stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גברי בנאי
הערות שוליים

1 2  דני סנדרסון, גידי גוב, שלמה ארצי ואחרים: הוכרזו זוכי פרס איגוד אמ"י למפעל חיים, באתר ynet, 14 באוקטובר 2021
↑  יקירי העיר תל אביב ל-2020: "הגשש החיוור", אנשי תרבות ופעילים חברתיים, באתר מעריב אונליין, 26 בינואר 2020
| הגשש החיוור |
| --- | --- | --- |
| שייקה לוי     •     ישראל (פולי) פוליאקוב     •     גברי בנאי | שייקה לוי     •     ישראל (פולי) פוליאקוב     •     גברי בנאי |  |
| סרטי קולנוע | מוישה ונטילטור • פורטונה • ארבינקא • השכונה שלנו • כל ממזר מלך • התרוממות • גבעת חלפון אינה עונה • חמש מאות אלף שחור • שלאגר • הקרב על הוועד |  |
| אמרגן, במאים וכותבים | אברהם דשא (פשנל) • נסים אלוני • יוסי בנאי • מוטי קירשנבאום • שייקה אופיר • אסי דיין • אורי זוהר • נעמי שמר • אפרים קישון |  |
| שירים | מים לדוד המלך • למה צחקה מיכל • אחותי רוחמה • מה הוא עושה לה • אורחים לקיץ • פנס בודד • לו יהי • יש לי חג • זאת שמעל לכל המצופה • הלאה |  |
| ערכים קשורים | ישראבלוף • התרנגולים • הצ'ופצ'יק של הקומקום |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304290705171  BnF: cb16542861k (data)  ISNI: 0000 0000 6692 5699  LCCN: no2005115662  MusicBrainz: bff6557a-f527-4f26-8a40-9b0d1e5200a4  VIAF: 29274442   WorldCat (עם VIAF): 29274442
ברייט פוד

| --- | --- |
לוגו החברה
 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  2006–הווה (כ־19 שנים)
 חברות בנות:  GUAN SHENG YUAN  Shanghai Yimin No.1 Food Factory  Bright Dairy 
 מיקום המטה:  שאנגחאי 
 משרד ראשי:  שאנגחאי, סין
 בעלות:  ממשלת סין
 ענפי תעשייה:  ייצור, שיווק, ומכירת מזון
 מוצרים עיקריים:  יין, מוצרי חלב, בשר, ירקות
 הכנסות:  158,007,520,000 רנמינבי (נכון ל־2018) 
 יו"ר:  Wang Zong Nan
 מנכ"ל:  Cao Shu Min (וגם נשיא)
  
 אתר החברה באנגלית
 
קבוצת ברייט פוד (Bright Food (Group) Co. Ltd או בסינית 光明食品 ״גואנגמינג שיפין״) היא חברה רב-לאומית לייצור מזון ומשקאות אשר מרכזה בשאנגחאי, סין. החברה בבעלות ממשלתית סינית והוקמה באוגוסט 2006.
תיאור החברה

ברייט פוד היא חברת השקעות המתמחה בחברות מזון. החברה היא השנייה בגודלה בסין, ונמצאת בבעלות מלאה של ממשלת סין.
חברת ברייט פוד פועלת בכל שלבי שרשרת היצור, העיבוד, והאספקה של מזון ומוצריו השונים.

עסקי הליבה של החברה כוללים ייצור מוצרי מזון כגון: סוכר, יין, חלב ומוצרי חלב, בשר, וירקות. החברה מנהלת מפעלים לעיבוד ואריזת מוצרי המזון, מנהלת חנויות של קמעונות, הפצה ולוגיסטיקה של המוצרים. בנוסף לכך מנהלת החברה עסקי נדל"ן ומימון בעיקר בקשר עם עסקי הליבה שלה.

ברייט פוד פעילה גם בתחום החקלאות הישירה כמגדלת של מוצרי מזון ובעלי חיים לתעשיית המזון.

בתחום קמעונות המזון פועלת ברייטפוד באמצעות שלוש רשתות המחזיקות ב–5,000 חנויות.
תיאור החברה > חברות בנות וכלולות

