stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הוועדה לעניין הרשעה על סמך הודאה בלבד ולעניין העילות למשפט חוזר
עבודת הוועדה

הוועדה אספה מידע במספר ערוצים. היא פנתה דרך העיתונות אל הציבור הרחב בבקשה לאיסוף מידע בנושאים בהם עסקה. בעקבות הפרסום התקבלו 17 פניות בכתב, בהן הערות והמלצות של האגודה לזכויות האזרח ותזכיר שהגישה המועצה הלאומית לשלום הילד בנוגע לחקירת קטינים וגביית הודאות מהם. בנוסף, פנתה הוועדה אל ציבור השופטים ואל הוועד המרכזי של לשכת עורכי הדין. כמו כן, הוועדה פנתה אל חוקרים במשטרת ישראל על מנת לבחון האם ובאילו מקרים הם סברו שניתנה הודאת שווא שאיננה תוצאה של שימוש באמצעים אסורים מצד החוקרים, אך קיבלה רק מכתב אחד בנושא.
בנוסף לפניות אלו, אספה הוועדה פסקי דין והחלטות מבתי המשפט בהן נקבע שההודאה אינה קבילה, או נמתחה עליה ביקורת, או שההודאה נתקבלה אך ההרשעה לא נשענה על ההודאה. פנייה לחומרים מקבילים נתבקשה מבית הדין הצבאי לערעורים. לבסוף, הוועדה הסתמכה על מחקר משווה בנושאי הוועדה שהתבקש להכין איתן גואלמן.
הוועדה קיימה חמש עשרה ישיבות, במהלכן שמעה את דבריהם של ארבעה עשר איש, בהם אנשי משטרה, שופטים, עורכי דין, נציגי שב"כ ואנשי אקדמיה. בנוסף הוועדה שמעה וצפתה בהקלטות של חקירות שהועברו לה על ידי משטרת ישראל.
המלצות הוועדה > משפטים חוזרים

הוועדה המליצה לערוך תיקון בחוק בתי המשפט ולהרחיב את העילות הקיימות באופן הבא:
ביטול הדרישה המנויה בסעיף קטן 31(א)(2) לחוק, לפיה הראיות שיוצגו בבקשה למשפט חוזר יהיו ראיות חדשות שלא ניתן היה להשיגן בעת המשפט. המטרה הייתה לתת מענה למצבים בהם ראיות לא הוגשו בשל התרשלות סנגורים אך היו קיימות.
הוספת עילה חדשה בדבר "חשש של ממש כי בהרשעה נגרם לנידון עיוות דין", אשר תשמש כעילת "סל" שתאפשר לבית המשפט גמישות בעת הצורך, להיעתר לבקשה למשפט חוזר שאינה נופלת לגדרי אחד הסעיפים האחרים. בהמשך קבע בית המשפט העליון, שעילת "עיוות הדין" תקום גם בשל פגמים דיוניים חמורים שנפלו בהליך.
המלצות הוועדה > הרשעה על סמך הודאת נאשם והתוספת הראייתית הדרושה

הוועדה הסתייגה מן הכלל לפיו יש צורך בהוכחות חזקות ביותר כדי לעורר ספק באמיתות הודאות נאשמים, זאת מהטעם שמדובר בראיה ככל ראיה אחרת. בהקשר זה המלצותיה של הוועדה היו:
תיקון סעיף 12 לפקודת הראיות
הסעיף קובע שעל מנת שהודאה תחשב לקבילה בבית המשפט עליה להיות "חופשית ומרצון". הוועדה המליצה לתקן את הסעיף כך שיהלום את האמנה נגד עינויים ונגד יחס ועונשים אכזריים עליה חתומה ישראל. הוועדה מצאה שתיקון החוק מתבקש לאור חקיקת חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו ולאור חוסר הבהירות הקיימת בפסיקה. הוועדה המליצה על אימוץ הכלל ולפיו כל הודאה שהושגה בעינויים או באמצעים פסולים חמורים, אינה קבילה וזאת במנותק משאלת מהימנות ההודאה לגופה. לגבי הודאה שנגבתה באמצעים פסולים שאינם עולים כדי עינויים, הוועדה המליצה להתייחס לפסול שבגביית ההודעה באמצעות הערכת משקל הראיה, ושקילתה ככל ראיה אחרת בסופו של הליך, כחלק ממגמתו הכללית של בית המשפט והעברת כובד המשקל בדיון מקבילות הראיות אל משקלן.
הוועדה המליצה על עיגון הדרישה לתוספת הראייתית במסגרת סעיף 12 לפקודת הראיות, מבלי להגדיר את משקלה ודרגתה כך שאלה יהיו מסורים לבית המשפט ויוכרעו על פי נסיבות כל מקרה לגופו.
המלצות נוספות
לבסוף, הוועדה אף התייחסה לדרכים האפשריות להבטחת תקינות שלב החקירה וזאת טרם ובמהלך גביית הודאה מחשוד, לרבות: זכותו של החשוד להיוועץ בעורך דין כבר בתחילת החקירה; הצורך בתיעוד החקירות תוך דגש על חשיבות ההקלטה בווידאו; פיתוח תורת חקירה שיטתית לחוקרים והרחבת השימוש בפוליגרף לצרכים חקירתיים.
עוד המליצה הוועדה הקמת שתי מערכות בקרה לבחינת הודאת שווא: הראשונה, יחידה בקרה והכוונה ארצית שתהיה גוף פנימי של המשטרה שמטרתו לפקח על עבודת החוקרים ולמנוע נקיטת אמצעים פסולים, וכן לשמש בקרת איכות ופיקוח על איתור הודאות שווא. המערכת השנייה תהיה הכוונה של שופטי המעצרים ליזום שאלות לחשוד בדבר תנאי מעצרו וחקירתו, ובכך לאתר נקיטה באמצעים פסולים. הוועדה הדגישה את החשיבות בהעלאת המודעות הציבורית להודאות שווא גם בין כותלי בית המשפט ומצאה שיש מקום לשקול לזמן מומחים לבחינת מהימנות ההודאה, ככל כשעולה ספק לגבי אמיתות הגרסה שנמסרה במסגרתה.
תוצאות המלצות הוועדה > משפטים חוזרים

