stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
For All the Dogs Scary Hours Edition

For All the Dogs Scary Hours Edition, ידוע גם כ-Scary Hours 3 הוא הוצאה מחודשת של אלבום האולפן השמיני של הראפר הקנדי דרייק, For All the Dogs, המהווה גם כהמשך למיני-אלבומיו השני והרביעי בהתאמה, Scary Hours‏ (2018) ו-Scary Hours 2‏ (2021). הוא יצא לאור ב-17 בנובמבר 2023, באמצעות חברות התקליטים OVO סאונד וריפבליק רקורדס.
רקע

שישה שבועות בלבד לאחר צאת אלבום האולפן השמיני שלו, For All the Dogs, דרייק שיתף חדשות על הפרויקט ב-16 בנובמבר 2023. את ההכרזה הוביל טריילר שצולם באולם רוי תומסון בטורונטו, הכולל קריינות של דרייק, בה הוא משקף את המוטיבציה מאחורי תהליך היצירה. הוא מבהיר כי אינו אוהב "היעלמויות ממושכות למען מסתורין" וקובע כי לא היה ב"מצב נפשי" דומה מאז הקלטת If You're Reading This It's Too Late‏ (2015). כל הרצועות נכתבו והוקלטו בחמשת הימים שקדמו לצאת ההוצאה המחודשת, כך שאף אחד מהחומרים לא נלקח מסשני הקלטות קודמים של For All the Dogs. הוא התייחס לפרויקט כ"דבר הנכון" ש"התרחש מעצמו".
רשימת רצועות

| For All the Dogs> מס' | For All the Dogs> שם | For All the Dogs> משך | For All the Dogs>  | For All the Dogs>  | For All the Dogs>  | For All the Dogs>  | For All the Dogs>  | For All the Dogs>  | For All the Dogs>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Virginia Beach  | 4:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Amen (בהשתתפות טיזו טאצ'דאון)   | 2:21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Calling for You (בהשתתפות 21 סבאג')   | 4:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Fear of Heights  | 2:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Daylight  | 2:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | First Person Shooter (בהשתתפות ג'יי קול)   | 4:07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | IDGAF (בהשתתפות Yeat)   | 4:20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | 7969 Santa  | 4:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Slime You Out (בהשתתפות סיזה)   | 5:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Bahamas Promises  | 3:04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Tried Our Best  | 3:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Screw The World (Interlude)  | 1:52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Drew A Picasso  | 4:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Members Only (בהשתתפות PartyNextDoor)   | 4:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | What Would Pluto Do  | 3:02 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | All the Parties (בהשתתפות צ'יף קיף)   | 3:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | 8AM in Charlotte  | 4:26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 18. | BBL Love (Interlude)  | 2:41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 19. | Gently (בהשתתפות באד באני)   | 2:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 20. | Rich Baby Daddy (בהשתתפות סקסי רד וסיזה)   | 5:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 21. | Another Late Night (בהשתתפות ליל יאכטי)   | 2:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 22. | Away From Home  | 4:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 23. | Polar Opposites  | 4:17 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 84:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| For All the Dogs – Scary Hours Edition> מס' | For All the Dogs – Scary Hours Edition> שם | For All the Dogs – Scary Hours Edition> משך | For All the Dogs – Scary Hours Edition>  | For All the Dogs – Scary Hours Edition>  | For All the Dogs – Scary Hours Edition>  | For All the Dogs – Scary Hours Edition>  | For All the Dogs – Scary Hours Edition>  | For All the Dogs – Scary Hours Edition>  | For All the Dogs – Scary Hours Edition>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24. | Red Button  | 2:40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 25. | Stories About My Brother  | 4:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 26. | The Shoe Fits  | 6:14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 27. | Wick Man  | 3:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 28. | Evil Ways (בהשתתפות ג'יי קול)   | 3:47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 29. | You Broke My Heart  | 3:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 108:48 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ליטא | AGATA | 59 |
|  נורווגיה | VG-lista | 8 |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 2 |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 21 |
קטע קריטי

במחשבים, קטע קריטי הוא קטע בפעילותן של מערכות מקביליות, שבמהלכו הן משתמשות ללא תיאום במשאב משותף, באופן העלול לגרום לתוצאות לא רצויות.
במערכות הפעלה, התוצאות הלא רצויות יכולות להיווצר בזמן שמערכת ההפעלה שמריצה את קטעי הקוד מבצעות החלפת הקשר (באנגלית – Context switch) במהלך הרצת הקטע הקריטי או משום שהקטע הקריטי רץ במקביל לַגורם הנוסף (בעזרת עיבוד מקבילי או חישוב מבוזר). כיוון שהשליטה בתזמון בין הקטע הקריטי לגורם הנוסף נעשית על ידי גורם שלישי (לרוב מערכת ההפעלה), נדרשים אמצעים כדי לוודא שהקוד יבצע את מטרתו.
מדען המחשב אדסחר דייקסטרה סקר את הנושא לראשונה במאמרו משנת 1965 – "פתרון בעיית השליטה בתכנות מקבילי".
דוגמה לקטע קריטי

