stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חופמי צווארון
תיאור

אורכו של חופמי צווארון הוא 17–19.5 ס"מ, משקלו 36-83 גרם ומוטת כנפיו 35–41 ס"מ. הזוויגים דומים. גבו וכנפיו בצבע אפור-חום, בטנו לבנה, חזהו לבן ועל צווארו פס שחור רחב. יש לו ראש חום, מצח לבן, מסגרת שחורה סביב העיניים ומקור בצבע כתום ושחור. הרגליים הן כתומות ושתי האצבעות החיצוניות היחידות הן בעלות קרום קטן, בניגוד למין המעט קטן יותר אך דומה מאוד, חופמי אמריקני, שאצלו כל שלוש האצבעות הן בעלות קרום קצר. סימן מבדיל נוסף הוא, שאצל האחרון פס-הצוואר השחור צר יותר. בעבר שני המינים נחשבו למין אחד. חופמי צווארון צעיר הוא בעל צבע עמום יותר בהשוואה לבוגר, עם פס חזה לא שלם בצבע אפור-חום, מקור כהה ורגליים בצבע צהוב-אפור.
מין זה נבדל מהמין הקטן יותר, חופמי גדות, בצבע הרגל, בגזרת הראש, ובמחסור בטבעת צהובה סביב העין.
רבייה, תפוצה ומרחב מחיה

אזורי הרבייה של חופמי הצווארון הם מרחבי אדמה פתוחים בחופים ברחבי צפון אירואסיה ובצפון-מזרח קנדה הארקטית. חלק מהחופמים מתרבים ביבשה, ובמערב אירופה גבול תפוצת הקינון הדרומי שלהם הוא צפון צרפת. הם מקננים על הקרקע בשטח פתוח עם צמחייה דלה או ללא צמחייה כלל.
חופמי הצווארון הוא עוף נודד החורף באזורי חוף דרומית לאפריקה. בנורווגיה, לאחר טיבוע ומעקב אחר חופמים התגלה כי בוגרים בעונת הרבייה נודדים למערב אפריקה. חופמי צווארון רבות שוכנים בבריטניה הגדולה וצפון צרפת לאורך כל השנה.
תזונה

החופמי מחפש אחר מזון על חופים, אדמות בוציות בעת שפל ושדות, בדרך כלל על ידי הראייה. הוא ניזון מחרקים, סרטנים ותולעים.
תת-מינים

ישנם שלושה תת-מינים בעלי הבדלים מעטים, אשר מתבדלים מעט בגודל ובצבע מעטה הנוצות; תת-המינים משתלבים למין אחד וההבדלים ביניהם נעלמים באזור שבו הטווחים שלהם נפגשים.
C. h. psammodroma –  מתרבה באיסלנד, גרינלנד, צפון-מזרח קנדה; חורף במערב אפריקה. הוא בינוני בגודלו וצבעו.
C. h. hiaticula – מתרבה ממערב אירופה הממוזגת וצפונה עד מרכז סקנדינביה; שוכן לאורך כל ימות השנה או נודד למרחק קצר בדרום מערב אירופה. זה הוא תת-המין הגדול ביותר והבהיר ביותר.
C. h. tundrae – מתרבה בצפון סקנדינביה הארקטית ואסיה; חורף באפריקה ודרום-מערב אסיה. זה הוא תת-המין הקטן ביותר והכהה ביותר.
C. h. hiaticula ו-C. h. tundrae הם בין הטקסונים אשר הסכם השימור על עופות המים האפריקאים-אירואסיים הנודדים (AEWA) תקף לגביהם.
גלריה

טקס החיזור
ביצה
חופמי צווארון צעיר
חופמי צווארון בוגר
להקה בעת תעופה, עם ארנריה אדמונית
ביצי חופמי צווארון
הערות שוליים

↑  חופמי צווארון באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  Jobling, James A (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London: Christopher Helm. pp. 99, 191. ISBN 978-1-4081-2501-4.
↑  מגדיר הציפורים של ישראל - חופמי צווארון, באתר פורטל צפרות
↑  חופמי צווארון. אתר הצפרות הישראלי
↑  Lislevand, T.; Briedis, M.; Heggøy, O.; Hahn, S. (2017). "Seasonal migration strategies of Common Ringed Plovers Charadrius hiaticula". Ibis. 159 (1): 225–229. doi:10.1111/ibi.12424.
↑  IOC World Bird List 7.2, IOC World Bird List Datasets doi: 10.14344/ioc.ml.7.2
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007595360105171  GND: 4263771-5
חסידן אפריקני

| חסידן אפריקני |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חסידאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: חסידתיים
סוג:: חסידן
מין:: חסידן אפריקני
שם מדעי
 Mycteria ibis ‏לינאוס, 1766

