stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
היינריך השישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה
מותו של הקיסר

במהלך שנת 1196 ניסה היינריך להעביר החלטה בקרב ועידת האלקטורים (הנסיכים הבוחרים) שלפיה יעבור כס הקיסר בירושה ולא בעוד בהליך של בחירה. מסע שכנוע זה היה בתחילתו וייתכן שהיה נושא פרי, אך בשנת 1197 נפטר היינריך השישי ממלריה, והיוזמה מתה איתו.
מותו של היינריך השישי ב-28 בספטמבר העביר את השלטון על האי חזרה לידי אשתו קונסטנס, בהיותה היורשת החוקית לכס המלוכה הנורמנית של סיציליה.
מבצע אחר שלא יצא אל הפועל בגין מותו הפתאומי של הקיסר היה מסע צלב שתוכנן לצאת מסיציליה במטרה כפולה - מילוי צוואתו הרעיונית של פרידריך ברברוסה שנפטר בדרכו לכנסיית הקבר, והרחבת מעגל ההשפעה של האימפריה לחופיו המזרחיים של הים התיכון - מהלך שהיה מגמד כל כוח ים תיכוני אחר והופך את ביזנטיון לגורם זניח באזור. כוחות חלוץ של הצבא הקיסרי הספיקו לנחות בקפריסין ולהפוך את האי לממלכה וסאלית של האימפריה, כוחות אחרים נחתו בעכו אך מותו של הקיסר הביא להתפוררות היוזמה.
היינריך נקבר בקתדרלת פלרמו. בנו פרידריך השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה עתיד היה ללכת בדרכו - העמקת השליטה של האימפריה באיטליה תוך מאבק במדינת האפיפיור, ומסע צלב לארץ הקודש.
הערות שוליים

↑  http://www.spiritus-temporis.com/henry-vi-holy-roman-emperor/
↑  Steven Runciman.The Sicilian Vespers: a history of the Mediterranean world in the later thirteenth century. Cambridge University Press, 1958. ISBN 0521437741 page 10
↑  Thomas F. Madden The new concise history of the Crusades.Rowman & Littlefield, 2005
ISBN 0742538222, 9780742538221 page 83
↑  "Henry VI (Holy Roman Empire)," Microsoft® Encarta® Online Encyclopedia 2009
http://encarta.msn.com © 1997-2009 Microsoft Corporation. All Rights Reserved
↑  David Abulafia. Frederick II: a medieval emperor. Oxford University Press US, 1992 ISBN 0195080408 page 89
↑  היינריך השישי באתר אנציקלופדיית בריטניקה.
| מלכים וקיסרים גרמניים |
| --- | --- | --- |
| פרנקיה המזרחית (843–918) | לודוויג הגרמני (לודוויג השני) • קרלומן (אנ') • לודוויג הצעיר (לודוויג השלישי) • קרל השמן (קרל השלישי) • ארנולף • לודוויג הילד • קונראד הראשון | גרמניה    האימפריה הרומית הקדושה    גרמניה הנאצית (1933–1935) |
| ממלכת גרמניה (919–962) | היינריך הצפר • אוטו הראשון | גרמניה    האימפריה הרומית הקדושה    גרמניה הנאצית (1933–1935) |
| האימפריה הרומית הקדושה (962–1806) | אוטו הראשון • אוטו השני • אוטו השלישי • היינריך השני • קונראד השני • היינריך השלישי • היינריך הרביעי • היינריך החמישי • לותאר השלישי • קונראד השלישי • פרידריך הראשון • היינריך השישי • פיליפ משוואביה • אוטו הרביעי • פרידריך השני • קונראד הרביעי • רודולף הראשון • אדולף • אלברכט הראשון • היינריך השביעי • לודוויג הרביעי • קרל הרביעי • ונצל • רופרכט • זיגיסמונד • אלברכט השני • פרידריך השלישי • מקסימיליאן הראשון • קרל החמישי • פרדיננד הראשון • מקסימיליאן השני • רודולף השני • מתיאס • פרדיננד השני • פרדיננד השלישי • לאופולד הראשון • יוזף הראשון • קרל השישי • קרל השביעי • פרנץ הראשון • יוזף השני • לאופולד השני • פרנץ השני | גרמניה    האימפריה הרומית הקדושה    גרמניה הנאצית (1933–1935) |
| הקונפדרציה של הריין (1806–1813) | נפוליאון בונפרטה | גרמניה    האימפריה הרומית הקדושה    גרמניה הנאצית (1933–1935) |
| הקונפדרציה הגרמנית (1815–1848) | פרנץ השני • פרדיננד הראשון • פרנץ יוזף הראשון | גרמניה    האימפריה הרומית הקדושה    גרמניה הנאצית (1933–1935) |
| הקונפדרציה הצפון-גרמנית (1867–1871) | וילהלם הראשון | גרמניה    האימפריה הרומית הקדושה    גרמניה הנאצית (1933–1935) |
| הקיסרות הגרמנית (1871–1918) | וילהלם הראשון • פרידריך השלישי • וילהלם השני | גרמניה    האימפריה הרומית הקדושה    גרמניה הנאצית (1933–1935) |
פורטל גרמניה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262400905171  PLWABN: 9810626951005606  BIBSYS: 1542227318845  BNE: XX4667474  BnF: cb15547170p (data)  BPN: 45720189  CANTIC: a11435410  GND: 118548298  ISNI: 0000 0001 0837 2501  LCCN: n82161782  MusicBrainz: 7525abea-529e-477b-b44b-a53293f766fb  NKC: jn20031106007  NTA: 070545510  RERO: 02-A012401252  SUDOC: 033202419  ULAN: 500355728  VIAF: 12618353   WorldCat (עם VIAF): 12618353 
חתונת היינריך השישי וקונסטנס מסיציליה
כס המלכות של היינריך השישי
היינריך השישי על כס המלוכה, ציור מכתב היד ספר הכבוד לקיסר או המרד הסיציליאני (לטינית: Liber ad honorem Augusti sive de rebus Siculis) משנת 1196 המתאר את היסטוריית בית שטאופן
הכתרת היינריך השישי, מתוך "ספר הכבוד לקיסר"
סרקופג של הקיסר בכנסייה בפלרמו
פרעות טלסה

