stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ויקינג 1
משימה > הנחתת

קפסולת הנחתת שוחררה ממקפת הוויקינג ב-20 ביולי 08:51 UTC. בזמן השחרור, קפסולת הנחתת הקיפה את מאדים במהירות של כ-4 ק"מ בשנייה ומנועים רקטיים קטנים החלו להאט את הקפסולה. לאחר מספר שעות, בגובה של כ-300 ק"מ, הקפסולה עברה למצב בו מגן החום הופנה כלפי מטה. במהלך החדירה לאטמוספירה הואטה הנחתת. בגובה של כ-6 ק"מ מפני הקרקע, במהירות של כ-250 מטרים בשנייה, נפרש מצנח בקוטר 16 מטרים. 7 שניות לאחר מכן הקפסולה הושלכה, ו-8 שניות לאחר מכן נפרשו שלושת רגלי הנחתת. תוך 45 שניות מפרישת המצנח, הנחתת הואטה למהירות של כ-60 מטרים בשנייה. בגובה של 1.5 ק"מ הופעלו רקטות האטה על הנחתת עצמה וכ-40 שניות לאחר מכן, במהירות של כ-2.4 מטרים בשנייה, נגעו רגלי הנחתת במאדים.
נחתת ויקינג 1 נחתה ב-22°41′49″N 48°13′19″W﻿ / ﻿22.697°N 48.222°W﻿ / 22.697; -48.222, באזור שנקרא Chryse Planitia ב-11:53:06 UTC.
שידור התמונה הראשונה החל כ-25 שניות לאחר הנחיתה ונמשך כ-4 דקות, במהלכן הנחתת הפעילה את עצמה. הנחתת פרשה אנטנה לטווח רחוק, כיוונה אותה אל כדור הארץ ופרשה מוט בעל חיישני מזג אוויר. ב-7 הדקות שלאחר מכן צולמה תמונה פנורמית (300°) ראשונה (מוצגת למטה). ביום שלאחר הנחיתה צולמה תמונת הצבע הראשונה. במקביל, נכשלה פרישת הסייסמוגרף ופין נעילה של הזרוע הרובוטית נתקע, ולקח 5 ימים לשחררו. לנחתת היו שתי דרכים לשדר אל כדור הארץ: שידור דרך מקפת הוויקינג ושידור ישיר אל כדור הארץ.
נחתת הוויקינג קיבלה את השם "אתר ההנצחה טומס מאטצ' בינואר 1982, לכבוד ראש צוות הצילום של תוכנית ויקינג. הנחתת פעלה במשך 2,245 ימי מאדים (2,306 ימי ארץ, כ-6 שנים) עד ל-11 בנובמבר 1982. הנחתת חדלה לפעול בעקבות טעות אנוש - אל הנחתת נשלחה פקודה שגויה, שגרמה לה להוריד את האנטנה והקשר עימה אבד. ניסיונות ליצירת קשר עם הנחתת נמשכו כ-4 חודשים, אבל נכשלו. ב-2006 צולמה נחתת הוויקינג על ידי המקפת לסקר מאדים.
תוצאות המשימה > ניתוח אדמה

דוגמאות עפר שנאספו על ידי הנחתת דמו מאוד לעפר שמופק מיבוש לבה בזלתית. בעפר שנבדק היה שפע של צורן וברזל יחד עם כמויות משמעותיות של מגנזיום, אלומיניום, גופרית, סידן וטיטניום. נמצאו גם עקבות של סטרונציום ואיטריום. כמות האשלגן הייתה חמישית מהממוצע בקרום כדור הארץ. מספר כימיקלים נוספים שנתגלו כללו גופרית וכלור שדמו לשאריות אחרי התאדות מי ים. הגופרית הייתה מרוכזת יותר בקרום שמעל לאדמה מאשר בשכבות הקרקע התחתונות. הגופרית יכולה להיות נפוצה כמו סולפטים של נתרן, מגנזיום, סידן או ברזל. סולפיד של ברזל ייתכן גם הוא. הרוברים ספיריט ואופרטוניטי מצאו שניהם סולפידים על מאדים. אופרטוניטי, שנחת על מאדים ב-2004 עם כלים מדעיים משוכללים יותר מנחתת הוויקינג, מצא סולפידים של מגנזיום וסידן במישור מרידיאני. עם שימוש בתוצאות המדידות הכימיות, מודלים מינרליים מציעים כי האדמה עשויה להיות ערבוב של כ-80% חרסית עשירה בברזל, 10% של מגנזיום גופרתי, 5% קרבונט ו-5% תחמוצת הברזל. מינרלים אלו הם תוצרי בליה נפוצים בסלעי יסוד. כל הדגימות שחוממו ב-GCMS נתנו מים. עם זאת, הדרך בה הדגימות טופלו מנעה מדידה מדויקת של כמות המים שהופקו, אך הכמות הייתה קרובה ל-1%. בדיקות באמצעות מגנטים שהיו על הנחתת הצביעו על כך שהאדמה היא בין 3 ל-7 אחוזים מגנטית במרכיביה לפי משקל. הכימיקלים המגנטיים יכולים להיות מגנטיט או מגהמיט. אלו יכולים להגיע מבליה של אבני בזלת. ניסויים שבוצעו על ידי הרובר ספיריט (נחת ב-2004) הצביעו על כך כי מגנטיט יכול להסביר את הטבע המגנטי של אדמה ואבק על מאדים. מגנטיט (חומר כהה מאוד) נמצא באדמה והחלק המגנטי ביותר בקרקע היה כהה גם הוא.
תוצאות המשימה > חיפוש אחר חיים

