stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בריאן אורסר
הערות שוליים

↑  Brian Orser heads list of World Figure Skating Hall of Fame inductees (באנגלית)
↑  Skater Brian Orser loses fight to suppress ex-boyfriend's suit (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1062119177  ISNI: 0000 0000 7394 9840  LCCN: n90654632  NDL: 001189405  NLK: KAC200905711  VIAF: 55772430   WorldCat (עם VIAF): 55772430
ברגפארק וילהלמסהוהה

| --- | --- |

אנדרטת הרקולס והמפל המדורג היוצא ממנה לכיוון הארמון
 מידע כללי
 סוג:  פארק ואתר מורשת עולמית
 על שם:  וילהלם הראשון, הנסיך הבוחר מהסן 
 כתובת:  Bad Wilhelmshöhe 
 מיקום:  קאסל
 מדינה:  גרמניה
 הקמה ובנייה
 סגנון אדריכלי:  בארוק
 מידות
 שטח:  240 הקטאר 
 קואורדינטות:  51°19′00″N 9°24′00″E﻿ / ﻿51.3167°N 9.4°E﻿ / 51.3167; 9.4
 http://whc.unesco.org/en/list/1413
  (למפת גרמניה מוגדלת) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניברגפארק וילהלמסהוהה(למפת גרמניה רגילה) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניברגפארק וילהלמסהוהה
 
ברגפארק וילהלמסהוהה (גרמנית: Bergpark Wilhelmshöhe) הוא פארק בארוקי עצום ממדים הנמצא בעיר קאסל שבגרמניה ומהווה אתר מורשת עולמית מ-23 ביולי 2013. העבודות על הפארק החלו ב-1689 (ונמשכו סך הכל כ-150 שנים) על ידי קרל, רוזן הסן-קאסל ומכיל אתרים חשובים בהם מפלים וגנים מרובים, כשהחשובה מביניהם היא אנדרטת הרקולס שמהווה את סמל העיר. מהאנדרטה מובלת דרך מרוצפת אבנים המלווה במפל במרכזה לכל אורך המדרון (אורכה עומד על כ-350 מטרים) עד לבריכה המכילה את המזרקה בעלת היכולות הביצועיות הגבוהות בעולם באותה התקופה (מגיעה לגובה של כ-50 מטרים, נפתחה בשנת 1767). בקצה האנדרטה עומד פסלו של הרקולס המגיע לגובה של 11.5 מטרים.
ברגפארק וילהלמסהוהה הוא הפארק השני בגודלו בעולם לצד גבעה בעולם, בשטח כולל של כ-2.4 קילומטרים רבועים וכולל יותר מלמעלה מ-500 זני עצים שונים. הארמון הראשי העומד בשטח הפארק הוא ארמון וילהלמסהוהה (Wilhelmshöhe) המהווה את אחד מהארמונות החשובים בקאסל והיום משמש כמוזיאון. מטרתו הראשונית של הפארק הייתה לשמש כגן תענוגות וקיץ לנסיכים הבוחרים של הסן קאסל.
כיום מושך הפארק כ-2 מיליון מבקרים מדי שנה ואורכן של סך כל תעלות המים בפארק הוא כ-12 קיטלומטרים.
על פי היסטוריון האומנות האסטוני ג'ורג' גוטפריד יוליוס דהייו (Georg Gottfried Julius Dehio) הפארק הוא:
ייתכן כי זהו השילוב הגרנדיוזי ביותר של טבע ואדריכלות שהעז הבארוק מעולם"
על פי אונסק"ו

ברגפארק וילהלמסוהה נבחר להיות אתר מורשת עולמית עקב הקריטריונים הבאים:
קריטריון iii- מסביר כי פסלו של הרקולס והאנדרטה בנוסף למתקני המים הנוספים שבו, מהווים סימן מובהק וחשוב בקנה מידה בינלאומי לתקופת האבסולוטיזם באירופה.
קריטריון iv- מתקני המים המרובים בפארק, בנויים מגבהים מרשימים כל כך ומהווים דוגמת מופת שלא ניתן למצוא בשום מקום אחר. העובדה שהגנים משולבים עם מתקני מים ברמת גימור טובה כל כך, מהווים מקום ייחודי בכל העולם לאדריכלות הנוף של אומנות הבארוק. גודלו של פסל הרקולס ומיקומו בקצה פארק עצום בגודלו מהווים פנינה אדריכלית בין לאומית, מבחינה הנדסית, אך עם זאת גם מבחינה אומנותית המייצגת את אומנות התקופה ואת הפוטנציאל ההנדסי שלפני התקופה המודרנית.
אתרים מרכזיים בפארק

