stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פוני ג'אווה
היסטוריה

מקורו של ה"פוני ג'אווה" כנראה במהלך המאה השבע עשרה כאשר חברת הודו המזרחית ההולנדית הציגה סוסים מזרחיים לפיתוח של גזעים אינדונזיים.
חברת הודו המזרחית ההולנדית הקימה את המפעל הראשון שלהם על האי ג'אווה במאה ה-16.
הם כללו סוסים ערביים וסוסים בארבים (Barb horse) (אנ') במלאי הרבייה המקומי כדי לייצר זן חסון שיסייע להם לשאת ולהוביל סחורות.
תכונות

סדרה: סוס הבית
גוף קל
צוואר צר
הגובה בין 1.17-1.22 מטר (גובה ממוצע של 1.22 מטר)
תמונות

"פוני ג'אווה"
"פוני ג'אווה"
"פוני ג'אווה"
"פוני ג'אווה"
"פוני ג'אווה"
ראו גם

פוני
פוני באלי
פוני הוצול
פוני שטלנד
הערות שוליים

↑  "פוני ג'אווה" theequinest.com/breeds/java-pony
↑  "פוני ג'אווה" horsebreedspictures.com/java-pony
↑  "פוני ג'אווה" petmd.com/horse/breeds
↑  "פוני ג'אווה" redorbit.com/reference/java-pony
ערפילית הסרטן

| --- | --- |

M1, ערפילית הסרטן
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  שור
 שמות נוספים:  M1 ,NGC 1952, שור A
 מגלה:  ג'ון בוויס
 תאריך גילוי:  1731
 סוג:  שארית סופרנובה
 בהירות נראית:  8.4+
 עלייה ישרה:  05ʰ 34ᵐ 31.97ˢ
 נטייה:  ‏52.1″ ‏00′ ‏22°‏+
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  0.5 ± 3.1-
 מרחק:  1,600 ± 6,500  שנות אור 490.56±1,992.89  פארסק
 קוטר:  3 ± 13 שנות אור
ערפילית הסרטן (באנגלית: Crab Nebula, נקראת גם M1,‏ NGC 1952 או שור A) היא שארית סופרנובה בקבוצת הכוכבים שור. הערפילית נוצרה בסופרנובה 1054, הסופרנובה הבהירה ביותר שנצפתה על ידי אסטרונומים סינים וערבים ב-1054. היא נצפתה לראשונה על ידי ג'ון בוויס ב-1731, ומרחקה מכדור הארץ כ-6,500 שנות אור. קוטר הערפילית 11 שנות אור וגדל במהירות של כ-1,500 קילומטר לשנייה.
במרכז הערפילית נמצא פולסר ערפילית הסרטן - כוכב ניטרונים מסתובב. ערפילית זו היא העצם האסטרונומי הראשון שזוהה עם סופרנובה מתועדת.
מוצא

הערפילית התגלתה מחדש בשנת 1758 על ידי שארל מסיה כשחיפש שביטים. מסיה סיווג אותה כערך הראשון בקטלוג שלו של עצמים דמויי-שביט. ויליאם פרסונס, רוזן רוס השלישי, בחן את הערפילית בטירת ביר בשנות ה-40 של המאה ה-19 ונתן לעצם את שמו כערפילית סרטן מכיוון שציור של הערפילית שצייר דמתה לסרטן.
בתחילת המאה ה-20, הניתוח של תמונות מוקדמות של הערפילית לקח שנים אחדות עד שנראה שהיא מתפשטת. מעקב על ההתפשטות הראה שהערפילית ככל הנראה נראתה בכדור הארץ לפני כ-900 שנים. רישומים היסטוריים הראו שכוכב חדש, בהיר מספיק כדי שייראה בשמי היום באותו חלק של השמיים נצפה על ידי אסטרונומים סינים וערביים ב-1054. בהינתן המרחק הגדול, "הכוכב האורח" הובחן על ידי הסינים והערבים ככזה שיכול להיות רק סופרנובה - כוכב מאסיבי מתפוצץ  שכילה את אספקת האנרגיה שלו מהיתוך גרעיני וקרס אל תוך עצמו.
ניתוחים חדשים של רישומים היסטוריים הראו שהסופרנובה שיצרה את ערפילית הסרטן כנראה הופיעה באפריל או בתחילת מאי, והגיעה לבהירות הנראית המקסימלית של בין 4.5- ו- 7- (בהירה יותר מכל עצם בשמי הלילה למעט הירח) ביולי. הסופרנובה נראתה בעין בלתי מזוינת למשך כשנתיים לאחר גילויה. הודות לרישומי התצפיות של אסטרונומים מהמזרח הרחוק ומהמזרח התיכון ב-1054, ערפילית הסרטן הפכה לעצם האסטרונומי הראשון שזוהה ככזה שקשור לפיצוץ סופרנובה.
תצפית

