית: Edita Vilkevičiūtė; נולדה ב-1 בינואר 1989) היא דוגמנית ליטאית.
נעוריה

וילקויצ'יוט נולדה בקובנה, הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הליטאית, ברית המועצות (כיום ליטא). על פי ראיון שנערך איתה לאחרונה בטלגרף, היא השתתפה בליהוק דוגמנות שאורגן על ידי D-Max ניהול דוגמניות בזמן שהייתה בחופשה עם ההורים שלה בחוף הים בליטא.
התדמית הציבורית

Models.com מדרג אותה בין 50 הדוגמניות המובילות ברשימה, כמו ברשימת הדוגמניות "הכי סקסיות", ובדירוג "בנות הכסף". ב-2015, היא הצטרפה לראשונה לדירוג בתור אחת הדוגמניות שמרוויחות הכי הרבה בעולם על ידי פורבס.
בשנת 2012 היא הופיעה בלוח השנה של פירלי.
חיים אישיים

ביולי 2017 נישאה לביורן פרדריק גרלינג.
הערות שוליים

↑  "Edita Vilkeviciute". Bellazon.
↑  "Edita Vilkeviciute". MODELS.com.
↑  "Fashion News - Model of the Week - Lithuanian Beauty Edita Vilkeviciute - FashionTV's Model Of The Week". FashionTV. 2 בספטמבר 2015. אורכב מ-המקור ב-2014-01-16. נבדק ב-16 בינואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Top 50 Models.com
↑  Top Sexiest models
↑  Money Girls
↑  "Edita Vilkeviciute - In Photos: The World's Highest-Paid Models 2015". Forbes. 1970-01-01. נבדק ב-2016-05-06.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 2073154260772924480000   WorldCat (עם VIAF): 2073154260772924480000
ח'דיג'ה

| --- | --- |

 לידה:  554 מכה, ערב הסעודית 
 פטירה:  619 (בגיל 65 בערך) מכה, ערב הסעודית 
 מקום קבורה:  בית הקברות מועלאה 
 השקפה דתית:  אסלאם 
 בן או בת זוג:  מוחמד (ספטמבר 595–30 באפריל 619)  Al-Nabash bin Zarara Al-Tamimi 
 
ח'דיג'ה בנת ח'וויילד (בערבית: خديجة بنت خويلد) היא אשתו הראשונה של הנביא מוחמד. מכונה באסלאם "אם המאמינים" (בערבית: أم المؤمنين).
ח'דיג'ה בת ח'וויילד הייתה סוחרת עשירה – עיסוק בעל חשיבות גבוהה באותם הימים. היא העסיקה את מוחמד שיעביר למענה סחורות בדרכו לסוריה. ח'דיג'ה, בת לשבט אסד, הייתה אלמנה משני בעלים והיו לה כמה ילדים מהם.
על פי האסלאם, כשמוחמד היה בן ארבעים, חווה התגלות שבעקבותיה האמין כי אחז בו שד ושהוא השתגע, ולכן רצה להתאבד. ח'דיג'ה הייתה הראשונה שהאמינה שמדובר בהתגלות של אללה ושכנעה את מוחמד שהוא למעשה הופך לנביא ולשליח האל. היא הסבירה למוחמד שמי שנגלה אליו הוא המלאך גבריאל, בדיוק כפי שנגלה למשה, ובכך הפכה ח'דיג'ה למאמינה הראשונה בנבואת מוחמד ובאסלאם.
על פי המסורת המוסלמית, כאשר הייתה בת ארבעים, הציעה ח'דיג'ה למוחמד נישואין (זאת כשהוא היה כבן 25 ועני); אך לפי סברת החוקרים כיום, ח'דיג'ה אמרה למוחמד כי ילך לאביה, ח'וילד בן אסד ח'וילד, ויבקש את ידה ממנו, וכך עשה.[דרושה הבהרה] אבן אסחאק אומר כי ח'דיג'ה הייתה אישה אצילה, נבונה החלטית ונחושה.
ח'דיג'ה ילדה למוחמד שישה ילדים: שני בנים (אל-קאסם ועבדאללה, שמתו בילדותם), וארבע בנות: זינב, רוקיה, אום כולת'ום ופאטמה (על שם אמה של ח'דיג'ה). פאטמה, בתו של מוחמד, נחשבת קדושה באסלאם, ומוחמד השיא אותה לבן דודו עלי בן אבי טאלב. שתיים מבנותיו של מוחמד התחתנו עם עֻת'מאן, שהיה הח'ליף השלישי. עם מות שני בניו, כמתנה ליום הנישואין, נתנה לו ח'דיג'ה נער-עבד, בשם זיד בן חארת'ה, בן לשבט הערבי כלבּ. הנער נקשר למוחמד ואף ויתר על חזרה למשפחתו כשזו מצאה אותו, ובתמורה שחרר אותו מוחמד והפך אותו לבנו החורג.
מוחמד לא נשא אישה אחרת כל עוד ח'דיג'ה הייתה בחיים. היא נפטרה שלוש שנים לפני ההגירה של מוחמד לית'רב (אל-מדינה), בגיל 65. קברה נמצא במכה.
משפחתה

