stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ורג' אורוול
כתביו העיקריים

דפוק וזרוק בפריז ובלונדון (1933, באנגלית: Down and Out in Paris and London), תרגם דורון לבנה, הוצאת כנרת, 1984; תרגום חדש סמדר מילוא, הוצאת כנרת זמורה-ביתן, 2010. התרגום הצרפתי זכה לשם La Vache enragée ואת ההקדמה כתב פנאיט איסטרטי.
ימי בורמה (1934, באנגלית: Burmese Days), תרגמה לחן הלברטל, בהוצאת צמרת יוני 2021, כולל הערות המתרגמת ולקסיקון.
הריגת פיל (1936 באנגלית: Shooting an Elephant), בתוך: מתחת לאף שלך.
שאו את נס האספידיסטרה (1936) (Keep the Aspidistra Flying), תרגמה הדר בן אהרון, הוצאת כנרת, 1989.
הדרך לרציף ויגן (1937, באנגלית: The Road to Wigan Pier)
מחווה לקטלוניה (1938, באנגלית: Homage to Catalonia), תרגם יוסי מילוא, אחרית דברים: אלי שאלתיאל, ספרית אופקים, עם עובד, 2012.
בבטן הלוויתן (1940, באנגלית: Inside the Whale)
האריה והחד-קרן (1941, באנגלית: The Lion and the Unicorn)
חוות החיות (1945, באנגלית: Animal Farm), תרגמה לאה זגגי, הוצאת עם עובד, תשי"ב (בשם: אחוזה של בעלי-חיים, ההדפסה השנייה (1969) נדפסה בשם חוות החיות. תרגום נוסף: אברהם יבין, הוצאת עם עובד, 2001.
מסות ביקורתיות (1946, באנגלית: Critical Essays)
פוליטיקה והשפה האנגלית (1946, באנגלית: Politics and the English Language)
כיצד העניים מתים (1946, באנגלית: How the Poor Die)
האנגלים (1947, באנגלית: The English People)
"1984" (1949), תרגמה ג. אריוך, הוצאת עם עובד, 1971.
תרגומים נוספים לעברית

מדוע אני כותב ועוד מסות - מבחר מאמרים, תרגם אפרים ברוידא, הוצאת עם עובד, 1984.
מתחת לאף שלך - מבחר מאמרים - תרגם יועד וינטר-שגב, הקדמה והערות היסטוריות מאת גיורא גודמן, הוצאת דביר, 2005.
וידויים של מבקר ספרות ועוד מסות קטנות על ספרים, על המדינה ועל חירות היצירה, תרגמה והוסיפה אחרית דבר, סמדר גונן, נהר ספרים, 2023.
ראו גם

ערכים בקטגוריה כתבי ג'ורג' אורוול
לקריאה נוספת

אביבה קרינסקי, בעקבות הכוכב האבוד - עיון והנחיה בקריאת הנסיך הקטן, תל אביב: אור-עם, 1992 (בפרק: "התשובה שמציבים לעולם ג'ורג' אורוול (1984), אלבר קאמי (הדבר) ואנטואן דה סנט אכזופרי (הנסיך הקטן)")
הערות שוליים

↑  על התגברות האנטישמיות באנגליה באתר כתבי ג'ורג' אורוול.
↑  ג'ורג' אורוול באתר אנציקלופדיה בריטניקה.
↑   אביעד הומינר-רוזנבלום, כל האמת על ג'ורג' אורוול: על מי באמת נכתב "1984"?, באתר TheMarker‏, 14 ביולי 2019
↑  ג'ורג' אורוול, תרגום: יועד וינטר שגב, "מדוע אני כותב", מתחת לאף שלך, ישראל: דביר, 2005
↑  אלי שאלתיאל, לעג ליהודים, בז להומוסקסואלים: הצד האחר של ג'ורג' אורוול, באתר ynet, 14 ביולי 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266258505171  PLWABN: 9810660825705606  BIBSYS: 90076220  BNC: 000038505  BNE: XX1158631  BnF: cb11918228x (data)  CANTIC: a10133136  CiNii: DA00346468  GND: 118590359  ICCU: CFIV000470  ISNI: 0000 0003 6864 5684  LCCN: n79058639  LNB: 000029427  MusicBrainz: 3705ef0e-1de7-42cf-a1ea-334e1128b1f7  NDL: 00451859  NKC: jn19981001921  NLA: 35401792  NLG: 67232  NLK: KAC199620760  NLR:   NSK: 000006657  NTA: 068777833  RERO: 02-A000126237  SELIBR: 196433  SNAC: w66f6h13  SUDOC: 027053857  Trove: 939919  ULAN: 500277419  VcBA: 495/20130  VIAF: 95155403   WorldCat (עם VIAF): 95155403 
אורוול ב-1941
יוסיפ איליצ'יץ'