אולם הכדור- מבנה צנוע יחסית וורדרד מחזיתו החיצונית אך עמוס בקישוטים ועיטורים מבפנים. החדר המרכזי של המבנה הוא "אולם הכדור" המפואר, המכיל נברשות מרשימות במיוחד. המבנה עצמו נבנה בשנים 1808-1809 על ידי האדריכל Leo von Klenze עוד בתקופה הנפוליאונית, כאשר שלט אחיו של נפוליאון בונפרטה, ג'רום בונפרטה בשטחה הכולל של קאסל. הנסיך הבוחר וילהלם השני מהסן קאסל הוא האחראי לבנייתו של חלל הפנים המפואר (אותו עיצב האדריכל Johann Conrad Bromeis).
טירת האריות (Löwenburg)- נבנתה בין השנים 1793-1801 על ידי וילהלם הראשון, הנסיך הבוחר מהסן. כטירת תענוגות ברוח האומנות הרומנטית של תחילת המאה ה-19 וסוף המאה ה-18, בצורה המחקה את מבנה הטירות מתקופת ימי הביניים. עיצוב הפנים של הטירה גם מחקה את התקופה, ומכיל שריונות ומגנים בנוסף לכלי ברונזה וזכוכית כולל ויטראז'ים צבעוניים
אנדרטת הרקולס- אנדרטת הרקולס היא פרי עבודתו של אדריכל הנוף האיטלקי ג'ובאני פרנצ'סקו גוארניירו (Giovanni Francesco Guerniero) ונבנתה במשך 17 שנה (1700-1717). הפסל הגדול של הרקולס בראשה מהווה את סמלה של קאסל כולה, ונחשב למבנה המפורסם בעיר. ממנו נמתחת שדרה באורך של 1.5 קילומטרים, נשקף ממנו נוף מרהיב. הוא מונח על מבנה בשם האוקטגון ("הארמון המונומנטלי"), ומהווה העתק של אחד מהפסלים המפורסמים מהתקופה הקלאסית בעולם- Hercules Farnese.
טירת וילהלמסהוהה- נבנתה תחת חסותו של וילהלם התשיעי (בהמשך וילהלם הראשון, הנסיך הבוחר מהסן), בסגנון הנאו-קלאסי שהתחיל לאפיין את אירופה בזמנו (1786-1798 היה משך זמן הבנייה של הטירה). הטירה עצמה, כוללת שלושה חלקים עיקריים שחוברו במהלך השנים יחדיו על ידי היינריך רגנבוגן (בשנת 1829). האדריכל המקור בארמון המוקדם היה סיימון לואיס דה ריי Simon Louis Du Ry), ביחד האדריכל היינריך כריסטוף ג'וסו (Heinrich Christoph Jussow) שביצעו את עיקר התכנון החיצוני של הטירה. כיום מכילה הטירה מספר מוזיאונים חשובים שבראשם וודאי ווודאי גמלדה גאלרי (קאסל), המהווה אוסף חושב של ציורים למים, הולנדיים ואיטלקיים בגרמניה.
המפלים הראשיים בפארק

בפארק כמה וכמה מפלי מים גדולים ומרשימים במיוחד, המתאפיינים בסגנון הבארוקי בעל האבן האפורה הנפוץ בפארק. את המפלים הוסיף לפארק וילהלם הראשון, הנסיך הבוחר מהסן לפארק. להלן רשימת המפלים המרכזיים בפארק:
מפל Steinhöfer
"גשר השטן"- Teufelsbrücke
מקווה מים- Aquädukt
מפלי המדרגות מאנדרטת הרקולס
רשימת מוזיאונים בפארק

להלן רשימת המוזיאונים בפארק:
גמלדה גאלרי קאסל (בגרמנית- Gemäldegalerie Alte Meister)
האגף הוויינשטייני (בגרמנית: Weissenstein Wing)
אוסף העתיקות בטירת וילהלמסהוהה (בגרמנית: Antikensammlung)
גלריית ההדפסים והאיורים בטירת וילהלמסהוהה (בגרמנית: Graphische Sammlung)
רשימת מוזיאונים בפארק > גמלדה גאלרי (קאסל)

