stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נימוסי שולחן
צפון אמריקה

נימוסי השולחן בצפון אמריקה קובעים כי על השולחן יש להניח את כמות הסכו"ם הקטנה ביותר, הנחוצה לארוחה וכי רק אותם כלי סכו"ם שבהם יהיה שימוש, על פי תכנון הארוחה, יונחו על השולחן. גם אם הדבר נחוץ על פי תכנון מנות הארוחה, אין להניח יותר משלושה כלי סכו"ם מצידי הצלחת, ואם תוכננו יותר מנות בארוחה, יש להניח כלי סכו"ם נוספים בעת הגשת המנה המאוחרת.
בארוחות רשמיות מפת השולחן צריכה לגלוש 25–40 ס"מ מעבר לשולי השולחן. בארוחות לא רשמיות ניתן להסתפק בהנחת מצעית לפני כל סועד. בארוחות המתנהלות בשעות האור, אין להניח פמוטים על השולחן, גם אם הנרות בהם אינם דולקים.
על גברים שלא לחבוש כובעים בשעת הארוחה. נשים אורחות יכולות לחבוש כובע בארוחות בשעות היום. אין להשתמש בטלפונים בשעת הארוחה. קריאה בעיתון, או ספר בשעת הארוחה מקובלת רק בארוחת בוקר, או כאשר הסועד לבדו ליד השולחן. יש לעזוב את שולחן הארוחה לצרכים דחופים, רק לאחר התנצלות בפני שאר הסועדים.
אם יש צורך להוציא מזון מחלל הפה בשעת הסעודה - גלעין זית, עצם דג, או סחוס - הכלל הוא שהוא יצא מן הפה באותו אופן שנכנס אליו. לדוגמה, אם הזית הוגש לפה ביד, אזי ניתן להוציא את הגלעין ביד. אם הזית הוגש לפה בתוך סלט בעזרת מזלג, אזי יש להניחו מהפה על המזלג ואז להניחו על הצלחת. כך יש לנהוג גם בעצמות קטנות ובסחוס. אין לירוק מן הפה עצמים אל תוך מפית, ודאי שלא מפית בד. זאת כיוון שעל המפית להיות מונחת על ברכי הסועד לאחר ניגוב הפה ושיירי המזון עלולים ליפול על הרצפה. אין לירוק מזון ואם האוכל אינו לטעמו של הסועד, יש לבלוע את אותה מנה אשר כבר נמצאת בפה.
בצפון אמריקה ניתן להחזיק את המזלג ביד שמאל בשעה שחותכים מזון בסכין ולהעבירה ליד ימין כדי להרים את מנות המזון ולהגישן לפה, עם זאת מקובלים לעניין זה גם כללי הנימוס של אירופה ולפיהם המזלג נותר תמיד ביד שמאל. את המפית האישית יש להניח על הכיסא אך ורק כאשר עוזבים את שולחן הארוחה באופן זמני. בסיום הארוחה יש להניח את המפית לשמאל הצלחת.
הודו

בארוחות חגיגיות בהודו המארח מבקש מאורחיו להתחיל בארוחה. ככלל, אין לעזוב את שולחן הארוחה בטרם סיים המארח, או הזקן מן הסועדים, את הארוחה. אין זה נימוסי לעזוב את השולחן ללא קבלת רשות המארח. בדרך כלל, אדם המסיים ארוחתו, ישב וימתין ליד השולחן לשאר הסועדים לסיים לאכול ויעזוב השולחן רק לאחר שכולם סיימו.
בארוחה מסורתית הודית צלחת הסועד מוגשת עם כמויות קטנות של כל מנות המזון. כלל יסוד הוא להשתמש ביד ימין לאכילה ולנטילת המזון. מקובל לרחוץ ידיים לפני ואחרי הארוחה. ניגוב ידיים במפית נחשב למעשה שאינו היגייני.
בכל פעם יש ליטול באצבעות כמויות קטנות של מזון ביד ולהקפיד שהמזון לא יגיע למרכז כף היד. חשוב לסיים את המזון המונח בצלחת הסועד מתוך כבוד למזון המוגש. מקובל שלא לתבלן את המזון לאחר שהוגש לסועד ולא לבקש מלח, או פלפל. עם זאת, מקובל בימינו להביע העדפה אישית באשר לתבלון המזון בטרם הוגש.
אין לשחק במזון, או למעוך אותו. חשוב לאכול בקצב מתון, אולם אכילה איטית עלולה לאותת על חוסר שביעות רצונו של הסועד מן המזון ואילו אכילה מהירה נחשבת כגסות רוח. אין זה מקובל לגהק, לשאוב מזון לפה בקול, או לירוק. נעיצת מבטים בצלחתו של סועד אחר אף היא איננה נימוסית. אין ללעוס בקול. יש פריטי מזון שלעיסתם יוצרת קול ולכן חשוב ללעוס בפה סגור ובמתינות.
לקריאה נוספת

