stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מקדש קיסר

| --- | --- |

 היסטוריה
 נבנה:  18 באוגוסט 29 לפנה״ס 
 אתר ארכאולוגי
 מצב:  הריסות 
 מיקום
 מדינה:  איטליה 
 קואורדינטות:  41°53′31″N 12°29′10″E﻿ / ﻿41.89203611°N 12.48609167°E﻿ / 41.89203611; 12.48609167
  (למפת רומא מוגדלת) מקדש קיסר(למפת רומא רגילה) מקדש קיסר
 
ערך זה עוסק במבנה המשמש פולחן ליוליוס קיסר. אם התכוונתם לפן פולחני בדת הרומאית, ראו .
שרידי מקדש קיסר
סקיצת המקדש בימי תפארתו
מטבעות אדריאנוס מהשנים 125–128 של אדריאנוס במהלך נאומו על מדרגות "מקדש קיסר"
מקדש קיסר הידוע גם בשם "המקדש לסגידה ליוליוס קיסר" או "המקדש של כוכב השביט", הוא מבנה עתיק בפורום הרומאי הממוקם ברומא, איטליה בסמוך למקדש וסטה.
היסטוריה

בניית המקדש החלה על ידי אוגוסטוס בשנת 42 לפנה"ס, לאחר שהסנאט הכריז על פולחן הקיסר בעקבות מותו של יוליוס קיסר. אוגוסטוס הקדיש את המקדש לקיסר (אביו המאמץ) ב-18 באוגוסט 29 לפנה"ס לאחר קרב אקטיום.
המקדש עומד בצד המזרחי של הכיכר המרכזית בפורום הרומאי, בין רג'יה, קסטור ופולוקס ובזיליקה אמיליה במקום בו נשרפה גופתו של קיסר (צוואתו של קיסר הוקראה בהלוויה על ידי מרקוס אנטוניוס).
קיסר היה האזרח הראשון ברומא שזכה למקדש המשמש לסגידה אליו, משום שהיה הראשון שהוכרז כאל על ידי הסנאט.
הפלטפורמה הגבוהה שעליה נבנה המקדש שימשה כרוסטרה (Rostra), סוג של דוכן נואמים מוגבה, בקצה השני של הפורום, ועוטרה בחרטומי ספינות שנלקחו מקרב אקטיום.
מקדש קיסר הוקדש כולו לפולחן של כוכב שביט, הכוכב הופיע זמן מה לאחר הירצחו של קיסר (44 לפנה"ס) ונחשב לנשמתו ולמסמל לידתו של אגוסטוס כשליט הקיסרות הרומית.
אדריכלות

התוכנית למקדש הופיעה בשבריו הנותרים של הפורום הרומי, יחד עם התוכנית לרג'יה, מקדש קסטור ופולוקס, בזיליקה אמיליה ובזיליקה יוליה.
לא ברור מה היה סגנון הסידור המקורי של המוקדש, אולם ראיות של מטבעות עתיקים בהם מופיעים ייצוגים של בית המקדש, מציעים הסדר איוני או הסדר משולב, אולם ארכאולוגים מצאו שברי הסדרים קורינתיים, מה שהוביל חוקרים אחדים לשער כי המקדש היה שילוב של פורטיקו איוני עם אמנות קורינתית שהופיעה על קירות המקדש. אחרים סבורים כי המקדש כולו היה בנוי בסגנון קורינתי וכי העמודים על המטבעות מייצגים עמודים קורינתיים ברמה נמוכה.
בית המקדש נחרב בשריפה במהלך כהונתו של ספטימיוס סוורוס ולאחר מכן שוחזר בעזרת איורים במטבעות מתקופת אוגוסטוס ואדריאנוס, קיימת אפשרות כי במהלך השחזור הסדר במקדש שונה על ידי סוורוס, שלאחריו האנטבלטורה והקרניז של המקדש היו בעלי מוטיבים ומאפיינים של הסדר הקורינתי.
מקדוניה הצפונית במשחקים האולימפיים לנוער

