stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דן דאור
מבחר מספריו

פילוסופיה במזרח ופילוסופיה במערב (תל אביב : יחדיו, תשל"ח 1978) <בשיתוף בן-עמי שרפשטיין, שלמה בידרמן ויואל הופמן>
הבישול הסיני של אהרוני (תל אביב : מודן, 1986) <בשיתוף ישראל אהרוני>
הודו : מדריך למטייל : מארמונות המוגולים לחוף מלבאר (תל אביב : ספרית מעריב, תשנ"א 1991) <בשיתוף יגאל צור>
המיתולוגיה הסינית (תל אביב : ספרי תל אביב, תש"ס 2000) <עריכה - קטיה בנוביץ'>
סין - מדריך למטייל : אתרים, הקשרים, סיפורים (תל אביב : עם עובד, תשס"ז 2007) <בשיתוף יגאל צור>
הודו - מדריך למטייל : אתרים, הקשרים, סיפורים (תל אביב : עם עובד, תשס"ט 2009) <בשיתוף יגאל צור>
משתה לאדם בודד : הרבה תרגומים, מעט מקור, כמעט הכל שירה (תל אביב : חרגול : עם עובד, תשע"א 2010) <עריכה - אלי הירש>
הרים ונהרות לעולם : רשימות מסע (תל אביב : עם עובד, תשע"ג 2012)
מבחר מתרגומיו

"ג'ואנג דזה", הספר האמיתי של פריחת הדרום, חרגול/עם עובד.
"מנג-דזה", מוסד ביאליק
"ספר הדאו" (יחד עם פרופ' יואב אריאל), חרגול/עם עובד.
"108 שירים", אסופת שירים מהקלאסיקה הסינית, חרגול.
"שירי גרדום", מאת כריסטיאן מורגנשטרן, חרגול.
"החיים הסחופים", מאת שן פ'ו, חרגול.
"ליה דזה", מאת ליה יו' קו, כתר.
"הדברים", מאת ז'ורז' פרק, בבל.
"המלומד והזונה", סיפורים מהקלסיקה הסינית, כתר.
"איש מחפש פר", יחד עם פרופ' יעקב רז, מודן.
"מחצלת הבשרים", מאת לי יו, עם עובד/חרגול.
"ידיד האדמה", מאת ת.ק. בויל, חרגול.
"משהו רענן", מאת פ.ג. וודהאוס, חרגול/עם עובד.
"עונת הזיווגים", מאת פ.ג. וודהאוס, חרגול/עם עובד.
"מר ורטיגו", מאת פול אוסטר, יחד עם אלי הירש, עם עובד.
"משה של פרויד", מאת יוסף חיים ירושלמי, הוצאת שלם.
"קהילות מדומיינות", מאת בנדיקט אנדרסון, האוניברסיטה הפתוחה.
"כרומוזום כלכותה", מאת אמיטאב גוש, חרגול.
"אקליפטוס", מאת מארי בייל, חרגול.
"הנזיר והפילוסוף", מאת ז'אן-פראנסואה רוול ומאתייה ריקאר, חרגול.
"קורותיו של שו' סאן-גואן, סוחר דם", מאת יו חווה, עם עובד.
"האיש היפה, חמישה שירי פו", הוצאת קשב לשירה, 2010.
"משתה לאדם בודד: הרבה תרגומים, מעט מקור, כמעט הכל שירה", חרגול/עם עובד, 2010.
הערות שוליים

↑  רשימת מקבלי תארים ותעודות, מעריב, 29 ביוני 1970
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310784205171  BIBSYS: 10051954  ISNI: 0000 0000 7696 5774  LCCN: n91066201  VIAF: 103454433   WorldCat (עם VIAF): 103454433
גן התענוגות

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  הראד מלנדסברג 
 שפת המקור:  לטינית של ימי הביניים 
 סוגה:  אנציקלופדיה 
 
גן התענוגות (בלטינית: Hortus deliciarum) הוא שמה של אנציקלופדיה מאוירת, שנכתבה בין השנים 1159 – 1189 במנזר הוהנבורג שבהרי הווז' שבאלזס (כיום שם המנזר הוא מון סנט-אודיל (אנ')) כספר לימוד מוסר לנזירות. האנציקלופדיה הייתה יוזמה של אם המנזר, הראד מלנדסברג שגם ערכה אותה וכללה בספר פואמות והמנונות פרי עטה. זוהי האנציקלופדיה הראשונה שידוע בוודאות שנערכה על ידי אשה.
יוזמתה של הראד כללה העלאה על הכתב של אוסף מרוכז ומאוייר של כל הידע התאולוגי, המדעי, הספרותי, ההגותי וההיסטורי שהגיע לידיה, במטרה להפוך אותו לספר לימוד מוסר עבור חניכות מוסדות החינוך של המנזר. העבודה הושלמה, יחד עם צוות נזירות, לאחר כשלושים שנה, ב-1185. התמה המרכזית בספר היא התמודדות המידות הטובות מול יצר הרע, השטן והמידות הרעות.
היצירה המקורית, שכללה 648 עמודים, נכתבה כמעט כולה בלטינית, עם כ-1,200 משפטי הסבר בגרמנית ו-336 איורים. כתב היד נשמר במנזר למעלה מ-600 שנים. במהלך המהפכה הצרפתית הועבר כתב היד לספריית שטרסבורג. שם, בשנת 1818, תועד הספר וחלק ניכר ממנו הועתק ביוזמתו של המוציא לאור יוהאן פרידריך קוטה. במהלך מלחמת פרוסיה-צרפת ב־1870 הופגזה העיר שטרסבורג, הספרייה בה נשמר כתב היד נשרפה וכתב היד המקורי אבד. העתק הספר הודפס וראה אור בין השנים 1879–1899.
דייוויד הו

