stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סולומון פאסי
הקריירה הפוליטית

ב-1990 נבחר פאסי לחבר הפרלמנט הבולגרי מטעם מפלגת הירוקים. בתפקידו, חתר לצירוף בולגריה לאיחוד האירופי. בהמשך היה מיוזמי הצעת החוק לביטול עונש המוות בבולגריה. פאסי היה יושב ראש ועדת החוץ והביטחון של הפרלמנט הבולגרי והצטרף לתנועה הלאומית ליציבות וקידמה בהנהגת סימאון סקסקובורגותסקי. ביולי 2001, לאחר ניצחון התנועה בבחירות, מונה לשר החוץ בממשלתו של סקסקובורגותסקי. בתקופת כהונתו הצטרפה בולגריה לנאט"ו והחל משא ומתן להצטרפותה לאיחוד האירופי. ההצטרפות בפועל הייתה ב-1 בינואר 2007, לאחר סיום כהונתו. בספטמבר 2002 ובדצמבר 2003 כיהן כנשיא מועצת הביטחון של האו"ם. ביוני 2005 ניצחה המפלגה הסוציאליסטית הבולגרית בראשות סרגיי סטאנישב בבחירות בבולגריה ובאוגוסט סיים פאסי את תפקידו כשר החוץ. עד ל-2007 כיהן כסגן נשיא התנועה הלאומית ליציבות וקידמה. פאסי המשיך לכהן כחבר הפרלמנט הבולגרי עד 2009.
ראו גם

יהדות פלובדיב
הערות שוליים

↑  חיים קשלס, היהודים בבולגריה בימי השלטון העותומני, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 37–62
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: נדז'דה מיכאילובה | שר החוץ של בולגריה  24 ביולי 2001 - 16 באוגוסט 2005 | הבא: איבאילו קאלפין |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 113338207X  ISNI: 0000 0000 3351 6012  LCCN: n99056054  MGP: 88563  NTA: 191723290  SUDOC: 145541762  VIAF: 43634459   WorldCat (עם VIAF): 43634459
נשוא

ערך זה עוסק במונח בתורת התחביר. אם התכוונתם לפרשת נשוא, ראו .
נָשׂוּא (בלועזית: פּרֵדִיקָט) הוא מונח בתורת התחביר המציין את מעמדו התחבירי של רכיב המשפט, המספר לנו משהו על אודות נושא המשפט, מתאר או מאפיין אותו (בלועזית: סובייקט).
הנשוא הוא לרוב רכיב המשפט המהווה חידוש ("קומנט" או"רימה" לפי גישות הבלשנות החדשה).
זיהויו הרשמי מתבסס על קריטריון צורני:
בדקדוק העברי: הנשוא הוא הפועל.
לפי הבלשנות החדשה:
דוגמאות: 

לפי הדקדוק העברי:
לפי הבלשנות החדשה:
בבלשנות המודרנית

הגדרת הנשוא הורחבה מאוד מזו המצומצמת והפשוטה של הדקדוק העברי, בעקבות גישות הבלשנות המשווה והבלשנות הגנרטיבית, המשוות את רוב השפות האנושיות, והרואות בנשוא חלק חשוב ואף עיקרי של המשפט.
בבלשנות המודרנית, הנשוא נתפס כגרעין המשפט כלומר הרכיב אשר "שולט" בשאר חלקי המשפט שהם הרחבותיו: משלימים מושאיים או תיאוריים, ונושא המשפט.
בדומה לנוסחה מתמטית או פעולה מחשבית, הנשוא הוא הפעולה עצמה, ולו "טיעונים" או מקדמים (ארגומנטים) אפשריים: נושא ומושאים.
הנשוא נחשב גם ללב הסמנטי משמעי של המשפט: באסכולות מסוימות של הבלשנות, הוא נתפס כפרדיקט לוגי המקבל ערך-אמת, כלומר קובעים אם הוא נכון או לא (בלוגיקה: "אמת" או "שקר").
בבלשנות המודרנית > נשוא פועלי

כאמור, הדקדוק העברי מגדיר את הפועל כנשואו של המשפט הפועלי:
נורית אכלה את התפוח.
הבלשנות המודרנית, לעומת זאת, רואה בפועל על משלימיו את הנשוא (בדוגמה לעיל: "אכלה את התפוח").
בבלשנות המודרנית > נשוא מורחב

כאשר הפועל הראשי במשפט משמש כפועל עזר, נהוג לנתח את פועל העזר יחד עם הרחבתו הפעלית כנשוא מורחב. כך, מבחינים בשני סוגים של נשואים מורחבים:
צירוף מהסוג פועל + שם פועל, כמו: "רצה ללכת". או צירוף מהסוג פועל + פועל. כמו: "הולכים ונעלמים"
צירוף שני פעלים נוטים, אשר הראשון ביניהם משמש פועל עזר אספקטואלי, כמו: "הלך והחריף".
בנוסף, נהוג לנתח ניבים וביטויים מסוימים כנשוא מורחב.
ישנם חוקרים המערערים על קיומו של הנשוא המורחב בעברית החדשה, והם מנתחים את הצירופים הנ"ל בצורה שונה.
בבלשנות המודרנית > נשוא שמני

