stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרב צפון
שדה הקרב

התיחום האפשרי של שדה הקרב הוא באזור הזור בעבר הירדן בין ואדי כופרנגה למעט דרומה לוואדי רג'יב. אזור מישורי זה שרוחבו כ-2.5 קילומטר, נמצא בין גאון הירדן וביתרונות הלשון לבין ההתרוממות של הרי מואב, והוא נוח לתנועה וקרב.
ישנם כמה אפשרויות לזיהוי של היישוב צפון המתואר אצל יוספוס, שלידו התחולל הקרב. הכומר אבל וויליאם אולברייט ובעקבותיהם יוחנן אהרוני וכנראה אף שמואל ייבין וכן בר כוכבא מזהים את צפון עם תל א-סעידיה, כקילומטר וחצי ממזרח לירדן, סמוך לגדה הדרומית של נהר כופרנג'ה. שטחו של תל זה הוא כ-61 דונם. חלקו המזרחי מתנשא לגובה של 40 מטר מעל פני השטח, ואילו חלקו המערבי מתנשא לגובה 25 מטר.
לעומת זאת נלסון גליק זיהה את האתר עם תל קוץ, כחמישה קילומטרים מדרום מזרח לתל א-סעידיה. פילסון פסל את הזיהוי של צפון עם תל קוץ, בשל סמיכותה של לתל אמתה (עמתוס) שהייתה עוינת לינאי, ולכן לא נוחה לקביעת אתר קרב לינאי. ולכן בר כוכבא שמקבל את פילסון מזהה את היישוב עמתוס עם תל קוץ.
ניסיונות זיהוי נוספים היו של פורר עם ח'רבת אום סבוני ממערב לירדן, 10 ק"מ דרומה לבית שאן, וכן זיהוי של הלשר מצפון לוואדי אלמליך.
אם נכונה ההנחה שינאי התמקם עם צבאו על התל, הרי שתנאי הפתיחה הטקטיים שלו היו טובים. הוא נמצא למעלה על התל ותקף כלפי מטה, בעוד צבאו של תלמי התמקם בשטח נחות, בגבו למכשול מים.
טקטיקה ומהלך הקרב

על פי ניתוחו של בר כוכבא, צבאו של ינאי התבסס באזור התל לא הרחק מנהר הירדן, כך הייתה לו תצפית טובה, וגם אפשרות לחסום את דרכו של תלמי לתירוס. נחל כפרנג'ה חצץ בין שני הכוחות, והרתיע את התלמיים לחצות אותו. אך לאחר שהמצביא שלהם עודד אותם לחצות את הנחל הם חצו אותו. ינאי לא הפריע להם לחצות את הנחל, ואף עודד אותם לעשות כן בהתרחקותו מהגדה, כיוון שהאמין שיינצח את הקרב, ורצה שלאחר הפסדם, הנהר יעמוד להם למכשול. ינאי גם רצה שיתרחש העימות, כיוון שרצה להכריע את העניינים, ולא לתת ללתירוס לזרוע חורבן ביישובים היהודיים. 
לאחר שצבא לתירוס חצה את נחל כפרנג'ה, הכוחות התעמתו ביניהם. הקרב במרכז, בין הפלנקס ללגיונות היה שקול. אך בקרב בין הפרשים שהיו באגפים, החשמונאים ניצחו באחד האגפים ודחקו אותם אחורה, אך פילוסטפנוס תגבר את האגף, לעומת זאת האגף החשמונאי השני, היה חלש יותר ונהדף לאחור ושם ינאי לא השכיל לתגבר אותו. הדיפה זו של הפרשים היהודיים לאחור חשפה את צידם של הלגיונות שאותם תקפו פרשי לתירוס, והם התקשו לעמוד מול מתקפה סימולטנית של שני כוחות: של הפלנקס מחזית ושל פרשים מצידם. וכך אנשי לתירוס הצליחו לגרום למנוסה ולהרוג על פי עדויות ההיסטוריונים עשרות אלפי לוחמים מצבאו של ינאי.
תוצאה והשפעה

תלמי לתירוס הכה בצבא ינאי והביא הרג נורא ביהודים וכישלון צורב לינאי. ינאי, מצדו, הזעיק את קלאופטרה השלישית, והזהיר אותה שניצחון תלמי יסכן את מלכותה שלה. היא בתגובה שלחה לעזרת אלכסנדר ינאי צבא בפיקודם של שני מצביאים יהודיים, חלקיה וחנניה, בניו של חוניו הרביעי, ממשפחת הכהונה הגדולה, שירד בזמנו למצרים. תלמי לתירוס ניגף לפני צבאות מצרים, אך סכנה חדשה ריחפה עתה על הארץ - סיפוחה למצרים. אולם, בעיקר בזכות נאמנותם של שר הצבא היהודי (השני נהרג בקרב), ששכנעו את מלכת מצרים, ואף לחצו עליה לוותר על כוונת הסיפוח שלה, וגם בשל שיקולים פרגמטיים של הסתכנות בהסתבכות בכיבוש, כמו החשש מתגובת הרומאים ומערכת מצור ממושכת, ניצל אלכסנדר ינאי מהשתעבדות לקלאופטרה.
לקריאה נוספת > מקורות ראשוניים/עתיקים

יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, יג, 344 - 338, שמסתמך לדעתו של בצלאל בר כוכבא על ניקולאוס
יוסף בן מתתיהו, מלחמות היהודים, א' 86.
לקריאה נוספת > מקורות משניים/מודרניים

בצלאל בר-כוכבא, ‏הקרב בין תלמי לתירוס לאלכסנדר ינאי בבקעת הירדן ושאלת זמנה של מגילת מלחמת בני אור, קתדרה 93, ספטמבר 1999, עמ' 56-7
מיכאל אבי יונה, אטלס כרטא לתקופת בית שני וימי המשנה והתלמוד, מפה 62
דוד משה הר, התעצמות המדינה החשמונאית ותחומי התפשטותה הטריטוריאלית, באתר מט"ח
הערות שוליים

↑  קדמוניות היהודים יג, 287
↑  בר כוכבא, קתדרה 93, שם עמ' 27
↑  בר כוכבא, קתדרה 93, שם עמ' 48
↑  יישוב זה מוזכר ביהושע יג כז, כאחד מערי סיחון מלך חשבון
↑  יוספוס קדמוניות היהודים, ספר 13
קרב צפון בין תלמי לתירוס לבין אלכסנדר ינאי.
קוליקודון

| קוליקודון |
| --- | --- |

תקופה
קרטיקון עליון 99–96 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: יונקי הביב
משפחה:: Kollikodontidae
סוג:: קוליקודון
מינים
 Kollikodon ritchiei
שם מדעי
 Kollikodon ‏פלנרי וארצ'ר, 1995

קוליקודון (שם מדעי: Kollikodon) הוא סוג יונק נכחד מקבוצת יונקי הביב, אשר חי באוסטרליה של הקרטיקון העליון שלפני 99 עד 96 מיליון שנה מזמננו, במשך הקנומן.
גילוי

הסוג ידוע ממאובנים מתצורות נחל גרימן (אנ') שבניו סאות' ווסט, לצד העיירה ליטנינג רידג' (Lightning Ridge), כשלצידו התגלה הסוג הקרוב סטרופודון.
המאובנים שלו כללו בעיקר שיניים טוחנות ומלתעות אחוריות גדולות יחסית מהלסת התחתונה ואלה תוארו ב-1995 בידי החוקרים: Flannery, Archer, Rich ו-Jones כשבמקרו הציע ארצ'ר לקרוא לסוג: "Hotcrossbunodon", אך השם לא התקבל. משמעות השם מיוונית עתיקה היא: "שיני קוליקס (κολλίξ)", כשקוליקס הוא מעין לחם הנאכל באופן מסורתי בנצרות ביום שישי הטוב (אנ'). הסוג כולל מין יחיד - Kollikodon ritchiei.
מאפיינים

בדומה לקרובו הסטרופודון, הוא היה מהגדולים שביונקי המזוזואיקון, כשהוא ידוע מטוחנות באורך של כ-5.5 מ"מ ורוחב של בין כ-4 ל-6 מ"מ, מה שמעיד כנראה על אורך גוף פוטנציאלי של 1 מטר בקירוב. אם הדבר נכון אז יונק זה הוא הגדול ביותר ביונקי המזוזואיקון לצד הרפנומאמוס, השוולטריה (אנ') והבובודנס (Bubodens). מבנה שיניו הותאם לפיצוח מזון קשיח, אם כי לא ברור אם היה זה אוכל רכיכות או אוכל צמחים קשים יחסית. עם זאת מבנה הלסת העליונה רומזת שהיה מתמחה בעל רכסי נקודות מעוגלות, בהם הותאמו שיניים שנשחקו לאחר ריסוקים קשיחים מדי.
הערות שוליים

↑  Flannery, Timothy F.; Archer, Michael; Rich, Thomas H. & Jones, Robert (1995). "A new family of monotremes from the Cretaceous of Australia". Nature. 377 (6548): 418–420. doi:10.1038/377418a0. S2CID 430198
↑  Weil, Anne (2005). "Mammalian palaeobiology: Living large in the Cretaceous". Nature (published 2005-01-12). 433 (7022): 116–117. doi:10.1038/433116b. PMID 15650725. S2CID 52869101.
פילוסופיה קונטיננטלית

