stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליפות ישראל באתלטיקה 2022
תוצאות הנשים > מקצועות המסלול

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| ריצת 100 מטר | דיאנה ויסמן   מכבי ראשון לציון | 11.28 שניות | אלינה דרוטמן   לידר ירושלים | 11.90 שניות | אילנה דורפמן   הפועל חולון | 12.13 שניות |
| ריצת 200 מטר | עדן פינקלשטיין   מכבי תל אביב | 24.08 שניות | אלינה דרוטמן   לידר ירושלים | 24.64 שניות | ניצן אסס   מכבי חיפה כרמל | 24.83 שניות |
| ריצת 400 מטר | ניצן אסס   מכבי חיפה כרמל | 56.04 שניות | שני זכאי   הפועל חולון | 56.41 שניות | ג'ומאן ג'ובראן   אתלטי הנגב | 57.41 שניות |
| ריצת 800 מטר | שני לנדן   אס. רמת השרון | 2:12.07 דקות | סיון אוירבך   מכבי חיפה כרמל | 2:12.81 דקות | אדוה כהן   מכבי תל אביב | 2:13.42 דקות |
| ריצת 1500 מטר | סיון אוירבך   מכבי חיפה כרמל | 4:23.97 דקות | אדוה כהן   מכבי תל אביב | 4:24.28 דקות | הדר פורר   מכבי תל אביב | 4:40.72 דקות |
ריצת 5000 מטר: 
| ריצת 100 מטר משוכות | אלכסנדרה לוקשין   מכבי חיפה כרמל | 13.64 שניות | לינוי לוי   מכבי ראשון לציון | 14.14 שניות | שיר קרניבסקי   מכבי ראשון לציון | 14.21 שניות |
| ריצת 400 מטר משוכות | נועה לוי   מכבי ראשון לציון | 1:00.84 דקות | שני זכאי   הפועל חולון | 1:03.53 דקות | גל שחר   לידר ירושלים | 1:07.40 דקות |
ריצת 3000 מטר מכשולים:
תוצאות הנשים > מקצועות השדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| קפיצה לגובה | ורוניקה צ'יינוב   אתלטי הנגב | 1.77 מטר | שובל שר   אס. רמת השרון | 1.60 מטר | אביב אלבז   לידר ירושלים | 1.60 מטר |
| קפיצה לרוחק | נועה לוי   מכבי ראשון לציון | 5.90 מטר | לינוי לוי   מכבי ראשון לציון | 5.87 מטר | רומי טמיר   מכבי תל אביב | 5.86 מטר |
| קפיצה במוט | נעמה ברנשטיין   הפועל רצים בעבודה | 4.20 מטר | אלה רובינשטיין   הפועל אתלטי אורן כפר סבא | 3.90 מטר | ירדן מנטל   הפועל אתלטי אורן כפר סבא | 3.75 מטר |
| קפיצה משולשת | חנה מיננקו   מכבי חיפה כרמל | 14.15 מטר | אנג'ליקה מיטין   מכבי תל אביב | 12.28 מטר | רומי טמיר   מכבי תל אביב | 12.01 מטר |
| הדיפת כדור ברזל | אסטל ולאנו   מכבי תל אביב | 13.40 מטר | עדי אונייליסי   מכבי תל אביב | 12.19 מטר | לייה גיא   אס. רמת השרון | 11.68 מטר |
| זריקת דיסקוס | אסטל ולאנו   מכבי תל אביב | 52.01 מטר | לייה גיא   אס. רמת השרון | 43.44 מטר | יבגניה זבולוטני   מכבי ראשון לציון | 34.11 מטר |
| הטלת כידון | בלטו בלאו   אתלטי הנגב | 38.90 מטר | כריסטין דוסו   מכבי ראשון לציון | 36.61 מטר | עדי אונייליסי   מכבי תל אביב | 34.19 מטר |
| יידוי פטיש | יבגניה זבולוטני   מכבי ראשון לציון | 55.02 מטר | אסטל ולאנו   מכבי תל אביב | 51.37 מטר | מאיה אפודי   לידר ירושלים | 45.95 מטר |
קרב שבע:
תוצאות הגברים > מקצועות המסלול

