stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שביעות רצון בעבודה

שביעות הרצון של עובדים מעבודתם היא גורם חשוב בעולם העבודה וארגונים משקיעים משאבים ומאמצים על מנת לשפר את שביעות רצון עובדיהם. הוכח כי שביעות רצון עובדים מגבירה אפקטיביות, תפוקות, הזדהות עם מקום העבודה, איכות העבודה ועוד. אף על פי שקיים ביניהם קשר הדוק ויש מידה של חפיפה בין המודלים המסבירים אותם, שביעות רצון היא מונח שונה ממוטיבציה. מידת שביעות הרצון קשורה גם למצבו הרגשי של העובד והמחקר על תחום הרגשות מספק קשרים בין רגשות לשביעות רצון. עקב החשיבות של רמת שביעות הרצון ארגונים מעוניינים למדוד אותה וקיימות מספר טכניקות מדידה.
הגדרות

ההגדרות הקיימות למושג שביעות רצון בעבודה:
יחס רגשי לעבודה
עמדה כלפי העבודה, כאשר העמדה מורכבת מרגשות, אמונות והתנהגות.
מצב רגשי חיובי הנובע מההערכה של הפרט את עבודתו או את התנסויותיו בעבודה (Locke, 1976).
תאוריות של שביעות רצון בעבודה > גישת הרצברג- מוטיבציה והיגיינה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תאוריות של שביעות רצון בעבודה > מודל אישיות Dispositional Theory

במחקרים נמצא שעמדתם של אנשים כלפי העבודה יציבה לאורך זמן ולאורך סיטואציות משתנות (החלפת מקום עבודה). מכאן נובעת ההשערה ששביעות רצון בעבודה קשורה לאישיות. שביעות הרצון בעבודה היא חלק משביעות הרצון הכללית בחיים. זהו גורם אישיותי שלא מושפע מהארגון והוא בנוי מתכונות כמו גובה ההערכה העצמית, יכולת עמידה בלחצים ומיקוד שליטה.
תאוריות של שביעות רצון בעבודה > מודל מאפייני התפקיד - Job characteristics model

מודל זה הוצע על ידי Hackman & Oldham.המודל משמש כמודל מסגרת לבחינת ההשפעה של מאפייני תפקיד על מגוון תוצאות בעבודה, כולל שביעות רצון. המודל טוען שלתפקיד יש 5 מאפייני ליבה:
מגוון מיומנויות – כמה כישורים התפקיד מצריך
זהות המשימה - האם התפקיד מאפשר ביצוע של יחידת עבודה שלמה
חשיבות המשימה - עד כמה התפקיד חשוב לפעילות הארגונית
אוטונומיה – מידת חופש הפעולה, מידת הפיקוח
משוב – כיצד התפקיד מוערך על ידי הסביבה.
חמשת המאפיינים האלה מביאים את העובד למצב פסיכולוגי בעל 3 גורמים:
תפיסת משמעות בעבודה
תפיסת אחריות
תפיסת ידע של התוצאות
שלוש תפיסות אלו קשורות למוטיבציה ואחת מהתוצאות שלהן היא מידת שביעות הרצון מהעבודה.
שביעות רצון ורגשות

מצב רוח ורגשות בסביבת העבודה הם שתי אבני בניין שמרכיבות את הגורם הרגשי של שביעות רצון (בהתייחס להגדרה ששביעות הרצון בנויה מרגשות, אמונות והתנהגויות). מצב רוח הוא מצב מתמשך שאין לו סיבה מוגדרת. רגשות הם יותר אינטנסיביים, בעלי משך קצר ובעלי סיבה מוגדרת וברורה.

מחקרים הראו שמצב רוח קשור לשביעות רצון כללית מהעבודה. גם רגשות חיוביים ושליליים נמצאו קשורים משמעותית לשביעות הרצון הכללית מהעבודה. התדירות שבה חווים רגשות חיוביים מנבאת את שביעות הרצון בצורה טובה יותר מאשר עוצמת הרגשות.