| --- | --- |

 לידה:  3 בנובמבר 1952 (בן 71) טאיג'ונג, טאיוואן 
 ענף מדעי:  וירולוגיה 
 מקום מגורים:  Chappaqua 
 מקום לימודים:  המכון הטכנולוגי של קליפורניה  בית הספר לרפואה של הרווארד  Harvard–MIT Division of Health Sciences and Technology  תיכון ג'ון מרשל 
 פרסים והוקרה:  פרס המהגרים הגדול (2007)  פרס הנסיך מחידול (2013)  פרס הומניטרי של השנה (1997)  היכל התהילה של קליפורניה (2006)  פרס ארנסט יונג לרפואה (1991)  מדליית האזרחים הנשיאותית 
 מספר צאצאים:  3 
 
דייוויד דה-אי הו (בסינית 何大一, נולד ב-3 בנובמבר 1952) הוא חוקר איידס סיני-אמריקאי הידוע עקב מחקרו המהפכני לשימוש במעכבי אנזימים (ידוע גם כמעכבי פרוטאזות) לטיפול בחולי איידס.
חייו

הו נולד בטאיוואן, והיגר בגיל 12 עם משפחתו לארצות הברית. דייוויד למד תואר ראשון במכון הטכנולוגי של קליפורניה אותו סיים בהצטיינות בשנת 1974, והשלים לימודי רפואה באוניברסיטת הרווארד. בשנת 1981, במהלך עבודתו בבית החולים, התוודע הו למחלה חדשה ובלתי מוכרת, שלימים תתגלה כמחלת האיידס.
מאז שנת 1984 התמקד במחקר על מחלה זו. במהלך מחקריו פרסם מעל 350 מאמרים, אשר חשפו אור רב על מנגנון השכפול של המחלה. הו הצליח למצוא טיפול אשר מאט את קצב השכפול של המחלה, ובכך האריך משמעותית את אורך חייהם של חולים רבים. בימים אלו עובד הו על ניסיון לפתח חיסון מקדים למחלת האיידס.
הו זכה במספר פרסים ועיטורים על עבודתו המחקרית. בשנת 2001 קיבל מידי הנשיא האמריקאי ביל קלינטון את מדליית האזרח הנשיאותית, העיטור האזרחי השני בחשיבותו בארצות הברית. בשנת 1996 זכה בתואר איש השנה של המגזין טיים, עובדה שהפתיעה קוראים רבים. בתגובה לטענות כי הו אינו דמות מוכרת, ענה העיתון כי "הו אכן אינו שם שגור בכל בית ובית, אך יש אנשים שעושים כותרות ויש אנשים שעושים היסטוריה". בשנת 2006 הכריז מושל קליפורניה ארנולד שוורצנגר כי הו נבחר להיכנס להיכל התהילה של מדינת קליפורניה.
גווידו רני

| --- | --- |

 לידה:  4 בנובמבר 1575 בולוניה, מדינת האפיפיור 
 פטירה:  18 באוגוסט 1642 (בגיל 66) בולוניה, מדינת האפיפיור 
 מקום קבורה:  בזיליקת סן דומיניקו 
 לאום:  איטלקים 
 תחום יצירה:  ציור 
 זרם באמנות:  בארוק 
 הושפע על ידי:  Denys Calvaert 
 יצירות ידועות:  Judith, טבח החפים מפשע 
 
גווידו רני (באיטלקית: Guido Reni;‏ 4 בנובמבר 1575 – 18 באוגוסט 1642) היה צייר איטלקי בסגנון הבארוק הגבוה.
תולדות חייו