Mycteria ibis
חסידן אפריקני או בשמו הנפוץ יותר חסידן וורוד (שם מדעי: Mycteria ibis) הוא מין של עוף טרופי בעל מקור ארוך, צהוב וכפוף. החסידנים חיים באזורי ביצות וסוואנות ברחבי אפריקה וייתכן שגם במדגסקר. למרות מראהו דמוי המגלן הוא שייך למשפחת החסידתיים.
מאפיינים

אורכו של החסידן 90-105 ס"מ ומשקלם 1.9-2.3 ק"ג. הזכרים גדולים יותר מהנקבות. הוא עוף גדול יחסית ובעל נוצות לבנות וראש אדום עם מקור צהוב ומעוקל כמו מגל. הצוואר והרגליים ארוכים ודקים והחסידנים נמצאים רוב הזמן בתוך מים עומדים, שם הם מחפשים מזון והם אף ישנים שם, עם רגל אחת מורמת. החסידנים עפים במבנה של דאייה בלהקות, דבר העוזר להם לחסוך באנרגיות.
הם חיים בלהקות גדולות, אך לא קולניות ברחבי מספר ביצות ואגמים באפריקה מסנגל וסומליה בצפון עד לדרום אפריקה ואולי גם במדגסקר. החבורות רגועות יחסית ויש בהם זכרים ונקבות. עם זאת בעונת הרבייה פורצים עימותים בין הזכרים על נקבות. בהרבה מקרים הם נמצאים ליד עופות מים נוספים ביניהם פלמינגו, מגלן, כפן, טגואן, מנעלן, שקנאים ואנפות. הם נמצאים גם ליד עופות מים קטנים מהם כמו שחפים, קורמורנים ושלדגים ולפעמים מנסים לחטוף להם את מזונם.
הם עצמם ניזונים בשיטת חטיפת טרף קטן מתוך המים או פיתוי שלו וגם מנערים את מקורם במים רדודים מאוד ותופסים מה שנתפס בהם. המזון העיקרי הוא דגים קטנים עד לגודל 150 גרם. זמן הדיג העיקרי הוא התקופה החמה בה מתייבשים הרבה מקווי מים והמים נעשים רדודים ונגישים יותר לדיג וכן קשים יותר לשחייה עבור הדגים. בנוסף לדגים הם יאכלו צפרדעים, סרטנים, רכיכות, חרקים, זוחלים, גוזלים ויונקים קטנים.
הם עצמם נטרפים על ידי נמרים, ברדלסים, בבונים ותנינים. עם זאת בהרבה נהרות נראים חסידנים העומדים בסמוך לתנינים בלי פגע.
מצב השימור של המין הוא ללא חשש.
הערות שוליים

↑  חסידן אפריקני באתר הרשימה האדומה של IUCN
| חסידתיים |
| --- | --- | --- |
| פשוק מקור | פשוק-מקור אסייתי • פשוק-מקור אפריקני |  |
| חסידה | חסידה שחורה • חסידה אבדימית • חסידה לבנת-גרון • חסידת סטורם • חסידת מגווארי • חסידה לבנה • חסידה מזרחית |  |
| חסידת אוכף | חסידת האוכף • חסידה שחורת-צוואר |  |
| יאבירו (סוג ומין יחיד) | יאבירו |  |
| מרבו | מרבו אפריקני • מרבו קטן • מרבו ענק |  |
| חסידן | חסידן מילקי • חסידן אפריקני • חסידן צבוע • חסידת עצים |  |
חנקן סבך בוקמקיירי

| חנקן סבך בוקמקיירי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: מלקונוטוסים
סוג:: Telophorus
מין:: חנקן סבך בוקמקיירי
שם מדעי
 Telophorus zeylonus ‏לינאוס, 1766

חנקן סבך בוקמקיירי (שם מדעי: Telophorus zeylonus) היא מין של ציפור ממשפחת המלקונוטוסים החי באפריקה הדרומית, בעיקר בדרום אפריקה וגם בנמיביה ובהרים של מזרח זימבבואה ומערב מוזמביק.
המין תואר ב-1766 בידי החוקר קארולוס לינאוס.
תיאור

