stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אינטגרל קווי
משפטים חשובים הקשורים לאינטגרל קווי מסוג שני > משפטי סטוקס (משפט גרין, משפט סטוקס במרחב)

משפטי סטוקס הם קבוצת משפטים המהווה הכללה של המשפט היסודי של החשבון הדיפרנציאלי והאינטגרלי עבור יריעות חלקות. משפטים אלו מאפשרים החלפה של אינטגרלים על תחום באינטגרלים מממד נמוך יותר על שפתם.
אחד ממשפטי סטוקס הוא משפט גרין המאפשר החלפת חישוב של אינטגרל כפול באינטגרל קווי על ידי נוסחה הנקראת "נוסחת גרין". הנוסחה היא
נוסחה זו מתקיימת עבור תחום פשוט קשר  \ D המוקף על ידי מסילה  \ C חלקה למקוטעין, סגורה, אשר לא חותכת את עצמה ובהינתן אוריינטציה חיובית המוגדרת כנגד כיוון השעון. להרחבה ראו משפט גרין.
בעזרת נוסחה זו ניתן להמיר אינטגרלים קוויים במשטחיים ולהפך ובכך לפשט בעיות שונות.
נוסחת גרין היא מקרה פרטי של משפט סטוקס במרחב, על פיו במרחב הווקטורי  \mathbb {R} ^{3}, מתקיים:
כאשר A היא יריעה אוריינטבילית דו-ממדית, האגף השמאלי הוא אינטגרל קווי של השדה על שפת A, והאגף הימני הוא אינטגרל קווי על השטף של רוטור השדה דרך A. להרחבה ראו משפט סטוקס.
משפטים חשובים הקשורים לאינטגרל קווי מסוג שני > קשר בין אינטגרל קווי לשדה משמר

בעזרת משפט גרין ניתן להוכיח את המשפט הבא, אשר נקרא לעיתים "המשפט היסודי של האינטגרל הקווי" ומהווה הכללה של המשפט היסודי של החשבון הדיפרנציאלי והאינטגרלי:
ערכו של אינטגרל קווי מסוג שני של שדה וקטורי  {\vec {F}} בין שתי נקודות, איננו תלוי בצורת המסלול המחבר אותן.
השדה הווקטורי  {\vec {F}} הוא שדה פוטנציאלי – או, בשם אחר, "שדה משמר" – כלומר, קיימת פונקציה  \ U, הנקראת "פוטנציאל סקלרי", כך שהשדה הווקטורי הוא גרדיאנט שלה. ערכו של האינטגרל שווה להפרש ערכי הפוטנציאל בקצוות הקטע עליו מתבצעת האינטגרציה.
משילובן של שתי טענות אלו, עולה מסקנה חשובה: עבור שדה פוטנציאלי, האינטגרל על כל מסילה סגורה מתאפס, שכן הוא שווה להפרש הפוטנציאלים בין קצוות הקטע. כיוון שקצוות הקטע מתלכדים, ההפרש הוא זהותית אפס. למסקנה זו שימושים רבים בעת דיון על כוחות משמרים.
משפטים חשובים הקשורים לאינטגרל קווי מסוג שני > אנליזה מרוכבת

האינטגרל הקווי הוא כלי בסיסי באנליזה מרוכבת. בהינתן עקומה סופית  \ U\subset \mathbb {C}  במישור המרוכב ובהינתן  \ \gamma :[a,b]\rightarrow U היא ו-  \ f:U\rightarrow \mathbb {C}  פונקציה מרוכבת, אם  \ \gamma  גזירה ברציפות, ניתן לחשב את האינטגרל הקווי כאינטגרל של פונקציה של משתנה ממשי:
משפטים חשובים על אינטגרלים קוויים הם משפט אינטגרל קושי ונוסחת אינטגרל קושי, הקובעת כי מתקיים
עבור  \ f:U\rightarrow \mathbb {C}  פונקציה הולומורפית בעיגול  \ D המוכל בתחום (קבוצה פתוחה וקשירה)  \ U במישור המרוכב, כאשר מגמת האינטגרל היא נגד כיוון השעון.
כתוצאה של משפט השאריות, מאפשר לעיתים קרובות להשתמש באינטגרל על עקומה סגורה במישור המרוכב כדי למצוא אינטגרלים של פונקציות ממשיות של משתנה ממשי. לדוגמה ניתן לקבל בשיטה זו את התוצאה:
שימושים > מאפיינים פיזיים של גופים המיוצגים על ידי עקומה

