stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמחה לילד
מועדונית פנאי ורווחה

ילדים הסובלים ממחלות כרוניות מתקשים לעיתים ליצור ולרקום רשת חברים. בנוסף, אפשרויות הבילוי שלהם בשעות אחר בית הספר מוגבלות הן בגלל המצב הפיזי שלהם והן בגלל מצבם הנפשי. המועדוניות נותנות מענה הן לילדים והן להורים אשר זקוקים לסיוע במציאת פתרונות פנאי עבור הילדים.
במסגרת פעילויות העמותה השונות פעילים בכל שבוע כ–400 מתנדבים.
פעילויות העמותה השונות נותנת מענה לקשת רחבה של צרכים של הילדים החולים ובני משפחותיהם:
יצירת קשר קבוע וקשוב לצרכים המיוחדים, התמודדויות היומיום, הכאב והקושי.
סיוע לימודי לילדים הזקוקים להשלמות עקב היעדרותם הרבה מבית הספר.
הקניית חוויה חברתית ושייכות לרשת חברתית יציבה, מקבלת וחמה.
הזדמנות ל"שחרור" ההורים מהטיפול בילד להתרעננות ואגירת כוחות להמשך.
ליווי לטיפולים, בדיקות ואשפוזים בבתי החולים
ליווי וסיוע נפשי בהתמודדות עם המחלה.
שמחת הפרטים הקטנים

שמחת הפרטים הקטנים הוא אלבום הבכורה של הזמר היוצר, המלחין והמוזיקאי ארז לב ארי. האלבום יצא לאור בשתי גרסאות כאשר הגרסה הראשונה יצאה לאור ב-4 בדצמבר 2007 וזו שאחריה יצאה ביולי 2008. לגרסה השנייה נוסף השיר "אנה אפנה" שהיה שיר הנושא של הסדרה הטלוויזיונית "סרוגים" שהוקלט בשנת 2008 ודורג במצעדים השנתיים של שנת ה'תשס"ח (ראו בהמשך). הסינגל הראשון שיצא מהאלבום היה "מה אעשה" שיצא כבר בחודש מאי בשנת 2006. בין השירים המוצלחים שיצאו מאלבום זה אפשר למנות את "צדק" (השיר שפותח את האלבום), דואט של לב ארי יחד עם לאה שבת. שיר זה מתייחס למערכת היחסים שבין לב ארי לבין זוגתו. שיר נוסף הוא "מתוך האפלה" (הרצועה השמינית) שבו כלי הקשה רבים וקולות רקע של שרית שולצ'ינר. סוגר את האלבום השיר "חתונה" המשלב סיטאר שמנגן בו ואווירת הודו, ובכך מוסיף ומקשר את האלבום כולו לקשר רוחני. רוב שירי האלבום הוקלטו באולפן הביתי של לב ארי בביתו. האלבום זכה בתואר אלבום זהב על מכירת עותקים רבים שלו.
במהלך מלחמת חרבות ברזל, השיר "חתונה" מתוך האלבום הגיע למקום ה-18 המצעד השבועי של מדיה פורסט.
רשימת רצועות

| שמחת הפרטים הקטנים> מס' | שמחת הפרטים הקטנים> שם | שמחת הפרטים הקטנים> מילים | שמחת הפרטים הקטנים> לחן | שמחת הפרטים הקטנים> משך | שמחת הפרטים הקטנים>  | שמחת הפרטים הקטנים>  | שמחת הפרטים הקטנים>  | שמחת הפרטים הקטנים>  | שמחת הפרטים הקטנים>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | צדק  | ארז לב ארי | ארז לב ארי | 3:18 |  |  |  |  |  |
| 2. | לבבתני  | שלמה המלך - שיר השירים וארז לב ארי | ארז לב ארי ורפאל יצירה | 4:30 |  |  |  |  |  |
| 3. | מה אעשה  | ארז לב ארי | ארז לב ארי | 3:36 |  |  |  |  |  |
| 4. | בעתיד לבוא  | ארז לב ארי | ארז לב ארי | 4:15 |  |  |  |  |  |
| 5. | שמחת הפרטים הקטנים  | ארז לב ארי | ארז לב ארי | 4:15 |  |  |  |  |  |
| 6. | חלל  | ארז לב ארי | ארז לב ארי | 7:14 |  |  |  |  |  |
| 7. | זכה את עמי  | מתוך ספר תהילים, ארז לב ארי ועודד ונחמיה | ארז לב ארי | 6:29 |  |  |  |  |  |
| 8. | מתוך האפלה  | ארז לב ארי / שלמה אלקבץ | ארז לב ארי | 5:32 |  |  |  |  |  |
| 9. | אהובתי  | ארז לב ארי | ארז לב ארי | 4:18 |  |  |  |  |  |
| 10. | אל תפחד  | ארז לב ארי | ארז לב ארי | 4:24 |  |  |  |  |  |
| 11. | חתונה  | ארז לב ארי | ארז לב ארי | 5:05 |  |  |  |  |  |
| רצועה שנוספה בגרסה השנייה של האלבום> מס' | רצועה שנוספה בגרסה השנייה של האלבום> שם | רצועה שנוספה בגרסה השנייה של האלבום> מילים | רצועה שנוספה בגרסה השנייה של האלבום> לחן | רצועה שנוספה בגרסה השנייה של האלבום> משך | רצועה שנוספה בגרסה השנייה של האלבום>  | רצועה שנוספה בגרסה השנייה של האלבום>  | רצועה שנוספה בגרסה השנייה של האלבום>  | רצועה שנוספה בגרסה השנייה של האלבום>  | רצועה שנוספה בגרסה השנייה של האלבום>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אנה אפנה  | ארז לב ארי | ארז לב ארי | 3:43 |  |  |  |  |  |
וידאו קליפים

