stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אופרטור (תכנות)
קדימות

קדימות אופרטורים (Associativity) מציינת את חוזק הקשר בין הביטויים השונים. והיא נקבעת הן לפי סדר עדיפויות קבועה מראש בין האופרטורים השונים, והן לפי הסדר שבו הם כתובים (משמאל לימין או ימין לשמאל). כך למשל, האסוציאטיביות המקובלת בפעולות אריתמטיות היא שפעולת העלאה בחזקה קודמת לכפל וחילוק שקודמות לפעולות חיבור וחיסור, וכן מקובל שפעולות אלה קודמות לפעולת השמה.
במקרה של ספק או רצון לחרוג מסדר העדיפויות, ניתן על פי רוב להשתמש בסוגריים שקובעים את סדר הקדימויות הרצוי (לדוגמה: ערכו של הביטוי 2+2*3 הוא 8 ואילו (2+2)*3 הוא 12). אך יש לשים לב לכך ששימוש זה בסוגריים שונה מהשימוש בהם כאופרטור קריאה לפונקציה בשפות תכנות רבות, וכן לכך שבשפות מסוימות (למשל Haskell) הדבר עלול לתת משמעות שונה מהצפוי לביטוי כולו.
כאשר ישנם בביטוי מספר אופרטורים להם עדיפות שווה, העדיפות תקבע על פי סדר הכתיבה שלהם, לעיתים הקדימות היא של האיבר השמאלי מביניהם ולעיתים של הימני, באופן שתלוי בהקשר ובשפה הספציפית. ישנם מקרים מעטים בהם אין סדר עדיפויות (כמו אופרטורים בוליאניים בשפת עדה) ובמספר שפות כגון פרולוג ניתן לשנות את הסדר הקבוע מראש.
בכתיבה postfix או prefix סדר הפעולות נקבע באופן יחיד, ולכן אין משמעות לקדימות בין האופרטורים.
ראו גם

אופרטור מתמטי.
אלאנגאר

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־29 לפנה״ס 
 פטירה:  המאה ה־29 לפנה״ס כנראה 
 
אלאלנגאר מארידו היה מלך מיתולוגי של שומר. לפי רשימת המלכים השומרית שלט בתקופה הטרום-שושלתית במשך 36,000 שנים. היה המלך השני ברשימה ושלט אחרי אלולים. אחרי תקופת מלכותו, השלטון עבר מארידו לבאד-טיבירה.
ראו גם

רשימת המלכים השומרית
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
מלכי שומר
| הקודם: אלולים | שליט ארידו  | הבא: אנ-מן-לו-אנה |

ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אבולוציה של עופות

ארכאופטריקס
ברלין
מינכן
האבולוציה של העופות החלה בתקופת היורה. העופות הקדומים ביותר שייכים לענף הפאראווס, והתפתחו מדינוזאורים תרופודיים שצאצאיהם החיים כיום שייכים למחלקת הזוחלים.
הדינוזאור התרופודי ארכאופטריקס, שחי בשלהי תקופת היורה, נחשב במשך למעלה ממאה שנה לעוף הקדום ביותר, אך בימינו מקובל להחשיב את כל ענף התרופודה כעופות קדומים. ארבע שושלות עתיקות של עופות שרדו את הכחדת קרטיקון-פלאוגן, שאירעה לפני כ-66 מיליון שנים, וכך התאפשר שגשוגם של היענאים וקרוביהם מסדרת העופות הקדומים חסרי השיניים; של הברווזים וקרוביהם מסדרת האווזאים; של עופות הקרקע מסדרת התרנגולאים; ושל עופות מודרניים מענף הנאואווס.
מבחינה פילוגנטית, עופות מוגדרים בדרך כלל כצאצאים של אב קדמון משותף ממין שאינו ידוע בוודאות, אשר השתייך לענף הנאואווס או לענף הארכאופטריקס. הגדרה מעורפלת זו מאפשרת להימנע מבעיות סיווג הנגרמות עקב קשרי הגומלין הלא ברורים בין הדינוזארים מסוג ארכאופטריקס לבין אלה מסוג תרופודה. הקבוצה המאוחרת יותר בעץ הפילוגנטי, הכוללת הן את הדינוזאורים המנוצים והן את העופות המודרניים, נקראת אביאלאה. נכון לראשית המאה ה-21, מערכת היחסים בין דינוזאורים, ארכאופטריקס ונאואווס עודנה לא ברורה ונמצאת במחלוקת.
מקור העופות

