stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
האחים מזארקי
הסיורים באדמות אומלבס

בשנת תרל"ו (1876) נודע לעסקנים מירושלים, שאדמות הכפר אומלבס עומדות למכירה, על מנת לסקור את הנחלה יצאו מירושלים ארבעה: דוד גוטמן, יואל משה סלומון, יהושע שטמפפר וזרח ברנט. מראה הנחלה מצא חן בעיני המסיירים, אולם הם הזדעזעו ממראה הפלאחים, אשר נראו חולים וצהובי פנים. סלומון חקר ומצא, שהסיבה למחלות של תושבי הכפר היו מי הירקון אשר אליהם היו מושלכות נבלות צאן ובקר, והביצות הסמוכות לכפר. על מנת להפיג את החששות לגבי המחלות השוררות במקום, פנו סלומון וגוטמן לרופא היווני אשר היה מפורסם מאוד באותה תקופה, ד"ר מזארקי, וביקשו ממנו לסקור את המקום.
סיורים אלו הובילו בסופו של דבר לרכישת הקרקע, ולייסודה של המושבה פתח תקווה, ועליהם נכתבה הבלדה על יואל משה סלומון מאת יורם טהרלב.
במקורות לא מוזכר שמו הפרטי של הרופא מזארקי, לכן לא ברור מי מהאחים היה זה. אולם בשנת 1876, קלרמו הבכור היה בן 51, ואילו אחיו הצעיר ניקאפורי היה אז בן 21 בלבד, ולכן ההנחה הרווחת שהכוונה לקלרמו הבכור. מצד שני, קלרמו היה מלווה תמיד במתורגמן, ולא מוזכר אף מתורגמן שהתלווה לאותו סיור.
מזארקי, לאחר שבחן את המקום המליץ שלא להתיישב במקום, עקב איכות סביבה ירודה, שאיננה מתאימה לדעתו למגורי אדם. מיוחסים לו הדברים הבאים (הדברים השתמרו על פי זכרונו של יואל משה סלומון, וייתכן שאינם מדויקים):
הבאתם אותי הנה לחוות את דעתי על בריאות הסביבה אם טובה היא למגורי אדם או לא ... והנה ניצבתי כל העת על רמה זו ועיני תרו בלי הרף על פני רחבי הרקיע לראות אם יש שם ציפורים עפות, ואולם על פני כל המרחב הכחול, המואר והשקט הזה לא ראיתי אף עוף פורח אחד. הנה צפיתי אל עבר הביצה, האדמה עשירה זרע בה לרוב מים בשפע ועוף אין על מה זה ולמה? והרי נמצאים אנו בארץ שמש האדמה עשירה, והרי גם המון גרעיני תבואה פזורים כאן על פני השדות, והרי גם תולעים וכל שאר מיני רמשים-מאכל כה טעים לעוף השמיים ... אין זאת איפה, כי אם רע ומושחת הוא אוויר המקום הזה, עד כי גם העוף, הנשמע לאינסטינקט הער בו תמיד, נזהר לנפשו מלקרב הנה. סימן שחשו באיזו סכנה. מקום אוכל את יושביו הוא המקום הזה ומוות יש באדמה הזאת. ביקשתם מימני עצה בדבר טבעו של המקום. ובכן זו עצתי הסתלקו מן העסקה. אין כאן ציפורים. אין כאן חיים. המקום הזה אינו יפה למגורי אדם.
אזכורים בתרבות

בבלדה על יואל משה סלומון (מילים: יורם טהרלב, לחן: שלום חנוך) מופיעה דמותו של ד"ר מזארקי כאנטי-גיבור בניגוד לדמותו של גיבור הבלדה יואל משה סלומון. סלומון האמיץ איננו ירא מתנאי המקום, לעומת מזארקי שמתואר כך:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   אמר להם מזרקי אחרי שעה קצרה: איני שומע ציפורים וזה סימן נורא!   |   אם ציפורים אינן שרות המוות פה מולך כדאי לצאת מפה מהר הנה אני הולך.   |   קפץ הדוקטור על סוסו כי חס על בריאותו ...   |
בתוכנית הסאטירה "החמישייה הקאמרית" מופיעה דמותו של מזרקי (מנשה נוי) במערכון המתאר את יואל משה סלומון מגיע אל חלונו כציפור. המערכון מציג את מטאפורת הכנפיים שבשיר "הבלדה על יואל משה סלומון" מאת יורם טהרלב כמאורע ממשי שהתרחש כביכול בשל הזיהום באזור אומלבס. במערכון מצוטטים קטעים רבים מ"הבלדה על יואל משה סלומון".
בסדרת הטלוויזיה הסאטירית היהודים באים, מופיעה דמותו של מזרקי (יוסי מרשק) בסדרת מערכונים על ראשית פתח תקווה, בהן הוא כביכול מתגורר במקום, ואף מנצל לרעה את ערביי אומלבס - אף על פי שבמציאות, מזרקי לא התגורר בפתח תקווה מעולם.
הערות שוליים

