stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בסיס דפנה
הפעילות > חפ"ק מפקד בסיס אשדוד

תרומת בסיס דפנה כחפ"ק מפקד בסיס אשדוד
בפעילות שייטת 13 בגזרה ניהל מפקד בסיס אשדוד סא"ל איתן ליפשיץ את הפעילות ממפקדה קדמית בחדר המבצעים של בסיס דפנה. במהלך האירועים שתי סירות סנונית (סירה) של שייטת 13 חדלו מפעילות כארבעים מייל מחוף סיני. שתי סירות יתוש יצאו לקראתן מבסיס דפנה דרך הפתח המערבי של הימה המכונה "בועז 1" וכיוונו אותן לכניסה המזרחית של ימת ברדוויל ומשם לדוברת סירות היתוש.
הפעילות > בסיס איסוף למבצע ליידי

תרומת בסיס דפנה כבסיס יציאה ואיסוף במבצע ליידי
כוח שייטת 13 לתקיפת נמל פורט סעיד שכלל שני כלי שיט מסוג חזיר יצא מתוך בסיס דפנה והפליג לאזור התקיפה בנחתת אח"י אשקלון. פעולת איסוף הכוח לאחר סיום המבצע הייתה מתוכננת כ-2,000 מטר מפתח נמל פורט סעיד. לאיסוף יצאו סירות גומי ושתי יתוש. זמן איסוף אחרון הגיע אך סא"ל איתן ליפשיץ שכנע שניתן להמתין שעה נוספת. כך הצליח להפגיש חזיר אחד שחזר עם כח האיסוף וגרר אותו לבסיס דפנה. בעת האיסוף בים הופגז הכוח מתותחי 130 מ"מ מכווני מכ"ם בחופי מצרים. חזיר שני שביצע את הפעולה, לא יצא את הנמל חזרה ולא הגיע לנקודת האיסוף. מפעיליו, לוחמי הקומנדו הימי סגן עודד אמיר וסמ"ר עלי קמחי נעדרים עד היום.
עם השתלטות צה"ל על תעלת סואץ הועברו ארבע סירות יתוש מבסיס דפנה במשאיות לבסיס פנרה שבאגם המר.
סיכום
בסיס דפנה הווה תרומה מבצעית חשובה ביותר לכוחות חיל הים של ישראל בים וביבשה; לשייטת ספינות הטילים, לשייטת 13 ולמפקדת חיל הים. בסיס דפנה תפקד כסטי"ל סטטי, כמרכז ידיעות קרב (מי"ק) על החוף ותרם לתמונת שטח מבצעית לסטי"לים. היותו של מפקד הבסיס, סרן עמי שר אל, מפקד סטי"ל בתפקידו הקודם איפשר הבנה מוחלטת לפעילותם וצורכיהם של הסטי"לים בזירה והיכרות מלאה של תורת הקרב.
מעגן בים התיכון

בשנת 1977 קיבל מיכאל ברקאי את הפיקוד על חיל הים. בתחילת תפקידו הגה את הרעיון של הקמת מעגן בחוף הבסיס בים התיכון, כד לאפשר עגינה בטוחה לספינות דבור. לשם כך הוטל על מפקד בסיס אשדוד סא"ל משה לוי לבנות שובר גלים מצפון לבסיס. בניית שובר גלים באבן היא הוצאה יקרה ולכן החליט להשקיע במקום גופי כלי שיט שסיימו את שירותם הימי. רס"ן דני אבינון מיחידת הנצלה ימית פיקח, ובצורה מבוקרת הושקעו הצוללת אח"י דולפין, אח"י נגה (ק-22) ונחתת ישנה. המעגן נבנה ללא תכנון של מהנדסים ימיים. הקמת שובר הגלים נמשכה עשרה ימים בלבד.
מדי פעם נכנסו דבורים לעגינה. המעגן נקרא "מעגן מיכאל" על שם מפקד חיל הים ובפי הימאים "פורט מוסה" על שם מפקד בסיס אשדוד. תנועת החול בחוף סיני רבה ולא ניתן היה להבטיח את עומק המים וההערכות שבריכת המעגן תיסתם בחול התממשו במהרה.
מעגן בים התיכון > פינוי

במסגרת הסכם השלום עם מצרים פונה שטח המוצב. חלק כלי השיט השקועים בים חולצו הובלו לעומק הים והוטבעו. המקום נעזב ב 10 מאי 1979 לאחר שהבונקרים פוצצו על ידי חבלנים. את הצוללת לא ניתן היה להזיז והיא פוצצה במקום.
מעגן בים התיכון > אירוע מוזר

אירע שנתפשה הברחת חשיש. הרבה סוליות עטופות בפלסטיק בתוך גלגל רחב. מפקד הבסיס שהיה מאוד אחראי היה משוכנע שמישהו ישים יד על חלק מהסחורה המוברחת ויעשה חגיגה, הורה להחביא את כל הסחורה בחדרו מתחת למיטה. כך היה בטוח שהכל יישאר במקומו. בבוקר, המפקד שהיה משכים קום לביקורת, לא הופיע. מסתבר כי אדי החומר התפשטו באוויר החדר והמפקד התמסטל שלא מרצונו ונשאר רדום כך שלא ניתן היה להעירו עד הצהריים.
ציונים לשבח

