stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אביעד פרידמן
ביוגרפיה > פעילות ציבורית

החל את עבודתו בשירות הציבורי בלשכת הקשר נתיב בשנים 1993–1996, בעיקר בתפקידי שטח ברוסיה.
לאחר מכן שימש במספר תפקידים בכירים בשירות המדינה. בשנים 1996–2001, בהם יועץ בכיר לשר הקליטה יולי אדלשטיין בשנים 1996–1999, אז עסק בקליטת יהודי רוסיה וקליטה יהודי אתיופיה. בשנים 1999–2001 שימש כראש המטה של השר הרב מיכאל מלכיאור במשרד לענייני חברה ותפוצות. מאוחר יותר שימש כיועץ לשר החוץ. בשנים 2001–2006 היה ממקורביו של ראש הממשלה אריאל שרון ושימש כיועצו לענייני רוסיה והעולים החדשים.
כיהן כדירקטור בקרן הקיימת לישראל ובחברת מסע. הוא היה ממקימי פרויקט תגלית וחבר בוועדת הביקורת של הפרויקט. כמו כן שימש כמנהל הוועדה לקידום השוויון בנטל, שנודעה בשם "ועדת פלסנר". הוא חבר בהנהלת המכון הישראלי לדמוקרטיה וחבר הנהלה בארגון צו פיוס. שימש במשך כעשור כנציג ממשלת ישראל בקרן הזיכרון הגרמנית EVZ (אנ').
בשנת 2007 היה ממקימי מכינה קדם-צבאית בני ציון בתל אביב ולימד בה בהתנדבות.
בשנת 2009 היה שותף להקמת קהילת יחד בתל אביב, קהילה דתית ליברלית אורתודוקסית במרכז תל אביב והוא חבר בוועד המנהל של הקהילה.
בין השנים 2013 - 2019 כיהן כיו"ר הדירקטוריון של החברה למתנ"סים, תפקיד אותו ביצע בהתנדבות.
שימש כיו"ר חברת dogiz המתמחה בהעסקה של בעלי צרכים מיוחדים כמוליכי כלבים.
ביוגרפיה > פעילות עסקית

בשנים 2001–2003 שימש כמנכ"ל חברת igb שהייתה חברת החזקות בתחום התקשורת והחזיקה מניות בחברת חדשות ישראל, ערוץ ישראלי בשפה הרוסית וערוץ ישראלי בארצות הברית.
משנת 2003 כיהן כמנכ"ל חברת מוסט נכסים אשר בבעלות איש העסקים היהודי רוסי ולדימיר גוסינסקי בנוסף כיהן כדירקטור בחברות מוסט ספורט, מוסט אחזקות ומוסט נכסים.
בשנת 2004 מונה פרידמן למשנה למנכ"ל חברת מעריב החזקות. במסגרת תפקידו היה אחראי על כל מערך התפעול של החברה, הרכש הבקרה ההפצה הדפוס ותחומים נוספים. בשנת 2007 פרש ממשרה זו וחזר לכהן כמנכ"ל מוסט נכסים ובנוסף מונה גם כמנכ"ל חברת אנרג'י וואי שהיא זרוע ההשקעות בתחום האנרגיה של ולדימיר גוסינסקי.
בשנת 2011 מונה לדירקטור מטעם הציבור בחברת רוסטה גרין, והיה מעורב כיו"ר ועדת ביקורת וכיו"ר ועדת ההשקעות באקזיט של החברה. כיהן כדירקטור וכיו"ר ועדת ביקורת בחברה בשמה הנוכחי, "גרין פילדס קפיטל", הנסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
פרידמן היה ממשקיעיה הראשונים של חברת "ריתמיה" בשנת 2006 ושימש כיועץ למנכ"ל החברה עד למכירתה לחברת בוסטון סיינטיפיק בשנת 2013. כיהן כדירקטור ויו"ר ועדת הביקורת בחברת הביו-טק "אורמד" הנסחרת בבורסה בניו יורק ובתל אביב. כמו כן כיהן כדירקטור בחברה הציבורית קבוצת אירדיום, המעניקה שירותי תפעול והדרכה לכלי טיס בלתי מאוישים.
בנוסף, כיהן כדירקטור ומשקיע במספר חברות הזנק ישראליות. בין היתר בחברת NEXAR ,WINWARD.
העיתון "דה מרקר" בחר בו לאחד ממאה האנשים המשפיעים בישראל בשנת 2016
ביוגרפיה > יו"ר החברה למתנ"סים הארצית

בשנת 2014 מונה פרידמן בידי שר החינוך שי פירון ליושב ראש החברה למתנ"סים הארצית, תפקיד אותו הוא מילא בהתנדבות. בשנת 2016 מונה לקדנציה נוספת בידי שר החינוך נפתלי בנט. פרידמן הוביל את תוכנית ההבראה של החברה והוריד את גרעונה מ-84 מיליון ש"ח לפחות מ-10 מיליון ש"ח. תקציב החברה גדל ביותר מפי 3 לקרוב למיליארד שקלים וכ-50 מתנ"סים חדשים נפתחו מאז תחילת כהונתו בתפקיד. החברה גם הוכרה כזרוע ביצוע של ממשלת ישראל ומשרד החינוך בהחלטת ממשלה מיוחדת בנושא. בתום שנת 2018 בחרו "ידיעות אחרונות" ו-ynet בפרידמן כאחד מ-50 הגיבורים החברתיים של השנה. בשנת 2019 סיים פרידמן את תפקידו.
ביוגרפיה > מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון

ביוני 2021 הכריז שר הבינוי והשיכון, זאב אלקין כי ימנה את פרידמן למנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, פרדימן חתם על הסכם ניגוד עניינים עקב השקעותיו בנדל"ן ונכנס לתפקידו ב-4 ביולי של אותה שנה. פרידמן סיים את תפקידו ב-8 בינואר 2023.
פרידמן העריך כי מחירי הדיור ייבלמו ברבעון הראשון של 2023 בשל עליית הריבית, ולאחר שהממשלה הצליחה להביא את היצע התחלות הבנייה לשיא.
ביוגרפיה > ראש מנהלת תקומה

ב-2 במרץ 2025 מינתה ממשלת ישראל את פרידמן לראש מנהלת תקומה.
חיים אישיים

נשוי לחנה, ד"ר לתלמוד, בתה של פרופ' תמר רוס, ואב לחמישה. מתגורר בתל אביב. אביעד הוא בנה של פרופ' איוון פרידמן, אחיותיו הן חברת הכנסת לשעבר תהלה פרידמן, וראש מדרשת הרובע הרבנית דנה סליי.
כתביו

בשנת 2018 יצא לאור (בהוצאת "סלע מאיר") ספרו "ביום בו תקרא לי אבא", המגולל את סיפור התמודדותו של פרידמן ורעייתו עם גידול בנם אברומי, שאובחן על הספקטרום האוטיסטי. הספר הגיע לרשימת רבי המכר בתוך פחות משבוע מאז הגעתו לחנויות הספרים ובתום פחות משבועיים כבר ניצב בראש הרשימה. הרווחים ממכירתו מופנים לתוכנית "רעים", המיועדת לשילוב אנשים על הספקטרום האוטיסטי בקהילה. הספר זכה לשבחים רבים מצד אנשי חינוך ורוח, מובילי דעה ויזמים חברתיים, בהם שר החינוך לשעבר שי פירון, היזמית החברתית עדי אלטשולר ועורך "ישראל היום" העיתונאי בועז ביסמוט.
פרידמן מעביר הרצאות ברחבי הארץ בהן הוא חולק את סיפור חייו הייחודי לאור האתגרים שבגידול אברומי. בנוסף, הוא פעיל ביוזמות שונות שמטרתן העלאת המודעות בקרב הציבור הרחב לאוטיזם ולשילוב אוטיסטים בחברה הישראלית על פי יכולותיהם וכישוריהם.
הערות שוליים

↑  אביעד פרידמן, מה שיכול היה להיות, באתר nrg‏, 20 באפריל 2007
↑  תומר זרחין, משרד החינוך מתערב בגיור בני נוער, באתר ynet, 3 באוקטובר 2000
↑  חינוך יהודי-ציוני בישראל ליהודי התפוצות, החלטה מספר 2924 של ממשלת ישראל, משנת 2004, באתר של משרד ראש הממשלה
↑  בן כספית, זאב, זאב: על האיש מאחורי חוק החרם, באתר nrg‏, 16 ביולי 2011
↑  לילך ויסמן, ‏הליכוד וקדימה מממנות את ועדת פלסנר מכספי המתפקדים, באתר גלובס, 25 ביוני 2012
↑  צבי זינגר, במקביל להידברות בין נתניהו למופז - מגעים בין ח״כ פלסנר לנציגי הציונות הדתית, אתר מגפון עיתונות חופשית, 6 ביולי 2012
↑  שרי רוט, הערוץ החשאי • "תן לי סולמות", התחנן נתניהו לנציג החרדי, באתר בחדרי חרדים, 4 ביולי 2012
↑  מקימי מכינה למנהיגות בני ציון בתל אביב (הקישור אינו פעיל, 9 בספטמבר 2018)
↑  אמיר טייג, שי בזק - המועמד המוביל לתפקיד יו"ר רשות השידור, באתר כלכליסט, 15 ביוני 2009
↑  דירקטור מוסט נכסים 1998 בע"מ
↑  מעריב: רווח נקי של 400 אלף שקל, באתר nrg‏, 31 באוגוסט 2005
↑  נמשך גל העזיבות ב"מעריב": גם המשנה למנכ"ל, אביעד פרידמן, פורש מתפקידו, באתר גלובס, 18 ביולי 2007
↑  יעל ולצר, פרישה נוספת ממעריב: אביעד פרידמן - נציגו של גוסינסקי בהנהלה - עוזב את החברה, באתר TheMarker‏, 18 ביולי 2007
↑  גלי וינרב, ‏חשיפת "גלובס": מונסנטו רוכשת את פעילות רוסטה גרין, באתר גלובס, 3 בפברואר 2013
↑  אסף גלעד, ריתמיה מדיקל נמכרה לבוסטון סיינטיפיק ב-265 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 9 באוקטובר 2012
↑  הנהלת חברת אורמד פתחה את המסחר לרגל הרישום הכפול, הודעה לעיתונות באתר הבורסה של תל אביב, 12 ביולי 2017
↑  מאה האנשים המשפיעים 2016, דה-מרקר (מספר 75)
↑  אמיר אלון, תלם יהב ויהודה שוחט, נגד אלימות, אפליה ועושק: 50 הגיבורים החברתיים של 2018, באתר ynet, 31 בדצמבר 2018
↑  אמיתי גזית, עסקי הנדל"ן של מנכ"ל משרד השיכון הנכנס, באתר כלכליסט, 14 ביוני 2021
↑   מירב ארלוזורוב, שוק הדיור מאט, אז איך מונעים מקבלנים "לדגור" על קרקע?, באתר TheMarker‏, 24 באוקטובר 2022
↑  אביעד פרידמן מונה לראש מנהלת תקומה, באתר ערוץ 7, ‏2/3/2025
↑  העולם הגדול: סל תרבות עם חנה פרידמן, באתר מקור ראשון
↑    שי פירון, ילד מיוחד, ספר מיוחד, באתר "ידיעות אחרונות", 6 במאי 2018
↑  הכי קרוב למלאך, מאי 2018, ישראל היום
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007405192205171  LCCN: no2018162154  VIAF: 61153288351532652131   WorldCat (עם VIAF): 61153288351532652131
סהרן מרוץ אדום

