stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טרילוגיית הקורנטו
הערות שוליים

↑  "Shaun of the Dead (2004)". Rotten Tomatoes. Fandango. ארכיון מ-26 באפריל 2007. נבדק ב-18 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Shaun of the Dead (2004)". Metacritic. CBS Interactive. ארכיון מ-9 במאי 2019. נבדק ב-14 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Hot Fuzz (2007)". Rotten Tomatoes. Fandango. ארכיון מ-30 באוגוסט 2017. נבדק ב-14 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Hot Fuzz (2007)". Metacritic. CBS Interactive. ארכיון מ-14 באוקטובר 2017. נבדק ב-14 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The World's End (2013)". Rotten Tomatoes. Fandango. ארכיון מ-19 בינואר 2018. נבדק ב-14 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The World's End (2013)". Metacritic. CBS Interactive. ארכיון מ-19 בינואר 2018. נבדק ב-14 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
| "טרילוגיית הקורנטו" |
| --- | --- | --- |
| מת על המתים (2004) | שוטרים לוהטים (2007) | סוף העולם (2013) |
שחקנים
סיימון פג • ניק פרוסט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 2ae6e011-2bf8-4d9f-ad48-ac9dbbded3b3 
סיימון פג וניק פרוסט בכנס קומיק-קון בסן דייגו, 2013
טרילוגיית מסעי הצלב

| --- | --- |
 הדרך לירושלים  מורשת ארן  אביר הטמפלרים  הממלכה בקצה הדרך 
 מידע כללי
 מאת:  יאן גילו 
 סוגה:  רומן היסטורי 
 
טרילוגיית מסעי הצלב היא סדרה של רומנים היסטוריים שנכתבו על ידי הסופר והעיתונאי השוודי יאן גילו על איחוד שוודיה ומסעי הצלב. הדמות הראשית של הטרילוגיה היא ארן מגנוסון, אביר טמפלרי בדיוני במאה ה-12, שהופך לעד כמו גם זרז לאירועים היסטוריים חשובים רבים הן במולדתו וֵסְטְרָה יֶיטַאלַנְד והן במדינות הצלבניות וממלכת ירושלים.
הטרילוגיה מורכבת מהרומנים הבאים:
הדרך לירושלים, Vägen till Jerusalem (1998)
אביר הטמפלרים, Tempelriddaren (1999)
הממלכה בקצה הדרך, Riket vid vägens slut (2000)
ישנו גם רומן רביעי בשם מורשת ארן (2001), Arvet efter Arn, שמהווה המשך ישיר לטרילוגיה, המתארת את עלייתו של בירגר יארל, שבא לשלוט במהלך היווצרותה של שוודיה והוא מייסדה כביכול של סטוקהולם. ביקום הבדיוני של גילו, בירגר יארל הוא נכדו של ארן מגנוסון.
רעיון ויצירה

בשנת 1995 סיים גילו את סדרת הריגול על המלחמה הקרה אודות קארל המילטון. בשלב זה החל להבחין בעוינות גוברת בתקשורת המערבית, כמו גם ברשת CNN, כלפי העולם הערבי. הוא הגיע למסקנה שארצות הברית ובריטניה מחפשות לכוון לאויב חדש שיחליף את ברית המועצות והקומוניזם, על מנת שהמערב יפריד את העולם לחבר'ה טובים ורעים. הוא החליט לתאר התפתחות פוליטית זו על ידי כתיבה על מלחמת הדת הקודמת בין הנצרות לאסלאם.
למרות שרוב האבירים הצלבניים הגיעו מצרפת, גילו נזקק לגיבור שוודי מכיוון שהוא כותב בעיקר לקהל קוראים שוודי, הוא אפילו הודה שאביר צלבני שוודי פחות מציאותי. עם החלטה זו היה צריך לקבע חלק גדול מהעלילה בשוודיה, אך כאשר החל גילו במחקר ההיסטורי שלו על המאה ה-12 הוא גילה ששוודיה עוד לא נוצרה. בתקופה שנבחרה, המחוזות השונים שהיו אמורים להתאחד לשוודיה עדיין נשלטו על ידי בתי אצולה ועובדות היסטוריות רבות היו מעורפלות ומעורערות. זה הוסיף את יצירתה של שוודיה כנושא מרכזי לטרילוגיה, והוא בחר בתזה ההיסטורית שאזור וֵסְטְרָה יֶיטַאלַנְד היה ערש לידתה של שוודיה, על אף שהיסטורית מזוהה דווקא עם סוויאלנד.
עלילה ראשית