אנה אפנה
מה אעשה
צדק
הערות שוליים

↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, ‏10 בדצמבר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 3929fd83-bf55-48ed-8938-e48a5b169b5c
שריר הטרפז

| --- | --- |

 שיוך:  hypaxial muscles of back 
 עצבוב:  עצב הלוואי, Anterior ramus of third cervical nerve, Anterior ramus of fourth cervical nerve, greater occipital nerve
 פעולת שריר:  lateral rotation of the pectoral girdle, extension of the head, lateral flexion of the head and neck, retraction of the pectoral girdle, extension of the neck 
 שריר נגדי:  שריר המסור הקדמי, שריר הגב הרחיב 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (432) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  m. trapezius 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A04.3.01.001 
 TA2 (2019):  2226 
 FMA:  9626 
 
שריר הטרפז (TA: Musculus trapezius) הוא שריר שטחי ורחב הממוקם באזור הגב העליון. שמו העברי של השריר מטעה, שכן שמו הלועזי של השריר נגזר מהמונח trapezium המתאר מרובע (ולא טרפז) מכיוון שצורתם של שני שרירי הטרפז יחד מזכירה דלתון (סוג של מרובע).
שריר הטרפז מחבר את חגורת הכתף לגולגולת ולעמוד השדרה בכיוונים שונים ומשמש להנעת עצם השכם במגוון תנועות.
תיאור

שרירי גו שטחיים במבט אחורי
לשריר הטרפז נקודות התחלה רבות הנמשכות לאורך עמוד השדרה מהגולגולת ועד לחוליה החזית התחתונה: החל בקו העורפי העליון (Linea nuchalis superior) ובגבשון העורף החיצון (Protuberantia occipitalis externa) של עצם העורף, דרך רצועת העורף (Ligamentum nuchae) והזיז הקוצי של חולית הצוואר השביעית (C7) ועד הזיזים הקוציים של החוליות החזיות (T1-T12).
מכל נקודות ההתחלה של השריר מתכנסים סיביו ומתחברים לשליש הצידי של עצם הבריח, לשיא הכתף ולקוץ השכם.
צורת החיבור של השריר בכיוונים שונים ביחס לחיבורו לחגורת הכתף יוצרת לו שלושה חלקים מובחנים בפעולתם:
חלק עליון עם סיבים היורדים אל עצם השכם (Pars descendens musculus trapezii) - מרים את עצם השכם. בפעולה משותפת עם החלק התחתון, מסובב את עצם השכם.
חלק אמצעי עם סיבים רוחביים (Pars transversa musculus trapezii) - מקרב את עצם השכם.
חלק תחתון עם סיבים העולים אל עצם השכם (Pars ascendens musculus trapezii ascendens) - מוריד את עצם השכם. בפעולה משותפת עם החלק העליון, מסובב את עצם השכם.
עיצוב

שריר הטרפז מעוצב על ידי עצב הלוואי (CN XI) ועל ידי עצבי הצוואר (C3, C4).
ראו גם

אנטומיה טופוגרפית (צוואר, גו במבט אחורי, בית חזה במבט צידי)
אנטומיה - מונחים
שריר הכסל והמותניים

| --- | --- |

מבט קדמי על חלק משרירי הירך
 שיוך:  muscle of lower limb 
 אספקה עורקית:  medial circumflex femoral artery, עורק הכסל והמותניים 
 עצבוב:  המקלעת המותנית, עצב הירך
 שריר נגדי:  שריר העכוז הגדול, השריר החצי גידי, שריר הירך הדו-ראשי, השריר החצי קרומי 
 תחל שריר:  גומץ הכסל 
 אחז שריר:  תל הירך הקטן 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (467) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  m. iliopsoas 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A04.7.02.002 
 TA2 (2019):  2593 
 FMA:  64918 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0224417 
 
שריר הכסל והמותניים (TA:‏ Musculus iliopsoas) הוא מונח המאחד שני שרירים באזור הבטן והאגן המניעים את הירך. השריר הוא מניע חזק ועיקרי של מפרק הירך לכיוון כיפוף. וכן משמש לשמירה על יציבות מפרק הירך.
תיאור

