stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המאבק להתגבר על העבר
תהליכים אנלוגיים במקומות אחרים

בחלק מהיבטיו ניתן להשוות את המושג "המאבק להתגבר על העבר" לניסיונות של דמוקרטיות להעלות לתודעה ולבצע הליך פיוס לגבי מקרים ותקופות קודמות של התעללות ממשלתית והתקוממות, כמו ועדת האמת והפיוס הדרום אפריקאית, שחקרה הפרות זכויות אדם על ידי ממשלת המפלגה הלאומית בדרום אפריקה תחת האפרטהייד ועל ידי בכירים בקונגרס הלאומי האפריקאי כולל ויני מנדלה והזרוע החצי-צבאית של ה-ANC.
המושג "המאבק להתגבר על העבר" יושם על התהליך הסובייטי של גלאסנוסט ופרסטרויקה, אם כי באופן פחות ממוקד מאשר ביקורת גלויה שהייתה נחוצה לשם רפורמה מתקדמת.
ההנחה הרווחת בתקופה זו הייתה שהמפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות תשמור על השלטון. העיתונאי האמריקני דייוויד רמניק טען כי מרגע שממוריאל נוסדה על ידי מתנגדים סובייטים לשעבר ב-1987 והחלה לחקור ולפרסם באופן עצמאי מידע היסטורי על פשעי מלחמה סובייטים ומיקומם של קברי אחים המכילים את קורבנות הטרור האדום, הסטליניזם והגולאג, החלה הספירה לאחור לגבי המשך הישרדותה של המערכת הקומוניסטית.
מאז התפרקות ברית המועצות, המאמצים המתמשכים במדינות מזרח אירופה ובמדינות העצמאיות של ברית המועצות לשעבר לחקור ולפרסם את העבר הקומוניסטי והסטאליניסטי, כמו גם את אינספור הפרות זכויות האדם שלו, מכונה לעיתים מקבילה פוסט-קומוניסטית למושג "המאבק להתגבר על העבר".
ההיסטוריה של פשעי המלחמה היפניים, הן לפני מלחמת העולם השנייה והן במהלכה מתועדת היטב. בפברואר 2015, קיסר יפן נארוהיטו הביע את חששותיו לגבי מידת הצלחתו של "המאבק להתגבר על העבר", בנוגע לאופן המדויק שייזכרו אירועים אלה ביפן של המאה ה-21.
ראו גם

פונקציונליזם מול אינטנציונליזם
גישה מלמטה למעלה של השואה
ויכוח על הפצצת אושוויץ
פולמוס ההיסטוריונים
הדרך הגרמנית המיוחדת
תום הדיון באשמה
צדק מעברי
אבן נגף, אבני זיכרון שהוצבו מחוץ לבתים לשעבר של קורבנות מחנות הריכוז
בית הדין הבין-לאומי הצבאי למזרח הרחוק
נשות ניחומים
טבח ננקינג
צדק של מנצחים
פוליטיקה של העבר
לקריאה נוספת

Frei, Norbert; Vergangenheitspolitik. Die Anfänge der Bundesrepublik und die NS-Vergangenheit. Munich: C.H. Beck, 1996. [In English as Adenauer's Germany and the Nazi Past: The Politics of Amnesty and Integration. New York: Columbia University Press]
Geller, Jay Howard; Jews in Post-Holocaust Germany. Cambridge: Cambridge University Press, 2005.
Herf, Jeffrey; Divided Memory: The Nazi Past in the Two Germanys. Cambridge: Harvard University Press, 1997.
Maier, Charles S.; The Unmasterable Past: History, Holocaust, and German National Identity. Cambridge: Harvard University Press, 1988.
Maislinger, Andreas; Coming to Terms with the Past: An International Comparison. In Nationalism, Ethnicity, and Identity. Cross National and Comparative Perspectives, ed. Russel F. Farnen. New Brunswick and London: Transaction Publishers, 2004.
Moeller, Robert G.; War Stories: The Search for a Usable Past in the Federal Republic of Germany. Berkeley: University of California Press, 2001.
Moeller, Robert G. (ed.); West Germany Under Construction: Politics, Society and Culture in the Adenauer Era. Ann Arbor: University of Michigan Press, 1997.
Pross, Christian; Paying for the Past: The Struggle over Reparations for Surviving Victims of the Nazi Terror. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 1998.
Transitional Justice and Dealing with the Past", in: Berghof Glossary on Conflict Transformation. 20 notions for theory and practice. Berlin: Berghof Foundation, 2012.
קרל יאספרס, שאלת האשמה, בתרגומם של יעקב גוטשלק ודפנה עמית, הוצאת מאגנס, 2006.
הערות שוליים

