stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שדה (מבנה אלגברי)
הערות שוליים

↑  אהוד דה-שליט, 2018, עמ' 140
↑  אהוד דה-שליט, 2018, עמ' 207
↑  אהוד דה-שליט, 2018, עמ' 215-217
↑  אהוד דה-שליט, 2018, עמ' 254-257
1 2 3 4 5 6  שדות מקומיים, מהווים מחלקה של  שדות טופולוגיים ולא של שדות. אולם, המבנה האלגברי של שדה על שדה מקומי מגדיר ביחידות את הטופולוגיה עליו, לכן ניתן לראות בהם כמחלקה  של שדות
↑  שדות סגורים ממשית  ,מהווים מחלקה של  שדות סדורים ולא של שדות. אולם, המבנה של שדה על שדה סגור ממשית מגדיר ביחידות את הסדר עליו, לכן ניתן לראות בהם כמחלקה  של שדות
↑  שדות סגורים ממשית  ,מהווים מחלקה של  שדות סדורים ולא של שדות. אולם, המבנה של שדה על שדה סגור ממשית מגדיר ביחידות את הסדר עליו, לכן ניתן לראות בהם כמחלקה  של שדות
↑  ישראל קליינר, 2007, עמ' 63
↑  ניקולא בורבאקי, 1994, עמ' 75-76
↑  ליאו קורי, 2004, עמ' 24
↑  ישראל קליינר, 2007, עמ' 66
↑  ניקולא בורבאקי, 1994, עמ' 81
↑  ליאו קורי, 2004, עמ' 33
| אלגברה מופשטת |
| --- | --- | --- |
| ענפים | אלגברה ליניארית • אלגברה בוליאנית • אלגברה דיפרנציאלית • אלגברה הומולוגית • גאומטריה אלגברית • טופולוגיה אלגברית • תורת גלואה • תורת החבורות • תורת החוגים • תורת המספרים האלגברית • תורת הקטגוריות • תורת השדות |  |
| מבנים אלגבריים | מאגמה • חבורה למחצה • מונואיד • חבורה • חבורה אַבּלִית • חוג • תחום שלמות • שדה • מודול • מרחב וקטורי • אלגברה (מבנה אלגברי) • אלגברת לי • אלגברת הקווטרניונים של המילטון • אלגברה לא אסוציאטיבית |  |
| מושגי יסוד | הומומורפיזם • משפטי האיזומורפיזם • תת-חבורה נורמלית • אידיאל • לוקליזציה • מכפלה טנזורית • הצגה ליניארית |  |
| נושאים באלגברה ליניארית |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | שדה • מרחב וקטורי • משוואה ליניארית • מערכת משוואות ליניאריות • העתקה ליניארית • מטריצה |  |
| וקטורים | סקלר • כפל בסקלר • צירוף ליניארי • תלות ליניארית • קבוצה פורשֹת • בסיס • וקטור קואורדינטות • ממד |  |
| מטריצות | כפל מטריצות • שחלוף • דטרמיננטה • דירוג מטריצות • דרגה • עקבה • מטריצה מצורפת • מטריצת מעבר • מטריצה משולשית • דמיון מטריצות • ערך עצמי • פולינום אופייני • לכסון מטריצות • צורת ז'ורדן |  |
| העתקות | העתקה ליניארית • קואורדינטות • מטריצה מייצגת • גרעין • אנדומורפיזם • איזומורפיזם • העתקה אפינית • העתקה פרויקטיבית |  |
| מרחבי מכפלה פנימית | מכפלה סקלרית • מכפלה וקטורית  • אורתוגונליות  •  מטריצה סימטרית • אופרטור הרמיטי • אופרטור אוניטרי • טרנספורמציה נורמלית • נורמה • מטריקה |  |
| תבניות | תבנית ביליניארית • תבנית סימטרית •  תבנית הרמיטית • תבנית סימפלקטית • חפיפת מטריצות • משפט סילבסטר • תבנית מולטי-ליניארית אנטי-סימטרית • אוריינטציה • צפיפות • טנזור |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph118346 
חזקה של נקודה מראה כי  h^{2}=pq. בחירת  q=1 מאפשרת בנייה של השורש הריבועי של מספר נתון  p.
בג"ץ יהודה מאיר

| --- | --- |

 מידע החלטה
 ערכאה:  בית המשפט העליון
 תאריך החלטה:  27 בדצמבר 1989
 החלטה
 בתחילת האינתיפאדה הראשונה נתן אל"ם יהודה מאיר הוראה לשבור ידיים ורגליים לעצורים פלסטינים כפותים. יהודה מאיר הועמד רק לדין משמעתי.
 חברי המותב
 חברי המותב:  משה בייסקי, דב לוין, יעקב קדמי
 דעות בפסק הדין
 דעת רוב:  פה אחד – הוראה לפרקליט הצבאי הראשי להעמיד את אל"ם יהודה מאיר לדין פלילי. החלטת הפצ"ר איננה סבירה באופן קיצוני ולכן בג"ץ מתערב בהחלטתו הפצ"ר.
 
