stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קוריאה הצפונית במשחקים האולימפיים לנוער
השתתפות במשחקים > אולימפיאדת הנוער נאנג'ינג (2014)

המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג מנתה שישה ספורטאים שהתחרו בשלושה ענפי ספורט. המשלחת זכתה בחמישה מדליות, מתוכן שלוש מדליות זהב. ההישגים המשמעותיים היו בענף ההיאבקות עם זכייה בשתי מדליות זהב בנערים בקטגוריית משקל עד 42 ק"ג בסגנון יווני-רומי ובנערות בקטגוריית משקל עד 46 ק"ג בסגנון חופשי, ובהרמת משקולות עם זכייה במדליית זהב בקטגוריית משקל עד 62 ק"ג נערים ושתי מדליות כסף בנערות בקטגוריות המשקל עד 48 ק"ג ועד 53 ק"ג. המשלחת השתתפה גם בענף החתירה אך סיימה במקומות האחרונים.
מדליות

| --- | --- |
 :  ראו גם – מדליות במשחקים האולימפיים לנוער
ראו גם

קוריאה הצפונית במשחקים האולימפיים
קוריאה הצפונית במשחקים הפאראלימפיים
| מדינות העולם במשחקים האולימפיים לנוער |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין   • הרשות הפלסטינית • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה • איי הבתולה של ארצות הברית • איי הבתולה הבריטיים • איי קיימן • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה • ארובה • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל  • ברמודה • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי • האנטילים ההולנדיים • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • פוארטו ריקו • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל • איי קוק  • איי שלמה • גואם • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה • סמואה האמריקנית • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
רגעים היסטוריים ורגעים היסטריים

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  מיכאל הרסגור אהוד פוקס
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  עיון, היסטוריה פופולרית
 הוצאה
 הוצאה בשפת המקור:  הוצאת דביר
 תאריך הוצאה:  2011
 מספר עמודים:  397
 עורך:  שחר אלתרמן
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 9789655178296
 הספרייה הלאומית:  002779712
רגעים היסטוריים ורגעים היסטריים: החלטות בתנאי משבר הוא ספר היסטוריה פופולרית ישראלי מאת מיכאל הרסגור ואהוד פוקס. הספר מנסה לבחון את תורת קבלת ההחלטות באמצעות בחינת שורה של אירועי מפתח היסטוריים מנפוליאון בונפרטה ועד מבצע עופרת יצוקה. הספר בולט בשל סגנונו הקליל והקולח.
מבנה הספר

הספר בוחן שמונה אירועים בהיסטוריה, ומנתח את אישיותם והחלטותיהם של הדמויות הפעילות בהם. ארבעת הפרקים הראשונים בספר עוסקים בסכסוך הגרמני-צרפתי. הפרק הראשון מתאר את קרב ינה-אאורשטדט בשנת 1806, אשר בו הביס הגרנד ארמה בפיקודו של נפוליאון בונפרטה את הצבא הפרוסי תבוסה ניצחת. הפרק השני מתאר את מלחמת צרפת–פרוסיה, אשר בה, השילוב של הדיפלומטיה הפעלתנית של אוטו פון ביסמרק וגאונותו הצבאית של הלמוט פון מולטקה הזקן גרמו לחורבנה של הקיסרות הצרפתית השנייה. הפרק השלישי מתאר את הקרב הראשון על המארן במהלך מלחמת העולם הראשונה, אשר בו בלמו כוחות מדינות ההסכמה בפיקודו של ז'וזף ז'ופר את צבא הקיסרות הגרמנית. הפרק הרביעי מתאר את המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה ב-1940, אשר בה כבש הוורמאכט את צרפת תוך זמן קצר. שני הפרקים שלאחר מכן עוסקים גם הם במלחמת העולם השנייה. מתואר כיצד בלמה ברית המועצות בהנהגתו של סטלין את הצבא הגרמני בקרב על מוסקבה, ומנגד מוקדש פרק לחלקה של פינלנד במלחמת העולם השנייה. לאחר מכן מוקדש פרק לקרב בול ראן הראשון במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית. הפרק האחרון עוסק במספר אירועים מתולדות מדינת ישראל.
סגנון וביקורת

