stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליפות וימבלדון 1993
התחרות > תחרות זוגות מעורבים

בתחרות השתתפו 64 זוגות. 16 זוגות קיבלו דירוג:
טוד וודברידג' (אוסטרליה אוסטרליה) וארנצ'ה סנצ'ס ויקאריו (ספרד ספרד), הודחו בחצי הגמר
מארק קרצמן (אוסטרליה אוסטרליה) ונטליה זברבה (בלארוס (1991–1995) בלארוס), הודחו בחצי הגמר
מארק וודפורד (אוסטרליה אוסטרליה) ומרטינה נברטילובה (ארצות הברית ארצות הברית), ניצחו בתחרות
יוהאן דונר ומריה לינדסטרום (שוודיה שוודיה), הודחו בסיבוב הראשון
ריק ליץ' וזינה גריסון (ארצות הברית ארצות הברית), מנצחי תחרות 1990, הודחו בסיבוב השלישי
סיריל סוק (צ'כיה צ'כיה) ולריסה ניילנד (לטביה לטביה), מנצחי תחרות 1992, הודחו בסיבוב השלישי
פטריק גלברייט וקטרין רינלדי (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו ברבע הגמר
ג'ון פיצג'רלד ואליזבת סמיילי (אוסטרליה אוסטרליה), מנצחי תחרות 1991, הודחו בסיבוב השלישי
סטיב דה וריס ופטי פנדיק (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בסיבוב הראשון
גלן מיצ'יבטה וג'יל התרינגטון (קנדה קנדה), הודחו בסיבוב השלישי
גראנט קונל (קנדה קנדה) ורובין וייט (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו ברבע הגמר
טום נייסן ומנון בולגראף (הולנד הולנד), הפסידו במשחק הגמר
גרג ואן אמבורג (ארצות הברית ארצות הברית) והלנה סוקובה (צ'כיה צ'כיה), הודחו בסיבוב הראשון
לוק ג'נסן ומרדית מקגראף (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בסיבוב השלישי
מרפי ג'נסן וברנדה שולץ (הולנד הולנד), הודחו בסיבוב הראשון
סטפן קרוגר ואמנדה קוצר (דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה), הודחו בסיבוב הראשון
במשחק הגמר מארק וודפורד מאוסטרליה ומרטינה נברטילובה מארצות הברית שיחקו נגד טום נייסן ומנון בולגראף מהולנד וניצחו אותם בשתי מערכות. למרטינה נברטילובה זה היה הניצחון ה-18 באליפויות וימבלדון.
ישראל בווימבלדון

עמוס מנסדורף בסיבוב הראשון שיחק נגד בריאן ג'ואלסון מארצות הברית וניצח ב-5 מערכות. בסיבוב השני הוא נפגש עם סטפן אדברג משוודיה והפסיד ב-3 מערכות.
פיט סמפרס, מנצח התחרות
שטפי גראף, מנצחת התחרות
הלנה סוקובה

| --- | --- |

 לידה:  23 בפברואר 1965 (בת 60) פראג, צ'כוסלובקיה
 מדינה:  צ'כיה צ'כיה
 מקום מגורים:  צ'כיה
 גובה:  188
 יד חובטת:  ימין
 פעילות כמקצוענית:  1983–1998 (כ־15 שנים)
 סה"כ פרסים שצברה:  6,391,245 דולר אמריקאי 
 יחידים
 מאזן קריירה:  307-614
 דירוג שיא:  4 (1985)
 זכיות בטורנירים:  - (טורנירי גראנד סלאם)
 זוגות
 מאזן קריירה:  220-752
 זכיות בטורנירים:  9 (טורנירי גראנד סלאם)
 שיאי גראנד סלאם
 זכיות 14 (9 בזוגות נשים, 5 בזוגות מעורבים)
 אליפות אוסטרליה הפתוחה:  גמר (1984, 1989)
 אליפות צרפת הפתוחה:  חצי גמר (1986)
 וימבלדון:  רבע גמר (1985, 1986, 1987,1988,1993)
 אליפות ארצות הברית הפתוחה:  גמר (1986, 1993)
 
הֶלֵנָה סוקובה (בצ'כית: Helena Suková;‏ נולדה ב-23 בפברואר 1965) היא טניסאית עבר צ'כית. אחת הטניסאיות הבולטות בעולם בשנות ה-80, במיוחד במשחקי זוגות נשים. היא זכתה ב-14 תחרויות גראנד סלאם לזוגות נשים וזוגות מעורבים וסך הכל זכתה ב-79 טורנירים.
קריירה