↑  A compound noun of die Vergangenheit "the past" and Bewältigung "the overcoming of problems", often used in psychological contexts for coming to terms with repressed and incriminating mental injuries and guilt.
↑  Collins German-English Dictionary: Vergangenheitsbewältigung
↑  "Duden | Vergangenheitsbewältigung | Rechtschreibung, Bedeutung, Definition" (בגרמנית). Duden.de. נבדק ב-2017-04-28.
↑  "Auseinandersetzung einer Nation mit einem problematischen Abschnitt ihrer jüngeren Geschichte, in Deutschland besonders mit dem Nationalsozialismus"
↑  Berdahl, Daphne (1999). Where the World Ended: Reunification and Identity in the German Borderland. Berkeley, CA: University of California Press. p. 215.
1 2  Boos, Sonja (2014). Introduction to Theodor W. Adorno's "Was bedeutet: Aufarbeitung der Vergangenheit" (The Meaning of Working through the Past). A media supplement to: Boos, Speaking the Unspeakable in Postwar Germany: Toward a Public Discourse on the Holocaust. Ithaca, NY: Cornell University Press. The website (under the banner of the "Signale" book series on modern German literature and culture) includes the audio recording of Adorno's lecture, along with links to the German text and an English translation.
↑  Itasaka, Kiko (24 בפברואר 2015). "World War II Should Not Be Forgotten, Japan's Prince Naruhito Says". nbcnews.com. NBC News. נבדק ב-9 באפריל 2015. Japan’s Crown Prince has spoken about the need to “correctly” remember World War II in an extremely rare public statement that comes amid a chorus of calls to play down the country’s war crimes...“It is important to look back on the past humbly and correctly,” Crown Prince Naruhito said during a press conference marking his 55th birthday. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4061672-1
השתקפות מאך

השתקפות מאך היא תופעה בזרימה דחיסה המתארת תבנית החזרת גלי הלם ממשטח קשיח, ונקראת על שם הפיזיקאי ארנסט מאך.
השתקפות מאך יכולה להתקיים בתנועות יציבות, פסאודו-יציבות ובלתי-יציבות. כאשר גל הלם, אשר נע במהירות קבועה, מתקדם על טריז מוצק. הזרימה הנוצרת על ידי ההלם פוגעת בפני הטריז ויוצרת גל הלם מוחזר שני, זאת כדי לסובב את הזרימה כך שתהיה מקבילה לפני הטריז. ביחס לנקודת ההשתקפות, הזרימה יציבה באופן מקומי, והזרימה במצב פסאודו-יציב. כאשר הזווית בין הטריז לבין גל ההלם הראשוני גדולה מספיק, גל הלם מוחזר יחיד אינו מסוגל לסובב את הזרימה לכיוון מקביל לפני הטריז ומתרחש מעבר להשתקפות מאך.
במצב של זרימה עמידה, אם טריז מונח בזרימה על קולית קבועה, כך שגל ההלם המאונך 'המחובר' אליו פוגע בקיר שטוח המקביל לזרימה המציפה, גל ההלם הופך את הזרימה לכיוון פני הקיר ולכן נדרש גל הלם מוחזר נוסף כדי להפוך את הזרימה חזרה לכיוון מקביל לפני הקיר. כאשר זווית גל ההלם עולה על ערך מסוים, לא ניתן להסיט את הזרימה בחזרה לכיוון מקביל לקיר על ידי גל הלם מוחזר אחד ומתרחש אפקט השתקפות מאך.
השתקפות מאך מורכבת משלושה גלי הלם הנקראים: גל ההלם הראשוני, גל ההלם המוחזר ו'גזע מאך' (Mach stem), וכמו כן קיים קו החלקה (slip line). הנקודה בה נפגשים שלושת גלי ההלם נקראת "הנקודה המשולשת" (triple point) בשני ממדים, או 'הלם להלם' (shock-shock) בשלושה ממדים.
סוגים שונים של השתקפות מאך

הסוג היחיד של השתקפות מאך האפשרית בזרימה עמידה הוא השתקפות מאך ישירה, שבה גזע מאך הוא קמור 'קדימה' ביחס לזרימה המציפה, ושיפוע קו ההחלקה מוטה לכיוון הטריז.
מאמרים מהשנים 2012–2013, מציגים סוג נוסף של גלי הלם, בתצורה עם זווית שלילית של השתקפות בזרימה עמידה.
בזרימה פסאודו-יציבה, הנקודה המשולשת מתרחקת מהמשטח המחזיר וההשתקפות היא השתקפות מאך ישירה. בזרימה בלתי-יציבה, ייתכן גם שהנקודה המשולשת תוותר נייחת יחסית למשטח המחזיר (השתקפות מאך נייחת), או תנוע לעבר המשטח המחזיר (השתקפות מאך הפוכה). בהשתקפות מאך הפוכה, גזע מאך הוא קמור לעבר הזרימה המתקרבת, וקו ההחלקה מתעקל בצורה 'החוצה' מהמשטח המחזיר. כל אחת מהתצורות הללו יכולה להניח את אחת משלוש האפשרויות הבאות: השתקפות מאך אחת (single-Mach reflection), 'השתקפות מאך-מעבר' (transitional-Mach reflection), והשתקפות מאך כפולה (double-Mach reflection)‏.
ראו גם