סגנון הספר מזכיר באופן כללי את סגנון ספריה של ברברה טוכמן, וכן את תוכנית הרדיו שעה היסטורית שאותה הנחה הרסגור. הספר כתוב בשפה קולחת ובהירה ושוזר פרטי מידע סנסציוניים וקטעי הומור, שנועדו, על פי עדות המחברים בהקדמה להחזיק "את קוראינו ערים עוד כמה דקות". עם זאת, הועלו ביקורות על אי-דיוקים ומסקנות שגויות שהועלו בספר.
הערות שוליים

1 2 3  יצחק נוי, "רגעים היסטוריים ורגעים היסטריים: החלטות בתנאי משבר" מאת מיכאל הרסגור ואהוד פוקס, באתר הארץ, 10 בנובמבר 2011
↑  מיכאל הרסגור ואהוד פוקס, רגעים היסטוריים ורגעים היסטריים, הוצאת דביר, 2010, עמ' 12
דינמיקה (מכניקה)

דינמיקה היא ענף במכניקה קלאסית. הדינמיקה עוסקת בתנועת גופים, להבדיל מסטטיקה שעוסקת בגופים נייחים.
בדינמיקה נכללים שני ענפים:
קינמטיקה – ענף העוסק בניתוח של תנועת גוף בזמן, תוך התעלמות מהגורמים לתנועה.
קינטיקה – ענף העוסק בגורמים לתנועת גוף, כמו כוח שיכול לגרום לשינוי בתנועה של גוף.
הדינמיקה מבוססת על חוקי התנועה של ניוטון. לפתרון בעיה דינמית שעוסקת בגופים הנעים במהירות המתקרבת למהירות האור יש לעשות שימוש בדינמיקה של תורת היחסות הפרטית.
במכניקת הקוונטים הדינמיקה עשויה להתייחס למידת הקוונטיזציה של הכוחות, כגון אלקטרודינמיקה קוונטית וכרומודינמיקה קוונטית.
פתרון בעיות דינמיות

בפתרון בעיות דינמיות (לפי המכניקה הקלאסית) יש להבדיל בין גוף נקודתי, מערכת חלקיקים וגוף קשיח (בבעיות גוף קשיח יש להתחשב במומנט התמד). בהתאם לאילוצים, ניתן לנסח לבעיה משוואות קינמטיות המתארות קשרים (קשר מרחב-זמן) בין מיקום, מהירות ותאוצה בזמן (בין אם מדובר בתנועה קווית, זוויתית או כללית).
כמו כן, ניתן לנסח משוואות קינטיות: משוואות ניוטון-אוילר (הראשונה מתארת את הקשר בין סך הכוחות לתאוצה קווית, והשנייה מתארת את הקשר בין סך המומנטים לתאוצה זוויתית), משוואות שימור אנרגיה, שימור תנע קווי או שימור תנע זוויתי.
שימור אנרגיה מתקיים בהיעדר כוחות לא משמרים (בפשטות: כאשר לא מתבצעת עבודה), אחרת, יש לכלול את עבודות הכוחות הלא משמרים במשוואת שימור האנרגיה. שימור תנע קווי מתקיים בהיעדר כוחות, כאשר בכיוון מסוים שקול הכוחות שווה לאפס, בכיוון זה מתקיים שימור תנע קווי. שימור תנע זוויתי מתקיים בהיעדר מומנטים – בדומה לשימור תנע קווי, ניתן להגדיר שימור תנע זוויתי בכיוון מוגדר, במאונך למישור הסיבוב.
דוגמה: מכונת אטווד

במכונת אטווד, שני גופים בעלי מסות שונות, m1 ו-m2 קשורים בחוט בעל מסה זניחה משני צדי גלגלת. בלי הגבלת הכלליות, נניח כי m1>m2, ולכן m1 תאיץ מטה ו־m2 תאיץ מעלה (באותה תאוצה).
דוגמה: מכונת אטווד > ניתוח משיקולי כוחות