כדוגמה לקטע קריטי ניתן לקחת קטע מפעולתם של שני תהליכונים (המערכות), שמשתמשים ללא תיאום במשתנה משותף (המשאב). תהליכון ראשון יוסיף 1 למשתנה, ואחר יפחית ממנו אחד.
ניתן להציג את קטע פעולתם בפסאודו קוד, כך:
התוצאה שאנחנו מצפים לה היא שערך המשתנה יישאר כפי שהיה, מאחר שהוספת 1 והורדת 1 הן פעולות שמבטלות זו את זו, ומחזירות את המשתנה לערכו המקורי.
אולם, אם התהליכון השני ירוץ במהלך ריצת הראשון, ייתכן שהתוצאה תהיה שונה, כבדוגמת ההרצה הזאת:
|  | תהליכון – מספר פקודה | פקודה | ערך המשתנה אחרי |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ראשון – 1 | קריאת המשתנה מהזיכרון המשותף | משותף = k, מקומי = k |
| 2 | ראשון – 2 | הוספת אחד למספר | משותף = k, מקומי = k+1 |
| 3 | שני – 1 | קריאת המשתנה מהזיכרון המשותף | משותף = k, מקומי = k |
| 4 | שני – 2 | הורדת אחד מהמספר | משותף = k, מקומי = k-1 |
| 5 | ראשון – 3 | שמירת התוצאה בזיכרון המשותף | משותף = k+1, מקומי = k+1 |
| 6 | שני – 3 | שמירת התוצאה בזיכרון המשותף | משותף = k-1, מקומי = k-1 |
כך, בניגוד למצופה, ערכו של המשתנה המשותף בסוף הרצת הקטע הקריטי קטן ב–1 מערכו המקורי.
פתרון בעיית הקטע הקריטי

ישנם מספר גורמים שיש להקפיד עליהם כאשר ניגשים לפתרון בעיית הקטע הקריטי כדי לפתור את הבעיה ולא ליצור בעיות אחרות.
מניעה הדדית (Mutual exclusion) – כאשר הקטע הקריטי רץ, יש למנוע שימוש במשאב המשותף על ידי גורם אחר שיכול להפריע לפעולה התקינה של הקטע הקריטי. כיוון שכך, כדאי להכניס לקטע הקריטי רק קוד שהכרחי שיהיה בו כדי שהשימוש במשאב לא יהיה חסום ללא צורך.
התקדמות (Progress) – כאשר מונעים שימוש של גורמים נוספים במשאב, יש לוודא שלאחר שהקטע הקריטי סיים לרוץ, לא תישאר המניעה על השימוש במשאב.
המתנה מוגבלת (Bounded Waiting) – יש לוודא שכל גורם שמבקש לרוץ, יעשה את זה תוך מספר מוגבל של קטעים קריטיים שירוצו לפניו.
קיימים מספר פתרונות לבעיית הקטע הקריטי. חלקם משתמשים בכלים שמערכת ההפעלה מספקת (מנעול, סמפור וכדומה) וחלקם לא.
פתרון בעיית הקטע הקריטי > חסימת פסיקות

במעבדים יש אפשרות לחסום את הפסיקות, מה שיכול לשמש לצורך מניעת החלפת הקשר באותו המעבד בקטע הקריטי. פעמים רבות משתמשים בחסימת פסיקות על מנת לייצר פעולה אטומית קטנה שתשמש כסמפור או לחסימת החלפת הקשר לוגית של מערכת ההפעלה.
פתרון בעיית הקטע הקריטי > האלגוריתם של פטרסון