מקדוניה הצפונית משתתפת בכל המשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010). מקדוניה הצפונית משתתפת גם במשחקי החורף האולימפיים לנוער. לאורך השנים צברו ספורטאי הנוער המקדונים מדליית ארד יחידה בקראטה. ההשתפות של ספורטאי הנוער המקדוניים היא סמלית.
השתתפות במשחקים > משחקי הקיץ

המשלחת הראשונה של מקדוניה הצפונית למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור. המשלחת כללה שישה ספורטאים שהתחרו בארבעה ענפי ספורט. ספורטאי המשלחת לא הגיעו להישגים בענפים בדמינטון, טניס, קליעה ושחייה. המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג מנתה חמישה ספורטאים שהתחרו בארבעה ענפי ספורט. המשלחת הגיעה להישג בענף האופניים בה סיימה נבחרת הנערים במקום החמש עשרה. ספורטאי המשלחת לא הגיעו להישגים בענפים היאבקות, קליעה ושחייה.
השתתפות במשחקים > משחקי החורף

מקדוניה הצפונית השתתפה לראשונה במשחקי החורף האולימפיים לנוער באולימפיאדת הנוער אינסברוק ושלחה משלחת המונה שני ספורטאים שהתחרו בשני ענפי ספורט. ספורטאי המשלחת לא הגיעו להישגים בענפים סקי אלפיני וסקי למרחקים. המשלחת לאולימפיאדת הנוער לילהאמר כללה שני ספורטאים שהתחרו בשני ענפים. ספורטאי המשלחה לא הגיעו להישגים משמעותיים בענפים סקי אלפיני וסקי למרחקים.
מדליות

| --- | --- |
 :  ראו גם – מדליות במשחקים האולימפיים לנוער
ראו גם

מקדוניה הצפונית במשחקים האולימפיים
מקדוניה הצפונית במשחקים הפאראלימפיים
| מדינות העולם במשחקים האולימפיים לנוער |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין   • הרשות הפלסטינית • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה • איי הבתולה של ארצות הברית • איי הבתולה הבריטיים • איי קיימן • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה • ארובה • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל  • ברמודה • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי • האנטילים ההולנדיים • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • פוארטו ריקו • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל • איי קוק  • איי שלמה • גואם • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה • סמואה האמריקנית • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
מקדונית

ערך זה עוסק בשפה סלאבית המדוברת כיום בצפון מקדוניה. אם התכוונתם לשפה יוונית או קרובה ליוונית שדוברה במקדוניה הקדומה, ראו .
| --- | --- |
 מדינות:  צפון מקדוניה, סרביה, בולגריה, קרואטיה, סלובניה, יוון, אלבניה
 אזורים:  הבלקן
 דוברים:  2 מיליון
 כתב:  אלפבית קירילי
 משפחה:  הודו־אירופית סלאבית דרומית דרום־מזרחית מקדונית
 לאום:  מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית אלבניה אלבניה (Liqenas)
 מוסד:  אין
 קוד שפה:  mk 
 קוד ISO 639-1:  mk 
 קוד ISO 639-2:  mkd 
 קוד ISO 639-3:  mkd 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
מפת תפוצה של השפות הסלאביות. למידע על שפה, לחצו עליה
מקדונית (Македонски Makedonski; ‏האזנהקובץ:Mk-Makedonski jazik.ogg‏Ⓘ‏) היא שפה ממשפחת השפות הסלאביות הדרומיות המדוברת בעיקר בצפון מקדוניה, בה היא שפה רשמית. מקדונית מקורבת לבולגרית, ועמדתה הרשמית של ממשלת בולגריה היא כי מקדונית נחשבת ניב לבולגרית ולא שפה עצמאית.
הגיית השפה וכתיבתה > עיצורים

