stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיגוע הירי ביציאה מירושלים
המחבלים וההתרעה

המחבלים היו האחים מוראד ואברהים נמר, תושבי צור באהר במזרח ירושלים. שניהם היו פעילי חמאס.
מוראד היה אסיר ביטחוני 10 שנים בגין סיוע לאויב בשעת מלחמה, מגע עם סוכן זר וחברות בארגון טרור. הוא שוחרר בשנת 2020. אברהים היה אסיר ביטחוני ל-8 חודשים בגין פעילות טרור. הוא שוחרר בשנת 2014.
לאחר הפיגוע סיפר סגן ראש עיריית ירושלים אריה קינג כי שכניהם של המחבלים התריעו בפניו שמוראד מתכוון לבצע פיגוע נקמה בעקבות חיסולו של מוחמד חמאדה, דובר חמאס לענייני ירושלים, שהיה חברו הטוב, וכי הוא העביר את המידע לגורמי הביטחון. מאוחר יותר סיפרו אף השכנים את הדברים לכתב כאן חדשות.
לאחר הפיגוע

מספר שעות לאחר הפיגוע, חמאס פרסם הודעה שבה הוא נוטל אחריות על הפיגוע בירושלים.
לאחר הפיגוע ראיין העיתונאי ינון מגל את אביעד פריג'ה, החייל שירה למוות בקסטלמן, לפני שנודע שהאדם שבו ירה פריג'ה הוא האיש שנטרל את המחבלים. בתוך הדברים אמר החייל: "הייתי בזמן הלא נכון במקום הנכון, אבל כל חיילי צה"ל מתים לעשות 'איקס', מה אתה חושב?" כשנשאל אם הם ביצעו וידוא הריגה ענה: "כן, ירינו עד שהוא נפל".
משטרת ישראל והשב"כ חוקרים את נסיבות הפיגוע, ושוטרי מחוז ירושלים עצרו לחקירה 6 מבני משפחת המחבלים, בהם אחיהם והוריהם. בצה"ל החליטו תחילה שלא לחקור את האירוע, אך בעקבות המידע שהתפרסם על נסיבות הריגתו של קסטלמן מצ"ח הצטרפה לחקירה, שני החיילים נחקרו באזהרה, ואחד מהם, פריג'ה, נעצר ושוחרר לאחר יום למעצר בית.
מפקד פיקוד העורף, אלוף רפי מילוא, חתם למחרת על צו החרמה ואטימה זמנית לשני בתים בהם התגוררו המחבלים שביצעו את הפיגוע. בליל שבת שאחרי הפיגוע, כוחות משטרה ומג"ב אטמו את בית המחבלים שביצעו את הפיגוע.
ראו גם

הפיגוע הכפול בירושלים (2022)
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2023
הערות שוליים

↑  משה ויסברג, הפיגוע בירושלים: הדיין הגאון רבי אלימלך וסרמן הי"ד נרצח בדרכו לבית הדין, באתר בחדרי חרדים, 30 בנובמבר 2023
↑  משה ויסברג, הנרצחת השניה: המנהלת מרת חנה איפרגן הי"ד, באתר בחדרי חרדים, 30 בנובמבר 2023
↑  משה ויסברג, בת 24 בלבד: מרת ליביה דיקמן הי"ד מהר נוף, באתר בחדרי חרדים, 30 בנובמבר 2023
נרצחת הפיגוע ליביה דיקמן הובאה למנוחות. אביה ספד: "היא הייתה צדיקה אמיתית", באתר ערוץ 7, 30 בנובמבר 2023
↑  ינון מגל, ריאיון עם החייל אביעד פריג'ה שנערך ביום הפיגוע, באתר Youtube, ‏י"ח בכסלו תשפ"ד
↑   יהושע בריינר, פרקליט המדינה הנחה את מח"ש לבדוק את התנהלות השוטרים שחקרו את הרג יובל קסטלמן, באתר הארץ, 11 בדצמבר 2023
↑   יעל פרידסון, שלושה נהרגו ושישה נפצעו בפיגוע ירי בירושלים; שני מחבלים נורו למוות, באתר הארץ, 30 בנובמבר 2023
↑  ציוץ של אריה קינג ברשת החברתית טוויטר
↑  ההתרעה שהוחמצה על הפיגוע היום בירושלים: למערכת הביטחון הועבר מידע מקדים על כך שבצור באהר מתוכנן פיגוע נקמה בעקבות חיסול מחבל בכיר בעזה - כאן 11 בטוויטר
↑  ישראל היום, באתר Telegram
↑  עכשיו 14, אביעד פריג'ה, הלוחם שחיסל הבוקר את המחבלים בירושלים, בשיחה עם ינון מגל, באתר X (לשעבר טוויטר), ‏10:20 אחה״צ · 30 בנוב׳ 2023
·
↑  איציק סבן, לילך שובל, צה"ל חזר בו: מצ"ח תחקור את הירי בשוגג בפיגוע בירושלים, באתר ישראל היום, 1 בדצמבר 2023
↑  יואב זיתון, המעורבים בירי ביובל קסטלמן נחקרו באזהרה, צה"ל: "לא יורים על מי שמרים ידיים", באתר ynet, 3 בדצמבר 2023
↑  לילך שובל, הלוחם שירה ביובל קסטלמן נעצר, באתר ישראל היום, 4 בדצמבר 2023
↑  אלון חכמון, אברהם בלוך, ‏בית הדין הצבאי שחרר למעצר בית את החשוד שירה ביובל קסטלמן ז"ל, באתר מעריב אונליין, 5 בדצמבר 2023
↑  מצורף תיעוד מפעילות המשטרה ומשמר הגבול בנושא איטום בית המחבלים שביצעו את הפיגוע בירושלים.
מרכז לאחטה