גל הלם משופע
לקריאה נוספת

Chapman, C. J. (2000). High speed flow. Cambridge New York: Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-66169-0.
Anderson, John D. Jr. (בינואר 2001). Fundamentals of aerodynamics (שלישית ed.). Boston: McGraw-Hill. ISBN 978-0-07-237335-6. {{cite book}}:  (עזרה)
Mouton, Christopher A. (2007). Transition between Regular Reflection and Mach Reflection in the Dual-Solution Domain (PDF) (תיזה). נבדק ב-2018-02-20.
Ben-Dor, Gabi (2007). Shock wave reflection phenomena. Berlin Heidelberg: Springer-Verlag Berlin Heidelberg. ISBN 978-3-540-71381-4.
הערות שוליים

1 2  Ben-Dor 2007.
↑  Gavrenkov, S. A.; Gvozdeva, L. G. (2012). "Numerical investigation of the onset of instability of triple shock configurations in steady supersonic gas flows". Technical Physics Letters. Pleiades Publishing Ltd. 38 (6): 587–589. doi:10.1134/s1063785012060223. ISSN 1063-7850.
↑  Gvozdeva, L. G.; Gavrenkov, S. A. (2013). "Influence of the adiabatic index on switching between different types of shock wave reflection in a steady supersonic gas flow". Technical Physics. Pleiades Publishing Ltd. 58 (8): 1238–1241. doi:10.1134/s1063784213080148. ISSN 1063-7842.
↑  Gvozdeva, L. G.; Gavrenkov, S. A. (2012). "Formation of triple shock configurations with negative reflection angle in steady flows". Technical Physics Letters. Pleiades Publishing Ltd. 38 (4): 372–374. doi:10.1134/s1063785012040232. ISSN 1063-7850.
איתן פרץ

| --- | --- |

 לידה:  26 בפברואר 1942 (בן 82) ירושלים, פלשתינה (א"י) המנדט הבריטי
 מדינה:  ישראל 
 לאום:  ישראלי ישראל
 עיסוק:  סופר   משורר   פזמונאי
 www.eitan-peretz.com
 
איתן פרץ (נולד ב-26 בפברואר 1942) הוא סופר, משורר, מורה דרך, ופזמונאי ישראלי. במקצועו הוא עובד סוציאלי ומרפא הוליסטי.
ביוגרפיה

פרץ נולד בירושלים למשפחה שהיא דור שישי בעיר. משפחתו היא נצר לאנוסי ספרד. הוא גדל במוצא עילית ולמד בבתי ספר בירושלים.
בשנת 1959, כשהיה בן 16 וחצי, יצא עם חבריו מבית הספר התיכון ל"שירות לאומי" בקיבוץ עין גדי. היה זה כארבע שנים לאחר הקמת יישוב הקבע במקום. ההתפעמות וההתרגשות מהמקום, הביאו אותו לכתוב את השיר "עין גדי", כשהוא בחיק הטבע, ליד המעיין. השיר הולחן על ידי חברו לכיתה, דב אהרוני, שבחר בשם העט "ש. דיבון". ביצוע הבכורה של השיר נערך במסיבת הסיום של בני השירות בקיבוץ. הוא הפך במהרה ללהיט בכל ישראל והופיע בשירוני ארץ ישראל רבים. השיר הוקלט לראשונה על ידי טובה בן צבי ושמואל בר זכאי, ומאוחר יותר זכה לביצועים רבים נוספים; בין היתר של אריק איינשטיין, יהודית רביץ, "שלישיית קצה השדה" ויגאל בשן. פרץ שב לקיבוץ עין גדי כחבר בגרעין הנח"ל. בתום השרות הצבאי יצא לשליחות וריכז במשך שנתיים את קן יד אליהו בתל אביב.
לאחר שהתחתן עם שולמית, עבר לקיבוץ דגניה א'. ריכז והדריך את גיל-הנעורים, שימש בתפקידים ציבוריים בקיבוץ ומחוצה לו, הוא למד הוראה לחטיבת הביניים והתמחה בהוראת נוער טעון טיפוח. ובמשך עשר שנים ריכז את פרויקט "חברות-הנוער" בקיבוצו כמורה, כמדריך וכמרכז חברתי, מאוחר יותר למד "עבודה סוציאלית", והתמחה בטפולים של אחד על אחד, הנחיית-קבוצות, ייעוץ-זוגי וייעוץ ארגוני. ארבע שנים שימש פרץ כמלווה-חברתי של הקיבוצים הצעירים באזור הצפון בהתהוותם, ובמשך שמונה שנים שימש כמנהל המכינות הקדם-אקדמאיות של אוניברסיטת בר-אילן במכללה האקדמית כנרת בעמק הירדן.
בשנת 1997 נפל בנו, סגן ערן חי פרץ, באסון המסוקים. ערן נקרא על שם דודו, אחי אמו, סרן ערן כהן, שמטוסו הופל בשמי מצרים במלחמת יום הכיפורים. לזכרו של הבן כתב פרץ את השיר "עקדת ערן" שהולחן ובוצע על ידי נירה ספיר.
מאמצע העשור השני של המאה ה-21, עובד פרץ במרפאה פרטית בקיבוצו, בעבודה סוציאלית וכמרפא הולסטי. הוא מתגורר בקיבוץ דגניה א' ונשוי לנועה אילן פרץ.
ביוגרפיה > משיריו המוכרים

