stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליהו רחמים זייני
קורות חייו

נולד כבן בכור לרחל ולרב מאיר זייני, רבה של טאהרת שבאלג'יריה. מקורה של משפחת זיני הוא בשושלת רבי יוסף יושתו מהעיר חאאן (Jaén) בצפון מזרח אנדלוסיה שבספרד, מתלמידי הרי"ף. אמו רחל, ניצולת מחנה ההשמדה אושוויץ פגשה את אביו ששירת כקצין בצבא צרפת החופשית בזמן שחרור המחנה.
עם תום השלטון הצרפתי באלג'יריה, בשנת 1962, עקר עם משפחתו לפריז, שם השלים את לימודיו התיכוניים והחל להשתלם בלימודי מתמטיקה באוניברסיטת פריז. בתקופה זו, למד קארטה, והוסמך כבעל חגורה שחורה דאן 2. למד גם אצל הרב שלמה דהן.
בשנת 1970 עלה לישראל ונשא שבוע לאחר מכן את אסתר. סיים בטכניון דוקטורט במתמטיקה שאותו החל באוניברסיטת פריז בנושא משוואות דיפרנציאליות חלקיות לא-ליניאריות. את הפוסט-דוקטורט עשה במכון ויצמן למדע, ולא כמקובל מחוץ לישראל, מפני סירובו לעזוב את ישראל. לאחר כשנה שב לטכניון כמרצה בכיר נלווה בפקולטה למתמטיקה, ומרצה בכיר נלווה לתלמוד ולפילוסופיה יהודית במחלקה ללימודים הומניסטיים ואמנויות. לאחר הגעתו לארץ, נפגש עם הרב צבי יהודה קוק והתרשם מאוד מהמפגש, מאז היה עמו בקשר והתחיל ללמוד וללמד מתורתו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק, לימים ישיבתו של הרב תוציא לאור את חומש הראי"ה מתורת הרב קוק.[דרוש מקור]
שירת בחיל הרפואה כחובש קרבי, ונלחם במלחמת שלום הגליל.[דרוש מקור]
בשנת 1979 הוסמך לרבנות עיר על ידי הרב פרופ' בנימין זאב בנדיקט והרבנות הראשית לישראל.[דרוש מקור]
משהחליט רב הטכניון הקודם לעזוב את משרתו, המליץ בפני הסנאט של הטכניון, למנות תחתיו את הרב זיני, והחל משנת 1980 שימש הרב זיני כרב הטכניון, לצד היותו מרצה בפקולטה למתמטיקה ומרצה לתלמוד ופילוסופיה יהודית בפקולטה ללימודים כלליים.[דרוש מקור]
משנת 1982 ועד שנת 1992 שימש כאחראי על המקומות הקדושים בארץ מטעם משרד הדתות.[דרוש מקור]
בשנת 2001 (ה'תשס"א) הקים את ישיבת אור וישועה בשכונת נווה שאנן, המונה כ-150 תלמידים וסביבה קהילה המונה כ-300 משפחות. בקמפוס הישיבה פועלים גני ילדים, ושלושה בתי כנסת: אשכנזי, ספרדי ותימני. הרב זיני מתפלל לסירוגין בבית הכנסת האשכנזי והספרדי. בכל שבת לאחר שחרית הוא מעביר שיעור לאנשי הקהילה בן כשעה לכ-400 גברים ונשים.[דרוש מקור]
נשוי ואב לשמונה ילדים. מתגורר בשכונת נווה שאנן. אחיו הוא הרב יוסף זייני, רב שכונה ד' באשדוד ואביו של אלוף דוד זיני.
שיטתו הלמדנית

דרך הלימוד שקיבל מרבותיו מבוססת על בקיאות רחבה בכל ספרות התנאים והאמוראים ועיון במקורות הקדומים לפני הדיון בדברי התלמוד. הוא מקפיד לקרוא כל מובאה ממקורה ולא מכלי שני. הוא מסתייג מדרך הלימוד הליטאית המחפשת לדבריו את הסברא והאוקימתא לצורך הסברת מחלוקות בתלמוד ואחר גדרים להסברת הלכות. בשיעוריו הוא אינו מרבה בלימוד ספרי אחרונים, ומעדיף את דברי הקדמונים – הגאונים שנתגלו בגניזה הקהירית וראשונים המצטטים את כתבי הגאונים כדוגמת ספר האשכול ושיבולי הלקט. הוא משתמש רבות בכתבי יד עתיקים של התלמוד הבבלי והירושלמי וכתבי הראשונים.[דרוש מקור]
שיטתו הלמדנית > מפסיקותיו וחידושיו הבולטים[דרוש מקור]

