stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המאה ה-19 לפנה"ס
אירועים בולטים בעולם > במזרח התיכון

1878 לפנה"ס: במצרים, סנוסרת השלישי מהשושלת ה-12 עולה לשלטון.
1831 לפנה"ס: שושלת שְׂיָה בסין - המלך בּוּ גְ'יָאנְג מוותר על המלוכה, ועלייתו של המלך גְ'יונְג.
1825 לפנה"ס: במצרים נכתב הפפירוס הגינקולוגי של קהון, הטקסט הרפואי העתיק ביותר המוכר כיום.
1808 לפנה"ס: שמשי-אדד הראשון כובש את אשור והופך למלך האמורי הראשון של ממלכת אשור העתיקה.
צמיחת ממלכת ימחד - ממלכה שמית-אמורית עתיקה, שמרכזה שכן בעיר חַלַבּ, ושלטה ברוב מה שהוא כיום שטחה של סוריה למשך כ-150 שנה.
סין-מובליט נהיה למלך בבל.
שומולאיל מייסד את שושלת האמורים בבבל, וקובע את העיר בבל כעיר בירתו
ממלכת לרסה בשומר העתיקה (כיום בדרום עיראק), גוברת על ממלכת איסין וכובשת אותה.
אירועים מיתולוגיים:
1877 לפנה"ס (לפי סדר עולם רבה): שינוי שמותיהם של אברם ושרי לאברהם ושרה. אברהם נימול. חורבן סדום ועמורה (כנראה טעות בחישוב כי הולדת אברהם הייתה רק בשנת 1812 לערך).
אירועים בולטים בעולם > באירופה

פלישה של פרוטו-יוונים ליוון.
תקופת "הארמון הישן" בתרבות המינואית.
אירועים בולטים בעולם > במקומות אחרים בעולם

1890 לפנה"ס: שושלת שְׂיָה בסין העתיקה - מותו של המלך שְׂיֵה, ועלייתו של המלך בּוּ גְ'יָאנְג.
1810 לפנה"ס: שושלת שְׂיָה בסין - מותו של המלך גְ'יונְג, ועלייתו של המלך גִ'ין.
תקופת "תרבות H" בתרבות עמק האינדוס.
ערים חדשות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אישים משמעותיים

בו ג'יאנג, מלך שושלת שיה בסין. נפטר בשנת 1821 לפנה"ס.
אמנמחת השלישי, פרעה מצרים. נפטר בשנת 1798 לפנה"ס.
סנוסרת השלישי
שמשי-אדד הראשון
דמויות מקראיות:
רעו, דמות מקראית. נפטר בשנת 1898 לפנה"ס (לפי סדר עולם רבה).
שרוג, דמות מקראית. נפטר בשנת 1875 לפנה"ס (לפי סדר עולם רבה).
תרח, דמות מקראית. נפטר בשנת 1841 לפנה"ס (לפי סדר עולם רבה).
שרה, אם מקראית. נפטרה בשנת 1839 לפנה"ס (לפי סדר עולם רבה).
ארפכשד, דמות מקראית. נפטר בשנת 1828 לפנה"ס (לפי סדר עולם רבה).
יעקב ועשו, דמויות מקראיות. נפטרו בשנת 1816 לפנה"ס (לפי סדר עולם רבה).
אברהם, אב מקראי. נולד בשנת 1813 לפנה"ס (א'תתקמ"ח לפי סדר עולם רבה).
ישמעאל, דמות מקראית. נולד בשנת 1890 לפנה"ס (לפי סדר עולם רבה).
יצחק, אב מקראי. נולד בשנת 1876 לפנה"ס (לפי סדר עולם רבה).
תגליות והמצאות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
פירמידת סנסורת במצרים
איימרו עלמיה

איימרו עלמיה (נולד ב-8 ביוני 1990) הוא אתלט ישראלי, אלוף ישראל בריצת מרתון (2019),
בריצת חצי מרתון (2016, 2018), בריצת 1500 מטר (2014), בריצת 5000 מטר (2013–2016) ובעבר שיאן ישראל בריצת 10,000 מטר. בעל מדליית כסף מהמכביה. ייצג את ישראל באולימפיאדת טוקיו (2020).
ביוגרפיה

עלמיה נולד באתיופיה, ועלה לישראל עם משפחתו בשנת 2004. הוא למד וגדל בפנימייה של ישיבת בני עקיבא תקוות יעקב שבשדה יעקב. הוא החל להתאמן בשנת 2011 בגיל 21, גיל מבוגר יחסית, לאחר גיוסו לצה"ל.
באליפות ישראל בריצת 10,000 מטר שנערכה במאי 2012 סיים עלמיה במקום עשירי בתוצאה של 30:34.92 דקות. חודשיים לאחר מכן, באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה ביולי הוא סיים במקום חמישי בריצת 5000 מטר בתוצאה של 14:42.28 דקות.
באליפות ישראל במרוצי שדה שנערכה בפברואר 2013, סיים במקום השלישי, אחרי ימר גטהון ממכבי תל אביב וגירמה אמרה מהפועל אתלטי אורן השרון.
ביוגרפיה > אלוף ישראל

