stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תחקירי שבעה באוקטובר
תחקירי זירות קרב > תחקיר כפר עזה

ב-25 בפברואר 2025 הציג מפקד פיקוד העורף האלוף רפי מילוא לתושבי קיבוץ כפר עזה את תחקיר הצבא על אירועי שבעה באוקטובר בקיבוץ. לפי התחקיר, במשך שעות ארוכות חברי כיתת הכוננות, 14 איש, נלחמו לבדם במחבלים ללא כל עזרה צבאית, ונהרגו כולם. כוחות צה"ל הגיעו לקיבוץ ללא פיקוד וללא תיאום ביניהם וללא הבנת המתרחש. הכוחות נכנסו לקיבוץ רק בחלקו הדרומי, פינוי התושבים במקום נעשה מאוחר ובאופן לקוי וכתוצאה מכך מחבלי חמאס חזרו למקום ורצחו וחטפו חברי קיבוץ. גם חיל האוויר לא פעל כראוי. האלוף מילוא הודה כי חמאס הפתיע את צה"ל ביכולות שלו. בהודעה מטעם הקיבוץ נאמר שהתחקיר שהוצג היה מקיף ומעמיק אך לא מספק.
כמה ימים לאחר פירסום תחקיר כפר עזה טענו קצינים במילואים שהיו במקום שלא דיברו איתם במסגרת התחקירים הצבאיים. אחד הקצינים סיפר שהגיע לכפר עזה באופן עצמאי בסביבות 12 בצהריים, ועסק בפינוי פצועים והרוגים. לאחר מכן קצין אחר הוביל כוח של 40 איש שעברו בית אחר בית והרגו מספר מחבלי חמאס.
תחקירי זירות קרב > תחקיר ניר עוז

בנובמבר 2024 מונה אלוף ערן ניב לאחראי על ביצוע תחקיר טבח ניר עוז.
תחקירי זירות קרב > תחקיר קיבוץ נחל עוז

בפברואר 2025 הציג אלוף דן גולדפוס, יחד עם קצינים נוספים, את התחקיר שנעשה על טבח שבעה באוקטובר בקיבוץ נחל עוז. נציגי הצבא פתחו את הצגת התחקיר בבקשת סליחה מהתושבים - והודו שצה"ל כשל: "סליחה שנכשלנו בלהגן עליכם". בתחקיר הוצגו אירועי השבעה באוקטובר לצד תגובת הצבא. תושבי הקיבוץ ציינו כי "עברו באופן יסודי ומעמיק - ונראה שהתחקיר נעשה במקצועיות ורגישות", אך הם ציפו גם שיתוחקרו האירועים שהתרחשו לפני 7 באוקטובר ובמה שהוביל אליהם, וזה לא נעשה.
כמו כן ציינו בקיבוץ כי בצבא לא הצליחו להסביר למה לקחו לכיתת הכוננות את הנשקים מבתיהם לפני 7 באוקטובר. לעומת זאת ציינו לשבח את השקיפות בתחקיר שהוצג, שכלל הקלטות קשר וסרטונים שלא נחשפו לפני כן.
אחד הפרטים שנחשפו בתחקיר הוא שתומר ערבה-אליעז, תושב הקיבוץ, נורה למוות בסבירות גבוהה בידי כוח צה"ל, אחרי שנמלט מהמחבלים.
תחקירי זירות קרב > תחקיר מוצב נחל עוז

במרץ 2025 הוצג תחקיר צה"ל על קרב מוצב נחל עוז, ובו נקבע כי הוא "אחד הכישלונות הכי גדולים בשבעה באוקטובר". התחקיר מצביע על שורה ארוכה של כשלים בכל הרמות הצבאיות. במוצב היו באותו בוקר 162 חיילים ולוחמים, רובם מגדוד 13 של חטיבת גולני שהחזיקו את הגזרה. רק 90 חיילים וקצינים אחזו בנשק באותו בוקר במוצב, והם לא תרגלו לפני כן תרגולת "הגנת מוצב" במוצב. הקרב הוכרע בדקות הראשונות. התחקיר קובע כי אי קיום פקודות בסיסיות כמו תגבור עמדות סביב המוצב לפני הסתערות המחבלים על המוצב, מחסור בכוח אש וסרבול בתנועת הטנקים בשל זמני כוננות שנקבעו על ידי אוגדת עזה והחטיבה הצפונית - גרמו למפלה. לוחמי המוצב וחיל האוויר הצליחו במהלך הקרב להרוג 71 מחבלים.
התחקיר מצביע על כשל באופן תפיסת המקום שנמצא מרחק של פחות מ-850 מטרים מגדר הגבול. המקום היה אמור להיות מוצב קדמי אבל בפועל הוא הפך למחנה עורפי בשל אילוצים כלכליים. הוא לא נוהל בשגרת מוצב, לא הייתה בו דריכות מבצעית מספקת והוא התנהל כבסיס עורפי מבחינת תפיסת האבטחה: רק שומר אחד בש"ג שפנה לשטח ישראל ולא לרצועה, ושלושה שומרים נוספים שהיו מוצבים בתוך המחנה כדי למנוע גניבות.
לצד הכישלון, התחקיר מצביע על גבורה עילאית של מפקדים ולוחמים שחירפו את נפשם, ומגלה כי התצפיתניות פעלו במקצועיות, נחישות ואומץ לב.
תחקירי חילות צה"ל

