stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליפות ארצות הברית הפתוחה 1944
התחרות > תחרות הגברים

לתחרות זו נרשמו 32 טניסאים שחולקו ל-2 בתים.  בוצע דירוג ל-10 משתתפים החזקים למשתתפים אמריקאים וזרים בנפרד.
| --- | --- |
 פנצ'ו סגורה (אקוודור אקוודור), הודח בחצי הגמר  דון מקניל (ארצות הברית ארצות הברית), הודח בחצי הגמר  ביל טלברט (ארצות הברית ארצות הברית), הפסיד במשחק הגמר  פרנק פרקר (ארצות הברית ארצות הברית), ניצח בתחרות  סיימור גרינברג (ארצות הברית ארצות הברית), הודח ברבע הגמר  רוברט פלקנבורג (ארצות הברית ארצות הברית), הודח ברבע הגמר  סידני ווד (ארצות הברית ארצות הברית), הודח בסיבוב הראשון  ג'ק ג'וסי (ארצות הברית ארצות הברית), הודח ברבע הגמר:  ארמנדו וגה (מקסיקו מקסיקו), הודח בסיבוב הראשון  רולנדו וגה (מקסיקו מקסיקו), הודח בסיבוב השני
מנצח אליפות 1943 ג'וזף הנט לא השתתף. במשחק הגמר פרנק פרקר (ארצות הברית) שיחק נגד ביל טלברט האמריקאי וניצח ב-5 מערכות.
התחרות > תחרות הנשים

בתחרות הנשים השתתפו 32 טניסאיות שחולקו ל-4 בתים. בוצע דירוג לטניסאיות החזקות (אמריקאיות בלבד) כדלקמן:
פאולין בץ (ארצות הברית ארצות הברית), מנצחת תחרות 1942 ו-1943, ניצחה בתחרות
מרגרט אוסבורן דופונט (ארצות הברית ארצות הברית), הפסידה במשחק הגמר
לואיז ברוף (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה בחצי הגמר
דורותי באנדי (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה בחצי הגמר
מרי ארנולד (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה ברבע הגמר
דוריס הארט (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה ברבע הגמר
וירג'יניה קובץ' (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה ברבע הגמר
פטרישה טוד (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה בסיבוב השני
במשחק הגמר מנצחת תחרות 1943 פאולין בץ שיחקה נגד מרגרט אוסבורן דופונט וניצחה ב-2 מערכות. עבור פאלינה בץ זה היה הניצחון השלישי ברציפות.
התחרות > תחרות זוגות גברים

בתחרות השתתפו מספר זוגות. במשחק הגמר זוג אמריקאי דון מקניל/בוב פלקנבורג נפגשו עם זוג ביל טלברט (ארצות הברית)/פנצ'ו סיגורה (אקוודור) וניצחו אותם ב-4 מערכות.
התחרות > תחרות זוגות נשים

בתחרות השתתפו 16 זוגות זוגות. הזוגות החזקות קיבלו דירוג כדלקמן:
לואיז ברוף/מרגרט אוסבורן דופונט (ארצות הברית ארצות הברית), ניצחו בתחרות
פאולין בץ/דוריס הארט (ארצות הברית ארצות הברית), הפסידו בגמר
במשחק הגמר לואיז ברוף/מרגרט אוסבורן דופונט (ארצות הברית) שיחקו נגד זוג אמריקאי פאולין בץ/דוריס הארט וניצחו אותם ב-3 מערכות.
התחרות > תחרות זוגות מעורבים

בתחרות השתתפו 16 זוגות. במשחק הגמר מנצחי תחרות 1943 מרגרט אוסבורן דופונט/ביל טלברט (ארצות הברית) שיחקו נגד זוג אמריקאי דורותי באנדי/דון מקניל וניצחו אותם ב-2 מערכות.
הערות שוליים

↑  מיקום התחרויות
פרנק פרקר, מנצח תחרות הגברים
פאולין בץ, מנצחת תחרות הנשים
איסטוויק (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

הפתיח של הסדרה
 מבוסס על:  "המכשפות של איסטוויק" מאת ג'ון אפדייק
 סוגה:  על-טבעי, מתח, דרמה
 בימוי:  מגי פרידמן
 שחקנים:  פול גרוס   לינדזי פרייס   ג'יימי ריי ניומן   רבקה רומיין   מאט דאלאס   שרה רו   אשלי בנסון   ג'ון ברנטל   ורוניקה קארטרייט   יוהאן אורב
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 שפות:  אנגלית 
 מקום התרחשות:  מסצ'וסטס 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  13
 הפקה
 חברת הפקה:  האחים וורנר טלוויזיה 
 הפצה:  האחים וורנר טלוויזיה 
 מוזיקה:  בלייק נילי 
 אורך פרק:  39-42 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ABC (ארצות הברית)
 תקופת שידור מקורית:  23 בספטמבר 2009 – 14 בפברואר 2010
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
איסטוויק (באנגלית: Eastwick) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית מסוג קומדיה ודרמה ששודרה במקור ברשת ABC בין ה-23 בספטמבר 2009 ל-30 בדצמבר 2009. הסדרה מבוססת באופן רופף על ספרו של ג'ון אפדייק "המכשפות מאיסטוויק" (אנ') ועל סרט באותו השם משנת 1987. הסדרה נוצרה על ידי מגי פרידמן.
תקציר העלילה

