stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי גרנדה – הממלכה המאוחדת
הגירה > לגרנדה

סקר שערך תאגיד השידור הבריטי (BBC) מצא כי ישנם כ-2,500 אנשים המזוהים כאזרחים בריטים המתגוררים בגרנדה.
הגירה > לממלכה המאוחדת

במפקד בריטניה בשנת 2001 נמנו למעלה מ-9,783 אנשים ילידי גרנדה המתגוררים בבריטניה.
יחסים דיפלומטיים

ב-20 בינואר 2012 קיימה גרנדה את הפורום השביעי בריטניה–הקריביים באתר הנופש גרנדיאן ביי רקס. סדר היום העיקרי של פגישה זו היה הקמת אזורי עדיפות לשיתוף פעולה, דיון בתחומי דאגה מרכזיים והצעת מנגנונים שיאפשרו שיתוף פעולה רב יותר. שר החוץ של בריטניה, ויליאם הייג השתתף בפגישה.
נציגויות דיפלומטיות

גרנדה מחזיקה בבריטניה נציבות עליונה בלונדון.
בריטניה מחזיקה בגרנדה נציבות עליונה בסנט ג'ורג'ס.
יששכר איש כפר ברקאי

יששכר איש כפר ברקאי היה כהן גדול בבית המקדש השני.
יששכר איש כפר ברקאי נזכר לגנאי, בשל זהירותו המופרזת שלא יתלכלכו ידיו בשעת עבודת הקרבנות, ומנהגו לעבוד בכפפות של משי בשל כך, דבר שנתפס כביזוי עבודת בית המקדש:
תנו רבנן: ארבע צווחות צווחה עזרה... ועוד צווחה: צא מכאן, יששכר איש כפר ברקאי, שמכבד את עצמו ומחלל קדשי שמים! דהוה כריך ידיה בשיראי ועביד עבודה (=שהיה כורך ידיו במשי ועובד).
התלמוד מספר גם מה עלה בגורלו (בתרגום לעברית):
מאי עלתה בו (מה אירע לו) ביששכר איש כפר ברקאי? אמרו: המלך (בכריתות: ינאי המלך) והמלכה היו יושבים. המלך אמר גדי טוב יותר, והמלכה אמרה כבש עדיף. אמרו: מי יוכיח? כהן גדול, שמקריב קרבנות כל יום. בא יששכר, הראה בידו (בתנועה של זלזול): אם גדי עדיף - יעלה לקרבן תמיד! אמר המלך: הואיל ולא הייתה לו אימת המלכות - יחתכו את יד ימינו! נתן יששכר שוחד, וחתכו את שמאלו. שמע המלך, וחתך את ימינו.
התלמוד בהמשך מביא אמוראים שמסבירים מדוע דבריו של יששכר לא היו נכונים.
בספרות התורנית מוזכר סיפורו לא אחת בהקשר של דיני חציצה במצוות (כגון לולב) ובזיון המצווה בכך.
| כהנים גדולים בולטים לפי תקופתם |
| --- | --- | --- |
| משכן משה והמשכן בגלגל | אהרן • אלעזר הכהן |  |
| המשכן בשילה | • אלעזר הכהן • פינחס • אבישוע בן פנחס • בקי בן אבישוע • עזי בן בקי • עלי הכהן • אחיטוב (נכד עלי) • אחיה בן אחיטוב |  |
| משכן נוב ומשכן גבעון | אחימלך בן אחיטוב • אביתר בן אחימלך |  |
| תקופת בית ראשון | צדוק • אחימעץ בן צדוק • עזריהו בן צדוק • אמריהו • יהוידע הכהן • זכריהו בן יהוידע • עזריהו הכהן • אוריה הכהן • עזריהו הכהן (השני) • שלום הכהן • חלקיהו בן שלום • שריה הכהן • יהוצדק הכהן • צפניה בן מעשיה |  |
| תקופת בית שני (תחת שלטון ממלכת פרס) | יהושע בן יהוצדק • יהויקים בן יהושע • אלישיב בן יהויקים • יהוידע הכהן (בית שני) • יוחנן הכהן • ידוע הכהן |  |
| בתקופה ההלניסטית | חוניו הראשון • שמעון הראשון • אלעזר בן חוניו • מנשה אחיו של חוניו • חוניו השני • שמעון השני • חוניו השלישי • יוחנן כהן גדול |  |
| כהנים מתיוונים ואחרים | יאסון •  מנלאוס • אלקימוס • חוניו הרביעי |  |
| כהנים גדולים מבית חשמונאי | יונתן • שמעון • יוחנן הורקנוס הראשון • יהודה אריסטובולוס הראשון • אלכסנדר ינאי • הורקנוס השני • אריסטובולוס השני • מתתיהו אנטיגונוס השני • אריסטובולוס השלישי |  |
| תחת ממשלת רומא | מתתיהו בן תאופילוס (הראשון) • יוסף בן עלים • חנן בן שת • ישמעאל בן פיאבי • יוסף קיפא • יונתן בן חנן • תאופילוס בן חנן • חנניה בן נדבאי • חנן בן חנן • יהושע בן גמלא • מתתיהו בן תאופילוס (השני) • פינחס בן שמואל מכפר חבתא • רבי אלעזר בן חרסום • יששכר איש כפר ברקאי • רבי ישמעאל בן אלישע כהן גדול |  |
יוניטי (מנוע משחק)

