טעמי המקרא
הערות שוליים

↑  הרב מרדכי ברויאר, "טעמי המקרא בכ"א ספרים ובספרי אמ"ת", הוצאת מכללה ירושלים, תשמ"ב, פרק א' סעיף 1. כך לפחות במסורה הטברנית, זו שמקובלת כיום.
↑  הרב מרדכי ברויאר, טעמי המקרא בכ"א ספרים ובספרי אמ"ת, פרק א' סעיף 6. פרק ט"ו סעיף 24.
↑  חלק מהטעמים מסומנים תמיד בראש או בסוף מילה, וזאת על מנת להבדילם מטעמים אחרים הדומים להם. חלק מהחומשים מציבים טעם כזה פעמיים, אחת בראש או בסוף המילה והשנית על יד ההברה המוטעמת
↑  אילן אלדר, תורת טעמי המקרא של ספר הוריית הקורא, ירושלים: מוסד ביאליק תשע"ח, עמ' 59. ראו בדומה גם ספר הכוזרי, מאמר שני, סימן עו.
↑  תלמוד בבלי, מסכת נדרים, דף ל"ז, עמוד ב', ולהלכה כנראה נפסק שאינם דאורייתא – כך הסיק הר"ן שם ד"ה ורבי יוחנן מדברי הרמב"ם, וכן בספר "טוב טעם" (מאת רבי אליהו בחור) כתב שטעמי המקרא שלנו נתחברו רק בתקופת הגאונים. אולם יש שכתבו להפך: בספר קרן אורה העיר שנראה שהרמב"ם לא פסק כשיטה האומרת שאינם הלכה למשה בסיני אלא כירושלמי, הירושלמי סובר שהם הלכה למשה מסיני (מסכת מגילה,  פרק ד', הלכה א'), וכך גם בספר הזוהר, חלק ב', דף ר"ה, עמוד ב'. רבנו שמחה מחבר מחזור ויטרי בפירושו למשניות אבות א א; ספר חסידים סימן שב; החיד"א בספרו שם הגדולים, מערכת הספרים, אות ט, ערך 'טוב טעם'; שו"ת חתם סופר חלק ו' סימן פ"ו ועוד.
↑  אהרון דותן, להיסטוריה של הטעמים ושיטת הניקוד, פרק לב מתוך עיונים בלשון במקרא ובמסורה, ירושלים: מוסד ביאליק תשפ"א. נדפס קודם לכן בשם: "The Relative Chronology of Hebrew Vocalization and Accentuation" PAAJR 48 (1981)
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ל', עמוד א'; תלמוד בבלי, מסכת נדרים, דף ל"ח, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף נ"ב, עמוד א' ועי' מהרש"א יומא נב א ושו"ת אבקת רוכל ד
↑  אהרון דותן, להתהוות מערכות הסימון בשיטה הארץ־ישראלית, פרק לד מתוך עיונים בלשון במקרא ובמסורה, ירושלים: מוסד ביאליק תשפ"א. נדפס קודם לכן בשערי לשון מוגשים למשה בר אשר כרך א
↑  רונית שושני, טעמי המקרא במסורה הבבלית בהשוואה למסורה הטברנית, ירושלים:מכון בן צבי תשפ"ב פרק רביעי
↑  דותן שם
↑  ישנו פסוק נוסף שזכה לשתי הטעמות, כשאחת מחלקת אותו לשני פסוקים, והוא בבראשית, ל"ה, כ"ב
↑  ישראל ייבין, "הטעמת תורה שבעל פה בטעמים", לשוננו כ"ד
↑  נגינת ההפטרה היא למעשה המנגינה של הנביאים, כאשר בנוסף יש את מנגינת הכתובים ששייכת לכל הכתובים למעט ספרי אמ"ת (ראה בהמשך), כולל מגילת אסתר ומגילת איכה כשלומדים אותם סתם[דרוש מקור], אולם כשקוראים אותן בפורים ותשעה באב יש לכל אחת מהן מנגינה שונה.
↑  ליהודי גאורגיה ישנם שני סוגי מנגינות משלהם לקריאת ההפטרה, האחת מנגינת הפטרה של קהילות מערב גאורגיה, והשנייה מנגינת הפטרה של קהילות מזרח גאורגיה
↑  מרדכי נאמן, היסוד המוזיקלי של טעמי המקרא: ניתוח סטרוקטורלי והשוואתי, חיבור לשם קבלת תואר דוקטור לפילוסופיה, האוניברסיטה העברית, דיון ומסקנות עמ' 183
↑  "טעמי אמ"ת בתימן", תרביץ לא [ד] (תמוז תשכ"ב).
