stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרשת ביביטורס
בדיקת מבקר המדינה

בעקבות פרסום התחקיר החליט מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס לפתוח בבדיקת הממצאים וקבע כי יש לפתוח בחקירה פלילית נגד נתניהו. על בדיקת הממצאים הופקד ניצב משנה (בדימוס) נחום לוי, קצין בכיר לשעבר במשטרת ישראל, שמונה ליועצו לענייני שחיתות של המבקר. מינויו של לוי לתפקיד עורר תרעומת בסביבתו של נתניהו, ובכיר בליכוד אף פנה ללינדנשטראוס וביקש ממנו שלוי לא יחקור את הפרשה, משום שלוי שימש ראש צוות השוטרים שחקר את פרשת עמדי, במסגרתה נחשד נתניהו בכך שהשית תשלומים פרטיים על חשבונו של משרד ראש הממשלה. במסגרת ההליך נבדקו במשרד המבקר נסיעותיו של נתניהו הן בתקופת כהונתו כשר האוצר (2003–2005) והן כשהיה ח"כ ויו"ר האופוזיציה (2005–2009). במסגרת הדו"ח שחיבר לוי נקבע כי בהתנהגות בני הזוג נפל חשד לכאורה לפגיעה בטוהר המידות.
ב-4 ביולי 2012 הושבע לתפקיד מבקר המדינה השופט יוסף שפירא, והטיפול בפרשת נסיעותיו של נתניהו הועבר אליו. ב-12 בספטמבר 2012 הדיח שפירא את חוקר הפרשה נחום לוי מתפקידו.
בעניין היקף חקירתו של לוי, הגיש עורך דינו של נתניהו, דוד שמרון, חוות דעת לפיה מבחינה חוקית, למבקר המדינה אין כל סמכות לבדוק נסיעות אל מחוץ לישראל של חברי הכנסת ובפרט את הזה של נתניהו, בתקופה שכיהן כחבר הכנסת וכיו"ר האופוזיציה. שפירא, אשר תמך בחוות דעתו של עו"ד שמרון, העביר בדצמבר 2012 לבדיקת היועץ המשפטי לממשלה יהודה וינשטיין את החלק בטיוטת דו"ח המבקר הנוגע להתנהלות נתניהו בזמן כהונתו כחבר הכנסת, כאשר על הבדיקה הופקד עו"ד אורי קורב, מפרקליטות מחוז ירושלים. הטיפול בתיק עבר ליועץ המשפטי לממשלה לאחר שמבקר המדינה סבר כי החקירה אינה בסמכותו.
בספטמבר 2013 החלה המשטרה לגבות עדויות בפרשה. בין היתר, זומנו לתשאול ולגביית עדויות שורה של עובדים לשעבר בלשכותיו של ראש הממשלה נתניהו - ובנוסף נעשו פעולות חקירה שונות בישראל ומחוץ לה, הכוללות בעיקר השגת מסמכים.
בספטמבר 2014, כמעט שנתיים לאחר העברת הטיפול בפרשה ממשרד מבקר המדינה, הודיע וינשטיין על העברת התיק למשרד מבקר המדינה, תוך שהוא מציין כי: "אין סיכוי של ממש שהמשך הבדיקה, ואף חקירה פלילית, יובילו לממצאים ברמה הנדרשת להעמדה לדין, בין היתר, בשל חלוף הזמן הרב מאז התרחשות האירועים".
בפברואר 2015 הועברו לוינשטיין, ממשרד מבקר המדינה, חומרים שעלו בעת גיבוש דו"ח המבקר בעניין מימון נסיעותיו של נתניהו. החומרים הנוספים, שמקורם בתגובות של מושאי ביקורת אחרים בדו"ח, הועברו לאחר שווינשטיין הודיע בספטמבר 2014 כי ממצאי הדו"ח הראשוני שגובש לא העלו חשד לביצוע עבירה.
ב-10 בינואר 2016, נחשף בחדשות 10 כי וינשטיין החל בבדיקת חשד לפלילים בקשרים שניהל נתניהו עם אנשי עסקים במהלך נסיעותיו. חשד זה התעורר בעקבות תגובתו של ראש הממשלה לדו"ח שהועבר למשרד מבקר המדינה שפירא ב-15 בנובמבר 2015.
ב-15 בינואר 2016 ערך מבקר המדינה שפירא שימוע לנתניהו בנושא מימון נסיעותיו, במסגרת המאמצים להשלים את הדו"ח. השימוע נערך לבקשת נתניהו לאחר שחש כי לא הצליח להפריך את החשדות בשימועים קודמים שנערכו לו וביקש לשטוח את טענותיו בעל פה ולא להסתפק רק בתגובה בכתב. במהלך השימוע דרש נתניהו שהיועץ המשפטי של משרד מבקר המדינה, פרופ' יורם רבין, לא ישתתף בשימוע וזאת בשל היותו חבר של רביב דרוקר, חושף הפרשה. רבין השיב כי אינו רואה כל מניעה מלהשתתף בהליך וכי הוא אינו מצוי בניגוד עניינים, אך לבסוף נעתר לבקשה.
בדיקת מבקר המדינה > פרסום דו"ח מבקר המדינה