"זאת ירושלים" - הולחן על ידי נחום היימן, זכה להצלחה רבה בביצוע להקת הגבעטרון.
"רק הד קולך" - הולחן על ידי נחום היימן, נכתב בעברית וזכה לגרסה צרפתית, מפיה של הזמרת היווניה-צרפתייה ננה מושקורי. ומהווה דוגמה לשאנסון. השיר זכה לביצועים רבים אך הראשונה שביצעה אותו הייתה הזמרת הדסה סיגלוב.
"פיתחו את כל החלונות" - הולחן על ידי אפי נצר. בשנת 1970. שרה את השיר להקת פיקוד צפון בתקליטה "מהצפון באהבה", הייתה זו תקופת הזוהר שלה כשבין כוכביה היו יגאל בשן ועדנה לב.
"אולי אם נאמין" - לחן: נחום היימן, ביצוע: הפרברים
"אלפוהרה" - לחן: נחום היימן, ביצוע: צמד דרום - נכתב בהשראת קונרד ולנרוד מאת אדם מיצקביץ'
"ביתי" - לחן: נחום היימן, ביצוע: ריקה זראי
"בלי מילים" - לחן: אפי נצר, ביצוע: אבי טולדנו
"דגניה שלי" - לחן: מוני אמריליו, ביצוע: כרמל אקמן - נכתב בשנת 2010 לקראת חגיגות ה-100 שנים לדגניה
"סיפור חיים" - לחן: נחום היימן, ביצוע: מיטל טרבלסי - נכתב לזכרו של חיים רותם מגמלא, שנפטר מדום לב
"עיר השלום שלי" - לחן: רחל גרוס, ביצוע: צליל גליל (להקת המועצה האזורית מרום הגליל)
"שבת בעמק" - לחן: נחום היימן, ביצוע: ריקה זראי
"שולי האור" - לחן עממי רוסי, ביצוע: הגבעטרון
"שיר ערש לבן" - לחן: נחום היימן, ביצוע: "צמד דרום"
"בנוף-כנרת" - לחן: חיים ברקני, בביצוע חבורות זמר מעמק הירדן
"רחל" (נוחי בשלום) - לחן: נורית הירש, ביצוע: ורדינה כהן. ביצוע נוסף בפסטיבל עין-גב 2017 על ידי תום כהן והחבר'ה הטובים - חבורת-זמר בהדרכת נורית הירש. השיר נכתב לזכרה של רחל ולורט, חברת קיבוץ דגניה א', ניצולת השואה, חלוצה ואצילת נפש; אמו של יורם רותם.
"לביאות בורוד" - לחן חנן יובל ובביצועו - המנון לחולות סרטן ואלה שהחלימו ממנו שחותרות בסירות דרגון להחלמתן.
ביוגרפיה > ספריו

"חמצן נקי" - רומן בהוצאת "סער"
"מפתנים" - ספר שירים
המשפחה המיוחדת שלי - ספר ילדים המיועד למשפחות יחידניות
כשההורים שלי רבים - ספר ילדים
הערות שוליים

↑  השיר הוא בלדה המתארת לכאורה מאורע היסטורי, אך השמות המצוינים בשיר מתייחסים לתקופות שונות במהלך הכיבוש המוסלמי בדרום ספרד, והעלילה היא דמיונית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007499223405171  LCCN: n88168864  MusicBrainz: 8d8c40e2-7f7e-4f94-82cf-c99d0e18611c  VIAF: 70486510   WorldCat (עם VIAF): 70486510
אריה טרטקובר

| --- | --- |

 לידה:  1897 ברודי, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  20 בנובמבר 1982 (בגיל 85 בערך) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות סנהדריה 
 השכלה:  אוניברסיטת וינה 
 
אריה טַרְטָקוֹבר (Tartakower;‏ 28 בספטמבר 1897, תרנ"ז – 20 בנובמבר 1982, תשמ"ג) היה סוציולוג של עם ישראל ומנהיג ציוני.
ספרים שכתב