מהתבוננות בהגדרת האינטגרל הקווי מסוג ראשון, ניתן לראות כי בבחירת פונקציה השווה זהותית לאחד, מתקבל הסכום  \lim _{\max \Delta \ell _{i}\rightarrow 0}\sum _{i}\Delta \ell _{i}. משמעותו של סכום זה היא אורך העקומה עליה מתבצעת האינטגרציה. כך, בהינתן עקום ניתן לחשב את אורכו בעזרת אינטגרל קווי. בהינתן הגדרה אקסיומטית של מושג האורך של קו ישר, ניתן להשתמש בסכום זה על מנת להגדיר את המושג "אורך של עקום".
בהינתן פונקציה המבטאת צפיפות של גודל פיזיקלי כלשהו כפי שהיא משתנה לאורך העקום, כאשר העקום הוא מודל לגוף כלשהו (למשל, חוט) ניתן לחשב את כמות הגודל הכוללת לאורך אותו גוף על ידי אינטגרל קווי מסוג ראשון. כך, למשל, בהינתן צפיפות מסה קוית, ניתן לחשב את מסתו של גוף ובהינתן צפיפות מטען קווית, ניתן לחשב את המטען המפוזר לאורכו של גוף.
שימושים > שימושים פיזיקליים > עבודה

אחת הדוגמאות הבולטות לשימוש באינטגרל קווי מסוג שני היא חישוב עבודה. עבודתו של כוח קבוע המניע מסה לאורך קו ישר מוגדרת כמכפלת היטלו של הכוח לאורך ציר התנועה במרחק שגרם למסה לנוע. בכתיב מתמטי, מיוצגת העבודה לפי הנוסחה  W={\vec {F}}\cdot {\vec {r}}\, כאשר  \ {\vec {F}} הוא הכוח המניע ו- \ {\vec {r}} הוא וקטור ההעתק. במקרה הכללי ביותר, כאשר הכוח הוא כוח משתנה והמסלול איננו בהכרח קו ישר, ניתן לקרב את המסלול על ידי חלוקתו לחלקים קטנים בהם המסלול הוא בקירוב ישר והכוח הוא בקירוב קבוע, לחשב את העבודה בכל אחד מהם ולסכום את סך כל העבודות המתבצעות בקטעים לעיל. בכך, מתקבלת העבודה הכוללת. הלכה למעשה, חישוב זה זהה במהותו לחישובו של אינטגרל קווי מסוג שני ולכן, בהינתן מסילה  \ \gamma , מוגדרת העבודה לאורכה על ידי הנוסחה  \ W=\int _{\gamma }{{\vec {F}}\cdot \mathrm {d} {\vec {r}}}.
כיוון שאינטגרל של שדה משמר לאורך מסילה סגורה הוא אפסי, עולה מכך שתנועתו של גוף הנע במסלול סגור תחת השפעת כוח משמר, איננה משנה את הפוטנציאל שלו, כאשר המשמעות הפיזיקלית של פוטנציאל זה היא אנרגיה. קרי – אנרגיה של גוף לא משתנה כאשר הוא נע במסלול סגור תחת השפעת כוח משמר. למשפט זה חשיבות פיזיקלית רבה.
שימושים > שימושים פיזיקליים > שימושים נוספים

אינטגרלים קוויים מופיעים, בין היתר, במקומות בהם מערכות פיזיקליות נידונות מתוארות על ידי פונקציות שדה. אינטגרלים מסוג זה משמשים בתורה האלקטרומגנטית ומופיעים בניסוחים האינטגרליים של משוואות מקסוול, שם הם מתארים את הקפת השדה המגנטי והחשמלי. חוק ביו-סבר, המהווה גרסה של חוק אמפר, מאפשר חישוב של שדות מגנטיים על ידי שימוש באינטגרל קווי. מכניקת הזורמים, אשר בחלק מענפיה מתקיימת סימטריה מסוימת בין הניסוחים המתמטיים המתארים אותה לבין אלו של התורה האלקטרומגנטית, היא ענף פיזיקלי נוסף בו נעשה שימוש באינטגרלים קוויים. כדוגמה, לחוק ביו-סבר שהוזכר לעיל, שימושים גם באווירודינמיקה, שם הוא משמש לחישובים של מהירות המושרית מקווי מערבולת. כדוגמה נוספת, משפט קוטה-ז'וקובסקי  קושר בין הקפת שדה המהירות של נוזל לבין כוח העילוי שהוא מפעיל.
שימושים > פישוט חישובים

על ידי שימוש במשפטי סטוקס, ובפרט במשפט גרין ובמשפט סטוקס במרחב, ניתן להחליף את חישוביהם של אינטגרלים משטחיים באינטגרלים קוויים על שפתם ולהפך. כך, ניתן לפשט מספר חישובים.
כך, למשל, על סמך משפט גרין, עבור זוג פונקציות  \ M ו-  \ L המקיימות  {\frac {\partial M}{\partial x}}-{\frac {\partial L}{\partial y}}=1, האינטגרל הקווי  \oint _{C}(L\,dx+M\,dy) נותן את השטח שכולאת העקומה  \ C. לעיתים, חישוב זה נוח יותר מחישוב השטח באמצעות כלים אחרים (למשל, אינטגרל כפול).
כאמור, לאינטגרלים קוויים שימושים רבים גם באנליזה מרוכבת.
איור זה ממחיש את מושג האינטגרל של רימן – חישוב השטח מתחת לגרף של פונקציה על ידי חלוקתו למלבנים קטנים יותר ויותר וסכימת שטחיהם.
ניתן לקבל קירוב עבור העקום השחור על ידי בניית סדרת קטעים ישרים, המסומנים באיור בקווים מרוסקים. קל לראות כי ככל שאורכי הקטעים המקרבים את העקום קטנים, כך גדל דיוקו של הקירוב. לחצו על התמונה להגדלה.
באיור עקום חלק למקוטעין. זהו עקום רציף שמספר הנקודות בהן הנגזרת איננה קיימת – נקודות בהן גרף הפונקציה "מחודד" – הוא סופי.
האינטגרל של צפיפות המסה של העקום שווה למסה הכוללת. באיור מופיעים חלקי העקום המקורבים על ידי קווים ישרים, כך שנבחרה חלוקה בה אורך כל קטע הוא מילימטר. ליד כל חלק מופיע ערכה של צפיפות המסה בנקודה יציגה כלשהי בקטע זה, המייצג בקירוב את הערך בכל נקודה בקטע. לאחר סכימת ערכי הצפיפות באורך הקטע בכל קטע, מתקבלת, בקירוב, מסת העקום. כשאורך הקטע המקסימלי שואף לאפס, סכום המסות שואף למסה האמיתית.
משה הגולה מקיוב (השני)

