stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Başıma Belasın
רקע וכתיבה

השיר נכתב, הולחן והופק על ידי אמרה קאראדומן; נושאדו השתתף בהפקה שלו בלבד. הוא נכתב על אהבה נכזבת ובו שרה טילקי ”הלילה בוגד, הופך לסיוט / טיפות שלא מפסיקות [זולגות] מעיניי”. לאורכו, מתארת טילקי מצב בו היא חווה משבר שגורם לה לדכדוך ודיכאון קליני והיא מנסה להתמודד מולו.
בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-15 מיליון השמעות.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה של "Başıma Belasın" הועלה לערוץ היוטיוב של אליינה טילקי ב-24 במרץ 2023, שבוע לאחר יציאתו כסינגל. בתחילתו, ניתן לראות דגל בצבע לבן עם פרצוף המוטבע עליו. לאחר מכן, ניתן לראות את טילקי עצמה מתהלכת ברחוב בשעות הלילה המאוחרות כשהיא לבדה.
נכון לאוגוסט 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-9 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  טורקיה | רדיומוניטור טורקיה | 1 |  |
|  טורקיה | טורקיה טופ 40 | 30 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 17 במרץ 2023 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | DMC |  |
ביאורים

↑  נושאדו השתתף בהפקת השיר בלבד.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Aleyna Tilki – Başıma Belasın, נבדק ב-2023-08-27
↑  https://twitter.com/RadiomonitorTR/status/1667097702948294659, Twitter
1 2  Aleyna Tilki - Başıma Belasın lyrics + English translation, lyricstranslate.com (באנגלית)
↑  Başıma Belasın, 2023-03-17, נבדק ב-2023-08-27
1 2 3  Aleyna Tilki - Başıma Belasın, נבדק ב-2023-08-27
| אליינה טילקי |
| --- | --- | --- |
| סינגלים | "Sen Olsan Bari" • "Yalnız Çiçek" • "Dipsiz Kuyum" • "Nasılsın Aşkta?" • "Yalan" • "Bu Benim Masalım" • "Nehir" • "Retrograde" • "Sır" • "Take It or Leave It" • "Aşk Ateşi"  • "Tanırım İntiharı" • "Başıma Belasın" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Cevapsız Çınlama" • "Real Love" • "Diamonds" |  |
| ערכים קשורים | אמרה קאראדומן • "הנה האגדה שלי" (2021) • DMC |  |
OpIsrael

Operation Israel (בראשי תיבות: OpIsrael או OpIsrael#; בתרגום חופשי לעברית: מבצע ישראל) הוא מבצע סייבר מתמשך של מתקפות סייבר, דוקסינג, טרור קיברנטי ועוד, אשר מבוצעים על ידי פעילים באופן אינדיבידואלי או ככאלה המזדהים עם קבוצות האקרים בינלאומיות כגון אנונימוס בשיתוף ארגוני כנגד אתרי אינטרנט ישראליים או כנגד ארגונים, חברות ואישים ישראליים. המתקפות כללו בעבר, בין היתר, התקפות מניעת שירות (DDoS), פריצות למסדי נתונים והדלפות פרטים מתוך מסדי נתונים, השתלטות על ממשקי ניהול של אתרי אינטרנט, השחתת דפי אינטרנט ישראלים (בעיקר על ידי החלפת קוד דף הבית שלהם), ועוד.
ההתקפה הראשונה, שהתקיימה ביום הזיכרון לשואה ולגבורה - 7 באפריל 2013, הייתה, על פי המארגנים, במטרה "למחוק את ישראל מהאינטרנט", במחאה על פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות שמבוצעים, לטענותיהם, על ידי ישראל כנגד הפלסטינים. אתרי אינטרנט שנגדם הייתה מכוונת ההתקפה כללו בנקים, מוסדות חינוך, מוסדות ללא כוונת רווח ועסקים בנוסף לאתר האינטרנט של מוסד יד ושם ואתרי מוסדות ומשרדים ממשלתיים. ההודעה על המתקפה זרעה בהלה בקרב משתמשי האינטרנט בישראל וזכתה לכיסוי תקשורתי נרחב, ובעקבות ההודעה על המתקפה ננקטו צעדי הגנה על אתרי אינטרנט מרכזיים וכן נקראו משתמשי האינטרנט לנקוט צעדי זהירות דוגמת שינוי סיסמאות, וגילוי ערנות וזהירות מפני פתיחת קבצים חשודים או לינקים חשודים. איגוד האינטרנט הישראלי פתח קו חם בו יוכלו אנשים לדווח על התקפות ובנוסף לכך גם פורסם מידע בזמן אמת על המתקפה. בסופו של דבר, לא נגרם שום נזק משמעותי והמתקפה נבלמה על ידי מטה הסייבר הלאומי של ממשלת ישראל והמבצע עצמו הוגדר על ידי מומחי אבטחה ככישלון.
ב-2014 הכריזה קבוצת האקרים בשם "אנונימוס-ערב" על מתקפת סייבר שגם היא כמו קודמתה תהיה מכוונת ל-7 באפריל של אותה שנה. כמו קודמתה גם התקפה זו נכשלה ביעדיה, על פי הצהרתם "למחוק את ישראל מהאינטרנט".
בסוף מרץ 2015 הכריזו ארגוני האקרים פרו פלסטיניים ששייכו את עצמם לקבוצה "אנונימוס", ובראשם ארגון בשם AnonGhost, על מתקפת סייבר שהייתה מתואמת גם כן ל-7 באפריל של אותה שנה. המתקפה, שמטרתה הייתה לבצע "שואה אלקטרונית נגד ישראל" גם כן נכשלה ביעדיה והנזק שנגרם היה מזערי, וכך גם בשנה שלאחר מכן.
בראיון שהעניק יוני בן-יצחק, שותף וסמנכ"ל פיתוח עסקי בחברת הסייבר סיטאדל, לאתר "ישראל דיפנס" באפריל 2020, טען בן-יצחק כי המתקפה השנתית נמצאת בדעיכה מתמדת, ואת זאת הוא זוקף גם, בין היתר, לירידה במוטיבציה של ההאקרים הפרו-פלסטיניים ולהתארגנות מראש מצד גופי הממשל ובעלי העסקים.
מתקפות > 2013

