stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תלסודרומאוס

| תלסודרומאוס |
| --- | --- |
 
תקופה
קרטיקון תחתון 110 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: פטרוזאוריה
תת־סדרה:: פטרודקטיליים
משפחה:: תלסודרומיים
סוג:: תלסודרומאוס
מינים
 Thalassodromeus sethi  Thalassodromeus oberlii
שם מדעי
 Thalassodromeus ‏קלנר & Campos, 2002

תלסודרומאוס (שם מדעי: Thalassodromeus; משמעות השם מיוונית עתיקה: "אצן מים", על שם הצורה בה סברו שניזון כמו גזרן) הוא סוג של פטרוזאור גדול בן למשפחת התלסודרומיים אשר חי בברזיל בתור הקרטיקון, לפני 110 מיליון שנה. הוא היה קרובו של הטופוקסוארה ונראה מעט כמו משפחת הטפג'ריים אך בעל גולגולת גדולה יותר.
מאובניו של התלסודרומאוס התגלו ב-1983 בתצורות ארריפי (אנ') שבצפון ברזיל וכללו רק גולגולת ענקית. הוא סווג ב-2002 בידי החוקרים אלכסנדר קלנר ודיוגנז דה אלמיידה קמפוס. מאובנים נוספים של מין נוסף התגלו, גם כן בברזיל, ב-2013.
מעופף זה היה בעל גולגולת עצומה באורך 1.42 מטר, שצורתה דמוית משולש, בעלת כרבולת גבוהה מאוד בעלת זוג רכסים והכילה, ככל הנראה, מפרש מפואר לראווה מעליה. לתלסודרומאוס היו לסתות מחודדות משופעות בקצותיהן העליונים וחסרות שיניים, ועיניים קטנות בחלק העליון של הראש. מוטת הכנפיים שלו הגיעה ל-4.2-4.5 מטר, גדול יותר מאלבטרוס נודד, בעזרתן היה יכול לדאות מעל חופי האוקיינוס של ברזיל הקדומה.
לא ברור ממה ניזון, כאשר בעבר סברו שהוא תפס דגים כמו גזרן מהמים. עם זאת הוא היה כבד בהרבה מגזרן וגם מבנה הלסתות לא התאים למטרה. כיום מעריכים שהוא דווקא דאה מעל היבשה בחיפוש אחרי נבלות או אפילו פירות אותם קטף עם מקורו הארוך, בדומה לטפיג'רה.
שונות קצב לב

המחשה של שונות קצב הלב, באמצעות שינויים במרווחי R-R
שׁוֹנוּת קֶצֶב לֵב (באנגלית: Heart rate variability - HRV) היא התופעה הפיזיולוגית של שונות במרווח הזמן בין פעימות הלב. שונות קצב לב נמדדת לפי השונות במרווח בין פעימה לפעימה. מונחים נוספים בהם נעשה שימוש כוללים "שונות באורך מחזור" ו-"שונות R–R" (כאשר R היא נקודה המתאימה לשיא של גל האלקטרוקרדיוגרם (ECG); ו-RR הוא המרווח בין שני R עוקבים).
שיטות אשר משמשות לזיהוי פעימות כוללות ECG, לחץ דם, בליסטוקרדיוגרמות ואות גלי הדופק הנגזר מפוטופלטיסמוגרף (PPG). ECG נחשב לתקן הזהב למדידת שונות קצב לב מכיוון שהוא מספק שיקוף ישיר של הפעילות החשמלית הלבבית.
חשיבות קלינית

נמצא כי שונות קצב לב נמוכה היא משתנה מנבא לתמותה לאחר אוטם שריר הלב, אם כי מחקרים אחרים מצאו כי המידע בשונות קצב הלב שהוא רלוונטי להישרדות לאחר אוטם שריר הלב נכלל במלואו בקצב הלב הממוצע. ישנם תוצאות ומצבים רבים אשר עשויים להיות קשורים גם לשונות קצב לב (בדרך כלל נמוכה), כולל אי ספיקת לב, נוירופתיה סוכרתית, דיכאון לאחר השתלת לב, רגישות ל-SIDS והישרדות לקויה בפגים.
ערכים נורמליים

בנוסף לשימוש במדידת קצב לב לצרכים קליניים, גם למדידת הערכים הספציפיים של שונות קצב הלב בטווח התקין יש ערך, במיוחד במחקר בתחומי הפסיכופיזיולוגיה והנוירוארגונומיה. מחקרים רבים עוסקים במדידת ותיעוד הטווח התקין של ערכים אלה.
שׁוֹנוּת