פילוסופיה קונטיננטלית הנה מונח שניתן במקורו על ידי פילוסופים מהעולם דובר האנגלית, בעיקר אלו שעסקו בפילוסופיה אנליטית, כדי לתאר מגוון מסורות פילוסופיות שמקורן באירופה היבשתית (כלומר, שאינה כוללת את בריטניה). מקורן של רוב מסורות אלו הוא בגרמניה ובצרפת.
המונח כללי ומעורפל למדי, והוא כולל למעשה את רוב זרמי המחשבה הפילוסופית מהמאה ה-20 שאינם חלק מהפילוסופיה האנליטית. בין השאר, המונח כולל את זרמי המחשבה הבאים:
פנומנולוגיה של אדמונד הוסרל ומוריס מרלו-פונטי
אונטולוגיה פונדמנטאלית של מרטין היידגר
ביקורת גנאלוגית של פרידריך ניטשה ומישל פוקו
פסיכואנליזה של זיגמונד פרויד וז'אק לאקאן
אקזיסטנציאליזם של מרטין היידגר, אלבר קאמי וז'אן-פול סארטר
הזרמים השונים של המרקסיזם (קרל מרקס, לואי אלתוסר, אסכולת פרנקפורט, יורגן הברמאס)
הסטרוקטורליזם של מדעי החברה שפתחו קלוד לוי-שטראוס, לואי אלתוסר, פייר בורדייה, ז'ורז' דומזיל ומישל סר
ביטויים שונים של הגות פוסט-מודרניסטית (ז'אן-פרנסואה ליוטר, מישל פוקו, ז'אק דרידה)
פוסט-סטרוקטורליזם (ז'יל דלז, ז'אק דרידה, מישל פוקו, עמנואל לוינס, ז'וליה קריסטבה)
הסוציולוגיה של פייר בורדייה
הרמנויטיקה מבית מדרשם של הנס גאורג גדמר ופול ריקר
דקונסטרוקציה של ז'אק דרידה ובעקבותיו פול דה מאן
סמיולוגיה וסמיוטיקה שפתחו פרדינן דה סוסיר ואחריו רולאן בארת
ביקורת הספרות
ביקורת תרבות
תאוריות פמיניסטיות
המונח נמצא בשימוש בעיקר אצל פילוסופים לא-אירופאים או במחלקות ללימודים הומאניים לשם תיאור פעילות הנבדלת מהפילוסופיה האנליטית, ומההגות אשר עוסקת במדעים מדויקים, כגון מדעי-האדם, מדעי החברה, אסתטיקה, ספרות, או בתאוריות באדריכלות, קולנוע ותקשורת.
הבחנה "אנליטי/קונטיננטלי" מקורה יותר בהבדל סוציו-תרבותי בין היבשת האירופאית והארצות דוברות האנגלית, ולאו דווקא בהבדלים במסורת הפילוסופיות, שהרי פילוסופים חשובים רבים מהמסורת האנליטית היו אירופאים דוברי גרמנית (איתם ניתן למנות את לודוויג ויטגנשטיין, קרל פופר, הנס רייכנבך, קרל המפל וכן את מי שנחשב למייסד הזרם האנליטי, גוטלוב פרגה).
באופן כללי, הפילוסופים הקונטיננטליים טוענים נגד הפילוסופים האנליטיים כי הם מקבלים ומשתמשים באופן נאיבי בנקודת מבט מדעית ופורמליסטית, מבלי לחקור בצורה מספקת את הנחותיה המקדימות. הפילוסופים האנליטיים מאשימים את הפילוסופים הקונטיננטליים בעיסוק בפרשנות במקום בהבהרת בעיות פילוסופיות.
לקריאה נוספת

ליאת פרידמן וגלית ולנר (עורכות), מחברות לפילוסופיה קונטיננטלית, כתב העת של הסמינר לפילוסופיה קונטיננטלית, הוצאת רסלינג, 2016 - 2020
רחל אבן ושי בלכר (עורכים), מחברות לפילוסופיה קונטיננטלית, מחברת ג' - התנגדות, הוצאת רסלינג, 2024
שיני-ים

| שיני-ים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: רכיכות
מחלקה:: שיני-ים
שם מדעי
 Scaphopoda ‏ברון, 1862

שיני-ים או חפרנים (שם מדעי: Scaphopoda, מכונים גם "שנהבים") היא מחלקה  המונה כ-900 מינים של רכיכות שוכנות אוקיינוסים.
מאפיינים

רוב שיני-הים חיים על קרקעית הים, בקרקע חולית או קרקע בוצית עד לעומק של 4,500 מטר. אורכם של שיני-הים 4 מילימטרים עד 25 סנטימטרים (רוב המינים קטנים ואורכם 2 עד 5 סנטימטרים) והם בעלי קונכייה צינורית. שיני-הים ניזונים בעיקר מפיטופלנקטון וזואופלנקטון אותם הם לוכדים בעזרת זרועות הציד שלהם שדומות לזרועות הציד של התמנונאים והדיונונאים. שיני-הים חסרי לב  וכלי דם. הבטן ומערכת העיכול נמצאים בחלק האמצעי של הגוף. המאובנים העתיקים ביותר של שיני-הים הם מתקופת הדבון. הנקבה מטילה ביצים ומהם בוקעים פגיות חופשיות שהופכות בהמשך לפגיות מסוג וליגר שדומות מאוד לבוגרים. שיני-הים נחשבו בעבר כקרובי המשפחה של מחלקת הצדפות (Bivalvia) אך כיום מרבית המדענים חושבים ששיני-הים הם קרובי המשפחה של מחלקת הסילוניות (Cephalopoda). שיני-הים כוללים 2 סדרות.
מיון

