stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קואורדינטות מוכללות
דרגות חופש ואילוצים

במערכת פיזיקלית המורכבת מ- N חלקיקים נקודתיים, ובה כל חלקיק רשאי לנוע במרחב בעל  d ממדים נדרשים  n=Nd פרמטרים כדי לתאר את מיקומם של כל החלקיקים במערכת. תיאור כזה יכול להתבצע לדוגמה במערכת צירים קרטזית בה מיקומו של החלקיק ה- i מיוצג על ידי הווקטור  {\vec {r}}_{i}=(x_{i1},x_{i2},...,x_{id}) ובסה"כ המערכת מתוארת באמצעות ה-n-יה הסדורה  \mathbf {r} =\{{\vec {r}}_{i}\}_{i=1}^{n}. עם זאת,  \mathbf {r}  איננו הדרך היחידה לתאר את מיקום החלקיקים במערכת. באופן שקול, ניתן להשתמש ב-n-יה סדורה אחרת  \mathbf {q} =\left\{q_{i}\right\}_{i=1}^{m} (כאשר  m\geq n) כאשר קיים קשר בין ה-n-יה החדשה לוקטורי המיקום של החלקיקים  {\vec {r}}_{i}={\vec {r}}_{i}(\mathbf {q} (t)). הסט  \mathbf {q}  נקרא סט קואורדינטות מוכללות. לפעמים, נוח יותר לכתוב את משוואות התנועה באמצעות שימוש במספר קואורדינטות מוכללות גדול יותר ממספר דרגות החופש במערכת. במקרה כזה, בו מתבצע שימוש ב- m>n קואורדינטות, יהיה ניתן לכתוב  m-n משוואות המגבילות את הקשרים בין הקואורדינטות המוכללות, ועדיין לתאר את המצבים האפשריים במערכת במלואם.
דרגות חופש ואילוצים > אילוצים הולונומים

אילוץ הולונומי על מערכת פיזיקלית הוא משוואה מהצורה  f(\mathbf {r} ,t)=0. משוואה כזו מקשרת בין הקואורדינטות השונות של החלקיקים, כך שהן אינן בלתי תלויות. צורת האילוץ יכולה להשתנות עם הזמן, שמופיע באופן מפורש במשוואת האילוץ. כל משוואה הולונומית מהווה אילוץ אחד. אם קיימים  C אילוצים הולונומיים בלתי תלויים, תהיינה  C משוואות אילוצים  \{f_{i}{\mathbf {(} r,t)}\}_{i=1}^{C}. במערכת של חלקיקים נקודתיים, מספר דרגות החופש של המערכת הוא מספר הממדים כפול מספר החלקיקים פחות מספר האילוצים  n=Nd-C.
במצב כזה, מספר הקואורדינטות הנדרשות לתיאור המערכת הוא לפחות  n והוא קטן יותר ממספר הקואורדינטות הנדרשות עבור התיאור באמצעות  \mathbf {r} , תיאור כזה יכול להתבצע על ידי שימוש בסט של קואורדינטות מוכללות המכיל בדיוק את מספר דרגות החופש  \mathbf {q} =\left\{q_{i}\right\}_{i=1}^{n} והקשרים  {\vec {r}}_{i}={\vec {r}}_{i}(\mathbf {q} (t),t). לאחר שימוש בקואורדינטות מוכללות כאלו, אין צורך להשתמש במשוואות האילוצים, שכן הן מוכתבות על ידי הקשרים בין הקואורדינטות המוכללות לוקטורי המיקום.
דרגות חופש ואילוצים > גופים קשיחים

במכניקה קלאסית, גוף קשיח הוא אוסף נקודות עבורן המרחק בין כל זוג נקודות נשאר קבוע לאורך התנועה. אם נתאר את מיקומי כל הנקודות על הגוף לפי  \mathbf {r} =\{{\vec {r}}_{i}\}_{i=1}^{Nd}, ניתן לרשום  {\frac {N(N-1)}{2}} משוואות אילוצים מהצורה  \left|{\vec {r}}_{i}-{\vec {r}}_{j}\right|=r_{ij}. לכאורה, יכול להיווצר מצב בו מספר האילוצים גדול ממספר הנקודות, אולם במקרה זה, משוואות האילוצים תלויות אחת בשנייה. מספר דרגות החופש המתקבל עבור גוף קשיח, הוא  n=d+{\frac {d(d-1)}{2}} ואיננו תלוי במספר הנקודות על הגוף הקשיח. את הגוף הקשיח ניתן לתאר באמצעות מערכת של  n קואורדינטות מוכללות, לדוגמה בתלת־ממד ניתן להשתמש במיקום של מרכז המסה של הגוף (3 קואורדינטות) וב-3 זוויות אוילר כדי לתאר את האוריינטציה של הגוף במרחב.
גדלים פיזיקליים > מהירות

