stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
היסטוריה של נבחרת ישראל בכדורגל
שנות ה-80: מוקדמות מונדיאל וטורניר מוקדמות אולימפי אחרון > סוף ההשתתפות במוקדמות האולימפיים

| בית 6 במוקדמות מונדיאל 1982> נבחרת.נבחרת | בית 6 במוקדמות מונדיאל 1982> משחקים.משחקים | בית 6 במוקדמות מונדיאל 1982> ניצחונות.ניצחונות | בית 6 במוקדמות מונדיאל 1982> תיקו.תיקו | בית 6 במוקדמות מונדיאל 1982> הפסדים.הפסדים | בית 6 במוקדמות מונדיאל 1982> שערים.זכות | בית 6 במוקדמות מונדיאל 1982> שערים.חובה | בית 6 במוקדמות מונדיאל 1982> שערים.Δ | בית 6 במוקדמות מונדיאל 1982> נקודות.נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סקוטלנד | 8 | 4 | 3 | 1 | 9 | 4 | 5+ | 11 |
| צ. אירלנד | 8 | 3 | 3 | 2 | 6 | 3 | 3+ | 9 |
| שוודיה | 8 | 3 | 2 | 3 | 7 | 8 | 1- | 8 |
| פורטוגל | 8 | 3 | 1 | 4 | 8 | 11 | 3- | 7 |
| ישראל | 8 | 1 | 3 | 4 | 6 | 10 | 4- | 5 |
מנסל החל את הקדנציה שלו כמאמן הנבחרת בהפסד 0 - 2 לבורוסיה מנשנגלדבך במשחק ידידות, שנערך לעיני 20,000 צופים באצטדיון רמת גן. כבר בתחילת הקדנציה שלו כמאמן הנבחרת הוטל על מנסל הצורך להוביל את ישראל במוקדמות מונדיאל 1982. ישראל הוגרלה לבית 6 באירופה על אף שלא הייתה חברה באופ"א, ושובצה ביחד עם סקוטלנד, שוודיה, צפון אירלנד ופורטוגל. ישראל פתחה את משחקי הבית ב-26 במרץ 1980, כאשר אירחה ברמת גן את צפון אירלנד וסיימה מולה בתיקו ללא שערים. כעבור כשלושה חודשים התארחה ישראל בסטוקהולם וסיימה בתיקו 1–1 מול שוודיה, ובגומלין שנערך ברמת גן ב-12 בנובמבר 1980 סיימה בתיקו נוסף ללא שערים. הנבחרת קיוותה לזכות בניצחון חוץ ראשון בטורניר במשחק החוץ מול פורטוגל, אך לא הצליחה להבקיע כלל במשחק ומנגד ספגה שלושה שערים באצטדיון האור שבליסבון.
ישראל פתחה גם את משחקי הבית ב-1981, וב-25 בפברואר הפסידה לסקוטלנד ברמת גן בתוצאה 0–1 משער של קני דלגליש. ב-28 באפריל התארחה ישראל בגלאזגו למשחק הגומלין, וספגה הפסד 1–3. ב-28 באוקטובר שיחקה ישראל מול פורטוגל ברמת גן וגמלה לה על ההפסד בליסבון עם ניצחון 4–1, משלושער של בני טבק ושער נוסף של גידי דמתי. הייתה זו הפעם השנייה שבה ניצחה ישראל יריבה אירופית במוקדמות המונדיאל. המשחק האחרון של ישראל במוקדמות נערך בבלפסט ב-18 בנובמבר, והיה בעל חשיבות רבה לצפון אירים, שנזקקו ל-2 נקודות כדי לעבור את שוודיה בדירוג ולהעפיל למונדיאל. המשחק אכן הסתיים בניצחון 1–0 לטובת צפון אירלנד, שהעפילה ביחד עם סקוטלנד למונדיאל. ישראל דורגה במקום האחרון, לראשונה מאז מוקדמות מונדיאל 1966.
לאור הכישלון להעפיל למונדיאל בפעם השלישית ברציפות הוחלט בהתאחדות לא להאריך את חוזהו של מנסל. בהצבעה שנערכה בהתאחדות הוחלט למנות במקומו את יוסף מרימוביץ', לו הייתה זו הקדנציה השנייה כמאמן הנבחרת.
בתווך בין שני טורנירי מוקדמות המונדיאל השתתפה ישראל במוקדמות טורניר הכדורגל האולימפי של אולימפיאדת לוס אנג'לס, שהייתה עתידה להיערך ב-1984. גם הפעם הוגרלה ישראל לבית אירופי, ונקבע כי בין יוני 1983 לינואר 1984 היא תשחק נגד גרמניה המערבית ופורטוגל. ישראל פתחה את הטורניר בהפסד 0–2 לגרמניה המערבית בוופרטל, והמשיכה בניצחון ביתי על פורטוגל. עם זאת, בעקבות ההפסדים בשני משחקי הגומלין לא הצליחה ישראל להעפיל לטורניר הכדורגל האולימפי בפעם השלישית. תוך כדי הטורניר ערכה ישראל משחקי ידידות מול נבחרות אורוגוואי ורומניה, וסיימה אותם בתיקו. ב-22 במאי 1985 נערכו שני משחקי ידידות לרגל 15 שנים להעפלת ישראל למונדיאל הראשון בתולדותיה. במשחק הראשון גברה הנבחרת על קבוצת ואסקו דה גאמה מברזיל, ובמשחק השני סיימו שחקני נבחרת ישראל שהשתתפו במונדיאל 1970 בתיקו 1–1 מול נבחרת מקבילה מברזיל (שזכתה באותו טורניר).
2010–2020 > תקופת לואיס פרננדס

