stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סטונר רוק
מקור השם

אחד המקורות הראשונים לשימוש במונח "סטונר רוק" נגזר משם אלבום האוסף Burn One Up! Music for Stoners שפורסם על ידי חברת התקליטים Roadrunner Records בשנת 1997. מונח המקביל לסטונר רוק שמקורו בסצנת פאלם דזרט בשנות ה-90, דזרט רוק, הנחשב לעיתים לתת-ז'אנר בפני עצמו, נטבע לראשונה על ידי חברת התקליטים האמריקאית MeteorCity בשנת 1998.
קנאביס משמש כמוטיב והשראה ללהקות רבות בז'אנר. לדוגמה, הלהקה Sleep השתמשה בקנאביס כבסיס לנושאי כתיבה באלבומי הלהקה. קיימת אף צריכת קנאביס על ידי קהל במהלך הופעות חיות (ולפעמים גם על ידי חברי הלהקות עצמם, לדוגמה Electric Wizard) של להקות מן הז'אנר. אחד משיריו המפורסמים של הז'אנר, Dopesmoker של להקת Sleep, שיר האורך כשעה, קיבל ביקורות על עיסוקו בקנאביס, דבר שאף גרם ללהקה למחלוקת עם חברת התקליטים שלה. עם זאת, קיימות להקות בז'אנר שאינן עוסקות בקנאביס כנושא לכתיבה בשיריהן ומעידות כי "סטונר רוק זה סגנון (מוזיקלי), לא דרך חיים".
היסטוריה > השפעות (שנות ה-60 ועד שנות ה-80)

בדומה לתת-ז'אנרים רבים במוזיקה, קשה לאתר את המקורות המדויקים של סטונר רוק. למרות זאת, ניתן לאבחן את הלהקות שתרמו ליצירת הסאונד המאפיין את הז'אנר. הלהקה בלו צ'יר נחשבת לאחת הלהקות הראשונות ששיריה נחשבים לאבני יסוד בז'אנר. במגזין רולינג סטון נכתב, "מה שסטונר רוק מביא, מוגדל על ידי זכוכית מגדלת, הוא הריף, המורשת הנצחית של הבלוז ממיסיסיפי. לד זפלין ובלאק סבאת' היו הראשונות לעשות זאת". הלהקה Sir Lord Baltimore נקראה "סנדקית הסטונר רוק". להקות ותיקות בז'אנר, דוגמת Kyuss ו-Monster Magnet מחשיבות את הלהקה הבריטית Leaf Hound כהשפעה מרכזית בסטונר רוק.
מקורות נוספים לסגנון הז'אנר ניתן למצוא באלבומים Master of Reality של בלאק סבאת', Machine Head של דיפ פרפל וגם Workshop of the Telescopes של בלו אויסטר קאלט. לעיתים קרובות, האלבום Master of Reality, שיצא בשנת 1971, נחשב לאלבום הראשון של הז'אנר. מבקר המוזיקה מרטין פופוף ציין כי "כאשר 'Sweet Leaf' מתחיל, ניתן לשמוע את היווצרותו של הסטונר רוק".
היסטוריה > התפתחות מוקדמת (סוף שנות ה-80 ועד שנות ה-90)

להקת הדום מטאל הוותיקה Trouble השתמשה לראשונה באלמנטים של אסיד רוק באלבומה משנת 1990, סאונד אשר הפך למרכזי באלבומה משנת 1992, Manic Frustration. באופן דומה, להקת דום המטאל הבריטית Cathedral שהוקמה בשנת 1989, החלה לשלב סאונד פסיכדלי/סטונרי על פני שלושת האלבומים הראשונים שלה, כאשר השני בהם הוא האלבום המוערך The Ethereal Mirror שיצא בשנת 1993.
במהלך שנות ה-90 המוקדמות, מספר להקות מדרום קליפורניה פיתחו את הסגנון שלימים נקרא סטונר רוק. בשנת 1992, הלהקה Kyuss פרסמה את אלבומה Blues for the Red Sun. מבקרי מוזיקה תיארו האלבום זה כ-"אבן דרך במוזיקה כבדה" ובמגזין NME תיארו את המוזיקה, בלשון ציורית, כניסיון "להמיס את החול הלוהט של המדבר למתכת". באותה שנה, להקת הדום מטאל Sleep פרסמה את אלבומה השני Sleep's Holy Mountain וביחד עם Kyuss, הובילו את יצירתה של סצנת הסטונר רוק. אלה היו הלהקות הראשונות ששילבו גרוב פסיכדלי ביחד עם השפעות של דום מטאל. להקות משפיעות נוספות מהתקופה הן Acid King, Fu Manchu וגם Corrosion of Conformity. בנוסף, אף על פי שנחשבת ללהקת גראנג', אלבומה הרביעי של סאונדגארדן Superunknown, נחשב גם הוא ליצירה קלאסית בסטונר רוק.
היסטוריה > שנות האמצע (סוף שנות ה-90)