המהירויות המוכללות של המערכת מוגדרות לפי הנגזרת המלאה של הקואורדינטות המוכללות לפי הזמן  {\dot {q}}_{j}={\frac {dq_{j}}{dt}}. המהירות של חלקיק במערכת היא הנגזרת המלאה לפי הזמן של וקטור המיקום, והיא מתקשרת למהירויות המוכללות לפי הנוסחה  {\vec {v}}_{i}={\frac {d{\vec {r}}_{i}}{dt}}=\sum _{i=j}^{m}{\frac {\partial {\vec {r}}_{i}}{\partial q_{j}}}{\dot {q}}_{j}+{\frac {\partial {\vec {r}}_{i}}{\partial t}}. בתיאור לעיל הנגזרות החלקיות  {\frac {\partial {\vec {r}}_{i}}{\partial q_{j}}} הן פונקציות של הקואורדינטות המוכללות והזמן, ולא של המהירויות המוכללות. אם הקשרים לא תלויים ישירות בזמן אז הנגזרות החלקיות הן פונקציות של הקואורדינטות המוכללות בלבד.
גדלים פיזיקליים > אנרגיה קינטית

במערכת קואורדינטות קרטזיות, האנרגיה הקינטית מקיימת  T={\frac {1}{2}}\sum _{i=1}^{N}m_{i}{\vec {v}}_{i}^{2} והיא פונקציה של המסות והמהירויות בלבד, ולא של הקואורדינטות הקרטזיות. לעומת זאת, במערכת קואורדינטות מוכללת בה הקשרים לא תלויים ישירות בזמן מתקיים:
T={\frac {1}{2}}\sum _{i=1}^{N}m_{i}{\vec {v}}_{i}^{2}={\frac {1}{2}}\sum _{i}m_{i}\sum _{j,k}\left({\frac {d{\vec {r}}_{i}}{dq_{j}}}{\frac {d{\vec {r}}_{i}}{dq_{k}}}\right){\dot {q}}_{j}{\dot {q}}_{k}
כך שהאנרגיה הקינטית היא פונקציה של המסות, הקואורדינטות המוכללות ופונקציה הומוגנית מסדר שני של המהירויות המוכללות. אם הקשרים בין הקואורדינטות תלויים בזמן אז האנרגיה הקינטית היא פונקציה כללית של המסות, הקואורדינטות המוכללות, המהירויות המוכללות והזמן.
גדלים פיזיקליים > תנעים מוכללים

הלגראנז'יאן של המערכת הפיזיקלית מוגדר על ידי  L=T-V ובמקרה הכללי הוא פונקציה של הקואורדינטות המוכללות, המהירויות המוכללות והזמן. הנגזרות החלקיות של הלגראנז'יאן לפי המהירויות המוכללות  {\frac {\partial L}{\partial {\dot {q}}}} הן התנעים המוכללים. משוואות אוילר-לגראנז' מקשרות בין הנגזרות לפי הזמן של התנעים המוכללים לנגזרות של הלארנז'יאן לפי המיקום  {\frac {dp_{i}}{dt}}={\frac {\partial L}{\partial q_{i}}}. ההמילטוניאן של המערכת הוא התמרת לז'נדר של הלגרנז'יאן ביחס למהירויות המוכללות, והיא פונקציה של הקואורדינטות המוכללות, התנעים המוכללים והזמן. הקואורדינטות המוכללות יחד עם התנעים המוכללים יוצרים סט של קואורדינטות קנוניות ביחס להמילטוניאן.
דוגמאות > מטוטלת מתמטית

מטוטלת מתמטית מורכבת ממסה  M הנעה במרחב דו-ממדי, המחוברת באמצעות כבל באורך  L, לנקודה שניתן לסמנה בראשית הצירים. בצורה זו, המטוטלת שהיא מערכת עם דרגת חופש אחת, מתוארת באמצעות שתי קואורדינטות. האילוץ לפיו הכבל באורך קבוע ניתן להיכתב באמצעות המשוואה  f(x,y)=x^{2}+y^{2}-L^{2}=0. ניתן להסתכל על הזווית בין המטוטלת לציר ה- y. בתיאור זה, הקואורדינטות מקיימות  (x,y)=\mathbf {q} =\left(L\sin \theta ,-L\cos \theta \right) והמיקום של המטוטלת מתואר באמצעות קואורדינטה מוכללת יחידה -  \theta .
דוגמאות > דסקה מתגלגלת במדרון

דסקה היא דוגמה לגוף קשיח דו־ממדי. תנועתה הכללית יכולה להיות מתוארת באמצעות שלוש קואורדינטות -  (x,y) הקואורדינטות הקרטזיות של מרכז הדסקה, ו- \theta  הזווית שקו מסוים על הדסקה מקיים עם ציר ה- x. כשהדסקה מונחת על מדרון בעל שיפוע קבוע, היא מקיימת משוואת אילוץ מהצורה  f(x,y,\theta )={\frac {y}{x}}-\tan \alpha =0, וניתן לתאר את תנועת הדסקה באמצעות שתי קואורדינטות, לדוגמה - הזווית  \theta  והמרחק  r={\sqrt {x^{2}+y^{2}}} שהדסקה עברה מנקודת תחילת התנועה, כאשר מתקיים  x=r\cos \alpha ;y=r\sin \alpha .
אם תנועת של הדסקה היא גלגול ללא החלקה, קיים אילוץ נוסך המקשר בין הזווית למרחק שהדסקה עברה:  r=\theta R (כאשר  R הוא רדיוס הדסקה).
מטוטלת מתמטית. הזווית  \theta  היא דוגמה לקואורדינטה מוכללת.
אלפווין, מלכת מרסיה

| --- | --- |
 לידה:  888? 
 פטירה:  919 (בגיל 31 בערך) 
 מדינה:  אנגליה 
 
אלפווין (באנגלית: Ælfwynn;‏ 888–919 לערך) הייתה מלכת ממלכת מרסיה בשנת 918 והאחרונה במלכי מרסיה כממלכה נפרדת.
חייה