| --- | --- |


 מפתח:  יוניטי טכנולוגיות
 מחזור חיים:  8 ביוני 2005 – הווה (19 שנים)
 גרסה אחרונה:  2023.2.0b17 (7 בנובמבר 2023) 
 מערכת הפעלה:  חוצה־פלטפורמות
 נכתבה בשפות:  C++ (זמן ריצה) C# (ממשק תכנות יישומים)
 סוג רישיון:  קנייני
 קטגוריה:  מנוע גרפי
 unity.com
 
יוניטי (באנגלית: Unity) הוא מנוע גרפי חוצה־פלטפורמות שפותח על ידי יוניטי טכנולוגיות ומשמש לפיתוח משחקי וידאו למחשב, קונסולות, טלפונים חכמים ואתרי אינטרנט. בהתחלה פורסם רק עבור OS X, בכנס המפתחים העולמי של אפל בשנת 2005, ומאז נוספה למנוע תמיכה במגוון פלטפורמות נוספות. עד גרסה 5, יוניטי הייתה ערכת הפיתוח של ה־Wii U כברירת מחדל.
יוניטי עושה שימוש בשפת התכנות #C כשפת התכנות של ממשק תכנות היישומים.
בעבר המנוע השתמש בשפות UnityScript (גרסה של שפת התכנות JavaScript שהותאמה לשימוש כשפת תכנות ממשק המשתמש של המנוע) ובשפת התכנות Boo. התמיכה ב־Boo הופסקה בגרסה 5 של המנוע, עקב מיעוט משתמשים, והתמיכה ב-UnityScript הופסקה בגרסה 2017.1.
קיימות גם הרחבות ליוניטי שמאפשרות להשתמש ב"שפה גרפית", ללא צורך בכתיבת קוד, בדומה לשפה הגרפית Blueprints הקיימת במנוע המתחרה הבולט, Unreal Engine.
יוניטי כוללת כעת באופן רשמי את ההרחבה Bolt שמאפשרת להשתמש ב"שפה גרפית". בעבר היה צורך לקנות את ההרחבה בנפרד, אך כעת היא ניתנת בחינם למשתמשי Unity.
יוניטי הם הבעלים של Unity Asset Store, חנות מקוונת שבה ניתן למכור ולקנות נכסים כגון קוד, מודלים תלת־ממדיים, אפקטים חזותיים ועוד.
משחקים מפורסמים רבים נוצרו בעזרת יוניטי, ביניהם: ‏ Rust, Subnautica, Overcooked, Kerbal Space Program, Hollow Knight, cuphead, Crossy Road, Hearthstone ,Subway Surfers ו-Among Us.
בנובמבר 2021, רכשה יוניטי טכנולוגיות את חברת האפקטים החזותיים WETA Digital, הידועה בעבודתה על שוברי קופות עתירי אפקטים כגון שר הטבעות, משחקי הכס וסרטים ביקום הקולנועי של מארוול. יוניטי הכריזה שזו תעזור לפתח כלים גרפיים למנוע שיסייעו לה לייצר תוכן למטאוורס.
עמלת התקנה

בספטמבר 2023 הודיעה יוניטי טכנולוגיות על שינויים במודל העסקי שלה למנוע המשחק ובתנאי השימוש בו למפתחים, המתוכננים לחול מינואר 2024. לפי התוכנית, משחקים הבנויים על המנוע יוכפפו ל"עמלת התקנה" או "עמלת זמן ריצה" (runtime fee), שתחושב לפי מספר ההתקנות שלו, ותיגבה ממפתחיו על בסיס חודשי – החל ממספר התקנות וסך רווחים שמשחקים יגרפו. לפי יוניטי, מונטיזציה של זמן הריצה הוא הכרחי כדי "לאפשר ליוצרים לשמר את רווחיהם הכספיים מההתקשרות עם המשתמשים [ממיקרו-טרנזקציות (אנ') על גבי פלטפורמת יוניטי]". הצעדים הללו נחשבים למנוגדים למדיניות "ללא תמלוגים" של יוניטי עצמה, כלשונו של המנכ"ל ג'ון ריצ'יטלו, עוד מ-2015.
השינויים הצפויים בתנאי השימוש גררו ביקורת קשה ממפתחי משחקים שהשתמשו בפלטפורמה במשך שנים, בייחוד כלפי האופן שבו העמלה תחושב ותיגבה, וההשלכות הצפויות כלפי גרסאות דמו של משחקים, וכן משחקים במודל פרימיום (freemium) והפצות מסוג bundle ללא כוונות רווח. בתגובה, יוניטי פרסמה הצהרה להבהרת כוונתה ב"התקנה" של משחק, והודיעה שבנדלים ומשחקים ללא כוונות רווח לא יחויבו בתשלום העמלה. מפתחי משחקי אינדי רבים, ביניהם Innersloth, מפתחת "Among Us" ו-Mega Crit, מפתחת "Slay the Spire", הודיעו שיעברו למנועי משחקים אחרים. Massive Monster, מפתחת "Cult of the Lamb" הודיעה גם היא, כי תסיר את המשחק בתגובה לשינויים.
Mega Crit העירה כי יוניטי הסירה מספריית ה-GitHub שלה מאגר שאפשר למפתחים לעקוב אחרי שינויים בתנאי השימוש שלה באמצעות בקרת גרסאות, והאשימה את יוניטי כי עשתה כן כדי להחיל את המודל העסקי החדש שלה למפרע.
הערות שוליים