ההתקפה הראשונה, שתוכננה לתאריך בו יתקיים יום הזיכרון לשואה ולגבורה - 7 באפריל 2013, התבצעה במטרה מוצהרת של ארגוני ההאקרים השונים "למחוק את ישראל מהאינטרנט" במחאה על פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות שמבוצעים, כביכול, על ידי ישראל כנגד הפלסטינים.
אתר האינטרנט של עמותת גדולים מהחיים הותקף פעמים רבות על ידי פעילים פרו פלסטיניים לפני מועד המתקפה המתוכנן באמצעות השחתת דף הבית שלו שכללה הכנסת תוכני שטנה אנטישמיים ואנטי ישראליים, ותמונות כגון דגלי פלסטין וציורי גולגולות.
עקב התזמון של המתקפה ליום השואה, הותקף במסגרת המתקפה גם האתר של ארגון יד ושם בצורה מסיבית ואף קרס למשך מספר שעות. עם זאת שום נזק משמעותי לא נגרם והאתר חזר לקדמותו. כמו כן הופלו אתרים נוספים כגון אתר משרד התמ"ת, אתר משרד הביטחון, אתר ועדת הבחירות המרכזית אך כפי שצוין שום נזק משמעותי לא נגרם. אתר נוסף שהותקף על ידי האקרים מאינדונזיה, היה של מעצב שיער ישראלי ובו הושתלו תוכני שטנה: "OP ISRAHELL#, אנחנו מוסלמים חייליו של אללה".
אתרים נוספים שחוו הפרעות בפעילותם היו של משרד החינוך והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
המתקפה לוותה גם בדיווחי שווא שפורסמו על ידי ההאקרים, ביניהם על נזק בשווי 5 מיליארד דולר שהמתקפה גרמה כביכול, ועל ניתוק לכאורה של תל אביב מהאינטרנט.
ארגון הטרור החמאס שיבח את המתקפה ובהודעה מדובר הארגון נמסר "אללה יברך את הפעילים במלחמה האלקטרונית".
מתקפות > 2014

