stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סוון הדין
ביוגרפיה > לימודיו ומסעותיו הראשונים

סוון הדין נולד והתחנך בסטוקהולם. יצר המסעות, הסקרנות והעניין בחקר אזורים לא נודעים התעוררו אצל הדין בשנות נעוריו. לאחר סיום לימודיו בבית הספר התיכון, הוא קיבל ב-1885 משרת מדריך בבאקו, אשר הייתה אז בשליטה רוסית. בתקופה בה שהה בבאקו, הדין יצא לסיורים באזור הים הכספי, פרס (כיום איראן), מסופוטמיה (כיום עיראק, בקירוב), קווקז, הים השחור והגיע עד קונסטנטינופול (כיום איסטנבול). תוך כדי שהותו באסיה החל ללמוד מספר שפות אירופיות – אנגלית, צרפתית, רוסית, גרמנית ולטינית, ושפות אסיאתיות כגון טטארית ופרסית.
לאחר שחזר בשנת 1886 למד באוניברסיטאות סטוקהולם ואופסלה, עד 1888, גאולוגיה וגאוגרפיה. לאחר מכן, מסתיו 1889 עד אביב 1890, למד בברלין בהדרכת חוקר הארצות הגרמני הנודע פרדיננד פון ריכטהופן.
בסוף 1890 קיבל משרת מתורגמן עבור נציגות שוודיה (שכללה אז גם את נורווגיה) בפרס, וניצל את שהותו שם למסעות ארוכים במרכז אסיה. בין היתר סייר רבות בפרס. לאחר מכן סייר בדרך המשי, כולל בוכרה, סמרקנד וטשקנט (כיום כולן באוזבקיסטן, ואז באמירות בוכרה שבחסות רוסיה), והגיע דרך קאשגאר למדבר טקלה מקאן שבמערב סין. במהלך המסע איבד את ראייתו בעין אחת, ורק טיפול שקיבל עשרות שנים אחר כך הצליח לשקמה.
הוא חזר לשוודיה ב-1891. לאחר מכן חזר ללימודיו בגרמניה וקיבל תואר דוקטור ב-1892.
ביוגרפיה > מסעי תגליות

בין 1893 ל-1935 הדין יצא בראש משלחות לארבעה מסעי תגליות גדולים באסיה המרכזית.
ביוגרפיה > מסעי תגליות > מסע ראשון

המסע הראשון נערך בשנים 1893 עד 1897. באותו מסע יצא משוודיה והגיע עד טשקנט. מטשקנט חקר את רכס הרי פמיר. הוא המשיך במסעו בניסיונות, שלא הצליחו, להעפיל לפסגת המוזטאגאטה שגובהה 7,546 מ', אשר בצפון רמת טיבט. הדין היה הראשון המנסה לעלות לפסגה זו. הוא חצה את מדבר טקלה מקאן, תוך שהוא מאבד חלק מאנשיו ומגמליו בשל מחסור במים. בהמשך מסעו גילה את ימת בוסטן שבחבל שינג'יאנג. מאותו חבל המשיך לצפון טיבט. ולבסוף הוא עשה דרכו חזרה דרך בייג'ינג לרוסיה ומשם לשוודיה.
במסע זה עבר הדין בסך הכול כ-26,000 ק"מ, מתוכם מיפה כ-10,500 ק"מ, וכ-3,600 מהם מופו במסע זה לראשונה.
ביוגרפיה > מסעי תגליות > מסע שני

המסע השני נערך בשנים 1899 עד 1902. המסע עבר מאגן טארים, טיבט וקשמיר, לכלכותה. תוך כך הוא חקר את הנהרות ירקאנד, טארים וקאידו ואת אזור ימת לופ נור. במסעו זה הדין גילה וחקר את שרידי העיר הסינית העתיקה לולאן. כך הוא גילה ומיפה שטחים נרחבים במרכז אסיה שלא היו ידועים קודם. במהלך אותו מסע הוא ניסה להיכנס לעיר להסה בירת טיבט, אשר הכניסה אליה הייתה אסורה לאירופים, אך הניסיון לא צלח. את דרכו חזרה עשה דרך צפון הודו, שכללה אז גם את פקיסטן של ימינו.
בשנת 1904 הדין זכה במדליית זהב (Grande Médaille d'Or des Explorations) של החברה הגאוגרפית הצרפתית (Société de géographie), מדליה המוענקת בדרך כלל אחת לשנה (עד היום), למי שבמסעותיו הרחיב יותר מכל אדם אחר את הידע הגאוגרפי.
ביוגרפיה > מסעי תגליות > מסע שלישי