מפקד שייטת ספינות הטילים מיכאל ברקאי הגדיר את בסיס דפנה כספינת טילים. הוא ראה בבסיס דפנה חלק מהכח הלוחם והוקיר את השירות שביצע במלחמה. כאשר קיבל אל"ם ברקאי את עיטור המופת הכריז שהעיטור שייך לכל לוחמי ספינות הטילים וכלל בכך גם את בסיס דפנה.
מפקדים ובעלי תפקידים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| דרגה ושם | תקופת פיקוד | הערות | תמונה |  |  |
| דוד עזר | עד יוני 1970 | כמפקד זמני, בנוסף לתפקידו כסגן מפקד בסיס אשדוד |  |  |  |
| רב-סרן ירוחם רון | יוני עד נובמבר 1970 | המפקד הראשון |  |  |  |
סגן מנחם אלפרוביץ: 
| סגן גיורא אנדן | 1971-1970 |  |  |  |  |
| סרן שמשון פז | 1971 |  |  |  |  |
| סגן גבי פוליצר | 1972 |  |  |  |  |
| יוחנן פלץ | 1973-1972 |  |  |  |  |
| רס"ן עמי שראל | 1973 -1974 | העלאת התקן לרס"ן והצבת מפקד ספינת טילים. | רס"ן עמי שראל מפקד בסיס דפנה נוהג סירה בימת ברדאוויל 1973 |  |  |
| סרן עוזי טישל | 1974 | היה מפקד יתוש ורחפת בסיבוב קודם | עמי שר אל מעביר תפקיד לעוזי טישל |  |  |
| סרן רוני פלג | 1974/5 |  |  |  |  |
| סרן צבי שחק | 1975 |  |  |  |  |
| סרן שלמה עופר | 1976 |  |  |  |  |
| סרן גבי שילה | מאי 1976 ינואר 1977 | בניית מעגן בחוף הים התיכון. | סרן גבי שילה מפקד בסיס דפנה על רקע המעגן הנבנה בחוף 1976 |  |  |
| סא"ל נתן כתרן | ינואר 1977 – יולי 1978 | העלאת דרג היחידה |  |  |  |
| דוד עצמון | אוגוסט -אוקטובר 1978 | סיורי דבורים ויתושים עד קו הפסקת האש |  |  |  |
| סא"ל איתן ליפשיץ, סא"ל רפי אטלינגר ואחרים | 1979 | בשירות מילואים של חודש כל אחד |  |  |  |
| רס"ן שמשון פז | 1979 | מפל"ג שליטה בסיס אשדוד ופירוק היחידה |  |  |  |
↑  התמונה מתקופה מאוחרת יותר.
מפקדים ובעלי תפקידים > בין אנשי הצוות

בוגר בית ספר קציני ים סמ"ר יגאל מאור שירת כמפקד יתוש (כלי שיט)יתוש לימים רב חובל ומנהל רשות הספנות והנמלים.
בוגר קציני ים אחר דרור מאור שירת כאיש צוות ביתושים ושוב כקצין שליטה במוקד השליטה - לימים סא"ל ורב חובל גוררת וראש המחלקה הימית בקצא"א.
אבי פארחן מרכז נושא הבדואים בגזרת צפון סיני. מרכז מפוני ימית ומפוני גוש קטיף.
מפקד יתושים דורון שמואלי עלה לדרגת סא"ל ושימש כמפקד קדטים בבית הספר לקציני ים עכו.
סמ"ר יעקב פז, האחראי הטכני לסיירת היתושים בשנים 76–78 שנהרג בעת חופשתו בהסתערותו על המחבלים באוטובוס הדמים בפיגוע כביש החוף.
טבלת אירועים בגזרת הבסיס

