stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גראן הוטל (סדרת טלוויזיה ספרדית)
הפצה בעולם

הסדרה שודרה בצרפת, רוסיה ובריטניה כבר בשנת 2012. בהמשך היא שודרה בארצות נוספות. בארצות הברית הסדרה שודרה בגרסה המקורית בספרדית ובנטפליקס עם כיתוב באנגלית.
בשנת 2015 על בסיס הסדרה צולמה סדרה חדשה באיטליה ובשנת 2016 במקסיקו. בשנת 2016 צולמה סדרה במצרים תוך התאמתה לבית מלון מקומי. זו הייתה הסדרה המצרית הראשונה ששודרה בנטפליקס.
בשנת 2019 רשת ABC צילמה סדרה חדשה תוך התאמת העלילה למיאמי של ימינו.
גאורגי צ'רדאנצב

| --- | --- |

 לידה:  1 בפברואר 1971 (בן 53) מוסקבה, ברה"מ 
 מדינה:  ברית המועצות ברית המועצות
 השכלה:  הפקולטה הפילולוגית של אוניברסיטת מוסקבה 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  554708041
 טוויטר:  cherdantsev
 www.cherdantsev.ru
 
גאורגי ולדימירוביץ' צ'רדאנצב (ברוסית: Гео́ргий Влади́мирович Черда́нцев; נולד ב-1 בפברואר 1971, מוסקבה) הוא פרשן ספורט רוסי ומנחה טלוויזיה. ידוע בעיקר בתור פרשן ספורט עבור ערוצי הטלוויזיה NTV ו-NTV-פלוס. דובר הפרמייר-ליג הרוסי (2004-2007). עובד כפרשן בערוץ הטלוויזיה Match TV.
ביוגרפיה

צ'רדאנצב נולד ב-1 בפברואר 1971 במוסקבה. הוריו עבדו בפקולטה לביולוגיה של אוניברסיטת מוסקבה. . סבא רבא שלו כתב את ספר הלימוד הרוסי הראשון על קצרנות. סבא רבא אחר - גלב ניקנורוביץ' צ'רדנצב - יצר את המפה הגאוגרפית הראשונה של אוזבקיסטן ואחד הרחובות ואחוזת דיור בטשקנט נקראו על שם צ'רדנצב.
בשנת 1987 סיים את לימודיו בבית הספר המיוחד מספר 23 במוסקבה (כיום בית ספר 1253), בהוראת מספר מקצועות באנגלית. הוא החל לשחק כדורגל בגיל 7 בהדרכתו של המאמן אולג וסילביץ' שאחין, מורה לחינוך גופני. בשנים 1982–1989 שיחק באליפות הכדורגל במוסקבה במדי ספרטק-2, אך נאלץ לסיים את קריירת הכדורגל שלו בגלל פציעה בברך.
הוא סיים את לימודיו במחלקה הרומנו-גרמנית בפקולטה הפילולוגית של אוניברסיטת מוסקבה בשנת 1992. התמחה כמתרגם ומורה לאנגלית. הוא גם דובר איטלקית. לאחר סיום הלימודים הוא עבד במחלקה המשפטית באחד הבנקים ובסוכנות נסיעות. במשך 2 סמסטרים למד גם בפקולטה לכלכלה של המכון המלכתי ליחסים בינלאומיים של משרד החוץ במוסקבה.
טלוויזיה