הלנה סוקובה נולדה במשפחת טניסאים. אמא שלה שיחקה בגמר אליפות וימבלדון 1962 ואבא היה יושב ראש פדרציית הטניס של צ'כוסלובקיה. אחיה גם היה טניסאי חזק וביחד עם אחותה זכה שלוש פעמים בתחרות גראנד סלאם לזוגות מעורבים.
הלנה סוקובה הייתה חלק של נבחרת גביע דייוויס של צ'כיה וזכתה איתה 4 פעמים בגביע.
היא שיחקה בנבחרת גביע הפדרציה של ארצות הברית וזכתה פעמיים בגביע.
לאחר הפרישה היא סיימה דוקטורט בפסיכולוגיה. היא עובדת בתחום זה וגם מכהנת בתפקידי ניהול בטניס הבין-לאומי.
קריירה > תחרויות לנשים

| תוצאה | שנה | טורניר | יריבה בגמר | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| סגנית | 1984 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | ארצות הברית כריס אוורט | 7–6(7–4), 1–6, 3–6 |
| סגנית | 1986 | אליפות ארצות הברית הפתוחה | ארצות הברית מרטינה נברטילובה | 3–6, 2–6 |
| סגנית | 1989 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | גרמניה שטפי גראף | 4–6, 4–6 |
| סגנית | 1993 | אליפות ארצות הברית הפתוחה | גרמניה שטפי גראף | 3–6, 3–6 |
קריירה > תחרויות זוגות נשים

| תוצאה | שנה | טורניר | פרטנרית | יריבה בגמר | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| סגנית | 1984 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | גרמניה קלאודיה קולדה-קילש | ארצות הברית מרטינה נברטילובה   ארצות הברית פם שרייבר | 6–3, 6–4 |
| סגנית | 1985 | אליפות צרפת הפתוחה | גרמניה קלאודיה קולדה-קילש | ארצות הברית מרטינה נברטילובה   ארצות הברית פם שרייבר | 4–6, 6–2, 6–2 |
| זכייה   | 1985 | אליפות ארצות הברית הפתוחה | גרמניה קלאודיה קולדה-קילש | ארצות הברית מרטינה נברטילובה   ארצות הברית פם שרייבר | 6–7(5–7), 6–2, 6–3 |
| סגנית | 1985 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | גרמניה קלאודיה קולדה-קילש | ארצות הברית מרטינה נברטילובה   ארצות הברית פם שרייבר | 6–3, 6–4 |
| זכייה   | 1987 | אליפות וימבלדון | גרמניה קלאודיה קולדה-קילש | ארצות הברית בטסי נגלסן   אוסטרליה אליזבת סמיילי | 7–5, 7–5 |
| סגנית | 1988 | אליפות צרפת הפתוחה | גרמניה קלאודיה קולדה-קילש | ארצות הברית מרטינה נברטילובה   ארצות הברית פם שרייבר | 6–2, 7–5 |
| זכייה   | 1989 | אליפות וימבלדון | צ'כוסלובקיה יאנה נובוטנה | ברית המועצות לריסה ניילנד  ברית המועצות נטליה זברבה | 6–1, 6–2 |
| זכייה   | 1990 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | צ'כוסלובקיה יאנה נובוטנה | ארצות הברית פטי פנדיק   ארצות הברית מרי ג'ו פרנאנדס | 7–6(7–5), 7–6(8–6) |
| זכייה   | 1990 | אליפות צרפת הפתוחה | צ'כוסלובקיה יאנה נובוטנה | ברית המועצות לריסה ניילנד   ברית המועצות נטליה זברבה | 6–4, 7–5 |
| זכייה   | 1990 | אליפות וימבלדון | צ'כוסלובקיה יאנה נובוטנה | ארצות הברית קתי ג'ורדן   אוסטרליה אליזבת סמיילי | 6–3, 6–4 |
| סגנית | 1990 | אליפות ארצות הברית הפתוחה | צ'כוסלובקיה יאנה נובוטנה | ארצות הברית ג'יג'י פרנאנדס   ארצות הברית מרטינה נברטילובה | 6–2, 6–4 |
| זכייה  | 1992 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | ספרד ארנצ'ה סנצ'ס ויקאריו | ארצות הברית מרי ג'ו פרנאנדס   ארצות הברית זינה גריסון | 6–4, 7–6(7–3) |
| זכייה  | 1993 | אליפות ארצות הברית הפתוחה | ספרד ארנצ'ה סנצ'ס ויקאריו | דרום אפריקה אמנדה קוצר   ארגנטינה אינס גורוצ'טגי | 6–4, 6–2 |
| זכייה  | 1996 | אליפות וימבלדון | שווייץ מרטינה הינגיס | ארצות הברית מרדית' מקגרף   לטביה לריסה ניילנד | 5–7, 7–5, 6–1 |
קריירה > תחרויות זוגות מעורבים

