stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שייטת הנחתות
תקופת ההתחלה 1948 -1956

בשנים הראשונות להקמת צה"ל יוחסה חשיבות לנושא הנחיתה, לקראת מלחמת השחרור בהצעת הפלמ"ח שהוגשה לדוד בן-גוריון בין תפקידי הכוח הימי הוגדר ”נחיתות מהם לעורף הכח הערבי, תפישת איזור חרביה כמוצא הנגב לים, תפישת מיצר עקבה ונמלו .ובארצות השכנות פגיעה בעורקי תחבורה לאורך החוף פגיעה בבסיסי אספקה ציוד ודלק וגם הגנה על יישובי החוף הזקוקים לעזרה דחופה, ראשי גשר לתגבורת ואנשים וציוד לאיזורים מנותקים”
רעיון האספקה דרך הים לגושים מבודדים עלה בחודש אפריל 1948, עת ניתשו קרבות צבא ההצלה של קאוקג'י צר על משמר העמק. הבריטים חסמו באזור כפר ויתקין את הדרך ממרכז הארץ לצפונה. נשק תחמושת וחמרי נפץ הועברו בסירת דיג מתל אביב לחוף קריית חיים ומשם במכונית לעין השופט. גם הגליל המערבי שהיה מנותק מחודש מרץ 1948 קיבל אספקה בסירות מנוע ממעגן תחנת החשמל בחיפה לנהריה. פעילות זו אורגנה על ידי פלוגת הנמל ואחר כך בסיס חיל הים בחיפה.
תקופת ההתחלה 1948 -1956 > הכוחות להנחתה

בתקופת ההתחלה כללו הכוחות להנחתה חיל רגלים ורכב אספקה ובסופה הועברו גם טנקים קלים בנחתות למכוניות. יחידות הנחיתה היו:
יחידת הנחיתה של חיל הים - המחשבה על כח מיוחד שיאומן ללחימה יבשתית ונחיתה מהים הלהיבה את אנשי הפלמ"ח ואת המתנדבים מארצות הברית. הוקמה יחידת נחיתה בפיקודו של אפרים פילרסדורף ואליעזר טל, שהתבססה בחוף דור. אנשיה שגויסו מיחידת הנמל ומעולים תאמנו בחתירה בסירות וירידה מכלי שיט בלב ים. צורכי צה"ל באותה עת היו רבים ליחידה לא ניתן זמן מספיק לאימונים וגם לא את כח האדם הדרוש. לצורכי הלחימה בנגב צורף סגל היחידה לחטיבת גבעתי בקרבות בית עפה שם אבדו רבים מאנשיה ומפקד נפצע ולא חזר לפיקוד.
גדוד 22 מחטיבת כרמלי  - עבר אימוני נחיתה והונחת מהים במהלך מבצע בן עמי. כוח מאותו גדודו התאמן ויצא למבצע כתריאל של תפישת גשרי הליטני, שהתבטלה בהמשך.
חטיבת רגלים - לאחר מלחמת העצמאות הרשים חיל הים בתרגיל הגדול בשנת 1950 ביכולתו להעביר חטיבת רגלים לאיגוף ימי. אך מיד לאחריו הוגדר יעוד חיל הים להגנת החוף בלבד.
תקופת ההתחלה 1948 -1956 > במהלך מלחמת העצמאות > נחיתה ופינוי מנהריה

אזור הגליל המערבי והעיר נהריה היו מנותקים משאר היישוב עקב כך שעכו טרם שוחררה. אספקת הכוחות והציוד לאזור המנותק בוצעה דרך הים. ב-12–13 במאי 1948 הועבר גדוד 22 של חטיבת כרמלי מתוך מעגן חברת החשמל בחיפה 450 לוחמים על נשקם וציודם שהועמסו על אח"י חנה סנש (ש-29) בחוף שמן, והועברו לנהריה.
כמו כן הועברו כ-15 טון אספקה עבור היישובים חניתה ומצובה, 3 טון חומרי נפץ ותחמושת, 1000 גלון בנזין וצרכי רפואה. בפעולות אלה השתתפו בנוסף לאח"י חנה סנש (ש-29), שתי ספינות דיג, שתי גוררות וסירות פריקה. ב-14/15 במאי הועברו מנהריה לנמל חיפה 300 נשים וילדים, שפונו מהגליל המערבי והורדו לנמל חיפה למרות נוכחות הבריטים.
תקופת ההתחלה 1948 -1956 > במהלך מלחמת העצמאות > מבצע כתריאל לתפישת גשרי הליטני

מטרת המבצע הייתה לנתק את עורק ההספקה של האויב כדי להקל על חטיבת כרמלי לשחרר את הגליל המערבי. לשם כך תוכנן פיצוץ גשרי הכביש והרכבת שעל נהר הליטני 8 קילומטר מצפון לצור. אליעזר טל מיחידת הנחיתה של חיל הים, הופקד על הצד הימי. האחריות על הצד הקרקעי הוטלה על חיים בן-דוד ממפקדת חטיבת כרמלי. הוקם בסיס אימונים בחוף נווה ים ונערכו תרגילי נחיתה מהים ואימונים על גשרים.
מבצע בן עמי לשחרור הגליל המערבי הסתיים ונראה שלא היה טעם בקיום המבצע. אך כשב-31 במאי 1948, פתחה חטיבת כרמלי בפעולה בשומרון הצפוני, קיבל מבצע כתריאל תוקף מחודש מכדי למנוע תגבורת ערבית מהצפון.
מתכנני המבצע קבעו את 9 ביוני 1948 כיום ה"ע" והחיילים הועמדו בכוננות המבצע נדחה ביממה עקב ים גבוה. ב-10 ביוני בשעות אחר הצהריים עלו הלוחמים ממעגן חברת החשמל לאח"י חנה סנש (ש-29), ויצאו לים. קרוב לחוף הנחיתה בלבנון התקבלה פקודת ביטול. ההחלטה של דוד בן-גוריון לביטול המבצע נבעה מחשש להיות מוצגים כתוקפנים וה"הפוגה" שעמדה להיכנס לתוקף.
תקופת ההתחלה 1948 -1956 > במהלך מלחמת העצמאות > שחרור עין גדי - בים המלח

