stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סרג'יו הרט
ביוגרפיה

הרט נולד בבוקרשט שברומניה ועלה לישראל בשנת 1963. התגייס לעתודה האקדמית והשלים בהצטיינות יתרה לימודי תואר ראשון במתמטיקה ובסטטיסטיקה (1967–1970) ולימודי תואר שני במתמטיקה (1970–1971) באוניברסיטת תל אביב. נושא תזת המסטר שלו היה "ערכים של משחקים מעורבים", בהנחייתו של פרופסור ישראל אומן. אומן שימש כמנחה של הרט גם בעבודת הדוקטורט, שאותה סיים בשנת 1975 ובה עסק ב"מודלים שיתופיים של שיווי משקל כלכלי".
בצה"ל שירת ביחידה 8200 של אגף המודיעין. בשנת 1975 זכה בפרס ביטחון ישראל.
היה מרצה באוניברסיטת סטנפורד (1976–1979). בשנים 1979–1991 היה חבר סגל באוניברסיטת תל אביב, בבית-הספר למדעי המתמטיקה, ופרופסור מן המניין משנת 1985. היה פרופסור אורח באוניברסיטת הרווארד (1984–1985 ובשנית בין 1990–1991). בשנת 1991 הצטרף לאוניברסיטה העברית בירושלים והוא משמש פרופסור מן המניין במחלקות לכלכלה ולמתמטיקה והיה המנהל המייסד של המרכז לחקר הרציונליות (1991–1999).
הרט נבחר לעמית האגודה האקונומטרית (1985), היה חבר המועצה הראשונה של האגודה הבינלאומית לתורת המשחקים (2000–2005), נשיא האיגוד הישראלי למתמטיקה (2005–2006), סגן נשיא של האגודה הבינלאומית לתורת משחקים (2006–2008) ונשיא האגודה הבינלאומית לתורת המשחקים (2008–2010).
בשנת 1998 הוענק לו פרס רוטשילד. הוא נבחר לשאת את הרצאת Cowles באוניברסיטת ייל (2000) ואת הרצאת Walras-Bowley באגודה האקונומטרית (2003). בשנת 2006 נבחר הרט לחבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, ובשנת 2019 נבחר ליו"ר החטיבה למדעי הרוח בה. בשנת 2016 נבחר לחבר האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים.
סרג'יו הרט הוא הזוכה בפרס ישראל לשנת תשע"ח (2018) בחקר הכלכלה והסטטיסטיקה.
מחקרים

פרופ' הרט הוא חוקר מהחשובים בעולם בתחומי תורת המשחקים, כלכלה מתמטית ותאוריה כלכלית. בין תרומותיו החשובות מחקרים על היווצרות שיתוף פעולה בצורה אסטרטגית; שימוש יעיל באינפורמציה באינטראקציות רב-שלביות ("משחקים חוזרים" - במשחק חוזר האינטראקציה בין השחקנים אינה מסתיימת לאחר מפגש אחד.), מודלים דינמיים של למידה, הסתגלות ואבולוציה כאשר המשתתפים הם בעלי "רציונליות מוגבלת", מצבים של תחרות במודלים כלכליים והקשר בינם לבין גישות שונות לפתרון בעיות של חלוקה הוגנת. הוא תרם בעבודותיו גם בתחומים אחרים, למשל בקומבינטוריקה ובגאומטריה חישובית במדעי המחשב.
פרסומים

סרג'יו הרט פרסם מאמרים רבים, בהם:
Hart, S., & Mas‐Colell, A. (2000). A simple adaptive procedure leading to correlated equilibrium. Econometrica, 68(5), 1127-1150.
Hart, S., & Mas-Colell, A. (1989). Potential, value, and consistency. Econometrica: Journal of the Econometric Society, 589-614.;
Hart, S., & Kurz, M. (1983). Endogenous formation of coalitions. Econometrica: Journal of the Econometric Society, 1047-1064.;
Aumann, R. J., & Hart, S. (Eds.). (1992, 1994, 2002). Handbook of game theory, with economic applications (Vol. I, II, III). Elsevier.;
Hart, S., & Mas-Colell, A. (1996). Bargaining and value. Econometrica: Journal of the Econometric Society, 357-380.
Hart, S., Kremer, I., & Perry, M. (2017). Evidence games: truth and commitment. The American Economic Review, 107(3), 690-713.
כתב וערך ספרים כגון:
Simple Adaptive Strategies: From Regret-Matching to Uncoupled Dynamics
הרצאות שנשא

Sergiu Hart - Dynamics and Equilibria I, יוטיוב (באנגלית)
Sergiu Hart - Dynamics and Equilibria II, יוטיוב (באנגלית)
Sergiu Hart - Two(!) Good To Be True, יוטיוב (באנגלית)
הערות שוליים

