stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיעון

טיעון (בלועזית: אַרְגּוּמֵנְט) הוא רצף של הנחות ומסקנה שבו נעשה ניסיון לביסוס אמיתותה של טענה אחת (המסקנה) על סמך אמיתותן של טענה אחרת או יותר (ההנחות). תורת הלוגיקה עוסקת בהבחנה שבין טיעונים בכלל, ובין היסקים, שהם טיעונים שבהם המסקנה נובעת מן ההנחות בהכרח.
טיעון הוא מהכלים החשובים ביותר בחשיבה הרציונלית, בלוגיקה ובניסוח המחקר המדעי, וכן ברטוריקה ובכל ויכוח בשיח היומיומי. מטרתו הבסיסית היא לבסס טענות מורכבות על טענות פשוטות שקל לקבלן, אם מעוניינים להתווכח עם מישהו או להצדיק משהו תמיד צריך לטעון טענה נכונה כדי שהצד השני ישתכנע. מטרה נוספת לשמה משתמשים בטיעון, כפי שיודגם בהמשך, היא הפרכת טענות. אולם לא כל טיעון מסתמך על התקפות הלוגית. ישנם טיעונים בשם הסמכות של מוסר הטיעון, או בשם המסורת, או למשל כאשר מסיקים מסקנות על סמך ערכן המקודש של ההנחות. במשפט ובדת נעשה לעיתים קרובות שימוש בטיעונים שתוקפם אינו בהכרח לוגי.
סוגי טיעונים

ישנם מספר סוגים של טיעונים, שמשתנים לפי ההבחנה ביניהם:
טיעון היסקי/דדוקטיבי – טיעון שמתבסס על דדוקציה, כך שאם הנחות הטיעון נכונות, מסקנות הטיעון גם בהכרח נכונות. אם המסקנות לא נובעות מן ההנחות, קיים בו כשל לוגי פורמלי אחד או יותר, ולצורך ניסוחו משתמשים בכללי ההיקש הלוגיים
טיעון היקשי/אינדוקטיבי – טיעון שמתבסס על אינדוקציה, ומסקנותיו לא יכולות לנבוע מהנחותיו, כך שאם הן נכונות, זה רק אומר שקיים סיכוי סביר שמסקנות הטיעון הנכונות, ובמילים אחרות, מנסחים בו כלל על פי תצפיות.
טיעון אבדוקטיבי.
עם זאת, החלוקה הזאת היא כללית מאוד, וניתן לחלק את כל אחד מ "קבוצות הטיעונים" הנ"ל לתתי קבוצות. לדוגמה, ניתן לחלק טיעונים היקשיים לקבוצות כמו: טיעון אנלוגי (א' גרם לב'. בגלל שג' דומה לא', וד' דומה לב' אז ג' יגרום לד'), טיעונים בשם המסורת, ועוד.
טיעונים במדע

במדעי הטבע נעשה לעיתים קרובות שימוש בטיעונים אינדוקטיביים, בהם מסתמכים על חזרתה של תצפית מסוימת כבסיס להסקת מסקנה אודות חוק הטבע העומד מאחוריה.
טיעון מדע, המשמש במדעי הטבע ומדעי החברה, כולל שלושה מרכיבים:
רעיון – השערה או תאוריה מדעית
תחזית – מה צפוי להיות התוצאות של ניסוי או תצפית אם הרעיון נכון.
ראיות – מה התוצאה בפועל של תחזיות או ניסויים שבוצעו.
השערות שיש להן כוח הסבר משמעותי של תצפיות או ניסויים מהעבר הן בעלות סיכוי גבוה יותר להתקבל ולהפוך לתאוריה מדעית מקובלת. תאוריות מוצלחות הן גם בעלות כוח ניבוי כלומר הן מצליחות לקלוע בצורה טובה לתצפיות או ניסויים שטרם בוצעו. אם הראיות לא תאומות לתחזית התאוריה הדבר יכול להתרחש בגלל בעיה בניסוי, או בגלל בעיה בתאוריה – במקרה זה ניתן להכניס תיקונים בתאוריה או לזנוח אותה כליל לטובת תאוריות מתחרות.
לדוגמה ניתן להסתכל על הרעיון לפיו כל תא הוא היחידה הבסיסית של כל היצורים החיים. אם התאוריה נכונה נצפה למצוא תאים ברקמות של כל היצורים החיים כאשר בוחנים אותם ב מיקרוסקופ. תחזית או אכן מתקיימת כאשר מסתכלים במיקרוסוקופ (התצפית הממשית) ולכן הדבר מהווה אישוש לטובת התאוריה, או ראיה לטובתה.
טיעון בעל תקפות לוגית, או היסק

