stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יניב מורוזובסקי
ביוגרפיה

את דרכו הרדיופונית החל מורוזובסקי בשנת 1997, כשהיה בן 15 בלבד, ושימש כמגיש, עורך וכתב ברדיו אמצע הדרך, באותו זמן החל גם לתקלט במועדונים ולערוך תוכני שידור בערוץ הקהילתי.
ב־2001 התגייס לגלי צה"ל. שירת כקריין ומגיש של תוכניות אקטואליה, מוזיקה ובידור; קריין את מהדורות החדשות ושידר רצועות מוזיקה בגלגלצ. כמו כן מורוזובסקי ערך והגיש מגוון של תוכניות לילה, ביניהן: "לא רוצים לישון בשמירה", שהגיש עם השחקנית שרון זליקובסקי; "לא רוצים לישון - רוצים להשתגע" לצד גדעון אוקו; וכמו כן גם את "הדיסקוטק" ואת "לא רוצים לישון בשישי".
ב־2004 הקים חברת קריינות על מנת לשווק את שירותיו, הפועלת עד היום. החברה מספקת שירותי קריינות והפקה של זמרירים לרדיו ולאינטרנט. כמו כן ניהל באותה שנה את התוכן של ערוץ השידורים "Music Box Israel" של רשת השידור yes.
ב־2005 הצטרף לצוות הרדיו האינטרנטי Radi-YO, והיה מבכירי ממשיכת דרכה - רדיו ClickFM. במקביל הצטרף לצוות רדיו דרום, שם החל לערוך ולהגיש תוכנית בוקר יומית ואת יומן האקטואליה המרכזי של התחנה.
ב־2006 מונה למנהל תחנת הרדיו החינוכי רדיו קול רמת השרון. ב־2008 החל לשמש במקביל קריין ועורך בדסק מבזקי הרדיו של חברת החדשות ששודרו ברדיו 99.
ב־2010 הקים מורוזובסקי את תחנת הרדיו האינטרנטית Click2Dance, ומשנת 2014 את ממשיכת דרכה ברשת, radioDANCE.
ב־2012 מונה למנהל חטיבת הבידור של קול ישראל ולמנהל תחנת הרדיו רשת ג', ובכך הפך למנהל הצעיר ביותר שגויס לשורות קול ישראל מאז ומעולם. מינויו לא הוארך בתום תקופת הניסיון. בשנת 2017 קיבל פיצוי מהרשות אחרי שתבע אותה על הליך פיטורים לא תקין.
ב־2014 מונה לעורך חדשות בעיתון ישראל היום, ובהמשך לראש דסק ניו מדיה ולעורך מוספי הצרכנות והבריאות של העיתון. במקביל, החל לערוך ולהגיש ברדיו eco99fm.
ב־2018 הצטרף לשורות רדיו 103fm כעורך האתר הראשי, ובהמשך כעורך, מגיש ומנהל מחלקת הפרומו של התחנה. ב־2022 עזב את התחנה לטובת ניהול תחנת הרדיו של חברת מימון ישיר, ואולם בשנת 2023 שב לרדיו 103fm בתפקיד סמנכ"ל התוכן והפיתוח.
כיום, מורוזובסקי מרצה בין השאר בבית הספר לתקשורת של אוניברסיטת אריאל ובקורסי רדיו וקריינות ברחבי הארץ. כמו כן, משמש יועץ לתחומי רדיו, פודקאסטים ודיגיטל למגוון גופים בישראל ובעולם. במסגרת זו, בשנת 2023 שימש יועץ לנושאי חדשנות בשידורי חדשות עבור תאגיד השידור הישראלי כאן, ופרויקטור לרענון מהדורת החדשות של תחנת כאן רשת ב'.
למורוזובסקי תואר ראשון במנהל עסקים. הוא נשוי, אב ל־3, מתגורר במושב סלעית שבשומרון.
הערות שוליים

↑  רועי הולר, ערוץ "Music Box" משתדרג, באתר ynet, 11 בינואר 2005
↑  ערן סויסה, יניב מורוזובסקי לחדשות 2, באתר nrg מעריב, ‏31.1.2008
↑  מנהל חדש לרשת ג': יניב מורוזובסקי, באתר ynet, 21 במרץ 2012
↑  דוד אברהם‏, אחרי חצי שנה בלבד: מנכ"ל רשת ג' יניב מורוזובסקי יסיים את תפקידו, באתר וואלה, 19 בנובמבר 2012
↑  לי-אור אברבך, ‏אחרי שהודח מרשת ג': יניב מורוזובסקי דורש 100 אלף שקל, באתר גלובס, 26 בנובמבר 2012
↑  אורן פרסיקו, 5 שנים לאחר הפיטורים, באתר העין השביעית, 17 ביולי 2017
↑  מיה מנע‏, יניב מורוזובסקי יערוך את מדור הצרכנות ב"ישראל היום", באתר וואלה, 24 בספטמבר 2015
↑  אלכסנדר כץ, עורך חדש לאתר 103FM: איש הרדיו יניב מורוזובסקי, באתר אייס, 18 במרץ 2018
↑  103 בונה הנהלה חדשה: זה סמנכ"ל התוכן החדש של התחנה, באתר וואלה, 6 באוגוסט 2023
↑  סגל מרצים אוניברסיטת אריאל
↑  החל מיום ראשון בבוקר: שינויים וחידושים במהדורת החדשות בכאן רשת ב' | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il, ‏2023-12-22
כוכב כפול

