stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גמר גביע המדינה בכדורגל 1994
הדרך אל הגמר > מכבי תל אביב

מכבי תל אביב הגיעה כאחת הקבוצות הבכירות בישראל בתקופה זו, שהתמודדה על אליפות עונת 1993/1994 בליגה הלאומית (אולם זכתה רק בסגנות), ולאחר שזכתה בסגנות עונה לפני כן, ואליפות בעונת 1991/1992. כמו כן הגיעה כשיאנית הזכיות בגביע המדינה ובאליפות המדינה.
בסיבוב ט' התארחה מכבי תל אביב אצל קבוצת הליגה הארצית באותה העונה, בית"ר תל אביב, באצטדיון שכונת התקווה, כאשר היא כובשת ראשונה בדקה החמישית ובדקה ה-14 מרגליהם של איציק זוהר ונועם שוהם, אולם צמד של יובל פילוס מאזן את התוצאה עוד במחצית הראשונה. בתחילת מחצית השנייה מנסה מכבי תל אביב לתקוף ולכבוש אולם ללא הצלחה. בדקה ה-90 של המשחק כובשת מכבי תל אביב מרגליו של איציק זוהר שמשלים צמד במשחק, ומעפילה לשלב שמינית הגמר בעור שיניה. בשמינית הגמר מתארחת מכבי תל אביב אצל היריבה העיקרית לתואר האליפות והפייבוריטית, מכבי חיפה באצטדיון קריית אליעזר, עם כ-17 אלף צופים למשחק עונה במסגרת גביע המדינה. בדקה ה-16 עולה מכבי חיפה ראשונה על לוח התוצאות כאשר שחקן הרכש האוקראיני סרגיי קנדאורוב כובש לאחר בישול של אייל ברקוביץ'. בדקה ה-21 משווה מכבי תל אביב את תוצאת המשחק ל1-1 מכדור חופשי מדויק של גדי ברומר. בדקה ה-32 עימות בין הקבוצות והשחקנים גורם להרחקה מיידית של משה גלאם ממכבי חיפה ומאיר מליקה ממכבי תל אביב, ושני הקבוצות נשארות ב-10 שחקנים. במחצית התוצאה 1-1 אולם, בתחילת המחצית השנייה שורק השופט יצחק בן יצחק לעבירה ברחבה של אלון חרזי על אבי נמני שגם בועט את הפנדל, מדויק גבוהה ופנימה, מה שקובע 1-2 למכבי תל אביב שמנצחת את מפגש זה בדרך לרבע גמר הגביע. ברבע הגמר מתארחת שוב מכבי תל אביב בשכונת התקווה למשחק חוץ, הפעם מול בני יהודה תל אביב, שהייתה לקבוצת אמצע טבלה בלאומית בעונה זו. במשחק עצמו גברה מכבי תל אביב 0-2 משערים של אבי נמני ואלי דריקס. בחצי הגמר הנייטרלי באצטדיון רמת גן פגשה מכבי תל אביב את הפועל צפרירים חולון מתחתית הליגה הלאומית, כאשר מכבי עולה ראשונה על הלוח במחצית השנייה משערים של אלכסנדר פולוקארוב ואיציק זוהר, וחולון מגיבה עם שער מצמק של עופר מזרחי ושער שוויון דרמטי בדקה ה-90 מבעיטת עונשין של מרקו בן ברוך, המשחק מסתיים ב-90 דקות בתוצאה 2-2 וממשיך להארכה. בהארכה כובשת שוב מכבי תל אביב בדקה ה-105 מרגליו של אלי דריקס לאחר בישול של מאיר מליקה, אולם בדקה ה-119, דקה לפני סיומו הסופי של המשחק, משווה שוב חולון, לאחר שפעם נוספת נשרקת בעיטת עונשין לזכותה, ושוב היה זה מרקו בן ברוך שכבש שער שוויון, כאשר המשחק הסתיים בתוצאה 3-3 לאחר 120 דקות והארכה. בדו-קרב הפנדלים החמיץ שחקן הפועל צפרירים חולון, סרגיי קולוטובקין את כדור הפנדל הראשון, ולאחר שכל השחקנים הבקיעו את הבעיטות שלהם, ניגש אבי נמני לבעיטה המכרעת, כבש פנימה, וקבע 4-5 למכבי תל אביב בדו-קרב, ניצחון במשחק, והעפלה ה-28 של המועדון לגמר גביע המדינה.
הדרך אל הגמר > הפועל תל אביב