הרומן הראשון מתחיל בשנת 1150 עם לידתו של ארן בממלכת וסטרגוטלנד, אחד המחוזות שלפני יצירת שוודיה. הסיפור עוקב אחר ילדותו וגידולו של ארן ומעורבותו שלאחר מכן בפוליטיקה ובאירועי המחוז, לפני גירושו לארץ הקודש בגיל 17.
הרומן השני עוקב אחר ארן בארץ הקודש, שם הפך לאביר מסדר אבירי היכל שלמה ומשתתף בהגנה על עזה וירושלים מפני כוחותיו של צלאח א-דין. במקביל הרומן עוקב גם אחר ההתפתחות בווסטרגולטלנד, בעיני אהובתו ססיליה.
הרומן השלישי מספר את חזרתו של ארן לווסטרגוטלנד, שם הוא מיישם את למידתו ממסעי הצלב בחברה הביתית שלו ולוקח חלק מכריע בהיווצרותה של שוודיה.
תרגומים

הטרילוגיה תורגמה לשפות רבות: בולגרית, קטלאנית, מנדרינית, קרואטית, צ'כית, דנית, גרמנית, אנגלית, הולנדית, אסטונית, פינית, צרפתית, איטלקית, נורווגית, פולנית, סרבית וספרדית.
עיבודים

הטרילוגיה עובדה לשני סרטי קולנוע שוודים וסדרת טלוויזיה מורחבת, עם גרסה פשוטה של העלילה המקורית מתוך הרומנים. הסרט הראשון ארן: אביר מסדר הטמפלרים יצא לאקרנים לראשונה בשוודיה בדצמבר 2007, ואחריו ארן: הממלכה האבודה באוגוסט 2008.
סדרת טלוויזיה באורך 6 שעות, שודרה לראשונה ברשת TV4 במרץ 2010. העיבוד הוא פרויקט הקולנוע השוודי היקר ביותר אי פעם.
הערות שוליים

↑  Sandra Ballif Straubhaar, "A Birth Certificate for Sweden, Packaged for Postmoderns: Jan Guillou's Templar Trilogy," in The Year's Work in Medievalism 15 (2002), ed. Jesse Swan and Richard Utz.
↑  Guillou, Jan (2003). På jakt efter historien. pp. 90-91 Guillou, Jan (2009). Orders makt och vanmakt. pp. 429-437
↑  Guillou, Jan (2003). På jakt efter historien. pp. 93, 95 Guillou, Jan (2009). Orders makt och vanmakt. pp. 434-435
↑  "Svenska Dagbladet". נבדק ב-20 ביוני 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
יחסי מולדובה–קטר

| יחסי מולדובה–קטר |
| --- | --- |
מולדובה: קטר (מדינה)


מולדובה: קטר
שטח (בקילומטר רבוע)
33,851: 11,586
אוכלוסייה
3,025,120: 3,065,289
תמ"ג (במיליוני דולרים)
16,539: 235,770
תמ"ג לנפש (בדולרים)
5,467: 76,916
משטר
רפובליקה: מונרכיה

יחסי מולדובה–קטר הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת מולדובה לבין מדינת קטר.
היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת מולדובה לבין מדינת קטר הם יחסים דיפלומטיים מלאים. היחסים שבין שתי המדינות כוננו ב-13 ביוני 1997. בפברואר 2000 ביקר בקטר שר החוץ של מולדובה בביקור רשמי ונפגש עם בכירים רמי דרג קטרים שונים.
ב-10 בדצמבר עד 14 בדצמבר 2012 ביקר ראש ממשלת מולדובה ולדימיר פילאט בקטר יחד עם פמלייתו ונפגש עם בכירים קטרים. בין המדינות נחתמו הסכמים רבים בנושאים שונים כגון: תרבות, חינוך, כלכלה, אנרגיה, טכנולוגיה, שירותי אוויר, פוליטיקה, מדע ועוד.
נציגויות דיפלומטיות

קטר מיוצגת במולדובה בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בקישינב, בירת המדינה.
מולדובה מיוצגת בקטר בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בדוחה, בירת המדינה.
יחסי מולדובה–קנדה

| יחסי מולדובה–קנדה |
| --- | --- |
מולדובה: קנדה


מולדובה: קנדה
שטח (בקילומטר רבוע)
33,851: 9,984,670
אוכלוסייה
3,025,120: 39,838,945
תמ"ג (במיליוני דולרים)
16,539: 2,140,086
תמ"ג לנפש (בדולרים)
5,467: 53,718
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