מסע זה נערך בין השנים 1905 ל-1908. במסגרת מסע זה הדין סייר בטיבט ובסביבותיה, והיה האירופי הראשון שהגיע לימת מאנאסארוואר, הקדושה להינדים, שהיא גם אגם המים המתוקים הגבוה בעולם, וכן לאזור הר קאילאן, הקדוש להינדים ולבודהיסטים. ההישג הבולט של המשלחת היה גילוי מקורות האינדוס והברהמפוטרה, אם כי יש החולקים על ראשוניותו בגילוי אותם מקורות. הדין חזר לשוודיה דרך הודו ויפן.
ביוגרפיה > מסעי תגליות > מסע רביעי

המסע הרביעי, שנערך בשנים 1935-1927 היה מפעל סיני-שוודי רב תחומי לחקר חלקיה המרכז אסייתיים (המערביים) של סין, כמו גם לחקר מונגוליה. בהיות חלקה המערבי של סין שדה פעילותם של מורדים מוסלמים, נחטף הדין לזמן מה על ידי אותם מורדים. מסע זה, אם כי היה מוצלח מבחינה מדעית, וזיכה את הדין בשבחים, אותות הצטיינות ופרסים, הכניס את הדין לחובות, אשר לשם פרעונם ערך מסע הרצאות, שבסופו של דבר ארך, מבחינת המרחקים שגמא, יותר מרוב מסעי תגליותיו...
ביוגרפיה > מסעי תגליות > השלכות מחקריו

ממצאי המשלחות של הדין הניחו את היסודות למיפוי מדויק של מרכז אסיה. הוא היה אחד החוקרים האירופאיים הראשונים שהעסיקו מדענים ילידים ועוזרי מחקר במשלחות שלהם. הדין היה גם הראשון שחשף את חורבות הערים הבודהיסטיות העתיקה במרכז אסיה הסינית. בתור מומחה מפורסם בטורקסטן ובטיבט, הוא הצליח להשיג גישה בלתי מוגבלת למלוכנים ולפוליטיקאים אירופיים ואסיאתיים, כמו גם לחברות הגאוגרפיות שלהם. כולם ביקשו לרכוש את הידע הבלעדי שלו על האזורים הבלתי ידועים שבמרכז אסיה. הם נתנו לו לא רק סיוע לוגיסטי אלא גם תארים ועיטורים.
בשנת 1935 העניק הדין את הידע הבלעדי על מרכז אסיה, לממשלת שוודיה וגם לממשלות סין וגרמניה תוך ניהול שיחות עם נציגיהם של אדולף היטלר וציאנג קאי-שק.
ביוגרפיה > יחסיו עם גרמניה

הדין הפך למעריץ של העם והתרבות הגרמניים והדבר בא לידי ביטוי בעמדותיו במלחמת העולם הראשונה, ובד בבד עם נטיותיו השמרניות האנטי-דמוקרטיות והאנטי-קומוניסטיות. הוא תמך בגורמי ימין גרמניים גם לאחריה. כשעלו הנאצים בגרמניה לשלטון, הם כיבדו את הדין בתארים רבים משום שתמך בגרמניה גם בעת שלטונם. הדין פגש שוב ושוב את אדולף היטלר ועוד כמה נציגים נאצים מובילים, והיה מתכתב עמם באופן קבוע. ההתכתבות בדרך כלל הייתה בענייני יום-יום, ברכות ליום ההולדת, פרסומים מתוכננים או משלימים של הדין. עם זאת היו מצידו גם בקשות לחנינה של אנשים שנידונו למוות. הוא כתב גם בעניין שחרורם או קבלת היתר לעזוב את הארץ עבור אנשים שנאסרו בבתי סוהר או במחנות ריכוז.
למרות ביקורת שהפגין כלפיהם מדי פעם, הוא תמך בגרמניה גם במלחמת העולם השנייה. הדין תמך בנאצים בפעילותו העיתונאית, אלה זיכו אותו בכבוד רב, באותות ומדליות. היחסים ביניהם היו סבוכים ומורכבים: ב-1937 סירב הדין לשנות קטעים בספרו "גרמניה והשלום העולמי", אף על פי שהנאצים עמדו על כך שיוציא מתוכו פסקאות קריטיות בין השאר כי טען שסילוקם של פרופסורים יהודיים שפעלו לטובת גרמניה והאנושות היא טעות חמורה לגרמניה.
הנאצים מצידם, היו זקוקים לתמיכתו של הדין בפובליציסטיקה העולמית, ויש הטוענים[דרוש מקור] כי הם נצלו לשם כך את ידידו היהודי הקרוב פרופ׳ אלפרד פילפסון. בתמורה לאי גירושו להשמדה של פילפסון, וכליאתו בגטו-מחנה טרזיינשטט, הם זכו מהדין לתמיכה במעשיהם ושלטונם בספריו ובמאמריו. פיליפסון שרד את השואה והשתחרר מטרזין במאי 1945.
אחרית ימיו