המלצות הוועדה לעניין תיקון והוספת העילות למשפט חוזר נתקבלו בשנת 1996 והביאו לתיקון חוק בתי המשפט. מאז התיקון התקבלו 31 בקשות למשפט חוזר, עלייה ניכרת במספר הבקשות ביחס למספר הבקשות שהוגש בטרם תוקן החוק. עם זאת, כמות הבקשות שהתקבלה קטנה משמעותית ביחס למספר הבקשות למשפט חוזר המוגשות בפועל כל שנה (כ-40 בקשות בממוצע), ביחס לגודל האוכלוסייה וביחס למצב במדינות אחרות.
נהוג לייחס את הכמות המצומצמת של בקשות למשפט חזור שמתקבלות, לעובדה שוועדת גולדברג בחרה למקד את המלצותיה בשינויים הדרושים בסעיף 31 לחוק בתי המשפט ולא לעסוק בשאלות פרוצדורליות, כגון האופן שבו ראוי לנהל את הליך הבדיקה של הבקשות למשפט חוזר או כלי החקירה שראוי להפקיד בידי הגוף הבודק. סיבה נוספת לכמות המצומצמת של הבקשות מיוחסת לפירוש המצמצם בפסיקה של עילת הסל שנועדה להרחיב את המקרים בהם תתקבל הבקשה למשפט חוזר.
ראו גם