במאי 2016 הגיש מבקר המדינה את הדו"ח השנתי, אשר אחד מפרקיו עוסק במימון הטיסות של נתניהו ובני משפחתו בזמן שכיהן כשר, ממרץ 2003 ועד אוגוסט 2005. מהדו"ח עולה כי מתוך 15 טיסות, שבע היו במימון ממשלתי, ואילו יתר הטיסות, בעלות כוללת של חצי מיליון שקל, מומנו על ידי גורמים חיצוניים ובהם ממשלות של מדינות אחרות, ארגון הבונדס, גופים ציבוריים, אנשי עסקים ואנשים פרטיים בעלי קשרים שונים לנתניהו או למשק הישראלי. בין השאר נמסר בדו"ח שיחיאל לייטר, שכיהן ב-2005 כראש לשכתו של נתניהו שהיה אז שר האוצר, שילם בכרטיס האשראי האישי שלו את עלות טיסות בניו של נתניהו לאנגליה. על פי הדו"ח, נתניהו לא דיווח על הנסיעות והמימונים החיצוניים לגורמים המשפטיים המוסמכים וטען בתגובה כי מדובר בכספים לצורך נסיעותיו במסגרת תפקידו. בהקשר זה הדגיש מבקר המדינה בדוח כי הימנעות ביודעין מדיווח על טובת הנאה "מהווה עבירה פלילית". עוד הוסיף המבקר כי "אין זה ראוי שבנסיעות של שר לחו"ל לתפקיד שבהן הממשלה מממנת את הטיסה, גורם חיצוני יממן את שהות השר בחו"ל".
בהמשך הדו"ח מציין המבקר כי היבטים מסוימים של הפרשה עדיין נבדקים על ידי היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, אך אינו מפרט במה מדובר. בהודעה לעיתונות שפורסמה מטעם המבקר לפני פרסום הדו"ח נכתב כי עניינים אלה מעלים חשש לפלילים – אולם הבדיקה עדיין בעיצומה.
בדיקת מבקר המדינה > תגובות בעקבות פרסום הדו"ח

במאי 2016 ביקש ערוץ 10 שנציג מטעם נתניהו יגיע ויגיב לממצאי דו"ח המבקר במהדורת החדשות המרכזית. דוברו של ראש הממשלה העביר לעורכי המהדורה הצעות לראיין את השר זאב אלקין או את ח"כ דוד ביטן, אבל העורכים סירבו לקבלם בתור נציגיו של נתניהו.
בעקבות הסירוב, הגיב ראש הממשלה בנימין נתניהו בעמוד הפייסבוק שלו וכתב כי "נראה שזה בלתי נמנע שהכתבות בנושא דו"ח מבקר המדינה יהיו מגמתיות בצורה קיצונית ויתעלמו מעובדות בסיסיות. הגדיל לעשות ערוץ 10 שאפילו לא היה מוכן לאפשר לנציג מטעמי לייצג את עמדתי. דרוקר מראיין את קרא, קרא מראיין את דרוקר. איזון במיטבו.. זהו עוד ניסיון של גורמים בתקשורת לפגוע בשלטון הליכוד. מה שהם לא הצליחו לעשות בקלפי הם מנסים לעשות באמצעים אחרים. אני מודה לציבור הרחב על התמיכה האיתנה בי. אמשיך לשרת אתכם נאמנה כראש ממשלת ישראל". בעקבות הפוסט, הגיב רביב דרוקר בפוסט משלו, ממנו עולה כי העובדות לכאורה שהציג בנימין נתניהו שונות בתכלית.
פרסום דו"ח המבקר עורר סערה במערכת הפוליטית, כאשר מספר חברי כנסת זעמו על מערכת אכיפת החוק, שלטענתם לא טיפלה בפרשה כראוי על מנת לוודא כי תגיע לדיון משפטי כנדרש. ח"כ מיקי רוזנטל מ"המחנה הציוני" טען כי: "הטיוח בפרשת 'ביביטורס' חמור יותר אפילו מהתנהלותו של ראש הממשלה. זו אחת המריחות החצופות שנעשו פה על ידי שומרי הסף, הן היועץ המשפטי לממשלה הקודם והן על ידי מבקר המדינה הנוכחי".
ב-26 במאי 2016 הגיב היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, לדברי הביקורת כלפי תפקוד מערכת אכיפת החוק ואמר כי בטענות "יש משום ניסיון לערער על המקצועיות והיושרה של מערכת אכיפת החוק ללא כל ביסוס בעובדות". את הדברים כתב היועמ"ש מנדלבליט במכתב ששלח כמענה אל ח"כ יואל חסון מ"המחנה הציוני", אשר שיגר מכתב ליועמ"ש הקודם וינשטיין, עם פרסום דו"ח המבקר על הפרשה, והאשים אותו כי "ידוע לי כיצד נעשו מאמצים מאחורי הקלעים לטיוח הפרשה, לגרירת רגליים ולחבלה בעבודת המבקר על מנת להגיע להתיישנות".
ב-2 ביוני 2016, פורסמה כתבת תחקיר באתר "מידה", בה נטען, כי דרוקר משתף פעולה עם מבקר המדינה נגד נתניהו בפרשת "ביבי טורס", אשר לפי הנטען בתחקיר, מתבססת על מידע חלקי ומוטה. בעקבות שיתוף הכתבה בדף הפייסבוק הרשמי של נתניהו ב-7 באוקטובר 2016, יצא דרוקר בביקורת כנגד הפוסט וטען כי: "ראש הממשלה מפנה ל'תחקירים' של אתר 'מידה' על הקשר ביני לבין משרד המבקר. התאוריה המופרכת היא שאני ומשרד המבקר חד הם, חברים קרובים, מתאמים הכול, ניזונים אחד מהשני, ולכן, כשמבקר המדינה מתרעם על היועץ המשפטי לממשלה שלא מטפל בנושאים שהוא העביר לו, אז זה בעצם אני מתרעם. איך זה? כי אני העברתי למבקר, ואנחנו חברים, והמבקר העביר ליועץ".
החלטת היועץ המשפטי לממשלה

