stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
האיגלו של טרלה

| --- | --- |

 סוגה:  ילדים, חינוך
 כותבים:  דנה שץ בראון
 בימוי:  בובי לקס
 שחקנים:  עמי סמולרצ'יק רמה מסינגר
 מדבבים בעברית:  אילן סביר טל בן בינה ירון חי מנשה
 הפקה
 מפיק:  טל שלם, זהבה שקל
 עורכים:  דנה שץ בראון
 צלמים:  איציק אסף, יואב בנץ, יזהר טרמו, שמשון דודפור
 מוזיקה:  צליל בירן, עדי בר לב, איתי ג'רופי
 אורך פרק:  10 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ הופ!
 תקופת שידור מקורית:  2005
האיגלו של טרלה היא סדרת טלוויזיה לילדים ששודרה בערוץ הופ! בשנת 2004 בחופשת הקיץ.
עלילה

הסדרה עוקבת אחר טרלה אשר נמצא באיגלו אשר בנה לעצמו על מנת שיהיה לו קר בקיץ יחד עם כלב הים אוי-אוי, ושם מבקרים אותו חבריו ללי הנערה המצחיקה ושני הפינגווינים שוקו-שוקו ושוקו-וניל, שם הם מציגים שעשועי חשיבה לילדים.
שחקנים ודמויות

טרלה (עמי סמולרצ'יק) - איש אשר גר באיגלו שבנה לעצמו.
ללי (רמה מסינגר) - השכנה המצחיקה וחברתו הטובה של טרלה.
אוי-אוי (אילן סביר) - כלב ים מדבר אשר גר יחד עם טרלה באיגלו.
שוקו-שוקו (טל בן בינה) ושוקו-וניל (ירון חי מנשה) - זוג פינגווינים אשר מגיעים לבקר את טרלה באיגלו.
עולם הבובות של גלי

| --- | --- |
 סוגה:  חינוך
 בימוי:  רועי פלורנטין אריה בן ציון אהרון קפלן
 שחקנים:  אניה בוקשטיין איתי שור
 מדבבים בעברית:  יובל סגל
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 הפקה
 מפיק:  שי אינס דפנה פרנר דנה זרעוני
 עורכים:  חגית ביליה
 אורך פרק:  15 דקות
 שידור
 רשת שידור:  הטלוויזיה החינוכית
 תקופת שידור מקורית:  2014–הווה
 
עולם הבובות של גלי הייתה תוכנית טלוויזיה ישראלית לילדים בגילאי הגן ששודרה בשנת 2014 בטלוויזיה החינוכית. הסדרה מתרחשת בסטודיו של בובנאית בשם גלי אותה גילמה אניה בוקשטיין.
עלילה

הסדרה מתרחשת בסטודיו של גלי הבובנאית (אניה בוקשטיין) אשר עוסקת בבניית בובות תיאטרון, בסטודיו שלה נמצאים גם טוני הדג המדבר (בדיבובו של יובל סגל) ואליעזר שעון המטוטלת. בכל פרק מגיע שליח בשם אדם ומביא פרט חשוב להשלמת בניית הבובות להצגה. כאשר היא מסיימת לבנות, מציגה גלי את סיפור המשל באמצעות הצגת תיאטרון הבובות אשר עוזר לכולם להבין את מוסר ההשכל מאירועי הפרק.
אפצ'י וסיפור

| --- | --- |

לוגו הסדרה
 שיר הנושא:  יוני בלוך ברק פלדמן איקי גלעד
 סוגה:  ילדים
 יוצרים:  ניבי שמעון
 כותבים:  עדי גבאי לב
 בימוי:  סימה כהן
 שחקנים:  איקי גלעד שרון בר עזר ז'יל בן דוד
 משתתפים:  לירון זייד איתי שגב קארין אופיר גלית גיאת סופי צדקה אורי אומנותי
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 הפקה
 מפיק:  אדריאנה סגל וויטיניג
 חברת הפקה:  הערוץ הראשון
 צלמים:  מיכאל ביץ שלמה בן פורדו ודים וינוגרדוב
 מוזיקה:  רונית רולנד
 אורך פרק:  15 דקות
 שידור
 רשת שידור:  הערוץ הראשון
 פורמט (תמונה):  SDTV
 תקופת שידור מקורית:  2004–2008
אפצ'י וסיפור הייתה סדרת טלוויזיה לילדים אשר שודרה בערוץ הראשון בין השנים 2004–2008.
בעקבות עליית הסדרה וקידומה, יצאו במקביל ספרים של הסדרה.
עלילה