1 2 3  "שישה מדענים בכירים מצטרפים לאקדמיה הלאומית הישראלית למדעים | הידען". הידען. 2006-12-19. נבדק ב-2017-08-20.
↑  רואים מל"ם, גיליון מס' 48, מרץ 2018
1 2  Ilire Hasani, Robert Hoffmann, Academy of Europe: CV, www.ae-info.org
↑  רשימת פרסי רוטשילד | האוניברסיטה העברית בירושלים | The Hebrew University of Jerusalem, באתר new.huji.ac.il (ארכיון)
↑  1990-1999 | האוניברסיטה העברית בירושלים | The Hebrew University of Jerusalem, באתר new.huji.ac.il (ארכיון)
↑  ארבעה מרצים מהעברית נבחרו לאקדמיה האמריקנית למדעים, באתר nrg
↑  עמרי זרחוביץ', ‏חתן פרס ישראל לכלכלה: פרופ' סרג'יו הרט מהאונ' העברית, באתר גלובס, 15 בפברואר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299468405171  BnF: cb12312261d (data)  CiNii: DA06915919  dblp: 15/4952  GND: 170007529  ISNI: 0000 0001 0862 8992  LCCN: n91109886  MGP: 81641  NKC: mub2018990831  NTA: 10099881X  ORCID: 0000-0001-8851-6009  SUDOC: 032011873  VIAF: 2539398   WorldCat (עם VIAF): 2539398
כרמל אחזקות

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  1991–הווה (כ־34 שנים) 
 ענפי תעשייה:  קמעונאות 
 
כרמל אחזקות (אי.אל) בע"מ היא חברה ישראלית העוסקת בתחום הריהוט, עיצוב הבית וחיפויי רצפה.
היסטוריה

ב-1959 הוזמן אברהם יוסף שפירא על ידי שר המסחר והתעשייה פנחס ספיר, לרכוש מפעל שטיחים באור עקיבא. המפעל שהוקם ממש באותם ימים על ידי איש עסקים נקלע לקשיים כספיים, וספיר שהכיר את שפירא מהיכרות מוקדמת, הציע לו הלוואות ממשלתיות כדי שירכוש את המפעל על כל הציוד שבו. שפירא לקח לידיו את המפעל, שנקרא "שטיחי כרמל", ובשנת 1961 העסיק המפעל יותר מ-100 עובדים ושפירא ביקש מספיר סיוע בבניית מבנה נוסף למפעל כדי להתרחב. כעבור שנים אחדות הקים שפירא מפעלים דומים בנתיבות, ובנצרת עילית. בתחילת שנות ה-80 כבר עמד שפירא בראש "תשלובת השטיחים כרמל קיסריה גלנויט" אשר כללה שבעה מפעלים ברחבי הארץ, שלוחות בחו"ל, והעסיקה כ-1,500 עובדים. בשנת 1980 זכה שפירא בפרס התעשייה בקטגוריית הטקסטיל. בימים של מכס גבוה על ייבוא שטיחים מחו"ל – הייתה בעלת השליטה הכמעט מלאה בשוק השטיחים בישראל.
בשנת 1997 הונפקה כרמל אחזקות בפעם הראשונה בבורסה ובהמשך בשנת 2005 בוצעה הנפקה נוספת של איגרות חוב.
בשנת 2003 מוזגו רשת ביתילי ורשת איי.די.דיזיין.
בשנת 2015 נמחקה החברה מהמסחר בבורסה.
פעילות

השליטה העיקרית בכרמל אחזקות נמצאת כיום בידה של משפחת איתני, אשר התחילה את דרכה עם "שטיחי כרמל" באמצעות מפעל שטיחי קיסריה שהוקם בשנת 1960 בקיסריה.
מאז אותו מפעל ומותג יחידי התרחבה החברה משמעותית. בשנת 1986 הוקמה רשת "ביתילי", מותג ישראלי לריהוט ומערכות ישיבה.
בנוסף, לקבוצה שני מפעלים לייצור ריהוט ומוצרי חיפוי, הקימה את המותגים Rich&Taylor (מותג מזרנים), איי.די.דיזיין (MyHomePage,(Ddesign ורהיטי מרכז הזורע, כאשר לכל הרשתות כ-40 חנויות ברחבי הארץ[דרוש מקור].
פעילות > כרמל פלור דיזיין

חברת בת של כרמל אחזקות היא חברת "כרמל פלור דיזיין" – בעלת המותג "כרמל שטיחים ופרקט".
כרמל שטיחים ופרקט היא חברה לייצור שטיחים ופרקט המונה 25 אולמות תצוגה ברחבי הארץ. החברה מתמחה בייצור, עיצוב ושיווק מוצרים ושטיחים לבית ולחצר. הפרקט וחיפויי הרצפה של החברה זכו לתשומת לב מרובה בשל איכותם וחדשנותם הבאה לידי ביטוי בדגמים השונים.
כרמל שטיחים ופרקט היא בין החברות הוותיקות בתחום ובין היחידות בארץ שמייצרת בעצמה את השטיחים ואת הדשא הסינתטי באמצעות שני מפעלי כחול לבן.
כאשר הוקמה הייתה למפעל השישי בארץ שהוקם למטרת ייצור שטיחים, אולם בעוד חברות אחרות העבירו את מפעליהם לחו"ל או התחילו לייבא את מוצריהם על מנת לחסוך עלויות, כרמל נשארה נאמנה למוצרים כחול לבן ודאגה לשמר את מפעליה בארץ וכאמור להיות היחידה המייצרת את השטיחים והדשא הסינתטי בארץ.
פעילות > פעילות בעולם