פרעות טלסה היו מעשי אלימות שנערכו ב-7 בנובמבר 1917 בטלסה, אוקלהומה. האירוע נוהל בידי אזרחים אמריקאים מהקבוצה הגזענית "אבירי החופש", אשר לקחו את החוק לידיהם כנגד קבוצות מיעוט בארצות הברית. הפרעות כוונו כנגד חברי ארגון ה-IWW, ארגון קומוניסטי שקיבל לשורותיו קבוצות מיעוט כגון מהגרים, שחורים ונשים, שלא זכו לייצוג הולם בארצות הברית של תחילת המאה ה-20.
המקרה אירע כש-12 חברי IWW הורשעו על ידי השופט ט.ד. אוונס בפשע של אי-החזקת אגרות מלחמה. השופט אף הרשיע 5 נוספים שלא היו חברי IWW, אבל העידו לטובת חברי הארגון במהלך המשפט. לאחר הפסיקה, איגדה המשטרה את 17 המורשעים והעבירה אותם לבית המאסר בשלוש מכוניות. בדרך לבית המאסר נתקלו השוטרים בקבוצה של כ-50 פעילים של "אבירי החופש", סיעה קצרת יומין של ארגון קו קלוקס קלאן. אנשי המשטרה העבירו את מורשעי IWW לידיהם של "אבירי החופש" ועזבו את המקום.
אנשי קבוצת "אבירי החופש" חטפו את המורשעים באיומי אקדח, ולקחו אותם לאזור מדברי מערבית לעיר. המורשעים נקשרו לעץ אחד זה אחר זה, הולקו בשוט, ולאחר מכן כוסו בזפת ונוצות והופקרו במקום.
לקריאה נוספת

רודני אי. ג'ונס (Rodney E. Jones), פרעות טלסה: תעמולה וייצוג של ה IWW באוקלהומה (The Tulsa Outrage: Propaganda and the Repression of the I.W.W. in Oklahoma), הוצאת Oklahoma State University, שנת הוצאה: 2004
ויליאם ט. לאמפ (William T. Lampe), מחוז טלסה ומלחמת העולם, הוצאת טלסה: חברת ההיסטוריה של טלסה והלשכה לחירויות אזרחיות, אבירי החירות ואסירי ה-IWW בטלסה אוקלהומה. (The 'Knights of Liberty' Mob and the I.W.W. Prisoners at Tulsa, Okla), ‏9 בנובמבר 1917, עמ' 118-122.
הערות שוליים

↑  קו קלקס קלאן מודרני הוקמו; 17 קורבנות ראשונים, כתבה מתוך עיתון Tulsa World, 10 בנובמבר 1917
↑  דר' סקוט אלסוורת' (Dr. Scott Ellsworth), פרעות הגזע בטלסה, מאמר על פרעות על רקע גזע בטלסה ב-1921, המתאר את האירועים המקדימים להתפרצות זו, ובכלל זה את מקרה הפרעות של "אבירי החופש" באנשי ה-IWW ב-1917
אליעזר ברגמן (רופא)

| --- | --- |

 לידה:  17 במרץ 1901 וורשה, פולין
 פטירה:  5 במרץ 1963 (בגיל 61) כפר סבא, ישראל
 מדינה:  ישראל
 מקום קבורה:  בית קברות נורדאו
 מקום מגורים:  כפר סבא, ישראל
 פעילות בולטת:  רופא
 השכלה:  בית ספר לרפואה בברלין
 תקופת הפעילות:  1933–1963 (כ־30 שנה)
 מקצוע:  רופא ילדים, רפואה ציבורית
 תואר:  דוקטור
 השקפה דתית:  יהודי חילוני
 בת זוג:  אלישבע (כהן) ברגמן
אליעזר לודוויג ברגמן (בפולנית: Ludwig Bregman;‏ 17 במרץ 1901 - 5 במרץ 1963) היה רופא ישראלי, עבד ברפואה ציבורית באבן יהודה, תל אביב וכפר סבא. כתב ופרסם מחקרים ומאמרים בכתבי העת לעבודה סוציאלית, כמו "סעד" ו"איתנים". הוא היה בין מקימי בית הספר מפת"ן[דרוש מקור].
ביוגרפיה > חייו בברלין