| העיצורים> הסימון הגרפי | העיצורים> תעתיק IPA | העיצורים> הערך הפונטי |
| --- | --- | --- |
| Бб | b | נהגה כהגיית בי"ת |
| Вв | v | נהגה כהגיית בי"ת רפה |
| Гг | ɡ | נהגה כהגיית גימ"ל |
| Дд | d | נהגה כהגיית דל"ת |
| Ѓѓ | ɟ | נהגה כהגיית גימ"ל מחונככת |
| Ѓѓ | ʥ | בניבים מסוימים נהגה דְּזְ' כשהלשון שטוחה כלפי בתר־המכתש |
| Жж | ʒ | נהגה כהגיית זי"ן גרושה |
| Зз | z | נהגה כהגיית זי"ן |
| Ѕѕ | ʣ | נהגה דְּזְ |
| Јј | j | נהגה כהגיית יו"ד עיצורית |
| Кк | k | נהגה כהגיית כ"ף |
| Лл | l | נהגה כהגיית למ"ד |
| Лл | [ɫ]  | אלופון מװלן לפני a o u ובסוף הברה (אין מקבילה עברית) |
| Љљ | ʎ | נהגה כהגיית למ"ד ~ יו"ד כששרירי הלשון מתרחבים ונוגעים בחך קלות |
| Мм | m | נהגה כהגיית מ"ם |
| Нн | n | נהגה כהגיית נו"ן |
| Њњ | ɲ | נהגה כהגיית נו"ן ויו"ד שוואית בקירוב - כאות Ñ הספרדית |
| Пп | p | נהגה כהגיית פ"א |
| Рр | r | נהגה כהגיית רי"ש מתגלגלת |
| Сс | s | נהגה כהגיית סמ"ך |
| Тт | t | נהגה כהגיית ת"ו |
| Ќќ | c | נהגה כהגיית כ"ף מחונככת |
| Ќќ | ʨ | בניבים מסוימים נהגה טְשְ כשלשון שטוחה כלפי בתר־המכתש |
| Фф | f | נהגה כהגיית פ"א רפה |
| Хх | x | נהגה כהגיית כ"ף רפה |
| Цц | ʦ | נהגה כהגיית צד"י מודרנית |
| Чч | ʧ | נהגה כהגיית צד"י גרושה |
| Џџ | ʤ | נהגה כהגיית גימ"ל גרושה |
| Шш | ʃ | נהגה כהגיית שי"ן ימנית |
הגיית השפה וכתיבתה > תנועות

| התנועות> הסימון הגרפי | התנועות> תעתיק IPA | התנועות> הערך הפונטי |
| --- | --- | --- |
| Аа | [a]  | נהגה כהגיית פתח |
| Ее | [ɛ]  | נהגה כהגיית צירי פתוח מעט |
| Ии | [i]  | נהגה כהגיית חיריק |
| Уу | [u]  | נהגה כהגיית שורוק |
| Оо | [ɔ]  | נהגה כהגיית חולם פתוח מעט |
|  | [ə]  | בניבים מסוימים קיימת אף תנועת השווא |
ראו גם