שריר הכסל והמותניים מורכב משני שרירים, שריר הכסל (Musculus iliacus) ושריר המותניים הגדול (Musculus psoas major).
תחילתו של שריר הכסל ברכס הכסל ובגומץ הכסל של עצם הכסל, בכנף של עצם העצה וברצועות העצה והכסל הקדמיות. חלקו המרוחק של השריר נאחז בגיד של שריר המותניים הגדול ובחלק העליון של גוף עצם הירך, מעט מתחת לתל הירך הקטן.
תחילתו של שריר המותניים הגדול בחלק הצידי של חוליות המותן, החל בחוליה החזית השתים עשרה ועד לחוליה המותנית החמישית וכן בחלקם הצידי של הדיסקים שבין החוליות. חלקו המרוחק של השריר נאחז בתל הירך הקטן של עצם הירך.
עצבוב

שריר הכסל מעוצבב על ידי שורשי העצב המותניים השני והשלישי (L2, L3) דרך עצב הירך.
שריר המותניים הגדול מעוצבב על ידי שורשי העצב המותניים הראשון, השני והשלישי (L1, L2, L3), ישירות מהענפים הקדמיים של שורשי העצב.
לקריאה נוספת

Moore KL, Clinically Oriented Anatomy, 3rd Ed., Baltimore, Williams & Wilkins, pp. 385-387, 1992.
שערי צדיק

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  גדליהו אהרן קניג
 שפת המקור:  עברית, יידיש
 סוגה:  שאלות ותשובות
 הוצאה
 הוצאה:  משפחת קניג, צפת
 מהדורות נוספות
 תאריך מהדורה ראשונה:  2012–2017
 תאריך מהדורות נוספות:  אין
 מספר כרכים:  10
 
"שַׁעֲרֵי צַדִּיק" הוא שמה של סדרת ספרים המכילה את מכתביו של הרב גדליהו אהרן קניג, שנכתבו בין השנים 1960–1980. במכתבים מובאים בעיקר חידושי תורה בתורת רבי נחמן מברסלב ותלמידיו, לצד תשובות לשאלות שונות שנשאל. בחלק מהמכתבים מופיעים סיפורים, אנקדוטות, שירים או פסקי הלכה.
הוצאה לאור

הסדרה יצאה לאור בפעם הראשונה והיחידה בידי הרב אלעזר מרדכי קניג ואחיו בני המחבר, במהדורה מנוקדת. החל משנת 2012 יצאו שני כרכים מדי קיץ, עד שנת 2017. בסך הכל מונה הסדרה עשרה כרכים. המהדורה כוללת תוכן עניינים, מפתחות מפורטים במיוחד וביבליוגרפיה עשירה. במהדורה זו רוב שמות הנמענים צונזרו, מלבד בני המחבר ומספר רבנים מפורסמים, כגון הרב יצחק יעקב וייס, הרב משה פיינשטיין, האדמו"ר מאמשינוב ועוד.
תוכן ומבנה הסדרה

הסדרה מכילה 627 מכתבים שנכתבו בידי ר' גדליה קניג, המסודרים בסדר כרונולוגי על פי התאריכים בהם נכתבו. כל מכתב הועתק בטרם נשלח, למחברות מיוחדות שהיוו את כתב היד שעליו הסדרה מתבססת. רוב המכתבים נכתבו בעברית ומיעוטם ביידיש, שלא תורגמה במהדורה זו.
במכתבים מובאים עשרות פירושים והוספות לדרשות של רבי נחמן מברסלב, בעיקר אלה שהודפסו בספר ליקוטי מוהר"ן. כמו כן המכתבים מכילים מידע הגיוגרפי על חסידי ברסלב כגון הרב אפרים ב"ר נפתלי, הרב מטשעהרין, רבי אברהם שטרנהרץ ועוד.
השיחה הסודית