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| ריצת 100 מטר | בלסינג אפריפה   מכבי תל אביב | 10.34 שניות | ישי איפראימוב   לידר ירושלים | 10.63 שניות | אביב קופלר   מכבי תל אביב | 10.65 שניות |
| ריצת 200 מטר | בלסינג אפריפה   מכבי תל אביב | 20.70 שניות | אביב קופלר   מכבי תל אביב | 21.42 שניות | עומרי שיף   לידר ירושלים | 21.45 שניות |
| ריצת 400 מטר | נועם ממו   הפועל עמק חפר הדסה נעורים | 47.63 שניות | ערן סיבוני   לידר ירושלים | 48.28 שניות | מוחמד אבו ענזה   אתלטי הנגב | 48.61 שניות |
| ריצת 800 מטר | נועם ממו   הפועל עמק חפר הדסה נעורים | 1:54.63 דקות | יהונתן כרמין   אתלטי הסמטה דרום ת"א-יפו | 1:54.70 דקות | צ'וקריאנפון טיפ   מכבי חיפה כרמל | 1:56.75 דקות |
| ריצת 1500 מטר | אדיסו גואדיה   אתלטי הסמטה דרום ת"א-יפו | 3:48.25 דקות | יהונתן כרמין   אתלטי הסמטה דרום ת"א-יפו | 3:49.55 דקות | תומר מועלם   מכבי ראשון לציון | 3:57.70 דקות |
| ריצת 5000 מטר | יטאיאו אבוהאיי   אתלטי הסמטה דרום ת"א-יפו | 13:59.67 דקות | דרבה איילה   אתלטי הסמטה דרום ת"א-יפו | 14:10.13 דקות | ג'מאל עבדלמג'יד   אתלטי הסמטה דרום ת"א-יפו | 14:27.87 דקות |
| ריצת 110 מטר משוכות | דור חיון   אתלטי הנגב | 14.19 שניות | פריאל רדה   הפועל חולון | 14.83 שניות | שגיא למדיאל   לידר ירושלים | 14.86 שניות |
| ריצת 400 מטר משוכות | עומרי שיף   לידר ירושלים | 51.22 שניות | אדם יעקובי   הפועל חולון | 51.50 שניות | נוח יאסקי   אתלטי הנגב | 53.46 שניות |
ריצת 3000 מטר מכשולים:
תוצאות הגברים > מקצועות השדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| קפיצה לגובה | יונתן קפיטולניק   מכבי תל אביב | 2.27 מטר | ניקי פאלי   מכבי חיפה כרמל | 2.10 מטר | דמיטרי קרויטר   מכבי תל אביב | 2.00 מטר |
| קפיצה לרוחק | ישי איפראימוב   לידר ירושלים | 7.76 מטר | אבירם שורצברד   מכבי תל אביב | 7.41 מטר | אלעד עדיקה   לידר ירושלים | 7.37 מטר |
| קפיצה במוט | לב סקוריש   מכבי תל אביב | 5.00 מטר | דוד צחנסקי   מכבי תל אביב | 4.90 מטר | איתמר באסטקר   מכבי תל אביב | 4.90 מטר |
| קפיצה משולשת | אורי ארנון   אתלטי הנגב | 15.09 מטר | טל וייזבורד   מכבי חיפה כרמל | 15.02 מטר | גיא מרגלית   מכבי תל אביב | 14.74 מטר |
| הדיפת כדור ברזל | איתמר לוי   מכבי תל אביב | 17.59 מטר | מנחם מענדל חן   מכבי ראשון לציון | 14.77 מטר | אריאל אטיאס   מכבי חיפה כרמל | 14.11 מטר |
| זריקת דיסקוס | דניס ואליאולין   מכבי תל אביב | 54.11 מטר | מנחם מענדל חן   מכבי ראשון לציון | 49.71 מטר | יהב אדיר   הפועל אתלטי אורן כפר סבא | 42.99 מטר |
| הטלת כידון | אריאל אטיאס   מכבי חיפה כרמל | 61.25 מטר | אריאל ממן   לידר ירושלים | 59.95 מטר | רפאל פרולינגר   לידר ירושלים | 47.89 מטר |
| יידוי פטיש | ויקטור זגינאיקו   הפועל עמק חפר הדסה נעורים | 51.92 מטר | יהב אדיר   הפועל אתלטי אורן כפר סבא | 51.80 מטר | איגור קניאזב   הפועל עמק חפר הדסה נעורים | 47.32 מטר |
קרב עשר: 
|  אליפויות ישראל באתלטיקה |
| --- | --- | --- |
| אליפויות ארץ-ישראל באתלטיקה | 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 |  |
| אליפויות ישראל באתלטיקה | 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 |  |
הערות שוליים

↑  אסי ממן,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'אליפות ישראל באתלטיקה עשויה להגיע לירושלים, באתר ynet, 28 במרץ 2022
1 2 3 4 5  מקצועות בהם אלופי ישראל הוכתרו שלא במסגרת אליפות ישראל באתלטיקה.
דיאנה ויסמן לאחר שבירת השיא במוקדמות ה-100 מטר
סיפורי סתיו צבעי שלכת

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  אמנון שמוש
 שפת המקור:  עברית
 הוצאה
 הוצאה:  מודן
 תאריך הוצאה:  1995
 מספר עמודים:  100000
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001333886
סיפורי סתיו צבעי שלכת ספר מאת אמנון שמוש, שיצא לאור בהוצאת מודן ת"א בשנת 1995.
המסר ששמוש מנסה להעביר בסגנונו הייחודי, הוא שהפתרון לסכסוך יהודי ערבי לא יגיע אם נמשיך להילחם, עלינו לנסות  להכיר את התרבות הסובבת אותנו.
הערות שוליים

