רצועת הביטחון
1985 עד 2000 > אירועים בולטים

1985 – עסקת ג'יבריל, חילופי שבויים בין ישראל לבין ארגון החזית העממית לשחרור פלסטין - המפקדה הכללית של אחמד ג'יבריל, שנעשתה ב-21 במאי 1985, ובמסגרתה שוחררו 1,150 אסירים ועצירים ביטחוניים שהיו כלואים בישראל בתמורה לשלושה שבויי צה"ל.
1986 – שני חיילי צה"ל נחטפו ליד בינת ג'בייל. בסריקות נהרג סמל אלון בן שחר מפלס"ר הנח"ל.
1986 – נפילתו של רון ארד בשבי. רון ארד היה נווט קרב בחיל האוויר הישראלי שעקב תקלה טכנית נטש את מטוסו ונפל בשבי ארגון "אמל" בלבנון ב-16 באוקטובר 1986. נחשב כנעדר ממאי 1988, אחרי שהועבר למקום לא ידוע, באיראן או בלבנון.
1987 – ליל הגלשונים – פיגוע טרור שבו נהרגו שישה חיילי צה"ל ונפצעו עשרה.
1987 – הקרב על מוצב שומריה "העליון". התקפה קרקעית ראשונה של מוצב צה"לי ברצועת הביטחון מאז הנסיגה ב-1986 וייצוב קו האוואלי–חאצביא.
1988 – פעולת צה"ל במיידון ובנועיימה. מפקד צד"ל אנטואן לאחד נפצע קשה בניסיון התנקשות, טופל במשך חודשיים וחצי בבית החולים רמב"ם, וחזר לביתו בדרום לבנון.
1989 – מבצע עלם חמודות – חטיפת שייח' עובייד על ידי ישראל.
1990–1991 – לאחר שנים של כישלונות בזירה הלבנונית, עלה בידי סוריה לכפות את הסֵדר הסורי על לבנון באמצעות שורת מהלכים שהתבצעו בשנים 1990–1991.
הסכם טאיף, הסכם האחווה בין סוריה ללבנון כלל הסכם הגנה משותף בין סוריה ללבנון, סילוק מישל עאון, כיבוש המובלעת הנוצרית על ידי הצבא הסורי, פירוק מרבית המיליציות המזוינות והצבת אישים לבנונים פרו סורים מובהקים עושי דברה של סוריה בעמדות המפתח בלבנון.
1992 – ב-16 בפברואר 1992 חוסל מנהיג חזבאללה עבאס מוסאווי בירי טילים ממסוק, מתוך הנחה כי מנהיגי חזבאללה ירסנו את פעילותם מחשש לחייהם ולחיי בני משפחותיהם, הנחה שהתבררה כמוטעית. במקום מוסאווי הועמד בראש ארגון חזבאללה השייח' חסן נסראללה.
גירוש אנשי חמאס והג'יהאד האסלאמי ללבנון.
1993 – מבצע דין וחשבון.
1994 – פיצוץ בניין הקהילה היהודית "אמיה" בעיר בואנוס איירס שבארגנטינה. חטיפת מוסטפא דיראני על ידי ישראל. חדירת חזבאללה למוצב צה"ל באזור הביטחון והנפת דגל הארגון במוצב.
1995 – שינוי תפיסתי ביחס ללחימה בדרום לבנון. בשנת 1995 החליט הרמטכ"ל, אמנון ליפקין-שחק, על שינוי תפיסתי ביחס ללחימה בדרום לבנון – מפעילות ביטחון שוטף למלחמה. למרות השינוי התפיסתי ביחס ללחימה ברצועת הביטחון, הלוחמים שלחמו ברצועת הביטחון לא קיבלו את אות מלחמת לבנון הראשונה.
1996 – מבצע ענבי זעם והחזרת גופותיהם של חללי צה"ל אלשייך ופינק. ב-20 ביולי 1996 הוחזרו לישראל שתי גופות של חיילי צה"ל, סמל יוסף פינק וסמל רחמים אלשייך, שהוחזקו על ידי חזבאללה מאז שנת 1986. בתמורה, ישראל מסרה ללבנונים 123 גופות של חללים לבנונים, רובם אנשי חזבאללה וגופות בלתי מזוהות שנקברו בשטח ישראל וברצועת הביטחון לאחר שנהרגו בלבנון. כמו-כן שוחררו 45 עצורים של חזבאללה מכלא אל-ח'יאם בתמורה ל-16 אנשי צד"ל שהיו בשבי חזבאללה.
1997 - מבצע נוף פראי, מבצע צבאי שבוצע על ידי יחידת אגוז ב-12 בספטמבר 1997 בדרום לבנון.
1997 – אסון השייטת (ספטמבר), אסון השרפה בוואדי סלוקי (אוגוסט), אסון המסוקים (פברואר) ומחיר הדמים ההולך וגובר ששילם צה"ל על השהות ברצועה הוביל ללחץ ציבורי גובר לפינוי שלה, כמו זה של ארגון "ארבע אמהות".
1998 – ממשלת נתניהו קיבלה בצורה מותנית את החלטת האו"ם 425 התובעת מישראל לסגת מלבנון. בפברואר 1998, שיגר חזבאללה פצצות מרגמה לעבר מוצב כרכום, השוכן בגזרה המערבית של אזור הביטחון. אחד הפגזים התפוצץ בתוך עמדת התצפית במוצב וגרם למותם של שלושה חיילי צה"ל. בעקבות האירוע הפיק צה"ל שורה ארוכה של לקחים הנוגעים לביצור המוצבים בדרום לבנון. הוחלט אז להתחיל בפרויקט ענק, שתכליתו בניית מיגון מסיבי בכל מוצבי צה"ל, ובהמשך גם במוצבי צד"ל, באזור הביטחון בדרום לבנון. הפרויקט, שנקרא "חומות של תקווה", כלל בניית קירות ותקרות מגן עבים במיוחד מסביב למוצבים ובתוכם, במטרה להקטין למינימום את הסיכוי שחיילים ייפגעו מירי של פצצות מרגמה וטילים. לפרויקט הוקצו עשרות מיליוני שקלים.
1999 – נפילתו של מפקד יחידת הקישור ללבנון, תא"ל ארז גרשטיין.
1999 - סיפוח הכפר ארנון לשטח רצועת הביטחון, בעקבות סדרת פיגועים באזור הבופור.
1999 – מבצע שבר ענן. כוח של גולני, שהתמקם במבצר צלבני עתיק על גדת ערוץ נחל סלוקי בשם "קלעת דובאי", הופתע על ידי חוליית מחבלים מחזבאללה. שלושה לוחמי חזבאללה נהרגו. שני לוחמי גולני נהרגו ושלושה נפצעו.
2000 – נפילתו של הקולונל עקל האשם, מפקד החטיבה המערבית של צד"ל. בחודש מאי יצא צה"ל באופן חד-צדדי מלבנון.