stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנדרטת הבקעה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אנדרטה, פסל 
 על שם:  הנופלים בבקעת הירדן
 מיקום:  למרגלות הר הסרטבה
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  28 בנובמבר 1972 – 1972
 תאריך פתיחה רשמי:  1972 
 חומרי בנייה:  בטון, פלדה 
 יוצר:  יגאל תומרקין
 
 קואורדינטות:  32°03′15″N 35°27′43″E﻿ / ﻿32.05409001°N 35.46207547°E﻿ / 32.05409001; 35.46207547
  (למפת דרום השומרון מוגדלת) אנדרטת הבקעה(למפת דרום השומרון רגילה) אנדרטת הבקעה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אנדרטת הבקעה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אנדרטת הבקעה
 
אנדרטת הבקעה היא אנדרטה שהוקמה לזכר הנופלים בבקעת הירדן על גבעה למרגלות הר הסרטבה, מעשה ידיו של הפסל יגאל תומרקין.
תיאור המקום

אנדרטת הבקעה כוללת פסל מחלקי נשק שרותכו ויצרו ביחד צורה של תותח נ"מ המתנשא לגובה 21 מטר וקיר זיכרון. הפסל הוקם על ידי יגאל תומרקין. שמותיהם של 378 לוחמי חטיבת הבקעה ויחידות אחרות שנפלו בבקעת הירדן חקוקים על לוחות מתכת, שמדי פעם נגנבים. לצד האנדרטה הוצבו שלוש אבנים להנצחת חללי צה"ל ונפגעי פעולות איבה תושבי בקעת הירדן.
האנדרטה נמצאת על גבעה בולטת ליד מפגש הבקעה ליד המושב פצאל. כביש סלול מוליך אליה מכביש 90 כ-200 מטר צפונית לצומת הבקעה. הדרך עוברת ליד חורשה וחניון ופונה לעבר הגבעה. משמאל - שדרה של שלטים המציגים את יישובי הבקעה ומימין - אמפיתיאטרון לכינוסים ואירועי תרבות על שם אל"ם אברהם אלרן (ממושי) שהיה ממפקדי חטיבת הבקעה ונפל בקרב במלחמת לבנון הראשונה.נכון לתאריך 4/2/2025 מתחם האנדרטה עובר שיפוץ וחידוש.
היסטוריה

את הקמת האנדרטה יזם רחבעם זאבי, שהיה אלוף פיקוד המרכז בתקופת מלחמת ההתשה בבקעת הירדן וועד ציבורי בראשות יצחק נבון.
האנדרטה נחנכה ב-28 בנובמבר 1972 בטקס ממלכתי בהשתתפות ראש הממשלה גולדה מאיר. על האנדרטה הונצחו שמות 189 חללי צה"ל שנפלו באזור הבקעה במלחמת ששת הימים ובמלחמת ההתשה. בשנת 1978 הוספו לאנדרטה עוד 87 שמות של נופלים, בהם חללי אסון הנ"ד.
לקראת יום הזיכרון בשנת 1981 הוציא השירות הבולאי בול שמציג את האנדרטה. הבול שימש למשלוח איגרת הזיכרון של משרד הביטחון למשפחות הנופלים.
בשנות ה-80 התקיימה "צעדת הבקעה" שנקודת הסיום שלה הייתה באנדרטת הבקעה.
בשנים האחרונות מונצחים ברחבת האנדרטה גם לוחמים תושבי הבקעה שנפלו במקומות אחרים ובפעולות איבה.
בדצמבר 2002 הונחה בצד האנדרטה לוחית זיכרון לרחבעם זאבי.
גלריה

לוחית זיכרון לרחבעם זאבי
תיאטרון ע"ש אל"ם אברהם אלרן (ממושי)
הנצחה לתושבי הבקעה שנפלו בפעולות איבה
האנדרטה במבט מדרום
הערות שוליים