משפט חוזר
הודאה
הרשעה
הערות שוליים

1 2   שלבי החקיקה של חוק בתי המשפט (תיקון מס' 22), התשנ"ו-1996, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  סעיף 31 לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], תשמ"ד-1984
↑  פרופ' מרדכי קרמניצר, גל הרניק בלום, יהודה טרגין, הצורך בהסדרה מחודשת של המשפט החוזר בישראל, מקוון: המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2021, הצעה לסדר 44, עמ' 10, מסת"ב 978-965-519-372-5
↑  נינה זלצמן, מעשה-בית-בית בהליך אזרחי, תל אביב: רמות, אוניברסיטת תל אביב, 1991, עמ' 12, מסת"ב 965-274-106-X
1 2  ועדת גולדברג, הוועדה לעניין הרשעה על סמך הודאה בלבד ולעניין העילות למשפט חוזר דין-וחשבון, ירושלים, התשנ"ה-1994, עמ' 54-56
1 2  רע"פ 4142/04 סמל (מיל.) איתי מילשטיין נ' התובע הצבאי הראשי ואחרים, ניתן ב־14 בדצמבר 2006, פ"ד סב(1) 378, 380-381 (2006)
↑  דליה דורנר, מלכת הראיות נ׳ טארק נוג'ידאת - על הסכנה שבהוראות שווא ועל הדרך להתמודד עמה, הפרקליט מט (7), (תשס"ז-תשס"ח), עמ' 7-21, 8-10
↑  דליה דורנר, מלכת הראיות נ׳ טארק נוג'ידאת - על הסכנה שבהוראות שווא ועל הדרך להתמודד עמה, הפרקליט מט (7), (תשס"ז-תשס"ח), עמ' 7-21, 10-15
↑  ועדת גולדברג, הוועדה לעניין הרשעה על סמך הודאה בלבד ולעניין העילות למשפט חוזר דין-וחשבון, ירושלים, התשנ"ה-1994, עמ' 3
1 2 3  ועדת גולדברג, הוועדה לעניין הרשעה על סמך הודאה בלבד ולעניין העילות למשפט חוזר דין-וחשבון, ירושלים, התשנ"ה-1994, עמ' 3-5
↑  פקודת הראיות [נוסח חדש], תשל"א-1971
↑  ועדת גולדברג, הוועדה לעניין הרשעה על סמך הודאה בלבד ולעניין העילות למשפט חוזר דין-וחשבון, ירושלים, התשנ"ה-1994, עמ' 17-19
↑  ועדת גולדברג, הוועדה לעניין הרשעה על סמך הודאה בלבד ולעניין העילות למשפט חוזר דין-וחשבון, ירושלים, התשנ"ה-1994, עמ' 20-22
↑  ועדת גולדברג, הוועדה לעניין הרשעה על סמך הודאה בלבד ולעניין העילות למשפט חוזר דין-וחשבון, ירושלים, התשנ"ה-1994, עמ' 23-26
↑  ועדת גולדברג, הוועדה לעניין הרשעה על סמך הודאה בלבד ולעניין העילות למשפט חוזר דין-וחשבון, ירושלים, התשנ"ה-1994, עמ' 27-29
↑  ועדת גולדברג, הוועדה לעניין הרשעה על סמך הודאה בלבד ולעניין העילות למשפט חוזר דין-וחשבון, ירושלים, התשנ"ה-1994, עמ' 30-35
↑  המלצה זו מומשה בחוק סדר הדין הפלילי (חקירת חשודים), התשס"ב–2002
↑  ועדת גולדברג, הוועדה לעניין הרשעה על סמך הודאה בלבד ולעניין העילות למשפט חוזר דין-וחשבון, ירושלים, התשנ"ה-1994, עמ' 37-39
↑  ועדת גולדברג, הוועדה לעניין הרשעה על סמך הודאה בלבד ולעניין העילות למשפט חוזר דין-וחשבון, ירושלים, התשנ"ה-1994, עמ' 40
↑  ועדת גולדברג, הוועדה לעניין הרשעה על סמך הודאה בלבד ולעניין העילות למשפט חוזר דין-וחשבון, ירושלים, התשנ"ה-1994, עמ' 37
1 2  אפרת פינק ורתם רוזנברג-רובינס, על הבעיות המוסדיות המונעות תיקון של הרשעות שווא בישראל, מעשי משפט ה, 2013, עמ' 193-194
↑  רתם רוזנברג־רובינס, עשרים שנה לתיקון סעיף 31 לחוק בתי המשפט: המשפט החוזר בישראל על פרשת דרכים, 2017
היצינג

| --- | --- |

המיקום של רובע היצינג בווינה
 מידע
 עיר:  וינה
 שטח:  37.7 קמ"ר 
 אוכלוסייה:  54,040 (1 בינואר 2020)
 קואורדינטות:  48°10′53″N 16°15′29″E﻿ / ﻿48.181388888889°N 16.258055555556°E﻿ / 48.181388888889; 16.258055555556
 he
 
היצינג (בגרמנית: Hietzing) הוא רובע בעיר וינה.
הרובע ממוקם בקצה המערבי של העיר, בסמוך ליער ווינרוואלד. ומשתרע על פני 37.70 קמ"ר. נכון לשנת 2016 הכיל הרובע 53,829 תושבים.
אתרים בולטים

מוקדי עניין בולטים בתחום הרובע:
ארמון שנברון - ארמונם של קיסרי אוסטריה. כיום הוא מחשובי אתרי התיירות של המדינה ואתר מורשת עולמית מטעם אונסק"ו.
גן החיות שנברון
פארק שנברון
בית הקברות היצינגר - עם המפורסמים שנקברו בבית הקברות נמנים גוסטב קלימט ואנגלברט דולפוס
גלריית תמונות

ארמון שנברון
גן החיות שנברון
המכון ללימודים פלסטיניים בביירות

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מכון מחקר
 תקופת הפעילות:  1963–הווה (כ־61 שנים) 
 מיקום
 מדינה:  לבנון לבנון
 קואורדינטות:  33°53′12″N 35°29′08″E﻿ / ﻿33.886694444444°N 35.485555555556°E﻿ / 33.886694444444; 35.485555555556
 www.palestine-studies.org
  (למפת ביירות מוגדלת) המכון ללימודים פלסטיניים בביירות(למפת ביירות רגילה) המכון ללימודים פלסטיניים בביירות
 