סדרה Dentaliida
משפחה Anulidentaliidae
משפחה Calliodentaliidae
משפחה Dentaliidae
משפחה Fustiariidae
משפחה Gadilinidae
משפחה Laevidentaliidae
משפחה Omniglyptidae
משפחה Rhabdidae
סדרה Gadilida
משפחה Entalinidae
משפחה Gadilidae
משפחה Pulsellidae
משפחה Wemersoniellidae
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558461605171  NDL: 00567064 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בעלי חיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טדי יזמות והפקות

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מייסדים:  טמירה ודודו ירדני
 תקופת הפעילות:  1973–הווה (כ־51 שנים) 
 מיקום המטה:  הרוגי מלכות 7, ת"א (באזור רמת החייל)
 ענפי תעשייה:  מדיה ובידור
 מוצרים עיקריים:  ייצג וניהול אמנים, הפקת תוכניות טלוויזיה, מחזות זמר ותקליטים
  
 www.tedy.co.il
 
טדי יזמות והפקות בע"מ היא חברת יזמות, פיתוח והפקות טלוויזיה, אשר הוקמה בשנת 1973 על ידי טמירה ודודו ירדני.
היסטוריה

חברת "טדי הפקות" הוקמה בשנת 1973 ושמה מורכב מראשי התיבות של שמות מנהליה: טמירה ודודו ירדני. החברה החלה את דרכה בהפקות הצגות ילדים כאשר בסוף שנות ה-70 של המאה ה-20 ולאחר הצלחת מופע שהפיקה לגרי אקשטיין, החלה החברה לייצג אמנים רבים, ביניהם יהודית רביץ, קורין אלאל, סי היימן, להקת בנזין, חיים צינוביץ' ויגאל בשן.
בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 הפיקה החברה מרתוני סטנד-אפ, ערבי ה"קומדי סטור" בבית ציוני אמריקה. כשהוקם ערוץ 2 הפכו המופעים לתוכנית טלוויזיה שזכתה להצלחה מסחררת. בין המשתתפים היה גם צביקה הדר. במשך השנים הפיקה החברה תוכניות טלוויזיה שזכו, כמעט כולן, להצלחה גדולה. ביניהן ניתן למנות את התוכניות "שמש", "לא נפסיק לשיר - כוכב נולד", "הפיג'מות", "השיר שלנו", "השמיניה" ו"נולד לרקוד". התוכנית המצליחה ביותר שהחברה חתומה עליה ומזוהה עמה היא "כוכב נולד". טדי היא המפיקה הראשית ומשמשת כסוכנת של רוב הכוכבים שצמחו בתוכנית.
בשנת 2000 היא הקימה בשיתוף עם אייל B את "סטודיו אייל B" בישגב ואחר כך היא הקימה את אולפני דאבי דאב.
בשנת 2007 היא הקימה בשיתוף חברת אינטרנט זהב את אתר Tedy.tv, מיזם טלוויזיה באינטרנט שבו ניתן לצפות ברבות מהתוכניות שהפיקה החברה, אך המיזם הפסיק לפעול לאחר מספר חודשים.
בשנת 2013 השיקה טדי הפקות פורמט טלוויזיה חדש לתוכנית שירה, ביוזמתו של יואב צפיר, בשם "הכוכב הבא". הפורמט (שנקרא באנגלית Rising Star) נמכר לכ-25 מדינות ברחבי העולם, כולל גרסה המשודרת לעולם הערבי.
בנובמבר 2017 החלו שידורי הערוץ "טדי - קטעים פה", בהפקת החברה, בערוץ 15 ללקוחות "פרטנר TV", והחל מ-10 באפריל 2019 משודר הערוץ גם ב-HOT וב-NEXT TV באפיק 70 והחל מה-30 באפריל 2019 משודר גם באפיק 10.
תוכניות מבית היוצר של "טדי הפקות"