הרמטכ"ל, רב-אלוף הרצי הלוי, ניסה בתחילת המלחמה למנות ועדות חקירה חיצוניות בראשות אלופים בדימוס. נקבע כי יש לתחקר את אירועי המלחמה כדי להפיק לקחים, והתחקור חייב להתחיל ביחידות עצמן ומשם לעלות למעלה. כמו כן נקבע הליך לתחקור קצינים בכירים. הודגש כי תחקירים אלו אינם מחליפים מנגנון בדיקה או חקירה חיצונית מלאה, כגון ועדת חקירה ממלכתית. היוזמה למינוי ועדות חקירה נבלמה על ידי הדרג המדיני, והוועדות לא הוקמו.
תחקירי חילות צה"ל > תחקירים מטכ"ליים

ב-27 בפברואר 2025 פורסמו חלקים מתחקירי צה"ל, הכוללים 18 תחקירים מטכ"ליים נושאיים, בהם 4 תחקירי ליבה. התחקירים אינם כוללים מסקנות אישיות או צעדים פיקודיים.
אחת המסקנות המרכזיות בתחקיר היא שהכישלון וההפתעה היו חמורים יותר ב-7 באוקטובר מאשר במלחמת יום הכיפורים, שפרצה 50 שנים לפני כן. הסיבה היא שלישראל הייתה אז התרעה למלחמת הפתע, נערכו דיונים מקדימים אם לגייס כוחות מילואים, וחלק מקציני אמ"ן התריעו על המתקפה המתקרבת. לעומת זאת, ב-7 באוקטובר לא היה אף אחד שראה או שזיהה סימן להתארגנות מוקדמת, ולא הייתה התרעה מודיעינית כלשהי. ההפתעה הייתה מוחלטת.
תחקירי חילות צה"ל > תחקיר תפקוד צה"ל

התחקיר הצבאי על תפקוד צה"ל בליל ובוקר שבעה באוקטובר בוצע על ידי אגף המבצעים ופיקוד הדרום, והוא מבוסס בחלקו על תחקירים מטכ"ליים של אגף המודיעין אודות הרגעים שקדמו ל-06:29 באותו הבוקר, והשלבים הראשונים במאמצי הבלימה של המתקפה. חלקים מהתחקיר פורסמו ב-4 בינואר 2025. בחלקים אלה מתואר כיצד הצליחו מחבלי חמאס לשבש את פעילות חיל האוויר ולפלוש לשטח ישראל.
תחקירי חילות צה"ל > תחקיר אגף המודיעין

ביולי 2024 פורסמו חלקים מתחקיר של אגף המודיעין. לפי ממצאי התחקיר, מתקפת הפתע של חמאס תוכננה במשך כ-7 שנים, אך באמ"ן הניחו שארגון הטרור מורתע, וכי יחיא סנוואר מעדיף לשפר את מצבם הכלכלי של תושבי הרצועה ולבסס את ממשל חמאס ברצועת עזה.
עיקרי ממצאי התחקיר:
גורמי המודיעין הניחו שחמאס מורתע ופניו של סינוואר להסדרה, ולכן התעלמו מהסימנים המקדימים למתקפה.
במשך שנים נוצר פער בין הידיעות שנאספו לניתוח שלהן על ידי חוקרי אגף המודיעין.
הפרשנות שלפיה חמאס נמנע מלהשתתף בשני העימותים שקדמו ל-7 באוקטובר כי הוא מתכנן מלחמה - נזנחה באגף המודיעין.
למעשה, חוקרי המודיעין היו שקועים בקונספציה שחמאס "לא רוצה ולא יכול" לצאת למלחמה נגד ישראל, בדומה ל"קונספציה" בדבר תנאי סף מצריים וסוריים ליציאה למלחמה, שגרמה לפרוץ מלחמת יום הכיפורים ללא התרעה משמעותית. מספר מועט של חוקרים באגף המודיעין היה סבור כי חמאס משתמש במימון המגיע מקטר לתכנון המתקפה, אך הדעה הרווחת בחיל הייתה כי חמאס מורתע.
ראש אמ"ן, אהרון חליוה, קיבל את הקביעות שעלו בתחקיר והתפטר מתפקידו זמן קצר לאחר מכן.
תחקירי חילות צה"ל > תחקיר יחידה 8200

