stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הופ פאוול
הערות שוליים

↑  England coach Marieanne Spacey living the dream, באתר התאחדות הכדורגל האנגלית‏, 8 במרץ 2014
1 2  Hope Powell, באתר היכל התהילה של הכדורגל האנגלי
↑  Hope Powell named PFA’s first female coach educator, באתר הגרדיאן‏, 5 באפריל 2016
↑  England women lash out at Hope Powell following coach's 'cowardice' comment, באתר דיילי מייל‏, 11 ביולי 2011
↑  Hope Powell sacked after 15 years as England women's manager, באתר הגרדיאן‏, 20 באוגוסט 2013
| נבחרת אנגליה – גביע העולם בכדורגל נשים 2007 |
| --- | --- | --- |
|  1 בראון •  2 א. סקוט •  3 סטוני •  4 צ'פמן •  5 וייט •  6 פיליפ •  7 קארני •  8 ויליאמס •  9 אלוקו •  10 ק. סמית' •   11 יאנקי •  12 אסנטה • 13 צ'מברלין •  14 יוניט • 15 ס. סמית' • 16 ג'. סקוט • 17 הנדלי • 18 סנדרסון • 19 אקסלי • 20 ג'ונסון • 21 טלפורד • מאמן: פאוול |  1 בראון •  2 א. סקוט •  3 סטוני •  4 צ'פמן •  5 וייט •  6 פיליפ •  7 קארני •  8 ויליאמס •  9 אלוקו •  10 ק. סמית' •   11 יאנקי •  12 אסנטה • 13 צ'מברלין •  14 יוניט • 15 ס. סמית' • 16 ג'. סקוט • 17 הנדלי • 18 סנדרסון • 19 אקסלי • 20 ג'ונסון • 21 טלפורד • מאמן: פאוול | אנגליה |
| נבחרת אנגליה – גביע העולם בכדורגל נשים 2011 |
| --- | --- | --- |
|  1 בארדסלי •  2 א. סקוט •  3 יוניט •  4 ג'. סקוט •  5 פ. וייט •  6 סטוני •  7 קלארק •  8 ויליאמס •  9 א. וייט •  10 סמית' •   11 יאנקי •  12 קארני • 13 בראון •  14 אלוקו • 15 ברדלי • 16 האטון • 17 באסט • 18 אסנטה • 19 סוסי • 20 ראפרטי • 21 צ'מברלין • מאמן: פאוול |  1 בארדסלי •  2 א. סקוט •  3 יוניט •  4 ג'. סקוט •  5 פ. וייט •  6 סטוני •  7 קלארק •  8 ויליאמס •  9 א. וייט •  10 סמית' •   11 יאנקי •  12 קארני • 13 בראון •  14 אלוקו • 15 ברדלי • 16 האטון • 17 באסט • 18 אסנטה • 19 סוסי • 20 ראפרטי • 21 צ'מברלין • מאמן: פאוול | אנגליה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: nb2010007564  VIAF: 107996694   WorldCat (עם VIAF): 107996694
ה'תרע"א

ה'תרע"א (5,671) ובקיצור תרע"א – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 באוקטובר 1910, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 22 בספטמבר 1911.
המולד של תשרי חל ביום שלישי, 6 שעות ו-61 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכה. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים.
זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 9 במחזור העיבור ה-299. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 15 (סימנה טויזא) במחזור השמש ה-203.
שנה זו היא שנת 1,842 לחורבן הבית, ושנת 2,222 לשטרות.
אירועים

פסח - הוקמה חוות העלמות, חווה חקלאית להכשרת נערות לעבודה בחקלאות על שפת ימת הכנרת. נערכה אספת הפועלות הראשונה בכנרת.
נולדו

כ"ה בכסלו - עֵרי ז'בוטינסקי עסקן ופעיל בתנועה הרוויזיוניסטית
י"ז בטבת - משה כרמל, אלוף פיקוד הצפון הראשון, שר התחבורה וחבר הכנסת מטעם אחדות העבודה והמערך (נפטר ה'תשס"ג)
י"ב בשבט - ישראל גלילי, ראש המטה הארצי של "ההגנה" ושר בממשלת ישראל (נפטר ה'תשמ"ו)
ו' באדר - הרב דוד חנזין,  רב קהילת חב"ד בפתח תקווה,  חבר בית הדין הרבני בפתח תקווה,  וראש בית דין רבני חב"ד (נפטר ה'תשס"ג)
י"א באדר - חיים כהן, היועץ המשפטי לממשלה, שר המשפטים ושופט בבית המשפט העליון (נפטר ה'תשס"ב)
י"ח בניסן - יוזף מנגלה, פושע מלחמה נאצי, במחנה הריכוז באושוויץ
י"ד באייר - הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, דיין, הרב הראשי לישראל (ה'תשמ"ג עד ה'תשנ"ג) וראש ישיבת מרכז הרב (נפטר ה'תשס"ח)
כ"ט באייר - טדי קולק, ראש העיר ירושלים במשך 28 שנים (נפטר ב-ה'תשס"ז)
א' בסיוון - משה קול, שר וחבר הכנסת מטעם המפלגה הפרוגרסיבית והמפלגה הליברלית העצמאית, מחותמי מגילת העצמאות (נפטר ב-ה'תשמ"ט)
ב' בסיוון - לאה גולדברג מגדולי המשוררים העבריים בעת החדשה (נפטרה ב-ה'תש"ל)
נפטרו