חנה בבלי, עוגניה שמחוני, המדריך לנימוסי שולחן, הוצאת רות סירקיס, 1992
סידור סכו"ם לסועד בארוחה מרובת מנות עם מנת מרק.
סוס טרויאני (תוכנה)

בתחום המחשב, סוס טרויאני (Trojan horse) היא תוכנה זדונית המתחזה לתוכנה תמימה, אשר עם התקנתה על מחשב הנפגע היא תשמש לביצוע תקיפת סייבר או לגרימת נזק אחר (השם שאול מהסיפור על הסוס הטרויאני במלחמת טרויה). סוס טרויאני מופיע בדרך כלל כקובץ המצורף לדואר אלקטרוני, כקישור לקובץ ברשת האינטרנט או כתוכנה להורדה. פתיחת הקובץ, הקישור או הורדת התוכנה והתקנתה יגרמו להתקנת הסוס הטרויאני על המחשב הנפגע. לעיתים קרובות יעשה שימוש בטכניקות של הנדסה חברתית כדי לפתות את המשתמש לפתוח את הקובץ, או הקישור או להוריד ולהתקין את התוכנה.
איור של סוס טרויאני, מקור השם
קיימים סוסים טרויאניים שתפקידם לתת הרשאות למשתמש אחר להיכנס למחשב הנפגע מרחוק. פעולה זו נקראת גם "התקנת דלת אחורית" (BackDoor). סוסים טרויאניים אחרים מוגדרים רוגלות, ולפיכך, משמשים לאיסוף מידע (למשל, מספרי כרטיסי אשראי שהמשתמש מקליד) מהמחשב שבו הותקנו ושולחים אותו ליעד מוגדר מראש. סכנה נוספת היא הפיכת המחשב לזומבי באמצעות תוכנת הסוס הטרויאני. מחשב זומבי הוא מחשב הנשלט מרחוק באמצעות המנגנון של תוכנת הסוס הטרויאני. אף על פי שרוב הזמן מחשב זה מתפקד כרגיל, ניתן להורות לו מרחוק לבצע פעולה בניגוד לרצון בעליו. כאשר מחשב כזה מחובר לרשת, הוא עלול לשמש לביצוע התקפת מניעת שירות, שליחת דואר זבל אלקטרוני וכו'.
ישנם שימושים נוספים לתוכנות סוסים טרויאניים, למשל גנבת סיסמאות והתחזות לבעל המחשב בכניסה לאתרים שונים. תוכנות סוס טרויאני שימשו בישראל לריגול תעשייתי של חברות מפורסמות במשק הישראלי. ב-2013 תועד לראשונה שימוש בסוס טרויאני מסוג "מחסום הצפנה (CryptoLocker)" - תוכנה המביאה להצפנת הקבצים במחשב המותקף, כשבעקבות ההצפנה ואי-היכולת להשתמש באותם קבצים, מופיעה בקשה לתשלום כופר לצורך קבלת קוד לשחרור ההצפנה. בשנת 2014 התגלתה נוזקה Dendroid, היא הייתה בין הראשונות נוזקות מסוג סוס טרויאני שעברו את השומרים של "אנדרואיד".
תוכנות אנטי-וירוס מיועדות לגלות גם סוסים טרויאניים ולבודד או למחוק את הקבצים הנגועים. בשל כך יש להקפיד לסרוק כל קובץ המותקן או מופעל על המחשב, או לחלופין להשתמש באופציית סריקה בזמן אמת של תוכנת האנטי-וירוס.
ראו גם

מונחים בתוכנה
וירוס מחשב
תולעת מחשב
פרצת אבטחה
פרשת הסוס הטרויאני
נירה דין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1942 (בת 82 בערך) 
 ענף מדעי:  מתמטיקה 
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל  מכון ויצמן למדע 
 מנחה לדוקטורט:  פנחס רבינוביץ 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב 
 תלמידי דוקטורט:  עמוס רון, ניר שרון 
 אתר רשמי
 
נירה ריכטר דין (נולדה ב-1942) היא מתמטיקאית ישראלית החוקרת מידול גאומטרי, משטחי חלוקה, תורת הקירוב ודחיסת תמונות. היא פרופסור אמריטוס למתמטיקה שימושית באוניברסיטת תל אביב, וכונתה "חלוצה וחוקרת מובילה בקהילת המשנה".
השכלה וקריירה