| שפות סלאביות |
| --- | --- | --- |
| מזרחיות | רוסית • אוקראינית • בלארוסית • רוסינית |  |
| מערביות | פולנית • צ'כית • סלובקית • שפות סורביות: סורבית עילית, סורבית תחתית • קשובית • שלזית |  |
| דרומיות | בולגרית • מקדונית • סלאבית כנסייתית עתיקה • סלובנית • סרבו-קרואטית: בוסנית, סרבית, קרואטית, מונטנגרית |  |
| שפות הודו-אירופיות |
| --- | --- | --- |
| שפות רומאניות | צרפתית • מונגאסקית • ארפיטנית • ולונית • אוקסיטנית • גסקונית • אראנית • קטלאנית • ספרדית • לאדינו • חכיתיה • גליסית-פורטוגזית • פורטוגזית • גליסית • אסטור-לאונית • אסטורית • לאונית • מירנדזית • איטלקית • קורסיקאית • ליגורית • נפוליטנית • סיציליאנית • סרדינית • איסטרית • פריאולית • לדינית • רומאנש • דלמטית • רומנית • מולדובנית • ארומנית • איסטרו-רומנית | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות גרמאניות | אלמאנית • אלזסית • גרמנית שווייצרית • גרמנית • לוקסמבורגית • בווארית • ריפוארית • סקסונית עילית • יידיש • הולנדית • אפריקאנס • לימבורגית • סקסונית • זיילנדית • פריזית • סקוטית • אנגלית • דנית • שוודית • נורווגית ספרותית • איסלנדית • פארואזית • נורווגית חדשה | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות סלאביות | אוקראינית • בלארוסית • רוסית • רוסינית • סלובקית • צ'כית • פולנית • פומרנית • קשובית • סורבית עילית • סורבית תחתית • בולגרית • מקדונית • סרבית • קרואטית • סלובנית • בוסנית • שלזית | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות קלטיות | ברטונית • ולשית • קורנית • גאלית סקוטית • אירית • שלטה | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות הודו-איראניות | סנסקריט • אסאמית • בנגלית • גוג'ראטית • הינדי • מאיטהילית • מראטהית • נפאלית • אורייה • פאלי • פנג'אבי • רומאני • סינדית • סינהלית • אורדו • דיבהי • דאמלי • דומאקי • גאוואר-באטי • קאלאשה • קשמירית • חוואר • קוהיסטנית • ניגאלאמית • פאשאי • פאלורה • שינה (שפה) • שומשתי • אשקום • קמוירי • קאטי (באשגלי) • פרסואנית (ווסי-וורי) • טרגמי • וואיגלית (קאלאשה-אלה) • פרסית • פאהלוי ("פרסית תיכונה") • פשטו • דארי של אפגניסטן • טג'יקית • אוסטית • כורדית • באלוצ'י • טאליש • טאטית • ג'והורי • ג'יהדי • דארי של זורואסטריאן • יאגנובי | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות בלטיות | לטבית • ליטאית | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| אחר | יוונית • אלבנית • ארמנית | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
מקדוניה הצפונית באירוויזיון הילדים 2018

מקדוניה השתתפה באירוויזיון הילדים 2018 אשר התקיים ב-25 בנובמבר 2018 במינסק, בלארוס. מריה ספאסובסקה נבחרה לייצג את מקדוניה בתחרות עם השיר "Doma".
לפני אירוויזיון הילדים > בחירת השיר והנציג

ב-24 באוגוסט 2018 מריה ספאסובסקה נבחרה באופן פנימי כדי לייצג את מקדוניה בתחרות עם השיר "Doma".
באירוויזיון הילדים > נקודות שהוענקו למקדוניה

| חבר השופטים המבוגר> 12 נקודות | חבר השופטים המבוגר> 10 נקודות | חבר השופטים המבוגר> 8 נקודות | חבר השופטים המבוגר> 7 נקודות | חבר השופטים המבוגר> 6 נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| 5 נקודות | 4 נקודות | 3 נקודות | 2 נקודות | 1 נקודות |

חבר השופטים הצעיר
| 12 נקודות | 10 נקודות | 8 נקודות | 7 נקודות | 6 נקודות |

| 5 נקודות | 4 נקודות | 3 נקודות | 2 נקודות | 1 נקודות |

חבר השופטים המומחים
| 12 נקודות | 10 נקודות | 8 נקודות | 7 נקודות | 6 נקודות |

| 5 נקודות | 4 נקודות | 3 נקודות | 2 נקודות | 1 נקודות |
באירוויזיון הילדים > נקודות שהוענקו על ידי מקדוניה

| ציון | חבר השופטים המבוגר | חבר השופטים הצעיר |
| --- | --- | --- |
12 נקודות: 
10 נקודות: 
8 נקודות: 
7 נקודות: 
6 נקודות: 
5 נקודות: 
4 נקודות: 
3 נקודות: 
2 נקודות: 
1 נקודות:
ראו גם