אליעזר ברגמן נולד בוורשה, פולין ובגיל 5 עבר עם משפחתו לברלין. שם זכה לחינוך. הוא סיים בברלין את לימודי הרפואה. בשנת 1925 הקים משפחה עם אשתו אלישבע כהן אלטמן מדיסלדורף, עובדת סוציאלית במקצועה ונולדו להם שתי בנות. הוא עבד בתור רופא עירוני במגדבורג והועמד בראש מערכת הבריאות בעיר. בעקבות עליית הנאצים לשלטון, ד"ר ברגמן ומשפחתו עלו לארץ ישראל בשנת 1933.
ביוגרפיה > חייו בישראל

ברגמן ומשפחתו התגוררו בצריף באבן יהודה ואחר כך בחולון. הוא עבד כרופא במשך 3 שנים באבן יהודה. בתקופה זו אבן יהודה הייתה מוקפת ביצות. הוא נתן טיפול לכולם, ליהודים ולערבים כאחד. ממרפאתו רכב על סוס או חמור כדי לחלק כינין לחולי המלריה שבסביבה.
בשנת 1936 חלה ד"ר ברגמן במחלת הפוליו. ד"ר ברגמן שכב במיטה במשך שנה, אך המשיך לטפל ממיטתו בחולים, בעזרת אשתו אלישבע. לאחר שנה קם ממיטת חוליו וחזר לעבוד, אך סימני המחלה ניכרו בהליכתו. לאחר מכן עברה המשפחה לתל אביב ושם נולדה בתם השלישית.
החל מ-1939 עבד בקופת חולים כללית. במשך כל חייו ברגמן עבד כרופא ברפואה ציבורית. הוא היה רופא בתי הספר ובגני הילדים בכפר סבא ובאזור השרון. נוסף לכך נתן ייעוץ במרפאת זמנהוף שבתל אביב. הוא היה ידוע כדיאגנוסטיקן. הוא לימד רפואה ציבורית בבתי ספר לאחיות ובסמינרים.
ברגמן האמין שאדם החולה בפוליו צריך להפעיל את השרירים באזור החולה, כדי שיהיה בתזוזה, לכן חשב, שהטיפול היעיל ביותר הוא טיפול במים. בשנת 1955, עבר עם משפחתו לגור בכפר סבא. בהיותו בכפר סבא היה פעיל בין המקימים של בית הספר "מפת"ן" בכפר סבא ועבד שם כרופא.
ד"ר ברגמן פרסם בכתב עת בינלאומי מאמר חשוב בנושא של "מחלה בעקבות אבטלה". בסוף 1962 הוציא משרד הסעד חוברת של ברגמן בו הוא המליץ לתמוך במשפחות קטנות.
בחירתו של ד"ר ברגמן לעבוד במערכת הבריאות הציבורית הייתה חלק מהשקפת עולמו הסוציאל-דמוקרטית. הוא היה איש עקרונות, רחב אופקים ושלט ב-8 שפות.
ברגמן נפטר בשנת 1963 ונקבר בבית הקברות נורדאו בכפר סבא.
פרסים

בשנת 1951 זכה ברגמן בפרס כתב העת המדעי של רופאי קופת חולים, "דפים רפואיים" שהוענק לראשונה בתולדות כתב העת.
הנצחה

בית הספר מפתן "השחר" ברחוב בר-אילן 37 בכפר סבא, קרוי על שמו.
ספרו

תורת שמירת הבריאות, 186 עמודים, יצא לאור על ידי הוצאת תרבות וחינוך, בשנת 1961
הערות שוליים

1 2  הרופאים הראשונים, באתר מוזיאון בית ראשונים, בית יחיאל, אבן יהודה
↑  ד"ר אליעזר ברגמן, דבר, 6 במרץ 1963
↑  מ. דבורז'צקי, רופאים שזכו בפרסים, דבר, 13 באפריל 1954
↑  בשולי דברים - רופא-מחנך, דבר, 25 בפברואר 1964
↑  טקס חנוכת בניין חדש למפתן בכפר סבא, על שם ד"ר אליעזר ברגמן ז"ל, דבר, 1 באוגוסט 1980
↑  תורת שמירת הבריאות באתר סימניה
Over the Rainbow

.
| --- | --- |

ג'ודי גרלנד בביצוע השיר, הקוסם מארץ עוץ, 1939
 סינגל בביצוע ג'ודי גרלנד
 יצא לאור:  1939
 סוגה:  ג'אז, בלדה 
 שפה:  אנגלית 
 אורך:  168 שנייה 
 כתיבה:  יפ הרבורג 
 לחן:  הרולד ארלן 
 
