stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פאול מילר-קמפף
ביוגרפיה

קאמפף קיבל את הכשרתו הראשונה בין השנים 1883–1886 באקדמיה לאמנויות של דיסלדורף, אחר כך באקדמיה של קרלסרוהה אצל גוסטב שנלבר (1851–1917) ולבסוף באקדמיה בברלין בסטודיו של הנס גודה (1825–1903).
בשנת 1905 התחתן עם תלמידתו, אלזה שווגר, והתמנה לפרופסור כעבור שנה. משנת 1908 התגורר בהמבורג, לימים חבר באגודת האמנים בהמבורג. בשנת 1904 הוא ואשתו היו מייסדים של החברה לאמנות אולדנבורג.
מילר-קמפף היה אמן נוף מצליח. הוא ייצר בצבעי מים, פסטלים ורישומים, כמו גם עיצובי רהיטים וגלויות רבות. הוא היה גם ליטוגרף מוכשר והפיק איורי ציפורים למהדורה המתוקנת של ספר על ציפורים בטבע של נאומן.
במהלך חייו נרכשו עבודותיו על ידי מוזיאונים ברוסטוק, באולדנבורג, בקיל ובהמבורג, ונרכשו על ידי אספנים פרטיים רבים מארגנטינה ועד סין. הנסיך אייטל פרידריך, בנו השני של הקיסר וילהלם השני, רכש כמה מעבודותיו של מילר-קמפף לחצר הקיסרית בשנת 1908.
בטיול בשנת 1889 עם חברו, אוסקר פרנצל (1855–1915), הם גילו את כפר הדייגים המבודד ארנשופ. מילר-קאמפף היה כל כך התרשם מהכפר המבודד ועבר לשם, בנה לעצמו בית בשנת 1892, והקים את בית הספר לציור של סנט לוקאס בשנת 1894.
אמנים עמיתים הלכו אחריו, ועד מהרה נוצרה מושבת האמנים ביתם של: אנה גררסהיים (1852–1921), אליזבת פון איקן (1862–1940), פרידריך וכנהוזן (1859–1925), פריץ גרי (1850–1924), היינריך שלוטרמן (1859–1922), תיאובלד שורן (1866–1913) והוגו ריכטר-לפנסדורף (1854–1904).
גלריה

עגורים
נוף חורפי
כפר דייגים
הים הבלטי ליד ארנשופ
סופה
אגם קוניג
נוף ביער
חוף סוער ליד ארנשופ
הערות שוליים

↑  Paul Müller-Kaempff | artnet, www.artnet.com
↑  ""Light, air, freedom" – The Ahrenshoop artists' colony turns 125", Human Rights Documents Online
↑  Paul Müller- Kaempff (1861 Oldenburg - 1941 Berlin), www.paul-mueller-kaempff.de
↑  Paul Müller-Kaempff Oil Painting on Board Impressionistic Landscape, EBTH (באנגלית)
↑  Paul Müller-Kaempff - Mitbegründer der Künstlerkolonie Ahrenshoop, Haus Wieckin, ‏2019-02-17 (ב־)
↑  "Paul Müller-Kaempff – Gründervater der Ahrenshooper Künstlerkolonie | Ahrenhoop Kunst" (ארכיון)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 131383388  ISNI: 0000 0000 8266 3684  LCCN: nr2006032943  RKD: 227653  ULAN: 500168157  VIAF: 74983173   WorldCat (עם VIAF): 74983173
עונת 1998/1999 ב-NBA

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  5 בפברואר 1999
 תאריך סיום:  25 ביוני 1999
 מספר קבוצות:  29
 מספר משחקים לקבוצה:  50
 דראפט 1998
 בחירה ראשונה:  מייקל אולווקנדי
 על ידי:  לוס אנג'לס קליפרס
 העונה הסדירה
 המאזן הטוב ביותר:  סן אנטוניו ספרס
 MVP של העונה הסדירה:  קארל מלון (יוטה ג'אז)
 מלך הסלים:  אלן אייברסון (פילדלפיה 76')
 הפלייאוף
 אלופת המזרח:  ניו יורק ניקס
 אלופת המערב:  סן אנטוניו ספרס
 סדרת הגמר
 אלופה:  סן אנטוניו ספרס
 MVP של סדרת הגמר:  טים דאנקן
 → 1997/19981999/2000 ←
 
