stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קו טלפון

קו טלפון הוא האמצעי שמחבר בין מכשיר טלפון ובין מרכזת הטלפונים המשרתת אותו. לכל קו טלפון יש מספר טלפון שמזהה אותו.
קו הטלפון עשוי תיל נחושת או סיב אופטי. מנוי של חברת טלפונים יכול לחבר מכשירי טלפון אחדים לקו הטלפון המשרת אותו, אך בזמן מסוים ניתן לקיים רק שיחת טלפון אחת על קו טלפון זה. בנוסף להעברת שיחות על גבי קו טלפון, ניתן להשתמש בו גם לתקשורת נתונים בטכנולוגיות DSL. במצב של מחסור בקווי טלפון ננקט פתרון של קו טלפון יחיד המשמש שני מנויים (Party line), כך שברגע מסוים רק אחד משני המנויים יכול היה להשתמש בקו הטלפון.
בשנת 1878 החלה חברת הטלפונים בל למתוח קווי טלפון לחיבור מכשירי טלפון למרכזייה. קווים אלה היו עשויים בדרך כלל מנחושת, אך נעשה שימוש גם באלומיניום. בהמשך שימשו למטרה זו זוגות שזורים.
בישראל

מאז קום המדינה ניתנו שירותי הטלפוניה, ובכלל זה התקנה של קווי טלפון, באמצעות משרד ממשלתי: תחילה משרד התחבורה ואחר כך משרד הדואר, ששינה שמו למשרד התקשורת. שירות זה היה מאוד לא יעיל, ורבבות אנשים המתינו במשך שנים להתקנת קו טלפון בביתם. לשיפור המצב הועברה פעילות זו לחברה ממשלתית, "בזק", שעם הקמתה הגיע תור הממתינים לקו טלפון ל-250,000. חברת "בזק" המשיכה להיות מונופול בתחום הטלפוניה. בהמשך נפתח התחום לתחרות, ובנוסף לטלפונים סלולריים המשתמשים בקשר רדיו נכנסו ספקים נוספים לתקשורת קווית.
ב-1975 החלה חברת ECI Telecom בפיתוח מערכת כפל דיבור אנלוגית, המאפשרת העברת שתי שיחות טלפון על אותו קו טלפון. הפיתוח אִפשר להכפיל את מספר השיחות על הקווים האנלוגיים, תוך ניצול הקיבולת הקולית שעמדה אז על 37% בלבד, באמצעות זיהוי רגעי השקט בשיחות והעברתם לשיחות נוספות. המערכת הוצגה לראשונה בשוק ב-1979 ונמכרה לראשונה ב-1983 למשרד התקשורת הגרמני.
הערות שוליים

↑  אליעזר לוין, כל הקווים תפ"סים, כותרת ראשית, 20 במרץ 1985
↑  הכפל הדיבור: מהפכה תקשורתית, באתר משרד הכלכלה
קיר הדמוקרטיה

קיר הדמוקרטיה (בסינית: 西单民主墙) היה קיר ברובע שידאן בבייג'ינג אשר עליו, החל מדצמבר 1978 ובעידוד המפלגה הקומוניסטית, כתבו פעילים למען הדמוקרטיה חדשות ורעיונות - לרוב בצורת כרזות ענק, במשך התקופה שנודעה כאביב של בייג'ינג. פעילים אלו עודדו בידי הממשלה לבקר את פעילותה של כנופיית הארבעה והחלטות מדיניות ממשלתיות כושלות קודמות, על מנת ליצור תדמית כביכול דמוקרטית.
הקיר נסגר על ידי השלטון בדצמבר 1979, כאשר הביקורת על התנהלות המשטר בעבר החלה לגלוש לכיוונה של הנהגת המפלגה הקומוניסטית המכהנת.
ראו גם

אלת הדמוקרטיה
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה ובנושא סין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קלאו קרקעי

| קלאו קרקעי |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: קלאונאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: קלאויים
סוג:: קלאו קרקע
מין:: קלאו קרקעי
שם מדעי
 Bucorvus abyssinicus ‏בודארט, 1783
תחום תפוצה


קלאו קרקעי וקָלָאוֹ הַקַּרְקַע (שם מדעי: Bucorvus abyssinicus) הוא מין של קלאו, שמצוי בצפון אפריקה הטרופית. אחד משני המינים שבסוג קלאו קרקע. השני הוא קלאו אדום-פנים. בתי הגידול המועדף עליו הם סוואנות, אזורי צמחייה נמוכה סוב-מדבריים, אזורים סלעיים וככלל מקומות בהם ניתן לחפש בהם מזון בקלות. הגובה בה הקלאו הקרקעי חי הוא כ-3250 מ' מעל גובה פני הים. מין זה שוכן במקומות יבשים יותר מאלה שבהם נמצא בדרך כלל הקלאו אדום הפנים.
מאפיינים

