stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ירים-ליאם הראשון
הערות שוליים

↑  Mary E. Buck, "Western Amorite Corpus", in: The Amorite Dynasty of Ugarit, Brill, 2020 p. 294
↑  Warfare in the Ancient Near East to 1600 BC, מאת William J. Hamblin, הוצאת Routledge,‏ 2006, עמ' 254
1 2  Warfare in the Ancient Near East to 1600 BC מאת William J. Hamblin, הוצאת Routledge,‏ 2006, עמ' 255
↑  Mediating Between Heaven and Earth: Communication with the Divine in the Ancient Near East, מאת C.L. Crouch, Jonathan Stökl, Anna Elise Zernecke, הוצאת Bloomsbury Publishing USA‏, 2012, עמ' 86
↑  Letters to the King of Mari, מאת Wolfgang Heimpe, הוצאת Eisenbrauns,‏ 2003, עמ' 44
↑  The Ancient Near East: History, Society and Economy, מאת Mario Liverani, פרק 6 Yamhad and Middle Bronze Age Syria, הוצאת Routledge, ‏2013, עמ' 366
↑  The Military Establishments at Mari בספרו של Jack M. Sasson, ‏, 1969, עמ' 3-2
↑  משה ענבר, נבואות, בריתות ושבטים בתעודות מארי, מוסד ביאליק, 2007, עמ' 144
↑  עורך: ישראל אפעל, ההיסטוריה של ארץ-ישראל - מבואות התקופות הקדומות (מהתקופות הפריהיסטוריות עד סוף האלף השני לפני הספירה), הוצאת יד יצחק בן-צבי וכתר הוצאה לאור, 1982, עמ' 151
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: שֻמו־יפוע  1810–1780 לפנה"ס | מלך ממלכי ימחד   1764–1780 לפנה"ס, על פי הכרונולוגיה התיכונה | הבא: עמורפיא הראשון 1764–1750 לפנה"ס |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1307617824  VIAF: 24169858120678000122   WorldCat (עם VIAF): 24169858120678000122
הפועל רמת-גן גבעתיים (כדורסל)

הפועל רמת-גן גבעתיים היא קבוצת כדורסל ישראלית המייצגת את הערים רמת גן וגבעתיים, ומשחקת בליגה הארצית. צבעי הקבוצה הם אדום, שחור ולבן, והיא מארחת את משחקיה באולם זיסמן ברמת-גן.
הקבוצה נוסדה ב-1957, שיחקה בעבר בליגה הבכירה והייתה במשך שנים רבות קבוצת צמרת בכדורסל הישראלי. במשך שבע שנים אף הייתה סגנית אלופת המדינה בכדורסל. בשנת 1988 פורקה הקבוצה עקב פירוק עמותת הידידים שתמכה בקבוצה מבחינה כלכלית. בסך הכול שיחקה הקבוצה 17 עונות (בשלוש קדנציות) בליגת העל.
בשנת 2011 הוקמה הקבוצה מחדש על ידי אוהדיה. הקבוצה נרשמה לאיגוד הכדורסל והחלה את דרכה בליגה ב', הליגה החמישית בישראל. משם המשיכה בקלות לליגה א' ולארצית כשרשמה שתי עליות ליגה בשלוש שנים. בסוף עונת 2014/2015 בליגה הארצית, הבטיחה הקבוצה את עלייתה לליגת הלאומית, בה היא משחקת עד היום.
המועדון נמצא בבעלות אוהדיו, ומנוהל על ידי חברי הדירקטוריון. מדי שנה נערכת הצבעה בין חברי העמותה לגבי מינוי היו"ר של המועדון. חברי העמותה מעודכנים באופן שוטף בנעשה במועדון: בפן הכספי, המקצועי ואף המשפטי, ובמידת הצורך משמיעים את קולם בהצבעות על ההחלטות במועדון.
היסטוריה > שנות ה-50 וה-60: השנים הראשונות

הקבוצה נוסדה בשנת 1957, וחוותה טלטלות ומעברי ליגה. בשנת 1959 עלתה לראשונה הקבוצה לליגה הראשונה, כשאז נקראה הקבוצה בשם הפועל רמת-גן גבעתיים. הקבוצה ירדה ליגה השנייה בתום עונה אחת בלבד. בשנת 1964 עלתה הקבוצה שוב לליגה הראשונה, וגם, בחלוף שנה אחת נשרה הקבוצה לליגה השנייה. בשנת 1966 התדרדרה וירדה הקבוצה לליגה ב' (אז הליגה השלישית), אחרי עונה אחת חזרה הקבוצה לליגה א', ובשנת 1969 ירדה שוב הקבוצה לליגה ב'. בחלוף שנתיים, בשנת 1971, חזרה הקבוצה לליגה א'.
הקבוצה שיחקה במגרשים הפתוחים בבית הספר קלעי, ולאחר מכן במגרש שיכון חברת החשמל שהיו באזור אצטדיון המכתש, למועדון נבנה קהל אוהדים רב, והפריחה הגדולה של הפועל רמת-גן גבעתיים, בכדורסל ובכדורגל, הייתה בשנות השבעים והשמונים.
היסטוריה > שנות ה-70 וה-80: תקופת הזוהר