↑  Bolt | Visual Scripting | Unity Asset Store, assetstore.unity.com (באנגלית)
↑  Jay Peters, Unity to pay $1.6 billion for The Lord of the Rings VFX maker Weta Digital, The Verge, ‏10 בנובמבר 2021
↑  מארק וויתן, Welcome Weta Digital!, בלוג יוניטי, ‏9 בנובמבר 2021
↑  רויטרס, Unity to buy 'The Lord of the Rings' VFX studio Weta Digital in $1.63 bln deal, ‏10 בנובמבר 2021
1 2  המפתחים זועמים על Unity ומאיימים להסיר משחקים מהחנויות, באתר TGspot, ‏13 בספטמבר 2023
1 2  Nicole Carpenter, Unity’s new install pricing model draws ire from game developers, Polygon, ‏12 בספטמבר 2023
↑  שינויים בפלטפורמת יוניטי, ספטמבר 2023
↑  "no royalties, no fucking around", במקור
↑  Kyle Orland, Wait, is Unity allowed to just change its fee structure like that?, Ars Technica, ‏15 בספטמבר 2023 (באנגלית)
↑  Tom Phillips, Unity backtracks slightly on plans to charge developers for game installs, Eurogamer.net, ‏13 בספטמבר 2023
↑  Kat Bailey, Among Us: Temporary Delisting 'On the Table' as Developer Weighs Engine Swap Amid Unity Scandal, IGN, ‏13 בספטמבר 2023
↑  Ali Jones, Slay the Spire studio serves Unity one of its harshest roasts yet, and other devs love it, GamesRadar+, ‏14 בספטמבר 2023
↑   ציוץ של Mega Crit ברשת החברתית אקס (טוויטר), 14 בספטמבר 2023
ישראל חיים יוסף אליקים

| --- | --- |
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 פטירה:  1791 א' באייר תקנ"א 
 מקום פעילות:  סופיה, ירושלים
 תקופת הפעילות:  ?–1791 
 תפקידים נוספים:  רב 
 חיבוריו:  "שם יוסף"
 
רבי ישראל חיים יוסף אליקים (סופיה – א' באייר תקנ"א בירושלים), היה מרבני סופיה, חיבר פירוש על הרמב"ם, שם יוסף. בסוף ימיו עלה לירושלים.
מידת הענווה בלטה אצלו. את ספרו פתח במילים: "זה קרבן עני מנחת חוטא אשר חיברתי פה עיר תהלה סופיאה יע"א עני אני במדות ובדעות, שפל אנשים, בטל במיעוטו מדרך כף רגל לכל העובר, איש צעיר חיים יוסף אליקים". גם בנו מתארו בענווה, כתב עליו: "הרב המובהק חסיד ועניו מאוד".
בסוף ימיו עלה לירושלים, ונטמן בבית הקברות היהודי בהר הזיתים. על מצבתו נכתב: "איש הבינים, חכם לב, צדיק באמונתו".
ספרו "שם יוסף" הוא פירוש על הרמב"ם, הודפס בשנת תקכ"ט בסלוניקי. הספר הוכנס למאגר פרויקט השו"ת בין מפרשי הרמב"ם.
מחידושיו

בפירושו הוא חוקר האם יש שכר לאשה שמקיימת מצוות עשה שהזמן גרמן שהיא פטורה ממנה. הוא מוכיח ממה שכתב הרמב"ם לגבי מצוות לימוד תורה: ”אשה שלמדה תורה יש לה שכר אבל אינו כשכר האיש, מפני שלא נצטוית, וכל העושה דבר שאינו מצווה עליו לעשותו אין שכרו כשכר המצווה שעשה אלא פחות ממנו, ואף על פי שיש לה שכר צוו חכמים שלא ילמד אדם את בתו תורה...” שיש לאשה שכר כשמקיימת מצוות אלה, שאם בלימוד תורה שציוו לא ללמדה מקבלת היא שכר, קל וחומר שבמצוות שלא ציוו עליה שלא לעשותן שתקבל שכר.
משפחתו