עונת 1998/1999 היא העונה ה-53 של ליגת ה-NBA. בעקבות שביתת שחקנים התעכבה תחילת העונה והיא החלה רק ב-5 בפברואר 1999. בעונה המקוצרת שיחקה כל קבוצה 50 משחקים בלבד במהלך העונה הסדירה ומשחק האולסטאר בוטל. העונה הסתיימה כשסן אנטוניו ספרס זכתה בתואר האליפות הראשון שלה לאחר שניצחה בסדרת הגמר את ניו יורק ניקס בתוצאה 1–4. טים דאנקן זכה בתואר ה-MVP של סדרת הגמר לאחר שהעמיד במהלך הסדרה ממוצעים של 27.4 נקודות, 14.0 ריבאונדים ו-2.2 חסימות למשחק. ניו יורק ניקס הגיעה למעמד הגמר למרות שהייתה מדורגת רק במקום השמיני במזרח ובכך הפכה לראשונה לעשות זאת והיחידה עד לשנת 2023, בה עשתה זאת מיאמי היט. ל-MVP של העונה הסדירה נבחר קארל מלון מיוטה ג'אז, בפעם השנייה בקריירה, שקלע 23.8 נקודות בממוצע למשחק לאורך העונה והוביל את קבוצתו למאזן הניצחונות השני בטיבו בליגה (37-13, זהה למאזנה של סן אנטוניו שדורגה מעל יוטה בשל יתרון במפגשים הישירים בין הקבוצות).
העונה הסדירה

| מזרח> # | מזרח> קבוצה | מזרח> ניצחונות | מזרח> הפסדים | מזרח> אחוז ניצחונות | מזרח> פער מהמובילה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מיאמי היט* | 33 | 17 | 0.660 | – |
| 2 | אינדיאנה פייסרס* | 33 | 17 | 0.660 | – |
| 3 | אורלנדו מג'יק | 33 | 17 | 0.660 | – |
| 4 | אטלנטה הוקס | 31 | 19 | 0.620 | 2 |
| 5 | דטרויט פיסטונס | 29 | 21 | 0.580 | 4 |
| 6 | פילדלפיה 76' | 28 | 22 | 0.560 | 5 |
| 7 | מילווקי באקס | 28 | 22 | 0.560 | 5 |
| 8 | ניו יורק ניקס | 27 | 23 | 0.540 | 6 |

| 9 | שארלוט הורנטס | 26 | 24 | 0.520 | 7 |
| 10 | טורונטו ראפטורס | 23 | 27 | 0.460 | 10 |
| 11 | קליבלנד קאבלירס | 22 | 28 | 0.440 | 11 |
| 12 | בוסטון סלטיקס | 19 | 31 | 0.380 | 14 |
| 13 | וושינגטון ויזארדס | 18 | 32 | 0.360 | 15 |
| 14 | ניו ג'רזי נטס | 16 | 34 | 0.320 | 17 |
| 15 | שיקגו בולס | 13 | 37 | 0.260 | 20 |
| מערב> # | מערב> קבוצה | מערב> ניצחונות | מערב> הפסדים | מערב> אחוז ניצחונות | מערב> פער מהמובילה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | סן אנטוניו ספרס* | 37 | 13 | 0.740 | – |
| 2 | פורטלנד טרייל בלייזרס* | 35 | 15 | 0.700 | 2 |
| 3 | יוטה ג'אז | 37 | 13 | 0.740 | – |
| 4 | לוס אנג'לס לייקרס | 31 | 19 | 0.620 | 6 |
| 5 | יוסטון רוקטס | 31 | 19 | 0.620 | 6 |
| 6 | סקרמנטו קינגס | 27 | 23 | 0.540 | 10 |
| 7 | פיניקס סאנס | 27 | 23 | 0.540 | 10 |
| 8 | מינסוטה טימברוולבס | 25 | 25 | 0.500 | 12 |

| 9 | סיאטל סופרסוניקס | 25 | 25 | 0.500 | 12 |
| 10 | גולדן סטייט ווריורס | 21 | 29 | 0.420 | 16 |
| 11 | דאלאס מאבריקס | 19 | 31 | 0.380 | 18 |
| 12 | דנוור נאגטס | 14 | 36 | 0.280 | 23 |
| 13 | לוס אנג'לס קליפרס | 9 | 41 | 0.180 | 28 |
| 14 | ונקובר גריזליס | 8 | 42 | 0.160 | 29 |
‏*כוכבית מסמנת קבוצה שסיימה ראשונה בבית שלה.
מובילי הקטגוריות הסטטיסטיות

| קטגוריה | שחקן | קבוצה | ערך |
| --- | --- | --- | --- |
| נקודות למשחק | אלן אייברסון | פילדלפיה 76' | 26.8 |
| ריבאונדים למשחק | כריס ובר | סקרמנטו קינגס | 13.0 |
| אסיסטים למשחק | ג'ייסון קיד | פיניקס סאנס | 10.8 |
| חטיפות למשחק | קנדל גיל | ניו ג'רזי נטס | 2.7 |
| חסימות למשחק | אלונזו מורנינג | מיאמי היט | 3.9 |
| אחוזים מהשדה | שאקיל אוניל | לוס אנג'לס לייקרס | 57.6% |
| אחוזים לשלוש | דל קרי | מילווקי באקס | 47.6% |
| אחוזים מקו העונשין | רג'י מילר | אינדיאנה פייסרס | 91.5% |
| נקודות מדד | שאקיל אוניל | לוס אנג'לס לייקרס | 30.6 |
פרסים