מין זה קרוב לחנקנים ובעבר אף שויך למשפחה. הוא מגיע לאורך 22 עד 23 ס"מ והוא בעל גוני ירוק-זית עם גב אפור וכן אזור אפור לאורך הצידיים שתחת הכנפיים. הכנפיים ירוקות ובעלת קצוות שחורים וכך גם הזנב והראש אפור עם פנים צהובות ופס-עין שחור עובר ממקור השחור עד לעיניו וממשיך מטה אל החזה השחור. הבטן צהובה ומרבית אזור השת ותחילת הזנב גם צהובים. הרגליים אפורות וחזקות. במין זה אין הבדלים גדולים בין הזכרים לנקבות, אך הפרטים הצעירים אפורים-ירוקים בצבעם וללא כתמים שחורים על החזה.
עוף זה שוכן בשטחים הפתוחים של מדבר קארו ובשיחיות סביבו וכן בפארקים, מטעים וגנים בסביבתו, אך הוא מתרחק ממדבריות יבשים. באזורים מסוימים הוא אף מצוי בהרים ממוזגים לאורך דרום אפריקה. הוא צייד של חרקים ועוד חסרי חוליות, לטאות, נחשים וציפורים קטנות וצפרדעים ומשתמש במקורו הגדול כדי להרוג את טרפו. הוא עצמו נטרף לעיתים בידי עופות דורסים, חנקניים אמיתיים, נחשים גדולים ובידי נמיות. באביב הזכרים מעופפים בריקודים אוויריים בעת החיזור לנקבות. הם מקננים בין העצים והשיחים ובקן מטילים 2 עד 7 ביצים.
תת-מינים

T. z. restrictus
T. z. phanus
T. z. thermophilus
T. z. zeylonus
הערות שוליים

↑  חנקן סבך בוקמקיירי באתר הרשימה האדומה של IUCN
חיננית רב-שנתית

| חיננית רב-שנתית |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: צמחים וסקולריים
סדרה:: אסטראים
משפחה:: מורכבים
סוג:: חיננית
מין:: חיננית רב-שנתית
שם מדעי
 Bellis perennis ‏לינאוס, 1753

ערך זה עוסק בצמח עשבוני רב-שנתי, שנקרא בשם "דייזי" באנגלית. אם התכוונתם לדמות אנימציה של חברת וולט דיסני, ראו .
חיננית רב-שנתית (שם מדעי: Bellis perennis), הנקראת בישראל גם בת חן וידועה במיוחד במדינות דוברות אנגלית בשם דייזי (באנגלית: Daisy) היא צמח עשבוני רב-שנתי השייך למשפחת המורכבים. הפרח היה קיים במקור במערב, במרכז ובצפון אירופה, אך לאורך השנים הוא התפשט גם לאזורים נוספים ברחבי העולם - במיוחד באזורים עם אקלים ממוזג כמו בחלקים מאמריקה הצפונית ובאוסטרליה. בישראל אפשר למצוא אותה בעיקר בגולן ובגליל.
לפרח עלי כותרת ייחודיים דמויי קרניים אשר הם לרוב לבנים ולעיתים ורודים, בעוד מרכז הפרח הוא צהוב.
הפרח לעיתים רבות גדל במדשאות, ולרוב קשה למדיי לגרום לו להפסיק לגדול באותן המדשאות לאחר שהוא מתחיל לגדול בהן. הפרח פורח לרוב בין מרץ לספטמבר.
בזכות מראהו העדין לעיתים רבות הפרח מסמל טוהר ותמימות.
שימושים

ניתן לאכול את הפרח הגולמי בכריכים, מרקים וסלטים. הוא משמש גם להכנת תה וכתוסף ויטמין.
לאורך ההיסטוריה היו שהשתמשו בחלקים מהפרח מהחיננית האנגלית למטרות רפואיות בשל האמונה שלפרח תכונות מועילות לטיפול במקרים של שיעול, ברונכיטיס ופצעים.
הפרח שימש גם באופן מסורתי להכנת שרשרת חינניות(אנ') במשחקי ילדים.
בהנדסת חשמל או בהנדסת מחשבים, המונח Daisy-Chain (שרשרת חינניות) היא סכימת חיווט שבה התקנים מרובים מחווטים יחד ברצף או בטבעת, בדומה לזר של פרחי חיננית. סכימת חיבור כזו עשויה לשמש להספקת-כוח, העברה של אותות אנלוגיים, נתונים דיגיטליים או שילוב שלהם (אנ').
בתרבות

שמו של היישוב הקהילתי בת חן בישראל ניתן לו על שם הפרח.
חיננית רב-שנתית היא הפרח הלאומי של הולנד.
בתוכנית הטלוויזיה "הגן הקסום..." אחת הדמויות (בשם אופסי דייזי) קרויה על שמה daisy שפירושה זה שם הפרח.
גלריה

פרחי חיננית רב-שנתית במדשאה בגני קיו שבלונדון
העלים של הפרח
העלים של הפרח
ראש הפרח
ראש הפרח הופך בהמשך לצורת קונוס
צילום תקריב של חיננית רב-שנתית
פרח בודד
חיננית רב-שנתית עם עלי כותרת ורודים
חיננית רב-שנתית עם עלי כותרת ורודים
ילדים אוסטרלים עם שרשרת חינניות
ראו גם