הוא עובד בטלוויזיה מאז 1996 - השנה שבה גויס לצוות חברת הטלוויזיה NTV-Plus. הוא התחיל כמתרגם, ואז החל להשמיע סיפורים קטנים, דיווחים, ביקורות על אליפויות הכדורגל. הוא היה כתב בתוכנית "מועדון הכדורגל" בהנחיית וסילי אוטקין. ככתב, הוא הכין כתבות על גביע העולם 1998 (בערוץ NTV). הוא היה פרשן במשחק הכדורגל משנת 1998 במסגרת גביע העולם בצרפת בין הנבחרות הלאומיות של איטליה ונורווגיה.
מסתיו 1999 ועד יוני 2001, הוא היה המארח ומנחה התוכנית "שבוע הכדורגל האירופי" בערוצי TNT ו-NTV Plus. הנחה מספר תוכניות של "מועדון הכדורגל" בתחילת שנות האלפיים במקום וסילי אוטקין.
בשנים 1999–2009 ניהל את תוכנית הניתוח "בעיטה חופשית" בערוץ NTV Plus Football. משנות האלפיים ועד 2015, צ'רדנצב היה גם המחבר והמארח של תוכניות הכדורגל האנליטיות Countdown, 2:1, PostScript, תעשים דקות ותוכניות אחרות ב-NTV Plus Football ואז בערוץ Nash Fooball.
בתקופתו ב-NTV Plus הוא היה פרשן בעיקר במשחקי אליפות איטליה בכדורגל. הוא גם עבד כפרשן בשידורי אליפות העולם ואליפות אירופה בשנת 2000 (ממוסקבה), 2002, 2008 ו-2016. הוא גם היה פרשן בשלושת משחקי גמר ליגת האלופות של אופ"א - בשנים 2003, 2007 וב-2015, כמו גם על משחק הגמר בגביע אופ"א 2007/2008 בין זניט לריינג'רס (עבור NTV Plus). הוא גם היה פרשן המשחק בין הנבחרות הלאומיות של הולנד ורוסיה באליפות אירופה ב-2008 שבה העפילה רוסיה לראשונה לחצי גמר היורו.
ממרץ 2008 ועד דצמבר 2011 הנחה את התוכנית "ליל הכדורגל" בערוץ NTV.
באוגוסט 2013 מונה לראש ערוץ הטלוויזיה Sport Plus באותו ערוץ, בפברואר 2014, הוא הנחה את הערוץ האולימפי מסוצ'י בד בבד עם מנחת רדיו ספורט FM, סופיה טרטקובה.
במהלך מונדיאל 2014, הוא הנחה את מדור "תא הכדורגל" בתוכנית "מועדון הכדורגל בגביע העולם" ברשת NTV-Plus.
מאז 1 בנובמבר 2015, בשל פירוק מערכת עורכי הספורט ברשת NTV Plus, הוא נכנס לתפקיד הפרשן והמארח של התוכנית "כולם לכדורגל!" ו-"אחרי הכדורגל" בערוץ הספורט החדש "Match TV". ב-10 ביולי 2016 יחד עם קונסטנטין גניץ' היה פרשן המשחק האחרון באליפות אירופה בכדורגל 2016 פורטוגל-צרפת בערוץ "Match! Football 1". ב-15 ביולי 2018, יחד עם יורי רוזנוב, הוא היה פרשן המשחק האחרון בגביע העולם 2018 קרואטיה-צרפת.
הערות שוליים

1 2 3  Черданцев: посреди беседы Капелло сорвал петличку…
↑  "Георгий Черданцев, комментатор телеканалов НТВ и "НТВ-Плюс"". Lenta.ru. 2011-12-26.
1 2 3  "БИОГРАФИЯ". Официальный сайт Георгия Черданцева.
1 2  "Георгий Черданцев: «Более расфуфыренной и бессмысленной лиги, чем английская, в Европе нет»". Sports.ru. 2014-03-27.
↑  Биография на сайте Георгия Черданцева
1 2  "Европейская футбольная неделя". THT. 2001-10-31. אורכב מ-המקור ב-2002-02-11.
1 2  "Ответы Георгия Черданцева". Газета.ру. 2012-09-27.
1 2  "Георгий Черданцев: "Болею за «Спартак», я же играл за него"". spartakworld.ru. 2012-10-11.
↑  "Георгий Черданцев: "В нашей сборной Хиддинк халтурит"". Собеседник. 2008-06-21.
↑  "Георгий Черданцев". Вокруг ТВ.
↑  "Десять лет без Юры Тишкова". Sportbox.ru. 2013-01-12.
↑  "Георгий Черданцев: "Надо заканчивать иронизировать над нашим чемпионатом"". סובייטסקי ספורט. 2015-12-24.
↑  "Спортивное телевидение: «Футбольному обозрению» по-прежнему нет равных". Радио Свобода. 2008-04-28.
↑  "Было дело. Как показывали Евро-2000". sports.ru. 2013-10-09.
↑  "«У комментатора нет энергетического обмена с аудиторией»". NTV Plus. אורכב מ-המקור ב-2015-09-29. נבדק ב-2020-03-06.
↑  "Как «Матч ТВ» покажет Евро-2016". Match TV. 2016-05-26.
↑  "Голос Европы. Перетурин, Шустер и другие комментаторы финалов Лиги Чемпионов". sports.ru. 2014-05-06.
↑  "«Кто называет его чипсоедом, сам и есть чипсоед». Георгий Черданцев – о том, закончил ли Аршавин вообще все". Match TV. 2016-02-10.
↑  "«Кажется, меня слышал Гус!». Российские комментаторы перекричали всех своих коллег". סובייטסקי ספורט. 2008-06-24.
↑  "Футбольная ночь на «НТВ»". Fontanka.ru. 2008-03-24.
↑  "Георгий Черданцев: «Завел аккаунт на ютубе. Первый комментарий был: «Ты еще и сюда залез». Комментатор «Матч ТВ» рассказывает, чем Инстаграм лучше Твиттера, вспоминает кастинг ведущей для программы «Футбольная ночь» и объясняет, почему принципиально не смотрит «сопки»". Бизнес Онлайн. 2017-01-26.
↑  "Черданцев назначен руководителем канала «Спорт Плюс»". sports.ru. 2013-08-13.
↑  "Всё, что нужно знать о телевизионных трансляциях Олимпиады в Сочи". sports.ru. 2014-02-07.
↑  "Георгий Черданцев: «Я играю на интуиции и на том, как я представляю себе расклад сил в матче»". Sports.ru. 2014-11-03.
↑  "Футбольный комментатор Черданцев покинул "НТВ-плюс"". Интерфакс. 2015-10-16.
↑  "Генич и Черданцев прокомментируют финал Евро-2016 на «Матч ТВ»". סובייטסקי ספורט. 2016-05-27.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2015089448  VIAF: 316745559   WorldCat (עם VIAF): 316745559
גל קנז