בכרך הראשון, בתוך מכתב שנמען לגדליה פליער בארצות הברית (שמו צונזר), מובאת שיחה סודית פסאודו-אפיגרפית ששמע המחבר מהרב אברהם שטרנהרץ, ובה תיאור בארמית בסגנון ספר הזוהר של שיחה שהתקיימה בין רבי נחמן מברסלב לרבי שמעון בר יוחאי בשנת 1799, עת ביקר רבי נחמן במירון. הקטע כתוב בכתב רש"י ומלווה באזהרות לשמירת סודיות השיחה.
הקטע מתחיל בתיאור ההתרחשות בעולמות העליונים בעת כניסתו של רבי נחמן למערת רבי שמעון, וממשיך בכרוז שמיימי הקורא בקול סדרת שאלות שתמציתן "מי הוא הצדיק שנכנס כעת"? רבי נחמן מתואר כעונה בפירוט ארוך ומרגש "אני הוא". לאחר מכן שואל רבי שמעון בר יוחאי: "מי - רון" (דהיינו: מי ינגן וישיר)? רבי נחמן עונה "אני - רון!" ופותח בניגון בכינור שמיימי שמעורר את שמחתם של כל יושבי העולמות העליונים. בסוף הקטע מסכמים שני הצדיקים כי בזמן שחסידי רבי נחמן לא יוכלו לבוא לקברו באומן בראש השנה (כפי שציווה רבי נחמן מאוחר יותר), קבר רבי שמעון במירון יהווה תחליף לכך.
השיחה שנויה במחלוקת בקרב חסידי ברסלב, מאחר שרבים מחסידי ברסלב נוהגים  לנסוע לירושלים ולהתקבץ שם בהיעדר אפשרות להגיע לאומן בראש השנה. זאת בניגוד לפלג תלמידי הרב שטרנהרץ הטוענים כי יש להעדיף את מירון.
חיי נפש

במסגרת ההוצאה לאור, יצא בשנית הספר "חיי נפש" שיצא לאור כבר בידי המחבר, בשנת 1968. הפעם הספר הודפס בתוך סדר המכתבים בכרך ג (מכתב סה), עם הוספות מכתב יד המחבר. בראש הכרך נדפסה הסכמה של רבני העדה החרדית ורבנים נוספים, חסידים ומתנגדים. מהדורה נוספת, מנוקדת ומלאה הודפסה בשנת תשע"ו (2016), עם הוספות ומפתח נושאים נרחב.
הספר הוא בעצם מכתב ארוך העונה לשאלה שהופנתה לר' גדליהו בעניין התקשרות לצדיקים בשעת התפילה, תוך ציון שיטתו של רבי חיים מוולוז'ין בעניין זה (המובאת בספרו "נפש החיים"), שלפיה יש בכך משום עבודה זרה. המחבר חותר להוכיח כי דבריו של רבי חיים אינם מתייחסים כלל לעניין ההתקשרות לצדיקים. ולהפך, המחבר מאריך לפרט את חובת ההתקשרות לצדיקים, והיותה חלק מהותי מהאמונה ביהדות. כמו כן, המכתב נוגע בעניינים נוספים הקשורים בנושא, כמו קברי צדיקים, רוח הקודש וכוחם של שמות הצדיקים. בסוף המכתב המחבר מבאר פיוטים הפונים לישויות שאינן האל עצמו, כגון "מדת הרחמים עלינו התגלגלי", ו"ברכוני לשלום מלאכי השלום".
הערות שוליים

↑  שערי צדיק, כרך א, משפחת קניג, תשע"ב, עמ' ג
↑  שערי צדיק - מה זה?, באתר ברסלב צפת
↑  תרא, שערי צדיק, כרך י, משפחת קעניג, תשע"ו, עמ' ריח
↑  פד, שערי צדיק, כרך ג, משפחת קעניג, תשע"ג, עמ' רלב
↑  תטו, שערי צדיק, כרך ח, משפחת קעניג, תשע"ה, עמ' קפט
↑  י, שערי צדיק, כרך א, משפחת קניג, תשע"ב, עמ' קט
↑  ו, שערי צדיק, כרך א, משפחת קניג, תשע"ב, עמ' עג
↑  צבי מרק, יהודה ליבס, יהונתן בן הראש ומלילה הלנר-אשד (ע), 'מי-רון': הסיפור הסודי על המפגש בין ר' נחמן מברסלב לר' שמעון בר יוחאי, כרך ב, מכון בן צבי, תשע"ז, הסיפור הזוהרי, עמ' 709
↑  סה, שערי צדיק, כרך ג, משפחת קעניג, תשע"ג, עמ' קכד, קכח
תחנת הכוח דקליה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  תחנת כוח, מובלעת
 מיקום:  בסמוך ללרנקה
 מדינה:  קפריסין 
 בעלים:  רשות החשמל של קפריסין
 מפעיל:  Electricity Authority of Cyprus 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1957
 תאריך פתיחה רשמי:  1957 
 מידע טכני
 כושר ייצור חשמל:  460 מגה-ואט 
 קואורדינטות:  34°58′49″N 33°44′45″E﻿ / ﻿34.98027778°N 33.74583333°E﻿ / 34.98027778; 33.74583333
 אתר רשמי
 he
 