עם בהירות נראית מדרגה 8.4 ערפילית הסרטן ניתנת לצפייה באמצעות משקפת איכותית כאשר תנאי התצפית טובים. במשקפת או בטלסקופ חובבים היא נראית כמו כתם מעורפל וקטן ונדרש טלסקופ מקצועי כדי להבחין בשלוחות היוצאות ממרכזה. רק בצילום ארוך חשיפה ניתן להבחין בכל הפרטים של המבנה המורכב של הערפילית. קל לאתר את הערפילית במרחק של מעט יותר ממעלה מצפון-מערב לכוכב ζ בשור.
| קטלוג מסיה |
| --- | --- | --- |
| צבירי כוכבים | M2 • M3 • M4 • M5 • M6 • M7 • M9 • M10 • M11 • M12 • M13 • M14 • M15 • M18 • M19 • M21 • M22 • M23 • M24 • M25 • M26 • M28 • M29 • M30 • M34 • M35 • M36 • M37 • M38 • M39 • M41 • M44 • M45 • M46 • M47 • M48 • M50 • M52 • M53 • M54 • M55 • M56 • M62 • M67 • M68 • M69 • M70 • M71 • M72 • M75 • M79 • M80 • M92 • M93 • M103 • M107 |  |
| גלקסיות | M31 • M32 • M33 • M49 • M51 • M58 • M59 • M60 • M61 • M63 • M64 • M65 • M66 • M74 • M77 • M81 • M82 • M83 • M84 • M85 • M86 • M87 • M88 • M89 • M90 • M91 • M94 • M95 • M96 • M98 • M99 • M100 • M101 • M102 • M104 • M105 • M106 • M108 • M109 • M110 |  |
| ערפיליות | M1 • M8 • M16 • M17 • M20 • M27 • M42 • M43 • M57 • M76 • M78 • M97 |  |
| אחרים | M40 • M73 |  |
שארל מסיה • קטלוג קלדוול • הקטלוג הכללי החדש
פוני באלי

| --- | --- |

 ארץ מוצא:  באלי, אינדונזיה
 תכונות
 גובה:  1.26 מ' 
 מיון
 משפחה:  סוסיים
 מין:  סוס רמכי
 
פוני באלי (באנגלית: Bali Pony) הוא זן של סוס הבית, מגזע סוסי הפוני, שמוצאו מהאי האינדונזי באלי,
סוסי ה"פוני באלי" משמשים כסוסי רכיבה (אנ') ועבודה
סוסי ה"פוני באלי"  מבצעים את המשימות הנדרשות על ידי הילידים, כולל הובלת אלמוגים ואבנים מהחוף. כוחם הפך גם לפופולרי עבור מטיילים ותיירים.
מאפיינים

,
סדרה: סוס הבית
מוצא: אינדונזיה
גובה: 1.20-1.30 מטר
משקל: 440 ליברה (199.5 ק"ג)
סוסים קשוחים ועצמאיים
אופי: ידידותיים ושקטים יחסית (לרוכב|ת ולמטפל|ת)
רגליים חזקות וקשות
פס על הזנב
פסי כתף ופסי "זברה" על הרגליים
רעמה שחורה
חזה וגב צרים
היסטוריית גזע ה"פוני באלי"

,
שורשי גזע ה"פוני באלי"  אינם ידועים, אם כי אחת התאוריות היא כי סוסי הפוני הובאו לאינדונזיה על ידי הסינים במאה שישית. אם תאוריה זו נכונה, הפוני של באלי היה חייב הרבה מן השורשים לסוס המונגולי.
בנוסף לסוס המונגולי, ידוע כי חלק מהמלאי ההודי נלקח לאינדונזיה (אם כי לא ידוע בדיוק אילו גזעים), וההולנדים הביאו גם גזעים מזרחיים שונים לאינדונזיה במאה השמונה עשרה, לכן, סביר להניח שהפוני של באלי הושפע הן מהסוס המונגולי והן מגזעים מזרחיים שונים.
תמונות

פוני באלי
פוני באלי
ראו גם

פוני
פוני ג'אווה
פוני הוצול
פוני שטלנד
הערות שוליים

↑  Kentucky Horse Park. "Bali". Horse Breeds of the World. International Museum of the Horse. Archived from the original on 24 November 2010. Retrieved 10 November 2010
↑  פוני באלי theequinest.com/breeds/bali-pony
↑  "פוני באלי" caballo-horsemarket.com/en/horse-encyclopedia/horses-breeds/70-bali-pony
↑  Bongianni, Maurizio (1987). Simon & Schuster's Guide to Horses and Ponies. New York: Fireside. ISBN 0-671-66068-3 מדריך סימון ושוסטר לסוסים וסוגי פוני
↑  "פוני באלי" worldofhorses.co.uk/breeds/horse_breed_Bali_Pony
↑  "פוני באלי" aftonbladet.se/sport/ridsport/raser/ba_ponny
↑  "פוני באלי" agraria.org/equini/balipony
↑  פוני באלי horsebreedspictures.com/bali-pony
↑  "פוני באלי" imh.org/exhibits/online/breeds-of-the-world/asia/bali
פיליפוס הקדוש

