stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המחזה העשוי היטב
מאפיינים

מבחינה מבנית המחזה הבנוי היטב עוקב אחר הסכמה שהציג אריסטו ב"פואטיקה" כלומר התקדמות הכרחית לנקודת שיא, הנמצאת מעבר לאמצע המחזה, וממנה התקדמות לעבר התרה וקתרזיס. מבחינת תמטית עוקבת עלילת המחזה באופן רציף יחסית אחר רגעי השיא המהווים את סיומו של מהלך סיפורי שהחל הרבה לפני תחילתו של המחזה עצמו ("המערכה האחרונה"). התפתחות העלילה קשורה בפיסת-מידע הידועה לחלק מהדמויות (ולקהל), אך נשמרת בסוד או שאינה ידועה לדמויות אחרות. המערכה הראשונה מהווה אקספוזיציה, מסכמת את המהלכים שקדמו לתחילת המחזה ומייצרת את ההזדהות הראשונית של הקהל עם דמות הגיבור. התנועה לקראת סצנת השיא מדודה ומייצרת מתח מתעצם, המגיע לשיאו בסצנת השיא שבה הגיבור הוא הכוכב הראשי, ובה מתרחשת הפיכת גורל, רגע מפנה (פריפטאה) הנוחת על הגיבור במפתיע אך אינו שרירותי, אלא נובע מהשרשרת הסיבתית של הפעולות בעולם המיוצג. בהמשך המחזה מתרחשת תנועה מהירה יחסית לכיוון של התרה, קתרזיס וסגירת קצוות.
אחד המאמצעים המקובלים במחזה הוא גילויים הנעשים על ידי קריאת מכתבים מוצפנים, או כאלה שהגיעו לתעודתם בטעות. גילויים אלה נוגעים בדרך כלל לגילוי זהות אמיתית של דמות, לחשיפת צדדים שלא היו גלויים לפני כן או לגילוי פיסות מידע היכולות לקעקע את עולמה של הדמות.
היסטוריה

גישתו של סקריב, שכתב כ-300 מחזות וליבריות בסוגת המחזה הבנוי היטב, נעוצה בהתוויה הנאו-קלאסיציסטית של האקדמיה הצרפתית עוד משנת 1638, לפיה נדרשו מחזאים לפעול אם שאפו שמחזותיהם יוצגו בצרפת. ההגבלות על מבנה המחזות הובילו מחד למונופול כמעט מוחלט של הקומדי פראנסז בפריז ולפריחתם של תיאטראות "מחתרתיים" ב-Boulevard du Temple מאידך ("תיאטראות השדרה", בין הרובע השלישי לרובי האחד-עשר). בשלהי המאה ה-18 ביקשו מחזאים כוולטר ופייר בומרשה לחתור תחת התוויות אלה ויצירותיהם זכו לפופולריות רבה גם עקב רוח המהפכה הצרפתית. סקריב חזר במידת מה לעקרונות הנאו-קלאסיים, תוך אימוץ הרוח הריאליסטית של מחזאי תקופת המהפכה ו"תיאטראות השדרה" על מנת ליצור סינתזה בין הסוגות, שתוכל לפנות לקהל רחב ממעמד הביניים.
סקריב לא כתב מניפסטים או מאמרים מלומדים, אך השפיע על התיאטרון באמצעות הצלחתם של המחזות שהעלה. בעוד שכוונתו של סקריב הייתה ליצור תיאטרון שיוכל לפנות לקהל גדול ומגוון, ממשיכי דרכו ובני-תקופתו נטלו את הסוגה לכיוונים שונים כגון המחזאות הדידקטית יותר (ובידורית פחות) של אלכסנדר דיומא הבן, או המחזאות של אמיל אוז'ייה ואמיל זולא שפנתה לכיוונים של מחאה חברתית וצדק חברתי.
ביקורת

הביקורת על המחזה העשוי היטב החלה לעלות בסוף המאה ה-19. אחד ממבקריה החריפים של השיטה, כ"נוסחה" תעשייתית מחייבת להצלחה, היה ג'ורג' ברנרד שו שכתב "מדוע, לכל הרוחות, חייב אדם לכתוב כמו סקריב כשהוא יכול לכתוב כמו שייקספיר, כמו מולייר, אריסטופאנס או אויריפידס? מי בכלל היה סקריב שעלינו ללכת לאורו?"
הנריק איבסן פיתח החל משנות ה-80 של המאה ה-19 את המחזה הבנוי היטב והפך את רעיונותיו המרכזיים לבסיס לרעיון "מחזה הבעיה" שלו, בהחליפו את האינטריגות הרומנטיות שאפיינו את המחזאות הצרפתית בשאלות של זהות ומעמד סביב סוגיות התקופה כגון מעמד האישה, אבטלה, שמרנות מול רפורמה וכדומה.
לקריאה נוספת