רגליו של הקלאו הקרקעי מתאימות להליכות ארוכות וריסיו עבים, מה שמסייע לו בחיפוש אחר מזון ומונע מחול ואבק להיכנס לעיניו. הוא ניזון מבעלי חוליות וחסרי חוליות, בין השאר צבים, לטאות, עכבישים, חיפושיות, זחלים, פגרים, פירות, זרעים ואגוזים.
אורכו כ-78 עד 106 ס"מ, ומשקלו כ-4 ק"ג, בעוד אורך מוטת כנפיו הוא כ-495 עד 595 ס"מ. כל גופו שחור, מלבד כתם ורוד על לסתו התחתונה, נוצות לבנות בכנפיו ועור חשוף מתחת לצוואר, שצבעו כחול אצל הנקבות ואדום אצל הזכרים. לקלאויים צעירים יש נוצות חומות, וצבע העור החשוף שעל גרונם דהוי יותר מזה של הבוגרים.
הקלאויים הקרקעיים מבלים את רוב זמנם על הקרקע, למרות שהם עשויים לעוף במהלך חיפושיהם אחר מזון או בהגנה על הטריטוריה. הם ישנים על עצים, כנראה על מנת למנוע סכנת טריפה. קלאויים צעירים נצפו משחקים ונאבקים בעזרת מקורם, כנראה כהכנה לחייהם כבוגרים. תצוגות החיזור של הזכר והנקבה כוללות השמעת קולות הרעמה.
הקלאויים הקרקעיים הם מונוגמיים, ומתרבים כל 3 שנים, בין ינואר לנובמבר. הקן נבנה על עצים, מענפים של עצי באובב ודקלים. הנקבה מטילה כ-2 ביצים, ודוגרת עליהן במשך 37 עד 41 יום. הגוזלים פורחים מהקן 85 ימים לאחר הבקיעה, ונהיים עצמאיים בגיל 3.
תוחלת חייו של הקלאו הקרקעי בשבי היא 35-40 שנים.
גלריה

נקבת קלאו קרקעי
זכר קלאו קרקעי
נקבת קלאו קרקעי
זכר קלאו קרקעי עף
הערות שוליים

↑  קלאו קרקעי באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  השם בעברית על פי אייבי ארז ונדב לוי, קלאו אדום הפנים: העוף המוזר בעל קרני הפר, "מסע אחר" 67
↑  ע"פ האקדמיה ללשון
קמעא קמעא

ערך זה עוסק בספר מאת הרב חיים דרוקמן. אם התכוונתם למושג שמתייחס לאופן בו תתרחש הגאולה, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  הרב חיים דרוקמן
 סוגה:  ספר אמונה
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת ידיעות ספרים, המכון התורני אור עציון
 תאריך הוצאה:  תשע"ב, תשע"ח
 מספר עמודים:  354
קמעא קמעא הוא ספרו הראשון של הרב חיים דרוקמן, והוא עוסק בשלבי ופרטי גאולת ישראל ובהתקיימות מדינת ישראל כהתקיימות חזון "ראשית צמיחת גאולתנו". הספר יצא בשנת תשע"ב, 2012.
שם הספר

שם הספר לקוח מציטוט מהתלמוד הירושלמי, שאומר שגאולת ישראל תהיה תהליך איטי שייקח זמן, ולא תבוא בפתאומיות: ”כך היא גאולתן של ישראל, בתחילה קמעא קמעא, כל מה שהיא הולכת, היא רבה והולכת”.
הספר

מטרת הספר היא לענות על שאלות אודות תפקידה של מדינת ישראל, מטרותיה וזהותה. בספר מבאר הרב דרוקמן את שורשיו של תהליך הגאולה, מראשיתו לפני כ-200 שנה, ועד ימינו אנו, מתוך עיון בדברי הנביאים ובמדרשי חז"ל.
חלקו הראשון של הספר עוסק בבירור תהליך הגאולה האחרונה ושלביה, נסיגות בתהליך הגאולה, שלוש השבועות ותהליך התשובה, וחלקו השני עוסק בבירור עקרונות אלו ביחס למדינת ישראל כאתחלתא דגאולה, קידוש השם שבגאולה, יום העצמאות וערכו של הצבא.
הספר נערך על ידי תלמיד הרב, עומר פדור.
בשנת ה'תשע"ח (2018), לכבוד 70 שנים להקמת מדינת ישראל ו-100 שנים להצהרת בלפור, יצאה מהדורה שנייה, שבה נתווספו שלושה פרקים חדשים, ושונה סדרם של חלק מהפרקים. הפרקים החדשים נמכרים בתור חוברת עבור אלו שיש להם את הספרים הישנים.
בשנת ה'תשפ"א יצאה לספר מהדורה באנגלית, תחת השם: Step by step, בצירוף עמודי תמונות הקשורות לתוכן הספר. בעקבות כך צורפו עמודי התמונות גם למהדורה העברית.
בתחילה הספר הוצא בהוצאת ידיעות ספרים בשיתוף עם המכון התורני אור עציון, והחל מהמהדורה השנייה, הספר יוצא לאור על ידי המכון התורני אור עציון.
מבנה הספר > שער א' - לדרכה של גאולה