ט"ז בשבט - רבי שלום מרדכי שבדרון מברז'אן, רב ופוסק הלכה מפורסם בגליציה (נולד ה'תקצ"ה)
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
היסטוריה של עם ישראל
הבולים של מרידה (ונצואלה)

בול מקומי, מֶרִידָה, 1881
עמוד ההנצחה לסִימוֹן בּוֹלִיבָר, שהוקם במֶרִידָה
בעיר מֶרִידָה, בירת מדינת מֶרִידָה שבמערב ונצואלה, הונפק בשנת 1881 בול דואר מקומי, אשר נועד לשלם עבור שירות דואר מקומי, שחיבר את תושבי העיר עם נתיבי שירות הדואר הממלכתי של ונצואלה.
הרקע להנפקת הבול

בשנת 1881, החליטו חברי "אגודת בּוֹלִיבָר" ("La Sociedad Bolivar") בעיר מֶרִידָה להתארגן לקראת ציון יובל המאה להולדתו של סִימוֹן בּוֹלִיבָר, אשר נודע בכינויו: "המשחרר" ("El Libertador"), בשל פועלו לשחרור רבות ממדינות דרום אמריקה מעול השלטון הספרדי. אנשי "אגודת בּוֹלִיבָר" החליטו לשפץ את עמוד ההנצחה שהוקם בעיר, כארבעים שנה קודם לכן, והתבלה עם הזמן. בּוֹלִיבָר נולד בשנת 1783, כך שלרשות חברי האגודה עמדו שנתיים על מנת לגייס את הכספים הדרושים למימון הפעילות.
באותה העת לא פעל שירות דואר בעיר מֶרִידָה. אחד מנתיבי שירות הדואר הממלכתי של ונצואלה עבר בצומת דרכים, שהיה ממוקם במרחק מה מן העיר. כל אדם, אשר היה חפץ לשלוח מכתב, נאלץ ללכת אל הצומת ולהמתין לשליחי הדואר שיעברו במקום. חברי האגודה החליטו לנצל מצב זה לטובתם, ולייסד שירות דואר מקומי, אשר יוביל באמצעות שליח מיוחד את דברי הדואר מן העיר אל הצומת הקרוב. מהצומת עתיד היה הדואר לעבור לטיפול שירות הדואר הממלכתי. תמורת שירות זה, גבו אנשי "אגודת בּוֹלִיבָר" סכום של סֶנְטִימוֹ אחד עבור כל מכתב.
כדי לאפשר את התשלום, ולפרסם בעת ובעונה אחת את מטרת האגודה: ציון יובל המאה להולדת בּוֹלִיבָר, החליטו חברי האגודה להדפיס בול דואר מקומי מיוחד עבור השירות.
הנפקת הבול

במרכז הבול שעיצבו חברי האגודה שובץ כוכב בן שישה חודים, אשר קיבל את הכינוי "כוכב היובל" ("Estrella del Centenario"). מימינו ומשמאלו של הכוכב נרשם הערך הנקוב: "סֶנְטִימוֹ אחד" ("Un Centimo"). מעל הכוכב נרשמה מטרת ההנפקה: "יובל המאה" ("Centenario"), ומתחתיו נרשם שמה של העיר "מֶרִידָה" ("Mérida").
הבול הודפס בשיטת דפוס אבן, בבית הדפוס של חוּאַן דֶה דְיוֹס פִּיקוֹן גְרִייֶה ("Juan de Dios Picón Grillet"), אשר נמנה עם חברי האגודה. מרבית הבולים הודפסו על נייר לבן, אם כי שרדו גם שני עותקים של הבול אשר הודפסו על נייר חום.
החתמת הבול

בעת השימוש בבולים אלו, הם הוחתמו בחותמת ביטול עגולה. הדיו בה נעשה שימוש דאז הכילה חומר מאכל; עובדה זו גרמה לכך, שכל הבולים המשומשים ששרדו עד ימינו אלה נחשבים פגומים במונחי בולאות.
פעילות הדואר המקומי של מֶרִידָה

מעט מאוד ידוע על היקף הפעילות של הדואר המקומי במֶרִידָה. השירות פעל מספר חודשים, וקיימות עדויות אודות בולים משומשים, מהן ניתן ללמוד כי אכן נעשה שימוש בשירות המקומי הזה. כמו כן, ידוע כי חברי "אגודת בּוֹלִיבָר" הצליחו לשפץ את עמוד הזיכרון, לשם הנצחת זכרו של סִימוֹן בּוֹלִיבָר, אולם לא ידוע איזה אחוז מהתקציב, אשר הוקצה לביצוע השיפוץ הושג באמצעות הפעלת שירות הדואר המקומי.
מעמד בול מֶרִידָה בקרב האספנים