ב-2014 הכריזה קבוצת האקרים בשם "אנונימוס-ערב" על מתקפת סייבר שגם היא כמו קודמתה תהיה מכוונת ל-7 באפריל של אותה שנה בדומה לתאריך של המתקפה הקודמת. המתקפה כללה ברובה התקפות מניעת שירות כנגד אתרי אינטרנט כאשר בין האתרים הללו, על פי הכרזת ההאקרים, היה גם אתר האינטרנט של בנימין נתניהו. כמו כן פורסמו כתובות דואר אלקטרוני וסיסמאות השייכות, לדברי התוקפים, למכון היצוא הישראלי. ממכון היצוא נמסר בתגובה כי מדובר ברשימה ישנה של כתובות שניתן למצוא בקלות באתר, ושהסיסמאות שפורסמו אינן נכונות. בנוסף, פורסמה רשימה של יותר מ-1,300 כתובות דואר אלקטרוני ממקורות שונים בשילוב עם סיסמאות, והומלץ לגולשים על שינוי הסיסמאות בעקבות המתקפה.
ארגון Israeli Elite Force השיב במלחמה משלו: האקר ישראלי בשם Buddhax חשף את פרטיהם האישיים של רוב המשתתפים במתקפה, ששייכו את עצמם לארגון AnonGh0st. הפרטים כללו בין היתר, שמותיהם של חלק מהאנשים שלדבריו השתתפו במתקפה, הפרופילים שלהם בפייסבוק וחשבונות נוספים לצד תמונותיהם, שחלקם נחשפו לאחר שההאקר השיג גישה למצלמות האינטרנט של המחשבים שלהם.
מתקפות > 2015

ב-29 במרץ 2015 הכריזו ארגוני האקרים פרו פלסטיניים ששייכו את עצמם לקבוצת ההאקרים אנונימוס הבינלאומית, על מתקפת סייבר שתהיה מתואמת גם כן ל-7 באפריל של אותה שנה. המתקפה מגיעה בתגובה למבצע צוק איתן ולדבריהם היא מגיעה כ-"עונש על הפשעים שביצעה ישראל לעם הפלסטיני ובטריטוריה הפלסטינית. אתם ממשיכים להפציץ, לחטוף ולפגוע בפלסטינים, כפי שעשיתם במלחמה האחרונה בעזה בשנת 2014. אנחנו לא מוכנים להסתכל מהצד ולא לעשות כלום נגד הפשעים הנוראיים האלה כלפי האנושות. לכן, ב-7 באפריל, כפי שעשינו פעמים רבות, נפגע בשרתים שלכם". מסר שפורסם וכוון כלפי ראש הממשלה, בנימין נתניהו הכריז כי "עד שלא תעצרו את ההרג והג'נוסייד שעשיתם בעזה.... אנחנו לא צפויים ונראה לכם מה המשמעות של שואה אלקטרונית".
במסגרת האיום הודיע הדובר כי ביום המתקפה בכוונתם להפיל אתרי אינטרנט צבאיים, אתרי ממשל ואתרים נוספים שכן תפקידו של הארגון הוא "להגן על החלשים", כדברי ההאקרים.
בימים שקדמו למתקפה, נפרץ אתר מפלגת השמאל מרצ על ידי קבוצת ההאקרים AnonGh0st והושתלו בו מסרים דוגמת "שלום לעולם, אנחנו AnonGhost. אנחנו הקול של פלסטין, אנחנו קולם של האנשים הנשכחים, לוחמי החופש בעולם הסייבר, והמטרה העיקרית שלנו היא "Israhell" (גיהנום לישראל)".
המתקפה העיקרית הגיעה ב-7 באפריל 2015, ובמהלכה נפרצו ופורסמו באינטרנט רשימות שכללו: חשבונות דואר אלקטרוני, מספרי כרטיסי אשראי וחשבונות פייסבוק, רובם לא פעילים או שגויים. בין האתרים שנפגעו: האתר הרשמי של הזמר שלום חנוך, האתר של הרכב ההיפ הופ הדג נחש, האתר של עברי לידר, האתר של שלומי שבן, אתר רשת המסעדות פאפאגאיו, אתר איגוד האורולוגים הישראלי, אתר העמותה למצוינות בחינוך, והאתרים של חבר הכנסת יוסי יונה מהמחנה הציוני והאתר של התנועה החוץ פרלמנטרית "ניצחון V15" שפעל להחלפת ראש הממשלה נתניהו בימי בחירות 2015. עם זאת, מטרת העל של המתקפה - הפלת אתרי אינטרנט של מוסדות ממשלתיים - לא הצליחה, ובאופן כללי ההאקרים לא הסבו נזק משמעותי והמתקפה, כקודמותיה, הוגדרה ככישלון הן בקרב הציבור והן בקרב מומחי אבטחת מידע.
ארגון ההאקרים Israeli Elite Force, ארגוני האקרים ישראליים אחרים והאקרים אינדיבידואלים יצאו במתקפת נגד בשם OpIsraelRetaliate, שאותה הוביל ארגון Israeli Elite Force. מתקפת הנגד כללה הפלת אתרי אינטרנט ערביים ומוסלמיים ברחבי העולם בעיקר מהרשות הפלסטינית אך גם ממדינות כמו סוריה, פרסום פרטי התחברות לחשבונות פייסבוק בבעלות ערבים ומוסלמים, כתובות דואר אלקטרוני ומספרי כרטיסי אשראי, פרטים של עובדים בחברות פלסטיניות, וכן הגדרות התחברות של נתבים ברשות הפלסטינית. כמו כן תקפו את מכון המחקר האסלאמי העולמי והדליפו פרטי משתמשים.
בין המתקפות הגדולות שביצעו הארגונים הישראליים הייתה של ההאקר הישראלי Buddhax שפרץ למשרד הפנים ומרשם האוכלוסין הפלסטיני והדליף לרשת פרטים אישיים על 4 מיליון תושבי יהודה ושומרון ורצועת עזה, ופרסם את מאגרי הנתונים בפייסבוק ובטוויטר הרשמיים של הקבוצה. בין היתר Buddhax היה אחראי לפריצת מצלמות הרשת וחשיפת פרטיהם האישיים של "ילדי סקריפטים" שהשתתפו במתקפה.
מתקפות > 2016