ארבע מהחברות הנכללות בקבוצת ברייטפוד הן חברות ציבוריות שמניותיהן נסחרות בבורסת שנגחאי.
Bright Dairy & Food- החברה שרכשה את תנובה הישראלית, היא אחת משלוש החברות הגדולות בשוק החלב הסיני. עוסקת ביצור חלב ומוצריו, החל משלבי גידול הבקר ועד להפצת המוצרים המוגמרים ומכירתם. בנוסף לכך מייצרת מזון בריאות מיצים ומשקאות קלים. מניות החברה נסחרות בבורסת המניות בשנגחאי מאז שנת 2002
Shanghai First Provisions Store – חברת החזקות של חברות העוסקות ביצור ובמכירה קמעונאית של מזון ובעיקר סוכר, אורז, ויין. מניות החברה נסחרות בבורסת המניות בשנגחאי מאז שנת 1992
Shanghai Haibo Co - עוסקת בפיתוח תעשיית שירותים עירונית כגון אחסנה והובלה של מוצרים שונים. מניות החברה נסחרות בבורסת המניות בשנגחאי מאז שנת 1996
Shanghai Maling Aquarius - עוסקת בתחומים שונים הקשורים לתעשיית המזון כגון יצור חומרי גלם, אריזות, מכונות וחלקי מכונות לתעשיית המזון וכן מסחר מקומי ובינלאומי של מוצרי מזון. מניות החברה נסחרות בבורסת המניות בשנגחאי מאז שנת 1997.
חברות נוספות בקבוצה אשר אינן ציבוריות:
"קבוצת המחלבות שנגחאי" (Shanghai Dairy Group) - מפעילה 18 חוות בקר המחזיקות 65 אלף חולבות.
Shanghai Yangtang - מחזיקה ב–10% משוק הסוכר בסין.
תיאור החברה > תוצאות עסקיות

על פי נתונים משנת 2010 מחזיקה החברה 5.7% משוק מוצרי החלב בסין והיא הרביעית בגודלה בתחום זה. כמו כן החברה מחזיקה בנתח שוק של 1.4% בתחום מוצרי המזון הארוזים ו-1.6% משוק הגלידה בסין.
מחזור המכירות של החברה נמצא בצמיחה מתמדת. בשנת 2012 עמד על 14.6 מיליארד דולר, בשנת 2013 הגיע לכ-15.6 מיליארד דולר, ובשנת 2014 לכ-19.6 מיליארד דולר.
רכישות

ברייט פוד מנהלת אסטרטגיה אגרסיבית של צמיחה באמצעות רכישת חברות בינלאומיות בתחום המזון ברחבי העולם.
ביולי 2010 רכשה 51% ממחלבת סינלייט (Synlait) מניו זילנד תמורת 58 מיליון דולר, והתמודדה על רכישת יצרנית מזון בריטית נוספת.
ביולי 2011 רכשה 60% מיצרנית המזון הבריטית ויטאביקס (Weetabix) תמורת 1.2 מיליארד ליש"ט.
באוגוסט 2011 רכשה 75% מהבעלות על יצרנית המזון האוסטרלית מאנאסן (Manassen Foods), תמורת 530 מיליון דולר אוסטרלי.
ביוני 2012 רכשה את חברת הסחר הצרפתית דיווה בורדו (Diva Bordeaux), רכישה ראשונה של חברה צרפתית בידי חברה ממשלתית סינית.
בינואר 2014 רכשה באמצעות חברת הבת שלה את מחלבת מונדלה (Mundella) האוסטרלית.
במאי 2014 רכשה מקרן ההשקעות אייפקס 56% מחברת תנובה הישראלית לפי שווי חברה של 8.6 מיליארד ש"ח.
בדצמבר 2014 רכשה את מניות השליטה ביצרנית השמן האיטלקית "סאלוב" (Salov).
בספטמבר 2015 רכשה 50% ממניות סילבר פארם, חברת הבשר הגדולה בניו זילנד.
באוקטובר 2015 רכשה 73% ממניות חברת מיקל אלימנטקיו (miquel alimentacio), חברת הפצת מזון ומשקאות השנייה בגודלה בספרד, תמורת 124 מיליון דולר. זו היא החברה הגדולה ביותר שנרכשה בספרד על ידי סינים.
הערות שוליים

↑   יורם גביזון, מי מרוויח ומי מפסיד ממכירת תנובה לסינים?, באתר TheMarker‏, 23 במאי 2014
↑  http://en.people.cn/102775/203908/203914/203950/index.html
↑  אילנית חיות, ‏עכשיו זה סופי: תנובה נמכרת לתאגיד המזון הסיני ברייט-פוד לפי שווי של 8.6 מיליארד שקל, באתר גלובס, 21 במאי 2014
↑  http://en.people.cn/n/2015/0107/c203908-8832627.html
↑  ידיעות אחרונות, מוסף ממון 13/10/2015 עמ' 5
↑  שם
איזון עבודה-חיים

