stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנה שווירשצ'ינסקה
ביוגרפיה

אנה שווירשצ'ינסקה נולדה ב-1909 בוורשה, אז באימפריה הרוסית, כבת של הצייר, הפסל והאתנוגרף יאן שוויירשצ'ינסקי ושל אשתו סטניסלבה לבית בויארסקי. שם המשפחה שלה "שווירשצ'ינסקה" נוצר על ידי שיבוש ברישום בתעודת הלידה באשמת פקיד של מחלק האוכלוסין הרוסי. אנה שווירשצ'ינסקה גדלה במילייה החברתי האומנותי של העיר. האב יצר בדרך כלל יצירות מונומנטליות בעלות נושא היסטורי שבקושי מצאו קונים.
אמצעי המשפחה היו דלים ומשום כך אחרי סיום הגימנסיה לבנות על שם יאנינה טימינסקה, לא הרשתה לעצמה אנה שווירשצ'ינסקה ללמוד כפי שרצתה באקדמיה לאומנות. בסופו של דבר סיימה בשנת 1932 לימודי ספרות ותרבות פולנית באוניברסיטת ורשה. מגיל צעיר קיבלה השראה מאלבומי ציור שהביא אביה לבית ומהשירה הפולנית מימי הביניים.
היא פרסמה לראשונה שיר ("שלג", Snieg) בשנת 1930 בכתב העת "פלומיק" (Płomyk - פתיל). ב-1934 זכתה (יחד עם טדאוש הולנדר ווצלב הוסארסקי) בפרס של המגזין הספרותי "ויאדומושצי ליטראצקיה" (Wiadomości Literackie) עבור השיר "צהריים" ("Południe"). בשנת 1936 פרסמה על חשבונה את קובץ שיריה הראשון - "שירים ופרוזה". באותה שנה התקבלה כחברה באיגוד הסופרים הפולנים. עד פרוץ המלחמה עבדה כעורכת הגרסה העירונית של העיתון "פלומיצ'ק" (להבה) של איגוד המורים הפולנים וכתבה שירים וספורת לילדים, שחלקה הוקדשה לאגדות עם וסיפורים מתולדות הסלאבים והפולנים.
ב-1936 לקחה חלק בשביתה שהוכרזה על ידי האיגוד. שיריה הראשונים עמדו, בין היתר, בסימן השפעתו של רמבו ושל ציוריו ה"נאיביים" של אנרי רוסו "המוכס".
בימי הכיבוש הנאצי המשיכה לגור בוורשה והשתתפה בחיי הספרות המחתרתיים של העיר. היא התקיימה מעבודות פיזיות, פקידותיות, או כאחות בבית חולים. בשנת 1943 השיר שלה "שנת 1941" זכה במקום הראשון בתחרות מחתרתית לספרות פולנית. הדרמה שכתבה בחרוזים, "אורפאוס", זכתה בפרס שני. ב-1944 השתתפה במרד ורשה כאחות ולאחר שנתפסה נדונה למוות ביריה. היא אף הועמדה על יד קיר במשך שעה, והמתינה להוצאתה להורג, שבוטלה לבסוף. אחרי דיכוי המרד הצליחה להימלט לקרקוב בה נשארה עד סוף ימיה. חוויותיה מזמן הכיבוש הנאצי בפולין היו למוטיב מרכזי בשיריה מאז.
בימי השלטון הקומוניסטי בפולין עבדה ברשות השידור, כתבה תסריטים לסרטים מצוירים, תרגמה לבריות של אופרות, ועיבדה לתיאטרון ספרים קלאסיים כמו "הנזירה" מאת דני דידרו, או "מאדאם בובארי" מאת פלובר.
במשך כעשור – בין השנים 1945–1955 – לא פורסם אף ספר שלה, על אף שאחרי 1951 הקדישה את זמנה לספרות בלבד. בשנים 1953–1968 הייתה נשואה לשחקן התיאטרון יאן אדמסקי. קובץ שני של שיריה ראה אור בשנת 1958. בשתים עשרה שנותיה האחרונות ידעה יצירתה תקופה של פריצת דרך ועדנה.
אנה שווירשצ'ינסקה נפטרה בקראקוב ממחלת הסרטן בשנת 1984.
יצירתה