מבצעי #OpIsrael הכריזו על סבב פריצה נוסף ביום הזיכרון לשואה ולגבורה. ב-4 באפריל, מני ברזילי, מומחה אבטחת מידע וסייבר, אמר כי "תרחיש הבלהות עלול להוות נזק כלכלי, פוליטי וחברתי משמעותי. שוקי המניות קורסים, החשמל מתנתק, שום דבר לא עובד", אך הוסיף כי אף על פי שזה אפשרי, הוא לא רואה את זה קורה. ב-7 באפריל 2016, נפרצו אתרים רבים, ביניהם אתר הכנסת, אתר לשכת רואי חשבון, אתר המוסד ועוד מאות אחרים. בתור תגובת נגד, האתר של OpIsrael נפרץ ובו הושתלו מספר סיסמאות פרו-ישראליות, וכמו כן, האתר של רדיו זאין, תחנת רדיו פלסטינית, נפרץ גם הוא, ובו הושתל דגל ישראל.
מתקפות > 2017

לפני יום הזיכרון לשואה ולגבורה, קבוצת ההאקינג RedCult החלה להשיק מתקפות מניעת שירות נגד מספר אתרי ממשלה ישראליים כדי למשוך תשומת לב הן מן התקשורת והן כדי לגייס תוקפים פוטנציאליים נוספים. ב-7 באפריל 2017, בסבב החמישי של #OpIsrael שכן התרחש ביום הזיכרון לשואה ולגבורה, נפרץ אתר משרד המשפטים ו-59 אתרי ממשלה אחרים ונתונים הודלפו.
מתקפות > 2023

ב-7 באפריל 2023, בסבב האחד עשר, נפרצו מספר אתרים וחברות ישראליות, ביניהם חוצה ישראל, נתיבי איילון, arberobotics ומעל ל-50 אתרים ישראלים אחרים. בנוסף, חברת החשמל, תאגיד המים ומצלמות CCTV נפרצו, ומהן הודלף מידע רגיש.
ב-27 באפריל 2023, קבוצת אנונימוס סודאן לקחה אחריות על מתקפת סייבר על חברת החשמל, שהפילה את החשמל בערים רבות וגרמה לשיבושי תנועה. עם זאת, חברת החשמל הכחישו את הדברים והמנכ"ל טען כי היה מדובר בתקלה טכנית בתחנת הכוח בחיפה.
גופים

| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  23 בינואר 2023 – הווה (שנה)
 אידאולוגיה:  אנטי-מערביות  פאן-ערביות  אנטי-ציונות  אסלאמיזם לאומני
 מדינה:  סודאן סודאן (לטענתם) רוסיה רוסיה (לטענת Truesec)
גופים > אנונימוס סודאן

