stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית הכנסת באנטקיה
בית הכנסת

בניין בית הכנסת הנוכחי, היחיד בעיר, הוקם בשנת 1890, בנוי מעץ. מכיוון שאנטקיה נמצאת מצפון לירושלים, ארון הקודש בבית הכנסת נבנה בקיר הדרומי בגומחה (אפסיס) חצי עגולה, שלידה יש מקום להסיר נעלים מפני קדושת המקום. על החזית החיצונית, של החצר הפנימית של בית הכנסת, הפונה לרחוב, מעל לכניסה, חרוט באבן, מגן דוד. דלת הכניסה שבחזית הרחוב, נפתחת לחצר ריקה מרוצפת, שבשוליה מספר עצים. רצפת בית הכנסת עשויה שיש, הפרוכת המכסה את ארון הקודש, עשויה מבד כחול כהה עם כיתוב הארוג מחוטי זהב. במרכז בית הכנסת נמצאת הבימה הפונה לכיוון דרום, אל ארון הקודש. לאורך התקרה אפשר להבחין במקומות המיועדים לנרות שמן.
בית הכנסת השתלב בשכונה בה הוא שוכן במשך כ-250 השנים האחרונות וממש מולו ישנם מסגד וכנסייה קתולית. ככל שהקהילה נתמעטה, חבריה נתמכו בשכנים ובשלטון המקומי. בשנת 2014, נענתה העירייה לבקשת הקהילה לתת לה שתי דירות שאינן בשימוש, על מנת שישמשו כבתי הארחה, ללא תשלום, למבקרים בשבת.
בית הכנסת כמעט ולא ניזוק ברעידת האדמה הטורקית-סורית ב-2023 . הוא עדיין עומד על תילו, לאחר שנגרם לו נזק קל. שבעת ספרי התורה העתיקים, בני 500 שנה, הכתובים על קלף עור צבי (נכון ל-2021, אותיות הדיו עדיין קריאות וברורות), שהיו בו, הוצאו מבית הכנסת ומהעיר בכלל, בידי הרב מנדי חיטריק, רבה האשכנזי של טורקיה ויו"ר איחוד הרבנים במדינות האסלאם, למשמורת. לאחר רעידת האדמה עברו חברי הקהילה היהודית שמנתה 14 חברים, לאיסטנבול. נשיא הקהילה היהודית של אנטקיה, שאול ג׳נודיאוגלו, ואשתו פורטונה, נהרגו כשבניין המגורים שלהם קרס עליהם.
בסיוע העירייה שופץ בית הקברות היהודי של אנטקיה, שהיה מוזנח במשך זמן רב.
ראו גם

רשימת בתי הכנסת בטורקיה
יהדות טורקיה
יהודי אנטקיה
אנטקיה
הערות שוליים

↑  מיקום בית הכנסת על פי Google Street View
1 2 3 4 5 6 7 8    אליענה גורפינקיאל, ‏אנטקיה, הקהילה היהודית בטורקיה בת 2,300 שנה, נכחדה ברעידת האדמה, בעיתון מקור ראשון, 11 בפברואר 2023
↑  Zvi Bar'el, "Head of tiny Jewish community in Turkey: There's no love between Israeli citizens", Haaretz, August 12, 2013.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 12, ג', א', 119.
↑  רומן וילק, יהודי סוריה הסלווקית, דוקטוראט 1987 בהנחיית אריה כשר, עמ' 24–45
↑  יוסף בן מתתיהו, תולדות מלחמת היהודים ברומאים, ספר ז', פרק ג', ג'.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 12, ג', א', 120.
1 2  Danya Chudacoff, Turkey’s Jewish community longs for the past, www.aljazeera.com (באנגלית)
1 2 3 4  Antakya - jewish heritage, history, synagogues, museums, areas and sites to visit, JGuide Europe (באנגלית)
↑  Danya Chudakoff, "Turkey's Jewish community longs for the past: With only 18 members remaining, Antakya's Jewish community struggles to hold onto its rich history and culture." Al Jazeera, May 14, 2014.
↑  Shirin Ghermezian, "Only 18 Members Remain in 2,300-Year-Old Turkish Jewish Community Following Political, Economic Turmoil", Algemeiner Journal, May 19, 2014.
↑  Michael Kaplan, "Jews Spent Centuries in Antakya, Turkey. Now, There's Only 17 Left.", The Jewish Daily Forward, October 28, 2014.
↑  Joel A. Zack, Historic synagogues of Turkey, 2008, p. 188
1 2 3  Jews Spent Centuries in Antakya, Turkey. Now, There's Only 17 Left., The Forward, ‏2014-10-28 (באנגלית)
↑  "Turkey earthquake: 2500-year-old Jewish presence in Antakya may come to an end". Middle East Eye (באנגלית). נבדק ב-2023-02-15.
↑  Turkey's Antakya is in ruins after the quake, erasing cultural and religious heritage, WUSF Public Media, ‏2023-02-25 (באנגלית)
1 2  חשש כבד לחייו של ראש הקהילה היהודית באנטקיה: "הכול נקבר תחת ההריסות", באתר ynet, 7 בפברואר 2023
↑  Lazar Berban (2023-02-16). "14 Jews rescued from devastated Turkish city of Antakya, given shelter in Istanbul". Times of Israel.
↑  Antakya Jewish Community was also Destroyed by the Earthquake, www.salom.com.tr
בית כנסת החסידה הלבנה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת 
 מיקום:  ורוצלב 
 מדינה:  פולין 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1827
 תאריך פתיחה רשמי:  1827 
 תאריך פירוק:  1968 
 חומרי בנייה:  לבנה 
 אדריכל:  קרל פרדיננד לאנגהנס 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות נאו-קלאסית 
 