בשנת 1981 ניסח גארי פטרסון אלגוריתם לפתרון בעיית הקטע הקריטי עבור 2 תהליכים\תהליכונים. האלגוריתם משתמש בשני משתנים משותפים, flag ו־turn. ערך חיובי עבור flag[n] מראה על כך שתהליך n מעוניין להיכנס לקטע הקריטי שלו. הכניסה לקטע הקריטי ניתנת לתהליך P0 אם תהליך P1 לא מעוניין להיכנס לקטע הקריטי שלו או אם P1 נתן קדימות לתהליך P0 על ידי השמת הערך 0 במשתנה turn.
| --- | --- |
 bool flag[0] = false; bool flag[1] = false; int turn; 
P0: flag[0] = true; P0_gate: turn = 1;  while (flag[1]==true && turn == 1)  {  // busy wait  }  // critical section  ...  // end of critical section  flag[0] = false; :  P1: flag[1] = true; P1_gate: turn = 0;  while (flag[0]==true && turn == 0)  {  // busy wait  }  // critical section  ...  // end of critical section  flag[1] = false; 
האלגוריתם של פטרסון לא משתמש בכלים מיוחדים לפתרון בעיית הקטע הקריטי אלא עושה זאת באמצעים הרגילים שעומדים בפני המתכנת ובעזרתם הוא מתמודד עם כל הגורמים שדורשים טיפול:
מניעה הדדית – כאשר אחד התהליכים נמצא בקטע הקריטי שלו, לא משנה איפה תתבצע החלפת הקשר וכמה פעמים, התהליך השני לא יוכל להיכנס לקטע הקריטי שלו, כלומר לגשת למשאב המשותף בזמן שהתהליך הראשון לא סיים להשתמש בו. הסיבה לכך היא שתהליך Pi נכנס לקטע הקריטי שלו רק כאשר flag[i] = true ובנוסף הוא לא יעבור את לולאת ה־while אלא אם כן התהליך השני לא הראה רצון להיכנס לקטע הקריטי (בתווית P0 או P1) או שהתהליך השני נמצא לפני הקטע הקריטי שלו ובדיוק עכשיו הציע לתהליך הראשון להקדים אותו (בתווית P1_gate או P0_gate). התהליך Pi לא משנה את turn בזמן שהוא בקטע הקריטי, מה שמביא למסקנה ש־turn = i כאשר התהליך השני רוצה להיכנס לקטע הקריטי ולכן, כל עוד תהליך Pi נמצא בקטע הקריטי שלו, התהליך השני לא יוכל לעבור את לולאת ה־while.
התקדמות – כאשר תהליך Pi סיים את הקטע הקריטי, הוא מבצע flag[i] = false ולכן אם התהליך השני יוכל לעבור את ה־while.
המתנה מוגבלת – כאשר Pi נמצא ב־while אז התהליך השני לא יוכל להריץ את הקטע הקריטי שלו יותר מפעם אחת מכיוון שהוא יהיה חייב לשנות turn = i ו־Pi כבר סימן flag[i] = true ולכן הוא לא יעבור את ה־while עד ש־Pi לא יבצע את הקטע הקריטי שלו.
האלגוריתם עובד בשיטה של המתנה פעילה (busy waiting) כלומר, כאשר הקטע הקריטי לא סיים לרוץ, כל זמן שלא הגיע תור התהליך השני להריץ את הקטע הקריטי הוא יהיה תקוע בלולאת ה־while וידרוש זמן מעבד. יש להזכיר גם שניתן ליישם רעיון דומה עבור N תהליכים.
פתרון בעיית הקטע הקריטי > פתרון באמצעות סמפור

סֶמָפוֹר הוא מנגנון לסנכרון תהליכים, ומטרתו לפתור את בעיית הקטע הקריטי.
מנגנון הסנכרון נוצר בעזרת משתנה מונה או משתנה בינארי (בסמפור בינארי) ותור, שניתן לבצע עליהם את הפעולות signal(S) ו־wait(S) כאשר כל אחת מהם נעשית בצורה אטומית.
פתרון בעיית הקטע הקריטי > פתרון באמצעות סמפור > יישום סמפור מונה

פעולת ה־wait (נקראת גם P), פועלת באופן הבא:
חכה עד שערך המונה גדול מאפס.
הקטן את ערך המונה באחד.
פעולת ה־signal (נקראת גם V),פועלת באופן הבא:
קדם את המשתנה באחד.
כדי שכל פעולה תתבצע באופן אטומי צריך שמערכת ההפעלה תתמוך בכך ולרוב היא מספקת את הסמפור.
פתרון בעיית הקטע הקריטי > פתרון באמצעות סמפור > שימוש בסמפור