| סהרן מרוץ אדום |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: רכיכות
מחלקה:: חלזונות
סדרה:: Cycloneritimorpha
משפחה:: סהרניים
סוג:: Vittina
מין:: סהרן מרוץ אדום
שם מדעי
 Vittina waigiensis ‏לסון, 1831

סהרן מרוץ אדום (שם מדעי: Vittina waigiensis, שידוע באנגלית בשם העממי Red Racer Nerite) הוא מין של חילזון שחי בתפר שבין מים מתוקים, מים מליחים ומים מלוחים. מוצאו מהפיליפינים ואינדונזיה (האי סולאווסי ואיי מאלוקו). הוא שייך למשפחה סהרניים (אנ'). חילזון זה ידוע בקונכייתו הססגונית בצבעים עזים של אדום, צהוב וחום ועליה דוגמאות מורכבות ומגוונות של פסים וחצים, דבר שהופך את סהרן המרוץ האדום לחיית מחמד פופולרית ביותר לגידול באקווריום. יחד עם מינים קרובים הם מכונים "חלזונות זברה" או "zebra nerites" בשל דוגמאות הפסים של הקונכייה.
תיאור

סהרן המרוץ האדום הוא חילזון קטן, שקוטרו המרבי הוא כ-30 מילימטר (3 ס"מ). הקונכיות שלהם רבגוניות: הן צבועות ברקע של אדום, צהוב או חום עזים בגוונים שונים ועליהם דוגמאות שונות בצהוב, חום, שחור ולבן של פסים, חצים ושברונים ("סיטרואן") המזכירים עקבות צמיגים או קישוטים של מכוניות מרוץ. מכאן נובע השם העממי "Red Racer Nerite" למרות שחילזון זה לא מהיר במיוחד. חלזונות אלה הם אמפיביים (כלומר: יכולים לחיות גם במים וגם ביבשה) ולפעמים נמצאים מעל קו המים. הם יכולים לסבול מים מתוקים, מים מליחים ומים מלוחים של ים. בית הגידול שלהם הוא אזור הכרית בתפר שבין מי הים לצמחייה ומים מליחים, כגון בביצות ויערות מנגרובים ובשפכי נהרות.
מזונם העיקרי הוא אצות וביופילם אותם הם מגרדים מהמצע באמצעות המשננת שלהם. הם מטילים ביצים בתטולות של 50–100 לתטולה. הפגית שלהם, מסוג וליגר, היא חלק מהפלנקטון ויכולה לשרוד רק במים מליחים, שהם חיוניים להתפתחותה. תוחלת החיים שלהם היא יחסית ארוכה לגודלם ויכולה להגיע ל-4 שנים. הם גם נוחים לגידול ודבר זה, ביחד עם קונכייתם הצבעונית והיפה, הופכים אותם לחלזונות פופולריים לגידול באקווריום.
גלריה

חלזונות סהרן מרוץ אדום בהשוואה ליד אדם
הצד הגחוני של הקונכייה (גודל הקו: 10 מ"מ)
הצד הגבי של הקונכייה (גודל הקו: 10 מ"מ)
מגוון קונכיות
סהרן מרוץ אדום ניזון מאצות
סהרני מרוץ אדומים בפיליפינים
דוגמאות לקונכיות הצבעוניות והציורים השונים שעליהן
הערות שוליים