כאמור, טיעון בנוי ממסקנה ומהנחה אחת לפחות. ישנם טיעונים בהם המסקנה נמסרת לפני ההנחות, וישנם טיעונים בהם המצב הפוך, או שמדובר ברצף של טענות שהאמצעית בהן היא המסקנה. וישנם גם טיעונים בהם משתמשים בהנחה סמויה, שאינה נאמרת או נכתבת מפורשות. למשל בטיעון הבא:
טענה א' (הנחה): יורד גשם. טענה ב' (מסקנה): יש עננים בשמים.
ההנחה הסמויה היא, כמובן, שכאשר יורד גשם יש עננים בשמים. טיעונים מסוג זה יחשבו למשכנעים משום שהם מבוססים על היסק לוגי, כלומר שכאשר נסדר את הטענות שלהם באופן ברור נקבל טיעון שצורתו הלוגית ברורה מאליה. צורת הטיעון המלא בהקשר של הדוגמה הקודמת הוא:
אם יורד גשם יש עננים בשמים
יורד גשם
לכן: יש עננים בשמים
טיעונים תקפים, או היסקים מסתמכים על היותם בעלי צורה מסוימת שניתן לתאר אותה באמצעות חוקי היקש, הכללים המתירים לגזור מסקנות מסוימות מתוך הנחות מתאימות. שתי טענות שאין קשר כזה ביניהן, לא יוכלו להוות טיעון. למשל: טענה ראשונה (הנחה): הגג הזה אדום, טענה שנייה (מסקנה): יש עכשיו עננים בשמים.
הסיבה לכך שרצף כזה של טענות אינו נחשב לטיעון, ואילו הרצף הקודם כן, היא שחסרה כאן צורת הנביעה או ההיסק הלוגי. הנביעה הלוגית בדוגמה הראשונה נסמכת על כלל הניתוק, או מודוס פוננס, הקובע שמן הטענה "אם א' אז ב'" בצירוף לטענה "א'" ניתן לגזור את הטענה "ב'".
טיעון יחשב לטיעון תקף, אם בכל מקרה שבו ההנחות אמיתיות – גם המסקנה תהיה אמיתית. מכיוון אחר, הטיעון הוא תקף אם אין דוגמה נגדית לטיעון שצורתו זהה אך בו ההנחות אמיתיות והמסקנה שקרית. לתקפותו של טיעון אין קשר לאמיתות ההנחות עצמן.
הערות שוליים

1 2  Deductive and Inductive Arguments, Internet Encyclopedia of Philosophy
1 2  The core of science: Relating evidence and ideas, אוניברסיטת קליפורניה בברקלי אתר הסבר על יסודות המדע
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4273545-2  TDVİA: huccet--kelam 
תאים של טחב עלים מסוג Paludella squarrosa בתמונת מיקרוסקופ בהגדלה פי 400. תצפיות רבות על רקמות חיות מספקות אישוש לתאוריה כי כל היצורים החיים מורכבים מתאים.
פגיעות מבנים

פגיעוּת של מבנים היא מדד להיותו של מבנה חשוף לנזק. הפגיעות היא ההפך מעמידוּת. עמידות מוחלטת תקבל את הערך 1, ופגיעות מוחלטת את הערך 0. כלומר, העמידות היא 1 פחות הפגיעות.
פגיעות לרעידת אדמה

פגיעות מבנים במקרה של רעידת אדמה מוגדרת כ-"שיעור הנזק שייגרם למבנה כלשהו כתוצאה מתאוצות הקרקע בעוצמה סייסמית נתונה באתר נתון".. הפגיעות היא למעשה הפרמטר שנותן את המימד הכמותי לסולמות להערכת העוצמה סייסמית. זו מוערכת על בסיס תצפיות אודות איכות הבנייה (שמבטאת את רמת פגיעות המבנה) ודרגת הנזק שנגרמה למבנה זה. לעוצמה הסייסמית מתאם ברמה גבוהה יחסית למשתנה של תאוצת הקרקע המקסימלית באתר. העוצמה הסייסמית מהווה בסיס להכנת תרחישים לרעידות אדמה עתידיות. התרחיש מתבסס על הערכה בדבר העוצמה הסייסמית הצפויה בכל ישוב או בשכונה של עיר גדולה. על פי מטריצות פגיעות המתבססות על תצפיות ברעידות אדמה רבות, ניתן להעריך ברמת מובהקות גבוהה יחסית, את ההתפלגות היחסית של הפגיעה במבנים על פי איכותם, ועל פי דרגות הנזק שייגרמו להם - ראו דוגמה במטריצת הפגיעוּת משמאל.
פגיעות לרעידת אדמה > שיפור עמידות לרעידות אדמה

ניתן לשפר את עמידות המבנים וממילא להקטין את פגיעותם, זאת על ידי חיזוקם. מסוף שנת 2005, מתקיים בישראל ניסיון ממוסד להקטין את פגיעותם של בניינים משותפים המשמשים למגורים. זאת באמצעות תוכנית המתאר הארצית לחיזוק מבנים קיימים בפני רעידות אדמה - תמ"א 38. הבתים המועמדים לחיזוק הם אלה שנבנו לפני שנת 1980, כשטרם בנו בישראל בהתאם לתקן בנייה עמידה כנגד רעידות אדמה. הבעיה העיקרית בעמידות רוב הבתים הללו, היא העובדה שהם בנויים על עמודים, שרגישים במיוחד לכוחות גזירה אופקיים שמתרחשים בעת רעידת אדמה. בתים משותפים שנבנו החל משנת 1992, עמידים במיוחד בפני רעידות אדמה, וזאת עקב העובדה שמשנה זו יש לבנות בכל בניין כזה, ע"פי חוק, ממ"דים (מרחב מוגן דירתי). חדרים ממוגנים אלה, שבנויים ומחוברים יחדיו לכל גובה הבנייה, בנוסף לפיר המעלית שבדר"כ מותקנת בבניינים הללו, מוסיפים אלמנט משמעותי של זיון למבנה.
פגיעות להדף פיצוץ