מגמת המבצע הייתה ייצוב הקו הצפוני מזרחי של חזית הדרום על ידי קביעת הגבול הישראלי-ירדני מצפון לעין גדי. ב-7 במרץ 1949 בשעה 19:00 יצאו מסדום שתי סירות מנוע שגררו אסדת נחיתה ועליה יחידה מחטיבת אלכסנדרוני. מפקד כלי השיט היה שלמה אראל, שהכיר היטב את ים המלח מעבודתו במפעל בסדום. הכוח נחת בעין גדי והשיג את יעדיו ללא כל התנגדות.
תקופת ההתחלה 1948 -1956 > במהלך מלחמת העצמאות > פשיטה על קו הרכבת עזה מצרים

במהלך מבצע חורב בליל 26/27 דצמבר 1948 בוצעה פעולת פשיטה, שהוגדרה כנחיתה, מזרחית לאל עריש שמטרתה ניתוק מסילת הברזל מעזה למצרים. המבצע כונה – פעולת התחלה. הכח הפושט הורכב מגדוד הנחיתה של חיל הים. עקב אופי הפעולה הוחלט לא להשתמש באניות הנחיתה של החיל. הכח העמס בנמל תל אביב על אח"י סער (מ-23) ואח"י פלמח (מ-19) באבטחת השייטת הגדולה. הנחיתה בוצעה בסירות גומי. החבלה בפסי הרכבת בוצעה והכח נאסף.
תקופת ההתחלה 1948 -1956 > בין מלחמות העצמאות וסיני

הנחתת אח"י רמת רחל (פ-51) התבססה במערב נמל חיפה ושימשה את שייטת 13 כאונייה לאימוני סירות נפץ. באחת ההפלגות תחת פיקודו של הדר קמחי סגן מפקד השייטת הופעלה לאיתור שברי האוניה האמיר פארוק בעומק הים מול זיקים. החיפוש נעשה בשיטת הדייגים עם משקולת נגררת ומצוף סימון. והשברים התגלו לאחר סריקה קצרה.
ב-11 בדצמבר 1955 נערך מבצע כנרת – שכונה גם "מבצע עלי זית" בחוף הצפון מזרחי של אגם הכנרת. כח צנחנים וגבעתי מובלים בנחתות מכוניות פשטו על המוצבים סוריים שירו והטרידו את הדייגים ויישובי הסביבה. התוצאה 54 הרוגים ו-30 שבויים סוריים. לצה"ל 6 הרוגים ו-13 פצועים.
תקופת ההתחלה 1948 -1956 > מלחמת סיני

במבצע קדש תוכנן מבצע נחיתה בחוף אל עריש אך המצרים קיפלו את יחידותיהם מסיני ולא היה בכך צורך. שלוש נחתות מכוניות, נשלחו מאילת לשארם-א-שייח' ועליהן טנקי AMX-13. נחתות מכוניות נוספות הונחתו בחוף עזה וסיני ועסקו בפינוי והעברת שלל לאוניות סוחר שעגנו מול החוף. ואחרים סייעו בחילוץ מטוס מיג-15 מצרי שנחת בימת ברדוויל שבצפון סיני.
למרות הסיוע המוצלח שנתנו בנחתות במלחמת סיני, הלקח הצה"לי היה שניתן להסתדר בלעדיהן. בדצמבר 1956 הציג מפקד חיל הים שמואל טנקוס למטה הכללי את התקציב הדרוש לקיום כושר נחיתה משמעותי. התקציב לא אושר. נאמר במפורש שאין צורך בכושר נחיתה. בפברואר שנת 1957 הועבר מפקד השייטת יהודה בן-צור לבסיס אילת. כלי השיט הגדולים נמכרו או הוטבעו ורק נחתות המכוניות נשארו. חלקם באחסנה במגרש בחיפה וחלקם כספינות משמר בפלגה 788 בכנרת.
תקופת ההתחלה 1948 -1956 > לוח אירועים