שונות במרווח בין פעימה לפעימה היא תופעה פיזיולוגית. הסינוס (אשר נקרא גם קשר הגת והפרוזדור) מקבל מספר קלטים שונים, כאשר קצב הלב המיידי או מרווח ה-RR והשונות שלו הם התוצאות של קלטים אלו.
ירידה בפעילות מערכת העצבים הפאראסימפתטית או פעילות מוגברת של המערכת הסימפתטית תגרום להפחתת שונות קצב הלב. נמצא קשר בין פעילות בתדר גבוה (HF) (בטווח שבין 0.15 עד 0.40 הרץ) לפעילות פאראסימפתטית. פעילות בטווח זה קשורה להפרעת הקצב בסינוס הנשימה. קיים פחות ידע על התשומות הפיזיולוגיות של פעילות התדר הנמוך (LF) (בטווח שבין 0.04 עד 0.15 הרץ). למרות שבעבר נחשבה שונות קצב הלב כמשקפת פעילות סימפתטית, כיום מקובלת הסברה כי היא משקפת תערובת של מערכות העצבים הסימפתטית והפאראסימפתטית כאחד.
ראו גם

פסיכופיזיולוגיה
נוירוארגונומיה
דופק
שעון עצר

שעון עצר אנלוגי מכני טיפוסי
שעון עצר (סטופר) הוא שעון הנועד למדוד זמן שחלף מרגע הפעלתו עד לעצירתו. שעון מסוג זה משמש למדידת פרקי זמן בדיוק גדול יותר ובפשטות רבה יותר. בשונה משעון רגיל, שבו נמדד זמן יחסית לשעה מסוימת, בשעון עצר נקודת הייחוס היא אפס. שעוני עצר משמשים לרוב בתחרויות ספורט ובניסויים במעבדות.
מדידת הזמן בשעוני עצר נשלטת על פי רוב על ידי שני כפתורים: לחיצה אחת על כפתור אחד מפעילה את השעון ולחיצה שנייה על אותו כפתור עוצרת אותו, תוך השארת התוצאה מוצגת. לחיצה על הכפתור השני מאפסת את השעון. הכפתור השני משמש לעיתים למדידת זמן הקפה או זמני מתחרים שונים. כאשר כפתור זה נלחץ בעת שהשעון פועל, תצוגת השעון עומדת במקומה, כך שניתן לקרוא את התוצאה, אך מנגנוני השעון ממשיכים לפעול על מנת להמשיך ולמדוד את הזמן הכולל שעבר.
שעוני עצר מכניים פועלים מכוח קפיץ ראשי, אשר צריך להיות מכוון מעת לעת על ידי סיבוב החוגה בחלקו העליון של השעון. שעוני עצר דיגיטליים פועלים מכוח מתנד גבישי, ולכן הם מדויקים יותר משעונים מכניים. כיוון ששעונים דיגיטליים מכילים מעגל משולב, הם כוללים גם על פי רוב את היום והשעה של המדידה. לשעוני עצר מסוימים ישנם חיישנים, המאפשרים מדידת זמן בתגובה לאות חיצוני, דבר שגורם לניכוי זמן התגובה של מפעיל השעון, ובאופן כללי גורם למדידה להיות מדויקת יותר.
שעון העצר הדיגיטלי הראשון שנעשה בו שימוש רשמי בספורט היה Digitimer, שפותח על ידי חברת קוקס מערכות אלקטרוניות מסולט לייק סיטי שביוטה, ארצות הברית. שעון זה סיפק דיוק של אלפית שנייה, והשימוש הראשון בו היה במרוצי סקי. בשלב מאוחר יותר הוא גם שימש באוניברסיאדה במוסקבה, ב-NCAA ובמבחנים למשחקים האולימפיים.
פונקציית שעון עצר מותקנת לעיתים גם במכשירים אחרים, כגון שעון יד, טלפון סלולרי ונגן מדיה נייד.
ראו גם