| --- | --- |

 הבניין הגבוה באירופה בתקופה:  2017 - נוכחי
 בניין קודם:  מגדל הפדרציה
 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים
 שימוש:  משרדים, נקודת תצפית, פלנטריום וקמעונאות
 כתובת:  לאחטה,
 מיקום:  סנקט פטרבורג נפת פרימורסקי, סנקט פטרבורג
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 בעלים:  גזפרום
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  30 באוקטובר 2012 – 2021
 תאריך פתיחה רשמי:  2022 
 עלות:  2.5 מיליארד דולר
 אדריכל:  טוני קטל (אנ'), RMJM (אנ'), ‏Gorproject
 מידות
 גובה:  462 מטר
 שטח:  570,000 מ"ר 
 קומות:  87
 
 קואורדינטות:  59°59′13″N 30°10′41″E﻿ / ﻿59.98703°N 30.17814°E﻿ / 59.98703; 30.17814
 http://lakhta.center/ru
  (למפת סנקט פטרבורג מוגדלת) מרכז לאחטה(למפת סנקט פטרבורג רגילה) מרכז לאחטה he
 
מרכז לאחטה (ברוסית: Ла́хта центр) הוא גורד שחקים במרכז העסקים הראשי של העיר סנקט פטרבורג, הממוקם בנפת פרימורסקי בעיר. בספטמבר 2017 הגיע גובהו של המבנה ל-365 מטרים והפך לגורד השחקים הצפוני ביותר והגבוה ביותר ברוסיה וביבשת אירופה. נכון ל-2022, גובהו מגיע ל-462 מטרים והוא הבניין ה-16 בגובהו בעולם.
הבנייה החלה בשנת 2012 והסתיימה בשנת 2019. ב-2021 נפתח בטקס רשמי. כיום מאוכלס הבניין במשרדים של חברת הגז הרוסית גזפרום. שטח המשרדים צפוי להגיע ל-400,000 מ"ר. לאחר סיום בנייתו הוא המבנה השני בגובהו ברוסיה, כשרק מגדל אוסטנקינו בן 540 המטרים, גבוה ממנו.
התוכניות

מכיוון שהמרכז ההיסטורי של סנקט פטרבורג היווה אתר מורשת עולמית מאז 1990, הוועדה למורשת עולמית התנגדה להקמת המגדל בגובה 400 מטר של מרכז אוחטה, שכן זה ישפיע על הנוף העירוני של פטרבורג ההיסטורית. בדצמבר 2006, מנהל מרכז מורשת עולמית של אונסק"ו, פרנצ'סקו בנדרין, הזכיר לרוסיה את חובותיה לשמור על המורשת והביע דאגה מהפרויקט. בשנת 2007 הציבה קרן המונומנטים העולמית את קו הרקיע ההיסטורי של פטרבורג ברשימת המעקב שלה ברשימת מאה האתרים הנמצאים בסכנת הכחדה ביותר, עקב בנייתו הפוטנציאלית של הבניין ובשנת 2009 דיווחה כי המגדל "יפגע בתדמיתה של רוסיה". במהלך המושב ה-36 של הוועדה למורשת עולמית של אונסק"ו שהתקיימה בפטרבורג בשנת 2012, נמסר כי שטח גדול מהעיר נכלל באזורי שימור וחיץ המיועדים לאתרי מורשת עולמית של אונסק"ו. עקב התגובה הערה להצעה המקורית לבניית המגדל במרכז אוחטה, שתוכנן על ידי גזפרום להיבנות מול קתדרלת סמולני, הועבר הפרויקט הרחק ממרכז העיר, ללאחטה.
עם זאת, העברת הפרויקט לא עצרה את הדיונים והמחלוקות בנושא. ב-11 באפריל 2012 אמרה מושלת סנקט פטרבורג לשעבר ולאחר מכן יו"ר מועצת הפדרציה, ולנטינה מטוויינקו לעיתונאים כי "מרכז לאחטה יכול להפוך לסמל החדש של העיר ולמשוך אנשי העסקים מכל רחבי העולם לסנקט פטרבורג."
ב-26 בינואר 2012 נודע כי גזפרום מתכננת להקים נמל חדש ליאכטות ליד מרכז לאחטה באי קרסטובסקי והייתה אמורה להקים חברה חדשה לניהול נכסים אלה. הוכרז כי תחנת רכבת תחתית חדשה תוקם בסמוך למרכז לאחטה ב-16 במרץ 2012. בניין תחנת רכבת תחתית זו נכלל בתוכנית הפיתוח העירונית של לנינגרד בשנת 1980, אך רק עם הקמת מרכז לאחטה הוכנס שוב לסדר היום. תוכנית בניית התחנה הייתה אמורה להסתיים עד סוף 2012.
ההיתר להקמת השלב הראשון במרכז לאחטה, שכלל את גורד השחקים ומעגן היאכטות, התקבל ב-17 באוגוסט וב-31 באוגוסט 2012 התקיים דיון פומבי בנושא המתווה וסקירת אתר הבנייה בישיבת הנהלת נפת פרימורסקי בסנקט פטרבורג. אובייקטים שתוכננו להצבה באזור הבנייה, תוכנית תשתית תקשורת ותחבורה הוצגו לציבור הרחב.
על יישום הפרויקט וניהולו מטעם גזפרום נפט הייתה אחראית אשת העסקים והכלכלנית ילנה איליוחינה.
בנייה

