stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נבחרת הרפובליקה הדומיניקנית בכדורגל
כל אליפויות CONCACAF/גביע הזהב

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
אל סלוודור 1963: לא השתתפה
גואטמלה 1965: לא השתתפה
הונדורס 1967: לא השתתפה
קוסטה ריקה 1969: לא השתתפה
טרינידד וטובגו 1971: לא השתתפה
האיטי 1973: לא השתתפה
מקסיקו 1977: לא העפילה
הונדורס 1981: לא השתתפה
1985: לא השתתפה
1989: לא השתתפה
ארצות הברית 1991: לא העפילה
ארצות הברית מקסיקו 1993: לא העפילה
ארצות הברית 1996: לא העפילה
ארצות הברית 1998: פרשה
ארצות הברית 2000: לא העפילה
ארצות הברית 2002: לא העפילה
ארצות הברית מקסיקו 2003: לא העפילה
ארצות הברית 2005: פרשה
ארצות הברית 2007: פרשה במהלך המוקדמות
ארצות הברית 2009: לא השתתפה
ארצות הברית 2011: לא העפילה
ארצות הברית 2013: לא העפילה
ארצות הברית קנדה 2015: לא העפילה
ארצות הברית 2017: לא העפילה
ארצות הברית קוסטה ריקה ג'מייקה 2019: לא העפילה
ארצות הברית 2021: לא העפילה
ארצות הברית קנדה 2023: לא העפילה
| ארצות הברית קנדה 2025 | העפילה |  |  |  |  |  |  |
| סה"כ | 1/28 |  |  |  |  |  |  |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
ליגת האומות של CONCACAF

| שנה | דרג | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ארצות הברית 2019-2020 | ב | שלב הבתים | 6 | 2 | 1 | 3 | 5 | 5 |
| ארצות הברית 2022-2023 | ב | שלב הבתים | 6 | 2 | 2 | 2 | 8 | 7 |
| ארצות הברית 2023-2024 | ב | שלב הבתים | 6 | 3 | 1 | 2 | 14 | 6 |
| ארצות הברית 2024-2025 | ב | עלתה לדרג א | 6 | 6 | 0 | 0 | 27 | 4 |
| ארצות הברית 2026-2027 | א |  |  |  |  |  |  |  |
| סה"כ | סה"כ | סה"כ | 24 | 13 | 4 | 7 | 54 | 22 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
שחקנים מפורסמים

טאנו בונין
ג'ונתן פאניה
היינץ בארמטלר
מריאנו דיאס
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
שמשית

| --- | --- |

שמשית מכיוון גבעת אלה
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: עמק יזרעאל
גובה ממוצע: ‎222 מטר
תאריך ייסוד: 2000
סוג יישוב: יישוב 2,000‏–4,999 תושבים
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף אוגוסט 2024 (אומדן)
  - אוכלוסייה: 2,257 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎-7.9% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) שמשית(למפת הגליל המערבי רגילה) שמשית(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמשית(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמשית32°43′58″N 35°14′48″E﻿ / ﻿32.732842277604°N 35.2466894255281°E﻿ / 32.732842277604; 35.2466894255281  heמפת היישובים של מועצה אזורית עמק יזרעאל (in English: Jezreel Valley Regional Council) באדום - שמשית בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 9 מתוך 10
http://www.shimshit.org.il
שִׁמְשִׁית הוא יישוב קהילתי בגליל התחתון, בתחום השיפוט של המועצה האזורית עמק יזרעאל. היישוב נמצא בסמוך לנחל ציפורי וכשלושה קילומטרים דרומית-מזרחית למחלף המוביל.
שם היישוב נגזר מהאתר הארכאולוגי "חורבת שמשית" הסמוך לו.
רחובות היישוב תוכננו כך שבמבט-על ייצרו צורה של יונה.
היסטוריה