| תוצאה | שנה | טורניר | פרטנר | יריבה בגמר | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| זכייה  | 1991 | אליפות צרפת הפתוחה | צ'כוסלובקיה סיריל סוק | הולנד קרולין ויס   הולנד פול האראש | 3–6, 6–4, 6–1 |
| סגנית | 1992 | אליפות ארצות הברית הפתוחה | הולנד תום ניסן | אוסטרליה ניקול פרוביס   אוסטרליה מארק וודפורד | 4–6, 6–3, 6–3 |
| זכייה  | 1993 | אליפות ארצות הברית הפתוחה | אוסטרליה טוד וודברידג' | ארצות הברית מרטינה נברטילובה   אוסטרליה מארק וודפורד | 6–3, 7–6(8–6) |
| סגנית | 1994 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | אוסטרליה טוד וודברידג' | לטביה לריסה ניילנד   רוסיה אנדריי אולחובסקי | 7–5, 6–7(0–7), 6–2 |
| זכייה  | 1994 | אליפות וימבלדון | אוסטרליה טוד וודברידג' | ארצות הברית לורי מקנייל  ארצות הברית תום מידלטון | 3–6, 7–5, 6–3 |
| זכייה  | 1996 | אליפות וימבלדון | צ'כיה סיריל סוק | לטביה לריסה ניילנד   אוסטרליה מארק וודפורד | 1–6, 6–3, 6–2 |
| זכייה  | 1997 | אליפות וימבלדון | צ'כיה סיריל סוק | לטביה לריסה ניילנד   רוסיה אנדריי אולחובסקי | 4–6, 6–3, 6–4 |
| סגנית | 1998 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | צ'כיה סיריל סוק | ארצות הברית ונוס ויליאמס   ארצות הברית ג'סטין גימלסטוב | 6–2, 6–1 |
סיכום הופעות בתחרויות גראנד סלאם > תחרויות זוגות נשים

| תחרות | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | SR | ניצ'-הפס' |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אליפות אוסטרליה הפתוחה | סיבוב שני |  | גמר | גמר | NH | חצי גמר |  | חצי גמר | זכייה | סיבוב שלישי | זכייה |  | סיבוב שלישי | רבע גמר | סיבוב ראשון | חצי גמר | סיבוב ראשון | 2 / 13 | 39–11 |  |  |  |  |  |
| אליפות צרפת הפתוחה | סיבוב שלישי | סיבוב ראשון | סיבוב שלישי | גמר | חצי גמר | חצי גמר | גמר | חצי גמר | זכייה | חצי גמר |  |  | סיבוב ראשון | סיבוב ראשון | רבע גמר | רבע גמר | חצי גמר | 1 / 15 | 46–14 |  |  |  |  |  |
| אליפות וימבלדון | סיבוב שני | סיבוב שלישי | סיבוב ראשון | חצי גמר | סיבוב שני | זכייה |  | זכייה | זכייה | רבע גמר | חצי גמר | רבע גמר | סיבוב שני | רבע גמר | זכייה | חצי גמר | רבע גמר | 4 / 16 | 53–12 |  |  |  |  |  |
| אליפות ארצות הברית הפתוחה | סיבוב שלישי |  | סיבוב ראשון | זכייה | רבע גמר | רבע גמר | סיבוב שלישי | סיבוב שלישי | גמר | סיבוב שלישי | חצי גמר | זכייה |  | חצי גמר | חצי גמר | סיבוב שלישי |  | 2 / 14 | 45–12 |  |  |  |  |  |
| ניצ'-הפס' | 6–4 | 2–2 | 6–4 | 19–3 | 8–3 | 16–3 | 7–2 | 16–3 | 23–1 | 11–4 | 14–2 | 9–1 | 3–3 | 10–4 | 13–3 | 13–4 | 7–3 | 9 / 58 | 183–49 |  |  |  |  |  |
אליפות סוף שנה
| אליפות סוף שנה |  |  |  | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | רבע גמר | חצי גמר | זכייה | חצי גמר |  | רבע גמר | רבע גמר | חצי גמר |  | 1 / 12 | 14–1 |  |  |  |  |  |
סיכום כללי
| דירוג סוף שנה | — | — | 8 | 3 | 3 | 6 | 4 | 2 | 1 | 8 | 1 | 2 | 23 | 9 | 6 | 10 | 42 |  |  |  |  |  |  |  |
סיכום הופעות בתחרויות גראנד סלאם > תחרויות זוגות מעורבים