כ-70% מתוצרי המפעל בארץ מיוצא לחו"ל לכ-50 מדינות בעולם, נתון זה הופך את החברה לגדולה ביותר בישראל בתחומה.
כרמל משתתפת מדי שנה בתערוכה הבינלאומית הגדולה ביותר בעולם בהנובר גרמניה ונחשבת לשחקן מרכזי שם.
הערות שוליים

↑  ספיר סייר במפעלים בשומרון, דבר, 12 בפברואר 1961.
↑  ביתילי חתמה על הסכם המיזוג עם רשת אי.די. דיזיין, באתר TheMarker‏, 23 ביולי 2003
↑  ערן אזרן, אחרי 17 שנים: כרמל אחזקות, מבעלי ביתילי ו–IDdesign, תימחק מהבורסה, באתר TheMarker‏, 14 בינואר 2015
↑  מידע לציבור על קונים כחול לבן, באתר מיוצר בישראל
↑  כתבה על כרמל וראיון מנכ"ל, באתר גלובס
↑  אודות החברה באתר חברת כרמל שטיחים ופרקט
↑  כתבה בעולם העסקים של ישראל
סביבון

ערך זה עוסק בצעצוע שמסתובב סביב עצמו ונהוג לשחק בו בחג החנוכה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
ילדה משחקת בסביבונים בחנות צעצועים בישראל, 1979
סביבון הוא צעצוע עם גוף עבה ונקודה חדה בתחתיתו, מיועד להסתובב על צירו האנכי, מתאזן על קצהו בשל האפקט הגירוסקופי. הסביבונים הנפוצים מופעלים על ידי סיבובם באמצעות אצבעות כף היד, אך יש גם המופעלים באמצעות חוט (פורפרה) או באמצעות מנגנון הפעלה מכני. לאחר הפעלתו הסביבון מסתובב זמן מה סביב צירו, לעיתים גם תוך התקדמות במישור, עד שהחיכוך מביא לעצירתו.
מקורו של הסביבון הוא במשחק מזל עתיק יומין, ככל הנראה רומאי. סביבונים מתקופת רומא העתיקה נמצאו בחפירות ארכאולוגיות באי סרדיניה. מרומא התפשט המשחק לגרמניה, שם אומץ על ידי יהודי אשכנז כמשחק לחנוכה. לעיתים שימש הסביבון ככלי מאגי.[דרוש מקור]
הסביבון היהודי (ביידיש: דְרַיידְל) בעל גוף ריבועי, משמש כמשחק מסורתי לחג החנוכה, מנהג שהתפתח ככל הנראה ממשחק מזל(אנ') שהיה מקובל בקרב עמים שונים באירופה.
פיזיקה

הסביבון מקבל תנע זוויתי התחלתי באמצעות סיבוב התחלתי, וממשיך להסתובב ("לרקד") בהתאם לחוק שימור התנע הזוויתי והודות למידת החיכוך הקטנה שיש לסביבון עם המשטח עליו הוא מסתובב, מכיוון שהוא רוקד על חוד דק. משך סיבובו של הסביבון תלוי במספר גורמים:
המהירות הזוויתית הראשונית הניתנת לו.
מידת החיכוך שלו עם המשטח עליו הוא מסתובב.
מומנט ההתמד שלו באופן יחסי למסתו - ככל שמומנט ההתמד שלו גדול יותר, כך תישמר מהירותו לאורך זמן רב יותר. סביבון גבוה יחסית יוכל להתמיד בסיבובו פחות מאשר סביבון שטוח יותר בו רוב המסה מפוזרת רחוק יחסית מציר הסיבוב.
תנועת הסביבון מתוארת מתמטית בקירוב בעזרת משוואות אוילר.
לסביבוני משחק שלא נועדו דווקא לחנוכה הצורה היא לרוב דיסקה בעלת סימטריה גלילית, על מנת שהסביבון יסתובב טוב יותר ולזמן רב יותר. באמצעות מקל מסובבים את הסביבון על החוד והוא "מרקד" על המשטח סביב עצמו.
אטימולוגיה