קוצב זמן
שעון נוכחות

שעון נוכחות ביומטרי
שעון נוכחות משמש בעיקר לרישום נתוני כניסה של עובדים לעבודה ויציאה ממנה, לשם חישוב הזכויות הנובעות מנוכחותם בעבודה (בהתאם לסעיף 25 לחוק שעות עבודה ומנוחה, שעון נוכחות הוא דרך המלך לרישום נוכחות העובדים, רישום שעל פי סעיף זה המעסיק מחויב לו). בנוסף משמש שעון נוכחות לרישום כניסה לחדרים מסוימים במקום העבודה, כגון חדר אוכל או מתקן מאובטח, וכן ניתן להשתמש בו לרישום התחלה וסיום של פרויקט במהלך יום העבודה.
קיים מגוון רחב של שעוני נוכחות:
שעון נוכחות מכני, שבו הנתונים נרשמים על גבי כרטיס קרטון אישי, ודורשים לאחר מכן הקלדה לשם עיבודם במחשב.
שעון נוכחות מגנטי, שזיהוי העובד נעשה בו באמצעות העברת כרטיס מגנטי בשעון, ורישום הנתונים נעשה על אמצעי המאפשר העברה ישירה למחשב.
שעון נוכחות בכרטיס קרבה (RFID), שהשימוש בו מעט נוח יותר מאשר בשעון נוכחות מגנטי, משום שדי להעביר את כרטיס הקרבה בקרבת השעון, ולא ממש בו.
שעון נוכחות ביומטרי, המזהה את העובד בעזרת מידע ביומטרי אישי. להבדיל משעוני הנוכחות הקודמים, שבהם אין זיהוי ודאי של העובד, עקב היכולת להעביר את הכרטיס המזהה מאדם אחד לאחר, שעון זה מבטיח זיהוי אמין (זיוף טביעת אצבע אפשרי, אך מצריך מאמץ רב במידה ניכרת מהעברת כרטיס מגנטי מאדם לאדם). כמו כן, בשעון ביומטרי אמצעי הזיהוי נמצא תמיד עם העובד, ואין חשש שיישכח או יאבד.
סוגי טכנולוגיית הזיהוי בשעוני נוכחות ביומטריים מגוונת למדי כיום. ניתן לזהות עובד בעזרת טביעת אצבע, זיהוי כף יד, זיהוי ורידים, זיהוי פנים, זיהוי קשתית וזיהוי קרנית. איכות השעון (המתבטאת גם במחירו) מתבטאת בין היתר באיכות, ברמת ובדיוק הזיהוי הביומטרי.
ב-15 במרץ 2017, פסק בית הדין הארצי לעבודה שאסור למעביד לחייב עובד למסור טביעת אצבע לצורך דיווח נוכחות.
כיום ניתן לראות גם גישה חדשה בתחום שעוני הנוכחות. במקום שעון נוכחות פיסי המותקן על הקיר, ניתן לדווח נוכחות באמצעות אפליקציות סלולריות, המאפשרות רישום העובדים גם מחוץ למקום העבודה, יחד עם שילוב נתוני GPS על מיקומם.
הערות שוליים

↑  עס"ק 7541-04-14 הסתדרות העובדים נגד עיריית קלנסווה, באתר איגוד מנהלי משאבי האנוש ברשויות המקומיות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4570317-6
שמעון קורלנד

שמעון קורלנד (בדנית: Simon Kurland;‏ 1923 – 2016) היה מתאבק יהודי דני, אלוף המכביה השלישית (1950) ואלוף דנמרק.
קורות חיים

קורלנד גדל בקופנהגן והתאמן במועדון הכח קופנהגן. אחיו הבכור, אברהם (1912–1999) היה סגן אלוף אולימפי בהיאבקות (לוס אנג'לס 1932).
קורות חיים > אלוף המכביה

במכביה השלישית שנערכה בתל אביב באפריל 1950 הוא זכה לכבוד לשאת את דגל דנמרק בטקס הפתיחה של המשחקים. במשחקים עצמם הוא במדליית זהב בהיאבקות בסגנון יווני-רומי במשקל קל, לפני נחומזון מישראל ישראל ולייבוביץ מקנדה.
בשנת 1943 ברח עם מספר מתאבקים יהודים לשוודיה בסירה ושם התגוררו אצל משפחותיהם של מתאבקים שוודים.
הערות שוליים

↑  תמונה של שמעון קורלנד נושא את דגל דנמרק בטקס הפתיחה של המכביהה השלישית 1950
↑  תוצאות המכביה, על המשמר, 4 באוקטובר 1950
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 14300509X  ISNI: 0000 0001 1008 8868  NKC: jx20100901013  VIAF: 122462823   WorldCat (עם VIAF): 122462823
שונטל

| --- | --- |

 לידה:  4 באוקטובר 1985 (בת 39) סנט ג'יימס, ברבדוס
 שם לידה:  שונטל ליין
 מוקד פעילות:  ברבדוס 
 תקופת הפעילות:  מ-2007
 מקום לימודים:  הריסון קולג' 
 עיסוק:  זמרת, פזמונאית
 סוגה:  R&B, פופ, רגאיי, היפ-הופ
 חברת תקליטים:  מוטאון, SRC, ריפבליק רקורדס
 www.shontellemusic.com
 פרופיל ב-IMDb
 
שונטל ליין (באנגלית: Shontelle Layne, נולדה ב-4 באוקטובר 1985) ידועה יותר בשם הבמה שלה שונטל היא זמרת ויוצרת מברבדוס.
קריירה > 2008–2009: אלבום בכורה

ב-18 במרץ 2007 יצא השיר "Roll It", שיתוף פעולה של שונטל וריהאנה. בתחילת 2008 החלה שונטל לעבוד על אלבום הבכורה שלה. הסינגל הראשון מהאלבום היה "T-Shirt" שיצא ב-15 ביולי 2008 והגיע למקום הראשון במצעד ה-R&B בממלכה המאוחדת. אלבום הבכורה של שונטל נקרא "Shontelligence" ויצא ב-18 בנובמבר, האלבום הגיע למקום ה-24 במצעד הבילבורד עם מכירות של למעלה מחמישים אלף עותקים בארצות הברית. הסינגל השני מהאלבום היה שיתוף פעולה עם הזמר אקון בשיר "Stuck with Each Other" אשר יצא ב-10 בפברואר 2009. השיר זכה להצלחה ואף יצאה לו גרסת רמיקס והוא נכלל מאוחר יותר בפסקול הסרט וידויים של שופהוליק.
בתחילת 2009 השתתפה שונטל בתור מופע חימום בסיבובי הופעות של הניו קידס און דה בלוק ושל ביונסה נואלס. ב-9 ביוני יצא השיר "Battle Cry" אשר היה הסינגל השלישי והאחרון מהאלבום.
קריירה > 2009–2010: אלבום שני