לאחר התמוטטות גרמניה הנאצית, הדין לא התחרט על שיתוף הפעולה שלו עם הנאצים, משום שלטענתו שיתוף פעולה זה איפשר הצלת רבים ממוות במחנות השמדה. עם זאת במשך שנים רבות הדין הוחרם בארצות רבות וגורש מאגודות מדעיות בגלל תיוגו כתומך נלהב בהיטלר ובנאציזם. בתום המלחמה, החרימו הכוחות האמריקנים בביתו מסמכים הנוגעים לאטלס המתוכנן של הדין על מרכז אסיה. בכל זאת, לאחר מכן שירות המפות בצבא ארצות הברית מימן את הדפסתו ופרסומו של מפעל החיים של הדין - אטלס אסיה המרכזית.
הדין נחשב לאחת הדמויות החשובות ביותר של שוודיה בתקופתו. הוא היה חבר בשתי אקדמיות מדעיות והיה לו קול בבחירת זוכי פרס נובל למדע ולספרות.
מ-1931 ועד מותו ב-1952, התגורר בסטוקהולם. הדין מת בסטוקהולם ב-1952. באזכרה השתתפו נציגי בית המלוכה השוודי, ממשלת שוודיה, האקדמיה השוודית והשירות הדיפלומטי. הוא נקבר בבית הקברות של כנסיית אדולף פרדריק בסטוקהולם.
הדין מעולם לא התחתן ולא היו לו ילדים.
לקריאה נוספת

Meyer, Karl E.; Brysac, Shareen Blair (25 באוקטובר 1999). Tournament of Shadows: The Great Game and the Race for Empire in Central Asia. Basic Books. ISBN 978-1-58243-106-2. {{cite book}}:  (עזרה)
Sven Anders Hedin, Folke Bergman (1944). History of the expedition in Asia, 1927-1935, Part 3. Stockholm: SLANDERS BOKTRYCKERI AKTIEBOL AG G6TEBORG. נבדק ב-2010-11-28.
Hedin, Sven; foreword by John Hare (2009). The Silk Road: Ten Thousand Miles through Central Asia. London: Tauris Parke Paperbacks  Basic Books. ISBN 978-1-84511-898-3.
Tommy Lundmark (2014) Sven Hedin institutet. En rasbiologisk upptäcksresa i Tredje riket. ISBN 9789186621957) (Swedish)
מסעות המחקר של הדין, 1886 עד 1935.
סוון הדין בטיבט, 1907
לחיצת ידיים בין היטלר וסווין הדין, 1936
עבד של הזמן

עבד של הזמן הוא הסינגל הרביעי מתוך אלבום הבכורה של הזמרת-יוצרת הישראלית ריטה, שיצא לאור במאי 1986. את המילים כתבה ריטה; הלחן והעיבוד של רמי קלינשטיין.
ריטה הופיעה לראשונה עם השיר בתוכנית האירוח "סיבה למסיבה" ששודרה בערוץ הראשון.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1986)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1986)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1986)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1986)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1986)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1986)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1986)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1986)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 11 |  |
Breaking Those Walls

בשנת 1987 הקליטה ריטה גרסה אנגלית לשיר בשם "Slave of Time" לאלבום הבין-לאומי הראשון שלה בלועזית "Breaking Those Walls".
סית'נה לטי

| --- | --- |

 לידה:  1 בינואר 1895 סטנדרטון, דרום אפריקה 
 פטירה:  3 במאי 1985 (בגיל 90) פרטוריה, דרום אפריקה 
 
סית'נה לטי (באנגלית:Cythna Letty‏;  1 בינואר 1895 - 3 במאי 1985), הייתה אמנית בוטנית חשובה בדרום אפריקה בזכות איכות וכמות הציורים והרישומים שהופקו בקפדנות במשך 40 שנה בפרטוריה.
ביוגרפיה