| --- | --- |
גל קנז, 1978
גל קנז, 1978
 לידה:  25 בדצמבר 1960 (בן 63) גן שמואל שבישראל
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.82 מטרים
 קבוצות כשחקן
 1976–1983   1983–1984   1984–1985   1985–1988   1988–1993   1993–1994   1994–2001:  הפועל גן שמואל  הפועל גליל עליון  הפועל גן שמואל   הפועל ירושלים  הפועל גן שמואל   מכבי קריית מוצקין   הפועל גן שמואל
גל קנז (נולד ב-25 בדצמבר 1960) הוא כדורסלן עבר ישראלי ומאמן כדורסל בהווה. שיחק בתפקיד הרכז, גובהו 1.82 מטר.
ביוגרפיה

גל קנז נולד בקיבוץ גן שמואל, לקריקטוריסט והצייר שאול קנז, ולאיריס, ציירת ופסלת. קנז גדל במחלקת הכדורסל של הקיבוץ, ונחשב לשחקן מצטיין מגיל צעיר. בתיכון זכה באליפות הכדורסל לבתי הספר התיכוניים בשנת 1978, כשחקן במוסד החינוכי גן שמואל, ונבחר כשחקן המצטיין של האליפות. בגיל 15 צורף לקבוצה הבוגרת של הפועל גן שמואל בעת שזו שיחקה בליגה הארצית, ועלה איתה לליגה הלאומית. ב-1978 לאחר עונתו השנייה בקבוצה ובהיותו בן 17, במשחק המכריע מול הפועל נהריה קלע קנז 26 נקודות שהחזירו את גן שמואל מפיגור גדול והבטיחו את העלייה. ב-1983 הצטרף להפועל גליל עליון ושיחק שנה אחת בקבוצה. לאחר מכן חזר לגן שמואל, ובעונת 1985/86 הוא שיחק בהפועל ירושלים ששיחקה אז בליגה השנייה. קנז היה מכוכבי הקבוצה, ובתום העונה עלתה הקבוצה לליגה הלאומית. במשחק העלייה לליגה הלאומית נגד אליצור נוה דוד רמלה קלע קנז 33 נקודות. הוא שיחק בשורות הקבוצה 3 עונות בסך הכל. קנז מדורג ראשון בטבלת קולעי הנקודות בכל הזמנים בגן שמואל, וקלע 2,241 נקודות בליגה הלאומית. כשחקן הצטיין בקליעה מטווחים ארוכים. היה שני בטבלת הקלעים מטווח השלוש (לאחר דורון ג'מצ'י)
לאחר שעזב את הפועל ירושלים שיחק חמש שנים נוספות בהפועל גן שמואל. לאחר מכן עבר לעונה אחת במכבי קריית מוצקין, ובשנת 1994 חזר לגן שמואל ששיחקה בליגה א' כמאמן שחקן עד לשנת 2007 בעת שהתפרקה הקבוצה. במקביל שימש כרכז מקצועי וכמאמן נוער ונערים בקבוצת גן שמואל/מנשה עד 2008. קנז אימן ושימש רכז מקצועי גם בקבוצות נוספות בליגת הנוער הלאומית וקבוצות בוגרים בהן ג'ת ,באק'ה אל גרביה ,אליצור נתניה, חדרה ,הפועל גבעת אולגה, קיסריה וג'יסר אזרקא. כיום קנז משמש כמאמן קבוצת נערים בהפועל אור עקיבא ומאמן ומרכז את בית הספר לכדורסל בג'יסר א-זרקא.
קריירה בינלאומית

קנז היה חבר בכל הנבחרות הצעירות של ישראל. כשחקן בנבחרת הקדטים של ישראל השתתף באליפות אירופה שהתקיימה בצרפת, הוביל את הנבחרת בטבלת קלעי הנקודות עם 18.7 נקודות למשחק, וסיים שלישי בדירוג הקלעים בטורניר. היה חבר בנבחרת העתודה של ישראל. קנז השתתף ב-26 משחקים בשורות הנבחרת הבוגרת, וקלע בהם 50 נקודות. היה חבר בסגל הנבחרת לאליפות אירופה בשנת 1981 שנערכה בצ'כוסלובקיה.
נכון ל-2017 קנז משמש כמאמן הקבוצה הבוגרת של הפועל ג'ת, וכמנהל המקצועי של מחלקת הנוער
קנז נשוי לרונית אשר קנז ואב לארבעה בנים.
הערות שוליים