בתוך טירת וילהלמסהוהה בקאסל נמצא אוסף עשיר של ציורים, בעיקר מסביבות המאה ה-18, שחלק רב ממנו נאסף על ידי וילהלם השמיני, רוזן הסן-קאסל והיום מהווה את הגלריה החשובה בכל קאסל ומהחשובות בהסן כולה. בשלוש קומות מציגה הטירה אוספים חשובים בסגנון הרנסאנס האיטלקי, הצרפתי ואף בסגנון הבארוק ההולנדי והפלמי בו מככבים ציוריו של רמברנדט. האוסף עצמו עומד על כתריסר אלפי ציורים. בנוסף לציורים המאוחרים יותר של המוזיאון, מוצגים גם ציורים בסגנון הגותיקה המאוחרת כאחד.
הערות שוליים

1 2 3  UNESCO World Heritage Centre, Bergpark Wilhelmshöhe, whc.unesco.org (באנגלית)
↑  Stadt Kassel, kassel.de - Kassel und die Region - UNESCO World Heritage Bergpark Wilhlemshöhe, www.kassel.de (ארכיון)
↑  "Experience Bergpark Wilhelmshöhe ▶ UNESCO site in Kassel". Time Travel Turtle (באנגלית). 2014-10-09. נבדק ב-2016-10-08.
1 2  Museumslandschaft Hessen Kassel, www.museum-kassel.de (ארכיון)
↑  Stadt Kassel, Stadtportal - Ballhaus, www.kassel.de (ארכיון)
↑  Stadt Kassel, Stadtportal - Löwenburg, www.kassel.de (ארכיון)
↑  Stadt Kassel, Stadtportal - ENGL Herkules, www.kassel.de (ארכיון)
↑  Kassel Marketing | Wilhelmshöhe Castle, www.kassel-marketing.de
↑  Stadt Kassel, Stadtportal - Waterfeatures in Bergpark Wilhlemshöhe, www.kassel.de (ארכיון)
↑  World Heritage Bergpark Wilhelmshöhe with Hercules and Waterfeatures (ארכיון)
↑  Stadt Kassel, Stadtportal - The Old Masters Art Gallery, www.kassel.de (ארכיון)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566158805171  GND: 1063133173  LCCN: sh97004262  VIAF: 311738090   WorldCat (עם VIAF): 311738090
ג'ון צ'אליס

| --- | --- |

ג'ון צ'אליס בשרוסברי, 2013
 לידה:  16 באוגוסט 1942 בריסטול, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  19 בספטמבר 2021 (בגיל 79) 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  1964–2018 (כ־54 שנים) 
 מקום לימודים:  Ottershaw School 
 בן או בת זוג:  סבינה פרנקלין (1983–1985)  דבי ארנולד (1980–1982) 
 https://www.john-challis.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ון צ'אליס (באנגלית: John Challis; ‏16 באוגוסט 1942 – 19 בספטמבר 2021) היה שחקן אנגלי שהיה מוכר בעיקר מהופעתו בתפקיד אוברי "בויסי" בויס בסדרה הקומית הוותיקה "על שוטים ואנשים" וכן בספין-אוף "הדשא הירוק יותר". בין השנים 2015–2018 הופיע בתפקיד אורח בדמות מונטי סטייניס בקומדיה "בנידורם" של ITV.
ביוגרפיה

