stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משרד התיירות
יעדי משרד התיירות

משרד התיירות ממונה על קידום ושיווק תנועת התיירות לישראל, מקיים פיקוח על שירותי התיירות: בתי מלון, אכסניות ובתי הארחה ואחראי על הכשרת כוח האדם ועל רישוי פרטים וגופים מסחריים העוסקים בענף. כמו כן הוא מרכז את איסוף ופרסום הנתונים הסטטיסטיים בחקר תנועת התיירות אל ישראל ובתוכה, לצורך לימוד והסקת מסקנות אסטרטגיות, וזאת בראיית התיירות כענף כלכלי מרכזי במדינת ישראל וכמקור הכנסה חשוב של מטבע חוץ.
משרד התיירות מציג את יעדיו העיקריים כ:
תכנון, פיתוח ושימור תשתיות על בסיס אזורי ונושאי
שיווק ישראל תיירות נכנסת, לקהלים ממוקדים ובארצות נבחרות בחו"ל
הגדלת היקף תיירות הפנים
עיצוב ושיפור המוצר התיירותי
הכשרת כוח-אדם בענף התיירות
עידוד ומשיכת השקעות בתיירות
הגברת וחיזוק הקשר עם התיירים
פיתוח ענף התיירות הכפרית בישראל
משרד התיירות נחשב כמשרד כלכלי, כלומר אחד מיעדיו הוא "הגדלת היקף הפעילות הכלכלית במשק". לפי אתר משרד התיירות היו ההכנסות מתיירות נכנסת כ-23 מיליארד ש"ח במהלך 2019. לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה היו ההכנסות מתיירות ב-2018 כ-7.2 מיליארד דולר מתוכן כ-6.1 מיליארד דולר מתיירות נכנסת.
פעילות המשרד

עיקר פעילות השיווק של המשרד מתרכזת בתחום התיירות הנכנסת, כלומר עידוד הגעת תיירים לישראל. לצורך זה מפעיל המשרד לשכות ברחבי העולם, בעיקר בערים מרכזיות של מדינות בהן קיים פוטנציאל רב לתיירות לישראל. לשכות אלה עוסקות בהפצת מידע וחומר פרסומי על ישראל, עריכת סמינרים וסיורים לימודיים למחליטנים, עיתונות ויחסי ציבור, וסיוע לחברות תיירות מרכזיות באותן מדינות לשווק את ישראל בחבילותיהן. כמו כן, משתתף משרד התיירות בקביעות בירידי התיירות הבינלאומיים המרכזיים בעולם, ואחראי להפעלת "ביתן ישראל" בהן.
בפרופיל נמוך יותר עוסק משרד התיירות גם בתיירות הפנים - כלומר תיור ונופש של ישראלים בישראל. מטרתו בתחום זה היא לעודד ככל הניתן העדפת ישראלים לתיור בישראל על פני נסיעה לחו"ל, וזאת לצורך סיוע למאזן התשלומים של מדינת ישראל, פיתוח כלכלי של אזורים בארץ באמצעות תיירות, ותמיכה נוספת בתשתית התיירותית שהוקמה לתיירות הנכנסת אך אינה עובדת בניצולת מלאה.
בתחום התיירות היוצאת, היינו ישראלים היוצאים לחו"ל, מצטמצמת פעילות המשרד לפיקוח ורישוי העסקים העוסקים בענף, ואין הוא עוסק בעידודה או סיוע לשיווקה. עם זאת, המשרד מקיים מעת לעת מגעים עם משרדי תיירות של מדינות אחרות על שיתוף פעולה בתיירות הדדית בין המדינות, שאופיו בדרך כלל יותר הצהרתי מאשר מעשי.
המשרד מפעיל את החברה הממשלתית לתיירות כזרוע ביצועית. החברה מפתחת תשתיות תיירות ומסייעת ליזמים בהקמת מיזמים תירותיים ברחבי הארץ.
משרד התיירות מעביר מענקים לפרויקטים תיירותיים ברחבי ישראל.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. חסרות 50 שנות היסטוריה.
בשנת 1936 מונה ד"ר ורנר סנטור לאחראי על מחלקת תיירות של הסוכנות היהודית, שתפקידו לפתח את התיירות לארץ ישראל. עם הקמת מדינת ישראל, הועמד ד"ר וורנר בלוך, שעמד אז בראש לשכת התיירות של הסוכנות, בראש מחלקת התיירות במשרד העלייה. בראשית דרכה פעלה המחלקה למציאת מקומות אכסון לתיירים, בין השאר בשכנוע הצבא לוותר על בתי מלון שתפס ובעידוד אנשים פרטיים להלין תיירים בבתיהם. בשנתה הראשונה הפעילה המחלקה שלוש לשכות מודיעין בירושלים, תל אביב וחיפה וכן בנמל חיפה ובנמל התעופה לוד. ב-1 במרץ 1952, עם פירוק משרד העלייה, הועברה מחלקת התיירות למשרד המסחר והתעשייה והוא כונה "מרכז תיירות". המרכז הורחב והוקמה לו מועצה מייעצת לתיירות, אולם עלו תלונות שסמכויות המרכז מוגבלות.
בשנת 1955 המליצה ועדה בראשות מנהל משרד ראש הממשלה, טדי קולק, על העברת מרכז התיירות לאחריות משרד ראש הממשלה ועל הקמת החברה הממשלתית לתיירות. בראש החברה עמד טדי קולק, והחברה ריכזה את הפעילות לפיתוח תשתיות תיירות בישראל. באוקטובר 1964, לאור הגידול בתיירות קיבלה הממשלה את ההמלצה למנות שר לענייני תיירות. תחילה הוצע טדי קולק לתפקיד אך עקיבא גוברין מונה כשר, דבר שהכין את הדרך להקמת משרד התיירות והתקבל בברכה על ידי עסקים בענף התיירות. לקראת הקמת ממשלת ישראל השלוש עשרה בסוף 1965, עלתה כוונה לבטל את משרד התיירות ולצרפו למשרד אחר, והוא נמסר למשה קול יחד עם משרד הפיתוח. עם זאת, קול בחר להקדיש את עיקר זמנו למשרד התיירות ולהעניק לו את תשומת הלב של משרד במשרה מלאה.
עם עליית הליכוד לשלטון ב-1977 והקמת ממשלת ישראל השמונה עשרה, הוחלט על מיזוג מספר משרדי ממשלה, ומשרד התיירות מוזג לתוך משרד המסחר והתעשייה. שר המסחר, התעשייה והתיירות, יגאל הורביץ, הודיע שהמיזוג יהיה מלא, אך שהוא יקדיש זמן ראוי לענייני משרד התיירות, עקב חשיבות התיירות. באוקטובר 1977 הודיע הורביץ כי המיזוג הושלם ויביא לחסכון של 15% מעובדי המשרד המשותף ובשנת 1979 נמצא שהמיזוג חסך 25 משרות. בשנת 1981, הוקם המשרד מחדש כמשרד עצמאי ובראשו הועמד אברהם שריר.
ראו גם