על כל אחת מהמסות פועלים כח הכבידה והמתיחות (מסומנת ב־T), לכן:
מחיבור בין שתי המשוואות מתקבל: g\cdot (m_{1}-m_{2})=a(m_{2}+m_{1}),כלומר, התאוצה במערכת:  \ a=g{\frac {m_{1}-m_{2}}{m_{1}+m_{2}}}
אם במקום m2 נסמן m ובמקום m1 נסמן km (כלומר, k הוא היחס בין המסות), נקבל:
כלומר התאוצה לא תלויה במסות אלא רק ביחס ביניהן.
בעזרת התאוצה ותנאי ההתחלה (במקרה זה נניח x0=0, v0=0), הקינמטיקה נותנת משוואות המתארות את המיקום והמהירות כפונקציה של הזמן:
או מהירות כפונקציה של מיקום:
דוגמה: מכונת אטווד > משיקולי אנרגיה

תחת אותם תנאי התחלה, שני הגופים נמצאים במנוחה באותו הגובה, כך שהאנרגיה במצב ההתחלתי היא 0. במצב הסופי, לגבי גוף 1:
כאשר v היא מהירותו של גוף 1, h הוא הגובה שירד הגוף, ו־WT,1=-Th היא העבודה שביצע החבל על הגוף. באופן דומה, לגבי גוף 2:
בהנחה שמהירות הגופים שווה, והמרחק אותו עברו שניהם שווה. במקרה זה, WT,2=+Th, בסימן חיובי, כי עבודת המתיחות שוות כיוון לתנועת גוף 2. מתוך שיקולי שימור אנרגיה,
שזהה לתוצאה שקיבלנו משיקולי כוחות, אך ללא תלות מפורשת בזמן.
ראו גם

דינמיקה קוונטית
מכניקת הזורמים
אנרגיה קינטית
דיאגרמת כוחות של שתי המסות התלויות במכונת אטווד. התאוצה מסומנת תחת ההנחה ש-m1 מאיץ מטה ו-m2 מאיץ מעלה, כפי שצפוי אם אכן m1 > m2. המתיחות בשני קצוות החבל זהה מתוך הנחה שמסת החבל זניחה.
דלתדרומאוס

| דלתדרומאוס |
| --- | --- |
  למעלה, שלד של דלתדרומאוס למטה, בהשוואה לאדם
תקופה
קרטיקון עליון, 95 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: נואזאוריים
סוג:: דלתדרומאוס
מינים
 Deltadromeus agilis
שם מדעי
 Deltadromeus

דלתדרומאוס (שם מדעי: Deltadromeus; מילולית: "אצן הדלתא") הוא סוג של דינוזאור תרופוד שחי בסופו של הקרטיקון לפני 95 מיליון שנה ברחבי צפון אפריקה.
יצור זה היה בעל רגליים ארוכות המותאמות לריצה, והיה כנראה קרובם של האלפרוזאורוס במשפחת הנואזאוריים. עם זאת, חוקרים אחרים רואים בו מין הדומה מאוד לסוג Gualicho מפטגוניה, קרובו של הנאוונאטור, כך שאולי הוא היה קרוב יותר לקרכרודונטוזאוריים, למגרפטוריים ואף לטירנוזאוריים המאוחרים בהנחה שכך. היצור נמצא ב-1996 בחפירות שבין מרוקו לאלג'יריה וקיבל את שמו בידי החוקר פול סרנו.
היצור הגיע לאורך 8 מטרים ומשקלו היה מעל 1,050 ק"ג. לא נמצאה גולגולת שלו, אך עצמות הרגליים שלו היו ארוכות מאוד. כמה חוקרים טענו שמצאו שיניים שלו, אך לא הצליחו להוכיח שייכות.
ככל הנראה היצור היה טורף-העל של אזורי הביצות הקדומים של צפון אפריקה, לצד הבחרייזאורוס (Bahariasaurus), הקרכרודונטוזאורוס והספינוזאורוס העצום, שניזון מטרף של דינוזאורים קטנים יותר.
איור של דלתדרומאוס טורף פרט צעיר של ניז'רזאורוס
רוברט קורי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 באוגוסט 1897 ספרינגפילד, ארצות הברית 
 פטירה:  23 באפריל 1971 (בגיל 73) פסדינה, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  ביוכימיה
 מקום מגורים:  ארצות הברית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פיטסבורג  אוניברסיטת קורנל 
 מוסדות:  המכון הטכנולוגי של קליפורניה 
 פרסים והוקרה:  מלגת גוגנהיים (1951) 
 תרומות עיקריות
 התחזית בנוגע לקיום סליל אלפא ומשטח בטא וגילוים.
 