היישוב קרוי על שם אתר ארכאולוגי בשם חורבת שמשית שנמצא ביער הסמוך ליישוב. האתר הארכאולוגי מופיע כבר במפות מתקופת המנדט הבריטי על ארץ ישראל בשם Kh. Shumshiya. קיימות מספר השערות בנוגע למקור שמו של האתר.
בשנת 2001 נערכה באתר חפירת הצלה בה נתגלו ממצאים שזמנם החל בתקופת הברזל בארץ ישראל וכלה בתקופה הממלוכית בארץ ישראל. בין הממצאים שנחשפו היו קנקנים מהתקופה הפרסית בארץ ישראל, סירי בישול וקדרות מהתקופה הרומית בארץ ישראל ומהתקופה הביזנטית בארץ ישראל, מטבע ברונזה שהוטבע בקיזיקוס שבאסיה הקטנה וכלי חרס מן התקופה הממלוכית.
הקמת היישוב המודרני, הייתה חלק מתוכנית "קדמת הגליל" שמטרתה הייתה ליצור רצף יישובים קהילתיים יהודיים שיהוו יחידת שכנות המתפקדת ופועלת במסגרת אחת.
החברה להגנת הטבע התנגדה להקמת היישוב בטענה כי הדבר יפגע בערכי טבע מקומיים. המשרד להגנת הסביבה ביצע בדיקה שמצאה כי היישוב המתוכנן לא צפוי לפגוע בשמורות הטבע או בסביבה ומשתלב עם התוכניות הקיימות, לרבות תמ"א 22. הנושא הגיע לדיון במועצה הארצית לתכנון ולבניה, שאישרה את הקמת היישוב.
בתחילה היישוב תוכנן כהרחבה של היישוב הסמוך מדרום גבעת אלה. ביוני 1996 פורסם ברשומות כי הופקדה תוכנית מתאר מחוזית הכוללת תכנון ל"גבעת שמשית". ביוני 1997 נערך במעמד שרים טקס הנחת אבן הפינה ליישוב, ששמו צפוי היה להיקרא "גבעת שמשית". כיום אבן הפינה נמצאת בראש "פארק היונה" שבמרכז היישוב.
לצורך הרחבת גבעת אלה הקצה מינהל מקרקעי ישראל לסוכנות היהודית בלא מכרז, קרקע בשטח 700 דונם.
לאחר שההרחבה לא יצאה אל הפועל, פנה האדריכל צבי (ציבי) שפרינגר לסוכנות במטרה להקים יישוב חדש על השטח. הסוכנות נתנה לשפרינגר את הסכמתה בשני תנאים: לא תינתן כל עזרה כספית מצידה להקמת היישוב, ותוקם אגודה שיתופית שתעסוק בהקמת היישוב, כאשר אותה אגודה תקבל את חבריה לפי הכללים הנהוגים בסוכנות, כגון ועדת קבלה. שפרינגר הקים אגודה שיתופית וערך עמה הסכמים, לפיהם הוא יבצע את התכנון הכולל, התכנון האדריכלי, שירותי ניהול, תיאום ופיקוח בכל פעולות הבנייה, ויקבל עמלת ייזום של 2% מכל ההכנסות. כ-550 משפחות רכשו קרקעות ביישוב. תהליך האכלוס של היישוב החל בספטמבר 2000, כשחלק מהבתים ביישוב נמצאים עדיין בתהליך בנייה. ביישוב פעלה ועדת קבלה שדחתה בקשות של אזרחים ערבים לקנות בתים במקום.
זמן קצר לאחר הקמת היישוב התושבים והיזם שפרינגר נקלעו לסכסוך משפטי. בקיץ 2001 הגיש שפרינגר בקשה לרשם האגודות השיתופיות למנות ועד ממונה חדש ליישוב, על אף העובדה, כי עם אכלוס היישוב הוקם ועד נבחר שהחליף את הוועד הממונה הראשון, שעסק בהקמת היישוב. מהלך זה התבצע מספר ימים אחרי שהוגשה תביעה בסך 15 מיליון שקל נגד שפרינגר, על ידי חברי הוועד הממונה הראשון, בראשות עורכת דין אביגיל בהט, ששימשה כיועצת משפטית של האגודה והסוכנות היהודית, שלקחה חלק בהקמת היישוב. בנוסף תבע שפרינגר 7 מיליון שקל מהאגודה. ועד היישוב העלה טענות כלפי פעילותו של שפרינגר במסגרת הקמת היישוב, בעיקר על כך שהתושבים הראשונים לא ידעו על ההסכמים על פיהם יקבל עמלת ייזום של 2%, ועל כך שמחירי הבתים ביישוב היו גבוהים מהמחירים שהובטחו מלכתחילה. כמה חודשים אחר כך הגיש אחד הרוכשים, תביעה בסך 26 מיליון שקל נגד האגודה השיתופית, בטענה שגבתה דמי הצטרפות פסולים ממאות המשתכנים על קרקע השייכת למינהל מקרקעי ישראל. עיכוב נוסף בפיתוח היישוב נגרם לאחר שקבלן התשתיות של היישוב, חברת הבנייה דן רולידר, נקלעה לקשיים כספיים.
המאבקים המשפטיים נמשכו עוד מספר שנים, כשחלק מהתביעות נדחו, וחלק הסתיימו בפשרה. הקמת היישוב הסתיימה בשנת 2006.
אופי היישוב