אלפווין הייתה בתם של אתלרד השני מלך מרסיה ואתלפלדה (אשר מלכה במרסיה בשנת 918 לאחר מותו של בעלה).
הוריה של אלפווין נישאו בשנת 882 לערך (לפי מקורות אחרים הם נישאו בשנת 887) על פי ויליאם ממאלמסברי (אנ') אלפווין הייתה בתם היחידה של אתלפלדה ושל אתלרד.
מועד היוולדה לא מתועד בכתובים, אולם ככל הנראה נולדה זמן קצר לאחר נישואי הוריה (ולא מאוחר משנת 888). ויליאם מציין כי לידתה הייתה לידה קשה, וכי אמה נמנעה מקיום יחסי מין לאחר הלידה.
העדות הקדומה ביותר לכהונתה של אלפווין היא צו משנת 904 המתעד חכירה של אדמה ומזכיר את שמה של אלפווין. שמה מוזכר בשני צווי חכירה מאוחרים יותר משנת 915 הנוגעים לאדמות באזור פארנבורו. ייתכן כי היא אותה אלפווין המוזכרת כעדה בצו חכירה משנת 903 הנוגע לחכירת אדמות בבקינגהאמשייר.
לאחר מותה של אימה, אתלפלדה, ב-12 ביוני 918 עלתה אלפווין לשלטון ושלטה בממלכתה לזמן קצר. זהו המקרה היחיד המתועד בבריטניה לבת שיורשת את אימה על כס המלוכה. בניגוד לאמה, אשר זכתה לתמיכה רבה בממלכה ועלתה לשלטון לאחר מות בעלה, אלפווין לא זכתה לתמיכה זו, ולכן לא הייתה התנגדות רבה להחלטתו של אדוארד, מלך אנגליה לתפוס את השלטון מידה ולשלוח אותה לממלכת וסקס בדצמבר 918. אי לכך נחשבת אלפווין לאחרונת מלכי מרסיה.
על פי "דברי הימים האנגלו סקסים" נשללו ממנה כל סמכויותיה במרסיה, והיא נלקחה לממלכת וסקס שלושה שבועות לפני חג המולד בשנת 918.
אין תיעוד המתעד את חייה של אלפווין לאחר נישולה מכיסאה. ככל הנראה לא נישאה ונכנסה למנזר.
הערות שוליים

↑  צו משנת 904
↑  צו משנת 915
↑  צו כירה משנת 903 לערך
| מלכי מרסיה |
| --- | --- | --- |
| מלכי ממלכות ההפטרכיה | מרסיה • נורת'מבריה • וסקס • מזרח אנגליה • קנט • סאסקס • אסקס |  |
| מלכים | איסל • קנבה • קינוולד • קראודה • פיבה • סירל • פנדה • אווה • פידה • אוסוויו • וולפיר • אתלרד הראשון • קואנרד • קואלרד • קאולוולד • אתלבולד • באורנרד • אופה  • אקגפירת' • קואנוולף • קנלם • קאולוולף הראשון • באורנוולף • לודקה • ויגלף • אגברט • ויגמונד • ויגסטאן • אלפלאד השני • באורטוולף • ברגרד • קאולוולף השני • אתלרד השני • אתלפלד • אלפווין |  |
| שושלות ממלכות ההפטרכיה | איקלינגאס • דיירה • ברניקיה • סרדיקינגאס • ואפינגאס • קנט • סאסקס • אסקס |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: אתלפלדה | מלכי מרסיה  918 | הבא: אדוארד הזקן |
סער 4.5

סער 4.5 הוא שם כולל לשלושה דגמים של ספינת טילים (סטי"ל) של חיל הים הישראלי: סער 4.5 חוחית, סער 4.5 נושב וסער 4.5 נירית. האחרונות מרכיבות, נכון ל-2015, את עיקר הכוח של שייטת ספינות הטילים. הספינות נבנו במספנות ישראל.
הספינות מדגם סער 4.5 הן ספינות הסער האחרונות הנמצאות בשימוש, נכון ל-2025. דגמי הספינות הבאים - סער 5 ו-סער 6 - הן קורבטות.
סער 4.5 חוחית