| --- | --- |
 לידה:  12 בנובמבר 1448 ט"ו בכסלו ה'ר"ט שדובה, ליטא 
 פטירה:  1519 בערך ה'ר"פ בערך
 מדינה:  ליטא 
 תחומי עיסוק:  קבלה
 רבותיו:  אברהם צרפתי, אליהו בשייצי
 חיבוריו:  שושן סודות, אוצר נחמד
 אב:  יעקב
 חותנים:  רבי אברהם צרפתי
 
רבי משה הגולה מקיוב (ט"ו בכסלו ה'ר"ט, 12 בנובמבר 1448 - ה'ר"ף בערך) היה רב בתקופת התפר שבין הראשונים לאחרונים אשר עסק בקבלה ואף כתב מספר ספרים בנושא.
ביוגרפיה

רבי משה הגולה מקיוב נולד בט"ו בכסלו ה'ר"ט בשאדוב שבליטא לרבי יעקב בן משה, מכיוון שבאזור זה לא היה מקום לימודים מסודר, הלך (לפני שנת ה'ר"ם) לטורקיה ושם למד תורה מפי חכמי קושטא ואדריאנופול בהיותיו בקושטא למד את חכמת התכונה מפי החכם הקראי אליהו בשייצי, לאחר מכן שב לעיר קייב.
בקייב כתב השגות לספר "גן עדן" מאת החכם הקראי אהרן ניקומודיאו. בשנים רמ"ב – רמ"ג נכבשה קייב על ידי הטטרים ובני רבי משה וכל ספריו נלקחו על ידם ונמכרו בכפא שבקרים, לשם כך הסתובב רבי משה במספר ערים לאסוף כסף לשחרורם, בערים שבהם עבר התווכח עם הקראים המקומיים, ויכוחיו ופולמוסיו פורסמו ואליהו בשייצי וכלב אפנדופולו השיבו על טענותיו.
לאחר שסיים לפדות את ילדיו שב לעיר הולדתו שאדוב ובשנת רנ"ה (בחודש ניסן) התחיל לכתוב את ספרו "שושן סודות", תוך כדי כתיבת הספר בשנת רס"ו עבר לעיר לידא ובי"ז בתמוז בשנה זו העיר נכבשה על ידי הטטרים ורבי משה נפל בשבי, לאחר תקופה נפדה על ידי הרבנים והקראים בעיר אסקי שבקרים, בשנת רע"א סיים את חיבורו שושן סודות.
בשנים אלו עבר לעיר כפא ובשנת רע"ה חיבר את ספרו אוצר נחמד. כאשר הגיע לכפא היו בעיר שלוש קבוצות, אחת שהתפללה בנוסח פרס, אחת בנוסח רומניא, ואחת בנוסח אשכנז. הפיצול גרם למתיחות בתוך הקהילה, והאשכנזים בקשו להקים לעצמם בית כנסת נפרד. רבי משה השכין שלום בקהילה וקבע לה נוסח אחיד – "מנהג כפא" – ששימש מאז את העדה הקרימצ'אקית בכפא. הפשרה שהוא קבע הייתה שעיקר נוסח התפילה יהיה לפי נוסח רומניא, עם הוספות ופיוטים מנוסח פרס, ואילו בפסקי ההלכה ינהגו בהתאם למנהגי האשכנזים.
רבי משה היה תלמידו של רבי אברהם הצרפתי וחתנו, שנת פטירתו משוערת לשנת ה'ר"פ.
אגדה מפורסמת היא שרבי משה היה אדם חולני אשר סבל מתלאות רבות או כלשון אליהו בשייצי רע היצירה, חבורה תחת חבורה ועיניו לבנות ושערותיו למראה הצהבות פונות, אגדה זו צוטטה במספר מקומות תוך הבאת מקור מדברי אליהו בשייצי, יעקב מאן הוכיח שדברי בשייצי מכוונים לרבי משה אלמנו ולא לגולה מקיוב.
שמעון ברנשטיין שיער שלמחייתו עסק בדרשנות ושימש כמגיד נודד בעיירות רוסיה.
שושן סודות

