stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מי בורג'ומי
הערות שוליים

↑  פטר צ'וורטון, מומחיויות שיווק עיקריות: אסטרטגיות, כלים, וטכניקות לשווק מוצלח, 2004, עמ' 231, ISBN 0749442980, (באנגלית)
↑  ישי הלפר, הרוסים החרימו התרופה הגרוזינית לחמרמורת, באתר הארץ, 8 במאי 2006
↑  ‏רוסיה מכוונת על בורג'ומי במלחמת מסחר נגד גאורגיה, 5.5.2006, (באנגלית)
אי-תלות אלגברית

במתמטיקה, ובמיוחד באלגברה קומוטטיבית, תת-קבוצה  S של אלגברה  A נקראת בלתי-תלויה אלגברית מעל שדה הבסיס  {\mathbb {K}}, אם לא קיים פולינום לא-טריוויאלי עם מקדמים מ- {\mathbb {K}} שמתאפס על ידי תת-קבוצה סופית של איברי  S.

במילים אחרות,  S היא בלתי-תלויה אלגברית אם לכל  \alpha _{1},\ldots ,\alpha _{n}\in S ולכל פולינום  P\in {\mathbb {K}}[x_{1},\ldots ,x_{n}] שאיננו פולינום האפס, מתקיים  P(\alpha _{1},\ldots ,\alpha _{n})\neq 0.
בפרט, קבוצה בת איבר אחד  \{\alpha \} היא בלתי-תלויה אלגברית מעל  {\mathbb {K}} אם ורק אם  \alpha  הוא טרנסצנדנטי מעל  {\mathbb {K}}. באופן כללי יותר, כל איבריה של קבוצה בלתי-תלויה אלגברית הם איברים טרנסצנדנטיים מעל  {\mathbb {K}}, אך זהו בוודאי לא תנאי מספיק לכך.
לדוגמה, התת-קבוצה  {\bigl \{}{\sqrt {\pi }},2\pi +1{\bigr \}} של שדה המספרים הממשיים איננה בלתי-תלויה אלגברית מעל שדה המספרים הרציונליים, מכיוון שעבור הפולינום עם המקדמים הרציונליים
מתקיים  P({\sqrt {\pi }},2\pi +1)=0.
המספר הגדול ביותר של איברים בלתי-תלויים אלגברית נקרא דרגת הטרנסצנדנטיות של  A מעל  {\mathbb {K}}.
השאלה האם הקבוצה  \{\pi ,e\} היא תלויה אלגברית מעל  \mathbb {Q}  היא בעיה פתוחה במתמטיקה. ב-1996 הוכיח יורי נסטרנקו כי הקבוצה  {\bigl \{}\pi ,e^{\pi },\Gamma (0.25){\bigr \}} היא בלתי תלויה אלגברית מעל  \mathbb {Q} .
משפט לינדמן-ויירשטראס

לעיתים קרובות ניתן להשתמש במשפט לינדמן-ויירשטראס (על שמם של פרדיננד לינדמן וקארל ויירשטראס) כדי להוכיח כי קבוצה מסוימת היא בלתי-תלויה אלגברית מעל  \mathbb {Q} .
לינדמן הוכיח ב-1882 כי  {\rm {e}}^{\alpha } הוא מספר טרנסצנדנטי לכל מספר אלגברי  \alpha \neq 0.
ויירשטראס הוכיח ב-1885 את הגרסה הכללית יותר של המשפט, הטוענת כי אם  \alpha _{1},\ldots ,\alpha _{n} הם מספרים אלגבריים בלתי-תלויים ליניארית מעל  \mathbb {Q}  אזי המספרים  {\rm {e}}^{\alpha _{1}},\ldots ,{\rm {e}}^{\alpha _{n}} הם בלתי-תלויים אלגברית מעל  \mathbb {Q} .
ראו גם

משפט הנורמליזציה של נתר
התאיידות

ערך זה עוסק בהתאיידות בכימיה. אם התכוונתם להתאיידות (שיטות בישול), ראו .
התאיידות, התאדות או אידוי היא תהליך בו חומר במצב צבירה נוזל מתנדף לגז. חלק מהאטומים או המולקולות במצב צבירה נוזלי (או מוצק ממריא) מקבלים מספיק אנרגיה כדי להתנתק משאר החומר ולעבור למצב צבירה גזי.
התהליך

