stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עזרא החיצוני
מקור הספר

הספר עוסק בתיאור מקביל לזה של ספרי עזרא ונחמיה שבמקרא ולזה של ספר דברי הימים. בספר נושאים החוזרים על מה שמסופר במקרא אולם גם נושאים ועניינים חדשים, שאינם מופיעים בתנ"ך. החוקרים סבורים כי מחבר הספר לא הכיר את ספרי עזרא ונחמיה המקראיים או את המסופר בדברי הימים, אלא חיבר את ספרו מתוך מקורות כתובים שהיו בפניו, ואולי גם על פי מסורות שבעל פה. כך או כך, מקור הספר הוא בוודאות יהודי.
שפת המקור, זמן חיבורו וזהות המחבר

אברהם כהנא ציין במבוא לתרגומו לספר: "הספר עזרא החיצוני אין לו שם וזכר בספרות העברית, משום שמקורו העברי הלך לאיבוד, ודאי כמה זמן לפני החורבן, ולא נשאר הימנו אלא תרגומו היווני".
אין לחוקרים ספק כי הספר נכתב במקורו עברית בארץ ישראל. ניתוח הספר מראה כי הוא קדום מאוד,  כנראה עוד לפני חתימת חיבורו של התנ"ך.  אברהם כהנא סבור כי ייתכן וזמנו קדום אף מזה של ספר עזרא המקראי. יוסף בן מתתיהו הכיר את הספר כספר קדום בן מאות שנים ונתן לו עדיפות על פני ספרי עזרא ונחמיה המקראיים כמקור ההיסטורי שלו לכתיבתו על אותם שנים.
תוכן הספר ומשמעותו

תוכן הספר זהה במידה רבה לתוכנם של ספר עזרא וספר נחמיה ושל המסופר בדברי הימים. למעשה, פרט לנושא אחד, יש מקבילות לכל חלקיו של הספר  בתנ"ך, בהבדלי שמות ופרטים קטנים.
בספר שמונה נושאים:
חגיגת הפסח של המלך יאשיהו, מלחמתו בפרעה נכה מלכי יהודה האחרונים עד חורבן בית ראשון וגלות בבל (586 לפנה"ס).
הכרזת כורש על עלייה לבנין בית המקדש ועליית ששבצר הנשיא ליהודה עם כלי המקדש ועם בני הגולה (538 לפנה"ס).
הפרעת השומרונים לבניין הבית בהלשינם אל ארתחששתא מלך פרס.
פרשת עלייתו של זרובבל.
רשימת העולים עם זרובבל, בניין בית המקדש על ידי זרובבל וישוע כהן גדול, והפרעות השומרונים לבנייה.
חידוש הבנייה בשנה השנייה של דריווש הראשון גמר הבניין, חנוכת בית המקדש ועשיית הפסח.
עליית עזרא על פי כרוזו של ארתחששתא השני המלך בשנה השביעית למלכו, ופעלו של עזרא לביטול נישואי התערובת של יהודים.
קריאת התורה באוזני העם על ידי עזרא והרושם שעשתה אותה קריאה בעם.
פרשת זרובבל

