stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ויסקי סקוטי

| --- | --- |

 מוצא:  סקוטלנד 
 
מותגים שונים של סקוטש - ויסקי סקוטי
לוגואים שונים של מותגי ויסקי סקוטי
מפת אזורי ייצור הסקוטש - לואולנד, היילנד, ספייסייד, איילה וקמבלטאון
ויסקי סקוטי (בגאלית סקוטית: uisge-beatha na h-Alba) לרוב נקרא בקיצור ויסקי או סקוטש הוא ויסקי משעורה או ויסקי מדגנים אחרים (או תערובת של השניים), המיוצר ומיושן בסקוטלנד. ויסקי סקוטי חייב לעמוד בהוראות הרגולציה והתקן הסקוטי בכל הנוגע לאופן הייצור והיישון שלו. נכון לשנת 2018 פעלו בסקוטלנד 133 מזקקות ויסקי.
היסטוריה

על פי איגוד הוויסקי הסקוטי, המילה ויסקי מגיעה מגאלית סקוטית, בה נקרא המשקה "ויסקי באה" (uisce beatha) שמשמעותו המילולית היא: "מי החיים". התיעוד המוקדם ביותר של זיקוק בסקוטלנד התרחש כבר בשנת 1494 במנזר לינדורס במחוז פייף, כפי שתועד ברישומי הכנסות והוצאות מלכותיות. שמעיד על כך שזיקוק ויסקי היה ענף מבוסס היטב בסוף המאה ה-15. עם זאת, סביר להניח כי ויסקי הובא לסקוטלנד מאירלנד מאחר שיש עדות לוויסקי אירי החל משנת 1405, כלומר כמעט 100 שנה לפני שהוא מופיע בהקשר סקוטי כלשהו, בהתחשב בשפע הרשומות הסקוטיות במהלך המאה ה-15 והיעדר אזכור הוויסקי, ברור אם כן שהוא הובא לראשונה מתישהו באמצע עד סוף המאה ה-15 מאירלנד.
ייצור הוויסקי מוסה לראשונה בשנת 1644, מה שגרם לעלייה בזיקוק הוויסקי הבלתי חוקי במדינה. בין 1760 ל-1830, מקורו העיקרי של הסחר הבלתי חוקי היה אזור ההיילנדס, והיווה חלק נכבד מכלכלת הייצוא של האזור. בשנת 1782, נתפסו יותר מ-1,000 סטילס (Still - מכשיר לזיקוק) בלתי חוקיים בהיילנדס. המזקקים מאזור הלולנד של סקוטלנד, שלא הייתה להם אפשרות להימנע ממיסוי, התלוננו כי ויסקי היילנד ללא מיסוי מהווה יותר ממחצית השוק. המיסוי הכבד במהלך מלחמות נפוליאון העניק לסחר הבלתי חוקי יתרון גדול, אך תוצרתם גם נחשבה לאיכותית יותר, ולכן יכלו לגבות מחיר גבוה יותר בלולנד. הדבר נבע משיטת המיסוי: לתת היה חייב במס (בשיעור שעלה באופן משמעותי בין 1790–1822). המזקקים המורשים השתמשו אפוא בתבואה גולמית רבה יותר במטרה להפחית את חשבון המס שלהם, ואילו בהיילנד השתמשו בלתת.
בשנת 1823, הקל הפרלמנט את הגבלות על מזקקות מורשות באמצעות "חוק הבלו", ובמקביל הקשה על הפעלת סטילס בלתי מורשים. בעלי אדמות בהיילנדס שמחו כעת לפנות מאחוזותיהם אריסים שהיו מזקקים ויסקי, כחלק מתהליך פינוי ההיילנדס. שינויים אלה התחילו את העידן המודרני של הייצור הסקוטי: בשנת 1823 חויבו במס 2,232,000 גלונים של ויסקי; בשנת 1824 ההיקף גדל ל-4,350,000 גלונים.
איכר בשם ג'ורג' סמית, שעבד באחוזתו של הדוכס מגורדון, היה האדם הראשון בסקוטלנד שהוציא רישיון למזקקה לפי החוק החדש, והקים את המזקקה גלנליווט בשנת 1824, לייצר סינגל מאלט סקוטי. חלק מהמזקקות שהחלו לפעול בשנים אלוו כללו את Bowmore, Strathisla, Balblair ו-Glenmorangie; כולם ממשיכים לפעול גם במאה ה-21.
שני אירועים עזרו להגדיל את הפופולריות של ויסקי:
הראשון, המצאת הזיקוק הרציף בשנת 1831, שייצר ויסקי בצורה יעילה בהרבה מזו של הזיקוק הדודי המסורתי. תהליך הזיקוק הרציף, ללא צורך בניקוי הדוד לאחר זיקוק כל אצווה, והפך את הייצור למשתלם יותר. השיטה החדשה הגדילה את הייצור באופן משמעותי, הוויסקי היה פחות אינטנסיבי, וקל יותר לשתייה, שהפך אותו לפופולרי יותר.
האירוע השני, היה מחסור ביין, ברנדי וקוניאק מצרפת, שהיה משמעותי החל משנת 1880, בגלל חרק טפילי שהשמיד רבים מגפני היין. המחסור הגדיל את הביקוש לוויסקי. בשנות ה-90 של המאה ה-19 נפתחו בסקוטלנד כמעט ארבעים מזקקות חדשות. שנות הפריחה נמשכו עד שהענף הושפע משמעותית ממלחמת העולם הראשונה ומאוחר יותר, מהשפל הגדול; רבות מהמזקקות נסגרו ומעולם לא נפתחו מחדש.
חשיבות כלכלית

