stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רגשנות
מאפיינים של רגשנות > סוגים של רגשנות

באופן כללי, על אף שחוקרי רגשות חלוקים בדעתם לגבי הדרך הנכונה לאפיין ולסווג רגשות ורגשנות, מקובל כי כל רגש מהווה שילוב של רמת נעימות (נעים או לא נעים) ורמת עוררות או פעלתנות (פעיל או לא פעיל). לדוגמה: התלהבות היא רגש המורכב משילוב בין נעימות ופעלתנות גבוהה, בעוד ששלווה היא רגש המורכב משילוב בין נעימות ופעלתנות נמוכה. גם רגשנות מהווה שילוב של נעימות ופעלתנות. על פי אפיון זה, הצירופים האפשריים של נעימות נמוכה או גבוהה עם פעלתנות נמוכה או גבוהה מגדירים ארבעה רבעונים (Quarters).
במקביל לאפיון זה, קיים כיום מודל מוכר לניתוח וסיווג של רגשנות שהוצע על ידי ווטסון וטלגן. לטענת החוקרים, ישנם שני ממדים של רגשנות: רגשנות חיובית (Positive Affectivity) ורגשנות שלילית (Negative Affectivity), ולכל אדם ישנה רמה מסוימת הן של רגשנות חיובית והן של רגשנות שלילית. מכאן, בהתאם למודל ובניגוד לאינטואיציה, רגשנות חיובית אינה מייצגת את ההפך מרגשנות שלילית, אלא היבט נפרד ממנה. על פי ווטסון וטלגן יש להתייחס לארבעת הרבעונים על פי שני צירים המגדירים את המידה שבה לאדם יש רגשנות חיובית ורגשנות שלילית. שני הממדים הללו של רגשנות הם דו־קוטביים, ומתארים תכונות נפרדות ובלתי תלויות של בני אדם, כך שלכל אדם ניתן לתת ציון לגבי מידת הרגשנות החיובית שלו ומידת הרגשנות השלילית שלו.
רגשנות חיובית מתארת את הנטייה של בני אדם להיות שמחים ואנרגטיים, ולחוות מצבי רוח טובים ופעילים. בני אדם בעלי רמה גבוהה של רגשנות חיובית נוטים להביע רגשות חיוביים ופעילים (כגון התלהבות או התרגשות) במגוון רחב של סיטואציות. בני אדם בעלי רמה נמוכה של רגשנות חיובית נוטים להיות בעלי "אנרגיה נמוכה", ולהביע רגשות עצבות, אדישות ועייפות. כך למשל, רמה גבוהה של רגשנות חיובית יכולה לבוא לידי ביטוי במשפט: "היא תמיד מלאה אנרגיה, עליזה ואופטימית", ואילו רמה נמוכה של רגשנות חיובית יכולה לבוא לידי ביטוי במשפט: "הוא כל הזמן עייף, עצוב, ומדכא".
רגשנות שלילית מתארת את הנטייה של בני אדם להיות מדוכדכים ומודאגים, לשאת השקפה שלילית על עצמם לאורך זמן ומעבר למצבים שונים. רמות נמוכות של רגשנות שלילית נתפשות כתכונות חיוביות, משום שהן מתארות בני אדם הנוטים להיות רגועים, שלווים ונינוחים. בני אדם בעלי רמה גבוהה של רגשנות שלילית נוטים להביע כעס, רוגז, פחד ועצבנות. בני אדם בעלי רמה נמוכה של רגשנות שלילית נוטים להביע רוגע ושלווה. כך למשל, רמה גבוהה של רגשנות שלילית יכולה לבוא לידי ביטוי במשפט: "הוא תמיד עצבני, חרד ומתוח", ואילו רמה נמוכה של רגשנות שלילית יכולה לבוא לידי ביטוי במשפט: "היא תמיד משדרת רוגע ושלווה".
מדידת רגשנות