תיירות בישראל
תיירות
דיני פניות ציבור בנושאי תיירות במשרדי מדינת ישראל
הערות שוליים

↑  אודות המשרד, משרד התיירות
↑  שיא כל הזמנים בכניסות תיירים לישראל ב-2019!, אתר משרד התיירות, 31 בדצמבר 2019
↑  הכנסות מתיירות, אתר הלמ"ס
↑  פתוח התיירות - גורם כלכלי להתפתחות הארץ, דואר היום, 5 בפברואר 1936
↑  התיירות בישראל לקראת פיתוח ממלכתי, הצופה, 26 בינואר 1949
↑  במחלקה לתיירות של משרד העלייה, הצופה, 3 בנובמבר 1948
↑  זרם התיירים מגיע לאלפים, חרות, 19 במאי 1949
↑  משרדים בחו"ל לעדוד התיירות, הצופה, 7 ביוני 1949
↑  משרד העלייה מתחסל, חרות, 17 במרץ 1952
↑  מרכז התיירות - יורחב, מעריב, 20 בפברואר 1952
↑  נפתחה המועצה המייעצת לתיירות, על המשמר, 13 ביוני 1952
↑  ענייני התיירות עדיין טעונים תיקון, דבר, 5 ביוני 1952
↑  ממליצים להעביר הטיפול בתיירים ממ. המסחר למשרד ראש הממשלה, הצופה, 5 בספטמבר 1955
↑  ההמלצה למנות שר מיוחד לתיירות, הַבֹּקֶר, 7 באוקטובר 1964
↑  ענף התיירות מקבל בברכה מינוי שר לענייני תיירות, דבר, 9 באוקטובר 1964
↑  תובעים מאשכול המשך קיום משרד תיירות עצמאי, דבר, 13 בדצמבר 1965
↑  מ. קול יפעל להגברת התיירות היהודית מארצות חוץ לישראל, דבר, 14 בינואר 1966
↑  מיזוג משרדי הממשלה יימשך חודשים, דבר, 6 ביוני 1977
↑  הורוביץ החליט על מיזוג מלא מסו"ת-תיירות, דבר, 28 ביוני 1977
↑  הורוביץ: 15% מעובדי משרד התעשייה מיותרים, דבר, 17 באוקטובר 1977
↑  מיזוג משרדי הממשלה מתנהל בעצלתיים, דבר, 14 במאי 1979
| משרדי ממשלת ישראל |
| --- | --- | --- |
| משרדים נוכחיים | משרד ראש הממשלה • משרד האוצר • משרד האנרגיה והתשתיות • משרד הביטחון • המשרד לביטחון לאומי • משרד הבינוי והשיכון • משרד הבריאות • המשרד להגנת הסביבה • משרד ההתיישבות והמשימות הלאומיות • משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה • משרד החוץ • משרד החינוך • משרד החקלאות וביטחון המזון • משרד ירושלים ומסורת ישראל • משרד הכלכלה והתעשייה •  משרד המורשת • משרד המשפטים • משרד הנגב, הגליל והחוסן הלאומי • המשרד לעניינים אסטרטגיים • משרד העבודה • משרד העלייה והקליטה • משרד הפנים • משרד הרווחה והביטחון החברתי • המשרד לשוויון חברתי וקידום מעמד האישה • המשרד לשירותי דת • המשרד לשיתוף פעולה אזורי • משרד התחבורה והבטיחות בדרכים • משרד התיירות • משרד התפוצות והמאבק באנטישמיות • משרד התקשורת • משרד התרבות והספורט |  |
| משרדים בעבר | המשרד להגנת העורף • המשרד לחיזוק וקידום קהילתי • המשרד לקידום מעמד האישה • משרד האספקה והקיצוב • משרד הדיגיטל הלאומי • משרד ההסברה • משרד ההשכלה הגבוהה והמשלימה • משרד החינוך, התרבות והספורט • משרד הכלכלה והתכנון • משרד המדע, התרבות והספורט • משרד המודיעין • משרד המיעוטים • משרד הפיתוח • משרד משאבי המים •  משרד ראש הממשלה החלופי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262995205171  BnF: cb12027451j (data)  CiNii: DA12064113  GND: 61161-X  ISNI: 0000 0001 1945 1790  LCCN: n80021662  RERO: 02-A003412586  VIAF: 125146584   WorldCat (עם VIAF): 125146584 
סמליל ישן של המשרד
סמליל של המשרד
מודעה של משרד התיירות לעידוד התיירות לישראל. פורסם בארצות הברית ב- National Geographic Magazine, פברואר 1956. מודעה צנועה בשחור/לבן, מידות 10 על 7 ס"מ
גאורג הורנשטיין