הסברה הנפוצה היא שעופות התפתחו מדינוזאורים תרופודים, ובפרט שהם חלק מקבוצת המנירפטורים, ענף של תרופודים הכולל, בין היתר, דרומאוזאורים ואובירפטוריים. ככל שמתגלים יותר תרופודים שאינם עופות, הולכת ומיטשטשת ההבחנה הברורה שהייתה נהוגה בעבר בין לא-עופות לעופות. כבר במאה ה-19 הציע תומאס האקסלי שהארכאופטריקס התפתח מן הדינוזאורים, על בסיס דמיונו לשלד הדינוזאור התרופודי הקטן קומפסוגנתוס:
נאלצנו למתוח את ההגדרה של מחלקת העופות, כך שתכלול עופות עם שיניים ועופות עם גפיים קדמיות דמויות זרועות ועם זנבות ארוכים. אין ראיות לכך שלקומפסוגנתוס היו נוצות - אבל אם היו, יהיה קשה לומר אם יש לקרוא לו "עוף דמוי-זוחל" או "זוחל דמוי-עוף".
צורות אגן של דינוזאורים
אגן זאוריסקי (דמוי-לטאה), בו עצם החיק (pubis) פונה קדימה ויוצרת מעין צורת V הפוך עם עצם השת (ichium).
אגן אורניתיסקי (דמוי-עוף), בו עצם החיק (pubis) צמודה אל עצם השת (ichium), אך יש לה בליטה שפונה קדימה.
תגלית נוספת שתרמה לטשטוש הגבול שבין עופות לזוחלים היא מאובנים שנמצאו במחוז ליאונינג שבסין, ומראים שלתרופודים קטנים אכן היו נוצות (למשל לסינוזאורופטריקס ולסינאורניתוזאורוס). קריפטוולאנס, דרומאוזאוריד שהתגלה בשנת 2002 (ייתכן והוא שם נרדף למיקרורפטור צעיר) היה מסוגל לעוף אקטיבית במקום לדאות, היה בעל שדרית עצם החזה והיו לו זיזים דמויי-קרס על הצלעות. ניכר כי קריפטוולאנס היה קרוב יותר לעופות מאשר הארכאופטריקס, שכן הארכאופטריקס היה חסר חלק מהתכונות הללו. חלק מהדרומאוזאוריים הנמצאים בבסיס העץ האבולוציוני (כולל מיקרורפטור) היו מסוגלים לעוף אקטיבית, ומשום כך משערים מספר פליאונטולוגים כי האב הקדמון של הדרומיאוזאוריים היה אף הוא בעל יכולת תעופה, וכי הסוגים הגדולים יותר איבדו את יכולת התעופה שלהם כפי שאיבדו אותה עופות קדומים חסרי שיניים, כמו היען והאמו. גילוי של מנירפטורים קטנים נוספים בעלי יכולת תעופה, כמו השיאוטינגיה האנכיאורניטי, סיפק ראיות נוספות לתיאוריה שבניגוד למה שהיה מקובל לחשוב בעבר, המנירפטורים הראשונים שהיו מסוגלים לעוף אקטיבית לא היו עופות.
אף שדינוזאורים בעלי אגן דמוי-עוף חולקים את אותו מבנה אגן עם העופות, מקור העופות הוא מהתרופודים, זאת בהנחה שתאוריית המוצא הדינוזאורי נכונה. מבנה האגן של התרופודים התפתח במקביל להתפתחות של מבנה אגן דמוי-עוף אצל הדינוזאורים, ובאופן בלתי תלוי. למעשה, מבנה אגן דמוי-עופות התפתח במקביל גם בקבוצה אחרת של תרופודים - התריזינוזאורים, שגם הם מנירפטורים.
תיאוריה חלופית למקור הדינוזאורי של העופות, שבה דגלו מספר חוקרים, בעיקר לארי מרטין ואלן פדוצ'יה, קובעת שהעופות (ובכלל המנירפטורים) התפתחו מארכיזאורים מוקדמים כמו הלונגיסקואמה. עם זאת, רוב הפליאונטולוגים וחוקרי האבולוציה וההתפתחות של הנוצות חולקים על גישה זו.
ולוצירפטור, סוג במשפחת הדרומאוזאוריים.
מיקרורפטור.
סינוזאורופטריקס, קרובו של הקומפסוגנתוס, שהתגלה עם נוצות וחלבוני צביעה.
אובירפטור.
בייפיאוזאורוס, דינוזאור תריזינוזאורי.
יי צ'י.
ארכאופטריקס.
צַאיחונְגּ ג'וּגִ'י, דינוזאור אנכיאורניטי מסין.
אלכסורניס, עוף קדום.
עופות בתקופת המזוזואיקון