MVP של העונה הסדירה - קארל מלון, יוטה ג'אז
שחקן ההגנה של העונה - אלונזו מורנינג, מיאמי היט
רוקי העונה - וינס קרטר, טורונטו ראפטורס
השחקן השישי של העונה - דארל ארמסטרונג, אורלנדו מג'יק
השחקן המשתפר של העונה - דארל ארמסטרונג, אורלנדו מג'יק
מאמן העונה - מייק דאנליבי, פורטלנד טרייל בלייזרס
מנהל העונה - ג'ף פיטרי, סקרמנטו קינגס
פרס הספורטיביות - הרסי הוקינס, סיאטל סופרסוניקס
פרס האזרחות - בריאן גרנט, פורטלנד טרייל בלייזרס
פרסים > פרסים עונתיים

| החמישייה הראשונה | החמישייה השנייה | החמישייה השלישית |
| --- | --- | --- |


| ג'ייסון קיד (פיניקס) | טים הארדוויי (מיאמי) | ג'ון סטוקטון (יוטה) |
| אלן אייברסון (פילדלפיה) | גארי פייטון (סיאטל) | קובי בראיינט (לייקרס) |
| קארל מלון (יוטה) | גרנט היל (דטרויט) | קווין גארנט (מינסוטה) |
| טים דאנקן (סן אנטוניו) | כריס ובר (סקרמנטו) | אנטוניו מקדייס (דנוור) |
| אלונזו מורנינג (מיאמי) | שאקיל אוניל (לייקרס) | האקים אולאג'ואן (יוסטון) |
| החמישייה הראשונה | החמישייה השנייה |
| --- | --- |


ג'ייסון קיד (פיניקס): מוקי בליילוק (אטלנטה)
גארי פייטון (סיאטל): מוקי בליילוק (אטלנטה)
סקוטי פיפן (שיקגו): אדי ג'ונס (לייקרס/שארלוט)
קארל מלון (יוטה): פי. ג'יי. בראון (מיאמי)
טים דאנקן (סן אנטוניו): ת'יאו ראטליף (פילדלפיה)
אלונזו מורנינג (מיאמי): דיקמבה מוטומבו (אטלנטה)
| החמישייה הראשונה | החמישייה השנייה |
| --- | --- |


ג'ייסון ויליאמס (סקרמנטו): קטינו מובלי (יוסטון)
מייק ביבי (ונקובר): מייקל דיקרסון (יוסטון)
וינס קרטר (טורונטו): אנטואן ג'יימיסון (גולדן סטייט)
פול פירס (בוסטון): מייקל דוליאק (אורלנדו)
מאט הארפרינג (אורלנדו): מייקל אולווקנדי (קליפרס)
הערות שוליים

↑  סיכום עונת 1998/1999, nba.com
↑  סיכום דראפט 1998, nba.com
| עונות בליגת ה-NBA |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-1940 | 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| שנות ה-1950 | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 |  |
| שנות ה-1960 | 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 |  |
| שנות ה-1970 | 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 |  |
| שנות ה-1980 | 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 |  |
| שנות ה-1990 | 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| שנות ה-2000 | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 |  |
| שנות ה-2010 | 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 |  |
| שנות ה-2020 | 2019/2020 (הבועה) • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
קארל מלון, ה-MVP של העונה הסדירה
עם כוח גדול באה אחריות גדולה

"עם כוח גדול באה אחריות גדולה" (באנגלית: "With great power comes great responsibility") הוא פתגם רווח בציבור, שנהיה פופולרי לאחר שהופיע בספרי הקומיקס וסרטי קולנוע של ספיידרמן מבית מארוול קומיקס. פתגמים דומים לו הופיעו לפחות מאז המאה הראשונה לפנה"ס.
היסטוריה > ספיידרמן

