stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הונגרית
דקדוק הונגרי > יחסות

בהונגרית קיימות כ-18 יחסות (קיים ויכוח באשר להגדרה המדויקת של מהי יחסה ומהי סיומת שאינה יחסה), אשר רוב שמות העצם נוטים לפיהן על סמך תפקידם במשפט. עם זאת, ישנן יחסות קבועות אשר תמיד קשורות לפועל מסוים ומשמעותן יכולה להשתנות מפועל לפועל. חלק מן היחסות או הסיומות מוגבלות למספר קטן של שמות עצם. הסיומת של רוב היחסות תלויה בהרמוניית התנועות, אך יש כמה סיומות שהן קבועות.
להלן טבלת ההטייה של המילה kutya (כלב), הטיה לפי תנועות אחוריות:
| יחסה | יחיד | רבים | משמעות |
| --- | --- | --- | --- |
| נומינטיב | kutya | kutyák | נושא |
| אקוזטיב | kutyát | kutyákat | מושא ישיר |
| דטיב | kutyának | kutyáknak | מושא עקיף |
| אינסטרומנטל5 | kutyával | kutyákkal | עם, באמצעות |
| קאוזל-פיינל | kutyáért | kutyákért | בגלל, למטרת, לשם |
| טרנסלייטיב5 | kutyává | kutyákká | (להפוך) ל- |
| טרמינייטיב | kutyáig | kutyákig | עד |
| אסיב-פורמל | kutyaként | kutyákként | כמו |
| אסיב-מודל | kutyául | - | 1 |
| אינאסיב | kutyában | kutyákban | ב-, בתוך2 |
| סופראסיב | kutyán | kutyákon | על3 |
| אדאסיב | kutyánál | kutyáknál | ב-, אצל4 |
| אילטיב | kutyába | kutyákba | לתוך2 |
| סאבלטיב | kutyára | kutyákra | ל-3 |
| אָלאטיב | kutyához | kutyákhoz | ל-4 |
| אֶלאטיב | kutyából | kutyákból | מתוך2 |
| דלאטיב | kutyáról | kutyákról | מ-3 |
| אבלטיב | kutyától | kutyáktól | מ-4 |
1 יחסה זו נמצאת בשימוש מוגבל ביותר. היא בדרך כלל מצטרפת למילים על מנת לתאר תכונה המאפיינת משהו. למשל, המילה magyar (הונגרי, או השפה ההונגרית) מצטרפת ליחסה זו כדי לתאר שטקסט מסוים נכתב בשפה ההוגרית, או שאדם דובר את השפה.
2 שלישיית היחסות הללו נמצאת בדרך כלל בשימוש עם שמות עצם המתארים מרחבים סגורים. כמו כן גם רוב שמות המדינות.
3 שלישיית היחסות הללו נמצאת בדרך כלל בשימוש עם שמות עצם המתארים משטחים או כלי רכב. יוצא דופן נפוץ הוא המילה magyarország (הונגריה).
4 שלישיית היחסות הללו נמצאת בדרך כלל בשימוש עם שמות עצם המתארים חפצים דוממים.
5 הסיומת ביחסות הללו מולחמת אל העיצור האחרון במילה (במילים אשר אינן מסתיימות בתנועה) ומכפילות אותו.
דקדוק הונגרי > יחסות > סיומות נוספות שאינן נחשבות יחסות

הסיומת kor- אשר מצטרפת לשמות עצם המתארים זמן במשמעות של "ב-" (בשעה שש, בצהריים)
הסיומת nként- במשמעות "ל-", "פר" (קילומטר לשעה, מחיר ללילה)
הסיומת -stul-, stül במשמעות "ביחד עם"
הסיומת onta,-ente,-önte- במשמעות של "כל" (כל יום, כל חודש)
הסיומת nyi- במשמעות של "בגודל של, קיבולת" (כזֶרֶת – kisujjnyi, בגודל אגרוף – ökölnyi)ָָ
הסיומת on-, -an, -en המצטרפת למספר או כמות והופכת אותם לשם עצם (כעשרים איש husz-on, הרבה אנשים sok-an)
דקדוק הונגרי > אוגד (קופולה) ושייכות

בהונגרית קיים הפועל lenni (המקביל לפועל to be באנגלית) אשר משמש כאוגד בגוף ראשון ושני, אך מושמט כליל בגוף השלישי. לדוגמה: a lány magyar (הילדה היא הונגרייה) לעומת magyar vagy (אתה הונגרי) או magyar vagyok (אני הונגרי).
פועל זה משמש גם על מנת לתאר קיום ושייכות, בצורה הדומה מאוד לעברית, ומשמעותו בהקשרים אלו זהה למילה "יש". לדוגמה: van nekem egy kutyám (מילולית: יש לי כלב) וגם van a kutya (יש כלב)
עם זאת, בצירופי שייכות מקבל שם העצם סיומת מיוחדת, לפי הטבלה להלן (סיומת לפי תנועות אחוריות במקרה זה):
| מספר | גוף | יחיד | רבים |
| --- | --- | --- | --- |
| יחיד | ראשון | kutyám | kutyáim |
| יחיד | שני | kutyád | kutyáid |
| יחיד | שלישי | kutyája | kutyái |
| רבים | ראשון | kutyánk | kutyáink |
| רבים | שני | kutyátok | kutyáitok |
| רבים | שלישי | kutyájuk | kutyáik |
לאחר סיומת השייכות יצטרפו למילה בהתאם סיומות נוספות כגון יחסות וכו'.
דקדוק הונגרי > יידוע