תקליטים - "דודי שמחה" (1977), הדבורה מאיה (1978).
תוכניות אירוח - "שישי שואו" (1995), "עם ישראל לייב" (2002), "מחר שבת" (2017), "הם גדולים" (2017).
תוכניות מערכונים - "הקומדי סטור" (1994-1997).
תוכניות ילדים - "איתי ורבותיי" (1997), "בעקבות הסיפורים הקסומים" (1998-2000), "הפיג'מות" (2003-2015), "קפה קר-סול" (2007-2008), "מנדלבאום בלש פרטי" (2009-2010), "המופע של דובל'ה" (2009), "משפחה שולטת" (2014-2016).
סדרות נוער - "השמיניה" (2005-2007, 2013-2014), "הנפילים" (2007-2008), "תיכון השיר שלנו" (2009-2010), "אליפים" (2011-2013), "יומני החופש הגדול" (2012-2013), "שוברי גלים" (2014-2016), "אובוי" (2016), "פוראבר" (2018-רץ), "גיבור אמיתי" (2019), "פרסונל פופ סטאר" (2020-2021), "שומקום" (2022).
קומדיות מצבים - "שמש" (1997-2004), "שחר" (2001-2002).
מחזות זמר והצגות - "דודי שמחה" 1977, "הדבורה מאיה" (1978), "הדרדסים" (1984)  "פיטר פן" (1997), "שלושת המוסקטרים" (1998), "חסמבה" (1998).
תוכניות מציאות - "כוכב נולד" (2003-2012), "נולד לרקוד" (2005-2007), "מרגול שופטת" (2007), "בית ספר למוסיקה" (2011-2015), "הכוכב הבא לאירוויזיון" (2013-הווה), "רק רוצים לרקוד" (2017), "רוקדים עם כוכבים" (2022-הווה).
"השיר שלנו" (2004-2007), "דני הוליווד" (2008-2009), "15 דקות" (2010), "סברי מרנן" (2011-הווה), "תנוחי" (2012), "תא גורדין" (2012), "אופוריה" (2012), "אמא ואבאז" (2012), "אשת ראש העיר" (2014), "הרוסים" (2016), "לצבי יש בעיה" (2016), "שמחות" (2017).
תוכניות בישול - "אהרוני מבשל לחברים" (2006).
שעשועונים - "לא נפסיק לשיר" (2002, 2006-2007, 2020), "אלוף העברית" (2012).
ראו גם

שידורי קשת
ערוץ טדי
ערוץ ההומור
ערוץ ביפ
הערות שוליים

↑  ערן גבאי, סמייל מדיה משיקה אתר תוכן בשיתוף טדי הפקות, באתר TheMarker‏, 10 בספטמבר 2007
↑  מעיין כהן, כוכב לא נולד ברשת, באתר TheMarker‏, 8 באוקטובר 2008
↑   נתי טוקר, קשת מייצאת עוד פורמט: "הכוכב הבא" נמכר לגוף שידור צרפתי, באתר TheMarker‏, 7 באוקטובר 2013
↑  לי-אור אברבך, ‏פורמט "הכוכב הבא" נמכר לרשת ABC האמריקאית, באתר גלובס, 18 בנובמבר 2013
↑  לי-אור אברבך, ‏"הכוכב הבא" נמכר לסין, באתר גלובס, 18 ביוני 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311939705171  MusicBrainz: 45ca2f32-7bf3-4003-aa93-54552d328d53
קרפדה זהובה

| קרפדה זהובה |
| --- | --- |

מצב שימור
 נכחד נכחד (EX) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: דו-חיים
סדרה:: חסרי זנב
תת־סדרה:: ניאובטרכיה
משפחה:: קרפדיים
סוג:: קרפדה
מין:: קרפדה זהובה
שם מדעי
 Bufo periglenes ‏סאבאג', 1967

קרפדה זהובה (שם מדעי: Bufo periglenes) היא מין נכחד של קרפדה קטנה שצבעו כתום-בהיר אשר חיה באזור קוסטה ריקה ביערות גשם טרופיים גבוהים המכוסים דרך קבע בעננים.
הקרפדה התגלתה לראשונה על ידי ההרפטולוג ג'ון סווג' ולא נצפתה מאז שנת 1989, כך שארגון IUCN הכריז עליה כמין נכחד. היכחדותו של המין היא ביסוס להדלדלות אוכלוסיית הדו-חיים, והיא מיוחסת לשינויי האקלים ולהתחממות העולמית.
ביולוגיה

הקרפדה הזהובה הייתה אחד מ-250 המינים בסוג קרפדה במשפחת הקרפדיים. היא חיה בצפון קוסטה ריקה על פני שטח של 10 קילומטרים רבועים. אורכם של זכרים בוגרים מגיע ל-5 סנטימטרים בלבד. בניגוד ליתר הקרפדות, עורם בהיר ובוהק. הנקבות מעט גדולות יותר, וצבען נע בין ירוק-זית לבין שחור. על עורן נקודות אדומות המוקפות בקו צהוב.
פרטים מעטים ידועים על התנהגותן של הקרפדות הזהובות. הסברה היא שהן חיו מתחת לאדמה, שכן הן לא נצפו במשך מרבית השנה. עם זאת, במהלך עונת הייחום, שמשכה היה שבועות ספורים, היה ניתן למצוא אותן בקלות. במהלך מספר שבועות בזמן חודש אפריל, לאחר סיום העונה החמה, הזכרים התקבצו בקבוצות ליד שלוליות והמתינו לנקבות. פעולת ההזדווגות ארכה כשבוע. הזכרים נאבקו אחד בשני בהילחמם על הנקבות. לאחר תקופת זו הקרפדות חזרו למחילותיהן. הביצים הוטלו במאגרי מים עונתיים. בממוצע, הטילה הנקבה 228 ביצים בשנה . לאחר חודשיים בקעו הראשנים מהביצים .
ב-1987 התמזל מזלה של האקולוגית והרפטולוגית האמריקאית, מרת'ה קראמפ, לצפות בנוהגי ההזדווגות של הקרפדות הזהובות. היא תיארה את המראה כמחזה מדהים. היא מנתה 133 קרפדות שמזדווגות על יד מקווה מים קטן מאוד. 133 קרפדות אלו הביאו להטלתן של 43,500 ביצים לטענתה, שמתוכם שרדו 29 ראשנים בלבד. קראמפ הסבירה ששיעור ההישרדות הקטן נבע מהתייבשות מקווי המים בגלל תופעת האל ניניו.
היסטוריה