משנת 1973 ועד שנת 1984 הפועל רמת-גן הייתה בצמרת הכדורסל הישראלי. בשנים אלו, עברה הקבוצה לשחק בהיכל יד אליהו, וחוותה הצלחה גדולה מאמצע שנות ה-70 עד אמצע שנות ה-80. המעבר מקיום המשחקים מגבעתיים להיכל הקטין את על כמות הקהל שהגיע למשחקים, אך לא פגע בהצלחותיה המקצועיות של המועדון.
בשנת 1973 עלתה הקבוצה לליגה הראשונה, כאשר על הקווים עמד המאמן שמואל יעקבסון, וכבר נקראה הקבוצה הפועל רמת-גן ולא רמת-גן גבעתיים, קבעה יתד בליגה הראשונה והחלה הפריחה הגדולה. כבר בעונתה הראשונה סיימה הקבוצה במקום הרביעי, ולמעשה עד שנת 1984 לא הייתה הקבוצה מתחת למקום הרביעי.
בין השנים 1977-1984 ניצחה הפועל רמת גן את מכבי תל אביב לפחות פעם בעונה, סיימה במקום השני כ-10 עונות, בחמש מהן העפילה לגמר גביע המדינה, אך סיימה את הקריירה עם הישג אחד בלבד בדמות זכייתו של סטיב קפלן בתואר מלך הסלים של הליגה הלאומית חמש פעמים ברציפות.
סטיב קפלן, ששיחק במועדון כ-12 עונות, היה מלך הסלים בכל 12 העונות הללו, ובחמש מהן היה מלך הסלים של הליגה כולה. במדי ר"ג רשם קפלן 5,913 נקודות קריירה (לפני עידן השלשות), וממוקם במקום העשירי בטבלת קלעי כל הזמנים במדינת ישראל.
בקבוצה עברו לא מעט שחקני כדורסל מהטובים שהיו, כגון סטיב קפלן, שנחשב לשחקן הטוב ביותר מכל השחקנים ששיחקו בקבוצה. וכמו כן שיחקו בקבוצה מתאזרחים וזרים טובים כמו: סטיב שלכטר, ניל ווק, קליף פונדקסטר, סטיב מאלוביק ואור גורן. אך למרות הכול הקבוצה לא הצליחה לזכות באליפות. הפועל רמת גן גבעתיים סיימה שש פעמים במקום השני, וגם העפילה חמש פעמים לגמר גביע המדינה, אך מעולם לא הצליחה לזכות בגביע. באירופה הגיעה הקבוצה מספר פעמים לרבע גמר גביע קוראץ' (באותה תקופה המפעל השני בחשיבותו בכדורסל האירופי), ורשמה ניצחונות מרשימים.
ההפתעה הגדולה ביותר הייתה בשנת 1984 הקבוצה הדהימה את מכבי תל אביב בחצי גמר גביע המדינה אחרי שניצחה אותה 80:76 ונדמה היה שהקבוצה תזכה סוף סוף בתואר, אך היא הפסידה בגמר להפועל תל אביב 73:79.
היסטוריה > שנות ה-80: הנפילה

למרות הצלחת הקבוצה, במהלך שנות ה-80 החלו להיווצר בעיות בניהול המועדון. השקעות של פוליטיקאים ואנשי ציבור בקבוצה, הפכו לגרעונות. הגירעונות השליטו לחץ בהנהלת המועדון. ההצלחה המקצועית פחתה והתוצאות הדרדרו. צינורות המימון למועדון הפסיקו להזרים כסף, ואנשי עירייה רבים נכנסו למשרות הנהלה בכירות בהפועל רמת גן. לאחר שנת 1984 התפרקה "עמותת הידידים" שדאגה לכסות מדי שנה את חובות הקבוצה, והיא החלה להדרדר.
בעונת 1984/1985, נכנס קובי שוחט להנהלה על חשבונו של פיני יום-טוב שהועבר לעיריית רמת-גן, והקבוצה שיחקה והתאמנה באוניברסיטה ברמת-אביב וכפר המכביה.
המאמן, גרשון דקל פוטר אחרי 6 משחקים ללא ניצחון ובמקומו הובא רודי ד'אמיקו, מי שזכה עם מכבי תל אביב בכל התארים האפשריים. דמיקו ניהל היטב את הקבוצה, שניצחה משחקים, סיימה במקום ה-10 מתוך 12 קבוצות והבטיחה את מקומה בליגה. בסיום העונה דמיקו קיבל הצעה לאמן באיטליה, ובמקומו אימן עוזרו אלון שמר. לאחר עזיבתו של ד'אמיקו, הפועל רמת גן המשיכה להתדרדר, וניסו לבצע בה מספר פעולות החייאה על מנת להחזירה לטופ הישראלי. הבולט מהניסיונות להחזרת האורדונים לצמרת הטבלה הוא הניסיון להחתמתו של הזר ריי ריצ'רדסון על ידי המאמן אברהם חמו, אך בעקבות פרשייתו של השחקן על השימוש בסמים וניפויו מליגת ה-NBA, בעקבות לחץ של הנהלת מכבי תל אביב בראשות שמעון מזרחי, פיב"א הורתה שהשחקן אינו ראשי לשחק בליגה.
מכאן, הקבוצה נאבקה על חייה, כשבעונת 1986/1987, רשמה הקבוצה רקורד שלישי כשנעצרה בשמינית גמר הגביע לאחר הפסד מול הפועל תל אביב, ובליגה סיימה במקום ה-12 והאחרון, כשהיא רושמת רק שני ניצחונות (על מכבי רמת גן, ועל הפועל ירושלים) אל מול 20 הפסדים. בתום עונת 1986/1987 ירדה הקבוצה לליגה השנייה.
בחלוף שנה נוספת ירדה הקבוצה לליגה השלישית ולאחר מכן התפרקה סופית בשנת 1988.
היסטוריה > 2009–2011: הקמה מחדש

