stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גאוקשינג

מטמון משחק לדוגמה. צכיה, 2004
גאוקשינג (Geocaching), או מטמונאות, היא מעין גרסה מודרנית למשחק חפש את המטמון בה המשתתפים משתמשים ב-GPS (ג'י פי אס) או מכשירי ניווט אחרים על מנת להחביא או למצוא מטמונים, הנקראים באנגלית geocaches או caches. המטמונים מוחבאים בכל רחבי העולם.
לרוב, המטמון יהיה בתוך מכל חסין מים. הוא מכיל פנקס או דף על מנת שהמבקרים יוכלו לרשום שהם מצאו אותו. רוב המטמונים מכילים גם חפצים נוספים להחלפה בין השחקנים, כאשר הכלל הוא שבמקום חפץ שנלקח, יש לשים במטמון חפץ אחר, שווה ערך לפחות.
נכון לאוקטובר 2023, ישנם יותר מ-3 מיליון מטמונים ברחבי העולם, מהם מעל ל-2000 בישראל. הערכה גורסת כי ישנם מעל 5 מיליון שחקנים וכ-2200 שחקנים בישראל.
הרקע להיווצרות המשחק

עד מאי 2000 מערכת ה-GPS, המנוהלת על ידי ממשלת ארצות הברית, הייתה משדרת את נתוני המיקום הפומביים עם שגיאה מוגדלת במכוון, על מנת למנוע מגורמי טרור לנצל את ה-GPS למטרות טרור. ביל קלינטון, באחת מהחלטותיו האחרונות, ביטל את הכנסת השגיאה לשידורים. בין לילה שודרגו מיליוני קולטי GPS ברחבי העולם.
ב-3 במאי 2000, דייב אולמר מאורגון ביקש לבדוק האם אכן בוטלה אותה סטייה, ופרסם בקבוצת דיון באינטרנט כי הוא החביא לא רחוק מפורטלנד מטמון. בתוך 3 ימים, נמצא המטמון פעמיים, ואנשים החלו לחקות את אולמר. למעשה, היה זה תחילתו של הגאוקשינג.
מטמונים (caches)

קיימים סוגים שונים של מטמונים. הסוג הנפוץ ביותר הוא מטמון רגיל (traditional), בו אדם מתבקש למצוא מטמון בקואורדינטה מסוימת. סוגים נפוצים אחרים הם מטמון רב-שלבי (multi-cache), בו כל קואורדינטה מצביעה על הקואורדינטה הבאה עד למציאת המטמון, וכן מטמון חידה (mystery/puzzle) בו על המחפש לפתור חידה כדי לקבל את הקואורדינטות הנכונות.
גודלו של מטמון משתנה, ונע לרוב בין קופסת סרט צילום (פילם 35 מ"מ), ועד קופסה גדולה. גודלו של המטמון קובע גם בדרך כלל את תוכנו, כאשר קופסה תכיל בדרך כלל חפצים להחלפה. במטמון יכולים להימצא חפצים מיוחדים של המשחק, כגון דיסקית (travel bug) או מטבע (geocoin). חפצים אלו נקראים trackables - יש להעבירם בין מטמונים ובדרך כלל קיימת גם משימה כלשהי הקשורה אליהם, שנקבעה על ידי בעליהם.
ברובם המכריע של המקרים, בחירת מיקום המטמון אינה מקרית, והיא לרוב ליד אתר מיוחד. בתיאור המטמון יהיה לרוב תיאור של האתר, כגון עובדות עליו, היכן כדאי לטייל באזור ועוד.
Geocaching.com

Geocaching.com הוא האתר הגדול והמרכזי בכל מה שקשור לפעילות גאוקשינג. האתר מנוהל על ידי חברת groundspeak. רישום בסיסי חינמי מאפשר לבצע את הפונקציות הבסיסיות כמו חיפוש מטמונים, דיווח על מציאות ואי מציאות של מטמונים, ורישום ומציאה של trackables. מנוי "פרימיום" (בעלות של כ-40 דולר אמריקאי בשנה) מאפשר לקבל עדכונים על מטמונים חדשים, ומציאות של אנשים אחרים.
קיצורים מקובלים בתחום

TFTC = Thanks for the cache

FTF = First to find

TNLN = Took nothing left nothing

TB = Travel bug

GZ = Ground zero

DNF = Did not find

CITO = Cache in trash out

CO = Cache owner
הערות שוליים

↑  https://newsroom.geocaching.com/fast-facts
↑  Geocaching - The Official Global GPS Cache Hunt Site
↑  https://project-gc.com/Statistics/Overview
↑  Improved GPS accuracy
↑  Geocaching > Getting Started with Geocaching > The History of Geocaching
↑  "Glossary of Terms". נבדק ב-2009-07-20.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007547168305171  GND: 7580165-6  LCCN: sh2004002776  NKC: ph859924
Network News Transfer Protocol

