גיוס בני ישיבות
היסטוריה > תיקון חוק שירות ביטחון

בנובמבר 2015, לאחר כניסתן המחודשת של המפלגות החרדיות לקואליציה, הוכנס תיקון מס' 21 לחוק שירות ביטחון בהמשך לתיקון מס' 19 שעבר ב-2014, התיקונים בחוק בין היתר מאריכים בכמה שנים את תקופת ההסתגלות, ודוחים את האפשרות להטלת סנקציות פליליות על תלמידי ישיבות עד 2023, אז יוכל להחליט זאת שר הביטחון אם לא יתמלאו יעדי הגיוס. התיקון עבר ברוב של 49 מול 36 מתנגדים. אנשי הפלג הירושלמי והעדה החרדית גינו בחריפות את תמיכת הח"כים החרדים בתיקון החוק.
ב-12 בספטמבר 2017, שנתיים לאחר אישור תיקון מס' 21, פסל בג"ץ ברוב של שמונה מתוך תשעה שופטים, את התיקונים 21 ו-19 לחוק שירות ביטחון (פרק ג'1: שילוב בוגרי ישיבות ומוסדות חינוך חרדיים לחוק) בטיעון שהתיקון אינו חוקתי, פוגע פגיעה משמעותית בשוויון ובזכות החוקתית לכבוד האדם של המתגייסים לצה"ל ומכיוון שהתיקון לחוק נעדר קשר רציונלי ליעדי החוק. על מנת לאפשר לכנסת זמן לחקיקת חוק מתוקן, קבע שבטלות הפרק תיכנס לתוקף כעבור שנה ממתן פסק הדין. את העתירה נגד התיקונים 19 ו-21 לחוק הגישו התנועה למען איכות השלטון בישראל ומפלגת "יש עתיד".
בפברואר 2018 הקים שר הביטחון אביגדור ליברמן ועדה המורכבת מנציגי צה"ל ומשרד הביטחון, משפטנים ברובם, במטרה להציע נוסח חוק שיעמוד במבחן בג"ץ. ביוני פורסמו המלצות הוועדה של משרד הביטחון, הכוללות יעדי גיוס המעוגנים בחוק והעמידה בהם מהווה תנאי להמשך תחולתו, וכן סנקציות כלכליות במקרה של אי עמידה זמנית ביעדים. היעדים עולים משנה לשנה עד שלאחר כעשור מחייבים בגיוס את רוב השנתון של גברים חרדים. ב-3 ביולי 2018 אושרה בכנסת בקריאה ראשונה הצעת חוק מתוקנת המבוססת על הצעת הוועדה. הסיעות החרדיות הצביעו נגד הצעת החוק, וסיעת "יש עתיד" הצביעה בעדה מהאופוזיציה. בג"ץ נעתר חלקית לבקשתו של שר הביטחון החדש בנימין נתניהו והאריך את תוקפו של החוק הקודם עד ל-15 בינואר 2019. בדצמבר יאיר לפיד הודיע שבקריאה שנייה ושלישית "יש עתיד" לא תתמוך בחוק, ועל רקע הקושי בהעברתו החליטה הקואליציה להקדים את הבחירות לאפריל 2019. בעקבות כך בג"ץ אישר דחייה נוספת של ביטול החוק, ל-28 ביולי 2019. גם לאחר הבחירות לכנסת העשרים ואחת נותרה הצעת החוק סלע מחלוקת, מנעה הקמת ממשלה חדשה, וחודש לאחר תחילת כהונתה גם הכנסת העשרים ואחת החליטה על פיזורה.
במקביל פעלה בכנסת, בין יוני 2018 לאפריל 2019, הוועדה המיוחדת להסדרת מעמדם של תלמידי ישיבות ושילובם של בוגרי ישיבות בשירות צבאי, בשירות לאומי-אזרחי ובתעסוקה.
קווי היסוד של ממשלת ישראל השלושים ושש כללו תמיכה במתווה משרד הביטחון כפי שאושר בקריאה ראשונה בכנסת ה-20, כולל הוראת שעה לתקופת המעבר, כך שגיל הפטור יעמוד על 21. בינואר 2022 חוק הגיוס החדש עלה לקריאה ראשונה, החוק לא עבר ועמד על שוויון כתוצאה מכך שחברת הכנסת ג'ידא רינאוי זועבי ממפלגת מרצ הצביעה נגד החוק כמחאה על חוק האזרחות וכך הוא לא עבר לקריאה שנייה. כעבור שבועיים הצליחה הקואליציה לאשר את חוק הגיוס בקריאה ראשונה. ביולי 2022, בעקבות ההחלטה על פיזור הכנסת העשרים וארבע, בג"ץ אישר דחייה נוספת של ביטול החוק עד יולי 2023.
בעקבות הבחירות לכנסת והשבעת ממשלת ישראל השלושים ושבע בדצמבר 2022, התחייב ראש הממשלה נתניהו להביא לכנסת חוק גיוס חדש שיסדיר את שאלת גיוס בני הישיבות. ב-25 ביוני 2023, החליטה ממשלת ישראל להסדיר את העניין בחוק עד לחורף 2023/24, ועד אז להימנע מגיוס בחורי ישיבות. במקביל, העבירה מפלגת יהדות התורה אולטימטום לממשלה כי תפרוש מהקואליציה אם לא תחל חקיקת חוק הגיוס המתוכנן מיד עם תחילת מושב החורף של הכנסת באוקטובר 2023. ביולי 2023 פקעו תיקונים 19 ו-21 לחוק שירות ביטחון המסדיר את מעמדם המיוחד, ובכך הפכו בני הישיבות הכלולים בהסדר לעריקים. ב-9 ביולי 2023 דחה בג"ץ על הסף פה אחד עתירה של התנועה לאיכות השלטון הדורשת לגייס מיידית את בני הישיבות, נוכח הזמן הקצר שחלף מאז השינוי המשפטי וקבע כי "הגשת עתירה בעניין יכולה להתקבל על הדעת לאחר שתינתן למשיבים שהות מספקת למתן תשובה". ב-16 באוגוסט 2023 הוגשה עתירה לבג"ץ נגד החלטת הממשלה שלא לגייס את בחורי הישיבות לאחר פקיעת החוק המסדיר את הדבר.
ב-26 בפברואר 2024 הוציא בג"ץ צו ביניים המחייב את הממשלה לנמק עד 31 במרץ מדוע לא יגויסו בני הישיבות בהיעדר חקיקה המסדירה את הפטור. ב-28 במרץ הוציא בג"ץ צו ביניים נוסף המחייב את הממשלה להפסיק לתקצב, החל מ-1 באפריל, את הישיבות שתלמידיהן אינם מתגייסים. פסיקה זו עוררה התנגדות של שרים בממשלה ושל חלקים רבים מקרב הציבור המסורתי, הדתי והחרדי בישראל וקמו התארגנויות אזרחיות להשלמת המימון לתלמידי הישיבות אנשי ציבור ושרים האשימו את בג"ץ במניעים פוליטיים וברצון להפיל את ממשלת הימין בזמן מלחמה.