stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תאלסוקנוס
מאפיינים

אורכו של העצלן הגיע לשלושה מטרים והוא שקל מעל 200 ק"ג. היצור הותאם לחיי מים עם גפיו הגדולות, עצמותיו הרחבות באזור הצלעות והעצמות הכבדות שעזרו לבעליה שלא לצוף ללא רצונו. כמו לרוב הדלשינאים גם לעצלן זה היו שיניים קטנות איתם הוא תלש צמחי ים מהחולות.
העצלן חי כנראה בדומה לאיגואנת הים החיה שצוללת למים ונאחזת בעזרת טפריה בסלעים החזקים, תוך כדי אכילת אצות ועשבי ים. העצלן כנראה חי באופן דומה ורעה על הקרקעית למאכל ואולם הוא היה חצי-אמפיבי ושאר זמנו היה מצוי על היבשה.
העצלן הימי נכחד בסוף תקופת המיוקן, ככל הנראה עקב היווצרותו של מצר היבשה של פנמה, אשר גרם להתקררות הים ולמות האצות והעשבים הימיים שלחופי פרו, ועם מותם נכחד גם העצלן.
לקריאה נוספת

Amson, Eli; Argot, Christine; McDonald, H. Gregory; de Muizon, Christian. Osteology and Functional Morphology of the Axial Postcranium of the Marine Sloth Thalassocnus (Mammalia, Tardigrada) with Paleobiological Implications. Journal of Mammalian Evolution. December 2015, 22 (4): 473–518.
תקופת האביב והסתיו

עיור בסין בתקופת האביב והסתיו-חציה הראשון של שלטון שושלת ג'ואו המזרחית
תקופת האביב והסתיו (בסינית: 春秋時代) הוא כינויה של תקופה בהיסטוריה של סין הקדומה בין השנים 770 לפנה"ס ל-476 לפנה"ס. שמה של התקופה לקוח משם הספר רשומות האביב והסתיו המיוחס לקונפוציוס, שהוא תיעוד היסטורי של השנים 722 לפנה"ס ל-479 לפנה"ס בתוך אותה תקופה.
המשכה הישיר של תקופת האביב והסתיו היא תקופת המדינות הלוחמות.
היסטוריה > ביזור השלטון-לחימה בין מאות מדינות

במהלך התקופה התבזר בהדרגה מרכז הכוח בסין, בתקופה זו החלו שליטים צבאיים מקומיים, שהפעילה שושלת ג'ואו, לבסס את כוחם ולהתחרות על הגמוניה בתחומי ממלכת ג'ואו.
נערכו מלחמות רבות בין מאות המדינות שהרכיבו באותה תקופה את סין.
כתוצאה מעליית ונפילת מאות המדינות הזעירות ובעקבות המלחמות הודחו שליטים רבים מכסאם, ושכבת האצולה בסין התפוררה למעשה.
המצב החמיר בשל פלישות מצפון-מערב, דוגמת הפלישה של הצִ'ין, שכפתה על ג'ואו להעתיק את בירתה מזרחה, ללְווֹיָאנְג.
הייתה זו תחילתו של שלב חדש בשושלת ג'ואו: שושלת ג'ואו המזרחית. כל אחת ממאות המדינות שקמו בסופו של דבר במהלך התקופה, המשיכה להיות כפופה לשושלת ג'ואו להלכה בלבד, כשהשליטה בפועל נתונה לאנשי שררה מקומיים.
תרבות ודת > ידיעת הקריאה והכתיבה

כתוצאה מהביזור השלטוני ועם התפשטותם של האצילים ברחבי הארץ נפוצה איתם גם ידיעת הקרוא-וכתוב אשר עד לאותה תקופה הייתה נחלתם הכמעט בלעדית של האצילים. התפשטות הקריאה והכתיבה עודדה את חופש המחשבה וההתפתחות הטכנולוגית, מעבר לברזל מהברונזה ארד.
ותקופה זו היוותה את עידן של פריחה פילוסופית בסין. תופעה זו, המכונה "מאה אסכולות החשיבה" (諸子百家), התבטאה בצמיחת תנועות חשיבה חשובות כגון הקונפוציאניזם, הדאואיזם, הלגאליזם והמוהיזם.
לאחר זמן מה התפתחו מן הפילוסופיות השונות, כגון הקונפוציאניזם והדאואיזם, דתות במדינות השונות.
תרבות ודת > קונפוציוס

גדול הפילוסופים הסינים חי בשנים 551 לפנה"ס - 479 לפנה"ס, בעל השפעה מכרעת על תרבותה. על פי המסורת נולד קונפוציוס בשנת 551 לפנה"ס בעיר צ'ופו, אז בירת מדינת לוּ.
תאלרורוס

| תאלרורוס |
| --- | --- |
שלד של Talarurus plicatospineus  השוואה לאדם של תאלרורוס
תקופה
קרטיקון עליון, 90 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי עוף
תת־סדרה:: תיראופורה
משפחה:: אנקילוזאוריים
סוג:: תאלרורוס
מינים
 Talarurus plicatospineus
שם מדעי
 Talarurus

