stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לוסי דובינצ'יק
פילמוגרפיה > תיאטרון > תיאטראות נוספים

| שנה | הצגה | תיאטרון | מחזאי/ת | במאי/ת | תפקיד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019-2018 | הגשר שבין המילים למנגינה | מופע מוזיקלי | צ'כוב | גיל שוחט | הקראת מונולוגים של צ'כוב |
| 2016 | מופע לאונרד כהן | מופע שירה | לוסי דובינצ'יק | לוסי דובינצ'יק | לוסי דובינצ'יק שרה |
| 2014 | חמוצ | תיאטרון נחמני והקאמרי | ג'ייסון דנינו הולט | ג'ייסון דנינו הולט | האישה |
| 2009 | בילבי בת גרב (מחזמר) |  |  | גלעד פרלמן |  |
| 2007 | ערב צ'כוב | תיאטרון אנסמבל הרצליה | אנטון צ'כוב | איה קפלן |  |
| 2007 | בובה שחורת עיניים |  |  | נעם בן אזר |  |
| 2006 | רחוב טוב (מחזמר) | תיאטרון אנסמבל הרצליה | חנן פלד במחזמר המבוסס על ספרו של ג'ף וייטי והתוכנית "רחוב סומסום". מוזיקה: יוני בלוך | חנן פלד |  |
| 2006 | כן, לא, שחור, לבן | תיאטרון ארצי לנוער | ניצן כהן וצביקה קורמן-כרמון | צביקה כורמן קרמון |  |
| 2006 | כל נדרי | תיאטרון אנסמבל הרצליה | יהושע סובול | גדליה בסר |  |
| 2007-2005 | התיבה | הפקה של סטודיו זיגוטה בפסטיבל "מחולוהט 2005" ובתיאטרון תמונע | על פי הספר "ארגז כלי כתיבה" של הסופר הסרבי מילוראד פאביץ' | מרינה בלטוב ונתלי שילמן; מוזיקה: קרני פוסטל | לילי |
| 2006-2004 | המדריך לחיים טובים | קופרודוקציה של תיאטראות הבימה ובאר שבע | יעלי רונן, על פי הספר "תסמונת המחסום" מאת לירן רון פורר וסיפורים של השחקנים | יעלי רונן | אלונה |
| 2004 | סבא אליעזר והגזר (מחזמר לילדים) | תיאטרון גבעתיים | שילוב של הסיפורים "הדחליל" ו"סבא אליעזר" מאת לוין קיפניס |  |  |
| 2006-2003 | מזריץ' | תיאטרון צוותא | אפרים סידון ואיציק ויינגרטן | איציק ווינגרטן |  |
| 2003 | מחזמר | סטודיו למשחק ניסן נתיב | משה נאור | משה נאור |  |
| 1999-1998 | רצח | הקאמרי | חנוך לוין | עמרי ניצן |  |
הערות שוליים

↑  הנבחרת של רשימת תל אביב 1 - פוסט בדף הפייסבוק של רון חולדאי
↑  זוהר שחר לוי ותומר גנון, בשל השקעה כושלת באפליקציה: השחקנית לוסי דובינצ'יק הגישה בקשה לפשיטת רגל, באתר כלכליסט, 30 במאי 2016
↑  לא תפשוט רגל: בית המשפט עוזר לשחקנית לסגור חובות ענק, באתר "סרוגים", 5 בפברואר 2018
↑  שמעון איפרגן, ‏לוסי דובינצ'יק צברה חוב ענק - אך לא תוכרז כפושטת רגל, באתר ‏מאקו‏, 5 בפברואר 2018
↑  רן בוקר ועמי פרידמן ורותם אליזרע, השחקנית לוסי דובינצ'יק נפלה מקומה רביעית, מצבה קשה, באתר ynet, 2 באוגוסט 2017
↑  מיטל יסעור בית-אור, ערן סויסה, מאיה כהן, לוסי דובינצ'יק שבה להכרה, באתר ישראל היום, 4 באוגוסט 2017
↑  גיא פינס, עונה ראשונה בקשת, פרק 22
↑  יפעת הללי אברהם, ‏מתנות קטנות: לוסי דובינצ'יק התארסה, באתר ‏מאקו‏, 10 בספטמבר 2017
↑  יפעת הללי אברהם, ‏סוף טוב: לוסי דובינצ'יק השתחררה מבית החולים, באתר ‏מאקו‏, 18 בדצמבר 2017
| פרס אופיר לשחקנית הראשית הטובה ביותר |
| --- | --- | --- |
| 1990–2010 | ריטה זוהר (1990) • דפנה רכטר (1991) • ענת וקסמן (1992) • חגית דסברג (1993) • רונית אלקבץ (1994) • חנה אזולאי-הספרי (1995) • לוסי דובינצ'יק (1996) • אסתי זקהיים (1997) • דפנה רכטר (1998) • אוולין קפלון (1999) • טינקרבל (2000) • רונית אלקבץ (2001) • אורלי זילברשץ (2002) • איילת זורר (2003) • דאנה איבגי (2004) • סיגלית פוקס (2005) • אסי לוי (2006) • רונית אלקבץ (2007) • היאם עבאס (2008) • עירית קפלן (2009) • מיה דגן (2010) |  |
| 2011 ואילך | אוולין הגואל (2011) • הדס ירון (2012) • סיון לוי (2013) • דאנה איבגי (2014) • מורן רוזנבלט (2015) • נועה קולר (2016) • שאדן קנבורה (2017) • שרה אדלר (2018) • לירון בן-שלוש (2019) • אלונה איב (2020) • ג'ונא סולימאן (2021) • ריטה שוקרון (2022) • ריימונד אמסלם (2023) • ליה אללוף (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1150814306  ISNI: 0000 0000 4844 3071  LCCN: no2007075631  NKC: xx0157119  VIAF: 21923544   WorldCat (עם VIAF): 21923544
האומן 17