הפועל תל אביב הגיעה לגמר כקבוצה המתמודדת בחלק העליון של הליגה הלאומית, כאשר עונה לפני כן כבר סיימה במקום התשיעי. בעונה זו סיימה הפועל תל אביב במקום החמישי.
בסיבוב ט' אירחה הפועל תל אביב את הפועל עראבה מליגה ב', אותה היא מנצחת 1-7, משערים של חזי שירזי (צמד), חיים רביבו (שלושער) ושערים של אלון אופיר וצחי זנטי. בשמינית הגמר אירחה הפועל תל אביב את הפועל טייבה מהליגה הארצית, וניצחה אותה 1:2 משערים של חיים רביבו בדקה ה-36 ושגיב אליהו בדקה ה-85. ברבע הגמר אירחה הפועל תל אביב שוב את המשחק, הפעם מול הפועל חיפה המתמודדת איתה באותה ליגה, אולם בתחתית. במשחק מנצחת הפועל תל אביב 1-4 משערים של חזי שירזי, יוסי מדר, רואי חדד וחיים רביבו. בחצי הגמר הנייטרלי באצטדיון רמת גן, מבקיעה הפועל תל אביב בדקה ה-23 מרגליו של חזי שירזי, אולם בדקה ה-67 מבקיעה מכבי פתח תקווה שער שוויון, שמחזיק עד לדקה ה-90, ואף מחזיק 120 דקות, כאשר המשחק מסתיים בתוצאה 1-1 והמשחק הולך לדו-קרב פנדלים מהנקודה הלבנה. בדו-קרב מחמיצה הפועל תל אביב ראשונה בבעיטה השנייה שלה, של אלון אופיר. לאחר מכן מחטיאה גם מכבי פתח תקווה את הבעיטה שלה והפועל תל אביב מכניסה את הכדור השלישי. כאשר השוער עוצר גם את הכדור הבא של מכבי פתח תקווה. את הכדור הרביעי של הפועל תל אביב. לאחר שגם את הכדור הרביעי מחמיצה מכבי פתח תקווה, מנצחת הפועל תל אביב 1-3 בדו-קרב ועולה לגמר הראשון שלה מזה 6 עונות, ולגמר ה-16 אליו מגיע המועדון בתולדותיו.
סיכום מהלכי המשחק > מחצית ראשונה

ממש עם פתיחת המשחק במסירה הראשונה אחרי כ-3 שניות, גלש קשר מכבי תל אביב איציק זוהר באופן מסוכן לכיוונו של קשרה של הפועל תל אביב חיים רביבו שהחזיק בכדור וקיבל את הכרטיס הצהוב על כך, במה שאולי היה הכרטיס הצהוב המהיר אי פעם בישראל.
בדקה ה-17 גלש חיים רביבו באופן מסוכן לרגליו של אבי כהן וקיבל גם הוא את הכרטיס הצהוב. בדקה ה-26 התעמתו חלוץ מכבי אלי דריקס ומגן הפועל תל אביב טל אוסובסקי, וקיבלו שניהם את הכרטיס הצהוב.
בהמשך המחצית הראשונה החזיקה מכבי תל אביב בכדור לרוב, והפועל התגוננה, אך לא נוצרו מצבים ממשיים ליד שני השערים במחצית זו למעט בעיטות מחוץ לרחבה שהלכו החוצה.
סיכום מהלכי המשחק > מחצית שנייה

מיד לאחר פתיחת המחצית השנייה, בדקה ה-49 בעט קשר מכבי תל אביב איציק זוהר בעיטה חופשית כ-28 מטר משערה של הפועל תל אביב, כדור חזק שהלך ישירות לחיבורי השער ופנימה, מה שקבע 0:1 למכבי תל אביב בגמר הגביע.
בדקה ה-69 חילוף ראשון במשחק כאשר קשר הפועל תל אביב יוסי מדר יצא ובמקומו נכנס החלוץ שגיב אליהו.
בדקה ה-71 קיבל אבי נמני את הכדור מהמגן יעקב הלל סמוך לרחבה, כדרר אל תוך רחבת ה-16 והרים כדור מדויק אל ראשו של דריקס שהוריד את הכדור בנגיחה אל איציק זוהר שבעט כדור מכ-14 מטר אל שערה של הפועל תל אביב, כאשר באקו הדף את הכדור הצידה, אליו הגיע ניר קלינגר שדחק מקרוב וקבע 0:2 למכבי תל אביב בגמר.
כ-3 דקות לאחר מכן ביצעה הפועל תל אביב את החילוף השני שלה כאשר אלון אופיר יצא ובמקומו נכנס תומר אליהו.
ב-5 הדקות האחרונות ביצעה מכבי תל אביב שני חילופים כאשר איציק זוהר יצא ובמקומו נכנס ניר סביליה, ואלי דריקס יצא ובמקומו נכנס מאיר מליקה.
אחרי תוספת זמן של כ-2 דקות, שרק השופט ליפקוביץ' לסיום המשחק, כאשר בסיום התוצאה 0:2 למכבי תל אביב שזכתה בגביע ה-12 מאז קום המדינה, וה-18 בתולדות המועדון, בהופעה ה-28 שלה בגמר גביע המדינה, בניצחון נוסף בדרבי התל אביבי.
משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 ביוני 1994 19:00 | מכבי תל אביב | 0:2 | הפועל תל אביב | אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 30,000 שיפוט: חיים ליפקוביץ' |
| 7 ביוני 1994 19:00 | איציק זוהר  , 49'   ניר קלינגר  , 71' | (סיקור) |  | אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 30,000 שיפוט: חיים ליפקוביץ' |
משחק הגמר > הרכבי הקבוצות

| --- | --- |
              מכבי תל אביב :               הפועל תל אביב
הערות שוליים