סמל היישוב מבטא את שמו של היישוב ואת העובדה שממבט על צורתו כצורת ציפור, שכן הוא משלב צלליות ציפור, בתים ועצים, על רקע השמש.
מרבית רחובות היישוב שמשית קרויים על שם אבנים טובות או על שם מקורות מים.
ביישוב בית ספר יסודי בשם "רעים" וכן גני ילדים, צהרונים, חוגים ופעילות של תנועת נוער. בוגרי בית הספר היסודי ממשיכים לרוב ללמוד בבית הספר השש-שנתי העמק המערבי אשר בקיבוץ יפעת.
שמשית בולטת בתחומי הספורט והפנאי. ביישוב פועלת קבוצת רכיבה ורבים מתושבי היישוב משתתפים דרך קבע במרוצים ובאירועי ריצה. מרכז הספורט ביישוב כולל אולם מקורה, מגרשי כדורסל, מגרש טניס, חדר כושר, חדרי חוגים, סטודיו למחול, בריכת שחייה מקורה ומגרש כדורעף חופים.
את היישוב מקיפה רשת שבילי הולכי רגל ורשת שבילי רכיבה באופניים (סינגלים). שביל האופניים שיוצא מאחורי בית הספר בשמשית הוא סינגל באורך של 12 ק"מ. הכשרתו התאפשרה בזכות שיתוף פעולה של יערני קרן קיימת לישראל, קהילת רוכבי האופניים המקומית "אריות שמשית", המועצה האזורית עמק יזרעאל ורשות ניקוז ונחלים קישון. שביל הליכה מונגש יוצא ממרכז היישוב ומתחבר לשביל נחל ציפורי.
ארכיון מקוון מתעד את האירועים המשמעותיים בחיי היישוב.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוגוסט 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  1997 - שמשית - סיפורו של מקום, באתר שמשית - סיפור מקומי
↑  מפת המרכז למיפוי ארץ ישראל, אזור נצרת
↑  שמשית, באתר מועצה אזורית עמק יזרעאל
↑  חיים ברבה, ‏חורבת שמשית, באתר "חדשות ארכיאולוגיות", גיליון 118, 6 באוגוסט 2006
↑  אודות, באתר שמשית
↑  ילקוט הפרסומים 4414
↑  1997 - טקס הנחת אבן הפינה 29.6.1997 כ"ד סיון התשנ"ז, באתר שמשית - סיפור מקומי
↑  דוח מבקר המדינה (51ב, פורסם ב-29.4.01) בנושא הקצאת קרקע לסוכנות היהודית להקמת יישובים קהילתיים ולהרחבתם, באתר גלובס, 29 באפריל 2001
1 2  שרון קדמי, ‏שמשית: גילוי נאות, זה הכל, באתר גלובס, 26 באוגוסט 2001
1 2  אבי שמול, יישוב עם בעיות אישיות, באתר הארץ, 1 בנובמבר 2001
↑  שרה ליבוביץ-דר, לא קיבלו אותם, באתר TheMarker‏, 28 ביוני 2001
↑  שרון קדמי, ‏שמשית: רשם האגודות השיתופיות ביקש את תגובת הוועד בטרם יפעל, באתר גלובס, 13 בינואר 2002
↑  שרון קדמי, ‏מתכנן היישוב שמשית דורש למנות בורר בינו לאגודה השיתופית של היישוב, באתר גלובס, 4 בספטמבר 2001
↑  שרון קדמי, ‏צבי שפרינגר, היזם והמתכנן של הישוב שמשית, תובע 7 מיליון שקל מהאגודה, באתר גלובס, 26 באוגוסט 2001
↑  שרון קדמי, ‏שמשית: הקרב על הכסף הגדול רק מתחיל, באתר גלובס, 16 בדצמבר 2001
↑  אבי שמול, משרד תירוש, אטיאס, מאיר ופרוכטר תובע ומייצג את אגודת שמשית במקביל, באתר הארץ, 6 במרץ 2002
↑  אבי שמול, נאמן חברת הבנייה דן רולידר מבקש למכור החברה כעסק חי ב-20 מיליון שקל לפחות, באתר TheMarker‏, 7 במרץ 2002
↑  שרון קדמי, ‏שמשית: ממשיכים להיאבק במלוא המרץ, באתר גלובס, 16 במרץ 2003
↑  שרון קדמי, ‏שמשית: ההליכים נגד הייזם לא יעוכבו, באתר גלובס, 4 במאי 2003
↑  אריק מירובסקי, עמק יזרעאל: איפה עוד אפשר למצוא מגרש של חצי דונם ב-115 אלף דולר?, באתר TheMarker‏, 17 בנובמבר 2006
↑  בית ספר רעים שמשית האתר החדש
↑  שביל אופניים שמשית, באתר מסלולי אופניים בשטח עם קק"ל
↑  טיול נגיש: שביל נחל ציפורי, באתר נגישות ישראל
↑  שמשית - סיפור מקומי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467839305171  VIAF: 316601807   WorldCat (עם VIAF): 316601807
התיקון החמישי לחוקת ארצות הברית