איזון עבודה־חיים (באנגלית: Work-Life Balance) מכונה בגרסה אחרת יותר נפוצה "איזון עבודה ולא-עבודה" ובאנגלית work - non work balance. המושג מתייחס למערכת האיזונים וסדר העדיפויות שבין קריירה ושאפתנות מקצועית מחד גיסא, לבין הנאות, חיי פנאי, משפחה והתפתחות רוחנית מאידך גיסא. עובד החש איזון בין העבודה לחיים הפרטיים לא בהכרח נותן משקל זהה לשני התחומים. איזון עבודה־חיים או איזון עבודה - לא עבודה הא מושג שמתייחס לחשיבות של השילוב בין שני מרכיבים מרכזיים של החיים המודרניים - הבית מחד וחיי המשפחה והחברה מאידך. המושג רלוונטי לאנשי שעובדים לפרנסתם או שעובדים בהתנדבות. המושג ששואל עד כמה יש איזון בין מחויבות והשקעה של אדם בתפקיד בעבודה לבין מחויבות ועיסוק בדברים מחוץ לעבודה (כלומר בבית או בחברה). האיזון הזה יכול להתייחס לרגשות, למעורבות, להשקעה, ולאפקטיביות בעבודה ובחיים הפרטיים. ההתאמה הזו חיונית כדי להבין את רמת העומס שבה נושא כל עובד. והאיזון ידוע כמנבא את הבריאות הנפשית ורמת השחיקה של עובדים. הנושא קריטי שכן היעדר איזון יוצר עומס יתר שיכול לפגוע ביכולת של עובד להתמודד עם הצרכים והדרישות הן בבית והן בעבודה. היעדר איזון יכול להביא למחירים כבדים הן עבור העובד והן עבור משפחתו.
עובד לא צריך להיות מאושר מעבודתו כדי לחוש איזון. שאלת שביעות הרצון מהעבודה היא שאלה נפרדת.האיזון עבודה - חיים (לעיתים מכונה איזון בית - עבודה) מתייחס להתאמה בין הערך שהעובד מייחס לתפקיד וההשקעה שלו בתפקיד (השקעה של רגשות, מעורבות ואפקטיביות), לבין ההשקעה בכל הצרכים שלו בחיים מחוץ לעבודה, כלומר בבית.
בשנת 2019 פיתחה ענת גרתי מודל הנקרא "סנכרון עבודה-משפחה" (Work–Family Triangle Synchronization) אשר מציע לעסוק בסנכרון ולא באיזון. המודל מציע לשלושת בעלי העניין (מנהל-עובד-בן זוג) לבחון מהו הסנכרון הנכון להם בין הצרכים והדרישות של שתי המערכות - משפחה ועבודה.
קיימת הסכמה שמציאת אהבה ובניית משפחה הן משימות מורכבות, וכך גם בניית קריירה. הצורך להשקיע משאבים מרובים בכל אחד מהתחומים הללו עשוי ליצור קונפליקט עבודה-משפחה.
היסטוריה

השימוש הראשון שנעשה במונח איזון עבודה-חיים היה בבריטניה בשנת 1970, כדי לתאר את האיזון הנדרש בין עולם העבודה לחייו האישיים של האדם. בארצות הברית נזכר המונח לראשונה ב-1986.
במהלך עשרים וחמש השנים האחרונות חלה עלייה משמעותית בעומסי עבודה, חלקן בשל התפתחות טכנולוגיית המידע ועיקרן בשל התגברות התחרות בסביבה העסקית הגלובלית[דרושה הבהרה][דרוש מקור]. מומחים רבים חזו כי הטכנולוגיה תייתר מלאכות בית שונות ותשאיר בידי העובדים זמן רב יותר לפעילויות פנאי ותחביבים[דרוש מקור]; בספרה האחרון, "עבדים מרצון – כיצד תרבות עבודת היתר שולטת בחיינו", טוענת מדליין בנטינג (Madeleine Bunting) כי בין 1977–1997 אמריקאים שעבדו במשרה מלאה העלו את מכסת השעות השבועית הממוצעת שלהם בעשרה אחוזים מ-43.6 ל-47.1 שעות (נתונים אלו אינם כוללים את הזמן הנדרש מעובד להגיע מהבית למקום עבודתו ובחזרה).
אמריקאים רבים חווים כיום שחיקה מהירה בעקבות עבודת-יתר ולחץ מתמיד. תמונה זו חוזרת על עצמה בכל מגוון המקצועות, החל ממשרות צווארון כחול ועד להנהלה בכירה. במהלך העשור האחרון חלה עלייה באלימות במקומות עבודה, עלייה בהיעדרויות עובדים וכן עלייה בתביעות פיצויים של עובדים ממעסיקיהם, המשמשים עדויות חיות להיעדר איזון בריא בין עבודה לצורכי חיים אחרים.[דרושה הבהרה]
אנשי מקצוע בתחום הסיוע לעובדים טוענים כי קיימות סיבות רבות למצב זה, החל משאפתנות אישית, דרך דחק הנגרם כתוצאה מהתחייבויות משפחתיות ועד להתגברות קצב חידושי הטכנולוגיה. ממצאי מחקר שנערך לאחרונה על ידי המרכז האמריקני למדיניות עבודה-חיים (Center for Work-Life Policy) מצביעים על כך כי מיליון ושבע מאות אלף בני אדם מתייחסים לעבודתם ואל שעות העבודה כמוגזמות, כתוצאה מתהליכי גלובליזציה. לתנאים אלו מגוון השלכות. על פי המחקר, חמישים אחוז (50%) מהמנהלים הבכירים בתאגידים עוזבים את משרותיהם בשל סיבות של דחק ושחיקה. אף על פי ששישים וארבעה אחוז (64%) מהעובדים חשים כי הם אחראים במידה רבה ללחצי העבודה, אלו עדיין תובעים מהם מחירים כבדים. המחקר מראה כי ברמה הלאומית שבעים אחוז (70%) וברמה העולמית שמונים ואחד אחוז (81%) מהעובדים טוענים כי עבודתם משפיעה על בריאותם. בין ארבעים ושישה לחמישים ותשעה אחוז (46%–59%) מהעובדים חשים כי דחק זה משפיע על יחסיהם הבין אישיים וחיי המין שלהם. בנוסף, גברים חשים מאוימים מהסטיגמה המקושרת לאמירה "איני יכול לעשות זאת".[דרוש מקור]
סטטיסטיקות עבודה