הביטוי הספציפי "עם כוח גדול באה אחריות גדולה" התפתח מהופעתו הראשונה של ספיידרמן ב-"Amazing Fantasy" (אנ') מספר 15, משנת 1962, שנכתב על ידי עורך הקומיקס סטן לי. הביטוי, שלא נאמר על ידי אף דמות, מופיע רק בפאנל (אנ') האחרון של הקומיקס:
ודמות רזה ושקטה מתפוגגת אט אט בחושך המתכנס, מודעת לבסוף שבעולם הזה, עם עוצמה גדולה צריכה לבוא גם – אחריות גדולה!
המקור באנגלית
And a lean, silent figure slowly fades in the gathering darkness, aware at last that in this world, with great power there must also come -- great responsibility!
הקשר של הביטוי לדוד בן (אנ') הופיע רק מאוחר יותר. בעוד שלדוד בן היו רק שתי שורות בסיפור המקורי, וכן בסיפורים ובפלאשבקים מאוחרים יותר שהתרחשו כאשר בן היה בחיים, הפכו את הביטוי למפרע לאחת מהדרשות של הדוד בן לפיטר. האזכור הראשון של הדוד בן אומר את הביטוי לפיטר היה רק ב-1972, כאשר המוזיקאי רון דנטה (אנ') כלל אותו באלבומו "Spider-Man: A Rockomic". עם זאת, הייחוס הזה לא הופיע באופן ישיר בקומיקס של מארוול קומיקס עד ל-1987, כשיצא הקומיקס "Spider-Man vs. Wolverine #1" של כריסטופר פריסט (אנ'), אם. די. ברייט (אנ') ואל ויליאמסון. הקומיקס הראשון שהופיע שהדוד בן אומר ישירות לספיידרמן את הביטוי היה בקומיקס "The Amazing Spider-Man" (אנ') (סדרה 2) מספר 38.
הביטוי זכה לפופולריות ומשמעות בתרבות הפופולרית בעקבות אמירת הביטוי על ידי הדוד בן (קליף רוברטסון) ופיטר פארקר (טובי מגווייר) בסרט "ספיידרמן" משנת 2002. הביטוי נאמר על ידי ריצ'רד פארקר (אנ') (קמפבל סקוט) בסצנה של הסרט "ספיידרמן המופלא 2". כמו כן, הביטוי נאמר בסרט "ספיידרמן: אין דרך הביתה", על ידי דודה מיי (אנ') (מריסה טומיי) לפיטר פארקר (טום הולנד) רגעים לפני מותה של דודה מיי. כמו כן, בסרט זה, פיטר פארקר (טובי מגווייק) מזהה את הביטוי ומשלים את המשפט הזה, לאחר שפיטר פארקר (טום הולנד) מספר לגרסאות החלופיות שלו על כל שהדודה מיי אמרה לו את זה. וריאצות שונות של הביטוי הופיעו גם בסרטים אחרים של ספיידרמן, בין היתר דוקטור אוקטופוס (אלפרד מולינה) ב-"ספיידרמן 2" ("אינטליגנציה היא לא פריבילגיה, זו מתנה, ואתה משתמש בה לטובת האנושות"), הדוד בן (מרטין שין) ב-"ספיידרמן המופלא" ("אתה מאוד דומה לאבא שלך. אתה באמת כזה, פיטר, וזה דבר טוב. אבל אביך חי לפי פילוסופיה, עיקרון, באמת. הוא האמין שאם אתה יכול לעשות דברים טובים עבור אנשים אחרים, יש לך חובה מוסרית לעשות את הדברים האלה! זה מה שעומד כאן על הכף. לא בחירה. אחריות"), ופיטר פארקר (טום הולנד) לטוני סטארק ב-"קפטן אמריקה: מלחמת האזרחים" ("כשאתה יכול לעשות את הדברים שאני יכול, אבל אתה לא... ואז הדברים הרעים קורים... הם קורים בגללך").
פירושים מחודשים עכשוויים של הסרט, כולל בסרט "ספיידרמן" משנת 2002 ובקומיקס "Ultimate Spider-Man" (אנ'), מתארים את הדוד בן כאדם שאומר את המשפט הזה לפיטר פארקר בשיחה האחרונה שלהם יחד. הקומיקסאי גרג פאק (אנ') סבר כי המוטו הוא "אחד הצווים המוסריים הגדולים ביותר בכל תרבות הפופ של ארצות הברית".
נוסח זה של הביטוי הופיע בכתביהם של עיתונאים, פוליטיקאים וסופרים, וכן בפסקי בית המשפט העליון של ארצות הברית.
לקריאה נוספת