בנו, רבי יחיאל יעקב אליקים, היה חתנו של רבי דוד מג'אר.
הערות שוליים

↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות תלמוד תורה, פרק א', הלכה י"ג.
↑  פירושו להלכות תלמוד תורה פרק א הלכה יג. וראו שם שהקשה על כך מדברי המשנה במשנה, מסכת סוכה, פרק ב', משנה א': "אמר רבי שמעון: מעשה בטבי עבדו של רבן גמליאל שהיה ישן תחת המטה, ואמר להן רבן גמליאל לזקנים: ראיתם טבי עבדי שהוא תלמיד חכם, ויודע שעבדים פטורין מן הסוכה, לפיכך ישן הוא תחת המטה". לדבריו, אם מי שאינו מצווה מקבל שכר על קיום המצווה היה צריך טבי לישון תחת הסוכה ולא תחת המיטה. קושיה זו הוא מתרץ על פי דברי תוספות בתלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף כ', עמוד ב' (דיבור המתחיל ראיתם) שטבי לא רצה לתפוס מקום שמיועד לשינה של תלמידי חכמים המחויבים בסוכה, ומאידך רצה להיות קרוב אליהם כדי לשמוע את דבריהם. ומכאן המסקנה שיש שכר למי שאינו מצווה ועושה בזמן שהוא מקיים מצווה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307984405171  LCCN: nr94012452  VIAF: 31877361   WorldCat (עם VIAF): 31877361 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יעקב שריד

יעקב שריד (שניידר) (י' בטבת תרס"ג, 9 בינואר 1903 – כ"ד בכסלו תשל"ז, 16 בדצמבר 1976) היה מחנך ישראלי, מנכ"ל משרד החינוך והתרבות בין השנים 1967–1970.
ביוגרפיה

שריד נולד בשם יעקב שניידר בעיירה רפלובקה (ברוסית: Рафаловка) (אז בתחומי האימפריה הרוסית וכיום באוקראינה). הוא למד ב"חדר" ואחר כך בבית המדרש למורים העברי של "תרבות" בווילנה. עבר כמורה במקומות שונים בווהלין ובמקביל היה פעיל ציבור בהסתדרות המורים העבריים בפולין. בשנת 1935 עלה לארץ ישראל ועבד כמורה ומנהל בית ספר ברחובות (כיום קרוי על שמו בית הספר "שריד" בעיר זו).
לאחר שנודע לו שכל בני משפחתו נספו בשואה שינה את שם משפחתו לשריד. מאוחר יותר התברר לו שלא כל בני משפחתו נספו ועדיין נשארו בני משפחה עם השם שניידר.
לאחר הקמת מדינת ישראל היה למנהל "המרכז לחינוך" של זרם העובדים ועסק בקליטת ילדי העולים לבתי ספר של זרם העובדים. בשנת תשי"ג עבר לעבוד במשרד החינוך, ובראשית שנת הלימודים תשט"ו התמנה לאחראי על מספר תחומים במשרד ובהם החינוך היסודי, כוח האדם בהוראה והקשרים עם הסתדרות המורים, בדרגת משנה. בפברואר 1967 מונה על ידי השר זלמן ארן למנכ"ל משרד החינוך, לאחר התפטרותו של חנוך רינות . הוא כיהן בתפקידו עד ספטמבר 1970, אז פרש לגמלאות והוחלף באלעד פלד.
משפחתו

שריד היה נשוי לדובה (דובל) לבית גרובר (התאבדה ב-1961 בעקבות מחלת הדיכאון בהיותה בת 58, לאחר שנטלה כמות גדולה של כדורים) אחותם של יוסף גדיש (ראש עיריית עכו) וסוניה רֶפֶּטוּר (אשתו של ברל רפטור), שאותה הכיר בבית המדרש למורים בווילנה.
בנו היה יוסי שריד ונכדו הוא עוה"ד והסופר ישי שריד. בתו, הדסה אבטליון (נפטרה ב-2012), הייתה מחנכת. שתי בנותיה של אבטליון עוסקות גם הן בחינוך: ליאת באומינגר היא פסיכולוגית חינוכית, ודלית דננברג (אשתו של הקרדיולוג פרופ' חיים דננברג) היא מחנכת בירושלים. בתו של יוסי שריד, נעה שריד הראל, היא מנהלת בית ספר יסודי בתל אביב.
הנצחה

על שמו נקרא בית ספר יסודי י.שריד ברחובות.
הערות שוליים

↑  י. שריד – מנכ"ל משרד החינוך והתרבות, מעריב, 24 בינואר 1967.
↑  טקס חילופי מנכ"לים נערך במשרד החינוך, דבר, 1 בספטמבר 1970.
↑  דובה שריד, מעריב, 3 בספטמבר 1961 (ידיעה על מותה).
↑  מיכאל גלבוע, לזכר נעדרים: דובל שריד (לבית גרובר), דבר, 9 באוקטובר 1961.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007498321505171  ISNI: 0000 0004 0199 0392  VIAF: 297087824   WorldCat (עם VIAF): 297087824 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ישראל חיים קפלן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1895 ברזניק, בולגריה 
 פטירה:  9 בינואר 1970 (בגיל 75 בערך) 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 השכלה:  ישיבת ראדין  ישיבת מיר 
 תקופת הפעילות:  ? – 9 בינואר 1970 
 רבותיו:  אליהו ברוך קמאי, ישראל מאיר הכהן 
 