אנונימוס סודאן היא קבוצת האקרים המשייכת את עצמה לאנונימוס. הקבוצה היא אנטי-מערבית, פאן-ערבית, אנטי-ציונית ואסלאמית. היא פורצת לאתרים ישראלים, אמריקאים ומערביים.
הקבוצה החלה לפעול ב-23 בינואר 2023 ולקחה חלק בפעילות DDoS נגד אתרים שוודים, בעקבות מקרה בו חבר פרלמנט שוודי שרף את ספר הקוראן. בהמשך, החלה לתקוף את ישראל במתקפות DDoS. הקבוצה הקריסה אתרי ממשל ישראלים, אתרי מפלגות, אתרי חדשות וכמו כן, גם אתרים פרטיים.
אנונימוס סודאן לקחה חלק בפעילות כנגד צבא ישראל ובפעילות כנגד חברת החשמל, ולקחה אחריות על נפילת החשמל בישראל. הדבר הוכחש על ידי מנכ"ל חברת החשמל שטען כי מדובר בתקלה טכנית בתחנת הכוח בחיפה.
יחידת מודיעין לאיומים "Truesec" טוענים כי הקבוצה לא שייכת לאנונימוס, ולמעשה, שייכת לרוסיה, שמנסה למנוע את כניסתה של שוודיה לארגון נאט"ו.
מתקפות נגד

המתקפות כנגד אתרי אינטרנט, חברות ואישים ישראלים, גררה מתקפת נגד מצד ארגוני האקרים ואף פעילים בודדים ישראליים שכללו השחתות של אתרי אינטרנט, הפלת אתרי אינטרנט, הדלפת מאגרי מידע מחשבונות פייסבוק, דואר אלקטרוני, כרטיסי אשראי (דוקסינג) ועוד. האתר של פעילי "מבצע ישראל", opisrael.com, הושחת והושתלו בו מסרים פרו-ישראליים, והאתר של תחנת הרדיו הפלסטינית "רדיו זאין" גם כן הושחת, ובו הושתל דגל ישראל. מתקפת הנגד כללה גם את הפלת אתרי הממשלות האיראנית, הפקיסטנית והטורקית והדלפת מידע לעמוד הטוויטר של מארגני המתקפה. מתקפת הנגד זכתה לכיסוי תקשורתי.
בין הארגונים שנטלו חלק במתקפת הנגד:
אנונימוס ישראל
Israeli Elite Force
Israel Cyber Army
ISO 8859

ISO 8859, או ISO/IEC 8859 באופן רשמי יותר, הוא תקן לקידוד תווים ב־8 סיביות. התקן מכיל 15 חלקים (ממוספרים, למשל ISO 8859-2 לחלק השני) בהתאם לכתב הנוסף ללטינית בסיסית שבו כל תקן תומך.
ISO 8859 מבוסס על ASCII. תקן ASCII הוא קידוד בן 7 סיביות המקודד את האלפבית הלטיני הבסיסי (כלומר ללא אקצנטים) ומספרים וסימני פיסוק וכן תווי בקרה במספרים 0x00 עד 0x7F (בכתיב הקסדצימלי). כל החלקים של תקן ISO 8859 נאמנים לקידוד זה והם תואמים את ASCII ב־128 המקומות הראשונים שלהם. הם מרחיבים את ASCII בכך שהם מקצים תווים נוספים ל־128 המקומות הבאים, 0x80 עד 0xFF.
מבנה ISO 8859

החלקים של ISO 8859 בנויים, עד כמה שאפשר, כך:
קודים 0x80 עד 0x9F מוקדשים לתווי בקרה (התחום הנקרא C1, להבדיל מ־C0, שהוא תחום תווי הבקרה של ASCII).
קודים 0xA0 עד 0xBF מוקצים לסימנים שונים, כגון פיסוק, מטבע ומספרים עיליים.
קודים 0xC0 עד 0xDF ניתנים, אם אפשר, לאותיות לטיניות גדולות עם סימנים דיאקריטיים (אקצנטים).
קודים 0xE0 עד 0xFF ניתנים, אם אפשר, לאותיות לטיניות קטנות עם סימנים דיאקריטיים (אקצנטים).
יש לשים לב כי קידודי 8 הסיביות של Windows נבדלים מקידודי ISO 8859 בכך שהם מקצים תווים גרפיים במקום תווי הבקרה בתחום 0x80 עד 0x9F. למשל 0x97 בקידוד מערב־אירופה של Windows הוא המקף הארוך. השימוש בתווים אלה אינו תקני והוא עלול לגרום לתופעות לא רצויות (כגון סימני שאלה) בהתקני תצוגה ההולכים לפי ISO 8859. רצוי לקודד תווים אלה ביוניקוד.
החלקים של ISO 8859