| תחרות | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999– 2005 | 2006 | ניצ'-הפס' |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אליפות אוסטרליה הפתוחה | NH | NH | NH | NH | NH |  |  |  |  | סיבוב ראשון |  |  | גמר | חצי גמר | רבע גמר | סיבוב שני | גמר |  |  | 14–6 |
| אליפות צרפת הפתוחה |  |  |  | רבע גמר |  | סיבוב ראשון |  | סיבוב שלישי |  | זכייה |  |  | חצי גמר | סיבוב שני | סיבוב שני | חצי גמר | סיבוב שלישי |  |  | 16–8 |
| אליפות וימבלדון | סיבוב ראשון |  |  | רבע גמר |  |  |  |  | סיבוב ראשון | סיבוב שלישי | סיבוב שלישי | סיבוב ראשון | זכייה | סיבוב שני | זכייה | זכייה | סיבוב ראשון |  | סיבוב ראשון | 25–9 |
| אליפות ארצות הברית הפתוחה | סיבוב שני |  |  |  |  |  |  |  |  | סיבוב שני | גמר | זכייה |  |  | רבע גמר | סיבוב שני |  |  |  | 14–5 |
מיכאל זיניגרד

| --- | --- |

 לידה:  24 ביוני 1945 (בן 79) ביסטרי איסטוק, רוסיה 
 ענף מדעי:  כימיה פיזיקלית
 מקום לימודים:  האקדמיה הלאומית של אוקראינה למטאורולוגיה 
 מוסדות:  אוניברסיטת אריאל בשומרון 
 
מיכאל זיניגרד (הרביעי מימין) בטקס חלוקת תעודות הוקרה למדענים עולים, נובמבר 2014
מיכאל זיניגרד (ברוסית: Михаил Зиниград; נולד ב-24 ביוני 1945) הוא פיזיקאי-כימאי, כיהן עד אוקטובר 2020 כרקטור אוניברסיטת אריאל בשומרון. תחומי המחקר העיקריים שלו הם הנדסת חומרים וננוטכנולוגיה. הוא ידוע כחוקר של מודלים מתמטיים של תהליכים פיזיקליים-כימיים בטמפרטורות גבוהות.
קורות חיים

מיכאל זיניגרד נולד בעיירה ביסטרי איסטוק, מחוז אלטאי, ברית המועצות, בשנת 1945, וגדל בעיירה ירקי (זְבֵנִיגוֹרוֹדְקָה, מחוז צ'רקאסי, אוקראינה). אביו, יוסף אהרון זיניגרד, היה מנהל בתחנת הרכבת זבניגורודקה. אימו, רוזה סולומיאניק, עבדה כספרנית.
זיניגרד סיים את לימודי בית הספר בהצטיינות בשנת 1963. בשנת 1968 קיבל תואר שני בהצטיינות ב-במטלורגיה, במקצוע "חקר פיזיקלי-כימי של תהליכים מטלורגיים" באוניברסיטה המטלורגית של דנייפרופטרובסק. ב-1972 סיים את לימודי הדוקטורט במדעי ההנדסה (Candidate of Engineering Sciences); ב-1982 קיבל תואר .D.Sc(אנ') במדעי הכימיה, שניהם מטעם האקדמיה הרוסית למדעים.
זיניגרד התחיל את עבודתו באוניברסיטה הפוליטכנית של אורל (כיום, האוניברסיטה הפדרלית של אורל) ביקטרינבורג, רוסיה בשנת 1972 כמרצה. בין השנים 1976–1983 היה פרופסור חבר ובין השנים 1983–1992 היה פרופסור מן המניין. כמו כן, כיהן כראש המחלקה למטלורגיית ריתוך בין השנים 1988–1991.
בשנת 1992 עלה עם משפחתו לישראל.
ב-1994 הצטרף כפרופסור מן המניין לסגל מכללת יהודה ושומרון, ומאז הוא פעיל בה לאורך התפתחותה (עד 2005 – מכללת יהודה ושומרון; 2005–2012 – מרכז אוניברסיטאי אריאל בשומרון; משנת 2012 – אוניברסיטת אריאל בשומרון). בשנים 1995–2008 כיהן כדיקן הפקולטה למדעי הטבע ובשנים 2020-2008 כרקטור. הוא מנחה סטודנטים לתואר שני ושלישי (עד היום סיימו את הלימודים בהנחייתו 17 דוקטורנטים, 38 תלמידים לתואר שני וחמישה פוסט דוקטורנטים). במהלך השנים קיבל פרסי הצטיינות בהוראה.
בשנת 1999 זיניגרד הקים את "המרכז לחקר חומרים" ועומד בראשו מאז. משנת 2000, מארגן ומנהל כנס דו-שנתי למודלים מתמטיים בהנדסת חומרים (MMT) באוניברסיטת אריאל; משנת 2002, מארגן ומנהל כנס שנתי דו-לאומי ישראל-רוסיה בתחום ננו-חומרים.
בין השנים 2007–2013 זיניגרד כיהן כחבר בוועדה הארצית לחממות טכנולוגיות, במסגרת המדען הראשי במשרד התמ"ת.
לפרופ' מיכאל זיניגרד מעל 200 פרסומים מדעיים (בהם מונוגרפיות, מאמרים ופטנטים). הוא זכה במספר מענקי מחקר ממקורות שונים, בהם התעשייה האווירית, משרד המדע, משרד המסחר והתעשייה, חברת ג'נרל מוטורס ועוד.
ביוני 2020 הציע אותו השר להשכלה הגבוהה והמשלימה, זאב אלקין, כחבר בוועדה לתכנון ולתקצוב (ות"ת) של המועצה להשכלה גבוהה, אך הוא הסיר את מועמדותו בעקבות אי רצון להיכנס למחלוקות פוליטיות, לאחר התנגדות ועד ראשי האוניברסיטאות למהלך.
תחומי עניין אקדמיים