לאחר מספר ניסיונות כושלים להקמת הקבוצה מחדש, הקימה עמותת "המכתש" (נוסדה ב-2009) אשר בהמשך הפכה לעמותת הפועל רמת-גן גבעתיים בכדורסל את הקבוצה מחדש. הקבוצה הוקמה במתכונת של קבוצת אוהדים (קבוצת ספורט המנוהלת ונמצאת בבעלות אוהדיה), וכך החלה הקבוצה את דרכה מחדש בליגה ב' בעונת 2011/2012.
2011–2023: עונה אחרי עונה > 2011-2015: ליגה ב'-ארצית

ב-10 באוקטובר 2011 קיימה הפועל רמת גן את משחקה הראשון בליגה ב' כקבוצת אוהדים כ-23 שנים לאחר שקיימה הקבוצה את משחקה האחרון לפני הפירוק, נפגשה הקבוצה במחזור הראשון של ליגה ב' (הליגה חמישית בישראל) מול מכבי יפו. המשחק הסתיים בניצחון 92:65 לאורדונים. הקבוצה ניצחה את מרבית משחקיה בעונה זו, וסיימה בטבלת ליגה ב' במקום השני. מהמקום השני נערכה ר"ג לעוד עונה בליגה ב', אלא שמספר שבועות לאחר סיום הליגה, הגיעה הודעת התפרקות צפויה של אחת מקבוצות ליגה א', מה שפינה מקום לקבוצה נוספת מליגה ב'. עמותת המועדון קיבלה הצעה לעלות אל ליגה א', אשר נענתה בחיוב, והפועל רמת גן עלתה אל הליגה הרביעית.
הקבוצה פתחה מצוין את עונתה בליגה א' ובתום הסיבוב הראשון דורגה הקבוצה במקום הראשון לאחר שניצחה בכל משחקיה אך פתיחת הסיבוב השני של הקבוצה הייתה חלשה לאחר שהקבוצה נוצחה בשלושה מתוך ארבעת משחקיה הראשונים בסיבוב השני (כולל להפועל מגידו והפועל חיפה שנאבקו איתה על העלייה) מכאן ועד לסיום העונה ניצחה הקבוצה בכל משחקי הליגה, וסיימה במקום השני שהקנה את ההשתתפות במשחקי המבחן מול מכבי כרמיאל מהליגה הארצית והפועל עמק הירדן נציגת ליגה א' צפון.
ר"ג הפסידה למכבי כרמיאל ב-6 נקודות אך ניצחה ב-7 נקודות במשחק הבית שלה, וכן ניצחה פעמיים את הפועל עמק הירדן. במשחק העלייה מול עמק הירדן ניצחו האורדונים 92:61 באולם תל"ם שבגבעתיים, הבטיחה את עלייתה לליגה הארצית, ובכך רשמה עלייה של שתי ליגות בשנתיים.
את עונת 2013/2014 פתחה הקבוצה בליגה הארצית עם תשעה ניצחונות בתשעת משחקיה הראשונים ודורגה במקום הראשון, אך לאחר מכן רשמה הקבוצה ארבעה הפסדים רצופים שחיסלו את סיכוייה להעפיל לליגה הלאומית. בסופו של דבר סיימה הקבוצה את עונתה הראשונה בליגה הארצית במקום השני. הייתה זאת העונה השלישית ברציפות שהפועל רמת-גן מסיימת עונה במקום השני בליגה בה היא משחקת לאחר שסיימה במקום השני בליגה ב' בשנת 2012 ולאחר שבשנת 2013 סיימה במקום השני בליגה א'.
בתחילת עונת 2014/2015 התאחדה הפועל רמת-גן עם הפועל גבעתיים, ושם הקבוצה שונה למועדון הכדורסל הפועל רמת-גן גבעתיים.
את עונת 2014/2015 פתחה הקבוצה בליגה הארצית בצורה מצוינת ובמאזן 0–16. במחזור ה-17 נוצחה הקבוצה לראשונה העונה בידי הפועל עכו. במחזור ה-18 הבטיחה הקבוצה באופן מעשי את עלייתה לאחר ניצחון על השנייה בטבלה הפועל חיפה 83:72. העלייה הובטחה באופן סופי במחזור ה-20 במשחק החוץ מול בית"ר כפר יונה, שהסתיים בתוצאה 92:77, וזאת שנותרו עוד ארבעה מחזורים לסיום.
עד סיום העונה ניצחה הקבוצה בכל משחקיה ואת העונה היא סיימה במאזן של 1–23, ובכך השלימה הקבוצה עלייה של 3 ליגות בארבע עונות בלבד.
תארים והישגים > תארים והישגים בישראל

