יחסי ישראל–רומניה
יחסים מדיניים

היחסים בין שתי המדינות החלו לראשונה במהלך שנת 1947, בשעה שרומניה, אשר השתייכה לגוש הקומוניסטי בהנהגת ברית המועצות, תמכה בתוכנית החלוקה ובהקמתה של מדינת ישראל. עם זאת, הקרע בין ישראל לברית המועצות, אשר התרחב בעקבות הפיגוע בצירות הסובייטית בשנת 1953, השליך במידה מסוימת גם על יחסי רומניה וישראל, כאשר רומניה ביקשה להימנע מנקיטת צעדים הנוגדים במפורש את מדיניותה של פטרוניתה העיקרית ומעצמת העל. בתחילת 1959 הקלה ממשלת רומניה על יציאת היהודים, ורבבות מיהודי רומניה עלו לישראל.
החל ממרץ 1965, לאחר עליית ניקולאה צ'אושסקו לשלטון, התחממו היחסים בין המדינות, ורומניה נמנעה בעצרת האו"ם בשורה של הצבעות אנטי-ישראליות. אחרי מלחמת ששת הימים, כאשר כל המדינות הקומוניסטית במזרח אירופה ניתקו את יחסיהן עם ישראל, רומניה של נשארה המדינה הקומוניסטית היחידה שקיימה יחסים דיפלומטיים מלאים, פומביים ונמשכים עם ישראל. בשנת 1969 העלתה רומניה את היחסים הדיפלומטיים עם ישראל לרמת שגרירויות. השגריר הישראלי הראשון, רפאל בנשלום, החליף אז את הציר אליעזר דורון. רומניה מינתה את ולריו ג'ורג'סקו לשגרירה הראשון בתל אביב. גם הסחר גדל משנה לשנה ורומניה אף העבירה נפט ליצוא למזרח דרך קו צינור אילת-אשקלון. במהלך כהונתו של צ'אושסקו כשליט רומניה, בין השנים 1965–1989, התקיימו מגעים שוטפים בין נציגי המשטר הקומוניסטי הרומני לבין נציגים בכירים ישראלים, וזאת בנושאים שונים לרבות תיירות, מסחר, וחקלאות. החל משנת 1972 כל ראשי הממשלה ושרי החוץ הישראלים ביקרו ברומניה. הראשונה הייתה גולדה מאיר.
בספטמבר 1974 ביקר בישראל שר החוץ של רומניה, גאורגי מקוביסקו (אנ'). הוא נפגש עם ראש הממשלה, סייר ב"יד ושם", ביקר את שר החוץ יגאל אלון בגנוסר ובדירת השרד שלו בירושלים העתיקה, וסיים את ביקורו באילת.
בסוף מאי 1975 ביקר אלון ברומניה, שם שיבח בנאומו את "מדיניות החוץ העצמאית" שלה, נפגש עם היהודים המקומיים בבית הכנסת המרכזי של בוקרשט, נפגש לשיחה ארוכה עם צ'אושסקו ואף צפה עמו במשחק כדורגל.
יחסיה הדיפלומטיים של רומניה עם מדינת ישראל נמשכו גם בשנות ה-80, וזאת חרף קשריה ההדוקים עם חלק ממדינות ערב. בשנת 1984, לאור העלייה בהיקף התיירות בין שתי המדינות, שר התיירות הרומני ביקר בישראל. מאוחר יותר, בינואר 1988, הגיע לביקור בישראל גם שר החוץ הרומני, ובעקבותיו באוקטובר אותה שנה הגיע לישראל שר המסחר הרומני. עם זאת, צ'אושסקו עצמו נמנע מביקור מישראל, וזאת בטענה כי ביקור שכזה לא יתאפשר עד ליישוב הסופי של הסכסוך הישראלי-פלסטיני.
בעקבות סופה של המלחמה הקרה, התחממו היחסים שבין שתי המדינות, בד בבד עם עלייה משמעותית בהיקף הסחר ההדדי ותיירות החוץ. הדבר התבטא בביקור הנשיא הרומני יון איליאסקו בישראל בשנת 1991. במהלך שנות ה-90 כ-35 אלף פועלי בנין מרומניה הגיעו מדי שנה לעבוד בישראל במסגרת הסדר למתן רישיונות עבודה.