יוסיפ איליצ'יץ' (בסלובנית: Josip Iličić; נולד ב-29 בינואר 1988 בפריידור) הוא כדורגלן סלובני המשחק בעמדת קשר ההתקפי במריבור מליגת העל הסלובנית ובנבחרת סלובניה.
קריירה בינלאומית

איליצ'יץ' ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סלובניה ב-11 באוגוסט 2011 נגד נבחרת אוסטרליה. ב-10 בספטמבר 2013 כבש את שערו הראשון בנבחרת נגד נבחרת קפריסין. נכלל בסגל נבחרת סלובניה ליורו 2024.
חיים אישיים

ב-2020 סבל מדיכאון עקב משבר בחייו האישיים, לאחר שגילה כי אשתו ניהלה רומן מחוץ לנישואים בזמן שהוא שיחק באיטליה. איליצ'יץ' התאושש וחזר למגרשים כעבור מספר חודשים אך בשלהי שנת 2021 סבל מדיכאון פעם נוספת ונעדר מהמגרשים עד לסיום עונת 2021/22 ואף הודיע על פרישה ממשחק פעיל בעקבות מצבו, טרם חזר למגרשים באוקטובר 2022.
תארים > קבוצתיים

הגביע הסלובני: 2008/09
תארים > אישיים

השחקן השנה בסלובניה : 2019
נבחרת העונה בסרייה א': 2018/19
שחקן החודש בליגת העל הסלובנית: פברואר 2024
נבחרת העונה בליגת העל הסלובנית: 2024/24
הערות שוליים

↑  "Nisem se prišel sprehajat, ampak igrat resen nogomet", rtvslo.si (בסלובנית)
↑  Ryan Dabbs last updated, Slovenia Euro 2024 squad: Matjaz Kek's full team, fourfourtwo.com, ‏2023-10-03 (באנגלית)
| נבחרת סלובניה – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 אובלאק •  2 קרניצ'ניק •  3 בלקוביץ' •  4 בלאז'יץ' •  5 סטנקוביץ' •  6 ביול •  7 ורביץ' •  8 לובריץ' •  9 שפוראר •  10 אלשניק •   11 ששקו •  12 בלק • 13 יאנז'ה •  14 קורטיץ' • 15 הורבאט • 16 וקיץ' • 17 מלאקאר • 18 ויפוטניק • 19 צ'לאר • 20 סטויאנוביץ' • 21 דרקושיץ' • 22 צ'רין • 23 ברקאלו • 24 ז'וגלי • 25 זליקוביץ' • 26 איליצ'יץ' • מאמן: קק |  1 אובלאק •  2 קרניצ'ניק •  3 בלקוביץ' •  4 בלאז'יץ' •  5 סטנקוביץ' •  6 ביול •  7 ורביץ' •  8 לובריץ' •  9 שפוראר •  10 אלשניק •   11 ששקו •  12 בלק • 13 יאנז'ה •  14 קורטיץ' • 15 הורבאט • 16 וקיץ' • 17 מלאקאר • 18 ויפוטניק • 19 צ'לאר • 20 סטויאנוביץ' • 21 דרקושיץ' • 22 צ'רין • 23 ברקאלו • 24 ז'וגלי • 25 זליקוביץ' • 26 איליצ'יץ' • מאמן: קק | סלובניה |
אליפות העולם בשחמט 1886

אליפות העולם בשחמט 1886
אליפות העולם בשחמט 1886 הייתה אליפות העולם בשחמט הרשמית הראשונה שנערכה, והוכרעה בדו-קרב בין השחמטאים וילהלם שטייניץ ויוהנס צוקרטורט. האליפות נערכה בארצות הברית - חמשת המשחקים הראשונים נערכו בניו יורק, ארבעת המשחקים הבאים נערכו בסנט לואיס ו-11 המשחקים האחרונים נערכו בניו אורלינס. המנצח היה השחקן הראשון שצבר עשרה ניצחונות. האליפות הסתיימה בניצחונו של וילהלם שטייניץ בתוצאה 12.5-7.5.
רקע

לפני שנערכה אליפות העולם בשחמט של שנת 1886 נערכו לאורך השנים מספר רב של אליפויות עולם "לא רשמיות" בשחמט בין השחקנים המובילים ביותר בעולם באותה העת.
אף על פי שהוא עדיין לא היה אזרח אמריקני באופן רשמי שטייניץ רצה שדגל ארצות הברית יוצב לידו במהלך המשחק. הוא הפך לאזרח ארצות הברית ב-23 בנובמבר 1888, לאחר ששהה במשך חמש שנים בארצות הברית ושינה את שמו הפרטי מווילהלם לוויליאם.
דו-קרב על התואר