צ'אליס נולד בבריסטול וגדל בדרום מזרח לונדון. אביו ג'יימס אלק היה עובד מדינה. צ'אליס למד באוטרשו סקול קרוב לווקינג שבסארי. לפני שפתח בקריירת משחק עבד כסוכן נדל"ן מתלמד. ב-1969 הופיע באחד מתפקידיו הראשונים בטלוויזיה בדרמת הפשע "Big Breadwinner Hog". בשנים 1971–1975 הופיע בקביעות בסדרה "Z-Cars" בתפקיד סמל קולשו.
במשך שנים רבות גילם צ'אליס את הדמות אוברי "בויסי" בויס גם בסיטקום "על שוטים ואנשים" וגם בספין-אוף "הדשא הירוק יותר". תפקידים נוסים שלו בטלוויזיה היו ב-"Dixon of Dock Green", בסדרה "The Sweeney", בתת-הסדרה "The Seeds of Doom" של "דוקטור הו", "דרקולה", "בו ג'סט", "ג'ולייט בראבו", "קורוניישן סטריט", "Bloomers", "האזרח סמית'", "Ever Decreasing Circles", "דוקטור סנגלס", "Chance in a Million", בסדרה "The Bill", "רגל אחת בקבר", "Open All Hours", בסיטקום "The New Statesman", "אל תחכה לי", "Soldier Soldier", בסדרה הקומית "Brass Eye", "המשפחה שלי", "In Sickness and in Health" וב-"Heartbeat".
סצנות החוץ של הסדרה "הדשא ירוק יותר" צולמו בביתו של צ'אליס באותה תקופה, וכן בשדות ובכפרים שמסביב. בין השנים 2005–2009 שודרו ארבע עונות של הסדרה בערוץ BBC One. ב-2008 כיכב צ'אליס בתפקיד אורח בסדרה הקומית "בערוב ימי היין".
צ'אליס הופיע בתוכנית מוקומנטרית של ערוץ 4 בשם "Brass Eye", בה גרמו לו להאמין שנואל אדמונדס ירה בקלייב אנדרסון. ברדיו של ה-BBC השתתף צ'אליס במחזה "Rules of Asylum" מאת ג'יימס פולט ששודרה ב-1973. בשנים 2001–2004 גילם את דיבדן פורליו ב-"Getting Nowhere Fast".
צ'אליס הופיע במספר תפקידים בתיאטרון. הוא כיכב בתפקיד קפטן הוק בהצגה "פיטר פן" שהועלה בתיאטרון פלאזה בסטוקפורט. ב-2011 ו-2012 שיחק בתפקיד אבנעזר ב"אלאדין" בתיאטרון וסטון פלייהאוס. בחג המולד 2013 ובשנה החדשה 2014 שיחק בדמות מלך עכברוש במחזה "דיק ויטינגטון" בתיאטרון פלאזה בסטוקפורט. ב-2006 שיחק בתפקיד קמע בדרמה "האימפרסיוניסטים". עוד הופיע בתוכנית התעודה "King Of Christmas Lights" של ערוץ 4 לצדם של פול טול וכריס אליוט ששודרה ב-19 בדצמבר 2011. צ'אליס היה המספר בסדרה הקומית "Hitchhiker's Guide To The Galaxy Live Tour".
צ'אליס כתב שני ספרי אוטוביוגרפיה: "Being Boycie" ו-"Boycie & Beyond". באפריל 2012 יצא למסע לקידום הספר "Being Boycie" שהתחיל מווטרסטונס באוקסברידג'. באותה שנה היה הקריין של הסדרה "Strippers: Cars for Cash" של ערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק.
ב-2014 יצא צ'אליס לסיבוב הופעות של הצגת יחיד בשם "Only Fools and Boycie" המתארת את חייו לפני, בזמן, ואחרי היותו בתפקיד "בויסי".
בפברואר 2016 הופיע צ'אליס במופע בשם "ערב עם ג'ון צ'אליס" בדרבי.
ב-19 בפברואר 2016 לוהק צ'אליס לתפקיד קפטן פיקוק, דמות שגילם פרנק ת'ורנטון, בגרסה מחודשת של הסדרה הקומית "מישהו מטפל בך?". הסרט שודר ב-BBC באוגוסט 2016.
ביוגרפיה > חיים אישיים