במחקר שנערך על ידי חברת ביטוח החיים האמריקנית National Life Insurance Company נמצא כי ארבעה מתוך חמישה עובדים מצהירים כי עבודתם לחוצה "מאוד" או "באופן מוגזם". עובדים במשרות עתירות לחץ נמצאים בסיכון גבוה פי שלושה לסבול ממגוון מצבים רפואיים הקשורים לדחק, ובסיכון כפול מאחרים לעזוב עבודתם. המחקר מראה כי יותר נשים מגברים מדווחות על לחץ הקשור לקונפליקטים בין בית ועבודה.[דרוש מקור]
לחץ ואיזון עבודה-חיים

לטענת איגוד מומחי התמיכה בעובדים בארלינגטון, וירג'יניה, מספר התביעות שהוגשו על ידי אמריקאים בשל פגיעות הנובעות מלחץ הוכפל בעשור האחרון. בין שבעים וחמישה לתשעים אחוז (75%–90%) מהביקורים אצל רופא קשורים ללחץ, ולדברי המכון האמריקאי ללחץ העלות הכוללת לתעשייה הסתכמה בכ-200–300 מיליארד דולר לשנה. סטיבן ל. סאוטר (Sauter), המנהל הכללי של הסניף לפסיכולוגיה יישומית וארגונומיה של המכון הלאומי לבטיחות ובריאות תעסוקתית בסינסינטי, אוהיו, טוען כי מחקרים אחרונים מוכיחים כי "מקום העבודה הפך למקור הלחץ הגדול ביותר". מייקל פוירשטיין (Feuerstein), פרופסור לפסיכולוגיה קלינית בשירותים המאוחדים של מדעי הבריאות בבית החולים הימי בבת'סדה, טוען כי "אנו רואים גידול יתר של הפרעות עצביות במערכת השלד כתוצאה משילוב בין גורמי לחץ וארגונומיה לקויה".
בעיות הנגרמות על ידי מתח ולחץ הפכו לדאגה מרכזית הן עבור מעסיקים והן עבור עובדים. סימפטומים של הפרעות לחץ ניכרים הן בהיבט רפואי והן בהיבט פסיכולוגי. לחץ מתמיד עלול לבוא לידי ביטוי במחלות לב, בעיות בתפקוד המיני, מערכת חיסונית מוחלשת, כאבי ראש תכופים, שרירים תפוסים או כאבי גב. כמו כן, לחץ יכול לבוא לידי ביטוי בכישורי התמודדות מוחלשים, עצבנות, חוסר שקט, תחושת חוסר ביטחון, תשישות וקשיי ריכוז. לחץ עלול להוביל גם להפרעות אכילה, עישון וצריכת אלכוהול.
טקסס קוויק (Texas Quick), עד מומחה במשפטי חברות שנתבעו על ידי עובדים בשל עבודת יתר, אומר כי "כאשר מועסקים עובדים מעל יכולתם, מעבידים משלמים את המחיר". על אף שמעסיקים מסוימים חשים כי על העובדים מוטלת האחריות להוריד את הלחץ בחייהם ולדאוג לבריאותם, מרבית המומחים חשים כי האחריות המרכזית להפחתת הלחץ מוטלת על המעסיקים. לדברי אסתר מ' אוריוֹלי (Orioli), נשיאת חברת הייעוץ לניהול מתחים Essi Systems, "תוכניות הפחתת לחץ מסורתיות הטילו את האחריות להפחתת הלחץ על העובד, במקום על הארגון אליו הוא שייך. לא משנה כמה העובד בריא כאשר הוא מתחיל לעבוד, אם הוא מועסק במערכת לא פונקציונלית, הוא יישחק".
נשים ולחץ