התיקון החמישי לחוקת ארצות הברית (באנגלית: Fifth Amendment to the United States Constitution) הוא חלק ממגילת הזכויות שבחוקת ארצות הברית. תיקון זה מקבל את התנאים הקיימים בחוק האנגלי, המבוסס על הסכמי המגנה כרטה משנת 1215 ומקנה לאזרח את הזכות להליך משפטי הוגן.
התיקון החמישי אוסר מעצר ללא הגשת כתב אישום, אוסר כפל ענישה, מגן על זכות השתיקה, מונע הפללה עצמית ודורש הליך נאות של משפט בפני חבר מושבעים גדול לפני כל ענישה. בנוסף אוסר התיקון הפקעת רכוש על ידי הממשל ללא פיצוי.
התיקון החמישי מתייחס לזכויות ההליך ההוגן מצד הממשל הפדרלי. התיקון ה-14 מעניק את הזכות להליך הוגן גם בהתייחס למדינות.
תוכן התיקון > מקור

No person shall be held to answer for a capital, or otherwise infamous crime, unless on a presentment or indictment of a Grand Jury, except in cases arising in the land or naval forces, or in the Militia, when in actual service in time of War or public danger; nor shall any person be subject for the same offense to be twice put in jeopardy of life or limb; nor shall be compelled in any criminal case to be a witness against himself, nor be deprived of life, liberty, or property, without due process of law; nor shall private property be taken for public use, without just compensation.
חבר מושבעים גדול

מקורו של חבר המושבעים הגדול (Grand Jury) הוא בשיטת המשפט הבריטית (Common Law - המשפט המקובל). תפקידו של חבר המושבעים הגדול הוא לחקור האשמות בפשעים, לבחון עדויות ואם השתכנע שיש יסוד סביר להניח שבוצע פשע, להגיש כתב אישום. חבר המושבעים הגדול הוא מרכיב במערכת האיזונים והבלמים ("Checks and Balances") של השיטה המשפטית האמריקאית: קבוצת אזרחים מן השורה, חסרי פניות, מוודאים שאין העמדה לדין שרירותית על בסיס סתמי של דברי התביעה. תפקידו של חבר מושבעים גדול שונה מחבר מושבעים (Petit Jury) המשמש כגוף השופט במשפט רגיל.
מספר חבריו של חבר מושבעים גדול, כאמור בשמו, גדול יותר מתריסר החברים בחבר מושבעים רגיל, ועומד בדרך כלל על 23 חברים. ההליך בפני חבר מושבעים גדול שונה ממשפט רגיל ולרוב אין הנאשם או בא כוחו נוכחים בעת שמיעת העדים.
בית המשפט העליון של ארצות הברית פירש את הנוסח "לא יובא אדם לדין על פשע שדינו מיתה, או על פשע נתעב אחר, אלא על פי חוות דעת או כתב אישום של חבר מושבעים גדול..." באופן שאינו מחייב חבר מושבעים גדול בפשעים שאינם חמורים. יתר על כן, בית המשפט העליון פסק שפסקה זו אינה תופסת לגבי המשפט המדינתי, אלא הפדרלי בלבד. ואכן, לאור השגות וביקורות רבות על שיטה זו וחוסר הצדק שבה, בוטל מוסד זה בלמעלה ממחצית מדינות ארצות הברית והוחלף בשימוע מוקדם בפני שופט.
הרשעה כפולה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הפללה עצמית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הליך הוגן