ג'ואנה פרנקל, קתרין גרנדר ורוקסן טורקולטי גרות בעיירה הציורית איסטוויק בניו אינגלנד. כולן מייחלות באופן נואש לשינוי בחייהן. בקשתן מתגשמת כשמגיע לעיירה גבר מסתורי בשם דריל ואן הורן,  שמחזר אחר כל אחת מהן בנפרד. בהמשך מסביר דריל לשלוש הנשים שלכל אחת מהן יש יכולות קסם של מכשפות והוא מעודד אותן לחקור את יכולותיהן הייחודיות.
הדר שחף-מעיין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  31 באוגוסט 1976 (בת 48) ראשון לציון, ישראל 
 שם לידה:  הדר שחף 
 סוגה מועדפת:  שחקנית ומדבבת
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2002
 מקום לימודים:  סל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין 
 פרופיל ב-IMDb
 
הדר שחף-מעיין (נולדה ב-31 באוגוסט 1976) היא שחקנית, מדבבת, במאית דיבוב, מאמנת כושר וזמרת ישראלית. דמויות בולטות אותן דיבבה הן הגרסאות בעברית של אי. טי. בסרט "אי.טי. - חבר מכוכב אחר", בארט סימפסון בסרט "משפחת סימפסון" ודייזי דאק של חברת וולט דיסני.
ביוגרפיה

גדלה בחיפה.
שירתה בצה"ל בלהקת חיל החינוך. בוגרת הסטודיו של יורם לוינשטיין בשנת 2000. החלה את דרכה ב-2002 כשחקנית וזמרת ב"שלגיה". מאז דיבבה כ-250 דמויות והשתתפה כשחקנית בשישה סרטים.
ביוגרפיה > קריירת משחק

שחף שיחקה בשנת 1996 במחזמר "הגיבן מנוטרדם" בהפקת תיאטרון יובל ולירן הפקות, בשנת 2001 שיחקה במחזמר "שלגיה", בשנת 2005 שיחקה בסדרה הקומית "בצפר" בתור מספר דמויות, ובמחזמר "בילבי" בהפקת ציפי מייזלר הפקות בתור דמויות שונות, בשנת 2006 שיחקה בהצגה "הגליל והתחתון", ובהצגת הילדים "עכבר העיר ועכבר הכפר" בהפקת התיאטרון שלנו, ובשנת 2007 שיחקה בהצגת הילדים "הדייג ודג הזהב", בהפקת התיאטרון שלנו בתפקיד המספרת בשנת 2009 היא שיחקה במחזמר "מכולת קטנה ומדליקה".
בשנת 2017 שיחקה במחזה "מלך הכלבים" בתיאטרון בית ליסין.
חיים אישיים

אחיה הצעיר הוא המדבב גילן שחף. בפברואר 2022 התגרשה מבעלה. שחף היא אם לשלושה ילדים.
הערות שוליים

↑  ynet, היא גדולה, באתר ynet, 11 באוגוסט 2006
↑  בוגרי הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין, לשנת 2000
↑  עידו סולומון, מערכת עכבר כלבו, מתגלגלים מצחוק, באתר הארץ, 28 באוקטובר 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009348843705171  VIAF: 46161149687734941439   WorldCat (עם VIAF): 46161149687734941439
מדיה באיראן

המדיה באיראן שייכת לגופים פרטיים וציבוריים, אך מנוטרת ונשלטת על ידי המשטר. כלי התקשורת באיראן כוללים סוכנויות חדשות, עיתונים, בלוגים, מגזינים, ותחנות טלוויזיה. רוב העיתונים במדינה הם בפרסית אך קיימים גם כאלו באנגלית ושפות אחרות. עיתונים חשובים באיראן כאטלא'אט, קייהן, איראן דיילי, וטהראן טיימס, יוצאים במהדורה כפולה פרסית ואנגלית. קיימים מספר שידורים זרים במדינה בשפה הפרסית, ובתוכם קול ישראל בפרסית ורדיו פרדה, אך אלו סובלים לעיתים מחסימות יזומות מצד המשטר.
בשנת 2000 תואר המנהיג העליון של איראן האייתולה עלי ח'אמנאי על ידי הוועד להגנה על עיתונאים כ"אחד מעשרת האויבים הגדולים של העיתונות וחופש הביטוי".
פיקוח וצנזורה

