stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ברצלונה (כדורגל)
אוהדים

אוהדי מועדון הכדורגל מכונים בקטלאנית "culers". בדיקות שונות שנערכו העלו כי, ככל הנראה, רבע מתושבי ספרד אוהדים את ברצלונה. למועדון יש אהדה רבה גם במדינות השונות בעולם, בייחוד בארצות הברית, באמריקה הלטינית, במרוקו ויפן. גם בישראל יש לקבוצה אוהדים רבים, שחלקם מאורגנים בחוג האוהדים המרכזי, "בארסה מאניה".
חבר מועדון נקרא "סוסיו" (socio). על מנת להפוך לחבר מועדון יש לשלם אגרה שנתית בסך 170 אירו. חברי המועדון זוכים להנחה במחיר כרטיסי הכניסה למשחקי הקבוצה ולסיורים בקאמפ נואו. כמו כן, חברי המועדון רשאים להשתתף בבחירות לנשיאות, ואף להיבחר לחבר המנהלים או לנשיאות עצמה, תמורת עירבון גבוה. מאז עונת 2003/2004 עלה מספר חברי המועדון באופן ניכר. בתחילת 2015 נמנו כ-140,000 חברי מועדון.
את הכינוי "Culers" (מבוטא קולרס) קיבלו אוהדי הקבוצה בשנותיו הראשונות של אצטדיון "קרר אינדסטריה". משמעות הביטוי בתרגום חופשי מקטלאנית היא "אנשי האחוריים", והיא אינה פוגענית. הביטוי מתייחס לאוהדים שישבו בשורה הגבוהה ביותר באצטדיון. האנשים שעברו בצמוד לחלק החיצוני של האצטדיון ראו את אחורי האוהדים בלבד, ומאז ייחסו לאוהדי ברצלונה את הכינוי "Culers". הכתיב הנפוץ יותר של הביטוי הוא הכתיב הספרדי, "culés" (קולס).‏
"Penye" (או Peña; פניה) הוא מועדון אוהדים שהוא גם חבורת פעולה. ב-1944 הוקם ה-"penye" הראשון, "Penya Solera", על ידי מספר שחקני עבר של המועדון ואוהדים, בהם פפ סמיטייר. מטרתה המקורית של הקבוצה הייתה לתמוך במועדון באמצעות גיוס כספים בתקופה שבה התמודד המועדון עם קשיים כלכליים.
אחד ממועדוני האוהדים הידועים לשמצה של ברצלונה הוא "בוישוס נויס" (בקטלאנית: Boixos Nois). בוישוס הוא משחק מילים בין המילה בויז', שמשמעה "משוגע", ו"קן בוישרס", שכונת המקור של האוהדים, הקרויה על שם סוג של עץ. הקבוצה נוסדה ב-1982, וברבות השנים קושרה לשמאל הקיצוני בקטלוניה. אחד מגרעיני האוהדים של הקבוצה, שחבריו נוהגים לגלח את שערם, ידוע לשמצה בשל מאורעות אלימים שנקשרו בשמו. לדוגמה, בקלאסיקו של 2002 השליכו חברי הגרעין לעבר לואיש פיגו ראש חזיר. ז'ואן לאפורטה, נשיא המועדון באותה תקופה, השקיע מאמצים למניעת אירועים אלימים והרחיק את הבוישוס נויס מן הקאמפ נואו כצעד עיקרי להשגת מטרה זו. כתגובה למאבק שניהל נגדם קיבל לאפורטה איומים על חייו מן הבוישוס נויס.
יריבויות > אל קלאסיקו

