מיכאל הלפרן
הערות שוליים

↑  יש שנקבו בשם פרטי מורחב: יחיאל מיכל (צירוף שמות מקובל, שעבר במשפחתו). שם משפחתו מופיע בצורות שונות במקומות שונים. "הלפרן", ובלועזית "Helpern". זו הצורה שבה השתמש בנו בספרו: "אבי מיכאל הלפרן". דוד תדהר באנציקלופדיה לחלוצי היישוב ובוניו רשם "הלפרין", וצורה זו רווחה גם אצל כותבים נוספים בני תקופתו של הלפרן. במכתבו של הלפרן למערכת עיתון "המליץ" (1 במאי 1887) חתום "מיכל [כך!] היילפערין", ובמכתב התמיכה של ליליינבלום הנספח לו מופיעה הצורה "היילפערן".
↑  יצחק ברוידס, מיכאל הלפרין (עשרים שנה למותו), העולם, 22 בפברואר 1940
↑  נח עמינח, יוסף ניצן, בשבילי היצירה התורנית לדורותיה, ירושלים: ההסתדרות הציונית העולמית, תשמ"ב-1982, עמ' 31.
↑  מגילת היוחסין פורסמה בספר "סדר הדורות", שערך כמאה שנה קודם לכן ר' יחיאל היילפרין, קרובו של הלפרן.
↑  ירמיהו הלפרין, אבי מיכאל הלפרין, עמ' 12–13.
↑  ראו: אליהו צ'ריקובר, יהודים בעתות מהפכה, תל אביב: הוצאת עם עובד, 1957, עמ' 107–340.
↑  שמואל אטינגר, תולדות עם ישראל, (עורך: חיים הלל בן-ששון), ג: העת החדשה, פרק ג: האנטישמיות כמדיניות ממשלתית באירופה המזרחית, תל אביב: הוצאת דביר, 1969, עמ' 168–171.
↑  ירמיהו הלפרין, אבי מיכאל הלפרן, עמ' 85.
↑  שוויו של הרובל בשנת 1900 היה 17 קורוש. באותה שנה, שער הלירה הטורקית היה 122 קורוש, שוויה של לירה צרפתית ("נאפוליון זהב") היה 104 קורוש, ולירה שטרלינג הייתה בשווי 136 קורוש. להרחבה, ראו: שולמית לסקוב (עורכת), המטבעות העיקריות בארץ-ישראל לפי הגרוש (פיאסטר), בתוך: חיים חיסין, (עורכת: הנ"ל), מרשומות אחד החלוצים, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, תשנ"א-1990, עמ' 220. חישוב כוח הקנייה של הרובל, בארץ ישראל וסביבתה, קשור גם ליוקר המחיה באימפריה העות'מאנית ונסיבות החיים של החברה היהודית בה.
↑  ראו: אבי מיכאל הלפרן, עמ' 144–145, 203, 286, 302.
↑  ירמיהו הלפרין, אבי מיכאל הלפרן, עמ' 127.
↑  ראו: אברהם קריניצי, בכח המעשה, דפוס לפאי, 1962, עמ' 25–26. סיפור זה הופץ על ידי ירון לונדון בתוכנית הפופולרית "לונדון את קירשנבאום" ששודרה ב-19 באוקטובר 2006.
↑  ראו: מאמר מערכת המגנה את הלפרן והמורדים, 27 באפריל, המליץ ו תיקון לפרטי המקרה שהתפרסם שבוע לאחר מכן במכתבו של סיראטקין, שפתח את הגיליון, ולא אהד את מחנה "המורדים". באמצע מאי התפרסם שם, בראש הגיליון, מכתבו של הלפרן שגולל את השתלשלות העניינים מנקודת מבטו, ולאחריו התפרסם מכתב קצר של ליליינבלום שביטא תמיכה בהלפרן.
↑  שרה הייתה אישה רבת פעלים; ראו: החלק האחרון בספר אבי מיכאל הלפרן. אביה היה יוסף קלמנוביץ, אשר נשלח על ידי "חובבי ציון", כדי לבדוק את מצב ההתיישבות העברית בארץ.

לקלמנוביץ, שנולד בקאלנבך, היו שלושה אחים. אחד עורך דין שנתפרסם כאשר השתתף בהגנה על צוות האניה "פוטיומקין" בנמל אודסה אשר התקומם נגד מפקדיו. אח אחר, מהנדס ואדריכל נודע, היגר לדרום אפריקה. הוא היה צמחוני ואחד מהמתיישבים האירופים הראשונים שהעזו לצאת בגלוי נגד החוקים הגזענים שבדרום אפריקה וידיד של מהאטמה גנדי. בתו של האח השלישי שימשה כמזכירתו של האח המהנדס וכמנהלת משק ביתו. גנדי אימץ אותה כבתו. לימים היא עלתה ארצה עם בנה ובתה והתיישבה בקיבוץ בנגב. היא העבירה לאוניברסיטה העברית בירושלים את ספרייתו הגדולה של דודה המהנדס.
↑  ראו גם: ציונה באתר זמרשת.
↑  אמיר לוי, סיפור בכחול ולבן: תולדות דגל ישראל, מאז ועד היום, באתר nrg‏, 1 במאי 2017
↑  על פי: ירמיהו הלפרין, אבי מיכאל הלפרן, עמ' 385, 390
↑  קונטרס, י"ח, י"ט כסלו תר"ף, עמ' 59.
↑  קונטרס, י"ט, ח' טבת תר"ף, עמ' 46.
↑  אלימלך, לזכר מיכאל הלפרין., קונטרס, כ"ה, כ"ד שבט תר"ף, עמ' 29.