תהליך זה שונה מרתיחה. לדוגמה, מים בלחץ של אטמוספירה אחת עוברים ממצב צבירה נוזלי לגזי תוך כדי רתיחה רק ב-100°C, אך התאיידות מתרחשת (בקצב מסוים, לעיתים נמוך מאוד) בכל טמפרטורה שהיא. מולקולות המים נמצאות במצב תמידי של התאיידות וזרמי עיבוי בסמוך לפני המים. מולקולות שעל פני השטח שמקבלות אנרגיה מספיקה יעזבו את הנוזל ויהפכו לאדים. ההתאיידות משפיעה רבות על אקלים כדור הארץ וחיונית לחיים על פניו, והיא מהווה חלק ממחזור המים. תהליך דומה פועל בחומרים רבים.
כדי שמולקולה תתנתק מהחומר המוצק או הנוזלי שהיא קשורה אליו, התנועה התרמית שלה צריכה להתגבר על מתח הפנים של החומר. כלומר, האנרגיה הקינטית של המולקולה צריכה לעלות על פונקציית העבודה (אנרגיה מינימלית לביצוע עבודה) של כוחות הקוהיזיה על פני החומר. מאחר שהתנועה התרמית מתגברת עם עליית הטמפרטורה, גובר קצב ההתאיידות ככל שהטמפרטורות עולות. בהתאם, נוזלים בעלי מתח פנים נמוך מראים התאיידות רבה יותר משל נוזלים בעלי מתח פנים גבוה. ההתאיידות מוגבלת כי רק חלק קטן מהמולקולות נמצאות קרוב לפני השטח, ומתוכן רק אלה שכיוון התנועה התרמית שלהן פונה כלפי חוץ מהחומר יצליחו להימלט ממנו ולהתאדות. כאשר מולקולות מהירות נמלטות, יורדת כמות האנרגיה הקינטית של המולקולות הנותרות, וטמפרטורת הנוזל יורדת מעט. כך למשל פועל מנגנון קירור הגוף על ידי הזעה.
במובן זה, ניתן להסביר את פעולתו של תהליך ההתאיידות בכל טמפרטורה שהיא כתוצאה ישירה של עובדת קיומה של התפלגות סטטיסטית של האנרגיה הקינטית של מולקולות במאגר מולקולות (למקרה הגזי, ראו גם התפלגות מקסוול-בולצמן), בכל מצב צבירה; מצב זה משול לזה של בריכת כדורים – גם כאשר פילוג האנרגיה ההתחלתי הוא אחיד, התנגשויות בין הכדורים יגרמו עד מהרה להתפתחות סטיות מהמצב האחיד. כל מאגר חלקיקים בעל אנטרופיה וטמפרטורה סופית ישאף לחוסר אחידות אנרגטית של חלקיקיו, והתנגשויות חוזרות ונשנות בין החלקיקים יגרמו לחלקים בנוזל לצבור אנרגיה פנימית שעולה על החום הכמוס שלהן ולהפוך לגז.
כאשר ההתאיידות מתרחשת בכלי סגור, מצטברות המולקולות הנמלטות כאדים מעל הנוזל. ככל שגדֵל מספר המולקולות שהפכו לגז, עולה הסיכוי של מולקולות גז לפגוע בפני הנוזל, ובסופו של דבר חוזרות מולקולות רבות אל הנוזל, והצפיפות והלחץ בכלי גדלים. כאשר תהליך ההימלטות והחזרה מגיע לאיזון ("שיווי משקל"), נהוג לומר כי הכלי "רווי", ולא יתרחשו שינויים נוספים בלחץ בכלי או בטמפרטורת הנוזל.
בגז, החלקיקים מסודרים פחות ביחס למצבם בנוזל או במוצק, ולכן האנטרופיה במערכת עולה, דבר המצריך השקעת אנרגיה. פירוש הדבר כי שינוי האנתלפיה (ΔHevaporation) עבור התאיידות הוא תמיד חיובי.
התאיידות כפויה היא תהליך בהפרדת תערובות, שבו תערובת מחוממת באופן מבוקר כדי להוציא מתוכה את הרכיבים הנדיפים יותר (כגון מים), ולהשאיר בה רכיב יבש ונדיף פחות.
פרמטרים המשפיעים על מידת ההתאיידות

טמפרטורת החומר – כשהחומר חם יותר, ההתאדות תהיה מהירה יותר.
ריכוז החומר המתאדה באוויר – כשבאוויר כבר מצוי ריכוז גבוה של החומר המתאדה, החומר יתאדה לאט יותר.
מידת זרימת האוויר – נובע משתי הנקודות הקודמות. כשאוויר מעל פני החומר "טרי" ומתחלף תמידית ריכוז החומר באוויר אינו גדל עם הזמן, ולכן קצב האידוי אינו יורד. בנוסף, למולקולות בתנועה אנרגיה רבה יותר מאשר במנוחה, לכן ככל שמתחזקת זרימת האוויר, גדל כוח האידוי של מולקולות האוויר.
כוחות בין-מולקולריים – ככל שהכוחות השומרים את המולקולות יחדיו במצב נוזל או מוצק חזקים יותר, יש צורך באנרגיה רבה יותר כדי לאדות אותן. לכן הנטייה להתאדות שונה בחומרים שונים.
ראו גם