במשפט שמני הנשוא מוגדר כחידוש במשפט (קומנט או רימה). מבחינה תחבירית, הנשוא הוא לרוב הרכיב הבלתי-מיודע במשפט, או השני במידת היידוע שלו (בעוד הנושא הוא הרכיב המיודע). לעיתים קרובות, כאשר שני רכיבי המשפט מיודעים באותה מידה יבוא הנשוא אחרי אוגד, אשר נועד למנוע דו-משמעות. הנשוא השמני יכול להיות שם עצם, שם תואר, שם פועל, צירוף יחס או תואר הפועל.
דוגמאות:
המלך ערום. (הנשוא הוא הרכיב הלא-מיודע)
הנשיא הוא ראש המדינה. (הנשוא בא אחרי אוגד)
בבלשנות המודרנית > נשוא מזהה ונשוא משייך

במשפט שמני שבו הנשוא הוא שם עצם, נהוג להבחין בין נשוא מזהה לנשוא משייך.
נשוא מזהה הוא שם עצם המתייחס לאותו רפרנט כמו הנושא. לדוגמה: "נירה היא מנהלת בית הספר". התמורה המזהה היא גלגול של הנשוא המזהה: כך לדוגמה, המשפט "נירה, מנהלת בית הספר, יצאה לחופשת לידה" הוא צירוף של המשפט לעיל עם המשפט "נירה יצאה לחופשת לידה".
נשוא משייך מבטא את השייכות של הנושא לקבוצה מסוימת. לדוגמה: "יוסי ואורי הם שכנים שלי". התמורה המשייכת היא גלגול של הנשוא המשייך: כך למשל, המשפט "יוסי ואורי, השכנים שלי, לומדים באותה כיתה" הוא צירוף של המשפט לעיל והמשפט "יוסי ואורי לומדים באותה כיתה".
ראו גם

פרדיקציה (פילוסופיה)
פרדיקט (לוגיקה מתמטית)
הערות שוליים

↑  מרדכי יואלי, תחביר עברי, מהדורה שישית, ישראל: יסודות, 1961, עמ' 24
↑  יצחק צדקה, "נשוא מורחב - היה או לא היה?", חלקת לשון 23 (תשנ"ז), עמ' 23-48.
↑  רונית גדיש, דו-משמעות בהוראת תחביר ושחבור, האגף לתכנון ולפיתוח תוכניות לימודים במשרד החינוך
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph414716
סבסטיאן לארסון

בנגט אולף סבסטיאן לארסון (בשוודית: Bengt Ulf Sebastian Larsson; נולד ב-6 ביוני 1985) הוא כדורגלן עבר שוודי ששיחק בעמדת הקשר.
קריירת מועדונים

לארסון התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של אסקילסטונה ובגיל 16 הצטרף לאקדמיה לכדורגל של ארסנל. ב-27 באוקטובר 2004 לארסון ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במסגרת גביע הליגה האנגלי נגד מנצ'סטר סיטי. ב-1 בפברואר 2006 לארסון ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה בהפסד 2–3 נגד ווסטהאם יונייטד.
באוגוסט 2006 לארסון הושאל לברמינגהאם סיטי עם אופציה לרכישה. בינואר 2007 לארסון חתם על חוזה בקבוצה תמורת מיליון פאונד. באפריל 2007 לארסון הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד שפילד ונסדיי.
עם עלייתה של ברמינגהאם לפרמייר ליג, לארסון נדחק מההרכב וזכה לחזור אליו אחרי מינויו של אלכס מקליש לאימון הקבוצה. בדצמבר 2007 הבקיע את שער הליגה הראשון שלו בפרמייר ליג נגד טוטנהאם הוטספר, שהביא לקבוצתו ניצחון ראשון אחרי שלושה חודשים.
ב-22 ביוני 2011 חתם בסנדרלנד, אליה הגיע בהעברה חופשית. לארסון ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד ליברפול, בו גם הביע את שער הבכורה שלו בקבוצה.
ב-9 באוגוסט 2017 לארסון חתם בהאל סיטי. 3 ימים לאחר מכן, לארסון ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון בניצחון 1–4 נגד בורטון אלביון. ב-30 בספטמבר הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–6 נגד ברמינגהאם סיטי.
ב-11 ביוני 2018 לארסון חזר לשוודיה וחתם במאלמה.
קריירה בינלאומית

לארסון זומן לראשונה לסגל נבחרת שוודיה באוקטובר 2007. בפברואר 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת במשחק ידידות נגד טורקיה. לארסון נכלל בסגל הנבחרת לקראת יורו 2008.
ב-29 במרץ 2011 לארסון הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 1–2 נגד במסגרת מוקדמות יורו 2012. ב-9 ביוני 2018 לארסון ערך את הופעתו ה-100 במדי נבחרת שוודיה במשחק ידידות נגד פרו.
תארים