בג"ץ 425/89 צופאן נגד הפרקליט הצבאי הראשי, המוכר בכינוי בג"ץ יהודה מאיר, הוא הראשון שבו בג"ץ התערב בהחלטה שלא להעמיד לדין. בג"ץ הורה לפרקליט הצבאי הראשי (פצ"ר) להעמיד את אל"ם יהודה מאיר לדין פלילי ולא להסתפק בכך שהוא הורשע בדין משמעתי.
עד למשפטו של יהודה מאיר לא היה תקדים לכך שבג"ץ ייתן הוראה מפורשת ליועץ המשפטי לממשלה או לפצ"ר להעמיד חשוד לדין. עד אז, בפסקי דין רבים, הכיר בג"ץ באפשרות כזו והגדיר מבחנים שונים לנסיבות בהן התערבות כזו אפשרית, אבל לא מימש את האפשרות.
רקע

בדצמבר 1987 פרצה האינתיפאדה הראשונה. במערכת הביטחון קיוו כי על ידי ענישה תקיפה ניתן יהיה להרתיע את "המתפרעים". שר הביטחון יצחק רבין ביטא גישה זו בדברו על האינתיפאדה הראשונה: "לשבור להם את הידיים והרגליים".
ביום 19 בינואר 1988 התרחשה התפרעות המונית של תושבים מקומיים בכפר ביתא בסמוך לצומת תפוח. כוח צבאי נשלח למקום כדי להשליט סדר. בהמשך היום נעצרו מספר מתושבי הכפר על פי רשימות שהשב"כ הכין מראש. העצורים נכפתו והובלו באוטובוס לפרדס המרוחק מהכפר. על פי פקודה שנתן אל"ם יהודה מאיר, העצורים הורדו מהאוטובוס בקבוצות קטנות. החיילים נצטוו על ידי מפקדיהם "לשבור ידיים ורגליים" לעצורים על מנת "ללמד אותם לקח". העצורים הוכו על ידי החיילים באמצעות אלות.
יומיים לאחר מכן התרחשה הפרת סדר נוספת בכפר חווארה. גם באירוע זה הוכו מפרי סדר על פי פקודתו של אל"ם יהודה מאיר.
רק מעל לשנה לאחר האירועים הובאו האירועים לידיעת הציבור במאמר שכתב ח"כ יוסי שריד בהארץ. המאמר כלל תיאור מפורט של השתלשלות שני האירועים.
לאחר חשיפת הפרשה, ותלונה שהוגשה על ידי הצלב האדום, הפרקליט הצבאי הראשי, תא"ל אמנון סטרשנוב, קבע מפורשות שיהודה מאיר נתן פקודה בלתי חוקית בעליל הראויה לכל גנאי. הפצ"ר נטה תחילה להעמיד את יהודה מאיר לדין פלילי. אבל, בסופו של דבר הסתפק בהעמדתו לדין משמעתי על עבירה של חריגה מסמכות עד כדי סיכון חיים או בריאות לפי חוק השיפוט הצבאי.
במקביל לכך שבג"ץ הגדיל את קשת הנושאים בהם הוא בוחן החלטות של גופים מנהליים, חלה גם הרחבה בהגדרת העילות שבגינן, לפחות באופן עקרוני, בג"ץ עשוי להתערב בהחלטות של היועמ"ש. ההרחבה מתבטאת גם בבחירת המלים המתארות עילות אלו: חוסר תום לב, ניגוד גמור לטובת הכלל, פסול בשיקולי היועץ המשפטי.
עילת הסבירות הוכרה רק בשנת 1988.
הדיון בבג"ץ

האגודה לזכויות האזרח יחד עם ארבעה מהמוכים, ועותרת נוספת, עתרו לבג"ץ בבקשה להורות לפצ"ר להעמיד את יהודה מאיר לדין פלילי בגין חבלה בכוונה מחמירה. העותרים טענו כי החלטת הפצ"ר שלא להעמיד את יהודה מאיר לדין פלילי לוקה בחוסר סבירות קיצוני המצדיק כי בג"ץ יורה לפצ"ר להעמיד את יהודה מאיר לדין פלילי.
הפצ"ר נימק את החלטתו בשלושה נימוקים עיקריים:
1. באותה תקופה, להרגעת הרוחות, הוחלט על שימוש בכוח כלפי מתפרעים, ובנוסף, כבר עבר זמן רב מאז האירוע.
2. בעת האירוע שררה אי-בהירות בדבר אופן השימוש בכוח ודרכי הפעלתו.
3. הרמטכ"ל החליט כי בגין הפרשה יסיים יהודה מאיר את שירותו הפעיל בצה"ל וזו ענישה משמעותית מאוד.
הדיון בבג"ץ > החלטת בג"ץ

