יציאת מצרים
הערות שוליים

1 2  ראה למשל בספרו של הארכאולוג וההיסטוריון האמריקאי אריק ה. קליין:
Cline, E. H. (2015). 1177 BC: The Year Civilization Collapsed: Revised and Updated. Princeton University Press, pp. 89-96
1 2  דוד שפירא, יציאת מצריים - ד"ר דוד שפירא - פרק 1
↑  ספר שמות, פרק א', פסוק י"ב.
↑  ספר שמות, פרק א', פסוק י"ט.
↑  יש המסבירים כך את השוני בין שני נוסחי הלוחות המופיעים במקרא.
↑  מאז 2016 מצוין המאורע לפי חוק במסגרת החג החדש יום העלייה
1 2 3  Israel Finkelstein and Amihai Mazar (editor: Brian B. Schmidt). The Quest for the Historical Israel - Debating Archaeology and the History of Early Israel, Invited Lectures Delivered at the Sixth Biennial Colloquium of the International Institute for Secular Humanistic Judaism, Detroit, October 2005. 2007, The Society of Biblical Literature, Atlanta, GA 30329 USA. ISBN 978-1-58983-277-0, pp. 28-29,60
↑  דוגמה לחוקר כזה הוא האגיפטולוג הבריטי האוונגליסטי קנת קיצ'ן:
Kitchen, Kenneth Anderson. On the reliability of the Old Testament. Wm. B. Eerdmans Publishing, 2006.
↑  דוגמה לחוקר כזה הוא חוקר המקרא הדני נילס פטר למקה:
Lemche, Niels Peter. The Israelites in history and tradition. Westminster John Knox Press, 1998.
↑  אפילו החוקרים המקסימליסטים ביותר כיום מפרשים את מספר היוצאים כנופל בהרבה מ-600,000 לגברים בלבד במקרא, למשל כ-20 אלף אצל קנת קיצ'ן וג'יימס ק. הופמייר
Hoffmeier, James K. Ancient Israel in Sinai: the evidence for the authenticity of the wilderness tradition. Oxford University Press, 2005, pp.153-159.
↑  יגאל בן נון, האם יצאנו ממצרים?, דקות 14–30, 83 והלאה
↑  ליאורה רביד, האם יציאת מצרים התרחשה באמת - חלק 3, באתר עושים תנ"ך, סיכום העיקר החל מדקה 26:40
1 2  Israel Finkelstein and Neil Asher Silberman, The Bible Unearthed: Archaeology's New Vision of Ancient Israel and the Origin of Its Sacred Texts, New York: Free Press, 2001, pp. 62-63
1 2 3 4 5  Dever, William G. "The Exodus and the Bible: What Was Known; What Was Remembered; What Was Forgotten?." Israel's Exodus in Transdisciplinary Perspective. Springer, Cham, 2015. 399-408.
1 2 3 4 5  Faust, Avraham. "The emergence of Iron Age Israel: On origins and habitus." Israel's Exodus in Transdisciplinary Perspective. Springer, Cham, 2015. 467-482.
↑  Jan Assmann, Moses the Egyptian: The Memory of Egypt in Western Monotheism, Cambridge, MA: Harvard University Press, 1997, pp. 8-9.
1 2 3 4 5 6  Hendel, Ronald. "The exodus as cultural memory: Egyptian bondage and the song of the sea." Israel's Exodus in Transdisciplinary Perspective. Springer, Cham, 2015. 65-77.
1 2  Na, Nadav. "Out of Egypt or Out of Canaan? The Exodus Story Between Memory and Historical Reality." Israel's Exodus in Transdisciplinary Perspective. Springer, Cham, 2015. 527-533.
↑  Bietak, Manfred. "On the historicity of the Exodus: What Egyptology today can contribute to assessing the biblical account of the sojourn in Egypt." Israel's Exodus in Transdisciplinary Perspective. Springer, Cham, 2015. 17-37.
↑  Römer, T. (2015). The revelation of the Divine Name to Moses and the Construction of a Memory About the origins of the Encounter Between YHWH and Israel. In Israel's Exodus in Transdisciplinary Perspective (pp. 305-315). Springer, Cham.
↑  Finkelstein, Israel. "The Wilderness Narrative and Itineraries and the Evolution of the Exodus Tradition." Israel's Exodus in Transdisciplinary Perspective. Springer, Cham, 2015. 39-53.
1 2  Davies, E. W. (1995). A mathematical conundrum: the problem of the large numbers in Numbers I and XXVI. Vetus Testamentum, 45(Fasc. 4), 449-469.
1 2 3  Hoffmeier, James K. Ancient Israel in Sinai: the evidence for the authenticity of the wilderness tradition. Oxford University Press, 2005, pp.153-159.