נחתת ויקינג 1 ביצעה מספר ניסויים על פני מאדים לבדיקת היתכנות קיום חיים בהווה והעבר על מאדים. המעבדה הביולוגית של הנחתת שקלה 15.5 ק"ג וכללה שלוש מערכות שביצעו כל אחת ניסוי שונה: ניסוי שחרור פירוליטי (PR), ניסוי שחרור מסומן (LR) וניסוי תחלופת גז (GEX). בנוסף הנחתת נשאה ספקטרומטר כורמטוגרפי (GCMS) שמדד את הרכבן של תרכובות אורגניות באדמת מאדים. תוצאות הניסויים שביצעה הנחתת היו מפתיעים ומעניינים. ה-GCMS, ה-RP וה-GEX הציגו תוצאות שליליות לקיום חיים, אך ה-LR הציג תוצאות חיוביות. רוב המדענים מאמינים מאז כי התוצאה החיובית נבעה מתגובה כימית לא-אורגנית של האדמה. עם זאת, דעה זו עשויה להשתנות בעקבות גילוי קרח קרוב לפני הקרקע באזור הנחיתה של הנחתת. ישנם מדענים מעטים שעדיין מאמינים כי התוצאה החיובית היא אכן תוצאה של קיום חיים על מאדים. אף כימיקל אורגני לא נמצא על באדמת מאדים, אך באזורים יבשים באנטארקטיקה גם כן אין כימיקלים אורגניים ניתנים לאיתור, אך קיימים שם אורגניזמים החיים בסלעים. למאדים, בשונה מכדור הארץ, כמעט ואין שכבת אוזון, כך שאור אולטרה סגול מעקר את פני השטח ומייצר כימיקלים המגיבים חזק מאוד כמו מי חמצן שיחמצנו כל כימיקל אורגני. הנחתת פיניקס גילתה מלחים שנגזרים מחומצה על-כלורית באדמת מאדים. מלחים אלו הם מחמצנים חזקים מאוד כך שיכול להיות שהם השמידו כח כימיקל אורגני על פני מאדים. אם מלחים אלו נפוצים בכל מאדים, חיים מבוססי פחמן יהיו קשים מאוד על פני השטח.
גלריית תמונות

שיגור ויקינג 1 ב-20 באוגוסט 1975
התמונה הראשונה ששלחה נחתת ויקינג 1 המראה את אחד מכני הנחיתה
שקיעה על מאדים כפי שצולמה על ידי נחתת ויקינג 1
תעלות שנחפרו על ידי נחתת ויקינג 1 כדי לחקור את אדמת מאדים
נחתת ויקינג 1 כפי שצולמה על ידי המקפת לסקר מאדים (MRO) בדצמבר 2006
התמונה הפנורמית הראשונה שצולמה על ידי נחתת ויקינג 1
ראו גם

ויקינג 2
מארס פאת'פיינדר
מארס רובר
תוכנית מארס
חקר החלל
הערות שוליים

↑  הגשושית מארס 3 הרוסית נחתה בהצלחה על מאדים אך הפסיקה לשדר כעבור 15 שניות בלבד
1 2 3  Soffen, G.A., Snyder, C.W. (August 1976). "The First Viking Mission to Mars". Science, New Series 193 (4255): 759–766.
↑  Mutch, T.A. et al. (August 1976). "The Surface of Mars: The View from the Viking 1 Lander". Science, New Series 193 (4255): 791–801.
↑  NASA Mars Orbiter Photographs Spirit and Vikings on the Ground
↑  Clark, B. et al. 1976. Inorganic Analysis of Martian Samples at the Viking Landing Sites. Science: 194. 1283-1288.
↑  http://marsrovers.nasa.gov/gallery/press/opportunity/20040625a.html
↑  Christensen, P. et al. 2004. Mineralogy at Meridiani Planum from the Mini-TES Experiment on the Opportunity Rover. Science: 306. 1733-1739
↑  Baird, A. et al. 1976. Mineralogic and Petrologic Implications of Viking Geochemical Results From Mars: Interim Report. Science: 194. 1288-1293.
↑  Arvidson, R et al. 1989. The Martian surface as Imaged, Sampled, and Analyzed by the Viking Landers. Review of Geophysics:27. 39-60.
↑  Hargraves, R. et al. 1976. Viking Magnetic Properties Investigation: Further Results. Science: 194. 1303-1309.
↑  Arvidson, R, A. Binder, and K. Jones. The Surface of Mars. Scientific American
↑  Bertelsen, P. et al. 2004. Magnetic Properties Experiements on the Mars Exploration rover Spirit at Gusev Crater. Science: 305. 827-829.
↑  Malin Space Science Systems
↑  Viking Data May Hide New Evidence For Life
↑  Friedmann, E. 1982. Endolithic Microorganisms in the Antarctic Cold Desert. Science: 215. 1045–1052.
↑  Hartmann, W. 2003. A Traveler's Guide to Mars. Workman Publishing. NY NY.
↑  Alien Rumors Quelled as NASA Announces Phoenix Perchlorate Discovery
ויקינג 2