↑  כתבה על המשחק באתר מכבי-פדיה
↑  כתבה על המשחק באתר מכבי-פדיה
↑  כתבה על המשחק באתר מכבי-פדיה
↑   הפועל תל אביב באקו מלך הפנדלים חצי גמר הגביע 1994, סרטון בערוץ "user-ry3em8xy8b", באתר יוטיוב (אורך: 00:10:17)
גמר גביע המדינה בכדורגל 1991

גמר גביע המדינה בכדורגל 1991 התקיים באצטדיון רמת גן ברמת גן ב-4 ביוני 1991, ובו נקבע כי מחזיקת גביע המדינה בכדורגל 1990/1991 היא מכבי חיפה, שניצחה במשחק את הפועל פתח תקווה בתוצאה 1-3 בתום 90 דקות. הייתה זו המהדורה ה-53 של גביע המדינה, וה-38 מאז קום המדינה.
עבור מכבי חיפה הייתה זו ההופעה השמינית בתולדותיה בגמר גביע המדינה (והשביעית מאז קום המדינה), והזכייה השנייה בגביע המדינה, כאשר הפעם השלימה דאבל עונתי ראשון בהיסטוריה של המועדון. הפעם הקודמת שבה הגיעה למעמד הגמר הייתה שנתיים לפני כן, אז הגיעה לגמר נגד בית"ר ירושלים, והפסידה בתוצאה 3:4 בדו-קרב פנדלים בתום משחק שנגמר אחרי הארכה בתוצאה 3:3. הפעם האחרונה שבה זכתה מכבי חיפה בתואר גביע המדינה היחידי שלה עד אז, היה 29 שנים לפני כן בעונת 1961/1962 אז ניצחה את מכבי תל אביב בגמר הגביע החוזר בתוצאה 2:5.
מכבי חיפה הגיעה לגמר לאחר 6 משחקים במפעל, כאשר ב-5 מהם ניצחה בתום 90 דקות, ובאחד מהם סיימה בתיקו (במשחק ראשון במפגש כפול עם גומלין), עם מאזן שערים של 11-2 לטובתה, כאשר היא מציגה ממוצע שערים של 1.8 שערים למשחק.
עבור הפועל פתח תקווה הייתה זו ההופעה השמינית בתולדותיה בגמר גביע המדינה (והשביעית מאז קום המדינה). הפעם הקודמת שבה הגיעה למעמד הגמר הייתה 18 שנים לפני כן, בהם לא הצליחה להגיע למעמד זה. הפעם האחרונה שבה זכתה הפועל פתח תקווה בתואר גביע המדינה היחידי שלה עד אז, היה 34 שנים לפני כן בעונת 1956/1957 אז ניצחה את מכבי יפו בגמר הגביע בתוצאה 1:2.
הפועל פתח תקווה הגיעה לגמר לאחר 6 משחקים במפעל, כאשר ב-4 מהם ניצחה בתום 90 דקות, באחד מהם הפסידה (במשחק השני במפגש כפול עם גומלין), ובאחד מהם סיימה בתיקו, עם מאזן שערים של 15-6 לטובתה, כאשר היא מציגה ממוצע שערים של 2.5 שערים למשחק.
הדרך אל הגמר

| מכבי חיפה> יריבה | מכבי חיפה> תוצאה | סיבוב | הפועל פתח תקווה> תוצאה | הפועל פתח תקווה> יריבה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מכבי שעריים | 3–0 | 32 האחרונות | 2–1 | הפועל יהוד |
| עירוני אשדוד | 2–2 | שמינית הגמר | 4–1 | מכבי השקמה/רמת חן |
| עירוני אשדוד | 2–0 | שמינית הגמר | 0–1 | מכבי השקמה/רמת חן |
| מכבי נתניה | 1–0 | רבע הגמר | 1–1 | בני יהודה תל אביב |
| מכבי נתניה | 1–0 | רבע הגמר | 4–0 | בני יהודה תל אביב |
| שמשון תל אביב | 2–0 | חצי הגמר | 4–2 | הפועל קריית אונו |
הדרך אל הגמר > מכבי חיפה