מעבר פאזה
דיאגרמת פאזות
נידוף באור
נוסחת פנמן
ביאורים

↑  כלומר כאשר כל הכדורים מתחילים עם אותה מהירות.
↑  אין הכוונה שהוא שואף לחוסר אחידות באנרגיה קינטית ממוצעת או טמפרטורה (בדיוק ההפך הוא הנכון), אלא שמערכת החלקיקים נוטה "להתייצב" על התפלגות מסוימת.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560301305171  PLWABN: 9810640162105606  BnF: cb11977682t (data)  GND: 4187636-2  LCCN: sh85045954  NDL: 00575001  NKC: ph228475
מיקרופלואידיקה

מיקרופלואידיקה
מִיקְרוֹפלואידיקָה (באנגלית: Microfluidics) הוא תת-תחום בענף הפלואידיקה העוסק בהתנהגות, בקרה ושליטה של זורמים, לרוב נוזלים בממדים זעירים בסדר גודל של מיקרונים (ובננופלואידיקה ננומטרים).
המחקר בתחום משלב היבטים בהנדסה, פיזיקה, כימיה, מיקרוטכנולוגיה וביוטכנולוגיה.
לתחום חשיבות רבה בהקשר של מערכות טכנולוגיות הפועלות בתווך נוזלי, בפרט בשימושים ביולוגיים. בפרט BioMEMS - רכיבים אלקטרונים ביולוגיים זעירים המשמשים למשל כביו-חיישנים תוך גופיים לניטור וטיפול ברקמות ותאים. תחום המיקרופלואידיקה החל להתפתח בשנות ה-80, ומשמש בפיתוח של ראשי מדפסות הזרקת דיו, שבבי DNA, טכנולוגיית מעבדה על שבב, מיקרו-הנעה ומיקרו-תרמודינמיקה.
התנהגות זורמים בממדים זעירים

התנהגות זורמים בממדים זעירים (מיקרו) שונה מהתנהגותם בממדים גדולים (מקרו) בנושאים כמו מתח פנים, פיזור אנרגיה והתנגדות זרימה, אשר מתחילים להיות דומיננטיים יותר ככל שממדי המערכת קטנים.
מיקרופלואידקה חוקרת כיצד התנהגות זו משתנה וכיצד ניתן לעקוף את מגבלות או לנצל את יתרונות השוני בהתנהגות לשימושים חדשים. בממדים זעירים (קוטר ערוץ של כ-100 ננומטר עד כמה מאות מיקרומטר) מתרחשות מספר תופעות אשר לעיתים אינן אינטואיטיביות. במיוחד, מספר ריינולדס (המשווה בין האפקט של מומנט של זורם לבין האפקט צמיגות) אשר מהווה חשיבות גדולה בהבחנת ההתנהגות ובאופן זה היה ניתן לקבוע את סוג הזרימה. מסקנה חשובה מכך היא שזורמים, כאשר הם מונחים זה לצד זה, לא בהכרח מתערבבים בצורה מסורתית, ומעבר מולקולרי ביניהם לעיתים קרובות חייב להיעשות באמצעות פעפוע מולקולרי. תכונה זו השפיעה על התקנים מיקרופלואידים.
אפקטים בתחום המיקרו

זרימה למינרית
מתח פנים
הרטבה חשמלית (Electrowetting)
רלקסציה תרמית מהירה
מטען חשמל משטחי
פעפוע
תחומי יישום

מבנים מיקרופלואידים כוללים מערכות מיקרו פנאומטיות כמו מיקרו מערכות לטיפול בזורמים מחוץ לשבבים, off-chip (משאבות נוזלים, שסתומי גז וכו'), מבנים מיקרופלואידים לטיפול בזורמים בתוך שבבים, on-chip, בנפחי ננו ופיקו ליטר. היישום המסחרי הנפוץ ביותר עד כה הוא מדפסת הזרקת דיו.
ההתקדמות בתחום טכנולוגיית המיקרופלואידיקה הביאה למהפכה בתחום הפרוצדורות לניתוח אנזימים בביולוגיה מולקולרית כמו גלוקוז ותבחיני חומצה לקטית, ניתוח DNA כמו תגובת שרשרת של פולימראז וריצוף בעל תפוקה גבוהה ו-Proteomics. הרעיון המרכזי של ביו-שבבים מיקרופלואידיים הוא לשלב פעולות ניתוח (Assay) כמו גילוי וטיפול מוקדם של המדגם והכנת המדגם, הכל על אותו שבב.
יישום מתפתח וחדשני בתחום הביו-שבבים הוא פתולוגיה קלינית ובמיוחד האבחון המהיר והמיידי של מחלות. התקנים מבוססי פלואידיקה מסוגלים לדגום בצורה רציפה ולבדוק בזמן אמת דגימות אוויר ומים ולגלות רעלנים ביוכימיים ופתוגנים מסוכנים אחרים, מעין "ביו גלאי עשן" הפועל תמיד לגילוי מוקדם.
תחומי יישום > מיקרופלואידיקה רציפת זרימה