איגוד הוויסקי הסקוטי העריך כי תעשיית הוויסקי של סקוטלנד תמכה ב-40,000 משרות והכניסה 4.37 מיליארד ליש"ט בייצוא בשנת 2017. מתוך סך זה, הסקוטש הסינגל מאלט היווה 1.17 מיליארד ליש"ט בייצוא, גידול של 14% לעומת 2016.
תרומת הענף לכלכלת בריטניה נאמדה ב-5.5 מיליארד ליש"ט בשנת 2018; הענף סיפק לסקוטלנד 3.8 מיליארד ליש"ט ערך מוסף גולמי ישיר. גם תיירות הוויסקי הפכה משמעותית ומכניסה 68.3 מיליון ליש"ט בשנה. היצוא בשנת 2018 עלה שוב ב-7.8% לפי ערך, וב-3.6% במספר הבקבוקים, למרות המכס שהוטל בשנת 2017; היצוא צמח לרמת שיא, 4.7 מיליארד ליש"ט. ארצות הברית ייבאה ויסקי סקוטי בשווי של קצת יותר ממיליארד ליש"ט בעוד שהאיחוד האירופי היה היבואן השני בגודלו, וייבא 30% מהשווי העולמי.
תיירות ויסקי סקוטית התפתחה בשנות ה-2000, כאשר המזקקות היו האטרקציות השלישיות בחשיבותן בהן ביקרו תירים בסקוטלנד; בשנת 2018 נרשמו כ-2 מיליון ביקורים. כ-68 מזקקות מפעילות מרכזי מבקרים בסקוטלנד. מלונות, מסעדות ומתקנים אחרים מושפעים גם מתופעת התיירות. לתיירות הייתה השפעה גלויה במיוחד על הכלכלה באזורים כפריים מרוחקים.
בעלות על המזקקות

דו"ח משנת 2016 קבע כי רק 20% מהוויסקי מיוצר על ידי חברות בבעלות סקוטית. מזקקות בבעלות התאגיד הרב-לאומי דיאג'יו, שמרכזו בלונדון, מייצרות 40% מכלל הוויסקי הסקוטי, עם למעלה מ-24 מותגים, דוגמת ג'וני ווקר, אובאן וטאליסקר. 20% מיוצר על ידי מזקקות שבבעלות תאגיד פרנו ריקרד הצרפתי, כולל מותגים כמו גלנליווט, שיבס ריגל ובלנטין. ישנם גם מזקקות קטנות יותר בבעלות חברות זרות, דוגמת BenRiach שבבעלות התאגיד בראון-פורמן מקנטקי, ארצות הברית.
מזקקות עצמאיות בבעלות חברות סקוטיות מייצרות גם כמות משמעותית של ויסקי סקוטי, כשהגדולה ביותר, היא ויליאם גרנט ובניו, המייצרת 8%, או כ-7.6 מיליון בקבוקים בשנה. המותגים שלה כוללים את המזקקות גלנפידיך ובלוויני. גלנפידיך הוא הסקוטי הסינגל מאלט הנמכר ביותר בעולם. כ-14 מיליון בקבוקים של גלנפידיך נמכרים מדי שנה.
סוגים/דגנים

במקור כל הוויסקי הסקוטי יוצר מלתת שעורה. מזקקות מסחריות החלו לייצר ויסקי עשוי מחיטה ושיפון בסוף המאה ה-18. ויסקי סקוטי מחולק לחמש קטגוריות נפרדות:
סינגל מאלט סקוטש ויסקי (Single Malt Scotch whisky) / ויסקי המיוצר במזקקה אחת בלבד תוך שימוש בתהליך זיקוק דודי וחייב להיות עשוי ממחית של לתת שעורה בלבד
סינגל גריין סקוטש ויסקי (Single Grain Scotch whisky) - ויסקי המזוקק במזקקה אחת, אך בנוסף למים ולתת, הוא עשוי לכלול דגנים אחרים. המילה "סינגל" לא מתייחס לכמות סוגי הדגנים המשמש לייצור, אלא לעובדה שהוויסקי מיוצר במזקקה אחת בלבד. בעוד שוויסקי סינגל מאלט חייב להיות מיוצר בתהליך זיקוק דודי ניתן לזקק סינגל גריין בתהליך זיקוק רציף.
כמעט 90% מבקבוקי הסקוטש הנמכרים בשנה הם ויסקי מעורבב. מוגדרים שלושה סוגי תערובות לוויסקי סקוטי:
בלנדד מאלט סקוטש ויסקי (Blended Malt Scotch whisky) - ויסקי המעורבב אך ורק מוויסקי לתת (בלנדד מאלט ויסקי), יוצר ביותר ממזקקה אחת (נקרא בעבר "מאלט" או "מאלט טהור").
בלנדד גריין סקוטש ויסקי (Blended Grain Scotch whisky) - ויסקי המעורבב ממספר סוגי דגנים מכמה מזקקות.
בלנדד סקוטש ויסקי (Blended Scotch whisky) - ויסקי מדגנים שונים ומכמה מזקקות שונות (בלנדד ויסקי).
יישון