1 2  אתר איגוד היוונים הנוצרים מארץ הקודש
1 2  אתר הפרטריארכיה היוונית 2011
↑  הסיור באדמות אומלבס התקיים בשנת תרל"ו, לעומת זאת, שנת תרל"ח המוזכרת בבלדה היא שנת ייסוד פתח תקווה
↑  א. מ. חריזמן, "גבורת ראשונים: תולדות יסוד פתח תקוה ומיסדיה", המחלקה לעניני הנוער, המדור הדתי של ההסתדרות הציונית בסיוע מוסד הרב קוק, 1946
↑  היהודים באים - פרק 7, באתר רשות השידור
דור מלחמה

| --- | --- |

הכרזה בעברית
 סוגה:  דרמה היסטורית
 כותבים:  סטפאן קולדיץ 
 בימוי:  פיליפ קאדלבך 
 שחקנים:  פולקר ברוך טום שילינג קתרינה שוטלר לודביג טרפטה מרים שטיין יואל בסמן
 ארץ מקור:  גרמניה 
 שפות:  גרמנית 
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  3 
 הפקה
 מפיק:  ניקו הופמן 
 חברת הפקה:  UFA
 הפצה:  ZDF
 עורכים:  ברנד שלייגל
 צלמים:  דויד סלאמה 
 מוזיקה:  פביאן רומר 
 אורך פרק:  90 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ZDF
 תקופת שידור מקורית:  17 במרץ 2013 – 20 במרץ 2013
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
דור מלחמה (בגרמנית: Unsere Mütter, unsere Väter ; מילולית – "אמהותינו, אבותינו") הוא מיני-סדרה גרמנית בת שלושה חלקים אודות מלחמת העולם השנייה. הסדרה הוזמנה על ידי ארגון השידור הציבורי ZDF והופק על ידי UFA מבית Teamwork. הסדרה שודרה תחילה במרץ 2013 בגרמניה ובאוסטריה.
הסדרה מספרת את סיפורם של חמישה חברים גרמנים, בגיל 20, במסלולים שונים בחייהם בתקופת גרמניה הנאצית ומלחמת העולם השנייה: כחייל הוורמאכט בחזית המזרחית, אחות, זמרת שאפתנית וחייט יהודי. העלילה משתרעת על פני ארבע שנים, החל בשנת 1941 בברלין, כאשר החברים נפגשים בפעם האחרונה לפני היפרדותם בהתלהבות בהבטחה להיפגש שוב עד חג המולד הבא. הסיפור מסתיים זמן קצר לאחר סוף המלחמה ב-1945.
הסיפור מסופר מנקודת מבטם של החיילים הגרמנים הצעירים, חלקם הולכים שבי אחר האידאולוגיה הנאצית, אחרים מפקפקים בצדקתה. ביוני 1941, יוצא ווילהלם הנחוש לחזית הרוסית עם אחיו הצעיר פרידהלם, שמתעניין יותר בספרות מאשר במלחמה, ועם שרלוט שמשרתת בצלב האדום ומאוהבת בווילהלם. ידידתם גרטה היא זמרת צעירה שמנסה להציל את החבר היהודי שלה ויקטור, שפועל במחתרת הפולנית. לאורך שנות המלחמה הארוכות, חייהם של החמישה ישתנו לבלי הכר.
כאשר הסדרה שודרה תחילה בגרמניה, כל פרק זכה ל-7 מיליון צופים. ”דור המלחמה” יצר מחלוקת רבה. האקונומיסט ציין כי אף דרמה גרמנית לא גרמה לכל כך הרבה דיון ציבורי. הצגת הדמויות המרכזיות שלה כדמויות לא-קנאיות, צעירות ונמרצות ובתור אנשים שנאלצים להתעמת עם מציאות לא נעימה כבר ספגה ביקורת כעובדה שאינה זוכה לסימוכין בהיסטוריה. ברם, מבקרים שיבחו את הצגת האירועים ומבנה העלילה הטוב. עם זאת, היבטים כגון הצגת תנועת ההתנגדות הפולנית במלחמת העולם השנייה, האנטישמיות והתיאור הדל של השואה וטשטוש ההבדלים בין לא-גרמנים, לקורבנות, והמבצעים הגרמנים כבר גונו על ידי אחרים.
עלילה