דין סיימה תואר ראשון מהטכניון - המכון הטכנולוגי הישראלי בשנת 1965. היא המשיכה ללימודי תואר שני במכון ויצמן למדע, שם קיבלה תואר שני ב-1967 והשלימה גם את הדוקטורט שלה ב-1970. עבודת הדוקטורט שלה, "קירובים אופטימליים ומינימום נורמה לפונקציות ליניאריות במרחבי הילברט, ויישומה לאינטגרציה מספרית", נכתבה בהנחיית פרופסור פנחס רבינוביץ.
בין השנים 1970 ל-1972 עשתה מחקר פוסט-דוקטורט במכון ללימודי יסוד באוניברסיטת רוצ'סטר, ניו יורק.
ב-1972 חזרה לישראל והצטרפה לפקולטה למתמטיקה באוניברסיטת תל אביב כמרצה בכירה.
ב-1978 קודמה לדרגת פרופסור חבר למתמטיקה באוניברסיטה תל אביב.
בין 1978 ל־1979 שימשה פרופסור אורח במרכז מחקר ומתמטיקה באוניברסיטת ויסקונסין-מדיסון, ארצות הברית.
בשנת 1984 שימשה מדענית אורחת של מרכז המחקר של IBM ביורקטאון הייטס ניו יורק, ארצות הברית.
ב-1984 קודמה לדרגת פרופסור מן המניין באוניברסיטת תל אביב והייתה חלק מהסגל הבכיר עד פרישתה בשנת 2010.
בין השנים 1991 ל-1993 הייתה ראשת בית הספר למדעי המתמטיקה בפקולטה למדעים מדויקים ע"ש ריימונד ובברלי סאקלר.
דין הייתה חברה בוועדי מערכת של כתבי העת:Journal of Approximation Theory, Computer Aided Geometric Design, SIAM journal on Imaging Sciences, Journal of Foundations of Computational Mathematics
במהלך הקריירה שלה השתתפה דין ביותר מ-120 כנסים וסדנאות. דין הייתה דוברת בקונגרס הבינלאומי של מתמטיקאים ב-2006, בחלק על ניתוח נומרי ומחשוב מדעי. בשנת 2010 פרשה לגמלאות.
היא פרסמה 185 מאמרים ו-2 ספרים.
תחומי המחקר העיקריים שלה הם אינטרפולציה, ניתוח מתמטי, קומבינטוריקה, טופולוגיה ואלגוריתמים. היא חקרה אינטרפולציה בכמה תחומים, כולל שיעור, אופטימיזציה מתמטית ומתמטיקה שימושית. היא מקשרת בין גבולות לבין מתמטיקה טהורה בחקירת סוגיות בניתוח מתמטי. מחקר הקומבינטוריקה שלה משלב אלמנטים של טרנספורמציה אפינית, מספר בינארי, אינוריאנט וגיאודזה. עבודתה בתחום האלגוריתם עוסקת בנושאים כמו Spline, המחוברים לתחומים כמו Thin plate spline, Smoothing ומחשוב.
מחקריה מכסים סוגיות במתמטיקה שימושית, מתמטיקה בדידה, ניתוח מתמטי, אלגוריתם ואינטרפולציה. מחקר המתמטיקה השימושית משלב נושאים בתחומים כמו Scheme, Smoothness, אופטימיזציה מתמטית ו-Pecewise. מחקר המתמטיקה הדיסקרטית שלה משלב נושאים בתחומים כמו מרחב קומפקטי, מטריצה, פולינום, אלגברה ואינטרפולציה פולינומית. מחקר הניתוח המתמטי שלה משלב סוגיות מפונקציה ומתמטיקה טהורה. התחומים השונים שדין עסקה בהם במחקר האלגוריתם שלה כללו נקודה, דחיסת תמונה, מספרים בינאריים וקומבינטוריקה.
ספרים

מודלים סטוכסטיים בביולוגיה (בתפקיד נירה ריכטר-דין, עם נרנדרה ס. גואל, עיתונות אקדמית, 1974)
קירוב של פונקציות מוערכות סט: התאמה של מפעילי קירוב קלאסיים (עם אלזה פרחי ואלונה מכוב, הוצאת אימפריאל קולג', 2014)
הערות שוליים

↑  פרופ' נירה דין | הפקולטה למדעים מדויקים ע"ש ריימונד ובברלי סאקלר, באתר exact-sciences.tau.ac.il
1 2  Nira Dyn: H-index & Awards - Academic Profile, Research.com (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007346528005171  dblp: 16/6909  GND: 1065934696  ISNI: 0000 0001 1791 8959  LCCN: no97066815  MGP: 19294  NTA: 120727269  SUDOC: 147815614  VIAF: 21752957   WorldCat (עם VIAF): 21752957
סוס מאורטניקוס

| סוס מאורטניקוס |
| --- | --- |

תקופה
סוף פליסטוקן-הולוקן כ-1,000,000–6,000 שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מפריטי פרסה
תת־סדרה:: Hippomorpha
משפחה:: סוסיים
סוג:: סוס
מין:: סוס מאורטניקוס
שם מדעי
 Equus mauritanicus ‏פומל, 1897