| בית 6 במוקדמות יורו 2012> נבחרת.נבחרת | בית 6 במוקדמות יורו 2012> משחקים.משחקים | בית 6 במוקדמות יורו 2012> ניצחונות.ניצחונות | בית 6 במוקדמות יורו 2012> תיקו.תיקו | בית 6 במוקדמות יורו 2012> הפסדים.הפסדים | בית 6 במוקדמות יורו 2012> שערים.זכות | בית 6 במוקדמות יורו 2012> שערים.חובה | בית 6 במוקדמות יורו 2012> שערים.הפרש | בית 6 במוקדמות יורו 2012> נקודות.נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| יוון | 10 | 7 | 3 | 0 | 14 | 5 | 9+ | 24 |
| קרואטיה | 10 | 7 | 1 | 2 | 18 | 7 | 11+ | 22 |
| ישראל | 10 | 5 | 1 | 4 | 13 | 11 | 2+ | 16 |
| לטביה | 10 | 3 | 2 | 5 | 9 | 12 | 3- | 11 |
| גאורגיה | 10 | 2 | 4 | 4 | 7 | 9 | 2- | 10 |
| מלטה | 10 | 0 | 1 | 9 | 4 | 21 | 17- | 1 |
בעקבות רצף הכישלונות של דרור קשטן החליט אבי לוזון, יושב ראש ההתאחדות לכדורגל, כי חוזהו של קשטן כמאמן הנבחרת לא יוארך. בעקבות האכזבה מהישגיהם של המאמנים הישראלים נטתה הכף לטובת העסקתו של מאמן זר בעל הישגים, ולאחר בחינת מספר מועמדים הוחלט למנות את הצרפתי לואיס פרננדס, שהיה חסר ניסיון באימון נבחרות כדורגל.
כבר בשני משחקי הידידות הראשונים תחת הדרכתו ספגה הנבחרת הפסדים בפער משמעותי לצ'ילה ולאורוגוואי, שהתכוננו למונדיאל 2010. פרננדס הרבה לזמן שחקנים חדשים לנבחרת ולנסות הרכבים שונים, וכך היה גם בתחילת מוקדמות יורו 2012. ישראל פתחה את הטורניר בניצחון ביתי 3–1 על מלטה ובתיקו אפס מול גאורגיה. בהמשך הטורניר נאלצה הנבחרת להתמודד עם שורת פציעות של שחקני מפתח, בראשם הקפטן יוסי בניון. בהיעדרם של השחקנים הפצועים הפסידה ישראל פעמיים 1–2, לקרואטיה ברמת גן וליוון באתונה. ארבע הנקודות שצברה הנבחרת במשחקים אלה היו פתיחת הטורניר הגרועה ביותר שלה בעשר השנים שקדמו למוקדמות יורו 2012‏. הביקורת על רמתה של הנבחרת התגברה לאור ירידת הנבחרת בדירוג העולמי של פיפ"א, ופרננדס נתפס כאחראי הראשי לכך. זמן קצר לפני המשחקים מול לטביה וגאורגיה הושעה פרננדס על ידי פיפ"א בגלל חוב שלא שולם לקבוצה הקטרית אל ריאן, והשעיה זאת בוטלה רק כאשר שילם פרננדס את חובו.
לאחר תום ההשעיה הצליחה הנבחרת לזכות בשני ניצחונות רצופים בטורניר, בבית על גאורגיה ובחוץ על לטביה. הביקורת השלילית על הנבחרת ועל פרננדס נמשכה, אף על פי שכעת הייתה ישראל בעלת סיכויים טובים יותר להעפיל ליורו. כהכנה לקראת המשחקים המכריעים מול יוון וקרואטיה, יצאה הנבחרת למשחק מול חוף השנהב בשווייץ, ולאחר יכולת חלשה ביותר בהגנה הפסידה בתוצאה 3–4, וזאת לאחר שכבר פיגרה 0–3. הנבחרת הכזיבה את הציפיות שתלו בה לקראת שני המשחקים המכריעים, וספגה הפסדים בבית ליוון (0–1) ובאצטדיון מקסימיר בזאגרב לקרואטיה (1–3). במשחקה האחרון בטורניר הצליחה ישראל לנצח 2–0 בחוץ את מלטה, תוך הפגנת רמת משחק שנתפסה כחלשה. פרשנים רבים הביעו את תקוותם כי פרננדס יוחלף במהרה לאור הקמפיין שנתפס כגרוע, יחסיו הגרועים עם התקשורת, אמירות שנתפסו כמביכות, אי הזימון של שחקנים מצטיינים ומנגד זימון שחקנים שזכו לדקות משחק מועטות, זימון שחקנים רבים, עד כדי מה שנתפס כ'זילות המדים הלאומיים', והצבת שחקנים בעמדות שאינן עמדות המשחק הטבעיות שלהם.
הן ההתאחדות והן פרננדס לא היו מעוניינים להמשיך את ההתקשרות ביניהם. בדצמבר 2011 הוכרז כי אלי גוטמן יהיה מחליפו של פרננדס, והוא החל בתפקידו באופן רשמי בינואר 2012.
2020 ואילך > יוסי בניון ואלון חזן