בהונגרית כל שם עצם חייב להיות מיודע במספר (egy – אחד או כמו a/an באנגלית, kett – שתיים וכו') או בתווית יידוע מסוים. היידוע המסוים הוא a, אלא אם המילה מתחילה בתנועה ואז היידוע הוא az.
אין להתבלבל בין תווית היידוע az לבין כינויי הרמז – ez ו-az (מקבילים ל-this ו-that באנגלית) אשר במקרים רבים משתמשים בהם במקום שם העצם או במקום רעיון שלם.
egy kutya – כלב אחד, או כלב כלשהו
a kutya – הכלב
az a kutya – הכלב ההוא
ez a kutya – זה הכלב
כאשר שם עצם המיודע בכינוי רמז מקבל סיומת יחסה, אותה סיומת מצטרפת או מולחמת גם לתוך כינוי הרמז. לדוגמה: ezt a kutyát (את הכלב הזה), ennek a kutyának (לכלב הזה).
דקדוק הונגרי > מערכת הפועל

מאפיין שמיוחד להונגרית הוא נטיית הפועל המסוימת, לעומת הנטייה הרגילה שאינה מסוימת. נטייה זו קיימת רק בפעלים יוצאים (פעלים שיש להם מושא ישיר) ומשמשת כדי להדגיש שמושא הפועל הוא אובייקט מסוים וחשוב, ולא אובייקט כללי. לדוגמה: olvasom a könyvet או olvasom ezt (אני קורא את הספר הזה, אני קורא את זה) לעומת olvasok valamit (אני קורא משהו).
סיומות ההטיה המסוימת דומות ברובן לסיומות הקניין המוזכרות בסעיף "האוגד" למעלה. קיימות השערות לגבי מוצא משותף לשתי התופעות.
אבחנה זו, מאפשרת להימנע מאזכור חוזר של האובייקט. כך למשל: בעברית בהמשך להיגד "הספר הזה מאוד מעניין", נשאל: "כבר קראת אותו?" בעוד שבהונגרית מספיק לשאול "כבר קראת?" בצורה המסוימת – már olvastad el?‎.
כאשר המושא הישיר הוא אנושי (אותי, אותך, אותו...), הצורה המסוימת מעידה שהמושא הוא גוף שלישי, למשל: nézed (אתה רואה אותו \ אותם). הצורה הרגילה מעידה שהמושא הוא גוף ראשון או שני, למשל: nézel (אתה רואה אותי \ אותנו).
כאשר הפועל בגוף ראשון והמושא הישיר הוא בגוף שני (אותך, אתכם) קיימת סיומת מיוחדת: lek ,-lak-. למשל "אני אוהב אותך" – szeretlek.
מערכת ההטיות בהונגרית כוללת שני זמנים (הווה ועבר) ושלושה מודוסים (חיווי, תנאי ותילוי\ציווי). את צורות העתיד ותנאי בעבר בונים באמצעות פועלי עזר.
| מודוס | זמן | נטייה | יחיד> ראשון | יחיד> שני | יחיד> שלישי | רבים> ראשון | רבים> שני | רבים> שלישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| חיווי | הווה | רגילה | olvasok | olvasol | olvas | olvasunk | olvastok | olvasnak |
| חיווי | הווה | מסוימת | olvasom | olvasod | olvassa | olvassuk | olvassátok | olvassák |
| חיווי | עבר | רגילה | olvastam | olvastál | olvasott | olvastunk | olvastatok | olvastak |
| חיווי | עבר | מסוימת | olvastam | olvastad | olvasta | olvastuk | olvastátok | olvasták |
| תנאי | תנאי | רגילה | olvasnék | olvasnál | olvasna | olvasnánk | olvasnátok | olvasnának |
| תנאי | תנאי | מסוימת | olvasnám | olvasnád | olvasná | olvasnánk | olvasnátok | olvasnák |
| תילוי\ציווי | תילוי\ציווי | רגילה | olvassak | olvassál  (olvass) | olvasson | olvassunk | olvassatok | olvassanak |
| תילוי\ציווי | תילוי\ציווי | מסוימת | olvassam | olvassad  (olvasd) | olvassa | olvassuk | olvassátok | olvassák |
דקדוק הונגרי > מערכת הפועל > עתיד ותנאי בעבר

להבעת פעולה עתידית מקובל להשתמש בצורת ההווה תוך ציון מילת זמן או שימוש במילה majd (שמובנה הנוסף הוא "אחרי-כן"). ניתן גם להשתמש בפועל fog בהווה בצירוף צורת המקור.
פעלים רבים בהם יש תחילית מציינים פעולה עם אספקט של סיום (פרפקטיבי). מהשימוש בהם בזמן הווה מובן שיסוימו בעתיד (וגם שלא יתחילו בהכרח מיד) ואין חובה לספק ציון זמן כלשהו בעת השימוש בהם.
כדי לבטא תנאי בעבר משתמשים בצורת החיווי בזמן העבר ואחריה המילה volna. למשל: הייתי הולך Elmentem volna.
דקדוק הונגרי > מערכת הפועל > צורות נוספות

