stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הארכיון הלאומי של רומניה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  ארכיון לאומי 
 כתובת:  Blv. Regina Elisabeta 49, Bucharest 
 מיקום:  בוקרשט 
 מדינה:  רומניה 
 קואורדינטות:  44°26′03″N 26°05′34″E﻿ / ﻿44.43404°N 26.09267°E﻿ / 44.43404; 26.09267
 arhivelenationale.ro
  (למפת בוקרשט מוגדלת) הארכיון הלאומי של רומניה(למפת בוקרשט רגילה) הארכיון הלאומי של רומניה he
 
הארכיון הלאומי של רומניה (ברומנית: Arhivele Naţionale ale României) הוא הארכיון הלאומי של רומניה, הארכיון כפוף למשרד הפנים הרומני, הארכיון המרכזי שוכן בבוקרשט ורשת הארכיונים מחזיקה סניפים בכל אחד ממחוזות המדינה, הארגון חבר במועצה הבינלאומית לארכיונאות.
הארכיון מכיל מסמכים ורשומות אודות הממשלה הרומנית ועל משטר הקומוניזם במדינה, בספריית הארכיון ישנם כ-70,000 ספרים ו-50,000 כתבי עת ורבים מחומריה הכתובים נחשבים לנדירים. המסמכים המוחזקים בארכיון הלאומי של רומניה הם רשמיים ופרטיים, דיפלומטיים וקונסולריים, זיכרונות, כתבי יד, הכרזות, זימון, הכרזות, תוכניות, רישומים, מפות, הדפסי סרטים וחפצים דומים, חותמות, כמו גם צילום, וידאו, שמע והקלטות מחשבים, בעלות ערך היסטורי, שהופקו ברומניה או על ידי יוצרים רומנים בחו"ל.
עוד במאה ה-18 החזיקו בנסיכויות הדנובה ארכיונים, הארכיון של ולאכיה נוסד בשנת 1931 ושל נסיכות מולדובה ב-1832.
בשנת 1951 עם עליית הקומוניזם הועברה הנהלת הארכיון לידי משרד הפנים ואומץ המודל הארגוני הסובייטי, ב-1996 עם קריסת המשטר יצא חוק אודות הנהלות הארכיון.
הערות שוליים

↑  National Archives of Romania, Bucharest, Romania, artsandculture.google.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257978905171  GND: 5209457-1  ISNI: 0000 0001 1091 5325  LCCN: nr97012016  NKC: ko2004250290  SUDOC: 069378932  VIAF: 151724754   WorldCat (עם VIAF): 151724754 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רומניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הארכיון הפדרלי השווייצרי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  ארכיון לאומי, מוסד זיכרון, רשות ממשלתית שוויצרית 
 כתובת:  Main building of the Swiss Federal Archives 
 מיקום:  ברן 
 מדינה:  שווייץ 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1798
 תאריך פתיחה רשמי:  1798 
 קואורדינטות:  46°56′26″N 7°26′47″E﻿ / ﻿46.940555555556°N 7.4463888888889°E﻿ / 46.940555555556; 7.4463888888889
 www.bar.admin.ch
 he
 
הארכיון הפדרלי השווייצרי (בגרמנית: Schweizerisches Bundesarchiv) הוא הארכיון הלאומי של שווייץ.
היסטוריה

הארכיון נוסד ב-1798 לאחר הקמת הרפובליקה ההלווטית, ברפובליקה זו לכל מקום בו הועבר מושב הממשלה כך גם הארכיון הועבר לאותו מקום. עם הקמתה של המדינה הפדרלית ב-1848 הארכיון מוקם בבית העירייה של ברן.
בחצי השני של המאה ה-19 הארכיון הועבר לאגף המערבי של בניין הפרלמנט, ב-1868 הפרלמנט רכש שטח על גדות נהר הארה ובנה את הבניין הנוכחי של הארכיון, הבניין נבנה בין השנים 1896–1899 ותוכנן בסגנון נאו-רנסאנס.
ב-1944 מועצת הברית אישרה את הרגולוציה על פיה כל חומרי הארכיון המאוחסנים מעל חמישים שנה נהיים נגישים לציבור ללא הגבלה.
ב-1963 הותקן במקום לראשונה מכשיר מקראת זיעורים לקריאת מיקרופילם, ב-1965 הותקן לראשונה מכונת צילום מסמכים.
בנוסף לארכיון המרכזי לכל קנטון במדינה יש ארכיון רשמי משלו.
דני קרפל (שדרן)

