נזקי שכנים
הערות שוליים

↑  הרב שלמה לוי, נזקי שכנים, תורת הר עציון.
↑  פרופ' זאב לב "נזקי שכנים בבית משותף", תחומין יא תש"ן, 378-369, 73, 74; הרב יאיר וסרטיל "יסודות דיני נזקי שכנים" אתר ישיבה (תשע"ו).
↑  הרב משה פאלוך "חצר השותפים – יחיד, קהילה והקניין האישי. עיון בספרות התנאים" תזה, בר-אילן, תשעא. בעמ' 81.
↑  אנציקלופדיה תלמודית כרך י, הרחקת נזיקין, עמ' תרכח.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף כ"ב, עמוד ב'
↑  בבלי, בבא מציעא קיז, ע"א.
↑  ראה המאירי, בבא מציעא שם: "אבל אם הייתה התקרה חשובה עד שאין המים יורדים מיד, אלא נבלעין ולאחר שעה מיטפטפין ויורדים ומנטפין, על התחתון לתקן ולהרחיק עצמו מן הנזק."
↑  רמב"ם, הלכות שכנים, י, ו: "בעל העלייה שהיה שופך מים והן יורדין על חדר למטה - אם הייתה שם מעזיבה, שהמים כלים בה בעת שפיכה אחר שיפסיק עליון מלשפוך יתבלע המים וירדו וינטפו על התחתון, צריך התחתון לתקן ולהרחיק מן עצמו הנזק; ואם אין שם מעזיבה, אלא כשישפוך ירדו המים מיד, הרי זה כמזיק בחציו, והעליון מתקן, או ימנע מלשפוך וכל כיוצא בזה."
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן קנ"ה, סעיף ד'. ראה עוד פרופ' זאב לב "נזקי שכנים בבית משותף", תחומין יא תש"ן, 378-369.
↑  תשובות הרא"ש, כלל קח, י. ראה, בדומה, שו"ת הריב"ש, סימן תקיז; חזון איש, בבא בתרא יד, יג.
↑  כך עולה מדברי הראבי"ה המובאים במרדכי (ב"מ, פ"י), בבואו להסביר את דברי הרמ"א בחושן משפט, סימן קנה, סעיף ד. ועל-פי זה פסק החזו"א, ב"ב, יד, ; פרופ' זאב לב "נזקי שכנים בבית משותף", תחומין יא תש"ן, 378-369, 73.
1 2 3 4  הרב מרדכי רלב"ג "נזקי שכנים: רעש, היזק ראיה, ורטיבות" תחומין כג תשס"ג, 442-434.
↑  רמ"א, שולחן ערוך, חושן משפט, סימן קנ"ה, סעיף ד'.
↑  חזון איש, בבא בתרא יד, יד.
↑  שו"ע, חו"מ, קנה, לג; טור, חו"מ, קנה, סעיף מט בשם הראב"ד.
↑  שו"ע, חו"מ, קנה, לג; טור, חו"מ, קנה, סעיף נ בשם העיטור. מדברי בעל העיטור, וכן מסיכום דבריו על ידי הרא"ש, עולה שבמקרים שקיימת סבירות שהנזק יקרה, אזי אפילו הרחיק כשיעור שקבעו חכמים, מכל מקום חייב לשלם ככל בעל ממון שממונו הזיק.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר קנין, הלכות שכנים, פרק י"א, הלכה ג'. מדברי הרמב"ם משמע שחיוב התשלומין חל רק "אם הזיק בעת הנדנוד", ולכן לא ברור אם יחול חיוב תשלומים בכל המקרים שיש בהם חיוב הרחקה.
↑  הרמב"ן חילק בין נזקים עקיפים שונים – בחלקם חייב ובחלקם פטור, לדעת מהרש"ל שיעורי ההרחקה אינם קבועים, ותלויים בדרכי השימוש, ונתיבות-המשפט,תולה את חיוב התשלומין בכך שהמזיק היה צריך לבטל את שימושו בחצרו. להרחבה ראו פרופ' זאב לב "נזקי שכנים בבית משותף", תחומין יא תש"ן, 378-369, 76.
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן קנה, סעיף לג.
↑  כך לפי מאמרו של הרב מרדכי רלב"ג "נזקי שכנים: רעש, היזק ראיה, ורטיבות" תחומין כג תשס"ג, 442-434.
↑  הרב חיים סבתו "הלכות שכנים/היזק ראיה", מעליות ד, מעלה אדומים, תשמג, עמ' 10-4.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף כ"ג, עמוד א'.
↑  משנה בבא בתרא ב, ג.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר קנין, הלכות שכנים, פרק ו', הלכה י"ב.
↑  נתיבות-המשפט (קנו,א) מבאר את ההבחנה בין שני סוגי הרעשים: "דווקא בנכנסים ויוצאים, שבכל יום ויום איכא נכנסים ויוצאים אחרים (רעש משתנה), לא מהני חזקה נגדם, דדמי לקוטרא שיכול לומר סבור הייתי שאני יכול לקבל ועכשיו איני יכול לקבל. משא"כ קול הפטיש (רעש קבוע) - אחד הוא - מהני חזקה."
↑  חידושי רמב"ן, ב"ב, כ, ב; רשב"א, ב"ב, כ, ב ד"ה חנות שבחצר
↑  תוספות, מסכת בבא בתרא, דף כ"א, עמוד א', ד"ה גרדי.
↑  כך מתפרשת שיטת התוס' בסמ"ע, קנו, י.
↑  מאירי, בית הבחירה, ב"ב, כא, א. ד"ה אחד מבני חצר.
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן קנ"ו, סעיף ב'.
↑  חזון איש, בבא בתרא, יג, יא.
↑  משנה, מסכת בבא בתרא, פרק א', משנה א'.
1 2  הרב יועזר אריאל, הרב בניהו ברונר, הרב אורי סדן, מחלוקות בין שכנים, ארץ חמדה גזית 72113, אתר דין תורה. https://www.dintora.org/article/348
↑  חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965.
↑  הרב יועזר אריאל, הרב בניהו ברונר, הרב אורי סדן, מחלוקות בין שכנים, ארץ חמדה גזית 72113, אתר דין תורה.https://www.dintora.org/article/348
↑  משנה תורה לרמב"ם, הלכות מכירה, פרק כו, הלכות ז-ח.
↑  בג"ץ 182/75 בטון מוכן "תדיר" בע"מ נ' ראש עירית פתח-תקוה, פ"ד ל(1) 314,312,311, מתוך נחום רקובר, המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל 545 (כרכים א-ב, 1989).
↑  ע"א 302/67 מפ"י בע"מ ואח' נ' משק אשכנזי ושות', פ"ד כב(1), 211, 218-220. מתוך נחום רקובר, שם 550 (כרכים א-ב, 1989).