כ-3,000 עובדים הועסקו בבנייה, בעיקר ממקצועות הנוגעים לתכנון ובנייה. לאחר סיומה, היו צפויים להיות מועסקים במתחם כמה אלפי עובדים ממקצועות שונים. חקירות גאודזיות, אקולוגיות ובחינת קרקעות ותיעוד תכנון לפרויקט הוכנו על ידי מספר חברות כמו GORPROJECT (רוסיה), NIIOSP (רוסיה), Petrochim-technologiya (רוסיה) ו-Trest GRII (רוסיה). בתכנון וביצוע עבודות תת-קרקעיות, כמו גם ייצור חומרי בנייה השתתפו חברות כמו Arabtec (מאיחוד האמירויות הערביות), קבוצת באואר (גרמניה), Geostroy (רוסיה), Inforsproekt (רוסיה) וחברת Rönesans Holding (טורקיה). חישובי אימות, אופטימיזציה ופיקוח טכני בוצעו על ידי Arup Group Limited (בריטניה), Samsung C&T (קוריאה) וחברת Lend Lease Project Management & Construction (בריטניה). ניהול הפרויקט נעשה על ידי AECOM (ארצות הברית). חברת Exclusiva Design (איטליה) הייתה קבלנית מפתח בעיצוב פנים של השטחים הציבוריים. החברה הגרמנית יוזף גרטנר הייתה אחראית על זיגוג גורד השחקים, כולל חזיתות מזוגגות של קשת הכניסה, כמו גם חלקים מהמבנה הרב-תפקודי, שנעשו בשיתוף עם חברת Waagner-Biro‏.
עבודות בניית היסודות החלו ב-30 באוקטובר 2012. הקבלן הכללי הפוטנציאלי העיקרי להקמת מרכז לאחטה, הייתה חברת הבנייה Rönesans, שנבחרה ב-22 באפריל 2014. ב-22 במאי 2014 נחתם סופית החוזה להקמת יסוד אחד הבניינים במרכז לאחטה.
עיצוב

המגדל הוא בניין רב-תכליתי והוא מבנה המורכב משני מבנים, צפוני (הקטן יחסית) ודרומי (שהוא גורד השחקים), המאוחדים על ידי יסוד משותף, בניין מחבר וגג. הבניין דומה לבומרנג. יש לו מספר קומות משתנה עם הפרש גובה בין 7 ל-17 קומות, כאשר גובה השיא הוא קצת יותר מ-80 מטרים. אורך הבניין כ-300 מטר. חזיתות הקצה נמצאות בזווית שלילית עקב הסרת הקונסולה והחזיתות עשויות מזכוכית, בשטח כולל של יותר מ-60 אלף מ"ר.
האלמנטים העיקריים הנושאים עומס הם ארבע ליבות בטון מזוין הקולטות עומסים אופקיים ואנכיים ומעבירות אותם לבסיס בצורה של סורג צלחת הנשען על כלונסאות. בין הבניינים הדרומי והצפוני לאורך כל גובה האטריום, עם גג עשוי ממברנות פולימר שקופות. בחלל האטריום נפרשים גשרי מעבר המשמשים כנקודות תצפית. האטריום הוא אזור להולכי רגל ממנו ניתן להגיע לכל אחד מהאובייקטים במגדל.
המבנה מכיל פלנטריום, בעל קיבולת של 140 איש. הקרנה מדויקת מאוד של שמיים זרועי כוכבים נוצרת על ידי מכונת כוכבים (מקרן יפני מדגם Ohira Tech Megastar-IIA). עצמים גדולים יותר, מטוסים מלאכותיים, אפקטים חזותיים ועוד הרבה יותר נוצרים על ידי מערכת הקרנה ברזולוציה של 8K, המשתמשת בעשרה מקרני לייזר מדגם סוני GTZ280. חמישה מקרנים מאירים את שכבת הכיפה התחתונה, ארבעה את החלק העליון ואחד יוצר תמונה בשיא. כך, מושגת רזולוציה כוללת של 48,483,533 פיקסלים. הצד של אולם הכוכבים בצורת כדור הארץ בולט החוצה מהקיר ומעוטר ביריעות נירוסטה משולשות, שעברו ליטוש.
מרכז לאחטה כולל משרדים, מרכז עבודה משותף, מרכז ספורט, מרכז מדעי ילדים ומרכז כנסים. הפרויקט כולל 1,500 מ"ר שטח של תצוגה מקורה. חלק מהשטח הפתוח משמש להצגת אמנות, מיצבים ופסלים. בראש גורד השחקים ישנה מרפסת תצפית ציבורית שהכניסה אליה בחינם ונמצאת בגובה 357 מטר.
תכונות

