stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יקום DC
היסטוריה > ה-52 החדשים

האתחול המחודש של יקום DC שנעשה לכותרי החברה בספטמבר 2011 נקרא "ה-52 החדשים", והוא החל בסוף סיפור הקרוסאובר "פלאשפוינט" בחוברות פלאש. האירוע מביא לשינוי חדש בפורמט החוברות וכן בדמויות החברה כדי למשוך קוראים חדשים. שינויי הפצה כוללים את פרסומן של חוברות הקומיקס וכן קומיקסים בפורמט דיגיטלי באותו יום, ביטול כל כותרי החברה ואתחולם מחדש החל מחוברת מספר 1, שילובו של חותם Wildstorm לתוך יקום DC והרצתם של כותרים חדשים כדי להגדיל את מספר הסדרות לסך כולל של 52. מספר שינויים בתוך היקום מתוכננים להפוך את הדמויות למודרניות ונגישות יותר, אם כי מידת השינויים משתנה מדמות לדמות.
מבין השינויים המרכזיים, נכתב כי דמותה של ברברה גורדון שותקה מספר שנים לאחר באטמן: הבדיחה ההורגת, והיא שבה לפעילות שוטפת כלוחמת הצדק באטגירל לאחר שהחלימה ממצבה. ברוס וויין ממשיך בתפקידו כבאטמן היחיד, כאשר דיק גרייסון חוזר לזהותו של נייטווינג. דמותו של החץ הירוק שוכתבה כצעירה ומנהלתית יותר, כלומר מנהלת את "תעשיות קווין" בשעות היום ומשתמשת בטכנולוגיה של התאגיד בלחימתו בפשע בלילה. סיפור מקורו של סופרמן שוכתב באופן קיצוני, ונפטר מהרקע שלו כסופרבוי. בשיכתוב זה, הוא אינו נשוי ללויס ליין ונמצא במערכת יחסים עם וונדר וומן במקום. האל ג'ורדן מוסר מתפקידו בחיל כפקח ירוק של סקטור 2814, וטבעת הכוח שלו עוברת לסינסטרו; אלק הולאנד חוזר לחיים כאנושי לאחר אירועי "היום הבהיר ביותר"; סיפור המקור של ליגת הצדק שוכתב מהיסוד, ובו באטמן, גרין לנטרן וסופרמן נפגשים כדי להילחם במשרתיו של דארקסייד. כמו כן, ליגת הצדק בע"מ מוקמת לראשונה.
חברת DC הפסיקה להשתמש בלוגו "ה-52 החדשים" בפרסומיה בקיץ 2015, וזאת במקביל לאירועי "התכנסות" שחגגו את ההיסטוריה של המולטי-יקום.
היסטוריה > לידה מחדש

בפברואר 2016, חברת DC הכריזה על אתחול מחודש לסדרת כותריה תחת השם "הלידה מחדש של DC", שיחל ביוני 2016. הלידה מחדש החלה במהדורה מוגבלת בת 80 עמודים שפורסמה ב-25 במאי 2016, כשלאחריה שני הכותרים הוותיקים Action Comics ו-Detective Comics חזרו למיספורם הקודם. תמחור החוברות החדש עמד על 2.99 דולר לחוברת, ומרבית החוברות פורסמו פעמיים בחודש. החברה השתמשה במיני-סדרות "גרין לנטרן: לידה מחדש" ו-"פלאש: לידה מחדש" כבסיס להרצה המחודשת, שתוארה כלידה מחודשת של יקום DC. פרויקט "לידה מחדש" יציג מחדש אלמנטים מההמשכיות שלפני "פלאשפוינט" שאבדו עם הצגת "ה-52 החדשים".
תיאור

הרעיון הבסיסי מאחורי יקום DC הוא שהיקום מציאותי כמו העולם האמיתי, מלבד העובדה שקיימים בו גיבורי-על ונבלי-על. עצם קיומם של אלמנטים בדיוניים אלה מוביל גם לקיומן של ארצות בדיוניות שונות כמדינה המזרח תיכונית קוראק, השוכנת במפרץ הפרסי, המדינה המזרח אירופאית ולטאבה, וערים בדיוניות כגות'אם סיטי ומטרופוליס, המשמשות כארכיטיפ לערים משני צידי המתרס, כאשר גות'אם סיטי אוצרת בחובה את כל האספקטים השליליים של החיים, בעוד מטרופוליס את החיוביים. קיימים גם גזעים חוצניים בדיוניים (כמו קריפטוניים ותאנאגארים) וכן תרבויות בין-גלקטיות, והגעתה של חללית חייזרית היא דבר שבשגרה. טכנולוגיה אשר נחשבת לתאורטית בעולם האמיתי כמו בינה מלאכותית וכן מושגים שנחשבים לבלתי אפשריים לפי המדע העכשווי כמו מסע במהירות הגדולה ממהירות האור קיימים וניתנים לשכפול, אם כי נחשבים לנסיוניים וקשים להשגה.
ההיסטוריה הכללית של יקום DC הבדיוני דומה לזו של העולם האמיתי, ובה התרחשו מלחמת העולם השנייה ופיגועי 11 בספטמבר, כמו גם התקיימה הקיסרות הרומית. אולם, קיימות גם תוספות בדיוניות כמו אטלנטיס, מקום מלוכתו של אקוומן, ובשנים אחרונות גם מלחמת עולם שלישית, לקס לות'ר נבחר לנשיא ארצות הברית, כמו גם ליבשות וערים שלמות שהושמדו. קיימים גם הבדלים מינוריים נוספים, כמו כדור ארץ גדול יותר המאפשר את אכלוסן של מדינות נוספות שאינן קיימות בעולם האמיתי, וכן כוכב הלכת שבתאי הוא בעל 18 ירחים במקום 19, משום שסופרמן השמיד אחד.
מיני סדרות חשובות ביקום DC > שנות ה-80 של המאה ה-20