NNTP (ראשי תיבות של: Network News Transfer Protocol) הוא פרוטוקול תקשורת המשמש בעיקר להבאה ופרסום הודעות קבוצות דיון (Usenet) בעת התקשורת עם שרת המספק את השרות. הפרוטוקול משמש גם לסנכרון ההודעות בין השרתים השונים המציעים שירות זה. את RFC 977, תקן הפרוטוקול, השלימו בריאן קנטור מאוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו ופיל לפסליי מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי במרץ 1986.
לרוב, פורט ה-TCP מס' 119 שמור בעבור שירות ה-NNTP. בעת ההתחברות מאובטחת בעזרת SSL, משתמשים בפורט TCP מס' 563. צורת התחברות זו לעיתים נושאת את השם NNTPS.
היסטוריה

במקור, קבוצות הדיון פותחו מסביב לפרוטוקול ה-UUCP, כשרוב העברות המאמרים נעשו בתקשורת טלפונית ישירה לשרת. הקוראים והכותבים היו מתחברים למחשב אשר אירח את קבוצת הדיון, כשהם קוראים וכותבים ישירות לכונן הקשיח של השרת.
בהמשך, כאשר השימוש ברשתות המקומיות ובאינטרנט נעשה שכיח יותר, עלה רצון לאפשר לתוכנות הקוראות בקבוצות הדיון לרוץ על מחשבים אישיים, כמו גם רצון להשתמש באינטרנט כדי לטפל בהעברות המאמרים. היות שלרוב מערכות קבצים רשתיות התואמות לאינטרנט לא היו זמינות, הוחלט לפתח פרוטוקול חדש אשר ידמה לפרוטוקול ה-SMTP אך יהיה מותאם לטיפול בקבוצות הדיון - זהו פרוטוקול ה-NNTP.
ראו גם

מונחים ברשת מחשבים
הלכות רב אלפס

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  רי"ף 
 סוגה:  הלכה 
 נושא:  הלכה 
 הוצאה
 מקום הוצאה:  פאס 
 
הלכות רב אלפס הוא חיבור הלכתי בשפה הארמית מהמאה ה-11 שכתב הרי"ף (רבי יצחק אלפסי) במרוקו.
בשונה מראשונים אחרים, שחלקם עסקו בפרשנות התלמוד וחלקם עסקו בדיונים הלכתיים ובפלפול, כתב הרי"ף את חיבורו בצורה פשוטה. הספר מתמצת סוגיות הלכתיות בשלושה סדרים בתלמוד הבבלי: סדר מועד, נשים ונזיקין, וכן על מסכת ברכות וחולין. לעיתים נראה שגרסת הרי"ף במקומות מסוימים היה שונה מהגרסאות האשכנזיות. הרי"ף קובע את העדיפות ההלכתית לתלמוד הבבלי על פני התלמוד הירושלמי. הרי"ף שילב בחיבורו גם דברי אגדה, מעט מדרשים ודברי מוסר.
שם הספר

לספר ניתנו כמה כינויים במהלך השנים, על ידי רבנים ופוסקים שהתייחסו לדבריו. "תלמוד קטן", משום שהספר מקבץ ומרכז הלכות מהתלמוד, "הלכות רב אלפס", על שם מחברו או משום שמוצא משפחתו משם. בצורה דומה, יש שקוראים לספר "הלכות אלפסי" או "הלכות האלפסי" או סתם "אלפסי". שמו המקורי והנפוץ בתחילת פרסומו היה "ספר ההלכות", בגלל היותו ספר יסודי ראשון בהלכה. אלו שהחשיבו את הרי"ף לאחד מהגאונים ולא מן הראשונים, קראו לו "רב אלפס", תואר מקובל לתקופת הגאונים וממילא לחיבורו קראו "הלכות רב אלפס". כיום, יש שקוראים לו כקיצור "הרי"ף" ולעיתים הוא מכונה בספרות ההלכתית, "ההלכות" או סתם "הלכות".
כתיבת החיבור

הרב יצחק אלפסי החל לחברו בהיותו בן 17 שנים, וסיים לאחר 30 שנים (בין השנים 1030-1060). הספר חובר כשכיהן כדיין הראשי בעיר קלעת חמאד ליד העיר קונסטנטין שבאלג'יריה, והשם "אלפסי" מתייחס למוצא משפחתו לפני שהיגרה לאלג'יריה.
הרי"ף המשיך לערוך את חיבורו גם אחרי שהשלים אותו, תוך שהוא מוחק חלקים ומוסיף חלקים אחרים, וכך נוצרו למעשה מהדורות של הלכות הרי"ף. עדויות לכך ניתן למצוא בכתבי היד של הרי"ף, וכן בכתבי הראשונים ובראשם הרמב"ן שהחזיק תחת ידו את טופס ההלכות הפרטי של הרי"ף לכמה מסכתות.
חשיבות הספר