עד למותו, צ'אליס היה נשוי לקרול, אשתו הרביעית. הם התחתנו ב-1993 וחיו בוויגמור אבי בעיירה ויגמור שבהרפורדשייר. לצ'אליס אין ילדים. הוא היה נשוי לג'ין צ'אליס (1964–1966), לדבי ארנולד (1981–1985), ולסבינה פרנקלין (1987–1988).
הוא היה פטרון של האגודה הבריטית לשימור קיפודים.
צ'אליס נפטר ב-19 בספטמבר 2021 בגיל 79, ממחלת הסרטן.
פילמוגרפיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1967 |  | The Newcomers | הארי קאפר | סדרת טלוויזיה |
| 1968 |  | Softly Softly | הבלש רנקין | סדרת טלוויזיה (2 פרקים) |
| 1969 | סיפורי קנטרברי | Canterbury Tales | פרמהנד |  |
| 1974 |  | Who Killed Lamb? | קאסון | סרט טלוויזיה |
| 1974 | דרקולה | Dracula |  |  |
| 1974 |  | Crown Court | מפקח בילוש סטודרד | בפרק "The Messenger Boy" |
| 1975 |  | Z Cars | סמל קולשו | סדרת טלוויזיה |
| 1975 | אגדת רובין הוד | The Legend of Robin Hood |  | מיני-סדרה |
| 1976 | דוקטור הו | Doctor Who | סקורבי | בתת-הסדרה "The Seeds of Doom" |
| 1976 |  | Open All Hours | איש הלחם | בפרק "Well Catered Funeral" |
| 1977 | קורוניישן סטריט | Coronation Street | סמל בילוש פיליפס |  |
| 1978 |  | The Law Centre | סמל בילוש שארפ | בפרק "Millstone" |
| 1979 |  | Bloomers | שוטר | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 1980 | האזרח סמית' | Citizen Smith | פקד המפריז | בפרק "The Letter of the Law" |
| 1982 | בו ג'סט | Beau Geste | קורפורל דופרה | מיני-סדרה |
| 1985 |  | Storyboard | בילי קאטו | בפרק "King & Castle" |
| 1985 |  | In Sickness and in Health | השוטר | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 1985 | ג'ולייט בראבו | Juliet Bravo | טיילור | בפרק "Hostage to Fortune" |
| 1985 |  | Howards' Wa | מוריס | בפרק "Hostage to Fortune" |
| 1986 |  | Lenny Henry Tonite |  | בפרק "Gronk Zillman" |
| 1986 |  | Chance in a Million | שוטר | בפרק "And What Shall We Do for a Ring?" |
| 1986 |  | Strike It Rich! | ג'ון הגדול | בפרק "Suspicions" |
| 1987 | סמית' וג'ונס | Smith & Jones |  | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 1987 |  | Ever Decreasing Circles | איש תחזוקה | בפרק "Half an Office" |
| 1988 |  | Wish Me Luck | ויקטור טרבוסיני | סדרת טלוויזיה |
| 1988 | אל תחכה לי | Don't Wait Up | איש בחנות תכשיטים | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 1988 | חדר מיון | Casualty | הארי | בפרק "Living Memories" |
| 1992 | רגל אחת בקבר | One Foot in the Grave | ג'ק הפורץ | בפרק "Beware the Trickster on the Roof" |
| 1992 |  | The New Statesman | ג'יריי | בפרק "A Bigger Splash" |
| 1993 |  | Then Churchill Said to Me |  | בפרק "Nanny by Searchlight" |
| 1993 |  | Get Back | מונטי | בפרק "Money" |
| 1996 |  | Soldier Soldier | רב-פקד | בפרק "Delayed Action" |
| 1998 |  | Heartbeat | סטן פרייזר | בפרק "Where There's a Will" |
| 2000 |  | Five Seconds to Spare | מנהל מרכז קניות |  |
| 2001 |  | Dream | טובי |  |
| 1981–2003 | על שוטים ואנשים | Only Fools and Horses | בויסי | סדרת טלוויזיה |
| 2007 | המשפחה שלי | My Family | ג'ייקוב מארלי | בפרק "Ho Ho No" |
| 2008 | בערוב ימי היין | Last of the Summer Wine | ג'רמי | בפרק "Is Jeremy Quite Safe?" |
| 2005–2009 | הדשא ירוק יותר | The Green Green Grass | בויסי | סדרת טלוויזיה |
| 2015 |  | Tea for Two | ג'ים | סרט קצר |
| 2015 | רופאים | Doctors | פרדי פרנטון | בפרק "Vapour Trail" |
| 2015–2017 | בנידורם | Benidorm | מונטי | סדרת טלוויזיה |
| 2016 | מישהו מטפל בך? | Are You Being Served? | קפטן פיקוק | סרט טלוויזיה |
הערות שוליים

↑  Challis, John (2011). Being Boycie. Wigmore Books Ltd. p. 250. ISBN 0956906109.
↑    Martin Chilton, ‏Boycie & Beyond by John Challis: review, The Telegraph, 6 October 2012
↑  "Stars say 'Im Free for remake of TV classic Are You Being Served?". Daily Mail. 19 בפברואר 2016. נבדק ב-19 בפברואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑    Michael Hogan, ‏Are You Being Served? made Mrs Brown's Boys look like Wodehouse – review, The Telegraph, 28 August 2016
↑  "Star 'Boycie' gets prickly with bird charity over hedeghogs « Shropshire Star".
↑  "Only Fools and Horses actor John Challis dies". BBC News. 19 בספטמבר 2021. נבדק ב-19 בספטמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0003 7206 8656  LCCN: no2012023439  MusicBrainz: e284046a-1c3e-4ca6-8e75-8e20f1ce67a9  VIAF: 231861290   WorldCat (עם VIAF): 231861290
גאורג הלמסברגר

ערך זה עוסק בכנר, מנצח ומלחין אוסטרי. אם התכוונתם לבנו, אף הוא כנר ומלחין אוסטרי, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  24 באפריל 1800 וינה, ממלכת הבסבורג 
 פטירה:  16 באוגוסט 1873 (בגיל 73) וינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 מקום קבורה:  בית הקברות של היצינג 
 מוקד פעילות:  וינה 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה למוזיקה ואמנויות הבמה של וינה 
 סוגה:  המוזיקה הקלאסית בתקופה הרומנטית 
 שפה מועדפת:  גרמנית 
 כלי נגינה:  כינור 
 צאצאים:  גאורג הלמסברגר הבן, יוזף הלמסברגר האב 
 
