stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
היסטוריה של מועדון הכדורגל ליברפול
שיאים > ניצחונות היסטוריים

הניצחון הגבוה ביותר במסגרות איירופאיות: 11-0 על סטרומסגודסט (גביע אירופה למחזיקות - 17 בספטמבר 1974)
הניצחון הגבוה ביותר בליגה האנגלית: 10-1 על רות'רהאם טאון (18 בפברואר 1899)
הניצחון הגבוה ביותר בפרמייר ליג: 9-0 על בורנמות' (27 באוגוסט 2022)
ניצחון החוץ הגבוה ביותר במסגרת הליגה: 7-0 נגד קריסטל פאלאס (19 בדצמבר 2020)
הניצחון הגבוה ביותר במסגרת הגביע האנגלי: 9-0 נגד ניוטאון בסיבוב השני (29 באוקטובר 1892)
הניצחון הגבוה ביותר במסגרת גביע הליגה: 10-0 נגד פולהאם בסיבוב השני (23 בספטמבר 1986)
הכי הרבה ניצחונות ליגה: עונת 2019/2020 (32)
הכי מעט ניצחונות ליגה: עונת 1891/1892 (2)
הכי הרבה ניצחונות בית בעונה בכל המסגרות: עונת 2000/2001, 2018/2019, 2019/2020 (22)
הכי הרבה ניצחונות חוץ בעונה בכל המסגרות: עונת 2019/2020 (14)
שיאים > הפסדים היסטוריים

ההפסד הגבוה ביותר: 9-1 לברמינגהאם סיטי (11 בדצמבר 1954)
ההפסד הגבוה ביותר באנפילד: 6-0 לסנדרלנד (19 באפריל 1930)
ההפסד הגבוה ביותר במסגרת הפרמייר ליג: 6-1 לסטוק סיטי (24 במאי 2015), 5-0 למנצ'סטר סיטי (9 בספטמבר 2017), 7-2 לאסטון וילה (4 באוקטובר 2020)
ההפסד הגבוה ביותר במסגרת הגביע האנגלי: 5-0 בסיבוב הרביעי לבולטון וונדררס (26 בינואר 1946)
ההפסד הגבוה ביותר במסגרת גביע הליגה: 5-0 לאסטון וילה ברבע הגמר (17 בדצמבר 2019)
הכי הרבה הפסדים בליגה: עונת 1953/1954 (23)
הכי מעט הפסדים: עונת 1983/1984 (0)
שיאים > שיאים נוספים

רצף הניצחונות הגדול ביותר בליגה: 18 (מ-27 באוקטובר 2019 עד 24 בפברואר 2020)
רצף הניצחונות הגדול ביותר בפתיחת העונה: 8 (עונת 1990/1991 ועונת 2019/2020)
רצף ההפסדים הגדול ביותר: 9 (מ-29 באפריל 1899 עד 14 באוקטובר 1899)
רצף משחקי הליגה הגדול ביותר ללא הפסד: 44 (מ-12 בינואר 2019 עד 24 בפברואר 2020)
רצף ניצחונות במשחקי בית: 24 (מ-9 בפברואר 2019 עד 5 ביולי 2020)
רצף משחקי בית ללא הפסד: 85 (מ-7 בפברואר 1978 עד 31 בינואר 1981)
רצף משחקי בית ללא הפסד במסגרת הליגה: 68 (מ-7 במאי 2017 עד 17 בינואר 2021)
רצף המשחקים בהם הקבוצה כבש לפחות שער אחד: 34 (מ-19 באפריל 2021 עד 22 בדצמבר 2021)
רצף משחקים הארוך ביותר ללא ספיגת שער: 11(מ-29 באוקטובר 2005 עד 18 בדצמבר 2005)
רצף הפסדי בית הגדול ביותר: 6 מ-21 בינואר 2021 עד 7 במרץ 2021)
העונה עם הכי הרבה שערי ליגה: 106 (עונת 1985/1986)
העונה עם הכי מעט שערי ליגה: 42 (עונת 1901/1902 ועונת 1970/1971)
הכי הרבה ספיגות בעונה אחת במסגרת הליגה: 97 (עונת 1953/1954)
הכי מעט ספיגות בעונה אחת במסגרת הליגה: 16 (עונת 1978/1979)
רצף המשחקים בהם הקבוצה כבשה לפחות שער אחד במסגרת הליגה: 36 (מ-10 במרץ 2019 עד 24 בפברואר 2020)
רצף המשחקים בהם הקבוצה כבשה לפחות שער אחד מפתיחת העונה במסגרת הליגה: 27 (עונת 2019/2020)
שיאים > שיאי נקודות