רוברט בריינארד קורי (באנגלית: Robert Brainard Corey; ‏19 באוגוסט 1897 – 23 באפריל 1971) היה ביוכימאי אמריקאי, יליד ספרינגפילד, מסצ'וסטס.
הישגים מדעיים

שמו של קורי נקשר לרוב עם לינוס פאולינג עמו עבד בשנים 1940–1950. קורי ופאולינג יחד עם הרמן ברנסון עבדו במכון לטכנולוגיה בקליפורניה שם פענחו מבנים ביולוגיים. שמם פורסם בעקבות התחזית שפרסמו בשנת 1951 בנוגע לקיום סליל אלפא ומשטח בטא. פאולינג, קורי וברנסון חזו קיום מבנים אלה על סמך פוטנציאל קשרי המימן של השרשרת הפוליפפטידית. מספר שנים מאוחר יותר אושר מבחינה נסיונית קיום מבנים אלה במבנה השניוני של חלבונים רבים.
גילוי נוסף חשוב בעבודותיו של קורי הוא פיתוח מודלים המלמדים על הסידור האטומי והקונפיגורציה של חומצות אמינו בחלבונים.
ראו גם

לינוס פאולינג
מבנה שניוני
סליל אלפא
משטח בטא
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים ובנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קיימן (סוג)

| קיימן |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
קבוצה:: זוחלים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: תנינאים
משפחה:: אליגטוריים
תת־משפחה:: קיימנים
סוג:: קיימן
שם מדעי
 Caiman ‏שפיקס, 1825

קיימן (שם מדעי: Caiman) הוא סוג קיימן במשפחת האליגטוריים.
מאפיינים

תפוצתם של מיני הסוג קיימן מוגבלת לאזור דרום אמריקה ומרכזה. בעבר היו במשפחה רק שני מינים חיים – הקיימן הממושקף והקיימן רחב החרטום, כאשר קיימן הז'קרה נחשב לתת-מין של הקיימן הממושקף. כולם חיים בעיקר במקורות מים מתוקים, כמו אגמים, נהרות וכו'. הקיימנים קטנים יחסית לתניניים: אורכם לא עולה על 3 מטר, בניגוד לתנינים שאורכם מגיע ל-4–5 מטר ויכול אף להגיע ל-7 מטר (תנין הים).
מיון

בסוג קיימן נמצאים שלושה מינים חיים:
קיימן ז'קרה (Caiman yacare)
קיימן ממושקף (Caiman crocodilus)
קיימן רחב-חרטום (Caiman latirostris)
הסוגים הבאים נקראים בעברית אף הם "קיימן" אך הם סוגים טקסונומיים נפרדים:
קיימן שחור (Melanosuchus)
קיימן גמדי (Paleosuchus)
רוברט קורן

רוברט קורן (בסלובנית: Robert Koren; נולד ב-20 בספטמבר 1980) הוא כדורגלן עבר סלובני ששיחק בעמדת הקשר.
קריירה > קריירת מועדונים