Douglas Cardwell, "The Well-Made Play of Eugène Scribe, The French Review Vol. 56, No. 6 (May, 1983), pp. 876-884
Stephen S. Stanton, "Scribe's "Bertrand Et Raton": A Well-Made Play, The Tulane Drama Review Vol. 2, No. 1 (Nov., 1957), pp. 58-70
George Pierce Baker, Dramatic Technique, Cambridge, 1919
גדעון שונמי, איבסן-מריאליזם לטראגדיה: עיונים בתבנית ובמשמעות של מחזות-הפרוזה, עקד 1983
גדעון שונמי, הטרקלין, הטירה והגן: ייצוג ומציאות בדרמה המודרנית, אור-עם 1987
הערות שוליים

↑  John Yorke, Into the Woods: A Five-Act Journey Into Story, NY 2015 note 19
המכללה המלכותית הצבאית של קנדה

| --- | --- |
דגל המכללה

 אקדמיה צבאית
 מוטו:  אמת, חובה, אומץ
 תקופת הפעילות:  1 ביוני 1876 – הווה (148 שנים)
 בעלי תפקידים
 סגל:  200
 שונות
 כינוי קבוצת הספורט:  RMC Paladins
 מיקום
 מיקום:  קינגסטון, אונטריו
 מדינה:  קנדה קנדה
 קואורדינטות:  44°13′42″N 76°28′2″W﻿ / ﻿44.22833°N 76.46722°W﻿ / 44.22833; -76.46722
 www.rmc-cmr.ca/en
  (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי המכללה המלכותית הצבאית של קנדה(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי המכללה המלכותית הצבאית של קנדה(למפת אונטריו רגילה) טורונטו אוטווה מיסיסוגה וינדזור ת'אנדר ביי טימינס קנורה גרייטר סדברי מניטובה קוויבק ארצות הברית מפרץ הדסוןהמכללה המלכותית הצבאית של קנדה(למפת אונטריו מוגדלת) טורונטו אוטווה מיסיסוגה וינדזור ת'אנדר ביי טימינס קנורה גרייטר סדברי מניטובה קוויבק ארצות הברית מפרץ הדסוןהמכללה המלכותית הצבאית של קנדה
המכללה המלכותית הצבאית של קנדה (באנגלית: Royal Military College of Canada; בראשי תיבות: RMC; בצרפתית: Collège militaire royal du Canada; בראשי תיבות: CMR) היא אקדמיה צבאית של הכוחות המזוינים של קנדה.
המכללה הוקמה מכורח חוק של הפרלמנט של קנדה משנת 1874 למטרת הקניית חינוך אקדמי לקציני כל אגפי הכוחות המזוינים של קנדה, והוקמה ב-1 ביוני 1876 בחצי האי פרדריק פוינט אשר בקינגסטון, אונטריו. זוהי כיום מכללה צבאית פדרלית המוסמכת להעניק לבוגריה תואר אקדמי. צוערי המכללה עוברים הכשרה במה שמכונה "ארבעת העמודים": אקדמיה, קצונה, אתלטיקה ודו-לשוניות.
כל הסטודנטים לתואר ראשון נדרשים להשלים את תוכנית הליבה, שנועדה לספק חינוך ליברלי מאוזן, מדעי וצבאי. תוכנית הליבה מורכבת מכלכלה, פסיכולוגיה, מתמטיקה, אנגלית, חשבון אינפיניטסימלי, היסטוריה צבאית של קנדה, כימיה, היסטוריה של קנדה, פיזיקה ואזרחות.
המכללה המלכותית הצבאית של קנדה מציעה 19 תוכניות לימוד לתואר ראשון במדעי החברה ומדעי הרוח, מדעים והנדסה. בנוסף המכללה מציעה 34 תוכניות לתארים מתקדמים, כולל 14 תוכניות לתוארי דוקטורט. מסלולי הלימוד מתקיימים במחלקות של שלוש פקולטות: הפקולטה למדעי החברה והרוח, הפקולטה להנדסה והפקולטה למדעים.
המשטרה הפיננסית (אוסטריה)

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מדינה:  אוסטריה 
 תאריך הקמה:  2013 
 מטה מרכזי:  וינה 
 אתר רשמי
 
המשטרה הפיננסית (בגרמנית: Finanzpolizei) היא משטרה אזרחית אוסטרית בסמכות משרד האוצר האוסטרי, שהוקמה בשנת 2013 לאחר פירוק ה-Zollwache (משמר המכס) בשנת 2005.
היסטוריה