צורת המקור נבנית על ידי הסיומת ni. קיימות גם צורות מקור אישי (Personal infinitive) אשר משמשות בצירוף הפועל kell כדי לתאר פעולה שהנושא חייב לבצע.
קיימות צורות בינוני פועל ופעול (Participle), אך הן משמשות כתארים או שמות עצם בלבד. קיימת גם צורת בינוני עתידי שהשימוש בה מוגבל.
צורת בינוני נוספת נבנית על ידי הוספת סיומת va, ve. היא יכולה לשמש כמו בינוני פעול במשמעות סבילה.
צורת הפוטנציאלי (Potential) נבנית על ידי הוספת hat, het לגזע הפועל. צורה זו מקבילה לפועל may באנגלית.
צורה של חזרתיות נבנית על ידי הוספת gat, get לגזע הפועל.
| צורות הפועל olvas (לקרוא)> צורה | צורות הפועל olvas (לקרוא)> נטייה | צורות הפועל olvas (לקרוא)> משמעות |
| --- | --- | --- |
| מקור | olvasni | לקרוא |
| בינוני פעול | olvasott | נקרא, שקראו אותו |
| בינוני פועל | olvasó | קורא |
| בינוני עתידי | olvasandó | ייקרא |
| בינוני סביל | olvasva | נקרא |
| פוטנציאלי | olvashat | ניתן לקרוא, ייתכן שיקרא |
| חזרתיות | olvasgat | מעלעל, מדפדף |
הערות שוליים

↑  לעיתים מוחלף הצירוף ב-kv במילים כאלו
1 2 3  רק בקירוב – הצליל אחורי יותר (ראו בטרפז משמאל)
↑  התנועה ממורכזת יותר וסגורה במקצת – כלומר סמוכה בקירוב לטור כמעט-קדמית (ראו בטרפז משמאל)
↑  התנועה פתוחה יותר וממורכזת במקצת – לערך בחצי הרוחב שבין הטורים כמעט-קדמית וקדמית, ובערך בחצי הרוחב שבין הטורים חצי-פתוחה ואמצעית (ראו בטרפז משמאל)
1 2  רק בקירוב – הצליל קדמי יותר (ראו בטרפז משמאל)
↑  רק בקירוב – התנועה אחורית יותר בערך בטור כמעט-קדמית (ראו בטרפז משמאל)
↑  רק בקירוב – התנועה אחורית ומונמכת יותר בערך בטור כמעט-קדמית, אך סמוכה לשורתה המקורית (ראו בטרפז משמאל)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531292305171  BNE: XX530477  BnF: cb119552537 (data)  GND: 4120374-4  LCCN: sh85062997  LNB: 000048574  NDL: 00562923  NKC: ph117232  SELIBR: 160304 
מיקום התנועות בהונגרית
העיר העתיקה של צפת

| --- | --- |

 אתר ארכאולוגי
 הערות:  אתר מורשת לאומי בסיכון מיידי
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°57′59″N 35°29′36″E﻿ / ﻿32.966305555556°N 35.493288888889°E﻿ / 32.966305555556; 35.493288888889
  (למפת צפת מוגדלת) העיר העתיקה של צפת(למפת צפת רגילה) העיר העתיקה של צפת(למפת הגליל העליון רגילה) העיר העתיקה של צפת(למפת הגליל העליון מוגדלת) העיר העתיקה של צפת  he
 
העיר העתיקה בצפת היא האזור העירוני העתיק ביותר בצפת, הבנוי מסביב להר צפת. ישנם ממצאים המעידים על קיומו של יישוב כנעני בעיר העתיקה עוד בתקופת הברונזה התיכונה (סביבות 1500–2000 לפני הספירה). ההתיישבות היהודית במאה ה-16 נחשבת לתור הזהב של המקום, ובאזור זה התמקדה פעילות היישוב היהודי עד הקמת מדינת ישראל ב-1948. החל מאמצע המאה ה-17 ועד אותה שנה, היה המקום מחולק לשני רבעים: הרובע היהודי (היה נקרא בפי הערבים: חארת אל-יהוד - حارة اليهود והיה אף הוא מחולק לשני רבעים: רובע החסידים ורובע המקובלים, כיום ידוע גם כרובע בתי הכנסת, בשל שלושים ושניים בתי הכנסת הממוקמים בו) והרובע הערבי.
היסטוריה > המסורת על יישוב יהודים בעיר עוד קודם למאה ה-13