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בפסק דין ווטקינס נגד ארצות הברית (1957) זיכה בית המשפט העליון אדם בשם ג'ון ווטקינס מעבירה של ביזוי הקונגרס בשל סירובו להשיב על שאלות ועדת בית הנבחרים לפעילות אנטי-אמריקנית בדבר אנשים המוכרים לו כקומוניסטים, בהתבסס בעיקר על הזכות להליך הוגן בהתאם לתיקון החמישי. בית המשפט העליון (הנשיא ארל וורן) קבע כי לקונגרס לא הייתה סמכות לחקור עניינים אישיים של הפרט, וכי לווטקינס לא ניתנה הזדמנות להליך הוגן על-פי התיקון החמישי, מאחר שההשלכות הפליליות של סרובו לענות על השאלות לא היו ברורות לו בעת המעשה, ומשום שמטרת החקירה לא הייתה ברורה דיה בזמן עדותו. לפיכך ווטקינס לא יכול היה להיות מודע לרלוונטיות השאלות, שהיא אשר הופכת את השתיקה לעוון לפי סעיף האישום בו הורשע, ועל כן זוכה מהעבירה שיוחסה לו.
הערות שוליים

↑  תרגום של פרופסור ארנון גוטפלד מאוניברסיטת תל אביב. מקור: אתר שגרירות ארצות הברית בישראל.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007601425205171  BNC: 000557260  GND: 4721990-7  LCCN: n97009287  VIAF: 174287196   WorldCat (עם VIAF): 174287196 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ארצות הברית ובנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כ"ט באלול

כ"ט באלול הוא היום העשרים ותשעה בחודש השנים עשר 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ותשעה בחודש השישי 
למניין החודשים מניסן. כ"ט באלול לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שלישי, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא גהז".
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ט אלול היא פרשת וילך, אם ראש השנה שלמחרת חל ביום שני או שלישי בשנת בר המצווה. לעומת זאת, אם ראש השנה שלמחרת חל ביום חמישי או בשבת, פרשת בר המצווה תהיה פרשת האזינו.
חגים ואירועים החלים ביום זה

ערב ראש השנה, בו נוהגים לעשות התרת נדרים ולהתפלל בסמיכות לקברות צדיקים.
גורן למעשר בהמה, לדעת רבי עקיבא, רבי אלעזר בן שמוע ורבי שמעון בר יוחאי.
אירועים היסטוריים ביום זה

היום החמישי מששת ימי בראשית לפי רבי אליעזר בן הורקנוס.
ד'תתל"ד – הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
ה'תש"ד – ממשלת המנדט הבריטי אישרה את הקמת הבריגדה היהודית (נודעה גם בשם החי"ל – חטיבה יהודית לוחמת)
ה'תשמ"ב – מלחמת לבנון הראשונה: ישראל נסוגה מביירות
נולדו

ה'תקמ"ח – יצחק בר לווינזון (ריב"ל) – חלוץ תנועת ההשכלה ברוסיה (נפטר ה'תר"ך)
ה'תקמ"ט – רבי מנחם מענדל שניאורסון (אדמו"ר הצמח צדק) האדמו"ר השלישי של חסידות חב"ד (נפטר ה'תרכ"ו)
ה'תרנ"ח – חיים הזז, סופר והוגה דעות ישראלי והחתן הראשון של פרס ישראל לספרות (נפטר בה'תשל"ג)
ה'תרפ"ג – אורי אבנרי, חבר הכנסת ועיתונאי ישראלי (נפטר בה'תשע"ח)
ה'תרצ"ו – אהרן ברק, נשיא בית המשפט העליון של ישראל (בשנים ה'תשנ"ה – ה'תשס"ו)
ה'תש"ח – אמנון ז'קונט, סופר ועורך ישראלי
ה'תש"י – יגאל בשן, זמר ושחקן ישראלי
ה'תשכ"א – יוסי כהן, ראש המוסד
ה'תשכ"ג – אורי פינק, קומיקסאי ישראלי
ה'תש"ל – גלעד ארדן, חבר הכנסת מטעם הליכוד ושגריר ישראל באו"ם
ה'תשל"ו – שלומי קוריאט, שחקן וקומיקאי ישראלי
ה'תשל"ז – עידן רייכל, מוזיקאי ישראלי
ה'תשל"ט – ברק בכר, כדורגלן ישראלי ומאמן כדורגל
נפטרו

