stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
השידור העברי של ה-BBC
שיפור השידור

עד שנת 1962 שידרה התחנה את שידוריה בשעות הערב המוקדמות. ב-1 ביוני 1962 החל לוח שידורים חדש של התחנה ושידוריה החלו בשעה 23:15 לפי שעון ישראל. הכוונה בהעתקת שעת השידור הייתה להגביר את ההאזנה בישראל לשידוריה, לאחר הפסקת השידור היומי בקול ישראל. באותה עת היו שידורי קול ישראל מסתיימים במהדורת חדשות בשעה 23:00 ומתחדשים למחרת בשעה 6:00 בבוקר. כמו כן נועד השידור בשעות הערב המאוחרות להגביר את איכות הקליטה, מאחר שהתחנה שידרה בגלים קצרים אשר בשעות הלילה נקלטו באיכות טובה יותר. בלוח השידורים החדש נכללו התוכניות הבאות:
"מן העולם היהודי" על חיי היהודים בבריטניה ובעולם
"פרשנות בינלאומית" מפי חברי הפרלמנט הבריטי
"מקרוב ומרחוק" - סקירת אירועים בעולם ובמזרח התיכון
"אנגלית למתחילים" בהוראה בעברית
"האזן למאזינים" - השמעת תגובות לשידורי התחנה שהגיעו ממאזינים בישראל
"רפרפת" על אירועים בבריטניה
"בידור ולחנים"
"סקירת הספורט"
"חדשות מעולם התעשייה והמדע"
הפסקת השידורים

בנובמבר 1965 חזרה התחנה לשדר את שידוריה בשעות הערב המוקדמות משעה 17:00 ועד לשעה 17:30 לפי שעון ישראל. הייתה זו ראשית הקץ של השידור העברי מלונדון. ביולי 1968 החליט משרד החוץ הבריטי על הפסקת שידורי התחנה. הנימוק שניתן להחלטה היה כי הוברר שבישראל אין האזנה מרובה לשידורי התחנה, המשודרים בגלים קצרים, אשר קליטת השידורים בהם קשה, כי בישראל קיימת האזנה מרובה לשידור החוץ של ה-BBC באנגלית - BBC World Service המשודרים בגלים בינוניים (המכונים כיום AM) דרך תחנת הגברה מקפריסין ונקלטים בקלות בישראל, וכי העברת השידור העברי דרך קפריסין עלולה להיתקל בקשיים מצד ממשלת ניקוסיה. כמו כן נומק הצעד גם בקשיי תקציב.
בישראל הובעה מורת רוח מכך שבמקום לעשות ניסיון להגביר את עצמת השידורים הוחלט לבטלם. הובעה הסברה כי הפסקת השידורים נעשתה בלחץ החוגים העוינים לישראל במשרד החוץ הבריטי בהובלתו של שגריר בריטניה בקהיר הרולד בילי כמחווה לערבים. בעיתונות נמסר גם כי ממשלת ישראל עומדת לפנות לממשלת בריטניה בבקשה שלא להפסיק את השידור העברי, משום שהיא רואה בזאת צעד פוליטי וגם איננה מקבלת את הנימוק של קשיי תקציב, באשר לשידורים הנרחבים של ה-BBC בערבית נמצא התקציב הראוי. בקשת ישראל לא נענתה והשידור העברי נפסק כמתוכנן באוקטובר 1968. בזאת תמו 19 שנות השידור העברי מלונדון.
אנדרה גרייפל

גרייפל חוגג את ניצחונו בקטע ה-21 בטור דה פראנס 2016, פטר סאגאן מימין בתמונה
גרייפל בחולצת המאיץ הירוקה בטור דה פראנס 2015
גרייפל (לצד בריאן קוקאר מימין בתמונה) לאחר ניצחונו בקטע ה-21 של טור דה פראנס 2015
אנדרה גרייפל (בגרמנית: André Greipel, נולד ב-16 ביולי 1982) הוא רוכב אופני כביש גרמני לשעבר. גרייפל ניצח ב-11 קטעי טור דה פראנס, 7 קטעי ג'ירו ד'איטליה ו-4 קטעי וואלטה אספנייה. בנוסף לכך, לגרייפל מדליית ארד מהאליפות העולם באופני כביש מקופנהגן. ההישגים האלו ועוד, מחשיבים אותו לאחד המאיצים הטובים בעשור השני של המאה ה-21.
קריירה > 2009–2010 (טים קולומביה)

בשנת 2009 השיג גרייפל 4 ניצחונות בוואלטה אספנייה, ואף ניצח את דירוג המאיצים.
הוא ניצח גם את המירוץ החד יומי, פריז-בורז'. ב-2010, גרייפל ניצח 5 קטעים בטור טורקיה,
והוסיף ניצחון בקטע ה-18 של הג'ירו ד'איטליה. באליפות העולם לא הצליח להתבלט וסיים במקום ה-43 בלבד.
קריירה > 2011–2018 (אומגה פארמה לוטו)