השופטים קבעו כי יהודה מאיר נתן פקודה בלתי חוקית בעליל. השופטים קבעו כי במקרים קיצוניים בסמכות בג"ץ להורות ליועמ"ש כיצד לפעול. לגבי העובדה שיהודה מאיר כבר עמד לדין משמעותי ציינו השופטים כי גם בעלי מקצוע כרופאים או עורכי דין המורשעים בבית דין משמעתי עלולים לעמוד בנוסף גם למשפט פלילי בגין אותו מעשה. באותו אופן הרשעת יהודה מאיר בדין משמעתי איננה מונעת את העמדתו לדין פלילי בגין אותם אירועים. השופטים דחו את כל נימוקי הפצ"ר.
שלושת חברי המותב, השופטים משה בייסקי, דב לוין ויעקב קדמי, הורו לפצ"ר, פה אחד, להעמיד את יהודה מאיר לדין פלילי. השופטים קבעו שהחלטת הפצ"ר שלא להעמיד את יהודה מאיר לדין פלילי לוקה בחוסר סבירות קיצוני.
בעקבות פסק הדין > יהודה מאיר

בעקבות החלטת בג"ץ הועמד יהודה מאיר לדין פלילי בפני בית דין צבאי מיוחד. בית הדין הרשיע אותו בעבירה של חבלה בנסיבות מחמירות. יהודה מאיר הורד לדרגת טוראי אך לא נגזר עליו עונש מאסר בפועל.
בעקבות פסק הדין > סיכום הלכות

מספר שנים לאחר בג"ץ יהודה מאיר ריכז השופט מישאל חשין את כל סוגי ההחלטות המאפשרים התערבות בג"ץ בהחלטות היועמ"ש והפצ"ר. אלו החלטות שנתקבלו: שלא ביושר או שלא בתום-לב; ממניעים נפסדים ולא טהורים; בסתירה ברורה לאינטרס הציבור; בחוסר סבירות קיצוני או מהותי; החלטות בלתי סבירות בעליל; החלטות שנתקבלו בעיוות מהותי; החלטות הנגועות במשגה היורד לשורשו של עניין.
בעקבות פסק הדין > משבר וויסות המניות

משבר מניות הבנקים התרחש בישראל ב-1983 והביא להלאמת הבנקים הגדולים בישראל ולירידה ניכרת בערכן של השקעות הציבור במניות הבנקים במסגרת "הסדר מניות הבנקים". המשבר נוצר בעקבות פעולה מכוונת של רוב הבנקים הגדולים לווסת את שערי מניותיהם תוך הבטחת עלייה מתמדת ורצופה בשערי המניות.
בעקבות המשבר בבורסה הגיש מבקר המדינה מסמך ביקורת ובעקבותיו הוחלט על הקמת ועדת חקירה ממלכתית בנושא. שם הוועדה הרשמי היה "ועדת החקירה לעניין ויסות מניות הבנקים" ולראשות הוועדה מונה השופט משה בייסקי. הוועדה נודעה בשם ועדת בייסקי.
היועץ המשפטי לממשלה, יוסף חריש, החליט כי די בהדחתם של ראשי הבנקים המסחריים שוויסתו את מניותיהם, ואין עניין לציבור בהמשך התביעה במישור הפלילי. כנגד החלטה זו הוגשה עתירה לבג"ץ. בג"ץ הפך את החלטת היועץ המשפטי לממשלה וקבע: "החלטת היועץ המשפטי לממשלה שלא להעמיד לדין את הבנקים והבנקאים בשל העדר "עניין לציבור", בטילה. אנו מחזירים העניין ליועץ המשפטי לממשלה, על מנת שיחליט אם קיים חומר ראיות לכאורה להעמדתם של הבנקים והבנקאים לדין. כן אנו מורים, כי החלטת היועץ המשפטי לממשלה שלא להעמיד את רואי החשבון לדין פלילי, בשל העדר "עניין לציבור", בטלה".
בשנת 1990 הועמדו ראשי הבנקים וחמישה רואי חשבון לדין פלילי בבית המשפט המחוזי בירושלים והם נמצאו אשמים בעבירות שונות. מרבית המורשעים ערערו על הרשעתם לבית המשפט העליון שקיבל חלק מהערעורים והקל בעונשם של המורשעים.
בעקבות פסק הדין > אבנר שאקי

בשנת 1996, בעקבות עתירה של התנועה למען איכות השלטון בישראל ושל אמיתי – אזרחים למען מינהל תקין וטוהר המידות, בג"ץ הורה ליועמ"ש לבחון מחדש את החלטתו שלא להעמיד לדין פלילי את חבר הכנסת אבנר חי שאקי. היועמ"ש אמנם בחן מחדש, אבל לאחר הבחינה שאקי לא הואשם.
בעקבות פסק הדין > הירי בנעלין