ליגת העל השוודית: 2018
גביע הליגה האנגלי: 2010/2011
כדורגלן העונה של ברמינגהאם סיטי: 2007/2008
כדורגלן העונה של השחקנים בברמינגהאם סיטי: 2007/2008
שער העונה בברמינגהם סיטי: 2007/2008
כדורגלן העונה של האוהדים בסנדרלנד: 2014/2015
ניקור פריקרדיאלי

ניקור פריקרדיאלי או ניקור קרום הלב (באנגלית: Pericardiocentesis או בראשי תיבות PCC), הוא הליך רפואי בו נשאבים נוזלים מקרום הלב (פריקרד). ניקור פריקרדיאלי מבוצע כהליך חירום במקרים של טמפונדה קרדיאלית, מצב בו תפליט פריקרדיאלי גדול (כמות נוזלים גדולה מהתקין), גורם ללחץ על שריר הלב ולהפרעה בהרפייתו, וכן במקרים בהם יש צורך בבדיקת הנוזל הפריקרדיאלי לצורך ביצוע אבחנה מבדלת בין מחלות פריקרדיאליות שונות.
הכנה וביצוע

בטרם ביצוע הניקור מבוצעות לרוב בדיקות שונות שמטרתן היא הערכת גודל התפליט הפריקרדיאלי ומיקומו. תפליט הנמצא באזור האחורי של קרום הלב, עשוי להיות קשה יותר לניקוז בגישה סטנדרטית. כמו כן מבוצעות בדיקות דם שונות, ביניהן בדיקות להערכת מידת קרישיות הדם, על מנת למזער את הסיכוי לסיבוכים כתוצאה מדימומים.
במהלך ביצוע ניקור פריקרדיאלי על החולה לשכב על גבו, כאשר משענת המיטה מורמת לזווית של 30–60 מעלות. מנח זה ממקם את הלב קרוב יחסית לקיר בית החזה, על מנת לאפשר חדירה קלה יותר של המחט אל תוך קרום הלב, וכן מרכז את הנוזל הפריקרדיאלי בחלק התחתון של השק.
לרוב מבוצע ההליך תוך שימוש באולטרסאונד, על מנת למזער סיכוי לסטיית המחט ולסיבוכים. כמו כן במהלך הניקור מנוטרים מדדיו החיוניים של החולה בדגש על קצב הלב, לחץ הדם והא.ק.ג..
קיימים שני מיקומים אפשריים להחדרת המחט. המיקום הראשון והנפוץ יותר הוא מתחת לזיז עצם החזה (קסיפואיד) ואילו השני הוא במרווח בין הצלעות 5 ו-6, בגבול בין צידו השמאלי של הלב לבין הריאה השמאלית.
לאחר החדרת המחט, מוחדר צינור אל החלל הפריקרדיאלי, דרכו נשאב הנוזל הפריקרדיאלי החוצה. לאחר שאיבת הנוזל מושאר לעיתים הצינור בחלל הפריקרדיאלי למשך מספר ימים, על מנת לנקז נוזל נוסף שעשוי להיווצר ולעקוב אחר קצב היווצרותו.
ראו גם

תפליט פלאורלי
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  דיקור כפורת הלב ( Pericardiocentesis )
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
סיינג'רגאלין ניאם-אוצ'יר

סיינג'רגאלין ניאם-אוצ'יר (במונגולית: Сайнжаргалын Ням-Очир; נולד ב-20 ביולי 1986) הוא ג'ודוקא מונגולי אשר מתחרה בקטגוריית המשקל עד 73 ק"ג.
ניאם-אוצ'יר התחרה במשחקים האולימפיים בלונדון 2012, וזכה במדליית הארד בקטגוריית המשקל עד 73 ק"ג.
ניאם-אוצ'יר מחזיק בשתי מדליות ארד מאליפות העולם משנת 2015, כאשר זכה בארד בקטגוריית המשקל עד 73 ק"ג ובקטגוריית הנבחרות. באליפויות אסיה הוא זכה בשתי מדליות, מדליית כסף (2013) ומדליית ארד (2009).
במהלך הקריירה זכה ניאם-אוצ'יר במדליות רבות בטורנירים מהסבב העולמי וביניהן מדליות זהב מטורניר המאסטרס וגראנד סלאם פריז היוקרתיים.
זכיות בתחרויות מהסבב העולמי

| שנה | קטגוריה | עיר | מדינה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | גראנד פרי | דיסלדורף | גרמניה גרמניה |
| 2012 | גראנד סלאם | פריז | צרפת צרפת |
| 2013 | מאסטרס | טיומן | רוסיה רוסיה |
| 2013 | גראנד פרי | אולן בטור | מונגוליה מונגוליה |
| 2014 | גראנד פרי | טשקנט | אוזבקיסטן אוזבקיסטן |
הערות שוליים