תאלרורוס (שם מדעי: Talarurus; מילולית: "זנב קלוע") הוא סוג של דינוזאור צמחוני ממשפחת האנקילוזאוריים נכחד, שחי לפני 90 מיליון שנה בתור הקרטיקון. מאובניו נמצאו במדבר גובי במונגוליה בשנת 1952. זהו האנקילוזאור הידוע ביותר ממונגוליה ולצד הטסגאנטגיה (Tsagantegia) היה מהעתיקים שבאנקילוזאורים המונגולים.
מאפיינים

דינוזאור זה היה בגודל של היפופוטם ואורכו הגיע ל-4–6 מטר כשמשקלו הגיע לשתי טונות. הוא היה בעל ראש קטן באורך 24 סנטימטרים ובעל רגליים קצרות בעלי 3–4 אצבעות ברגל, אך כנראה שהיה רק בעל 3 אצבעות. הוא היה בעל שריון גדול לאורך גופו והיה דחוס במיוחד באזור הצלעות שדמו מעט לצלעות של צב. מבנה העורף והחזה הזכיר חבית והכיל חיפוי מגן נוקשה. הגב היה נמוך יחסית לאנקילוזאורים אחרים וגם הרגליים היו קצרות. הוא היה בעל זנב קטן אך קצהו הכיל "אלת עצם".
הדינוזאור חי בערבות העשב של מדבר גובי הקדום לצידם של אנקילוזאורים אחרים, טורפים מהירים כמו האכילובאטור וכמה תריזינוזאורים.
גלריה

תאלורורוס לצד קבוצת אכילובאטורים
שלד של תאלרורוס
תקופת דגירה

ערך זה עוסק בפרק הזמן שבין הידבקות בגורם זיהום להופעת סימניה של מחלה. אם התכוונתם לדגירה על ביצים, ראו .
תקופת דגירה (באנגלית: Incubation period) היא הזמן שחלף בין חשיפה לאורגניזם פתוגני, כימיקל או קרינה, ובין הופעת תסמינים. במחלה זיהומית טיפוסית, תקופת הדגירה מציינת את הזמן הנדרש לאורגניזם הפתוגני להתרבות עד הסף בו מופיעים תסמינים במארח.
לעיתים נעשית הבחנה בין תקופת הדגירה (בין ההדבקה להופעת תסמינים) לבין התקופה החבויה (או לטנטית, בין ההדבקה ליכולת להדביק אחרים). היחס בין התקופות השונות משתנה ותלוי במחלה: לדוגמה, אדם עלול להיות נשא של מחלות ולהדביק אחרים, מבלי להציג סימפטומים. כמו כן, כתלות במחלה, אדם עשוי להיות מדבק או לא מדבק בתקופת הדגירה.
בתקופת הדגירה הזיהום נחשב תת-קליני. בזיהומים נגיפיים, הנגיף משתכפל בתקופת הדגירה, להבדיל מתקופת חביון נגיפי, בו הנגיף רדום ואינו משתכפל. דוגמה לכך הנה הדבקות ב-HIV: בשלבים ראשוניים, הנגיף יכול שלא לעורר תסמינים של מחלת האיידס, אף על פי שהנגיף משתכפל במהירות במערכת הלימפה ומגיע לעומס ויראלי גדול, ואף עלול להדביק אחרים.
תקופת הדגירה פנימית וחיצונית

המונחים "תקופת דגירה פנימית" ו"תקופת דגירה חיצונית" משמשים במחלות הנישאות באמצעות וקטור פתוגני. תקופת הדגירה הפנימית מתייחסת לזמן הדרוש לאורגניזם להשלים את התפתחותו במארח העיקרי. תקופת הדגירה החיצונית מתייחסת לזמן הדרוש לאורגניזם להתפתח בוקטור הנושא את האורגניזם.
לדוגמה, טפילי המלריה נדרשים לעבור התפתחות בתוך יתוש, לפני שהם מסוגלים להדביק בני אדם. הזמן הנדרש לכך נע בין 10 ל-28 יום, כתלות במין הטפיל ובטמפרטורה. זוהי תקופת הדגירה החיצונית של אותו טפיל. אם יתוש לא ישרוד במשך זמן ארוך מתקופת הדגירה החיצונית, הוא לא יוכל להעביר הלאה טפילי מלריה.
לעומת זאת, אם יתוש מעביר בהצלחה את הטפיל לגוף אדם, הטפיל מתחיל להתפתח. הזמן שבין כניסת הטפיל לגוף האדם ובין הופעת הסימפטומים הראשונים של מלריה היא תקופת הדגירה הפנימית שלו.
גורמים המשפיעים על תקופת הדגירה