ערך זה עוסק במיסיונר נוצרי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

פיליפוס הקדוש, מתוך כתר הונגרי
 לידה:  תחילת המאה הראשונה בית צידא
 הוצאה להורג:  80 הייראפוליס
 חג:  3 במאי (קתולים),   1 במאי (אנגליקנים)   14 בנובמבר (אורתודוקסים מזרחיים)
פיליפוס הקדוש (ביוונית: Φίλιππος; מת בשנת 80 לספירה) היה אחד משנים עשר שליחיו של ישו בברית החדשה.
פיליפוס נולד בבית צידא שבגליל, והיה בין ראשוני החוברים לישו. יום החג לפיליפוס נקבע לאחד במאי, אך בנצרות הקתולית חוגגים אותו ב-3 בו, ובנצרות האורתודוקסית המזרחית - ב-14 בנובמבר. פיליפוס הטביל לנצרות ברחבי הארץ בסוריה, בפריגיה, וביוון. הוא נצלב בשנת 80 בעיר היוונית הייראפוליס באסיה הקטנה.
ביוגרפיה

על פי הבשורה על-פי יוחנן, פיליפוס ערך לישו הכרות עם תלמיד נוסף, נתנאל (ברתולומאוס הקדוש).
באותה בשורה מבקש פיליפוס מישו, במהלך הסעודה האחרונה:
וַיֹּאמֶר אֵלָיו פִּילִפּוֹס אֲדֹנִי הַרְאֵנוּ נָא אֶת הָאָב וְדַי לָנוּ׃ 9 וַיֹּאמֶר אֵלָיו יֵשׁוּעַ זֶה כַּמָּה יָמִים אָנֹכִי אִתְּכֶם וְאַתָּה פִילִפּוֹס הֲטֶרֶם תֵּדָעֵנִי הַרֹאֶה אֹתִי רָאָה אֶת הָאָב וְלָמָּה זֶּה תֹאמַר הַרְאֵנוּ אֶת הָאָב׃ 10 הַאֵינְךָ מַאֲמִין כִּי אָנֹכִי בְאָבִי וְאָבִי בִּי הַדְּבָרִים אֲשֶׁר אֲדַבֵּר אֲלֵיכֶם לֹא־מִנַּפְשִׁי אָנֹכִי דֹבֵר כִּי אָבִי הַשֹּׁכֵן בְּקִרְבִּי הוּא עֹשֶׂה אֶת־הַמַּעֲשִׂים׃
לקריאה נוספת

אפי זיו, הצופן הנוצרי באמנות, אור יהודה: כנרת, זמורה-ביתן, 2015, עמ' 237, מסת"ב 978-965-566-137-8
הערות שוליים

| השליחים |
| --- | --- | --- |
| 12 השליחים | פטרוס הקדוש • אנדראס הקדוש • יעקב בן זבדי • יוחנן בן זבדי • פיליפוס הקדוש • ברתולומאוס הקדוש •  מתי (לוי) • תומאס הקדוש • יעקב בן חלפי • תדיאוס הקדוש (מזוהה גם עם יהודה, אחי ישו) • שמעון הקנאי • יהודה איש קריות ומחליפו מתיאס הקדוש |  |
| שליחים נוספים | פאולוס • סילא • ברנבא • יעקב הצדיק |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007450257305171  PLWABN: 9810581440605606  GND: 119067692  LCCN: n93096386  NKC: mzk20231209641  NLG: 44942  SELIBR: 332749  VcBA: 495/51977  VIAF: 25404645   WorldCat (עם VIAF): 25404645
פיטופתולוגיה