| אירועי נחיתה בזירה הימית בתקופת ההתחלה> המועד | אירועי נחיתה בזירה הימית בתקופת ההתחלה> סוג פעילות | אירועי נחיתה בזירה הימית בתקופת ההתחלה> מקום | אירועי נחיתה בזירה הימית בתקופת ההתחלה> אירוע | אירועי נחיתה בזירה הימית בתקופת ההתחלה> תוצאות  | אירועי נחיתה בזירה הימית בתקופת ההתחלה>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  | הזירה הימית במלחמת העצמאות |  |  |
| 10 אפריל 1948 | העברת אספקה ותחמושת | מתל אביב לחוף הקריות | סירת דיג מעבירה תחמושת עבור קיבוץ משמר העמק הנלחם בקאוקג'י | איגוף חסימה בריטית באזור עמק חפר |  |
| 12-13 מאי 1948 | איגוף ימי | חוף נהריה | אח"י חנה סנש, שתי ספינות דיג ושתי גוררות הנחתת 450 לוחמים ותחמושת מחוף שמן בחיפה לנהריה | כולל 15 טון אספקה לחניתה ומצובה, 3 טון חמרי נפץ ותחמושת 1000 גלון בנזין |  |
| 13 במאי 1948 | פשיטה מהים | רס בייאדה לבנון | ניסיון לפשיטה מהים במטרה לפוצץ גשר המשמש להעברת תחמושת | אש חזקה מהמוצב הלבנוני הבריחה את התוקפים. חייל אחד אבד בים |  |
| 14-15 מאי 1948 | איגוף ימי | חוף נהריה | חנה סנש, וסירות הדיג פינו 300 נשים וילדים מישובי הגליל המערבי לחיפה |  |  |
| מבצע בן עמי 14 במאי 1948 | הנחתת חיל רגלים | חוף שבי ציון | הנחתת כח חטיבת כרמלי תוך איגוף העיר עכו |  |  |
| 15 מאי 1948 | פינוי ימי | חוף נהריה | אח"י חנה סנש, ומפנה משפחות יישובי הגליל המערבי לנמל חיפה. | כשהנמל עדיין בהחזקת הבריטים |  |
| 10 ביוני 1948 | פשיטה מהים | חוף דרום לבנון | גדוד 22 של חטיבת כרמלי הועמס באח"י חנה סנש ויצא לפשיטה על גשרי נהר הליטני מצפון לצור | מבצע כתריאל בוטל בהוראת שר הביטחון עקב ההפוגה שיועדה להיכנס לתוקף למחרת. |  |
| 16/17 אוקטובר 1948 | פשיטה מהים | חוף אשדוד שבידי המצרים | חוליה מגדוד הנחיתה ומחלקה מחטיבת גבעתי על נחתת מכוניות יוצאים לנחיתה לחבלה בסוללת תותחים מצרית | קלקול במנועים וחזרה ליפו |  |
| 26-27 דצמבר 1948 | פשיטה מהים | חוף אל עריש | גדוד הנחיתה של חיל הים בהובלת ספינות המשמר וסירות גומי ביצע חבלה במסילת הרכבת עזה למצרים |  |  |
| 9 מרץ 1949 | איגוף ימי | ים המלח | תפיסת אזור עין גדי בכוח שהגיע בסירה מסדום | בפיקוד שלמה אנגל. |  |
|  |  |  | בין מלחמת העצמאות לקדש |  |  |
| 11 דצמבר 1955 | איגוף ימי | חוף מזרחי של הכנרת | מבצע עלי זית פשיטה על ידי כח צנחנים וגבעתי מובלים בנחתות מכוניות שהועברו לשם כך מאחסנה בחיפה. | חיסול מוצבים סוריים 54 הרוגים ו-30 שבויים. לצה"ל 6 הרוגים ו-13 פצועים. |  |
| 12/11 אוקטובר 1956 | מודיעין | חוף אל עריש | לוחמים ב-2 סירות משייטת 13 על אח"י נגה (ק-22) | מבצע בדיקת חופי נחיתה בחוף סיני לקראת מבצע קדש. |  |
| אוקטובר 1956 | היערכות | בסיס אילת | העברת חמש נחתות מכוניות בדרך היבשה |  |  |
תקופת ההתחלה 1948 -1956 > גלריה תקופת ההתחלה

חיילי גדוד 22 מחטיבת כרמלי בבטן אח"י חנה סנש בדרך למבצע כתריאל בלבנון, 10 יוני 1948.
אימוני גדוד הנחיתה בסירות חתירה, 1948.
הנחתת כוחות מהאנייה חנה סנש בחוף נהריה כסיוע למבצע בן עמי 12 מאי 1948.
יילי גדוד 22 מחטיבת כרמלי בבטן אח"י חנה סנש בדרך למבצע כתריאל בלבנון 10 יוני 1948.
אח"י גוש עציון (פ-39)
חיילי גדוד הנחיתה באימוני סירות 1948
חיילי גדוד הנחיתה באימוני עליה לאח"י אף על פי כן.
רכב אמפיבי לשימוש גדוד הנחיתה במצעד יום העצמאות
תרגיל הנחיתה הגדול.
נחתת חיל רגלים מנחיתה כח לחוף בים התיכון
תרגיל הנחיתה הגדול
תרגיל הנחיתה הגדול.
נחתות מכוניות בחוף מפרץ אילת.
נחתת מכוניות בתרגיל לילה
העברת ציוד שלל בחוף סיני מנחתות מכוניות לאנית הסוחר עכו. דצמבר 1956.
נחתת מכוניות מנחיתה טנק AMX-13 במפרץ אילת
התחדשות והיערכות 1962 - 1978 > בניית נחתות במספנות ישראל