Mui, Ylan (19 בדצמבר 2018). "China uses Spider-Man motto to slam US over trade at tense WTO meeting". CNBC (באנגלית). נבדק ב-29 באפריל 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
Whitbrook, James (20 במרץ 2019). "Spider-Man: Life Story Offers a Fascinating Thought Experiment for Peter Parker's Oldest Mantra". io9. נבדק ב-29 באפריל 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
News Corp Australia (23 בדצמבר 2010). "US President Barack Obama quotes Spider-Man at press conference". The Sunday Times (באנגלית). Perth. נבדק ב-29 באפריל 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
"'With great power comes great responsibility': how 'Spiderman' inspired rail minister". Malayala Manorama. 26 באוקטובר 2017. נבדק ב-29 באפריל 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
עם סגולה

ערך זה עוסק בתואר לדבר נעלה ובלעדי. אם התכוונתם לביטוי ליכולת על-טבעית, ראו .
סגולה היא מונח מקראי שפירושו הוא אוצר ייחודי ונעלה. בין השימושים המקראיים המוכרים למילה סגולה הוא כינויו של עם ישראל בשם "עם סגולה". במהלך הדורות קיבל המונח פרשנות נוספת לפעולה כלשהי בעלת השפעה רוחנית-מיסטית חיובית, בדומה למונח סגולה בעולם המאגיה.
מופעים קדומים

המילה סגולה מופיעה בתנ"ך שמונה פעמים, ובחמש מתוכן היא מתארת את עם ישראל. למשל, לקראת מעמד הר סיני נאמר: ”וְעַתָּה אִם שָׁמוֹעַ תִּשְׁמְעוּ בְּקֹלִי וּשְׁמַרְתֶּם אֶת בְּרִיתִי וִהְיִיתֶם לִי סְגֻלָּה מִכָּל הָעַמִּים כִּי לִי כָּל הָאָרֶץ”.
בשאר המקומות שהמילה מוזכרת נראה שהיא מתפרשת במשמעות של אוצר. כך, למשל, בספר דברי הימים נאמר: ”וְעוֹד בִּרְצוֹתִי בְּבֵית אֱלֹהַי יֶשׁ לִי סְגֻלָּה זָהָב וָכָסֶף נָתַתִּי לְבֵית אֱלֹהַי לְמַעְלָה מִכָּל הֲכִינוֹתִי לְבֵית הַקֹּדֶשׁ” (דברי הימים א', כ"ט, ג')
בתלמוד נאמר, שאין להשיב לקטן פיקדון שהתקבל ממנו, כדי שלא יבזבזנו, אלא יעשו ממנו "סגולה" - לקנות לו מהם נכס יקר עד שיגדל וישתמש בו.
מאי סגולה? רב חסדא אמר: ספר תורה; רבה בר רב הונא אמר: דיקלא דאכל מיניה תמרי.
ביאור הביטוי

מובנו הבסיסי של המונח 'סגולה' הוא דבר חשוב שנבחר והוצפן באוצר מיוחד. כמו כן הביטוי הרווח "יחיד סגולה" נובע ממקור זה, ופירושו: יחיד במינו.
אולם לצד מובן זה ישנם מובנים נוספים למונח סגולה: רבי יהושע בן קרחה הסביר את הפסוק "וִהְיִיתֶם לִי סְגֻלָּה מִכָּל הָעַמִּים" במובן של קניין, כשם שאדם שמסגל לעצמו דבר מה, פירושו שהוא רוכש אותו. בדומה לכך, בשפה האכדית משמעות המילה Sagullu היא עדר. ולפי הסבר זה משמעות "וִהְיִיתֶם לִי סְגֻלָּה" היא שעם ישראל יהיו מושגחים על ידי ה' כרועה.
לפי הסברו של ליונשטם, הכינוי 'עם סגולה' לקוח מהמונח הפוליטי sig/kiltu, שמציין בטקסטים באוגרית את הווסל שהשליט מעדיף. במקרא המונח הוּמר מהמישור הפוליטי למישור הדתי, כדי לתאר את היחס בין ה' לבין הווסל המועדף שלו, ישראל.
בתרגום אונקלוס על הפסוק "וִהְיִיתֶם לִי סְגֻלָּה", פירש את המילה "סגולה" כ"עם חביב", כלומר אהוב.
על פי המדרש, מציין המושג סגולה אוצר רוחני וייחודי מן הגדולות שנתן הקב"ה לעמו ישראל כשכר על קבלת התורה.
סגולת ישראל - עם סגולה

על פי היהדות, בהתבסס על הפסוק "וִהְיִיתֶם לִי סְגֻלָּה מִכָּל הָעַמִּים" ופסוקים ברוח זו, עם ישראל הוא עם מיוחד משאר העמים, אך קיימת מחלוקת בראשונים (למשל בין הרמב"ם לכוזרי) אם ה'סגולה' מתבטאת בתכונות מולדות או בתכונות נרכשות. דעת הרב קוק משלבת את שתי ההשקפות[דרושה הבהרה]. מדעתו של רבי מאיר בתלמוד הבבלי עולה שכל עליונות ישראל כלפי האומות היא רק בעוסקם בתורה. "אפילו נכרי ועוסק בתורה הרי הוא ככהן גדול".
ההשקפה שסגולת ישראל היא עניין מולד שימשה במרוצת הדורות אֲמַתְלָה לשנאת יהודים.[דרוש מקור]
המשמעות בימינו