| --- | --- |

עופר ניסים מנגן במועדון האומן 17 בתל אביב, 2022
 מידע כללי
 סוג:  מועדון לילה 
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 מדינה:  ישראל 
 
 קואורדינטות:  32°03′15″N 34°45′58″E﻿ / ﻿32.054229774959°N 34.766094909979°E﻿ / 32.054229774959; 34.766094909979
 haoman17tlv.co.il
  (למפת גוש דן מוגדלת) האומן 17(למפת גוש דן רגילה) האומן 17(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום האומן 17(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום האומן 17
 
האומן 17 הוא מועדון לילה בישראל. המוזיקה המנוגנת במועדון היא מוזיקת טראנס ומוזיקה אלקטרונית.
היסטוריה

מועדון "האומן 17" החל לפעול בשנות ה-90 באזור התעשייה תלפיות בירושלים, ברחוב האומן 17 שהעניק לו את שמו. הוא נודע בשעתו כבעל מערכת שמע ועיצוב חדשניים, ו'ייבא' וטיפח די-ג'יים שהפכו לפופולריים - ביניהם בעלי השם העולמי ארמין ואן ביורן וטייסטו. בתקופות מסוימות, המועדון הצליח מאוד ומשך בליינים רבים מחוץ לבירה, אך נסגר לאחר כשני עשורים.
בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 פתחו הבעלים שני מועדונים נוספים בחיפה ובתל אביב. המועדון החיפאי נסגר שנים בודדות לאחר פתיחתו, אך מקבילו התל אביבי עודנו פעיל, ובין היתר מארח מסיבות הפונות לקהילה הקווירית, וכן מושכר לאירועים פרטיים. בעיצובו ובתכונותיו הוא דומה למועדון הירושלמי וכולל "הפקות נושא" מגוונות.
ב-29 באוגוסט 2011 בוצע פיגוע דריסה משולב בפיגוע דקירה מחוץ למועדון האומן 17 בתל אביב, שבהם נפצעו 8 אנשים, רובם שוטרים. המחבל תכנן ככל הנראה לפגוע במאות הנערים שבילו באותה שעה במועדון, אך הודות למחסום מג"ב שהוקם בסמוך עקב התראות נמנע פיגוע המוני.
כיום פועל אולם אירועים ומועדון באותו המקום הנקרא "אליסיום" (Elysium Club Jerusalem).
פלילים