בעוד שתחום ההשקעה בכלי שיט לנחיתה נמצא בין המטה הכללי ובין חיל הים, לא הוקצו לו מקורות מימון. עם הקמת מספנות ישראל ראה המנהל הראשון ישראל ליברטובסקי הזדמנות להכניס את המספנות לבניית כלי שיט מלחמתיים. הכלים נבנו לפי תוכניות אנשי המספנות. בתחילה 30 מטר שהוארכו ל-36 מ', וסדרה שנייה של 60 מ'. את המימון בסך 80 אלף ש"ח הצליח ליברטובסקי לקבל ישירות ממשרד האוצר. נבנו הנחתות הבאות:
נחתת ראשונה – מספנות ישראל 1001, אח"י עציון גבר (פ-51) נמסר ב-2 במרץ 1962. מפקד ראשון רב חובל יצחק (אייק) אהרונוביץ'.
לאחר הפסקה ארוכה נבנתה ונמסרה הנחתת השנייה- מ"י 1009 - אח"י קיסריה (פ-53) ב-15 אוקטובר 1964. מפקד ראשון יעקב ניצן.
הכלי השלישי מ"י 1010 - אח"י שיקמונה (פ-55) ב-13 במאי 1965.
נחתת 60 מטר, מ"י 1012 - אח"י אשדוד (פ-61) ב-23 במרץ 1967 מפקדה הראשון היה רס"ן יוסף הררי שהיה מפקד הפלגות הימיות.
נחתת 60 מטר, מ"י 1013 - אח"י אשקלון (פ-63) ב-19 במאי 1967 מפקדה הראשון היה יעקב ניצן.
נחתת 60 מטר, מ"י 1014 - אח"י אכזיב (פ-65) ב-1 באוגוסט 1967 מפקדה הראשון היה רס"ן שמואל שבח.
הנחתת האחרונה השתתפה במלחמת ששת הימים אף כי טרם נמסרה רשמית. בתקופת ההמתנה אוישה ומפקדה היה רס"ן שמואל שבח. לאחר שהוברר כי הנחיתה התבטלה הוחזרה למספנות ישראל לסיום העבודה וההתקנות.
התחדשות והיערכות 1962 - 1978 > מלחמת ששת הימים

במלחמת ששת הימים תוכננה הנחתה של חטיבת צנחנים בצפון סיני. תוכנית המבצע הייתה העמסת הכוח היבשתי - חטיבה 55 בפיקוד מרדכי גור - על הנחתות בנמל אשדוד, יציאה בליווי כוח האבטחה בנתיב קרוב אך מעבר לטווח ראייה מחוף רצועת עזה, הורדת כוח ראש החוף בסירות גומי מהטרפדות, סימון החוף וביצוע הנחיתה. בהמשך התכנון הוכנסה תוכנית לתקיפת נמל פורט סעיד בסירות נפץ במקביל לנחיתה, אם על ידי מארב מחוץ לנמל או פריצה לנמל עצמו. מבצע הנחיתה בוטל ב-5 ביוני ובוטלה גם פעולת סירות הנפץ על נמל פורט סעיד. באילת השתתפו הנחתות בהונאה שהופעלה על הפיקוד המצרי. מטרת ההונאה בזירה הימית הייתה למשוך כלי שיט מזירת הים התיכון החיונית, לזירת הים האדום שהוערכה כמשנית. על בסיס אילת הוטל לביים הכנות להנחתת כוחות במפרץ אילת.
מול תצפיות מודיעין שקיימו המצרים בעקבה נערכו מ-28 במאי מדי יום הצגות חוזרות, של כלי נחיתה המגיעים במשאיות ויורדים למים, וכן העמסת טנק AMX13 לנחתות המכוניות. בלילה הונחתו הטנקים בחוף הדרומי והועברו לצפון המפרץ. גם הנחתות הועלו לחוף והוסתרו בוואדי מאחורי הבסיס.
עם פרוץ המלחמה ליוו כלי הנחיתה במפרץ אילת את חטיבה 9 בדרכה דרומה סיפקו מים ואף הנחיתו טנקים במפרץ שארם א-שייח'.
התחדשות והיערכות 1962 - 1978 > מלחמת ששת הימים > העברה לאילת

שלוש נחתות תוצרת מספנות ישראל נמצאו בנמל אשדוד. לאחר ביטול מבצע הנחיתה ביום השני של המלחמה, החל מבצע העברתם בדרך היבשה לאילת. הנחתות נחתכו לשני חלקים, הועברו ובמשאיות לאילת. שם חוברו מחדש והפליגו לשארם א-שייח'. המבצע הלוגיסטי בוצע על ידי חיל הים ומספנות ישראל.
שיירת חלקי נחתות 36 מטר בדרכה לאילת.
חיבור מחדש של נחתת 36 מטר בחוף אילת 1968.
נחתת 36 מטר בחוף האי טירן, 1968.
התחדשות והיערכות 1962 - 1978 > מלחמת ההתשה

במלחמת ההתשה הנחיתו שלוש נחתות 36 המטרים כוח משוריין בצד המצרי של מפרץ סואץ במבצע רביב, שבמהלכו הושמדו כוחות מצריים רבים.
בהמשך, נרכשה "בת-שבע" מעבורת באורך מאה מטרים, ששימשה קודם לכן להעברת מכוניות ושלוש נחתות "שקמה", ששירתו במלחמת העולם השנייה.
על אחי אשדוד (פ-61) הורכב מנוף חזק במשימה לאפשר פריקה של נגמ"שים אמפיביים שלל BTR. לצורך הסתרת היכולת ההתקפית נמסר שמשימת המנוף היא להרמת סירות ברטרם אל הסיפון.
התחדשות והיערכות 1962 - 1978 > מלחמת ההתשה > פיצוץ וחבלה בבת שבע