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
סיכום המפגשים בין ברצלונה לריאל מדריד
| מסגרת | מספר משחקים | ניצחונות לברצלונה | ניצחונות למדריד | תיקו |
| לה ליגה | 178 | 72 | 72 | 34 |
| גביע המלך הספרדי | 35 | 15 | 12 | 8 |
| גביע הליגה הספרדית | 6 | 2 | 0 | 4 |
| הסופר קאפ הספרדי | 14 | 4 | 8 | 2 |
| ליגת האלופות | 8 | 2 | 3 | 3 |
| גביע הקורונקיון | 1 | 1 | 0 | 0 |
| סה"כ | 242 | 96 | 95 | 51 |
המשחקים בין ברצלונה לריאל מדריד ידועים בשם הקלאסיקו (או El Clásico בספרדית), בשל היריבות העזה ששוררת ביניהם. עוד מימיהם הראשונים נראו המועדונים כמייצגים של שני חבלי ארץ בספרד, קטלוניה וקסטיליה, וכן של שתי הערים. לפי סברת רבים, היריבות היא השלכה של המתחים הפוליטיים והתרבותיים בין הקטלאנים והקסטיליינים.
בתקופת הדיקטטורה הספרדית, בעיקר בזמנם של מיגל פרימו דה ריברה ושל פרנסיסקו פרנקו, דוכאו הסממנים הלאומיים-אזוריים בספרד. כך, למשל, נאסר השימוש בשפות מקומיות. מועדון הכדורגל ברצלונה הפך למייצג השאיפה של הקטלאנים לחופש ולאחד מהשגרירים הגדולים של חבל הארץ. מנגד, ריאל מדריד נחשבה בעיני רבים כהתגלמות המשטר הפשיסטי. המשטר של פרנקו התערב רבות בספורט בספרד והבטיח את הצלחתה של ריאל מדריד, טענה שתומכי המועדון מכחישים.
הקרע בין שני המועדונים נפער בחצי גמר הגביע הספרדי ב-1943, כששחקני ברצלונה נאלצו להפסיד במכוון כדי להימנע מקיום איומים שקיבלו מהשלטון. היריבות בין המועדונים החריפה בשנות ה-50, כאשר שני המועדונים ניסו להחתים את אלפרדו די סטפנו, שבחר לבסוף בריאל מדריד והיה שחקן מפתח בהצלחתה. בשנות ה-60 הגיעה היריבות למסגרות האירופיות – הקבוצות נפגשו פעמיים בשלבים המאוחרים של גביע אירופה.
כיום, ברצלונה וריאל מדריד הם שני המועדונים החזקים והמצליחים בליגה. היריבות מתחדשת על בסיס שנתי כששני המועדונים מתחרים על תואר האליפות.
יריבויות > הדרבי של ברצלונה

המועדון אספניול הוא מועדון הכדורגל השני בעיר ברצלונה. המועדון הוקם על ידי אוהדי כדורגל ספרדיים בלבד, בניגוד לברצלונה שהוקמה על ידי קבוצת אוהדים רב-לאומית. המשחקים בין שני המועדונים מכונים "הדרבי של ברצלונה". אוהדי אספניול רואים במשחק הדרבי חשיבות רבה עקב הבדלי המטרות והיעדים של המועדונים.
אף על פי שהוא הדרבי המשוחק ביותר בהיסטוריית לה ליגה, הוא גם הדרבי בעל האיזון הנמוך ביותר. ברצלונה דורגה בטבלת הליגה מתחת לאספניול בשלוש עונות בלבד, לאורך היסטוריה משותפת של כ-70 שנה בליגה הראשונה.
נותני חסות

מיום הקמתו הייתה גישתו של המועדון לנותני חסות לחולצות ייחודית, כיוון שעל חולצות השחקנים לא היה מסר מסחרי במשך מעל ל-100 שנים בהיסטוריית המועדון. בקיץ 2006 הגיע המועדון להסכם עם יוניצ"ף, לפיו, למשך 5 שנים, יופיע הלוגו של יוניצ"ף בחזית החולצה, והמועדון יתרום 1.9 מיליון דולר בשנה (0.7 אחוז מכלל הכנסתו) ליוניצ"ף באמצעות קרן המועדון.
הגישה הייחודית של המועדון הופסקה בתקופת נשיאותו של סנדרו רוסל. בדצמבר 2010 חתם המועדון על הסכם חסות לחולצה עם קרן קטר לחמש שנים, שתוקפו החל בעונת 2011/12. בעונת 2013/14 התחלף הסמל של קרן קטר בסמלה של חברת התעופה קטר איירווייז. הלוגו של יוניצ"ף המשיך להופיע על חולצות השחקנים, אך בגב החולצה ולא בחזיתה.
בין נותני החסות הכלליים של ברצלונה ניתן למנות גם את נייקי, פיליפס, קונאמי, קופרה וקוקה-קולה.
לקראת עונת 2017/18 הקבוצה נפרדה מקטר איירווייז, וחתמה על חוזה חסות בסך 50–60 מיליון אירו לעונה עם חברת שירותי האינטרנט Rakuten היפנית. גם בעונה זו המשיך הסמליל של UNICEF להופיע על גב החולצה.
במרץ 2022 הכריזה ברצלונה על חתימת חוזה לארבע עונות עם חברת הזרמת המדיה השוודית Spotify. במסגרת ההסכם, לוגו ספוטיפיי יוצג בחזית חולצות קבוצת הגברים והנשים במשך ארבע שנים, ובחזית חולצות האימונים במשך שלוש שנים. שווי ההסכם מוערך בכ־60-70 מיליון אירו לעונה. ביוני 2022, הודיעה ברצלונה על הסכם ובו ברצלונה תישא בגב החולצה את שם נציבות האו"ם לפליטים (UNHCR).
שחקנים > סגל נוכחי