תקופת הדגירה עבור מחלה מסוימת היא תוצאה של מגוון גורמים, ובכללם:
כמות הגורם הזיהומי
אופן החשיפה לגורם הזיהומי ומסלול כניסתו לגוף
יכולת ההתרבות של הגורם הזיהומי
רגישות המארח
תגובה חיסונית
דוגמאות עבור מחלות בבני אדם

עקב שונות בין-אישית, תקופת הדגירה מבוטאת תמיד כטווח. במידת האפשר, עדיף לבטא את הממוצע ואת האחוזון העשירי וה-90, אם כי מידע זה אינו תמיד מדויק.
למחלות רבות, תקופת הדגירה היא ארוכה יותר אצל מבוגרים מאשר אצל ילדים או פעוטות.
| מחלה | בין | לבין | פרק זמן |
| --- | --- | --- | --- |
| צלוליטיס הנגרמת על ידי פסטורלה מולטוסידה | 0 | 1 | ימים |
| כולרה | 0.5 | 4.5 | ימים |
| הצטננות | 1 | 3 | ימים |
| קורונה | 2 | 11.5/ 12.5 / 14 | ימים |
| קדחת דנגי | 3 | 14 | ימים |
| אבולה | 1 | 21 (95%), 42 (98%) | ימים |
| זיהום אריתמה (אנ') | 13 | 18 | ימים |
| ג'יארדיה | 3 | 21 | ימים |
| איידס | 2 | 3 | שבועות, חודשים, ויותר. |
| מונונוקליוזיס זיהומית (קדחת בלוטות) | 28 | 42 | ימים |
| שפעת | 1 | 3 | ימים |
| מחלת קורו | 10.3 | 13.2 | שנים (בממוצע) |
| מרבורג (אנ') | 5 | 10 | ימים |
| חצבת | 9 | 12 | ימים |
| מרס | 2 | 14 | ימים |
| חזרת | 14 | 18 | ימים |
| נורו-וירוס | 1 | 2 | ימים |
| שעלת | 7 | 14 | ימים |
| פוליו | 7 | 14 | ימים |
| כלבת | 1 | 3 | חודשים, אך עשויים להשתנות משבוע לשבוע, עד שנה. |
| Rocky Mountain spotted fever (אנ') | 2 | 14 | ימים |
| אדמדמת אביבית | 5 | 15 | ימים |
| אדמת (חצבת גרמנית) | 14 | 21 | ימים |
| סלמונלה | 12 | 24 | שעות |
| שנית | 1 | 4 | ימים |
| סארס | 1 | 10 | ימים |
| אבעבועות רוח | 7 | 17 | ימים |
| טטנוס | 7 | 21 | ימים |
| שחפת | 2 | 12 | שבועות |
| טיפוס הבטן | 7 | 21 | ימים |
תיק באגט

תיק מתוצרת שאנל
תיק באגט הוא תיק יד קטן יחסית שתוכנן על ידי פנדי ב-1997. הוא שונה מתיקי יד אחרים עקב גודלו הקטן. הוא מכונה כך על שום צורתו הדומה לבאגט הצרפתי.תיק זה היה מאוד פופולרי בשנות ה-2000, ומכונה לעיתים "It bag". למשל, השתמשה בו שרה ג'סיקה פרקר בסדרת הטלוויזיה "סקס והעיר הגדולה".
הערות שוליים

↑  Achille Bonito Oliva et. al., The Fendi Baguette Book, New York: Rizzoli Press, 2012., Rizzoli Press, 2012, 2012
↑  [Marie Claire. https://www.marieclaire.com/fashion/advice/a7158/fendi-baguette היסטוריה של תיק באגט], באתר Marie Claire. https://www.marieclaire.com/fashion/advice/a7158/fendi-baguette
↑  [Joyce Corrigan. "History of an It Bag". Marie Claire. https://www.marieclaire.com/fashion/advice/a7158/fendi-baguett תיק באגט]
↑  ["The first 'it' bag". Financial Times. https://www.ft.com/content/b0431e00-9601-11e1-a6a0-00144feab49a היסטוריה של תיק באגט]
ערך זה הוא קצרמרבנושא טקסטיל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "תיק באגט".
תצורת מוחילה

תצורת מוחילה הנחשפת במחצבת הגבס במכתש רמון. ניתן לראות את השכבות הבהירות המורכבות מאנהידריט ודולומיט, המופרדות על ידי שכבות דקות וכהות של פצלים.
תצורת מוחילה (Mohila Fm) היא תצורה מגיל קרניאן (228.0±2.0 עד 216.5±2.0 מיליון שנה, טריאס עליון) החשופה בפני הקרקע אך ורק במכתש רמון. התצורה הוגדרה על ידי ישראל זק בנחל אפור.
בעבר היו כורים גבס בתצורה זאת במכתש רמון. ניתן לראות מחצבות אלו לאורך הכביש החוצה את המכתש.
תיאור