באוקטובר 1830 נוסד הארגון הקודם. במהלך קיומו היו לארגונים שמות שונים כמו "Gränzwache" (משמר הגבול), "Finanzwache" (המשמר הפיננסי) ועד פירוקו במאי 2004, נקרא "Zollwache" (משמר המכס). משמר המכס פורק, לאחר שכל המדינות השכנות הפכו לחברות באיחוד האירופי או לחלק מהאזור הכלכלי האירופי.
ב־1 ביולי 2013 הוקמה המשטרה הפיננסית כארגון אכיפת חוק למאבק בהונאות מס, הונאות חברתיות, הימורים בלתי חוקיים, הפרה של זכויות העבודה ותקנות העבודה. בניגוד לארגון הקודם של אנשי המכס, המשטרה הפיננסית אינה נושאת נשק.
ציוד > מדים

השוטרים הפיננסיים משתמשים רשמית ב"מדי שירות". אם זה נדרש, המשטרה הפיננסית יכולה להתערבב גם בבגדים אזרחיים. הצבע האחיד של משרד האוצר הוא אפור, בשילוב הלוגו האדום של המשרד וצבעים שחורים. ההתאמה הסטנדרטית מורכבת מכומתה, חולצה (שרוול ארוך / קצר), מכנסיים, חגורה רב תכליתית ומגפיים. בנוסף, נעשה שימוש בבגדים הבאים בהתאם למזג האוויר: סוודר, מעיל צמר, אפוד ללא שרוולים, מעיל גשם ומכנסיים, אפוד בטיחות וכפפות מגן.
למוסדות המשטרה הפיננסית יש תעודת שירות ובחזיתו מופיע הכיתוב "Dienstausweis Republik Österreich", דיוקן השוטר, שם השירות "Finanzpolizei", המספר הרשמי של איש הצוות ותוקף תעודתו. עם סיום ההכשרה הבסיסית, כל שוטר פיננסי מקבל גם תג שירות.
ציוד > ניידות המשטרה הפיננסית

במשטרה הפיננסית יש צי רכב שכולל גם מיניבוסים קטנים ורכבים פרטיים. רכבי המשטרה הפיננסית מצוידים (חלקית) בציוד לרכב חירום. חלקית, כלי הרכב מסומנים גם בשם "Finanzpolizei". במידת הצורך, ניתן לסמן את האוטובוסים המשרדיים על צדי הרכב באמצעות לוחות מגנטיים. כל הרכבים משתמשים בלוחיות רישוי ממשלתיות עם הכיתוב "FV" (מינהל פיננסי), הסמל הפדרלי ומספר תלת ספרתי.
הערות שוליים

↑  "Financial Police". Austrian Federal Ministry of Finance. אורכב מ-המקור ב-2019-12-04. נבדק ב-4 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
מדי המשטרה הפיננסית
ניידת של המשטרה הפיננסית
לוחית רישוי לרכב, FV עבור Finanzverwaltung (מינהל פיננסי)
המדור להווי ומסורת יהודית (קול ישראל)

המדור להווי ומסורת יהודית הוא המדור שהיה ממונה על שידורי יהדות ב"קול ישראל". המדור פעל במשך 50 שנה, מהקמתו בשנת 1949 ועד להפיכתו לרשת עצמאית - רשת מורשת בשנת 1999.
תולדות > שנות הייסוד

בשנים הראשונות להקמת הרדיו הארץ-ישראלי "קול ירושלים" עוד לא פעלה מחלקה מיוחדת לתוכניות דת ומסורת, אלא הן שולבו בלוח השידורים הכללי. האיש המרכזי שעסק בכתיבתן, עריכתן ושידורן של תוכניות אלה באותה תקופה היה בנימין צביאלי. מיד לאחר קום המדינה, בשנת 1948, נקרא צביאלי לייסד ולנהל את המחלקה הדתית בקול ישראל.
הצורך בשידורי תוכניות דת ומסורת ברדיו עלה מיד עם ראשית השידור הציבורי בארץ ישראל, בשנות ה-30, תחת שלטון המנדט הבריטי. על פי תפיסת העולם של מנהלי "קול ירושלים", ולאחריהם מנהלי "קול ישראל" ורשות השידור, הדת והמסורת הן חלק בלתי נפרד מן התרבות הישראלית, ולכן תוכניות הדת והמסורת נועדו לכלל המאזינים ולאו דווקא לציבור הדתי. בהתאם לגישה זו, נערכו ושודרו תוכניות הדת והמסורת באופן נגיש לאוזניו של הישראלי המצוי.
ואכן במשך עשרות שנות שידור, רוב המאזינים לתוכניות הדת והמסורת ברדיו באו מן הציבור הישראלי הכללי. עם השנים, בעידן הרב-ערוצי ובעקבות שינויים דמוגרפיים, תרבותיים וחברתיים שהתחוללו בחברה הישראלית, ירדה קרנן של תוכניות הדת בקול ישראל ופחת מספר מאזיניהן. כיום הפך המדור ל'נישה' בתוך "קול ישראל", וקהל היעד העיקרי שלה הוא הציבור הדתי והחרדי, ואף הוא באחוזי האזנה לא-גדולים.
תולדות > רשת מורשת