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  8 בדצמבר 1900 ברלין, הקיסרות הגרמנית 
 הוצאה להורג:  3 בספטמבר 1942 (בגיל 41) בוכנוואלד, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מדינה:  הרייך הגרמני 
 
גאורג הורנשטיין (8 בדצמבר 1900 – 3 בספטמבר 1942) היה יהודי ממוצא גרמני, לוחם התנגדות בתקופת הנאצים.
קורות חייו

נולד ב 8 בדצמבר 1900 בברלין למשפחה יהודית. הוא גדל בדיסלדורף שבמערב גרמניה לשם עברה משפחתו בשנת 1902. בדיסלדורף ניהלו הוריו חנות בשדרה הידועה "קוניגסאלי". כשגדל, הורנשטיין השלים את הסמכתו לאוניברסיטה ונרשם לבית הספר למנהל עסקים בעיר קלן עד שהתגייס כמתנדב בסוף מלחמת העולם הראשונה בינואר 1918, שבמהלכה נשלח לווינה, אוסטריה, ואחר כך נשלח לקראקוב, פולין, עד לנובמבר 1918. הוא המשיך את לימודיו במנהל עסקים בקלן, בפריז, בלונדון ובבואנוס איירס וחזר לדיסלדורף בשנת 1926. לאחר שהנאצים עלו לשלטון, הורנשטיין היגר לאמסטרדם ופתח עסק למוצרי עור. עם פרוץ מלחמת האזרחים הוא התנדב לצבא הספרדים בברצלונה, שהיה שייך לגדוד התלמן הגרמני של הבריגדות הבין-לאומיות.
במהלך הקרב על המצור של מדריד הוא נפצע קשה. עם זאת, מספטמבר 1937 עד אפריל 1938 שימש כקצין תקשורת באלבסטה שבספרד, ואז חזר לעסקיו באמסטרדם. במאי 1940, בזמן מלחמת העולם השנייה, כאשר הנאצים כבשו את הולנד, הוא עדיין היה מסוגל לחסל את עסקיו, ועם ההכנסות ממכירת עסקיו, יכול היה לרכוש תכשיטים ודברי ערך אחרים. למרות זאת, הוא לא היה מסוגל לעזוב את הולנד.
תקופת המאסר בידי הגסטאפו