המשחק הראשון נערך ב-11 בינואר 1886 והחל בשעה 14.00 בהיכל Cartiers Academy שבניו יורק. לאחר שנערכו בניו יורק חמשת המשחקים הראשונים עברו המתחרים לסנט לואיס שם נערכו עוד ארבעה משחקים. בשלב הזה עדיין היה תיקו 4-4. המשחקים האחרונים נערכו בניו אורלינס כאשר בשלב זה צוקרטורט היה עייף פיזית והתקרב להתמוטטות נפשית. שטייניץ, לעומת זאת, היה בשיאו. המשחק הסופי נערך ב-29 במרץ 1886.
בדיעבד התברר שצוקרטורט שיחק באופן אימפולסיבי מדי - הוא שיחק במחצית מהזמן ששטייניץ שיחק, וסביר להניח שזה היה קשור למחלת לב שהייתה לו עוד מילדותו. שנתיים לאחר המשחק צוקרטורט מת מהתקף לב.
דו-קרב על התואר > תוצאות

הוחלט שהמנצח יהיה הראשון שיזכה ב-10 ניצחונות, בעוד שמשחקים שמסתיימים בתיקו לא ייחשבו. במקרה של שוויון 9-9, אף שחקן לא יוכתר כאלוף העולם בשחמט. שטייניץ ניצח והפך לאלוף העולם הרשמי הראשון.
|  | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אנגליה יוהנס צוקרטורט | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | = | 0 | = | 0 | 0 | 1 | = | = | 0 | = | 0 | 0 | 0 | 5 |
| האימפריה האוסטרית וילהלם שטייניץ | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | = | 1 | = | 1 | 1 | 0 | = | = | 1 | = | 1 | 1 | 1 | 10 |
הערות שוליים

↑  Details of 1886 World Championship
אמטופוביה

אמטופוביה (Emetophobia) היא פוביה ספציפית המתבטאת בפחד בלתי נשלט מהקאות. פוביה ספציפית זו יכולה לכלול בתוכה תת-קטגוריות של גורמים למחלת החרדה, כולל פחד מפני הקאה בפומבי, פחד לראות קיא, פחד מפני צפייה בפעולה של הקאה, או חשש מלהרגיש בחילה.
יש אנשים המפחדים להקיא בעצמם ויש כאלו שמפחדים להקיא ומפחדים שיקיאו לידם. מבחינה קלינית, אמטופוביה עדיין נחשבת ל"מצב קליני מביך ומתחמק", מכיוון שכמעט ועדיין לא בוצעו מחקרים הנוגעים לנושא. פחד מפני הקאות מקבל תשומת לב מועטה בהשוואה לפחדים לא-רציונליים אחרים. אמטופוביה איננה מוגבלת בגיל או ברמת הבשלות והבגרות של הבן אדם. ישנם מקרים שפחד זה נוכח בילדות, בגיל ההתבגרות, בנוסף לבגרות.
אטימולוגיה והגדרה

חרדת הקאות או פחד מהקאות היא פוביה המוכרת בשמה הלועזי "אמטופוביה". השורשים של המילה אמטופוביה בא מהמילה "emesis" שמקורה מהמילה היוונית "emein", שפירושה לקחת חלק במעשה ההקאה, או לראות בן אדם לידם בעת ההקאה, בצירוף עם המילה "phobia" שמשמעותה פחד מוגזם, בדרך כלל בלתי מוסבר ובלתי הגיוני מאובייקט מסוים, או מצירוף של כמה אובייקטים יחדיו, או אפילו מצב אקראי מסוים.
תסמינים