| --- | --- |

מקפת ויקינג (הנחתת נמצאת בקפסולה שלמעלה)
 מידע כללי
 סוכנות חלל:  נאס"א
 מפעיל:  נאס"א 
 יצרן:  המעבדה להנעה סילונית 
 תאריך שיגור:  9 בספטמבר 1975
 משגר:  טיטן 3E-קנטאור
 אתר שיגור:  נמל החלל קייפ קנוורל כן שיגור 41 
 ויקינג 2
 משימה
 סוג משימה:  מקפת
 לוויין של:  מאדים
 תאריך כניסה למסלול:  7 באוגוסט 1976
 נטייה:  80.5 מעלה 
 אפואפסיד:  33,176 ק"מ
 פריאפסיד:  302 ק"מ
 זמן הקפה:  24.08 שעות
 הקפות:  706
 משך המשימה הכולל:  9 בספטמבר 1975 – הווה (49 שנים) 
 משך המשימה:  שנה, 11  חודשים ו־18  ימים
 מידע טכני
 משקל:  883 ק"ג
 כוח:  620 ואט
 קוטר:  2.5 מטרים
 גובה:  3.3 מטרים
 קישורים חיצוניים
 מספר קטלוג לוויינים:  08199
 מאגר המידע הלאומי:  1975-083A
 
| --- | --- |

דגם של נחתת ויקינג
 מידע כללי
 סוכנות חלל:  נאס"א
 מפעיל:  נאס"א 
 יצרן:  המעבדה להנעה סילונית 
 תאריך שיגור:  9 בספטמבר 1975
 משגר:  טיטן 3E-קנטאור
 אתר שיגור:  נמל החלל קייפ קנוורל כן שיגור 41 
 אתר רשמי
 משימה
 סוג משימה:  נחתת
 נטייה:  80.5 מעלה 
 זמן הקפה:  24.08 שעה 
 גרם שמיים:  מאדים
 אתר נחיתה:  48°16′08″N 134°00′36″E﻿ / ﻿48.269°N 134.01°E﻿ / 48.269; 134.01
 תאריך נחיתה:  3 בספטמבר 1976
 משך המשימה הכולל:  9 בספטמבר 1975 – הווה (49 שנים) 
 משך המשימה:  3  שנים, 7  חודשים ו־8  ימים
 מידע טכני
 משקל:  572 ק"ג
 כוח:  70 ואט
 אורך:  2.21 מטרים
 רוחב:  2.21 מטרים
 קישורים חיצוניים
 מספר קטלוג לוויינים:  08199
 מאגר המידע הלאומי:  1975-083A
 
ויקינג 2 (באנגלית: Viking 2) הייתה השנייה מבין שתי גשושיות שנשלחו למאדים על ידי נאס"א במסגרת תוכנית ויקינג. המשימה כללה מקפת ונחתת זהים לאלו של משימת ויקינג 1. נחתת ויקינג 2 פעלה על אדמת מאדים 1,281 ימי מאדים עד לכיבויה ב-11 באפריל 1980 בעקבות סיום הסוללות שלה. המקפת פעלה עד ל-25 ביולי 1978 ושלחה קרוב ל-16,000 תמונות מפני מאדים במהלך 706 הקפות סביבו.
משימה

ויקינג 2 שוגרה ב-9 בספטמבר 1975 על גבי משגר טיטן 3E בעל שלב קנטאור והחלה במסע בן 333 יום אל מאדים. מקפת ויקינג 2 החלה לשדר תמונות אל כדור הארץ לפני הכניסה למסלול ב-7 באוגוסט 1976. עם הכניסה למסלול החלה המקפת לצלם את אתרי הנחיתה המיועדים לנחתת. בעזרתם, ובעזרת תמונות מויקינג 1 נבחר אתר הנחיתה לנחתת. הנחתת התנתקה מהמקפת ב-3 בספטמבר 1976 ונחתה באותו יום ב-48°16′08″N 134°00′36″E﻿ / ﻿48.269°N 134.01°E﻿ / 48.269; 134.01.
משימה > המקפת