קודם שנתקבע השם "סביבון" ניתנו לצעצוע שמות אחרים: חיים נחמן ביאליק קרא לו "כִּרְכָּר" (בשיר "לכבוד החנוכה", שפורסם ב-1916), ומנדלי מוכר ספרים – "חזרזר". מקור השם העברי "סביבון" לא הוברר עד תומו. במקומות אחדים מובא המקור מפי איתמר בן-אב"י, שטען כי הוא זוכר שהגה את המילה כבר בהיותו ילד בן חמש. הפרסום הראשון של המילה בכתובים מופיע בעיתון הצפירה, מיום 24 בדצמבר 1897 (כאשר בן אב"י היה כבר בן 15) במאמר של דוד ישעיהו זילברבוש הווינאי, המייחס דווקא לעצמו את החידוש הלשונאי:
"יש קונה עולמו במילה אחת או בהברה אחת ואפילו באות אחת שנזרקה לו מפי תומו [...] הנה מתנה טובה שיש לי בבית גנזי. הנה ואגיד: סביבון שמה. הוא הוא השם שאני קורא בעברית במשקל שפיפון לכלי צעצועים של הילדים בחנוכה שקורין דראֶדיל בלע"ז ['דְרֶיידל' ביידיש]".
בסופו של דבר, כאמור, התקבע השם "סביבון". במידה רבה תרם לכך שירו של לוין קיפניס "סביבון סוב סוב סוב", שפורסם בספרו "מחרוזת", בשנת 1923, והפך לשיר ילדים נפוץ. כמו כן, באותה תקופה תרגם אברהם אברונין מיידיש את השיר "ימי החנוכה" ובו השורה: "לילה ויום סביבוננו יסוב" (לאחר שבשנת 1918 כתב אברונין שיר על הסביבון וקרא לו "סבסב").
סוגי סביבונים > בייגומה

בייגומה (ביפנית: ベーゴマ), הוא צעצוע מסורתי ביפן. לרוב קוטרם של סביבוני הבייגומה הוא 3 ס"מ לערך, הם עשויים ממתכת, ועל ראשיהם כתובה אות קנג'י. מקורם של הסביבונים האלו הוא ככל הנראה מסין, והם הובאו ליפן ואומצו בה כבר בתקופת שוגונות קאמאקורה, וצברו פופולריות במיוחד בתקופת אדו.
בדומה לפורפרות, לצורך סיבוב סביבון הבייגומה היה נדרש ללפף חוט סביבו, ולרוב הילדים היו מתחרים ביניהם בתחרויות בהן המנצח הוא מי שהסביבון שלו הסתובב הכי הרבה זמן, או מי שהעיף כמה שיותר סביבונים מתחרים.
הפופולריות של הבייגומות דעכה לאחר תום מלחמת העולם השנייה. אך עם עלייתה של סדרת האנימה "בייבלייד" בתחילת שנות ה-2000, והשקת הצעצועים הקשורים לאנימה שהושפעו רבות מהבייגומה, עלתה מחדש גם ההתעניינות בצעצוע המסורתי. למרות זאת נכון לשנת 2001 יש רק מפעל אחד ביפן כולה המייצר בייגומות.
סוגי סביבונים > פורפרה

ישנם סביבונים המכונים "פורפרה" בעגת ילדי ישראל או "פוררה" בעגה הירושלמית (ביפנית: 独楽, באנגלית: Trompo או Whipping Top). ישנם שני סוגים, ולשניהם חודי מתכת:
פורפרה עם שוט: סביבון עץ שחלקו העליון שטוח, ובמרכזו ידית שאורכה כחמישה סנטימטר. הסביבון מסובב ביד. השחקן מצליף בפורפרה באמצעות שוט, אשר נכרך סביב הסביבון. משיכת השוט מאיצה את הסביבון ושולחת אותו לשחקן נוסף, אשר מחזיר את הסביבון (מעין משחק מסירות).
פורפרה עם חוט: סביבון קוני, פלסטי או עשוי עץ, אשר על חלקו התחתון חרוט תבריג. השחקן כורך חוט סביב הסביבון, מעגן את קצהו לאצבעו בלולאה ומטיל את הסביבון בעוצמה לקרקע. החוט הנמשך מסובב את הסביבון. במשחק של מספר שחקנים בפורפרות כאלה מטרת השחקן המטיל את הפורפרה לפגוע בפורפרה נייחת כך שהפורפרה שהטיל תמשיך עדיין להסתובב. פורפרות הפלסטיק, שהיו עשויות שני חלקים בצבעים שונים (חלק תבריג תחתון וחלק כדורי עליון) נטו להישבר כתוצאה ממשחק זה, ששוחק משנות החמישים עד תחילת שנות התשעים.
סוגי סביבונים > סביבון גרמני

מהמאה ה-16 נהגו ילדי גרמניה להשתמש בסביבון כתחליף לקוביית משחק במשחקי הגרלה. לסביבון הייתה צורה של קובייה עם חוד מצד אחד, ובצד השני מקל קצר. על כל אחת מארבע פאות הסביבון סומנה (גולפה, נחרטה או נצבעה) אות. האותיות ייצגו גורלות העולים במהלך המשחק.
האותיות על צידי הסביבון סימנו בראשי תיבות לטיניות את מצב הזכייה של סכום ההימור. האותיות הלטיניות היו P–N–J–F או A–R–J–F. ביידיש, האותיות הן:
נ' = נִישט (נישטס) = כלום (הפסד)
ג' = גאנץ = הכל (זכייה)
ה' = האלבּ = חצי (חצי זכייה)
ש' = שטעל איין = העמד, הוסף [אחד] (המשתתף מוסיף מטבע לקופה)
סוגי סביבונים > סביבוני רגל