עבודת רגשות וויסות רגשות קשורים גם כן לשביעות רצון בעבודה. עבודת רגשות היא התהליך שבו עובד מנהל את התחושה הרגשית לצורך הצגה גופנית או הבעתית של התחושה בפומבי. ויסות רגשות אלו הם מאמצים מודעים ולא-מודעים שבאמצעותם האדם מנהל ושולט בסוג הרגשות שהוא חווה ומביע, בעיתוי שלהם ובאופן ההבעה. מחקרים מוקדמים בנושא התוצאות של עבודת רגשות הדגישו את ההשפעה השלילית של עבודת רגשות על שביעות הרצון. מחקרים עדכניים, שבדקו מגוון מקצועות וסיטואציות, טוענים שהתוצאות של עבודת רגשות הו לא בהכרח שליליות. נמצא למשל שהדחקה של רגשות שליליים קשורה לשביעות רצון נמוכה בעוד שהגברה של רגשות חיוביים מביאה לשביעות רצון גבוהה. קיימים שני מנגנונים שמסבירים את הקשר בין עבודת רגשות וויסות רגשות לבין שביעות רצון בעבודה:
דיסוננס רגשי - הפער בין החוויה הרגשית הפנימית שהאדם מרגיש לבין הרגש אותו הוא מציג כלפי חוץ. פער כזה, שהוא תוצאה של עבודת רגשות, מביא לשחיקה רגשית, מחויבות נמוכה למקום העבודה ולחוסר שביעות רצון.
אינטראקציה חברתית (ראה רגשות באינטראקציה חברתית)- הרגשות המופגנים על ידי האדם כלפי חוץ גורמים לתגובה של הסביבה. התגובה משפיעה בחזרה על האדם ותשפיע בין השאר על שביעות הרצון שלו. לדוגמה, כאשר עובד הנותן שרות מפגין כלפי הלקוחות רגשות חיוביים, הם מגיבים ברגשות חיוביים ובהתנהגות אוהדת. הצטברות תגובות אוהדות תגרום לעובד לשביעות רצון גבוהה.
השלכות של שביעות רצון

שביעות רצון בעבודה היא אינדיקציה חשובה לגבי הרגשתו של העובד כלפי תפקידו והיא מנבאת מספר התנהגותיות חשובות : התנהגות אזרחית (האם העובד תורם לעבודה מעל הנדרש), היעדרויות, עזיבה, מחויבות למקום העבודה, התנהגות עוינת (גנבות, התבטאויות עוינות). לעומת זאת, הקשר בין שביעות רצון לבין תפוקה הוא קשר חלש והוא תלוי במשתנים נוספים. המודל של פורטר ולאולר הוא אחד ההסברים למורכבות הקשר. המודל לוקח בחשבון את החוללות העצמית (Self-efficacy - עד כמה האדם מאמין שמאמץ שלו יביא לתוצאה)וכיצד האדם תופס ומעריך את התגמולים.
דן אריאלי הציג בסדרת ניסויים, בהם המשתתפים הרכיבו צורות מלגו, כיצד בתנאים בהם עבודת ההרכבה, שנעשתה בתשלום, הייתה יותר "משמעותית" (כלומר, בתנאים בהם לא הרסו למשתתפים את מה שהרכיבו מייד לאחר שסיימו), המשתתפים המשיכו להרכיב יותר והרוויחו יותר כסף ביחס לקבוצת הביקורת, ואף קישר זאת לשביעות רצון גבוהה יותר מהעבודה ולתפוקה גבוהה יותר.
ראו גם