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
על פי רוב התכנון של מבנים לוקח בחשבון את העומס עליהם הנובע ממשקלם. תכנון מודרני, כאמור לעיל, מביא בחשבון גם מאמצים שעלולים לנבוע מרעידות אדמה. יחד עם אלה עלולים מבנים להיחשף לסוג נוסף של מאמצים, הנובעים מהדף של פיצוץ כתוצאה מפעילות מלחמתית או מטרור. כמו במקרה של רעידת אדמה, חשיפה של מבנה בעל עמידות נמוכה להדף פיצוץ עלולה להסתיים באסון דוגמת הפיגוע באוקלהומה סיטי.
שלא כמו במדידה של עמידות לרעידות אדמה, המבוססת על סטטיסטיקות והסתברויות ידועות לעוצמת רעידות אדמה, הרי שעוצמת פיצוצים מעשי ידי אדם אינה ניתנת לחיזוי. עם זאת, בשני המקרים מדובר בחשיפת המבנה לעוצמות גבוהות של אנרגיה, ולכן חלק מהפתרונות ישימים לשני סוגי הסיכון (דוגמה לפתרון כזה הם ממ"דים).
ראו גם

עוצמה סייסמית
תמ"א 38
רעידת אדמה
תאוצת קרקע (מקסימלית)
ביאורים

↑  העוצמה הסייסמית להבדיל מגודל/מגניטודת רעידת האדמה לפי סולם ריכטר למשל (או כל סולם אחר), היא פרמטר המשתנה על פני המרחב שנפגע מרעידת האדמה, והיא מבטאת את עוצמת תאוצות הקרקע (למעשה הרעידות) בכל אתר ואתר.
הערות שוליים

↑  רון אבני, 1999. רעידת האדמה של שנת 1927 - מחקר מאקרוסייסמי ע"ב מקורות התקופה. אונ' ב.ג. בנגב, באר שבע: עמ' 42.
↑  Karnik, V. et al., 1984. Vulnerability and the MSK Scale. Engneering Geology, 20, pp. 161-168
↑  Charles F. Richter., 1958. Elementary Seismology. Freeman &Company, San Francisco & London, (Chapter 11) p.140
↑  דוד ינקלבסקי וסטפן שוורץ, עקרונות התכן של מבנים לעמידות בפני הדף פיצוץ, באתר משרד הבינוי והשיכון, נובמבר,2012.
הטבלה מתארת את ההתפלגות היחסית של הנזק במבנים על פי איכותם, ביישובים שצפויה בהם עוצמה סייסמית נתונה. זו מסומנת בספרות רומיות, ואיכויות הבנייה מסווגות על פי רמת תאוצות הקרקע שמבנים אלה באיכות: B, A ו- C אמורים לשרוד אותן ללא נזק מבני. הטבלה היא ע"פי סולם MSK-64 ולהמחשה בלבד. מטריצה זו נבחרה להצגה עקב פשטותה. כיום קיימות מטריצות פגיעות מורכבות ומפורטות הרבה יותר. בעקבות: רון אבני, 1999, עמ' 44ב'.
אלעד צפני

| --- | --- |

אלעד צפני
 לידה:  27 ביוני 1989 (בן 35) תל אביב, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2010
 עיסוק:  שחקן, אושיית רשת, מרצה
 
אלעד צפני (נולד ב-27 ביוני 1989) הוא אושיית רשת וידוען ישראלי. התפרסם בעקבות השתתפותו בעונה השלישית של תוכנית המציאות "האח הגדול".
ביוגרפיה

צפני נולד וגדל בשכונת כפר שלם בתל אביב. הוא למד בבית הספר היסודי דוד בלוך ובתיכון עירוני ט'.
בהיותו נמוך קומה, ייצג את ארגון וראייטי ישראל באירועי וערבי התרמה רבים, וכן קיים ראיונות התרמה אצל דודו טופז ועינב גלילי.
ב-2010 השתתף בסרטו של אבי נשר "פעם הייתי" ובסדרה "אחד העם 101". באותה השנה השתתף בעונה השלישית של תוכנית המציאות "האח הגדול".
בשנת 2017 גילם את "מותק הטרול הקסום" בפסטיבל "מותק של פסטיבל".
בשנת 2018 גילם את אהוד בסרט הביכורים של יונה רוזנקיאר "הצלילה".
ב-2019 גילם את דמותו של ציקי, אסיר נכה מקהילת הלהט"ב המתנייד בכיסא גלגלים, בסדרת הטלוויזיה הסאטירית "שב"ס".
ב-2021 החל להשתתף בעונה השנייה של הסדרה "קופה ראשית" בדמותו של ליעוז, ולאחר מכן השתתף גם בעונה השלישית. כמו כן, החל להגיש תוכנית רשת בשם "הישיבה בסלון", יחד עם הסטנדאפיסט ליעוז כהן.
בשנת 2022 השתתף בתוכנית המציאות "גולסטאר", ואף לוהק להשתתף בסרט "מרוסקים: גולסטאר הסרט".
בשנת 2023 החל להגיש פודקאסט יחד עם ליעוז כהן ברשת "הפודיום".
פילומוגרפיה והופעות ציבוריות בולטות