נשים רבות חשות לחץ נוסף כאשר הן נדרשות לקבל החלטה בין "מה שטוב למשפחתן לבין מה שטוב לקריירה שלהן". על פי סילביה היולט (Sylvia Hewlett), נשיאת המרכז למדיניות חיים-עבודה, אם נשים לוקחות "פסק זמן" מחיי הקריירה שלהן על מנת לגדל את ילדיהן או לדאוג להורים קשישים, מעסיקים נוטים להתייחס אליהן כאל "לא מחויבות במלואן ובעלות פגם כלשהו בזהותן המקצועית". נשים אלו נוטות לחזור לשוק העבודה במשכורות נמוכות בהרבה מאלו להן היו זכאיות לו לא היו עוזבות לטובת טיפול במשפחתן. עובדה ידועה זאת יוצרת לחץ נוסף על נשים הנמצאות בשוק העבודה, המתמודדות יום יום עם קונפליקטים שונים בין צורכי הבית והמשפחה לדרישות הקריירה.
מחקר שנערך על ידי מכון המחקר Kenexa ‏(KRI) בדק כיצד תופסים עובדים ועובדות את האיזון עבודה-חיים, ומצא כי נשים מתייחסות באופן חיובי יותר מגברים למאמצי הארגון לסייע להן לאזן בין חובות בית ועבודה. הדוח מבוסס על ניתוח המידע שנאסף מ-10,000 עובדים אמריקאים בסקר עמדות עובדים השנתי של WorkTrends™, חטיבת הסקרים של KRI. התוצאות מעידות על שינוי בתפיסות נשים לגבי איזון בית עבודה. בעבר, נשים חשו כי קשה יותר לשמור על איזון עקב לחצי התחרות במקום העבודה מול דרישות המשפחה. עבור עובדים רבים היום, גברים ונשים כאחד, הצורך באיזון זה הופך חלק בלתי נפרד מדרישות החיים שלהם. על כן, במאמץ לשמר עובדים, מעסיקים משקיעים מאמץ רב יותר לבוא לקראת עובדיהם בהיבט זה.
ילדים להורים עובדים

מספרם של תינוקות וילדים הנמצאים בהשגחת מטפלות או מסגרות טיפול שונות במשך רוב שעות היום הולך ועולה; מספר רב של ילדים מגיעים מדי צהרי היום מבית הספר לבית ריק ומבלים זמנם במשחקי וידאו, טלוויזיה, מחשב ואינטרנט, עם מעט הדרכה והשגחה לגבי המסרים השונים המועברים במדיות אלו; איש אינו יודע את מספרם המדויק של הילדים המבלים כיום שעות רבות לבד בביתם עד שחוזרים הוריהם מעבודתם, אולם ברור כי המספרים הם במיליונים. על פי המחקר של המכון הלאומי האמריקני לבריאות הילד והתפתחות אנושית (The National Institution of Child Health and Human Development), "ככל שילד בילה זמן רב יותר במסגרות טיפול שלא בביתו, כך גדלים הסיכויים כי מורותיו בכיתה ו' ידווחו על בעיות התנהגות". הממצאים הם תוצאה של אחד המחקרים הגדולים ביותר שנערכו בארצות הברית על מסגרות טיפול בילדים והתפתחותם; הניתוח כלל התייחסות 1,364 ילדים מיום לידתם.
אחריות המעסיק

ארגונים החלו להיווכח בהשפעה הגדולה של איזון עבודה-חיים על פריון העבודה של עובדיהם. מחקר שנערך על ידי מכון המחקר Kenexa בשנת 2007 הראה כי עובדים שהפגינו אהדה למאמצי המעסיקים למציאת איזון בית עבודה הראו נכונות פחותה לעזוב את מקום העבודה, גאווה גדולה יותר במקום עבודתם, נכונות להמליץ עליו כמקום עבודה מועדף ושביעות רצון כללית גבוהה יותר.
מעסיקים יכולים להציע טווח של יוזמות ותוכניות שונות, כגון הסדרי תעסוקה גמישים הכוללים משרות חלקיות, הסדרי עבודה מרחוק וכדומה. מעסיקים פרו-אקטיביים יותר יכולים להסדיר חופשות יזומות, הקפדה על מקסימום שעות עבודה ביום ויצירת סביבת עבודה המעודדת עובדים לא להמשיך לעבוד אחרי מכסת שעות העבודה הרגילות.
חוקי עבודה

בארצות שונות במערב אירופה (אנגליה, סקנדינביה, גרמניה, הולנד וספרד) כבר נחקקו חוקי עבודה המסדירים תעסוקה גמישה להורים. בארצות שונות קיימות התייחסויות שונות לגיל הילד בגינו דורשים ההורים הסדרי תעסוקה גמישים, ולתהליכים השונים המקובלים לשם שינוי הסדרי התעסוקה.
בשנת תשס"ח (2008) עבר בישראל חוק לעידוד של שילוב וקידום נשים בעבודה ושל התאמת מקומות עבודה לנשים. חוק זה הוא ראשיתו של תהליך חקיקה אשר נועד להבטיח זכויותיהן של נשים לעבוד ולגדל משפחה במקביל, תוך אבטחת הסדרי תעסוקה גמישים במקומות עבודה אשר יאפשרו את האיזון הנדרש בפרקי חיים שונים.
ראו גם