תחנת הכוח דקליה (ביוונית: Ηλεκτροπαραγωγός Σταθμός Δεκέλειας) היא אחת משלוש תחנות כוח השייכות לרשות החשמל של קפריסין. התחנה ממוקמת כ-15 קילומטרים ממזרח ללרנקה. התחנה היא למעשה אחת מארבע מובלעות קפריסאיות בתוך דקליה, אחד משני הבסיסים בריטים שנשארו עוד מהתקופה בה נשלט האי על ידי האימפריה הבריטית (שלוש המובלעות האחרות הן הכפרים קסילוטימבו ואורמידיה ויישוב פליטים בבעלות רשות החשמל הקפריסאית, הממוקם כקילומטרים ספורים בלבד מצפון לתחנת הכוח). כמו כן לתחנה יש קיבולת של כ-460 ואט.
התחנה המקורית הייתה הראשונה של רשות החשמל, שהחלה לבנות אותה כבר באמצע שנות החמישים. לאחר מספר שנים, כאשר המכונות במקום התיישנו והביקוש לחשמל עלה בהתמדה, נבנה חלק נוסף בתחנה ליד החלק הישן.
תחנת הכוח הנוכחית, שנבנתה בחמישה שלבים, מכילה כ-6 טורבינות קיטור, כאשר כל אחת מהן בנפח של 60 מגה-וואט.כמו כן, בתחנה יש גם כ-6 מנועי דיזל שפועלים בעזרת מזוט כבד. מלבד זאת במקום יש גם מספר גנרטורים שסופקו על ידי מספר חברות, בהן התאגיד הגרמני סימנס והחברה הצרפתית אלסטום, ומלבד חברות אלו גם החברה ההודית – תעשיות חשמל כבדות בהראט ותאגיד הענק היפני Mitsui סייעו בהקמת התחנה ואף תרמו לה ציוד שמשמש אותה עד היום.
תחנת הכוח המקורית נהרסה בתחילת המאה ה-21.
הערות שוליים

↑  "Power Stations". Electricity Authority of Cyprus. אורכב מ-המקור ב-14 באוגוסט 2011. נבדק ב-13 באוגוסט 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא קפריסין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שריר הכנפה התיכון

| --- | --- |

בתמונה: שריר הכנפה התיכון
 שיוך:  שרירי הלעיסה 
 אספקה עורקית:  pterygoid branches of maxillary artery 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (387) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  m. pterygoideus medialis 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A04.1.04.009 
 TA2 (2019):  2113 
 FMA:  49011 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0224146 
 
שריר הכנפה התיכון (או השריר הכנפי הפנימי), הוא שריר עבה ומרובע ואחד משרירי הלעיסה.
סעיף הלסת התחתונה של עצב הגולגולת החמישי, העצב המשולש, מעצבב את שריר הכנפה התיכון.
נקודת המוצא והאחיזה של השריר

השריר עשוי משני ראשים.
החלק הגדול ממנו יוצא כראש עמוק מהמשטח התיכון של הלוח ההפטריגואידית הצדדית (הלטרלית).
הראש השני השטחי והקטן יותר, יוצא מהגבשושית המקסילרית והזיז הפירמידי של עצם החך.
הסיבים שלו עוברים למטה צדדית ולאחורה, ונאחזים על ידי למינה גידית, לחלק התחתון והאחורי של גוף הלסת התחתונה (הרמוס) והזווית האחורית של הלסת התחתונה, באותו גובה של פתח הלסת התחתונה. האחיזה הזאת כוללת גם את שריר המלעס ובכך מייצרים רצועה גידית משותפת שמאפשרת לשריר הכנפה התיכון ולשריר המלעס לתפקד ביחד להרים את הלסת.
עצבוב

בניגוד לשריר הכנפה הצידי ושאר שרירי הלעיסה שמעוצבבים על ידי ההסתעפות הקדמית של עצב הלסת התחתונה של העצב המשולש, שריר הכנפה התיכון מעוצבב על ידי העצב הראשי של עצב הלסת התחתונה של העצב המשולש (V) לפני ההסתעפות.
תנועות

כיוון שהמוצא של השריר מהמשטח התיכון של הלוח ההפטריגואידית הצדדית והמאחז שלו הוא בחלק הפנימי של גוף הלסת התחתונה, התפקיד שלו כולל:
הרמת הלסת התחתונה (סגירת הפה)
סיוע מזערי בקידום הלסת התחתונה.
עוזר בלעיסה.
תחנת הכוח הגרעינית בלקובו

תחנת הכוח הגרעינית בלקובו
תחנת הכוח הגרעינית בלקובו היא תחנת כוח גרעינית שנבנתה בשטח מחוז סראטוב, כ-8 ק"מ מבלקובו. תחנת הכוח מורכבת מ-4 כורים גרעיניים בהספק של 1000 מגוו"ט כ"א ומייצרת בשנה מעל ל-30 מיליארד קווט"ש של אנרגיה חשמלית (כ-20% מסך הייצור של תחנות כוח גרעיניות ברוסיה).
היסטוריה

