stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דזאודזי

| --- | --- |
מראה הקומונה
מראה הקומונה
 מדינה:  צרפת צרפת
 מחוז:  מיוט מיוט
 תאריך ייסוד:  31 במרץ 2011 
 שטח:  6.66 קמ"ר
 גובה:  26 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  17,831 (2017)
  ‑ צפיפות:  2,303 נפש לקמ"ר (2007)
 קואורדינטות:  12°47′01″S 45°15′22″E﻿ / ﻿12.783679°S 45.256119°E﻿ / -12.783679; 45.256119
 http://djabir.abdallah.free.fr
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מיוט מוגדלת) מאמודזו באנדרלה מתסמבורו מצר מוזמביקדזאודזי(למפת מיוט רגילה) מאמודזו באנדרלה מתסמבורו מצר מוזמביקדזאודזי    שטח העיר tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
דזאודזי (בצרפתית: Dzaoudzi) היא קומונה באי פטיט-טר במיוט שבמצר מוזמביק. הקומונה מאגדת בתוכה שני כפרים דזאודזי ולאבאטואר. בקומונה 15,339 תושבים לפי מפקד האוכלוסין של שנת 2007 לכן היא העיר השלישית בכמות אוכלוסייתה במיוט והקומונה הצפופה ביותר במיוט עם צפיפות של 2,303 תושבים לקמ"ר.
הכפר דזאודזי ממוקם על סלע חשוף ליד האי פטיט-טר, הוא מחובר לאי על ידי סכר מלאכותי שעליו עובר כביש (בולוואר דה קראב). על האי פטיט-טר נמצא הכפר לאבאטואר (Labattoir) שיחד יוצרים את הקומונה. העיר מחוברת לבירה מאמודזו שנמצאת על האי גראנד-טר על ידי מעבורות.
ישנם עדויות להתיישבות על האי פטיט-טר כבר מהמאה התשיעית אולם על הסלע החשוף התחילו להתיישב רק בתחילת המאה ה-19 לפי תכנון של גוסטב אייפל ושימש כבירת מיוט עד שנת 1980.
נמל התעופה הבינלאומי היחידי של מיוט ממוקם ליד הקומונה השכנה פאמאנדזי.
הערות שוליים

↑  מידע על מפקד האוכלוסין מאתר המוסד הלאומי לסטטיסטיקה ומידע כלכלי של צרפת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7572306-2  VIAF: 233916210   WorldCat (עם VIAF): 233916210 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דהרמה

דְהַרְמַה (בסנסקריט: धर्म) או דְהַמַּה ("דע מה") (בפאלי: धम्म) היא מושג מרכזי במספר דתות דהרמיות, בהן בודהיזם, הינדואיזם, ג'ייניזם וסיקיזם. אין למילה מקבילה בשפות אחרות, ובדתות השונות ישנה למושג משמעות שונה. ניתן לתרגם את המילה ל"אמת" או ל"צדק", אך גם ל"חובה" (דתית או מוסרית), "אתיקה" ו"דרך". מקור המושג בסנסקריט רומז על משמעות של "משא" שנושא הכוהן-הברהמין שמחויב לביצוע הטקסים הוֶדיים.
המושג דהרמה בבודהיזם

בבודהיזם מבוטאת המילה דהמה, כפי שהיא מבוטאת בפאלי, לשון הקודש של הבודהיזם. לביטוי דהמה משמעויות רבות בטקסט הבודהיסטי, הראשונה בהם היא "חוק טבע" או "אמת", לרוב הכוונה לתובנות הבסיסיות ביותר של הבודהה בנוגע לטבע הקיום והמצב האנושי. תובנות אלו נקראות לרוב ארבע האמיתות הנאצלות, והן כדלקמן:
האמת בדבר קיומו של הסבל – דוקהה: החיים בעולם אינם משביעי רצון, לא הרמוניים, וכוללים סבל.
האמת בדבר מקורו של הסבל – סמודייה: השתוקקות, דחייה ובורות הן המובילות לסבל.
האמת בדבר אפשרות ריפוי הסבל – נירודה: ניתן להרפא מהסבל ולהגיע למצב של שקט נפשי המכונה נירוונה.
האמת בדבר הדרך לשחרור מסבל – מרגה: הדרך להגיע לנירוונה כוללת שמונה צעדים ונקראת הדרך המתומנת הנאצלת.
המושג דהרמה הוא גם אחת משלוש אבני החן בהן נתמך כל בודהיסט בדרך אל ההארה. שלוש אבני החן מקבלות ביטוי בצורת שבועה אותה משננים בודהיסטים:
אני לוקח מחסה בבודהה;
אני לוקח מחסה בדהרמה;
אני לוקח מחסה בסנגהה.
המושג דהרמה בג'יניזם