סית'נה לטי זכורה בעיקר בזכות איור "פרחי הבר של הטרנסוואל" שיצא לאור בשנת 1962. כאשר הונהגו המטבעות העשרוניות בדרום אפריקה, היא התבקשה לעצב את המוטיבים הפרחוניים עבור מטבעות 10, 20 ו -50 סנט. מלבד הציור היא הייתה משוררת מוכשרת ופרסמה את "ילדי השעות" כשהייתה בשנות השמונים לחייה.
סית'נה הייתה הילדה הבכורה של נישואיה השניים של אמה ג'וזינה כריסטינה לינדנברג. ללטי היו חמישה ילדים.
לאביה של סית'נה, וולטר אדוארד לטי, היו שינויים רבים בקריירה והמשפחה נדדה למקום חדש לעיתים קרובות. כתוצאה מכך סית'נה למדה ב־13 בתי ספר, וסיימה את התיכון לבנות של פרטוריה. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, התגייס וולטר ושירת בצרפת, ונשאר שם לאחר הכרזת השלום. ג'וזינה פירנסה את המשפחה על ידי ציור תרשימים גנאלוגיים. כישוריה האמנותיים של האם, הועברו למספר ילדיה, ולסית'נה הייתה תשוקה לנושאים בוטניים.
עיסוקה העיקרי של סית'נה עד 1924 היו הוראה וסיעוד. במשך שנתיים עבדה כאמנית, באגף הווטרינרי באונדרסטפורט שליד פרטוריה, וציירה איברים חולים וסרטניים, ולאחר מכן עברה לחטיבה לציור צמחים בראשותו של ד"ר אי.בי פול-אוונס. כאן היא החלה בתרומתה החשובה לספר על הפרחים באפריקה.
היא התפטרה בשנת 1938 כדי להינשא לאוסקר ויליאם אלריק פורסמן. לאחר שילדה בן, הצטרפה מחדש לאגף הבוטניקה בשנת 1945 ונשארה עד 1966.
הוענקה לה מדליית כסף על ידי החברה המלכותית לגננות על תערוכת ציורי הפרחים שלה בשנת 1970.
היא איירה ספרים רבים על בוטניקה כגון "הסקר הבוטני של עצים ושיחים בפארק הלאומי קרוגר" (1951) מאת L. E. W. Codd, שהיה אז מנהל המכון למחקר בוטני.
אפרה פוזר בשמורת טבע ליד העיירה הקטנה ברברטון במפומאלנגה.
בשנת 1989 פרסם המכון הבוטני הלאומי תיק של שבעה הדפסים של ציורי פרחים שנבחרו משני כתבי עת שנשמרו על ידי אמה ג'וזינה לטי, ונמצאו בספריית מרי גאן של המכון בפרטוריה.
האגודה הבוטנית של דרום אפריקה הנציחה אותה בהענקת "מדליית לטי קתנה" המוענקת על תרומות משמעותיות לקידום הצמחייה הדרום אפריקאית באמצעות מדיום של ציורים או ציורים בוטניים שפורסמו.
הערות שוליים

↑  Wild Flowers of the Transvaal (with Dyer, Verdoorn and Codd 1962)
↑  Trees of South Africa (Tafelberg 1975)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  Botanist: Letty  DSI: 3036  ISNI: 0000 0003 8569 6811  LCCN: n85006365  NTA: 183142837  RKD: 304807  SUDOC: 256600481  VIAF: 235995383   WorldCat (עם VIAF): 235995383
סנדרלנד עד המוות

| --- | --- |

 סוגה:  סדרה דוקומנטרית, ספורט
 ארץ מקור:  בריטניה בריטניה
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  14
 הפקה
 מפיק:  בן טרנר
 חברת הפקה:  Fulwell 73
 הפצה:  נטפליקס 
 אורך פרק:  37-42 דקות
 שידור
 רשת שידור:    נטפליקס
 תקופת שידור מקורית:  14 בדצמבר 2018 – 1 באפריל 2020
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
סנדרלנד עד המוות (באנגלית: Sunderland 'Til I Die) היא סדרה תיעודית ספורטיבית המתעדת את האירועים סביב מועדון הכדורגל האנגלי סנדרלנד. הסדרה הופקה על ידי Fulwell 73 ושודרה בנטפליקס החל מ-14 בדצמבר 2018.
רקע

העונה הראשונה החלה ב-14 בדצמבר 2018, ומתעדת את עונת 2017/2018 של מועדון סנדרלנד, עונה בה שיחק המועדון בליגת המשנה באנגליה לאחר שירד עונה קודם לכן מהפריימר ליג. כתוצאה מהצלחת העונה הראשונה צולמה עונה שנייה המתעדת את העונה שלאחריה, עונת 2018/2019, אשר חופפת עם העונה הראשונה של המועדון אלא שבעונה זו המועדון בבעלותו של סטיוארט דונלד. פרקי העונה השנייה שוחררו ב-1 באפריל 2020.
יו"ר סנדרלנד, אליס שורט, טען שהסיבה שהסכים לצילומי הסדרה שיתעדו את התנהלות המועדון מאחורי הקלעים, מכיוון שלדעתו הדבר יכול למשוך משקיעים פוטנציאליים להשקיע במועדון.
מפיקי הסדרה, חברת Fulwell 73, שבעליה גם אוהדי הקבוצה (החברה שהפיקה בעבר את הסרט התיעודי הספורטיבי - The Class of '92) הביעו עניין לרכוש את המועדון ביוני 2017, זמן קצר לפני תחילת הצילומים, אך לבסוף נסוגו.
צילומי הסדרה החלו ביוני 2017 מתוך ציפייה שהקבוצה תהיה קבוצה בכירה בליגת המשנה ותעלה חזרה לפריימר ליג בסיום העונה. המנג'ר, כריס קולמן הודה כי לא נוח לו עם סידור הצילומים לסדרה. קולמן תיאר את תשומת הלב המתמדת סביב המועדון בעקבות הצילומים כ-"לא טבעית". עם זאת, הסדרה איננה כוללת סצנות מחדר ההלבשה דבר שהיה "קו אדום" מבחינתו של קולמן להסכמת הצילומים. קולמן טען: "הדבר העיקרי שהתעקשתי עליו היה שלא רציתי צילומים בחדר ההלבשה שלי, זה משהו שצריך להישאר פרטי".
הסדרה הגיעה לשיאה בסיום העונה הראשונה עם ירידת ליגה נוספת ומפתיעה במיוחד של הקבוצה ורכישת המועדון על ידי רוכש ובעלים חדש: סטיוארט דונלד.
העונה השנייה מתמקדת בתהליך החלפת הבעלות של המועדון, שיקום המועדון מאכזבת ירידת ליגה נוספת, ובהתמודדות הקבוצה במסגרת הליגה השלישית.
לאחר סיום העונה השנייה אמרו המפיקים שכרגע אין בכוונתם לצלם עונה שלישית אך לא פסלו אפשרות כזו בעתיד.
הסדרה זכתה לביקורות חיוביות של מבקרים ומעריצים, בעיקר מעולם הספורט וכדורגל בפרט.
רקע > עונה ראשונה (2018)