Kyuss התפרקה בשנת 1995 וחברי הלהקה המשיכו לפעול בסצנת הדזרט רוק ולהקים פרויקטים חדשים. בשנת 1997, ג'וש הומי, ממייסדיה של הלהקה, הקים את הקולקטיב The Desert Sessions אשר פעל בין השנים 1997–2003, בו השתתפו חברי הלהקות Kyuss, Fu Manchu, Soundgarden, Monster Magnet, Goatsnake ועוד. באותה השנה הוציאה חברת התקליטים Roadrunner Records את אלבום האוסף Burn One Up! Music for Stoners, אשר כלל בתוכו שירים של להקות מן הקולקטיב וכמו כן שיר מלהקתו החדשה של הומי, קווינס אוף דה סטון אייג'.
בספטמבר שנת 1997 הוקמה חנות אינטרנטית בשם All That's Heavy, אשר מכרה הקלטות נדירות של Kyuss, Monster Magnet, and Fu Manchu. תוך זמן קצר, החנות החלה גם למכור אלבומים של להקות נוספות שהיה להן סגנון אשר השיק ללהקות אלה. בשנת 1998, החנות הוציאה לאור אלבום אוסף של שירים מובילים מן הז'אנר, אשר נקרא Welcome to MeteorCity. הדבר הוביל להקמתה של חברת התקליטים MeteorCity שהיוותה שער כניסה עבור להקות צעירות לז'אנר והייתה לגוף בולט בסצנה.
היסטוריה > חשיפה למיינסטרים (שנות ה-2000 ואילך)

ביוני 2000 קווינס אוף דה סטון אייג' הוציאה לאור את אלבומה Rated R, אלבום פורץ דרך אשר הביא את הסאונד של סטונר רוק לאוזניהם של המונים, וזאת אף על פי שחברי הלהקה סירבו להזדהות עם סטונר רוק כז'אנר ולהכיר בקיומו. אלבומה השלישי, Songs for the Deaf שיצא בשנת 2002, כלל סינגל אשר הגיע למקום הראשון במצעד "רוק מודרני" של מגזין בילבורד.
בשנת 2009 שני מגזינים המסקרים מוזיקת הבי מטאל, Decibel ו-Terrorizer, פרסמו רשימות של מאה האלבומים החשובים והמשפיעים של העשור הראשון של המאה ה-21. האלבום Dopethrone של הלהקה Electric Wizard הופיע בשתי הרשימות, כאשר הוא ממוקם במקום העשירי במגזין Decibel ובמקום הראשון במגזין Terrorizer.
להקות בולטות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Acid King  Black Sabbath  Bongzilla  Boris  Conan  Corrosion of Conformity  Church Of Misery  Dead Meadow  Dozer  Earthless  Electric Wizard  Elder  Fu Manchu  Goatsnake  High on Fire  Holy Mountain |  Kyuss  Lowrider  Weedeater  Monolord  Monster Magnet  Queens of the Stone Age  Red Fang  Sleep  Sons of Otis  Stoned Jesus  The Sword  Truckfighters  Windhand  Witch  YOB |  |  |  |  |  |  |
ראו גם

דום מטאל
רוק פסיכדלי
אסיד רוק
בלוז רוק
סלאדג' מטאל
הערות שוליים

↑  Kyuss Songs, Albums, Reviews, Bio & More, AllMusic (באנגלית)
↑  Sleep Songs, Albums, Reviews, Bio & More, AllMusic (באנגלית)
↑  Doom metal - the ultimate guide to doom metal music and its subgenres., Soliloquium (באנגלית בריטית)
↑  Monster Riff, What Makes Stoner Rock Unique? Exploring Desert Rock, Fuzz Rock, and Similar Genres, Monster Riff, ‏2020-01-14 (באנגלית אמריקאית)
↑  Kyuss - Encyclopaedia Metallum: The Metal Archives, www.metal-archives.com
↑  Bongzilla - Gateway Album Reviews, Songs & More | AllMusic (באנגלית), נבדק ב-2022-08-01
↑  bravewords.com. "StonerRock.com And MeteorCity Part Ways". bravewords.com (באנגלית אמריקאית). אורכב מ-המקור ב-2012-10-09. נבדק ב-2018-04-12.
↑  Colin Larkin, Electric Wizard, Encyclopedia of Popular Music, 4th ed, Oxford University Press
↑  PANTSIOS, ANASTASIA, and SPECIAL T. THE., Stoner Rock is a Style, Not Life, Says One Who Plays it., The Plain Dealer, ProQuest Newsstand, 25 במאי, 2001, עמ' 19
↑  Live Bootleg: London - Hamburg - Blue Cheer | Songs, Reviews, Credits | AllMusic, AllMusic
↑  Rated R : Queens of the Stone Age : Review : Rolling Stone, ‏2007-12-03
↑  THE DRUMMERS OF STONER ROCK, www.jimdero.com
↑  Steve Taylor, A to X of Alternative Music, Continuum, 2006, עמ' 199
↑  Muchas Gracias: The Best Of - NME, NME (באנגלית)
↑  "There Was No One Else on Earth Like Chris Cornell". Noisey (באנגלית אמריקאית). 2017-05-19. נבדק ב-2018-04-12.
↑  enter your name here, QOTSA Reviews | 1999/11/24 - Jam!: He Ain't Joshin, thefade.net
↑  "Queens of the Stone Age". Billboard. נבדק ב-2018-04-12.
↑  Decibel, 100 Greatest Metal Albums Of The Decade, Decibel Special Collector's Edition
↑  Terrorizer, Terrorizer's Secret History #2, Terrorizer Souvenir Issue
| הבי מטאל> תת-סוגות |
| --- | --- |
מטאל קיצוני (כולל בלאק מטאל, דת' מטאל, דום מטאל, ספיד מטאל, ת'ראש מטאל) • גרוב מטאל • פאוור מטאל • מטאל גותי (דת'-דום גותי, מטאל גותי סימפוני) • מטאל סימפוני • גלאם מטאל: 
סוגות היתוך
מטאל אלטרנטיבי (כולל נו-מטאל, ראפ מטאל, פאנק (Funk) מטאל) • מטאלקור (כולל דת'קור) • גריינדקור • אינדסטריאל מטאל • פולק מטאל • מטאל נאו-קלאסי • פרוגרסיב מטאל • סלאדג' מטאל • סטונר רוק • גראנג': 
סצנות אזוריות
דת' מטאל סקנדינבי • הגל החדש של ההבי מטאל הבריטי • הקשיחות הגרמנית החדשה: 
ראו גם
מטאל בישראל • מטאליסט • פוליטיקה במטאל • פולחן השטן במטאל   פורטל הבי מטאל : 
Electric Wizard בהופעה
Trouble בהופעה בפסטיבל בפינלנד, שנת 2008
ג'וש הומי, ממייסדיה של הלהקות Kyuss וקווינס אוף דה סטון אייג'
נוסח ארץ ישראל