 קואורדינטות:  51°06′29″N 17°01′29″E﻿ / ﻿51.1081853°N 17.0248566°E﻿ / 51.1081853; 17.0248566
 he
 
בית כנסת החסידה הלבנה (בפולנית: Synagoga pod Białym Bocianem) נוסד במאה ה-19 בברסלאו, כיום ורוצלב שבפולין. בניין בית הכנסת נחנך מחדש בשנת 2010, לאחר שיפוץ מקיף שנמשך עשר שנים. בית הכנסת משמש כמרכז דתי ותרבותי של הקהילה היהודית המקומית, תחת חסותו של איחוד הקהילות היהודיות בפולין. זהו בית הכנסת היחיד בוורוצלב אשר שרד לאחר השואה.
היסטוריה

בניין בית הכנסת נחנך בשנת 1829, עוד בעת שהעיר הייתה ידועה בשם ברסלאו והייתה חלק מממלכת פרוסיה. המבנה בן שלוש קומות, בסגנון ניאו קלאסי, תוכנן על ידי האדריכל קרל פרדיננד לנגהנס (1781-1869).לנגהנס היה מן הבולטים באדריכלי שלזיה במאה ה-19 ותכנן תיאטראות רבים ברחבי גרמניה. בברסלאו הוא תכנן אף את בית האופרה. העיצוב הפנימי המקורי של המבנה, אשר איננו קיים עוד, תוכנן על ידי הצייר רפאל בלאו (1771–1836) ובנו הרמן בלאו (1804–1850). שמו של בית הכנסת זהה לשמו של פונדק אשר בעבר עמד באותו האתר.
אולם התפילה הראשי מוקף משלושה צדדים בעזרת נשים. מן המבנה המקורי שרדה מסגרת העץ של ארון קודש ופרט עיצובי של לוחות הברית, עליהן עשרת הדיברות.
במהלך ליל הבדולח פנים המבנה נהרס על ידי האס אה, אשר אף קרעו את ספרי התורה בארון הקודש. באותו לילה נשרף עד היסוד אף בית כנסת חדש, אשר שימש את הקהילה הנאולוגית בעיר. בית כנסת החסידה הלבנה נמלט מגורל דומה כיוון שהיה ממוקם קרוב למבנים אחרים והפורעים היו מודאגים כי האש תתפשט למבנים סמוכים בבעלות לא יהודית.
לאחר ליל הבדולח בית הכנסת שופץ על ידי הקהילה היהודית ושימש יהודים מכל הזרמים עד לשנת 1943. באותה שנה השתלטו הנאצים על הבניין והפכו אותו למחסן רכוש יהודי שהוחרם. בעת שתושבי הקהילה היהודית בעיר נאספו ונשלחו למחנות השמדה, שימש חצר בית הכנסת כנקודת איסוף באופן דומה לאומשלאגפלאץ בוורשה.
לאחר המלחמה השיבו שלטונות העיר ורוצלב את המבנה לידי הקהילה היהודית החדשה בעיר. הבניין שימש כבית תפילה ומרכז קהילתי וסבל מתקצוב מועט והתנכלויות נישנות של גורמים אנטישמיים בעיר, אשר פעלו ככל הנראה בשליחות המשטר הקומוניסטי. שנים ספורות לאחר אירועי מרץ 1968 בפולין, במהלכם התנהל מסע הסתה אנטישמי בחסות השלטון, עזבו רוב יהודי העיר את פולין והפעילות בבית הכנסת פסקה.
בית הכנסת היה בשימוש עד 1974 כאשר הרשויות הפקיעו את המבנה ונתנו אותו לשימושה של אוניברסיטת ורוצלב, אשר הפכה אותו לבניין ספרייה. בשנת 1989 העבירה האוניברסיטה את המבנה לידי האקדמיה למוזיקה. בשנת 1995 נרכש המבנה על ידי חברה פרטית. לאחר מכן חזר לידי הקהילה היהודית והיה בשיפוצים במשך שנים. השיפוצים הושלמו ובית הכנסת נחנך מחדש בשנת 2010. במבנה פועל גם מוזיאון יהודי.
ב-2014, נערך בבית הכנסת טקס הסמכה לרבנות של ארבעה רבנים ושלושה חזנים, זאת לראשונה מאז מלחמת העולם השנייה. שר החוץ הגרמני השתתף בטקס.
הערות שוליים