המכון ללימודים פלסטיניים בביירות (בערבית: مؤسسة الدراسات الفلسطينية) הוא מכון מחקר אשר הוקם בשנת 1963 העוסק בלימודים פלסטיניים – היסטוריה, תרבות, פולקלור וספרות פלסטינית. זהו מכון פרטי ועצמאי, אשר אינו משויך לגוף פוליטי או מדיני כלשהו, ומנוהל על ידי ועד המורכב מאקדמאים ואנשי עסקים.
בתחילת שנות השישים הוקם המכון על ידי מספר אינטלקטואלים פלסטינים, אשר חלקם לימדו באוניברסיטה האמריקנית בביירות, בהם בורהן דג'אני, וליד ח'אלדי, קונסטנטין זורייק, פרופסור נביע אמין פאריס ואחרים. את המימון קיבלו ממספר אנשי עסקים, בהם חסיב סבאג. בשנת 1982 פתח המכון שלוחה בוושינגטון די. סי., וכן הוא מחזיק בשלוחות בפריז ובלונדון. בספטמבר 1994 פתח המכון שלוחה עצמאית במזרח ירושלים. בין השנים 1984 ל-2001 שימש ההיסטוריון פיליפ מאטר כמנהל המכון.
משנת 1971 מוציא לאור המכון את כתב העת האקדמי Journal of Palestine Studies. כמו כן מוציא לאור המכון ספרים ועורך תרגומים של ספרות ועיתונות עברית לערבית.
הנרי סלבי הלה-שו

| --- | --- |

 לידה:  29 ביולי 1854 בילריקי, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  30 בינואר 1941 (בגיל 86)
 ענף מדעי:  הנדסה אווירונאוטית
 פרסים והוקרה:  עמית החברה המלכותית 
 
הנרי סלבי הלה-שו (באנגלית: Henry Selby Hele-Shaw‏; 29 ביולי 1854 – 30 בינואר 1941) היה ממציא בריטי, שתרם לפיתוח התעופה ועסק בחקר מכניקת הזורמים.
ביוגרפיה

הנרי סלבי הלה-שו נולד בעיירה בילריקי באסקס למשפחת משפטן. בגיל 17 הוא התחיל לעבוד במפעל בבריסטול. במקביל לעבודה הוא התחיל ללמוד הנדסה. הצטיינותו בלימודים וקבלת מלגות איפשרו לו לסיים את הלימודים בשנת 1876.
לאחר סיום הלימודים התחיל הלה-שו ללמד מתמטיקה במוסד בו למד וכעבור שנתיים התמנה לפרופסור להנדסה ראשון באוניברסיטת בריסטול. בשנת 1885 הוא התמנה לפרופסור להנדסה באוניברסיטת ליברפול. בשנת 1899 הוא התקבל לחברה המלכותית.
בשנים 1904–1905 שהה הלה-שו בדרום אפריקה ועסק בקידום לימודי הנדסה במושבה. לאחר ששב לבריטניה, הלה-שו לא חזר ללמד. הוא התיישב בלונדון ועסק בתחום ייעוץ הנדסי.
בשנת 1898 פרסם הלה-שו עבודה בתחום מכניקת הזורמים על תוצאות החקר של זרימת הלה-שו שנקראה על שמו. בשנת 1924 הוא קיבל פטנט לסוג מיוחד של מדחף. למדחף זה היה תפקיד חשוב להצלחת מטוסי חיל האוויר המלכותי במהלך מלחמת העולם השנייה.
בשנת 1922 הוא היה הנשיא של איגוד מהנדסי מכונות בריטים. באותה תקופה הוא קידם שיטת למתן רישיונות למהנדסי מכונות בבריטניה.
הופמן (מכונית)

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  Hoffmann
 שנות ייצור:  1951
 הרכבה:  גרמניה גרמניה
 סיווג:  תלת-אופן
 אורך:  3,302 מ"מ
 רוחב:  1,828 מ"מ
 משקל:  340 ק"ג
 מפרט טכני
 מנוע:  1 צילינדרים, 2 פעימות, 200 סמ"ק המפיק 6.5 כ"ס (המנוע האחורי דורש "שמן מנוע" להיות מעורב באופן רציף לתוך אספקת הדלק)  (מנוע קירור אוויר)
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 3 מהירויות
 מעצב:  Michael Hoffmann
הופמן (בגרמנית: Hoffmann) היא מכונית מיקרו בתצורת תלת אופן מתוצרת  Hoffmann מהעיר מינכן, גרמניה, אשר יוצרה בשנת 1951.
הדגם בולט עקב שפע של אלמנטים עיצוביים לא קונבנציונליים.
ממפרט "הופמן"

תלת אופן - מאחור גלגל בודד
2 מושבים
2 דלתות
דלתות התאבדות - פתיחת הדלת הפוכה לציר התנועה של הרכב
כניסה ויציאה לרכב מאוד קשה בגלל מבנה הדלתות ומבנה עמדת הנהג
צינור מילוי דלק אשר יורד מהגג, ישירות דרך התא של המכונית
שמשה קדמית - מפוצלת
החלונות מורמים או מורידים עם רצועה
הגלגל האחורי ממוקם מיד מאחורי הנהג, עם חלק גדול של המכונית מאחוריו
מנוע אחורי התלוי בקירור האוויר, אך העדר מאוורר גורם להתחממות יתר
המנוע הממוקם על אותו ציר כמו מנגנון ההגה האחורי ההגה, כך המנוע נע עם הגלגל כאשר המכונית מנווטת
מנוע צילינדר יחיד, אשר גורם רטט גדול יותר מאשר מנועי רב צילינדר
מתנע הדגם מונח בצורה לא פונקציונלית על ידי הירך הימני של הנהג
ראו גם