↑  ליאת רון, פורטפוליו, נגה קנז, באתר גלובס, 5 בינואר 2017
↑  ירון אביטוב, אחרון הפועלים בעיתון כל העיר, 14 במרץ 1986 עמ' 63
↑  נוסטלגיה לאומית - העולות הגדולות, באתר ספסל, 11 באוקטובר 2007
↑  ירון אביטוב, אחרון הפועלים, בעיתון כל העיר, 14 במרץ 1986
↑  קלעי כל הזמנים - הפועל גן שמואל, באתר מנהלת ליגת העל
↑  קלעי כל הזמנים - גל קנז, באתר מנהלת ליגת העל
↑  יצחק ויסהוף, לחוץ בקיבוץ, בעיתון "חדשות הספורט" 25 בינואר 1985, עמוד 10
↑  1977 European Championship for Cadets , באתר fiba
↑  כדורסלני העתודה יגיעו למקסיקו שעות ספורות לפני המשחק הבין-יבשתי, מעריב, 3 באוגוסט 1979
↑  אוהד גרייבסקי, בירת הכדורסל של המגזר, באתר ספסל, 13 במאי 2016
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1981 (מקום שישי) |
| --- | --- | --- |
|  1 בוטרייט •  2 ויליס •  3 זלוטיקמן •  4 קנז •  5 שלכטר •  6 ברקוביץ' •  7 לייבוביץ' •  ‏8‏ ‏מוסקוביץ'‏‏  •‏ 9 סילבר • 10 ג'מצ'י • 11 חוזז • 12 ינאי • מאמן: קליין  |  1 בוטרייט •  2 ויליס •  3 זלוטיקמן •  4 קנז •  5 שלכטר •  6 ברקוביץ' •  7 לייבוביץ' •  ‏8‏ ‏מוסקוביץ'‏‏  •‏ 9 סילבר • 10 ג'מצ'י • 11 חוזז • 12 ינאי • מאמן: קליין  | ישראל |
גראן-בור

| --- | --- |
מבט על העיר
מבט על העיר
 מדינה:  צרפת צרפת
 קולוניה:  גוואדלופ גוואדלופ
 שטח:  55.54 קמ"ר
 גובה:  0 - 160 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  4,741 (1 בינואר 2021)
  ‑ צפיפות:  98 נפש לקמ"ר (2011)
 קואורדינטות:  15°53′04″N 61°18′47″W﻿ / ﻿15.884445389113434°N 61.313066482543945°W﻿ / 15.884445389113434; -61.313066482543945
 אזור זמן:  UTC-4
 https://grand-bourg.fr
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גוואדלופ מוגדלת) באס-טר לז אבים סנט-רוז לה דזיראד פואנט-א-פיטר הים הקריביגראן-בור(למפת גוואדלופ רגילה) באס-טר לז אבים סנט-רוז לה דזיראד פואנט-א-פיטר הים הקריביגראן-בור  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
גרַאן-בּוּר (בצרפתית: Grand-Bourg) היא קומונה בגוואדלופ, מחוז צרפת מעבר לים. העיר נמצאת בצפון מערב האי מארי גאלאנט והיא הקומונה המאוכלסת ביותר באי ומשמשת כבירתה.
האזור יושב עוד לפני עידן הקולוניאליזם המתוארכת לתחילת האלף הראשון. ככל הנראה, כריסטופר קולומבוס הגיע לאי במסעו השני, בו הוא גילה את גוואדלופ. ב-1653 הצרפתים בנו טירה בעיר.
בקומונה נמצאת כנסיית נוטר-דה-מארי-גאלאנט. למרות סופות הוריקן רבות, נשמרה החזית הנאו-קלאסית המוקדמת שלה מהמאה התשע עשרה. בית העירייה בסגנון אר דקו הוקם בשנת 1931, בעקבות סופת ההוריקן משנת 1928.
ערים תאומות

צרפת באנייה, צרפת
הערות שוליים

↑  MICHELIN TRAVEL, Guadeloupe
Grand-Bourg
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb12170314k (data)  GND: 7528326-8  MusicBrainz: 4fe05698-f335-4aef-9e57-9be76165f62d  VIAF: 85144648412801299142   WorldCat (עם VIAF): 85144648412801299142 
ערך זה הוא קצרמרבנושא צרפת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גזרת הים

גזרת הים הייתה איסור בצו אפיפיורי על העברת יהודים ואולי גם סחורות של סוחרים יהודים במזרח הים התיכון מאירופה (בעיקר מערי המסחר של איטליה כונציה וג'נובה) לארץ ישראל במאה ה-15, בעקבות סכסוך על המקומות הקדושים בירושלים והמצב הגאופוליטי במזרח הים התיכון.
איסור זה נשאר בתוקפו, לסירוגין, למעלה מיובל שנים: מ-9 במרץ 1427 עד 1467-1485‏.
הרקע לגזירה