ישנם שלושה חלקים בני 90 דקות כל אחד: ”זמן אחר” (Eine andere Zeit), ”מלחמה אחרת” (Ein anderer Krieg), ו”מדינה אחרת” (Ein anderes Land).
עלילה > זמן אחר

זמן קצר לפני פלישת גרמניה לברית-המועצות, חמישה חברים קרובים נפגשים לחגוג בברלין. האחים וילהלם ופרידהלם הם בהתאמה קצין ומגויס טרי לצבא. ויקטור הוא יהודי שאביו בעל מתפרה. שרלוט אך זה עברה את הבחינות לקראת הפיכתה לאחות. גרטה היא ברמנית יפהפייה שרוצה להיות זמרת מפורסמת. החברים מקווים כי הם יפגשו שוב עד חג המולד הבא.
וילהלם ופרידהלם עדים לכמה ניצחונות מוקדמים של הצבא הגרמני הנע לעבר מוסקבה ומגיעים עד לסמולנסק, שם עדים לזוועות שהאס אס מבצע יחד עם משתפי פעולה אוקראיניים. שרלוט מתחילה להתרגל לראות דם בעודה עובדת בקו החזית. גרטה שוכבת עם חייל בגסטאפו כדי לקדם את הקריירה שלה כזמרת וכדי להשיג מסמכים עבור ויקטור על מנת שהוא יוכל לברוח לניו-יורק. עם זאת, ויקטור נעצר על ידי הגסטפו והוא נשלח על רכבת למחנה ריכוז.
עלילה > מלחמה אחרת

הפלישה נהדפת על ידי הצבא הסובייטי, תוך שהוא גורם לאבדות כבדות לגרמנים. במהלך המתקפה שבה כמעט כל המחלקה נהרגת, וילהלם מתעלף, בעקבות פיצוץ. כאשר הוא מתעורר, במקום לחזור לבסיס, הוא מוצא בקתה על שפת אגם והוא מתגורר לבדו במשך כמה שבועות. הוא מתגלה על ידי המשטרה הצבאית ונידון למוות על עריקה. פרידהלם, לאחר שהיה מנותק מיחידתו במתקפה המוקדמת, נמלט מהרוסים על ידי כל שהוא לובש מדי צבא סובייטים, אך נורה על ידי הגרמנים כשהוא מנסה לחזור לקווים הגרמנים. הוא נלקח לבית חולים שדה שבו שרלוט מגלה אותו, ומשכנעת את הרופא לפעול כדי להציל את החיים שלו. בעודו מחלים ומאמין שאחיו מת, הוא אומר לשרלוט שווילהלם נהרג. פרידהלם נשלח בחזרה הביתה, אך בעודו רואה את אכזבתו של אביו ממותו לכאורה של וילהלם מקצר את חופשתו וחוזר לצבא. ויקטור בורח מהגרמנים, מצטרף לקבוצה של פרטיזנים פולנים ומנסה להסתיר את זהותו היהודית, כי הם שונאים יהודים. שרלוט מתייאשת מווילהלם ופוצחת ברומן עם הרופא. גרטה מבקרת בקו-החזית ומתוודעת למתרחש שם. בחזרתה לגרמניה, היא נעצרת על ידי הגסטאפו ונזרקת לכלא עקב התנגדותה למשטר של היטלר אך בעיקר בגלל ניסיונותיה ליצור קשר עם אותו קצין גסטפו שהיא יצרה עמו קשר בפרק הראשון.
עלילה > מדינה אחרת

הצבא הסובייטי מתקרב לכיוון ברלין. לא רק המלחמה אלא גם הנאציונל-סוציאליזם בסכנה. גזר דין המוות של וילהלם לסילוק מיחידתו ושלילת דרגה, והוא נשלח לשרת בגדוד עונשין. סמל סדיסט מתעלל בווילהלם, כשבסופו של דבר וילהלם הורג אותו ובורח מהגדוד. ויקטור מגורש מהפרטיזנים כשמתגלה עובדת היותו יהודי. הוא נפגש עם פרידהלם, שהורג מפקד SD ובכך מאפשר לוויקטור לברוח. אחרי שהצבא הנאצי מתפרק, פרידהלם נהרג תוך שהוא מוביל קבוצה של אנשי מיליציה גרמנים, בכך שהוא מקריב את עצמו כדי שחייליו ייכנעו. כאשר בית חולים השדה נכבש, שרלוט נתפסת על ידי הסובייטים והיא נאלצת לעבוד כאחות בשבילם. בימים האחרונים של המלחמה גרטה מוצאת להורג על ידי שלטונות גרמניה הנאצית בשל פשעי הנאום שלה והתנגדותה למשטר הנאצי. זמן קצר לאחר סוף המלחמה, שלושה ניצולים, וילהלם, ויקטור ושרלוט נפגשים בחורבותיו של אותו הפאב שנפגשו בעבר, כדי להתאבל יחד על החברים שאיבדו.
הדמויות הראשיות

