stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרל העשירי גוסטב, מלך שוודיה
השתתפות במלחמת שלושים השנים (1641–1650)

לאחר שובו מהלימודים בפריז, נתקל קרל בקשיים רבים. הסתירות בין אקסל אוקנסטיארנה לבית פפאלץ-צווייבריקן התהדקו. יוהאן קזימיר תמיד היה חבר בחוגים שונים, אפילו בתוך המועצה, ובתוך חוגים אלו החלה להתפתח תנועת התנגדות נגד האריסטוקרטיה של ה"עוצר המלכותי" (משוודית: förmyndarstyrelsen). קרל היה יורש עצר אפשרי לכס המלוכה לאחר כריסטינה, אך העוצר המלכותי עמד בסירובו לכך לאורך זמן ארוך מאוד. לבסוף, בקיץ 1642, יצא קרל למסע צבאי בגרמניה, שם למד להילחם תחת פיקודו של פילדמרשל לנארט תורסטנסון. הוא השתתף בקרב על לפציג ב-1642 ובקרב על ינקאו ב-1645, כשבין לבין השתתף גם ב"רכבת לדנמרק" (משוודית: Tåget mot Danmark) ב-1643-1644, שבה הבין כי הארץ הזאת יכולה להיכבש גם מדרום.
בשנת 1645 חזר קרל לשוודיה, ובכך נוצר מצב חדש: הוא ביקש לזכות באהבתה של בת דודתו כריסטינה. במשך מספר שנים הלך הנושא והתפתח, וקרל נהפך יותר מאי-פעם לדמות בכירה מאוד בקרבות הפוליטיים. לבסוף דחתה כריסטינה את הצעתו, אך נתנה לו פיצוי. בינואר 1648 היא מינתה אותו לגנרליסימו (מפקד הצבא) השוודי בגרמניה. אמנם הוא לא יכול היה להשיג שם השגים רבים עד חוזה השלום שנחתם כמה חודשים אחרי, באוקטובר 1648, אך עם זאת הוא זכה להוביל את ה"צבאות המגויסים הגדולים" (משוודית: De stora värvade arméernas) וגם לקחת חלק במשא ומתן המורכב על הסכם השלום "הביצועי", שהושלם בנירנברג ביוני 1650.
המלחמה הצפונית הקטנה (1655–1660) > הקרב נגד פולין

אל מול קרל, עכשיו כמלך, ניצבו אתגרים קשים ומורכבים. היה חשוב לבסס (ולהצהיר) את כוחו של הריבון החדש, גם כלפי פנים וגם כלפי חוץ. כלפי פנים, היה על המלך הטרי לבסס את הקשרים עם האזורים החדשים שנכבשו עם ארץ המוצא, כמו גם להקים מחדש את הממשל באזורים אלו, הן מבחינה תקציבית והן מבחינה צבאית, וכן להתמודד אל מול האתגרים השלטוניים שצצו בעקבות המלחמה. בו-זמנית, כלפי חוץ, היה עליו לפתור משברים צבאיים ולבסס את הכוח הצבאי של הממלכה כלפי מדינות עוינות. בנוסף, היה על קרל לייצר מדיניות שתעמיד את האינטרסים הצבאיים השוודים בראש מעייניה. האם קרל עשה זאת, אנחנו לא יודעים. אין ספק שהממשלה שלו נעה בכיוונים אחרים. כבר אחרי שנתו הראשונה כמלך, בקיץ 1655, הוביל קרל את שוודיה למלחמה נגד פולין.
קסיס (צרפת)

| --- | --- |
סמל קסיס

קסיס מכיוון כביש הרכסים (Route des Crêtes)
 מדינה:  צרפת צרפת
 מחוז:  בוש-די-רון
 רובע:  מרסיי
 קנטון:  אובן-אסט
 חבל ארץ:  פרובאנס-אלפ-קוט ד'אזור פרובאנס-אלפ-קוט ד'אזור
 שטח:  26.86 קמ"ר
 גובה:  0–416 מ' מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בקומונה:  6,720 (1 בינואר 2021)
  ‑ צפיפות:  290 נפש לקמ"ר (2008)
 קואורדינטות:  43°12′56″N 5°32′14″E﻿ / ﻿43.215555555556°N 5.5372222222222°E﻿ / 43.215555555556; 5.5372222222222 
 אזור זמן:  UTC+1
 http://www.cassis.fr
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צרפת מוגדלת) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי קסיס(למפת צרפת רגילה) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי קסיס(למפת פרובאנס-אלפ-קוט ד'אזור רגילה) מרסיי אביניון טולון ניס גאפ דין-לה-בן מונקו אוקסיטניה אוברן-רון-אלפ איטליה הים התיכוןקסיס(למפת פרובאנס-אלפ-קוט ד'אזור מוגדלת) מרסיי אביניון טולון ניס גאפ דין-לה-בן מונקו אוקסיטניה אוברן-רון-אלפ איטליה הים התיכוןקסיס  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
קָסִיס (בצרפתית: Cassis) היא קומונה בדרום צרפת, השוכנת לחוף הים התיכון, מזרחית למרסיי במחוז בוש-די-רון שבחבל פרובאנס-אלפ-קוט ד'אזור. הקומונה היא יעד תיירותי הידוע בצוקיו ובלשונות הים שלו הנקראות קלנקים.
היסטוריה

