stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיי מוקלה
הערות שוליים

↑  מרגרט קמבל, גוגל בוקס, "גדולי הצ'לנים", 2011, פאבר את פאבר
↑  סימון מקווי, "מאמרים על ההיסטוריה של המוזיקה האנגלית לכבוד ג'ון קאלדוול", 2010, מו"ל בוידל וברואר, עמ' 251 isbn=9781843835356
↑  מדור ההספדים, טיימס, מרץ 1963, גיליון 55638, עמ' 14 : מיס מיי מוקלה
↑  http://www.ram.ac.uk/museum/item/23466 דיוקן מיי מוקלה מאת ג'ון מנספילד קרילוק, שמן על בד, 1930. ב=האקדמיה המלכותית למוזיקה
↑  מרגרט קמפבל, "מוקלה, מיי (הנרייטה), מילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים אונליין
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007446660305171  GND: 1169223028  ISNI: 0000 0000 7738 8219  LCCN: no2001005164  MusicBrainz: d56e7a74-1fdc-4b2c-ac96-0707f587c407  NLA: 44873338  Trove: 1461960  VIAF: 71034778   WorldCat (עם VIAF): 71034778
מה נתת לי

"מה נתת לי" הוא שיר לבנוני שבוצע בגרסה עברית על ידי הזמרת ירדנה ארזי באלבומה "דמיון מזרחי" שהוקדש כולו למוזיקה ערבית.
השיר המקורי

משפחת בנדלי היא משפחת מוזיקאים לבנונית. אבי המשפחה ו-12 ילדיו (3 בנים ו-9 בנות בהן דורה בנדלי הזמרת המובילה) הופיעו בשנת 1973 בטלוויזיה הלבנונית ומאז לאורך כל העשור הפכו לאחד ההרכבים המצליחים במדינה ובעולם הערבי בכלל. להיטי הפופ שלהם ובהם "do you love me?" שבוצע מחדש על ידי שרית חדד ו"טלפון" סימנו את גל ההשפעה הצרפתית והאירופאית על התרבות הלבנונית באותן שנים.
עם פרוץ מלחמת האזרחים בלבנון נמלטה המשפחה לטריפולי, והמשיכה משם לנהל קריירה בינלאומית.
הנוסח העברי

השיר נקרא במקור "נטלי" ומשם באה לאהוד מנור ההשראה לשמו העברי "מה נתת לי". הוא נכתב לאלבומה העשירי של ארזי "דמיון מזרחי" שהיה מבוסס על לחנים ערביים של מוחמד עבד אל ווהאב, פיירוז ואחרים בעיבודים עדכניים של ירון בכר.
"מה נתת לי" היה הלהיט הגדול מתוך האלבום ובהמשך אותה שנה נערכה לו גרסת רמיקס על ידי יזהר אשדות שיצאה בישראל ובמקביל הופצה גם ביפן ובגרמניה. לשיר צולם קליפ בבימויו של צדי צרפתי בו מגלמת ארזי זמרת מועדונים שמתאהבת בלקוח צעיר שפוקד את המקום. לתפקיד הלקוח לוהק דוגמן בראשית דרכו - מוטי רייף. לימים בקליפ שצולם לשירה של ארזי "אם הוא ילך" שיצא ב-2018 שבו ארזי ורייף לגלם את אותם תפקידים והציגו מפגש מאוחר של הזמרת והצעיר המסתורי כעבור 30 שנה.
מכיוון שהשיר אינו ישראלי מקורי נמנעה השתתפותו במצעדי הפזמונים.
בשנת 2004 הקליטה הזמרת קים קונקשיין (שסיפרה לארזי על הערצתה אליה בתוכנית "קפה טלעד") גרסת כיסוי לשיר לפי הנוסח העברי של מנור, בסגנון דאנס.
מודיעין ההגנה

| --- | --- |


 מידע כללי
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 סוכנות אם:  משרד ההגנה הבריטי 
 תאריך הקמה:  1 באפריל 1964 
 סוכנות קודמת:  מינהל המודיעין הצבאי 
 מטה מרכזי:  לונדון 
 עובדים:  3,697 (2015)
 www.gov.uk/government/groups/defence-intelligence
 