↑
מירה שפיגל, ‏נוסח קריאת התורה בתימן: השתקפות של מסורת הקריאה הקדם-טברנית, פעמים 77 (סתיו תשנ"ט), עמ' 43–68
↑  "המורשת המוזיקלית של קהילות ישראל", כרך 2, מאת אמנון שילוח, האוניברסיטה הפתוחה עמודים 26–35; חנוך אבאנרי, "בעיית הקדמוניות של נגינות התורה", תצליל תשל"ז; אביגדור הרצוג, בשולי מחקר נגינות התורה של ח. אבאנרי, תצליל תשל"ז; וראו תגובתו של אבאנרי, תצליל תשל"ח. יחזקאל בראון, ‏עיונים במלוס הספרדי-ירושלמי מפי ניסן כהן מלמד, פעמים 19 (אביב תשמ"ד), עמ' 70–87; דניאל מאיר וייל, ניגון טעמי המקרא על-פי המסורה, ירושלים: הוצאת ראובן מס, 1995, פרק 5 סעיף 21; אורי אהרן, הקול והטעם, ירושלים: מוסד ביאליק, תשע"ו, עמ' 198.
↑  מאוחר יותר יצאה גרסה אנגלית של הספר – "The Music of the Bible Revealed"
↑  ראו מובאות אצל מרדכי נאמן, היסוד המוזיקלי של הקריאה בתורה לפי טעמי המקרא: ניתוח סטורקטורלי והשוואתי, חיבור לשם קבלת תואר דוקטור לפילוסופיה, האוניברסיטה העברית, 2012, עמ' 17–18
↑  שמו באנגלית "The Masoretic Chant of the Bible", הוצאת R.Mass, ירושלים 1995. מאמר נוסף שלו: "המתיבתא ללויים וניגוני המקדש", תחומין יז
↑  בבית הכיסא
↑  למשל מחברת התיג'אן, וספר דקדוקי הטעמים המיוחס לאהרון בן אשר
↑  היחידות הקטנות מורכבות בדרך כלל משם ולוואי, נשוא ומשלימו, או איברים מאוחים, כמו "ויאכל וישת"
↑  כשיש שלושה או יותר משפטים המאוחים בפסוק, ואין קשר גדול יותר בין שנים מהם, שיטת הטעמים נכשלת. היא אינה מסוגלת לחלק פסוק ליותר משני חלקים שווים. במקרה כזה יחולק הפסוק לשני חלקים, שחצי או קצת יותר מהמשפטים בחלק הראשון והשאר בחלק השני.
↑  הרב מרדכי ברויאר, טעמי המקרא בכ"א ספרים ובספרי אמ"ת, פרק א סעיף 8 וכן פרק ט"ו. בפרק ט"ו נידונית החלוקה הזאת לפרטיה. הרבה מהכללים המובאים כאן נוסחו עוד קודם לרב ברויאר, אך הוא השלים את העבודה וסידר אותם דבר דבור על אפניו.
↑  הרב מרדכי ברויאר, טעמי המקרא בכ"א ספרים ובספרי אמ"ת, פרק א סעיפים 9, 10
↑  הרב מרדכי ברויאר, למערכת הטעמים הבבלית, בתוך: שערי לשון, מוסד ביאליק, ירושלים תשס"ח
↑  אלישע בן-עזרא, ד–ח, כללי דקדוק ההטעמה בכתבי המקרא, ירושלים, ישראל, 2015
↑  Dresher, Bezalel Elan. “The Prosodic Basis of the Tiberian Hebrew System of Accents.” Language, vol. 70, no. 1, 1994.
 Sophia L. Pitcher, Towards a prosodic model for Tiberian Hebrew: An intonation based analysis
↑  הרב מרדכי ברויאר, טעמי המקרא בכ"א ספרים ובספרי אמ"ת, פרק א' סעיף 20
↑  הרב מרדכי ברויאר, טעמי המקרא בכ"א ספרים ובספרי אמ"ת, פרק ט"ו סעיפים 24 והלאה
↑  כבר הגאונים מתייחסים לסימון הנקודתיים בתשובותיהם כשנשאלו האם מותר לסמנו בספר התורה עצמו, וייתכן אפוא שהסימון הזה עוד קדום יותר למערכת הטעמים. הרב מרדכי ברויאר, טעמי המקרא בכ"א ספרים ובספרי אמ"ת, בשם ספר משפטי הטעמים, וולף היידנהיים דף ו עמוד א
↑  כמו המילה צינורתא
↑  ראו אצל שמחה קוגוט, "פיסוק טעמים המשתבש בקריאה המנוגנת הרווחת", ישראל:מחקרים בלשון לזכרו של ישראל ייבין, ירושלים תשע"א, עמ' 208. וראו התנגדות לכך אצל בוריס קליינר, "דירוג הטעמים המפסיקים בקריאת יהודי תימן ושאר העדות", תרביץ שנה פו, עמ' 519 ואילך
↑  בין כל קטעי המקרא הנקראים בציבור רק פעמיים: פעם אחת בתורה (פרשת מסעי, על המילים "אלפיים באמה") ופעם אחת במגילת אסתר (בפרק ז', על המילים "[גם הנה-העץ] אשר-עשה המן"
↑  לכלל זה יוצאי דופן מעטים, נמנו אצל ישראל ייבין, המסורה למקרא, ירושלים: האקדמיה ללשון העברית תשס"ג עמ' 178–179
↑  הרב מרדכי ברויאר, טעמי המקרא בכ"א ספרים ובספרי אמ"ת, עמ' 99
↑  עשרים ואחד
↑  הרב מרדכי ברויאר, טעמי המקרא בכ"א ספרים ובספרי אמ"ת, פרק י'
↑  יוסף עופר, המסורה הבבלית לתורה עקרונותיה ודרכיה, הוצאת ספרים ע"ש מאגנס, ירושלים תשס"א, עמ' 218
↑  הסימן 'יורד', שהוא חלק מהטעם עולה ויורד, זהה לסימן המרכא. בייחוד יש להזהר שלא לבלבל ביניהם כשהסימן 'עולה' מושמט
↑  ואם יכתבו – יפסלו את הספר. שולחן ערוך יורה דעה רעד ז
↑  בסוף ספרו 'צחות'
↑  תנ"ך מנוקד – מכון ממרא, באתר www.mechon-mamre.org
↑  מקרא על פי המסורה – ויקיטקסט, באתר he.wikisource.org
↑  למשל ההמחשה באתר The OpenScriptures Hebrew Bible.