משימתה הראשית של המקפת הסתיימה עם תחילת ההתקבצות העליונה ב-5 באוקטובר 1976. משימה נוספת החלה ב-14 בדצמבר 1976 בסיום ההתקבצות. ב-20 בדצמבר 1976 הפריגיאה הונמכה ל-778 ק"מ ונטיית המסלול הועלתה ל-80 מעלות. באוקטובר 1977 המקפת ביצעה יעפים קרובים על פני דימוס ירחו של מאדים, והפריגיאה הונמכה ל-300 ק"מ ב-23 באוקטובר. בעקבות דליפה במאגרי הגז של המקפת, שהיו מונעים בסופו של דבר את ניווטה, הוכנסה המקפת למסלול של 302 × 33,176 ק"מ. המקפת חדלה מלפעול ב-25 ביולי 1978 אחרי ששלחה קרוב ל-16,000 תצלומים ב-706 הקפות סביב מאדים.
משימה > הנחתת

קפסולת הנחתת הופרדה מהמקפת ב-3 בספטמבר 1976, 19:39:59 UT. בזמן הניתוק, הקפסולה נעה במהירת של כ-4 ק"מ בשנייה. לאחר ההפרדה, רקטות האטו את הקפסולה כדי שתחל בחדירה לאטמוספירה. כעבור מספר שעות, בגובה של כ-300 ק"מ, הקפסולה התאימה את עצמה כך שמגן החום יופנה מטה. מגן החום של הנחתת האט את הנחתת במהלך החדירה לאטמוספירה.
נחתת ויקינג 2 נגעה בקרקע מאדים כ-200 ק"מ ממכתש מי באזור בשם Utopia Planitia ב-48°16′08″N 134°00′36″E﻿ / ﻿48.269°N 134.01°E﻿ / 48.269; 134.01. במהלך הנחיתה השתמשו רקטות הנחתת בכ-22 ק"ג של דלק. בעקבות זיהוי שגוי של רדאר הנחתת, שנבע מהשתקפות גבוהה מאוד מפני השטח, מנועי הנחתת המשיכו לפעול 0.4 שניות יותר משצריך. בעקבות כך כן הנחיתה נסדק ואבק כיסה את האזור. הנחתת נחתה כך שאחת מרגליה נחה על סלע ולכן נטתה בזווית של 8.2 מעלות. מיד עם הנחיתה החלו מצלמות הנחתת לצלם ולשלוח תמונות.
נחתת ויקינג 2 פעלה במשך 1281 ימי מאדים וחדלה לפעול ב-11 באפריל 1980 כאשר סוללות הנחתת חדלו מלפעול.
תוצאות המשימה > ניתוח אדמה

דוגמאות עפר שנאספו על ידי הנחתת דמו מאוד לעפר שמופק מיבוש לבה בזלתית. בעפר שנבדק היה שפע של צורן וברזל יחד עם כמויות משמעותיות של מגנזיום, אלומיניום, גופרית, סידן וטיטניום. נמצאו גם עקבות של סטרונציום ואיטריום. כמות האשלגן הייתה חמישית מהממוצע בקרום כדור הארץ. מספר כימיקלים נוספים שנתגלו כללו גופרית וכלור שדמו לשאריות אחרי התאדות מי ים. הגופרית הייתה מרוכזת יותר בקרום שמעל לאדמה מאשר בשכבות הקרקע התחתונות. ייתכן שהגופרית נפוצה כמו סולפטים של נתרן, מגנזיום, סידן או ברזל. סולפיד של ברזל שייתכן אף שהוא נפוץ. הרוברים ספיריט ואופרטוניטי מצאו שניהם סולפידים על מאדים. אופרטוניטי, שנחת על מאדים ב-2004 עם כלים מדעיים משוכללים יותר מנחתת הוויקינג, מצא סולפידים של מגנזיום וסידן במישור מרידיאני. עם שימוש בתוצאות המדידות הכימיות, מודלים מינרליים מציעים כי האדמה עשויה להיות ערבוב של כ-80% חרסית עשירה בברזל, 10% של מגנזיום גופרתי, 5% קרבונט ו-5% תחמוצת הברזל. מינרלים אלו הם תוצרי בליה נפוצים בסלעי יסוד. כל הדגימות שחוממו ב-GCMS נתנו מים. עם זאת, הדרך בה הדגימות טופלו מנעה מדידה מדויקת של כמות המים שהופקו, אך הכמות הייתה קרובה ל-1%. בדיקות באמצעות מגנטים שהיו על הנחתת הצביעו על כך שהאדמה היא בין 3 ל-7 אחוזים מגנטית במרכיביה לפי משקל. הכימיקלים המגנטיים יכולים להיות מגנטיט או מגהמיט. אלו יכולים להגיע מבליה של אבני בזלת. ניסויים שבוצעו על ידי הרובר ספיריט (נחת ב-2004) הצביעו על כך כי מגנטיט יכול להסביר את הטבע המגנטי של אדמה ואבק על מאדים. מגנטיט (חומר כהה מאוד) נמצא באדמה והחלק המגנטי ביותר בקרקע היה כהה אף הוא.
תוצאות המשימה > חיפוש אחר חיים