ערך זה עוסק במושג אסטרונומי. אם התכוונתם למבנה של רשתות נתונים, ראו .
תמונה של מערכת הכוכב הכפול סיריוס. סיריוס-A הוא הבוהק וסיריוס-B הנקודה הקטנה שלידו. התמונה צולמה על ידי טלסקופ החלל האבל
כוכב כפול (Binary star) הוא מערכת של שני כוכבים או יותר המקיפים מרכז משותף. מערכת כפולה או מערכת בינארית (Binary system) או נעילת גאות הוא מושג כללי יותר המתאר מערכת של שני עצמים אסטרונומיים, בדרך כלל כוכבים, אך לעיתים הכוונה לכוכבי לכת, גלקסיות או אסטרואידים אשר נעים במסלול סביב נקודת מרכז המסה של המערכת.
מעריכים שכ-60% מהכוכבים ביקום מהווים חלק ממערכת כפולת או מרובת כוכבים. המערכות נבדלות זו מזו באופן הגילוי שלהן (ראו סוגים).
ניתן לאסוף מידע רב מניתוח פיזיקלי מערכות כוכבים כפולות משום שמדידה של מחזור סיבוב של כוכבים כפולים וחקר הספקטרום של כוכבים אינם תלויים במרחק מהמקור (אם אין חומר בין-כוכבי). ניתוח הפיזיקה של מערכות כוכבים כפולים חיוני לקביעת המסות והרדיוסים של כוכבים (היום קיימות שיטות עקיפות נוספות למדידת רדיוסים, אולם הן מדויקות פחות ואינן מספקות מידע לגבי כוכבים הנמצאים על הסדרה הראשית). בכוכבים לוקים אנו מודדים בנוסף האפלת שפה (Limb darkening), המאפשרת קבלת מושג על המבנה התרמי של אטמוספירת הכוכב. פרמטרים נוספים כגון ממדי המערכת הכפולה, מהירות הכוכבים במערכת והמרחק בין בני הזוג ניתנים גם הם למדידה במערכות כפולות.
ניתן להשתמש בכוכבים כפולים שבהם אחד מהכוכבים הוא חור שחור על מנת למצוא בקלות יחסית חורים שחורים.
סוגים של מערכות כוכבים כפולים