בעקבות ספרות הקבלה, מובנה של המילה 'סגולה' הוסב לפעולה כלשהי שאינה מצווה מהתורה, שמסוגלת לגרום להשפעות חיוביות באופן מיסטי. עיסוק נרחב בנושא 'סגולות' קיים בספרות הרבנית עוד מתקופת התלמוד, וביתר שאת במאות השנים האחרונות.
ראו גם

אור לגויים
הערות שוליים

↑  ראו שמות, י"ט, ה', דברים, ז', ו', שם י"ד, ב', שם כ"ו, י"ח ותהלים, קל"ה, ד'; מלאכי, ג', י"ז, קהלת, ב', ח' ודברי הימים א', כ"ט, ג'.
↑  חמש הראשונות בהערה הקודמת
↑  ספר שמות, פרק י"ט, פסוק ה'
↑  ראו למשל רש"י ומצודות על אתר
↑  מיכאל סגל, ספר היובלים עמוד 220
↑  "סגולה במקרא ובתלמוד: אוצר יקר". ראו, ד"ר יום טוב לוינסקי, 'אנציקלופדיה של הווי ומסורת ביהדות', כרך ב', עמוד 469
↑  "מצינו במדרש [במדבר רבה פרק יד כב]: ג' מיני קורבנות השלמים הם כנגד כוהנים, לוויים וישראלים וכנגד ג' גדולות שנתן להם הקב"ה בשכר שקיבלו את התורה: סגולה, ממלכת כוהנים ועם קדוש. סגולה - לוויים, ממלכת כוהנים - כוהני צדק, עם קדוש - ישראלים." ראו, ד"ר יום טוב לוינסקי, 'אנציקלופדיה של הווי ומסורת ביהדות', כרך ב', עמוד 469
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף נ"ט, עמוד א'
פדניוס דיוסקורידס

| --- | --- |

 לידה:  40? אנזארבוס, טורקיה 
 פטירה:  90? (בגיל 50 בערך) 
 מדינה:  רומא העתיקה 
 
פדניוס דיוסקורידס (Pedanius Dioscorides; ביוונית: Πεδάνιος Διοσκορίδης; ‏ 40 – 90 לספירה לערך) היה רופא, פרמקולוג ובוטניקאי יווני מאנאזרבוס שבקיליקיה. דיוסקורידס עסק ברפואה ברומא בתקופת נירון קיסר, והכיר רפואות מכל רחבי העולם היווני-רומי.
חיבורו

דיוסקורידס כתב ספר בן חמישה כרכים ביוונית בשם Περί ὕλης ἰατρικής (על עניינים רפואיים (אנ'); בתרגום הלטיני של ספרו: De Materia Medica), שהיה אחד מספרי רפואת הצמחים המשפיעים בעולם, ונותר בשימוש מעשי עד המאה ה-17. שלא כמו סופרים קלאסיים רבים, עבודותיו לא "התגלו מחדש" בתקופת הרנסאנס, כיוון שספרו מעולם לא אבד, והוא הועתק שוב ושוב בעותקים רבים לאורך הדורות, פעמים רבות עם הערות ותוספות.
ספרו של דיוסקורידס חשוב לא רק להיסטוריה של רפואת הצמחים; הוא נותן מידע רב על עשבי תיבול בהם השתמשו היוונים, הרומאים ותרבויות עתיקות אחרות. הספר כולל גם שמות של הצמחים בשפות תרקיה ודקיה, שבלעדיו היו אובדים. בסך הכל, מוזכרים בספר כ-600 צמחים שונים והוא אולי העדות האתנובוטנית הקדומה ביותר המוכרת כיום, זאת למרות שתיאורי הצמחים מעורפלים במידת מה, וחוקרים בני ימינו לא תמיד מצליחים לזהות באילו צמחים מדובר.
כמה עותקים מאוירים של De Materia Medica שרדו, חלקם מוקדמים מאוד - מן המאות החמישית והשביעית לספירה.
משחותיו של דיוסקורידס מוזכרות בהערת אגב בספר "קנדיד" מאת וולטר.
עותק מאויר של הכרך "רפואות ערביות פשוטות" מאת דיוסקורידס, מהמאה ה-13, מוצג במוזיאון הבריטי
עותק מאויר של התרגום הלטיני לספרו של דיוסקורידס מהמאה ה-15, ביזנטיון
עותק מאויר של התרגום הערבי לספרו של דיוסקורידס, מהמאה ה-12 או המאה ה-13, ספרד
חיבורו > דיוסקורידס על ארץ יהודה