נכון ל־10 באוקטובר 2024
שחקנים > בהשאלה

כל ההשאלות הן עד 30 ביוני 2025.
שחקנים > שחקנים מפורסמים בעבר ובהווה

במהלך 123 שנות ההיסטוריה של המועדון שיחקו במדי קבוצת הכדורגל שלו מעל ל-1000 שחקנים.
לשחקנים זרים, שנולדו מחוץ לספרד, היה חלק חשוב מאוד בהצלחת הקבוצה. בשנותיה הראשונות הקבוצה הייתה מורכבת משחקנים ממוצא אנגלי, שווייצרי וגרמני, בהתאם למוצאם של מרבית מקימי המועדון. עד שנות ה-50 של המאה ה-20 השחקן הזר הידוע ביותר ששיחק בקבוצה היה ההונגרי לאזלו קובאלה, אך בשנות ה-70, עם התרת החתמת שחקנים זרים על ידי ההתאחדות הספרדית, החל הקשר ההדוק בין כדורגלנים זרים מובילים למועדון.
החל מאותה תקופה זכו שחקני ברצלונה בתארים האישיים היוקרתיים בעולם. לחמשת שחקני המועדון, רומאריו, רונאלדו, ריבאלדו, רונאלדיניו וליונל מסי, הוענק תואר כדורגלן השנה בעולם של פיפ"א (שנוסד ב-1991). לשישה שחקנים, לואיס סוארס, יוהאן קרויף, חריסטו סטויצ'קוב, ריבאלדו, רונאלדיניו וליונל מסי, הוענק פרס כדור הזהב. בנוסף לשחקנים אלו, שיחקו במדי המועדון כוכבים נוספים, בהם דייגו מראדונה, גארי ליניקר, מיכאל לאודרופ ולואיש פיגו.
רבים משחקני המועדון שיחקו בנבחרת ספרד ומילאו בה תפקיד חשוב. צ'אבי, אנדרס אינייסטה וקרלס פויול, להם מעל ל-100 הופעות בנבחרת, היו שותפים לצד פדרו רודריגס, סרחיו בוסקטס וויקטור ואלדס לזכייתה הראשונה של ספרד במונדיאל, ב-2010. אינייסטה עצמו הבקיע את השער היחיד בניצחון על נבחרת הולנד בגמר. אנדוני זוביזרטה, ששיחק בברצלונה במהלך רוב הקריירה שלו, נמצא במקום השלישי במספר המשחקים במדי הנבחרת, עם 126 הופעות.
ליונל מסי הוא השחקן שהופיע הכי הרבה פעמים במדי הקבוצה, עם 778 הופעות בקבוצה הבוגרת. אחריו נמצאים צ'אבי, בוסקטס, אינייסטה, פיקה, פויול ומיגלי, שלושתם עם מעל ל-500 הופעות במדי הקבוצה. ואלדס, אינייסטה, קרלס רשאק, גיירמו אמור, אנדוני זוביזרטה וז'ואן סגרה הופיעו מעל ל-400 פעמים במדי הקבוצה. מסי הוא השחקן המעוטר ביותר בהיסטוריית המועדון, עם 34 תארים. מסי הוא השחקן שהבקיע את מספר השערים הגדול ביותר בהיסטוריית המועדון, הן במסגרות רשמיות והן במשחקי ידידות, עם 672 שערים במסגרות רשמיות במדי המועדון. בהתחשבות במשחקי ידידות, פאולינו אלקנטרה, שהבקיע 357 שערים ב-357 משחקים, פפ סמיטייר וססאר רודריגס שהבקיעו 319 ו-301 שערים בהתאמה, נמצאים אחריו. ללא התחשבות במשחקי ידידות, במקום השני והשלישי נמצאים ססאר ולאסלו קובאלה בהתאמה.
הנתונים נכונים ל-18 בנובמבר 2022.
שחקנים > שחקנים מפורסמים בעבר ובהווה > מלכי השערים

