stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'לי רול
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | עבודה מועמדת | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2024 | פרס גראמי | תגלית השנה |  | מועמדות |  |
| 2024 | פרס גראמי | ביצוע הקאנטרי הטוב ביותר של צמד/להקה | "Save Me" | מועמדות |  |
| 2024 | פרס בחירת הקהל | זמר הקאנטרי של השנה |  | זכייה |  |
| 2024 | פרס בחירת הקהל | האמן החדש של השנה |  | מועמדות |  |
| 2024 | פרס המוזיקה של iHeartRadio | אמן השנה |  | מועמדות |  |
| 2024 | פרס המוזיקה של iHeartRadio | אמן הפופ החדש הטוב ביותר |  | זכייה |  |
| 2024 | פרס המוזיקה של iHeartRadio | אמן הקאנטרי של השנה |  | מועמדות |  |
| 2024 | פרס המוזיקה של iHeartRadio | אמן הקאנטרי החדש הטוב ביותר |  | זכייה |  |
| 2024 | פרס המוזיקה של iHeartRadio | האמן החדש הטוב ביותר (אלטרנטיבי ורוק) |  | מועמדות |  |
| 2024 | פרס המוזיקה של iHeartRadio | שיר הרוק של השנה | "Need a Favor" | מועמדות |  |
| 2024 | פרס המוזיקה של iHeartRadio | אמן הרוק של השנה |  | מועמדות |  |
| 2024 | פרס המוזיקה של iHeartRadio | הסרט המוזיקלי הטוב ביותר | "Save Me" | מועמדות |  |
| 2024 | פרס המוזיקה של CMT | קליפ השנה | "Need a Favor" | זכייה |  |
| 2024 | פרס המוזיקה של CMT | קליפ השנה – גבר | "Need a Favor" | זכייה |  |
| 2024 | פרס המוזיקה של CMT | ביצוע השנה של CMT | "Need a Favor" | זכייה |  |
| 2024 | פרס האקדמיה למוזיקת קאנטרי | בדרן השנה |  | מועמדות |  |
| 2024 | פרס האקדמיה למוזיקת קאנטרי | זמר השנה |  | מועמדות |  |
| 2024 | פרס האקדמיה למוזיקת קאנטרי | סינגל השנה | "Need a Favor" | מועמדות |  |
| 2024 | פרס האקדמיה למוזיקת קאנטרי | אירוע המוזיקה של השנה | "Save Me" (עם לייני וילסון) | זכייה |  |
| 2024 | פרס בחירת הילדים של ניקלודיאון | אלבום אהוב | Whitsitt Chapel | מועמדות |  |
| 2024 | פרס בחירת הילדים של ניקלודיאון | אמן פורץ האהוב |  | מועמדות |  |
| 2024 | פרס בחירת הילדים של ניקלודיאון | שיתוף פעולה מוזיקלי אהוב | "Wild Ones" (עם ג'סי מרף) | מועמדות |  |
| 2024 | פרס הווידאו קליפים של MTV | שיתוף הפעולה הטוב ביותר | "Wild Ones" (עם ג'סי מרף) | מועמדות |  |
| 2024 | פרס הווידאו קליפים של MTV | קליפ למטרה טובה | "Best for Me" (עם ג'וינר לוקאס) | מועמדות |  |
| 2024 | פרס איגוד מוזיקת הקאנטרי | בדרן השנה |  | מועמדות |  |
| 2024 | פרס איגוד מוזיקת הקאנטרי | אלבום השנה | Whitsitt Chapel | מועמדות |  |
| 2024 | פרס איגוד מוזיקת הקאנטרי | זמר השנה |  | מועמדות |  |
| 2024 | פרס המוזיקה של בילבורד | אמן מכירות שירים מוביל |  | מועמדות |  |
| 2024 | פרס המוזיקה של בילבורד | אמן רוק מוביל |  | מועמדות |  |
| 2024 | פרס המוזיקה של בילבורד | שיר הארד רוק מוביל | "All My Life" | זכייה |  |
| 2025 | פרס גראמי | ביצוע סולו קאנטרי הטוב ביותר | "I Am Not Okay" | מועמדות |  |
| 2025 | פרס גראמי | שיר הקאנטרי הטוב ביותר | "I Am Not Okay" | מועמדות |  |
אמפתיה