הקרפדות נתגלו לראשונה ב-1966. במשך 17 השנים הבאות נצפו מעל 1,500 פרטים. רק 10–11 נצפו ב-1988, ומאז ה-15 במאי 1989, עת צפתה קראמפ בזכר בוגר, לא נצפה אף פרט. בתקופה שבין גילויה להיכחדותה היא הוצגה בהבלטה בכרזות שפרסמו את המגוון הביולוגי בקוסטה ריקה.
בשנת 1994, חמש שנים לאחר התצפית האחרונה, החוקרים קיוו כי הקרפדה הזהובה ממשיכה לחיות מתחת לאדמה, ושזו הסיבה היחידה לכך שהיא לא נצפית במשך זמן כה רב. בשנת 2004 הכריז ארגון ה-IUCN על המין כמין נכחד, בעקבות הערכה של סווג', אותו החוקר שגילה את הקרפדות הזהובות כ-38 שנים קודם לכן. הכרזת הארגון התבססה על היעדר תצפיות מאז שנת 1989, וזאת לאחר חיפוש קדחתני שנחל כישלון.
בין ההשערות להיכחדותן של הקרפדות הזהובות הועלו תופעת ההתחממות הגלובלית ותופעת אל ניניו. ארגון ה-IUCN הציע הסברים אפשריים נוספים, בהם תחום התפוצה המצומצם מאוד, מחלת הכיטרידיומיקוסיס (מחלה קשה שפוגעת בדו חיים) וזיהום אוויר. החוקרת ג'ניפר נוויל ציינה נימוקים נוספים, כגון קרינת על סגול מוגברת, פטריות, טפילים ורמות pH נמוכות שהובילו להיכחדותן של הקרפדות הזהובות.
הערות שוליים

↑  קרפדה זהובה באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2  Savage, Jay M. (1966): An extraordinary new toad from Costa Rica. Revista de Biología Tropical 14: 153–167.
↑  Pounds & Savage (2004). Bufo periglenes. 2006 IUCN Red List of Threatened Species. IUCN 2006. Retrieved on 11 May 2006. Database entry includes a range map and a brief justification of why this species is listed as extinct.
↑  Flannery, Tim (2005). The Weather Makers. Toronto, Ontario: HarperCollins, 114-119. ISBN 0871139359.
1 2  Jacobson, S. K. and J.J. Vandenberg. 1991. "Reproductive ecology of the endangered golden toad (Bufo periglenes)." Journal of Herpetology 25(3):321-327. cited in Neville.
↑  Crump, Marty. In Search of the Golden Frog (1998) quoted in Flannery.
↑  Phillips, K. 1994. Tracking the vanishing frogs. New York: Penguin. 244 p. cited in Neville
↑  Neville, Jennifer J. "The Case of the Golden Toad:Weather Patterns Lead to Decline". North Ohio Association of Herpetologists online. URL accessed July 27, 2006
יער הגשם מכוסה העננים בקוסטה ריקה שהיה, ככל הנראה, המקום היחיד שבו חיה הקרפדה הזהובה.
הילי ילון

| --- | --- |

ילון ב"אלנבי רומאנס", סרטם של ינאי גוז ויוני זיכהולץ, 2005
 לידה:  14 בפברואר 1985 (בת 39) ירושלים, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2000
 עיסוק:  שחקנית וזמרת
 מקום לימודים:  סטודיו למשחק ניסן נתיב 
 פרופיל ב-IMDb
 
הילי ילון (נולדה ב-14 בפברואר 1985) היא שחקנית, מורה למשחק וזמרת ישראלית.
ביוגרפיה

הילי ילון נולדה בירושלים. היא בוגרת הסטודיו למשחק ניסן נתיב, בו למדה במשך 3 שנים. בנוסף עברה קורסים למשחק והוראה באנגליה. ילון לא שירתה בצבא מטעמי עודף בנות.
ביולי 2022 נולדה לה בת.
באוקטובר 2024 נולד לה בן.
קריירה > קולנוע

הילי ילון השתתפה בסרטים "מי מנוחות", "אלנבי רומאנס", "עץ לימון", "הלידה הרעה", "מאיה", "אני לא מאמין, אני רובוט?!" ו"סוף שבוע בתל אביב", בו שיחקה בתפקיד ראשי. כמו כן שיחקה בסרטי הטלוויזיה "מבצע באדי" ו"לילה ללא לולה".
קריירה > טלוויזיה