זהו סיפור שאינו מופיע בתנ"ך, ומתאר כיצד עלה זרובבל לגדולה.
במקבילה ייחודית (סיפורית ולשונית) למגילת אסתר, מתחיל הסיפור במשתה גדול שעורך המלך דריווש לכל שריו ועבדיו, ולכל האחשדרפנים ופרתמי פרס ומדי. דריווש אוכל ושותה בכלי זהב, ונרדם.
שלושת הנערים שהיו שומרי ראשו של המלך מתערבים ביניהם: כל אחד מהם יאמר מה גובר על הכל, ולכשייקץ המלך, ישפוט מי מהם נתן את התשובה החכמה ביותר. זה אשר יתן את התשובה החכמה ביותר, יזכה לכבוד מנצחים, מתנות גדולות ויהפוך למשנה למלך. כולם כותבים את דבריהם ומניחים אותם למראשותי דריווש הישן.
האחד כתב - "היין גובר". השני כתב - "המלך גובר". והשלישי כתב - "הנשים גוברות והאמת מנצחת על הכל".
חבר השופטים,  הכולל את דריווש ושלושת פרתמיו, מתכנס לשפוט בתחרות. קהל עצום של כל גדולי הממלכה מתכנס לצפות בתחרות באולם המועצה של הארמון. המתמודדים מתייצבים לתחרות ונדרשים לנמק את תשובותיהם.
הראשון מנמק כי היין גובר מאחר שאינו מפלה בין עבד ואדון ובין עני לעשיר. כולם משתכרים באותה מידה, מאבדים את זכרונם, עושים מעשי שטות וכאשר הם מתפכחים, אינם זוכרים מאומה.
השני, חנפן, אומר שהמלך גובר על הכל, כי כולם חייבים להשמע לו ולמלא את פקודותיו, אפילו פקודה שאינה הגיונית.
השלישי, הלא הוא זרובבל, אומר - אמנם גדול המלך וכוחו רב ועצום, אולם מי שולט במלך? הנשים! נשים ילדו את המלך ואת כל בני העם, הנשים מסחררות את מוחם של הגברים והם מוכנים לתת את כל היקר להם כדי לזכות באשה יפת תואר. הגבר אוהב את אשתו יותר מאשר את אביו ואמו, והוא מוכן אף לפשוע למען אהובתו. ואכן, אומר זרובבל, רבים יוצאים מדעתם אובדים ותועים בגלל הנשים. לראיה, אומר זרובבל שראה את פלגשו של המלך נוטלת את כתרו מעליו וסוטרת על לחיו, והמלך נשאר פעור פה ונותן לה לעשות בו כחפצה. אולם, מוסיף זרובבל, במה שנראה ניסיון של הסופר לתת גם קצת תוכן מוסרי לסיפור, האמת גוברת על הכל, וכולם רועדים ממשפטה. "ברוך אלהי האמת!" מסיים זרובבל את הצהרתו, ומוכר מיד כזוכה הבלתי מעורער בתחרות.
המלך מכריז על זרובבל כזוכה, וכצפוי מעניק לו את מילוי משאלותיו. זרובבל מבקש כמובן מן המלך לקיים את נדרו לבנות את ירושלים ולהשיב את כלי המקדש. המלך כותב מיד איגרת לכל סוכניו, אנשי צבאו, האחשדרפנים ושרי המדינות בארץ ישראל ובדרכים המובילות אליה בה הוא מצהיר על בנין ירושלים ובית המקדש ואף מלווה את הצהרתו בתקציבים נאותים.
הזוכה בתחרות, זרובבל, שהיה עדיין נער, יוצא החוצה, נושא תפילה קצרה לאלוהים ויוצא לבבל לממש את הזכייה.
לקריאה נוספת

אברהם כהנא, עזרא החיצוני, ספרים החיצונים-חלק שני, תל אביב, תרצ"ז, עמ' 248-278 (הקישור אינו פעיל)
עזרא החיצוני, בתוך: הספרים החיצונים, כרך "כתובים אחרונים", מתורגמים ומפורשים על ידי א. ש. הרטום, הוצאת יבנה תל אביב. עמ' 83–128.
שרה יפת, "דמותה של תקופת שיבת ציון בעזרא החיצוני", מגילות (תשסח), 2007, עמ' 128-109
צפורה טלשיר, "גישות סינכרוניות ומסקנות דיאכרוניות בחקר מהדורות מקבילות : מגמות חדשות במחקר עזרא החיצוני", באר-שבע יח, 2005 (תשסה), עמ' 77-97
צפורה טלשיר, "עזרא החיצוני - דיוקן של תרגום מילולי", הקונגרס העולמי למדעי היהדות 8, א (תשמב), 1982, עמ'47-52
Z. Talshir, I Esdras – From Origin to Translation, SCS 47, Atlanta 1999, pp. 31-34.
Z. Talshir, I Esdras – A Text Critical Commentary, SCS 50, Atlanta 2001
עזרא החיצוני. בתרגומו של אברהם כהנא. לחצו על התמונה לדפדוף בספר מעמוד 1
קטע מפרק ב' מספר עזרא החיצוני, ביוונית, מהמאה ה-4, מתוך Codex Vaticanus המצוי בספריית הוותיקן
ירון בן הרוש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  13 ביוני 1995 (בן 29) הוד השרון, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2017
 עיסוק:  שחקן, דוגמן ומאמן כושר
 פרופיל ב-IMDb
 
ירון בן הרוש (נולד ב-13 ביוני 1995) הוא שחקן ודוגמן ישראלי. התפרסם בסדרה "כדברא".
קריירה

בן הרוש התפרסם כאשר החל לשחק בסדרה "כדברא" לצד השחקנים אביה מלכה, גילי איצקוביץ, דנה לב ודין גרבר ב-2017. ב-2018 החל בן הרוש לשחק בעונה השנייה של הסדרה "נעלמים" לצד השחקנים גאיה גור אריה וספיר בן רובי. באותה שנה השתתף בסרט "הנשף" לצד יהונתן וילוז'ני, אשר משחק איתו בסדרה "כדברא". בנוסף בשנת 2019 החל לשחק בסדרה "התחנה" לצד שירה לוי וגפן ברקאי.
פילמוגרפיה

כדברא - 2017 - שחר דהן
נעלמים - 2018 - תום
הנשף - 2018 - שחר
התחנה - 2019 - נימי
תקשורת שדה קרוב