כוכב כפול אופטי: סוג זה מטעה במעט, אך במקרה ששני כוכבים הם רק למראית עין קרובים האחד לשני, אך למען האמת הם רחוקים מאוד האחד מהשני לאורך הציר של צופה מכדור הארץ, נהוג לכנותם כוכב כפול אופטי, או כוכב בינארי אופטי. כוכבים אלו ייראו ככוכבים רגילים שרחוקים מאוד האחד מהשני עבור צופה ממקום אחר בחלל. לדוגמה הכוכב אלקור שבדובה הגדולה נראה מכדור הארץ כאילו הוא סמוך לכוכב מיזר.
כוכב כפול פיזי: שתי שמשות המקיפות אחת את השנייה ומפעילות השפעות גרוויטציוניות ופיזיות זו על זו. הכוכב אלפא קנטאורי הוא כוכב כזה.
זוגות אסטרומטריים: במערכות כאלו, רק רכיב אחד נראה בתצפית ישירה, אולם תנועתו מראה שהיא מושפעת מנוכחות רכיב נוסף, בלתי נראה. על ידי ניתוח התנועה של הרכיב הנראה, ניתן לחקור פרמטרים של המערכת כגון זמן המחזור, המרחק בין רכיבי המערכת והמסה הכללית שלה.
זוגות ספקטרוסקופיים: זוג כוכבים השייך לקבוצה זו נראה ככוכב בודד. במערכות כאלו בני-הזוג קרובים אחד לשני, או שהמערכת כולה רחוקה מאוד מאתנו כך שלא ניתן להבחין בבני-הזוג בנפרד, אולם את נוכחותם יודעים עקב ניתוח ספקטרום הגלים שמגיע מהם וניתוח תנועתו העדינה של "הכוכב היחיד" במרחב. בעזרת אפקט דופלר, ידוע כי כאשר כוכב מתרחק מאיתנו, גלי האור המגיעים ממנו יסטו בספקטרום לכיוון האדום, וכאשר הוא מתקרב, יסטו לכיוון הכחול, כך גם עם כוכבים פיזיים ספקטרוסקופיים; כאשר כוכב אחד מקיף כוכב אחר, משמע שלנו יראה שבשלב מסוים הוא מתקרב אלינו, ובשלב מסוים הוא מתרחק מאיתנו (התנועה מעגלית), ומכיוון ששני הכוכבים מקיפים זה את רעהו, ניתן לזהות את האפקט בקביעות בכפולים מסוג זה, בדרך כלל: משך "יממה" (זמן ההקפה של כוכב א' את כוכב ב' וההסטה לאדום וחזרה לכחול) הוא משך קבוע ולאחר מס' מדידות בעזרת ספקטרוסקופ (מכשיר שנועד למדוד את קווי הספקטרום) ניתן לדעת מה אורך ההקפה של הכוכבים אחד סביב השני וקרבתם זה לזה.
זוגות ספקטראליים: זוהי למעשה תת-קבוצה של הזוגות הספקטרוסקופיים שהצגנו בסעיף הקודם. בתצפיות נראה זוג כזה כאילו הוא כוכב בודד, אולם בניגוד לקבוצה הקודמת (ספקטרוסקופיים) לא ניתן להבחין באפקט דופלר. אולם, בבחינת הספקטרום של המערכת מקבלים קווי בליעה שונים זה מזה המאפיינים שני כוכבים בעלי תכונות ספקטרליות שונות. דוגמה לכך היא מערכת זוגית המכילה כוכב קר וכוכב חם. לכוכבים קרים ספקטרום שונה מזה של כוכבים חמים. אם רואים כי הספקטרום מכיל את הקווים האופייניים לכוכב קר וגם לזה של הכוכב החם, אזי ניתן להסיק כי מדובר במערכת שבה שני כוכבים.
זוגות לוקים (או מאפילים): במקרים מיוחדים מאוד, כאשר קו הראייה אל המערכת כמעט מתלכד (או מתלכד לגמרי) עם מישור ההקפה, ניתן לראות שכוכב אחד מסתיר את הכוכב השני, ועקב כך בהירותו הכוללת של הכפול משתנה, על-כן נחשב כוכב כפול זה ככוכב משתנה. הליקוי ואפקט דופלר הנוצר על ידי המהירות המסלולית של הכוכבים, מובחנים היטב במערכות כאלו. במקרה כזה רואים ירידה מחזורית בעוצמת האור הנמדדת מן המערכת. ליקוים חלקיים מובחנים במערכות שמישור ההקפה שלהן אינו נמצא לגמרי על קו הראייה שלנו.
קיימים קטלוגים שונים לרישום כוכבים כפולים, המוכרים ביותר ביניהם הם
(ADS (New General Catalog of Double Stars ו-Sigma על שם האסטרונום הגרמני-רוסי W. Struve.
דוגמאות לכוכבים כפולים

אלביראו, אחד המפורסמים שבכוכבים הכפולים, אם לא המפורסם שבהם. ניתן להפרדה גם בטלסקופ קטן, ויש קונטרסט צבעים מרשים בין שני הרכיבים.
קסטור
GJ 1005
55 בסרטן
61 בברבור
KIC 9832227
SCR 1845-6357
HR 6801
ראו גם

מערכת מרובת כוכבים
אסטרואיד כפול
כוכב לכת ארצי

ערך זה עוסק בכוכב לכת המתאפיין בפני שטח מוצקים. אם התכוונתם לכוכב לכת הדומה לכדור הארץ בתנאי הסביבה שלו, ראו .
כוכבי הלכת הארציים במערכת השמש ביחס גדלים אמיתי, מימין לשמאל: כוכב חמה, נוגה, כדור הארץ ומאדים.
כוכב לכת ארצי (באנגלית: Terrestrial Planet), המכונה גם כוכב לכת סלעי, הוא כוכב לכת מאופיין בדחיסות, הרכב סלעי, ובניגוד לענק גזים יש לו קרקע מוצקה. כוכב הלכת הארצי מתאפיין בהיעדר מערכת טבעות פלנטריות ומספר מועט של ירחים (או ללא ירחים כלל).
במערכת השמש כוכבי הלכת הארציים נמצאים קרוב לשמש. ארבעת "כוכבי הלכת הפנימיים", שהם כוכב חמה, נוגה, כדור הארץ ומאדים, מוגדרים ככוכבי לכת ארציים וחלק מהאסטרואידים המצויים בחגורת האסטרואידים לדוגמה: 1 קרס מוגדרים כגופים ארציים.
נכון לנובמבר 2013, ידועים כמה מאות כוכבי לכת חוץ-שמשיים ארציים, ביניהם אפשר למנות את OGLE-2005-BLG-390Lb ו-55 בסרטן e.
מקור השם