רֵני נולד בבולוניה למשפחת מוזיקאים, בנם היחיד של דניאל רני וג'ינבּרה דה פוצי. בגיל תשע החל לשמש כשוליה של הצייר הפלמי דניס קלבירט (Denis Calvaert) שהתגורר בבולוניה. לאחר זמן קצר הצטרפו אליו הציירים פרנצ'סקו אלבני ודומניקינו. כשהיה בן עשרים הקים עם שני תלמידים נוספים של קלבירט את בית ספר לציור בהובלת הצייר האיטלקי לודוביקו קראצ'י. כך נוצר גרעין של בית ספר מצליח לציירים שעברו לרומא בעקבותיו של אניבלה קראצ'י.
בסוף 1601 עבר לרומא עם ידידו הצייר פרנצ'סקו אלבני (אנ') כדי לעבוד עם קבוצה בניהולו של אניבלה קראצ'י על פרסקו בארמון פארנזה. בין 1601 ל-1604 היה הקרדינל פאולו אמיליו ספונדראטי פטרונו הראשי. ב-1604–1605 קיבל עבודה בעיצוב מזבח עם תיאור צליבתו של פטרוס. הוא שב לבולוניה וגר שם כמה שנים שלאחריהן חזר לרומא והיה לאחד הציירים המובילים שם בזמן כהונתו של האפיפיור פאולוס החמישי ובעידודו. בין 1607 ל-1614 היה בית בורגזה, ממנו הגיע פאולוס החמישי, לפטרונו. הוא יצר פרסקו על התקרה בארמון פאלאביצ'יני-רוספיליוזי (Palazzo Pallavicini-Rospigliosi) שנבנה על ידי בית בורגזה. הפרסקו הוא אחת מיצירותיו הידועות והוא מתאר את אפולו במרכבת השחר, מביא את האור לעולם בתחילת היום. תנוחות הדמויות בו צוירו בהשראת עיטורים של סרקופג רומי והוא מצויר באיפוק קלאסי ובפשטות יחסית לסגנונו הנועז והפרוע יותר של הפרסקו שצייר יחד עם מורו, קראצ'י, בארמון פארנזה (לדוגמה, הפרסקו "מצעד הניצחון של בכחוס" של קראצ'י). על פי חשבוניות שנמצאו, הוא קיבל תשלום של 247 סקודי ו-54 באצ'יו עם סיום העבודה, ב-24 בספטמבר 1616. הוא צייר גם את הפרסקאות שבקפלת פאולין שבבזיליקת סנטה מריה מג'ורה ובאגף משפחת אלדוברנדיני שבוותיקן.
במקביל לעבודותיו ברומא, צייר פרסקו בבזיליקת סן דומניקו שבבולוניה בשנים 1613–1615.
לאחר מכן עזב את רומא ונסע לנאפולי כדי לצייר את תקרת קתדרלת נאפולי, אך בגלל התנגדותם העזה של הציירים המקומיים למתחרים, הוא נאלץ לעזוב את העיר. על פי המסופר, המקומיים איימו להרעיל אותו או לפגוע בו בדרך אחרת, כפי שאכן קרה מאוחר יותר לדומנקינו. לאחר ששהה תקופה קצרה נוספת ברומא, חזר לבולוניה וייסד שם בית ספר חדש. הוא הוסיף עוד עבודות בבזיליקת סן דומניקו ב-1632. הוא קישט גם את קתדרלת רוונה. לאחר עזיבתו את רומא, הוא צייר במגוון סגנונות בהתאם לסגנון האקלקטי של רבים מחניכיו של קראצ'י. לדוגמה, יצירתו "שמשון המנצח" מבטאת את סגנון המנייריזם. בניגוד לכך, "צליבת פטרוס" ו-"אטאלנטה והיפומנס" מתארים תנועה אלכסונית דרמטית בשילוב אפקטים של אור וצל שמראים השפעה של קראווג'ו. "טבח החפים מפשע" שצויר בסגנון סוער ובגווני סגול מראים השפעה של רפאל. ב-1625 ביקר אצלו נסיך פולין, ולדיסלב זיגמונד ואזה במהלך מסעו למערב אירופה, ורכש ממנו מספר יצירות. נושאי ציוריו כללו בדרך כלל סצנות מן התנ"ך ומהברית החדשה וכן מהמיתולוגיה. הוא יצר גם תחריטים רבים, חלקם מבוססים על ציורים שלו וחלקם על ציורים של אחרים.
תלמידו המובהק ביותר הוא סימון קנטריני שצייר פורטרט של רני, המוצג בגלריה של בולוניה.
הוא מת בבולוניה ב-1640 ונקבר בקפלת הוורדים שבבזיליקת סן דומניקו בעיר, ליד הציירת אליזבטה סיראני. עבודותיו מוצגות בלובר, בגלריה הלאומית בלונדון, במוזיאונים הקפיטוליניים ובמוזיאונים נוספים.
גלריה