באליפות ישראל בריצת 10,000 מטר שנערכה במאי 2013 סיים עלמיה במקום רביעי בשיא אישי חדש של 29:10.29 דקות. חודשיים לאחר מכן, באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה ביולי הוא זכה במדליית זהב בריצת 5000 מטר בשיא אישי חדש של 14:00.19 דקות. חמישה ימים לאחר מכן, במסגרת גראנד פרי ירושלים הוא קבע בריצת 3000 מטר, שיא אישי חדש של 8:11.07 דקות שיפור של יותר מ-16 שניות לשיאו, תוצאת השנה בישראל. שבועיים לאחר מכן, הוא זכה במדליית כסף במכביה התשע-עשרה בריצת 5000 מטר בתוצאה של 14:14.73 דקות, אחרי בריהון וובה מישראל (14:13.81 דקות).
במסגרת מרתון טבריה שנערך בדצמבר אותה שנה סיים עלמיה במקום חמישי בריצת חצי מרתון בתוצאה של 1:09:04 שעות.
ביוגרפיה > 2014

בתחרות שנערכה בתל אביב בחודש ינואר, קבע עלמיה בריצת 10,000 מטר שיא אישי חדש של 28:27.02 דקות ובכך קבע את הקריטריון להשתתפות באליפות אירופה באתלטיקה. באליפות ישראל בריצת 10,000 מטר, שנערכה במאי, הוא זכה במדליית זהב בשיא אישי חדש של 28:12.87 דקות, 29 מאיות שנייה בלבד מהשיא הישראלי של טסמה מוגס (28:12.58 דקות).
באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה ביולי זכה עלמיה בשתי מדליות זהב, בריצת 1500 מטר בשיא אישי חדש של 3:49.77 דקות, לפני עומר אלמוג ממכבי תל אביב (3:51.22 דקות) ואסמרו אררו מהפועל עמק חפר (3:51.40 דקות), ובריצת 5000 מטר בתוצאה של 14:07.56 דקות.
ביוגרפיה > 2015 > שיאן ישראל

בתחרות שהתקיימה באצטדיון הדר יוסף ב-18 בינואר 2015, קבע עלמיה בריצת 10,000 מטר שיא ישראלי חדש של 28:09.42 דקות, שיפור לשיא בן השנה וחצי של טסמה מוגס (28:12.58 דקות).
ביוגרפיה > 2016

באליפות ישראל שנערכה ביוני, זכה עלמיה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב, בריצת 5000 מטר בתוצאה של 13:57.47 דקות, לפני גירמה אמרה חברו לאגודה 14:02.67 דקות וימר גטהון ממכבי תל אביב (14:31.44 דקות) ומדליית כסף, בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:47.73 דקות, אחרי ימר גטהון (3:45.83 דקות) ולפני נצו דוד טאייצ'או ממכבי תל אביב (3:47.76 דקות).
ביוגרפיה > 2017

בריצת חצי המרתון במרתון תל אביב, זכה במדליית הזהב, בתוצאה 1:06:20 שעות. באליפות ישראל ב-10000 מטר עלמיה סיים במקום החמישי, כשקבע תוצאה של 29:21.28. באליפות אירופה לאומות שנערכה ביוני, עלמיה סיים במקום החמישי בתוצאה 14:13.60 דקות. חודש לאחר מכן, באליפות ישראל, זכה במדליית הארד בריצת 5000 מטר בתוצאה 14:23.78 דקות.
ביוגרפיה > 2018

בחודש מרץ בשנת 2018, עלמיה התחרה באליפות העולם בחצי מרתון וסיים במקום ה-45. בתחרות הקבוצתית הוא עזר לנבחרת ישראל שכללה גם את מארו טפרי, גירמה אמרה וימר גטהון לסיים במקום העשירי. תוצאתו של עלמיה, שסיים שני בין הישראלים הייתה 1:03:04 שעות, ולמעשה כל אחד מארבעת הרצים קבע תוצאה טובה יותר משיאו הישראלי של היילה סטאין שעמד על 1:03:43 שעות לפני הריצה. באפריל הוא ניצח באליפות ישראל ב-10000 מטר עם תוצאה של 28:55.89, ובאליפות ישראל בריצת 5000 מטר שנערכה ביולי, סיים במקום החמישי. בחודש דצמבר עלמיה זכה באליפות ישראל בחצי מרתון כשקבע תוצאה של 1:04:04 שעות. תוצאה זו היוותה שיא מסלול חדש, שיפור של שלוש שניות לשיא המסלול הקודם שהיה שייך לגזאצ'ו יוסף, מאמנו של עלמיה.
ביוגרפיה > 2019