בשנת 2011 הצטרף גרייפל לקבוצה הבלגית אומגה פרמה לוטו והוסיף לרזומה ניצחון בטור דה פראנס לאחר שחצה ראשון את הקו בקטע ה-11, ועוד שני ניצחונות באנקו טור, ובטור של בלגיה. בנוסף לכך, השיג מדליית ארד באליפות העולם. את 2012 פתח גרייפל בכושר שיא כשניצח שלושה שלבים בטור דאון אנדר, שני שלבים בטור עומאן ושלושה קטעים בטור דה פראנס ובנוסף לכך גם ניצח ב-2 קטעים בטור דנמרק. ב-2013 ניצח גרייפל את אליפות גרמניה והוסיף עוד ניצחון בקטע בטור דה פראנס וסיים 3 בדירוג המאיצים. את 2014 פתח גרייפל עם ניצחונות בטור קטר, בטור עומאן (אנ') ובטור דאון אנדר, הגן על תוארו כאלוף גרמניה וניצח עוד קטע בטור דה פראנס והוסיף ניצחונות במירוץ החד יומי בריסל קלאסיק ובספארקאסן מונסטרלנד. ב-2015 גרייפל השתתף שנית בג'ירו ד'איטליה, וניצח את הקטע ה-6. אבל רגעי השיא הגיעו ביולי, כשניצח 4 קטעים בטור דה פראנס, בנוסף לכך השיג ניצחון בקטע בטור בריטניה ובקלאסיקת ואטנפול.
את 2016 פתח גרייפל עם ניצחונות בשני מרוצים חד יומיים ספרדיים,
ועוד 3 קטעים בג'ירו ד'איטליה. הוא החזיר לעצמו את תואר אלוף גרמניה לאחר שהקדים את מקס ואלשייד ומרסל קיטל וניצח את הקטע המסורתי בטור דה פראנס, בשאנז אליזה, שנחשב לקטע היוקרתי ביותר עבור מאיצים. ב-2017 ניצח גרייפל את דירוג המאיצים בוואלטה או אלגראבה וגם את הקטע הרביעי. הוא ניצח את ה5 בפריז - ניס. גרייפל ניצח את השלב ה-2 בג'ירו ד'איטליה ולבש את החולצה הוורודה של מוביל המרוץ משך קטע אחד.
בפעם הראשונה בשנים האחרונות גרייפל לא הצליח לנצח קטע בטור דה פראנס. משנת 2018 החלה מגמת ההתדרדרות של גרייפל, למרות 2 שלבים שבהם ניצח בטור דאון אנדר,
הוא לא הצליח לשחזר את היכולת משנים קודמות. ורשם, באופן יחסי, מעט הישגים.
קריירה > 2019 (ארקאה–סאמסיק)

בשנת 2019 ירד גרייפל לדרג הפרו-קונטיננטל גאשר חתם בקבוצת ארקאה–סאמסיק הצרפתית.
הניצחון היחידי שלו בעונה הגיע בטור של גבון.
קריירה > (2021-Israel Start-Up Nation (2020

במהלך נובמבר, הודיעה קבוצת Israel Cycling Academy שגרייפל חתם בשורותיה וירכוב בה במהלך עונת 2020. בפברואר 2020, נפצע גרייפל בכתף, הושבת לשלושה חודשים וצפוי היה להפסיד את רוב הקלאסיקות, אך בשל התפרצות מגפת הקורונה וביטול רוב המרוצים ממילא, לא היה לפציעתו משמעות מבחינת המרוצים. הוא רכב עבור הקבוצה בטור דה פראנס והספיק לסיים שישי בספרינט רב משתתפים בקטע ה-10 שהסתיים בניצחונו של סם בנט, אך פרש מהטור במהלך הקטע ה-18. בסיום עונת 2021 פרש גרייפל מרכיבה מקצוענית.
חיים אישיים