יחסי מולדובה–קנדה הם היחסים הדיפלומטיים בין מולדובה וקנדה.
סקירה כללית

קנדה הכירה בעצמאותה של הרפובליקה של מולדובה ב-25 בדצמבר 1991. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-20 בפברואר 1992. היחסים הבילטרליים חיוביים אך מוגבלים. קנדה ומולדובה חגגו את יום השנה ה-30 ליחסים הבילטרליים ב-20 בפברואר 2022. מולדובה פתחה שגרירות בקנדה בשנת 2013. הקהילה המולדובית בקנדה (כ-15,000) מרוכזת בעיקר במונטריאול ובטורונטו עם קהילות קטנות יותר בקלגרי ובוונקובר. מולדובה שואפת להצטרף לאיחוד האירופי. קנדה מאמינה שהשתלבותה של מולדובה בקהילה האירו-אטלנטית היא האינטרס שלה שכן היא תתרום ישירות לביטחון וליציבות של האזור. כחברות בלה פרנקופוני, קנדה ומולדובה משתפות פעולה בנושאים שונים הנוגעים למנדט של הארגון הבינלאומי. כחלק מתמיכתה בריבונות מולדובה, קנדה הייתה שותפה לחסות מולדובה בהחלטת העצרת הכללית של האו"ם מיוני 2018, הקוראת לנסיגה מוחלטת וללא תנאי של צבא זר משטחה של הרפובליקה של מולדובה. ב-8 באוקטובר 2020, קנדה יישרה קו עם האיחוד האירופי ב-OSCE ואישרה מחדש את התמיכה בהסדר שלום ומקיף של הסכסוך בטרנסניסטריה על בסיס כיבוד השלמות הטריטוריאלית והריבונות של הרפובליקה של מולדובה, ועל ידי הדגשת ההידרדרות של מצב זכויות האדם בטרנסניסטריה.
יחסי סחר

תחומי הסחר וההשקעות הקנדיים במולדובה נותרו צנועים. הסחר הדו-צדדי הסתכם ב-24.7 מיליון דולר בשנת 2021. באותה שנה הסתכם יצוא הסחורה של קנדה ב-3.2 מיליון דולר והורכב ברובו מכלי רכב וציוד, בעלי חיים ומוצרים מהחי וכן מוצרים כימיים בעוד שהיבוא הסתכם ב-21.5 מיליון דולר והורכב ברובו ממוצרי טקסטיל, מוצרי מזון וביגוד. הסכם קנדה-מולדובה לקידום והגנה על השקעות זרות (FIPA) נחתם ביוני 2018. ה-FIPA כלל הצהרה משותפת המכירה בחשיבותם של סחר והשקעות. קנדה ומולדובה החלו במשא ומתן לקראת FIPA ביוני 2013.
נציגויות דיפלומטיות

מולדובה מחזיקה בקנדה שגרירות באוטווה.
קנדה מיוצגת במולדובה באמצעות שגרירותה בבוקרשט, רומניה.
יחסי מולדובה–צרפת

| יחסי מולדובה–צרפת |
| --- | --- |
מולדובה: צרפת


מולדובה: צרפת
שטח (בקילומטר רבוע)
33,851: 643,801
אוכלוסייה
3,025,120: 66,574,294
תמ"ג (במיליוני דולרים)
16,539: 3,030,904
תמ"ג לנפש (בדולרים)
5,467: 45,527
משטר
רפובליקה: רפובליקה נשיאותית למחצה דמוקרטיה פרלמנטרית למחצה

יחסי מולדובה–צרפת מתייחסים ליחסים הנוכחיים וההיסטוריים בין רפובליקת מולדובה לרפובליקה הצרפתית.
היסטוריה

היחסים בין המדינות כוננו בשנת 1992, לאחר נפילת ברית המועצות. שתי המדינות חברות בארגון לה פרנקופוני, ויותר ממחצית התלמידים במולדובה לומדים צרפתית.
יחסים כלכליים

צרפת היא הלקוח העשירי של מולדובה ואחת מעשרת הספקים המובילים שלה. הסחר בין שתי המדינות עדיין צנוע: קצת יותר ממאה מיליון אירו בשנת 2018. צרפת קונה בעיקר מוצרי חקלאות וטקסטיל ממולדובה ומוכרת ציוד חקלאי, מכונות (כולל מכוניות) וכימיקלים למולדובה. קיימות הזדמנויות לפיתוח סחר הן בתחומי החקלאות ואוכל המזון והן בענפי התעשייה והשירותים.
צרפת מדורגת במקום החמישי בקרב מדינות המשקיעים הזרות במולדובה, והיא מספקת יותר מ-4,000 משרות ישירות. בשמונת החודשים הראשונים של 2018, היצוא הצרפתי למולדובה גדל ב-27% ואילו היצוא המולדובי לצרפת גדל ב-15%. חברות צרפתיות גדולות כמו אורנג', לפארג', פנטלוג, לקטאליס וכו' הם בין השחקנים הכלכליים העיקריים במדינה ותורמים לצמיחתה. השקעות צרפתיות אחרות צפויות אם המדינה תמשיך בדרכה לעבר שלטון החוק, אימוץ תקנים אירופיים ושיפור האקלים העסקי.
נציגויות דיפלומטיות

צרפת מחזיקה במולדובה שגרירות בקישינב בלבד. מאידך, מולדובה מחזיקה בצרפת שגרירות בפריז ו-2 קונסוליות בסנט אטיין וטולוז.
יורם רומם

| --- | --- |
רומם בספטמבר 2016
רומם בספטמבר 2016
 לידה:  8 ביולי 1950 (בן 74) חיפה
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  .B.Sc מדעי המחשב, טכניון  .Ph.D - פילוסופיה של המדע, אוניברסיטת בר–אילן
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל ( חיל האוויר הישראלי)
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 נווט קרב פנטום   מפקד יחידה 180 (מערכות המידע של חיל האוויר)
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים
 עיטורים
   צל"ש הרמטכ"ל
 תפקידים אזרחיים
 מייסד ויו"ר חברת HealthWatch  מנכ"ל חברת סאפיינס טכנולוגיות  מנכ"ל חברת ESI  מייסד משותף ודירקטור חברת פנגו  יו"ר חברת "Profitect"
 