הספר מהווה מקור חשוב לפסיקת הלכה והוא אחד משלושת הספרים לפיהם פסק רבי יוסף קארו בספריו בית יוסף ושולחן ערוך, בנוסף לרמב"ם והרא"ש. למעשה, לאור זאת שהרמב"ם בדרך כלל פוסק כרי"ף, אפשר לראות ברי"ף כבסיס ההלכתי העיקרי של חיבורי רבי יוסף קארו.
גם פסיקת הרא"ש מורכבת מפסיקת הרי"ף לצד פסיקת התוספות.
הרמב"ם התייחס לספר בכותבו "חיבורו של רבנו יצחק מספיק בעד כל חיבורי הגאונים..." עם זאת, אפשר ודעת הרמב"ם לא הייתה נוחה מן ההעדפה הגורפת (שביטא ספר הלכות הרי"ף) של פסקי התלמוד הבבלי על פני התלמוד הירושלמי. בשנת 1947 פרסם שאול ליברמן קטעים מתוך גניזת קהיר המשחזרים חלק מחיבור אבוד של הרמב"ם המבקש לחקות את דרכו של הרי"ף בתימצות הלכתי של התלמוד הבבלי, וליצור 'ספר הלכות הירושלמי' באותה מתכונת עצמה.
את קביעת הרמב"ם ולפיה חיבורו של הרי"ף עדיף או 'מספיק' על פני כל חיבורי הגאונים, הפך הרדב"ז לפסיקה עקרונית ולפיה מכריעים הלכה כמותו במחלוקת עם הגאונים ושחיבורו וחיבור הרמב"ם מכילים את כל דברי הראשונים. הראב"ד השלישי כתב בהקדמה לחיבורו השגות על הרז"ה, "אפילו אומר על ימין שהוא שמאל סומכים על דבריו".
נוסף לזה, היה הספר אחד ממקורות הפסיקה ל"ספר העתים" של רבי יהודה בן ברזילי הברצלוני הנשיא, תלמידו של הרי"ף, בנוסף לתשובות הגאונים והלכות שפסק ר' שמואל הנגיד ב"הלכתא גברתא".
גם הגאון מווילנא הדריך את תלמידיו "ללמוד האלפסי תחלה עם פירוש רש"י ולחזר אותו תמיד עד שיהיה שגור בפי בשקידה רבה". וכן כתב החפץ חיים שיש להיות בקי בספר הרי"ף והעיד "ובאמת היה כמה מאות שנים נלמד לישראל האלפסי לבדו עם פירוש רש"י" וכן העיד שמצא עצה זו במעשה רב בשם הגר"א. וכן המליץ החיד"א לנערים ובחורים.
חידוש פסיקת ההלכה

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
דרך פסיקתו של הרי"ף הייתה בסיס ויסוד לכל דרך הפסיקה של רבני ספרד בתקופת הראשונים, ואחר כך לכל יהדות אסיה ואפריקה. שיטתו התבססה על שני עקרונות הפוכים לאלו של פוסקי יהדות אשכנז:
התעמקות רק בדברי ההלכה והמסתעף מהם בתלמוד לצורך פסיקת ההלכה.
במקרה של סתירה בין מקומות שונים בש"ס, מכריעים כדברי אחד מהם לפסיקת ההלכה ומתרצים את הנוגע להלכה. לצורך הבנת העניין נציין כדוגמה את האמור במסכת בבא מציעא:
במסכת בבא מציעא מציגה הגמרא נידון שבו הובא פסיקת רב נחמן לשומר שישלם על אובדן הפקדון, חרף זה שנמצא הפקדון והתייקר ולא קבל השומר את ההתייקרות (דהיינו תשלומי כפל שבדרך כלל אמור השומר לקבל). ביאור פסק תקדימי זה יובן על פי ביאור רבא שהעלה טענה שלפיה אף על פי שבמשפט העברי בדרך כלל הדין נותן שבמקום שמשלם השומר לבעלים את דמי הנזק, מקבל השומר בתמורה לכך את דמי תשלומי הכפל, זהו נוהג רק במקום שלא נצרך בעל הפקדון לטרוח לתבוע את השומר, לאור כך, במצב שהטריח את בעל הפקדון פסק רב נחמן שתשלומים אלו אינם מוקנים לו. לאור האמור בדברי רבא מסוגיא זו בבבא מציעא, מציע הרי"ף כסתירה לכך את עמדת רבא ממסכת בבא קמא שם מובא מימרא הפוכה בשם רבא. כפתרון לכך, מכריע הרי"ף בדעת רבא כמו עמדתו המוצגת במסכת בבא קמא אף על פי שרבא שינה את דעתו והסכים עם אביי. ראיה זו מחדדת את ההכרה בכך שהרי"ף מציב בדבריו רק את המימרות שפסק אותם להלכה בלבד, דהינו לפתור את הספק המתעורר מן הסתירה. יצוין, שבגישה זו חלוקים עליו חכמי יהדות אשכנז ובראשם בעלי התוספות שעמידו כל סוגיא במקרה שונה.
הרי"ף גם עורר עניין חדש בדיון ההלכתי: במקרה שהגמרא נשארה בספק בשאלה הלכתית הרי"ף פוסק להלכה על פי הכללים לפסיקת ההלכה בצורה כוללת. (לדוגמה יש כלל בכל מחלוקת בין אביי לרבא פוסקים כרבא חוץ מיע"ל קג"ם).
הרי"ף לא היסס לחלוק על הגאונים שקדמו לו. יש הטוענים שדבר זה התבסס על כך שהרי"ף חי בתחילת תקופת הראשונים יש שמחשיבים את הרי"ף כחכם מסוף תקופת הגאונים.
שיטות אלה היוו מקור בסיסי ביותר לכל הפסיקה שאחריו ולפיכך נקרא הרי"ף בפי כל הפוסקים שאחריו והרבנים שאחריו "גדול הפוסקים".
בסופו של דבר, גם רוב האשכנזים פוסקים כמוהו כיוון שפסקיו הם יסוד לפסקי השולחן ערוך, גם לדעת הרמ"א בגלל שהרא"ש ו"מרדכי" הושפעו רבות מפסקיו.
הפסיקה בימינו