↑  "Gminy zrzeszone w Związku Gmin Wyznaniowych Żydowskich". Jewish communities belonging to the Union of Religious Communities (בפולנית). Forum Żydów Polskich. 2010. אורכב מ-המקור ב-23 בספטמבר 2010. נבדק ב-17 ביולי 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "White Stork synagogue in Wroclaw reopens 61 years after its destruction". World Jewish Congress website. World Jewish Congress. 12 במאי 2010. נבדק ב-23 במאי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wrocław synagogue rededicated.
↑  White Stork Synagogue restored Polish Radio. Retrieved May 23, 2017.
↑  Polish city marks first rabbinic ordination since World War II, The Times of Israel, September 3, 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011060911405171  VIAF: 302572009   WorldCat (עם VIAF): 302572009
בנימין קזיס

הרב בנימין קזיס (קאזיס, קאזיש) (נפטר תצ"ה, 1735) היה מרבני קושטא וצפת.
ביוגרפיה

נולד באדריאנופול לאביו ר' דוד. למד מפי רבי אליעזר נחום ורבי רפאל יעקב אברהם גירון.
חיבר פירוש בשם "מגילת ספר" על הסמ"ג, שחלקו הראשון בלבד נדפס בקושטא תק"י, על ידי בני המחבר, דוד ואברהם. הספר מצוטט רבות בין מפרשים ופוסקים בדורות הבאים.
ספרים רבים שלו נותרו בכתב יד, ומרביתם נמצאים באוסף בניהו שביד הרב נסים: "אמתחת בנימין", חידושים על התוספות. "צווארי בנימין", פירושים לכמה מסכתות. "חלקו של בנימין", פירושים על הרמב"ם. ספר נוסף עוסק בפירוש הרא"ם על התורה. כמו כן כתב ביאור על הירושלמי, שחלקים ממנו נדפסו בכמה גליונות בביטאון "נר מערבי". ספר אחר נקרא "יד ימיני", ולא ידוע היכן הוא. החיד"א ראה חלק מכתביו בקושטא ומצטט מהם בכמה מספריו.
בסוף ימיו עלה לארץ ישראל והתמנה לרב בצפת, שם נפטר כעבור שנתיים.
לקריאה נוספת

מאיר בניהו, מבוא לפירוש הספרי לר' אליעזר נחום, עמ' כא-כב.
ארתור מסלן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  10 באוקטובר 1875 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  23 במרץ 1937 (בגיל 61) בודפשט, ממלכת הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 
ד"ר ארתור מסלן, (במקור מסר-Messer; (בהונגרית: Meszlény Artúr; בודפשט, 11 באוקטובר 1875 – בודפשט, 23 במרץ 1937) היה שופט, עורך דין, פרופסור באוניברסיטה, סופר משפטי יהודי-הונגרי.
ביוגרפיה