עם ישראל והמהפכה. ירושלים; תל אביב; חיפה: מ' ניומן, תשל"ד.
משנתו של מרק וישניצר: פרק בתולדות המחשבה היהודית בדורות האחרונים, תל אביב: תשל"ג.
עמנואל רינגלבלום, תל אביב: הקונגרס היהודי העולמי - ההנהלה הישראלית; תרבות וחינוך, תשכ"ט, 1969.
שבטי ישראל, תל אביב: יבנה, תשכ"ה-תשכ"ט.
החברה היהודית, תל אביב; ירושלים: מסדה, תשכ"ה.
עם ועולמו: על דמותה של הלאומיות היהודית ועל תולדותיה, תל אביב; ירושלים: מ' ניומן, תשכ"ג.
מגילת ההתיישבות, תל אביב: מ' ניומן, תשי"ח-תש"ט.
האדם הנודד: על ההגירה ועל העלייה בעבר ובימינו, תל אביב: מ' ניומן, תשי"ד.
סוציולוגיה של עם ישראל, ירושלים: תש"י.
נדודי היהודים בעולם, ירושלים: המכון להשכלה ציונית, 1947.
העם היהודי בזמננו: ספר לימוד לבתי הספר התיכוניים ולהסתדרויות הנוער, לודז': החברה ליסוד בתי ספר עברים, תרצ"ה.
תולדות תנועת העובדים היהודית, ורשה: הוועד הפועל של ברית הנוער ומרכז החלוץ העולמי, תרפ"ט-תרצ"א.
ספרים שכתב > בעריכתו

הגות עברית באמריקה/ בעריכת מנחם זהרי, אריה טרטקובר, חיים אורמיאן, תל אביב: ברית עברית עולמית על ידי הוצאת יבנה, תשל"ב-תשל"ד, 1974.
תרבות יהודית בברית המועצות/ המערכת: אריה טרטקובר, זלדה קוליץ, ירושלים: המחלקה לתרבות של הקונגרס היהודי העולמי, תשל"ב.
הגות עברית באירופה/ בעריכת מנחם זהרי, אריה טרטקובר, תל אביב: ברית עברית עולמית על ידי יבנה, תשכ"ט.
יומן גטו ורשה: 6.9.193923.7.1942/ בעריכת נחמן בלומנטל, אריה טרטקובר, נתן עק, יוסף קרמיש; (תרגם לעברית: נתן עק), ירושלים: יד ושם, תשכ"ט-1969.
זכר מרדכי: מוקדש לחייו ופעלו של הרב מרדכי נורוק ז"ל'/ בעריכת אריה טרטקובר, יצחק רפאל, מנדל בובה, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשכ"ז-1967.
יהדות ברית המועצות - מאסף/ חברי המערכת: אריה טרטקובר ואחרים, תל אביב: המועצה הציבורית למען יהודי ברית המועצות - ועדת התפוצות, תשכ"ז.
השגריר העברי הנודד: אלכסנדר רוזנפלד: פרשת חיים ומעש/ בעריכת יוסף קלוזנר, אריה טרטקובר, א' רמבה, תל אביב, ש' זימזון, תשי"ז.
כלל ישראל: פרקים בסוציולוגיה של העם היהודי/ בעריכת בנציון דינור, אריה טרטקובר, יעקב לשצ'ינסקי, ירושלים: מוסד ביאליק, 1954.
לקריאה נוספת

אלכסנדר מנור, אריה טרטקובר: הסוציולוג היהודי, תל אביב: י"ל פרץ, תשכ"ג-1962.
יוסף שפירא (עורך), בנתיבי הגות ותרבות : קובץ מוקדש למלאות שבעים שנה לפרופ' אריה טרטקובר, תל אביב: ברית עברית עולמית על ידי יבנה, תש"ל. (ספר יובל)
י. שפירא, "ד"ר אריה טרטקובר, איש הציבור והספר", עמ' 255-264.
מנחם זהרי, חיים רבין, ישעיהו הרן, ניסן הרפז, מיכאל זנד (עורכים), אומה ולשון : ספר זיכרון לפרופ' אריה טרטקובר, ירושלים: הברית העברית העולמית, תשמ"ו 1985. (ספר זיכרון)
אלכסנדר מנור, "פרופ’ אריה טרטקובר ומפעלו העיוני-המדעי", עמ' 9–26.
מנחם זהרי, "משנתו הלאומית של אריה טרטקובר", עמ' 247–262.
הערות שוליים