הג'ייניזם מוסיף אמיתת יסוד נוספת על ארבע הקיימות: החומר הנצחי של הבריאה, התווך שבו נעים כל הברואים.
המושג דהרמה בהינדואיזם

ההינדואיזם משתמש במונח סנטנה דהרמה (Sanatana Dharma) הלקוח משפת הסנסקריט, שפירושו הדרך הנצחית.
דהרמה היא מערכת הכללים שעל פיה הפרט מנהל את חייו, בהתאם לקאסטה שלו. מערכת כללים זו – הדהארמשסטרה, "ההלכה ההודית", התפתחה מכתבי ההדהארמסוטרות.
את מושג ההינדואיזם מתרגמים כ"הינדו-דהרמא" (הדהרמה של ההינדים), כלומר דרך החיים הנכונה למאמיני ההינדואיזם.
ראו גם

אדי דהרמה
שלוש אבני החן
קארמה
גלגל הדהרמה הוא מסמליו העיקריים של הבודהיזם, כל חישור מסמל את אחד השלבים בדרך המתומנת הנאצלת.
ד'תתע"ו

ד'תתע"ו (4876)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-21 בספטמבר 1115 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 1116. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
היסטוריה של עם ישראל
ד'תתע"ב

ד'תתע"ב (4872)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 1111 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 22 בספטמבר 1112. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנת שמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
דזהרטיטניס

| דזהרטיטניס |
| --- | --- |
עצמות מאובנות של דזהרטיטניס איור של דזהרטיטניס בסביבתו
תקופה
קרטיקון עליון, 90–92 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
משפחה:: רבכיזאוריים
סוג:: דזהרטיטניס
מין:: Dzharatitanis kingi
שם מדעי
 Dzharatitanis ‏2021

דזהרטיטניס (שם מדעי: Dzharatitanis; מילולית: "הטיטאן של דזהראקודוק") הוא סוג של דינוזאור זאורופוד ממשפחת הרבאצ'יזאוריים שחי לפני 92 עד 90 מיליון שנה מזמננו. המאובנים שלו נמצאו בתוך מדבר קיזילקום שבאוזבקיסטן בתצורת ביסקטי (אנ'). הסוג הוגדר בשנת 2021 ונכלל בו מין אחד - Dzharatitanis kingi. שם המין נקרא על שם הגאולוג כריסטופר קינג, שחקר מאובנים רבים באסיה.
תיאור

דינוזאור זה היה קרוב רחוק של הדיפלודוקוס, והוא משויך למשפחת הרבאצ'יזאוריים, אשר רובם חיו במשך היורה והקרטיקון התחתון והוא הראשון מבני המשפחה שהתגלה באסיה, אולי לאחר הגירה מאירופה. הוא הזאורופוד הידוע היחיד מהתצורה בה התגלה, לצד סוג לא מזוהה של טיטנוזאור.
הממצאים של הדינוזאור התגלו ב-1997 בידי החוקרים הנס דיטר זואס (Hans-Dieter Sues) ודייוויד ג'. וורד (David J. Ward) כחלק ממשלחת חיפוש גדולה, והוא תואר למדע ב-2021 בידי זואס ובידי אלכסנדר אבריאנוב (Alexander Averianov). במקור הוא נחשב לטיטנוזאור, בדומה לסוגים אסייתים רבים שנחשפו באזור, אך מבנה חוליות הזנב והחוליות הקוצניות לא התאים למבנה של הטיטאנוזאורים, והוביל לקשר עם דינוזאורים כמו הניז'רזאורוס והרבאצ'יזאורוס. מבדיקת העצמות נראה שהדינוזאור הגיע לאורך של 15 עד 20 מטרים, כך שהיה קטן יחסית לזאורופוד, אך גדול מאוד ביחס לפאונה שהתקיימה באזור.
הערות שוליים

↑  Alexander Averianov, Hans-Dieter Sues, First rebbachisaurid sauropod dinosaur from Asia, PLOS ONE 16, 2021-02-24, עמ' e0246620 doi: 10.1371/journal.pone.0246620
גל הויברגר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  11 באוגוסט 1971 (בן 53) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  סטודיו למשחק ניסן נתיב 
 פרופיל ב-IMDb
 