במרתון טבריה 2019, ניצח עלמיה בשיא אישי חדש של 2:15:16 שעות, שיפור לשיאו האישי ב-4:29 דקות וזכה באליפות ישראל. תוצאה זו היוותה קריטריון לאליפות העולם.
בחצי מרתון ברלין שנערך בחודש אפריל, סיים עלמיה במקום העשירי בתוצאה של 1:02:59 שעות, שיפור של 5 שניות לשיאו האישי. באותה ריצה מארו טפרי סיים במקום השישי, שבר את שיאו הישראלי והעמידו על 1:02:05 שעות. באותו חודש זכה במדליית ארד באליפות ישראל בריצת 10000 בתוצאה 28:43.64 דקות, אחרי טדסה גטהון וגודאדו בלאצ'או.
בחודש מאי, בריצת 10 ק"מ במסגרת מרוץ הרצליה, סיים במקום השני בתוצאה של 28:35 דקות, אחרי מארו טפרי, שקבע שיא ישראל חדש של 28:33 דקות. גם תוצאתו של עלמיה הייתה טובה משיא ישראל, שהיה שייך לדב קרמר ונקבע לפני 28 שנים. באליפות העולם שנערכה בחודש אוקטובר, לא השתתף עקב פציעה.
במרתון ולנסיה שנערך בדצמבר, קבע עלמיה שיא אישי חדש של 2:11:02 שעות, וקבע את הקריטריון לאולימפיאדת טוקיו.
ביוגרפיה > 2020

במרתון סביליה שנערך בחודש פברואר, סיים עלמיה במקום ה-13 לאחר שקבע שיא אישי חדש של 2:07:45 שעות. הוא סיים אחרי גירמה אמרה ומארו טפרי, שקבע שיא ישראלי חדש של 2:07:20 שעות, וגם תוצאתו הייתה טובה מהשיא הישראלי הקודם. ארבעה חודשים לאחר מכן, באליפות ישראל בריצת 5000 מטר, הוא סיים עשירי בתוצאה של 14:17.17 דקות. באליפות ישראל שנערכה ביולי, סיים עלמיה במקום ה-13 לאחר שקבע תוצאה של 3:57.86 דקות.
באליפות ישראל במרוצי שדה שנערכה בנובמבר בפארק הירקון סיים עלמיה במקום החמישי בתוצאה של 33:49 דקות. חודש לאחר מכן, סיים חמישי באליפות ישראל בחצי מרתון לאחר שעבר את המרחק ב-1:03:38 שעות.
ביוגרפיה > 2021

במרתון אגמון החולה שנערך במרץ, סיים עלמיה במקום הרביעי לאחר שקבע תוצאה של 2:08:38 שעות. מעבר אליו, עוד חמישה רצים ישראלים קבעו תוצאה טובה מ-2:11:30 שעות, הקריטריון האולימפי, כך שהמרתון היה האיכותי ביותר בהיסטוריה בישראל.
באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט סיים במקום 37 מתוך 106 במרתון בתוצאה של 2:17:17 שעות.
ביוגרפיה > 2023

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ב-27 באוגוסט 2023 סיים במקום 20 בריצת מרתון בתוצאה של 2:12.32 שעות.
ביוגרפיה > 2025

ב-19 בינואר ניצח במרתון יוסטון (אנ') בתוצאה של 2:08.17 שעות, לפני ימאן היילסלאסי מאריתראה (2:08.25 שעות).
חייו האישיים

עלמיה מתגורר בפתח תקווה ומתאמן בקבוצת הפועל אתלטי אורן השרון בהדרכת גזאצ'ו יוסף.
שיאים אישיים

ריצת 1500 מטר: 3:47.73 דקות (2016)
ריצת 3000 מטר: 8:11.07 דקות (2013)
ריצת 5000 מטר: 13:52 דקות (2014)
ריצת 10,000 מטר: 28:09.42 דקות (2015) שיא ישראלי בעבר
חצי מרתון: 1:02:59 שעות (2019)
ריצת מרתון: 2:06:04 שעות (2023)
הערות שוליים