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  9 באוגוסט 1954
 פטירה:  2 במרץ 2016 (בגיל 61)
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון 
 מדינה:  ישראל
 עיסוק:  עורך מוזיקה, שדרן רדיו
 
דני קרפל (9 באוגוסט 1954 – 2 במרץ 2016) היה עורך מוזיקה ושדרן רדיו ישראלי, שעבד במשך שנים רבות בגלי צה"ל. מבקר מוזיקה ויועץ מוזיקלי, בעיקר בתחום הג'אז.
ביוגרפיה

דני קרפל נולד בכרכור, גדל במושב עין עירון עד גיל 5 והתגורר במשך מרבית שנותיו ברמת גן. אחיו הבכור הוא המוזיקאי אבי קרפל ("הסגנונות" ו"עוזי והסגנונות") ובזכותו נחשף למוזיקה מגיל צעיר.
ביוגרפיה > רדיו

קרפל היה בעל ידע נרחב ומעמיק בתחום הג'אז לסוגיו השונים, ובין השאר, ערך והגיש את תוכנית הג'אז השבועית של גלי צה"ל, "קול הג'אז הזה" ותוכניות ספיישל מיוחדות שהוקדשו ליוצרים מרכזיים מהתחום. בנוסף, הוא הגיש תוכניות רדיו שונות בתחום המוזיקה הישנה והנוסטלגית, "אולדיז" (Oldies), וביניהן "כאלה היו השירים שהיו", "יופי של שירים", ו"לבקשת הקהל". הוא הגיש גם את "ציפורי לילה" ואת "לא רוצים לישון" ובימי חמישי, ערך את תוכנית המוזיקה העברית הנוסטלגית, "ארבע אחרי הצהריים". יחד עם חברו, דובי לנץ, הגיש קרפל את התוכנית "דו רה יומי". בשנת 1986, במסגרת לוח שידורי הקיץ החדש של התחנה, החלו השניים להגיש יחד את החידון המוזיקלי "תו השעה", בתוכניתו של רפי רשף, "נכון לעכשיו". בין התפקידים שעשה בתחנה הוא היה גם עורך מצעד הפזמונים העברי והלועזי (לצד אלי ישראלי, כמגיש).
למרות מחלת פרקינסון שתקפה את גופו בשנת 2002, המשיך קרפל לערוך ולהגיש את תוכניות הרדיו השונות בגלי צה"ל במשך כ-10 שנים נוספות. עקב מצבו הבריאותי, הוא החל לאחר מכן לערוך את תוכנית הדגל "קול הג'אז הזה" וכן את התוכנית "ארבע אחרי-הצהריים" מביתו. הדבר הסתייע בעזרתם של הקריינים עופר חזות, תמר עמית יוסף ונוגה קליין, אשר הגישו אותן במקומו.
ביוגרפיה > פעילויות נוספות

במסגרת כיסוי תחום הג'אז השתתף בפסטיבלים בינלאומיים רבים וראיין עשרות יוצרי ג'אז מרכזיים. כמו כן, שימש כעורך מקצועי לתרגום לעברית של הספר "ג'אז" מאת ז׳ראל ארנו וז׳אק שנל.
בנוסף לעיסוקו בגלי צה"ל, טיפח קרפל קריירה ענפה סביב אהבתו הגדולה למוזיקה: שימש יועץ מוזיקלי לתוכניות טלוויזיה שונות, היה המנהל האמנותי של פסטיבל "ג'אז, בלוז ווידאו טייפ" והיה מבקר הג'אז של העיתון "ידיעות אחרונות" ושל המקומון "תל אביב". שימש גם מרצה מבוקש בנושא הג'אז, וכיהן כחבר מן המניין במדור למוזיקה של משרד החינוך והתרבות.
ביוגרפיה > פרסים והוקרה