גל הויברגר (נולד ב-11 באוגוסט 1971) הוא שחקן ישראלי.
ביוגרפיה

הויברגר נולד וגדל בתל אביב ואחיו הגדול הוא השחקן רמי הויברגר, הוא למד משחק בניסן נתיב. בעל תואר שני במשפטים.
ב-1992 שיחק בסרט "חסד מופלא".
מ-1995 ועד 2005 שיחק באופן קבוע בתיאטרון חיפה.
ב-1999 שיחק בסדרה "האישה באפור" ששודרה בערוץ 1.
ב-2003 הופיע במחזה "הטיהור".
ב-2005 גילם סגן בסרט הישראלי-צרפתי "תחיה ותהיה".
ב-2011 שיחק בסרט השוטר, ובשנת 2015 גילם חוקר שב"כ בסדרה "המדרשה".
הויברגר נשוי למיכל הויברגר ואב לשני בנים.
גאורגיוס השני, מלך היוונים

גאורגיוס השני מבקר חיילים יוונים בחופשה בנתניה, 1944
גאורגיוס השני (ביוונית: Γεώργιος B΄ Βασιλεὺς τῶν Ἑλλήνων, מילולית: גאורגיוס השני מלך ההלנים, כונה "יורגיו"; 19 ביולי 1890 – 1 באפריל 1947) היה מלך יוון. גאורגיוס השני שלט ביוון בין 1922 ל-1924 ושוב בין 1935 ל-1947. תקופות מלכותו של גאורגיוס היו עשירות באירועים. בין היתר מלך גאורגיוס בזמן המשטר המכונה "משטר 4 באוגוסט" בו שלט ביוון שלטון פשיסטי בראשות הרודן יואניס מטאקסס, ובזמן מלחמת איטליה–יוון, הכיבוש הגרמני ומלחמת האזרחים שלאחריו.
ילדות ונעורים, תקופת המלוכה הראשונה

גאורגיוס השני נולד בארמון טאטוי, ארמון הקיץ של מלכי יוון, הנמצא כ-15 קילומטרים צפונית לאתונה. הוא היה בנו הבכור של קונסטנטינוס הראשון, מלך יוון, ואשתו סופיה, נסיכת פרוסיה. הוא היה גם נינה של ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת.
בעת שנולד גאורגיוס, היה סבו, גאורגיוס הראשון, נסיך שמוצאו מדנמרק, מלך יוון לאחר שבשנת 1863 נבחר למלך בתמיכת בריטניה. ב-1913 נרצח גאורגיוס הראשון, ובנו קונסטנטינוס הראשון עלה על כס המלוכה. במהלך מלחמת העולם הראשונה התנגד קונסטנטינוס לכניסתה של יוון למלחמה, וכתוצאה מכך אולץ ב-1917 לפרוש לגלות, ובנו אלכסנדרוס הראשון עלה לכס המלוכה. גאורגיוס יצא עם אביו לגלות, וב-1920 שב ממנה, לאחר מות אלכסנדרוס, אחיו. ראש הממשלה הליברלי אלפתריוס וניזלוס סבר כי הגיע הזמן להפוך את יוון לרפובליקה, אך הוא הובס בבחירות, וקונסטנטינוס שב לכס מלך יוון.
בשנת 1921 נישא גאורגיוס בבוקרשט לנסיכה אליסאבטה בתו של פרדיננד הראשון, מלך רומניה ומריה מאדינבורו, מלכת רומניה. לזוג לא היו ילדים, ובשנת 1935 התגרשו ואליסאבטה שבה לרומניה.
ב-27 בספטמבר 1922 ויתר קונסטנטינוס הראשון על כס המלוכה, וגאורגיוס לקח את מקומו.
בשנים אלו הייתה יוון מדינה המצויה במלחמה ובמצב של אי יציבות. המלחמה עם טורקיה הסתיימה בתבוסה יוונית, ובאובדן של שטחים רבים באסיה הקטנה. כמיליון וחצי יוונים הפכו לפליטים, ועזבו את השטחים שנכבשו על ידי טורקיה, על מנת להתיישב ביוון. מצב זה הביא לאי שקט חברתי, ולחוסר יציבות פוליטית.
בעקבות ניסיון הפיכה מלוכני ב-1923 שכשל, התבקש גאורגיוס על ידי הממשלה "לצאת לחופשה" בגלות, בעוד שהממשלה תדון בצורת המשטר הראויה ליוון. ב-19 בדצמבר 1923 יצא גאורגיוס לרומניה. ב-25 במרץ 1924 הוכרז על הרפובליקה ההלנית השנייה, וגאורגיוס הודח באופן רשמי, נשללה ממנו אזרחותו היוונית, ורכושו הוחרם.
אשתו של גאורגיוס נותרה בבוקרשט, בעוד שהוא שהה זמן רב בבריטניה וביקר את אמו בפירנצה. בשנת 1932 עבר לגור בבריטניה באופן קבוע.
החזרה לשלטון ותקופת מטקסס