מאז ימי הרי"ף ועד ימינו, כל מנהגי יהדות צפון אפריקה נובעים מפסקי הרי"ף. חכמי יהדות זו הגדירו ככלל את הפסיקה על פי הרי"ף, כשההבדל בינם לבין שאר הספרדים הפוסקים גם הם כרי"ף, יהדות צפון אפריקה המשיכה לפסוק כרי"ף גם במרוצת הדורות, בעוד ששאר הספרדים "מעדכנת" את פסיקותיה לפי הפוסקים האחרונים שבכל דור. לדוגמה, רוב יהודי צפון אפריקה אינם אומרים לשם ייחוד לפני התפילות, מאחר שהדבר לא נזכר בפסקי הרי"ף, על אף שפוסקים מאוחרים יותר הוסיפו זאת לסדר התפילה. כך גם פסק ר' שלום משאש, שבמקום שפסקו יהדות מרוקו כרי"ף ולא כפוסק אחר "יש להם להשען על עץ ארז".
פרשני ה"הלכות"

מאחר שרוב הספר הוא תמצות התלמוד, כל הפירושים עוסקים ממש בפירוש התלמוד, אך מתעמקים בענייני ההלכה הכתובה והדיון ההלכתי הנוסף על התלמוד. בנוסף, הרבה מפרשני התלמוד העדיפו לפרש את ה"תלמוד הקטן", מאחר שהוא יותר מרוכז מהתלמוד.
מפאת חשיבותו של החיבור נכתבו עליו מספר פירושים:
פירושו של רבנו נסים על 12 מסכתות.
פירוש של אבא מרי בן יוסף.
נמוקי יוסף פירושו של רבי יוסף בן חביבא תלמידו של רבינו נסים, אליו מיוחסת משפחת אבן חביב, נכתב על 7 מסכתות.
פירושו של רבנו יהונתן בן דוד הכהן מלוניל, המודפס במהדורת ש"ס וילנא על מסכת עירובין, והודפס מכת"י על מסכתות נוספות.
פירוש תר"י - תלמידי רבינו יונה, למסכת ברכות.
קיים גם "פירוש רש"י" שהוא פירוש רש"י לתלמוד על ציטוטי הרי"ף מהתלמוד עם כמה עריכות והוספות. יש חוקרים הסבורים שחברו ר' ישראל בן ר' יואל זוסלין, אך העניין שנוי במחלוקת.
הרחבות וקיצורים

מאחר שהרי"ף לא דן בהרחבה בדברי הגאונים שפסק כנגד דעתם, ומאחר שבתקופת הראשונים יצאו עוד ספרי הלכה פרטניים שחולקים על הרי"ף, נכתבו ספרי "הרחבה" העוסקים בדברי הגאונים והראשונים, אליהם מתייחסות פסיקות הרי"ף.
"מרדכי" לר' מרדכי בר הלל, שדן בכל הלכה של הרי"ף ומבאר ומעמיק את דבריו. בימינו, מודפס בספרים לאחר פירוש הרי"ף.
"ספר העתים" לר' יהודה בר ברזילי הברצלוני הנשיא, הוא השלמה והרחבה בדברי הגאונים שמתייחס אליהם הרי"ף.
"ספר האשכול" שחובר בידי הראב"ד השני. גם ספר זה עוסק בהרחבה בדברי הגאונים ובייחוד בספר הלכות גדולות. הראב"ד השני היה תלמיד של ר' יהודה הברצלוני וספר האשכול מהווה בעיקרו קיצור מחיבורו של רבו. ספר זה שימש כמקור פסיקה לכל יהדות פרובנס.
"תשובות רב שרירא ורב האי בנו", הרחבה על ספר ההלכות בדברי חכמים אלו.
פירוש "מאה שערים" לר' יצחק בר אבא מרי ממרישלא בעל ה"עטור".
"אלפסי זוטא" שחובר בידי ר' עזריה מנחם מפאנו, קיצור ספר ההלכות והוספת דינים שהשמיטם הרי"ף.
"שערי דרב אלפס" או "שערי שבועות" יש מהראשונים שייחסוהו לרי"ף ויש שייחסוהו לנכדו, אך ככל הנראה שני הייחוסים מוטעים, ואף אין קשר חיבור זה ובין הלכות הרי"ף. נדפס אחרי הרי"ף בש"ס וילנא במסכת שבועות.
"חידושי אנשי שם", הרחבה וחידושים.
הגהות