המונח הלועזי, Terrestrial Planet, מקורו במילה הלטינית "Terra", שפירושה "אדמה". בגלל ההרכב הסלעי והאדמה המוצקה המאפיינת כוכבים אלה הם קיבלו שם כולל של כוכבי לכת בעלי אדמה, וזאת בניגוד לענקי הגז המאופיינים בהרכב גזים גדול. בשפה העברית, נטבע המונח מהמילה "ארץ".
היווצרות כוכבי לכת ארציים במערכת השמש

על פי "היפותזת הערפילית", ההיפותזה המקובלת היום בחקר מערכת השמש, ענן הגזים המכונה הערפילית הסולארית התחיל להתכווץ והחומר בתוך הערפילית התחיל להתרכז במקומות בעלי כוחות משיכה הולכים וגדלים. במרכז הערפילית התרכז רוב החומר שיצר בשלב מאוחר יותר את השמש, ובמקומות החיצוניים יותר נוצרו ענקי הגזים כמו צדק ושבתאי. חלק מאותו החומר היה אמור ליצור כוכב לכת גדול נוסף בין השמש לבין צדק, אך על פי התאוריה, הכבידה של השמש מצד אחד, ושל צדק מצד שני, לא אפשרו את התנאים לכך והחומר הזה חולק בין מספר כוכבי לכת קטנים יותר.
כאשר השמש הוצתה, אותם כוכבי לכת קטנים שהיו קרובים אליה "שרפו" את האטמוספירה הראשונית שלהם כך שכל הגזים הנדיפים שלהם נשרפו. יתרה מכך, רוח השמש העיפה את החומר החיצוני שמקורו בערפילית הסולארית ושהיה מסביב לכל כוכבי הלכת. השפעות השמש היו הרסניות וכוכבי הלכת שהיו קרובים אליה נשארו "ערומים" עם החומרים הסלעיים הכבדים שלהם בלבד.
בשלבים מאוחרים נוצרה מערכת השמש כפי שמוכרת לנו כיום. המערכת הייתה בעלת איזון חדש בין השמש לגופים, ובה הגופים נמשכים למרכז בגלל כוח המשיכה. הכוכבים הארציים פיתחו בשלב זה אטמוספירות משניות המוכרות לנו כיום שהגנו על הסביבה הפנימית שלהם מרוח השמש החזקה. החלו להיפתח תהליכים תרמיים פנימיים בתוך חלק מכוכב לכת וחלקם אף יצרו חיים (כדור הארץ).
מאפיינים

כוכב לכת ארצי שונה במהותו מענק גזים. בעוד ענקי הגזים מורכבים בעיקרו ממימן ומהליום ולא מכילים קרקע מוצקה בוודאות מוחלטת, הרי כוכבי הלכת הארציים מורכבים בעיקר מסיליקט וסלע והם בעלי קרקע מוצקה ודאית.
ארבעת כוכבי הלכת הארציים בעלי הרכב גולמי יחסית דומה, הליבה המרכזית מתכתית, בעיקר מברזל עם מעטפת מסיליקט. כל הכוכבים הארציים בעלי אטמוספירה משנית שנוצרה כתוצאה מתהליכים וולקניים והתנגשות של שביטים - זאת בניגוד לענקי הגזים אשר מחזיקים עדיין באטמוספירה הראשונית שלהם שנוצרה עוד בתקופת הערפילית הסולארית.
כוכבי הלכת הארציים מתאפיינים בהיעדר מערכת טבעות פלנטריות ומספר מועט של ירחים (או ללא ירחים כלל).
ארבעת כוכבי הלכת בעלי מכתשים שנוצרו מפגיעת מטאורים, ולכולם פרט לאחד יש מאפיינים של תנועת לוחות טקטוניים ופעילות הרי געש.
| מאפיינים של כוכבי הלכת הארציים> שם | מאפיינים של כוכבי הלכת הארציים> קוטר* (בקו המשווה) | מאפיינים של כוכבי הלכת הארציים> מסה* | מאפיינים של כוכבי הלכת הארציים> רדיוס מסלול (AU) | מאפיינים של כוכבי הלכת הארציים> משך מסלול (שנים של כדור הארץ) | מאפיינים של כוכבי הלכת הארציים> נטיית מסלול (°) | מאפיינים של כוכבי הלכת הארציים> אקסצנטריות | מאפיינים של כוכבי הלכת הארציים> יום (ימים של כדור הארץ) | מאפיינים של כוכבי הלכת הארציים> ירחים | מאפיינים של כוכבי הלכת הארציים> טבעות פלנטריות | מאפיינים של כוכבי הלכת הארציים> אטמוספירה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| כוכב חמה | 0.39 | 0.06 | 0.39 | 0.24 | 3.38 | 0.206 | 58.64 | אין | אין | מינימלית |
| נוגה | 0.95 | 0.82 | 0.72 | 0.62 | 3.86 | 0.007 | -243.02 | אין | אין | CO2, N2 |
| כדור הארץ | 1.00 | 1.00 | 1.00 | 1.00 | 7.25 | 0.017 | 1.00 | 1 | אין | N2, O2 |
| מאדים | 0.53 | 0.11 | 1.52 | 1.88 | 5.65 | 0.093 | 1.03 | 2 | אין | CO2, N2 |
* ביחס לכדור הארץ.
המבנה הפנימי של כדור הארץ
כריסטה לודוויג