בתחילת שנת 2005 הורשעו חמישה מבעלי האומן 17 בעבירות מס בניהולו של המועדון, בשנים 1999–2001, ונגזרו עליהם עונשי מאסר בפועל וקנסות כבדים. בעל המניות העיקרי בתקופה זו היה ראובן לובלין, שהחזיק ב-34% מהבעלות.
בגזר הדין ציינה השופטת חנה בן-עמי:
הנאשמים, שהינם אנשים אהודים בחוגים נרחבים, שאינם יוצרים רתיעה או מצטיירים כעבריינים מן השורה, לא מעדו "מעידה חד-פעמית", הם גם לא פעלו מתוך "טפשות וחוסר סדר" כפי שנטען על ידי באי כוחם. ההפך - במשך תקופה של שלוש שנים, שהופסקה רק משנתגלתה ערוותם, הם ניהלו שתי מערכות רישומים, כשבכוונת מכוון השמיטו והעלימו שליש מהכנסותיהם - דהיינו 11,000,000 ש"ח - באופן שיטתי ומסודר.
סכום כביר זה, שכאמור היווה שליש מההכנסות האמיתיות של הנאשמים, יש בו כדי להוות אינדיקציה לכך כי לא מצוקה כלכלית, עסקית או אחרת דחפה אותם לביצוע העבירות לצרכיהם הקיומיים. ההפך - הנאשמים בחרו לשלוח יד בקופת המדינה, באופן בזוי, אך מתוך חמדת ממון ותאוות בצע לשמה, שהרי שעה שביצעו את העבירות בהן הודו, הם הרוויחו הון רב ונהנו ממעמד אקונומי וחברתי גבוה ביותר.
כמו כן, נעצר לובלין ב-2008 בשל מעבר על תקן מספר המבלים המרבי המותר במועדון התל אביבי.
המועדון בחיפה נסגר ונפתח מחדש פעמים אחדות, בהוראת המשטרה ובית המשפט, לאחר אירועי אלימות וגילוי ליקויי בטיחות, עד לסגירתו הסופית בסוף 2005.
בשנת 2012, רשמו פקחי עיריית ירושלים שני דוחות למועדון בגין אי אכיפת החוק למניעת עישון במקומות ציבוריים. ערעורים על הדוחות לבית המשפט העליון נדחו והדוחות הוגדלו, ובסה"כ שילמו הבעלים 15,000 ש"ח בגין עבירה זו.
ב-27 בספטמבר 2015 תועדו מאבטחי המועדון תוקפים מבלה בצורה ברוטאלית במה שהוגדר על ידי המועדון כקטטה. המועדון קיבל צו סגירה ל-30 יום.
האומן סטריט

בשנת 2016 נפתח במקום שבו שכן מועדון "האומן 17" מועדון חדש בשם "האומן סטריט", אשר למרות הדמיון בשם והמיקום הזהה, נמצא בבעלות אחרת. בעקבות פרסומים בדבר פתיחת המועדון, הגישו בעליו של מועדון "האומן 17" תביעת נזיקין נגד בעליו של המועדון החדש, בטענה שיש בפתיחת המועדון בנסיבות אלו משום הטעיית הבליינים לחשוב כי מדובר בפתיחה מחודשת של המועדון המוכר, תוך ניצול המוניטין של שמו ופגיעה בסימן רשום. הנתבעים טענו כי מדובר בתביעה קנטרנית וכי לא ניסו לקשור את מועדונם למועדון הוותיק ואף פעלו נגד צדדים שלישיים אשר טעו לחשוב כך. יתר על כן, נטען כי שם המועדון שואב השראה משם הרחוב, שם שאינו סימן רשום. הסכסוך הסתיים בפשרה, שבמסגרתה הוסכם כי שם המועדון החדש ייכתב רק בתעתיק לועזי: "hauman".
הערות שוליים

↑  אלי סניור, 8 פצועים בפיגוע דריסה ליד "האומן 17" בת"א, באתר ynet, 29 באוגוסט 2011
↑  בעלי האומן 17 ישבו בכלא בשל העלמת מס של 11 מיליון שקלים, אתר 02net, ‏24 בינואר 2005.
↑  סיבת המעצר: צפיפות רבה במועדון, 30 ביולי 2008.
↑  תיעוד: מאבטחים הכו מבלה, המשטרה סגרה את "האומן 17", באתר nana10‏, 27 בספטמבר 2015
↑  יוסי אלי‏, עוד אייקון ירושלמי משנה פניו: "האומן 17" ייפתח מחדש - אבל לא בשבת, באתר וואלה, 30 בנובמבר 2015
↑  אומנות המלחמה: הקרב על השם 'האומן', באתר ynet (ארכיון)
אורט פלך בנים ע"ש ספניאן

| --- | --- |

לוגו בית הספר
 בית ספר
 השתייכות:  ציונות דתית
 תקופת הפעילות:  2017–הווה (כ־8 שנים)
 מייסדים:  שלום וייל
 מגמות:  ביו-רפואה, תיאטרון, פיזיקה, ביולוגיה, היסטוריה
 שכבות לימוד:  ז'–י"ב
 מספר כיתות:  21
 תלמידים
 :  כ-450
 מיקום
 מיקום:  רחוב דב יוסף, שכונת גוננים  ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°45′10″N 35°11′55″E﻿ / ﻿31.752912093086°N 35.198738797128°E﻿ / 31.752912093086; 35.198738797128
 https://pelech.ort.org.il
  (למפת ירושלים מוגדלת) אורט פלך בנים בירושלים(למפת ירושלים רגילה) אורט פלך בנים בירושלים(למפת הרי ירושלים רגילה) אורט פלך בנים בירושלים(למפת הרי ירושלים מוגדלת) אורט פלך בנים בירושלים
 
