stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תנועת המוסר
יסודות ועיקרי התנועה > שלמות התורה

תנועת המוסר נלחמה במקיימי מצוות היהדות לחצאין, כלומר בשמירת מצוות ידועות בלבד, ובהפליה בין מצווה למצווה ובין עבירה לעבירה. התנועה לימדה שעל היהודי שומר התורה להרחיב ולהשלים את קיום כל התורה, הן מצוות שבין אדם למקום והן שבין אדם לחבירו, הן מצוות שבמעשה והן במחשבה, באיברים ובחושים. כשם שנזהרים מחילול שבת, איסור חמץ ומאכילת טרפות, כך יש להיזהר מכעס ולשון הרע, הלבנת פנים ונטירת איבה, גזל וכו'. כמו שמקיימים מצוות קריאת שמע ותפילה, ציצית והנחת תפילין, תקיעת שופר וארבעת המינים, כך יש לקיים מצוות אהבת רעים ורדיפת צדק, הליכה בדרכי ה' ועשיית הישר והטוב, צדקה, גמילות חסדים וכו'. אם מהדרים במצה שמורה, סוכה נאה ואתרוג מהודר, כמו כן יש לדקדק במסחר הגון, בשיחה מכובדת ומנומסת ובהארת פנים לכל אדם.
יסודות ועיקרי התנועה > שלמות המעשים

תנועת המוסר התנגדה לקיום המעשים והמצוות כ'מצוות אנשים מלומדה' מתוך שגרתיות, ללא כוונה ומחשבה. התנועה קראה למעשים מתוך כנות ואמת, בהירות מחשבה ורגש פנימי.
רבי ישראל מסלנט הביא כדוגמה לחוסר שלמות במעשים, אדם העוסק בחודש אלול בענייני התשובה, אומר סליחות ומתענה, אך מזניח את עיקרי התשובה שהם חרטה על העבר, וידוי וקבלה לעתיד, שבלעדיהן התשובה לא שלימה. כך גם הוא האדם שזהיר מאוד בביעור כל חשש חמץ לפני פסח, ומרבה בניקיון ושטיפת הבית, אך אינו מבטל ומוכר בלב שלם את החמץ הגמור שברשותו, ועובר על הלאו "בל יראה ובל ימצא".
יסודות ועיקרי התנועה > שלמות האדם

תנועת המוסר רואה את מטרתה של התורה ואת תכליתו של האדם בשלֵמות האישית: שלֵמות הדעות והמידות, וחינוך האדם למוסריות. מעלות אלה לא נקנות בלימוד או בהסכמה בלב בלבד, אלא בעמל ובהתאמצות מרובה, עד ההגעה לקניינן המוחלט.
תולדות התנועה > הרקע להקמת התנועה

את ראשיתה של התנועה תלה מחוללה הרב ישראל ליפקין מסלנט ברבו רבי יוסף זונדל מסלנט שהיה מתלמידיו של רבי חיים מוולוז'ין. רבי יוסף זונדל היה דמות נחבאת אל הכלים שרבים לא הכירוהו, אך לפי דברי תלמידיו היה דמות מוסרית משכמה ומעלה. סביבו בישיבת וולוז'ין התקבץ חוג מוסרי שניתן לראות בו גלגול ראשוני של תנועת המוסר.
 יש הטוענים כי תנועת המוסר צמחה, במידה רבה, כתגובה להשכלה ולתנועת החסידות.
תולדות התנועה > הדור הראשון