לאחר הקמת מדינת ישראל – נוהגים דיני שמיטה בארץ ישראל מדאורייתא, על פי שיטת רוב הגאונים.
יש לומר הלל עם ברכה בליל יום העצמאות וביומו.
יש לברך על חצי הלל (בראש חודש ובחול המועד פסח), כדעת רבני צפון אפריקה ואירופה, ולא כדעת השולחן ערוך והרמב"ם. (עץ ארז א)
אדם ששכח לספור ספירת העומר יכול להמשיך לספור בשאר הימים בברכה, כדעת הגאונים ולא כדעת השולחן ערוך. (עץ ארז ב)
גם על 'לחמניית מזונות' יש לברך המוציא וברכת המזון, ודין קביעת סעודה לא נקבע לפי כמות המזון אלא לפי כוונתו של האוכל. (עץ ארז ב)
בניגוד להרבה מהאחרונים, דעת הגאונים היא שמצוות אינן צריכות כוונה. (עץ ארז ד).
מי שטעה ולא אמר 'המלך הקדוש' בעשרת ימי תשובה אינו צריך לחזור, כפסק הגאונים וכגרסאות קדומות ולא כפסק השולחן ערוך. (עץ ארז ד)
במאמר ארוך קבע כי רבנו תם "לא שמע על 'צאת הכוכבים דרבנו תם'" והבנה שגויה של דבריו הולידה את המושג 'שתי שקיעות'. (עץ ארז ה')
מחלוקת רש"י ור"ת לגבי סדר הבתים בתפילין, היא מחלוקת תנאים ותלויה בשאלה ההגותית האם קבלת עול מלכות שמים קודמת לקיום המצוות.
איסור קבלת תרומות מנכרים כולל נוצרים, וקביעה כי הנצרות נחשבת עבודה זרה לכל דבר ועניין (חסד לאומים חטאת)
פעילות ציבורית > פעילותו החינוכית והמחקרית בתחומי היהדות

הרב זיני יזם בטכניון תוכניות לימוד המאפשרות שילוב עיסוק הנדסי-מדעי בלימוד תורה.
מחקריו התורניים עוסקים בספרות הגאונים. הוציא לאור את חידושי הרשב"ץ על מסכתות ראש השנה וקינים, ואת "מגן אבות" – פירוש הרשב"ץ על מסכת אבות במהדורה מדעית. כמו כן הוציא לאור מחקרים בתולדות ההלכה ובעריכת התלמוד כגון "רבנן סבוראי וכללי ההלכה" (כרך א', כרך ב' בדפוס). כן הוציא לאור מכתבי הרב אליהו בן אמוזג, תרגומים של פרופ' עמנואל לוינס, תרגומים של הרב יהודה ליאון אשכנזי (אליו היה מקורב) ועוד. כן הוציא מחדש מהדורה ארץ ישראלית של הסידור "תפילת החדש" ומחזור לשלוש רגלים "מועדי ה' ".[דרוש מקור]
הרב זיני דוגל בחיבור תורה למדע, וטוען שבאופן עקרוני לא יכולה להיות סתירה ביניהם. הוא מתנגד לשיטתו של פרופסור נתן אביעזר בספרו "בראשית ברא", המשתמשת בהסברים מדעיים להוכחת נכונות התורה, שכן לדעתו הסברים אלו אינם נצרכים.[דרוש מקור]
הרב זיני עוסק גם בפילוסופיה. הוא הכיר את פרופ' עמנואל לוינס עוד בצרפת ותרגם מחיבוריו. פרסם ארבעה מאמרים של לוינס בחוברת בשם "דברי עמנואל" ומביא בשיעוריו ממאמריו.[דרוש מקור]
פעילות ציבורית > עידוד העלייה לישראל והקליטה בה

הרב זיני עלה לארץ בשנת 1970. את דירתו קבע בבני ברק, והחל בהשלמת לימודי הדוקטורט שלו בטכניון. עם שובו לטכניון כמרצה נלווה, החל הרב זיני בפעולות לקירוב העולים החדשים מבין הסטודנטים. ביזמתו הכיר הטכניון בתעודת הבגרות הצרפתית, מה שהקל על סטודנטים מצרפת להתקבל למוסד, וכך נוצר עוד בשנות השמונים גרעין גדול של סטודנטים עולים מצרפת.[דרוש מקור]
פעילות ציבורית > רב הטכניון

בתחילת פעילותו בטכניון פעל הרב זיני בצורה פרטית, מסר שיעורים וארגן אירועים לסטודנטים. בשנת 1980 פרש רב הטכניון הקודם (הרב אהרן שאר ישוב), והמליץ על הרב זיני כממלא מקומו.
כרב הטכניון, עמד הרב זיני בראש ארגון הסטודנטים הדתיים במוסד, אחוות אהרון. כרב המוסד, התנגד הרב זיני לכך שזוגות חד-מיניים יקבלו חדרים המיועדים לבני זוג. לאחר שהחליט המוסד לאפשר לזוגות אלה לקבל 'חדרי נשואים' פסק הרב זיני שיש להסיר את המזוזות באותם חדרים, אולם הטכניון לא ציית לפסיקה זו.
בשנת 2013, עם הגיעו לגיל פרישה, פרש מתפקידו והוחלף על ידי הרב אלעד דוקוב.
פעילות ציבורית > עמדתו הפוליטית