בית משפט מיוחד באיראן מגדיר את קווי האיסור וההיתר באשר לתצרוכת המדיה, ועשוי לעכב ולמנוע פרסומים שונים ואף לשלול היתרים לעסוק בתחום. בבית המשפט קיים חבר מושבעים אשר תפקידו לבחון את החומרים המובאים לפניו ולהחליט האם קיימים בהם תכנים אנטי- דתיים, לשון הרע, או פגיעה באינטרסים הלאומיים. משנת 1999 הביא בית המשפט לסגירתם של כתבי-עת ועיתונים רבים אשר היו בעלי קווים רפורמיסטיים.
קיים משרד ממשלתי נוסף אשר תפקידו לפקח על המדיה באיראן ולספק רישיונות לעיסוק בתחום. המשרד נקרא הסוכנות לתרבות והכוונה אסלאמית. הממשלה מעסיקה חברת צנזורה מהגדולות בעולם אשר תפקידם לחסום השפעות זרות המגיעות לדעתם בעיקר מהתקשורת המערבית.
ראו גם

ISNA - סוכנות הסטודנטים האיראנית לחדשות.
אירנ"א - הסוכנות לחדשות הרפובליקה האסלאמית.
רשות השידור האיראנית (IRIB)
הערות שוליים

↑  Spotlight on Press Tyrants: CPJ Names Ten Worst Enemies of the Press
ערך זה הוא קצרמרבנושא איראן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אליפות ארצות הברית הפתוחה 1951

| --- | --- |

אצטדיון מועדון הטניס וסט סייד
 ענף:  טניס 
 תקופת התחרות:  13 באוגוסט 1951 – 5 בספטמבר 1951 (24 ימים) 
 מספר תחרות:  71 
 עיר מארחת:  ניו יורק, בוסטון
 אצטדיון:  מועדון הטניס וסט סייד מועדון הקריקט לונגווד
 זוכה:  גברים:פרנק סג'מן (אוסטרליה) נשים:מורין קונולי (ארצות הברית) זוגות גברים:קן מקגרגור/פרנק סג'מן (אוסטרליה)  זוגות נשים:שירלי פריי/דוריס הארט (ארצות הברית) זוגות מעורבים:דוריס הארט (ארצות הברית)/פרנק סג'מן (אוסטרליה)
 
 → אליפות ארצות הברית הפתוחה 1950 אליפות ארצות הברית הפתוחה 1952 ← 
 
אליפות ארצות הברית הפתוחה 1951 הייתה תחרות טניס שנערכה על מגרשי הדשא.תחרויות זוגות נשים וזוגות גברים התקיימו במועדון הקריקט בפרברי בוסטון. הם החלו ב-13 באוגוסט והסתיימו ב-21 באוגוסט. תחרות הנשים, תחרות הגברים וזוגות מעורבים התקיימו במועדון הטניס וסט סייד שבניו יורק. הם החלו ב-25 באוגוסט והסתיימו ב-5 בספטמבר.
פרנק סג'מן זכה ב-3 תחרויות, שירלי פריי זכתה ב-2 תחרויות.
התחרות > תחרות הגברים

לתחרות זו נרשמו 103 טניסאים שחולקו ל-8 בתים. 16 הטניסאים החזקים קיבלו דירוג (לטניסאים אמריקאים וטניסאים זרים בנפרד).
| --- | --- |
 דיק סאוויט (ארצות הברית ארצות הברית), הודח בחצי הגמר  ארטור לרסן (ארצות הברית ארצות הברית), מנצח תחרות 1950, הודח בחצי הגמר  טוני טרברט (ארצות הברית ארצות הברית), הודח ברבע הגמר  הרבי פלם (ארצות הברית ארצות הברית), הודח ברבע הגמר  ביל טלברט (ארצות הברית ארצות הברית), הודח בסיבוב הרביעי  גרדנר מלוי (ארצות הברית ארצות הברית), הודח בחצי הגמר  ויק סיישס (ארצות הברית ארצות הברית), הפסיד בגמר  באדג' פאטי (ארצות הברית ארצות הברית), הודח ברבע הגמר:  פרנק סג'מן (אוסטרליה אוסטרליה), ניצח בתחרות  קן מקגרגור (אוסטרליה אוסטרליה), הודח בסיבוב הרביעי  מרווין רוז (אוסטרליה אוסטרליה), הודח בסיבוב הרביעי  טוני מוטרם (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הודח בסיבוב השלישי  טורסטן יוהנסון (שוודיה שוודיה), הודח בסיבוב השלישי  פול רמי (צרפת צרפת), הודח בסיבוב השהי  דון קנדי (אוסטרליה אוסטרליה), הודח בסיבוב השלישי  ג'ירו קוממארו (יפן יפן), הודח בסיבוב הראשון  סידני לוי (דרום אפריקה דרום אפריקה), הודח בסיבוב הראשון
מנצח אליפות 1950 ארתור לרסן מארצות הברית הודח בחצי הגמר. פרנק סג'מן מאוסטרליה שיחק במשחק הגמר נגד אמריקאי ויק סיישס וניצח ב-3 מערכות.
התחרות > תחרות הנשים