במהלך שנות התשעים החלו לשדר מספר ערוצי הרדיו והטלוויזיה (כולל ערוצים דתיים כמו רדיו קול חי וערוץ שבע) והשפיעו על דפוסי ההאזנה של מאזיני הרדיו. בתקופה זו פעל ויזנר להיערכות חדשה של שידורי המחלקה הדתית. בין השאר הוחלט על הפיכת המחלקה הדתית לרשת עצמאית - רשת מורשת, שתשודר בתדר מיוחד. הרשת פעלה במשך חמש שנים בתדר 88.5 FM. בשנת 2004, בשל קיצוצים בתקציב רשות השידור, הוחלט לאחד אותה עם רשת א', תוך חלוקת זמן שידור ביניהן - רשת א' עד ארבע אחר הצהריים, ומשעה ארבע ועד חצות מוקצה הזמן לרשת מורשת.
אהרון ויזנר ניהל את רשת מורשת במשך כשלוש שנים ולאחר שעבר לרשת ב' מונה לתפקיד שבתאי ביבי, מוותיקי המחלקה להווי ומסורת. לאחר פרישתו לגמלאות, מונה אבי שמידט למנהל הרשת.
תכנים ותוכניות > פרקי היום בתנ"ך

התוכנית ה'דתית' הראשונה שהופקה ושודרה ברדיו הארץ-ישראלי הייתה "פרקי היום בתנ"ך". היא נוסדה בשנת 1938, ביוזמת מרדכי זלוטניק-אבידע, מראשוני הרדיו בישראל, ששימש כסגן מנהל השידורים בעברית ב"קול ירושלים". בשנים הראשונות קרא את פרקי התנ"ך אפרים די-זהב (אז: גולדשטיין). לתוכנית נלוו דברי פרשנות מבכירי חוקרי המקרא ובהם פרופ' פייבל מלצר, פרופ' חיים גבריהו, פרופ' יעקב דוד אברמסקי ופרופ' שמואל אברמסקי. במשך עשרות שנים הייתה התוכנית חלק בלתי נפרד משידורי הרדיו בישראל, ובכירי הקריינים, בהם יוסף רוזן, משה חובב ועמיקם גורביץ', הקריאו את פרק התנ"ך היומי. ל"פרקי היום בתנ"ך" הייתה מקבילה מצומצמת בטלוויזיה הישראלית - "פסוקו של יום", שחתם את לוח המשדרים היומי.
בשנות השמונים, בעקבות שינויים תרבותיים ושינויים בהרגלי ההאזנה של הציבור בישראל, ירדה התוכנית מלוח השידורים.
תכנים ותוכניות > פרקי חזנות

התוכנית השנייה שנוסדה עוד בתקופת המנדט הייתה "פרקי חזנות", ובהמשך "פרקי חזנות כבקשתך". המייסד והעורך הראשון היה אפרים די-זהב, ואחריו ערך את התוכנית, במשך שלושים וחמש שנים ברציפות, ברוך שיין. למרות שהתוכנית הופקה על ידי המחלקה הדתית, במשך שנים רבות היא שודרה בשבת, בשעות הצהריים. הדבר נובע מן העובדה שחלק הארי של מאזיני התוכנית היו חובבי חזנות לאו דווקא מן המגזר הדתי, ועבורם שעת התוכנית הייתה זמן אידיאלי להאזנה.
כמו תוכנית-האחות "פרקי היום בתנ"ך", גם התוכנית "פרקי חזנות" מצאה את מקומה מחוץ ללוח השידורים ב"קול ישראל". גם זאת יש לייחס לשינויים המשמעותיים שחלו בחברה הישראלית. עם השנים פחת מאוד מספרם של חובבי החזנות בקרב הציבור הישראלי הלא-דתי, ואף בקרב הציבור הדתי והחרדי החליפה המוזיקה החסידית את מקומה של החזנות הקלאסית. בשנים האחרונות יש פריחה מחודשת לחזנות, ובכמה ערוצים דתיים (בהם "רדיו קול חי") מוקדשות לה תוכניות מיוחדות במתכונת "פרקי חזנות".
תכנים ותוכניות > קבלת שבת

