stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קהיר 52
משפט

משפטם של "קהיר 52" נמשכו כחמישה חודשים והנאשמים הושמצו בתקשורת המצרית, שהקריאה את שמותיהם וכתובותיהם האמיתיות, וסימנו אותם כסוכנים נגד המדינה. המשפטים גונו על ידי ארגוני זכויות אדם בין-לאומיים, חברי הקונגרס של ארצות הברית והאו"ם. בכתב ההגנה נטען כי יש לדחות את התיקים בעילה של מעצר שווא (אנ'), הליכי מעצר פסולים, ראיות מזויפות והפחדות שוטרים. במהלך המשפט, הומוסקסואליות אופיינה כ-"לא מצרית".
ב-14 בנובמבר 2001, הורשעו 21 מהגברים ב-”הרגל קבוע של הפקרות”, אחד ב-”זלזול בדת”, ואחד אחר, שהואשם כי הוא ”ראש הכנופיה”, הורשע בשני האישומים וקיבל את העונש הכבד ביותר, עבודת עונשין למשך חמש שנים. גבר נוסף, נער, נשפט בבית משפט לנוער ונידון לעונש מרבי של שלוש שנות מאסר, ובעקבותיו גם שלוש שנות מאסר על תנאי.
במאי 2002, שוחררו הנידונים עד למשפט שני. פסקי הדין של הנאשמים או הלא-נאשמים לא הופסלו, מה שעורר זעם בין-לאומי. ביולי 2002, התחיל משפטם של 50 מהגברים במשפט שני (שני הגברים האחרים הורשעו ב-”זלזול הדת”, ועונשם קבוע). משפט זה, שנערך בבית משפט לערעורים קסר-אל-ניל בקהיר בראשותו של השופט עבד אל-כארים, אותו שופט שניהל את המשפט הראשון, נמשך רק חמש עשרה דקות בלבד, והסתיים כשאל-כארים פסל את עצמו. המשפט נדחה אז לספטמבר, והסתיים רק במרץ 2003. 21 מהם קיבלו עונש מאסר למשך שלוש שנים, ואילו 29 מהם זוכו.
בתרבות

קהיר 52 הוצג בסרט התיעודי Dangerous Living: Coming Out in the Developing World.‏ עלילת הסרט Toul Omry‏ מפרטת את חייהם של גברים הומואים במצרים על רקע הפרשה. אחת הדמויות בסרט "Kareem" כמעט ונעצרה בפשיטת המשטרה על הדיסקוטק הצף. החדשות על המעצרים והמעקב בתקשורת ובעיתונים נדונים על ידי הדמויות לאורך הסרט. אחד מבין 52 הגברים בקהיר מופיע בסרטו התיעודי של הבמאי ההודי-אמריקאי פרבאז שארמה (אנ')‏, A Jihad for Love ‏(2008).
הערות שוליים

1 2  Dalacoura, Katerina (2014). "Homosexuality as cultural battleground in the Middle East: culture and postcolonial international theory" (PDF). Third World Quarterly. 35 (7): 1295–1296. doi:10.1080/01436597.2014.926119. ארכיון מ-2020-06-10. נבדק ב-2020-12-26.
↑  "In a Time of Torture: The Assault on Justice In Egypt's Crackdown on Homosexual Conduct: APPENDIX: Laws Affecting Male Homosexual Conduct in Egypt". www.hrw.org. ארכיון מ-2020-12-27. נבדק ב-2020-12-23.
↑  "Egypt's blasphemy law". World Watch Monitor (באנגלית אמריקאית). ארכיון מ-2020-12-27. נבדק ב-2020-12-23.
1 2  Anonymous (2001-11-13). "Egypt: Cairo 52 - Activists Await Final Sentence November 14". OutRight Action International (באנגלית). ארכיון מ-2020-12-27. נבדק ב-2020-12-23.
↑  "The Indy". www.theindy.org. ארכיון מ-2020-12-27. נבדק ב-2020-12-23.
↑  "After Stonewall Productions | Dangerous Living".
↑  "All My Life". ארכיון מ-2020-12-27. נבדק ב-2020-12-26.
קארל ומילדה ביסום

|  מידע חסיד אומות העולם |
| --- | --- |
 פרסים והוקרה:  חסיד אומות העולם (23 בספטמבר 2001) 
 קישורים חיצוניים
 יד ושם:  קארל ומילדה ביסום
 
קרל ביסום (בצ'כית: Karel Bisom; נולד ב־1894) אזרח גרמניה, ואשתו מילדה (Milada), (נולדה ב־1911), אזרחית צ'כית, היו חסידי אומות עולם על הצלת ילדה יהודייה בתקופת השואה.
קורות חיים

עורך הדין קארל ביסום ואשתו מילדה התגוררו בעיר ברנו באזור דרום מורביה, צ'כיה.
פעילות בתקופת השואה