ניתן למדוד רגשנות על ידי שאלונים. באנגלית קיים סולם המכונה
(PANAS - (Positive And Negative Affectivity Scale ‏. חוקרים בישראל פיתחו תרגום מקביל לעברית. על פי הוראות השאלון, כל אדם מתבקש לציין באיזו מידה הוא מרגיש תחושות או רגשות מסוימים, כגון שמח, נלהב, אשם, מודאג, נרגש וכדומה. את התשובה המתאימה ביותר מציינים בסולם 5 - 1 (1 - במידה מועטה או בכלל לא, 5 - במידה רבה מאד). מיפוי קודם של הרגשות האלה על ידי החוקרים מאפשר להגדיר מתוך התשובות את רמת הרגשנות החיובית ואת רמת הרגשנות השלילית של האדם.
יתרון נוסף שהתגלה בפיתוח שאלון זה, הוא שעל אף שמדובר בתכונה אישיותית, ניתן גם לבקש מבני אדם להגיב לגבי מסגרות זמן ספציפיות, כלומר בני אדם יכולים לענות על הרגשות שהם חשים ברגע זה, בשבוע האחרון, או באופן כללי. כך ניתן ללמוד גם על רגשנות כתגובה רגשית למצב נתון, ולא רק כתכונה אישיותיות כללית. על ידי תגובות לשאלות על תחושות "באופן כללי" ניתן ללמוד על תכונת הרגשנות החיובית והשלילית. על ידי תגובות לשאלות על תחושות "ברגע זה" ניתן ללמוד על רגשנות מצבית כלפי אירוע או מצב ספציפי. כך לדוגמה מחקרם של רפאלי ועמיתיה הראה כי המתנה בתור גורמת לעלייה ברמת הרגשנות השלילית.
רגשנות בהיבטים שונים > רגשנות והיבטים פיזיים ונפשיים

בריאות פיזית - כאשר מדובר על בני אדם חולים, מעניין לגלות כי ישנם הבדלים בבריאות הפיזית בהתאם לרמת הרגשנות. בני אדם בעלי תכונת רגשנות חיובית גבוהה היו בעלי תוחלת חיים ארוכה יותר, דיווחו על פחות כאבים וסימפטומים פיזיולוגיים שונים (כגון לחץ דם), וכן נדבקו פחות במחלות מידבקות בהשוואה לבני אדם בעלי תכונת רגשנות שלילית גבוהה, וזאת כאשר לשניהם היו אותם סימני מחלה. כמו כן, כאשר מדובר על חולים במחלות כרוניות בעלות תוחלת חיים ארוכה יחסית (לדוגמה: מחלות לב), תכונת הרגשנות החיובית מגדילה את הסיכויים לשרוד. אך בניגוד לכך, ובאופן בלתי צפוי, כאשר מדובר בחולים במחלות כרוניות עם תוחלת חיים קצרה וסיכויי החלמה קלושים (לדוגמה: סרטן בשלב מתקדם), אחד המחקרים הראה שרמה גבוהה של רגשנות חיובית מקטינה את הסיכויים לשרוד ואף עלולה לגרום לחולים לסכן את בריאותם.
סגנון חיים - גם כאשר מדובר בבני אדם בריאים, נראה שיש הבדלים בסגנון החיים בהתאם לרמת הרגשנות. בני אדם בעלי רמה גבוהה של רגשנות חיובית, נוטים לעסוק יותר בפעילויות בריאות כגון שינה טובה, התעמלות ואכילת תוספי מזון, וכן נוטים להיות חברותיים יותר ולשמר קשרים חברתיים מגוונים יותר. כמו כן, רמה גבוהה של רגשנות חיובית מובילה לקשרים חברתיים קרובים ורבים, כיוון שהיא גורמת לבני אדם אחרים לרצות להתקשר ולהיות בקרבת בני אדם נעימים.
חוסן נפשי והתמודדות עם משברים - ממצאים מחקריים מראים כי קיים קשר בין רגשנות חיובית לבין בריאות פיזית טובה יותר וסגנון חיים בריא, אולם מהו ההסבר לקשר בין רגשנות לבין חוסן נפשי והתמודדות עם משברים? הסבר אחד מגיע מתחום הפיזיולוגיה אשר מציע כי בני אדם בעלי רמה גבוהה של רגשנות חיובית הם בעלי רמות נמוכות יותר של הורמוני דחק (כגון אפינפרין, קורטיזול), כך שנוצר אצלם מעין חוסן נפשי המספק משאבים חיוביים להתמודדות עם אירועים מלחיצים. מודל הבנייה וההרחבה (באנגלית Broaden and build theory) מעניק הסבר אחר וגורס כי בני אדם בעלי רמה גבוהה של רגשנות חיובית החווים אירועים חיוביים בהווה, יוצרים בעזרת "ספירלה" או "כדור שלג", סבירות גבוהה יותר לאירועים חיוביים גם בעתיד. כלומר, תחושת אושר ורווחה בהווה, היא זו היוצרת סבירות לתחושה דומה גם בעתיד, מה שמסייע להם בבניית מערכת חזקה ומשופרת של התמודדות עם משברים עתידיים.
רגשנות בהיבטים שונים > רגשנות ותרבות