מודיעין ההגנה (באנגלית: Defence Intelligence; בראשי תיבות: DI) הוא ארגון בקהילת המודיעין הבריטית, המתמקד באיסוף וניתוח מודיעין צבאי עבור הצבא הבריטי. זהו גוף שונה מסוכנויות הביון הבריטיות האחרות (כדוגמת MI6, GCHQ ו-MI5) בכך שהוא חלק בלתי נפרד ממשרד ההגנה (MoD) ולא ארגון עצמאי. הארגון מעסיק תערובת של צוות אזרחי וצבאי והוא ממומן במסגרת תקציב הביטחון של בריטניה. הארגון היה ידוע בעבר כמטה המודיעין הביטחוני (DIS), אך שינה את שמו בשנת 2009 והוא הגוף העיקרי בבריטניה למודיעין צבאי. מטהו שוכן בהנטינגונשייר.
התפקיד העיקרי של מודיעין ההגנה הוא ניתוח מודיעין ושאיבת מידע ממגוון מקורות גלויים וסמויים כדי לספק את המודיעין הדרוש לתמיכה בפעולות צבאיות, בתכנון מבצעים וכדי להודיע על מדיניות הביטחון והחלטות הרכש. שמירת היכולת לתת אזהרה אסטרטגית בזמן על התפתחויות פוליטיות-צבאיות ומדעיות וטכניות עם פוטנציאל להשפיע על האינטרסים של בריטניה היא חלק חיוני בתהליך. ההערכות של מודיעין ההגנה משמשות את ועדת המודיעין המשותפת (JIC) ומסייעות בעבודתם של מחלקות ממשלתיות אחרותושותפים בינלאומיים (כגון נאט"ו והאיחוד האירופי). איסוף מודיעין כללי היא זו שמבדילה את מודיעין ההגנה מארגונים אחרים כגון SIS ו-GCHQ המתמקדים באיסוף מודיעין אנושי (HUMINT) ומודיעין אותות (SIGINT), בהתאמה. ככזה מודיעין ההגנה תופס תפקיד ייחודי בקהילת המודיעין בבריטניה.
היסטוריה

הארגון הוקם בשנת 1873 כאגף הביון של משרד המלחמה הבריטי (Intelligence Branch of the British War Office). בשנת 1888 הוא הפך למינהל המודיעין הצבאי (Directorate of Military Intelligence) שהתקיים עד 1964. במקביל לו פעלה הוועדה להגנת האימפריה, שהוקמה ב-1902 ונועדה לתאם בין זרועות הצבא בניהול הערכות מודיעין ואסטרטגיה צבאית.
כאשר משרד ההגנה (MOD) הוקם בשנת 1964 במקום משרד המלחמה, המודיעין הימי, המודיעין הצבאי והמודיעין האווירי אוחדו יחד כדי להקים את צוות מודיעין ההגנה (DIS). אף על פי שה-DIS התמקד בתחילה בסוגיות המלחמה הקרה, עם הזמן תשומת ליבו עברה לתמיכה בפעולות מעבר לים, לניטור כלי נשק להשמדה המונית ולפעילות בינלאומית נגד טרור לתועלת הצבא הבריטי.
פיקוד

בראש מודיעין ההגנה עומד מפקד מודיעין ההגנה (Chief of Defence Intelligence, או CDI) שהוא קצין צבאי מכהן בדרגת שלושה כוכבים ואשר אחראי גם על התיאום הכולל של פעילויות המודיעין בתוככי כוחות הצבא ופקודות שירות בודדות. הוא נתמך על ידי שני סגנים – אזרחי וצבאי.
תפקידים