כאשר תהליך מכיל קטע קריטי ניתן למנוע גישה למשאב המשותף על ידי אתחול ערך הסמפור ל־1, ביצוע פעולת ה־wait לפני הקטע הקריטי ופעולת signal אחריו.
| --- | --- |
 /*רק תהליך אחד מבצע פעם אחת*/ semaphore s; s.value = 1; 
 wait(s); //כאן נמצא הקטע הקריטי signal(s); : 
ניתן לראות שהשימוש בסמפור ממלא את שלושת התנאים:
מניעה הדדית – כאשר תהליך רוצה להיכנס לקטע הקריטי שלו, הוא מבצע פעולת wait והפעולה גורמת להקטנת ערך המונה באחד. ערכו של המונה יהיה עכשיו 0 ולכן אף תהליך אחר לא יוכל להיכנס לקטע הקריטי כי כשהוא יבצע פעולת ה־wait לפני הקטע הקריטי, הוא יוריד את ערך המונה ב־1 מה שיקבע את ערכו כשלילי ולכן התהליך יכנס לתור התהליכים שמחכים לפעול ובינתיים "ייחסם".
התקדמות – כאשר תהליך יוצא מהקטע הקריטי שלו הוא מבצע signal מה שמקדם את המונה ב־1. אם עד אז אף תהליך לא ניסה להיכנס לקטע הקריטי אז זה אומר שערך המונה יהיה 1 מה שיאפשר לתהליך הבא שיבצע wait לפני הקטע הקריטי לא להיחסם ולבצע את הקטע הקריטי שלו. אם היה תהליך שניסה להיכנס לקטע הקריטי בזמן שהתהליך הראשון לא סיים, ערך המונה יהיה שלילי ולכן כאשר התהליך הראשון יבצע signal אז הוא יעיר את התהליך הבא בתור.
המתנה מוגבלת – קיימת המתנה מוגבלת כיוון שיש תור של התהליכים שביקשו לרוץ.
בנוסף לשלושת התנאים האלו, השימוש בסמפור מונע "המתנה פעילה" כי הוא חוסם תהליכים שכרגע לא עובדים ומעיר אותם כשמגיע תורם.
קיפאון

קיפאון (באנגלית: Deadlock) היא בעיה שיכולה להיווצר בגלל העיקרון של המניעה ההדדית. כאשר קיימים שני תהליכים שכל אחד מהם משתמש במשאב משותף שונה והם גם רוצים להשתמש במשאב שהשני מחזיק, אז נוצר מצב של קיפאון כלומר, אף תהליך לא יכול לבצע את מטרתו כי הראשון מחכה עד שהוא יקבל את המשאב שהשני משתמש בו כרגע. והשני לא יסיים להשתמש במשאב כי הוא צריך את המשאב שהראשון משתמש בו כדי לסיים לעשות את מטרתו.
סוגים שונים של קטע קריטי > בעיית היצרן־צרכן

בעיית היצרן־צרכן (נקראת גם "בעיית החוצץ־המוגבל") הוא מצב שקיימים שני תהליכים כאשר אחד מהם מייצר מידע ושם אותו בחוצץ (buffer) בעל גודל מוגבל והתהליך השני שולף אותו מהחוצץ ומשתמש בו. החוצץ הוא משאב משותף והיצרן והצרכן לא יכולים לגשת אליו בו זמנית כדי שלא יתקבל מידע פגום. הבעיה היא שהיצרן יכול לשים בחוצץ כמות מוגבלת של מידע ואילו הצרכן יכול לצרוך רק כאשר קיים מידע בחוצץ.
כדי לפתור את הבעיה הזאת יש להשתמש בפתרון שלא יאפשר גישה למידע בזמן שאחד התהליכים עדיין משתמש בו ובנוסף שלא ייווצר קיפאון כשהיצרן מנסה לייצר יותר מידע ממה שהחוצץ יכול להכיל וכשהצרכן מנסה לצרוך מידע כאשר החוצץ ריק.
סוגים שונים של קטע קריטי > בעיית הקוראים־כותבים

בעיית הקוראים כותבים נוצרת כאשר יש מידע ושני סוגי תהליכים שנגשים למידע. תהליך קורא – קורא את המידע מבלי לשנות אותו. תהליך כותב – יכול לקרוא את המידע וגם לשנות אותו. כאשר הכותב ניגש למידע אז אסור לשום תהליך אחר לגשת למידע במקביל כדי שלא יתקבל מידע שגוי. כאשר הקורא ניגש למידע אז ניתן לאפשר גם לקוראים אחרים לגשת למידע והקריאה לא מהווה קטע קריטי ביחס לקוראים אחרים.
תתכן כאן בעיה של הרעבת הכותבים כי ברגע שיהיו הרבה קוראים אז הכותב לא יצליח לגשת אל המידע כי סביר שיהיה לפחות קורא אחד שמשתמש כרגע במידע.
ראו גם