"Over the Rainbow" (בתרגום לעברית: "מעבר לקשת") היא בלדה קלאסית זוכת פרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר לשנת 1939, אשר נכתבה על ידי יפ הרבורג והולחנה על ידי הרולד ארלן עבור הסרט "הקוסם מארץ עוץ", השיר בוצע על ידי השחקנית ג'ודי גרלנד כאשר גילמה את דמותה של דורותי גייל.
לאחר כ-5 דקות מתחילת הסרט שרה דורותי את השיר "Over the Rainbow" לאחר שניסתה, ללא הצלחה, לגרום לדוד ולדודה שלה להקשיב למה שקרה לה ולכלבה טוטו, דודתה אומרת לה למצוא לעצמה מקום שבו לא תכנס לבעיות. בעקבות כך אומרת דורותי לטוטו: "אתה חושב שיש מקום כזה, טוטו? חייב להיות. זה לא מקום שאפשר להגיע אליו בסירה או ברכבת, זה מקום רחוק, מאוד רחוק, מאחורי הירח, מעבר לגשם ..." ואז מתחילה לשיר.
השפעת היצירה

השיר הוא הראשון ברשימת שירי המאה שנבחרה על ידי הקרן הלאומית לאמנויות ועל ידי איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי. נוסף לכך גם מכון הסרטים האמריקאי בחר השיר זה למקום הראשון ברשימת מאה שנים... מאה שירים. בזמן מלחמת העולם השנייה שימש השיר כסמל ארצות הברית (יחד עם השיר White Christmas של אירווינג ברלין) של כוחות אמריקאים באירופה, ואף בוצע השיר על ידי ג'ודי כחלק מהופעות לחיילים בזמן המלחמה ב-1943.
באפריל 2005 הנפיק שירות הדואר האמריקאי בול לזכרו של הפזמונאי יפ הרבורג, ובו רואים את מילות התחלת השיר.
הקוסם מארץ עוץ

לאחר הקרנה ראשונית של הסרט "הקוסם מארץ עוץ" בסאן לואיס אוביספו, קליפורניה, הוחלט לבטל את הסצנה הזאת של השיר, לאחר שלואי ב. מאייר, מייסד MGM, והבמאי מרווין לרוי טענו שהשיר ”מאט את העלילה” וש”השיר נשמע כאילו שרה אותו ג'נט מקדונלד, ולא ילדה קטנה באחו”, אולם התעקשותם של עוזר הבמאי ארתור פריד ושל מאמן הקול של ג'ודי רוג'ר אדנס להשאיר את השיר השתלמה לבסוף.
בתחילת הסרט, חלק מהשיר נוגן על ידי התזמורת של MGM במהלך הקרדיטים, וגרסה נוספת של השיר צולמה בסצנה אחרת, ובה מקהלה נוספת שרה עם דורותי בזמן שהיא כלואה בטירה של המכשפה, מצפה למותה הקרב כשבשעון החול ייגמר החול. אולם, על אף שהגרסה המצולמת של קטע זה כנראה אבדה, הפסקול המוקלט של הסרט מכיל את גרסה במהדורה כפולה מיוחדת של הסרט, שפורסם על ידי חברת ההקלטות "Rhino Entertainment".
ההקלטה המקורית של השיר

ההקלטה הראשונית בביצועה של ג'ודי גרלאנד התרחשה ב-7 באוקטובר 1938 באולפן של MGM, ולאחר מכן הייתה הקלטה של הסינגל באולפן הקלטות פרטי ושוחררה בספטמבר 1939 על ידי חברת התקליטים דקה. על אף שאין זו הגרסה המקורית של הסרט, המשיכה דקה למכור גרסה זו כסינגל וגם בתוך תקליטי אוסף עד לשנות ה-60. רק מ-1956 הוציאה MGM עצמה את הפסקול המקורי של הסרט ולציבור ניתן לרוכשו. במקביל גם שודר בשנה זו לראשונה הסרט בטלוויזיה. לאחר מכן יצאה לאור הגרסה המקורית מספר פעמים במשך השנים.
במשך השנים לאחר צאת הסרט, זוהתה ג'ודי עם שיר זה, והופיעה איתו במהלך 30 השנים הבאות עד למותה בשנת 1969. ג'ודי הקפידה במשך בשנים לשיר במדויק כמו בגרסה המקורית בסרט, והסבירה את נאמנותה לשיר כנאמנות לדמותה של דורותי ולמסר של השיר להיות באמת מעבר לקשת בענן. במכתב להרולד ארלן, כתבה ג'ודי:
Over the Rainbow נהייה חלק מחיי, זה כל כך משקף את החלומות והתקוות של כולם, ואני בטוחה שזו הסיבה שהעיניים לפעמים דומעות כאשר שומעים את השיר. שרתי אותו כבר אלפי פעמים וזה עדיין השיר הקרוב ביותר ללבי.
מילות השיר