התינוקת מילדה, נולדה בברנו במארס 1938 לנערה ג'ירינה אונדרצ'קובה (Jirina Ondrackova) ילידת 1920. אביה של התינוקת, סימון דנמרק (Simon Danemark), יליד 1913 סטודנט יהודי למשפטים, הודה באבהותו אך לא נישא לג'ירינה, מכיוון שהיא עדיין הייתה קטינה.
בעקבות החלת חוקי הגזע בצ'כיה לאחר הכיבוש הגרמני במארס 1939, נאסר על נישואים בין "ארים" ליהודים גם בפרוטקטורט החדש של בוהמיה ומורביה. בשל הפחד של ההורים לגורלה של בתם התינוקת מילדה, הם מסרו את ילדתם לבני הזוג ביסום, שהיו באותה עת חסרי ילדים. סיימון דנמרק ביקר בסתר את ביתו.
לאחר שמלשין דיווח לגסטאפו אודותיהם, בני משפחת ביסום שחששו לגורלה של מילדה, העבירו אותה לזוג יוזף ולודמילה הרצוג ומאוחר יותר מצאו לה מקומות מסתור נוספים בברנו ובסביבתה.
בסוף מרץ 1942 הועברו סיימון דנמרק והוריו וולף וסופיה, לגטו טרזיינשטט ושלושה ימים לאחר מכן לפיאסקי Piaski, ליד לובלין בפולין. שלושתם נספו בשואה.
ב־1943 בני הזוג ביסום הביאו לעולם את בנם פטר וכעבור ארבע שנים נוספות, נולדה בתם – קריסטינה. מילדה גודלה כאחותם.
הודות לקשריו של עו"ד ביסום עם הקהילה המשפטית בברנו, נדחו בקשות הרשויות לבירור לגבי זהותה של מילדה ונוכחותה בבית הספר, עד לאחר סיום הכיבוש הנאצי.
הכרה והנצחה

הצלת מילדה הוכרה כצעד אנטי-פשיסטי, ובזכות הכרה זו בני משפחת ביסום לא גורשו לגרמניה בתום המלחמה אלא קבלו אזרחות צ'כית. ב־23 בספטמבר 2001, יד ושם הכיר בקרל ומילדה ביסום כחסידי אומות העולם.
הערות שוליים

↑  המידע בערך מבוסס על תיק חסידי אומות עולם מספר 9464, בארכיון יד ושם
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קארל ומילדה ביסום".
צ'ן באו-יו

| --- | --- |

צ'ן באו-יו
 לידה:  1958  (בן 66 בערך) דונג'ין, טאיוואן טאיוואן
 מדינה:  טאיוואן 
 השכלה:  האקדמיה הצבאית של הרפובליקה הסינית 
 השתייכות:   הכוחות המזוינים של הרפובליקה הסינית
 תקופת הפעילות:  מ-1980
 דרגה:   גנרל
 תפקידים בשירות
 ראש המטה הכללי
 
צ'ן באו-יו (במנדרינית: 陳寶餘;‏ נולד ב-1958) הוא גנרל טאיוואני המשמש כראש המטה הכללי הנוכחי של הכוחות המזוינים של הרפובליקה הסינית.
ביוגרפיה

צ'ן נולד ב-1958 בעיר דונג'ין במחוז לינצ'יאנג שבטאיוואן. הוא סיים את לימודיו באקדמיה הצבאית הסינית בשנת 1980 וגם השתתף בקורס חי"ר ובקורס פיקוד ומטה של הצבא ב-1994 והשלים את מכללת המלחמה של טאיוואן ב-1999. כמו כן השתתף בקורסים שונים וקיבל תארים מאוניברסיטאות ואקדמיות צבאיות בטאיוואן ובמדינות אחרות. הוא שימש כמפקד הבריגדה ה-295 ולאחר מכן כסגן מפקד הארמייה ה-6 וכמפקד הקורפוס ה-10.
בנובמבר 2017, נחקר צ'ן יחד עם בכירים אחרים בצבא טאיוואן, בעקבות רכישה של שש שולות מוקשים בסכום לא ידוע עבור הצי הטאיוואני. האירוע התפתח לשערורייה שהיו מעורבים בה בכירים רבים בפוליטיקה של טאיוואן. לאחר רעידת האדמה בחואליין ב-2018, שימש צ'ן כמפקד הכולל של הפעולות ההומניטריות ומשימות הסיוע כוללות. ב-28 באפריל 2017 מונה לסגן ראש המטה הכללי. בתפקידו זה השיק תוכנית לשיפור האימון הגופני של החיילים. ב-1 באפריל 2019 מונה למפקד צבא טאיוואן. ב-1 ביולי 2021 מונה לראש המטה הכללי.
הערות שוליים