הסינגל הראשון מהאלבום היה "Impossible". השיר זכה להצלחה רבה, הגיע למקום השלישי במצעד הסינגלים הבריטי וזכה למעמד פלטינה בארצות הברית עם מכירות של למעלה ממיליון עותקים. בדצמבר 2012 ביצע מתמודד העונה התשיעית של תוכנית הכישרונות האקס פקטור, ג'יימס ארתור, גרסת כיסוי לשיר של שונטל ומכר למעלה ממיליון עותקים לגרסתו לשיר. ב-31 באוגוסט יצא הסינגל השני מהאלבום אשר היה "Perfect Nightmare". אלבומה השני של שונטל נקרא "No Gravity" ויצא ב-21 בספטמבר 2010. בעבודה על האלבום היו שותפים אומנים כמו The-Dream וברונו מארס. הסינגל השלישי והאחרון מהאלבום היה "Say Hello to Goodbye" אשר יצא ב-15 במרץ 2011. בסוף 2010 כתבה שונטל את השיר "Man Down" אשר נכלל באלבומה החמישי של הזמרת ריהאנה.
קריירה > 2011–הווה: אלבום שלישי

ביולי 2011 חשפה שונטל פרטים על אלבומה השלישי וגילתה כי עזבה את חברת ההקלטות מוטאון ועברה ליוניברסל ריפבליק רקורדס. אלבומה השלישי היה אמור לצאת בתחילת 2013 אך בגלל בעיות טכניות לא יצא עדיין.
בשנת 2013 פורסם הסינגל "Don't Call Me" בה היא התארחה לצד הראפרים ראקים וDMX. בשנת 2016 פורסם הסינגל "Count On Me", שירו של טוני נורוויל.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2008: Shontelligence
2010: No Gravity
הופעות > מופעי חימום

2009: I Am... World Tour
2010: To the Sky Tour
2010–2011: Jason Derulo World Tour
שרטון

שרטון בברזיל
שרטון הוא שטח בקרקעית ים, אגם או נהר, הבולט מעבר לפני המים שסביבו.
שרטון נוצר על ידי זרמי מים המניעים וסוחפים חול ואדמה המצטברים ונערמים עד שנוצר שטח יבשתי חדש, הבולט מעל לקרקעית, ולעיתים אף מעל לפני המים.
לעיתים שרטון משנה את צורתו ולעיתים עשוי גם להיעלם כפי שנוצר.
הסכנה שבשרטון

לרוב שרטון נמצא מתחת לפני המים ואינו נראה לעין ובנוסף הוא אינו מופיע במפות ימיות ובכך הוא עלול להיות מסוכן. שרטון גבוה מהווה מכשול לכלי שיט שהשוקע שלו גדול. לא אחת קורה שכלי שיט עולים על שרטון בתוואי ימי פתוח. לעיתים יחלצו את עצמם ולעיתים יידרש סיוע של כלי שיט נוסף. שרטונים המתגלים בנתיבי שיט מדווחים, ואזהרה יוצאת לחברות ספנות ושיט.
שרטון יכול להוות סכנה גם לדגים או יונקים ימיים גדולים, למשל לווייתנים, שיכולים להיקלע לשרטון ולמצוא את מותם[דרוש מקור].
ראו גם

טומבולו
תלפיות (רבעון)