במקום שעליו יושבת קסיס התיישבו לראשונה הליגורים במאה ה-6 לפנה"ס. הליגורים בנו מבצר בראש באו רדון והתקיימו מדיג, ציד וחקלאות. על אף הקשר למרסיי, שהוקמה על ידי מתיישבים יוונים מפוקאה שבאסיה הקטנה, לא נמצאה עדות להתיישבות יוונית במקום. בתקופה הרומית ניצבה קסיס על הנתיב הימי שיצר הקיסר אנטונינוס פיוס. היה זה כפר קטן, שהתקיים בעיקר מדיג ומסחר ימי עם צפון אפריקה והמזרח התיכון.
בין המאה ה-5 לספירה למאה ה-10, שבטים גרמאניים פולשים אילצו את אוכלוסיית הסביבה לחפש מקלט בקסטרום המבוצר, שהפך לגרעין היישוב המודרני. במאה ה-15 נמסרה קסיס לרוזני פרובאנס, ובשלב מאוחר יותר מסר אותה רנה מאנז'ו לבישופים של מרסיי, אשר שלטו בה עד למהפכה הצרפתית.
שם משפחה יהודי משפחת קאזיס ככל הנראה מקורו בעיר
גאוגרפיה

קסיס שוכנת לחוף הים התיכון, כ-20 ק"מ מזרחית למרסיי. פסגת קניי בגובה של 394 מטרים, הנמצאת בין קסיס ללה סיוטה, היא אחד ממצוקי החוף הגבוהים באירופה ונקודת ציון עבור השטים במימי הים התיכון.
בשנת 1985 התגלה כניסה תת-ימית למערת קוסקר.
כלכלה

במאה ה-18 החלה קסיס להתפשט אל מחוץ לחומות העיר הבצורה וסביב הנמל. לאחר הרסטורציה התפתחו בה תעשיות חדשות, לרבות ייבוש בקלה, ייצור שמן זית, טקסטיל וייננות. ענף כריית האבן, שהתקיים בה עוד מימי קדם וסיפק אבן לבנייה לנמלים באגן הים התיכון, התפתח גם כן. במאה ה-20, עם היעלמות תעשיות אלה, פנה כוח העבודה לתיירות וייצור יין.
ערים תאומות

הממלכה המאוחדת ברנהאם על הים, הממלכה המאוחדת
איטליה פורטופינו, איטליה
הערות שוליים

↑  קאזיס, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550562705171  BnF: cb15247304x (data)  LCCN: n81149949  MusicBrainz: 75a2bd6a-4f56-4cfa-9586-04cd4d65cc60  NKC: xx0174047  VIAF: 167671531   WorldCat (עם VIAF): 167671531
קו זיגפריד

קו זיגפריד, קו מאז'ינו ומערכת הביצורים שבסמוך ללייז'
קו זיגפריד (בגרמנית: Siegfried-Linie וגם Westwall) הוא שמם של שני קווי ביצורים שנבנו על ידי גרמניה לאורך גבולה עם צרפת. הראשון נבנה בין 1916 ל-1917 בימי מלחמת העולם הראשונה כחלק מקו הינדנבורג. השני והמוכר יותר נבנה בשנות ה-30 של המאה העשרים, ממול לקו מאז'ינו הצרפתי. הקו שנבנה בשנות ה-30 נקרא על ידי הגרמנים "החומה המערבית".
קו זיגפריד היה מערכת הגנתית שהשתרעה לאורך יותר מ-630 ק"מ, וכללה יותר מ-18,000 בונקרים ומכשולים נגד טנקים, הקו השתרע מהעיר קלפה בגבול הולנד, לאורך גבולה המערבי של גרמניה עד העיר וייל אם ריין שעל הריין בגבול עם שווייץ. אדולף היטלר הורה לתכנן את הקו החל משנת 1936, הבניה החלה ב-1938 והסתיימה ב-1940. הקו נבנה בשל סיבות תעמולתיות ופחות בשל צורך אסטרטגי.
הבנייה החלה לאחר שהנאצים הפרו את הסכם ורסאי והסכם לוקרנו.
מקור השם "החומה המערבית"