אנשים הסובלים מפוביה זו נתקפים בחרדה, כאבים ותחושת חוסר אונים בלתי נשלטת כאשר הם רואים אנשים אחרים מקיאים, סובלים מבחילה שלדעתם יכולה להגיע למצב של הקאה, חוששים להקיא במקום ציבורי וכדומה. הם אפילו פוחדים לדון עם מישהו אם הוא אומר שהוא מרגיש כאילו הוא הולך להקיא, או שהוא כבר הקיא. הם עשויים להימנע משתיית משקאות חריפים מהחשש להקיא, ולהימנע מלהיות בסביבת אדם שתוי או חולה מדבק. הם עשויים גם לסגל לעצמם הרגלי אכילה חריגים כגון בדיקה מדוקדקת של המזון וטעימתו לפני אכילתו. אדם הסובל מאמטופוביה עשוי לבטא בהתנהגותו תסמינים כגון רעידות ובכי, צעקות מלחץ והשמעת קולות. התגובות נחשבות חמורות ודורשות טיפול כאשר הן פוגעות באופן משמעותי בתפקודו היומיומי של האדם.
מאפיינים שלרוב בן אדם שסובל מאמטופובייה מבטא:
פחד מחשיפה לתינוקות וילדים קטנים
פחד מבתי חולים
פחד מצריכת אלכוהול
פחד מנסיעות
פחד משהייה במקומות ציבוריים
פחד משהייה לאורך זמן רב מחוץ לבית
פחד מאכילה מחוץ לבית
פחד מאמצעי תקשורת (מכיוון שבו כרוך סיכון גבוה להיתקל בתמונות או סרטים עם תכנים המכילים הקאות וכדומה)
הקפדה על ניקיון בצורה קיצונית
פחד מחשיפה לאנשים חולים
הימנעות משימוש בשירותים ציבוריים
פחד מאנשים שמשתעלים לידם
מעדיפים לא להתקרב לבעלי חיים
פחד ללכת לפארקי שעשועים
הרגלי אכילה מאוד קפדניים
נשים שדוחות היריון או נמנעות ממנו
אופציות מוגבלות לבחירת קריירה
סיבות

אנשים עם אמטופוביה לעיתים קרובות מדווחים שההתחלה של הפוביה שלהם קשורה לאירוע טראומטי שעברו, כגון התקף ארוך של שפעת בטן, הקאות מקריות בציבור, או שהם נאלצו להיות עדים כשמישהו אחר הקיא.
קיים הסכם חזק בקהילה המדעית שאין סיבה ספציפית ומוכרת של אמטופוביה. כמה אנשים שיש להם פוביה זו (emetophobics) מדווחים על חוויה טראומטית עם הקאות, כמעט תמיד בילדות. יש הטוענים כי הסובלים הם קורבנות של התעללות בילדות - מיניים או פיזיים. ואלו לעיתים טענה זו היא נכונה, זה לא נראה יותר נפוץ באוכלוסייה זו מאשר באוכלוסייה הכללית. כמה מומחים מאמינים שאמטופוביה עשויה להיות קשורה לאנשים שדואגים מחוסר שליטה על עצמם ועל חייהם. אנשים רבים מנסים לשלוט בעצמם ובסביבתם בכל דרך אפשרית, אך החרדה מההקאות קשה או אפילו בלתי אפשרית לשליטה. הם פוחדים מלאבד שליטה, או לשחרר ואז לאבד שליטה.
ישנם גורמים רבים שיכולים להוות גורמים לגיטימיים המובילים לאמטופוביה. פחד זה יכול להשפיע על מוחם של ילדים צעירים, אבל בעיקרון, אמטופוביה יכולה להשפיע על אדם בכל גיל. בעוד שכמה אנשים שיש להם פחד זה הם אכן חולי נפש קשים, רבים אינם, ואובחנו ככאלה אך בכל זאת טופלו בצורה בלתי הולמת. ד"ר אנג'לה דוידסון ערכה ניסוי שבו היא הגיעה למסקנה באמצעות סקרים שונים שאנשים הסובלים מאמטופוביה נוטים יותר לשאת מוקד שליטה פנימי מאשר חיצוני הנוגע לחיי היומיום שלהם, כולל נושאים הקשורים לבריאותם[דרוש מקור]. אנשים שיש להם מוקד שליטה פנימי מאמינים שהם השולטים היחידים בכל חוויה וכל מאורע שהם חווים, מאשר לגורמים חיצוניים. מוקד שליטה הוא התפיסה של הפרט מאיפה מגיעה השליטה. יש מוקד שליטה פנימי שאומר שהאדם יש לו שליטה על מצב ואילו מוקד שליטה חיצוני אומר שהאדם מאמין שיש דברים שהם מחוץ לשליטתם. היא מסבירה כיצד פוביה זו נוצרת באמצעות נשיאת מוקד שליטה פנימי בהצהרתה, "עד כה, נראה סביר לקבוע כי אנשים עם פוביה מהקאות סוברים אירועים כשהם בשליטה, ולכן הם עלולים למצוא את זה קשה לוותר על שליטה זו בעת ההקאה, ובכך נגרמת הפוביה".
ד"ר יהושע ד ליפשיץ ערך סקר אינטרנטי, העוסק באוכלוסייה זו, האמטופוביים. המשיבים על סקר זה מנו כמה גורמים שלדעתם הפכו אותם וגרמו להם להיות אמטופוביים. בקרב חלק גדול מהגורמים המפורטים היו התקפים קשים של הקאות כשהם היו בילדות, ולהיות עדים להקאות חמורות באחרים עקב מחלה, היריון, או אלכוהוליזם.
אבחנה