אחת מספינות הדגל של תוכניות הדת ב"קול ישראל" הייתה התוכנית "קבלת שבת", ששודרה מדי יום שישי אחר הצהריים. בשנות ה-50 וה-60 ערכו אותה אנשי המחלקה הדתית בנימין צביאלי ומשה לוי, ובשנות ה-70 ערכו אותה אברהם דורון (אחיו של הרב אליהו בקשי דורון) וישראל קצובר. התוכנית כללה דברי תורה לפרשת השבוע וקטעי מוזיקה חסידית, שהייתה אז בראשית דרכה.
גולת הכותרת של התוכנית "קבלת שבת" הייתה "פינת ההלכה" של הרב עובדיה יוסף. במשך שנים הגיש אותה הרב עובדיה יוסף בעצמו, ולאחר מכן הגיש אותה בנו הרב דוד יוסף. בבתים רבים הייתה התוכנית חלק בלתי נפרד מההווי של יום שישי, וההכנות לשבת נערכו כשברקע משודרת התוכנית. בעקבות זאת, אחת השאלות ב"פינת ההלכה" הייתה: האם מותר להתקלח לכבוד שבת כשברקע נשמעת התוכנית "קבלת שבת". אוסף התשובות של "פינות ההלכה" של הרב עובדיה יוסף יצא לאור בסדרת ספרים בשם יחוה דעת, שבהם הרחיב הרב יוסף את תשובותיו מעבר למה שנאמר בתוכנית.
תכנים ותוכניות > מלווה מלכה

תוכנית שבועית בת 3 שעות, שהייתה משודרת ברשת ב' מחצות מוצאי שבת ועד השעה שלוש בבוקר, המוקדשת כולה לעיסוק בענייני הציבור החרדי ועליו.
תכנים ותוכניות > תוכניות נוספות

במשך השנים שידרה המחלקה הדתית ברשות השידור תוכניות דת ומסורת נוספות, ובהן "עיונים בפרשת השבוע" על ידי נחמה ליבוביץ, שיעורים בתלמוד על ידי אברהם ארזי ושיעורים במחשבת ישראל על ידי הרב מרדכי פירון. כעבור זמן הופיעו שיעורי הרדיו של שלושה מרצים אלו במתכונת של ספרים, ובהקדמה הם מציינים את מקורם של השיעורים.
בערבי חגים נערכו שידורים מיוחדים של תוכניות "עשה לך רב", שבהן התארחו רבנים אשר השיבו על שאלות מאזינים בהלכות החג. בין הרבנים: הרב עובדיה יוסף והרב חיים דוד הלוי, לשעבר הרב הראשי הספרדי של תל אביב. את אוסף השאלות והתשובות שהגיש הרב הלוי בשידור הוא כינס והוציא כספר, ואף קרא לו כשם התוכנית - "עשה לך רב".
תוכנית פופולרית ששודרה מאז שנות השבעים הייתה "מצעד הזמירות החסידי", המקבילה הדתית של מצעד הפזמונים הישראלי והלועזי. את התוכנית ערך ישראל קצובר והגיש מנחם פרי, ולאחריו נחום עידו. כמו כן שידרה מחלקת הדת בקול ישראל תוכניות אקטואליה שעסקו בציבור הדתי ובמגוון הנושאים הדתיים בישראל. בין התוכניות: "מבט לדת", "פנים אל מול פנים", מנחת ערב", ולאחר מכן "הכל מורשת" ו"יומן מורשת" - יומן אקטואליה יומי. מדי שנה בסוף חודש אלול העבירה מחלקת הדת בשידור חי מאחד מבתי כנסת המרכזיים בישראל את טקס אמירת הסליחות על ידי חזנים נודעים, ובתשעה באב שודרו בשידור חי מרחבת הכותל המערבי טקסי אמירת קינות בנוסחים שונים של עדות ישראל.
מנהלי המחלקה

במשך עשרות שנים נוהלה מחלקת הדת בקול ישראל על ידי בנימין צביאלי. בראשית שנות השבעים הצטרף למחלקת הדת אברהם בנמלך, ופעילותו הפיחה רוח חיים חדשה במחלקה, שעד אז הייתה שמרנית מאוד. בשנות השמונים, לאחר שצביאלי עבר למחלקה למורשת ישראל בטלוויזיה הישראלית, החליף אותו אברהם סולומון, ולצדו בצוות היו משה חן, ישראל קצובר, אברהם דורון ושבתאי ביבי. לאחר פרישת אברהם סולומון, התמנה כמנהל המחלקה נחום עידו, שהחל את דרכו כקריין. אחריו התמנה לזמן קצר עו"ד דב הלברטל. בשנת 1999 נבחר אהרון ויזנר, שעד אז ערך את יומני מורשת ותוכנית "עוד מבט במוצ"ש", כמנהל המחלקה.
לקריאה נוספת

איזי מן, קול ישראל מירושלים... 1948 - 2008 - מדינה מאחורי המיקרופון, המו"ל דפוס פרינטיב, ירושלים.
הערות שוליים