נחתת ויקינג 1 ביצעה מספר ניסויים על פני מאדים לבדיקת היתכנות קיום חיים בהווה ובעבר על המאדים. המעבדה הביולוגית של הנחתת שקלה 15.5 ק"ג וכללה שלוש מערכות שביצעו כל אחת ניסוי שונה: ניסוי שחרור פירוליטי (PR), ניסוי שחרור מסומן (LR) וניסוי תחלופת גז (GEX). בנוסף הנחתת נשאה ספקטרומטר כרומטוגרפי (GCMS) שמדד את הרכבן של תרכובות אורגניות באדמת מאדים. תוצאות הניסויים שביצעה הנחתת היו מפתיעים ומעניינים. ה-GCMS, ה-RP וה-GEX הציגו תוצאות שליליות לקיום חיים, אך ה-LR הציג תוצאות חיוביות. רוב המדענים מאמינים כיום כי התוצאה החיובית נבעה מתגובה כימית לא-אורגנית של האדמה. עם זאת, דעה זו עשויה להשתנות בעקבות גילוי קרח קרוב לפני הקרקע באזור הנחיתה של הנחתת. ישנם מדענים מעטים שעדיין מאמינים כי התוצאה החיובית היא אכן תוצאה של קיום חיים על מאדים. אף כימיקל אורגני לא נמצא באדמת מאדים, אך באזורים יבשים באנטארקטיקה גם כן אין כימיקלים אורגניים שניתנים לאיתור, אך קיימים שם אורגניזמים החיים בסלעים. למאדים, בשונה מכדור הארץ, כמעט ואין שכבת אוזון, כך שאור אולטרה סגול מעקר את פני השטח ומייצר כימיקלים המגיבים חזק מאוד כמו מי חמצן שיחמצנו כל כימיקל אורגני. הנחתת פיניקס גילתה מלחים שנגזרים מחומצה על-כלורית באדמת מאדים. מלחים אלו הם מחמצנים חזקים מאוד כך שיכול להיות שהם השמידו כל כימיקל אורגני על פני מאדים. אם מלחים אלו נפוצים בכל מאדים, הרי שחיים מבוססי פחמן יהיו קשים מאוד על פני השטח.
תוצאות המשימה > גלריית תמונות

תמונת הצבע הראשונה של נחתת ויקינג 2
כפור (כתמים לבנים על הקרקע) במאדים
נחתת ויקינג 2 כפי שצולה על ידי המקפת לסקר מאדים בדצמבר 2006
כפור באתר הנחיתה של נחתת ויקינג 2
אתר הנחיתה של נחתת ויקינג 2 כפי שצולם על ידיה
ראו גם

ויקינג 1
תוכנית ויקינג
מארס פאת'פיינדר
מארס רובר
תוכנית מארס
הערות שוליים

↑  Clark, B. et al. 1976. Inorganic Analysis of Martian Samples at the Viking Landing Sites. Science: 194. 1283-1288.
↑  http://marsrovers.nasa.gov/gallery/press/opportunity/20040625a.html
↑  Christensen, P. et al. 2004. Mineralogy at Meridiani Planum from the Mini-TES Experiment on the Opportunity Rover. Science: 306. 1733-1739
↑  Baird, A. et al. 1976. Mineralogic and Petrologic Implications of Viking Geochemical Results From Mars: Interim Report. Science: 194. 1288-1293.
↑  Arvidson, R et al. 1989. The Martian surface as Imaged, Sampled, and Analyzed by the Viking Landers. Review of Geophysics:27. 39-60.
↑  Hargraves, R. et al. 1976. Viking Magnetic Properties Investigation: Further Results. Science: 194. 1303-1309.
↑  Arvidson, R, A. Binder, and K. Jones. The Surface of Mars. Scientific American
↑  Bertelsen, P. et al. 2004. Magnetic Properties Experiements on the Mars Exploration rover Spirit at Gusev Crater. Science: 305. 827-829.
↑  Malin Space Science Systems
↑  Viking Data May Hide New Evidence For Life
↑  Friedmann, E. 1982. Endolithic Microorganisms in the Antarctic Cold Desert. Science: 215. 1045–1052.
↑  Hartmann, W. 2003. A Traveler's Guide to Mars. Workman Publishing. NY NY.
↑  Alien Rumors Quelled as NASA Announces Phoenix Perchlorate Discovery
זנבני מניפה

| זנבני מניפה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: זנבני מניפה
סוגים
 Rhipidura  Chaetorhynchus  Lamprolia
שם מדעי
 Rhipiduridae ‏סונדוואל, 1872