נוסח ארץ ישראל הוא נוסח התפילה שהיה נהוג בארץ ישראל, ובקהילות נוספות בסביבתה באלף הראשון לספירה. שמו של הנוסח ניתן לו על ידי חוקרי התפילה בדורות האחרונים. הנוסח התפתח בארץ ישראל החל מתקופת התנאים ותקופת האמוראים ובמהלך תקופת הגאונים. במקביל לו, התפתח בבבל נוסח בבל, שהיה לאב-הנוסח של נוסחי התפילה בכל העדות, תוך שהוא דוחק את רגליו של נוסח ארץ ישראל, שכנראה עבר מן העולם לחלוטין במאה ה-13. המידע על קיומו של נוסח ארץ ישראל ועל פרטיו עלה כמעט לחלוטין מתוך גניזת קהיר, לצד עדויות מועטות מן התלמוד הירושלמי, ממדרשי אגדה ארץ-ישראליים וממסכת סופרים.
הקהילות שבהן היה מקובל הנוסח

נוסח ארץ ישראל היה מקובל בארץ ישראל על ידי גאוני ארץ ישראל בתקופת הגאונים ובראשית תקופת הראשונים, עד לכיבוש הצלבני במסע הצלב הראשון ב-1099. במצרים נשתמרו מנהגי ארץ ישראל ב"כניסת אלשאמיין" (קהילת הארץ-ישראלים) ששכנה בבית הכנסת בן עזרא עד המאה ה-13, אך בתקופה זו הם ספגו התנגדות מצד פוסקי ההלכה במצרים, כרבי אברהם בן הרמב"ם ורב יוסף ראש הסדר, שלבסוף הביאו להיעלמותם המוחלטת. אמנם, בארץ ישראל עצמה היו נוסחאות שונות, וייתכן שהנוסח שנחשב לנוסח בבלי, או חלקים מסוימים בו, מייצג את אחת הנוסחאות שהייתה קיימת בארץ ישראל, ונשתמרה בבבל. לאורך שנות קיומו של נוסח ארץ ישראל, הוא ספג השפעה הולכת וגוברת של נוסחי בבל, שהייתה אז המרכז היהודי החשוב בעולם.
מוטיבים ארץ ישראליים מעטים נשתמרו בנוסחי התפילה השונים עד ימינו, בייחוד בנוסח אשכנז, נוסח איטליה ונוסח הרומניוטים, אך גם נוסחים אלו מבוססים בעיקר על הנוסח הבבלי, ומוטיבים מנוסח ארץ ישראל נדחקו מהם במהלך הדורות.
מאפיינים

נוסח ארץ ישראל שהתגלה בגניזה הקהירית מתאפיין בכך שבתוך השלד של התפילה נשתמרה האפשרות להוסיף פיוטים בשבתות, ימים טובים ואירועים חגיגיים אחרים. בתקופות מאוחרות אף הורחבה חטיבת פסוקי דזמרא וחטיבות אחרות. ההסבר לזה הוא שבארץ ישראל סברו שהתפילה צריכה להיות מתחדשת ודינאמית, ולכן נהגו להוסיף ולערוך חלקים בתפילה, בדומה למובא בירושלמי שרבי אליעזר היה מתפלל תפלה חדשה בכל יום ורבי אבהו היה מברך ברכה חדשה בכל יום. למרות זאת בתפילות הקבע שמר נוסח ארץ ישראל על יציבות יחסית, ובתפילות העמידה של החגים נשתמר הנוסח בדיוק רב.
להלן כמה משינויי הנוסח אצל יהודי ארץ ישראל:
מאפיינים > ברכות קריאת שמע