גאורג הלמסברגר (בגרמנית: Georg Hellmesberger, Sr;‏ 24 באפריל 1800 - 16 באוגוסט 1873) היה כנר, מנצח ומלחין אוסטרי.
הלמסברגר נולד בווינה. ראשית לימודי המוזיקה שלו היו אצל אביו. הוא למד במנזר אחיות הצלב הקדוש בווינה ובמקביל ללימודי המוזיקה למד גם פילוסופיה. מוריו בקונסרבטוריון של וינה היו יוזף בם (כינור) ועמנואל פרסטר (הלחנה). בשנת 1821 היה לעוזרו של בם. הוא לימד בקונסרבטוריון משנת 1826 ובשנים 1833 עד 1867 כיהן שם כפרופסור. בין תלמידיו היו יוזף יואכים וליאופולד אאואר וכן שני בניו, יוזף וגאורג.
הלמסברגר היה קונצרטמייסטר של אופרת החצר הווינאית משנת 1830 וחבר בתזמורת החצר. הוא ניצח על הפילהרמונית של וינה משנת 1842 עד יציאתו לגמלאות בשנת 1867.
גאורג הלמסברגר חיבר שני קונצ'רטי לכינור, רביעיות מיתרים, וריאציות ויצירות לכינור סולו.
לקריאה נוספת

"Hellmesberger, Georg senior". aeiou Encyclopedia. נבדק ב-25 בפברואר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
"Hellmesberger, Familie" (בגרמנית). Oesterreichisches Musiklexikon ONLINE. נבדק ב-25 בפברואר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
ברודוויי 2

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בניין 
 שימוש:  משרדים
 כתובת:  רחוב ברודוויי 2, ניו יורק
 מיקום:  מנהטן 
 מדינה:  ארצות הברית
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1958–1959
 תאריך פתיחה רשמי:  1959 
 אדריכל:  אמרי רוט (Emery Roth)
 סגנון אדריכלי:  הסגנון הבין-לאומי 
 מידות
 קומות:  32 
 קואורדינטות:  40°42′17″N 74°00′48″W﻿ / ﻿40.7046°N 74.0133°W﻿ / 40.7046; -74.0133
  (למפת ניו יורק מוגדלת) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזיברודוויי 2(למפת ניו יורק רגילה) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזיברודוויי 2(למפת מנהטן רגילה) ברודוויי 2(למפת מנהטן מוגדלת) ברודוויי 2
 
ברודוויי 2 (באנגלית: Broadway 2) הוא בניין משרדים בעל 32 קומות הממוקם בצידו הדרומי של רחוב ברודוויי בסמוך לפארק "באולינג גרין" בניו יורק, ארצות הברית. הוא תוכנן על ידי האדריכל אמרי רוט (Emery Roth) ונבנה בין השנים 1958-1959.
היסטוריה

בין השנים 1881-1884 נבנה על המגרש בניין ה-New York Produce Exchange לפי תכנונו של האדריכל ג'ורג' בראון פוסט. התכנון אופיין על ידי חזיתות בעלות קישוטיות רבה, שחופו בלבני טרקוטה, וגג זכוכית, שהכניס אור טבעי רב עד לקומות התחתונות של הבניין.
ניתן לראות את בניין ה-New York Produce Exchange בסרט האילם משנת 1928, ספידי, עם השחקן הרולד לויד.
בניין ה-New York Produce Exchange נהרס בשנת 1957 לטובת הקמתו של בניין המשרדים הנמצא על המגרש כיום.
ראו גם

גורדי שחקים מוקדמים
הערות שוליים

↑  http://www.nyc-architecture.com/LM/LM017-2BROADWAY.htm
בניין New York Produce Exchange‏ (1883)
גאורג הראשון, נסיך אנהלט-דסאו

גאורג הראשון, נסיך אנהלט-דסאו (בגרמנית: Georg I. von Anhalt-Dessau;‏ 1390 – 21 בספטמבר 1474) היה נסיך גרמני מבית אסקניה אשר שלט באנהלט-דסאו בין השנים 1405–1474.
ביוגרפיה