כל ויסקי סקוטי חייב להיות מיושן בחביות עץ אלון לפחות שלוש שנים. כל הצהרת גיל על בקבוק ויסקי סקוטי, המתבטאת בצורה מספרית, חייבת לשקף את גיל הוויסקי הצעיר ביותר ששימש לייצור המוצר. ויסקי עם הצהרת גיל מכונה ויסקי לגיל מובטח (guaranteed-age whisky). וויסקי שגיל התזקיק הצעיר ביותר בו אינו ידוע מכונה ויסקי ללא הצהרת גיל (no age statement - NAS), והערובה היחידה היא שכל הוויסקי הכלול בבקבוק הוא בן שלוש לפחות. חוזק הביקבוק המינימלי על פי התקנות הוא 40% אלכוהול בנפח.
אזורי הייצור

באופן מסורתי חולקה סקוטלנד לארבעה אזורים: לואולנד, היילנד, איילה וקמבלטאון. בשל המספר הרב של המזקקות שנמצאו באזור ספייסייד, הוא הפך לחמישי שהוכר על ידי איגוד הוויסקי הסקוטי (SWA) כאזור מובהק בשנת 2014. האיים המייצרים ויסקי שאינם איילה אינם מוכרים כאזור מובהק על ידי ה-SWA, המקבץ אותם לאזור ההיילנדס.
הלואולנד (Lowland), כולל את אדינבורו מחוז לות'יאן, גלאזגו ועמק הנהר קלייד, פייף, איישירשייר, דומפריס וגאלווי ואזור הגבול הסקוטי עם אנגליה. באזור היו בשנת 2019 18 מזקקות.
ספייסייד (Speyside) בצפון-מזרח סקוטלנד, שבעבר נחשב לחלק מההיילנדס, מקבל את שמו מהנהר Spey, החוצה את האזור ומספק מים לרבות מהמזקקות. הוא האזור בו יש את המספר הגדול ביותר של מזקקות, בין המפורסמות שבהן גלן גראנט, מקאלאן, גלנליווט, גלנפידיך, שיבס ריגל, אברלור, באלווני, קארדהו, קרגגנמור, דלוויני, גלנפרלקאס, גלנגלסו, ספיברן, וגלנותרס. באזור כ-50 מזקקות.
ההיילנדס הוא האזור הגדול ביותר בסקוטלנד הן בשטח והן בייצור ויסקי. באזור יש מעל 30 מזקקות. כאשר כלולים את תת-האזור של האיים, המספר הכולל של המזקקות הוא 47.
ויסקי מהאי איילה - האי איילה (Islay) נמצא, ממערב לסקוטלנד, ולמרות שטחו הקטן (30–40 קמ"ר), יש בו 9 מזקקות. ביניהם, מזקקת ארדבג, מזקקת לגבולין, מזקקת לפרויג, מזקקת מזקקת קאול אילה ומזקקת בוומור
קמבלטאון(אנ'), עיירת חוף מערבית קטנה, הייתה בעבר ביתם של למעלה מ-30 מזקקות, אך כעת פועלות רק שלוש: גלן סקוטיה, גלנגייל וספרינגבנק. באופן כללי, הוויסקי מהאזור מתואר כ"פירותי, כבול, מתוק, מעושן "על ידי מועצת התיירות הלאומית של סקוטלנד.
חוקים ותקנות

ב-23 בנובמבר 2009, נכנסו לתוקפן "תקנות הוויסקי הסקוטי 2009" (Scotch Whisky Regulations) המגדירות ומסדירות את הייצור, התיוג, האריזה וכן את פרסום הוויסקי הסקוטי בממלכה המאוחדת. הם החליפו תקנות קודמות שהתמקדו בייצור בלבד, כולל "חוק הוויסקי הסקוטי משנת 1988".
מכיוון שהחוק הקודם התמקד בעיקר בתקני הייצור, הוא בוטל והוחלף בתקנות 2009. כולל הגדרות ודרישות רחבות יותר לייצור, בקבוק, תיוג, מיתוג ומכירה של "ויסקי סקוטי". הסכמי סחר בינלאומיים משפיעים על כך שחלק מהתקנות חלות במדינות שונות אחרות, כמו גם בממלכה המאוחדת. התקנות מגדירות "ויסקי סקוטי" כוויסקי ש:
מיוצר במזקקה בסקוטלנד ממים ולתת שעורה (אליה ניתן להוסיף רק דגנים מלאים של דגנים אחרים) שכולה הייתה:
מעובדת באותה המזקקה למחית
הוסבה באותה המזקקה למצע תסיסה רק על ידי מערכות אנזימים אנדוגניות
מותססת באותה המזקקה רק על ידי הוספת שמרים
מזוקקת בחוזק אלכוהולי בנפח של פחות מ 94.8%
הוויסקי שזוקק התבגר לחלוטין במחסן בסקוטלנד בחביות עץ אלון בנפח שאינו עולה על 700 ליטר, במשך שלוש שנים לפחות.
הוויסקי שמר על הצבע, הארומה והטעם של חומרי הגלם בהם השתמשו לזיקוקו, ושיטת ייצורם והבשלתם
הוא לא מכיל חומרים נוספים מלבד מים וצבע קרמל רגיל (E150A)
הוא כולל חוזק אלכוהולי מינימלי בנפח 40%
חוקים ותקנות > תוויות