בשנת 2006 זכה קרפל בפרס שר החינוך, התרבות והספורט על תרומתו בתחום המוזיקה. בשנים אלה גם ערך את סדרת "ג'אז חם" במוזיאון תל אביב לאמנות.
בחודש נובמבר 2015 ערכו גלי צה"ל אירוע פרידה מקרפל לאחר כמעט 42 שנים בהן שירת בתחנה. האירוע נערך בבית היוצר שבנמל תל אביב.
ביוגרפיה > מותו

קרפל נפטר לאחר מאבק במחלת פרקינסון ב-2 במרץ 2016 והותיר אחריו את אשתו סוזי, בן ובת.
הערות שוליים

↑  יוסי חרסונסקי, צלילי ג'אז לתוך הלילה, באתר מעריב, ‏3 בפברואר 1987
↑  ידיעה הכוללת אזכור גם לפינה תו השעה, מצעד פזמונים ממוחשב בגל"צ, באתר מעריב, ‏30 ביוני 1986
↑  ראומה זיסקינד, הסוד המוזיקלי הכי שמור בגל"צ, באתר מעריב, ‏11 בדצמבר 1986
↑  רועי הרצליך, איך אומרים ג'אז בעברית?, באתר ynet, 6 באוגוסט 2018
↑  חגי חיטרון, חיים טאוב, אלברט פיאמנטה ודני קרפל - בין מקבלי פרס שר החינוך, באתר הארץ, 21 במרץ 2006
↑  הג'אז בנשמתו: בגלצ ערכו אירוע פרידה מדני קרפל, באתר גל"צ
↑  שדר גל"צ דני קרפל הלך לעולמו לאחר מאבק במחלת הפרקינסון, באתר מעריב אונליין, 2 במרץ 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310505305171  VIAF: 297725657   WorldCat (עם VIAF): 297725657
ה'ס"ב

ה'ס"ב (5062)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 1301 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 1302. שנה מסוג בשז, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
ה'ס"ג

ה'ס"ג (5063)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-24 בספטמבר 1302 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 11 בספטמבר 1303. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה.
אירועים

הרא"ש נמלט עם בני משפחתו מאשכנז לספרד ומתיישב בטולדו
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
ה'ס"ד

ה'ס"ד (5064)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-12 בספטמבר 1303 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 31 באוגוסט 1304. שנה מסוג השא, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה.
אירועים

פרוץ פולמוס הרבנים אודות לימוד הפילוסופיה, בעקבות פניית רבי אבא מרי הירחי אל הרשב"א בבקשה שיאסור על לימוד הפילוסופיה
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג השא, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
היסטוריה של עם ישראל
הדיוויזיה ה-213 (האימפריה הגרמנית)

| --- | --- |

סמל מפקדת דיוויזיה בצבא הקיסרי הגרמני
 פרטים
 מדינה:  הקיסרות הגרמנית הקיסרות הגרמנית
 שיוך:   צבא הקיסרות הגרמנית
 סוג:  דיוויזיה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  6 בספטמבר 1916 – 12 בינואר 1919 (שנתיים)
 מלחמות:  מלחמת העולם הראשונה
 פיקוד
 מפקדים
הדיוויזיה ה-213 (בגרמנית: 213. Infanterie-Division ) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.
היסטוריה

הדיוויזיה הוקמה ב-6 בספטמבר 1916 בחזית המערבית, ולחמה בקרבות המאוחרים של הקרב על הסום. בשנת 1917 היא לחמה במהלך הקרב השני על האן, ולאחר מכן הוצבה באזור ריימס, שם לחמה בקרבות השונים ובמתקפת מאה הימים עד סוף המלחמה. לאחר המלחמה חזרו חיילי הדיוויזיה לגרמניה, וב-12 בינואר 1919 פורקה הדיוויזיה.
מפקדים

רוברט פון ברנוט (6 בספטמבר 1916–3 בינואר 1918)
תילו פון הנשטיין (4 בינואר 1918–16 במרץ 1918)
הנס פון המרשטיין-גסמולד (17 במרץ 1918–12 בינואר 1919)
לקריאה נוספת

Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.
הדחיפה של פארדו

הדחיפה של פארדו הייתה תמרון אווירי שבוצע על ידי קפטן בוב פארדו (באנגלית: John R. "Bob" Pardo) וסרן סטיב ויין במטרה לדחוף את מטוס הפנטום של בן הזוג שלהם שנפגע קשות במסגרת מבצע רעם מתגלגל במהלך מלחמת וייטנאם.
היסטוריה