טכניקות חישוב מקבילי, עיבוד מקבילי, בקרת מקביליות
בעיית הפילוסופים הסועדים
ריבוי משימות
סמפור (מדעי המחשב)
| תחומים במדעי המחשב |
| --- | --- | --- |
| יסודות מתמטים | לוגיקה מתמטית • תורת הקבוצות • תורת המספרים • תורת הגרפים  • תורת הטיפוסים •  תורת הקטגוריות  • אנליזה נומרית • תורת האינפורמציה |  |
| תורת החישוביות | תורת האוטומטים • תורת הרקורסיה • תורת הסיבוכיות • מחשוב קוונטי |  |
| אלגוריתמים ומבנה נתונים | אנליזה של אלגוריתמים • גאומטריה חישובית |  |
| שפות תכנות ומהדרים | מפרש • פרדיגמת תכנות (תכנות פרוצדורלי • תכנות מונחה עצמים • תכנות פונקציונלי • תכנות לוגי) |  |
| חישוב מבוזר ועיבוד מקבילי | עיבוד מקבילי • מחשוב סריגי • בקרת מקביליות |  |
| הנדסת תוכנה | ניתוח מערכות מידע • עיצוב תוכנה • תכנות מחשבים • שיטות פורמליות • בדיקות תוכנה • מתודולוגיית פיתוח תוכנה |  |
| תקשורת | ניתוב • טופולוגיית רשת • קריפטוגרפיה |  |
| מסד נתונים | מסד נתונים יחסי • SQL • תנועה • אינדקסים • כריית מידע • CAP theorem |  |
| בינה מלאכותית | חשיבה אוטומטית • בלשנות חישובית • ראייה ממוחשבת • עיבוד שפה טבעית • בינה חישובית • מערכת מומחה • למידה חישובית • רובוטיקה |  |
| גרפיקה | הדמיה ממוחשבת • הנפשה ממוחשבת • עיבוד תמונה |  |
| שפות פורמליות | שפה רגולרית • שפה חסרת הקשר • שפה תלוית הקשר • ההיררכיה של חומסקי |  |
| שימושים במדע | ביואינפורמטיקה • מדעים קוגניטיביים • כימיה חישובית • פיזיקה חישובית • אנליזה נומרית |  |
הערות שוליים

↑  Dijkstra, E. W. (1965). "Solution of a problem in concurrent programming control". Communications of the ACM. 8 (9): 569. doi:10.1145/365559.365617.
↑  oracle counter semaphore
הוועדה לענייני ביקורת המדינה

| --- | --- |
 גוף פרלמנטרי:  הכנסת
 ייסוד הוועדה:  1974
 יו"ר:  מיקי לוי (יש עתיד)
 חברים
 הליכוד: אושר שקלים, טלי גוטליב, עמית הלוי, משה סעדה  יש עתיד: מירב בן ארי  המחנה הממלכתי:  ש"ס: אוריאל בוסו  יהדות התורה: משה רוט  רע"ם: וליד אל-הואשלה
 אתר רשמי
 
הוועדה לענייני ביקורת המדינה היא מן הוועדות הקבועות של הכנסת.
תחום עיסוק

על פי תקנון הכנסת, תחומי עיסוקה של הוועדה הם דיון בדו"חות מבקר המדינה ונציב תלונות הציבור; סמכויות על-פי חוק מבקר המדינה וחוקים אחרים; מעמדם וסמכויותיהם של מבקרים פנימיים.
לפי סעיף 6 (א) לחוק מבקר המדינה התשי"ח 1958, ”המבקר יפעל מתוך קשר עם הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת וימסור לה דין וחשבון על פעולותיו בכל עת שייראה לו או שיידרש על ידי הוועדה.”
הוועדה מתרגמת את מסקנות והמלצות מבקר המדינה לשפת המעשה, בכך שהיא דנה בממצאיו ומזמינה לפניה נציגי משרדי ממשלה הנוגעים בדבר. חוק מבקר המדינה מסדיר לפרטים את יחסי העבודה של מבקר המדינה והוועדה, ומקנה לה סמכות להקמת ועדת חקירה לחקירת ממצאיו (סעיף 14 לחוק), וכן לזמן לפניה נושאי משרה בגופים המבוקרים (סעיף 18 לחוק) ואף לדרוש מהם להופיע לפניה. מי שנדרש להופיע לפני הוועדה ולא עשה כן, דינו קנס.
בוועדה פועלת על פי רוב ועדת משנה לנושא ביטחון, יחסי חוץ וקשרי מסחר בינלאומיים. כמו כן, פועלת בה ועדת השניים, בה חברים יושב ראש הוועדה ויושב ראש ועדת החוץ והביטחון. ועדת השניים דנה בנושאי ביקורת רגישים שמפאת סודיותם לא ניתן לדון בהם אף לא בפורום הסגור של ועדת המשנה לביקורת המדינה.
מכיוון שמדובר בוועדה שעיקר תפקידה ביקורת על הממשלה המכהנת, נקבע בתקנון הכנסת ב-2008 שיושב ראש הוועדה יהיה מסיעות האופוזיציה.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
ועדות חקירה שהוקמו על ידי הוועדה לענייני ביקורת המדינה
| כינוי הוועדה | יו"ר הוועדה | נושא החקירה | תאריך הקמה | תאריך הגשת הדו"ח |
| ועדת בייסקי | משה בייסקי | משבר מניות הבנקים | 7 בינואר 1985 | 16 באפריל 1986 |
| ועדת דורנר | דליה דורנר | בדיקת מצבם של ניצולי השואה | 20 בינואר 2008 | 22 ביוני 2008 |
| ועדת ביין | דן ביין | ניהול משק המים בישראל | 20 באוגוסט 2008 | 24 במרץ 2010 |
| ועדת מצא | אליהו מצא | טיפולן של הרשויות המוסמכות במפוני גוש קטיף וצפון השומרון | 23 בפברואר 2009 | 16 בספטמבר 2009 (דו"ח ביניים), 6 ביוני 2010 (דו"ח סופי) |
היסטוריה