בית הספר אורט פלך בנים ע"ש ספניאן הוא בית ספר תיכון דתי לבנים מהזרם הממלכתי דתי לכיתות ז' עד י"ב. שוכן בשכונת גוננים (קטמונים) ברחוב דב יוסף בירושלים ונקרא על שמו של רפאל ספניאן.
התיכון הוקם בשנת הלימודים תשע"ז ביוזמה משותפת לעיריית ירושלים ולמשרד החינוך, עמותת פלך ורשת אורט ישראל.
בבית הספר לומדים כ-450 תלמידים ומועסקים בו כ-100 מורים ואנשי צוות.
בית הספר נוסד בשנת תשע"ז 2016 על ידי שלום וייל, שניהל אותו עד לשנת הלימודים תשפ"ב 2022 כאשר מחזור א' סיים 6 שנות לימוד.
יוסי הרשקוביץ נכנס לנהל את בית הספר בשנת הלימודים תשפ"ג 2022, עד שנפל במהלך מלחמת "חרבות הברזל" במהלך שנת הלימודים תשפ"ד.
ד"ר דורון לופז נכנס לנהל את בית הספר במהלך שנת הלימודים תשפ"ד, ומשמש כעת כמנהל בית הספר.
היסטוריה

בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20, הוקם בית הספר "עירוני ג' ע"ש ספניאן" כתיכון מקצועי בשכונת גוננים-קטמונים. לבקשתו של התורם, ארווינג שניידר, התחייבה עיריית ירושלים לבנות בית ספר דתי, המקביל ברמתו ובאיכותו לבית הספר המקצועי הכללי הסמוך 'תיכון דנמרק', והוסכם, שבית הספר יישא את שמו של איש הציבור ופעיל העלייה רפאל ספניאן. בית הספר היה מיועד לתושבי הקטמונים שהיו שומרי מסורת.
בשנת 2017, בברכת ראש העיר ניר ברקת ומנהל המחוז מאיר שמעוני, שינה בית הספר את פניו ונקרא בשם אורט פלך בנים.
בשנת הלימודים תשפ"ב זכה בית הספר בפרס החינוך הארצי של החמ"ד.
בנובמבר 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל נהרג מנהל בית הספר יוסי הרשקוביץ בקרבות עם מחבלים ברצועת עזה.
מסלולי לימוד

בבית הספר פועלים מספר מסלולי לימוד:
מדעית-הנדסית
תיאטרון
ביולוגיה
פיזיקה
היסטוריה
הערות שוליים

↑  שלום וייל, כאלו היו מעשי הגבורה היומיומיים שראינו אצל יוסי הרשקוביץ הי"ד, באתר www.makorrishon.co.il
↑  על בית הספר - אורט פלך בנים, באתר אורט פלך בנים, ‏5 בספטמבר 2018
↑  רפאל ספניאן, אזרח צרפת, נולד ב־1902 בפריז. הוא הקדיש את חייו לעבודת קודש של הצלת יהודים. ערב מלחמת העולם השנייה עסק ספניאן בשליחות ה-UGIF בהכוונת יהודים מגרמניה דרך מרסיי למרוקו באמצעות המוסד לעלייה ב'. היה מנהל "היאס" בפריז גויס בשנת 1961 על ידי "המסגרת" לשמש כמנהל "היאס" במרוקו ב"מבצע יכין" שהחל ב-28 בנובמבר 1961. היאס שימשה כיסוי לפעילות המסגרת לפי דרישת שלטונות מרוקו לא להפעיל גופים ישראלים. באופן הזה פעל ספניאן לכל אורך המבצע ודרכו עלו ארצה כ־90,000 יהודי מרוקו, וכן קבוצה נרחבת של יהודי מצרים
↑  אלו הזוכים בפרס החינוך הארצי של החמ"ד, באתר ערוץ 7, 13 במרץ 2023
↑  אדם, מחנך, מנהיג: מנהל תיכון אורט פלך בנים יוסי הרשקוביץ נפל בקרב בעזה, באתר ערוץ 7, 11 בנובמבר 2023
Orquídeas

Orquídeas הוא אלבום האולפן הרביעי והאלבום השני בשפה הספרדית של הזמרת-יוצרת האמריקאית קאלי אוצ'יס. האלבום יצא לאור ב-12 בינואר 2024, על ידי חברת התקליטים גפן רקורדס. האלבום כולל הופעות אורח של פסו פלומה, אל אלפא, סיטי גירלז, קרול ג'י וראו אלחנדרו.
האלבום עצמו הפך לאלבום שהגיע הכי גבוה ביותר מאלבומיה של אוצ'יס במצעד בילבורד 200 עם יציאתו, והגיע לראשונה למקום השני עם 69,000 מכירות.
רקע והכרזה