אירוויזיון הילדים 2018
מקדש פאטמה מעצומה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מסגד
 כתובת:  קום 
 מיקום:  קום 
 מדינה:  איראן 
 הקמה ובנייה
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות ספאווית 
 קואורדינטות:  30°38′30″N 50°58′44″E﻿ / ﻿30.6417°N 50.9790°E﻿ / 30.6417; 50.9790
  (למפת איראן מוגדלת) טהראן משהד כרג' אספהאן תבריז שיראז קום אהוואז רשת כרמאנשאה בנדר עבאס אפגניסטן פקיסטן טורקמניסטן אוזבקיסטן אזרבייג'ן ארמניה טורקיה עיראק כווית ערב הסעודית  קטר איחוד האמירויות הערביות ע. הים הכספי  המפרץ הפרסי  מפרץ עומאןמקדש פאטמה מעצומה(למפת איראן רגילה) טהראן משהד כרג' אספהאן תבריז שיראז קום אהוואז רשת כרמאנשאה בנדר עבאס אפגניסטן פק. טורקמניסטן או. אזר. א. ט. עיראק כ. ערב הסעודית  ק. אי. ע. הים הכספי  המפרץ הפרסי  מפרץ עומאןמקדש פאטמה מעצומה
 
מקדש פאטמה מעצומה (פרסית: حرم فاطمه معصومه) הוא מסגד הנמצא בעיר קום באיראן. במקדש נמצא קברה של פאטמה מעצומה, שהייתה אחותו של האימאם השמיני עלי א-רידא. בזכות המקדש נחשבת קום עבור מוסלמים שיעים לעיר השנייה בקדושתה באיראן, לאחר העיר משהד, בה קבור האימאם השמיני עצמו.
באסלאם השיעי, נשים שהן קרובות משפחה של אחד משנים-עשר האימאמים לעיתים קרובות נערצות כקדושות. בכל שנה, מיליוני מוסלמים שיעים עולים לרגל לקום לבקר במקדש. בתוך המקדש קבורות גם שלוש בנותיו של האימאם התשיעי מוחמד א-תקי.
תולדות המתחם

פאטמה מעצומה נפטרה בשנת 816 בעיר קום, ומקום קברה הפך במהרה למקום עלייה לרגל. כחמישים שנה לאחר מותה הוקם מבנה עם כיפה מעל לקבר. במשך מאות שנים הורחב המבנה ונבנה נדבך על גבי נדבך. כיום משתרע המתחם על פני שטח ענק וכולל שלוש כיפות מפוארות, שישה מינארטים ושלושה אולמות תפילה.
עולי רגל שיעים המגיעים למקדש מרחבי איראן וממדינות אחרות מחפשים מרפא למחלות, פתרונות לשאלות המעסיקות אותם, וסליחה על חטאים. אלפים נוכחים בתפילות שנערכות במתחם המקדש.
גלריית תמונות

עולי רגל בפנים המקדש ליד הקבר
קישוטים על קירות המבנה
מבט מקרוב
המקדש וארבעה מצריחיו עם הכיפה המוזהבת
מרכז מינרבה לזכויות האדם

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל ישראל
 מטה הארגון:  האוניברסיטה העברית בירושלים   אוניברסיטת תל אביב
 מנכ"ל:  ליאורה בילסקי
 תקופת הפעילות:  1997–הווה (כ־27 שנים)
 אתר רשמי
 קואורדינטות:  31°47′34″N 35°14′40″E﻿ / ﻿31.792812465303°N 35.244393784459°E﻿ / 31.792812465303; 35.244393784459
  (למפת ירושלים מוגדלת) מיקום המטה(למפת ירושלים רגילה) מיקום המטה(למפת הרי ירושלים רגילה) מיקום המטה(למפת הרי ירושלים מוגדלת) מיקום המטה he
 
מרכז מינרבה לזכויות האדם היא מרכז אקדמי המשותף לאוניברסיטה העברית בירושלים ואוניברסיטת תל אביב העוסק בסוגיות הקשורות לזכויות האדם. המרכז מעניק מלגות לתלמידי דוקטורט ופוסט-דוקטורט, מקיים כנסים, ימי עיון, סדנאות והשתלמויות בנושא. המכון נוסד בשנת 1997 והמנהלת היא פרופסור ליאורה בילסקי.
בעבר חנך המרכז מאגר מידע הנוגע לזכויות התלמיד. לאורך השנים המרכז קידם פרויקטים הקשורים למספר נושאים, ובהם:
"המשפחה, זכויות אדם וגלובליזציה" (2015–2016) – פרויקט שבחן את יחסי הגומלין בין המשפחה, המשפט וזכויות האדם
"משפט, גלובליזציה והמרחב הטראנסלאומי" (2012–2015)
"זכויות אדם וצדק ליברלי בישראל" (2014–2015) – פרויקט שעסק בבחינת זכויות האדם בהקשר היהודי והישראלי.
"זכויות אדם וצדק בתקופות מעבר" (הושק בשנת 2014) בדגש על חקר הסכסוך הישראלי-פלסטיני.
הערות שוליים