הכי הרבה נקודות בעונה (כאשר ניצחון הכי שווה 2 נקודות): 68 (עונת 1978/1979)
הכי הרבה נקודות בעונה (כאשר ניצחון היה שווה 3 נקודות): 99 (עונת 2019/2002)
הכי מעט נקודות בעונה (כאשר ניצחון הכי שווה 2 נקודות): 22 (עונת 1894/1895)
הכי מעט נקודות בעונה (כאשר ניצחון היה שווה 3 נקודות): 52 (עונת 2011/2012)
מאמנים > מאמני הקבוצה

| שם | מדינה | מאז | עד | מ | נצ | ת | הפ | % נצ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ויליאם א. בארקלי | אירלנד (אי) | 15 בפברואר 1892 | 16 באוגוסט 1896 | 77 | 20 | 30 | 30 | 60.63 |
| טום ווטסון | אנגליה אנגליה | 17 באוגוסט 1896 | 6 במאי 1915 | 742 | 329 | 141 | 272 | 44.34 |
| דייוויד אשוורת' | אנגליה אנגליה | 18 בדצמבר 1919 | 12 בפברואר 1923 | 139 | 70 | 40 | 29 | 50.36 |
| מאט מקווין | סקוטלנד סקוטלנד | 13 בפברואר 1923 | 15 בפברואר 1928 | 229 | 93 | 60 | 76 | 40.61 |
| ג'ורג' פטרסון | אנגליה אנגליה | 7 במרץ 1928 | 6 באוגוסט 1936 | 366 | 137 | 85 | 144 | 37.43 |
| ג'ורג' קיי | אנגליה אנגליה | 6 באוגוסט 1936 | ינואר 1951 | 357 | 142 | 93 | 122 | 39.78 |
| דון ולש | אנגליה אנגליה | 23 במרץ 1951 | 4 במאי 1956 | 232 | 81 | 58 | 93 | 34.91 |
| פיל טיילור | אנגליה אנגליה | מאי 1956 | 17 בנובמבר 1959 | 150 | 76 | 32 | 42 | 50.67 |
| ביל שאנקלי | סקוטלנד סקוטלנד | 1 בדצמבר 1959 | 12 ביולי 1974 | 783 | 407 | 198 | 178 | 51.98 |
| בוב פייזלי | אנגליה אנגליה | 26 באוגוסט 1974 | 1 ביולי 1983 | 535 | 308 | 131 | 96 | 57.57 |
| ג'ו פייגן | אנגליה אנגליה | 2 ביולי 1983 | 29 במאי 1985 | 131 | 71 | 36 | 24 | 54.20 |
| קני דלגליש | סקוטלנד סקוטלנד | 30 במאי 1985 | 21 בפברואר 1991 | 307 | 187 | 78 | 42 | 60.91 |
| רוני מוראן (זמני) | אנגליה אנגליה | 22 בפברואר 1991 | 15 באפריל 1991 | 10 | 4 | 1 | 5 | 40.00 |
| גריים סונס | סקוטלנד סקוטלנד | 16 באפריל 1991 | 28 בינואר 1994 | 157 | 66 | 45 | 46 | 42.04 |
| רוי אוונס | אנגליה אנגליה | 31 בינואר 1994 | 12 בנובמבר 1998 | 226 | 117 | 56 | 53 | 51.77 |
| רוי אוונסז'ראר הוייה | אנגליה אנגליה צרפת צרפת | 16 ביולי 1998 | 12 בנובמבר 1998 | 18 | 7 | 6 | 5 | 38.89 |
| ז'ראר הוייה | צרפת צרפת | 16 ביולי 1998 | 24 במאי 2004 | 307 | 160 | 73 | 74 | 52.12 |
| רפאל בניטס | ספרד ספרד | 16 ביוני 2004 | 3 ביוני 2010 | 350 | 194 | 77 | 79 | 55.43 |
| רוי הודג'סון | אנגליה אנגליה | 1 ביולי 2010 | 8 בינואר 2011 | 31 | 13 | 9 | 9 | 41.94 |
| קני דלגליש | סקוטלנד סקוטלנד | 8 בינואר 2011 | 16 במאי 2012 | 74 | 35 | 17 | 22 | 47.30 |
| ברנדן רוג'רס | צפון אירלנד צפון אירלנד | 1 ביוני 2012 | 4 באוקטובר 2015 | 166 | 83 | 41 | 42 | 50.00 |
| יורגן קלופ | גרמניה גרמניה | 8 באוקטובר 2015 | הווה | 433 | 260 | 98 | 75 | 60.00 |
מאמנים > שיאי מאמנים

המאמן שאימן הכי הרבה שנים: טום ווטסון - מ-17 באוגוסט 1896 עד 6 במאי 1915 (18 שנים ו-262 ימים)
המאמן שאימן הכי הרבה משחקים: ביל שאנקלי - 783 משחקים על פני תקופה של 14 שנים ושבעה חודשים, מדצמבר 1959 עד יולי 1974
המאמן עם הכי הרבה ניצחונות: ביל שאנקלי (407)
המאמן עם הכי הרבה הפסדים: טום ווטסון (272)
המאמן שתחתיו נכבשו הכי הרבה שערים: ביל שאנקלי (1,307)
המאמן שתחתיו ספגו הכי הרבה שערים: טום ווטסון (1,056)
תארים