התווית של הוויסקי הסקוטי כוללת כמה אלמנטים המציינים היבטים כגון: ייצור, גיל, בקבוק ובעלות. חלק מאלמנטים אלה מוסדרים על ידי "תקנות הוויסקי הסקוטי 2009" וחלקם משקפים מסורת ושיווק. איות המילה ויסקי באנגלית אינה קבוע לעיתים נכתב whisky, ולעיתים whiskey.
הערות שוליים

↑  משה גלעד, שתו משהו: 10 סיורי הוויסקי הטובים בעולם, באתר הארץ, 17 בפברואר 2017
↑  טל גל כהן, ‏בין הטיפות המרות, באתר גלובס, 10 בינואר 2008
↑  ניר קיפניס, ‏היי-לנד? לואו-לנד? הולי-לנד!, באתר גלובס, 15 בפברואר 2012
↑  גיא גיסר‏, המאלטים של איילה, באתר וואלה, 7 באפריל 2005
חוה טרטנרו יובל גולדשטיין, שכר אותי סקוטי: ביקור באי איילה שבסקוטלנד, באתר הארץ, 9 באוקטובר 2008
↑  https://regulator.online/2019/12/03/whiskyregulation/ הרגולציה על הוויסקי בבלוג "הרגולטור"
| משקאות חריפים |
| --- | --- | --- |
| כוהל | אתנול • ההיסטוריה של האלכוהול • השפעות בריאותיות של צריכת אלכוהול • פרסום אלכוהול • תרבות שתייה • נזקי האלכוהול • שכרות • חמרמורת • אלכוהוליזם • אפריטיף • דיז'סטיף |  |
| טעימת יין וטעימת בירה | אוצר יין • אוצר בירה |  |
| הפקה | בישול • זיקוק אלכוהול • הכנת יינות • אבקת אלכוהול |  |
| משקאות מותססים | בירה (סוגי בירה, מותגי ויצרני בירה) • יין (סוגי יין) • סיידר • סאקה • חואנגג'יו • אחרים: באסי • קומיס • תמד • פאלק • סאטי • גוקי ג'יו |  |
| קוקטיילים | אלכופופ •  קוקטיילים של בירה • סוגי קוקטיילים • משקאות בוערים • שוטים • קוקטיילי יין • יין מתובל |  |
| משקאות מזוקקים וליקרים (לפי מרכיב/מתבל) | משקאות מזוקקים וליקרים (לפי מרכיב/מתבל) |  |
| פירות | ענבים/אחר: ברנדי • קוניאק • פיסקו • שנאפס • ראקיו ♦ פומאס: גראפה • אורוג'ו • זיווניה • טסיקודיה • טסיפורו ♦ שזיף: סלו ג'ין • סליבוביץ' • צויקה ♦ דובדבן: שרי הרינג • קירשווסר • וישניווקה • וישניאק ♦ תפוח: אפלג'ק • קלבדוס ♦  קוקוס: ערק • מליבו ♦ לימון: ליקר לימון • לימונצ'לו ♦ משמש: אמרטו |  |
| דגנים | תפוח אדמה: וודקה • אקוואויט • ברנווין ♦ תירס: בורבון • ויסקי תירס • טנסי ויסקי ♦  דורה:  באיג'יו (קאוליאנג) ♦ אורז: באיג'ו אורז • סוג'ו • אוואמורי ♦ שעורה: ויסקי סקוטי • ויסקי אירי • ויסקי יפני  ♦ שיפון: ויסקי שיפון ♦ דגנים שונים: ג'ין • שוכו • וודקה • ויסקי • ויסקי קנדי |  |
| אניס | אבסינת • ערק • אוזו • ראקי • פאסטיס • סמבוקה • מאחיה • ריכרד |  |
| שונות | דבש: קרופניק • בארנייגר • דרמבוי • גלייבה • אייריש מיסט • תמד ♦ שמנת: אייריש קרים • שרידאנס ♦ ביצים: אדבוקט ♦ קנה סוכר/דבשה: רום • קשאסה • אגוארדיינטה • פאלרנאם • גוארמו • סקו הרריירנו ♦ אגבה: טקילה • מסקל  ♦  עשבים שונים: ביטרס • יגרמייסטר • שארטרז |  |

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007581407305171  LCCN: sh2014000848
בית שלום עליכם