↑  פרופיל וסטטיסטיקות אודות הג'ודוקא באתר sports-reference.com
סבסטיאן לייטנר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1919 זלצבורג, הרפובליקה האוסטרית הראשונה 
 פטירה:  1989 (בגיל 70 בערך) וינה, אוסטריה 
 מקום מגורים:  גרמניה
 עיסוק:  פסיכולוג, עיתונאי
 מקום לימודים:  אוניברסיטת וינה  אוניברסיטת גתה בפרנקפורט 
 בן או בת זוג:  תיאה לייטנר 
 תרומות עיקריות
 מערכת לייטנר
 
סבסטיאן לייטנר (בגרמנית: Sebastian Leitner;‏ 1919–1989) היה פרשן גרמני ומדען פופולרי.
חייו

לייטנר נולד  בזלצבורג. כסטודנט בווינה, הוא הוחזק במעצר על ידי הנאצים ב-1938 בשל התנגדותו לסיפוח אוסטריה לגרמניה רבתי. מאוחר יותר הוא עבר לפרנקפורט כדי ללמוד משפטים, אבל הוא גויס על ידי הורמאכט בשנת 1942. אחרי שבילה כמה שנים במחנה שבויים סובייטי, הוא חזר לגרמניה ב-1949 והתחיל בקריירה כפרשן. אשתו הייתה העיתונאית והסופרת האוסטרית תיאה לייטנר.
תחילה התמקד בנושאים משפטיים וסוציולוגיים, אך לאחר מכן הוא לקח נושאים רפואיים ופסיכולוגיים כנושא שלו. ספרו So lernt man lernen (איך ללמוד כדאי ללמוד), מדריך מעשי לפסיכולוגיה של הלמידה, הפך לרב מכר. בספר זה מצוטט לעיתים קרובות תיאור מערכת לייטנר שלו, אשר משתמשת בכרטיסי זיכרון לצורך למידה באמצעות שינון בסירוגין.
ספרים

So lernt man lernen. Der Weg zum Erfolg (איך ללמוד כדי ללמוד. הדרך להצלחה) פרייבורג איי. בר. 1972/2003, ISBN 3-451-05060-9
So lernt man leben (איך ללמוד לחיות), מנצ'ן 1974, דרואמר קנאור ISBN 3-426-04571-0
ראו גם

הרמן אבינגהאוס
ססיל אלק מייס
הערות שוליים

↑  Sebastian Leitner, So lernt man lernen: der Weg zum Erfolg, Herder, 2001. (בגרמנית)
| שינון בסירוגין |
| --- | --- | --- |
| מונחים | שינון בסירוגין • השפעת ריווח • בדיקת השפעה  • עקומת שכחה • כרטיס זיכרון • זיכרון • מערכת לייטנר • קריאה מצטברת |  |
| תוכנת לימוד | רשימה של תוכנות כרטיסי זיכרון • אנקי • דואולינגו • קוויזלט • סריגו • קובוקרדס • קורס הירו • קראם • cram.com • אספנדל לירנינג • הילו אינגליש • מימרייז • נמוזין • אופן קרדס • סקריטר • סופר ממו • סינאפ |  |
| מתמחים | פול פימסלר • סבסטיאן לייטנר • פיוטר ווזניאק |  |
| חוקרים | הרמן אבינגהאוס • תומאס לדאואר • רוברט א. ביורק • ססיל אלק מייס • האל פאשלר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810590406505606  GND: 128915366  ISNI: 0000 0000 1734 8055  LCCN: n87104494  NTA: 086580132  VIAF: 69994060   WorldCat (עם VIAF): 69994060 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נטליה גודינה

| --- | --- |

גודינה ב-2004
 לידה:  11 בנובמבר 1977 (בת 46) אודסה, אוקראינה הסובייטית
 מידע כללי
 שם לידה:  Наталія Гудина
 תאריך עלייה:  1999
 מדינה:  ישראל
 בן או בת זוג:  אלכסיי בלצקי (1999–?) 
 ספורט
 ענף ספורט:  החלקה אמנותית 
 
נטליה גודינה (באוקראינית: Наталія Гудина, ברוסית: Наталья Гудина; נולדה ב-11 בנובמבר 1977) היא ספורטאית מקצועית ורקדנית על הקרח לשעבר מישראל. היא הופיעה לצד בעלה אלכסיי בלטסקי כמייצגת את ישראל והגיעה למקום 14 באליפויות בעולם, למקום 9 באליפויות אירופה והתחרתה אף במשחקים האולימפיים. בעבר ייצגה את אוקראינה עם שותפה הקודם, ויטלי קורקודים, וזכתה במדליית הארד באליפות העולם לנוער בשנת 1996.
קריירה