הרב ידוע בהשקפת עולם הרואה בארץ ישראל אחד מיסודות היהדות, והשקפת עולם זו באה לידי ביטוי בעמדתו הפוליטית. בנובמבר 1994, בזמן הוויכוחים הקשים בחברה הישראלית סביב הסכמי אוסלו, אמר בפינתו השבועית בערוץ 7: "כנראה יודע הקב"ה למה דרך הרשעים המנהלים כעת את המדינה צלחה, כי כנראה אנו ואתם לא עשינו את שהוא מצפה מאתנו... בינתיים לאחראי העיקרי על התדרדרות המצב מר רבין נאמר בושה לחגך מחר וכל אלו שישמחו אתך, ויהי רצון שה' יציל אותנו מהר ממך ואז שלום רב יהיה לאוהבי שמו ותורתו".
בשנת 1997 פורסם במקומון "כלבו" שהרב זיני נחקר במשטרה בחשד של הסתה לרצח רבין. הרב הגיש תביעת דיבה נגד העיתון. השופט קיבל את עמדתו וקבע כי זהו מידע שקרי, אך פסק לו פיצוי בסך 1,000 ש"ח בלבד, לאור ציטוטים קיצוניים שהציגו הנתבעים לבית המשפט.
בספר "ברוך הגבר" פורסם מכתב מפרי עטו – שנכתב במקורו כחוות דעת, לפי בקשתו של הרב עידו אלבה, במסגרת טיעונים לבית המשפט – הקובע כי מאמרו של הרב אלבה "בירור הלכות הריגות גוי" הוא דיון תאורטי בלבד (המעמד המשפטי של מאמרו של אלבה הוכרע לבסוף בבית המשפט העליון).
במאמר שפורסם ב-12 באוגוסט 1995 בעיתון "עלה" כתב: "פקודת פינויי יישובים אזרחיים איננה רק פקודה בלתי חוקית אלא היא אף פקודת סיוע לאויב. … כל פקודת פינוי תחשב כמילוי תפקיד האויב הרוצה בביצוע פעולה זו".
הרב זיני יצא כנגד התבטאויותיו של הרב שך ופסק ההלכה של הרב עובדיה יוסף בעניין מסירת שטחים. בספרו 'ארץ חמדתנו' הוא כותב שמהמקורות שהביא הרב יוסף אין הוכחה שמותר למסור שטחים.
לאחר הפיגוע במגדלי התאומים בניו יורק, פרסם מאמר שבו האשים את השמאל בישראל באחריות מוסרית לפיגוע, בכך שהעניק לגיטימציה למחבלים (אש"ף). בעקבות המאמר הורה נשיא הטכניון כי עליו להוסיף בכל מאמר הבהרה לפיה "דברים אלה נכתבים על דעתי ולא דעת המוסד בו אני מועסק".
בעקבות מלחמת לבנון השנייה כתב:
מסקנה אחת מתבקשת מיד, והיא החובה המוטלת על הדור הנפלא הזה, שניהל ביד רמה את הקרב במסירות עילאית שכדוגמתה לא ראינו זה אלפיים שנה, לעשות ככל יכולתו כדי לשלוח לפח אשפה של ההיסטוריה את הממשלה הזו, כל כולה ליקוט של גרוטאות שנאספו על ידי אספן פוליטיקאים חלשים המוכנים לכל, אספן עריץ שרמס בדרכו כל ערכי מוסר וכל ערכי העם, והכל כדי להציל עורו בפני מערכת משפט – כהצהרת הרמטכ"ל לשעבר בוגי יעלון – שככל הנראה אינה יודע רחמנות אלא כלפי חבריה וחברי חבריה".
בבחירות לכנסת ה-20, השתתף לראשונה בכנס תמיכה במפלגת הבית היהודי בשנת 2016 עם פתיחת המפקד במפלגה קרא לתלמידיו ולאנשי קהילתו להתפקד לבית היהודי.
ספריו > ספרים שכתב