ספרו המפורסם של רבי משה הוא שושן סודות, ספר העוסק בקבלה ובכוונות התפילות והברכות, את הספר התחיל לכתוב בשאדוב בשנת רנ"ה (בחודש ניסן) וסיים בשנת רע"א.
בספר פירושים בכוונות התפילות והברכות, בנוסף בספר פירוש לספר היצירה ולסודות שבפירוש הרמב"ן לתורה, הפירוש לספר היצירה נדפס בנפרד תחת השם אוצר ה', המחבר כותב שבספר 656 סימנים גימטריא של המילה שושן, למעשה בספר רק 463 סימנים, בית המכירות ווינרס מכר כתב יד שבו 491 סימנים, במהדורת יפה מראה 601 סימנים.
המהדורה הראשונה היא קורץ תקמ"ד ולאחריה מספר מהדורות צילום, הספר נדפס במהדורה חדשה בפתח תקווה תשנ"ה על ידי מכון אור הגנוז, ועל ידי הרב יוסף כהן בירושלים תשע"ז עם פירוש בשם יפה מראה.
היו שייחסו בטעות את הספר למחברים אחרים.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | עשר קבין ירד שכל - על כל חוקר מבין חידות   רבינו משה בר נחמן - נטל מהם תשע ידות   כי הוא שלישי מתשבי - קיבל סתרי עשר מידות   משה נכדו ארה מריו - עם בשמי סודות נכבדות   בשנת רנ"ה חודש ניסן - היא עת צרה אל צאן אובדות   וילקוט מהם קב ונקי - קרא לשמו שושן סודות | “ |

|  – שיר בראש ספרו שושן סודות |  – שיר בראש ספרו שושן סודות |  |
כתביו > ספרים שנדפסו

שני מכתבים לקראי יוסף בני.
שושן סודות
אוצר נחמד פירוש לפירוש האבן עזרא לתורה, ההקדמה לספר נדפסה בהכרמל.
פירוש ספר יצירה
פיוטים רבים נדפסו בתוך מחזור כפא.
כתביו > ספרים שלא נדפסו

השגות על ספר גן עדן
יסוד העיבור ספר העוסק באסטרונומיה.
שערי צדק
ספר בענייני דקדוק.
פירוש על התורה
אוצר ה בספרו אוצר נחמד מזכיר שהוא ירחיב על הסוגיא בספרו זו, לא ידוע אם ספר זה נכתב או לא.
אברהם פירקוביץ ואברהם אפשטיין כתבו שחיבר גם פירוש על קהלת מכיוון שמזכיר חיבור שחיבר על קהלת, יעקב רייפמן הראה שדבריו הם ציטוט של האבן עזרא, ולא חיבר ספר כזה מעולם.
הערות שוליים

↑  אברהם פירקוביץ', ע"ד המחבר ספר שושן סודות ח"א, הכרמל, 1 באוגוסט 1861; אברהם פירקוביץ', ע"ד המחבר ספר שושן סודות ח"ב, הכרמל, 7 באוגוסט 1861
↑  ישראל צינברג טען ששאדוב לא הייתה קיימת בשנים אלו ועל כך גרס טארוב עיר בפלך קייב, ראו: י. צינברג, געשיכטע פון דער לטעראטור ביי יודן, וילנא 1935, כרך ה עמ' 347 בתרגום העברי כרך ג
↑  כך טען אברהם אפשטיין, שמעון ברנשטיין טען שאם רצה מקום לימודים היה יכול לסור לקייב הסמוכה, לכך טען שרצה ללכת לטורקיה בשל אהבת פירושי האבן עזרא וחיבורו לתורת הקבלה
↑  ראו וולף מוסקוביץ ובוריס טוקן, ‏עדת הקרימצ'אקים תולדותיהם, תרבותם ולשונם, פעמים 14 (תשמ"ג) עמ' 5–31; עדן הכהן, "לשאלת תפוצת קדושתאותיו של ר' שלמה סולימן אלסנג'ארי ולתולדות מחקר פייטנותו", מחקרי ירושלים בספרות עברית כא (תשס"ז), עמ' 50–54.
↑  Texts and Studies Vol. II pp. 709
↑  ראו כאן
↑  רבי שבתי משורר בס מביא בשם השל"ה שמחברו הוא הרמ"ה וכך הוא גם בסדר הדורות מערכת ספרים בערכו; בספר שער פתחי לבנון מייחסו לרמב"ן; תלמיד הרמב"ן – שולחן ערוך האריז"ל דפוס סאלוויטא תקנ"ג עמ' יג
↑  כוונתו שרמב"ן הוא שלישי למעבירי תורת הקבלה מאליהו הנביא
↑  אברהם אליהו הרכבי הבין שכוונתו שהמחבר הוא נכד הרמב"ן, מכיוון שהמחבר משתמש בלשון זו גם כלפי האבן עזרא הסיק אברהם אפשטיין שזו היא לשון מליצית שהמחבר הוא נכד אדם אקראי בשם משה, תוספת הו' היא כלשון הפסוק "נאם בלעם בנו בעור"
↑  נדפסו בהמזכיר חלק ב צד 97, [דרוש מקור: מקור מדוייק יותר]
↑  שושן סודות, קורץ תקמ"ד, באתר היברובוקס
↑  חכמי ישראל בקרים, הכרמל, 5 בספטמבר 1862; חכמי ישראל בקרים, הכרמל, 28 באוקטובר 1862; אברהם פירקוביץ', ע"ד המחבר ספר שושן סודות ח"א, הכרמל, 1 באוגוסט 1861; אברהם פירקוביץ', ע"ד המחבר ספר שושן סודות ח"ב, הכרמל, 7 באוגוסט 1861
↑  ספר יצירה עם פירושים רבים
↑  שמעון ברנשטיין, המחזור כמנהג כפא תולדתו והתפתחותו, ספר יובל לכבוד שמואל קלמן מירסקי, ניו יורק תשי"ח עמ' 488, באתר היברובוקס
↑  כתב היד היחיד הידוע
↑  הוזכר גם בהערות משמעון משה חאנעס על ספר רב פעלים לר' אברהם אחי הגר"א עמ' 66 הערה א'
↑  יעקב רייפמן, הערות על מחבר ספר שושן סודות, הכרמל, 6 בפברואר 1863
↑  נדפס שוב בתוך: אברהם מאיר הברמן (עורך), כתבי ר' אברהם אפשטיין, חלק א עמ' שג, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
↑  גלות כיוב ב, חדשים גם ישנים ב עמ' 25 - 29, באתר אוצר החכמה
↑  נדפס במקור בכתב העת סיני כרך סח - סט (תשל"א - תשל"ב), ע' קסב-קפט, קסו-קפז
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308691505171  ISNI: 0000 0003 9089 517X  LCCN: nr96018686  VIAF: 284624600   WorldCat (עם VIAF): 284624600
קריית הממשלה באר שבע