הבול, שהונפק בעיר מֶרִידָה, נחשב בול דואר מקומי. ככזה, הוא אינו מקובל על מרבית אספני הבולים, המתמקדים באיסוף בולים אשר הונפקו עבור שירותי הדואר הממלכתיים בלבד. הבול אינו מופיע בקטלוגים העולמיים הרגילים, אלא רק בקטלוגים המתמחים בבולים מקומיים.
העובדה שעל הבול רשומה המילה "יובל המאה" הופכת אותו, לדעת חלק מן האספנים, לאחד מבולי הזיכרון המוקדמים ביותר שהונפקו בעולם.
לקריאה נוספת

Mackay Robin(Ed), Merida, International Encyclopedia of Stamps, IPC, 1970, p. 1222
הערות שוליים

1 2  דף תצוגה של בולי מֶרִידָה
1 2  Juan de Dios Picón Grillet
1 2 3 4  International Encyclopedia of Stamps, p. 1222
הורייזון אייר

בומברדיה דאש 8-Q400 של החברה
הורייזון אייר (באנגלית: Horizon Air) היא חברת תעופה אזורית אמריקאית שבסיסה בסיאטל, וושינגטון, ארצות הברית. הורייזון אייר משרתת 52 ערים בארצות הברית ובקנדה והיא החברה האזורית השמינית בגודלה בארצות הברית. הורייזון אייר היא חלק מקבוצת אלסקה איירליינס והיא מבצעת את כלל טיסותיה בשמה של חברת האם.
כיום עובדים בחברה כ-4,000 עובדים. היא מפעילה טיסות ממדינת וושניגטון לאריזונה, קליפורניה, איידהו, מונטנה, נבדה ואורגון בארצות הברית, לפרובינציות אלברטה ובריטיש קולומביה בקנדה ולעיר לורטו שבמדינת באחה קליפורניה, מקסיקו.
תולדות החברה

החברה הוקמה בשנת 1981. בשנתה הראשונה הצי שלה כלל שלושה מטוסי Fairchild Hiller FH-227 בלבד. זמן קצר לאחר היווסדה החברה נקלעה לקשיים כלכלים והייתה על סף סגירה אך למרות זאת בשנת 1982 היא רכשה את 'אייר אורגון' שהייתה במצב דומה. הסיבה הייתה כדי להגביר את מספר הטיסות, ערים ומטוסים. שנה לאחר מכן היא רכשה גם את 'טראנסווסטרן איירליינס'. בשנת 1985 החברה חתמה עם על חוזה רכישת מטוסים חדשים מדה הבילנד, מטוסי דאש 8. בקיץ באותה שנה חתמה 'הורייזון אייר' על שותפות קוד עם אמריקן איירליינס, מה שגרם לחברת אלסקה איירליינס להתעניין בה ולבסוף בשנת 1987 לרכוש אותה.
בשנת 2007 החברה זכתה במכרז להפעיל טיסות מסיאטל ולוס אנג'לס לסנטה רוזה, קליפורניה. אזור סנטה רוזה זוכה לפופולריות בשנים האחרונות בעיקר בזכות תיירות יין. הטיסות הפכו מידית להצלחה גדולה כל כך שבסתיו 2007 היא החלה להפעיל גם טיסות מפורטלנד, אורגון לסנטה רוזה והגבירה את כמות הטיסות מלוס אנג'לס.
צי המטוסים

צי המטוסים של החברה נכון לדצמבר 2018:
| כלי טיס | בצי | בהזמנה | נוסעים> F | נוסעים> Y+ | נוסעים> Y | נוסעים> סה"כ | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בומברדיה דאש 8-Q400 | 49 | — | — | — | 76 | 76 |  |
| אמבראר E-175 | 25 | 8 | 12 | 12 | 52 | 76 |  |
| סה"כ | 74 | 8 |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  פרטי צי המטוסים של הורייזון אייר, באתר airfleets.net (באנגלית)
הגירת יהודים לרומניה בתחילת שנות העשרים של המאה העשרים

בשנים הראשונות של שנות העשרים של המאה העשרים יצא מרוסיה ומאוקראינה גל של מאות אלפי מהגרים, מרביתם יהודים, שפניהם לארצות המערב. בשלב ראשון עברו המהגרים את הגבול למדינות השכנות ממערב, פינלנד, ליטא, לטביה, אסטוניה, פולין ורומניה. למעלה מ-100,000 מתוכם הגיעו לרומניה, כמחציתם או יותר היו יהודים. בדצמבר 1921 החליט לנין, מי שעמד בראש ברית המועצות, לשלול את אזרחותם של כל מי שעזבו את גבולות רוסיה במהלך המלחמה והפך בכך כ-800,000 אנשים לחסרי אזרחות.
רקע > הסיבות להגירה