1 2  Goemans, Bob. "Vittina waigiensis". Saltcorner. נבדק ב-14 בינואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
אוניברסיטת חיפה

| --- | --- |


מעבדת המחקר של IBM בחיפה ולצידה מגדל אשכול והמשכן לאמנויות ע״ש ראובן הכט
 אוניברסיטת מחקר ציבורית
 תקופת הפעילות:  1963–הווה (כ־62 שנים)
 מייסדים:  אבא חושי 
 בעלי תפקידים
 נשיא:  פרופ' גור אלרואי
 רקטור:  פרופ' מונא מארון
 סטודנטים
 כלל הסטודנטים:  17,500
 סטודנטים לתואר ראשון:  8,500
 סטודנטים לתואר שני:  8,000
 סטודנטים לתואר שלישי:  1,000
 סטודנטים מתוקצבים:  15,210 (נכון לתשע"ג)
 מיקום
 מיקום:  הר הכרמל, חיפה
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°45′42″N 35°01′09″E﻿ / ﻿32.761601°N 35.019304°E﻿ / 32.761601; 35.019304
 Haifa.ac.il
  (למפת חיפה מוגדלת) אוניברסיטת חיפה(למפת חיפה רגילה) אוניברסיטת חיפה(למפת הגליל המערבי רגילה) אוניברסיטת חיפה(למפת הגליל המערבי מוגדלת) אוניברסיטת חיפה
 
מבט על מגדל האוניברסיטה מפארק נשר
טקס הנחת אבן הפינה לאוניברסיטת חיפה, 21 באוקטובר 1965
בניין רבין
האגף החדש בספריית אוניברסיטת חיפה - נפתח במרץ 2011
אוניברסיטת חיפה במבט מהכרמל
אוניברסיטת חיפה היא אוניברסיטת מחקר ציבורית השוכנת בחיפה. הקמפוס העיקרי שלה הוא קמפוס הר הכרמל השוכן על הר טללים (מפסגות הר הכרמל), ואליו נוספים הקמפוס הטכנולוגי בלב רובע החדשנות של חיפה, וארבע תחנות מחקר ימיות. האוניברסיטה הוקמה כמכון אוניברסיטאי בשנת 1963, ובשנת 1972 הוכרזה כאוניברסיטה עצמאית, והייתה למוסד האקדמי השישי שהוקם בישראל, ולאוניברסיטה הרביעית. באוניברסיטה לומדים כ-17,000 סטודנטים לכל התארים, ובה שש פקולטות, עשרה בתי ספר, 59 חוגים, 57 מכוני מחקר ותוכניות נוספות. באוניברסיטה שוכנת הספרייה האוניברסיטאית הגדולה בישראל.
תולדות האוניברסיטה > המכון האוניברסיטאי של חיפה

"המכון האוניברסיטאי של חיפה" הוקם בשנת 1963 תחת חסותה האקדמית של האוניברסיטה העברית בירושלים, ביוזמת ראש עיריית חיפה אבא חושי ומנהל מחלקת החינוך העירונית, משה רינות ובאחריותה התקציבית של העירייה. ההסכם על הקמת המכון קבע כי המכון יעניק לבוגריו בפקולטה למדעי הרוח ובפקולטה למדעי החברה תואר בוגר אוניברסיטה של האוניברסיטה העברית. מקום משכנו של המכון היה בבית ארדשטיין ברחוב י. ל. פרץ שבהדר הכרמל. "המכון האוניברסיטאי של חיפה" זכה להצלחה כבר בשנותיו הראשונות ותלמידים רבים מצפון הארץ ביקשו ללמוד בו. תוך שנים ספורות נעשה הבית צפוף מלהכיל את כל הסטודנטים, ובעקבות זאת הועבר המכון האוניברסיטאי לכרמל, למבנה שבו שוכן בשנות האלפיים בית הספר "עירוני ה". באוקטובר 1965 נכתבה מגילת אבן הפינה לקמפוס במקומו הנוכחי, שנבנה על אדמות הח'רייבה שנרכשו על פסגת הכרמל, והיה מיועד להיות שטח ירוק. המנכ"ל והנשיא הראשון של האוניברסיטה היה אליעזר רפאלי.
בשנת ה'תשכ"ה (1964) למדו במכון 472 סטודנטים, ותוך שש שנים הוכפל מספרם פי שישה - בשנת תש"ל (1970) מנה המכון 2,794 סטודנטים. המחזור הראשון של האוניברסיטה סיים בשנת התשכ"ז (1967) וכלל 61 בוגרים. בשנת תשל"א (1971) הונהגו לראשונה תוכניות לימוד לתואר מוסמך אוניברסיטה בשלושה חוגים. הטקס האחרון של הענקת התעודות מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים, שנערך בשנה זאת, ציין את תום תקופת החסות שבמהלכה סיימו 1,826 סטודנטים לימודים לתואר ראשון ו-457 סטודנטים קיבלו תעודת הכשרה בהוראה. שנה לאחר מכן, תשל"ב (1972), זכתה אוניברסיטת חיפה להכרה אקדמית מטעם המועצה להשכלה גבוהה.
תולדות האוניברסיטה > עצמאות אקדמית