↑  Ching Fu Shipbuilding Company
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "צ'ן באו-יו".
קולאק (מאפה)

| --- | --- |

קולאק קלוע ומקושט לחגי החורף
 
 מאכלים
 סוג:  לחם, מזון 
 מוצא:  רומניה 
 
קולאק עגול קלוע
קולאק עגול מסורתי מקושט באגוזים ובשקדים טחונים
קולאק (ברומנית Colac) הוא מאפה רומני מסורתי, בדרך כלל כיכר לחם לבן קטן בעל צורה עגולה ועשוי מגלילי בצק קלועים יחד. הקולאק משמש בעיקר כמתנה בחגים ובהלוויות וגם תמורה לקבוצות המזמרות בקולינדות.
מקור המילה "קולאק" הוא במילה העברית חלה וגם המשמעות המקורית של קורבן נשמרת בכך שהקולאק ניתן במתנה. צורת הריבוי של "קולאק", "קולאצ'י" (ברומנית: Colaci), מקורה בהשפעה מהמילה היוונית ϰόλλαξ והמילה הסלבונית kolač, שבעצמה נגזרת מהמילה kolo, שמשמעותה היא גלגל ובהרחבה כל דבר עגול.
מנהגים וסוגי קולאקים

קולאקים פשוטים וקובריגים מחלקים ככיבוד בהלוויות. קולאק גדול נותנים לכומר ולגבאי. הקולאק הגדול הוא בעל צורה עגולה ומוקף בשני גלילי בצק קלועים ובמרכז שתי לחמניות עגולות ושני צלבים מוצבים בצורה סימטרית. מקובל לחלק בלוויות 17 קולאקים, אחד עבור האל, השני עבור אימו, עשרה עבור המת וחמישה בצורת הספרה 8 מוצלבת.
בקולינדות מקבלים הזמרים הנודדים, לצד יתר המתנות, קולאקים ובסוף המופע מנהיג הזמרים מברך את המארחים על הקולאק עם נאום מסורתי.
קולאמי

| --- | --- |
 מדינות:  הודו
 אזורים:  אסיה
 שפת אם:  128,000 (2011)
 כתב:  דוונאגרי
 משפחה:  דראווידית מרכזית קולאמי - נאיקי קולאמי
 לאום:  הודו הודו
 קוד ISO 639-3:  kfb 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
קולאמי (בקולאמי: कोलामी ; באנגלית: Kolami) היא שפה דראווידית מרכזית שבטית המדוברת באזורים מהאראשטרה וטלנגאנה שבהודו. קולאמי היא השפה המדוברת ביותר מבין השפות הדראווידיות המרכזיות.
לקולאמי יש שמונה ניבים. המרכזי שבהם הוא "קולאמי הדרומית" שלעיתים נחשב כשפה שונה, לניב יש בין 60% ל-74% דמיון לשאר הניבים של קולאמי ולו כ-10,000 דוברים.
הערות שוליים

1 2 3  Kolami, Northwestern, Ethnologue (באנגלית)
| שפות דראווידיות |
| --- | --- | --- |
| דרומיות | טמילית • מלאיאלאם • קוטה • קודאגו • קאנדה • טולו • מלאיאלאם יהודית • קודאבה טאק • באדאגה • הולייה • קורומבה אטאפדי • טודה • קומבארן • קורומבה קאנדה • מודוגה • אירולה • שולאגה • בטה קורומבה • קאיקאדי • ירוקאלה • ג'סרי • פאניה • אוראלי • מאלארית • קוראגה • בלארי • קאלאנדי • קאניקארית • מולו קורומבה • קאדאר • קונדובאדי • מאלאסאר • מאלה מאלאסאר • קוריצ'ייה • אראנאדאנית • מאלאבדאנית • פאלייאנית • הראבאלאנית • אולאטאנית • ווייאנאד צ'טי • קאקאלה |  |
| דרומיות - מרכזיות | גונדי • מריה • קואי • קונדה • טלוגו • קויה • פנגו • מאנדה • נגארצ'אל • קובי |  |
| מרכזיות | קולאמי • אולארי • דורווה • נאיקי |  |
| צפוניות | קורוך • מאלטו • ברהואי |  |
| לא מסווגות | באזיגאר • וישאבאן • מאלאקוראבאן • אלאר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546088405171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא שפות ובנושא הודו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קדם-מעבד

במדעי המחשב, קדם־מעבד (Preprocessor) הוא תוכנית המעבדת קלט ויוצרת ממנו פלט המיועד להיות קלט לתוכנית אחרת, בדרך כלל עבור מהדר. סוג העיבוד תלוי בטבעו של הקדם־מעבד: ישנם קדם־מעבדים הבנויים להחלפה טקסטואלית של פקודות מאקרו בלבד, בעוד אחרים כוללים יכולות מלאות של שפת תכנות.
תהליך ההידור בחלק מהשפות, למשל PL/I ו־C, מכיל שלב של קדם־עיבוד.
קדם־מעבדים מילוליים

קדם־מעבדים מילוליים הם הקדם־מעבדים מהרמה הנמוכה ביותר של קדם־מעבדים, המבצעים ניתוח מילולי בלבד, על ידי החלפת סדרות תווים בסדרות תווים אחרות על פי הגדרת המשתמש. בייחוד משמשים להחלפה טקסטואלית של פקודות מאקרו, ולהכללה של קובצי כותרת (header files).
קדם־מעבדים מילוליים > קדם־מעבד ב־C