מ-1917 התחוללה בשטחי רוסיה ואוקראינה מלחמת אזרחים בה היו מעורבים צדדים רבים. בשנים 1920 ו-1921 רוסיה ואוקראינה נפגעו מבצורת, שתוצאותיה הוחמרו על ידי הצדדים הלוחמים, שבזזו את המזון ובעלי החיים מידי האיכרים. הרעב ברוסיה הסובייטית (1921–1922) החמיר ודווחו תופעות של קניבליזם.
בנוסף לסיבות, שהשפיעו על כלל האוכלוסייה, ליהודי רוסיה ואוקראינה היו סיבות נוספות, הפרעות שנערכו בהם על ידי חלק מהצדדים הלוחמים. לדוגמה: בעיר האוקראינית פרוסקירב, במסגרת מה שמכונה פרעות פטליורה, ב-15 בפברואר 1919, הקוזאקים ששלטו בעיר רצחו כ-1,500 יהודים כולל ילדים, זקנים ונשים. נשים ונערות רבות נאנסו לפני שנרצחו. בנוסף להרוגים הרבים אלפי יהודים נוספים, הוכו, נאנסו ונשדדו.
ב-1921 אבדה התבואה בגלל הבצורת וב-1922 אבדה לפחות מחצית התבואה בגלל המוני אדם רעבים, שפשטו על השדות  וקטפו אותה לפני שהבשילה ואכלו אותה.
על פי האמנציפציה של 3 במרץ 1861 חולקה קרקע לאיכרים האוקראינים ובעלי הקרקע לא היו מוכנים להיפרד ממנה ולהגר. לעומת האיכרים האוקראינים על היהודים הוטלו מגבלות תחום המושב  ואיסורים למגורים מחוץ לערים, לכן למרביתם לא הייתה קרקע לשמור עליה.
רקע > צמצום העלייה לארץ ישראל

אחרי מלחמת העולם הראשונה וההשתלטות הבריטית על ארץ ישראל הוקם בה משטר צבאי שאפשר למעשה עליה חופשית לארץ ישראל. ביטול הממשל הצבאי והתקנות, שחיבר הנציב העליון ונכנסו בתוקף ב-1 בספטמבר 1920, קבעו מכסה של כ-80,000 עולים יהודים בשנה. חיים ויצמן ונחום סוקולוב הובילו קו, שהעדיף עלייה סלקטיבית, ובעצה אחת עם השלטון הבריטי הורידו את המכסה לאלף עולים בשנה ומנעו בכך כניסה של עשרות אלפי פליטים יהודים מאוקראינה.
רקע > יחסי רומניה ורוסיה הסובייטית

המהפכות ברוסיה בשנת 1917 יצרו שעת כושר ללאומים השונים, שנכלאו באימפריה הרוסית, ובסרביה ניצלה זאת וב-2 בדצמבר 1917 הכריזה על עצמאותה וביום 6 בינואר 1918 הודיעה האספה הקרויה מועצת העם על הקמת הרפובליקה הדמוקרטית המולדובנית של בסרביה.
כוחות סובייטים מצד אחד וצבא רומני מצד שני, נכנסו לתוך הטריטוריה של הרפובליקה החדשה, ברית המועצות, שרק קמה, הכריזה מלחמה על רומניה ועצרה את המשלחת הדיפלומטית הרומנית. ברית המועצות, שנכנסה לעידן של מלחמת האזרחים ברוסיה, לא הצליחה למנוע ממועצת העם להצביע ב-27 במרץ 1918 על איחוד עם רומניה, אך לא השלימה עם המעשה. רוסיה הכריזה מלחמה על רומניה ומנעה את החזרתם לרומניה של אוצרותיה, שנשלחו למשמר ברוסיה הצארית בתקופת מלחמת העולם הראשונה.
הגבול החדש בין רומניה ובין רוסיה הסובייטית, שרוסיה לא הכירה בו, עבר לאורך נהר הדניסטר.
הגבול ומעברו

פליטים רבים מרוסיה ומאוקראינה חצו את הגבול לרומניה באזור המכונה ואדול-ראשקוב (Vadul-Rașcov), שם הדניסטר נוח יותר למעבר.
הגבול הארוך בין רומניה, שכללה את בסרביה, ובין רוסיה הסובייטית זימן לרוצים בכך מעברים אפשריים רבים, בהתאם לעונות השנה ותנאי מזג האוויר. הפליטים עברו את הנהר בשחייה, בסירות, בעזרת רפסודות מאולתרות וגם בהליכה, ברכיבה ובעגלות, בחורף כשהנהר קפא.
המעבר היה מסוכן, היו מי שטבעו בנהר והיו מי שקפאו למוות, אך הסכנה הגדולה מכל היו שומרי הגבול, שירו במי שמנסה לעבור וגבו חיים רבים וחלק מהעוברים נשאו פציעות מהירי. מהצד השני של הגבול, שומרי הגבול הרומנים היו עוינים וחשדניים, משום שסוכנים קומוניסטים הסתננו בין הפליטים לצורך מעבר הגבול.
על פי ידיעות, שהופיעו בג'ואיש כרוניקל ב-20 בינואר 1922 שומרי הגבול הרומנים נהגו בצורה ברברית בפליטים היהודים, 
שני קצינים הואשמו באינוס יהודיות ורציחתן, משפחות יהודיות נעלמו בגבול ועוד.
מצב הפליטים