מכבי חיפה הגיעה לגמר כקבוצה הבכירה בארץ - אלופת המדינה לעונת 1990/1991, כאשר הפועל פתח תקווה היוותה המתחרה היחידה שלה לתואר בעונה זו, והפסידה לה בנקודה אחת בלבד בסוף העונה.
בסיבוב ח' פגשה מכבי חיפה את מכבי שעריים מהליגה הארצית באצטדיון שבעפולה, בו ניצחה 0:3 משערים של אייל ברקוביץ' (21), איתי מרדכי (35) ואלון חרזי (73). בשמינית הגמר פגשה את עירוני אשדוד גם היא מהליגה הארצית, למפגש באצטדיון העירוני באשדוד, ובמשחק הראשון בדקה ה־51 חיפה עלתה ליתרון אחרי שאלון חרזי, בפריצה מצד ימין העביר מסירת רוחב לרחבה, ברקוביץ הסיט קלות לאיתי מרדכי שתרגם את המהלך המשולב בבעיטה לרשת - 0:1 לחיפה. בדקה ה־65 נאור גלילי, הקפטן האשדודי, התרומם לכדור גובה עם השוער הרוסי והכדור שנגח, המשיך לכוון השער ולמגן, איתן אהרוני, שהגיע בריצה, לא נותר אלא להדוף את הכדור בידו ולהציל שער ודאי. לא לזמן רב, כיוון שחלפו רק מספר שניות וגלילי בעט את הפנדל ודייק - 1:1. שחקני חיפה המשיכו את המשחק, כאשר ניצלו את החגיגות והחיבוקים של שחקני אשדוד בחצי מגרשם על הבקעת השער, ועופר מזרחי פרץ לבד מול שוער אשדוד והחטיא שער בטוח.
בהמשך בני דמתי מאשדוד עבר בקלות את ליאור רוזנטל והקשית לרחבה כדור גבוה משמאל לימין. יגאל זריהן התרומם גבוה ונגח לפינה הנגדית כדור שפגע בעמוד השער וחדר פנימה - 1:2 לזכות הקבוצה עירוני אשדוד מהליגה הארצית. בדקה ה-82 ניצל אלון חרזי בלבול במרכז ההגנה של אשדוד ומול השוער חיון כבש והשווה ל - 2:2 במשחק הראשון.
במשחק השני זה כבר הלך בצורה יותר חד צדדית לכיוונה של מכבי חיפה, כאשר אייל ברקוביץ' הבקיע כבר בדקה החמישית, ובדקה ה-19 הכפיל אלון חרזי את היתרון, כאשר מכבי חיפה מנצחת 2:4 בסיכום שני המשחקים ומעפילה לרבע הגמר. ברבע הגמר פוגשת מכבי חיפה את מכבי נתניה מצמרת הליגה הלאומית. במשחק הראשון כובשת מכבי חיפה באצטדיון קריית אליעזר שער בדקה ה-78 מבעיטת עונשין מוצלחת של ראובן עטר. במפגש השני באצטדיון הקופסה כבש אייל ברקוביץ' את השער היחידי במשחק בדקה ה-80, וחיפה העפילה לשלב הבא. בחצי הגמר הנייטרלי באצטדיון רמת גן פוגשת מכבי חיפה את שמשון תל אביב מהליגה הארצית, אותה היא מנצחת 0:2 משני שערים שהובקעו בתוך 3 דקות בדקה ה-13 ובדקה ה-16 מרגליהם של טל בנין ואיתי מרדכי בהתאמה, בדרך להעפלה השמינית לגמר גביע המדינה, והרביעית מתוך 7 העונות האחרונות.
הדרך אל הגמר > הפועל פתח תקווה

הפועל פתח תקווה הגיעה לגמר הגביע כקבוצה המתמודדת העיקרית לתואר האליפות ביחד עם מכבי חיפה, כאשר סיימה את הליגה לעונת 1990/1991 במקום השני בהפרש נקודה אחת בלבד.
בסיבוב ח' פוגשת הפועל פתח תקווה את הפועל יהוד מליגה א' (הליגה השלישית), ומנצחת 1:2 משערים של עוז אליה וניר לוין, כאשר נסים כהן רק מצמק את התוצאה בדקה ה-87. בשמינית הגמר פוגשת פתח תקווה את מכבי השקמה/רמת חן גם היא מהליגה השלישית, כאשר במפגש באצטדיון האורווה בפתח תקווה מנצחת הקבוצה 1:4 משערים של יוסי לוי, גבע מרקוס (צמד), ושער של ניר לוין, כאשר נועם גלזר מצמק את התוצאה בלבד. במשחק השני מנצחת הקבוצה מליגה א' באצטדיון ברמת חן 0:1 משער של דוד לביא, אולם הפועל פתח תקווה עולה כשהיא מנצחת 2:4 בסיכום שני המשחקים.
ברבע הגמר פוגשת הפועל פתח תקווה את בני יהודה תל אביב, כאשר במשחק הראשון באצטדיון שכונת התקווה נגמר המשחק בתוצאה 1:1, משערים של אלון נתן לזכות בני יהודה, ויוסי שושני לזכות הפועל פתח תקווה, אולם במשחק השני באצטדיון האורווה מנצחת הפועל פתח תקווה 0:4 מצמד של ניר לוין, שער של עוז אליה, ושער של דני ניראון. בחצי הגמר הנייטרלי באצטדיון רמת גן פוגשת הפועל פתח תקווה את הפועל קריית אונו מליגה א', הליגה השלישית, ובמשחק עולה פעמיים הפועל פתח תקווה ליתרון משערים של יוסי לוי ודני ניראון אולם פעמיים משווה קריית אונו את התוצאה משערים של מיקי סנדרוב ואבי בן-עזרא. בהמשך בדקה ה-73 מבקיעה פתח תקווה את ה2:3 משער של ניר לוין, ובדקה ה-80 נקבעת תוצאת המשחק כאשר הקשר המצטיין אלי מחפוד מבקיע את השער האחרון במשחק וקובע את התוצאה 2:4 להפועל פתח תקווה, שמעפילה לגמר הגביע השמיני בתולדותיה, אחרי 18 שנים שלא הצליחה לעשות כך ואחרי 34 שנים מאז הזכייה האחרונה בו.
סיכום מהלכי המשחק > מחצית ראשונה