הרב ישראל חיים קפלן (לפני ה'תרנ"ה, 1895 - ב' בשבט ה'תש"ל, 9 בינואר 1970) היה ראש ישיבה ומשגיח ליטאי-אמריקאי. כיהן כראש ישיבת "תורת חסד" בבריסק וכראש ישיבה ומשגיח בישיבת בית מדרש עליון במונסי שבארצות הברית.
ביוגרפיה

נולד בעיירה ברזניק לרחל ולרב בנימין קפלן, אחיו הגדול היה הרב אלעזר זאב קפלן, משגיח ישיבת ראדין. כל משפחתו מלבד אחותו מאשא ליבא ברקוביץ' ובתה (שלימים נישאה לרב חיים יעקב גולדוויכט) נספתה בשואה. למד בישיבת ראדין והיה לתלמידו של החפץ חיים. כשעזב "המשגיח", רבי ירוחם ליבוביץ, את ראדין ב-1910, עזב קפלן את הישיבה והצטרף אליו עם תלמידים נוספים במעברו לישיבת מיר. במיר היה מתלמידיו של הרב אליהו ברוך קמאי. בתקופת מלחמת העולם הראשונה הגיעה הישיבה לפולטבה והרב ליבוביץ נאלץ להיעדר ממנה לזמן ממושך, בראשית שנות ה-20 של המאה ה-20 מילא את מקום הרב ליבוביץ בכמה מתפקידיו בהנהלת ישיבת מיר, ואף העביר בה שיעורים בעיקר בקרב צעירי הבחורים. בסביבות 1924 נישא לחסיה ליבוביץ בתו של "המשגיח" רבי ירוחם, ושנה לאחר מכן נולד להם בנם הראשון.
לאחר פטירת רבי משה סוקולובסקי בראשית ינואר 1931 התמנה למלא את מקומו כראש ישיבת "תורת חסד" בבריסק. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה העביר את הישיבה כמו ישיבות רבות אחרות לווילנה.
עם רבים מתלמידי ישיבת מיר נמלט ברכבת הטרנס-סיבירית לאורכה של ברית המועצות, לולדיווסטוק וממנה לקובה שביפן, באמצעות אשרות הכניסה שהנפיק הקונסול היפני בקובנה, חסיד אומות העולם צ'יאונה סוגיהארה. מכריו ששהו בארצות הברית סידרו עבורו אשרת כניסה ובמהלך שנת 1941 הגיע לארצות הברית.
לאחר הגיעו לניו יורק כיהן כר"מ בישיבת תורה ודעת. עם הקמת ישיבת בית מדרש עליון בידי הרב שרגא פייבל מנדלוביץ, מינה את הרב קפלן והרב ראובן גרוזובסקי לעמוד בראשות הישיבה.
בכ' בחשוון ה'תשי"ט, 3 בנובמבר 1958 נפטרה אשתו חסיה. הוא נפטר בב' בשבט ה'תש"ל, 9 בינואר 1970, והועלה לקבורה בבית הקברות היהודי בהר הזיתים.
משפחתו

הרב צבי הירש קפלן (1925–2009) - ראש כולל הנצי"ב "שערי תורה" בתל אביב, נישא לשושנה בת הרב ישראל איסר שפירא. חתנם היה הרב משה גפן, מראשי ישיבת כנסת יצחק חדרה שנספה בתאונת רכבת בחדרה ב-2011
הרב נתן קפלן (2001-1930)- מחבר סדרת הספרים "תורת נתן" ו"נזר הקודש" על משנה תורה לרמב"ם
הרב יוסף קפלן (1930–2014) - ראש כולל "בית אשר" ומחבר הספר "תפארת ישראל" (ירושלים תשנ"ט), נישא לשרה זלזניק בתו של הרב אברהם יעקב זלזניק
שרה רחל - נישאה לרב בנימין ציילברגר, ראש ישיבת "בית התלמוד" בארצות הברית
הרב נפתלי קפלן - נישא לחנה שיינדל קורניצר (נפטרת ב-2019), בתו החורגת של שבתי פרנקל, עומד בראש מערכת הוצאת שבתי פרנקל
לאה - נישאה לרב ברוך דב פוברסקי, ראש ישיבת פוניבז'
הרב ירוחם קפלן - בנו הוא הרב צבי קפלן, העומד בראש אחת מישיבות בריסק בירושלים וחתנו של הרב יחיאל מיכל פיינשטיין. חתנו הוא הרב דוד פיינשטיין בנו של הרב יחיאל מיכל פיינשטיין וראש ישיבת בית יהודה.
הערות שוליים