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| המועד | אירוע | תוצאות |  |  |  |
|  | לפני הקמת המוצב |  |  |  |  |
| 9-10 בנובמבר 1969 | 2 משחתות סקורי ושתי ספינות אוסה | הפגזת ריכוזי צה"ל בצומת בלוזה ורומני. המשחתות הותקפו בתגובה על ידי מטוסי חיל האוויר הישראלי אך לא נפגעו. |  |  |  |
| 14 במאי 1970 | סטיל אוסה מצרי | טיבוע ספינת הדיג אורית ירי 4 טילי סטיקס הספינה טבעה, שני הרוגים ושנים ניצלו ושחו לחוף. |  |  |  |
| 23 יוני 1970 | תחילת התארגנות |  |  |  |  |
|  | במלחמת יום הכיפורים |  |  |  |  |
| בלילה הראשון 6/7 אוקטובר 1973 | התקפת רקטות מהים על המוצב והתפתח קרב פורט סעיד | במוצב אין נזקים סטיל אוסה מצרי הוטבע. |  |  |  |
| ליל 7/8 אוקטובר | ספינת טילים אח"י חנית (סער 3) בהחפה מזרחית למוצב | ירי טילי סטיקס על אח"י מזנק שלא נפגעה. |  |  |  |
| הלילה שבין 16 ל-17 באוקטובר | סיוע למבצע ליידי של שייטת 13 בנמל פורט סעיד | איסוף חזיר אחד לתוך הימה. |  |  |  |
|  | לאחר המלחמה |  |  |  |  |
| 1975 | תפישת ספינה מבריחת חשיש בים התיכון | אחד המבריחים שלף נשק וחוסל על ידי אנשי הסיירת |  |  |  |
| 1976 | יתוש בפיקוד יגאל מאור נתקע בעומק רדוד בעת מרדף אחרי חשודים ברכבי 4X4 במערב הימה לכיוון הגבול המצרי | חולץ באמצעות משאבות מים ומדחפי הסירה "הלבנה" |  |  |  |
| 1976 | חילוץ יתוש שקרע תחתית כשעלה על מטוס טבוע בימה | בעזרת שני יתושים שנצמדו אליו |  |  |  |
| 1976 | תרגיל חבירה גדול של כוחות צה"ל מהמצרכז לאימונים ביבשה | הלוחמים הגיעו ברכב לנחל ים ומשם אל בסיס דפנה |  |  |  |
| 1978 | נחתת 36 מטר שהביאה הספקה בחוף נסחפה על הצד | לנחתת נגרם נזק. למדו שיש לצמצם את שהיית הנחתת בהחפה. |  |  |  |
| 27 מרץ 1979 | מפקד נחתת נמחץ למוות מול חוף הבסיס | סרן ירון גולדשטיין מפקד הנחתת ירד למחסן בעת סערה לקשור מכל המים שנותק והיווה סכנה. נמחץ בין המכל לדופן ונהרג. |  |  |  |
| 10 מאי 1979 | פינוי הבסיס | פיצוץ הבונקרים והצוללת השקועה בחול |  |  |  |
לסיכום

הפעלת בסיס דפנה נעשתה תוך קשיים רבים לצוות היחידה ויזמה ואלתור מתמשכים. הבסיס מילא את תפקידו בצורה מעולה. לחיל הים הייתה תמונה על מה שקורה באזור ונמנע מגורמים עוינים לפעול. הפעולה העיקרית שציינה את חיוניות הבסיס קרתה במוצאי יום הכיפורים 1973. הבסיס הופגז ברקטות מהים אך לא ניזוק. בסיס דפנה סייע לסטי"לים בניווט והכוונה לספינות אויב ופתר בעיות נתק בקשר בין מפקד שייטת הסטי"לים ומפקדת חיל הים.
לקריאה נוספת

רפיקי כתב, ביקור לאחר המלחמה בבסיס החיל בברדוויל, 'בין גלים' ביטאון חיילי חיל הים, חוברת דצמבר 1973, עמוד 5.
זאב משל ואליעזר פינקלשטיין, קדמוניות סיני הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1980, עמודים 101 – 154. - מאמרו של אליעזר אורן סקר צפון סיני 1972-1978
ספרם של דבורה פישמן אבי סטרוגו ויהודה דהן זרי דפנה הוצאת יוצאי דפנה 2003
אבי סטרוגו ויהודה דהן, הסרט "ימים של חול - זכרונות מדפנה", לימון הפקות, 2003
אבי סטרוגו ויהודה דהן, זרי דפנה, זכרונות מבסיס דפנה, ספטמבר 2003.
ברוך הנדל, השכמה קטלנית, אח"י פלברה אגדות שקרו באמת, הוצאת בית החובל 2020, עמוד 126.
הערות שוליים