ציורים של גווידו רני
בכחוס ואריאדנה, 1619–1620, מוזיאון האמנות של לוס אנג'לס
טבח החפים מפשע, 1611, בולוניה
המלאך מיכאל, 1636, רומא
אונס אירופה, 1637–1639, לונדון
יוסף הקדוש וישו הילד, 1640, יוסטון
פרסקו בבזיליקת סן דומניקו, בולוניה
דוד עם ראש גוליית בגלריה אופיצי
סבסטיאן הקדוש במוזיאון הקפיטוליני
הערות שוליים

↑  תמונת הפרסקו
↑  מצעד הניצחון של בכחוס, קראצ'י
↑  The victorious Samson הציור ב-Wikimedia Commons
↑  צליבת פטרוס באתר wikiart
↑  אטאלנטה והיפומנס באתר web gallery of art
↑  לדוגמה: אונס אירופה, באתר הגלריה הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007279989305171  PLWABN: 9810627941905606  AAG: 2558  AGSA: 10020  BIBSYS: 97040575  BNE: XX971727  BnF: cb122890896 (data)  CiNii: DA03209576  DSI: 3665  GND: 118599712  ICCU: CFIV083701  ISNI: 0000 0001 2320 6667  KulturNav: cc883c79-a2f9-4955-8af2-892530634f40  LCCN: n80021717  MusicBrainz: a6f82e50-9543-4a91-aca2-669a55558071  NGV: 1193  NKC: jn20000701490  NLA: 36520375  NLG: 68275  NSK: 000012498  NTA: 068910673  RERO: 02-A003738296  RKD: 66290  SELIBR: 208143  SNAC: w6xk9nr6  SUDOC: 02739767X  TePapa: 1932  Trove: 1269672  ULAN: 500030334  VcBA: 495/113436  VIAF: 49288294   WorldCat (עם VIAF): 49288294
גביע ה-20

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  8 בספטמבר 1968 – 26 באוקטובר 1968 (49 ימים)
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:  הפועל פתח תקווה
 מספר משחקים:  51
 מספר שערים:  155 (3.04 בממוצע למשחק)
 → גביע העשורגביע הכ"ה ←
 
גביע ה-20 הייתה מסגרת גביע מיוחדת לכבוד חגיגות ה-20 לעצמאות מדינת ישראל, והתחרות השלישית בחשיבותה בעונה זו בכדורגל הישראלי.
הטורניר הורכב מ-16 קבוצות הליגה הלאומית (הליגה הבכירה) של עונת 1968/1969.
16 הקבוצות חולקו ל-4 בתים של 4 קבוצות, וכל קבוצה פגשה קבוצה אחרת בבית פעמיים - בבית ובחוץ.
המשחקים החלו ב-8 בספטמבר 1968 והסתיימו ב-26 באוקטובר 1968, והטורניר התקיים בזמן שנבחרת ישראל הייתה במשחקים בינלאומיים בטורניר אולימפיאדת מקסיקו.
הפועל פתח תקווה זכתה בגביע לאחר שהביסה בגמר את מכבי חיפה 1:4.
התוצאות > בית א'

| קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | העפלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מכבי חיפה | 6 | 2 | 4 | 0 | 8 | 3 | 5+ | 8 | העפילה לחצי הגמר |
| מכבי שעריים | 6 | 3 | 1 | 2 | 10 | 8 | 2+ | 7 |  |
| הפועל חיפה | 6 | 1 | 3 | 2 | 5 | 8 | 3- | 5 |  |
| הפועל רמת-גן | 6 | 1 | 2 | 3 | 4 | 8 | 4- | 4 |  |
התוצאות > בית ב'

| קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | העפלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הפועל באר שבע | 6 | 2 | 3 | 1 | 16 | 10 | 6+ | 7 | העפילה לחצי הגמר |
| הפועל תל אביב | 6 | 2 | 2 | 2 | 13 | 15 | 2- | 6 |  |
| בית"ר ירושלים | 6 | 2 | 2 | 2 | 11 | 13 | 2- | 6 |  |
| בני יהודה תל אביב | 6 | 1 | 3 | 2 | 7 | 9 | 2- | 5 |  |
התוצאות > בית ג'

| קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | העפלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הפועל ירושלים | 6 | 5 | 1 | 0 | 14 | 3 | 11+ | 11 | העפילה לחצי הגמר |
| שמשון תל אביב | 6 | 2 | 2 | 2 | 7 | 11 | 4- | 6 |  |
| מכבי תל אביב | 6 | 0 | 4 | 2 | 9 | 12 | 3- | 4 |  |
| מכבי יפו | 6 | 0 | 3 | 3 | 6 | 10 | 4− | 3 |  |
התוצאות > בית ד'

| קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | העפלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הפועל פתח תקווה | 6 | 4 | 1 | 1 | 11 | 4 | 7+ | 9 | העפילה לחצי הגמר |
| הפועל כפר סבא | 6 | 3 | 1 | 2 | 9 | 9 | 0 | 7 |  |
| מכבי נתניה | 6 | 2 | 1 | 3 | 6 | 10 | 4- | 5 |  |
| הכח רמת-גן | 6 | 1 | 1 | 4 | 6 | 9 | 3- | 3 |  |
שלב הנוק אאוט > משחקי חצי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 באוקטובר 1968 12:45 | הפועל ירושלים | 2:1 | מכבי חיפה | אצטדיון בלומפילד, תל אביב צופים: 5,000 שיפוט: שמואל הנדוורג |
| 19 באוקטובר 1968 12:45 | אלי בן רימוז'  70' | (סיקור) | דני רום  84',  88' | אצטדיון בלומפילד, תל אביב צופים: 5,000 שיפוט: שמואל הנדוורג |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 באוקטובר 1968 14:45 | הפועל פתח תקווה | 1:2 | הפועל באר שבע | אצטדיון בלומפילד, תל אביב צופים: 8,000 שיפוט: אהרון שושני |
| 19 באוקטובר 1968 14:45 | ציון שרעבי  15'   שאול חייק  33' (פ) | (סיקור) | יצחק גוזלן  44' | אצטדיון בלומפילד, תל אביב צופים: 8,000 שיפוט: אהרון שושני |
שלב הנוק אאוט > גמר גביע העשרים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26 באוקטובר 1968 17:00 | הפועל פתח תקווה | 1:4 | מכבי חיפה | אצטדיון בלומפילד, תל אביב צופים: 7,000 שיפוט: שלמה מרין |
| 26 באוקטובר 1968 17:00 | ציון שרעבי  34'   חזום חזום  37'   שאול חייק  40'   אברהם סעיד  60' | (סיקור) | אהרון גרשגורן  36' | אצטדיון בלומפילד, תל אביב צופים: 7,000 שיפוט: שלמה מרין |
לקריאה נוספת

100 שנות כדורגל 2006-1906 - אלישע שוחט, הוצאה עצמית, שנת 2006
דיבור מתוך שינה

דיבור מתוך שינה (סוֹמְנִילוֹקיה somniloquy) הוא תופעה פאראסומנית שבה אדם מדבר במהלך השינה מבלי להיות מודע לכך. התופעה יכולה להתרחש בכל שלבי השינה ונחשבת כתופעה נפוצה בקרב כלל האוכלוסייה. דיבור מתוך שינה משלב היבטים רפואיים וקוגניטיביים, ועשוי לשקף תהליכים קוגניטיביים המתרחשים במהלך השינה, תוך שהוא מהווה חלון לפעילות המנטלית שמתחרשת בזמן זה.
שכיחות ומאפיינים

דיבור מתוך שינה הוא אחת מהתופעות הפאראסומניות הנפוצות ביותר, עם שכיחות של כ-66% באוכלוסייה הכללית. התופעה מופיעה בעיקר בשלבי שינה שאינה שנת REM, אך התכנים הלשוניים עשויים להיות מדויקים יותר במהלך שנת REM. מחקרים מצביעים על כך שקיימים הבדלים במאפיינים הפיזיולוגיים של אלו שמדברים מתוך שינה, כגון יעילות שינה נמוכה יותר, אחוז נמוך יותר של שנת REM, ואחוז גבוה יותר של שנת NREM.
שכיחות ומאפיינים > בקרב ילדים

דיבור מתוך שינה נפוץ במיוחד בקרב ילדים, עם הערכה שכ-18% מהילדים הבריאים בגילאי 7–15 מדברים מתוך שינה לפחות שלוש פעמים בשבוע. למרות שהתופעה נחשבת לרוב כבלתי מזיקה, מחקרים מסוימים קושרים אותה לבריאות נפשית ירודה. למשל, במחקר על ילדים בעלי התפתחות תקינה נמצא כי דיבור מתוך שינה קשור במידה מסוימת לתסמינים רגשיים חמורים יותר, בעיות התנהגות ובעיות בקשרים עם בני גילם. עם זאת, בקרב ילדים עם בעיות התפתחותיות, דיבור מתוך שינה לא נמצא כמנבא בעיות בריאות נפשיות, למעט קשר חיובי בלתי צפוי להתנהגות חברתית טובה יותר.
שכיחות ומאפיינים > בקרב מבוגרים

בקרב מבוגרים, דיבור מתוך שינה יכול לכלול דיאלוגים או מונולוגים מורכבים, ג'יבריש או מלמולים. התכנים המדוברים עשויים לשקף תהליכים קוגניטיביים פעילים במהלך השינה, כולל עיבוד שפה וגיבוש זיכרונות. מחקרים מראים כי לעיתים קרובות תוכני דיבור מתוך שינה תואמים את תוכן החלומות, במיוחד במהלך שנת REM, ולכן הוא נחשב להתנהגות דמוית חלום (Dream-enactment behavior, DEB).
הקשר לבריאות הנפשית ולתפקוד יומיומי