צ'ילי פטרוצ'ילי היא מכשפה קטנה ושובבה אשר אוהבת לשמוע סיפורים, בכל פעם שהיא מתעטשת היא מביאה את לירון והוא מספר לה סיפור. בעונה השנייה הצטרף אליה הפיון דן והם שומעים את הסיפור ביחד ובזמן הסיפור דן מטייל בספר. בעונה השלישית נוספו גם מנחים נוספים, ביניהם: איתי שגב, קארין אופיר ואורי אומנותי. בנוסף הוצגה עונה מיוחדת לחגי ישראל בהשתתפות גלית גיאת וסופי צדקה, שם הן מספרות לצ'ילי על מנהגי החגים.
דמויות

צ'ילי פטרוצ'ילי (איקי גלעד) - מכשפה קטנה ושובבה אשר אוהבת לשמוע סיפורים, בכל פעם שהיא מתעטשת היא מביאה את לירון.
דן (עונה 2: שרון בר עזר, עונה 3: ז'יל בן-דוד) - פיון קטן וחבר טוב של צ'ילי, בעונה השנייה גר אצל צ'ילי עקב שיפוצים בפטריה שלו ובעונה השלישית חזר אל הפטריה.
לירון (לירון זייד) - חבר טוב ואנושי של צ'ילי, נוהג לספר לה סיפורים.
הערות שוליים

↑  תשמעו סיפור, באתר ynet, 4 ביוני 2004
↑  מעיין כהן, ‏ציבלין תשקיע 1.5 מיליון שקל בסדרת "אפצ'י וסיפור", באתר גלובס, 3 ביוני 2004
סיפורי אולי ויולי

| --- | --- |
 סוגה:  ילדים
 כותבים:  מיכל חזון
 בימוי:  עופר ויצמן
 שחקנים:  דליק ווליניץ יגאל נאור חיים אוסדון גלית ברמן
 ארץ מקור:  ישראל
 מספר עונות:  1
 הפקה
 מפיק:  צמרת אלכסנדרוני דליק ווליניץ
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ הילדים
 תקופת שידור בישראל:  2000
 
סיפורי אולי ויולי הייתה תוכנית טלוויזיה ישראלית לילדים ששודרה בשנת 2000 בערוץ הילדים. את התוכנית הנחה דליק ווליניץ שגילם את אולי ואת יולי גילם יגאל נאור.
הסדרה עוסקת בשני יצורים משעשעים בשם אולי ויולי שהגיעו מאי רחוק, ומגלים כל יום דבר חדש על העולם הסובב אותם, בנוסף ישנה שיחת אולפן של דליק ווליניץ עם קבוצת ילדים אשר מדברים על נושא הסיפור, מדי פעם הצטרף לשיחה "חיים לא עכשיו" (חיים אוסדון). את דמויותיהם של אולי ויולי עיצבה ובנתה יהודית גרינשפן, את התסריטים כתבה מיכל חזון, את הסדרה ביים עופר ויצמן ואת שירי הסדרה כתבה מיכל חזון והלחינה נורית הירש.
זו הייתה אחת משתי התוכניות האחרונות לפעוטות ששודרו בערוץ הילדים יחד עם "עץ הפיטפוזים" בעקבות עלייתו של ערוץ הופ! בשנת 2000.[דרוש מקור]
רוב שירי התכנית הופיעו בעיבוד מחודש בקלטת ובסדרה "דיג דיג דוג: שלוש, ארבע לעבודה" שהופקו על ידי ערוץ הופ! וקלסיקלטת.
הערות שוליים

↑  אביבה קרול, ‏הכדור שוב פורח בערוץ 6, באתר גלובס, 5 ביולי 2000
ערך זה הוא קצרמרבנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הופ! כיתה א'

| --- | --- |

 סוגה:  חינוך, לימוד
 כותבים:  שחר סיטנר
 בימוי:  בובי לקס, עידן לוי
 שחקנים:  קארין אופיר, אברהם סלקטר, אסף אשתר
 מדבבים בעברית:  אבי יקיר, שני כהן, אילן סביר, גל ענבי, אורנן ברייר
 הפקה
 מפיק:  טל שלם, מיכל קלדור, זהבה שקל
 עורכים:  אבי שדה, הילי חורב-קסוטו
 צלמים:  תומר שטיינברג, יואל מלכה, יריב חזן, גור פלג, צביקה רוזן, אפי זרובסקי, עמיקם שילה
 מוזיקה:  צליל בירן, גל ענבי, תהילה רדיע
 אורך פרק:  10 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ הופ!
 תקופת שידור מקורית:  2007
הופ! כיתה א' היא סדרת טלוויזיה חינוכית לילדים ששודרה בערוץ הופ! בשנת 2007.
עלילה

הסדרה עוקבת אחר שני ילדים בשם שלום וחרצית, אשר בכל פרק מכינים את הצופים לקראת כיתה א'.
שחקנים ודמויות