הדוגמה הנפוצה ביותר לקדם־מעבד מילולי הוא הקדם־מעבד של C, המפרש שורות המתחילות בסימן # כהנחיות (directives) ובפרט ההנחיות: define#,‏ include#. מכיוון שהקדם־מעבד אינו יודע דבר אודות השפה, הוא עלול לבצע פעולות המחבלות בפעילות התוכנית ויש צורך בזהירות רבה מצד המתכנת.
הנחיות קדם־מעבד לשם ביצוע החלפות מאקרו, מבוצעות על ידי ההנחיה define#. הנחיה זו משמשת להגדרת שמות משמעותיים לקבועים על ידי כתיבת השם ולאחריו הקבוע המבוקש. שימוש נוסף נעשה על ידי הצמדת סוגריים לשם, בתוך הסוגריים כותבים את הפרמטרים של פקודת המאקרו, ולאחר מכן כותבים את פקודת המאקרו, תוך שימוש בפרמטרים. הקדם־מעבד יחליף כל מופע של פרמטר בשמו של הפרמטר שנשלח לפקודה.
הנחיית הכללה של קובצי כותרת נעשית על ידי include#. שימוש בפונקציות הנמצאות בקבצים שונים, בין מהספרייה הסטנדרטית ובין מקבצים של המתכנת, מצריכה הכרזה על הפונקציות וכדי לחסוך כתיבה של ההכרזות בכל תוכנית מכלילים קבצים של הכרזות, הנקראים קובצי כותרת על ידי הנחיה זו.
קדם־מעבדים תחביריים

קדם־מעבד תחבירי הוצג לראשונה במשפחת השפות LISP. תפקידו להמיר עצים תחביריים בהתאם למספר כללים המוגדרים על ידי המשתמש. בחלק מהשפות הכללים נכתבים בשפת התכנות עצמה, למשל בLISP וב־OCaml. שפות אחרות מסתמכות על שפה חיצונית להגדרת ההמרות, למשל קדם־מעבד XSL עבור XML.
קדם־מעבדים תחביריים משמשים בדרך כלל להתאמת תחביר של שפה, הרחבת שפה, הכללה של שפה המיועדת לתחום ספציפי (DSL) בתוך שפה למטרות כלליות.
ראו גם

מאקרו (תכנות)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4544347-6  NKC: ph507305
קולאז'

קולאז' של תמונות ומאמרי מגזין
קולאז'
קולאז' (גם קוֹלָז'; מצרפתית: coller – "להדביק"; על פי האקדמיה ללשון העברית: הֶדְבֵּק) הוא מדיה אמנותית שבה נעשה שימוש בפיסות עיתון, נייר, אריג, או אלמנטים אחרים ליצירת תמונה דו-ממדית. בדומה לציור, המבע האמנותי מבוטא באמצעות צבע, צורה, קומפוזיציה וכדומה, אך בנוסף לכך קיימים בקולאז' רבדים נוספים של הבעה הנגזרים מתכנים קיימים על גבי פיסות הנייר (כמו תמונות או טקסט), אופן קריעתם או גזירתם ושימוש בחומרים לא שגרתיים. טכניקת הקולאז' דומה לטכניקה אחרת - אסמבלאז', שבה מצורפים אובייקטים לכדי יצירה תלת-ממדית.
בעבודות מאוחרות של הצייר אנרי מאטיס, לדוגמה, מחליפה טכניקת הקולאז' את מלאכת הציור. בעבודות דוגמת "השבלול" (1952) עיצב מאטיס את היצירה מגזרי נייר אותם צבע. למרות שם היצירה, המנחה את הצופה לראייה מימטית, מתקיים ביצירה גם יחס בין הניירות הגזורים לבין רקעה של העבודה, והאמן מייחס לשניהם חשיבות דומה.
פרשנות אמנותית מודרניסטית מעניקה למדיום זה אופי ביקורתי כלפי המציאות, כיוון שהוא מאלץ את הצופה להתמודד עם חלקים שהם אשלייתיים ומציאותיים בו-זמנית. כך, לדוגמה, בקולאז'ים של האמן פבלו פיקאסו ניתן למצוא תיאור של טבע דומם עם עיתון, כאשר חלק מן העבודה עשוי בטכניקה של רישום וחלקה הוא פיסות עיתון מודבקות.
בעבודותיו של הצייר הגרמני קורט שוויטרס, חבר תנועת הדאדא, לדוגמה, מאפשר השימוש בקולאז' ליצור תמונה המבטאת חוסר היררכיה כיוון שהיא מורכבת מפיסות שונות ממקורות שונים - פרסומות, עיתונים, מגזינים ועוד.
הקולאז' הומצא על ידי הצייר והאומן פאבלו פיקאסו, כחלק מן עבודת הקוביזם.
הצייר יצר שברי אומנות כדי שיוכל לפרק ולשלב אותם ביצירותיו השונות.
בישראל