אמפתיה היא היכולת לזהות את מצבו הנפשי של האחר ולהבין אותו.
התנהגות אמפתית מופיעה בדרך כלל כתגובה למצוקה אצל הזולת.
אמפתיה (Empathy, ἐμπάθεια) היא תהליך פסיכולוגי, רגשי-שכלי, שבו אדם מבין ומרגיש במידה מסוימת את מצבו הנפשי של הזולת, מנקודת המבט של הזולת. בשפת הדימויים הפסיכולוגית, מוסברת אמפתיה כמו "כניסה לנעליו של האחר".
מקור המילה הוא תרגום של המילה הגרמנית Einfühlung שמשמעותה הוא להרגיש לתוך (Feeling into).
תהליך זה דורש יכולת לצאת לזמן-מה מן האני, ולכוון את הרגש וההבנה לקליטת מצבו הנפשי של הזולת. יכולת זו נקראת יכולת אמפתית. יכולת אמפתית מתבססת על תאוריה של תודעה. בתהליך האמפתי מתפתחת רגישות וקרבה כלפי הזולת. אמפתיה מופיעה לעיתים קרובות כתגובה למצוקה אצל הזולת. רבים כוללים בהגדרת האמפתיה לא רק את קליטת מצבו הנפשי של הזולת והבנתה, אלא גם את העברתה לזולת, כך שהוא ירגיש מובן-נפשית, או ש״מרגישים יחד איתו״.
הגדרה

מקור המושג הוא במילה היוונית empatheia ("אמפתיה"), שפירושו המילולי "קרבה גופנית". המושג אומץ בסוף המאה ה-19 על ידי הפילוסוף הגרמני תיאודור ליפס, תחת המינוח בגרמנית שפירושו "להרגיש כלפי", או "להרגיש לתוך". ליפס ביקש להשתמש במושג כדי לתאר את החוויה האסתטית באומנות, מזווית המבט של הצופה ביצירה.
אפשר להגדיר אמפתיה כתגובה של אדם באופן ההולם את מצבו של הזולת יותר מאשר את מצבו שלו. לפי היינץ קוהוט (1966), אמפתיה היא דרך לאסוף נתונים פסיכולוגיים על הזולת, דימוי חווייתם הפנימית וקליטה של מצבים פסיכולוגיים מורכבים אשר לשם איסוף מידע שיטתי עליהם נדרשות פעולות מורכבות וארוכות מאוד. קוהוט תיאר את רגש האמפתיה: "לחשוב ולהרגיש את עצמך בחיים הפנימיים של אחר".
דייוויס (1983) פיתח מודל להגדרת האמפתיה, והציע כי לאמפתיה ארבעה היבטים משלימים, שניים מהם קוגניטיביים: (1) התייחסות פרספקטיבית (Perspective taking) ו-(2) פנטזיה; ושניים אפקטיביים: (3) דאגה אמפתית ו-(4) מצוקה אישית.
על בסיס מודל זה פיתחו מרשל ועמיתיו מסגרת תאורטית לתהליך של אמפתיה המתרחש בארבעה שלבים קבועים:
א. זיהוי המצב הרגשי של הזולת
ב. ראיית העולם מנקודת המבט של הזולת
ג. העתקה והתנסות ברגש זהה לרגש הנצפה אצל הזולת (שיחזור)
ד. מעשה המפחית מצוקה אצל הזולת או מעשה אחר הנובע מתוך הזדהות עימו.
מהגדרות אלה ניתן ללמוד כי אמפתיה היא מבנה רגשי וקוגניטיבי רב-גורמי, ונדרשים מספר רכיבים ותהליכים מורכבים, כדי לייצר תגובה אמפתית. כל שינוי ברכיבים האלו, בעוצמתם או באינטראקציות ביניהם יוביל לתגובה אמפתית אחרת.
סוגי אמפתיה

חוקר התרבות חן למפרט, בחן את תופעות האמפתיה והחמלה בתרבויות שונות. הוא מבחין בין שלושה סוגים של הזדהות-אמפתית, אשר מופיעים בצורה כלשהי בתרבויות ובנקודות זמן שונות, אך מציינים חוויות דומות:
אמפתיה דמיונית - לה שני אופנים: האופן האחד הוא לדמיין את הרגשת הזולת, ללא קשר למצבו האמיתי. במקרה כזה, האמפתיה היא פרי דמיונו של המתבונן והתהליך כולו מתרחש בינו לבין עצמו, כולל הכניסה המדומה לתודעתו או רגשותיו של 'הזולת'; האופן השני הוא ההזדהות עם כאבם של אנשים דמיוניים שכלל אינם נוכחים, אלא שאנחנו מדמים את מצבם ובאמצעות הדמיון חווים כאב (או שמחה) שנדמה לנו שהוא כאבם. כמו במקרה שנודע לנו על אסון ואנו מדמיינים את עצמנו במקום האנשים שנפגעו. תיאור של הזדהות כזו נפוץ בעיקר ביחס לצפייה בסרטים, בקריאת-ספרים ובהזדהות עם מצוקות-חברתיות כלליות. זוהי כניסה לעורו של זולת, אלא שזולת זה נבנה באופן דמיוני.
אמפתיה אליגורית - הזדהות עם תוכני-הנפש של הזולת, אשר מתבססת על ההיסטוריה החווייתית של המתבונן. במקרה זה, ההרגשה היא מן הסוג של "אהה, בדיוק כך הרגשתי כאשר...". בחוויה זו יש כניסה חלקית לעורו של הזולת, אך שאין בה התמזגות או אובדן של תחושת ה"אני" המקורית, אלא ההפך – אנו נכנסים לזווית המבט של הזולת, כשאנו מצוידים ב"אני" המקורי שלנו, ולא רק שאיננו 'מאבדים' אותו, אלא משתמשים בו כדי לראות דרכו את חוויית הזולת. סוג זה של אמפתיה מתאים לחוויית ההזדהות, כפי שהיא מוצגת בדרך-כלל בספרות הפסיכולוגית.
חוויית הזדהות טוטאלית - התמזגות, או אולי אובדן מלא של תחושת ה-"אני" אשר קשורה למעבר אל נפשו של הזולת. חוויה זו היא, ביסודה, כה טוטאלית עד שלא ברור כלל ועיקר למי היא שייכת: האם זו חווייתו של הסובל, או אולי של האדם האמפתי המתבונן בו.
תשתית עצבית של אמפתיה רגשית > הגדרת אמפתיה רגשית