הכניסה הראשית של מרכז לאחטה היא קשת בגובה של 24 מטרים כמעט ואורכה 98 מטרים. במגדל פועלות 62 מעליות, אך לא כולן מגיעות לקומה העליונה. מלבד מעליות אלה ישנן מעליות כיבוי מיוחדות שנבנו לשימוש במקרה חירום. הקיבולת הכוללת של כל המעליות היא עד 1,280 איש. בסיס המגדל נוצק מבטון ברציפות, כאשר הבנאים שפכו 24,000 מ"ק תוך 48 שעות. נפח הבטון שהוצק מתחת לבניין הוא 48,000 מטר מעוקב.
במגדל פועלת מערכת כיבוי אש ערפל מים מדגם HI-FOG. כאשר הטמפרטורה עולה על 57 מעלות צלזיוס, ספרינקלרים שיוצרים ערפל ומים יתחילו לעבוד באופן אוטומטי. יחד עם הספרינקלרים, ישנם מטפי מים אותם ניתן להפעיל ידנית או באמצעות שלט רחוק על מנת ליצור וילון מים בשעת חירום. שטח זיגוג המגדל הוא 72,500 מ"ר והזיגוג של המתחם הכולל הוא 130,000 מ"ר.
מרכז לאחטה אמור להיות גם גורד השחקים הראשון בפטרבורג, שמשתמש במערכת בקרת היווצרות קרח. חימום הזכוכית בקומות גבוהות מונע הצטברות קרח ומסייע בשמירה על ראות טובה. המגדל תוכנן בסטנדרט בטיחות גבוה, המאפשר לו לעמוד על ליבה אחת גם אם כל עשרת העמודים התומכים קורסים. מבנה הליבה עומד בדירוג האש הגבוה ביותר. הבניין תוכנן כך שהוא יכול לעמוד בשריפה של ארבע שעות ללא כל נזק למבנה.
ב-31 בדצמבר 2018 הוארו אורות חג המולד הירוקים על גורד השחקים ובכך הפכו את המגדל לעץ חג המולד הגבוה באירופה. ב-28 ביוני 2019 הותקנה תחנת מזג אוויר אוטומטית בנקודה הגבוהה ביותר של הצריח (בגובה 462 מטר), העוקבת אחר טמפרטורה, לחות, כיוון רוח ומהירות.
הכרה

בשנת 2019 מתחם מרכז לאחטה הוביל במספר המועמדויות לפרס המצוינות ובית הגידול העירוני והתמודד בחמש קטגוריות: הבניין הגבוה הגבוה ביותר בגובה 400 מטר ומעלה; פרס הבנייה; פרס בתחום הנדסת הבנייה; פרס בתחום ההנדסה הגאוטכנית; פרס להנדסת חזית. בשנת 2020 הגיע מרכז לאחטה לגמר התחרות היוקרתית ביותר בין גורדי השחקים CTBUH בפרס המצוינות ובשנת 2021 זכה בפרס.
מרכז לאחטה 2