ב-21 באפריל 2022, חשפה אוצ'יס למגזין בילבורד שקיימים לה שני אלבומים מוכנים, אחד באנגלית ואחד בספרדית.
ביולי 2023, אוצ'יס הכריזה על "עידן חדש" למוזיקה שלה, יחד עם סינגל חדש בשם "Muñekita", עם הראפר הדומיניקני אל אלפא והראפרית האמריקאית JT מההרכב סיטי גירלז, כסינגל הראשון לאלבומה הקרוב. הסינגל אשר יצא לאור ב-4 באוגוסט 2023. ב-11 באוקטובר 2023, אוצ'יס הכריזה על אלבום האולפן הרביעי שלה, שיקרא Orquídeas, ויצא לאור ב-12 בינואר 2024, לצד עטיפתו של האלבום. ב-16 באוקטובר 2023, היא הכריזה על הסינגל השני של האלבום "Te Mata", שיצא ב-20 באוקטובר 2023, לצד וידאו הקליפ שלו. הסינגל השלישי והאחרון של האלבום "Labios Mordidos", יחד עם הזמרת הקולומביאנית קרול ג'י, יצא לאור ב-24 בנובמבר 2023, לצד וידאו קליפ שלו.
פרסים ומועמדויות

| פרס | תאריך | קטגוריה | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס גראמי הלטיני | 14 בנובמבר 2024 | אלבום הפופ הווקאלי הטוב ביותר | מועמדות |  |
| פרס גראמי | 26 בינואר 2025 | אלבום הפופ הלטיני הטוב ביותר | מועמדות |  |
רשימת רצועות

| Orquídeas> מס' | Orquídeas> שם | Orquídeas> משך | Orquídeas>  | Orquídeas>  | Orquídeas>  | Orquídeas>  | Orquídeas>  | Orquídeas>  | Orquídeas>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ¿Cómo Así?  | 2:49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Me Pongo Loca  | 2:57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Igual Que Un Ángel (ביחד עם פסו פלומה)   | 4:20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Pensamientos Intrusivos  | 3:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Diosa  | 2:36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Te Mata  | 3:52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Perdiste  | 2:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Young Rich & in Love  | 3:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Tu Corazón Es Mío...  | 2:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Muñekita (ביחד עם אל אלפה ו-JT)   | 3:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Labios Mordidos (ביחד עם קרול ג'י)   | 3:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | No Hay Ley Parte 2 (ביחד עם ראו אלחנדרו)   | 3:08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Heladito  | 2:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Dame Beso/Muévete  | 3:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 44:14 |  |  |  |  |  |  |  |
בלדת רוק

להקת סקורפיונז, אחת מחלוצות בלדות הרוק
ברוק כבד, המושג בלדות רוק מציין שירים הבולטים במלודיות ובהבעת רגש, לרוב רגשות מלנכוליים. בלדות הרוק עומדות בניגוד לשירים המאפיינים בדרך כלל את הרוק הכבד, המאופיינים בדרך כלל בקצב שמח וקופצני, או לחלופין בדיסטורשן כבד ומהירות מסחררת. בלדות הרוק מהוות את אחד המאפיינים הבולטים של הז'אנר גלאם מטאל.
הלהקה אשר נחשבת ללהקת האם של בלדות הרוק היא סקורפיונז[דרוש מקור], אשר החלה לכתוב בלדות מלאות רגש בשלהי שנות השבעים, אשר המפורסמת שבהן היא "Still Loving You" ("עדיין אוהב אותך"), הנחשבת עד היום לאחת מקלאסיקות הרוק האהובות ביותר. עם זאת בלדות רוק נכתבו גם לפני כן.
מאפיינים

בלדות הרוק הן לרוב איטיות יחסית, מאופיינות בהרבה רגש, שירה נקייה וסולואים מלודיים, בדרך כלל של גיטרה חשמלית; ותמיד מדברות על אהבה או על נושאים עצובים. שיטת נגינה שנפוצה מאוד בבלדות רוק היא "פירוק אקורדים" – נגינה בנפרד של כל אחד מהתווים המרכיבים את האקורד. צורת נגינה זו, במיוחד כשהיא נעשית לאט, נותנת למלודיה נופך רגשי ועדין. לעיתים קרובות ישנו שימוש בכלים אשר לרוב לא משתמשים בהם בשירי רוק כבד שאינם בלדות, כמו קלידים, פסנתר וגיטרה אקוסטית, שמעדנים את הצליל.
בלדות רוק מפורסמות

בלדות הרוק אינן מהוות סגנון בפני עצמן, והן מצויות בחלק מסגנונות הרוק והמטאל.
בלדות רוק מפורסמות > רוק כבד/גלאם מטאל (hard rock)