שלום (אבי יקיר) - אחד ממנחי התכנית, אחיה הגדול של חרצית ותלמיד בכיתה ב'.
חרצית (שני כהן) - אחת ממנחי התכנית, אחותו הקטנה של שלום, מתכוננת לעלות לכיתה א'.
צוק (אילן סביר) - כתב השטח של התכנית, תלמיד בכיתה א' אשר נוהג לשדר מבית הספר.
מאנו (אברהם סלקטר) - שומר בבית הספר, מדי פעם מגיע לאולפן של שלום וחרצית ומספר להם סיפורים על מה שקורה בבית הספר.
נחשון כל יכול (אסף אשתר) - איש מצחיק עם כובע אשר מלמד את השפה העברית יחד עם כפפת המחשבות, במקור הוא הופיע ב"דפנה ודודידו" בתור "נחשון המנחש" ולאחר מכן הוא הופיע בסדרה משלו בשם "נחשון כל יכול".
בילי בוקוס (קארין אופיר) - קוסמת מקסימה אשר מלמדת חשבון יחד עם חבריה הכדורים המדברים.
דיסקוגרפיה של אגם בוחבוט

| דיסקוגרפיה של אגם בוחבוט |
| --- | --- |
 
 אלבומי אולפן ↙:  1
 מיני-אלבומים ↙:  2
 סינגלים ↙:  36
 וידאו קליפים ↙:  19
 סינגלים שיווקיים ↙:  2
הדיסקוגרפיה של הזמרת הישראלית אגם בוחבוט מורכבת מאלבומי אולפן אחד, שני מיני-אלבומים, 36 סינגלים, 2 סינגלים שיווקיים ו־19 וידאו קליפים.
אלבומי אולפן

| שם | פרטי האלבום |
| --- | --- |
אין קונספט:  יצא לאור: 9 בפברואר 2022  חברת תקליטים: z.i הפקות
מיני אלבומים

| שם | פרטי האלבום |
| --- | --- |
סולד אאוט בלב:  יצא לאור: 4 ביולי 2023  חברת הקלטות: גאגא, הפי"ל
איפי ללב שבור:  יצא לאור: 20 באוגוסט 2024  חברת הקלטות: גאגא, הפי"ל
סינגלים

| שם | שנה | מיקומי שיא> מדיה פורסט  | מיקומי שיא> גלגלצ  | מיקומי שיא> היטליסט | מיקומי שיא> העשירייה  | אלבום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| "ביום הזה" | 2014 | — | — | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "ברכת הדרך" (עם סגיב כהן) | 2014 | — | — | — | מצעד לא קיים | כול שי כלאם |
| "כמו בריו" | 2015 | 9 | — | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "ארטיק מסטיק" | 2016 | — | — | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "עושה לי טוב" | 2016 | — | — | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "בטוחים שאנחנו בטוחים" | 2017 | — | — | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "הקצב של העיר" | 2017 | — | — | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "סיפור ישן" | 2017 | — | — | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "אצל הדודה והדוד" (עם נועה קירל) | 2017 | 3 | 7 | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "חוזרת אליך" | 2017 | — | — | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "שב" | 2018 | — | — | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "לוקה" | 2018 | — | — | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "מחייכים אל החיים" | 2018 | — | — | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "חיכיתי" | 2018 | — | — | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "בדיוק לפני שנה" | 2019 | — | — | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "בננות" | 2019 | 9 | — | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "לימונדה" | 2019 | 19 | — | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "סופות" | 2019 | — | — | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "עברו חודשיים" (עם גל אדם) | 2020 | 14 | — | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "יהלום" | 2021 | 3 | 3 | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "כל העולם" | 2021 | — | — | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "העיר הגדולה" (עם סטטיק ובן-אל) | 2021 | — | — | — | מצעד לא קיים | שבעה ירחים |
| "מגבות" | 2021 | 12 | — | — | מצעד לא קיים | סינגל ללא אלבום |
| "באתי להציל אותך" (בהשתתפות שחר סאול) | 2021 | 3 | 1 | — | 2 | סינגל ללא אלבום |
| "באתי להציל אותך" (הופעה חיה) (עם עדן חסון ושחר סאול) | 2021 | — | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "דובשנייה" (עם שחר סאול ונורוז) | 2022 | 1 | 1 | 98 | 1 | סינגל ללא אלבום |
| "שירי דיכאון" | 2022 | — | 6 | — | — | אין קונספט |
| "מנגלים" (עם דולי ופן, סטטיק ובן-אל והצל) | 2022 | 7 | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "שומר אחי אנוכי" (עם הלהקות הצבאיות) | 2022 | — | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "בשורות טובות" (עם הפשוטע) | 2022 | 5 | 5 | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "יותר חזק מה?" | 2022 | — | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "קופידון" | 2022 | 3 | 2 | 39 | — | סינגל ללא אלבום |
| "איפה אתה" | 2022 | 19 | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "לא שומעת" | 2023 | 16 | 6 | 50 | — | סינגל ללא אלבום |
| "אהובי" | 2023 | 3 | — | 70 | — | סולד אאוט בלב |
| "חנה'לה" (עם סטפן לגר) | 2023 | — | — | 74  | — | סינגל ללא אלבום |
| "יחד תמיד" (עם סטטיק) | 2023 | 5 | — | 52  | — | סינגל ללא אלבום |
| "נאדי באדי" (עם שחר טבוך) | 2024 | 2 | 5 | 4 | 3 | סינגל ללא אלבום |
| "אתה" | 2024 | 1 | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "אין לאן לברוח" (עם איתי לוי) | 2024 | 17 | — | — | — | ישראל בידור – שרים למדינה |
| "אומרים עלי" | 2024 | 6 | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "מי ירפא" (הופעה חיה) (עם מרגי) | 2024 | — | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "עוד אוהבת אותך" | 2025 | — | 9 | 25 | — | סינגל ללא אלבום |
סינגלים > השתתפות בסינגלים