↑  על מקור השם יש גרסה כי נבע ממדריכת מכ"ם מצטיינת, דפנה בת קיבוץ משמר העמק, אך היא ומפקדה מבה"ד חיל הים לא תומכים בגרסה הזאת.
↑  במקביל הוקם באותה תקופה בסיס קדמי בחוף עין גדי שבים המלח
↑  התקיים קשר הדוק עם הנציג של משרד החקלאות בימה שהיה אז אבי פרחאן.
↑  על פיתוח ה"אורנה" זכה המפתח יוסי יציב בפרס ביטחון ישראל.
↑  דברי בנימין תלם בסרט "ימים של חול"
↑  זרי דפנה ע' 42.
↑  יוסי טהר נעשה קצין אג"מ בחטיבה 35 ונהרג ב 20 יולי 1981, במבצע צלצל לביעור קיני מחבלים, באזור הזהרני בלבנון.
↑  דברי אל"ם נתן כתרן ברזי דפנה, עמוד 112.
↑  דני אבינון, הקמת מעגן בדפנה, באתר משמר המורשת הימית.
| בסיסי חיל הים הישראלי |
| --- | --- | --- |
| בסיסים פעילים | בסיס חיפה • בסיס עתלית • בסיס אשדוד • בסיס אילת • בה"ד חיל הים • בסיס ציוד ותובלה  • מספנת חיל הים • מפקדת חיל הים |  |
| בסיסים שנסגרו | בסיס מפרץ שלמה • בסיס דפנה • בסיס ראס סודר |  |
מפת התמצאות בצפון סיני, ימת ברדוויל ובסיס דפנה
בסיס דפנה במבט מהים, 25 ביולי 1973.
ספינת יתוש במבט מהמנוף של דוברת העגינה.
מפקד חיל הים אלוף מיכאל ברקאי מבקר את צוות הרחפות
טרקטור של בסיס דפנה פורק ארגזי אספקה מנחתת בחוף הים.
מסדר בבסיס דפנה
דוברת העגינה ומגורי סיירת היתושים עוגנת בימת ברדוויל
מסדר כבוד לאורחים בכירים בחצר המוצב.
מפקד חיל הים האלוף מיכאל ברקאי בטקס פתיחת נמל דפנה
שני דבורים ושני יתושים בנמל שהוקם בחוף דפנה
תהליך בניית שובר גלים למעגן דפנה בהשקעת גוף צוללת
מתקן האכלה לציפורים

עורבני כחול אוכל ממתקן האכלה לציפורים
מתקן האכלה לציפורים ושולחן האכלה הם התקנים שונים המוצבים בחוץ ומטרתם לספק מזון ציפורים לעופות שונים (לצורך האכלתן). הצלחתו של מתקן האכלת ציפורים במשיכת ציפורים אליו תלויה במיקומו של המתקן ובסוגי המזונות ששמים במתקן מאחר שלמינים שונים של ציפורים יש העדפות שונות.
מתקן האכלה לציפורים ניתן ליצור משולחן או מתיבת האכלה, משרשרת בוטנים או ממתקן מי סוכר (ניתן לעשותו מבקבוק פלסטיק ריק).
ברוב מתקני ההאכלה לציפורים מספקים לציפורים זרעים או מזון ציפורים ייעודי, כגון גרעיני דוחן, חמניות, חריע, זרעי ניז'ר, או זרעי לפתית (קנולה) שלרוב אכילים על ידי ציפורים.
מתקני האכלה לציפורים משמשים לעיתים קרובות עבור צפרות ואנשים רבים נוהגים להתקין מצלמות רשת המכוונות על מתקני האכלה בהם לרוב נוטות ציפורים שונות להתכנס, ובמקרים מסוימים אפילו ציפורים חיות באופן קבוע בסמוך למתקן להאכלת ציפורים.
כדאי לבחור במיקום שיאפשר תצפית בפעילות הציפורים ללא משקפת. בבניין מגורים אפשר להתקינו בתוך מרפסת פתוחה או על עץ מול החלון. במקום בו יש שדה ראייה פתוח מהמתקן אל הסביבה תתאפשר תצפית שלא תפריע לציפורים לאכול בביטחון וכך שהייתן באזור של מתקן ההאכלה תהיה ארוכה יותר. שיחים סבוכים ושטחים מתים מאפשרים לחתולים ולעופות דורסים להפתיע את הציפורים האוכלות לכן מומלץ להימנע ממיקום כזה.
סוגים שונים של מתקני האכלה לציפורים > מתקני האכלה המכילים זרעים

מתקני האכלה המכילים זרעים הם הסוג הנפוץ ביותר של מתקני האכלת ציפורים. הם יכולים להיות במגוון של עיצובים שונים ועשויים מצינורות, מגשים שונים ועוד. השימוש בגרעיני חמניות או תערובות של זרעים שונים הוא נפוץ במיוחד במתקנים אלו, ולרוב ימשוך ציפורי שיר רבות כגון קרדינל צפוני, פרושיים ועוד. זרעי חמניות שחורים גדולים פופולריים במיוחד בקרב חובבי ציפורים. הקליפה החיצונית של גרעיני חמניות שחורים אלו היא דקה ולכן קל יותר לפצח אותם מאשר סוגים אחרים של גרעיני חמניות, ובנוסף הם מכילים כמות גדולה יותר של שומן ולכן הם טובים במיוחד לשימוש בחורף. גרעיני קרנל גדולים יותר מאשר גרעיני חמניות מפוספסים או לבנים. רוב מתקני האכלת הציפורים נועדו להכיל מזונות בערך בגודל שיתאים עבור זרעי חמניות, אבל יש מתקנים מיוחדים שבהם יש פתחים קטנים יותר כדי להכיל זרעים כמו למשל זרעי ניז'ר אשר אהובים על ידי ציפורים מזנים מסוימים.
מתקני-זרעים העשויים מצינורות או מגשים שונים לרוב יהיו חסינים בפני סנאים. בעקבות הצורך להרחיק סנאים ממתקני האכלת ציפורים, יצרנים יצרו מנגנוני הגנה שונים שעלולים להרתיע סנאים מלהתקרב לזרעים. ישנם מתקנים המצוידים בטכנולוגיות רגישות משקל אשר גורמות לסגירת הגישה ליציאה של זרעים בכל פעם שמזוהה משקל כבד (מאחר שרוב הסנאים שוקלים יותר מציפורים). במתקנים מעין אלו ציפורים עדיין יכולות לאכול מאחר שתחת משקלן הנמוך יותר, הפתחים יישארו זמינים עבורן. מתקני האכלה אחרים מיועדים להתקנה על גבי מוטות מאחר שיש נטייה להאמין כי סנאים מגיעים בקלות רבה יותר למתקן המונח ישירות על עץ מאשר לכזה המותקן על גבי מוט. הסוג הפשוט ביותר של מתקן האכלת ציפורים המוגן בפני זרעים הוא מתקן צינורי המוקף בכלוב מתכת. מתקנים מעין אלו מספקים גם הגנה מפני ציפורים גדולות ואגרסיביות יותר. מתקני האכלה צינוריים לרוב עשויים מצינורות פלסטיק שקופים עם סגירה פלסטית או מתכתית ובסיסם מקובע. מתקני האכלה בסגנון מעוגל יותר מעוצבים יותר כבית ולרוב מיועדים כדי למשוך מגוון רחב יותר של ציפורים כגון פרושיים, קרדינליים, ג'ייס כחול, דרוריים וציפורים שונות ממשפחת הירגזיים.
סוגים שונים של מתקני האכלה לציפורים > מתקני האכלה לקוליבריים