זנבני מניפה (שם מדעי: Rhipiduridae) היא משפחה מסדרת ציפורי שיר. במשפחה זו שלושה סוגים, לאחר שבעבר כללה סוג יחיד (Rhipidura). היא קרובה למשפחת המונרכיתיים ומזכירים גם את מיני הנחליאלי בזנבם. המין Chaetorhynchus papuensis שויך במקור למשפחת העדניים והמין Chaetorhynchus papuensis שויך במקור למשפחת הדרונגיים.
בני משפחה זו חיים בדרום-מזרח אסיה ובאוסטרליה ולהם זנב מנופח דמוי-מניפה. הם עופות קטנים החיים ביערות הגשם הטרופיים וניזונים מחרקים ומזרעים. אורכם הממוצע 12–20 ס"מ והם בעלי מקור קצר, "כיפה" צבעונית וזנבות ארוכים.
מיון

משפחה זנבני מניפה (Rhipiduridae)
סוג זנבן מניפה (Rhipidura) - בו 40 מינים
סוג ומין יחיד Chaetorhynchus papuensis
סוג ומין יחיד Eutrichomyias rowleyi
סוג Lamprolia
זהות במלכודת

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  רומן מאת רוברט לדלום
 בימוי:  פול גרינגראס 
 הופק בידי:  פרנק מרשל פאטריק קראולי פול ל. סאנדברג
 תסריט:  טוני גילרוי 
 עריכה:  ריק פירסון, כריסטופר רוס 
 שחקנים ראשיים:  מאט דיימון בריאן קוקס ג'וליה סטיילס ג'ואן אלן קארל אורבן
 מוזיקה:  ג'ון פאוול 
 צילום:  אוליבר ווד 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Kennedy/Marshall Ludlum Entertainment
 חברה מפיצה:  סרטי יוניברסל
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 23 ביולי 2004
 משך הקרנה:  108 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  מותחן אקשן, סרט מבוסס יצירה ספרותית, סרט פעולה, סרט ריגול, סרט מתח 
 תקציב:  $75,000,000
 הכנסות:  $290,633,422
 הכנסות באתר מוג'ו:   bournesupremacy
 סרט קודם:  זהות כפולה
 סרט הבא:  זהות אבודה
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
זהות במלכודת (אנגלית: The Bourne Supremacy) הוא סרט פעולה-מתח-ריגול אמריקאי משנת 2004, המבוסס באופן רופף על רומן מאת רוברט לדלום. את הסרט ביים פול גרינגראס ובו מככבים מאט דיימון, בריאן קוקס, ג'וליה סטיילס, ג'ואן אלן וקארל אורבן.
זהו הסרט השני בסדרת סרטי ג'ייסון בורן.
תקציר העלילה

ג'ייסון בורן אשר עדיין סובל מאמנזיה, חי עם חברתו מארי בעילום שם בגואה שבהודו. בהמשך מתגלה כי מתנקש נשלח לחסלו וכי ה-CIA סבורים כי הוא רצח שניים מהסוכנים שלהם בברלין לאחר שטביעות אצבעותיו נמצאו בזירת הרצח, המכונית של מארי ובורן נופלת למים ובעקבות זה המתנקש בטוח שגם בורן מת כי הוא לא עלה בחזרה מעל המים. בעקבות כך, בורן מחליט לצאת ולנסות ולטהר את שמו.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| מאט דיימון | ג'ייסון בורן |  |
| בריאן קוקס | וורד אבוט |  |
| ג'וליה סטיילס | ניקי פרסונס |  |
| ג'ואן אלן | פאמלה לנדי |  |
| קארל אורבן | קיריל |  |
| אוקסנה אקינשינה | אירנה נסקי |  |
| מישל מונאהן | קים |  |
ביקורות ותגובות

הסרט הכניס $290,633,422 בקופות, וקיבל ביקורות חיוביות ולציון 81% באתר ריכוז הביקורות Rotten Tomatoes, מתוך 188 ביקורות.
מועמדויות וזכיות בפרסים

| שנה | פרס | קטגוריה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | פרס סטורן | סרט הפעולה/הרפתקאות/מתח הטוב ביותר | מועמדות |
| 2005 | פרס סטורן | מאט דיימון - השחקן הטוב ביותר | מועמדות |
הערות שוליים

1 2 3  "The Bourne Supremacy (2004)". Box Office Mojo. Amazon.com. נבדק ב-2007-08-06.
↑  "The Bourne Supremacy‎", באתר ביקורות הסרטים Rotten Tomatoes (באנגלית)
| ג'ייסון בורן |
| --- | --- | --- |
| יוצרים | רוברט לדלום |  |
| ספרים | זהות כפולה (1980) |  |
| סרטים | זהות כפולה (1988) • זהות כפולה (2002) • זהות במלכודת (2004) • זהות אבודה (2007) • זהות גנובה (2012) • ג'ייסון בורן (2016) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  SUDOC: 179451103  VIAF: 309916977   WorldCat (עם VIAF): 309916977
זנבתן מנומר