גודינה החלה להחליק בגיל ארבע. בתחילת הקריירה שלה התחרתה עם שותפה ויטלי קורקודים עבור אוקראינה. גודינה וקורקודים זכו במדליית הארד באליפות העולם לנוער בשנת 1996. השותפות ביניהם הסתיימה ב-1998.
מאוחר יותר בשנת 1998, גודינה חברה לאלכסיי בלטסקי. הם התחרו יחד עבור אוקראינה עד סוף עונת 1998/1999, ולאחר מכן עברו לייצג את ישראל. גודינה ובלטסקי הם זוכי מדליית הכסף באליפות ישראל בשנים 2000–2005 והגיעו למקום ה-19 באולימפיאדת החורף 2002. הם התאמנו תחת הדרכתם של גנאדי קרפונוסוב ונטליה ליניצ'וק.
חייה האישיים

גודינה ובלטסקי נישאו בשנת 1999.
הערות שוליים

↑  החלקה אמנותית: מקום 5 לישראלים באליפות אירופה, באתר ynet, 15 בינואר 2002
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת סולט לייק סיטי (2002)  |
| --- | --- | --- |
|  החלקה אומנותית | אלכסיי בלצקי • נטליה גודינה • גלית חייט • סרגיי סחנובסקי |  |
|  החלקה מהירה במסלול קצר | אולגה דנילוב |  |
ניווחיין

ניווחיין (בהולנדית: Nieuwegein, ‏האזנהקובץ:Nl-Nieuwegein.ogg‏Ⓘ‏) היא עיר בת כ-61,000 נפש במרכז הולנד, מחוז אוטרכט. שטחה של העיר הוא 25.68 קמ"ר ושוכנים בה 2,582 אנשים לקמ"ר. העיר מוקפת בנהרות שתוחמים את העיר. נהר לק מדרום, ויאנן מצפון, אייסלסטיין ממערב והאוטן ממזרח.
העיר שוכנת כ-7 ק"מ מאוטרכט, העיר הרביעית בגודלה בהולנד. במקור העיר הייתה מורכבת משני יישובים, ורייסווייק ויוטפאאס, שהתמזגו ונעשו לעיר אחת בשנת 1971. העיר הוקמה כדי לתת מענה לגידול המהיר באוכלוסיית אוטרכט הסמוכה. במעמד הקמת העיר בשנת 1971 בשטחו התגוררו כ-12 אלף אנשים, אך כבר בשנת 1980 אוכלוסייתו הגיע לכ-50 אלף.
העיר מוקפת בשלושה כבישים מהירים המהווים כבישי טבעת סביבה ומאפשרים גישה נוחה ממנה לאוטרכט, מה שהופך את העיר למאוד נוחה למרות היותה ממוקמת בפרברים. כמו כן רכבת קלה מחברת בינה לבין אוטרכט. העיר ממוקמת על אדמה שיובשה בעבר מהים, וגובהה הוא 4-5 מטרים מתחת לפני הים. מצויה בה רשת תעלות המנקזות את המים הרבים המציפים את האזור.
סין-שום-לישיר

סין-שום-לישיר היה גנרל בצבא אשור שמרד במלך אשור סין-שר-אישכון. הוא מלך בשנת 626 לפנה"ס במשך שלושה חודשים על בבל.
סין-שום-לישיר היה רב סריס בתקופתם של אשורבניפל ובנו שירש אותו אשור-אתיל-אילני (מלך בין השנים 627-631 לפנה"ס). הוא קיבל מאשור-אתיל-אילני הבעת הוקרה עמוקה על נאמנותו. בשנת 626 לפנה"ס, תקופה קצרה לאחר שסין-שר-אישכון עלה לשלטון (בשנת 627 לפנה"ס) הוא מרד בו הצליח לכבוש ערים בצפון ממלכת בבל ובראשם את הערים בבל וניפור ומלך שלושה חודשים בבבל עד שהובס על ידי צבאו של סין-שר-אישכון. מעולם לא שלט על כל ממלכת אשור. ניסיון ההשתלטות שלו על אשור הביא להחלשת הממלכה, ובכך אפשר לשליטי המדינות הוסליות בראשם נבופלאסר להתחזק ולצאת למאבק כנגד אשור.
סין-שום-לישיר מוזכר ברשימת מלכי אור כמלך שמלך שנה לפני סין-שר-אישכון. אזכורים על שנת מלכותו הראשונה מופיעים גם בטקסטים מהעיר בבל, ניפור ורואה (Ru'a). לא ברור מהטקסטים אם הוא היה מעורב במותו של אשור-אתיל-אילני.
הערות שוליים

↑  עודד ליפשיץ, ירושלים בין חורבן להתחדשות : יהודה תחת שלטון בבל, הוצאת יד בן צבי, 2004, עמ' 29–30
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: כנדלנו  627-648  לפנה"ס | מלך ממלכי בבל בתקופת השושלת העשירית האשורית  626 לפנה"ס | הבא: סין-שר-אישכון 626 -625 לפנה"ס |
סין-מגיר