2010-פעם הייתי.
2010- אחד העם 101.
2011-"האח הגדול".
2017- גילם את "נאור" בסדרה "אנחנו במפה".
2017-"מותק של פסטיבל" לצידה של מיכל הקטנה.
2018- הצלילה (סרט).
2019- שב"ס, ציקי.
2021 - קופה ראשית, "ליעוז".
חיים אישיים

צפני רווק, ומתגורר בתל אביב.
הוא מרצה לילדים ונוער בנושא ביטחון עצמי, קבלת השונה, והתמודדות עם בריונות.
הערות שוליים

1 2  איילה פניייבסקי, האח הגדול 3.0: אלעד הודח אבל ניצח, באתר הארץ, 13 במרץ 2011
↑  דרור פויר, ‏תצוגת תכלית, באתר גלובס, 20 במרץ 2008
↑  אחד העם 101, באתר www.ishim.co.il
↑  mgmt, פעם הייתי, באתר www.cinemaproject.org.il
↑    חבצלת דמארי, מותק של טרול, באתר "ידיעות אחרונות", 4 בספטמבר 2017
↑  שב"ס, באתר www.ishim.co.il
↑  קופה ראשית סוגרת עונה: זה הפרק הכי נצפה בסדרה, באתר אייס, 29 בנובמבר 2021
↑  הישיבה בסלון - כל העונה הראשונה (לבידוד נעים יותר), נבדק ב-2024-02-02
↑  גיל משעלי, ‏אלעד צפני לוהק לעונה החדשה של "גולסטאר", באתר ‏מאקו‏, 8 בנובמבר 2022
↑  שיראל דילר, ההכרזה על הסרט "גולסטאר" היא נקודת שפל חדשה לקולנוע הישראלי, באתר מקור ראשון, ‏19-3-2023
↑  מיכל דאבי, פרסום ראשון: דין מירושניקוב יככב בסרט "גולסטאר", באתר חדשות 13, 19 בספטמבר 2023
↑  הפודקאסט של אלעד וליעוז, באתר הפודיום
↑  אנשים | אלעד צפני - הסיפור האמיתי | לצפייה ישירה, באתר 12+
טורנירי הפרמייר של WTA

טורניר פרמייר היה קטגוריה של טורנירי טניס בסבב העולמי לנשים (WTA) שנוצרה בארגון מחדש של הסבב בשנת 2009. התחרויות מקטגוריה זו החליפו את הטורנירים מהדרג הראשון (Tier I) והדרג השני (Tier II) בסבב לפני 2009. הטורנירים בקטגוריה היו מחולקים לשלוש תת-קטגוריות, שנקבעו על פי נקודות הדירוג בהן זכתה המנצחת. נכון לשנה האחרונה שבה התקיימו (2020), טורנירי הפרמייר כללו:
4 טורנירי חובה, שהעניקו למנצחת בטורניר 1000 נקודות דירוג
5 טורנירי פרמייר 5, שהעניקו למנצחת בטורניר 900 נקודות דירוג
12 טורנירי פרמייר, שהעניקו למנצחת בטורניר 470 נקודות דירוג
לשם השוואה, בטורניר גראנד סלאם המנצחת זכתה ב-2000 נקודות דירוג, באליפות הסבב ב-1500 נקודות דירוג, ואילו בטורנירים בינלאומיים ב-280 נקודות דירוג בלבד.
בשנת 2021 ארגן מחדש סבב ה-WTA את הקטגוריות של הטורנירים הנערכים במסגרתו. כחלק משינוי זה, שתי הקטגוריות העליונות מטורנירי הפרמייר (טורנירי החובה והפרמייר 5) הפכו לטורנירי WTA-1000, ושאר טורנירי הפרמייר הפכו לטורנירי WTA-500.
טורנירים (2019)