מחולל התנועה היה תלמידו של רבי יוסף זונדל, רבי ישראל מסלנט. רבי ישראל שימש כראש ישיבה בווילנה בין השנים 1840–1848, ופעל להחדרת תורתו המוסרית בקרב העם על ידי דרשותיו. בניגוד למה שהיה נהוג אז, שרק תלמידי חכמים לומדים מוסר, רבי ישראל שאף להנחיל את לימוד המוסר לכל העם, ולפיכך הוא מסר שיעורים גם ל"בעלי בתים" ופעל להדפסת ספרי מוסר מחדש. בין תלמידי הישיבה היה הרב נפתלי אמסטרדם.
בשנת 1848 עבר לקובנה, שם פעל רבות להעמקת תודעתה של תנועת המוסר. בקובנה התוודעו אליו הרבנים יצחק בלאזר ושמחה זיסל זיו ("הסבא מקלם"), והחלו ללמוד אצלו. בתקופת ישיבתו בקובנה כתב מכתבים רבים, בהם ניסח לראשונה את משנתו. בשנת 1858 (תרי"ח), בעת ישיבתו בקניגסברג פרסם את "אגרת המוסר", שנחשבת לאחד מהטקסטים הבסיסיים של תנועת המוסר.
בשנת 1860 עבר לממל, בה הקים בית מדרש ללימוד מוסר והשפיע על סוחרים לשוב ולסגור את עסקיהם בשבת. מקניגסברג וממל הוא הפיץ את כתב העת "תבונה" בענייני הלכה ומוסר יהודי. ב-1879 ייסד רבי ישראל כולל אברכים בעיר קובנה. ב-1880 עבר לפריז והמשיך להפיץ משם את תורתו ושיטתו אף במערב אירופה. בשנים אלו הרבה רבי ישראל לנדוד בין ערים שונות ולהפיץ את תורתו.
כמו אנשי מוסר שקדמו לו, האמין גם הרב ישראל בלימוד ספרי מוסר מסוגים שונים. אולם הוא טען שאין די בכך כדי להניע את האדם לקיים את כל המצוות כראוי, כולל מצוות שישנה נטייה לזלזל בהן, כמו מצוות שבין אדם לחברו. לכן הוא טען שעל האדם לחדור אל מעבר לצד השכלי, אל תוך "הכוחות הכהים" שבנפשו (מושג שנלקח ככל הנראה מכתבי עמנואל קאנט). הדרך לכך היא "לימוד מוסר בהתפעלות", תוך חזרה על משפטי מפתח ובניגון מתאים, עד שיחדרו הדברים לתוך טבעו של האדם. פרקטיקה נוספת שפיתח הרב ישראל היא הקמת "בתי מוסר" המיועדים למטרה זו של לימוד מוסר בהתפעלות.
תולדות התנועה > הדור השני והשלישי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תלמידיו של רבי ישראל, בהם הרבנים שמחה זיסל זיו, נפתלי אמסטרדם, יצחק בלאזר, התמסרו להפצת תורתו בקרב יהודי אירופה, וניסו להחדיר את משנתו לישיבות קיימות, ולהקים ישיבות חדשות שתלכנה על פי תורתו. למרות ריבוי ישיבות המוסר, שהפכו לרוב בקרב ישיבות ליטא, לא חדרה תנועת המוסר להמון העם כפי ששאף רבי ישראל.
הרב שמחה זיסל זיו ("הסבא מקלם"), התמנה בשנת ה'תרכ"ו (1866) לנהל את התלמוד תורה בקלם. הרב שמחה זיסל הרחיב את מסגרת הלימודים והחדיר את תורתו של רבי ישראל לתלמוד התורה. תלמוד התורה בקלם, שנאלץ למספר שנים לעבור לעיירה גרובין, הפך למרכז לימוד תורה ומוסר לבעלי הבתים בקלם, ובהמשך החלו ללמוד בו גם בחורי ישיבה. הרב נפתלי אמסטרדם כיהן כרב במספר ערים, בהן בהלסינקי, וסנקט פטרבורג לצד הרב יצחק בלאזר. לאחר מות אשתו בשנת 1906 עבר לירושלים, בה פעל להפצת משנתו של רבי ישראל. הרב יצחק בלאזר כיהן כרב בפטרבורג ולאחר מכן לימד בבתי המוסר שייסד רבי ישראל בקובנה ובישיבות המוסר, בהן תלמוד תורה (קלם) וישיבת סלובודקה.
שלושה מרבני תנועת המוסר בדור השני ובדור השלישי פיתחו אסכולות שונות בנוגע לדרך החינוך הראויה לבניין הנפש והמידות:
אסכולת קלם, שנהגתה על ידי הרב שמחה זיסל זיו ("הסבא מקלם"), דרשה מהאדם שיחיה חיים מסודרים עם משמעת עצמית קפדנית, עקביות ויישוב הדעת. כך, על ידי חינוך הדרגתי ומדורג, יוכל לחיות על פי השכל. שיטה זו ראתה את הבלבול וחוסר הבהירות כגורמים עיקריים להשחתת האדם. על פי אסכולת קלם, במעשים חיצוניים מתבטאת נפש האדם, ואדם שאינו מסודר בענייני החומר, גם ברוחניות ובעבודת ה' הוא מבולבל.
אסכולת סלובודקה, על פי הרב נתן צבי פינקל ("הסבא מסלובודקה"), הדגישה את החדרת המוסר דרך ההכרה בעקרון "גדלות האדם" – האדם הוא נזר הבריאה וגדול יותר מן המלאכים, וממילא עליו להתנהג בהתאם. עיקרון זה התבטא גם בהקפדה על חזות חיצונית אירופאית מכובדת.
אסכולת נובהרדוק, פותחה על ידי הרב יוסף יוזל הורוביץ ("הסבא מנובהרדוק"), החזיקה בשיטה הפוכה מן הקודמת, המדגישה את שפלות האדם. בספרו "מדרגת האדם" מסביר הסבא עד כמה האדם שפל ומלא "נגיעות", כלומר אינטרסים פרטיים המעכבים בעדו להגיע לאמת. לכן, דגלה שיטה זו בשבירת המידות ובהשפלת האדם, גם על ידי פעולות קיצוניות ומוזרות. אסכולה זו הדגישה מאוד גם את מידת הביטחון, כלומר ביטחון בקב"ה שיספק את כל צורכי האדם ללא השתדלות מצידו.
ההתנגדות לתנועת המוסר