על פי הגמרא, נביא השקר חנניה בן עזור, שניבא כי ישראל תנצח את בבל וגלות יכניה ואוצרות המקדש ישובו.
ה'שכ"ו – הרב אליעזר טריוויש, רב, ראש ישיבה בפרנקפורט
ה'תש"ב – הלל צייטלין, סופר, משורר ועיתונאי יהודי בוורשה.
ה'תשנ"ז – ענבל פרלמוטר, מוזיקאית ישראלית (נולדה בה'תשל"א).
ה'תשס"ה – שרה לוי-תנאי, כוריאוגרפית ישראלית (נולדה בה'תרע"א).
ה'תש"ע – הרב יעקב רבינוביץ, אדמו"ר מביאלא רמת אהרן.
ה'תשע"א – הרב מנשה קליין אדמו"ר מאונגוואר, פוסק ידוע ובעל שו"ת משנה הלכות וראש ישיבת בית שערים.
כ"ח באלול – א' בתשרי
אלול
הערות שוליים

↑  כ-39.5% מכלל השנים.
↑  כ-60.5% מכלל השנים.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת סנהדרין,  פרק י"א, הלכה ה'.
↑  ספר ירמיהו, פרק כ"ח, פסוק י"ז
הלל צייטלין
נבחרת ברמודה בכדורגל

נבחרת ברמודה בכדורגל (באנגלית: Bermuda national football team) היא הנבחרת הכדורגל הבינלאומית של ברמודה. הדירוג הנוכחי של נבחרת ברמודה  ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-167 בעולם, נכון ל-24 באוקטובר 2024; הניקוד הוא 986.53 – עלייה של 3 נקודות לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 76 נמדד לראשונה באוגוסט 1993, והדירוג הנמוך ביותר 189 נמדד לראשונה בספטמבר 2011.
כל גביעי העולם

1930 עד 1998 - לא נרשמה
2002 עד 2022 - לא העפילה
כל אליפויות CONCACAF/גביע הזהב

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
אל סלוודור 1963: לא נרשמה
גואטמלה 1965: לא נרשמה
הונדורס 1967: לא נרשמה
קוסטה ריקה 1969: לא העפילה
טרינידד וטובגו 1971: לא העפילה
האיטי 1973: לא נרשמה
מקסיקו 1977: לא נרשמה
הונדורס 1981: לא נרשמה
1985: לא נרשמה
1989: לא נרשמה
ארצות הברית 1991: לא נרשמה
ארצות הברית מקסיקו 1993: לא נרשמה
ארצות הברית 1996: לא נרשמה
ארצות הברית 1998: לא העפילה
ארצות הברית 2000: לא העפילה
ארצות הברית 2002: פרשה
ארצות הברית מקסיקו 2003: לא נרשמה
ארצות הברית 2005: לא העפילה
ארצות הברית 2007: לא העפילה
ארצות הברית 2009: לא העפילה
ארצות הברית 2011: לא נרשמה
ארצות הברית 2013: לא העפילה
ארצות הברית קנדה 2015: לא נרשמה
ארצות הברית 2017: לא העפילה
| ארצות הברית קוסטה ריקה ג'מייקה 2019 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 4 |
ארצות הברית 2021: לא העפילה
ארצות הברית קנדה 2023: לא העפילה
ארצות הברית קנדה 2025: 
| סה"כ | 1/27 | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 4 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
ליגת האומות של CONCACAF

| שנה | דרג | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ארצות הברית 2019-2020 | א | ירדה לדרג ב | 4 | 1 | 0 | 3 | 5 | 11 |
| ארצות הברית 2022-2023 | ב | שלב הבתים | 6 | 1 | 1 | 4 | 7 | 10 |
| ארצות הברית 2023-2024 | ב | שלב הבתים | 6 | 2 | 2 | 2 | 8 | 9 |
| ארצות הברית 2024-2025 | ב | שלב הבתים | 6 | 4 | 0 | 2 | 15 | 13 |
| ארצות הברית 2026-2027 | ב |  |  |  |  |  |  |  |
| סה"כ | סה"כ | סה"כ | 22 | 8 | 3 | 11 | 35 | 43 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
גביע האיים הקריביים

1989 עד 2005 - לא נרשמה
2007 - מקום רביעי
2013 - מקום ראשון
שחקנים מפורסמים

קליד בסט
שון גוטר
קלי ליגטבורן
ג'ון בארי נוסום
קנו סמית
פרנק בראוסטר
דוד בסקום
דמון מינג
זייקו ליוויס
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
חיותה דביר

| --- | --- |

חיותה דביר בפסטיבל אבו גוש, 2011
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  קריינות
 