| --- | --- |

 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D061066
 
פטריית קימחון טפילית על צמח
פיטופתולוגיה (הצמד מילים של פיטו (Phyto) = צמח, פתולוגיה = מחלה) או פתולוגיה של צמחים הוא תחום המחקר המדעי שעוסק במחלות צמחים הנגרמות כתוצאה ממזיקים מחוללי מחלות (פתוגנים) ותנאים סביבתיים.
מחלות צמחים מהוות גורם משמעותי מאוד בנזקים לחקלאות בכל העולם. אנשי מדע וחקלאים מתמודדים עמם במגוון דרכים שונות החל מפיתוח זנים עמידים באמצעות הנדסה גנטית וכלה בשימוש בחומרי הדברה טבעיים ומלאכותיים.
פתולוגיה של צמחים הוא תחום מחקר יישומי שנהנה מהידע שנצבר במגוון גדול של תחומי מחקר בסיסי ומעשי אחרים. רוב המחקר העכשווי של פתולגיית צמחים מבוסס על מיקרוביולוגיה, ביוכימיה, גנטיקה, ביולוגיה של התא ואקולוגיה. התחום הוא בעל ממשק עם כימיה ופיזיקה ומיישים ידע ממדע והנדסה, כלכלה, אגרונומיה, מדעי העשבים, ואנטומולוגיה. התחום גם סייע לפתח ידע בסיסי בתחומים אחרים - השימוש בכימיקלים יסודיים כדי לרפא מחלות יושם לראשונה בצמחים. הרעיון לפיו חיידקים גורמים למחלות פותח לראשונה בצמחים ולאחר מכן אושש במחקרים על מחלות של בעלי חיים. רוב ההתקדמות המוקדמת בוירולוגיה נעשתה בתחילה בחקר וירוסים של צמחים.
לצמחים, כמו ליצורים אחרים בטבע, ישנם מזיקים מחוללי מחלות מסוגים שונים - נגיפים, נמטודות, חיידקים, פטריות ועוד. אל מול מזיקים אלו, פיתחו הצמחים מנגנוני התגוננות מגוונים, הדומים במקצת לאלו הקיימים בקרב בעלי החיים, ומסייעים להם בהישרדותם. מנגנונים אלו מפותחים ומורכבים עד כדי כך שההתייחסות במחקר המדעי היא אל מערכת חיסון צמחית שלמה.
ניתן לחלק את מנגנוני העמידות של הצמחים לשניים - מנגנון התגוננות המונע מן המזיק להיכנס לצמח (כגון שכבת תאים המצפה את העלה) ומנגנון המופעל לאחר שהמזיק הצליח לחדור אל הצמח או לגרום לפציעתו.
מנגנון ההגנה הצמחי הפועל לאחר חדירת המזיק לצמח נחקר רבות בשנים האחרונות, בעיקר הודות להתקדמות בשיטות הביולוגיה המולקולרית. מרגע שהצמח זיהה כי מזיק (כגון פטרייה) הצליח לחדור לתוכו הוא מפעיל אות אזעקה המאותת לתאים כי מדובר במצב מצוקה. מרגע זה משתנים תהליכים ביוכימיים בצמח ובין היתר מופרשים הורמונים צמחיים (כגון אתילן, חומצה ג'סמונית וחומצה סאליסילית), מיוצרים חומרים רעילים למזיקים הנקראים פיטואלקסינים, נוצרים מחסומים טבעיים בתוך אזורים מסוימים בצמח המונעים מהמזיק להיכנס לצמח כולו ועוד. הפעלת תהליכים אלו ביעילות ויכולת ההישרדות של הצמח תלויה בעיקר במידת היכולת שלו לזהות כי מזיק הצליח להיכנס אליו ובתגובה להפעיל את מערכות ההגנה.
בישראל פועלת העמותה הישראלית למחלות צמחים במכון וולקני.
היבטים מולקולריים של עמידות צמחים למחלות

בשיטות גנטיות ומולקולריות הצליחו להראות כי קיימים גנים וחלבונים מיוחדים הנקראים R genes ו-R proteins שמבדילים, על פי רוב, בין זנים עמידים ורגישים. כלומר, צמח המכיל גן מיוחד יכול להתמודד בצורה טובה יותר עם מזיק מאשר צמח שאינו מכיל גן זה. בשל העניין הרב שעוררו גנים אלו כמו גם החשיבות הגדולה המיוחסת להם בכל הנוגע לחקלאות הם נחקרו בצורה אינטנסיבית. מחקרים מהשנים האחרונות מראים כי עקב מרוץ ההישרדות הקיים בין הצמחים לבין המזיקים, פיתחו המזיקים חלבונים מיוחדים שיודעים לעכב את פעילות מנגנון ההגנה הצמחי. בתגובה פיתחו הצמחים חלבונים היודעים לסתור את פעולת חלבוני המזיקים ובכך להקנות עמידות פעם נוספת.
בשיטות של הנדסה גנטית והכלאות, מוכנסים גני ה-R לצמחים ובכך מקנים עמידות לזנים שעד כה לא היו עמידים.
כיום ידוע, כי קיימים סוגים שונים ומשפחות שונות של גנים מסוג R הנבדלים ביניהם בעיקר במבנה. עם זאת, תכונה משותפת למרבית החלבונים היא היותם בעלי חלק של NBS-LRR שפירושו Nucleotide Binding Site - Leucine Rich Repeats. משמעות מבנה זה היא שבחלק אחד של החלבון מתרחשת הכרה של מולקולות פתוגניות ואילו בחלקו האחר, בעקבות הכרה זאת, מסוגל החלבון להקשר לאזורים רלוונטיים בדנ"א ובכך להשפיע על שעתוק גנים חשובים בתהליך ההתגוננות.
מקובל לחלק את משפחות הגנים הללו לחמישה סוגים, כאשר כל אחת מהן מתאפיינת בתכונה שונה של החלבון ומבנהו. מידע נוסף על משפחות הגנים הללו והאופן בו הם מזהים מולקולות פתוגניות, מצוי במאמרים אקדמיים רבים.
חלק מהחלבונים הנ"ל אינם מספקים הגנה מלאה בפני הפתוגן וכתוצאה מכך עשוי פנוטיפ העמידות להראות חלקי או כמותי. אף הגנה כמותית זאת היא על פי רוב ספציפית לגזע הפתוגן, ותלויה בעוצמת הפעלת מנגנוני ההגנה. מנגנוני ההגנה הפעילים הן בעמידות הכמותית והן בעמידות המלאה, הם על פי רוב זהים ונבדלים, כאמור, בעוצמת הפעלתם.
שלוש תאוריות מרכזיות מסבירות כיום את הקישור הקיים בין גנים להגנה מסוג R לבין מולקולות אפקטוריות (Effector Molecules) המופרשות מהפתוגן. המודל הראשון הוא של אינטראקציה ישירה בין החלבון הפתוגני לבין החלבון הצמחי המזהה. אינטראקציה ישירה זאת הוכחה במספר מקרים של יחסי צמח-מזיק.
התאוריה השנייה מכונה תאוריית "השמירה" (Guard Theory). במקרה זה, שומר החלבון הפתוגני על חלבון אחר המהווה אתר לתקיפה מצד הפתוגן. מסתבר, כי חלבונים פתוגניים תוקפים חלבונים צמחיים להם תפקיד בבקרה על מערכות ההגנה של הצמח, ו"מאלצים" אותם לדכא את התגובות ההגנתיות. סביב אתרים אלו התפתחו בצמח מנגנוני הגנה המזהים "מצב מצוקה" של החלבון המותקף בדמות שינוי מבני (לדוגמה חיתוך חלק ממנו על ידי הפתוגן) ומסוגלים לעקוף את העיכוב הנ"ל ולהפעיל את מערכות ההגנה ביתר שאת. דוגמה ליחסי גומלין המבוססים על "שמירה" ניתן למצוא ביחסי הגומלין בין צמח הארבידופסיס לבין החיידק Pseudomonas syringae‏.
התאוריה השלישית (אשר נכון להיום אינה מקובלת עדיין על כלל החוקרים), היא תאוריית "הפתיון" (Decoy) . תאוריה זאת דומה לתאוריית השמירה שהוזכרה לעיל, אך גורסת כי החלבון הנשמר אינו חלבון לו חשיבות בהפעלת מערכות ההגנה הצמחיות או בבקרה עליהן, אלא חלבון המחקה את מבנהו של החלבון המקורי במטרה למשוך אליו חלבונים פתוגניים. לאחר קשירתם של חלבוני הפתוגן, הם מזוהים על ידי הצמח באותו אופן המוזכר ב"תאוריית השמירה".
רב הנסתר על הנגלה בעולם זה של מערכות הגנה, חלבונים ודנ"א הפועלים בתיאום על מנת לאפשר התגוננות וקיום חיים בצמחים. העיסוק בתחום מוביל לגילויים ותובנות נוספות חדשות לבקרים, והמחקר החיוני להגנה על מקורות המזון של האדם והחי, מצוי בעיצומו.
הערות שוליים