כמו בתלמוד, גם על הרי"ף חוברו חיבורי עזר:
הגהות הגר"א.
הגהות הב"ח.
הגהות "מצפה איתן".
הגהות "חוות יאיר".
תורה אור, הפניה למקורות מהמקרא.
מסורת הש"ס, הפניות לדיון הלכתי או לציטוט מהתלמוד המופיע בפירוש למסכת אחרת או לדף אחר במסכת.
עין משפט נר מצווה, הפניות להלכה המקבילה במשנה תורה, סמ"ג, טור או שולחן ערוך.
שלטי הגיבורים, מביא את דברי הרא"ש והריא"ז העוסקים באותו נושא.
את ארבעת האחרונים כתב מהר"י בועז.
חיבורים המתייחסים ל"הלכות"

ספר המאור שנכתב על ידי רבי זרחיה הלוי, הוא קובץ השגות על הספר ובנוי משני חלקים: "המאור הגדול" על סדר נשים ונזיקין ו"המאור הקטן" על סדר מועד
השגות הראב"ד על השגות המאור ופעמים שהשיג על הרי"ף עצמו
ספר מלחמות השם שכתב הרמב"ן כתשובות להשגות ספר המאור. כמו כן כתב את ספר ה"זכות" כתשובות להשגות הראב"ד
שמן המאור של ר' עזרא המלאכי שהצדיק את דברי הרב זרחיה הלוי מפני השגות הראב"ד
שיטת ריב"ב של רבי יהודה בן ברכיה, אחיין הרז"ה
לקריאה נוספת

שאול שפר, הרי"ף ומשנתו: תולדות רבינו יצחק אלפסי וספריו, ירושלים תשכ"ז
אברהם ווייס,  הרי"ף והירושלמי: עיון בדרכו של הרי"ף בהבאת הירושלמי
הערות שוליים

↑  הספר מלכי רבנן ערך רי"ף
↑  הספר "חכמי מרוקו" עמ' 15
↑  "חכמי מרוקו", עמ' 15.
↑  שלם יהלום, חילופי מהדורות בהלכות הרי"ף, מגמות ותהליכים, תרביץ עז, ב (תשס"ח) עמ' 269-239.
↑  סדר הדורות הקצר עמוד 139.
↑  סדר הדורות הקצר עמ' 156
↑  סדר הדורות הקצר עמ' 141
↑  הרב פנחס מפאלצק, תלמיד הגר"א, ראש הגבעה
↑  ישראל מאיר הכהן מראדין, ליקוטי הלכות בהקדמה
↑  חיים יוסף דוד אזולאי, יוסף אומץ, עמ' סדר הלימוד בעצמו עמוד רסט
↑  =דף לה.
↑  דף קח.
↑  שם הגדולים ערך גדול הפוסקים
↑  הקדמה לסידור "נחלת אבות"
↑  בספרו שו"ת שמ"ש ומגן
↑  סדר הדורות הקצר עמ' 160
↑  משה בן שלמה אבן חביב
↑  הרב אברהם חבצלת, פירוש רש"י שנדפס סביב הרי"ף, מוריה, גיליון קו, עמ' קו-קטז.
↑  הספר אמנם נדפס על שמו של שאול שפר, אך המחבר הוא ר' שמואל אשכנזי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007500679705171  LCCN: n89121040  VIAF: 35157523403027032330   WorldCat (עם VIAF): 35157523403027032330
שלהוב

ערך זה עוסק במושג מתחום האינטרנט. אם התכוונתם לשלהוב מזון, ראו .
שלהוב (באנגלית: Flaming) הוא מנהג של כתיבת הודעות תוקפניות, מקוממות ועוינות בפורומי אינטרנט, קבוצות דיון או דואר אלקטרוני.
הודעת שלהוב יכולה להראות ככל הודעה אחרת, אך מטרתה שונה - במידה רבה לפחות, אין בכוונת המשלהב לתרום לדיון, להבהיר את עמדתו או לשכנע משתתפים אחרים בדעתו. המניע לשלהוב הוא בעיקרו פסיכולוגי או חברתי ורצון המשלהב הוא לזכות בתשומת לב, להבליט את עליונותו או סמכותו בנושא הנדון. המשלהב מפיק הנאה בעיקר מסרקזם שהוא מפזר באותו דיון.
לעיתים אין כוונה בשלהוב אלא להעליב ולהציק למשתתפי הדיון האחרים. משהחל המשלהב לפעול כך באופן עקבי, יש שיראו בהתנהגותו "טרוליזם", ופעולה זו נקראת לרוב גם "הטרלה".
ניתן לטפל בשלהוב באמצעות הגבלת תוכן, שמאפשרת למשתתפים לסנן חומרים מסוג זה.
ראו גם