מילות השיר נכתבו, כאמור, על ידי יפ הרבורג, אולם ישנה גרסה קדומה יותר של השיר אשר לא שימשה לסרט ובעיקר משמשת בהפקות תיאטרון שונות של "הקוסם מארץ עוץ", ישנן גרסאות כיסוי רבות של גרסה זו שנעשו בין השאר על ידי פרנק סינטרה, דוריס דיי, שרה ווהן, טוני בנט, סוזאן בויל, קונצ'יטה וורסט, פינק, ביונסה נואלס, בובי מקפרין, פיית' היל, מקהלת המשכן המורמונית, קרלי רוז סוננקלר ואלה פיצג'רלד. גרלאנד עצמה שרה גרסה זו פעם אחת בלבד, ב-1948 בתוכנית הרדיו של לואלה פרסונס.
מילות השיר > הגרסה העברית

ישנם כמה תרגומים לעברית של השיר, המוכר ביותר הוא תרגומו של ירון כפכפי בשם "אי שם מעבר לקשת" שכיכבה במספר מחזות זמר של הקוסם מארץ עוץ בשם הקוסם!, וישנם גם תרגומים של אהוד מנור ושל דוני ענבר.
גם לשיר בעברית ישנם ביצועים של זמרים רבים שהמוכר בהם הוא של מיכל ינאי, בנוסף ישנן גרסאות של רוני דואני, רוני דלומי וטוביה צפיר, נינט טייב ומיה דגן, אסתר עופרים וגידי גוב, דודו פישר, נורית גלרון, דוד ד'אור, תום כהן, מארינה מקסימיליאן, רינת גבאי, רמה מסינגר, חני נחמיאס ועוד.
גרסאות משמעותיות של השיר > הגרסה של ישראל קמקוויוואולה

באלבום "Facing Future" משנת 1993 של ישראל קמקוויוואולה ישנה גרסה של השיר משולב יחד עם השיר "What a Wonderful World" שבה ישראל מנגן ביוקולילי שלו. גרסה זו יצאה גם כסינגל במקומות רבים באירופה ובמשך השנים כיכבה במצעדי השירים זמן רב וזכתה בפרסים בכל רחבי אירופה וארצות הברית.
גרסה זו שימשה גם במספר פרסומות, סרטים, ותוכניות טלוויזיה, בין השאר ב"למצוא את פורסטר", "לפגוש את ג'ו בלאק", "50 דייטים ראשונים", "נחשים על המטוס", "מכושפות", "ER", "סקראבס" ואף בסיום העונה הרביעית של "עבודה ערבית".
בנוסף הזמר קליף ריצ'רד הקליט גרסה משולבת זו והוציא אותה בתור סינגל.
גרסאות משמעותיות של השיר > הגרסה של איווה קסידי

ב-1992 הקליטה איווה קסידי גרסה משלה לשיר יחד עם הזמר צ'אק בראון לאלבום "The Other Side". ב-1998, שנתיים לאחר מותה של איווה, יצא השיר בדיסק של אוסף שירים שלה שהוציאו לזכרה, "Songbird", הגרסה הזאת הייתה פופולרית מאוד בערוץ הרדיו של ה-BBC ובתוכניות מוזיקה בטלוויזיה הבריטית. הפרסום של שיר זה גרם לכך שהדיסק "Songbird" הגיע למקום ראשון במצעדים בבריטניה.
שיר זה יצא לראשונה בביצוע נוסף שלה ממועדון ה-"Blues Alley" באלבום "Simply Eve" בשנת 2011.
הביצוע המיוחד של קסידי נבחר להיכנס לאלבום שירי המאה של ה-BBC ב-1999.
גרסאות משמעותיות של השיר > הגרסה של קיילי מינוג

בזמן החלמתה מסרטן השד, הוציאה הזמרת האוסטרלית קיילי מינוג גרסת כיסוי משלה לשיר בדיסק הופעה חיה בשם "Kylie Showgirl", אשר צולם במרכז התערוכות ארלז קורט בשנת 2005.
גרסאות משמעותיות של השיר > הגרסה של אריאנה גרנדה

ב-4 ביוני 2017 נערך מופע צדקה בשם "One Love Manchester" למען נפגעי הפיגוע במנצ'סטר ארנה, שם בוצע השיר על ידי אריאנה גרנדה, אשר הייתה אחראית גם על קיום המופע. היא ביצעה מחדש את השיר והוציאה אותו באותו היום כסינגל.
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-60 במצעד הסינגלים הבריטי.
את השיר בחרה גרנדה לבצע כיוון שהמילים "אי שם מעבר לקשת" הביעו את תקוותה שהמעריצים שנהרגו בפיגוע אכן נמצאים "שם מעבר לקשת". היא ביצעה את השיר בכמה הופעות שהיו חלק מסיבוב ההופעות שלה, "Dangerous Woman Tour". גרנדה הוציאה גם גרסת פסנתר לשיר, שזכתה להצלחה רבה ביוטיוב.
גרסאות משמעותיות של השיר > הגרסה של אריאנה גרנדה > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 60 |  |
אזכורים בתרבות