המהלך של הכנסת תכנים נוספים לישיבות מעבר ללימוד הגמרא, נתקל בהתנגדות חריפה. המחלוקת סביב תנועת המוסר נמשכה שנים רבות, ופילגה סביבה את העולם הרבני הליטאי. על הכרוז הקורא למלחמה גלויה בתנועה חתמו רבי צבי הירש רבינוביץ, רבה של קובנה; רבי משה דנישבסקי, רבה של סלובודקה; רבי יצחק יעקב רבינוביץ מפוניבז'; רבי יהודה ליפשיץ ממארץ'; רבי חיים סגל מיאנובה; רבי אבא יעקב הכהן בורוכוב מווקשנה; רבי אברהם אהרן בורשטיין מטבריג, אז בריטובה; רבי משה שמואל שפירא מקורשן ורבי צבי יעקב אופנהיים מקלם.
בתגובה התפרסם בעיתונות מכתב תמיכה בתנועה שכותרתו "למען האמת!", ובו נאמר שהטענות נגד אנשי תנועות המוסר משוללות יסוד. חתמו עליו רבי יוסף שלופר, רבה של סלונים; רבי אליהו דוד רבינוביץ' תאומים (האדר"ת), רבה של מיר; רבי יצחק יעקב ריינס, רבה של לידא; רבי חיים לייב רוטנברג, רבה של סטאוויסק; רבי יוסף דוד רובינשטיין, רבה של הורודישץ' ורבנים נוספים שהשתתפו בכנס למען התנועה בברנוביץ'. למכתב צורפה גם חתימתם של רבי יחיאל מיכל עפשטיין, מחבר "ערוך השלחן", ושני רבנים נוספים.
הרב דב כץ, מתלמידיו של הסבא מסלובודקה (רבי נתן צבי פינקל) פרסם מונוגרפיה בת חמישה כרכים על התנועה, בשם "תנועת המוסר". בכרך נפרד, שאינו כלול בסדרה, מתואר 'פולמוס המוסר'. לפולמוס היו שני שלבים. בשלב הראשון, שהתרחש בעיקר בסוף המאה התשע עשרה, התנהל מאבק סוער עם חדירת לימוד המוסר לישיבות ליטא. מאוחר יותר הותקפה תנועת המוסר באופן עיוני יותר, על ידי רבנים חשובים כמו החזון איש והגרי"ד סולובייצ'יק.
כיום אין כמעט זכר לאותה מחלוקת, וכמעט בכל הישיבות הליטאיות ישנו סדר מוסר (מלבד ישיבות בריסק).
מונחי יסוד

אמונה חושית – הפנמת האמונה עד כדי התייחסות אליה כנתפשת בחושים.
מדרגה – רמה רוחנית.
בעל מדרגה – אדם הנמצא ברמה רוחנית גבוהה.
תיקון המידות – תיקון מידות הנפש.
הֶרְגַש – התעוררות של קליטה רגשית פנימית של מסר הגלום בפסוק ברעיון או במאמר חז"ל.
התפעלות – מצב שבו מידה אחת כובשת את הנפש ומשתקת את המידות האחרות.
עלייה – התקדמות במצב הרוחני האישי.
ירידה – נסיגה במצב הרוחני האישי.
כוחות בהירים – מודע.
כוחות כהים – תת-מודע.
מבהיל – מזעזע את המחשבה ואת הרגש עד כדי שינוי פנימי באישיות.
מחייב – גורם הדוחף להתקדמות רוחנית כללית או לשיפור בתחום מסוים.
מידה – תכונת אופי, מולדת או נרכשת.
נגיעה – אינטרס או תאווה הגורמים לשיפוט שגוי של המציאות.
ציור – הדמיית מצב או מאורע, בדיבור או במחשבה, לשם חיזוק האמונה או לתיקון האופי.
קבלה – התחייבות אישית או קבוצתית לביצוע מעשה מסוים או להימנעות ממנו.
קניין – תכונה נרכשת.
תביעה – דרישה למעשה או לרמה רוחנית גבוהה, הנלמדת מהמקרא, מחז"ל או מספרות המוסר.
סדר מוסר – פרק זמן קבוע במשך היום המוקדש ללימוד מוסר.
שיחה – הרצאת רעיונות מוסריים בפני ציבור.
ועד – הרצאת רעיונות מוסריים בפני ציבור מצומצם תוך התמקדות בנקודות פרטניות.
משגיח – האחראי על החינוך המוסרי בישיבה.
אלול (מלעיל) – החודש האחרון בשנה העברית, המוקדש להכנה רוחנית לקראת הימים הנוראים.
דמויות מרכזיות בתנועת המוסר

הרב יוסף זונדל מסלנט, אביה הרוחני של תנועת המוסר
הרב ישראל מסלנט, מייסד התנועה
הרב שמחה זיסל זיו, המכונה "הסבא מקלם"
הרב אברהם שינקר
הרב יצחק בלאזר
הרב נפתלי אמסטרדם
הרב אליעזר גורדון מטלז
הרב נתן צבי פינקל, המכונה "הסבא מסלובודקה"
הרב יוסף יוזל הורוביץ, המכונה "הסבא מנובהרדוק"
הרב אברהם אליהו קפלן
הרב ירוחם ליבוביץ ממיר
הרב נפתלי טרופ
הרב יוסף יהודה ליב בלוך
דמויות מרכזיות בתנועת המוסר > לאחר השואה - סוף המאה ה-20