במקורות ההיסטוריים כמעט ולא נמצאה עדות ליישוב יהודי בצפת קודם למאה ה-13. עם-זאת, בהתחשב בכך שבעיר קבורים שורה ארוכה של תנאים, ניתן להעריך כי גם במאה ה-1 וה-2 לספירה היה במקום יישוב יהודי בולט. על פי המסורת, בבית הכנסת 'הצדיק הלבן' בצפת קבור התנא רבי יוסי בנאה, כאשר מתחת למראשותיו קבור ספר התורה בו למד וקרא מידי שבת. ברחובות המזוהים כיום כעיר החדשה של צפת קבורים התנאים נחום איש גמזו ובנימין הצדיק ובבית הקברות העתיק של צפת קבורים רבי יהושע בן חנניה, הינוקא מכפר סכנין, רבי שמעון בן חלפתא, רבי חנניה בן הרכינס ועוד. גם ביחס לתקופת הנביאים אפשר למצוא מקורות לחיי יהודים בעיר צפת. מלבד שורת התנאים שהוזכרה לעיל, בבית הקברות העתיק מיוחסת קבורתם גם של מספר נביאים, בהם הנביא בארי והנביא הושע בן בארי. במאה ה-16 רווחה קבלה בקרב יהודי צפת כי אף אליהו הנביא התגורר בעיר, כשבית הכנסת 'אליהו הנביא' (לימים האר"י הספרדי) היה מקום מושבו.
יתרה-מזאת, יש הטוענים כי בעיר העתיקה של צפת נמצא בית המדרש אותו בנו שם ועבר, צאצאיו של אדם, ובו שהה יעקב 14 שנה בעת בורחו מעשו. מערה זו נקרא כיום מערת שם ועבר והיא ממוקמת בסמיכות לבית הסראייה. למעשה, לשלוש הדתות ישנה מסורת שונה ביחס למקום. בתקופה הצלבנית זוהתה המערה כמקום קבורתו של טוביה, אחד מכותבי הספרים החיצוניים והפכה למקום הקדוש לנוצרים. ב-1188, לאחר כיבוש צפת על ידי צלאח א-דין וצבאו, זוהה המקום על ידי המוסלמים כמקום בו סיפרו בני יעקב לאביהם על מציאתם את כתונת יוסף מלאה בדם ובו התאבל יעקב על יוסף. על פי המסורת המוסלמית, דמעותיו של יעקב ניקבו את קירות המערה ויצרו את המעיינות הנובעים בסביבתה של צפת. ב-1310, מושל צפת, בכתמור אלגֻ'כנר, הרחיב את המערה ופרץ כניסה חדשה בקשת מאבני גזית לבנות ואדומות. וכאמור, על פי המסורת היהודית, מקום זה היה בית מדרשם של שם ועבר אשר במופיע במקורות פעמים רבות וגם נזכר כמקום אליו ברח יעקב מעשו. עם-זאת, האר"י, בהתייחסו למערה זו כותב כי היא מקום קבורתם של התנאים רבי דוסא בן הרכינס, רבי שמעון בן עזאי ורבי נחמיה הקדר, אך לא מתייחס למסורת המדוברת. בראשית שנות ה-2000 הורתה רשות העתיקות לסגור את המקום בשל סכנת התמוטטות הנשקפת לתקרתו. מאוחר יותר, לאחר תיקון הליקויים ושיפוץ תקרת המערה, חזרה המערה לפעילות.
היסטוריה > עדויות ראשונות ליישוב יהודי בעיר במאה ה-13

עדויות ראשונות על יישוב יהודים בעיר צפת, ניתן למצוא לאחר כיבוש צפת בפעם השנייה על ידי צלאח א-דין. עדות לכך ניתן למצוא ביומנו של ר' שמואל ב"ר שמשון שביקר בצפת יחד עם ראש הגולה וקבוצת יהודים ב-1209/1210, כעשרים שנה לאחר שנכבשה מידי הצלבנים. ר' שמואל מציין כי לאחר שיצאו הם מצפת לסיבוב בכפרי הסביבה, חזרו הם לעיר לעשות בה השבת וכן ש"בכל אלו המקומות יש קהילות של יותר מה' מניינים". העובדה שצפת הייתה המקום ממנה יצאו ר' שמואל וראש הגולה ואליה חזרו וכן עדותו על ה' מניינים לכל הפחות אפילו בכפרים הסמוכים, מעידים על קיומו של יישוב יהודי מכובד בעיר באותה תקופה. גם רבי יהודה אלחריזי ב"תחכמוני" מזכיר את צפת בה ביקר באותה תקופה במהלך מסעו לסוריה וכותב כי בשנת 1211 הייתה בצפת ישיבה שנשאה את השם 'גאון יעקב' ואשר בראשה עמד רב בן לראשי ישיבות, אותו הוא מכנה "צדוק הצדיק"". קיימת אי ודאות לגבי זהותו של אותו 'צדוק הצדיק', אם כי יש הטוענים כי מדובר בבנו של ר' אברהם אבן עזרא - ר' צדוק הצדיק ראש הישיבה. גם ב-1286 עמד היישוב היהודי על תילו כאשר בית הדין של צפת נזכר כמי שהצטרף לחרם שהטיל הנשיא ישי בן חזקיה מדמשק על מתנגדי הרמב"ם, לאחר פולמוס ודיון שנערכו סביב כתביו. יישוב יהודי זה בעיר צפת נראה שהמשיך עוד שנים רבות ובו חיו ופעלו ר' יוסף בן שלמה הגלילי ממדינת צפת הנזכר בספר 'אוצר החיים' של ר' יצחק דמן עכו, בעל ה'שערי צדק' רבי שם טוב הספרדי ועוד.
היסטוריה > המאה ה-17 עד למלחמת העצמאות