ביחידה 8200 בוצעו מספר תחקירים מבצעיים לבדיקת אירועי מתקפת שבעה באוקטובר, והיחידה הצהירה שהתחקירים "יוצגו לציבור באופן שקוף לאחר שיסוכמו, ובהליך סדור ומקצועי".
בפברואר 2024 פורסם כי הוקם צוות בדיקה בראשות דני הררי, באישור ראש אמ"ן והרמטכ"ל. לאחר שצוות הבדיקה סיים את התחקיר הוא פרסם דו"ח פנימי בן כ-600 עד 800 עמודים, ובו פירוט הכשלים והליקויים, חלקם חמורים ביותר, שהתגלו בכל הקשור לתהליך עיבוד המודיעין, קבלת ההחלטות ושיטות העבודה של היחידה.
ביולי 2024 הציג מפקד יחידה 8200 יוסי שריאל את התחקיר על תפקוד היחידה באירועי שבעה באוקטובר לראש אמ"ן אהרון חליוה ולקצינים נוספים בחיל המודיעין. על פי התחקיר, בשעות ובימים שלפני המתקפה היה ברשות היחידה את כל המידע הדרוש לאנשיה, אבל היחידה לא העבירה התרעה נקודתית וברורה. באותה עת פורסמו קטעים קצרים מהתחקיר, לפיהם בליל 6 באוקטובר הייתה תקלה במערכת מודיעינית שסיפקה מידע על חמאס, וזו תוקנה רק כעבור מספר ימים. כמו כן פורסם כי במאי 2023 קצין מודיעין של פיקוד הדרום הזהיר שיחידת 8200 לא מכסה טוב את עזה וכי יש "פער איסוף משמעותי", אך הליקויים לא טופלו.
ב-12 בספטמבר 2024 הודיע שריאל כי הוא פורש מתפקידו בתוקף אחריותו למחדל. במכתב הפרידה הוא מציין כי הושלם התחקור הראשוני על חלקה של היחידה בכישלון המודיעיני. על פי התחקיר היה בידי היחידה מידע מפורט על תוכניות חמאס והיערכותו, אך אלה לא השפיעו על הבנות היסוד בתוך היחידה ובקרב קהיליית המודיעין.
תחקירי חילות צה"ל > תחקיר חטיבת המבצעים

בנובמבר 2024 פורסמו עיקרי תוצאות התחקיר הצה"לי ביחס לתפקודה של חטיבת המבצעים.
בין ממצאי התחקיר:
סדר הכוחות הקבוע בעוטף לא היה מספיק ב-7 באוקטובר 2023, אך כך גם היה בשאר הגזרות. המשמעות היא שיהיה צורך בתגבור כוחות ובמספר גדול יותר של לוחמים בשטח בכל רגע נתון. מסקנה נוספת שעלתה היא כי יש צורך בכוחות כוננות גדולים יותר בגזרות השונות.
האוגדה שחררה יותר מדי חיילים הביתה באותה שבת, יותר ממחצית מחיילי היחידה, וזאת בניגוד לנהלים. צוין כי נוהג זה רווח בהרבה אוגדות ולא רק שם.
על פי התחקיר, הכוחות זרמו דרומה במהירות מרגע שהאירוע החל, אך לא בהכרח למקומות הנכונים. נושא זה שנוי במחלוקת בין אוגדת עזה לבין פיקוד הדרום.
התיאום בין כוחות משטרת ישראל לבין צה"ל ב-7 באוקטובר היה לא טוב.
ביחס לניהול המערכה ממוצב הפיקוד העליון בקריה, צוין כי הוא תפקד במצב של אי-בהירות חלקית, ונדרשו שעות ארוכות כדי לייצר תמונת מצב.
בסיכום התחקיר נכתב כי התנהלות חטיבת המבצעים החל מהשעה 6:29 הייתה טובה וסבירה.
תחקירי חילות צה"ל > תחקיר פיקוד הדרום ואוגדת עזה

באוקטובר 2024 פורסמו עיקרי תחקיר של אוגדת עזה, בו הממצא העיקרי הוא כי סדר הכוחות הקבוע בעוטף לא היה מספיק ב-7 באוקטובר 2023, כ-600 עד 650 חיילים בגזרה, במקום 1,500.
בפברואר 2025 פורסם תחקיר פיקוד הדרום וחטיבת המבצעים, בו כונה הטבח "אירוע קטסטרופלי, בלי מצטיינים". בתחקיר מצוינות ההכנות שהחלו בעזה בשישי בצהריים ולא זוהו, שגיאות מבצעיות שביצע אלוף הפיקוד, וכשלים מבצעיים נוספים.
תחקירי חילות צה"ל > תחקיר חיל האוויר

ממצאים מתחקיר חיל האוויר פורסמו ב-24 בדצמבר 2024.
עיקרי הממצאים:
חיל האוויר עמד בכוננויות שהוגדרו לחופשת החגים, וחימש טרם היציאה לחג מטוסים נוספים כדי לתת מענה לזמני הכוננות הקצרים.
עשרות כלי טיס הוזנקו, למרות מטחי הטילים הכבדים, אך האפקטיביות שלהם הייתה מוגבלת.
חיל האוויר לא היה מספיק אפקטיבי לנוכח היקף המתקפה של חמאס.
תמונת המודיעין לא הייתה ברורה מדיווחי כוחות היבשה.
בחיל האוויר מעריכים שגם אם קצב צבירת הסד"כ היה מהיר יותר, הוא לא היה מספיק כדי לבלום את המתקפה.
בשעה 7:08 הכריז האלוף תומר בר על מלחמה והקפיץ את כל חיל האוויר.
בשעה 9:30 קיבל בר החלטה חריגה והגדיר את כל מרחב הגדר כ"שטח הריגה", כך שכל מי שמתקרב אליו ייפגע, גם במחיר של פגיעה בחטופים. כך תפס חיל האוויר אחריות למרחב הגדר ומנע מתקפות נוספות.
תחקירי שירות הביטחון הכללי