על אף שככל הנראה קיימים הבדלים רבים בין תרבויות, רוב המחקרים מתייחסים להבדלים הקשורים באינדיבידואליזם וקולקטיביזם. בתרבויות אינדיבידואליסטיות, התגלה קשר חזק בין רגשנות (בין אם חיובית ובין אם שלילית) לבין שביעות הרצון מהחיים באופן כללי (אם כי הקשר היה חזק יותר עבור רגשנות חיובית בהשוואה לרגשנות שלילית). לעומת זאת, בתרבויות קולקטיביסטיות רבות לא נמצא קשר בין רגשנות שלילית לבין שביעות רצון מהחיים, וייתכן שהדבר נובע מכך שיש שונות גדולה יותר בדרך בה תרבויות מווסתות את הרגשנות השלילית בהשוואה לרגשנות החיובית.
רגשנות בהיבטים שונים > רגשנות, קבלת החלטות ומשא ומתן

קבלת החלטות - כאשר בני אדם נדרשים להתמודד עם מצבים מעניינים וחשובים, נמצא כי רמה גבוהה של רגשנות חיובית מסייעת לביצוע עיבוד שיטתי, זהיר וקוגניטיבי ולפיכך, תהליך קבלת ההחלטות שלהם הופך להיות יותר יעיל, יסודי, גמיש וחדשני. בנוסף לכך, רמה גבוהה של רגשנות חיובית מסייעת ליצירתיות, גמישות קוגניטיבית, תגובות חדשניות, פתיחות למידע חדש, והתמודדות עם בעיות מנטאליות, מכיוון שהיא מעודדת גישה של פתרון בעיות וחיפוש מגוון אחר תוצאה מספקת ומתאימה. לבסוף, נמצא כי רמה גבוהה של רגשנות חיובית לא מעודדת לקיחת סיכון, אך מסייעת בתהליך ההתמקחות ומשפרת את התוצאות של תהליכי משא ומתן המתקיימים פנים אל פנים בניסיון להגיע להסכם.
משא ומתן - כאשר בני אדם מנהלים משא ומתן, נמצא כי רמה גבוהה של רגשנות חיובית הביאה ליותר אופטימיות ביחס לתוצאות הצפויות, לתכנון ושימוש באסטרטגיות שיתוף פעולה, ולתוצאות טובות יותר מבחינת עריכת וכיבוד הסכמים, הן במיקוח בין-אישי (לא פורמלי) והן במשא ומתן בין-קבוצתי (פורמלי). בנוסף לכך, רגשנות חיובית מעלה את הסבירות לשימוש באסטרטגיית שיתוף פעולה (אך לא אסטרטגיות אחרות כגון מידה כנגד מידה), משפרת את תוצאות המשא ומתן, גם אם רק אחד מהצדדים המנהלים משא ומתן הוא בעל תכונה זו, ומגדילה את הנכונות להסכמה עם טיעוני שכנוע, וכן את שינוי ההתנהגות כתוצאה מהם. בניגוד לממצאים על רגשנות חיובית, נמצא כי רמה גבוהה של רגשנות שלילית הביאה לשימוש רב יותר באסטרטגיה תחרותית, ולתוצאות פחות טובות מבחינת עריכת הסכמים וכיבודם, וכי רמה גבוהה של רגשנות שלילית קשורה להתנהגות תחרותית, הצעות נמוכות יותר, דחיית אולטימטומים, רווחים משותפים נמוכים יותר כתוצאה מתהליך המשא ומתן, וכן לנכונות פחותה להמשך שיתוף פעולה בעתיד.
ראו גם

רגשות
אישיות
התנהגות
דחק
רגשות ותרבות
מודל הבנייה וההרחבה
רגש קבוצתי
קבלת החלטות
משא ומתן
פסיכולוגיה
הערות שוליים

↑  ראובן אלקלעי, מלון עברי שלם, כרך 3, הוצאת גליל, 1994
↑  James A. R., & James M. C. (1999). The Phoenix of Bipolarity: Reply to Watson and Tellegen Psychological Bulletin. 125, (5), 611-617
↑  Watson, D, & Tellegen, A. (1985). Toward a consensual structure of mood. Psychological Bulletin, 98, 219-23
1 2  Watson, D., Clark, L. A., & Tellegen, A. (1988). Development and validation of brief measures of positive and negative affect: The PANAS scales. Journal of Personality and Social Psychology, 54, 1063-1070.
↑  Rafaeli, A., Barron, G. & Haber, K. (2002). The effects of queue structure on attitudes. Journal of Service Research, 5(2), 125-139.
1 2  Cohen S & Pressman, S.D. (2006). Positive Affect and Health. Current Directions in Psychological Science,15 (3) 122
↑  Fredrickson, B. L. (1998). What good are positive emotions? Review of - General Psychology, 2, 300–319.
↑  Fredrickson, B. & Joiner, T. (2002). Positive emotions trigger upward spirals toward emotional well-being. Psychological Science, 13, 172-175.
↑  Suh, E., Diener, E., Oishi, S., & Triandis, H. C. (1998). The shifting basis of life satisfaction judgments across cultures: Emotions versus norms. Journal of Personality and Social Psychology, 74, 482-493.
↑  Isen, A.M. (2004). An Influence of Positive Affect on Decision Making in Complex Situations: Theoretical Issues With Practical Implications. Journal of consumer psychology, 11(2), 75–85.
1 2  Forgas, J. P. (1998) "On feeling good and getting your way: Mood effects on negotiator cognition and behavior". Journal of Personality and Social Psychology, 74, 565–577.
↑  Albarracin D. & Kumkale, G.T. (2003) "Affect as Information in Persuasion: A Model of Affect Identification and Discounting". Journal of Personality and Social Psychology, 84(3) 453-469.
Rockin' in Rhythm