סוס מאורטניקוס המכונה גם זברת הסהרה (שם מדעי: Equus mauritanicus) הוא מין נכחד של סוס, אשר התקיים בצפון אפריקה במשך הפליסטוקן, כאשר הוא נכחד בתחילת ההולוקן, לפני כ-6,000 שנה מזמננו. המין תואר ב-1897 בידי החוקר סיימון פומל (Simon Pomel). המאובנים הבודדים שלו התגלו באלג'יריה.
סוס זה היה קרוב לזברות המודרניות ובעיקר למין זברה מצויה, כשבעבר אף נחשב לתת-מין שלה, אך לאחר בדיקה מדוקדקת של הגולגולות שהתגלו הוא הועבר למין אחר. ככל הנראה הוא גם עטה דוגמת פסים כשל זברה, אף שאלה לא השתמרו במאובנים.
הערות שוליים

↑  Faith, J. Tyler (2014). "Late Pleistocene and Holocene mammal extinctions on continental Africa". Earth-Science Reviews. 128: 105–121. doi:10.1016/j.earscirev.2013.10.009.
↑  Werdelin, Lars; Sanders, William Joseph (2010). Cenozoic Mammals of Africa. University of California Press. pp. 707–708. ISBN 9780520257214
סאקיה גון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 במאי 1987 ניו ג'רזי, ארצות הברית 
 פטירה:  11 במאי 2003 (בגיל 15) ניוארק, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 
סאקיה גון (26 במאי 1987 – 11 במאי 2003) הייתה לסבית אפרו-אמריקאית בת 15, שנרצחה בניוארק ברצח שנחשב פשע שנאה.
ריצ'רד מק'קולו, גבר אפרו-אמריקאי הואשם במותה ונידון ל-20 שנות מאסר.
הרצח

ב-11 במאי 2003 בשעות הלילה, חזרה סאקיה גון מבילוי לילי בגריניץ' וילג' שבניו יורק עם חברותיה. בזמן שהן המתינו לאוטובוס התחילו עם גון וחברותיה שני גברים אפרו-אמריקאים, הן דחו אותם ואמרו לזוג הגברים שהן לסביות. בתגובה להצהרה זו, החלו הגברים לתקוף את גון. גון ניסתה להילחם חזרה ואחד הגברים, ריצ'רד מק'קולו דקר אותה בחזה ולאחר מכן שני הגברים ברחו באופן מיידי מהמקום ברכבם. לאחר שאחד מחברותיה של גון סימנה לנהגים חולפים לעצור, הגיע נהג שהביא את גון לבית החולים הסמוך, אך שם נפטרה מפצעיה.
גזר הדין

מק'קולו, שהסגיר את עצמו לרשויות מספר ימים לאחר מכן, נעצר בקשר ב-16 במאי 2003. במסגרת הסדר טיעון בוטלו אישומי הרצח ובמרץ 2005 הורשע מק'קולו באשמת הריגה בנסיבות מחמירות, תקיפה בנסיבות מחמירות. באפריל 2005 הוא נידון ל-20 שנות מאסר.
תגובות לאירוע

מותה של גון היה נושא לסדרה כתבות שהתפרסמה במשך יומיים בוושינגטון פוסט באוקטובר 2004 פרי יצירתה של הכתבת אן האל, שבילתה חודשים במחקר על חייהן של לסביות צעירות בניוארק. הסדרה זיכתה את הכותבת בפרס פוליצר לכתיבה עלילתית ב-2005.
מותו של גון עורר זעם מצד הקהילה הגאה ולסבית בעיר. הקהילה, בשיתוף עם הליגה ההומו-לסבית נגד השמצה ביקשו מראש העיר להקים מרכז קהילתי להומוסקסואלים ולסביות ואף ביקשו כי שוטרים יסיירו ברחוב בו התרחש הרצח 24 שעות ביממה.
הערות שוליים

↑  Kleinknecht, William. "Lesbian Teen's Family Confronts Killer", The Star-Ledger, April 22, 2005.
↑  Meenan, Mick. "Newark Schools Drop the Ball", Gay City News, May 30-June 5, 2003.
↑  Carter, Barry. "Suspect In Teen's Stabbing Surrenders." The Star-Ledger, May 16, 2003.
↑  https://www.washingtonpost.com/national/braving-the-streets-her-way/2015/12/02/dac51a18-9911-11e5-94f0-9eeaff906ef3_story.html
↑  https://www.pulitzer.org/finalists/anne-hull-2
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1147220700  LCCN: no2009038402  VIAF: 83589179   WorldCat (עם VIAF): 83589179 
ערך זה הוא קצרמרבנושא להט"ב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "סאקיה גון".
נשיכה