פולקר ברוך — וילהלם וינטר
שרלוט — מרים שטיין
קתרינה שוטלר — גרטה מולר
לודוויג טרפטה — ויקטור גולדשטיין
טום שילינג — פרידהלם וינטר
הערות שוליים

↑  "The war generation: A new television drama about wartime Germany stirs up controversy". The Economist. 30 במרץ 2013. נבדק ב-30 במרץ 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Scott, A.O. (14 בינואר 2014). "A History Lesson, Airbrushed". The New York Times. נבדק ב-20 באוקטובר 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Zentralrat der Juden in Deutschland K.d.ö.R. "Einspruch: Opferneid als Dreiteiler". Juedische-allgemeine.de. נבדק ב-17 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "German TV defends depiction of WWII Polish anti-semites". נבדק ב-28 במרץ 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  kla – with wire reports (10 באפריל 2013). "TV Tiff: Polish Weekly Shows Merkel in Concentration Camp". Der Spiegel. נבדק ב-12 באפריל 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Trenkner, Joachim (7 באפריל 2013). "Oprawcy mimo woli" [Torturers, but against their will]. World (בפולנית). אורכב מ-המקור ב-29 בנובמבר 2014. נבדק ב-18 בדצמבר 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007421132405171  GND: 1104866749  VIAF: 31146822140107381172   WorldCat (עם VIAF): 31146822140107381172 
סמולנסק הכבושה. שנת 1941.
הגניזה האפגנית

מכתב ביהודית-פרסית העוסק בנושאים פיננסיים ומשפחתיים (מתוך אוסף הגניזה האפגנית בספרייה הלאומית)
הגניזה האפגנית היא אוסף של אלפי קטעים של כתבי יד יהודים שנמצאו במערות באפגניסטן.
כתבי היד כוללים כתבים בעברית, בארמית, בערבית יהודית ובפרסית יהודית, הכתובים באותיות עבריות, ותוכנם הוא תעודות משפטיות ומסחריות, כתבי קודש וגם מכתבים אישיים. חלקם בני 1,000 שנים; הם נמצאו במערות ששימשו מסתור לאנשי הטליבאן.
ככל הנראה מדובר בארכיון של משפחת סוחרים יהודית שחיה על דרך המשי בצפון אפגניסטן במאות ה-11 עד ה-13.
בשנת 2013 הביא סוחר העתיקות הישראלי לני וולף לישראל עשרים ותשעה קטעים מהגניזה, שנרכשו על ידי הספרייה הלאומית. בתחילת 2016 רכש וולף כמאה קטעים נוספים מהגניזה.
ראו גם

גניזת קהיר
יהדות אפגניסטן
הערות שוליים

↑  Collection of ancient Hebrew manuscripts discovered in Afghanistan provide evidence Jewish people lived in country 1,000 years ago, Daily Mail, 3 January 2013
↑  Ancient manuscripts indicate Jewish community once thrived in Afghanistan, CBS News, January 3, 2013
↑  גניזת אפגניסטן, באתר הספרייה הלאומית
↑  הגניזה האפגנית השנייה, באתר הספרייה הלאומית
ערך זה הוא קצרמרבנושא תולדות עם ישראל ובנושא אפגניסטן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ויליס לם

| --- | --- |

 לידה:  12 ביולי 1913 לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 פטירה:  15 במאי 2008 (בגיל 94) טוסון, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  פיזיקה, אופטיקה, לייזר, מימן 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי  תיכון לוס אנג'לס 
 מנחה לדוקטורט:  רוברט אופנהיימר 
 מוסדות:  אוניברסיטת הרווארד  אוניברסיטת קולומביה  אוניברסיטת אריזונה  אוניברסיטת ייל 
 תלמידי דוקטורט:  Norman Kroll, ברנרד ט. פלד, Balazs Laszlo Gyorffy, Marlan Scully, רוברט רתרפורד, Robert Novick 
 פרסים והוקרה:  עמית האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים  מלגת גוגנהיים (1960)  הרצאת גאטרי (1958)  חבר באגודה האמריקאית לאופטיקה  המדליה הלאומית למדעים (2000)  עמית החברה הפיזיקלית האמריקאית  פרס אינשטיין למדעי הלייזר (1992)  פרס נובל לפיזיקה (1955)  פרס רומפורד (1953) 
 