| דירוג | שחקן | לאום | שנים | שערים | משחקים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ליונל מסי | ארגנטינה ארגנטינה | 2004–2021 | 672 | 778 |  |
| 2 | ססאר רודריגס | ספרד ספרד | 1942–1955 | 232 | 351 |  |
| 3 | לואיס סוארס | אורוגוואי אורוגוואי | 2014–2020 | 198 | 283 |  |
| 4 | לאסלו קובאלה | הונגריה הונגריה ספרד ספרד | 1950–1961 | 194 | 281 |  |
| 5 | ז'וזפ סמיטייר | ספרד ספרד | 1919–1932 | 184 | 360 |  |
| 6 | ז'וזפ אסקולה | ספרד ספרד | 1934–1949 | 167 | 236 |  |
| 7 | פאולינו אלקנטרה | הפיליפינים הפיליפינים ספרד ספרד | 1912–1916 1918–1927 | 143 | 395 |  |
| 8 | סמואל אטו | קמרון קמרון | 2004–2009 | 130 | 199 |  |
| 8 | ריבאלדו | ברזיל ברזיל | 1997–2002 | 130 | 235 |  |
| 10 | אנחל ארוצ'ה | ספרד ספרד | 1926–1933 | 127 | ? |  |
| 11 | קרלס רשאק | ספרד ספרד | 1965–1981 | 125 | 432 |  |
| 12 | מריאנו מרטין | ספרד ספרד | 1940–1948 | 124 | 214 |  |
| 13 | פטריק קלייברט | הולנד הולנד | 1998–2004 | 122 | 257 |  |
| 14 | אסטניסלאו באזורה | ספרד ספרד | 1946–1958 | 117 | 302 |  |
| 15 | חריסטו סטויצ'קוב | בולגריה בולגריה | 1990–1995 1996–1998 | 117 | 255 |  |
| 16 | לואיס אנריקה | ספרד ספרד | 1996–2004 | 109 | 300 |  |
| 17 | אאולוחיו מרטינס | פרגוואי פרגוואי ספרד ספרד | 1956–1962 | 106 | 162 |  |
| 18 | חוסה אנטוניו סאלדואה | ספרד ספרד | 1961–1971 | 106 | 215 |  |
| 19 | אבריסטו | ברזיל ברזיל | 1957–1962 | 105 | 151 |  |
| 20 | ניימאר | ברזיל ברזיל | 2013–2017 | 105 | 186 |  |
שחקנים > שחקנים מפורסמים בעבר ובהווה > שחקנים בולטים נוספים

| שם | לאום | עמדה | קריירה בברצלונה |
| --- | --- | --- | --- |
| ריקרדו זאמורה | ספרד ספרד | שוער | 1919–1922 |
| ז'וזפ סמיטייר | ספרד ספרד | קשר | 1919–1932 |
| פרנץ פלאטקו | הונגריה הונגריה | שוער | 1923–1930 |
| מיכאל לאודרופ | דנמרק דנמרק | קשר התקפי | 1989–1994 |
| רונאלדיניו | ברזיל ברזיל | קשר התקפי | 2003–2008 |
| דקו | פורטוגל פורטוגל | קשר התקפי | 2004–2008 |
ראו גם: רשימת כדורגלני ברצלונה שיש להם ערך בוויקיפדיה.
מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
אקדמיה

ב-1979 הקים המועדון את אקדמיית הנוער שלו המכונה "לה מאסיה" (La Masia, על שם הבניין הראשון של מעונות התלמידים). האקדמיה הוציאה מתוכה שחקנים מפורסמים רבים, והיה לה חלק משמעותי בהצלחתה של ברצלונה בשנות ה-2000. בין בוגריה של ה'לה מאסיה' ניתן למנות את ליונל מסי, צ'אבי, אנדרס אינייסטה, ז'וזפ גוארדיולה, ג'רארד פיקה, סרחיו בוסקטס, ויקטור ואלדס, קרלס פויול, ססק פברגאס, פדרו רודריגס, ז'ורדי אלבה, פפה ריינה, גיירמו אמור, גברי גארסיה, אלברט פרר, סרג'י רוברטו, סרג'י ברז'ואן ובויאן קרקיץ'.
בתקופתו בלה מאסיה, ארגן ז'וזפ גוארדיולה מחדש את האקדמיה, ויצר תוכנית תלת-שלבית לעלייה מקבוצות הנוער לקבוצה הבוגרת. כיום פועלות באקדמיה 12 קבוצות נוער, עם 24 מאמנים, כ-300 שחקנים, ו-56 עובדים נוספים, כמו רופאים, פסיכולוגים, תזונאים ופיזיולוגים. כמו כן מפעילה ברצלונה כ-49 אקדמיות ברחבי העולם עם למעלה מ-45,000 ילדים, שפועלות כרשת סקאוטינג עולמית עבור ברצלונה. עד כה כ-440 ילדים עזבו את בתיהם לטובת האקדמיה, כמחציתם מקטלוניה, והשאר מספרד או מחוצה לה, כולל 15 מקמרון, 7 מברזיל, 5 מסנגל ו-3 מארגנטינה. מהם, רק 40 שיחקו בקבוצה הבוגרת. התלמידים מתחנכים לפי עקרונות הכדורגל של ברצלונה, הטוטאל פוטבול של רינוס מיכלס שיושם בברצלונה על ידי יוהאן קרויף, בשילוב עם כדורגל ספרדי מסורתי של מסירות בנגיעה אחת (טיקי טאקה).
השכבה העליונה בלה מאסיה היא ברצלונה אתלטיק, לשעבר ברצלונה אתלטיק, והיא קבוצה מקצוענית לחלוטין המשמשת כקבוצת המילואים של המועדון. הקבוצה עורכת את משחקי הבית שלה במיני אסטדי ומשתתפת באותה מערכת ליגות של קבוצת הבוגרים, בדומה לשאר קבוצות המשנה בספרד. בעבר השתתפה הקבוצה גם בגביע המלך הספרדי, אך כיום קבוצות מילואים אינן מורשות להשתתף בו. בסך הכול יש לברצלונה ב' 5 זכיות באליפות הליגה השלישית, ושתי זכיות באליפות הבית בליגה הרביעית. נכון לעונת 2021/22 היא משחקת בליגה השלישית.
במונדיאל 2010 זכתה ספרד בגביע העולם עם 7 שחקנים מלה מאסיה על המגרש בגמר. כמו כן זכתה ספרד ביורו 2008 ויורו 2012 עם נוכחות חזקה של שחקני האקדמיה של ברצלונה. כמו כן, בשנים 2008–2012, ברצלונה, תחת שרביטו של ז'וזפ גוארדיולה ובהובלתם של שחקני בית כמו מסי, צ'אבי, אינייסטה, פויול, ואלדס, פיקה, בוסקטס, פדרו ופברגאס, זכתה להצלחה מסחררת עם 14 תארים בארבע עונות. בטקס כדור הזהב 2010 הפכה לה מאסיה לאקדמיה הראשונה המוציאה מתוכה את שלושת הכדורגלנים הטובים ביותר בעולם לפי פיפ"א ופראנס פוטבול: מסי, צ'אבי ואינייסטה.
אקדמיה > קבוצות ה'לה מאסיה'