עם פתיחת המשחק בדקה השנייה, גלש המגן גיא גת לעברו של אייל ברקוביץ' באופן די קשוח, ולאחר מספר שניות שלף השופט עובדיה בן יצחק את הכרטיס האדום לעברו של גת, באופן מעורר מחלוקת. הספסל של הפועל פתח תקווה נכנס לדשא וניסה לשכנע את השופט לחזור בו, ונוצרה מהומה על הדשא למשך מספר דקות שעצרה את המשחק, אולם ללא הועיל, והמשחק חודש כאשר הפועל פתח תקווה עם כרטיס אדום מהדקה השנייה.
בדקה ה-8, מסר מני בסון כדור טוב ליוסי שושני, ששלח את הכדור לקורה. אחרי 20 דקות, מסר קשר הפועל פתח תקווה אלון חזן, לשושני. ושושני בעט שוב חזק ולקורה,
בדקה ה-25, בעיטה נוספת של יוסי לוי פגעה במשקוף ונהדפה.
בדקה ה-36 בני קוזושווילי מחלץ כדור ומוסר למני בסון שבעט כדור חזק מ־18 מ`, לאחר איבוד כדור של אלון חרזי, והכדור הלך פנימה - 1:0 להפועל פתח תקווה בגמר הגביע.
סיכום מהלכי המשחק > מחצית שנייה

בדקה ה־51 השתחרר ראובן עטר בשמאל, מסר לאיתי מרדכי, וקיבל בחזרה, לאחר מכן בעט עטר כדור פנימה - 1:1 במשחק הגמר.
בדקה ה-66 נשלחה משה אייזנברג לכדור ארוך בתוך רחבת פתח תקווה, הטעה את המגינים שלו פעם אחת, ובעט כדור חזק, שהשוער רפי כהן לא הצליח לעצור, והכדור המשיך לרשת 1:2 למכבי חיפה בגמר הגביע.
בדקה ה-77 וה-82 התבצעו שני חילופים בשורות פתח תקווה כאשר אלון חזן ומני בסון יצאו ובמקומם נכנסו עוז אליה ודני ניראון.
בדקה ה-86 נשלח טל בנין לכדור ארוך באגף, מסר כדור רוחב על ראובן עטר שנתן בעיטה חזקה, אולם השוער רפי כהן הצליח להדוף, אבל הכדור החוזר הגיע לאייל ברקוביץ' שנתן בעיטה נוספת חזקה לרשת, 1:3 למכבי חיפה בגמר הגביע.
באותה דקה התבצע חילוף כאשר משה אייזנברג יצא ובמקומו נכנס ירון גבעול, 3 דקות לאחר מכן התבצע חילוף נוסף בשורות מכבי חיפה כאשר איתי מרדכי יצא ובמקומו נכנס יניב כהן.
לאחר כ-2 דקות של תוספת זמן שרק השופט עובדיה בן יצחק לסיום המשחק - 1:3 למכבי חיפה בגמר, זכייה שנייה בגביע בתולדותיו, ודאבל ראשון בהיסטוריה של המועדון.
משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 ביוני 1991 20:00 | מכבי חיפה | 1:3 | הפועל פתח תקווה | אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 25,000 שיפוט: עובדיה בן יצחק |
| 4 ביוני 1991 20:00 | ראובן עטר  , 51'  משה אייזנברג  , 66'  אייל ברקוביץ'  , 85' | (סיקור) | מני בסון  , 36' | אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 25,000 שיפוט: עובדיה בן יצחק |
משחק הגמר > הרכבי הקבוצות

| --- | --- |
              מכבי חיפה :               הפועל פתח תקווה
הערות שוליים