| בית ב'2 בליגה B בליגת האומות 2022/2023> נבחרת.נבחרת | בית ב'2 בליגה B בליגת האומות 2022/2023> משחקים.משחקים | בית ב'2 בליגה B בליגת האומות 2022/2023> ניצחונות.ניצחונות | בית ב'2 בליגה B בליגת האומות 2022/2023> תיקו.תיקו | בית ב'2 בליגה B בליגת האומות 2022/2023> הפסדים.הפסדים | בית ב'2 בליגה B בליגת האומות 2022/2023> שערים.זכות | בית ב'2 בליגה B בליגת האומות 2022/2023> שערים.חובה | בית ב'2 בליגה B בליגת האומות 2022/2023> שערים.הפרש | בית ב'2 בליגה B בליגת האומות 2022/2023> נקודות.נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| ישראל | 4 | 2 | 2 | 0 | 8 | 6 | 2 | 8 |
| איסלנד | 3 | 0 | 3 | 0 | 5 | 5 | 0 | 3 |
| אלבניה | 3 | 0 | 1 | 2 | 3 | 5 | 2- | 1 |
| רוסיה | - | - | - | - | - | - | - | 0 |
ב-9 במרץ 2022 המליצה ועדת האיתור של נבחרת ישראל על מינויו שחקן העבר של הנבחרת ושיאן ההופעות במדיה, יוסי בניון למנהל המקצועי של הנבחרת.ב-16 במרץ 2022 מונה בניון רשמית למנהל המקצועי של נבחרת ישראל לאחר אישור סופי של ועדת האיתור. כבר למחרת המינוי פיטר בניון את מאמן הנבחרת הזמני מרקו בלבול מאימון הנבחרת הבוגרת וגם מתפקידו המקורי בנבחרת הנוער, וזאת בשל חילוקי דעות מקצועיים. בהמשך מונה שחקן העבר והמאמן גדי ברומר לעמדת המאמן זמני של הנבחרת לצמד משחקי הידידות מול נבחרת גרמניה ונבחרת רומניה בסוף מרץ 2022. ב-26 באפריל 2022 מונה שחקן העבר אלון חזן לתפקיד מאמן הנבחרת, לאחר שאימן במחלקות הנוער וגם שימש בעבר כמאמן הזמני של הבוגרת מספר פעמים.
הקמפיין הראשון שבו אימן חזן היה קמפיין מוצלח במיוחד של נבחרת ישראל במסגרת טורניר ליגת האומות 2022/2023, בו הוגרלה ישראל ביחד עם נבחרות לא פשוטות כמו רוסיה, איסלנד ואלבניה. רוסיה, שהורחקה מכל הטורנירים האירופאים עקב הפלישה לאוקראינה, נעדרה מקמפיין זה וירדה לדרג C כבר בהתחלה. המשחק הראשון של ישראל בקמפיין התקיים מול נבחרת איסלנד בישראל ב-2 ביוני 2022 בו ישראל הובילה 1-0 משער של ליאל עבדה אולם האיסלנדים הצליחו להשוות ולהפוך את התוצאה. בדקות הסיום כבש שון וייסמן שער נוסף לזכות הנבחרת והמשחק הסתיים בתוצאה תיקו 2-2. המשחק השני התקיים נבחרת נבחרת אלבניה בחוץ ב-10 ביוני 2022, ובו הנבחרת ספגה מעט לפני הירידה למחצית, אולם במחצית השנייה הצליחה להפוך את התוצאה בדקות 57 ו-73, וישראל ניצחה בתוצאה 2-1 בחוץ ניצחון מפתיע מבחינתה שגרף מחמאות. במשחק השני נגד איסלנד באצטדיון ברייקיאוויק ב-13 ביוני 2022, התחיל לא טוב עבור ישראל שנקלעה לפיגור מוקדם בדקה התשיעית, אולם השיגה את שער השוויון בדקה ה-35. בדקה ה-60 איסלנד שוב הבקיעה שער שנתן לה יתרון, אולם 5 דקות מאוחר יותר, כבשה ישראל שער שני וסיימה את המשחק בתיקו 2-2 פעם נוספת. במשחק האחרון שהתקיים ב-24 בספטמבר 2022 שיחקה ישראל נגד אלבניה בביתה, וניצחה 1–2 לאחר שתאי בריבו כבש בדקה ה-92, וישראל הבטיחה את המקום הראשון בבית, ואת הכרטיס לפלייאוף היורו (אם לא תעפיל דרך המוקדמות) ואת הדרג השני במוקדמות יורו 2024, מה שהיה להישג הראשון לצוות של אלון חזן ויוסי בניון.
שיאים ונקודות ציון