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים
 מיקום:  סנקט פטרבורג נפת פרימורסקי, סנקט פטרבורג
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 בעלים:  גזפרום 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2018
 תאריך פתיחה רשמי:  2022 
 עלות:  155,600,000,000 רובל רוסי 
 אדריכל:  טוני קטל
 מידות
 גובה:  703 מטר
 שטח:  570,000 מ"ר 
 קומות:  150
 
 lakhta.center
 he
 
מרכז לאחטה 2 (ברוסית: Лахта-центр 2) הוא קונספט אדריכלי לבניית בניין רב קומות בסנקט פטרבורג שברוסיה, הוצג ב־25 במאי 2021. גובהו של הבניין אמור להיות 703 מטר, כאשר הקומה המיושבת הגבוהה ביותר תהיה בגובה 590 מטר.
ב־25 במאי 2021 הוצג במועצה הבין-משרדית הרעיון האדריכלי של גורד השחקים החדש ליישום הסכם שיתוף הפעולה בין סנקט פטרבורג לגזפרום. הוצע לבנות אותו במטרה להמשיך ולפתח את רובע העסקים, שסביב מרכז לאחטה על חוף המפרץ הפיני. גובה מרכז לאחטה 2 יהיה 703 מטר. גורד השחקים יהיה השני בגובהו בעולם ונועד לספק תנופה נוספת לפיתוח העיר. הבניין ישלים את ההרכב האדריכלי ויהפוך למוביל עולמי בחדשנות טכנולוגית ובבנייה ירוקה. על פי הקונספציה, המעטפת החיצונית של הבניין מורכבת מעמודים מעוגלים, שבתוכם גוף הבניין. הבניין יכלול 8 חלקים בני 16 קומות עם אטריום בני שלוש קומות. בסך הכל, הבניין יכלול 150 קומות, הקומה הגבוהה ביותר תמוקם בגובה 590 מטר. שטח השימוש של הבניין יהיה 220,000 מטרים.
ההנחה היא כי הבניין החדש ימוקם מעט מערבית למרכז לאחטה הקיים.
לדברי טוני קטל, אדריכל הפרויקט, שהוביל בעבר את צוות מחברי התפיסה האדריכלית של מרכז לאחטה, הסביר כי הבניין הוא "יצירת סביבה אורבנית אנכית בצורת מגדל ספירלה". לדבריו, הפתרון האדריכלי מגלם רעיון בהשראת אנרגיה על כל צורותיה: מגלי אנרגיה ספירלית של אנרגיית גלים במים. הפרויקט מתוכנן להתבצע מחוץ לתוכנית ההשקעות של גזפרום, על בסיס מימון הפרויקט. המשימה תוטל על חברה שאינה קשורה לגזפרום. מפת פיתוח דרכים כבר פותחה ואתר הבנייה יסופק על ידי גזפרום.
הפרויקט ספג ביקורת נוקבת על הפגיעה במרקם המבנים ובקו העירוני המאפיין את העיר.
גלריה

מרכז לאחטה. יולי 2016
מרכז לאחטה בספטמבר 2017. גובה: 365 מטרים
מרכז לאחטה במאי 2018
מראה כללי.
קצה האנטנה
ראו גם

גורדי השחקים הגבוהים באירופה
מרקוס אקוניה

מרקוס חאווייר אקוניה (בספרדית: Marcos Javier Acuña; נולד ב-28 באוקטובר 1991) הוא כדורגלן ארגנטינאי מקצועי שמשחק כקשר שמאלי בריבר פלייט ובנבחרת ארגנטינה.
קריירת מועדונים > קריירה מוקדמת

הוא החל את קריירת הספורט שלו במועדון דון בוסקו בעיר הולדתו. באותו זמן הוא שיחק כקשר אחורי שמאלי. הביצועים הטובים שלו משכו את תשומת לבם של סקאוטים שהזמינו אותו לערוך בדיקות במועדונים שונים בבואנוס איירס. כך, בגיל 13 הוא ניסה לעבור ללא הצלחה לבוקה ג'וניורס וסן לורנסו דה אלמגרו.[דרוש מקור] ארבע שנים לאחר מכן הוא ניסה לעבור לקילמס, ריבר פלייט וטיגרה לפני שבסופו של דבר נלקח על ידי פרו קאריל אואסטה. אחרי כמה עונות בקבוצת המילואים של פרו, הוא הועלה לקבוצה הראשונה. הוא עשה את הופעת הבכורה שלו בשנת 2009 במשחק ליגת המשנה תחת המאמן חוסה מריה ביאנקו. כבר בעונת 2013/2014 הוא בלט ביכולתו לסייע לעמיתיו. הוא שיחק בסך הכל 117 משחקים, עם 5 שערים ו-23 אסיסטים.
קריירת מועדונים > רסינג

ב-18 ביולי 2014 הועבר למועדון רסינג עבור דמי רשת של 4,900,000 פזוס עבור 50% מזכויותיו, עם אופציה לקנות עוד 25% בסכום של 750,000 $. ב-27 ביולי 2014 הוא שיחק את המשחק הראשון שלו עם אקדמיה במשחק הנוק אאוט של גביע ארגנטינה נגד סן מרטין סן חואן, שבו הוא גם הבקיע את השער היחיד בניצחון 1- 0. מאוחר יותר באותה שנה הוא היה חלק מקבוצת האליפות של ראסינג שזכתה ב-2014 בפרימרה דיוויסיון הארגנטינאי, סך הכל אקוניה שיחק 15 משחקים והבקיע שני שערים.
קריירת מועדונים > ספורטינג