לאחר שנות השגשוג ותקפות 'תור הזהב' במאה ה-16, בתחילת המאה ה-17 החלה צפת לדעוך, זאת בעקבות פטירתם של גדולי הדור שהגיעו מספרד ומארצות מזרח לעיר, לצד מסי ח'ראג' חדשים אשר הוטלו על יהודי העיר על ידי האמיר הדרוזי פח'ר א-דין, אשר כבש את צפת ב-1602. במחצית המאה ה-17 נראה שהיה בצפת אירוע רב רושם, המופיע במקורות היהודים כחורבן צפת בשנת שצ"ז, זאת ככל הנראה בעקבות המלחמות שלאחר נפילתו של א-דין. ב-1747, בעקבות מגפה שהתפשטה בעיר, התחזקה דעיכתה של העיר משמעותית וב-1759, בעקבות רעידת אדמה חזקה אשר קיפחה את חייהם של כ-300 מתושבי העיר, הגיע גל הנטישה לשיאו. אירועים אלו הובילו לגל עזיבה המוני של תושביה הוותיקים של העיר ודעיכה כמעט מוחלטת של היישוב היהודי בה. ב-1778 החל גל עלייה חדש של חסידים מארצות אשכנז לעבר ארץ ישראל ורבים מהם החליטו לקבוע את מושבם בצפת, מה ששיפר במעט את מצב הקהילה היהודית בעיר והפיח בה רוח חדשה. לימים תיזכר עליית חסידים זו כראשיתו של 'היישוב הישן' האשכנזי בעיר צפת. ב-1799, לאחר נסיגתו של נפוליאון בונפרטה בארץ ישראל, בוצע טבח ביהודי העיר על ידי ערביי האזור שאף הרסו כליל את הרובע היהודי בעיר העתיקה והחזירו את העיר שוב לימי הכאוס. ב-1808 עלו לעיר שניים מגדולי תלמידי הגאון מווילנא: ר' מנחם מנדל משקלוב ואחיו ר' ישראל משקלוב. השניים הפיצו את תורתם ברבים, חיזקו 'היישוב הישן האשכנזי' בעיר והחלו להפיח חיים בחיי הרוח בעיר. אלא שמגמת הפריחה שהחלה לתת את אותותיה בעיר לא החזיקה זמן רב, זאת בעקבות רעידת אדמה שהתרחשה בעיר ב-1823, הותירה חללים רבים ובעקבותיה בוצעה הביזה הגדולה בצפת – שורה של מעשי טבח ושוד שבוצעו על ידי תושבי האזור הערביים והובילו לקריסה כמעט מוחלטת של היישוב היהודי. ב-1831 עלה לארץ ישראל מאוברוץ' האדמו"ר מאבריטש – רבי אברהם דב מאבריטש, מונה לרב היישוב היהודי האשכנזי והחל לפעול לשיקומה של הקהילה היהודית בעיר. אלא שרעידת אדמה נוספת שהתרחשה בעיר ב-1837 והרסה כמעט כליל את מרבית היישוב היהודי ומגפה שפרצה בעיר שנה לאחר מכן, ב-1838, הובילה למנוסה-רבתית של תושבי העיר היהודיים והימחקות כמעט מוחלטת של הקהילה היהודית בעיר, מה שהתבטא במפקד שערך משה מונטיפיורי שנה לאחר מכן – ב-1839 בעיר ובו נמצאו בעיר כ-1,338 יהודים בלבד. סיפור ידוע ביישוב היהודי בעיר סביב רעידת האדמה הוא נס ההצלה של האדמו"ר מאבריטש ותלמידיו ששהו בבית הכנסת שייסד האדמו"ר בשעת הרעש, כאשר האדמו"ר הורה לתלמידיו להתאסף סביבו. אף-על שרוב בתי הכנסת קרס ונהרס כליל, הכיפה תחתיה שהו האדמו"ר ותלמידיו נשארה לעמוד על תילה וחייהם ניצלו. לאחר פטירתו, מונה לרב היישוב האשכנזי בעיר הרב שמואל הלר, אשר שימש בתפקיד זה כ-40 שנה. החל מ-1860, החל גל חדש של עליית יהודים מארצות מזרח ואשכנז לעיר והיישוב היהודי בה החל להיבנות בחדש. במפקד שנערך בעיר ערב מלחמת העולם הראשונה מנה היישוב היהודי כ-7,500 יהודים – יותר מחצי מאוכלוסיית צפת באותה תקופה. בתקופה זו, הייתה העיר מחולקת לשני רבעים: הרובע היהודי והרובע הערבי. הרובע היהודי השתרע על פני כ-1,000 מטרים, אורכו היה ממבנה המשטרה הבריטית ועד למדרגות החיץ שבנו הבריטים ורוחבו נמשך עד לבית הקברות העתיק. הרובע הערבי לעומתו, החל מצדן השני של המדרגות ונפרש על פני שטחים נרחבים בעיר, בניהם גם מצודת צפת. בפיהם של תושבי העיר, הרובע היהודי עצמו גם-כן היה מחולק לשני רבעים: הרובע החסידי אשר נמשך מחלקו העליון של הרובע ועד לסמטת אלקבץ ובו גרו רוב הקהילות החסידיות בעיר ורובע המקובלים - הרובע הספרדי, אשר נמשך מסמטת אלקבץ ועד לבית הקברות העתיק.
היסטוריה > העיר העתיקה לאחר שחרור צפת