| שם | שנה | אלבום |
| --- | --- | --- |
| "ילדה קטנה" (עם משה פרץ) | 2013 | כל המילים השמחות |
סינגלים > סינגלים שיווקיים

| שם | שנה | הערות |
| --- | --- | --- |
| "שמור עליי" (עם דולי ופן, קווין רובין, אנה זק ואיתי לוי) | 2020 | שיר הנושא של קמפיין משרד הבריאות ללבישת מסכה רפואית במהלך מגפת הקורונה בישראל |
| "סופרסטאר" (עם סטטיק ובן-אל, נועה קירל, מרגי, סטפן לגר וגל אדם) | 2021 | שיר הנושא של המופע המשותף "סופרסטאר" |
הופעות נוספות במצעדים

| שם | שנה | מיקומי שיא> מדיה פורסט | מיקומי שיא> גלגלצ | מיקומי שיא> היטליסט | מיקומי שיא> טופ 40 | אלבום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| "שחור תלתן" | 2022 | 9 | 8 | — | — | אין קונספט |
| "טרנטולה" (סטטיק בהשתתפות אגם בוחבוט) | 2023 | — | — | 9 | 39 | לירז |
השתתפות באלבומים

| שם | שנה | אלבום |
| --- | --- | --- |
| "ילדה קטנה" (הופעה חיה) (עם משה פרץ) | 2014 | מול כל העולם-הופעה בהיכל נוקיה |
| "מודה אני" (עם מישל כהן) | 2015 | בית ספר למוסיקה - עונה 3 - פרק 13 |
| "כל האהבות" | 2020 | כפולה עונה 5 |
| "כל האהבות" (עם רוני מרון קליין) | 2020 | כפולה עונה 5 |
| "שיר של יום חולין" (עם שי המבר) | 2021 | הכוכב הבא 2021 – משדר לתת |
| "לראות את האור" | 2023 | הכוכב הבא 2023 |
| "מי ירפא" (מרגי בהשתתפות אגם בוחבוט) | 2024 | מרגיש כמו אהבה |
וידאו קליפים

| שם | שנה | במאי | מס' צפיות (נכון לאוגוסט 2023; במיליונים) | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| "כמו בריו" | 2015 | לא ידוע | 43 |  |
| "Love Yourself" (קאבר) | 2016 | לא ידוע | 0.9 |  |
| "ארטיק מסטיק" | 2016 | לא ידוע | 19.9 |  |
| "עושה לי טוב" | 2016 | אדם דויטש | 4.2 |  |
| "הקצב של העיר" | 2017 | לא ידוע | 3 |  |
| "אצל הדודה והדוד" | 2017 | רני כרמלי | 20 |  |
| "חוזרת אליך" | 2017 | לא ידוע | 13 |  |
| "LOCA" | 2018 | שגב גרשון | 12 |  |
| "תצעק חזק" | 2018 | אמיר קיפר | 1.2 |  |
| "חיכיתי" | 2018 | ירין אהרונוף | 6.6 |  |
| "לימונדה" | 2019 | ליטל גוראי | 4.8 |  |
| "סופות" | 2019 | לא ידוע | 1.1 |  |
| "עברו חודשיים" | 2020 | אלכסיי מלב | 14 |  |
| "יהלום" | 2021 | נמרוד פלד | 9.5 |  |
| "כל העולם" | 2021 | ליאור לינר | 3.9 |  |
| "מגבות" | 2021 | רומן בוצ'אצקי | 5.8 |  |
| "באתי להציל אותך" | 2021 | רומן בוצ'אצקי | 15 |  |
| "בשורות טובות" | 2022 | רומן בוצ'אצקי | 5.8 |  |
| "חנהל'ה" | 2023 | רומן בוצ'אצקי | 0.025 |  |
איתן פז