ב-21 בינואר 1970, בעת שאח"י בת שבע הנחיתה משאית ציוד שלל ממבצע רודוס, בחוף נמל אילת הופעל מוקש שהיה חמוש ונגרמה התפוצצות של מטען התחמושת במשאית. התוצאה 24 הרוגים ופצועים רבים.
בטרם הושלמו התיקונים מהפיצוץ ביצע הקומנדו הימי המצרי ב-4 בפברואר פעולת חבלה בנמל הצבאי באילת. הודבקו מוקשי עלוקה לתחתיות הנחתת אח"י בת שבע ואנית התובלה אח"י בת גלים. אח"י בת גלים שקעה בנמל. תושייה של קצין האג"ם של הבסיס אילת רס"ן חיים רענן מפקד פלגת הנחתות בתפקידו הקודם. רענן הפעיל את הצוות התורן עם סגן המפקד רוני ביליג שהריץ את הנחתת לחוף הצפוני הרדוד באילת והשכיב אותה במקביל לחוף. שני מוקשים שהתפוצצו גרמו נזק אך הנחתת שכבר ישבה על החוף לא טבעה.
התחדשות והיערכות 1962 - 1978 > מלחמת יום הכיפורים > בגזרה הסורית

שלוש הנחתות 60 מטר שנמצאו בים התיכון השפיעו על הגזרה הסורית בעצם נוכחותם. הפעילות הרצופה של ספינות סער מול הנמלים הסורים יצרה אצלם מסקנה שמתוכננת נחיתה. הסורים התרשמו ממבצע רביב וחששו מפשיטה משוריינת בחופיהם. לשם כך הקימו פיקוד יבשתי להגנת החוף. חטיבה משוריינת הוצבה באזור טרטוס וחטיבה שנייה בקרבת לטקיה. באוקטובר 1972 ביצע חיל הים הסורי תרגיל מקיף שנושאו היה בלימת ניסיון ישראלי לבצע החפת כוחות על החוף הסורי. בתרגיל נכחו שר ההגנה והרמטכ"ל. הכח המשוריין הסורי שנשאר בגזרת החוף לא השתתף בקרבות בחזית רמת הגולן וחיל הים הישראלי זכה לתשבחות משר הביטחון משה דיין, על תקיפות ספינות הטילים שהצליחו לחמם את הגזרה.
התחדשות והיערכות 1962 - 1978 > מלחמת יום הכיפורים > זירת הים התיכון בגזרה המצרית

ב-16 באוקטובר 1973 הובילה נחתת את לוחמי שייטת 13 עם חזירים לתקיפת נמל פורט סעיד - מבצע ליידי. המבצע בוצע בהצלחה פגעו בכלי שיט בתוך הנמל. שני לוחמים עם חזיר לא שבו מהפעולה ונחשבים נעדרים.
ב-21 באוקטובר הובילה נחתת עשרות סירות גומי לחוף סיני מערבית לבסיס דפנה במגמה שיסיעו את כח הפשיטה אל מוצבי התותחים מזרחית לפורט סעיד. המבצע בוטל.
התחדשות והיערכות 1962 - 1978 > מלחמת יום הכיפורים > הכנות למבצע הנחתה בזירת ים סוף

זירת ים סוף של חיל הים נערכה למשימת הנחתת כח חטיבתי במפרץ סואץ. מגמת המבצע הייתה להגיע לעורפם של המערכים העיקריים המצרים ובכך להוציאם מאיזון. שם הקוד היה "מבצע אור ירוק" של אוגדה משימתית 440 בפיקודו של אלוף מנחם מרון. ההכנות למבצע הגיעו לשיאן בחודש אוגוסט 1973 בו התקיים תרגיל גדול "מדקדק" בחוף רס א-טנטור במפרץ אילת.
בתקופת המלחמה התארגן במפרץ שארם א-שייח' כוח נחיתה שכלל גדוד צנחנים בפיקוד עמוס ירון ושני גדודי טנקים. כלי השיט להעברת הכוחות היו אח"י בת שבע, שתי נחתות מסדרת שיקמה: אח"י אופיר ואח"י שבא ושלוש הנחתות מסדרת 36 מטר.
חטיבת הצנחנים 35 הועברה בהטסה לחופי מפרץ סואץ: ראס סודאר אבו זנימה ואבו רודיס. חטיבת טנקים 274 בפיקוד אל"ם יואל גונן ויחידה 88 - דב לבן בפיקוד רס"ן יוסף יודלביץ. על החלק הימי של המבצע פיקד מפקד זירת ים סוף, אל"ם זאב אלמוג.
הכוחות הועמסו לכלי השיט לקראת יציאה. לאחר המתנה של יומיים בוטל המבצע מחשש להסתבכות והצורך בכוחות לזירות הלחימה העיקריות.
התחדשות והיערכות 1962 - 1978 > שינויי היערכות לאחר המלחמה > העברת נחתות 36 מ' לים התיכון