| --- | --- |
 תדירות:  0.5 שנה 
 תאריכי הופעה:  1944–הווה (כ־80 שנה) 
 שפה:  עברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 
שער גליונו הראשון של כתב העת
תלפיות – כתב עת תורני מדעי שיצא לאור בניו יורק.
כתב העת שהוגדר כ"רבעון להלכה אגדה ומוסר היהדות" נוסד בניו יורק בשנת תש"ד (1944), ונערך כמעט בכל זמן יציאתו על ידי הרב והחוקר שמואל קלמן מירסקי. הסיבה לייסודו על פי מאמר הפתיחה של העורך, מכיוון שבזמן הזה, מרכזי התורה באירופה נהרסו, ומרכזים חדשים לדעתו נבנים כעת באמריקה ובארץ ישראל.
כתב העת הוגדר כ"רבעון", אך למעט שני הגליונות הראשונים, יצאו כל הגליונות במתכונת כפולה אחת לחצי שנה.
החל משנתו החמישית של כתב העת הצטרפה הוצאת הספרים של הישיבה יוניברסיטי להוצאתו. כתב העת יצא ברציפות עד תשכ"ה, ואז חדל לצאת. בשנת תש"ל לאחר פטירת העורך יצא כרך אחרון שהוקדש לזכרו של הרב חיים הלר.
בכותבים בכתב העת רבים מחכמי התורה ששהו בארצות הברית באותו זמן, בעיקר מזרם האורתודוקסיה המודרנית, וכן רבנים וחוקרים מישראל. בשנה הראשונה התפרסם בו מאמרו של הרב יוסף דב סולובייצ'יק – "איש ההלכה". באותה שנה סער העולם התורני בעקבות שאלת קו התאריך בהלכה, ונתפרסמו בו מאמריהם של הרבנים מנחם כשר ויחיאל מיכל טיקוצינסקי בנידון. נתפרסמו בו גם מאמרים של חכמי ארץ ישראל ובהם הרבנים הראשיים הרצוג ועוזיאל.
בכתיבת מאמרים לכתב העת השתתפו בין השאר הרבנים: ישעיהו וולפסברג-אביעד, זאב גולד, כתריאל פישל טכורש, ראובן כץ, שלמה זלמן אוירבך, יחיאל יעקב ויינברג, מרדכי גיפטר, ברוך ישר, אליהו חזן, יצחק קוסובסקי, ורבים אחרים.
מבין החוקרים שהשתתפו בכתיבת מאמרים היו: 
חיים זלמן דימיטרובסקי, שאול ליברמן, מאיר שמעון גשורי, פנחס חורגין, מנחם ברייאר, שבתי בן דב ועוד.
הערות שוליים

↑  נתפרסם לימים כספר בהוצאת אלינר (הוצאת הספרים של הסוכנות היהודית).
שמות הכיתות בבית הספר התיכון בישראל

.
שמות הכיתות במערכת החינוך בישראל נגזרים מההיסטוריה של מבנה מערכת החינוך.
השמות הרשמיים של הכיתות בבתי הספר במדינת ישראל הם מיספור אלפביתי של 12 שנות הלימוד, מא' עד י"ב. 
לצד מיספור זה, קיימות כמה שיטות לא רשמיות למספור הכיתות, תולדה של מערכות חינוך היסטוריות שונות שיובאו לארץ-ישראל בתקופת היישוב ויושמו במקביל.
גימנסיה

שיטה בה ארבע הכיתות הראשונות נחשבות "מכינה" ולאחריהן שמונה מחלקות (כיתות) גימנסיה. בשיטה זו כיתה ה' של ימינו כונתה "המחלקה הראשונה", ולכן המונחים חמישית, שישית, שביעית ושמינית הם כינויים לכיתות ט' עד י"ב בהתאמה, המשמשים כיום בבית הספר התיכון בישראל: בתיכונים, בישיבות תיכוניות ובאולפנות.
מקור הכינויים בסולם הכיתות שהיה מקובל בגרמניה, באיטליה, בפולין ובמדינות נוספות. תרגומו הראשון לעברית של הספר "השד מהשביעית" העוסק בתלמיד כיתה י"א נקרא בטעות: "השד מכיתה ז'" עקב הבנה לקויה של המושג "שביעית".
הטיות נפוצות של המושגים מתייחסות לתלמידים שלומדים בכיתות החמישית, השישית, השביעית והשמינית: 'חמשושים', 'שישיסטים', 'שביעיסטים' ו'שמיניסטים', בהתאמה.
בית ספר עממי ובית ספר תיכון

שיטה של שמונה שנות לימוד בבית ספר עממי וארבע שנים בבית ספר תיכון, הייתה נהוגה במדינת ישראל עד לרפורמה בשנת 1968, שהובילה להקמתן של חטיבות הביניים. תלמידי הכיתה הראשונה של בית הספר התיכון, כיתה ט', נקראו "אליפים" (מהאות א'), וכך הלאה: בטיחים, גמילים ודליתים.
הספר "אליפים" של הסופרת אסתר שטרייט-וורצל מספר על תלמידי כיתות ט', הלומדים בבית ספר חקלאי במסגרת פנימייה. בספר מוזכרים גם ה"בטיחים", תלמידי כיתה י' באותו בית ספר, וה"דלידים", כתלמידי כיתות י"ב באותו בית ספר.
כינויים אלה נשמרים עד היום במוסדות שונים, בעיקר פנימיות, כגון: תיכון בית ירח, מבואות ים, בית הספר לקציני-ים עכו, ישיבות תיכוניות ובצופים.
בית ספר תיכון שש-שנתי

במספר בתי ספר תיכונים שש-שנתיים בישראל, ביניהם התיכון ליד האוניברסיטה בירושלים, מדרשית נעם בכפר סבא, כיתות ז' עד י"ב ממוספרות  באמצעות האותיות א' עד ו'. בבתי ספר אלו כיתה א' מקבילה לכיתה ז', כיתה ב' מקבילה לכיתה ח' וכן הלאה. גם שם ישנו שימוש בכינויים "אליפים", "בטיחים" וכו'.
הערות שוליים