בינואר 2017 החליט היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט, כי "חלקן של הטענות נשלל ונמצא כי אין להן בסיס עובדתי, ולגבי חלקן נמצאו ממצאים עובדתיים שלא העלו חשד סביר לביצוע עבירה המצדיק פתיחה בחקירה פלילית".
הערות שוליים

1 2  "יש חקירה, אין ביביטורס", ישראל היום, 3 בינואר 2017
↑  שרון שפורר, החברים הנדיבים של נתניהו: מימנו למשפחתו טיסות ומלונות בחו"ל, באתר הארץ, 23 במרץ 2011
1 2  פנחס וולף וגלעד גרוסמן‏, "ביבי-טורס": נתניהו תובע 3.5 מיליון ש' מערוץ 10, באתר וואלה, 12 באפריל 2011
↑  דנה ויס, ‏נתניהו על פרשת הנסיעות: "זו תרעלה, מטווחים את אשתי", באתר ‏מאקו‏, 30 במרץ 2011
↑  הסדר הגישור בין הצדדים, 11 באוקטובר 2012
↑  אורן פרסיקו, בהתאם למדיניות, באתר העין השביעית, 28 באוקטובר 2012
↑  איתמר ב"ז, "תשמעו, אנחנו צריכים להכין את כתב ההגנה הכי מדמם בעולם", באתר העין השביעית, 9 בספטמבר 2016
1 2  גידי וייץ, מבקר המדינה יוסף שפירא מדיח את חוקר פרשת "ביבי-טורס", באתר הארץ, 12 בספטמבר 2012
↑  תומר זרחין ויהונתן ליס, המבקר שפירא בהשבעתו: תומך במחאה ומסיים בערבית, באתר הארץ, 4 ביולי 2012
↑  תומר זרחין, הכל נשאר במפלגה: ריבלין יבדוק את פרשת "ביבי טורס", באתר הארץ, 3 באוגוסט 2012
↑  נדב נוימן, ‏היועץ המשפטי וינשטיין סגר את פרשת "ביבי טורס", באתר גלובס, 4 בספטמבר 2014
↑  שרון פולבר, פרשת ביבי-טורס: נתניהו קיבל ארכה נוספת להגשת תגובתו לדו"ח המבקר, באתר הארץ, 24 בנובמבר 2015
↑  שרון פולבר, פרשת "ביביטורס": וינשטיין בודק חשד לפלילים, באתר הארץ, 10 בינואר 2016
↑  שרון פולבר, מבקר המדינה ערך שימוע לנתניהו בפרשת ביביטורס, באתר הארץ, 15 בינואר 2016
↑  גידי וייץ, נתניהו דרש, ויועץ המבקר יצא מהשימוע בפרשת ביביטורס כי הוא חבר של דרוקר, באתר הארץ, 21 בינואר 2016
↑  איתמר אייכנר, מימן טיסות לילדי נתניהו: "לא היה לו כרטיס אשראי", באתר ynet, 24 במאי 2016
↑  טל שלו‏, נתניהו על דוח המבקר: "גורמים בתקשורת מנסים לפגוע בליכוד", באתר וואלה, 24 במאי 2016
1 2  אריאל כהנא, המבקר על פרשת ביביטורס: לא ראוי, לא פלילי, באתר nrg‏, 23 במאי 2016
↑  רן בוקר, דו"ח ביביטורס: נתניהו תוקף את ערוץ 10, באתר ynet, 25 במאי 2016
↑  זאב קם, ביביטורס: "הטיוח חמור יותר מהתנהלות נתניהו", באתר nrg‏, 24 במאי 2016
↑  היועץ המשפטי לממשלה: "חקירת ביביטורס לא טויחה וסוכלה", באתר ‏מאקו‏, 26 במאי 2016
↑  נטעאל בנדל, מנדלבליט: וינשטיין לא טייח את פרשת ביביטורס, באתר nrg‏, 26 במאי 2016
↑  משה איפרגן, יחסים אסורים? רביב דרוקר ומבקר המדינה, באתר מידה, 2 ביוני 2016.
↑  רוזנטל על סערת נתניהו-דרוקר: "רה"מ בלחץ, הוא מפוחד", באתר גלובס, 9 באוקטובר 2016
הונגריה העות'מאנית