תלת-אופן
הערות שוליים

↑  "הופמן (מכונית)" hagerty.com/articles-videos/articles
↑  "הופמן (מכונית)" microcarmuseum.com/tour/hoffmann
↑  "הופמן (מכונית)" jalopnik.com/what-its-like-to-drive-the-worst-car-ever-built
היצף

היצף (באנגלית: Dumping) הוא מושג בסחר בינלאומי המתאר יצוא סחורות במחירים נמוכים מהמחירים בהם נמכרות הסחורות בארץ המוצא שלהן ולעיתים אף במחירים נמוכים מעלויות הייצור.
ההיצף משמש יצרנים ומשווקים המנסים לחדור לשוק חדש או לדחוק את רגלי המתחרים על מנת להשתלט על השוק. תחילה קונים את כלל הסחורות, מניות או החברות העוסקות באותו התחום או מייצרות את אותו המוצר במחיר גבוה מעל המבוקש, כך שבעל החברה או המניות יתפתו למכור את המוצר. אז פונים למכירת המוצר במחיר מוזל, לפעמים במחיר הפסד, או מחיר היצף, עד לדחיקת כלל המתחרים והשתלטות מוחלטת על השוק, כך שאותו קונה נשאר הבעלים הבלעדיים למכירת המוצר.
לאחר השתלטותו של אותו היצרן או המשווק על כלל השוק, ביכולתו לקבוע מחיר גבוה או זול כרצונו. לרוב, פונים שחקנים מסוג זה בלעדית למוצר הטוב והמשוכלל ביותר הקיים בשוק, תוך התעלמות ודחיקת כל יתר המוצרים ומתחרים הפועלים באותו התחום. לעיתים מוכרים מוצר בהיצף לאור עודפי ייצור מקריים או מסחורה שנותרה לאחר פשיטות רגל.
ההיצף נתפס כתחרות לא הוגנת ובמדינות רבות ננקטה חקיקה האוסרת אותו לחלוטין או מטילה מגבלות ועיצומים כנגד הנוקטים בו.
ראו גם

מכסי מגן
מונופול
קרטל
אוליגופול
הערות שוליים

↑  Ellis, Randall P. "Creaming, skimping and dumping: provider competition on the intensive and extensive margins." Journal of health economics 17.5 (1998): 537-555.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565358605171  BnF: cb119829145 (data)  LCCN: sh85039957  NKC: ph119643
העורק הבין-גרמי המשותף

| --- | --- |

העורק הבין-גרמי המשותף מסתעף מעורק הגומד ומתפצל מיד לעורקים הקדמי והאחורי בתחתית התמונה
 שיוך:  branch of ulnar artery 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (596) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  arteria interossea communis 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.2.09.047 
 TA2 (2019):  4661 
 FMA:  22806 
 
הָעוֹרֵק הַבֵּין-גַּרְמִי הַמְּשֻׁתָּף (TA: arteria interossea communis) הוא עורק קצר באמה המסתעף מעורק הגומד.
ראשיתו של העורק באזור גומץ המרפק, מתחת לגבששת החישור, לאחר פיצול עורק הזרוע לעורק הגומד ולעורק החישור. העורק נע צדית ועמוק אל האמה, לעבר הגבול העליון של קרום האמה הבין-גרמי, ושם הוא מתפצל לעורק הבין-גרמי הקדמי ולעורק הבין-גרמי האחורי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A12.2.09.047 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
המעורר

ערך זה עוסק בירחון עברי בעריכת י"ח ברנר. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
השער הראשון של עיתון "המעורר"
השער הראשון של עיתון "המעורר"
 עורך ראשי:  יוסף חיים ברנר ור' בנימין
 שפה:  עברית 
 מדינה:  ישראל 
 
המעורר היה כתב עת ספרותי שייסדו וערכו יוסף חיים ברנר ור' בנימין בלונדון, בין השנים 1906–1907.
היסטוריה

"המעורר" יצא כירחון, אבל בהמשך נתקל בקשיים והופעתו הקצרה לא הייתה סדירה. השפעתו על התפתחותה של הספרות העברית החדשה הייתה גדולה. ברנר, שנדד אז באירופה, למד באנגליה את מקצוע סידור הדפוס, ובירחון "המעורר" עשה הכול במו ידיו, למעט ייצור הנייר. כתב העת היה מבוסס על רשימת מנויים, חותמים, ונתקל בקשיים גדולים בהדפסה, בהפצה ובגבייה. החוברת הראשונה נדפסה בינואר 1906, והאחרונה בספטמבר 1907.
ב"המעורר" השתתפו כמעט כל היוצרים בעברית של ראשית המאה: דבורה בארון, זלמן שניאור, מיכה יוסף ברדיצ'בסקי, גרשון שופמן, דוד שמעונוביץ, יעקב פיכמן, דוד פרישמן, יעקב לרנר, הלל צייטלין, ורבים אחרים. ברנר עצמו פרסם בו סיפורים, מחזות, מאמרים וביקורות. הובאו בו גם תרגומים לעברית מיצירתם של הסופרים הידועים דאז, מוריס מטרלינק, אוסקר ויילד, לב שסטוב ואחרים.
שם כתב העת, "המעורר", הפך עם השנים למעין דגל וסיסמה לקבוצות ספרותיות שונות, הדוגלות בהתחדשות רוחנית מתוך מציאות משברית קשה. בעת שברנר ערך את "המעורר" בלונדון, ערך אלעזר רוקח את דער יודישע וועקער ("המעורר היהודי") בסטניסלבוב ובבוצ'אץ'. כתב עת שלישי בשם זה יצא לאור בניו יורק.
העורק הבין-גרמי הקדמי