ב-12 ביוני 2017, נשיא רסינג ויקטור בלנקו אישר כי אקוניה יעזוב את המועדון. הוא עשה את הופעת הבכורה שלו בניצחון 0–2 על דספורטיבו אווס. ב-15 במאי 2018, אקוניה וכמה מחברי הקבוצה, כולל המאמנים, נפצעו לאחר התקפה של כ-50 אוהדי ספורטינג במהלך אימון של המועדון אחרי שהקבוצה סיימה במקום השלישי בליגה והחמיצה הזדמנות להעפיל לליגת האלופות. למרות ההתקפה, הוא ושאר חברי הקבוצה הסכימו לשחק בגמר הגביע הפורטוגזי שתוכנן לסוף השבוע ובסופו של דבר הפסידה לאווס.
קריירת מועדונים > סביליה

ב-14 בספטמבר 2020 חתם לארבע שנים בסביליה. ב-27 בספטמבר ערך את הופעתו הבכורה בניצחון 3-1 על קדיס ב-4 באפריל 2021 כבש את שערו הראשון בניצחון 1-0 על אתלטיקו מדריד.
קריירת מועדונים > ריבר פלייט

באוגוסט 2024 חזר לארגנטינה וחתם בריבר פלייט.
קריירה בינלאומית

ב-15 בנובמבר 2016 הופיע לראשונה במדי נבחרת ארגנטינה, במוקדמות גביע העולם 2018, במשחק נגד קולומביה.
במאי 2018 צורף לרשימה המורחבת בנבחרת לקראת המונדיאל ברוסיה, אך הוא לא שותף באף משחק.
נכלל בסגל נבחרת ארגנטינה בטורניר מונדיאל 2022. במונדיאל 2022 זכה אקוניה עם ארגנטינה בגביע העולם.
תארים

ראסינג קלוב
אליפות הפרימרה דיביסיון, ארגנטינה: 2014
ספורטינג ליסבון
גביע הליגה: 2017/18, 2018/19
סביליה
הליגה האירופית: 2022/2023
נבחרת ארגנטינה
הסופרקלאסיקו של האמריקות: 2017
קופה אמריקה: 2021
גביע העולם: 2022
נג'יב אפנדי אל-יאסין

נג'יב אפנדי אל-יאסין היה ראש העיר חיפה המודרנית הראשון שכיהן במהלך שלטונה של האימפריה העות'מאנית בארץ ישראל.
לאחר שלטונו של ד'אהר אל-עומר אל-זידאני כשליט האוטונומי של הגליל במאה השמונה עשרה, שהסתיים על ידי אחמד אל-ג'זאר שהתמנה למושל עכו ומתוקף תפקידו שלט גם על חיפה. ועם תום מלחמת קרים, נאג'יב כיהן כראש העיר חיפה המודרנית ונחשב על ידי רבים כראש העיר חיפה הראשון, מאחר שאין תיעוד לפני תקופת כהונתו.
ביוגרפיה

נאג'יב אפנדי נולד למשפחת אצולה טורקית. בתחילת חייו הבוגרים הוא עבד כעורך דין. הוא היה ראש עיריית חיפה בשנים 1873–1877 והוא נחשב לאחד מראשי הערים הראשונים שלה.
נאג'יב שירת נאמנה את האימפריה העות'מאנית וזכה להוקרה ומדליות רבות כאות כבוד לעבודתו. המדליה המפורסמת ביותר שלו הוענקה לו על ידי הקיסר וילהלם השני במהלך ביקורו בחיפה ב-25 באוקטובר 1898.
הערות שוליים

↑  1. الشام قبل مائة عام . تأليف خليل سركيس ط1 1898 بيروت "Archived copy". אורכב מ-המקור ב-2011-06-13. נבדק ב-2011-06-12. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  2. http://www.malaf.info/?page=ShowDetails&Id=77&table=table_141&CatId=188
| ראשי עיריית חיפה  (החל מ-1873) |
| --- | --- | --- |
| האימפריה העות'מאנית האימפריה העות'מאנית | נג'יב אפנדי אל-יאסין (1873–1877) • אחמד אפנדי ג'לבי (1877–1881) • מוסטפא בר אל-סאלח (1881–1884) • מוסטפא פאשה אל-ח'ליל (1885–1903) • ג'אמל צאדק (1904–1910) • רפעאת אל-צאלח (1010–1911) • אברהים אל-ח'ליל (1911–1913) • חסן שוכרי (1914–1917) |  |
| המנדט הבריטי המנדט הבריטי | חסן שוכרי (1917–1920) • עבד אל-רחמן אל-חאג' (1920–1927) • חסן שוכרי (1927–1940) • שבתי לוי (1934–1937) |  |
| ישראל מדינת ישראל | שבתי לוי (1948–1951) • אבא חושי (1951–1969) • משה פלימן (1969–1973) • יוסף אלמוגי (1974–1975) • ירוחם צייזל (1975–1978) • אריה גוראל (1978–1993) • עמרם מצנע (1993–2003) • גיורא פישר (בפועל) (2003) • יונה יהב (2003–2018) • עינת קליש רותם (2018–2024) • יונה יהב (2024–הווה) |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים ובנושא חיפה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עוזי נבון ומכרים