הרב אליהו לופיאן
הרב אליהו דסלר
הרב יחזקאל לווינשטיין
הרב אייזיק שר
הרב שלמה וולבה
הרב מאיר חדש
דמויות מרכזיות בתנועת המוסר > לאחר השואה - סוף המאה ה-20 > ימינו

רשימת משגיחים בישראל שיש להם ערך בוויקיפדיה העברית
רשימת משגיחים בארצות הברית שיש להם ערך בוויקיפדיה העברית
לקריאה נוספת

הרב דב כ"ץ, תנועת המוסר - תולדותיה אישיה ושיטותיה (5 כרכים)
עמנואל אטקס, ר' ישראל מסלנט וראשיתה של תנועת המוסר
בנימין בראון, תנועת המוסר הליטאית - אישים ורעיונות
רוונה, גבריאל יצחק, החזק במוסר אל תרף, מורשתנו יג, (תשנ"ט) 1999, 157–162
הערות שוליים

↑  מרדכי ברויאר, אהלי תורה, מרכז זלמן שזר, ירושלים תשס"ד, עמ' 57
↑  צבי א. קורצוייל, ר' ישראל מסלאנט והתנועה המוסרית , אתר דעת
↑  רבי ישראל סלנטר, אור ישראל, אגרת המוסר
↑  דב כ"ץ, תנועת המוסר, ירושלים תשל"ד, כרך א', עמ' 183–186.
↑  ליפקין, ישראל בן זאב וולף, תבונה - א, באתר היברובוקס
↑  עמנואל אטקס, ר' ישראל מסלנט, ירושלים תשמ"ד, עמ' 327
↑  למען האמת!, המליץ, 11 באוגוסט 1897.
↑  חזון איש, אמונה וביטחון, פרק ג; הרב סולובייצ'יק, איש ההלכה, עמ' 67
| תנועת המוסר |
| --- | --- | --- |
| אישים | יוסף זונדל מסלנט • ישראל מסלנט • יצחק בלאזר • נפתלי אמסטרדם • אברהם שינקר • הסבא מקלם • הסבא מסלבודקה • הסבא מנובהרדוק • אליעזר גורדון • ירוחם ליבוביץ • יצחק אייזיק שר • אליהו לופיאן  • אברהם אליהו קפלן • יחזקאל לוינשטיין • אליהו דסלר |  |
| ישיבות | ישיבת סלבודקה • תלמוד תורה (קלם) • ישיבת נובהרדוק |  |
| ערכים נוספים | גדלות האדם • תנועת המוסר (ספר) • משגיח |  |
| יהדות אורתודוקסית |
| --- | --- | --- |
| זרמים | חרדים (חסידים • ליטאים • חרדים ספרדים) • דתיים לאומיים (חרדים לאומיים) • אורתודוקסיה מודרנית • נאו-אורתודוקסיה |  |
| ארגונים רבניים | ק"ק כנסת ישראל • OU‏ • אגודת הרבנים • מועצת גדולי התורה • הרבנות הראשית לישראל • אגודת הרבנים בפולין • העדה החרדית • התאחדות קהלות החרדים • חבר הרבנים שעל ידי הפועל המזרחי • התאחדות הרבנים • ועידת רבני אירופה • מועצת חכמי התורה • מרכז רבני אירופה |  |
| הגות | עיקרי האמונה היהודית • תורה מן השמים • נצחיות התורה • אמונת חכמים • דעת תורה • טיעון העד (יהדות) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553205605171
עדות שבורה (סרט)

| --- | --- |

 בימוי:  גרגורי הובליט 
 הופק בידי:  Charles Weinstock 
 תסריט:  דניאל פיין, Glenn Gers 
 עריכה:  דייוויד רוזנבלום 
 שחקנים ראשיים:  אנתוני הופקינס Cooper Thornton Lyle Kanouse Sandra Prosper Vivica Genaux Larry Sullivan Gonzalo Menendez Petrea Burchard Monica Garcia פיטר ברייטמאייר Tom Virtue Frank Torres ג'ו ספנו Rainy Kerwin David Purdham John Littlefield Michael Khmurov Gary Carlos Cervantes Alla Korot אמבת' דייווידץ בילי בורק קליף קרטיס רוזמונד פייק ראיין גוסלינג דייוויד סטראתיירן Yorgo Constantine פיונה שו קסנדר ברקלי ג'וש סטמברג בוב גנטון בילי בורק זואי קאזאן Judith Scott קופר קוץ' 
 מוזיקה:  מייקל דאנה, ג'ף דנה 
 צילום:  קרמר מורגנטאו 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Castle Rock Entertainment Weinstock Entertainment M7 Filmproduktion
 חברה מפיצה:  InterCom, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  17 במאי 2007 
 משך הקרנה:  112 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פשע, סרט בית משפט, סרט מתח 
 מקום התרחשות:  לוס אנג'לס 
 תקציב:  10 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   fracture
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
עדות שבורה (באנגלית: Fracture) הוא סרט מתח משפטי משנת 2007, בכיכובם של אנתוני הופקינס וריאן גוסלינג, בבימויו של גרגורי הובליט. זהו סיפורו של אדם היורה באשתו הבוגדת, ואז נלחם בקרב משפטי עם עוזר פרקליט צעיר. הסרט זכה לציון של 71% טריות מטעם אתר עגבניות רקובות והכניס 91 מיליון דולר (לעומת תקציב של 10 מיליון דולר).
עלילה