גרייפל חי ומתגורר בהורץ (אנ'), הוא נשוי עם 2 בנות.
הערות שוליים

↑  https://www.procyclingstats.com/race/vuelta-a-espana/2009/points
↑  https://www.procyclingstats.com/race/paris-bourges/2009
↑  https://www.procyclingstats.com/race/giro-d-italia/2010/stage-18
↑  https://www.procyclingstats.com/race/world-championship/2010
↑  https://www.procyclingstats.com/race/tour-de-france/2011/stage-10
↑  https://www.procyclingstats.com/race/world-championship/2011
↑  https://www.procyclingstats.com/race/tour-down-under/2012/stage-3
↑  https://www.procyclingstats.com/race/tour-of-oman/2012/stage-4
↑  https://www.procyclingstats.com/race/tour-of-oman/2012/stage-1
↑  https://www.procyclingstats.com/race/tour-de-france/2012/stage-5
↑  https://www.procyclingstats.com/rider/andre-greipel/2012
↑  https://www.procyclingstats.com/race/nc-germany/2013
↑  https://www.procyclingstats.com/race/tour-de-france/2013/stage-6
↑  https://www.procyclingstats.com/race/tour-de-france/2013/points
↑  https://www.procyclingstats.com/race/tour-down-under/2014/stage-4
↑  https://www.procyclingstats.com/race/nc-germany/2014
↑  https://www.procyclingstats.com/race/tour-de-france/2014/stage-6
↑  https://www.procyclingstats.com/race/brussels-cycling-classic/2014
↑  https://www.procyclingstats.com/race/munsterland-giro/2014
↑  https://www.procyclingstats.com/race/giro-d-italia/2015/stage-6
↑  https://www.procyclingstats.com/rider/andre-greipel/2015
↑  https://www.procyclingstats.com/race/tour-of-brittain/2015/stage-7
↑  https://www.procyclingstats.com/race/16th-challenge-volta-a-mallorca/2016
↑  https://www.procyclingstats.com/race/nc-germany/2016
↑  https://www.procyclingstats.com/race/tour-de-france/2016/stage-21
↑  https://www.procyclingstats.com/race/volta-ao-algarve/2017/points
↑  https://www.procyclingstats.com/race/volta-ao-algarve/2017/stage-4
1 2  https://www.procyclingstats.com/race/paris-nice/2017/stage-5
↑  https://www.procyclingstats.com/race/tour-down-under/2018/stage-6
↑  https://twitter.com/arkea_samsic/status/1024947642923671552?lang=bg
↑  https://www.procyclingstats.com/race/la-tropicale-amissa-bongo/2019/stage-6
↑  Andre Greipel joins israel cycling academy, cyclingnews.com
↑  Greipel out for three months with shoulder injury after training crash, cyclingnews.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1242941509  VIAF: 5266163464315005680001   WorldCat (עם VIAF): 5266163464315005680001
ג'ון סדג'וויק

| --- | --- |

ג'ון סדג'וויק
 לידה:  13 בספטמבר 1813 קורנוול, קונטיקט, ארצות הברית 
 נהרג:  9 במאי 1864 (בגיל 50) מחוז ספוטסילבניה, וירג'יניה, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  בית הקברות קורנוול הולו, קרונוול, קונטיקט, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  האקדמיה הצבאית של ארצות הברית 
 השתייכות:  צבא ארצות הברית   צבא האיחוד
 תקופת הפעילות:  1837–1864 (כ־27 שנים)
 דרגה:   מייג'ור גנרל
 תפקידים בשירות
 מפקד הגיס השישי
 פעולות ומבצעים
 מלחמת הסמינול   מלחמת ארצות הברית-מקסיקו   מלחמת יוטה   מלחמות האינדיאנים   מלחמת האזרחים האמריקאית
 
סדג'וויק (ימין) עם הקולונלים אלברט קולברן ודלוס סאקט בהריסון לנדינג שבווירג'יניה, במהלך מערכת חצי האי (1862)
ג'ון סדג'וויק (אנגלית: John Sedgwick;‏ 13 בספטמבר 1813 – 9 במאי 1864) היה מורה, קצין בצבא ארצות הברית ולאחר מכן גנרל בצבא האיחוד במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית. מותו בקרב ספוטסילבניה(אנ') הוא דוגמה בולטת לסיפור אירוני.
סדג'וויק הוא אחד מאחד-עשר הקצינים בדרגת מייג'ור גנרל בצבא האיחוד שנהרגו במלחמת האזרחים, והוותיק ביניהם בדרגה זו. מייג'ור גנרל ג'יימס ב. מקפירסון, שפיקד על ארמייה כשנהרג, הוא בעל התפקיד הבכיר ביותר בצבא האיחוד שנהרג במלחמה.
לקריאה נוספת

Jurgen, Robert J., & Keller, Allan, Major General John Sedgwick, U.S. Volunteers, 1813-1864, published by the Connecticut Civil War Centennial Committee, Hartford 1963, 35 S.
Sifakis, Stewart, Who Was Who In The Civil War, New York 1988/1989, 2. Bde, ISBN 0-8160-2202-X
Winslow, Richard Elliott, General John Sedgwick: The Story of a Union Corps Commander, Presidio Press 1982 (Diss. University of Pennsylvania, 1970)
סקוטיש פולד

| --- | --- |

 ארץ מוצא:  סקוטלנד
 מיון
 משפחה:  חתוליים
 מין:  חתול בר
סקוטיש פולד הוא גזע של חתול הבית המזוהה בעיקר בקפלי אוזניו המכופפות. הגזע ידוע גם בשמו העברי "סקוטי שמוט אוזניים".
היסטוריה של הגזע