↑  שוב ושוב מחוללת אנדרטת הבקעה, באתר ערוץ 7, 25 בנובמבר 2012
↑  זוכרים את ממושי, מעריב, 9 בינואר 1986
↑  צבי אילן, אנדרטה מרכזית לחיילי צה"ל שנפלו בבקעת הירדן, דבר, 1 בספטמבר 1972
↑  תומרקיו הקים אנדרטה לזכר חללי בקעת הירדן, דבר, 27 בנובמבר 1972
↑  נחנכה האנדרטה ל־189 חללי קרבות בקעת־הירדן, דבר, 29 בנובמבר 1972
1 2  אנדרטת לוחמי בקעת הירדן, דבר, 24 באפריל 1981
↑  270 אסירים וסוהרים מכלא צבאי, דבר, 7 בפברואר 1982
| יגאל תומרקין |
| --- | --- | --- |
| פיסול | שעון בארוקי (1957) • דיוקן האמן כלוחם צעיר (1965) • דיוקן האמן כפילוקטטס צעיר (1966) • אנדרטת השלום (1966) הכניסיני תחת כנפך (1966) • הוא הלך בשדות (1967) • סדרת האסטרונאוטים • מצפור ערד (1968) • קצבים (1969-1968) • עידן המדע (1969) • מלנכוליה (פסל) (1972) • גן שעוני השמש (1972) • התרחשויות (1972) • קיר רפלקטיבי (1978-1975) • השיר על האדמה (1978) • מחווה לרוברט קאפה (1985) • שבת של מכשפות (1988) • ?Macht Arbeit Frei ‏(1992) • שבעת עמודי החכמה שלי (1992) |  |
| ציור והדפס | פאניקה אודות מכנסיים (1961) • דיוקן עצמי 1975 (1975) • פייטה, פייר פאולו פאזוליני (1979) • קרב העיוורים והחזירה - להיינריך פון קלייסט (1979) • מחווה לקולנוע (1979) • שר היער - מחווה למישל טרונייה (1986-1985) • סוס העץ מיכאל (1987) |  |
| אנדרטאות | ביג צ'יף (1968) • אנדרטת הבקעה (1972) • אנדרטה לנופלים (אשקלון) (1972) • אנדרטה לשואה ולתקומה (1975) • אנדרטה לזכר חללי המשחתת אילת (1994) |  |
אוברוורט

| --- | --- |
סמל אוברוורטסמל אוברוורט

בית העירייה
 מדינה:  אוסטריה אוסטריה
 מדינה:  בורגנלנד בורגנלנד
 מחוז:  אוברוורט
 ראש העיר:  גאורג רוזנר (מפלגת העם האוסטרית)
 שטח:  36.5 קמ"ר
 גובה:  315 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  7,572 (1 בינואר 2018)
  ‑ צפיפות:  200 נפש לקמ"ר (2014)
 קואורדינטות:  47°17′00″N 16°12′00″E﻿ / ﻿47.283333°N 16.2°E﻿ / 47.283333; 16.2
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.oberwart.gv.at/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוסטריה מוגדלת) וינה זלצבורג גראץ אינסברוק לינץ קלגנפורט שווייץ לכ. גרמניה צ'כיה סלוב. איטליה סלובניה הונגריהאוברוורט(למפת אוסטריה רגילה) וינה זלצבורג גראץ אינסברוק לינץ קלגנפורט שווייץ ל גרמניה צ'כיה ס. איטליה סלובניה הונ.אוברוורט(למפת בורגנלנד רגילה) אייזנשטאדט מטרסבורג נויזידל אוסטריה תחתית סל. הונגריה סלובניה שטיריהאוברוורט(למפת בורגנלנד מוגדלת) אייזנשטאדט מטרסבורג נויזידל אוסטריה תחתית סל. הונגריה סלובניה שטיריהאוברוורט  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
אוברוורט (בגרמנית: Oberwart, בהונגרית: Felsőőr, בקרואטית: Gornja Borta), היא עיר במדינת המחוז בורגנלנד שבאוסטריה, ומשמשת כבירת מחוז אוברוורט. העיר שוכנת על גדת נהר פינקה שהוא יובל של נהר ראבה, יובל של הדנובה.
העיר נחשבת לבירה האתנית והתרבותית של המיעוט ההונגרי בבורגנלנד.
היסטוריה

היישוב הוקם במאה ה-11 על ידי החיילים ההונגרים. תפקידו היה להגן על גבולות המדינה. לראשונה מוזכר בתעודה משנת 1327 בשם Superior Eör. עד 1921 היישוב היה חלק ממחוז ואש.
אוכלוסייה

אוכלוסיית אוברוורט לפי שנים:
|  | שנה | מספר תושבים |
| --- | --- | --- |
| 1 | 1869 | 3,399 |
| 2 | 1880 | 3,700 |
| 3 | 1890 | 3,711 |
| 4 | 1900 | 3,767 |
| 5 | 1910 | 4,187 |
| 6 | 1923 | 4,103 |
| 7 | 1934 | 4,833 |
| 8 | 1939 | 4,747 |
| 9 | 1951 | 4,713 |
| 10 | 1961 | 4,956 |
| 11 | 1971 | 5,661 |
| 12 | 1981 | 5,944 |
| 13 | 1991 | 6,319 |
| 14 | 2001 | 6,696 |
| 15 | 2006 | 6,869 |
| 16 | 2011 | 7,157 |
ערים תאומות