הארכאופטריקס, שחי בתקופת היורה, ידוע כאחד ממאובני המעבר הראשונים שנמצאו, והיווה ראיה משמעותית לתאוריית האבולוציה בסוף המאה ה-19. אף שהוא לא נחשב לאב קדמון ישיר של העופות המודרניים, הוא מספק מושג על ההתפתחות של תעופת העופות ועל מראה ראשוני העופות. ייתכן כי קדם לו הפרוטואביס, אם כי עצם קיומו של יצור זה מוטל בספק. שלדים של דינוזאורים המשתייכים לקבוצת העופות הקמאים הם לרוב שלד של תרופוד קטן עם ידיים ארוכות ובעל טפרים, אך השימור בתצורת אלטמיהלטל (Altmühltal Formation, סוג של אבן גיר) הצליח לשמר את נוצותיו של הארכאופטריקס. בעוד שארכאופטריקס וקרוביו לא הצטיינו ככל הנראה ביכולת תעופה טובה במיוחד, יכולת הדאייה שלהם הייתה טובה, והם היו בין בעלי הכנפיים הראשונים.
המגמה האבולוציונית בקרב עופות הייתה הפחתת אלמנטים אנטומיים כדי לחסוך במשקל. האלמנט הראשון שנעלם היה הזנב הגרמי, שהצטמצם לפיגוסטיל (אנ'). הקונפוציוסאורניס הוא דוגמה למגמה זאת: במין זה נשמרו אצבעות הציפורניים, אולי לצורך טיפוס, והיה לו פיגוסטיל ארוך יותר מאשר לעופות מודרניים.
לקבוצה גדולה של עופות, האננטיאורניתס, הייתה נישה אקולוגית הדומה לזו של עופות מודרניים והיא שגשגה במהלך המזוזואיקון. על אף שהכנפיים שלהם דמו לאלו של עופות רבים, רובם שמרו על מאפיינים זוחליים כמו טפרי הכנפיים ופנים בעלי שיניים וחסרי מקור. אובדן הזנב הארוך גרם להתפתחות מהירה של רגליהם, שהתפתחו והפכו לכלים ורסטיליים שיצרו נישות אקולוגיות חדשות.
בקרטיקון הופיעו עופות דומים יותר לעופות מודרניים, בעלי בית צלעות קשיח יותר, עם שדרית וכתפיים המסוגלות להלום בחוזקה כלפי מעלה - מבנה גוף שהוא חיוני לתעופה ממושכת. שיפור נוסף היה הופעת הכנפית, המשמשת להשגת שליטה טובה יותר בנחיתה או בטיסה במהירויות נמוכות. לעופות הללו היה גם פיגוסטיל חד יותר, עם קצה דמוי מחרשה. דוגמה מוקדמת היא היאנאורניס (Yanornis). רבים מהם היו עופות ימיים, הדומים לעופות ימיים מודרניים, כמו איכתיאורניס הדומה לשחף, או ג'אנסוס הדומה לברווז. חלקם התפתחו כטורפים ימיים, כגון הספראורניסאים - סדרה של עופות ימיים חסרי יכולת תעופה הדומים לטבלניים ולצוללנאים. על אף דמיונן לעופות בני ימינו ברוב המאפיינים, רוב הציפורים הללו שמרו על שיניהן הטיפוסיות, דמויות אלו של הזוחלים, ועל טפרים חדים בקצות הטלפיים (אנ').
העופות חסרי השיניים התפתחו מהאבות הקדמונים בעלי השיניים בקרטיקון. במקביל, הציפורים הפרימיטיביות המוקדמות יותר, במיוחד אננטיאורניתס, המשיכו לשגשג לצד הפטרוזאורים במהלך התקופה הגאולוגית הזו, עד שנכחדו בהכחדת קרטיקון-פלאוגן יחד עם מספר רב מאוד של קבוצות עופות בתראים. שושלות העופות ששרדו היו העופות קדומים חסרי שיניים הפרימיטיבים יחסית (היען ודומיו), שושלת האווזאים, התרנגולאים הקרקעיים והנאואווס מגביהי העוף.
התפצלות סתגלנית בעופות