בין השנים 1924 ו-1935 ידעה יוון 23 חילופי שלטון, דיקטטורה צבאית, ו-13 הפיכות. באוקטובר 1935 ביצע הגנרל גאורגיוס קונדיליס הפיכה נוספת, שבאה בתגובה לניסיון הפיכה שנועד להעלות את וניזלוס, הרפובליקאי והליברל, לשלטון. וניזלוס נמלט מיוון, וקונדיליס החליט להשיב את המלוכה. הוא ערך משאל עם, ב-3 בנובמבר 1935. כנגד המשאל עלו טענות קשות לכפייה וזיופים. תוצאת המשאל הייתה כי 98% מן היוונים הצביעו בעד חידוש המלוכה.
גאורגיוס שב ליוון ב-25 בנובמבר, ומיד הסתכסך עם קונדיליס. גאורגיוס רצה להכריז על חנינה כללית, וקונדיליס התנגד לכך. גאורגיוס פיטר את קונדיליס ומינה ראש ממשלה זמני, פרופסור קונסטנטינוס דמטריזס. בינואר נערכו שוב בחירות, שתוצאותיהן לא הביאו להכרעה בין הרפובליקנים והמלוכנים. לשון המאזניים הייתה המפלגה הקומוניסטית היוונית. באופן מקרי מתו לפתע שורה של פוליטיקאים מובילים, ביניהם וניזלוס (שמת בגלות בפריז), קונדיליס ודמטריס. מתוך חשש ממהפכה קומוניסטית, ועל מנת להביא לייצוב המשטר, מינה גאורגיוס את הגנרל יואניס מטאקסס, שר ההגנה בעל הנטיות המלוכניות, לראש ממשלה. מטקסס פתח במהלכים לניטרול הפרלמנט ושלילת זכויות האדם. ב-4 באוגוסט 1936 הכריז על שלטון דיקטטורי, שנודע בשם משטר 4 באוגוסט, שלטון שהיה מושפע מאיטליה הפשיסטית. גאורגיוס הודיע כי הוא מקבל את השינוי החוקתי.
ברוח המשטרים הדומים באירופה, ובמיוחד משטרו של מוסוליני, אסר מטקסס על קיומן של מפלגות פוליטיות, אסר את הקומוניסטים, ביטל את זכות השביתה והפעיל צנזורה קפדנית על אמצעי התקשורת.
במדיניות החוץ נקט מטקסס בהשפעת גאורגיוס בעמדה פרו בריטית ברורה. הוא ראה בבריטניה בעלת ברית טבעית בים התיכון ובצי הבריטי משום מחסום בפני נטיות ההתפשטות של מוסוליני, שהיוו איום ברור על שלמותה של יוון. מטקסס, שקיבל את חינוכו הצבאי בגרמניה היה גרמנופיל, ונטייתו האידאולוגית הטבעית הייתה לצד מדינות הציר במלחמת העולם השנייה. עם זאת פעל למניעת התערבותה של יוון במלחמת העולם כשזו פרצה, עד שאיטליה הפשיסטית פלשה ליוון ב-28 באוקטובר 1940.
השיבה ליוון, ומותו

בבחירות שנערכו ב-31 במרץ 1946 זכו המפלגות המלוכניות ברוב המושבים בפרלמנט, שכן בחירות אלו הוחרמו על ידי השמאל. ב-1 בספטמבר 1946 נערך משאל עם בשאלת המלוכה, שאף הוא הוחרם על ידי השמאל. תוצאות המשאל היו בעד חידוש המלוכה ברוב של 69%, ואילו 90% תמכו בשובו של המלך.
ב-26 בספטמבר שב המלך ליוון ומצא כי ארמון המלוכה נבזז, העצים בארמון טאטוי בו נולד נכרתו, וגוויות נקברו בחופזה בקברים רדודים בגן הארמון.
בשנת 1947, בעקבות תוצאות משאל העם, התחדשה מלחמת האזרחים בין הקומוניסטים, שישבו בצפון המדינה ונתמכו על ידי המדינות הקומוניסטיות יוגוסלביה של טיטו ואלבניה בשלטון אנוור הודג'ה, ובין הממשלה הימנית, בראשות ראש הממשלה צלדריס, שמינה גאורגיוס, שנתמכה על ידי ארצות הברית.
ב-31 במרץ 1947 נמצא המלך כשהוא חסר הכרה בארמון המלוכה באתונה, ומת ביום שלאחר מכן.
על כס המלוכה עלה אחיו, פאבלוס. כעצה לשליט החדש הותיר אחריו גאורגיוס, למוד הגלות, את האימרה "הכלי החשוב ביותר עבור מלך ביוון הוא המזוודה".
הערות שוליים