↑  דני בורשבסקי‏, תוצאת השנה בישראל לעלמיה בריצה ל-3,000 מ' בירושלים, באתר וואלה, 9 ביולי 2013
↑  דני בורשבסקי‏, אתלטיקה: עלמיה השיג את הקריטריון לאליפות אירופה, באתר וואלה, 13 בינואר 2014
↑  לראשונה: שני ישראלים יתחרו ב-10,000 מ' באל' אירופה, באתר וואלה, 8 במאי 2014
↑  אורן אהרוני, האירופית מספר 1: שיא ישראלי מטורף בחצי מרתון, באתר ynet, 24 במרץ 2018
↑  איימרו עלמיה אלוף ישראל בחצי מרתון באתר shvoong ‏, 7 בדצמבר 2018
↑  "התעוררנו לחיים וראינו שהכל אפשרי", באתר shvoong ‏, 6 בינואר 2019
↑  אסי ממן, ‏חמישה מרתוניסטים ירדו מ-2:10, טפרי סיים ראשון, באתר ONE‏, 14 במרץ 2021
↑  היסטוריה: מארו טפרי סיים במקום ה-13 במרתון, באתר ONE‏, 8 באוגוסט 2021
↑  אבינעם פורת, הישג נהדר: איימרו עלמיה ניצח במרתון יוסטון, באתר ynet, 19 בינואר 2025
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת טוקיו (2020)  |
| --- | --- | --- |
|  אופניים | שלומי חיימי • עומר שפירא |  |
|  אתלטיקה | גירמה אמרה • סלאמוויט באיולין-טפרי • דיאנה ויסמן • מאור טיורי • מארו טפרי • אדוה כהן • איימרו עלמיה • לונה צ'מטאי-סלפטר • חנה קנייזבה-מיננקו |  |
|  בדמינטון | מישה זילברמן • קסניה פוליקרפובה |  |
|  בייסבול | נבחרת ישראל בבייסבול (ג'רמי בלייך • ג'ונתן דה-מארטה • ג'ואי ווגמן • בן וונגר • זאק וויס • ג'וש זייד • ג'ייק פישמן • אלכס כץ • אלון ליישמן • שלמה ליפץ • ג'ון מוסקוט • די ג'יי שרעבי • טל אראל • ריאן לברנוואי • ניק ריקלס • סקוט בורצ'ם • מיץ' גלסר • דני ולנסיה • זאק פנפראס • איאן קינסלר • טיי קלי • בלייק גיילן • אסף לוונגרט • רוב פולר) |  |
|  ג'ודו | גילי כהן • גילי שריר • טוהר בוטבול • רז הרשקו • ענבר לניר • שגיא מוקי •  תמנע נלסון-לוי • פיטר פלצ'יק • לי קוכמן • שירה ראשוני • ברוך שמאילוב • אורי ששון    נבחרת ישראל בג'ודו (גילי שריר • טוהר בוטבול • רז הרשקו • ענבר לניר • שגיא מוקי • תמנע נלסון-לוי • פיטר פלצ'יק • לי קוכמן • שירה ראשוני • ברוך שמאילוב • אורי ששון) |  |
|  גלישת גלים | ענת ליליאור |  |
|  הרמת משקולות | דוד ליטבינוב |  |
|  התעמלות אמנותית |  לינוי אשרם • ניקול זליקמן   נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית (אופיר דיין, קארין וקסמן, יוליאנה טלגין, יאנה קרמרנקו, נטלי רייץ) |  |
|  התעמלות מכשירים |  ארטיום דולגופיאט • ליהיא רז • אלכס שטילוב |  |
|  טאקוונדו |  אבישג סמברג |  |
|  טריאתלון | רן שגיב • שחר שגיב |  |
|  ירי תחרותי | סרגיי ריכטר |  |
|  שחייה | אביב ברזלי • איתי גולדפדן • אנסטסיה גורבנקו • מירון חרותי • יעקב טומרקין • גל כהן גרומי • דניס לוקטב • מיכאל לייטרובסקי • אנדראה מורז • דניאל נמיר • רון פולונסקי • תומר פרנקל |  |
|  שחייה אומנותית | שלי בובריצקי • עדן בלכר |  |
|  שחייה במים פתוחים | מתן רודיטי |  |
|  קשתות | איתי שני |  |
|  רכיבה | אשלי בונד • דניאל גולדשטיין-וולדמן • אלברטו משען • טדי ולוק |  |
|  שיט | נויה בר עם • שחר טיבי • יואב כהן • קטי ספיצ'קוב • שי קקון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  World Athletics: 14584604
חאן (מבנה)

תרשים של חאן אופייני
חאן אל-עומדאן בעכו
"חאן אורחה" הנטוש, בסמוך לגבעת אורחה שברמת הגולן
שרידי החאן בשער הגיא
ח'אן או חאן (ברבים: ח'אנים או חאנות[דרוש מקור][מפני ש...]; ערבית: خان; פרסית: کاروانسرا; טורקית: Kervansaray) הוא אכסניה לשיירות סוחרים, שבה יכולות השיירות הנוסעות בדרכים לעצור למנוחת לילה מבלי לחשוש משודדי הדרכים.
אכסניה זו הייתה בדרך כלל רבועה או מלבנית ולה שתי קומות ערוכות סביב חצר מרכזית. בקומה התחתונה אוחסנו בהמות המסע (סוסים וגמלים) והסחורה, ובקומה השנייה לנו הנוסעים – בדרך כלל על הרצפה. בחצר שבמרכז החאן הכינו לעצמם הנוסעים את ארוחותיהם.
חלק מן החאנים שימשו מעין "תחנה מרכזית" עבור כרכרות סוסים ועגלות.
חאנים בארץ ישראל

ירושלים
החאן
חאן אל-סולטאן
שער הגיא
חאן שער הגיא
חאן כפר אוריה
עכו
חאן בארותיים
חאן אל-עומדאן
חאן אל-פראנג' ("חאן הצרפתים")
חאן א-שוורדה ("חאן הסוחרים")
חאן א-שונה ("חאן התבואה")
חאן החמורים
נצרת
חאן אל-באשה
לוד
חאן חילו
בית קשת
חנות תגרים – חאן הרוס ליד היישוב בית קשת
ג'וב יוסף
חאן ג'וב יוסף ואתר בור יוסף שליד קיבוץ עמיעד
יפו
חאן מנולי
רמלה
חאן אל פוחאר
חדרה
מוזיאון החאן
השומרון
חאן א-לובאן
רמת הגולן
חאן ג'וחדר
ראו גם