הונגריה סומבטהי, הונגריה
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567261905171  BnF: cb11964019g (data)  GND: 4043013-3  LCCN: n85813820  MusicBrainz: 9d23816c-aa9e-410c-990b-a30c25e91ec6  NKC: ge808400  VIAF: 123233792   WorldCat (עם VIAF): 123233792
יאן-קשישטוף דודה

| --- | --- |

 לידה:  26 באפריל 1998 (בן 26) קרקוב, רפובליקת פולין 
 הדרגה הגבוהה ביותר:  רב-אמן (2013)
 מד כושר מרבי:  2760 (דצמבר 2021)
 מד כושר נוכחי:  2750 (מרץ 2022)
 מדינה:  פולין 
 פרסים והוקרה:  צלב הכסף של ההצטיינות  צלב ההצטיינות המוזהב 
 
יאן-קשישטוף דודה (בפולנית: Jan-Krzysztof Duda; נולד ב-26 באפריל 1998) הוא שחמטאי פולני בדרגת רב-אמן, שנחשב לילד פלא. השיג את התואר רב-אמן בשנת 2013, בגיל 15 שנים ו-21 יום. הוא זכה באליפות פולין בשנת 2018 ובגביע העולם ב-2021.
נכון למרץ 2022, מדורג במקום ה-16 בעולם והראשון בפולין לפי מד כושר.
קריירת שחמט

בשנת 2008 זכה דודה באליפות העולם בשחמט לנוער בקטגוריית הגיל מתחת ל-10 וכתוצאה מכך הוענק לו תואר אמן פיד"ה.
בשנת 2012 זכה באליפות פולין מתחת לגיל 18 בסולינה(אנ')  ובאליפות אירופה בשחמט הנוער בקטגוריית הגיל מתחת ל-14 בפראג. באותה שנה, הוא חלק מקום ראשון עם יאן קרייצ'י(אנ') בתחרות קיץ השחמט באולומוץ  וזכה בתואר אמן בינלאומי .
במאי 2013 השיג את הציון הסופי הנדרש לתואר רב אמן, באליפות אירופה, בגיל 15 שנים ו-21 יום. זה הפך אותו לרב-אמן השני הצעיר בעולם באותה תקופה.  דודה הפך אפוא לרב אמן השני הפולני הצעיר אי פעם, אחרי דריוש שוויירץ'(אנ') . באפריל 2013 הוא הגיע למקום הראשון בתחרות רבי-האמנים בבודפשט .  בחודש אוגוסט השתתף בתחרות גביע העולם, שם הודח בסיבוב הראשון על ידי וסילי איוונצ'וק .  באוקטובר העניקה לו פיד"ה באופן רשמי את התואר רב אמן.
באוגוסט 2014 שיחק בקבוצה הפולנית באולימפיאדת השחמט ה-41 בטרומסה, נורווגיה, עם תוצאה של 8.5 מ-11 על הלוח השלישי.  בדצמבר 2014 זכה באליפות אירופה בשחמט מהיר  והגיע למקום השני באליפות אירופה בשחמט בליץ,  שניהם נערכו בוורוצלב שבפולין.
קריירת שחמט > 2015

ביולי 2015 זכה בתחרות אגם סבן במרתוני (אנ'), ארמניה .  בספטמבר 2015, הוא חלק את המקום הראשון עם מיכאיל אנטיפוב(אנ') באליפות העולם לנוער בחאנטי-מנסייסק, רוסיה, וקיבל מדליית כסף לאחר שובר שוויון.
ב-1 ביולי 2017 הפך דודה לשחקן הנוער הפולני הראשון ששבר את מחסום 2700 בדירוג פיד"ה, והשיג את הדירוג הגבוה ביותר בקריירת השחמט שלו עד כה. עם הדירוג של 2707, הוא היה השחקן הפולני השני בדירוג ובמקום ה-41 בעולם באותה תקופה.
קריירת שחמט > 2018

במאי 2018 זכה באליפות השחמט הפולנית עם ציון ½6 מ־9 (+ 4–0 = 5), נקודה יותר מקאצפר פיאורון (אנ') . הוא ניצח את פיאורון, רדוסלאב וויטאשק(אנ'), דניאל סאדז'יקובסקי (Daniel Sadzikowski) ואת אלכסנדר מישטה (אנ') .  ביולי 2018, הוא הפך לשחקן הפולני המדורג מספר 1 ובמקום הראשון בעולם בדירוג הנוער, גובר על וויטאשק וויי יי בהתאמה.
ביולי 2018 התמודד בתחרות השחמט של דורטמונד ספארקאסן ה -46, וסיים במקום הרביעי עם 4 מ-7 (+ 2–1 = 4).
במהלך אולימפיאדת השחמט שנערכה בשנת 2018 בבאטומי שבגאורגיה, ניצח את וסילי איוונצ'וק וסיים בתיקו עם לבון ארוניאן, ויסוונתן אנאנד, פביאנו קרואנה, שחריאר ממדיארוב וסרגיי קריאקין, הקבוצה הפולנית סיימה במקום הרביעי.  בשנת 2018 הגיע דודה לחצי גמר אליפות השחמט המהיר לאחר שגבר על קריאקין ואלכסנדר גרישצ'וק, ובסופו של דבר הפסיד לוסלי סו.
בדצמבר 2018 סיים דודה במקום השני באליפות העולם בשחמט בליץ ' בסנט פטרסבורג, עם ½16 מ־21 (+ 15–3 = 3), חצי נקודה אחרי המנצח מגנוס קרלסן .
קריירת שחמט > 2019