אליפות אנגליה: 19
אליפות ליגת לנקשייר: 1
ליגת האלופות : 6
(תוצאות ויריבות)
1976/1977 1–3 על בורוסיה מנשנגלדבך
1977/1978 0–1 על קלאב ברוז'
1980/1981 0–1 על ריאל מדריד
1983/1984 1–1 (2–4 בפנדלים) על רומא
2004/2005 3–3 (2–3 בפנדלים) על מילאן
2018/2019 0–2 על טוטנהאם הוטספר
גביע אופ"א: 3
גביע ה-FA‏:8
גביע הליגה: 10 (שיא)
מגן הקהילה: 16
הסופר קאפ האנגלי: 1
(*=תואר במשותף)
הסופר קאפ האירופי: 4
אליפות העולם לקבוצות: 1
אליפות ליגת המילואים הבכירה: 16
סך הכול: 67 תארים בכל הזמנים
הערות שוליים

↑  Premier League at 25: the best match – Liverpool 4 - 3 Newcastle, April 1996, the Guardian, ‏2017-07-25 (באנגלית)
↑    Henry Winter, ‏Top 20 sporting moments of the decade: Liverpool's 'Miracle of Istanbul', The Telegraph, 9 December 2009
↑  הניו יורק טיימס, לא צועדת לבד: צמד מיליונרים אמריקאים רכש את קבוצת ליוורפול ב-470 מיליון ליש"ט, באתר TheMarker‏, 7 בפברואר 2007
↑  Liverpool FC confirm Jürgen Klopp appointment, Liverpool FC
↑  Chelsea 2-1 Man City: Liverpool champions after Christian Pulisic and Willian down Pep Guardiola's side, Sky Sports (באנגלית)
↑  מושלמות: השיאים של אייאקס וליברפול, באתר ערוץ הספורט, 8 בדצמבר 2021
↑  תחרות חד פעמית שהתקיימה אחרי עונת 1985/1986, במקומו של מגן הקהילה
מלך שערי ליברפול במפעלים האירופאיים סטיבן ג'רארד
פיטיריאזיס רוזאה

| --- | --- |

 תחום:  רפואת עור 
 טיפול:  methdilazine 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  1107532 
 MeSH:  D017515
 סיווגים
 ICD-11:  EA10 
 
כתם אופייני לפיטיריאזיס רוזאה, בצבע ורוד ומכוסה בקשקש
פיטיריאזיס רוזאה או קשׂקשׂת אדמונית היא מחלת עור, 0.1% מכלל האוכלוסייה סובלים ממנה.
ככלל, המחלה היא חד פעמית (רק ב-3% מהמקרים ישנה הישנות של המחלה). המחלה מאופיינת בהופעה של כתם "מבשר" (Herald patch) בגודל של 2–3 ס"מ כאשר לאחר כשבוע מופיעים נגעים קטנים בצבע ורוד מכוסים בקשקשת (מקור השם בלועזית הוא קשקש ורוד) בעור. הנגעים מתפשטים בעיקר בחלקי הגוף העליונים (בית החזה, גב, בטן וגפיים עליונות) ומצויים לרוב בקו קפלי העור.
המחלה נמשכת בין שבועיים למספר חודשים ועוברת באופן ספונטני וככל הנראה איננה מדבקת. למעט משחות או תרופות להרגעת גירודים בדרך כלל אין צורך בטיפול נוסף. חשיפה לאור שמש ישיר גורמת להעלמות מהירה יותר של הכתמים ולעיתים נעשה שימוש בקרינה אולטרה סגולה לשם כך. מדווח כי טיפול זה הכי יעיל בשבוע הראשון להתפרצות הכתמים אך לא ברור האם הוא גם עוזר לגרד.
יש הטוענים כי הסיבה להופעת המחלה הם וירוסי ההרפס 6 ו-7, משום שהם גורמים לפריחות בשם Roseola infantum או Exanthema subitum בילדות, אך מחקרים בנושא לא מצאו קשר בין הווירוס למחלה.
הערות שוליים

↑  קַשְׂקֶשֶׂת אַדְמוֹנִית במילון רפואת עור [רפואה] (תשע"א), באתר האקדמיה ללשון העברית
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מקס ויינרייך

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  22 באפריל 1894 קולדיגה, לטביה 
 פטירה:  29 בינואר 1969 (בגיל 74) ניו יורק, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  בלשנות
 מקום מגורים:  רוסיה,פולין, ארצות הברית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מרבורג  Liepāja Gymnasium 
 מוסדות:  ייווא 
 פרסים והוקרה:  מלגת גוגנהיים 
 צאצאים:  אוריאל ויינרייך 
 הערות:  אביו של הבלשן אוריאל ויינרייך.
 תרומות עיקריות
 מייסד מכון "יִיוואָ"
 