קורן החל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער של מועדון הכדורגל דרבוגרד, ובין 1996 ל-2001 שיחק בקבוצה הבוגרת. לאחר מכן חתם על חוזה במועדון צליה, ובשנת 2004 עבר ללילסטרום מליגת העל הנורווגית. הוא היה אחד השחקנים הטובים בליגה, ושלוש פעמים סיים עם קבוצתו במקום הרביעי, פעם אחת העפיל עמה עד גמר גביע הנורווגי, בעונת 2006/2007 זכה עמה בגביע, והעפיל עמה לגמר גביע האינטרטוטו ב-2006.
ב-4 בינואר 2007 עבר קורן בווסט ברומיץ' אלביון בהעברת בוסמן, וחתם על חוזה ל-18 חודשים עם אפשרות של המועדון להאריך את החוזה בשנה נוספת. הוא ערך את הופעת הבכורה יומיים לאחר מכן, כאשר עלה כמחליף בניצחון 3 - 1 על לידס יונייטד בסיבוב השלישי של גביע ה-FA. קורן הבקיע את שערו הראשון במועדון בניצחון 7 - 0 על בארנסלי ב-6 במאי 2007, במסגרת המחזור האחרון של הליגה, שבזכותו הבטיחה הקבוצה את מקומה בפלייאוף הצ'מפיונשיפ על ההעפלה לפרמייר ליג. קורן פתח בכל שלושת משחקי הפלייאוף, בהם גברה אלביון על וולבס בשני משחקי חצי הגמר והפסידה לדרבי קאונטי במשחק הגמר שנערך באצטדיון ומבלי.
ביולי 2007 נפצע קורן כאשר כדור המשחק פגע בעינו בזמן אימון, וגרם לדימום פנימי ולאובדן זמני של הראייה, ממנו התאושש לחלוטין בסופו של דבר. בגלל הפציעה הוא החמיץ את תחילת עונת 2007/2008, אך חזר להרכב בשלהי אוגוסט כמחליף במשחק גביע הליגה נגד פיטרבורו יונייטד. באמצע ספטמבר הוא חתם על חוזה חדש לשנתיים באלביון, וגם הפעם הותיר להנהלת הקבוצה את האפשרות להאריך אותו בשנה. בהפסד החוץ 2 - 3 לסאות'המפטון באוקטובר 2007 הוא הבקיע שני שערים, ובזכות כך נבחר לקבוצת האלופים של השבוע. שערו הראשון בפרמייר ליג הובקע בניצחון 3 - 0 על מידלסברו ב-17 בינואר 2009, והוא נבחר לשחקן המצטיין במשחק. השער שהבקיע בתיקו 2 - 2 מול ברנלי בגביע ה-FA נבחר לשער הסיבוב על ידי רשת ITV.
בעונת 2008/2009 היה קורן לשחקן השדה בעל מספר ההופעות הגבוה ביותר בווסט ברומיץ', כשרק לשוער סקוט קארסון יש יותר הופעות ממנו. ב-17 במאי 2010 שוחרר קורן מווסט ברומיץ', לאחר שההנהלה בחרה לא להאריך את החוזה שלו.
בשנת 2010 חתם בהאל סיטי.
ב-3 באוגוסט 2014 חתם במלבורן סיטי האוסטרלית.
קריירה > נבחרת

קורן ערך 12 הופעות והבקיע שער אחד במדי הנבחרת עד גיל 21. הוא הבקיע את שער הבכורה שלו במשחק ההפסד 2 - 3 לנבחרת נורווגיה במוקדמות מונדיאל 2006, שנערך ב-3 בספטמבר 2005. הוא הוביל את נבחרת סלובניה כקפטן במוקדמות מונדיאל 2010, כולל בפלייאוף ההעפלה שבו גברה סלובניה על נבחרת רוסיה. סלובניה הוגרלה לבית ג' ביחד עם אנגליה, ארצות הברית ואלג'יריה. במשחק הפתיחה של שלב הבתים, מול אלג'יריה, הבקיע את שער הניצחון.
קיימן רחב-חרטום

| קיימן רחב-חרטום |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: תנינאים
משפחה:: אליגטוריים
תת־משפחה:: קיימנים
סוג:: קיימן
מין:: קיימן רחב-חרטום
שם מדעי
 Caiman latirostris ‏דודין, 1802
תחום תפוצה


קיימן רחב-חרטום (שם מדעי: Caiman latirostris) הוא מין קיימן ממשפחת האליגטוריים שנפוץ באזורים באמריקה הדרומית.
מאפיינים

בתי הגידול הטיפוסיים שלו הם ביצות ומנגרובות. המאפיין הפיזי הבולט שלו הוא החרטום הרחב שלו, שממנו נגזר שמו. צבעם של מרבית הקיימנים רחבי-החרטום הוא ירוק זית, כאשר גון הצבע יכול להשתנות בהתאם לאקלים הספציפי במקום החיות שלו. הוא ניזון בעיקר מחסרי חוליות קטנים, וביכולתו למחוץ קליפות על מנת לאכול צבים ושבלולים. הסכנות המרכזיות הנשקפות למין הן ציד בלתי חוקי ואובדן של בתי גידול.
אורכן של מרבית הנקבות אינו עולה על שני מטרים, ושל מרבית הזכרים אינו עולה של שלושה מטרים. גודלו המרבי של הקיימן רחב-החרטום הוא שלושה וחצי מטרים. הוא צבוע בצבעי חום-זית ואפור, לרוב במידה שווה. חוטמם של הקיימנים רחבי-החרטום קצר ורחב למדי, ומכאן שמם. את הקיימנים רחבי-החרטום ניתן למצוא בעיקר במקווי מים מתוקים גדולים, אולם ניתן למצואם גם באגמים, נהרות ומנגרובות. תחום תפוצתו כולל את החוף המזרחי של אמריקה הדרומית וכן אזורים הנמצאים פנימה יותר בתוך היבשת (ראו תמונה).
הקיימנים רחבי-החרטום בונים את קיניהם מאדמה ומצמחייה, ובה הם מטילים בין 30 ל-60 ביצים בכל פעם. הקיימנים הצעירים ניזונים בעיקר מחרקים ושבלולים. ככל שהם מתבגרים, תזונתם נעשית מורכבת יותר ויותר מבעלי חיים גדולים יותר, וכך כשהם בוגרים הם ניזונים גם מסרטנים, דגים, עופות ויונקים.
הערות שוליים