בשנת תשל"ב (1972), קיבלה אוניברסיטת חיפה הכרה אקדמית וזכתה לעצמאות אקדמית מלאה. באותה השנה, עמד מספר חברי הסגל האקדמי על 265 משרות. עם הקמת האוניברסיטה, אושרו הפקולטה למדעי הרוח, הפקולטה למדעי החברה, בית הספר לחינוך ובית הספר לעבודה סוציאלית. כמו כן, אושרו החוגים הנוספים הבאים: מקרא, ספרות עברית ולשון עברית, היסטוריה של עם-ישראל, היסטוריה כללית, שפה וספרות אנגלית, שפה וספרות ערבית, היסטוריה של ארצות האסלאם, פילוסופיה, שפה וספרות צרפתית, אמנות, חינוך, פסיכולוגיה, גאוגרפיה, סוציולוגיה, מדע המדינה, כלכלה וסטטיסטיקה. ב-14 מהחוגים הונהגו גם תוכניות לימודים לתואר מוסמך. בשנת תש"מ (1980) הונהגה התוכנית הראשונה ללימודים לקראת תואר דוקטור בחוג לפסיכולוגיה. בשנת 1984 נחנך מוזיאון ראובן ועדית מוזיאון הכט.
תולדות האוניברסיטה > התפתחות האוניברסיטה

באוניברסיטת חיפה לומדים כ-17 אלף סטודנטים בשש פקולטות וחוקרים בה למעלה מ-600 חברי וחברות סגל אקדמי בכיר. בשנת 2000 הוקמה הפקולטה למדעי הטבע. בשנת 2008 הקימה האוניברסיטה את בית הספר למדעי הים על שם ליאון צ'רני, שהוא בית הספר היחיד באקדמיה הישראלית שמוקדש כולו לחקר הים, ופועלים בו החוגים לביולוגיה ימית, מדעים גיאו-ימיים, טכנולוגיות ימיות, ביוטכנולוגיות כחולות וחקלאות ימית מקיימת ותוכנית לתואר שני ביחסים בינלאומיים עם התמחות באסטרטגיה ימית. בשנת 2012, זכתה אוניברסיטת חיפה במכרז של המל"ג להובלת המרכז הישראלי לחקר הים התיכון, קונסורציום בו שותפים הטכניון, מכון ויצמן, האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת בן-גוריון, אוניברסיטת בר-אילן, המרכז האקדמי רופין, המכון לחקר ימים ואגמים, המכון הגאולוגי, אוניברסיטת רייכמן ואוניברסיטת אריאל בשומרון. בשנת 2014 הקימה האוניברסיטה את מרכז הלמסלי לחקר הים התיכון. בשנת 2013 נבחרה האוניברסיטה על ידי המל"ג להוביל את מרכז המצוינות לחקר החינוך בחברת המידע החדשה. בנוסף לחוקרי אוניברסיטת חיפה, במרכז חברים חוקרים מהטכניון, אוניברסיטת בן-גוריון והמרכז הבינתחומי הרצליה.
החל מראשית שנות ה-90 מעניקה האוניברסיטה תוארי מוסמך אוניברסיטה (MA) לחניכי המכללה לביטחון לאומי של צה"ל. החל משנת 2005 צוערי קורס הקצינים של חיל הים לומדים באוניברסיטת לתואר ראשון ובין השנים 2007 עד 2019 העניקה האוניברסיטה תואר ראשון לחניכי תוכנית חבצלות. בשנת 2008 החלה האוניברסיטה במסלול ייחודי לתואר ראשון לצוערי קורס הקצינים של משטרת ישראל. בשנת 2017 הוענק לאוניברסיטה אות מגן המילואים של הרמטכ"ל, שמוענק למוסדות על העידוד והתמיכה שמעניקה האוניברסיטה לסטודנטים וחברי סגל שמשרתים במילואים.
בשנת 2009 חנכה האוניברסיטה מבנה נוסף ב"קמפוס הנמל" שבעיר התחתית בחיפה, במבנה ההיסטורי של מס ההכנסה. בזכות קרבתו לתחנת הרכבת, הפך קמפוס הנמל ליעד אטרקטיבי לסטודנטים מכל רחבי הארץ.
בשנת 2015 חתמה אוניברסיטת חיפה על הסכם עם אוניברסיטת (EAST CHINA NORMAL UNIVERSITY (ECNU, האוניברסיטה הגדולה במחוז שאנגחאי, על הקמה של מרכז מחקר משותף לשתי האוניברסיטאות ובשנת 2016 הוקם בקמפוס בשאנגחאי הבניין של המרכז המשותף – הראשון מסוגו בין מוסד אקדמי ישראלי וסיני. בשנת 2017 הודק הקשר בין האוניברסיטה ומערכת ההשכלה הגבוהה בסין, בעקבות הסכם לשיתוף פעולה שנחתם עם האקדמיה הסינית למדעים.
בתחילת שנת הלימודים האקדמית תשפ"ג, נפתח קמפוס העיר הטכנולוגי של האוניברסיטה על שם לורי לוקיי והחלה לפעול בו לראשונה הפעילות האקדמית המלאה של החוגים למדעי המחשב ומערכות מידע.
תולדות האוניברסיטה > מוקדים