↑  שיצא לאור בהוצאת מכון בן-צבי 1987.
Bybit

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  2018–הווה (כ־7 שנים) 
 מיקום המטה:  דובאי 
 ענפי תעשייה:  מטבע מבוזר, אסימון חסר תחליף 
  
 yaurl.ru/GDRxy
 
Bybit היא בורסת מטבעות קריפטוגרפיים שבסיסה נמצא בדובאי, איחוד האמירויות הערביות. הבורסה טוענת כי יש לה יותר מ-60 מיליון משתמשים ברחבי העולם.
פריצה

ב-21 בפברואר 2025 הודיעה Bybit כי נפרצה. שווי המטבעות הקריפטוגרפיים שנגנבו, אשר הסתכם ב-400,000 Ethereum, הוערך בכ-1.5 מיליארד דולר, מה שהופך אותו לפריצת הבורסה הקריפטוגרפית הגדולה ביותר עד כה.
חברות ניתוח בלוקצ'יין Arkham Intelligence ו-Elliptic טענו כי הצליחו לשייך את הפריצה לקבוצת לזרוס (Lazarus Group), קבוצת האקרים הקשורה לקוריאה הצפונית.
הערות שוליים

↑  Cryptocurrency theft of £1.1bn could be biggest ever, says Bybit, www.bbc.com, ‏2025-02-22 (באנגלית בריטית)
↑  ניר בראלי,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'שוד הקריפטו הגדול בהיסטוריה: 1.5 מיליארד דולר נגנבו מ-Bybit, באתר ערוץ 10 – ערוץ הכלכלה של ישראל, ‏23 בפברואר 2025
↑  North Korean hackers suspected of being behind record US$1.5 billion hack of crypto exchange Bybit, CNA (באנגלית)
דור ישרים

לוגו דור ישרים עם המוטו "מונע דמעות"
משרדי האגודה בירושלים
דור ישרים - אגודה למניעת מחלות גנטיות הוא מוסד ללא כוונת רווח שמטרתו להפחית את שכיחותן של מחלות תורשתיות קשות בקרב האוכלוסייה היהודית. הארגון מבצע בדיקות סקר גנטיות ומיידע בני זוג השוקלים להשתדך האם ילדיהם עלולים לחלות במחלות גנטיות. הארגון פועל בעיקר בקרב הציבור החרדי בעולם, וגם בקרב חלקים מהציבור הדתי בישראל, מאחר שהפלה של עובר החולה במחלה גנטית אינה הליך פשוט לפי ההלכה.
היסטוריה

הארגון נוסד בארצות הברית ב-1984 על ידי יוסף עקשטיין ששכל ארבעה מילדיו שלקו בטאי זקס, והחליט לפעול כדי למנוע הישנות מקרים דומים. עקשטיין ממשיך לעמוד בראש הארגון. ב־1986 הוקם הסניף הישראלי של הארגון.
העמותה מפעילה גם את בנק הדם הטבורי "בדמייך חיי".
דרך פעולה

הארגון עורך בדיקות סקר גנטיות לכ-15 מחלות גנטיות רצסיביות. מטרת הארגון היא למנוע היכרות בין בני זוג שהם נשאים סמויים של מחלה גנטית או  בהימצא אי התאמה, לעשות הפריה חוץ גופית כדי לפתור את הבעיה, ועל כן הארגון עורך בדיקות בקרב בעיקר רווקים ורווקות, אך מאפשר גם בדיקה לאנשים שהתארסו או נישאו. מדיניות זו מותאמת לנוהגי הציבור החרדי שבו מקובל לברר באופן מקיף פרטים שונים אודות בן זוג מיועד קודם לפגישה בפועל בין בני זוג, ואי-התאמה גנטית נחשבת לסיבה מספקת על מנת למנוע היכרות בציבור החרדי. בציבור הדתי פחות נהוג לבדוק מראש ולכן יש שבודקים רק לאחר האירוסין/חתונה ובמקרה של הימצאות התאמה עושים הפריות חוץ גופיות.
בניגוד לבדיקות הנערכות על ידי גופים אחרים (כדוגמת קופות החולים ומכונים גנטיים פרטיים), הארגון אינו מודיע לנבדק על היותו נשא או אי־היותו נשא, אלא שומר את התוצאות בסודיות, ומספק תשובה רק לגבי אפשרות התאמה של שני נבדקים, כלומר לגבי קיום או העדר נשאות משותפת של מחלות גנטיות על ידי שני בני הזוג. אם נמצאת נשאות משותפת למחלה גנטית הארגון מספק לבני הזוג מידע על המחלה על מנת שבני הזוג יוכלו להחליט האם להינשא. מדיניות זו של סודיות נובעת מרצון למנוע הטלת פגם באדם נשא על ידי החברה, חשש שעולה במיוחד בציבור החרדי. מדיניות זו היא גם הסיבה שהארגון אינו בודק את תסמונת האיקס השביר, שנשאותה קיימת אצל נשים בלבד. מדיניות זאת דורשת עריכת בדיקות מלאות לאוכלוסייה רחבה, בעוד בבדיקה לא אנונימית (או בקרב בני זוג) ניתן לצמצם בבדיקות אצל בני זוג של אנשים הידועים כלא נשאים.
הארגון מקיים אירועים של נטילה מרוכזת של דגימות דם עבור הבדיקות בריכוזים של הציבור החרדי והדתי, כגון בישיבות ובסמינרים, מדרשות ואולפנות.
הבדיקות הנערכות