| קבוצה | שכבה | מאמן | ליגה |
| --- | --- | --- | --- |
| ברצלונה אתלטיק | – | סרג'י מילה | פרימרה דיויסיון RFEF |
| נוער א' | 16–18 | ז'וליאנו בלטי | ליגת העל הספרדית עד גיל 18 |
| נוער ב' | 16–18 | פול פלאנאס | ליגת הנוער הלאומית של ספרד |
| קאדטים א' | 14–15 | ססק בוש | División de Honor catalana cadete |
| קאדטים ב' | 14–15 | דויד סאנצ'ס | Preferente Catalana Cadete |
| אינפנטיל א' | 13–14 | פר אוליב | División de Honor catalana Infantil |
| אינפנטיל ב' | 13–14 | ז'ורדי פומה | Preferente Catalana Infantil |
| אלבין א' | 11–12 | ז'ואן אנטוניו חיל | Preferente Catalana Alevín |
| אלבין ב' | 11–12 | ז'ורדי פרס | Preferente Catalana Alevín |
| אלבין ג' | 11–12 | איבן טיי | Segunda Catalana Alevín |
| אלבין ד' | 11–12 | פול קומבלה | Segunda Catalana Alevín |
| בנג'מין א' | 9–10 | דני סגוביה | Preferente Catalana Benjamín |
| בנג'מין ב' | 9–10 | מריו ג'ורדנו | Preferente Catalana Benjamín |
| בנג'מין ג' | 9–10 | אלברט אמטלר | Primera Catalana Benjamín |
| בנג'מין ד' | 9–10 | אלכס פרננדס | Primera Catalana Benjamín |
| פרה-בנג'מין | 7–8 | פאקו רברט | Segunda Catalana Benjamín |
סטטיסטיקה ושיאים

על פי הנתונים שנמסרו על ידי המועדון, ברצלונה הוא המועדון השלישי, לצד ריאל מדריד ואתלטיק בילבאו, ששיחק בכל 88 העונות של לה ליגה. בעונותיו בליגה צבר 4115 נקודות ב-2700 משחקים, ובכך הוא במקום השני בטבלת כל הזמנים של הליגה, אחרי ריאל מדריד. הוא גם המועדון היחיד שהופיע במסגרת אירופית כלשהי מדי שנה מאז פתיחת גביע אירופה לאלופות (כיום ליגת האלופות) ב-1955.
רצף הניצחונות הגדול ביותר של המועדון בכל המסגרות היה בעונת 2005/2006 – 19 ניצחונות, מתוכם 14 בליגה. בעונת 2010/2011 השלים המועדון רצף של 31 משחקי ליגה ללא הפסד. בעונת 2011/2012 הבקיעו שחקני ברצלונה שיא מועדון של 115 שערים, אך לא הצליחו לזכות באליפות. בעונת 2012/2013 נרשמו שלושה שיאי מועדון נוספים כאשר הקבוצה ניצחה ב-32 משחקי ליגה, סיימה את העונה כשלזכותה 100 נקודות וזכתה באליפות בפער של 15 נקודות מסגניתה. שיא הנקודות לסיבוב הראשון של הליגה הספרדית נקבע על ידי ברצלונה בעונת 2008/2009 – 50 נקודות. בעונת 2017/2018 הקבוצה שברה שיא היסטורי של 39 משחקי ליגה ללא הפסד.
בין 1942 ל-1944 הבקיעו שחקני המועדון שערים ב-36 משחקי ליגה רצופים, ובין השנים 1952 ו-1958 הבקיעו שחקני המועדון ב-88 משחקי בית רצופים. ניצחון הליגה הגדול ביותר היה 10 – 1 על ז'ימנסטיק בעונת 1949/1950. שחקני המועדון הבקיעו מעל ל-6,000 שערי ליגה נכון ל-2018.
ברצלונה הוא המועדון עם מספר הזכיות הגדול ביותר בגביע הספרדי, עם 31 זכיות בו. כמו כן, לרשות המועדון רשומים שיאי זכייה בגביע ערי הירידים (שלוש פעמים) ובגביע המחזיקות (ארבע פעמים).
במשחק בין ברצלונה ליובנטוס ברבע גמר גביע אירופה של עונת 1985/1986 נקבע שיא מספר הצופים באצטדיון המועדון, הקאמפ נואו. 120,000 אוהדים צפו במשחק.
במשחק בין ברצלונה לבאיירן מינכן ברבע גמר גביע אירופה של עונת 2019/2020 הקבוצה ספגה הפסד 8:2 המהווה להפסד הגדול ביותר מאז 1946, אז ברצלונה הפסידה 8:0 לסביליה במסגרת שלב 16 האחרונות בגביע הספרדי. באותו משחק ברצלונה ספגה לראשונה בתולדותיה 4 שערים במחצית אחת.
תארים > תארים מקומיים