שיריה מתאפיינים בקיצור ובצמצום ובנימה מרירה, בכנות נדירה ובעומק. הם מושפעים מהתנסויותיה בעת הכיבושים הצבאיים של ארצה ("בניתי מתרס", 1974) אך עוסקים בנוסף בנושאים של הגוף הנשי והחוויה הנשית (כמו בקובץ "אני אשה" Jestem baba‏, 1972), כולל האימהות, החושניות וחיי המין הנשיים (במחזורים "אהבת פליציה", "אהבת אנטונינה","אהבת סטפניה" וההקדמה לספר "אשה משוחחת עם יריכה").
שיריה תורגמו לאנגלית על ידי צ'סלב מילוש ולאונרד נתן. לעברית תרגם משיריה דוד וינפלד, בספר "מאושרת כמו זנב של כלב" (הוצאת אבן חושן, 2019).
פרסים ואותות כבוד

עיטור המסדר "תחיית פולין" Polonia restituta - בדרגת אביר (1957), בדרגת קצין (1975)
1976 פרס העיר קרקוב
הנצחה

צ'סלב מילוש כתב ספר על המשוררת – "איזה אורח היה לנו" – שפורסם בשנת 1996, ובמהדורה שנייה ב-2003.
הנצחה > ספרי שירים

Wiersze i proza 1936 (שירים ופרוזה)
Liryki zebrane 1958 (ליקיה מובחרת)
Czarne słowa 1967 (מילים שחורות)
Wiatr 1970) (רוח)
Jestem baba 1972 (אני אשה)
Poezje wybrane 1973 (שירים נבחרים)
Budowałam barykadę 1974 (בניתי מתרס) (כולל "שירים על אבי ואמי")
Szczęśliwa jak psi ogon 1978 (מאושרת כמו זנב של כלב)
Wybór wierszy 1980 (מבחר שירים)
Poezje 1984 (שירים)
Teatr poetycki 1984 (תיאטרון שירי)
פורסמו אחרי מותה:
Cierpienie i radość 1985 (סבל ושמחה) (כולל המחזור "שירים על חבר")
Kobiety, baby 1988 (נשים, תינוקות)
Czysta rozkosz 1992 (אושר טהור)
Radość i cierpienie. Utwory wybrane 1993
Ogromniejąca perła samotności: poezja 1996
Poezja 1997, בעריכת צ'סלב מילוש
Liryki najpiękniejsze 1999
Jestem baba. Wiersze z różnych lat 2000
הנצחה > מחזות

Śmierć Orfeusza 1938[דרוש תרגום]
Orfeusz. Sztuka w 3 aktach 1943
Ostrożny. Sztuka w 2 odsłonach 1946
Strzały na ulicy Długiej 1947
Odezwa na murze 1951 פרס משרד התרבות והאמנויות של פולין
Czerwone sztandary 1952
Życie i śmierć 1956[דרוש תרגום]
Trzy kobiety i ja 1960
Miałem dwie żony 1963[דרוש תרגום]
Śmierć w Kongo 1963
Kiedy rzeka była źródłem 1967
Mama płaci alimenty 1967
הערות שוליים

↑  בתרגום ספרה מפולנית "מאושרת כמו זנב של כלב", משתמש דוד וינפלד בכתיב סווירשצ'ינסקה. ראו כאן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007274799805171  PLWABN: 9810599495105606  BIBSYS: 90334252  BNE: XX5560858  BnF: cb120298812 (data)  CiNii: DA14612253  GND: 119543974  ISNI: 0000 0000 8414 8029  LCCN: n80089733  MusicBrainz: 61f57b77-fe37-40af-a8df-f21ea2aea5a1  NKC: js2005303665  NSK: 000325645  NTA: 296455180  SUDOC: 028469380  VIAF: 118511726   WorldCat (עם VIAF): 118511726
אלעזר הופשטיין

רבי אלעזר הופשטיין (נפטר בכ"ו בכסלו תרכ"ב, 29 בנובמבר 1861), נכדו של רבי ישראל מקוז'ניץ. היה אדמו"ר חסידי, השלישי בשושלת חסידות קוז'ניץ.
ביוגרפיה

נולד לרבי משה אליקים בריעה (בנו של המגיד מקוז'ניץ), נישא לבתו של רבי יעקב ממעליץ. לאחר נישואיו התגורר בסמוך לסב אשתו רבי נפתלי צבי מרופשיץ עד פטירתו בתקפ"ז. לאחר פטירת אביו נסע אל רבי ישעיה מפשדבורז ולאחר פטירתו המשיך לנסוע אל תלמידו רבי ישכר בער מרדושיץ.
בשנת תקפ"ח, לאחר פטירת אביו רבי משה, נסעו חסידיו אל אחיינו השרף ממוגלינצא, ואף רבי אלעזר בעצמו היה נוסע אליו עד פטירתו בשנת תר"ט. לאחר פטירת השרף מונה על ידי חסידי קוז'ניץ לממלא מקומם של אביו ובן דודו והחל לנהוג באדמו"רות, אך לצד זאת היה נוסע לפעמים לשר שלום מבעלז ולרבי חיים מצאנז.
אדמו"רים רבים היו נוסעים אליו, בהם: היהודי הטוב מניישטאט, רבי יעקב צבי רבינוביץ' מפוריסוב, רבי אריה לייב אפשטיין מאופולה - אוז'רוב, רבי ישכר דוב בעריש טורנהיים מוולברוז'.
נפטר, ככל הנראה, בקוז'יניצה בשנת תרכ"ב.
צאצאיו