ילון שיחקה במשך חמש עונות בסדרה "השמיניה" שם שיחקה את איה דביר, ושיחקה גם בסדרות "משחק החיים" (בתור מיכל/מישל אמו של ירון שר בצעירותה), "חשופים", "הנפילים", "ראש גדול", ו"השיר שלנו", ובסדרת האינטרנט של אתר וואלה "אנדו". כמו כן שיחקה בתפקידי אורח בדרמה של ערוץ 10 "המקום", בסדרה "יוני והמחוננים" של ערוץ דיסני, בקומדיה "סברי מרנן" בערוץ 2 שם שיחקה את חברתו של אדם ובעונה השנייה של סדרת המתח "כפולים" שם שיחקה את לני, בת זוגו של שון טילסון. בשנת 2021 שיחקה בסדרה הד קולך.
בשנת 2019 השתתפה בסדרת הרשת "סוף העולם" של מרכז השל לקיימות.
קריירה > מוזיקה

כזמרת הוציאה ילון עד כה את אלבום הבכורה שלה "אולי להישאר", הסינגלים "להמשיך הלאה", "כל רגע מת", "בסוף גם לי תהיה אהבה", "The Goodbye Song" ו"תהי לי עוגן". בנוסף הוציאה כסולנית את האלבום "Hili Listening Style" עם הלהקה "אנרגיה חולנית", והוציאה גרסת א-קפלה ל"תהי לי עוגן" עם להקת הא-קפלה "ווקה ביכו".
קריירה > הוראת משחק

בשנת 2007 החלה ילון ללמד משחק בקבוצות עצמאיות במודיעין ותל אביב ולאחר מכן לימדה כשנתיים בסטודיו למשחק "במה" בחדרה. כיום ילון מעבירה סדנאות משחק לנוער ולמבוגרים וכן עובדת עם חברות ומעבירה סדנאות תיאטרון מקצועיות.
ילון הייתה פעילה בעבר בעמותת "אפשר אחרת" המקרבת בין ערבים ליהודים בישראל, ומעבירה מטעמה שיעורי משחק בהתנדבות למען שיפור היחסים בין בני הנוער ומשפחותיהם. בשנת 2012 נסעה לפרויקט קירוב בברלין והעבירה סדנה בת שבוע לבני נוער יהודים, מוסלמים ונוצרים מישראל ומשטחי הרשות הפלסטינית.
ב-2016 עברה להתגורר במושב שואבה והמשיכה להעביר סדנאות משחק והרצאות מצומצמות ברחבי הארץ.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | במאי/ת |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | שנה טובה (סרט סטודנטים) | רוני | מיכל חגי |
| 2001 | לילה ללא לולה (סרט טלוויזיה) | מור | שי כנות |
| 2004 | מי מנוחות (סרט סטודנטים) | נועה | אדם סנדרסון |
| 2005 | אלנבי רומאנס | נטע | יוני זיכהולץ |
| 2008 | עץ לימון | סיגי נבון | ערן ריקליס |
| 2008 | סוף שבוע בתל אביב | קרן | דרור זהבי |
| 2010 | מאיה | ענת | מיכל בת-אדם |
| 2010 | משקפיים צהובים (סרט סטודנטים) | יערה | שירה שטיינברג |
| 2011 | לפניך זה הים (סרט סטודנטים) | יעל | הישאם זריק |
| 2012 | מסכות (סרט סטודנטים) | טוטו | עומרי פלד |
| 2012 | הסדרן (סרט סטודנטים) | שירה | ירמי שיק בלום |
| 2013 | הריני מוחלת |  | טלי אברהמי |
| 2015 | אני לא מאמין, אני רובוט! | נועה | טל גולדברג וגל זלזניאק |
| 2016 | עלה קטן | בלום | טלי אברהמי |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | ערוץ | במאי/ת |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | משחק החיים | מיכל שחורי בצעירותה | HOT3 | יצחק שאולי |
| 07-2005 | השמיניה | איה "מאיה" דביר | ערוץ הילדים | רובי דואניאס |
| 2007 | השיר שלנו | שלי פרוסט | Yes | שירלי שטרן |
| 2008 | חשופים | דניאל פאר | HOT | רני סער |
| 2008 | הנפילים | רונה | ערוץ הילדים, Yes | רובי דואניאס |
| 2009 | ראש גדול | דקלה | ערוץ הילדים, Yes | עופר ויצמן |
| 2011 | יוני והמחוננים |  | ערוץ דיסני, Yes | עופר ויצמן |
| 2011 | אנדו (סדרת רשת) | אסנת גביש | וואלה! | עודד רז |
| 2013 | סברי מרנן | שיר שטאוס | שידורי קשת (ערוץ 2) | רובי דואניאס |
| 14-2013 | השמיניה הדור הבא | איה "מאיה" דביר | ערוץ הילדים, HOT | רובי דואניאס |
| 2018 | כפולים | לני | קשת 12 | עודד רסקין |
| 2021 | הד קולך | דליה | כאן 11 | תום שובל |
הערות שוליים