לתקן ISO 8859 ישנם 16 חלקים, בהתאם לשפה ולמיקום בה הטקסט נכתב ואליו הוא מיועד:
ISO 8859-1: מערב־אירופה או Latin-1. מכסה את השפות הבאות: בסקית, קטלאנית, דנית, אנגלית, שפת איי פארו, גרמנית, איסלנדית, אירית, איטלקית, נורווגית, פורטוגלית, רטו־רומאנית, סקוטית, ספרדית, אלבנית וכן את השפות האפריקאיות אפריקנס וסוואחלי. התקן מכסה באופן חלקי את ההולנדית, הצרפתית והפינית.
ISO 8859-2: מרכז־אירופה או Latin-2. מכסה את השפות במרכז אירופה או מזרחה המשתמשות באלפבית הלטיני, כגון: פולנית, צ'כית, סלובקית, סלובנית והונגרית.
ISO 8859-3: דרום־אירופה. טורקית, מלטזית ואספרנטו. בטורקית נהוג להשתמש ב־ISO 8859-9 ובאספרנטו ביוניקוד.
ISO 8859-4: צפון־אירופה. אסטונית, לטבית, ליטאית, גרנלנדית וסאמי.
ISO 8859-5: קירילית. בלארוסית, בולגרית, מקדונית, רוסית, סרבית ואוקראינית. השימוש בקידוד זה נדיר ביותר. בדרך־כלל משתמשים בקידודי KOI או Windows כדי לקודד קירילית.
ISO 8859-6: ערבית. תומך בשפה הערבית בלבד, לא בשפות נוספות הנכתבות בכתב הערבי כמו פרסית ואורדו.
ISO 8859-7: יוונית מודרנית (מונוטונית, כלומר עם סוג אקצנט אחד בלבד, להבדיל מהעתיקה הפוליטונית).
ISO 8859-8: עברית (ללא ניקוד). תקן זה נחלק לשניים: ISO 8859-8 או ISO 8859-8-E לעברית חזותית (ויזואלית) ו־ISO 8859-8-I לעברית משתמעת (לוגית). עברית של Windows (תקן Windows-1255) תואמת לו באותיות אך מוסיפה ניקוד והיא משתמעת בלבד.
ISO 8859-9: טורקית. מחליף את האותיות האיסלנדיות של ISO 8859-1 באותיות טורקיות. משמש גם לכורדית.
ISO 8859-10: נורדית. סידור מחדש של ISO 8859-4 לשפות צפון־אירופה. השפות הבלטיות ממשיכות להשתמש ב־ISO-8859-4.
ISO 8859-11: תאילנדית.
ISO 8859-12: תקן לקלטית שנדחה מפני ISO 8859-14.
ISO 8859-13: בלטית. בו הוספו כמה תווים חסרים לשפות הבלטיות.
ISO 8859-14: קלטית, למשל גאלית ובריטונית.
ISO 8859-15: תיקון ל־ISO 8859-1 המסיר כמה סימנים פחות שימושיים ומקצה במקומם את סימן האירו וכמה תווים הנחוצים לצרפתית ופינית.
ISO 8859-16: דרום־מזרח אירופה. תקן לאלבנית, קרואטית, הונגרית, איטלקית, פולנית, רומנית וסלובנית, אך גם לפינית, צרפתית, גרמנית ואירית גאלית.
החסרונות של ISO 8859