הברכה שלאחר קריאת שמע בערב ובבוקר, ברכת הגאולה, נחתמה במילים "צור ישראל וגואלו" ולא ב"גאל ישראל". חתימה זו נשתמרה בערבית של יום טוב בחלק מקהילות אשכנז, כשנאמרים פיוטי מערבית.
ברכת השכיבנו נחתמה ב'פורש סוכת שלום' בין בחול בין בשבת כפי שנאמר בירושלמי "בקרית שמע פורס סוכת שלום על עמו ישראל מנחם ציון ובונה ירושלים", ולא חילק בין שבת לחול, וכן מצינו בנוסחאות הגניזה.
ברכות יוצר, בימות החול יש שאמרו נוסח קצר שכלל הברכה, המאיר לארץ כו' מעשה בראשית, ונאמר לעושה אורים כו', בא"י יוצר המאורות. יש שהוסיפו חתימה פיוטית: תאיר באורך על ציון ותזרח על ירושלים תאמר לעניה סוערה קומי אורי כי בא אורך, ונ' לעושה כו'. ויש ששילבו בה יוצרות בעל אופי מדרשי המדברות מעניין הבריאה של אותו היום, שריד לכך הוא ההוספה בשבת לברכה זו: "לאל אשר שבת מכל המעשים". כמו כן בברכת גאולה (אמת ויציב) לחול, יש ששילבו נוסח פיוטי (ע"פ תשר"ק) שפתיחתו: "תשועה שלימה ראו קדושים", ולאחר מכן סיום פיוטי נוסף "מי כמוך ומי יעשה כמעשיך".
מאפיינים > תפילת העמידה

בתפילת שמונה עשרה יש בדיוק שמונה עשרה ברכות כולל ברכת המינים, אך ברכת ירושלים ומצמיח קרן ישועה מחוברות לברכה אחת המנוסחת: "רחם ה' אלוהינו ברחמיך הרבים ובחסדיך הנאמנים על ישראל עמך ועל ירושלים עירך ועל ציון משכן כבודך ועל היכלך ועל מעונך ועל מלכות בית דוד משיח צדקך", וחותמת ב:"אלהי דוד בונה ירושלים".
בימות החול חזרת הש"ץ נאמרה בדרך כלל ללא קדושה, והקדושה נאמרה ככלל רק בתפילת שחרית בשבתות וחגים.
בתפילת עמידה, בברכת קדושת השם, מוחלף נוסח 'אתה קדוש' בנוסח 'קדוש אתה ונורא שמך' (שנאמר במנהגי ימינו בימים הנוראים). כמו כן מקור הנוסח 'לדור ודור נגיד גודלך' המופיע בנוסח הרומניוטי, בנוסח איטליה בימים נוראים, ובנוסח אשכנז ונוסח תימן בחזרת הש"ץ - אף הוא מנוסח ארץ ישראל.
שילוב פסוקים רבים בתפילה. לדוגמה: בברכת התשובה: "השיבנו ה' אליך ונשובה, חדש ימינו כקדם ברוך אתה ה' הרוצה בתשובה".
חתימת ברכת קדושת היום בשבת הייתה "מקדש ישראל ואת יום השבת", בניגוד למסקנת התלמוד הבבלי הנהוגה ביתר הנוסחים לחתום "מקדש השבת" בלבד.
תפילות החגים פתחו בנוסח 'אתה בחרת בישראל עמך' ולא באתה בחרתנו, כמו כן הם הכילו בתוכם פסוקים רבים המבטאים את עניין החג. הבדל חשוב נוסף, תפילת מוסף כמעט לא הייתה שונה משאר תפילות החג. מאפיין חשוב נוסף, המבטא באופן מיוחד את התפילה בארץ ישראל בניגוד לתפילה בגלות הוא אי אמירת המילים "יהי רצון שתעלינו בשמחה לארצנו" או "מפני חטאינו גלינו מארצנו" בתפילות המוסף של שבת וחג.
מאפיינים > מאפיינים נוספים

בנוסח הקדיש נהגו לכפול בכל יום את המילה 'לעילא' ולומר: 'למעלה למעלה'. נוהג זה נשתמר בכל יום בנוסח תימן, איטליה ורומניה, ובעשרת ימי תשובה (בקצת קהילות בכל התפילות, ובקצת קהילות רק במקצתם) אף בנוסח אשכנז ובנוסח ספרד.
קריאת התורה נעשתה במחזור של שלוש שנים או שלוש שנים וחצי, ולא במחזור של שנה כמקובל על פי המנהג הבבלי.
ברכות התפילין: "על מצות תפילין" לתפילין של יד, "על מצות הנחת תפילין" לתפילין של ראש. [על הרבה מצוות נהגו לומר בברכתן אקב"ו 'על מצות', במקום הגרסה הבבלית 'על', לדוגמה: על מצות היתר נדר ושבועה, לפני (ויש שאמרו אחרי) התרת נדרים בערב ראש השנה].
מאפיינים > מאפיינים בתר תלמודיים