מאז הקמתה ועד יוני 2011 ערכה הנבחרת 444 משחקים רשמיים. מאזנה במשחקים אלה עומד על 166 ניצחונות, 104 תוצאות תיקו ו-174 הפסדים. הפרש השערים של הנבחרת הוא 678 - 639‏. ישראל החלה את דרכה בטורניר רשמי בהפסד 1–7 לנבחרת מצרים במסגרת מוקדמות מונדיאל 1934, ההפסד הכבד ביותר בתולדותיה. את שער הכבוד, השער הראשון בתולדות הנבחרת, כבש אברהם נודלמן. זו גם הייתה הפעם הראשונה מתוך חמש שבה ספגה הנבחרת שבעה שערים במשחק אחד. ארבע הפעמים הנוספות היו בשני הפסדים זהים לאנגליה הצעירה ולגרמניה, והפסדים 2–7 לפולין ולארגנטינה. ניצחונה הגבוה ביותר של הנבחרת, 9–0, הושג במשחק מול טיוואן ב-23 במרץ 1988. פעמיים הבקיעה הנבחרת שמונה שערים במשחק אחד, והיא עשתה זאת בניצחון 8–3 על מלזיה ב-1974 ובניצחון 8–0 על סן מרינו ב-1999.
הנבחרת החלה את דרכה הרשמית בארבעה הפסדים רצופים ועם הפרש שערים של 3–15. את ניצחונה הראשון אי פעם היא השיגה כשניצחה 5–1 את נבחרת לבנון ב-1940. זה גם היה משחקה האחרון לפני הקמת מדינה ישראל. חודשים אחדים לאחר הקמת המדינה הפסידה ישראל 1–3 לארצות הברית במשחקה הראשון לאחר הקמת המדינה, כשאת שער הכבוד ההיסטורי כבש שמואל בן דרור. במשחק זה שותף שחקנה של מכבי תל אביב שלום שלומזון, וכיוון שהוא שותף גם בניצחון על לבנון הוא ידוע בתור השחקן היחיד בתולדות הנבחרת ששיחק בה לפני ואחרי הקמת המדינה. כמעט 55 שנים לאחר ניצחונה הראשון השיגה הנבחרת את ניצחונה ה-100, לאחר שגברה על לוקסמבורג ב-14 בפברואר 1995. שמונה שנים קודם לכן, ב-8 באפריל 1987, ספגה הנבחרת את הפסדה ה-100 במשחק מול רומניה.
לאורך שנותיה חוותה הנבחרת רצפים אחדים של ניצחונות, הפסדים או משחקים ללא הפסד או ללא ניצחון. חוסר ניסיונה של ישראל בשנים הראשונות שלאחר הקמת המדינה בא לידי ביטוי בין 1950 ל-1956, אז ספגה הנבחרת 8 הפסדים רצופים, ובין 1986 ל-1988 רשמה את אחת התקופות הפחות טובות בתולדותיה כשלא הצליחה לנצח ב-18 משחקים רצופים. בין 1973 ל-1974 זכתה הנבחרת בשבעה ניצחונות רצופים, וכעבור שנתיים קבעה רצף שיא של שמונה משחקים ללא הפסד.
רק שחקן אחד עבר את רף 100 ההופעות במדי הנבחרת; שיאן ההופעות יוסי בניון עם 102 הופעות. בניון הבקיע גם 24 שערים במדי הנבחרת, והוא מדורג במקום השלישי ביחד עם שייע פייגנבוים. מלך השערים של הנבחרת בכל הזמנים הוא ערן זהבי עם 34 שערים. מרדכי שפיגלר היה זה שהבקיע את השער שהעלה את ישראל למונדיאל 1970 במקסיקו, ובמשחק מול שוודיה בטורניר הבקיע את שערה היחיד של הנבחרת במונדיאל. שפיגלר מדורג במקום השני בטבלת מלך השערים עם 32 שערים בסך הכל, ובמקום השני בטבלת המבשלים עם 17 בסך הכל, כשמעליו חיים רביבו עם 20 בישולים.
שיא ההבקעות לשחקן במשחק בודד רשום גם הוא לזכותו של שפיגלר, שהבקיע את כל ארבעת השערים בניצחון 4–0 על ארצות הברית ב-15 בספטמבר 1968. 19 פעמים הצליחו שחקני הנבחרת להבקיע שלושער. הראשון שעשה זאת היה רפי לוי בניצחון 3–1 על הודו ב-1959, והאחרון היה ערן זהבי בניצחון 4–0 על איי פארו ב-1 בספטמבר 2021. זהבי מדורג במקום הראשון לאחר שהבקיע ארבע פעמים שלושער, שני לו שייע פייגנבוים שהבקיע שלוש פעמים שלושער, ושלישי יוסי בניון שהבקיע פעמיים שלושער. הפעם היחידה בתולדותיה שבה הבקיעה הנבחרת שני שלושער באותו משחק הייתה בניצחון 9–0 על טיוואן, והשחקנים שעשו זאת הם ניר לוין ושלום תקווה.
ראו גם