סביבוני רגל הם סביבונים שייחודם הוא בכך שהם מופעלים בעזרת כף הרגל. צורת הסביבונים מזכירה צורת פעמון והפעלתם נעשית על ידי דריכה חזקה בסמוך לחלק הפתוח שלהם. ייחוד נוסף של סביבונים אלו קשור לעובדה שניתן לשמור אותם בתנועה סיבובית לפרקי זמן בלתי מוגבלים על ידי שבועטים בהם בעיטה סיבובית בטכניקה מיוחדת. תכונה זו מאפשרת לשחק בסביבונים אלו משחק הדומה מאוד באופיו למשחק הכדורגל. המשחק פותח על ידי ממציא המשחקים דוד הירש, ויצא לאור לראשונה בשנת 1989.
סוגי סביבונים > בייבלייד

ביפן נוצרה סדרת אנימה בשם "בייבלייד" (Beyblade), שעסקה בילדים שברשותם סביבונים, שבכל אחד מהם נעולה "חיית כוח" על טבעית. המוצרים שיובאו לישראל בעקבות הסדרה זכו להצלחה רבה בישראל בשנות ה-2000 המוקדמות. הקונספט של הצעצועים האלו שאב השראה רבה מסביבוני ה"בייגומה" המסורתיים, אך גם מדגמים של "סביבוני קרב" שיוצרו באמריקה בשנות ה-90.
הסביבונים (או: "בליידים") הם צעצועים מכניים לכל דבר, שמותאמים לעריכת קרבות בין שני משתתפים על גבי זירה ייעודית (Bey-stadium). הם מורכבים לרוב מכמה חלקים: טבעת התקפה מפלסטיק, לרוב מעוצבת בצורת טורבינה או להב של מסור, טבעת משקולת ממתכת שיש לה השפעה על אופן הסיבוב ושיווי המשקל של הבלייד, ובסיס פלסטי שמכיל בתוכו מערכת ששולטת בצורת הסיבוב של הבלייד. לרוב סביבונים כאלו מתחילים את פעולתם בעזרת מכשיר ייעודי שנקרא "משגר" (ולא ידנית) והוא זה שנותן לבלייד את המומנט הנדרש כדי להתחיל סיבוב.
עם התקדמות האנימה הוצגו טכנולוגיות יותר מתקדמות שמשפרות את פעולתם של הבליידים, וחברות הצעצועים Takara (ביפן) והסברו (בארצות הברית) עבדו בשיתוף פעולה עם מפיצי האנימה ודאגו להוציא קווי מוצרים שתואמים למה שהוצג באנימה.
הסביבון בחנוכה

מנהג המשחק בסביבונים בחנוכה אומץ על ידי יהודי אירופה, שם היה המשחק פופולרי מאוד בקרב ילדים נוצרים ויהודים (ונקרא ביידיש "דריידל"). היות שימי החנוכה היו "יומי דפגרא" שלא התקיימו בהם לימודים, נהגו לבלות את לילות החג במשחקי הימור כמשחקי קלפים וסביבונים. כך נכרך המשחק עם מסורת חג החנוכה וניסיו. במשך הזמן התפתח המנהג של מתן דמי חנוכה לילדים. מעות אלו שימשו להימורים במשחק הסביבון, בדומה למשחקי הימורים באגוזים של פסח.
הסברים שונים ניתנו לקשר בין המשחק לחג החנוכה. היו שנתנו רמזים שונים לאותיות שנחקקו על הסביבון, שהולידה בדיעבד את ראשי התיבות העבריות המוכרים: נס גדול היה שם. בתחילת המאה ה-20 החלו המורים ובהמשך גם המשוררים של ארץ ישראל להחליף את ה-ש' באות פ', המייצגת את המילה "פה", כדי להתאים את המסורת לשינוי הגאוגרפי, למשל בשיר "סביבון" שחיבר נחום דב קרפיבנר בשנות ה-20 של המאה ה-20, וכן בשיר הסיפורי של נתן אלתרמן "נס גדול היה פה" שפורסם בעיתון "דבר" בשנות ה-30 של המאה ה-20. פירוש נוסף שניתן לאותיות נגה"ש הוא הערך המספרי (גימטריה) שלהם, העולה 358, כערך המילה משיח. רבנים שונים, בעיקר בתנועת החסידות, נתנו לאותיות פירושים נוספים עם משמעות דתית, כך למשל רבי נחמן מברסלב פירש בשיחות הר"ן את ראשי התיבות כ"נבדל", "גלגל", "היולי", "שפל" המרמזים לחלקי העולם. ר' צבי אלימלך שפירא מדינוב שכתב בספרו "בני יששכר" שהמילים מרמזות על "גשנ"ה" שלשם שלח יעקב את יהודה, ומהוות את ראשי התיבות "נפשי" "גופני" "הכל" "שכלי" המרמזות לארבע הגלויות.
ההתרחקות ממקור המשחק (ההימור) מתבטאת בין היתר בכך שסביבונים מודרניים רבים אינם כוללים פאות ואותיות כלל, והם אינם מתאימים להימורים. הסביבון הפך לסמל, ובמקומות מסוימים נהוג למלא סביבונים חלולים בממתקים בתור "דמי חנוכה".
בספר השיאים של גינס נכלל סביבון החנוכה היקר בעולם, שעשוי מזהב, 222 יהלומים קטנים ויהלום גדול, גבוהו 10.8 סנטימטר ומחירו 70 אלף דולר.
ראו גם