↑  פרקי היום בתנ"ך בביצוע אפרים גולדשטיין, 1945. הקלטת שידור רדיו מתוך אוסף תקליטי קול ישראל באתר הספרייה הלאומית
↑  משה חובב מקריא את פרק ד בספר שמואל ב, הקלטת שידור רדיו מתוך אוסף הקלטות רשת מורשת של קול ישראל באתר הספרייה הלאומית
↑  פרקי חזנות כבקשתך (אורח: ד"ר יוסף בורג), 24 באפריל 1984. הקלטת שמע מתוך אוסף הקלטות רשת מורשת של קול ישראל באתר הספרייה הלאומית
↑  תוכנית מלווה מלכה, הקלטת שידור רדיו מתוך אוסף הקלטות רשת מורשת של קול ישראל באתר הספרייה הלאומית
הרצגקוט

הרצגקוט (בהונגרית: Hercegkút) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. אוכלוסיית הרצגקוט קטנה משמעותית מ-873 תושבים בשנת 1990 עד 661 תושבים בשנת 2018 (ירידה של 212 תושבים).
בהרצגקוט חיו מעט יהודים.
| שנה | כמות יהודים | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 26 |  |
| 1880 | 38 | 783 |
| 1910 | 19 |  |
| 1920 | 17 |  |
| 1930 | 8 |  |
| 1941 | 4 | 1,123 |
היפרקרטוזיס

| --- | --- |

 שיוך:  הצטברות קראטין 
 מזהים
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0870082 
 
היפרקרטוזיס (באנגלית: Hyperkeratosis) הוא עיבוי של השכבה הקרנית (השכבה החיצונית ביותר של האפידרמיס, או העור), הקשורה לעיתים קרובות עם נוכחות של כמות חריגה של קרטין, ובדרך כלל גם מלווה בעלייה בשכבה הגראנולרית. מכיוון ששכבת הקרנית בדרך כלל משתנה מאוד בעובי במקומות שונים בגוף, יש צורך בניסיון מסוים, כדי להעריך דרגות מינוריות של היפרקראטוזיס.
סיבות לתופעה

ההיפרקרטוזיס יכול להיגרם בגלל מחסור בוויטמין A או בשל חשיפה כרונית לארסן. היפרקרטוזיס יכול להיגרם גם על ידי תרופות מעכבות את החלבון B-Raf כגון Vemurafenib ו-Dabrafenib.
התופעה יכולה להיות מטופלת עם קרמים המכילים אוריאה, הממיסים את המטריצה החוץ-תאית של תאי השכבה הקרנית, מקדמים פיזור של עור קשקשי וכתוצאה מכך בסופו של דבר גורמים לריכוך של אזורים היפר-קרטוטיים.
סוגים > זקיק

היפרקרטוזיס פוליקולרי, הידוע גם בשם קרטוזיס פילאריס (KP), הוא מצב עור המאופיין בהתפתחות מוגזמת של קרטין בזקיקי שיער, וכתוצאה מכך לפפולות גסות מוגבהות, בצורת חרוט. הפתחים סגורים לעיתים קרובות בפקק לבן של בלוטת חלב מכוסה. כאשר הוא נקרא פרינודרמה המצב קשור למחסור תזונתי או בתת תזונה.
מצב זה הוכח במספר מחקרים בקנה מידה קטן כמגיב היטב לתוספת עם ויטמינים ושומנים עשירים בחומצות שומן חיוניות. חסרים של ויטמין E, ויטמין A וויטמינים מורכבים מ-B היו מעורבים בגרימת המצב. היפרקרטוזיס פוליקולרי הוא סימפטום גם במחלות תורשתיות הקשורות לקולגן של תסמונות אהלרס-דנלוס ו"מיופתיַת בתלם".
סוגים > תורשתיות

Epidermolytic hyperkeratosis (הידוע גם בשם "Bullous congenital ichthyosiform erythroderma" היא מחלת עור נדירה במשפחת האיכתיוזיס הפוגעת בסביבות 1 מתוך 250,000 אנשים.
Multiple minute digitate hyperkeratosis, מצב עורי נדיר, כאשר כמחצית מהמקרים הם תורשתיים-משפחתיים
Palmoplantar keratoderma היא קרטודרמה מאוחרת, העוברת בתורשה כמצב יחסי דומיננטיות, המאופיינת בפפולות סגלגלות או מצולעות המתפתחות לאורך גבול הידיים, הרגליים ופרקי הידיים.
Keratosis pilaris נראה דומה לעור אווז, הוא בדרך כלל אסימפטומטי וניתן לטפל בו על ידי לחות לעור.
בקרומים הריריים

המונח hyperkeratosis משמש לעיתים קרובות בקשר עם נגעים של הקרום הרירי, כגון חוורוורת. בגלל ההבדלים בין ממברנות ריריות לבין העור (למשל לרירית עם קרטין אין שכבת lucidum כלומר שכבה ברורה ולרירית שאינה קרטינית אין שכבה זו או בדרך כלל שכבה קרנית או שכבת גרנולוסום כאשר שכבה גרנולוסום - או שכבה גרנולרית - היא שכבה דקה של תאים באפידרמיס השוכנת מעל שכבת ספינוסום ומתחת לשכבה הקרנית), לפעמים טקסטים מיוחדים נותנים הגדרות מעט שונות של היפרקרטוזיס בהקשר של הריריות.
אטימולוגיה והגייה