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 בפברואר 1980 (בן 44)
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת חיפה  המכללה לביטחון לאומי 
 מספר צאצאים:  4 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1999
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד אח"י קשת  מפקד אח"י אילת  מפקד פלגה 34 בשייטת ספינות הטילים  סגן מפקד שייטת ספינות הטילים  מפקד בסיס אשדוד
 פעולות ומבצעים
   המערכה ברצועת הביטחון    מלחמת לבנון השנייה  מלחמת חרבות ברזל
 
איתן פז (נולד ב-16 בפברואר 1980) הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה בחיל הים הישראלי המשרת כמפקד בסיס אשדוד.
ביוגרפיה

איתן פז נולד התגייס באוגוסט 1999 לקורס טיס, ממנו הודח לאחר שלא עבר את שלב הצ'קים. לאחר מספר חודשי דחיית שירות, התגייס לקורס חובלים במרץ 1999. לאחר שנה בקורס, איתן חתם ויתור מהקורס ועבר להיות לוחם בספינות הדבורים בפלגה 914 בספינה 817. לאחר שנכנס לשירות קבע כנגד בתור סגן מפקד דבורה חזר לקורס חובלים וסיים אותו בהצלחה. ביולי 2010 מונה למפקד ספינת הטילים אח"י קשת עד לינואר 2013. בשנים 2015–2017 שירת כמפקד פלגת מבצעים בבסיס אשדוד.
בשנים 2017–2018 פיקד על ספינת הטילים אח"י אילת. בשנים 2018–2019 פיקד על פלגה 34 בשייטת ספינות הטילים שכללה את הספינות אח"י קשת ואח"י רומח. הפלגה נסגרה לאחר מכן.
בשנים 2019–2020 היה סגן מפקד שייטת ספינות הטילים. מדצמבר 2020 פיקד על יחידת השליטה הימית וזירת המים הכלכליים עד לספטמבר 2022. לאחר מכן המשיך ללימודים במכללה לביטחון לאומי, ובאוגוסט 2023 נכנס לתפקידו כמפקד בסיס אשדוד.
ב-7 באוקטובר 2023, בבוקר מתקפת הפתע, קיבל התרעה מאוגדת עזה על פעילות חריגה של מחבלים ברצועת עזה. הוא הגביר את הדריכות בבסיס אשדוד ובים, ועם תחילת מתקפת הפתע בלמו לוחמי פלגה 916 סירות מחבלים שניסו לחדור לחוף זיקים דרך הים. סוכלו 7 כלים ימיים שעליהם ניסו המחבלים לחדור, שבהם 60 מחבלים שנהרגו – בים, על קו החוף או מהאוויר, אך סירה אחת, ובה 11 מחבלים, הצליחה להגיע לחוף ולבצע את הטבח בחוף זיקים. חיל הים השתתף גם בהמשך הלחימה במלחמת חרבות ברזל.
פז בעל תואר ראשון ושני במדעי המדינה מאוניברסיטת חיפה. הוא בוגר קורס פיקוד ומטה, ובוגר המכללה לביטחון לאומי. נשוי ואב לארבעה.
הערות שוליים

↑  אמיר בוחבוט‏, המודיעין החסר, הפשיטה על חוף זיקים והחילוץ שהתעכב: כך נכשל חיל הים ב-7 באוקטובר, באתר וואלה, 10 בנובמבר 2023
↑  לילך שובל, "קודקוד גולני, כאן חיל הים אני עיניים בשטח": כך נראה שיתוף הפעולה בין כוחות היבשה לזרוע הים, באתר ישראל היום, 7 בנובמבר 2023
שטף דם בשד

שטף דם בשד (באנגלית: Breast hematoma) היא תופעה של הצטברות דם בשד. שטף הדם נגרם כתוצאה מדימום פנימי, אשר יכול להיווצר מטראומה גופנית (ניתוח או מכה בשד), או ללא קשר לטראומה.
תסמינים

תסמיני שטף דם בשד הם:
דֶּמֶם כִּתְמִי (ecchymosis)
כאב בשד
נפיחוּת (אנ')
התסמינים יכולים להיות דומים לתסמיני שד פיברוציסטי (Fibrocystic breast changes).
גורמים