בשנת 1974 בוצע שינוי היערכות בכלי השיט המיועדים לנחיתה. בחודש מאי 1974 הועברה אח"י שיקמונה (פ-55) בדרך היבשה מאילת לאשדוד. את ההעברה ביצעה חברת תעבורה שהסתייעה במנופים של סולל בונה. כל זאת בפיקוח מהנדס חיל הים יעקב יבין.
לצורך ההורדה למים בנמל אשדוד נעשה שימוש בשני מנופים כבדים בחוף ובמנוף צף דוד. נדרשה מיומנות רבה ותיאום לחלוקת המשקל בין שלושת המנופים. הובלת אח"י שיקמונה (פ-55) הוכתרה בהצלחה. העגלה שהתפנתה הוחזרה לאילת. בעת העברת אח"י עצין גבר (פ-51) קרסה הזרוע של המנוף הצף והנחתת נפגעה. היא נשלחה למבדוק בחיפה ותוקנה. העברת הנחתת השלישית אח"י קיסריה (פ-53) נדחתה. היא נשארה באילת והועברה רק בנובמבר 1974.
התחדשות והיערכות 1962 - 1978 > שינויי היערכות לאחר המלחמה > העברת נחתות 60 מ' לים האדום

בהערכת מצב שנעשתה אחרי מלחמת יום הכיפורים נתנה עדיפות לזירת הים האדום. בחודש אפריל 1974 עברו ספינות סער סביב אפריקה והגיעו לאילת מבצע מוניטין.
שלוש הנחתות מדגם 60 מ' שנמצאו בים התיכון נבנו לתנועה בקרבת החוף ולמצב ים נוח. כדי להימנע מהים הגבוה העשוי להתפתח באוקיינוס, הוגשה הצעה להעבירן בשני חלקים על גבי עגלה בדרך היבשה. למרות זאת קיבל מפקד חיל הים בנימין תלם החלטה להעבירן גם אותן בדרך הים. הנחתות הוכנו להפלגה ארוכה. גג המחסן הושלם ונבנתה מחיצה אטומה כ-6 מ' מהחרטום. את ההכנות ארגן מייק אלדר מפקד הפלגה.
באוגוסט 1974 יצאו שלוש הנחתות מסדרת 60 מטר מהים התיכון בהקפת יבשת אפריקה לאילת. ההפלגה קיבלה את השם מבצע ציפור עדן. הנחתות הופיעו ככלי שיט אזרחיים וכדי למנוע תשומת לב הפליגו בדירוג בהפרש של יומיים כך שלא ימצא יותר מכלי שיט אחד בו זמנית באותו נמל. ראשונה יצאה הנחתת אח"י אכזיב (פ-65) בשם א.מ. נירה בפיקוד אבי שחף ועליה סא"ל יוסף יוחנן כמפקד בכיר של ההפלגה. שנייה יצאה אח"י אשדוד (פ-61) שנקראה א.מ. דקל בפיקוד ר/ח אמנון תדמור, שלישית יצאה אח"י אשקלון (פ-63) בפיקוד רס"ן משה לוי. בדרכם פגשו הנחתות ים סוער ועברו חוויות רבות עד שהגיעו לאילת.
התחדשות והיערכות 1962 - 1978 > גלריה התחדשות והיערכות