↑  גדולי התורה שנמלטו לווילנה, הצופה, 6 בדצמבר 1939
↑  נתן קפלן, תורת נתן - א, ירושלים תשכ"ד, באתר אוצר החכמה.
↑  נזר הקודש: שיעורים על הרמב"ם, ירושלים תשל"ב, באתר אוצר החכמה.
↑  יוסף קפלן, תפארת ישראל, ירושלים תשנ"ט, באתר אוצר החכמה.
↑  https://hamodia.com/2021/12/13/bde-rebbetzin-chana-shaindel-kaplan
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007412413305171  LCCN: n95046714  VIAF: 298983502   WorldCat (עם VIAF): 298983502
יששכר אבולעפיה

יִשָּׂשׂכָר אַבּוּלְעָפִיָה (1726, ה'תפ"ו–1781, ה'תקמ"א) היה רב ושד"ר, רבה של קהילת יהדות סופיה.
אבולעפיה נולד באיזמיר, בנם השני של רחל ורבי חיים אבולעפיה, שכיהן באותה עת כרב הקהילה. בשנת 1740 עלה עם משפחתו לארץ ישראל. בשנת 1744 נפטר אביו, ויששכר הצטרף לאחיו הבכור, יצחק, בהנהגת הקהילה היהודית בטבריה. בשנת 1766 נשלח כשד"ר מטעם קהילת טבריה לטורקיה, ליוון לבולגריה ולאיטליה. בהיותו בליבורנו בשנת 1767 חתם על הסכמתו על הספר "יד מלאכי" מאת מלאכי הכהן. באחד מסבבי שליחותו, בהגיעו לסופיה בשנת 1772, נבחר לרב הקהילה והשתקע שם. נפטר בסופיה.
תואר על ידי בני דורו כבעל חסידות מופלגת והשפעה רבה במקומות שבהם פעל.
הערות שוליים

1 2  "אבולעפיה, יששכר", האנציקלופדיה העברית (כרך א, עמ' 104), חברה להוצאת אנציקלופדיות, תשכ"ט.
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יחסי הודו–סיישל

| יחסי הודו–סיישל |
| --- | --- |
הודו: סיישל


הודו: סיישל
שטח (בקילומטר רבוע)
3,287,263: 455
אוכלוסייה
1,454,183,987: 131,009
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,549,919: 2,141
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,441: 16,346
משטר
רפובליקה סוציאליסטית פדרלית: רפובליקה

יחסי הודו–סיישל הם היחסים הדיפלומטיים שבין הרפובליקה של הודו לבין הרפובליקה של סיישל. להודו יש נציבות עליונה בוויקטוריה ואילו לסיישל נציבות עליונה בניו דלהי.
היסטוריה

הקשרים הדיפלומטיים בין שתי המדינות נוסדו כבר בשנת 1976, לאחר מתן העצמאות לסיישל. בשנת 1987 פתחה הודו נציבות עליונה, ואילו בשנת 2008 פתחה סיישל. היחסים בין שתי המדינות נחשבים לידידותיים, ושתי המדינות מקיימות ביקורים רשמיים בדרגים גבוהים מדי פעם. ראש ממשלת הודו אינדירה גנדי והנשיאים רמזוואמי ונקטרמן ופרטיבה פטיל ביקרו בסיישל, שמצדה ביקרו הנשיאים פרנס-אלברט רנה, ג'יימס מישל ודני פאור. להודו ולסיישל יש יחסים נרחבים שעוסקים במגוון רחב של נושאים, לרבות ביטחון, תרבות, סחר ושיתופי פעולה נוספים.
יחסים כלכליים

היקף הסחר בין שתי המדינות הסתכם בשנים 2010–2011 ב-40 מיליון דולר, והמאזן נטה לטובת הודו. תיירות, דיג, נפט, תקשורת, טכנולוגיית מידע, חינוך, מחשבים ופרמצבטיקה היו נושאים בהם שתי המדינות שיתפו פעולה. הודו וסיישל חתמו בשנת 2010 ו-2012 על הסכמים לקידום ההשקעות הדו-צדדיות במהלך ביקור הנשיאה פרטיבה פטיל בסיישל, והודו העניקה אשראי של 50 מיליון דולר לצד מענק של 25 מיליון דולר.
שיתוף פעולה ביטחוני