שירות הביטחון הכללי (שב"כ) ערך שני תחקירים, שלא פורסמו: תחקיר פנימי של שירות הביטחון הכללי, ותחקיר חיצוני שבראשו עמד ה', מי שפיקד בעבר על מרחב ירושלים ויו"ש בשירות, ושימש ראש אגף סיכול ריגול. עיקרי התחקיר החיצוני הוצגו במרץ 2025.
תחקירי שירות הביטחון הכללי > עיקרי התחקירים

הארגון הסתמך על הקונספציה לפיה חמאס יימנע מתקיפה. בשעה שלוש וחצי לפנות בוקר נפגשו רונן בר, ראש שירות הביטחון הכללי, ובכירי השב"כ במטה הארגון לאחר שהתקבלו שני סימנים המעידים על מתקפה מתוכננת: הדלקת עשרות סימים ישראליים בעזה, וירידת בכירי הפיקוד הצבאי של חמאס למנהרות. למרות הסימנים המשיכו אנשי השירות להניח שחמאס לא יתקוף.
ב-2:58 השירות הפיץ הודעת התראה לצה"ל ולמטה לביטחון לאומי, שכפוף לראש הממשלה, על התנהלות חריגה של חמאס שעשויה להצביע על פעילות התקפית. ב-3:17 הופצה התראה דומה בדרג נמוך יותר, ולאחר מכן לא הופצו עוד הודעות התראה.
בין השעות 4:00–6:00 יצאו הודעות שב"כ בצא'ט המבצעי מול צה"ל ובהן התראות על היערכות חמאס לתקיפה. לאור התראות אלו הוקפצו שני צוותי טקילה לדרום.
בשעה 5:00 הופצו הנחיות אופרטיביות ובהן המלצה לדחות את ישיבת הקבינט המדיני-ביטחוני שתוכננה ליום ראשון בבוקר, ולהציג את הסימנים המעידים למזכיר הצבאי של ראש הממשלה, אבי גיל. ההודעה נמסרה לו בשעה 6:13.
בשעה 6:17 עודכן אבי גיל בטלפון האדום אודות הסימים והחשש ממתקפה. הוא תקשר מיד לרל"ש הרמטכ"ל, ובשעה 6:29 התקשר לבנימין נתניהו.
אימוני יחידת הנוח'בה לא הוגדרו כאיום אסטרטגי. בשב"כ ייחסו חשיבות גבוהה יותר להימצאות נשק מפר איזון אצל חמאס, כגון טילים מדויקים, כטב"מים איכותיים ויכולות קומנדו ימיות מתקדמות. כוח הנוח'בה לא הוגדר איום אסטרטגי, כי התפיסה הייתה שאין היתכנות לפשיטה המונית לישראל.
בשירות האמינו שהמכשול נגד מנהרות בגבול רצועת עזה ימנע חדירה לישראל דרך מנהרות.
השירות לא ביצע מעקב שיספק הערכה לאפשרות לפשיטה צבאית דרך הגדר.
בשירות התייחסו בביטול לתוכנית הפשיטה "חומת יריחו" של חמאס, והתעלמו ממנה בדיוני הערכות מצב.
בשנת 2018 נהרג בעזה פעיל חמאס שגייס מחבלים להוצאת פיגועים באזור יהודה ושומרון. בעקבות כך הורה יחיא סינוואר להרוג כל מי שנחשד בשיתוף פעולה עם ישראל. סוכני שב"כ רבים נרצחו, ושב"כ נותר כמעט לגמרי ללא סוכני מודיעין אנושי בעזה.
בעקבות חשיפת מבצע פירות טרופיים בח'אן יונס בשנת 2018 למד חמאס כיצד גורמי מודיעין בישראל מאזינים לו, ופיתח יכולת למנוע האזנות.
תחקיר משטרת ישראל