בשנת 2022 הכריזה האוניברסיטה על מחויבות למאבק הגלובלי לקידום קיימות חברתית וסביבתית ולעמידה במדדי האו"ם להתפתחות בת קיימא של האנושות (SDG) באמצעות מחקר, עשייה ציבורית וחברתית והוראה. בחודש מרץ באותה שנה, אימצה האוניברסיטה חזון חדש שהגדיר מחויבות חברתית וסביבתית כיעד, והקימה מוקדים רב תחומיים אחדים: מוקד אקלים וקיימות סביבתית, המאגד את תחומי משבר האקלים, הסביבה והקיימות הסביבתית; מוקד חיפה לפוליטיקה של אי שוויון, העוסק באי־השוויון החברתי-כלכלי, בבחינת השפעותיה של המדיניות החברתית-כלכלית על התרחבותו, ועל אפשרויות צמצומו; המוקד למוח והתנהגות, התומך במחקר בסיסי וביישומים קליניים שעשויים להוביל לטיפולים חדשים למחלות נוירולוגיות, קוגניטיביות ופסיכיאטריות, ולהביא לשיפור קוגניטיבי ורווחה רגשית וחברתית; וקיימא, מרכז הכשרה ליזמות אימפקט. במדד הקיימות לאותה שנה של המגזין "Times Higher Education", דורגה אוניברסיטת חיפה בין המקומות 201–300 - הדירוג הגבוה ביותר לשנה זו של אוניברסיטה ישראלית.
האוניברסיטה הקימה אתר ייעודי המרכז את כלל הפעילויות המחקריות, האקדמיות והמנהלתיות שלה הקשורות ל-17 מדדי האו"ם להתפתחות בת קיימא של האנושות (SDG). באתר ניתן למצוא דוחות שנתיים, פעילות מחקרית וחברתית ועוד.
החל משנת הלימודים תשפ"ג פתחה האוניברסיטה אשכול קיימות וסביבה, במסגרת אשכולות העשרה הפתוחים לסטודנטים. במסגרת האשכול מועברים קורסים כגון אדם, חברה וסביבה; אקטיביזם סביבתי; עוני וקיימות בראיה בינתחומית ועוד.
בשנת 2023 הוקם "בית הספר למדעי הסביבה", שאיחד את החוגים לגאוגרפיה ולימודי הסביבה והחוג לניהול משאבי טבע וסביבה.
תולדות האוניברסיטה > סמל האוניברסיטה

סמל האוניברסיטה עוצב בשנת 1966 על ידי דינה מרחב, כנהוג בקרב האוניברסיטאות בישראל הכיל את האותיות הראשונות של שם המוסד. עיצובן של האותיות מסמל את פסגות הכרמל ובסמל שלוש שפות המסמלות את החברה הישראלית הרב תרבותית שמתבטאת בנוף הקמפוס
בשנת 2024, אחרי תהליך מיתוג מחדש, הושק לוגו מחודש לאוניברסיטה.
סמלילה הראשון של האוניברסיטה, היה בשימוש עד ראשית 2018
הסמליל בשנים 2018–2024
הסמליל הנוכחי
תולדות האוניברסיטה > רכבלית

באפריל 2022 נפתחה בחלק המערבי של הקמפוס תחנה F של "רכבלית", תחנת אוניברסיטת חיפה. הרכבלית מקשרת בין מרכזית המפרץ בתחנה התחתונה לאוניברסיטה, ועוברת דרך שתי תחנות בטכניון. מהתחנה ניתן להגיע לאתרים בתוך הקמפוס ומחוצה לו. התחנה מחוברת באמצעות גשר הולכי רגל מעל שדרות אבא חושי המוביל לנקודת תצפית לצפייה על הים התיכון.
קמפוסים ותחנות מחקר

בעבר פרשה האוניברסיטה את חסותה על מכללת עמק יזרעאל, מכללת תל חי ועל קורסים במכללת הגליל המערבי. חסות אקדמית זו הופסקה עם הפיכתן של שתי המכללות הראשונות לעצמאיות והמעבר של מכללת הגליל המערבי להיות תחת חסות אקדמית מלאה של אוניברסיטת בר-אילן.
קמפוסים ותחנות מחקר > קמפוס הר הכרמל

בקמפוס הר הכרמל שוכנות הפקולטות למדעי הרוח, למדעי החברה, מדעי הטבע, מדעי הרווחה והבריאות, חינוך ומשפטים, המכינה, בית הספר הבינלאומי ומוזיאון הכט והוא מקום מושבה של הנהלת האוניברסיטה. עוד בימיו של המכון האוניברסיטאי, החלה בניית הקמפוס האוניברסיטאי על רכס הכרמל. בראשית ימיה של האוניברסיטה, נמסר תכנון הקמפוס לאדריכל הברזילאי אוסקר נימאייר ששהה באותה עת בישראל. נימאייר הכין את הסקיצה הראשונית למבני האוניברסיטה, אך בשל סיבות שונות לא הגיע לשלב התכנון המפורט. את מלאכת התכנון קיבל לידיו האדריכל הישראלי שלמה גלעד שנסוג מתוכניתו של נימאייר והותיר ממנה חלקים בודדים, כדוגמת הבניין הראשי, המכיל תחת קורת גג אחת את רוב הפעילויות האוניברסיטאיות ויועד להכיל 10,000 סטודנטים וכן את מגדל אשכול, המזוהה עם האוניברסיטה, שהיה לבניין הגבוה בחיפה עד לשנת 2002.
מיקומה של האוניברסיטה על רכס הכרמל והתוכנית להקמת המגדל על פי הסקיצה של נימאייר, הביאו לביקורת עזה מצד רשות שמורות הטבע אשר ניסתה לגייס את דעת הקהל ואת הכנסת למאבק נגד התוכנית.
ראשית הבנייה הייתה בשנת 1966 עם התחלת בנייתו של הבניין הרב-תכליתי הממוקם במרחק של שישה קילומטרים ממרכז העיר. בנייה זו נסתיימה כעבור שנתיים בשנת 1968, והחלה בניית בניין המדרגה, שאף נמשכה כשנתיים. הבניין הרב-תכליתי הכיל כיתות לימוד, אולמות, מעבדות, ספרייה עם 110,000 כותרים, ומתחם הסעדה.
בשנת 1969 החלה בניית הבניין הראשי שנסתיימה בשנת 1973, ובשנה זו החלה גם בניית מעונות הסטודנטים, שבנייתם נסתיימה כשנה לאחר מכן. ב-1974 החלה בנייתו של מגדל אשכול שנסתיימה בשנת 1978 והפכה את המגדל, המתנשא לגובה 90 מטרים לסימן ההיכר של האוניברסיטה בכלל ושל רכס הכרמל בפרט.
קמפוסים ותחנות מחקר > קמפוס העיר ע"ש לורי לוקי