רשימת כדורגלני נבחרת ישראל שיש עליהם ערך בוויקיפדיה העברית
לקריאה נוספת

ישעיהו פורת ומשה לרר (עורכים), ספורט 50, הוצאת מעריב, ספטמבר 1998
אלישע שוחט, 100 שנות כדורגל (1906-2006), דפוס מאור אבי הפקות, יוני 2006, סיון תשס"ו
זוהיר בהלול, רמי ברוש, יגאל ביטון, האנציקלופדיה לכדורגל ישראלי (כרך ב'), דני הפצה, 2010
עומר עינב, עומדים בשער: כדורגל ויחסי יהודים וערבים בא"י–פלסטין, 1917–1948, הוצאת עם עובד, תשפ"ב 2022
בית הכנסת אוהל אהרון

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת
 על שם:  אהרון יסלזון
 מיקום:  חיפה
 מדינה:  ישראל
 רב בית הכנסת:  הרב אלעד דוקוב
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1969
 תאריך פתיחה רשמי:  1969
 אדריכל:  אהרון קשטן
 סגנון אדריכלי:  ברוטליזם
 
 קואורדינטות:  32°46′37″N 35°01′15″E
 he
 
בית הכנסת אוהל אהרון הנמצא בקמפוס הטכניון בחיפה, תוכנן על ידי האדריכל אהרון קשטן, ונבנה בשנת 1969. המבנה קרוי ע"ש אהרון יסלזון, אחיו של לודוויג יסלזון, שהיה אחד מהעשירים בקהילה היהודית בארצות הברית.
בשנת 1983 הופיע בית הכנסת על בול שהוציא השירות הבולאי בעיצובו של אסף ברג. בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20, הוקם לצד בית הכנסת בית המדרש בתכנונו של אסף קשטן, בנו של מתכנן בית הכנסת.
אדריכלות

את הבניין תכנן האדריכל אהרן קשטן שעסק בהוראה בפקולטה לארכיטקטורה, בטכניון ומיעט לתכנן מבנים. המבנה נבנה בהתאם לעקרונות הברוטליזם. המבנה ממוקם בסמוך למרכז העובדים אשר ברחוב דוד רוז, מערבית למבני הפורום. הוא מוקף מצפון וממזרח בחורש אורנים, כאשר רחבת בית הכנסת בעלת חשיבות אורבנית כחלל התכנסות מוגדר ופתוח.
בית הכנסת הוא מבנה מופשט שעומד בפני עצמו ואינו מתחבר למכלול המבני השלם של הקמפוס האוניברסיטאי, בדומה לבתי כנסת אחרים שנבנו בקמפוסים שונים בישראל, כגון בית הכנסת בגבעת רם שתכננו היינץ ראוי ודוד רזניק ובית הכנסת בתל אביב, שתכנן מריו בוטה – שלושתם מבנים עצמאיים שלא קשורים לסביבתם.
קשטן השעין גג בטון בעל צורת פירמידה הפוכה, מדורג פנימה על שתי קשתות בטון מצטלבות דיאגונלית, כאשר רגלי הקשתות מהוות ארבעה עמודים מרכזיים. עמודים אלה מאזכרים מסורת עתיקה של בתי כנסת, אשר גגם נשען על ארבעה עמודים. התרוממות הגג מעל הקירות יוצרת את מקור האור ומאפשרת לשמור על אטימותם. בנוסף העמיד האדריכל את המבנה כולו על עמודים נמוכים, וכך נוצר חלל מוצל שיכול לשמש כעין חצר (עֲזָרָה) צמודה לבניין. גרם מדרגות פשוט, עשוי בטון חשוף כמו הגג, מוביל לאולם התפילה.
ראו גם