ועדת ביקורת המדינה הוקמה בכנסת השמינית, וישיבתה הראשונה התקיימה ב-26 בפברואר 1974.
במהלך הכנסת האחת עשרה והשתים עשרה, בעקבות ממשלות האחדות, עמד בראש הוועדה חבר הקואליציה והמערך דוד ליבאי.
במהלך הכנסת העשרים וארבע לא הוקמה הוועדה, עקב חרם של האופוזיציה על ועדות הכנסת עקב טענתם לקיפוחם על ידי הקואליציה.
יושבי ראש הוועדה

|  | כנסת | שנות פעילות | יושב ראש | תמונה | סיעה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הכנסת השמינית | 26 בפברואר 1974 – 23 בפברואר 1975 | יוחנן בדר |  | הליכוד |
| 2 | הכנסת השמינית | 23 בפברואר 1975 – 13 ביוני 1977 | יוסף תמיר |  | הליכוד |
| 3 | הכנסת התשיעית | 28 ביוני 1977 – 30 ביוני 1980 | שמואל טולידאנו |  | ד"ש, שינוי |
| 4 | הכנסת התשיעית | 30 ביוני 1980 – 13 באוגוסט 1984 | אברהם כ"ץ-עוז |  | המערך |
| (4) | הכנסת העשירית | 30 ביוני 1980 – 13 באוגוסט 1984 | אברהם כ"ץ-עוז |  | המערך |
| 5 | הכנסת האחת עשרה | 13 באוגוסט 1984 – 13 ביולי 1992 | דוד ליבאי |  | המערך |
| 5 | הכנסת השתים עשרה | 13 באוגוסט 1984 – 13 ביולי 1992 | דוד ליבאי |  | המערך, העבודה |
| 6 | הכנסת השלוש עשרה | 22 ביולי 1992 – 2 במאי 1994 | דן תיכון |  | הליכוד |
| 7 | הכנסת השלוש עשרה | 2 במאי 1994 – 17 ביוני 1996 | דוד מגן |  | הליכוד, גשר |
| 8 | הכנסת הארבע עשרה | 8 ביולי 1996 – 22 ביולי 1997 | רן כהן |  | מרצ |
| 9 | הכנסת הארבע עשרה | 22 ביולי 1997 – 7 ביוני 1999 | יוסי כץ |  | העבודה |
| (8) | הכנסת החמש עשרה | 20 ביולי 1999 – 7 במרץ 2001 | עוזי לנדאו |  | הליכוד |
| 10 | הכנסת החמש עשרה | 13 במרץ 2001 – 17 ביולי 2002 | אמנון רובינשטיין |  | מרצ |
| (8) | הכנסת החמש עשרה | 17 ביולי 2002 – 17 בפברואר 2003 | רן כהן |  | מרצ |
| 12 | הכנסת השש עשרה | 12 במרץ 2003 – 9 בפברואר 2005 | אמנון כהן |  | ש"ס |
| 13 | הכנסת השש עשרה | 9 בפברואר 2005 – 25 ביולי 2005 | יורי שטרן |  | האיחוד הלאומי, ישראל ביתנו |
| 14 | הכנסת השש עשרה | 25 ביולי 2005 – 17 באפריל 2006 | מלי פולישוק-בלוך |  | שינוי |
| 15 | הכנסת השבע עשרה | 16 במאי 2006 – 13 בדצמבר 2006 | יורי שטרן |  | ישראל ביתנו |
| 16 | הכנסת השבע עשרה | 16 במאי 2006 – 13 בדצמבר 2006 | יורי שטרן |  | ישראל ביתנו |
| 17 | הכנסת השבע עשרה | 13 בדצמבר 2006 – 18 באוגוסט 2008 | זבולון אורלב |  | האיחוד הלאומי-מפד"ל, הבית היהודי |
| (13) | הכנסת השבע עשרה | 18 באוגוסט 2008 – 24 בפברואר 2009 | מיכאל איתן |  | הליכוד |
| 18 | הכנסת השמונה עשרה | 6 במאי 2009 – 27 ביולי 2011 | יואל חסון |  | קדימה, התנועה |
| 19 | הכנסת השמונה עשרה | 27 ביולי 2011 – 16 במאי 2012 | רוני בר-און |  | קדימה |
| 20 | הכנסת השמונה עשרה | 16 במאי 2012 – 5 בפברואר 2013 | אורי אריאל |  | האיחוד הלאומי, תקומה |
| (12) | הכנסת התשע עשרה | 24 באפריל 2013 – 31 במרץ 2015 | אמנון כהן |  | ש"ס |
| 21 | הכנסת העשרים | 3 ביוני 2015 – 24 באוקטובר 2017 | קארין אלהרר |  | יש עתיד |
| 22 | הכנסת העשרים | 24 באוקטובר 2017 – 30 באפריל 2019 | שלי יחימוביץ' |  | העבודה |
| 23 | הכנסת העשרים ושלוש | 3 ביוני 2020 – 29 בדצמבר 2020 | עפר שלח |  | יש עתיד – תל"ם |
| 24 | הכנסת העשרים ושלוש | 5 בינואר 2021 – 6 באפריל 2021 | אלעזר שטרן |  | יש עתיד – תל"ם |
|  | הכנסת העשרים וארבע | 6 באפריל 2021 – 15 בנובמבר 2022 | לא הוקמה | לא הוקמה | לא הוקמה |
| 25 | הכנסת העשרים וחמש | 4 בינואר 2023 - מכהן | מיקי לוי |  | יש עתיד |
הערות שוליים