ארתור מסר נולד במשפחה יהודית כבנם של עורך הדין פילפ מסר ושל ברתה היים. את הדוקטורט שלו במשפטים קיבל בשנת 1898 בבודפשט. מאותה השנה עבד כמתמחה בבית המשפט. ב-1902 עבר את בחינות לשכת עורכי הדין. ביולי 1907, קיבל הסמכה כפרופסור חבר במשפט פרטי/אזרחי הונגרי באוניברסיטת פרנץ יוזף בקולוז'וואר. לאחר פרקטיקה קצרה כעורך דין, החל לעבוד כנוטריון ציבורי בית המשפט כבר בינואר 1900 ולאחר מכן הועסק בבית המשפט הנפתי (כמו בית משפט השלום) של פשט כרשם ומזכיר משנה. משנת 1914 שירת במחלקה להכנת חוקים במשרד המשפטים. במקביל, מ-1911 עד 1917, היה פרופסור מן המניין ב"אקדמיה המזרחית למסחר". משנת 1917 מונה לשופט בבית המשפט המחוזי של בודפשט. הוא פרש על פי בקשתו ב-1921 ולאחר מכן עבד כעורך דין מ-1921 עד 1937. בינתיים עבר התגורר בסגד. אשתו הייתה מרגיט צ'ייקל, בתם של פילפ צ'ייקל ושל רגינה טנצר, הם נישאו בבודפשט ב-2 באוגוסט 1924. באוניברסיטת פרנץ יוזף בקלוז' הוענק לו גם כן תואר פרופסור מן המניין ב-1929.
משנת 1909 עד 1919 היה מסלן המזכיר של התאגדות עורכי הדין ההונגרית ולאחר מכן חבר ב"חבר האלקטורים של ההתאגדות" (The Hungarian Law Association) שהוא איננו לשכת עורכי הדין. משנת 1910 היה עורך הקורס החדש של האגודה ההונגרית למשפטים. הוא לקח חלק בעריכת הלקסיקון הגדול של רוואי. מ-1915 היה גם עמית ועורך של העיתון בשפה הגרמנית פסטר לויד. במהלך מלחמת העולם הראשונה השתלב משרד המשפטים באופן פעיל בניסוח חקיקה בנושא הליכי פשיטת רגל בכפייה ובפירוק מוסדות פיננסיים. בשנות ה-20 הפך למומחה ופעיל בניסוח חוקים בנושאי תחרות בלתי הוגנת וחדלות פירעון. לבקשת שר המשפטים ההונגרי, עסק רבות ברפורמה בדיני המניות ובהצעה לספר חוקים אזרחי במחצית השנייה של שנות ה-20. בשנת 1925 היה אחד המייסדים והעורכים הראשיים של כתב העת המשפטי "החוק האזרחי" (Civil Law), יחד עם פרופסור שאלאמון בק ועם אישטוואן וראנאי (מקודם שטרן, שהיה התובע הכללי של בירת הונגריה בודפשט והובא למנוחות בבית הקברות היהודי של אובודה). מסלן נשאר חבר במערכת כתב העת עד מותו. בשנת 1929 הוענק לו תואר "יועץ מועצת השרים" (ממשלה).
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” |  בהקדמתו לגיליון הראשון של כתב העת "המשפט האזרחי" כתב: "שלא יהיה החוק - שהוא שיקוף אמיתי באופן בלתי נמנע של התפיסה המוסרית הבסיסית של כל החברה - שעיר לעזאזל עיקש ומוכן לשרת, אלא כהנת גאה של האמת. והחוק לא צריך להיות סוג של אכיפה אלימה, אלא מגן שמגיש הגנה בטוחה ומוכן לקבל לחיקו כל אחד שבורח מאלימות". | “ |


מסלן היה מומחה מרכזי במשפט אזרחי ומשפט פרטי; בנוסף ל"משפט האזרחי" (Polgári Jog), כתביו פורסמו בעיקר בכתבי העת "העלון המשפטי" (Jogtudományi Közlöny) וב"עבודת גמר של איגוד המשפט ההונגרי" (Magyar Jogászegyleti Értekezések). יצירתו העשירה במשפט תרמה להשלמת מגמת המשפט החברתי הפרטי, לפריחה של "זכויות האזרח" ההונגרי במאה ה-20 ולהעלאת הסטנדרט של חקיקת המשפט המסחרי. ספר זיכרון יצא לאור בבודפשט בשנת 1936 לרגל יום הולדתו ה-60.
תפקידיו הציבוריים

בשנות ה-20 היה חבר באגודה לענייני חוץ ההונגרית,
משנת 1924 היה נשיא חטיבת בודפשט של לשכת עורכי הדין הלאומית ו
נשיא "אגודת הדיונים של עורכי הדין האזרחיים".
עבודותיו העיקריות