בתחרות הנשים השתתפו 54 טניסאיות שחולקו ל-4 בתים. 13 הטניסאיות החזקות קיבלו דירוג (לטניסאיות אמריקאיות וטניסאיות זרות בנפרד).
| --- | --- |
 דוריס הארט (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה בחצי הגמר  שירלי פריי (ארצות הברית ארצות הברית), הפסידה במשקח הגמר  פטרישיה טוד (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה בסיבוב השלישי  מורין קונולי (ארצות הברית ארצות הברית), ניצחה בתחרות  ננסי צ'פי (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה ברבע הגמר  בברלי בייקר (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה בסיבוב השלישי  בטי רוזנקווסט (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה בסיבוב השני:  ג'ין ווקר-סמית (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הודחה בחצי הגמר  ג'ין קורטיה (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הודחה ברבע הגמר  קיי טאקי (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הודחה ברבע הגמר  ג'וי מוטרם (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הודחה בסיבוב השלישי  פטרישה וורד (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הודחה בסיבוב השלישי  הלן פלטצ'ר (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הודחה בסיבוב הראשון
מנצחת תחרות 1950 מרגרט אוסבורן דופונט לא השתתפה. מורין קונולי מארצות הברית שיחקה במשחק הגמר עם אמריקאית דוריס הארט וניצחה ב-3 מערכות.
התחרות > תחרות זוגות גברים

בתחרות השתתפו מספר זוגות. במשחק הגמר קן מקגרגור/פרנק סג'מן מאוסטרליה שיחקו נגד זוג אוסטרלי נוסף דון קנדי/מרבין וניצחו אותם ב-4 מערכות. באותה שנה הזוג ניצח בכול תחרויות גראנד סלאם.
התחרות > תחרות זוגות נשים

בתחרות השתתפו 23 זוגות. מספר זוגות חזקות זכו בדירוג
| --- | --- |
 שירלי פריי/דוריס הארט (ארצות הברית ארצות הברית), ניצחו בתחרות   ננסי צ'פי/פטרישה טוד (ארצות הברית ארצות הברית), הפסידו בגמר:  ג'ין קורטיה/קיי טקי(הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הודחו בחצי הגמר  גסי מורן/פטרישה וורד (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הודחו בחצי הגמר
מנצחות תחרות 1943-1950 מרגרט אוסבורן דופונט/לואיז ברוף מארצות הברית לא השתתפו. שירלי פריי/דוריס הארט שיחקו במשחק הגמר נגד זוג אמריקאי נוסף ננסי צ'פי/פטרישיה טוד וניצחו אותן ב-2 מערכות.
התחרות > תחרות זוגות מעורבים

בתחרות השתתפו 39 זוגות. לא בוצע דירוג של הזוגות החזקות.
אלופי תחרות 1950 מרגרט אוסבורן דופונט (ארצות הברית)/קן מקגרגור (אוסטרליה) לא השתתפו. דוריס הארט (ארצות הברית)/פרנק סג'מן (אוסטרליה) שיחקו במשחק גמר נגד זוג שירלי פריי (ארצות הברית)/מרבין רוז (אוסטרליה) וניצחו ב-2 מערכות.
הערות שוליים

↑  מיקום תחרויות
פרנק סג'מן, מנצח תחרות הגברים
מורין קונולי, מנצחת תחרות הנשים
אי-ספיקת המסתם הצניפי

| --- | --- |
איור של אי-ספיקה של המסתם הצניפי 1. המסתם הצניפי; 2. החדר השמאלי; 3. העלייה השמאלית; 4. אבי העורקים.
איור של אי-ספיקה של המסתם הצניפי 1. המסתם הצניפי; 2. החדר השמאלי; 3. העלייה השמאלית; 4. אבי העורקים.
 תחום:  גנטיקה רפואית 
 מיקום אנטומי:  מסתם מיטרלי 
 קישורים ומאגרי מידע
 InfoMed:  הערך אי-ספיקה במסתם הדו-צניפי, באתר InfoMed
 eMedicine:  758816 
 DiseasesDB:  8275
 MeSH:  D008944
 MedlinePlus:  000176
 סיווגים
 ICD-10:  I05.1, I34.0, Q23.3
 ICD-11:  BB61 
 