כדי לתמוך במשימתה, למודיעין ההגנה יש ארבעה תפקידים חיוניים:
תמיכה במבצעים: הגוף ממלא חלק בלתי נפרד בתהליך התכנון בכל שלבי הפעולות הצבאיות, על ידי מתן איסוף וניתוח מודיעיני ברמה הטקטית, המבצעית והאסטרטגית. דוגמאות לתמיכה שסיפק לפעולות הן:
משימות הקואליציה בעיראק מאז 2004
סיוע לנאט"ו בהובלת כוחות באפגניסטן ובבוסניה
פעולות הומניטריות ותומכות שלום של האו"ם בסיירה לאון, ליבריה, קפריסין, אריתריאה והרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
הגוף פרס אנליסטים מודיעיניים, בלשנים וחיילים מעבר לים, ומספק תמיכה גאוגרפית על ידי אספקת מיפוי סטנדרטי והתמחות למבצעים מעבר לים.
תמיכה בתכנון מבצעים: הגוף מספק מידע מודיעיני והערכות המסייעות בהכנות למצבים עתידיים פוטנציאלים, בהתאם לדרישת כוחות הצבא בבריטניה. המידע שנאסף, מכסה התפתחויות פוליטיות וצבאיות, מידע ארצי ותרבותי, תשתיות קריטיות וביטחון פנים, כולם כחלק מתכנון למקרי סיוע.
מתן אזהרה מוקדמת: אחריות מהותית של מודיעין ההגנה היא להזהיר שרים, רמטכ"לים, בכירים ומקבלי החלטות בתחום הביטחון מפני משברים קרובים ברחבי העולם. אזהרה כזו חיונית לתכנון לטווח הקצר והבינוני. הגוף ממלא משימה זו על ידי התמקדות בתחומים עכשוויים ובנושאים חשובים, הדגשת ההשפעות של נסיבות משתנות, חיזוי מגמות ביטחון ויציבות והערכת האופן בו מגמות אלו עשויות להתפתח. ההערכות מופצות למקבלי ההחלטות בקרב משרד ההגנה, הכוחות המזוינים, מחלקות ממשלתיות אחרות, בעלות ברית ושגרירויות בריטניה והוועדות הבכירות.
מתן ניתוח לטווח ארוך יותר של איומים מתעוררים: מודיעין ההגנה מספק הערכות לטווח ארוך יותר של תרחישים סבירים ברחבי העולם בהם כוחות הצבא בבריטניה עשויים להזדקק להפעלת הציוד העומד בפניהם. הוא גם מספק תמיכה טכנית בפיתוח ציוד צבאי עתידי ובפיתוח אמצעי נגד מערכות שעלולות להיות עוינות.
מפקדי מודיעין ההגנה

המנהל הכללי של המודיעין
קנת סטרונג, 1964–1966
אלפרד ארל, 1966–1968
הרולד מגווייר, 1968–1972
לואי לה ביילי, 1972–1975
דייוויד ויליסון, 1975–1978
ג'ון אייקן, 1978–1981
רוי הולידיי, 1981–1984
מפקדי מודיעין ההגנה
מייקל ארמיטאג', 1984–1986
דרק בורמן, 1986–1988
ג'ון קר, 1988–1991
ג'ון ווקר, 1991–1994
ג'ון פולי, 1994–1997
אלן ווסט, 1997–2000
ג'ו פרנץ', 2000–2003
אנדרו רידג'וויי, 2003–2006
סטיוארט פיץ', 2006–2009
כריסטופר ניקולס, 2009–2012
אלן ריצ'רדס, 2012–2015
פיליפ אוסבורן, 2015–2018
ג'יימס הוקנהל, 2018–הווה
ראו גם

משרד ההגנה
סוכנות ביון ההגנה (DIA) – המקבילה של ארצות הברית
ארגון הביון של משרד ההגנה (DIO) – עמיתו האוסטרלי
המינהל הראשי של המטה הכללי הרוסי – המקבילה הרוסית
מינהל המודיעין הראשי של ברית המועצות – המקבילה הסובייטית
מינהל הביון הצבאי, המקבילה הצרפתית
אגף המודיעין
לקריאה נוספת