סאגת האפלה הגדולה (Great Darkness Saga) - קשת סיפור בת חמישה חלקים שנמשכה בין אוגוסט לדצמבר 1982 ופורסמה בחוברות מספר 290–294 בכרך השני של לגיון גיבורי-העל. הסיפור מתמקד במלחמתו של הלגיון מהמאה ה-30 בדארקסייד ובמשרתיו האפלים. ב"סאגת הברק" של שנת 2007 בכתיבתו של ג'ף ג'ונס הוצגו מחדש חברי הלגיון המקוריים שהופיעו בסאגת האפלה הגדולה. כמו כן, מקורו של דארקסייד לאחר-המשבר סופר מחדש כאשר סאגת האפלה הגדולה היא חלק חשוב מעברו.
המשבר בעולמות האינסופיים (Crisis on Infinite Earths) - קרוסאובר בן 12 חלקים מאפריל 1985. הישות החוצנית "אנטי-מוניטור" מנסה להשמיד את המולטי-יקום אך מצליח למזג אותו ליקום אחד ויחיד. מספר רב של דמויות מתות, ביניהן סופרגירל מארץ-2 ופלאש מארץ-1 (בארי אלן).
אגדות (Legends) - קרוסאובר בן שישה חלקים מנובמבר 1986, שבו דארקסייד ומשרתו גלוריוס גודפרי מנסים להרוס את שמם הטוב של גיבורי-העל בעיני האנושות. בסדרה זו מוצגים לראשונה קבוצת יחידת המתאבדים, קפטן מארוול שלאחר המשבר וליגת הצדק החדשה.
מילניום (Millennium) - קשת סיפור בת שמונה חלקים מינואר 1988, המספרת את עלילותיהם של שומרי היקום בעת שהגלו עצמם מהיקום יחד עם בנות זוגם הזאמארונות ומינו 12 נבחרים חדשים להחליף את מקומם כשומרי היקום. כל אותה עת, ציידי האדם נשלחים למנוע ממשימתם להצליח.
אודיסיאה קוסמית (Cosmic Odyssey) - קשת סיפור בת ארבע חוברות מדצמבר 1988, בה דארקסייד מבקש להשיג את משוואת האנטי-חיים, השולטת בכוח הרצון.
מיני סדרות חשובות ביקום DC > שנות ה-90 של המאה ה-20