אליפות ישראל :
סגנות (6): 1975, 1977, 1981, 1982, 1983, 1984
גביע המדינה :
סגנות (5): 1979, 1980, 1981, 1982, 1984
תארים והישגים > תארים והישגים באירופה

גביע קוראץ' :
הגעה לרבע הגמר (1): 1977
גביע ספורטה :
הגעה לרבע הגמר (2): 1982, 1983
בכל שנותיה, רשמה הפועל רמת-גן את השתתפותה בשני מפעלים אירופאים: גביע קוראץ', שהוא היה השני בחשיבותו באירופה, וגביע ספורטה, שהיה השלישי בחשיבותו. החל מעונת 1974/1975 ועד עונת 1984/1985, למעט עונת 1978/1979, החלו האורדונים להשתתף בקביעות באחד ממפעלים אלה (כשלא שיחקו בגביע קוראץ', שיחקו בגביע ספורטה - ולהפך).
גביע קוראץ':
בשתי העונות הראשונות של הפועל רמת-גן בגביע קוראץ', שהיו עונות 1974/1975 ו-1975/1976, רשמה הפועל רק ארבעה משחקים בשתי העונות יחד. ב-74/75 מול א.ס מונקו, וב-75/76 מול אולימפיה מילאנו, שלימים הייתה פלקאסנטרו מילאנו. בארבעת המשחקים האלה הפסידה הפועל רמת גן. בעונת 76/77 הגיעה הפועל רמת גן לשלב רבע הגמר בגביע קוראץ', שזהו גם הישג השיא שלה במפעל, שכן גם לשלב זה הגיעו רק 3 קבוצות ישראליות: הפועל תל אביב, מכבי רמת-גן, וכן גם הפועל רמת-גן. בעונה זו ניצחו האורדונים בסיבוב השני את ספירו שרלרואה, ועלו לבית C יחד עם קן הצרפתית, ועם סטלה אזורה מאיטליה, שבארבעת משחקי הבית השיגה 2 ניצחונות, על שתי הקבוצות (93:87 על קן, ו-95:83 על אזורה), מה שלא הספיק לעלות אל חצי הגמר.
גם בעונת 77/78 שיחקה הפועל רמת-גן בגביע קוראץ', כאשר לא עברה את הסיבוב הראשון אחרי ניצחון והפסד מול ציבונה זאגרב.
בעונות 1983/1984, 1984/1985 חזרה הפועל רמת גן למפעל קוראץ' אחרי מספר עונות שהתמודדה בגביע ספורטה, שבשתי העונות שיחקו האדומים רק ארבעה משחקים בלבד בסיבובים השניים, מול יובקזרטה באסקט וסטאד פרנסייס הצרפתית.
גביע ספורטה:
גביע ספורטה, שנקרא גם גביע למחזיקות בגביע, הוא המפעל האירופי השלישי בחשיבותו, שכן כאשר לא שיחקה הפועל רמת גן בגביע קוראץ', אז התמודדה הקבוצה במפעל הזה.
מעונת 1979/1980 ועוד עונת 1982/1983 שיחקה הפועל רמת גן בגביע ספורטה. בעונתה הראשונה הגיעה הפועל לשלב שמינית הגמר, לאחר שרשמה שני ניצחונות מול אמיקל סטילס מלוקסמבורג בסיבוב הראשון, פגשה את זאדאר בשמינית, ולאחר ניצחון והפסד הודחה, וזאדאר המשיכה אל הרבע. לאחר שבעונת 1980/1981 הודחו האורדונים לאחר הסיבוב הראשון, בעונת 1981/1982 הגיעה הפועל רמת גן אל רבע הגמר, שזהו גם הישג השיא שלה במפעל. ברבע הגמר ההוא הוגרלה הקבוצה לבית A של רבע הגמר יחד עם קריסטל פאלאס, ציבונה זאגרב ווירטוס בולוניה. המשחקים בבית התקיימו עם משחקי גומלין, כשאר מתוך שישה משחקי הבית של רבע הגמר, ניצחה הפועל שלושה משחקים (אחד מול קריסטל ושניים מול ציבונה), מה שהעמיד אותה במקום השלישי בבית, שכן השתיים הראשונות עולות אל החצי - וכאן הודחה הפועל רמת גן מהגביע.
בעונת 1982/1983 שוב הגיעה הפועל רמת גן אל רבע גמר גביע ספורטה, כשהיא מוגרלת לבית A יחד עם סקאבוליני פזארו, ברצלונה ודן בוס. את הבית הזה סיימו האורדונים במקום הרביעי והאחרון, אחרי חמישה הפסדים וניצחון בודד מול פזארו.
היריבות עם מכבי רמת-גן