הונגריה העות'מאנית (בהונגרית: Török hódoltság) מתארת את ההיסטוריה של הונגריה הדרומית והמרכזית של ימי הביניים שנכבשה ונשלטה על ידי האימפריה העות'מאנית בין השנים 1541–1699. השלטון העות'מאני כיסה בעיקר את שטחי הדרום של ממלכת הונגריה בימי הביניים, כלומר כמעט כל האזור של המישור ההונגרי הגדול (למעט החלקים הצפון-מזרחיים) ודרום טרנסדנוביה.
היסטוריה > רקע

מיד לאחר עלייתו לשלטון של סולימאן הראשון ב-1520, הוא החל במערכה אשר מטרתה הייתה כיבוש סופי של הונגריה. ב-1521 ניצב הצבא העות'מאני מול חומות בלגרד, אך הפעם מול 700 חיילים בלבד. תוך חודשיים הטורקים פרצו את החומות והונגריה הייתה חשופה לפלישה. לאחר המצור הונגריה קיבלה מנוחה כאשר הסולטן הפנה את תשומת ליבו לכיבוש האי רודוס, אך בשלב זה שום דבר לא יכול היה להציל את ההונגרים מעצמם. המגאנטים סירבו לשתף פעולה עם המלך והאיכרים אשר עדיין ניקו את פצעיהם מכישלונה של מלחמת האיכרים בראשות גיירג' דוז'ה סירבו לשתף פעולה עם המגאנטים: נפילתה של הונגריה נהפכה לשאלה של זמן. ב-1526 חזר סולימאן עם צבא אשר מנה כ-70,000 חיילים. אך הפעם המטרה הייתה ברורה: כיבוש מוחלט של הונגריה. לאחר כיבוש בלגרד קוו ההגנה הטבעי שהיווה הסאווה הפסיק להתקיים, מה שהובילה לקריסה מהירה של קו הגבול. הטירות פטרוברדין, אילוק ואושייק נפלו במהירות מסחררת והצבא הטורקי הספיק לחצות את הדראווה. בזמן שהצבא העותמאני כבש את דרום הממלכה, הצבא ההונגרי ריכז את צבאו בעיירה טולנה, כ-144 קילומטר דרומה מבודה. בסופו של דבר, הצבא ההונגרי הגיע לחזית בסוף אוגוסט כאשר הקרב האחרון התרחש בסמוך לעיירה מוהאץ'. צבא האבירים הונגרי לא השתווה בגודלו ובאיכותו לצבא הטורקי העצום אשר השתמש בנשק חם איכותי. למרות ניסיונו הנואש של לאיוש השני, מלך בוהמיה והונגריה, קרב מוהאץ' הסתיים בקטסטרופה, כאשר בין 20,000-24,000 מתוך 25,000 החיליים ההונגרים מתו בקרב או הוצאו להורג. אך האסון הגדול אירע אחריו. כאשר הובן שההונגרים הובסו, המלך לאיוש נס מהקרב, אך סוסו השליח אותו לנקיק, שריונו הכבד מנע ממנו לקום והוא טבע למוות. הוא מת בגיל 20.
מותו של לאיוש היה לאסון הגדול ביותר שידעה הממלכה, בית יגלו ההונגרי נכחד וללא התנגדות משמעותית, הצבא העות'מאני כבש את הבירה בודה, מה שסימל את סופה של ממלכת הונגריה. מאחר שללאיוש לא היו ילדים, נבחר גיסו פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה למלך בוהמיה, אולם בהונגריה פרצה מחלוקת בין בית הבסבורג לבין בית זאפויה, שבראשו עמד יאנוש הראשון זאפויה, נסיך טרנסילבניה. כל אחד מהיריבים זכה לתמיכה של אחדים מהאצילים ההונגרים, ובנוסף נהנה פרדיננד מתמיכתו של אחיו הקיסר.
בשנת 1529, הצליחו כוחותיו של פרדיננד להדוף את התקפתו של סולימאן המפואר על בירתו שבווינה, אף כי פרדיננד עצמו נמלט לפני כן לבוהמיה. בסופו של דבר, חתם פרדיננד ב-1533 על הסכם שלום עם האימפריה העות'מאנית, במהלכו חולקה הונגריה בין בית הבסבורג במערב ובית זאפויה במזרח.
היסטוריה > חלוקת הונגריה