טכנולוגיה זו מבוססת על מניפולציה של זרימת נוזלים רציפה בערוצים בתוך מיקרו-שבבים. הנעה של זרימת נוזל מיושמת על ידי מקורות לחץ חיצוניים, משאבות מכניות חיצוניות, מיקרו-משאבות מכניות המשולבות בתוך השבב או מנגנונים אלקטרו-קינטיים. מיקרופלואידיקה רציפת זרימה היא הגישה העיקרית מאחר שהיא קלה למימוש ופחות רגישה לבעיות של זיהום חלבונים. התקנים רציפי זרימה מתאימים להרבה יישומים ביוכימיים פשוטים ומוגדרים היטב, וכן למשימות מסוימות כמו הפרדה כימית, אך הם פחות מתאימות למשימות המצריכות רמה גבוהה של גמישות מניפולציות זרימה מורכבות. מערכות סגורות ערוץ אלו מטבע יסודם קשים לשילוב ולמזעור מאחר שהמשתנים המשפיעים על הזרימה משתנים לאורך מסלולי הזרימה והופכים את הזרימה בכל נקודה למושפעת מהתכונות של כל המערכת. מיקרו מבנים המאולחים באופן קבוע גם הם גורמים לכוונון מחדש מוגבל וסובלנות נמוכה במצבי תקלה. אפשרויות בקרת תהליכים במערכות רציפי זרימה ברי ביצוע על ידי שימוש בחיישני זרימה מיקרופלואידים רגישים ביותר מבוססי טכנולוגיית MEMS, המאפשרת בקרה עד לגבול הננו-ליטר.
תחומי יישום > מיקרופלואידיקה ספרתית (מבוססת אגלי נוזל)

אלטרנטיבות למערכות סגורות ערוץ ורציפות זרימה כוללות מבנים פתוחים חדשניים, בהן טיפות בדידות ובלתי תלויות נשלטות בצורה מבוקרת על מצע באמצעות אלקטרו-הרטבה (אנ'). בדומה לאנלוגיה שנעשתה לגבי מיקרואלקטרוניקה ספרתית, גישה זו מכונה מיקרופלואידיקה ספרתית, אשר פותחה לראשונה באוניברסיטת דיוק. על ידי שימוש באגלי נוזל בעלי יחידת נפח בדידה, פונקציה מיקרופלואידית מצטמצמת למערכת של פעולות חוזרות ובסיסיות כמו העברת יחידה אחת של זורם במהלך יחידה אחת של מרחק. ה"דיגיטציה" של השיטה מסייעת בשימוש היררכי ומבוסס תא כגישה תכנונית לביו-שבב מיקרופלואידי.
תחומי יישום > שבבי DNA (מיקרו-מערכים)

ביו-שבבים ותיקים היו מבוססים על הרעיון של מיקרו מערכי DNA.
תחומי יישום > ביולוגיה מולקולרית

ביו-שבבים מבוססי מיקרו מערכי DNA תוכננו גם לאלקטרופורזה דו-ממדית, ניתוח טרנסקריפטום והגברת PCR. יישומים אחרים כוללים אלקטרופורזה ויישומי כרומטוגרפיה נוזלית עבור חלבונים ו-DNA, הפרדת תאים, במיוחד הפרדת תאי דם, אנליזת חלבונים, מניפולציה וניתוח תאים כולל ניתוח ישימות תאי ולכידת מיקרואורגניזמים.
תחומי יישום > אופטיקה

מערכי מיקרו עדשות מתכווננות.
תחומי יישום > פליטת טיפות אקוסטית (ADE)

בפליטת טיפות אקוסטית (Acoustic droplet ejection) נעשה שימוש בפולס אולטרהסוני להזזת כמויות קטנות של נוזל (בדרך כלל ננוליטר או פיקוליטר) ללא מגע פיזי.
תחומי יישום > תאי דלק

תאי דלק מיקרופלואידיקים מנצלים זרימה למינרית להפרדת דלק מהמחמצנים שלו ולבקר את האינטראקציה בין שני נוזלים ללא מחסום פיזיקלי כנדרש בתאי דלק רגילים.
ראו גם

MEMS
פלואידיקה
ננופלואידיקה
מעבדה על שבב
איבר על שבב
לקריאה נוספת

Microfluidics for Biotechnology - J. Berthier, P. Silberzan (A-H, 2006) WW
הערות שוליים