גם בעשרים השנים שלאחר שחרור העיר, על-אף שהחלה בנייתן של השכונות החדשות, המשיכה העיר העתיקה של צפת להוות המקטע המרכזי בעיר. הוקמו בה קריית האומנים, בתי המלון, החנויות המרכזיות ומקומות הבילוי, מקומות אשר בחלקם הגדול נהרסו ברבות השנים לצורך הרחבת העיר ועליהן יפורט בהמשך. כיום מהווה העיר העתיקה את אחד ממוקדי התיירות הגדולים בישראל, כאשר 32 בתי הכנסת הסמוכים אחד-לשני מרחק מטרים בודדים ונמצאים בה, היקנו לה גם את השם רובע בתי הכנסת. מרב בתי הכנסת במקום פתוחים לתיירים במהלך שעות היום והצבע הבולט בה הוא צבע התכלת, הצבע שמעטר גם את מרב בתי הכנסת העתיקים בעיר. מדי שבוע נערכים במקום סיורים רבים ועשרות אירועי עלייה לתורה ושמחות.
אתרים היסטוריים נוספים בעיר העתיקה של צפת > אתרים היסטוריים שחרבו או נהרסו

בית שלווה - מבנה אשר שימש את משטרת המנדט כבית מנדטורי אשר בין כתליו נשפטו לוחמים אשר נשלחו לכלא עכו ולאפריקה. מאוחר יותר, עם עזיבת הבריטים את צפת, עבר לידי שליטת הערבים ונחשב לאחת משלוש עמדות ההגנה הבולטות שהיו בשליטתם. במהלך הקרב על שחרור צפת נכבש על ידי כוחות ההגנה יחד עם מצודת צפת ותחנת המשטרה הבריטית והיווה את אחד מהסמלים לשחרור העיר. ב-28 באפריל 2009, לאחר שלא הוכרז על היותו מבנה לשימור, נהרס על ידי מכללת צפת כשנשיא המכללה, הפרופסור אהרון קלרמן מנמק זאת באומרו: "אמנם יש לו ערך היסטורי, אבל אילו היה נשאר על תלו אי אפשר היה לבנות את המבנה האקדמי שמנצל את השטח כראוי". בעקבות המחאה הציבורית הרחבה בעיר הודיעה המכללה כי תשחזר את חזית הבניין עם אבן מקורית שנלקחה מהבניין הישן.
בית הכנסת למברג - בית הכנסת אשר הוקם על ידי הרב מרדכי זאב מלבוב (למברג) ונקרא על שם קהילת יהודי למברג (לבוב) שבגליציה. בית הכנסת הוקם ככל הנראה בשנות הארבעים של המאה ה-19, אך חרב לאחר מלחמת העולם הראשונה ומאז אינו פעיל. השריד האחרון מבית הכנסת הוא כותלו המערבי אשר שרד ועדיין עומד על תילו. בכותל השתמרו עיטורים מגולפים בדמות אריות וכפות ידיים נשואות. בצד שמאל נמצאת כתובת 'הקדש עולם' של אפרים פישל (אווירבאך) ממנהיגי החסידים בצפת באמצע המאה ה-19. ב-2012, נכלל בית הכנסת ברשימת 26 בתי הכנסת הזקוקים לשימור בעיר העתיקה בצפת שהגישה ועדת היגוי בין-משרדית בראשות אגף תוכנית מורשת במשרד רה"מ, בהמשך להחלטת הממשלה להקים ועדה שתגבש את מסקנותיה לגבי מצב שימור העיר.
קולנוע אור - בית הקולנוע הגדול בצפת אשר נוסד לאחר מלחמת השחרור ברחוב המוכר כיום כרחוב ירושלים. מדי יום היה מושך אליו בית הקולנוע מאות מתושבי צפת והסביבה, זאת גם לאור הנוף המרהיב אשר נשקף מהרחבה הסמוכה לו. בשנת 1981 נהרס בית הקולנוע עבור בניית קניון דרוקר, מבנה רב-ממדים ולא שגרתי בצפת של אותה תקופה אשר חסם את הנוף המרשים ושינה לנצח את זהות האזור. הקניון לא זכה להצלחה רבה וכיום הוא כמעט ואינו פעיל.
מוזיאון גליצנשטיין (לימים מוזיאון התנ"ך הישראלי) - מוזיאון אשר הוקם במצודת צפת בשנת 1954 במבנה מפואר ומלא רושם המזוהה כמבנהו של אחד מראשי ההנהגה הערבית בצפת טרם שחרור העיר ובו הוצגו יצירותיו של הפסל היהודי חנוך הנריק גליצנשטיין. ב-1855, הפך המקום למוזיאון התנ"ך הישראלי, אך עדיין המשיכו להיות מוצגים בו מבחר גדול מיצירותיו של גלינצשטיין, בפרט כאלו העוסקים בתנ"ך. עם השנים הוזנח המקום ונבזז וכיום הוא נטוש לחלוטין, הרוס בחלקו.
מוזיאון הדפוס - מוזיאון אשר נוסד בקריית האומנים שבעיר העתיקה בצפת ב-1961 והציג אוספים של ספרים וגיליונות עתיקים שהודפסו בישראל, בניהם גם כאלו שהודפסו בדפוס הגליל - בית הדפוס המודרני הראשון שהוקם בצפת, בשנת 1911 ובו הודפס בין היתר עלון 'קול צפת' - עלון שיצא בחודשים הרבים בהם התנהל הקרב על צפת ופעל להעצים את חוסנם הנפשי של תושבי העיר, זאת לצד תצוגה של מכונות דפוס עתיקות יומין. המוזיאון נסגר בשנת 2004 וחלק ניכר מהספרים שהצליחו להציל ממנו - הועברו לספרייה הלאומית בירושלים כשהם ברמת תחזוקה ירודה. עם-זאת, לא ידוע מה עלה בגורל מכונות הדפוס העתיקות שהוצגו בדפוס.
בית הכנסת סאדאגורא - בית כנסת אשר נבנה בשנת תרכ"ד על ידי חסידי סאדאגורא ב'גן הקסום' בעיר העתיקה בצפת ומוזכר במפקד מונטיפיורי של 1875. בחורף תרכ"ח בית הכנסת ניזוק באופן כבד במהלכה של סופת שלגים שהתחוללה בצפת וסביבותיה. כיום נותר מבית הכנסת רק כותלו הדרומי.
מרכזי מבקרים בעיר העתיקה