| --- | --- |
 שיוך:  branch of common interosseous artery 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (596) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  a. interossea anterior 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.2.09.048 
 TA2 (2019):  4662 
 FMA:  22810 
 
ראשיתו של העורק הבין-גרמי הקדמי בחלקה התחתון של התמונה.
הָעוֹרֵק הַבֵּין-גַּרְמִי הַקִּדְמִי (TA: arteria interossea anterior), שנקרא בעבר הָעוֹרֵק הַבֵּין-גַּרְמִי הַכַּפִּי (arteria interossea volaris), הוא עורק באמה המסתעף מהעורק הבין-גרמי המשותף ומספק את השרירים בשכבה העמוקה של המדור הקדמי של האמה: השריר כופף האצבעות העמוק, השריר כופף האגודל הארוך והשריר הכפן המרובע.
מעת הסתעפותו של העורק הבין-גרמי הקדמי מהעורק הבין-גרמי המשותף יורד העורק הקדמי על פני צדו הכפי של הקרום הבין-גרמי. לאורך מהלכו הוא מלווה בענף הכפי של עצב התווך ומכוסה על ידי שוליהם ההמשכיים של השריר כופף האצבעות העמוק והשריר כופף האגודל הארוך, אשר אותם הוא מספק. באזור זה גם מסתעפים ממנו העורקים הזנים לעצם החישור ולעצם הגומד.
בגבול העליון של השריר הכפן המרובע הוא מנקב את הקרום הבין-גרמי לכיוון גב האמה, שם הוא משיק לעורק הבין-גרמי האחורי. בטרם העורק מנקב את הקרום הבין-גרמי הוא שולח ענף מטה, מאחורי השריר הכפן המרובע, אשר מתחבר אל ההשקה בין ענפי שורש היד הכפיים של עורק החישור ועורק הגומד. לאחר ההשקה העורק ממשיך לרדת אל שורש כף היד, שם הוא מתחבר אל רשת שורש היד הגבית.
מהעורק הבין-גרמי הקדמי לעיתים מתפצל עורק התווך, אשר מלווה את עצב התווך במהלכו לכיוון כף היד.
היצירה שלי

היצירה שלי הוא אלבום האוסף הראשון של הראפר סאבלימינל אשר יצר בשנת 2012.
האלבום מסכם למעלה מעשור פעולה של האמן, מוקדש לבנו הבכור אור - "היצירה שלי" ומרכז את הלהיטים הגדולים מהאלבומים:
האור מציון (שנת 2001)
האור והצל (שנת 2002)
אולסטארז (שנת 2004)
בדיוק כשחשבתם שהכל נגמר (שנת 2006)
JEW-NIVERSAL (שנת 2011)
באלבום יש 40 רצועות השמעה בשני דיסקים. באלבום דואטים רבים עם כמה מהאמנים המובילים במוזיקה הישראלית, ביניהם שרית חדד, אייל גולן, דנה אינטרנשיונל, שלומי שבת, דויד ברוזה, אתניקס, קובי פרץ, ליאור פרחי ועוד, וגם נציגות בינלאומית בדמות וייקלף ז'אן, מירי בן-ארי (הכנרית הישראלית), וטוני טאץ'.
רשימת שירים > דיסק 1