↑  ראו: ירמיהו הלפרין, אבי מיכאל הלפרן, עמ' 311.
↑  שכונות ורחובות באתר בית קריניצי
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| ציונות ישראל |
| --- | --- | --- |
| נושאים ומושגים מרכזיים | התנועה הציונית • התקווה • ארץ ישראל • אוטואמנציפציה • תוכנית בזל • תוכנית אוגנדה • תוכנית בילטמור • "אלטנוילנד" ו"מדינת היהודים" • עלייה לארץ ישראל, ההעפלה וחוק השבות • תחיית הלשון העברית • עבודה עברית וכיבוש העבודה • חלוציות • קיבוץ • מחתרות עבריות בארץ ישראל • כוח המגן העברי • כרונולוגיית ההתיישבות היהודית בארץ ישראל בעת החדשה • אנטישמיות • טריטוריאליזם יהודי • הצהרת בלפור, הספר הלבן הראשון ותוכנית החלוקה • הכרזת העצמאות ומלחמת העצמאות • דגל ישראל • הסכסוך הישראלי-פלסטיני • פוסט-ציונות ואנטי-ציונות • החלטת האו"ם 3379 • החלטת האו"ם 4686 |  |
| זרמים בציונות | ציונות מדינית • ציונות מעשית • ציונות סינתטית • ציונות רוחנית • הציונים הכלליים וציונות כללית • ציונות סוציאליסטית • ציונות רוויזיוניסטית • ציונות דתית • ארץ ישראל השלמה • ציונות נוצרית • ניטשה והציונות |  |
| ארגונים ציוניים | קונגרס פוקשאן והוועד המרכזי ליישוב ארץ ישראל וסוריה • ההסתדרות הציונית העולמית • הקונגרס הציוני העולמי • הוועד הפועל הציוני וההנהלה הציונית • הסוכנות היהודית • קרן קיימת לישראל • קרן היסוד • מינהל מקרקעי ישראל • המשרד הארצישראלי • המוסדות הלאומיים • הכשרת הישוב • אוצר התיישבות היהודים ובנק אנגלו-פלשתינה • פיק"א • הגדודים העבריים • ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל • הסתדרות העובדים הכללית החדשה • סולל בונה • הארכיון הציוני המרכזי • ארכיון התצלומים של קק"ל |  |
| תנועות ציוניות | ביל"ו • חובבי ציון • ציוני ציון • פועלי ציון • ההתיישבות העובדת • התנועה הקיבוצית • עליית הנוער • תנועת המזרחי • ברית הציונים הרוויזיוניסטים • ציונות ברוסיה • ציונות בלוב |  |
| מחתרות עבריות | בר-גיורא • השומר • הרועה • הגדעונים • ארגון המגן • ניל"י • הקיבוץ • ההגנה • פלמ"ח • אצ"ל • לח"י • תנועת המרי העברי |  |
| ראשוני הציונות | מבשרי הציונות • יהודה לייב פינסקר • בנימין זאב הרצל • נתן בירנבוים • מקס נורדאו • אחד העם • ליאו מוצקין • דב בר בורוכוב • משה הס • נפתלי הרץ אימבר • דוד וולפסון • חיים ויצמן • משה לייב ליליינבלום • נחום סוקולוב • נחמן סירקין • יוסף לוריא • מקס בודנהיימר • אדמונד ג'יימס דה רוטשילד • יצחק יעקב ריינס • אוטו ורבורג • נחום גולדמן • יחיאל צ'לנוב • אבא הלל סילבר • צבי הירש קלישר • שמואל מוהליבר |  |
| אישים ציונים נוספים ואנשי היישוב | אהרן דוד גורדון • מרטין בובר • רחל המשוררת • שמואל הוגו ברגמן • הנרייטה סאלד • זאב ז'בוטינסקי • מאיר בר-אילן • חיים ארלוזורוב • זלמן שזר • אברהם יצחק הכהן קוק • ארתור רופין • דוד בן-גוריון • מנחם אוסישקין • אב"א אחימאיר • חיים בוגר (בוגרשוב) • ברל כצנלסון • אלכסנדר זייד • יוסף שפרינצק • ישראל שוחט • שמריהו לוין • יוסף טרומפלדור • מיכאל הלפרן • גרשם שלום • יהודה לייב מאגנס • יצחק טבנקין • יצחק בן-צבי • מנחם בגין • אברהם שטרן (יאיר) • ציונים לא יהודים |  |
ראו גם 100 מושגי יסוד • פורטל ישראל • פורטל היישוב • היסטוריה של עם ישראל • היסטוריה של ארץ ישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007517128705171  ISNI: 0000 0000 6692 9075  LCCN: n80158734  VIAF: 48074228   WorldCat (עם VIAF): 48074228 
ההתנקשות בצאר אלכסנדר השני, איור, רוסיה 1881
בית הכנסת הגדול של וילנה, מראה מבפנים, בסביבות שנת 1920
"מגדל דוד" ליד שער יפו בחומת העיר העתיקה בירושלים, ציור משנת 1880
רחובות בשנות התשעים של המאה ה-19
נס ציונה בשנות התשעים של המאה ה-19
בית הסראייה ביפו, (בסביבות 1917)
מיכאל הלפרן
הקרב ליד עזה במלחמת העולם הראשונה, 1917
בול מיכאל הלפריו הונפק על ידי השירות הבולאי ב-15 במרץ 1984
כיכר מיכאל הלפרין בנס ציונה
נוסח שבועתו של מיכאל הלפרין ב"אתר הנפת הדגל" בנס ציונה