בנו היחיד, רבי יחיאל יעקב, מילא את מקומו בקוז'ניץ. חתניו היו: רבי שמואל שמלקה רוקח כיהן כאדמו"ר בקוז'ניץ ובראדום; רבי חיים בנו של רבי יעקב ממוגלניצא; רבי צמח ברוך רבינוביץ' משידלובצה; רבי יעקב יוסף רובין; רבי דוד יוסף בידרמן רב ואדמו"ר בלעלוב.
הערות שוליים

↑  בנו של רבי נפתלי צבי מרופשיץ
↑  ראו עליו: יצחק אלפסי, החסידות מדור לדור, חלק א', ירושלים  תשנ"ה, 1995. ועוד.
↑  בנו של רבי שלמה יחיאל בן רבי משה מלעלוב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309015505171  ISNI: 0000 0000 4734 8160  LCCN: no2007144037  VIAF: 68724099   WorldCat (עם VIAF): 68724099
אליפות אירופה בכדורסל 3x3 ירושלים (2023)

| --- | --- |
 ענף:  כדורסל 3x3
 ארגון מפעיל:  פיב"א
 תקופת התחרות:  5 בספטמבר 2023 – 7 בספטמבר 2023 (3 ימים)
 מספר תחרות:  8 
 מספר מתמודדים:  12
 מדינה מארחת:  ישראל ישראל
 עיר מארחת:  ירושלים
 אצטדיון:  בריכת הסולטן
 יבשת:  אירופה
 זוכה:   סרביה (גברים)  הולנד (נשים)
 → 2022 2024 ← 
 
גביע אירופה בכדורסל 3x3 לשנת 2023 היה גביע אירופה השמיני בכדורסל 3x3 שהתקיים בירושלים, ישראל בהשתתפות 12 הנבחרות הטובות באירופה שהעפילו מדירוג פיב"א ומארבעה טורנירי מוקדמות. האליפות התקיימה בין 5 ל-7 בספטמבר, וזכו בה סרביה בגברים והולנד בנשים.
מבנה התחרות

בשלב הבתים חולקו הנבחרות ל-4 בתים בני 3 קבוצות כל אחד. כל נבחרת פגשה פעם אחת כל קבוצה בבית, בסך הכל 2 משחקים. בסיום שלב הבתים העפילו 2 הראשונות בכל בית לרבע הגמר, ממנו החלו הקבוצות לשחק בשיטת נוקאאוט, ברבע, בחצי וגמר. שתי המפסידות בשלב חצי הגמר נפגשו למשחק על מדליית הארד.
טורניר הגברים > שלב הבתים > בית א'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים> זכות | סלים> חובה | סלים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  סרביה | 4 | 2 | 2 | 0 | 43 | 39 | 4 |
|  אוסטריה | 3 | 2 | 1 | 1 | 41 | 31 | 10 |
|  ישראל | 2 | 2 | 0 | 2 | 29 | 43 | -14 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  סרביה | 21 – 20 | אוסטריה   |
|  אוסטריה | 21 – 10 | ישראל   |
|  ישראל | 19 – 22 | סרביה   |
טורניר הגברים > שלב הבתים > בית ב'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים> זכות | סלים> חובה | סלים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ליטא | 4 | 2 | 2 | 0 | 42 | 26 | 16 |
|  צ'כיה | 3 | 2 | 1 | 1 | 33 | 39 | -6 |
|  גרמניה | 2 | 2 | 0 | 2 | 31 | 41 | -10 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  ליטא | 21 – 13 | צ'כיה   |
|  צ'כיה | 20 – 18 | גרמניה   |
|  גרמניה | 13 – 21 | ליטא   |
טורניר הגברים > שלב הבתים > בית ג'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים> זכות | סלים> חובה | סלים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  צרפת | 4 | 2 | 2 | 0 | 42 | 25 | 17 |
|  הולנד | 3 | 2 | 1 | 1 | 34 | 34 | 0 |
|  קרואטיה | 2 | 2 | 0 | 2 | 25 | 42 | -17 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  צרפת | 21 – 13 | הולנד   |
|  הולנד | 21 – 13 | קרואטיה   |
|  קרואטיה | 12 – 21 | צרפת   |
טורניר הגברים > שלב הבתים > בית ד'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים> זכות | סלים> חובה | סלים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  לטביה | 4 | 2 | 2 | 0 | 43 | 25 | 18 |
|  בלגיה | 3 | 2 | 1 | 1 | 37 | 24 | 13 |
|  קפריסין | 2 | 2 | 0 | 2 | 13 | 44 | -31 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  לטביה | 21 – 15 | בלגיה   |
|  בלגיה | 22 – 3 | קפריסין   |
|  קפריסין | 10 – 22 | לטביה   |
טורניר הגברים > שלב הנוקאאוט