חקר תאורטי וניסויי של תהליכים בטמפרטורות גבוהות
פיתוח חומרים חדשים על בסיס בניית מודלים מתמטיים של תהליכים פיזיקליים-כימיים וטכנולוגיים
חקר חמצון אלקטרוליטי באמצעות פלזמה של סגסוגות אלומיניום, מגנזיום וטיטניום באלקטרוליט מימי ובמלחים מותכים
חקר תאי דלק עם אלקטרוליט מוצק
חיזוק חומרים מתכתיים באמצעות ננו-חלקיקים
חברות בארגונים בינלאומיים

חבר מן המניין באקדמיה הבינלאומית להשכלה גבוהה (רוסיה)
החברה האמריקאית לריתוך (AWS)
אגודת המידע לחומרים (ASM International)
חברות במערכות כתבי עת מדעיים

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: יש להציג את שמות כתבי העת בעברית או בשפת המקור, לא באנגלית.
Journal of Metals (High-Temperature Physical Chemistry and Electrochemistry of Melts)
Journal of Ferrous Metals
Journal of Non-Ferrous Metals
The Paton Welding Journal
Journal of Modern Electrometallurgy
תארים לשם כבוד

דוקטור לשם כבוד (Honoris Causa) של האקדמיה הרוסית למדעים (2017)
פרופסור לשם כבוד של האוניברסיטה הפדגוגית על שם אושינסקי, אודסה, אוקראינה (2017)
ביבליוגרפיה נבחרת

V. Boronenkov, M. Zinigrad, L. Leontiev, E. Pastukhov, M. Shalimov, S. Shanchurov, Phase Interaction in the Metal - Oxides Melts - Gas System: The Modeling of Structure, Properties and Processes. Springer, 410p. 2012
A. Kossenko, M.Zinigrad, Special features of oxide layer formation on magnesium alloys during plasma electrolytic oxidation. Glass Physics and Chemistry 44(2) 62-70 (2018)
A. Sobolev, A. Kossenko, M. Zinigrad, K. Borodianskiy, Comparison of plasma electrolytic oxidation coatings on Al alloy created in aqueous solution and molten salt electrolytes. Surface & Coatings Technology 344 590-595 (2018)
M. Zinigrad, Calculation of the equilibrium composition of metallic and oxide melts during their interaction. In The optimization of composition, structure and properties of metals, oxides, composites, nano and amorphous materials 262-272. Bi-National Israel-Russia Workshop, Moscow (2018)
M. Zinigrad, Simulation of metal-oxide melt interaction in view of kinetics of chemical reactions in the interphase boundary. In The optimization of composition, structure and properties of metals, oxides, composites, nano and amorphous materials 273-286. Bi-National Israel-Russia Workshop, Moscow (2018)
A. Sobolev, A. Kossenko, M. Zinigrad, K. Borodianskiy, An investigation of oxide coating synthesized on an aluminum alloy by plasma electrolytic oxidation in molten salt, Applied Sciences 7(9) 889-898 (2017)
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  פרופ' מיכאל זיניגרד - רקטור, באתר www.ariel.ac.il
↑  "BaAkademia (באקדמיה)" (PDF). BaAkademia (באקדמיה). 16: 14. ביוני 2007. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Spotlight on Prof. Michael Zinigrad (זרקור על פרופ' מיכאל זיניגרד)". www.ariel.ac.il. נבדק ב-2019-01-17.
↑  תמר טרבלסי חדד, לקראת עימות? אלקין מינה פרופ' מאריאל לחברות בות"ת, באתר ynet, 24 ביוני 2020
↑   ליאור דטל, מאמרים וספרים "נעלמו": קורות החיים המוזרים של המועמד של אלקין למל"ג, באתר TheMarker‏, 6 ביולי 2020
↑  Journal Melts Editorial Board, jmelts.com
↑  Редакционная коллегия, fermet.misis.ru
↑  Редакционная коллегия, cvmet.misis.ru
↑  Avtomaticheskaya Svarka, patonpublishinghouse.com
↑  "Современная электрометаллургия" (PDF). Современная электрометаллургия (ברוסית). 04/2018: 1. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2019-01-19. נבדק ב-2019-01-17.
↑  "Современная электрометаллургия" (PDF). Современная электрометаллургия (ברוסית). 03/2018: 1. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2019-01-19. נבדק ב-2019-01-17.
↑  "Современная электрометаллургия" (PDF). Современная электрометаллургия (ברוסית). 02/2018: 1. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2019-01-19. נבדק ב-2019-01-17.
↑  "Современная электрометаллургия" (PDF). Современная электрометаллургия (ברוסית). 01/2018: 1. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2019-01-19. נבדק ב-2019-01-17.
↑  "Современная электрометаллургия" (PDF). Современная электрометаллургия (ברוסית). 04/2017: 1.
↑  ПРОГРАММЫ ФУНДАМЕНТАЛЬНЫХ ИССЛЕДОВАНИЙ ПРЕЗИДИУМА РАН, www.ras.ru (ברוסית)
↑  Аэрокосмос - Мониторинг пожаров, циклонов, землетрясений и других природных катастроф., www.aerocosmos.info (ברוסית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299044805171  SUDOC: 190622857  VIAF: 360145541843996601509   WorldCat (עם VIAF): 360145541843996601509
מנהרת חגורת פהמרן