Dylan, Huw (2014). Defence Intelligence and the Cold War: Britain's Joint Intelligence Bureau 1945–1964. Oxford University Press. ISBN 978-0199657025.
הערות שוליים

↑  House of Commons (5 July 2016). Intelligence and Security Committee of Parliament Annual Report 2015–2016, page 16. Retrieved 23 October 2016.
↑  "Defence Intelligence". Ministry of Defence. נבדק ב-7 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Defence Intelligence: Roles". Ministry of Defence. 12 בדצמבר 2012. נבדק ב-4 בנובמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Defence Intelligence: Roles". Ministry of Defence. 12 בדצמבר 2012. נבדק ב-4 בנובמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Defence Intelligence: Roles". Ministry of Defence. 12 בדצמבר 2012. נבדק ב-4 בנובמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Defence Intelligence: Roles". Ministry of Defence. 12 בדצמבר 2012. נבדק ב-4 בנובמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Defence Intelligence: Roles". Ministry of Defence. 12 בדצמבר 2012. נבדק ב-4 בנובמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ministry of Defence Senior Posts" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-17 בנובמבר 2015. נבדק ב-7 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2002163245  VIAF: 126864892   WorldCat (עם VIAF): 126864892
מורתדא מנסור

מורתדא מנסור (בערבית: مرتضى أحمد محمد منصور, בתעתיק מדויק: מרתדא אחמד מחמד מנצור; נולד ב-17 ביוני 1952) הוא עורך דין, חבר הפרלמנט המצרי ויושב ראש קבוצת הכדורגל א-זמאלכ. מנסור התמודד לנשיאות מצרים במסגרת בחירות 2018 ושימש בעברו כתובע הכללי של העיר אסמאעיליה.
הוא התמודד פעמים נוספות בעבר, ב-2012 נפסלה מועמדותו וב-2014 פרש והביע תמיכה בנשיא הנבחר עבד אל-פתאח א-סיסי.
ביוגרפיה

מנסור נולד בעיר גיזה ואת דרכו הציבורית החל לאחר לימודי משפטים באוניברסיטת עין שמס (אנ') שבקהיר, את לימודיו סיים בהצטיינות ולאחר מכן החל להתמחות במשרד התובע הכללי באסמאעיליה, מנסור שנחשב לעורך דין דעתן ומשכיל נבחר למשרת התובע הכללי בעיר ובהמשך התמנה לשופט.
בשנת 1983 מנסור עורר סערה ציבורית במצרים לאחר שהרשיע את השחקן המצרי המפורסם עאדל אמאם בלעג לעורכי דין ולבתי המשפט במהלך סרט סאטירי וגזר עליו שנת מאסר, ההרשעה והמאסר בוטלו ומנסור נאלץ להתפטר מתפקידו כשופט, לאחר ההתפטרות הפך לעורך דין בכיר בתחום הערעורים.
ביוגרפיה > פוליטיקה

מנסור החל את דרכו הפוליטית ב-1990 כאשר התמודד כנציג מחוזי בבחירות לפרלמנט המצרי אך הפסיד, לאחר מכן ניסה להתמודד מספר פעמים עד שבשנת 2000 נבחר לראשונה לפרלמנט וכיהן בו עד שנת 2005.
ב-2011 היה מהמתנגדים הבולטים להפגנות נגד נשיא מצרים חוסני מובארכ ונחשב לתומך נלהב שלו, לאחר ההפיכה היה מנסור שותף בקמת מפלגת מצרים החופשית, אך עקב נאמנות למשטר מובארכ לא הורשה לרוץ לפרלמנט.
בבחירות 2014 הצטרף מנסור למפלגה הלאומית דמוקרטית (בעבר מפלגתם של מובארכ ואנואר סאדאת) ורץ ברשותה לנשיאות מצרים, לאחר שלא הצליח לגייס מספר מספיק של תומכים הסיר את מועמדותו ותמך במועמדותו של א-סיסי. ב-2018 הכריז כי ירוץ באופן עצמאי לנשיאות מצרים אל מול הנשיא המכהן עבד אל-פתאח א-סיסי. ב-27 בינואר 2018, החליט לפרוש מהמירוץ לנשיאות מצרים.
ביוגרפיה > בספורט