אהרון קשטן
קריית הטכניון
לקריאה נוספת

אבא אלחנני, המאבק לעצמאות של האדריכלות הישראלית במאה ה-20, תל אביב : משרד הביטחון - ההוצאה לאור, 1998
הערות שוליים

↑  החיים בקמפוס § שירותי דת, באתר admissions.technion.ac.il
↑  תיק תיעוד מקדים | בית הכנסת אהל אהרון | קריית הטכניון | חיפה, באתר שלום אדריכלות, ‏2021-03-01
↑  מיכאל יעקובסון, סיבוב בבית הכנסת בטכניון בתכנון אהרן קשטן, באתר חלון אחורי, ‏2013-08-06
בית כנסת הטכניון.
סידני פרסקוט (צעקה)

| --- | --- |

נב קמפבל המגלמת את סידני פרסקוט בסרט "צעקה"
 סוג:  דמות בדיונית
 הופעה ראשונה:  "צעקה" (1996)
 הופעה אחרונה:  "צעקה" (2022)
 יוצרים:  קווין ויליאמסון
 גילום הדמות:  נב קמפבל
 מידע
 כינויים:  "סיד"
 סטטוס:  פעיל
 גזע:  בן אנוש
 מין:  נקבה
 מקצוע:  תיכוניסט, סטודנט, סופר
 דת:  אנטי דת
 אזרחות:  אמריקאית
 מקום מגורים:  עיירת וודסבורו (בית ילדות) הוליווד, קליפורניה
 דמויות קשורות
 משפחה:  מארק קינקייד (בעל) ניל פרסקוט (אב) מורין פרסקוט (אם, מתה) רומן ברידג'ר (אח למחצה, מת) קייט רוברטס (דודה, מתה) ג'יל רוברטס (בת דודה, מתה)
 חברים:  טייטום ריילי (מתה) האלי מק'דניאל (מתה) רנדי מיקס (מת) דיואי ריילי (מת) גייל וות'רס דרק פלדמן (מת) קייסי בקר (מתה) קירבי ריד סמנתה קרפנטר
 אויבים:  גוסטפייס
סידני פרסקוט (באנגלית: Sidney Prescott) היא דמות בדיונית והפרוטגוניסט בסדרת סרטי "צעקה". הדמות נוצרה על ידי קווין ויליאמסון, ומגולמת על ידי השחקנית הקנדית נב קמפבל. היא הופיעה לראשונה ב"צעקה (סרט, 1996)" ועוד ארבעת סרטי המשך: "צעקה 2", "צעקה 3", "צעקה 4" ו"צעקה (סרט, 2022)" ו"צעקה 7". הדמות מופיעה בסדרת סרטי צעקה כמטרה לרצח אשר האנטגוניסט הראשי "גוסטפייס" - (בן אדם המחופש לדמות רפאים) משתוקק לרצוח את סידני. רוב הרוצחים הם קרוביה או חבריה של סידני. בכל סרט, גוסטפייס מתגרה בסידני בשיחות טלפון, באיומים ובידע אינטימי על חייה ועל רצח אמה, מה שמוביל במערכה השלישית שבו מתגלה זהותו של הרוצח.
לכל רוצח יש מניע אחר, מנקמה - "צעקה (1996)", בן זוגה של סידני, בילי לומיס (סקיט אולריץ'), השתוקק להרוג את סידני מכיוון שאמו נטשה אותו לאחר שאביו ניהל רומן עם אמה של סידני (מורין פרסקוט). ב"צעקה 2", אימו של בילי, ננסי לומיס (לורי מטקאלף), המניע שלה היה נקמה על מות בנה על כך שסידני גרמה למותו, שותפה היה מיקי אלטירי (טימותי אוליפנט). ב"צעקה 3", אחיה למחצה של סידני, רומן ברידג'ר (סקוט פולי), השתוקק להרוג את סידני בכך שאמה של סידני עברה אונס קבוצתי, ומסרה את רומן לאימוץ אשר חיפש אותה ולא מצא. רומן הוא זה שסיפר לבילי לומיס מדוע אימו נטשה אותו ובכך זה מה שהביא להשתלשלות האירועים בשני הסרטים הקודמים. ועד לתהילה ולחץ חברתי - "צעקה 4" ו"צעקה (2022)".
דרו ברימור לוהקה לתפקיד כסידני פרסקוט, אך בעקבות סכסוכים ברימור קיבלה תפקיד קטן. כאשר התפקיד הראשי הוצע לקמפבל והיססה לקחת תפקיד בסרט אימה נוסף אשר כיכבה באותו זמן בסרט האימה "הכישוף", וקמפבל ניצלה את ההזדמנות לתפקיד הראשי. אם כי התנגשויות התזמון שלה הביאו לכך שהיא יכלה לככב גם בצעקה 2 ובצעקה 3.
הדמות מתוארת כאישה צעירה אינטליגנטית ובעלת תושייה שמתחזקת בהדרגה במהלך סדרת הסרטים, ו-כשהיא מנסה להתגבר על האיומים והמוות סביבה. קמפבל זכתה לשבחים רבים וביקורות חיוביות ומשמעותיות, ובכך זכתה בתואר כ-"מלכת הצרחות", וגם זכתה בפרס סאטורן לשחקנית הטובה ביותר בסרט צעקה (1996), ובפרס MTV בהופעה הנשית הטובה ביותר ב-1998, בסרט צעקה 2 (1997).
הופעות בזיכיון