החאנים הפרסיים
הערות שוליים

↑  חַ'אן, באתר האקדמיה ללשון העברית
ערך זה הוא קצרמרבנושא אדריכלות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283338005171  GND: 4333015-0  LCCN: sh85020066
האי המיושב (סרט)

| --- | --- |

 מבוסס על:  ספרם של האחים סטרוגצקי
 בימוי:  פיודור בונדרצ'וק 
 הופק בידי:  סרגיי מלקומוב דמיטרי רודובסקי אלכסנדר רודניאנסקי
 תסריט:  סרגיי דיאצ'נקו מרינה דיאצ'נקו אדוארד וולודארסקי
 עריכה:  איגור ליטונינסקי
 שחקנים ראשיים:  פיודור בונדרצ'וק וסילי סטפאנוב יוליה סניגיר פיוטר פיודורוב אלכסיי סרבריאקוב אנדריי מרזליקין סרגיי גרמאש גושה קוצנקו
 מדבבים:  מקסים מטבייב (מקסים קמרר) 
 מוזיקה:  יורי פוטיינקו 
 צילום:  מקסים אוסדצ'י 
 מדינה:  רוסיה 
 חברת הפקה:  Art Pictures Studio   נון סטופ פרודקשן
 חברה מפיצה:  Art Pictures Studio, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  רוסיה 18 בדצמבר 2008 (חלק א')  23 באפריל 2009 (חלק ב')
 משך הקרנה:  115 דקות (חלק א') 100 דקות (חלק ב')
 שפת הסרט:  רוסית 
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט בסוגת ספרות עלילה ספקולטיבית, סרט הרפתקאות, דיסטופיה 
 תקופת התרחשות:  המאה ה-22 
 תקציב:  36,600,000 מיליון דולר
 הכנסות:  27,908,763 מיליון דולר
 פרסים:  נשר הזהב
 www.oostrov.ru
 דף הסרט ב־IMDb
 
האי המיושב (ברוסית: Обитаемый остров) הוא סרט רוסי בן שני חלקים, שובר קופות מסוגת הדרמה ומדע בדיוני בבימויו של פיודור בונדרצ'וק ובכיכובם של וסילי סטפאנוב, יוליה סניגיר ופיוטר פיודורוב. הסרט מתרחש בתחילת המאה ה-22 ומגולל את קורות הגעתו של תושב כדור הארץ מקסים קמרר אל כוכב הלכת סאראקש. הסרט מבוסס על ספרם של האחים ארקדי ובוריס סטרוגצקי.
שני חלקי הסרט זכו להצלחה קופתית מרשימה והפכו לשוברי קופות משהרוויחו 27 מיליון דולר, אך לא הצליחו לכסות את עלות ההפקה שעלתה 36,6 מיליון דולר (מה שהפך את האי המיושב לאחד הסרטים היקרים ביותר בתולדות הקולנוע הרוסי ולסרט מדע בדיוני היקר ביותר ברוסיה). החלק הראשון של הסרט יצא לאקרנים ב-18 בדצמבר 2008, חלקו השני, "הקרב על האי המיושב", יצא ב-23 באפריל 2009. הסרטים זכו לביקורות מעורבות, מחד שיבחו את מראהו הוויזואלי ועיצוב ההפקה מאידך קטלו את יכולות המשחק של השחקן וסילי סטפאנוב.
תקציר עלילת הסרט > חלק א': האי המיושב