ויליס יוג'ין לם (בשם מלא באנגלית: Willis Eugene Lamb, Jr;‏ 12 ביולי 1913 – 15 במאי 2008) היה פיזיקאי אמריקאי זוכה פרס נובל לפיזיקה בשנת 1955 יחד עם פוליקרפ קוש על קביעתו הניסויית המדויקת שהמומנט המגנטי של האלקטרון גדול מהערך התאורטי הצפוי. לם היה פרופסור באוניברסיטת אריזונה.
ביוגרפיה

לם נולד בלוס אנג'לס, קליפורניה ולמד בבית הספר התיכון שם. את התואר הראשון קיבל באוניברסיטת קליפורניה בברקלי ב-1934 בכימיה. את תואר הדוקטור קיבל ב-1938 על מחקר תאורטי על פיזור נייטרונים בגביש. המנחה שלו לדוקטורט היה רוברט אופנהיימר. בגלל השיטות החישוביות המוגבלות יותר בזמנו הוא החמיץ את גילוי אפקט מסבאואר, 19 שנה לפני שרודולף מסבאואר גילה אותו.
לם היה פרופסור לפיזיקה באוניברסיטת אוקספורד מ-1956 עד 1962. כמו כן לימד בייל, קולומביה, סטנפורד ואוניברסיטת אריזונה. הוא נבחר כחבר האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים ב- 1963.
לם זכור כנסיין ותאורטיקאי מוכשר על פי מיטב המסורת הניוטונית. בחלק המאוחר יותר של הקריירה שלו הוא הגדיל את התעניינותו במדידות במכניקת הקוונטים.
הוא מדד את הסחת לם, שהיא תיקון לאנרגיה של מצבי אטום המימן נוסף על תיקוני המבנה הדק, הקרוי על שמו, יחד עם הסטודנט שלו רוברט רתרפורד, על ידי עירור אטומי מימן בעזרת קרינה בתחום המיקרוגל. הם מצאו שבין הרמות 2S1/2 ו 2P1/2 יש פער המתאים לכ-1000 מגה הרץ. הפער מוסבר על ידי האינטראקציה בין האלקטרון לשדות האלקטרומגנטיים של הריק, בשונה מהתחזית של משוואת דיראק ובכך יצרו את התשתית לגילוי תורת שדות קוונטית.
חיים אישיים

לם התחתן עם אשתו הראשונה, אורסולה שפר ב-1939. ב-1996 הוא התחתן עם הפיזיקאית ברוריה קופמן (בתו של חתן פרס ישראל יהודה אבן שמואל ואחותו הגדולה של לוחם הפלמ"ח שמואל קופמן) ממנה התגרש מאוחר יותר. ב-2008 הוא התחתן עם אלזי וטסון.
לם נפטר ב-15 במאי 2008 בגיל 94.
דיודת גאן

אופיין זרם-מתח טיפוסי לדיודת גאן. באמצע ישנו אזור של עכבה ממשית שלילית
דיודת גאן
דיודת גאן היא רכיב חשמלי, סוג מיוחד של דיודה בעלת עכבה חשמלית ממשית שלילית במעגלים חשמליים בהם זורם זרם חילופין בתדירות גבוהה. כמו כן יש לה חשיבות בתורות מצב מוצק ומוליכים למחצה בגלל המבנה המיוחד שלה.
מבנה דיודת הגאן

בדיודת גאן קיימים שלשה אזורים שוני אילוח – השניים הקיצוניים מאולחים באילוח חנקני בריכוז גבוה בקצוות ואילוח בריכוז מתון בחלק האמצעי. כפועל יוצא החלק האמצעי הוא בעל ההתנגדות הגבוהה ביותר.
בהפעלת מתח חשמלי על הדיודה, מפל המתחים על החלק האמצעי יהיה הרב ביותר. בהגבהת המתח הנופל על הדיודה, התנגדות חלק זה תגבר, והוא ימנע גידול של הזרם. באופן זה נוצרת עכבה ממשית שלילית.
בכך נבדלת דיודת גאן מדיודות רגילות בהן נהוג לחבר בין מוליך למחצה עם אילוח חנקני למוליך למחצה עם אילוח זרחני. העכבה של דיודה רגילה היא רק ממשית חיובית, ואילו של דיודת גאן היא גם עכבה ממשית שלילית לעיתים.
הסתכלות מיקרוסקופית