חיננית (צמח)
הערות שוליים

↑  חיננית רב-שנתית – Bellis perennis L., באתר צמחיית ישראל וסביבתה
↑  Spellenberg, Richard (2001) [1979]. National Audubon Society Field Guide to North American Wildflowers: Western Region (rev ed.). Knopf. p. 359. ISBN 978-0-375-40233-3.
↑  "Bellis perennis L". Plants for a Future database.
↑  Howard, Michael (1987). Traditional Folk Remedies. Century, p. 129.
↑  "Children's 'right to play'". BBC News. BBC. 2002-08-07. נבדק ב-2008-11-02.
↑  "Madeliefje verkozen tot nationale bloem". 4 ביוני 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4322441-6 
זר חינניות המחוברות זו זו בתצורת daisy-chain
רגשות מעורבים (אלבום)

"רגשות מעורבים" הוא אלבום האולפן ה-14 של הזמרת הישראלית אילנית. את האלבום הוציאה לאור בשנת 1978 חברת התקליטים הד ארצי בקטלוג BAN-14729. זהו האלבום הראשון לאחר השתתפותה של הזמרת באירוויזיון 1977 עם השיר "אהבה היא שיר לשניים". מתוכו הצליחו השירים "תבורכי", "הנה ימים באים", "הנה בא השלום" ושיר הנושא, "רגשות מעורבים".
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | הנה ימים באים  | 4:17 |
| 2. | התחדשות  | 4:01 |
| 3. | הנה בא השלום  | 3:34 |
| 4. | רגשות מעורבים  | 3:59 |
| 5. | הנה הלילה  | 3:59 |
| 6. | בחופשתו  | 3:14 |
| 7. | בחופשה  | 3:30 |
| 8. | כי הנני בא  | 4:31 |
| 9. | אותם דברים יפים  | 3:17 |
| 10. | לפני עשרים שנה  | 3:13 |
| 11. | תבורכי  | 2:56 |
הערות שוליים

↑  רגשות מעורבים באתר סטריאו ומונו
| אילנית |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | עמיחי בגבול ירדן • אילנית לילדים • אילנית בשירי חגים לילדים (מס' 1) • אילנית (1972) • אילנית (1974) • להיטים לילדים • שירי משוררים לילדים • שירו שיר לשמש • בואו ונשיר ביחד • טיול לילי ושירים אחרים שאני אוהבת • סולו? הופעה פומבית • תקליט מס' 20 במקצב ברזילאי ובשירים נבחרים • שירים שילדים אוהבים והשירים היפים של מרים ילן-שטקליס • רגשות מעורבים • אל הדרך • מתנה לילדים – השירים שכל הילדים אוהבים • אולי עוד פעם • סרט בשחור לבן • בוא נתחיל מבראשית • חלום ברזילאי • ישראלית |  |
| אלבומי אוסף | הלהיטים הגדולים של אילנית ואילן ואילנית • שירי הייצוג של ישראל • להיטי הזהב של אילנית • ארבעה צדדים • עכשיו כולם ביחד • 21 הלהיטים הגדולים של אילנית • כבר אחרי חצות – אוסף שירי אהבה • נאסף תשרי, אוסף מס. 3 • אי שם – אוסף שירי הפופ והייצוג • ללכת שבי אחרייך – אוסף שירי ארץ ישראל • כל מקום – אוסף שירים בינלאומיים • שיר של יום חולין – אוסף הבלדות • ושוב איתכם – אוסף שירי אילן ואילנית • המיטב • אוסף להיטים • שירים ליום חולין – אוסף כפול |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 1973 • ישראל באירוויזיון 1973 • אירוויזיון 1977 • ישראל באירוויזיון 1977 • אילן ואילנית • שלמה צח |  |
| אילנית – שירים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-60 | "שיר בארבעה בתים" |  |
| שנות ה-70 | "אהבתה של תרזה די מון" • "ילדי איננו ילד עוד" • "רק הירח" • "פעם לאהוב" • "לאורך השדרה שאין בה איש" • "איש הסתיו" • "גוליבר" • "אי שם" • "אין מקום בחוף" • "עכשיו אני יודע" • "אחיי גיבורי התהילה" • "ללכת שבי אחרייך" • "אהבה אחת קטנה" • "אבל המנגינה" • "Chaque matin la joie du monde" • "אם ייפול הכוכב שלי" • "עיר אחרת" • "כי הנני בא" • "כשקיבלו את התורה" • "כשיבוא שלום לארץ" • "שירו שיר לשמש" • "שלום" • "כך היה כך יהיה" • "הכרתי פעם איש" • "האוניות חזרו" • "ילד בקרקס" • "עפרוני" • "דניאל" • "שיר של יום חולין" • "אל תשמעי לקול ליבך" • "ארץ" • "אדם רחוק" • "אהבה היא שיר לשניים" • "הנה הלילה" • "תבורכי" • "הנה ימים באים" • "הנה בא השלום" • "רגשות מעורבים" • "היי דנה" |  |
| שנות ה-80 | "אני לא מאמינה" • "פעם בשנה" • "חמסין של ניסן" • "הבית של פיסטוק" • "בשביל אל הכפר" • "עד עולם" • "אל הדרך" • "פרפר נחמד" • "נחמה" • "בשורה טובה" • "תצלום ישן" • "הלב" • "שיר על נחלים" • "אולי עוד פעם" • "בואו בואו" • "אם ובנה" • "בללייקה" • "עכשיו כולם ביחד" • "חלק בעולם" • "הנחמה היחידה" • "רק בינתיים" • "סרט בשחור לבן" • "קחי נשימה" • "חבר" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 34fce299-2aca-45bf-8431-41a9115facd0
נחמה (שיר)