הר ציון הוא מקום מקודש הן ליהודים, שמציינים במקום את קבר דוד, והן לנוצרים, המאמינים גם ששם נערכה הסעודה האחרונה. במקום היה במאה ה-15 מבנה צלבני ובו התמקמו גם הפרנציסקנים. היהודים קיימו במקום תפילות וטקסים, והוא היה אחת התחנות בעלייה לרגל. בין המחצית השנייה של המאה ה-14 ועד 1427 התקיימו סכסוכים בין יהודים לנוצרים על החזקה במקום ועל זכויות התפילה והביקור. ב-1427 פנה נגיד היהודים אל הסולטאן הממלוכי (ג'קמק) וביקש להגיע לפשרה. תשובתו של הסולטאן, לפי פליקס פברי הייתה: "גם אנו חושבים את דוד לקדוש, ממש כמו הנוצרים והיהודים, ואנו מאמינים בכתבי הקודש ממש כמוהם. על-כן לא היהודים ולא הנוצרים יהיו בעלי המקום הזה, אלא ניקח אותו לעצמנו." לפי ניתוח אחר בתקופה זו היה לממלוכים עניין פוליטי לפגוע בנוצרים, כחלק מהתחרות שלהם עם האימפריה העות'מאנית, והם הענישו את הנוצרים בעקבות "בנייה בלתי חוקית". לפי ניתוח זה, ההיטפלות להשתדלות היהודים היא רק תעמולה נוצרית.
ואכן, הנזירים סולקו מהמקום וב-1452 המקום הפך למסגד. כך החלה סדרת סכסוכים בינלאומיים, בהם השתדלו גופים נוצריים אצל השלטון הממלוכי לקבל לידיהם את המקום. גם יהודים עשירים ניסו לשחד את הסולטאן לבל יתן יד לדחיקתם של יהודים. ב-1462 מדווח הנוסע גיום אוליבר: "הם (המוסלמים) מונעים את הנוצרים מלהיכנס שם (למבנה קבר דוד) תחת עונש מוות". במשך תקופות קצרות חזרה למקום שליטה פרנציסקנית, אך לבסוף נושלו הפרנציסקנים סופית וחלקם נאסרו.
גזירת הגזירה

ההשלכות על העם היהודי היו קשות, שכן הזעם הנוצרי הופנה אל היהודים. בשנת 1428 הוציא בוונציה האפיפיור מרטינוס החמישי, צו (בולה אפיפיורית) המטיל חרם על רבי-חובלים נוצרים להוביל באוניותיהם יהודים העושים דרכם לארץ-ישראל. כמה מרבי החובלים הרחיקו לכת, מתוך קנאות יתרה, עד כדי הטלת נוסעים יהודיים ליםכמו כן הוטלו מיסים כבדים על יהודי איטליה כ"פיצוי" לפרנציסקנים. גזירות אלה, שנקראו גזירת הים, בוטלו רק בשנות השמונים של המאה ה-15. בשנת 1488 דיווח עובדיה מברטנורא:
משכבר הימים קברות המלכים גם היו תחת ידם של הפרנציסקנים...ובא יהודי עשיר, אשכנזי, שביקש לקנותם מידי הסולטאן הממלוכי...ונתקוטט עם הכומרים... [עקב סכסוך זה] לקחו אותם [את הקברים] מיד הכומרים והם עתה תחת יד הישמעאלים. ויוודע הדבר בוויניציאה כי היהודים הבאים מאדום (אירופה) גרמו לקחת קברות המלכים מתחת יד האדומים [הנוצרים], אז גזרו לבלתי תת-יוצא ובא ליהודים בירושלים דרך ארצם, ועכשיו תודה לאל חי, בטלה הגזירה.
ראו גם

ירושלים בתקופה הממלוכית
לקריאה נוספת

יוסף דרורי, ירושלים לדורותיה (יחידה 7), האוניברסיטה הפתוחה, תל אביב, תשנ"ה, עמודים 97–98.
"זאת ירושלים", יד בן-צבי, כרך ב'.
הערות שוליים

1 2  בצלאל רות, תולדות היהודים באיטליה, הוצאת מסדה, תל אביב, 1962, עמ' 101.
↑  ירושלים עיר ועם, עמ' 140
↑  יוסף דרורי, ירושלים בתקופה הממלוכית אריאל 83-84, עמ' 190
גראן בואנוס איירס

| --- | --- |

 מדינה:  ארגנטינה ארגנטינה
 על שם:  בואנוס איירס 
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במטרופולין:  13,641,973 (2010)
 קואורדינטות:  34°36′30″S 58°22′19″W﻿ / ﻿34.6083°S 58.3719°W﻿ / -34.6083; -58.3719 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת בואנוס איירס מוגדלת) לה פלאטה מאר דל פלאטה באיה בלנקה סן ניקולאס טנדיל סנטה פה אנטרה ריוס אורוגוואי האוקיינוס האטלנטי ריו נגרו ל ה  פ מ פ ה  קורדובהגראן בואנוס איירס(למפת בואנוס איירס רגילה) לה פלאטה מאר דל פלאטה באיה בלנקה סן ניקולאס טנדיל סנטה פה אנטרה ריוס אורוגוואי האוקיינוס האטלנטי ריו נגרו ל ה  פ מ פ ה  קורדובהגראן בואנוס איירס מפת המטרופולין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קו הרקיע של בואנוס איירס
גראן בואנוס איירס (בספרדית: Gran Buenos Aires; מילולית: "בואנוס איירס הגדולה") היא המטרופולין של העיר בואנוס איירס. מלבד העיר עצמה, כוללת המטרופולין עוד 24 פארטידוס (נפות) בפרובינציית בואנוס איירס, המשתרעים בעיקר דרומית ומערבית לה (מצפון-מזרח תוחם את העיר ריו דה לה פלאטה), ושטחו כ-2,750 קמ"ר. 24 הפארטידוס כוללים 88 ערים. בשנת 2001 התגוררו במטרופולין כ-13 מיליון תושבים, שהם כשליש מתושבי ארגנטינה.
מתוך 24 הפארטידוס המשויכים למטרופולין, 14 עירוניים לחלוטין, וב-10 יש עדיין יישובים כפריים יותר. שבעה פארטידוס נוספים, שאינם חלק מהמטרופולין, מקיימים עמה קשרי גומלין הדוקים, ועם המשך התרחבותה הם צפויים להפוך לחלק ממנה.
25 הערים הגדולות במטרופולין