בימינו לא ניתן לדעת מהו מקור השם הגרמני "החומה המערבית", הסבירות היא ששם זה נהיה פופולרי בסוף 1938. בתחילה השימוש של התעמולה הנאצית במונח היה מועט, אולם השם נתפרסם ב-20 במאי 1939 כשהיטלר שלח את "פקודת היום לחיילים ולעובדים בחומה המערבית". השם הרשמי לקו, עד אז, תלוי בשם של אחת מהתוכניות שנוהלו באותה תקופה ומתוארות בחלק הבא של הערך. השם "תוכנית לימס" לדוגמה היה שם כיסוי שנבחר על מנת לגרום לאנשים לחשוב על המחקר הארכאולוגי שהסתיים באותה תקופה באזור הגבול העתיק (ובו מצודות רבות) שהפריד בין השבטים הגרמנים והאימפריה הרומית, ונקרא לימס.
תוכניות בנייה, 1938–1940

הבנייה של הקו התחלקה למספר תוכניות:
תוכנית משמר הגבול (תוכנית החלוץ), לעמדות הקדמיות ביותר. (1938)
תוכנית לימס (1938)
תוכנית אאכן-זאר (1939)
מעוז גלדרן (Geldern-Stellung) בין בריגן וקלפה (1939–1940)
האזור המערבי להגנה אווירית (1938)
סוגי בנייה מרכזיים

בתחילת כל אחת מתוכניות הבנייה (המתוארות לעיל), תוכננו אבות טיפוס של הביצורים השונים: פילבוקסים, בונקרים ומכשולים נגד טנקים אשר לאחר מכן נבנו בתקן אחיד. התקן נועד לשם חיסכון בחומרי בנייה ועובדים שהיו במחסור.
סוגי בנייה מרכזיים > תוכנית החלוץ

במשך רובה של התוכנית הוקמו בסמוך לגבול גרמניה בונקרים קטנים ובהם עד 3 פתחי ירי מלפנים. הקירות היו בעובי של 50 ס"מ בלבד ולא סיפקו הגנה נגד נשק כימי. לחיילים בבונקרים לא היו מיטות והם נאלצו לישון על ערסלים. בעמדות חשופות נוספו לבונקרים עמדות תצפית משוריינות על הגג. כל העמדות הללו נחשבו מיושנות כבר כאשר נבנו וסיפקו לכל היותר הגנה מרסיסי פגזים ורימונים. התוכנית בוצעה על ידי משמר הגבול (Grenzwacht - גרנצוואכט), כח צבאי קטן שהחל בפעילות מיד לאחר חימושה מחדש של גרמניה.
סוגי בנייה מרכזיים > תוכנית ליים

תוכנית ליים החלה לאחר שהיטלר הורה לחזק את הביצורים בגבולה המערבי של גרמניה. הבונקרים שנבנו בשלב זה (1938) היו חזקים יותר מהבונקרים בתוכנית הקודמת. לשם בניית כל אחד מ-3,471 בונקרי "טיפוס 10" שבתוכנית, היה צורך בעבודה של כ-20 שנות אדם ובשימוש ב-287 ממ"ק של בטון, כמות המספיקה לבניית שכונת מגורים קטנה.
התקרה והקירות של הבונקרים היה בעובי 1.5 מטר, שהוכח כבלתי מספק כבר בעת הבנייה. בבונקרים היה חדר מרכזי שהכיל בין עשרה לשנים עשר אנשים, וכלל כניסה, חרכי ירי במעלה מדרגות שפנו אחורנית, ואזור קרבי 50 ס"מ מעל. אזור זה הכיל פתחי ירי מקדימה ולצדדים עבור מקלעים, וכניסה נוספת. פתחי ירי נוספים נועדו עבור רובים רגילים והמבנה כולו מוגן נגד גז רעיל כלקח ממלחמת העולם הראשונה.
הבונקר חומם על ידי תנור, והארובה שהובילה החוצה כוסתה בסבכה עבה לשם הסוואה. לכל חייל ניתן מקום לישון בו ושרפרף, המפקד זכה במותרות של כיסא. המקום היה מצומצם והצפיפות רבה. לכל חייל היה בערך מטר מרובע אחד.
בתוך הבונקרים מסוג זה שעדין קיימים כיום שרדו שלטים שנועדו להכין את החיילים למשימתם: "לקירות יש אוזניים" או "כבו את האורות כשחרכי הירי פתוחים".
סוגי בנייה מרכזיים > תוכנית אאכן-זאר

