אדוארד סעיד
הערות שוליים

1 2 3 4 5  יואב גלבר, קוממיות ונכבה: ישראל, הפלסטינים ומדינות ערב, 1948. אור יהודה: דביר, תשס"ד 2004, עמ' 143.
↑  Edward Said, Out of Place: a memoir, Vintage 2000, p.20.
↑  לימים ניתח סעיד את השילוב הבריטי-ערבי בשמו הפרטי ובשם משפחתו:
↑  קיים פולמוס באשר להיקף המגורים בירושלים
↑  האתר הרשמי של אל-אהראם ויקלי
↑  מישל פוקו, הארכאולוגיה של הידע, רסלינג 2005, עמ' 131–137.
↑  השווה:"תהא זו איוולת לחשוב, ולו לרגע שהם [יהודים ונוצרים] באים בכוונה טובה לאיזשהו מהדיונים הנוגעים לאמונה האסלאמית או להיסטוריה האסלאמית או להדרה באשר לארגון החברה המוסלמית, למדיניותה או לכלכלה שלה, או שפניהם לטוב, לדרך הישר, אל האור. אלה הסוברים כך לגבי אותם אנשים, לאחר מה שקבע האל, ישתבח שמו, הם ההולכים שולל"; "דרכי החשיבה המערבית וכל המדעים - מקורם בהשפעות המרעילות הרוויות באיבה לתפיסה הדתית כולה באופן עקרוני, ולאסלאם בפרט"; סייד קוטב, ציוני הדרך, רסלינג 2011, עמ' 147, 149-150.
↑  גיא בכור, בהקשר זה, מתאר כיצד עבר, כמזרחן, מעמדתו של סעיד לעמדה דומה לזו של לואיס: גיא בכור, הוויכוח המזרחני העצום, התנגשות, הכרעה, עם סוף מפתיע
↑  Biswamoy Pati, "Review: Who Is Afraid of Edward Said?". Social Scientist, Vol. 27. No. 9/10 (Sept.-Oct. 1999), pp. 79.
↑  Robert Irwin For Lust of Knowing: The Orientalists and Their Enemies (London: Allen Lane, 2006: pp. 159-60, 281-2.
↑  Robert Irwin, "Edward Said's shadowy legacy", Times Literary Supplement, 7 May 2008. Accessed 5 January 2010.
↑  Ibn Warraq, Defending the West: A Critique of Edward Said's Orientalism, 2007.
↑  עמנואל סיון, "פולמוס המזרחנות", אלפיים 14, תשנ"ז 1997, 48-31. פורסם שוב כפרק בספר: עמנואל סיון, התנגשות בתוך האסלאם, תל אביב, עם עובד, תשס"ה 2005.
↑  תומר פרסיקו, על הספר 'אוריינטליזם', (פרסיקו לא מציג תימוכין לעמדתו)
↑  לתיאור של אוריינטליזם בצילומי המזרח התיכון ראו http://www.ybz.org.il/_Uploads/dbsAttachedFiles/Article_38.2.pdf ניסן פרץ, האוריינטליזם בצילום הצרפתי - מזלמן ועד בונפיס
↑  "וַתָּסַר בִּגְדֵי אַלְמְנוּתָהּ מֵעָלֶיהָ וַתְּכַס בַּצָּעִיף וַתִּתְעַלָּף וַתֵּשֶׁב בְּפֶתַח עֵינַיִם אֲשֶׁר עַל דֶּרֶךְ תִּמְנָתָה כִּי רָאֲתָה כִּי גָדַל שֵׁלָה וְהִוא לֹא נִתְּנָה לוֹ לְאִשָּׁה. טו וַיִּרְאֶהָ יְהוּדָה וַיַּחְשְׁבֶהָ לְזוֹנָה כִּי כִסְּתָה פָּנֶיהָ. טז וַיֵּט אֵלֶיהָ אֶל הַדֶּרֶךְ וַיֹּאמֶר הָבָה נָּא אָבוֹא אֵלַיִךְ כִּי לֹא יָדַע כִּי כַלָּתוֹ הִוא" (בראשית ל"ח י"ד-ט"ז)
↑  Edward Said ....."My Beautiful Old House" and Other Fabrications מאת Justus Reid Weiner וגרסה מקוצרת כאן: ""'My Beautiful Old House' and Other Fabrications by Edward Said". by Justus Reid Weiner. Excerpt reprinted August 26, 1999 on the opinion page of The Wall Street Journal with headline, "The False Prophet of Palestine" ויינר כתב כי הבית ברחוב ברנר, שסעיד תארו כבית ילדותו, היה בבעלות ענף אחר של המשפחה. בשנים 1938–1951 הייתה הקומה העליונה בבית מושכרת לשגרירות יוגוסלביה. בקומה התחתונה, זו שסעיד גר בה כביכול, התשתכנה תחילה שגרירות איראן (1936–1938) ואחר כך גר בה הפילוסוף מרטין בובר (1938 - 1942), שפונה אז משם לטובת משפחת דודתו של סעיד.
↑  "עקור - לא מזרח ולא מערב". באוטוביוגרפיה מתאר סעיד בפרטי-פרטים את ילדותו בקהיר.
↑  יואב גלבר, קוממיות ונכבה : ישראל, הפלסטינים ומדינות ערב, 1948. אור יהודה : דביר, תשס"ד 2004, עמ' 143-144.
↑  בני מוריס, מדינה אחת, שתי מדינות, עמ' 90.
↑  הרשות הפלסטינית החרימה ספרים של אדוארד סעיד, התוקףאת הסכמי אוסלו - כללי - הארץ
↑  דן עומר, חד מימדיות, "העולם הזה", גיליון 2294 מ-19 באוגוסט 1981, עמוד 63
↑  רונית מטלון, מלה, מחלה, באתר הארץ, 4 בדצמבר 2001
↑  רן שפירא, הספרים החדשים של אדוארד סעיד, אשר רייך וערן בר־גיל, באתר הארץ, 17 ביוני 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007279163105171  PLWABN: 9810616405005606  BIBSYS: 90079046  BNC: 000278094  BNE: XX887610  BnF: cb119232983 (data)  CANTIC: a10151631  CiNii: DA00488316  GND: 119174308  ICCU: CFIV113458  ISNI: 0000 0001 2102 7147  LCCN: n79054179  LNB: 000072638  NDL: 00455147  NKC: skuk0004959  NLA: 35283599  NLG: 74797  NLK: KAC199636295  NSK: 000075358  NTA: 068749244  RERO: 02-A000142859  SELIBR: 208902  SNAC: w6fn2dtw  SUDOC: 027117677  TDVİA: said-edward-william  Trove: 896813  VcBA: 495/384719  VIAF: 82539804   WorldCat (עם VIAF): 82539804 
פוסטר של אדוארד סעיד על קיר ברמאללה