לקראת תום כהונתו של המפכ"ל קובי שבתאי ערכה משטרת ישראל תחקיר על מתקפת 7 באוקטובר. בדצמבר 2024 פרסם יהושע בריינר ב"הארץ" חלקים מהתחקיר.
בתחקיר נקבע כי המשטרה לא עודכנה על הסימנים המעידים למתקפה, וכי במהלך היום לא קיבלה מודיעין מצה"ל או מגורמי הביטחון האחרים על הלחימה.
אנשי משטרה הביעו ביקורת על כך שלא בוצעו תחקירים מעמיקים על התנהלות הארגון באותו היום, לרבות התנהלות המטה הארצי ב-7 באוקטובר, סוגיית גיבוש תמונת המצב, וההחלטות העצמאיות שקיבלו בימ"מ במנותק משאר המשטרה. כמו כן, לא נבחנו לעומקם אירועים שהתרחשו בדרום, בהם התנהלות כוחות המשטרה בקרב בארי, ההחלטה בנוגע להריסת תחנת המשטרה בקרב שדרות, ותחקיר בנוגע לאישור פסטיבל נובה ואופן פיזור האירוע. בנושא זה קיימת מחלוקת בין הצבא למשטרה.
חלק מהתחקיר עוסק בהדגשת הצלחותיה של המשטרה ב-7 באוקטובר, ובכלל זה גבורתם של השוטרים שהשתתפו בקרבות מול המחבלים. התחקיר משבח את המשטרה על ההחלטה שלא לשלוח יחידות ממחוזות אחרים לאזור הדרום, על אף הלחץ שהפעילו כמה מפקדי יחידות. בכירי המשטרה הסבירו כי החלטה זו הייתה בין הלקחים המרכזיים שהפיק הארגון ממבצע שומר החומות, אז העבירה המשטרה כוחות גדולים לירושלים, והשאירה אזורים אחרים במדינה בלא כוחות מספיקים.
תחקירים אזרחיים

מספר גופים אזרחיים הוקמו במטרה לתעד ולתחקר את אירועי שבעה באוקטובר, בדרך כלל לבקשת מטה המשפחות להחזרת החטופים והנעדרים ומשפחות שכולות.
תחקירים אזרחיים > ועדת החקירה האזרחית

ועדת החקירה האזרחית לאסון ה-7.10 היא ועדה שהוקמה ביולי 2024 על ידי ארגונים אזרחיים של נפגעי מלחמת חרבות ברזל בראשות גדעון גינת, לחקר התנהלות הממשלה וכוחות הביטחון בטבח שבעה באוקטובר ובאירועים קודמים שהיוו את התשתית למחדלים הביטחוניים.
הוועדה פועלת בדומה לוועדת חקירה ממלכתית, ומטרתה היא איסוף מידע והסקת מסקנות עד להקמת ועדת חקירה ממלכתית. מאחר שהיא לא הוקמה על ידי גוף רשמי, אין לה סמכויות הנתונות לוועדה ציבורית, דוגמת כפיית זימון לגביית עדות, ולא מובא בה מידע מסווג.
ב-26 בנובמבר 2024 פרסמה הוועדה דוח המסכם את ממצאיה, בדוח חברי הוועדה אחריות אישית על ראש הממשלה בנימין נתניהו וראשי מערכת הביטחון, ואחריות נקודתית על מספר גורמים נוספים, בהם ראשי הממשלה לשעבר יאיר לפיד ונפתלי בנט, ובני גנץ כרמטכ"ל לשעבר.
תחקירים אזרחיים > דו"ח תיעוד חיילות בחמ"לים קדמיים

בתחילת אוקטובר 2024 פורסם דו"ח תיעוד חיילות בחמ"לים קדמיים, שנכתב על ידי סביונה רוטלוי, אילת הראל ושיר דפנה־תקוע, לבקשת הורי תצפיתניות שנהרגו במוצב נחל עוז ובשבי חמאס. הדו"ח כולל עשרות עדויות של חיילות, שמעידות על עומק הכישלון ועל ההפקרה שלהן בידי המפקדים ובידי צה"ל וממשלת ישראל, וכן תיעוד סיפורי הגבורה והרעוּת מאותו יום.
נגוהות

| --- | --- |
נגוהות שוכנת על הגבעה. הכפר הערבי בית עווא בתחתית התמונה
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: יהודה ושומרון
מועצה אזורית: הר חברון
גובה ממוצע: ‎692 מטר
תאריך ייסוד: 1982
סוג יישוב: יישוב קהילתי
מוצא המייסדים: ישראל
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 534 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 532 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הר חברון מוגדלת) נגוהות(למפת הר חברון רגילה) נגוהות(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נגוהות(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נגוהות31°29′35″N 34°58′59″E﻿ / ﻿31.493049884631°N 34.9830993784201°E﻿ / 31.493049884631; 34.9830993784201  heמפת היישובים של מועצה אזורית הר חברון באדום - נגוהות בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 5 מתוך 10

נְגוֹהוֹת היא התנחלות ויישוב קהילתי-דתי במערב הר חברון במרחב המועצה האזורית הר חברון. היא שוכנת דרומית לתוואי נחל אדוריים, בגובה של 720 מטר מעל פני הים ונשקף ממנה נוף של השפלה הדרומית, מאשדוד ועד שדרות. ביישוב מתגוררות כ-100 משפחות המחולקות בין השכונה המרכזית, שכונת גבעת הבוסתן, חוות נגוהות והשכונה הצפונית.
ביישוב קיימים בית כנסת ומקווה וכן מוסדות חינוך ותרבות- גנים, פעוטון, סניף בני עקיבא, מועדון, משחקיה וספרייה. נכון לשנת 2022 נבנית ביישוב שכונה חדשה בשם מצפה לכיש, הצופה על אזור מזרח לכיש.
בסביבת היישוב כרמים, חוות צאן ובור מים פעיל. במרכז היישוב קיימת עמדת תת-מקלע מתקופת הירדנים וכן אבני מיל מתקופת הרומאים. במרחב היישוב ישנן מערות וגת עתיקה. בעמק מתחת לחוות נגוהות קיימים בוסתן ומצפור לזכר לוחם הימ"מ נעם רז ומצפור נוסף לזכרה של לאה זאב, ממקימי חוות שדה אפרים שבבנימין.
באזור התעשייה של היישוב נמצאים מכוורת 'דבש נגוהות', יקב מוניץ ועסק למכירת עצי הסקה וסדנאות גילוף בעץ.
היסטוריה