בכדורסל, הדרבי של רמת-גן הוא משחקם של הפועל רמת-גן גבעתיים מול מכבי רמת-גן. בנוסף, קיים גם משחק דרבי בעיר בענף הכדורגל בין הפועל להכח (שנחשבת גם היא לקבוצה תחת מרכז מכבי). החל משנות ה-70, כשנפגשו השתיים בליגה הלאומית (אז הליגה הראשונה בישראל), ועד לסוף שנות ה-80, התקיימו משחקי דרבי סוערים בעיר רמת-גן, שמשכו אליהם קהל אוהדים רב ועניין בכל רחבי המדינה.
משחקי הדרבי התקיימו מעונת 1973/1974 ועד עונת 1986/1987, כששתי הקבוצות נפגשו אך ורק בליגת העל הסדירה, כלומר ללא מפגשים בפלייאוף הליגה או בגביע המדינה. במהלך שנים אלה, הפועל שלטה בעיר ביד רמה, כשבעונות אלה, מאזני המפגשים היו 28-6 לאורדונים. לאחר מכן, בשנת 1988 התפרקה הפועל רמת גן גבעתיים, והדרבי חדל מלהתקיים.
לאחר הקמת המועדון מחדש, וריצתה של הפועל לליגה הלאומית בתוך 4 עונות, בעונת 2015/2016, מזה 28 שנה, הדרבי הרמת-גני חזר לאולם זיסמן, והתקיים גם בעונת 2016/2017 ובעונת 2020/2021, במסגרת הליגה הלאומית. בעונת 2015/2016, הפועל ניצחה בדרבי הראשון 69:72, ובדרבי השני של אותה עונה הפסידה 67:72. בעונת 2016/2017 ניצחה הפועל את משחקי הדרבי בחוץ ובבית, 77:75 ו-84:74 בהתאמה. בעונת 2020/2021, נפגשו השתיים למשחק ליגה במחזור ה-11 של הליגה הלאומית למשחק ללא קהל (עקב מגבלות נגיף הקורונה), בו הפסידה הפועל 84:80. גם את הדרבי השני בעונה ניצחה מכבי בתוצאה 84:79. בעונת 2021/2022 ניצחה מכבי בשני משחקי הדרבי שהתקיימו בין הקבוצות בתוצאות 95:85 ו-82:75 וגם בעונת 2022/2023 ניצחה מכבי את הפועל בשני משחקי הדרבי 93:88 ו- 79-69 האחרון במשחק בו לא חדלו אוהדי גבעתיים להשליך חפצים את הפרקט.
הדרבי מביא עימו גם עימותים ויריבות על חלוקת תקצוב המועדונים בעיר. לטענת חלק מאוהדי גבעתיים מכבי רמת-גן מתוקצבת על ידי עיריית רמת-גן פי כמה וכמה על פני הפועל, וישנן בעיות חוזרות ונשנות מדי עונה על חלוקת התקציב למועדונים.
נכון ל-2023: במצטבר, בשני ה"גלגולים" של הפועל רמת-גן גבעתיים, מאזני המשחקים בדרבי הם 31-15 להפועל.
שחקנים ומאמנים בולטים > שחקני עבר בולטים

ישראלסטיב קפלן
ישראלאריה מליניאק
ישראל ארצות הברית סטיב שלכטר
ישראלאביגדור מוסקוביץ'
ישראלאור גורן
ישראלחנן קרן
ישראל ארצות הבריתסטיב מאלוביק
ישראליוסי קאשי
ישראלקליף פונדקסטר
ישראל ארצות הבריתארט האוזי
ישראליהודה לוי
ישראלרוני לנג
ישראלרוי וול
שוודיהלורנס שולדבראנד
ישראלאיל רוזנפרב
שחקנים ומאמנים בולטים > מאמני עבר בולטים