↑  צביה בלום, הילי ילון: "תמיד ידעתי שאהיה מפורסמת", במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 19 ביוני 2014
↑  Hili Yalon (2024-09-23), תהי לי עוגן גרסת האקפלה - הילי ילון וההרכב הא-קפלה ווקה ביכו., נבדק ב-2024-12-20
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007568436405171  GND: 1061890678  ISNI: 0000 0001 0751 3763  LCCN: no2010178371  VIAF: 107101946   WorldCat (עם VIAF): 107101946
אירוע משטרתי

אירוע משטרתי במתווה חפץ חשוד המערב 7 רכבי משטרה, לרבות ניידות משטרה וחבלנים משטרתיים, אמבולנס וכבאית
אירוע משטרתי הוא כל אירוע המצריך פעילות משטרתית. אירועי המשטרה נרשמים ביומן התחנה ומקבלים מספור המאפשר מעקב אחר הטיפול בהם. הגורם המשטרתי המוסמך יקבע את דרך הטיפול באירועים, אם יפתח תיק פלילי או שהאירוע יועבר לגורמים אחרים.
קבלת תלונה

לפי פקודות המטה הארצי של משטרת ישראל - "הטיפול בתלונה ובתיק חקירה" (להלן: פקודות המטא"ר), כל איש משטרה חייב לקבל תלונה על ביצוע עבירה, המופנית אליו, בין אם היא מעלה חשד לביצוע עבירה פלילית ובין אם אינה מעלה חשד כזה, ואין לו שיקול דעת בשלב זה.
התלונה יכולה להימסר על ידי המתלונן בכתב, בטלפון או בפנייה אישית לתחנת המשטרה או לשוטר (אף מחוץ לתחנת המשטרה). עם התפתחות הטכנולוגיה התאפשרה גם הקשת תלונה באופן מקוון באמצעות אתר השירותים והמידע הממשלתי. בהקשר פנייה לתחנת משטרה, אין הכרח להגיש את התלונה בתחנה הסמוכה למקום האירוע בגינו הוגשה התלונה, וניתן להגישה בכל תחנת משטרה.
לאחר הגשת התלונה, הסמכות לגניזה וסגירה של תיק החקירה היא של המשטרה בלבד, ועל כן בקשה של המתלונן "למשוך" את תלונתו לא תתקבל, אם התלונה לא עומדת בתנאים המקובלים לסגירת התיק. עם זאת, זכותו של כל נפגע עבירה שהגיש תלונה במשטרה להיות מעודכן בסטטוס התלונה שלו ובטיפול בה.
טיפול בתלונה

לאחר קבלת התלונה, יחליט איש המשטרה, על פי נסיבות המקרה בין שלוש דרכי פעולה אפשריות:
טיפול בתלונה במקום.
הזעקת יחידת המשטרה הרלוונטית, שמתפקידה לטפל בעניין.
להפנות את מגיש התלונה ליחידת המשטרה, שבשטחה אירע המקרה.
בהתאם לסעיף 95 לחוק סדר הדין הפלילי, חייבת משטרת ישראל, ככלל, לפתוח בחקירה, משנודע לה על ביצוע עבירה, אם על סמך תלונה ואם בכל דרך אחרת. במקרים שבהם התלונה מוגשת כנגד המשטרה עצמה, למשל במקרים שבהם אזרח ספג התנהגות לא נאותה מצד שוטר או שהיה עד לעבירה פלילית שביצע גורם משטרתי, הגורמים שיוסמכו לטפל בתלונה ובמידת הצורך לחקור את העניין הם המחלקה לחקירות שוטרים מטעם משרד המשפטים וכן היחידה לתלונות הציבור של משטרת ישראל.
יש להוסיף כי בעבירה שאינה פשע, רשאי קצין משטרה בדרגת פקד ומעלה להורות שלא לחקור, אם היה סבור, שאין בדבר "עניין לציבור", או אם הייתה רשות אחרת מוסמכת על פי דין לחקור בעבירה.
הערות שוליים

↑  סעיף 2(א) לפקודות המטא"ר
↑  סעיף 2(ג) לפקודות המטא"ר
↑  מסירת מידע לנפגע עבירה (מערכת מנ"ע), באתר כל זכות
↑  סעיף 2(ב) לפקודות המטא"ר
↑  חוק סדר הדין הפלילי התשמ"ב-1982
↑  שי שקד, הגשת תלונה של אזרח נגד המשטרה, באתר דין – עורכי דין ומידע משפטי בישראל. ‏יולי 2019
↑  ראו בעניין זה: שיקולים לסגירת תיק בשל העדר "עניין לציבור", הנחיות פרקליט המדינה, 1 בינואר 2003
↑  סעיף 3(א) לפקודות המטא"ר