חיבורו של דיוסקורידס כולל מספר אזכורים לתוצרתה של ארץ יהודה. הוא מספר על שיח הבלסם, "הגדל רק ביהודה בעמק מסוים" (De Materia Medica, I, 19:1); הוא מציין שהשרף של האלה מופק בין היתר גם ביהודה (I, 71:1); הוא מספר ש"האספלט היהודי שונה מהשאר. זה שיש לו ברק בצבע ארגמן וניחוח חזק והוא כבד, הוא יפה; ואילו הסוג השחור והמלוכלך הוא גרוע, מאחר שהוא מהול בתערובת של זפת" (I, 73:1); הוא מציין ש"מיץ הסקמוניה‏ (אנ') הסורי וזה המופק ביהודה הם הגרועים ביותר" (IV, 170:3); הוא מספר ש"האבן היהודית מופקת ביהודה" מסייעת לסובלים מקשיים במתן שתן ומאבנים בדרכי השתן (V, 137). במקום אחר הוא מזכיר את העיר פטרה ומציין שהיא נמצאת "בקרבת יהודה" (IV, 157:1).
הערות שוליים

↑  מנחם שטרן - Menahem Stern, Greek and Latin Authors on Jews and Judaism, Jerusalem, 1976, Vol. I, LXV. Dioscorides, pp. 422-425
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007590907305171  PLWABN: 9810674469605606  BIBSYS: 95001407  BNC: 000187067  BNE: XX880203  BnF: cb13092799r (data)  CANTIC: a1141408x  CiNii: DA01525983  GND: 118843400  ICCU: CFIV062527  ISNI: 0000 0000 9480 3939  LCCN: n83204415  NDL: 00437970  NKC: nlk20000083449  NLA: 35801425  NLG: 202122  NSK: 000662082  NTA: 069916179  RERO: 02-A000051764  SELIBR: 183044  SUDOC: 033801223  Trove: 1093640  VcBA: 495/55884  VIAF: 78822798   WorldCat (עם VIAF): 78822798 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רופאים ובנושא יוונים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פאול לנדאו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 באוגוסט 1880 Namysłów, רפובליקת פולין 
 פטירה:  14 במרץ 1951 (בגיל 70) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  גרמניה, ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת לייפציג 
 
פאול לנדאו (לאנדאו) (בגרמנית: Paul Landau;‏ 17 באוגוסט 1880, נַמסלאו, שלזיה, גרמניה – 15 במרץ 1951, תל אביב) היה מבקר אמנות (אמנות פלסטית, תיאטרון וספרות), עיתונאי וסופר יהודי-גרמני-ישראלי.
קורות חיים

פאול לנדאו נולד להדוויג (מצאצאי ר' יחזקאל לנדא) ולפרדיננד, עורך דין ונוטריון, בעיירה נמסלאו (Namslau) שבשלזיה, גרמניה (כיום נמיסלוב (Namysłów) בפולין).
סיים את לימודיו התיכוניים בברסלאו. למד בתחילה משפטים, ואחר פנה ללמוד היסטוריה, תולדות הספרות והאמנות במינכן, לייפציג וברסלאו, שם קיבל ב-1904 תואר דוקטור, על עבודה שעסקה ברומנים של הסופר הגרמני בן המאה ה-19 קארל פון הולטיי (אנ'). בין מוריו אריך שמידט (אנ') לאמפּרֶכט (אנ').
בתום לימודיו נמשך לחוגי הספרות והעיתונות, מ-1905 עבד בסוכנות ידיעות בברלין ומ-1909 היה עורך ומבעלי הסוכנות "Welt und Wissen", שסיפקה לעיתונות הערכת ספרות וסקירות על הישגים בתחומי הרוח והמחקר, ובמסגרת זו כתב מאמרים ופיליטונים רבים בנושאי ספרות, אמנות, תיאטרון והיסטוריה תרבותית, שהתפרסמו ביומונים ובכתבי עת רציניים. בנוסף, שימש כמבקר התיאטרון של כמה עיתונים והרבה לכתוב בעיתוני ברלין על שירה בלשונות שונות, תולדות התיאטרון, ציור ופיסול. הוא היה מהראשונים בגרמניה שהעריכו את יצירותיו של פול סזאן, והיה מיודד עם רנואר ואימפרסיוניסטים חשובים אחרים. מ-1921 כתב למגזין התרבות "פאוסט" (Faust), וב-1923–25 שימש כמו"ל וכעורך שלו. באותה עת פרסם כמה עבודות מחקר, בהן מונוגרפיות על הצייר ואמן התחריטים דניאל חודובייצקי ועל המייסטרזינגר (אנ') הנס זאקס.
ב-7 במרץ 1935, שנתיים לאחר עליית הנאצים לשלטון בגרמניה, עלה לארץ ישראל עם רעייתו כשבאמתחתו ספרייתו העשירה, בת אלפי כרכים, והתיישב בתל אביב. בארץ שימש כמבקר אמנות עד מותו, תחילה ב"על המשמר", ואחר-כך ב"הדור", "בטרם" ו"ידיעות חדשות" (בשפה הגרמנית), שם פרסם בקביעות רשימות על אמנות ותערוכות.
לנדאו נישא ב-1909 לסופיה לבית ברסלאואר. לשניים נולדה בת אחת, אווה.
לנדאו נפטר ב-1951, בשנה ה-71 לחייו. נקבר בבית העלמין קריית שאול.
אלמנתו סופיה נפטרה ב-1985, ונטמנה לצדו.
אוסף על שמו הופקד בספרייה הלאומית על ידי שתי נכדותיו ב-2013 כאשר הספרייה הפרטית שלו נתרמה על ידי משפחתו מספר שנים לאחר מותו.
ספריו