↑  אנציקלופדיה מקראית: אוצר הידיעות על המקרא ותקופתו, הוצאת מוסד ביאליק, 1978. "מפקד", כרך ה' עמ' 220
↑  שמות רבה, פרשה א', פסקה ח'
↑  יציאת מצריים - ד"ר דוד שפירא - פרק 1, החל מדקה 2:30
↑  יציאת מצריים - ד"ר דוד שפירא - פרק 1, דקה 22:30
↑  יגאל בן נון, האם יצאנו ממצרים?, החל מדקה 30
↑  לפי זה עכשיו שנת 3,336 ליציאת מצרים
↑  ספר שמות, פרק י"ב, פסוק מ"א.
↑  s:סדר עולם רבא פרק א
↑  ספר בראשית, פרק כ"ה, פסוק כ"ו.
↑  ספר בראשית, פרק מ"ז, פסוק ט'.
↑  s:סדר עולם רבא פרק ג
↑  ספר התולידה (מוקלד באתר הספרייה הלאומית)
1 2 3 4 5  Cline, E. H. (2015). 1177 BC: The Year Civilization Collapsed: Revised and Updated
1 2 3 4 5 6  Geraty, Lawrence T. "Exodus Dates and Theories." Israel's Exodus in Transdisciplinary Perspective (2015): 55-64.
↑  Kitchen, Kenneth Anderson. On the reliability of the Old Testament. Wm. B. Eerdmans Publishing, 2006
↑  Hoffmeier, James K. Ancient Israel in Sinai: the evidence for the authenticity of the wilderness tradition. Oxford University Press, 2005,
↑  Interactive World History Atlas since 3000 BC, Geacron
↑  פלשתים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
↑  רחלי שלומי חן, האימפריה המצרית בכנען - סילבוס, באתר האוניברסיטה העברית
↑  דוד שפירא, יציאת מצריים - ד"ר דוד שפירא - פרק 2, החל מדקה 19:42
↑  אסף קרמר מראיין את ישראל פינקלשטיין, Did the Exodus really happen?, Ynet
↑  Petrovich, D. (2013). Toward Pinpointing the Timing of the Egyptian Abandonment of Avaris during the Middle of the 18th Dynasty. Journal of Ancient Egyptian Interconnections, 5(2), 9-28.
↑  יצחק מייטליס, לתארוך יציאת מצרים
↑  עמנואל ענתי
↑  יהודה אליצור, ‏יציאת מצרים לאור ההיסטוריה, באתר "דעת"
1 2  Christoffer Theis, Pieter Gert van der Veen, Israel in Canaan. (Long) Before Pharaoh Merenptah? A fresh look at Berlin statue pedestal relief 21687, Journal of Ancient Egyptian Interconnections 2 (2010), pp. 15–25.
↑  ליאורה רביד, חלק 3 (מתוך 3) – האם יציאת מצרים התרחשה באמת?, באתר עושים היסטוריה - עושים תנ"ך, החל מדקה 17:35
↑  THOMAS FRANCIS MCDANIEL, THE TRIBAL PARTICIPANTS OF THE EXODUS AND CONQUEST (עמ' 38)
↑  Israelites Found in Egypt
↑  קנוהל, מאין באנו, עמ' 73.
1 2  R.Periáñez, J.M.Abril, "Modelling tsunamis in the Eastern Mediterranean Sea. Application to the Minoan Santorini tsunami sequence as a potential scenario for the biblical Exodus", Journal of Marine Systems, Volume 139, November 2014, Pages 91-102
↑  Druitt, T. H., et al (2019). The late bronze age eruption of Santorini volcano and its impact on the ancient Mediterranean world. Elements: An International Magazine of Mineralogy, Geochemistry, and Petrology, 15(3), 185-190.
1 2  אריה ש. איסר ומתניה זהר, " והרעב כבד בארץ: שינויי אקלים והשפעתם על ההיסטוריה של ארצות המקרא") ירושלים: כרמל, 2008) עמ' 113.
↑  Trevisanato, S. I. (2006). Six medical papyri describe the effects of Santorini’s volcanic ash, and provide Egyptian parallels to the so-called biblical plagues. Medical hypotheses, 67(1), 187-190.
1 2  Bietak, M. (2006). The volcano explains everything-or does it?. Biblical archaeology review, 32(6), 60-65.
↑  Manning, S. W.,et al (2020). Radiocarbon offsets and old world chronology as relevant to Mesopotamia, Egypt, Anatolia and Thera (Santorini). Scientific reports, 10(1), 1-14.
↑  Pearson, C.et al. (2020). Securing timelines in the ancient Mediterranean using multiproxy annual tree-ring data. Proceedings of the National Academy of Sciences, 117(15), 8410-8415.