↑  אמיר אלישע אהרוני, אז איך נציין את מקום הטעם, באתר הזירה הלשונית, ‏2 בדצמבר 2020
↑  היא נקראת כך כנראה על שם המילה הראשונה בה
↑  למשל, בין סוף שנות ה-50 לתחילת שנות ה-70 של המאה העשרים הוציא המלחין והמורה מיכאל פרלמן, מקבוצת יבנה, דפים ללימוד טעמי המקרא, המסבירים את שיטת הפיסוק בצורה מפורטת. ספרים עם תווים, או ספרים מלווים בהקלטות, שמהם ניתן ללמוד את שיטת הפיסוק וההטעמה וכן את המימוש המוזיקלי: "קרא בטעם" (בצירוף תקליטים) ו"צלילי המקרא" של יהושע לייב נאמן, "טעמי המקרא" של ברוך בן-יהודה, ומאוחר יותר סדרת החוברות והקלטות של מכון רננות "ושננתם לבניך".דפים ללימוד טעמי המקרא / בהדרכת מיכאל פרלמן | פרלמן, מיכאל, 1917–1992 | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il. מידע על "קרא בטעם יהושע לייב נאמן" בקטלוג הספרייה הלאומית. מידע על "צלילי המקרא יהושע לייב נאמן" בקטלוג הספרייה הלאומית. מידע על הספר "טעמי המקרא" בקטלוג הספרייה הלאומית. מידע על ושננתם לבניך בקטלוג הספרייה הלאומית.
↑  למשל תוכנת קול קורא https://www.kolkore.com/h/
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף י', עמוד א'
↑  פירוש שפת היריעה על ספר אהל יעקב של המגיד מדובנא, פרשת ראה
↑  במהדורת קושטא תפ"ט נמצא הקטע בעמוד הקודם, מז א.
↑  שער ב פרק טז
1 2  סימני "זרקא"/"צינור" ו"צינורית" קרויים בשמות שגויים ב-Unicode. כדי לקודד "זרקא"/"צינור" יש להשתמש בתו "HEBREW ACCENT ZINOR" (U+05AE), וכדי לקודד "tsinnorit" יש להשתמש בתו "HEBREW ACCENT ZARQA" (U+0598). ראה Unicode Technical Note #27: "Known Anomalies in Unicode Character Names", ובמיוחד ב-Appendix A.
↑  Ezra SIL
↑  הלחן של התורה: כל מה שצריך לדעת על טעמי המקרא, באתר ynet, 16 באוקטובר 2022
| כתב עברי |
| --- | --- | --- |
| מערכות אלפבית | אלפבית פרוטו-כנעני • אלפבית פיניקי • אלפבית עברי עתיק  • אלפבית ארמי • אלפבית עברי |  |
| וריאציות של אלפבית עברי | כתב רש"י • כתב סת"ם • כתב רהוט • סוליטריאו |  |
| שונות | כתיב עברי • ליטון של עברית • טעמי המקרא • אותיות מנצפ"ך • גרש • אם קריאה • הגיית העברית • גימטריה |  |
| ניקוד | ניקוד טברני • ניקוד בבלי • ניקוד ארץ־ישראלי • ניקוד ארצישראלי-טברני • ניקוד שומרוני • ניקוד העברית בת ימינו • כתיב מלא |  |
| גופנים עבריים | דוד • אריאל • פרנק-ריהל • קורן • מרים • נרקיס • חיים • דרוגולין • הדסה • הצבי • כתב רש"י • סת"ם • שלום • ירושלמי • וילנא • אלף |  |
| אלפבית עברי | א • ב • ג • ד • ה • ו • ז • ח • ט • י • כ • ל • מ • נ • ס • ע • פ • צ • ק • ר • ש • ת |  |
| שפות הנכתבות בכתב עברי | עברית • ארמית • יידיש • ערבית יהודית • לאדינו |  |
המחשת חלוקה של פסוק על פי טעמי המקרא על ידי גשרים
טבלת זרקא של טעמי המקרא בנוסח אשכנז
טבלת זרקא של טעמי המקרא בנוסח עדות המזרח
טבלת זרקא של טעמי המקרא בנוסח האיטליאני