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  תעלה בינלאומית, תעלת רכבת, בבנייה, מנהרת כביש 
 מדינה:  דנמרק 
 בעלים:  Femern A/S 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2029
 תאריך פתיחה רשמי:  2029 
 מידות
 אורך:  18 ק"מ 
 
 קואורדינטות:  54°34′33″N 11°18′20″E﻿ / ﻿54.575833333333°N 11.305555555556°E﻿ / 54.575833333333; 11.305555555556
 www.femern.com
 he
 
מנהרת חגורת פהמרן (דנית: Femern Bælt-forbindelsen; גרמנית: Fehmarnbelt-Querung) היא מנהרה טבולה הנמצאת בשלבי בנייה אחרונים, אשר תיצור חיבור בין האי הדני לוללנד עם האי הגרמני פהמרן, ואורכה 18 ק"מ תחת הים הבלטי .
לכשתושלם, המנהרה תיצור קישור ישיר בין צפון גרמניה לאי לולנד, ומשם לאי הדני זילנד ולבירה קופנהגן. זוהי המנהרה הארוכה בעולם המשלבת כבישים ומסילות רכבת. המנהרה תהווה חיבור מרכזי לכלי רכב יבשתיים בין מרכז אירופה לסקנדינביה. היא תקצר את זמן הנסיעה בין לוללנד בדנמרק, לפהמרן בגרמניה, מ-45 דקות במעבורת (לא כולל זמן המתנה ועלייה לכלי השיט) לעשר דקות ברכב ושבע דקות ברכבת. קו הרכבת המהיר המחושמל במנהרה מותאם למהירות של 200 קמ"ש.
עלות הפרויקט הוערכה בתחילה ב-5.5 מיליארד אירו. בשנת 2010, כשדנמרק וגרמניה חתמו על האמנה לבניית הגשר, עלות הפרויקט המוערכת גדלה ל-7.4 מיליארד אירו. המנהרה ממומנת על ידי דנמרק והיא שתגבה אגרת מעבר. גרמניה התחייבה להשקיע 800 מיליון אירו נוספים כדי לחבר את המנהרה לרשת הכבישים המהירים שלה.
המנהרה תחליף שירות מעבורות שלו ביקוש גבוה בין העיירה רודבי (Rødby) בדנמרק לפוטגארטן (Puttgarden) בגרמניה, המופעל כיום על ידי חברת Scandilines, נתיב המכונה בגרמנית Vogelfluglinie ובדנית בשם Fugleflugtslinjen .
האי הגרמני פהמרן מחובר ליבשת גרמניה בגשר שונית פהמרן, והאי הדני לוללנד מחובר במנהרה וגשרים עם זילנד דרך האי פלסטר. בין האי זילנד לשוודיה מחבר גשר ארסונד . בניית המנהרה צפויה להסתיים בשנת 2029.
הערות שוליים

1 2  "The Fehmarnbelt tunnel: delivering a new European link". 11 ביוני 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Puttgarden nach Rödby Fahrtickets, Zeiten und Preise". Direct Ferries (בגרמנית). נבדק ב-15 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Burroughs, David (7 בפברואר 2020). "Fehmarnbelt Fixed Link rail consultancy contract awarded". International Railway Journal. נבדק ב-26 ביוני 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Fehmarnbelt Tunnel: Revolutionizing Rail and Road Travel Between Denmark and Germany - Infra Info Hub" (באנגלית אמריקאית). 2024-09-08. נבדק ב-2024-10-08.
↑  NDR. "Fehmarnbelt: Der lange Weg zur festen Querung". www.ndr.de (בגרמנית). נבדק ב-2022-12-30.
↑  "Die Fehmarnbelt-Querung: Ökologisch gefährlich & teuer". BUND - BUND für Naturschutz und Umwelt in Deutschland (בגרמנית). נבדק ב-17 בינואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Bauarbeiten am Fehmarnbelt-Tunnel laufen". www.adac.de (בגרמנית). נבדק ב-2022-12-30.
↑  "Construction phases". Femern - Construction phases (באנגלית).
↑  "Fehmarnbelt Tunnel: World's Longest Underwater Rail And Road Tunnel Set to Open by 2029 - Infra Info Hub" (באנגלית אמריקאית). 2024-09-30. נבדק ב-2024-10-08.
שיר השירים