↑  מכבי חיפה נגד מכבי שעריים, סיבוב ח' גביע המדינה 1990/1991, אתר ההיסטוריה של מכבי חיפה
↑  מכבי חיפה נגד עירוני אשדוד, שמינית גמר משחק ראשון גביע המדינה 1990/1991, אתר ההיסטוריה של מכבי חיפה
↑  מכבי חיפה נגד עירוני אשדוד, שמינית גמר משחק שני גביע המדינה 1990/1991, אתר ההיסטוריה של מכבי חיפה
↑  מכבי חיפה נגד מכבי נתניה, רבע גמר משחק ראשון גביע המדינה 1990/1991, אתר ההיסטוריה של מכבי חיפה
↑  מכבי חיפה נגד מכבי נתניה, רבע גמר משחק שני גביע המדינה 1990/1991, אתר ההיסטוריה של מכבי חיפה
↑  מכבי חיפה נגד שמשון תל אביב, חצי גמר גביע המדינה 1990/1991, אתר ההיסטוריה של מכבי חיפה
↑  הפועל פתח תקווה נגד הפועל יהוד, סיבוב ח' 1990/1991, מוזיאון הפועל פתח תקווה
↑  הפועל פתח תקווה נגד השקמה/רמת חן, שמינית גמר משחק ראשון 1990/1991, מוזיאון הפועל פתח תקווה
↑  הפועל פתח תקווה נגד השקמה/רמת חן, שמינית גמר משחק שני 1990/1991, מוזיאון הפועל פתח תקווה
↑  הפועל פתח תקווה נגד בני יהודה תל אביב, רבע גמר משחק ראשון 1990/1991, מוזיאון הפועל פתח תקווה
↑  הפועל פתח תקווה נגד בני יהודה תל אביב, רבע גמר משחק שני 1990/1991, מוזיאון הפועל פתח תקווה
↑  הפועל פתח תקווה נגד הפועל קריית אונו, חצי גמר 1990/1991, מוזיאון הפועל פתח תקווה
ד'תר"ב

ד'תר"ב (4602)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 841 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 842. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה.
אירועים

רב פלטוי התמנה כגאון ישיבת פומבדיתא.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
היסטוריה של עם ישראל
גוראם קאשיה

גוראם קאשיה (בגאורגית: გურამ კაშია; נולד ב-4 ביולי 1987) הוא כדורגלן גאורגי המשחק בעמדת המגן בסלובן ברטיסלאבה ובנבחרת גאורגיה. נכון לשנת 2023 קאשיה הוא שיאן ההופעות של נבחרת גאורגיה בכל הזמנים.
קריירה

קאשיה הגדל במחלקת הנוער של דינמו טביליסי. לקראת עונת 2006/2007 עלה לקבוצת הבוגרים של המועדון, ובהמשך שיחק בהרכב הראשון.
באוגוסט 2010 עזב את דינמו טביליסי, חתם בקבוצת ויטסה ארנהם מליגת העל ההולנדית,
קריירה > קריירת נבחרות

קאשיה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גאורגיה הבוגרת ב-1 באפריל 2009, במשחק ידיות מול מונטנגרו .
נכלל בסגל נבחרת גאורגיה לטורניר יורו 2024.
תארים

אליפות גאורגיה : 2007/2008
הגביע הגאורגי : 2008/2009
הגביע ההולנדי: 2016/2017
אליפות סלובקיה (2): 2021/2022, 2022/2023
הערות שוליים

↑  საქართველოს ნაკრების შემადგენლობა ევრო 2024-ის მოსამზადებელ ეტაპზე באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הגאורגית, 22 במאי 2024 (בגאורגית)
| נבחרת גאורגיה – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 לוריה •  2 קקבאדזה •  3 דבאלי •  4 קאשיה •  5 קבירקבליה •  6 קוצ'ורשווילי •  7 קווארצחליה •  8 זיבזיבדזה •  9 דויטאשווילי •  10 צ'קבטדזה •   11 קביליטאיה •  12 ממרדשווילי • 13 גוצ'וליישווילי •  14 לוצ'ושווילי • 15 גוולסיאני • 16 קבקבסקירי • 17 קיטיישווילי • 18 לובז'נידזה • 19 שנגליה • 20 סיגואה • 21 ציטאישווילי • 22 מיקוטאדזה • 23 גוגשאשווילי • 24 טאבידזה • 25 אלטונשווילי • 26 מקבבישווילי • מאמן: סניול |  1 לוריה •  2 קקבאדזה •  3 דבאלי •  4 קאשיה •  5 קבירקבליה •  6 קוצ'ורשווילי •  7 קווארצחליה •  8 זיבזיבדזה •  9 דויטאשווילי •  10 צ'קבטדזה •   11 קביליטאיה •  12 ממרדשווילי • 13 גוצ'וליישווילי •  14 לוצ'ושווילי • 15 גוולסיאני • 16 קבקבסקירי • 17 קיטיישווילי • 18 לובז'נידזה • 19 שנגליה • 20 סיגואה • 21 ציטאישווילי • 22 מיקוטאדזה • 23 גוגשאשווילי • 24 טאבידזה • 25 אלטונשווילי • 26 מקבבישווילי • מאמן: סניול | גאורגיה |
ד'תקצ"ו

ד'תקצ"ו (4596)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 835 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 836. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה.
במכתב שנתגלה בגניזה הקהירית, נאמר כי שנה זו נקבעה כשנת זחג. זאת בניגוד לכללי הדחיות בלוח העברי הנהוגים כיום, על פיהם השנה אמורה להיות שנת זשה.
נפטרו

רב יוסף, ראש ישיבה בפומבדיתא
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
הערות שוליים