באוקטובר 1938 לאחר סיפוח חבל הסודטים שבצ'כוסלובקיה לגרמניה הנאצית, היטלר הכריז על תוכנית אאכן-זאר. הבניה התחילה מייד לאחר ההכרזה אולם רק בפברואר 1939 התקדמה בקצב גבוה. הביצורים בקו אאכן-זאר היו דומים לאלו שבתוכנית ליים רק נבנו מערבה לה בין הערים אאכן וזארבריקן. קירות הבונקרים בקו הזה היו בעובי של עד 3.5 מטר וההבדל בינם לבין תוכנית ליים התבטא בעיקר בחוסר של חרכי ירי בחזית הבונקר אלא רק בצדדיו. רק במקרים מיוחדים נבנו חרכי ירי בחזית והם היו מוגנים באמצעות דלתות מתכת כבדות.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
סוגי בנייה מרכזיים > האזור המערבי נגד מטוסים

האזור המערבי נגד מטוסים (Luftverteidigungszone West), נמשך במקביל לשני קווי ההגנה האחרים, והורכב בעיקר ממגדלי נ"מ מבטון שתוכננו על מנת לאלץ את מטוסי האויב לטוס גבוה יותר ובכך לבזבז דלק רב ולהקטין את טווחם. הבונקרים של תוכנית לימס ותוכנית אאכן-זאר נועדו להגן על מגדלי נ"מ אלו.
סוגי בנייה מרכזיים > מעוז גלדרן

בתוכנית זאת, שלאחר פתיחת מלחמת העולם השנייה, הוארך קו זיגפריד צפונה מהעיירה בריגן עד לעיר קלפה שעל הריין. מרבית הבנייה הייתה של מקלטים (dugout) לא חמושים אך בנויים בצורה חזקה מאוד מבטון. לשם הסוואה מוקמו המקלטים בסמוך לחוות.
סוגי בנייה מרכזיים > מלכודות טנקים

מלכודות טנקים נבנו לאורך קו זיגפריד ונודעו בשם "שיני דרקון" ו"פצעונים" בשל צורתם. המלכודות היו מורכבות משורות של עמודים קטנים מבטון מזוין ומטרתן הייתה לעכב את תנועתם של טנקים ולתעל אותם לעבר שטחי השמדה שם ייתקלו בנשק נגד טנקים בכמות גדולה. שיני הדרקון נפרשו בשתי צורות טיפוסיות, בתקן 1938 עם ארבע שיניים הנעשות גבוהות יותר, ובתקן 1939 עם חמש שיניים במבנה זהה. עם זאת שורות "שיניים" רבות נבנו ללא צורה מסוימת. אם תוואי השטח אפשר זאת, תעלות מלאות מים נחפרו ושימשו במקום "שיני הדרקון". דוגמה לסוג כזה של הגנה ניתן לראות בצפון אכן בסמוך לגיילנקירכן.
סוגי בנייה מרכזיים > שריון וחימוש

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
סוגי בנייה מרכזיים > תנאי העבודה

הביצורים המוקדמים נבנו על ידי חברות פרטיות, אולם אלו לא יכלו לספק את כוח האדם הנדרש להשלמת הקו. על מנת להתגבר על קושי זה עד 500,000 עובדי כפיה שסיפק ארגון טודט עבדו להקמת הביצורים. שינוע של החומרים הדרושים לבניית הביצורים כמו גם עובדי הכפיה לקו הביצורים נעשה על ידי רכבת הרייך הגרמני. חברת הרכבת עשתה שימוש בקווים שהיו קיימים באזור עוד מזמן מלחמת העולם הראשונה. תנאי העבודה היו קשים ומסוכנים, לדוגמה העברה של לוחות מיגון ששקלו עד 60 טון נעשתה בצורה ידנית.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
קו זיגפריד במערכה מול צרפת

למרות הכרזת המלחמה של צרפת על גרמניה בספטמבר 1939 ופתיחת מלחמת העולם השנייה, לא התרחשו קרבות רציניים בקו זיגפריד. במה שזכה לכינוי "המלחמה המדומה", שני הצדדים נשארו תקועים בעמדותיהם, קו מז'ינו מהצד הצרפתי וקו זיגפריד בצד הגרמני, ומיאנו לתקוף עד מאי 1940, עת פתחו הגרמנים במתקפה על צרפת וארצות השפלה. עם כיבוש צרפת וסיום הקמפיין הגרמני במערב אירופה, הוצאו מקו זיגפריד כל כלי הנשק הניתנים לשינוע, ושימשו במקומות חליפיים. העמדות בקו זיגפריד ננטשו והפכו במהרה ללא מתאימות להגנה והבונקרים החלו לשמש כמחסנים בעיקר לצורכי חקלאות.
איושו מחדש של קו זיגפריד