↑  Cline, E. H. (2015). 1177 BC: The Year Civilization Collapsed: Revised and Updated. Princeton University Press.
↑  מארק האריס, The Thera Theories: Science and the Modern Reception History of the Exodus, הרצאה בכנס Out of Egypt של אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו
↑  הקטאיוס איש אבדרה אצל דיודורוס סיקולוס, ביבליותקה היסטוריקה, ספר 40, פרק 3.
↑  פטר שפר, יוּדוֹפובּיה, פרק 1 גירוש ממצרים, הקטאיוס איש אבדרה, עמ' 29–32 (מאנגלית: להד לזר).
↑  יוסף בן מתתיהו, נגד אפיון, מאמר ראשון, פרק יד; תרגום: יעקב נפתלי שמחוני.
↑  יוסף בן מתתיהו, נגד אפיון, מאמר ראשון, פרק כו.
↑  יוסף בן מתתיהו, נגד אפיון, מאמר ראשון, פרק כז.
↑  אריה כשר, (יוספוס פלאוויוס) נגד אפיון, כרך ראשון, פירוש לספר ראשון, פרק כו, עמ' 233-231.
↑  ספר שמות, פרק ד', פסוק ו'.
↑  פילון האלכסנדרוני, על חיי משה, א, 79.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר שני, סעיף 273.
↑  אריה כשר, (יוספוס פלאוויוס) נגד אפיון, כרך ראשון, פירוש לספר ראשון, פרק לא, עמ' 259.
↑  Bezalel Bar-Kochva, The Image of the Jews in Greek Literature: The Hellenistic Period, p. 306
↑  יוסף בן מתתיהו, נגד אפיון, מאמר ראשון, פרק כד; תרגום: יעקב נפתלי שמחוני.
↑  טאקיטוס, דברי־הימים, ספר חמישי, פרק ג; תרגום מרומית: שרה דבורצקי.
↑  פטר שפר, יודופוביה - גישות כלפי היהודים בעולם העתיק; פרק 1: גירוש ממצרים, טאקיטוס, עמ' 53.
↑  יוסף בן מתתיהו, נגד אפיון, מאמר שני, פרק ב.
↑  יוסף בן מתתיהו, נגד אפיון, מאמר ראשון, פרק לב, תרגום: יעקב נפתלי שמחוני.
↑  לדוגמה: ויקרא כג מג
1 2  ספר דברים ה, יד
↑  ספר דברים טו, יג-טו
↑  לדוגמה: ספר שמות, כג ט
↑  אחד העם - משה(הקישור אינו פעיל, 3.11.2019)
↑  רבי יהודה הלוי, ספר הכוזרי מאמר ראשון (אבן תיבון), חלק ראשון, יא-כה
↑  נתנאל אלינסון, קיצור תולדות הישראליות, ראשון לציון: ידיעות ספרים, 2021, עמ' 22-23
↑   יונתן זקס, "החירות מדברת במבטא עברי", באתר מוסף "שבת" - לתורה, הגות ספרות ואמנות, ‏2013-03-22
↑  מערכת וואלה! תיירות‏, ה"אקסודוס": יותר מ-60 אלף איש עוזבים את הברנינג מן, באתר וואלה, 5 בספטמבר 2023
↑  https://burningman.org/about/history/brc-history/afterburn/06-2/playa-safety/exodus/
↑  ביקורת: נילי ואזנה ודנאל קאהן, ‏יציאת מצרים – לדרכי השימוש במקורות חיצוניים, קתדרה 111, מרץ 2004, עמ' 155-149
| חג הפסח |
| --- | --- | --- |
| ערב פסח | קמחא דפסחא • אפיית מצות • שבת הגדול • הגעלת כלים • בדיקת חמץ • ביטול חמץ • ביעור חמץ • מכירת חמץ • תענית בכורות • ערב פסח שחל בשבת |  |
| סיפור יציאת מצרים | שעבוד מצרים • עשר מכות מצרים • יציאת מצרים • קריעת ים סוף • שירת הים |  |
| ליל הסדר | הלכות ליל הסדר • קערת ליל הסדר • חרוסת • כרפס • מצה • מרור • זרוע • ארבע כוסות • כוס של אליהו • הסבה • אפיקומן |  |
| סדר ההגדה | סימני הסדר • הא לחמא עניא • מא כ'בר • מה נשתנה • עבדים היינו • ארבעה בנים • והיא שעמדה • דצ"ך עד"ש באח"ב • דיינו • אמונים ערכו שבח • קריאת ההלל (התחלה) • שפוך חמתך • הלל (המשך) • הלל הגדול • ברכת השיר • חסל סידור פסח • לשנה הבאה בירושלים • ובכן ויהי בחצי הלילה • ובכן ואמרתם זבח פסח • אדיר במלוכה • אדיר הוא • אחד מי יודע • חד גדיא |  |