לפי הערכות חלקיות שונות מספר הפליטים, שיצאו מהאימפריה הרוסית לשעבר מגיע למיליון וחצי. הפליטים שעברו את הגבול לרומניה היו בני עמים ודתות שונים, אך הקבוצות האתניות העיקריות היו יהודים, רוסים, אוקראינים ורומנים. הקבוצה הגדולה ביותר, היהודים, היו במצב הפחות טוב להתמודד עם הרעב ועם הרדיפות. למי שעסק בחקלאות היו רזרבות של מזון, שגידל בעצמו וגם ניזונו טוב יותר לפני הרעב - לא כך היהודים. הפליטים היהודים היו מזי רעב, במצב גופני ירוד, חלקם חולים או פצועים ובמצב תברואתי גרוע. הם שאפו להמשיך את תנועתם מערבם, כשהמטרה המוצהרת של מרביתם הייתה "אמריקה".
ב-10 בספטמבר 1921 פרסמה הלשכה האוקראינית הסובייטית לענייני יהודים בעיתונות הפולנית הודעה על כך שמ-1 ביולי 1921 עברו מאוקראינה לפולין 200,000 יהודים ומאוקראינה לרומניה לפחות 50,000 יהודים.
הסיוע לפליטים

יהודי רומניה במחוזות הקרובות לגבול עם אוקראינה התארגנו בוועדים, שאספו והושיטו סיוע לפליטים היהודים, שהגיעו משם. הוועד באזור גאלאץ, בהנהגת אחד מעשירי גאלאץ, השען והתכשיטן מוריץ הלדר (Moritz Helder), שדיבר רומנית טובה וגרמנית כשפת אם, בהיותו יליד וינה, הגיש סיוע בעזרת כ-400,000 לאי, שקיבלו מיהודי שיקגו וסכומים נוספים, שנאספו בגאלאץ. הכסף שימש לרכישת תרופות, כלי עבודה ומבנה שנועד להיות בית יתומים.
בבראילה הוועד בהנהגת נכט (Nacht) חילק סיוע לעניים מתוך קרן של 48,000 לאי. ביאשי הוועד בראשותו של י. שטיינברג (I. Steinberg) חילק לאלמנות 200,000 לאי מתוך קרן של 273,000 לאי. בבוקובינה, ב-1920, חילק ועד הסיוע האמריקאי 11 קרונות עם בגדים ומזונות, 100,000 כתרים בסניף רדאוץ, 40,000 בויניצה, כמה מאות אלפי לאי לאלמנות וחצי מיליון לאי לעניים. ב-1921 חילקו 300,000 לאי בקמפולונג מולדובנסק
הסיוע לפליטים > יחס השלטון הרומני לפליטים

השלטון הרומני חשש מפני השימוש שעשו שלטונות רוסיה הסובייטית בתנועת הפליטים, כדי להעביר לרומניה סוכני חרש וטרוריסטים. לדוגמה, הטרוריסט היהודי רומני מקס גולדשטיין, ברח מהכלא הרומני, עבר את הגבול לרוסיה וחזר מאודסה עם הוראות והדרכה.
ב-30 בנובמבר 1920 הוצא ברומניה צו מספר 17388 של משרד ההגנה, שקבע לגבי קבלת פליטים מברית המועצות, כי יתקבלו רק אזרחים ונזקקים ולא יתקבלו אנשי צבא או נושאי משרות רמות.
הרומנים חששו מכך, שהפליטים יתיישבו בקרבת הגבול ותבעו מהם לנוע מערבה, מעבר לפרוט ואף מערבה יותר. הרב הראשי של בסרביה פנה אל השלטונות הרומניים בבקשה לתת לפליטים היהודים להישאר במקומם, כדי שתהיה להם כתובת קבועה לזמן מה, כתובת אליה ניתן יהיה להפנות מכתבים, תעודות וסיוע חומרי. מרבית הפליטים היהודים שאפו להגר לאמריקה או לארץ ישראל, אך לא היו בידיהם התעודות הדרושות והכסף הדרוש להוצאות הדרך, כתובת קבועה הייתה עשויה לאפשר התכתבות עם קרובי משפחה וידידים במדינות אחרות, פנייה וקבלת עזרה מארגוני סיוע לפליטים, בקשה וקבלת ויזה למדינות היעד או מדינות המעבר אל מדינות היעד.
על פי הוראות משרד המלחמה הרומני נפסקו מעצרי הפליטים היהודים (מרבית הפליטים נכנסו לרומניה בצורה לא חוקית) ושוחררו העצורים, שלא נמצאו נגדם חשדות נוספים לחציית הגבול הלא חוקית.
לקריאה נוספת