הסגנון הבולט ביותר בבלדות שלו הוא הרוק קלאסי-כבד על גווניו השונים, ובמיוחד הגלאם מטאל, אשר מקדיש חשיבות רבה לבלדות, ולמעשה רוב להקות השיער, כתבו בלדות עצובות ומרגשות. כמות גדול של בלדות נכתבו בסגנון הרוק הקלאסי-כבד ובמיוחד גלאם מטאל, להלן המפורסמות שבהן
Aerosmith – Dream On
Def Leppard – Bringin' On the Heartbreak
Extreme – More Than Words
Foreigner – I Want to Know What Love Is
Guns N' Roses – November Rain
Queen – Friends Will Be Friends
Queen – Love of My Life
Queen – Save Me
Queen – Spread Your Wings
Queen – These Are the Days of Our Lives
Queen – Who Wants to Live Forever
Roxette – Listen to Your Heart
Scorpions – Send Me an Angel
Scorpions – Wind of Change
הביטלס  – Here, There and Everywhere
הביטלס  – Let It Be
הביטלס – Something
הביטלס – The Long and Winding Road
הפריטנדרס – I'll Stand by You
לד זפלין - stairway to heaven
דייוויד בואי - starman
בלדות רוק מפורסמות > בלדות ישראליות

אלג'יר – שלי
הדורבנים – בפורים הזה
מאיר בנאי – שער הרחמים
סטלה מאריס – זה לא מאוחר
סטלה מאריס – לילה טוב
סטלה מאריס/הראל מויאל – נר על החלון
סטלה מאריס – קללת הפרעונים
בלדות רוק מפורסמות > הבי מטאל קלאסי (heavy metal)

סגנון נוסף אשר מתאפיין בהרבה בלדות הוא מטבע הדברים אחיו התאום של גלאם מטאל, ההבי מטאל הקלאסי. בשל היות ההבי מטאל יותר כבד ו"קשוח", הבעת הרגש בסגנון זה היא פחותה מאשר בגלאם מטאל, אך אף-על-פי-כן, בלדות הרוק די נפוצות בהבי מטאל, אם כי משקלן אינו כה גדול כמו בגלאם מטאל. להלן הבלדות המפורסמות בתחום ההבי מטאל:
Black Sabbath – Changes
Black Sabbath – Solitude
ברוס דיקינסון – Tears of the Dragon
Iron Maiden – Children of the Damned
Judas Priest – Angel
Judas Priest – Before The Dawn
Judas Priest – Beyond The Realms of Death
Judas Priest – Last Rose Of Summer
Judas Priest – Living Bad dreams
Judas Priest – Night Comes Down
Megadeth – A Tout Le Monde
Megadeth – Foreclosure of a Dream
Megadeth – Use The Man
Megadeth – 13
Metallica – Fade To Black
Metallica – Mama Said
Metallica – Nothing Else Matters
Metallica – One
Metallica – The Unforgiven III
Metallica – The Unforgiven II
Metallica – The Unforgiven
Motörhead – I Ain't No Nice Guy
אוזי אוסבורן – Shot in the Dark
אוזי אוסבורן – Mama, I'm Coming Home
Pantera – Cemetery Gates
Pantera – This Love
Testament – The Legacy
Udo – Blind Eyes
Udo – Cry Soldier Cry
Udo – The Land of the Midnight Sun
Udo – Eye of the Eagle
White Skull – Voice from the Heaven
אינגווי מלמסטין – Like an Angel
בלדות רוק מפורסמות > פאוור מטאל (power metal)

למרות היותו של הפאוור מטאל סגנון עדין ומלודי, מעטות הן הבלדות בסגנון זה:
Axxis – Don't Leave Me
Circle II Circle – Watching the Silence
Edguy – Forever
Gamma Ray – Lake of Tears
Helloween – If I Could Fly
Sonata Arctica – Letter to Dana
Sonata Acrtica – The End Of This Chapter
Sonata Arctica – Last Drop Falls
Sonata Arctica – Tallulah
טימו קוטיפלטו – Sleep Well
Symphony X – Lady of the Snow
Manowar – Battle Hymns
ראו גם

בלדה
רשימת בלדות רוק
Something Beautiful (אלבום של מיילי סיירוס)

Something Beautiful (בעברית: משהו יפה) הוא אלבום האולפן התשיעי של הזמרת-יוצרת האמריקאית מיילי סיירוס. האלבום ייצא לאור ב-16 במאי 2025, על ידי חברות התקליטים קולומביה רקורדס וסמיילי מיילי בע"מ.
רקע והכרזה

בראיון עם למגזין הרפרס בזאר בנובמבר 2024, חשפה סיירוס שהיא עובדת על אלבום ויזואלי בשם Something Beautiful, אשר בהשראת האלבום The Wall של פינק פלויד הצפוי לצאת ב-2025.
ב-17 במרץ 2025, החלה סיירוס לפרסם תמונות שונות המכילות את שם האלבום ועטיפתו.
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט (ים) | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 16 במאי 2025 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה • תקליטור • תקליט | קולומביה • סמיילי מיילי בע"מ |  |
סייפן