מבנה של זוג מטוסי פנטום F-4D מטייסת הקרב 433 של כנף הקרב 8 בבסיס אובון של חיל האוויר התאילנדי המלכותי ונשלח לתקיפת מפעל פלדה בצפון וייטנאם, צפונית להאנוי במרץ, 1967. הטייסים במבנה היו קפטן בוב פארדו שטס יחד עם סרן סטיב ויין ובן המבנה שלו קפטן ארל אמאן, שטס יחד עם סרן רוברט יוטון.
ב-10 במרץ 1967, השמים היו נקיים לטובת ביצוע יעף הפצצה, אך שני מטוסי הפנטום F-4 2 נפגעו מאש נ"מ. המטוס של אמאן ספג את הפגיעה הקשה יותר. מכל הדלק שלו נפגע והוא החל לאבד דלק במהירות. לא היה לו מספיק דלק כדי לבצע תדלוק אווירי מעל לאוס.
כדי למנוע את נטישתם של אמאן ויוטון מעל שטח אויב, פארדו החליט לנסות לדחוף את המטוס. ראשית, ניסו פארדו וויין לדחוף את המטוס באמצעות תא המצנח של המטוס הפגוע, אך זרימה טורבולנטית חיבלה במאמציהם.
בניסיון השני, פארדו וויין ניסו להשתמש בוו העצירה של אמאן כדי לדחוף את המטוס. הפנטום עוצב במקור כמטוס של חיל הים, כך שהיה מצויד בוו עצירה כבד על מנת לנחות על נושאות מטוסים. אמאן הוריד את וו העצירה שלו ופארדו טס מאחוריו עד שהוו היה מול החלק הקדמי של החופה של פארדו. אמאן כיבה את שני מנועי ה-J79 שלו. פעולת ההצלה צלחה - שיעור השקיעה פחת משמעותית. על פארדו היה להמשיך ולייצב את מיקום מטוסו, כאשר וו העצירה החליק מהחופה בכל 15 עד 30 שניות. בנוסף, פארדו התמודד עם אש באחד ממנועיו שלו ולבסוף כיבה אותו. במשך 10 הדקות שנותרו לטיסה, פארדו השתמש במנועו היחיד כדי להנמיך באיטיות את שני המטוסים.
המטוסים הגיעו למרחב האווירי של לאוס בגובה 6,000 רגל (1,800 מטר), כאשר הדלק הולך ואוזל מהמטוס של פארדו הדוחף את מטוסו של אמאן לאורך כמעט 88 מייל. בפוטנציאל הנוכחי, נותרו להם כ-2 דקות טיסה. הצוותים בשני המטוסים נטשו את מטוסיהם בבטחה, התחמקו מלכידה מעל שטח אויב ונאספו על ידי מסוקי חילוץ.
בתחילה, פארדו וויין ננזפו על כך שלא הצילו את מטוסם. אולם ב-1989, הצבא בחן מחדש את המקרה והעניק לפארדו ולוויין את עיטור כוכב הכסף על הפעולה, יותר משני עשורים לאחר שארעה.
הערות שוליים

1 2  John L. Frisbee,Valor: Pardo's Push, מגזין חיל האוויר האמריקאי, אוקטובר 1996
1 2  Steve Smith,, הדחיפה של פארדו, דצמבר 1996, פורסם על ידי חיל האוויר האמריקאי
↑  American Heroes: Pilots of Rolling Thunder,, הדחיפה של פארדו, 5 במרץ 2009, Fox News
1 2  Boeing,Pardo's Push, Boeing, 14 בדצמבר 2008
↑  Davies, Peter E.,, עמ' 43, 2004, Osprey Publishing, isbn: 978-1-84176-656-0
מטוס פנטום F-4D של כנף 8 בבסיס חיל האוויר התאילנדי
וו עצירה של מטוס פנטום 2 F-4C אמריקאי
הדיוויזיה ה-215 (האימפריה הגרמנית)

| --- | --- |

סמל מפקדת דיוויזיה בצבא הקיסרי הגרמני
 פרטים
 מדינה:  הקיסרות הגרמנית הקיסרות הגרמנית
 שיוך:   צבא הקיסרות הגרמנית
 סוג:  דיוויזיה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  8 בספטמבר 1916 – 16 במרץ 1919 (שנתיים)
 מלחמות:  מלחמת העולם הראשונה
 פיקוד
 מפקדים:  ראו בהמשך
הדיוויזיה ה-215 (בגרמנית: 215. Infanterie-Division) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.
היסטוריה