↑  בית הספר התיכוני למסחר, דואר היום, 20 באוקטובר 1927
↑  בית ספר למסחר "ספרא", דואר היום, 28 באוגוסט 1933
↑  בית הספר "מעלה" ירושלים, דואר היום, 3 בספטמבר 1935
↑  גמנסיה "נורדיה", דואר היום, 1 בספטמבר 1933
↑  אליפים ובטיחים - קציני צהל לעתיד, למרחב, 29 במרץ 1957
↑  המסורת של "כדורי", הצופה, 8 בינואר 1959
תלסודרומיים

| תלסודרומיים |
| --- | --- |
 ראשי מינים מהמשפחה
תקופה
קרטיקון תחתון- קרטיקון עליון
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: פטרוזאוריה
תת־סדרה:: פטרודקטיליים
משפחה:: תלסודרומיים
שם מדעי
 Thalassodromidae

תלסודרומיים (שם מדעי: Thalassodromidae) היא משפחה קטנה של פטרוזאורים פטרודקטיליים אשר חיו בתור הקרטיקון אשר מאובניהם התגלו בברזיל ואולי גם במרוקו וארגנטינה ממינים שלא ברור אם השתייכו למשפחה.
בני משפחה זו שהיו קרובים לאזדרקיים העצומים וגם למשפחת הדסונגריפטריים והטפג'ריים היו חסרי שיניים במקורם ובעלי מקור גדול וארוך, דמוי משולש עם קצוות שהתעקלו כלפי מעלה. הם היו מעופפים גדולים עם מוטת כנפיים גדולה יותר מכל עוף מודרני ויכלו לדאות במשך ימים רבים מעל הים בחיפוש מזון כמו דגים. עם זאת כמה חוקרים מעריכים שאולי הם היו אוכלי פירות או נבלות הרחק מהימים.
משפחה זו הוגדרה ב-2007 וכללה 2 סוגים קרובים: תלסודרומאוס וטופוקסוארה. חלק מהחוקרים כללו עוד 2 סוגים הנתונים במחלוקת למשפחה זו: אירוטיטאן ואלנקה. שניהם נחשבים לדעת רבים כחברים במשפחת האזדרקיים העצומים.
סוגים

אירוטיטאן (Aerotitan)?
אלנקה (Alanqa)?
תלסודרומאוס (Thalassodromeus)
טופוקסוארה (Tupuxuara)
תגית (הרלדיקה)

תגית כחולה חלקה בעלת שלושה קצוות על שלט האצולה של נסיך אסטוריאס הספרדי
תגית היא מטען הרלדי הדומה לרצועת התליונים אשר מתוחה על חזהו של סוס מאוכף. התגית מצוירת על גבי שלט אצולה וזאת על מנת להבדילה משלט אצולה דומה או כחלק משיטת הקדנסיה.
התגית נחשבת כסימן ההבדל הישן ביותר אך לעיתים נושאים אותו כמטען. השימוש בתגית (בהרלדיקה האנגלית) כסימן הבדל עבור בנו הבכור של נושא המגן. ההבדלים או סימני הקדנסיה הם התקנים אשר תפקידם להבדיל בין ענפים שונים של משפחה או שושלת. שלטו של הבן הבכור, כל עוד אביו חי, הוא שלט המשפחה בתוספת תגית נקיה. לשלטו של הבן השני נוסף חרמש, לשלטו של השלישי כוכב וכן הלאה על פי שיטת הקדנסיה.
מספר הקצוות אשר לתגית אינו בהכרח מציין מאומה. למרות זאת תגית בעלת שלושה קצוות נחשבת כמייצגת את יורש העצר במהלך שנות חייו של אביו, חמישה קצוות במהלך שנות חייו של סבו ושבעה קצוות במהלך שנות חייו של אבי סבו.
שרי אלפי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 בינואר 1981 (בת 43) רמת גן, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 פרופיל ב-IMDb
 
שָׂרִי רימה אלפי-ניסן (נולדה ב-16 בינואר 1981) היא שחקנית וזמרת ישראלית.
ביוגרפיה

אלפי, ילידת רמת גן, היא בתו של מספר הסיפורים יוסי אלפי, ואחותו הצעירה של השחקן והבמאי גורי אלפי. כבר בגיל צעיר השתתפה בחוגים של צעירי תיאטרון הבימה ותיאטרון הקאמרי, ושיחקה בהצגות שונות בתיאטרון.
בשנת 2001, לאחר שירות צבאי בלהקה הצבאית, סיימה תואר ראשון בפסיכולוגיה באוניברסיטת תל אביב, ולאחר מכן גם סיימה תואר שני בהצטיינות יתרה בפסיכולוגיה חברתית מאוניברסיטת בר-אילן. אלפי אף מלמדת סטטיסטיקה באוניברסיטת בר-אילן. במקביל ללימודיה, בשנת 2001 שיחקה בסרט הטלוויזיה "שחקנית ספסל" בתפקיד סתווית. ובשנת 2002, השתתפה במערכונים שונים בתוכנית של אחיה, גורי אלפי, והקומיקאי אסי כהן, "שידורי המהפכה" בערוץ 2.
בשנת 2004 השתתפה בתוכנית המערכונים "חכמולוגי" בערוץ לוגי, וב-2005 הנחתה את "סברס- תקרא תצליח" בטלוויזיה החינוכית. בשנת 2006 זכתה לחשיפה משמעותית כשהשתתפה בטלנובלה של הוט, "האלופה", לצד לירון וייסמן, עפר שכטר ומירב גרובר בדמותה הקומית של אשלי קרינגטון. הגישה פינה בתוכניתה של עינב גלילי "באה בטוב".
ב-2015 הוציאה את האלבום "ימים חמים". המוזיקה שלה מוגדרת "אלקטרו-חפלה" והיא משלבת מוזיקה עיראקית ומוזיקה אלקטרונית.
ב-2018 יצא לאור ספר הביכורים שלה, "כדאי שתשבי" בהוצאת מודן.
הערות שוליים