| --- | --- |

 תיאור כללי
 סוג אונייה:  סדרת ספינות 
 צי:  חיל הים הישראלי חיל הים הישראלי
 סדרה:  סער 4.5
 סדרה קודמת:  סער 4
 סדרה עוקבת:  סער 5
 אוניות בסדרה:  אח"י עליה ואח"י גאולה
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  מספנות ישראל 
 הושקה:  30 יולי 1980
 תקופת הפעילות:  1 דצמבר 1981 – 2019 (כ־37 שנים)
 אחריתה:  נמכרו למקסיקו באמצע שנת 2004
 מידות
 אורך:  61.7 מ' 
 רוחב:  7.60 מטר (רוחב מרבי)
 נתונים טכניים
 מהירות:  35 קשר
 גודל הצוות:  53
 אמצעי לחימה
 חימוש:  4 טילי ים-ים הרפון 4 טילי ים-ים גבריאל משופרים, טילים נגד טילים ברק, פצצות עומק נגד צוללות, תותח פלנקס נגד מטוסים, 2 תותחי אורליקון 20 מ"מ, 5 מקלעי מאג 7.62 מ"מ, טילי ים/קרקע-אוויר סטינגר
 אמצעי גילוי ול"א:  מכ"ם דגון תוצרת אלתא מערכות לוחמה אלקטרונית, אמצעי הטעייה נגד טילים ושבשים מתוצרת רפא"ל
 מסוקים:  סייפן, דיפנדר, דולפין ופנתר
סער 4.5 חוחית > תהליך הרכישה

ספינות סער 4, הוכיחו את יעילותן המבצעית בזירה הימית במלחמת יום הכיפורים. לאחר המלחמה (בסוף שנות ה-70) הזמין חיל הים שש ספינות סער 4 נוספות ממספנות ישראל - פרויקט 'נדרן'. חיל הים שאף להגדיל את כוחן של ספינות הסער ולחמשן בטילים נגד ספינות ארוכי טווח מסוג "הרפון" המסוגלים לפגוע במטרות שנמצאות מעבר לטווח הגילוי של מכ"ם ספינות הטילים של חיל הים, אך בשביל יכולת זו היה צורך במסוק ימי למשימות הגדלת אופק המכ"ם של כליי השיט של חיל הים ולסיוע בטיווח מטרות ימיות.
במקביל בשנים אלו גבר האיום של חדירת חוליות ארגוני הטרור מן הים, והוקם מערך הבט"ש. האלוף מיכאל ברקאי עסק רבות בהקמת גף סיורי ים בחיל האוויר לגילוי וזיהוי מחבלים במרחק רב מן החוף. ברקאי ייעד שתי ספינות לשמש כספינות פיקוד נושאות מסוק. התכנון לשתי הספינות האחרונות מפרויקט "נדרן" שונה והן זכו לשם "חוחית".
סער 4.5 חוחית > תיאור

ספינות בדגם סער 4.5 "חוחית" (אח"י גאולה, אח"י עליה) נבנו במספנות ישראל בתחילת שנות ה-80. השדרוג מספינות הסער 4 כלל בעיקר: הארכת גוף הספינה בכ-5 מטרים, הרכבת מנחת מסוקים בירכתיים והוספת האנגר למסוק ימי. החימוש המרכזי נשאר טילי גבריאל, שכמותם ירדה במחצית והם הועברו לחרטום הספינה.
תותחי 76 מ"מ הוסרו מהספינה. בחרטום הותקן תותח 40 מ"מ. בתחתית הספינה נוספו מכלי דלק סילוני לתדלוק המסוק, וכן לצורך תדלוק בים של הספינות מדגם זיוונית.
שדרוג זה הפך את אח"י גאולה ואח"י עליה לנושאות המסוקים הקטנות בעולם. במהלך שנות ה-80 ועד אמצע שנות ה-90 של המאה העשרים ספינות ה"חוחית" היו ספינת פיקוד במבצעים רבים של חיל הים.
סער 4.5 חוחית > מסוקים

לצורך הפעלת המסוקים מהספינות, הוצבו עליהן צוותי מכונאים ומנחיתים של חיל האוויר. תחילה הופעלו מהספינות מסוקי סייפן ודיפנדר, עד קליטת מסוקי הדולפין של חיל הים בשנת 1985. שהוחלף בהדרגה במהלך שנות התשעים במסוק פנתר.
שני הסטי"לים מדגם "חוחית" אח"י גאולה ואח"י עליה, הוצאו מהשירות ב-2004, לאחר שהוחלט למכור את הספינות למקסיקו.
סער 4.5 נושב

| --- | --- |

 תיאור כללי
 סוג אונייה:  סדרת ספינות 
 צי:  חיל הים הישראלי חיל הים הישראלי
 סדרה:  סער 4.5
 סדרה קודמת:  סער 4
 סדרה עוקבת:  סער 5
 אוניות בסדרה:  אח"י רומח ואח"י קשת
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  מספנות ישראל 
 הושקה:  יוני 1981
 תקופת הפעילות:  1 דצמבר 1981 – במהלך שנות ה-90 ספינות הסדרה הוסבו לדגם 'נירית'
 מידות
 אורך:  61.7 מ' 
 רוחב:  7.60 מטר (רוחב מרבי)
 נתונים טכניים
 מהירות:  35 קשר
 גודל הצוות:  53
 אמצעי לחימה
 חימוש:  8 טילי ים-ים הרפון, 6 טילי ים-ים גבריאל משופרים, טילים נגד טילים ברק, פצצות עומק נגד צוללות, תותח אוטו מלרה 76 מ"מ נגד מטרות שטח ונגד מטוסים, 2 תותחי אורליקון 20 מ"מ, 5 מקלעי מאג 7.62 מ"מ, טילי ים/קרקע-אוויר סטינגר
 אמצעי גילוי ול"א:  מכ"ם תוצרת אלתא מערכות לוחמה אלקטרונית, אמצעי הטעייה נגד טילים ושבשים מתוצרתרפא"ל
 