עוביה של תצורת מוחילה, במחשופי הרמון, הוא כ-202 מטר והיא מורכבת מ-2 פרטים. בקידוחים ועבודות מאוחרות,
התצורה מחולקת ל-2 פרטים:
פרט תחתון - עובי 29 עד 56 מטר (בקידוחים), מונח בהתאמה על תצורת סהרונים, נטול פאונה הוציא סטרומטוליטים (מצעי אצות), ברובו דולומיטי עם מעט אנהידריט.
פרט עליון - עובי 22 עד 169 מטר, מופיע בשני פציאסים: אנהידריטי (גבס בפני השטח) וגבס דולומיטי עם פצלים המכיל גם הופעה של גיר תאים.
סביבת היווצרות

ע"פ טענתו של ישראל דרוקמן, תצורת מוחילה שקעה בסדרה של לגונות רדודות ששמרו על קשר מוגבל לים, אשר התייבשו תקופתית בברכות שמש. סך האידוי צריך לעלות על סך המים הנכנסים ללגונה, כך שמאזן המלחים באגן יהיה גדול פי 3 ממאזן המלחים בים. הגבס מצטבר בתחתית הלגונה, כשמנגנון טקטוני כלשהו מייצר לו בור שמתרחב והולך בתחתית הלגונה, בו הגבס יכול להצטבר. הסטרומטוליטים מציינים את השלב האחרון של ההתייבשות.
סטרטיגרפיה

התצורה מונחת בהתאמה על גבי תצורת סהרונים ומסתיימת באי התאמה של בסיס היורה, מעליה מונחת תצורת משחור או תצורת ארדון. תיארוכים בוצעו באמצעות פלינולוגיה, קונודונטים ופרומיפרים.
קיימת מקבילה לתצורה זאת בירדן ושמה תצורת אבו רויס (Abu Ruweis Fm).
הערות שוליים

↑  Zak, I. : The Triassic in Makhtesh Ramon. M. Sc. Thesis (Unpublished), Hebrew University of Jerusalem, 1957.
1 2  Druckman, Y. (In Hebrew, English abstract) : The Triassic in southern Israel and Sinai: A sedimentological model of marginal, epicontinental, marine environments, Rep. OD/1/76. Geol. Surv. Israel, 1976.
↑  .Korngreen, D., The Triassic in Northern Israel, Ph.D Thesis, Ben-Gurion University of the Negev. 2004.
תיכון עירוני מקיף קריית חיים

| --- | --- |

קמפוס "שקד"
 בית ספר תיכון
 השתייכות:  עיריית חיפה
 תקופת הפעילות:  1941–הווה (כ־83 שנים)
 מייסדים:  ד"ר חיים צווייגל-שריג
 שכבות לימוד:  ז'–י"ב
 בעלי תפקידים
 מנהלת:  חני גרינברג
 באחריות:  פיקוח ממלכתי
 סגל:  מנהלת החטיבה העליונה: נטע רינקוב  מנהלת חט"ב דגן: מיכל זוהר  מנהלת חט"ב שקד: מיכל שמלה
 מיקום
 מיקום:  קריית חיים
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°49′27″N 35°04′07″E﻿ / ﻿32.824027777778°N 35.068583333333°E﻿ / 32.824027777778; 35.068583333333
 tikah.co.il
  (למפת חיפה מוגדלת) תיכון עירוני מקיף קריית חיים(למפת חיפה רגילה) תיכון עירוני מקיף קריית חיים(למפת הגליל המערבי רגילה) תיכון עירוני מקיף קריית חיים(למפת הגליל המערבי מוגדלת) תיכון עירוני מקיף קריית חיים
 
תיכון עירוני מקיף קריית חיים הוא בית ספר מקיף שש שנתי (כיתות ז'-י"ב) בקריית חיים.
בית הספר כולל: שתי חטיבות ביניים: "שקד" (המכונה "הקמפוס הישן") ו"דגן" (המכונה "הקמפוס החדש"), וחטיבה עליונה אחת - "תיכון עירוני מקיף קריית חיים", שבצמוד לקמפוס שקד. שלוש החטיבות נקראות יחד "תיכון קריית חיים".
מיקום

בית הספר (חטיבה עליונה וחטיבת ביניים "שקד") ממוקם בקריית חיים המזרחית. "חטיבת דגן" ממוקמת לא הרחק ממנו.
כללי

נכון לשנת הלימודים תש"פ לומדים בבית הספר 1625 תלמידים. סגל המורים מונה 177 מורים וכ-60 עובדי מנהל.
בשנת הלימודים תשע"ו (2015/2016) למדו בבית הספר 1,608 תלמידים, 730 תלמידים בחטיבה העליונה ב-28 כיתות, ו-878 תלמידים בחטיבות הביניים ב-32 כיתות. סגל המורים עמד על 158 מורים בתוספת כ-60 עובדי מנהל ומשק.
בימי השיא שלו, למדו בבית הספר 2,455 תלמידים ב-78 כיתות (שנת הלימודים תשנ"ז, 1996/1997).
בשנת תשע"ח (2017/2018) למדו בבית הספר 1150 תלמידים. אחוז הזכאים לבגרות עמד על 89%. אחוז הזכאים לבגרות עמד על 92% (כולל חנ"ג (חינוך גופני).
כללי > חטיבות ביניים