↑  תשובת ראש הגולה, אוצר הגאונים, מסכת ראש השנה; רחמים שר-שלום, "מתי נוסד הלוח העברי? מתי תוקן ומתי נחתם?", סיני קב (ניסן תשמ"ח), עמ' כו–נא.
↑  רבי גדליה אבן יחיא, שלשלת הקבלה, באתר היברובוקס
היסטוריה של עם ישראל
דז'ה סומורי

| --- | --- |

 לידה:  2 ביוני 1869 פשט 
 פטירה:  30 בנובמבר 1944 (בגיל 75) בודפשט, ממלכת הונגריה 
 שם לידה:  Weisz Mór 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 מקום לימודים:  האקדמיה למוזיקה פרנץ ליסט בבודפשט, הגימנסיה הפיאריסטית בבודפשט 
 שפות היצירה:  הונגרית, עברית מקראית, גרמנית, צרפתית, יוונית עתיקה 
 
דז'ה סומורי (במקור מור וייס; בהונגרית: Szomory Dezső;‏ 2 ביוני 1869, פשט – 30 בנובמבר 1944, בודפשט) היה סופר, מחזאי יהודי-הונגרי שנרצח/מת ברעב בשואה. אחיו הצעיר היה אמיל סומורי.
ביוגרפיה

סומורי למד מוזיקה אך הפסיק, כי נמשך יותר לעיתונות והפך לעיתונאי. תחילה היה כתב ב"לאום", אחר כך ב"חדשות פשט" וב"יומן של פשט". הוא עבד גם במגזין "החיים", בעריכת בלה ויקאר. בשנת 1890, לפני השרות הצבאי, עבר לצרפת. הוא גר שם, ואחר כך בלונדון ופרסם ב"מדיאר הירלפ" בבודפשט. הוא חזר להונגריה רק ב--1906. בשנת 1908 הצטרף לכתב העת המפורסם ניוגט (מערב).
נושאי כתביו היו בדרך כלל תפיסת הקונפליקטים החדשים שנתגלו בקרב שכבת הבורגנות שצמחה במהירות בחברה ההונגרית. בימינו אלה, כתביו נראים לעיתים קרובות אופנתיים ומאופיינים בהשפעות מוזיקליות עזות. הן מאופיינות גם ברומנטיקה מסוימת. סיפוריו הקצרים היו המעולים, אך הוא זכה להצלחה אמיתית במחזותיו שמוצגות על במות תיאטרוני הונגריה עד היום.
עבודותיו הראשונות מצביעות על השפעת הנטורליזם הצרפתי של סוף המאה ה-19. במאה העשרים, בעקבות הארט נובו המוקדם, סגנונו הפך יותר ויותר מוזיקלי. שאיפתו העיקרית הייתה לפתח שפה פואטית שעובדת מוזיקלית, אך הגזמותיו גרמו לעיתים קרובות למאמץ זה שלא להגשים את עצמו. בתחילת הקריירה שלו יצירותיו היו מאופיינות בפוזה שמרנית, אריסטוקרטית. בכתביו מאוחר יותר על בעיות חברתיות בהונגריה הוא השמיע את קול הבורגנות נגד הכוחות והמסורות הפיאודליות. כתוצאה מזוועות מלחמת העולם הראשונה ואחר כך בשל התנאים האנטי-מהפכניים, ביקורתו התחדדה במקצת. הוא תיאר לעיתים בצורה לעגנית את חיי הבורגנות בבודפשט ובערי השדה ובכפרים בהונגריה. הוא כתב סיפורים קצרים בכישרון כאמור, אך רוב הצלחתו הייתה בדרמות שלו. במקום הראשון מבין אלה עומדת "טרילוגית הבסבורג".
בשל החוקים האנטי יהודיים משנת 1939 (החוק היהודי הראשון, החוק היהודי השני והחוק היהודי השלישי) כבר לא ניתן היה להציג את יצירותיו והוא הפך למטרה להתקפות העיתונות הימנית. אפילו ברחובות הפגינו נגדו. ככל שהמלחמה התקדמה הוא נשבר יותר ויותר ופרש לחלוטין. מתחילת שנות ה-40 הוא יכול היה לפעול ולהתפרנס רק במסגרת האומנותית של אומיקה - ההתאחדות הלאומית היהודית-הונגרית לחינוך. אנשי צלב החץ גירשו אותו מדירת אחיו אמיל סומורי בשדרות סנט אישטוואן, לבית מוגן בחסות שוודית ברחוב פוז'וני. אמיל סומורי עצמו נשלח למחנה השמדה ולגביו סיפרו שמת ברעב.
כתביו > דרמה

ליל שישי (1896)
הסבתא. רומן בארבע מערכות ושבע תמונות ; West, Bp., 1910 (ספרי המערב) ברשת
נערת הבולזאי האוהדת (עמ ', מערב, 1911) און ליין
ג'ורג'ינה, ילדה יקרה (בודפשט, מערב, 1912)
בלה (Bp., Singer & Wolfner, 1913)
מרי אנטואנט (Bp., וולפנר וזינגר, 1914) באינטרנט
הרמלין (עמ ', זינגר וולפנר, 1916)
הקיסר יוזף השני (Bp., פאלאס, 1918) באינטרנט
מאטושקה(עמ ', פאלאס, 1918)
טרילוגית הבסבורג (Bp., פאלאס, 1918)
אירוע בקונצרט אינגבורג (1918)
המלך לאיוש השני (עמ ', אתנאום, 1922) און ליין
הדרמות של קינג (Bp., אתינאום, 1927)
גלוריה. (עמ ', אתנאום, 1923)
זיגמונד רפאל שצקי . תיאטרון (Bp., אתינאום, 1924)
קח את זה אליס. (עמ ', אתנאום, 1930)
סג'די אני (Bp., אתינאום, 1931)
לוז'ה בודנאר. (עמ ', אתנאום, 1936)
שבעה משחקים Bp., 1991
מלכת שבא (?)
כתביו > פרוזה