הדיוויזיה הוקמה ב-8 בספטמבר 1916 בחזית המערבית, אך הועברה לחזית המזרחית בתחילת נובמבר 1916. כאן נשארה ככוח כובש באוקראינה עד תום המלחמה. לאחר תום המלחמה חזרו חיילי הדיוויזיה לגרמניה, וב-16 במרץ 1919 פורקה הדיוויזיה.
מפקדים

גנרל-מיור אוטו אולריך (7 בספטמבר – 9 בספטמבר 1916)
גנרל-לויטננט תאודור פון ורניץ (10 בספטמבר 1916 – 16 במרץ 1919)
לקריאה נוספת

Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.
הדיוויזיה ה-216 (ורמאכט)

| --- | --- |
סמל הדיוויזיה
סמל הדיוויזיה
 פרטים
 מדינה:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 שיוך:   ורמאכט
 סוג:  חיל רגלים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  26 באוגוסט 1939 – 17 בנובמבר 1943 (4 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 מפקדים:  ראו בהמשך
הדיוויזיה ה-216 (בגרמנית: 216. Infanterie-Division), הייתה דיוויזיה של הוורמכאט במהלך מלחמת העולם השנייה.
היסטוריה

הדיוויזיה הוקמה ב-26 באוגוסט 1939 בזמן הגיוס שקדם לפרוץ מלחמת העולם השנייה, והועמדה תחת פיקודו של הרמן בטכר. במהלך הפלישה לפולין שהתה הדיוויזיה בחזית המערבית, כחלק מהקורפוס ה-27 במסגרת הארמייה החמישית, ובמהלך המערכה על צרפת לחמה הדיוויזיה כחלק מהקורפוס ה-11 במסגרת הארמייה השישית, והשתתפה בקרב על דנקרק ובכיבוש שרבור. לאחר מכן נשארה הדיוויזיה ככוח כיבוש בצרפת, ובדצמבר 1941 נשלחה לחזית המזרחית, שם לחמה בקרב מוסקבה כחלק מהקורפוס הממונע ה-40 במסגרת הארמייה הרביעית. לאחר מכן נשארה הדיוויזיה בגזרה המרכזית, ובקרב קורסק לחמה כחלק מהקורפוס ה-23 במסגרת הארמייה התשיעית. ב-17 בנובמבר 1943 פורקה הדיוויזיה, ובעוד חלק מיחידותיה הועברו לדיוויזיה ה-102, הוסבה מפקדת הדיוויזיה לדיוויזיה ה-272.
מפקדים

הרמן בטכר (26 באוגוסט 1939 - 8 בספטמבר 1940)
קורט הימיר (8 בספטמבר 1940 - 1 באפריל 1941)
ורנר פון אונד צו גילזה (1 באפריל 1941 - 7 במאי 1943)
פרידריך-אוגוסט שק (7 במאי 1943 - 3 באוקטובר 1943)
אגון פון ניינדורף (3 באוקטובר 1943 - 20 באוקטובר 1943)
גוסטב גיהר (20 באוקטובר 1943 - 17 בנובמבר 1943)
ה'נ"ט

ה'נ"ט (5059)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 1298 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 1299. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה.
אירועים

המשיכו פרעות רינדפלייש בקהילות היהודיות בדוכסות בוואריה.
י"ב בחשוון – טבח ביהודי היילברון
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
היסטוריה של עם ישראל
דני קרפל (קומיקאי)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 במאי 1969 (בן 55) 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1994
 עיסוק:  שחקן, קומיקאי
 פרופיל ב-IMDb
 
דני קרפל (נולד ב-21 במאי 1969) הוא במאי, קומיקאי, עורך, תסריטאי, שחקן ומנהל אמנותי ישראלי.
משחק