בנובמבר 2019 השתתף דודה בטורניר ה-FIDE Grand Prix בהמבורג, המהווה חלק משלבי ההעפלה לאליפות העולם בשחמט 2020 . בטורניר השתתפו 16 שחמטאים. ב-13 בנובמבר הגיע דודה לגמר שם הפסיד לאלכסנדר גרישוק במהלך משחקי ההכרעה בשובר שוויון .
קריירת שחמט > 2021

ביולי-אוגוסט 2021 השתתף דודה בגביע העולם בשחמט 2021 וזכה בתחרות. הזכייה זכתה אותו בכרטיס לתחרות המועמדים 2022 שממנה יבחר השחמטאי שיתמודד מול אלוף העולם בשחמט המכהן בתחרות על אליפות העולם בשנת 2022.
באליפות העולם בבליץ שנערכה בדצמבר. הוא סיים במקום הראשון בשיווין נקודות בתחרות הרגילה אך הפסיד למקסים ושייה-לגראב וסיים במקום השני.
קריירת שחמט > מבחר תחרויות בהן השתתף

תחרות העל טאטא סטיל בשנים: 2019, 2020, 2022
גביע העולם בשחמט בשנים: 2017, 2019, 2021
הופעותיו באולימפיאדות

יאן-קשישטוף דודה שיחק בנבחרת האולימפיות של פולין ב-5 אולימפיאדות.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | לוח | מד כושר | נקודות | תוצאות |  % | מקום |
| 2014 | 3 | 2576 | 8.5 מ-11 | 7+ 3= 1- | 77.3 | 15 קבוצתי, 6 אישי |
| 2016 | 2 | 2736 | 7.5 מ-10 | 5+ 4= 1- | 75.0 | 7 קבוצתי |
| 2018 | 1 | 2739 | 4.5 מ-10 | 2+ 5= 3- | 45.0 | 4 קבוצתי |
| 2022 | 1 | 2750 | 2.5 מ-5 | 1+ 3= 1- | 50.0 | 9 קבוצתי |
|  2024 | 1 | 2732 | 7.5 מ-10 | 6+ 3= 0- | 75.0 | 22 קבוצתי |
חיים פרטיים

דודה הוא סטודנט בבית הספר האוניברסיטאי לחינוך גופני בקרקוב.
הערות שוליים

↑  "Mistrzostwa Polski Juniorow C18 May 2012 Poland". FIDE. נבדק ב-27 בינואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Olomouc Chess Summer 2012 - A1 September 2012 Czech Republic". FIDE. נבדק ב-27 בינואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "List of titles approved by the 83rd FIDE Congress". www.fide.com. 2012-09-17. נבדק ב-2019-09-09.
↑  "Jan-Krzysztof Duda: 15-year-old gains GM title". ChessBase. 2013-05-19. נבדק ב-9 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "First Saturday GM March 2013 April 2013 Hungary". FIDE. נבדק ב-27 בינואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Exciting round 1 at the Chess World Cup 2013". Chessdom. 2013-08-13. נבדק ב-27 בינואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "List of titles approved by the 84th FIDE Congress in Tallinn, Estonia". www.fide.com. 2013-10-17. נבדק ב-2019-09-09.
↑  41st Olympiad Tromso 2014 Open - Poland Chess-Results
↑  "European Rapid Chess Championship 2014: Jan-Krzysztof Duda is the winner". Chessdom. 2014-12-21. נבדק ב-8 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "European Blitz Chess Championship 2014: David Navara convincing winner". Chessdom. 2014-12-19. נבדק ב-8 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Sagar Shah (2015-07-31). "Jan-Krzysztof Duda wins Lake Sevan 2015". ChessBase. נבדק ב-8 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Antipov and Buksa are 2015 World Junior Champions". Chessdom. 2015-09-15. נבדק ב-8 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Sagar Shah (2015-09-21). "Antipov and Buksa are World Junior Champions". ChessBase. נבדק ב-8 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Top lists records. Duda, Jan-Krzysztof (POL) g". נבדק ב-1 בדצמבר 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Rating Progress Chart. Duda, Jan-Krzysztof (POL)". נבדק ב-1 בדצמבר 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Duda wins 1st Polish Championship Chess24
↑  Federation Rankings – Poland FIDE
↑  Administrator (1 ביולי 2018). "Standard Top 100 Juniors July 2018". FIDE. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  46th Dortmund Sparkassen Chess-Meeting 2018 The Week in Chess
↑  "PAIRINGS AND RESULTS". נבדק ב-2018-10-06.{{cite news}}:  תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  "Speed Chess Championship 2018 - Oficjalne informacje". נבדק ב-2018-12-01.
↑  "King Salman World Blitz Championship 2018 Open - Chess–Results.com". נבדק ב-2018-12-30.
↑  "Hamburg FIDE Grand Prix 2019". נבדק ב-2019-11-26.
↑  http://www.olimpbase.org/2014/2014pol.html
↑  http://chess-results.com/tnr232875.aspx?lan=1&art=20&fed=POL&flag=30
↑  http://chess-results.com/tnr368908.aspx?lan=1&art=20&fed=POL&flag=30
↑  http://chess-results.com/tnr653631.aspx?lan=1&art=20&fed=POL&flag=30
↑  https://chess-results.com/tnr967173.aspx?lan=1&art=20&fed=POL&flag=30
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810665128805606  VIAF: 320144647701569211102   WorldCat (עם VIAF): 320144647701569211102
אדרמלך