עופות מודרניים מסווגים כעופות בתראים, שידוע כי התפתחו למספר שושלות בסיסיות עד סוף תקופת הקרטיקון. העופות הבתראים נחלקים לעופות הקדומים חסרי השיניים (פליאוגנאטים) ולעופות המפותחים חסרי השיניים (ניאוגנאטים).
הפליאוגנאטים כוללים את הטינמיים (שחיים במרכז ובדרום אמריקה) וקבוצה של עופות גדולים חסרי יכולת תעופה, הכוללת את היענים, הריאה, הקזואר, הקיווי והאמו, שכולם חיים בחצי הכדור הדרומי. מספר חוקרים משערים שמדובר בקיבוץ מלאכותי של עופות אשר איבדו באופן עצמאי את היכולת לעוף, במספר שושלות שאין ביניהן קשר. הנתונים הזמינים לגבי האבולוציה של העופות הללו עדיין לא לגמרי ברורים, בין היתר משום שלא קיימים מאובנים מתקופת המזוזואיקון שהוודאות לגביהם ברורה. ניתוח פילוגנטי תומך בטענה שהקבוצה הזו היא פוליפליטית ולא מהווה קבוצה נפרדת של עופות. הפיצול הבא בשושלת העופות הבתראים הוא זה של דמויי התרנגול, סדרת-על המכילה את האווזאים (ברווזים, אווזים וברבורים) ואת התרנגולאים (תרנגולות, תרנגולי הודו, פסיונים ואחרים). על אף ההיעדר של מאובנים המעידים בבירור על קיומם של העופות הקדומים חסרי השיניים בתקופת המזוזואיקון, הגילוי של מאובנים דמויי-אווז ומאובנים של תרנגולאים מתקופה זו מרמז שהם אכן התקיימו באותה תקופה.
מועדי הפיצולים בעץ האבולוציוני מהווים מוקד למחלוקת רבה בין החוקרים. מוסכם שהעופות המפותחים חסרי השיניים התפתחו בקרטיקון, ושהפיצול בין דמויי התרנגול לשאר העופות המפותחים חסרי השיניים - הנאואווס - התרחש לפני אירוע הכחדת קרטיקון-פלאוגן. עם זאת, ישנן דעות שונות לגבי מועד ההתפצלות הסתגלנית של הנאואווס הנותרים - חלק מהחוקרים טוענים שהיא התרחשה לפני הכחדת שאר הדינוזאורים וחלקם טוענים שהיא התרחשה אחריה. אי הסכמה זו נגרמת בחלקה מהבדל בראיות, כאשר תיארוך מולקולרי המתבסס על מאובני נאואווס מרמז על התפצלות בקרטיקון, ואילו רוב המשפחות החיות כיום הופיעו במהלך הפלאוגן. התיארוך המולקולרי של המאובנים אינו ודאי, וניסיונות ליישב בין הראיות המולקולריות והמאובנות התבררו כבעייתיים.
השערה אחת לגבי האופן שבו עופות מודרניים שרדו את ההכחדה ההמונית של הקרטיקון-פלאוגן, בניגוד למיני דינוזאורים אחרים, מתקשרת ליכולתן ההסתגלותית: בשל העובדה שאבותיהם הקמאיים לא מילאו את כל הנישות האקולוגיות שמינים אחרים מילאו, הם יכלו לייצר מגוון אקולוגי רחב יותר ולהתאים את עצמם לנישות הללו - יכולת שעזרה להם להסתגל לסביבות שונות מהר יותר. שיעורי האבולוציה הללו יכולים להיות קשורים, בחלקם, גם למידות הגוף הקטנות של העופות.
ב-2018 פורסם בכתב העת Current Biology (אנ') מאמר הגורס כי העופות ששרדו את אסון סוף הקרטיקון היו עופות בתראים, מפותחים וחסרי-שיניים, שלא חיו על עצים, ולא היו יכולים לעוף רחוק, בגלל ההרס העולמי שליערות לקח זמן רב להשתקם ממנו. מסקנות דומות כבר הועלו בעבר, בספר "Avian Evolution" של ג׳רלד מאייר (אנ') משנת 2016 בנושא אבולוציה של עופות.
באוגוסט 2020 דיווחו חוקרים כי לאחר הכחדת קרטיקון-פלאוגן, התפתחות הגולגולת של העופות הואטה בהשוואה לאבולוציה של אבותיהם הדינוזאורים. עד לאותה העת, סברו החוקרים כי דווקא האצה בהתפתחות הגולגולת היא זו שהביא לעושר בצורות הגולגולת של עופות מודרניים.
איכתיאורניס
יאנאורניס
הספראורניס
ג'אנסוס
וגאוויס
סיווג של עופות מודרניים

נושא הסיווג הפילוגנטי של עופות הוא בעיה מתמשכת. לפי רוב הממצאים, חלק ניכר מהסדרות המודרניות מהוות ענפים סבירים (שאינם מוטלים בספק), אך למרות זאת קיימת אי-הסכמה בין חוקרים לגבי הקשר המדויק בין הענפים המרכזיים. ממצאים מתחומים שונים (כגון אנטומיה מודרנית של עופות, מאובנים ו-DNA) הובאו בניסיון לפתור את הבעיה, אך לא הושגה הסכמה משמעותית בנושא.
בעבר, הסתפקו טקסונומים בתכונות מבניות ובממצאים ממאובנים כדי לפתח השערות לגבי הקשרים הפילוגנטיים בין העופות. הסיבה העיקרית להיעדרו של מידע מדויק באשר לקרבה בין סדרות ומשפחות היא אי הדיוקים של שיטות המחקר שנעשה בהן שימוש. התקדמויות בתחומי ריצוף DNA ממוחשב ופילוגנטיקה ממוחשבת הובילו ליצירתה של שיטה מדויקת יותר לסיווג מיני עופות - אך לעיתים גם מחקר של עדויות DNA אינו מספק, ושאלות רבות נותרו ללא מענה.
מגמות אבולוציוניות בעופות בעת החדשה