הכיתות הייחודיות המוצעות בחטיבות הביניים עוסקות בתחומי המדעים, הספורט והאמנות (פלסטית, שיר ומשחק).
בחטיבות הביניים "שקד" ו"דגן" אפשר ללמוד "שיר ומשחק" ולהשתתף בחבורת הזמר של בית הספר. בחטיבות אפשר ללמוד בכיתת "פרחי רפואה" אשר תהווה בסיס לכיתה המדעית בחטיבה העליונה. בחטיבות אפשר ללמוד אומנות פלסטית וספורט (כדור יד וכדור עף) על פי בחירה. בנוסף, בחטיבות קיים פרויקט "יובלים" לתמיכה לימודית למתקשים והעשרה למצטיינים.
בחטיבות הביניים מתקיימות שעות ”קשת של אפשרויות” בהן התלמידים בוחרים מקצועות ותחומי עניין המשובצים במערכת השעות, כגון שחמט, משפטים, רובוטיקה וכדורגל.
כללי > חטיבה עליונה

בתיכון פועל "מסלול הסייבר הגאוגרפי". מסלול הסייבר הגאוגרפי בתיכון קריית חיים נפתח בשיתוף עם מערך השטח בחיל המודיעין, והמזכירות הפדגוגית במשרד החינוך, במטרה לאתר כבר בזמן הלימודים תלמידים מצטיינים בתחום. לפיתוח מסלול זה השלכות על חינוך דור בוגרים מקצועי ואיכותי לתפקידי מפתח בצבא ובחברה. בשנת תשפ״ג נפתח מסלול דאטה אנליסט.
כללי > מקצועות מוגברים (5 יחידות)

תיאטרון בראי הספרות
ביולוגיה
תקשורת וחברה
פיזיקה
אדריכלות
מידע ונתונים
גאוגרפיה סייבר
מדעי המחשב
ניהול וכלכלה
מדעי החברה
ערבית
כימיה
מנהלי בית הספר לדורותיו

ד"ר  חיים צוויגל (שריג) - משנת לימודים 1942/1943 עד שנת הלימודים 1947/1948
שאול זילברשטיין - משנת הלימודים 1947/1948 עד שנת הלימודים 1949/1948
ד"ר יוסף שלמה מנצ'ל - משנת הלימודים 1948/1949 עד שנת הלימודים 1953/1954
ד"ר אליעזר כגן - משנת הלימודים 1953/1954 עד שנת הלימודים 1979/1980 (פעל ללימודי יידיש בבית הספר)
רמי פלומין - משנת הלימודים 1979/1980 עד שנת הלימודים 2000/2001
ד"ר דודי גושן - משנת הלימודים 2000/2001 עד שנת הלימודים 2015/2016
אילן וקנין - משנת הלימודים 2015/2016 - עד שנת הלימודים 2019/2020
חני גרינברג - משנת הלימודים 2019/2020 עד היום
ראו גם

רשימת בוגרי התיכון שעליהם נכתבו ערכים בוויקיפדיה העברית
הערות שוליים

↑  אתר בית הספר tikah.co.il
↑  רחוב הגדוד העברי 48 - מפה tikah.co.il
↑  "תיכון עירוני מקיף קריית חיים" מדלן
↑  "תיכון עירוני מקיף קריית חיים" haifa.muni.il
↑  "תיכון עירוני מקיף קריית חיים" haifa.muni
↑  שבוע החינוך בקריית חיים חיפה כל מה שקורה בעיר, מרץ 2018
↑  מי אנחנו? לוקט ונרשם על ידי ד"ר דודי גושן – מנהל בית הספר היוצא ואילן וקנין מנהל בית הספר שכיהן אחריו, נובמבר 2015, באתר בית הספר
↑  אתי דור, ומי הגיע לכנס המחזור? בוגי, באתר פנאי פלוס, 22 ביולי 2002
↑  מ. ז., ד"ר יוסף שלמה מנצ'ל, דבר, 24 ביולי 1953
↑  ראו עוד: שמעון רפפורט, תלמידי תיכון קריית-חיים לומדים "מאמע-לשון" כשפה זרה שניה..., מעריב, 18 בנובמבר 1966
↑  קריית חיים: מנכ"ל התיכון יפרוש בסוף השנה mynet קריות  > חדשות >, מירית פנחס, 15 בפברואר 2015
↑  "מנהל חדש בקריית חיים" ניוז חיפה וקריות. נט, 17 ביוני 2015
↑  "תיכון עירוני מקיף קריית חיים" - מנהל: אילן וקנין movilot.co.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300078305171
תאוריית הצדקת המערכת