כאמור, כחלק מחזון האוניברסיטה להפוך לחלק אינטגרלי מהמרחב העירוני, ובמטרה להנגיש את רובע ההי-טק והסטארט-אפים בעיר לסגל ולסטודנטים, הושק ב-23.10.2022, קמפוס העיר הטכנולוגי של האוניברסיטה על שם לורי לוקיי, המאכלס את הפעילות של האוניברסיטה בתחום מדעי הנתונים. הקמפוס בנוי במתכונת של קמפוס עירוני, המשתלב במרקם העירוני של רובע החדשנות הפועל בנמל חיפה והוא מורכב משלושה קומפלקסים, הנמצאים במרחק של כמה מאות מטרים זה מזה.
בניין דילן ברחוב הנמל 16, המהווה את מתחם הכיתות והלימודים המרכזי של הסטודנטים.
המתחם הטכנולוגי ע"ש פול (שמואל) והרטה עמיר: קומפלקס הבניינים ברחוב הנמל 63–67, בו שכן בניין מס ההכנסה ההיסטורי, המאכלס את מזכירויות החוגים, חדרי חברי וחברות הסגל, מעבדות ועוד.
בניין ברחוב פלמר 4, שנמצא בשיפוץ וצפוי לאכלס מעבדות ומרחבי לימוד נוספים.
קמפוסים ותחנות מחקר > מתקני החוג לטכנולוגיות ימיות בחיא"ל (חקר ימים ואגמים לישראל)

בשנת 2015 הקימה האוניברסיטה, מעבדות לחקר המים העמוקים במתחם המכון לחקר ימים ואגמים לישראל (חיא"ל). זהו שיתוף פעולה ראשון מסוגו שבו מעבדות של אוניברסיטת מחקר מוקמות בתוך מבנה של מכון לאומי, כך שחוקרי שני המוסדות יוכלו לשתף פעולה ביניהם. במסגרת שיתוף הפעולה, חוקרי האוניברסיטה נעזרים ב"בת גלים", ספינת המחקר של המכון.
קמפוסים ותחנות מחקר > תחנת מוריס קאהן לחקר הים

תחנת המחקר פועלת בכפוף לבית הספר למדעי הים על שם ליאון צ'רני וממוקמת בקיבוץ שדות ים, התחנה הוקמה במטרה לספק נתונים בסיסיים והבנה של המערכת האקולוגית הימית בים התיכון. בין היתר תחנת המחקר מספקת שירותי ניטור עבור בית הספר למדעי הים, רשות העתיקות, רשות הטבע והגנים ועוד. התחנה אחראית לפעילויות הצלילה של בית הספר ומצוידת בציוד חדיש ועדכני, ומנוהלת בהתאם לסטנדרטים בין לאומיים לצלילה מדעית של ה-AAUS.
קמפוסים ותחנות מחקר > קמפוס ECNU בשנגחאי

בשנת 2018 חנכה אוניברסיטת חיפה קמפוס משותף בשנגחאי עם אוניברסיטת EAST CHINA NORMAL UNIVERSITY) ECNU). הקמפוס, שמשתרע של שטח של 4500 מ"ר, הוקם כחלק מ-Zizhu International Education Park שבעיר הסינית, ומתמקד בלימודים בינתחומיים חדשניים בביו-רפואה, מדעי המח, מדעי הסביבה ועוד.
זהו צעד נוסף בהסכם שנחתם בין שתי האוניברסיטאות בשנת 2015 המאפשר לחוקרים מחיפה ומסין להתמודד יחדיו על מענקי מחקר של ממשלת סין, שמשקיעה, על פי ההערכות, למעלה מ-40 מיליארד דולר בשנה במחקרים מדעיים. ההסכם כלל גם חילופי סטודנטים ומרצים בין האוניברסיטאות.
יחידות אקדמיות