לבנות ולהבנות – מרכז מבקרים המציג את 'בית הקהל' ו'נסתרות', שרידים של שכונה יהודית ומרכז קהילתי מהמאה ה-16. המקום נחשף בחפירות שביצעה עמותת 'לבנות ולהבנות' ב-2005 וב-2017 הגיע לסיומן החפירות ועבודות הביצוע במקום והוא פתוח לקהל במלואו. ב-2011 הוכר על ידי הממשלה כאתר מורשת לאומית.
קריית האומנים – קריה לאומנים ואנשי רוח שנוסדה בצפת לאחר מלחמת השחרור על ידי ראש העיר הראשון הרב משה פדהצור. הקריה נבנתה בגבול הרובע היהודי והרובע הערבי (לשעבר) והיוותה בית לעשרות אומנים ואנשי רוח, בפרט בתקופת פריחתה בשנות ה-50 וה-60 של המאה ה-20. בין האומנים הבולטים שפעלו בה והקימו אותה: שמשון הולצמן, אריה וחנה לרנר, אריה מרזר, יצחק פרנקל, משה קסטל ומנחם שמי. בשנות ה-90 דעכה הקריה ופעלו בה אומנים בודדים. במסגד השוק הממוקם בקריה מוצגת מדי יום 'התערוכה הכללית' - תיעוד של מבחר מוצגים מעבודותיהם של האומנים שחיי ופעלו בעיר בימי הזוהר של הקריה.
מרכז אסנט – מרכז שנוסד בשנת 1983 במטרה להנגיש עבור תיירים מהעולם את החוויה הרוחנית היהודית בעיר העתיקה של צפת. המרכז מקיים באופן רציף במהלך השנה פעילויות וסדנאות חוויה במגוון גדול של נושאים הקשורים למורשת הרוחנית של צפת והוא נמצא בקשר שוטף עם ארגונים יהודים המביאים את יהודי התפוצות לביקור בישראל.
יקב אבוהב – יקב בוטיק שנוסד בשנת 2009 בתוך מבנה עתיק בסמטת אבוהב. היקב מייצר את יינותיו בעבודת יד מסורתית. היקב מייצר כ-25,000 בקבוקים בשנה.
מחלבת קדוש – מחלבה הקיימת למעלה ממאה שנה ובה מיוצרים חמישה סוגי 'גבינות צפתיות'. המחלבה עוברת דור אחר דור במשפחת 'קדוש' הצפתית וכיום היא מנוהלת על ידי יואב קדוש, מבני המשפחה. גבינת הבית של המחלבה היא גבינת הצאן הצפתית הקשה.
מוזיאון המאירי – מוזיאון היסטורי המתעד את קורות היישוב היהודי בצפת במאה ה-19 והמאה ה-20.
יקב צפת – יקב בוטיק אשר נוסד בשנת 1995 על ידי משה אלון.
נרות צפת – מפעל לייצור נרות מפוסלים במגוון צורות תנ"כיות, כגון תיבת נוח, שמשון הגיבור בין העמודים וכן הלאה. המפעל הוקם לפני כ-25 שנה על ידי חסיד ברסלב ומאז פועל בבית מלאכה ברחוב נאגר'ה בצפת, בסמיכות לבית הכנסת האר"י האשכנזי. בקיץ 2008 נתגלו מתחת לבית המלאכה חדרים שכוסו ברעידת האדמה של 1837 ובאוקטובר באותה שנה, לאחר ששריפה שפרצה בליל שבת בבית המלאכה כילתה אותו כליל, שימשו אותם חדרים כמרכז המבקרים הזמני של המקום. הנרות מיוצרים מדונג דבורים.
לקריאה נוספת