1 2  Agrios' Plant Pathology, מהדורה שישית, 2024, עורך Richard P. Oliver, עמ' 3
↑  Martin G.B., Bogdanove A.J., Sessa G. 2003. Understanding the Function of Plant Disease Resistance Proteins. Ann. Rev. Plant Bio. 54:23-61
↑  Doods P.N., Lawrence J.G., Catanzariti A.M., Teh T. Wang C.L., Ayliffe M.A., Kobe B., Ellis J.G.. 2006. Direct Protein Interaction underlies gene for gene specificity and coevolution of the flax resistance genes and flax rust avirulence genes. PNAS 103:8888-8893
↑  Jones D.G. and Dangl L. 2006. The Plant Immune System. Nature 444 323:329
↑  Van der Hoorn R.A.L., Kamoun S. 2008. From Guard to Decoy: a new model for perception of plant pathogen effectors. The Plant Cell 20:2009-2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553338905171  GND: 4130197-3  LCCN: sh85102732  NDL: 00572138  NKC: ph114599
עזרה ראשונה

הסמל הבינלאומי המוסכם לעזרה ראשונה הוא צלב יווני לבן על רקע ירוק
העזרה הראשונה במקרה בו הלשון חוסמת את דרכי הנשימה היא הטית ראש המטופל לאחור והרמת סנטרו
עזרה ראשונה היא מתן הטיפול הרפואי הראשוני במקרה של מחלה או פציעה. לרוב העזרה הראשונה ניתנת על ידי הדיוט עד שניתן לתת טיפול רפואי הולם. במקרים מסוימים, אין צורך בטיפול רפואי נוסף על זה המוענק במסגרת העזרה הראשונה. העזרה הראשונה כוללת לרוב מספר פעולות פשוטות העשויות אף להציל חיים המבוצעות עם ציוד מינימלי ודורשות הכשרה מועטה. ניתן לבצע עזרה ראשונה בבעלי חיים, אך המונח מתייחס לרוב לבני אדם.
מצבים הדורשים עזרה ראשונה

כעיקרון, מצב הדורש עזרה ראשונה הוא כל מצב שבו אחת משלוש מערכות "משולש החיים" מאוימת. "משולש החיים" כולל את שלושת האיברים הבאים: המוח (המערכת העצבית), הלב (המערכת ההמודינמית) והריאות (מערכת הנשימה). האיום יכול לנבוע כתוצאה מהחמרתה של מחלה קיימת (לדוגמה: התקף פרכוסים, תת-סוכר בדם / היפוגליקמיה, שבץ מוחי, עילפון וכדומה) ו/או כתוצאה מפגיעה חיצונית קשה (לדוגמה: התחשמלות, טביעה, תאונת דרכים וכדומה).
מצבים הדורשים עזרה ראשונה > אוטם שריר הלב