זוג ספינות הנושב נבנו בכספי מכירת אח"י רומח ואח"י קשת הראשונות (ספינות סער 4) לצ'ילה. הכספים הועברו למספנות ישראל ובתמורה מספנות ישראל נדרשו לתכנן ולבנות שתי ספינות על בסיס גוף ספינות החוחית, ללא האנגר, כולל התקנת ושילוב מערכות הלחימה. שתי ספינות נקראו סער 4.5 נושב.
סער 4.5 נושב > תיאור

דגם זה מהווה גרסה מוגדלת של סדרת סער 4. היא ארוכה יותר ולכן נושאת חימוש מוגבר.
גוף הספינה הוארך ב-3.7 מטרים יחסית לגוף ספינות סער 4. כבר בשלב התכנון ובהמשך בניסויי הים התברר כי הארכת הגוף ללא שינוי רוחבו יצרה תנאים הידרודינמיים משופרים, זאת מאחר שיחס אורך הגוף לרוחב הגוף גדל. ואכן מהירותה המרבית של הספינה פחתה בשני קשרים בלבד למרות שמערכת ההנעה לא שודרגה. טווח ההפלגה גדל בעיקר בגלל הגדלת קיבולת מכלי הדלק. הודות להגדלת ממדי הספינה התאפשר גם שיפור בתנאי החיים של הצוות.
השדרוגים העיקריים בספינות אלה לעומת סער 4 היו בהתקנת תורן מחופה, אשר מאפשר נשיאת אנטנות ומכשור חדיש, במערכות האלקטרוניות: שליטה ובקרה, גילוי וזיהוי, בקרת אש, מכ"ם, סונאר, לוחמה אלקטרונית, קשר; בהגדלת קיבולת המטען הדלק ובהגדלת שטח מחיה של הצוות
בהמשך לדגם ה'נושב' נבנו גם ספינות ה'נירית' באורך המוגדל וגם הן קיבלו את שם הסדרה סער 4.5.
סער 4.5 נושב > כניסה ויצאה משירות

בתחילת שנות השמונים נבנו ונכנסו לשירות שתי ספינות סער 4.5 דגם "נושב": אח"י רומח ואח"י קשת.
בהמשך הוסבו אח"י רומח ואח"י קשת שהיו מדגם "נושב" בתהליך שדרוג מקיף לדגם "נירית".
סער 4.5 נירית

| --- | --- |
אח"י סופה במהלך מבצע צוק איתן
אח"י סופה במהלך מבצע צוק איתן
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  ספינת טילים
 צי:  חיל הים הישראלי חיל הים הישראלי
 דגל הצי:  
 סדרה:  סער 4.5
 סדרה קודמת:  סער 4
 סדרה עוקבת:  סער 5
 אוניות בסדרה:  אח"י חץ, אח"י כידון, אח"י יפו, אח"י תרשיש, אח"י חרב, אח"י קשת, אח"י רומח, אח"י סופה
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  מספנות ישראל, ישראל
 תקופת הפעילות:  1991 – בשירות פעיל (כ־34 שנים)
 מידות
 הֶדְחֶק:  488 טונה
 אורך:  61.7 מטר
 רוחב:  7.60 מטר (רוחב מרבי)
 נתונים טכניים
 מהירות:  35 קשר
 גודל הצוות:  53
 הנעה:  4 מנועי דיזל MTU 396 16v ו-4 גנרטורי Caterpillar 3306
 אמצעי לחימה
 חימוש:  טילי ים-ים הרפון, טילים נגד טילים ברק, תותח אוטו מלרה 76 מ"מ נגד מטרות שטח ונגד מטוסים, תותח פלנקס, שני תותחי אורליקון 20 מ"מ,  טילי כתף נגד מטוסים סטינגר
 אמצעי גילוי ול"א:  מכ"ם ״מגל אש" תוצרת אלתא סונאר נגרר (בדגמי הנצ"ל) מערכות לוחמה אלקטרונית, אמצעי הטעייה נגד טילים ושבשים מתוצרת אלישרא ורפא"ל
ב־1981 מספנות ישראל החלה בנייתה של אח"י נירית (אב טיפוס לספינות הסער 4.5 "נירית") אך המשך בנייתה נקטע עקב התמקדות חיל הים בסער 5. לאחר מספר שנים בנייתה חודשה והספינה הורדה למים בשנת 1990 כדי שתשמש כספינת ניסויים לאמל"ח העתידי (הן לספינות ה"נירית" והן לסער 5), הותקנו בה מערכות לחימה חדשות לאחר הניסוים הסיפנה נקנתה על ידי חיל הים שנתן לה את השם 'אח"י חץ' והייתה הספינה הראשונה מדגם "נירית".
החל מסוף שנות השמונים של המאה העשרים ועד תחילת שנות ה-2000 נקלטו בחיל הים סטי"לים מדגם "נירית", הראשונה היא אח"י חץ ולאחריה יוצרו עוד 5 מדגם 'נירית' והן: אח"י כידון, אח"י יפו, אח"י תרשיש, אח"י חרב ואח"י סופה.
בהמשך הוסבו אח"י רומח ואח"י קשת שהיו מדגם "נושב" בתהליך שדרוג מקיף לדגם "נירית".
בשנת 2008 הוסבו שתיים מהספינות לדגם "נירית נצ"ל" - תותח ה-76 מ"מ בירכתי הספינה הוסר ובמקומו הותקן סונאר נגרר, ונוספו טורפדות נגד צוללות.
בשנת 2015 עברה אח"י חרב טיפול במספנות ישראל במשך כחצי שנה, (בטיפול זה הוסרה מספינה מערכת הוולקן פלנקס לאחר 13 שנות שימוש) שלאחריו חזרה אח"י חרב לשירות מבצעי. לאחר מכן מערכת הוולקן פלנקס הוסרה גם מאח"י סופה ואח"י כידון.
בשנת 2017 החל צה"ל בשדרוג נוסף לספינות ה"נירית": השדרוג כולל הוספת מכ"ם חדש, שדרוג מערכות הל"א והתקנת משגרי טילי תמוז המאפשרים פגיעה מדויקת במטרות חוף.
פעילות מבצעית