מתקני האכלה המיועדים לקוליבריים (יונקי דבש), במקום לספק זרעים לציפורים, מספקים מזון נוזלי ליונקי הדבש בצורת תמיסת סוכר. התמיסה לרוב מורכבת מ-4 חלקי-מים על כל חלק אחד של סוכר לבן. על פי מומחים בנושא, לצורך הכנת התמיסה יש להשתמש בסוכר קנים לבן טהור או סוכר סלק.
מתקני האכלה לקוליבריים לרוב יכילו חלקים בצבע אדום מזכוכית או מחומרים אחרים, כדי לעזור למשוך את הציפורים האלו ספציפית. תמיסת הסוכר לעיתים גם היא צבועה בצבע מאכל אדום כדי למשוך ציפורים, אף על פי שזה לא הכרחי אם המתקן עצמו הוא אדום, והוספת צבעי מאכל עלולה להיות מזיקה לציפורים. בעת הנחת מתקן האכלה לקוליבריים, המיקום המתאים ביותר הוא כ-15–20 מטר מהחלונות; כ-10–15 מטר מהצמחייה הקרובה; ובאזור פתוח המקבל שמש חלקית, כך שיונקי הדבש יכולים לנוע ממקור צוף אחד למשנהו.
מתקני האכלה לקוליבריים עם מילוי עליון הם פופולריים בקרב אוהבי ציפורים מאחר שהם קלים לתפעול (מילוי, ניקיון) וגם מאחר שאין חובה להעמיד אותם ולכן יש פחות סיכוי שהתמיסה מתוכם תישפך. מתקני האכלה המבוססים על אותו רעיון של בקבוקי ספורט נראים דומה לבקבוקים אלו מבחינת העיצוב החיצוני ומבוססים על מנגנון שעובד באופן דומה לבקבוקים אלו. עם סוג זה של מתקן, יש לדחוף את מכל הפלסטיק על מנת לסגור את המאגר בו נמצאת התמיסה ולאחר מכן כדי לפתוח את המכסה ולצקת את הצוף. לאחר החלפת המכסה, ניתן למלא מחדש את המתקן. לסוג כזה של מתקן יש יתרון מאחר שלא צריך למלא אותו מחדש מלמטה למעלה, וכך נמנע בזבוז של צוף. המתקן המסורתי עם הפתח העליון הוא אחד הסוגים הנפוצים ביותר. יש גם סוג המגיע עם בוכנה קטנה במכל שיוצר ואקום כאשר המכסה מהדק את המתקן והצוף יתחיל לזרום רק כאשר המכסה אטום כראוי ויציאות ההאכלה סגורות.
המתקנים שמבוססים על טכנולוגיה של מילוי מלמטה כוללים מזין תחתון מסורתי וישנן כמה וריאציות למתקנים מסוג זה. המסורתיים מתמלאים מפתיחה של החלק התחתון במכל הצוף, אבל יש גם וריאציות משופרת של הסגנון המסורתי של המתקנים, כדי להקטין את בזבוז הצוף. חלק מהמתקנים עם המילוי מלמטה מגיעים עם פתיחה מעין משפך בתחתית המכל, שדרכו ממלאים את המתקן. ישנם גם מתקנים מסוג זה שניתן לחבר לחלון אחד כדי ליהנות ממבט קרוב על הציפורים.
סוגים שונים של מתקני האכלה לציפורים > מתקני האכלה לזהבנים