עולמות באיחודם – (חוברות מס' 1–3): דת ומדע, אקטואליה ויהדות, יחסי חילונים-דתיים, יהדות וציונות
עולמות באיחודם – חוברת מס' 4: ענייני פסח בהלכה ובהגות
רבנן סבוראי וכללי ההלכה – מחקר תלמודי, חיפה תשנ"ב. הספר הוא חלק מסדרת ספרים העוסקת בנושא שטרם יצאה לאור
עץ ארז סדרת ספרים ובה מאמרים בהלכה ובהגות:
כרך א': הלל בר"ח ובחוה"מ פסח, הלל ביחיד, איסור בשר בחלב, יהושע בן פרחיה
כרך ב': אפיקומן לאחר חצות, הסבה באישה, מי שאין לו אלא כזית ממצה שמורה, ספירת העומר, מרד בר-כוכבא. שני כרכים אלה יצאו מחדש בתשע"ד עם הוספות.
כרך ג': מצוות ה'הסבה' בליל הסדר, מכירת החמץ, שבת וחנוכה.
כרך ד': על אמירת פיוטים באמצע התפילה, מנהג הכפרות, אבינו מלכנו וצדקתך בר”ה שחל בשבת, עמידה בתקיעות דמיושב, האם מצוות צריכות כוונה, סליחות תשובה ורחמים. כרכים ג–ד יצאו שוב בתשע"ח, עם הוספות.
כרך ה', תשע"ד: בין השמשות דר"ת, זמן הדלקת נרות חנוכה, דין אכסנאי בנרות חנוכה, קדיש, נוסח על הניסים, פת הבאה בכיסנין, נשים עצלניות, פרשת עקדת יצחק, חידת החשמונאים ופשרה.
כרך ו', תש"פ: על הדלקת נרות שבת וקבלת שבת, תפילת הדרך וברכת הגומל, ברכה על ארבע כוסות, קריאת פרשת זכור ודיניה, קריאת התורה מדאורייתא או מדרבנן, מיחייב איניש לבסומי בפוריא, מאמרים בהגות בענייני פסח ופורים ועוד.
כרך ז', תשפ"ב: עניית ברוך הוא וברוך שמו בברכות. חימום אוכל בשבת. למה אין אומרים הלל בפורים. דינא דמלכותא דינא. נוסח “נחם”. שעת תפילת מנחה הנכונה ואיסור אכילה בסמוך למנחה. קידוש במקום סעודה וסעודה שלישית. מאמר על ההשגחה בהלכה ואף בטעיותיה. נפילת אפים. נוסח ברכת אתה חונן. מצוות הסבה מהי? באור אגדה, ריש לקיש מציין מערות החכמים. לוגיקה ומטפיזיקה בדרשות חז”ל. ביאור אגדות מסכת גיטין. “על בורות מדעית ובורות פילוסופית” – תשובה לפרופ’ נח הררי וספרו.
ארץ חמדתנו – ברור הלכתי לגבי איסור מסירת שטחי ארץ ישראל לשלטון גויים, חיפה תשנ"ד
על השואה – הוצאת ישיבת "אור וישועה", הדפסה שנייה מתוקנת חיפה תשע"ב
ארזים א' – לפורים, חיפה תשע"ד
חסד לאומים חטאת – ברור הלכתי יסודי לגבי האיסור המוחלט על קבלת צדקה מנוכרים, חיפה תשע"ז
ישועת ה' – דיון הלכתי והגותי בנוגע לאמירת הלל ביום העצמאות, חיפה תשפ"א
ספריו > ספרים שתרגם או ערך

הרב שמעון בר צמח דוראן, חידושי הרשב"ץ על מסכת ראש השנה ומסכת קינים, על פי כתבי יד עתיקים ודפוסים ראשונים
אוצר הגאונים מסכת עבודה זרה – הוצאת ישיבת "אור וישועה" ה'תשע"ו
אוצר הגאונים מסכת חולין – הוצאת ישיבת "אור וישועה" ח"א ה'תשפ"א, ח"ב ה'תשפ"ג
אוצר הגאונים מסכת נדה – הוצאת ישיבת "אור וישועה" התשפ"ג
הרב צמח בן שלמה דוראן, יכין ובועז, שאלות ותשובות, חלק א'
הרב שמעון בר צמח דוראן, מגן אבות, על מסכת אבות, ארז הוצאה לאור, ירושלים ה'תש"ס, מהדורה שנייה ה'תשע"ד.
הגדה של פסח עם פירוש מגיד דבריו ליעקב, לר' ישראל יעקב אלגאזי, הוצאת אור וישועה, חיפה ה'תש"ע
הרב אליהו בן אמוזג, מבוא לתורה שבעל פה, כרך א', ירושלים ה'תשס"ב
הרב אליהו בן אמוזג, מוסר יהודי לעומת מוסר נוצרי, הוצאת ישיבת אור וישועה, חיפה ה'תשס"ז
הרב אליהו בן אמוזג, "המסורת" (בצרפתית), הוצאת ישיבת אור וישועה, חיפה
עמנואל לוינס, דברי עמנואל, ארבעה מאמרים מתוך "חרות קשה"
תרגומים של עמנואל לוינאס (אורכב 08.04.2008 בארכיון Wayback Machine), שמונה מאמרים מתוך "חרות קשה", מהדורת אינטרנט
מחזור לשלש רגלים "מועדי ה'", מושתת על נוסח ליבורנו כמנהג הספרדים בארץ ישראל, בהוצאת ישיבת "אור וישועה", מהדורה שנייה – התשס"ז
"מרפא לנפש" תפילות הקשורות לסליחות, תיקונים, התרת נדרים ועוד, לפי נוסח ליבורנו
סידור "תפילת החדש", נוסח ליוורנו, מהדורת ארץ-ישראל כמנהג יהודי צפון-אפריקה ושאר קהילות הספרדים, על פי פסקי החיד"א, הרב אברהם אנקאווא והרב שלום משאש
סידור כיס "מנחת ערב" כולל מנחה, ערבית וברכת המזון.
זמירון אשירה לה', כולל קידוש, הבדלה, ברכת המזון ועוד
זמירון שיר ושבחה, כולל קידוש, הבדלה, ברכת המזון ועוד
הערות שוליים