תאודור "טד" קרופורד (אנתוני הופקינס), מהנדס אווירונאוטיקה אירי המתגורר בלוס אנג'לס, מאשר כי אשתו ג'ניפר (אמבת' דייווידץ) מנהלת רומן עם בלש המשטרה רוברט נונלי (בילי ברק). הוא עם אשתו ואז יורה בה. המשטרה נקראת, כולל נונלי, שנכנס לבית בזהירות, מנהל משא ומתן עם קרופורד כדי שיניח את האקדח. קרופורד מתוודה שירה באשתו. נוהלי מזהה את הקורבן ונחבל על ידי קרופורד בעדינות. נונלי זועם ותוקף אותו.
כעת בכלא ממתין למשפט, קרופורד נלחם בקרב משפטי עם סגן פרקליט המחוז הכוכב העולה ויליאם "ווילי" ביצ'ם (ריאן גוסלינג), הרואה בתיק עניין גלוי וסגור ומסכים ללכת למשפט מייד. ביצ'ם מתכונן לקראת מעבר מהתעסקות בחוק פלילי לפרקליטות תאגידית במשרד עורכי הדין הידוע ווטון סימס ומפלרטט עם הבוסית העתידית שלו, ניקי גרדנר (רוזמונד פייק).
במשפט, קרופורד מתנהג כפרקליט של עצמו ומודיע לבית המשפט כי קצין המעצרים (נונלי) ניהל רומן עם אשתו, תקף אותו במהלך מעצרו ונכח בחקירתו. לפיכך, הודאתו של קרופורד אינה קבילה כראיה, בהיותה פרי העץ המורעל. ביצ'ם מגלה שלא ניתן היה להשתמש באקדח של קרופורד בירי מכיוון שהוא אינו תואם לתרמילי הקליעים מזירת הפשע ולמעשה מעולם לא ירה. זה מבלבל את המשטרה, שכן מעקב טלוויזיה במעגל סגור פעל במהלך הירי ועד למעצרו של קרופורד.
נונלי מעלה תוכנית לשתילת ראיות כוזבות בסביבת קרופורד, אותה דוחה ביצ'ם. ללא הוכחות חדשות להציג בפני השופטת, ביצ'ם נאלץ להודות במשפט וקרופורד יוצא זכאי. נבוש, נונלי מתאבד מחוץ לאולם המשפט.
עתידו של ביצ'ם בחברה היוקרתית מתנפץ כעת. עם זאת, הוא מתחיל לראות בתפקידו כעוזר לתובע אמצעי להילחם למען צדק עבור אלה כמו אשתו של קרופורד. קרופורד עצמו מתבונן בשינוי ומעיר בסרקזם כי ביצ'ם "מצא את אלוהים". זה מניע את ביצ'ם להמשיך ולחפש ראיות, כמעט באופן אובססיבי. כשהוא מבין שתוכניתו של קרופורד היא להיפטר מעד הראייה היחיד לפשע, ביצ'ם משיג צו שופט להשאיר את ג'ניפר בהנשמה. הוא מגיע לבית החולים, אך אינו מצליח למנוע מהצוות לנתקה מהמכשירים.
תערובת של טלפונים סלולריים גורמת לביצ'ם להבין שנונלי וקרופורד השתמשו שניהם באותו סוג אקדח, גלוק 21 בקוטר 45 מילימטר. הוא מגלה שלפני הפשע קרופורד כנראה החליף את האקדח שלו ושל נונלי בחדר המלון בו ג'ניפר ונונלי נפגשו בחשאי. קרופורד ירה באשתו באקדחו של נונלי ואז הטעין אותו מחדש. הבלש הגיע למקום כשהוא נושא את האקדח של קרופורד ושניהם הניחו את נשקם כצעד מקדים במשא ומתן. כאשר נונלי זיהה את הקורבן, מיהר לג'ניפר, קרופורד החזיר את הקליעים והחזיר את הנשק שלו, שלא נעשה בו שימוש. כשקרופורד שב ונפנף באקדחו, נונלי תקף אותו לפני מעצרו של קרופורד. נונלי נגע אז בלי משים לנשק הרצח, ואפשר לקחת את האקדח שאינו בשימוש כראיה.
ביצ'ם מתעמת עם קרופורד. כשג'ניפר מתה כעת, ניתן לשלוף את הכדור שנורה לראשה ולהתאים אותו לאקדחו של נונלי. קרופורד מתוודה, בטוח שהוא מוגן על פי העיקרון החוקתי לפיו אין להרשיע אדם באותה עבירה פעמיים. עם זאת, ביצ'ם מודיע לו ביובש כי בכך שהוא מאפשר לאשתו למות, ניתן כעת להעמידו לדין בגין רצח, לאחר שנשפט בעבר רק בגין ניסיון לרצח. מכיוון שהוא הוריד את ג'ניפר מהנשמה, ניתן להגיש כתב אישום חדש נגד קרופורד וללקרוא למשפט חדש. קרופורד נעצר על ידי השוטרים שממתינים.
הסרט מסתיים במשפט חדש שעומד להתחיל, כאשר ביצ'ם תובע וקרופורד מוקף בצוות סנגורים בשכר גבוה מחברת וטון סימס.
שחקנים ודמויות