פרק א' - הגאולה - קמעא קמעא - תהליך הגאולה, הגאולה - תהליך טבעי, חושך ואור משמשים בערבוביא, "קמעא קמעא".
פרק ב' - הקץ המגולה - סימני הקץ המגולה, "ברכת השנים" וברכת "קיבוץ גלויות".
פרק ג' - קיבוץ גלויות - הגאולה המשיחות וקיבוץ גלויות, קיבוץ גלויות - תחיית המתים הלאומית, קיבוץ גלויות - אתחלתא דגאולה
פרק ד' - הכיסופים לגאולה- התעוררות מעשית לגאולה, "כי בא מועד", התנוצצות רוח הגאולה.
פרק ה' - רשות האומות ועזרתן- האם האומות כבר נתנו את רשותן
פרק ו' - שלוש השבועות- "שלא יעלו בחומה", "סר פחד השבועות", השבועות תלויות זו בזו, השבועות מבטאות את גזרת הגלות.
פרק ז' - גאולה ותשובה- דין לאבל שיעמוד באבלו, תשובה כללית ותשובה פרטית, גילוי הקץ, "זכו- אחישנה", "ואין ישראל נגאלין אלא בתשובה".
פרק ח' - תכלית הגאולה- קידוש השם- הגלות: חילול השם, קידוש השם, גלות השכינה וגאולתה, "זכות אבות" ו"ברית אבות".
פרק ט' - תהליך התשובה- תשובה הדרגתית, שני סוגי תשובה, השיבה לארץ ישראל כחזרה בתשובה, תהליכים משולבים, תשובה פנימית המכוסה חוצצים, גאולה פיזית- נדבך ראשון בגאולה השלימה, שחרור ממנטליות גלותית.
פרק י' - נסיגות בתהליך הגאולה- "אילולא שנפלתי- לא קמתי", נשמת הציונות, הציונות החילונית- בסיס לציונות האמונתית, היחס לירידות רוחניות, "אנוכי אנוכי הוא מנחמכם", "ברגע קטן עזבתיך וברחמים גדולים אקבצך", כי עין בעין יראו בשוב ה' ציון".
פרק י"א - גאולה שלישית אין לה הפסק- "חורבן שלישי לא יהיה", ראיות מן הראשונים והאחרונים.
פרק י"ב - גאולה ראשונה וגאולה אחרונה- "קמעא קמעא" ו"חיפזון", גאולת הנפש וגאולת הגוף, גאולת מצרים, גאולה אחרונה.
פרק י"ג - גאולה על ידי חילונים- התעלמות מתהליך הגאולה, "על חטא שחטאנו לפניך בתמהון לבב ופירוש הרצי"ה, אחאב מלך ישראל, ירבעם בן יואש, "הנכה רואה בעיניך ומשם לא תאכל", "עולם הפוך ראיתי".
מבנה הספר > שער ב'- ראשית צמיחת גאולתנו

פרק א' - מדינת ישראל- מצוות עשה מהתורה- מצוות יישוב הארץ, ערי יהודה בחורבנן, חזרה מלכות לישראל, גאולה נטולת עצמאות, תפארת ארץ ישראל.
פרק ב' - עצמאות לגילוי העצמיות- שחרור מכבלי אנוש, תשועה חומרית קודמת, הצלחה גשמית כבסיס להצלחה רוחנית, דרגות ברוח הקודש, עצמאות ישראל מרבה את כבוד ה', "ובין כתפיו שכן".
פרק ג' - מיום העצמאות ליום ירושלים- תחייה חומרית ורוחנית, פסח ושבועות, בזכות ירושלים.
פרק ד' - שמחת יום העצמאות- "ולשמחה מה זאת עושה", חגיגת יום העצמאות- מן התורה, "יאמרו גאולי ה'"- ארבעה חייבים להודות, ניסי תש"ח, משואה לתקומה, הכרה בערכה של המדינה.
פרק ה' - תקומת מדינת ישראל- קידוש השם- מדינת ישראל- תחיית המתים הלאומית, קידוש הרבה שבתקומת מדינה, קומה על גבי קומה.
פרק ו' - גדול קידוש השם מחילול השם- הכרת תודה, צער ושמחה בארץ ישראל, "עצת ה' לעולם תעמוד".
פרק ז' - להתעורר מהחלום!- ניתוק מגודל השעה, גאולת השכינה, החגיגה והשמחה- הכבנת חשיבות העצמאות, מהלכה למעשה, רעב וצמא לדבר ה'.
מבנה הספר > שער ג'-בדרך לגאולה השלימה