"נחמה" הוא שיר של רחל שפירא ונורית הירש.
הוא הוקלט לראשונה על ידי אילנית, ויצא לאור כסינגל בשנת 1982, כרצועה החמישית באלבום האולפן ה-15 של הזמרת, אל הדרך.
לאחר מכן הוקלט גם על ידי חוה אלברשטיין ויצא בשנת 1983 באלבומה נמל בית.
על השיר

"נחמה" נכתב והולחן על ידי רחל שפירא ונורית הירש, שגם הפיקה אותו. ב-29 ביוני 1982 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-25. ב-18 באוגוסט עלה למקום השני, שיאו במצעד הנוכחי, שם שהה שבועיים רצופים. לבסוף, יצא מהדירוג השבועי ב-6 באוקטובר לאחר שנים-עשר שבועות צעידה רצופה. במצעד סוף השנה של התחנה דורג במקום ה-18. כמו כן, במצעד השבועי של גלי צה"ל הגיע למקום השלישי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1982)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1982)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1982)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1982)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 2 |  |
|  ישראל | גלי צה"ל | 3 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (1982)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (1982)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (1982)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (1982)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 18 |  |
הערות שוליים

↑  המצעד השבועי של רשת ג' מן התאריכים 29 ביוני 1982. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מן התאריכים 18 באוגוסט 1982. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מן התאריכים 24–25 באוגוסט 1982. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מן התאריכים 6 באוקטובר 1982. פזמונט
↑  מצעד השנתי תשמ"ב (1982) פזמונט
| אילנית |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | עמיחי בגבול ירדן • אילנית לילדים • אילנית בשירי חגים לילדים (מס' 1) • אילנית (1972) • אילנית (1974) • להיטים לילדים • שירי משוררים לילדים • שירו שיר לשמש • בואו ונשיר ביחד • טיול לילי ושירים אחרים שאני אוהבת • סולו? הופעה פומבית • תקליט מס' 20 במקצב ברזילאי ובשירים נבחרים • שירים שילדים אוהבים והשירים היפים של מרים ילן-שטקליס • רגשות מעורבים • אל הדרך • מתנה לילדים – השירים שכל הילדים אוהבים • אולי עוד פעם • סרט בשחור לבן • בוא נתחיל מבראשית • חלום ברזילאי • ישראלית |  |
| אלבומי אוסף | הלהיטים הגדולים של אילנית ואילן ואילנית • שירי הייצוג של ישראל • להיטי הזהב של אילנית • ארבעה צדדים • עכשיו כולם ביחד • 21 הלהיטים הגדולים של אילנית • כבר אחרי חצות – אוסף שירי אהבה • נאסף תשרי, אוסף מס. 3 • אי שם – אוסף שירי הפופ והייצוג • ללכת שבי אחרייך – אוסף שירי ארץ ישראל • כל מקום – אוסף שירים בינלאומיים • שיר של יום חולין – אוסף הבלדות • ושוב איתכם – אוסף שירי אילן ואילנית • המיטב • אוסף להיטים • שירים ליום חולין – אוסף כפול |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 1973 • ישראל באירוויזיון 1973 • אירוויזיון 1977 • ישראל באירוויזיון 1977 • אילן ואילנית • שלמה צח |  |
| אילנית – שירים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-60 | "שיר בארבעה בתים" |  |
| שנות ה-70 | "אהבתה של תרזה די מון" • "ילדי איננו ילד עוד" • "רק הירח" • "פעם לאהוב" • "לאורך השדרה שאין בה איש" • "איש הסתיו" • "גוליבר" • "אי שם" • "אין מקום בחוף" • "עכשיו אני יודע" • "אחיי גיבורי התהילה" • "ללכת שבי אחרייך" • "אהבה אחת קטנה" • "אבל המנגינה" • "Chaque matin la joie du monde" • "אם ייפול הכוכב שלי" • "עיר אחרת" • "כי הנני בא" • "כשקיבלו את התורה" • "כשיבוא שלום לארץ" • "שירו שיר לשמש" • "שלום" • "כך היה כך יהיה" • "הכרתי פעם איש" • "האוניות חזרו" • "ילד בקרקס" • "עפרוני" • "דניאל" • "שיר של יום חולין" • "אל תשמעי לקול ליבך" • "ארץ" • "אדם רחוק" • "אהבה היא שיר לשניים" • "הנה הלילה" • "תבורכי" • "הנה ימים באים" • "הנה בא השלום" • "רגשות מעורבים" • "היי דנה" |  |
| שנות ה-80 | "אני לא מאמינה" • "פעם בשנה" • "חמסין של ניסן" • "הבית של פיסטוק" • "בשביל אל הכפר" • "עד עולם" • "אל הדרך" • "פרפר נחמד" • "נחמה" • "בשורה טובה" • "תצלום ישן" • "הלב" • "שיר על נחלים" • "אולי עוד פעם" • "בואו בואו" • "אם ובנה" • "בללייקה" • "עכשיו כולם ביחד" • "חלק בעולם" • "הנחמה היחידה" • "רק בינתיים" • "סרט בשחור לבן" • "קחי נשימה" • "חבר" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 4a7d971a-34dc-4c0e-81f3-27ad25b66532
חלבלוב