ההחלטה על הקמת נגוהות, יחד עם אדורה ונח"ל עירית, נתקבלה במאי 1981 בדיון אצל סגן שר הביטחון, מרדכי ציפורי. החטיבה להתיישבות של ההסתדרות הציונית קיבלה על עצמה להכין את הקרקע, והשאר היה באחריות משרד הביטחון. יחידת חלוץ עלתה לנקודה בדצמבר 1981 וב-14 בינואר 1982 המקום החל לתפקד כהיאחזות נח"ל בשם "מצפה לכיש - נגוהות", שאומצה על ידי נתיב הל"ה. החלטת הממשלה משנת 1982 קבעה את המקום כהיאחזות נח"ל עם כוונה ליעד אותה ליישוב קהילתי של 250 משפחות. טקס רשמי של עלייה לקרקע התקיים ביום העצמאות תשמ"ב, כאשר בו זמנית התקיימו טקסים ל-11 יישובים חדשים. השם "נגוהות" הוצע על ידי המשורר יצחק שלו בשל היותה נקודת אור של יישוב יהודי במרומי הר חברון באופן המשקיף על השפלה הדרומית.
בשנת 1986 הועבר המקום לידי צה"ל, ובסביבות שנת 1988 התבטלה ההיאחזות באתר והוא שימש כמפקדה של גדוד 905 של חטיבת הנח"ל. בשנת 1997 קבע היועץ המשפטי לממשלה שאם שר הביטחון וראש הממשלה מסכימים שניתן לראות ברצף הנוכחות הצבאית במקום כאחזקה של ההיאחזות, אין צורך בהחלטת ממשלה נוספת על הקמה חוזרת של ההיאחזות. בעקבות זאת, בשנת 1998 המקום שב להיות היאחזות נח"ל, בשיתוף פעולה בין מועצה אזורית הר חברון, תנועת אמנה וצה"ל. תלמידים מישיבת עתניאל וממספר ישיבות נוספות חוילו ועברו להחזיק במקום כהיאחזות נח"ל. בחורי הישיבה שחוילו נבחרו על ידי "אמנה" ככאלו אשר סביר שגם אחרי שיתחתנו יישארו לגור במקום וכך גם מפקד ההיאחזות.
בשנת 1998 הוחלט לחלק את המקום בין היאחזות הנח"ל ומדרשה חינוכית, אך עוד טרם בוצעו ההליכים הנדרשים לביצוע ההחלטה קבעו המתיישבים עובדות בשטח. רב עבר לגור במקום עם משפחתו ובעקבות זאת יצאה מפיקוד הנח"ל הוראה האוסרת על מגורי משפחות במקום. למרות זאת, עם הזמן התחתנו חלק מבחורי הישיבה והביאו את נשותיהם לגור איתם במקום. בפברואר 1999 התברר לצבא שאזרחים שוהים במקום במתחם המדרשה החינוכית. בשנת 1999 אוזרחה נגוהות, אולם ללא הסדרת תב"ע.
בשנת 2002 החל משרד השיכון בבניית בתי קבע בנגוהות, ונבנו שבע יחידות דו-משפחתיות. בשנת 2003 הוקמה במקום חברת "נגו-אופ בע"מ" העוסקת בפיתוח ובניית מערכות אופטיות.
בראש השנה תשס"ד (2003) אירע ביישוב פיגוע ירי שבו נרצחו אייל יברבוים ובת אורחיו התינוקת שקד אברהם בת שבעה חודשים. הפיגוע בוצע על ידי מחבל של הג'יהאד האיסלמי ששוחרר זמן קצר קודם לכן מהכלא הישראלי.
במאי 2013 חתם אלוף פיקוד המרכז ניצן אלון על צו שהעניק לנגוהות מעמד רשמי כיישוב במועצה אזורית הר חברון. לאחר חתימת הצו החלו לקדם בנגוהות תוכנית בנייה (תב"ע), שמסדירה את הבינוי הקיים ומוסיפה עליו יחידות דיור ובנובמבר 2013 הורחב תחום השיפוט, כך שיכלול גם את מאחז מצפה לכיש (גבעת הבוסתן), שהוקם ב-2002. במאי 2018 אושר סופית התב"ע של היישוב
כביש הגישה