אבחנה של אמטופוביה נעשית בידי פסיכולוג או פסיכיאטר. הקריטריונים לאבחנה על פי ה-DSM-5-TR: הפחד והחרדה מהקאה נמשכים שישה חודשים לפחות, חשיפה לסיטואציה של הקאה תמיד מעוררת תגובה מיידית של חרדה או פחד, המטופל נמנע באופן אקטיבי ממצבים הקשורים בהקאה, הפחד או החרדה אינם פרופורציונליים ביחס לסכנה האמיתית (בהילקח בחשבון נורמות סוציו-תרבותיות), הפחד או ההימנעות משפיעים באופן משמעותי על תפקודו החברתי או התעסוקתי של המטופל.
אבחנה מבדלת: אגורפוביה, דיכאון קליני, אנורקסיה נרבוזה, הפרעה טורדנית-כפייתית, חרדה חברתית.
טיפול > הערכת מצב

ישנם שני כלי הערכה משמשים לאבחון אמטופוביה: איתור פוביה ספציפית מתוך רשימה של פוביות מהקאות, או שאלון אמטופוביה. שתי דרכים אלו הם שאלוני דיווח עצמי המתמקדים במגוון רחב של סימפטומים שונים. יש מספר כה מוגבל של מחקרים העוסקים באמטופוביה. נפגעי חרדה זו בדרך כלל חווים פחד לפני ההקאה, אבל מרגישים פחות לאחר מכן. אומנם הפחד מגיע שוב, אם הקורבן חושש שהם הולכים להקיא שוב פעם.
טיפול > טיפול בחשיפה

אמטופוביה ניתנת לטיפול דרך חשיפה. זה לא אומר שבהכרח המטופל יקיא בעצמו, אלא שהוא יהיה מעורב במצבים, אובייקטיביים או פעילויות שהוא חושש שהן מהוות סיבה פוטנציאלית להקאה. אמטופוביה ניתנת לטיפול באמצעות פסיכותרפיה (לרוב טיפול קוגניטיבי התנהגותי) או היפנוזה. למשל, ניתן לטפל באמצעות חשיפה הדרגתית לגירויים מעוררי החרדה, תחילה באמצעות דמיון, צפייה בתמונה או סרט שבו אדם מקיא, ובהמשך חשיפה ישירה לקיא, לבחילה וכו'. עוד שיטה שמשתמשים בה הרבה היא שיטת הדמיון המודרך שדרכה גורמים למטופל לשחרר שליטה, שהיא בעצמה מהווה את הסיבה המרכזית לחרדה זו. אפילו קריאת מאמר קצר, כמו ערך זה, עלול לגרום לטריגר אצל אמטופוביים מריבוי הזכרת המילה "הקאה, או "קיא". בנוסף, ניתן לנסות לטפל בשיטת ביופידבק. שווה להזכיר שהרבה אנשים רואים בטיפולים אלטרנטיביים כאל מקל מרמת החרדה שלהם. עוד גישה לטיפול היא לשלב פעילויות בחיי היום יום של המטופל, כגון להיחשף לריח של קיא, לשבת במושב האחורי ברכב בזמן נסיעה, לאכול במזנון, או סתם להסתובב סביב עצמם.
האפקט של אמטופוביה על החיים