מותו של סופרמן (The Death of Superman) - קשת סיפור נרחבת המקיפה מספר חוברות, הכוללת את "מותו של סופרמן" מאוקטובר-נובמבר 1992, "לוויה לחבר" מינואר-יוני 1993 ו"שלטונם של הסופרמנים" מיוני-אוקטובר 1993. סיפור הגעתה של המפלצת העוצמתית דומסדיי ומלחמתו של סופרמן בה עד למותם של השניים. לאחר מותו, ארבעה סופרמנים מנסים לקחת את מקומו.
סאגת האביר (KnightSaga) - טרילוגיית סיפורים נרחבת ("נפילתו של אביר", "מסעו של אביר" ו"סופו של אביר") שנמשכה מאפריל 1993 ועד אוגוסט 1994, שבה ברוס וויין הופך לנכה לאחר שביין שובר את גבו. הוא מוחלף כבאטמן בידי עזראל, שעם הזמן הופך לאלים וברוס וויין נדרש לאמן חזרה את גופו השבור כדי לעצרו ולשוב לזהותו כבאטמן.
דמדומי הברקת (Emerald Twilight) - מיני-סדרה בת שלושה חלקים מינואר 1994, שבה האל ג'ורדן נותר שבור לב בעקבות השמדת עיר הולדתו קוסט סיטי. הוא הופך לנבל פאראלקס, משמיד את חיל הפקחים הירוקים והורג את שומרי היקום פרט לאחד. קייל ריינר הופך לגרין לנטרן החדש בעקבות מאורעות אלו.
שעת אפס: משבר בזמן (Zero Hour: Crisis in Time) - אירוע קרוסאובר בן חמישה חלקים מספטמבר 1994, שבו אקסטנט ופאראלקס מתכננים ליצור מחדש את המולטי-יקום לתועלתם הזדונית, וקו זמן חדש נוצר.
הלילה האחרון (The Final Night) - אירוע קרוסאובר שהתפרס על פני 24 חוברות מנובמבר 1996, ובו אוכל-שמשות מאיים על החיים בכדור הארץ לאחר שהוא מכלה את השמש. האל ג'ורדן מקריב את חייו כדי להשמידו.
DC נגד מארוול (DC Vs. Marvel) - אירוע קרוסאובר בין חברות הקומיקס בן ארבע חוברות שהתפרסם בין אפריל למאי 1996. שני אחים, שכל אחד מהם מייצג את DC ואת מארוול, מתוודעים אחד לקיומו של השני ומזמנים סדרת קרבות בין גיבורי-העל הידועים ביותר של יקומיהם, כאשר הצד המפסיד יפסיק מלהתקיים. אף צד אינו מפסיד, והאחים מחליטים ליצור יקום חדש בשם "יקום אמלגם", אשר בו חיים גיבורי-על שהתמזגו משני היקומים הקיימים.
באטמן: שטח הפקר (Batman: No Man's Land) - קשת סיפור נרחבת שהתפרסמה על פני חוברות באטמן השונות בין מרץ לנובמבר 1999, ובה באטמן מנסה להשליט סדר בגות'אם סיטי לאחר שרעידת אדמה זורעת הרס ואנרכיה בעיר.
יום הדין (Day of Judgement) - אירוע קרוסאובר מנובמבר 1999 בכתיבתו של ג'ף ג'ונס, שבו כוחות אפלים מאיימים על שלום כדור הארץ והאל ג'ורדן הופך למארחו החדש של הספקטר. המיני סדרה הובילה בהמשך לגרין לנטרן: לידה מחדש, בו האל ג'ורדן שוחרר מהספקטר, וכן ל"יום הנקמה", בו הספקטר זורע הרס ברחבי יקום DC, ללא כל שליטה.
ראו גם

יקום מארוול - יקום בדיוני של החברה המתחרה, מארוול קומיקס
רווק פלוס ילד

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  רומן מאת ניק הורנבי
 בימוי:  כריס וייץ פול וייץ
 הופק בידי:  ג'יין רוזנטל רוברט דה נירו טים ביוואן בראד אפשטיין
 תסריט:  פטר יודז
 עריכה:  ניק מור
 שחקנים ראשיים:  יו גרנט ניקולס הולט טוני קולט רייצ'ל וייס
 מוזיקה:  Badly Drawn Boy
 צילום:  רמי אדפרסין
 מדינה:  ארצות הבריתארצות הברית בריטניהבריטניה צרפתצרפת 
 חברת הפקה:  StudioCanal
 חברה מפיצה:  סרטי יוניברסל
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 26 באפריל 2002
 משך הקרנה:  105 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  קומדיה רומנטית, סרט מבוסס יצירה ספרותית, דרמה קומית, סרט דרמה 
 מקום התרחשות:  לונדון 
 תקציב:  $20,000,000
 הכנסות:  $130,549,455
 הכנסות באתר מוג'ו:   aboutaboy
 www.about-a-boy.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
רווק פלוס ילד (באנגלית: About a Boy) הוא סרט קולנוע אמריקאי-בריטי מז'אנר דרמה קומית שיצא בשנת 2002 ומבוסס על רומן של ניק הורנבי הנושא את אותו שם. הסרט בוים על ידי האחים כריס וייץ ופול וייץ ומככבים בו יו גרנט, ניקולס הולט, טוני קולט ורייצ'ל וייס. הסרט מלווה גם בקריינות המדמה לצופים את מחשבותיו של הגיבור.
יו גרנט, בסרטו השני באותה שנה אחרי ששיחק גם בשבועיים מראש, היה מועמד לפרס גלובוס הזהב על משחקו והסרט עצמו היה מועמד לפרס סרט הקומדיה הטוב של השנה. בטקס פרסי האוסקר היה מועמד הסרט לפרס התסריט הטוב של השנה אך הפסיד בסופו של דבר לסרט הפסנתרן.
עלילה