↑  שרי אלפי, שרי אלפי: "כל שנות נעוריי התביישתי בשמי", באתר ynet, 5 באפריל 2016
↑    אריאל שנבל, ‏חיי שרי: כשהדמות מהראש הפכה לספר מצליח, בעיתון מקור ראשון, 4 באפריל 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007590872705171  LCCN: n2019026709  VIAF: 235144782721687304683   WorldCat (עם VIAF): 235144782721687304683 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שרטוט בסת"ם

מרצע. ברקע יריעה של ספר תורה ששורטטה על ידי מרצע
שרטוט בסת"ם הוא חריצת קווים ישרים ליצירת שורות בקלף. הכתב נכתב מתחת לשורה. זוהי חובה הלכתית בכתיבת סת"ם, וספר שנכתב ללא שרטוט פסול אפילו אם הכתב ישר.
המקור בתלמוד

בתלמוד קיימות שתי סוגיות המראות את מקור ההלכה:
במסכת גיטין, במהלך דיון שהתקיים אודות סמכותו של רב יוסף פקפק בסמכותו של רבי אביתר, ואף הביא ראיה לכך ממעשה שהיה: רבי אביתר שלח לרב יהודה איגרת ובה כתב: ”בני אדם העולין משם לכאן הן קיימו בעצמן "וַיִּתְּנוּ הַיֶּלֶד בַּזּוֹנָה וְהַיַּלְדָּה מָכְרוּ בַיַּיִן וַיִּשְׁתּוּ"”. למרות שבאיגרת זו הוא כתב שבע מילים שהם ציטוט מפסוק, שעל פי ההלכה יש לכותבו עם שרטוט, הוא כתב את הפסוק ללא שרטוט, הלכה המנוגדת לדעת רבי יצחק הפוסק, שאסור לכתוב שלוש מילים מפסוק ללא שרטוט שורות על גבי הקלף. מסוגיא זו נראה כי זו היא מסקנת ההלכה, שכל שלוש מילים הנכתבות מתוך פסוק, צריכות להכתב על שרטוט.
במסכת מגילה מובא: ”דברי שלום ואמת, אמר רבי תנחום ואמרי לה אמר רבי אסי: מלמד שצריכה שרטוט כאמיתה של תורה”. פשטות הגמרא היא שספר תורה ופסוקי תורה נכתבים על שרטוט מלא. אם כי קיימת דעה שהכוונה היא למזוזה הנקראת "אמיתה של תורה" מכיוון שיש בה יחוד מלכות שמים.
במסכת סוטה נקבע כי מגילת סוטה צריכה להכתב בשרטוט, ונקבע כי קיימת מחלוקת תנאים אם תפילין צריכים שרטוט.
מחלוקת הראשונים

נחלקו הראשונים בהלכה זו. לפי דעת רבינו תם ורבינו חננאל, הפסוק הקובע כי מגילת אסתר צריכה שרטוט מלא "כאמיתה של תורה" משווה את מגילת אסתר למזוזה. לעומת זאת, בספר תורה ובפסוקים אחרים די בשרטוט אחד בראש הדף, ושני שרטוטים בצידי הטור, ניתן לסמוך על כך השורות יכתבו בצורה ישרה פחות או יותר, על סמך העובדה שהשורה הראשונה נכתבה בצורה ישרה, ובכך יוצאים ידי חובת ”זה אלי ואנווהו”. רבינו תם אף מביא על כך את דברי הירושלמי, שאומר כי מכיוון שאין צורך לשרטט ספרי תורה ותפילין, שגם עליה נאמר כי אין צריך בה שרטוט, אין לבצע בהם שרטוט מיותר יותר מהשרטוטים היחידים מארבעת הצדדים, שכן קיים כלל ש"כל הפטור מן הדבר ועושהו נקרא הדיוט".
לעומת זאת, ראשונים אחרים, ביניהם בעל הערכי תנאים ואמוראים מוכיחים ממקומות רבים בתלמוד שבהם למדו את המילה "אמת" ככינוי לתורה: במסכת עבודה זרה ” תורה כתוב בה אמת דכתיב אֱמֶת קְנֵה וְאַל תִּמְכֹּר”. במסכת ברכות: ”תני תנא קמיה דר' יוחנן כל העוסק בתורה ובגמילות חסדים וקובר את בניו מוחלין לו על כל עונותיו אמר ליה רבי יוחנן בשלמא תורה וגמילות חסדים דכתיב בְּחֶסֶד וֶאֱמֶת יְכֻפַּר עָו‍ֹן, חסד זו גמילות חסדים שנאמר רודף צדקה וחסד ימצא חיים צדקה וכבוד,  אמת זו תורה שנאמר אמת קנה ואל תמכור”.
הערות שוליים