ערך זה עוסק בפרח ממשפחת האירוסיים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| סייפן |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: חד פסיגיים
סדרה:: אספרגאים
משפחה:: אירוסיים
סוג:: סייפן
שם מדעי
 Gladiolus ‏לינאוס, 1753
סַיְפָן (נקרא גם גְּלַדְיוֹלָה או שושן החרב) הוא סוג של צמחים בעלי פרחים ממשפחת האירוסיים.
מקור השם

השם גלדיולה מגיע מהמילה הלטינית לחרב, gladius וזאת על שום דמיונם של העלים לסייף. לכן הסוג נקרא גם סייפן או שושן החרב בעברית, מלשון סיף. בשם גלאדיולה קרוב גם למילה גלאדיאטור שגם הם היו משתמשים בחרב.
מינים

הסוג גלדיולוס מונה בערך 260 מינים, מתוכם 250 מקומיים לאפריקה התת-סהרית, בעיקר דרום אפריקה. מקורם של בערך 10 מינים באסיה ובאירופה. ישנם 160 מינים של גלדיולוס שהם בלעדיים לדרום אפריקה ו-76 - לאפריקה הטרופית. בין המינים משתנה גודל הקוצים מקטן לקוצי פרחים ענקיים ומרשימים.
צמיחה גדילה וצורה

צמחים רב-שנתיים הללו צומחים באקלים מתון. הם צומחים מפקעות עגולות וסימטריות ש"ארוזות" במספר שכבות של כיסוי חום וסיבי. הגבעול שלהם בדרך-כלל אינו מעונף, ומפיק בין עלה אחד לתשעה. העלים הם צרים, צבעוניים, וזוויתיים בצורת חרב, שנתונים בנרתיק. העלה הנמוך ביותר מקוצר ומתקפל אל תוך הגבעול. להב העלה יכול להיות חלק או מעוצב בצורת זיג-זג.
רבייה

קוצי הפרח השבריריים הם גדולים וחד צדדיים עם פרחים דו-מיניים יחידים, כל אחד מוקף בשני עלעלים ירוקים ועוריים. עלי הגביע ועלי הכותרת כמעט זהים במראם, ומכונים עלי פרח. הם מאוחדים בבסיסם למבנה בצורת גליל. עלי הפרח העליונים הם גדולים יותר, ומגנים על שלושת איברי הרבייה הזכריים של הפרח. שלושת עלי הפרח התחתונים הם צרים יותר. איבר הרבייה הנקבי של הפרח הוא בצורת תעלה, ואברי המין הזכריים מחוברים לבסיסו בעיצוב של שני חוטים ענפיים דמויי כף, שכל אחד מהם מתרחב לעבר הקודקוד.
השחלה היא בעלת 3 לשכות עם קפסולות מלבניות או עגולות, שמכילות זרעים רבים חומים, מכונפים, זוויתיים וריחניים.
צבעם של הפרחים משתנה מוורוד-אדמדם או סגול בהיר עם לבן או לבן וקרם או כתום ואדום.
המינים הדרום אפריקאים הורבו במקור על ידי דבורים ארוכות לשון, אבל מספר שינויים שנוצרו במערכת הרבייה, אפשרו האבקה על ידי צופיות, עשים, זבובים ארוכי לשון ואחרים.
התערבות אנושית

הסייפנים הורבו בצורה נרחבת, וקיים מגוון רחב של צבעי פרחים מהונדסים גנטית. קבוצות הרבייה הראשיות נוצרו על ידי שילוב והצלבה בין ארבעה או חמישה מינים מתת הזנים: גרנדיפלורים, פרימולינים וננוסים.
הסייפנים נחשבים צמחי נוי טובים מאוד, למרות נטיית הגבעולים הגבוהים לנטות ולהתכופף לעיתים קרובות, עם כיוון הרוח.
בישראל

בארץ ישראל צומחים בר שני מינים של סייפן: סייפן התבואה (Gladiolus italicus) וסייפן סגול, שניהם ערכי טבע מוגנים.
גידול סייפנים ברביבים בשנת 1947, היה אחד הגורמים החשובים בהחלטה של ועידת אונסקו"פ, לכלול את רוב הנגב בשטח המדינה היהודית.
אזכורים בתרבות

בספר שר הטבעות נופלת פמלייתו של איסילדור למארב בשדות הסייפנים, ואיסילדור מאבד את הטבעת האחת בנסותו להמלט.
דמות הבמה דיים עדנה אוורג', אימצה את הסייפן כסמל המסחרי שלה, ופרחים אלה מופיעים לעיתים קרובות בתמונותיה ובהופעותיה על הבמה.
בשירם של הבילויים "משהו כמו תה" מוזכר הפרח.
בשיר "יונתן" של יונה וולך מוזכר ענף גלדיולה: "הם כורתים את ראשי בענף/ גלדיולה ואוספים את ראשי/ בשני ענפי גלדיולה ואורזים/ את ראשי בניר מרשרש".
בספר "יונה ונער" של מאיר שלו מוזכרות גלדיולות: "נער על אופניים הופיע, מתנשף ומיוזע, אץ במעלה המדרגות וזר גלדיולות בידיו" (ע' 53).
הערות שוליים