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |
:  
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   סרביה |  21 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   סרביה |  21 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   הולנד |  19 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   הולנד |  19 |   |   |   סרביה |  21 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |   סרביה |  21 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |   לטביה |  18 |   |   |  |  |
|  |   לטביה |  17 |   |   |   לטביה |  18 |   |   |  |  |
|  |   לטביה |  17 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   צ'כיה |  11 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   צ'כיה |  11 |   |   |  |  |   |   |   סרביה |  22 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |   סרביה |  22 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |   ליטא |  20 |
|  |   ליטא |  21 |   |   |  |  |   |   |   ליטא |  20 |
|  |   ליטא |  21 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   בלגיה |  12 |   |   |  |  |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  |   בלגיה |  12 |   |   |   ליטא |  21 |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  |  |  |   |   |   ליטא |  21 |   |   |   |   |
|  |  |  |   |   |   צרפת |  16 |   |   |   |   |
|  |   צרפת |  21 |   |   |   צרפת |  16 |   |   |   לטביה |  22 |
|  |   צרפת |  21 |   |   |  |  |   |   |   לטביה |  22 |
|  |   אוסטריה |  16 |   |   |  |  |   |   |   צרפת |  19 |
|  |   אוסטריה |  16 |   |   |  |  |   |   |   צרפת |  19 |
טורניר הנשים > שלב הבתים > בית א'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים> זכות | סלים> חובה | סלים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  צרפת | 4 | 2 | 2 | 0 | 39 | 20 | 19 |
|  צ'כיה | 3 | 2 | 1 | 1 | 31 | 37 | -6 |
|  אוקראינה | 2 | 2 | 0 | 2 | 27 | 40 | -13 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  צרפת | 20 – 10 | צ'כיה   |
|  צ'כיה | 21 – 17 | אוקראינה   |
|  אוקראינה | 10 – 19 | צרפת   |
טורניר הנשים > שלב הבתים > בית ב'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים> זכות | סלים> חובה | סלים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  איטליה | 4 | 2 | 2 | 0 | 39 | 28 | 11 |
|  גרמניה | 3 | 2 | 1 | 1 | 25 | 30 | -5 |
|  ישראל | 2 | 2 | 0 | 2 | 31 | 37 | -6 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  איטליה | 17 – 10 | גרמניה   |
|  גרמניה | 15 – 13 | ישראל   |
|  ישראל | 18 – 22 | איטליה   |
טורניר הנשים > שלב הבתים > בית ג'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים> זכות | סלים> חובה | סלים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ליטא | 4 | 2 | 2 | 0 | 36 | 29 | 7 |
|  פורטוגל | 3 | 2 | 1 | 1 | 29 | 25 | 4 |
|  הונגריה | 2 | 2 | 0 | 2 | 26 | 37 | -11 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  ליטא | 15 – 13 | פורטוגל   |
|  פורטוגל | 16 – 10 | הונגריה   |
|  הונגריה | 16 – 21 | ליטא   |
טורניר הנשים > שלב הבתים > בית ד'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים> זכות | סלים> חובה | סלים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  הולנד | 4 | 2 | 2 | 0 | 39 | 23 | 16 |
|  ספרד | 3 | 2 | 1 | 1 | 36 | 31 | 5 |
|  לוקסמבורג | 2 | 2 | 0 | 2 | 18 | 39 | -21 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  הולנד | 21 – 15 | ספרד   |
|  ספרד | 21 – 10 | לוקסמבורג   |
|  לוקסמבורג | 8 – 18 | הולנד   |
טורניר הנשים > שלב הנוקאאוט