אוטם שריר הלב הוא אירוע בו נחסם עורק כלילי בעקבות שבר ברובד הטרשתי. מצב זה מסכן חיים באופן מיידי, מאחר שהוא עלול לגרום לנמק בשריר הלב, ואף לפרפור חדרים ולמוות. הטיפול בשטח כולל טיפול תרופתי המפחית את העומס מהלב על ידי מתן ניטרטים המרחיבים את כלי הדם וכן תרופות המעכבות את המשך קרישת הדם וחסימת העורק.
מצבים הדורשים עזרה ראשונה > בצקת ריאות

בצקת ריאות היא תת-סעיף של אי ספיקת לב שמאל בה צד שמאל של הלב אינו מצליח לשאוב את הדם המחומצן מהריאות, והדם שבריאות מצטבר במרווחים בין נאדיות הריאה ובכך משבש את הפעילות הסדירה שלהן. מצב זה מסכן חיים באופן מיידי, כיוון שהריאות למעשה אינן יכולות לתפקד. הטיפול המיידי בשטח הוא תמיכה וסיוע נשימתי, מתן חמצן, ומתן תרופות ניטרטים המפחיתות עומס מפעולת הלב, וכן תרופות המסייעות לנקז נוזלים מהגוף (פוסיד).
מצבים הדורשים עזרה ראשונה > אסתמה

אסתמה היא תגובה אלרגית חריפה הגורמת להצרות בדרכי הנשימה. מצב זה מסכן חיים באופן מיידי שכן הוא מאיים באופן ישיר על הנשימה. זיהוי האסתמה הוא צפצופים הנשמעים מהחולה בזמן נשיפה. הטיפול בשטח הוא העשרה בחמצן, ומתן אנהלציה של חמצן עם חומרים מרחיבי סימפונות כמו ונטולין ואף אדרנלין.
מצבים הדורשים עזרה ראשונה > אנפילקסיס

הלם אנפילקטי הוא מצב חירום רפואי המאופיין בתגובה אלרגית קשה שמשפיעה על שתי מערכות ומעלה בגוף האדם. מצב זה חמור בשל המהירות שבה נחסמות דרכי הנשימה - דקות מתחילת ההלם. במצב זה יש להזעיק עזרה במהירות האפשרית. חולה שאובחן אצלו אנפילקסיס בעבר עשוי לשאת מזרק אפיפן שיאפשר הזרקה מיידית של אפינפרין (אדרנלין). השימוש באפיפן עשוי לשפר את מצבו של המטופל ולהקל על התסמינים עד לקבלת טיפול מצוות רפואי מתקדם. הזרקה חוזרת מסוכנת רק כאשר המרווחים בין ההזרקות קצרים מאוד. על אף העלייה בקצב הלב, אם הזרקת אפינפרין מונעת את חסימת קנה הנשימה היא עשויה להציל חיים.
במצב חירום שכזה אין התוויות נגד לשימוש באפיפן.
מצבים הדורשים עזרה ראשונה > היפותרמיה

היפותרמיה היא ירידה בטמפרטורת הגוף כתוצאה ממחלה, חשיפה לטמפרטורות נמוכות וגורמים אחרים. הטיפול הראשוני בהיפותרמיה כולל את השכבת הנפגע במנוחה מוחלטת, הסרת בגדיו הרטובים ובידודו מן הסביבה הקרה בעזרת שמיכות.
מצבים הדורשים עזרה ראשונה > היפוגליקמיה

היפוגליקמיה היא ירידה חדה ברמת הסוכר בדם בעיקר כתוצאה מסוכרת. הטיפול הראשוני בהיפוגליקמיה כולל תמיכה ב-ABC, הזלפת גלוקוג'ל לחלל הפה או מריחה על החניכיים (אם החולה בהכרה יש לתת לו להזליף בעצמו) והעשרה בחמצן.
ראו גם

ערכת עזרה ראשונה
איחוד הצלה
מגן דוד אדום
עזרה ראשונה פסיכולוגית
חוק לימוד עזרה ראשונה והחזקת מכשירי החייאה וערכות עזרה ראשונה בבתי ספר
לקריאה נוספת

מצבי חירום - אתה יכול להציל חיים, אריה ניר, יוסף אשכול, (עורכים), מפקדת ראש הג"א, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשמ"ט, 1988.
עזרה ראשונה, ד"ר אריה אלוטין, הוצאת מגן דוד אדום, מהדורה 15, תל אביב, תשל"א, 1971.
הערות שוליים

↑  עזרה ראשונה: הושטת עזרה במקרה אסון או מחלה חריפה, למניעת נזק נוסף עד שיזכה הנפגע לטיפול מקצועי. ההגדרה על פי ספר "עזרה ראשונה בתאונות עבודה", הוצאת המוסד לבטיחות ולגיהות, 1968.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533678105171  GND: 4015411-7  LCCN: sh85048581  LNB: 000059007  NARA: 10637258  NDL: 01100988  NKC: ph124698 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
עוז כץ