↑  ברוך דיין האמת: בגיל 100 נפטרה הרבנית רחל זייני, באתר "סרוגים", 8 ביוני 2022
↑  חנה טל חשוכים, אפריל 2009, כלבו(הקישור אינו פעיל, 17.6.2020)
1 2  ע"א (חיפה) 2014/01 הרב ד"ר אליהו זייני נגד כלבו ואחרים, ניתן ב-16 באוקטובר 2002
↑  ע"פ 2831/95 עידו אלבה נ. מדינת ישראל, פ"ד נ (5) 221, וראו ערך פסק דין אלבה נגד מדינת ישראל.
↑  צבי שיימן, ‏הפסק של הרב עובדיה בנושא החזרת שטחים לא נכון, באתר "סרוגים", 4 באוגוסט 2013
↑  אליהו רחמים זייני, ההתנגדות לכיבוש היא היא המשחיתה, באתר "אור וישועה", כ"ו במנחם אב התשס"ו
↑  גיל קלנר, ‏צפו: הרב אליהו זייני מביע תמיכה בבית היהודי, באתר "סרוגים", 19 בפברואר 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306690505171  GND: 107392548X  ISNI: 0000 0000 6696 7792  LCCN: n92114100  MGP: 55576  NTA: 305257005  VIAF: 63210857   WorldCat (עם VIAF): 63210857 
חלק מהספרים שפרסם הרב אליהו זיני
Ruwiki

| --- | --- |


 סוג:  אנציקלופדיה מקוונת בטכנולוגיית ויקי המבוססת בעיקר על ויקיפדיה הרוסית
 תקופת הפעילות:  24 ביוני 2023 – הווה (שנה)
 מייסדים:  ולדימיר מדיקו
 ruwiki.ru
 
ולדימיר מדיקו בשנת 2021
פרסום לאתר באביב של 2024
Ruwiki (ברוסית: Рувики) היא אנציקלופדיה מקוונת רוסית רב לשונית מבוססת-ויקי, עם מהדורות ברוסית ובשפות אחרות של הפדרציה הרוסית. רוב התוכן באתר מבוסס על ערכים שהועתקו אליו במקור מהויקיפדיה הרוסית, אם כי רבים מהם עברו עריכה מחודשת כך שהם יהיו יותר תואמים לעמדות הרשמיות של הממשל הרוסי, בין היתר על ידי השמטה או שינוי של תכנים שעלולים להעמיד את הממשל הרוסי באור רע. האתר כולל גם ערכים מקוריים שנכתבו על ידי עורכי האתר. האתר תואר בתקשורת כ"ידידותי לפוטין".
היסטוריה

האתר הושק ב-24 ביוני 2023, כ-Fork של הויקיפדיה הרוסית. את הפרויקט מוביל ולדימיר מדיקו אשר ניהל בעבר את ארגון ויקימדיה רוסיה(אנ'). מדיקו יזם את ההקמה של האתר על מנת שהוא יהווה פלטפורמה חלופית אשר תואמת יותר את נקודות המבט של הממשל הרוסי.
עם השקתו של האתר הועתקו אליו מעל ל-1.9 מיליון ערכים מהוויקיפדיה הרוסית וכמו גם קובצי מדיה בהם נעשה שימוש בערכים משרתי ויקישיתוף. באופן הדרגתי העורכים באתר מסירים מהערכים כל תוכן אשר סותר את העמדה הרשמית של הממשל הרוסי, כמו בין הין היתר ערכים העוסקים בנושאים רגישים מבחינה פוליטית כמו הערכים שעוסקים במלחמת אוקראינה–רוסיה, מרד קבוצת וגנר, שחיתות ממשלתית ברוסיה, וערכים שמכילים ביקורות כולשהי על ההתנהלות של נשיא רוסיה ולדימיר פוטין.
החל מ-21 באוגוסט 2023, משתמשים רשומים יכולים לערוך את הערכים באתר. עם זאת, ניתוח של דפוסי העריכה באתר העלה שרוב העריכות באתר מבוצעות בשעות העבודה הרגילות, מה שמרמז על כך שעיקר הפעילות באתר מבוססת על הפעילות של עורכים בתשלום, בניגוד למודל מבוסס-המתנדבים אשר מזוהה עם ויקיפדיה.
בנובמבר 2023 התווספו לאתר מהדורות בשפות בשקירית, מארית(אנ'), סאחה, טטרית וצ'צ'נית.
בדצמבר 2023 התווספו לאתר מהדורות בשפות אלטאי(אנ'), טובאנית, מוקשה(אנ'), אודמורטית, צ'ובשית וארזיה(אנ').
עד אפריל 2024 התווספו לאתר גם מהדורות בשפות בוריאטית, ופס(אנ'), אינגושית, קלמיקית(אנ'), קומי (אנ'), פרמיאן קומי (אנ'), ליבווית-קרליאנית (אנ') וחאקאס (אנ').
ראו גם