ISO 8859 אומץ בהתלהבות משום שהוא פתרון טוב לאין ערוך מהווריאנטים של ASCII (המסודרים בתקן ISO 646). עם זאת, אין הוא הפתרון האולטימטיבי, משום שהוא סובל מאותה בעיה של רב־משמעות של הקודים. למשל, הקוד 0xE0 יכול להיות à או ŕ או ā או р (קירילית) או ΰ (יוונית) או א, תלוי בקידוד. דבר זה נסבל כשעובדים בסביבה אחידה של שפה אחת, אך ברגע שמעבירים נתונים מסביבה לסביבה, כמו באינטרנט, יוצר הדבר בעיות.
הפתרון האולטימטיבי למגדל בבל זה של קידודים שונים הוא קידוד המאחד את כל הקידודים והמקצה קוד אחד ויחיד וחד־משמעי לכל תו. קידוד כזה הוא יוניקוד, שהתפתח ונקבע כדי לענות על הצורך הזה.
בתקן יוניקוד עצמו, התווים U+0000 עד U+00FF זהים לתווים 0x00 עד 0xFF בתקן ISO 8859-1. אולם מעבר לכך אין תאימות בין יוניקוד לבין ISO 8859, אם כי הנטייה היא לסדר את התווים באותם מיקומים יחסיים כמו בתקני ISO 8859 (למשל U+05D0 עד U+05EA לאותיות העבריות כמו ש־ISO 8859-8 מקצה להם את המקומות 0xE0 עד 0xFA). קידוד UTF-8 שובר עוד יותר את התאימות עם ISO 8859-1 בכך שהאותיות הלטיניות עם האקצנטים בכלל לא נראות בו באותו אופן כמו ב־ISO 8859-1 (למשל à הוא 0xE0 ב־ISO 8859-1 אך 0xC3 0xA0 ב־UTF-8).
ITunes Festival: London 2009 (מיני-אלבום של מרינה)

iTunes Festival: London 2009 (או iTunes Live: London Festival '09) הוא מיני-אלבום (EP) של הזמרת-יוצרת הוולשית מרינה דיאמנדיס, הידועה גם בשם הבמה לשעבר מרינה אנד דה דיימונדס. המיני-אלבום יצא ב-15 ביולי 2009 על ידי 679 רקורדינגס ואטלנטיק רקורדס. הוא הוקלט במהלך פסטיבל iTunes, שהתקיים ב-1 ביוני 2009, בראונדהאוס, לונדון.
המיני-אלבום מכיל חמש רצועות. ארבע הרצועות הראשונות נכללו באלבום הבכורה שלה, The Family Jewels, משנת 2010, והחמישית היא גרסת כיסוי לסינגל "What You Waiting For?", של הזמרת האמריקאית גוון סטפאני.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Obsessions (Live)  | 3:15 |
| 2. | I Am Not a Robot (Live)  | 3:32 |
| 3. | Mowgli's Road (Live)  | 3:14 |
| 4. | Seventeen (Live)  | 2:59 |
| 5. | What You Waiting for (Live)  | 3:24 |
| משך כולל: | משך כולל: | 16:24 |
הערות שוליים

↑  "iTunes Festival: London 2009 - EP by Marina and The Diamonds" (באנגלית). נבדק ב-2021-03-01.
| מרינה דיאמנדיס |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים |  |
| אלבומי אולפן | The Family Jewels • Electra Heart • Froot • Love + Fear • Ancient Dreams in a Modern Land |  |
| מיני-אלבומים | Mermaid vs Sailor • The Crown Jewels • iTunes Festival: London 2009 • The American Jewels • iTunes Festival: London 2010 • Froot Acoustic • Love + Fear (Acoustic) |  |
| סיבובי הופעות | The Family Jewels Tour • The Lonely Hearts Club Tour • Neon Nature Tour • Love + Fear Tour • Ancient Dreams in a Modern Land Tour |  |
| מרינה דיאמנדיס – שירים |
| --- | --- | --- |
| The Family Jewels | "Obsessions" • "Mowgli's Road" • "Hollywood" • "I Am Not a Robot" • "Oh No!" • "Shampain" |  |
| Electra Heart | "Bubblegum Bitch" • "Primadonna" • "Starring Role" • "Power & Control" • "Teen Idle" • "Radioactive" • "How to Be a Heartbreaker" |  |
| Froot | "Froot" • "Happy" • "I'm a Ruin" • "Forget" • "Blue" • "Immortal" |  |
| Love + Fear | "Handmade Heaven" • "Superstar" • Orange Trees" • To Be Human" • "Karma" |  |
| Ancient Dreams in a Modern Land | "Man's World" • "Purge the Poison" • "Ancient Dreams in a Modern Land" • "Venus Fly Trap" • "Happy Loner" |  |
| שיתופי פעולה | "Disconnect" • "Baby" |  |
| שירי פסקולים | "About Love" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: ffde1257-a2ea-4fc1-a3a5-6d28e4826ea1
ITunes Festival: London 2011 (מיני-אלבום של אדל)