| חלבלוב |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: מלפיגאים
משפחה:: חלבלוביים
סוג:: חלבלוב
שם מדעי
 Euphorbia ‏לינאוס, 1753
חלבלוב (שם מדעי: Euphorbia) הוא סוג של צמח רחב תפוצה, בעיקר באזורים ממוזגים, הגדול במשפחת החלבלוביים, ואחד הגדולים בעולם הצמחים, ובו 2,046 מינים מגוונים. חלק ממיני החלבלוב הם עצים בשרניים המזכירים קקטוס, וחלקם עשבים חד-שנתיים ושיחים רב-שנתיים.
הסוג חלבלוב מקיף עשבים, בני-שיחים או שיחים לעיתים רחוקות עצים, בשרניים (סוקולנטיים) דמוי קקטוס עם או בלי קוצים, גאופיטים, או מטפסים. חלקם חד-שנתיים, דו-שנתיים או רב-שנתיים; חד-ביתיים לעיתים רחוקות דו-ביתיים.
מאפיינים מורפולוגיים

פרחי החלבלוב ערוכים בתפרחת דמוית פרח אחד בודד - המכונה כוסית. מבנה התפרחת היא יחודו העיקרי של החלבלוב מלבד המוהל החלבי שצבעו לבן כעין החלב ועל פי רוב צורב ומסוכן. כל כוסית עטופה במעטפת של חפים מאוחים, שצבעם הירוק, מתעשר עם הפריחה בגווני צהוב או אדום. בשפת הכוסית, בחלק הפנימי, בינות לאונות קיימות בלוטות צוף. במרכז הכוסית נמצאים פרח נקבי יחיד, שנישא על עוקץ ארוך, ופרחים זכריים בעלי אבקנים. הן הפרח הנקבי והן הפרח הזכרי חסרים על פי רוב עטיף ואיברים נוספים.
השורשים הם מסוג ציצת שורשים (מערכת שורשים סיביים או מעובים ובשרניים) או לעיתים רחוקות ציצת שורשים מעובים (פקעיות).
השערות אינן מסועפות או חסרות.
המוהל החלבי (latex) צבעו לבן.
העלים פשוטים, משתיירים, נשירים, או קטנים ונושרים במהרה, מסורגים, נגדיים או דוריים, לפעמים דְּמוּי-חָפֶה התומכים ועוטפים את מבני הפרח או פשוטים. הלוואים חסרים או קיימים, משתיירים או נושרים במהרה; פטוטרת חסרה או קיימת וללא בלוטות; הטרף ללא אונות, תמים, חרוק, משונן, או משונן כמשור וללא בלוטות; העירוק (סידור העורקים) מנוצה, כפני (ככף יד בבסיס הטרף) או כפני בבסיס ומנוצה בהמשך, ולרוב רק העורק האמצעי בולט.
התפרחות דמויות פרח בודד (pseudanthium), והן דו-מיניות או לעיתים רחוקות חד-מיניות, אמיריות או חיקיות. התפרחות הצפופות וקטנות ונישאות על עוקץ. התפרחות הן מסוג תִּפְרַחַת מְסֻיֶּמֶת עם צורת הסתעפות: חד-בדית, דו-ביתיות או רב-בדית, או בצורת אשכול המסתיים בפרח או בצורת אשכול צפוף דמוי קרקפת או פרח בודד. התפרחת מוקפת במעטפת של חפים מאוחים, היוצרים עטיף בצורת כוס בעלת מספר אונות מצויצות, שביניהם בלוטות צוף. המבנה המיוחד מכונה כוסית (cyathium).התפרחת מכילה פרחים זכריים ופרח נקבי אחד (שני סוגי המינים חסרים על פי רוב עטיף). הפרח הנקבי נישא על עוקץ ארוך ויוצא ממרכז המעטפת. הפרחים הזכריים מפורדים ב-5 קבוצות על ידי ממברנות מצויצות.
הפרחים הזכריים, שמספרם בין אחד ל-80, בעלי אבקן בודד שהזיר שלו בעל מפרק ובבסיסו חפה פשוטה או מצויצת. הם חסרי עלי גביע, עלי כותרת, צופנים וגם שרידים של איבר רבייה נקבי עקר.