גירוסקופ
יו-יו
סביבון סוב סוב סוב
ספינר - צעצוע מסתובב על ציר
ניטל
לקריאה נוספת

אורי סלע, "נס גדול היה פה", בתוך הספר "מלה בסלע", הוצאת כתר, 1990
הערות שוליים

1 2  מתי נולד המשחק בסביבון?, באתר eureka.org.il
1 2  אסתר גולדנברג, הנגה"שים, מנורת החנוכה והמילון העברי, לשוננו לעם מד, תשנ"ג, עמ' 11-3
↑  איתמר בן-אב"י, החצוף הארצישראלי, עמ' 45.
↑  דוד ישעיהו זילברבוש, שיחת חולין לחנוכה, הצפירה, 24 בדצמבר 1897
↑  נתי גבאי, מי באמת המציא את המילה סביבון?, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, דצמבר 2020
↑  נ.ד. קרפיבנר, סביבון, באתר של "מכון שיטים"
↑  ”וְאֶת יְהוּדָה שָׁלַח לְפָנָיו אֶל יוֹסֵף לְהוֹרֹת לְפָנָיו גֹּשְׁנָה ” ספר בראשית, פרק מ"ו, פסוק כ"ח
↑  מרסי אוסטר, הסביבון היקר בעולם: 70 אלף דולר של זהב ויהלומים, באתר ערוץ 7, כ"ז בכסלו ה'תש"פ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541465005171  GND: 4032978-1  LCCN: sh85136095  NDL: 00566508 
סביבון עתיק מהמזרח התיכון
סביבונים מודרניים
דוכן לממכר סביבוני בייגומה ביפן
ילדים משחקים בפורפרה, מתוך "משחקי ילדים" של פיטר ברויגל האב, 1560
ילד משחק בסביבון, ציור שמן על קנבס, המאה ה-18
סביבון למשחקי הימורים, 1923
בליידים מסתובבים
סביבון ודמי חנוכה על סידור תפילה
סביבונים ענקיים, מאירים בצבעים משתנים, מקשטים את יפו לכבוד חנוכה
מידע כוזב על מגפת הקורונה

"Disinfodemic - מיפוי דיסאינפורמציה בנוגע למגפת הקורונה", שפורסם על ידי אונסק"ו
מגפת הקורונה הובילה לפרסומים של מידע כוזב ותיאוריות קונספירציה בנוגע להיקף המגפה, מקורה, מניעתה, אבחנתה, והטיפול בה. המידע הכוזב הופץ באמצעות הרשתות החברתיות וכלים נוספים.
במקרים רבים, המידע השקרי החל מדיווח כוזב אחד, שגרר הפצה ושיתוף נרחבים ברשתות החברתיות המקוונות.
היו מי שהונו לקוחות ומכרו תרופות פלא ובדיקות קורונה ביתיות מזויפות. כמה קבוצות דתיות טענו שאמונתן תגן עליהן מפני הנגיף. היו גם שטענו טענות שווא על כך שהנגיף הוא נשק ביולוגי שדלף בטעות או בכוונה ממעבדה או שמקורו בתופעת לוואי של שדרוגי 5G לרשתות סלולריות.
ארגון הבריאות העולמי (WHO) הכריז על "אינפודמיה" (מגפת מידע) של מידע כוזב אודות הנגיף היוצרת בעצמה סיכונים לבריאות העולמית. אף על פי שתיאוריות קונספירציה אינן תופעה חדשה, בהקשר של מגפת הקורונה, הן גורמות לסיכון בריאותי. בנוסף לסיכון הבריאותי, התפשטות של מידע כוזב עלול לגרום לחוסר אמון בארגוני חדשות וברשויות רפואיות.
סקירה כללית