סטי"לים מדגם סער 4.5 נוטלים חלק בפעילות המבצעית של חיל הים במשך למעלה מ-40 שנה, מתחילת שנות השמונים:
שתי ספינות ה"נושב" השתתפו במלחמת לבנון הראשונה (מערכת שלום הגליל).
באוגוסט 1984 התרחש מבצע 'נקודת זינוק' בו הותקף בסיס ימי של ארגון מחבלים בנהאר אל-בארד שבלבנון בשיתוף פעולה עם חיל האוויר. מחנה פליטים שימש את המחבלים כבסיס יציאה לפיגועי טרור בישראל. בחיל האוויר הוחלט כי בהתאם לאיומים הקיימים מסוקי הקרב הם אלו שיבצעו את ההתקפה, אך מרחק מהגבול עם ישראל היה 170 קילומטרים ולא היה ביכולת המסוקים להגיע למטרה בטיסה ישירה. הפתרון שהיה לכך הוא שבמבצע זה המריאו מסוקי הלהטוט מספינת הטילים אח"י גאולה (סער 4.5 חוחית), ביצעו תקיפה ושבו לנחות על הספינה, דבר שלא היה תקדים לו.
ספינות ה"נירית" נטלו חלק בסגר הימי על לבנון במהלך מלחמת לבנון השנייה ובהפגזת יעדי חוף.
בגזרת עזה ספינות אלה פעילות באכיפת הסגר הימי על הרצועה. במהלך סבבי הלחימה השונים ברצועה (מבצעי עופרת יצוקה, עמוד ענן וצוק איתן) השתתפו ספינות ה"נירית" בהפגזת יעדי חוף שבאה לידי ביטוי בירי פגזי 76 מ"מ וגם בירי טילים מדויקים.
ספינות סער 4.5 השתתפו בעצירת המשט לעזה ב-2010 וכן בלכידת ספינות נשק שונות כדוגמת הוויקטוריה (אח"י סופה) והקלוס סי (אח"י חץ).
במהלך מלחמת חרבות ברזל בשנת 2024 יירטו ספינות סער 4.5 טילים וכלי טיס בלתי מאוישים במרחב ים סוף.
לקריאה נוספת

משה אימבר, "שייטת 3 - ספינות הטילים בחיל הים", חיל הים - שייטת 3, ההוצאה לאור - משרד הביטחון, 2005.
זאב אלמוג, הכוח הימי המודרני של ישראל, שפותח לאחר מלחמת יום הכיפורים, המכון לחקר מלחמות ישראל, 2018, עמ' 276–278.
הערות שוליים