ערך זה עוסק באחת מחמש מגילות. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

איור שיר השירים במחזור רוטשילד
 
 שפה:  עברית
 תקופת התרחשות:  ימי שלמה המלך
 סוגה:  שירה
 מספר פרקים:  8
 מספר פסוקים:  117
 סדרת ספרים:  חמש מגילות
 הספר הקודם:  ספר איוב
 הספר הבא:  מגילת רות
 דמויות מרכזיות:  שלמה, השולמית
 התרחשויות מרכזיות:  סיפור האהבה בין שלמה להשולמית
מגילת שִׁיר הַשִּׁירִים (בראשי תיבות: שה"ש) היא הראשונה בקובץ חמש מגילות שבחלק הכתובים בתנ"ך. המגילה היא סדרה של שירי אהבה בין בני זוג, גבר ואישה, הפונים זה אל זו. במסורת חז"ל התפרשו שירים אלה באופן אלגורי, על פי האלגוריה בנביאי הכתב, כמשל ליחסי עם ישראל ואלוהיו. במסורת הנוצרית מופיע פירוש אלגורי דומה, הרואה במגילה דימוי ליחסי ישו והכנסייה הנוצרית. מגילת שיר השירים השפיעה רבות על השירה העברית בפרט והאמנות העברית בכלל כמו גם על הספרות העולמית בפרט והאמנות העולמית בכלל.
מבנה הספר

שיר השירים הוא ספר קצר ובו שבעה-עשר שירים וכמה פסוקים העומדים בפני עצמם (למשל, שני הפסוקים האחרונים). עם זאת, השירים כתובים כולם כמקשה אחת ואינם מובחנים בטקסט. מכאן, יש המפרשים את שם הספר כ"שיר המורכב משירים". אף-על-פי-כן, אפשר להבחין בין השירים על-פי הנושא או העלילה המיוחדת לכל אחד מהם, או לפי זהות הדובר והנמען. בכמה מקומות החלוקה אינה חופפת לחלוטין את תוכן השירים, כדוגמת השיר העשירי, המפוצל בין פרקים ה'-ו'.
הכללת שיר השירים בתנ"ך

החכמים הפרושים החליטו כי הספרים המצויים בימינו בתנ"ך נכתבו ברוח הקודש, ועל כן הם מכונים "כתבי הקודש". עם זאת, על פי המשנה והתלמוד, על ספר קהלת נחלקו חכמי הפרושים האם נכתב ברוח הקודש או נאמר מחכמתו הטבעית של הכותב אותו, ולבסוף פסקו כי נכתב ברוח הקודש. המשנה מציינת כי גם על שיר השירים התנהל ויכוח זה, דבר שנגע באופן מעשי בשאלה האם חלה עליו טומאת כתבי הקודש. הדעות בין התנאים היו חלוקות לכאן ולכאן. לבסוף נפסק כי המגילה נכתבה ברוח הקודש. אולם, רבי עקיבא טען שמעולם לא הייתה שנויה במחלוקת ואמר עליה: ”חס ושלום לא נחלק אדם מישראל על שיר השירים. שאין כל העולם כולו כדאי – כיום שניתן בו שיר השירים לישראל, שכל הכתובים קדש, ושיר השירים קדש קדשים” (משנה, מסכת ידיים ג' ה). אמירה זו יוצאת כנגד הדעות שהעדיפו לא להכליל את המגילה בין ספרי הקודש.
ייתכן כי דבריו של רבי עקיבא הם הד למסורת שהתקיימה כבר בין הנביאים בימי בית המקדש הראשון, אשר ראו בשירים הללו אלגוריה. מסורת פרשנית זו חוזרת על עצמה במקומות רבים כבר במקרא עצמו במספר אופנים, על ידי המשל החוזר רבות הממשיל את ישראל והאל לאיש ואשה נשואים, דבר החוזר על עצמו בישעיהו, ירמיהו, יחזקאל והושע. בנוסף ישנו שימוש שעושים נביאים כמו הושע וישעיהו בפסוקים מתוך שיר השירים. לפיכך, אפשר לפרש כי כשכותב ישעיהו ”כֶּרֶם הָיָה לִידִידִי בְּקֶרֶן בֶּן שָׁמֶן” (ישעיהו, ה', א'), הוא רומז לדברי המשורר ”כֶּרֶם הָיָה לִשְׁלֹמֹה בְּבַעַל הָמוֹן” (שיר השירים, ח', י"א), תוך כדי משחק בשמו השני של שלמה – ידידיה. באותו אופן, כשכותב הושע ”וְרִדְּפָה אֶת-מְאַהֲבֶיהָ וְלֹא תַשִּׂיג אֹתָם, וּבִקְשָׁתַם וְלֹא תִמְצָא” (הושע, ב', ט') יש בכך משום רמיזה לכתוב בשיר השירים: ”עַל מִשְׁכָּבִי בַּלֵּילוֹת בִּקַּשְׁתִּי אֵת שֶׁאָהֲבָה נַפְשִׁי בִּקַּשְׁתִּיו וְלֹא מְצָאתִיו” (שיר השירים, ג', א').[דרוש מקור]
מועד קריאת המגילה במסורת היהודית