הבדיקות הנעשות מותאמות לפי מוצאו העדתי של הנבדק, מאחר שיש שוני משמעותי בשכיחות מחלות גנטיות שונות בקרב אוכלוסיות ממוצא שונה. הבדיקות הנערכות על ידי העמותה הן מחלות השכיחות אצל יהודים ממגוון עדות. בדיקות אלו כוללות את רוב הבדיקות המוגדרות כמומלצות על ידי משרד הבריאות הישראלי (אך לא את כולן), וחלק מהבדיקות המוגדרות כבדיקות אפשריות.
מחירי הבדיקות מסובסדים על ידי תרומות, על ידי משרד הבריאות הישראלי (המסבסד חלק מהבדיקות לאזרחים ישראלים) ועל ידי ביטוחים רפואיים משלימים שונים לבעליהם. על פי פרסומי העמותה, נכון לשנת 2025 נבדקו על ידי העמותה קרוב ל-700,000 איש. הבדיקות הובילו למציאת קרוב ל–10,000 אי התאמות בין בני זוג. ממוצע הבדיקות השנתי עומד על כ-40,000 איש.
עלות הבדיקה (נכון לשנת 2025) לאזרחים ישראליים היא בין 0 ל-750 ש"ח, כאשר ישנו פטור מתשלום או הנחה לבעלי ביטוחים רפואיים משלימים שונים. זמן ההמתנה הממוצע לתשובות לבדיקות הוא 3 חודשים, אך במקרים שונים ניתן לזרז את הגעת התשובות תמורת תשלום נוסף.
בדיקת לקות ראייה כרוכה בתשלום נוסף של 200 ש"ח.
השוואה לבדיקות סקר מומלצות משרד הבריאות בישראל

(בטבלה, רשימה חלקית של המחלות הנבדקות בסלי הבדיקות הקבועים בדור ישרים).
| בדיקה | המלצת  משרד הבריאות | אוכלוסיית מוצא | מצב בדור ישרים |
| --- | --- | --- | --- |
| טאי זקס | מומלץ | אשכנזים וצפון אפריקה | מבוצע |
| ציסטיק פיברוזיס | מומלץ | כלל האוכלוסייה | מבוצע |
| דיסאוטונומיה משפחתית | מומלץ | אשכנזים ובלקנים | מבוצע |
| קוקיין | מומלץ | ערבי-נוצרי | לא מבוצע |
| היפופרהטירואידיזם - פיגור שכלי - דיסמורפיזם | מומלץ | ערבי-בדואי התא | לא מבוצע |
| תסמונת X שביר | מומלץ | כלל האוכלוסייה | לא מבוצע |
| תסמונת קוסטף | מומלץ | עיראקים | מבוצע |
| מטכרומטיק-לויקודיסטרופי | מומלץ | תימנים | מבוצע |
| SMA | מומלץ | כלל האוכלוסייה | מבוצע |
| ניוון מולד מתקדם של המוח והמוחון | מומלץ | מרוקאים או עיראקים | מבוצע |
| קנאוון | מומלץ | אשכנזים | מבוצע |
| MLC1 | אפשרי | לובים | מבוצע |
| נימן פיק A | אפשרי | אשכנזים | מבוצע |
| תסמונת אטקסיה טלנגיאקטזיה | אפשרי | מרוקאים | מבוצע |
| פנקוני אנמיה מסוג C | אפשרי | אשכנזים | מבוצע |
| תסמונת ג'וברט | אפשרי | אשכנזים | מוצע בסל המשלים |
| מוקוליפידוזיס סוג 4 | אפשרי | אשכנזים | מבוצע |
| תסמונת בלום | אפשרי | אשכנזים | מבוצע |
| אגירת גליקוגן מסוג 1 | אפשרי | אשכנזים | מבוצע |
| תסמונת אשר סוג 1 | אפשרי | אשכנזים | מוצע בסל המשלים |
| אנמיה ע"ש פנקוני A | אפשרי | צפון אפריקה | מבוצע |
| ניוון שרירים (nemaline) (אנ') | אפשרי | אשכנזים | מוצע בסל המשלים |
| מחלת סירופ מייפל | אפשרי | אשכנזים | מוצע בסל המשלים |
ראו גם