Art and Women Artists in Israel, הוצאת ויצו, תל אביב, 1949.
הומניסטים: (דיוקנאות של גדולי הספרות); עברית: צבי בר-מאיר; פתח דבר מאת ק' וורמן, מנהל בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי, תל אביב: דביר ('ספרית דביר לעם'), תשי"ח 1958.
לקריאה נוספת

"לנדאו, ד"ר פאול", אנציקלופדיה כללית יזרעאל, כרך ו, תל אביב: יזרעאל, תשי"ג, עמ' 1661.
"Landau, Paul," In: Renate Heuer (Hrsg.), Lexikon deutsch-jüdischer Autoren, Bd. 15, München: Saur, 2007, S. 46-51.
Wolfgang Martens, "Landau, Paul," In: Neue Deutsche Biographie (NDB), Bd. 13, Berlin: Duncker & Humblot, 1982, ISBN 3-428-00194-X, S. 486 f. (סרוק).
הערות שוליים

↑  Karl von Holteis romane. Ein beitrag zur geschichte der deutschen unterhaltungs-Litteratur im XIX. Jahrhundert.
↑  פ. גץ, לדמותו של ד"ר פאול לנדאו: (שבעה לפטירתו), דבר, 23 במרץ 1951.
↑  "לנדאו, ד"ר פאול", אנציקלופדיה כללית יזרעאל, כרך ו, תל אביב: יזרעאל, תשי"ג, עמ' 1661.
↑  פאול לנדאו באתר חברה קדישא ת"א–יפו.
↑  ארכיון אסף פאול לנדאו, בספרייה הלאומית
↑  סקירה: ספרים חדשים מן האצטבה: "הומאניסטים", מעריב, טורים 1–2, 14 במרץ 1958.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264262805171  PLWABN: 9810581539305606  BnF: cb10244512p (data)  GND: 116671114  ISNI: 0000 0000 8194 3633  LCCN: no98067578  NKC: xx0222400  NTA: 073242802  SUDOC: 083058397  VIAF: 3228225   WorldCat (עם VIAF): 3228225
עונת 1977/1978 בליגה הלאומית

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  8 באוקטובר 1977 – 13 במאי 1978 (218 ימים)
 מספר משתתפות:  14
 הזוכה:  מכבי נתניה
 מספר משחקים:  182
 מספר שערים:  404 (2.22 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ישראל דוד לביא (17 שערים)
 השחקן המצטיין:  ישראל עודד מכנס
 → 1976/19771978/1979 ←
 
עונת 1977/1978 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-22 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. הקבוצה שעלתה לליגה הלאומית לעונת 1977/1978 הייתה הפועל חדרה. בתום העונה סיימה מכבי נתניה במקום הראשון וזכתה באליפות. המבקיע המצטיין של העונה היה דוד לביא ממכבי נתניה שכבש 17 שערים.
לליגת המשנה ירדו בסיום העונה הכח מכבי רמת גן והפועל עכו. בעקבות החלטת ההתאחדות לכדורגל להגדיל את מספר הקבוצות בליגה ל-16 קבוצות, לעונת 1978/1979 לליגה הלאומית עלו בני יהודה תל אביב, מכבי פתח תקווה, הפועל כפר סבא והפועל ראשון לציון.