שטף דם יכול להיגרם כתוצאה ממכה טראומטית לחזה, לדוגמה מספורט או מתאונת דרכים.
בנוסף, שטף דם יכול להיגרם כתוצאה מניתוח חזה, בדרך כלל כתוצאה מדימום בתוך השד לאחר סיום ניתוח. הדימום יכול לקרות מיד לאחר תחילת הניתוח או כמה ימים לאחר הניתוח. ניתוחי החזה יכולים להיות ניתוחים קוסמטיים (לדוגמה הגדלת חזה או הקטנת חזה) או ניתוחים לא קוסמטיים (לדוגמה הסרת גושים או כריתת שד).
לרוב, שטפי דם בחזה קורים כתוצאה מלקיחת ביופסיה.
לעיתים נדירות, שטפי הדם נגרמים ללא התערבות, כתוצאה מקריעה של כלי דם בחזה בייחוד אצל אנשים בעלי בעיות בקרישיות דם (Coagulopathy) או נשים שלוקחות מדללי דם תקופה ארוכה כמו אספרין ואיבופרופן.
אבחנה

בהמטומה בשד צריך להתחשב בהיסטוריית המטופל כדי לבצע אבחנה מתאימה.
כאשר יש נפיחות לאחר ניתוח בשד או ביופסית שאיבת מחט, נהוג לבצע אולטראסאונד שד על מנת להבחין בין המטומה לבין סיבוכי ניתוח אפשרים אחרים, כמו אבצס (מורסה) או סרומה.
המטומה שהתפתחה לאחרונה אפשר בדרך כלל לאבחן באמצעות ממוגרפיה, או בMRI (דימות תהודה מגנטית). אם קיים חשד לסרטן השד, ההבחנה בניהם תתבצע באמצעות ביופסיה בשד.
פתופיזיולוגיה

שטפי דם קטנים בשד יכולים להחלים לבד אחרי מספר ימים או שבועות באמצעות ספיגה מחדש של הדם. שטפי דם גדולים בעלי סיכוי גבוה יותר ליצירת דלקת או לפיבוריזיס (לייפת). שטפי דם עלולים לגרום לחוסר בפיגמנט, דלקת או חום. בתהליך ההחלמה, ההמטומה עלולה ליצור רקמה צלקתית או סרומה.
שטפי דם כתוצאה מניתוח יכולים לעכב את ההחלמה ובכך להשפיע על התוצאה הקוסמטית. בנוסף שטפי דם בשד הם אחד מגורמי סיכון לזיהומים באזור הניתוח.
קיימות ראיות שמצביעות על כך שאחרי ניתוח הגדלת חזה, נוכחות שטפי דם בשד מגבירה את הסיכון לפיתוח התכווצות קופסית (Capsular contracture) תופעה המתבטאת באי סימטריה בחזה.
בבדיקת הממוגרפיה, רקמת הצלקת הנגרמת משטף הדם יכולה להיות מאובחנת באופן שגוי כרקמת גידול, במיוחד בשנים הראשונות אחרי הניתוח.
בסופו של דבר נמק שומן (fat necrosis) עלול להיווצר באזור.
טיפול

שטפי דם קטנים בחזה אינם מורגשים כמעט בכלל ואינם נצרכים ברוב המקרים טיפול רפואי כדוגמת אולטראסאונד שבדרך כלל משמש למעקב אחרי הרזולוציה של השטף דם.
שטפי דם גדולים, כאלה שאינם מתכווצים עם הזמן או אשר גורמים לאי נוחות צריכים לעבור ניקוז. שטף דם לאחר ניתוח לכריתת גידול ממאיר בשד צריך לעבור ניקוז מכיוון ששטף דם שנוצר לאחר הקרנות אינו יכול להיעלם ללא פעולה זו. שטפי דם גדולים יכולים להתנקז בעזרת שאיבת מחט או במקרים נדרים, בניתוח פתוח לניקוז השטף דם.
ראו גם

שטף דם
סרטן השד
שתל חזה
לקריאה נוספת

התפתחות שטף דם נדיר לאחר ניתוח חזה כעבור 9 שנים מאמר מאת: מייקל בריקמן (Michael Brickman) ,נטלי נ. פרסה (Natalie N. Parsa), פרידון דון פרסה (Fereydoun Don Parsa).
הערות שוליים