↑  משה אימבר: שייטת 3 - ספינות הטילים בחיל הים, חיל הים - שייטת 3, משרד הביטחון - ההוצאה לאור,, 2005.
↑  אהרון לפידות, ים של משימות, באתר www.israelhayom.co.il, ‏3/11/2016
1 2  נערכים למערכה הבאה: זרוע הים חושפת מכ"ם חדש, באתר navy.idf.il
↑  שדרוגי אמל"ח ומערכות לסטי"ל סער 4.5 (נירית), פורום צבא וביטחון בפרש, אוגוסט 2017.
↑  התעשייה האווירית השלימה את התקנת מערכת המכ"ם המתקדמת ALPHA על גבי ספינת טילים מדגם סער 4.5 של זרוע הים הישראלית, באתר www.iai.co.il
↑  Nziv, פרטים על מערכות ההגנה ההיקפית של ספינות סער 4.5., באתר Nziv.net, ‏2018-04-25
↑  אירועי מורשת - חודש אוגוסט | זרוע הים, באתר navy.idf.il
↑  ניצן סדן, להטוט קטלני: כך עשתה ישראל קסמים עם מסוק הדיפנדר, באתר כלכליסט, 23 בספטמבר 2022
↑  ספינת טילים של חיל הים "סער 4.5" יירטה בהצלחה מחוץ לגבולות המדינה כטב"ם שעשה את דרכו לשטח הארץ במרחב ים סוף
| ספינות טילים של חיל הים הישראלי |
| --- | --- | --- |
שייטת ספינות הטילים • כלי שיט של חיל הים
| סער 1 שלכת | אח"י מבטח • אח"י משגב • אח"י מזנק | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 2 שלכת | אח"י חיפה • אח"י אילת • אח"י עכו | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 3 שלכת | אח"י סער • אח"י סופה • אח"י געש • אח"י חרב • אח"י חנית • אח"י חץ | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4 תכלית | אח"י רשף • אח"י קשת • אח"י רומח • אח"י כידון • אח"י תרשיש • אח"י יפו | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4 נדרן | אח"י ניצחון • אח"י עצמאות • אח"י מולדת • אח"י קוממיות | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4.5 חוחית | אח"י עליה • אח"י גאולה | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4.5 נושב | אח"י רומח • אח"י קשת | סמל חיל הים הישראלי  |
| זיוונית | אח"י שמרית • אח"י שלומית | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4.5 נירית | אח"י חץ • אח"י תרשיש • אח"י כידון • אח"י יפו • אח"י חרב • אח"י סופה | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 5 להב | אח"י אילת • אח"י להב • אח"י חנית | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 6 | אח"י מגן • אח"י עוז • אח"י עצמאות • אח"י ניצחון |  |
מסוק דולפין על אח"י גאולה בשנת 1985
חתך ספינת טילים מדגם סער 4.5 נושב
אח"י סופה - סער 4.5 "נירית"
סער 4.5 "נירית"
סער 4.5 'נירית' נצ"ל
סער 4.5 נורית נצ"ל בתרגיל הבינלאומי "נובל דינה"
ירי מתותח 76 מ"מ בירכתי אח"י סופה
אח"י חרב" יורה טיל הרפון במהלך תרגיל
מסוק דולפין מתקרב לנחיתה על ספינה מסדרת 'חוחית'
דורימון: תמיד לצידך

| --- | --- |

כרזת הסרט המקורית
 מבוסס על:  דורימון
 בימוי:  טקאשי ימאזאקי ריויצ'י יאגי
 תסריט:  טקאשי ימאזאקי 
 מוזיקה:  נאוקי סאטו 
 מדינה:  יפן 
 חברה מפיצה:  טוהו
 שיטת הפצה:  הפצה לאולמות הקולנוע
 הקרנת בכורה:  8 באוגוסט 2014 
 משך הקרנה:  96 דק' 
 שפת הסרט:  יפנית 
 סוגה:  סיפור הרפתקאות
 פרסים:  פרס האקדמיה היפנית לאנימציית השנה
 סרט הבא:  דורימון: תמיד לצידך 2
 doraemon-3d.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
דורימון: תמיד לצידך (ביפנית: STAND BY ME ドラえもん) הוא סרט אנימה יפני משנת 2014 המבוסס על סדרת המאנגה דורימון ואשר בוים על ידי ריויצ'י יאגי וטקאשי ימאזאקי. הקרנת הבכורה של הסרט התקיימה ב-8 באוגוסט 2014. זהו הסרט הרווחי ביותר מכל הסרטים בזיכיון דורימון. גרסה של הסרט עם דיבוב באנגלית הוקרנה לראשונה ב-24 באוקטובר 2014 בפסטיבל הסרטים הבינלאומי של טוקיו.
זה היה סרט ההנפשה הראשון של דורימון ב-CGI, והראשון שיצא לאקרנים גם בבתי קולנוע מחוץ ליפן.
הסרט זכה להצלחה מסחרית ביפן והוא היה הסרט הנצפה ביותר ביפן במשך חמישה שבועות רצופים ובשנת 2014 הסרט דורג במקום השני ברשימה סרטי ההנפשה הרווחים ביותר באותה השנה ביפן (הסרט הראשון באותה הרשימה היה הסרט לשבור את הקרח של דיסני), כאשר באותה השנה הסרט גרף 183.4 מיליון דולרים. בפברואר 2015 הסרט זכה בפרס האקדמיה היפנית לקולנוע בקטגוריית סרט האנימציה הטוב ביותר של השנה בטקס פרסי האקדמיה היפנית לקולנוע.
ב-20 בנובמבר 2020 יצא לאקרנים ביפן סרט המשך לסרט זה.
תקציר העלילה

עלילת הסרט מתמקדת בנער היפני הצעיר נוביטה נובי בן ה-10. נוביטה הוא נער עצלן למדיי, מגושם, ובעיקר חסר מזל. נוביטה מקבל ציונים נמוכים למדיי בבית הספר ויש לו בעיות חברתיות שונות. על מנת לסייע לנוביטה לשפר את מצבו הנין של נובי מהמאה ה-22 מחליט לשלוח חזרה בזמן את החתול הרובוטי דורימון על מנת שיסייע לנובי להתגבר על אתגרים שונים. משימתו של דורימון היא לוודא שלנוביטה לא יהיה עתיד מלא בכישלונות ונישואים אומללים. לדורימון יש גאדג'טים עתידניים רבים בהם הוא משתמש על מנת לסייע לנוביטה להתגבר על מכשולים שונים בחיי היומיום. הסרט מציג שלבים שונים בחייו של נוביטה, מילדותו ועד בגרותו, ומראה עד כמה הייתה לדורימון השפעה על חייו.
ארי דוידוביץ'

| --- | --- |

ארי דוידוביץ (צילום: משה יפת)
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת חיפה  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 http://www.aridavidovich.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
ארי דוידוביץ' הוא במאי, תסריטאי ומפיק ישראלי של קולנוע תיעודי, טלוויזיה וניו מדיה.
קורות חייו