שם מלא: ח'דיגה בנת ח'וויילד בן אסד בן עבד אל-עוזא בן קוסאי בן כלאב
תאריך הלידה: 68 לפני ההג'רה / 556–557 לספירה הנוצרית
מקום לידה: מכה
תאריך המוות: 3 לפני ההג'רה / 620 לספירה הנוצרית
מקום מוות:  מכה
בן זוג: מוחמד בן עבדאללה
צאצאים: עבדאללה בן מוחמד, אל-קאסם בן מוחמד, זינב בת מוחמד, רוקיה בת מוחמד, אום כולתום בת מוחמד, פאטמה א-זהראא, וגם בנים מבעליה הקודמים.
אב: ח'וויילד בן אסד ח'וויילד
אם: פאטמה בנת זאידה בן אל-אצם
תאריך ההתאסלמות: 609 לספירה הנוצרית (הראשונה שהתאסלמה והאמינה בנביא מוחמד)
לקריאה נוספת

קארן ארמסטרונג, מוחמד - ביוגרפיה של הנביא, הוצאת כתר, 2004.
הפרש הכחול

שער אלמנך הפרש הכחול, וסילי קנדינסקי, 1912
קבוצת "הפרש הכחול" (בגרמנית: Der Blaue Reiter) היא קבוצה של ציירים אקספרסיוניסטים אשר נוסדה ב-1911 וירשה את מקומה של קבוצת "הגשר", שהתפרקה בשנת 1913. קבוצה זו כללה את פרנץ מארק (1880–1916), וסילי קנדינסקי (1866–1944) אוגוסט מאקה (1887–1914), גבריאלה מינטר (1877–1962), אלכסיי פון יבלנסקי (1864–1941), אלפרד קובין (1879–1940) ואחרים. אמן נוסף המזוהה עם הקבוצה הוא פאול קלה (1879–1940).
הקבוצה החלה את פעילותה ב-1912 בעיר מינכן, ולאחר מכן עקרה והחלה לפעול בכפר הציורי מורנאו (אנ') בהרי האלפים שבדרום בוואריה.
הקבוצה קיבלה את שמה מתוך יצירת ילדים שנקראה "הפרש הכחול", אגדה על אביר היוצא לתקן את עוולות העולם. כמוהו הרגישו חברי הקבוצה שעליהם ליצור זרם חדש ולתקן את העולם מכבלי האמנות המסורתית.
הקבוצה היללה את אמנות הילדים ואת האמנות הפרימיטיבית, אבל לא היו לה יעדים אמנותיים ברורים. מבין השלושה קנדינסקי הוא המפורסם ביותר, ואף נודע כאחד מאבות הציור המופשט, אולם לא כל ציירי הקבוצה היו שותפים להתלהבותו מן הציור המופשט.
הקבוצה הוציאה את "אלמנך הפרש הכחול" ובו הציגה יצירות פרימיטיביות, צילומים של אמנות עממית וציורי ילדים (בהשפעתו של פאול קלה). בתערוכות שארגנה הקבוצה הוצגו, לצד עבודותיהם, גם ציירים מודרניסטים אחרים כגון פבלו פיקאסו, ז'ורז' בראק ורובר דלונה.
תפיסת עולמה של התנועה היא כי "הרוח היצירתית חבויה בתוך החומר" (קנדינסקי), והצורות והצבעים הם הביטוי החיצוני של אותה רוח.
לקריאה נוספת