↑  מלך יוון במצרים, הצופה, 22 במרץ 1942
↑  מלך יוון בארץ, הצופה, 26 במרץ 1942
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: קונסטנטינוס הראשון | כהונה ראשונה  27 בספטמבר 1922 - 25 במרץ 1924 | הבא: המלוכה בוטלה עם הקמת הרפובליקה ההלנית השנייה |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: אין | כהונה שנייה  3 בנובמבר 1935 - 1 באפריל 1947 | הבא: פאבלוס |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16561395p (data)  GND: 124327214  ISNI: 0000 0000 5276 3756  LCCN: nr98000453  NARA: 10585387  NLG: 136530  NTA: 16632647X  SNAC: w62q13wz  SUDOC: 154531197  VIAF: 26974227   WorldCat (עם VIAF): 26974227
גניאורניס

| גניאורניס |
| --- | --- |
 איור של גניאורניס
תקופה
סוף הפליסטוקן כ-126–47 אלף שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: גסטורניסאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: דרומורניטיים
סוג:: גניאורניס
שם מדעי
 Genyornis

גניאורניס (שם מדעי: Genyornis; מיוונית: "מלתעות עוף") הוא סוג של עוף גדול נכחד בגובה של מעל 2 מטרים שחי באוסטרליה בסוף הפלייסטוקן. עוף זה היה קרוב לדרומורניס הענקי והשתייך יחדיו למשפחת הדרומורניטיים, הקרובה מעט לאווזאים.
עוף זה היה גדול מאוד בגובה 2-2.15 מטר ומשקל של 250 קילוגרם, אך היה קטן ביחס למינים אחרים במשפחתו. הוא חי באופן דומה ליען או אמו והיה בעל מקור קצר וקטן יחסית. לא ידוע ממה ניזון אך מאחר שמצאו בבטנו גסטרוליתים הוא כנראה אכל עלים וכתש אותם בזפקו בדומה ליען. ייתכן שהוא גם גיוון במזון מהחי. עוף זה היה כבד מכדי לעופף.
הכחדה

אחרוני הגניאורניסים נכחדו לפני ±5 30 אלף שנה כחלק מהכחדה המונית כוללת. ישנן שתי תאוריות להסבר הכחדתם:
הכחדה אנושית: מאובנים של מעל 700 שברי ביצים גדולות מאותה תקופה, מה שנתין בזמן קצר מכדי שיוסבר בשינויי אקלים. בנוסף מחקר מ-2015 גילה מעל 200 ביצים בעלי סימני כווייה ועם הוכחות שהיו לצידם גחלים, כך שהם נגרמו משריפה אנושית לצורך בישול. עם זאת, בהמשך שויכו הביצים לעוף אחר, ליפואה ענקית, ממשפחת הדגרתליים.
שינויי אקלים: ייתכן שהקרבה לעידן הקרח ועליית פני הים הקשו את חיי העופות ושאר החיות באוסטרליה וסייעו להכחדתם.
ב-2010 נמצאה מערה אוסטרלית ובה פטרוגליף על סלע של שני גניאורניסים שצוירו בידי האבוריג'ינים, שתוארך לתקופה שלפני 40,000 שנה.
בתרבות

עוף זה הופיע בסדרה מפלצות שפגשנו.
ד'תתע"ג

ד'תתע"ג (4873)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 1112 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 1113. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה.
לפי ההלכה, בשנת ד'תתע"ג מתחיל מחזור חמה בן 28 שנים, ולכן מברכים את ברכת החמה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ברכת החמה ביום רביעי ז' בניסן - 26 במרץ 1113 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז).
היסטוריה של עם ישראל
גניה גבנדה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 הישג בולט:  אלופת ישראל לנשים לשחמט בשנת 1960
 מדינה:  אוזבקיסטן, ישראל, קנדה
גניה גבנדה-דוידסון הייתה אלופת ישראל לנשים השלישית בשחמט (1960).
ביוגרפיה