| מספר | שיר | אורך | מילים | לחן | עיבוד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | יש לנו אהבה | 03:33 | קובי שמעוני, זאב נחמה | זאב נחמה | יורם פוייזנר |
| 2 | באה לי טוב | 03:25 | קובי שמעוני, אבי מסיקה | קובי שמעוני, אבי מסיקה | קובי שמעוני, אבי מסיקה |
| 3 | מאוהב | 03:14 | קובי שמעוני, צ'ולי זכאי | איגור מלג'וקנוביץ | קובי שמעוני, שי ראובני, עמית הראל |
| 4 | התקווה | 03:54 | קובי שמעוני, יואב אליאסי | M. URGACZ, J-P ODENTHAL | פיני ארונבייב |
| 5 | תיזהר ממנה | 03:37 | קובי שמעוני, גילי מסמי | קובי שמעוני, יוני עממי | רביב בן מנחם |
| 6 | בת 60 | 04:46 | קובי שמעוני, דידי מנוסי | קובי שמעוני, קובי אושרת | קובי שמעוני, קובי אושרת, רון תיכון, אביהו מדינה |
| 7 | טורו | 04:11 | קובי שמעוני, | קובי שמעוני | קובי שמעוני, אביהו מדינה, דגימה מהשיר “הפרח בגני“ של זהר ארגוב |
| 8 | הסוד | 04:34 | קובי שמעוני, יואב אליאסי | קובי שמעוני, | קובי שמעוני, |
| 9 | אני יכול | 03:58 | קובי שמעוני, יואב אליאסי | קובי שמעוני | קובי שמעוני, פיני ארונבייב |
| 10 | יותר מזה אנחנו לא צריכים | 03:52 | אבי קורן, קובי שמעוני | שמואל אימברמן | קובי שמעוני, רון תיכון |
| 11 | עליי | 03:40 | קובי שמעוני | קובי שמעוני | קובי שמעוני, רון תיכון |
| 12 | פרחים בקנה | 04:47 | קובי שמעוני, דודו ברק, יואב אליאסי | קובי שמעוני, אפי נצר | קובי שמעוני, חגי מזרחי |
| 13 | הוזה אותך מולי [REMIX] | 02:47 | קובי שמעוני, יוסי בן דוד | KIRIAKOS PAPADOPOULOS, GIANNOPOULOS VASILEIOS | קובי סעדון |
| 14 | זה קורה | 03:37 | קובי שמעוני, שמוליק קראוס | שמוליק קראוס | קובי שמעוני |
| 15 | בילאדי | 02:43 | קובי שמעוני, יואב אליאסי | קובי שמעוני | קובי שמעוני |
| 16 | הכל מלמעלה | 04:04 | קובי שמעוני, | קובי שמעוני,גד אלבז | חן טוכנר |
| 17 | מאמי | 03:59 | קובי שמעוני, גיא בוסקילה | קובי שמעוני | ניב כהן |
| 18 | לנצח | 03:55 | קובי שמעוני, יואב אליאסי, יסמין ליחוביץ' | קובי שמעוני, גבריאל בטלר, יסמין ליחוביץ' | קובי שמעוני |
| 19 | המקום המושלם | 04:18 | קובי שמעוני, דן פרבר | קובי שמעוני, דן פרבר | קובי שמעוני, דן פרבר |
| 20 | PEACE IN THE MIDDLE EAST | 05:18 | קובי שמעוני, שי חדד, אילן שושנה | קובי שמעוני, אילן שושנה | קובי שמעוני, PAUL POLI |
רשימת שירים > דיסק 2

| מספר | שיר | אורך | מילים | לחן | עיבוד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | עיניים להם | 03:44 | קובי שמעוני, אריה אביטן | אריה אביטן | קובי שמעוני, רון תיכון |
| 2 | חי מיום ליום | 04:25 | קובי שמעוני, יואב אליאסי | קובי שמעוני, מומי לוי | קובי שמעוני, מומי לוי |
| 3 | הפרד ומשול | 04:01 | קובי שמעוני, יואב אליאסי | קובי שמעוני | קובי שמעוני, פיני ארונבייב |
| 4 | חי בגדול | 04:34 | קובי שמעוני, חן טוכנר | קובי שמעוני, חן טוכנר | חן טוכנר |
| 5 | הפינאלי | 03:51 | קובי שמעוני, יואב אליאסי | קובי שמעוני, יואב אליאסי, הרביעייה הפותחת | אורי שוחט, רן הרוש |
| 6 | IN TEL AVIV (REMIX) | 04:16 | קובי שמעוני, יואב אליאסי, WYCLEF JEAN | קובי שמעוני, WYCLEF JEAN | חן טוכנר |
| 7 | קלאסית ופרסי | 04:27 | קובי שמעוני,JOE BUDDEN, R.PUGH | מירי בן-ארי, אוהד בן ארי | מירי בן-ארי, אוהד בן ארי |
| 8 | זזים עם הבאס | 04:08 | קובי שמעוני, יואב אליאסי, גיא בוסקילה, צ'אק דורפמן | קובי שמעוני | קובי שמעוני, פיני ארונבייב |
| 9 | תזרום בדיבור | 03:31 | קובי שמעוני, גילי בנימין | קובי שמעוני, גילי בנימין | אמיר אסטליין וחיים “ג'אבקה“ אזולאי |
| 10 | אינטרנשיונל | 04:15 | קובי שמעוני | קובי שמעוני | חן טוכנר |
| 11 | פעימות | 04:09 | קובי שמעוני | קובי שמעוני | קובי שמעוני, חן טוכנר |
| 12 | הלוואי | 03:32 | קובי שמעוני, אהוד מנור, דן פרבר | קובי שמעוני, בועז שערבי | קובי שמעוני, רון תיכון |
| 13 | שנים חלמתי על [SKIT] | 01:35 | קובי שמעוני | קובי שמעוני | קובי שמעוני |
| 14 | ארץ אהובה | 03:14 | קובי שמעוני | קובי שמעוני, יונתן “JR“ רותם, שלומי שבת | יונתן “JR“ רותם |
| 15 | שטח ההפקר | 04:21 | קובי שמעוני, עלי מוהר | יוני רכטר, צאלון נדל | מומי לוי, משה יוסף |
| 16 | תני לי | 04:10 | קובי שמעוני, יואב אליאסי, גיא בוסקילה, צ'אק דורפמן | גיא בוסקילה, צ'אק דורפמן | THE ROCK |
| 17 | יותר מחבר | 03:59 | קובי שמעוני, אדי סמוירן | קובי שמעוני, אדי סמוירן | קובי שמעוני, אדי סמוירן |
| 18 | ילד רחוב | 05:20 | קובי שמעוני, יואב אליאסי, רועי אדרי | קובי שמעוני, רועי אדרי | אדי סמוירן |
| 19 | לפעמים אני מרגיש | 03:53 | קובי שמעוני, דן פרבר | דן פרבר | דן פרבר |
| 20 | זה כתוב בספרים | 03:50 | קובי שמעוני, יואב אליאסי, משינה | משינה | קובי שמעוני, רן הרוש |
הלוויתן (סרט, 2022)