↑  מרכז מינרבה לזכויות האדם
1 2  אודות, באתר law.tau.ac.il
↑  https://cms.education.gov.il/EducationCMS/Units/Zchuyot/ChukimVeamanot/amanot/MaagarMeidaZchuyotAdam.htm
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309675105171  ISNI: 0000 0004 4665 6072  SUDOC: 069212635  VIAF: 124430232   WorldCat (עם VIAF): 124430232
מקדש קונקורדיה

| --- | --- |

 היסטוריה
 תרבויות:  רומא העתיקה 
 מיקום
 מדינה:  איטליה 
 קואורדינטות:  41°53′35″N 12°29′03″E﻿ / ﻿41.892930555556°N 12.484244444444°E﻿ / 41.892930555556; 12.484244444444
  (למפת רומא מוגדלת) מקדש קונקורדיה(למפת רומא רגילה) מקדש קונקורדיה
 
הקצה המערבי של הפורום הרומאי. בקדמת התמונה שלושה עמודים המהווים שרידי מקדש אספסיאנוס וטיטוס, ומאחוריהם, משמאל, המקום בו עמד מקדש קונקורדיה
שחזור של המקדש - מבט לעבר חזית המבנה.
מקדש קונקורדיה היה מקדש שעמד בקצה המערבי של הפורום במרכז רומא העתיקה. המקדש הוקדש לאלה קונקורדיה והוא מסמל את אחדות העם הרומאי, ונוסד ככל הנראה במאה השישית לפנה"ס. המקדש נבנה מספר פעמים, ובהם על ידי הקיסר טיבריוס. המקדש תואר על ידי פליניוס הזקן בספרו "תולדות הטבע".
היסטוריה

על פי המסורת הרומאית המקדש הראשון לאלה קונקורדיה נבנה בשנת 367 לפנה"ס על ידי מרקוס פוריוס קאמילוס לאחר הפיוס בין הפלבאים לפטריקים בעקבות הסכסוך בקשר לחוקים שיפתחו את הקונסולאט בפני הפלבאים. המקדש נבנה מחדש בשנת 121 לפנה"ס, לאחר הרצחו של גאיוס סמפרוניוס גרקכוס.
בין שנת 7 לשנת 10 שוקם המקדש על ידי טיבריוס, והמבנה החדש נחנך בשנת 12. במסגרת שיקום זה נבנה המקדש משיש ועוטר בפסלים רבים וציורי קיר המתוארים בפירוט בספרו של פליניוס הזקן "תולדות הטבע".
המקדש שימש כאחד ממקומות התכנסותו של הסנאט, בין האירועים הפוליטיים המשמעותים שהתרחשו בו היו הנאום שנשא מרקוס טוליוס קיקרו, בעת כהונתו כקונסול של שנת 63 לפנה"ס, שבו הוא פתח את התקפתו על לוקיוס סרגיוס קטילינה שתכנן הפיכה והצבעת הסנאט שהחליטה על הוצאתו להורג של סיאנוס בשנת 31.
תיאור המבנה

המקדש נבנה לרגלי גבעת הקפיטולין בסמוך לטאבולאריום. בשל מגבלות המקום המקדש היה החדר הקדמי במקדש רחב (45 מטרים) בחזיתו, וצר בעומקו (24 מטרים), ואילו החדר הפנימי רחב פחות (34 מטרים) וצר אף יותר (14 מטרים עומקו). טור של עמודים קורינתיים חילק את המבנה לשני אולמות. כיום נותרה רק רצפת המקדש.
המבנה היה מעוטר בפסלים רבים - חלקם העתקים של פסלים יווניים ובהם פסלי אפולון ויונו, אפולון התינוק ומינרווה (מעשה ידי הפסל אופרנור), פסל אסקלפיוס והיגיה (מעשה ידי ניקראטוס), פסל מרס ומרקוריוס (מעשה ידי פיסטון), פסל קרס ומינרווה (מעשה ידי סתניס), וכן ציורים רבים.
מקל הליכה