תאוריית הצדקת המערכת (באנגלית: System justification theory) היא תאוריה בפסיכולוגיה חברתית לפיה ישנן הצדקות רבות לשמירת המערכת החברתית במצב הקיים תוך מניעת שינויה. זאת, גם אם המערכת מיטיבה רק עבור חלק מהאנשים, ולאחרים לא, כאשר אחד המניעים הבסיסיים ששמירת המערכת כפי שהיא משרתת, הוא הצורך ביציבות וסדר. בהקשר של התאוריה, מערכת חברתית יכולה להיות מוסדות גדולים, נורמות חברתיות בתוכן אנשים חיים, ואף ארגונים ומקומות עבודה קטנים, שכן הנטייה האנושית הזו מופעלת כל עוד קיימת מערכת עם כללי לכידות קבוצתית.
אחד המאפיינים של הצדקת המערכת, המאפשר לה לעצב את תפיסותיו ועמדותיו של הפרט בצלמה, גם אם זה משתייך דווקא לקבוצה שנפגעה מאותה מערכת, הוא תכונתה האימפלציסטית. כאשר התפיסות הללו מתגבשות אצל חברי הקבוצה באופן בלתי-מודע, קל יותר להצדיק את הסטטוס קוו, אם זה פוגע בקבוצה באופן אישי. למשל, תמיכה באי-שוויון רווחת מכיוון שחברי הקבוצות השונות עברו תהליכי חיברות ארוכים ולמדו לספק את הרציונליזציה לכך בצורתה המופנמת המאפשרת את ההפנמה של סטריאוטיפים.
תאוריית הצדקת המערכת איננה מכוונת להתנהלות קבוצות ופרטים לטובתה של כלל החברה במישרין, אלא לטובתו האישית והנפשית של הפרט, גם אם זה משויך לקבוצה משוללת הכוח. מתן לגיטימציה לחלוקה דיפרנציאלית של משאבים, כוח וסטטוס, שכונתה בפי סידניוס (1994) "מיתוס לגיטימי", מהווה רציונלצזיה מוסרית לסדר החברתי. בני אדם מספקים את הצורך הפסיכולוגי הזה להצדקת המצב הקיים דרך תפיסת הסטטוס קוו כטוב, הוגן, טבעי, רצוי ואף בלתי נמנע. זהו רעיון מרכזי בתאוריה, שהוגדרה על-ידי אדריכליה כתהליך אשר באמצעותו הסדר החברתי מקבל את הלגיטימציה שלו, גם על חשבון אינטרסים אישיים וקבוצתיים. על-פי תאוריה זו גם הקבוצה החלשה "שותפה לדבר עבירה" כאשר רבות מחברותיה מנציחות אי-שוויון באמצעות מנגונים כגון העדפת קבוצת החוץ ואמביוולנטיות כלפי קבוצתן שלהן. כך, בין השאר, מוצדק הסדר החברתי הקיים על ידי שני הצדדים, קבוצת הפנים וקבוצת החוץ.
מחקרים

ג'וסט ואח' (2002) מצאו בסדרה של מחקרים את אותם ביטויים חמקמקים שבבסיס נטייה אנושית זו בקרב קבוצות מוחלשות. הם בדקו את העדפתם של סטודנטים אמריקאים לקיים אינטראקציה חברתית עם חברי קבוצות סטטוס שונות על-ידי חישוב הסבירות לבחירת פרטנר מבין 3 קבוצות אתניות שונות. לאחר שבדקו ומצאו כי המשתתפים לא היו מודעים להיבט האתני של הניסוי, הם הציגו את הממצאים, לפיהם חברי "הקבוצות המוחלשות", הקבוצות שחבריהם אינם לבנים (במובן הגזעי או הגזעני של המילה), בחרו שותף במסגרת המחקר, במידה המשקפת העדפה לאינטראקציה עם חברי הקבוצה הדומיננטית (קבוצת החוץ עבורם). מאידך, העדפת קבוצים הפנים עבור חברי הקבוצות "המוחלשות" נמצאה בשיעורים נמוכים מהסבירות המקרית (chance likelihood). לעומת זאת, בקרב חברי הקבוצה הדומיננטית לא נראה דפוס בחירה שכזה. אלה האחרונים גילו העדפה לקבוצת הפנים, כפי שמתיישב עם התאוריות הסטנדרטיות מאסכולות סוציולוגיות ופסיכולוגיות.
ראו גם

השערת העולם הצודק
תאוריית השליטה החברתית
מבחן אסוציאציות חבויות
קבוצת פנים וקבוצת חוץ
האדרה עצמית
הערות שוליים