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: ניסוח לא אנציקלופדי.
גזע זה הופיע לראשונה בסקוטלנד בשנת 1961. החתולה הראשונה שממנה פותח הגזע הייתה חתולת חווה (אנ') לבנה שאזניה היו מקופלות לאחור, מה שהעניק לה מראה מיוחד. במהלך השנים נערכו הרבעות מבוקרות על מנת לפתח ולהרבות את הגזע. האוזניים השמוטות הן תוצאה של גן דומיננטי, משמע מספיק שאחד ההורים יהיה בעל אוזניים מקופלות כדי להוליד גורים מקופלי אוזניים. בשנות השבעים הגיעו חתולים אלה לארצות הברית והגזע הוכר כגזע על ידי CFA בשנת 1978. ישנם שני סוגים של הסקוטיש פולד, מקופלי אוזניים ובעלי אזניים ישרות. רק בעלי אזניים מקופלות מוצגים בתערוכות. עם זאת לבעלי האוזניים הישרות ישנו ערך גידולי מכיוון שגן האוזניים המקופלות קשור לגן הגורם מחלה ניוונית ולכן אין מרביעים שני חתולים בעלי אוזניים מקופלות. המחלה הניוונית אינה קטלנית אך משפיעה על איכות חיי החתול. הקרסוליים, הרגליים, הזנב מתקשים וגורמים למגבלת תנועה חמורה. לרוב, גורים הנולדים מהורה מקופל אוזניים והורה ישר אוזניים לא יפתחו את המחלה. סימני המחלה מתחילים להופיע בגיל 4-6 חודשים. לכן כשרוכשים חתול מגזע זה חשוב מאוד למשש את החתול בעדינות ולהרגיש שמפרקי החתול גמישים ואינם קשוחים. כאמור עקב הגן הבעייתי מותר להרביע חתולי הסקוטיש פולד מקופלי אוזניים עם בעלי האוזניים הישרות.
בבלגיה ובמדינות נוספות באירופה נאסר מאז אוקטובר 2021 לבצע רבייה וסחר בחתולים סקוטים שמוטי אזנים, בשל המחלות (בעיקר לב) שחתולים אלה נוטים לחלות בהן, ובשל הגנטיקה המיוחדת שלהם, הפוגעת בסחוסים והגורמת לאזניהם להתקפל.
מבנה כללי

החתול בגודל בינוני עד גדול, שיכול להגיע בכל צבע. זכרים שוקלים בדרך כלל 4-6 ק"ג ונקבות שוקלות 2.7-4 ק"ג .מבנה הגוף שלו, ובמיוחד הראש והפנים, מעוגלים בדרך כלל, והעיניים גדולות ועגולות. האף קצר עם עיקול עדין, וגוף החתול מעוגל היטב עם מראה מרופד ורגליים בינוניות עד קצרות. הראש בצורת כיפה בחלק העליון, והצוואר קצר מאוד. העיניים המרווחות מעניקות לו "הבעה מתוקה".
לרוב, הפרווה של חתולי הסקוטיש ארוכה יותר מאשר חתולים ללא זן מיוחד. צבעי פרווה מוכרים - הצבעים המוכרים כל הצבעים.
סקוטיש פולד מגזע טאבי חום
סקוטיש פולד
התנהגות אופיינית

לגזע זה מיוחסות מספר התנהגויות אופייניות אשר כוללות שכיבה על הגב במנוחה או במשחק, או ישיבה אופיינית לגזע החתולים המכונה "תנוחת בודהה". בתנוחה זו, יושבים החתולים בישיבה על חלקם האחורי באופן המזכיר ישיבה אנושית.
חתולים מן הגזע עשויים לעיתים לעמוד על גבי הרגליים האחוריות במשחק או כאשר החתולים סקרנים.
הערות שוליים

↑  Scottish Fold: Cat Breed FAQ, fanciers.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007537190005171  LCCN: sh92005478 
חתול סקוטיש פולד ב"תנוחת בודהה" אופיינית
אמיר בנאי

| --- | --- |

 לידה:  8 בדצמבר 2003 (בן 21) תל אביב-יפו, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2015
 עיסוק:  שחקן
 בת זוג:  נעה ריינהולד
 פרופיל ב-IMDb
 
אמיר בנאי (נולד ב-8 בדצמבר 2003) הוא שחקן ישראלי.
ביוגרפיה

בנאי נולד בשנת 2003, בנם של הקומיקאית אורנה בנאי והעיתונאי אהרן ברנע. הוריו נפרדו כשהיה כבן שלוש, ומאז הוא גדל עם אמו בתל אביב-יפו. דודיו הם הזמרים מאיר בנאי ואביתר בנאי. בכיתה י"א נשר מלימודיו בבית הספר.
החל מ-2022 בנאי נמצא בזוגיות עם השחקנית נעה ריינהולד, אותה הכיר במהלך צילומי הסדרה "אינפיניטי".
משרת בתיאטרון צה"ל.
קריירה