אפקט הדיס-אינהיבציה המקוון
החד-קרן הוורודה הבלתי נראית

המחשה של החד־קרן הוורודה הבלתי נראית, המצוירת בצורת מטען
החד־קרן הוורודה הבלתי נראית (באנגלית: Invisible Pink Unicorn, או בקיצור IPU) היא אלה של דת פארודית המשמשת לסאטירה של אמונות תאיסטיות. הדמות מלעיגה טיעונים דתיים שמסתמכים על אי־יכולת של בני האדם להפריך או להוכיח קיומם של אלים, כדי להוכיח שאלים קיימים. כמו שאי אפשר להוכיח או להפריך את קיומו של אלוהים, אי אפשר להוכיח או להפריך את קיומה של אלה שהיא חד־קרן ורוד בלתי נראה. לרוב ממחישים את הדמות באמצעות ציור של חד־קרן ורוד שנמצא בשלבי היעלמות, או על ידי משטח ריק.
אתאיסטים וספקנים משתמשים לפעמים בדמות כדי להגחיך טיעונים דתיים, על ידי החלפת המילה "אלוהים" בביטוי "החד־קרן הוורודה הבלתי נראית".
ההיגיון מאחורי הדמות הוא שמכיוון שאי אפשר לראות אותה, ידוע שהיא בלתי נראית, וששאר תכונותיה מבוססות על אמונה.
היסטוריה

ההתייחסות הראשונה לדמות הייתה בקבוצת הדיון alt.atheism ב־7 ביולי 1990, אך היא פותחה על ידי קבוצת סטודנטים ב־ISCA בין השנים 1994–1995, ואיתה פותחה אמונה דתית אבסורדית שמפורטת במניפסט.
המניפסט מציין תכונות נוספות של הדמות, כגון חיבה ללחם עם צימוקים, ובמשך הזמן תכונות נוספות הוספו לדמות בוויכוחים הומוריסטיים, כגון הענשתה את הלא־מאמינים על ידי דקירתם בקרנה - דבר שמזכיר עקיצת יתוש, וקיומו של שטן לדמות זו - הצדף הסגול של האבדון, אחד מעבדיה של החד־קרן שגורש מהמרעה שלה לאחר שחטא, כשניסה לשכנע את קהל מאמיניה כי היא אוהבת פיצה עם פפרוני ופטריות יותר משהיא אוהבת פיצה עם אננס וירך חזיר.
בנוסף, במשך השנים נוצרו ציורים שלה "מתגלה" במקומות שונים, ונוצר לוגו לדת פרודית זו.
אימוץ הדמות

בשנת 1996 אומץ רעיון דומה לחד־קרן הבלתי נראית כאמצעי לימוד במחנה הקיץ הראשון לחשיבה חופשית בארצות הברית. אחת מהמשימות שקיבלו המחנאים, הייתה לנסות להוכיח שחד־קרניים בלתי נראים, שמשמשים כמטפורה לאלים, אינם קיימים.
ריצ'רד דוקינס, בספרו "יש אלוהים?", התייחס לדמות באומרו שהיא החביבה ביותר על פילוסופים מבין שאר הטיעונים כנגד הדת.
ראו גם

מפלצת הספגטי המעופפת
קנקן התה של ראסל
דת פארודית
לקריאה נוספת

Angeles, Peter A. (1992). Harper Collins Dictionary of Philosophy. Harper Perennial, New York. p. ISBN 0-06-461026-8
הערות שוליים

↑  תשובות לשאלות שכיחות בקבוצת הדיון alt.atheism/ מישל מלקין
| אי-דת |
| --- | --- | --- |
| אתאיזם | אתאיזם מדיני • אתאיזם שלילי וחיובי • אתאיזם אגנוסטי • אתאיזם יהודי • אנטי-תאיזם • דמוגרפיה |  |
| אגנוסטיות | תאיזם אגנוסטי • אתאיזם אגנוסטי |  |
| נונתאיזם | אנטי-תאיזם • הומניזם חילוני • אפתאיזם • פוסט-תאיזם • דאיזם • אנטי-דתיוּת |  |
| דת פארודית | מפלצת הספגטי המעופפת • החד-קרן הוורודה הבלתי נראית • יום חמישי האחרון • קנקן התה של ראסל |  |
רשימת מדינות לפי אי-דת
מוזילה ת'נדרבירד

| --- | --- |

צילום מסך של מוזילה ת'נדרבירד
צילום מסך של מוזילה ת'נדרבירד
 מפתח:  קרן מוזילה
 מחזור חיים:  28 ביולי 2003 – הווה (21 שנים) 
 גרסה אחרונה:  128.7.0esr (5 בפברואר 2025) 
 גרסת בטא:  74.0 בטא 1  ב־17 בפברואר 2020 (לפני 4  שנים, 11  חודשים ו־22  ימים)
 מערכת הפעלה:  חוצה-פלטפורמות:  Microsoft Windows, Mac OS X, לינוקס, אנדרואיד
 נכתבה בשפות:  C++, C, JavaScript 
 סוג רישיון:  הרישיון הציבורי הכללי של גנו,  הרישיון הציבורי הכללי המוקטן של גנו,  הרישיון הציבורי של מוזילה
 קוד מקור:  https://hg.mozilla.org/comm-central 
 קטגוריה:  לקוח דואר אלקטרוני
 www.mozilla.org/thunderbird
 