| מס' בסדרה | מס' בעונה | שם הפרק | בימוי | תסריט | תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | האור עיוור | - | - | 14 בדצמבר 2018 |
סנדרלנד מתכוננת לעונה החדשה בליגת המשנה, אחרי ירידת ליגה מאכזבת ומפתיעה, ההכנה האחרונה נעשית במשחק אימון מול סלטיק הסקוטית והיא מובסת 5:0
| 2 | 2 | אנחנו לא יכולים ללכת משם | - | - | 14 בדצמבר 2018 |
לאחר פתיחה מלאת ציפיות, הסגל הקצר והתקציב הנמוך נמצא בעוכריה של הקבוצה והמועדון מתכנן לבצע מספר העברות בשוק העברות של ינואר. משחקי הקבוצה המוצגים בפרק הם: סנדרלנד 1–1 דרבי קאונטי, נוריץ' סיטי 1–3 סנדרלנד, בארי 0–1 סנדרלנד, קרלייל יונייטד 1–2 סנדרלנד,  שפילד וונדסדיי 1–1 סנדרלנד, סנדרלנד 0–2 לידס יונייטד, בארנסלי 3–0 סנדרלנד
| 3 | 3 | נעליים מפלסטיק | - | - | 14 בדצמבר 2018 |
מצב הרוח במועדון, בין השחקנים ובין האוהדים לא גבוה במיוחד לאחר שהקבוצה מסתבכת במאבקי התחתית לאחר מספר תוצאות לא טובות. הקבוצה מחפשת שחקני חיזוק להחתים בהקדם. משחקי הקבוצה המוצגים בפרק הם: סנדרלנד 1–2 שפילד יונייטד, סנדרלנד 0–1 נוטינגהאם, איפסוויץ' טאון 5–2 סנדרלנד, ברנטפורד 3–3 סנדרלנד, סנדרלנד 3–3 בולטון
| 4 | 4 | מתנדנד ומתגלגל | - | - | 14 בדצמבר 2018 |
טלטלה משמעותית מביאה תקווה חדשה לאצטדיון האור, אך ככל שמתקרב חג המולד, הקבוצה עדיין מחפשת את הניצחון הביתי הראשון שלה השנה כאשר מתקרבים כבר לחלק האמצעי של העונה. משחקי הקבוצה המוצגים בפרק הם: מידלסברו 1–0 סנדרלנד, סנדרלנד 2–2 מילוול, ברטון אלביון 0–2 סנדרלנד, סנדרלנד 1–0 פולהאם.
| 5 | 5 | טיח נדבק | - | - | 14 בדצמבר 2018 |
חלון העברות לו חיכו בציפייה במועדון ובפרט הקהל מתברר כקשה מהצפוי שעה שהמועדון לא מצליח להחתים את השחקנים אותם רצה. משחקי הקבוצה המוצגים בפרק הם: סנדרלנד 0–1 בארנסלי, בירמינגהם סיטי 3–1 סנדרלנד
| 6 | 6 | אין ערבויות | - | - | 14 בדצמבר 2018 |
מכת פציעות בקבוצה מדאיגה את אנשי המועדון, עם זאת, חזרתו של שחקן מפתח לסגל אחרי פציעה נותנת אור לתקווה למערכת. משחקי הקבוצה המוצגים בפרק הם: בריסטול סיטי 3–3 סנדרלנד, סנדרלנד 0–2 ברנטפורד, בולטון 1–0 סנדרלנד, סנדרלנד 3–3 מידלסברו
רקע > עונה שנייה (2020)