פרק א' - ארץ ישראל- קשר של חיים- קשר הקודש, קשר מופלא, קשר הדדי, התאמה סגולים בין העם לארץ, לך לך... אל הארץ, זיכרון הארץ (פרק זה לא הודפס במהדורות הראשונות).
פרק ב' - מדינה יהודית ודמוקרטית- התלכנה יחדיו?- אחרי רבים להטות, מינויים בכירים- רק על דעת הציבור, מנהיגי ימינו, גבולות כוח הרוב, מגבלות הדמוקרטיה, "מדינה יהודית בארץ ישראל", מדינה יהודית או דמוקרטית?, פקודות צבאיות, דרך המאבק (פרק זה לא הודפס במהדורות הראשונות).
פרק ג' - ערכו של הצבא בישראל- משימתו האחרונה של משה רבנו, ערך פיקוח נפש, יושבי ארץ ישראל הם כלל ישראל, שמירה על ביטחון כלל ישראל, משמעות המלחמה בישראל, מעלת מסירות נפש על ישראל, חזון השלום האמיתי (במהדורות הראשונות פרק זה הודפס בשער ב').
פרק ד - הכיסופים לבניין בית המקדש- התעוררות למקדש בימינו, כיסופים למקדש בתפילה, תוכנית הבריאה, כיסופי ד' למקדש, כיסופי אבות האומה, בית חיינו, ביטויי הכיסופים בימינו (פרק זה לא הודפס במהדורות הראשונות).
מבנה הספר > שער ד'- נספחים

רבנים בני דורנו המופיעים בספר- רשימת רבנים המופיעים בספר ויש להם חשיבות בהגות היהודית ציונות במאה העשרים, מסודרים לפי סדר האלפבית.
מפתח העניינים- מפתח עניינים מפורט על נושאים הקשורים לגאולת ישראל, מדינת ישראל, קיבוץ גלויות וכיוצא בזה. נערך על ידי יקהת רוזן.
הערות שוליים

↑  קמעא קמעא : מדינת ישראל ראשית צמיחת גאולתנו / הרב חיים דרוקמן ; [עורך אחראי - דב איכנולד ; עורך - עומר פדור | דרוקמן, חיים, 1932- (איכנולד, דב, 1955- | איכנולד, דב, 1955- ;פדור, עומר ;המכון התורני אור עציון (מרכז שפירא) | הספרייה הלאומית], באתר www.nli.org.il
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק א', הלכה א'
↑  step by step קמעא קמעא | מכון אור עציון, באתר machon.oretzion.com
↑  ספר תהילים, פרק ק"ב, פסוק י"ד
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ק"י, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף צ"ח, עמוד א'
↑  מיכה ז, ח
↑  ישעיהו נא,יב
קיר (קוקטייל)

| --- | --- |

 נתונים
 מרכיבים:  יין לבן יבש, קרם דה קסיס, כוס יין לבן 
 אופן ההכנה:  בנייה בכוס יין או פלוט
 כוס:  כוס שמפניה
 
קיר (בצרפתית: Kir) הוא קוקטייל יין המוכר רשמית על ידי איגוד הברמנים הבינלאומי המורכב מ 90 מ"ל יין לבן ו-10 מ"ל קרם דה קסיס.
בצרפת נהוג לשתות משקה זה כאפריטיף. מקורו של המשקה בבורגונדי והוא קרוי על שם פליקס קיר (אנ'), ראש העיר של דיז'ון שבבורגונדי, אשר הגיש את המשקה לאורחים רשמיים שביקרו בעירו והפך את המשקה לפופולרי. המשקה שילב את שני התוצרים העיקריים של האזור - היין וליקר קרם דה קסיס העשוי מענבי שועל שחורים.
את הקוקטייל נהוג להגיש בכוס שמפניה.
סוגי הקוקטייל

ישנן מספר וריאציות ידועות של קוקטייל זה:
קיר רויאל (Kir Royal) - שמפניה מחליפה את היין הלבן.
קיר פטילאן (Kir Pétillant) - יין נתזים מחליף את היין הלבן.
קרדינל (Cardinal) - יין אדום במקום יין לבן.
קיר אימפריאל (Kir Imperial) - כמו קיר רויאל, רק שליקר פטל מחליף את הקרם דה קסיס.
קיר נורמנד (Kir Normand) - סיידר מנורמנדי מחליף את היין הלבן.
קיר ברטאן (Kir Breton) - סיידר מברטאן מחליף את הקרם דה קסיס.
סיידר רויאל (Cidre Royal) - הקוקטייל מכיל סיידר וקלבדוס בנוסף לקרם דה קסיס.
קו חוף

קו החוף של הים התיכון, מבט לצפון מחוף בת ים עד הרצליה.
קו חוף באזור העיר נאטאל שבברזיל
קו חוף הוא קו המפריד בין ים ליבשה.
בעוד המונח חוף מתייחס לסביבה הגאוגרפית הייחודית המאפיינת את אזור קו החוף, המונח קו חוף מתייחס בעיקר לקו ההפרדה עצמו.
קו החוף נע באופן תמידי בשל גאות ושפל ושינויים סביבתיים ולכן הוא מוגדר לאורך זמן רק בקירוב.
המונח קו חוף יכול להתייחס גם באופן רחב יותר לכל גבול של גוף מים, כגון ימות ואגמים. הגבול של נהר קרוי גדה.
להגנת קו חוף ניתן להשתמש בריפראפ.
צורות של קו חוף