לאחר פלישת בעלות הברית לנורמנדי שבצרפת ב-6 ביוני 1944, נוצר איום חדש על גרמניה מכיוון מערב. ב-24 באוגוסט 1944 נתן היטלר הוראה לחדש את עבודות הבנייה של הקו. 20,000 עובדי כפייה כמו גם חברי שירות העבודה הלאומי של גרמניה ניסו לצייד את הקו מחדש. מקומיים גויסו גם הם לעבודות שונות, לרוב בניית תעלות נגד טנקים. העבודות נתקלו בקשיים רבים וניתן לומר שאף נכשלו, זאת בשל העליונות האווירית של בעלות הברית.
במהלך הבנייה הסתבר כי הבונקרים לא יוכלו לעמוד מול כלי הנשק חודרי השריון שפותחו במהלך המלחמה. בזמן שקו זיגפריד הופעל מחדש נבנו בונקרי בטון קטנים שזכו לכינוי בונקרי טוברוק (על שם עיר הנמל במזרח לוב). בונקרים אלו שנבנו לאורך הגבול של השטח הכבוש היו בעיקרם מקלטים לאדם יחיד.
הקרבות בקו זיגפריד

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
באוגוסט 1944 אירעו ההתנגשויות הראשונות בין הכוחות על קו זיגפריד. הקטע של הקו שהיה מעורב בלחימה בשלב זה היה יער הירטגן שבסמוך לאייפל, 20 ק"מ מדרום לאכן. הקרב בשטח המיוער גבה את חייהם של יותר מ-10,000 אמריקאים וכ-12,000 גרמנים.
אחרי "הקרב על יער הירטגן" החל הקרב על הבליטה, דרומית ליער הירטגן בין מנושאו והעיר הלוקסמבורגית של אכטרנאך. מתקפה זאת הייתה ניסיונם האחרון של הגרמנים להפוך את תוצאת המלחמה. הניסיון נכשל וגבה את חייהם של רבים.
היו התנגשויות קשות גם בחלקים אחרים של קו זיגפריד. חיילים גרמניים בבונקרים רבים סירבו להיכנע בין השאר בשל החשש ממשפטים צבאיים. רבים מהם קיפחו את חייהם בשל החלטה זאת מכיוון שהמקלטים הקבוצתיים לא הגנו עליהם ולו מההתקפה הקלה ביותר.
באביב 1945 נפל אחרון הבונקרים של קו זיגפריד באזור הסאר והנסרווק.
ראו גם

We're Going to Hang out the Washing on the Siegfried Line
בונקר מסוג 10 של תוכנית לימס, מבט מאחור
בונקר שנבנה כחלק מתוכנית מעוז גלדרן
"שיני דרקון" במבנה הכולל חמש שיניים, סמוך לאאכן
מכשול מים בסמוך לגיילנקירכן
קשה בלעדיך

| --- | --- |

 סינגל בביצוע שרון ליפשיץ
 מתוך האלבום "קולנוע"
 יצא לאור:  1985
 סוגה:  פופ רוק
 שפה:  עברית
 אורך:  3:24
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 כתיבה:  שרון ליפשיץ
 לחן:  שרון ליפשיץ
 הפקה:  ירון בכר
 עיבוד:  ירון בכר
קשה בלעדיך הוא שיר שכתבה, הלחינה וביצעה הזמרת והיוצרת הישראלית שרון ליפשיץ. הוא יצא כסינגל מאלבום הבכורה שלה, "קולנוע", שיצא לאור ב־1985.
אפרת גוש הקליטה גרסת כיסוי לשיר במסגרת הפרויקט "אז. עכשיו." של המפיק חיים שמש, שבו חודשו שלושה אלבומים ישראליים, בהם "קולנוע" של ליפשיץ. תמיר גורדין ושלי לוי (בתה של ליפשיץ) הפיקו את החידוש לאלבום. נינט טייב ביצעה גרסת כיסוי לשיר בעונה השנייה של הסדרה "השיר שלנו". ליאנה עיון ביצעה גרסת כיסוי לשיר בפרק 15 של הסדרה "PPS"‏. גאלה קוגן ביצעה גרסת כיסוי לשיר בסדרה "דני הוליווד". רז שמואלי שרה את השיר באודישן שלה בעונה הראשונה של התוכנית "The Voice ישראל".
ביקורת

יוסי חרסונסקי תיאר את לחן השיר כ"קסום". הוא המשיך: ”סלואו שמעביר את תחושת סוף היחסים בינו ובינה כמו שלא שמעתי כמעט משום זמרת”.
נעם גיל כתב ב־ynet על השיר ועל האלבום "קולנוע", שיצא לאור כשהיה ילד:
"גידי" ו"קולנוע" היו הלהיטים, אבל "קשה בלעדיך" היה השיר בה"א הידיעה, זה שאחריו שלב ריקודי הסלואו במסיבות כיתה כבר לא היה אותו דבר. הוא היה מהשירים שהפכו את הבנות מיצורים מוקצים עם קוקיות למשהו ששווה להתעניין בו. לא שהבנו את המשמעות של דימויים כמו "המיטה ריקה" או "יד זרה אותי חובקת", אבל התקבלה התחושה שהיא יודעת על מה היא מדברת. וככה הפכה זמרת בת 23 לפנטזיה של ילדים בני 9. אף אחד כבר לא זכר את עפרה [חזה] או ירדנה [ארזי].
הצלחה