בנאי למד בקורסי משחק אצל המלהקת גלית אשכול ואצל השחקן והמנחה איתי תורג'מן.
בשנת 2013, כשהיה בן 10, הוזמן להתארח בתוכנית הסאטירה "מצב האומה", בה השתתפה אמו אורנה.
בשנת 2015 הופיע כילד במספר מערכונים שונים בתוכנית הבידור "ארץ נהדרת".
בשנת 2016 לוהק לתפקיד ראשי במחזמר לילדים "אופוריה – העיר השמחה בעולם" בתיאטרון חיפה, בבימויה של דפנה זילברג. הייתה זו הופעתו הראשונה בתיאטרון, ולאחר מכן החליט לקחת הפסקה מהמשחק.
בשנת 2022 חזר לעולם המשחק כאשר הופיע בסדרת הדרמה "שעת אפס" של כאן 11, בתפקיד אגם. בהמשך אותה שנה הופיע גם בסדרות הנעורים של כאן חינוכית "שקשוקה" בתפקיד אור ו"מיוחדת" בתפקיד עומר, וכן בסדרת הנעורים "אינפיניטי" של ערוץ זום, בתפקיד איתן אלימלך. בסוף אותה שנה עלתה לשידור הסדרה "המתחם ה-25", בה כיכב בנאי בתפקיד אוריה.
בשנת 2023 עלה לשידור סרט הטלוויזיה התיעודי "מסע לפולין" בכאן חינוכית, אשר מתעד את חוויותיהם של חמישה שחקנים צעירים, בהם בנאי, שיצאו למסע לפולין. באותה שנה שיחק את מתן הבן של יניב בסדרה "יניב" שמשודרת ברשת 13. בשנת 2024 עלתה עונתה הרביעית של סדרת הנעורים של כאן חינוכית "מקיף מילאנו", שאליה הצטרף בתפקיד רז. וכן, השתתף בסדרה "יונייטד היי" בתפקיד לואי.
פילמוגרפיה

| שנה> סרטים | שם> סרטים | דמות> סרטים | הערות> סרטים |
| --- | --- | --- | --- |
| 2023 | מסע לפולין | משתתף | סרט תיעודי טלוויזיוני |
טלוויזיה
| 2013 | מצב האומה | בתפקיד עצמו | תפקיד אורח |
| 2015 | ארץ נהדרת | אבישי סמי עופר מנורה מבטחים בן חורין | תפקיד אורח |
| 2022 | שעת אפס | אגם |  |
| 2022 | אינפיניטי | אלימלך |  |
| 2022 | המתחם ה-25 | אוריה |  |
| 2022–2023 | שקשוקה | אור |  |
| 2022–הווה | מיוחדת | עומר |  |
| 2023 | יניב | מתן אלג'ם |  |
| 2023–2024 | מקיף מילאנו | רז |  |
| 2024 | יונייטד היי | לואי |  |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | פרויקט | מועמדות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | פריצת השנה במשחק | המתחם ה-25, מיוחדת, אינפינטי, שקשוקה | מועמדות |
הערות שוליים

1 2 3  אפרת וכטל, ‏היום אני מבין שאני כאן בזכות עצמי, באתר ‏מאקו‏, 13 באפריל 2023
↑  אמיר בנאי, באתר זוהר יעקבסון
↑  וואלה! סלבס‏, אמאל'ה: בנה של איזה כוכבת משתתף ב"ארץ נהדרת"?, באתר וואלה, 27 בינואר 2015
↑  איתי סגל, אמיר בנאי: "אני לא כועס על אבא שלי. אני רק לא מבין איך אדם מתהלך בעולם בידיעה שיש לו ילד והוא פשוט מתעלם ממנו", באתר ynet, 7 בינואר 2022
משפטי פראג

משפטי פראג (קרויים לעיתים על שמו של הנאשם הראשי משפט סלנסקי, בצ'כית: Proces se Slánským) היו סדרה של משפטי ראווה שנערכו בסוף 1952 בפראג בירת צ'כוסלובקיה, בהשראתו של סטלין, ונועדו לבצר את שלטונו במדינות הגוש הקומוניסטי.
השתלשלות האירועים