1 2 3 4  John T. Jost, Mahzarin R. Banaji, Brian A. Nosek, A Decade of System Justification Theory: Accumulated Evidence of Conscious and Unconscious Bolstering of the Status Quo, Political Psychology 25, 2004-12, עמ' 881–919 doi: 10.1111/j.1467-9221.2004.00402.x
↑  Jim Sidanius, James H. Liu, John S. Shaw, Felicia Pratto, Social Dominance Orientation, Hierarchy Attenuators and Hierarchy Enhancers: Social Dominance Theory and the Criminal Justice System, Journal of Applied Social Psychology 24, 1994-02, עמ' 338–366 doi: 10.1111/j.1559-1816.1994.tb00586.x
↑  John T. Jost, Diana Burgess, Attitudinal Ambivalence and the Conflict between Group and System Justification Motives in Low Status Groups, Personality and Social Psychology Bulletin 26, 2000-03, עמ' 293–305 doi: 10.1177/0146167200265003
1 2 3  John T Jost, Brett W Pelham, Mauricio R Carvallo, Non-conscious forms of system justification: Implicit and behavioral preferences for higher status groups, Journal of Experimental Social Psychology 38, 2002-11-01, עמ' 586–602 doi: 10.1016/S0022-1031(02)00505-X
| פסיכולוגיה חברתית |
| --- | --- | --- |
| ענפי מחקר | שכנוע • קונפורמיות • תוקפנות • משיכה בין אישית (אנ') • דעות קדומות • אלטרואיזם • השפעות הקבוצה • העדפות חברתיות • סכסוך • רגש • אמפתיה • עמדות • ייחוסים חברתיים • קוגניציה חברתית • מוטיבציה • פוביה ממגע |  |
| מושגי יסוד | סכמה • היוריסטיקה • הערכה עצמית • שנאת אי-שוויון • תורת הערך • שנאת סיכון • תאוריה של תודעה • אפקט ההילה • רושם ראשוני • השערת העולם הצודק • תאוריית הצדקת המערכת • תאוריית החליפין החברתי • תאוריית השליטה החברתית • הטיה לטובת העצמי • הטיית האישוש • הטיית הצופה המשתתף • זוהר חמים (אנ') • טעות הייחוס הבסיסית • דיסוננס קוגניטיבי • נבואה המגשימה את עצמה • הערכה עצמית • אפקט הזרקור • אפקט הקונצנזוס השגוי • אפקט מעל הממוצע • צידוק יתר • התאוריה הדו גורמית של הרגש (אנ') • פיזור אחריות • בורות פלורליסטית • תאוריית התסכול-תוקפנות • חבלה עצמית • תאוריית שיפור העצמי  • תאוריית ההשוואה החברתית • סמכותנות • זרימה • קיטוב קבוצתי (אנ') • קבוצת פנים וקבוצת חוץ • תאוריית התפיסה העצמית • מודל המעגל המורכב של הרגשות • חוכמת ההמונים • פסיכולוגיה של השקר • תחושת סוכנות • סטריאוטיפ • דה-אינדיבידואציה • ניהול הרושם • ניטור עצמי • משא ומתן • תאוריית הלמידה החברתית • תאוריית רמת ההבנייה (אנ') |  |
| אישים בולטים | ליאון פסטינגר • דריל בם • סטנלי שכטר • ג'רום זינגר (אנ') • ליסה פלדמן בארט • פול אקמן • סולומון אש • פיליפ זימברדו • ג'יימס ראסל • שלום שוורץ • אלברט בנדורה • נירה ליברמן |  |
| תחומי מחקר קרובים | פסיכולוגיה ארגונית • כלכלה התנהגותית • נוירופסיוכלוגיה חברתית • נוירוכלכלה • פסיכולוגיה פוליטית • ניהול • פסיכולוגיה צבאית |  |
משפחת עבדים עוסקת בקטיף כותנה במדינת ג'ורג'יה, בסביבות 1850. עד לשחרור העבדים האמינו לבנים רבים כי עבדות שחורים היא דבר טבעי שהוא חלק מסדר אלוהי מאז ימי ברשית. חלקם תארו אותה כ"רע הכרחי" ואילו אחרים החלו להאמין בכך שעבדות שחורים היא דבר חיובי ומוסרי. בנאום מפורסם בסנאט ב-1837 טען ג'ון קלהון, כי העבדות "אינה רע, אלא טוב – טוב מוחלט"
תפילת פאולוס

תפילת פאולוס היא טקסט שהופיע בראשית קודקס יונג מספריית נאג' חאמאדי. ככל הנראה מדובר בתפילה שנוספה לקודקס לאחר שיתרת חלקיו כבר נכתבו. בדומה ליתר חלקי הקודקס, התפילה נכתבה בקופטית אולם כותרתה היא ביוונית - ככל הנראה השפה המקורית של הטקסט.
חסרים בטקסט ששרד שתי השורות הראשונות שלו.
תוכן התפילה