סידני פרסקוט הופיעה לראשונה בסרט "צעקה" משנת 1996, כנערה שלמדה בתיכון וודסבורו. לאחר סדרה של רציחות בעיירה מתרחשות ביום השנה למותה של אמה, הרוצח המכונה "גוסטפייס" ממקד את סידני בהתקפות, איומים ושיחות טלפון. בסרט צעקה 6, לא כיכבה בסרט בשל בעיות בשכר שלה מול סרטי פרמאונט, אך אוזכרה פעמים רבות בסרט.
הופעות בזיכיון > צעקה (1996)

סידני פרסקוט, נערה אשר לומדת בתיכון בעיירה הבדיונית - וודסבורו, קליפורניה. על סמך רצח אמה, קוטון וירי הוא המואשם על כך. במהלך מסע רציחות אכזריות של גוסטפייס, סידני מקבלת שיחת טלפון ממנו, אשר מדבר על רצח אמה ומאיים עליה ותוקף אותה. החשד נופל על בן זוגה של סידני, בילי לומיס, ומתגלה במערכה השלישית כ-גוסטפייס עם שותפו, סטו מאכר, ורצחו יחד את אמה של סידני והפלילו את קוטון. המניע של בילי היה על כך שאביו ניהל רומן עם אמה של סידני, אשר גרם לנטישת אמו. סידני הורגת את שניהם בעזרתה של גייל וות'רס, כתבת הצהובונים.
הופעות בזיכיון > צעקה 2

כעבור שנתיים, סידני לומדת בקולג' ומנסה להמשיך בחייה, וכעת יש לה גם בן זוג חדש, דרק. בכיתת הקולנוע, מיקי אלטירי מצהיר לכיתה, שלרוצח אין מניע, אך עושה זאת בשביל להתפרסם, וחבריו לכיתה יוצאים נגד על כך. לאחר שורה של רציחות של גוסטפייס, החבר הטוב ביותר של סידני, רנדי מיקס, נרצח באכזריות על ידי הסחות דעת והתקלות שהגוסטפייס הציב בפניו. במערכה השלישית גוסטפייס הורג את האלי, החברה ללימודים של סידני. ולבסוף מתגלה מיקי כגוסטפייס, המניע שלו היה לרצוח ולהתפרסם בכך על זאת (כפי שהצהיר בכיתה), ושותפו לרציחות מתגלה כננסי לומיס המחזיקה את גייל כבת ארובה, אמו של בילי לומיס, המניע שלה היה להרוג את סידני כנקמה על מות בנה. על מנת להסיר איום פוטנציאלי דבי יורה למוות במיקי, סידני הורגת את ננסי בעזרתו של קוטון וירי, סידני יורה בראשה של ננסי כדי לוודא שהיא מתה (וידוא הריגה), ומיקי מתגלה כחי, סידני וגייל הורגות אותו יחד.
הופעות בזיכיון > צעקה 3