בתקופה הבתר תלמודית התפתחו מנהגים ארץ ישראליים חדשים, בעיקר בתפילות היחידים ותפילות הרשות כגון ברכות השחר, פסוקי דזמרא, ותחנונים. מנהגים אלו לא הובאו בתלמודים, ולעיתים מנוגדים לנאמר בתלמודים.
מאפיינים > מאפיינים בתר תלמודיים > ברכות השחר

ברכות השחר יש שבאו בנוסח זה: "ברוך... אשר בראת אותי אדם ולא בהמה, איש ולא אשה, ישראל ולא גוי, מהול ולא ערל, טהור ולא טמא. יהי רצון מלפניך ה' אלוהינו ואלוהי אבותינו שתתן חלקנו בתורתך עם עושי רצונך, אמן". ברכה נוספת שנוספה לברכות השחר היא: "בא"י אשר ברא[ת] את האדם הראשון בצלמו כדמותו... וחותם: בא"י הבונה ברחמיו את ירושלים."[דרוש מקור] מנהג זה סותר את דברי רבי יהודה שהובאו בירושלמי ”תני רבי יהודה אומר: שלשה דברים צריך אדם לומר בכל יום: "ברוך שלא עשאני גוי", "ברוך שלא עשאני בור", "ברוך שלא עשאני אשה".” ומשמע שהם שלש ברכות ולא ברכה אחת, ובקהילת השאמיים בפוסטט אמרו ברכה זו תחילה ואחר כך חזרו ואמרו את שלש הברכות הנ"ל בין ברכות השחר.
מאפיינים > מאפיינים בתר תלמודיים > פסוקי דזמרא

חטיבת פסוקי דזמרא הייתה שונה מהמוכר כיום: בארץ ישראל נהגו לומר לפני פסוקי דזמרא שבח נקרא "תפלת השיר" והוא פיוט המדגיש את הכמיהה לבנין בית המקדש, ולאחריו נאמרו חלקם הראשון של פסוקי דזמרא הארצישראלים, שהם מזמורי תהלים ק"כ עד קל"ו (בשבתות וחגים הוסיפו עליהם את יתר המזמורים עד סוף הספר, פרק ק"נ). בין פרקי התהילים שולבו פסוקים מהמקרא, פסוקים שתוכנם זהה לנאמר במזמורים. פסוקים אלו נקראים 'פסוקי שרשור'[דרוש מקור]. (מנהג זה שרד בנוסח ארם צובא, ושרידים מפסוקים אלו במחזור ויטרי לפני "אשרי" ו"תהלה לדוד", וכן בנוסח הרומניוטים. בעלי התוספות התנגדו לאמירת פסוקים אלו).
לאחר חטיבת המזמורים הראשונה נאמרה ברכת פתיחה לחלק השני של פסוקי דזמרא (מקבילה לברוך שאמר) הנפתחת בברכה זו: "ברוך... אשר בחר בדויד עבדו ורצה בשירי קדשו לפארו להללו ולרוממו ולתקפו על כל גבורותיו, ברוך...אלקי דויד מצמיח ישועה שלימה וקרובה לעמו ישראל ובונה [ברחמיו את] ירושלים". גם נוסח זה נשתמר בנוסח ארם צובא, אך בלא ברכה. ברכה זו אמרו גם לפני קבלת שבת ויו"ט במזמורי תהלים ושיר של יום. אחר ברכה זו באים פסוקי "יהי כבוד" בנוסח מעט שונה מהמקובל כיום ופסוקי "הודו לה" עד "אמן והלל לה". לאחר מכן נאמר מזמור שיר של יום, ובשבתות וחגים המזמורים המיוחדים לאותו מועד.
בשבתות וחגים נוספו בתוך חטיבה זו ברכת התורה, פרשת התמיד ועשרת הדיברות, כאשר בשלב זה נהגו להקיף את בית הכנסת בשירת מזמורים "לה' הארץ ומלואה" וכן מזמור כט "הבו לה בני אלים" (מנהג ששרד עד היום בקהלות אשכנז והספרדים בעת הכנסת ספר תורה). מנהג זה נקרא: 'תהלוכת ספר השיר'[דרוש מקור]. לבסוף סיימו באמירת נשמת כל חי וברכת החתימה (מקבילה לישתבח של ימינו): "נהללך עזרינו לעולם ועד, נשירה ונזמרה לשמך מחסינו ברוך... מהולל ברוב התושבחות". חתימה אחרת היא ברכת "יהללוך" הקרובה לברכה החותמת את ההלל כיום, ואחריה נאמרה שירת הים, כמנהג הדור דעה (דרדעים) בימינו, ששירת הים נאמרת לאחר ישתבח.
מנהג מורחב זה הוא מאוחר יחסית וככל הנראה לא היה בתקופת התלמוד. התנא הארצישראלי רבי יוסי בן חלפתא אומר "יהי חלקי מגומרי הלל בכל יום". הכוונה לאמירת פרקי ההללויה (פרקים קמו-קנ) שאנו אומרים כיום בפסוקי דזמרא. קריאת עשרת הדיברות לכאורה מנוגדת לדברי הירושלמי ”בדין היה שיהיו קורין עשרת הדברות בכל יום ומפני מה אין קורין אותן מפני טענות המינין שלא יהו אומרים אלו לבדן ניתנו לו למשה בסיני”.
מאפיינים > מאפיינים בתר תלמודיים > תחנונים