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |
:  
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   צרפת |  7 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   צרפת |  7 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   פורטוגל |  13 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   פורטוגל |  13 |   |   |   פורטוגל |  13 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |   פורטוגל |  13 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |   הולנד |  17 |   |   |  |  |
|  |   הולנד |  12 |   |   |   הולנד |  17 |   |   |  |  |
|  |   הולנד |  12 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   גרמניה |  10 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   גרמניה |  10 |   |   |  |  |   |   |   הולנד |  21 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |   הולנד |  21 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |   ספרד |  18 |
|  |   איטליה |  9 |   |   |  |  |   |   |   ספרד |  18 |
|  |   איטליה |  9 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   ספרד |  21 |   |   |  |  |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  |   ספרד |  21 |   |   |   ספרד |  21 |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  |  |  |   |   |   ספרד |  21 |   |   |   |   |
|  |  |  |   |   |   ליטא |  6 |   |   |   |   |
|  |   ליטא |  21 |   |   |   ליטא |  6 |   |   |   פורטוגל |  14 |
|  |   ליטא |  21 |   |   |  |  |   |   |   פורטוגל |  14 |
|  |   צ'כיה |  14 |   |   |  |  |   |   |   ליטא |  22 |
|  |   צ'כיה |  14 |   |   |  |  |   |   |   ליטא |  22 |
ישראל בתחרות

בפעם השלישית בהיסטוריה, אחרי בוקרשט 2014 ופריז 2021, השתתפו שתי נבחרות ישראל (לגברים ונשים) בגביע אירופה, ושתיהן העפילו כמארחות.
נבחרת הגברים השתתפה בגביע אירופה בפעם הרביעית, אך הודחה בשלב הבתים לאחר הפסדים 10–21 לאוסטריה ו-19–22 לסרביה. סגל הנבחרת כלל את חואקין שוכמן, נתנאל ארצי, גיל בני ותומר אסייג, והמאמן היה מאיר טפירו.
נבחרת הנשים השתתפה בגביע אירופה בפעם השלישית, אך הודחה בשלב הבתים לאחר הפסדים 13–15 לגרמניה ו-18–22 איטליה. סגל הנבחרת כלל את אליסה בארון, דרו אדלמן, הדר חדד ואופיר קסטן רז, והמאמנת הייתה לירון כהן.
הערות שוליים

↑  Israel to host FIBA 3x3 Europe Cup 2023, פיב"א (באנגלית)
↑  נבחרת ישראל הודחה מאליפות אירופה ב-3X3, באתר ONE‏, 6 בספטמבר 2023
אלפאביט

| --- | --- |

 מקום הקמה:  סילקבורג 
 מוקד פעילות:  דנמרק
 תקופת הפעילות:  2004–2013, 2019
 סוגה:  פופ
 חברת תקליטים:  קופנהגן רקורדס, פסיניישן רקורדס 
 www.thisisalphabeat.com
 פרופיל ב-IMDb
 חברים
 אנדרס אס. ג'י. - קולות סטינה ברמסן - קולות אנדרס בי - גיטרה ראסמוס נגל - קלידים אנדרס ריינהולט - גיטרה באס טרולס הנסן - תופים
 
אלפאביט (Alphabeat) להקת פופ דנית שהוקמה ב-2004 בסילקבורג תחת השם Sodastar אך שינתה את שמה כדי להימנע מבלבול עם להקה גרמנית בשם דומה.
היסטוריה

בראשית דרכה, הוחתמה הלהקה על ידי חברת התקליטים הדנית "קופנהגן רקורדס". סינגל הבכורה תחת הלייבל המקומי, "Fascination", היה ללהיט בדנמרק בקיץ 2007. הסינגל השני "10,000 לילות של רעם" ראה הצלחה דומה, כמו גם אלבום הבכורה הנושא את שם הלהקה, שזכה באלבום פלטינה בדנמרק.
הצלחת הלהקה משכה התעניינות מצד חברות תקליטים משווקים זרים, עד שהוחתמה לבסוף על ידי EMI באנגליה. סינגל הבכורה באנגליה, "פנטסטיקס" יצא בנובמבר 2007 וגרר התלהבות ותשבחות בתקשורת האנגלית, ביניהם ב"The Sun", ו"Popjustice".
בסוף שנת 2008 הלהקה עזבה את חברת התקליטים הבריטית והודיעה שהסיבה היא אי קבלת הזדמנות שווה.
ולאחר מכן הלהקה חתמה ב-פולידור רקורדס ובאוקטובר 2009 יצא אלבומם השני "The Spell" (השם בדנמרק, בבריטניה האלבום נקרא "...The Beat Is") והוא זכה להצלחה גם בבריטניה וגם בדנמרק.
בשנת 2010 יצאו שני סנגלים נוספים "DJ" ו-"Hole in My Heart" שגם הצליחו בבריטניה ובדנמרק.
בספטמבר 2012 יצא אלבומם השלישי "Express Non-Stop".
אלבומים