בשנת 2013, בעקבות עתירת האגודה לזכויות האזרח וגורמים נוספים, הורה בג"ץ לפצ"ר להחמיר את סעיף האישום נגד סא"ל בורברג בפרשת הירי בנעלין. בג"ץ קבע כי העמדתו לדין רק באשמת התנהגות שאינה הולמת איננה תואמת את חומרת האירועים שבגינם הועמד סא"ל בורברג לדין. בג"ץ הבהיר כי בהתאמת הנורמה העונשית לתשתית העובדתית אין לייחס משקל מכריע לנסיבותיו האישיות של הנאשם ולשיקולים אחרים העשויים להיות רלוונטיים לשלב גזירת הדין. משקלו של האינטרס הציבורי בשירוש תופעות קשות החותרות תחת אשיות החברה, מחייב לשמור על מתאם מהותי בין חומרת המעשים לבין סעיפי העבירות בכתב האישום.
בעקבות פסק הדין > חמדאן

באוקטובר 2019 הנחה בג"ץ את היועמ"ש להעמיד שוטר לדין פלילי בגין ירי שגרם למותו של חיר חמדאן שניסה לפגוע בשוטרים. העתירה הוגשה עקב החלטת היועמ"ש לסגור את תיק החקירה והחלטתו שלא להעמיד לדין את השוטר שהרג את חיר חמדאן. בית המשפט השאיר לשיקול דעת היועמ"ש לקבוע מה יהיו סעיפי האישום.
בנובמבר 2019 הוגשו בקשות לקיום דיון נוסף בבג"ץ חמדאן. הנשיאה מרים נאור הורתה לעכב את ביצוע הוראות פסק דין חמדאן עד להחלטה בבקשה לדיון נוסף.
לקריאה נוספת

יהודה מאיר רוט, עקדה: משפט האינתיפאדה, רעות: אפי מלצר – מחקר צבאי, עיתונאות והוצאה לאור, 2007
אמנון סטרשנוב, צדק תחת אש: המערכה המשפטית באינתיפאדה, תל אביב: ידיעות אחרונות, 1994
הערות שוליים

↑  ויקיציטוט; יצחק רבין, הפרק על מדיניות.
1 2  על פי תיאורו של ראם שאולוף באתר צה"ל, פרשת אל"ם יהודה מאיר https://www.idf.il/media/49553/1989-בגץ-צופאן-פרשת-יהודה-מאיר-ראם-שאולוף.pdf
↑  יוסי שריד, ליל האלות השבורות, הארץ 4/5/1989.
↑  סעיף 72: חייל שחרג מסמכותו, ובמעשהו זה גרם או עלול היה לגרום חבלה לגופו או נזק לבריאותו של אדם אחר, דינו - מאסר שלוש שנים.
↑  בג"ץ 27/51, כהן נגד שר החקלאות, השופט אולשן, ע' 1091; בג"ץ 134/62, גרינברג נגד היועץ המשפטי לממשלה, השופט אגרנט ע' 1091; בג"ץ 4/64, וגנאר נגד היועץ המשפטי לממשלה,השופט זוסמן ע' 30.
↑  בג"ץ 156/56, שור נגד היועץ המשפטי לממשלה, השופט אגרנט, ע' 301; בג"ץ 650/82, בארי נגד היועץ המשפטי לממשלה, הנשיא יצחק כהן, ע' 220.
↑  בג"ץ 746/80, פלוני נגד מדינת ישראל, השופט חיים כהן, ע' 456; בג"ץ 665/79, וינוגרד נגד היועץ המשפטי לממשלה, ויתקון, ע' 641.
↑  בג"ץ 442/87, שאול נגד הפרקליט הצבאי הראשי, הנשיא שמגר ע' 753.
↑  בג"ץ 4554/94, אישה נגד היועץ המשפטי לממשלה, השופט מישאל חשין ע' 871.
↑  935/89 אורי גנור ואחרים נגד היועץ המשפטי לממשלה.
↑  בג"ץ 635/89, גנור נגד היועץ המשפטי לממשלה ע' 19.
↑  עבירת "התנהגות שאינה הולמת" מוגדרת בסעיף 130 לחוק השיפוט הצבאי.
↑  בג"ץ 7195/08 אשרף אבו רחמה ואחרים נ' תא"ל אביחי מנדלבליט הפרקליט הצבאי הראשי ואחרים, ניתן ב־1 ביולי 2009, השופטת אילה פרוקצ'יה.
↑  בג"ץ 4845/17 ראפת אמארה חמדאן נ' היועץ המשפטי לממשלה ואחרים, ניתן ב־28 באוקטובר 2019, השופטים ג'ורג' קרא ועופר גרוסקופף כנגד דעתו החולקת של השופט נעם סולברג.
↑  דנג"ץ 7491/19 יצחק נאור נ' ראפת אמארה חמדאן ואחרים, ניתן ב־27 באפריל 2020
פלדקירכן (מחוז)