| מס' בסדרה | מס' בעונה | שם הפרק | בימוי | תסריט | תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 | 1 | תפקיד ברנסרס | - | - | 1 באפריל 2020 |
הבעלים החדש מתחיל לנסות לשקם את המועדון מהבור הכלכלי והמקצועי אליו הוא נקלע.
| 10 | 2 | הדרך המיושנת | - | - | 1 באפריל 2020 |
התסכול של הבעלים החדש נמשך לאחר ששחקנים לא ששים לחתום במועדון ולא ששים להאריך חוזה.
| 11 | 3 | גאווה, תשוקה ונאמנות | - | - | 1 באפריל 2020 |
הבעלים מחליט לחפש דרך להחזיר את נאמנות הקהל ולהחזיר אותו למגרשים. הקהל הגדול ביותר בתולדות הליגה השלישית באנגליה.
| 12 | 4 | משחק פוקר | - | - | 1 באפריל 2020 |
הבעלים במרוץ נגד השעון על מנת לגייס שחקנים למועדון בחלון העברות של ינואר. בפרט חלוץ. הדבר קשה מאוד וקבוצות מערימות קשיים.
| 13 | 5 | הזמן לגברים | - | - | 1 באפריל 2020 |
משחק היסטורי למועדון בגמר גביע בליגה באצטדיון וומבלי וקהל של אלפים מגיע לצפות במשחק.
| 14 | 6 | כדורגל זה החיים | - | - | 1 באפריל 2020 |
המועדון מנסה לעשות הכל על מנת לא לסבול עונה נוספת בליגה השלישית
הערות שוליים

↑  Netflix is making a new series about Sunderland Football Club, Radio Times (באנגלית)
↑  Sunderland's Netflix documentary will give different view to Man City's Pep-talks, Sunderland Echo. 5 September 2018
↑  Consortium led by Sunderland fans reportedly interested in buying the club, www.sunderlandecho.com (באנגלית)
↑  "Sunderland 'Til I Die - story behind Netflix documentary about a dysfunctional club". BBC Sport (באנגלית בריטית). 2019-02-09. נבדק ב-2020-06-14.
↑  Sunderland ’Til I Die to return 'when Black Cats win the Champions League', inews.co.uk, ‏2020-04-07 (באנגלית)
↑  Sunderland ’Til I Die to return 'when Black Cats win the Champions League', inews.co.uk, ‏7 באפריל 2020 (באנגלית)
↑   שאול אדר, זאת סדרה על אנשים מוכי טראומה. והפרק האחרון ישבור לכם את הלב, באתר הארץ, 5 באפריל 2020
↑  אורי קופר, מי הבוס? מאחורי שברון הלב ב"סנדרלנד עד המוות", באתר ynet, 13 באפריל 2020
עבדאללה (אלברט)

| --- | --- |

 לידה:  25 ביולי 1818 בגדאד, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  24 באוקטובר 1896 (בגיל 78) ברייטון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 מקום קבורה:  Sassoon Mausoleum 
 בן או בת זוג:  Hannah Moses 
 פרסים והוקרה:  אביר מפקד במסדר האמבט 
 
הברונט עבדאללה (אלברט) דוד ששון (באנגלית: Albert David Sassoon; ‏25 ביולי 1818 – 24 באוקטובר 1896) היה תעשיין, איש עסקים ופילנתרופ יהודי, יורש עסקי משפחת ששון של דוד ששון - "הרוטשילדים של המזרח".
קורות חיים