שנתיים לאחר יציאת הקוסם מארץ עוץ, השיר הופיע בסרט "I Wake Up Screaming" משנת 1941, בו כיכבו השחקנים בטי גראבל וויקטור מתור.
ג'יימס סטיוארט שר את השיר בגרסה קומית בסרט "סיפור פילדלפיה".
גרסת פסנתר אינסטרומנטלית בעיבוד הקולנועי של פול ניומן למחזה "ציפור הנעורים המתוקה" (1962) של המחזאי טנסי ויליאמס.
שימוש אירוני בשיר נעשה בסרט האימה של וינסנט פרייס, "Dr. Phibes Rises Again" (1972).
הבמאית נורה אפרון השתמשה בשתי גרסאות שונות של השיר בסרטים "נדודי שינה בסיאטל" ו"יש לך הודעה", שני הסרטים בכיכובם של מג ראיין ושל טום הנקס. גרסאות השיר הן בביצוע של ריי צ'ארלס ושל הארי נילסון.
בסרט הקומדיה "תקועים בחופשה" שיצא בשנת 2014 בוצע חלק מהשיר על ידי השחקנית דרו ברימור.
בעונה התשיעית של הפיג'מות ששודרה בערוץ הילדים בפרק מיוחד של "הקוסם מארץ עוץ" בוצע השיר עם מילים שונות ולחן שונה, את השיר ביצעו דנה פרידר, אילן רוזנפלד, עודד פז, קובי פרג' ויובל סגל.
בפרק האחרון בעונה השלישית של אלישע בוצע השיר על ידי שחקני הסדרה.
בסדרה שרגא בישגדא בפרק שהוקדש לליימן פרנק באום בוצע השיר על ידי מוני מושונוב וסתיו אידיסיס.
בסדרה "בצפר" בוצע השיר עם לחן קצת שונה בביצועה של רוני דואני בחלק מהפרק סיום. בסוף פרק הסיום השיר מבוצע על ידי ענת מגן-שבו.
המלחין היפני טורו טאקמיצו כתב עיבוד מוזיקלי מפורסם של השיר כחלק מיצירה שכתב של 12 שירים לגיטרה קלאסית.
חלק מהשיר הושמע בשירם של להקת משינה "אני צוחק איתך".
שמו של פרק 129 של הסדרה עד עצם היום הזה, Where Bluebirds Fly, מתייחס לשורה מתוך השיר. פרק זה עסק בעיקר בזלינה, המכשפה המרשעת מן המערב.
עם סיום השידורים בערוץ 2 ועם מעברה של שידורי קשת לערוץ קשת 12 הושמע השיר בסיום המשדר האחרון בהחלט של ערוץ 2.
השיר הופיע בסרט Face Off עם ניקולס קייג וג'ון טרבולטה.
רוני ותום: החקירה השלישית

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  גיורא חמיצר
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  בלשות ומתח הרפתקאות הומור
 מקום התרחשות:  תל אביב, ישראל
 תקופת התרחשות:  המאה ה-21
 הוצאה
 הוצאה:  תכלת הוצאה לאור
 תאריך הוצאה:  2020
 תאריך הופעה ראשונה:  2020
 מספר עמודים:  207
 סדרה
 סדרת ספרים:  רוני ותום
 ספר קודם:  רוני ותום: החקירה השנייה
 הספר הבא:  רוני ותום: החקירה הרביעית
 
רוני ותום: החקירה השלישית הוא הספר השלישי בסדרת ספרי המתח והבלשות מאת גיורא חמיצר: "רוני ותום".
עלילה > בת המצווה של עמליה

הספר מתחיל בבת המצווה של עמליה. רוני מתנדב למשחק הקטן שפיתח הדי ג'יי של האירוע - "אהבה עיוורת". מישהי נותנת לרוני נשיקה והוא צריך לנחש מי זאת. עמליה מנשקת אותו אך רוני מנחש שזו תום. הפדיחה מתבררת כ-לא אכפתית שמתחיל סרט שלם על חיי עמליה ואנשים רבים ומפורסמים מברכים אותה.
לאחר הסרט, עמליה מתחילה לבכות ליד הוריה. מישהו גנב את כל הכסף מהכספת של הבת מצווה, ואביה של עמליה ממהר לומר לאיש שעבד שם שהוא גנב את הכסף. רוני ותום מגיעים ומנסים לעזור, אך במהרה מסלקים אותם.
שהשוטרים מגיעים לבת מצווה, מתברר שאחת השוטרות היא גלית - זאתי שתפסה את אלכס ספקטור לכלא בהרפתקאה הראשונה של רוני ותום והיא מכירה אותם. היא נותנת לשני הבלשים הצעירים לסדר את הכל, בעוד שמסתבר שרוני ותום עלו על הגנב האמיתי: הדי ג'יי.
עלילה > הקיבוץ ושדה התעופה