בקהילות אשכנז נקראת מגילת שיר השירים בבתי הכנסת בשבת החלה במהלך שבעת ימי הפסח, בהתאם למנהג הכללי במסורת האשכנזית לקרוא בכל אחת משלוש הרגלים מגילה המתאימה לאווירת החג. חג הפסח הוא החג שבו החל הקשר בין ה' לעם ישראל ביציאת מצרים, כמו הקשר של הדוד והרעיה אליו הומשל קשר זה. מאותו טעם נהוג בקהילות אחרות לקרוא את מגילת שיר השירים בשביעי של פסח, או בתום ליל הסדר או בתפילת ערבית של השבתות של ספירת העומר. כמו כן, בחלק מקהילות ישראל (בעיקר בקהילות בני עדות המזרח, וספרדים) נהוג לקרוא מגילה זו בכל יום שישי, קודם קבלת שבת, זאת בשל תפיסת חכמי הקבלה כי יום השבת בכללו, וליל שבת בפרט, הוא זמן של קירוב וייחוד מיוחדים בין ישראל לקב"ה. במקרים בהם אדם אינו מספיק לומר את כל שיר השירים מסיבות שונות חובר גם נוסח מקוצר, שראשי התיבות שלו הן "יעקב":
יִשָּׁקֵנִי מִנְּשִׁיקוֹת פִּֽיהוּ כִּי־טוֹבִים דֹּדֶֽיךָ מִיָּֽיִן:
עֽוּרִי צָפוֹן וּבֽוֹאִי תֵימָן הָפִֽיחִי גַנִּי יִזְּלוּ בְשָׂמָיו יָבֹא דוֹדִי לְגַנּוֹ וְיֹאכַל פְּרִי מְגָדָיו:
קוֹל דּוֹדִי הִנֵּה־זֶה בָּא מְדַלֵּג עַל־הֶהָרִים מְקַפֵּץ עַל־הַגְּבָעוֹת:
בָּֽאתִי לְגַנִּי אֲחתִי כַלָּה אָרִֽיתִי מוֹרִי עִם־בְּשָׂמִי אָכַֽלְתִּי יַעְרִי עִם־דִּבְשִׁי שָׁתִֽיתִי יֵינִי עִם־חֲלָבִי אִכְלוּ רֵעִים שְׁתוּ וְשִׁכְרוּ דּוֹדִים:
עקב ההִתְיַחֲסוּת הרבה לטבע הארץ ישראלי בשיר השירים, כחלק ממשל ליחס בין עם ישראל לבורא ולגאולה. שיר השירים מצוטט במחזורי סדר ט"ו בשבט, כגון מחזור "פרי עץ הדר" הנפוץ בקרב עדות המזרח וספרד. כך לדוגמה: תפוח – כְּתַפּ֨וּחַ֙ בַּעֲצֵ֣י הַיַּ֔עַר כֵּ֥ן דּוֹדִ֖י בֵּ֣ין הַבָּנִ֑ים, אגוז, גפן ורימון – אֶל־גִּנַּ֤ת אֱגוֹז֙ יָרַ֔דְתִּי לִרְא֖וֹת בְּאִבֵּ֣י הַנָּ֑חַל לִרְאוֹת֙ הֲפָֽרְחָ֣ה הַגֶּ֔פֶן הֵנֵ֖צוּ הָרִמֹּנִֽים׃ תאנה וגפן – הַתְּאֵנָה֙ חָֽנְטָ֣ה פַגֶּ֔יהָ וְהַגְּפָנִ֥ים סְמָדַ֖ר נָ֣תְנוּ רֵ֑יחַ ק֥וּמִי לָ֛ךְ רַעְיָתִ֥י יָפָתִ֖י וּלְכִי־לָֽךְ, רימון – כְּפֶ֤לַח הָרִמּוֹן֙ רַקָּתֵ֔ךְ מִבַּ֖עַד לְצַמָּתֵֽךְ.