הורנשטיין נתפס על ידי משטרת הביטחון (סישרחיצדיאניסט - Sicherheitsdienst או (SD), והועבר לכלא בדיסלדורף, שם נעצר בפעם הראשונה ועונה בצורה קשה מאוד. במשך אחת מהתקופות שלו במאסר בידי הגסטאפו, כתב הורנשטיין את ההצהרה הבאה לגבי הזהות היהודית שלו: "אני מחזיק אזרחות גרמנית, ולפי הכתוב בחוק, אני נחשב אזרח גרמני. למרות זאת, כיהודי, איבדתי את כל זכויותיי בגרמניה, ולכן נאלץ אני לחפש מולדת חדשה... בתור יהודי נלחמתי (בספרד) עבור אמונותיי וזכויותיי שלי. תחת הנסיבות הנוכחיות אני לא עוד מחשיב את עצמי אזרח גרמני ואשתמש בכל אפשרות שתינתן לי כדי להפוך לאזרח של מדינה אחרת, במקום בו כיהודי, אהיה מוכן, בכל זמן, להילחם עבור הזכויות שלי. אין לי הערות נוספות" - גאורג הורנשטיין, מתוך דו"ח החקירה של הגסטאפו, 24 בינואר 1942.
על סמך דו"ח החקירה והערכות של בעלי השלטון, ב 6 במרץ 1942, נלקח הורנשטיין למעצר הגנתי ברמה שלוש (נחשבת לרמה "מאוד מסוכנת") והועבר למחנה הריכוז בוכנוואלד שבגרמניה ב-7 במאי 1942, שם היה תחת מעקב תמידי ולא הורשה לעבוד. בינתיים גורשה אמו, חולדה הורנשטיין, מדיסלדורף לטרזיינשטט שבצ'כיה ב-21 ביולי 1942.  הורנשטיין נרצח על ידי אנשי האס אס במחנה הריכוז בוכנוואלד ב־3 בספטמבר 1942. ההכרזה על מורשתו היהודית, שאותה ביצע בשנת 1942 באחת מתקופות השבי של הגסטאפו, הוכרזה פעמים רבות ושימשה דוגמה להתנגדות היהודית למשטר הנאצי.
דינמיקה ניוטונית מתוקנת

דינמיקה ניוטונית מתוקנת (ראשי תיבות: דינ"ם, באנגלית: Modified Newtonian Dynamics או MOND) היא תאוריה פיזיקלית בתחום האסטרופיזיקה המנסה למצוא פתרון לבעיית כמות המסה ביקום, כלומר פתרון לפער בין המסה המתגלה בתצפיות אסטרונומיות לבין התחזיות של חוקי הפיזיקה. תיאורית הדינ"ם מציעה לבצע שינויים בחוקי ניוטון כדי לפתור את הבעיה, ובכך מהווה תאוריה חלופית לתאוריית "החומר האפל" (Dark Matter).
פרופסור מרדכי מילגרום הגה את התיאוריה; בשנת 1983 הוא פרסם שלושה מאמרים בנושא שמהווים את אבן היסוד של התאוריה שלו, שמכניסה שינויים בחוקי הכבידה של ניוטון.
מילגרום מציע לבצע תיקונים בעיקר בחוק השני (ΣF=ma) ובחוק הכבידה האוניברסלי (אשר נחשבים לאבן יסוד בפיזיקה הקלאסית). תיקונים אלה נועדו להסביר את התצפיות שהתקבלו ובכך למצוא פתרון לבעיית המסה, הנוצרת בעיקר בשולי הגלקסיות.
כיום, דינ"ם תואמת את התצפיות ואת מדידות מהירות הסיבוב של הגלקסיות בצורה מדויקת יותר מתאוריית החומר האפל. למרות זאת, כיום רק מיעוט בקרב המדענים תומך בתאוריית הדינ״ם. ניסויים עכשוויים (אנ') החוקרים את מהות שדה הכבידה ואת חוקי התנועה צפויים לספק מידע נוסף שיאפשר להכריע איזו תאוריה עדיפה. אם דינ"ם תתגלה כתאוריה עדיפה, ייתכן וחוקים פיזיקליים נוספים המתבססים על חוקי ניוטון יתבררו כטעוני תיקון.
השוואה בין עקומת הסיבוב הצפויה של גלקסיית המשולש (M33) לבין עקומת הסיבוב של הגלקסיה במציאות.
תאוריית החומר האפל

התצפיות והמדידות שנערכו לשם בדיקת כמות המסה ביקום לא תאמו את התחזיות של חוקי הפיזיקה המודרנית. התחזיות צפו שתהיה ביקום מסה נמוכה בהרבה מהמסה שנמדדה (למשל, המסה שנמדדה לצבירי גלקסיות ביקום גדולה פי 10 מהמסה הצפויה על פי התאוריה, ובקצות הגלקסיות המצב חמור עוד יותר כאשר המסה שנמדדה גדולה פי 100 מהתוצאות הצפויות). מרבית הפיזיקאים מסבירים פער זה באמצעות קיומו של "חומר אפל", אשר למעשה אין אפשרות לראותו בעין אנושית משום שאין לו אינטראקציה עם אור ולכן כשמו כן הוא, אפל.
לפי תאוריה זו, כמות החומר ביקום מחולקת לשלושה מרכיבים - חומר רגיל, המוכר לנו, המהווה רק כארבעה אחוזים מכמות החומר הנמצאת ביקום. אותו "חומר אפל", מהווה כ-20 אחוזים מהיקום. שאר היקום מורכב לפי הערכת המדענים מ"אנרגיה אפלה", שגם לה אין שום הוכחה המאשרת את קיומה. הקהילה המדעית טוענת לקיומה ולקיום החומר האפל כי היא זקוקה להם לצורך השלמת פער המסות והאנרגיה בין חוקי הפיזיקה המודרנית לתוצאות המדידות שבוצעו.
אף על פי שתאוריית החומר האפל היא העמדה הרווחת בקרב קהילת המדענים האסטרו-פיזקאים, ישנו ספק רב בקיום החומר האפל משום שכאמור אין ממצאים המאששים את קיומו, והוא מעולם לא זוהה במדידות.
דינ"ם כחלופה לתאורית החומר האפל > היבטים פיזיקליים