| --- | --- |
 סינגל
 יצא לאור:  1931 
 סוגה:  ג'אז 
 שפה:  ללא תוכן לשוני 
 לחן:  דיוק אלינגטון, הארי קארני, Irving Mills 
 
"Rockin' in Rhythm" הוא סטנדרט ג'אז אינסטרומנטלי, שבוצע על ידי דיוק אלינגטון והקרדיט עליו ניתן לאלינגטון, הארי קארני ואירווינג מילס. הוא הוקלט לראשונה בינואר 1931 במועדון הכותנה.
מאוחר יותר עיבד אלינגטון את המנגינה כחלק מ-Kinda Dukish שהופיע באלבומו "Piano in the Background" מ-1960.
Rockin' in Rhythm היה אחת המנגינות שהופיעו בסדרת הטלוויזיה BBC הבלש הזמר ב-1986 מאת דניס פוטר.
גרסאות

אלה פיצג'רלד ב"אלה פיצג'רלד שרה את ספר השירים של דיוק אלינגטון"
אלה פיצג'רלד ב-Fine and Mellow
סאני קריס
Weather Report, Night Passage (album)
הקלטה של צ'רלי בארנט מ-19 ביוני 1940, כפי שהושמעה ב-KCEA.org 30/04/2014
ריצ'רד תומפסון, Strict Tempo!
הארי ג'יימס ב"הארי ג'יימס ... היום" (MGM E-3848, 1960)
כוכבי סווינגוויל (טאפט ג'ורדן, הילטון ג'פרסון, אל סירס) מנגנים Rockin' in Rhythm (סווינגוויל, 1960)
הערות שוליים

↑  Hasse, John Edward (1995). Beyond Category: The Life and Genius of Duke Ellington. Da Capo Press. p. 143.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 41086a34-f300-32d6-a8d3-2378442649f0 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ג'ין מנסון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 באוקטובר 1950 (בת 74) קליבלנד, אוהיו, ארצות הברית 
 שם לידה:  Jean Ann Manson 
 שם במה:  Jeane Manson 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית, צרפת 
 תקופת הפעילות:  מ-1974 
 שפה מועדפת:  צרפתית, אנגלית 
 בן או בת זוג:  Bernard Giroux (?–1987) רישאר ברי (1984–1986) אנדרה ג'אווי (1977–1979) Allain Bougrain-Dubourg 
 צאצאים:  שיראל ביתן 
 פרסים והוקרה:  נערת החודש של פלייבוי (אוגוסט 1974) 
 www.jeanemanson.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ין מנסון (באנגלית: Jeane Manson‏; נולדה ב-1 באוקטובר 1950), זמרת, דוגמנית ושחקנית אמריקנית החיה ופועלת בצרפת. שיא הקריירה של מנסון היה בשנות ה-70, אז זכתה להצלחה גדולה במדינות דוברות צרפתית באירופה.
ביוגרפיה