מקס (מאיר) לזרביץ ויינרייך (בכתיב יידי תקני: מאַקס ווײַנרײַך; באנגלית: Max Weinreich; ברוסית: Мейер Лазаревич Вейнрейх);‏ 22 באפריל 1894, קולדיגה, האימפריה הרוסית (כיום לטביה) – 29 בינואר 1969, ניו יורק, ארצות הברית) היה בלשן יהודי שהתמחה בשפה היידית, ממייסדי "יִיוואָ"; אביו של הבלשן אוריאל ויינרייך.
קורות חיים

ויינרייך נולד בעיירה קולדיגה (Kuldīga) שבפלך קורלנד של האימפריה הרוסית. קיבל חינוך גרמני ויהודי ברוח תנועת ההשכלה, תחילה התחנך בבית ספר גרמני בקולדיגה, ולאחר ארבע שנים עבר ללמוד בגימנסיה בעיר ליבאווה. בין 1909 ל-1912 למד בגימנסיה היהודית הפרטית של איליה גילרייביץ' אייזנבט בסנקט פטרבורג. לאחר מכן התגורר בדווינסק (כיום דאוגבפילס) ובלודז'.
על אף שגדל במשפחה משכילה, שבה דוברה השפה הגרמנית, מפעל חייו של ויינרייך היה מכון "יִיוואָ" (ר"ת ביידיש של ייִדישער װיסנשאַפֿטלעכער אינסטיטוט, דהיינו המכון המדעי היהודי), שאותו ייסד בווילנה שבליטא בשנת 1925, והיה מנהלו בין השנים 1925–1939. בפרוץ מלחמת העולם השנייה שהה ויינרייך בדנמרק עם אשתו רגינה שבת ויינרייך (בתו של צמח שאבאד) ובנו הבכור אוריאל. רגינה חזרה לווילנה, אך ויינרייך ואוריאל היגרו ב-1940 לניו יורק. רגינה והבן הצעיר גבריאל נחלצו בזמן הקצר שבו לטביה הייתה חופשית, והגיעו גם הם לניו יורק. בשנת 1940 ייסד ויינרייך מחדש את המכון בניו יורק, לאחר שנתמנה לפרופסור בסיטי קולג' של ניו יורק.
נוהגים לצטט את ויינרייך כהוגה הקריטריון להבחנה בין שפות ודיאלקטים: "שפה היא דיאלקט עם צבא וצי" (אנ') (במקור: "אַ שפּראַך איז אַ דיאַלעקט מיט אַן אַרמיי און פֿלאָט"), אף כי הוא עצמו הבהיר בבירור בטקסט עצמו כי הוא בסך הכול מצטט משהו שאמר לו מאזין אלמוני בקהל באחת מהרצאותיו ב-1944 (יש סברה נוספת, שלפיה מקור האמרה צרפתי).
כתביו

שטאפלען: פיר עטיודן צו דער יידישער שפראכוויסנשאפט און ליטעראטור געשיכטע, ברלין: וואסטאק, 1923.
טרייבען: א לעקסיקאלאגישער עטיוד, מינסק: [חמו"ל], 1926. (צייטשריפט (אינסטיטוט פאר ווייסרוסלענדישע קולטור. יידישע אפטיילונג), 1.)
א יידיש ליד וועגן שבתי צבי: פון יאר 1666, מינסק: [חמו"ל], 1926.
שרייב אן גרייזען: א האנטביכל פאר אלע וואס ווילן ריכטיק אויסלייגן יידיש און ספעציעל די העברעאישע עלעמענטן אין דער יידישער שפראך / צונויפגעשטעלט פון ד"ר מאקס וויינרייך, וילנה: שאבאד, 1926. (מהדורה נוספת: ורשה: צענטראל-קאמיטעט פון די יידן אין פוילן – בילדונגס-אפטיילונג, 1947.)
שטורעמווינט: בילדער פון דער יידישער געשיכטע אין 17-טן יאהרהונדערט, וילנה: טאמאר, 1927.
בילדער פון דער יידישער ליטעראטורגעשיכטע: פון די אנהייבן ביז מענדעלע מוכר ספרים, מיט 12 רעפראדוקציעס אויף באזונדערע בלעטער, וילנה: טאמאר, 1928.
פראקטישע גראמאטיק פון דער יידישער שפראך / פ' היילפערין און מ' וויינרייך, וילנה: קלעצקין, 1928. (מהדורה נוספת: שם, 1931.)
מכירת יוסף: ארויסגענומען פון ספר "תם-וישר" און פון אנדערע ספרים / דערציילט אויפן היינטיגן שטייגער, ברלין, וואסטאק, [תר"ץ].
דער וועג צו אונדזער יוגנט: יסודות, מעטאדן, פראבלעמען פון יידישער יוגנט-פארשונג, וילנה: דפוס ד’ קריינעס), 1935. (מהדורות נוספות: פריז, פריינד פון ייווא, 1935; וילנה: [חמו"ל], 1940.)
די געשיכטע פון בייזן בייז, ורשה: קינדערפריינד, 1937.
פסיכאאנאליז: זיגמונד פרויד און זיין שיטה, וילנה: דפוס D. Krejness,‏ 1937.
די שווארצע פינטעלעך, וילנה: ייווא, 1939.
די יידישע וויסנשאפט אין דער היינטיקער צייט, ניו יורק: יידישער וויסנשאפטלעכער אינסטיטוט, 1941.
פון ביידע זייטן פלויט: דאס שטורעמדיקע לעבן פון אורי קאוונערן, דעם ניהיליסט, בואנוס איירס: צענטראל-פארבאנד פון פוילישע יידן אין ארגענטינע, תשט"ז-1955.
היטלערס פראפעסארן: דער חלק פון דייטשער וויסנשאפט אין דייטשלאנדס פארברעכנס קעגן יידישן פאלק, ניו יורק: יידישער וויסנשאפטלעכער אינסטיטוט – ייווא – ביבליאטעק פון ייווא – היסטארישע סעקציע, 1947.
געשיכטע פון דער יידישער שפראך: באגריפן, פאקטן, מעטאדן, ניו יורק: יידישער וויסענשאפטלעכער אינסטיטוט – ייווא, 1973.
אויסגעקליבענע שריפטן:, בואנוס איירס : . ליפשיץ-פאנד פון דער ליטעראטור-געזעלשאפט ביים ייווא, תשל"ה, 1974.
כתביו > כתביו בשפות אחרות