המילה hyperkeratosis מבוססת על מורפמות היוונית העתיקה hyper- + kerato- + -osis, שמשמעותה 'מצב של יותר מדי קרטין'.
טיפול

מכיוון שלא ניתן לעצור את שקיעת הקרטין העודפת, הטיפול מכוון לריכוך והסרה. במקרים בינוניים עד חמורים, יש להרטיב את האזורים הפגועים במים חמימים או בקומפרסים למשך 5–10 דקות. לאחר מכן מורחים תכשירי ריכוך פעם ביום עד להסרת עודפי הקרטין.
הערות שוליים

↑  Kumar, Vinay; Fausto, Nelso; Abbas, Abul (2004) Robbins & Cotran Pathologic Basis of Disease (7th ed.). Saunders. Page 1230. מסת"ב 0-7216-0187-1.
↑  Niezgoda, Anna; Niezgoda, Piotr; Czajkowski, Rafal (2015) Novel Approaches to Treatment of Advanced Melanoma: A Review of Targeted Therapy and Immunotherapy BioMed Research International
↑  drugs.com > Urea Cream (Prescribing Information) Revised: 04/2010 by Stratus Pharmaceuticals
↑  Nadiger, HA (1980). "Role of vitamin E in the aetiology of phrynoderma (follicular hyperkeratosis) and its interrelationship with B-complex vitamins". British Journal of Nutrition. 44 (3): 211–4. doi:10.1079/bjn19800033. PMID 7437404.
↑  "Hyperkeratosis". Dorland's Medical Dictionary for Health Consumers. 2007.
↑  Rapini, Ronald P.; Bolognia, Jean L.; Jorizzo, Joseph L. (2007). Dermatology: 2-Volume Set. St. Louis: Mosby. ISBN 978-1-4160-2999-1.
↑  Freedberg, et al. (2003). Fitzpatrick's Dermatology in General Medicine. (6th ed.). McGraw-Hill. מסת"ב 0-07-138076-0.
↑  Hwang, Schwartz (ספט' 2008). "Keratosis pilaris: a common follicular hyperkeratosis". Cutis. 82 (3): 177–80. PMID 18856156. {{cite journal}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4274413-1 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
הרצוג ודה מרון

אליאנץ ארנה, מינכן
אלבפילהרמוני, האפן סיטי בהמבורג (2007–2016).
האצטדיון הלאומי בייג'ינג
בניינה החדש של הספרייה הלאומית של ישראל בקריית הלאום, בבנייה, 2023
הרצוג ודה מרון (Herzog & de Meuron Architekten) הוא משרד אדריכלים שווייצרי אשר נוסד בבזל ב-1978. מקימיו ושותפיו הבכירים הפעילים גם היום הם ז'אק הרצוג (נולד ב-19 באפריל 1950) ופייר דה מרון (נולד ב-8 במאי 1950). השניים זכו בפרס רולף שוק לאמנות חזותית בשנת 1999 ובפרס פריצקר לאדריכלות בשנת 2001.
הקריירות של שני האדריכלים היו כמעט מקבילות מאז ששניהם למדו יחד במכון הטכנולוגי של ציריך והקימו לאחר מכן את השותפות. המשרד פועל במגוון רחב מאוד של פרויקטים, בעיקר מבני ציבור, ובמגוון גישות תכנוניות ועיצוביות הבאות לידי ביטוי בגאומטריה יוצאת דופן ובשימוש מקורי וחדיש בחומרים ובטכנולוגיה.
יו"ר הוועדה המעניקה את פרס פריצקר, ג'יי קארטר בראון, אמר עליהם כי "קשה לחשוב על אדריכלים רבים בהיסטוריה אשר התמסרו למעטפת האדריכלית עם דמיון ווירטואוזיות כה רבים". עוד הוסיפה אחת משופטי הוועדה, אדה לואיז האקסטאבל כי "הם מזקקים את המסורת של המודרניזם לכדי פשטות יסודית תוך חיפוש מתמיד אחר שימוש חדשני בחומרים ובמשטחים". הניו יורק טיימס הגדירם כ"אחד ממשרדי האדריכלים הנערצים ביותר בעולם".
באפריל 2016 הונחה אבן הפינה לבניינה החדש של הספרייה הלאומית של ישראל בקריית הלאום, מבנה פרי תכנונו של משרד האדריכלים. הבניין נחנך באוקטובר 2023.
ב־2015 החלו לתכנן בניית גורד שחקים ראשון בפריז מאז שנות ה-70: מגדל המשולש.
פרויקטים נבחרים (בנויים)