תשלום באמצעות תקשורת שדה קרוב בבית קפה. למטה: מסופון אשר קולט את התשלום. למעלה: טלפון חכם עם יכולת תקשורת שדה קרוב מבצע תשלום.
כרטיס רב-קו עם שבב התומך בטכנולוגיית NFC
צלמית המסמלת כרטיס חיוב עם תקן EMV ללא מגע, המשתמש בטכנולוגיית NFC
תקשורת שדה קרוב (מאנגלית: Near Field Communication, ובראשי תיבות NFC) הוא תקן המכיל קבוצה של פרוטוקולי תקשורת לקשר רדיו, המשמשים בעיקר טלפונים חכמים וכרטיסי אשראי בעת שאלו נמצאים בטווח נגיעה (או סנטימטרים ספורים). כיום התקן משמש לביצוע תשלומים, העברת נתונים (כגון קבצים, אנשי קשר, ותיאום הגדרות טכניות) בין מכשירים קרובים.
אין לבלבל או לקשור בין NFC לבין טכנולוגיית Wi-Fi השונה ממנה לחלוטין ומשמשת להעברת נתונים אלחוטית. הבלבול הנפוץ נובע מהדמיון בין הצלמית המסמלת כרטיסי חיוב עם תקן EMV ללא מגע, לבין הצלמית המייצגת שימוש ב-Wi-Fi.
היסטוריה

בסיס הטכנולוגיה של NFC מגיע מטכנולוגיית RFID שמאפשרת להתקן לשלוח גלי רדיו אל התקן אלקטרוני פסיבי (תג) למטרת זיהוי, אימות (אותנטיקציה) ומעקב.
1983 – צ'ארלס וולטון קיבל את הפטנט הראשון שנוגע לטכנולוגיית RFID
2004 – החברות נוקיה, סוני ופיליפס הקימו את פורום תקשורת שדה קרוב.
2006 – מפרטים ראשוניים לתגי NFC.
2006 – הפצת מפרטים ל"פוסטרים חכמים"
2006 – נוקיה 6131 הוא הטלפון הסלולרי הראשון שתומך ב-NFC
2009 – בחודש ינואר, פורום תקשורת שדה קרוב הפיץ את הפרוטוקולים להעברת מידע מנקודה לנקודה, בכללם העברת פרטי איש קשר, העברת URL, אתחול תקשורת בלוטות' וכיוצא בזה.
2010 – הושק Samsung Nexus S, הטלפון החכם הראשון אשר משתמש במערכת ההפעלה אנדרואיד ותומך ב-NFC.
2011 – בכנס המפתחים של גוגל, מוצג שימוש ב-NFC על מנת לדמות תחילת משחק משותף, העברת פרטי איש קשר וכדומה. טכנולוגיה זאת נקראת בשם Android Beam.
2011 – מערכת ההפעלה סימביאן יוצאת בגרסת Symbian Anna ותומכת ב-NFC.
2011 – חברת RIM, יצרנית הטלפון החכם Blackberry, הופכת לחברה הראשונה שמכשיריה מאושרים על ידי מסטרקארד לביצוע תשלומים באמצעות שירות MasterCard PayPass.
2012 – בחודש מרץ, רשת מסעדות בריטית בשם EAT יוצאת בשיתוף פעולה עם ספקית הסלולר אורנג' בקמפיין שימוש בפוסטרים חכמים. אפליקציה מיוחדת נכתבה על מנת לאפשר לטלפונים תומכי ה-NFC לתקשר עם הפוסטר.
2012 – סוני מציגה את ה"תגים החכמים", שמשתמשים בטכנולוגיית NFC על מנת לשנות את מצבו הפנימי של הטלפון החכם של סוני. טכנולוגיה זו כלולה במרבית הטלפונים החכמים שהוציאה סוני ב-2012.
2014 – אפל (Apple) מכריזה על Apple Pay, שיטת התשלומים של אפל העושה שימוש ב-NFC ומכריזה על שני מכשירים חדשים הכוללים את השבב: iPhone 6 ו-iPhone 6+.
2015 – גוגל משיקה את Android Pay, שיטת תשלומים העובדת על מערכת ההפעלה אנדרואיד ומשמשת לתשלום בעזרת NFC.
2016 – לגו (Lego) משיקה את לגו ממדים (Lego Dimension), משחק מחשב משולב חומרת לגו, שמשתמש ב-NFC.
שימושים

תקשורת שדה קרוב נבנית על בסיס התקני RFID ומאפשרת תקשורת דו-כיוונית בין שני התקנים, זאת לעומת תקנים ישנים יותר כמו כרטיסים חכמים שאפשרו תקשורת חד-כיוונית בלבד. העובדה שתגי NFC, הפועלים ללא חיבור חשמלי, יכולים להיקרא על ידי התקני NFC מאפשרת גם תקשורת חד-כיוונית באמצעות תקשורת שדה קרוב.
השימושים העיקריים בטכנולוגיה הם:
תשלומים ללא מזומן
ניהול הרשאות כניסה לאתרים.
כרטיסים לאירועים ולתחבורה ציבורית.
שידור וידאו והורדת קבצים.
ניהול טלפונים חכמים (טכנולוגיית ה"תגים החכמים" של סוני אריקסון).
שימושים > שימושים נוספים