Vadim Guzun, Indezirabilii, הוצאת Filos,‏ 2013 (ברומנית)
הערות שוליים

↑  דרכון לכל פליט
↑  "יום נגד פוגרומים" ביהודי רוסיה - כרזה בעיצוב לאונרד פינקהוף - אמשטרדם, 1919
↑  סופר צרפתי על פרעות פטליורה, דואר היום, 14 באוגוסט 1927 (תיאור הזוועות).
↑  Vadim Guzun, Rusia înfometată (ברומנית)
↑  מפעל לאומי זה אי־אפשר להעמיד על חמלה והרחמים עמוד 439
↑  Refugiaţii evrei, din Ucraina sovietică în Basarabia română (ברומנית)
↑  Chestiunea refugiaţilor de peste Nistru: documente diplomatice şi ale serviciilor române de informaţii, 1919-1936 (ברומנית)
קבר אחים של מתים מרעב בדצמבר 1921, שצילם פריטיוף ננסן ברוסיה הסובייטית
מפת רומניה לאחר האיחוד עם בסרביה
הדניסטר בקרבת ואדול-ראשקוב
היצ'

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  אנדי טנאנט 
 הופק בידי:  ג'יימס לסיטר, ויל סמית', טדי זיי 
 תסריט:  קיוון ביש
 שחקנים ראשיים:  ויל סמית'   אווה מנדז   קווין ג'יימס   אמבר ולטה
 מוזיקה:  ג'ורג' פנטון 
 צילום:  אנדרו דאן 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  סרטי קולומביה, אוברברוק בידור 
 חברה מפיצה:  סרטי קולומביה, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  11 בפברואר 2005
 משך הקרנה:  118 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  קומדיה רומנטית 
 תקציב:  $70,000,000
 הכנסות:  כ-$368,100,000
 הכנסות באתר מוג'ו:   hitch
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
היצ' (באנגלית: Hitch) הוא סרט קומדיה-רומנטית, אמריקאי, בכיכובו של ויל סמית', שיצא לאקרנים ב-11 בפברואר 2005. הסרט עוסק ביועץ שעוזר לגברים להתחיל עם נשים. הסרט הופק על ידי סרטי קולומביה.
פרטי עלילה

אלכס (היצ') היצ'נס (ויל סמית') הוא מומחה בדייטים שעוזר לגברים להשיג את נשות חלומותיהם, על פי השקפתו- אין בחורה שגבר לא יוכל להשיג אם ממש ירצה בכך. כאשר מקרה קשה מראש, פנה אליו אלברט בראנמן (קווין ג'יימס), עובד כיועץ מס שמעוניין בידוענית שבשבילה הוא עובד- אלגרה קול (אמבר ולטה), הוא מלמד אותו תחילה איך לגרום לה לשים לב לקיומו, ואחר כך איך לכבוש אותה. תוך כדי עבודתו עם אלברט הוא מוצא את עצמו מתאהב ברכלנית, שרה מילס (אווה מנדס). בזמן ששרה מנסה לחשוף את זהותו האמיתית של אלכס, מערכת היחסים של אלגרה ואלברט מתפתחת. אלכס רואה שכל ניסיונותיו להתחיל עם שרה לא מצליחים.
לאחר ששרה מצליחה לחשוף את זהותו של היצ', היא מפרסמת את סיפורו בעיתון בו היא כותבת, דבר שגרם לפרידה בין אלברט ואלגרה. גם המוניטין של היצ' מאוד נפגע מהפרסום. לעומת זאת הוא עדיין נחוש לגרום לקשר בין אלברט ואלגרה להצליח. הוא מתעמת עם אלגרה מה שבסופו של דבר גורם לה לסלוח לאלברט.
בסוף הסרט, אלגרה ואלברט מתחתנים, ושרה ואלכס חוזרים להיות יחד.
צוות שחקנים

ויל סמית' (אלכס היצ'נס - היצ')
אווה מנדז (שרה מלאס)
קווין ג'יימס (אלברט ברנמן)
אמבר ולטה (אלגרה קול)
פולה פטון (מנדי)
ג'ולי אן אמרי (קייסי)
מייקל רפפורט (בן)
אדם ארקין (מקס)
ג'פרי דונובן (וונס מונסון)
רובי לי (קרסידה)
קווין ססמן (נייל)
נייתן לי גארם (גיוף)
ה' באייר

ה' באייר הוא היום החמישי בחודש השמיני 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום החמישי בחודש השני 
למניין החודשים מניסן. ה' באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה".
חגים ואירועים החלים ביום זה