השקת אח"י עציון גבר פ-51 כלי שיט צבאי ראשון שנבנה במספנות ישראל, 2 במרץ 1962.
אח"י עציון גבר (פ-51) באימוני נחיתה בבריכת נמל אשדוד הנמצא בבניה, אוגוסט 1963.
צוות תותח 20 מ"מ אורליקון בצד הגשר של הנחתת אח"י עציון גבר (פ-51).
תרגיל הנחתת כח יבשתי בלילה.
הורדה למים של גוף הנחתת אח"י שקמונה (פ-55) במספנות ישראל.
גוף הנחתת אח"י אשדוד (פ-61) בשלב הבניה במספנות ישראל.
השקת אח"י אשדוד (פ-61) בפיקוד יוסף הררי במספנות ישראל, 5 ביולי 1966 מברך מימין אלוף שלמה אראל.
השקת נחתת אח"י אשקלון (פ-63) במספנות ישראל 19 במאי 1967.
הנחתת אח"י אשקלון (פ-63) בפיקוד יעקב ניצן יוצאת מהרציף במספנות ישראל 19 במאי 1967.
ראש העיר חיפה אבא חושי ולידו מנהל מספנות ישראל, ישראל ליברטובסקי, עם צוות הספינה בעת מסירה מוקדמת של הנחתת אח"י אכזיב (פ-65) על מנת שתשתתף במבצע הנחיתה המתוכנן במלחמת ששת הימים.
מחצית אחורית של נחתת 36 מטר תוצרת מספנות ישראל, מועמסת על גבי משאית גרר בדרכה לאילת.
מחצית קדמית של נחתת 36 מטר תוצרת מספנות ישראל מובלת על גבי משאית גרר בדרכה לאילת.
מחצית אחורית של נחתת 36 מטר תוצרת מספנות ישראל מובלת על גבי משאית גרר בדרכה לאילת.
שיירת משאיות נושאות נחתות 36 מטר תוצרת מספנות ישראל מובלות בחצאים על גבי משאיות גרר בדרכן לאילת.
נחתות 36 מטר שהורכבו מחדש באילת מגיעות למעגן שארם א-שייח'.
טרפדות ונחתות 60 מטר בבסיס אשדוד.
מסוק מעביר אנשים וציוד מחרטום נחתת 60 מטר.
אימון נחיתת מסוק על סיפון נחתת מדגם 60 מ', 1968.
אח"י אשקלון (פ-63) מלווה משחה אמונים בים התיכון.
תעודה דקורטיבית המעידה על ביצוע קורס נחתי חולית החוף של פלגה 924 באשדוד, 1968.
נחתת מכוניות בתנועה מנהלתית במפרץ שארם א-שייח'. ברקע אח"י בת גלים (ת-81).
נגמ"ש מסייע לנחתת להיחלץ מהחוף במפרץ סואץ במהלך מבצע רביב, 9 בספטמבר 1969.
אח"י בת שבע נכנסת לראשונה למעגן שארם א-שייח', 26 יוני 1969.
אח"י בת שבע במעמס מלא של רכב קרבי משורין בתרגיל בזירת ים סוף.
נחיתת מסוק על אח"י בת שבע.
נגמ"ש יוצא מנחתת שקמה בתרגיל נחיתה 1972.
טנק עולה למחסן אח"י בת שבע
תרגיל העמסת רכב קרבי משורין במפרץ שארם א-שייח'
עלית טנקי טיראן לנחתת "שקמה" לקראת תרגיל נחיתה הרף עין במפרץ שארם א-שייח'.
טנק סופר-שרמן יורד לחוף מאונית הגלנוע אח"י בת גלים 2 על גבי גשר שהניח טנק גישור.
אח"י בת שבע בתרגיל הנחתת רכב קרבי משורין במפרץ אילת, 22 אוגוסט 1973.
שר הביטחון משה דיין והרמטכ"ל דוד אלעזר בתרגיל נחיתה במפרץ אילת, 22 אוגוסט 1973.
אח"י שקמונה (פ-55) מועמסת למשאית להעברה מים סוף לים התיכון 10 מאי 1974.
אנית התובלה אח"י בת ים (ת-83) כאנית אם לדבורים במפרץ סואץ, 1974.
אח"י בת ים עוגנת ליד הרציף בשארם א-שייח'
אח"י אשקלון (פ-63) בפיקוד סרן שאול חורב מתקרבת לנחיתה באי טירן 1969.
מנוף נייד במחסן הנחתת משמש להעמסת סירות סנונית על הסיפון.
אח"י שקמונה (פ-55) מועברת במשאית מאילת לאשדוד מאי 1974
אח"י אכזיב (פ-65) במעגן שארם א-שייח', נושאית מנוף בצורת A לצורך הוצאת נגמ"שים אמפיביים שלל דגם BTR, מבלי מלפתוח את דלת הנחיתה, 1978.
עובדי תעלת סואץ המצרים מנופפים לברכה לנחתות העוברות בתעלה, 29 נובמבר 1979.
נשיא מצרים אנואר סאדאת מחזיר הצדעה לנחתות הישראליות העוברות בתעלת סואץ, במרפסת ביתו באסמאעיליה, 29 נובמבר 1979.
אח"י בת גלים 2 קשורה לרציף בשארם א-שייח', 1981.
תקופת מימוש היעוד 1979 - 1993 > חולית החוף ובית הספר להחפה

נחיתה מחייבת בדיקה וסימון חוף לכן התקיימה תת-יחידה של חולית החוף לאורך כל פעילות הנחיתה. חוליה זו כללה: צוללים, בודקי וסמני חוף. מחסן ציוד צלילה, סירה מרק 3 ורכב נ"נ. מפקדי החוליה היו: משה לוי, נתן אברהם וראובן זאק. בשנת 1975 הועברו אנשיה לחיל האוויר שהקים אז את היחידה הטקטית לחילוץ מיוחד (669) – יחידה 669. הצורך במדידות עומקים וסימון נתיב הכניסה לנחתות חייב הקמה מחדש. החוליה כללה כ-20 סירות גומי ואנשיה עסקו בהדרכת הכח הנוחת להתנהגות בים וערכו סדרת מילוט נפש בים הכוללת שחייה עם חגורות הצלה. ב-1 יוני 1979 הוגדרה חולית החוף כבית הספר לנחיתה במסגרת בסיס אשדוד, מפקדיה היו יהודה גושן וגבי חי שילה.
קיום בית הספר להחפה אפשר להרים את המודעות לנושא בצה"ל. לפני מלחמת לבנון התקיים לקורס קציני חיל רגלים של בה"ד 1 אימון פשיטה ארוכה שכלל הפלגה למרחק 60 מייל מאשדוד לנחל עזה - 17 סירות זודיאק מרק 5 השיטו את כל הקורס בפיקודו של סא"ל אפי פיין בנוכחות אל"ם שמואל ארד מפקד בה"ד 1.
נושא בדיקת החוף ויצירת מפות החפה הוטל על יחידת ילת"ם בית הספר להחפה הכין את התשתית והדריך את אנשי ילת"ם שהגיעו לרמה טובה.
חולית החוף המשיכה לפעול במסגרת בסיס אשדוד עד סגירת פלגת הנחיתה.
תקופת מימוש היעוד 1979 - 1993 > לקראת מלחמת לבנון