קרפל פרץ לתודעת הקהל כחלק מצוות תוכנית המערכונים "פלטפוס" בשנת 1994, בה הדמות הידועה ביותר שגילם הייתה גיבור העל חסר התועלת "איש החרגול".
בשנת 1998 השתתף בתוכנית הטלוויזיה "זהו זה!" בתור אחד מ"פליטי פלטפוס".
בשנת 2001 השתתף בעונה השלישית של סדרת המערכונים המצליחה "דומינו" והיה חלק מיוצרי הסדרה והיה גם מנהל אמנותי של הסדרה.
בשנים 2013–2019 השתתף בסדרת הילדים הקומית "הקלמרים", במשך תשע עונות גילם את דמות של שי גבריאלוב מנהל בבית הספר "ארזים".
בשנת 2014 התארח בעונה השנייה של סדרת הילדים הקומית ״גן חיות״, בתפקיד פקח הבריאות והניקיון.
בשנת 2015 שיחק את יועץ בית הספר בסרט "אבוללה" בבימויו של יוני גבע, את דן בסדרה "מריו", את איתי הספורטאי בסדרה "מר עגבנייה", ואת האלוף יבלונקה בסדרה "אלישע".
בשנת 2016 שיחק בעונה השנייה של סדרת הנוער "כוכב הצפון" ששודרה ב Yes בתפקיד מרום, עורך הדין של השר. באותה שנה התמודד בשעשועון "פיצוחים 50".
בשנת 2017 שיחק בעונה הראשונה של סדרת הטלוויזיה הקומית "בית הכלבים" ששודרה ב-Yes את יגאל.
בשנים 2019–2020 השתתף בסדרת הטלוויזיה "שב"ס" ששודרה בכאן 11 במשך שתי עונות גילם את דמותו של דרור צדיק, מכונה "רוצח הפטיש", כיוון שרצח את שתי נשותיו באמצעות פטיש.
בשנת 2024 שב לדמותו של שי גבריאלוב במשך מספר פרקים בודדים בעונה התשיעית של סדרת הילדים הקומית "הקלמרים".
תסריטאות

בשנת 1994 היה תסריטאי תוכנית המערכונים "פלטפוס" שבה גם השתתף.
בשנת 1997 היה תסריטאי תוכנית הבידור והקומית "זהו זה!" שבה גם השתתף.
בשנת 1998 היה תסריטאי התוכנית "בחצר של פוקס".
בשנת 2001 היה תסריטאי של תוכנית המערכונים "דומינו" שבה גם השתתף והיה מנהל האמנותי של תוכנית.
יצירת תוכניות

בשנת 2001 יצר את תוכנית המערכונים המצליחה "דומינו".
בשנת 2011 יצר את התוכנית הקומית "השנים הכי יפות".
בשנת 2013 יצר את התוכנית "מחר שבת".
בשנת 2016 יצר את התוכנית הילדים "העולם המטורף של דוד חיים".
בשנת 2021 יצר את התוכנית הבידור והסאטירית "עד כאן!".
בימוי

בשנת 2001 היה במאי של תוכנית המערכונים "דומינו".
בשנת 2004 היה במאי שחקנים בתוכנית "האקדמיה לצחוק".
בשנת 2009 היה במאי מערכוני אולפן של התוכנית "שבוע סוף!".
בשנת 2010 היה במאי של התוכנית הקומית "שבוע סוף החדש".
בשנים 2015–2016 היה במאי של התוכנית הילדים "מיכל הקטנה והמפלצות".
עריכה

בשנת 2004 היה עורך של סדרת הטלוויזיה "החיים על פי איגי".
בשנים 2004–2006 היה עורך של סדרת הטלוויזיה "קצרים".
בשנת 2006 היה עורך של סדרת הטלוויזיה "של מי השורה הזאת".
בשנת 2007 היה עורך של סדרת הטלוויזיה "גומרות הולכות".
בשנת 2008 היה עורך של הסדרות "פרויקט ביפ", "כפיות" ו"עד כאן".
בשנת 2010 היה עורך של סדרת הטלוויזיה "שבוע סוף החדש".
בשנת 2011 היה עורך תוכן של סדרת הטלוויזיה "השנים הכי יפות".
בשנת 2013 היה עורך של סדרת הטלוויזיה "מחר שבת".
בשנים 2019–2020 היה עורך ראשי של סדרת הטלוויזיה "השופטת ליטל".
בשנת 2021 היה עורך של התוכנית הבידור והסאטירית "עד כאן!".
החל משנת 2024 משמש עורך וכותב ראשי לתוכנית הרדיו "שניים עד ארבע" שמגישים רון שלום ויואב כהן ב־103fm שמשודרת גם ב104.5FM רדיו צפון.
הערות שוליים