החלטה עקרונית על הקמת התחנה התקבלה בשנת 1977. התחנה ממוקמת על שפת אגם סראטוב, אגם מלאכותי שנוצר בעקבות הקמת תחנת הכוח ההידרו-אלקטרית במקום. בתכנון התחנה השתתפו מספר משרדי תכנון של ברית המועצות תחת אחריות כוללת של מכון לתכנון תחנות כוח בסברדלובסק. בניית תחנת הכוח החלה בשנת 1980. במהלך הכנסת היחידה לניצול התרחשה תאונת עבודה קשה בה נהרגו 14 מעובדי התחנה. בתחנת כוח זה הותקנו כורים גרעינים זהים לאלו שהותקנו קודם לכך בתחנת הכוח הגרעינית של לנינגרד. היחידה הראשונה הופעלה בסוף 1985 והחלה לעבוד באופן מסחרי ב-23 במאי 1986. הפעלה מסחרית של היחידה השנייה הייתה בשנת 1988, השלישית ב-1989 ורביעית ב-1993 (בנייתה הופסקה לאחר אסון צ'רנוביל).
מייד לאחר הפעלת היחידה השלישית באתר החלו עבודות בהקמת יחידות מס' 5 ומס' 6. עבודות אלו הופסקו בשנת 1992. בשנת 2007 תוכנן לחדש את הבנייה לאור תוכנית של חברת רוסאל להקים בקרבת תחנת הכוח מפעל חדש לייצור אלומיניום. בסופו של דבר תוכניות אלו לא מומשו.
להוצאת אנרגיה מהתחנה נבנו קווי 220-550 ק"ו המקשרים את תחנת הכוח עם הרשת הארצית.
סביב המתקן הוקמה מערכת בקרת איכות הסביבה שמנטרות תנאים סביבתיים באזור של כ-30 ק"מ מתחנת הכוח.
בתחנת הכוח עובדים כ-4,500 אנשים. באתר התחנה ממוקם גם מרכז הדרכה לעובדי תחנות הכוח. במרכז זה עוברים הדרכה עובדי תחנות כוח גרעיניות של רוסיה ומדינות נוספות. תוכניות הדרכה הוכנו בהתחשב בניסיון התפעולי ותקלות שהתרחשו בכול העולם.
במתקני תחנת הכוח בוצעו עבודות מחקריות שאישרו יכולת הציוד להגדיל את ייצור החשמל ב-4%. לאחר אישור הממצאים הוחלט ליישם את ההמלצות בכול תחנות הכוח מאותו סוג הקיימות ברוסיה.
בשנים 2008 ו-2011 באתר ביקרו מומחי הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית. בהתאם לממצאי הדו"ח הם אישרו שרמת הבטיחות באתר היא גבוהה.
שמחה ליינר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1989 (בן 35 בערך) ניו יורק
 מוקד פעילות:  ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-2008
 מקום לימודים:  ישיבת נר ישראל
 עיסוק:  זמר
 זרם:  חרדי ליטאי אמריקאי
 סוגה:  מוזיקה חסידית חזנות
 סוג קול:  בריטון
 שפה מועדפת:  אנגלית, עברית
 כלי נגינה:  פסנתר
 שיתופי פעולה בולטים:  יוחי בריסקמן
 אתר רשמי
 
שִֹמְחָה לַיינֶר (נולד ב-1989) הוא זמר, מלחין, וחזן יהודי אמריקאי.
ביוגרפיה

ליינר נולד ב-1989 בניו יורק. למד בישיבת נר ישראל בבולטימור, ולאחר נישואיו החל ללמוד בכולל בלייקווד.
קריירה מוזיקלית

ליינר החל להופיע בחתונות בשנת 2008.
בשנת 2014 פתח את הקריירה שלו עם הוצאת אלבומו הראשון "פתחו לי", בהפקתו של יוחי בריסקמן.
באוגוסט 2015 הוציא את אלבומו השני - "שמחה ליינר 2".
בדצמבר 2017 הוציא את אלבומו השלישי - "מרקד".
באוקטובר 2019 הוציא את אלבומו הרביעי - "כל הכבוד". את אלבומו זה הפיק ליינר בעצמו, לאחר שנפרד ממפיקו המוזיקלי יוחי בריסקמן.
ליינר השתתף במספר אלבומים של הפרויקט המוזיקלי "רילקס", בהפקתו של המוזיקאי יוחי בריקסמן, לצידו של הזמר ברוך לוין.
ב-26 במאי 2019, הוא הוציא את הסינגל - "אחד בשביל השני" המכוון כנגד נושא האלימות והבריונות כלפי חלשים.
בנובמבר 2019 הופיע ליינר בעיר אודסה שבאוקראינה, בפני הקהילה היהודית במדינה. את ליינר ליוותה תזמורת סימפונית מורחבת בניצוחו של המוזיקאי יוחי בריסקמן, ומהופעה זו הוציא אלבום DVD.
ב-11 במאי 2021 הוציא את גרסתו לשיר "חמול" (בלחנו של יוסי גרין) של הזמר שרגי גשטטנר שנהרג באסון הר מירון, לזכר הנספים באסון. את השיר ליוו מקהלת "זמירות".
במאי 2022 הוציא את אלבומו החמישי - "HOME". מבקר המוזיקה של האתר כיכר השבת נתנאל לייפר העניק מעורבת ביקורת לאלבום ”האלבום של ליינר מנפק כמה שירים נחמדים, חלקם אפילו נחמדים מאד ולפחות להיט אופציונלי אחד - 'שובי'. בכל מה שקשור לעברית, ליינר צריך עוד לעשות דרך ולפנות רק לכותבים ישראלים מוכרים ומנוסים, כפי שעשה בשניים משיריו ולנטוש לחלוטין את החובבנות בה נקט בשירים אחרים. ליינר בהחלט עשה צעדים יפים בשנים האחרונות לקדמת הבמה של הפופ החסידי, אבל עוד כברת דרך לפניו, בעיקר בבחירת השירים.”
חיים אישיים