| --- | --- |

כרזת הסרט באנגלית
 מבוסס על:  "הלוויתן" מאת סמואל ד. האנטר
 בימוי:  דארן ארונופסקי 
 הופק בידי:  ג'רמי דוסון, דארן ארונופסקי, ארי האנדל 
 תסריט:  סמואל ד. האנטר 
 עריכה:  אנדרו וייסבלום 
 שחקנים ראשיים:  ברנדן פרייזר (Charlie) סמנתה מורטון (Mary) סיידי סינק (Ellie) הונג צ'או (Liz) טיי סימפקינס (Thomas) 
 מוזיקה:  רוב סימונסן
 צילום:  מת'יו ליבטיק 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Protozoa Pictures
 חברה מפיצה:  A24
 הקרנת בכורה:  2022
 משך הקרנה:  117 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה, דרמה פסיכולוגית 
 פרסים:  St. Louis Gateway Film Critics Association Award for Best Actor 
 דף הסרט ב־IMDb
 
הלוויתן (באנגלית: The Whale) הוא סרט דרמה אמריקאי שבוים על ידי דארן ארונופסקי ונכתב על ידי סמואל ד. האנטר, ומבוסס על מחזה באותו השם שכתב האנטר. בסרט מככבים ברנדן פרייזר, סיידי סינק, הונג צ'או, סמנתה מורטון וטיי סימפקינס.
הסרט הוצג בבכורה עולמית במהלך פסטיבל הסרטים של ונציה בספטמבר 2022, ועלה לאקרנים ב-21 בדצמבר 2022. הוא זכה בשני פרסי אוסקר; פרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר, בו זכה ברנדן פרייזר, ופרס אוסקר לאיפור ולעיצוב השיער הטובים ביותר.
תקציר העלילה

צ'ארלי, גבר במשקל 272 ק"ג הנמצא בגיל העמידה, מנסה לחדש את הקשר עם בתו בת ה-17; שנים לאחר שנטש את משפחתו למען אהובו, שמת והותיר אותו להתבוסס בבולמוס כתוצאה מכאב ואשמה.
צוות השחקנים

ברנדן פרייזר – צ'ארלי
סיידי סינק – אלי
הונג צ'או – ליז
סמנתה מורטון – מרי
טיי סימפקינס – תומאס
סאתיה סרידהרן – דן
הפקה > פיתוח וליהוק

ב-11 בינואר 2021, נמסר כי חברת "A24" תפיק סרט על פי המחזה "הלוויתן", אותו יביים דארן ארונופסקי ובו יככב ברנדן פרייזר בתפקיד הראשי. בפברואר 2021, נמסר על ליהוקן של הונג צ'או, סיידי סינק וסמנתה מורטון לצוות השחקנים; ובהמשך נמסר על ליהוקם של טיי סימפקינס וסאתיה סרידהרן לצוות השחקנים.
הפקה > צילומים

צילומי הסרט החלו ב-8 במרץ והסתיים ב-7 באפריל 2021 בניובורג, ניו יורק. באותו החודש, נמסר כי הסרט נכנס לשלב הפוסט-פרודקשן.
הפקה > גמר הפקה

בריאיון ל"ניוזוויק" ביוני 2021, חשף פרייזר כי הסרט "כבר מוכן" וכי תפקידו בסרט כלל "המון איפור ותותבות."
הפצה

הסרט הוצג בבכורה עולמית במהלך פסטיבל הסרטים של ונציה בספטמבר 2022 ועלה לאקרנים ב-21 בדצמבר 2022.