ערך זה עוסק בבנו ורוצחו של המלך האשורי סנחריב. אם התכוונתם לאליל מסופוטמי, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  המאה ה־7 לפנה״ס 
 פטירה:  המאה ה־7 לפנה״ס 
 מקום קבורה:  ישראל גוש חלב (זיהוי מתחילת המאה ה-13)
 
אַדְרַמֶּלֶךְ (בשמו האשורי: אַרְדַ-מוּלִיסִי, או אַרְדַ-מוּלִיסוּ) היה בנו של מלך אשור סנחריב, אשר רצח יחד עם אחיו שראצר את אביהם סנחריב בבית האל נסרוך בנינוה. על פי חוקרים בוצע הרצח בכ' בטבת בשנת 681 לפנה"ס. לאחר הרצח ברחו אדרמלך ושראצר אל ארץ אררט. מאורע זה מוזכר גם בתנ"ך, וכפי שמסופר בספר מלכים ב':
”וַיִּסַּע וַיֵּלֶךְ וַיָּשָׁב סַנְחֵרִיב מֶלֶךְ אַשּׁוּר וַיֵּשֶׁב בְּנִינְוֵה: וַיְהִי הוּא מִשְׁתַּחֲוֶה בֵּית נִסְרֹךְ אֱלֹהָיו, וְאַדְרַמֶּלֶךְ וְשַׂרְאֶצֶר [בָּנָיו] הִכֻּהוּ בַחֶרֶב, וְהֵמָּה נִמְלְטוּ אֶרֶץ אֲרָרָט. וַיִּמְלֹךְ אֵסַר חַדֹּן בְּנוֹ תַּחְתָּיו.”
מפת מסופוטמיה
על פי ספרות המחקר, המסופר בתנ"ך באשר לרצח סנחריב בידי שראצר ואדרמלך תואם באופן כללי את המסופר במקורות אשוריים ובבליים. המקורות הללו מספרים כי סנחריב ייעד ליורשו את בנו הצעיר יותר, אסרחדון, כנראה בשל השפעתה של אשתו נקיה-זכותו שהייתה אמו של אסרחדון ולא של אחיו האחרים. מינוי זה, שנישל למעשה את ארד-מוליסי (אדרמלך) ונבו-שרו-אוסור (שראצר) מכס המלוכה, הביא לרציחתו של סנחריב על ידי השניים. מקץ הרצח פרצו מלחמות ירושה על כס מלך אשור, ולאחר שישה שבועות הביס אסרחדון את מתחריו וזכה במלוכה.
סרגון השני מלך אשור ואיש נכבד
בילקוט מעם לועז נאמר: ”והקרי 'בניו' ולא כתיב, כיון שבאמת לא היו דומים לסנחריב, שמבני בניהם למדו תורה ברבים, והם שמעיה ואבטליון. והאחד נקרא אדר-מלך, שהיה לו הדר מלכות, ונכתב בא' רמז לאבטליון; והשני שר-אצר, שר באוצר התורה, ומתחיל שמו בש' רמז לשמעיה.”
קברו

רבי שמואל ב"ר שמשון שסייר בארץ ישראל בתחילת המאה ה-13 (1210 לערך) תיאר בספרו "מסע דפלסטינא" מסורת לפיה בגוש חלב מצויים "קברי שמעיה ואבטליון ובצידם קברי אדרמלך ושראצר". כמו כן תיארו את הקברים נוסעים נוספים מימי הביניים כגון מנחם החברוני, יעקב השליח, תלמיד הרמב"ן, אשתורי הפרחי ועוד.
הערות שוליים