צביקה שרף
אריה מליניאק
עקיבא פרדקין
אייוון דאנקן
שימי ריגר
ראו גם

הפועל רמת-גן גבעתיים
הפועל רמת-גן גבעתיים (כדורגל)
הערות שוליים

↑  עשרים שנה אחרי - הפועל ר"ג בכדורסל קמה לתחייה, באתר ynet, 5 בפברואר 2008
↑  מי אנחנו?, באתר הקבוצה
↑  עמרי מנהיים, ‏"מפלים אותנו": הפועל ר"ג לא תפתח את העונה?, באתר ערוץ הספורט, 8 בנובמבר 2020
סמל הקבוצה הישן (מ-2011 עד 2019)
הכרונולוגיה המקראית והמסורתית

הכרונולוגיה המקובלת במסורת היהודית מבוססת על התנ"ך ואחריו על ספרים מסורתיים נוספים – בעיקר על מדרשי האגדה, כפי שרוכזו וסודרו בספר "סדר עולם". כרונולוגיה זו נהוגה ברוב ספרי תולדות עם ישראל שהתחברו אחרי התלמוד, ובהם: ספר הישר, ספר יוחסין השלם, סדר עולם זוטא, אגרת רב שרירא גאון, ספר הקבלה, שלשלת הקבלה, צמח דוד וסדר הדורות. הכרונולוגיה של המדרש מתחילה בבריאת העולם ומסתיימת בחורבן בית המקדש השני 3,828 שנים לאחר מכן.
מניין השנים בלוח העברי

ציון רוב השנים בערך זה הם על פי מניין השנים של בעל סדר עולם רבה, כלומר, שנים שלמות לאדם הראשון, אבל לפי מניין השנים הנהוג כיום – מניין השנים לבריאת העולם – יש להוסיף שנתיים על מניינו של בעל הסדר עולם ושנה אחת למניין הגמרא. כמו כן, אין להשוות בין מניין השנים המובא כאן למניין השנים בספירה הנוצרית.
תולדות האנושות

פסוקי המקרא בספר בראשית מתארים באיזה גיל הוליד כל אחד מאנשי הדורות שבין אדם הראשון ליעקב את בנו, וכך מאפשרים למנות על פי שנות חייהם את שנות קיומה של האנושות. יעקב נולד על פי זה בשנה ה-2108. יעקב ירד למצרים בהיותו בן 130, ואם כן עולה שירידת יעקב ובניו למצרים הייתה אחרי שמלאו 2,238 שנים לבריאת אדם הראשון. בני ישראל היו במצרים 210 שנים, נמצא שיציאת מצרים הייתה בשנת 2448 לבריאת אדם הראשון. על הפסוק "ועבדום ועינו אותם ארבע מאות שנה" (בראשית, ט"ו, י"ג), מוסבר שהספירה של 400 השנים מתחילה מלידת יצחק (2048). בית המקדש הראשון נבנה 480 שנה לאחר יציאת מצרים. בית ראשון עמד 410 שנה. לאחר מכן יצאו ישראל לגלות בבל שנמשכה 70 שנה. לאחר מכן נבנה בית המקדש השני שעמד 420 שנה.
נבוכדנצר החריב את בית המקדש הראשון בשנת 19 למלכותו, מלכותו התקיימה 45 שנה, אחריו מלך בנו אויל מרודך 22 שנה, אחריו מלך בלשאצר 3 שנים, אחריו מלך דריווש המדי שנה אחת, אחריו מלך כורש הפרסי 3 שנים (שאז התחילה מלכות פרס בכל העולם), אחריו מלך אחשוורוש 14 שנה, אחריו מלך בנו (מאסתר המלכה) דריווש הפרסי. על פי נתונים אלו, נס פורים, שהתרחש בשנת 13 למלכות אחשוורוש, (ככתוב במגילת אסתר) היה לאחר שמלאו 3,405 שנים לבריאת אדם.
הדורות הראשונים

בפשר אריכות הימים המופלגת של ראשי הדורות הראשונים, כתב רבי סעדיה גאון: "כדי שירבו זרעם... כדי שיראה כל אחד מהם בנים ובני בנים בחייו". לעומת זאת, הרמב"ם כתב; "אני אומר שלא היה אותם החיים אלא אותו האיש האמור לבדו, אבל שאר האדם חיו החיים הטבעיים הרגילים, ותהיה הנדירות הזו באותו האדם, אם על ידי גורמים רבים במזונו והנהגתו, או על דרך הנס ונוהג לפי דרכו, ולא ייתכן לומר בו זולת זה". בדומה לכך כתב ההיסטוריון יוסף בן מתתיהו; "מזונותיהם היו מוכשרים יותר לגרום לאריכות ימים... חוץ מזה זיכה אותם אלוהים בחיים ארוכים יותר על צדקתם ועל התועלת שבהמצאותיהם...".
הדורות הראשונים > לוח כרונולוגי מאדם עד יעקב

