טיהור ממזר (גט מהרש"ם)
הערות שוליים

↑  שו"ת מהרש"ם, חלק א, סי' ט, עמ' 17–19. פרטי המקרה מזכירים את ספורו המפורסם של ש"י עגנון "והיה העקוב למישור", הן בפרטי העלילה והן בדילמה ההלכתית המתעוררת בו (ושמא יש עניין בעובדה שמהרש"ם היה בשלב מסוים אב"ד בוצ'אץ', עירו של עגנון). אלא שבסיפורו של עגנון, בעלה של האישה, מנשה חיים, איננו מתגלה בחייו, והקונפליקט העיקרי הוא קונפליקט פנימי, בעוד שבמקרה של מהרש"ם, הבעל נחשף וגרש את אשתו, והדילמה העיקרית היא דילמה הלכתית, חיצונית וגלויה.
↑  אבישלום וסטרייך "הפקעת קידושין במקורות התלמודיים: לשורשיו של פולמוס חדש-ישן" סידרא כז–כח 111 (2013) בעמ' 117.
↑  בבלי, גיטין לג ע"א; בבלי, יבמות צ ע"ב.
↑  ראו הסבריהם של רבי יוחנן וריש לקיש בבבלי, גיטין לג ע"א, והשוו לירושלמי, גיטין ד, ב (מה ע"ג).
↑  רש"י, גיטין לג ע"א, ד"ה 'מה כח ב"ד': "מה כח ב״ד – של תקנת ר״ג יפה, אם דבריהן בטלים ע״י זה". הנמקה זו מופיעה בבבלי בלבד, ואיננה במקבילות שבתוספתא, גיטין ג, ה, ובירושלמי, גיטין ד, א (מה ע"ג).
↑  תוספות, גיטין לג ע"א, ד"ה 'ואפקעינהו': "הקשה הרב שמואל: אם כן יחפה על בת אחותו, וכשיבואו עדים שזינתה ישלח לה גט ויבטל שלא בפני שליח ופקעי קידושין ונמצא שהיא פנויה! ואומר ר"י, דלא קשה. דאין לחוש אלא כשמחפה עליה שלא כדין, אבל הכא כדין מחפה ומן התורה פטורה".
↑  ואכן, כך נזכר בדברי ראשונים אחרים. ראו, למשל, רמב"ן (בשם ר' שמואל רומרוגי, הוא רשב"ם): "ועוד הקשה א"כ יכולין ממזרים דאשת איש ליטהר" (חידושי הרמב"ן, כתובות ג ע"א, ד"ה 'שויוה'). וראו גם תוספות הרא"ש, גיטין לג ע"א, ד"ה 'ואפקעוה': "ומה שהקשה [הרשב"ם] א"כ יחפה על בת אחותו ויכולים ממזרים ליטהר, אי ידעינן [אם נדע] שלכך מתכוין לא פקעי קדושין מינה [לא פוקעים קידושיו] כי לתקנה עשו חכמים ולא לתקלה אבל אם ברור לנו שלא נתכוין לכך לא חיישינן [איננו חוששים] אם יכולים ממזרים ליטהר".
↑  תוספות, גיטין לג ע"א, ד"ה 'ואפקעינהו'
↑  שיטה מקובצת, כתובות ג ע"א, ד"ה "וכן כתב הרא"ה". ראו גם חידושי הריטב"א שם, ד"ה "תינח": "ויש מקשים א"כ נמצא יכול לחפות על בת אחותו שזינתה שיתן לה גט בעניין שיהא שם שום אונס ולפקעו קדושין למפרע ויכולים ממזרים ליטהר, ותירץ הרמב"ן ז"ל דלא קשיא שאם יחפה על בת אחותו ויצילנה כדין תבא עליו ברכה, וממזרים נמי הלואי שיטהרו".
↑  חידושי הרשב"א, כתובות ג ע"א, ד"ה "כל דמקדש".
↑  מהרש"ם מציע, שייתכן, גם לדעת הרשב"א, שבמקרה זה מופקעים הקידושין רטרואקטיבית, מכיוון שהבעל מבטל את הגט "בעצת בית דין".. כך, העובדה שמדובר בפעולה יזומה – העומדת לרועץ לדעת כמה מבעלי התוספות שראינו לעיל – היא שמאפשרת את החלת ההפקעה לדעת הרשב"א, על פי פירושו של מהרש"ם.