המכלול
אינטרנט ברוסיה
סינון תכנים באינטרנט
הערות שוליים

1 2  Corfield, Gareth (2023-07-12). "Russia launches Wikipedia rival in new censorship crackdown". The Telegraph (באנגלית בריטית). ISSN 0307-1235. ארכיון מ-2023-07-12. נבדק ב-2023-07-12.
1 2  Jankowicz, Mia. "Russia has launched its own version of Wikipedia, called Ruwiki, which is notably more sympathetic to Putin". Business Insider. נבדק ב-2023-07-13.
1 2  Cohen, Noam (2023-07-12). "Russian Wikipedia's Top Editor Leaves to Launch a Putin-Friendly Clone". Bloomberg. ארכיון מ-2023-07-13. נבדק ב-2023-07-12.
↑  "Russian Wikipedia Editor Leaves to Launch a Putin-Friendly Clone - Bloomberg". Bloomberg. 2023-07-13. אורכב מהמקור ב-13 ביולי 2023. נבדק ב-2024-06-22. {{cite news}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: bot: original URL status unknown (link)
↑  "Wikipedia Russia, Other Sites Protest Proposed Internet 'censorship' Law". PCWorld (באנגלית). ארכיון מ-2023-03-20. נבדק ב-2023-07-12.
↑  "Заглавная страница". РУВИКИ.Медиа (ברוסית). 2022-05-17. נבדק ב-2024-01-16.
↑  "Википедия «Рувики» стала доступна в режиме свободного редактирования". www.encyclopedia.ru. נבדק ב-2024-05-31.
↑  "The Kremlin is rewriting Wikipedia". The Economist. ISSN 0013-0613. נבדק ב-2024-07-13.
↑  "«Рувики» запустила разделы на языках народов России". TASS (ברוסית).
↑  "Открываются первые языковые разделы «Рувики» на языках народов России". www.encyclopedia.ru. נבדק ב-2024-05-31.
דני שלום

| --- | --- |

 לידה:  1947 (בן 78 בערך) לוד, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 
דניאל (דני) שלום (נולד ב-1947 בלוד) הוא היסטוריון, פרשן צבאי לשעבר וצייר תעופה ישראלי. נודע לרוב בשל ספרי היסטוריית התעופה הצבאית בישראל שפרסם.
ביוגרפיה

שלום נולד ב-1947 וגדל בלוד. בילדותו היה מבלה זמן רב בציור מטוסים בנמל התעופה בלוד (כיום בן-גוריון), שם התפתחה האהבה שלו לתעופה. הוא למד בישיבה תיכונית ברמת גן והתגייס לצה"ל כאלחוטן. מ-1970 עד 1981 ניהל את מרכז התיעוד ההנדסי באלישרא. במקביל עבד במחלקת משקל ואיזון של פרויקט מטוס הערבה בין השנים 1969 עד 1979. בשנת 1972 למד היסטוריה ומדעי המדינה באוניברסיטת בר-אילן.
כמו כן, היה כתב וצייר של בטאון חיל האוויר זאת לפני שהקים את בטאון "באויר". לאחר מכן היה לעורך והכתב הצבאי של העיתון הצופה למשך עשרים שנה בין השנים 1990–2010. במהלך עבודתו ככתב הצבאי, הוציא רישיון טיס אזרחי, אך טס על דגמי מטוסים רבים, ביניהם צבאיים כגון הצוקית, הסקייהוק והפנטום של חיל האוויר.
בשנת 2013, במלאת 100 שנה לנחיתת המטוס הראשון בארץ ישראל, הבלריו 11, בהטסת הטייס הצרפתי ז'יל ודרין, ציין שלום את המאורע עם מספר פרויקטים. כתב את אנציקלופדיה יפעת, אנציקלופדיה מעמיקה הסוקרת את כל אירועי התעופה בישראל. יזם ובנה את פרויקט שחזור דגם של מטוס הבלריו 11 במכללת הולץ בתל אביב עבור תצוגה במוזיאון לתעופה וחלל ראשון לציון שאותו אף הקים בעצמו כפרויקט לציון המאורע. המוזיאון כולל מעל ל-20 מטוסים, ביניהם צבאיים ואזרחיים וכן תערוכה על ראשית התעופה בישראל.
שלום עוסק בתיעוד התעופה בישראל בכתיבת ספרי היסטוריה, ביוגרפיות של טייסים ואנשי צבא ובציור ציורי-שחזור מדויקים של אירועים משמעותיים בתולדות המדינה.
ספריו

מעבר לאופק : כיבוש החלל בישראל, חלקים א' ו-ב'
מטוסים וטילים בעולם, כנרת הוצאה לאור, 1993
50 שנות עליונות אווירית, כנרת הוצאה לאור, 1998
כנפי מלחמה כנפי שלום : תולדות התעופה בארץ-ישראל במאה העשרים, הד ארצי הוצאה לאור, אור יהודה, 1999, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר
כרעם ביום בהיר : מבצע מוקד בששת הימים, באויר – פרסומי תעופה, 2002, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר
מעל האופק : 50 שנות פעילות ישראלית בחלל, באויר – פרסומי תעופה, 2003
מטוסי חיל האוויר מהטייגר מות' עד הסופה, באויר – פרסומי תעופה, 2006, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר
רוח רפאים מעל קהיר : חיל האוויר הישראלי במלחמת ההתשה (1967–1970) – כרך א', באויר – פרסומי תעופה, 2007, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר
רוח רפאים מעל קהיר : חיל האוויר הישראלי במלחמת ההתשה (1967–1970) – כרך ב', באויר – פרסומי תעופה, 2007, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר
אנציקלופדיה יפעת לתולדות התעופה והחלל בישראל, באויר – פרסומי תעופה, 2013
חזון ומעשה בתעשייה האווירית, 2013
חיל האוויר בקרב – 70 שנות עליונות אווירית, באויר – פרסומי תעופה, 2018
מטוסים בערפל הקרב : חיל האוויר במלחמת יום כיפור 1973 - כרך א', כרך ב', באויר – פרסומי תעופה, 2022, באתר המרכז למלחמת יום הכיפורים
ספריו > בשיתוף