מוטיבציה
העצמת עובדים
הערות שוליים

↑  Cranny, Smith & Stone, 1992 cited in Weiss, H. M. (2002). Deconstructing job satisfaction: separating evaluations, beliefs and affective experiences. Human Resource Management Review, 12, 173-194, p.174
↑  Weiss, H. M. (2002). Deconstructing job satisfaction: separating evaluations, beliefs and affective experiences. Human Resource Management Review, 12, 173-194
↑  Locke, E. A. 1976, The nature and causes of job satisfaction, M. D. Dunnette, Handbook of industrial and organizational psychology, Chicago, Rand McNally
↑  Judge TA, Larsen RJ(2001).Dispositional Affect and Job Satisfaction: A Review and Theoretical Extension.
Organizational Behavior and Human Decision Processes vol 86(1) 67-98
↑  J. R. Hackman, G. R. Oldham (1976). "Motivation through design of work". Organizational behaviour and human performance 16: 250–279. doi:10.1016/0030-5073(76)90016-7
↑  Brief AP, Roberson L.(1989). Job attitude organization: an exploratory study. Journal of Applied Social Psychology 19: 717±727
↑  Weiss HM, Nicholas JP, Daus CS. (1999). An examination of the joint effects of affective experiences and job beliefs on job satisfaction and variations in affective experiences over time. Organizational Behavior and Human Decision Processes 78: 1±24
↑  Fisher D. (2000).Mood and emotions while working: missing pieces of job satisfaction? Journal of Organizational Behavior 21, 185±202
↑  Pugliesi K. (1999).The Consequences of Emotional Labor: Effects on Work Stress, Job Satisfaction, and Weil-BeinMotivation and Emotion, Vol. 23(2
1 2  Cote S.,Morgan LM (2002).A longitudinal analysis of the association between emotion regulation, job satisfaction, and intentions to quit.Journal of Organizational Behavior vol 23, 947–962
↑  Ashforth, B. E., & Humphrey, R. H. (1993). Emotional labor in service roles: the influence of identity. Academy of Management Review, 18, 88–115
↑  Rafaeli, A., & Sutton, R. I. (1989). The expression of emotion in organizational life. Research in Organizational Behavior, 11, 1–42.
↑  Morris, J. A., & Feldman, D. C. (1997). Managing emotions in the workplace. Journal of Managerial Issues, 9,257–274
↑  Abraham, R. (1999). The impact of emotional dissonance on organizational commitment and intention to turnover. Journal of Psychology, 133, 441–455
↑  Moorman RH (1993) The Influence of Cognitive and Affective Based Job Satisfaction Measures on the Relationship Between Satisfaction and Organizational Citizenship Behavior. Human Relations, Vol. 46(6), 759-776
↑  Hackett RD, Guion RM(1985).A reevaluation of the absenteeism-job satisfaction relationship. Organizational Behavior and Human Decision Processes 35(3):340-381
↑  Arnold HJ,Feldman DC(1982) A Multivariate Analysis of the Determinants of Job Turnover. Journal of Applied Psychology. Vol 67(3),350-360
↑  Kamenica, E., Ariely, D., & Prelec, D. (n.d.). Mans Search for Meaning: The Case of Legos. PsycEXTRA Dataset. doi:10.1037/e640112011-016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533716605171  GND: 4002818-5  LCCN: sh99004960  NKC: ph319055
אופיר סופר

אופיר סופר (נולד ב-1 באוגוסט 1974, י"ג באב ה'תשל"ד) הוא שר העלייה והקליטה וחבר הכנסת מטעם הציונות הדתית. בעבר היה מזכיר מפלגת האיחוד הלאומי–תקומה.
ביוגרפיה

סופר נולד במושב עלמה, לרחל ולבן־ציון סופר. אמו הייתה מורה, ואביו, שעלה לישראל מלוב, היה מנהל בית ספר וראש מועצה אזורית מרום הגליל. אביו נהרג בתאונת דרכים כאשר היה אופיר בחטיבת הביניים.
הוא למד בבית הספר האזורי לבני המושבים "בניהו" בכרם בן זמרה. בחטיבת הביניים למד במכינה בכפר סבא, ממנה המשיך למדרשית נעם ולישיבת שבי חברון.
עם גיוסו לצה"ל החל סופר קורס טיס, אך נשר ממנו והתנדב לחטיבת הצנחנים. בהמשך השלים קורס קציני חי"ר.
בשנת 1996, כשהיה קצין בגדוד חרוב, חילץ פצועים מקבר יוסף במהלך מהומות מנהרת הכותל. במהלך הלחימה נפצע קשה, ובעקבותיה הוא סובל מהפרעת דחק פוסט-טראומטית ונחשב נכה צה"ל. על פועלו ואומץ הלב שהפגין באירוע זכה בצל"ש אלוף.
מספר חודשים לאחר האירוע בקבר יוסף, חזר לשירות כקצין הדרכה בגדוד חרוב, ובהמשך היה מפקד פלוגה וסגן מפקד גדוד 202. בשנת 2003 כיהן בתפקיד סגן מפקד גדוד חרוב ונלחם בזמן אירועי האינתיפאדה השנייה בגזרת שומרון.
בשנת 2007 פרש משירות קבע בדרגת רב־סרן.
ביוגרפיה > פעילות פוליטית