ארבעה-עשר נאשמים הועמדו לדין במשפט העיקרי, בהם אחד-עשר יהודים. הבולט בנאשמים היא רודולף סלַנסקי, שהיה מזכיר המפלגה הקומוניסטית של צ'כוסלובקיה. המשפטים נפתחו ב־20 בנובמבר 1952, ונוהלו בידי הרשויות הצ'כוסלובקיות, בהוראת מוסקבה, באווירה אנטישמית ואנטי-ישראלית.
סלנסקי וחבריו הואשמו ב"קשר טרוצקיסטי־טיטוֹאיסטי־ציוני בשירות האימפריאליזם האמריקני". בהשפעת עינויים הודה סלנסקי כי היה סוכן ציוני וריגל לטובת המערב.
משפט סלנסקי הפך גם להתקפה אנטי-ציונית ואנטי-ישראלית בגלל המפנה במדיניות החוץ של ברית המועצות במזרח התיכון. תמיכת הגוש הסובייטי בתוכנית החלוקה ב-1947, באה כדי לאפשר את סילוק הבריטים מהאזור וחדירה מדינית סובייטית אליו. כאשר לאחר הקמתה התקרבה ישראל למערב ולארצות הברית, גרם הדבר לאכזבה בקרמלין. התמיכה בישראל עוררה את איבת הערבים לגוש הקומוניסטי, וכדי להתגבר על כך נוצר הצורך להפגין בפומבי את שינוי היחס לישראל, וזה נעשה בעזרת משפט ראווה עם גוון אנטי-ציוני מובהק. משפטי פראג נחשבים כיום כחלק ממסעו האנטישמי של סטלין נגד ה"קוסמופוליטיים חסרי השורשים" בשנים 1948–1953, והתרחש בין משפט הסופרים ואנשי הרוח היהודים למשפט הרופאים.
ב-27 בנובמבר 1952 נידונו למוות אחד-עשר מהנאשמים, בכללם סלנסקי וולדימיר קלמנטיס, וב־3 בדצמבר בוצע גזר הדין.
שני ישראלים שהגיעו לפראג, מרדכי אורן ושמעון אורנשטיין, נאסרו והואשמו בריגול לטובת ישראל וארצות הברית. הם שימשו כעדים במשפט העיקרי ואחר כך נידונו במשפט נפרד. התביעה במשפט דיברה על "תוכנית אבריאל" שזמם כביכול הציר הקודם של ישראל בפראג, אהוד אבריאל, שנועדה לשעבד את צ'כוסלובקיה ל"אימפריאליזם האמריקני". באותו זמן הוכרז ציר ישראל בפראג, אריה קובובי, כאישיות בלתי רצויה. אורנשטיין נידון למאסר עולם, ומרדכי אורן לעשרים שנות מאסר; אורנשטיין שוחרר בשנת 1954, ואורן שוחרר בשנת 1956 ביחד עם שלושת נאשמי המשפט העיקרי שלא הוצאו להורג.
בשנת 1963 זכו כל נאשמי פראג לטיהור שמם על ידי שלטונות צ'כוסלובקיה.
השתלשלות האירועים > היחס למשפטים בישראל

בישראל התייחס רוב הציבור מלכתחילה אל ההאשמות כאל עלילות שווא חסרות שחר. עם זאת, אנשי מק"י הביעו אמון בהאשמות שהועלו במשפט, ובקרב אנשי מפ"ם הייתה מבוכה, בעיקר לאור מעצרו של מרדכי אורן, מראשי הקיבוץ הארצי ומפ"ם. עמדת האגף השמאלי במפ"ם (בראשות משה סנה, יעקב ריפתין ואליעזר פרי) הייתה שההאשמות נכונות. אחרים טענו שההאשמות כלפי אורן נבעו מאי-הבנה שיש לתקן, והיו שגינו את המשפט אך ביקשו שלא לנצל אותו כדי להשמיץ את הקומוניזם. קבוצה שמאלנית של חסידי משה סנה, אשר סירבה לגנות את משפט פראג ואת האשמתו של אורן כמרגל אימפריאליסטי, אולצה לעזוב את קיבוצי מפ"ם.
השתלשלות האירועים > המשפט בתרבות

ארתור לונדון, מניצולי המשפטים, כתב ספר בשם "ההודאה" (L'Aveu). הבמאי קוסטה גברס עיבד את הספר לסרט, בכיכובם של איב מונטאן וסימון סיניורה.
לקריאה נוספת