| --- | --- |

עוזי נבון והחוויות בהופעה בכיכר קדומים, אוקטובר 2021
 תקופת הפעילות:  מ-2009
 סוגה:  פאנק (Funk)
 חברת תקליטים:  אנובה מיוזיק, נענע דיסק
 www.uzinavon.com
 חברים
 עוזי נבון, סמואל אלבין, איתן וקס, אוריה מוש, ציון צנעני, מרטין פייר, ליליאן גדסי, אנט פרנסיס, זאביק אבן חן
 חברים לשעבר
 ראו חברים
עוזי נבון ומכרים היא להקת אינדי פאנק (Funk) ישראלית. חברי הלהקה בעלי זהות בדיונית, ובאופן כללי התנהלותה הומוריסטית. שיריה בסגנון נוסטלגי המדמה את שנות ה-70 של המאה ה-20, ובהופעותיהם חברי הלהקה לבושים בתלבושות תקופתיות.
הלהקה פועלת משנת 2009. את שיריה הראשונים ליוותה בקליפים הומוריסטיים שצולמו כתשדירי שירות משנות ה-70, כולל לחברת התרופות הבדיונית "זך תרופות". כמו כן צילם סולן הלהקה, "עוזי נבון", פרסומת לבירה שפירא לצד ניב מג'ר.
אלבום הבכורה של הלהקה, "עוזי נבון ומכרים", יצא בשנת 2010. עשר שנים לאחר מכן יצא אלבומה השני, "בזמנו", ומתוכו הסינגל "נסיכה" נכלל ברשימת ההשמעה היומית של גלגלצ.
סולן הלהקה יונתן לוין ("עוזי נבון") גם חבר בהרכב "GESHEM" תחת שם בדוי נוסף – "שוזין".
חברים

כל שמות חברי הלהקה הם למעשה שמות במה בדויים. כמה פרטים ביוגרפיים מומצאים גובשו לחלק מהחברים.
עוזי נבון (שמו האמיתי יונתן לוין) – סולן
סמואל אלבין – מתופף
איתן וקס – פנדר רודס וקלידים
אוריה מוש – כלי הקשה
אנט פרנסיס (ענת מושקובסקי) – שירה וקלרינט
ציון צנעני – גיטרה
מרטין פייר – גיטרה בס
ליליאן גדסי – זמרת ליווי, דמות של יוצאת להקת חיל התותחנים
זאביק אבן חן – דמות של מנהל הלהקה, שמציג אותה על הבמה בהופעות
חברים לשעבר:
נתן חיימון – חצוצרה
לאון מקליין – חצוצרה
ג'ורג'י סומבול – חצוצרה
מיכאל אברם – חצוצרה
יונה פיצרנדולף – חצוצרה
ג'קסון פרס – חצוצרה
גיורא צפחת – חצוצרה
מכס דב נורדהיימר (מכס דב נורדהיימר מוחמד אור שמש) – סקסופון
זלמן הירש – סקסופון
פסח חנוכה/"קאובוי ג'אז" – סקסופון
עקיבא שוורץ – סקסופון טנור
צבי באר – טרומבון
יעקב שלונסקי – טרומבון
אהר'לה וולף – טרומבון
מני לכיש – טרומבון
יוסי כץ/"דבש בומביי" – קלידים
נורית טופז – זמרת ליווי, דמות של "דוגמנית ירחונים"
אינגריד וובסט – זמרת ליווי, דמות של זמרת אופרה גרמנייה שהגיעה לארץ כמתנדבת בקיבוץ
נעמי (נונו) – זמרת ליווי
אלבומים

עוזי נבון ומכרים (2010) – בהוצאת אנובה מיוזיק
בזמנו (2020) – בהוצאת נענע דיסק
לכל החיים (2022) - בהוצאת קמע - קבוצת מוזיקה עצמאית
למה לא עכשיו (2024) - בהוצאת קמע - קבוצת מוזיקה עצמאית. זהו אלבום מחווה לשירי אריק איינשטיין.
סינגלים

לא אוותר על עצמי (2009)
היא לא שם (2009) – קאבר לשיר "She's Not There" של הזומביס
עוד קצת (2010)
עד מתי (2019)
נסיכה (2020)
הערות שוליים