↑  אוריאנה אלמסי ואהוד בקר, ‏השתייכות יושבי-ראש הוועדות הקבועות של הכנסת לקואליציה ולאופוזיציה, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 6 במאי 2020
↑  דו"ח ועדת החקירה הממלכתית בנושא ניהול משק המים בישראל - הקמת צוות בינמשרדי | מספר החלטה 1789, באתר GOV.IL
↑  שרון חסון, פיקוח ועדות על הממשלה (עמ' 15), באתר פורום קהלת, ‏2 במאי 2023
↑  יהושע ביצור, חכ"ים דרשו מתן "שיניים" לביקורת בעקבות מימצאי מבקר המדינה, מעריב, 14 באוגוסט 1974
↑  פרוטוקול מס' 1 מישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה, באתר הכנסת, ‏יום ג', ד' באדר תשל"ד, 26 בפברואר 1974
↑  עו"ד תומר נאור, ‏אי-הקמת הוועדה לביקורת המדינה - מעשה בלתי נסלח, באתר גלובס, 31 בינואר 2022
| ועדות הכנסת |
| --- | --- | --- |
| קבועות | ועדת החוקה, חוק ומשפט • ועדת החוץ והביטחון • ועדת החינוך, התרבות והספורט • ועדת הכלכלה • ועדת הכנסת • ועדת הכספים • ועדת המדע והטכנולוגיה • ועדת העבודה והרווחה • ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות • הוועדה לביטחון לאומי • ועדת הבריאות • הוועדה לענייני ביקורת המדינה • ועדת הפנים והגנת הסביבה • הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי • הוועדה למיזמים ציבוריים |  |
| היסטוריות | ועדת השירותים הציבוריים • ועדת השקיפות • ועדת הרפורמות • ועדת הגיוס • הוועדה המיוחדת לצדק חלוקתי ולשוויון חברתי • הוועדה המיוחדת לפרשת היעלמותם של ילדי תימן, מזרח והבלקן • הוועדה המיוחדת לדיון בהצעה לסדר היום בנושא קשיים ברפורמה בשירות המדינה • ועדת הקורונה • ועדת מיזמי תשתית לאומיים מיוחדים ושירותי דת יהודיים |  |
| מיוחדות  (הפועלות כיום) | הוועדה המיוחדת לפניות הציבור • הוועדה לענייני התמכרויות, סמים ואתגרי הצעירים בישראל • הוועדה לזכויות הילד • הוועדה המיוחדת לעניין הקרן לאזרחי ישראל • הוועדה המיוחדת לענייני הצעירים |  |
| שונות | ועדת האתיקה • ועדת הפירושים • ועדת חקירה פרלמנטרית • הוועדה המסדרת |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300333505171  VIAF: 27151715648813782186   WorldCat (עם VIAF): 27151715648813782186
ויליאם גאי