↑  ביקורת: מנחם זהרי, "עם ישראל והמהפכה", הדואר, 25.7.1975; 8.8.1975 (פורסם שוב בספרו של זהרי עיוני ספרות ותולדה: מסות ובחינות, ירושלים: כרמל, תשס"ד, עמ' 55–64).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268846305171  PLWABN: 9810700127405606  BnF: cb14472500q (data)  GND: 1046109871  ISNI: 0000 0001 1064 1125  LCCN: n86001344  NTA: 122550021  SUDOC: 234194081  Trove: 1148107  VIAF: 56835750   WorldCat (עם VIAF): 56835750
טיסה 211 של יו אס-בנגלה איירליינס

| --- | --- |

המטוס שהיה מעורב בתאונה, כשנתיים לפני התקרית
 תאריך:  12 במרץ 2018
 מיקום:  נמל התעופה הבינלאומי טריבהוואן, ליד קטמנדו, נפאל
 קואורדינטות:  27°41′38″N 85°21′39″E﻿ / ﻿27.693888888889°N 85.360833333333°E﻿ / 27.693888888889; 85.360833333333
 הרוגים:  49
 פצועים:  22 
 ניצולים:  22
 המעורבים באסון

כלי טיס
 כלי טיס:  בומברדיה דאש 8
 מספר זנב:  S2-AGU
 מוצא:  נמל התעופה הבינלאומי שאהג'לאל (אנ') צפונית לדאקה, בנגלדש
 יעד:  נמל התעופה הבינלאומי טריבהוואן, ליד קטמנדו, נפאל
 מפעיל:  יו אס-בנגלה איירליינס
 נוסעים:  67
 אנשי צוות:  4
 הרוגים:  49
  (למפת נפאל מוגדלת) קטמנדו לליטפור פוקהרה דהאנגדי נפאלגאנג' בוטוואל דהאראן בירגאנג' ג'נקפור אוורסט הרפובליקה העממית של סין  הודומקום ההתרסקות(למפת נפאל רגילה) קטמנדו לליטפור פוקהרה דהאנגדי נפאלגאנג' בוטוואל דהאראן בירגאנג' ג'נקפור אוורסט הרפובליקה העממית של סין  הודומקום ההתרסקות
 
טיסה 211 של יו אס-בנגלה איירליינס הייתה טיסה מנמל התעופה הבינלאומי שאהג'לאל צפונית לדאקה שבבנגלדש לנמל התעופה הבינלאומי טריבהוואן ליד קטמנדו שבנפאל. המטוס מסוג בומברדיה דאש 8 התרסק ב-12 במרץ 2018 בעת נחיתתו. 49 מתוך 71 האנשים שהיו עליו נהרגו בהתרסקות.
בעשור השני של המאה ה-21 נהרגו בתאונות תעופה בנפאל 179 אנשים עד לתאונה זו.
המטוס

המטוס שהתרסק היה מדגם בומברדיה דאש 8 בעל רישום S2-AGU. המטוס היה שייך לסקנדינביאן איירליינס משנת 2001, ב-2008 הוא נמכר לחברת אוגסבורג איירוויז ובשנת 2014 הוא נמכר לחברה הנוכחית. המטוס היה מעורב בתקרית של החלקה ממסלול ההמראה ב-2015.
ההתרסקות

הטיסה המריאה מדאקה, בירת בנגלדש לקטמנדו, בירת נפאל.
הפקחים בנמל התעופה הבינלאומי טריבהוואן העניקו למטוס אישור לנחות על מסלול 02, אך טייס המשנה ביקש לנחות על מסלול 20 (הכיוון ההפוך). בקשתו של טייס המשנה נענתה בחיוב. הפקח שאל את הטייס על כוונותיהם של הטייסים ותשובתו של הטייס הייתה: "נרצה לנחות ב-02".
תקשורת מקומית דווחה כי המטוס נגע במסלול אך לא הספיק לעצור בתוך המסלול. לפי עד ראייה המטוס לא היה מיושר כראוי עם המסלול. אחד השורדים ציין ש-"המטוס התנהג בצורה מוזרה". עובדי הקרקע בשדה אמרו כי המטוס התנודד בזמן הנחיתה. בזמן הנחיתה המטוס סטה, החליק מהמסלול ופגע בגדר של השדה. המטוס המשיך בהחלקה והתרסק במגרש כדורגל ריק. לאחר שהתרסק המטוס עלה בלהבות, כיוון שמכלי הדלק התפקעו. המטוס נשבר למספר חלקים.
כוחות ההצלה הצליחו לכבות את השריפה תוך 15 דקות. כ-31 אנשים פונו לבתי חולים שונים בקטמנדו, רובם במצב קשה או אנוש. כוחות החילוץ חילצו כ-40 גופות מתוך המטוס. 9 אנשים נפטרו מפצעיהם בבית החולים.
שדה התעופה היה סגור למשך 3 שעות אחרי ההתרסקות.
צוות ונוסעים

המטוס נשא 67 נוסעים ו-4 אנשי צוות, מתוכם שני ילדים.
| ארץ מוצא | נוסעים | צוות | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- |
| נפאל | 33 | 0 | 33 |
| מלדיביים | 1 | 0 | 1 |
| סין | 1 | 0 | 1 |
| בנגלדש | 32 | 4 | 36 |
| סה"כ | 67 | 4 | 71 |
חקירה