אחרי ההצלחה, רוני ותום חוזרים לאוטובוס הצהוב של תום. רוני מספר לה שהוא הולך עם משפחתו לקיבוץ של סבתו בכנרת, ותוך שבוע הוא חוזר לחופשת הפסח הגדולה שהתחילה באותו יום. הבעיה שתום חוגגת יום הולדת 12 - בת מצווה גם לה, בזמן השמונה ימים האלה. רוני חוזר לביתו אחרי התלבטות רבה, ותום חוזרת לאוטובוס, שם מגלה מכתב שכתב אליה אביה: צ'רלי.
רוני מדבר עם הוריו אם תום יכולה לבוא איתם לכנרת - והם מסכימים. בדיוק באותו הזמן תום מגיעה ומספרת לרוני שאביה שלח לה כרטיס טיסה ללונדון והיא ואבא שלה חוגגים בת מצווה שם. היא מביאה לרוני לשמור על פוגי. רוני נוסע לקיבוץ עם משפחתו ותום הולכת עם חברתה הגדולה שמלווה אותה לשדה התעופה.
בזמן זה, רוני מגיע לכנרת ובדרך עוצר לשאולי, חברה הטוב של אורנה שגילה סנדל קדוש הידוע לישו. הם מגיעים לבית הקטן של סבתו של רוני: רוחקה, בקיבוץ, שם הם פוגשים את עוזר הקיבוץ הידוע - חמיק, ואת בתו מיקה, שמתלוננת שהנזירים בקיבוץ חטפו את הכלב שלה, בני. רוני שומע את זה מהצד ויודע שהוא צריך לעזור לילדה המוזרה שפגש הרגע. באותו הזמן בשדה התעופה, צ'רלי מתקשר מספר פעמים לתום ואז, שהיא לבסוף עונה לו, הוא אומר לה שתפסו אותו בדרך ללונדון בקייב והמשטרה החרימו לו את הדרכון כך שהם לא יכולים לטוס לאנגליה ולחגוג את בת המצווה של תום.
עלילה > מיקה והנזירים

באותו לילה תום חוזרת לאוטובוס שלה ולא מודיעה לרוני כלל שהיא לא הלכה ללונדון, כך שבשעה 2 בלילה הוא אומר לה מזל טוב על יום הולדתה ה־12 (ב2 בלילה בגלל שבלונדון זה שעתיים אחורה מישראל). מיקה פוגשת את רוני בקיבוץ ואומרת לו שהיא הולכת לנזירים למצוא את הכלב שלה שאבד.
רוני חוזר לחדרו בקיבוץ וחולם חזיונות על הנזירים. מיקה מעירה אותו ושניהם הולכים לנזירים כדי למצוא את הכלב של מיקה. לאחר שכמעט תפסו אותם הם חוזרים לחדריהם. בבוקר יריב מגיע לבקר את תום באוטובוס שלה ולא יודע למה היא לא בלונדון.
רוני ומיקה באותו הבוקר שמעו נביחות מבית הנזירים והם אמרו לחמיק שידבר עם הנזירים, והנזירים כותבים בלוח קטן: NO DOGS (לא כלבים). חמיק סתם ממלמל והולך, אך מיקה גוררת את רוני לחקירה ראשונה שלו ללא תום. עדיף לדלג על כל החקירה המטורפת כמו שלושת הילדים שפגשו רוני ומיקה, על זה שגם פוגי נעלמה ועל זה שרוני הקריב עצמו בים הכנרת ועוד.
עלילה > שובה של תום

באחד הבקרים פתאום תושבי הקיבוץ ורוני ומיקה פוגשים את תום שלאחר השיחה שלה עם יריב - היא הולכת לקיבוץ. רוני ההמום לא מבין שום דבר, אך הוא ותום לא מתייחסים יותר למיקה, לנזירים ולכלבים (הכלבים חזרו).
רוני ותום חוזרים להיות צמד הבלשים המצליחים, ומיקה מקנאה רבות. רוני ותום נהנים ביחד אך לבסוף קורה הדבר הגדול של הספר: הקרב הסופי נגד הרשע הראשי בספר ותאמינו או לא: זה חמיק.
עלילה > הקרב האחרון

חמיק רוצה להסיע את רוני ותום ובסוף הנסיעה הוא מתברר כרשע הראשי שהוא מוציא אקדח. הוא דוחף את רוני לים ועושה מלא דברים, עד שהוא מתחיל לעשות את הדבר הכי גדול: לנסות להפיל אותם לבור שיוביל אותם למותם. רגע לפני שחמיק זרק אותם, מיקה הגיעה וזה תפס את חמיק לא מוכן. הוא הסתובב למפתן הבור, כך שרוני הכה אותו באגרוף - מה שהפיל את חמיק לבור.
רוני ותום מצליחים לנצח לבסוף ומיקה סולחת להם על הדברים הרבים והם מודים לה, והם חוזרים לבית של סבתו של רוני. תום ישנה אצלם ולבסוף הכל מסתדר.
עלילה > סוף הסיפור