על מנת להסביר את פערי המסות בגלקסיות ללא החומר האפל, התאוריה של מילגרום מציעה תיקונים לשניים מחוקי ניוטון: החוק השני של ניוטון וחוק הכבידה. התאוריה מציעה לתקן את היחס בין כח לתאוצה בחוק השני של ניוטון במצבים בהם התאוצה של המערכת נמוכה מאוד, למשל תאוצה של גלקסיות. מכיוון שתאוצת הגלקסיות היא נמוכה מאוד (תאוצת מערכת השמש למשל היא אחד אנגסטרם לשנייה בריבוע), תיקון זה אמור לתקן את פערי המסות, וכך כמעט לייתר את הצורך בתאוריית החומר האפל. זהו הרעיון המרכזי של תאוריית דינ"ם.
על מנת ל"תקן" את היחס, דינ"ם מגדירה קבוע פיזיקלי חדש: קבוע זה הוא "קבוע התאוצה" וסימונו a0. הקבוע אחראי לתיקון היחס בין כח לתאוצה במקרה של תאוצות קטנות מאוד. הכלל הוא כזה: אם תאוצת המערכת היא גדולה מאוד מ-a0, אז החוק השני של ניוטון פועל לפי ניסוחו המקורי. אולם, אם תאוצת המערכת קטנה מאותו קבוע פיזיקלי, היחס בין כח לתאוצה במערכת משתנה כך שהכוח עומד ביחס ישר לריבוע התאוצה. כתוצאה מכך, כדי לקבל תאוצות קטנות נדרש כח קטן יותר מאשר במכניקה הניוטונית. לפיכך יש צורך בפחות מסה על מנת לקבל את כח הכבידה הרצוי, ואין עוד צורך בחומר האפל, או לפחות בחלק משמעותי ממנו.
השימוש ב-a0 נחוץ בעיקר כדי להסביר את הפער בין תצפית שולי גלקסיות והחישוב המכני המקובל (ניוטוני או יחסותי). לפי חוקי ניוטון, ככל שהמרחק ממרכז הכוכב גדל, התאוצה והמהירות שלו קטנות יותר. כתוצאה מכך, התאוצה הופכת לנמוכה יותר מ-a0. הרגע המיוחד בו מתרחש דבר זה תלוי בקבוע a0 של הגלקסיה ובמסה שלה: ככל שהמסה גדולה יותר, כך המקום בו מתחילה לתת דינ"ם את אותותיה רחוק יותר. ברגע זה דינ"ם מתחילה לתת את אותותיה ומנבאת כוחות שונים ומסות שונות מאשר המכניקה הניוטונית.
דינ״ם מציגה תוצאות עקביות יותר מחוקי ניוטון. על פי כללי המכניקה הניוטונית המוכרת, רוב המסה של הגלקסיה צריכה להיות במרכזה, והכוכבים צריכים לנוע במסלולים מעגליים בגודל מהירות קבוע שקטן ככל שרדיוס הסיבוב עולה. למשל, במערכת השמש שלנו: רוב המסה היא בשמש עצמה, וכוכב חמה, הקרוב ביותר לשמש הוא זה שנע במהירות הגבוהה ביותר. השינוי שדינ"ם חוזה הוא שהמהירות צריכה לרדת רק עד שהיא מגיעה לערך קבוע, והיא מנבאת נכון את המתרחש בגלקסיות "חלזוניות", בהן המהירויות מגיעות לערך קבוע מסוים, ובנוסף מנבאת בהצלחה את העקומה "יחס טולי-פישר", שיודעת לנבא מה המהירות הקבועה אותה חוזה דינ"ם- המהירות עומדת ביחס ישר לשורש הרביעי של הארת הגלקסיה.
מקרה נוסף בו דינ"ם חוזה טוב יותר את התצפיות מאשר החומר האפל, הוא בכל הקשור למידת העקמומיות המסלולית של הגלקסיות: הכוונה היא לשינוי בכיוון המהירות.
מאז שהחלו למדוד את גודל המהירות ואת עקמומיות הסיבוב של הגלקסיות על מנת להשוות בין התאוריות השונות, תאוריית דינ"ם היא זו שמסבירה את התצפיות באופן האלגנטי והפשוט ביותר. בהשוואה לתאוריות האחרות, לדינ"ם יש פרמטר אחד שיש להשלים לכל גלקסיה בנפרד, והוא מקדם ההמרה של אור הכוכבים למסה. לעומת זאת, תאוריית החומר האפל זקוקה לשני פרמטרים על מנת להוכיח נתון זה- הכמות של החומר האפל ומסתו.
למרות כל זה, עדיין מרבית המומחים בעולם מתקשים להאמין לתאוריה. דינ"ם עדיין לא נמדדה באופן מוחשי אלא רק הצליחה להסביר את התצפיות שנראו. דינ"ם פועלת בייחוד בשולי גלקסיות, ומשמעות הדבר היא שכרגע לא ניתן לפתח ניסוי שייבדק במעבדה ויוכיח את התאוריה. מסיבה זאת, מרבית החוקרים רואים בדינ"ם כחסרת ביסוס מחקרי ולכן לא יכולים לדבוק בה כמו שהם מאמינים בתאוריות הגדולות והמפורסמות כמו למשל תורת היחסות ותורת הקוונטים.
דינ"ם כחלופה לתאורית החומר האפל > הוכחות תצפיתיות