Düchting, Hajo, Der Blaue Reiter, Taschen Deutschland GmbH+, 2017. מסת"ב 978-3836537018
Price, Dorothy, German Expressionism: Der Blaue Reiter and its legacies, Manchester University Press, 2020. מסת"ב 978-1526121622
מלפפון

| מלפפון |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: דלועאים
משפחה:: דלועיים
סוג:: מלפפון
מין:: מלפפון
שם מדעי
 Cucumis sativus ‏לינאוס, 1753
מְלָפְפוֹן (שם מדעי: Cucumis sativus; מוכר גם בתור קישוא הגינה) הוא צמח מטפס חד-שנתי קיצי ממשפחת הדלועיים, בסוג מלפפון. הוא אינו דורש השקיה מרובה, ופריו המוארך עסיסי ועשיר מאוד במים. צבעו ירוק (למעט המלפפון הלימוני האוסטרלי). אוכלים אותו חי, כבוש במלח, או מוחמץ. מוצאו של הצמח בהודו, שם החלו לגדל אותו לפני כ-3,000 שנה. נכון לתחילת המאה ה-21,[דרושה הבהרה] המלפפון גדל בתפוצה גבוהה – בחממות או בשדות פתוחים.
מאפיינים

מבחינה בוטנית, המלפפון הוא פרי: בית קיבול לזרעים המוקפים ציפה בשרנית, שנוצר משחלה יחידה. מבחינה קולינרית, לעומת זאת, המלפפון מוגדר כירק, מכיוון שאינו מתוק או חמוץ.
המלפפון בדרך כלל גלילי ומוארך, ועשוי להיות חלק או בעל בליטות. צבעו בדרך כלל ירוק, אך המלפפון הארמני (המכונה בארץ פקוס או "מלפפון ערבי") צבעו ירקרק והמלפפון הלימוני כדורי וצבעו צהוב. ישנם גם זני מלפפון קטנים, המיועדים לכבישה והפיכה לחמוצים.
מאפיינים > גידול מלפפונים

אורך היום משפיע על המלפפון: יום קצר מעודד הופעת פרחי נקבה, ויום ארוך מעודד הופעת פרחי זכר. הטמפרטורה משפיעה גם היא על מין הפרחים שבמלפפון: טמפרטורה נמוכה מעוררת נקביות וטמפרטורה גבוהה מעוררת זכריות. שני הגורמים פועלים יחד ומתגברים אחד את השני.
להשפעות הסביבה מצטרפת גם התורשה: זנים קלסיים הגדלים בקיץ מתחילים בהופעת פרחי זכר, עוברים לשילוב של פרחי זכר ופרחי נקבה ולפרחים דו מיניים, ומסיימים את גידולם עם הופעת פרחי נקבה בלבד. לעומת זאת, בעזרת הכלאות וברורים, ניתן ליצור צמחים שהם נקביים ופרתנוקרפיים (פרחים שיוצרים פרי נטול זרעים). זנים אלה הם המקור למרבית המלפפונים שבשווקים. זני מלפפון רגילים או ישנים דורשים הפריה על ידי התערבות חרקים מאביקים. אלה מעבירים את האבקה מפרחי הזכר לפרחי הנקבה.
מנגד, הזנים הפרתנוקרפיים, שהם מרבית הזנים החדשים, אינם זקוקים להפריה, שעשויה לפגוע באיכות הפרי.
הזמן העובר מהזריעה לקטיף תלוי בעיקר בטמפרטורה של סביבת הצמח: בסביבה חמה הזמן בין זריעה לקטיף הוא כ-40 יום, ואילו בטמפרטורות קרות הוא יכול להגיע אף ליותר מ-80 יום.
ערכים תזונתיים

| --- | --- |
 ערך תזונתי ל-100 גרם
 
 מים:  95.23 ג'
 