גבנדה נולדה וגדלה באוזבקיסטן. היא עלתה לבית השיטה.
בינואר 1960 זכתה גבנדה בגיל 16 בלבד, בתואר אלופת ישראל השלישית בשחמט לנשים.
באליפות שהסתיימה בתחילת ינואר 1962 סיימה גבנדה במקום שלישי אחרי קלרה פרידמן ומרים חיימוביץ.
בשנת 1968 נישאה גבנדה בקנדה לדוידסון וזכתה באליפות קנדה לנשים.
הערות שוליים

↑  גניה גבנדה - אלופת הנשים בשחמט, למרחב, 8 בינואר 1960
↑  Israel's 4th Women's Championship, 1961, Jewish Chess History DECEMBER 24, 2016 (באנגלית)
↑  באליפות הנשים, על המשמר, 4 בינואר 1962
↑  שאול הון, סגנונו של ספאסקי, מעריב, 11 באוקטובר 1968
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גליקריה

| --- | --- |

 לידה:  16 בנובמבר 1953 (בת 70) איו פנוומה, סרס, יוון 
 שם לידה:  Γλυκερία Κωτσούλα 
 מוקד פעילות:  יוון 
 תקופת הפעילות:  מ-1978 
 סוגה:  לאיקו, רמבטיקו, מוזיקה יוונית מסורתית 
 שפה מועדפת:  יוונית, עברית 
 בן זוג:  סטליוס פוטיאדיס
 www.glykeria.net
 פרופיל ב-IMDb
 
גליקריה בביקור בבית הנשיא, פברואר 2018
גליקריה (ביוונית: Γλυκερία; נולדה ב-16 בנובמבר 1953) היא זמרת יוונייה.
רקע

גליקריה נולדה בשם גליקריה קוצולה (Γλυκερία Κοτσούλα) בכפר אָיוֹ פְּנֶבְמָה שליד העיר סרס.
קריירה

את הקריירה המקצועית שלה החלה בשנת 1974 בשירי חג'ידאקיס, תאודוראקיס ולואיזוס. בשנת 1978 הקליטה ביחד עם אפוסטולוס קאלדארס שירים לאלבומו שנקרא "Min Kanis Onira" ("אל תבני חלומות"). בשנת 1980 יצא לשוק תקליטה הראשון של גליקריה, בזמן שהייתה בסיבוב הופעות ביוון עם יורגוס דאלארס.
הפריצה הגדולה שלה ביוון סומנה עם התקליט (דיסק יצא רק בשנת 1988) "שירי סמירני". בשנת 1982 השתתפה גליקריה בפסטיבל "Europalia '82" בבריסל, וב-1983 הוציאה אלבום רבטיקו בשם "מאזמיר לפיראוס". בשנת 1985 הוציאה אלבום (קלטת ותקליט, ב-1996 גם דיסק) כפול ("שיר סנטימנטלי"), מתוכו יצאו להיטים רבים שהזניקו אותה במצעדים. בשנת 1986 יצאה גליקריה למסע הופעות חובק עולם בקפריסין, אנגליה, אוסטרליה, ארצות הברית וקנדה.
קריירה > בישראל

גלקרייה מקיימת קשרים אמנותיים כלכליים וחברתיים הדוקים מאוד עם ישראל, והיא השפיעה רבות ואף היוותה את אחד מעמודי התווך בעיצוב המוזיקה היוונית בישראל. בשנת 1994 יצאה בסיבוב הופעות שנחתם בישראל. לרגל ההופעות בישראל הוציאה את הדיסק "להיטי זהב" שנחל הצלחה. במהלך הביקור הופיעה עם עפרה חזה וזכתה בכיבוד רשמי מטעם עיריית ירושלים.
ב-1995 הוציאה דיסק שני בישראל שנקרא "רחוק רחוק" שגם כמו אלבומה הראשון נחל הצלחה. במהלך הקריירה של גליקריה בישראל היא פגשה גם את ראשי הממשלה יצחק רבין ואהוד אולמרט ואת הנשיאים שמעון פרס וראובן ריבלין.
בשנת 1999 הופיעה בשני קונצרטים בהיכל התרבות בתל אביב עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית. הקלטת ההופעה הודפסה על-גבי דיסקים שזכו להצלחה בישראל וביוון. באותה שנה הוציאה בישראל את הדיסק "עצב מתוק" בשיתוף אמנים ישראליים בהם חוה אלברשטיין, שלמה בר וריקי גל.
בשנת 2008 שרה את השיר "ילד גן העדן" שנכתב על ידי יואב גינאי והולחן על ידי ארקדי דוכין לזכרו של הזמר עוזי חיטמן, ובאותה שנה היא הוציאה אלבום שלישי בישראל בשם "מתנה" שבוצע כולו בשפה העברית.
בשנת 2012 ביצעה דואט עם הראל מויאל לשירו "לבדי".
בשנת 2013 השתתפה באלבומה של אהובה עוזרי "מעליי דממה", וביצעה בו את השיר "מתוך עינייך".
בשנת 2022 ביצעה דואט עם בניה ברבי לשיר "מה שבא בא".
ד'תתע"ד