חיבור בלוטות' ואינטרנט אלחוטי – תקשורת שדה קרוב מאפשרת תקשורת במהירות נמוכה בעזרת חיבור פשוט ביותר. ניתן להשתמש בה על מנת לאתחל חיבורי תקשורת מורכבים יותר. לדוגמה, ניתן להחליף את שלב הצימוד באתחול תקשורת בלוטות' או את תצורת חיבור האינטרנט האלחוטי, לדוגמה, במצלמה של קנון שתומכת ב-Wi-Fi.
רשתות חברתיות – ניתן להשתמש בתקשורת שדה קרוב ברבדים שונים של אינטראקציה ברשתות חברתיות. לדוגמה, שיתוף אנשי קשר, תמונות, סרטי וידאו וקבצים. כמו כן ניתן להשתמש בטכנולוגיה על מנת להתחיל משחק רב משתתפים באמצעות טלפונים חכמים.
זיהוי מסמכים – פורום תקשורת שדה קרוב מקדם את היכולת של התקנים תומכי NFC בזיהוי מסמכים אשר משתמשים בתגים כמזהה אלקטרוני. התקשורת תומכת בהצפנה ולכן היא מתאימה במידה מרובה לשימוש זה.
מסחר – ניתן להשתמש בהתקני NFC כאמצעי לתשלום מיידי, בדומה לשימוש שקיים היום בכרטיסי אשראי ובכרטיסים חכמים. צפוי כי התקני NFC יחליפו את אמצעי התשלום הללו בעתיד הקרוב. כדוגמה ניתן לראות את Google Wallet, אשר מאפשר למשתמשים לאחסן את פרטי כרטיסי האשראי ב"ארנק וירטואלי" ולהשתמש בו בעסקים אשר תומכים בעסקאות על בסיס שירות MasterCard PayPass. דוגמה נוספת היא ניסוי שמבצעות מספר מדינות אירופה לשימוש בהתקני NFC בתחבורה ציבורית. בישראל כיום הטכנולוגיה בשימוש בכרטיס לתחבורה ציבורית משולבת של רב-קו (בשימוש בחלק מחברות האוטובוסים השונות ורכבת ישראל) ובכרטיסי אשראי של Visa PayPass (מקלטים לביצוע פעולות חיוב נמצאים במספר רשתות שיווק).
תקן

NFC הוא סט של טכנולוגיות אלחוטיות קצרות טווח, אשר לרוב דורשות קרבה של 10 ס"מ או פחות. NFC פועל בתדר של 13.56 מגהרץ לפי תקן ISO/IEC 18000-3 על פני מרווחי אוויר, בקצבים של 106, 212 או 424 קילוביט לשנייה, לפי תקן ISO/IEC 18092.
NFC תמיד כולל יוזם ומטרה. היוזם משדר שדה RF (תדר רדיו) אשר יכול להפעיל מטרה פסיבית. המטרה הפסיבית הופכת למשיבה (transponder): היא קולטת אות מסוים ומשיבה עליו באות אחר על ידי אפנון של השדה המשודר. זה מאפשר למטרות NFC להיות קטנות מאוד וללא מקור מתח, כיוון שמקור המתח מגיע מן היוזם. כך, מטרות NFC יכולות להיות תגים, מדבקות, כרטיסים ומחוללי מפתחות (key fobs).
בתגי NFC יש מידע והן לרוב לקריאה בלבד, אבל ניתן גם לכתוב עליהן. ניתן לקודד אותן אצל היצרן או באמצעות ספציפיקציות של פורום NFC. התגים יכולים לאחסן באופן מאובטח מידע אישי, למשל מידע של כרטיסי אשראי וחיוב, מועדוני לקוחות, קודים סודיים. פורום NFC מגדיר ארבעה סוגי תגים שמספקים מהירויות תקשורת שונות ויכולות שונות במונחים של יכולת קונפיגורציה, זיכרון, אבטחה, עמידות לכתיבה ומדיניות טיפול במידע. בתגים יכולים להכיל בין 96 ל 8,192 בתים של זיכרון.
כמו בטכנולוגיה של תגי קרבה, NFC משתמש בצימוד הולכה (inductive coupling) בין שני סלילים אלקטרומגנטיים, אשר יוצרים שנאי בעל ליבת אוויר. כיוון שהמרחקים במערכת זניחים בהשוואה לאורך הגל של קרינה אלקטרומגנטית של גלי רדיו בתדר זה (כ-22 מטר), האינטראקציה מתוארת כאינטראקציית שדה קרוב. גלי רדיו הם גלים אלקטרומגנטיים, ויש בהם גם גל חשמלי תונד, אבל בתהליך משתנה רק השדה המגנטי, אז כמעט שלא מוקרן הספק בצורת גלי רדיו. כך נמנעת כמעט לחלוטין התאבכות בין מתקן NFC לבין תקשורות רדיו באותו תדר, או לבין מתקני NFC אחרים מעבר לטווח הפעולה המיועד.
רוב האנרגיה של תקשורת NFC מרוכזת ברצועה של ±7 קילוהרץ סביב 13.56 מגהרץ, טווח תדרים זמין גלובלית שאינו מצריך רישיון. אבל פליטת האנרגיה יכולה להגיע בפועל עד כדי רוחב רצועה של 1.8 מגהרץ, כאשר מועברים קצבי מידע גבוהים.
טווח הפעולה עם אנטנה קומפקטית סטנדרטית והספקים סבירים יכול להגיע עד כדי 20 ס"מ, אבל במציאות טווחי הפעולה אינם עולים על 10 ס"מ. האנטנה הקולטת עלולה לסבול מזרמי מערבולת בגלל משטחים מתכתיים סמוכים. ייתכן שיהיה צורך להרחיק את האנטנה הקולטת ממשטחים כאלה כדי לשפר את הקליטה.
שני סוגי קידוד משמשים להעברת מידע בתקשורת NFC. אם התקן פעיל מעביר מידע ב-106 קילוביט לשנייה, נעשה שימוש בקידוד מילר מותאם עם 100% אפנון. בכל המקרים האחרים נעשה שימוש בקידוד מנצ'סטר בקצב קידוד של 10%.
| מהירות (kbit/s) | התקן פעיל | התקן סביל |
| --- | --- | --- |
424: Man, 10% ASK
212: Man, 10% ASK
| 106 | מילר מותאם, 100% ASK | Man, 10% ASK |
תכונות