אִי-סְפִיקַת הַמַּסְתֵּם הַצְּנִיפִי (באנגלית: Mitral insufficiency), או תַּחְזֶרֶת צְנִיפִית (Mitral regurgitation, ובראשי תיבות: MR), היא מחלה שבה נפער המסתם הצניפי, המקשר בין העלייה השמאלית לחדר השמאלי של הלב, כך שאינו נסגר היטב במהלך הסיסטולה. כתוצאה מאי-ספיקה זו ישנה זרימה חוזרת של דם מהחדר השמאלי אל העלייה השמאלית בזמן הסיסטולה. הסיבות לאי-ספיקה של המסתם הצניפי הן רבות, ויכולות לנבוע מפגיעה בכל אחד מחלקי המסתם – העלעלים, המיתרים הגידיים והשרירים הפטמתיים. הן כוללות בין היתר: צניחה של המסתם הצניפי, מחלת לב שיגרונית, מחלה היפרטרופית של שריר הלב וקרדיומיופתיה.
מקובל לסווג אי-ספיקה של המסתם הצניפי בהתאם לחריפות האירוע – אי-ספיקה חריפה מול אי-ספיקה כרונית. אי-ספיקה חריפה יכולה להיגרם במצבים כגון אוטם שריר הלב. במצב כזה עלול להיווצר קרע בשרירים הפטמתיים אשר אחראיים על תפקוד המסתם. כמו כן, היא יכולה להיווצר גם בנוכחות של אנדוקרדיטיס זיהומית או לאחר טראומה. אי-ספיקה כרונית יכולה להיגרם במחלת לב שיגרונית, בצניחה של המסתם הצניפי, בהסתיידויות נרחבות של טבעת המסתם, בפגמים מולדים של המסתם, במחלות לב היפרטרופיות ובקרדיומיופתיה נרחבת. אי-ספיקה כרונית מגיעה לעיתים על רקע של איסכמיה ואצל חולים שעברו אוטם שריר הלב.
פתופיזיולוגיה

אצל חולים עם אי-ספיקה כרונית, מאחר שחלק מהדם זורם בחזרה לעלייה, חלה ירידה בעומס שלאחר החדר השמאלי. כתוצאה מכך יש ירידה בנפח הפעימה קדימה אל אבי העורקים. החדר השמאלי מתרוקן בחלקו לעלייה, ויחד עם הירידה בגודלו במהלך התכווצות החדרים, יש ירידה מהירה במתח המופעל עליו. הפיצוי הראשוני במחלה הוא התרוקנות יותר מלאה של החדר. עם זאת, ככל שהזמן עובר נפח החדר גדל, כתוצאה מרגרוג הדם חזרה לעלייה, אשר מרוקנת אז יותר דם לחדר וחוזר חלילה). החדר השמאלי והעלייה השמאלית מתרחבים בהדרגה, עם עלייה בקיבולת לנפחים גדולים יותר, ירידה בלחץ המופעל על העלייה השמאלית ושיפור בגודש הריאתי, אולם בשלב מסוים יש התרחבות מוגזמת של החדר השמאלי, הפוגעת בתפקוד הסיסטולי ואשר גוררת ירידה בנפח הפעימה והגדלה של הנפח בסוף הסיסטולה. דבר זה מוביל לעלייה בלחץ הסוף דיאסטולי ולעלייה בלחץ של העלייה השמאלית והחמרה בגודש הריאתי, כמו גם הופעה של תסמיני אי-ספיקת לב. על כן, חשוב לציין כי כל ירידה במקטע הפליטה אצל חולים עם אי-ספיקה ידועה, מרמז על ירידה משמעותית בתפקוד הלבבי.
במצב של אי-ספיקה חריפה נפח הדם עובר לעלייה, ויחד עם הדם אשר מגיע מוורידי הריאה וממלא את העלייה שמאלית, מביא לעומס של נפח בעלייה ובוורידים המובילים אליה. כתוצאה מכך יש גודש ריאתי. חולים שפיתחו אי-ספיקה כרונית עם השנים, לעומת זאת, מפתחים עלייה משמעותית בנפח העלייה המסתגל לשינויים אלו, וכמעט אינם חווים עליה בלחץ הריאתי בתחילה.
פתופיזיולוגיה > צניחה של המסתם הצניפי

מטופלים הסובלים מצניחה של המסתם הצניפי סובלים עם הזמן מניוון מיקסומטי של עלי המסתם, כשלרוב העלה האחורי פגוע יותר מהקדמי והטבעת של המסתם מתרחבת. ככלל, הסיבות לצניחה של המסתם הצניפי אינן ידועות אצל מרבית החולים, אולם נמצא קשר למחלות קולגן שונות ומחלות רקמת חיבור. המחלה יכולה להביא לעליה בלחץ המופעל על השרירים הפטמתיים, אשר נפגעים ויוצרים פגיעה נוספת בתפקוד המסתם ועליה באי-ספיקה.
לרוב, צניחה של המסתם נפוצה יותר אצל נשים ובגילאים צעירים יחסית (15 עד 30). ככל הנראה, בחלק מן המקרים יש דפוס הורשה דומיננטי אוטוזומלי. המחלה יכולה להתבטא בדרכים שונים מבחינה קלינית, החל מקיום אוושה בלבד ועד לקרע של השרירים הפטמתיים. יצוין כי מרבית החולים נותרים ללא תסמינים לאורך כל חייהם, אולם חלקם מפתחים הפרעות קצב במהלך חייהם ואי-ספיקה קשה של המסתם המחייבת תיקון כירורגי.
תסמינים