האבולוציה דרך הברירה הטבעית מתרחשת בקצב איטי מכדי שבני אדם יוכלו לחוש אותה. עם זאת, מיני עופות נכחדים בעת החדשה בקצב גבוה בהרבה מכל בעל חיים אחר. היעלמות של תת-מין או של מין מביא לאובדן של גנים שלא יופיעו שוב במינים עתידיים.
תופעה נרחבת המתרחשת בקצב מואץ, היא הכלאה טבעית בין מינים שונים של עופות עקב שינויים שיוצרים בני אדם בבתי הגידול שלהם. השינויים גורמים לעופות לחפש בית גידול חדש ומביאים למפגשים בין מינים אלופטריים. כריתת עצים ופיצול יערות יכולים לייצר שטחים פתוחים נרחבים ולחבר בתי גידול שבעבר היו מבודדים. חיבור בתי הגידול מביא למצב שבו אוכלוסיות שהיו מבודדות במשך מספיק זמן כדי להתפצל אבולוציונית באופן משמעותי, אך לא מספיק זמן כדי למנוע הולדה של צאצאים פוריים, עשויות להתרבות זו עם זו באופן נרחב, עד כדי פגיעה בשלמות המינים המקוריים. לדוגמה, הכלאות בין קוליבריים שנמצאים בצפון מערב אמריקה הדרומית עשויות להוות איום על שימור מיני יונקי הדבש באזור. מספר מיני עופות מגודלים בשביה כדי להשפיע על הברירה המלאכותית של מיני בר. הברירה המלאכותית הובילה לגיוון בצבעי הנוצות או לייצור ביצים גדולות יותר.
בדצמבר 2019 פורסמו בכתב העת Ecology Letters תוצאות מחקר משותף של מוזיאון פילד להיסטוריה של הטבע בשיקגו ושל אוניברסיטת מישיגן לגבי שינויים במורפולוגיה של העופות. המחקר עשה שימוש בגופות של עופות שמתו כתוצאה מהתנגשות בבניינים בשיקגו מאז שנת 1978. המדגם הורכב מ-70,000 דגימות שנלקחו מ-52 מינים בין השנים 1978 ו-2016. המחקר מראה כי במשך ארבעים השנים הללו, אורך עצמות הרגליים התחתונות של העופות, המהווה אינדיקציה למידות הגוף, התקצר ב-2.4% בממוצע, ואילו כנפיהם התארכו ב-1.3%. ממצאי המחקר מצביעים על כך שהשינויים המורפולוגיים הם תוצאה של שינויי אקלים, והם מדגימים שינוי אבולוציוני התואם את כלל ברגמן.
ראו גם

הישרדות הכשירים ביותר
דינוזאורים מנוצים
לקריאה נוספת

Jarvis, Eric D., et al. "Whole-genome analyses resolve early branches in the tree of life of modern birds." Science 346. December 12, 2014, pp. 1320-1331.
N. Adam Smith, Luis M. Chiappe, Julia A. Clarke, Scott V. Edwards, Sterling J. Nesbitt, Mark A. Norell, Thomas A. Stidham, Alan Turner, Marcel van Tuinen, Jakob Vinther, and Xing Xu (2015). "Rhetoric vs. reality: A commentary on Bird Origins Anew by A. Feduccia". Auk. 132 (2): 467–480. doi:10.1642/AUK-14-203.1. hdl:2152/43319. S2CID 85772056.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: שימוש בפרמטר authors (link)
Xing Xu; Zhonghe Zhou; Robert Dudley; Susan Mackem; Cheng-Ming Chuong; Gregory M. Erickson; David J. Varricchio (12 בדצמבר 2014). "An integrative approach to understanding bird origins". Science. 346 (6215): 1253293. doi:10.1126/science.1253293. PMID 25504729. S2CID 24228777. {{cite journal}}:  (עזרה)
אנסיקלופדיה אוניברסל מיקרונט