אמפתיה היא היכולת של אדם אחד להרגיש רגש תואם למצבו הרגשי של אדם אחר. לתגובה אמפתית רגשית ישנן קטגוריות עיקריות שניתן לראותן בזמן צפייה באדם אחר החווה כאב: תגובות המכוונות לעצמי ותגובות המכוונות לאחר. תגובות רגשיות המכוונות לעצמי הן תחושות מצוקה וחרדה בעת צפייה בחוויה שלילית של אדם אחר, בעוד שתגובות המכוונות לאחר מכילות בתוכן רגשות הממוקדים ברווחה הנפשית של אדם אחר, כולל דאגה או סימפתיה כלפי אותו אדם
תשתית עצבית של אמפתיה רגשית > עקרון המערכות המשותפות

מודל מוחי לאמפתיה רגשית המתמקד בביטוייה הפיזיולוגיים הוא מודל המערכות המשותפות. בהתאם למודל זה קיימות מערכות מוחיות רבות (למשל, המערכת התחושתית (סומטו-סנסורית), האחראית על תפישת תחושות הגוף) אשר מגיבות בצורה דומה גם כאשר אדם חווה חוויה רגשית או תחושתית וגם כאשר הוא צופה באדם אחר אשר חווה חוויה דומה. דמיון מוחי-גופני זה בין אדם החווה מצוקה לבין אדם אחר שצופה בו מהווה בסיס לשיתוף רגשי גופני ביניהם ומהווה תשתית מוחית לחוויית האמפתיה. המערכות המשותפות שמדווחות באופן הכי שכיח בספרות הן המערכת התחושתית, האינסולה הקדמית ופיתול החגורה הקדמי, והמערכת הלימבית.
תשתית עצבית של אמפתיה רגשית > פרדיגמת הכאב לחקר אמפתיה רגשית

צפייה בכאבו של אדם אחר מגבירה את המוטיבציה להתנהגות פרו חברתית שמטרתה לסייע לאחר להפחית את כאבו. בגלל הבולטות של מצבי הכאב, חשיפה לכאבו של האחר משמשת כאחת הפרדיגמות המרכזיות בחקר מוחי של אמפתיה רגשית. השאלה שמובילה מחקרים אלו היא האם כאבו של האחר מפעיל בנו את אותן המערכות המוחיות שהיו פועלות אילו אנחנו עצמנו היינו חשים את הכאב.
מטריצת הכאב במוח בנויה משני מרכיבים, הראשון הוא מרכיב תחושתי המערב את קליפת המוח התחושתית הראשונית והמשנית. מערכות אלו מספקות מיפוי של מוקדי הכאב והתחושה המדויקת שהתלוותה לכאב. המרכיב השני הוא מרכיב רגשי מוטיבציוני העומד בבסיס החוויה של חוסר נעימות והמעורר את הרצון להימנע מתחושת הכאב. מרכיב זה מערב את פעילותן של האינסולה הקדמית ואזור פיתול החגורה הקדמי כאשר לאינסולה יש תפקיד מרכזי באינטגרציה של מידע גופני ורגשי.
מודל המערכות המשותפות מנבא הפעלה של מטריצת הכאב במוח הן במצבי כאב אישיים והן בעת צפייה בכאבו של האחר. מחקר פורץ דרך בחן היפותזה זו באמצעות קבוצת נשים ובני זוגן אשר קיבלו מכות חשמל לסירוגין. לפעמים האישה חוותה כאב אישי ולפעמים ידעה כי בן זוגה חווה כאב זה בעצמו. הממצאים הראו תגובה דומה באינסולה ובאזור פיתול החגורה הקדמי כאשר הפרט חש כאב בעצמו וכאשר אדם אחר היקר לו חש כאב. מחקר נוסף בחן דפוס זה במהלך משחק כלכלי, כאשר בתנאי אחד השחקן השני התנהג בצורה הוגנת ואילו בתנאי השני התנהגותו לא הייתה הוגנת. התוצאות הראו שכאשר השחקן השני שיחק בצורה לא הוגנת התגובה באינסולה לכאבו הייתה נמוכה יותר ביחס לשחקן ששיחק בצורה הוגנת. מחקר נוסף הראה שתמונות של כאב עם פרטים ויזואליים ברורים של הפגיעה מעוררות הפעלה של המרכיב התחושתי של הכאב בנוסף להפעלת האינסולה הקדמית. התגובות המשותפות באינסולה הקדמית למצבי כאב ומצוקה אישיים וכן לכאבו של האחר הביאו לכינויו של אזור זה "מוקד האמפתיה המוחית".
תשתית עצבית של אמפתיה רגשית > הרחבת פעולת המערכות המשותפות לחוויות רגשיות