לבד בשחקים, בשיתוף עם דני שפירא, ספרית מעריב, 1994, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר
נץ בשחקים, בשיתוף עם רן רונן (פקר), ידיעות אחרונות, ספרי חמד, 2002, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר
נת'קה, בשיתוף עם נתן ניר (נת'קה), 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007463020605171  BnF: cb145958701 (data)  GND: 1098446720  ISNI: 0000 0000 7143 8617  LCCN: no92022902  VIAF: 61796342   WorldCat (עם VIAF): 61796342
הערות שוליים

↑  1100 שנות תעופה בשמי ישראל - פרויקט בלריו XI.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007463020605171  BnF: cb145958701 (data)  GND: 1098446720  ISNI: 0000 0000 7143 8617  LCCN: no92022902  VIAF: 61796342   WorldCat (עם VIAF): 61796342
רוברט קרדשיאן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  22 בפברואר 1944 לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 פטירה:  30 בספטמבר 2003 (בגיל 59) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  אוניברסיטת דרום קליפורניה  בית הספר למשפטים של אוניברסיטת סן דייגו  Susan Miller Dorsey High School  בית הספר לעסקים מרשל של אוניברסיטת דרום קליפורניה  אוניברסיטת סן דייגו 
 תקופת כהונה:  ? – 30 בספטמבר 2003 
 תקופת הפעילות:  ? – 30 בספטמבר 2003 
 תחומי מחקר:  דין 
 בן או בת זוג:  קריס ג'נר (1978–1991)  אלן פירסון (2003–2003) 
 צאצאים:  קורטני קרדשיאן, רוב קרדשיאן, קים קרדשיאן, קלואי קרדשיאן 
 
רוברט ג'ורג' קרדשיאן (באנגלית: Robert George Kardashian; ‏22 בפברואר 1944 – 30 בספטמבר 2003) היה עורך דין ואיש עסקים אמריקאי, אשר התפרסם בתור אחד מהסנגורים של או. ג'יי. סימפסון במשפט הרצח שלו, משפט שבסופו יצא זכאי. מספר שנים לאחר מותו, גרושתו, קריס ג'נר, בנותיו, קים, קלואי וקורטני, ובנו רוב, זכו לתהילה רבה בעקבות השתתפותם בתוכנית ריאלטי אודותיהם.
ביוגרפיה

קרדשיאן נולד בלוס אנג'לס, קליפורניה שבארצות הברית, דור שלישי למשפחת מהגרים ארמנים-נוצרים מאזור קארס שבארמניה (כיום בשטח טורקיה). בשנת 1966 סיים את לימודיו במנהל עסקים באוניברסיטת דרום קליפורניה, לאחר כעשור קיבל תואר דוקטור במשפטים מאוניברסיטת סן דייגו למשפטים. במהלך שנות ה-70 היה שותף במספר חברות של סאונד ומזון.
משפטו של סימפסון

קרדשיאן וכוכב הפוטבול או. ג'יי. סימפסון נפגשו לראשונה בתחילת שנות ה-70 והפכו לידידים קרובים.
לאחר הרצח של גרושתו של סימפסון, ניקול בראון סימפסון וידידה, רון גולדמן ב-12 ביוני 1994, סימפסון, אשר ידע שיהיה חשוד מיידי ברצח, שהה בביתו של קרדשיאן כדי להימנע מתשומת הלב התקשורתית, בנוסף, קרדשיאן נשא בידיו תיק של סימפסון שנחשד מאוחר יותר על ידי התובעים במשפט בתור התיק שבו נמצאו בגדיו המוכתמים בדם של סימפסון. יומיים לאחר הרצח, ב-14 ביוני, הקריא קרדשיאן לתקשורת מכתב שסימפסון כתב שרבים פירשו כמכתב התאבדות.
קרדשיאן הצטרף לצוות הסנגורים של סימפסון שכלל את רוברט שפירו וג'וני קוקהורן (צוות שכונה על ידי התקשורת האמריקאית The Dream Team - צוות החלומות). בכך למעשה התובעים לא היו יכולים לחקור אותו לגבי עברו של סימפסון וכן לגבי התיק אותו נשא ביום הרצח.
ב-3 באוקטובר 1995 חבר המושבעים קבע כי סימפסון אינו אשם בגרימת מותם של בראון וגולדמן, באירוע טלוויזיוני ששודר לכ-150 מיליון צופים.
קרדשיאן ישב לצדו של סימפסון במהלך רוב הדיונים וביקר אותו בכלא פעמים רבות לאורך המשפט.
חייו האישיים ומותו