יום העצמאות
פקידת הילולת של חוני המעגל בציון הקבר – על אף שיום פטירתו הוא ג' בחודש נהגו להסמיך יום זה ליום העצמאות בציון הקבר.[דרוש מקור]
היום העשרים של ספירת העומר
אירועים היסטוריים שהיו בזמן זה

ה'תקנ"ו – נחנך בית הכנסת שער הרחמים, בית הכנסת העתיק ביותר במומבאי.
ה'תרכ"ט – רבי יוסף ריבלין מניח את אבן הפינה לשכונת נחלת שבעה.
ה'תר"ף – מדינות ההסכמה במלחמת העולם הראשונה התכנסו בוועידת סן רמו, שבה הוחלט להפקיד על ארץ ישראל שלטון מנדטורי בריטי, על סמך ההבטחה הבריטית בהצהרת בלפור.
ה'תש"ח – מועצת העם הכריזה על עצמאותה של מדינת ישראל.
ה'תש"ח – יפו נכנעה לכוחות האצ"ל וההגנה עקב מתקפותיהם במבצע חמץ (מלחמת העצמאות)
ה'תש"ח – כל אזורי הביטחון הבריטיים בירושלים, ובראשם, הבווינגרד, מפונים על ידי הבריטים, ונתפסים, כמעט ללא קרב, בידי ההגנה (מבצע קלשון)
ה'תש"ח – שלושת היישובים שנשארו בגוש עציון (אחרי הכניעה והטבח של כפר עציון יום קודם) נכנעו. כל תושביהם (320 איש) נלקחו בשבי הירדני
ה'תשי"ג – פרס ישראל מוענק לראשונה, ביום העצמאות החמישי
ה'תשט"ו – תת-המקלע עוזי נחשף לראשונה במצעד יום העצמאות
ה'תשכ"ז – החלה תקופת ההמתנה, לקראת מלחמת ששת הימים, כאשר כוחות מצריים צולחים את תעלת סואץ ונכנסים למרחבי סיני
נולדו

ה'תר"ם – הרב מאיר בר-אילן, ממנהיגי המזרחי (נפטר בה'תש"ט)
ה'תש"ח – הרב נפתלי נוסבוים, רב, דיין, פוסק הלכה וראש ישיבה
ה'תשי"ב – חיים שאולזון, עיתונאי ובלוגר חרדי ישראלי אמריקאי
ה'תשט"ו – ישראל חסון, סגן ראש השב"כ וחבר כנסת מישראל ביתנו וקדימה
ה'תשל"א – שירה גפן, שחקנית, מחזאית, סופרת ילדים, תסריטאית ובמאית ישראלית
נפטרו

ה'תרל"ח – הרב מאיר אוירבך, רב בקאליש שבפולין, מראשי העדה האשכנזית בירושלים ומחבר הספר "אמרי בינה" (נולד ב-ה'תקע"ה)
ה'תרצ"ו – הרב אבא יעקב הכהן בורוכוב, רבה של וולקוביסק
ה'תשט"ו – הרב נח שימנוביץ, מייסד וראש ישיבת כנסת חזקיהו בזכרון יעקב (נולד ב-ה'תרס"ז)
ה'תשל"ט – אברהם ברוידס, "משורר הנוער העובד", (נולד ב-ה'תרס"ז)
ה'תשמ"א – אורי צבי גרינברג, משורר וחבר כנסת ישראלי (נולד ב-ה'תרנ"ז)
ה'תשנ"ה – מיכאל בוטביניק, שחמטאי רוסי יהודי, מספר פעמים אלוף העולם בשחמט (נולד ב-ה'תרע"א)
ה'תשס"ח – בני גאון, כלכלן
ה'תשע"ז – הרב ישראל פרידמן בן-שלום, דוקטור להיסטוריה וראש ישיבת ההסדר נתיבות (נולד ב־ה'תרפ"ד)
ה'תשע"ח – הרב מרדכי אלישיב קנוהל היה רב קיבוץ כפר עציון ומחבר הספר "איש ואשה" (נולד ב-ה'תש"ח)
ד' באייר – ו' באייר
אייר
לקריאה נוספת

ספר ונשמחה בישועתו, מהרב יהושע ביסמוט, על מעלת יום זה.
הערות שוליים

↑  ה' באייר חל בלוח השנה העברי רק בימים שני, רביעי, שישי ושבת. מטעמי שמירת שבת, החג מוקדם ליום חמישי בשבוע כאשר ה' באייר חל בימים שישי או שבת. במקרה וה' באייר חל ביום שני, מצוין יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל בתאריך זה וחגיגות יום העצמאות מתקיימות יום למחרת. ראו פירוט.
↑  מגילת התקומה והעצמאות, ד"ר חגי בן ארצי, עמוד 24.
↑  מגילת התקומה והעצמאות, ד"ר חגי בן ארצי.
ההכרזה על הקמת מדינת ישראל
ה'תרס"ט