בין האמנים הישראלים שיצרו קולאז'ים יצוינו מרסל ינקו, מיכל נאמן, רפי לביא, פמלה לוי, נעמי שלו, זהבה אדלסבורג, עדי שגיא וטל דותן. אצל רובם הייתה יצירת הקולאז'ים רק חלק מעבודתם האמנותית, ורק בודדים, כגון נעמי שלו, יצרו אך ורק קולאז'ים.
ראו גם

אסמבלאז'
רדי מייד
פוטומונטז'
קוביזם
קהיר רבתי

| --- | --- |

 מדינה:  מצרים מצרים
 מחוז:  קהיר אל-גיזה אל-קליוביה א-שרקיה 
 ערים במטרופולין:  קהיר גיזה שוברא אל-ח'ימה שישה באוקטובר אל-עובור שייח' זאיד (אנ') 
 בירת המטרופולין:  קהיר
 שטח:  1,709 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במטרופולין:  21,381,869 (1 ביולי 2021)
 קואורדינטות:  30°03′00″N 31°22′00″E﻿ / ﻿30.05°N 31.3667°E﻿ / 30.05; 31.3667 
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
אזור קהיר רבתי (בערבית: القاهرة الكبرى; בערבית מצרית: القاهره الكبرى; תעתיק מדויק: אלקאהרה אלכברא, בתרגום מילולי לעברית – קהיר הגדולה) היא המטרופולין הגדולה ביותר במצרים, באפריקה, במזרח התיכון, בעולם הערבי והשישית בגודלה בעולם כולו. המטרופולין כוללת את כל מחוז קהיר, צפון-מזרח מחוז אל-גיזה, דרום מחוז אל-קליוביה ואת עשרה ברמדאן שבמחוז א-שרקיה. לפי אומדן רשמי מתאריך 1 ביולי 2021, אוכלוסיית המטרופולין מנתה מעל 21.3 מיליון בני אדם בשטח של כ-1,710 קמ"ר.
אקלים

אזור קהיר רבתי וסביבתה מסווג כבעל אקלים מדברי חם (BWh) בסיווג קופן-גייגר, כמו כל מצרים. בקהיר ובאזורים הסובבים טמפרטורות דומות מאוד ליום-יום; עם זאת, בחלקים הפחות מאוכלסים במזרח ובמערב אי חום העירוני הוא מופחת.
סוגיות עירוניות

60% מכלל הבתים הבלתי פורמליים במצרים ממוקמים באזור קהיר רבתי, הסובל מבנייה לא חוקית רבה במיוחד.
ערים ראשיות

קהיר
גיזה
שוברא אל-ח'ימה
חלוואן (כולל 15 במאי)
ערים ופרברים

שישה באוקטובר
שייח' זאיד
בדר
קהיר החדשה (כולל אל רהאב וההתיישבות החמישית)
הליופוליס החדשה
אל-עובור
אל-שורוק
מדינאתי
ראו גם

קהיר
הערות שוליים

↑  https://www.citypopulation.de/en/egypt/greatercairo/
↑  "Urban Initiatives". UN-Habitat Egypt. אורכב מ-המקור ב-30 באוקטובר 2016. נבדק ב-30 באוקטובר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
צומח כרקוצי

נוף קדרים במדבר מוהאבי, קליפורניה.
צומח כרקוצי או צומח טרגקנטי היא צורה של בית גידול הכולל בתה של בני-שיח היוצרים כרים קוצניים. על אף שהבתה מהווה בדרך כלל שלב מעבר בטור הסוקצסיוני, באזורי הצומח הכרקוצי מהווה הבתה הכרקוצית את חברת הקלימקס. השם הלועזי של בית הגידול, צומח טרגקנטי נקרא כך על שם מין של קדד - astragalus tragacanthus האופייני לצורת חיים זו ולאזורים אלו.
צורת הכר האופינית נובעת מצמיחה צפופה של ענפים מבסיס הצמח. הענפים אינם מסוגלים להתארך עקב פגיעה מכנית של רוחות חזקות. ענפי התפרחת מצויים אף הם בגובה הכר, והפרחים מצויים יחד עם שאר הענפים הצעירים בחלקים המוגנים. בחורף מכוסים הצמחים בחברה זו בשכבת שלג שעוביה 1 מ' ויותר.
עונת הפריחה בחגורה הכרקוצית נפתחת לאחר הפשרת השלגים ומגיעה לשיאה בחודשים יוני-יולי. במקומות מוכי הרוח רוב הצמחים מקדימים ופורחים באביב, טרם יגבר היובש באזורים אלו.
בארץ, שולט הצומח הכרקוצי בחגורה העליונה של החרמון, המכסה את ההר מרום 1800 מ' ועד לשיאו. בית גידול זה אינו אחיד אלא עשוי פסיפס של גומחות אקולוגיות. ברום של 1800–1900 מ', תנאי האקלים הופכים להיות קשים ואינם מאפשרים קיום עצים: יש שלג רב, סופות וכפור בחורף, ובקיץ - קרינה עזה, רוחות ויובש. צורת צמיחה של כרים קוצניים עגולים ונמוכים היא כנראה הצורה המתאימה ביותר לקיום בתאים קשים אלו, ולכן הצומח השליט במרומי החרמון הוא הצומח הכרקוצי, שהוא אִירָנוֹ-טוּרָני ביסודו (מאפיין את החגורה האלפינית של אזור זה).
רוב מיני הצמחים המאכלסים חגורה זו (כ-125 מינים) אינם מצויים במקומות אחרים בארץ, וניתן לראותם בחרמון בלבד.
ערך זה הוא קצרמרבנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פרצה קוראת לגנב