לחומר גליום ארסניד (GaAs) יש פס שלישי מעל לשני הפסים המקובלים בדרך כלל בתורת המצב המוצק (פס ערכיות ופס הולכה). הפער בין הפס השני לשלישי אינו ישיר.
בהתאם למבנה השפל באנרגיה בכל פס הולכה נקבעת לאלקטרון (או לחור) מסה אפקטיבית,
המבטאת את התנגדותו של האלקטרון (או החור) להאצה על ידי כוח חיצוני (בדרך כלל כוח חשמלי).
חקר מבנה הפסים של גליום ארסניד מראה שבתנאים מסוימים המסה האפקטיבית בפס השלישי נמוכה מזו בפס השני ולכן האלקטרון שם מואץ יותר. בהאצה גבוהה יותר האלקטרון זורם מהר יותר, כלומר התנגדות נמוכה יותר.
יישומים

דיודת גאן משמשת במחוללים נמוכי מתח וגבוהי תדירות.
בשנות השבעים של המאה העשרים הם היו בשימוש על ידי חובבי רדיו בבריטניה.
מנתחי מדידות עכבה חשמלית משתמשים בה למידול תוצאות בהן מתקבלת עכבה ממשית שלילית.
גם ברכיבים שעובדים בתדירויות של גלי מיקרו יש שימוש בדיודה זאת, בשל יכולתה להשפיע על הזרם בתדירויות גבוהות.
ראו גם

מדידות עכבה חשמלית
גלי מיקרו
לקריאה נוספת

אדיב בר-לב, גדי גולן, התקני מוליכים למחצה ומיקרואלקטרוניקה, האוניברסיטה הפתוחה, 2000.
מצמיח קרן ישועה

מצמיח קרן ישועה היא הברכה החמש עשרה בתפילת שמונה עשרה, אחת משלוש עשרה ברכות הבקשה בתפילה זו, והאחרונה בקבוצת ברכות הבקשה הנוגעות לנושאים לאומיים ולהשבת קיומה של האומה העברית כאומה עצמאית (יחד עם ברכת המשפט, ברכת קיבוץ גלויות, וברכת ירושלים). עניינה של הברכה הוא בקשה מהאל כי יביא את הגאולה על ידי המשיח, שעל פי המסורת יהיה מבית דוד. מקור הברכה בנוסח בבל, ובנוסח ארץ ישראל ברכה זו לא הייתה קיימת כלל אלא נכללה בתוך ברכת בונה ירושלים.
נוסח הברכה

אֶת צֶמַח דָּוִד עַבְדְּךָ מְהֵרָה תַצְמִיחַ וְקַרְנוֹ תָרוּם בִּישׁוּעָתֶךָ,

כִּי לִישׁוּעָתְךָ קִוִּינוּ (נוסח הספרדים: וְצִפִּינוּ) כָּל הַיּום (חלק מקהילות נוסח ספרד: וּמְצַפִּים לִישׁוּעָה),

בָּרוּךְ אַתָּה ה', מַצְמִיחַ (בחלק מכתבי היד של נוסח קטלוניה נוסף: לָנוּ) קֶרֶן יְשׁוּעָה (בנוסח תימן: הַיְשׁוּעָה. ובנוסח רומניא הוסיפו: לְעַמּוֹ יִשְׂרָאֵל)
מקור הברכה