עמלץ לבן נושך פיתיון. אצל מספר טורפים כמו העמלץ הלבן עוצמת נשיכה חזקה היא גורם משמעותי ליכולת לצוד ולאכול היטב. היא גם מסוכנת ביותר במפגשים מול האדם, היכולה להמית במהירות מאובדן דם ונזקים לאיברים..
כלב תקיפה בנשיכה במהלך אימון. נשיכת כלבים היא נשיכה נפוצה היכולה להיות מסוכנת עקב סיכוי לכלבת בנשיכה.
פתן חום מזרחי מכיש רב-חומט. אצל נחשים ארסיים הנשיכה חלשה יחסית אך קטלנית עקב הארס המופרש בידי הנשיכה.
דובי ים נלחמים. בבעלי חיים, הנשיכה יכולה לשמש ככלי ללחימה כחלק מציד, הגנה על טריטוריה, שינוי מעמד חברתי, ואף כחלק ממשחק בקרב גורים.
נשיכה היא התנהגות שכיחה של בעלי חיים הכוללת סגירה פעילה ומהירה של הלסת סביב אובייקט. התנהגות זו נפוצה אצל בעלי חיים בעלי שיניים כגון יונקים, זוחלים, דו חיים ודגים, אך יכולה להתקיים אצל פרוקי רגליים ואצל מספר תולעים ורכיכות. נשיכה נוצרת כאשר שרירי הלעיסה מתכווצים ויוצרים כוח שסוגר במהירות את הלסת ומניע את השיניים העליונות והתחתונות זו כלפי זו.
נשיכה משחקת תפקיד מרכזי בחייהם של רוב המאקרו-אורגניזמים. היא מספקת להם את היכולת לחפש מזון, לטרוף, לאכול, להילחם, להגן על צאצאים ועוד. נשיכה יכולה להיחשב כסוג של תוקפנות לצורך ציד או הגנה על טריטוריה, אבל יכולה לשמש גם לצורך פעילות שגרתית של בעל חיים כשהוא אוכל, נושא חפצים, מרכך מזון לצאצאים, מסיר טפילים או חפצים זרים (למשל זרעי צמחים) מהגוף, וגם לצורך טיפוח.
נשיכות של בעלי חיים גורמות לרוב לפציעות חמורות, ועשויות לגרום לעוויתות, לשברים, לדימום, לזיהומים, ובמקרים מסוימים גם למוות. בחברות אנושיות מודרניות, נשיכות כלבים הן הסוג הנפוץ ביותר של נשיכות, כאשר ילדים הם הקורבנות הננשכים ביותר והפנים הם אזור הנשיכה הנפוץ ביותר. מינים אחרים שיכולים לנשוך בני אדם הם בדרך כלל חיות עירוניות אגרסיביות כגון חתולי רחוב, קופים, עכבישים ונחשים; טפילים כגון עטלפי ערפד ומוצצי דם (למשל יתושים, פרעושים, כינים, פשפשים וקרציות, שה"נשיכה" שלהם באה לידי ביטוי בניקוב העור באמצעות עוקץ); או טורפים כמו זאבים, דובים, תנינים ודגים טורפים (למשל כרישים, ברקודות ופיראניות).
סוגי שיניים

סוג השיניים שאורגניזמים משתמשים בהן לנשיכה משתנה בהתאם לסוג בעל החיים. סוגים שונים של שיניים משמשים לנשיכה אצל אוכלי עשב, אצל אוכלי בשר ואצל אוכלי כול, שכן מבנה הפה של כל בעל חיים מותאם לתזונתו. לטורפים יש ניבים, שיניים קרנסיאליות ושיניים טוחנות, בעוד שאוכלי עשב מצוידים בשיניים חותכות ובטוחנות רחבות. באופן כללי, צורת השיניים שימשה באופן מסורתי לצורך הבנת הרגלי האכילה של בעל החיים. לאוכלי בשר יש שיניים ארוכות וחדות במיוחד המשמשות לאחיזה של טרף ולחיתוך בשר לנתחים. אין להם שיני לעיסה שטוחות מכיוון שהם בולעים מזון בחתיכות. מצד שני, לאוכלי צמחים ישנן שיניים רחבות ושטוחות המאפשרות להם לנשוך וללעוס עשב וצמחים אחרים. פרות מבלות עד אחת עשרה שעות ביום באכילת דשא, והן מעבדות אותו בעזרת השיניים הטוחנות שלהן. אוכלי כול ניזונים הן מבשר והן מצמחים, ולכן יש להם תערובת של שיניים שטוחות ושל שיניים חדות.
כמנגנון נשיאה

נשיכה יכולה לשמש כמנגנון נשיאה למינים כמו בונים ונמלים. הכוח של השיניים הספציפיות למין שלהם מאפשר להם לשאת חפצים גדולים. לבונים יש שיניים גדולות המותאמות לכרסום עצים. נמלים משתמשות בלסתות החזקות שלהן כדי להרים אובייקטים ולהביאם למושבה. בזכות עוצמת הנשיכה שלהן, הן מסוגלות לשאת פי כמה אלפים ממשקלן, והיכולת משמשת אותן לחיפוש מזון בעבור מושבת הנמלים. נמלי אש משתמשות בנשיכה החזקה שלהן כדי לאחוז בטרף בזמן שהן מחדירות רעלן דרך הבטן שלו, ואז נושאות אותו בחזרה לטריטוריה.
נשיכות מסוכנות