| --- | --- |

 לידה:  16 במרץ 1928 ברלין, רפובליקת ויימאר 
 פטירה:  24 באפריל 2021 (בגיל 93) קלוסטרנויבורג, אוסטריה 
 מוקד פעילות:  גרמניה, צרפת 
 סוג קול:  מצו-סופרן דרמטי 
 שפה מועדפת:  גרמנית 
 בן או בת זוג:  פול-אמיל דאיבר (1972–14 בדצמבר 2011) ואלטר ברי (1957–1970) 
 מספר צאצאים:  1 
 פרסים והוקרה:  דב ברלין (1995)  קצין בכיר של מסדר ההצטיינות הלאומי (20 בנובמבר 2015)  פרס גרמופון למפעל חיים (2016)  צלב המפקד של מסדר המצוינות של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה  מדליית הכסף הגדולה להוקרה על שירות הרפובליקה האוסטרית  מפקד מסדר האמנויות והספרות  מפקדת בלגיון הכבוד 
 פרופיל ב-IMDb
 
כריסטה לודוויג (בגרמנית: Christa Ludwig;‏ 16 במרץ 1928 – 24 באפריל 2021) הייתה זמרת מצו-סופרן גרמנייה, שנודעה בהופעותיה באופרה ובשירת לידר. הקריירה שלה החלה בסוף שנות ה-40 של המאה ה-20 ונמשכה עד תחילת שנות ה-90.
ביוגרפיה

כריסטה לודוויג נולדה בברלין למשפחה מוזיקלית: אביה, אנטון לודוויג, היה טנור ומנהל אופראי, ואמה הייתה זמרת המצו-סופרן אז'ני בסאלה-לודוויג, ששרה בבית האופרה של אאכן כשהרברט פון קאראיין ניצח שם. מורתה הראשונה של כריסטה לודוויג לשירה הייתה אמה.
לודוויג הופיעה לראשונה בשנת 1946, בגיל 18, בתפקיד אורלובסקי ב"העטלף" של יוהאן שטראוס, בפרנקפורט, שם שרה עד 1952. היא הייתה חברה באופרה של דרמשטאדט משנת 1952 עד 1954, אחר שרה בעונת 5–1954 באופרה הממלכתית של הנובר. היא הצטרפה לאופרה של וינה בשנת 1955, הייתה אחת הזמרות הראשיות שם, התמנתה ל-Kammersängerin בשנת 1962 והופיעה עם הלהקה במשך יותר משלושים שנה. בשנת 1954 הופיעה לראשונה בפסטיבל זלצבורג בתפקיד כרובינו ב"נישואי פיגארו". היא המשיכה להופיע שם בקביעות עד 1981. לודוויג הופיעה לראשונה בתפקיד בראנגנה ב"טריסטן ואיזולדה" בפסטיבל ביירוית בשנת 1966.
בארצות הברית הופיעה לודוויג לראשונה באופרה הלירית של שיקגו בתפקיד דוראבלה ב"כך עושות כולן", בשנת 1959. באותה שנה הופיעה לראשונה במטרופוליטן אופרה בתפקיד כרובינו, ובהמשך חזרה לשם בקביעות עד 1990. הופעתה הראשונה בבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן הייתה בשנת 1969 בתפקיד אמנריס ב"אאידה".
קולה של לודוויג בגר והוסיף בשלות, והיא הרחיבה את הרפרטואר שלה מתפקידי מצו ליריים לתפקידים דרמטיים. הרפרטואר העצום שלה התרחב והלך עד שהקיף את כרמן, את המרשלין ("אביר הוורד"), את אולריקה ("נשף המסכות"), את ליאונורה של בטהובן ("פידליו"), אוטאביה של מונטוורדי ("הכתרת פופיאה"), דידו (הטרויאנים), קונדרי ("פרסיפאל"), קליטמנסטרה ("אלקטרה") ותפקידים מודרניים משל גוטפריד פון איינם וקרל אורף. היא ניסתה את כוחה לזמן קצר גם ברפרטואר לסופרן, בביצועי ליידי מקבת של ורדי ("מקבת") ואשת צבע הבדים ("האישה ללא צל") של ריכרד שטראוס.
נוסף להופעותיה באופרה, שרה לודוויג בקביעות ברסיטלים של לידר וכסולנית עם תזמורות. ביצועיה לשירים של שוברט, שומאן, ברהמס, הוגו וולף, מאהלר וריכרד שטראוס התקבלו בהערכה רבה. היא שרה גם באך, שאת רוב יצירותיו הווקאליות החשובות ביצעה והקליטה.
משנת 1957 עד 1970 הייתה לודוויג נשואה לזמר הבס-בריטון ואלטר ברי; הזוג הרבה להופיע בצוותא. בשנת 1972 נישאה למנהל הבמה הצרפתי פול-אמיל דאיבר.
בעונת 4–2003 הגישה לודוויג סדרה של רסיטלי פרידה בערים רבות והופיעה בהופעת פרידה במטרופוליטן, בתפקיד פריקה ב"ואלקירות".
נפטרה ב-24 באפריל 2021.
כביש A6 (בריטניה)