↑  יובל אביב, מתחדשים: הכירו את אנשי רצועת הצהריים של 103fm, באתר חדשות מבזק לייב, ‏7 במאי 2024
↑  שניים עד ארבע עם רון שלום ויואב כהן, ב104.5FM רדיו צפון
היינווקה

| --- | --- |
סמל היינווקהסמל היינווקה
כנסייה בעיר
כנסייה בעיר
 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  פודלסיה פודלסיה
 מחוז:  היינווקה
 שפה רשמית:  פולנית, בלארוסית 
 שטח:  21.29 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  19,667 (31 במרץ 2021)
  ‑ צפיפות:  1,000 נפש לקמ"ר (2014)
 קואורדינטות:  52°44′0″N 23°35′0″E﻿ / ﻿52.73333°N 23.58333°E﻿ / 52.73333; 23.58333
 אזור זמן:  UTC+1
 www.hajnowka.pl
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיהיינווקה(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיהיינווקה(למפת פרובינציית פודלסיה רגילה) ביאליסטוק סובאלק לומז'ה אוגוסטוב ביילסק פודלסקי  רוסיה - קלינינגרד  לו. ורמיה-מזוריה בלארוס ליטא מזוביההיינווקה(למפת פרובינציית פודלסיה מוגדלת) ביאליסטוק סובאלק לומז'ה אוגוסטוב ביילסק פודלסקי  רוסיה - קלינינגרד  לובלין ורמיה-מזוריה בלארוס ליטא מזוביההיינווקה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
היינווקה (בפולנית: ‏Hajnówkaקובץ:Pl-Hajnówka.ogg‏Ⓘ‏; בבלארוסית: Гайнаўка, היינאוקה; ברוסית: Хайнувка, היינווקה) היא עיר בפולין המשמשת כבירת מחוז היינווקה בפרובינציית פודלסיה. אוכלוסייתה מונה כ-21,422 תושבים (נכון לשנת 2014).
הערות שוליים

1 2  הגמינה העירונית היינווקה, משרד הסטטיסטיקה המרכזי של פולין (בפולנית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007542979805171  GND: 4372513-2  LCCN: n97072962  MusicBrainz: e63543dc-f1eb-40fb-a527-9009df6a189d  VIAF: 142069316   WorldCat (עם VIAF): 142069316 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בפולין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ה'נ"ח

ה'נ"ח (5058)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 1297 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 7 בספטמבר 1298. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה.
אירועים

פרעות רינדפלייש בשטחי דוכסות בוואריה והסביבה, בשל עלילת חילול לחם הקודש:
ז' באייר – הפרעות מתחילות בטבח קהילת רוטינגן (אנ').
י"ב בתמוז – פרעות בקהילות נוישטט (אנ') ווינדסהיים (אנ')
י"ג בתמוז – פרעות ביהודי איפהופן (אנ').
י"ד בתמוז – פרעות ביהודי רוטנבורג על הטאובר.
י"ח–י"ט בתמוז – פרעות ביהודי מרגנטהיים (אנ'), אוכסנפורט (אנ') וקיצינגן (אנ').
ח' באב – פרעות חוזרות ביהודי רוטנבורג. חלק מיהודי העיר נמלטו למבצר סמוך, ונתפסו ונשרפו חיים בי"ב באב.
י"ג באב – פרעות בוירצבורג, שנהרגו בה כאלף יהודים, מבני הקהילה ומאורחים שהיו בה.
י"ד באב – יהודי טאוברבישופסהיים (אנ') נלקחו לגאמבורג (גר') הסמוכה ושם נשרפו חיים, כ-125 יהודים.
כ"ב באב – טבח קהילת נירנברג, שנהרגו בה כ-600 יהודים.
נפטרו