השיר הוצג ב"פינה לשיפוטכם" של מצעד רשת ג' ב־18 ביוני 1985 וצעד שבעה שבועות, עד 20 באוגוסט 1985, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום ה־14 ב־23 ביולי 1985.
מיקומי שיא > מצעדים שבועיים

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1985)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1985)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1985)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1985)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 14 |  |
הערות שוליים

1 2  "קולנוע", באתר Discogs, בדיקה אחרונה ב־7 בנובמבר 2022
↑  נתוני היצירה, באתר אקו"ם, בדיקה אחרונה ב־7 בנובמבר 2022
↑  מאיה כהן, מרגש: ביצועים חדשים לאלבומי מופת, באתר ישראל היום, 23 באוגוסט 2020, בדיקה אחרונה ב־7 בנובמבר 2022
↑  יעקב בר-און, "סגירת מעגל מרגשת": להיטיה של הזמרת שרון ליפשיץ זוכים לחידוש, באתר ישראל היום, 4 במאי 2021, בדיקה אחרונה ב־7 בנובמבר 2022
↑  תמיר גורדין – "קשה בלעדיך" בביצוע אפרת גוש, באתר בנדקמפ, 25 במרץ 2021, בדיקה אחרונה ב־7 בנובמבר 2022
↑   השיר שלנו 2 קשה בלעדיך, סרטון בערוץ "השיר שלנו", באתר יוטיוב (אורך: 03:19)
↑   PPS | ליאנה עיון - קשה בלעדיך | מתוך פרק 15, סרטון בערוץ "ערוץ טין ניק", באתר יוטיוב (אורך: 01:20)
↑   דני הוליווד - קשה בלעדיך, סרטון בערוץ "דני הוליווד", באתר יוטיוב (אורך: 02:52)
↑  רז ישראלי, השיר החדש של רז שמואלי: מדויק ואותנטי, באתר ישראל היום, 6 בינואר 2019, בדיקה אחרונה ב־7 בנובמבר 2022
↑  "קשה בלעדיך" בביצוע רז שמואלי (האודישן ב"דה וויס", עונה ראשונה), באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב־7 בנובמבר 2022
↑  יוסי חרסונסקי, לאן נעלמה שרון ליפשיץ? | זה לא רק "גידי", באתר yosmusic.com, ‏26 בפברואר 2021, בדיקה אחרונה ב־9 בנובמבר 2022
↑  הו אילנה תראי, יש סלואו גם בעברית, באתר ynet, 22 ביולי 2013
↑  השיר מוצג ב"פינה לשיפוטכם" של מצעד רשת ג', באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־7 בנובמבר 2022
↑  השיר יוצא ממצעד רשת ג', באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־7 בנובמבר 2022
1 2  מיקום שיא במצעד השבועי של רשת ג' (14), 23 ביולי 1985, באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־7 בנובמבר 2022
קרן שלמה

| --- | --- |

קרן שלמה באליפות ישראל בטניס, 2011
 לידה:  14 בינואר 1988 (בת 36) תל אביב, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום מגורים:  תל אביב, ישראל
 גובה:  1.67 מטר
 יד חובטת:  ימין
 פעילות כמקצוענית:  2005–2018 (כ־13 שנים) 
 סה"כ פרסים שצברה:  85,522 דולר אמריקאי 
 יחידים
 מאזן קריירה:  250–246 
 דירוג שיא:  359 (7 במאי 2012)
 זכיות בטורנירים:  3 (בסבב ה-ITF)
 זוגות
 מאזן קריירה:  185–205 
 דירוג שיא:  341 (18 בינואר 2012)
 זכיות בטורנירים:  4 (בסבב ה-ITF)
 שיאי גראנד סלאם
 זכיות 0
 אליפות אוסטרליה הפתוחה:  לא השתתפה מעולם
 אליפות צרפת הפתוחה:  לא השתתפה מעולם
 וימבלדון:  לא השתתפה מעולם
 אליפות ארצות הברית הפתוחה:  לא השתתפה מעולם
 
קרן שלמה (נולדה ב-14 בינואר 1988, בתל אביב) היא טניסאית עבר ישראלית ומאמנת, בשיאה דורגה במקום 359 בעולם בדירוג ה-WTA, ובמקום הרביעי מבין הישראליות.
קריירה מקצועית