| --- | --- |

 מדינה:  אוסטריה אוסטריה
 מדינה:  קרינתיה קרינתיה
 גובה:  544 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  29,937 (1 בינואר 2019)
 קואורדינטות:  46°45′00″N 14°02′13″E﻿ / ﻿46.75°N 14.037°E﻿ / 46.75; 14.037 
 http://www.verwaltung.ktn.gv.at/cgi-bin/evoweb.dll/web/akl/343_DE?, https://www.verwaltung.ktn.gv.at/cgi-bin/evoweb.dll/web/akl/343_DE?
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
פלדקירכן (בגרמנית: Feldkirchen) הוא מחוז במרכז מדינת קרינתיה שבאוסטריה.
במחוז 10 ערים ועיירות:
| --- | --- |
 אוסיאך  אלבק  גלנג  גנזאו  הימלברג:  סנקט אורבן  פלדקירכן אין קרנטן  רייכנאו  שטוירברג  שטיינדורף אם אוסיאכר זה
הרמאגור (מחוז)

| --- | --- |

 מדינה:  אוסטריה אוסטריה
 מדינה:  קרינתיה קרינתיה
 שטח:  808.02 קמ"ר
 גובה:  794 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  18,224 (1 בינואר 2019)
 קואורדינטות:  46°39′43″N 13°10′59″E﻿ / ﻿46.662°N 13.183°E﻿ / 46.662; 13.183 
 אזור זמן:  UTC+1
 http://www.bh-hermagor.at/, https://www.bh-hermagor.at/
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
הרמאגור (בגרמנית: Hermagor) הוא מחוז בדרום-מערב מדינת קרינתיה שבאוסטריה.
במחוז 7 ערים ועיירות:
קרינתיה

קרינתיה (בגרמנית: Kärnten) היא אחת מתשע מדינות אוסטריה הממוקמת בדרום המדינה, וגובלת עם סלובניה ואיטליה. שטח המדינה הוא 9,536 קמ"ר, רובו משתרע על הרי האלפים והוא משופע בכ-200 אגמים שהגדול שבהם הוא אגם ורתר. אוכלוסיית קרינתיה מונה כ-560,000 תושבים נכון לשנת 2009. בירתה היא קלגנפורט והעיר השנייה בחשיבותה היא פילאך (או וילאך). שתי הערים האלו קשורות בקשר כלכלי חזק.
תושבי המדינה הם דוברי גרמנית בניב ייחודי, מלבד המיעוט הסלובני שמונה כ-14,000 נפש ומרוכז בדרום המדינה. עד שנהרג ב-11 באוקטובר 2008, שימש ירג היידר, כמושל קרינתיה. דמותו של היידר הייתה שנויה במחלוקת בעקבות כמה גילויי דעת קסנופוביים שהיו לו והשתייכותו לימין הקיצוני.
לאחר תום מלחמת העולם השנייה הוכללה קרינתיה באזור הכיבוש הבריטי.
מקור שמה של קרינתיה בקרנים, עם קלטי שישב באזור החל במאה ה-5 לפנה"ס. דוכסות העבר של קרינתיה הייתה חלק מהאימפריה הרומית הקדושה עד 1806, כשהתפרקה וקרינתיה הפכה למדינת כתר באימפריה האוסטרו-הונגרית. הגבול הנוכחי של אוסטריה עם סלובניה נקבע במשאל עם ב-10 באוקטובר, 1920.
התעשיות העיקריות בקרינתיה הן תיירות, אלקטרוניקה, הנדסה, ייעור וחקלאות. לתאגידים הרב-לאומיים פיליפס וסימנס AG פעילות רבה במדינה.
חלוקה מינהלית

קרינתיה מחולקת לשמונָה מחוזות ושתי ערי-מחוז:
חלוקה מינהלית > מחוזות

שפיטל אן דר דראוּ
הרמאגור
מחוז פילאך
פלדקירכן
סנקט פייט אן דר גלאן
מחוז קלאגנפורט
פלקרמרקט
וולפסברג
חלוקה מינהלית > ערי מחוז

קלאגנפורט
פילאך
הערות שוליים

↑  אוסטריה חולקה בין 4 המעצמות, הצופה, 27 ביוני 1945
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555090305171  BnF: cb11931117q (data)  GND: 4029175-3  ISNI: 0000 0004 0393 5995  LCCN: n79126996  MusicBrainz: 837417a1-e3fe-412a-a525-2622fd5aafa6  NKC: ge134282  VIAF: 130825241   WorldCat (עם VIAF): 130825241
Osmanthus

| Osmanthus |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: צמחים וסקולריים
סדרה:: צינוראים
משפחה:: זיתיים
סוג:: Osmanthus
שם מדעי
 Osmanthus ‏לוריירו, 1790

Osmanthus (בסינית: 木犀属, פין-יין: Mùxī shǔ) הוא סוג המכיל כ-30 מינים של צמחים בעלי פרחים במשפחת הזיתיים. מרבית המינים מצויים במזרח אסיה (סין, יפן, קוריאה, אינדוצ'ינה, הימלאיה וכו') עם כמה מינים בקווקז, קלדוניה החדשה וסומטרה.
גודלם של Osmanthus נע בין שיחים לעצים קטנים, 2-12 מטרים. העלים נגדיים, ירוקי-עד ופשוטים, עם שוליים שלמים, משוננים או בעלי שיניים גסות. הפרחים מיוצרים באביב, בקיץ או בסתיו, כאשר אורך כל פרח הוא כ-1 ס"מ, לבן, עם עלי כותרת על בסיס צינורי. הפרחים גדלים במצבורים על ענפים דקים לצד העלים, ולחלק מהמינים, (כגון 桂花 - Osmanthus fragrans) ניחוח חזק ובשל כך נשתלים בגינות ציבוריות ופארקים. הפרי קטן (10–15 מ"מ), כחול כהה קשה עור לסגול ובית הגלעין מכיל זרע יחיד.
הערות שוליים