נשיכתם של בעלי חיים כמו תנינאים, היפופטמים, טיגריסים, אריות וצבועים מסוכנת בשל עוצמת הנשיכה הגדולה שלהם, שביכולתה לשבור עצמות. תנין הים ותנין היאור הם בעלי הנשיכה החזקה ביותר בקרב בעלי החיים כיום, שעוצמתה יכולה להגיע למעלה מ-22 קילוניוטון (2.2 טון-כוח).
חלק מהאורגניזמים מזריקים ארס בתהליך הנשיכה. נחשים ולטאות רבים נושאים רוק ארסי המכיל רעלנים, שיכולים להיות רעלנים עצביים.
פוליפפטידים של ארס עכביש מכוונים לתעלות יונים ספציפיות, אשר מעוררות רכיבים של מערכת העצבים ההיקפית, המרכזית והאוטונומית, וגורמים לשחרור מוליך עצבי, ולאחר מכן לשיתוק. הכשת עכבישים מיועדות בעיקר לצורך ציד טרף, אך יכולת לשמש גם כאמצעי להגנה עצמית. כאשר בני אדם יוצרים אינטראקציה שנתפסת על ידי העכביש כמאיימת, העכביש עשוי להגיב בנשיכה. לעכבישים מסוימים כמו אלמנה יש רעלנים עצביים וחומרי המשתקים ומעכלים טרף.
ישנם מספר מינים שהנשיכות שלהם לא קטלניות, אך עלולות לגרום לאי נוחות או למחלות. עקיצות יתוש עלולות לגרום לאלרגיות או למחלות עור, מפני שהן מגרדות והגירוי הנוצר מהן עשוי להימשך מספר ימים. באזורים מסוימים, הם יכולים להפיץ מחלות כגון מלריה וקדחת מערב הנילוס, באמצעות העברה של פתוגנים פרוטוזואיים או ויראליים. באופן דומה, נשיכה של קרציה עשויה להפיץ מחלות אנדמיות, למשל מחלת ליים. קרציות עשויות להפיץ מחלות נוספות כמו קדחת נשיכת הקרציה האפריקאית או דלקת מוח ועוד.
בבני אדם

נשיכה היא התנהגות שיכולה לבוא לידי ביטוי בבני אדם בני 30 חודשים ומטה. ילדים מבוגרים יותר צפויים להיות בעלי כישורים מילוליים שיאפשרו להם להסביר את חוסר שביעות הרצון שלהם במקום לנשוך, שכן נשיכה נתפסת כלא מתאימה לגילים מבוגרים. לעיתים הנשיכה מתבצעת בגלל גורמים תחושתיים או כאמצעי לחישה אצל ילדים בעלי הפרעה לעיבוד התחושתי. ילדים שגילם מעל ל-30 חודשים אשר נוהגים לנשוך, עשויים לדרוש התערבות מקצועית.
בזיהוי פלילי, משתמשים ברפואת שיניים משפטית לצורך ניתוח סימני נשיכה. מכיוון שסימני נשיכה משתנים באופן משמעותי עם הזמן, על החוקרים לקרוא למומחה בהקדם האפשרי. סימני הנשיכה מנותחים על מנת לקבוע האם הנושך היה אנושי, והאם נשאר DNA מהנושך בזירה. המדידות חייבות להיות מדויקות, שכן טעויות קטנות במדידה עשויה להוביל לטעויות גדולות יותר בשיפוט התיק.
עם זאת לא כל נשיכה אנושית נחשבת לתוקפנית, כמו בנשיכת אהבה שהיא חלק מיחסים רומנטיים או נשיכת חפץ (כמו מצלמה) לפני טיפול רפואי.
ראו גם