קו חוף יכול ללבוש צורות שונות המתאפיינות בתכונות גאוגרפיות שונות.
מפרץ – קו החוף חודר ליבשה ומקיף חלק מהים בשלושה כיוונים.
לשון יבשה וחצי אי – קו החוף חודר לים ומקיף חלק מהיבשה בשלושה כיוונים.
שפך נהר ודלתה – מפגש בין קו החוף לנהר.
אורכו של קו חוף

לקו חוף יש אופי פרקטלי – לא משנה מאיזה מרחק מסתכלים עליו הוא תמיד נראה מפותל פחות או יותר באותה מידה.
כתוצאה מכך אורכו של קו חוף תלוי באורך ה"סרגל" איתו בוחרים למדוד את אורכו.
ככל שהסרגל קצר יותר, ניתן למדוד איתו יותר פיתולים, ובהתאם האורך הנמדד ארוך יותר.
בנוסף מידת התארכותו של קו החוף כאשר הסרגל מתקצר שונה מחוף לחוף ולכן בעייתי להשוות את אורכיהם של קווי חוף שונים, כי בכל סרגל יתקבל יחס שונה בין האורכים.
לכן כאשר מודדים את אורכו של קו חוף יש לציין את אורך הסרגל בו משתמשים (לרוב משתמשים ב"סרגל" באורך מסדר גודל של קילומטר).
קייסי קאסם

| --- | --- |

קאסם בטקס פרס אמי לבידור בפריים טיים ב-1989
 לידה:  27 באפריל 1932 דטרויט, מישיגן, ארצות הברית
 פטירה:  15 ביוני 2014 (בגיל 82) גיג הרבור, ארצות הברית
 שם לידה:  קמל אמין קאסם
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום קבורה:  שטח הקבורה המערבי של אוסלו, אוסלו, נוורוגיה
 מקום מגורים:  בוורלי הילס 
 השכלה:  תיכון נורת'ווסטרן (מישיגן) אוניברסיטת המדינה של ויין
 תקופת הפעילות:  1954–2013 (כ־59 שנים)
 מפלגה:  המפלגה הדמוקרטית 
 בת זוג:  לינדה מיירס (1972–1979) ג'ין טומפסון (קאסם) (1979-2014)
 מספר צאצאים:  4 
 פרסים והוקרה:  מדליית הכבוד של האליס איילנד (1990)  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד (27 באפריל 1981) 
 חתימה:   
 
קמל אמין "קייסי" קאסם (באנגלית: Kemal Amin "Casey" Kasem‏; 27 באפריל 1932 – 15 ביוני 2014) היה די-ג'יי אמריקאי, איש רדיו ומדבב, שיצר והתארח במספר תוכניות רדיו, בעיקר באמריקן טופ 40. הוא היה השחקן הראשון שדיבב את נרוויל "שאגי" רוג'רס בזכיינית סקובי דו (מ-1969 עד 1997 ומ-2002 עד 2009).
קאסם החל לארח בטופ 40 האמריקאי המקורי בסופי השבוע של ה-4 ביולי 1970 ונשאר שם עד 1988. לאחר מכן הוא בילה תשע שנים באירוח של תוכניתו שכותרתה היה קייסי טופ 40, אשר החלה בינואר 1989 והסתיימה בפברואר 1998, ולאחר מכן חזר שוב לטופ 40 בשנת 1998. קאסם אירח ב-2 תוכניות עבור הפורמט האחרון שלו החל משנת 1992 ועד לשנת 2009. הוא גם ייסד את פרסי הסרטון האמריקאי בשנת 1983 והמשיך לייצר ולארח בו עד לסיומה בשנת 1987.
קאסם גם דיבב פרסומות מסחריות רבות, ביצע דיבובים רבים בטלוויזיה לילדים (בתוכניות כגון רחוב סומסום ובסדרות הנפשה כמו סקובי-דו, איפה אתה?, קפטן פלאנט, עלילות טייני טון והרובוטריקים), היה "המדבב של NBC" ועזר בתוכנית הטלפון השנתי של ג'רי לואיס.
ביוגרפיה

קאסם נולד בדטרויט, מישיגן ב -27 באפריל 1932, למהגרים דרוזים לבנונים, הלן ואמין קאסם, שעבדו במכולת. הוא נקרא על שמו של מוסטפא כמאל אטאטורק, אדם שקאסם אמר שאביו כיבד. הוריו של קאסם לא אפשרו לילדיהם לדבר ערבית והתעקשו שהם ייטמעו בחיים האמריקאים.
בשנות ה -40, סרט אשר נקרא "Make Believe Ballroom" נתן לקאסם השראה להמשיך בקריירה ברדיו. קאסם התנסה לראשונה ברדיו בתיכון בו למד, נורת'ווסטרן בדטרויט. לאחר מכן למד באוניברסיטת המדינה של ויין, שם דיבב ילדים בתוכניות רדיו כגון "הסייר הבודד" ואתגר היוקון. בשנת 1952 גויס קאסם לצבא ארצות הברית ונשלח לקוריאה. שם עבד כדי.ג'יי וקריין ברשת הקוריאנית רשת הכוחות האמריקאים.
קריירה > שנותיו הראשונות