בתחילה נאמרו תחנונים בתוך תפילת העמידה, לרוב בתוך ברכת סלח לנו,[דרוש מקור] ובשלב מאוחר יותר אחר התפלה בנוסח אישי. יש הסבורים כי "תפילת מנשה" מן הספרות החיצונית היא למעשה תחנון שכזה שנפל לידי הנוצרים ושולב על ידם בטעות בספרות החיצונה, כהקשר לספור המקראי על הגליית מנשה לבבל.
הפיוטים בנוסח ארץ ישראל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. יש להרחיב על סוגי הפיוט השונים, וכיצד הם מהווים תחליפים או תוספות לנוסחים הקבועים.
תופעת אמירת הפיוטים בתפילה החלה כנראה סביב המאה ה-5 לספירה בשלהי העת העתיקה. הפייטנים הראשונים המוכרים לנו בשמם הם יוסי בן יוסי, יניי, הדותהו, שפעלו בטווח שבין המאה ה-5 ועד לאלעזר בירבי קליר שזמנו היה ככל הנראה במחצית הראשונה של המאה ה-7. בתחילה, רווחה במחקר הסברה, כי מנהג הפיוטים החל כתוצאה מתקופת שמד והיחלשות בה בוטלו תפילות הקבע והיה הכרח למצוא אלטרנטיבה. קביעה זו התחזקה לנוכח גילוי של הוראה מאת יוסטנינוס קיסר משנת 553 לבטל את ה"דיאוטרוזיס" – כנראה קריאת התורה בזמן התפילה, והסברה הייתה כי בעקבות הגזירה פנו היהודים "להסתיר" את לימוד התורה על ידי שילוב הפיוטים בגוף התפילה. חשיפת העושר העצום והמעמיק של פיוטים מהגניזה, ביססה את הדעה כי לא ייתכן לראות במנהג אמירת הפיוטים תוצאה של גזירות שמד וצמצום, אלא תקופה של יצירה פורחת ומשגשגת. מן המאה ה-9 ואילך זכה המנהג לתפוצה נרחבת ומשמעותית גם מחוץ לארץ ישראל.
המאפיין המיוחד של הפיוטים הוא הנטייה לא להסתפק בתפילת הקבע של היחיד ולהוסיף לתפילת הציבור נופך חדש ומעמיק. על כן יוחדו הפיוטים וחיבורם דווקא לתפילות של זמנים מסוימים ולענייני התפילה המיוחדת לאותו היום. כמו כן, תוכן הפיוט היה קשור באופן קבוע לקריאה בתורה של אותו המועד או הפרשה, כך שהפייטן חיבר את תוכן הפיוט לעניינה של שבת מסוימת אחת בשנה ובכך נוצרה תפילה חיה ומשתנה משבת לשבת וממועד למשנהו.
בניגוד לארץ-ישראל, בה התפשטו מנהג אמירת הפיוטים וכתיבתם, בעולם ההלכה הבבלית התקבלו פיוטי התפילה בספקנות ובתהליך ארוך ומורכב. רק במאה ה-9 אנו פוגשים לראשונה פייטן שאינו בן ארץ-ישראל. בנוסח אשכנז, נוסח איטליה ונוסח רומניא נוהגים לומר פיוטים, בעיקר במועדים ובשבתות מיוחדים, וחלק משמעותי מפיוטים אלו הוא מיצירתם של פייטני ארץ ישראל, אך פיוטים אלו התקבלו באופן קבוע איזה פיוט לומר באיזה תפילה. לעומת זאת, הפייטנים הארץ-ישראלים נהגו לפייט פיוטים חדשים בכל הזדמנות, ונועד לגוון את נוסח הקבע. בנוסף, הפיוטים בארץ ישראל הקלאסית החליפו חלק גדול מנוסח הקבע, לעומת בקהילות אירופה שאומרים את הפיוטים בנוסף לנוסח הרגיל.
הנהגת נוסח ארץ ישראל בימינו