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| טורניר | עיר | מדינה | משטח הטורניר |
| בריזבן | בריזבן | אוסטרליה אוסטרליה | קשה |
| סידני | סידני | אוסטרליה אוסטרליה | קשה |
| סנקט פטרבורג | סנקט פטרבורג | רוסיה רוסיה | קשה - אולמות |
| קטר | דוחה | קטר (מדינה) קטר | קשה |
| דובאי | דובאי | איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות | קשה |
| אינדיאן ולס | אינדיאן ולס | ארצות הברית ארצות הברית | קשה |
| מיאמי | מיאמי | ארצות הברית ארצות הברית | קשה |
| צ'ארלסטון | צ'ארלסטון | ארצות הברית ארצות הברית | חימר ירוק |
| שטוטגרט | שטוטגרט | גרמניה גרמניה | חימר - אולמות |
| מדריד | מדריד | ספרד ספרד | חימר |

| רומא | רומא | איטליה איטליה | חימר |
| בירמינגהאם | בירמינגהאם | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | דשא |
| איסטבורן | איסטבורן | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | דשא |
| סן חוזה | סן חוזה | ארצות הברית ארצות הברית | קשה |
| קנדה | טורונטו / מונטריאול | קנדה קנדה | קשה |

| סינסינטי | סינסינטי | ארצות הברית ארצות הברית | קשה |
| ג'נג'ואו | ג'נגג'ואו | הרפובליקה העממית של סין  סין | קשה |
| טוקיו | טוקיו | יפן יפן | קשה |
| ווהאן | ווהאן | הרפובליקה העממית של סין  סין | קשה |
| בייג'ינג | בייג'ינג | הרפובליקה העממית של סין  סין | קשה |
| מוסקבה | מוסקבה | רוסיה רוסיה | קשה - אולמות |
בירוק מסומנים "טורנירי חובה"
בכחול מסומנים טורנירים מקטגוריית "פרמייר 5"
חאנות קרים

חאנות קרים (בטטרית של קרים: قريم يورتى, בספרות הרבנית: קֵדָר) הייתה מדינה טטרית שהתקיימה בחצי האי קרים ובשטחים סמוכים לו במאות ה-15 עד ה-18.
עלייתה

החאנות הוקמה כאשר שבטים קיפצ'קיים מאורדת הזהב בחרו לחדול מאורח חייהם הנוודי בערבות קומניה ולאמץ את חצי האי קרים, שהיה מחוז של האורדה כבר מ-1239, בתור מולדת. הבדלנים בחרו את חאג'י גיראי, מצאצאי ג'ינגיס חאן ואחד המועמדים לכתר האורדה, למנהיג. חאג'י ניהל "מלחמת עצמאות", שהוכתרה בהצלחה בשנת 1441, והומלך לח'אן ב-1449.
מותו של חאג'י הצית מאבק ירושה בן עשור, עד להתערבותם של כוחות העות'מאנים, שתחת פיקודו של גדיק מהמט פאשה פלשו אל חצי האי בשנת 1475, הכניעו את נסיכות תאודורו ומושבות ג'נובה (קמבאלו, סולאיה וקאפה), ומינו את מנגלי גיראי, בנו של חאג'י, לח'אן. בעקבות כך הפכו הח'אנים של קרים לבני חסות של האימפריה העות'מאנית, אולם הותר להם חופש מסוים בניהול ענייניהם, כשהעות'מאנים מתייחסים אליהם יותר כבני ברית מאשר נתינים.
בשנת 1502 הביס מנגלי את הח'אן האחרון של אורדת הזהב, ובכך חיסל את שאיפותיה של האחרונה לשלטון בקרים. במהלך המאה ה-16 הפכה ח'אנות קרים ליורשתה של אורדת הזהב, השתלטה על הממלכות הטטאריות שבין הים הכספי לוולגה (חאנות קאזאן וחאנות אסטרחן), והופכת לישות הטטארית החזקה ביותר, תוך שהיא מנהלת מסעות מלחמה מוצלחים נגד הממלכה הרוסית במוסקבה. הח'אנות המשיכה להוות כוח אזורי משמעותי עד תחילת המאה ה-18.
שקיעתה

שקיעתה של חאנות קרים הייתה תוצאה של החלשות האימפריה העות'מאנית ושינוי במאזן הכוחות במזרח אירופה לטובת יריבותיה. הצבאות הקרימאים לא הצליחו להשיג שלל במערכות שניהלו בשיתוף עם העות'מאנים, והרוסים הפכו לכוח חזק מדי מכדי שיאפשר לקרימאים מסעות ביזה בתחומם, בנוסף הסכם קרלוביץ בשנת 1699, אסר פשיטות שכאלו. השחיקה הפוליטית-כלכלית הובילה לקונפליקטים ומאבקי שליטה בין השבטים השונים שהרכיבו את החאנות.
במחצית הראשונה של המאה ה-17 הופיעו מהמזרח שבטים קלמיקיים וניהלו מלחמה עם הקרימאים המוחלשים, תוך שהם כורתים ברית עם הרוסים. לקראת סוף המאה ה-17 כוחות אוקראינים ורוסים ניהלו קמפיינים ממושכים בדרום אוקראינה ובקרים, שפגעו עוד בח'אנות. היה זה במלחמה העות'מאנית-רוסית (1735–1739), תחת פיקודו של הרוזן כריסטופור מיניך, שהכוחות הרוסים הצליחו לבסוף לפרוץ לחצי האי ולזרוע הרס רב בדרכם.
מצב הלוחמה נמשך גם במהלך מלוכתה של יקטרינה הגדולה. המלחמה העות'מאנית-רוסית (1768–1774) הסתיימה בהסכם קוצ'וק קאינרג'ה שהפך את קרים לעצמאית מהעות'מאנים ולמעשה תחת השפעה הולכת וגוברת של האימפריה הרוסית. החאן האחרון של קרים, סאהין גיראי, הודח על ידי יקטרינה ב-1783, תוך שהיא מספחת, דה פקטו, את חצי האי קרים, ומחסלת את הח'אנות.
הח'אן מנגלי גיראי (באמצע) עם בנו יורש העצר מהמט גיראי הראשון (משמאל) בביקור אצל הסולטאן העות'מאני באיזיט השני (מיניאטורה טורקית מהמאה ה-17)
הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית

| --- | --- |


 
 מדינה:  אוסטריה 
 מטה הארגון:  וינה 
 סינוף בינלאומי:   האומות המאוחדות
 עובדים:  2,500 (נכון ל־מאי 2021) 
 תקופת הפעילות:  1957–הווה (כ־68 שנים) 
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לשלום (2005) 
 www.iaea.org
 
נציג ישראל בסוכנות, אהוד אזולאי, שהיה מנהל מרכז שורק, וקוואקו אנינג (אנ') חותמים על תוכנית המסגרת של ישראל, וינה, ספטמבר 2012
הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית (באנגלית: International Atomic Energy Agency) או בראשי תיבות סבא"א (IAEA) היא סוכנות בין-לאומית שהוקמה ב-29 ביולי 1957, ביוזמת האומות המאוחדות וארצות הברית, במטרה לקדם את השימוש באנרגיה אטומית לצרכים אזרחיים, ולמנוע את השימוש בה לצרכים צבאיים.
בסוכנות חברות 176 מדינות (נכון לשנת 2023), ונציגיהן מתכנסים פעם בשנה לאספה כללית, כדי לבחור 35 חברים לצוות המצומצם. הצוות מתכנס חמש פעמים בשנה, ומכין הצעות שמגיעות להצבעה באספה הכללית.
מטה הסוכנות נמצא בעיר וינה, בירת אוסטריה. משרדים נוספים נמצאים בערים טורונטו (קנדה), ז'נבה (שווייץ), ניו יורק (ארצות הברית) וטוקיו (בירת יפן). הסוכנות מפעילה מעבדות באוסטריה ובמונקו, ומרכז מחקר באיטליה (בשיתוף האו"ם).
הסוכנות עוסקת בסיוע מדעי וטכני לשימושים אזרחיים באנרגיה אטומית, קובעת תקני בטיחות ומפקחת על שמירתם. בנוסף, הסוכנות עורכת בדיקות וחקירות בחשד להפרת האמנה למניעת הפצת נשק גרעיני, בחסות האו"ם. הבדיקות הבולטות ביותר הן בדיקת תוכנית הגרעין של עיראק (עד להשמדת הכור הגרעיני אוסיראק על ידי חיל האוויר הישראלי בשנת 1981), ובדיקת תוכנית הגרעין של איראן.
משנת 1981 עד שנת 1997 כיהן בתפקיד מנכ"ל הסוכנות השוודי הנס בליקס. אחריו כיהן בתפקיד מוחמד אל-בראדעי, נציג מצרים. ב-2009 נבחר נציג יפן, יוקיה אמאנו, לעמוד בראש הסוכנות וכיהן בתפקיד עד פטירתו ב-18 ביולי 2019. במקומו נבחר לתפקיד הדיפלומט הארגנטינאי רפאל גרוסי.
הסוכנות זכתה (במשותף עם מנהלה אל בראדעי) בפרס נובל לשלום לשנת 2005 על מאמציה למיגור הנשק הגרעיני בעולם לצרכים הצבאיים.
מבנה הסוכנות ותחומי פעולתה