פרס חיל האוויר
יורם רומם (הבר) (נולד ב-8 ביולי 1950) הוא איש עסקים, יזם ואיש היי-טק, נווט קרב לשעבר בחיל האוויר הישראלי, בעל צל"ש הרמטכ"ל, מפקד יחידה 180 בחיל האוויר, ד"ר לפילוסופיה של המדע. כיהן בתפקידים בכירים בתחום ההיי-טק כמנכ"ל, כיו"ר וכיזם של מספר חברות בשוק הישראלי והבינלאומי.
ביוגרפיה

נולד ב-1950 בחיפה והוא הבכור משני בניהם של פנחס ורחל הבר. למד בתיכון עירוני ה' במגמה הריאלית. היה מדריך בתנועת הצופים בשבט כרמל ושחקן כדורסל בקבוצת מכבי הר-הכרמל.
ביוגרפיה > שירות בצה"ל

שירת בצה"ל במשך כ-23 שנים. התגייס לקורס טיס בחיל האוויר ב-1968, סיים בהצלחה כנווט קרב במרץ 1970 והיה בין הנווטים הראשונים שנשלחו הישר מסוף הקורס להסבה למטוס הפנטום (קורס הסבה מס' 3 שנערך בטייסת 69 בבסיס רמת דוד). הוצב בבסיס חצור בטייסת 201 ("האחת") של מטוסי פנטום, שהיו המטוסים המתקדמים ביותר של חיל האוויר באותה תקופה. כנווט צעיר השתתף במלחמת ההתשה שהייתה אז בעיצומה. ב-3 באוגוסט 1970 יצאו שני זוגות פנטומים מטייסת 201 לתקוף מחפורות טילים במצרים במסגרת מבצע "שיער 265". מטוסו של רומם נפגע מפיצוץ טיל SA-3 וכן נפצע הטייס רענן נאמן. על אף הפגיעה הקשה במטוס וידו המרוסקת של הטייס, הטיס רומם את המטוס לבסיס רפידים, שם הצליחו נאמן ורומם להנחית את המטוס יחד כשהם מפעילים חלק מהמערכות הפגועות באופן ידני מתא הנווט. בעקבות פעולה זאת זכה רומם בצל"ש הרמטכ"ל על ”תושיה, קור רוח ודבקות במשימה”.
ב-13 ביוני 1972 היה הנווט המוביל (עם הטייס איתן פלד) בקרב אוויר מצפון לפורט סעיד במצרים. בקרב הופלו שני מטוסי מיג-21, האחד על ידי הצוות המוביל והשני על ידי מספר 2 (הצוות עדי בניה - יוסי לב ארי).
לאחר שחרורו מצה"ל בקיץ 1973, התעתד ללמוד מדעי המחשב בטכניון, אך עם פרוץ מלחמת יום הכיפורים, בעת שהיה בטיול בלונדון, חזר להשתתף כנווט מוביל בטייסת הפנטום 201. הטייסת השתתפה בתקיפות שדות תעופה וסוללות טילים, בקרבות אוויר ובסיוע לכוחות הקרקע, וספגה אבדות רבות במהלך המלחמה. רומם השתתף בקרבות בסוריה ובמצרים, כולל מבצע תקיפת הטילים במצרים ב-18 באוקטובר 1973 (מבצע מפצח 22), שהביא למפנה בסיוע חיל האוויר לצליחת התעלה. במבצע זה הוביל תקיפה עם הטייס רון חולדאי. מטוסם נפגע מטיל, אך הצוות הצליח לנחות בשלום בבסיס רפידים. רומם השתתף גם בתקיפת מתקני הדלק בצפון סוריה ב-23 באוקטובר 1973, יומה ה-18 של מלחמת יום הכיפורים. בתקיפה נפגעו קשה מאגרי הדלק בצפון סוריה ומתקני הזיקוק. הרביעייה ליירוט, אותה הוביל רומם (יחד עם רון חולדאי), הפילה ארבעה מטוסי מיג 21 סוריים בקרב זה.
לאחר המלחמה חזר לחיל האוויר. נשלח מטעמו ללימודי מדעי המחשב בטכניון והשלים את המסלול הארבע שנתי במשך שלוש שנים ב-1977, וב"הצטיינות ראויה לשבח".
עם שובו לצבא הוצב ביחידת ממד"ס (מערכות מבצעיות הנדסיות) של חיל האוויר. שנתיים אחר כך מונה להיות אחראי לפיתוח מערכת מבצעית משובצת מחשב בארצות הברית. כשחזר לישראל ניהל פרויקטים שונים והתקדם לתפקידים בכירים במערך המחשוב של חיל האוויר, עד אשר מונה, בתפקידו האחרון, למפקד יחידת המחשב 180 של חיל האוויר בדרגת אלוף-משנה (1988–1991). אחד הפרויקטים שהוביל בתקופה זו זיכה אותו ואת הצוות שלו בפרס השנתי של איל"א (איגוד ישראלי לעיבוד אינפורמציה) ובפרס מפקד חיל האוויר על פיתוח מערכת מתקדמת (1988). הפרויקט שפותח היה "מערכת מומחה" (Expert System) הראשונה בארץ שנכנסה לתפעול מבצעי בחיל האוויר, היוותה פריצת דרך בתחום. המערכת מיכנה את תוכנית האימונים הכוללת של כל הטייסות, והכניסה שיטה מתקדמת, מבוססת מחשב, לתכנון תוכנית האימונים.
ביוגרפיה > לאחר שחרורו מצה"ל