ה'תרס"ט (5,669) ובקיצור תרס"ט – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-26 בספטמבר 1908, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 1909.
המולד של תשרי חל ביום שישי, 23 שעות ו-756 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים.
זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 7 במחזור העיבור ה-299. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 13 (סימנה יגלהא) במחזור השמש ה-203.
שנה זו היא שנת 1,840 לחורבן הבית, ושנת 2,220 לשטרות.
אירועים

כ' בניסן (11 באפריל 1909) - נערכת הגרלת המגרשים של אחוזת בית על ידי עקיבא אריה ויס ובכך נוסדת העיר העברית תל אביב
כ"א בניסן - הוקם ארגון השומר
נולדו

ה' בתשרי - דוד אויסטרך, כנר יהודי-רוסי, (נפטר ב-ה'תשל"א)
י"ד בתשרי - ורנר פון האפטן קצין בוורמאכט אשר השתתף בקשר העשרים ביולי אשר נועד להפיל את משטרם של אדולף היטלר (נפטר ב-ה'תש"ד)
י' בחשוון - הרב אברהם משה פינגרהוט, רבה של אלג'יר והרב הצבאי של הצי הצרפתי (נפטר ב-ה'תשכ"ב)
ז' בטבת - שמעון ויזנטל ציד הנאצים
י"ג בטבת - משה סנה, ראש המטה הארצי של ההגנה, חבר הכנסת, מנהיג ופובליציסט (נפטר ב-ה'תשל"ב)
כ"ב בטבת - הרב משה שטינברג - רבה הראשון של קריית ים.
כ"ט בטבת - או תאנט, דיפלומט בורמזי ומזכ"ל האו"ם השלישי (נפטר ב-ה'תשל"ה)
ט' בשבט - יוסף בורג, רב, פילוסוף, שר, חבר הכנסת ויו"ר המפד"ל (נפטר ב-ה'תש"ס)
ט"ז בשבט - פייגה אילנית, חברת הכנסת מטעם מפ"ם
כ"ב בשבט - הרב שלום משאש, הרב הראשי לירושלים (נפטר ה'תשס"ג)
כ"ז בשבט - הרב ד"ר שלמה טל, מהדיר סידור רינת ישראל
כ"ט באדר - נתן רוזן, פיזיקאי ישראלי, גילה יחד עם אלברט איינשטיין את גשר איינשטיין-רוזן (נפטר ב-ה'תשנ"ו)
כ"ה באייר - יחיאל די-נור (ק. צטניק), סופר ישראלי שהרבה לכתוב על השואה (נפטר ב-ה'תשס"א)
י' בסיוון - בני גודמן, נגן קלרינט, חלוץ ג'אז (נפטר ב-ה'תשמ"ו)
י"ב בסיוון - יחזקאל קוטשר, בלשן ישראלי (נפטר ב-תשל"א)
י"ז בסיוון - ישעיה ברלין, פילוסוף פוליטי (נפטר ב-ה'תשנ"ח)
כ"א באב - עמנואל עמירן, מלחין ישראלי, (נפטר ב-ה'תשנ"ד)
נפטרו

כ"א בסיון – הרב אריה ליבש הורוויץ, רבה של סטאניסלב (נולד ה'תר"ז)
כ"ט באב – הרב שמואל סלנט, רבה של ירושלים במשך שבעים שנה (נולד ה'תקע"ו)
י"ג באלול – רבי יוסף חיים מבגדאד, מקובל, דרשן, מנהיג יהדות בגדאד ומגדולי הפוסקים של יהדות ארצות האסלאם. נודע בשם ספרו בן איש חי. (נולד בכ"ז באב ה'תקצ"ה)
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
הארוקה קיטגוצ'י

הארוקה קיטגוצ'י (ביפנית: 北口 榛花; נולדה ב-16 במרץ 1998) היא אתלטית יפנית, אלופת העולם (בודפשט 2023) בהטלת כידון.
ביוגרפיה

קיטגוצ'י נולדה וגדלה באסהיקאווה שביפן.
ביוגרפיה > 2019

באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר ב-1 באוקטובר סיימה במקום 13 בהטלת כידון בתוצאה של 60.84 מטר.
ביוגרפיה > 2021

באולימפאדת טוקיו שנערכה באוגוסט סיימה במקום 12 בהטלת כידון בתוצאה של 55.42 מטר.
ביוגרפיה > 2022 > מדליית ארד באליפות העולם

באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית ב-22 ביולי זכתה במדליית ארד בהטלת כידון בתוצאה של 63.27 מטר, אחרי קלסי לי ברבר מאוסטרליה (66.91 מטר) וקארה וינגר מארצות הברית (64.05 מטר).
ביוגרפיה > 2023 > אלופת העולם

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ב-25 באוגוסט זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 
66.73 מטר, לפני פלור רואיס מקולומביה (65.47 מטר) ומקנזי ליטל מאוסטרליה (63.38 מטר).
שיאים אישיים

הטלת כידון: 67.04 מטר (2023)