↑  ראו פסקו של רב נחמן בבבלי, גיטין לג ע"ב–לד ע"א; משנה תורה לרמב"ם, הלכות גירושין, פרק ו, הלכה טז, ובמגיד משנה, שם: "והלכתא כרבי וכדעת מי שפסק בגמ' שם כמותו וכן מוסכם מכל המפרשים ז"ל".
↑  ראו במאמרו של הרב שלמה זלמן אויערבך, "בעניין אפקעינהו רבנן לקידושין מיניה", תורה שבעל פה טז, עמ' מה–מו (התשל"ד).
↑  ראו תוספות, גיטין לב ע"א, ד"ה 'מהו': "ועדיפא מינה אמרינן בבטול שלא בב"ד בלא ידיעת שליח ואשה דמשמע פשט הלכה דלא הוי בטול".
↑  כך כותבים התוספות (גיטין לב ע"ב, ד"ה "ורב נחמן אמר"): "ואומר ר"י: דנפקא מינה לרבי דאמר לקמן אם ביטלו מבוטל, ופסק לקמן רב נחמן כוותיה [=כמותו], ומודה רבי דאם ביטלו בפני שניים לרב ששת או בפני אחד אפילו לרב נחמן דאינו מבוטל, דאפילו קודם תקנת רבן גמליאל לא היה מבוטל... ובהא [=בזה, היינו: כשביטל שלא בפני בית דין] אפילו רבי מודה דאמרינן מה כח ב"ד יפה".
↑  רומז לכך מהרש"ם בהערת אגב: "וע"ש בתוספות ל"ב ע"ב ד"ה ור"נ וכו' דגם לרבי, מודה בבטלו בפני אחד, לרב נחמן אינו מבוטל לכולי עלמא".
↑  הרב שלמה זלמן אויערבך, "בעניין אפקעינהו רבנן לקידושין מיניה", תורה שבעל פה טז, עמ' מח (התשל"ד).
↑  הרב שלמה זלמן אויערבך, "בעניין אפקעינהו רבנן לקידושין מיניה", תורה שבעל פה טז, עמ' מא (התשל"ד).
↑  סיכום של טענות שונות שהועלו כנגד גט מהרש"ם ניתן לראות אצל הרב יעקב עדס, דברי יעקב, ליקוטים ד, עמ' תעח–תצ (חסרה שנת הוצאה).
↑  חידושי הרשב"א, גיטין עח ע"ב, ד"ה "רבי יוחנן". מהרמב"ן עולה, כי ההפקעה היא גם לדעת רב, הסבור ש"קרוב לה" הוא בתוך ד' אמות שלה. להרחבה ראו הרב דוד לאו, "הפקעת קידושין למפרע בימינו", תחומין יז 251 (התשנ"ו); הרב יוסף שליט, "קנין גט בד' אמות"' אבני משפט יז 59 (התשע"ד).
1 2  להרחבה ראו: עמיחי רדזינר ואבישלום וסטרייך, "'מעוות לא יוכל לתקון'? על השימוש ב'גט מהרש"ם' במדינת ישראל", עתיד להתפרסם בספר אליקים רובינשטיין 648-575 (התש"פ).
↑  הרב שמחה הכהן קוק, כנס הדיינים התשע"ה, בעמ' 461; Aaron Rakeffet-Rothkoff, Rakafot Aharon, vol. 3, 200–201 (Yaacov S. Weinstein ed., 2017)
↑  הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג "תשובה בענייני אישות לרב גאון גדול מפורסם שליט"א" אור המאיר (ספר יובל לרב עוזיאל), פז, צא–צג (התש"י).
↑  שו"ת ציץ אליעזר, חלק ט"ו, תשמ"ג, סי' נח.
↑  הרב איסר יהודה אונטרמן, שו"ת שבט מיהודה, חלק ב, אבן-העזר, תשנ"ג, סימן יב.
↑  הרב איסר יהודה אונטרמן, שו"ת שבט מיהודה, חלק ב, אבן-העזר, תשנ"ג, עמ' רסה.
↑  'תקפו של גט המהרש"ם'. נדפס שנית כנספח בקובץ: כנס הדיינים – התשע"ו, בעמ' 498 (שמעון יעקבי ויחיאל חיים פריימן עורכים, התשע"ז).
↑  כנס הדיינים התשע"ה, בעמ' 457.
↑  כנס הדיינים התשע"ה, בעמ' 458-462.
↑  ערעור (גדול) 4276/סג (11.11.2003).
↑  תיק (חיפה) 208360/11 (4.1.17).
↑  ערעור (גדול) 2433-21-1 (2.3.2010).