| מצוות החג | איסור חמץ • קורבן פסח • סיפור יציאת מצרים • אכילת מצה • אכילת מרור • ארבע כוסות • מנחת העומר |  |
| מהלך החג | ערב פסח • ליל הסדר • חול המועד פסח • שביעי של פסח • פסח שני |  |
| מנהגים | סעודת אסתר • סהרנה • אמירת שירת הים • סעודת משיח • מימונה |  |
| תפילות ופיוטים | קריאת ההלל • אבוא בחיל להתיצבה • תפילת טל • ליל שמורים אותו אל חצה |  |
| חמץ ומצה | מצה עשירה • מצה שמורה • שרויה • קטניות בפסח • חמץ נוקשה • חמץ שעבר עליו הפסח |  |
| שונות | מסכת פסחים • לא בד"ו פסח • מטבח פסח • רומפלנאכט |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש רגלים
| ספר שמות |
| --- | --- | --- |
| פרשת שמות | גזירות פרעה • שעבוד מצרים • משה בתיבה • בתיה בת פרעה • בריחת משה למדין • הסנה הבוער • צפורה במלון • משה בארמון פרעה |  |
| פרשת וארא | עשר מכות מצרים • מכת דם • מכת צפרדע • מכת כינים • מכת ערוב • מכת דבר • מכת שחין • מכת ברד |  |
| פרשת בא | מכת ארבה • מכת חושך • פסח מצרים • מכת בכורות • יציאת מצרים • קידוש בכורות • תפילין |  |
| פרשת בשלח | עמוד הענן ועמוד האש • קריעת ים סוף • שירת הים • שירת מרים • מרה • אילם • מן • פרשת המן • תחום שבת • מסה ומריבה • רפידים • מלחמת עמלק |  |
| פרשת יתרו | יתרו וצפורה • עצת יתרו • שלושת ימי ההגבלה • מעמד הר סיני • עשרת הדיברות • לא תעשון אתי |  |
| פרשת משפטים | עבד עברי • אמה עברייה • חובל • נזקי בהמה (קרן, שן ורגל) • נזקי בור • נזקי אש • גנבה והבא במחתרת • דיני שומרים • מפתה • כל אלמנה ויתום לא תענון • טרפה • אחרי רבים להטות • ברית האגנות • לוחות הברית |  |
| פרשת תרומה | בניית המשכן • ארון הברית • הכפורת • הכרובים • השולחן • המנורה • יריעות המשכן • קרשי המשכן • האדנים • הפרוכת • מזבח הנחושת • קלעי חצר המשכן. |  |
| פרשת תצוה | הדלקת הנרות במקדש • בגדי כהונה • קורבן התמיד • שבעת ימי המילואים • חנוכת המשכן • מזבח הזהב |  |
| פרשת כי תשא | מחצית השקל • כיור הנחושת • קטורת הסמים • שמן המשחה • חטא העגל • שבירת הלוחות • שלש עשרה מידות הרחמים • קרינת פני משה |  |
| פרשת ויקהל | יריעות המשכן • קרשי המשכן • הארון • השולחן • המנורה • מזבח הזהב • מזבח הנחושת • כיור  • קלעי החצר |  |
| פרשת פקודי | סיכום הקמת המשכן • חנוכת המשכן |  |
| דמויות בספר | שפרה ופועה • עמרם • יוכבד • משה • אהרן • מרים הנביאה • פרעה • בתיה • יתרו • צפורה • נחשון בן עמינדב • יהושע בן נון • בצלאל בן אורי • אהליאב בן אחיסמך |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562821805171  PLWABN: 9810557822305606  GND: 4140624-2  LCCN: sh85046388 
משה ואהרון לפני פרעה; ציור מאת בנג'מין ווסט
חציית ים סוף, פרסקו מאת אניולו ברונזינו, פאלאצו וקיו, פירנצה
ציור קיר מקבר בני חסן, מתאר כנענים יורדים למצרים בדומה ליעקב ובניו בסיפור המקראי
מפה מהמאה ה-17 המתארת את המסלול שעברו בני ישראל ביציאת מצרים.
השם "אי-סי-רי-אר", ככל הנראה "ישראל", רשום בכתב חרטומים בכתובת מרנפתח, סוף המאה ה-13 לפנה"ס
על צדו האחד של השטר מופיע דיוקנה של גולדה מאיר, ועל צדו השני מופיעה הכתובת איתה הגיעה לברית המועצות כשגרירת ישראל הראשונה: "שַלּח את עמי" (שמות ט' א').