|  | העיר | פארטידו | מספר התושבים (באלפים) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | בואנוס איירס | (מחוז פדרלי) | 3,051 |
| 2 | מרלו | מרלו | 244 |
| 3 | קילמס | קילמס | 231 |
| 4 | באנפילד | לומאס דה סאמורה | 224 |
| 5 | חוסה ס. פאס | חוסה ס. פאס | 217 |
| 6 | לנוס | לנוס | 212 |
| 7 | גרגוריו דה לפררה | לה מטאנסה | 176 |
| 8 | הרלינגהאם | הרלינגהאם | 174 |
| 9 | בראסאטגי | בראסאטגי | 167 |
| 10 | גונסאלס קטן | לה מטאנסה | 164 |
| 11 | סן מיגל | סן מיגל | 158 |
| 12 | מורנו | מורנו | 148 |
| 13 | סן פרננדו | סן פרננדו | 145 |
| 14 | איסידרו קסנובה | לה מטאנסה | 132 |
| 15 | ברנאל | קילמס | 131 |
| 16 | פלורנסיו וארלה | פלורנסיו וארלה | 121 |
| 17 | אבז'אנדה | אבז'אנדה | 113 |
| 18 | לומאס דה סאמורה | לומאס דה סאמורה | 112 |
| 19 | טמפרלי | לומאס דה סאמורה | 111 |
| 20 | מוטנה גראנדה | אסטבאן אצ'ווריה | 110 |
| 21 | סן חוסטו | לה מטאנסה | 105 |
| 22 | איטוסאינגו | איטוסאינגו | 105 |
| 23 | קסטלאר | מורון | 104 |
| 24 | רפאל קסטיז'ו | לה מטאנסה | 104 |
| 25 | ליברטאד | מרלו | 100 |
הערות שוליים

↑  לפי מפקד האוכלוסין של 2001
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4846017-5
גיבניצה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  עוגת שכבות, מזון 
 מרכיבים עיקריים:  בצק עלים 
 
גיבניצה (בקרואטית: Međimurska gibanica) היא סוג של עוגת שכבות שמקורה במחוז Međimurje, קרואטיה. היא עשויה מבצק עלים וארבע מילויים: אגוזים, גבינת קווארק טרייה, פרג ותפוחים, וכן ממרכיבים רבים נוספים. זהו מאכל מסורתי, פופולרי במיוחד בצפון קרואטיה, עשיר בטעם ומלא קלוריות, מעדן המהווה מרכיב בלתי נפרד מהמטבח הקרואטי. העוגה דומה מאוד לפלודני היהודי-הונגרי. בגביניצה שיכבת הריבה בפלודי מוחלפת בשיכבת גבינת קווארק.
מתכון זה הוא אחד מהמספר הגדול של סוגים אזוריים של גיבניצה שפותחו ברחבי הבלקן.
הכנה והגשה

שכבת בסיס של בצק מוכן נמתחת בתבנית מתאימה ששומנה קודם לכן בשומן. לאחר מכן הבצק מכוסה בשכבת המלית הראשונה מתוך ארבע המורכבת מאגוזי מלך קצוצים או טחונים ספוג חלב, גבינת קווארק טרייה, פרג טחון ספוג חלב ותפוחים מגוררים. את שכבת המילוי מורחים על פני כל המשטח ולאחריה את שכבת הבצק השנייה, את שכבת המילוי השנייה וכן הלאה, עד שמניחים את כל ארבע שכבות המילוי. השכבה הסופית של הבצק מכוסה בשמנת חמוצה שנמזגת מעורבבת קודם לכן עם חמאה מומסת ו/או ביצה.
את התבשיל מכניסים לתנור ואופים כשעה בחום של 200 מעלות. ניתן להגיש את העוגה כשהיא עדיין חמה ישירות מהתבשיל או להשאיר להתקרר לטמפרטורת החדר. אפשר לחתוך לרבעים או למלבנים ולבסוף לפזר אבקת סוכר .
פרטים ספציפיים