משק בית
עבודה מהבית
תעסוקה גמישה
שיתוף במשרה
הערות שוליים

↑  M. Joseph Sirgy, Dong-Jin Lee, Work-Life Balance: an Integrative Review, Applied Research in Quality of Life 13, 2018-03-01, עמ' 229–254 doi: 10.1007/s11482-017-9509-8
↑  Hylco H Nijp, Debby GJ Beckers, Sabine AE Geurts, Philip Tucker, Michiel AJ Kompier, Systematic review on the association between employee worktime control and work-non-work balance, health and well-being, and job-related outcomes, Scandinavian Journal of Work, Environment & Health 38, 2012, עמ' 299–313
↑  Casper et al, Supplemental Material for The Jingle-Jangle of Work–Nonwork Balance: A Comprehensive and Meta-Analytic Review of Its Meaning and Measurement, Journal of Applied Psychology, 2017, עמ' 182-214 doi: 10.1037/apl0000259.supp
↑  APA PsycNet, psycnet.apa.org (באנגלית)
↑  Mark A. Tietjen, Robert M. Myers, Motivation and job satisfaction, Management Decision 36, 1998-01-01, עמ' 226–231 doi: 10.1108/00251749810211027
↑  Robert W. Rice, Janet P. Near, Raymond G. Hunt, The Job-Satisfaction/ Life-Satisfaction Relationship: A Review of Empirical Research, Basic and Applied Social Psychology 1, 1980-03, עמ' 37–64 doi: 10.1207/s15324834basp0101_4
↑  Simon L. Dolan, De-Stress at Work, Understanding and Combatting Chronic Stress, chapter 6, pp123-243, ISBN 978-1032109015, Routledge, 2023
↑  אורית דהן ואורלי צדוק (2012). מִלְקוּת לְחֵרוּת - מבט אישי ומקצועי על ליקויי למידה והפרעת קשב וריכוז, הקיבוץ המאוחד ומכון מופת
↑  פורסם ב-New Ways to Work and the Working Mother's Association in the United Kingdom
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007572671905171  PLWABN: 9810543845905606  BnF: cb16516932m (data)  GND: 7671849-9  LCCN: sh2009010770  NKC: ph860973 
אם עובדת בתקופת מלחמת העולם השנייה נפרדת מילדה בפתח גן הילדים, 1943
הבורסה לניירות ערך בטוקיו

| --- | --- |


מבנה הבורסה לניירות ערך בטוקיו
 תאריך ייסוד:  16 במאי 1949 
 עיר:  טוקיו
 מדינה:  יפן יפן
 מדדים:  מדד ניקיי 225, TOPIX 
 www.jpx.co.jp
 
הבורסה לניירות ערך בטוקיו (ביפנית: 東京証券取引所) היא בורסה לניירות ערך הממוקמת בטוקיו, בירת יפן. נכון לספטמבר 2024 היו בה 3,951 חברות רשומות, והיא הייתה הבורסה בעלת שווי שוק של 6.93 טריליון דולר אמריקני,
מה שהופך אותה לבורסה השלישית בגודלה בעולם לאחר ארצות הברית וסין. המבנה שלה ממוקם באזור העסקים של רובע צ'ואו (Chūō) בטוקיו.
מדד ניקיי 225 ומדד TOPIX הם מדדי הבורסה המובילים בבורסה לניירות ערך של טוקיו.
היסטוריה

הבורסה הוקמה ב-15 במאי 1878, והמסחר בה החל ב-1 ביוני של אותה שנה. ב-1943 אוחדו עשר הבורסות ברחבי יפן עם הבורסה של טוקיו ליצירת בורסה יפנית אחת. ב-1945, לאחר ההפצצה בנגסאקי שהתרחשה לקראת סיום מלחמת העולם השנייה, פסק זמנית המסחר בבורסה לצורך ארגון מחדש. הבורסה נפתחה מחדש ב-16 במאי 1949.
מ-1983 חלה האצה חסרת תקדים בפעילות הבורסה, ובאפריל 1987 עברה את הבורסה לניירות ערך בניו יורק מבחינת הערך הכולל של המניות הנסחרות בהת ובכך הפכה לבורסה הגדולה ביותר לניירות ערך בעולם. לאורך שנות ה-90 של המאה ה-20 חלה ירידה תלולה בפעילותה ובדירוגה, אך היא עדיין נחשבת כיום כשלישית בגודלה בעולם.
בניגוד לשאר הבורסות בכל העולם, אשר לאחר כל משבר כלכלי הן חוזרות לאחר כמה שנים לשיא חדש, מדד ניקיי 225 הגיע לשיא ב-29 בדצמבר 1989, שאחריה הידרדרה יפן לשנים רבות של שפל כלכלי ומאז הוא נפל בצורה חדה ולא הצליח ליצור שיא חדש. הבנקים ביפן נאלצו למחוק חובות בשווי כ-100 טריליון ין ומדדי הבורסה ירדו, למעט התאוששות מסוימת בתקופת בועת הדוט-קום, עד שהגיעו לשפל היסטורי אחרי האסון הגרעיני בפוקושימה ב-2011. רק ב-22 בפברואר 2024 השיג מדד ניקיי שיא חדש לאחר יותר מ-35 שנים.
בשנת 2010 השיקה בורסת טוקיו פלטפורמה מסחר ממוחשבת חדשה, המסוגלת לטפל באלפי הזמנות בשבריר שנייה, במטרה להגביר את מהירות המסחר ולשפר את התחרותיות מול בורסות יריבות ביפן ומחוצה לה. באותה שנה גם יזמה הבורסה, בשיתוף לשכת המסחר ישראל-יפן, תוכנית למשיכת חברות ישראליות על ידי מתן אפשרות להקל את התנאים לרישום כפול של חברות ישראליות למסחר, כולל הנפקות שלהן. אולם אף חברה ישראלית לא נרשמה למסחר בה.
ספר שמואל

| --- | --- |
מסיפורי ספר שמואל-שאול אצל בעלת האוב מעין דור, ציור מעשה ידי ויליאם בלייק
מסיפורי ספר שמואל-שאול אצל בעלת האוב מעין דור, ציור מעשה ידי ויליאם בלייק
 