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה .
ראש הממשלה של נפאל, קאדגה פרסאד אולי הגיע לזירת ההתרסקות מיד כדי לפקח על פעולות החילוץ. הוא הכריז על פתיחת חקירה של נסיבות האירוע.
דונבאס ארנה

| --- | --- |

מבט מבפנים
 מיקום:  דונצק, אוקראינה
 קואורדינטות:  48°01′15″N 37°48′35″E﻿ / ﻿48.020833°N 37.809722°E﻿ / 48.020833; 37.809722
 אבן יסוד:  2005
 תקופת הפעילות:  29 באוגוסט 2009 – הווה (15 שנים)
 שופץ:  31 במאי 2018
 עלות הבנייה:  270 מיליון €
 בעלים:  פדרציית הכדורגל של הרפובליקה העממית של דונצק
 משטח:  דשא
 אדריכל:  ארופ 
 קבוצות:  שחטאר דונצק (2009—2014) נבחרת הרפובליקה העממית של דונצק (2018—)
 מושבים:  52,667
 ממדי משטח:  105 × 68 מטר
 donbass-arena.com
 he
 
חזית האצטדיון. מאי 2015.
דונבאס ארנה (באוקראינית: Донба́с Аре́на) הוא אצטדיון כדורגל במרכז העיר דונצק שבאוקראינה. בניית האצטדיון, המכיל כ-50,000 מקומות ישיבה, החלה בשנת 2005 והסתיימה בשנת 2009 בעלות 400 מיליון דולר. החל מעונת 2009/2010 ועד 2013/2014, שימש האצטדיון כמגרשה הביתי של קבוצת שחטאר דונצק. האצטדיון אירח מספר משחקים במסגרת טורניר יורו 2012. האצטדיון נבנה על ידי המיליארדר האוקראיני-טטרי רינאט אחמטוב.[דרושה הבהרה][דרוש מקור]
בעקבות משבר אוקראינה האצטדיון הופקע על ידי שלטונות הרפובליקה העממית של דונצק. מאז 2014 האצטדיון ננטש ולא בשימוש עקב מלחמת רוסיה-אוקראינה.
תכנון ובנייה

האצטדיון, שנבנה בשטח פארק לנין קומסומול במרכז העיר, מזכיר במראהו צלחת מעופפת בשל צורתו האליפטית ומבנהו המזוגג. גג האצטדיון משופע מכיוון צפון לדרום ותכנונו תורם לתאורה ולאוורור הטבעיים, בנוסף להתמזגותו החזותית של האצטדיון עם הסביבה.
תכנון ובנייה > הפארק

מחוץ לאצטדיון הוקם פארק חדש, בו נשתלו עצים חדשים במקומם של עצי הפארק הישן באתר. הפארק תוכנן להתאים לצבעי קבוצת שחטיור דונצק, ועלי העצים שנשתלו נצבעים כתום בהיר ואדום במהלך הסתיו. בנוסף כולל הפארק מיני שיחים ופרחים רבים, מזרקות ומרכז קניות. עלות בניית הפארק ומתקניו נאמדת בכ-40 מיליון דולר.
תכנון ובנייה > היציעים

במרבית היציעים באצטדיון מותקנים כיסאות פלסטיק בצבע כתום, פרט לשכבה התחתונה בה הורכב הכיתוב "שחטאר דונצק" באנגלית באמצעות כיסאות בצבע לבן שהותקנו בין כיסאות בצבע שחור. פרט ליציעים הרגילים כולל האצטדיון 170 מושבים מיוחדים לבעלי מוגבלויות, 76 תאי שדרנים, תא עיתונאים ותא אח"מים.
תכנון ובנייה > פתיחת האצטדיון

האצטדיון נפתח בטקס רב רושם שנערך ב-29 באוגוסט 2009, בו חלים באוקראינה אירועי יום דונצק. חלקו הראשון של הטקס כלל מופעי ריקוד וכוראוגרפיה, הופעות של אמני פופ רוסים ואוקראינים, נאומים של פוליטיקאים ואנשי מפתח והצגת סגל השחקנים של שחטאר דונצק. חלקו השני של הטקס התמקד בהופעתה של הזמרת האמריקאית ביונסה נואלס ובמופע זיקוקים. בטקס נכחו אישים רבים מצמרת הפוליטיקה המקומית ובהם הנשיא ויקטור יושצ'נקו, ראש הממשלה יוליה טימושנקו ומנהיג מפלגת האופוזיציה, ויקטור ינוקוביץ'.
תכנון ובנייה > בעקבות מלחמת האזרחים באוקראינה