2007 – Alphabeat
2009 – The Spell
2012 – Express Non Stop
קריירת סולו

לא ברור האם הלהקה בפירוק, בהפסקה או עדיין פעילה אך רוב חבריה השתתפו בפרויקטים אחרים מ-2011 והלאה.
ביולי 2014 הזמר הלהקה אנדרס והגיטריסט אנדרס הוציאו שיר אחד ביחד תחת השם "THANKS" השיר נקרא "Comeback Girl" ככל הנראה הרכב זה הוא הרכב לשיר אחד.
זמרת הלהקה סטינה ברמסן הוציאה עד כה שני סינגלים שיצאו בשנת 2014, סינגל שיצא ב-2015 ומיני אלבום שיצא בשנת 2015 והגיע למקום ה-14 בדנמרק, בנוסף היא לקחה חלק בשירים נוספים שזכו להצלחה בעולם. 
שירים אלו הם "I Want You" ביחד עם הצמד הדני מורטן ואלכסנדר שזכה להצלחה בשוודיה ו-"32" ביחד עם להקת הרוק הדנית קרפארט נורט שהגיע למקום החמישי במצעד הדני.
הערות שוליים

↑  Gordon Smart | Bizarre | Predictions | The Sun |Showbiz|Bizarre
↑  Popjustice - 100% Solid Pop Music
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb156174733 (data)  GND: 16044726-4  ISNI: 0000 0001 1499 0680  MusicBrainz: ce6d5579-1f03-4992-8189-a40f8f0489b0  NKC: xx0081290  VIAF: 156441830   WorldCat (עם VIAF): 156441830
אנדראס ריינקה

אנדראס ריינקה (בגרמנית: Andreas Reinke, נולד ב-10 בינואר 1969 בקרקוב אם זי שבגרמניה המזרחית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעמדת השוער, וזוהה בעיקר עם קייזרסלאוטרן ועם ורדר ברמן, עם שתיהן זכה הן באליפות הבונדסליגה והן בגביע הגרמני.
קריירת מועדונים