להודו ולסיישל יחסים ביטחוניים הדוקים. סיישל נחשבת לבעלת חשיבות אסטרטגית עבור הודו, כיוון שהיא ממוקמת בסמוך לנתיבים הגלובליים של הספנות והמסחר ומהווה בסיס חשוב במאבק בטרור ובפיראטים. ביוני 1986 פרס כוחות בנמל ויקטוריה, על מנת למנוע ניסיון הפיכה נגד הנשיא רנה, שהונהג על ידי שר הביטחון ברלואיס. הודו סייעה למנוע ניסיון הפיכה נוסף של ברלואיס בספטמבר 1986, כשראש ממשלת הודו, רג'יב גנדי השאיל לרנה את מטוסו, כדי שיוכל לשוב למדינתו מכנס בינלאומי בהארארה. רנה קיבל מקלט בנציבות העליונה של הודו שבמאלה שבאיים המלדיביים.
בשנת 2009 פעלה הודו על פי בקשתה של סיישל ושלחה ספינות של חיל הים שלה לשטחה הכלכלי של סיישל על מנת לשמור עליו מפני פיראטים.
ביוני 2018 הודיע ראש ממשלת הודו, נרנדרה מודי כי הודו מגדילה את האשראי של סיישל ל-100 מיליון דולר, על מנת שתוכל לפתח את יכולות ההגנה שלה.
ראו גם

יחסי ארצות הברית-סיישל
יחסי הודו-סנט קיטס ונוויס
יחסי הודו-טרינידד וטובגו
ישיבת תורת חסד (בריסק)

ישיבת תורת חסד הייתה ישיבה גדולה ליטאית בעיר בריסק בתקופה שלפני מלחמת העולם השנייה. בראשות הישיבה כיהנו הרב משה סוקולובסקי והרב שמחה זליג ריגר הדיין של בריסק.
תולדות הישיבה

הישיבה הוקמה לפני מלחמת העולם הראשונה כמסגרת לימודית לתלמידים מהקהילה היהודית בבריסק. בשנותיה הראשונות התרכזו התלמידים בבית המדרש "משמר" בעיר ולמדו בצוותא כשרב העיר שימש כראש ישיבה. לאחר מינויו של הרב חיים סולובייצ'יק לרב העיר הוא מינה את תלמידו הרב שמחה זליג ריגר לראש הישיבה, נוסף על משרת מורה הוראה ודיין בעיר.
בהמשך נתמנה הרב משה סוקולובסקי לר"מ בישיבה ולאחר תקופה העדיף הרב ריגר להתמקד במשרת ההוראה ופסק ממסירת שיעורים והרב סוקולובסקי מונה לראש הישיבה.
המשגיח בישיבה היה הרב אברהם יעקב גורדון. תלמידי הישיבה המובחרים אף שמעו שיעורים מרב העיר, הרב יצחק זאב סולובייצ'יק, על סדר קדשים.
לאחר פטירת הרב סוקולובסקי בתרצ"א, ביקש הרב מבריסק למנות את הרב שך לראש הישיבה במקומו, הוא הגיע לבריסק לתקופת ניסיון אולם לאחר שהוברר לו שיהיה עליו לשאת בעול הכלכלי של הישיבה הוא סירב לקבלת התפקיד. במקומו מונה הרב ישראל חיים קפלן, חתנו של הרב ירוחם ליבוביץ ממיר. הרב קפלן כיהן בישיבה עד לתקופה הסמוכה לפרוץ מלחמת העולם השנייה אז הצליח לברוח ומשם לארצות הברית.
בוגרים בולטים

הרב יהודה לייב מאשבוים
הרב אריה פומרנצ'יק
הרב אהרן לייב שטיינמן
הרב יוסף דב סולובייצ'יק
הרב משולם דוד סולובייצ'יק
הרב משה סולובייצ'יק
לקריאה נוספת

שמעון יוסף מלר, בתוך הרב מבריסק חלק א', פלדהיים, תשס"ג
הערות שוליים

↑  הרב מבריסק חלק א' עמוד 242
↑  הרב מבריסק חלק א' עמוד 352
יחסי הודו–סלובקיה

| יחסי הודו–סלובקיה |
| --- | --- |
הודו: סלובקיה


הודו: סלובקיה
שטח (בקילומטר רבוע)
3,287,263: 49,035
אוכלוסייה
1,454,183,987: 5,498,707
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,549,919: 132,794
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,441: 24,150
משטר
רפובליקה סוציאליסטית פדרלית: רפובליקה

שגרירות הודו בברטיסלאבה
יחסי הודו–סלובקיה הם היחסים הדו-צדדיים בין הודו לסלובקיה.
היסטוריה

שתי המדינות כוננו יחסים בשנת 1921 עם קונסוליה צ'כוסלובקית בבומביי. היחסים המודרניים החלו בשנת 1993 לאחר פירוק צ'כוסלובקיה.
לשתי המדינות אין כל בעיה דו-צדדית, ובנוסף הן משתפות פעולה היטב בפורומים בינלאומיים.
יחסי סחר

צ'כוסלובקיה הייתה אחת משותפות הסחר הגדולות ביותר של הודו במרכז אירופה. היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה של הודו לרפובליקה הסלובקית כוננו בשנת 1993. על פי הסכם הסחר שנחתם עם סלובקיה בשנת 1993, הוקמה במאי 1994 ועדה משותפת לשיתוף פעולה כלכלי ומסחרי (ISJEC)‏. המפגש ה-9 של INJEC נערך בברטיסלבה באפריל 2017.
נציגויות דיפלומטיות