ביולי 2001 ראש ממשלת רומניה, אדריאן נסטאסה, הגיע לישראל בראש משלחת שכללה את: שר החוץ, שר התעשייה והמשאבים, שר החקלאות, שר התקשורת, שר ההפרטה, שר העבודה, וכן סגן נשיא הפרלמנט הרומני. במסגרת הביקור נפגש עם ראש הממשלה, אריאל שרון, והיה אורחו בטקס הפתיחה של המכביה השש-עשרה. כמו כן נפגש נסטאסה עם שר החוץ, שמעון פרס, נשיא המדינה, משה קצב, יו"ר הכנסת, אברהם בורג, ראש עיריית ירושלים, אהוד אולמרט ועם בכירי המשק הישראלי במסגרת סמינר כלכלי משותף.
בשנת 2010, נשיא מדינת ישראל שמעון פרס קיים ביקור רשמי ברומניה, ונפגש עם מספר מנהיגים ופוליטיקאים רומנים, ביניהם נשיא רומניה טראיאן בססקו, מנהיג הסנאט הרומני ויו"ר הבית התחתון הרומני. במסגרת הביקור התקיימו דיונים לגבי שיתוף פעולה אפשרי בנושאי ביטחון, טכנולוגיה, חינוך, עסקים ותיירות. באותה השנה ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו קיים אף הוא ביקור רשמי ברומניה, ובשנת 2011 התקיימה ישיבה משותפת בירושלים בהשתתפות שרים משתי המדינות. בתקופה זו הבהירה ממשלת רומניה, כי היא מגדירה עצמה כאחת מידידותיה הקרובות של מדינת ישראל, ותומכת בעקביות בשדרוג מעמדה של ישראל במגעיה למול האיחוד האירופי. כמו כן הכריזה ממשלת רומניה כי היא מכירה באחריותה לשואת יהודי רומניה, ופועלת בהתמדה להנצחת זיכרון השואה בקרב אזרחיה.
ב-24 במרץ 2019, במהלך ועידת איפא"ק המתקיימת בוושינגטון הודיעה ראש ממשלת רומניה ויוריקה דנצ'ילה על העברת השגרירות לירושלים.
אחרי מתקפת הטרור של חמאס ב-7 באוקטובר, היה נשיא הפרלמנט הרומני בין המנהגים הזרים הראשונים שביקרו בישראל, ואף הודיע: שיציג את סרטון הזוועות בפני שני בתי הנבחרים של רומניה.
ב-19 במרץ 2024, העביר הפרלמנט הרומני חוק לפיו רומניה תציין יום לאומי לידידות ולסולידריות עם ישראל בכל שנה ב-14 במאי, תאריך יום העצמאות של ישראל. החוק עבר ברוב מוחץ של 241 תומכים מול שלושה מתנגדים בלבד. ב-15 במאי באותה השנה 102 מתוך 103 חברי הסנאט הרומני שנכחו בבית הנבחרים הצביעו בעד חוק זה.
לאחר הסיבוב הראשון בבחירות לנשיאות רומניה (2024), שוחח ג'אורג'סקו עם שר התפוצות של ישראל, עמיחי שיקלי, והבטיח להעביר את שגרירות רומניה בישראל לירושלים. בנוסף הבטיח ג'אורג'סקו כי יזמין את ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, לביקור ברומניה ולא יכבד את צווי המעצר שהוציא בית הדין הפלילי בהאג. שיקלי שיבח את ג’ורג’סקו "על מחויבותו למאבק באנטישמיות". בתגובה לכך האשים שגריר רומניה את ישראל בהתערבות בוטה בבחירות. לאחר הביקורת מחק שר התפוצות עמיחי שיקלי ציוצים שלו העוסקים בשיחת טלפון שקיים עם המועמד קלין ג'אורג'סקו.