מנסון נולדה בקליבלנד, אוהיו, לאב סופר ולאם זמרת. חלק ניכר מילדותה עשתה במקסיקו, שם למדה בבית הספר האמריקני. לאחר שובה לארצות הברית למדה במכללת אורנג' קוסט בקוסטה מסה, קליפורניה, קיבלה תואר במוזיקה, ולמדה משחק בסטודיו השחקנים המפורסם בניו יורק אצל הבמאי והמפיק לי סטרסברג. היא קיבלה תפקידים אחדים בסדרות טלוויזיה, אך התפרסמה לראשונה בקנה מידה נרחב עם היבחרה לככב כ"נערת החודש" בגיליון אוגוסט 1974 של המגזין הארוטי פלייבוי.
הקריירה שלה כזמרת ושחקנית קיבלה פריצת דרך עם מעברה לצרפת זמן קצר לאחר הופעתה בפלייבוי, שם הפכה לכוכבת וזכתה לפופולריות ברחבי אירופה, בעיקר במדינות הפרנקופוניות, עם מכירות תקליטים בלמעלה מ-20 מיליון עותקים. היא הוציאה אלבומים במגוון סגנונות, ממוזיקת פופ דרך גוספל ועד קאנטרי. במרץ 1979 הופיעה בבנייני האומה בירושלים כנציגת לוקסמבורג בתחרות האירוויזיון ה-24 שאירחה ישראל, והגיעה למקום ה-13 עם השיר J'ai déjà vu ça dans tes yeux ("כבר ראיתי זאת בעיניך"). היא גם קיבלה תפקידים במספר סרטי קולנוע וסדרות טלוויזיה. בשנות ה-90 שיחקה לאורך זמן באופרת סבון יומית מצליחה בצרפת בשם "ריביירה", וכן אירחה מספר תוכניות טלוויזיה בצרפת.
מנסון נישאה 4 פעמים. מנישואיה השניים למפיק הקולנוע הצרפתי-יהודי ממוצא אלג'יראי אנדרה ג'אווי נולדה בתם ג'ניפר ג'ין, כיום זמרת מפורסמת בזכות עצמה המחוברת מאוד לשורשיה היהודיים ופועלת בשם הבמה העברי שיראל ביתן. שיראל התמודדה בעונה השלישית של The Voice ישראל.
שגרירות ישראל בטשקנט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 כתובת:  Посольство Государства Израиль в Республике Узбекистан
 עיר:  טשקנט
 קואורדינטות:  41°17′10″N 69°15′27″E﻿ / ﻿41.28621°N 69.25741°E﻿ / 41.28621; 69.25741
 מתקפות:  הפיגועים בטשקנט (2004)
 דיפלומטיה
 חלק מ:  יחסי אוזבקיסטן–ישראל
 שגריר:  גדעון לוסטיג
 שטח האמנה:  אוזבקיסטן אוזבקיסטן טג'יקיסטן טג'יקיסטן
 מדינה מיוצגת:  ישראל ישראל
 embassies.gov.il/tashkent
  (למפת טשקנט מוגדלת) שגרירות ישראל בטשקנט(למפת טשקנט רגילה) שגרירות ישראל בטשקנט
 
שגרירות ישראל בטשקנט היא הנציגות הדיפלומטית של ישראל לאוזבקיסטן. שגריר ישראל באוזבקיסטן מאז 2024 הוא גדעון לוסטיג.
השגרירות מאומנת גם לטג'יקיסטן, שגריר ישראל בטשקנט מכהן גם כשגריר לא תושב לטג'יקיסטן.
היסטוריה

ישראל הכירה בעצמאותה של הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוזבקית ב-1992, ושתי המדינות הכריזו על יצירת יחסים דיפלומטיים ב-10 באפריל 1992, כשבחודש מאי באותה שנה נפתחה השגרירות.
ב-30 ביולי 2004 בוצע פיגוע התאבדות משולש בשגרירות ישראל, שגרירות ארצות הברית ומשרד התובע הכללי של אוזבקיסטן, במהלכו התפוצץ מחבל מתאבד בכניסה לשגרירות והרג שני אנשי אבטחה מקומיים, ואנדרטה לזכרם הוצבה במקום.
ב-13 במאי 2005 היה ניסיון נוסף לפגוע באמצעות טרור בשגרירות, אך המחבל נורה ונהרג בפעולה משותפת של השוטרים המקומיים וצוות האבטחה של השגרירות.
במאי 2022 חנכה שגרירות ישראל בפארק הניצחון בטשקנט המנציח את הניצחון על גרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה אנדרטה לכבוד בני העם האוזבקי, שקלטו פליטים יהודים ממזרח אירופה בזמן השואה.
שגרירים

| שגריר | כניסה לתפקיד | סיום תפקיד |
| --- | --- | --- |
| ישראל מי-עמי | 1992 | 1994 |
| נח גל גנדלר | 1997 | 2002 |
| צבי כהן-ליטנט | 2002 | 2004 |
| עמנואל מהל | 2004 | 2008 |
| הלל ניומן | 2008 | 2013 |
| כרמלה שמיר | 2013 | 2017 |
| אדי שפירא | 2017 | 2020 |
| זהבית בן הלל | 2020 | 2024 |
| גדעון לוסטיג | 2024 | מכהן |
הערות שוליים