| דור | האישיות | נולד | נפטר | משך חייו | הוליד בגיל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | אדם | 0 | 930 | 930 | 0 |
| 2 | שת | 130 | 1042 | 912 | 105 |
| 3 | אנוש | 235 | 1140 | 905 | 90 |
| 4 | קינן | 325 | 1235 | 910 | 70 |
| 5 | מהללאל | 395 | 1290 | 895 | 65 |
| 6 | ירד | 460 | 1422 | 962 | 162 |
| 7 | חנוך | 622 | 987 | 365 | 65 |
| 8 | מתושלח | 687 | 1656 | 969 | 187 |
| 9 | למך | 874 | 1651 | 777 | 182 |
| 10 | נח | 1056 | 2006 | 950 | 500 |
| 11 | שם | 1558 | 2158 | 600 | 100 |
| 12 | ארפכשד | 1658 | 2096 | 438 | 35 |
| 13 | שלח | 1693 | 2126 | 433 | 30 |
| 14 | עבר | 1723 | 2187 | 464 | 34 |
| 15 | פלג | 1757 | 1996 | 239 | 30 |
| 16 | רעו | 1787 | 2026 | 239 | 32 |
| 17 | שרוג | 1819 | 2049 | 230 | 30 |
| 18 | נחור | 1849 | 1997 | 148 | 29 |
| 19 | תרח | 1878 | 2083 | 205 | 70 |
| 20 | אברהם | 1948 | 2123 | 175 | 86 |
| 21 | יצחק | 2048 | 2228 | 180 | 60 |
| 22 | יעקב | 2108 | 2255 | 147 | 84 |
מלכי יהודה וישראל

לפי הכרונולוגיה המקראית והמסורתית התחילה תקופת המלכים בשנת ב'תתפ"א (879 לפנה"ס), ונמשכה 457 שנה עד חורבן בית המקדש הראשון בשנת ג'של"ח (422 לפנה"ס).
מפרשי התנ"ך וכותבי הדורות מציינים, שישנם מלכים שמספרי שנות מלכותם (המוזכרים בנ"ך) הם שנים "מקוטעות", כלומר, שישנן שנים שנמנו גם למלך הקודם וגם למלך הבא, כיוון שכל אחד מלך בחלק מאותה שנה. עקב כך, המפרשים נחלקו (בשינויים קלים) לגבי תאריכי שנות מלכותם.
השנים החסרות

ההשוואה בין הכרונולוגיה המסורתית לכרונולוגיה המדעית מעלה פער של כ-165 שנה. לפי סדר עולם רבה, בית המקדש השני עמד על תלו במשך 420 שנה. חורבן בית שני אירע בשנת 70 לספירת הנוצרים, ומכאן שהמקדש השני הוקם בסביבות 350 לפנה"ס. כיוון שגלות בבל נמשכה על פי הכרונולוגיה המסורתית 70 שנה בלבד, עולה כי חורבן בית ראשון אירע בשנת 420 לפנה"ס. ואולם, מלכות בבל, שהחריבה את בית המקדש הראשון על פי התיאור המקראי, נעלמה מן העולם קרוב למאה ועשרים שנה קודם לכן (הכיבוש הפרסי אירע בשנת 539 לפנה"ס). התיארוך המקובל בקרב היסטוריונים לחורבן הבית הראשון הוא 586 לפנה"ס. קיים אפוא פער של כ-166 שנה בין הכרונולוגיות השונות. הבעיה תלויה במשך זמנה של האימפריה הפרסית, שלפי הכרונולוגיה המקובלת התקיימה למעלה ממאתיים שנה (539–331 לפנה"ס), ולפי סדר עולם – 52 שנה בלבד. המדרש מתארך את התקופה הפרסית באופן מינימליסטי, לפי מלכי פרס המוזכרים במקרא בלבד. כמו כן, בהתאם לברייתא המובאת בתלמוד הבבלי, מניח המדרש שכורש, דריווש וארתחשסתא הם שלושה שמות של מלך אחד.
ד"ר חיים חפץ חקר את אמינותם של המקורות ההיסטוריים הקלאסיים (היסטוריונים הלניסטיים ורומיים), שעליהם ביססו ההיסטוריונים המודרניים את הכרונולוגיה המדעית המקובלת. בשנת 1991 הוא פרסם את ממצאיו בכתב העת מגדים. בניגוד לתפיסה המקובלת, טען חפץ כי הכרונולוגיה המסורתית היא הנכונה. חפץ לא התייחס במחקרו לשיטות תיארוך מדעיות נוספות כגון תיארוך פחמן 14 או תיארוכים אסטרונומיים כמו ליקוי החמה האשורי.
תקופות בתולדות עם ישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תיקוף חז"ל | אורכה | הסתיימה | לבריאת העולם | לספירה הנוצרית | מקום |
| מאדם עד נח | 1,056 שנים | לידת נח | 0–1056 | 3759–2703 לפנה"ס | מסופוטמיה |
| מנח עד אברהם | 892 שנים | לידת אברהם | 1056–1948 | 2703–1811 לפנה"ס | מסופוטמיה |
| שלושת האבות | 307 שנים | פטירת יעקב | 1948–2255 | 1811–1504 לפנה"ס | ארץ ישראל |
| ישראל במצרים | 210 שנים | יציאת מצרים | 2238–2448 | 1521–1311 לפנה"ס | מצרים העתיקה |
| ישראל במדבר | 40 שנים | הכניסה לארץ | 2448–2488 | 1311–1271 לפנה"ס | מדבר סיני |
| שופטים | 393 שנים | המלכת שאול | 2488–2881 | 1271–878 לפנה"ס | ארץ ישראל |
| מלכים | 457 שנים | חורבן בית ראשון | 2881–3338 | 878–421 לפנה"ס | ארץ ישראל |
| סופרים   ואנשי כנסת הגדולה | 110 שנים | סוף הנבואה | 3338–3448 | 421–311 לפנה"ס | ארץ ישראל |
נקודות ציון