בראשית ההתיישבות בנגוהות הייתה הגישה ליישוב אפשרית רק דרך כביש אדוריים-נגוהות, המתחבר לכביש 60, ועובר בכפרים הפלסטינים א-טבקה, ח'רסא וחירבת תרמה. ב-23 באוקטובר 1998 מסרה ממשלת ישראל את השליטה בחלק מהציר לאחריות ביטחונית מלאה של הרשות הפלסטינית (שטח A) במסגרת הסכם ואי. חודש אחר כך, כחלק ממהלך של יישום הסכם ואי, פרסמה מע"צ מכרז לסלילת כביש שיחבר את נגוהות מערבה, בתוואי קצר לכיוון הקו הירוק, סמוך למושב שקף, ללא צורך לעבור בשטחי הרשות הפלסטינית. סלילת כביש שקף-נגוהות (כביש 3265), באורך של כ-3 ק"מ, הושלמה במהלך 1999. לצורך סלילת הכביש הופקעה קרקע חקלאית מהכפר בית עווא, שמדרום לו עובר הכביש. בשנת 2001, נחסם הצומת בין כביש שקף-נגוהות וכביש 354 ונאסר על תושבי האזור הפלסטינים לנסוע בכביש.
לאחר מבצע חומת מגן אישר מח"ט חברון, דרור וינברג, נסיעות ברכב ממוגן ירי בכביש אדוריים-נגוהות (שכאמור עובר בשטח A) עם ליווי של צה"ל, ותלמידי בתי ספר נסעו דרך ציר זה בליווי צבאי. עם זאת, היו מקרים בהם הציר נסגר לגמרי בגלל פעילות של המשטרה הפלסטינית. התושבים ניסו לעבור בכביש ברכבים לא ממוגנים והדבר הביא לעיתים לעימותים בינם ובין החיילים. בשנת 2012 עצר צה"ל את פעיל השמאל הרדיקלי עזרא נאווי בעת שנסע בכביש. נאווי הואשם בכניסה אסורה לשטח A.
כנגד ההחלטה לאסור תנועת פלסטינים בכביש המחבר את נגוהות עם הקו הירוק הוגשה בשנת 2006 עתירה לבג"ץ וב-2009 הוא הורה לפתוח את הכביש לפלסטינים. בעקבות זאת, צה"ל הודיע שהוא הגדיל את מספר הלוחמים המגינים על היישוב ועל המרחב סביבו, והאוטובוסים לנגוהות הוחלפו באוטובוסים ממוגנים. באותה שנה נפתח גם כביש 358, המקשר בין חבל לכיש לאזור באר שבע, דבר שקיצר לתושבי נגוהות את הגישה לאזור באר שבע וחזרה להר חברון שלא דרך כביש נגוהות-אדורים. לאחר לפתיחת הכביש לתנועת כלי רכב פלסטינים, אירעו באזור מספר תקריות אלימות בין תושבים מהיישוב לבין פלסטינים מהסביבה, בעיקר ידויי אבנים הדדי. גם כיום נוסעים ילדי היישוב הלומדים בבתי הספר בעתניאל, אשתמוע וקרית ארבע עם ליווי צבאי.
שכונות