↑  אכרזת גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (ערכי טבע מוגנים), ה'תשס"ה-2005, ק"ת 6369, ה'תשס"ה, 15 בפברואר 2005 (תוקן ב־17 בדצמבר 2019), בספר החוקים הפתוח
↑  טיפ לטריפ, קבוץ רביבים אגדת גידול הסייפנים, באתר טיפ לטריפ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531332505171  NDL: 00576499  NKC: ph526556
שירות בתי הסוהר

.
| --- | --- |
סמל שירות בתי הסוהר

דגל שירות בתי הסוהר החל משנת 2017
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל
 תחום שיפוט:  ישראל ישראל
 משרד אחראי:  המשרד לביטחון לאומי
 תאריך הקמה:  1949 
 חוק:  פקודת בתי הסוהר
 ראש:  רב-גונדר קובי יעקובי
 מטה מרכזי:  רמלה, בסמוך לכלא איילון
 www.ips.gov.il
 
דגל שירות בתי הסוהר ההיסטורי
דגל שירות בתי הסוהר עד 2017
שירות בתי הסוהר (בראשי תיבות: שַׁבָּ"ס) הוא ארגון הכליאה הלאומי של מדינת ישראל האמון על 32 מתקני כליאה בישראל. מטה שירות בתי הסוהר שוכן ברמלה, בסמוך לכלא איילון.
בראש שירות בתי הסוהר עומד נציב בתי הסוהר, קצין בדרגת רב-גונדר, הכפוף לשר לביטחון לאומי. נציב בתי הסוהר הנוכחי הוא קובי יעקובי.
היסטוריה > תקופת המנדט הבריטי

עם תחילת תקופת המנדט הבריטי בשנת 1920 פרסמו הבריטים את פקודת בתי הסוהר הראשונה אשר עסקה בניהול בתי הסוהר, הכשרת כוח אדם, הכרזה על המבנים שנועדו לאכלוס על ידי אסירים ועצורים, קליטת אסירים ונוהלי משמעת. תיקון לפקודה הוכנס בשנת 1940. בתקופה זאת, החליטו הבריטים שלא לבנות מבני כליאה חדשים אלא לשמר את אלה שנבנו בתקופת השלטון העות'מאני ולכן המשיכו לתפעל את בתי הסוהר שכבר היו פעילים במבצר הצלבני בעכו, במגרש הרוסים בירושלים ובבית הסוהר לנשים בבית לחם. לקראת סוף תקופת המנדט, הכשירו הבריטים גם את המבצר הישן בשכם והתאימו אותו למבנה של כלא. למרות זאת המבנים לא הצליחו להכיל את כל אוכלוסיית האסירים. הבריטים הקימו פלוגות עבודה של אסירים במבנים זמניים או במחנות מעצר בעתלית, במזרעה, בלטרון ובסרפנד.
בתקופה זו מספר האסירים והעצורים הממוצע היה בין 2,000 ל-4,000, ורובם היו מהאוכלוסייה הערבית במדינה. עם תחילת ההעפלה הלא חוקית של יהודים לישראל עלה אחוז האסירים היהודים.
בשנת 1946 פרסמו הבריטים את הפקודה השלישית שנשארה בתוקף עד 1971 ובה נקבע כי שירות בתי הסוהר תהיה יחידה נפרדת מהמשטרה. בנוסף, נקבע כי יש להפריד בין אסירים לאסירות, בין אסירים לעצורים ובין אסירים צעירים לאסירים מבוגרים. כמו כן, נקבע כי יש להעניק זכויות מסוימות לאסירים, כגון הזכות לפעילות דתית וזכויות לטיפול רפואי. עוד נקבע כי בראש בתי הסוהר יעמוד נציב בריטי.
מטרת הענישה של הבריטים הייתה להשליט סדר ולמנוע התפרעויות ובריחות מהכלא, ולכן הונהגה כלפי האסירים מדיניות נוקשה ואף הונהגו עונשי גוף פומביים כמו הלקאת אסירים בשוט בחצר בית הסוהר על מנת להרתיע את שאר האסירים.
בשנת 1947 הוחלט להפריד את האסירים היהודים מהאסירים הערבים, בגלל התפרעויות עקב תוכנית החלוקה, ובמקביל גויסו 30 סוהרים יהודים כדי לטפל באסירים היהודים.