↑  קיימן רחב-חרטום באתר הרשימה האדומה של IUCN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007544418005171  LCCN: sh97007087
דלתואידה

יצירת דלתואידה
דלתואידה היא צורה גאומטרית המתארת את מסלולה של נקודה קבועה על גבי מעגל המתגלגל (ללא החלקה) בתוך מעגל אחר בעל רדיוס גדול פי 3. בהגדרה אחרת, דלתואידה היא היפוציקלואיד בעל k=3. אורך העקום הוא פי 16 מרדיוס המעגל שיצר אותה, והשטח הכלוא מתחתיה הוא פי 2 משטח המעגל המסתובב.
בקואורדינטות קרטזיות ניתן להציג את הדלתואידה כעקומה פרמטרית:
ראו גם

ציקלואידה
קרדיואידה
אסטרואידה
דוד גרינברג

| --- | --- |

 לידה:  1930 
 פטירה:  14 ביוני 1990 (בגיל 60 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 פרופיל ב-IMDb
 
דוד גרינברג (1930 – 14 ביוני 1990) היה במאי קולנוע ישראלי, מבקר, היסטוריון ומורה לקולנוע, ממניחי המסורת הקולנועית בישראל.
הערות שוליים

1 2  פטירות: דוד גרינברג, מעריב, 15 ביוני 1990
1 2  עירית שמגר, "גרינברג נתפס כמכובד אך השתלב לבסוף"־ סיפרו יפהפיות העין השלישית, מעריב, 1 באוגוסט 1990
1 2  מאיר שניצר, מת הקולנוען דוד גרינברג, מחלוצי הסינמטקים בארץ, חדשות, 15 ביוני 1990
1 2   אורי קליין, האיש שהפגיש את מנדי רייס דייוויס וחנה רובינא, באתר הארץ, 7 ביולי 2016
↑  איזה מין קולנוע, "העולם הזה", גיליון 1545 מ-12 באפריל 1967, עמוד 28
↑  אורי קיסרי, דוד גרינברג, אישיות קולנועית, מעריב, 16 ביולי 1964
↑  מדלייה לסרט קצר של דוד גרינברג, על המשמר, 22 באוקטובר 1965
↑  בסרט אהבה פיוטי מסתתרים כל הסקנדלים של דיזנגוף, "העולם הזה", גיליון 1618 מ-4 בספטמבר 1968, עמוד 21
↑  רון כחלילי, התחתנתי והתגרשתי, והתחתנתי והתגרשתי, התחתנתי והתגרשתי, חדשות, 11 ביוני 1990
↑  שוש מיימון, ‏הבלדה על אן וז'אק: סיפורה הסוער של ילדת הפרחים שלא מצאה את דרכה, באתר מעריב אונליין, 5 ביוני 2022
↑  אביחי בקר, הפרח של איקה ישראלי, חדשות, 12 ביוני 1992
↑  דוד גרינברג – ציורים וסרטים ב.,דוגית־, על המשמר, 11 בספטמבר 1972
↑  חוה נובק, זהו בידור לראש השנה, דבר, 23 בספטמבר 1976
↑  מאמר של גרינברג עלתהליך יצירת הסרטדוד גרינברג, הלוהט והיפהפיה הענוגה, מעריב, 8 ביוני 1978
↑  טלילה בן זכאי, סיפור אהבה יהודי, מעריב, 13 ביוני 1978
↑  בן גוריון האחר, "העולם הזה", גיליון 2152 מ-29 בנובמבר 1978, עמוד 34
↑  עידית שחורי, אנימציה ממוחשבת, חדשות, 27 בפברואר 1987
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007425702805171  LCCN: n89135181  MusicBrainz: 8fd2da44-54fc-4b68-aa27-da43c3b13195  VIAF: 33587578   WorldCat (עם VIAF): 33587578
קוואלה