עוז כץ (נולד בשנת 1962) הוא אתלט עבר ישראלי. אלוף ושיאן ישראל בריצות ל-400 מטר ול-800 מטר. הוא השיאן הנוכחי (2023) בריצת 800 מטר. האתלט הישראלי הראשון שרץ 800 מטר מתחת ל-1:50 דקות.
ביוגרפיה

כץ התאמן בקבוצת הפועל חיפה ובהמשך בקבוצת הפועל קריית ביאליק בהדרכתו של איתמר פדן.
ביוגרפיה > 1978 > אלוף ישראל

באליפות ישראל שנערכה בתחילת יוני 1978 זכה כץ במדליית זהב בריצת 400 מטר בשיא נוער חדש לגילאי 19 של 49.60 שניות, לפני מאיר קופלר ממכבי תל אביב (49.80 שניות).
ביוגרפיה > 1979

באליפות ישראל שנערכה בתחילת יולי 1979 זכה כץ בשתי מדליות זהב, בריצת 400 מטר בתוצאה של 49.22 שניות ובכך הגן על תוארו ובריצת 800 מטר בתוצאה של 1:53.5 דקות, לפני רוני מעוז ממכבי תל אביב (1:54.4 דקות) ונמיר קאשי מאס"א תל אביב (1:54.6 דקות).
ביוגרפיה > 1980

באליפות ישראל שנערכה בהדר יוסף בסוף יוני 1980 הוא זכה במדליית זהב בריצת 800 מטר בשיא ישראלי חדש לנוער של 1:51.6 דקות, לפני נמיר קאשי (1:55.0 דקות) וצבי דאובר מהפועל אשדוד (1:55.7 דקות).
ביוגרפיה > 1981

באליפות ישראל שנערכה בתחילת יולי 1981 זכה כץ במדליית זהב בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:51.44 דקות, לפני צבי דאובר (1:51.64 דקות) ועופר טרומר מהפועל עמק חפר (1:51.73 דקות).
ביוגרפיה > 1982

בתחרות בין-ארצית שנערכה בהדר יוסף בתחילת יוני 1982 ניצח כץ בריצת 800 מטר בשיא ישראלי חדש של 1:49.82 דקות ובכך היה לאתלט הישראלי הראשון שרץ ריצה זו מתחת ל-1:50 דקות.
בתחרות שנערכה בתל אביב ב-1 באוגוסט אותה שנה הוא קבע בריצת 400 מטר שיא ישראלי חדש של 48.39 שניות.
חודשיים לאחר מכן, בתחרות שנערכה בגלזנקירכן, גרמניה ב-19 באוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית זהב בריצת 400 מטר בשיא אישי חדש של 48.0 שניות. בתחרות שנערכה באמסטרדם שבהולנד ב-29 באוגוסט הוא זכה במדליית ארד בריצת שליחים 4x400 מטר ביחד עם יואב מקל, אלון אלייקים ומרק הנדלסמן בשיא ישראלי חדש של 3:12.41 דקות.
ביוגרפיה > 1983

בתחרויות האתלטיקה של כינוס הפועל ה-12 זכה כץ בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:48.74 דקות ומדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:46.98 דקות.
בתחרות שנערכה בקובלנץ, גרמניה ב-18 במאי 1983 קבע כץ בריצת 800 מטר בשיא ישראלי חדש של 1:47.8 דקות.
באליפות ישראל שנערכה ביולי אותה שנה הוא זכה בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף, בתוצאה של 1:48.58 דקות, אחרי מרק הנדלסמן שקבע שיא ישראלי בינלאומי חדש של 1:47.19 דקות. מדליית ארד בריצת 400 מטר בתוצאה של 49.46 שניות, אחרי מארק הדלסמן (47.80 שניות) ואלון אלייקים מהפועל ירושלים (48.48 שניות). נוסף לכך הוא קבע בריצת שליחים 4x400 מטר ביחד עם שמואל איס, אלון אלייקים ומרק הנדלסמן שיא ישראלי חדש של 3:10.74 דקות, שיא החזיק מעמד 19 שנים.
ביוגרפיה > 1984

באליפות ישראל שנערכה ביולי 1984 זכה כץ בפעם הרביעית במדליית זהב בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:48.55 דקות, לפני ליאור מימון (1:53.95 דקות) ועופר תיכון (1:54.20 דקות), שניהם מאס"א תל אביב.
ביוגרפיה > 1985

בתחרויות האתלטיקה של המכביה השתים עשרה שנערכו ביולי 1985 זכה כץ ב-3 מדליות כסף, בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:50.24 דקות, אחרי מרק הנדלסמן שקבע שיא מכביה חדש של 1:49.27 דקות ולפני שלומי אזולאי (1:50.69 דקות), בריצת 1500 מטר בשיא אישי חדש של 3:46.13 דקות, אחרי ג'יימס אספיר מבריטניה (3:44.66 דקות) ולפני רוני מעוז (3:46.34 דקות) ובריצת שליחים 4x400 מטר ביחד עם מרק הנדלסמן, מני רוזנברג ויואב מקל בתוצאה של 3:16.32 דקות, אחרי ארצות הברית (3:13.03 דקות) ולפני אוסטרליה.
חיים אישיים