גבעת הבוסתן הוקמה בשנת 2001 על גבעה הנמצאת כקילומטר מערבית לנגוהות. בין הגבעה לנגוהות מתגוררות שלוש משפחות פלסטיניות. בשנת 2003 הוצאו למבנים במקום צווי הריסה, ובשנת 2007 הגישה "שלום עכשיו" עתירה לבג"ץ בדרישה להרוס את המאחז. עמדתה הנוכחית של המדינה היא כי יש להסדיר את הבנייה במקום והגבעה נמצאת בהליכי הסדרה מתקדמים. ביולי 2024 אושרה התב"ע של השכונה. בשכונה מתגוררות 28 משפחות.
שכונת הכרם הוקמה בין נגוהות לגבעת הבוסתן. בנובמבר 2009 הרס המנהל האזרחי את המבנים במקום. הפינוי לווה באירוע סירוב פקודה בו חיילים מגדוד נחשון של חטיבת כפיר תלו שלט גדול: "נחשון גם לא מגרשים". ביולי 2012 נהרסו שוב ארבעה מבנים בשכונת הכרם. כיום ממוקמת במקום חוות נגוהות. בחווה דיר כבשים ואולם כנסים ואירועים המשקיף אל הכרמים שבמורד ההר ואל שפלת יהודה.
שכונת כרם אליקים ע"ש אליקים ליבמן שנרצח בשמחת תורה תשפ"ד במסיבת הנובה, הוקמה בשנת 2023 על רכס הרים מצפון לנגוהות. בשכונה מתגוררות 4 משפחות לצד כרם גדול.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
1 2  לנו המגל הוא החרב 2, עמ' 199
↑  פרוטוקול הישיבה השלוש-מאות-ששים-ושתיים של הכנסת השמונה-עשרה, 20 ביוני 2012
↑  דו"ח שנתי 51א של מבקר המדינה, 1 באוקטובר 2000, פרק משרד הביטחון, עמוד 73
↑  נגוהות, אתר אמנה
↑  אפרת וייס ורענן בן צור, שקד בת ה-7 חודשים נרצחה כשאביה מגונן עליה, באתר ynet, 29 בספטמבר 2003
↑  צו בדבר ניהול מועצות אזוריות (יהודה והשומרון) (מס' 783), התשל"ט–1979 תקנות בדבר ניהול מועצות אזוריות (תיקון התוספת – הוספת היישוב "נגוהות") (תיקון מס' 31) (יהודה והשומרון), התשע"ג–2013 (עמ' 397–399 (8059–8061)), באתר קמצ"ם 245
↑   חיים לוינסון, המינהל בוחן הקטנה של שמורת טבע כדי להלבין בנייה לא חוקית בשטחים, באתר הארץ, 8 באוקטובר 2013
↑  "מתחת לרדאר", "יש דין", מרץ 2015
↑  צו בדבר ניהול מועצות אזוריות (יהודה והשומרון) (מס' 783), התשל"ט–1979 תקנות בדבר ניהול מועצות אזוריות (תחום היישוב נגוהות) (הר חברון), התשע"ג–2013 (עמ' 400–302 (8062–8064)), באתר קמצ"ם 245
↑  אושרה התב"ע לנגוהות, באתר ערוץ 7, 30 במאי 2018
↑  אפי לנדאו, ‏סולל בונה זכתה במכרז הכביש העוקף הראשון של הסכם וואי, באתר גלובס, 26 בנובמבר 1998
↑  "מחירי הרצפה בעוקפים יפגעו באיכות", באתר גלובס, 26 בדצמבר 1998
↑  חסימת תנועת פלסטינים בכביש 354 ליד צומת בית עווא, 11 בנובמבר 2009 באתר האגודה לזכויות האזרח בישראל
↑  ציר נגוהות-אדוריים ייסגר בגלל שוטרי הרש"פ, 3 בדצמבר 2005, ערוץ 7
↑  אורנית עצר, נגוהות: נסיעה ברכב ממוגן מפקירה את א"י, 11 במאי 2007, ערוץ 7
↑  עקיבא אלדר, ביקורת גבולות - נתניהו: שמיר בלי שפם, באתר הארץ, 31 באוקטובר 2012
↑  בג"ץ 10293/09 נגוהות אגודה שיתופית חקלאית להתיישבות קהילתית בע"מ נ' מפקד כוחות צה"ל ביהודה ושומרון ואחרים
↑  שמעון כהן, כביש חדש ביו"ש - מנגוהות לבאר שבע, 25 במרץ 2009, ערוץ 7
↑  חיים לוינסון, החלטת בג"ץ לפתוח את הכביש לנגוהות לפלסטינים הביאה להתנגשויות עם המתנחלים, באתר הארץ, 28 בינואר 2010
↑   חיים לוינסון, פסח במאחז לא חוקי: 10 קרוואנים ריקים, 12 חיילי מילואים, באתר הארץ, 2 באפריל 2013
↑  "רציתי לשרת את המדינה בכל מאודי – וכך עשיתי", באתר ערוץ 7, 19 בנובמבר 2009
↑  רועי שרון, חיילים הניפו שלטים בפינוי: גם נחשון לא מגרשים, באתר nrg‏, 16 בנובמבר 2009
↑  השלט עוצב בהשראת שלט דומה שהניפו חיילי שמשון בחומש.
↑  אורלי הררי, הרס מבנים בנגוהות: המשטרה עצרה ילד בן 12, באתר ערוץ 7, 23 ביולי 2012
עבד לווה לאיש מלווה

| --- | --- |

 מקרא:  ספר משלי, פרק כ"ב, פסוק ז'
 תלמוד בבלי:  מסכת סנהדרין, דף ל"א, עמוד ב'
 משנה תורה:  הלכות סנהדרין והעונשין המסורין להם, פרק ו', הלכה ז'
 שולחן ערוך:  חושן משפט, סימן ט"ז, סעיף א'
עֶבֶד לֹוֶה לְאִישׁ מַלְוֶה הוא פתגם מתוך ספר משלי, העוסק ביחסים שבין מּקבל הלוואה לבין נותן ההלוואה. לפי האמור בו בכל הלוואה נוצרת מחייבת בין מקבל ההלוואה לנותן ההלוואה בצורה הדומה ליחס שבין עבד לאדוניו. להיגד זה יש משמעויות משפטית במשפט העברי בנוגע לקביעת מקום הדיון, וכן בדיני הראיות.
מקור ופרשנות

בספר משלי, פרק כ"ב, פסוק ז' נאמר: ”עָשִׁיר בְּרָשִׁים יִמְשׁוֹל, וְעֶבֶד לֹוֶה לְאִישׁ מַלְוֶה.”
רבי אברהם אבן עזרא והמלבי"ם ראו בפסוק זה תיאור של תופעה שלילית, בה עשיר עושה שימוש בעושר שלו כדי לשלוט על עניים, וזאת לעומת עשיר טוב עין שנותן לעניים מלחמו.
פרשנים אחרים רואים בכתוב זה משל לצורך של עם הארץ לקבל תורה מתלמיד חכם, עם הארץ דומה ללווה ותלמיד חכם דומה למלווה.