מאחר שדינ"ם תוכננה במיוחד כדי לייצר עקומות סיבוב שטוחות, אלה אינם מהווים ראיה לתאוריה. אף על פי כן, מגוון רחב של תופעות אסטרופיזיקליות מטופלות בקפידה במסגרת דינ"ם. רבים מאלה יצאו לאור לאחר פרסום המאמרים המקוריים של מילגרום וקשה להסבירם באמצעות תאוריית החומר האפל.
דוגמאות מובהקות לכך:
דינ"ם מציינת את עקומת הסיבוב המלאה של גלקסיה נתונה רק על פי חלוקת המסה הבאריונית שלה. בפרט, דינ"ם צופה קשר חזק בהרבה בין התכונות של הפצה המונית באריונית ותכונות עקומת הסיבוב מאשרות את ההשערה של החומר האפל (מאחר שחומר אפל שולט בתקציב מסת הגלקסיה ההנחה הרווחת היא לא לעקוב מקרוב אחר חלוקת בריונים) . קשר כזה חזק נצפה בכמה גלקסיות ספירליות, עובדה המכונה "החוק של רנז'ו" " ("Renzo's Rule). מאחר שדינ"ם משנה דינמיקה ניוטונית בצורת האצה תלויה, היא חוזה מערכת יחסים ספציפית בין התאוצה של כוכב בכל רדיוס ממרכז גלקסיה והכמות (של חומר אפל) הסמויה בתוך הרדיוס כפי שניתן להסיק על פי הדינמיקה הניוטונית. תופעה זו ידועה בשם "היחס כמות - תאוצה", והיא כבר נמדדה באמצעות תצפיות. היבט אחד של חיזוי דינ"ם הוא שהמסה של החומר האפל מתאפסת כאשר תאוצה צנטריפוגלית הופכת גדולה יותר מ-a0, שם דינ"ם חוזרת למכניקה של ניוטון. בתאורית החומר האפל, זה אתגר להבין מדוע מסה זו צריכה התאמה כה הדוקה עם התאוצה, ומדוע נראה שיש תאוצה קריטית שמעליה החומר האפל אינו נדרש.
דינ"ם וחומר אפל שניהם מייצבים גלקסיות דיסק (Disk Galaxies) ועוזרים להם לשמור על מבנה הסיבוב הנתמך שלהם ומניעת הפיכתם לגלקסיות אליפטיות. בדינ"ם, יציבות זו זמינה רק עבור אזורים של גלקסיות בהם מתקיים הכלל a<a0, דבר המצביע על כך שספירלות עם a>a0 באזורים המרכזיים שלהן צריכות לנטות לחוסר יציבות ולכן עם פחות סיכוי לשרוד עד עצם היום הזה. עובדה זו עשויה להסביר את "גבול פרימן" לצפיפות מסת המשטח המרכזי של גלקסיות ספירליות, שהוא בערך a0/G . סולם זה חייב להיות מוכנס ידנית למודלים של היווצרות גלקסיות מבוססי החומר האפל.
גלקסיות מאסיביות במיוחד נמצאות תחת השפעת המכניקה הניוטונית (a>a0) ברדיוס התוחם את הרוב המכריע של המסה הבאריונית שלהן. ברדיוסים אלה, דינ"ם צופה כי עקומת הסיבוב צריכה ליפול בשיעור של 1/r בהתאם לחוקי קפלר. בניגוד לכך, מנקודת מבט של החומר האפל ניתן היה לצפות כי ההילה תגביר את מהירות הסיבוב המשמעותי ותגרום לו לשאוף לערך קבוע, כמו בגלקסיות פחות מסיביות. תצפיות של אליפטיות בעלת מסה גבוהה מאשרות את תחזית הדינ"ם.
על פי דינ"ם, כל האובייקטים הם כבולי כבידה עם a<a0 ללא קשר למוצאם. הם צריכים להפגין חוסר התאמה משמעותית כאשר נותחו באמצעות המכניקה של ניוטון, וצריך להתאים ליחס טולי-פישר. תחת תאוריית החומר האפל, חפצים שנוצרו מהחומר הבאריוני ונפלטו במהלך המיזוג או האינטראקציה של שתי גלקסיות ("גלקסיות ננסיות מוצפות") צפויים להיות נטולי חומר אפל ולכן מראים התאמה חלשה. שלושה אובייקטים המזוהים באופן חד משמעי כ"גלקסיות ננסיות מוצפות" מראים פערים גדולים על פי תחזית הדינ"ם.
מחקר שנערך לאחרונה הראה כי רוב הגלקסיות הננסיות הנעות סביב גלקסיות "שביל החלב" ו"אנדרומדה" ממוקמות בשטח מועדף בקורלציית התנועות. הדבר מצביע על כך כי הן נוצרו במהלך מפגש קרוב עם גלקסיה אחרת ומכאן נהיו "גלקסיות ננסיות מוצפות". אם כן, נוכחות של פערים גדולים במערכות אלו מהווה עדות נוספת עבור דינ"ם. בנוסף, נטען כי כוח כבידה חזק יותר משל ניוטון (כמו של מילגרום) נדרש עבור גלקסיות אלה לשמור על מסלוליהם לאורך זמן.
דינ"ם כחלופה לתאורית החומר האפל > תגובות > ההתנגדות לדינ"ם בקרב המדענים