אמטופוביים עלולים לסבול גם מהפרעות מסבכות ומפוביות אחרות, כגון חרדה חברתית, פחד מטיסות, ואגורפוביה. שלושתן נפוצות מאוד בקרב אמטופוביים, משום שלעיתים קרובות הם מבועתים להקיא, או להיתקל בקיא בחוץ שבו מישהו עלול להקיא לידם. לכן הם עשויים להגביל את פעילותם החברתית, כדי לא להיות במצב שהם סועדים בחוץ או שיימצאו באירוע עם אלכוהול. אנשים אמטופוביים לרוב מגבילים את חשיפתם לתינוקות ולילדים קטנים, עקב החשש מחיידקים, ונמנעים כמעט לחלוטין משימוש בשירותים ציבוריים. נשים הסובלות מפוביה זו לעיתים קרובות מעכבות את הריונן, או אפילו נמנעות ממנו לגמרי, בשל הפחד שלהן מבחילות בוקר. נוסף על כך, אוכלוסייה זו נמנעת מנסיעות בשל החשש מבחילה בנסיעה, או שאחרים יחוו זאת סביבם. מאותה סיבה, הם גם נמנעים מלעלות על רכבות הרים.
ממצאי ד"ר ליפשיץ הראו כי לעיתים קרובות אנשים שלוקים בפוביה זו פוגשים קשיים רבים לנהל חיים נורמליים. רבים מגלים כי יש להם בעיות להיות לבד עם ילדים צעירים ונוער, והם יכולים גם להימנע ממפגשים חברתיים שבהם יש אלכוהול. להחזיק עבודה קבועה ולשמור עליה הופך להיות אתגר בפני עצמו לאמטופוביים. לרוב הם שמים את הקריירה שלהם והמטרות והיעדים האישיים שלהם בצד בגלל החרדה הגבוהה. ולפעמים נסיעה קלה הופכת להיות משימה בלתי אפשרית, כמו גם ליווי אדם קרוב העובר כימותרפיה עקב תופעות הלוואי של בחילות והקאות בזמן הטיפול.
בסקר שערך ד"ר לשפיץ הוא מצא כי נשים הסובלות מאמטופוביה אמרו שהן מעכבות את ההיריון או נמנעות ממנו לחלוטין בגלל בחילות הבוקר המלוות השליש הראשון של ההיריון. ואם בסוף הן נכנסות להיריון, הפוביה מקשה עליהן במידה רבה מאוד.
עוד בעיה שפוביה זו יוצרת בחיי היום יום ניתן לראות בהכנת ארוחה. כדרך התמודדות, לאמטופוביים רבים יש "טקסים" ספציפיים למזון שהם אוכלים ולדרך הכנתו. הם בודקים את טריות המזון בתדירות גבוהה מאוד ושוטפים אותו כמה פעמים כדי למנוע כל מחלה פוטנציאלית שעלולה להיגרם ממזון שלא טופל כראוי.
האפקט של אמטופוביה על החיים > אמטופוביה ואנורקסיה

ישנם מקרים מסוימים שדווקא הפחד מהקאות הוא הגורם לאנורקסיה, ולא הבעיות הפסיכולוגיות הטיפוסיות המובילות לה. במחקר מקרה ביקורת קליני שפרנק דאטיליו ערך, התברר שאכן אנורקסיה יכולה להיות נובעת מאמטופוביה במקור. "בדו"ח של אחד המקרים, אנורקסיה לא טיפוסית בכמה מהנשים שהם בגיל ההתבגרות חלה כתוצאה מהפחד מההקאות, על פי דטיליו, שפחד זה בעצמו נבע ממחלה נגיפית בניגוד לרצונן לרדת במשקל, או בגלל תגובת חרדה".
לעיתים קרובות פוביה זו נלווית עם עוד כמה פוביות, מה שמעלה את הצורך להתמודד עם כל פוביה בנפרד על מנת שהמטופל יחלים באופן מלא. לדוגמה, נפוץ למצוא אנשים שסובלים מאמטופוביה יחד עם קיבופוביה (cibophobia), השם הלועזי לפחד ממזון. הסובל מקיבופוביה דואג בצורה תמידית שהמזון שהם אוכלים מכילים פתוגנים אשר יכולים לגרום להקאות. ולכן, אנשים כאלו נוהגים לפתח התנהגויות ושיטות ספציפיות שלפי דעתם הופכת את המזון למזון בטוח לצריכה. למשל, שטיפה פולחנית בתהליכים ברורים וקבועים, או בישול יתר של בשר כדי לוודא אי צריכתם של פתוגנים מזיקים. עם הזמן, פחדים אלו יכולים להשתרש כל כך עמוק שהאדם שסובל מפוביות אלו יכול להתחיל לפתח ולסבול מאנורקסיה נרבוזה.
המעגל של התקפי החרדה מהקאות