מתקני האכלה לזהבנים, אשר באופן מסורתי צבועים בצבע כתום, גם הם מספקים לציפורים צוף מלאכותי ונועדו למשוך ציפור מסוג פזאי, אשר בולטת בצורה יוצאת דופן של המקור והלשון שלה. ציפורים מסוג זה וגם מכמה סוגים אחרים יימשכו למזונות שונים מבוססי-פרי, כמו למשל ריבת ענבים, או תפוז חצוי. יונקי הדבש גם הם יאכלו ממתקני האכלה המיועדים לציפורים אלו.
למתקני האכלה לזהבנים בדרך כלל יש מכל עבור צוף העשוי מזכוכית או מפלסטיק, אשר נועדו למשוך את הציפורים האלו. יש לנקות את המתקן לפחות פעם בשבוע, ולעיתים אף יותר כאשר הטמפרטורות גבוהות. מתקנים מסוג זה גם מגיעים בצורה של מילוי בלמעלה, בעיצוב של כלי ועוד.
סוגים שונים של מתקני האכלה לציפורים > מתקני האכלה עם שומן

מתקנים אלו הם לרוב בצורה של כלוב מתכתי עם ציפוי פלסטיק המכיל בלוק או חתיכה של שומן שמטרתה להאכיל נקרים, סיטיים, ועוד מינים רבים של ציפורים אוכלות חרקים. מתקני עץ מסוג זה המכילים שומן גם כן נפוצים. מדובר בבלוקים מעץ בהם נקדחו חורים על מנת להכניס בהם שומן כזה. אחוז השומן הגבוה מסייע לציפורים לשמור על חום ותזונה נאותה במהלך חודשי החורף הקרים.
סוגים שונים של מתקני האכלה לציפורים > סוגים אחרים

ציפורים השוכנות בכלובי מתכת או זכוכית ניתן להאכיל עם מתקן האכלה אלקטרוני. מתקן אלקטרוני יכול לאחסן מזון ציפורים במשך ימים ואפילו שבועות, בהתאם לסוג המתקן והאם המזון מתווסף באופן אוטומטי לאחר שהוא מתרוקן.
מתן מגוון רחב של אפשרויות האכלה לציפורים יביא לצמצום התחרות על מזון ומקומות מאכל עבור ציפורים, בדיוק כמו תכנון מיטבי של גינות וגנים שיכילו צמחים רבים שמספקים סוגים שונים של זרעים וצוף. אמבטיית ציפורים רדודה יכולה למשוך ציפורים רבות כמו שאר מתקני ההאכלה, אבל יש לוודא שהמקום מוגן מפני חתולים, נקי באופן קבוע, והמים בו מוחלפים באופן תדיר על מנת למנוע יתושים. אמבטיית הציפורים צריכה להיות ממוקמת במקום שיאפשר לציפור מבוהלת יכול לעוף בקלות לענפי עץ קרוב או למקום מנוחה במקרה של הפרעה או התקפה על הציפור.
הגנה מפני סנאים

סנאים יכולים גם הם לכבד את עצמם מהמזון הנמצא בתוך מתקני האכלת ציפורים, לעיתים קרובות לא רק כדי לאכול מיידית אלא גם כמקום בו הם מטמינים את האוכל שלהם. ישנן שיטות שונות זמינות כנגד סנאים המיועדות לסכל ניסיונות של סנאים לפשוט על מתקני האכלת ציפורים. יצרנים אחדים מייצרים מתקני האכלה עם מוטות המתוכננים כך שיתקפלו תחת משקלם של בעלי חיים הכבדים יותר מציפור, או מתקנים המצוידים בסוללות כדי לתת שוק חשמלי לבעל חיים הפולש לאזור. לעיתים מתכננים את מתקני ההאכלה כך שסנאים לא יוכלו להגיע לזרעים שבפנים, אבל ציפורים יכולות בקלות לעוף דרך החורים של הכלוב. חברה בריטית מחזיקה בפטנט המקורי על עיצוב בצורת כלוב-בתוך-כלוב. מתקנים בכלוב הם הטובים ביותר כדי להתגונן מסנאים אפורים, אך טמיאסים וסנאים אדומים יכולים בדרך כלל להיכנס למתקנים מעין אלו (מאחר שהם קטנים יותר). גם פלפל חריף הוכח כיעיל נגד סנאים וניתן להשתמש בו מבלי לפגוע בציפורים, מאחר שציפורים אינן רגישות לחומרים שיש בו אבל יונקים כמו טמיאסים וסנאים יחוו תחושת בעירה חזקה בחשיפה לחומר.
בחירת המיקום של מתקן ההאכלה יכולה גם היא לסייע במניעת נגישות של הסנאים למזון. בנוסף, ניתן להשתמש במכשולים שונים על מנת למנוע מסנאים גישה למתקני ההאכלה. המכשולים השונים יכולים למנוע מסנאים לטפס, אבל סנאים הם זריזים ואקרובטיים מאוד ולכן לעיתים קרובות הם ימצאו דרך להתגבר על מכשול מכל סוג שהוא.
תחזוקה