שלמה החלה את דרכה בטניס בגיל 10. מאזן המשחקים שלה בסבב הבוגרות עומד נכון ל-16 במאי 2011 על 125 ניצחונות ו-125 הפסדים ביחידות ו-85 ניצחונות ו-105 הפסדים בזוגות.
ההופעה הראשונה של שלמה בגביע הפדרציה הייתה בפברואר 2010, אז היא הפסידה לדיה אבטימובה הבולגריה במסגרת משחקי הבית האירופאי-אפריקני מספר 1. המאזן של שלמה בגביע הפדרציה עומד על ארבעה הפסדים (שניים במשחקי יחידות ושניים במשחקי זוגות).
כמאמנת

שלמה מאמנת את הספורטאי הפאראלימפיי גיא ששון לקראת המשחקים הפאראלימפיים פריז (2024).
הישגים בולטים

הישגי השיא של שלמה עד כה היו שלוש זכיות בטורנירים מסבב ה-ITF על סך 10,000 דולרים והגעה לחצי גמר בטורניר ITF על סך 25,000 דולרים. הזכיות התרחשו בתל אביב בנובמבר 2009 ובהיידראבאד ובניו דלהי במאי 2011. חצי הגמר היה בלאגוס באוקטובר 2009. כמו כן זכתה שלמה בארבעה תוארי זוגות בסבב ה-ITF. שניים מהטורנירים התקיימו ברעננה, השלישי התקיים בתל אביב והרביעי במיטילנה. ארבעת הטורנירים היו על סך 10,000 דולרים.
הישגים בולטים > זכיות (3)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מס' | תאריך | טורניר | משטח | יריבה בגמר | תוצאה |
| 1. | 1 בנובמבר 2009 | ישראל תל אביב, ישראל | קשה | רוסיה פולינה רודיונובה | 7-5, 4-6, 5-7 |
| 2. | 2 במאי 2011 | הודו היידראבאד, הודו | קשה | קוריאה הדרומית נה-לה האן | 1-6, 4-6 |
| 3. | 14 במאי 2011 | הודו ניו דלהי, הודו | קשה | יפן מיסה קינושיטה | 6-2, 2-6, 2-6 |
הישגים בולטים > זוגות > זכיות (4)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מס' | תאריך | טורניר | משטח | שותפה | יריבות בגמר | תוצאה |
| 1. | 6 במרץ 2009 | ישראל רעננה, ישראל | קשה | גרמניה שרה גרונר | שווייץ לוצ'יה קובארצ'יקובה צ'כיהזוזאנה לינהובה | 5-7, 5-7 |
| 2. | 31 באוקטובר 2009 | ישראל תל אביב, ישראל | קשה | ישראל חן אסטרוגו | רוסיה אנה רפופורט רוסיהמאיה גאברובה | (5)7-6, 4-6, [7-10] |
| 3. | 28 במאי 2010 | ישראל רעננה, ישראל | קשה | ישראל יוליה גלושקו | רוסיה אנה רפופורט ישראל אפרת מישור | 6-3, 6-7(6), [3-10] |
| 4. | 18 בספטמבר 2010 | יוון מיטילנה, יוון | קשה | ישראל חן אסטרוגו | טורקיה באשאק אריידין  רוסיה דיאנה איסאבה | 1-6, 3-6 |
קרן שמש מאוחרת

| --- | --- |

 סינגל בביצוע שלום חנוך
 מתוך האלבום "מחכים למשיח"
 יצא לאור:  דצמבר 1985
 סוגה:  רוק ישראלי, רוק
 שפה:  עברית
 אורך:  5:41
 חברת תקליטים:  CBS ישראל
 כתיבה:  שלום חנוך
 לחן:  שלום חנוך
 הפקה:  משה לוי • שלום חנוך
 עיבוד:  משה לוי • שלום חנוך
 גרסאות כיסוי:  דני ליטני • גידי גוב ולהקת הבית יום חדש • אביב גפן • יהודית רביץ • דניאל סלומון ודנה עדיני • יהלי סובול • יאיא כהן אהרונוב • ירוסלב יעקובוביץ' • אלון אולארצ'יק
"קרן שמש מאוחרת" הוא שיר שכתב, הלחין וביצע הזמר והמוזיקאי הישראלי שלום חנוך. הוא יצא לאור בדצמבר 1985 כסינגל מתוך אלבום האולפן "מחכים למשיח".
רקע