ערך זה עוסק בעיר ביוון. אם התכוונתם ליונק כיס אוסטרלי, ראו .
| --- | --- |
מראה העיר ונמלה
מראה העיר ונמלה
 מדינה:  יוון יוון
 מחוז:  קוואלה
 חבל ארץ:  מזרח מקדוניה ותראקיה
 ראש העיר:  קוסטיס סימיטסיס
 תאריך ייסוד:  המאה ה-6 לפנה"ס
 שטח:  112.6 קמ"ר
 גובה:  0–53 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  51,947 (2021)
  ‑ צפיפות:  522 נפש לקמ"ר (2011)
 קואורדינטות:  40°56′N 24°24′E﻿ / ﻿40.933°N 24.400°E﻿ / 40.933; 24.400
 אזור זמן:  UTC +2
 http://www.kavala.gov.gr/web/guest/home
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת יוון מוגדלת) אתונה סלוניקי הרקליון פטרס לאריסה יואנינה קומוטיני מיטילנה פלופונסוס רודוס כרתים טורקיה אלבניה בולגריה מקדוניה הצפונית  הים האגאי הים היוני הים התיכוןקוואלה(למפת יוון רגילה) אתונה סלוניקי הרקליון פטרס לאריסה יואנינה קומוטיני מיטילנה פלופונסוס רודוס כרתים טורקיה אלבניה בולגריה מקדוניה הצפונית  הים האגאי הים היוני הים התיכוןקוואלה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
ביתו של מוחמד עלי (שליט מצרים) בעיר העתיקה
קָוַואלָה (ביוונית: Καβάλα) היא עיר נמל בשטח מחוז קוואלה, אשר בחבל מזרח מקדוניה ותראקיה שבצפון יוון. העיר ממוקמת במפרץ קוואלה מול האי תאסוס.
היסטוריה

יישוב בשם נֶאַפּוֹלִיס נוסד במקום במהלך המאה ה-6 לפנה"ס, עידן הממלכה התראקית והוא מרוחק כ-14 קילומטרים מעיר המחוז ההיסטורית פיליפי שהוקמה באמצע המאה ה-4 לפנה"ס. במהלך המאה ה-1 לפנה"ס הפך היישוב חלק מפרובינציה רומית. לאחר הפיצול באימפריה נשלט האזור על ידי האימפריה הביזנטית, העיר שנקראה כריסטופוליס הורחבה והפכה לזירת קרבות מול צבא האימפריה הבולגרית הראשונה. ב-1185 פשטו נורמנים על החבל, כבשו את העיר והעלו אותה באש.
ב-1387 נכבשה קוואלה על ידי צבא האימפריה העות'מאנית בהנהגת הסולטאן מוראט הראשון והעות'מאנים שלטו בעיר במשך למעלה מ-500 שנים. ב-1769 נולד בעיר מוחמד עלי מכונן מצרים המודרנית.
במהלך מלחמת הבלקן הראשונה כבש צבא ממלכת בולגריה את העיר ולאחר תבוסת הבולגרים במלחמת הבלקן השנייה נמסרה העיר ליוונים מכח הסכם בוקרשט. ב-24 באוגוסט 1916, במהלך קרבות החזית המקדונית במלחמת העולם הראשונה, כבש הצבא הבולגרי את העיר, תוך שהוא נעזר בכוחות גרמניים והעיר נשלטה על ידי הבולגרים עד לסיום המלחמה.
לאחר מלחמת יוון–טורקיה וחתימת הסכם לוזאן, גדלה אוכלוסיית העיר באופן משמעותי בשל טרנספר האוכלוסיות שבוצע בין שתי המדינות. הבולגרים שאפו לשלוט באזור בשל דרישתם לגישה חופשית לים האגאי כחלק מחלומם ההיסטורי על "בולגריה הגדולה". ב-1 במרץ 1941 הצטרפה בולגריה להסכם התלת-צדדי כבעלת בריתה של גרמניה הנאצית, הוורמאכט נכנס לשטחה ללא קרב והשתמש באדמתה כבסיס להכנעת ממלכת יוון. באפריל נמסר חבל תראקיה לחזקת הבולגרים, תוך הבטחה להכרה בתביעותיהם הטריטוריאליות לאחר תום מלחמת העולם השנייה.
באוקטובר 1944, לאחר כיבוש בולגריה על ידי הצבא האדום, הוחזרה העיר לשליטת הממלכה היוונית. בשנות ה-50 הורחב שטחה של קוואלה באמצעות ייבוש שטחי ים. ב-1967 נמלט לעיר המלך קונסטנטין השני לאחר הפיכה צבאית שבוצעה בממלכה, תוך ניסיון כושל לארגן הפיכת נגד.
תחבורה