| --- | --- |

הכביש סמוך לפלמטון
הכביש סמוך לפלמטון
 מידע כללי
 סיווג:  כביש ארצי
 אורך:  454 ק"מ
 מיקום
 ערים ראשיות:  לסטרשייר, נוטינגהאמשייר, צ'שייר, קאמבריה, נורת'האמפטונשייר, מנצ'סטר רבתי, דרבישייר 
 נקודת התחלה:  לוטון, בדפורדשייר
 נקודת סיום:  קרלייל, קמבריה
 כבישים מסתעפים:  כביש A686, כביש A66 
 קואורדינטות:  53°21′38″N 2°03′28″W﻿ / ﻿53.3605°N 2.0578°W﻿ / 53.3605; -2.0578
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כביש A6 (באנגלית: A6 road) הוא כביש ראשי הממוקם באנגליה ומחבר בין לוטון (צפונית ללונדון) לקרלייל בצפון-מערב אנגליה סמוך לגבול עם סקוטלנד.
הכביש הוא אחד מצירי התנועה ההיסטוריים החשובים בבריטניה אשר חיבר בין דרום לצפון אנגליה, במקביל לכביש ה-A1 המזרחי יותר שהגיע עד לאדינבורו. ה-A6 הוא הכביש הממוספר הרביעי באורכו בממלכה המאוחדת, אחרי ה-A1, ‏A38 וה-A31. כאשר קיבל את מספורו ב-1922 נקודת התחלתו הייתה ברנט בלונדון אז היה לכביש השני באורכו, אך עם הקמת ה-‏M25 בשנת 1986, נקודת התחלתו הוזזה ללוטון כ-27 ק"מ צפונה.
נתיב ה-A6

כביש ה-A6 מתחיל במעגל תנועה על כביש ה-A505 שבעצמו מתחבר מערבית משם לכביש ה-A5 והכביש המהיר M1 כחלק מכביש הטבעת של לוטון. משם הכביש ממשיך צפונה ועובר את כביש הטבעת החיצוני של לוטון (B655), משם עובר את נהר הפליט וממשיך לאורך מחוז בדפורדשייר כשהוא עובר במרכז העיר בדפורד. הכביש עוקף את ראשדן ממערב וחוצה את נהר הנין אל תוך מחוז נורת'האמפטונשייר, דרומית לקיטרינג הוא מתחבר ל-A14 שמחליף אותו בציר התנועה עוקף קיטרינג, כשני קילומטרים צפון-מערבית לעיר הוא שוב יוצא ממחלף מה-A14 סמוך לרודרינג. משם הוא ממשיך ועובר את מרקט הרבורו ממזרח ומגיע אל תוך העיר לסטר, הוא מתחבר לכביש הטבעת הפנימי של העיר (A594) סמוך לתחנת הרכבת המרכזית, כאשר נתיב הכביש הופך לרחובות גרנבי, גלוטרי גייט וצ'רץ' גייט החוצים את מרכז העיר ובצד השני של כביש הטבעת הכביש הופך לדרך סינט מרגרט.
צפונית למרכז העיר לסטר ה-A6 עובר במחלף את ה-A563 (כביש הטבעת החיצוני) וה-A46 כהוא ממשיך צפונה לאורך נתיב נהר הסור. באזור קגוורת' הוא מתחבר במחלף רחב לכביש המהיר ה-M1 שממשיך צפונה לנוטינגהאם וה-A50 (עוקף דרבי) לכיוון מערב שמחליף את נתיבו, במחלף הבא ה-A6 יוצא צפון-מערבה לתוך העיר דרבי שם הוא חוצה את מרכז העיר ומשם ממשיך צפונה לאורך נתיב נהר הדרוונט כ-25 ק"מ עד שנכנס לפארק הלאומי אזור הפסגות סמוך לרוזלי. הכביש חוצה את חלקו הדרומי של הפארק הלאומי, עובר את בקסטון ומשם לסטוקפורט וללב העיר מנצ'סטר, נתיבו חוצה את מרכז העיר במספר רחובות בהם רחוב פיקדילי וצ'אפל, הוא יוצא מצידו השני של כביש הטבעת הפנימי סמוך לתחנת הרכבת סלפורד וממשיך לכיוון מערב אל מחוץ לעיר.
כשמונה קילומטרים משם הוא חוצה את מחלף החיבור של ה-M60 וה-M61, אך לא מתחבר אליהם באופן ישיר אלא באמצעות ה-A580. נתיבו ממשיך מערבה במקביל לכביש ה-M61 כאשר הם מתעקלים לכיוון צפון, הוא עובר דרך צ'ורלי וממשיך מספר קילומטרים צפונה במקביל ל-M61 וה-M6 כאשר השלושה מתחברים עם ה-M56 דרומית לבמבר ברידג'. משם ממשיך ה-A6 צפונה, חוצה את נהר הריבל ונכנס לפרסטון, הוא ממשיך בנתיבו צפונה במקביל ל-M6 ועובר במרכז לנקסטר.
הכביש חוצה את נהר הקנט ועולה צפונה לאורך גבול הפארק הלאומי אזור האגמים דרך קנדל, באזור פורסט הול הוא עובר דרך הפארק הלאומי לאורך מספר קילומטרים ואז נפגש שוב עם ה-M6 ומקביל אליו כאשר הוא עובר את פנרית' ומגיע לסיומו במחלף מספר 42 על ה-M6. נתיב ה-A6 ממשיך באמצעות דרך לונדון אל תוך מרכז העיר קרלייל ולאחר חציית נהר האידן הוא הופך ל-A7 אשר מחבר אותו ואת קרלייל לכיוון צפון-מזרח לעיר אדינבורו (באמצעות חיבור ל-A1 מדרום לעיר).
ראו גם