ויל פרימן (בגילומו של יו גרנט) חי חיי נוחות בלונדון הודות לתמלוגים רבים שהוא מקבל בעקבות שיר חג מולד שהלחין אביו וממשיך להישמע ברדיו. הוא לא צריך לעבוד ומבלה את רוב זמנו הפנוי בצפייה בטלוויזיה ובקריאה על תרבות הפופ. כאשר זוג חבריו, כריסטין (שרון סמול) וג'ון (ניקולס הוצ'ינסון), מבקשים ממנו להיות הסנדק של ילדם השני, הוא מסרב בטענה שזה "באמת כל כך רדוד". בניסיון להימנע מבילוי זמן איכות עם בני הזוג הוא נפגש עם אנג'י (איזבל ברוק), אם חד הורית, ולהפתעתו הדייט מסתיים בידידות. הוא מציע לה לעשות ילד ביחד אבל לא להיות קשורים בזוגיות ומספר לה שכבר יש לו ילד בן שנתיים בשם נד שעשה באותה שיטה. ואז הוא פוגש את סוזי (ויקטוריה סמורפית).
השניים יוצאים לפיקניק בפארק ופוגשים את מרקוס (ניקולס הולט), בנה בן ה-12 של חברתה של סוזי, פיונה (טוני קולט). כשהילד הורג בטעות ברווז בניסיון להאכיל אותו בלחם יבש מגן ויל על מרקוס ומספר לשומר בפארק שהברווז היה כבר מת. כשהם מחזירים את מרקוס הביתה הם מגלים את פיונה אימו בסלון אחרי ניסיון התאבדות בלקיחת כדורים. מרקוס, שחושש להישאר לבד עם אימו מבקש מויל לארח חברה לאימו כדי שלא תהיה לבד.
מערכת היחסים הנרקמת בין ויל למרקוס גורמת לויל לתחושה שזה הילד שלו, מרקוס אף מתחיל להגיע אחרי בית הספר היישר לביתו של ויל במקום לביתו שלו, שנהנה מנוכחותו של הילד בחייו. באותו הזמן הוא מתחיל לצאת עם אם חד הורית, רייצ'ל (בגילומה של רייצ'ל וייס), ונותן לה להבין שמרקוס הוא הילד שלו. לאחר מכן כשהוא מספר לה את האמת, היא כועסת ועוזבת.
מערכת היחסים בין הילד לוויל עולה מדרגה ובהתאם גם אימו של הילד חוזרת לחיים הודות לחבר החדש של בנה. גם רייצ'ל רואה את ההקרבה של ויל ומתאהבת בו מחדש.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| יו גרנט | ויל פרימן |  |
| ניקולס הולט | מרקוס ברוור |  |
| טוני קולט | פיונה ברוור | אימו של מרקוס |
| רייצ'ל וייס | רייצ'ל |  |
הפסקול

את המוזיקה לסרט כתב דמון יוג' הידוע יותר בשם הבמה שלו: Badly Drawn Boy. הדיסק שיצא ב-2002 כולל 16 שירים.
הפסקול > שירי האלבום

"Exit Stage Right" – 0:21
"A Peak You Reach" – 4:33
"Something to Talk About" – 3:41
"Dead Duck" – 0:45
"Above You, Below Me" – 2:40
"I Love NYE" – 3:19
"Silent Sigh" – 4:44
"Wet, Wet, Wet" – 0:42
"River, Sea, Ocean" – 2:24
"S.P.A.T." – 3:24
"Rachel's Flat" – 0:34
"Walking Out of Stride" – 1:48
"File Me Away" – 3:23
"A Minor Incident" – 3:44
"Delta (Little Boy Blues)" – 4:00
"Donna and Blitzen" – 4:19
ביקורות ותגובות

הסרט היה להצלחה גדולה וזכה לביקורות חיוביות במיוחד. באתר ריכוז הביקורות Rotten Tomatoes קיבל הסרט את הציון הגבוה של 93% מתוך 162 ביקורות.
אתר מכון הסרטים האמריקאי בחר בו כאחד מעשרת הסרטים הטובים ביותר שנעשו באותה שנה.
פרסים ומועמדויות

כוכב הסרט, יו גרנט, היה מועמד לפרס גלובוס הזהב על משחקו והסרט עצמו היה מועמד לפרס סרט הקומדיה הטוב של השנה, אך לא זכה בסופו של דבר. בטקס פרסי האוסקר שוב היה מועמד, הפעם לפרס על התסריט הטוב של השנה אך הפסיד בסופו של דבר לסרט הפסנתרן.
הערות שוליים

↑  ג'ון מילר , הגרדיאן, הסופר ניק הורנבי מסביר מדוע "רווק פלוס ילד", שעלה אתמול לאקרנים, הוא הסרט הטוב ביותר שהופק על פי ספר שלו, באתר הארץ, 13 ביוני 2002
↑  http://cdn.goldenglobes.org/browse/film/23537
↑  http://www.oscars.org/awards/academyawards/legacy/ceremony/75th-winners.html
↑  "about_a_boy ‎", באתר ביקורות הסרטים Rotten Tomatoes (באנגלית)
↑  AFI AWARDS 2002
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1032495693  LCCN: no2002047321  VIAF: 176441540   WorldCat (עם VIAF): 176441540
גנרל על הכוונת

| --- | --- |

כרזת הסרט בארצות הברית
 בימוי:  ג'ן היו 
 הופק בידי:  ברל אדמס ארתור לואיס
 תסריט:  פרדריק נולאן (ספר) אלווין בורטז
 שחקנים ראשיים:  ג'ון קסאווטס ג'ורג' קנדי סופיה לורן רוברט ווהן פטריק מקגוהן ברוס דוויסון אדוארד הרמן מקס פון סידוב
 מוזיקה:  לורנס רוזנטל 
 צילום:  טוני אימי 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  מטרו גולדווין מאייר 
 חברה מפיצה:  יונייטד ארטיסטס
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 22 בדצמבר 1978
 משך הקרנה:  111 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט המבוסס על יצירה ספרותית, סרט מלחמה, סרט פשע 
 מקום התרחשות:  גרמניה 
 תקופת התרחשות:  1945 
 הכנסות באתר מוג'ו:   brasstarget
 דף הסרט ב־IMDb
 