אנתוני הופקינס בתפקיד תאודור "טד" קרופורד
ריאן גוסלינג בתפקיד ויליאם "ווילי" ביצ'ם
דייוויד סטראתיירן בתפקיד פרקליט המחוז ג'ו לוברוטו
רוזמונד פייק בתפקיד ניקי גרדנר
אמבת' דייווידץ בתפקיד ג'ניפר קרופורד
בילי בורק בתפקיד סגן רוב נונלי
קליף קרטיס בתפקיד בלש פלורס
פיונה שו בתפקיד השופטת רובינסון
בוב גינטון בתפקיד השופט פרנק גרדנר
ג'וש סטמברג בתפקיד נורמן פוסטר
קסנדר ברקלי בתפקיד שופט מורן
זואי קאזאן בתפקיד מונה
אלה קורוט בתפקיד מתורגמנית רוסייה
קופר קוץ' - ילד
הערות שוליים

↑  "Fracture". Turner Classic Movies. Atlanta: Turner Broadcasting System (Time Warner). נבדק ב-20 באוגוסט 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
G

ערך זה עוסק באות השביעית באלפבית הלטיני. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| Gg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Gg
אלפבית לטיני
| Aa | Bb | Cc | Dd | Ee | Ff | Gg |
| Hh | Ii | Jj | Kk | Ll | Mm | Nn |
| Oo | Pp | Qq | Rr | Ss | Tt | Uu |
|  | Vv | Ww | Xx | Yy | Zz |  |
האות G היא האות השביעית באלפבית הלטיני. הרומאים יצרו את האות הזו מהאות C כדי להבדיל בין העיצור /g/ לעיצור /k/, וכמו C אף היא התפתחה באופן עקיף מהאות היוונית גמא.
באנגלית של היום משמשת G כעיצור וילוני, סותם, קולי (/IPA: /g) ולעיתים כעיצור בתר-מכתשי, מחוכך, קולי (/IPA: /ʤ) לפני האותיות e, i או y, בדומה לצליל האות הלטינית J באנגלית; יש גם מקרים, בעיקר לפני האות e בסוף מילה (כמו במילה "Garage"), שהאות G נהגית כעיצור בתר-מכתשי, חוכך שורק, קולי (/IPA: /ʒ), בדומה לצליל של האות J בצרפתית ובפורטוגזית.
ייצוגים של האות G

קוד ASCII של האות הגדולה G הוא 71 ושל האות הקטנה g הוא 103.
באלפבית פונטי מיוצגת האות על ידי המילה "גולף" (Golf)
בקוד מורס מיוצגת האות על ידי שני קווים ונקודה:
בכתב ברייל:
התפתחות האות G

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| ראש של גמל פרוטו כנעני | גימל פיניקית | גמא יוונית | C אטרוסקית | C לטינית | G לטינית |
משמעויות של האות

במוזיקה שחורה – קיצור של גנגסטר
בביוכימיה – החומצה האמינית גליצין
בביולוגיה – גואנין (אחת מארבע אבני היסוד של DNA)
במוזיקה – התו סול
ב־RGB – כמות הצבע הירוק
בפיזיקה:
G – קבוע הכבידה
g – תאוצת הכובד על פני כדור הארץ
סרט איטלקי הנקרא G ויצא בשנת 1974
בפיזיולוגיה – נקודת G, הממוקמת על הדופן העליונה של הנרתיק בגוף האישה ונטען שיש לה תפקיד בהגעה לאורגזמה נשית
מגדל G – מגדל מגורים בתל אביב, שבנתה חברת גינדי החזקות
קניון G – רשת קניונים של חברת גזית גלוב
ראו גם

ג'י
דגל הקוד הבינלאומי של האות G.
אולגה זבלינסקיה

אולגה סרגייבנה זַבֶלינסקיה (ברוסית: Ольга Сергеевна Забели́нская; נולדה ב-10 במאי 1980) היא רוכבת אופניים רוסית, המתמחה במרוץ אופני כביש ובמיוחד במרוץ נגד השעון. ב-2024 היא רכבה בקבוצת Tashkent City Women. היא בעלת מדליית כסף מאולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) במרוץ נגד השעון ושתי מדליות ארד אולימפיות (לונדון 2012) במרוץ הכביש ובמרוץ נגד השעון. אלופת אסיה במרוץ נגד השעון בשנים 2019, 2023 ו-2024 ואלופת אסיה במרוץ הכביש ב-2019.
ביוגרפיה