↑  Kew World Checklist of Selected Plant Families
1 2  Flora of China, v 15 p 286, 木犀属 mu xi shu, Osmanthus Loureiro, Fl. Cochinch. 1: 28. 1790.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012574984905171  LCCN: sh2020000290
דיסק גולף

גולף-פריסבי, או בשמו באנגלית: ״disc golf״ (דיסק גולף) הוא משחק שמשחקים עם צלחת פריסבי (צלחת מעופפת).
משחק הדיסק גולף בוחן את יכולת השחקן בזריקת צלחת הפריסבי , ככל שהשחקן זורק את הפריסבי יותר מדויק הוא מרוויח יותר נקודות.
משחק הדיסק גולף, בדומה למשחק הגולף המקורי ( ball golf) בוחן את יכולת הדיוק של השחקן. במשחק הגולף המקורי השחקן נדרש לקלוע כדור לתוך גומה בעזרת מחבט, ובמשחק הדיסק גולף - השחקן קולע את הפריסבי לתוך סל של פריסבי.
סל הפריסבי הוא מתקן מיוחד המיועד לצלחת הפריסבי, המתקן עשוי ממתכת ומורכב משני חלקים , 1. שרשראות מתכת 2. סלסלת מתכת , שנמצאת בתחתיתם, שרשראות המתכת משמשות לעצירת הפריסבי וסופגות את המהירות שלו, ולאחר מכן הפריסבי נופל למטה אל הסל שבתחתית השרשראות.
דיסק גולף דומה למשחק הגולף הקלאסי ומשתמש בערך באותם חוקים ובאותו מינוח. בניגוד לגולף עם כדור, רוב מגרשי הדיסק גולף ממוקמים בגנים ציבוריים ובדרך כלל פתוחים לקהל הרחב. מטרת דיסק הגולף המודרנית מורכבת מסל מתכת עם שרשראות התלויות ממנו והוא הומצא ב 1976.
בדיסק גולף משתמשים בסוגים רבים של צלחות. שמות הצלחות לקוחים מעולם המושגים של הגולף הרגיל. שחקן דיסק גולף לרוב יזרוק את הזריקה הראשונה עם צלחת ה- driver. צלחת ה- driver היא שטוחה, כמעט ללא שוליים, ורוב המשקל שלה מצוי על הטבעת החיצונית. מאפיינים אלו מאפשרים לצלחת לעוף למרחק הרב ביותר, אולם יחסית קשה לדייק איתה. הצלחת שבעזרתה קולעים לסל נקראת putter. צלחת זו מאוד דומה לפריסבי, אולם היא קטנה מהפריסבי ואינה מעוצבת לתפיסה. עם צלחת ה- putter ניתן לדייק באופן הטוב ביותר, אולם ניתן לזרוק אותה למרחק קצר יחסית. הסוג השלישי של צלחות נקרא mid range. צלחות אלו משמשות את השחקן כאשר המרחק הוא גדול מכדי לקלוע ישירות לסל, אבל מספיק קצר, כך שניתן לזרוק צלחת שהיא יותר מדויקת מה- driver.
דיסק גולף לפעמים מכונה "פריסבי גולף", "פולף" או "פרולף" (שילוב של המילים פריסבי וגולף). למרות ששמות אלו מקובלים בחברה, כולם מונחים מוטעים. השם "פריסבי" הוא שם מסחרי של הייצרן "ווהם-או". בקרב קהילת הפריסבי מוסכם שהמונח "פריסבי" מתייחס לצלחת המעוצבת לתפיסה. התניית השם פריסבי לכל סוגי הצלחות היא לא נכונה משתי הסיבות.
דיסק גולף בישראל

בתחילת 2014 נפתח מסלול דיסק גולף בגן לאומי אשכול.
הערות שוליים

↑  דיסק גולף בפארק אשכול - אטרקציה חדשה בנגב, באתר קינדרלנד, 24 במרץ 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012575101105171  GND: 1027028179  LCCN: sh2018003228  NKC: ph1124003 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
וולפסברג (מחוז)

| --- | --- |

 מדינה:  אוסטריה אוסטריה
 מדינה:  קרינתיה קרינתיה
 בירת המחוז:  וולפסברג 
 גובה:  455 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  52,726 (1 בינואר 2019)
 קואורדינטות:  46°50′31″N 14°51′36″E﻿ / ﻿46.842°N 14.86°E﻿ / 46.842; 14.86 
 אזור זמן:  UTC+1
 http://www.wolfsberg.at/, https://www.wolfsberg.at/
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
וולפסברג (בגרמנית: Wolfsberg) הוא מחוז במזרח מדינת קרינתיה שבאוסטריה.
במחוז 9 ערים ועיירות:
| --- | --- |
 באד סנקט לאונרד אים לבנטל  וולפסברג  לפמינד  סנקט אנדרה  סנקט גאורגן אים לבנטל:  סנקט פאול אים לבנטל  פרייטנג  פרנטשך-סנקט גרטראוד  רייכנפלס
קלגנפורט (מחוז)