סין-מגיר היה מלך איסין, שלט בשנים 1828-1817 לפנה"ס לערך.
בזמן מלחמה עם קודורמבוג, מלך אמוריים, סין-מגיר איבד את ניפור (1826 לפנה"ס). ככל הנראה הוא השתלט על נום קזלו, מפני שהוא ניהל בניה באקטפ, כנראה אחת הערים של אותו נום על תעלת מה-אנליל. במלחמה עם מלגיאום סין-מגיר נעזר בקזלו. כנראה לתקופה זו מתוארכת ברית בין איסין ללרסה.
הוא שלט במשך 11 שנים.
ראו גם

רשימת המלכים השומרית
נטליה אישצ'נקו

נטליה אישצ'נקו (ברוסית: Ната́лья Серге́евна И́щенко; ‏נולדה ב-6 באפריל 1986) היא שחיינית צורנית רוסייה בעבר. היא אלופה אולימפית בעלת 5 מדליות זהב ואלופת עולם בעלת 19 מדליות זהב.
ביוגרפיה

נטליה אישצ'נקו נולדה בסמולנסק וגדלה בקלינינגרד. היא החלה להתאמן בהתעמלות אומנותית ושחייה צורנית. לאחר מספר שנים הילדה החליטה להתרכז בשחייה צורנית. בגיל 14 היא עברה למוסקבה והצטרפה לצוות שהיה מתאמן במרכז לספורט מים.
בשנת 2004 אישצ'נקו לראשונה נשלחה לאליפות אירופה ובשנת 2005 לאליפות עולם בו זכתה במדליית כסף בתחרות אישית ומדליות זהב בתחרויות קבוצתיות וזוגות. בתחרויות זוגות היא השתתפה לצד סבטלנה רומשינה.
באולימפיאדת 2008 אישצ'נקו השתתפה בתחרות קבוצתית בו זכתה במדליית זהב.
אישצ'קנו לא השתתפה התחרויות במהלך שנת 2013 ובסוף השנה ילדה בן.
ביוגרפיה > אלופת עולם

באליפות העולם בשחייה שנערכה במונטריאול שבקנדה בשנת 2005, זכתה אישצ'נקו במדליית זהב בתחרות הקבוצתית וזוגות. מאז ועד לשנת 2016 היא זכתה ב-19 מדליות זהב באליפויות העולם, כולל 6 מדליות זהב בשנת 2011
ביוגרפיה > אלופה אולימפית

נטליה אישצ'נקו השתתפה ב-2 אולימפיאדות ופעמיים זכתה במדליית זהב בתחרות קבוצתית ובשנת 2012 בתחרות זוגות.
נווה דוד

ערך זה עוסק בשכונה במערב חיפה. אם התכוונתם לאתר ארכאולוגי בחיפה, ראו .
| --- | --- |

צומת הרחובות שאול המלך - המלך דוד. רחוב המלך דוד הוא הרחוב הראשי של השכונה ורחוב שאול המלך הוא גבולה הדרומי של השכונה.
 מידע
 עיר:  חיפה
 קואורדינטות:  32°48′34″N 34°57′37″E﻿ / ﻿32.80950833°N 34.96038056°E﻿ / 32.80950833; 34.96038056
 שכונות נוספות בחיפה
  (למפת חיפה מוגדלת) נווה דוד(למפת חיפה רגילה) נווה דוד(למפת הגליל המערבי רגילה) נווה דוד(למפת הגליל המערבי מוגדלת) נווה דוד
 
המרכז המסחרי ב"מתחם המלך עוזיהו" אשר מיועד לפרויקט פינוי בינוי
נווה דוד, וברקע מגדלים בשכונת רמת הנשיא
מבנים נמוכים בנווה דוד
בית העלמין הצבאי בשכונת נווה דוד חיפה
גן הבנים - לזכרם של נופלי מערב העיר וגן המשחקים שנבנה במעלה הפארק
נווה דוד (נקראה בעבר "מחנה דוד") היא שכונת מגורים במערב חיפה. היא נמצאת במבואה הדרומית של חיפה, על כביש 4 וציר דרך הים, בצדה הצפוני היא גובלת בשכונה הוותיקה שער העלייה, בצדה המזרחי נמצאת שכונת רמת הנשיא, ומצדה הדרומי היא גובלת בבתי הקברות של חיפה. מרבית הרחובות נקראים על שם מלכי יהודה וישראל, כפי שמופיעים במקרא.
שירותים עירוניים וממשלתיים > שירותי הדת

בשכונת נווה דוד פועלים כשישה בתי כנסת, המאופיינים באוכלוסיות שונות. כמו כן קיים בשכונה מקווה טהרה לנשים ובית חב"ד המספק שירותי דת לתושבי האזור. בעבר היה הרב מרדכי בן-נזרי רב השכונה, ומאז שיצא לגמלאות התפקיד אינו מאויש. כמו כן בשכונה נמצא מתחם בתי הקברות בחיפה שמשמש לקבורה על פי השתייכות עדתית ודתית ובית העלמין הצבאי של העיר חיפה.
שירותים עירוניים וממשלתיים > שירותים חברתיים