בסוף שנות שמונים פרש מריצה מקצוענית והיגר לארצות הברית שם הוא חי במדינת קליפורניה.
שיאים אישיים > אצטדיון

ריצת 400 מטר: 48.0 שניות (1982)
ריצת 800 מטר: 1:47.8 דקות (1983), שיא ישראל
ריצת 1500 מטר: 3:46.13 דקות (1985)
הערות שוליים

1 2 3  כץ שיפר השיא ב-800 מ' 1:47.8, דבר, 19 במאי 1983
1 2  זיו פידרר, בסיום התחרות הבין-ארצית באתלטיקה: ישראל ראשונה לפני צפון אירלנד ולוכסמבורג, דבר, 4 ביוני 1982
↑  רמה דלה גם ביומה השני של אליפות הא'ק, דבר, 5 ביוני 1978
↑  יעקב פתאל, גדעון הרמט 2.10 מ' בגובה שיא ישראלי חדש באליפות א"ק, דבר, 6 ביולי 1979
↑  יעקב פתאל, רוטשילד ניצח גם ב-5000 מ', דבר, 8 ביולי 1979
↑  אלכס פרלסמן, עוז וענת "גנבו את ההצגה", מעריב, 30 ביוני 1980
↑  היום השני באליפות ישראל, מעריב, 30 ביוני 1980
↑  יעקב פתאל, 2 שיאים לאומיים באליפות האתלטיקה בהדר יוסף: הרמט ניתר לגובה 2.16 מ', קריצשטיין 400 מ' משוכות ב-52.6 ש', דבר, 5 ביולי 1981
↑  "מלכת הספורט" ה"מסמר" של אירועי הכינוס ה-12, דבר, 8 במאי 1983
↑  הנדלסמן ניצח בקלות את עוז כץ ב-800 מ', דבר, 17 ביולי 1983
↑  זיו פידרר, רוני מעוז שבר את השיא העתיק ב-1500 מ' 3:43.07 דקות, דבר, 18 ביולי 1983
↑  אלכס פרלסמן, גבי - הרוזנת של הקפיצה לגובה, מעריב, 8 ביולי 1984
פביאן כאמוס

פביאן כאמוס (בצרפתית: Fabien Camus, נולד ב-28 בפברואר 1985 בארל שבצרפת) הוא כדורגלן תוניסאי-צרפתי.
קריירה

כאמוס התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של ארל אביניון, ובגיל 15 הצטרף לזו של מונפלייה. בגיל 17 הצטרף לקבוצת המילואים של אולימפיק מרסיי, וכעבור שנה הצטרף לקבוצה הראשונה. בקיץ 2005 הצטרף לשרלרואה. ב-30 בספטמבר 2005 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה נגד קלאב ברוז'.
לאחר שעורר עניין רב בקבוצות ברחבי אירופה כמו: באייר לברקוזן, פריז סן-ז'רמן, מונקו, ספרטק מוסקבה ופנאתינאיקוס, חתם בקיץ 2009 לגנק. בעונת 2012/2013 חזר לצרפת כאשר הושאל לטרואה וביולי 2014 הושאל לאוויאן.
בקיץ 2016 חתם באנטוורפן לארבע שנים, אך שוחרר ממנה אחרי שנה אחת. ב-5 בינואר 2018 חתם במכלן.
בדצמבר 2018 חתם במונטלימה ובסיום העונה עזב את הקבוצה ללא ששיחק באף משחק ליגה.
כאמוס נולד בצרפת להורים מהגרים מתוניסיה ולכן היה זכאי לשחק עבור נבחרת תוניסיה. בפברואר 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת תוניסיה.
פוניבז'

ערך זה עוסק בעיר בליטא. אם התכוונתם למחוז משנה, ראו .
פּוֹנֵיבֵז' (בכתיב עברי: פּוֹנֵבֵז'; בליטאית: ‏Panevėžysקובץ:Panevezys.ogg‏Ⓘ‏, פָּנֵבֶזִ'יס; ביידיש: פּאָנעװעזש) היא העיר החמישית בגודלה בליטא. שטחה הוא כחמישים קמ"ר ואוכלוסייתה מעל 119,000 איש (2004), רובם ליטאים. העיר שוכנת במישור של נהר הנבז'יס (Nevėžis). שם העיר פירושו "על הנבז'יס".
פוניבז' נמצאת במרכז ליטא, במחצית הדרך בין ריגה לבין וילנה, שתי הערים הגדולות ביותר בקרב המדינות הבלטיות. מיקומה הגאוגרפי מקל על התחבורה ממנה באמצעות דרכים מהירות ומסילות רכבת לערים אחרות בליטא וחזרה, וכן לקלינינגרד, עיר הבירה של מחוז קלינינגרד, מובלעת רוסית השכנה לליטא.