מוזילה ת'נדרבירד (באנגלית: Mozilla Thunderbird) היא תוכנת דואר אלקטרוני המפותחת על ידי קרן מוזילה כתוכנת קוד פתוח.
גרסאות התוכנה מתורגמות לעברית במקביל או בתוך זמן קצר על ידי הסניף הישראלי של קרן מוזילה. התוכנה מופצת בגרסאות עבור מערכות ההפעלה לינוקס, חלונות ו־macOS, וכן ניתן להשתמש בקוד המקור שלה על מנת להדר גרסאות עבור מערכות הפעלה נוספות.
תכונות עיקריות

Thunderbird מיועדת להיות תוכנת דואר אלקטרוני וקבוצות דיון פשוטה ונוחה לשימוש. התוכנה מאפשרת להתקין הרחבות שונות אשר מוסיפות לה שלל תכונות שלא קיימות בה במקור.
ניהול תיבת דואר: התוכנה מאפשרת לנהל מספר חשבונות דואר וקבוצות דיון במקביל. היא תומכת בתכונות כגון חיפוש מהיר, תיקיות חיפוש וסינון הודעות מתקדם ועוד שלל תכונות אשר מקלות על ניהול ומציאת הודעות.
סינון דואר זבל: התוכנה מכילה מסנן דואר זבל אשר מקל על ההתמודדות עם דואר זבל. בנוסף, ספר הכתובות של המשתמש משמש כרשימת כתובות המורשות לשלוח למשתמש דואר.
אבטחה: התוכנה מספקת מגוון גדול של אפשרויות אבטחה. בין היתר, היא מאפשרת חיבור מאובטח באמצעות TLS לשרתי דואר על מנת להצפין את התעבורה בפרוטוקולי הדואר השונים - POP3, SMTP ו-IMAP. היא גם תומכת בצורה טבעית בפרוטוקול ה-S/MIME לדואר אלקטרוני מאובטח (מה שמאפשר הצפנה וחתימה על הודעות דואר). ניתן גם להוסיף תמיכה בשיטות אבטחה נוספות על ידי שימוש בהרחבות שונות.
קריאת RSS: התוכנה תומכת בקריאה נוחה של עדכוני חדשות בפורמט RSS.
היסטוריה

הפרויקט, הושק במקור ב-2002, בשם "Minotaur" זמן קצר לאחר השקת פרויקט "פיניקס" (השם המקורי של דפדפן "פיירפוקס"), אך לא הצליח לצבור תאוצה. עם ההצלחה של "פיירפוקס", לעומת זאת, גדל הביקוש ללקוח דואר שיצטרף אליו, והעבודה על Minotaur קמה לתחייה תחת השם החדש של Thunderbird, והועברה לערכת הכלים החדשה שפותחה על ידי צוות "פיירפוקס".
ב-7 בדצמבר 2004 שוחררה גרסה 1.0, שזכתה ליותר מ-500,000 הורדות בשלושת הימים הראשונים ליציאתה, ו-1,000,000 בעשרה ימים הראשונים.
ב-23 בדצמבר 2004, הוכרז על פרויקט "Lightning " אשר שילב גם פונקציונליות של לוח שנה (כולל תזמון, משימות וכו').
עבודה משמעותית על "ת'נדרבירד" החלה עם ההכרזה, במרץ 2005, כי מגרסה 1.5 ואילך חבילת היישומים ה־"Mozilla Application Suite" הראשית תתוכנן סביב יישומים נפרדים באמצעות ערכת כלים חדשה. בניוגד לגישת ה-All-in-One הקודמת של רקן מוזילה, זאת כדי לאפשר למשתמשים לערבב ולהתאים את יישומי מוזילה עם חלופות. חבילת "Mozilla Application Suite" המקורית ממשיכה להתפתח כ-SeaMonkey.
ב-19 בפברואר 2008 חברת "Mozilla Messaging" החלה את פעילותה, כחברה בת של קרן מוזילה, האחראית לפיתוח דואר אלקטרוני ומוצרי תקשורת דומים. ההתמקדות הראשונית שלה הייתה בפיתוח הגרסה הבאה Thunderbird 3 (גרסת האלפה הראשונה הושקה במאי 2008). הגרסה הושקה רשמית בדצמבר 2009. בין החידושים שלו היו: מערכת חיפוש הודעות חדשה, שמציעה כלי מיון מתקדמים, כולל חיפוש בעזרת כלי קו זמן ואפשרות להשתמש בהשלמה אוטומטית; לחיצה כפולה על הודעה שתפתח אותה תחת לשונית חדשה בתוך החלון הראשי במקום לפתוח חלון חדש. שיפורים במנהל התוספות, בניהול התיקיות, בפס הכלים, ובהצגת תקציר ההודעות; ושיפור השילוב של תיבת דואר מבוססת ג'ימייל.
ב-4 באפריל 2011, "Mozilla Messaging" מוזגה לקבוצת "Mozilla Labs" של קרן מוזילה.
ביולי 2011 הושקה גרסה חדשה של "ת'אנדרבירד". בכדי ליישר קו עם הדפדפן "פיירפוקס", זכתה הגרסה החדשה למספר 5, למרות שהגרסה הקודמת הייתה 3. הגרסה כללה: טיפול בתוספים בדף מיוחד שמציג מנהל תוספות חדש ומאורגן, שזהה כמעט לחלוטין לזה של פיירפוקס, וכולל הפניה לתוספים שמתאימים לדפדפן; מהירות עבודה גבוהה; אפשרות להזיז את הלשוניות השונות שנפתחות באופן חופשי ממקום למקום; אשף הגדרת חשבון חדש, שעל ידי הזנת שם המשתמש והסיסמה בלבד מאתר את ההגדרות הנדרשות לפתיחת החשבון בצורה אוטומטית; הצגת גודלם של קבצים מצורפים בהודעת הדואר (תוסף שהוא חיוני במיוחד עבור שירותי דואר שקובעים מגבלת נפח בעת שליחת הודעה חדשה); ולמעלה מ-390 תיקונים שונים בפלטפורמה עצמה במטרה לשפר את המהירות, הביצועים והיציבות של ת'אנדרבירד.
ב-6 ביולי 2012, תזכיר סודי של קרן מוזילה הודלף ופורסם. התזכיר ציין כי מוזילה תפסיק לתמוך בפרויקט ופיתוח נוסף של תכונות חדשות יישאר בידי הקהילה. התזכיר היה מיועד לפרסום ב-9 ביולי 2012. מוזילה הודיעה שהיא שומטת את העדיפות של פיתוח "ת'נדרבירד", מכיוון שהמאמץ המתמשך להרחיב את מערך התכונות של "ת'נדרבירד" היה ברובו עקר. מודל הפיתוח החדש שהציעה כלל רק "מהדורות תמיכה מורחבות", המספקות עדכוני אבטחה ותחזוקה, תוך שהיא מאפשרת לקהילה להשתלט על פיתוח תכונות חדשות.
ראו גם