ערך זה עוסק במקל המשמש קשישים ובעלי לקות. אם התכוונתם לאביזר עזר לטיולים וספורט, ראו .
מקל הליכה עשוי עץ
אדם הנעזר במקל הליכה
מקל הליכה הוא מקל המסייע בהליכה לאנשים בעלי מוגבלות, כגון מי שלא התאוששו מפגיעה פיזית או זקנים, או להליכה בשטחים קשים למעבר. בתקופות ומקומות מסוימים, מקל כזה שימש גם כאביזר אופנה לאוכלוסייה הכללית וגם ככלי נשק בעת הצורך. יש מקלות הליכה בהם חבויים חרב או סכין. יש מקלות הליכה בעלי גולה בחלק העליון, גולה עשויה מעץ חזק או ממתכת.
מקל ההליכה הוא ככל הנראה אביזר הטכנולוגיה המסייעת העתיק ביותר בעולם והוא עדיין בשימוש רב. על פי רוב, ראש מקל ההליכה מתעגל בצורה ובאופן ההופך את האחיזה בו לקלה, או שהוא כולל ידית אחיזה מטיפוס אחר. מקל הליכה שמורכבת עליו מערכת של מספר ידיות נקרא קב.
בדתות > ביהדות

ביהדות, ההלכה מבדילה בין שימוש ככלי עזר לבין שימוש ככלי חיוני, וקובעת כי מקל של אדם כזה שאינו יכול ללכת בלעדיו נחשב כמלבוש ותכשיט, ומותר לו לטלטלו בשבת (ראו לדוגמה נגישות בשבת).
יש קהילות שבהן משמש המקל כלבוש מכובד, ובציבור הדתי לעיתים משמש המקל כלבוש רבני. לעיתים במקרים כאלו המקל מעוטר בכסף בראשו.
בדתות > בנצרות

בעלי תפקידים שונים בכנסייה הנוצרית המערבית וגם במזרחית, נושאים מקלות הליכה שונים בצורתם ובאורכם.
בדתות > באסלאם

האסלאם מעודד נשיאת מקלות הליכה והאימאם, בדרשה של יום שישי מחזיק מקל כזה.
ראו גם

מוט הליכה
סטוקנגל
הליכה נורדית
מקדש פאן

| --- | --- |

שרידי המקדש
 מידע כללי
 סוג:  אתר ארכאולוגי, מקדש
 על שם:  פאן 
 מיקום:  שניר
 מדינה:  ישראל ישראל
 בעלים:  רשות הטבע והגנים
 מייסדים:  הורדוס 
 קואורדינטות:  33°14′56″N 35°41′40″E﻿ / ﻿33.248808726582°N 35.694578464848°E﻿ / 33.248808726582; 35.694578464848
 שמורת טבע נחל חרמון - בניאס
  (למפת אצבע הגליל מוגדלת) מקדש פאן(למפת אצבע הגליל רגילה) מקדש פאן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מקדש פאן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מקדש פאן
 
גומחות בהן הוצבו בעבר פסלי האל פאן
מקדש פאן הוא מקדש פולחן שבנה הורדוס לכבוד אל הרועים פאן במערת הבניאס.
היסטוריה