גנרל על הכוונת (באנגלית: Brass Target) הוא סרט מלחמה, מתח ופעולה אמריקאי משנת 1978 בכיכובם של ג'ון קסאווטס, סופיה לורן, ג'ורג' קנדי, רוברט ווהן ומקס פון סידוב.
הסרט הופץ על ידי סינמה אינטרנשיונל קורפוריישן.
עלילה

בשנת 1945, לאחר סיום מלחמת העולם השנייה באירופה, שדדה קבוצת קצינים בצבא ארצות הברית רכבת בגרמניה שהכילה משלוח זהב שנועד להימסר לצבא האדום. במהלך השוד נרצחו בגז 59 חיילי המשטרה הצבאית ששמרו על הרכבת. השוד היה זהה במתכונתו לפשיטה על רכבת של הצבא הגרמני באיטליה במהלך המלחמה.
הקולונל רוברט דאוסון (ברוס דוויסון), עוזרו של הגנרל ג'ורג' פאטון (ג'ורג' קנדי), הטיל על איש המשרד לשירותים אסטרטגיים, רב-סרן ג'ו דה-לוקה (ג'ון קסאווטס), שבין פשיטות חבלה שאותן תכנן ועליהן פיקד מאחורי הקווים של הוורמאכט תכנן וביצע את הפשיטה באיטליה, לחקור ולפענח את הפרשה. עד מהרה התברר לדה לוקה כי מאחורי השוד עומדים מספר קצינים בכירים במפקדתו של פאטון שבשירותם עובד מתנקש קטלני (מקס פון סידוב), שעמו עבד בתקופת המלחמה.
הערות שוליים

↑  סרטים - גנרל על הכוונת, מסמך באתר ארכיון המדינה
אוסיריס-רקס

| --- | --- |
 
הדמיית הגשושית OSIRIS-REx מתקרבת לאסטרואיד בנו כדי לאסוף ממנו דגימה
 מידע כללי
 סוכנות חלל:  נאס"א
 מפעיל:  נאס"א
 יצרן:  לוקהיד מרטין
 תאריך שיגור:  8 בספטמבר 2016
 משגר:  אטלס 5
 אתר שיגור:  נמל החלל קייפ קנוורל, פלורידה, ארצות הברית
 http://www.asteroidmission.org
 משימה
 סוג משימה:  איסוף דגימת אסטרואיד והחזרתה לכדור הארץ
 מסלול:  מסלול בנו-צנטרי
 גרם שמיים:  אסטרואיד אפולו 101955 בנו
 תאריך חזרה:  ספטמבר 2023 (מתוכנן)
 משך המשימה הכולל:  2016–2029 (כ־13 שנים) 
 משך המשימה:  7 שנים
 מידע טכני
 משקל:  2,110 ק"ג 
 כוח:  אנרגיה סולארית וסוללות ליתיום־יון
 אורך:  2.4 מ' 
 קישורים חיצוניים
 מספר קטלוג לוויינים:  41757
 מאגר המידע הלאומי:  2016-055A
 
אוסיריס־רקס (באנגלית: OSIRIS-REx) היא גשושית של נאס"א לחקר האסטרואיד קרוב הארץ 101955 בֶּנוּ. משימתה הייתה איסוף דגימה ממנו והחזרתה לכדור הארץ. זוהי המשימה השלישית שנבחרה במסגרת תוכנית הגבולות החדשים של נאס"א, לאחר המשימות ניו הורייזונס וג'ונו.
הגשושית נבנתה על ידי חברת לוקהיד מרטין, ושוגרה למשימתה ב־8 בספטמבר 2016. בדצמבר 2018 הגשושית הגיעה לקרבת האסטרואיד, והחלה להקיף ולחקור אותו. בדצמבר 2018 גילתה הגשושית כמויות ניכרות של מים על האסטרואיד. ב־21 באוקטובר 2020 שלחה הגשושית זרוע רובוטית לפני השטח של האסטרואיד ואספה בהצלחה דגימה ממנו. הדגימה חזרה לכדור הארץ באמצעות קפסולה (בדומה לגשושית סטארדאסט) בתאריך 24 בספטמבר 2023. המשימה נועדה לחקור את השלבים הראשונים של היווצרות מערכת השמש וכוכבי הלכת, ואת המקור לתרכובות אורגניות שחיוניות לקיום חיים.
עלות המשימה היא כ־800 מיליון דולר, בנוסף לעלות השיגור בסך של כ־183.5 מיליון דולר.
שם המשימה