| --- | --- |

קריית הממשלה באר שבע - מבט מצפון
 מידע כללי
 סוג:  מרכז קניות 
 מיקום:  באר שבע 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2000
 תאריך פתיחה רשמי:  2000 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות פוסט-מודרנית 
 
 קואורדינטות:  31°14′44″N 34°47′59″E﻿ / ﻿31.2455°N 34.79962°E﻿ / 31.2455; 34.79962
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת באר שבע מוגדלת) קריית הממשלה באר שבע (למפת באר שבע רגילה) קריית הממשלה באר שבע (למפת צפון הנגב רגילה) קריית הממשלה באר שבע (למפת צפון הנגב מוגדלת) קריית הממשלה באר שבע   he קריית הממשלה באר שבעhe קריית הממשלה באר שבעמפת  __ באר שבע [‌למפה דינמית של צפון הנגב‌]מצפון, ממזרח ומערב: __ מועצה אזורית בני שמעון ממזרח: __ עומר, __ תל שבע מדרום: __ שגב שלום, __ מועצה אזורית מרחבים tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מבט ממערב לכיוון הכיכר שבין קריית הממשלה ובית המשפט, שם נערכות לעיתים הפגנות.
קריית הממשלה המחוזית, באר שבע היא מבנה משרדים ומרכז קניות בבאר שבע.
המבנה המוארך בכיוון דרום-צפון, מצוי בין רחוב קרן היסוד (ממזרח) ובין מדרחוב התקווה (ממערב). מצפון לו הוא גובל ברחוב הנרייטה סולד. מדרום לקריית הממשלה, במרחק של כ-150 מטר, נמצאת תחנת הרכבת באר שבע מרכז. בצמוד לקריית הממשלה, ממערב לה, ניצבים היכל המשפט ובניין הביטוח הלאומי. המבנה משתרע על 73 דונם, והוא כולל 13 משרדי ממשלה וחניון תת-קרקעי.
המבנה הפוסט-מודרניסטי תוכנן על ידי האדריכלים רות להב, טוני ריג ולן וורשאו שזכו בתחרות לתכנון הבניין שנערכה ב-1995. את המבנה והקומפלקס הקימו בשנים 1997–2000 החברות "שיכון ובינוי" ו"אשטרום". ב-2005 זכה המבנה בפרס דוד עזריאלי לתכנון אורבני של המועצה לישראל יפה.
בין קריית הממשלה ובין בית המשפט נמצאת כיכר שקועה. הכיכר והרחבה שבהמשכה משמשות פעמים רבות להפגנות.
הערות שוליים

1 2 3  קריית הממשלה המחוזית, באר שבע, באתר ד. איתן/ר. להב-ריג אדריכלים מתכנני ערים
↑  קריית הממשלה באר שבע, באתר שיכון ובינוי
↑  חגית פלג-רותם, ‏פרס עזריאלי לתכנון אורבני לאדריכלי קרית הממשלה בבאר-שבע, באתר גלובס, 20 בפברואר 2005
בניין עיריית באר שבע