הכנענים הקימו במערת הבניאס מקדש לאל בעל גד. בתקופה ההלניסטית, במאה השנייה לפני הספירה הוחלט להקים במערת הבניאס מקדש חדש לכבודו של אל רועי הצאן ועדריהם, פאן. המיקום שנבחר להקמת המקדש, מערה, לא היה מקרי - האל פאן חי במערות. המקדש הוקם במערה ושימש למטרות פולחן והערצת האל. מכאן שמו של הנחל והאתר הארכאולוגי השוכנים במקום, "פניאס". שם זה השתבש בתקופת התלמוד ל"פמיאס" (כפי שהשם מופיע במסכת בכורות), ובהגיה הערבית המשבשת את האות פ', הפך שמו של המקום ל"בניאס". השם בניאס השתרש ונעשה לשם המקובל למקום.
הורדוס ובעקבותיו פיליפוס בנו, בנו מחדש את המקום, וקראו לו "קיסריה של פליפוס" לכבודו של אוגוסטוס קיסר. הברית החדשה מזכירה את "גלילות קיסריה של פיליפוס" כמקום בו ישב ישו עם שנים-עשר השליחים. שם לראשונה נאמר על ידי פטרוס לישו שהוא המשיח ובו ניתנו לפטרוס מישו "מפתחות השמים והארץ" כמתואר בבשורה על פי מתי, פרק 16:
”וַיְהִי כְּבוֹא יֵשׁוּעַ אֶל גְּלִילוֹת קֵיָסַרִיה שֶׁל פִילִפּוֹס וַיִּשְׁאַל אֶת תַּלְמִידָיו לֵאמֹר: מָה אֹמְרִים לִי בְנֵי אָדָם מִי הוּא בֵּן־הָאָדָם? וַיֹּאמְרוּ: יֵשׁ אֹמְרִים יוֹחָנָן הַמַּטְבִּיל הוּא וְיֵשׁ אֹמְרִים אֵלִיָּהוּ וַאֲחֵרִים אֹמְרִים יִרְמְיָהוּ אוֹ אֶחָד מִן הַנְּבִיאִים. וַיֹּאמֶר אֲלֵיהֶם: וְאַתֶּם מַה תֹּאמְרוּ לִי, מִי אָנִי? וַיַּעַן שִׁמְעוֹן פֶּטְרוֹס וַיֹּאמַר: אַתָּה הוּא הַמָּשִׁיחַ בֶּן אֱלֹהִים חַיִּים. וַיַּעַן וַיֹּאמֶר אֵלָיו: אַשְׁרֶיךָ שִׁמְעוֹן בַּר יוֹנָה כִּי בָשָׂר וָדָם לֹא גִלָּה לְךָ אֶת זֹאת, כִּי אִם אָבִי שֶׁבַּשָׁמָיִם. וְגַם אֲנִי אֹמֵר לְךָ כִּי אַתָּה פֶּטְרוֹס וְעַל הַצּוּר הַזֶּה אֶבְנֶה אֶת קְהִלָּתִי וְשַׁעֲרֵי שְׁאוֹל לֹא יִגְבְּרוּ עָלֶיהָ. וְאֶתֵּן לְךָ אֶת מַפְתְּחוֹת מַלְכוּת הַשָׁמָיִם וְכָל אֲשֶׁר תֶּאֱסֹר עַל הָאָרֶץ אָסוּר יִהְיֶה בַּשָׁמַיִם, וְכָל אֲשֶׁר תַּתִּיר עַל הָאָרֶץ מֻתָּר יִהְיֶה בַּשָׁמָיִם.”
כיום המבנה הוא חלק משמורת נחל הבניאס. חמש הגומחות החצובות במצוק שליד מערת הבניאס הן שרידים מהמקדש המקורי ובהן הונחו פסלים של האל פאן.
הערות שוליים

↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 18, ב', א', 28.
מפעל מסון

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  טחנה 
 מיקום:  מטלוק באת' 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 קואורדינטות:  53°06′46″N 1°33′42″W﻿ / ﻿53.1128°N 1.5616°W﻿ / 53.1128; -1.5616
  (למפת אנגליה מוגדלת) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי מפעל מסון(למפת אנגליה רגילה) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי מפעל מסון
 
המפעל
מפעל מסון (אנגלית: Masson Mill) הוא מפעל לטוויית כותנה באמצעות מים, שנבנה ב-1783 על ידי ריצ'רד ארקרייט על גדות נהר דרוונט, בקרבת מטלוק באת' שבדרבישייר, אנגליה. המפעל שוכן בקרבת הבית הפרטי של ארקרייט, והוא נכלל באתר המורשת העולמית "מפעלי עמק דרוונט".