בדיקות סקר גנטיות
לקריאה נוספת

דור ישרים - אגדה למניעת מחלות גנטיות, ההשתדלות שלנו לדור הבא, ירושלים, תשס"ט
סימה זלצברג, שידוכין וגנטיקה: על בדיקות גנטיות טרום-שידוכיות בחברה החרדית, מכון ירושלים לחקר ישראל, 2014
הערות שוליים

↑  Aviad E. Raz, Yafa Vizner, Carrier matching and collective socialization in community genetics: Dor Yeshorim and the reinforcement of stigma, Social Science & Medicine 67, 2008-11-01, עמ' 1361–1369 doi: 10.1016/j.socscimed.2008.07.011
↑  אהרון אקשטיין, מנכ"ל האגודה, בעדותו בוועדה הציבורית מקצועית לבחינת הנושא של תרומת ביציות, באתר משרד הבריאות .
↑  לקראת חתונה-בדיקת דור ישרים
1 2  רשימת המחלות הנבדקות בבדיקה הבסיסית באתר החברה הרשמי
↑  הנתונים באתר החברה הרשמי
מודעה המזמינה לבדיקות של דור ישרים, בבני ברק.
נתיבי נפט

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 מייסדים:  ממשלת ישראל 
 תקופת הפעילות:  1967–1977 (כ־10 שנים) 
 מיקום המטה:  רחוב הארבעה 18, תל אביב-יפו
 שליטה בחברה:  משרד הביטחון, משרד האוצר
 ענפי תעשייה:  תעשיית הנפט 
 
מטוס דקוטה DC-3 של חברת נתיבי נפט בשדה התעופה באבו רודס
מהנדס הנפט דורל רוזנצוויג בעת העברת שדה 'אבו רודס' למצרים, אוקטובר 1975
נתיבי נפט, חברה ממשלתית ישראלית, שטיפלה במאגרי הנפט בחצי האי סיני אחרי מלחמת ששת הימים. החברה ידועה בעיקר בשל פרשת השחיתות שנכרכה בניהולה, ואשר הובילה להקמת ועדת חקירה ממלכתית, ועדת ויתקון. הוועדה ניקתה את המעורבים ממרבית הטענות.
היסטוריה

מוטי (מרדכי) פרידמן היה בעל חברה שהתמחתה בחיפושי וקידוח נפט, החל מ-1954, לאחר שנחקק חוק הנפט. במהלך מלחמת ששת הימים גויס לשירות מילואים, מתוך מטרה שיתחיל בהפקת נפט בשדה הנפט באבו רודס עוד עם שלהי המלחמה. מיד לאחר המלחמה הוחלט כי הטיפול בנפט בסיני יעשה על ידי חברה ממשלתית, והוקמה חברת "נתיבי נפט", שמחצית ממניותיה היו בבעלות משרד הביטחון והמחצית השנייה בבעלות משרד האוצר. פרידמן גויס לניהול החברה במעיין "שירות מילואים". ב-21 ביולי 1967 הועבר בפעם הראשונה נפט מאבו רודס לישראל. החברה הקימה מתקן קידוח באבו רודס ואף הקימה ליד השדה יישוב לעובדים בשם "שלהבת". עד 1973 סיפקה החברה כמחצית מתצרוכת הנפט של ישראל. עם זאת, הפקת הנפט בסיני נשמרה כסוד, והתגלתה רק עם חשיפת פרשיית השחיתות בחברה.
את פרשת השחיתות חשף הגאולוג דוד ניב ב-1971. בתחילת שנות ה-70, בעת שעבד במכון הגאולוגי, כתב ניב תזכיר שכלל שלושה חלקים. שני החלקים הראשונים עסקו בשאלות מקצועיות בנושא חיפושי נפט בים התיכון ובנושא הכלים הארגוניים לחיפושי נפט שהקימה מדינת ישראל. החלק השלישי התבסס על שמועות שהגיעו לאזניו ובתזכירו ביקש מהגורמים המוסמכים לבודקם. השמועות היו כי במקום להעסיק את "לפידות" - חברה ממשלתית לחיפושי נפט שכבר הייתה קיימת וחיפשה תעסוקה, הקים צבי דינשטיין, סגן שר האוצר באותה עת, חברה חדשה - "נתיבי נפט" שבה הועסק מקורבו, מרדכי פרידמן, כמנכ"ל. על פי הטענה, נוהלה "נתיבי נפט" בשחיתות, בזבזנות והייתה מעורבת בעסקאות שוחד. בעיתונות דווח כי פרידמן, שכיהן קודם לכן כבעליה ומנהלה של חברת קידוחי נפט פרטית, מכר את ציודה של החברה הפרטית שבבעלותו תמורת סכום רב לחברה בשם "מדבר", אשר מצידה שילמה סכום זה לכיסו של פרידמן, מכיוון שציפתה לקבל חוזי קידוח מטעם "נתיבי נפט".
בנובמבר 1971 הוקמה ועדת חקירה ממלכתית בראשות השופט אלפרד ויתקון, שהיו בה חברים גם מאיר זורע ואברהם קליר. זאת הייתה הפעם הראשונה שהממשלה עשתה שימוש בכלי של ועדת חקירה ממשלתית לבירור שערוריות. את ניב והמדינה ייצג בדיוני הוועדה עורך הדין רם כספי. ממצאי הוועדה, שפורסמו באפריל 1972, ניקו את פרידמן ודינשטיין מהאשמות שהוטחו בהם. היו שטענו כי תלונתו של ניב הייתה כנה וכי הוא אינו אשם בהולדת הפרשה שהתעוררה על ידי גורמים אינטרסנטיים בתוך הממסד השלטוני שניצלו את תזכירו כדי לבוא חשבון עם יריביהם.
פרידמן מצידו התפטר מהנהלת החברה בראשית 1972. גם לאחר התפטרותו נמשכה חקירת המשטרה, ופרידמן הואשם והורשע בשורת עבירות של העלמת הכנסות ועבירה על חוקי מטבע חוץ.
מאיר גירון החליף את פרידמן בניהול החברה, ואחריו מונה כמנהל המהנדס ד"ר מיכאל קיש.
ב-1973 פגעה מלחמת יום הכיפורים בתפוקת הנפט. תושבי "שלהבת" פונו מבתיהם, ולא חזרו אליהם גם לאחר המלחמה. נכון ל-2002, 28 שנים לאחר תום המלחמה, לא קיבלו עדיין התושבים פיצויים על הפינוי החטוף.
בספטמבר 1975 הסכימה ישראל, כחלק מהסכם ההפרדה בין ישראל למצרים, לפנות את אבו רודס. נתיבי נפט למעשה חדלה לפעול ב-1977.
חברת נתיבי נפט אינה קיימת עוד באופן רשמי, ומופיעה כחברה ממשלתית במעמד "חברה מחוקה" במאגר רשם החברות במשרד המשפטים.
ראו גם