סדרה של מחקרי דימות מוחי הציגה עדויות לתגובה עצבית משותפת (היינו אמפתיה מוחית) למצבים סומטיים ורגשיים שונים. אזורים מוחיים כגון האינסולה הקדמית, האמיגדלה, כמו גם חלקים של קליפת המוח המוטורית והתחושתית מופעלים בתגובה לקשת רחבה של מצבים רגשיים אישיים כדוגמת כעס ופחד, וכן בתגובה לצפייה באנשים אחרים שחווים רגשות אלו. נהוג לתאר הדדיות מוחית זו כשיקוף וחיקוי בין העצמי לאחר של המרכיבים השונים המעורבים בחוויה רגשית, הכוללים חיקוי אוטומטי של הבעות פנים, מנחי גוף ומצבים הומיאוסטטים שמעורבים בחוויה הרגשית. על ידי שיקוף פיזיולוגי של האחר, זוכה האדם להבנה גופנית, פרה-קוגניטיבית של מצבו הפנימי. כלומר, שיקוף זה מתווך את תחושת האמפתיה הרגשית שאנו חווים כלפי כאב פיזי ופסיכולוגי של אנשים בסביבתנו.
אמפתיה בבעלי חיים

תחת הגדרות מסוימות אמפתיה הובחנה אצל מספר בעלי חיים מלבד בבני אדם. בין השאר הובחנה אמפתיה אצל פרימטים כמו קופי אורנגאוטן, אצל ציפורים, ואצל מכרסמים. במחקר שנעשה על חולדות הוכנסו זוגות של חולדות לתוך תאים, כאשר אחת מהחולדות כלואה בתוך כלוב קטן ללא יכולת לצאת והשנייה חופשייה בתא. בניסוי אחד, החולדות למדו לפתוח את דלת הכלוב ועשו זאת מהר יותר (בממוצע כ-7 ימים) ובתכיפות גבוהה יותר (כ-75% מהחולדות), יחסית לניסוי הביקורת בו הכלוב היה ריק או הכיל חפץ בדמות חולדה. בניסוי שני, התא כלל כלוב נוסף שהכיל שוקולד. לאחר 6 ימים, חולדות פתחו דלת הכלוב בו הייתה החולדה הכלואה באותה תדירות שפתחו את דלת הכלוב שהכיל שוקולד. תוצאות המחקר פורשו כעדות להתנהגות אמפתית של החולדות, אך יש החולקים על פרשנות זו.
אמפתיה מול סימפתיה

לעיתים נוטים לבלבל בין אמפתיה ובין סימפתיה. שני המושגים באים כדי להתמודד עם אדם קרוב שחווה קושי או משבר מסוים, אך בעוד האמפתיה היא היכולת לחוש ברגשותיו של השני ולהשתתף עמו ברגשות אלה (למשל השתתפות בצער) בצורה של הזדהות, אזי הסימפתיה היא תחושת החמלה כלפי האחר והרצון לראות אותו שמח יותר, לרוב על ידי סיוע ועזרה ממשית.
יש הבדל מהותי בין להרגיש בדיוק כמו האדם האחר ובין לחוש כלפיו חמלה או רחמים, וזו במהותה ההבחנה העיקרית בין אמפתיה ובין סימפתיה.
ראו גם

נוירון מראה
חמלה
אנטיפתיה
סימפתיה
גיוס קולות עמוק - שימוש בשיחות עומק אמפתיות כדרך להביא לשינוי פוליטי
לקריאה נוספת

אניטה מורג'ני, רגישות היא העוצמה החדשה, אופוס (הוצאה לאור), 2022.
גביע הליגה הלאומית

| --- | --- |
 ענף:  כדורסל
 תאריך ייסוד:  2021
 ארגון מפעיל:  מנהלת הליגה הלאומית
 מספר מתמודדים:  קבוצות הליגה הלאומית בכדורסל
 מדינות משתתפות:  ישראל ישראל
 מפעל גבוה יותר:  גביע המדינה
 מפעל מקביל:  הליגה הלאומית בכדורסל
 מפעל נמוך יותר:  גביע האיגוד
 גביע הליגה הלאומית 2024/2025
 