התקשורת יכולה להתבצע באופן פאסיבי, באמצעות שימוש בתגי RFID על פי התקנים ISO 14443 או ISO 15693, ובאופן אקטיבי, על ידי שימוש בשני גורמים משדרים.
NFC מאפשר העברה של מידע מסוגים שונים, כגון מספרי טלפון, תמונות, קובצי MP3 או הרשאות דיגיטליות בין שני התקנים קרובים ללא התערבות של אפליקציה אשר מותקנת בשני ההתקנים וללא שגיאות בחיבור של שני ההתקנים.
תכונות > היבטי אבטחה

אף על פי שטווח תקשורת שדה קרוב הוא סנטימטרים ספורים, תקני ה-NFC אינם מאפשרים בעצמם תקשורת מאובטחת. בשנת 2006, חוקרים אוסטרים ממעבדות פיליפס תיארו מספר סוגים של מתקפות, ואת עמידות ה-NFC בפניהן. בנוסף על כך, הם הציעו דרך לשפר את עמידות הפרוטוקול בפני התקפות אדם בתווך. הטכניקה שהציעו איננה חלק מתקני ה-ISO של NFC. תקשורת שדה קרוב איננה מספקת הגנה מפני ציתותים ושינוי מידע, עם זאת, אפליקציות יכולות לאפשר חיבור מאובטח (לדוגמה באמצעות SSL). הוספת אבטחה לתקשורת שדה קרוב תדרוש שיתוף פעולה בין כל הגורמים המעורבים: יצרני ההתקנים, שיצטרכו להצפין את ההתקנים ולספק להם יכולת אימות מתקדמת; הלקוחות שיצטרכו להצפין את המידע שלהם באמצעות סיסמאות; עסקים שמשתמשים ב-NFC, שיצטרכו להשתמש בפתרונות אבטחה על מנת להגן על המערכות שלהם.
ציתות – ניתן להאזין למידע שעובר בין שני מכשירים על ידי אנטנה המאזינה לגלי ה-RF המשודרים במהלך "שיחה" בין שני המכשירים. לצורך כך המאזין צריך לדעת איך להשיג את המידע מתוך גלי ה-RF ואיך "להבין" את השיחה מתוך הפרוטוקול. האזנה למקור אקטיבי (שמחובר ישירות למקור מתח) אפשרית בטווח של עד 10 מטר. לעומת האזנה למקור פסיבי (שאינו מחובר למקור מתח, ומקבל את המתח מהמקור האקטיבי) אפשרית בטווח של עד מטר אחד בלבד ולכן קשה יותר. ההתמודדות הטובה ביותר עם ציתותים היא תקשורת מעל פרוטוקול מאובטח.
שיבוש מידע – קל ביותר לשבש שיחה בין שני מכשירים בפרוטוקול RFID, על ידי משבש תדרים פשוט. בנוסף אין שום דרך להתגונן בפני שיבוש זה, כמו ששני אנשים לא יוכלו לדבר בשני קצוות של מועדון רועש. אך, לעומת זאת, קל לזהות התקפה מסוג זה אם הצד המשדר בודק את שדה ה-RF בזמן השידור.
שינוי מידע – ישנם שלושה סוגים של שינוי מידע: הוספת מידע (חוקי) לשידור, שינוי בתים בודדים במידע המועבר והתקפת אדם בתווך בה תוקף עונה בשם הצד השני. שלושת סוגי ההתקפות הנ"ל מסובכים ביותר ודורשים ידע פנימי על הפרוטוקול הספציפי, זמני השידור המדויקים ובנוסף, תוקף חייב להיות מהיר תגובה על מנת להקדים את הצד העונה בפרוטוקול. התקפות אלה נחשבות לבלתי אפשריות.
אובדן התקן – יצרני NFC חייבים להתמודד עם מצבים בהם אדם מאבד את ההתקן האישי שלו, שכן כל מוצא (או גונב) יוכל להשתמש בו כארנק או לצורך גנבת זהות. לצורך כך מומלץ להוסיף להתקן זה אבטחת זיהוי אישי, למשל קוד שיהפוך את ההתקן לחסר תועלת לאחר שנעלם. עוד פתרון יהיה אפשרות חסימה של התקנים (אבודים או גנובים) על ידי הוספת המזהה שלהם לרשימה שחורה.
תכונות > היבטים טכניים