Studium o Mtodziezy Zydowskiej: Program i metoda, Poznan, 1935.
Le Yiddish: comme objet de la linguistique générale: communication au IVe Congrès international de linguistes, à Copenhague, le 27 août 193, Vilna: Institut scientifique juif (YIVO), 1937. (בצרפתית)
Holekrash: a Jewish rite of passage: a preliminary statement, [s.l.]: [s.n.], [1960?]. (באנגלית)
Hitler’s professors: the part of scholarship in Germany’s crimes against the Jewish people, New York: Yiddish Scientific Institute-YIVO, 1946. (Newer edition, with a new introduction by Martin Gilbert, New Haven: Yale University Press, 1999.) (באנגלית)
History of the Yiddish language (translated [from Yiddish] by Shlomo Noble, with the assistance of Joshua A. Fishman), Chicago: University of Chicago Press, 1980. (Newer edition, edited by Paul Glasser, New Haven: Yale University Press, c2008.) (באנגלית)
Geschichte der jiddischen Sprachforschung (herausgegeben von Jerold C. Frakes), Atlanta, Ga.: Scholars Press, c1993. (בגרמנית)
Universitatile lui Hitler: contributia intelectualilor la crimele Germaniei împotriva evreilor / (traducere [din engleza] de Radu Pavel Gheo; prefata de Martin Gilbert), Iasi: Polirom, 2000. (ברומנית)
כתביו > בעריכתו ובהשתתפותו

דער אנהייב: זאמלבוך פאר ליטעראטור און וויסנשאפט / רעדאקטירט פון ד. איינהארן, ש. גארעליק, מ. וויינרייך, ברלין: וואסטאק, 1922.
יידישע פילאלאגיע: צוויי חודשדיקע בלעטער פאר שפראכוויסנשאפט ליטעראטורפארשונג און עטנאגראפיע / אונטער דער רעדאקציע פון מאקס וויינרייך, נח פרילוצקי און זלמן רייזען, ורשה: קולטור-ליגע, 1924.
אלע כתבים / פון ד"ר שלמה עטינגער (אין צוויי חלקים); ארויסגעגעבן לויט די מאנוסקריפטן מיט א ביאגראפישן און ביבליאגראפישן אריינפיר און מיט הערות פון ד"ר מאקס וויינרייך, ורשה – וילנה: קלעצקין, 1925.
דער אוצר פון דער יידישער שפראך / פון נחום סטוטשקאוו; אונטער דער רעדאקציע פון מאקס וויינרייך, 1950.
כתביו > ועידות ייווא

דער ייווא אין א יאר פון אומקום: באריכט-רעדע געהאלטן אויף דער עפענונג-זיצונג פון דער 17-טער יאריקער קאנפערענץ פון ייווא, ניו יורק: יידישער וויסנשאפטלעכער אינסטיטוט, 1943.
דער ייווא אין יידישן לעבן: באריכט-רעדע געהאלטן אויף דער עפענונג-זיצונג פון דער 18טער יאריקער קאנפערענץ פון ייווא, דעם 7טן יאנואר 1944, ניו יורק: יידישער וויסנשאפטלעכער אינסטיטוט, 1944.
דער ייווא און די פראבלעמען פון אונדזער צייט: א רעדע געהאלטן אויף דער עפענונגזיצונג פון דער 19 טער יאריקער קאנפערענץ פון ייווא, ניו-יארק, דעם 5טן יאנואר 1945, ניו יורק: יידישער וויסנשאפטלעכער אינסטיטוט, 1945.
כתביו > ספר יובל לכבודו

מאקס וויינרייכן: צו זיין זיבעציקסטן געבוירן-טאג; שטודיעס וועגן שפראכן ביי יידן, וועגן יידישער ליטעראטור און געזעלשאפט, לונדון – האג – פריז, כהן, ליבל מוטאן, 1964.
ראו גם