מחקרי מדיניות המשפט הפרטי: תוך התייחסות מיוחדת לטיוטה של הקודקס האזרחי הכללי ההונגרי. סדרה 1. בודפשט: פוליצר, 1901. 224 עמ'.
מחקרי מדיניות המשפט הפרטי: תוך התייחסות מיוחדת לעיצוב הקוד האזרחי הכללי ההונגרי. בודפשט: פוליצר ז', 1901
אוסף ממדריכים, משאבים ועזרים אחרים בנה ז'גד: "פרקים מתחום דיני החוזים שלנו". בודפשט: פוליצר, 1902
דיני מכרות: חוקים, תקנות, פסיקה. בודפשט: גריל, 1905
קרטלים ונאמנויות (בודפשט, 1906)
Das Vermögen im Bürgerlichen Gesetzbuch für das Deutsche Reich und im schweizerischen Zivilgesetzbuch. Skizze einer neuen Vermögenslehre. Bern: Stämpfli, 1908. VIII, 90 p.
על הקודקס האזרחי השווייצרי - מחקר משפט פרטי המבוסס על מדעי החברה. בודפשט: אתנאום 1909. 490 עמודים.
מבוא לסדר הדין האזרחי. בודפשט: אתנאום, 1911. 497 עמודים.
מדריך רגיל לסדר הדין האזרחי (מהדורה שנייה מתוקנת של עבודתו של ג'רג' ינצ'ו, 1-2. בודפשט, אתנאום, 1912-1915.)
דיני מסחר ואשראי: מדריך לסטודנטים במכללה מסחרית. בודפשט פרנקלין, 1914. IV, 359 עמ'.
הסדר חובה שאינו פשיטת רגל ופירוק כפוי (Bp., 1916)
הסדר חובה מחוץ לפשיטת רגל: צו שרים מס' 4070/1915 ME, חוק V.-c. והסברים קבועים על חקיקת כפייה אחרת שאינה פשיטת רגל. בודפשט: אתניאום, 1916. 312 עמ', 4 ט.
סוציאליזציה של הקוד האזרחי: 1.: משפט אישי, דיני משפחה, דיני קניין. בודפשט: פרנקלין, 1918. 65 עמ'.
הסבר על חוק התחרות הבלתי הוגנת (חוק V משנת 1923). בודפשט: אתנאום, 1923. 214 עמ'.
יJosef Kohler als Mensch und Gelehrter. Szeged: Városi Ny., 1925
הסבר שוטף על החוק והתקנות על הסדר חובה שאינו פשיטת רגל. בודפשט: חברת ההוצאה לאור טבן, 1926. 345 עמודים.
טיוטת חוק עם הערות הבהרה על דיני חדלות פירעון. Budapest: Wodianer F., 1927
רפורמה בדיני חדלות פירעון: הצעת חוק עם הערות אינפורמטיביות. בודפשט: האגודה להגנת האשראי, 1928. 190 עמודים
השפעת המלחמה על מעמדו הפרטי והשיפוטי של חבר במדינה עוינת. בודפשט: Franklin-Társulat, 1928. 38
חופש והוגנות בתחרות. בודפשט: Iparjogvédelmi Egyes., 1929. 16
זו חברת ביטוח הונגרית. [SI: [sn], [1929?] 16 עמ'.]
כפיית אי פשיטת רגל ופירוק חובה: חוקים, תקנות ופסיקה קיימים והסברם השוטף, בתוספת כללים והסברים לפירוק חובה של מוסדות פיננסיים והאינטרסים שלהם וכן חברות ביטוח. בודפשט: טבן, [1931, 377 עמודים.]
The Influence of War upon Contracts 1932
חוק תחרות בלתי הוגנת. בודפשט: פרנקלין, 1933. 54 עמודים.
מכירת תרופות על ידי סוחר תרופות: תשובה למחקר של Bálint Nagy Dezső. בודפשט: פרנקלין, 1934
ראו גם

Beck Salamon: Dr. Meszlény Artur [nekrológ]. = Polgári Jog, 1937. XIII. évf. 4. szám, p.201–203.
Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. XVIII. köt. Viczián János (sajtó alá rend.). Budapest, Argumentum–MTA Könyvtára, 1999.
Kolosváry Bálint: Meszlény Artur. In: Emlékkönyv Meszlény Artur születésének 60. évfordulójára. Budapest, Politzer Zsigmond, 1936.3–5.
A magyar állam élete. Karczag Vilmos (szerk.). Budapest: Magyar Állam-élet Monográfiája Kiadóvállalata, 1932. p.735.
Meghalt Meszlényi Artúr táblabíró [nekrológ]. = Esti Kurir, 1937. XV. évf.március 25. p.6.
Meszlény Artúr. In: Szegedi egyetemi almanach, 1921–1995. Szeged: Hungária, 1996. p.51.
Székely László: A szociális magánjog személyiségképe [Meszlény Artúr munkássága]. In: Liber amicorum. Ünnepi dolgozatok Gyertyánfy Péter tiszteletére. Budapest: ELTE ÁJK Polgári Jogi Tanszék, 2008. p.325–351.
Vészi Mátyás: Gyászbeszéd Meszlény Artur ravatalánál. = Polgári Jog, 1937. XIII. évf. 4. szám, 203–205. p.
לקריאה נוספת