↑  רמב"ם, הל' סת"ם א, יב
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ו', עמוד ב'.
↑  יואל ד, ג
↑  תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף ט"ז, עמוד ב'.
↑  תוספות גיטין ו ב ד"ה א"ר יצחק
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף י"ז, עמוד ב'.
↑  תוספות גיטין ו ב
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ד', עמוד ב'.
↑  משלי כג, כג.
↑  משלי טז, ו.
↑  משלי כא, כא.
↑  משלי כג, כג.
| ספר תורה |
| --- | --- | --- |
| כתיבת סת"ם | כתב סת"ם • דיו סת"ם • קלף • גוויל • סופר סת"ם • שרטוט בסת"ם • כתיבת ספרי תורה, תפילין ומזוזות • מכון סת"ם |  |
| קריאת התורה | הוצאת ספר תורה • אתה הראת • ויהי בנסוע • בריך שמיה • קריאת התורה • בעל קורא • עלייה לתורה • ברכו • ברכות התורה • הגבהה • גלילה • מי שברך |  |
| צורת האותיות | קרי וכתיב • אותיות גדולות וקטנות בתנ"ך • אותיות תלויות • אותיות נקודות • תיוג |  |
| נוסח התורה | מסורה • נוסח המסורה • כתב יד לנינגרד • כתר ארם צובא • כתר דמשק • תנ"ך קניקוט • ספר תאגי • ווי העמודים |  |
| מצוות ואיסורים | מצוות כתיבת ספר תורה • קריאת התורה  • תלמוד תורה |  |
| מנהגים | הכנסת ספר תורה • היכל • ארון קודש • יד • מעיל • עצי חיים • וימפל • בדיקת מזוזות, תפילין וספרי תורה |  |
מגילת אסתר, עליה נאמר כי היא חייבת בשרטוט מלא "כאמיתה של תורה"
כתיבת האותיות האחרונות בספר התורה בקלף משורטט. קיימת מחלוקת ראשונים אם הספר תורה חייב בשרטוט מלא
תלעפר

| --- | --- |

הכניסה לתלעפר
 מדינה:  עיראק עיראק
 מחוז:  מחוז נינוה
 גובה:  410 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  172,453 (1 ביולי 2018)
 קואורדינטות:  36°22′41″N 42°27′2″E﻿ / ﻿36.37806°N 42.45056°E﻿ / 36.37806; 42.45056
 אזור זמן:  UTC +3
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת עיראק מוגדלת) בגדאד מוסול בצרה ארביל כירכוכ פלוג'ה סולימאניה כרבלא נג'ף רמאדי טורקיה סוריה יר. ערב הסעודית כווית איראן המ. הפ. תלעפר(למפת עיראק רגילה) בגדאד מוסול בצרה ארביל כירכוכ פלוג'ה סולימאניה כרבלא נג'ף רמאדי טורקיה סוריה יר. ערב הסעודית כווית איראן המ. הפ. תלעפר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
תלעפר או (בערבית:  تلعفر או تل عفر - תל עפר; בטורקית: Telafer) היא עיר במחוז נינוה שבצפון-מערב עיראק. העיר מרוחקת כ-48 קילומטרים מערבית למוסול ו-192 קילומטרים צפון-מערבית לכירכוכ.
אוכלוסייתה היא ברובה מוסלמים סונים ממוצא טורקמני. לפני מלחמת עיראק מנתה אוכלוסיית העיר מעל 200,000 נפש, אך אירועים אלימים ומעשי טבח בין-עדתיים הביאו לירידה במספר התושבים עד ל-80,000 נפש בשנת 2007, אך העיר חזרה לעלות ולפי אומדן רשמי מתאריך 1 ביולי 2018 אוכלוסייתה מנתה 172,453 נפש.
בין 2014 ל-2017 נשלטה העיר בידי כוחות דאעש. במהלך כיבוש העיר נמלטו ממנה רבים מתושביה, בעיקר בני המיעוט הטורקמני. בדצמבר 2014 הרס דאעש חלק מחומות מבצר תלעפר, מבצר מהתקופה העות'מאנית.
הערות שוליים

↑  Iraq: Governorates, Major Cities & Urban Centers - Population Statistics, Maps, Charts, Weather and Web Information, www.citypopulation.de
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007502432105171  GND: 4508366-6  LCCN: n2007055225  VIAF: 156159957   WorldCat (עם VIAF): 156159957 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בעיראק. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.