לעיסה
עוצמת נשיכה
הערות שוליים

↑  T.L. Ferrara, P. Clausen, D.R. Huber, C.R. McHenry, Mechanics of biting in great white and sandtiger sharks, Journal of Biomechanics 44, 2011-02, עמ' 430–435 doi: 10.1016/j.jbiomech.2010.09.028
↑  Kaplan, Sheldon L., Hotez, Peter J., Harrison, Gail J., Cherry, James Donald, Steinbach, William J, Feigin and Cherry's textbook of pediatric infectious diseases - Animal and Human Bites, 2014
↑  DOG BITE LAW - Statistics about dog bites in the USA and elsewhere, web.archive.org, ‏2010-09-21
1 2  Animal Teeth | Types of Teeth, DK Find Out, ‏2018
↑  Gordon Sanson, Cutting food in terrestrial carnivores and herbivores, Interface Focus 6, 2016-06-06, עמ' 20150109 doi: 10.1098/rsfs.2015.0109
↑  S. Wroe, D. R. Huber, M. Lowry, C. McHenry, Three‐dimensional computer analysis of white shark jaw mechanics: how hard can a great white bite?, Journal of Zoology 276, 2008-12, עמ' 336–342 doi: 10.1111/j.1469-7998.2008.00494.x
↑  Project MUSE - The Beaver, muse.jhu.edu (באנגלית)
↑  Vienny Nguyen, Blaine Lilly, Carlos Castro, The exoskeletal structure and tensile loading behavior of an ant neck joint, Journal of Biomechanics 47, 2014-01, עמ' 497–504 doi: 10.1016/j.jbiomech.2013.10.053
↑  Bastiaan M. Drees, Medical Problems and Treatment, Considerations for the Red Imported Fire Ant
1 2  J B Harris, Animal poisons and the nervous system: what the neurologist needs to know, Journal of Neurology, Neurosurgery & Psychiatry 75, 2004-09-01, עמ' iii40–iii46 doi: 10.1136/jnnp.2004.045724
↑  Venomous Spiders | NIOSH | CDC, www.cdc.gov, ‏2021-09-14 (באנגלית אמריקאית)
↑  George Braitberg, Spider bites - Assessment and management
↑  Mosquito bites - Symptoms and causes, Mayo Clinic (באנגלית)
↑  CDC, Tickborne Diseases of the US: A Reference for HC Providers | CDC, Centers for Disease Control and Prevention, ‏2019-01-10 (באנגלית אמריקאית)
↑  הילד נושך אחרים? יש מה לעשות - בטיפולנט, באתר בטיפולנט | פורטל לשירותים פסיכולוגיים בישראל
↑  פניה זהר, למה דווקא הילד שלכם נושך ואיך צריך להגיב?, באתר ynet, 25 באוקטובר 2017
↑  HOW TO HANDLE BITING, Wayback Machine, ‏2011-10-07
↑  How Forensic Dentistry Works, HowStuffWorks, ‏2008-05-20 (באנגלית)
מודל שיניים של אריה, מציגות את הניבים הקדמיים, את השיניים הקרנסיאליות האמצעיות ואת הטוחנות האחוריות
נפקא מינה

נַפְקָא מִנַּהּ (בארמית: יוצא ממנה) הוא מונח למדני שגור בתלמוד שמשמעותו היא הפקת השלכה מעשית מדיון רעיוני. פעמים רבות במהלך דיון הלכתי נשאלת השאלה "לְמַאי נַפְקָא מִנַּהּ?" - "לְמה נפיק מזאת?", או במילים אחרות, "מהי ההשלכה המעשית?". הביטוי חדר לשפה המשפטית, ובהטיותיו השונות הפך לשגור בתחומים שונים.
מינוח

השימוש במונח בהקשרו התלמודי מבוסס על ההנחה שלדברי התנאים והאמוראים יש תכלית מעשית, ולכן למה שנכתב במשנה ובתלמוד צריכה להיות "נפקא מינה" - השלכה מעשית. כך גם בדיונים הלכתיים למדניים, כאשר עולים ספקות או צדדים שונים להסביר מושג כלשהו, נהוג לבדוק את הנפקא מינה שבין שתי האפשרויות; כלומר באלו מקרי-קצה יבוא ההבדל שבין האפשרויות לידי ביטוי מעשי.
לעיתים מופיעה בתלמוד השאלה "במאי פליגי" - "במה הם חולקים"? שבניגוד לתמיהה אודות ה"נפקא מינה", מטרתה היא לברר מהו שורשה הרעיוני של המחלוקת (למשל, מה ההבדל בין שני הגישות, ומה גרם להם להיות חלוקים בדעותיהם. כלומר לא ניתן דגש על הנפקות המעשית אלא על הגורמים למחלוקת).
דוגמה

ניתן למצוא מופעים רבים לביטוי, הן בתלמוד והן בדיונים הלכתיים שונים. משנה המובאת בתלמוד במסכת בבא מציעא, פוסקת כי אדם המוצא "כלי אנפוריא" אינו חייב להשיב אותם לבעליהם. הגמרא מסבירה מהם כלי אנפוריא: ”אמר רב יהודה אמר שמואל: כלים חדשים שלא שבעתן העין.”
 כלומר, כלים חדשים שלבעליהם עדיין אין היכרות מספקת כדי לזהותם. בתגובה לכך התלמוד תמה על הצורך של המשנה לפרט את הדין הזה; אם אלו כלים שאין בהם סימן מובהק, מאי נפקא מינה? כלומר - הרי כל כלי שאין בו סימן אין חובה להשיבו, אם מדובר בכלי אנפוריא ואם לאו, אם כן מהו הדין היוצא מהפירוט אודות כלי אנפוריא?
בתשובה לכך הגמרא מסבירה שהדין הנוסף הנלמד כאן הוא שכלים חדשים כאלה אין חובה להחזיר אפילו לאדם אמין, בעוד את יתר המציאות חובה להחזירם אם אדם אמין מזהה אותן כשייכות לו.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת חגיגה, דף ו', עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ו', עמוד א'; תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ב', עמוד א'; תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף כ"א, עמוד א', ובעוד מאות מופעים.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף כ"ג, עמוד ב'
סאקיב