במקביל לכהונתו כחבר בפרלמנט המצרי הצטרף לצוות הניהול של מועדון הכדורגל א-זמאלכ בו כיהן בתחילה כסגן יושב הראש ובהמשך כיושב ראש, בתקופתו הרבה המועדון להצליח, זכה בגביע המצרי, בליגת האלופות האפריקאית ובסופר קאפ האפריקאי, בשנת 2005 הודח מתפקידו בעקבות מעורבות במעשה אלימות במהלך הדרבי של קהיר נגד קבוצת הכדורגל אל-אהלי, בשנת 2014 שב לתפקידו כיושב ראש המועדון.
הערות שוליים

↑   "ברני סנדרס המצרי" אולץ לפרוש מהמרוץ לנשיאות, וא-סיסי נותר כמעט ללא מתחרים, באתר הארץ, 25 בינואר 2018
↑  MP Mortada Mansour will not stand for 2018 presidential election
מה עובר עלייך

מה עובר עלייך הוא אלבום הבכורה של הזמר הישראלי איתי לוי. האלבום יצא לאור ב-2014, על ידי חברות התקליטים סינגולד ופליי רקורדס.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | צלצול השעון  | 3:59 |
| 2. | נשב ונדבר  | 3:21 |
| 3. | יחד נתגבר  | 4:05 |
| 4. | עוד יום חולף  | 3:48 |
| 5. | מה עובר עלייך  | 4:23 |
| 6. | מכור אלייך  | 3:29 |
| 7. | אף אחת אחרת  | 3:29 |
| 8. | בלילות קרים  | 3:33 |
| 9. | כולנו קטנים  | 3:50 |
| 10. | התמכרתי  | 4:32 |
| 11. | קול צחוקה  | 4:11 |
| 12. | תגידי  | 3:39 |
| 13. | כמעט שיר אהבה  | 3:39 |
| 14. | תסלחי  | 3:40 |
| 15. | ילדות של פעם  | 3:50 |
| 16. | הצל ואני  | 4:06 |
הערות שוליים

↑  מאיה כהן, נא להכיר: איתי לוי, באתר ישראל היום, 3 בנובמבר 2015
| איתי לוי |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | מה עובר עלייך • כל העיר יודעת • שורדים אהבה • שתישרף האהבה |  |
| מיני-אלבומים | הולכת יחפה • סופה של חול |  |
| ערכים קשורים | ליאם הפקות • "הכוכב הבא" |  |
| איתי לוי - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| מה עובר עלייך | "כמעט שיר אהבה" • "מה עובר עלייך" • "בלילות קרים" • "ילדות של פעם" • "נשב ונדבר" • "אף אחת אחרת" |  |
| כל העיר יודעת | "יום שני" • "חוטים ומיקרופונים" • "5 מילים" • "כל העיר יודעת" • "שריקות" • "בשעות המתות" |  |
| שורדים אהבה | "מסיבה בחיפה" • "הפוך" • "היי את" • "פרח בשממה" • "ג'סטה" |  |
| שתישרף האהבה | "שתישרף האהבה" • "מאמו" • "אחרי הכל מתגעגע" • "פתאום אהבה" • "מסיבת רווקים" • "כמעט שנתיים" • "הנה זה בא" • "קירות" • "חיוך קטן" • "קעקוע על הלב" • "השמחה שלנו" • "טכנו" • "בואי לתמיד" • "הזמן שלנו" • "NYC" |  |
| הולכת יחפה | "הולכת יחפה" |  |
| סינגלים אחרים | "עוד יום" • "גיבורים" • "ליום הזה חיכיתי" • "חיכיתי חיכיתי" • "הלו מאמי" • "לקחת את המפתחות" • "קפה אצל ברטה" • "חצי בשבילי" • "רק בנות" • "שן ילד שן" • "אם העולם יגמר" • "את יודעת אמא" • "בסוף תמיד חוזר" |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מגושליגט