| --- | --- |

 מדינה:  אוסטריה אוסטריה
 מדינה:  קרינתיה קרינתיה
 גובה:  564 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  59,800 (1 בינואר 2019)
 קואורדינטות:  46°36′32″N 14°14′02″E﻿ / ﻿46.609°N 14.234°E﻿ / 46.609; 14.234 
 http://www.verwaltung.ktn.gv.at/cgi-bin/evoweb.dll/web/akl/361_DE, https://www.verwaltung.ktn.gv.at/cgi-bin/evoweb.dll/web/akl/361_DE
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מחוז קלגנפורט (בגרמנית: Klagenfurt-Land) הוא מחוז בדרום-מזרח מדינת קרינתיה שבאוסטריה.
במחוז 19 ערים ועיירות:
| --- | --- |
 אבנטל  גרפנשטיין  טכלסברג אם ורטר זה  לודמנסדורף  מגדלנסברג  מוסבורג  מריה ורט  מריה זאל  מריה ריין  סנקט מרגרטן אים רוזנטל:  פוגרסדורף  פיישטריץ אים רוזנטל  פרטשך אם ורטרזה  פרלך  קויטשך אם זה  קטמנסדורף  קרומפנדורף  צל  שיפלינג אם ורטרזה
Mother Dairy

| --- | --- |


מסעדה של החברה
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 תקופת הפעילות:  1974–הווה (כ־51 שנים)
 חברות בנות:  Safal  Dhara
 מיקום המטה:  נוידה
 ענפי תעשייה:  חקלאות, מזון
 מוצרים עיקריים:  מוצרי חלב ופירות
 הכנסות:  1.6 מיליארד דולר (2020)
 מנכ"ל:  מאניש בנדליש
 עובדים:  900
  
 www.motherdairy.com
מאדר דיירי (באנגלית: Mother Dairy) היא חברה הודית המייצרת ומשווקת מזון.
החברה היא חטיבה של מועצת החלב הלאומית וממשלת הודו ומחזיקה בנתח שוק משמעותי בתחום ייצור חלב לשתייה, מוצרי חלב ושיווקם.
מלבד מוצרי חלב, החברה משווקת פירות וירקות טריים וקפואים, מיצי פירות, ריבות, מלפפונים חמוצים ועוד.
נכון לשנת 2017, מעסיקה החברה כ-900 עובדים ומספקת כ-2.3 מיליון ליטר חלב ביום באזור דלהי.
מטה החברה הראשי נמצא בעיר נוידה, הודו.
היסטוריה

החברה הוקמה בשנת 1974 על ידי מועצת החלב הלאומית (National Dairy Development Board).
לאחר ההקמה התמקדה החברה בשיווק מוצריה במטרופולין דלהי ולאחר מכן התרחבה לאזורים נוספים בהודו.
בשנת 1988, הקימה החברה בשיתוף עם ממשלת הודו את חברת ספאל (Safal) במטרה לספק פירות וירקות.
בשנת 1995, החלה החברה לייצר גלידות.
בשנת 2014, השיקה החברה כרטיס מועדון בשיתוף סטייט בנק אוף אינדיה (State Bank of India).
בשנת 2021, פתחה החברה מסעדה המבוססת על כל מוצריה.
הערות שוליים

↑  Mother Dairy Wants To Break Bread With You!, Moneycontrol (באנגלית)
↑  Mother Dairy expands packaged sweets portfolio, eyes Rs 100 crore revenue in 2-3 years, Business Today (באנגלית)
↑  History of Mother Dairy | PDF | Dairy | Milk, Scribd (באנגלית)
↑  About Us, www.motherdairy.com
↑  About Safal, www.motherdairy.com
↑  Mother Dairy | IBEF, www.ibef.org (באנגלית)
↑  Our Bureau, SBI launches smartcards for Mother Dairy, @businessline (באנגלית)
↑  Mother Dairy launches 'SBI-Mother Dairy SmartChange Card' for Milk Booths in Delhi, www.indiainfoline.com (באנגלית)
↑  Sangeeta Tanwar, Delhi’s neighbourhood milk booth wants to switch it up with new cafes, Quartz (באנגלית)
תחום פריקות יחידה