לאחר שחרורו מצה"ל בשנת 1991, שימש רומם במגוון תפקידי ניהול בכירים:
מנכ"ל חברת סאפיינס טכנולוגיות, שנים 1991–1993. במסגרת זאת היה בצוות שהוביל את החברה להנפקה בנאסד"ק.
יו"ר מספר חברות היי-טק מקבוצת פורמולה מערכות (1993–1995).
בשנים 1995–2003: מנכ"ל חברת ESI שנרכשה על ידי קבוצת פורמולה מערכות. בהובלתו של רומם דורגה ESI על ידי חברת גרטנר בין המובילות בעולם בתחום מערכות המומחה.
החל משנת 2004, במסגרת חברה שהקים יחד עם שותפו עמוס שטנר, היה שותף לייסוד והובלה של מספר חברות וכן ניהל גיוסי השקעות של מיליוני דולרים שהתקבלו מקרנות הון סיכון שונות, מחברות בינלאומיות וממשקיעים פרטיים:
אחד מהיזמים של חברת "פנגו" לתשלום על חניה וחבר דירקטוריון בה.
יו"ר חברת "OmniVee" שפיתחה פלטפורמה לשילוב תמונות וידאו ממצלמות מרוחקות לצורכי אבטחה. רומם הוביל את תהליך רכישת החברה על ידי חברת DVTEL Inc האמריקנית.
יו"ר של חברת "Profitect", שפיתחה תוכנה המיועדת לרשתות קמעונות שמטרתה היא הגדלת רווחיהן על ידי מניעת אובדני מלאי – רומם ניהל גיוסי השקעות של מיליוני דולרים שהתקבלו מקרנות הון סיכון שונות (2006–2009).
יזם והקים, יחד עם שותפו עמוס שטנר, את חברת HealthWatch ומשמש כיו"ר מועצת המנהלים שלה (2010–2022). החברה היא חלוצה עולמית בניטור והתרעה מפני בעיות רפואיות על ידי בגדים (Smart Textile). הצילה בניסוייה לפחות בן אדם אחד ממוות על ידי התרעה מפני התקף לב.
קיבל אישורים לפטנטים בעולם עבור המצאת מערכת לניטור בריאותי ללא שינוי אורח החיים (2012–2018)
רומם סיים בהצטיינות ראויה לשבח (summa cum laude) תואר ראשון במדעי המחשב בטכניון. ביוני 2009 קיבל תואר דוקטור בפילוסופיה של המדע באוניברסיטת בר-אילן. העבודה, אותה הנחו פרופ' מנחם פיש ופרופ' ניב אחיטוב, בחנה את תחום מערכות המומחה (Expert Systems) ממספר היבטים: היסטורי, טכנולוגי, חברתי ופילוסופי, תוך ניסיון לנתח את ההתפתחות בעבר ולצפות את הכיוונים העתידיים.
הוא פרסם מספר מאמרים בתחום מערכות המומחה.
היה חבר בוועדה המייעצת של הפקולטה למדעי המחשב בטכניון.
שימש בהתנדבות כמנהל פרויקט קידום צעירים מהמגזר הערבי להשתתפות בעולם ההיי-טק הישראלי במסגרת Global Entrepreneurship Network (GEN).
נשוי לאסתי ולהם בן ובת. אחיו של רומם הוא הד"ר עודד הבר, פיזיקאי במכון ויצמן, אשר זכה ב-2011 בפרס מקסין סינגר לעמיתים מצטיינים.
ספרו