לקסיקון ביוגרפי הונגרי
ביוגרפיה של ארתור מסלן. ספריית הפרלמנט - הפורטל המשפטי ההונגרי
שאלאמון בק : ד"ר ארתור מסלן (הספד). פורסם ב"משפט אזרחי", 1937. XIII. שָׁנָה מס' 4, 201–203.
מתיאש וסי: נאום אבל בהלוויה של ארתור מסלן. פורסם ב"משפט אזרחי", 1937
ארתור מסלן. בתוך: אלמנך אוניברסיטת סגד, 1921–1995. סגד: הונגריה, 1996
ארתור מסלן. בתוך: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים. בודפשט
עבודותיו דיגיטליות של ארתור מסלן בספריית הפרלמנט
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése a Pesti Izraelita Hitközség születési akv. 1417/1875. folyószáma alatt".
↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest II. kerületi polgári házassági akv. 295/1924. folyószáma alatt".
1 2  http://dtt.ogyk.hu/hu/component/k2/item/312-meszleny-artur
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 117568163  ISNI: 0000 0000 8323 1728  LCCN: n99275328  NKC: uk2014802346  NTA: 244664064  RERO: 02-A003587582  SUDOC: 136100244  VIAF: 115856509   WorldCat (עם VIAF): 115856509
ברנרד מרכוס

| --- | --- |

 לידה:  12 במאי 1929 ניוארק, ניו ג'רזי, ארצות הברית
 פטירה:  4 בנובמבר 2024 (בגיל 95) בוקה רטון, פלורידה, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית
 פעילות בולטת:  הקמה הום דיפו (עד 2002 כיהן גם כמנכ"ל) והקמה של המכון הישראלי לדמוקרטיה
 השכלה:  אוניברסיטת ראטגרס  תיכון מלקולם אקס שבאז 
 תקופת הפעילות:  1968–2024 (כ־56 שנים)
 מפלגה:   המפלגה הרפובליקנית
 השקפה דתית:  יהדות 
 בת זוג:  רות ראדוס  בילי מרקוס
 מספר צאצאים:  2
 
ברנרד (ברני) מרכוס (באנגלית: Bernard Marcus;‏ 12 במאי 1929 – 4 בנובמבר 2024) היה מיליארדר יהודי אמריקאי שהקים את רשת הקמעונאות האמריקאית הום דיפו. בנוסף הקים את המכון הישראלי לדמוקרטיה.
ביוגרפיה

ברנדר מרכוס נולד ב־12 במאי 1929 בניוארק ניו ג'רזי, להורים שהיגרו מרוסיה. משפחתו הייתה דלת אמצעים ולכן, לא התאפשר לו ללכת ללמוד לימודי רפואה כפי שחלם. במקום זאת, נרשם ללימודי רוקחות באוניברסיטת ראטגרס.
בהתחלה עבד בבית מרקחת, אבל הוא העדיף לעבוד בעבודה ניהולית. הוא עבד בכמה עבודות, עד שהגיע לעבוד ב-Handy Dan Improvement Centers בתור מנכ"ל. בשנת 1978 החליט הדירקטוריון לפטר את מרקוס ועוד עובד אלמוני בחברה, ארתור בלאנק. באותה שנה הם הקימו ביחד את רשת "הום דיפו". בראשית דרכה של הרשת, הם שילמו לאנשים דולר אחד לכל קונה שיבוא לחנות. הרשת הייתה אחת החברות הראשונות ששיווקה מוצרים להכנה בשיטת "עשה זאת בעצמך".
ב-1991 הקים את המכון הישראלי לדמוקרטיה. עד היום הוא התורם העיקרי של המכון, לפחות 40% מהתקציב בכל שנה. כאשר המכון לא מצליח לגייס את השאר, הוא משלים את החסר. חלק מתרומות שלו למכון שימשו לבניית בניין למכון בשכונת טלביה.
ב-2016 ברנרד ואשתו בילי תרמו את הכסף הנדרש להקמת מרכז שירותי הדם הלאומי של מד"א.
ברנרד תמך בדונלד טראמפ בכל שלושת סבבי מערכות בחירות, והיה אחד התורמים הגדולים שלו.
בנוסף, תרם להקמת "אקווריום ג'ורג'יה" בארצות הברית.
הוא הקים עמותה שעוסקת בשיפור נגישות לנכים ובחינוך.
ברנרד מרכוס היה נשוי בראשונה לרות ראדוס, נולדו להם שני ילדים. אשתו השנייה היא בילי מרכוס, שלו יש ממנה בן חורג. הוא הודיע שהוא לא ישאיר הרבה כסף לילדים שלו, במקום זאת הוא יתרום את כל כספו לעמותה שהקים.
הערות שוליים