ליינר נשוי ללייבה (לבית הלפרט), לזוג מספר ילדים. מתגורר בשכונת תאמס ריבר בניו ג'רזי.
דיסקוגרפיה

פתחו לי (2014)
"שמחה ליינר 2" (2015)
מרקד (2017)
כל הכבוד (2019)
(2022) HOME
רילקס עם ברוך לוין
"רילקס" (2015)
"רילקס 2" (2017)
"רילקס 3" (2019)
הערות שוליים

↑  "Simcha Leiner" (באנגלית). Mostly Music. נבדק ב-10 ביוני 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑   האלבום פתחו לי שמחה ליינר בראיון אצל מנחם טוקר, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 15:38)
↑  מתי שיינברג, יוחי בריסקמן מגיש אלבום בכורה לזמר שמחה ליינר, באתר חסידיניוז, ‏3 בינואר 2014
↑  הכוכב העולה שמחה ליינר מפתיע עם אלבום שני - חסידיניוז, באתר www.chasidinews.com
↑  "מרקד" – אלבום חדש לכוכב מארה"ב שמחה ליינר - חסידיניוז, באתר www.chasidinews.com
↑  יוסף ארנפלד, שמחה ליינר באלבום רביעי – "כל הכבוד!", באתר חסידיניוז, ‏בספטמבר 2019
↑  Goldstein, Rivki (27 בנובמבר 2019). "Back to Basics". Mishpacha Magazine. נבדק ב-10 ביוני 2020. {{cite news}}:  (עזרה)(באנגלית)
↑  יוסי אשר, "מרקד" – אלבום חדש לכוכב מארה"ב שמחה ליינר, באתר חסידיניוז, ‏1 בנובמבר 2017; יוסף ארנפלד, יוחי בריסקמן ושמחה ליינר בפרויקט 'רילקס' הישראלי, באתר חסידיניוז, ‏ביולי 2018; יוסי אשרי, רילקס 3 חוזר, הפעם עם שמחה ליינר וברוך לוין, באתר חסידיניוז, ‏4 באפריל 2015
↑  "Simcha Leiner Joined By 1001 Children in Awareness Song About "Bullying" in Schools". The Yeshiva World. 15 בינואר 2019. נבדק ב-10 ביוני 2020. {{cite news}}:  (עזרה)(באנגלית)
↑  שמחה ליינר - אחד בשביל השני [קליפ], באתר www.greentec.co.il
↑  Leiner Live in Odessa Full Concert | שמחה ליינר הופעה חיה באודסה, נבדק ב-2022-05-12
↑  שמחה ליינר הופעה חיה באודסה 2019 | פורום חרדי | הפרסום החרדי, באתר haredimnet.co.il
↑  שמחה ליינר הופעה חיה באודסה DVD, באתר www.greentec.co.il
↑  SIMCHA LEINER | Zemiros Choir | Kerachem Av | שמחה ליינר | כרחם אב, נבדק ב-2022-02-27
↑  Yossi Green and Shragee Gestetner The Making of a New Song, נבדק ב-2022-02-27
↑  משתמש אנונימי, לזכרו של שרגי: שמחה ליינר ומקהלת זמירות - 'כרחם אב', באתר רדיו קול חי, ‏2021-05-12
↑  שמחה ליינר ומקהלת זמירות - 'כרחם אב', באתר קול חי מיוזיק
↑  קוביס, אלבומו החדש של שמחה ליינר: "HOME", באתר ערוץ 7, 29 במאי 2022; יאיר טוקר, ‏שמחה ליינר בסינגל חדש מהאלבום: "שנות אור", באתר כיכר השבת, 29 במאי 2022; דוד ברגר, מוגש מטעם שובה ישראל‏, ליינר התחדש באלבום: "התמונה של הנשמה שלי", באתר וואלה, 6 ביוני 2022
↑  הפופ - מקפיץ ומושקע; והמילים? יכולות להשתפר, באתר כיכר השבת, ‏2022-06-30
↑  שמחה ליינר, באתר www.greentec.co.il
↑  שמחה ליינר 2, באתר www.greentec.co.il
↑  שמחה ליינר - מרקד, באתר www.greentec.co.il
↑  שמחה ליינר - כל הכבוד האלבום לרכישה, באתר www.greentec.co.il
↑  שמחה ליינר-HOME האלבם להורדה | Simcha Leiner-Home Album Download, באתר www.greentec.co.il
↑  פרוייקט רילקס - ברוך לוין ושמחה ליינר, באתר www.greentec.co.il
↑  רילקס ישראלי, באתר www.greentec.co.il
↑  פרוייקט רילקס חוזר, באתר www.greentec.co.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: b54de85f-4443-4e10-814d-e907f180e9dd  VIAF: 315206241   WorldCat (עם VIAF): 315206241
תחנת הכוח הגרעינית מצאמור