לאחר המלחמה, קאסם החל את קריירת השידור המקצועית שלו בפלינט, מישיגן, ולאחר מכן עבד בדטרויט כדי-ג'יי ב-WJBK-AM (ולקח חלק בתוכניות כגון הריינג'ר הבודד וסמל פרסטון מהיוקון). בתחנה KEWB באוקלנד, קליפורניה, קאסם היה גם מנהל מוזיקה וגם איש שידור. לדבריו, הוא קיבל השראה ממגזין Who's Who שמצא בפח. הוא יצר מופע משלו, ומשך את תשומת ליבו של ביל גאווין, אשר ניסה לשתף איתו פעולה. לאחר שקאסם הצטרף ל-KRLA בלוס אנג'לס בשנת 1963, הקריירה שלו החלה לפרוח.
הערות שוליים

↑  Christopher H. Sterling, Biographical Encyclopedia of American Radio, Routledge, 2013-05-13, ISBN 978-1-136-99375-6. (באנגלית)
↑  Casey Kasem Biography (1932-), www.filmreference.com
↑  Washington Watch by James Zogby, web.archive.org, ‏2005-09-26
↑  A. B. C. News, Person of the Week: Casey Kasem, ABC News (באנגלית)
↑  Rare Casey Kasem Interview - Beverly Hills High 1981, נבדק ב-2021-08-20
↑  Hal Espen, Hal Espen, The Sad, Strange Family Battle Over Radio Legend Casey Kasem, The Hollywood Reporter, ‏2014-02-14 (באנגלית אמריקאית)
↑  Casey Kasem, You’ve Truly Reached The Stars | Billboard, web.archive.org, ‏2014-07-07
1 2  Casey Kasem, Iconic Radio Host, Dies at 82, Billboard (באנגלית)
↑  Mark Dawidziak, The Plain Dealer, Casey Kasem made himself heard and made himself welcome: An appreciation, cleveland, ‏2014-06-15 (באנגלית)
↑  Dunham, Will (2014-06-16). "U.S. radio deejay, 'Shaggy' voice Casey Kasem dead at 82". Reuters (באנגלית). נבדק ב-2021-08-20.
1 2  Ben Fong-Torres, Ben Fong-Torres, Casey Kasem Remembered: Iconic DJ Was Tough, Gracious With a ‘Garbage’ Voice (Guest Column), The Hollywood Reporter, ‏2014-06-18 (באנגלית אמריקאית)
↑  LA-Radio-Guide-1996-03-04.pdf
↑  By Todd Leopold CNN, Casey Kasem, legendary radio personality, dies at 82, CNN
↑  Harvey Kubernik, Harvey Kubernik, Remembering Casey Kasem: Regional Hero, National Treasure, The Hollywood Reporter, ‏2014-06-21 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5750358  BnF: cb14192450w (data)  GND: 1211930645  ISNI: 0000 0000 6719 9633  LCCN: n80016873  MusicBrainz: 9dd99129-8069-4528-b10d-5ca0179e42eb  NTA: 071751084  VIAF: 93892404   WorldCat (עם VIAF): 93892404
קרב לושונקואו

קרב לושונקואו (ביפנית: 旅順口の戦い) היה קרב במלחמת סין–יפן הראשונה שנערך בלו'שונקואו (לימים תקרא פורט ארתור) שבמנצ'וריה, בין כוחות האימפריה היפנית לכוחות צ'ינג הסיניים. במקורות מערביים מכונה קרב זה לעיתים בשם הקרב על פורט ארתור (אף על פי שהכוונה היא בעיקר לקרב שפתח את מלחמת רוסיה–יפן).
רקע

לאחר הניצחון בקרב ג'יוליאנצ'נג ובמספר תקריות אחרות, הציבו היפנים לעצמם את כיבוש לושונקואו כמטרה אסטרטגית. לעיר הנמל נודעה חשיבות בשל אופייה הגאוגרפי, הביצורים שלה והנמל המוגן שלה, ונחשבה כבלתי ניתנת לכיבוש. בנמל היה גם המבדוק היבש היחיד ברשות צי בייאנג, ציה הקיסרי של סין, וציוד מודרני אחר, ואובדנם פירושו אובדן היכולות לתקן ולצייד את ספינות הצי. בנוסף, מיקומה בקצה חצי האי ליאודונג חולש למעשה על נתיבי השייט לטיינג'ין ולבייג'ינג, ולכך נודעה חשיבות אסטרטגית רבה.
הקרב