שלום חנוך הגיע ל"מחכים למשיח" לאחר שני אלבומים רצופים שנכשלו מבחינה מסחרית, "חתונה לבנה" ו"על פני האדמה". המפיק משה לוי סיפר שחברת סי.בי.אס לא רצתה להוציא עוד אלבום של חנוך, אבל נאלצה להפיק את "מחכים למשיח" משום שהחוזה עם חנוך חייב זאת. בהתאם, התקציב היה נמוך (לוי העריך אותו בכ־20 אלף דולר), והוקצה להפקתו מעט זמן אולפן.
על רקע התחושות האלה שתי בלדות האהבה הרכות באלבום, "קרן שמש מאוחרת" ו"דז'ה וו", יועדו להיות סינגלים מובילים, כדי להחזיר את חנוך לקהל. לאחר שהכנת האלבום הסתיימה, הציעה אתי אנטה מחברת התקליטים לחנוך וללוי להוציא את "מחכים למשיח" כסינגל פתיחה, ולאחר מכן את הבלדות שימכרו את האלבום. הצעתה התקבלה. עם זאת, כששיר הנושא יצא לאור כסינגל, התברר שדווקא הצלחתו העצומה ברדיו היא שסייעה יותר מכל למכירות האלבום.
ביקורת והכרה ציבורית

כמה וכמה משירי האלבום "מחכים למשיח", בהם "קרן שמש מאוחרת", הפכו לקלאסיקות רוק וזמר עברי. במשך השנים בוצעו לשיר עשרות גרסאות כיסוי. מבין המבצעים המוכרים ניתן למנות את דני ליטני, גידי גוב, אביב גפן, יהודית רביץ, דניאל סלומון ודנה עדיני, יהלי סובול, יאיא כהן אהרונוב, ירוסלב יעקובוביץ' ואלון אולארצ'יק.
במופע מחווה לכבוד היצירה של חנוך, הציג אביב גפן את השיר במילים: ”שיר האהבה הכי גדול שאי פעם נכתב”. העיתונאי ואיש הרדיו
בועז כהן תיאר את השיר במילים "מקסים ורומנטי". עמוס אורן כתב (בביקורת על הופעה של חנוך): ”בלדת אהבה יפהפייה, השיר הכי רך והכי יפה במופע, הוא שיר אולטימטיבי להדלקת נרות, אם לא שמשות”.
יאיא כהן אהרונוב ביצע לשיר גרסת כיסוי. בריאיון שנתן לרבקה מיכאלי בתחנת הרדיו 103fm אמר: ”זה אחד השירים שאני הכי אוהב במוזיקה הישראלית ותמיד השתעשעתי לעשות איתו משהו [...] ואמרתי, 'אולי אני אקח אותו לכיוון שלי וננסה לראות מה ייצא'”.
במסגרת פרויקט משותף של ynet וקבוצת זאפה נתבקשו מוזיקאים מובילים לכתוב על שירי אהבה שהם אוהבים במיוחד. דודו טסה, שבחר בשיר, כתב:
'מחכים למשיח', מעבר לעובדה שהוא אחד האלבומים הגדולים בעיניי, הוא אלבום של תקופה. לא היה קל בארץ ב־1985 והאלבום הוא פסקול הלך הרוח של אותה שנה. בין השירים הקשים והכועסים באלבום מסתתר 'קרן שמש מאוחרת', אחד משירי האהבה היותר מרגשים שאני מכיר. השיר הזה מקועקע לי בנשמה מאז ששמעתי אותו בפעם הראשונה ואני מאוד מתחבר למילים שלו. [...] מסוג שירי האהבה שהם מעל לזמן ולמקום.
בביקורתו על גרסת הכיסוי של דני ליטני לשיר, כתב המבקר יוסי חרסונסקי:
מבין עשרות השירים היפים שכתב שלום חנוך – זה שיר שהתמקם חזק על מדפי הפנתיאון של המוזיקה הישראלית. הבלדה הלירית הזו נכללה באלבום רוק שביטא את שיאי המעורבות הפוליטית והמחאתית של חנוך – 'מחכים למשיח' (1986). היא עומדת בפני עצמה, אנטיתיזה לשיר הרוק הבועט,
שקיעת סוף היום יוצרת אווירה אחרת, זמן לשקוע ולחלום, לשייט בדמיונו אל מראה דמותה בילדותה, ולהתפכח ממסע הדמיון בהמשך ולחוש געגוע כי – 'אבדו לי עקבותייך' כמו שקיעה שנמוגה באופק.
שלום חנוך שר את הכאב והגעגוע שבגילוי החלומי ובאכזבה במנגינה ענוגה שמשדרת תחושה עמוקה של רגשות ובסולו גיטרה מעצים. הלחן אחד ויחיד במינו, מועצם בביצועי הרגש המפעימים של היוצר וגם של הקאבריסט המצוין, דני ליטני.
הצלחה במצעדים

"קרן שמש מאוחרת" הוצג כמועמד למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־10 בדצמבר 1985, בו זכה להצלחה וצעד 11 שבועות, עד 4 במרץ 1986, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע השיר למקום השני (ב־28 בינואר 1986).
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1985–1986)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1985–1986)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1985–1986)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1985–1986)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 2 |  |