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בניין עירייה 
 שימוש:  עיריית באר שבע
 כתובת:  כיכר מנחם בגין 1
 מיקום:  באר שבע
 מדינה:  ישראל
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1962–1972 (כ־10 שנים)
 תאריך פתיחה רשמי:  1972 
 אדריכל:  מיכאל ושולמית נדלר ושמואל ביקסון
 מידות
 קומות:  3
 
 קואורדינטות:  31°14′59″N 34°47′59″E﻿ / ﻿31.249638888889°N 34.799666666667°E﻿ / 31.249638888889; 34.799666666667
 אתר העירייה
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת באר שבע מוגדלת) בניין עיריית באר שבע(למפת באר שבע רגילה) בניין עיריית באר שבע(למפת צפון הנגב רגילה) בניין עיריית באר שבע(למפת צפון הנגב מוגדלת) בניין עיריית באר שבע  he בניין עיריית באר שבעhe בניין עיריית באר שבעמפת  __ באר שבע [‌למפה דינמית של צפון הנגב‌]מצפון, ממזרח ומערב: __ מועצה אזורית בני שמעון ממזרח: __ עומר, __ תל שבע מדרום: __ שגב שלום, __ מועצה אזורית מרחבים tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
עיריית באר שבע ממעוף הציפור
בניין עיריית באר שבע הוא מבנה בסגנון הברוטליסטי בבאר שבע המשמש כמשכנה של עיריית באר שבע. הבניין נמצא במרכז האזרחי של באר שבע, על יד צומת הרחובות שדרות רגר ושדרות שז"ר, ובסמוך לבנייני ציבור אחרים - בית יד לבנים ובית העם. המבנה נחנך בשנת 1972 ותוכנן על ידי האדריכלים מיכאל ושולמית נדלר ושמואל ביקסון.
הבניין נחשב לאחד מהסמלים המזוהים עם העיר, ואף מופיע על סמל העיר באר שבע.
היסטוריה ורקע

בשנת 1961 הוכרזה תחרות אדריכלים לתכנון בית העירייה החדש של באר שבע, במרכז האזרחי החדש הנבנה מצפון לעיר העתיקה. בתחרות זכה משרד האדריכלים של האדריכלים מיכאל ושולמית נדלר ושמואל ביקסון, שכבר תכנן קודם לכן מבנה אחר בעיר - קולנוע קרן, שעמד לצד מקום בניין העירייה. לאחר עיכובים בבניה, נחנך בשנת 1972 הבניין החדש, ובאותה השנה הוכנס לסמל העיר החדש.
אדריכלות

המבנה עשוי בטון, ברובו חשוף, ומורכב מבניין מלבני נמוך ולצדו צריח תצפית צר. למבנה המרכזי שתי קומות עטופות במעטפת בטון עבה, דמוית וילון, ומחוררת בחלונות צרים וגבוהים המסתתרים מאחוריה לכל גובה הבניין. שתי הקומות עומדות על קומת מסד מצופה אבן פראית (wild bau), הנמצאת בנסיגה מקו הבניין ומופרדת מן המסה המרכזית בחלונות פס ארוכים. בתוך המבנה שלוש חצרות פנימיות, התורמות לתאורה ולאוורור של החדרים ומאפשרות מקום מנוחה רגוע ומוגן מפני חול ואבק. [דרוש מקור]
האלמנט השני הוא מגדל תצפית צר וגבוה, עשוי בטון, שהוצב בחזית הקדמית של הבניין. במגדל הותקנה מעלית, אך כיום העלייה למגדל חסומה והוא משמש כנושא אנטנות בלבד. במקור תוכנן להציב בראש המגדל יצירת אמנות של הפסל יחיאל שמי, איתו קיימו האדריכלים שיתוף פעולה בבניין תיאטרון ירושלים, אך היא בוטלה מחוסר תקציב.
בקדמת המבנה תכננו האדריכלים רחבה ציבורית גדולה, אך כיום הפך חלקה לחניון.
עיצוב הפנים גם הוא אופייני לסגנון הברוטליסטי, ומתאפיין בשימוש בלבני סיליקט, בסידור ישר ופשוט של החדרים ובפלטת צבעים בסיסית.
הבניין בנוי על עקרונות הברוטליזם והמודרניזם שקדם לו, שמתבטאים בבטון החשוף ובחומרים, בצורה הפשוטה של מסות הבניין, בגושניות הפיסולית של הבטון ובאלמנטים כמו חלון סרט וקומת קרקע מוסגת. יחד עם זאת בולטת בבניין חדשנות צורנית והקשר מקומי המתבטאים בחזית הבטון הייחודית, שהיו שראו בה אזכור של האוהל המדברי, בציפוי קומת המסד באבן מקומית, ובחשיבה האקלימית שיצרה את ההצללה על החלונות ואת החצרות הפנימיות. המגדל הופך את המבנה לנקודת ציון במרחב העירוני, ומאזן בין הצניעות והפשטות המאפיינות את הבניין הנמוך ובין המונומנטליות הנדרשת ממבנה שלטוני.[דרוש מקור]
תצורת ה"וילון" מבטון בחזית הבניין, מאחוריה מוסתרים חלונות אנכיים צרים
סמל העיר באר שבע, בו מופיע בניין העירייה
מסדרון בבניין - משמאל קיר לבני סיליקט, מימין החלונות האנכיים של החזית החיצונית
בניין העירייה, מבט מדרום-מזרח
ראו גם