התקן מאפשר תקשורת דו-כיוונית בקצב נתונים של 106Kb/s עד 848Kb/s, פועל בתדר 13.56 מה"צ (תחום תדרים ללא רישוי), כאשר רוב האנרגיה מרוכזת ברוחב סרט של ±7 קה"צ.
פרוטוקולי התקשורת הכלולים בתקן מכסים היבטים מגוונים, החל מאופן קידוד וייצוג הנתונים וכלה בשכבה הפיזית של התקשורת, והם מתבססים על פרוטוקולי RFID קיימים כגון ISO/IEC 14443, FeliCa, ו-ISO/IEC 18092. התקן מוגדר על ידי הפורום ה-NFC, אשר הוקם בשנת 2004 על ידי נוקיה, פיליפס וסוני, ומכיל יותר מ-160 גופים חברים.
הערות שוליים

↑  משלמים במגע? תפסיקו לקרוא לזה "WiFi", באתר וואלה, 16 באוגוסט 2021
↑  יאיר מור, ‏כרטיס הרב-קו מפקיר את המידע שלכם - ומשרד התחבורה יודע ושותק, באתר ‏מאקו‏, 5 בנובמבר 2013
↑  עודד ירון, כך ניתן לחשוף את המידע האישי שלכם בכרטיסי הרב קו, באתר הארץ, 5 בנובמבר 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552205405171  BnF: cb166033922 (data)  GND: 7678305-4  LCCN: sh2009007845  SUDOC: 15888437X
עזרא הנביא ממונקנטור

.
רבי עזרא הנביא ממונקנטור (Moncontour (צר')) היה תלמיד חכם צרפתי ואולי גם מקובל, בן המאה ה-13, שחי ופעל בתקופת בעלי התוספות.
זהותו המדויקת אינה ידועה, הרב חיד"א זיהה אותו עם רבי עזרא בן שלמה, ובעקבותיו כך זוהה גם אצל רבי נפתלי יעקב הכהן, אך יש הדוחים זיהוי זה.
חייו

רבי עזרא חי בעיר מונקטור שבצרפת, שם גם הקים בית דין וישיבה. היה מתלמידי ר"י הזקן, ובין תלמידיו נמנה המהר"ם מרוטנבורג. ניתן להסיק מכך שהוא האריך ימים.
לעומת הזיהוי הצרפתי המקובל, המופיע אף בתוספות רבינו פרץ, בשני כתבי יד מוזכר רבי עזרא כספרדי, וכנכדו של רבי אברהם אבן עזרא.
כינויו "הנביא"

סיבת כינויו בשם "הנביא" אינה ברורה. לדעת לאופולד צונץ היה זה תואר כבוד, ואין בו כדי ללמד על עיסוקו. אך לדעת גרשם שלום ואברהם יהושע השל הכינוי מלמד על עיסוקו בתורת הסוד ובעליות נשמה, בדומה לרבי יעקב הלוי ממרויש ואחרים מבעלי התוספות שעסקו בכך, וכפי שהיה נהוג בקרב חסידי אשכנז. יעקב ישראל סטל סבור כי התואר ניתן לו בשל היותו בעל מופת.
אפשרות נוספת היא ששמו הצרפתי היה פרופיאט (בצרפתית: prophet) המתורגם "נביא". קיימים חכמים נוספים בימי הביניים שכונו "נביא" ויש לכך מספר אפשרויות שונות.
אזכורים

אזכוריו של רבי עזרא הנביא מעטים, הידועים שבהם הם בתוספות ובתשובות מהר"ם מרוטנבורג המובא בהגהות מרדכי.
דברים בשמו שנמסרו בעת עליית נשמה מצוטטים על ידי רבי משה בוטריל (משנת ה'רס"ז, כתב יד מוסאיוב 22) ובליקוטים ישנים (כתב יד קיימברידג' Add.643).
לקריאה נוספת