בין השנים 1975–1976 היה בן זוגה של פריסילה פרסלי, גרושתו של אלביס פרסלי.
בין השנים 1978 ל-1991 היה נשוי לקריס יוטון (שמאוחר יותר נישאה לאתלטית קייטלין ג'נר ושינתה את שם משפחתה בהתאם) נולדו לזוג ארבעה ילדים - קורטני, קים, קלואי ורוב. גרושתו וילדיו של קרדשיאן הפכו לאחר מותו לידוענים בעקבות השתתפותם בתוכנית ריאלטי אודות המשפחה. אחד מהפרקים הראשונים בסדרה הוקדש לזכרו של רוברט.
לאחר הגירושין מיוטון, נישא פעמיים נוספות, נישואיו האחרונים התקיימו 6 שבועות לפני מותו מסרטן הוושט ב-30 בספטמבר 2003.
בתרבות הפופולרית

דמותו של קרדשיאן גולמה על ידי דייוויד שווימר במיני-סדרה "אמריקה נגד או. ג'יי סימפסון" של רשת FX בשנת 2016.
הערות שוליים

↑  Who Was Robert Kardashian, Sr.?
↑  The Kardashians' bizarre involvements with O.J.'s trial
1 2  Robert Kardashian
↑  O.J. Simpson trial: Testimony about Simpson's trip to Chicago
↑  From the couch: O.J.'s legacy continues
↑  Robert Kardashian, a Lawyer For O. J. Simpson, Dies at 59
↑  ג'נר היא טרנסג'נדרית ובתקופת נישואיה ליוטון עדיין הייתה בארון.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1205696598  VIAF: 2198158369760801460002   WorldCat (עם VIAF): 2198158369760801460002
יחסי ארמניה–בחריין

| יחסי ארמניה–בחריין |
| --- | --- |
ארמניה: בחריין


ארמניה: בחריין
שטח (בקילומטר רבוע)
29,743: 760
אוכלוסייה
2,959,525: 1,631,113
תמ"ג (במיליוני דולרים)
24,212: 43,205
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,181: 26,488

יחסי ארמניה-בחריין הם היחסים הבילטרליים בין ארמניה לבחריין. כינון היחסים החל רשמית ב-25 באוקטובר 1996. למרות המרחק הגאוגרפי וההבדלים התרבותיים, הקשרים מתמקדים בעיקר בשיתוף פעולה דיפלומטי וכלכלי, עם קהילה קטנה של ארמנים בבחריין התורמת למימד התרבותי.
היסטוריה ודיפלומטיה

היחסים הדיפלומטיים בין ארמניה לבחרין נוסדו ב-25 באוקטובר 1996, כחלק ממדיניות החוץ של ארמניה להרחיב קשרים עם מדינות המזרח התיכון. בשנים האחרונות, היו אירועים דיפלומטיים בולטים, כגון מסירת אגרות כוננות על ידי שגריר בחרין לארמניה, נאסר מוחמד יוסף אל-בלושי, לנשיא ארמניה והאגן חאצ'טוריאן ב-7 ביולי 2023. כמו כן, ב-6 ביולי 2021, מסר שגריר ארמניה לבחרין את אגרות הכוננות למלך בחריין, חמד בן עיסא אל-חליפה. אין עדויות למתיחויות משמעותיות, והקשרים נראים יציבים, עם דגש על פיתוח שיתוף פעולה דו-צדדי.
מסחר וכלכלה

בשנת 2018 הסתכם היקף הייצוא של ארמניה לבחריין ב-169 אלף דולר. עיקר הייצוא כלל רהיטים בשווי 42.4 אלף דולר, חליפות נשים בשווי 17.2 אלף דולר, ומעילי גברים בשווי 14.4 אלף דולר. בין השנים 2018 ל-2023 צמח הייצוא של ארמניה לבחריין בשיעור שנתי ממוצע של 6.01%, מ-126 אלף דולר בשנת 2023 ל-169 אלף דולר בשנת 2018, על אף טעות בערך המקורי בנוגע לכיוון מגמת הייצוא.
בשנת 2023 הסתכם היקף היצוא של בחריין לארמניה ב-276 אלף דולר. עיקר הייצוא כלל מיקרופונים ואוזניות בשווי של 270 אלף דולר, בשמים בשווי 5.2 אלף דולר, ומוצרי מזון אחרים בשווי 1.08 אלף דולר. במהלך השנים 2018–2023 צמח הייצוא של בחריין לארמניה בשיעור שנתי ממוצע של 29.3%, מ-76.2 אלף דולר בשנת 2018 ל-276 אלף דולר בשנת 2023.
יחסי הסחר בין המדינות התאפיינו בגידול הדרגתי בהיקף הסחורות המיוצאות, תוך התמקדות במוצרים מתחומים שונים, בהם ציוד אלקטרוני, מוצרי הלבשה, ורהיטים.