אני לוקח (אוטוביוגרפיה), הוצאת כנרת זמורה-דביר, אוגוסט 2021
הערות שוליים

↑  אלי אנציקובסקי, ‏עיטור המופת לסגן רענן נאמן ולסג"מ יורם רומם, באתר "מרקיע שחקים"
↑  סג"מ יורם רומם, באתר הגבורה
↑  דני שלום, רוח רפאים מעל קהיר, חיל האויר הישראלי במלחמת ההתשה, כרך ב', הוצאת באויר פרסומי תעופה וחלל, עמ' 1086–1104
↑  מירב הלפרין ואהרון לפידות, חליפת לחץ - דפים בספר הטיסות של חיל האוויר, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2000, עמ' 117–122
1 2  אבירם ברקאי, בשם שמים - טייסת "האחת" במלחמת יום הכיפורים, אור יהודה: כנרת, זמורה-ביתן - מוציאים לאור, 1973, עמ' 45, 277
↑  אלי אנציקובסקי, ‏הפלת 2 מיגים מצריים 13.6.72, באתר "מרקיע שחקים"
↑  יורם רומם, אני לוקח, כנרת זמורה-ביתן דביר, 2021, עמ' 311-305, מסת"ב 978-965-574-245-9
↑  עודד חרמוני, הסטארט-אפ אומניווי שהוקם לפני שנתיים באופקים חותם על עסקה ראשונה, באתר הארץ, 7 בפברואר 2005
↑  איתמר אייכנר, גאווה ישראלית: הגופייה שתתריע על התקפי לב, באתר ynet, 16 בספטמבר 2019
↑  גלי וינרב, ‏חברה סינית תשקיע 20 מ' ד' בחולצה שמנטרת התקפי לב, באתר גלובס, 2 בינואר 2017
↑  Patents by Inventor Yoram Romem, Justia Patents, ‏20/02/2018
↑  יורם רומם, Darwin, Culture and Expert Systems, ResearchGate, ‏ינואר 2010
↑  יורם רומם, The social construction of Expert Systems, ResearchGate, ‏ינואר 2007
↑  דודי פטימר, ‏אל"מ במיל' יורם רומם חוזר בספר חדש לחוויות המטלטלות משירותו, באתר מעריב אונליין, 9 בספטמבר 2021
↑  אפרים ב"ק, ‏מה ניתן לקחת מספרו החדש של יורם רומם? - ביקורת ספרים, באתר "סרוגים", 24 בספטמבר 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 98521531   WorldCat (עם VIAF): 98521531
יחסי אזרבייג'ן–איסלנד

| יחסי אזרבייג'ן–איסלנד |
| --- | --- |
אזרבייג'ן: איסלנד


אזרבייג'ן: איסלנד
שטח (בקילומטר רבוע)
86,600: 103,000
אוכלוסייה
10,351,953: 394,617
תמ"ג (במיליוני דולרים)
72,356: 31,020
תמ"ג לנפש (בדולרים)
6,990: 78,608
משטר
רפובליקה

יחסי אזרבייג'ן–איסלנד הם היחסים הדו-צדדיים הנוכחיים בין הרפובליקה של אזרבייג'ן ואיסלנד.
יחסים דיפלומטיים

איסלנד הכירה בעצמאותה של אזרבייג'ן ב-19 בינואר 1992. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו ב-27 בפברואר 1998. בשנת 2020 הסתכם המסחר בין המדינות ב-4.187 מיליון דולר.
נציגויות דיפלומטיות

אזרבייג'ן מיוצגת באיסלנד באמצעות שגרירותה בלונדון, הממלכה המאוחדת.
איסלנד מיוצגת באזרבייג'ן באמצעות שגרירותה במוסקבה, רוסיה.
יוסי הדר

ערך זה עוסק בעיתונאי ומוזיקאי. אם התכוונתם לפסיכיאטר ומחזאי, ראו .
| --- | --- |

יוסי הדר
 לידה:  6 בספטמבר 1965 (בן 59) 
 מדינה:  ישראל ישראל
 
יוסי הדר (נולד ב-6 בספטמבר 1965) הוא עיתונאי ושדר רדיו. הגיש יומני חדשות ותוכניות אקטואליה ברשת ב' של קול ישראל, ובהן "הכל דיבורים" ו"היום הזה" - יומן הערב של רשת ב'. שימש גם כמזכיר מערכת החדשות של הרשת.
הדר עורך ומגיש כיום את יומן הצהריים של רדיו 90FM, ומגיש את "15 דקות" - פודקאסט האקטואליה של "ישראל היום".
הדר הוא גם זמר ויוצר, וב-2016 יצא לאור האלבום "להאט את צעדינו".
ביוגרפיה