↑  שגריר מדינת ישראל ברפובליקת אוזבקיסטן וטג'יקיסטן, באתר embassies.gov.i
↑  מדינות אשר אוזבקיסטן מקיימת איתן יחסים דיפלומטיים (ברוסית)
↑  3 הרוגים בפיגועים בשגרירויות ישראל וארה"ב בטשקנט, באתר ynet, 30 ביולי 2004
↑  דורון שפר וטלי יצחקי, התקרב לשגרירות ישראל בטשקנט - ונורה למוות, באתר ynet, 13 במאי 2005
↑  שוש להב, שגרירות ישראל בטשקנט, חנכה אנדרטת הוקרה לעם האוזבקי, באתר IAS, ‏28 במאי 2022
| נציגויות דיפלומטיות של ישראל ישראל |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • בחריין • טורקיה • ירדן • מצרים • (מרוקו) |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • הפיליפינים • הודו (בנגלור • מומבאי) • (הונג קונג) • וייטנאם • טורקמניסטן • יפן • מיאנמר • נפאל • סין • סינגפור • קוריאה הדרומית • קזחסטן • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • אירלנד • אלבניה • בולגריה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לטביה • ליטא • נורווגיה • סלובקיה • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צרפת • קפריסין •  קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אנגולה • אתיופיה • גאנה • דרום אפריקה • חוף השנהב • ניגריה • סנגל • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • אקוודור • ארגנטינה • ארצות הברית (סן פרנסיסקו) • ברזיל • גואטמלה • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • מקסיקו • פנמה • פרו • צ'ילה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • ניו זילנד |  |
| נציגויות שנסגרו | איראן • (לבנון) • מאוריטניה |  |
מתקפות נגד נציגויות דיפלומטיות של ישראל
This Summer

This Summer (בעברית: הקיץ הזה) הוא המיני-אלבום השני של הזמרת-יוצרת הקנדית אלסיה קארה. המיני-האלבום יצא לאור ב-6 בספטמבר 2019 על ידי חברות התקליטים יוניברסל מיוזיק גרופ ודאף ג'אם. מתוך האלבום יצאו ארבעה סינגלים.
המיני-אלבום הגיע למקום ה-52 במצעד האלבומים של קנדה.
רשימת רצועות

| This Summer> מס' | This Summer> שם | This Summer> משך | This Summer>  | This Summer>  | This Summer>  | This Summer>  | This Summer>  | This Summer>  | This Summer>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ready  | 2:59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | What's on Your Mind?  | 3:14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Like You  | 2:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Okay Okay  | 2:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Rooting for You  | 2:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | October  | 4:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 18:12 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ליטא | AGATA | 71 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 52 |
הערות שוליים

↑  אלסיה קארה, קיי ג'ון לוין, מייק סבת', מידי ג'ונס
1 2  This Summer, Discogs (באנגלית)
↑  Alessia Cara, Billboard
אינגבורג סורנסן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 במאי 1948 (בת 76) דראמן, בוסקרוד, נורווגיה 
 מדינה:  נורווגיה 
 פרסים והוקרה:  מיס נורווגיה (1972)  נערת החודש של פלייבוי (מרץ 1975) 
 פרופיל ב-IMDb
 
אינגבורג סורנסן ׁ(בנורווגית: Ingeborg Sørensen; נולדה ב-16 במאי 1948) היא דוגמנית ושחקנית קולנוע נורווגית.
בשנת 1972 זכתה בתחרות מיס נורווגיה, ובמקום השני בתחרות מיס עולם לשנת 1972.
ביוגרפיה

סורנסן נולדה בדראמן למשפחה שבבעלותה בית מרקחת.
ב-1969 ייצגה את נורווגיה בתחרות היופי מיס אינטרנשיונל ועלתה לשלב חצי הגמר, לאחר מכן היא עברה להתגורר בארצות הברית, ב-1972 ייצגה את מדינתה בשנית בתחרות מיס עולם והגיעה למקום השני, באותה שנה הצטרפה לבוב הופ במסגרת סיבוב ההופעות ב"ארגון השירות המאוחד" בבסיסי צבא ארצות הברית במספר מדינות.
במרץ 1975 נבחרה לנערת החודש של מגזין פלייבוי.
ב-1972 היא גילמה אחות בסרט "Top of the Heap".
ב-1975 הופיעה כשחקנית אורחת בדרמה הבלשית "בארטה" לצד רוברט בלייק. ובאותה שנה שיחקה בתפקיד זעיר בסרט קרמר נגד קרמר.
ב-1976 הופיעה גם בקומדיה "Holmes & Yoyo" ששודרה ב-ABC.
ב-2007 השתתפה בתוכנית השירה הריאליטית "Sangstjerner" בה ידוענים מתחרים על כישרון השירה שלהם.
הערות שוליים

↑  "Eks-Miss Ingeborg Sørensen (59) på sykehus", באתר Dagbladet,‏, 28 ביוני 2010
ערך זה הוא קצרמרבנושא נורווגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
העולם