פִּרְצָה קוֹרֵאת (במקור:קוראה) לַגַּנָּב הוא ביטוי עברי שמקורו בתלמוד. משמעות הביטוי היא שיש מצבים של חוסר שמירה שבעקבותיהם נגרמת גנבה. הביטוי תולה את האשמה בפרצה שהיא 'הזמינה' את הגנב, דהיינו שאין להטיל את כל האשמה על הגנב, אלא על התנאים שהביאו לגנבה.
מקור הביטוי

הביטוי מוזכר בתלמוד במסכת סוכה:
...שומרי גנות ופרדסים פטורין בין ביום ובין בלילה. וליעבדי סוכה התם וליתבו? אביי אמר: תשבו כעין תדורו. רבא אמר: פרצה קוראה לגנב.
במקור זה הדיון הוא בהלכות ישיבה בסוכה. נאמר ששומרי הפרדסים והגינות פטורים מישיבה בסוכה, ורבא הסביר שהם לא יכולים לשבת בסוכה שיבנו בפרדס, כי בצורה כזו של שמירה ידעו הגנבים להגיע בצורה שבה השומר לא יבחין בהם.
שימוש בביטוי

שימוש בביטוי בהקשרים נוספים נעשה כבר בתקופת הראשונים. בפירוש רש"י לתורה מובא על נערה המאורסה:
ומצאה איש בעיר - לפיכך שכב עמה, פרצה קוראה לגנב, הא אלו ישבה בביתה לא אירע לה.
גם בעברית המודרנית נעשה שימוש בביטוי.
ראו גם

לאו עכברא גנב אלא חורא גנב
הערות שוליים

↑  ראו רש"י, מסכת סוכה, דף כ"ו, עמוד א', ד"ה פרצה קוראה לגנב
↑  ראו רש"י על דברים כב כג
קארוי קרפטי

קארוי קרפטי (במקור קלנר, בהונגרית: Kárpáti Károly; ‏2 ביולי 1906 – 23 בספטמבר 1996) היה ספורטאי יהודי-הונגרי. אלוף אולימפי (ברלין 1936), פעמיים אלוף אירופה (1930 ו-1935) ו-7 פעמים אלוף הונגריה בהיאבקות, מאמן ומחנך. בגלל היותו יהודי ניצחונו אז את המועמד הגרמני, וולפגנג ארל, במשחקים שאורגנו על ידי המשטר הנאציונל-סוציאליסטי הגזעני בגרמניה קיבל משמעות מיוחדת.
קורות חיים

נולד כקארוי (קרול) קלנר ב-2 ביולי 1906 במשפחה של חוואים יהודים בעיר אגר. הוא היה החמישי מבין שמונה ילדים. גדל בסאבולץ' ומגיל 13 בעיירה נאג'קאלו המוכרת בקרב היהודים כ"קאליב". נמוך בקומתו, לפי עצת רופא התחיל לעסוק מנעוריו בספורט. את דרכו הספורטיבית התחיל במסגרת מועדון השחייה של דברצן בקפיצה למים אך לאחר מכן עשה הסבה והגיע במהרה להישגים מרשימים בתחום היאבקות. הדירה שבה התגורר בדברצן נמצאה בבניין שבו שכן אולם ההיאבקות של איגוד ההתעמלות של דברצן. כמנהג אותם הימים אצל בני מיעוטים רבים בהונגריה, ובמיוחד אצל יהודים וגרמנים, שינה את שם משפחתו משם בעל צליל גרמני לשם משפחה הונגרי נפוץ - קרפטי.
פעילותו בספורט התחרותי

קארוי קרפטי הצטיין בנעוריו בהיאבקות - במשקל קל ונוצה - בשני מקצועות - רומית-יוונית וחופשית גם יחד והיה למעשה המתאבק שביסס את תחום ההיאבקות החופשית בהונגריה. בין השנים 1927–1936 היה 19 פעמים חבר בנבחרת ההונגרית להיאבקות לאחר שכבר בשנת 1925, בגיל 19, היה לאלוף הונגריה בתחרות הלאומית לנוער.
בשנים 1925–1926 היה חבר במועדון הספורט DTE מדברצן ואחר כך, בשנים 1926–1936, במועדון UTE ‏ (Ujpesti Torna Egylet) באויפשט.
פעילותו בספורט התחרותי > אליפויות אירופה