מאיר קוטיק, משפט פראג; הוצאת מלוא, 1985
הערות שוליים

↑  בפראג נדונו 11 למוות ביניהם 8 יהודים, יומתו בתלייה - 3 למאסר עולם, דבר, 28 בנובמבר 1952
| ברית המועצות (1955–1980) המלחמה הקרה ארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו | ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו |  |
| שנות ה-40 | מבצע מהדק נייר • ההתנגדות האנטי-קומוניסטית בפולין • שיטת הסלמי • משבר איראן • מלחמת האזרחים הסינית • מלחמת הודו-סין הראשונה • מלחמת האזרחים ביוון • מצב החירום המלאי • הפיצול היוגוסלבי-סובייטי • הסגר על ברלין • בריחת המוחות מגרמניה המזרחית |  |
| שנות ה-50 | מלחמת קוריאה • בהלת הלבנדר • המרד המזרח גרמני • משפטי פראג • הפיצול האלבני–סובייטי • המרד ההונגרי • משבר סואץ • משבר הספוטניק • משבר ברלין השני • ויכוח המטבח • הפיצול הסיני-סובייטי • מלחמת וייטנאם |  |
| שנות ה-60 | משבר קונגו • משבר מטוס הריגול U-2 • מלחמת האזרחים בגואטמלה • הפלישה למפרץ החזירים • משבר הטילים בקובה • מלחמת האזרחים של צפון תימן • האביב של פראג • הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה |  |
| שנות ה-70 | ביקור ניקסון בסין • מלחמת יום הכיפורים • משבר האנרגיה העולמי • מבצע מוקינגברד • המהפכה האתיופית • מלחמת האזרחים באנגולה • מבצע קונדור • מבצע טוקאן • מלחמת האזרחים במוזמביק • מלחמת אוגדן • סכסוך לוב–צ'אד • מלחמת אפגניסטן |  |
| שנות ה-80 | החרם על אולימפיאדת מוסקבה • החרם על אולימפיאדת לוס אנג'לס • יוזמת ההגנה האסטרטגית • אייבל ארצ'ר 83 • תקרית הנגיחות בים השחור • אירועי כיכר טיין-אן-מן • סתיו העמים • נפילת חומת ברלין • מהפכת הקטיפה • המהפכה הרומנית • הפיקניק הפאן-אירופי |  |
| שנות ה-90 | איחוד גרמניה מחדש • איחוד תימן • התפרקות צ'כוסלובקיה • התפרקות ברית המועצות • התפרקות יוגוסלביה • תקרית הטיל הנורווגי |  |
| מושגי יסוד | הגוש המזרחי • הגוש המערבי • מסך הברזל • קומוניזם • קפיטליזם • מרוץ חימוש • המרוץ לחלל • מלחמה גרעינית • השמדה הדדית מובטחת • הקו החם מוסקבה-וושינגטון • המלחמה הקרה השנייה |  |
| מדיניות | דוקטרינת טרומן • תורת הבלימה • מקארתיזם • דוקטרינת אולבריכט • דוקטרינת הלשטיין • דוקטרינת ברז'נייב • דוקטרינת אייזנהאואר • דטאנט • אוסטפוליטיק • דוקטרינת רייגן • גלאסנוסט • פרסטרויקה • דוקטרינת סינטרה |  |
| דיפלומטיה | פגישות בין מנהיגי בעלות הברית במלחמת העולם השנייה • ועידת טהראן • ועידת יאלטה • ועידת פוטסדאם • הסכמי פריז ולונדון • הסכמי הלסינקי • סאל"ט • האמנה למניעת ניסויים גרעיניים • פסגת מלטה |  |
| כלכלה | תוכנית מרשל • קומקון • הנס הכלכלי בגרמניה • הקהילה הכלכלית האירופית |  |
| ארגונים | נאט"ו • ברית ורשה • CIA • ק.ג.ב. • שטאזי • ברית בגדאד • המדינות הבלתי-מזדהות • תנועת "סולידריות" בפולין |  |
| גרמניה | חומת ברלין • ברלין המערבית • ברלין המזרחית • הגבול בין גרמניה המערבית לגרמניה המזרחית • צ'ק פוינט צ'ארלי • מחנה המעבר מריינפלדה • אני ברלינאי • מר גורבצ'וב, הפל חומה זו! |  |
| רשימת ערכים מלאה | רשימת ערכים מלאה |  |
עילאי-כנף

| עילאי-כנף |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
על־מחלקה:: שש-רגלים
מחלקה:: חרקים
אינפרא־מחלקה:: עילאי-כנף
שם מדעי
 Neoptera ‏מרטינוב, 1923
עילאי-כנף (שם מדעי: Neoptera) מכילים כמעט את כל החרקים בעלי כנפיים מפותחות.
מיון אינפרא מחלקה זו עדיין נתון במחלוקת, הדעות חלקות לגבי האם דרוש להוסיף על-סדרות תחת אינפרא-מחלקה זו או להשאיר את כל הסדרות תחתיה ללא חלוקה.
תת-חלוקה זמנית

על סדרת בעלי גלגול מלא (Endopterygota)
על סדרת פרניאופטרה (Paraneoptera)
מטולה

סמל מטולה לחגיגות 125 שנה
מְטוּלָה היא מועצה מקומית ומושבה בגליל העליון והיישוב הצפוני ביותר במדינת ישראל. שטח השיפוט של המועצה הוא כ-10,000 דונם והיא שוכנת על גבעה בגובה 580 מטרים המשקיפה על הרי הגליל, על החרמון, על עמק החולה ועל עמק עיון. מטולה מוקפת בגבול עם לבנון ממזרח, מצפון וממערב.
מקור השם