במרוצת השנים, בעקבות פעולותיו של פרדיננד, עברו בוהמיה וגם הונגריה המערבית והצפונית תחת השם "ממלכת הונגריה" לרשות בית הבסבורג. בשנת 1538 בהסכם נגיוואראד סוכם שיאנוש יישאר כמלך הונגריה, בעוד שפרדיננד ימונה כיורשו. הסכם נגיוואראד נמשך שנתיים בלבד, עד שבנו של יאנוש הראשון נולד בשנת 1540, תשעה ימים בלבד לפני מותו של יאנוש הראשון. התינוק יאנוש ז'יגמונד זאפויה הוכתר על ידי האצילים ההונגריים מספר שבועות לאחר מכן. במשך רוב תקופת שלטונו של יאנוש השני נשלטה מזרח הונגריה על ידי אמו, איזבלה, עם הבישוף גיירג' מרטינוצי כעוצר. הם נתמכו על ידי הסולטן סולימאן, שהכיר כיאנוש השני כמלך וסאל שלו.
בשנת 1541 פלש פרדיננד לאכוף את תביעתו. מרטינוצי קרא לסולימאן, שגירש את פרדיננד, אך נטל את רוב מרכז הונגריה תחת שלטון עות'מאני ישיר כאיילט בודין. החלק המזרחי של המישור ההונגרי נשאר תחת שלטון זאפויה; לאחר 1571 הוא נודע בשם פרטיום. בשנת 1547, הגיעו הצדדים להסכם לפיו תחולק הארץ לשלושה חלקים:
"הונגריה המלכותית" (תחת שלטון בית הבסבורג) – סלובקיה של היום, מערבה של קרואטיה וצפון מזרח הונגריה של ימינו נותרו בידי הקיסר מבית הבסבורג, אשר הוסיף לתאריו את הכינוי "מלך הונגריה".
"הערבה ההונגרית הגדולה" – האזור המהווה בימינו את מרכז הונגריה, לרבות הערים בודה ופשט (המהוות את בודפשט של ימינו) ניתנו לעות'מאנים.
"נסיכות טרנסילבניה" – הייתה לנסיכות הונגרית עצמאית למחצה, אך למעשה מדינה וסאלית של האימפריה העות'מאנית. הנסיכות הורכבה מהשטחים הנותרים שלא נכבשו על ידי האוסטרים ולא על ידי העות'מאנים והיא נשלטה על ידי משפחת זאפויה. הנסיכות הייתה בעצם ממשלת בובות של האימפריה העות'מאנית.
היסטוריה > השלטון העות'מאני בהונגריה

בעוד שבחבלי הארץ שנותרו תחת השלטון הטורקי חל קיפאון חברתי ומדיני, כאשר השלטון העות'מאני התעניין יותר בגביית מיסים על מנת לממן את מסעותיו הצבאיים, ופחות בענייניהם הפנימיים של נתיניו, בטרנסילבניה העצמאית למחצה ובהונגריה שתחת שלטון בית הבסבורג חלו שינויים חברתיים ודתיים נרחבים. הייתה זו עמדתו של השלטון העות'מאני כי יינתן לנתיניו חופש דת, אך לעומת זאת עם חדירתה של הרפורמציה להונגריה, וקבלתה הנרחבת, הגיעו אנשי הדת החדשה לסכסוכים עם בית הבסבורג, אשר דגל בנצרות הקתולית. ככלל, לא הותיר הכיבוש העות'מאני של הונגריה חותם של ממש על תושבי הארץ. תחת העות'מאנים הלכה הארץ וחרבה והתרוקנה מיושביה. כיום נותרו מספר מילים טורקיות בשפה ההונגרית (אם כי זו הושפעה מן הטורקית עוד מימי המדיארים), מספר מבנים עות'מאנים נותרו על עומדם (במיוחד מרחצאות, שהן אחת התרומות העות'מאניות בנות הקיימא לתרבות ההונגרית של ימינו) וכן הושפע הבישול ההונגרי ממסורת הבישול העות'מאנית.
מספר חיילי חיל המצב העות'מאני שהיו מוצבים בהונגריה העות'מאנית השתנה, אך במהלך תקופת השיא באמצע המאה ה-16 הוא מנה בין 20,000 ל-22,000 איש. ככוח כיבוש למדינה בסדר גודל של הונגריה, אפילו מוגבל לאזורים מרכזיים הייתה זו נוכחות צבאית בעלת פרופיל נמוך למדי בחלק ניכר מהמדינה וחלק גדול ממנה היה מרוכז בכמה מבצרים מרכזיים.
היסטוריה > סיום הכיבוש העות'מאני