גם פיזיקאים רבים אשר מודים כי תאוריית דינ"ם מספקת תיאור תמציתי ומדויק של מגוון רחב של תופעות גלקטיות, דוחים את הרעיון כי הדינמיקה הקלאסית עצמה דורשת שינוי. במקום זאת הם מנסים להסביר את ההצלחה של החוק בעזרת התייחסויות להתנהגות של חומר אפל. מאמץ מסוים הופנה לכיוון ביסוס הנוכחות של קנה מידה מאפיין של התאוצה כתוצאה טבעית של ההתנהגות של הילות חומר אפלות קרות, אף על פי שמילגרום טען כי טענות מסוג זה מסבירות חלק קטן בלבד מהתופעות של דינ״ם. הצעה אלטרנטיבית היא לשנות את המאפיינים של חומר אפל (למשל, כדי לגרום לאינטראקציה חזקה עם עצמו או עם באריונים) על מנת לגרום לקשר החזק בין המסה הבאריונית ומסת החומר האפל עליו התצפיות מצביעות.
דינ"ם כחלופה לתאורית החומר האפל > תגובות > בעיות מרכזיות בדינ״ם

הבעיה החמורה ביותר העומדת בפני התאוריה היא שהיא אינה יכולה לבטל לחלוטין את הצורך בחומר אפל בכל מערכות אסטרופיזיקאליות: צבירי גלקסיות מראים חוסר התאמה במסה גם כאשר נותחו באמצעות דינ״ם. העובדה שצורה כלשהי של מסה בלתי נראית חייבת להתקיים במערכות אלה גורעת מהאלגנטיות של דינ״ם כפתרון לבעיית המסה החסרה, אם כי לפי דינ"ם - די שכמות המסה הנוספת הנדרשת תהיה רק 5 פעמים פחות מאשר בניתוח ניוטוני - וגם אין דרישה שהמסה החסרה תהיה לא באריונית. אמנם יש המשערים כי נייטרינו בעלי אנרגיה של 2 אלקטרון וולט יכולים להסביר לפי דינ״ם את תצפיות הצבירים תוך שמירה על הצלחות הניבוי של דינ"ם בקנה מידה של הגלקסיה, אבל לפי המדידות המעודכנות של אנרגיית הניטרינו - היא בפועל נמצאה קטנה פי 16 (כשמינית אלקטרון וולט) מהשיעור הנדרש לה לפי דינ"ם.
תצפית משנת 2006 של זוג צבירי גלקסיות מתנגשות המכונות "צביר הקליע", מהווה אתגר משמעותי עבור כל התאוריות המציעות שינוי בכבידה כפתרון לבעיית המסה החסרה, כולל דינ״ם. אסטרונומים מדדו חלוקת מסה כוכבית וגזית בצבירים באמצעות אור נראה ורנטגן, ובנוסף מיפו את הצפיפות המשוערת של החומר האפל באמצעות עידוש כבידתי. על פי חיזוי דינ״ם, ניתן היה לצפות שמרכז המסה החסרה יהיה במסה הגלויה. בניגוד לדינ"ם, הרכבת המודל הסטנדרטי עם תאוריית החומר האפל צפויה לחזות שהוא יתקזז משמעותית מן המסה הנראית הואיל - והילות שני הצבירים המתנגשים יעברו זה דרך זה - תוך כדי שגזי הצבירים יגיבו זה עם זה ובסופו של דבר יסיימו במרכז. קיזוז כזה, שמצופה אפוא דווקא מתאוריית החומר האפל, אכן נראה בבירור בתצפיות. הועלתה השערה, עם זאת, שייתכן כי מודלים מבוססי דינ״ם יוכלו ליצור כזה קיזוז במערכות לא ספירליות-סימטריות באופן משמעותי, כגון צביר הקליע.
מספר מחקרים אחרים ציינו קשיים תצפיתיים עם דינ״ם. לדוגמה, נטען כי יש התאמה דלה של דינ״ם לפרופיל פיזור מהירות של צבירים כדוריים ולפרופיל הטמפרטורה של צבירי גלקסיות, ערכים שונים של a0 נדרשים להתאמה עם עקומות סיבוב של גלקסיות שונות וכי דינ״ם באופן טבעי לא מתאימה להרכבת הבסיס של התאוריה הקוסמולוגית.
מלבד הבעיות התצפיתיות האלה, דינ״ם וההכללות שלה מלאות בקשיים תאורטיים. מספר תוספות ליחסות הכללית נדרשות כדי ליצור תאוריה עם הגבלה שאינה ניוטונית או יחסותית, שפע של גרסאות שונות של התאוריה מציעות תחזיות שונות במצבים פיזיקליים פשוטים ובכך מקשות על בחינת המסגרת באופן חד משמעי ועל ניסוחים מסוימים (ובראשן אלה המבוססות על אינרציה שונה) אשר סבלו מהתאמה דלה עם עקרונות פיזיקליים כגון חוקי שימור.
ראו גם

