בואינג AH-64 אפאצ'י
שירות מבצעי ומדינות מפעילות > ישראל

חיל האוויר הישראלי
טייסת 113 ("טייסת הצרעה")
טייסת 190 ("טייסת מגע הקסם")
ישראל מסוקי אפאצ'י טסו בישראל כבר בשנת 1983, עוד לפני שנכנסו לשירות סדיר בצבא ארצות הברית, בעקבות בקשתה של חברת יוז איירקראפט לבדוק את האפאצ'י בתנאי שטח. במהלך הטיסות לארץ הטיסו את המסוק גם שלושה טייסים ישראליים, שבחנו את המסוק. לאור התנסותם, המליצו על רכישתו. בנובמבר 1988 הגיע צוות נוסף לבסיס פורט ראקר, אלבמה, לבחינה נוספת של האפאצ'י, ובינואר 1989 הגיש הצוות את המלצתו לרכוש את המסוק. ב-1990 נחתם חוזה לרכישת 18 מסוקים מדגם A, בצירוף טילי הלפייר. על רכישת המסוק הוחלט למרות התנגדות חלק חברי המטה הכללי של צה"ל, בעיקר ראשי מפקדת חילות השדה, שהעדיפו רכישת מסוקי קוברה נוספים וכן מסוקי בלקהוק חמושים. למרות התנגדות זו, עמד מפקד חיל האוויר, האלוף אביהו בן-נון, על הצורך ברכישת מסוקי האפאצ'י. המסוקים הראשונים הגיעו לישראל בספטמבר 1990, וב-12 בספטמבר הוצבו המסוקים בטייסת 113 ("הצרעה"), שנפתחה מחדש כטייסת מסוקי קרב, בפיקוד סא"ל משה כהן. באוגוסט 1993 קיבלה ישראל 24 מסוקים נוספים, גם הם מדגם A, מעודפי צבא ארצות הברית. אספקת המסוקים הנוספים אפשרו פתיחת טייסת אפאצ'י נוספת, טייסת 190 ("מגע הקסם"). המסוקים מדגם A מכונים בחיל האוויר הישראלי פתן.
בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 הודיע חיל האוויר על כוונתו לשדרג 12 מהמסוקים שברשותו לדגם D, אך מפקד חיל האוויר באותה תקופה, האלוף (לימים רב-אלוף) דן חלוץ, החליט במקום זאת על רכישת 12 מסוקים חדשים מדגם D. מאוחר יותר הוחלט גם על שדרוג כמה מהמסוקים מדגם A לדגם D, לצד רכישת מסוקים חדשים. מסוקים ראשונים מדגם D סופקו לישראל ב-10 באפריל 2005. שמם בחיל האוויר הישראלי שרף, על שם הנחש בשם זה. עם כניסתם של המסוקים מדגם D לשירות הוצבו מסוקים אלו בטייסת 113, והמסוקים מדגם A הועברו לטייסת 190. במרץ 2009 נמסר שממשל אובמה החליט למנוע מכירת שישה מסוקים מדגם D, בכפוף לקבלת חוות דעת של סוכנויות הממשל השונות, מחשש ששימוש במסוקים יסכן את האוכלוסייה האזרחית ברצועת עזה. בסך הכל קיבלה ישראל 42 מסוקים מדגם A, ש-10 מתוכם הוסבו לדגם D, ו-12 מסוקים מדגם D. במהלך שירותם בחיל האוויר שודרגו מערכות האוויוניקה של מסוקי האפאצ'י מדגם A למערכות ישראליות מתקדמות מתוצרת התעשייה האווירית ורפאל. הדגם המשודרג מסומל AH-64Ai, ועל פי ההערכות יכולותיו קרובות לאלו של דגם D. שדרוג נוסף שנעשה למסוקי האפאצ'י הוא התאמתם לנשיאת טילים נגד טנקים תוצרת ישראל ממשפחת הספייק, מדגמי LR-2 (גיל 2) ו-NLOS (תמוז).
מספר שבועות לאחר הגעת המסוקים לטייסת 113 התבצעה הגיחה המבצעית הראשונה, תקיפת מבנה במחנה הפליטים רשידיה בלבנון. בשנים הבאות השתלבו המסוקים בתקיפות שביצע צה"ל בלבנון. אחת הפעולות שהתפרסמו הייתה הריגתו של מנהיג חזבאללה, עבאס מוסאווי ב-16 בפברואר 1992.