התסמינים הקליניים הקיימים אצל חולים עם אי-ספיקה צניפית נעים מעייפות, קוצר נשימה במאמץ וקוצר נשימה בזמן שכיבה עד לכדי אי-ספיקה לבבית ימנית הכוללת סימני אי-ספיקה כגון גודש של הכבד, בצקת בקרסוליים, הרחבת ורידי הצוואר, מיימת ופגיעה משנית במסתמים אחרים כגון אי-ספיקה של המסתם התלת-פסיגי.
בדיקה גופנית והדמיות

לרוב לחץ הדם אצל חולים עם מחלה כרונית הוא נורמלי. בהאזנה ניתן לשמוע בחוד הלב אוושה סיסטולית הנשמעת לכל אורך הסיסטולה – הולוסיסטולית – ואשר מקרינה לכיוון בית השחי. הקול הראשון של הלב, המשקף את סגירת המסתמים הצניפי והתלת-פסיגי הוא לרוב רך וכמעט שאינו נשמע. במקרה שהאי-ספיקה נובעת מצניחה של המסתם, האוושה מגיעה מאוחר יותר בסיסטולה, מלווה בקול נקישה ומקרינה אל עצם החזה. קול שני חזק ניכר ביתר לחץ דם ריאתי. קול שלישי אף נשמע בחוד הלב בשל התרחבות החדר השמאלי.
באלקטרוקרדיוגרם ניכרת עדות להתרחבות העלייה השמאלית, ולעיתים יש פרפור עליות כתוצאה מכך. לעיתים יש סימנים להיפרטרופיה של החדר השמאלי. באקוקרדיוגרפיה, המשמשת לאישור האבחנה, ניתן להתרשם ממידת הרגרוג, תפקוד המסתם, גודל העלייה והחדר ומאפיינים חשובים נוספים.
צילום חזה יכול להדגים עלייה בגודל החדר השמאלי והעלייה שמאלית. העלייה יכולה להיות גדולה מאוד בשלבים מאוחרים של המחלה, וניתן לראות לעיתים גודש ריאתי.
טיפול

הטיפול בחולים עם אי-ספיקה כרונית תלוי פעמים רבות בגורם לאי-ספיקה. במקרה שיש פרפור עליות יש לתת קומדין על מנת למנוע היווצרות קרישי דם. אצל מטופלים ללא תסמינים יש לבצע הערכה של תפקוד החדר השמאלי. במידה שהתפקוד של החדר השמאלי תקין, יש לבחון האם יש נוכחות של פרפור עליות או יתר לחץ דם ריאתי. אם כן, ניתן לשקול תיקון של המסתם, אם כי גם אצל חולים ללא נוכחות של פרפור או יתר לחץ דם ריאתי, אשר יכולים להתאים לניתוח תיקון מסתם, ניתן לשקול אפשרות זו. במידה שתפקוד החדר השמאלי פגוע, יש המלצה לבצע ניתוח תיקון מסתם, ובמידת הצורך ניתוח להחלפת מסתם. לעומת זאת, אצל מטופלים המתלוננים על תסמינים ותפקוד החדר פגוע, יש המלצה לבצע ניתוח תיקון מסתם ובמידת הצורך ניתוח להחלפת מסתם. במקרה שהחולה סימפטומטי אולם תפקוד החדר פגוע באופן חריף – מקטע פליטה ירוד או סיכוי נמוך לשימור פעילות המיתרים – יש לשקול טיפול תרופתי.
טיפול ניתוחי יכול לכלול ניתוח להחלפת מסתם או ניתוח לתיקון המסתם. ניתוח לתיקון המסתם הוא ניתוח בעל שיעורי תמותה נמוכים יותר, והניתוח עצמו כולל שיקום של המסתם במגוון שיטות והכנסת טבעת אנולופלסטית. ניתוח להחלפת מסתם מבוצע במצבים בהם תיקון המסתם איננו אפשרי.
אצל חולים עם תפקוד נמוך משמעותית של הלב – מקטע פליטה הנמוך מ-30% – הסיכון לניתוח עולה וההישרדות פוחתת.
טיפול באמצעות צנתור יכול להיעשות אף הוא, אם כי שכיחותו לעומת צנתור לתיקון היצרות של המסתם היא נמוכה יותר. יש צורך לבחור את החולים המועמדים לטיפול זה בהתאם לקריטריונים מסוימים.
הטיפול בחולים עם צניחה של המסתם הצניפי משתנה עבור המצבים הבאים: לחולה שעבר אירוע של דלקת פנים הלב בעברו יש לתת טיפול מונע נגד התרחשות נוספת של אירוע כאמור. לחולה עם כאבים בחזה לאור צניחת המסתם ניתן לתת חוסמי בטא המפחיתים את העומס על הלב. למטופלים שחוו התקפים איסכמיים רגעיים (TIA), יינתן טיפול בנוגדי טסיות כגון אספירין, ובמידת הצורך יינתן טיפול בקומדין. ניתוח לתיקון המסתם מיועד רק במקרים בהם המטופל סובל מאי-ספיקה חמורה של המסתם.
ראו גם