↑  Herold, KE; Rasooly, A (editor) (2009). Lab-on-a-Chip Technology: Fabrication and Microfluidics. Caister Academic Press. ISBN 978-1-904455-46-2. {{cite book}}: |author= has generic name (עזרה)תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
1 2  Herold, KE; Rasooly, A (editor) (2009). Lab-on-a-Chip Technology: Biomolecular Separation and Analysis. Caister Academic Press. ISBN 978-1-904455-47-9. {{cite book}}: |author= has generic name (עזרה)תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  Fan (2009). "Two-Dimensional Electrophoresis in a Chip". Lab-on-a-Chip Technology: Biomolecular Separation and Analysis. Caister Academic Press. ISBN 978-1-904455-47-9.
↑  Bontoux (2009). "Elaborating Lab-on-a-Chips for Single-cell Transcriptome Analysis". Lab-on-a-Chip Technology: Biomolecular Separation and Analysis. Caister Academic Press. ISBN 978-1-904455-47-9.
↑  Cady, NC (2009). "Microchip-based PCR Amplification Systems". Lab-on-a-Chip Technology: Biomolecular Separation and Analysis. Caister Academic Press. ISBN 978-1-904455-47-9.
↑  Liquid micro-lens array activated by selective electrowetting on lithium niobate substrates, S. Grilli, L. Miccio, V. Vespini, A. Finizio, S. De Nicola, and P. Ferraro, Optics Express 16, 8084-8093 (2008). http://dx.doi.org/10.1364/OE.16.008084
↑  P. Ferraro, L. Miccio, S. Grilli, A. Finizio, S. De Nicola, and V. Vespini, "Manipulating Thin Liquid Films for Tunable Microlens Arrays," Optics & Photonics News 19, 34-34 (2008) http://www.opticsinfobase.org/abstract.cfm?URI=OPN-19-12-34
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007539801205171  GND: 4803438-1  NKC: ph387190
דרמשטאדט

דרמשטאדט (בגרמנית: ‏Darmstadtקובץ:De-Darmstadt.ogg‏Ⓘ‏; גם דארמשטאדט, דרמשטט, דרמשטאט) היא עיר בגרמניה, במדינת הסן. העיר נמצאת בחלק הדרומי של אזור הריין העיקרי. אוכלוסייתה, נכון ל-2015, מונה 155,353 תושבים. העיר ידועה כמרכז המדע של גרמניה המודרנית הודות לאוניברסיטה המפורסמת שלה.
שם העיר

שמה הראשוני היה דארמונדשטאדט (בגרמנית Darmundestat). בתרגום מגרמנית אפשר לתרגם את שמה הנוכחי של העיר כ"עיר המעיים". ככל הנראה שם זה הגיע לאחר השתבשות השם הראשון, ואין לו קשר היסטורי לעיר. יש המשערים שהעיר נקראת על שם הנחל דרמבאך, שבעבר עבר דרך העיר, אך כנראה השערה זו אינה נכונה, שכן, לפי המקורות, הנחל נקרא על שם העיר.
היסטוריה

המקום עליו יושבת דרמשטאדט היה מיושב החל מהמאה ה-11. העיר דרמשטאדט נוסדה על ידי הרוזנים לבית קצנלנבוגן (אנ') בשנת 1330. האדמה החולית של אזור דרמשטאדט לא הייתה נוחה לחקלאות, ולכן עד הפיכתה לבירת רוזנות הסן-דרמשטאדט במאה ה-16, האוכלוסייה במקום הייתה דלה. בתקופת רוזני קצנלבויגן, שימשה דרמשטאדט כמקום מושבם השני, ובמקום הייתה טירה קטנה, באותו המקום בו נבנתה בהמשך הטירה הגדולה של דרמשטאדט, הקיימת עד היום. ב-1479 היורש האחרון של משפחת קצנלבויגן מת בלי להשאיר בן זכר, והנחלות שלהם צורפו לרוזנות הסן, תחת שלטון בית הסן. לאחר פיצול הרוזנות ב-1567, הפכה דרמשטאדט לבירת רוזנות הסן-דרמשטאדט, והחל מ-1806 לבירת הדוכסות הגדולה של הסן עד 1918.
לאחר התפטרות ארנסט לודוויג, הדוכס הגדול של הסן בעקבות תוצאות מלחמת העולם הראשונה, הפכה העיר לבירת המדינה העממית הסן שהוקמה על שטחי הדוכסות. לאחר מלחמת העולם השנייה אוחדה המדינה העממית הסן לתוך הסן, ודרמשטאדט איבדה את מעמד הבירה שלה.
במאה ה-19 העיר גדלה באוכלוסין בצורה משמשעותית מ-10,000 בתחילת המאה עד 72,000 בסופה. ב-1877 נוסד בעיר בי"ס למדעים שנהפך עם הזמן לאוניברסיטה הטכנית של דרמשטאדט.
העידן התעשייתי

בתחילת המאה ה-20 הייתה העיר מרכז חשוב לגרסה הגרמנית של אר נובו, עם הקמת מושבת האומנים של דרמשטאדט. ב-2021 הכריז אונסק"ו על מושבת אומנים זו אתר מורשת עולמית. תחרויות אדריכליות שנתיות הובילו את לבניית מבנים רבים, שמייצגים אוצרות ארכיטקטוניות של תקופה זו. כמו כן, במהלך תקופה זו, בשנת 1912 הכימאי אנטון קוליש, שעבד עבור חברת התרופות Merck, היה הראשון, שקיבל את הסם MDMA (אקסטזי). בשנת 1937 השטח המוניציפלי של דרמשטאדט הורחב ונכללו בו הפרוורים של העיר ארהילגין, אברשטאדט. בשנת 1938 מחוז קרייס הופרד מדרמשטאדט מבחינה מינהלית.
דרמשטאדט בגרמניה הנאצית