הפרחים הנקביים כמעט יושבים (כמעט ללא עוקץ) או עם עוקץ שבדרך כלל מתארך ומתעקם אך, בפרי הוא מתיישר לפני הפתיח. הם החסרים עלי גביע (השחלה מכוסה במבנה דמוי גביע במינים: E. floridana, E. inundata, E. mesembrianthemifolia, E. porteriana, E. rosescens ו-E. telephioides). הם חסרים גם עלי כותרת וצופנים. העטיף מצטמצם לידי שפת טבעת מתחת לשחלה, לעיתים רחוקות השפה בעלת 3 אונות.
השחלה מורכבת משלושה עלי שחלה מאוחים, שלוש מגורות עם ביצית אחת תלויה בכל מגורה, ושלושה עמודי עלי. הביצית מסודרת בחלק העליון של שחלה שהעלים שלה מאוחים (syncarpous gynoecium), ולכן הן תלויות.
עמודי העלי מופרדים או מאוחים מהבסיס כמעט לכל אורכם, והם לא מסועפים או בעלי שתי אונות.
הפרי הלקט יבש, שפתיחתו מאוחרת, או הלקט עם ציפה בשרנית שהופך לעצי במהלך ההבשלה (במין E. lathyris). פיזור הזרעים הי על ידי פְּתִיחָה חוֹצַת מְגוּרָה (loculicidal) ופְּתִיחָה חוֹצַת חַיִץ (septicidal) -
הזרעים כדוריים עד ביציים, מוארכים, גליליים, פירמידליים או בצורת בקבוק עם או בלי קָרוּנְקוּלָה (גידול עוקץ (עטי מדומה), שמכיל שמן, ומצוי בקרבת הפומה ולא בקרבת ראש הזרע).
מיני בר של חלבלוב בישראל

בארץ ישראל גדלים 44 מינים בבר, בבתי גדול מגוונים, חלקם (12) גדל רק בבתי-גידול שנוצרו או עוצבו על ידי האדם. הסוג בישראל מקיף: גאופיט אחד, 2 שיחים, 5 בני שיח, 7 עשבים רב-שנתיים ו-29 עשבים חד-שנתיים. כולם בעלי עלים פשוטים וללא עלה לוואי. כולם צמחים רעילים, לא בשרניים ולא קוצניים מלבד אחד חלבלוב קיפודי (חלבלוב קוצני) הגדל בחרמון שגבעולו קוצני. 7 מינים אינם מסירם את הנוף בתקופה הקשה. מספר מינים אותרו בתקופה האחרונה.
חֲלַבְלוּב אַפְּיוֹס (Euphorbia apios) - גאופיט שבית גידולו בתות טרגקנטיות של הרים גבוהים. הוא לא אותר שוב, אך הוא נמצא משומר ומיובש בעשביית האוניברסיטה העברית. נדיר מאוד בחרמון.
חֲלַבְלוּב אֲרַם-צוֹבָא (Euphorbia aleppica) -
חלבלוב בירותי (Euphorbia berythea Boiss. & Blanche) -
חלבלוב דגני
חלבלוב החוף
חלבלוב הים
חלבלוב הכדורים
חלבלוב המדבר (Euphorbia cheiradenia) - צולם בשנת 2019 בדרום ירדן על ידי אורי פרגמן-ספיר
חלבלוב הסהרה (Euphorbia dracunculoides Lam) - צולם בשנת 2019 במכתש רמון על ידי דר' בן-נתן
חלבלוב הסנפירים
חלבלוב השיח
חלבלוב השמש
חלבלוב זוחל
חלבלוב מאדים
חלבלוב מגובשש
חלבלוב מגורגר
חלבלוב מגלי
חלבלוב מוארך (Euphorbia oblongata Griseb) - התגלה בירושלים בשנת 2006 כעשב רע.
חלבלוב מול-הלבנון
חלבלוב מחורץ
חלבלוב מצוי
חלבלוב מצרי
חלבלוב מקרין
חלבלוב מרושת
חלבלוב משונשן
חלבלוב נטוי
חלבלוב סיני
חלבלוב סמור
חלבלוב עב-זרע
חלבלוב עגול-עלים
חלבלוב ענף
חלבלוב פושט
חלבלוב פעוט
חלבלוב צמיר
חלבלוב צר-עלים
חלבלוב קהירי
חלבלוב קטן-פרי
חלבלוב קוצני (Euphorbia erinacea Boiss. & Kotschy) - בעבר נקרא חלבלוב קיפודי והוא גדל בחרמון.
חלבלוב קעור
חלבלוב רמון
חלבלוב שוביץ (Euphorbia szovitsii Fisch. & C.A.Mey) - אותר בשנת 2018 על ידי אורי פרגמן-ספיר.
חלבלוב שעיר
חלבלוב שעיר-פרי
חלבלוב שרוע
מיני הצמח ושימושיהם