 שפה:  עברית מקראית 
 תקופת התרחשות:  תקופת השופטים
 מספר פרקים:  55 (שמואל א' – 31 פרקים, שמואל ב' – 24 פרקים)
 מספר פסוקים:  1,506
 סדרת ספרים:  נביאים 
 הספר הקודם:  ספר שופטים 
 הספר הבא:  ספר מלכים 
 דמויות מרכזיות:  שמואל, שאול, דוד
 יצירות נגזרות:  מדרש שמואל, דוד ובת שבע 
 
ספר שְׁמוּאֵל הוא השלישי בספרי קובץ נביאים שבתנ"ך. הספר מתאר את ההתרחשויות משלהי ימי השופטים עד שלהי ימי מלכותו של דוד. הוא מגולל את פועלם של שני השופטים האחרונים, עלי הכהן ושמואל הנביא, את עליית מוסד המלוכה בראשות מלך ישראל הראשון שאול, ואת עלייתו ותקופת מלוכתו של דוד.
רקע

הספר נכתב כהמשך ישיר לספר שופטים. לפי הכתוב שם, לאחר כיבוש הארץ בידי יהושע בן נון כל שבט התנחל בנחלתו ללא מנהיג אחד לכל העם. בדורות שלפני התקופה המתוארת בספר שמואל, רווחה בשבטי ישראל שיטת המנהיגות הכריזמטית. מנהיגים אלו מכונים במקרא "השופטים". עיקרי השיטה כפי המתואר בספר שופטים:
כל שבט נלחם על נחלתו לבדו.
בעת צורך, בדרך כלל צורך ביטחוני, קם מהשבט המותקף "מושיע", מנהיג המוביל את העם לעימות עם הגורם המסכן.
לעיתים מתאגדים כמה שבטים כדי להילחם יחד.
המנהיג ממשיך להנהיג את העם גם אחרי תום העימות המזוין.
כתוצאה משיטת משילה זו, התפתחה מחזוריות היסטורית:
אחד השבטים או יותר היו נכבשים בידי גורם זר, בדרך כלל ממלכה זרה, נושעים מהשעבוד על ידי שופט, ושוב משועבדים וחוזר חלילה. המצב הביטחוני היה כל כך קשה שלמשך תקופות ארוכות שבטים איבדו חלקים גדולים מנחלתם לעמים אחרים, ושבט דן אפילו גלה לאזור רמת הגולן.
התקופה אופיינה באנרכיה בעם ישראל וחוסר אחדות. כך למשל התנהלה מלחמת אחים נגד שבט בנימין. כמו כן היו מקרים ששבטים לא באו לעזרת אחיהם במלחמה.
ברמה הערכית-דתית-פולחנית-רוחנית, פשה בעם באותה תקופה פולחן האלילים. בספר שופטים מתואר הפולחן כסיבה לשעבודים החוזרים והנשנים. כמו כן מתוארים מעשים המעידים על הידרדרות ערכית (לפחות מנקודת מבטו של בעל ספר שופטים), כמו למשל סיפור האונס של פילגש בגבעה.
תוכן הספר > משופטים למלוכה

ראשית הספר (מפרק א' עד פרק ח') מציגה תמונה עגומה בקרב עם ישראל:
שחיתות פושה בחוגי הכהונה הבכירים (שני בני עלי הכהן הגדול, חפני ופנחס).
שבטי ישראל נוחלים מפלה בקרב כנגד הפלשתים, וארון הברית נופל בשבי.
מקום הפולחן המרכזי, משכן שילה, חרב.
בתקופה הזו נולד שמואל הנביא. שמואל, בן למשפחה המתגוררת בהר אפרים, נולד לחנה, עקרה המתפללת ללידתו, אחת משתי נשותיו של אלקנה. לפני לידתו, חנה נודרת להשאיל אותו לה' – כלומר להעביר אותו כילד למשכן שילה, שם ישרת בקודש. שמו של שמואל נגזר מנדר זה.
שמואל גדל בשילה ככוהן, אינו נוטה לשחיתות כחפני ופנחס בניו של עלי הכהן, ואף מתחיל להינבא. לאחר מפלת ישראל בקרב מול הפלשתים ומות עלי, שמואל הופך למנהיג העם ועושה חיל:
תחת הנהגתו הרוחנית נוחלים שבטי ישראל ניצחון בקרב כנגד הפלשתים.
הפלשתים משיבים את ארון הברית לישראל.
הוא מסיר את האלילים מהארץ, ומקיים שגרת שיפוט ופולחן במסעו בין ערים חשובות.
עם הזדקנותו של שמואל מתמנים בניו כשופטים, ושוב חלה התדרדרות:
שחיתות פושה בקרב בניו.
ההישג מול הפלשתים נשחק ונציב פלשתים יושב בלב ארץ בנימין.
נחש מלך עמון לוחץ את שבטי עבר הירדן המזרחי.
התופעות הללו מהוות את הרקע לדרישת העם משמואל להקים מלוכה בישראל. לאחר דין ודברים מפורט בין שמואל למשלחת זקני העם, ולאחר מסר מה׳ לפיו דרישת העם אמנם מגונה אך יש לקיימה, שמואל מסכים להמליך מלך על ישראל על פי דיני המלך הכתובים בתורה.
תוכן הספר > עלייתו ונפילתו של המלך שאול