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מרכז תרבות 
 על שם:  שלום עליכם 
 מיקום:   תל אביב-יפו
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1964–1966 (כשנתיים)
 תאריך פתיחה רשמי:  1966 
 אדריכל:  אוריאל כהנא 
 קואורדינטות:  32°04′42″N 34°47′16″E﻿ / ﻿32.078388888889°N 34.787638888889°E﻿ / 32.078388888889; 34.787638888889
 bethshalomaleichem.co.il
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) בית שלום עליכם(למפת תל אביב רגילה) בית שלום עליכם(למפת גוש דן רגילה) בית שלום עליכם(למפת גוש דן מוגדלת) בית שלום עליכם  he בית שלום עליכםhe בית שלום עליכםמפת  מרכז __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בית שלום עליכם הוא מרכז לתרבות היידיש שהוקם בתל אביב בשנת 1966, ונקרא על שמו של הסופר היידי הנודע שלום עליכם. מנהלו זה שנים רבות הוא פרופ' אברהם נוברשטרן.
המרכז עורך הרצאות ושיעורים בנושא שפת יידיש ותרבותה, ומקצה מדי שנה מלגות לחוקרים ומלומדים העוסקים ביידיש. במקום אולמי הרצאות, ספרייה, ארכיון של שלום עליכם ואולם תערוכות. כתב העת "דווקא" יצא לאור בידי בית שלום עליכם במשך שנים אחדות.
הקמת הבית

בשנת 1961 נוסד בניו יורק, על ידי ועד הפועלים היהודי ביוזמתו של יצחק דב ברקוביץ חתנו של שלום עליכם, ועד ציבורי להקמת בית שלום עליכם בתל אביב. הוועד הציב לעצמו יעד לאסוף 100,000 דולר לצורך בניית הבית וקיווה לכספים נוספים שישמשו כקרן לתחזוקה שוטפת של הבית. עיריית תל אביב-יפו הבטיחה להקצות מגרש לצורך בניית הבית. הוועד הציבורי ביקש מגרש בקריית מאיר, בסמוך לבית סוקולוב, בית טשרניחובסקי ובית ציוני אמריקה שהיוו את המרכז התרבותי של תל אביב, אולם בסופו של דבר הבית נבנה מעט מזרחה משם במרכז התרבותי החדש. בהמשך הוקמו בינו ובין קריית מאיר מוזיאון תל אביב לאמנות, ספריית בית אריאלה והמשכן לאמנויות הבמה.
אבן הפינה לבית שלום עליכם הונחה ב-27 באפריל 1964 והבנייה החלה כמה חודשים מאוחר יותר. בניית הבית הושלמה באפריל 1966 וחנוכת הבית התקיימה ב-15 במאי 1966 בנוכחות נשיא המדינה זלמן שזר לכבוד האירוע סללה עיריית תל אביב את הרחוב שעל ידו הוקם הבית, לימים רחוב ברקוביץ. בשנותיו הראשונות הבניין היה בשימוש אך מעט, דבר שגרר ביקורת על ההשקעה הציבורית הרבה בבניית המבנה ובתחזוקתו.
הבניין הנמצא ברחוב ברקוביץ' תוכנן על ידי האדריכל אוריאל כהנא, שהיה נשוי לנכדתו של שלום עליכם.
ארכיונו של שלום עליכם השמור במקום כולל כשמונת אלפים מכתבים ממנו ואליו, כתבי יד של כמה מיצירותיו, וכן תיעוד עשיר של הביקורת והמחקר על יצירתו במשך למעלה ממאה שנה.
מנהלו הראשון של המוסד היה אברהם ליס, שכיהן בתפקיד זה משנת 1966 ועד 1998. מנהלו הנוכחי הוא פרופ' אברהם נוברשטרן שנושא בתפקיד משנת 1998.
מראשית המאה ה-21 משמש הבית כמרכז לתרבות יידיש ושפתה. למעלה מעשרים קורסים מתקיימים מדי שנה, מרמת מתחילים ועד לקורסי ספרות מתקדמים. כמו כן מתקיימים במקום קונצרטים, ערבי שירה ומופעים של קברט הבית: אסתּרס קאַבאַרעט.
בית שלום עליכם מחלק מלגות לסטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה, וכן תומך בפרסום ספרים על תרבות יידיש ויהדות מזרח אירופה.
פרס בית שלום עליכם

בית שלום עליכם מחלק את פרס שייבר לספרות ואמנות. בין השאר זכו בפרס:
1982 - גדעון שמר
1983 - שמואל רודנסקי, שמואל סגל ושמואל עצמון על המופע "די קליינע מענטשעלעך״
1985 - ש. שלום
1986 - דב סדן יצחק ינסביץ' אמנון שמוש בתחום הספרות ישראל בקר שלמה ארצי בתחום המשחק
1987 - דובי זלצר, על תרומתו לתרבות ולמוזיקה היהודית
1989 - אהרן אפלפלד
1990 - שלמה ניצן על תרומתו לבמה, לתרבות והתיאטרון הארץ ישראלי
1995 - אורה זיטנר, על תקליט שירי יידיש שהוציאה
1996 - חנוך ברטוב
1997 - יוסל ברגנר, איצ'ה גולדברג, אהרן מגד ודודו פישר
ראו גם