בתחילת המאה ה-21, בפרוץ האינתיפאדה השנייה, הפך חיל האוויר את מסוקי האפאצ'י לפלטפורמה העיקרית שממנה שוגר חימוש מונחה מדויק נגד מחבלים במסגרת מדיניות הסיכולים הממוקדים. מסוקי האפאצ'י שיגרו טילים שמהם נהרגו מאות מחבלים, כולל מנהיגי טרור בכירים כגון מחמוד אבו הנוד, אבו עלי מוסטפא, אחמד יאסין, מחמוד אבו ח'ליפה ועדנאן אל רול.
בשנת 2001 יירט מסוק AH-64A אפאצ'י "פתן" מטוס מסוג ססנה של בית הספר הלבנוני לטיסה, לאחר שהמטוס חדר בטעות לישראל. זו הייתה ההפלה הראשונה, לאחר אימונים רבים, של מטוס על ידי מסוק בהיסטוריה של חיל-האוויר הישראלי, וההפלה הראשונה של מטוס על ידי מסוק אפאצ'י מאז ומעולם.
ב-20 ביולי 2006, במהלך מלחמת לבנון השנייה, התנגשו שני מסוקי אפאצ'י של חיל האוויר באזור רמות נפתלי. אחד מהטייסים, רס"ן רן כוכבא, נהרג ושלושה נפצעו קשה. התאונה אירעה ככל הנראה בשל טעות אנוש. שלושה ימים לאחר מכן, ב-24 ביולי, התרסק מסוק אפאצ'י מדגם "שרף" ליד כרם בן זמרה בגליל ושני טייסיו, אל"ם צביקה לופט וסגן תם פרקש, נהרגו. התאונה נגרמה בשל תקלה טכנית שגרמה להינתקות הרוטור הראשי מגוף המסוק ולהתרסקותו.
ב-20 במרץ 2014 הוצאו משירות מסוקי ה-AH-1 קוברה "צפע" האחרונים של חיל האוויר, ומסוקי האפאצ'י נותרו מסוקי הקרב היחידים בשירות חיל האוויר הישראלי.
במאי 2017 הוחלט על קרקוע מערך האפאצ'י בשל סדק שהתגלה באחד מלהבי רוטור הזנב של אחד המסוקים. זמן קצר לאחר ביטול הקרקוע וחזרת המסוקים לשירות, אירעה ב-7 באוגוסט 2017 תאונה קטלנית בבסיס רמון, במהלכה התרסק מסוק אפאצ'י של טייסת 190. אחד מהטייסים, רס"ן דוד זוהר, נהרג. הטייס השני, סגן און, נפצע קשה. התאונה קרתה בשל תקלה במוט ההיגוי שלא היה מותקן כנדרש והתנתק ממקומו בזמן הטיסה. סגן אור חזר לשירות לאחר שהיה פצוע אנוש. התאונה קרתה בגלל כשל אחזקתי. לאחר התאונה הוחלט שוב על קרקוע המערך, עד לבירור נסיבות התאונה.
 בעקבות התקלה החליט חיל האוויר לעצור רכישת שישה מסוקים נוספים מדגם D עד להשלמת הבדיקות. לאחר תהליך שנמשך כמה חודשים הוטמעו בחיל האוויר נהלים האמורים למנוע תאונה נוספת ממין זה, והמערך שב לפעולה מלאה.
במהלך העימות האווירי בין ישראל לסוריה ואיראן בפברואר 2018 יירט מסוק "שרף" של טייסת 113 כטב"ם איראני שחדר לישראל. הייתה זו הפלת הבכורה של האפאצ'י לונגבו בחיל האוויר הישראלי, וככל הנראה גם בעולם.
במאי 2023 דווח שחיל האוויר הישראלי שוקל לרכוש כ-20 מסוקי AH-64E גארדיאן כדי להחליף 24 מסוקי "פתן" שיוצאו לגמלאות.
במתקפת הטרור על ישראל ב-7 באוקטובר 2023, הוזנקו מסוקי אפאצ'י כדי לבלום את אלפי המחבלים שחדרו לישראל מרצועת עזה וביצעו טבח המוני ומעשי רצח עקובים מדם בתושבי עוטף עזה. המסוקים חיסלו חוליות טרור וכן הרגו מחבלים רבים על גדר המערכת סביב רצועת עזה. מסוקי אפאצ'י לקחו חלק חשוב במלחמת חרבות ברזל בתקיפת חוליות טרור של חמאס ברצועת עזה ושל חזבאללה בגבול ישראל–לבנון. בנוסף, המסוקים סיפקו חיפוי אווירי וסיוע לכוחות היבשה. במסגרת הלחימה בחזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל נגד חזבאללה שימשו מסוקי האפאצ'י גם ליירוט כלי טיס בלתי מאוישים ששיגר חזבאללה ושחמקו ממערך ההגנה האווירית. מסוקי הקרב יירטו כטב"מים רבים, הן בטילים והן בתותח.