בשכונת נווה דוד קיים מרכז קהילתי המקיים חוגים וכנסים קהילתיים ומתפעל את שלוחת הנוער המיועדת לבני הנוער של השכונה ונמצאת בגבול שבין שכונת נווה דוד לשכונת רמת-הנשיא. כמו כן בשכונה פעילים חניכי תנועת הצופים אשר נמצאים בשנת שירות טרם גיוסם לצה"ל והם מפעילים את שבט העוגן של התנועה אשר חידש פעילותו בשנת 2002, וכן יוזמת התנועה פעילויות רבות לטובת ילדי השכונה.
כמו כן, הוקמה בשכונה גינה קהילתית הנמצאת מאחורי בית ספר קורצ'אק ובה ערוגות פרטיות אשר התושבים מגדלים בה את תוצרתם. בגינה מתקיימות סדנאות העשרה בתחום החקלאות העירונית, ימי בישול של הייבול אותו מגדלים התושבים, נטיעות בטו בשבט ועוד.
שירותים עירוניים וממשלתיים > שירותי רפואה

בשכונה פועלת מרפאה של קופת החולים כללית ובה ניתנים שירותי רפואת משפחה ואחיות ושירות בית מרקחת, כמו כן במקום ניתנים שירותים סוציאליים בשיתוף המחלקה לשירותים חברתיים של עיריית חיפה. בנוסף ניתנים שירותי רפואת שיניים במסגרת המרפאה הקהילתית המופעלת על ידי המכון ללימודי המשך לרפואת שיניים ולה עלויות מסובסדות לתושבי השכונה ולתושבי העיר אשר מופנים משירותי הרווחה העירוניים לצורך קבלת טיפול בעלות מופחתת, שירותי טיפת חלב לתושבי השכונה והשכונות הסמוכות וכן בית דיור מוגן של חברת עמיגור ומרכז יד שרה להשאלת ציוד רפואי לתושבי הסביבה.
שירותים עירוניים וממשלתיים > חינוך

בשכונה קיימים מעונות ובהם מעון לגיל הרך של ארגון ויצו, גני ילדים לגילאי טרום-חובה וחובה, גן לגילאי טרום-חובה בחינוך הממלכתי-דתי, וספרייה עירונית. בשכונה נמצאים בית הספר היסודי "נירים", המיועד לילדי השכונה, "בית הספר ע"ש יאנוש קורצ'אק", ובית הספר "עופרים", המיועדים לילדי החינוך המיוחד. כמו כן הוקם בשכונה המרכז הטכנולוגי של רשת התיכונים עתיד שנפתח בשנת 2014 ומיועד לתלמידי הרשת הלומדים לימודים טכנולוגיים ומגיעים אליו ללימודי סדנאות. בשנת 2018 הועבר בית-ספר בסמ"ת, ששמו הוסב ל"בסמת החדש" לבניין המרכז הטכנולוגי. כמו כן בשכונה נמצא גן מילו"א, גן העשרה שבו נפגשים הילדים עם יצירות אמנות תוך לימוד השפה האמנותית, לימוד טכניקות עבודה והתנסויות בחומרים מגוונים המותאמים לגיל הרך. לגן זה מגיעים במהלך שנת הלימודים ילדי הגנים באזור מערב העיר לימי עיון והעשרה.
שירותים עירוניים וממשלתיים > אגף השיקום של משרד הביטחון

בכניסה הצפונית לשכונה נמצא בניין מחוז חיפה של אגף השיקום במשרד הביטחון. בבניין שוכנת הנהלת המחוז, אגף שיקום הנכים, המחלקה לשירותים רפואיים במשרד הביטחון, אגף הרווחה לנכי המשרד ושירותי תעסוקה. כמו כן, בבניין זה נמצאת היחידה להכוונת חיילים משוחררים אליה מגיעים חיילים בסמוך או עם תום שירות החובה שלהם, על מנת לקבל שירותי השמה וייעוץ, הדרכה לאחר השירות הצבאי ושירותים נוספים.
שירותים עירוניים וממשלתיים > גן הבנים

בשכונה הוקם גן ציבורי לזכרם של בני העיר חיפה אשר התגוררו באזור מערב חיפה בעת שנפלו במערכות ישראל ובפעולות האיבה, הגם הוקם בשנות ה-90, בחלקו העליון הוקם מתקן משחקים ממנו יוצאים שני שבילים אשר מובילים אל האנדרטה אשר הוקמה לזכרם של הנופלים ונמצאת בחלק התחתון של הגן. הפיגוע במסעדת מקסים אומנם התרחש בצומת מקסים הסמוכה לשכונה, אך חללי הפיגוע אינם מונצחים באנדרטה זאת מאחר שבצומת הוקמה אנדרטה בה מונצחים חללי הפיגוע. בפועל עד היום (2016) לא הונצח חלל אשר נפל בפעולות איבה באנדרטה וכיום מונצחים בה רק חללי צה"ל.
כפר סמיר