↑  הערך: אדרמלך, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 822.
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ט, פסוקים ל"ו–ל"ז, ספר ישעיהו, פרק ל"ז, פסוק ל"ח.
↑  על מלכים ב', עמ' רכ"ג.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 122532100X  VIAF: 5986161152506035190009   WorldCat (עם VIAF): 5986161152506035190009
סוכר תחבירי

סוכר תחבירי (Syntactic sugar) הוא מבנה תחבירי ההופך קוד לקריא יותר.
תיאור מקובל נוסף לסוכר תחבירי הוא כל תוספת לשפה אשר אינה מרחיבה את יכולות השפה, אך מאפשרת כתיבת קוד קריא יותר.
מקור הביטוי

המושג סוכר תחבירי נטבע לראשונה על ידי פיטר לנדין בשנת 1964 במטרה לתאר את השימוש בתחשיב למדא בשפת ALGOL.
שפות מאוחרות כדוגמת CLU, ML, ו-Scheme הרחיבו את משמעות המונח לכל תחביר פנימי נוח של שפה אשר ניתן לתיאור על ידי מבניה הבסיסיים של השפה.
דוגמאות בולטות

פקודות השמה מקוצרת כדוגמת a += b שקולות ל-a = a + b בשפת C ובשפות דומות אחרות.
בשפת Perl, ניתן לכתוב unless (condition) {...}  במקום הביטוי if (not condition) {...}. יתר על כן, תנאי יכול לעקוב אחר כל הוראה, כך שהביטוי statement if condition שקול ל-if (condition) {statement}, אך הראשון טבעי יותר לקריאה.
בשפת C, הסימון a[i] הוא סוכר תחבירי עבור *(a + i). בדומה, הסימון a->x הוא סוכר תחבירי עבור a).x*) לגישה לשדה של רשומה נתונה.
ההוראה using בשפת C# מבטיחה שחרור אובייקט מהזיכרון. (וחוסכת קוד שמוודא זאת בין אם התהליך הגיע לסופו ובין אם לאו)
הוראות List comprehension (אנ') בפייתון כדוגמת: words_list=[word for word in words] מהווה סוכר תחבירי.
במספר שפות תכנות ישנה תמיכה באופרטור "השוואה משולשת" (A<=>B), השקול למשל לפונקציית compareTo של Java.
שימוש ב-Class בשפת JavaScript.
הערות שוליים

↑  Landin, Peter J. (1964). "The mechanical evaluation of expressions" (PDF). The Computer Journal. Computer Journal. 6 (4): 308–320. doi:10.1093/comjnl/6.4.308. נבדק ב-21 ביולי 2014. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Barbara Liskov, "A History of CLU", MIT Laboratory for Computer Science Technical Report 561 (1993)
↑  "C Compound Assignment". msdn.microsoft.com. Microsoft. נבדק ב-20 ביוני 2016. However, the compound-assignment expression is not equivalent to the expanded version because the compound-assignment expression evaluates expression1 only once, while the expanded version evaluates expression1 twice: in the addition operation and in the assignment operation. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Garavaglia, Emilio (26 ביולי 2015). "Why are shortcuts like x += y considered good practice?". stackexchange.com. נבדק ב-20 ביוני 2016. optimization can [be done] if 'finding x' has no side effects {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Eric S. Raymond (11 באוקטובר 1996). The New Hacker's Dictionary – 3rd Edition. MIT Press. p. 432. ISBN 978-0-262-68092-9. נבדק ב-5 באוגוסט 2012. {{cite book}}:  (עזרה)
הושענות

אמירת הושענות בבית כנסת בעפרה. אחד המתפללים מחזיק ספר תורה ליד הבימה ושאר המתפללים מקיפים את הבימה עם לולביהם
הושענא רבה בבית הכנסת החורבה (תמונה זוכה בתחרות ויקיפדיה אוהבת אתרי מורשת 2014)
הושענות הוא כינוי למצווה שנהגה בבית המקדש בחג הסוכות, ובה היו סובבים את מזבח העולה וזוקפים ערבות בצדיו. בלשון חז"ל נקראת מצווה זו גם מצוות ערבה במקדש.
בימינו נוהגים בתפילת שחרית בחג הסוכות, למעט בשבת, להקיף את הבימה עם ארבעת המינים ביד ולומר פיוטי הושענות, זכר למקדש. בכל יום מקיפים את הבימה פעם אחת, ובהושענא רבה מקיפים את הבימה שבע פעמים.
מקור השם