למרות שדיבור מתוך שינה נחשב לתופעה נפוצה, במקרים מסוימים הוא עשוי להצביע על בעיות רפואיות או נפשיות חמורות יותר. למשל, בקרב חולי פרקינסון עם דיבור מתוך שינה תכוף, נמצא כי תופעה זו מהווה גורם סיכון עצמאי לתמותה, כמו גם לקשר להזיות וישנוניות יתר ביום. דיבור מתוך שינה עשוי להופיע גם יחד עם הפרעות שינה אחרות כמו הליכת לילה, סיוטים, הרטבת לילה, והפרעות התנהגות שנת REM‏ (RBD).
טיפול

אין טיפול ספציפי לדיבור מתוך שינה, בעיקר מכיוון שהסיבות לתופעה אינן ברורות לחלוטין. עם זאת, ישנן מספר גישות להפחתת התופעה:
שיפור היגיינת השינה: שמירה על זמני שינה קבועים, הימנעות מתנומות מאוחרות ביום, והפחתת צריכת קפאין ואלכוהול לפני השינה.
הפחתת מתח: כיוון שלחץ נפשי נחשב לגורם מרכזי, חיפוש דרכים להפחתת מתח עשוי לסייע.
טיפול בהפרעות שינה נלוות: במקרים בהם דיבור מתוך שינה מלווה בהפרעות שינה אחרות, טיפול בהן עשוי להפחית גם את הדיבור.
התייעצות עם איש מקצוע: במקרים של תדירות גבוהה או חשש לבעיה רפואית, מומלץ לפנות לרופא או מומחה שינה. במקרים מסוימים ייתכן שיומלץ על טיפול פסיכופתי או תרופתי.
ברוב המקרים דיבור מתוך שינה אינו מזיק ואינו דורש טיפול מיוחד. עם זאת, אם התופעה משבשת את השינה או גורמת למצוקה, התייעצות עם איש מקצוע עשויה לסייע באיתור הגורמים ובהתאמת טיפול מתאים.
ראו גם

שיתוק שינה
סהרוריות
דום נשימה בשינה
הפרעות שינה
שנת REM
חלום
ביעות לילה
הערות שוליים

1 2  Milena Camaioni, Serena Scarpelli, Valentina Alfonsi, Maurizio Gorgoni, Rossana Calzolari, Mina De Bartolo, Anastasia Mangiaruga, Alessandro Couyoumdjian, Luigi De Gennaro, How COVID-19 Affected Sleep Talking Episodes, Sleep and Dreams?, Brain Sciences 14, 2024-05, עמ' 486 doi: 10.3390/brainsci14050486
1 2 3 4  Milena Camaioni, Serena Scarpelli, Valentina Alfonsi, Maurizio Gorgoni, Mina De Bartolo, Rossana Calzolari, Luigi De Gennaro, The Influence of Sleep Talking on Nocturnal Sleep and Sleep-Dependent Cognitive Processes, Journal of Clinical Medicine 11, 2022-01, עמ' 6489 doi: 10.3390/jcm11216489
1 2 3 4  Eemil Partinen, Ari Ylikoski, Mariusz Sieminski, Markku Partinen, Impact of REM Sleep Behavior and Sleep Talking on Mortality in Parkinson's Disease, Cureus 16, עמ' e52565 doi: 10.7759/cureus.52565
1 2 3 4  Anastasia Mangiaruga, Aurora D’Atri, Serena Scarpelli, Valentina Alfonsi, Milena Camaioni, Ludovica Annarumma, Maurizio Gorgoni, Mariella Pazzaglia, Luigi De Gennaro, Sleep talking versus sleep moaning: electrophysiological patterns preceding linguistic vocalizations during sleep, academic.oup.com
1 2 3 4  Kurt Lushington, Sarah Biggs, James Martin, Declan Kennedy, Short report: Sleep talking and mental health in children with developmental problems and typically developing children, Research in Developmental Disabilities 124, 2022-05-01, עמ' 104214 doi: 10.1016/j.ridd.2022.104214
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548625405171  LCCN: sh85123415
דיבור פנימי

הדיבור הפנימי הוא ביטוי שקט של דיבור המכוון אל העצמי ומקושר ליכולת החשיבה המילולית של האדם. ציור משנת 1866.
דיבור פנימי הוא ביטוי שקט של דיבור המכוון אל העצמי ונעשה ללא שימוש בקול.
הדיבור הפנימי מקושר ליכולת החשיבה המילולית של האדם, אשר מתפתחת בעקבות יחסי הגומלין שבין מחשבות למילים.
מקורו של הדיבור הפנימי הוא במיזוג בין היכולת השפתית ליכולת הקוגניטיבית שהתרחש במהלך האבולוציה של האדם. האבולוציה התרבותית התבססה על מיזוג זה ויש לו חשיבות רבה ליכולת ההסתגלות האנושית.
דיבור פנימי מול דיבור חיצוני