כפר סמיר במקור ישב לחוף הים בקטע המרכזי שמול חוף דדו כיום. השם סמיר במקורו מגיע מהשומרונים שכנראה ישבו גם באזור זה לאחר גלות בבל. כיום נמצא כפר סמיר בפתחו של נחל שיח, והוא מיושב על ידי תושבים אחמדים. הכפר נמצא בתוך שטחה של שכונת נווה דוד, ובחלקו העליון של הכפר בתוך ואדי שיח ישנם שני מעיינות אשר נובעים בכל ימות השנה. למעיין העליון מיוחס קשר לאליהו הנביא ועל כן אנשים רבים פוקדים אותו בעיקר בתקופת חגי תשרי.
הערות שוליים

↑  דב שובל, חורף קרב למעברות, על המשמר, 11 באוקטובר 1951
↑  אנשי מעברת דוד הפגינו, על המשמר, 24 בנובמבר 1952
↑  על מעברת דויד, על המשמר, 28 בנובמבר 1952
↑  מעברת דוד תחוסל עד סוף השנה - מבשרת ג.מאירסון, דבר, 8 ביולי 1955
↑  מעברת דוד בחיפה תחוסל תוך שנה, דבר, 31 באוקטובר 1955
↑  שני מליון ל"י - תקציב פיצוח חיפה, הצופה, 5 במרץ 1956
↑  עיריית חיפה מתכננת מפעל שיכון גדול, דבר, 14 בספטמבר 1956
↑  הפחונים והבדונים יחוסלו החורף, הצופה, 28 בנובמבר 1957
↑  אין הזנחה במעברת מחנה־דוד בחיפה, דבר, 12 בנובמבר 1958
↑  500 מיליון דרושים למימון שיכוני עולים, דבר, 12 בדצמבר 1961
↑  שאול בן חיים, בתים לעלייה החדשה פחונים לוותיקים?, מעריב, 26 בדצמבר 1958
↑  חיפה תקים שכון לדרי משכנות העוני, דבר, 19 בספטמבר 1958
↑  הקרב על בית הנג'אדה, בבלוג "גדוד 22 בחטיבת כרמלי במלחמת השחרור 1948, מפי לוחמים
↑  יעקב העליון, מחנה דוד - שכונה שנשכחה, מעריב, 23 ביולי 1963
↑  600 אלף ל"י לעבודות פיתוח, מעריב, 28 באוגוסט 1963
↑  פרוינד יצחק, תוכנית מתאר חיפה - רקע כללי, עיריית חיפה, 2008, עמוד 16
↑  "נוה דוד - סיור בצד האפל של חיפה". חי פֹּה: חדשות חיפה. נבדק ב-2016-10-10.
↑   צפריר רינת, פרויקט "מגדלי חוף הכרמל" לא יורחב, באתר הארץ, 2 באוקטובר 2013
↑  שני שילה, פרויקט מגדלי חוף הכרמל בנוי מוזר ומפריד בין חיפה לים - אז מה הפלא שהוא נכלל ברשימת הפרויקטים האדריכליים, באתר TheMarker‏, 30 בנובמבר 2007
↑  "סיור עגום בשכונת נוה דוד המוזנחת למרגלות חומות רמת הנשיא. ידיעה בחי פֹּה: חדשות חיפה מדור חדשות". חי פֹּה: חדשות חיפה. נבדק ב-2016-10-10.
↑  התקבל היתר לפינוי בינוי בנווה דוד, אתר חיפה חיפה
↑  חפ/2350 תכנית מתאר חוף
↑  עע"מ 2994/21 ועדת ערר מחוז חיפה נ' עזבון המנוח זאב בורנשטיין ז"ל, ניתן ב־30 ביוני 2021
↑  מקווה נווה דוד (חיפה), באתר מקווה עולמי
↑  בית חב"ד נוה דוד באתר chabad.org
↑  רשימת רבני שכונות, באתר המועצה הדתית חיפה
↑  מרכז קהילתי נווה דוד, באתר www.nevedavid.org.il
↑  Israeli Scouts, Israeli Scouts Web Site | תנועת הצופים העבריים בישראל, באתר תנועת הצופים
↑  מכון ללימודי המשך ברפואת שיניים | אודות, באתר www.dental-college.co.il
↑  טיפה, טיפת חלב - נוה דוד, חיפה, באתר טיפת חלב ברשת (ארכיון)
↑  הסניפים - יד שרה, באתר יד שרה
↑  מעון ויצו נווה דוד, באתר ויצו
↑  רשת עתיד, המרכז ללימודים טכנולוגיים
↑  תוכנית לימודים והעשרה, באתר עיריית חיפה
↑  מחוזות האגף, אתר אגף שיקום נכים במשרד הביטחון
↑  צרו איתנו קשר, אתר האגץ והקרן לחיילים משוחררים במשרד הביטחון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007399669205171 
מבנה קופת החולים כללית, ובית הדיור המוגן צמוד אליו