בינואר 2020 דווח באנגליה על צמיחה בתיאוריות קונספירציה ועצות בריאות כוזבות בנוגע למגפת הקורונה.
בניסיון להאיץ את שיתוף המחקר, חוקרים וחוקרות רבים פנו לשרתי קדם-פרסום כגון arXiv, bioRxiv, medRxiv ו-SSRN. בניגוד לתהליך פרסום אקדמי רגיל, בשרתים אלה המסמכים מועלים ללא בדיקת עמיתים או כל תהליך עריכה אחר הבודק את איכות המחקר. חלק מהמסמכים הללו תרמו להפצת תיאוריות קונספירציה. המקרה הבולט ביותר היה מסמך קדם-פרסום שלא נבדק, והועלה ל-bioRxiv, שטען כי הנגיף מכיל תוספות גנטיות של HIV. בעקבות התנגדויות, המסמך הוסר. מסמכי קדם-פרסום בנושא מגפת הקורונה שותפו בהרחבה באינטרנט. יש עדויות לכך שהם הוצגו בתקשורת כמעט פי 10 בהשוואה למסמכי קדם-פרסום בנושאים אחרים.
על פי מחקר שפורסם על ידי מכון רויטרס לחקר העיתונות, רוב המידע הכוזב הקשור למגפת הקורונה כולל עיוות של מידע אמיתי. היו פחות מקרים בהם מידע כוזב הומצא לחלוטין. על פי סיווג המכון, רוב המידע הכוזב (39%) עסק ב"טענות מטעות או שקריות בנוגע לפעולות או למדיניות של רשויות ציבוריות, כולל גופים ממשלתיים ובינלאומיים כמו ארגון הבריאות העולמי או האו"ם".
ניסוי טבעי (ניסוי המתקיים באופן ספונטני, ללא תכנון או התערבות אנושית) הראה קשר אפשרי בין מידע כוזב על מגפת הקורונה לבין הדבקה ומוות. בניסוי השוו בין חשיפה לשתי כתבות טלוויזיה דומות שהוצגו באותה רשת. הראשונה דיווחה על מגפת הקורונה בחומרה רבה יותר ובשלב מוקדם יותר מאשר השנייה. המחקר הראה שאנשים וקבוצות שנחשפו לכתבה השנייה ולא הראשונה, דיווחו לאחר מכן על רמות גבוהות יותר של זיהומים ותמותה. מכיוון שהמחקר לא היה מבוקר, יש להתייחס לממצאיו בזהירות.
גם לפוליטיקאים היה תפקיד בהפצת מידע כוזב בנוגע למגפת הקורונה. באוניברסיטת קורנל נערך מחקר על 38 מיליון כתבות בתקשורת בשפה האנגלית ברחבי העולם. המחקר מצא כי נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ היה המקור הגדול ביותר למידע הכוזב.
וירולוגים רבים טוענים שהמקור הסביר ביותר לנגיף SARS-CoV-2 הוא מעבר מבעלי חיים. הנגיף הגיע ככל הנראה לאוכלוסייה האנושית מעטלפים, אולי דרך מארח ביניים, אם כי מסלול ההעברה המדויק טרם נקבע. רוב המחלות הזיהומיות החדשות מתחילות בדרך זו וראיות גנומיות מצביעות על כך שמקורו של נגיף קדמון של SARS-CoV-2 הוא בעטלפי פרסה.
קיימת גם השערה חלופית הנחקרת, אך רוב הווירולוגים תופסים אותה כלא סבירה בשל מחסור בהוכחות. השערה זו גורסת שהנגיף דלף בטעות ממכון ווהאן לווירולוגיה במהלך מחקר סטנדרטי. למרות היעדר העדויות לכך, סקר ביולי 2021 מצא כי 52% מהמבוגרים בארצות הברית סבורים ש-COVID-19 דלף ממעבדה.
השערות ותיאוריות קונספירציה בלתי מבוססות הקשורות לנושא זה צברו פופולריות במהלך המגפה. תיאוריות קונספירציה נפוצות קובעות כי הנגיף תוכנן בכוונה, או כנשק ביולוגי או כדי להרוויח כסף ממכירת חיסונים. על פי ארגון הבריאות העולמי, ניתוח גנומי של הנגיף שולל את האפשרות של מניפולציה גנטית. סיפורים נפוצים אחרים לגבי מוצא הנגיף כללו עלילות סודיות של מתנגדים פוליטיים ותאוריית קונספירציה בנוגע לטלפונים ניידים. מרכז המחקר של פיו גילה שאחד מכל שלושה אמריקאים האמין או האמינה שנגיף הקורונה החדש נוצר במעבדה; אחד מכל ארבעה חשב שהוא תוכנן בכוונה. התפשטות תיאוריות הקונספירציה הללו מוגברת באמצעות חוסר אמון הדדי ואיבה, כמו גם באמצעות לאומנות ותעמולה פוליטית.
בארצות הברית, מידע כוזב על מקור הנגיף שימש קבוצות ימין קיצוני, גופי תקשורת ימניים, ופוליטיקאיים ימניים כדי לעורר רגשות אנטי-סיניים,. התבטאויות אלה הובילו להגברת הפעילות האנטי-אסיאתית ברשתות החברתיות ובעולם האמיתי, ולבריונות כלפי מדענים ופקידי בריאות הציבור.
מוצא > מוצא יהודי