מנחם כהן, סיפורי צפת, הוצאת משרד הביטחון
נתן שור, תולדות צפת, הוצאת עם עובד
יהושע פראוור, ההיסטוריה של ארץ-ישראל, הוצאת כתר, כרך 6
יהושע ברטל ויהושע בן אריה, ההיסטוריה של ארץ ישראל - שלהי התקופה העות'מאנית, הוצאת יד יצחק בן-צבי
אייל מירון, צפת וכל נתיבותיה, הוצאת יד יצחק בן-צבי
בנימין גייגר, אחד מזקני צפת
יחזקאל המאירי, צפת בצבת, הוצאת משרד הביטחון
יהושע פראוור, הצלבנים - דיוקה של חברה קולניאלית, הוצאת מוסד ביאליק
מאיר מיבר, בצל המצודה, הוצאת מלוא בע"מ
מאיר מיבר, צפת ממצור לשחרור, הוצאת שירות התרבות של מדינת ישראל
אור אמיר, חייהם הדתיים של המוסלמים באזור צפת במאות השלוש עשרה-הארבע עשרה על פי מקור חדש ישן, כתב העת קתדרה - הוצאת יד יצחק בן-צבי
אלעד פלד, צפת בתש"ח - יומן המערכה, הוצאת אריאל
אלי שילר וגבריאל ברקאי, צפת ואתריה, הוצאת אריאל
יצחק בן צבי ומאיר בניהו, ספר צפת - מחקרים ומקורות, כרכים א' וב', הוצאת מכון בן-צבי - האוניברסיטה העברית
הרב אברהם זיידה הלר, הקרב על צפת אגדה ומציאות
יחזקאל המאירי, צפת על רגל אחת, הוצאת בית המאירי
ישעיהו העשני, בא עמי לצפת, הוצאת ספריית צפת
בעלי לסתות

| בעלי לסתות |
| --- | --- |
 Scolopendra cingulata
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
קבוצה:: בעלי לסתות
שם מדעי
 Mandibulata
זחל של זנב סנונית נאה
בעלי לסתות (שם מדעי: Mandibulata) היא קבוצה במערכת פרוקי-הרגליים.
קבוצת בעלי לסתות
תת-מערכת מרבי-רגל
מחלקת נדלים (Chilopoda)
מחלקת רבי-הרגליים (Diplopoda)
סדרת Pauropoda*** סדרת סימפילה (Symphyla)
קבוצת Pancrustacea
תת-מערכת סרטנאים (Crustacea)
מחלקת Branchiopoda
מחלקת Cephalocarida
מחלקת Malacostraca
מחלקת רגלסתיים
מחלקת צדפונאים Ostracoda
מחלקת Remipedia
על-מחלקת שש-רגלים (Hexapoda)
סדרת Diplura
קבוצת Elliplura
סדרת Collembola
סדרת Protura
מחלקת חרקים אמיתיים (Insecta)
ליסקאר

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 תקופת הפעילות:  1992–הווה (כ־33 שנים)
 משרד ראשי:   מפרץ חיפה
 בעלות:  רוני מירו
 מוצרים עיקריים:  ליסינג  השכרת רכב   מימון לרכב   טרייד אין   מכירת רכבים
 עובדים:  כ-200
  
 ליסקאר - האתר הרשמי
 
קבוצת ליסקאר היא חברת ליסינג והשכרת רכב ישראלית. הקבוצה הוקמה בשנת 1992 על ידי רוני מירו, הקבוצה כוללת מספר חברות בתחום הליסינג, השכרת רכב, מימון, שירותי טרייד-אין ומכירת רכבים. הקבוצה מעסיקה כ-200 עובדים בפריסה ארצית.
פעילות החברה

ליסקאר מציעה מסלולי ליסינג והשכרת רכב מגוונים לכל סוגי המכוניות, לרבות מסלולי ליסינג מימוני, ליסינג תפעולי וליסינג פרטי והשכרת רכב לטווח ארוך.
בנוסף, החברה עוסקת במימון רכישת מכוניות חדשות ומשומשות ובמימון וליסינג של משאיות, מרכבים וצמ"ה.
ליסקאר עוסקת בין היתר גם במכירת רכבים חדשים ומשומשים, טרייד אין, אביזרים לרכב, ביטוח רכב ושירותי תדלוק. קהל לקוחותיה של ליסקאר כולל חברות, עצמאים, לקוחות פרטיים ורשויות מקומיות. צי רכבי הלקוחות של ליסקאר מונה כיום כ־8,000 כלי רכב.
משרדיה הראשיים של ליסקאר ממוקמים במפרץ חיפה. לליסקאר סניפים נוספים בפתח תקווה, ירושלים ובאר שבע.