| --- | --- |

 מדינה:  ירדן ירדן
 מחוז:  מחוז ג'רש
 שטח:  16 קמ"ר
 גובה:  1200 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  11,586 (2015)
 קואורדינטות:  32°17′08″N 35°48′41″E﻿ / ﻿32.285447°N 35.811275°E﻿ / 32.285447; 35.811275
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ירדן מוגדלת) עמאן אירביד סלט ג'רש זרקא טפילה כרכ מידבא מעאן עקבה סוריה לבנון ע י ר א ק  ערב הסעודית  ישראלסאקיב(למפת ירדן רגילה) עמאן אירביד סלט ג'רש זרקא טפילה כרכ מידבא מעאן עקבה סוריה לבנון ע י ר א ק  ערב הסעודית  ישראלסאקיב  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סאקיב (בערבית: ساكب, תעתיק מדויק: סאכב) היא עיירה בירדן, השוכנת 8.6 ק"מ מערבית לג'רש, באזור הרי ג'רש. סאקיב שוכנת צפונית לבירה עמאן ודרומית לאירביד, ומשויכת למחוז ג'רש.
שֵׁם

משמעות השם היא בערבית:  מים זורמים[דרושה הבהרה].. שמו בפי הצלבנים היה ‚סיסיפ’ (Seecip) ושם זה נשאר בשימוש גם במהלך התקופה הממלוכית.
התייחסויות

הנסיך אלברט ויקטור, דוכס קלרנס ואייבונדייל וג'ורג' החמישי, מלך הממלכה המאוחדת בעודו נסיך ביקרו באזור וכתבו ברשמיהם על העיר. ביומנם התייחסו ליופי הטבע, העצים והשיחים, ואף השוו את המקום לוויילס ולסקוטלנד. קלוד קונדר, חוקר ארצות וחייל בריטי ביקר במקום באפריל 1882 וכתב:
מהצוק זורמים המים במפל...אל העמקים של ירדן. מלבד היערות של התבור, הכרמל והבניאס, אין במערב פלשתינה דבר אשר משתווה לערוצי הנחל בגלעד. עמקים ירוקים מלאים חיטה, הרדוף בשולי הנחלים, מצג מרהיב של עלי העצים בצבעים צהוב ירוק, ואדמדם, המכסים את מדרונות תלולים, המציגים יופי שקט.
תמונות

הרים בסאקיב
הערות שוליים

↑  "Sakib, Jordan - List of All Places". placebeam.com. אורכב מ-המקור ב-2020-01-26. נבדק ב-2017-09-19.
↑  Jobes, Gertrude (1964). Outer space: myths, name meanings, calendars from the emergence of history to the present day. New York: Scarecrow Press. p. 115. ISBN 9780231145541.
↑  Jum'a, Mahmoud H Kareem (2000). The settlement patterns in the Jordan Valley in the mid- to late Islamic period. Oxford : Archaeopress. ISBN 9781841710785. p.8
↑  Albert Victor (duke of Clarence and Avondale), George V (King of Great Britain):The Cruise of Her Majesty's Ship "Bacchante", 1879-1882: The East. P.655
↑  Heth and Moab: explorations in Syria in 1881 and 1882 P.192
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "סאקיב".
מריה שראפובה

מריה יורייבנה שראפובה (רוסית: Мария Юрьевна Шарапова, ‏האזנהקובץ:Maria sharapova.ogg‏Ⓘ‏;‏ נולדה ב-19 באפריל 1987) היא טניסאית עבר רוסייה, זוכת חמישה תוארי גראנד סלאם. זכתה בכל אחד מארבעת טורנירי הגראנד סלאם, האישה העשירית שזכתה בהישג זה, והשישית מאז החל העידן הפתוח בטניס. דורגה בעבר במקום ראשון בעולם בדירוג ה-WTA. סגנית אלופה אולימפית ליחידות (לונדון 2012). זכתה ב-35 טורנירים בסבב ה-WTA וב-37,546,423‏$, שנייה בכל הזמנים (אחרי סרינה ויליאמס), בחישוב של רווחים ישירים בלבד - ללא חסויות ופרסומות. במרץ 2016 הושעתה מפעילות ספורטיבית למשך שנתיים בשל אמרוץ. באוקטובר התקבל חלקית ערעורה, ועונש ההשעייה הופחת ל-15 חודשים. ב-2018 חזרה לשחק טניס ולאחר סדרת ניצחונות, היא חזרה לטופ-30. פרשה ממשחק פעיל בגיל 32 ב-26 בפברואר 2020.