שאול, בן למשפחה פשוטה יחסית משבט בנימין, נמשח בתחילה למלך על ידי שמואל בסתר, ואחר כך עולה בגורל לעיני כל העם – אך חוזר לביתו לעבודתו הרגילה (שמואל א', ט'–י). רק לאחר שהעמונים מאיימים בכיבוש יבש גלעד הוא נוקט את פעולתו הראשונה כמלך: הוא בונה לראשונה צבא המורכב מכלל העם ויוצא להושיע את יבש גלעד, פעולה המוכתרת בהצלחה. בין הישגיו של שאול:
הקמת צבא סדיר מקצועי, בניגוד לנוהג הקודם של גיוס מיליציה עממית בהיקף מוגבל ובעת הצורך בלבד.
מלחמה בפלשתים: שאול לא הביס את הפלשתים אבל מתואר כי המלחמה הייתה "חזקה" עליהם כל ימיו. במהלך אחד הקרבות עם הפלשתים, מסתכסכים שמואל ושאול סביב ניהול הטקס הפולחני קודם הקרב.
הכאת העמלקים, שאול הכה את העמלקים מכה ניצחת; אך משום שלא הרג את אגג מלך אלא לקח אותו בשבי, ומשום שלא השמיד את מקנה העמלקים בא אליו שמואל בשליחות ה' וניבא כי מלכותו של שאול תוסר ממנו ותינתן לאחר.
הסרת עבודת האלילים: שאול גירש את המכשפים האליליים ("אבות וידעונים") מן הארץ.
שאול פיתח מערכת יחסים מורכבת ביותר עם דוד. הספר מתאר אפיזודות רבות של מפגשים בין השניים. מתואר כי דוד שימש כנגן עבור שאול, במטרה להקל על התקפי הדיכאון שמהם סבל האחרון מדי פעם. עוד מתואר כי דוד התנדב להתמודד לקרב יחידים מול גוליית הפלשתי, ובעקבות ניצחונו החל כוכבו לדרוך. שאול השיא את בתו לדוד, אשר הלך וצבר פופולריות בקרב העם. היחסים בין השניים הלכו והידרדרו, עד כדי ניסיונות רצח מצד שאול, שבעקבותיהם הפך דוד לפליט – ולאחר מכן אסף אליו עדת תומכים נאמנה, שקיבלה אותו עליה כמנהיג ולאחר מכן המליכה אותו בחברון על חלק מצומצם של העם.
נפילת שאול: שאול נהרג בקרב נגד הפלשתים על הר הגלבוע, לאחר שהעלה באוב את רוחו של שמואל ערב הקרב. שאול בחר לצאת לקרב על אף בשורת שמואל לפיה ימות יחד עם בניו למחרת.
תוכן הספר > עלייתו ומלוכתו של המלך דוד

דוד, בן למשפחת רועים מבית לחם יהודה, נמשח למלך על ידי שמואל בציווי אלוהי. דוד יצר רשת של קשרים עם בית המלך שאול (שימש כנגן המלך, שר בצבאו, בן ברית של יורש העצר יהונתן בן שאול). הוא התפרסם בעקבות הקרב נגד הענק גוליית הפלשתי, וכפרס על תפקודו בקרב זה נשא את מיכל בת המלך שאול לאישה. שאול אומנם לא רצה להשיא את בתו לדוד ובמטרה להורגו ביקש ממנו שישלם את המוהר שנקב לו שאול, מאה עורלות פלשתים, אך למרות זאת, דוד הביא לשאול מאתיים עורלות ונשא את בתו של שאול. עם הזמן הסתכסך עם שאול והפך מבוקש בידי המלך. דוד וחבורת לוחמיו ברחו ומצאו מקומות מקלט שונים ברחבי הארץ – בין היתר מצא דוד מקלט בגת הפלשתית. שבע שנים אחרי מותו של שאול, מלך דוד בחברון – ומסתבר שהיו עימותים  ממושכים בין נאמני דוד (בעיקר משבט יהודה) לנאמני בית שאול (משאר העם).
עם נפילת שאול ויהונתן בקרב, קונן דוד את קינתו המפורסמת וכרת ברית עם העם בה התמנה למלך.