Međimurska gibanica הוא סוג ספציפי של גיבאניצה, אשר שונה מסוגים אחרים בכמה פרטים הנוגעים לבצק, המילוי, המראה וההרכב של כמה מרכיבים משניים או נוספים (סוכר, שמנת חמוצה, חלב, חמאה, ביצים, צימוקים, קינמון וכו'). בהשוואה, למשל, ל-prekmurska gibanica, היא מכילה בצק עלים במקום קלתית, כמו גם גבינת קווארק טרייה במקום גבינת ריקוטה או קוטג'. ממבט ראשון ניתן לראות של-međimurska gibanica יש ארבע שכבות פשוטות ועבות יותר במקום שמונה שכבות כפולות ודקות יותר של prekmurska gibanica. באופן כללי, הוא עסיסי ורך יותר מרוב סוגי הגיבניצה האחרים.
ראו גם

בורקס
הערות שוליים

1 2  "MEĐIMURSKA GIBANICA". Coolinarika (בקרואטית). 2014-05-13. נבדק ב-2023-07-12.
| רשימת עוגות |
| --- | --- | --- |
| עוגות חמאה | עוגת מזון השטן • עוגת חמאה דביקה • עוגת פאונד |  |
| עוגות גבינה | אוסטקהקה |  |
| עוגות שוקולד | עוגת היער השחור • עוגת צ'נטילי • עוגת שוקולד ללא קמח • עוגת פאדג' • עוגת גאראש • עוגת שוקולד גרמנית • עוגת ג'ופרה • קלאדקהקה • עוגת שוקולד מותך • זאכרטורטה • טורטה קפרזה • טורטה סטבלי • פיטיבייה • אקלר |  |
| עוגות פירות | לחמנייה שחורה • בולו ריי • עוגת גזר • עוגת גנואה • עוגת דובדבנים • עוגת דאנדי • טארט טאטן • עוגת ירח • פנפורטה • שטרודל • עוגת תפוחים יהודית • עוגת תות |  |
| עוגות שכבות | עוגת מזון מלאכים • באקויט גאטאו • דאקוויז • דובוש • טורט אסטרהאזי • עוגת חלב חם • עוגת קייב • עוגת מריה לואיז • קרמשניט • עוגת הנסיכה • פרינצרגנטנטורטה • עוגת קשת בענן • קק לאפיס סראוואק • ספקקואק • טורט |  |
| עוגות חלולות | באומקוכן • קורטוש • סקאז • ספטטאקהקה • טרדלניק |  |
| עוגות ספוג | באן בו • עוגת באטנברג • בוסטון קרים פאי • שארלוט • עוגת שיפון • דונאוולה • קארנץ • פרנץ' פנסי • עוגת צפרדע • עוגת למינגטון • מדריה • מנטאקאדס • עוגת שיש • עוגת אופרה • עוגת פנדן • עוגה עטופה בנייר • עוגת קטיפה אדומה • עוגת ראם • שורטקייק • עוגת תבלינים • טרס לצ'ס • עוגה הפוכה • עוגת אגוזים וקפה • עוגת דבש |  |
| עוגות בצק עלים | טארט טאטן • סנט אונורה • פיטיבייה • שטרודל |  |
| עוגות קצף | עוגת מזון מלאכים • קסטלה • ז'נואז • בישקוט • עוגיית מדלן • מקצפת • רולדה |  |
| עוגות שמרים | עוגת אקלס • באבקה • לחם בננה • עוגת בנבורי • דובשנית • עוגת וולש • עוגת עקיצת הדבורה • פאנדורו • צ'ורליי • עוגת קברות זבובים • ראם באבה • שטראוסקלוצ'ן • עוגת תמר מצוי ואגוזים |  |
| עוגות אחרות | עוגת יום הולדת • עוגת חתונה • עוגת ליל כל הקדושים • ברמברק |  |
גלריית דגלי הקנטונים של שווייץ

גלריה זו מציגה את דגלי הקנטונים של שווייץ:
דגל הקנטון ארגאו
דגל הקנטון אפנצל אוסר-רודן
דגל הקנטון אפנצל אינר-רודן
דגל הקנטון בזל-לנדשאפט
דגל הקנטון בזל-שטאדט
דגל הקנטון ברן
דגל הקנטון פריבור
דגל הקנטון ז'נבה
דגל הקנטון גלרוס
דגל הקנטון גראובינדן
דגל הקנטון ז'ורה
דגל הקנטון לוצרן
דגל הקנטון נשאטל
דגל הקנטון נידוולדן
דגל הקנטון אובוולדן
דגל הקנטון שפהאוזן
דגל הקנטון שוויץ
דגל הקנטון זולותורן
דגל הקנטון סנט גלן
דגל הקנטון תורגאו
דגל הקנטון טיצ'ינו
דגל הקנטון אורי
דגל הקנטון ואלה
דגל הקנטון וו
דגל הקנטון צוג
דגל הקנטון ציריך
ראו גם

דגל שווייץ
הקנטונים של שווייץ
שווייץ
גלריית דגלי מדינות אוסטריה

דגלי מדינות אוסטריה:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  דגל בורגנלנד (Burgenland) |  דגל קרינתיה (Kärnten) |  דגל אוסטריה תחתית (Niederösterreich) |
|  דגל מדינת זלצבורג (Salzburg) |  דגל שטיריה (Steiermark) |  דגל טירול (Tirol) |
|  דגל אוסטריה עילית (Oberösterreich) |  דגל וינה (Wien) |  דגל פורארלברג (Vorarlberg) |
ראו גם