גאורג נולד בשנת 1390, והיה הבן השני של זיגיסמונד הראשון, נסיך אנהלט-דסאו ויודית מקווירפורט, בתו של גבהארד האחד עשר, רוזן קווירפורט.
בשנת 1405מת אביו, וגאורג ירש את נסיכות אנהלט-דסאו לצד אחיו הגדול ולדמאר הרביעי ואחיו הצעירים זיגיסמונד השני ואלברכט החמישי. בשנת 1435 הוא אימץ לעצמו את סגנון נסיך צרבסט-דסאו" ובשנת 1460 נטל לעצמו את התואר "נסיך קתן".
בשנת 1468 הוא ירש את נסיכות אנהלט-ברנבורג, ושלוש שנים מאוחר יותר, בשנת 1471 הוא חתם על חוזה עם דודו אדולף הראשון, נסיך אנהלט-קתן, שבו חילקו ביניהם את השליטה באנהלט-קתן, אולם עד מהרה ויתר גאורג על זכויותיו לטובת בנו ולדמאר השישי, נסיך אנהלט-קתן. מותם של אחיו של גאורג בין השנים 1417–1469 ללא יורשים, הותירה אותו כשליט הבלעדי של אנהלט-דסאו. ב-21 בספטמבר 1474 מת גאורג, ובניו ארנסט הראשון, גאורג השני, זיגיסמונד השלישי, ורודולף הרביעי ירשו את נחלותיו.
משפחתו

בשנת 1413 התחתן גאורג עם מטילדה מאנהלט-ברנבורג, בתו של אוטו השלישי, נסיך אנהלט-ברנבורג, אולם לא היו להם ילדים.
בשנת 1432 התחתן גאורג בשנית עם יופמיה מאלס, בתו של קונרד השלישי הישן, דוכס אולשניצה ואלמנתו של אלברכט השלישי, הנסיך הבוחר מסקסוניה, ממנה היו לו שש בנות:
אנה (מתה ב-1492), התחתנה עם הנרי השני, רוזן פלאואן ורוזן העיר מייסן, ולאחריו התחתנה עם יוהאן הראשון, דוכס של הונשטיין-הלדרונגן
מרגרטה (מתה ב-1516)
הדוויג
מריה
הדוויג (מתה ב-1516)
ברברה
בשנת 1442 התחתן גאורג בשלישית עם סופיה מהונשטיין, ממנה היו לו שלושה ילדים:
אגנס (1445 – 1504)
ולדמאר (1450 – 1508)
שלואסטיקה (1451 – 1504)
ב-7 בספטמבר 1453 התחתן גאורג ברביעית עם אנה מלינדוב-רופין, בתו של אלברכט השביעי, רוזן לינדוב-רופין, ממנה היו לו תשעה ילדים:
ארנסט (1454–1516)
גאורג (1454–1509)
זיגיסמונד (1456 – 1487)
אנה (מתה ב-1531), התחתנה עם יוהאן החמישי, רוזן אולדנבורג
רודולף (מת ב-1510)
ברנהרד
יוהאן
היינריך
לורנץ
גאליה קלטיקה

המיקום המשוער של גאליה קלטיקה
גאליה קלטיקה (בלטינית: Gallia Celtica, מילולית: גאליה הקלטית) הייתה אזור גאוגרפי ותרבותי של גאליה, שאוכלוסייתו הורכבה בעיקר מקלטים. כיום, אזור זה משתרע על חלקים של שווייץ, צרפת, לוקסמבורג, וגדתו המערבית של הריין בגרמניה.
לפי יוליוס קיסר ומספר אתנוגרפים רומיים, גאליה חולקה לשלושה אזורים, בכל אחד מהם עם ותרבות שונים: בלגיקה, אקוויטניה, וקלטיקה. תושבי אזור קלטיקה קראו לעצמם קלטים. לאחר שהרומאים כבשו את כל גאליה, הם חילקו אותה לפרובניקיות, וגאליה קלטיקה חולקה בין גאליה אקוויטניה וגאליה לוגדוננסיס.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 141520604   WorldCat (עם VIAF): 141520604
בת ציון עראקי קלורמן

| --- | --- |

 לידה:  1947 (בת 77 בערך) ראשון לציון, פלשתינה (א"י) 
 ענף מדעי:  היסטוריה 
 מקום לימודים:  בית הספר חביב  אוניברסיטת תל אביב  האוניברסיטה העברית בירושלים  הגימנסיה הריאלית  אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס 
 מנחה לדוקטורט:  עמוס פונקנשטיין 
 מוסדות:  האוניברסיטה הפתוחה  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 
 