יִיוואָ
הערות שוליים

↑  נכתב גם: וויינרייך, וינריך.
↑  ГЕНЕАЛОГИЧЕСКИЕ СВЕДЕНИЯ В ДОКУМЕНТАХ САНКТ-ПЕТЕРБУРГСКОЙ ГИМНАЗИИ ЭЙЗЕНБЕТА (ברוסית)
↑  מתוך: "דער יִיוואָ און די פראָבלעמע פון אונדזר צייט", יִיוואָ-בלעטער, ינואר-יולי 1945, עמ' 13.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269757305171  PLWABN: 9810637980705606  BIBSYS: 90265911  BNE: XX1494044  BnF: cb137580284 (data)  CiNii: DA07390898  GND: 117269794  ISNI: 0000 0001 0964 592X  LCCN: no92024475  NKC: jo2012707334  NLA: 35703258  NSK: 000606808  NTA: 068316100  RERO: 02-A003964859  SELIBR: 101244  SNAC: w6x67gjw  SUDOC: 066889510  Trove: 1049859  VcBA: 495/308367  VIAF: 37098314   WorldCat (עם VIAF): 37098314
ריאליטי (סרט)

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  מקרה אמיתי
 בימוי:  טינה סאטר 
 הופק בידי:  נח סטאהל, ריבה מרקר
 תסריט:  טינה סאטר, ג'יימס פול דאלאס
 עריכה:  רון דולין, ג'ניפר וצ'ארלו
 שחקנים ראשיים:  סידני סוויני ג'וש המילטון  מרצ'נט דייוויס
 מוזיקה:  נתן מיקיי
 צילום:  פול יי 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Cinereach 
 חברה מפיצה:  HBO,MK2
 הקרנת בכורה:  18 בפברואר 2023
 משך הקרנה:  82 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט ביוגרפי, סרט פשע 
 הכנסות:  1.4 מיליון דולר
 www.hbo.com/movies/reality
 דף הסרט ב־IMDb
 
ריאליטי (באנגלית: Reality) הוא סרט דוקו דרמה אמריקאי משנת 2023 בבימויה של טינה סאטר, עם סידני סוויני, ג'וש המילטון ומרצ'נט דייוויס בתפקידים הראשיים.
העלילה מבוססת על מקרה אמיתי של ריאליטי ווינר (אנ') שהואשמה בהעברת מסמך מסווג לאתר תקשורת בקשר להתערבות רוסית במסע הבחירות של טראמפ ב-2016.
הסרט הוקרן לראשונה בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בברלין וטינה סאטר הייתה מועמדת לפרס סרט ביכורים. הסרט הוקרן גם בפסטיבל הקולנוע ירושלים וזכה בפרס הסרט הדוקומנטרי הטוב ביותר.
הבמאית משתמשת בהקלטות המקוריות של החקירה תוך מחיקת משפטים מסווגים.
תקציר העלילה

ריאליטי ווינר (סידני סוויני) (אנ') עובדת בסוכנות לביטחון לאומי כמתרגמת מסמכים בפרסית, דרו ופשטו. היא מתגוררת לבדה באוגוסטה (ג'ורג'יה).
ב-3 ביוני 2017 מקישים על חלון מכוניתה שני אנשי שמציגים לה תעודות של סוכני FBI. שני הסוכנים הם גאריק (ג'וש המילטון) וטיילור (מרצ'נט דייוויס). הם מראים לה צו חיפוש, מתייחסים אליה בנימוס והיא מספרת על הכלבה והחתול שלה והתעסקותה בקרוספיט.
הם נכנסים לחדר סגור ללא רהיטים בביתה ומתחילים חקירה רצינית יותר בעמידה. הם מאשימים אותה כי הדליפה ידיעה סודית בקשר להתערבות רוסיה בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016.
בתחילה היא מכחישה וטוענת כי הדפיסה ידיעות מסווגות רק בשבילה ואחר כך הייתה גורסת אותם אבל לאור הראיות המוצקות של החוקרים היא מודה ששלחה את הידיעה בקשר להתערבות הרוסית בדואר לאתר החדשות המקוון The Intercept.
בסרט מוצגים הקלטות החקירה המקוריות עם מחיקת פרטים מסווגים. מופיעים בו פרשני טלוויזיה בקשר לפרשה ולבסוף היא מורשעת ונדונה לחמש שנות מאסר.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| סידני סוויני | ריאליטי ווינר |  |
| ג'וש המילטון | גאריק | סוכן FBI |
| מרצ'נט דייוויס | טיילור | סוכן FBI |
ילדי גן עדן

| --- | --- |

 בימוי:  מג'יד מג'ידי 
 תסריט:  מג'יד מג'ידי 
 עריכה:  חסן חסנדוסט 
 שחקנים ראשיים:  רזה נאג'י פרשטה סראבנדי מוחמד חאג'-חוסייני כריסטופר מאלקי פרוויז מאלקזאדה
 צילום:  פרוויז מאלקזאדה 
 מדינה:  איראן 
 חברה מפיצה:  מירמקס, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  1 בפברואר 1997 
 משך הקרנה:  89 דק' 
 שפת הסרט:  פרסית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט ילדים, דרמה קומית 
 מקום התרחשות:  טהראן 
 הכנסות באתר מוג'ו:   childrenofheaven
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
במאי הסרט מג'יד מג'ידי
ילדי גן עדן (בפרסית: بچه‌های آسمان, תעתיק מדויק: בג'ההאי אסמאן) הוא סרט איראני של הבמאי מג'יד מג'ידי. הסרט יצא בשנת 1997.
עלילה