גביע הליגה הלאומית הוא טורניר הגביע של הליגה הלאומית בכדורסל, ומפעל הגביע השני בחשיבותו אחרי גביע המדינה.
רקע

הטורניר הוקם לראשונה לקראת עונת 2021/2022 בו משתתפות קבוצות הליגה הלאומית בכדורסל, ההחלטה נבעה לאחר שאיגוד הכדורסל הכריז על שינוי בשיטת גביע המדינה כאשר רק 8 הקבוצות הראשונות בסיום הסיבוב הראשון של עונת 2021/2022 ישתתפו בתחרות.
מחזיקות הגביע

| עונה | זוכה | סגנית | תוצאה | מאמן מחזיקת גביע |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021/2022 | הפועל עפולה | אליצור "איתו" אשקלון | 96–78 | ניר קפלן |
| 2022/2023 | עירוני נהריה | אליצור "איתו" אשקלון | 87–82 | שי סגלוביץ' |
| 2023/2024 | אליצור עירוני נתניה | אליצור שומרון | 71–53 | רובן נייברגר |
| 2024/2025 | א.ס רמת השרון | עירוני נהריה | 69-74 | גיא קנטור |
הערות שוליים

↑  אור שקדי‏, גביע המדינה בכדורסל יכלול את 8 הקבוצות הראשונות בליגת העל בסיום הסיבוב הראשון, באתר וואלה, 10 במאי 2021
עינת גלזר-זרחין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  2 בנובמבר 1963 (בת 61) 
 שם לידה:  עינת גלזר 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  בית הספר לקולנוע וטלוויזיה ע"ש סטיב טיש 
 בן או בת זוג:  שמי זרחין 
 פרסים והוקרה:  פרס אופיר לעריכה הטובה ביותר (1998)  פרס אופיר לעריכה הטובה ביותר (2005)  פרס אופיר לעריכה הטובה ביותר (2006)  פרס אופיר לעריכה הטובה ביותר (2004)  פרס אופיר לעריכה הטובה ביותר (1999)  פרס אופיר לעריכה הטובה ביותר (2002)  פרס אופיר לעריכה הטובה ביותר (2011) 
 פרופיל ב-IMDb
 
עינת גלזר-זרחין (נולדה ב-2 בנובמבר 1963) היא עורכת קולנוע ישראלית. היא הישראלית בעלת שיא הזכיות בפרס אופיר לעריכה הטובה ביותר. זכתה בשבעה פרסים כעורכת עד כה.
אודות

גלזר היא בוגרת החוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב.
זכתה בפרסי אופיר בקטגוריית העריכה על הסרטים "מסוכנת" (1998), "החברים של יאנה" (1999), "כנפיים שבורות" (2002), "מדורת השבט" (2004), "איזה מקום נפלא" (2005), "אביבה אהובתי" (2006), ו"הערת שוליים" (2011).
כמו כן, זכתה בפרס דוקאביב על עריכת הסרט "הקומדיאנטים" (1999).
אודות > חיים אישיים

היא נשואה לבמאי הקולנוע שמי זרחין ואמא לשלושה, מתגוררת בתל אביב.
פילמוגרפיה > סרטי קולנוע

חסד מופלא (1992) - בבימוי עמוס גוטמן
זהר (1993) - בבימוי ערן ריקליס
ארץ חדשה (1994) - בבימוי אורנה בן דור
לילסדה (1995) - בבימוי שמי זרחין
מסוכנת (1998) - בבימוי שמי זרחין
החברים של יאנה (1999) - בבימוי אריק קפלון
כנפיים שבורות (2002) - בבימוי ניר ברגמן
הכוכבים של שלומי (2003) - בבימוי שמי זרחין
מדורת השבט (2004) - בבימוי יוסף סידר
איזה מקום נפלא (2005) - בבימוי אייל חלפון
אביבה אהובתי (2006) - בבימוי שמי זרחין
נודל (2007) - בבימוי איילת מנחמי
החוב (2007) - בבימוי אסף ברנשטיין
סיפור גדול (2009) - בבימוי שרון מימון וארז תדמור
הבודדים (2009) - בבימוי רנן שור
הדקדוק הפנימי (2010) - בבימוי ניר ברגמן
הערת שוליים (2011) - בבימוי יוסף סידר
העולם מצחיק (2012) - בבימוי שמי זרחין
הבן של אלוהים (2014) - בבימוי גיא נתיב וארז תדמור
מיתה טובה (2014) - בבימוי שרון מימון וטל גרניט
הקפות (2015) - בבימוי לי גילת
המילים הטובות (2015) - בבימוי שמי זרחין
ארץ פצועה (2015) - בבימוי ארז תדמור
ישמח חתני (2016) - בבימוי אמיל בן שמעון
נמל בית (2016) - בבימוי ארז תדמור
הנשף (2018) - בבימוי שרון מימון
עד הקצה - ג'סטה 2 (2018) - בבימוי קובי מחט
מרסי (2019) - בבימוי טלי שלום עזר
הגולם (2019) - בבימוי יואב ודורון פז
בשורות טובות (2019) - בבימוי ארז תדמור
חכמת רחוב (2021) - בבימוי ארז תדמור
חמדה (2024) - בבימוי שמי זרחין
סודה (2024) - בבימוי ארז תדמור
בנות כמונו (2024) - בבימוי לי גילת
פילמוגרפיה > סרטים דוקומנטריים