הספרייה המרכזית ע"ש ארן
קולנוע קרן
בית המשפט המחוזי בבאר שבע

| --- | --- |

בניין "היכל המשפט" שבו שוכן בית המשפט המחוזי בבאר שבע, מבט ממערב 2014
 מאפיינים
 שטח שיפוט:  מחוז הדרום
 מדינה:  ישראל 
 ערכאה מתחת:  בית משפט השלום באילת, אשדוד, אשקלון, באר שבע, דימונה וקריית גת
 היסטוריה
 תקופת הפעילות:  1954–הווה (כ־71 שנים)
 שופטים
 נשיא:  רויטל יפה כ"ץ
 מספר שופטים:  24
 גאוגרפיה
 קואורדינטות:  31°14′53″N 34°47′52″E﻿ / ﻿31.248026390516°N 34.797785911842°E﻿ / 31.248026390516; 34.797785911842
 אתר רשמי
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת באר שבע מוגדלת) בית המשפט המחוזי בבאר שבע(למפת באר שבע רגילה) בית המשפט המחוזי בבאר שבע(למפת צפון הנגב רגילה) בית המשפט המחוזי בבאר שבע(למפת צפון הנגב מוגדלת) בית המשפט המחוזי בבאר שבע  he בית המשפט המחוזי בבאר שבעhe בית המשפט המחוזי בבאר שבעמפת  __ באר שבע  __ עומר  __ תל שבע  __ שגב שלום  __ לקיה [‌למפה דינמית של צפון הנגב‌]מצפון, ממזרח ומערב: __ מועצה אזורית בני שמעון ממזרח: __ מועצה אזורית אל קסום, __ מיתר מדרום: __ מועצה אזורית מרחבים tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בית המשפט המחוזי בבאר שבע הוא בית המשפט המחוזי של מחוז הדרום. בית המשפט שוכן בבניין "היכל המשפט" שבמרכז האזרחי בבאר שבע. מאז יוני 2024 הנשיא בפועל של בית המשפט הוא השופט בני שגיא.
היסטוריה

בתחילת 1954 הוחלט על הקמת בית משפט מחוזי בבאר שבע בנשיאות השופט בנימין הלוי. טקס פתיחה חגיגי של בית המשפט התקיים בתחילת אפריל 1954, אולם בית המשפט לא התמיד בפעילותו.
בסוף 1960 נחנך מבנה חדש לבית המשפט בבאר שבע ובו שני אולמות דיונים לבית המשפט המחוזי ולקראת סוף 1961 הוחלט על הקמת בית משפט מחוזי בבאר שבע, בנשיאות השופט שלמה אלקיים, שיפעל כסניף של בית המשפט המחוזי בירושלים. במרץ 1962 התפרסם שהשופט אלקיים יגיע לעיתים לאשקלון.
בראשית 1963 הוחלט להקים את בית המשפט המחוזי בבאר שבע כבית משפט עצמאי, לאור ריבוי התיקים בבית המשפט המחוזי בירושלים המגיעים מבאר שבע. בית המשפט המחוזי בבאר שבע נפתח רשמית בינואר 1965.
היכל המשפט

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
היכל המשפט באר שבע הוא המבנה המאכלס את בית המשפט. שטחו של המבנה כ-50,000 מ"ר, וצורתו במבט על כצורת ספר פתוח. המבנה תוכנן על ידי ברחנא אדריכלים ונפתח בשנת 2000. הכניסה להיכל היא ממדרחוב התקווה.
הערות שוליים

↑  בני שגיא, באתר הרשות השופטת
↑  בית משפט מחוזי יפתח בבאר שבע, זמנים, 22 בפברואר 1954
↑  בית משפט מחוזי נפתח בבאר שבע, חרות, 5 באפריל 1954
↑  היכל הצדק עבר למשכנו, מעריב, 8 בנובמבר 1960
↑  בית משפט מחוזי יוקם בב"ש, על המשמר, 8 בנובמבר 1961
↑  סניף ביהמ"ש המחוזי ייפתח בבאר־שבע, דבר, 31 בדצמבר 1961
↑  בית משפט מחוזי יפעל באשקלון, מעריב, 8 במרץ 1962
↑  בית משפט מחוזי יוקם בבאר שבע, דבר, 4 בפברואר 1963
↑  בית־משפט מחוזי נפתח בבאר שבע, על המשמר, 14 בינואר 1965
↑  היכל המשפט, באר שבע, באתר barchana.com
Owl Pharaoh

Owl Pharaoh הוא מיקסטייפ הבכורה של הראפר האמריקאי טראוויס סקוט. המיקסטייפ יצא לאור להורדה חינמית ב-21 במאי 2013, על ידי חברת התקליטים גראנד האסטל רקורדס. האלבום מכיל הופעות אורח של טי. איי, וייל (אנ'), טורו ומוי (אנ'), אייסאפ פרג, ת'אופילוס לונדון (אנ'), פול וואל (אנ'), ג'יימס פונטלרוי (אנ') ומיק מיל.
רקע