דרמשטאדט הייתה העיר הראשונה בגרמניה שהכריחה יהודים לסגור את חנויותיהם בתחילת 1933, זמן קצר לאחר עליית הנאצים לשלטון. במהלך האירוע הראשון, החנויות נסגרו ליום אחד בלבד כדי לאפשר לזקנים ולחולים חיים תקינים לתקופה מסוימת. בשנת 1942 למעלה מ-3,000 יהודים נשלחו למחנה ליביגשולה (Liebigschule), ולאחר מכן גורשו למחנות ריכוז, שם נספו.
שלושה מיהודי דרמשטאדט ניצלו על ידי אדולף אלטהוף, שהוכר כחסיד אומות העולם על כך שצירף לקרקס שניהל שלוש נשים והסתירן על אף שהיה נתון לפיקוח הרשויות הגרמניות.
ראו גם

בית הספר המקצועי היהודי מסדה בדרמשטאדט
מרכז הלמהולץ למחקר יונים כבדים - מכון מחקר שיצר מספר יסודות מלאכותיים, בהם דרמשטטיום, שנקרא על שם העיר
בית ספירלת היער בדרמשטאדט, שעיצב האמן האוסטרי פרידנסרייך הונדרטוואסר
הערות שוליים

↑  אדולף ומריה אלטהוף - חסידי אומות העולם - יד ושם, באתר www.yadvashem.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298966405171  BIBSYS: 98039160  BNE: XX5746995  BnF: cb12019822b (data)  GND: 4011077-1  ISNI: 0000 0001 2321 689X  LCCN: n79129258  MusicBrainz: 2e7d0064-1603-45ac-be83-2559fb991d04  NARA: 10044934  NKC: ge128989  NSK: 000195662  SUDOC: 028343468  VIAF: 121971493   WorldCat (עם VIAF): 121971493
סמל העיר רמת השרון

| --- | --- |

סמל העיר הרשמי
 פרטים
 המחזיק בסמל:  עיריית רמת השרון
סמל העיר רמת השרון, הוא סמלה הרשמי של העיר והעירייה, אומץ ב-1958. הסמל מופיע על דגלה של העיר, על רקע כתום.
הסמל שעיצב זאב ליפמן כולל מגדל מים, פרחים ושם העיר והוא מסמל את ראשית העיר כמושבה חקלאית.
הסמל הרשמי

את סמל העיר עיצב זאב ליפמן מסטודיו רולי במסגרת תחרות לעיצוב שנערכה בסוף בשנות ה-50 של המאה ה-20.
סמל העיר מייצג את אופייה החקלאי של העיר בראשית דרכה. רמת השרון נוסדה כמושבה חקלאית, ובתחילתה היו המים משאב קריטי לחקלאות ולחיי היום-יום. מגדלי מים נבנו כדי לספק לחץ מים יציב לכלל התושבים והחקלאים, ולכן הם הפכו לסמל של קהילה מתפתחת, עצמאות ותשתית חזקה.
מגדל המים של רמת השרון, הסמוך לתיכון רוטברג שנבנה בשנת 1930 ואינו פעיל מאז שנת 1999 הוא אתר מוכר בעיר ונחשב לאחד מסמלי העבר שלה. המגדל, מסמל את ההיסטוריה וההתפתחות של היישוב.
גידול פרחים היווה חלק מרכזי מהפעילות הכלכלית של תושביה, לצד פרדסים וגידולים חקלאיים נוספים. הפרחים מסמלים את הפוריות, הצמיחה וההתפתחות של היישוב, ומייצגים את הקשר ההדוק בין תושביו לטבע ולמרחבים הירוקים שאפיינו אותו.
בנוסף, שילובם של הפרחים בסמל העיר מבטא גם את הרצון לשמר את המורשת החקלאית של רמת השרון, תוך כדי התקדמותה לעבר עיר מודרנית ומפותחת. הם משמשים כסמל לאיכות חיים גבוהה, אסתטיקה וחדשנות, המשקפים את אופייה הייחודי של העיר כיום.
הערות שוליים

↑  סמל רמת השרון בארכיון שנקר
| דגל ישראל סמלי מחוז תל אביב |
| --- | --- | --- |
| ערים | תל אביב-יפו • אור יהודה • בני ברק • בת ים • גבעתיים • הרצליה • חולון • קריית אונו • רמת גן • רמת השרון | מפת מחוז תל אביב |
| מועצות מקומיות | אזור • כפר שמריהו | מפת מחוז תל אביב |
מחוז הצפון • מחוז חיפה • מחוז תל אביב • מחוז המרכז • מחוז ירושלים • מחוז הדרום • מחוז יהודה ושומרון
רלקסציה