חיותה דביר היא קריינית ועורכת מוזיקלית בקול המוזיקה וקול ישראל.
ביוגרפיה

חיותה דביר גדלה בחיפה בשכונת נווה שאנן. הייתה חברה בשלישיית פיקוד צפון יחד עם חוה אלברשטיין, מירי פליקס ואפי נצר כמנהל המוזיקלי. השלישייה, שהייתה שלישיית הבנות הראשונה בצה"ל, הוקמה בשנת 1966, הפיקה שתי תוכניות ופורקה בסופה.
דביר היא בוגרת האקדמיה למוזיקה ולמחול בירושלים בכינור. עבדה, בין היתר, כמורה למוזיקה בבית שמש בשנות השבעים והייתה זמרת במקהלת רינת.
חיותה דביר עורכת את קונצרט אתנחתא מ-1989. זהו פרויקט הדגל של קול המוסיקה, שאותו היא עורכת ומפיקה בשידור שבועי ישיר. עורכת גם תוכנית שבועית "אורחים באולפן" שבה היא מארחת מלחינים ומבצעים ישראליים. דביר ידועה בשמירתה הקפדנית על הגיית העברית.
בשנים 1995 ו-1996 קיבלה תעודת הוקרה מאקו"ם ומהמועצה לתרבות ואמנות על תרומתה לקידום הפקה של יצירות של מלחינים ישראלים. בשנת 2005 זכתה בפרס העובד המצטיין בקול ישראל.
קובץ קול זה הוא הקראה של הערך כפי שהופיע בתאריך 2017-01-25, שינויים בטקסט שבוצעו לאחר מכן אינם מופיעים בהקלטה. (עזרה)
הערות שוליים

↑  אתר נוסטלגיה אונליין
↑  אתר זמרשת
↑  טקס פרסי אקו"ם לספרות ומוסיקה קונצרטית התארח לראשונה בבית היוצר אקו"ם, באתר www.acum.org.il
↑  זרקור, באתר הארץ, 30 באוגוסט 2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009631684305171  VIAF: 10161693726415930015   WorldCat (עם VIAF): 10161693726415930015
פלדת דמשק

מבט מקרוב על חרב איראנית מהמאה ה-16 שהופקה מפלדת דמשק
פלדת דמשק (בערבית: فولاذ دمشقي) היא פלדה שעברה עיבוד מיוחד שהכשיר אותה כחומר גלם משובח ליצירת חרבות וכלי נשק. סימן ההיכר של הפלדה הדמשקאית הוא המראה שלה, מראה הדומה למים זורמים המצויים תחת השפעה של רוח נושבת. שיטת הייצור של פלדת דמשק אבד במהלך ההיסטוריה.
היסטוריה

למרות שמה, מקורה של פלדת דמשק אינו בעיר דמשק, אלא באזור הודו, משם עברה לארצות ערב. נעשה שימוש בכינוי "פלדת דמשק" בתרבויות אירופאיות, על ידי האירופאים שהגיעו למזרח התיכון במסעי הצלב, והביאו עמם את החרבות חזרה לאירופה. במונח פלדת דמשק אין הכוונה לסוג מסוים של פלדה, אלא לטכניקת בניית הלהב מחישול רבדים מקופלים של סוגי פלדות שונים. לכן מכונה לעיתים גם "פלדה מקופלת". כיוון שלהבי הדמשק מורכבים מפלדות שונות המחושלות יחדיו, איכות הלהב שנוצר בטכניקה זו, היא תוצר של סוג הפלדה שנעשה בה שימוש, ומומחיות חרשי הברזל בחישול.
ביפן פלדה בגימור דומה נקראת "סומינאגאשי" (אנ'), שפירושו "דיו זורם" או "ציור על מים". זרימה היא אלמנט מבורך בתרבות היפנית, וכן פכפוך מים הוא סמל לטוב. פלדה זו עשויה משילוב שכבות של פלדת פחמן ופלדה רכה, בתהליך עתיק יומין של היתוך סוגי פלדה שונים, מקופלים ומחושלים יחדיו, ליצירת להב חזק ביותר, אך בה בעת גמיש, ובעל עמידות גבוהה לשבר וסדיקה. השכבות והקיפולים, יוצרים להב בעל חזות מרקם מיוחד במינו ומרהיב ביופיו, ובעל איכות גבוהה משני סוגי הפלדה שממנו נוצר.
שיטת הייצור של פלדת דמשק אבד במהלך ההיסטוריה. עם זאת יצרנים שונים טוענים שהצליחו להתחקות אחר התהליך ולייצר פלדה דמשקאית. בתקופה המודרנית השם משמש למוצרי פלדה בעלי מראה אופייני, המזכיר פלדת דמשק, אך לא בהכרח נחשבים לכאלה.
SmartDeviceLink