ראשי התיבות "OSIRIS-REx" הם ראשי תיבות בדיעבד של Origins, Spectral Interpretation, Resource Identification, Security, Regolith Explorer (בתרגום חופשי: "חוקר מקורות, פרוש ספקטרלי, זיהוי משאבים, ביטחון ורגולית"). ראשי תיבות אלו נבחרו כדי לייצג את מרכיבי המשימה השונים, תוך כדי התייחסות לאל המוות המצרי אוסיריס, עם הסיומת "רקס" שמשמעותה בלטינית היא "מלך".
החוקר הראשי של המשימה, פרופ' דנטה לורטה מאוניברסיטת אריזונה, בחר את השם בשל מספר הקבלות שראה בין הסיפור המיתולוגי של אוסיריס ובין משימתה של הגשושית, וביניהן: לפי הסיפור המיתולוגי, האל אוסיריס לימד את בני האדם לעבד את האדמה, ועל פי לורטה, גם אוסיריס־רקס תביא דגימה מאסטרואידים פרימיטיביים שעשויים להכיל חומרים שהיוו את ה"זרעים" לחיים על כדור הארץ; האל אוסיריס פותה להיכנס לארון מתים על ידי סת, והגשושית תכניס את הדגימה לתוך קפסולת החזרה לכדור הארץ; לאחר שנהרג על ידי סת, אוסיריס הוחזר לחיים, הופקד מאז על ארץ השאול והפך מקושר, במותו ותחייתו, לגאות והשפל של הנילוס. באופן דומה, אסטרואידים נחשבים למי שהביאו לכדור הארץ מים וחומרים הנחוצים לחיים, ומצד שני כגורמים לאירועי התנגשות שגרמו להרס וחורבן (כדוגמת התאוריה שהכחדת הדינוזאורים נגרמה עקב פגיעת מטאוריט), וכך הם גם לקחו חלק בתהליכי האבולוציה ואפשרו את התפתחותם של מינים אחרים.
עם שחרור הדגימה מהאסטרואיד בֶּנוּ אל כדור הארץ בסוף ספטמבר 2023, המשיכה הגשושית למשימה חדשה לחקר האסטרואיד אפופיס (Apophis), אליו היא צפויה להגיע ב-2029, ושם המשימה שונה ל-ApEx, קיצור של Apophis Explorer.
המשימה

משימת הגשושית פותחה על ידי המעבדה הירחית והפלנטרית (אנ') של אוניברסיטת אריזונה, מרכז טיסות החלל גודרד של נאס"א וחטיבת מערכות החלל של לוקהיד מרטין. הצוות המדעי שלה מורכב מחוקרים מארצות הברית, קנדה, צרפת, גרמניה, בריטניה ואיטליה.
לאחר השיגור על גבי משגר אטלס 5, אוסיריס־רקס החלה מסע של כשנתיים עד להגעה לאסטרואיד 101955 בנו, אסטרואיד קרוב ארץ מסוג אסטרואידי אפולו, בעל קוטר ממוצע של כ־492 מטר אשר נמצא במסלול הליוצנטרי ומשלים הקפה אחת סביב השמש כל 436.6 ימים, במסלול שמביא אותו לקרבה לכדור הארץ כל 6 שנים. על מנת להתאים את מסלולה לזה של האסטרואיד, אוסיריס־רקס ביצעה ב־22 בספטמבר 2017 יעף מוצלח בקרבת כדור הארץ, בו השתמשה בשיטת המקלעת הכבידתית כדי לשנות את מסלולה.
עם ההתקרבות אל האסטרואיד בסוף 2018, הגשושית החלה תקופה של כמעט שנתיים בה חקרה ומיפתה את האסטרואיד. באמצעות התוצאות של מיפוי וסקירה זו יכלו מפעילי הגשושית לחקור את האסטרואיד וכן לבחור את האתר המדויק שממנו תאסף הדגימה ולקבוע את התהליך ההדרגתי לביצוע תמרונים שונים כדי להתקרב אליו.
הגשושית לא נחתה על האסטרואיד, אלא הושיטה זרוע רובוטית שאספה מפני השטח דגימה שתוכננה להיות במשקל של בין 60 גרם ל־2 קילוגרם. לפני ביצוע איסוף הדגימה, שתוכנן להיערך ביולי 2020, בוצעו חזרות מקדימות. הלוחות הסולאריים של הגשושית הורמו לכדי צורה המזכירה את האות Y על מנת לצמצם את הסיכוי שיצטבר עליהן אבק וכן כדי לספק מרווח גחון גדול יותר במקרה שהגשושית תיטה על צידה במהלך המגע עם האסטרואיד. החללית הנמיכה רום עד לגובה של כ־5 מטר מעל פני השטח, ולזרוע הרובוטית שלה היו כ-5 שניות לאסוף דגימות מהרגולית שעל פני השטח, לפני שתמרון ההתרחקות מהאסטרואיד הופעל כדי להבטיח היפרדות בטוחה מהאסטרואיד. לגשושית יש יכולת לבצע עד שלושה ניסיונות לאיסוף הדגימה. לאחר שהגשושית ווידאה שהדגימה מספקת ושאין צורך בניסיון נוסף, הדגימה אוכסנה בקפסולה למסע חזרה לכדור הארץ.
בזמן איסוף הדגימה, אחד החלקיקים שנאסף - חתיכה בגודל של כמה ס"מ - תקע את פתח מכל איסוף הדגימה, מה שהשאיר אותו פתוח ואיפשר לדגימה לזלוג החוצה באופן איטי יחסית. בהתחשב בעובדה שכמות החומר שנאספה גדולה בהרבה מאשר היה מצופה, מקווים בקרי המשימה כי כמות חומר מספקת תגיע חזרה לכדור הארץ.
הגשושית עזבה את האסטרואיד בשנת 2021, כאשר נפתח עבורה חלון שיגור למסלול לעבר כדור הארץ. הקפסולה, הדומה במאפייניה לקפסולה אשר שימשה את החזרת דגימת השביט שאספה הגשושית סטארדאסט, נועדה לשרוד את החדירה לאטמוספירה של כדור הארץ. הקפסולה שוגרה מהגשושית ב-24 בספטמבר 2023 במרחק 101 אלף ק"מ מכדור הארץ ונחתה כמתוכנן באתר הנחיתה המיועד באזור מדברי ביוטה, ארצות הברית. לאחר הנחיתה הועברה הקפסולה לניתוח הדגימה במרכז החלל ג'ונסון וביפן. בבדיקה ראשונית נמצא שהקפסולה מכילה מולקולות אורגניות וחומרים בלתי מזוהים שידרשו מחקר נוסף לזיהוי ההרכב שלהם.
יעדי המשימה