הדיבור הפנימי שונה מהדיבור החיצוני בכך שהוא מיועד לאדם עצמו ולא משמש לתקשורת עם אנשים אחרים. כמו כן, להבדיל מהדיבור החיצוני המבטא את החשיבה בעזרת מילים, הדיבור הפנימי הופך את המילים למחשבה פנימית.
הבדל נוסף הוא ברמת התחביר. בהשוואה לדיבור החיצוני, התחביר המיוחד של הדיבור הפנימי הוא מקוטע וחסר שלמות. הוא נוטה לקיצור ייחודי, המתבטא בהשמטת הנושא של המשפט יחד עם כל המילים הקשורות בו ובהשארת הנשוא.
השמטת נושא המשפט אופיינית גם לדיבור חיצוני בין אנשים במקרים מסוימים בהם היא לא פוגעת בהבנה. נעשה בה שימוש כאשר הנושא ברור לכל מתוך הסיטואציה. למשל, אנשים המחכים בתחנת רכבת יכולים להגיד "הגיעה סוף סוף". בנוסף, אנשים בעלי קשר פסיכולוגי הדוק, כמו חברים קרובים ובני זוג, מתקשרים פעמים רבות באופן מוצלח ביותר על ידי דיבור מקוצר.
מאפייני הדיבור הפנימי

האדם יכול להשתמש במילים לצורך חשיבה ללא שימוש בשרירי הדיבור, על ידי הפעלה של מערכת העצבים באופן שלא יבוא לידי ביטוי בהתנהגות נצפית.
כאמור, הדיבור הפנימי הוא בעל אופי דומם והתחביר שלו מצומצם יותר מהדיבור החיצוני, בעקבות הנטייה להשמטת הנושא ושימור הנשוא של המשפט. הירידה בכמות המלל מתאפשרת משום שכאשר אדם מדבר עם עצמו הוא זקוק לפחות מילים מאשר בשיחה עם זולתו, כך שהדיבור הפנימי נעשה כמעט ללא מילים.
משום שבדיבור הפנימי התחביר והקול מופחתים עד למינימום, המשמעות מקבלת חשיבות עליונה.
בהתאם לכך הדיבור הפנימי לא משתמש בפונטיקה אלא בסמנטיקה. המבנה הסמנטי של הדיבור הפנימי תורם אף הוא לצמצום המלל.
הדיבור הפנימי אינו יציב, הוא משתנה באופן דינמי. הוא מרחף בין המילה והמחשבה המאפיינות את החשיבה המילולית
משום שהמילים מתפוגגות ברגע שהן מעלות מחשבה, הדיבור הפנימי נחשב לחשיבה במשמעותה הטהורה.
דיבור פנימי וזיכרון

הדיבור הפנימי יכול לסייע לזיכרון.
הלולאה הפונולוגית של זיכרון העבודה משתמשת בדיבור פנימי לצורך עיבוד מידע בעל אופי מילולי.
פעולת השינון מתבססת על עיקרון זה.
בנוסף, בדומה לאופן הקידוד של המידע בזיכרון לטווח ארוך, גם הדיבור הפנימי מבוסס על משמעות סמנטית.
התפתחות הדיבור הפנימי

רכישת השפה והופעת הדיבור החיצוני משנות את התנהגות הילד מבחינה אינטלקטואלית. הודות לרכישת הלשון הילד מסוגל לשחזר את חוויותיו בעבר בצורת סיפור. באופן דומה הוא מסוגל גם לנבא או להתייחס לפעולות עתידיות על ידי תיאור מילולי. כתוצאה מכך מתאפשרת ההפנמה של הדיבור ושימוש בדיבור הפנימי לצורך חשיבה ועיבוד קוגניטיבי.
מבחינה התפתחותית, הדיבור הפנימי הוא שלב מתקדם יותר, המחליף בגיל בית הספר את הדיבור האגוצנטרי האופייני לילדים.
הילד הקטן לא מדבר רק באוזני הזולת, אלא גם אל עצמו. הוא עושה זאת בצורת מונולוגים מגוונים המלווים את פעילותו ומשחקיו. מונולוגים אלו דומים ללשון הפנימית המתמדת של המבוגר או המתבגר, אלא שהם נאמרים בקול רם ומשמשים אמצעי-עזר לפעולה המידית. זהו הדיבור האגוצנטרי. הדיבור האגוצנטרי ממלא עבור הילדים תפקידים מנטליים הדומים לאלו של הדיבור הפנימי. הוא מיועד לילד עצמו והוא מסייע לו בתהליכי החשיבה, ביצירת מודעות ובהתגברות על קשיים.
ההבדל העיקרי והבולט ביותר בין הדיבור האגוצנטרי לפנימי הוא שהדיבור האגוצנטרי הוא בעל ביטוי חיצוני בו המילים נהגות בקול ואילו הדיבור הפנימי נעשה ללא הגייה. עם התפתחות יכולה ההפשטה המאפשרת לילד לחשוב במילים במקום לבטא אותן, הדיבור האגוצנטרי הולך ומתפתח לדיבור פנימי. לאורך תהליך זה הוא הופך להיות מובדל יותר מהדיבור החברתי החיצוני. הוא מאבד בהדרגה את המאפיין הקולי שלו והתחביר שלו נשען יותר ויותר על הנשוא, תוך השמטה הדרגתית של נושא המשפט. הדיבור האגוצנטרי מהווה שליש מהשיחות הספונטניות בין בני שלוש וארבע והוא פוחת והולך בהדרגה עד לשנה השביעית.
מבחינה מחקרית, משום שהביטוי הקולי החיצוני של הדיבור האגוצנטרי ניתן לתצפית, אפשר להשתמש בו כדי להבין באופן מעמיק יותר את הדיבור הפנימי דרך המאפיינים המשותפים שלהם ברמת התפקוד והמבנה.
הגדרות שונות של הדיבור הפנימי