הארמייה הראשונה של צבא יפן, תחת פיקודו של גנרל איוואו אויאמה, התחלקה לשתי קבוצות. קבוצה אחת נעה צפונה לכיוון העיר מוקדן, כפעולת הסחה, והקבוצה השנייה צעדה במורד חצי האי ליאודונג לכיוון לושונקואו. הארמייה השנייה נחתה מצפון ללושונקואו וכבשה את העיר ג'ינז'ואו ב-6 בנובמבר, ובכך למעשה בודדה את עיר הנמל. ביום המחרת כבשה הארמייה גם את דאליין ללא התנגדות מרובה, שכן מגיניה נסו דרומה.
צי בייאנג, שעגן באותה עת בלושונקואו, קיבל פקודה מהרשויות הסיניות לסגת לנמל ווייהאיוויי, על מנת להימנע מעימות עם ספינות הצי הקיסרי היפני, שעתידות היו להגיע לאזור על מנת לסייע לכוחות הקרקע. כך נותרו מגיני העיר חשופים למתקפה מהים.
עימותים בפאתי העיר החלו ב-20 בנובמבר, ובשעה 02:00 ב-21 בנובמבר נפתחה המתקפה היפנית. הרעשה ארטילרית הקדימה את ההתקדמות החיילים, ועל אף שהסינים ניסו להעמיד התנגדות, היא לא הספיקה על מנת לעצור את היפנים, ששלטו בקרב. עד שעות הצהריים התמוטטה ההגנה הסינית והיפנים השתלטו על כל עמדות ההגנה מסביב לעיר ועל מתקני הנמל, כולל המבדוק היבש.
הקרב > טבח

בכניסה לעיר עצמה תלו הסינים את גופותיהם המושחתות של מספר חיילים יפנים שנהרגו, והדבר עורר זעם בקרב היפנים, כשאלה נכנסו לעיר. בנוסף, בעיר עצמה לחמו הסינים מבית לבית, וירו על החיילים היפנים ממחסה. בתגובה, פתחו היפנים במסע טבח חסר הבחנה, במהלכו נרצחו לפחות 2,000 בני אדם חפים מפשע.
לקריאה נוספת

שילוני, בן-עמי. יפן המודרנית: תרבות והיסטוריה. הוצאת שוקן, 1997 (מהדורה מתוקנת ומורחבת 2002).
Paine, S.C.M. The Sino-Japanese War of 1894-1895: Perception, Power, and Primacy. Cambridge University Press, 2003. ISBN 052161745-1
קנזס סיטי רויאלס

קנזס סיטי רויאלס (באנגלית: Kansas City Royals) היא קבוצת בייסבול אמריקאית מליגת ה-MLB, שבסיסה בעיר קנזס סיטי, שבמיזורי. הקבוצה משחקת בבית המרכזי של האמריקן ליג.
היסטוריה

לאחר שב-1968 עזבה קבוצת קנזס סיטי אתלטיקס את העיר ועברה לשחק באוקלנד, נותרה העיר קנזס סיטי ללא קבוצת בייסבול בכירה, לראשונה מאז שנת 1883. חבר הסנאט של ארצות הברית ממיזורי, סטויארט סימינגטון, דרש מליגת ה-MLB להעניק לעיר זיכיון חדש לקבוצה ואיים שאם לא תעשה כך, יפעל להסרת הפטור של הליגה מחוקי ההגבלים עסקיים. בתגובה, אכן קבעה הליגה כי ב-1971 יצורפו ארבע קבוצות חדשות, ביניהן אחת מקנזס סיטי. לחץ נוסף הביא להקדמת מועד כניסתה של הקבוצה לליגה ל-1969.
במכרז להקמת הקבוצה החדשה זכה איש העסקים ממיזורי, יואינג קאופמן, והעניק לה את הכינוי רויאלס על שם תערוכת חיות משק מפורסמת, ה"אמריקן רויאל" שמתקיימת בקנזס סיטי מאז 1899. במהלך שנות קיומה הקבוצה הגיעה ארבע פעמים לוורלד סיריס זכתה פעמיים בתואר ב-1985 וב-2015 והפסידה ב-1980 וב-2014. ב-1985 זכתה בתואר לראשונה בתולדותיה לאחר ניצחון על יריבתה הסנט לואיס קרדינלס 3-4. 30 שנים מאוחר יותר בעונת 2015 זכתה הקבוצה בוורלד סיריס בפעם השנייה לאחר שניצחה 1–4 בסדרה את הניו יורק מטס.
מאז 1973 הקבוצה משחקת באצטדיון קאופמן שנקרא על שם מייסדה.
אצטדיון קאופמן, מגרשם הביתי של הרויאלס
צ'יזרינג

| --- | --- |

 מיקום
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 קואורדינטות:  50°31′31″N 4°27′33″W﻿ / ﻿50.525355555556°N 4.4592944444444°W﻿ / 50.525355555556; -4.4592944444444
  (למפת הממלכה המאוחדת מוגדלת) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים צ'יזרינג(למפת הממלכה המאוחדת רגילה) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים צ'יזרינג(למפת אנגליה רגילה) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי צ'יזרינג(למפת אנגליה מוגדלת) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי צ'יזרינג
 