בת-ציון עראקי קלורמן (נולדה ב-1947) היא פרופסור אמריטה במחלקה להיסטוריה, פילוסופיה ומדעי היהדות באוניברסיטה הפתוחה. בעבר לימדה באוניברסיטה העברית, אוניברסיטת מיאמי ואוניברסיטת בן-גוריון.
מתמחה בתולדות יהודי תימן בתימן ובארץ ישראל. מחקריה עוסקים בנושאים כגון משיחיות ותנועות משיחיות, קבלה, המרת דת, יחסים בין יהודים ומוסלמים, המרחב השבטי-כפרי, הגירה והתיישבות בארץ ישראל, היסטוריוגרפיה, מודרניות וחילון, מזרחים בארץ ישראל (ובישראל), מגדר, נשים וחיי המשפחה.
קורות חיים

בת-ציון עראקי קלורמן נולדה בראשון לציון ליונה עראקי (לבית נדב) ולאהרן עראקי, ילידי ארץ ישראל. משפחתה עלתה מתימן לארץ ישראל בשנות השמונים של המאה ה-19 (נדב) ובשנת 1909 (עראקי). היא למדה בבית הספר חביב ובגימנסיה הריאלית בראשון לציון. למדה באוניברסיטה העברית ובאוניברסיטת תל אביב בחוגים ללימודי האסלאם וההיסטוריה של המזרח התיכון. השלימה תואר ראשון (1973) בלימודי המזרח התיכון וכן תואר שני בהיסטוריה (1974) באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA). את לימודי הדוקטורט בהיסטוריה סיימה באותה אוניברסיטה (1981). עבודת הדוקטור נכתבה בהדרכתו של פרופ' עמוס פונקנשטיין, בנושא "Messainism in the Jewish Community of Yemen in the Nineteenth Century" (משיחיות בקהילה היהודית של תימן במאה התשע עשרה).
לימדה באוניברסיטת בן-גוריון, באוניברסיטת מיאמי ובאוניברסיטה העברית, ומשנת 1991 באוניברסיטה הפתוחה. כתבה וערכה ספרים ופרסמה מאמרים רבים בכתבי עת מובילים בתחומי מחקרה ובאסופות ספרים. שימשה עורכת משותפת של כתב העת "המזרח החדש" (2008–2011).
עראקי קלורמן כיהנה כראשת המחלקה להיסטוריה, פילוסופיה ומדעי היהדות באוניברסיטה הפתוחה (2008–2012), הקימה את המכון לחקר היחסים בין יהודים ומוסלמים ועמדה בראשו (2011–2015), כיהנה בתפקיד דיקאן הלימודים האקדמיים של האוניברסיטה (2012–2015) ושימשה ראשת המרכז לחקר יהדות תימן ותרבותה במכון בן צבי (2015–2018).
שהתה בשבתונים כעמיתת מחקר וכפרופסור אורחת באוניברסיטת ניו יורק (NYU).
שימשה חברה בוועד המנהל של האגודה הישראלית ללימודי המזרח התיכון והאסלאם - אילמ"א (2005–2015).
משנת 2018 מכהנת כחברה בוועד המנהל של האגודה הבינלאומית ללימודי ישראל (Association for Israel Studies - AIS(אנ')).
בת ציון עראקי קלורמן נשואה לאלכס קלורמן. לזוג בן ובת.
תפקידים ציבוריים (מבחר)

משמשת יושבת ראש מועצת מכבי שירותי בריאות (משנת 2018)
מכהנת שנים רבות כחברת הנהלת מכבי שירותי בריאות; עומדת בראש ועדת המאזן וחברה בוועדות ההנהלה.
חברה בוועדת ההיגוי של מוזיאון ראש העין (משנת 2018)
חברה בוועדה האקדמית של מרכז מורשת יהודי אתיופיה (משנת 2017)
חברה בוועדת ההיגוי של מרכז מורשת יהדות תימן וקהילות ישראל, רחובות (2016–2019)
ספרים שכתבה

Traditional Society in Transition: The Yemeni Jewish Experience, Leiden & Boston: Brill, 2014.
יהודי תימן: היסטוריה, חברה, תרבות, כרך 3, רעננה: הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2008.
יהודי תימן: היסטוריה, חברה תרבות, כרך 2, רעננה: הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2004.
משיחיות ומשיחים: יהודי תימן במאה הי"ט, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, סדרת ספריית הילל בן חיים, תשנ"ה (1995).
The Jews of Yemen In The Nineteenth Century: A Portrait Of A Messianic Community, Leiden: E. J. Brill, 1993.
ספרים שערכה

יוצאי תימן בארץ-ישראל: אסופת מאמרים, רעננה וירושלים: הוצאת האוניברסיטה הפתוחה והוצאת יד בן-צבי, תשס"ו (2006)
אהרן עראקי, זכרונות אהרן: ילדות, נערות ובגרות בראשון-לציון, ראשון-לציון תשס"א (2001).