הכל מסתדר; רוני ותום ניצחו את חמיק, מיקה סלחה להם והם הודו לה, ותום לקחה את העוגה שסבתו של רוני הכינה לה, והיא מביעה משאלה. הספר נגמר במשפט: "רוני עמד מולה (מול תום), מחייך ונרגש. תום חייכה אליו בחזרה. הייתה לה תחושה טובה בקשר למשאלה שלה". עד היום לא יודעים מה הייתה המשאלה של תום.
סמל העיר אשדוד

| --- | --- |

סמל העיר החדש, שאומץ לרגל חגיגות ה-60 להיווסדה
 גרסאות
 
 סמלה הקודם של העיר, שהיה בשימוש בשנים 1961–2016
 פרטים
 המחזיק בסמל:  עיריית אשדוד
 תאריך אימוץ:  1961 (עוצב מחדש ב-2016)
סמל העיר אשדוד הוא סמלה הרשמי של אשדוד ועירייתה.
ברוב שנותיה של העיר, הסמל היה העוגן והאריה בעיצובו של יצחק בכר. ב-2016 הוחלף לסמל המפרשים וראש האריה, בעיצובה של פערי אויש.
היסטוריה > סמל המפרשים וראש האריה (2016)

סמל המפרשים וראש האריה הוא סמלה הנוכחי של העיר אשדוד. ב-2016 לציון 60 שנים להקמת העיר, אימצה אשדוד סמל חדש. הסמל מייצג עיר מודרנית ומחבר בין העבר, העושה שימוש בראש אריה, על ידי אחד מסמלי העיר הבולטים – המפרשים בכיכר יהודי סלוניקי ("המפרשים"), בעיצובו של ישראל הדני – הצבועות בצבעים מאפיינים: כחול – ים, ירוק – קיימות, כתום – אנרגטיות וחום המאפיינים את תושבי העיר, וראש האריה בצהוב – צבע הדיונות והחולות שמהם צמחה אשדוד.
הסמל שזכה בתחרות מבין 67 הצעות הוא פרי עיצובה של פערי אויש, ממשרד המיתוג "כיוון" באשדוד. בתחתית הסמל, לצד הכיתוב "אשדוד" באנגלית, מוטמע סמל העוגן והאריה בצבע כתום. זאת מפני שעל הסמל הישן, שהתקבל בשנת 1961, חל צו הגנה מתוקף חוק הרשויות המקומיות (סמלים) שחוקק ב-1958.
בסקר שערך המקומון "אשדוד נט" בשנת שינוי הסמל, נמצא כי הוא אינו אהוד בקרב התושבים.
היסטוריה > סמל העוגן והאריה (1961–2016)

סמל העוגן והאריה הוא סמלה הישן של העיר אשדוד. הסמל מורכב מראש אריה ומעוגן, המחוברים על ידי קו המסמל ספינה תנ"כית עתיקה. הסמל תוכנן כך שיכיל בתוכו אלמנטים של אשדוד העתיקה ושל אשדוד המתחדשת. ראש האריה מסמל אגרסיביות, שמאפיינת את הקמתה של אשדוד בעמל ויגע רב לאחר הקמתה של מדינת ישראל, וגם את שבט יהודה, שבתחומו נפלה העיר בחלוקת הארץ לשבטים (בדומה לסמל העיר ירושלים המציג את גור אריה יהודה). העוגן מסמל את נמל אשדוד והשימוש בים לתועלת החברתית של בני האדם. הסמל עוצב על ידי האמן יצחק בכר, ונבחר על ידי ראש המועצה המקומית הנבחר הראשון, רוברט חיים.
הרב משה כהן שאולי, חבר מועצת העיר לשעבר והרב הראשי ליהדות איראן בישראל ובתפוצות בעבר, ראה באשדוד סמל לפיתוח הארץ ושער לירושלים בהיותה עיר הנמל הקרובה לבירת ישראל. תיאורו למשמעות סמל העיר:
ראויה את עירי שתענדי לראשך כתר מלכות, כתר הערים בישראל. שהרי סמל את לפיתוחה של ארץ מכורתנו, לשגשוגה, ופריחתה ברחמי האל... בסמלך עירי חקוק "אריה" מלך החיות, סמל היותך חדורת עוז ותעצומות. גם עוגן בסמלך מצויר כי לשבי ציון ופזורי גולה, את שער. כעוגן הצלה את לנו הותיקים ולאחינו העולים. בך שבטים ועדות מתלכדים. איה עוד עיר בתבל, שפעלה כה רבות למושג "יחד שבטי ישראל".
ב-1965, הנפיק דואר ישראל בול הנושא את סמל העיר אשדוד בסך 0.15 לירות ישראליות, בעיצוב האחים שמיר.
דגל העיר

| --- | --- |

דגל העיר מאז 2016
 סוג הדגל:   דגל מוניציפלי
 גרסאות היסטוריות
 
עיריית אשדוד עושה שימוש כיום בדגל המציג את סמל המפרשים וראש האריה במרכז על רקע לבן. עד לאימוץ הסמל החדש ב-2016, דגל העיר הרשמי הציג את סמל העוגן והאריה בלבן, על רקע כחול כהה.