בהונגריה ההבסבורגית נמשכו לאורך התקופה התנגשויות בין ההונגרים לבין שליטיהם האוסטרים. ב-1678 הנהיג האציל אימרה טקיי (1656 – 1705) התקוממות נגד שלטון הבסבורג, כשהוא נתמך על ידי מלך צרפת לואי הארבעה עשר ועל ידי הסולטאן העות'מאני מהמט הרביעי. ב-1680 הסכים לאופולד הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה להחזיר להונגרים את החירות הדתית והמדינית, אך לא היה בכך די לטקיי, והוא חבר אל הסולטאן, שהכריז על טקיי כ"מלך הונגריה העליונה".
בהשראת מרידתו של טקיי ערך הסולטאן מסע אל וינה, אך הובס ב-1683 על ידי צבאם המאוחד של האוסטרים והפולנים בקרב וינה. תבוסת הסולטאן הביאה להתמוטטות כללית, הן של שלטון העות'מאנים בהונגריה והן של מלכותו של טקיי. ב-1686 כבשו האוסטרים את העיר בודה. ב-1691 נכבשה טרנסילבניה מידי טקיי והוא נאלץ לבלות את שארית ימיו באיסטנבול. בשנים שלאחר מכן שבה הארץ כולה לידי בית הבסבורג, פרט לעיר טמשוואר. הסכם קרלוביץ ב-1699 נתן תוקף לשינויים טריטוריאליים אלו, וב-1718 נכבשה הטריטוריה ההונגרית האחרונה בטמשוואר. העיר ברטיסלאבה הפכה לבירה החדשה, ומושב הדיאט ההונגרי, אשר הכריז ב-1687 על בית הבסבורג כמלכי הונגריה כולה.
חלוקה מנהלית

הונגריה העות'מאנית התפרסה על 91,250 קמ"ר. הטריטוריה חולקה לאיילטים (מחוזות), אשר חולקו עוד לסנג'קים, כאשר הפקיד העות'מאני הבכיר ביותר היה הפאשא של בודין. בתחילה, שטחים בשליטת העות'מאנים בהונגריה של ימינו היו חלק מאיילט בודין. מאוחר יותר, איילטים חדשים הוקמו: איילט טמשוואר, איילט סיגטבר, איילט קניז'ה, איילט אגר, ואיילט ואראט. הפאשות והביים היו אחראים על הממשל, השיפוט וההגנה. האינטרס היחיד של העות'מאנים היה להבטיח את אחיזתם בשטח. השער הנשגב (השליטים העות'מאניים) הפכו לבעלים של האדמה היחידה וניהלו כ-20 אחוזים מהקרקע לטובתם, וחילקו את השאר בין חיילים ועובדי מדינה. השליטים העות'מאנים התעניינו בעיקר לסחוט כמה שיותר עושר מהקרקע. חשיבות מרכזית לשער הנשגב הייתה גביית המיסים. בשל המיסוי הכבד, רוב האצולה וחלק גדול מהתושבים היגרו לחלק ההבסבורגי של הונגריה ("הונגריה המלכותית"). מלחמות, לקיחת עבדים והגירה של אצילים שאיבדו את אדמתם גרמו להרס הכפרים. עם זאת, העות'מאנים נהגו בסובלנות דתית יחסית ואפשרו לקהילות האתניות השונות שחיו בתוך האימפריה אוטונומיה משמעותית בעניינים פנימיים.
הערות שוליים

1 2  István Keul, Early modern religious communities in East-Central Europe: ethnic diversity, denominational plurality, and corporative politics in the principality of Transylvania (1526–1691), BRILL, 2009, pp. 40–61
| היסטוריה של הונגריה |
| --- | --- | --- |
| פרהיסטוריה והיסטוריה מוקדמת | פאנוניה • הונים • אווארים • התיישבות המדיארים במרכז אירופה | הונגריה |
|  | הנסיכות הגדולה של הונגריה • ממלכת הונגריה תחת בית ארפאד • ממלכת הונגריה בימי הביניים המאוחרים • ממלכת הונגריה ההבסבורגית • הונגריה העות'מאנית | הונגריה |
| המהפכה והממלכה הדואלית | מהפכת 1848 בהונגריה • הפשרה האוסטרו-הונגרית של 1867 • ארצות הכתר של אישטוואן הקדוש | הונגריה |
|  | הונגריה במלחמת העולם הראשונה • הרפובליקה ההונגרית הראשונה • הרפובליקה הסובייטית ההונגרית • הרפובליקה ההונגרית • תקופת העוצרות • הונגריה במלחמת העולם השנייה • הרפובליקה ההונגרית השנייה • הונגריה הקומוניסטית • דמוקרטיה ורפורמה | הונגריה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531292005171  LCCN: sh85063053 
בניין מרחצאות סצ'ני בבודפשט. הרחצה בבית המרחץ היא אחת התרומות בנות הקיימא של הכיבוש העות'מאני לתרבות ההונגרית
ספין (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

 סוגה:  דרמה
 יוצרים:  מיכל קופר קרן
 כותבים:  מיכל קופר קרן (תסריטאית ראשית)   מיכאל שטרן   אדוה בולה   תמר גורן  
 בימוי:  אביעד קידר
 שחקנים:  קים אור אזולאי   שון אמסלם   מיכאל גבעתי   סטפן לגר   מיה עברין   אנה סטפני   דנה פרידר   רון שחר   אפרת בוימולד   ישראל אוגלבו   נועה בן גיגי   שון עיסא   גיל וייס   ענת מגן-שבו   חי דוידוב
 שפות:  עברית   איטלקית   אנגלית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  20
 הפקה
 אורך פרק:  23 דקות
 שידור
 רשת שידור:  הוט בידור ערוץ זום
ספין היא סדרת דרמת נעורים ישראלית שעלתה לשידור ביוני 2024 אותה כתבה מיכל קופר קרן וביים אביעד קידר. הסדרה שודרה גם באיטליה.
עלילה