ריינקה החל את בשנת 1987 את קריירת הבוגרים שלו בדינמו שוורין, ששיחקה אז בליגות נמוכות במזרח גרמניה. לאחר איחוד גרמניה, עבר ריינקה להמבורג מהבונדסליגה בשנת 1990, ושימש בה שוער משנה לריכרד גולץ. במקביל, שיחק ריינקה שלוש עונות בקבוצת המילואים, וערך הופעת ליגה אחת בלבד בקבוצה הבוגרת, בהפסד 3-0 לשטוטגרטר קיקרס באוגוסט 1991. בקיץ 1993 חתם ריינקה בפ.צ. סנט פאולי, ששיחקה אז בליגת הבונדסליגה השנייה. ריינקה הציג יכולת טובה מאוד בשער הקבוצה, אך סיים עם הקבוצה רק במקום הרביעי, מרחק שתי נקודות מהמקום השלישי ממנו עולים לבונדסליגה.
בקיץ 1994 חתם ריינקה בקייזרסלאוטרן, ובעונת 1994/95 סיים עם הקבוצה במקום הרביעי בליגה. בעונת 1995/96 ריינקה וקייזרסלאוטרן סיימו את העונה במקום ה-16 ונשרו לראשונה בהיסטוריית המועדון לבונדסליגה השנייה, על אף שריינקה ספג 37 שערים בלבד. למרות ירידת הליגה, באותה עונה זכו ריינקה וקייזרסלאוטרן בגביע הגרמני לאחר ניצחון 1-0 בגמר על קרלסרוהה. בעונת 1996/97, על אף הדחה מגביע אירופה למחזיקות גביע כבר בסיבוב הראשון, ריינקה וקייזרסלאוטרן חזרו תוך עונה אחת לבונדסליגה מהמקום הראשון, וכבר בעונת החזרה שלהם לבונדסליגה, 1997/98, זכו באליפות מפתיעה, והיו לקבוצה הראשונה בתולדות הבונדסליגה שזוכה באליפות עונה אחת אחרי שעלתה ליגה. למרבה האירוניה, ריינקה ספג בעונת האליפות 39 שערים, יותר ממה שספג בעונה בה קייזרסלאוטרן ירדה ליגה. בעונת 1998/99 ריינקה וקייזרסלאוטרן סיימו במקום החמישי בבונדסליגה, והגיעו בליגת האלופות עד לרבע הגמר, שם הודחו על ידי באיירן מינכן. בעונת 1999/00 סיימו ריינקה וקייזרסלאוטרן שוב במקום החמישי, והודחו בסיבוב השלישי של גביע אופ"א על ידי לאנס. בקיץ 2000 עזב ריינקה את קייזרסלאוטרן לאחר שש עונות, בהן ערך 161 הופעות ליגה.
עם עזיבתו את קייזרסלאוטרן, חתם ריינקה באירקליס סלוניקי, שם שיחק עונה אחת, וסיים עם הקבוצה במקום החמישי בליגת העל היוונית בכדורגל. בקיץ 2001 חתם ריינקה בריאל מורסיה מליגת המשנה הספרדית. בעונת 2001/02 סיימו ריינקה ומורסיה במרכז הטבלה. בעונתו השנייה במורסיה, 2002/03, סייע ריינקה למורסיה להעפיל ללה ליגה מהמקום הראשון, כשהוא סופג 21 שערי ליגה בלבד ב-40 הופעות. בזכות זאת, זכה ריינקה בפרס ריקרדו זאמורה, הניתן לשוער שספג הכי מעט שערים. באותה עונה אף הבקיע שער, כשבעט פנדל מוצלח לרשתה של נומנסיה בניצחון 2-1.
בקיץ 2003 חזר ריינקה לגרמניה, וחתם בורדר ברמן, כאשר היה כבר בן 34. ריינקה זכה בדאבל כבר בעונתו הראשונה בברמן, 2003/04, כאשר זכה עם הקבוצה באליפות הבונדסליגה, ובגביע הגרמני, לאחר ניצחון 3-2 בגמר על אלמניה אאכן. בעונה זו, וגם בעונת 2004/05, לא החמיץ ריינקה אפילו שנייה אחת ושיחק את מלוא הדקות האפשרי במשחקיה של ורדר ברמן. בעונת 2004/05 ריינקה וברמן סיימו במקום השלישי בבונדסליגה, אך הודחו מליגת האלופות לאחר צמד תבוסות בשמינית הגמר למונקו, בתוצאות 7-2 ו-3-0. בעונת 2005/06 שיחק ריינקה בהרכב עד למחזור ה-20, והחל מהמחזור ה-21 החל לשבת על הספסל ולהיות שוער מחליף לטים ויזה, שנחשב אז לכישרון עולה צעיר. באותה עונה סיימה ורדר ברמן במקום השני בליגה, והודחה בשמינית גמר ליגת האלופות על ידי יובנטוס, בצמד משחקים בהם ויזה עמד בשער. בעונת 2006/2007 בבונדסליגה ערך ריינקה שלוש הופעות, כשהאחרונה הייתה בהפסד 3-2 לארמיניה בילפלד במחזור ה-31. זו הייתה הופעתו האחרונה בקריירה של ריינקה, שבסיום עונה זו פרש ממשחק פעיל בגיל 38, והיה לשוער הראשון בהיסטוריית הבונדסליגה שזכה באליפויות בשני מועדונים שונים.
קריירת אימון

ריינקה התנסה באימון בנבחרת גרמניה בכדורגל עד גיל 21, שם היה מאמן שוערים, תפקיד אותו מילא גם בהאנזה רוסטוק. לאחר מכן היה ריינקה מאמן ראשי בקבוצת SV בולקובר מהליגות האזוריות.
תארים

עם קייזרסלאוטרן:
הגביע הגרמני: 1995/96
אליפות הבונדסליגה השנייה: 1996/97
אליפות הבונדסליגה: 1997/98
עם ריאל מורסיה:
אליפות ליגת המשנה הספרדית: 2002/03
עם ורדר ברמן:
אליפות הבונדסליגה: 2003/04
הגביע הגרמני: 2003/04
גביע הליגה הגרמנית: 2006
תארים אישיים:
פרס ריקרדו זאמורה לליגת המשנה הספרדית: 2002/03
אלעזר הורן

הורן; חזית כנסיית הקבר
הורן; שער הרחמים בחומת ירושלים
הורן; קברו של מלך ירושלים הצלבנית בלדווין החמישי; האיור בכִּתבי הורן הוא העדות החזותית היחידה למצבת קבר זה
אלעזר הוֹרן (Elzear[ius] Horn;‏ 1691, המלבורג, בווריה – 28 בנובמבר 1744, עכו, ארץ ישראל) היה נזיר פרנציסקני וחוקר ארץ ישראל.
קורות חייו