השם 'הוֹשַׁעְנָא' מקורו בצמד המילים 'הושע נא', שבו היו פונים אל האל במהלך קיום מצווה זו, ומבקשים בעיקר על גשמי החורף, שיהיו מבורכים. מקור הביטוי בתהילים, קי"ח - "אנא ה' הושיעה נא".
השם 'הושענא' משמש בחז"ל בעיקר ככינוי לארבעת המינים או להדס. שמו של היום הושענא רבה, שבו היו סובבים את המזבח שבע פעמים, מקורו בכך שמרבים ביום זה בהושענות יותר מבשאר ימי החג. הוא מוכר בעיקר מימי הביניים אולם מצוי גם בספרות המדרשית. בויקרא רבה (פרשה לז), הקדום יחסית, נקרא היום 'יום הושענא', ואילו במדרש תהילים (בובר, מזמור יז) מופיע כבר השם 'הושענא רבה'.
ההושענות בתקופת המקדש

המשנה במסכת סוכה מספרת כי במקדש היו הכהנים מביאים ענפים גדולים של ערבי נחל, וזוקפים אותם על צדי מזבח העולה. הכהנים היו מקיפים את המזבח ולולביהם בידיהם, ואומרים "אנא ה' הושיעה נא, אנא ה' הצליחה נא", ומבקשים בקשות שונות. כמו כן, הם היו מנענעים בערבות שזקפו הכהנים על המזבח. ביום הושענא רבה, היו מקיפים את המזבח שבע פעמים. גם מחוץ למקדש היו נוהגים ליטול ערבה מלבד זו שבלולב, כל שבעת הימים.
מקור המצווה

מקור המצווה במקדש, לפי חז"ל, הוא הלכה למשה מסיני, ועל כן עושים לה זכר בכל שבעת הימים, בהקפות הבימה. לעומת זאת, נטילת הערבה שלא במקדש היא "מנהג נביאים" בלבד (דהיינו, מנהג שאותו הנהיגו הנביאים חגי, זכריה ומלאכי), ולכן איננו עושים לה זכר כל שבעת הימים, אלא ביום הושענא רבה. הסיבה לכך שנוהגת מצווה זו דווקא בהושענא רבה היא בשל העובדה שיום זה נתייחד בשבע הקפות כאמור.
ההושענות בימינו

כיום נהוג להוציא ספר תורה מארון הקודש ולהקיף את בימת בית הכנסת כשאחד המתפללים (בדרך כלל אבל שאינו יכול להקיף בעצמו או מי שאין לו ארבעת המינים) אוחז בספר ליד הבימה ולומר את תפילת ההושענות בכל שבעת הימים, זכר למקדש. ביום הושענא רבה נוהגים להקיף את הבימה שבע פעמים, ובחלק מהקהילות נוהגים להוציא את כל ספרי התורה שבארון. כמו כן, בהושענא רבה נוטלים מלבד הלולב והערבה שבתוכו, עוד בדי ערבות (יש הנוטלים חמישה) וחובטים בהן בסוף תפילת ההושענות.
אצל יהודי גרמניה היו מסתדרים המתפללים בשלשות ומקיפים את הבימה במצעד רב רושם, מנהג שלא קיים בקהילות אחרות.
ההושענות בימינו > מספר ההקפות

בסידור רס"ג מובא שיש להקיף את התיבה בכל יום פעם אחת וביום השביעי שבע פעמים, אולם מביא מנהג חדש (שמקורו בישיבות בבל) להקיף את התיבה שלוש פעמים: הקפה הראשונה היא לצד ימין (נגד כיוון השעון), הקפה שנייה לצד שמאל (לכיוון השעון), והקפה שלישית לחזן לבדו שוב לצד ימין בסיום ההושענות תוך כדי אמירת ברכה לציבור. מנהג זה הובא גם בתשובת רב האי גאון המובאת בהלכות הרי"ץ גיאת כ'מנהג פשוט בכל ישראל'. בתשובה לרב שרירא גאון הבהיר ר' האי שאין ללמוד מההקפות שהיו בבית המקדש ששם מבואר שהיו מקיפין את המזבח פעם אחת, שלדעתו בבית המקדש כלל לא הקיפו את המזבח רק עמדו לפניו, שכן ישנו איסור להלך בין האולם והמזבח.
ר' יצחק אבן גיאת דחה מנהג זה, כמו כן גם את פרשנותו של רב האי למשמעות המילה "מקיפין", לדבריו זר (יהודי שאינו כהן) יכול להיכנס לצורך ההקפות בין האולם והמזבח, כמו כן כתב שהמנהג בספרד ובצרפת להקיף רק פעם אחת כשם שהקיפו בבית המקדש. מנהג זה נכתב בספרי ההלכה משנה תורה והטור. וכך גם נפסק בשולחן ערוך, וכך נוהגים כיום בכל הקהילות (כולל התימנים, שנוהגים לומר את הושענות בנוסח רס"ג).
בהושענא רבא לכל הדעות מקיפים שבע פעמים. לדעת רב האי שהוזכר לעיל שלוש ההקפות הראשונות הן לימין (נגד כיוון השעון), שלוש הבאות לשמאל (כיוון השעון) והאחרונה לימין. ברם לפי רוב הדעות כל ההקפות הן לימין, וכך נפסק בשולחן ערוך.
ההושענות בימינו > פיוטי ההושענות