רבים ממיני החלבלוב משמשים כצמחי-נוי. בארץ ישראל גדלים בבר כ-44 מינים שרובם צמחים רעלים. מהשרף הצורב של המין E. resinifera הנפוץ במרוקו מפיקים את התכשיר Euphorbium ששימש בעבר כסם הקאה וכסם משלשל, וכיום הוא מקובל בווטרינריה. המין E. antisyphilitica הנפוץ במקסיקו מכיל ענפים המכוסים בשכבת שעווה (קנדליליה) המשמשת כחומר בידוד בעבודות חשמל וכחומר להכנת לכה לצביעה. לחלבלוב יש חלב בעל ריח חזק, המגן על הצמח מפני אכילה על ידי בעלי חיים.
הערות שוליים

↑  Euphorbia L., World Flora Online
↑  Euphorbia Linnaeus, Flora of North America @ eFloras (2008)
תפרחות של חלבלוב קוצני
הפרחים היוצאים מתוך כוסית אחת ובמרכזה - העוקץ
חורפי

| חורפי |
| --- | --- |
 נקבת חורפי
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: פרושיים
תת־משפחה:: חוחיות
סוג:: Spinus
מין:: חורפי
שם מדעי
 Spinus spinus ‏לינאוס, 1758
תחום תפוצה


חורפי (שם מדעי: Spinus spinus) הוא ציפור שיר קטנה ממשפחת הפרושיים. תפוצתו נרחבת ומתפרשת מסקנדינביה ומרכז אירופה במערב ועד סין ויפן במזרח. לעיתים החורפי נודד בלהקות קטנות. חלק מהציפורים המשתייכות למין זה נודדות בחורף לכיוון ישראל ואף חורפות בארץ. נדידת החורפי מתבצעת בדרך כלל למרחקים קצרים; כאשר החורפי צריך לנדוד למרחקים ארוכים יותר הוא נודד באמצע החורף.
מאפיינים חיצוניים

החורפי הוא מהקטנים שבפרושיים. אורך גופו 11–12 ס"מ, משקלו 10–18.5 גרם ואורך מוטת הכנפיים שלו 20–23 ס"מ.
החורפי דומה לבזבוז אירופי ולירקון. הזכר והנקבה הבוגרים שונים בצבעיהם: אצל הזכר, הצבע הכללי צהוב ירקרק, הקדקוד והסנטר שחורים, והלחיים בצבע צהבהב-לימוני. לעומת זאת, הנקבה חומה ומפוספסת וצבע ראשה אינו כהה. הצעירים דומים בצבעיהם לנקבה. בשני המינים צבע העיניים שחור, המקור חום כהה עד אפרורי, הזנב שחור וצדיו צהובים והרגליים חומות־כהות. בזמן המעוף מתבלטים שני פסים כהים לרוחב הכנף. מקור החורפי נקבע לפי הרגלי אכילתו. מקורו דק כדי שיוכל לאסוף את הזרעים, ולמרות העובי שלו הוא חזק ועמיד. בזמן הקינון החורפיים אוכלים במצבים שונים: לבד, בזוגות או בקבוצות. בשאר ימות השנה הם מצויים בלהקות, לפעמים עם סוגים אחרים של פרושיים. כשמזונו מרובה החורפי מלקט אותו, בדרך כלל, בקבוצות גדולות. כשמזונו מועט הוא מלקט אותו בקבוצות קטנות, בזוגות ואף ביחידות.