חקר אסטרואידים יכול ללמד רבות על היווצרות מערכת השמש, שכן הם מהווים מעין "קפסולת זמן" מאותה תקופה מאחר שהם לא עברו שינויים גאולוגיים. האסטרואיד 101955 בנו נבחר גם מכיוון שהוא עשיר בפחמן, אלמנט מרכזי בתרכובות אורגניות החיוניות לקיום חיים. מולקולות אורגניות, כגון חומצת אמינו נמצאו בעבר במטאוריטים ודגימות משביטים, דבר המצביע על כך שחומרים מסוימים הנחוצים לחיים יכולים להיווצר בחלל החיצון.
האסטרואיד בנו נחשב לאסטרואיד מסוכן יחסית מבחינת סיכויי ההתנגשות שלו בכדור הארץ. בשנת 2014 חושבה ההסתברות המצטברת להתנגשות של האסטרואיד עם כדור הארץ בתקופה שבין השנים 2175 ו־2196 ל־0.037%. עקב מסוכנותו האפשרית של האסטרואיד, המשימה נועדה לחקור את מאפייניו הפיזיקליים והכימיים של האסטרואיד, מידע מהותי עבור משימה עתידית אופציונלית למניעת התנגשות. הגשושית תחקור גם את השפעת אפקט יארקובסקי על מסלול האסטרואיד, אפקט הנובע מקרינה תרמית שפולט האסטרואיד.
המשימה תאפשר גם לבחון את המשאבים שקיימים על אסטרואידים כגון בנו, משאבים כמו מים וחומרים אורגניים, אשר יכולים לשמש לאספקה עבור משימות מחקר עתידיות, מאוישות ולא־מאוישות. המשימה תאפשר גם השוואה של מאפייניו האמיתיים של האסטרואיד, עם תוצאות התצפיות שנעשו מכדור הארץ.
מבנה וציוד מדעי > מפרט

גודל: גוף החללית בצורת קובייה בגודל של 2 מטר.
כוח: לוחות סולאריים עם משטח פעיל של 8.5 מ"ר אשר טוענים סוללות יוני ליתיום.
הנעה: מנוע רקטי המשתמש בדלק מסוג הידרזין.
מבנה וציוד מדעי > ציוד מדעי

TAGSAM ‏(Touch-And-Go Sample Acquisition Mechanism) – זרוע רובוטית שבקצהּ מחובר מכשיר דמוי צלחת, שעם המגע בקרקע משחרר גז חנקן אשר דוחף את הרגולית שבקרקע לתוך מכלי איסוף הדגימה שנמצאים ב"צלחת". לגשושית שלושה בלוני גז חנקן שמאפשרים לה שלושה ניסיונות לאיסוף הדגימה.
OCAMS ‏(OSIRIS-REx Camera Suite) – מערכת הצילום של הגשושית, הכוללת שלוש מצלמות: PolyCam, טלסקופ בגודל של 20 ס"מ שיוכל לצלם את האסטרואיד ממרחק של כ־2 מיליון ק"מ ובהמשך לבצע צילומים ברזולוציה גבוהה; MapCam, אשר תמפה ותצלם את האסטרואיד, וכן תחפש אחר לוויינים סביב האסטרואיד וגז שנפלט ממנו; ו־SamCam אשר תבחן ותצלם את הדגימה שנאספה.
OLA ‏(OSIRIS-REx Laser Altimeterׂׂ) – מד גובה וליידר אשר ישמש למיפוי וסקירה טופוגרפית של האסטרואיד בנו ויסייע בבחירת אתר איסוף הדגימה. ממומן על ידי סוכנות החלל הקנדית.
OVIRS ‏(OSIRIS-REx Visible and IR Spectrometer) – ספקטרומטר אופטי בטווח האור הנראה והתת־אדום, אשר ימדוד ויבחן חומרים אורגניים ומינרלים על גבי האסטרואריד ויספק מידע על אתרי איסוף דגימה פוטנציאליים.
OTES ‏(OSIRIS-REx Thermal Emission Spectrometer) – ספקטרומטר של קרינת חום שיספק גם הוא מידע על ההרכב המינרלי של האסטרואיד ועל הטמפרטורה של האסטרואיד, מידע שישמש עבור מיפוי האסטרואיד ובחירת אתר איסוף דגימה.
REXIS ‏(Regolith X-ray Imaging Spectrometer) – ספקטורמר בקרינת רנטגן שיספק מידע על ההרכב והתפוצה של היסודות על פני השטח של בנו. המכשיר נבנה במסגרת פרויקט סטודנטיאלי משותף של סטודנטים מהאוניברסיטאות MIT והרווארד.
ראו גם