יונג יידיש (עמותה)
בית לייוויק
הערות שוליים

↑  להקמת "בית שלום עליכם" בתל אביב, דבר, 29 בספטמבר 1961.
↑  בית שלום עליכם יוקם במרכז התרבות בתל אביב, דבר, 16 ביולי 1962.
↑  בית שלום עליכם נחנך בתל אביב, דבר, 16 במאי 1966.
↑  הושלם בית שלום עליכם, דבר, 27 באפריל 1966.
↑  דניאל דגן, מפוארים וריקים, מעריב, 26 בפברואר 1971; המשך.
↑  אות הוקרה על מפעל חיים - שמואל עצמון-וירצר, אתר סינמטק ירושלים
↑  ביצרון, גיליון 24–33, 1984, עמוד 104
↑  אהרון אפלפלד - פרסים ועיטורים, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
↑  מרי רייזל, תחנת רוח - פרס ברנר, פרס שלום עליכם, מעריב, 21 בדצמבר 1990
↑  חנוך ברטוב (1926), לקסיקון הספרות העברית החדשה
↑  עיתון 77, גיליון 203–214, עמוד 19
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258782805171  ISNI: 0000 0001 1887 277X  LCCN: nr2006028236  VIAF: 132996422   WorldCat (עם VIAF): 132996422
כרמל בין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  18 בנובמבר 1994 (בת 30) ישראל ניר צבי, ישראל
 מדינה:  ישראל
 עיסוק:  שחקנית
 מקום לימודים:  סל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין 
 פרופיל ב-IMDb
 
כרמל בין (נולדה ב-18 בנובמבר 1994) היא שחקנית קולנוע ותיאטרון ישראלית.
ביוגרפיה

כרמל בין נולדה וגדלה במושב ניר צבי, לאמא פסיכולוגית ולאבא בעל חברה לגידור אלקטרוני. את שירותה הצבאי עשתה בסיירת מטכ"ל בתפקיד מסווג. לאחר שירותה הצבאי החלה ללמוד בשנת 2016 בבית הספר למשחק יורם לוינשטיין, אך עזבה לאחר שנתיים.
קריירה

בשנת 2009 שיחקה בסרט גמר של אביגייל זילברמן "נקמה בחמישה צעדים". באותה שנה שיחקה בתפקיד אורח בסדרת האינטרנט "סנאי סנאי", שם שיחקה עורכת עיתון צעירה.
בשנת 2015 השתתפה בקליפ לשיר "חם ביפו" של הזמר גדי רונן. בשנת 2016 שיחקה בשני סרטי גמר: "ואף אחד לא רואה" סרטו של יועד מור, ו"לשמור עליי" בבימוי נבו שיראזי. היא שיחקה גם בסרט עצמאי "כפיות" של שירה חימוביץ. בשנת 2017 שיחקה בסרט העצמאי "Tonight you belong to me" בבימויו של עילי זוזובסקי.
בשנת 2019 שיחקה בהצגה "השיבה" בתיאטרון הקאמרי, הצגה בהשראת סיפור חייה של יהודית הרמן. באותה שנה שיחקה בסרט הגמר "אולי זה לא רעיון כל כך טוב" בבימויה של משי שי.
בשנת 2020 החלה לשחק בהצגה "לאסוף את השברים" של תיאטרון השעה, בתפקיד תמר, תלמידה חדשה מאנגליה שמצטרפת לתלמידים צעירים שבונים דגם חללית בשביל לזכות בתחרות של נאס"א. בנוסף, בין שיחקה בהצגה "בגדי המלך" של תיאטרון גשר, בסרט הקצר "טור פרידה" של רוני ניניו ובסרט העצמאי "הדף" של נועם סובוביץ.
באותה שנה החלה לגלם בסדרה "המפקדת" המשודרת ב-כאן 11 את דמותה של אור צימרמן (צימר), מ"כית בבסיס טירונות, דמות שהמשיכה לגלם לאורך שלוש עונותיה של הסדרה.
בשנת 2021 החלה לשחק בהצגה "משחקים בחצר האחורית" של תיאטרון בית ליסין, בתפקיד דבורי. ההצגה מבוססת על פרשת האונס בקיבוץ שמרת ובין מגלמת את בת דמותה של הנאנסת. בשנת 2022 החלה לשחק בהצגה ״המלט״, בתיאטרון בית ליסין בתפקיד אופליה.
בשנת 2023 החלה לשחק בהצגה "הורים איומים" מאת ז'אן קוקטו בבימויו של גדי רול בתיאטרון בית ליסין. באותה שנה, כיכבה לצדו של דרור קרן בסרט טור פרידה.
חיים אישיים

משנת 2020 בין החלה להיות בזוגיות עם השחקנית ג'וי ריגר, אותה הכירה על הסט של סרט קצר שביים ניר שלטר, שם שיחקו יחד. בדצמבר 2022 בין וג׳וי נפרדו.
באפריל 2023 פורסם כי היא נמצאת בקשר רומנטי עם השחקן אסף יונש אותו הכירה בעבודתה בתיאטרון בית ליסין.
הערות שוליים

1 2  דינה חלוץ, כרמל בין: "זה חטא ענק שלנו שהחיים ממשיכים כרגיל, כשהחטופים נמקים בעזה", באתר ynet, 2 בספטמבר 2024
↑   ננו שבתאי, זו הצגת חובה לכל תיכון שחושפת את תרבות האונס במלוא כיעורה, באתר הארץ, 8 בינואר 2022
↑  דינה חלוץ, כרמל בין ("המפקדת"): "עד שהכרתי את ג'וי ריגר, לא ידעתי שאני אוהבת נשים", באתר ynet, 23 באפריל 2021
איתי סגל, כרמל בין: "אני וג'וי נורא שונות. אני מביאה איזשהו איזון לקצב המהיר שלה", ynet, אוקטובר 2021
תרשיש (אבן חן מקראית)