1 2 3  נויה כוכבי, עוזי נבון ומכרים: גרוב עם ריש מתגלגלת, באתר הארץ, 24 ביולי 2009
↑  מדיה, באתר עוזי נבון ומכרים
↑  פרסומת למוצר קלאסי שחזר לאחרונה למדפים
↑  דודי פטימר, ‏כולל הקלטות וחומרים נדירים: עוזי נבון משיק את אלבום האוסף "בזמנו", באתר מעריב אונליין, 13 ביוני 2020
↑  יוסי וקנין, שוזין, מוזיקאי חיפאי, מוציא אלבום חדש וחושף את כל הסודות (וידאו), באתר mynet‏ חיפה, 6 בינואר 2023
↑  עמית קלינג, איש המסתורין של המוזיקה הישראלית שוב משנה דמות, באתר Time Out תל אביב,‏ 17 באוקטובר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007599699505171  MusicBrainz: cc061ae2-a8f4-4333-af3f-3ba19d638c8c
משה זמירי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 באפריל 1900
 פטירה:  27 באוקטובר 1953 (בגיל 53)
 עיסוק:  פזמונאי
 
משה זמירי (7 באפריל 1900- 27 באוקטובר 1953) היה ממקימי חבורת "חברה טראסק" התל אביבית וממייסדי חבורת הרועים בשיח' אבריק. זמירי נחשב לאחד ממעצבי פניה של האמנות הארצישראלית ומחלוצי הזמר העברי. יחד עם אלכסנדר פן חיבר אחדים מהפזמונים המפורסמים שנוצרו בשייח' אבריק. דמותו שימשה השראה ליצירותיהם של נתן אלתרמן, אלכסנדר פן ואליעזר שמאלי.
חייו

משה זמירי נולד בח' בניסן תר"ס, בעיר מלין שבאוקראינה. בהיותו בן חמש התייתם מאביו. בילדותו למד ב"חדר". בגיל 13 עלה ארצה עם אמו והשתקע בירושלים. למד בבית המדרש למורים "בבית הכרם". בשנת 1918 התנדב זמירי לגדוד העברי. אחרי שחרורו מהצבא הצטרף לגדוד העבודה על שם טרומפלדור ועבד בפלוגת ראש העין. לאחר פרישתו היה למזכיר של אגודת פועלי הרכבת.
חייו > בקבוצת "חברה טראסק"

זמירי היה ממיסדי חבורת "חברה טראסק" התל אביבית ומחבריה הבולטים. הוא נחשב לאינטלקטואל של החבורה.
"טראסק" פירושו ביידיש רעש, מהומה, אך יש לו גם פירוש נוטריקוני, שנתן המשורר אברהם שלונסקי: "טרינק סאמע קאניעק" (שתה אך ורק קוניאק). השם ניתן לחבורה בזמן שחלק ממייסדי הקבוצה שֵרתו ב"גדודים העבריים" במהלך מלחמת העולם הראשונה, אולם החבורה הוקמה עוד לפני מלחמת העולם, כנראה, בכמה מקומות בארץ בעת ובעונה אחת: בתל אביב של ראשית המאה ובקרב אנשי "השומר". בשנות העשרים של המאה העשרים הייתה קבוצה של פועלי בניין בתל אביב שבעצם ימי המחסור הכלכלי ששרר בארץ ביקשה להעלות את המורל ולשמח את לבם של תושבי העיר. הם נהגו לשבת ולשיר על בקבוק יין, ערכו ריקודי הורה עד אור הבוקר ומסיבות עליזות, שמתכונתן שימשה לאחר זמן דגם למסיבות פורים ועדלאידע הפורימית של שנות העשרים. "חברה טראסק" היו ידועים בעזרתם לחלשים ולנדכאים. "חברה טראסק" התפרסמו גם במעשי הקונדס שלהם, שעוררו, לעיתים, את חמתם של התושבים בתל אביב הקטנה.
אל החבורה הזאת התקרבו גם סופרים ואמנים אנשי הבוהמה התל אביבית כמו המשוררים אברהם שלונסקי ואלכסנדר פן, המלחין מרדכי זעירא הצייר יצחק פרנקל ואחרים.
אופייה של חבורת חברה טראסק התאים מאוד לזמירי. הוא היה חולם ואופטימיסט, בעל אמונה עזה בעתיד החיובי של ההתיישבות בארץ, למרות המצוקה וחוסר העבודה: "ראש האבירים במסדר הכּiסֶף הציוני".
זמירי היה בוהמיין נודד, בעל לב רחום שביקש לעזור לכל נזקק, עד כי היו שכינו אותו "האביר המושיע". בזיכרונותיו כתב זמירי: "בראשית ברא אלוהים את האדם, והאדם – את יתר בני האדם, ומאז מתחילים השיכורים בעולם. השיכרון הוליד את הזמר והזמר הוליד את הריקוד, הריקוד הוליד את השמחה, והשמחה את הייאוש, והייאוש את הטראסק, והטראסק את ההפקרות ואת השחרור, ואת האור הגנוז שביין, בשמש, בכוכבים ובדם, - ותלה את העולם בכל יום על אצבע משולשת."