נולדה בלנינגרד שבברית המועצות (כיום סנט פטרסבורג ברוסיה). אביה, סרגיי סוחרוצ'נקוב, הוא מנצח מרוץ הכביש האולימפי באולימפיאדת מוסקבה (1980). בצעירותה היא גדלה ללא אביה וגם לאחר חידוש יחסיהם, לטענתה, הוא לא עודד אותה להתמקד ברכיבת אופניים מקצועית בהאמינו כי "מרוצי אופניים אינם מתאימים לנשים".
ב-1997 ניצחה באליפות העולם לנערות (עד גיל 18), שנערכה בסן סבסטיאן, במרוץ נגד השעון. ב-1998 סיימה שנייה באליפות העולם לנערות, שנערכה בפולקנבורג (הולנד), הן במרוץ הכביש והן במרוץ נגד השעון. כמו כן, זכתה באותה שנה במדליית הכסף באליפות העולם לנערות במרוצי מסלול ב"מרוץ הנקודות" (Points Race).
ב-2001 זכתה במדליית הארד באליפות אירופה עד גיל 23 במרוץ נגד השעון וב-2002 זכתה במדליית הזהב באליפות אירופה עד גיל 23, גם כן במרוץ נגד השעון. ב-2001 החלה להתחרות במדי קבוצת Itera הרוסית והתחרתה במסגרתה גם בעונת 2002. ב-2003 עברה לקבוצת Velodames - Colnago ובמדיה זכתה במקום השלישי ב"טור הנשים של הולנד" וניצחה בקטע אחד ב"טור דה פראנס לנשים".
ב-2006 פרשה למשך ארבע שנים מהספורט כדי ללדת ולגדל שני ילדים. ב-2010 שבה להתחרות במדי קבוצת סאפי פסטה וניצחה באותה שנה במרוץ הקטעים, "טור תורינגיה לנשים". ב-2011 סיימה במקום השלישי בכרונו דה נסיון (Chrono des Nations), ממרוצי נגד השעון החשובים בעולם.
ב-2012 זכתה בשתי מדליות ארד במסגרת אולימפיאדת לונדון. תחילה במרוץ הכביש, היא יזמה בריחה כ-40 קילומטר מהסיום, אליה הצטרפו מריאנה פוס וליזי ארמיטסטד. השלוש הצליחו לשתף פעולה ולהקדים את דבוקת הרוכבות. במאוץ הסיום הקדימה פוס את ארמיטסטד וזבלינסקיה, שנחשבה כבעלת סיכויים פחותים במאוץ, אכן סיימה שלישית. גם במרוץ האולימפי נגד השעון הפתיעה זבלינסקיה כשסיימה שלישית בהקדימה כמה מהמועמדות המובילות למדליה במרוץ זה. באליפות העולם שנערכה בסוף עונת 2012 סיימה זבלינסקיה במקום החמישי במרוץ האישי נגד השעון. באליפות העולם ב-2013 סיימה שביעית במרוץ האישי נגד השעון באליפות העולם.
בתחילת מרץ 2014 ניצחה זבלינסקיה במרוץ הקטעים וואלטה קוסטה ריקה לנשים. היא ניצחה בקטע השני (מתוך חמישה קטעים במרוץ) בקטע של מרוץ אישי נגד השעון ועלתה לראש הדרוג הכללי במרוץ, והצליחה לשמור על הבכורה עד סיום המרוץ. הישגה הבולט במרוץ חד-יומי באותה שנה, היה מקום שביעי במרוץ טרופאו אלפרדו בינדה, מרוץ הנכלל בסבב הגביע העולמי לנשים.
ב-2016 עברה לקבוצה האיטלקית "Bepink". באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) זכתה זבלינסקיה במדליית כסף לאחר שסיימה שנייה במרוץ האישי נגד השעון. ב-2017 ניצחה באליפות רוסיה במסלול, במרוץ הנקודות. ב-2018 עברה לקבוצה הרוסית Cogeas Mettler, בשורותיה ניצחה באוקטובר 2018 במרוץ נגד השעון Chrono des Nations.
בקיץ 2018 ניסתה זבלינסקיה לייצג את אזרבייג'ן במשחקי אסיה (2018). השתתפותה סורבה על רקע אי יכולת מוסדות הספורט של אזרבייג'ן לספק אישור על שחרורה מהתאחדות האופניים הרוסית. ניסיון המעבר לאזרבייג'ן היה על רקע חששה שספורטאים רוסים לא יוכלו להשתתף באולימפיאדת טוקיו (2020) על רקע החשדות הבינלאומיים בדבר שימוש בסמים בספורט ברוסיה.
שימוש בחומרי אמרוץ