השנה היא 2157. טייס קבוצת החיפוש החופשית מקסים קמרר טס בחללית המחקר שלו אך נאלץ לבצע נחיתת חירום בכוכב לכת לא מוכר, היכן שהוא נלקח בשבי על ידי מקומי בשם זף שמסגיר אותו לשלטונות הכוכב. המבנה הפוליטי והחברתי מזכיר רודנות מיליטריסטית מהמאה ה-20. השלטון מוחזק בידי שליטים אנונימיים המוכרים רק בכינוי "האבות הלא ידועים", שבונים בכל רחבי המדינה מגדלים שמכונים מגדלים להגנה אווירית. אלה שנוטלים אותו בשבי מחליטים לשלוח אותו לעיר יחד עם קצין המשמר גאי גאאל. בדרכם לשם, שבט מורדים עורך פשיטה על אחד מאותם מגדלים ומפוצץ אותו ובמהלך התקרית מקסים מציל את חייו של גאאל.
כשמקסים מובל אל אחד מ"האבות הלא ידועים" — סטראניק, המלווה שלו, פאנקה חוטף התקף ומקסים מוצא את עצמו חופשי. בסיורו בעיר הוא מגיע לבית קפה שם פוגש מלצרית בשם ראדה גאאל, אחותו של גאי. כשהוא מלווה אותה לביתה הם נתקלים בכנופיית נוכלים ומקסים מכניע את כולם. מקסים נשאר ללון בביתם של האחים גאאל ומתחיל להכיר את תושבי הכוכב סאראקש, הוא מתחיל להבין שראדה וגאי מאמינים ש"האבות הלא ידועים" הם מגיני המולדת, שמוקפת כולה באויבים, מושבות לשעבר.
בינתיים מתפתח מאבק על השלטון כשבמהלך ישיבה של האבות הלא ידועים, סטראניק יורה למוות בוולדיר, אחד מהאבות הלא ידועים. גאי מגייס את מקסים למשמר, שם מוטלת עליהם המשימה לרדוף את "הנבלים", אויבי המשטרה, שניתנים לזיהוי כשהם חוטפים התקף דמוי אפילפסיה. במהלך חקירת אחד מהם מקסים מבין ש"הנבלים" אינם מוטאנטים או מרגלים אלא אנשים רגילים המחזיקים ברעיונות עצמאיים, הוא לא מצליח להישאר בשורות המשמר וכשהוא מקבל פקודה להעניש את אחד העצורים הוא מסרב. או-אז קצין המשמר צ'אצ'ו יורה בו, אך מקסים שורד ונופל לידי "הנבלים". יחד הם נוטלים חלק בהפצצת מגדלי המשטר ולאחר מכן מחפש מקלט בביתם של ראדה וגאי אך נעצר על ידי השלטונות.
"האבות הלא ידועים" מחליטים לפתוח במלחמה נגד המדינה השכנה חונטי. סטראניק מבקש מתובע המדינה אומניק לתת לו את מקסים. התובע שמתעניין ביכולותיו של מקסים (בייחוד חוסר התגובה הגופנית לקרינת המגדלים) מחליט שלא להעביר את מקסים לידי סטראניק. מקסים נשלח לגבול הדרומי לעבודת פרך בטיהור שטח מסוכן מטכנולוגיה צבאית. שם הוא פוגש את זף, "נבל" נוסף ומהפכן נוסף בשם ופר. מקסים מגלה שהמגדלים לא נועדו על מנת לפגוע ב"נבלים" אלא לפיקוח ולשליטה על האוכלוסייה באמצעות שטיפת מוח. "הנבלים" אינם מגיבים לקרינת המגדלים ובכל עת שהם סופגים קרינה הם מרגישים כאבים עזים ולמעשה "האבות הלא ידועים" עצמם הם "נבלים". המתקפות מסתירות למעשה את ייעודם האמיתי של המגדלים.
מקסים חוטף טנק אוטומטי ובורח מהמושבה. בדרך הוא חוטף את גאי ופורץ את עמדת הגבול.
תקציר עלילת הסרט > חלק ב': הקרב על האי המיושב

לאחר שהוא חוטף את גאי הוא מספר לו את מה שנודע לו אך גאי מסרב להאמין לו. בעודם נוסעים הרחק מארץ האבות והמגדלים, גאי מבחין שהוא לא מרגיש שום דבר. הם יוצאים דרומה, אל עיר נטושה שנהרסה במתקפה גרעינית, היכן שחיים מוטאנטים. מקסים מציע לתושבים לצאת למרד נגד "האבות הלא ידועים", אך המוטאנטים חלשים מדי ואינם ששים להיענות לו. מקסים נפגש עם מנהיגם הרוחני קולדון ומנסה להבין האם עליו לנסות להרים את נס המרד לבדו.
מקסים מחליט לקשור ברית עם אימפריית האי, מדינה מבודדת שלעיתים שולחת את הצוללות שלה לתקוף את ארץ האבות. יחד עם גאי הם טסים על נושאת פצצות שניתנה להם על ידי המוטאנטים. במהלך הטיסה הם מתקרבים לאחד המגדלים וגאי חוטף התקף, נושאת הפצצות מתנגשת במגדל הקרינה ומתרסקת לים. מקסים וגאי מצליחים להגיע לחוף שם הם מוצאים צוללת נטושה ובה חומרים מחרידים אודות רציחות המוניות שבוצעו באימפריית האי והם מבינים שהם לא יכולים לקשור ברית עם האימפריה.
בינתיים תובע המדינה מנסה ולא מאבד את תקוותו ללכוד את מקסים ולהשתמש ביכולותיו. הוא מנסה לשדל את ראדה גאאל לשתף עמו פעולה אך זו מסרבת. התובע שולח אותה לכלא, אך אנשיו של סטראניק מארגנים בורה בריחה, מאחר שסטראניק עצמו מעוניין לא פחות להשתמש במקסים למטרותיו.
לאחר שהוא שומע ברדיו שארץ האבות פתחה במלחמה עם מדינת חונטי, מקסים וגאי מסגירים את עצמו לידי המשמר והם נשלחים לחזית, שם הם פוגשים את ופר וזף. במהלך הקרב גאי נהרג, בעודו מציל את מקסים מפני התקפתו של הקצין צ'אצ'ו. מקסים ששומע מפאנקה על מאסרהּ של ראדה מסכים עם ההצעה לעבוד במכון תחת פיקודו החשאי של סטראניק.
המלחמה מביאה לתבוסה צבאית של ארץ האבות. התובע שהיה ממצדדי המלחמה מבין שהאבות ירצו להעניש אותו. הוא יוצר קשר עם מקסם ומוסר לו את נקודות הציון למרכז הפיקוד של המגדלים. מקסים משתמש בכך כדי ליצור קשר עם המחתרת והוא הורס את המרכז תוך שהוא מחלץ את ראדה. סטראניק יוצא למרדף אחר מקסים ועד מהרה מתברר שסטראניק הוא איש כדור הארץ רודולף סיקורסקי, עובד לשעבר בביטחון הגלקטי. סטראניק מאשים את מקסים בסיכול התוכניות להצלת כוכב הלכת סאראקש ונאבק בו, אך מקסים מכניע אותו.
לצורך שיקום כלכלת המדינה יש צורך בשיקום מלא של כלל התעשייה והמשק במדינה. הארץ בסכנת רעב, ואם לא די בכך אימפריית האי מתכננת מתקפה גדולה על ארץ האבות. מקסים מחליט להישאר בכוכב הלכת סאראקש ומצהיר שמטרתו היא לא לאפשר את בנייתם מחדש של המגדלים.
הבדלים בין הספר לסרט