אנסיקלופדיה אוניברסל מיקרונט (Enciclopedia Universal Micronet) היא האנציקלופדיה המודפסת השנייה בגודלה בעולם, לאחר האנסיקלופדיה אספאסה. היא מכילה למעלה מ-182,000 ערכים הכתובים בשפה הספרדית, וכן היא זמינה מעל גבי רשת האינטרנט ומדיה אחרת – תקליטורים ו-DVD. האנציקלופדיה אף כוללת כ-80,000 הגדרות של מילים בספרדית, 32,000 מהן כוללות את המקבילה האנגלית. צוות הפרויקט מונה למעלה מ-600 כותבים, בהשוואה ל-70 בראשיתו. הכותבים השונים הם בני ארצות דוברות ספרדית שונות, הגם שהמוציא לאור (Micronet S.A) הוא חברה ספרדית. האנציקלופדיה כוללת כ-53,500 ערכי אישים. אורכם של חלק מהערכים עובר את רף 100 העמודים. האנציקלופדיה שמה דגש על נושאים היספניים, ובמיוחד ספרדיים.
האנסיקלופדיה אוניברסל מיקרונט יצאה לאור לראשונה בשנת 1995, ומאז אותה השנה נמכרו למעלה מחצי מיליון עותקים ממנה, על גבי המדיומים השונים. האנציקלופדיה נמצאת בהרחבה מתמדת. כך, למשל, בשנת 2004 נוספו 8,000 ערכים חדשים. מספר הערכים בשנת 2007 – 182,000 – עלה מ-142,000 בשנת 1997, לשם ההשוואה. העמוד הראשון של כל ערך באנציקלופדיה פתוח לצפייה באינטרנט על ידי כל דכפין, בכפוף לרישום.
הערות שוליים

↑  Portada » Enciclonet.com
↑  Martín H. M., "Enciclopedia Universal Micronet 2004," PC World, No. 202 (2003)
↑  Daniel Alonso. "Enciclopedia Universal Micronet 2004," PC World, No. 205 (2004)
איציק כהן (חלוץ)

יצחק (איציק) כהן (נולד ב-1 בינואר 1990) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת החלוץ.
קריירה

כהן החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל ירושלים, וב-17 בנובמבר 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשנכנס כמחליף במשחק מול מכבי כפר כנא במסגרת גביע הטוטו. בינואר 2009 הושאל למחלקת הנוער של בית"ר ירושלים במדיה הבקיע עשרה שערים עד לסיום העונה והיה לכובש המצטיין של הקבוצה.
בקיץ 2009 חזר להפועל ירושלים וצורף לסגל הקבוע של הקבוצה הבוגרת. ב-24 באוגוסט 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הלאומית, במשחק מול הפועל מרמורק בו גם הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה. עד לסיום העונה, רשם כהן 32 הופעות בהן כבש 5 שערים, אך קבוצתו ירדה לליגה א'.
בקיץ 2010 הושאל למועדון ספורט אשדוד מליגת העל. וב-30 באוקטובר 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף בניצחון 3–0 על בית"ר ירושלים. בסך הכל רשם כהן חמש הופעות ליגה במדי אשדוד, בנוסף לשלוש הופעות בגביע הטוטו והופעה אחת בגביע המדינה. בקיץ 2011 הושאל להכח עמידר רמת גן מהליגה הלאומית, אך לאחר שרשם רק חמש הופעות בכל המסגרות במדי הכח, חזר בספטמבר 2011 להפועל ירושלים. כהן הבקיע 6 שערים במדי הקבוצה עד לסיום העונה, ואת עונת 2012/2013 סיים כמלך השערים של הליגה הלאומית עם 18 שערים (במשותף עם עומר גולן ממכבי פתח תקווה).
ב-28 באוגוסט 2013 חתם כהן לחמש שנים בבית"ר ירושלים. את הופעת הבכורה שלו במועדון ערך ב-31 באוגוסט 2013, בניצחון 3–1 על מכבי פתח תקווה, ובאותו משחק גם כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה. את עונת 2013/2014 סיים כהן כמלך השערים של בית"ר ירושלים עם שבעה שערים. גם בעונה שלאחר מכן היה כהן מלך השערים של הקבוצה, עם שמונה שערים.
ב-3 בינואר 2016 חתם כהן לשלוש וחצי שנים במכבי נתניה, ובסיום אותה עונה ירד עמה לליגה הלאומית. ב-20 ביולי 2016 חתם כהן לעונה אחת בהפועל קטמון ירושלים, ובמדיה כבש עשרה שערים ב-32 הופעות בליגה הלאומית.
ב-29 בספטמבר 2017 חתם כהן במכבי הרצליה.
לאחר שאת עונת 2018/2019 התחיל כשחקן חופשי, בינואר 2019 חתם בהפועל ירושלים מליגה א' צפון, אך לא שיחק בה, ולקראת סוף העונה הודיע על פרישה ממשחק פעיל.
ב-27 באוגוסט 2019 החליט לחזור לשחק וחתם בבני אילת מליגה ב'.
הערות שוליים

↑  ניסים קמחי, איציק כהן חתם בבני אילת, באתר דאבל פס, 27 באוגוסט 2019
אייקי

לוגו אייקי קרב מגע.
קרב מגע אייקי עמי ניב היא אמנות לחימה ישראלית המחנכת נגד אלימות רחוב. השיטה פותחה במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 על ידי עמי ניב אשר ראה צורך חיוני לחנך את תלמידיו נגד אלימות פיזית ומילולית ורק לאחר מכן ללמד את חניכיו כיצד להגן על עצמם נגד אלימות רחוב.
מקור המילה "אייקי" מהשפה היפנית ופירושה "איי" – הרמוניה; "קי" – אנרגיה. בנוסף לכך, המילה "אייקי" מהווה עבור ניב ראשי תיבות של "אמנות קרב ישראלית".
היסטוריה ורקע כללי