א. א. אורבך, בעלי התוספות, עמ' 336–337.
הערות שוליים

↑  חיד"א, שם הגדולים, מערכת הגדולים, אות ע', ערך רבי עזרא בן שלמה.
↑  הרב נפתלי יעקב הכהן, "רבינו משה", אוצר הגדולים אלופי יעקב, חיפה, תשכ"ז–תש"ל, חלק ז, עמוד קי"ג, באתר היברובוקס; ובערכו.
1 2 3  גרשם שלום, "על 'נביאותו' של ר' עזרא ממונקונטור", תרביץ, ב [ב] (טבת תרצ"א), עמ' 244–245.
↑  על מסכת בבא קמא, דף כ"ג עמוד ב'.
↑  א.א. אורבך, בעלי התוספות, חלק א' עמ' 336.
↑  לאופולד צונץ, בספרו Zur Geschichte und Literatur, עמ' 565.
↑  אברהם יהושע השל, "על רוח הקודש בימי הבינים", פרק ב', אות ג', בתוך: ספר היובל לכבוד אלכסנדר מארכס, ניו יורק תש"י, עמ' קפ"ד, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים).
↑  יעקב ישראל סטל, "ימות עולם", בתוך: אור ישראל, גיליון כ"ו (שנה ז ב), ניו יורק תשס"ב, עמ' ר"ח, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים).
↑  הערך באנציקלופדיה היהודית האנגלית.
↑  הרב נפתלי יעקב הכהן, "נביא", אוצר הגדולים אלופי יעקב, חיפה, תשכ"ז–תש"ל, חלק ז, עמודים ר"ג-ר"ד, באתר היברובוקס.
↑  תוספות, מסכת שבועות, דף כ"ה, עמוד א', ד"ה רב; מסכת גיטין, דף פ"ח, עמוד א', ד"ה ודלמא.
↑  שו"ת מהר"ם מרוטנבורג, סי' שי"ח; מובא בהגהות מרדכי, על מסכת יבמות, רמז קכ"ו.
↑  ראו גם אצל: אברהם יהושע השל, "על רוח הקודש בימי הבינים", פרק ב', אות ג', בתוך: ספר היובל לכבוד אלכסנדר מארכס, ניו יורק תש"י, עמ' קפ"ד, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים), ואצל רבי נפתלי יעקב הכהן.
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דוד אייכלר

| --- | --- |

 לידה:  7 בפברואר 1951 ארצות הברית
 פטירה:  16 במאי 2021 (בגיל 70)
 ענף מדעי:  אסטרופיזיקה, קוסמולוגיה
 מקום לימודים:  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (1976) 
 מוסדות:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב (1989)  אוניברסיטת מרילנד (1989)  Enrico Fermi Institute (1976–1978) 
 
דוד אייכלר (7 בפברואר 1951 – 16 במאי 2021) היה פרופסור אמריטוס במחלקה לפיזיקה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. תחום התמחותו העיקרי היה אסטרופיזיקה.
ביוגרפיה

דוד אייכלר נולד בשנת 1951 בברוקלין, וגדל במונסי ניו יורק. את הדוקטורט עשה במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס. את הפוסט דוקטורט עשה באוניברסיטת שיקגו, והיה חבר סגל באוניברסיטת מרילנד. עלה לארץ בתחילת שנות השמונים והצטרף לאוניבסיטת בן-גוריון בשנת 1983. הפך להיות חבר באיגוד האסטרונומי הבינלאומי ב-2003.
אייכלר התגורר בבאר שבע. היה נשוי לאביבה, ולהם ארבעה בנים.
מחקר אקדמי

אייכלר עסק באסטרופיזיקה. חיבר כ-113 מאמרים אקדמיים בנושאים של אסטרופיזיקה, קוסמולוגיה, ופיזיקת חלקיקים. בשנות השמונים הציע יחד עם צבי פירן, מריו ליביו מהטכניון ודויד שרם מאוניברסיטת שיקגו הסבר הנוגע להתמזגות של כוכבי נייטרונים. התאוריה אוששה בשנת 2017. חיבר עם רוג'ר בלנפורד מאמר פורץ דרך בנושא האצת חלקיקים ב-1987. ב-2001 טען כי הבזק קרני גמא עלול להתרחש ב-2004, טענה אשר הוכחה כנכונה.
הערות שוליים

↑  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב - נפרדים מפרופ' דוד אייכלר ז"ל, באתר in.bgu.ac.il
↑  International Astronomical Union | IAU, www.iau.org
↑  Eichler, David, physics.bgu.ac.il (באנגלית אמריקאית)
↑  חוקרים ישראלים כתבו על תגלית הנויטרונים ב-1989, באתר ynet, 16 באוקטובר 2017
↑   אסף רונאל, נפתרה חידת היווצרות הקרינה העוצמתית ביותר ביקום, באתר הארץ, 6 באוגוסט 2019
↑  Bruce Dorminey, Sun-Grazing Comets As Triggers For Electromagnetic Armageddon, Forbes (באנגלית)
↑  הבזק הגאמא הגדול בהסטוריה המתועדת, באתר הידען, ‏2005-02-19
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007416644705171  ORCID: 0000-0002-9051-9927  RERO: 02-A012953345  VIAF: 9997156991003761180003   WorldCat (עם VIAF): 9997156991003761180003
מכבי פתח תקווה (כדוריד)