בכל יום של ההושענות אומרים פיוט אחר (או מספר פיוטים), המבוסס על המילים 'הושע נא' החוזרות על עצמן עם כינויים מליציים שונים למושאי התפילה, לעיתים לפי אקרוסטיכון (אלפביתי או שם המחבר). לדוגמה, פיוט אחד (לפי מנהג אשכנז), שבו המושא הוא עם ישראל, אומר 'הושע נא אוֹם אני חומה, הושע נא; הושע נא ברה כחמה, הושע נא; הושע נא גולה וסורה, הושע נא', וכן הלאה.
ישנם חילוקי מנהגים באשר לסדר הפיוטים (איזה פיוט יש לומר בכל יום); ישנם מנהגים סבוכים יחסית בנושא, התולים את הסדר לפי היום בשבוע שבו חל סוכות, וישנם מנהגים אשר קובעים סדר אחד ללא שינוי בין השנים.
ביום הושענא רבה נוהגים (לפי כל המנהגים) לומר את כל הפיוטים (פיוט בכל הקפה), ועוד רבים מיוחדים ליום הושענא רבה עצמו.
ההושענות בימינו > פיוטי ההושענות > סדרי ההושענות

ישנם שלושה מנהגים עיקריים של אמירת פיוטי הושענות:
המנהגים המבוססים על המסורת הארץ ישראלית: אשכנז המערבי והמזרחי, איטליה ורומניא. ההבדל בין המנהגים הללו הוא בעיקר השיבוץ של הפיוטים לימים השונים של החג. הסברה הרווחת במחקר היא שפיוטים אלו הם קדומים מאוד, עדות על כך היא פשטותם היחסית של הפיוטים, וחוסר החריזה ותחכום-היתר, האופייניים לפיוטים המאוחרים יותר. רוב החוקרים מייחסים אותם לקליר.
המנהג המובא בסידור רס"ג, שהשתמר בתכלאל. כנראה פיוטים שחוברו בידי רס"ג עצמו, אם כי ייתכן שהם ממסורת בבלית קדומה יותר.
מנהג ספרד המכיל חלק מן ההושענות שבסידור רס"ג, ומוסיף פיוטים רבים שנתחברו על ידי משוררי ספרד חלק נכבד מהם של הפייטן ר' יוסף אבן אביתור.
ההושענות בימינו > בשבת

ראשונים רבים (ר' אברהם בן נתן הירחי בספר המנהיג, דוד אבודרהם, הטור) מביאים את דברי רב שרירא גאון שאסור לומר הושענות בשבת. הסיבה שניתנה: הושענות נאמרות בזמן בו מקיפים את התיבה עם לולב. קיים חשש שילדים יראו שאומרים הושענות בשבת ואז יבואו לחשוב שיש ליטול לולב בשבת. נראה שגם רס"ג היה סבור כשיטת רב שרירא גאון, שכן אין הושענות לשבת בסדר ההושענות שלו.
ברם הטור עצמו לאחר הביאו את דברי רב שרירא חולק עליו וטוען שאין לחוש לכך, שכן אף לשיטת הנוהגים לומר הושענות בשבת אין מקיפים את התיבה כמו בשאר הימים, ודי בכך כדי שהילדים לא יבואו לטעות. כך גם פוסק ר' יוסף קארו, בשולחן ערוך (אורח חיים, סימן תר"ס, סעיף ג') "יש מי שאומר שאין אומרים הושענא בשבת, ולא נהגו כן". באותה תקופה נהגו הספרדים לומר הושענות בשבת.
לעומת זאת, החיד"א מעיר על דבריו שבירושלים (כוונתו לספרדים בירושלים) לא נהגו לומר הושענות בשבת, כדברי רב שרירא. מירושלים התפשט המנהג לחלק מהקהילות הספרדיות, אך גם כיום ישנם קהילות ספרדיות לא מעטות שאומרות הושענות בשבת. כגון: בתוניסיה, מרוקו, גאורגיה ובקהילות הספרדיות של מערב אירופה. בקהילות האשכנזים (למעט מנהג הגר"א ומנהג חב"ד), לעומת זאת, נהוג עד היום לומר הושענות בשבת. יהודי תימן לא נהגו מעולם לומר הושענות בשבת שכן הם הולכים לפי הסדר של רס"ג שאינו מכיל הושענות לשבת.