השיטה פותחה במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 על ידי עמי ניב אשר ראה צורך חיוני לחנך את תלמידיו נגד אלימות פיזית ומילולית ורק לאחר מכן ללמד את חניכיו כיצד להגן על עצמם נגד אלימות רחוב.
השיטה

שיטת קרב מגע אייקי עמי ניב הנה שיטה חינוכית המדגישה עקרונות של הערכה עצמית וכבוד לזולת יחד עם צניעות וסבלנות. ערכים אלו מודגשים באימונים ומשמשים את החניכים גם בחיי היום-יום.
טכניקות ההגנה וההתקפה הנלמדות בקרב מגע אייקי עמי ניב בנויות מתנועות טבעיות לאדם, תנועות סיבוביות וקוויות המשלבת מכות ידיים ורגליים עם נעילת מפרקים והטלות. בשלב מתקדם שמה קרב מגע אייקי עמי ניב דגש על כך שכל תרגיל יסתיים כשהתוקף מנוטרל על הקרקע והמתגונן מוכן להמשיך את הקרב מול תוקף או תוקפים נוספים.
במסגרת הקרב מגע אייקי עמי ניב נלמדים טכניקות של שימוש והתגוננת מפני כלי נשק קרים כגון מקל קצר או ארוך, אלה וסכין. בשלב מאוחר יותר, נלמדות טכניקות הגנה נגד כלי נשק חמים כגון אקדח ורובה. יעילות כל תרגיל נמדדת בעיקר ביכולת ביצוע התרגיל של אדם חלש מול אדם חזק, כגון ילד מול מבוגר.
האימונים בקרב מגע אייקי עמי ניב מתמקדים בשלושה תחומים ובשילובם: שיפור היכולת הטכנית, שיפור היכולת הגופנית ושיפור היכולת הנפשית. מבחינה טכנית, המטרה באימון היא להביא את החניך ליכולת ביצוע תרגיל באופן טבעי ובכך לקצר את זמן התגובה. כדי לשפר את היכולת הגופנית, התנועתית והקורדנטיבית, מתאמנים החניכים במיומנויות אקרובטיות בנוסף למיומנויות שונות ובסיסיות לשיפור הכושר הגופני הדרוש לכל חניך. שיפור היכולת הנפשית בא לידי ביטוי באימון התלמיד להתמודד מול מצבי לחץ ובכך לשמור על קור-רוח בזמן שנדרש ממנו להגן על עצמו בזמן אמת. שילוב של יכולות אלו יחד מתורגלות בתרגילי הדמיה שונים, המקבילים למצבים שבהם עלול החניך להתקל בחיי היום-יום. אימוני ההדמיה מביאים את החניך ליכולת התמודדות עם מצבי לחץ תוך כדי שליטה עצמית ומענה יעיל ומהיר כנגד התקפות שונות.
במהלך האימונים בשיטת קרב מגע אייקי עמי ניב, נחשף החניך באופן הדרגתי, בהתאם לרמתו המקצועית, למספר נושאים אשר יעצבו את אופן לימודיו: הגנה עצמית המלמדת את החניך להתגונן בפני התקפה אחת (הגנה, התקפה וסיום); קרב מגע - לימוד החניך רצף של הגנות והתקפות המתפתחות לקרב; האמנות שבלחימה, פתיחת אופקיו של התלמיד לסגנונות קרב שונים ונקודת ראייה רחבה יותר של קרב מגע אייקי עמי ניב כאמנות לחימה; לוחמה בטרור - אימון מתקדם של לוחם להתמודדות עם מצבים מורכבים כגון פעילות חבלנית, חילוץ בני ערובה או מספר תוקפים המזוינים בנשק חם. במצבים אלו דרוש שיתוף פעולה של מספר לוחמים ושילוב של טכניקות מתקדמות ואסטרטגיית לחימה הן של הלוחם היחיד והן של הצוות.
הכרה בינלאומית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
שיטת קרב מגע אייקי עמי ניב קיבלה הכרה בינלאומית בנובמבר 1999 על ידי האיגוד העולמי לאמנויות לחימה ("World Union Martial Arts Federations").[דרוש מקור]
איציק סולם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 באפריל 1974 (בן 50)
 מוקד פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1992
 סוגה:  רוק מוזיקת עולם מוזיקה אלקטרונית
 כלי נגינה:  גיטרה 
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 
איציק סולם בהופעה של היהודים ביום העצמאות בשרונה, תל אביב
איציק "זק" סולם (נולד ב-16 באפריל 1974) הוא יוצר, מלחין, מפיק מוזיקלי וגיטריסט ישראלי, חבר להקת "היהודים".
ביוגרפיה