בשנים 1930 ו-1935 זכה במדליית זהב באליפויות אירופה, בשנת 1927 זכה במדליית כסף ובשנים 1930 ו-1934 זכה במדליות ארד באליפויות אירופה.
פעילותו בספורט התחרותי > המשחקים האולימפיים

באולימפיאדת אמסטרדם (1928) סיים במקום רביעי את התחרות בהיאבקות יוונית-רומית במשקל נוצה. באולימפיאדת לוס אנג'לס (1932) זכה במדליית זהב בהיאבקות חופשי במשקל קל (עד 66 ק"ג) ובאולימפיאדת ברלין (1936) זכה במדליית זהב בהיאבקות חופשית, במשקל קל לאחר שניצח את האלוף הגרמני וולפגנג ארל. לאחר המשחקים עזב את הספורט התחרותי ונמנה עם סגל המורים של הגימנסיה הריאלית היהודית בעיר דברצן.
בשנת 1937 עבר את הבחינות לתעודת הוראה בבית הספר הגבוה לחנוך גופני FT בבודפשט (כיום האוניברסיטה ע"ש איגנץ זמלווייס לחינוך גופני).
ימי השואה

עד שנת 1943, בגלל היותו אלוף אולימפי, היה קרפטי פטור מלהישלח למחנות עבודת כפייה שיועדו ליהודים בתקופת הרדיפות שבימי מלחמת העולם השנייה. בתחילת שנות ה-40 עוד היה מורה בגימנסיה היהודית הריאלית בדברצן יחד עם כמה מורים אחרים ידועי שם כמו משה אליהו (לאסלו) גונדה ארנה גרוס לימים שותפו של משה אישביתי מנהיים לחיבור המילון העברי הונגרי והונגרי עברי ועוד. לאחר מכן המדיניות נגד היהודים החריפה ואף הוא נשלח למחנות כאלה בשטח אוקראינה הכבושה, לפי מקורות מסוימים - גם בנדבורנה. בהמשך הצליח להסתתר ביערות באנקי ובמקומות מסתור בפשט.
אחרי המלחמה

אחרי המלחמה היה מורה לחינוך גופני בגימנסיה ע"ש מדאץ' בבודפשט. בין השנים 1953–1949 גם לימד שם בבית הספר הגבוה לחנוך גופני FT.
במשך שנים רבות היה מאמן של מתאבקים הונגרים, לרבות מאמן אולימפי. בין תלמידיו היו האלופים האולימפיים בהיאבקות יוונית-רומית אימרה הודוש ומיקלוש סילוואשי. משנת 1945 ועד מותו היה חבר בוועד האולימפי ההונגרי.
ב-1953 הקים מחלקת היאבקות במסגרת המועדון "הונווד בודפשט" וכמאמן ליווה את המשלחת ההונגרית לאולימפיאדת הלסינקי. אימן במסגרת מועדון הונבד עד 1967.
משנת 1954 קיבל מינוי כשופט בינלאומי בתחרויות היאבקות. כתב שישה ספרים על ספורט ההיאבקות .
נפטר בבודפשט ב-23 בספטמבר 1996, בגיל 90, חמש שנים אחרי מות אשתו, ונקבר לידה בבית העלמין היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט.
מחוות כבוד

בשנת 1982 יושב ראש הוועד האולימפי הבינלאומי, חואן אנטוניו סמראנש העניק לקרפטי מדליית ארד של המסדר האולימפי על מפעל חייו בתחום הפצת החינוך הגופני בקרב הנוער.
בשנת 1985 נבחר כחבר ביד לאיש הספורט היהודי.
בגן האוניברסיטה לחינוך גופני ע"ש איגנץ זמלווייס בבודפשט הוקם בשנת 1994 לוח זיכרון על-יד עץ ששתל בערוב ימיו
ספרים

(עם ד"ר שנדור שרקדי) A ferde cipősaroktól a görbe hátig
("מעקב נעל לא ישיר לגב עקום")
(בודפשט, 1941) - ספר על מכניקת הגוף והתעמלות מתקנת
Görög-római és szabadbirkózás (בודפשט, 1949)
("היאבקות יוונית רומית והיאבקות חופשית")
Az aranyérem két oldala. Visszaemlékezések (בודפשט, 1962)
("שני צידי מדליית הזהב. זכרונות")
Az idő sodrában. Sportról, olimpiáról, munkáról, életről, békéről (בודפשט, 1985)
("עם חלוף הזמן: על ספורט, אולימפיאדה, עבודה, חיים, שלום")
לקריאה נוספת

PaulTaylor Jews and the Olympic Games: The Clash Between Sport and Politics; with a Complete Review of Jewish Olympic Medallists Sussex Academic Press,2004
הערות שוליים