במרץ 2014 נמצא החומר האסור אוקטופמין (octopamine) בדמה. התאחדות האופניים הרוסית קבעה בדצמבר 2015 כי לא עברה עבירה ספורטיבית והפסיקה את תהליך הענישה. האיגוד הבינלאומי לאופניים ערער על פסיקה זו בפני בית הדין לבוררות בספורט. לפני שזה פסק הגיעו הצדדים לפשרה, על-פיה זבלינסקיה הושעתה ל-18 חודשים שהסתיימו בספטמבר 2015.
חיים אישיים

זבלינסקיה חיה מ-2003 בלרנקה שבקפריסין ומגדלת שם את שלושת ילדיה. בנה, בוגדן (Bogdan Zabelinski, יליד 2005), אזרח קפריסין, מתחרה נכון ל-2025 בקבוצה הקונטיננטלית Atom 6 Bikes - Decca Continental Team.
הערות שוליים

↑  Laura Weislo, Double bronze an Olympic achievement for Zabelinskaya, אתר cyclingnews.com, ‏ 2 באוגוסט 2012
↑  Laura Weislo, Vos wins Olympic women's road race, אתר cyclingnews.com, ‏ 29 ביולי 2012
↑  Vuelta Internacional Femenina a Costa Rica  2014 (2.2), באתר cyclingfever, ‏2 במרץ 2014
↑  Olga Zabelinskaya out of Asian Games as she tries to switch nationalities, באתר ESPN,‏ 23 באוגוסט 2018
↑  Zabelinskaya accepts 18-month suspension for octopamine positive, באתר cyclingnews.com‏, 18 בפברואר 2016
↑  Russian living in Cyprus wins bronze medal, אתר parikiaki, ‏2 באוגוסט 2012
↑  Zabelinskaya betters London time trial result with silver in Rio, באתר "cyclingnews.com"‏, 11 באוגוסט 2016
דורי סער

| --- | --- |

סער, 2024
 לידה:  ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 כינוי:  דורי
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
  מפקד גדוד 53   קצין אג"ם אוגדת איו"ש   מפקד חטיבת הזקן
 פעולות ומבצעים
 האינתיפאדה השנייה    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן  מלחמת חרבות ברזל
 
דורי (דורון) סער הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, המשמש כמפקד חטיבת הזקן. קודם לכן שימש כמפקד גדוד 53 וכקצין אג"ם אוגדת איו"ש.
ביוגרפיה

סער נולד וגדל בכפר סבא. בשנת 2007 התגייס לצה"ל ועבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון. בהמשך מונה למפקד פלוגת בזק בגדוד 53 ופיקד על הפלוגה במבצע צוק איתן. לאחר מכן מונה לקצין אג"ם של חטיבה 188.
ביוני 2020 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד 53 ופיקד על הגדוד במהלך מבצע שומר החומות. בתקופתו הגדוד עוטר באות הערכה מטעם הרמטכ"ל ובפרס הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות לשנת 2021–2022.
לאחר מכן מונה לקצין אג"ם אוגדת איו"ש. ב-21 באוגוסט 2024 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת הזקן.
סער מתגורר בכוכב יאיר, נשוי ואב לשניים.
הערות שוליים

↑  קיבלנו הצצה מיוחדת לפעילות מערך הכטמ"ם באיו"ש, באתר www.idf.il
↑   אל"ם דורי סער נכנס לתפקידו כמח"ט 8, באתר צה"ל, 22 באוגוסט 2024
ערך זה הוא קצרמרבנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אהרן חורין

| --- | --- |

 לידה:  3 באוגוסט 1766 כ"ח באב ה'תקכ"ו האימפריה הרומית הקדושה הראניצה (אנ'), מרקיזות מוראביה 
 פטירה:  24 באוגוסט 1844 (בגיל 78) ט' באלול ה'תר"ד האימפריה האוסטרית אראד, ממלכת הונגריה 
 מדינה:  האימפריה האוסטרית, ממלכת הונגריה 
 מקום פעילות:  הונגריה
 תקופת הפעילות:  ? – 24 באוגוסט 1844 
 תחומי עיסוק:  פסיקת הלכה
 רבותיו:  הנודע ביהודה
 תלמידיו:  לאופולד לעף
 בני דורו:  החת"ם סופר
 חיבוריו:  עמק השוה, קנאת האמת ועוד
 
 תפקידים נוספים:  רב ראשי 
 
הרב אהרן חורין (בכתיב מיושן: "חארין" וגם "חארינער"; כ"ח באב ה'תקכ"ו, 3 באוגוסט 1766 – ט' באלול ה'תר"ד, 24 באוגוסט 1844) היה רבה של אראד. חורין היה אחד הרבנים הבודדים בדורו שהחזיק בגלוי בעמדות משכיליות ורדיקליות וקרא לשינויים רחבי-היקף בהלכה הנוהגת. הוא התפרסם בשורה של פסיקות גמישות במיוחד שהוציא בניגוד לדעת עמיתיו, דבר שהביא אותו לעימותים קשים עמם ובפרט עם החת"ם סופר. נחשב לאחד ממבשרי היהדות הרפורמית.