סולם התחיל לנגן בפסנתר בגיל 6 ובגיל 12 למד גיטרה מאביו, המוזיקאי אלי סולם. בנעוריו שימש מורה למאות תלמידי מוזיקה מכל ישראל. באוגוסט 1992, בהיותו בן 18, זכה במקום הראשון בתחרות גיטריסטים ארצית שהתקיימה במועדון "רוקסן". כשנה אחרי כן, השתתף במופע ובאלבום "צבעוני שחור" יחד עם רון סלונים, אייל פארן, אלונה דניאל, ארקדי דוכין, ז'אן פול זימבריס ומיכה שטרית.
בהמשך היה סולם חבר בלהקת "היהודים" והשתתף בהופעות מתחילת דרכה של הלהקה ועד לביסוסה כאחת מלהקות הרוק המצליחות בארץ. בשנת 1998 השתתף סולם בהקלטות אלבומה השני "היהודים" בנגינה ועיבודים וכן בהקלטות אלבומה השלישי "פחד מוות" בשנת 2001.
בשנת 1998 עבר להתגורר בניו יורק והופיע בסצנת המוזיקה המקומית. עבד עם מפיקים כמו Ed Tuton, Baby Face, Frank Fillipetti (Forerigner, Kiss, Fuel, Korn, James Tayor).
במהלך עבודתו כמפיק ונגן במנהטן, עבד סולם עם אומנים מהשורה הראשונה כגון סוזן וגה, די סניידר, וכן בתזמורת הענק "אורקסטרה טרנס-סיבירית". בראשית שנות ה-2000 השתתף בהקלטות אלבום צמד ה-R&B האמריקני KC & JOJO, שמכר כ-10 מיליון עותקים, וכן באלבום הבכורה של הכוכבת הקנדית פפה דובסון (Fefe Dobson), שמכר כמיליון עותקים. כמו כן הופיע עם זמרת הנשמה איו (Ayo) שזוכה להצלחה גדולה באירופה, השתתף בהקלטת אלבומו של פטריס בארט ויליאמס (Patrice Bart Williams), והופיע בכל רחבי ארצות הברית עם סולן להקת ספייס הוג (Space Hog) הבריטית רויסטון לנגדון (Royston Langdon).
כמעבד ומפיק מוזיקלי סולם חתום על יותר מ-200 תקליטורים וככותב ומלחין על מאות ג'ינגלים ופרסומות ששודרו בכל בעולם, ומוזיקה לסרטים הכוללת גם הופעה בקטע סולו גיטרה בסרט "מוזיקה ומילים" בכיכובם של יו גרנט ודרו ברימור.
סולם אף שימש כמדריך מוזיקלי לשחקני הקולנוע ג'רארד באטלר, ג'פרי דין-מורגן, ויו גרנט.
בשנת 2005 הקים את חברת ההפקות האמריקנית Prysm Music והפיק אומני פופ ורוק צעירים. בשנת 2006 החתים והפיק מוזיקלית את אלבום הבכורה של להקת הרוק Amaury שזיכה אותה במקום הראשון בקטגוריית הרוק של VH1, ובשנת 2008 את אלבומו של ג'וליוס אשר זכה במקום הראשון בקטגוריית הפופ.
בשנת 2009 כתב סולם את המוזיקה למופע האקרובטיקה "Ariel Angels" יחד עם הבסיסט מייקל ויסגליה. כמו כן הופיע במופעי ברודוויי "Rock of Ages" בניו יורק ו-"Van Helsing's Curse" בלאס וגאס.
בשנת 2011 הוציא סולם אלבום סולו אינסטרומנטלי שאותו כתב והפיק. באלבום משתתפים נגנים כגון עומר חכים (מדונה, סטינג), סטרלינג קמפבל (דייוויד בואי, B-52), סטיב הולי (פול מקארטני, ג'ו קוקר), ג'רי מרוטה (פיטר גבריאל, אלטון ג'ון), ויל לי (פרינס, אריק קלפטון) ודני לואיס (Goverment Mule).
הרכב ההופעה החיה כולל את אנטון פיג בתופים, מייקל ויסגליה בבס, בנט פסטר בקלידים, טאביטה פייר שירה, גאריסון הוק הג'מייקני בראפ וקולות ואיציק סולם בגיטרות, ומופיע במועדונים בניו יורק כגון מרקורי לאונג' ו-Bowery Ballroom, ובפסטיבלים ברחבי ארצות הברית.
במהלך חציה השני של שנת 2014 חזר ללהקת "היהודים".
הערות שוליים

↑  פוסט של "היהודים" בפייסבוק, 16 באפריל 2020
↑  סולו גיטרה, חדשות, גיליון 26 באוגוסט 1992, עמ' 30.