הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016
ההתערבות הרוסית בבחירות

קהיליית המודיעין של ארצות הברית של אמריקה הגיעה למסקנה רשמית כי ממשלת רוסיה התערבה בבחירות בארצות הברית ב-2016. הערכת קהיליית המודיעין הצהירה כי, "נשיא רוסיה ולדימיר פוטין הורה על ביצוע קמפיין השפעה בשנת 2016 המכוון לבחירות לנשיאות בארצות הברית. מטרותיה של רוסיה היו לערער את אמון הציבור בהליך הדמוקרטי בארצות הברית, להשמיץ את מזכירת המדינה לשעבר והמועמדת הדמוקרטית, הילרי קלינטון, ולפגוע בסיכוי הבחירה שלה לנשיאות". יתר על כן ציינה קהילת המודיעין כי "פוטין וממשלת רוסיה פיתחו העדפה ברורה לנשיא הנבחר דונלד טראמפ".
ההערכה המודיעינית נעשתה ברמת ודאות גבוהה. משרד ראש המודיעין הלאומי (DNI), המייצג 17 סוכנויות המודיעין והמחלקה לביטחון המולדת של ארצות הברית (DHS) הצהירו במשותף כי רוסיה פרצה למחשבי הוועדה הדמוקרטית הלאומית (DNC) ולחשבון המייל של יושב-ראש הקמפיין של קלינטון, ג'ון פודסטה, והדליפה את המסמכים לוויקיליקס. ראש המודיעין הלאומי, ג'יימס קלפר, העיד בתחילת ינואר 2017 בפני ועדת הסנאט כי רוסיה התערבה בבחירות 2016 על מנת להשפיע עליהן לטובתו של טראמפ ולפגוע בקלינטון; וכי כאשר העריכה מוסקבה כי קלינטון הייתה צפויה לזכות בבחירות, עברה מטרת הקמפיין לערער ולפגוע בנשיאות העתידית שלה. הוא ציין גם שמעבר לפריצה ומתקפות סייבר, כלל קמפיין ההשפעה של רוסיה גם הפצת מידע מוטעה של חדשות מזויפות שהופץ לעיתים קרובות באמצעות הרשתות החברתיות, לצד שימוש בטרולים באינטרנט.
סוכנויות המודיעין האמריקאיות העריכו כי פוטין "הוביל באופן אישי" את המבצע החשאי והורה עליו. ראש ה-CIA ג'ון ברנן, ראש ה-FBI ג'יימס קומי וראש המודיעין הלאומי ג'יימס קלפר הסכימו על "היקף, טבע והכוונה" של התערבות רוסיה כדי לסייע לטראמפ. חברות אבטחת מידע ציינו כי מתקפות הסייבר בוצעו על ידי קבוצות המודיעין הרוסי Fancy Bear ו-Cozy Bear. הקרמלין ממשיך להכחיש את מעורבותו במבצע זה. הנשיא ברק אובמה השתמש, ב-31 באוקטובר 2016, בטלפון האדום בין מוסקבה לוושינגטון כדי ליצור קשר ישירות עם ולדימיר פוטין ולהדגיש את החשיבות וההשלכות של התקפות סייבר, ובפרט הזהיר מפני התקפות נוספות על מכונות הצבעה ביום הבחירות.
הנשיא אובמה הורה בדצמבר 2016 על עריכת דו"ח בנוגע להתערבות זרה בבחירות. ועדות המודיעין של הסנאט ובית הנבחרים האמריקאיים פתחו בחקירה על התערבות רוסיה בבחירות לאחר מכן, וכן קשרי בכירים רוסים עם אנשים מהקמפיין במהלך הבחירות. תחילה דחה הנשיא הנבחר דאז טראמפ את הדו"ח, ואמר כי הדמוקרטים מגיבים להפסדם בבחירות, ותקף את סוכנויות המודיעין האמריקאיות במהלך הצהרת צוות המעבר בין הממשלים. מנהיג הרוב בסנאט הרפובליקני מיץ' מקונל הביע אמון בסוכנויות המודיעין ותמך בחקירה משותפת, שהחלה רשמית בוועדת המודיעין ב-24 בינואר 2017. ב-29 בדצמבר 2016 גירשה ארצות הברית 35 מרגלים רוסים שפעלו כדיפלומטים, סגרה שתי אחוזות רוסיות במרילנד והברונקס ששימשו לאספת מודיעין, והרחיבה את הסנקציות על גופים ויחידים רוסים, בהם סוכנויות המודיעין הרוסיות.
ב-20 במרץ 2017 הודיע ראש ה-FBI דאז ג'יימס קומי כי הבולשת הפדרלית חוקרת את המעורבות הרוסית בבחירות, כולל תיאום פוטנציאלי בין ממשלת רוסיה לקמפיין של טראמפ.
ב-16 בפברואר 2018 הוגשו על ידי התובע המיוחד רוברט מולר כתבי אישום נגד 13 אזרחים רוסים ושלושה ארגונים רוסים. האישומים כוללים בין השאר מזימה להונאת ארצות הברית, מזימה לביצוע הונאת רשת והונאת בנק וגנבת זהות בנסיבות מחמירות. סגן התובע הכללי ציין כי לא נמצאו ראיות לקנוניה בין מטה טראמפ לרוסיה, וכן שחלק מהחברות החלו לפעול הרבה לפני שטראמפ הודיעעל מועמדותו, שהן תמכו גם בברני סנדרס, וגם ארגנו הפגנות גדולות כנגד טראמפ לאחר בחירתו ובמטרה לערער על לגיטימיות ניצחונו. ב-18 באפריל 2019, מולר פרסם דו"ח העוסק בנושא.
בעדותו בקונגרס, התובע המיוחד מולר חזר על מסקנותיו שלפיהם הוא לא יכול לומר אם טראמפ לא עבר על החוק, והוסיף כי ניתן יהיה להעמידו לדין אחרי שיסיים את כהונתו. "רוסיה התערבה בבחירות בצורה נרחבת, אך לא נמצאו ראיות לקנוניה", אמר.