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
סדור תפילה הקרוב לנוסח ארץ ישראל העתיק פורסם על ידי יאיר י. שאקי, בשנת ה'תשס"ז בשיתוף אחרים, כגון: הרב דוד בר חיים, הרב יהושע בוך, הרב ישראל אריאל, והרב דן בארי. כיום מתפללים בנוסח זה בדרך קבע קבוצה קטנה של תלמידיו של הרב בר חיים. סידור זה אינו נאמן לחלוטין לנוסח ארץ ישראל המקורי, ונעשו בו מספר שינויים, כגון שכולל אמירת קדושה בכל יום.
לאחר מכן, בשנת ה'תשע"ח יצאה מהדורה שנייה מורחבת עם מקורות, בעריכת הרב אליהו ובר, הרב יהושע ינקלביץ ודוד מונק, עם מבואות ודברי ברכה מהרב דוד חי הכהן, הרב משה צוריאל ועוד. במקביל, ישנם מספר אנשים העובדים על הוצאה לאור של סידורים בנוסח ארץ ישראל, כגון אורן בן שעיה.
סידור מודרני נוסף המבוסס על נוסח ארץ ישראל הוא הסידור "מכנף הארץ זמירות שמענו" שנערך בידי הרב שעיה רוט, ובעקבותיו הסידור "המאיר לארץ" של הרב מיכאל גרץ. חלקים מנוסח זה שולבו בסידור הקונסרבטיבי "ואני תפילתי" של התנועה המסורתית בישראל.
ראו גם

חלוקת התנ"ך לסדרים
ידותון הלוי החבר
לקריאה נוספת

J.Mann, "Genizah Fragments of the Palestinian Order of Service", HUCA, 2 (1925), pp. 269-338.
יחזקאל לוגר, תפילת העמידה לחול על פי הגניזה הקהירית, הוצאת אורחות, ירושלים תשס"א.
עזרא פליישר, תפילה ומנהגי תפילה ארץ-ישראליים בתקופת הגניזה, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס ('סדרת ספרים לחקר המקרא מיסודו של ס"ש פרי'), תשמ"ח 1988. (הספר בקטלוג ULI)
נפתלי וידר, התפתחות התפילה במזרח ובמערב, ירושלים תשנ"ח
יוסף יהלום, מחזור ארץ-ישראל: קודקס הגניזה, הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, ירושלים תשמ"ז, 96 + מב עמ'.
יאיר י. שאקי, סדור ארץ ישראל, ירושלים, התשע"ח.
אורי ארליך, תפילת העמידה של ימות החול: נוסחי הסידורים בגניזה הקהירית, שורשיהם ותולדותיהם, ירושלים, תשע"ג.
עושה שלום במרומיו

עושה שלום במרומיו הוא חלק מבקשה הנאמרת בהזדמנויות שונות, ומופיעה בכתובים החל מתקופת הגאונים. מקורו של הביטוי "עושה שלום במרומיו" הוא בפסוק בספר איוב. בקשה זו זכתה ללחנים ולביצועים רבים. אחד הלחנים המוכרים הוא לחן של נורית הירש.
תפילות בהן נאמר

קדיש - בסיום כל קדיש (למעט חצי קדיש), נאמרת בקשה זו.
תפילת העמידה - לפי המנהג המובא בשולחן ערוך נאמרת בקשה זו בצורה הבאה: ”כורע ופוסע שלש פסיעות לאחריו בכריעה אחת, ואחר שפסע שלש פסיעות, בעודו כורע, קודם שיזקוף, כשיאמר עושה שלום במרומיו - הופך פניו לצד שמאלו, וכשיאמר הוא יעשה שלום עלינו - הופך פניו לצד ימינו; ואחר כך ישתחוה לפניו כעבד הנפטר מרבו.”
ברכת המזון - בסיום ברכת המזון נאמרת בקשה זו לפי מנהגים רבים.
נוסחים שונים

נוסח יהודי תימן - בסיום הקדיש אומרים יהודי תימן את הבקשה בנוסח זה: ”עֹשֶׂה שָׁלוֹם בִּמְרוֹמָיו, הוּא, בְרַחֲמָיו וַחֲסָדָיו, יַעֲשֶׂה שָׁלוֹם עָלֵינוּ וְעַל כָּל יִשְׂרָאֵל, וִינַחֲמֵנוּ בְצִיּוֹן וְיִבְנֶה בְרַחֲמָיו אֶת יְרוּשָׁלָיִם, בְּחַיֵּינוּ וּבְיָמֵינוּ, בְּקָרוֹב, אָמֵן וְאָמֵן.”
נוסח הספרדים - למנהג יהודי ספרד מוסיפים שתי תיבות "ברחמיו", ו"עמו" - ”עֹשֶׂה שָׁלוֹם בִּמְרוֹמָיו, הוּא בְּרַחֲמָיו יַעֲשֶׂה שָׁלוֹם עָלֵינוּ, וְעַל כָּל-עַמּוֹ יִשְׂרָאֵל, וְאִמְרוּ אָמֵן.”
שינוי "עושה השלום" בעשרת ימי תשובה - בחלק מקהילות האשכנזים וכן לפי נוסח הספרדים נהוג בעשרת ימי תשובה לומר: עושה השלום.
הרפורמים נוהגים להוסיף לאחר "ועל כל ישראל" תוספת אוניברסלית כגון: "ועל כל יושבי תבל".
פירושים ומדרשים