כביש A1
כביש A2
כביש A3
כביש A4
כביש A5
ישראל במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2022)

המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2022) הם משחקי החורף הפאראלימפיים הראשונים בהם משתתפת משלחת ישראלית.
המשלחת הישראלית מונה ספורטאית יחידה, שיינא וספי, המתחרה בענף סקי אלפיני.
ענפים > סקי אלפיני

המשלחת הישראלית הייתה זכאית למכסה בודדת לנשים כמכסה ייצוגית. שיינא וספי הייתה הישראלית היחידה שעמדה בקריטריונים הטכניים להשתתפות במשחקים. במהלך המשחקים החליטה הוועדה המארגנת להקדים את מקצי הנשים בתחרות הסלאלום מיום ראשון ליום שבת לאור תנאי מזג האוויר הצפויים. בעקבות השינוי החליטה וספי, השומרת שבת, לא להתחרות בסלאלום.
| שם> שם.נשים | מקצוע> מקצוע.נשים | סיבוב 1> תוצאה.נשים | סיבוב 1> מקום.נשים | סיבוב 2> תוצאה.נשים | סיבוב 2> מקום.נשים | סך הכל> סך הכל.נשים | מקום> מקום.נשים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שיינא וספי | סלאלום ענק עמידה | 1:18.87 דקות | 19 | 1:22.31 דקות | 15 | 2:41.18 דקות | 15 |
ראו גם

ישראל באולימפיאדת בייג'ינג (2022)
ישראל במשחקים הפאראלימפיים
הערות שוליים

↑  לי נוף גזית, נציגות ישראלית במשחקי החורף הפראלימפי, באתר ynet, 3 במרץ 2022
↑  "Beijing 2022 Paralympic Winter Games – Qualification regulations" (PDF) (באנגלית). הוועד הפאראלימפי הבינלאומי. בנובמבר 2021. ארכיון (PDF) מ-20 בינואר 2022. נבדק ב-4 במרץ 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "World Para Alpine Skiing Rankings Rankings February 2022 – February 14" (באנגלית). הוועד הפאראלימפי הבינלאומי. 14 בפברואר 2022. נבדק ב-4 במרץ 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  לי נוף גזית, שומרת על השבת: שיינא וספי לא תשתתף בסלאלום, באתר ynet, 9 במרץ 2022
| ישראל במשחקים הפאראלימפיים |
| --- | --- | --- |
| משחקי הקיץ | רומא (1960) • טוקיו (1964) • תל אביב (1968) • היידלברג (1972) • טורונטו (1976) • ארנהם (1980) • ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984) • סיאול (1988) • ברצלונה (1992) • אטלנטה (1996) • סידני (2000) • אתונה (2004) • בייג'ינג (2008) • לונדון (2012) • ריו דה ז'ניירו (2016) • טוקיו (2020) • פריז (2024) |  |
| משחקי החורף | בייג'ינג (2022) |  |
כריסוסטומוס דימיטריו

| --- | --- |
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.. צילום המוצג במוזיאון היהודי באתונה
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.. צילום המוצג במוזיאון היהודי באתונה
 לידה:  1889 פיראוס, יוון 
 פטירה:  22 באוקטובר 1958 (בגיל 69 בערך) אתונה, ממלכת יוון 
 מדינה:  יוון 
 מידע חסיד אומות העולם
 פרסים והוקרה:  חסיד אומות העולם (14 במרץ 1978) 
 קישורים חיצוניים
 יד ושם:  כריסוסטומוס דימיטריו
 