בהיסטוריה ישנן התייחסויות רבות למושג הדיבור הפנימי ומאפייניו. אחת ההתייחסויות הראשונות המתועדות בספרות היא הגדרתו של אפלטון את החשיבה כ"שיחה שהנשמה מנהלת עם עצמה".
החוקר הראשון שעשה שימוש במונח "דיבור פנימי" הוא הבלשן הגרמני הומבולדט,[דרוש מקור] שהגדיר את התופעה כ"צורה פנימית של דיבור".
החוקר שתרם את המגוון הגדול ביותר של ההגדרות למונח "הדיבור הפנימי" הוא החוקר המזוהה ביותר עם מחקר והגות הקשורים לתחום - לב ויגוטסקי. ויגוטסקי התייחס לתופעה במסגרת תאורטית הכוללת מכלול של תופעות סוציו-תרבותיות. ויגוטסקי התייחס ל"דיבור הפנימי" כעוד אופן בו תופעות סוציולוגיות משפיעות על תפקודים מנטליים גבוהים. הגדרותיו של ויגוטסקי את הדיבור הפנימי כוללות בין השאר: "טיוטה מנטלית", "תקשורת ללא מילים", "חשיבה במשמעויות טהורות" ו"חשיבה וורבלית".
de Guerrero ב-2005 סיכם את השימוש במונח דיבור פנימי בספרות המדעית באמצעות הגדרה הכוללת שלושה מאפיינים ייחודיים:
דיבור פנימי, בהגדרתו, מתייחס לשפה דבורה - משמע שפה בפעולה יותר מאשר שפה מופשטת.
דיבור שקט שלא יכול להישמע על ידי הנוכחים בסיטואציה.
מכוון לעצמי ולא כפנייה לאחר, ומשרת מטרות בהתאם לכך.
המרכיבים הללו הם הבסיס לרוב, אם לא לכל, ההגדרות למונח דיבור פנימי מהפילוסופים היוונים ועד ימינו. למרות ההגדרה הברורה והאופי האינטואיטיבי שלה, קשה לצמצם את המושג לכדי הסבר פשוט (de Guerrero, 2005). בהתאם לכך, נמצא בספרות מגוון של תיאורים וגישות להבנת מהות הדיבור הפנימי, התפתחותו, הקשר בינו לחשיבה, התיהלוך השפתי המעורב בו והפונקציות התפקודיות הרבות שבהם הוא בא לידי ביטוי.
ראו גם

מטא-קוגניציה
תכנון (פעולה)
חוט מחשבה
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14  שרה דרויאן (1999). עקרונות אבולוציוניים בהתפתחות החשיבה. רעננה: רמות.
↑  שרה ליפקין ונועה בדיחי-קלפוס (2005). מילת המפתח: לשון לכיתות ז-ט, ספר לימוד. תל אביב: מט"ח - המרכז לטכנולוגיה חינוכית.
↑  Neil R. Carlson, (2013). Physiology of Behavior. Boston: Pearson.
↑  יונתן גושן־גוטשטיין ודן זכאי (2006). פסיכולוגיה קוגניטיבית - כרך ב – זיכרון. רעננה: האוניברסיטה הפתוחה.
1 2 3  פיאז'ה, ז. (1969). שש מסות על ההתפתחות הנפשית. ת"א: ספריית-הפועלים.
1 2  Maria C. M. de Guerrero, Inner Speech - L2: Thinking Words in a Second Language, Springer Science & Business Media, 2006-03-30. (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph1134276 
הדיבור הפנימי מאפשר לאדם להשתמש במילים לצורך חשיבה ללא הפעלת השרירים
בגילאי בית הספר הדיבור הפנימי מחליף את הדיבור האגוצנטרי
ניתן לראות את הדיבור הפנימי כשיחה שהנשמה מנהלת עם עצמה