חשוב לנקות את שולחן ההאכלה מלכלוך כלשהו ומשאריות, בעיקר משאריות רטובות של פירות למשל. ניקיון השולחן חשוב לשמירה על בריאות הציפורים, והוא מונע זבובים ומפגעי ריח. אם השולחן מותקן במרפסת, מומלץ להניח מתחת לשולחן שבבי עץ או עיתונים, כדי לאפשר איסוף קל של לשלשלת ועודפי מזון. בבתי דירות חשוב לא להתקין שולחן האכלה מעל חבלי כביסה של השכנים.
יש להקפיד להשתמש בסוכר לבן נקי ולא להשתמש בסוכר חום על סוגיו השונים או בסוכר גולמי מאחר שסוכרים אלו מכילים רמות גבוהות של ברזל, מה שעלול להיות קטלני עבור ציפורים אלו. כמו אין אסור להשתמש בדבש, מאחר שזה עלול לקדם צמיחה פטרייתית מסוכנת. את התמיסה יש להחליף כל 3–5 ימים. שמרים נוטים לגדול בתוך המתקן ולקלקל את התמיסה, ולכן חובה להחליף את התמיסה לעיתים קרובות על מנת לשמור על ניקיון ולמנוע נזק לציפורים. נמלים וחרקים אחרים נמשכים גם הם לתמיסת הסוכר. מריחה של משחת וזלין על חלקים מסוימים של המתקן (הרחק מחלקים איתם עשויים לבוא הציפורים במגע) יכולה לסייע במניעת כניסה של נמלים לתוך המתקן.
השפעות שליליות אפשריות

בהאכלה של ציפורי בר עלולים להיות סיכונים פוטנציאליים. ציפורים יכולות להידבק ממחלות ולהפיץ אותן בהמשך; מתקני האכלה ותחנות השקיה המתוחזקים גרוע עלולים גם הם לגרום למחלות. ציפורים במתקן ההאכלה חשופים יותר לסיכון שחתולים או בעלי חיים אחרים יטרפו אותם, וגם עלולות להיגרם לציפורים פציעות כמו התנגשות לתוך חלון. יש לנקוט צעדים כדי להפחית את הסיכונים הצפויים לציפורים, כגון: חיטוי קבוע של מתקני האכלה ותחנות השקיה, ווידוא שמתקן האכלה לא מכיל זיהום או עובשים שונים, בחירה במיקום הנכון למתקנים על מנת לצמצם את הצפיפות ואת סכנת ההתנגשויות בחלונות. ציפורים נוטות פחות להתנגש לחלונות שיש להם תריסי עץ. התנגשות עם חלונות יכולה גם להיות מופחתת באמצעות מדבקות חלון.
בהתאם לעיצוב המתקן וסוג המזון שמשתמשים בו, מיני ציפורים כגון הדרור הבית יכולים להיהפך לשתלטנים בשימוש במתקן. כתוצאה מכך, אוכלוסיית דרורי הבית יכולה לגדול באופן פתאומי ולא טבעי במקומות בהם יש מתקני האכלה. בצפון אמריקה, שם דרור הבית הוא מין פולש, תחרות מצד דרור הבית יכולה לשלול מציפורים כמו כחולי חזה מקומות קינון זמינים, כמו גם לגרום להתקפת הציפורים.
יש הטוענים כי שימוש במתקני האכלה לציפורים הוא גורם לבעיות סביבתיות רבות אחרות; כמה מהם הובאו בשנת 2002 במאמר בעמוד הראשון של ה"וול סטריט ג'ורנל", מאמר שעורר תגובות בכל רחבי ארצות הברית מחובבי ציפור ומדענים שסתרו את הטיעונים שהובאו בכתבה והתלוננו על הכיסוי הבלתי-מאוזן של הנושא.
לפני פרסום המאמר הזה ב"וול סטריט ג'ורנל", כתב גם האורניתולוג הקנדי ג'ייסון רוג'רס על הבעיות הסביבתיות הקשורות לשימוש במתקני האכלת ציפורים בכתב העת "אלברטה נטורליסט". במאמר זה, רוג'רס מסביר כיצד השימוש במתקנים אלו טומן בחובו השפעות שליליות וסיכונים כגון טיפוח תלות, שינוי תפוצה טבעית, צפיפות, דפוסי הגירה, הפרעה לתהליכים אקולוגיים, גרימת תת-תזונה, הקלה בהתפשטות המחלה, הגדלת הסיכון למוות של חתולים, התנגשות ציפורים בחלונות, וגורמים אחרים.
ראו גם