| זנבתן מנומר |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: דגי סחוס
על־סדרה:: דמויי כריש
סדרה:: זנבתנאים
משפחה:: זנבתניים מנומרים
סוג:: זנבתן
מין:: זנבתן מנומר
שם מדעי
 Stegostoma fasciatum ‏ארמן, 1783
תחום תפוצה
 תפוצת הזנבתן המנומר(בכחול)
זְנַבְתָּן מנומר (שם מדעי: Stegostoma fasciatum), ידוע גם בשמות זנבתן, כריש זנבתן, כריש נמרי וכריש זברה, הם כרישים מחוספסים ומנוקדים שחיים לאורך האוקיינוס ההודי, האוקיינוס השקט והים האדום, בשוניות אלמוגים ומישורים חוליים קרוב לקרקעית בעומקים של עד 62 מטר. הם היחידים במשפחתם. כרישים בוגרים הם ייחודיים במבנה הגופני שלהם. יש להם חמישה חריצים על הגב, וסנפיר זנב ארוך במיוחד שיכול להגיע לחצי מאורך הזנבתן הכולל (ומכאן שמו העברי), ונקודות שחורות על רקע צהוב בהיר. הצעירים מגיעים לאורכים של 50-90 סנטימטר עם דגם גוף שונה לחלוטין, עם פסים בהירים על רקע חום וללא חריצים (ומכאן השם "כריש זברה"). הבוגרים יכולים להגיע לאורך של 2.5 מטר ולשקול עד 50 ק"ג.
זנבתנים הם בעלי חיים ליליים, ומבלים את היום במנוחה על קרקעית האוקיינוס. בלילה, הם צדים דגים קטנים, רכיכות, סרטנים ונחשי ים שנמצאים בחורים בשונית ובתוך סלעים. אף על פי שרוב השנה הם מתבודדים, בתקופות עונתיות הם מתכנסים בקבוצות. הנקבות מטילות ביצים שנדבקות לקרקעית. מאחר שהם רגועים ולא תוקפניים לבני אדם, ומסתדרים טוב בשבי, זנבתנים הם מאוד פופולריים בצלילות ובאקווריומים. למרות זאת כאשר הזנבתן מוטרד ומרגיש מאוים הוא עשוי לנשוך קלות.
הזנבתן מוגדר כפגיע, ואוכלוסייתו נפגעת ומתמעטת כתוצאה מציד כרישים בשביל סנפירים, בשר, ושמן.
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007547184605171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא דגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ויליאם גודאינף

| --- | --- |

 לידה:  2 ביוני 1867 פורטסמות', הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  30 בינואר 1945 (בגיל 77) קולסדן, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד, הממלכה המאוחדת 
 בן או בת זוג:  Henrietta Margaret Stanley (12 ביוני 1901–?) 
 צאצאים:  Katherine Margaret Anne Goodenough, Cecilia Phyllis Maisie Goodenough 
 השתייכות:  הצי המלכותי הבריטי הצי המלכותי הבריטי
 תקופת הפעילות:  1882–1930 (כ־48 שנים)
 דרגה:   אדמירל
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה 
 עיטורים
 אביר הצלב הגדול של מסדר האמבט 
 
אדמירל סר ויליאם אדמונד גודאינף GCB‏, MVO (באנגלית: Sir William Edmund Goodenough;‏ 2 ביוני 1867 – 30 בינואר 1945) היה קצין בכיר בצי המלכותי במלחמת העולם הראשונה. הוא היה בנו של ג'יימס גרהם גודאינף.
קריירה ימית

גודאינף נולד ב-2 ביוני 1867 בפורטסמות' והצטרף לצי המלכותי בשנת 1882. הוא מונה למפקד הקולג' המלכותי הימי בדארטמות' בשנת 1905. הוא קיבל את הפיקוד על הסיירת אה"מ קוצ'ריין ב-1910 ועל אוניית המערכה אה"מ קולוסוס ב-1911.
הוא שירת במלחמת העולם הראשונה ופיקד על שייטת הסיירות הקלות השנייה מ-1913 עד 1916, והשתתף בקרבות מפרץ הלגולנד באוגוסט 1914, שרטון דוגר בינואר 1915, וביוטלנד במאי – יוני 1916. ביום ההולדת של המלך ב-3 ביוני 1916, מונה גודאינף לעמית במסדר האמבט (CB). הוא הועלה לדרגת אדמירל משנה ב-10 ביוני.
לאחר המלחמה הוא הפך למפקח במספנת צ'טהאם ולאחר מכן, מ-1920, למפקד העליון בתחנת אפריקה. הוא הועלה לתת אדמירל ב-1923 למפקד צי המילואים ולמפקד העליון של ה-Nore ב-1924. הוא היה עוזר הצי הראשון והראשי של המלך מ-1929 עד 1930, ולאחר מכן פרש לביתו.
בפנסיה היה גודאינף נשיא החברה הגאוגרפית המלכותית מ-1930 עד 1933. הוא נפטר ב-30 בינואר 1945 בקולסדון.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8  King's Collections : Archive Catalogues : Military Archives, kingscollections.org
↑  History of War
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16480870q (data)  GND: 1058692399  ISNI: 0000 0000 5038 5827  LCCN: no00017951  NTA: 378129430  SNAC: w60b19gn  VIAF: 4470900   WorldCat (עם VIAF): 4470900
חיים שלום דייטש