 קלוריות:  15 קק"ל
 
 חלבונים:  0.65 ג'
 פחמימות:  3.63 ג'
 פחמימות זמינות:  2.0 ג'
 שומן:  0.11 ג'
 כולסטרול:  0 מ"ג
 
 ויטמינים:  ‏
  ‑ ויטמין A:  5 מק"ג
  ‑ ויטמין B1:  0.027 מ"ג
  ‑ ויטמין B2:  0.033 מ"ג
  ‑ ויטמין B3:  0.098 מ"ג
  ‑ ויטמין C:  2.8 מ"ג
 
 ברזל:  0.28 מ"ג
 סידן:  16 מ"ג
 אשלגן:  147 מ"ג
 נתרן:  2 מ"ג
 סיבים תזונתיים:  0.5 ג'
 
 מקור: משרד החקלאות האמריקני
מלפפון טרי הוא מקור טוב לאשלגן, ומכיל אנטי-אוקסידנטים.
כמו בירקות רבים אחרים, גם במלפפון יש אחוז גבוה של מים (כ-95%) ורוב הערכים התזונתיים מרוכזים בקליפתו.
שימושים שאינם למאכל

בקוסמטיקה, משתמשים בפרוסות מלפפונים המונחות על העיניים להורדת נפיחות סביב העיניים (שקיות). המלפפון המכיל 95% מים עשיר בלחות, וזו יחד עם אפקט הקירור מורידים את הנפיחות. מספר מוצרים קוסמטיים מכילים תמציות מלפפון ממספר סיבות, שביניהן העובדה שבמלפפון קיימים חומרים המסייעים בהחדרת הלחות לעור, פעילים נגד דלקות ומסייעים בהסרת תאים מתים.
ברפואה הסינית חשיבותו של המלפפון כירק מקרר ולכן הוא משתן, מרווה ועוזר לנקות רעלים מהגוף. נוסף על כך הוא חשוב כירק מתוק ולכן מסייע לאברים האחראים על עיכול והטמעת מזון ונוזלים בגוף.
הנטורופתיה מייחסת לזרעי המלפפון תכונות קוטלות תולעים והם משמשים כתרופה ביתית כנגד תולעי מעיים.
שמו

מקורו של השם "מלפפון" ביוונית, ופירושו "מלון-תפוח". שמו של המלפפון נזכר במשנה (למשל במסכת כלאים, פרק א', משנה ב') וצורת הריבוי שלו היא "מלפפונות". מפירושו של רבי עובדיה מברטנורא לאותה משנה עולה כי הירק שמכונה בעברית המודרנית מלפפון נקרא בעבר קישות (וברבים: קישואים), והמלפפון היה שמה של דלעת או שמו של המלון:
הקישות - קשואין שקורין בערבי פאקו"ס (فقّوس) ובלע"ז קוקומברו"שׂ (concombres).

והמלפפונות - נקראים בערבי כייא"ר (خيار) ובלע"ז ציטרול"י (citrouille).
גם רש"י (על הפסוק "זָכַרְנוּ אֶת הַדָּגָה.. אֵת הַקִּשֻּׁאִים וְאֵת הָאֲבַטִּחִים") מפרש שהקישואים הם קוקומברו"שׂ בלע"ז. אכן, בראשית תחיית הלשון העברית שימשה המילה "קישוא" במשמעות "מלפפון", אך בלשון הדיבור התקבל השם הנוכחי לירק.
שדה שבו גדלים מלפפונים נקרא מִקְשָׁה, בדומה לשדה קישואים או דלועים.
במקורות היהדות

על פי מדרש שם של רבי ישמעאל, 'קישואין' נקראים כך "מפני שקשין לגופו של אדם כחרבות".
בתלמוד נפסק כי פיצוי על אובדן עבודה לאדם שניזק הוא כשכר של "שומר קישואים", עבודה שנחשבת ראויה לכל אדם, ושכרה הוא מינימלי.
במשנה מובאת מחלוקת רבי יהודה וחכמים בשאלה האם קישוא ומלפפון הם שני מינים עד כדי שהם כלאים זה בזה, או שהם מין אחד ואינם כלאים זה בזה.
ראו גם