בסרט מקסים קמרר מוצג כבלונדיני. בספר הוא מתואר כברונטי.
בסרט התרסקות החללית של מקסים מתרחשת בשל התנגשות עם אסטרואיד. בספר מתברר כי החללית הופלה על ידי מערכת נ"מ. בסרט החללית מתפוצצת, אך בסרט מקסים מצליח להנחית את החללית והיא נהרסת בטעות על ידי אנשיו של זף.
בסרט מקסים מתחיל להבין את שפת המקומיים כמעט מיד, לאחר שהוא משתיל באוזנו מכשיר תרגום. בספר הוא לומד לפחות חודש שלם את שפת המקומיים, כשבזמן זה הוא מדבר עם המקומיים בפנטומימה ובשפת סימנים.
בסרט מקסים נשלח לקרב עם חונטי יחד עם גאי, ופר וזף בפיקודו של הקצין צ'אצ'ו. בסרט רק מקסים וגאי נשלחים לחזית וצ'אצ'ו לא נהרג.
בסרט תובע המדינה אומניק יורה לעצמו בראש כדי לא להילקח למאסר, אך בספר לא מתואר מה עלה בגורלו.
בסרט מקסים וסטראניק נאבקים זה בזה במשך זמן רב. בספר הקרב מסתיים במהרה לאחר שסטראניק מדבר אל מקסים בגרמנית. בסרט, סטראניק נמצא בכוכב הלכת כבר 20 שנה, בספר הוא נמצא שם רק 5 שנים.
צוות שחקנים ודמויות

וסילי סטפאנוב (דובב על ידי מקסים מאטבייב) — מקסים קמרר
פיוטר פיודורוב — גאי גאאל
יוליה סניגיר — ראדה גאאל
אלכסיי סרבריאקוב — סטראניק
מיכאיל ילבלאנוב — צ'אצ'ו
פיודור בונדרצ'וק — תובע המדינה אומניק
אינגאטי אקראצ'קוב — נציג התובע
גושה קוצנקו — וופר
סרגיי גרמאש — זף
אנה מיכאלקובה — אורדי טדר
אנדריי מרזליקין — פאנק
ויאצ'סלב ראזבגאייב — קריסולוב
דימאש אחימוב — בהמות
סרגיי ברקובסקי — נולה רנאדו
אלכסנדר שיין — חוקר
יורי צורילו — "הגנרל"
אלכסנדר סירין — "הרופא"
מקסים סוחאנוב — האב
יבגני סידיחין — טסט
קיריל פירוגוב — סביוקור
אלכסיי גורבונוב — שורין
אלכסנדר פקליסטוב — דבר
סרגיי מזאייב — וולדיר
קונסטנטין ביקוב — מוטאנט
אלכסנדר אולשקו — חלבופויוק
ולדיס גולק — איש הבריגדה
הפקה > צילומים ופיתוח

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 
| בונדרצ'וק על הסט   | בונדרצ'וק במהלך הצילומים   | בונדרצ'וק וסרגיי גרמאש על הסט |
רעיון הפקת עיבוד קולנועי לספר "האי המיושב" עלה במוחו של המפיק אלכסנדר רודניאנסקי עוד מתחילת הקריירה הקולנועית שלו והוא שכנע את פיודור בונדרצ'וק לביים את הסרט. גרסה ראשונית לתסריט נכתבה על ידי אדוארד וולודארסקי, אך התסריט לא מצא חן בעיני בונדרצ'וק ונכתבה גרסה נוספת בשיתוף פעולה עם מריה וסרגיי דיאצ'נקו.
הסרט נעשה בהפקה משותפת של חברת Art Pictures Studio, Non-Stop Productions וערוץ הטלוויזיה CTC, כשהאפקטים המיוחדים בוצעו על ידי EyeScream Studio בשיתוף פעולה עם Main Road Post ו-Quantum Creation FX.
צילומי הסרט התרחשו בחצי האי קרים שבאוקראינה ונמשכו 10 חודשים (מה-14 בפברואר ועד ה-7 בדצמבר 2007). תקציבם הכולל של שני חלקי הסרט הגיע לכדי 36.6 מיליון דולר, כולל 10 מיליון דולר שיועדו לקידום הסרט.
מוזיקה