ערך זה עוסק בתיאור הציוויליזציה האנושית. אם התכוונתם לתיאור כוכב הלכת עליו חיים בני האדם, ראו .
"הגולה הכחולה", תצלום לווין מפורסם של כדור הארץ שצולם ב-7 בדצמבר 1972 על ידי הצוות של חללית אפולו 17 שטס לכיוון הירח.
הָעוֹלָם הוא שם לתיאור הציוויליזציה האנושית, וספציפית – ההתנסויות, המצב וההיסטוריה של בני האדם על פני כדור הארץ. בהקשר פילוסופי המילה עולם יכולה להתייחס גם ליקום, למציאות או לנצח. סופרים מסוימים, כדוגמת קרל סגן, השתמשו במילה כדי לתאר גופים שמימיים כמו כדור הארץ.
אטימולוגיה

המילה עוֹלָם מקבילה ל"עלמ", באוגריתית, מואבית וכנענית ולמילים עָלְמָא ועָלַם בארמית. יש הסוברים כי מקורה של המילה הוא באכדית, מהמילה ullu, זמן רחוק, ואילו אחרים סוברים כי מקורה מ"עלמ", נסתר.
באנגלית מקור המילה הוא באנגלית עתיקה, והוא הלחם אשר משמעו הוא "עידן האדם". משמעות זו קיימת בשפות גרמאניות אחרות כגון נורדית עתיקה.
בלטינית המילה המקבילה היא mundus, שמשמעה הוא "נקי" או "אלגנטי", בדומה לקוסמוס ביוונית, כדי לשקף את רעיון בריאת העולם, ויצירת סדר מתוך הכאוס.
אטימולוגיה > יהדות

המילה מופיעה בתנ"ך ובמשנה במשמעות של נצח, למשל בספר שמות, פרק י"ב, פסוק י"ז: "...וּשְׁמַרְתֶּם אֶת-הַיּוֹם הַזֶּה, לְדֹרֹתֵיכֶם--חֻקַּת עוֹלָם", במשמעות של יקום, למשל במגילת קהלת, פרק ג', פסוק י"א: "אֶת-הַכֹּל עָשָׂה, יָפֶה בְעִתּוֹ; גַּם אֶת-הָעֹלָם, נָתַן בְּלִבָּם..." ובמשמעות של כלל בני האדם, למשל בפתיחת מסכת אבות, פרק א משנה ב: "...עַל שְׁלשָׁה דְבָרִים הָעוֹלָם עוֹמֵד, עַל הַתּוֹרָה וְעַל הָעֲבוֹדָה וְעַל גְּמִילוּת חֲסָדִים". בנוסף, לפי היהדות המילה עולם, היא מלשון העלם, שאלוהים נעלם ממנו, אך למעשה נמצא ומתגלות הנהגותיו דרך הטבע, גימטריא של אלהים.
היסטוריה

ההיסטוריה של העולם או היסטורית האנושות היא תולדות בני האדם על פני כדור הארץ, מהופעתו הראשונה של ההומו סאפיינס (האדם הנבון) ועד ימינו. ההיסטוריה האנושית מחולקת לתקופות ולעידנים על פי המהפכות, התגליות וההמצאות ומתארת את האבולוציה האנושית.
להיסטוריה האנושית יש תיעוד עד לעשרות אלפי שנים אחורה, התקופה שלפני המצאת הכתב נקראת פרהיסטוריה, ואילו זו שלאחריו נקראת העת העתיקה. נפילתה בשנת 476 של הקיסרות הרומית המערבית מסמלת את סוף העת העתיקה ותחילת ימי הביניים באירופה. גילוי אמריקה על ידי כריסטופר קולומבוס ב-1492 הוביל לתחילת הקולוניאליזם האירופאי באמריקה, ולנפילת האימפריות של האינקה והאצטקים. הגעתו של וסקו דה גאמה להודו בשנת 1498 בשליחות פורטוגל, בהפלגה דרך נתיב הכף, חנך עידן חדש שבו התקיימו תהליכים האופייניים למשק גלובלי, והתאפשרו חילופי סחורות, בכמות ובמגוון שלא היו כדוגמתם עד לאותם ימים, בין שווקים ביבשות שונות.
באמצע המאה ה-15, המצאתו של הדפוס המודרני בידי יוהאן גוטנברג, הוביל למהפכת הדפוס, ובכך הסתיימו ימי הביניים ואחריהם החלה תקופת הרנסאנס – התעוררות מחודשת של רעיונות, והתפתחויות במדע, בפילוסופיה ובאמנות. תקופה זו התאפיינה גם במאה ה-18, צבירת הידע והטכנולוגיה, במיוחד באירופה, הגיעה למסה קריטית, שהציתה והובילה למהפכה התעשייתית, ולהאצה בשיעור ההתפתחות האנושית. מלחמת העצמאות של ארצות הברית, המהפכה הצרפתית ואביב העמים הביאו לשינויים ביחס שבין השלטון לעם, ללאומיות ולזכויות האדם.
אוכלוסייה