פרטי קורותיו ידועים מתוך כתביו. הורן הצטרף למסדר הפרנציסקני במחוז הולדתו תורינגיה שבגרמניה ובגיל צעיר הוסמך לכמורה. ב-1724 נשלח לארץ ישראל וכיהן בתפקידים שונים במסגרת משמורת ארץ הקודש. בשנים 1725–1726 מילא את מקומו של ראש המנזר בכנסיית הקבר בירושלים, ובשנים 1737–1738 שימש כמזכיר מנזר סן סלוודור. הורן הקדיש את רוב זמנו לאיסוף מידע על המקומות שבהם שהה ועל תיעוד מבנים במקומות הקדושים. כמו כן דאג לתחזוקת העוגבים בכנסיית יוחנן בהרים בעין כרם, בכנסיית קתרינה הקדושה בבית לחם, בכנסיית הבשורה בנצרת ובכנסיית הקבר, וכן עסק בניהול מקהלת מנזר סן סלוודור בירושלים. הורן חזר ב-1738 למחוזו בגרמניה לביקור קצר שאחריו שב לארץ. הוא מת בעכו ב-1744, בגיל 52.
חיבורו

אלעזר הורן השאיר אחריו חיבור רחב היקף שנסמך על הרשומות שניהל במשך שהותו בארץ ישראל. גיליונות כתב-היד של החיבור התגלגלו לרומא ונשמרו במנזר Ara Coeli. ב-1856 הועברו גיליונות כתב-היד לספריית הוותיקן ואוגדו בשלושה כרכים (MSS Vat. Lat. 9233). החיבור נערך על ידי הפרנציסקני ג'ירולמו גוֹלוּבוביץ (Girolamo Golubovich) והובא לדפוס ב-1902 בשפת המקור בצירוף הקדמה והערות. מהדורת גולובוביץ מציגה חלקים נבחרים של החיבור המקורי. הבחירה נעשתה בכוונה להנגיש את הכְּתבים לחוקרים ולקוראים. מהדורה נוספת של פרקים נבחרים, בתרגום לאנגלית, נערכה ונדפסה ב-1962 בהוצאת בית הספר הפרנציסקני למקרא בירושלים ביוזמת בלרמינו בגאטי, שהוסיף לה הקדמה והערות. כתב-היד במקורו אינו נושא כותר כולל, ולמהדורות המודרניות ניתן הכותר "Ichnographia" (תוכנית אדריכלית) המצביע על תפישת ייעודו. יצוין כי בשער הכרך הראשון של כתב-יד הוותיקן נכתב "ירושלים הקדושה: תיאור ושרטוט טופוגרפיים". על סמך מהדורת בגאטי הפיק אלי שילר ב-1988 תרגום פרקים נבחרים לעברית בשם "ירושלים במאה ה-18 בתיאורו של אלזער הורן 1724–1744". לטענת בגאטי, הורן לא השלים את חיבורו, והדברים ניכרים בדפים הריקים, בשערים ללא כותרות ובהיעדר רצף תוכני בכרך האחרון. קרוב לוודאי שדפים לא מעטים של כתב-היד הלכו לאיבוד.
עיקר חיבורו של הורן מוקדש לתיאור מבנים במקומות הקדושים בארץ ישראל. החיבור כולל תרשימים רבים, שיש בהם כאלה המהווים מקור מידע חשוב ואף בלעדי למחקר אתרים שאינם עוד, כגון ציור קברו של בלדווין החמישי, מלך ירושלים הצלבנית, ציור מנזר האחיות הבנדיקטיניות שהיה צמוד לכנסיית סנטה אנה, ציור קטעי רצפות בסגנון קוסמאטי, ועוד. חלק מהמידע וכמה מהאיורים בחיבורו של הורן לקוחים מכִּתבי קודמיו, בהם ברנרדינו אמיקו ופרנציסקוס קוארסמיוס.
אלעזר הורן הרחיב במידע על אודות המקומות שבהם שהה רוב זמנו – ירושלים (שרוב פרקי חיבורו עוסקים בה), בית לחם ונצרת. הוא מצא עניין לא רק במבנים, שאותם תיעד בהקפדה, אלא גם בהיסטוריה של ארץ ישראל, בתושביה לעדותיהם, באמונות ובטקסים, במלאכות וברפואה.
לקריאה נוספת

אלי שילר, ירושלים במאה ה-18 בתיאורו של אלזער הורן 1724–1744, ירושלים: אריאל, 1988
Elzear Horn, Ichnographiae locorum et monumentorum veterum terrae Sanctae (Edited by Girolamo Golubovitch), Roma: Typis Sallustianis, 1902
Elzear Horn, Ichnographiae Monumentorum Terrae Sanctae, 1724-1744 (English version by Eugene Hoard; Preface and notes by Bellarmino Bagatti), Jerusalem: Franciscan Press, 1962 (בלטינית), (באנגלית)