כריסוסטומוס דימיטריו (Chrysostomos of Zakynthos ביוונית: Μητροπολίτης Χρυσόστομος Δημητρίου – מיטרופוליטיס כריסוסטומוס דימיטריו,‏ (1890 – 1958) היה ארכיבישוף מטרופוליטני יווני של הכנסייה היוונית-אורתודוקסית בזקינתוס וחסיד אומות העולם.
פעילותו בתקופת השואה

למחרת כניעת איטליה לגרמניה בספטמבר 1943 כבשה גרמניה הנאצית את האי היווני זקינתוס, שהיה עד אז בשליטת האיטלקים. הפיקוד הגרמני הורה ליהודי האי להתרכז לקראת גירושם, וכן הורה לראש העירייה לוקאס קארר להכין את רשימת היהודים שחיים על האי. קארר ביקש את עזרתו של כריסוסטומוס וזה אמר לו לשרוף את רשימת היהודים. במקומה הגיש למפקד הגרמני באי דף נייר ועליו שמו בלבד, בתור רשימת היהודים שעל האי. בהמשך הזהירו קארר והמטרופוליט כריסוסטומוס את היהודים והנחו אותם להסתתר. לפי דבריו של כריסוסטומוס, הארכיבישוף דמסקינוס היווה עבורו דוגמה. כך ניצלו רוב יהודי האי מהגירוש שתוכנן להתקיים בקיץ 1944.
ב-1978 העניק יד ושם את תואר חסיד אומות העולם לכריסוסטומוס.
ראו גם

הצלת יהודים במהלך השואה
מצבת זיכרון לארכיבישוף כריסוסטומוס דימיטריו ולראש העיר לוקאס קארר, במקום בו ניצב בית הכנסת בזקינטוס. בית הכנסת חרב ברעידת אדמה ב-1953.
כלב מזחלת

| --- | --- |

 ארץ מוצא:  אלסקה וקנדה
 שימושים:  גרירת מזחלות
 קבוצה:  לרוב כלבי שפיץ
צוות כלבי מזחלת
צוות כלבים מנקודת ראותו של נוהג הכלבים על וונדר לייק
כלבי מזחלת (באנגלית: Sled dogs וכן sledge dogs ו-sleigh dogs) הם קבוצה של כלבים גזעיים ומעורבים, שאולפו מזה דורות לגרירת מזחלות כלבים. מזחלות אלה היו חשובות לתעבורה באזור הארקטי ובאנטארקטיקה, להעברת ציוד באזורים שלא היו נגישים לאמצעים אחרים. הם שימשו בהצלחה רבה או פחותה במשלחות אל הקוטב הצפוני והדרומי וכן בתקופת הבהלה לזהב באלסקה. עד לשיפור במזחלות ממונעות, שעשה אותן לאמינות בשימוש, השתמשו בצוותים של כלבי מזחלות והנוהגים בהם להעברת דואר אל יישובים כפריים מבודדים באלסקה ובצפון קנדה.
כלבי מזחלות משמשים גם כיום בכמה קהילות כפריות נידחות, בייחוד באזורים של אלסקה וקנדה ובכל שטחה של גרינלנד. כמו כן, משתמשים בהם למטרות נופש וספורט, והם מתחרים באירועים של מרוצי כלבי מזחלות, כגון האידאטרוד ומסע ההרפתקאות של יוקון. גזעים רבים של כלבי מזחלת מוחזקים גם כחיות מחמד ומטופחים לתצוגות כלבים.
היסטוריה

המקור של כלבי מזחלות הוא ככל הנראה בצפון-מזרח אירואסיה, באזורים כגון צ'וקוטקה, מזרח יקוטיה, קמצ'טקה וכן בצפון-מערב אלסקה. משם השימוש בכלבי מזחלות התפשט לסין, סקנדינביה, גרינלנד ולאזורים הארקטיים באמריקה הצפונית.
האתר העתיק ביותר בו נמצאו שרידים של כלבי מזחלות, מלפני 7,800–9,500 שנים, נמצא באיי סיביר החדשה באי ז'וחובה. ממצאים גנטיים מראים שגזעים של כלבים שמשמשים ככלבי מזחלות, כגון הכלב הגרינלנדי, אלסקן מלמוט וההאסקי חולקים שורשים סיביריים משותפים. הם החלו להתבדל מכלבים אחרים לפני כ-9,500 שנים בצפון מזרח אסיה, לאחר דעיכת עידן הקרח האחרון, והם קשורים באופן ברור לשרידים של הכלבים העתיקים שנמצאו בז'וחובה. חוקרים מצאו קשר גנטי בין כלבי המזחלות לבין זאב סיבירי שנכחד בתקופת הפליסטוקן לפני כ-33,000 שנים, והם לא מצאו עדות לקשר בין כלבים אלה לבין הזאב הארקטי המודרני.