1 2  Attila Ághassi 2020
↑  בשנתון היהודי של קהילת דברצן שנת 2005
↑  כתבה מאת שנדור שלומוביץ במגזין היהודי האורתודוקסי האמריקאי Jewish Action גיליון מהאביב 2001 - מספרת על מעשה אומץ בלתי רגיל ומסוכן שעשה קרפטי בעת שהותו במחנה נדבורנה שם החזיר לשומר גרמני שהכה אותו עם רובה והצליח להפילו מעל גשר למי הנהר. למרבה הפלא המפקדים הענישו דווקא את אותו השומר ("על שלא יכול לעמוד מול יהודי") בעוד קרפטי הועבר למחנה אחר. לפי שמועות הוכה קשות מאוחר יותר. העדות, לא ברור עד כמה היא נכונה -לפי זכרונות אבי הכותב.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 8013 7349  RERO: 02-A000100925  VIAF: 121402644   WorldCat (עם VIAF): 121402644 
קברם של קארוי קרפטי ושל אשתו בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטלין בוג'אי

| --- | --- |

 לידה:  20 באוגוסט 1956 (בת 68) סקשפהרוואר, הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום מגורים:  ניו יורק 
 השכלה:  אוניברסיטת וסטמינסטר  אוניברסיטת קורווינוס בבודפשט 
 תפקיד:  Permanent Representative of Hungary to the United Nations, New York (1 בינואר 2015–2020) 
 פרסים והוקרה:  חבר החברה המלכותית לאמנויות (2002)  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת וספרם (2016)  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת גלאזגו (2012) 
 
קטלין בוג'אי (בהונגרית: Bogyay Katalin; נולדה ב-20 באוגוסט 1956) היא דיפלומטית הונגרייה.
ביוגרפיה

בוג'אי נולדה בסקשפהרוואר, היא סיימה תואר בכלכלה באוניברסיטת קורבינוס של בודפשט ולאחר מכן גמרה תואר שני בתקשורת מאוניברסיטת ווסטמינסטר.
היא החלה את הקריירה שלה כמבקרת מוזיקה ותיאטרון, לאחר מכן החלה לשמש כמגישה, מפיקה ועורכת ברשות השידור הציבורית של הונגריה (Magyar Televízió).
לאחר נפילת השלטון הקומוניסטי ב-1990 הייתה ההונגרייה הראשונה שקיבלה מלגה ללימודי מדיה ותקשורת דמוקרטית ב-BBC, ב-1995 הייתה דוברת הניקוד של הונגריה בתחרות הזמר של האירוויזיון, במסגרת עבודתה בטלוויזיה היא ראיינה מגוון ידוענים מרחבי העולם ולאחר מכן החלה להנחות תוכנית משלה בשם "קטלין בוג'אי ואורחיה", היא גם יצרה מספר סרטים תיעודיים.
ב-1999 החלה לעבוד במשרד התרבות של הונגריה, באותה שנה גם פתחה מרכז לתרבות הונגרית בקובנט גרדן שעד 2006 שימשה כמנהלת שלו, ב-2004 ארגנה את פסטיבל "Magyar Magic" (הקסם ההונגרי) על מנת להדגיש את הצטרפותה של הונגריה לאיחוד האירופאי ונשיא הונגריה פרנץ מאדל שימש כפטרון הפסטיבל, ב-2007 היא ייצגה את מזרח אירופה בוועידת תרבות של אונסק"ו, ב-2011 שימשה כיושבת ראש הוועידה המרכזית של אונסק"ו שנערכה בפריז.
קומפוניסטן דר גגנווארט

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  הנס-ורנר הייסטר וולטר-וולפגנג ספרר
 שפת המקור:  גרמנית 
 סוגה:  אנציקלופדיה 
 הוצאה
 הוצאה:  Edition text + kritik 
 
קומפוניסטן דר גגנווארט (בגרמנית: Komponisten der Gegenwart; בראשי תיבות: KDG) היא אנציקלופדיה בשפה הגרמנית, המאגדת מידע על כ-1,000 מלחינים מהמאות ה-20 וה-21.
האנציקלופדיה נוסדה על ידי הנס-ורנר הייסטר (אנ') ו-ולטר-וולפגנג שפארר בשנת 1992, והיא יוצאת לאור מדי שנה דרך הוצאת הספרים edition text + kritik (גר'). נכון לכרך 63, שיצא בינואר 2018, האנציקלופדיה מכילה כ-12,250 עמודים בכ-10 תיקיות, והיא מתעדכנת 2–3 פעמים בשנה. הגישה לאנצקלופדיה דרך האינטרנט זמינה רק בתשלום.
הערות שוליים

↑  Komponisten der Gegenwart (אורכב 16.03.2023 בארכיון Wayback Machine) on Komponistenlexikon
↑  Komponisten der Gegenwart im Deutschen on SWB
↑  Komponisten der Gegenwart Bd. 1 on WorldCat