תארים בספרד (75)
אליפות ספרד (27):
1929, 1944/1945, 1947/1948, 1948/1949, 1951/1952, 1952/1953, 1958/1959, 1959/1960, 1973/1974, 1984/1985, 1990/1991, 1991/1992, 1992/1993, 1993/1994, 1997/1998, 1998/1999, 2004/2005, 2005/2006, 2008/2009, 2009/2010, 2010/2011, 2012/2013, 2014/2015, 2015/2016, 2017/2018, 2018/2019, 2022/2023
סגנות (27): 1929/1930, 1945/1946, 1953/1954, 1954/1955, 1955/1956, 1961/1962, 1963/1964, 1966/1967, 1967/1968, 1970/1971, 1972/1973, 1975/1976, 1976/1977, 1977/1978, 1981/1982, 1985/1986, 1986/1987, 1988/1989, 1996/1997, 1999/2000, 2003/2004, 2006/2007, 2011/2012, 2013/2014, 2016/2017, 2019/2020, 2021/2022
גביע המלך (31) (שיא):
1909/1910, 1911/1912, 1912/1913, 1919/1920, 1921/1922, 1924/1925, 1925/1926, 1927/1928, 1941/1942, 1950/1951, 1951/1952, 1952/1953, 1956/1957, 1958/1959, 1962/1963, 1967/1968, 1970/1971, 1977/1978, 1980/1981, 1982/1983, 1987/1988, 1989/1990, 1996/1997, 1997/1998, 2008/2009, 2011/2012, 2014/2015, 2015/2016, 2016/2017, 2017/2018, 2020/2021
סגנות (12): 1901/1902, 1918/1919, 1931/1932, 1935/1936, 1953/1954, 1973/1974, 1983/1984, 1985/1986, 1995/1996, 2010/2011, 2013/2014, 2018/2019
גביע הליגה הספרדית (2) (שיא): 1982/1983, 1985/1986
הסופר קאפ הספרדי (15) (שיא): 1983, 1991, 1992, 1994, 1996, 2005, 2006, 2009, 2010, 2011, 2013, 2016, 2018, 2022/2023, 2025
גביע אווה דוארטה (3) (שיא): 1948, 1952, 1953
תארים אזוריים (34)
אליפויות קטלוניה (23) (שיא):
גביע מקאיה (1):
גביע ברצלונה (1) (שיא): 1902/1903
אליפות קטלוניה (21): 1904/1905, 1908/1909, 1909/1910, 1910/1911, 1912/1913, 1915/1916, 1918/1919, 1919/1920, 1920/1921, 1921/1922, 1923/1924, 1924/1925, 1925/1926, 1926/1927, 1927/1928, 1929/1930, 1930/1931, 1931/1932, 1934/1935, 1935/1936, 1937/1938
הליגה הקטלונית (1): 1937/1938
גביע קטלוניה (8) (שיא): 1990/1991, 1992/1993, 1999/2000, 2003/2004, 2004/2005, 2006/2007, 2012/2013, 2013/2014
הסופרקאפ הקטלוני (2): 2014, 2018
תארים אחרים (88)
הליגה הים־תיכונית (1) (שיא): 1937/1938
גביע הזהב של ארגנטינה (1) (שיא): 1945
הגביע הלטיני 2: (שיא משותף) 1949, 1952
גביע הפירנאים (4) (שיא): 1910, 1911, 1912, 1913
גביע תרסה הררה (5): 1948, 1951, 1972, 1990, 1993
הגביע הכתום (1): 1961
גביע העולם למועדונים קטנים (1): 1957
גביע ז'ואן גאמפר (45) (שיא): 1966, 1967, 1968, 1969, 1973, 1974, 1975, 1976, 1977, 1979, 1980, 1983, 1984, 1985, 1986, 1988, 1990, 1991, 1992, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2006, 2007, 2008, 2010, 2011, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020, 2021, 2022
גביע רמון דה קרנסה (3): 1961, 1962, 2005
גביע העיר פלמה (5) 1969, 1974, 1979, 1981, 1986
גביע קוסטה דל סול (1): 1977
גביע העיר ברצלונה (1): 1989
גביע העיר אליקנטה (1): 1987
גביע פסטה ד'אלצ'ה (3): 1970, 1989, 2003
גביע העיר לה לינאה (3): 1985, 1991, 1995
גביע העיר אוביידו (1): 1996
גביע העיר מרבלה (1): 1993
גביע העיר ליידה (1): 1998
טורניר אמסטרדם (1): 2000
ממוריאל ארטמיו פרנצ׳י (1): 2008
קיץ האלופים (1): 2012
גביע פריז (1): 2012
גביע קולומבינו (1): 2014
גביע קטר איירווייז (1): 2016
גביע האלופות הבינלאומי (1): 2017
גביע אאודי (1): 2011
גביע הלה ליגה-סרייה א' (1): 2019
תארים > תארים בין-לאומיים