2022 - מגדל רוש 2, בזל
2021 - מוזיאון לאמנות +M, הונג קונג
2017 - רחוב לאונרד 56, ניו יורק
2016 - אלבפילהרמוני, המבורג
2015 - מגדל רוש, בזל
2015 - האצטדיון החדש של בורדו, בורדו
2008 - האצטדיון הלאומי בייג'ינג
2005 - מוזיאון M. H. de Young Memorial Museum, סן פרנסיסקו
2005 - הרחבת מרכז האמנות ווקר במיניאפוליס
2005 - אצטדיון הכדורגל אליאנץ ארנה, מינכן
2004 - בניין פורום, ברצלונה
2003 - Laban Dance Centre, לונדון
2001 - אצטדיון זנקט יאקוב פארק, בזל
2000 - מוזיאון טייט מודרן, לונדון - הסבת תחנת כוח ישנה למבנה מוזיאון
1999 - יקב דומינוס, עמק נאפה, קליפורניה
1997 - מגדל SBB, בזל
1992 - אוסף גץ, מינכן
הערות שוליים

↑  הילה שמר, דף חדש: זו תהיה הספרייה הלאומית בתכנון אדריכלי-העל הרצוג ודה מרון, באתר Xnet‏, 4 באפריל 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007438705505171  BIBSYS: 97023223  BnF: cb14496090h (data)  CiNii: DA09447894  GND: 2104319-X  ISNI: 0000 0001 2284 5205  LCCN: n90680928  NKC: kn20090323003  RKD: 253473  SUDOC: 086016334  ULAN: 500125483  VIAF: 120713454   WorldCat (עם VIAF): 120713454
היפרקלמיה

| --- | --- |

תרשים א.ק.ג. של חולה היפרקלמיה, המדגים שינויים אופייניים
 תחום:  אנדוקרינולוגיה 
 טיפול:  patiromer  Antihyperkalemic Agents 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/240903 
 DiseasesDB:  6242
 MeSH:  D006947
 MedlinePlus:  001179
 סיווגים
 ICD-10:  E87.5
 ICD-11:  5C76 
 
היפרקלֶמיה (Hyperkalemia; מהמילים היפר=גבוה, קליום=אשלגן והסיומת אמיה=בתוך הדם) הוא מצב בו יש יתר אשלגן בדם. היפרקלמיה חריפה היא מצב חירום רפואי מאחר שיש חשש להפרעת קצב.
אבחון

היפרקלמיה תלויה ברמות האשלגן בדם ובמהירות ההתפתחות של חוסר האיזון.
לרוב, ברמות שהן מתחת ל-6 mEq/L אין השפעה קלינית, ומעבר לכך קיימת גם תלות במהירות ההתפתחות של חוסר האיזון- התפתחות איטית של ההיפרקלמיה מאפשרת לחולה לעשות אדפטציה - חולי דיאליזה למשל מסוגלים לחיות עם רמות אשלגן גבוהות יותר, בעוד שהתפתחות אקוטית וחריפה של רמות אשלגן עלולה לגרום למוות. להיפרקלמיה יש סימנים קלאסיים באק"ג- גל T גבוה, מרווח QT קצר, גל P נמוך, וקומפלקס QRS רחב- מתקבלת תמונה של "שיני מסור" כשבסופו של דבר יתפתח קצב לב מהיר מדי (טכיקרדיה חדרית), פרפור חדרים ומוות. (ראו בערך קרדיולוגיה). הטיפול בהיפרקלמיה הוא באמצעות מתן משתנים, או K-exalate, או ביצוע דיאליזה. במצבים בהם יש סכנה ממשית לפעילות הלב (הכוללת שינויים באק"ג) ניתן לתת סוכר המעודד הפרשה אנדוגנית של אינסולין, אגוניסטים ביתא אדרנרגיים או טיפול אקוטי על ידי מתן קלציום גלוקנט.
סיבות

היפרקלמיה עלולה לנבוע ממספר סיבות: סיבות הקשורות להפרעה במנגנון התאי עצמו, כגון סוכרת, הרס של שריר משורטט ועוד, ומסיבות הקשורות במנגנון הכלייתי- כגון אי ספיקת כליות כרונית, מחלת אדיסון, או renal tubular acidosis type 4. ישנו גם מצב של פסאודו היפרקלמיה: זהו מצב שבו לחולה אין היפרקלמיה ממשית, אולם נתוני בדיקות הדם מצביעים על היפרקלמיה לכאורה: למשל, כתוצאה מנטילת דם הגורמת להמוליזה של הדם (חסימת וריד לאורך זמן, נטילת דם הכוללת המתנה לאורך זמן)- ההמוליזה של כדוריות הדם גורמת ליציאת אשלגן החוצה.