מעמדה של הסוכנות לאנרגיה אטומית הוא סוכנות מיוחדת של האומות המאוחדות. הסוכנות איננה נמצאת בשליטה ישירה של האו"ם, אולם היא מדווחת לאספה הכללית של האומות המאוחדות ולמועצת הביטחון. מבנה הסוכנות ותחומי פעולתה הוגדרו באמנת היסוד של הסוכנות: "חוקת הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית". הסוכנות מורכבת משלושה גופים עיקריים: מועצת המנהלים, האספה הכללית והמזכירות.
מועצת המנהלים של הסוכנות היא אחת משני הגופים האחראיים לקביעת מדיניות הסוכנות. המועצה מורכבת מ-13 נציגי מדינות אשר כיהנו תקופת כהונה במועצה הקודמת ומ-22 נציגים שנבחרו על ידי האספה הכללית. המועצה הפורשת ממנה 10 נציגים ממדינות שהן המתקדמות ביותר בפיתוח טכנולוגיה גרעינית ושלושה נוספים ממדינות מתקדמות ביותר, שלא באזורי העולם מהם נבחרו עשרת הנציגים הראשונים, זאת מתוך האזורים הבאים: צפון אמריקה, אמריקה הלטינית, מערב אירופה, מזרח אירופה, אפריקה, המזרח התיכון ודרום אסיה, דרום מזרח אסיה, האוקיינוס השקט והמזרח הרחוק. נציגים אלה נבחרים לתקופת כהונה של שנה אחת. 22 הנציגים הנוספים במועצה נבחרים על ידי האספה לתקופת כהונה של שנתיים, 11 מתוכם נבחרים מדי שנה. חוקת הסוכנות מחייבת אף גיוון גאוגרפי עולמי לנציגים הנבחרים לתקופת כהונה של שנתיים.
מועצת המנהלים מתכנסת חמש פעמים בשנה ואחראית לקבלת רוב החלטות המדיניות של הסוכנות. המועצה מגישה המלצותיה, באשר לתקציב הסוכנות ופעילויותיה, לאספה הכללית של הסוכנות. המועצה אחראית לפרסום תקני הסוכנות וממנה את המנהל הכללי של הסוכנות, בכפוף לאישור האספה הכללית. לכל חבר במועצה קול בודד בהצבעותיה והחלטותיה בענייני תקציב צריכות להתקבל ברוב של שני שלישים הקולות, בעוד שבעניינים אחרים די ברוב רגיל.
האספה הכללית של הסוכנות היא הגוף המשני לקביעת מדיניות. האספה מורכבת מנציגי המדינות החברות. האספה מתכנסת אחת לשנה, בחודש ספטמבר, כדי לאשר את פעולות הסוכנות ותקציבה, כפי שהוגשו בפניה על ידי מועצת המנהלים. האספה הכללית ממנה לה נשיא בכל התכנסות שנתית. תפקודה של האספה הכללית של הסוכנות דומה לזה של האספה הכללית של האומות המאוחדות.
מזכירות הסוכנות היא הגוף המקצועי של הסוכנות לאנרגיה אטומית. בראש המזכירות עומד המנהל הכללי, האחראי לאכיפת הפעולות שעליהן החליטו מועצת המנהלים והאסיפה הכללית. המנהל הכללי נבחר על ידי מועצת המנהלים ומינויו מאושר על ידי האספה הכללית לתקופת כהונה של ארבע שנים. המנהל הכללי מפקח על פעולתן של שש מחלקות בסוכנות המוציאות לפועל את מדיניותה. מחלקות הסוכנות הן: אנרגיה אטומית, בטיחות גרעינית וביטחון, מדעי הגרעין וישומים, אמצעי בטיחות, שיתוף פעולה טכני וניהול.
תקציב הסוכנות מורכב משני חלקים. התקציב השוטף ממנו ממומנות רוב פעולות הסוכנות ואשר בשנת 2006 היה בסך 290 מיליון דולר, בא מדמי החבר השנתיים שמשלמת כל מדינה. תקציב שיתוף הפעולה הטכני ממומן מתרומות של חלק מן המדינות החברות מתוך מטרה לאסוף כ-80 מיליון דולר לשנה.
פעילות ישראל בסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית (סבא"א)

| --- | --- |
 :  ראו גם – תוכנית הגרעין של ישראל
ישראל חברה בסבא"א מאז הקמתה של הסוכנות בשנת 1957. הוועדה לאנרגיה אטומית מופקדת מטעם מדינת ישראל על הקשר בין ישראל לסבא"א. ישראל מיוצגת בסבא"א על ידי נציג במעמד של שגריר. השגריר הנוכחי הוא מר רונן שאול, שנכנס לתפקיד ב-9 ביולי 2024.
ישראל משתתפת בוועידות הכלליות של סבא"א, המתקיימות מדי שנה במטה הסוכנות בווינה, אוסטריה. בראש משלחת ישראל עומד מנכ"ל הוועדה לאנרגיה אטומית. עם זאת, ישראל אינה יכולה להיבחר להנהלת הסוכנות בשל התנגדות מדינות ערב.
בשל העובדה כי ישראל לא חתמה מעולם על "האמנה למניעת הפצת נשק גרעיני", אין לסבא"א סמכת פיקוח על הנעשה ב"קריה למחקר גרעיני – נגב" הסמוכה לדימונה. מנגד, כור המחקר בממ"ג נתון לפיקוחה, מכוח הסכם פיקוח שנחתם בין ישראל לבין הסוכנות בשנת 1966 בנוסף, ישראל חברה במספר אמנות בנושאי גרעין, אשר נחתמו במסגרת סבא"א לבין הוועדה לאנרגיה אטומית.
בספטמבר 2016 נערך הכנס השנתי של הארגון, במסגרתו פתחה ישראל לראשונה ביתן משלה, בה הוצגו פיתוחים שונים בהם, קרינה מותאמת אישית לחולי סרטן ושימוש בקרינה למטרת הדברת מזיקים בחקלאות.
לאורך השנים היו קריאות שונות מטעם עמותות שונות, אך גם מטעם האומות המאוחדות ומועצת הביטחון של האומות המאוחדות לפירוק נשק גרעיני בכלל, ופירוק הנשק גרעיני של ישראל בפרט. ישראל התעלמה מקריאות אלו בטענה כי אינה מחזיקה בנשק גרעיני.
ריצ'רד (ריצ'י)