אוכלוסיית העולם היא המספר הכולל של בני האדם על פני כדור הארץ בכל זמן נתון. נכון לינואר 2020, נאמדה אוכלוסיית העולם בכ-7.8 מיליארד בני אדם. אוכלוסיית העולם עלתה בהתמדה מתום המוות השחור במאה ה-14. שיעור גידול האוכלוסייה הגבוה ביותר היה כ-1.8% בשנות ה-50 של המאה ה-20. לפי הערכות שונות, אוכלוסיית העולם צפויה לגדול עד אמצע המאה ה-21. בעוד שכמות הלידות התייצבה בשנים האחרונות ועומדת על כ-134 מיליון לשנה, כמות המיתות עומדת על כ-57 מיליון בשנה.
חלק ניכר מאוכלוסיית העולם מתרכזת במזרח סין ובתת-היבשת ההודית. בכל אחד מאזורים אלו יש למעלה ממיליארד בני אדם. ריכוזים משמעותיים נוספים יש בדלתא של הנילוס, באי ג'אווה, ובמגלופוליס של צפון מזרח ארצות הברית, חגורת טוקאידו באי הונשו ובבננה הכחולה במערב אירופה.
ממשל עולמי

ממשלה עולמית הוא הרעיון של סמכות פוליטית אחת עבור כלל האנושות. שורש רעיון זה עתיק, ועל מבטאיו נמנים דנטה אליגיירי בחיבורו מונרכיה שהתפרסם ב-1329 ועמנואל קנט בחיבורו השלום הנצחי משנת 1795. הרעיון התבטא גם ביצירות מדע בדיוני רבות כגון הספרים לוחמי החלל של רוברט היינליין, עולם חדש מופלא של אלדוס האקסלי, דמות הדברים שיבואו של הרברט ג'ורג' ולס, והזיכיון האמריקני מסע בין כוכבים. מאמיני דתות שונות, כגון הבהאיים ודת האואומוטו, רואים בהגשמת ממשלה עולמית את אחד הביטויים של האחדות האנושית, ומציעים שהיא תתנהל באמצעות שפה בין-לאומית מוסכמת.
צעדים בכיוון ממשל כזה היו הקמת חבר הלאומים ואחריו האומות המאוחדות, ברית נאט"ו שממנה התפתח השוק האירופי המשותף וממנו התפתח האיחוד האירופי וכן התאגדויות של מדינות אפריקה ואמריקה הלטינית.
בשנת 1945 לאחר מלחמת העולם השנייה נוסד ארגון האו"ם כדי להחליף את חבר הלאומים.
ראו גם

דמוגרפיה של העולם
מציאות
הערות שוליים

↑  הגדרת World באתר מילון מרים ובסטר
↑  עוֹלָם במילון אבן שושן, הוצאת קריית ספר, ירושלים, 1993
↑  האם המילה טבע קשורה לשם האלוהים, באתר www.hidabroot.org, ‏2014-02-25
↑  adrian, הבורא והטבע, באתר קבלה, מדע ומשמעות החיים – הרב מיכאל לייטמן, ‏2008-12-04
↑  ישיבת שעלבים – המעין, באתר shaalvim.co.il
↑  אנציקלופדיית אביב, כרך שישי, עמ' 1139
↑  באמצע 2019 מנה העולם, על פי אומדני האו"ם, כ-7.71 מיליארד בני אדם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb11932363p (data)  GND: 4065341-9 
קולאז' ציורי של שבעת פלאי העולם העתיק. מהפינה הימנית העליונה בכיוון השעון: הגנים התלויים בבבל, פסל זאוס באולימפיה, הקולוסוס מרודוס, המגדלור באלכסנדריה, המאוזוליאום בהליקרנסוס, מקדש ארטמיס באפסוס והפירמידה הגדולה של גיזה, הפלא היחיד ששרד עד היום.
מפת צפיפות האוכלוסין בעולם, על סמך נתונים מ-1994
חבר הלאומים שהוקם ב-1920 היה הניסיון הראשון ליצור ארגון פוליטי כלל עולמי
ילדי איזיו

שלט זיכרון לילדי איזיו בננטואה (צר')
שלט זיכרון לילדי איזיו ברובע השלושה-עשר של פריז
ילדי איזיו הוא כינוים של ארבעים וארבעה ילדים יהודים, רובם פליטים ממדינות שונות, שגורשו ב-6 באפריל 1944 על ידי הצרפתים והגסטפו מבית הילדים באיזיו (צר') שבמזרח צרפת, במחוז אן, לאושוויץ ולטאלין ונספו.