סלובקיה מחזיקה בהודו שגרירות בניו דלהי ו-3 קונסוליות כבוד במומבאי, קולקטה ובנגלור.
הודו מחזיקה בסלובקיה שגרירות בברטיסלאבה.
יואכים מאיר

| --- | --- |

 לידה:  גרמניה
 ענף מדעי:  הנדסת תעשייה וניהול 
 מקום מגורים:  תל אביב-יפו 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב (1 באוקטובר 2012)  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב (1 באוקטובר 1995–30 בספטמבר 2012) 
 אתר רשמי
 
יואכים מאיר הוא פרופסור במחלקה להנדסת תעשייה בפקולטה להנדסה ומחזיק הקתדרה למדעי הנתונים על שם סליה ומרקוס מאוס באוניברסיטת תל אביב. הוא עוסק בתחומי קבלת החלטות, אינטראקציה אדם-מחשב והנדסת אנוש.
ביוגרפיה

יואכים מאיר נולד בגרמניה ועלה לישראל בגיל 16 והשלים את לימודי התיכון בבית הספר החקלאי כנות. הוא בעל תואר שני בפסיכולוגיה ודוקטורט בהנדסת תעשייה מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב (1994) וכן השתלמות בתר-דוקטורט בטכניון (1997).
הוא היה חבר סגל במחלקה להנדסת תעשייה וניהול באוניברסיטת בן-גוריון בנגב בין השנים 1995 עד 2012. שם ייסד את המעבדה להנדסה קוגניטיבת והוביל את המסלול לתואר שני בהנדסת אנוש.
בשנת 2012 הצטרף מאיר כפרופסור מן המניין למחלקה להנדסת תעשייה בפקולטה להנדסה באוניברסיטת תל אביב, וכיהן כראש המחלקה בשנים 2015–2019.
היה חוקר אורח בבית הספר למנהל עסקים של אוניברסיטת הרווארד בקבוצה של חתן פרס נובל אלווין רות' (Alvin E. Roth) ומדען אורח במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) שם סייע בהקמת מעבדה העוסקת בטכנולוגיה עבור אוכלוסייה מבוגרת (MIT Age Lab).
הוא שימש כיו"ר האגודה הישראלית לארגונומיה ונמנה עם העורכים של כתבי עת מדעיים בתחומי הארגונומיה וההנדסה.
מאיר הנחה יותר מ-75 תלמידים לתארים מתקדמים ופוסט-דוקטורנטים.
יואכים מאיר נשוי לפרופסור יואלה ברבי-מאיר ומתגורר בתל אביב.
מחקריו

מחקריו של יואכים מאיר עוסקים במידול החלטות אנוש באינטראקציות עם מערכות חכמות. מאיר משלב שיטות וכלים מפסיכולוגיה, כלכלה, מדעי הניהול והנדסה ומתמקד בפיתוח מודלים לחיזוי החלטות האנוש כפונקציה של מאפייני המערכת, המצב והמשתמש. למחקריו יישומים בתחומים שונים, ובכלל זה תחבורה, רפואה, אבטחת סייבר, פרטיות וניהול.
מחקרים מוקדמים של מאיר שעסקו בהצגה חזותית (ויזואליזציה) של נתונים הראו כי היתרון היחסי של שיטות הצגה שונות תלוי במספר גורמים ובמיוחד במבנה של המידע המוצג.
חלק גדול ממחקריו של מאיר מתמקד בעזרים לקבלת החלטות ובמיוחד בהתראות, אזהרות ובמערכות תומכות החלטה. מאיר מצא שישנם שני סוגים של יחס של המשתמש למידע ממערכות הללו: ציות (compliance) והסתמכות (reliance). מאיר חוקר גם את התפקיד הפעיל של המשתמשים בבחירה ובהתאמה של המידע שהם מקבלים לצורך קבלת החלטות, כולל כוונון ערכי הסף של ההתראות. הוא הראה שלעיתים הבחירה והכיוון אינם אופטימליים ולעיתים אפילו בלתי אפשריים, מכיוון שלמשתמשים אין את המידע הדרוש.
בשנים האחרונות פיתח מאיר, יחד עם תלמידו ד"ר ניר דואר, את מודל ResQu (Responsibility Quantification), המאפשר בחינה כמותית של אחריות המשתמש האנושי בזמן השימוש במערכות חכמות (intelligent systems) למשימות מורכבות, כגון אבחונים רפואיים, זיהוי מתקפות סייבר והפעלה של מערכות נשק מתוחכמות.
מאיר חוקר גם היבטים התנהגותיים של אבטחת סייבר, והוא הראה במחקריו כי נטילת סיכונים בתחום הסייבר נגזרת משילוב של שלושה סוגי התנהגות (The Triad of Risk Related Behaviors). הוא עוסק גם בהיבטים נוספים של אבטחת סייבר, כמו השאלה מתי לחסום פעולות של משתמש ומתי להזהירו.
פרופ' מאיר פרסם יותר מ-170 מאמרים מדעיים.