איור של החושן (מהאנציקלופדיה היהודית)
תַּרְשִׁישׁ היא האבן הראשונה בטור הרביעי בחושן הכהן הגדול, והיא מיוחסת לשבט אשר.
התרשיש במקורות

וְהַטּוּר הָרְבִיעִי תַּרְשִׁישׁ וְשֹׁהַם וְיָשְׁפֵה מְשֻׁבָּצִים זָהָב יִהְיוּ בְּמִלּוּאֹתָם
וְהַטּוּר הָרְבִיעִי תַּרְשִׁישׁ שֹׁהַם וְיָשְׁפֵה:  מוּסַבֹּת מִשְׁבְּצֹת זָהָב בְּמִלֻּאֹתָם
מַרְאֵה הָאוֹפַנִּים וּמַעֲשֵׂיהֶם כְּעֵין תַּרְשִׁישׁ וּדְמוּת אֶחָד לְאַרְבַּעְתָּן וּמַרְאֵיהֶם וּמַעֲשֵׂיהֶם כַּאֲשֶׁר יִהְיֶה הָאוֹפַן בְּתוֹךְ הָאוֹפָן.
וָאֶרְאֶה וְהִנֵּה אַרְבָּעָה אוֹפַנִּים אֵצֶל הַכְּרוּבִים אוֹפַן אֶחָד אֵצֶל הַכְּרוּב אֶחָד וְאוֹפַן אֶחָד אֵצֶל הַכְּרוּב אֶחָד וּמַרְאֵה הָאוֹפַנִּים כְּעֵין אֶבֶן תַּרְשִׁישׁ.
בְּעֵדֶן גַּן-אֱלֹהִים הָיִיתָ, כָּל-אֶבֶן יְקָרָה מְסֻכָתֶךָ אֹדֶם פִּטְדָה וְיָהֲלֹם תַּרְשִׁישׁ שֹׁהַם וְיָשְׁפֵה, סַפִּיר נֹפֶךְ, וּבָרְקַת וְזָהָב; מְלֶאכֶת תֻּפֶּיךָ וּנְקָבֶיךָ בָּךְ, בְּיוֹם הִבָּרַאֲךָ כּוֹנָנוּ.
אשר על תרשיש, ונקרא קריאוליק. וגונה כגטו השמן.  וסגלתה לעכל המאכל, וכל שכן למי ששוחקה ומערבה במאכלו, ונעשה בזה עב ושמן שנאמר מאשר שמנה לחמו.
זיהוי

רש"י כותב שהאבן "תרשיש" היא קריסטל.
זיהוי > תרגומים

פליניוס הזקן, בן המאה הראשונה לספירה, מזהה את התרשיש כ- Chrysolitos, כריזוליט[דרושה הבהרה].
גם יוסף בן מתתיהו וגם תרגום השבעים מזהים את התרשיש ככריזוליט.
הרס"ג מתרגם "תרשיש" כ-"אזרק", שמו הערבי של הצבע כחול.
הרמב"ם (על ברכות פרק א' משנה ב') כותב שצבע התכלת דומה לאבן התרשיש.
תרגום אונקלוס מתרגם כרום ימא, כלומר אבן הים.
תרגום המלך ג'יימס גורס בריל.
גם תרגום התנ"ך של ה-Jewish Publication Society of America משנת 1917 מכוון לבריל.
מכון המקדש זיהו את האבן עם אקוומרין.
מאחר שאקוומרין הוא סוג של בריל, הרי שתרגום זה לתרשיש מקובל ונפוץ.
תרשיש הוא גם שם של ארץ לחופי הים התיכון, ויש מפרשים שאבן התרשיש נקראה כך כי הגיעה מארץ תרשיש.
זיהוי > אבני חן ומינרלים המיוחסים לתרשיש

כריזוליט
אקוומרין
לקריאה נוספת

מ' סברדמיש וא' משיח, אבני חן, הוצאת מדע אבנים יקרות
עולם התנ"ך, ספר שמות, הוצאת דודזון-עתי
הערות שוליים

↑  יחזקאל א, טז
↑  במצודת דוד שם כתב: "כי אבן תרשיש הוא בעל גוון יפה כעין התכלת וגם הוא זך בהיר עד שיראה בו מעבר אל עבר...". ובפירוש המיוחס לרשב"ם (שיר השירים ה, יד) כתב: "תרשיש – אבן טובה לבנה". אך באב"ע (שם) כתב: "תרשיש – אבן יקרה כעין שחרות"
↑  יואל אליצור, "מקום בפרשה", פרשת פקודי, עמ' 168-169
אבני החושן
סנדיסק סנסה

| SanDisk Sansa |
| --- | --- |
   סנסה פיוז (Sansa Fuze), אחד מנגני המדיה הניידים בסדרה.
מפתח: סנדיסק
סוג: נגן מוזיקה
תאריך הפצה: 11 בינואר 2006
נפח אחסון: 2–32 גיגה בתים