מוזילה פיירפוקס
הערות שוליים

↑  קפטן אינטרנט, התאנדבירד - עכשיו בעברית, באתר הארץ, 19 בדצמבר 2004
↑  ימי גליק, המהפכה המריאה ברעם גדול, באתר הארץ, 30 בדצמבר 2004
↑  קפטן אינטרנט, האם חבילת מוזילה הגיעה לסוף הדרך?, באתר הארץ, 14 במרץ 2005
↑  צבי קצבורג, ‏מוזילה תשיק היום את תוכנת הדואר האלקטרוני Thunderbird 3, באתר "אנשים ומחשבים", 8 בדצמבר 2009
↑  צבי קצבורג, ‏מוזילה השיקה גרסה חדשה של Thunderbird, באתר "אנשים ומחשבים", 5 ביולי 2011
↑  צבי קצבורג, ‏מוזילה תפסיק לתמוך בפיתוח Thunderbird, באתר "אנשים ומחשבים", 10 ביולי 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4829733-1  LCCN: no2006020688  NKC: ph349433  VIAF: 182119932   WorldCat (עם VIAF): 182119932
אינטרנט ברוסיה

לוגו Runet על פרס Runet 2009 Runet.
אינטרנט ברוסיה או אינטרנט רוסי (ברוסית: российский Интернет) ולעיתים רונט (Runet, באמצעות שתי האותיות הראשונות מרוסית+נט) הוא חלק מהאינטרנט הקשור לרוסיה. 
נכון לשנת 2015, הגישה לאינטרנט ברוסיה זמינה לעסקים ולמשתמשים ביתיים בצורות שונות, כולל חיוג, כבלים, DSL, FTTH, אינטרנט סלולרי, אלחוטי ולווין.
נכון ליולי 2018 היו 114,920,477 אנשים (80.86% מכלל האוכלוסייה במדינה) משתמשי אינטרנט.
נכון לספטמבר 2020 רוסיה דורגה במקום 47 מבין מדינות העולם לפי מהירות הגישה לאינטרנט בפס רחב קבוע, עם מהירות הורדה ממוצעת של 75.91 מגהבייט לשנייה ו-88 במהירות הגישה לאינטרנט סלולרי עם 22.83 מגה-בייט לשנייה.
בספטמבר 2011 רוסיה עקפה את גרמניה בשוק האירופי עם מספר המבקרים ברשת. במרץ 2013 סקר מצא כי רוסית הפכה לשפה השנייה הנפוצה ביותר באינטרנט. האינטרנט ברוסיה נקרא לפעמים גם רונט, אם כי מונח זה מתייחס בעיקר לאינטרנט בשפה הרוסית.
הרוסים הם משתמשים חזקים ברשתות החברתיות, מהם Odnoklassniki.ru (בשימוש על ידי 75% מגילאי 25–35 הרוסים בשנת 2009) ו-VKontakte הם הפופולריים ביותר. LiveJournal מהווה אף הוא פלטפורמה פופולרית.