ערך זה עוסק בקבוצת כדוריד. אם התכוונתם למועדון כדורגל, ראו .
מועדון הכדוריד מכבי פתח תקווה הוא מהותיקים בענף הכדוריד בישראל, זכה בשלוש אליפויות, בשני גביעי מדינה ובשלושה גביעי ברנר.
קבוצות המועדון משחקות בתלבושת שחור-ורוד או כחול-לבן.
אולמות הבית הם אמסטרדם וגולדה
המנהל המקצועי - ולדימיר אסטיקוב
המנהל האדמיניסטרטיבי - ארז ארבל
מנהל בית הספר לכדוריד - ניב זוארץ
סגל קבוצת הבוגרות לעונת 2023/2024

מעודכן ל־14 ביולי 2023:
סגל קבוצת הבוגרות לעונת 2023/2024 > צוות מקצועי וארגוני

מאמן ראשי: ייבגני (ג'וני) אולייניק
מנהל קבוצה: יריב מיכליס
מנהל מקצועי: ולדימיר אסטיקוב
סגל קבוצת הבוגרים לעונת 2023/2024

מעודכן ל־14 ביולי 2023:
סגל קבוצת הבוגרים לעונת 2023/2024 > צוות מקצועי וארגוני

מאמן ראשי: ליאל כהן
מנהל קבוצה: יריב ירושלמי
מנהל מקצועי: ולדימיר אסטיקוב
תארים

אליפויות (3):
גביע המדינה :
זכייה (2): 1976/1977, 1980/1981
סגנית (2): 1975/1976, 1981/1982
תארים > מאמנים בעבר

ברוך חפץ (משנת ההקמה - 1972)
משה לגיל (1972 - 1979)
קובי הרלינג (1984 - 1988); (1994 - 1992 )
הבנק העולמי

| --- | --- |
סמליל הבנק העולמי

מטה הבנק העולמי בוושינגטון
 תחום:  בנקאות והשקעות בינלאומיות
 שפה רשמית:  אנגלית
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מטה הארגון:  וושינגטון די. סי.
 חברים:  189 מדינות (IBRD)   174 מדינות (IDA)
 נשיא:  אג'אי באנגה
 מנכ"ל:  אנשולה קאנט
 אנשי מפתח:  כלכלנית ראשית כרמן ריינהרט
 תקופת הפעילות:  27 בדצמבר 1945 – הווה (78 שנים) 
 www.worldbank.org
הבנק העולמי (באנגלית: The World Bank) הוא מוסד בנקאי פיננסי בינלאומי המספק הלוואות ואשראי להשקעות למטרות פיתוח תשתיות במדינות מתפתחות. הבנק נותן מענה לכשל שוק איתו מתמודדות מדינות מתפתחות אשר אינן זוכות להשקעות מצד השוק הפרטי בשל סיכון גבוה הכרוך בהשקעה במדינות אלו. בדומה לרוב הבנקים לפיתוח העולמיים, הבנק העולמי שומר באדיקות על דירוג אשראי של AAA.
בעלות

הבנק נמצא בבעלותן של 189 המדינות החברות בו, כאשר כח ההצבעה נקבע לפי חלקן היחסי במניות הבנק אשר רכשו (כל מדינה זכאית לרכוש כמות מניות מוגדרת, אשר נקבעת לפי נתוניה הכלכליים). בבנק מועסקים מעל 10,000 עובדים מכ-160 מדינות שונות, מחציתם עובדים במטה הבנק בוושינגטון ומחציתם ביותר מ-120 סניפי הבנק הפזורים ברחבי העולם.
היסטוריה

הבנק העולמי נוסד ב-27 בדצמבר 1945 בעקבות ועידת ברטון-וודס שנערכה כשנה וחצי קודם לכן, ב-1 ביולי 1944. נשיאו הראשון של הבנק היה יוג'ין מאייר.
פעילותו של הבנק נועדה בתחילה לסייע בשיקומה הכלכלי של אירופה שלאחר מלחמת העולם השנייה. אך עד מהרה המוקד עבר לפיתוח מדינות העולם השלישי, וכיום הבנק שם לעצמו כיעד מרכזי את צמצום העוני ואי השוויון בעולם.
המלווה הראשון לאירופה ניתן בשנת 1947 לצרפת לצורכי שיקום נזקי מלחמת העולם השנייה. המלווה הראשון של הבנק לעולם השלישי היה בסך של 16 מיליון דולר שניתנו לצ'ילה ב-1948 להקמת תחנת כוח ולצורכי מיכון חקלאי.
המלווה הראשון לאסיה (למעט הלוואות שיקום ליפן) ניתן להודו ב-1949 לצורך פרויקט הידרו-חשמלי. המלווה הראשון לאפריקה ניתן לאתיופיה ב-1950 לרכישת ציוד תקשורת.