אמילי (קים אור אזולאי) ואימה (ענת מגן שבו) מתמודדות עם הקושי לאחר שאב המשפחה (חי דוידוב) עזב והקים חיים חדשים בעודן מתמודדות מול משרד הרווחה כדי להישאר מאוחדים.
בעוד אמילי מנסה להתקבל למחנה האימונים בברייקינג שיכול לקבוע את עתידה באולימפיאדה יחד עם חבריה בנג'י (סטפן לגר), יונתן (שון אמסלם), ושירה (מיה עברין).
במחנה הם מכירים את האויבים החדשים שלהם אדם שריג (מיכאל גבעתי) וליה (אנה סטפני) שבהמשך הופכת לבת זוגו של בנג'י.
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל ישראל)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ישראל ישראל)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 20 | 20 | 20 ביוני 2024 | 4 באוגוסט 2024 |
שחקנים דמויות > רקדנים

אמילי "בי גירל טופ" אמסלם (קים אור אזולאי) –  רקדנית ברייקינג שמתמודדת עם קושי משפחתי וכלכלי שמעמיד את הקריירה שלה על הכף. לא הצליחה להבחן למחנה האימונים ולכן לא קיבלו אותה ולאחר מכן היא הצליחה להוכיח שהיא טובה וקיבלו אותה והיא אפילו זכתה מקום ראשון במחנה האימונים ונסעה לאולימפיאדה בת זוגו של יונתן מאז שהגיעו למחנה אימונים יש להם המון קשיים בזוגיות לפני שהיא טסה לאולימפיאדה הם נפרדו ולאחר מכן חזרו בסוף העונה שניהם טסים לאולימפיאדה. אחותם הגדולה של סמי ודניאלה.
יונתן "בי בוי ביג" אלוש (שון אמסלם) – בן זוגה של אמילי. מאז שהגיעו למחנה אימונים יש להם המון קשיים בזוגיות. לפני שאמילי טסה לאולימפיאדה הם נפרדו, ולאחר מכן חזרו. בסוף העונה שניהם טסים לאולימפיאדה.
ליה "בי גירל ספיד" טדסקו (אנה סטפני) – רקדנית ברייקינג, בנג'י מתאהב בה, ונהיית בת זוגו. נפרדה מבנג'י לאחר שראתה אותו עובד עם מנו, אך חוזרת אליו בסוף העונה שהיא מגלה שהוא עוזר למשטרה.
אדם "בי בוי אם ג'י" שריג (מיכאל גבעתי) – אלוף הארץ בברייקינג, בנה של הסוכנת המפורסמת בטי שריג. שחצן ויהיר. עבר חרם בעברו, ובעקבות זאת הוא סומך רק על עצמו בענייני הברייקינג. מסכסך בין אמילי ליונתן כדי שיטוס איתה לאולימפיאדה, ושינצח בכך שמרמה בגמר. בסוף העונה אמילי מגלה על מעשיו וחושפת אותו, ולאחר מכן הוא הודח מהגמר.
שחקנים דמויות > מאמנים

סטיבן קדרון (רון שחר) – מאמן המחנה, מושחת. הוא ובטי עובדים ביחד בשוחד כדי שאדם יגיע לאולימפיאדה. נעצר בסוף הסדרה.
עינב (דנה פרידר) – מאמנת המחנה, עוזרת ליונתן להוכיח שסטיבן מושחת.
שחקנים דמויות > דמויות נוספות

מנו גולן (ישראל אוגלבו) – מאיים על בנג'י ושירה כדי להעביר סמים וסחורה גנובה במשאית של אבא של בנג'י. נעצר על ידי המשטרה בסוף העונה.
סמי אמסלם (שון עיסא) – אחיה הצעיר של אמילי ואחיה הגדול של דניאלה.
דניאלה אמסלם (נועה בן גיגי) – אחותם הצעירה של אמילי ושל סמי.
בנג'י אדסאניה (סטפן לגר) – חבר טוב של אמילי ויונתן. מתאהב בליה והופך לבן זוגה. שירה מאוהבת בו אבל הוא לא מאוהב בה. מנו סוחט אותו. עוזר למשטרה לתפוס את מנו. נהיה זמר מפורסם בזכות השיר שלו "פרומיס" שזכה ל-10 מיליון צפיות.
שירה בכר (מיה עברין) – חברה טובה של אמילי ויונתן, מאוהבת בבנג'י.
בטי שריג (אפרת בוימולד) – אימו של אדם. סוכנת מפורסמת. היא וסטיבן עובדים ביחד בשוחד כדי שאדם יגיע לאולימפיאדה. נעצרה בסוף הסדרה.
שלי אמסלם (ענת מגן שבו) – אימם של אמילי, סמי ודניאלה. מתמודדת עם קושי משפחתי וכלכלי.
נדב אמסלם (חי דוידוב) – אביהם של אמילי, סמי ודניאלה, נטש אותם כדי להתחיל חיים חדשים.
אורי (גיל וייס) – במאי של קמפיין אמיגוס. מייצג את אדם ואמילי.
טראומה משנית