בתורת החוגים, תחום פריקות יחידה (באנגלית נקרא בקיצור: UFD, ראשי תיבות של Unique Factorization Domain) הוא תחום שלמות, שבו לכל איבר שונה מאפס שאינו הפיך יש פירוק יחיד לגורמים אי-פריקים, כלומר מתקיים בו משפט אנלוגי למשפט היסודי של האריתמטיקה. כל תחום ראשי הוא תחום פריקות יחידה, אבל ההפך אינו נכון.
תחום אטומי שבו לכל שני פירוקים של אותו איבר לגורמים אי-פריקים יש אותו אורך, נקרא תחום פריקות למחצה (Half-factorial domain); כל תחום פריקות יחידה הוא בפרט תחום פריקות למחצה. קארליץ הראה שחוג שלמים של שדה מספרים הוא תחום פריקות למחצה אם ורק אם חבורת המחלקות שלו בת שני איברים לכל היותר. למשל,  \mathbb {Z} [{\sqrt {-5}}] הוא תחום פריקות למחצה, שאינו תחום פריקות יחידה.
דוגמאות

כל תחום ראשי, ובפרט כל חוג אוקלידי (חוג שיש בו חילוק לפי אלגוריתם אוקלידס) הוא תחום פריקות יחידה.
אם  R הוא תחום פריקות יחידה, אז גם חוג הפולינומים  R[x] הוא תחום פריקות יחידה.
כמסקנה מהדוגמה הקודמת, אם  R הוא תחום פריקות יחידה אזי גם  R[x_{1},...,x_{n}] הוא תחום פריקות יחידה.
חוג של טורי חזקות פורמליים מעל שדה.
כל תחום שלמות רגולרי נתרי הוא תחום פריקות יחידה (Auslander-Buchsbaum, 1959).
פרשת מעצרו ומותו של קא"ב תומר

מצבת קברו של תומר, בחלקה האזרחית בבית העלמין כפר סמיר בחיפה.
פרשת מעצרו ומותו של קא"ב תומר, שהתפרסמה ב-1 ביוני 2021, עוסקת בתומר, קצין בדרגת קא"ב באגף המודיעין בצה"ל, שהואשם בביצוע מעשים שפגעו בביטחון המדינה, מתוך מניעים אישיים. הוא נכלא בחודש ספטמבר 2020, ונמצא מת בתאו בבית הכלא הצבאי נווה צדק כתשעה חודשים לאחר כליאתו. על פרטי חקירת העבירה, האישום כנגד הקצין וחקירת נסיבות מותו הוטלו צווי איסור פרסום.
ראשית חייו

תומר נולד ב-15 באוקטובר 1996 בחיפה, בן לרונית ורון, ולו שתי אחיות. מכיתה א' ועד י"ב למד בבית הספר הריאלי העברי בחיפה והיה ילד מחונן. בשנים 2012–2015 למד באוניברסיטת חיפה במקביל ללימודיו בבית הספר התיכון, וקיבל תואר ראשון במדעי המחשב. עד גיוסו לצה"ל עבד כמפתח תוכנה בחברת הזנק בתל אביב. במרץ 2016 התגייס לאגף המודיעין, ושירת ביחידה טכנולוגית תחילה בדרגת קצין מקצועי אקדמאי (קמ"א), ובהמשך בדרגת קצין מקצועי אקדמאי בכיר (קא"ב). לדברי אביו, "הצבא קיבל לידיו חייל בריא שהתמסר ליחידה, משעות השחר עד מאוחר בלילה, הרבה פעמים עם תוצאות מדהימות".
כתב אישום ומעצר

בחודש ספטמבר 2020 הוגש נגד תומר כתב אישום חמור, והוא נעצר עד תום ההליכים.
לדברי דובר צה"ל, הקצין ביצע באופן מודע מספר פעולות שפגעו קשות בביטחון המדינה, ובחקירתו הודה ברבים מהמעשים שיוחסו לו. עוד העלתה החקירה שהקצין פעל באופן עצמאי, ממניעים אישיים, ולא ממניעים אידאולוגיים, לאומניים או כלכליים. הרמטכ"ל, אביב כוכבי, הבהיר כי אין דמיון בין כליאתו של הקצין לבין פרשת "האסיר X". הוא ציין כי תומר עשה במכוון עבירות חמורות ביותר, והוסיף: "הוא כמעט פגע בסוד גדול ועצרנו את זה בדקה ה-90".
על חקירת הפרשה הוטל צו איסור פרסום, והדיונים בה נערכו בדלתיים סגורות. בסיום החקירה הוגש כתב אישום נגד תומר והוא נכלא. עו"ד בני קוזניץ מונה, באישור צה"ל, לייצג את הקצין. תומר נכלא תחילה בכלא 6, ובהמשך הועבר לבית הכלא הצבאי נווה צדק. בניגוד לאסירים אחרים ששמם נאסר לפרסום, תומר נכלא בשמו, שהה בתא עם כלואים נוספים ולא בתנאי בידוד, והיה בקשר עם משפחתו. במהלך מעצרו התקיים גישור פלילי, שבו ביקשה המדינה לגזור עליו עשר שנות מאסר.
לאחר מעצרו הוקמה ועדה בראשות תא"ל במילואים נועם שער, לבחינת היבטים הנוגעים למיון מועמדים והיבטים נוספים בהם מנגנוני הבקרה ביחידה שבה שירת.