| --- | --- |
 פסקול מאת יורי פוטיינקו
 יצא לאור:  2009
 סוגה:  פסקול, EDM
 אורך:  56:49
 חברת תקליטים:  Art Pictures Media
 הפקה:  Art Pictures
 
את הפסקול לסרט הלחין המלחין הרוסי הנודע יורי פוטיינקו.
פרסים ומועמדויות

| פרסים ומועמדויות> פרס | פרסים ומועמדויות> קטגוריה | פרסים ומועמדויות> מועמד (ים) | פרסים ומועמדויות> תוצאה | פרסים ומועמדויות>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MTV Russia Movie Awards | "הסרט הטוב ביותר" |  | מועמדות |  |
| MTV Russia Movie Awards | "הנשיקה הטובה ביותר" | יוליה סניגיר ווסילי סטפאנוב | מועמדות |  |
| MTV Russia Movie Awards | "הקרב הטוב ביותר" | מקסים נגד כנופיית הנוכלים מחוץ לבית הקפה | מועמדות |  |
| MTV Russia Movie Awards | "הגאדג'ט הקולנועי של השנה" | הטנק האוטומטי האדום | מועמדות |  |
| נשר הזהב | הצילום הטוב ביותר | מקסים אוסאדצ'יי | זכייה |  |
| נשר הזהב | המוזיקה הטובה ביותר | יורי פוטיינקו | זכייה |  |
| נשר הזהב | העריכה הטובה ביותר | יורי ליטונינסקי | זכייה |  |
| נשר הזהב | הסאונד הטוב ביותר | קיריל וסילנקו | מועמדות |  |
| ניקה | עיצוב ההפקה הטוב ביותר | קיריל מורזין | מועמדות |  |
| ניקה | עיצוב התלבושות הטוב ביותר | טטיאנה מאמדובה | מועמדות |  |
| פרס ז'ורז' | הסרט המדובר ביותר באינטרנט הרוסי |  | זכייה |  |
הערות שוליים

↑  Дмитриева, Евгения (2009-01-13). "«Обитаемый остров» вышел в лидеры". РБК daily. נבדק ב-2015-10-15.
↑  Дёмина, Юлия. (2009-04-29). "«Обитаемый остров» не оправдал ожиданий". РБК daily. נבדק ב-2015-10-15.
↑  Куприна, Надежда. (2010-02-03). "Взял кассу - посчитай убытки". Slon.ru. נבדק ב-2015-10-15.
↑  "Оценки и рецензии на фильм «Обитаемый остров»". Критиканство.ру. נבדק ב-2015-10-15.
↑  "Обитаемый остров". Megacritic.ru. נבדק ב-2015-10-15.
↑  Фардо, Фаина. "Обитаем ли остров?". // ProfiCinema. אורכב מ-המקור ב-2012-02-20. נבדק ב-2009-11-12.
↑  https://web.archive.org/web/20120401220014/http://www.quietearth.us/articles/2007/08/16/New-Scifi-movie-Inhabited-Island
↑  Прилепская, Ксения. "Как мы вчера посмотрели на гитары, или почему Юрий Потеенко теперь вместо Ханса Циммера". // Официальный блог «Обитаемый остров». 25 ביולי 2008. אורכב מ-המקור ב-2012-02-20. נבדק ב-2009-06-09. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Фёдор Бондарчук использует гитары Пола Маккартни и Стинга для саундтрека к новому фильму". // NEWSru.com. 24 יולי 2008. אורכב מ-המקור ב-2012-02-20. נבדק ב-2009-06-09. {{cite web}}:  (עזרה)
| סרטי פיודור בונדרצ'וק |
| --- | --- | --- |
| סרטים שביים | הפלוגה התשיעית (2005) • האי המיושב (2009) • סטלינגרד (2013) • משיכה (2017) • פלישה (2020) |  |
| סדרות שביים | פסיכו (2020) |  |
בונדרצ'וק בתפקיד התובע "אומניק"
הרפובליקה הקורסיקנית

הרפובליקה הקורסיקנית הייתה רפובליקה קצרת ימים ששלטה על האי קורסיקה. שלטונה נמשך מהכרזת הריבונות של פסקואלה פאולי מהרפובליקה של ג'נובה בשנת 1755, ועד לפלישת צרפת לאי בשנת 1769. הרפובליקה התפרסמה בכך שהייתה למדינה הראשונה שכתבה חוקה המושפעת מרעיונות עידן הנאורות, ולמדינה הראשונה שהעניקה זכות בחירה לנשים.