ערוץ הטלוויזיה Press TV באיראן טענו כי "גורמים ציוניים פיתחו זן קטלני יותר של נגיף הקורונה נגד איראן". באופן דומה, כמה כלי תקשורת ערביים האשימו את ישראל וארצות הברית ביצירת והפצת COVID-19, שפעת העופות ו-סארס. משתמשים ברשתות החברתיות הציעו תיאוריות אחרות, כולל הטענה שיהודים ייצרו את COVID-19 כדי לעורר קריסה של שוק המניות העולמי ובכך להרוויח באמצעות מסחר פנים. אורח בטלוויזיה הטורקית הציג תרחיש שאפתני יותר שבו היהודים והציונים יצרו את COVID-19 ונגיפים אחרים כדי לעצב את העולם ולסרס את אוכלוסיית העולם.
הניסיונות הישראלים לפתח חיסון נגד COVID-19 עוררו תגובות שליליות באיראן. עיתונאי של Press TV צייץ כי "אני מעדיף להסתכן עם הנגיף מאשר לקבל חיסון ישראלי". בעל טור טורקי קבע כי חיסון כזה יכול להוות תחבולה לביצוע עיקור המוני.
ה-FBI האמריקאי הוציא התראה בנוגע לאיום האפשרי של קיצונים מימין קיצוני. הקיצוניים האשימו את העם היהודי ומנהיגים יהודים בגרימת המגפה ובמספר סגרים שנערכו ברחבי המדינה.
מוצא > מוסלמים מפיצים וירוסים

בהודו האשימו את המוסלמים בהפצת הנגיף בעקבות הופעת מקרים הקשורים למפגש דתי. יש דיווחים על השמצת מוסלמים ברשתות החברתיות והתקפות על אנשים בהודו. נטען גם כי המוסלמים מוכרים מזון מזוהם ב-SARS-CoV-2, וכי מסגד בפטנה מגונן על 30 איש מאיטליה ומאיראן. טענות אלה הוכחו כשקריות. בבריטניה היו דיווחים על ארגוני ימין קיצוני שמאשימים את המוסלמים במגפה וטוענים טיעוני שווא על כך שהמסגדים נותרו פתוחים לאחר האיסור הלאומי על התכנסויות מרובות משתתפים.
בדיקת PCR

פוסטים שקריים במדיה החברתית טענו כי קארי מוליס, ממציא תגובת שרשרת הפולימראז (PCR), אמר כי בדיקת PCR ל-SARS-CoV-2 אינה פועלת. מוליס, שקיבל את פרס נובל לכימיה בשנת 1993 על המצאת ה-PCR, נפטר באוגוסט 2019 לפני הופעת נגיף ה-SARS-CoV-2 ומעולם לא אמר הצהרות אלה. במציאות, בדיקת ה-PCR לשעתוק הפוך ל-SARS-CoV-2 רגישה מאוד לנגיף ולמעבדות הבדיקה קיימות בקרות למניעת וזיהוי זיהום. אולם הבדיקות רק חושפות את נוכחות הנגיף ולא האם האדם מדבק.
טענות נוספות התייחסו לכך שהמטושים המשמשים לבדיקות מכילים את החומר הרעיל אתילן אוקסיד כשבפועל מדובר בחומר מתנדף המשמש לחיטוי, לאחר החיטוי נעשה בנוסף ניקוי כדי לוודא שהחומר אינו נשאר במוצר.
דיווח מוטעה על נתוני תחלואה ותמותה

באוגוסט 2020, הנשיא דונלד טראמפ צייץ מחדש תאוריית קונספירציה שטוענת שהדיווח על מספר מקרי המוות מנגיף הקורונה (COVID-19) מוגזם, וכי בעצם רק 6% ממקרי המוות מקורונה המדווחים בארצות הברית היו למעשה מהמחלה. הנתון עליו הסתמך טראמפ, מבוסס על ספירת תעודות הפטירה בהן COVID-19 הוא גורם המוות הבלעדי. המרכז הלאומי לסטטיסטיקת בריאות (NCHS) במרכזים לבקרת מחלות ומניעתן (CDC), אמר כי נתון זה הוא חלקי בלבד. כתבה של FactCheck.org בנושא דיווחה כי אכן, ב-6% מתעודות הפטירה COVID-19 היה סיבת המוות היחידה.
עם זאת, ב-92% מתעודות הפטירה הנגיף היה הגורם הבסיסי למחלה, שכן הוא הביא ישירות למצבים קשים אחרים כגון דלקת ריאות או תסמונת מצוקה נשימתית חריפה.
התפשטות המחלה

בתחילת המגפה לא היה מידע רב על אופן התפשטות הנגיף. במהלך 2020, התברר כי דרך ההתפשטות העיקרית היא באמצעות חשיפה לנתז נשימתי הכולל את הנגיף המועבר מאדם חולה. בעוד שחברות מסחריות המייצרות תחליפי חלב אם מקדמות את מוצריהן במהלך המגפה, ארגון הבריאות העולמי ויוניצף ממליצים לנשים להמשיך להניק במהלך מגפת הקורונה, גם אם הן חולות. עדויות עדכניות מצביעות על כך שהעברת הנגיף דרך חלב אם אינה סבירה.