אדם שסובל מאמטופוביה עובר התקפי פחד, שלרוב שלבי ההתקף זהים. בהתחלה, האמטופוב נזכר בהקאות. כל דבר קטן יכול לגרום לו להיזכר בזה, כגון מראה או ריח של אוכל מסוים, אפילו קריאת ערך קצר זה יכולה להוות טריגר לאמטופוב מרוב זכירת המילה"קיא", או "הקאה". אולי בן אדם שיושב לידו בעבודה סתם התעטש, או עלה לאוטובוס ושם לב לכמות האנשים שעלו וירדו ונגעו באותו הלחצן. אולי הוא שמע שקרוב משפחה הולך לבית חולים, או שאחד מקבל כימותרפיה. כל אלה הם חלק קטן מאוד מהגורמים שיכולים להוות טריגר להתחלת ההתקף. לאחר מכן, המחשבה על ההקאות גורמת לאמטופוב לחפש תחושות פיזיות שמעידות על כך שהוא הולך להקיא, כגון סחרחורת, או איך מרגישים לו הבטן, או הגרון. קל מאוד למצוא סימנים שהאמטופוב מייחס אותה לזה שהוא הולך להקיא. שלב זה מוביל להתקף הפוביה עצמה.
בניסיון להתמודד עם המצב, האמטופוב לוקח צעדים על מנת לוודא שהוא נמצא בסביבה בטוחה לו, שלא גורמת לו להקיא. ולכן, לא נדיר למצוא אמטופוב שמבקש אישור חזרה הביתה מהעבודה כי עמיתו לעבודה סיפר שהוא לא מרגיש טוב. הם נוטים לא להשתמש בתחבורה ציבורית, ואם קרה וכן השתמשו, אז בהתקף הם יורדים מאוטובוס הכי מוקדם ככל המתאפשר. לפעמים, התקפים אלו גורמים להם לדלג על ארוחות שלמות, אפילו להרבה שעות ממושכות. אולי הם ינסו לא ללכת לשירותים כלל, כי האסלה, הכיור או האמבטיה מחשש שהמראה שלהם יזכיר להם את הצורך להקיא, או יגרום להם להקיא. וכך המעגל חוזר על עצמו למשך כל היום; לחפש סימנים, לצפות לפחד, להיכנס להתקף פחד, וכך הגלגל חוזר על עצמו.
אנשים מפורסמים עם אמטופוביה

דניס ריצ'רדס
אשלי בנסון
צ'ארלי ברוקר
ראו גם

פוביה
אנורקסיה נרבוזה
מיזופוביה
אמטופיליה
טוקופוביה
הערות שוליים

1 2  Lipsitz, Joshua D., et al, Emetophobia: Preliminary Results of an Internet Survey, Depression and Anxiety 14, 2001, עמ' 149–152
↑  Davidson, Angela L., Christopher Boyle, and Fraser Lauchlan., Scared to Lose Control? General and Health Locus of Control in Females with a Phobia of Vomiting, Journal of Clinical Psychology 64.1 (2008): 30-9
↑  Emesis - Definition and More from the Free Merriam-Webster Dictionary
↑  Specific Phobias - Specific Phobias, MSD Manual Professional Edition (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007551923205171 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
היפנוזה
אנורקסיה
יום הסוכרת הבין-לאומי

לוגו יום הסוכרת הבין-לאומי
יום הסוכרת הבין-לאומי (באנגלית: World Diabetes Day) הוא יום המצוין ברחבי העולם מדי שנה ב-14 בנובמבר להעלאת המודעות למחלת הסוכרת.
היסטוריה

יום הסוכרת הבין-לאומי הראשון התקיים ב-14 בנובמבר 1991. הוא נקבע על ידי האגודה הבין-לאומית לסוכרת וארגון הבריאות העולמי בעקבות העלייה באבחון סוכרת ברחבי העולם. התאריך נקבע על פי יום הולדתו של פרדריק בנטינג, שזכה בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1923) לאחר גילוי האינסולין ב-1922 (יחד עם צ'ארלס בסט).
קמפיין המודעות הבין-לאומי לסוכרת נערך מדי שנה סביב נושא אחר המעסיק את הקהילה, כפי שנבחר על ידי האגודה הבין-לאומית לסוכרת. נושאים בהם עסקו ימי הסוכרת לאורך השנים היו לדוגמה סוכרת וזכויות אדם, סוכרת וסגנון חיים, סוכרת והשמנת יתר חולנית, סוכרת בקרב ילדים ובני נוער, ועוד. בשנים 2009-2013 הנושא המרכזי שנבחר הוא חינוך ומניעת סוכרת. ביום הסוכרת הבין-לאומי נערכים ברחבי העולם אירועים שונים הנוגעים לנושא השנתי, הרצאות, מפגשים, תוכניות רדיו וטלוויזיה, תערוכות, מסיבות עיתונאים, אירועי ספורט ועוד, במטרה להעלות את המודעות לנושא. האירועים נערכים על ידי כ-200 ארגונים העוסקים בסוכרת בכ-160 מדינות ברחבי העולם, בנוסף לפעילויות שעורכים ארגונים נוספים, אנשי מקצוע, אנשים חולי סוכרת ובני משפחותיהם.
לוגו יום הסוכרת הבין-לאומי נקבע ב-2007 כסמל של מעגל כחול, המהווה את סמל הסוכרת בעולם. הלוגו נקבע לאחר החלטת האומות המאוחדות על קביעת יום הסוכרת הבין-לאומי כאחד מהמועדים הבין-לאומיים שלהן. מעגל הוא סמל לחיים ובריאות בתרבויות רבות בעולם; כחול הוא צבע דגל האומות המאוחדות וכן צבע השמיים המאחד את כל אומות העולם. הלוגו נועד לסמל את התאחדות כלל קהילות הסוכרת ברחבי העולם לפעולה משותפת לשליטה במחלה ולמניעתה.
הערות שוליים