י"ב באב – רבי מאיר הכהן מרוטנבורג, בעל "הגהות מיימוניות", נשרף עם שארית בני קהילתו רוטנבורג על הטאובר, בפרעות רינדפלייש
כ"ב באב – רבי מרדכי בן הלל נרצח יחד עם משפחתו ועם קהילת נירנברג בפרעות רינדפלייש
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
הארכיון הלאומי של הולנד

| --- | --- |


 מידע כללי
 סוג:  ארכיון לאומי 
 כתובת:  Prins Willem Alexanderhof 20, 2595 BE Den Haag, Prins Willem-Alexanderhof 5 
 מיקום:  האג 
 מדינה:  הולנד 
 בעלים:  הולנד 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1802
 תאריך פתיחה רשמי:  2016 
 אדריכל:  Sjoerd Schamhart 
 קואורדינטות:  52°04′52″N 4°19′35″E﻿ / ﻿52.08118°N 4.32627°E﻿ / 52.08118; 4.32627
 www.nationaalarchief.nl
  (למפת הולנד מוגדלת) האג אמסטרדם מאסטריכט איינדהובן ארנהם חרונינגן אוטרכט זוולה לייוורדן אנסחדה אמן בלגיה גרמניה הים הצפוניהארכיון הלאומי של הולנד(למפת הולנד רגילה) האג אמסטרדם מאסטריכט איינדהובן ארנהם חרונינגן אוטרכט זוולה לייוורדן אנסחדה אמן בלגיה גרמניה הים הצפוניהארכיון הלאומי של הולנד
 
הארכיון הלאומי של הולנד (בהולנדית: Nationaal Archief) הוא הארכיון הלאומי שמכיל מסמכים ואוספים של ממשלת הולנד, כמו כן גם חומרים ממוסדים פרטיים הנקשרים להיסטוריה של הולנד.
מבנה ותכולה

הארכיון מנהל ומציג כמעט אלף שנות היסטוריה הולנדית: 142 קילומטרים של ארכיונים, 15 מיליון תמונות, 300,000 מפות וציורים ו-1.2 טרה-בייט של קבצים דיגיטליים. המרכז הציבורי מציע לא רק מקום לתערוכות, אלא יש בו גם חדר לימוד וחלל סדנאות.
הארכיון הלאומי מנהל את הארכיונים מהשלטון המרכזי (למשל מדיניות כלליות ומשרדים), מחוז הולנד והמוסדות המינהליים האזוריים/פרובינציאליים בדרום הולנד, מוסדות פרטיים ואנשים פרטיים בעלי אינטרס חברתי. בארכיון הלאומי תמצאו את כל קבלת ההחלטות וההתכתבויות המוקלטות של ממשלת הולנד. זה כולל את התוכניות והפעילויות שעיצבו את הולנד למה שהיא היום. נמצאים בו מסמכים על לוחמה, התפתחויות כלכליות, שירותי בריאות, חינוך, מסעות גילוי ושלטון בשטחים מעבר לים. אוסף הארכיון הלאומי גדל בהתמדה. ארכיונים חדשים מגיעים כמעט מדי יום הן מגופים ממשלתיים והן מאנשים פרטיים.
המקום הוקם בשנת 1802. בשנת 1979 עבר למיקומו הנוכחי בהאג. לאנטילים ההולנדיים ישנם ארכיונים לאומיים נפרדים.
בשנת 2011 חשף הארכיון תיקים של משתפי פעולה הולנדים עם הנאצים.
בשנת 2012 הוקם במקום מרכז לגנאלוגיה הולנדית.
הערות שוליים

↑  Nationaal Archief, denhaag.com
↑  הולנד: הארכיון נפתח, מלשינים נאצים ייחשפו, באתר ynet, 14 באפריל 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007604780005171  BnF: cb11862196j (data)  GND: 10041732-2  ISNI: 0000 0001 2361 1099  LCCN: nr2003018759  NKC: mzk2009508154  NSK: 000450902  RERO: 02-A009107477  SUDOC: 026358565  VIAF: 153139072   WorldCat (עם VIAF): 153139072
הדורם שיריחי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1962 (בן 62 בערך) ישראל 
 ענף מדעי:  אורניתולוגיה
 מקום מגורים:  ישראל
 תרומות עיקריות
 חקר ציפורים
 
הדורם שיריחי (נולד בישראל ב-1962) הוא אורניתולוג וצפר ישראלי.