עונת המלפפונים
הערות שוליים

↑  A Heat Unit Accumulation Method for Predicing Cucumber Harvest Date, Katherine B. Perry and Todd C. Wehner, Cucurbit Breeding Project at North Carolina State University(הקישור אינו פעיל, 1.1.2019)
↑  סבון פנים יהלומים לרעננות והשבת חיוניות לעור, באתר ynet, 18 באפריל 2011
↑  μηλοπέπων (מלוֹפּפּוֹן, במלעיל), ויש המפרשים: "מלון בשל" (למשל, ראו "מילון חדש" לאבן שושן); להרחבה, ראו ערך מלפפון בויקימילון.
↑  מלפפון בצרפתית יהודית
↑  ספר במדבר, פרק י"א, פסוק ה'
↑  יש החולקים על פירוש זה, מסיבות בוטניות והיסטוריות. ראו למשל: משה רענן, אין לך מר בקישות אלא פנימי שבו, בפורטל הדף היומי
↑  למשל, במילון בן-יהודה, ערך קִשֻּׁא.
↑  יעקב עציון, קישואים ומלפפונים, באתר "השפה העברית"
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף י"א, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף פ"ה, עמוד ב'.
↑  משנה, מסכת תרומות, פרק ב', משנה ו', מנוסחת שם כמחלוקת אם מדובר במין אחד או שני מינים.
↑  משנה, מסכת כלאים, פרק א', משנה ב', מנוסחת שם כמחלוקת אם הם כלאים זה בזה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007535950205171  BNE: XX557526  BnF: cb122554004 (data)  GND: 4158557-4  LCCN: sh85034673  NDL: 00567337  NKC: ph239946 
מלפפונים חתוכים לפרוסות.
מלפפונים בתהליך החמצה
קהילת יהודי המבורג

"ההיכל", בית הכנסת ברחוב פולשטרסה במרכז המבורג (1844-1931)
קהילת יהודי המבורג היא אחת הקהילות היהודיות הגדולות בגרמניה, המתקיימת משנת 1595, הקהילה מהווה אגודה אזורית עצמאית במועצה המרכזית הארצית של היהודים בגרמניה.
היסטוריה > הקהילה הספרדית-פורטוגזית > הגירת הנוצרים החדשים

בשנת 1595 קיבלה קבוצת סוחרים שכללה תריסר משפחות פורטוגזיות היתר להתיישב בעיר. זו הייתה סנונית ראשונה של התיישבות היהודים בהמבורג; סוחרים אנוסים בעלי הון מחצי האי האיברי שהגיעו לעיר בסוף המאה ה-16 וכונו על ידי תושבי העיר בשם "פורטוגזים". בתחילת התיישבותם בעיר הציגו עצמם הפורטוגזים שהיו בעלי קשרי מסחר מסועפים עם חצי האי האיברי, כלפי חוץ כנוצרים קתולים. המבורג הלותרנית גילתה סובלנות למיעוט הקתולי שישב בעיר ובכללו גם לאותם יהודים פורטוגזים שחיו למראית-עין כנוצרים קתולים.
בשנת 1604 הגישה מועצת האזרחים של העיר תלונה נגד נוכחותם של קבוצת הסוחרים הפורטוגזים בשל חשדם כי מדובר ביהודים אך הסנאט של המבורג הגן על המתיישבים החדשים.
היסטוריה > הקהילה הספרדית-פורטוגזית > מנוצרים חדשים ליהודים חדשים

בשנת 1611 התירה מועצת העיר, שחפצה בפעילותם הכלכלית של היהודים הפורטוגזים את נוכחותם בחוק מה שאפשר את חזרתם ליהדות באופן גלוי. היהודים האיברים הוסיפו לדבר בלשונות ארצות-מוצאם במשך שנים רבות בעיקר בפורטוגזית. בשנים 1618–1756 יצאו לאור בהמבורג כ-15 ספרים בספרדית ופורטוגזית (ספרות קודש ומדעים).