מדובר בטקסט מאוחר, פסאודוגרפי המשויך לשליח פאולוס אולם ללא ספק לא נכתב על ידו. ככל הנראה מדובר בטקסט שנכתב על ידי מאמין גנוסטי, והוא שונה מהתמות של איגרות פאולוס המקוריות.
מלומדים סבורים כי הטקסט נכתב על ידי ולנטינוס בשל הביטויים המופיעים בו והמאפיינים את כתביו - ואם אכן כך אזי התפילה נכתבה בין השנים 130 ל-160.
תיק איפקרס

| --- | --- |
כרזת הסרט תיק איפקרס
כרזת הסרט תיק איפקרס
 מבוסס על:  הרומן תיק איפקרס של לן דייטון
 בימוי:  סידני ג'יי פורי
 הופק בידי:  הארי זלצמן
 תסריט:  ביל קנאוויי
 עריכה:  פיטר האנט
 שחקנים ראשיים:  מייקל קיין ניג'ל גרין גאי דולמן גורדון ג'קסון
 מוזיקה:  ג'ון בארי
 צילום:  אוטו הלר
 מדינה:  בריטניה בריטניה
 חברת הפקה:  Rank Organisation 
 חברה מפיצה:  Rank Organisation
 הקרנת בכורה:  18 במרץ 1965
 משך הקרנה:  109 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מתח פוליטי, סרט מבוסס יצירה ספרותית, סרט ריגול, ספרות בלשית 
 הכנסות:  ‏$3,000,000
 סרט הבא:  Funeral in Berlin 
 דף הסרט ב־IMDb
 
תיק איפקרס (באנגלית: The Ipcress File) הוא סרט ריגול בריטי משנת 1965 בבימויו של סידני ג'יי פיורי עם מייקל קיין בתפקיד הראשי.
התסריט מבוסס על הרומן "תיק איפקרס" של לן דייטון משנת 1962. העלילה מתארת את מלחמת שרות הריגול הבריטי במדינה עוינת בתקופת המלחמה הקרה.
הסרט זכה בפרס באפט"א לסרט, לצילום ולעיצוב האמנותי. מייקל קיין היה מועמד לפרס באפט"א לשחקן הטוב ביותר בתפקיד ראשי, הסרט הזה הזניק את הקריירה שלו. כן היה הסרט מועמד לפרס באפט"א לצילום הטוב ביותר.
הסרט היה מועמד לפרס דקל הזהב בפסטיבל הקולנוע בקאן. ב-1999 הוא נבחר על ידי מכון הסרטים הבריטי במקום ה-59 ברשימת 100 הסרטים הבריטיים הטובים ביותר במאה ה-20.
תצורת מנוחה

מראה טיפוסי של מדבר יהודה - נוף גבעות מעוגלות מתצורת מנוחה
תצורת מנוחה היא תצורה הבנויה מקירטון רך בדרך כלל. לעיתים התצורה מחופה ברובדי צור של תצורת משאש. התצורה נפוצה ברוב אזורי הארץ. עוביה הולך ונעשה דק יותר כלפי מרום הקמרים של שדרת ההר לאורך ארץ ישראל, מהשיפולים המזרחיים של הרי יהודה ושומרון ורכסי הנגב וכן בשיפולים המערביים של ההרים בשפלת החוף הגבוהה, מישור הגבעות המהווה את הגבול שבין ההר לשפלה.
סביבת היווצרות

התצורה נמנית עם חבורת הר הצופים אשר הורבדה בתקופת סנון מתור קרטיקון ומגיע לתקופת פלאוקן בבסיס תור השלישון. תיארוך הופעתה הוא בין 90 מיליוני שנים ועד לפני כ-70 מיליוני שנים. התצורה הורבדה בתקופה שבה עלו פני הים כתוצאה מהתחממות גלובלית. היכן שהשתרע אגן ימי עמוק, נוצרו תצורות מנוחה ומעליה תצורת משאש, כתוצאה מעליית גובה פני הים ושינוי האקלים.
מורפולוגיה

הביטוי של תצורת מנוחה בשטח הוא ביצירת המדרונות המתונים של הגבעות, במקומות בהן נסחפה תצורת מישש[דרושה הבהרה] מסלע צור, התפתח נוף גבעות מעוגלות - היוצרות קווי רקיע כיפתיים - עגלגלים. מדבר יהודה בנוי בחלקו הגדול מגבעות של סלעי קירטון מתצורת מנוחה. הסלעים הרכים יוצרים נוף מתון שבו מתחתרים ערוצים רחבים. רוב דרכי האורך במדבר יהודה מוקמו בתחומי תצורה זו.
כאשר פסגת ההר בנויה משכבה קשה ושטוחה של צור מאסיבי הביטוי הנופי יהיה של הר שולחן במקום המבנה הכיפתי. הרי שולחן נפוצים באזור הנגב הצפוני ובמדבר יהודה. סלע הצור, העמיד יותר בפני הבליה, מונע את הסחיפה של השכבות הרכות יותר, שיוצרות את מורדותיו התלולים הבנויות מסלע קירטון.