בתקופת 1979 ו-1980 נוצר צורך להספקת נשק ותחמושת לכוחות הפלנגות הנוצריות בלבנון. בדרך כלל על ידי נחתת אחת לנמל ג'וניה. כח הנחיתה נמצא באותן שנים במצב טכני ירוד. היות שלא הוקצה כסף לתחזוקה שיכסה את כל העבודות הנדרשות הגיעו כלי השיט לרמה שמספן ציוד לא הסכים לאשר המשך הפעלתן. לאחר מעורבות ודיונים עם הרמטכ"ל הוקצה סכום שלא הספיק לכל התיקונים הנדרשים.
הנחתות השתתפו במבצעים נגד מחבלים אל החופים הצפוניים של לבנון, ללא הנחתת כוחות. הנחתת שימשה כפלטפורמה נושאת לטנקים או מסוקים שתקפו מטרות בחוף הלבנוני.
המטה הכללי בראשותו של רפאל איתן ראה בנחיתה אופציה דרושה לצה"ל. סיכום המטה הכללי באפריל 1982 הורה את חיל הים לתכנן בנייה של 8 נחתות.
לפני מלחמת לבנון נערכו בצה"ל הכנות במשך שנה. למבצע הנחיתה תוכננה חטיבת הצנחנים הסדירה חטיבה 35 בפיקוד אל"ם יורם יאיר כשמצוות אליה גדוד טנקים מוקטן 795 מחטיבת בית הספר לשריון 844 בפיקוד סא"ל יוסף מורג. גדוד בית הספר עבר באותה שנה אימון הקמה בצאלים והיה בכוננות ללחימה במסגרת חטיבת הצנחנים. כל זאת במקביל להעברת ההדרכה בבית הספר לשריון.
בים האדום נרכשה אוניית גלנוע אח"י בת גלים 2.
תקופת מימוש היעוד 1979 - 1993 > כח הנחיתה במלחמת לבנון

ההיערכות לפעילות בלבנון נעשתה כאל פשיטה בה יידרש חיל הים להעברת כח צנחנים ושריון מדרום לצידון בשני סבבים. מתוך כלל הנחתות של חיל הים הוכנו למבצע רק שלוש הנחתות שהיו פעילות בים התיכון. היו אלה אח"י בת שבע אח"י אשדוד (פ-61) ואח"י אכזיב (פ-65). נחתת שלישית אח"י אשקלון (פ-63) נמצאה במספנות ישראל בלתי כשירה להפלגה ולא מתקנים אותה עקב חוסר תקציב. שלוש נחתות מדגם 36 מטר נמצאות על החוף באילת במצב שאינן ראויות להפעלה וללא צוות.
תקופת מימוש היעוד 1979 - 1993 > הפעילות במלחמת לבנון

במלחמת לבנון הראשונה בוצעה נחיתה רבת היקף בחוף האוואלי בלבנון, על ידי כוח של שתי נחתות ששים מטרים (פ-61 "אשדוד" ו-פ-65 "אכזיב" ו"בת-שבע"). במהלך כמה יממות הונחתו מאות כלי רכב משוריינים ואלפי חיילים.
הכוח הראשון נאסף לנחתות מחוף זיקים ונחת בחצות לילה 6/7 יוני 1982 בחוף שפך נהר האוולי מצפון לצידון. שאר הטנקים של הגדוד ויחידות נוספות בגל שני ושלישי נאספו מחוף צפון נהריה.
ב-9 באוגוסט 1982 הושטו 2 גדודי תותחנים מאגד 216 באוניית הגל נוע יסמין מאשדוד לנמל ביירות, גדוד 7042 בפיקודו של אלי ברעם וגדוד נוסף בפיקודו של יוסי פרום.
בהמשך הלחימה נוצר צורך לעקיפת השטח הבנוי של העיר צידון. הנחתות נכנסו באור יום למעגן זהרני בדרום צידון ואת הכוחות ומשאיות ההספקה שאספו פרקו בחוף האוולי מצפון לצידון.
בנוסף להעברת כוחות צה"ל ביצעו הנחתות השיטי אספקה לפלנגות הנוצריות.
בתקופה לאחר הלחימה התארגנה הנחיתה בבסיס אשדוד על פלגה 921 שכללה שתי נחתות 60 מטר פעילות ואח"י בת שבע ונחתת 60 מטר שלישית במצב שימור להפעלה על ידי צוותי מילואים.
תקופת מימוש היעוד 1979 - 1993 > פרויקט "פלשת"

עוד לפני מלחמת לבנון היה ברור לרשויות צה"ל שכלי השיט לנחיתה עשו את שלהם וסדר הכוחות מחייב חידוש. בדיון המטה הכללי בו הוצגה התפתחות סדר הכוחות של חיל הים בחודש אפריל 1982 דרש הרמטכ"ל רפאל איתן בניית 8 כלי נחיתה חדשים.
לאחר המלחמה הוקמה מפקדת נחיתה ותובלה כשבראשה עמד אל"ם מייק אלדר. ועיסוקה העיקרי היה תכנון נחתת שתהיה בעל כושר נשיאה של 12 טנקים, 8 מסוקים וכושר הפלגה של שבוע ימים. למטה הכללי בראשות משה לוי הוצג כלי שיט גדול ואושרה הקצבה לתכנון מפורט.
ממדי נחתת שתוכנה היו: אורך 113 מ', רוחב 17.5 מ', מהירות 15 קשר ודחי 5,000 טון. תג המחיר של כלי יחיד כמתוכנן עבר בהרבה את התקציב שניתן היה להקצות לבניית 8 הנחתות שנדרשו בשנת 1982.
בחודש אוגוסט 1984 הועלה הנושא בדיון המטה הכללי בפני הרמטכ"ל דן שומרון. השיקולים היו בין הקצאת תקציב לטנקי מרכבה סימן 3 או בניית "פלשת" החלטה הייתה לטובת המרכבה והפרויקט הוקפא.