דגל אוסטריה
סמל אוסטריה
דוד הראשון, מלך קאחתי

דוד הראשון (בגאורגית: დავით I;‏ 1569 - 21 באוקטובר 1602) היה מלך ממלכת קאחתי החל משנת 1601 ועד מותו הפתאומי באוקטובר 1602.
ביוגרפיה

דוד היה בנו של אלכסנדר השני, מלך קאחתי. ממלכת קאחתי הייתה ממלכה באזור מזרח גאורגיה של ימינו. קאחתי סבלה מקרבתה אל האימפריות השונות באזור ובמיוחד האימפריה העות'מאנית, האימפריה הספווית ונסיכות מוסקבה. מלכי קאחתי נאלצו לתמרן בין המנהיגים השונים ללא הרף.
בתחילת שנת 1601, חלה אביו אלכסנדר השני. דוד ניצל את ההזדמנות והפך למעשה לשליט בפועל של הממלכה. בהמשך התאושש אלכסנדר ממחלתו, אולם דוד סירב לוותר על סמכויותיו והכריח את אביו להתפטר. אלכסנדר פרש למנזר, ודוד הוכתר כמלך קאחתי. עם זאת, אחיו הצעיר הנסיך גאורגי לא השלים עם המצב החדש, ולמרות שדוד הצליח לפייס אותו בתחילה עם נכסים ומתנות, בהמשך הנהיג גאורגי מרד אצילים כנגד דוד. דוד דיכא את המרד באכזריות, 17 מתומכיו של גאורגי הוצאו להורג והוא עצמו נכלא.
דוד המשיך במדיניות החוץ שהנהיג אביו. הוא חיזק את ידידותו עם נסיכות מוסקבה, ויצא למשלחת עונשין כנגד נאגזור, הנסיך המתמרד מאזור אראגווי. הוא מת במפתיע ב-21 באוקטובר 1602. אביו ניצל את מותו, יצא מהמנזר וחזר ותפס את השלטון.
משפחתו

הוא נישא לכתוואן המעונה (1560-1624) וממנה נולדו לו שלושה ילדים:
טימורז
וחטנג (מת ב-1604)
הלנה
גל רוסבי

גלי רוסבי דמויי נפתולים המתקדמים על גבי זרם הסילון של חצי הכדור הצפוני. התעצמות נפתולים אלה (a,b), מובילה להתנתקות גוש אוויר קר (c). גוש אוויר זה עשוי לשמש בסיס להתהוות סופות ציקלון ואנטי-ציקלון בעוצמות נמוכות. להתנתקויות כאלו יש השפעה ישירה על מערכות מזג האוויר היום-יומיות בקווי הרוחב הבינוניים.
במכניקת הזורמים, ובפרט במדעים פלנטריים בתחומים של מדעי האטמוספירה ואוקיינוגרפיה פיזיקלית, גל רוסבי הוא כינוי לתופעה בו מתפתחות הפרעות בכיוונים צפון-דרום בזרם הזורם בציר מערב-מזרח. הפרעות אלו מתקדמות בהתאם למשוואת גלים. גל רוסבי נוצר כתוצאה מהשינוי בפרמטר קוריוליס כתלות בקו-הרוחב. אורך הגל האופייני שלו הוא מאות קילומטרים, ומהירות תנועת הגל היא מטרים בודדים בשנייה. גלי רוסבי זוהו לראשונה באטמוספירת כדור הארץ על ידי קרל גוסטב ארוויד רוסבי במאמר מ-1939, בו הוא הסביר גם את מקורם.
גלי רוסבי מופיעים בזרימת מים באוקיינוסים, בעיקר בשכבת התרמוקלינה. הם משפיעים על טמפרטורת המים ועל תופעת הגאות והשפל ותורמים להתפתחות תופעת אל ניניו. גלי רוסבי מופיעים גם בזרימת אוויר באטמוספירה, ובפרט בזרימת זרם הסילון. כאשר הם חזקים מספיקים, הם באים לידי ביטוי כהפרעות דמויות נפתולי ענק בצורת זרם הסילון, וככאלה יש להם השפעה רבה על מזג האוויר;  בין היתר, הם גורמים לאוויר קר לנוע מהקטבים כלפי קו המשווה ולאוויר חם לנוע מקו המשווה לכיוון הקטבים.
הופעת גלי רוסבי דורשת שלחוק קוריוליס תהיה משמעות רבה על אופני התנועה, לכן מספר רוסבי של הגלים חייב להיות נמוך. בנוסף נדרש שכוחות הצמיגות יהיו זניחים, אחרת הצמיגות תשכך את הגלים, לכן מספר אקמן חייב להיות נמוך אף הוא. תנאים אלו מתקיימים רק בגלים ארוכים מסדר גודל של מאות קילומטרים.