| --- | --- |
 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  המישור הגדול הצפוני
 מחוז:  סבולץ'-סטמאר-ברג סבולץ'-סטמאר-ברג
 נפה:  נפת פהרגיארמט
 שטח:  5.18 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  314 (1 בינואר 2020)
 קואורדינטות:  48°03′00″N 22°52′00″E﻿ / ﻿48.05°N 22.866666666667°E﻿ / 48.05; 22.866666666667 
 אזור זמן:  UTC +1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.מגושליגט(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.מגושליגט  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מגושליגט (בהונגרית: Magosliget) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין כבר מהמאה ה-15.
ספרו של ז'יגמונד מוריץ A boldog ember (בעברית: "האדם המאושר) משנת 1935 מספר את סיפור חייו של איכר ממגוסליגט בשם ג'יורי ג'ו.
יהודי מגושליגט

יהודים חיו במגושליגט בתקופות זמן שונות. בשדה ישן בכפר טוענים תושבים מקומיים כי היה בית קברות יהודי. בשנת 1944 נרצחו חלק מיהודי הכפר יחד עם שאר יהודי המחוז ושאר יהודי הונגריה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 11 |  |
| 1880 | 3 | 269 |
| 1910 | 37 |  |
| 1920 | 12 |  |
| 1930 | 5 |  |
| 1941 | 7 | 272 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מיקום בית הקברות היהודי במגושליגט
↑  תיעוד יהודי מגושליגט שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת פהרגיארמט |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פהרגיארמט • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • הרמאנסג • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טיוודר • טוניוגמטולץ' • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • אוסקה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן |  |
מורשת יער הגשם הטרופי של סומטרה

אתר מורשת יער הגשם הטרופי של סומטרה (אינדונזית: Warisan Hutan Hujan Tropis Sumatera) הוכרז על ידי אונסק"ו כאתר מורשת עולמית בשנת 2004. האתר מורכב משלושה פארקים לאומיים באינדונזיה: הפארק הלאומי גונונג לאוסר במחוזות אצ'ה וצפון סומטרה הצפוניים, הפארק הלאומי קרינצ'י סבלאט במחוזות מערב סומטרה, בנגקולו, ג'אמבי, ודרום סומטרה, והפארק הלאומי בוקיט באריסאן סלאטאן במחוזות הדרומיים בנגקולו, למפונג וסומטרה דרום. שטחם הכולל של שלושת הפארקים הוא 25,951,240 דונם.
גאוגרפיה, גאולוגיה ואקלים