רלקסציה (בעברית: תפוגה) בפיזיקה ובכימיה פיזיקלית היא תהליך בו מערכת מעוררת או מופרעת באופן אחר משיווי משקל, חוזרת למצב של שיווי משקל.
המאפיין העיקרי המשותף לתהליכי רלקסציה שונים הוא זמן הרלקסציה (בעברית: זמן תפוגה) - הזמן האופייני שלוקח למערכת לחזור למצב של שווי משקל, ומסומן בדרך כלל במשוואות ב- \ \tau . זמן הרלקסציה מוגדר כזמן שלוקח לגודל הנמדד להגיע לערך של אחד חלקי e מערכו ההתחלתי.
רלקסציה היא מונח הכולל תהליכים רבים בטבע. חומרים ויסקואלסטיים כמו מסטיק שנמתחים בפתאומיות נוטים לחזור למצבם הרפוי עם זמן רלקסציה אופייני של מספר שניות. קבל טעון נוטה לפרוק את המטען החשמלי בתפוגה האופיינית למעגל RC. דיפולים חשמליים בחומר נוטים להסתובב בהשפעת קרינה אלקטרומגנטית בזמנים אופייניים של ‎10-15‎ שניות ועד מספר שניות.
סוגי רלקסציות

רלקסצית תהודה מגנטית גרעינית (NMR Relaxation)- במדידות תהודה מגנטית גרעינית רלקסציה היא התהליך בו הספין הגרעיני חוזר להתפלגות שיווי המשקל התרמודינמי שלו עם הסביבה.
רלקסצית דיפול (Dipole relaxation)-התהליך בו מולקולות בעלות דיפול קבוע חוזרות לאחר הפרעה לסדר שמאפיין אותן בשיווי משקל תרמודינמי עם הסביבה. כלומר צפיפותם והתפלגות כיווני וקטור הדיפול חוזרים לצורה המאפיינת אותם בשיווי משקל תרמודינמי עם הסביבה. ניתן להבחין בתופעה זאת בעזרת מדידות עכבה חשמלית שם ההפרעה היא הפעלת מתח חליפין.
רלקסציה יונית (Ionic relaxation)- רלקסציה יונית מורכבת ממוליכות יונית, מוליכות פני השטח (מתייחס למצב בו יונים ספוחים לפני שטח מוצקים), ופיזור מטען. התהליך בו אלו חוזרים לרמתם והתפלגותם בשיווי משקל תרמודינמי עם הסביבה לאחר הפרעה הוא רלקסציה יונית. גם בתופעה זו ניתן להבחין בעזרת מדידות עכבה חשמלית.
רלקסציה דיאלקטרית (Dielectric relaxation)- היא התוצאה הכוללת של רלקסצית דיפול ורלקסציה יונית הגוררות שינוי בערכו של המקדם הדיאלקטרי. התהליך בו ערך זה חוזר לרמתו האופיינית בשיווי משקל תרמודינמי עם הסביבה לאחר הפרעה הוא רלקסציה דיאלקטרית. גם בתופעה ניתן להבחין בעזרת מדידות עכבה חשמלית.
למעשה ניתן להגדיר רלקסציה לכל גודל תרמודינמי, כך קיימת גם רלקסצית ספין אלקטרוני, או רלקסצית ספין אלקטרוני-פונון ועוד.
המאפיינים של רלקסציה

ישנם מקרים בהם רלקסציה היא תהליך המתקדם באופן מעריכי,
במקרים אלו ניתן להגדיר "זמן רלקסציה" בתור הזמן שחלף מתחילת הרלסציה עד שהערך המתפוגג קטן פי בסיס הלוגריתם הטבעי e.
לדוגמה: במקרה של רלקסצית דיפול, נניח כי ברגע תום ההפרעה 80% מהדיפולים היו במצב מופרע, זמן הרלקסציה האופייני יהיה אם כן הזמן שיחלוף עד שערך זה יקטן פי e, כלומר עד הרגע בו 29.43% מהדיפולים יהיו מופרעים.
מקרה של רלקסציה מעריכית המשמש מודל לרלקסציות אחרות הוא פריקה של קבל.
שם ניתן להוכיח בעזרת חוקי קירכהוף כי קצב הפריקה הוא מעריכי, והזמן האופייני לפריקה הוא מכפלת התנגדות המעגל בקיבול הקבל, גודל זה מוכר גם בקבוע הזמן של המערכת.
עם זאת לא כל הרלקסציות מתקדמות באופן מעריכי.
אבל כל עוד התקדמות הרלקסציה היא מונוטונית הגדרה זה עשויה להיות תקפה.
לתהליכים לא מונוטוניים, אין מגדירים זמן רלקסציה.
הגורמים המשפיעים על רלקסציה