סרטון: על חומר אפל ואנרגיה אפלה מקור: יוטיוב.
החומר האפל באור חדש האומנם חסרים לנו תשעים וחמישה אחוזים מהיקום?. מאת: מרדכי מילגרום, מכון ויצמן למדע, רחובות
הערות שוליים

↑  הערך של MOND בוויקיפדיה באנגלית
↑  מגזין מכון ויצמן, יקומים תאומים, באתר הידען, ‏26 בפברואר 2010
↑  אסף שטול-טראורינג, הנה תפוח שמציית לחוקים קצת אחרים: מרדכי מילגרום מבצע שיפוץ קטן בחוקי ניוטון, באתר הארץ, 28 בספטמבר 2010
↑  מרדכי מיליגרום, החומר האפל באור חדש- האמנם חסרים לנו 95% מהיקום?, "תהודה", כרך מספר 25, חוברת 2.
יחס טולי-פישר הוא יחס אמפירי בין המסה או עוצמת ההארה של גלקסיה ספירלית לבין מהירות הסיבוב שלה. העקומה תומכת בתאוריית דינ"ם, לפיה עבור מהירויות נמוכות פועל כוח כבידה חלש יותר (ולכן נחוצה גם פחות מסה)
מסקי שיברו

| --- | --- |

 לידה:  22 בספטמבר 1967 (בת 57) אדיס אבבה, אתיופיה 
 שם לידה:  מסקרם לגסה
 מדינה:  ישראל ישראל
 מספר צאצאים:  2
 פרופיל ב-IMDb
 
מֶסְקִי שִׁיבְּרוּ (נולדה ב-29 בספטמבר 1967) היא שחקנית, במאית, יוצרת וסופרת ישראלית. השחקנית יוצאת אתיופיה הראשונה בישראל. מייסדת ומנהלת סטודיו למשחק לילדים ולנוער.
ביוגרפיה

שיברו נולדה, גדלה והתחנכה באדיס אבבה, בירת אתיופיה, בשם מֶסְקֶרְם לגסה (מסקרם הוא חודש בלוח השנה האתיופי שחל בסביבות חודש תשרי ונחשב זמן של שפע והתחדשות), כבת השלישית למשפחה משכילה בת שמונה ילדים. אביה היה רופא במקצועו ואימה, חרות טקלה – אחות מיילדת שהייתה אסירת ציון וישבה במשך כשנתיים בכלא האתיופי על שעזרה להעלות יהודים לישראל. כל שבעת אחיה קיבלו השכלה גבוהה ולכולם תארים אקדמיים. שיברו התחנכה בבית ספר מעורב ליהודים, לנוצרים ולמוסלמים, ובריאיון סיפרה כי היחסים בין היהודים לנוצרים באתיופיה היו מתוחים. בני הקהילה היו מציינים מועדים יהודיים בהיחבא, מפחד להתנכלויות מצד שכניהם, ומדינת ישראל הייתה מסייעת ברכישת מצרכים הדרושים לחג, כדוגמת המצות בפסח. כמו כן תיארה שיברו כי נמנעה מאכילת בשר בבתי זרים מפאת כשרות.
בשנת 1985, כשהייתה שיברו בת 18, היא עלתה לישראל עם אחותה. באותה תקופה, בין מבצע משה למבצע שלמה, היו נהוגות כמה שיטות שבאמצעותן העלו יהודים ארצה. בשיטה שבה הועלתה שיברו לארץ נאמר כי היא קיבלה מלגה ללימודי מחשבים בישראל למשך ארבע שנים. כאשר הגיעה לארץ שוכנה בקיבוץ בארות יצחק, למדה עברית באולפן ומאוחר יותר הדריכה ילדים בחיפה. שני אחיה הגדולים עלו כארבע שנים לפניה, ובעקבותיה עלו לארץ שאר בני משפחתה וכיום כולם מתגוררים בישראל.
בוגרת בית הספר לקולנוע ולתיאטרון של דוד גרינברג, הסטודיו למשחק ניסן נתיב ו־ICCM, המכללה הבינלאומית למאמנים ומנטורים.
הספר הראשון שלה ושל אפרים סידון, "תעלולי אבא גברהנה", יצא לאור ב־2013. בשנת 2021 הוציאה את ספרה השני, "אניקה".