היצרות מסתם אבי העורקים
הולופוינט

כדורי S&W ‏40. מסוג חוד חלול, וקליע מורחב לאחר הפגיעה.
הולופוינט (מאנגלית: Hollow-point) הוא קליע שבראשו שקע שבדרך כלל נועד לגרום לקליע להתפשט ולהפחית את כושר החדירה שלו. בנוסף, התפשטות הקליע נועדה לפגוע ברקמות וכלי דם רבים ככל האפשר.
לכן, משתמשים בקליעים אלו תוך ניצול החדירה הנמוכה שלהם – במקומות בהם יש חשש שקליעים רגילים או הרסיסים שלהם עלולים לגרום נזק, למשל במטוסי נוסעים, שפגיעה בדפנות שלהם עלולה להוביל להתרסקות (כלומר, ירי כדור רגיל על חוטף מטוסים עלול לחדור אותו ולעבור דרכו ולפגוע בדפנות המטוס).
כמו כן, עקב הסטת מרכז הכובד של הקליע לאחור משתפר הדיוק של הקליע.
ה-"Jacketed hollow points" (מוכר כ-JHP) או ה'"Plated Hollow Points" מצופים במעטה מתכת נוקשה (לרוב נחושת), על מנת למנוע מהעופרת הרכה (ממנה הקליע מורכב) להתקלף ולהזיק לקנה תוך כדי המעבר המהיר בו.
המונח "Hollow-Cavity Bullet" מתאר קליע בעל שקע גדול במיוחד. קליע זה מתפשט או מתפצל בצורה קיצונית בזמן הפגיעה במטרה.
פעולת הקליע > התפשטות

כאשר קליע הולופוינט פוגע במטרה רכה, נוצר לחץ בתוך השקע שבראש הקליע. הלחץ מופעל על הדפנות הפנימיות של השקע כלפי חוץ, מה שגורם לראש הקליע "להיפתח" כלפי חוץ. למעשה, לאחר פגיעה במטרה רכה מקבל הקליע צורה של פטריה. התרחבות הקליע בזמן הפגיעה מגבילה את כושר החדירה שלו, אך מאידך, גורמת למטרה לנזק מוגבר.
הרבה קליעי הולופוינט, בעיקר קליעים מהירים המשתמשים בתרמיל עם הצתה מרכזית, הם בעלי כיסוי (Jacketed), כלומר, חלק מהקליע מצופה בשכבה דקה של מתכת קשה, כגון נחושת או פלדה. הציפוי מעניק לקליע חוזק נוסף, ויכול למנוע ממנו להשאיר שאריות של עופרת בקנה. בקליעים "מבוקרי התפשטות", הציפוי ורכיבים אחרים מונעים מהקליע להתפרק לרסיסים במגע עם המטרה, מכיוון שקליע מרוסק הוא בעל כושר חדירה גרוע.
פעולת הקליע > דיוק

כאשר זקוקים לתחמושת מדויקת, משתמשים לעיתים בקליעים כדוגמת Matchking, לקליעים אלו יש נקב דק בקצה. נקב זה מסיט את מרכז הכובד של הקליע לאחור (מכיוון שהחלק הקדמי הופך לקל יותר) ומפחית ממשקלו הכולל של הקליע. דבר זה משפר את המקדם הבליסטי של הקליע, שומר על מהירות גבוהה לכיוון המטרה ומפחית את ההשפעה של רוח צד על הקליע. בקליעים מסוג זה, הדגש הוא על דיוק ולא על מידת התפשטות הקליע – הנזק למטרה (בליסטיקה סופית). למשל, ישנם צלפים בצבא ארצות הברית המשתמשים בתחמושת זו כאשר זקוקים לירי מדויק בטווחים גדולים. הם מאמינים שקליעי Matchking לא גורמים למטרה נזק גדול יותר מאשר קליעים רגילים (Full Metal Jacket). לעומת זאת, ישנם ציידים הטוענים שגם קליעים אלו מתפשטים במגע עם מטרה והם גורמים ל"הריגה אנושית" של החיות.
תחמושת בעלת "זנב סירה", מעוצבת כך שהחלק האחורי שלה משתמש ברעיון של תצורת טיפה (דמעה; כלומר, החלק האחורי של הקליע הוא בעל חוד קטום), דבר זה מפחית את הגרר שנוצר בחלק האחורי של הקליע, ומשפר את הדיוק שלו.
פעולת הקליע > בחינת התחמושת

בחינת הבליסטיקה הסופית של תחמושת הולופוינט נעשית באמצעות ירי על ג'ל בליסטי או על חומר אחר המדמה רקמות וגורם להתפשטות הקליע. תוצאות בחינות אלו מתייחסות, בדרך כלל, למידת התפשטות הקליע, עומק החדירה ומשקלו הסופי של הקליע. מידת התפשטות הקליע מלמדת על גודל הפצע שייגרם, עומק החדירה מראה לאיזה עומק הקליע יוכל לחדור, כלומר, האם הוא יהיה מסוגל לפגוע באיבר חיוני, ומשקלו הסופי של הקליע מצביע על כמות החומר שהתפרקה מהקליע במהלך הפגיעה. מאפיינים אלו מורים האם הקליע מתאים לייעודו או לא.
היסטוריה