תחנת הכוח הגרעינית מצאמור
תחנת הכוח הגרעינית מצאמור (בארמנית: Մեծամորի ատոմային էլեկտրակայան) היא תחנת כוח גרעינית היחידה שנבנתה בשטח ארמניה הסובייטית, 35 ק"מ מירוואן. לצורכי הקמה ותפעול המתקן הוקמה עיר חדשה, מצאמור. תחנת הכוח הייתה מורכבת מזוג כורים גרעיניים בהספק של 400 מגאווט כ"א אך נכון לשנת 2014 פועל רק כור גרעיני בודד.
היסטוריה

החלטה עקרונית על הקמת התחנה התקבלה באוגוסט 1967. בתכנון התחנה השתתפו מספר משרדי תכנון של ברית המועצות תחת אחריות כוללת של המשרד לתכנון תחנות כוח גרעיניות שבגורקי. כבסיס לתכנון נלקח תכנון כור מס' 3 של תחנת הכוח הגרעינית נובווורונז'. אחד הבעיות התכנוניות המרכזיות היה בהתאמת התכנון לאזור בעל רגישות סייסמית גבוהה. בסופו של דבר הוחלט שתכנון התחנה תבטיח את עמידתה ברעידת האדמה בעוצמה של 8 לפי סולם ריכטר.
הבנייה באתר התחילה בשנת 1970. הכור הראשון הופעל בדצמבר 1976 והשני בינואר 1980. ב-15 באוקטובר 1982 התרחשה שרפה גדולה שכובתה רק לאחר 7 שעות.
בשנת 1983 החלו עבודות בהקמת השלב השני של תחנת הכוח שהיה צריך לכלול כור מס' 3 וכור מס' 4 מאותו דגם כמו הכורים הקיימים. אומנם בעקבות אסון צ'רנוביל העבודות הוקפאו ולא חודשו. ב-7 בדצמבר 1988 בארמניה  התרחשה רעידת אדמה חזקה בחוזק של מעל 7 בסולם ריכטר. מתקני התחנה עמדו ברעידה, אך לאור החשש לרעידות משנה פעילות תחנת הכוח הופסקה באופן הדרגתי והיא עברה לעתודה. לאחר הפסקת פעילות תחנת הכוח במתקני הכור מס' 1 בוצעו קידוחים בקוטר של כמטר לבדיקת המצב הפנימי. בעקבות הקידוחים לא ניתן לחדש פעילות הכור ללא הכנסת ציוד להחלפת הציוד שנקדח.
ב-7 באפריל 1993 הממשל הארמני החליט על חידוש פעילות כור מס' 2. זאת לאור חוסר ביכולת ייצור אנרגיה חשמלית במדינה בעקבות המצב הגאו-פוליטי באזור. ב-5 בנובמבר 1995 פעילות כור מס' 2 חודשה. נכון לשנת 2014 התחנה מייצרת כ-20% מהאנרגיה חשמלית הנצרכת בארמניה.
החל משנת 2003 אחריות על פעילות תחנת הכוח הועברה לחברה רוסית המתמחה בתחום. בהתאם לחוות דעת מומחים תחנת הכוח יכולה לפעול עד לשנת 2016. הקהילה האירופית מעוניינת בסגירת התחנה ואף הייתה מוכנה להקצות לכך סכום משמועתי. במקביל לסגירת המתקן נדרש להקים תחנת כוח בהספק דומה לייצור החשמל לצורכי המשק הארמני. בשנת 2010 נחתם חוזה עם חברה רוסית להקמת תחנת הכוח הגרעינית החדשה. בשנת 2013, בעקבות תקלה בתחנת הכוח הגרעינית פוקושימה 1, הפעולות להקמת תחנת הכוח החדשה הופסקו.
ביוני 2011 מומחי הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית בדקו את מתקני תחנת הכוח והגיעו מסקנה שהיא עונה לדרישות בטיחות של הארגון וניתן להמשיך ולתפעל אותה עד לשנת 2017.
שרה אהרוני

| --- | --- |

 לידה:  11 באוגוסט 1953 (בת 71) כפר סבא, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 
שרה אהרוני (נולדה ב-11 באוגוסט 1953 בישראל) היא סופרת ישראלית.