נולד וגדל בשכונת נוה שאנן בחיפה. לאחר לימודיו האקדמיים השתקע בתל אביב.
בשנת 2007, דוידוביץ' כתב וביים את סרטו הדוקומנטרי הראשון, "מחכים לגודיק", המביא את סיפור עלייתו ונפילתו של מלך המחזמר של שנות ה-60, גיורא גודיק. ב-2010, כתב, ביים והפיק את "אלוף העולם שלי", סרט על מסעו של אלוף האיגרוף מרחב מוהר בדרך לאליפות העולם. ב-2015 יצא סרטו "תרצה אתר: ציפור בחדר", שאותו כתב, ביים והפיק. הסרט, המביא לראשונה למסך את סיפור חייה ומותה של המשוררת והפזמונאית תרצה אתר, זכה בפרס השופטים בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בחיפה. הסרט הוקרן בסינמטק תל אביב במשך 8 חודשים ברציפות. ב-2019 יצא סרטו "החיים הנסתרים של שייקה אופיר", שגם אותו כתב, ביים והפיק. הסרט הוקרן ברשת בתי הקולנוע לב במשך 10 שבועות. ב-2024 יצא סרטו "אם העולם הזה הוא ים", המביא את סיפור חייו ויצירתו של המשורר נתן יונתן.
דוידוביץ' הפיק את הסרטים "כל הבקרים השמחים" בבימויו של עומר יפמן (2012), "חלומות של דובים" בבימויה של אורלי בויום (2013) ו"לשמור בבטן" בבימויים של חן רותם ועומר יפמן (2020).
בשנת 2009, יזם את "דוקו-צ'אלנג' ישראל", תחרות שנתית ליצירת סרטים דוקומנטריים קצרים, שבה שימש מפיק ומנהל אמנותי במשך שש שנים. בין השנים 2013–2016 היה העורך הראשי של כנס ותחרות "יוצרים ברשת", ליצירת תוכני וידאו מקוריים לאינטרנט, מטעם איגוד מפיקי הקולנוע והטלוויזיה בישראל, בשיתוף YouTube.
דוידוביץ יזם וערך שורה של סדנאות בינלאומיות בתחומי היצירה הקולנועית, בין השאר: סמינר "סיפור" עם מאסטר הכתיבה רוברט מקי, אותו הביא לישראל שלוש פעמים, כולל בהופעתו האחרונה בפני קהל בנובמבר 2022; סטודיו למשחק עם מאמנת השחקנים האגדית איוואנה צ'בק, שהגיעה לישראל ביוזמתו ארבע פעמים, סדנת "דוקו דוקטור" עם פרננדה רוסי וסדנאות וסמינרים נוספים לקולנוע דוקומנטרי עם מגוון מומחים בינלאומיים. דוידוביץ' אף שימש כיועץ התוכניות של פסטיבל דוקאביב לקולנוע דוקומנטרי.
דוידוביץ' ערך תוכניות תרבות בטלוויזיה ועסק בעיתונות ככותב ועורך בעיתונים וכתבי עת, בהם: מעריב, חדשות, הארץ, העיר, מוניטין ומקומוני ידיעות תקשורת. בין השנים 2010–2012 כיהן בהתנדבות כחבר מדור הפרינג' במשרד התרבות והספורט, ובשנים 2018–2020 כיהן כחבר הנהלת הפורום הדוקומנטרי הישראלי.
דוידוביץ הוא בעל תואר מוסמך בתקשורת המונים מטעם האוניברסיטה העברית, בוגר החוג לפסיכולוגיה ולימודים כלליים במדעי הרוח מאוניברסיטת חיפה, בוגר התוכנית לייעוץ ארגוני מטעם האוניברסיטה הפתוחה, בוגר התוכנית למפיקים יוצרים של שותפות תל אביב - לוס אנג'לס, מופיע ומרצה על קולנוע תיעודי, יועץ ומלווה יוצרים צעירים בתהליך היצירה.
פילמוגרפיה

מחכים לגודיק (2007)
אלוף העולם שלי (2010)
כל הבקרים השמחים (2012) - במאי: עומר יפמן
חלומות של דובים (2013) - במאית: אורלי בויום
תרצה אתר: ציפור בחדר (2015)
החיים הנסתרים של שייקה אופיר (2019)
נתן יונתן - אם העולם הזה הוא ים (2024)
הערות שוליים

↑  HyperMedia Films (2011-05-10), Waiting for Godik / מחכים לגודיק, נבדק ב-2018-03-14
↑  HyperMedia Films (2016-01-05), תרצה אתר - ציפור בחדר / טריילר, נבדק ב-2018-04-15
↑  חינוכית ראשונים בעולם (2014-01-01), יוצרים ברשת: מעדיפים את החופש של האינטרנט, נבדק ב-2018-03-14
↑  DocAviv, archive.docaviv.co.il