אתר המורשת העולמית חוצה את קו המשווה מכיוון צפון לדרום במקביל לרכס בוקיט באריסאן במערב סומטרה. אורכו של הרכס הוא 1,650 קילומטרים, ומזרחית אליו נמצא עמק ביקוע (rift valley) שכמעט ומחלק את הפארקים. בוקיט באריסאן והעמק נוצרו כתוצאה מהתנגשות בין הלוח האוסטרלי ובין הלוח האירואסייתי. החלק המזרחי של סומטרה היה מחובר בעבר לאסיה, אך נפרד ממנה במהלך נדידת היבשות.
הפארק הלאומי גונונג לאוסר משתרע לרוחב 100 קילומטרים ולאורך 150 קילומטרים, והטופוגרפיה שלו היא בעיקר הררית. הפארק מכסה כמעט 100% משטחם של וסט אלאס, וסט באריסאן, ואיסט באריסאן, והגראבן של עמק אלאס כמעט ומחלק אותו. חלקו הצפוני של הפארק תלול מאו ומגיע בשיאו עד ל-1,500 מטרים, ובחלקו הדרומי נמצאת רצועה באורך 25 קילומטרים שמקבילה לחוף הים, ומגיעה עד לגובה של 600 מטרים. בפארק יש 11 פסגות שגובהן מעל ל-2,700 מטרים, הגבוהה ביותר היא פסגת גונונג לאוסר - 3,466 מטרים. במרכז הרכס נמצא הפארק הלאומי קרינצ'י סבלאט, שרוחבו 45 קילומטרים, אורכו 350 קילומטרים, והוא מתנשא לגובה ממוצע של 2,000 מטרים. החלק הצפוני של הפארק נמוך יותר בהשוואה לחלקו הדרומי, והוא מתנשא לגובה של 800 עד 1,500 מטרים. גם קרינצ'י סבלאט מאופיין בטופוגרפיה הררית, והנקודה הגבוהה ביותר בו היא פסגת הר הגעש קרינצ'י, הנמצאת בגובה 3,805 מטרים מעל גובה פני הים ועליה צומח יער גשם.
שטחו של הפארק הלאומי בוקיט באריסאן הוא פחות ממחצית שטחו של הפארק הלאומי גונונג לאוסר. שני השלישים הצפוניים של הפארק הם בעלי טופוגרפיה הררית, והנקודה הגבוהה ביותר בהם היא פסגת הר פולונג (1,964 מטרים). השליש הדרומי של הפארק מישורי יותר, ומתוכו 90 קילומטרים הם חצי אי. הפארק גובל בים לאורך מחצית מאורכו הכולל, וממוקמים בו אגמים, מעיינות חמים, ומקורות נהרות רבים. רכס בוקיט באריסאן מורכב מסלעי משקע כגון אבן גיר, אבן חול, ברקציה, קוורציט, וצפחה, שהתרוממו לפני כ-70 מיליון שנים. עמק הביקוע הגדול שנמצא מזרחית לאתר נוצר במהלך תקופת היווצרות העתקים לפני כ-3 מיליון שנים. סוגי קרקע רבים באקלים של הפארק נוצרו כתוצאה מהפעילות הגעשית שהתרחשה בו. הקרקע בגונונג לאוסר היא בעיקר פודזול, ליתוזול ולאתוזול בצבע אדום-צהוב. הקרקע בקרינצ'י סבלאט היא בעיקר פודזול, והפוריות שלה נמוכה. הקרקע האנדוזולית בקרבת פסגת הרי הגעש יותר פורייה, וכך גם הקרקע הלאתוזולית בשפלת הפארק. הקרקע בבוקיט באריסאן סלאטאן היא בעיקר פודזול לא פורה.
מזג האוויר בהרים דומה לאורך רוב ימות השנה ומאופיין בטמפרטורה ולחות גבוהות, בכמות משקעים גבוהה לאורך תשעת חודשי עונת הגשמים. כמות הגשמים השנתית ממוצעת בגונונג לאוסר היא 3,000 מילימטרים בצפון ו-4,657 מילימטרים בדרום, טווח הטמפרטורה הוא 21 עד 28 מעלות צלזיוס, והלחות תמיד מעל ל-60%. כמות הגשמים השנתית הממוצעת בקרינצ'י סבלאט היא 2,290 מילימטרים, טווח הטמפרטורה הוא 16 עד 28 מעלות צלזיוס והלחות היא בין 77% ל-90%. במונסון שמתרחש בין נובמבר למאי יורדים כ-3,000 עד 4,000 מילימטרים של גשם בחלק המערבי של הפארק הלאומי בוקיט באריסאן סלאטאן, ובחלקו המזרחי 2,500 עד 3,000 מילימטרים. טווח הטמפרטורה בפארק הוא בין 20 ל-28 מעלות צלזיוס.
פלורה