סנדיסק סנסה (באנגלית: SanDisk Sansa) היא סדרה של נגני מדיה ניידים מבוססי זיכרון הבזק בנפח אחסון הנע בין 2 ל-32 גיגה-בתים המיוצרים על ידי סנדיסק. הייצור של הנגנים מהסדרה התחיל בדגם ה-SanDisk SDMX1 ב-11 בינואר 2006 ונמשך עד הדגם הנוכחי - SanDisk Clip Sport Go ששווק ב-2 במרץ 2019. סדרת הסנסה הראשית כוללת מספר סדרות משנה כאשר כל אחת מהן מכילה דגמים בנפחי אחסון שונים ובצבעים שונים, בין סדרות אלו קיימות: e100,‏ m200,‏ c100,‏ c200,‏ e200,‏ Fuze ו-Clip. המשותף בין כל נגני ה-MP3 בסדרת הסנסה היא היכולת לנגן מוזיקה המאוחסנת בנגן ובפורמטים שונים בהתאם לתאימותם לדגמים השונים, ותכונות נוספות המשתנות בין הדגמים השונים כוללות גם מקלט רדיו FM מובנה, מיקרופון מובנה לביצוע הקלטות קול, נגן סרטי וידאו ומציג תמונות. מחיר כל דגם תלוי בתכונות הקיימות בו ולרוב הנגנים בסדרת הסנדיסק סנסה זולים יותר בהשוואה לנגנים אחרים נוספים בשוק, כדוגמת נגני האייפוד של חברת אפל. לרוב הנגנים בסדרה אפשרות להרחבת נפח האחסון הקיים באמצעות הכנסת כרטיס זיכרון אל תוך חריץ לקריאת כרטיסים אלו, התמיכה בכרטיסי זיכרון היא בנפח מקסימלי של 32 גיגה-בתים. נגנים אלו נחשבים עמידים וחזקים בעקבות פשטותם הטכנולוגית
סקירה

| שם הנגן | מעבד | Ogg Vorbis | FLAC | AAC | ReplayGain | דפדוף בתיקיות | Rockbox | גרסת קושחה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Clip Sport Go | ATJ2167 | חסר | כולל | כולל | כולל | כולל | לא נתמך | 1.05 |
| Clip Sport Plus | atj2127 | חסר | כולל | כולל | כולל | כולל | לא נתמך | 2.18.B01 |
| Clip Jam | atj2127 | כולל | כולל | כולל | כולל | כולל | לא נתמך | 1.16 |
| Clip Sport | atj2127 | כולל | כולל | כולל | כולל | כולל | לא נתמך | 1.43 |
| Clip Zip | AS3525v2 | כולל | כולל | כולל | כולל | כולל | נתמך | 01.01.21 |
| Clip+ | AS3525v2 | כולל | כולל | חסר | כולל | כולל | נתמך | 01.02.18 |
| Clip v2 | AS3525v2 | כולל | כולל | חסר | כולל | חסר | נתמך | 02.01.35 |
| Clip v1 | AS3525 | כולל | כולל | חסר | חסר | חסר | נתמך | 01.01.35 |
| Fuze+ | i.mx233 | כולל | כולל | כולל | כולל | כולל | נתמך | 02.38.06 |
| Fuze v2 | AS3525v2 | כולל | כולל | חסר | כולל | כולל | נתמך | 02.03.33 |
| Fuze v1 | AS3525 | כולל | כולל | חסר | כולל | כולל | נתמך | 01.03.33 |
| e200v2 | AS3525 | חסר | חסר | חסר | חסר | חסר | נתמך | 03.01.16 |
| e200R | PP5024 | חסר | חסר | כולל | חסר | חסר | נתמך | 1.0.2.165 |
| e200v1 | PP5024 | חסר | חסר | חסר | חסר | חסר | נתמך | 01.02.24 |
| c200v2 | AS3525 | חסר | חסר | חסר | חסר | חסר | נתמך | 03.02.05 |
| c200v1 | PP5024 | חסר | חסר | חסר | חסר | חסר | נתמך | 01.01.07 |
| m200v4 | AS3525 | חסר | חסר | חסר | חסר | חסר | לא נתמך | 4.1.08 |
| m200v1/v2/v3 | TCC770 | חסר | חסר | חסר | חסר | חסר | לא נתמך | 1.3.0 / 2.2.5 / 3.2.8 |
| Connect | tms320 | חסר | חסר | חסר | חסר | חסר | לא נתמך | 1.2.0.53385 |
| c100 | TCC770 | חסר | חסר | חסר | חסר | חסר | לא נתמך | 2.0.008 |
| View | PP6000 | חסר | חסר | כולל | חסר | חסר | לא נתמך | 1.03.02 |
| Express | STMP 3630 | חסר | חסר | חסר | חסר | חסר | לא נתמך | 1.01.12 |
גרסאות מוקדמות יותר של כל נגן עשויות להכיל כמות קטנה יותר של תכונות.
תמיכה בפורמטים Ogg Vorbis,‏ FLAC,‏ AAC וכמו כן תמיכה ב-ReplayGain ובדפדוף בתיקיות זמינה תמיד כאשר הותקנה קושחת ה-Rockbox.