אין תמונה חופשית
ריצ'רד מוריס רוברטס (נולד ב-1941) הוא עורך דין ודירקטור ישראלי.
ביוגרפיה

רוברטס נולד בקווינס, ניו יורק. ב-1967 סיים תואר ראשון במשפטים באוניברסיטה העברית, התמחה במשרד עורכי דין תוסיה כהן בירושלים וי. גורניצקי בתל אביב וב-1968 הוסמך כחבר בלשכת עורכי הדין.
ב-1973 ייסד, במשותף עם אמנון שבלת, את משרד עורכי הדין שבלת ושות', בו הוא משמש עד היום כשותף מייסד וכחבר הנהלה בכיר. בשנת 1975 שבלת ורוברטס הקימו משרד בניו יורק ומיכאל צלרמאיר הועמד בראש הסניף. המשרד נחשב כיום לאחד הוותיקים והמובילים בישראל בתחומי המשפט המסחרי, עם כ-150 עובדים ושלוחות בניו יורק ובסין. נכון לשנת 2019 דורג המשרד במקום ה-4 בדירוג משרדי עורכי הדין של Dun's 100.[דרוש מקור] תחומי ההתמחות של רוברטס הם דיני תאגידים, מיזוגים ורכישות, מדעי החיים וקלינטק. ב-2011 זכה לציון לשבח מיוחד באתר המשפט הבינלאומי Legal 500.
בשנים 2003-1997 כיהן כדירקטור בבנק הפועלים. כיום הוא מכהן כדירקטור בבנק דיסקונט ובחברה הכלכלית של המרכז הבינתחומי הרצליה, וכן משמש כיועץ למדען הראשי במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה. בנוסף, הוא מכהן כיושב ראש הוועד המנהל של עמותת "שיעור אחר", המעניקה סיוע לחינוכם של ילדים ממשפחות מעוטות יכולת, כמזכיר כבוד של כפרי הנוער רמת הדסה וקריית יערים, כיועץ משפטי פרו בונו לארגון "הרוח הישראלית" של הסוכנות היהודית ולארגון קרן שמש וכחבר בוועד המנהל של פסטיבל הסרטים דוקאביב.
ישראל יוסקוביץ

אין תמונה חופשית
ישראל יוסקוביץ הוא עיתונאי, פרשן פוליטי-מדיני ועורך החדשות של השבועון "משפחה".
ביוגרפיה

נולד באשדוד למשה יוסקוביץ אשר שימש בעבר כעורך חדשות החוץ של עיתון "המודיע", בשם משה יוד. סבו מצד אביו הוא הרב פנחס מנחם יוסקוביץ שהיה רבה הראשי של פולין; סבו מצד אימו הוא הרב שלום דרמר שהיה רבה הראשי של קריית גת. חסיד גור. למד בישיבת קריית-הרצוג.
מכהן כעורך החדשות וכפרשן פוליטי-מדיני של השבועון "משפחה". מדי שבוע מפרסם טור אקטואליה מרכזי בעיתון. יוסקוביץ חבר בתא הכתבים המדיניים.
בספטמבר 2020 התפרסם בעקבות חשיפת ההקלטות מראיון שהעניק לו היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט למגזין החג של עיתון משפחה.
יוסקוביץ מגיש את סדרות הפודקאסט של משפחה "הפסקת אש" ו"זירת לוחמה" שבהן הוא מארח בכירים במערכת הביטחון ומשוחח איתם על המבצעים הגדולים בתולדות המדינה וענייני אקטואליה.
לצד תפקידו העיתונאי, מכהן כמנהל היחידה ללימודי חוץ של המרכז האקדמי לב.
שימש בעבר כסמנכ"ל פרויקטים ושותפויות במכון החרדי למחקרי מדיניות. קודם לכן היה מנכ"ל קרן "מעמד" (שח"ר צדקך). במסגרת תפקידו, ייסד את פורום בכירי המשק לשילוב חרדים בשוק התעסוקה.[דרוש מקור]
חיים אישיים

יוסקוביץ נשוי לרחלי ביתה של אסתי וינשטיין. לזוג חמישה ילדים והם מתגוררים בבית שמש.
הערות שוליים

↑    צביקה קליין, ‏ישיבת מערכת: העיתונאים החרדים שמטלטלים את הציבור שלהם, בעיתון מקור ראשון, 23 במרץ 2018
↑  היועמ"ש מנדלבליט: "נבצרות נתניהו לא ירדה מהפרק", באתר מעריב אונליין, 29 בספטמבר 2020
↑  שמעון איפרגן, ‏מה הוביל להתאבדותה של אסתי וינשטיין?, באתר ‏מאקו‏, 30 ביוני 2016
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.