אוהבים אותך פטרישה (1997) - בבימוי שירי שחר
החברים של תאו (1998) - בבימוי איל חלפון
הקומדיאנטים (1999) - בבימוי ארנון גולדפינגר
מאה ילדים שלי (2003) - בבימוי עמליה מרגולין ואושרה שוורץ
בית אהבה (2007) - בבימוי אילת ברגור
פילמוגרפיה > סרטים קצרים

ג'קי (1990) - בבימוי רחל אסתרקין
חבצלת (1990) - בבימוי לבנה חכים
פילמוגרפיה > סרטי טלוויזיה

מצליח (1997) - בבימוי של ערן ריקליס ושודר בערוץ 2
אמא ו' (2001) - בבימוי שחר רוזן ושודר בערוץ 2
פרצוף של פוקר (2001) - בבימוי איתן ענר ושודר בערוץ 2
במבי קופצת למים (2004) - בבימוי איתן ענר ושודר ב-HOT3
שיווי משקל (2005) - בבימוי דורית חכים ושודר ב-HOT3
פילמוגרפיה > סדרות טלוויזיה

תמונות יפואיות (1996) - בבימוי אריק לובצקי ומתי הררי
האישה האחרת (2001-2000) - בבימוי אורי ענבר ושמי זרחין
שיעור חופשי (2005) - בבימוי עמליה מרגולין
טקסי דרייבר (2012-2010) - בבימוי איתן ענר (2010) איתן צור (2012)
פלפלים צהובים (2014-2010) - בבימוי קרן מרגלית ואמנון קוטלר
קטמנדו (2012) - בבימוי אמיל בן שמעון
שנות ה-80 (2017-2013) - בבימוי קובי חביה
ג'וני ואבירי הגליל (2015) - בבימוי דני רוזנברג
נופלות על הרגליים (2017) - בבימוי איילת מנחמי
להעיר את הדב (2018) - בבימוי קרן מרגלית
הנערים (2019) - בבימוי יוסף סידר ותאופיק אבו ואיל
הצבי (2024) - בבימוי קרן מרגלית
ג'יי קול

ערך זה עוסק בראפר. אם התכוונתם לכדורגלן, ראו .
| --- | --- |

קול בהופעה ב-2023
 לידה:  28 בינואר 1985 (בן 40) פרנקפורט שבמערב גרמניה
 שם לידה:  ג'רמיין לאמאר קול
 שם במה:  J. Cole 
 מוקד פעילות:  ראלי, קרוליינה הצפונית, ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-2007
 מקום לימודים:  Terry Sanford High School, אוניברסיטת סנט ג'ונס (ניו יורק) 
 עיסוק:  ראפר  מפיק מוזיקלי  זמר  פזמונאי  שחקן כדורסל
 סוגה:  סאות'רן היפ הופ, היפ הופ תודעתי 
 שפה מועדפת:  אנגלית אפרו־אמריקנית 
 כלי נגינה:  קול, קלידים, סמפלר
 חברת תקליטים:  דרימוויל רקורדס, קולומביה רקורדס, אינטרסקופ רקורדס, רוק ניישן, סוני מיוזיק 
 שיתופי פעולה בולטים:  באס, דרייק, ג'יי זי, קנדריק לאמאר, JID
 מספר צאצאים:  2 
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:  
 
ג'רמיין לאמאר קול (באנגלית: Jermaine Lamarr Cole; נולד ב־28 בינואר 1985), המוכר בשם הבמה שלו ג'יי קול, הוא ראפר ומפיק מוזיקלי אמריקאי. קול גדל בפאייטוויל שבקרוליינה הצפונית, והתפרסם לראשונה עם מיקסטייפ הבכורה שלו, The Come Up, שיצא בתחילת 2007.
קול לימד את עצמו לנגן בפסנתר, ופועל גם כמפיק. קול הפיק סינגלים עבור אמנים כמו קנדריק לאמאר וג'נט ג'קסון, וגם את רוב השירים באלבומים של עצמו.
חיים אישיים