בשנת 2011 הכריז סקוט על המיקסטייפ כמיני-אלבום בעל 11 רצועות ושתי רצועות בונוס. גרסה זו של המיקסטייפ הייתה אמורה לכלול שירים כמו "Lights (Love Sick)", "Analogue" ו-"That B!tch Crazy". עם זאת, זה היה לפני שסקוט נחקר על ידי ראפרים ומוכרי תקליטים כגון טי. איי. וקניה וסט. לאחר שעבד עם השניים על הפרויקט, הודיע סקוט כי המיקסטייפ יפורסם באותו חודש של צאת אלבום האוסף Cruel Summer של GOOD Music. עם זאת, הפרויקט לא יצא באותו החודש. סקוט עיבד מחדש את הפרויקט וקבע תאריך חדש לצאתו, 22 בפברואר 2013. הפרויקט לא פורסם בשנית.
סקוט קבע תאריך נוסף לצאת האלבום ל-21 במאי 2013, תוך שהוא מודיע כי הוא יוצע למכירה בחנות האייטונס זמן קצר לאחר מכן. הוא גם הצהיר כי הוא עשוי לפרסם אותו בחינם לפני תאריך זה. סקוט ציין את קניה וסט, טי. איי. וג'סטין ורנון (אנ') כאלו שעזרו לו ליצור את הפרויקט. עבור המיקסטייפ סקוט שיתף פעולה עם אמנים שונים כגון קניה וסט, טי. איי., 2 צ'יינז, ג'סטין ורנון, וייל (אנ'), קומון, טורו ומוי (אנ') וגאנפליי (אנ'). רשימת הרצועות הסופית חשפה שיתופי פעולה נוספים עם אייסאפ פרג, ת'אופילוס לונדון (אנ') ופול וואל (אנ'). בסופו של דבר, קומון וגאנפליי לא השתתפו במיקסטייפ. MTV חשפו כי סקוט יפרסם את המיקסטייפ להורדה חינמית במאי 21 והוצאת המיקסטייפ לחנות האייטונס בוטלה.
הוצאה וקידום

הסינגל הראשון שפורסם לקידום המיקסטייפ הוא "Blocka La Flame", בהשתתפות אמן הדאנסהול הג'מייקאני פופקאן (אנ'). הוא פורסם ב-14 בדצמבר 2012, והפיקו אותו יאנג צ'ופ, מייק דין וסקוט עצמו.
הסינגל השני שפורסם מתוך המיקסטייפ הוא "Quintana" בהשתתפות הראפר וייל (אנ'). הוא פורסם ב-22 במרץ 2013 והפיקו אותו סאק פייס, אנתוני קילהופר וסקוט עצמו. השיר לווה גם בווידאו קליפ.
הסינגל השלישי מתוך המיקסטייפ, ששימש כסינגל המוביל, "Upper Echelon", בהשתתפות 2 צ'יינז וטי. איי. (גרסת המיקסטייפ כללה רק את טי. איי.), פורסם ב-18 באפריל 2013, ויצא באופן רשמי בחנות האייטונס למחרת. ב-16 ביוני 2013 פורסם הווידאו קליפ של השיר. השיר הופק על ידי אנתוני קילופר, ג'יי גראם וסקוט עצמו.
ביקורת

המיקסטייפ זכה לשבחים מצד מבקרי המוזיקה. ראלף בריסטאוט מ-XXL העניק לאלבום ציון "XL", באומרו כי "בעוד שהוא עדיין מוצא את עצמו לירית, עבודתו [של סקוט] מאחורי הלוחות והלהיטות לנסות דברים חדשים מונעים מכך שזה יהיה בעייתי. אולי החיסרון היחיד של Owl Pharaoh הוא שזה עדיין לא ממש נראה לענות על השאלה 'מיהו טראוויס סקוט בדיוק?' למזלו, הופעת הבכורה המגובשת להפליא הזו כל כך מהפנטת שכולם ירצו לגלות".
המיקסטייפ קיבל מועמדות לקטגוריית "המיקסטייפ הטוב ביותר" בטקס פרסי ההיפ הופ של ה-BET לשנת 2013. מגזין Spin דירג את המיקסטייפ במקום ה-21 ברשימת "40 אלבומי ההיפ-הופ הטובים ביותר לשנת 2013". מגזין XXL העניק למיקסטייפ את תואר המיקסטייפ החמישי הטוב ביותר מ-2013, באומרו: "מעל הכל, כישורי ההפקה של ה-XXL Freshman של 2013 מוצגים בתצוגה מלאה ומציגים את מגוון הצלילים הרחב שלו. Owl Pharaoh הוא סימן מוקדם לכך שהפוטנציאל בשבילו הוא מונומנטלי".
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013 | פרסי ההיפ הופ של ה-BET | המיקסטייפ הטוב ביותר | מועמדות |