ככל הנראה ברכת מצמיח קרן ישועה נתקנה מאוחר יותר ביחס לשאר הברכות שבתפילת העמידה ולא התקבלה בכל נוסחי התפילה. לפי המדרש, תפילת שמונה עשרה במקורה כללה רק שבע עשרה ברכות:
כל תשא עון וקח טוב (הושע יד ג)... ועכשיו אין בידנו אלא תפילה. טוב בגימטריא שבע עשרה, תפילה תשע עשרה. הוצא משם ברכת המינין שתקנוה ביבנה, ואת צמח דוד שתקנו אחריו על שום בחנני ה' ונסני.
הוספה זאת לא התפשטה בכל מקום וניתן לראות שבנוסח ארץ ישראל הברכה כלל אינה מופיעה. במקום זאת מופיעה הבקשה של צמיחת קרן דוד בתוך ברכת בונה ירושלים והיא כלולה בה הן בעיקר הברכה והן בחתימתה, זאת כדברי התלמוד הירושלמי: ”וכולל... של דוד בבונה ירושלים”. בגרסה זו חותמת הברכה במילים: "בא"י אלוהי דוד בונה ירושלים". אף בנוסח הביננו של התלמוד ירושלמי הושמט כל אזכור לברכת מצמיח קרן ישועה. לפי נוסח זה מתיישבים בפשטות דברי המשנה (הארץ-ישראלית) הקובעת: "בכל יום מתפלל אדם שמונה עשרה". לפי התלמוד הבבלי לעומת זאת המשנה אינה כוללת את ברכת המינים שנתקנה מאוחר יותר.
מקור הברכה > חתימת הברכה

סיום הברכה מוזכר בתלמוד הבבלי (פרק ערבי פסחים) שם נכתב:
מקור "וְקַרְנו תָּרוּם בִּישׁוּעָתֶךָ" היא בתפילת חנה במשכן, התפילה לפני עלי הכהן, אשר עליה, לפי המסורת, מושתתת התפילה. תפילה זו מסתיימת במילים:
מקור הביטוי "צמח דוד עבדך" בנבואת ירמיהו על בית דוד האומרת: (והדיו נשמעים בברכת "מלך אוהב צדקה ומשפט")
ובספר שמואל, לאחר נבואת נתן הנביא לדוד על כך שהמקדש לא יבנה בימיו כי "ידיו דמים מלאו", דוד מתפלל.
לקראת סוף תפילתו דוד מבקש שהמלוכה תישאר אצל שושלתו לנצח. הדיה נשמעים גם בברכה הקודמת "בונה ירושלים":
מקור הברכה > השפעות נוצריות על נוסח הברכה?

במאמרו השנוי במחלוקת "מצמיח קרן ישועה", טען יהודה ליבס כי נוסח חתימת הברכה הושפע מכת היהודים-נוצרים בראשית הנצרות. ליבס טען כי לפי תוכנה של הברכה, הייתה צריכה הברכה להיחתם במילים "מצמיח קרן דוד", והבחירה במילה ישועה מרמזת על שמו של ישו.
במאמר תגובה, דחה מאיר בר-אילן טענה זו מכול וכול. תחילה השיג על חלקו של המאמר הדן בתחיית המתים, ודחה את טענת ליבס שנוסח זה של הברכה הוא מאוחר. בהמשך דן בברכת מצמיח קרן ישועה: ראשית, טען, אין כל עוררין על נוסח ברכה זו ומשמעותה, ואיש מעולם לא טען כך למרות חקר מעמיק וממצה בידי היהודים לגבי התפילה, מכל גוני קשת הדעות. בנוסף הוא הצביע על הסתירה החמורה בין "שתי התוספות שנכנסו על ידי הנצרות" כדברי ליבס. הראשונה, ברכת המינים, שנועדה להוציא את היהודים-הנוצרים מבית הכנסת, כמוסכם על כולם. ואילו השנייה, הברכה המדוברת - כיצד הוכנסה ללא התנגדות?
חוקרים נוספים השיגו על דבריו של ליבס והתפלמסו עם טענתו.
בתרבות

את צמח דוד - בני פרידמן ויוסי גרין
כי לישועתך - מוטי שטיינמץ.
לקריאה נוספת

מחקרי ירושלים במחשבת ישראל ד, א-ב (תשמ"ה) תגובות למאמרו של ליבס מאת ישראל תא שמע, מנחם קיסטר ושלמה מורג ותגובת ליבס לדבריהם. ראו פירוט בקטלוג רמב"י
אורי ארליך, ‏לנוסחן הקדום של ברכת 'בונה ירושלים' ו'ברכת דוד' בתפילה, פעמים 78 (חורף תשנ"ט), עמ' 16–43.
הערות שוליים