הצ'יזרינג ולידו ניצב מבוגר לקנה מידה
צ'יזרינג (באנגלית: Cheesewring, בקורנית: Keuswask) הוא טור גרניט בקורנוול בבריטניה, השוכן באגף המזרחי של בודמין מור (Bodmin Moor) על גבעת סטואו (Stowe's Hill) בקהילה של לינקונהורן (Linkinhorne), כקילומטר וחצי מהכפר מיניונס (Minions) וכ-6 קילומטרים צפונית לליסקרד (Liskeard). הצ'יזרינג הוא תצורה גאולוגית טבעית, מחשוף סלע של לוחות גרניט שנוצר עקב סחיפה. השם (מילולית "מסחטת הגבינה") נגזר מהדמיון של ערימת לוחות הגרניט ל"מסחטת גבינה", מתקן דמוי מסחטה ששימש בעבר לסחוט את הנוזלים בתהליך ייצור גבינה.
מבט על גבעת סטואו מדרום. בצד ימין המחצבה, במרכז הצ'יזרינג ומשמאל אפשר לראות תצורות דומות
המערה של דניאל גמב כשהצ'יזרינג מעליה
וילקי קולינס תיאר את הצ'יזרינג ב-1861 בספרו "שיטוטים מעבר לרכבות" (Rambles Beyond Railways):
אם אדם חולם על ערימה גדולה של אבנים בחלום בלהות, הוא היה חולם על ערימה כזאת כמו הצ'יזרינג. כל הכבדים והגדולים מבין שבעת הלוחות העבים שמהם הוא מורכב נמצאים בראש הערימה. כל הקלילים והקטנים ביותר בתחתית. הוא מתנשא במאונך לגובה שלושים ושניים רגל (9.75 מטרים), ללא תמיכה צדית מכל סוג שהוא. הסלע החמישי והשישי הם בעלי גודל ועובי עצומים, והם בולטים בצורה מפחידה מעל ארבעת הסלעים הנמוכים התומכים בהם. כולם אינם מסודרים לחלוטין; הבליטות של האחד אינן מתאימות לתוך השקעים של האחר; הם מוערמים בצורה רופפת בצורתם הכבדה יוצאת הדופן, על הקרקע המשופעת, במורד הגבעה התלולה.
על אותה גבעה יש תצורות דומות של לוחות גרניט המונחים האחד על השני, שבחלקם יש סימנים לחציבה בדמות חורים על הלוח העליון ואחד אף עוצב ככיסא. הצ'יזרינג שוכן סמוך למחצבת צ'יזרינג (Cheesewring Quarry), שסיפקה את לוחות החיפוי לגשר מצודת לונדון. נקודת ציון בנוף זו הייתה בסכנת הריסה בשלהי המאה ה-19 בשל הקרבה למחצבה שבו נערכו פיצוצים, אבל ניצלה תודות לאקטיביזם מקומי.
האגדה

אגדה מקומית מספרת כי הצ'יזרינג הוא תוצאה של תחרות בין אדם לענק. כאשר הנצרות זה עתה חדרה לאיים הבריטים, הענקים שחיו בראש ההרים לא שמחו על כך. הקדושים פלשו לאדמתם והכריזו על הבארות שלהם כקדושות. על אחד הענקים הגדולים יותר, אותר (Uther), הוטלה המשימה להיפטר מהקדושים. הוא התעמת עם הקדוש החלשלוש סנט טו (Saint Tue), שהציע תחרות לזריקת אבנים. אם אותר ינצח, הקדושים יעזבו את קורנוול. אם סנט טו ינצח, אזי הענקים יתנצרו. הראשון היה אותר והוא זרק בקלות אבן קטנה לראש גבעת סטואו. טו התפלל לעזרה והרים לוח ענקי שמצא שהוא קל מאוד. בזה אחר זה הם זרקו את הסלעים שלהם, ערמו אותם בערימות מושלמות. כאשר התוצאה הייתה שתים עשרה אבנים, אותר זרק את האבן השלוש עשרה, אבל היא התגלגלה במורד הגבעה. טו הרים אבן זו, וכאשר הרים אותה, הופיע מלאך שנשא אותה לראש הערימה של הסלעים. כשראה זאת אותר הוא נכנע, ורוב הענקים החליטו להתנצר לאחר מכן.
בסביבה

בסמוך לצ'יזרינג נמצאת מערה שבה התגורר הסתת דניאל גמב (Daniel Gumb, מת ב-1776) עם משפחתו, כדי להתחמק מתשלום מיסים. כמה מצבות קבורה בחצר הכנסייה של לינקינהורן גולפו על ידו.
כקילומטר דרומית לצ'יזרינג יש שלושה מעגלי אבנים מהתקופה הנאוליתית המכונים דה הרלרס (The Hurlers).