עבדאללה דוד ששון נולד בבגדאד בשנת 1818, אלברט הוא שמו הפרטי האנגלי. אביו היה דוד ששון, הממונה על האוצר הכללי של בגדאד. לאחר עלייתו של המושל דאוד פאשא שרדה ביהודי בגדאד, המשפחה עברה בשנת 1826 לבושהר, פרס ולאחר ארבע שנים לבומביי (מומבאי של ימינו) שבהודו. המשפחה צברה הון מופלג מעסקי מסחר בינלאומיים בין הודו והמזרח הרחוק לבריטניה.
עבדאללה עצמו היה ידוע בתור מנהל עסקי התעשייה הגדולים של המשפחה והיה אחראי להקמת מפעלי טקסטיל גדולים עם התמחויות מיוחדות בהם הועסקו רבבות פועלים מקומיים. הוא הוגדר כמי שתרם רבות ל"תהליך התיעוש של מזרח הודו במחצית השנייה של המאה ה-19". לאחר פטירתו של דוד ששון, ראש המשפחה, בשנת 1864, עבדאללה היה היורש העיקרי של עסקי אביו.
בעודו בהודו, ששון תרם רבות למוסדות העיר, יהודיים ולא-יהודיים ונודע כפילנתרופ גדול. בין היתר הוא תרם לעיר את "מזחי ששון", נמל ראשון מסוגו שפעיל עד היום. מוסד אחר שהוא תרם לעיר מומבאי היא ספרייה עירונית גדולה על שם אביו, דוד ששון, אשר גם היא פעילה עד ימינו. כמו כן הוא תרם למוסדות חינוך יהודיים ולא-יהודיים בעיר, לבתי חולים, להקמת פארק עירוני גדול ועוד. לכבוד ביקור בהודו של המלך אדוארד השביעי, הוא תרם למומבאי פסל גדול של המלך. מלבד פעילותיו הפילנתרופיות בהודו הוא תרם בשנת 1872 להקמת בית ספר יהודי של כי"ח בבגדאד אשר נקרא על שמו (בית ספר "אלברט דהוד ששון") והיה אחד מבתי הספר היהודים הגדולים והחשובים בבגדאד. באל-חלה שבעיראק הוא תרם להקמת בית כנסת גדול שנקרא על שמו. בהמשך חייו, לאחר שעבר לגור בלונדון, הוא כיהן כסגן נשיא ההתאחדות האנגלו-יהודית, ארגון סיוע בינלאומי שהוקם על ידי יהדות אנגליה, ונהג להיענות לעתירות לתרומות שהגיעו אליו בדואר מקהילות יהודיות ברחבי העולם. במסגרת כהונתו בהתאחדות האנגלו-יהודית הוא היה הגורם החיצוני המרכזי שסייע ליהדות פרס בתקופה של רעב שפשט ברחבי המדינה, ממנו סבלה גם הקהילה היהודית. פעל רבות גם כדי לסייע ליהודי עיראק בתקופת ההתנכלויות להם מצד השלטון סביב מאורעות הלווייתו של הרב עבדאללה סומך.
בשנת 1867 קיבל את תואר מסדר כוכב הודו ושנה לאחר מכן החל לכהן במועצה המחוקקת של בומביי. בשנת 1872 זכה לתואר מסדר האמבט הבריטי, בשנת 1873 ביקר בלונדון והיה לאיש העסקים הראשון מהודו שקיבל את "אות החירות" של העיר. בשנת 1889 הוא אירח בביתו בלונדון את השאה של פרס וקיבל ממנו את תואר מסדר האריה והשמש של השושלת הקאג'ארית. בשנת 1890 הוא קיבל מהמלכה ויקטוריה את התואר ברונט.
הוא נפטר בביתו שבברייטון, אנגליה בשנת 1896 ונקבר במאוזוליאום גדול בעיר. הוא היה נשוי לחנה בת מייר משה, סוחר בגדאדי שחי בהודו. אחד משני הבנים של בני הזוג נפטר בצעירותו, והבן השני, אדוארד דוד ששון, בוגר אוניברסיטת לונדון שכיהן לימים כחבר הפרלמנט הבריטי, היה יורש התואר ברונט והון המשפחה.
"מזחי ששון" במומבאי
בניין הספרייה העירונית ע"ש דוד ששון בעיר מומבאי
עבדאללה (אלברט) ששון (שני משמאל) בצעירותו לצד אביו דוד ששון (יושב)
המאוזוליאום של עבדאללה (אלברט) ששון בברייטון
לקריאה נוספת

Jackson, Stanley. The Sassoons (New York: Dutton, 1968)
Roth, Cecil. The Sassoon Dynasty (London: Hale, 1941)
Stansky, Peter. Sassoon: The Worlds of Philip and Sybil (New Haven: Yale University Press, 2003)
הערות שוליים

↑  Yaron Ben Naeh. "Sassoon Family." Encyclopedia of Jews in the Islamic World. Executive Editor Norman A. Stillman. Brill Online, 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007409370005171  SNAC: w62p53vp  VIAF: 6154328002026852682   WorldCat (עם VIAF): 6154328002026852682
סירת נתב

סירת נתב "ליזי מאי", ברסט (צרפת), 2008
סירות נתב
סירת נתב היא כלי שיט ממונע שבאמצעותו מגיע הנתב לכלי השיט המנותב אזרחי או צבאי, בעת כניסתו לנמלי ים או אזורים בעלי תנאי ניווט קשים (מיצרים וכו'). לאחר שהאוניה יוצאת לים, סירת הנתב מחזירה את הנתב לנמל או למקום בו הוא יכול להמתין לספינה הבאה.
בנוסף להשטת הנתב, סירת הנתב יכולה לשמש למטרות עזר נוספות בנמל.
תיאור

סירות נתב הם בעלות כושר תמרון גבוה ויכולת שייט בים סוער מאוד.
לסירות יש סיפון פתוח בחרטום כדי להקל על נתבים בעליה ובירידה מאוניות.
לסירות האלה אין חלקים בולטים, והם בעל הפגושים רכים בדפנות.
גשר הפיקוד בסירה מאפשר שדה ראייה 360 מעלות וגם שדה ראייה אנכי.
סירות נתב צבועות בדרך כלל בצבעים בולטים בים: כתום, צהוב וכדומה.
מאפיינים

הדחק - מ 10 עד 120 טון
אורך - מ-10 עד 25 מטר
רוחב - מ-3.5 עד 6 מטרים
גובה הדפנות - מ-1.5 עד 3.5 מטר
קיבולת - מ-1 עד 15 נתבים
צוות - מ-2 עד 5 אנשים
מהירות - 13 עד 14 קשר
עג'מאן