↑  נוסח תימן: אֵת.
↑  בנוסח קטלוניה מנקדים: עַבְדָּךְ. בנוסח תימן אין תיבה זו
↑  ביטוי זה מופיע בקצת סידורי נוסח ספרד, אבל הוא לא מופיע באחרים. הוא לא מופיע בסידור אדמו"ר הזקן עיין, סדור תהלת השם, ברוקלין תש"נ, עמ' 56, והוא כנראה מיועד ככוונה (כלומר הוראה לחשוב ולפצות לישועה), ואיכשהו הוכנס לנוסח התפילה עצמה.
↑  תלמוד ירושלמי מסכת ברכות פרק ד הלכה ג
↑  תלמוד ירושלמי מסכת תענית דף י עמוד א
↑  מסכת ברכות פרק ד משנה ג
↑  תלמוד בבלי מסכת ברכות דף כח עמוד ב.
↑  "מצמיח קרן ישועה" יהודה ליבס, באתר האוניברסיטה העברית
↑  גורלו של ישוע שר הפנים במחקר (?) המדעי מאיר בר-אילן. בסוף המאמר הוא גם סונט בליבס על הסגנון הארכאי של המחקר, ועל נטייתו להתנצל בפני הנוצרים, כמו בגולה. במשחק מילים עם תחילתו של המאמר של ליבס, הפותח בדברי ז'אן-ז'אק רוסו: "לעולם לא אאמין שאני יודע את דעתם של היהודים על אודות ישו, עד שיקימו להם מדינה חופשית ועצמאית, ובתי ספר ואוניברסיטאות משלהם, ששם יוכלו לדבר מתוך חרות."
בר-אילן כותב: "על כך יש להוסיף כי למקרא דבריו של ליבס, העושה את ההשערה קרדום לחפור בטקסט, כדרך מקצת מראשוני חכמת ישראל במאה שעברה, מתעורר הרושם כאילו נכתב המאמר זמן רב קודם שהיה ליהודים מדינה חופשית..."
↑   את צמח דוד, בביצוע בני פרידמן, יוסי גרין, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 7:29)
↑  כי לישועתך, מוטי שטיינמץ, להאזנה באתר יוטיוב.
| תפילת העמידה |
| --- | --- | --- |
| שלוש הברכות הראשונות | שלוש הברכות הראשונות |  |
| ברכות שבח | ברכת אבות • ברכת גבורות • ברכת קדושת השם |  |
| הברכות האמצעיות | הברכות האמצעיות |  |
| בקשות תפילת שמונה עשרה | ברכת חונן הדעת • ברכת תשובה • ברכת סליחה • ברכת גאולה • ברכת רפואה • ברכת השנים • ברכת קיבוץ גלויות • ברכת המשפט • ברכת המינים • על הצדיקים • ברכת ירושלים • מצמיח קרן ישועה • שומע תפילה |  |
| בתפילת שבע | ברכת קדושת היום |  |
| בתפילת תשע | מלכויות זכרונות ושופרות |  |
| בתפילת עשרים וארבע | זכרונות • שופרות • אל ה' בצרתה לי • אשא עיני אל ההרים • ממעמקים קראתיך ה' • תפלה לעני כי יעטוף |  |
| שלוש הברכות האחרונות | שלוש הברכות האחרונות |  |
| ברכות הודאה | ברכת עבודה • ברכת הודאה • ברכת שים שלום |  |
| תוספות | תוספות |  |
| הזכרות | משיב הרוח ומוריד הגשם • מוריד הטל • שאלת גשמים |  |
| בחזרת הש"ץ | קדושה • מודים דרבנן • ברכת כהנים |  |
| בזמנים מיוחדים | אתה חוננתנו • יעלה ויבוא • על הנסים • תפילת נחם • תפילת עננו • ועננו בורא עולם • ותערב • הוספות ושינויים לעשרת ימי תשובה • וידוי |  |
| תפילות העמידה השונות | תפילות העמידה השונות |  |
| בכל יום | תפילת שחרית • תפילת מנחה • תפילת ערבית |  |
| בשבתות ובמועדים | תפילת מוסף |  |
| ביום הכיפורים (ובתענית ציבור) | תפילת נעילה |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
נסיכות הבוחר מהסן

נסיכות הבוחר מהסן (הידועה גם כהסן-קאסל) הייתה מדינה ששודרגה על ידי נפוליאון בשנת 1803 מרוזנות הסן-קאסל. כאשר פורקה האימפריה הרומית הקדושה בשנת 1806, בחר הנסיך הבוחר לשמור על תוארו, אף שלא היה קיסר לבחור בו.
בשנת 1807 סופחה הנסיכות לממלכת וסטפאליה, אך בשנת 1814 החזיר קונגרס וינה את הנסיכות למעמדה הקודם.
הנסיכות התקיימה כחלק מהקונפדרציה הגרמנית עד 1866, שאז סופחה לממלכת פרוסיה, בעקבות תבוסת האימפריה האוסטרית ובעלות בריתה  (שהנסיכות הייתה חלק מהם) במלחמת אוסטריה–פרוסיה.