ד'תתע"ד (4874)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 1113 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 בספטמבר 1114. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
דהנייה

ערך זה עוסק בכפר לשעבר ברצועת עזה. אם התכוונתם לנמל תעופה סמוך, ראו .
| --- | --- |
 מדינה:  ישראל ישראל
 נפה:  רפיח
 שפה רשמית:  ערבית
 תאריך ייסוד:  1977
 סיבת נטישה:  תוכנית ההתנתקות
 תאריך נטישה:  19 באוגוסט 2005
 דת:  מוסלמים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב לשעבר:  500 (2005)
 קואורדינטות:  31°13′30″N 34°16′20″E﻿ / ﻿31.225°N 34.27222222°E﻿ / 31.225; 34.27222222 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מערב הנגב מוגדלת) דהנייה(למפת מערב הנגב רגילה) דהנייה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום דהנייה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום דהנייה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
דהנייה היה כפר לא פורמלי, ברצועת עזה בו התגוררו משתפי פעולה בדואים ופלסטינים, שפונה במסגרת תוכנית ההתנתקות.
דהנייה הייתה מובלעת בשטח הפלסטיני בין מעבר כרם שלום לרפיח, ובינה לרפיח נמצאות הריסות נמל התעופה הבינלאומי יאסר ערפאת. מאז הסכמי אוסלו הייתה האחריות הביטחונית על הכפר נתונה בידי מנהלת התיאום והקישור הישראלי.
כל המבנים בדהנייה מלבד המסגד נהרסו על ידי דחפורים שנשכרו על ידי משרד הביטחון, בדומה להריסת בתי ההתנחלויות ברצועת עזה וצפון השומרון שנהרסו עד היסוד מלבד בתי הכנסת. בקיץ 2010 סללה ממשלת חמאס על חורבות הכפר מגרש שמשמש את הצד הפלסטיני של מסוף כרם שלום.
היסטוריה