↑  Walter Peters, Victor Fornasier, David Howarth, Late unilateral hematoma after breast augmentation, Plastic Surgery 22, 2014-03, עמ' 18–21 doi: 10.1177/229255031402200106
↑  Nikolaos S. Salemis, Breast hematoma complicating anticoagulant therapy: management and literature review, Breast Disease 34, 2012, עמ' 25–28 doi: 10.3233/BD-130344
↑  Sabel, Michael S., Essentials of breast surgery, Philadelphia, PA: Mosby/Elsevier, 2009
↑  Christof Sohn, Jens-U. Blohmer, Ulrike Hamper, Breast Ultrasound: A Systematic Approach to Technique and Image Interpretation, Thieme, 1999. (באנגלית)
↑  Yuranga Weerakkody, Breast haematoma | Radiology Reference Article | Radiopaedia.org, radiopaedia.org (באנגלית)
↑  Uwe Fischer, Practical MR Mammography, Thieme, 2004. (באנגלית)
↑  Neal Handel, Tracy Cordray, Jaime Gutierrez, J Arthur Jensen, A Long-Term Study of Outcomes, Complications, and Patient Satisfaction with Breast Implants, Plastic and Reconstructive Surgery 117, 2006-03, עמ' 757–767 doi: 10.1097/01.prs.0000201457.00772.1d
↑  "Everything You Need to Know About Breast Hematomas". Verywell Health. נבדק ב-2018-12-04.
↑  Breast surgery, Amsterdam: IOS Press, 2001
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
חוות משמר הכרמל

ערך זה עוסק במרכז פעילות של רשות הטבע והגנים. אם התכוונתם לנקודת התיישבות זמנית משנת 1939, ראו .
| --- | --- |

חוות משמר הכרמל, מבט מהר אלון (ליד בית כלא דמון) לכוון דרום מערב. צולם לאחר השרפה בכרמל בדצמבר 2010
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל
 בעלים:  רשות הטבע והגנים
 
 קואורדינטות:  32°43′33″N 35°00′48″E﻿ / ﻿32.72594722°N 35.01347222°E﻿ / 32.72594722; 35.01347222
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) חוות משמר הכרמל(למפת הגליל המערבי רגילה) חוות משמר הכרמל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חוות משמר הכרמל(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חוות משמר הכרמל he
 
חוות משמר הכרמל (בעבר נקראה יערות הכרמל, וכן ידועה גם בשם ח'ירבת שלאלה) הוא מרכז טיולים ופעילות של רשות הטבע והגנים.
החווה שוכנת על גבעה החולשת על נחל אורן כקילומטר מקיבוץ בית אורן. בחווה מבנה עתיק שעבר שיפוץ ושיקום ומשמש את הפעילות במקום. בשנות ה-30 וה-40 הייתה במקום נקודת התיישבות דתית, שמטרתה הייתה להקים באזור עיר קיט. היישוב נעזב אחרי מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט בעקבות החלטת המוסדות המיישבים, ובשנות ה-60 קרקעותיו הולאמו במסגרת גן לאומי הר הכרמל.
אזור הגבעה

הגבעה עליה שוכנת חוות משמר הכרמל היא עגולה וסימטרית. משקיפה על נחל אורן העובר מצדה הדרומי והמערבי כ-80 מטר מתחת לראש הגבעה. מצפון לגבעה עובר נחל דמון יובלו של נחל אורן. הגבעה בנויה מסלע קירטון. מדרונות הגבעה מכוסים בחורש אלון מצוי, אלה ארצישראלית ואורן שחלקן נפגעו בשריפה בחודש דצמבר 2010. על הגבעה עצמה ניטעו עם השנים עצי דקל, תות, תאנה, ברוש וצמחי אגבה. מהגבעה קיימת תצפית למישור החוף, קיבוץ בית אורן, הר שוקף, הר ערקן, בקעת אלון ונחל אורן.
במקום נמצאו ממצאים וחרסים מתקופות ארכאולוגיות שונות.
היסטוריה

במאה ה-18 שכן במקום כפר דרוזים קטן שנקרא "ח'ירבת שלאלה". הכפר נהרס בתחילת המאה ה-20 על ידי תושבי הכפר עין חוד שתקפו את המקום, בעקבות המתקפה ננטש המקום. חלק מאדמות האזור עובדו על ידי תושבי עספיא ותושבי עין חוד. המקום נקרא על שם קטע האפיק בנחל אורן שבין שני המעיינות "עין אלון" ו"עין אורן" שנקרא ואדי שלאלה שפירושו "נחל השלוליות".
בראשית המאה ה-20 נרכש במקום כמה אלפי דונם על ידי שוכרי מנסור שהיה המתורגמן של הטמפלר פרידריך קלר, סגן הקונסול של פרוסיה בארץ. מנסור החכיר חלק מהשטחים לרועים מכפרים סמוכים, ועל הגבעה בנה בית מגורים וחצר משק. למרגלות הגבעה נטע בוסתן.
היסטוריה > קבוצת מקימי בית אורן