ויליאם לואיס גאי (באנגלית: William Lewis Guy;‏ 30 בספטמבר 1919 – 26 באפריל 2013) היה פוליטיקאי אמריקאי שכיהן כמושל דקוטה הצפונית שבארצות הברית בשנים 1961–1973. גאי היה האדם שכיהן הכי הרבה שנים בתפקיד בתולדות המדינה – 12 שנים.
ביוגרפיה

גאי נולד בדווילס לייק שבדקוטה הצפונית. הוא קיבל את התואר הראשון שלו במכללה החקלאית של צפון דקוטה (NDAC). הוא שירת בדרגת לוטננט בצי האמריקני במלחמת העולם השנייה כקצין ירי. לאחר המלחמה הוא קיבל תואר שני מאוניברסיטת מינסוטה. גאי התחתן ב-30 בינואר 1943.
הוא כיהן בבית הנבחרים של צפון דקוטה למשך קדנציה אחת מ-1959 עד 1961. ב-1960 נבחר לראשונה לתפקיד המושל. בשנת 1966 גאי נבחר ליושב ראש אגודת המושלים הלאומית וב-1974 ניסה להתמודד ללא הצלחה לסנאט של ארצות הברית.
בשנותיו האחרונות סבל מאלצהיימר. גאי מת בבוקרו של 26 באפריל 2013 בווסט פארגו, דקוטה הצפונית, בגיל 93.
לקריאה נוספת

Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 3, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, p. 1186.
הערות שוליים

↑  Smith, Nick (2013-07-05). "Jean Guy dies at 90". Bismarck Tribune. נבדק ב-2013-08-01.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 130169846  ISNI: 0000 0000 7873 7003  LCCN: n88274105  SNAC: w6qr54k3  VIAF: 36023006   WorldCat (עם VIAF): 36023006
עבודה מרחוק

דוגמה למשרד ביתי
עבודה מהבית או עבודה מרחוק (באנגלית: Telework, Telecommuting, Work from Home, Remote Work) היא עבודה המתבצעת בדרך כלל מבית המגורים של העובד או ממקום אחר תוך שימוש בטכנולוגיות מידע ותקשורת, כגון מחשב, אינטרנט ועוד, ולא מאתר מרכזי של המעסיק.
פריצת הדרך הטכנולוגית שהביאו עמם אמצעי המחשוב אפשרה מהפך נרחב בעולם העבודה; תפיסות ניהוליות ותיאוריות ארגוניות שהיו נהוגות לפני כן ועל פיהם עבודה מתבצעת ממקום עבודה מרכזי אליו מגיעים העובדים מדי יום השתנו. כמו כן, האפשרות לבצע מטלות ללא מגבלות זמן ומרחק מאפשרת לארגונים לשווק את מוצריהם ושירותיהם גלובלית ולהגיב למציאות עסקית דינמית ביעילות, גם ממדינות אחרות. התפתחויות השונות הרחיבו גם תפיסות ניהוליות מסורתיות של הערכת עובדים והערכת ביצועים, ניהול סביבת העבודה, וניהול משאבים כולל.
עבודה מהבית מהווה חלק מהסדרי עבודה גמישים לפיהם העובד רשאי לבצע עבודתו שלא באתר העבודה המרכזי, לרוב בשעות עבודה גמישות. במילים אחרות, המסע היומי לאתר עבודה מרכזי, מוחלף באפשרות לביצוע העבודה והעברת מידע מרחוק. בעוד עובדים רבים מבצעים מטלותיהם מהבית, עובדים אחרים, המכונים לעיתים "עובדים ניידים" משתמשים באמצעי תקשורת ניידים על מנת לעבוד מבתי קפה, אתרי לקוח, נמלי תעופה, רכבות, בתי מלון בכל מקום בעולם. המהפכה הגדולה נעוצה דווקא בתפיסת העובד כ"אמצעי הייצור" הנייד של המפעל, אשר הטכנולוגיה משרתת אותו לשם העברת ה"מוצר", כלומר המכונה בשרות האדם במקום תפיסות תעשייתיות לפיהן האדם היה בשרות המכונה. סגנון עבודה זה מדגים את התפתחות עולם המידע ואת הגדרתם של חלק ניכר מעובדי הצווארון הלבן כ"עובדי ידע".
בשנת 2020 עם פרוץ מגפת הקורונה, בגללה לא התאפשרה עבודה בחללים משותפים, מקומות עבודה רבים עברו למתכונות של עבודה מרחוק ולפחות חלקית שמרו על צורת עבודת מהבית גם כאשר הנגיף היה במגמת ירידה.