SmartDeviceLink או SDL הוא שמו של פרויקט מיוזמת חברת פורד ליצירת תקן אחיד עבור התקנים תוך-רכביים רבים הנמצאים בשימוש בתעשיית הרכב או שעשויים להמצא בכלי רכב.
היעד של הפרויקט הוא ליצור ממשק אחיד של תוכנה עבור אפליקציות, מפתחים ורכיבי קצה ברכבים עבור יצירת אפליקציות מיובאות ושיתנהגו באופן משולב עם רכיבי הקצה.
SDL מורכב משני רכיבי תוכנה עיקריים: ליבה אשר עוטפת שירותים תוך-רכביים ומתחברת לממשק המשתמש של הרכב והרכיב השני הוא פרוקסי נייד אשר מממש API לגישה ושימוש שירותים ברכיבי קצה ברכב.
התקן אומץ רעיונית על ידי תאגיד טויוטה המתחרה עם פורד.
הליך פעולת SDL

המכשיר והרכב מתחברים
האפליקציה שולחת בקשה לרכב והרכב עונה (Remote Procedure Calls). האפליקציות יראו כאילו הן פועלות מתוך הרכב אולם הלוגיקה (Business Logic) יהיה בתוך המכשיר
המשתמש מתקשר עם הרכב והרכב מודיע הודעות לאפליקציה על אירועים המתרחשים ברכב
האפליקציה מגיבה על ידי שליחת בקשות לעדכון התנהגות או תצוגה ברכב עצמו
מישהו הולך תמיד איתי

"מישהו הולך תמיד איתי" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית עפרה חזה. השיר יצא לאור ב-2 בפברואר 1985, כסינגל מתוך אלבום הסולו התשיעי של חזה, "אדמה".
עם צאתו נכנס השיר אל המקום הראשון במצעד של רשת ג'.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי רמי קידר, הולחן על ידי אפי נצר והופק על ידי אריק רודיך. השיר הוא מעין בלדת פופ, המשלב בתוכו גם את סגנון מוזיקת עולם, שאפיין את מרבית שיריה ואלבומיה של עפרה חזה.
בשנת 2010 נבחר השיר לשיר הטוב ביותר של עפרה חזה, במצעד שנערך לציון עשר שנים למותה.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר מציג בתוכו את עפרה חזה בגינה של אולפני הטלוויזיה החינוכית, וצולם לתוכנית "זהו זה!". בקליפ, ניתן לראות את חזה לובשת בגדים בצבעי שחור ואדום. לאורך הקליפ הזמרת צועדת בגינה.
הקליפ עלה לערוץ היוטיוב של החינוכית, ב-30 באוקטובר 2011, 26 שנים לאחר שיצא.
גרסאות כיסוי

לשיר בוצעו עשרות גרסאות כיסוי, ביניהן:
לידור יוספי, שביצע את השיר בשנת 2000, וכלל אותו באלבומו הרביעי, מרגיש כחול.
אברהם פריד, שביצע את השיר בהיכל התרבות בשנת 2010.
חגית יאסו, שביצעה את השיר בגמר התוכנית "כוכב נולד", בשנת 2011.
להקת חיל האוויר, שביצעה את השיר לכבוד אירוע "כי הכסף", בשנת 2011.
אגם בוחבוט, שביצעה את השיר באחד מפרקי הסדרה של "בית ספר למוסיקה", בשנת 2013.
רינת גבאי, שביצעה את השיר כחלק מהסדרה "מלכת קסמים: רינת בשירי עפרה חזה", בשנת 2013.
משה פרץ, שביצע את השיר בפארק איילון-קנדה, בשנת 2015.
מאיה בוסקילה, שביצעה את השיר בטקס פרסי אקו"ם, בשנת 2015.
שרית חדד, שביצעה את השיר בתוכנית "פסקול ישראלי", בשנת 2016.
חיה ארד, שהייתה הסולנית של להקת חיל הים, ביצעה את השיר מחדש בשנת 2016.
ספיר סבן, שביצעה את השיר במופע "זוכרים" שהתקיים בבריכת הסולטן בשנת 2017.
נטלי פרץ, שביצעה את השיר בשנת 2018.
יסמין לוי, שביצעה את השיר בשנת 2018. גרסתה של לוי נכללה באלבום המחווה שיצא עבור עפרה חזה באותה השנה, קול הנשמה: שרים עפרה חזה.
חנן בן ארי, שביצע את השיר בשנת 2020 בטקס הדלקת המשואות.