1 2  ההצגה נמשכת, השחקנים מתחלפים, באתר גלובס, 2 ביוני 1998
1 2  Bernard Marcus, Forbes (באנגלית)
↑  Bernie Marcus, jewishvirtuallibrary.org
↑  News1.co.il - חדשות, פוליטיקה, כלכלה וספורט, באתר News1.co.il
↑  מרכז שירותי הדם הלאומי החדש של מגן דוד אדום ע"ש ברני ובילי מרכוס, באתר mdais.org, ‏3 במאי 2022
↑  John Hyatt, Home Depot Billionaire Bernie Marcus Endorses Donald Trump, Forbes (באנגלית)
↑  אור רפל-קרויזר, המרכז לחקר ארה"ב, אונ' ת"א, הכסף היהודי והבחירות בארה"ב, באתר ynet, 10 באוקטובר 2020
1 2 3  שיסתדרו לבד: מי הם המיליארדרים שישאירו פירורים לילדיהם, באתר כלכליסט, 14 בספטמבר 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 2088961  CiNii: DA12616661  ISNI: 0000 0000 3350 381X  LCCN: n98079481  NDL: 00802927  SUDOC: 228957400  VIAF: 43619031   WorldCat (עם VIAF): 43619031
ניתוח קיסרי

הוצאת היילוד מרחם אמו בניתוח קיסרי
צוות רפואי, יולדת ויילוד לפני חיתוך חבל הטבור
סגירת החתך בבטן האם
ניתוח קיסרי (נקרא לעיתים גם "לידת חתך"), הוא הליך ניתוחי בו חותכים את בטנה ורחמה של אישה הרה כדי להוציא מתוכם את העובר או העוברים ואת שלייתם. ההליך משמש חלופה ללידה נרתיקית או חלופה להפלה מלאכותית, במקרה של היריון מחוץ לרחם.
מקורו של הביטוי העברי "יוצא דופן", הוא בכינוי שניתן לניתוח זה בספרות חז"ל.
בשנת 1881 פרדיננד אדולף קהרר לראשונה ביצע את הניתוח בצורה מודרנית.
סוגי ניתוח קיסרי

בניתוח הקיסרי הקלאסי מבוצע חיתוך אנכי במרכז הבטן, (Midline vertical) בעדו מוצא התינוק. אלו הניתוחים שנעשו בעבר במרבית המקרים.
ניתוח קיסרי עם חתך רוחבי (פננשטיל): נפוץ יותר כיום; מבוצע חתך רוחבי בחלק התחתון של הבטן, Supra-pubic. החיתוך התחתון קטן יותר, גורם להפחתה באיבוד הדם, קל לסוגרו והוא אינו מונע לידה נרתיקית מאוחר יותר. החסרונות: הניתוח אורך זמן רב יותר, אין גישה טובה לבטן העליונה ויש נטייה גדולה יותר של הידבקויות, כגון של השלפוחית, ברחם ובאומנטום.
בניתוח קיסרי "צרפתי" נוצר פתח קטן יותר, כשהתינוק מחולץ בדרך כלל באמצעות מלקחיים, מה שמהווה סיכון ליילוד ואף פגיעה ביולדת. לפיכך, העביר משרד הבריאות בינואר 2023 הוראה להפסיק דרך זו של לידה.
לפי נתוני המרכז הרפואי הדסה הסיבות העיקריות לניתוח קיסרי הן: לידה קודמת בניתוח קיסרי, לידה במַנָּח או מצג שמקשה או אינו מאפשר לידה נרתיקית, או כשהניסיון להיפוך העובר נכשל, זיהוי מצוקה עוברית במהלך הלידה, בלידה קשה או כשגודל העובר חריג. סיבות אלו, במקובץ, הן הסיבות הנקובות ל-77.7 אחוז מההוראות לביצוע ניתוח קיסרי[דרוש מקור]. סיבות נפוצות פחות הן ריבוי עוברים, בקשת היולדת או לידה מוקדמת. ניתוח קיסרי מסיבות טבעיות אלו עשוי להיות נחוץ בכ-10 עד 13 אחוז מהמקרים, אך הרבה רופאים ויולדות נוטים לבצע ניתוח קיסרי גם מסיבות נוספות: הימנעות מכאבי הלידה, רצון ללדת בתאריך נקוב, וסיבות אחרות. שיעור היולדות בניתוח קיסרי בישראל, לפי המרכז הרפואי הדסה, עמד ב-2006 על 19.4 אחוז[דרוש מקור].
חלק ניכר מהניתוחים הקיסריים מוזמנים מראש (אלקטיביים), שכן חלק ניכר מסיכוני הלידה הנרתיקית ידועים מראש: לדוגמה, ניתוח קיסרי קודם, מצג פתולוגי, היריון מרובה עוברים, שיליית פתח, ועוד. במקרים כאלה נקבע הניתוח סביב השבוע ה-39 להיריון. ניתוחים קיסריים אחרים הם ניתוחי חירום, שסיבתם, בדרך כלל, לידה פעילה שנוצרו בה סיבוכים.
אינדיקציות לניתוח קיסרי