דהנייה, היה פרויקט ישראלי שתוכנן בשטח לא בנוי, בין רפיח וקיבוץ כרם שלום בתחילת שנות ה-70 כאחת משלוש אופציות לפיצוי הבדואים שפונו מפתחת רפיח.
באפריל 1975 הסכימו בני השבט הבדואי-מצרי אל-רֻמַיְלָאת לקבל פיצוי בחלקות קרקע בדהנייה שהוכשרו בידי קק"ל וגודלו בהם עגבניות. דהנייה יושבה בסוף שנת 1975 על ידי כמה עשרות משפחות שקבלו חלקות של 5 דונם בהשקיה בדהנייה. ביוני 1978 התקיים טקס חנוכת בתי הקבע בכפר. הבתים הוקמו בשטח רצועת עזה, בעוד השטחים החקלאיים נמצאו בחצי האי סיני. בעקבות הסכם השלום בין ישראל למצרים הותר לתושבי דהנייה, שברובם בקשו לעבור לשליטה מצרית, להצביע לפרלמנט המצרי. עם פינוי סיני במאי 1982 עברו חלק מתושבי הכפר חזרה לסיני.
בכפר התגוררו סייענים לישראל במשך תקופות שונות, הוא זכה לכינוי "כפר המשת"פים" ותושביו נחשבו בעיני רבים מהפלסטינים כבוגדים שדינם מיתה. על מהות הסיוע והיקפו ניתנו דיווחים רבים וסותרים. בעת ביצוע תוכנית ההתנתקות, בקשו רבים מתושבי הכפר שלא קבלו אזרחות ישראלית לעבור לישראל וטענו שהם נתונים בסכנה בגלל סיוע לישראל. על פי מקור אחד, במהלך השנים יושבו בדהנייה 12 משפחות סייענים שעברו מסיני וכ-15 סייענים מיהודה ושומרון וחבל עזה שעברו ממקומות מגוריהם במהלך האינתיפאדה השנייה[דרושה הבהרה] ואלו הועברו מהכפר בסביבות שנת 1996. בדיווח אחר סופר שבקצה הכפר הוקצה מתחם מגורים זמני עבור משפחות של סייענים בדרך ליישובם מחדש בישראל. הסייענים שהו במתחם זה במשך מספר חודשים לפני שנמצא להם מקום קבע בישראל, ועברו בו כ-400 משפחות. בין תושבי הכפר היו שטענו שהיקף הסיוע לישראל היה גדול יותר ושרבים מתושבי הכפר סייעו לישראל גם בעת מגוריהם בכפר. בעת ההכנות לביצוע תוכנית ההתנתקות טענו דוברים ישראליים שהטענות על סיוע לישראל מוגזמות, וכי חלק מתושבי הכפר נתונים בסכנה מהפלסטינים בגלל השתתפות בהברחות ובפעילות פלילית ולא בגלל סיוע לישראל.
במסגרת הסכמי אוסלו נקבע שהכפר יישאר בשליטה ישראלית עד הכרזת חנינה כללית מטעם הרשות הפלסטינית לתושבי הכפר וארגון סידורים להגנה על ביטחונם. הכפר לא הועבר לשליטה פלסטינית ולאחר פרוץ האינתיפאדה השנייה נאסרה כניסתם של תושבי דהנייה לרצועת עזה ורבים מתושבי הכפר נהגו להסתובב בו חמושים מחשש לחייהם. הכפר הוקף בגדר, והמעבר לשטח הפלסטיני נוהל על ידי מנהלת התיאום והקישור ושימש את הפלסטינים שהורשו להיכנס לכפר: מורים, רופאים, עובדי שירותי המים והחשמל וסוחרים.
מעבר כרם שלום שימש את תושבי הכפר שעבדו בישראל, ותושבים נוספים עבדו ביישובי גוש קטיף.
מקור השם

שיח' חסן שתווי, שהיה ראש שבט אל-רֻמַיְלָאת, הוקיר את קצין הממשל הצבאי משה דהן, שיזם את הקמת המקום ולכן קרא ליישוב על שמו.
פיצוי התושבים

לקראת ביצוע תוכנית ההתנתקות ישראל הודיעה שהיא תיסוג גם מדהנייה כמו מכל רצועת עזה. תושבי הכפר שהחזיקו בתעודת זהות ישראלית כחולה, הורשו לעבור לישראל ובתחילה טענו בישראל שהתושבים בעלי תעודת זהות כתומה של המנהל האזרחי יעברו למצרים. התושבים עתרו לבג"ץ. בעקבות זאת הצהירה המדינה שתושבי הכפר יוכלו להיכנס להליך מדורג של קבלת תושבות קבע בישראל. בסיוע צה"ל ומשרד הביטחון עברו כ-40 משפחות להתגורר במבנים ארעיים בתל ערד, באזור הסמוך ליישובים בדואים בלתי מוכרים. התושבים התלוננו על הזנחה על ידי הרשויות הישראליות, העדר בתנאים בסיסיים, ועל התנכלויות מצד שכניהם הבדואים. זמן קצר לאחר שהגיעו לתל ערד, הביעו גורמים בהנהגה הערבית והבדואית אי-שביעות רצון מנוכחותם. לאחר שהדבר התפרסם בעיתונות הערבית וקיבלו תושבי דהנייה לשעבר איומים ואף נורו לעברם יריות. כתוצאה מכך הם עברו לחבל שלום.
אף על פי שהכפר דהנייה הוקם ומומן על ידי ממשלת ישראל, הוא לא הוסדר מבחינה חוקית ועל כן נחשב עד לפינויו כ"כפר לא מוכר". ככזה, הוא לא נכלל ברשימת היישובים הזכאים לפיצוי לפי חוק יישום תוכנית ההתנתקות. משום כך, פיצוי תושביו נעשה באופן חלקי בלבד, בדומה לתושביהם של יישובים לא מוכרים יהודיים שהיו בגוש קטיף. בדו"ח ועדת החקירה הממלכתית של השופט אליהו מצא, המליצה ועדת החקירה, בניגוד לעמדת היועץ המשפטי לממשלה, להכיר בכל היישובים הלא מוכרים בגוש קטיף ככאלה שתושביהם זכאים לפיצוי מלא, בדומה ליישובים המוכרים.