בינואר 2016 ריאיין את קול הבמאי ראיין קוגלר, בראיון, חשף שהוא נשוי. אשתו, מליסה הולהט, למדה באוניברסיטת סנט ג'ון עם קול, ובנוסף היא המנכ"לית של הלייבל שייסד קול, דרימוויל רקורדס. כמו כן, במאי 2018, בריאיון עם שדרנית הרדיו אנג'י מרטינז, קול אמר כי לו ולאשתו יש בן יחד. בשנת 2019, הוא דיבר בפומבי על בנו. ב-20 ביולי 2020, קול חשף שיש לו שני ילדים.
קול הוא אזרח כפול של גרמניה וארצות הברית.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2011: Cole World: The Sideline Story
2013: Born Sinner
2014: 2014 Forest Hills Drive
2016: 4 Your Eyez Only
2018: KOD
2021: The Off-Season
דיסקוגרפיה > אלבומי הופעה

2016: Forest Hills Drive: Live From Fayetteville, NC
דיסקוגרפיה > אלבומי אוסף

2014: Revenge of the Dreamers
2015: Revenge of the Dreamers II
2019: Revenge of the Dreamers III
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

2013: Truly Yours
2013: Truly Yours 2
2020: Lewis Street
דיסקוגרפיה > מיקסטייפים

2007: The Come Up
2009: The Warm Up
2010: Friday Night Lights
2024: Might Delete Later
פילמוגרפיה

| קולנוע וטלוויזיה> שנה | קולנוע וטלוויזיה> כותרת | קולנוע וטלוויזיה> בתפקיד |
| --- | --- | --- |
| 2015 | J. Cole: Road to Homecoming | עצמו |
| 2015 | Forest Hills Drive: Homecoming | עצמו |
| 2016 | Eyez | עצמו |
| 2017 | J. Cole: 4 Your Eyez Only | עצמו |
| 2017 | Raising Bertie | מפיק בפועל |
| 2018 | Out Of Omaha | מפיק בפועל |
| 2019 | Dreamville Presents: REVENGE | מפיק בפועל |
16 Carriages

"16 Carriages" הוא שיר של הזמרת האמריקאית ביונסה מתוך אלבום האולפן השמיני שלה, Cowboy Carter; כסינגל מוביל של האלבום לצד "Texas Hold 'Em". השיר יצא לאור ב-11 בפברואר, על ידי חברות התקליטים פארקווד אנטרטיינמנט וקולומביה רקורדס.
"16 Carriages" הוא בלדת קאנטרי על גיל ההתבגרות ועל מערכת היחסים ביו הורים לילדיהם. מבקרי מוזיקה שיבחו את השיר, את המוזיקליות שלו ועל השירה של ביונסה[דרוש מקור]. השיר הגיע עם צאתו למקום התשיעי במצעד שירי הקאנטרי של בילבורד[דרוש מקור].
רקע

ורייזון, חברת התקשורת האמריקאית, שחררה שני טיזרים קצרים לקראת הסופרבול LVIII. בפרסומת הראשונה ביונסה והשחקן והקומיקאי האמריקאי, טוני הייל, מוכרים יחדיו לימונדה קריצה לשמו של אלבום האולפן השישי של ביונסה, Lemonade. בטיזר שני נראה פסל של סוס כסף, קריצה לעטיפת אלבום האולפן השביעי של ביונסה, Renaissance.
בחודש פברואר 2024, מהלך הסופרבול, פורסמה פרסומת בת דקה עם טוני הייל ובה ביונסה מאתגרת את עצמה באתגר "לשבור" את "שירות האינטרנט של ורייזון 5G". בפרסומת, ביונסה מנסה "לשבור" את האינטרנט בכמה ניסיונות; מכירת לימונדה, נגינת סקסופון, השקת אוסף בובות ברבי (BarBey; ביונסה קראה לאוסף בובות הברבי שלה כך מפני זכויות יוצרים), הכרזה על מועמדותה למירוץ לנשיאות ארצות הברית וטיסה לחלל. באותו יום, ביונסה הכריזה על אלבום האולפן השמיני שלה, Cowboy Carter שעתיד היה לצאת לאור ב-29 במרץ 2024; יחד עם ההכרזה, ביונסה הוציאה לאור שני סינגלים הכלולים באלבום, "16 Carriages" ו-"Texas Hold 'Em".
פרסים ומועמדויות

| פרס | תאריך | קטגוריה | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס גראמי | 26 בינואר 2025 | ביצוע סולו קאנטרי הטוב ביותר | מועמדות |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 57 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 56 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 38 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הקאנטרי | 9 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 44 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 9 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 78 |  |
מיקומי שיא > מצעדי סוף שנה

|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הקאנטרי | 86 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | זהב | 500,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 500,000 |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך | פורמט (ים) | חברת תקליטים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 11 בפברואר 2024 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מדיה | פארקווד, קולומביה |  |
היסטוריה של הקריסטלוגרפיה