האינדיקציות לניתוח קיסרי (הסיבות שבעטיין יש לבחור בניתוח קיסרי) הן:
דיסטוציה - חוסר התקדמות בפתיחה, או בירידת ראש העובר.
מוניטור עוברי לא תקין - הדגמה של מצוקה עוברית במוניטור; במקרה כזה יש לנתח תוך חצי שעה ממועד ההדגמה האמור.
מצג עכוז - לא מהווה אינדיקציה מוחלטת, אך במרבית המקרים בוחרים בניתוח קיסרי לאור הסיבוכים הקיימים במצב זה.
שליית פתח
אינדיקציות נוספות: מיומה צווארית המונעת את מעבר העובר, חוסר יכולת ללחוץ בלידה וכיוצא בזה.
ניתוח קיסרי בעבר - בעיקר אם היו מעל שני ניתוחים קיסריים, וכן כתוצאה מסיבה שהביאה לניתוח הקיסרי הקודם.
מהלך הניתוח

למעט ניתוחי חירום מסוימים, הניתוח הקיסרי מתבצע ברוב בתי החולים בהרדמה אזורית, אפידורלית או ספינאלית. כעבור מספר דקות, כשההרדמה מתחילה להשפיע על פלג הגוף התחתון של היולדת, יחל רופא הנשים בביצוע החתך ובהוצאת הילוד והשליה, וייחתך חבל הטבור. מיילדת תקבל לידיה את הרך הנולד, תתעד את זמן לידתו ותנקה אותו משכבת הוורניקס. התינוק יעבור "בדיקת אפגר" וישהה זמן מה תחת מנורת חימום. בחלק מהמקרים רופא ילדים יבצע בדיקות ראשוניות נוספות בחדר הניתוח. בתי חולים שמאשרים נוכחות מלווה בזמן הניתוח, יבקשו לרוב מהמלווה לצאת מחדר הניתוחים בשלב זה.
חלקו השני והארוך יותר של הניתוח כולל את תפירת הרחם והשכבות החיצוניות עד לעור.
בסך הכול אורך ניתוח קיסרי בימינו כ-40 דקות, והוא מצריך עבודת צוות של שני גינקולוגים, מרדים, מיילדת ורופא ילדים. בניתוח קיסרי בגישה הנקראת "עור לעור" (בניגוד לשיטה השמרנית, שלפיה קיים חוצץ בזמן הניתוח אשר לא מאפשר ליולדת לראות את הניתוח), המיילדת נוטלת את התינוק מידיו של הגניקולוג, מניחה אותו על פלג גופה העליון של האם ומשגיחה על האם והתינוק בזמן שהגניקולוג ממשיך לתפור את הרחם ואת החתך של הניתוח.
ההכנה לניתוח כוללת צום של שמונה שעות, ומתן אנטיביוטיקה חד פעמית (למשל, צפלוספורין).
מקור השם

במקומות רבים נטען כי מקור שמו של הניתוח הקיסרי נובע מכך שבשיטה זו יילדו את יוליוס קיסר, שליט רומא. הסבר זה שגוי, שכן המושג "ניתוח קיסרי" קדם בכ-700 שנה להולדתו של יוליוס קיסר. מלבד זאת, באותה תקופה אימהות שילדו בניתוח כזה היו מתות סמוך ללידה, כך שאילו נולד יוליוס קיסר בשיטה זו הייתה אימו מתה, אלא שידוע כי אימו של יוליוס קיסר חייתה עדיין כאשר היה מפקד הצבא.
מקור השם כנראה מהמילה הלטינית "קאיסיוּס" – חַתוּך/כַּרוּת. בלטינית: Caedo, Caedere, Caesum הן מילים שפירושן לחתוך/לכרות. מכאן שהתרגום מלטינית של "ניתוח קיסרי" הוא "ניתוח חיתוך".
בתוספות במסכת עבודה זרה (דף י', עמוד ב') מובא כי אימו של הקיסר הראשון ברומא מתה בלדתה ונבקע כרסה, ומצאוהו שם חי - וקראוהו קיסר מלשון כרות. מכאן ואילך כונו גם כל המלכים שלאחריו בשם זה.
ניתוח קיסרי מופיע בספרות חז"ל בשם יוצא דופן, כלומר ולד שנולד דרך דופן הרחם. "יוצא דופן, והבא אחריו - שניהם אינן בכור לא לנחלה ולא לכהן" (משנה מסכת בכורות פרק ח', משנה ב').