כחלק ממשבר אוקראינה נפגע האצטדיון מהפגזה ארטילרית כחלק מקרב בין בדלנים פרו-רוסים לבין הכוחות המזוינים האוקראינים. האצטדיון נהרס והוצא מכלל שימוש למספר שנים.
בקיץ 2014 האצטדיון הופקע על ידי הרשויות הבדלניות של הרפובליקה העממית של דונצק. ב־31 במאי 2018 שוקם הדשא באצטדיון וחזר לשמש בעיקר לאירוח משחקי ידידות שונים. באפריל 2021 נודע שהאצטדיון עודנו במצב טוב, אך הדשא אינו מתוחזק והמושבים הכתומים הבוהקים ביציעים נראים מוכתמים.
הערות שוליים

↑  В Донецке восстановлен газон легендарной «Донбасс Арены»
↑  Роскошь и пустота «Донбасс Арены»: пятый год без футбола (Фоторепортаж)
| אצטדיוני אליפות אירופה בכדורגל 2012 |
| --- | --- | --- |
| אוקראינה | אצטדיון אולימפיסקי (קייב) • דונבאס ארנה (דונצק) • ארנה לבוב (לבוב) • אצטדיון מטאליסט (חרקוב) |  |
| פולין | אצטדיון אנרגה גדנסק (גדנסק) • האצטדיון העירוני (ורוצלב) • האצטדיון העירוני (פוזנן) • האצטדיון הלאומי (ורשה) |  |
מגפת הקורונה בלוב

| --- | --- |
 במדינות או באזורים:  לוב לוב
 מקרי מוות:  6,437‏
 מקרי הדבקה:  507,255‏   • 2 מהם חולים פעילים
 הבריאו:  500,816‏ רענון נתונים
  
 
מגפת הקורונה התפרצה ללוב במרץ 2020, המקרה הראשון אושר בטריפולי ב-24 במרץ.
לוב נחשבת לפגיעה במיוחד למגפה בגלל מלחמת האזרחים השנייה בלוב, שהובילה למצב הומניטרי קשה ולהרס תשתית הבריאות הלאומית.
רקע

ב-12 בינואר 2020 אישר ארגון הבריאות העולמי כי נגיף הקורונה הוא הגורם למחלת נשימה בעיר ווהאן, מחוז חוביי, סין.
יחס ההרוגים במקרה של COVID-19 נמוך בהרבה מנגיף הסארס בשנת 2003, אך הההדבקה גדולה משמעותית.
ציר זמן > מרץ 2020

לפני מגפת הנגיף הקורונה, מערכת הבריאות של לוב כבר הייתה על סף קריסה, נוכח הכאוס ששורר במדינה מאז 2011. קבוצות של לוחמים במלחמת האזרחים בלוב התעלמו מהפצרות חוזרות ונשנות של האומות המאוחדות להפסקת אש.
ב-24 במרץ אישרה לוב את מקרה ההדבקה הראשון שלה, גבר בן 73 שחזר למדינה בתחילת מרץ מטיול בערב הסעודית.
ב-30 במרץ הודיע הצבא המקומי (ה-GNA) על שחרורם של 466 עצורים בטריפולי, כחלק מהמאמץ לעצור את התפשטות הנגיף בבתי הכלא.
ממשלת ההסכמה הלאומית (GNA) המוכרת בינלאומית, שבסיסה בטריפולי, והממשלה היריבה בפיקודו של ח'ליפה חפתר, שבסיסה במזרח לוב, נקטו בצעדים לשלוט על התפשטות המגפה, באמצעות סגירת בתי ספר, שווקים וחלק מהעסקים.
ציר זמן > אפריל 2020

ב־2 באפריל אישרה לוב את המוות הראשון כתוצאה מהנגיף. זו הייתה אישה אלג'ירית בת 85.
ב-5 באפריל נפטר מחמוד ג'יבריל, בן 68, שעמד בראש מועצת המעבר הלאומית הבינלאומית בשנת 2011 לאחר שאושפז בבית החולים ב-21 במרץ.
ב־6 באפריל, כוחות בפיקודו של ח'ליפה חפתר פתחו בפיגוע רקטות גראד נגד בית החולים הכללי אל ח'דרה, אחד מבתי החולים הגדולים של טריפולי, הם פצעו שישה עובדי בריאות ופגעו באופן משמעותי בבית החולים, בו 300 חולים. זו הייתה הפעם השלישית שהכוחות של הפטר תקפו מתקנים רפואיים במהלך המצור המוגבר שלהם על טריפולי.
למחרת, אישרה קירנאיקה את המקרה הראשון שלה. עד 7 באפריל אישרה לוב 20 הדבקות בנגיף, בעיקר במערב לוב. אחרי שבוע, הטילה ממשלת ההסכמה הלאומית עוצר של 24 שעות לתקופה של 10 ימים החל מ-17 באפריל.
ב- 26 ביוני, הממשלה הנתמכת על ידי האו"ם האריכה עוצר לילי לשבועיים נוספים.