הסרט מציג תקופה מחייה של משפחה איראנית ענייה. עלילת הסרט נפתחת בכך שעלי, האח הבכור במשפחה, מאבד את זוג הנעליים היחיד של אחותו זוהרה. בשל מצבה הכלכלי הקשה של המשפחה לא ניתן לקנות נעליים חדשות, ושני האחים מודעים לכך היטב. עלי משדל את אחותו להסכים לשמור בסוד את עניין הנעליים ולא לגלות על כך להורים המוטרדים מקשיי היומיום. האח והאחות חולקים את זוג נעלי הספורט של עלי. זוהרה הולכת בבוקר לבית הספר לבנות ורצה במהרה חזרה לבית המשפחה כדי לתת את הנעליים לעלי. עלי, תלמיד חכם וחרוץ, מאחר מספר פעמים לבית הספר עד שהמנהל מאיים עליו בהבאת ההורים לשיחה, עונש בלתי אפשרי עבור עלי הצעיר והמסור. המורה של עלי מחלץ אותו מהצרה הזו ומשכנע את המנהל להתיר לו להצטרף לשיעור. יום אחד, מתגלה המקום אליו הגיעו נעליה של זוהרה שאבדו. הן הגיעו לילדה מבית הספר של זוהרה, ילדה שאביה עיוור. כאשר עובדה מצערת זו נודעת לאחים, הם מוותרים על הנעלים ומתירים לילדה להמשיך ליהנות מהן.
עלי מצליח להירשם לתחרות ריצה של בית הספר, למרות שפספס את מועד ההרשמה. הוא עושה כל שביכולתו על מנת להגיע למקום השלישי בתחרות, מכיוון שהפרס הוא זוג נעליים חדשות. אך בתחרות הוא רץ הכי מהר, וזוכה במקום הראשון. אביו של עלי עובד כמגיש תה במסגד. חברו של האב מוכר לו כלי עבודה של גננות. עלי ואביו רוכבים על אופני האב לעיר הגדולה כדי לנסות למצוא עבודה כגננים. בזכות התושייה של עלי הם משיגים עבודה, ועלי מכיר חבר בגילו עמו הוא משחק. הכסף שמרוויח האב עבור עבודת הגננות מקנה למשפחה נחת כלכלית מסוימת וזוהרה מקבלת נעליים חדשות.
אהרן דב הלפרין

| --- | --- |

הרב אהרן דב הלפרין
 לידה:  4 בדצמבר 1953 (בן 71) כ"ז בכסלו תשי"ד ירושלים
 מדינה:  ישראל
 עיסוק:  עורך ראשי שבועון כפר חב"ד
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  100024632220850
 טוויטר:  adhalperin
אהרן דב הלפרין (נולד בכ"ז בכסלו תשי"ד, 4 בדצמבר 1953) הוא המייסד והעורך הראשי של שבועון כפר חב"ד.
ביוגרפיה

נולד בירושלים לרב שמשון לייב הלפרין, נצר לרבי שניאור זלמן מליאדי מייסד חסידות חב"ד, ולמרים בתו של הרב יצחק דוד שאג-צוובנר. דודו הוא הרב שמואל אלעזר היילפרין, ראש ישיבת תורת אמת (חב"ד), ורב שכונת בית ישראל בירושלים. בבחרותו למד בישיבת קול תורה ושירת בצה"ל  ברבנות חיל האוויר. למד בישיבת תומכי תמימים המרכזית שבכפר חב"ד ולאחר מכן בישיבת תומכי תמימים שבמרכז חב"ד העולמי בניו יורק. לאחר שנת לימודים, הגיע עם קבוצה מתלמידי הישיבה לשנת שליחות בישיבת תורת אמת בירושלים. באב תש"מ (1980) עזב את תפקידו כמחנך לטובת שבועון כפר חב"ד שהחל להוציא כחודש לפני והוא משמש כעורכו הראשי עד היום. בין השנים תשמ"א - תשס"ז, נסע לביקורים בבתי חב"ד בעולם וכתב עליהם סדרת כתבות בעיתון בשם "חב"ד בעולם".
נודע בעיקר בשל כתיבתו הפובליציסטית במאבק לתיקון חוק "מיהו יהודי" ובמאבק נגד מסירת שטחים מארץ ישראל לערבים. שימש בעבר כחבר ב"ועד למען שלימות העם" ובין השנים תשמ"ד-תשמ"ז (1984–1987) השתתף בעריכת העלון "שלימות" של הוועד הנ"ל.כמו כן, השתמש בעיתון כבמה לתגובות כלפי פרסומים נגד חסידות חב"ד ונגד רבי מנחם מנדל שניאורסון, שהופיעו בעיקר בעיתונים החרדיים בישראל, "המודיע" ו"יתד נאמן", ובביטאוני חסידות סאטמר.
נישא לחיה ברכה, בתו של הרב זושא ריבקין, ממייסדי וגבאי בית הכנסת בית מנחם והתגורר בכפר חב"ד. לאחר נישואיו שימש כמורה בתלמוד תורה "אהלי תורה" בכפר. בשנת 1990 נפטרה אשתו, ולאחר מספר שנים נישא בשנית לרחל.
ספריו