iTunes Festival: London 2011 הוא המיני-אלבום השני של הזמרת-יוצרת הבריטית אדל. האלבום יצא לאור ב-13 ביולי 2011, על ידי חברת התקליטים XL. האלבום הוקלט במהלך הופעה חיה של אדל בבית העגול בלונדון ב-7 ביולי 2011
רשימת רצועות

| iTunes Festival: London 2011> מס' | iTunes Festival: London 2011> שם | iTunes Festival: London 2011> משך | iTunes Festival: London 2011>  | iTunes Festival: London 2011>  | iTunes Festival: London 2011>  | iTunes Festival: London 2011>  | iTunes Festival: London 2011>  | iTunes Festival: London 2011>  | iTunes Festival: London 2011>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | One and Only  | 5:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Don’t You Remember  | 4:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Rumour Has It  | 3:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Take It All  | 4:02 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | I Can't Make You Love Me  | 3:34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Rolling in the Deep  | 5:21 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 34:56 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אירלנד | מצעד האלבומים האירי | 45 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 50 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 74 |
|  צרפת | SNEP | 112 |
1591

שנת 1591 היא השנה ה-91 במאה ה-16. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. 1 בינואר 1591 לפי הלוח הגרגוריאני מקדים את 1 בינואר לפי הלוח היוליאני ב-10 ימים.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח הגרגוריאני.
אירועים

ג'יימס לנקסטר הוא האירופי הראשון שמגיע לקומורו
מלחמת מרוקו - מרוקו תוקפת ומחריבה את טימבוקטו, ומפילה את אימפריית סונגהאי.
12 בנובמבר – הצבא הקסטיליאני כובש את סרגוסה
נולדו

12 בינואר – חוסה דה ריברה, צייר, רשם ואמן תחריטים ספרדי (נפטר ב-1652)
8 בפברואר – גוארצ'ינו, צייר איטלקי (נפטר ב-1666)
20 ביולי – אן האצ'ינסון, מתיישבת פוריטנית. זכורה כסמל אמריקאי של חופש הדת. (נרצחה ב-1643)
נפטרו

10 בספטמבר – ריצ'רד גרנוויל, ספן אנגלי, רב חובל ומגלה ארצות (נולד ב-1542)
16 באוקטובר – גרגוריוס הארבעה עשר, אפיפיור (נולד ב-1535)
14 בדצמבר – יוחנן מהצלב, כומר קתולי ספרדי (נולד ב-1542)
ראו גם

ילידי 1591‎
נפטרים ב-1591‎
ITunes Originals

iTunes Originals היא סדרה של מהדורות דיגיטליות, שזמינה לרכישה והאזנה דרך חנות האייטונס של אפל בלבד. הסדרה פותחה והופקה על ידי תקליטנים ותיקים מטעם KCRW ועל המוזיקה אחראי כריס דורידאס, שגייס את סטיבן מארש במטרה ליצור את המאסטרינג שלהם. כל מהדורה כוללת מוזיקה של אמן סולו. המהדורות מכילות בדרך כלל יותר מעשרים רצועות (חלקן יותר משלושים), הכוללות מוזיקה ממגוון ההוצאות של האמן, הקלטות חדשות (של שירים שהופצו בעבר ולפעמים גם שירים לא פורסמו) במיוחד עבור iTunes Originals, ורצועות דיבור החוקרות את ההיסטוריה והיצירה של האמן, או שמא רצועות דיבור שעוסקות בכל אחד משירי האלבום. כמה מהדורות כללו גם קטעי וידאו. השירים שנכללים ב-iTunes Originals מוקלטים בדרך כלל באולפן הקלטות בשידור חי. לצד הסדרה הזו, נוצרה גם סדרת ה-ITunes Session.
מרבית אלבומי ה-iTunes Originals זמינים בחנות האייטונס שבארצות הברית, כמו גם בחנויות המוזיקה של מדינות אחרות המשתנות עם כל מהדורה. עד שנת 2006 נכנסו 15 אלבומי ה-iTunes Originals למצעד האלבומים הדיגיטליים המובילים של בילבורד, כולל אלה של דה פריי, בן הרפר, רוב תומאס ופיונה אפל. האלבום הדיגיטלי הנמכר ביותר לשנת 2005 היה iTunes Originals – Sarah McLachlan.
ה-ITunes Originals האחרון שיצא היה iTunes Originals – Weezer (‏2010).