גביע אירופה לאלופות/ליגת האלופות
מחזיקת הגביע: 5 זכיות
1991/1992: 1–0ה נגד סמפדוריה
2005/2006: 2–1 נגד ארסנל
2008/2009: 2–0 נגד מנצ'סטר יונייטד
2010/2011: 3–1 נגד מנצ'סטר יונייטד
2014/2015: 3–1 נגד יובנטוס
סגנית מחזיקה (3): 1960/1961, 1985/1986, 1993/1994
גביע המחזיקות (4 ) (שיא): 1978/1979, 1981/1982, 1988/1989, 1996/1997
סגנות (2): 1968/1969, 1990/1991
גביע ערי הירידים (3 ) (שיא): 1955/1958, 1958/1960, 1965/1966
סגנות (1): 1961/1962
הסופר קאפ האירופי (5) : 1992, 1997, 2009, 2011, 2015
סגנות (4): 1979, 1982, 1989, 2006
אליפות העולם לקבוצות (3): 2009, 2011, 2015
סגנות (1): 2006
הגביע הבין-יבשתי
סגנות (1): 1992
גביע מוחמד החמישי (1): 1969
ענפי ספורט נוספים

"מועדון הכדורגל ברצלונה" מפעיל קבוצות ספורט מקצועניות וחובבניות במספר ענפי ספורט מלבד הכדורגל. יש ארבע קבוצות ספורט מקצועניות בנוסף לקבוצת הכדורגל – בכדורסל, בכדוריד, בכדורגל אולמות ובהוקי-גלגיליות. ארבע הקבוצות הללו משתתפות בליגה הבכירה בענף הספורט שלהן בספרד, והן זוכות להישגים רבים – הן בספרד והן באירופה. קבוצות אלו זכו במעל ל-25 אליפויות אירופה בתחומן. הקבוצות מקיימות את משחקי הבית שלהן ב"פלאו בלאוגרנה", היכל ספורט סמוך לקאמפ נואו ובעל תכולה של 8,500 צופים.
מחלקת הכדורסל של מועדון הכדורגל ברצלונה נוסדה בשנת 1926. הקבוצה היא השנייה בספרד במספר זכיות בליגת העל הספרדית בכדורסל – 18 במספר. כמו כן, הקבוצה היא מבין המובילות באירופה, והיא זכתה באליפות אירופה, בטורניר היורוליג פעמיים – בעונות 2002/2003 ו-2009/2010. מאמנה הנוכחי הוא חאבייר פסקואל.
מחלקת הכדוריד של מועדון הכדורגל ברצלונה הוקמה בשנת 1942 ובדומה לקבוצת הכדורסל, גם היא מובילה בענפה הן בתחרויות המקומיות והן בתחרויות היבשתיות. באליפות הליגה הספרדית בכדוריד זכתה הקבוצה בכמות שיא ביחס לשאר הקבוצות – 22 זכיות. בליגת האלופות, טורניר הכדוריד הבכיר באירופה, זכתה הקבוצה 9 פעמים, כשהאחרונה שבהן הייתה בעונת 2014/2015.
גם קבוצת ההוקי-גלגיליות של המועדון הוקמה ב-1942 והיא נחשבת לאחת הטובות בעולם בענף. הקבוצה היא המוצלחת ביותר בתחומה באירופה, כשלזכותה רשומים 19 אליפויות אירופה. קבוצת ההוקי קרח של המועדון: מועדון ברצלונה זכה בשש אליפויות הליגה הספרדית בהוקי קרח.
קבוצת כדורגל האולמות של המועדון הוקמה בפעם הראשונה ב-1978 אך פורקה תוך 4 שנים, אף על פי שהצליחה להעפיל לליגה הראשונה בקטלוניה שנה לפני כן. ב-1986 החליטה הנהלת המועדון להחזיר את הקבוצה והיא משתתפת מאז בתחרויות הכלל-ספרדיות. הקבוצה לא זכתה באליפות ספרד אף פעם. ב-2003 הייתה הפעם השנייה שירדה לליגת המשנה, אך עם זאת, לאחר חזרתה לליגה הראשונה ב-2006 הוחלט להפוך אותה למקצוענית.
המועדון מפעיל בנוסף לקבוצות המקצועניות גם שבע קבוצות ספורט חובבניות: אתלטיקה, החלקה על הקרח, בייסבול, כדורעף, רוגבי ורכיבה על אופניים. את כל הקבוצות החובבניות מנהל גבי קאירו הארגנטינאי, שחקן עבר של המועדון בהוקי גלגיליות.
לקריאה נוספת