אנימציה של DNA - חומצת גרעין המכילה את כל המידע התורשתי לבנייתם של כל החלבונים. מבנה זו נתגלה בעזרת קריסטלוגרפיה
קריסטלוגרפיה מוגדרת כמדע ניסויי, העוסק בקביעת סידור האטומים במוצקים. זו הגדרה מודרנית, מתחילת המאה ה-20, למדע ששורשיו במאה הראשונה לספירה ושעסק במחקר של גבישים טבעיים בלבד. מחקר זה היה עיסוקם הצדדי של כמה מהמדענים המובילים במאות ה-17 וה-18, והפך למדע של ממש, אם כי כענף של מדע המינרלוגיה, במאה ה-19. במאה זו נתגלו העקרונות העיקריים ונקבעו מונחים ומינוחים המשמשים עד היום. בתחילת המאה ה-20 נתגלתה הטכניקה של קריסטלוגרפיה באמצעות קרני רנטגן, שאפשרה את פענוח המבנה הפנימי של גבישים ברמת האטומים. מכיוון שבמשך שנים רבות הייתה זו הטכנולוגיה היחידה שעמדה לרשות המדענים לפענוח מבנים של מולקולות, חל שינוי בהגדרת המדע, והוא אינו עוסק בפענוח מבנים של גבישים טבעיים בלבד, אלא בעיקר של כל תרכובת אם ניתן ליצור ממנה גבישים, או אפילו, במקרים מסוימים, סיבים או אבקה. בנוסף לשימוש בקרני רנטגן על מנת לקבל תבניות עקיפה, נעשה שימוש במשך השנים גם בקרינת אלקטרונים ונייטרונים. באמצעות הקריסטלוגרפיה נתגלו מבנים של חומצות אמינו, חלבונים ואפילו מבנים מורכבים מאוד, כמו של הריבוזום ושל נגיפים, כאשר התגלית החשובה ביותר שנתגלתה באמצעות קריסטלוגרפיה היא פענוח מבנה ה-DNA.
קריסטלוגרפיה של קרני רנטגן > קריסטלוגרפיה של קרני רנטגן – שנים ראשונות

עם סיום מלחמת העולם הראשונה התחדש המחקר הקריסטלוגרפי באמצעות קרני רנטגן. מכיוון שהייתה זו השיטה הטובה ביותר לפענח מבנים של מולקולות, בתנאי שניתן לגבשן, צצו מרכזים למחקר בשיטה זו בגרמניה (למשל באוניברסיטת LMU במינכן או במכון הקיסר וילהלם (Kaiser Wilhelm Gesellschaft), כיום מכון מקס פלאנק), בשווייץ (למשל במכון הטכנולוגי של ציריך), בצרפת, בארצות הברית, ובייחוד בבריטניה. השימוש בשיטה לא הוגבל יותר למחקר מבנה מינרלים. מכיוון שניתן לגבש תרכובות אי-אורגניות ואפילו תרכובות אורגניות החל פענוח המבנה המרחבי של תרכובות אלו בשיטה זו. ויליאם לורנס בראג הקים מרכז לקריסטלוגרפיה באוניברסיטת מנצ'סטר, ואביו, ויליאם הנרי בראג, הקים מרכז במכון המלכותי בלונדון. השניים חילקו ביניהם את העבודה, כאשר ויליאם לורנס בראג היה אחראי על פענוח תרכובות אי-אורגניות. במסגרת זו פענח הצוות של ויליאם לורנס בראג את המבנה הפנימי של כמה מהמינרלים הסיליקטיים והמתכות. בין השאר חקר את המבנה הפנימי של הארגוניט, האוליבין, הבריל והדיופסיד. ויליאם הנרי בראג הקים במכון המלכותי צוות של קריסטלוגרפים שאחר כך הטביעו את חותמם בצורה משמעותית בתחום וכלל את קתלין לונסדייל, ויליאם אסטבורי וג'ון דזמונד ברנל. ברנל, למשל, הופקד על פענוח מבנה הגרפיט, אותו פענח ב-1924, במקביל, ובאופן בלתי תלוי להרמן מארק והסל שעבדו במכון הקיסר וילהלם. לשם כך השתמש ברנל במתקן ידני עגול שחובר למנגנון של שעון שבו צולם גביש הגרפיט בעזרת קרני רנטגן מספר פעמים. התוצאה הייתה תבנית גלילית של נקודות שאותה היה על ברנל לפענח ידנית תוך שימוש בלוח לוגריתמים (שהיה אז אמצעי העזר היחיד לחישובים מורכבים). פעולה זו ארכה חודשים, ולאחר שפענח את מבנה הגרפיט נשבע ברנל כי לא יחזור יותר על התהליך הידני הארוך, והמציא את השיטה המכונה "תרשימי ברנל" (Bernal charts), שבה נעשה שימוש במשך ארבעה עשורים אחר כך.