| --- | --- |

הרב חיים שלום דייטש
 לידה:  10 באוקטובר 1944 (בן 79) כ"ג בתשרי תש"ה ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת פוניבז' 
 השתייכות:  חסידות חב"ד 
 תפקידים נוספים:  משפיע ראשי ב"כולל אברכים צמח צדק" בעיר העתיקה
 
הרב חיים שלום דייטש (נולד בכ"ג בתשרי תש"ה, 10 באוקטובר 1944) הוא משפיע חב"די, ראש "כולל אברכים צמח צדק" בעיר העתיקה, ר"מ בישיבת תורת אמת בירושלים ומשפיע של קהילת מעייני ישראל.
תולדות חייו

נולד בירושלים לרב יוסף אליהו דייטש, ראש ישיבת אנשי מעמד בירושלים, ולמרים דייטש, דור שישי לרבי שניאור זלמן מלאדי. למד בישיבת עץ חיים, תורת אמת ובישיבת פוניבז'. בתקופה זו החל להתקרב לחסידות חב"ד, ונסע לשמוע את הרב שלמה חיים קסלמן, משפיע בישיבת תומכי תמימים בכפר חב"ד. בהמשך עבר ללמוד בישיבה זו.
נישא לאסתר לאה, בתו של הרב אשר זאב ורנר. לאחר חתונתו למד בכולל בראשות הרב זלמן נחמיה גולדברג. שימש כר"מ בישיבת תומכי תמימים בקריית גת, ר"מ בישיבת קרלין לעלוב ועוד. עמד גם בראש מכון ללימודים לקראת סמיכה לרבנות שהקים. הוא ראש כולל בבית הכנסת צמח צדק בעיר העתיקה. במסגרת הכולל, ערך את הקובץ "יגדיל תורה" וספרי "הערות וביאורים בשולחן ערוך אדמו"ר הזקן".
בהתוועדויות שהוא עורך הוא עוסק רבות בנפש וברגשות האדם. עוסק גם בקירוב נוער חרדי נושר.
משפחתו

הרב דייטש מתגורר בשיכון חב"ד בירושלים ולו עשרה ילדים, מהם:
בנו הרב אשר הוא שליח חב"ד הראשי בפתח תקווה
בנו הרב נפתלי הוא שליח חב"ד בבוקרשט רומניה
בנו הרב שלמה הוא שליח חב"ד ורב העיר סמרה ברוסיה
בנו הרב שניאור זלמן הוא שליח חב"ד ורב העיר פערם ברוסיה
חתנו הרב אורי לפידות הוא שליח חב"ד ורב מנדוסה בארגנטינה
חתנו הרב שלום לפידות (נפטר בשנת תשפ"ד-2024) היה מנהל רוחני של תלמוד תורה תורת אמת ירושלים ור"מ בכולל צמח צדק
אחיו:
הרב מנחם מענדל מרדכי, מקים "קריית רבינו הגדול בהאדיטש" ומגדולי העסקנים בחב"ד. נהרג בידי בני עוולה.
הרב משה, מנהל ארגון החסד חסדי יוסף בעזרה וחסד לאברכים ונצרכים.
הרב שלמה יהודה, מקים ומייסד ארגון החסד חסדי יוסף בעזרה וחסד לאברכים ונצרכים. נפטר בקיו"ש בן ל"ו שנים.
הרב שניאור זלמן, כיהן כראש ישיבת "אנשי מעמד" בירושלים, נפטר בכ"ח בטבת תשפ"ג.
הרב חיים שלום דייטש מוסר שיעור בישיבת תורת אמת
וילי להמן

| --- | --- |

 לידה:  15 במרץ 1884 Mehderitzsch, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  13 בדצמבר 1942 (בגיל 58) ברלין, גרמניה הנאצית 
 מדינה:  הרייך הגרמני 
 השתייכות:  הצי הקיסרי הגרמני 
 תקופת הפעילות:  ? – 13 בדצמבר 1942 
 דרגה:  האופטשטורמפיהרר 
 
וילי (ווילי) להמן (בגרמנית: Willy Lehmann;‏ 15 במרץ 1884 – 13 בדצמבר 1942) היה פקיד משטרה וסוכן סובייטי בגרמניה הנאצית. להמן היה מפקח פלילי ו־SS-האופטשטורמפיהרר, ונודע בשם הקוד Agent A-201/Breitenbach. במהלך מלחמת העולם השנייה להמן היה אחד המקורות החשובים ביותר עבור הנ.ק.ו.ד. בגרמניה הנאצית.