טראומה משנית היא ההשפעה הנפשית שנגרמת למטפלים, הנמצאים בקשר רגשי קרוב עם שורדי טראומות. אוכלוסיות בסיכון לטראומה משנית הם עובדים סוציאליים, פסיכולוגים, שוטרים, מגישי עזרה ראשונה. יש המתייחסים למושג טראומה משנית באופן רחב יותר, וכוללים בו לא רק את אנשי המקצוע, אלא כל אדם הנחשף באופן לא ישיר לחומרים טראומטיים.
מושגים קרובים

קיימים מספר מושגים דומים הקשורים בחוויות טראומטיות ובהשפעתן על הפרט.
טראומה נפשית היא חוויה מטרידה היוצרת רגשות בעוצמה העלולה להשפיע לאורך זמן על עמדות, התנהגות ורגשות.
טראומה משנית היא טראומה הנגרמת למי שמטפלים בשורדי טראומות, כמו עובדים סוציאליים או מגישי עזרה ראשונה.
נפגע חרדה הוא אדם המפגין סימני חרדה חריפים מיד לאחר אירוע טראומטי. זוהי אינה אבחנה רפואית אלא מושג כללי השכיח בישראל.
התקף חרדה הוא תחושת פחד עזה בהיעדר סכנה מציאותית.
הפרעת דחק חריפה היא הפרעה נפשית המתרחשת בעקבות גורם דחק טראומטי, הנמשכת פחות מארבעה שבועות.
הפרעת דחק פוסט-טראומטית היא הפרעה נפשית הנמשכת מעל ארבעה שבועות.
הפרעה פוסט-טראומטית מורכבת היא סוג של הפרעת דחק פוסט-טראומטית, שנגרמת מאירועים קיצוניים יותר, וגורמת להשלכות קיצוניות יותר.
הפרעת הסתגלות היא קבוצה של הפרעות נפשיות המתרחשות בעקבות אירועים מעוררי דחק, אך לא מאיימים.
אבחנה

על אף שטראומה משנית אינה מומשגת במדריך לאבחון וסטטיסטיקה של הפרעות נפשיות DSM-5, ניתן למצוא במדריך את הקריטריונים האבחנתיים להמשגה זו בתוך הפרק העוסק בהפרעת דחק פוסט-טראומטית הפרעת דחק פוסט-טראומטית. על פי הקריטריונים הרלוונטיים חשיפה עקיפה דרך למידה על אירוע טראומטי שהתרחש לבן משפחה קרוב, חבר קרוב או חשיפה של אדם בצורה חוזרת ונשנית לפרטי האירוע הטראומטי- הם קריטריונים לאבחנת הפרעת דחק פוסט-טראומטית. בדומה לכך, טראומה משנית מהווה "הדבקה טראומטית" של סביבתו הקרובה של נפגע הטראומה.
בדומה לסימפטומים האבחנתיים של הפרעת דחק פוסט-טראומטית, הסימפטומים של טראומה משנית מופיעים בצורה מעודנת יותר:
תסמינים חודרניים - חוויה מחדש של האירוע הטראומטי הבאה לידי ביטוי בזיכרונות, סיוטים ופלאשבקים.
תסמינים של הימנעות - הימנעות עיקשת ומאומצת מגירויים הקשורים לטראומה.
שינויים שליליים בקוגניציה וברגשות.
תסמינים של עוררות יתר ותגובתיות- רגזנות ודריכות יתר.
אוכלוסייה בסיכון > תעסוקה בתחום בריאות הנפש והרווחה

השכיחות של טראומה משנית היא 15% בקרב עובדים סוציאליים ו-19% בקרב מטפלים בבריאות הנפש המטפלים בחולים צבאיים. מחקרים שנערכו בשנים האחרונות הראו כי טראומה משנית נפוצה בקרב פסיכותרפיסטים ומטפלים שעובדים עם נפגעי טראומה, כגון נפגעי אלימות והתעללות מינית, נערות מתבגרות במצוקה וילדים בסיכון. עובדים סוציאליים, שנקראים לסייע ולטפל בילדים אשר ניצלו מהתעללות בילדות, במקרים של אלימות במשפחה, פשע אלים, אסונות, מלחמה וטרור - חשופים גם הם לסיכון מוגבר לחוות טראומה משנית.
מחקרים מצאו שקיים קשר חזק בין שחיקה לטראומה משנית בקרב אנשי מקצוע בתחום בריאות הנפש הנחשפים בעקיפין לטראומה, וכי ישנם מספר רב של גורמי סיכון שונים התורמים לסבירות לפתח טראומה משנית בקרב מטפלים המתראים עם נפגעי טראומה. מטפלים עם היסטוריה של טראומה נוטים יותר לפתח טראומה משנית. בנוסף, אנשים שיש להם פחות תמיכה בעבודה, כמו גם פחות תמיכה חברתית, נמצאים בסיכון גבוה יותר לפתח טראומה משנית. לבסוף, ככל שמספר המטופלים שהמטפל מקבל גדל, כך גדל הסיכוי לפתח טראומה משנית.