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אירוע | תאריך עברי | תאריך לועזי | תאריך מדויק | מקורות |
| תחילת בריאת העולם | 0 או ‎-1 | 3759 לפנה"ס | לרבי יהושע באדר, לרבי אליעזר בכ"ה באלול | ויקרא רבה, פרשה כ"ט, פסקה א' |
| בריאת אדם הראשון | 0 | 3759 לפנה"ס | לרבי יהושע בא' בניסן, לרבי אליעזר בא' בתשרי | תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף י', עמוד ב' |
| הולדת נח | 1056 | 2703 לפנה"ס |  |  |
| המבול | 1656 | 2103 לפנה"ס | לרבי יהושע י"ז באייר, לרבי אליעזר י"ז בחשון | סדר עולם פרק ד' |
| הולדת אברהם | 1948 | 1811 לפנה"ס | לר' יהושע בחודש ניסן, לר' אליעזר בחודש תשרי | תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף י', עמוד ב' |
| עקדת יצחק | 2085 | 1674 לפנה"ס | יש אומרים בא' בתשרי, ויש אומרים בי' בתשרי | ראה זוהר פרשת ויצא |
| הגירת השבטים למצרים | 2238 | 1521 לפנה"ס |  |  |
| יציאת מצרים | 2448 | 1311 לפנה"ס | ט"ו בניסן, לחכמים ביום שישי לרבי יוסי ביום חמישי | תלמוד בבלי, מסכת  שבת , דף פ"ו עד דף פח |
| מעמד הר סיני | 2448 | 1311 לפנה"ס | בשבת, לחכמים בו' בסיוון ולרבי יוסי בז' בסיוון | תלמוד בבלי, מסכת  שבת , דף פ"ו עד דף פח |
| הקמת המשכן   חטא המרגלים | 2449 | 1310 לפנה"ס | המשכן הוקם בראש חודש ניסן   חטא המרגלים התרחש בתשעה באב | ספר שמות, פרק מ', פסוק י"ז |
| הכניסה לארץ ישראל | 2488 | 1271 לפנה"ס | כ"ח בניסן, בשבת, | סדר עולם פרק י"א (היום השביעי של הקפת יריחו) |
| פטירת יהושע בן נון | 2516 | 1243 לפנה"ס | כ"ו בניסן | שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תק"פ, סעיף ב' |
| כינון מלכות דוד | 2884 | 875 לפנה"ס |  |  |
| בנין בית המקדש הראשון, שלמה | 2928 | 831 לפנה"ס | בחודש אייר | ספר מלכים א', פרק ו', פסוק ל"ז |
| גלות עשרת השבטים | 3205 | 554 לפנה"ס |  |  |
| תחילת מלכות נבוכדנצר | 3319 | 440 לפנה"ס |  |  |
| חורבן בית המקדש הראשון | 3338 | 421 לפנה"ס | ט' באב, במוצאי שבת | תלמוד בבלי, מסכת  ערכין, דף י"א, עמוד  ב' |
| הכרזת כורש | 3390 | 369 לפנה"ס |  |  |
| פורים | 3405 | 354 לפנה"ס | י"ג באדר | מגילת אסתר, פרק ט', פסוק א' |
| בנין בית המקדש השני | 3408 | 351 לפנה"ס | כ"ד בכסלו | ספר חגי, פרק ב', פסוק י"ח |
| עליית עזרא | 3415 | 344 לפנה"ס |  |  |
| תום הנבואה   תחילת מניין השטרות | 3448 | 311 לפנה"ס |  |  |
| חנוכה | 3622 | 137–8 לפנה"ס | כ"ה בכסלו | ספר חשמונאים א' פרק ד' פס' נ"א |
| חורבן בית המקדש השני | 3828 | 70 לספירה | ט' באב, במוצאי שבת | תלמוד בבלי, מסכת  ערכין, דף י"א, עמוד  ב' |
ראו גם

סדר עולם רבה
ארכאולוגיה מקראית
היסטוריה של עם ישראל
לקריאה נוספת

יצחק גוטליב, יש סדר למקרא - חז"ל ופרשני ימי הביניים על מוקדם ומאוחר בתורה, ירושלים: הוצאת מאגנס והוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2009.
יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974