בתחילה היה במקום כפר דרוזי בשם "אל-מֻטַ֫לַּה" (المطلة), שפירושו "התצפית".
לאחר שנקנה המקום על ידי הברון רוטשילד, הציע אליעזר בן-יהודה לקרוא למקום "עם סגולה" על שם הילדה הראשונה שנולדה ביישוב[דרוש מקור]. שם נוסף שהוצע היה "מצפה בנימין", על שם אברהם בנימין אדמונד ג'יימס דה רוטשילד.
שמות אלה ואחרים היו כולם בעלי שתי מילים, כמו שמות כל שאר היישובים שעזר הברון רוטשילד להקים: פתח תקווה, ראשון לציון, זכרון יעקב, מזכרת בתיה ועוד.
לבסוף, נשאר עד היום העִברוּת של השם הערבי "אל-מֻטַ֫לַּה" – בעבר: מתולה, וכיום: מטולה.
היסטוריה

לפי ויקטור גרן, חוקר ארץ ישראל שסייר באזור בשנת 1870 וביקר בכפר, גרו במֶתֶלֶּה (Methelleh) באותה העת דרוזים שהגיעו מחבל החורן, ועיבדו בוסתנים ממזרח לכפר. הדרוזים החליפו אריסים נוצרים באומטללה אחרי 1860 בעקבות מרד הר הלבנון.
אדמות אומטללה נגאלו לכל המאוחר בשנת 1890 ביוזמת חברת יק"א, והברון רוטשילד באמצעות נציגו יהושע אוסוביצקי מג'בור בֵּיי, אפנדי ערבי נוצרי מצידון, שקצה נפשו במרדנותם של אריסיו הדרוזים, סירובם להעביר חלקו ביבול והסגת גבולו, חוסר יכולתו לאכוף את הסכם האריסות אף לא בכוח הזרוע של הג'נדרמרים הטורקיים. לאחר גאולת הקרקע הצטרפו מספר יהודים מבירעם, חאצביא, פקיעין, גוש חלב וישובים אחרים בגליל לכפר הדרוזי והחלה תקופה בת חמש שנים של שיתוף פעולה וחיים בצוותא של אריסים יהודים ודרוזים בחסות הברון רוטשילד. בשנת 1895 פרץ המרד הדרוזי נגד השלטון הטורקי. הדרוזים נטשו את חלקותיהם, ובכך הפרו את החוזה מול בעל הקרקע, אוסוביצקי בא כוחו של רוטשילד, והצטרפו למרד. בצוק העיתים נאלצו לעזוב גם המשפחות היהודיות המעטות ובכך בא הקץ על היישוב המשותף.
המושבה מטולה הוקמה ב-17 במאי 1896 ויושבה על ידי 59 משפחות ממושבות הברון השונות (בעיקר ראשון לציון וזכרון יעקב) שנזעקו לגליל בעקבות קריאתו של אוסוביצקי להציל את העונה החקלאית באומטללה הנטושה.
עיתון "הצבי" פרסם ב-1896 ידיעה תחת הכותרת "נבחרו להתיישבות במושבה מטולה" ומוסיף: "מזכרון יעקב הודיעונו, כי ביום ערב ראש חודש סיון נקראו לבית הפקידות שמונה עשר מפועלי המושבה, אחד-עשר אשכנזים ושבעה ספרדים, ופקיד המושבה האדון בן-שימול, הודיעם כי הם נבחרו לאכרים במושבה החדשה מטולה. כמעט פג לבם של המאושרים האלה מפני שמחתם על הבשורה הטובה הזאת".
היסטוריה > חשיבות מטולה בקביעת קו הגבול הצפוני של מדינת ישראל

ראשון התהליכים שהתרחשו קודם להכרזת המדינה ותרמו לעיצוב גבולותיה היה ייסוד מטולה ב-1896. לדברי גדעון ביגר, "קיומה של התיישבות במטולה במשך עשרים וחמש השנים שקדמו לדיוני הגבול, הביא גם הוא לקביעתו של קו הגבול במקום שנקבע".
בסיום מלחמת העולם הראשונה הועברה מטולה לתחום המנדט הצרפתי על לבנון. במהלך מאורעות תר"פ הותקפה גם מטולה. תושביה ברחו לצידון ומשם עברו דרך הים לחיפה. הם חזרו אל היישוב החרב בסוף 1920. בעקבות תיקוני גבולות בין הבריטים לצרפתים הוחזרה המושבה לתחומי המנדט הבריטי בשנת 1923. בשנות ה-20 וה-30 הייתה מטולה אחת מתחנות הגבול הרשמיות בין ארץ ישראל ולבנון.
היסטוריה > במלחמת העולם השנייה

בזמן מלחמת העולם השנייה שימשה מטולה מרכז לפעילות הצבאית של הבריטים נגד צבאות וישי בסוריה. במסגרת הסכם שביתת הנשק עם לבנון בתום מלחמת העצמאות הועברו הקרקעות החקלאיות של איכרי מטולה בעמק עיון הרשומות על שמם בטאבו בצידון לשטח לבנון, וזאת במטרה להפסיק את פעולות האיבה מהן סבלו תושבי המושבה. קו הגבול נקבע כ-30 מטרים מצפון לבתי התושבים.