ב-1 באוקטובר 1939 הגיעה למקום קבוצת התיישבות של תנועת הנוער "הבחרות הסוציאליסטית ממגדיאל" שאורגנה על ידי המרכז החקלאי. הם התיישבו במבני החווה שעל הגבעה ביחד עם משפחת ברגר שנותרה במקום. קבוצה זו הקימה לאחר מכן את קיבוץ בית אורן. בתקופת התיישבותם במקום סללו דרכים לכוון עתלית ולכוון הגבעה שנועדה להתיישבותם (תל זערור). במקביל החלו בבניית בתים ולול לקראת התיישבותם במקום. הקבוצה עברה לבית אורן באוקטובר 1940.
אל הקבוצה נוספו דיירים זמניים חניכי קורסים של ההגנה והפלמ"ח ששהו במקום לצורכי הגנה על הנקודה. בין המתיישבים בקיבוץ בית אורן לבין חברי קבוצת 'משמר הכרמל' הדתית, שציפו לשוב אל המקום ולבנות בו את ביתם לאחר שזכו ברישום הקרקעות על שמם, נוצרו חיכוכים על מקורות המים, שימושי קרקע ועלויות חומרי בנייה ועצים. במקביל לכך המשיך איגוד המתיישבים "יערות הכרמל" בפעולות שווק של התוכנית. בשנת 1940 פרסמו חוברת המפרטת את התוכנית, מספרת את ההיסטוריה של ההתיישבות ומזמינה לקוחות פוטנציאלים לסייר במקום. ההסברים בחוברת היו בעברית ובגרמנית. החוברת כללה מפת הגעה למקום,, מפה של תוכנית ההתיישבות במקום וכן צילום של רצפת פסיפס עליה כתוב "שלום לישראל" מבית הכנסת בעספיא. בשנת 1941 התיישב יוסף לוי למספר חודשים במקום כדי לעודד את המתיישבים. בצריפים שמקום הוקם לצורכי פרנסה פנסיון הבראה קטן. בעיות נוספות שבהם נתקלו המשקיעים היו התוכניות של השלטונות להכריז על האזור כשמורת טבע.
מלחמת העולם השנייה עיכבה את התוכניות. במקביל נכנסו משקיעים נוספים אשר המשיכו לשווק את השטחים ביניהם חברת "רסקו", אחד מקוני השטחים היה הברון גי דה-רוטשילד. בשנת 1947 "איגוד המתיישבים" אשר הוקם כדי לקדם את ההתיישבות באזור שכנע מספר בעלי קרקעות להקים בתי קיץ ב"גבעת מרדכי", הבניה התממשה בשנת 1950. במקום ניבנו שישה מבנים וצריפי מגורים. שם המקום הוסב לגבעת וולפסון. באותה עת עזבו אחרוני המתיישבים על גבעת א-שלאלה את המקום.
היסטוריה > לאחר הקמת המדינה

בשנות החמישים והשישים המשיך "איגוד המתיישבים" במאבק להוציא את שטחי "יערות הכרמל" מהתחום שתוכנן לפארק הכרמל אך ללא הועיל. ב-9 ביוני 1963 החליטה הממשלה על הקפאת הבניה בחלקים גדולים של הר הכרמל במטרה להקים במקום שמורת טבע. הפארק הוכרז בשנת 1971. השרידים שנשארו מהתוכנית הם המבנים על גבעת א-שלאלה, גבעת וולפסון, וסנטוריום שנבנה בסוף שנות השישים על השטח שתוכנן על ידי רסקו להקמת שכונת מגורים, שהפך עם הזמן למלון יערות הכרמל.
בשנות החמישים והשישים שימשו המבנים בגבעת א-שלאלה כאכסניה לחובבי טבע. מנקודה זו יצאו לטיולים וסיורים בסביבה. המקום גם שימש כמחסן כלים וציוד של רשות הגנים הלאומיים. נטישת המקום בסוף שנות השישים הביאה נזק למקום. חלק מהגדר והמבנים נהרסו. בשנות התשעים החלו תוכניות לשיקום המקום והפיכתו לבסיס לטיולים באזור. לאחר פעולות שיפוץ ושיקום המבנים, נפתח המקום למבקרים. טקס הפתיחה התקיים ביום 20 במרץ 2008 בנוכחות ראש הממשלה אהוד אולמרט.
בשרפה בכרמל בחודש דצמבר 2010, הגיעה האש עד קירות המזרחיים של המבנים. כל העצים בצלעות המזרחית והדרומית של הגבעה נשרפו. המבנים עצמם לא ניזוקו למעט סככת עץ חיצונית.
מרכז טיולים

רשות הטבע והגנים מקיימת במקום מרכז לפעילות וטיולים. השטח שמסביב למבנים מותאם לפעילות קמפינג, ניתנים גם שרותי מקלחת ושירותים, שולחנות, לינה למלווי קבוצות ועוד. בעבר היה באחד מחדרי המבנה מוזיאון קטן המוקדש להיסטוריה של המקום. במקום ניתנת הדרכה לגבי אפשרויות הטיולים באזור.