נפטא חברה ישראלית לנפט
הערות שוליים

↑  יובל אליצור, אליהו סלפטר, "עלילות נפט: סיפור פריצת מצור הדלק על ישראל", עמ' 141
↑  יואל מרכוס, ""יד רוחצת יד: פרשת מרדכי פרידמן מפיצה יותר ריח מאשר נפט", "הארץ", 2 בנובמבר 1971
↑  עוז אלמוג – מ"זכותנו על ארץ-ישראל" ל"זכויות האזרח" ו"ממדינה יהודית" ל"מדינת חוק": מהפכת המשפט בישראל ומשמעויותיה התרבותיות, "המשפט"
↑  יובל אליצור, אליהו סלפטר, עלילות נפט סיפור פריצת מצור הדלק על ישראל, עמ' 147–149, הוצאת זמורה ביתן, 1999
↑  ממשלת גולדה ביצעה את הטרנספר הראשון למתיישבים, באתר ערוץ 7, 10 במאי 2002
↑  מ"י נכסים בע"מ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 100151431622456302631   WorldCat (עם VIAF): 100151431622456302631
יהונתן דחוח-הלוי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1965 (בן 60 בערך)
 מדינה:  ישראל ישראל
 
יהונתן דחוח-הלוי (נולד ב-1965) הוא מזרחן, עיתונאי וסגן-אלוף (מיל.) באגף המודיעין, לשעבר יועץ במשרד החוץ וראש אגף המידע בדובר צה"ל. דחוח-הלוי הוא עמית וחוקר בכיר במרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, מנהל המחקר ב-Orient Research Group, מומחה בתחום אתרי אינטרנט בעולם הערבי והמוסלמי. מחקריו עוסקים בסכסוך הישראלי-פלסטיני, טרור אסלאמי ופלסטיני, תנועות קיצוניות במזרח התיכון ובצפון אפריקה וכן ביחסם של התקשורת, ארגוני זכויות אדם וארגונים לא-ממשלתיים אחרים לסכסוך הישראלי-פלסטיני. משנת 2005 הוא מתגורר בטורונטו, קנדה, ומשמש עורך העיתון "שלום טורונטו", הפונה לציבור הישראלי-יהודי שם. כמו כן, הוא בעל טור קבוע באתר חדשות מחלקה ראשונה.
פעילותו כקצין מודיעין