מאחר שרלקסציה עוסקת בעיקר בהתפלגות גדלים כמוסבר לעיל- ניתן להיעזר בפונקציות ההתפלגות המקובלות בטבע לחישוב גדלים הקשורים לרלקסציה, כגון זמן הרלקסציה. התפלגות רלוונטית אחת היא התפלגות מקסוול-בולצמן הנכונה לגדלים וקטוריים המתפלגים נורמלית. התפלגות שנייה היא התפלגות התפלגות בוז-איינשטיין הנכונה לבוזונים, כמו גם התפלגות פרמי-דיראק הנכונה דווקא לפרמיונים.
הגם שהתפלגיות אלו עוסקת רק במצב שיווי משקל ולא בהגעה עליו, ניתן למצער להבין מהם כי זמן התפוגה יהיה קשור לאנרגיית האצורה בהפרעה ורמת האנרגיה של מצב שיווי המשקל התרמודינמי.
חישוב א-פריורי של זמן התפוגה, גם במצב בו שני אלו ידועים הוא נושא למחקרים רבים, ונכון לעכשיו אין אלגוריתם ריגורוזי לעשות זאת, אלא רק שיטות הערכה.
ראו גם

מדידות עכבה חשמלית
תהודה מגנטית גרעינית
הערות שוליים

↑  תְּפוּגָה במילון פיזיקה מודרנית (תשנ"ג), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  IUPAC PHOTOCHEMICAL GLOSSARY (1988) זוהי הגדרת המונחון של התאחדות הבינ"ל לכימיה טהורה ויישומית
↑  זְמַן תְּפוּגָה במילון הנדסה כימית [כימיה] (תשמ"ט), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Jacques Reuben,‏ Electron spin relaxation in aqueous solutions of gadolinium(III). Aquo, cacodylate, and bovine serum albumin complexes, באתר ACS Publications (לקוח מ"The Journal of Physical Chemistry, 1971, 75 (20), עמודים 3164–3167")
↑  A. M. Alcalde; G. E. Marques ,‏ Electron spin-phonon relaxation in quantum dots, באתר SciELO (לקוח מ"Brazilian Journal of Physics" כרך 34 מספר 2b,‏ São Paulo,‏ יוני 2004
↑  Proton spin-lattice relaxation in the organic superconductor (BEDT-TTF)2Cu(NCS)2. Evidence for relaxation by localized paramagnetic centres

T Klutz et al 1990 J. Phys.: Condens. Matter 2 10417-10434
↑  למשל לפריקת שכבה כפולה
↑  CHARGE AND DISCHARGE OF A CAPACITOR, באתר אוניברסיטת טורונטו
↑  Concentration, relaxation, and phonon bottleneck of paramagnetic centers: A new experimental method of study, A. Abragam, V. Bouffard and Y. Roinel
↑  Non-Exponential Relaxation Time Scales in Disordered Systems: An Application to Protein Dynamics

G. Iori et al 1994 Europhys. Lett. 25 491-496
↑
Estimation of Relaxation Time Distributions in Magnetic Resonance Imaging
Edward Susko, Michael J. Bronskill, Simon J. Graham and Robert J. Tibshirani
אדוה כהן

| --- | --- |

כהן במאי 2019
 לידה:  24 במרץ 1996 (בת 28) ירושלים, ישראל 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת ניו מקסיקו  Iowa Central Community College 
 גובה:  1.54 מטר
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה
 תת-ענף:  ריצת 1500 מטר   ריצת 3000 מטר מכשולים   ריצת 5000 מטר
 הישגים
 שיאים אישיים:  1500: 4:15.46 דקות (2018)   3000 מכשולים: 9:29.74 דקות (2018), שיא ישראל   5000: 15:31.01 דקות (2019)
 
כהן (רצה מספר 17) במאי 2019
אַדְוָה כהן (נולדה ב-24 במרץ 1996) היא אתלטית ישראלית, מקום חמישי באירופה (ברלין 2018), ארבע פעמים אלופת ישראל (2016, 2017, 2019, 2020) ושיאנית ישראל הנוכחית בריצת 3000 מטר מכשולים, ושיאנית ישראל בריצת 5000 מטר באולם. נוסף לכך, היא אלופת ישראל (2017) ושיאנית ישראל בעבר בריצת 5000 מטר ואלופת ישראל (2017) בריצת 1500 מטר. ייצגה את ישראל באליפות העולם באתלטיקה (דוחה 2019) ובאולימפיאדת טוקיו 2020.
ביוגרפיה

כהן החלה להתאמן בריצה מגיל 14 בקבוצת לידר ירושלים בהדרכתו של רומן פרדמן. אביה, יגאל, מנהל את קבוצת האתלטיקה של מועדון לידר ירושלים. בשנת 2017 החלה ללמוד באוניברסיטת איווה בארצות הברית והתאמנה במסגרת נבחרת האתלטיקה של המכללה. בשנת 2018 היא עברה לאוניברסיטת ניו מקסיקו.