ערך זה עוסק באמירות מכוננת של איחוד האמירויות הערביות. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
עג'מאן (בערבית: عجمان) היא הקטנה מבין האמירויות באיחוד האמירויות הערביות, ולה שטח של 259 קמ"ר בלבד. היא שוכנת על המפרץ הפרסי אך שולטת גם בשני אזורים פנים-יבשתיים (מובלעות), מספות ומנאמה, שהם בעיקר חקלאיים.
גאוגרפיה

האוכלוסייה, שמניינה ב-2008 הוא כ-361,000 נפש, נמצאת ברובה בעיר הבירה, הקרויה גם היא עג'מאן. מאז שנות ה-80 גדלה האוכלוסייה באופן ניכר, בעיקר בגלל הגירת תושבים מדובאי ושארג'ה השכנות. העיר עג'מאן מבדילה את עצמה באמצעות האווירה הייחודית לחוף הים: מסעדות, ברים ומועדוני לילה, לא רחוק מהגבול עם אמירות שארג'ה השמרנית יותר. רבים ממפעלים אלה מופרדים בקווים אתניים כדי למנוע עימותים. העיר עג'מאן מחוברת בכביש סלול עם הערים דובאי וראס אל-חיימה.
עג'מאן היא מונרכיה, הנשלטת על ידי שייח' חומייד בן רשיד א-נועיימי מאז שנת 1981. האמירות נשלטת על ידי חמולת א-נועיימי מאז שנת 1810.
הערות שוליים

↑  עג'מאן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552506605171  LCCN: n80082657  UKPARL: w3eXhXoW  VIAF: 136040784   WorldCat (עם VIAF): 136040784 
ערך זה הוא קצרמרבנושא איחוד האמירויות הערביות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סוגי פרכוסים (אפילפסיה)

סרטון וידאו של התקף
סוגי פרכוסים אפילפטיים (באנגלית: Seizure types) רבים, מוגדרים בדרך כלל, על פי הסכימה שהוצעה על ידי הליגה הבינלאומית נגד אפילפסיה (International League Against Epilepsy - ILAE) ב-1981. ההבחנה בין סוגי פרכוסים שונים היא חשובה משום שלסוגים שונים יש סיבות, פרוגנוזה וטיפולים שונים.
המיון הבינלאומי של סוגי הפרכוסים (1981)

מיון זה מבוסס על תצפיות קליניות ו-EEG ולא על פתופיזיולוגיה או אנטומיה.
המיון הבינלאומי של סוגי הפרכוסים (1981) > I פרכוסים חלקיים (המונח הישן: פרכוסים מוקדיים)

פרכוסים חלקיים פשוטים – ההכרה אינה נפגעת
עם סימנים מוטוריים
עם סימפטומים סנסוריים
עם סימפטומים או סימנים אוטונומיים
עם סימפטומים נפשיים
פרכוסים חלקיים מורכבים – ההכרה אינה נפגעת (המונח הישן: פרכוסים של האונה הרקתית או פרכוסים פסיכומוטוריים)
ההתחלה היא פרכוס חלקי פשוט ובהמשכו פגיעה בהכרה
פגיעה בהכרה מיד בהתחלה
פרכוסים חלקיים המתפתחים לפרכוסים משניים כלליים
פרכוסים חלקיים פשוטים המתפתחים לפרכוסים כלליים
פרכוסים מורכבים חלקיים התפתחים לפרכוסים כלליים
פרכוסים פשוטים חלקיים המתפתחים לפרכוסים מורכבים חלקיים המתפתחים לפרכוסים כלליים
המיון הבינלאומי של סוגי הפרכוסים (1981) > II פרכוסים כלליים

התקפי ניתוק (השם הישן: פטיט מל)
התקפי ניתוק טיפוסיים (Typical absence seizures)
התקפי ניתוק לא טיפוסיים (Atypical absence seizures)
פרכוסים מיוקלוניים
פרכוסים קלוניים
פרכוסים טוניים
פרכוסים טוני-קלוני (שם ישן גרנד מל)
פרכוסים א-טוניים
המיון הבינלאומי של סוגי הפרכוסים (1981) > III פרכוסים אפילפטיים לא ממוינים

על פי מיקום מקורם במוח ניתן לתאר את הפרכוסים כ"חלקיים" (מוקדיים) או "כלליים". פרכוסים חלקיים מערבים רק אזור מסוים במוח, בעוד שפרכוסים כלליים מערבים את שתי ההמיספרות של המוח. ניתן להשתמש במונח "כללי משני" כדי לתאר פרכוס חלקי שמתפשט מאוחר יותר בכל קליפת המוח ונעשה פרכוס כללי.
בעוד שאת רוב הפרכוסים ניתן לפצל לחלקיים וכלליים, יש כאלה שאינם מתאימים לחלוקה הזאת. למשל: הפרכוס יכול להות כללי רק בתוך המיספרה אחת. לחלופין יכולות להיות נקודות מוקדיות רבות (פרכוסים מרובי מוקדים (multifocal seizures) המתחלקים בצורה סימטרית או א-סימטרית.