על פי הכתוב בספר "המלחמה השביעית", הוביל דחוח-הלוי, בהיותו קצין מודיעין, גישה ייחודית בנוגע לרשות הפלסטינית וליאסר ערפאת. עם פרוץ האינתיפאדה השנייה התפתח באמ"ן ובשב"כ ויכוח האם ערפאת תכנן את האינתיפאדה מאז הקיפאון המדיני בקמפ דייוויד, או שזו פרצה מעצמה וערפאת רק ניסה למנף אותה לתועלתו. דחוח-הלוי החזיק, עוד לפני פרוץ האינתיפאדה, בתפישה ייחודית, שלפיה האלימות הפלסטינית והאינתיפאדה אינן תולדה של נסיבות פוליטיות משתנות, אלא מעשה שתוכנן מראש, לפני שנים רבות. לדעתו האינתיפאדה היא שלב בתוכנית השלבים המסודרת שבה דגל אש"ף ותכליתה חיסולה של ישראל. על פי דחוח-הלוי ההנהגה הפלסטינית תכננה מראש להשיג ויתורים מקסימליים במשא ומתן ואחר כך לחדש את מצב העימות. בעוד בשנות התשעים התפישה הזו הייתה נחלתם של חוגים צרים בקהילת המודיעין, לקראת סוף שנות התשעים ותחילת שנות האלפיים, תפישה זו מבית מדרשו של הלוי התפשטה וחדרה גם להערכות אמ"ן שהוצגו לממשלה.
פועלו של הלוי כקצין מודיעין זיכה אותו בפרס הרמטכ"ל לכתיבה בענייני צבא וביטחון מידי הרמטכ"ל שאול מופז.
הערות שוליים

↑  המכון לחקר האינטרנט, השיח הישראלי פלסטיני באינטרנט – האם ניצני דו-קיום? , 2005
↑  עמיתים, באתר המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה
↑  חוקרים, באתר המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה
↑  בעלי תפקידים במרכז, אתר המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה.
↑  המלחמה השביעית, עמוס הראל אבי ישככרוף, הוצאות משכל, 2004, פרקים 1-3.
1 2  עמוס הראל,'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'מחקר: "בצלם" מפרסם מידע שגוי ומשמיט פרטים חיוניים, באתר הארץ, 25 באוקטובר 2008
↑  יהונתן דחוח-הלוי, המאבק על הנרטיב של ישראל באמצעות נתוני ההרוגים הפלסטינים בפעולות צה"ל, המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, 26 באוקטובר 2008, באתר ארכיון האינטרנט
↑  יהונתן דחוח-הלוי, הרוגי מנגנוני הביטחון הפלסטינים – מיתוס מול מציאות, המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, 24 במאי 2009, באתר ארכיון האינטרנט
↑  יהונתן דחוח-הלוי, חשיפה: ארגון בצלם חוזר בו מטענות בדבר טבח שביצע כביכול צה"ל, המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, 19 ביולי 2009
↑  יהונתן דחוח-הלוי,'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'חשיפה: בצלם תומך בשיבת הפליטים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 8 במאי 2010
↑  ג'סיקה מונטל,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'למען הצדק וזכויות האדם, באתר הארץ, 26 במאי 2010
↑  התפטרה ליזי שגיא, שכינתה את יום הזיכרון "קרקס פורנוגרפי", באתר גלובס, 22 באפריל 2010
↑  חנוך מרמרי,'"`UNIQ--nowiki-0000000F-QINU`"'מקורות זה לא רק מים, באתר העין השביעית, 10 בינואר 2010
↑  בלוג הפורום האסטרטגי-נובמבר 2008-ההדלפות מתוך מערכת הביטחון סכנה חמורה לביטחון הלאומי, באתר web.archive.org, ‏2010-01-25
↑  יהונתן דחוח-הלוי,'"`UNIQ--nowiki-00000011-QINU`"'טלי פחימה מסבירה: "מתאבד שינה את חיי", באתר News1 מחלקה ראשונה, 19 ביוני 2010
↑  יהונתן דחוח-הלוי,'"`UNIQ--nowiki-00000013-QINU`"'המידע המביך שבצלם מסתיר מהציבור, באתר News1 מחלקה ראשונה, 5 בפברואר 2011
↑  יהונתן דחוח-הלוי, אבו מאזן מדבר על "שיבה" ולא על "פשרה", המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, 9 בינואר 2012
↑  יהונתן דחוח-הלוי, הניה מציג: כך נשיג יעדי חמאס בסיוע ארגוני שמאל וזכויות אדם, המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, 22 באוקטובר 2013
↑  בן-דרור ימיני, מסמכים חושפים: למה הפלסטינים פנו לאו"ם?, nrg מעריב, 17 באפריל 2014.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312484805171
אלכסנדר ניקולאייביץ' אוסטרובסקי