↑  Diabetes Education and Prevention, באתר יום הסוכרת הבין-לאומי
↑  About World Diabetes Day, באתר האגודה הבין-לאומית לסוכרת
↑  The World Diabetes Day logo, באתר האגודה הבין-לאומית לסוכרת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: pag2015861135  VIAF: 314915431   WorldCat (עם VIAF): 314915431
סטרייט אדג'

עטיפת האלבום "Minor Disturbance" של "The teen Idles"
סטרייט אדג' (Straight edge, SxE, sXe או אדג') הוא סגנון חיים, או במובן אחר תנועה חברתית, המשויכת לזרם ההארדקור פאנק במוזיקה. האנשים המשויכים לתנועה, המכונים "סטרייט אדג'רים", נמנעים מטבק, אלכוהול וסמים. בנוסף, רבים מהם נמנעים מקפאין ומהפקרות מינית ודוגלים בשוויון ובצמחונות או בטבעונות.
אטימולוגיה

על אף העובדה שרבים מעקרונותיה של תנועת הסטרייט אדג' מקורם בתקופות מוקדמות יותר, מקור השם עצמו בשיר "Straight edge" של להקת מינור ת'רט, שהוקלט בשנת 1981. המילים לשיר, שנכתבו על ידי סולן הלהקה, איאן מק'קיי, מביעות מחאה בנוגע לשימוש בסמים פסיכואקטיביים בקרב להקות רוק.
מילות השיר:
I'm a person just like you
But I've got better things to do
Than sit around and fuck my head
Hang out with the living dead
Snort white shit up my nose
Pass out at the shows
I don't even think about speed
That's something I just don't need
I've got the straight edge
I'm a person just like you
But I've got better things to do
Than sit around and smoke dope
Cause I know I can cope'
Laugh at the thought of eating ludes
Laugh at the thought of sniffing glue
Always gonna keep in touch
Never want to use a crutch
I've got the straight edge
פזמון השיר מורכב מהמשפט "I've got the straight edge" שחוזר מספר פעמים. השיר הוא באורך של כ46 שניות בלבד.
איאן מק'קיי הסביר את המשפט באמרו שבכך שהוא נמנע משימוש באלכוהול ובסמים, יש לו יתרון על אלו שכן משתמשים בהם. המילה "Edge" היא מילת סלנג שמשמעותה "יתרון".
למרות שהתנועה אינה משויכת בצורה רשמית לאף תפיסה חברתית או פוליטית, רבים מחבריה מזדהים עם אנרכיזם, סוציאליזם, אתאיזם, מודעות לאיכות הסביבה, צמחונות, טבעונות ותנועות אקולוגיות שונות. "יום האדג' הבינלאומי" נחגג ב-17 באוקטובר.
סטרייט אדג'ר מפורסם הוא המתאבק פיליפ ברוקס הידוע בדמותו CM פאנק, שמתאבק בארגון WWE.
סימן ה-X

האות X הוא הסימן המוכר ביותר של זרם הסטרייט אדג', ופעמים רבות הוא מסומן על גב שתי כפות הידיים, אולם הוא גם יכול להיות מסומן על חלקי גוף אחרים. ניתן למצוא את הסימן פעמים רבות גם על פרטי לבוש. ה-X שימש כאזהרה לברמנים בהופעות שלא יגישו משקאות אלכוהוליים לחברי הלהקה שנמנעים מכך. מאוחר יותר הדבר הפך לאופנה בקרב צעירים שרצו להיכנס להופעות אך לא לשתות אלכוהול שמוגש בהופעות. בשנת 1980 הוציאה לאור להקת "The Teen Idles" תקליט הנקרא "Minor Disturbance" כאשר עטיפת התקליט הייתה שתי ידיים עם X שחור מסומן על גבן. הסימן הפך במהרה לחלק בלתי נפרד מזרם הסטרייט אדג'.
קולרגול

| --- | --- |

קולרגול
 הופעה ראשונה:  1957
 יוצרים:  אולגה פושין
 מידע
 גזע:  דב צעצוע
קולרגול (בצרפתית: Colargol) הוא דמות בדיונית של דובון צעצוע, שכיכבה בסדרת טלוויזיה לילדים באנימציית סטופ מושן בשנות ה-60, ה-70 וה-80 של המאה ה-20.