"Morbo: The Story of Spanish Football"‏ (2003), פיל בול
"Barça: A People’s Passion"‏ (1998), ג'ימי ברנס
"FC Barcelona: Tales from the Nou Camp"‏ (2000), ג'ף קינג, ג'. ניקולסון, מסת"ב 0333760018
קרן לאזרחי ישראל

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 מוטו:  הקרן משקיעה את הכספים לצורך השאת רווחיהם, שמירתם לדורות הבאים והשקעתם בפיתוח דור העתיד של מדינת ישראל
 תקופת הפעילות:  חקיקה: יולי 2014 כניסת כספים: נובמבר 2021 – הווה
 בעלות:  מדינת ישראל
 ענפי תעשייה:  קרן עושר ריבונית
 רווח:  תשואה דולרית נומינלית – 17.5% (2023), 11.8% (ממוצע מיום ההקמה)
 הון עצמי:  1.478 מיליארד דולר אמריקאי (31/12/2023)
 יו"ר:  בצלאל סמוטריץ'
 מנכ"ל:  לנה קרופאלניק – מנהלת מחלקת הניהול
 אנשי מפתח:  ירום אריאב – יו"ר ועדת ההשקעות בארי טאף – יו"ר ועדת הביקורת
  
 https://govextra.gov.il/mof/israelcitizensfoundation/home/
 
קרן לאזרחי ישראל, המכונה גם קרן העושר, היא קרן עושר ריבונית שמטרתה לנהל את הכנסות מדינת ישראל מההיטל המוטל על רווחים המופקים ממשאבי טבע בה, בהם גז טבעי, נפט ואשלג, מתוך ראייה כלכלית ארוכת טווח ובמטרה להשיאם, כדי לאפשר את המשך קיומה של הקרן לדורות הבאים.
בהתאם לחוק קרן לאזרחי ישראל, התשע"ד-2014, הקרן החלה לפעול ב-1 ביוני 2022, המועד שבו הכספים שנצברו בקרן עלו על מיליארד ש"ח.
הצורך בהקמת הקרן

לכאורה ניתן היה לנצל את כספי ההיטל על רווחי נפט בתקציב המדינה, כפי שמשמשים לכך יתר כספי המיסים. הצורך בגישה אחרת, שהוביל להקמת הקרן, מוצג בדברי ההסבר להצעת החוק:
מוסדות הקרן

מוסדות הקרן הם: מועצת הקרן, ועדת ההשקעות של הקרן, ועדת הביקורת של הקרן ומחלקת הניהול של הקרן.
בראש הקרן עומדת מועצת הקרן, ובתפקיד יו"ר המועצה עומד שר האוצר. תפקידיה העיקריים של מועצת הקרן הם קביעת עקרונות מדיניות ההשקעה של הקרן, אישור הדוחות הכספיים של הקרן, אישור סכום ההקצאה השנתי שתעביר הקרן לאוצר המדינה, דאגה למינויים הנדרשים בקרן ומעקב אחר יישום מדיניות ההשקעה של הקרן.
לקרן גם ועדת השקעות, שתפקידה לקבוע מדיניות השקעה מפורטת לקרן במטרה להשיא את רווחי הקרן, בהתחשב ברמת הסיכון, באופק ההשקעה, ברמת נזילות ההשקעה ובעקרונות מדיניות ההשקעה שקבעה המועצה, להציע לאישור המועצה רשימה של מנהלי השקעות חיצוניים ולפקח על פעילות מחלקת הניהול של הקרן.
נכסי הקרן מנוהלים באמצעות מחלקת ניהול שהוקמה לעניין זה בבנק ישראל, וזו תשקיע את נכסי הקרן בנכסים מחוץ למדינת ישראל ובמטבע חוץ בלבד.