קוואלה נמצאת בתוואי האגנטיה אודוס בין סלוניקי לאלכסנדרופולי. בפאתי העיר פועל נמל התעופה הבינלאומי "אלכסנדר הגדול" וכן נמל מעבורות לצורכי תיירות ומסחר.
תרבות וספורט

החל מ-1957, בין יולי לספטמבר מתקיים אחת לשנה באמפיתיאטרון בפיליפי פסטיבל מוזיקה ותיאטרון. בעיר מספר מוזיאונים ובכללם המוזיאון הארכאולוגי של קוואלה שנוסד ב-1934, מוזיאון הפולקלור ומוזיאון הטבק. בקוואלה מספר אתרים ארכאולוגיים, חלקם עוד מתקופת האימפריה הביזנטית ובכללם אמת המים שהוקמה בראשית המאה ה-14, מצודת העיר שהוקמה במהלך המאה ה-15 וביתו של מוחמד עלי שליט מצרים שמצוי בעיר העתיקה.
קבוצת הכדורגל העירונית "PAE קוואלה"  המתחרה בליגת המשנה היוונית בכדורגל מקיימת את משחקיה באצטדיון העירוני המכי 10,500 מקומות ישיבה. בעונת 2010/2011 סיימה הקבוצה במקום השישי. גם קבוצת הכדורסל אנוסיס קוואלה, מתחרה בליגת המשנה היוונית ומארחת באולם הספורט המקומי "קלאמיטזס", המכיל 1,500 מקומות ישיבה.
אקלים

בעיר שורר אקלים ים תיכוני. הטמפרטורה השנתית הממוצעת היא 15.8oc, כשערכי הקיצון נעים מ-3oc בינואר ועד 29.7oc ביולי. כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 403.2 מילימטרים.
הקהילה היהודית > ייסוד הקהילה והתבססותה

ב-1526, תקופת שלטונו של הסולטאן סולימאן הראשון, כבש צבא האימפריה העות'מאנית את ממלכת הונגריה ויהודי הממלכה היגרו או אולצו להגר לשטחי האימפריה העות'מאנית. ב-1529 הגיעו מקצת מיהודי הונגריה גם לעיר קוואלה. בהמשך, היגרו לעיר יהודים ספרדים מסלוניקי ואדירנה וכן יהודים אשכנזים מאזור בולגריה. בשלהי המאה ה-16 מנתה הקהילה 500 נפשות ובעיר הוקמו 4 בתי כנסת. ב-1676 היוו יהודי העיר שליש מהאוכלוסייה הכללית. במהלך המאה ה-18 הלכה אוכלוסיית יהודי העיר והדלדלה עקב העדר מקורות פרנסה שהובילו להגירת בני הקהילה מקוואלה לערים מבוססות יותר. במחצית השנייה של המאה ה-19 עברה קוואלה פיתוח ובכלל זה הרחבת הנמל ומשפחות יהודיות מסלוניקי החלו להגר אליה. בראשית המאה ה-20 מנתה אוכלוסיית העיר כ-230 משפחות שמנו בין 1,000 ל-1,300 נפשות. ב-1913 מנו בני הקהילה בין 2,500 ל-3,200 נפשות. בעשור השני של המאה ה-20 הפכה קוואלה לזירת קרבות, עניין שהשליך על מצבה של הקהילה היהודית אשר בניה נפגעו פיזית וכלכלית ובמספר בניה חלה ירידה. במהלך שנות ה-20 הועסקו מרבית בני הקהילה בתעשיית עיבוד הטבק. ב-1940 מנתה הקהילה כ-2,200 נפשות,