כעבור שלוש שנים, סידני פרסקוט מתגוררת בבית בדרום קליפורניה. שם היא חיה הרחק מהעיר, אך השקט שהתרגלה אליו מתערער שוב כאשר מקבלת שיחת טלפון מגוסטפייס. קוטון וירי מקבל שיחת טלפון מאיימת גוסטפייס, אשר מודיע לו שהוא מרגל אחרי בת זוגו, כריסטין, ומתכנן לרצוח אותה אם קוטון לא יגלה את מיקומה של סידני. קוטון מסרב לסחיטה וממהר לביתו בזמן שהרוצח רודף אחרי כריסטין אשר נועלת את עצמה בחדרה. כשקוטון מגיע כריסטין תוקפת אותו עם מחבט גולף ומשוכנעת שהוא הרוצח. כאשר גוסטפייס משתמש במעוות קול. הרוצח האמיתי מופיע מאחוריה אך קוטון אינו מצליח להזהיר אותה ולכן היא נרצחת ולאחר שניות ספורות, גם קוטון. באותה תקופה הסרט "דקירה 3: חזרה לוודסבורו" בתהליך צילומים בהוליווד. לאחר שורה של רציחות, גוסטפייס מתגלה כרומן ברידג'ר, הוא מסביר לסידני שהוא אחיה למחצה, ושאמה עברה אונס קבוצתי, ומסרה את רומן לאימוץ, רומן בעיקר כעס על כך שהחיים שהיו לסידני עם אמה, מורין, ולטענתו היו צריכים להיות שלו ורוצה לסיים את הכול בכך שיהרוג אותה. השניים מתאבקים אחד בשנייה, וסידני כמעט נהרגת במאבק האלים, אך דוקרת את רומן, דיואי וגייל מוצאים את סידני לאחר הקרב, אך רומן הגוסס מנסה שוב להרוג את סידני, ודיואי יורה בראשו ומחסל את רומן. למחרת, דיואי מציע נישואין לגייל בביתה של סידני, השלושה צופים בסרט, וכשסידני סוגרת את הדלת, וכעבור כמה רגעים נפתחת, מבינה סידני שאין לה כבר ממה לחשוש ולהרגיש חופשיה.
הופעות בזיכיון > צעקה 4

15 שנה לרציחות וודסבורו, סידני פרסקוט חוזרת אל בית ילדותה - וודסבורו, כדי לפרסם את ספרה, אשת יחסי ציבורה רבקה וולטרס. סידני הופכת לחשודה, אשר בתוך רכבה נמצאת ראיה, ולכן אסור לה לצאת מהעיר. סידני מתגוררת זמנית אצל דודתה, קייט רוברטס. בת דודתה של סידני, ג'יל רוברטס ואוליביה מוריס, חברתה של ג'יל, מקבלות שיחת טלפון מאיימת מגוסטפייס, לצד חברתן, קירבי ריד, השלושה נחקרות על המקרה על ידי שריף דיואי, וג'ודי היקס, אחת מסגניו של דיואי. מאוחר יותר בלילה, אוליביה, השוכנת מול ביתה של ג'יל, נרצחת באכזריות על ידי גוסטפייס, ג'יל וסידני מתאבקות בגוסטפייס ונפצעות בניסיונן להציל את אוליביה, השתיים נלקחות אל בית החולים, לאחר מכן רבקה נרצחת בחניון בית החולים. גייל מנסה לפענח את מסע הרציחות עד כה, ומגייסת עזרה על ידי שני תלמידים אשר הם חובבי קולנוע, צ'רלי ווקר ורובי מרסר, צ'רלי טוען שהרוצח משתמש בחוקי רימייק כדי לרצוח, וכי טוען גם שהרוצח צפוי לתקוף במסיבת 15 שנה לרציחות וודסבורו המתקיימת באותו לילה. גייל נפצעת על ידי גוסטפייס במסיבה, ודיואי לוקח אותה אל בית החולים. ליד ביתה של ג'יל גוסטפייס הורג את שני השוטרים, הוס ופרקינס. סידני מגלה כי ג'יל עזבה והלכה לביתה של קירבי, ומספרת זאת לקייט, ובאותו זמן גוסטפייס מתגלה לעינהן והורג את קייט. סידני מגיעה אל ביתה של קירבי. ג'יל, צ'רלי, קירבי, רובי וטרבור נמצאים בביתה של קירבי וגוסטפייס הורג את רובי. צ'רלי מתגלה כגוסטפייס לעיניה של קירבי אחרי שהצילה אותו, ודוקר אותה בבטנה. סידני מתאבקת בצ'רלי ומנסה לברוח, אך מתגלה גוסטפייס נוסף, וזוהי ג'יל. המניע של צ'רלי וג'יל היה להיות מפורסמים כ"ניצולים" ומפלילים את טרבור כגוסטפייס. טרבור נורה ומת על ידי ג'יל. ג'יל מצהירה לסידני כי היא רוצה את כל התשומת לב שהיא מקבלת. לאחר מכן השניים רוצים לדקור ולפצוע אחד את השנייה כדי ליצור את האשליה כי הם הותקפו על ידי טרבור. ג'יל בוגדת בצ'רלי אשר דוקרת אותו בליבו ומת. ג'יל דוקרת את סידני הגוססת בבטנה וטוענת שהיא מתה, ופוצעת את עצמה ומעלימה ראיות. בבית החולים דיואי מודיע לג'יל כי סידני לא מתה, ונוצר בין שניהן מאבק, ג'יל פוצעת את סידני אנושות ויורה בג'ודי, סידני מחשמלת את ג'יל על ידי דפיברילטור, ג'יל הגוססת מנסה לדקור את סידני אך יורה בה בחזה ומתה.