הביטוי "עושה שלום במרומיו" עורר חשיבה רבה, פירושים ודרשות רבות. הדגש לפיו יש צורך בעשיית שלום בין מלאכי עליון ובין כוכבי השמים, הביא גם להסקת מסקנות מוסרית. כך למשל בדברי בר קפרא: ”בר קפרא אמר: גדול שלום, מה אם העליונים, שאין בהן לא קנאה ולא שנאה ולא תחרות ולא מצות ולא דבבות ולא מחלוקת ולא עין רעה צריכין שלום, 'עושה שלום במרומיו', התחתונים, שיש בהן כל המידות הללו, על אחת כמה וכמה.”
בתלמוד ירושלמי קושר רבי יוחנן את הפסוק ליחסי החמה והלבנה: ”
אמר רבי יוחנן: כתיב 'המשל ופחד עמו עושה שלום במרומיו'. מימיה של חמה לא ראתה פגימתה של לבנה.”
הערות שוליים

↑  ראו למשל בהלכות קצובות נהיגת האבל אות א (הנוסח שם: "עושה שלום במרומיו הוא יעשה שלום על כל ישראל") ובסדר רב עמרם גאון לאחר ובא לציון.
↑  ספר איוב, פרק כ"ה, פסוק ב'.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קכ"ג, סעיף א'.
↑  בין בנוסח אשכנז המזרחי ובין בנוסח ספרד.
↑  אצל קהילות אשכנז המזרחי המנהג הרווח (אמנם רק מתקופה יחסית מאוחרת) לגרוס כך בכל הקדישים, ואילו אצל הספרדים גורסים כך רק בקדיש תתקבל בתפילה בה יש חזרת הש"ץ. אצל התימנים, האיטלקים, הספרדים במערב אירופה, ונוסח אשכנז המערבי (וכן קצת קהילות אשכנז המזרחי) לא מוכר מנהג זה כלל.
↑  קדיש יהודי ישראלי, באתר טקסי חיים - אבלות - התנועה הרפורמית בישראל
↑  ויקרא רבה, פרשה ט', פסקה ט'.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ראש השנה,  פרק ב', הלכה ד'.
קדש נפתלי

מצפה
רמון
מצפה
רמון
ח'רבת אל-קדיש המזוהה עם קֶדֶשׁ נַפְתָּלִי

קֶדֶשׁ נַפְתָּלִי היא עירו של ברק בן אבינעם, כמסופר בספר שופטים, פרק ד'. מכאן יצא עם עשרת אלפים איש למלחמה ביבין מלך חצור.
קדש זו מזוהה עם ח'ירבת קדיש שלמרגלות רכס פוריה, במדרון הפונה מזרחה, בדרום מזרח נחלת שבט נפתלי, במזרח בקעת יבנאל. התוספת "נפתלי" נועדה, ככל הנראה, להבדיל בינה לבין העיר קדש שבנחלת שבט יששכר, שעליה מסופר בדברי הימים א', ו', נ"ז. קדש זו מזוהה עם תל אבו קודיס, כשלושה ק"מ מדרום-מזרח לצומת מגידו.
אין קשר בין קדש נפתלי שבבקעת יבנאל לבין קדש שבגליל העליון, המכונה "קדש בגליל בהר נפתלי" (יהושע, כ', ז'), קדש זו מזוהה בגן הלאומי "תל קדש", כשני ק"מ ממערב לצומת ישע.
על פי ספר הישר, בקדש נפתלי קבורים נפתלי ואשר, בני יעקב.
על פי מסורת מאוחרת, בקדש נפתלי קבורה דבורה הנביאה.
הערות שוליים

↑  ספר הישר, סוף ספר יהושע.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007526176205171  VIAF: 316602937   WorldCat (עם VIAF): 316602937 
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עולם שלי

"עולם שלי" הוא אלבום האולפן השלישי של הזמרת-יוצרת הישראלית עלמה גוב. הוא יצא לאור ב-17 ביולי 2024 בהוצאה עצמית של גוב. לפני צאתו קדם לו הסינגל "זה הסוף" שיצא לאור ב-19 ביוני 2024.
רקע וקידום

אלבומה הקודם של גוב, "איך האהבה הזאת חומקת בין האצבעות", יצא קצת יותר משנה לפני צאת "עולם שלי.
ב-19 ביוני 2024 יצא לאור הסינגל "זה הסוף", שיר ראשון מתוך האלבום. באותו היום הודיעה כי אלבומה השלישי יצא לאור ב-17 ביולי של אותה השנה. ב-17 ביולי נכנס השיר "זה הסוף" לפלייליסט גלגלצ. ב-14 בנובמבר הוציאה גוב את הסינגל "שיר ורוד // אל תרוץ רחוק מידי" כסינגל השני מתוך האלבום.
גוב הופיעה עם שירי האלבום בפסטיבל אינדי דזרט במהלך חודש יולי 2024 וגם בפסטיבל התמר ב-19 באוקטובר 2024 יחד עם מוניקה סקס.
הרכב האלבום

האלבום מורכב מ-11 רצועות אותן כתבה והלחינה עלמה גוב בעצמה ולבדה.
ביקורות

ערן איצקוביץ מ"ישראל היום" כתב על האלבום כי ”[...]בזמן שחלף ביניהם [בין האלבום הקודם לאלבום הנוכחי] חלה התפתחות משמעותית בכישרונות הרבים של גוב – של הכתיבה, ההלחנה ואפילו הביצוע”.