צפרות
אורניתולוגיה
הערות שוליים

↑  "Which Bird Seeds Are Best?". nwf.org.
1 2 3  החברה להגנת הטבע - עשו זאת בעצמכם: מתקן האכלה לציפורים, באתר www.teva.org.il
↑  תומפסון, ביל השלישי, "למעלה 10 מזונות עבור האכלה ציפור חורף"
↑  "Please, use only white sugar". Gardenweb. אורכב מ-המקור ב-2016-10-12. נבדק ב-12 ביוני 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Hummingbird Feeders". Hummingbirds.net. נבדק ב-12 ביוני 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Feeder Solution Evolution Part I: The basics". Field Guide to Hummingbirds. נבדק ב-12 ביוני 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Turn Your Yard Into A Hummingbird Spectacular". audubon.org. נבדק ב-12 ביוני 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Infographic On How To Attract Hummingbirds To Your Yard". birdfeeders.com.
↑  "Sports Bottle Top Fill Hummingbird Feeders". נבדק ב-19 במאי 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Traditional Top Fill Hummingbird Feeders". נבדק ב-19 במאי 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Attracting Orioles
↑  "Traditional Top Fill Hummingbird Feeders". נבדק ב-19 במאי 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Tired of Squirrels Raiding Your Bird Feeders? Here Are Ten Ways to Outwit Them". nwf.org.
↑  "How to Squirrel Proof a Bird Feeder". Laura Ramirez. Retrieved July 9, 2015
↑  "Caged wild bird feeder design". 1 ספט' 1994. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Fitzgerald, Christopher S.; Curtis, Paul D.; Richmond, Milo E.; Dunn, Joseph A (באוגוסט 1995). "Effectiveness of Capsaicin as a Repellent to Birdseed Consumption by Gray Squirrels". נבדק ב-5 במרץ 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  A Squirrel-Proof Bird Feeder (אורכב 19.08.2009 בארכיון Wayback Machine) Hadidian, John, Phd, Humane Society of the United States, Winter 2001, accessed September 3, 2009
↑   Building the Perfect Squirrel Proof Bird Feeder, סרטון בערוץ "Mark Rober", באתר יוטיוב (אורך: 21:39) (באנגלית)
↑  Bird Feeding Basics (אורכב 11.08.2010 בארכיון Wayback Machine), Audubon Magazine. retrieved on May 25, 2008
↑  Feeding birds, The Royal Society for the Protection of Birds. Retrieved on May 25, 2008
↑  Sterba, James B. Crying Fowl: Feeding Wild Birds May Harm Them and Environment, Wall Street Journal, December 27, 2002.
↑  "Living Bird Magazine Latest Issue". cornell.edu.
↑  Rogers, J. 2002. Birdfeeding: Another viewpoint. Alberta Naturalist 31: 1-11.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282685105171  LCCN: sh85014295  NKC: ph201855 
ירגזי כחול אירואסייתי אוכל בוטנים ממתקן האכלת ציפורים בגינה
מתקן האכלה ריק
יונק דבש (קוליברי) במתקן האכלה
שני יונקי דבש מרחפים על יד מתקן להאכלה
גנובתנים על מתקן להאכלת ציפורים
מתקן האכלת ציפורים העשוי מפורצלן סיני מתקופת שלטון הקיסר Xuande
סנאי אפור אוכל ממתקן האכלת ציפורים
נץ מצוי ניצב על מקל התומך במתקן האכלה
מתקן להאכלת ציפורים ממתכת המתוכנן לעמידות בפני סנאים
פולקסווגן קומנדורסווגן

| --- | --- |

Volkswagen Kommandeurswagen
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  VW Typ 87
 יצרן:  פולקסווגן
 שנות ייצור:  1944–1941
 יחידות שיוצרו:  564
 הרכבה:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 סיווג:  רכב שטח סופרמיני קומפקטי
 מרכב:  מנוע אחורי, הנעה כפולה 4x4
 פלטפורמה:  VW Typ 166 / KdF-Wagen
 אורך:  3,830 מ"מ
 רוחב:  1,620 מ"מ
 גובה:  1,725 מ"מ
 משקל:  790 ק"ג (ריק), 1,240 ק"ג (נהג + 3 נוסעים כולל כושר העמסה מקסימלי)
 בסיס גלגלים:  2,400 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, 1,131 סמ"ק המפיק 24 כ"ס ב-3,000 סל"ד
 הילוכים:  תמסורת ידנית – 4 מהירויות + הילוך אחורי, מצוידת בהילוך שטח נוסף
 מהירות מרבית:  80 קמ"ש
 צריכת דלק:  8.5 ליטר ל-100 ק"מ
 מעצב:  פרדיננד פורשה
פולקסווגן קומנדורסווגן
פולקסווגן קומנדורסווגן
פולקסווגן קומנדורסווגן (בגרמנית: Volkswagen Kommandeurswagen, קרוי גם: VW Typ 87) היא מכונית סופרמיני קומפקטית גרסה צבאית של דגם פולקסווגן חיפושית, בעלת הנעה כפולה 4x4 מתוצרת פולקסווגן אשר יוצרה בין השנים 1944–1941 בגרמניה הנאצית עבור הורמאכט.
רכב זה משמש כמכונית צוות, רכב סיור כמו גם אמבולנס, המספק עזרה ראשונה ותחמושת לנוסעים. הדגם לא משוריין