| --- | --- |

אלכסנדר ניקולאייביץ' אוסטרובסקי, דיוקן מאת וסילי פרוב
 לידה:  31 במרץ 1823 (יוליאני) לוח שנה לא מוגדר, ככל הנראה יוליאני מוסקבה, מחוז מוסקבה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  2 ביוני 1886 (יוליאני) לוח שנה לא מוגדר, ככל הנראה יוליאני Schelykovo, Kostroma Governorate, האימפריה הרוסית 
 מדינה:  האימפריה הרוסית 
 מקום קבורה:  מחוז קוסטרומה 
 מקום לימודים:  הפקולטה למשפטים באוניברסיטת מוסקבה, גימנסיית מוסקבה הראשונה 
 שפות היצירה:  רוסית 
 סוגה:  קומדיה 
 יצירות בולטות:  Enough Stupidity in Every Wise Man, The Storm 
 
פסלו של אוסטרובסקי, מאת ניקולאי אנדרייב (Андреев), מחוץ לתיאטרון מאלי
אלכסנדר ניקולאייביץ' אוסטרובסקי (ברוסית:  Александр Николаевич Островский;‏ 12 באפריל 1823 – 14 ביוני 1886) היה סופר ומחזאי רוסי, חבר בהתכתבות באקדמיה הרוסית למדעים.
ביוגרפיה

אוסטרובסקי נולד ב-1823 במוסקבה. אביו של אוסטרובסקי היה עורך דין, ואמו הייתה ממשפחת כמורה, היא נפטרה במהלך לידה כאשר אוסטרובסקי היה בן 4 בלבד. בשנת 1840 החל אוסטרובסקי ללמוד באוניברסיטת מוסקבה, אך לא סיים את לימודיו כי לא ניגש לבחינות ועזב את הלימודים בשנת 1843. עד לשנת 1851 הוא שירת במערכת המשפטית כפקיד. במקביל, בסוף שנות ה-40 של המאה ה-18, החלה הקריירה הספרותית שלו. בשנת 1849 הוא פרסם את המחזה הראשון שלו – הקומדיה "פושט רגל" (Банкрот). לצורך עלילת המחזה הוא השתמש באירועים שהיה עד להם במהלך עבודתו במערכת המשפט. בהמשך, במשך תקופה של כ-40 שנים כתב אוסטרובסקי כ-50 מחזות, שהפכו לבסיס התיאטרון הרוסי. בשנת 1850 החל לעבוד במערכת של מגזין "מוסקביטיאנין" ("המוסקבאי"). בשנת 1859 הוא עבר לעבוד ב"סוברמניק".
בשנת 1859 יצא לאור אוסף היצירות שלו. האוסף התקבל בברכה בציבור, וקיבל ביקורות טובות. באותה שנה הוא סיים לעבוד על אחד המחזות המפורסמים שלו – "סערה" (Гроза, "גְרוֹזָה").
בשנת 1873 הועלה המחזה "סנגורוצ'קה" (אודות הדמות הפולקלוריסטית-מיתולוגית באותו שם). באותה שנה היה בניין תיאטרון מאלי המוסקבאי, שבו הועלו רוב מחזותיו, בשיפוצים. לכן הוא התבקש לכתוב מחזה מוזיקלי שבו השתתפו שחקני התיאטרון ושחקני האופרה של תיאטרון בולשוי. המוזיקה למחזה נכתבה של ידי פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי הצעיר. מאוחר יותר חיבר רימסקי-קורסקוב אופרה בשם נערת השלג לפי המחזה.
רק בסוף חייו זכה אוסטרובסקי לרווחה כלכלית; הוא התחיל לקבל תמלוגים מהמדינה, ובשנת 1884 הוא התמנה למנהל בתחום רפרטואר התיאטראות של מוסקבה. ואולם אז כבר סבל מבעיות בריאות, והוא נפטר ממחלת לב בשנת 1886.
מורשתו

מחזותיו של אוסטרובסקי מועלים על בימות התיאטרון ברוסיה עד היום. הם גם הוסרטו מעל 30 פעמים, כאשר הסרט הראשון על בסיס מחזה של אוסטרובסקי צולם כבר בשנת 1911.
כתביו שתורגמו לעברית

משרה ושכרה בצדה: קומדיה בחמש מערכות / א"נ אוסטרובסקי (עברית: א’ שלונסקי), מרחביה: הקיבוץ הארצי השומר הצעיר, 1958.
היער; משרה ושכרה בצדה; חכמים, היזהרו בטיפשותכם, תל אביב: ספרית פועלים, תשמ"ו-1986.
חסרת נדוניה: מחזה בארבע מערכות (1879) / אלכסנדר ניקולאיביץ’ אוסטרובסקי (מרוסית: רינה ליטוין; אחרית דבר: רינה ליטוין), תל אביב: י’ גולן, תשנ"ז-1997.
כישרונות ומעריצים- תרגום:עידו ריקלין, הוצג בשנת 2007 בבית צבי בבימוי סלבה מלצב