קליעי עופרת מוצקים, אם הם עשויים מסגסוגת רכה, עלולים להתעוות ולהתפשט בזמן פגיעה במטרה במהירות גבוהה. תכונה זו, בשילוב עם העובדה שרובים נטעני לוע הם בעלי כושר חדירה נמוך ומהירות לוע נמוכה גרמו לכך שלא נוצר צורך בקליעים מתפשטים.
קליעי ההולופוינט הראשונים שווקו לקראת סוף המאה ה-19 תחת השם קליעים מהירים (Express Bullets). בקליעים אלו היה שקע בקצה, דבר שהפחית את משקלו של הקליע – והגביר את מהירותו. בנוסף לשיפור המהירות של הקליע, השקע בראש הקליע גרם לו להתפשט בזמן פגיעה במטרה, במיוחד כאשר הקליע היה עשוי סגסוגת עופרת רכה.
לקראת סוף המאה ה-19, עם פיתוח אבק שרפה נטול עשן, מהירות הלוע של התחמושת הפכה למהירה יותר, והקליעים הפכו לקטנים וקלים יותר. קליעים אלו היו צריכים להיות מצופים כדי שניתן יהיה לירות אותם (כלומר, קליעים בעלי ליבת עופרת המצופים נחושת). הקליעים החדשים (Full Metal Jacket, FMJ) היו חודרים מבעד למטרה, בדרך כלל, ולא גורמים לנזק משמעותי. דבר זה הוביל לפיתוח תחמושת בעלת קצה רך (Soft Point) ולאחר מכן לפיתוח של קליעי הולופוינט מצופים. תחמושת בעלת קצה רך יוצרה לראשונה בערך בשנת 1890 על ידי הבריטים בעיר ההודית דום-דום (ונקראה תחמושת דום-דום). אך תוך כמה שנים הוצאה התחמושת הזו משימוש צבאי לאחר שנטען על ידי הצבא הגרמני שהיא גורמת לסבל רב, ולפיכך מנוגדת לאמנת האג. למרות זאת, ציידים רבים המשיכו להשתמש בתחמושת זו מכיוון שהיא מאפשרת לתחמושת להיות מהירה ועם זאת קטלנית.
כיום, תחמושת הולופוינט נמצאת בשימוש בעיקר באקדחים, מכיוון שלרובים יש מהירות לוע גבוהה יותר והם משיגים את אפקט ההתפשטות גם באמצעות קליעים מחודדים (לעומת אקדחים, בהם אפקט ההתפשטות יכול להיות מושג, בדרך כלל, רק באמצעות הולופוינט).
תחמושת הולופוינט מודרנית משתמשת במספר דרכים על מנת להגיע לביצועים הרצויים:
ציפוי דק יותר בראש הקליע מאשר בסופו, מה שמאפשר התפשטות גבוהה יותר של ראש הקליע מאשר שאר הקליע.
מחיצות באמצע ליבת הקליע שגורמות להתפשטות להיעצר בנקודה מסוימת.
הדבקת ליבת העופרת לציפוי הנחושת על מנת למנוע מהקליע להתרסק לחלקים.
שימוש בציפוי מחורץ וכדומה על מנת לגרום להתפשטות או ריסוק הקליע.
עמוד קטן בתוך השקע שבראש הקליע (תחמושת הידרה שוק), תפקיד העמוד הוא לאפשר לקליעים לחדור גם במהירות נמוכה (עמוד זה לא מגביר את סיכויי ההתפשטות של הקליע במטרה) .
קליעי הולופוינט עשויים נחושת, קליעים אלו חזקים יותר מקליעי עופרת מצופים בנחושת, והם מאפשרים התפשטות אחידה של הקליע אפילו במהירות גבוהה.
תותב פלסטיק המוכנס לשקע שבראש הקליע ומקנה לקליע צורה של קליע רגיל. מטרת הפלסטיק היא ליזום את התפשטות הקליע ברגע שהפלסטיק פוגע במטרה.
תותב פלסטיק המוכנס לשקע שבראש הקליע ומקנה לקליע צורה של קליע רגיל (תותב זה נפרד מהקליע לאחר הירי). מטרת הפלסטיק היא להקנות לקליע צורה של קליע רגיל וכך להימנע ממעצורים שנגרמים בגלל צורתו של הקליע. מעצורים מסוג זה מתרחשים בעיקר באקדחים מיושנים ובתחמושת הולופוינט מיושנת, מכיוון שתחמושת זו קצרה יותר מתחמושת רגילה, היא עלולה להיתקע במסילת ההזנה של הנשק. בכל מקרה, רוב האקדחים כיום מסוגלים לירות תחמושת הולופוינט רגילה ללא תותב פלסטיק (עקב מהפך בתכנון של כלי הנשק).