ורבים השיב מעוון, שני כרכים - מופתים שחולל האדמו"ר מחב"ד שקירבו יהודים לדת, בהוצאת עיתון כפר חב"ד, תשנ"ח (1998)
מעשה ברבי, לקט סיפורים מהרבי על סדר הגדה של פסח, אדר תשע"ד (2014).
פרשיות עם הרבי חמישה כרכים - סיפורים על האדמו"ר מחב"ד הקשורים לפרשת השבוע, בהוצאת עיתון כפר חב"ד, תשע"ד-תשע"ה (2014-2015).
סיפורי סבא - סיפורים לגיל הרך.
ימים טובים עם הרבי - סדרת ספרים על האדמו"ר מחב"ד הקשורים לחגי ישראל ומועדיו, בהוצאת עיתון כפר חב"ד, תשע"ד - תשע"ז (2016-2014)
רבי אומר - סיפורים על הרבי מלובביץ' הקשורים לפרקי אבות, בהוצאת עיתון כפר חב"ד, תשע"ז
כמותו ממש - הצצה לעולמם של השלוחים - הסיפורים שחוללו מהפך, בהוצאת עיתון כפר חב"ד, תשע"ז (2017)
רבי של כולן - נשים מספרות על מופתים, יחידות, הוראות והדרכות מהרבי מלובביץ', בהוצאת עיתון כפר חב"ד, תשע"ח (2018)
נפלאות המבצעים - סיפורים בעקבות המבצעים של הרבי מלובביץ', בהוצאת עיתון כפר חב"ד, תשע"ח
יחידויות חמישה כרכים - אישים מספרים על ה'יחידות' שלהם עם הרבי מלובביץ', בהוצאת עיתון כפר חב"ד, תשע"ח-תשפ"א
שליחות מבראשית שלוחי חב"ד מספרים על ה'יחידות' שלהם עם הרבי מלובביץ', בהוצאת עיתון כפר חב"ד, תשפ"ד, ב"כ
הערות שוליים

↑  מספר 2236 בספר הצאצאים
↑  נכון לשנת תשע"ו יצא לאור רק כרך אחד בסדרה בשם "מלאך עם מצלמה".
↑  נכון לשנת תשע"ז (2017) יצאו לאור ששה ספרים על חנוכה, פורים, פסח, שבועות, ראש השנה ויום הכיפורים, סוכות ושמחת תורה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297470705171  ISNI: 0000 0000 6694 4435  LCCN: no99010847  VIAF: 36546627   WorldCat (עם VIAF): 36546627
קוראים לי טריניטי

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  אנצו ברבוני
 הופק בידי:  איטלו זינגרלי
 תסריט:  אנצו ברבוני
 עריכה:  ג'אנפיירו ג'ונטי 
 שחקנים ראשיים:  טרנס היל באד ספנסר פארלי גריינג'ר
 מוזיקה:  פרנקו מיקליזי 
 צילום:  אלדו ג'ורדני 
 מדינה:  איטליה 
 חברה מפיצה:  מוקפ, דיסני+ 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  22 בדצמבר 1970
 משך הקרנה:  115 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית, איטלקית
 סוגה:  סרט קומדיה, מערבון ספגטי 
 הכנסות:  1.2 מיליון דולר
 סרט הבא:  Trinity Is Still My Name 
 דף הסרט ב־IMDb
 
קוראים לי טריניטי (באנגלית: They Call Me Trinity; באיטלקית: Lo chiamavano Trinità) הוא מערבון ספגטי איטלקי משנת 1970 בכתיבה ובימויו של אנצו ברבוני (אנ'), עם טרנס היל ובאד ספנסר בתפקידים הראשיים. הסרט הופק באיטליה וצולם במחוז אברוצו בשפה האיטלקית. יש לסרט גם גרסה באנגלית.
הצלחת הסרט הביאה להפקת סרט המשך שגם הצליח - "עדיין קוראים לי טריניטי"/"שמי הוא עדיין טריניטי". הסרט "קוראים לי שמיל" נוצר בהשראת "סרטי טריניטי ובמבינו".