הנכשלים. שישה סיפורים קצרים (עמ ', זינגר וולפנר, 1892)
המדענים. רומן על חיי חברה הונגריים מודרניים (פורסם בסרטי המשך, 1894)
Les Grands et les Petits Moineaux (פריז, למר, 1895)
סיפור סיפורים (Bp., גריל, 1896)
בבל בבודפשט: סיפורים פיקנטיים (Bp., בורוס, 1898)
הגן האלוהי. סיפורים קצרים (עמ ', מערב, 1910)
חג הכועסים ואוהביו האחרים (Bp., West, 1911)
הזיכרון של לורין. סיפורים קצרים (עמ ', מערב, 1912)
האופה (Bp., אתינאום, 1916)
ניצחון החיים. סיפורים קצרים (עמ ', מערב, 1917)
הארי ראסל-דורסן מהתיאטרון הצרפתי (Bp., Pallas, 1918)
חוט המשי (Bp., גאון, 1921) ברשת
שליח משמיים (Bp., אתנאום, 1926)
מכתבים לחברה (Bp., אתינאום, 1927)
תחזרו אלי לבסוף (Bp., אתנאום, 1928)
הרומן בפריז (Bp., אתנאהום, 1929)
גיורי (Bp., אתינאום, 1932)
המורה חורב. רומן (עמ ', אתנאום, 1934)
ספר תמונות אנושיות קטנות (Bp., אתינאום, 1936)
מוזיקה קמרית (Bp., אתינאום, 1937)
על הר הרחמים (Bp. Seeder, 1964)
המדענים. רומנים מחיי החברה ההונגרית המודרנית, 1-2. ; הודעה לעיתונות סנדור זולדוס; עבר ועתיד, ב.,
יצירותיו שהוצגו

ברישומי התיאטראות בהונגריה נרשמו 59 הצגות בכורה שלו:
ליל שישי (1896–1897, 1935)
הפרידה (1897)
מלאך (1909)
האשה הגדולה (1910, 1927)
המעריצה של נערת בולזאי (1911)
ג'ורג'ינה, ילדה יקרה (1912, 1957, 1983, 1991, 2003-2004, 2011)
בלה (1913, 1972, 1986, 1997, 1999)
מרי אנטוני (1913)
הרמלין (1916, 1969, 1982, 1990, 1992, 1996, 2001, 2007)
הקיסר יוזף השני (1918, 1933)
הלוויה (1919)
טאקאץ' אליס (1930, 1946, 1985, 1987, 2011)
סגדי אני (1931)
שערורייה בקונצרט אינגבורג (1959, 1990)
יוזף השני (1964, 2004)
אירוע בקונצרט אינגבורג (1970, 1974, 1983, 1993, 2000)
המלך לאיוש השני (1972, 1987)
עזוב את סבא! (1982, 1992, 1996, 2000)
זיגמונד רפאל סאבוקי (1986)
שערורייה בקונצרט אינגבורג (1995)
ראו גם

לקסיקון יהודי הונגרי . עורך פטר אויווארי. בודפשט. 1929. גישה מקוונת
דז'ה סומורי נפטר (huszadikszazad.hu)
דז'ה סומורי סירב לקבל את פרס באומגרטן (huszadikszazad.hu)
לקריאה נוספת

ביוגרפיה של דז'ה סומורי בעמוד ספריית השחקנים
ביוגרפיה של דז'ה סומורי בספרייה האלקטרונית ההונגרית
לוח זיכרון בבית שבילה את החודשים האחרונים לפני מותו ברחוב פוז'וני 22
קברו של דז'ה סומורי בבודפשט. בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה : 1A-10-20.
דגל אוגנדה

| --- | --- |

 סוג הדגל:   דגל לאומי ודגל ימי לאומי
 יחס אורך/גובה:  2:3
 קבלת מעמד רשמי:  9 באוקטובר 1962
 מוטיבים עיצוביים:  שישה פסים אופקיים בצבעים שחור-צהוב-אדום, ובמרכז עיגול לבן הנושא עגור-כתר אפור
דגל אוגנדה (באנגלית: Flag of Uganda) הוא דגל המורכב משישה פסים אופקיים שווים בגודלם בצבעים שחור, צהוב ואדום, ובמרכזו עיגול לבן המוטען בעגור כתר לבן-לחיים. הדגל אומץ בשנת 1962 כאשר אוגנדה קיבלה את עצמאותה מבריטניה.