היאבוסה
היאבוסה 2
סטארדאסט
הערות שוליים

↑  אבי בליזובסקי, ‏כמויות מים ניכרות התגלו באסטרואיד בנו, האם האסטרואידים הביאו את המים לכדור הארץ?, באתר "הידען", 13 בדצמבר 2018
↑  דיווח באתר נאס"א על הנחיתה המוצלחת על האסטרואיד בנו
↑  סוכנויות הידיעות‏, עם דגימות מאסטרואיד: קפסולת חלל של נאס"א נחתה במדבר, באתר וואלה, 25 בספטמבר 2023
1 2 3 4  Herbert J. Kramer, "OSIRIS-REx", eoPortal
↑  OSIRIS-REX WINS UA'S LARGEST GRANT EVER, אתר אוניברסיטת אריזונה, 25 במאי 2011
↑  NASA Selects Launch Services Contract for OSIRIS-REx Mission, אתר נאס"א, 5 באוגוסט 2013
↑  Natalie Wolchover, NASAcronyms: How OSIRIS-REx Got Its Name, liveScience, May 27, 2011
↑  Dante Lauretta, OSIRIS-REX – What's in a Name?, DSLAURETTA, January 22, 2015
↑  איתי נבו, בנאס"א החלו לנתח דגימה מראשית מערכת השמש: השבוע בחלל, באתר ynet, 29 בספטמבר 2023
↑  Erin Morton, NASA’S OSIRIS-REx Spacecraft Slingshots Past Earth, NASA, September 22, 2017
↑  Mike Wall, NASA to Launch Asteroid-Sampling Spacecraft in 2016, SPACE.com, May 25, 2011
↑  Linda Herridge, OSIRIS-REx Prepared for Mapping, Sampling Mission to Asteroid Bennu, NASA, September 2, 2016
1 2  Dwayne C. Brown, NASA To Launch New Science Mission To Asteroid In 2016, NASA, May 25, 2011
↑  Steven R. Chesley, Davide Farnocchia, et al. "Orbit and bulk density of the OSIRIS-REx target Asteroid (101955) Bennu", Icarus
Volume 235 (June 2014), p. 5
↑  יעדי המשימה, באתר המשימה
1 2  OSIRIS-REx Frequently Asked Questions, אתר אוניברסיטת אריזונה, עמ' 5
↑  Dante Lauretta, Integration of the OSIRIS-REX Main Propellant Tank, DSLAURETTA, December 16, 2014
1 2  פירוט הרכיבים והמכשירים המדעיים על אוסיריס־רקס, אתר המשימה
ציור קיר על מבנה באוניברסיטת אריזונה ובו תיאור של האל אוסיריס ופרטי המשימה
סרטון אנימציה מאת מרכז טיסות החלל גודרד המתאר את יעדי ושלבי המשימה
הגשושית אוסיריס־רקס במהלך הכנות לקראת השיגור במרכז החלל קנדי, מאי 2016
רכיבי הגשושית: A קפסולת החזרה לכדור הארץ • B‏ מנגנון הזרוע הרובוטית לאיסוף הדגימה (TAGSAM) • ‏C שלד הגשושית (הדומה לשלד של MRO) • ‏D לוחות סולאריים • E אנטנה בשבח גבוה, בקוטר 2 מטר • f מנועים רקטיים • g מכשור לניווט אסטרונומי (Star Trackers) • ‏h אנטנה בשבח בינוני • i‏ גימבול • j‏ אנטנה בשבח נמוך • K מכל הליום • 1 ליידר • 2 מד גובה • 3 מצלמות OCAMS • ‏4 ספקטרומטר קרינת חום • 5 ספקטרומטר קרינה תת־אדומה
הדמיית אמן המציגה את פעולת איסוף הדגימה של הזרוע הרובוטית TAGSAM – גז חנקן דוחף את הרגולית אל תוך מכלי איסוף הדגימה