אינדונזיה היא בית גידול עבור כעשירית מהצמחים במערכת בעלי הפרחים. האי סומטרה, בו שוכן אתר המורשת העולמית, נמצא באזור האקולוגי השפלה והיערות ההרריים של איי סומטרה, ויערות הגשם הגדלים על האי הם בין הגדולים ביותר מסוגם בדרום-מזרח אסיה. באי נצפו למעלה מ-10,000 מינים של צמחים במגוון בתי גידול, ובפארקים עצמם גדלים למעלה ממחצית מספר המינים שבאי כולו. כל הפארקים ידועים כבתי גידול של הצמחים רפלסיה גדולה ולוף ענק, שהראשון מביניהם הוא הצמח בעל הפרחים הגדול ביותר בעולם. באי יש תת-ספציאציה בשל המחסומים הגאוגרפיים הטבעיים הקיימים בו, והיא גרמה להבדלים רבים בין בתי הגידול השונים באי. צמחיית האי נתונה לאיומים אקולוגיים שפגעו בה בעשרות השנים האחרונות. דוגמה לכך היא יער השפלה הטרופי, ששטחו קטן מ-250 מיליון דונם ל-50 מיליון דונם, והיער ההררי שנמצא בסכנה בשל בירוא יערות וניצול הקרקע לחקלאות.
הפארק הלאומי גונונג לאוסר, השוכן בצפון סומטרה, הוא יער בראשיתי המאופיין בעיקר בצמחייה טרופית. עד לגובה 300 מטרים ועל פני 5% משטח הפארק הצמחייה היא יער חוף ויערות שפלה. החל מגובה זה ועד גובה של 1,300 מטרים ועל פני 29% משטח הפארק הצמחייה היא יער מרגלות גבעה. החל מגובה זה ועד גובה 1,500 מטרים ועל פני 30% משטח הפארק הצמחייה היא יער אלוניים ועריים תת-הררי. בין 1,500 ל-2,500 מטרים ועל פני 35% משטח הפארק הצמחייה היא יער הררי, שחלקו התחתון מאופיין בצמחיית דקליים, טחבי עלים וראטאן, ובחלקו התחתון גדלים צמחים שזקוקים לסביבת גידול חומצית. באחוז הנותר של שטח הפארק, שגובהו 2,400 עד 3,400 מטרים, הצמחייה היא יער תת-אלפיני. בפארק תועדו כ-4,000 מינים של צמחים.
הרים מהווים כ-70% משטחו של הפארק הלאומי קרינצ'י סבלאט, ויש בו שמונה אזורי צמחייה שנקבעים על פי הגובה מעל פני הים. אזורים אלו הם יער שפלה (עד 200 מטרים), יער גבעה (300 עד 800 מטרים), יער תת-הררי (800 עד 1,400 מטרים), יער הררי נמוך (1,400 עד 1,900 מטרים), יער הררי תיכון (1,900 עד 2,400 מטרים), יער הררי עילי (2,400 עד 2,900 מטרים) וביצת גמאיים-כבול ויער תת-אלפיני (מעל 2,900 מטרים). קרינצ'י סבלאט מאופיין גם הוא בסוגים ובמינים רבים של צמחים, בהם 300 מינים של סחלביים. גם בפארק זה תועדו כ-4,000 מינים של צמחים.
הרים מהווים כ-55% משטחו של הפארק הלאומי בוקיט באריסאן, אך בניגוד להרים בפארקים האחרים שבאתר המורשת אלו מתנשאים עד לגובה של 2,000 מטרים בקירוב. יער החוף משתרע רק על פני אחוז אחד משטחו של הפארק. חלקים ניכרים משטחו של הפארק הם יער שפלה (45%, עד 600 מטרים), יער רמה (34%, 600 עד 1,000 מטרים) ויער תת-הררי (17%, 1,000 עד 1,500 מטרים). היער ההררי גדל בגובה של 1,500 עד 2,000 מטרים, המהווים כ-3% משטחו של הפארק. בוקיט באריסאן מגוון פחות בהשוואה לשני הפארקים האחרים, ועד כה תועדו בו 514 מיני צמחים. הקבוצה הגדולה ביותר מבין אלה היא הסחלביים, המונה 126 מינים.