הדר שירת בצבא בלהקת פיקוד צפון שם שימש זמר ושחקן. הוא החל את עבודתו בקול ישראל בשנת 1995 במחלקת הקריינים, והגיש תוכניות ברשתות השונות, קול המוסיקה, רשת א' ורשת ג'. ברשת ג' הגיש את התוכניות "הדר ישראלי" ו"קלסיקה ישראלית".
בשנת 2005 עבר לחטיבת החדשות ברשת ב' של קול ישראל, ומונה לכתב לענייני חינוך. הוא פרסם ידיעות בלעדיות רבות ובהן הדיווח על הכנסת לימודי הנכבה לספרי הלימוד, פרסום שזכה להדים רבים. הוא ליווה גם את המשברים הגדולים במערכת החינוך ובהם שביתת הסטודנטים הגדולה ב-2007 ושביתת ארגון המורים העל יסודיים שפרצה באותה שנה.
ב-2009 מונה לכתב הארצי לענייני משפט וסיקר את מערכת המשפט ובכלל זה את בית המשפט העליון ומשרד המשפטים. הוא הגיש יומני חדשות רבים ונמנה עם המגישים הבכירים ברשת ב'. זכה בפרס מנכ"ל רשות השידור ע"ש אילן רועה.
ב-2018 הקים את "רדיו ארץ" - תחנת רדיו אינטרנטית שבה שידרו יוצאי רשות השידור ועיתונאים מכלי תקשורת נוספים. הדר שימש כמנכ"ל התחנה.
כיום עורך ומגיש הדר את יומן הצהריים של רדיו 90FM, ואת "15 דקות" - פודקאסט האקטואליה של "ישראל היום".
הדר עוסק גם במוזיקה, מקליט ומופיע. ב-2016 יצא לאור אלבום הבכורה שלו "להאט את צעדינו" שזכה לקבלת פנים חמה בתחנות הרדיו ובכלי התקשורת. הדר הלחין את כל שירי האלבום לטקסטים שלו ולשירים של לאה גולדברג ויונה וולך. את האלבום עיבד והפיק מוזיקלית המוזיקאי ירון בכר.
הערות שוליים

↑  דוד ורטהיים‏, "בלי איסורים, החרמות ושיטת הפלייליסט"; הרדיו החדש של פליטי רשות השידור, באתר וואלה, 4 בדצמבר 2017
↑  "15 דקות" - פודקאסט האקטואליה של "ישראל היום" בספוטיפיי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012579275505171
יחסי אזרבייג'ן–אינדונזיה

| יחסי אזרבייג'ן–אינדונזיה |
| --- | --- |
אזרבייג'ן: אינדונזיה


אזרבייג'ן: אינדונזיה
שטח (בקילומטר רבוע)
86,600: 1,904,569
אוכלוסייה
10,351,953: 284,049,195
תמ"ג (במיליוני דולרים)
72,356: 1,371,171
תמ"ג לנפש (בדולרים)
6,990: 4,827
משטר
רפובליקה: דמוקרטיה נשיאותית

נשיא אזרבייג'ן אילהם אלייב (במרכז מימין) נפגש בבאקו עם משלחת אינדונזית בראשותו של שר האנגריה והמחצבים המינרליים של אינדונזיה סודירמן סעיד (אנ')‏, 2015
יחסי אזרבייג'ן–אינדונזיה הם היחסים הדיפלומטיים שבין הרפובליקה של אזרבייג'ן לבין רפובליקת אינדונזיה.
היסטוריה

לאחר פירוק ברית המועצות, אינדונזיה הכירה מיד באזרבייג'ן ב-28 בדצמבר 1991. כמעט שנה לאחר מכן, ב-24 בספטמבר 1992, המדינות כוננו את היחסים הדיפלומטיים ביניהן. השגרירות האזרבייג'נית באינדונזיה הוקמה ב-12 בפברואר 2006. ב-2 בדצמבר 2010, נפתחה השגרירות האינדונזית באזרבייג'ן.
יחסים כלכליים

בשנת 2016, היקף הסחר בין אזרבייג'ן לאינדונזיה הסתכם ב-501.1 מיליון דולר אמריקאי כאשר אינדונזיה ייצאה סחורה בשווי 54.1 מיליון דולר אמריקאי ואזרבייג'ן ייצאה סחורה בשווי 447 מיליון דולר אמריקאי.[דרושה הבהרה] אזרבייג'ן מייצאת לאינדונזיה לרוב נפט גולמי ואינדונזיה מייצאת לאזרבייג'ן שמן דקלים, חמאת קקאו, בטריות חשמליות, בגדים לגברים, ערכות קפה ותה ועוד.
ייצוג

אזרבייג'ן מיוצגת באינדונזיה על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בג'קרטה, בירת אינדונזיה.
אינדונזיה מיוצגת באזרבייג'ן על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בבאקו, בירת אזרבייג'ן.
יואניס פאפאפטרו

| --- | --- |

 לידה:  30 במרץ 1994 (בן 30) פטרס, יוון 
 עמדה:  סמול פורוורד 
 גובה:  2.06 מטרים
 מכללה:  אוניברסיטת טקסס באוסטין (2012–2013)
 דראפט:  לא נבחר, 2014
 קבוצות כשחקן
 2013–2018 2018–2022 2022–2023 2023–:  אולימפיאקוס פנאתינאיקוס פרטיזן בלגרד פנאתינאיקוס
 הישגים כשחקן
 יורוליג (2024)  הליגה האדריאטית (2023)  5 אליפויות יוון (2015, 2016, 2019–2021)  2 גביעי יוון (2019, 2021)  הסופר קאפ היווני (2021)  MVP של הליגה היוונית (2021)  MVP של הגביע היווני (2021)  2 בחירות לחמישיית העונה בליגה היוונית (2019, 2021)  השחקן הצעיר המצטיין בליגה היוונית (2016)
 