הפקולטה למשפטים
בית הספר למשפטים
בית הספר לקרימינולוגיה
הפקולטה למדעי הרוח
החוג לאמנות
החוג לארכאולוגיה
החוג להיסטוריה כללית
החוג להיסטוריה של המזרח התיכון
החוג ללימודי ארץ ישראל
החוג ללימודי אסיה
החוג ללימודים רב תחומיים
החוג ללשון עברית
החוג למוזואולוגיה
החוג למוזיקה
החוג למידענות וספרנות
החוג למקרא
החוג לספרות עברית והשוואתית
החוג לפילוסופיה
החוג לשפה וספרות אנגלית
החוג לשפה וספרות ערבית
החוג לשפה וספרות צרפתית (לא נפתח בשנת הלימודים תשע"א)
החוג לשפות זרות
החוג לתולדות האמנות
החוג לתולדות עם ישראל
החוג לתיאטרון
הפקולטה לחינוך
החוג לייעוץ והתפתחות האדם
החוג ללמידה, הוראה, והדרכה
החוג לחינוך מיוחד
החוג ללקויות למידה
החוג למנהיגות בחינוך
החוג לחינוך מתמטי
הפקולטה למדעי החברה
בית הספר למדע המדינה
בית הספר למנהל עסקים
החוג לגאוגרפיה ולימודי סביבה
החוג לכלכלה
החוג למדעי המחשב
החוג למערכות מידע
החוג לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה
החוג לסטטיסטיקה
בית הספר למדעי הפסיכולוגיה
החוג לתקשורת
בית הספר לקרימינולוגיה
הפקולטה למדעי הטבע
החוג לביולוגיה
החוג לנוירוביולוגיה ואתולוגיה
החוג לביולוגיה אבולוציונית וסביבתית
החוג למתמטיקה
החוג לפיזיקה
החוג לביולוגיה של האדם
החוג להוראת המדעים
החוג לציוויליזציות ימיות
הפקולטה למדעי הרווחה והבריאות
בית הספר לעבודה סוציאלית
בית הספר לבריאות הציבור
בית הספר לטיפול באמצעות האומנויות
החוג לבריאות נפש קהילתית
החוג להפרעות בתקשורת
החוג לגרונטולוגיה (מדעי הזיקנה)
החוג לסיעוד
החוג לפיזיותרפיה
החוג לריפוי בעיסוק
החוג לשרותי אנוש
בית הספר למדעי הים
ביולוגיה ימית
מדעים גאו-ימיים
טכנולוגיות ימיות
ביוטכנולוגיות כחולות וחקלאות ימית מקיימת
אסטרטגיה ימית
בית הספר ללימודים מתקדמים ע"ש בלום
יחידות אקדמיות > פקולטות > הפקולטה למדעי הרוח

הפקולטה הוקמה בשנת 1972, עם הקמת האוניברסיטה ובה 10 חוגי לימוד. נכון לשנת 2017, יש בפקולטה 30 חוגים ושני בתי ספר. הפקולטה למדעי הרוח מפעילה את תוכנית "דרך הרוח" – תוכנית שבה כלל תלמידי האוניברסיטה מכלל הפקולטות לומדים קורסים בסיסיים במדעי הרוח, במטרה להרחיב את הדעת ולפתוח אשנב להשכלה רחבה יותר ולנושאים שהם מחוץ לתחום ההתמחות הרגיל של התלמיד.
יחידות אקדמיות > פקולטות > הפקולטה לחינוך

הפקולטה לחינוך הוקמה כבית ספר לחינוך, עם הקמת האוניברסיטה, עוד כמכון האוניברסיטאי תחת האוניברסיטה העברית, בשנת 1963.
בית הספר לחינוך הפך לפקולטה בשנת 1995 כביטוי למעמד המרכזי שמייחסת אוניברסיטת חיפה לתחום החינוך. זוהי הפקולטה לחינוך הגדולה בישראל ולה שישה חוגים: החוג לחינוך מיוחד, החוג לייעוץ והתפתחות האדם, החוג ללמידה, הוראה והדרכה, החוג למנהיגות ומדיניות בחינוך, החוג ללקויות למידה והחוג לחינוך מתמטי. על פי דירוג שנחאי לשנת 2023, הפקולטה לחינוך מדורגת ראשונה בארץ בין כל בתי הספר לחינוך ובמקומות 51–75 בעולם
יחידות אקדמיות > פקולטות > הפקולטה למשפטים

הפקולטה הוקמה בשנת 1990 על ידי פרופ' יצחק זמיר, דיקן הפקולטה הראשון, לשעבר היועץ המשפטי לממשלה ולימים שופט בית המשפט העליון. בשנת 1996 התקיים טקס הבוגרים הראשון של הפקולטה. בפקולטה 3 מרכזי מחקר: המרכז לבריאות, משפט ואתיקה (1995), המרכז למשפט וטכנולוגיה (1998) והמרכז לפשיעה, משפט וחברה (1998) ומגוון קליניקות משפטיות החל משנת 2002. הפקולטה מפרסמת 3 כתבי עת, "משפט וממשל" (1992), "הארת דין" (2004) ו"דין ודברים" (2005). הפקולטה דורגה בין 100 בתי הספר למשפטים הטובים בעולם בדירוג של מדד SSRN בשנת 2008. בשנת 2007 ובשנת 2008 דורגה פקולטה זו בין 10 המובילות בעולם מחוץ לארצות הברית (על פי מדד SSRN).