יואניס פאפאפטרו (ביוונית: Ιωάννης Παπαπέτρου) הוא כדורסלן יווני המשחק בעמדת הסמול פורוורד בפנאתינאיקוס מליגת העל היוונית בכדורסל והיורוליג.
קריירה מוקדמת

פאפאפטרו החל את קריירת הכדורסל שלו בקבוצות הנוער של מועדון איליסיאקוס באתונה. הוא שיחק במשך 5 עונות בתחרויות הנוער במדי איליסיאקוס, ולאחר מכן בילה את שתי שנותיו האחרונות בתיכון באקדמיית פלורידה אייר במלבורן, פלורידה, ארצות הברית.
קריירת מכללות

בשנת 2012 הצטרף פאפאפטרו לקבוצת כדורסל המכללות של אוניברסיטת טקסס באוסטין, במדיה שיחק במשך עונה אחת והעמיד ממוצעים של 8.3 נקודות, 4.4 ריבאונדים ו-1.2 אסיסטים  ב-24.3 דקות למשחק.
קריירה מקצועית > אולימפיאקוס

פאפאפטרו החל את הקריירה המקצועית שלו באולימפיאקוס מליגת העל היוונית בכדורסל לאחר שבאוגוסט 2013 חתם על החוזה המקצועני הראשון שלו ל-5 שנים, שכלל אופציית רכישה מה-NBA לאחר העונה השלישית של החוזה. הוא זכה במדי הקבוצה בשתי אליפויות רצופות, ב-2015 ו-2016, כשבאחרונה נבחר לשחקן הצעיר המצטיין של הליגה.
קריירה מקצועית > פנאתינאיקוס

ב-8 ביולי 2018 דחה פאפאטרו את הצעת חידוש החוזה של אולימפיאקוס והפך לשחקן חופשי. יומיים לאחר מכן חתם ביריבתה המושבעת של אולימפיאקוס, פנאתינאיקוס, לשלוש שנים. ב-17 בפברואר 2019 זכה בתואר הראשון שלו במדי הירוקים לאחר ניצחון על פאוק סלוניקי בגמר הגביע היווני בכדורסל 2019. ארבעה חודשים לאחר מכן, זכה פאפאפטרו עם קבוצתו באליפות יוון לאחר ניצחון על פרומיתאס פטרס בגמר.
לפני עונת 2020/21 הפך פאפאטרו לקפטן הקבוצה לאחר עזיבתו של ניק קלאת'ס. הוא העמיד ממוצעים של 12.1 נקודות ו-4.1 ריבאונדים למשחק, וב-11 ביולי 2021 האריך רשמית את חוזהו במועדון לשנתיים נוספות.
קריירה מקצועית > פרטיזן בלגרד

ב-19 ביולי 2022 חתם פאפאפטרו בפרטיזן בלגרד מליגת העל הסרבית בכדורסל, הליגה האדריאטית והיורוליג. בעונתו היחידה בקבוצה, עונת 2022/2023, זכה עם הקבוצה באליפות הליגה האדריאטית.
קריירה מקצועית > חזרה לפנאתינאיקוס

ב-12 ביולי 2023 חזר פאפאפטרו לפנאתינאיקוס, וחתם לשנתיים במעצמה היוונית. ב-26 ביולי 2024 זכה עימה באליפות היורוליג לאחר ניצחון בגמר 95–80 על ריאל מדריד.
קריירה בינלאומית > נבחרות יוון הצעירות

כחבר בנבחרות הנוער של יוון שיחק פאפאפטרו באליפות אירופה בכדורסל עד גיל 16 ב-2009 ו-2010, אז העמיד ממוצעים של 11.4 נקודות, 4.6 ריבאונדים ו-2.3 אסיסטים ב-32.1 דקות למשחק. הוא שיחק גם באליפות אירופה לנבחרות עתודה 2013 במדי נבחרת יוון בכדורסל עד גיל 20, והעמיד ממוצעים של 15.9 נקודות, 5.3 ריבאונדים ו-1.6 אסיסטים ב-33.0 דקות למשחק.
קריירה בינלאומית > נבחרת יוון הבוגרת

פאפאפטרו חבר בנבחרת יוון הבוגרת. הוא זומן לראשונה לסגל יוון לטורניר הקדם אולימפי בטורינו 2016. הוא שיחק גם ביורובאסקט 2017, גביע העולם בכדורסל 2019, יורובאסקט 2022 וגביע העולם בכדורסל 2023.
חיים אישיים

אביו של פאפאפטרו, ארגיריס, היה גם הוא כדורסלן מקצועי, ששיחק עשור במדי פנאתינאיקוס ונבחרת יוון בכדורסל. אימו אנסטסיה שיחקה כדורגל. גם אחיו הגדול גאורגיוס הוא כדורסלן מקצועי.