עם שחרורו מצה"ל בשנת 2007 מונה למנהל פרויקטים במשרד הנגב והגליל.
בשנת 2014 החליף את נחי אייל בתפקיד מזכ"ל מפלגת האיחוד הלאומי–תקומה והחזיק בתפקיד עד 2018, אז הוחלף על ידי יהודה ולד. בשנת 2019 התמודד על מקום ברשימת תקומה לכנסת העשרים ואחת, וזכה במקום השני. המפלגה התמודדה ברשימת איחוד מפלגות הימין, וסופר, שהוצב במקום הרביעי ברשימה המאוחדת, נבחר לכנסת.
בבחירות לכנסת ה־22 וה-23 רצה המפלגה במסגרת ימינה, והוא הוצב במקום השישי ברשימה המאוחדת ונבחר לכנסת לקדנציה שנייה. בכנסת ה-23 שימש כיושב ראש השדולות למען הגליל, למען ישראל יהודית ולמען החקלאות ועמד בראש ועדת המשנה של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות לטיפול בהלומי קרב ובנפגעי הפוסט טראומה.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע שוריין סופר בידי ראש הממשלה בנימין נתניהו במקום ה-28 ברשימת הליכוד, כשהוא רץ באופן פורמלי במפלגת המדף "עתיד אחד – עתיד טוב לישראל". שריון זה בוצע בעקבות סיכום של נתניהו עם בצלאל סמוטריץ' שקבע כי בתמורה לריצת מפלגת עוצמה יהודית של איתמר בן גביר ברשימת הציונות הדתית הליכוד ישריין נציג של האיחוד הלאומי. ביוני 2021 חזר רשמית לסיעת "הציונות הדתית".
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש, התמודד בבחירות המקדימות במפלגת הציונות הדתית, והגיע למקום הראשון בין המתמודדים לרשימה. הוא הוצב במקום השלישי ברשימה משותפת עם מפלגת עוצמה יהודית, ונבחר לכנסת פעם נוספת.
בדצמבר 2022 מונה לשר העלייה והקליטה בממשלת נתניהו השישית.
ביוגרפיה > משפחתו וחייו האישיים

סופר נשוי לעדינה, מנהלת מחוז הצפון ברשות השירות הלאומי-אזרחי. הוא אב לשבעה ילדים ומתגורר במושב טפחות שבגליל.
אחיו עמית סופר, מכהן אף הוא, כמו אביהם, בראשות המועצה האזורית מרום הגליל. בן דודו הוא איש התקשורת אלירז שדה.
הערות שוליים

↑  מורן אזולאי, מחשש לניגוד עניינים: נדחתה הקמת ועדה לטיפול בהלומי קרב, באתר ynet, 7 ביולי 2020
אופיר סופר מספר בדמעות על היותו פגוע הלם קרב, באתר "סרוגים", 11 באוגוסט 2020
↑  חזקי עזרא, אופיר סופר - מזכ"ל האיחוד הלאומי-תקומה, באתר ערוץ 7, 30 ביולי 2014.
↑  לראשונה בכנסת: הוקמה ועדה רשמית לנושא של הלומי הקרב,  באתר כיפה, 3 באוגוסט 2020
זכיתי לקבל את תפקיד יו"ר ועדת המשנה לטיפול בהלומי קרב ונפגעי הפוסט טראומה, בעמוד הפייסבוק של אופיר סופר, 3 באוגוסט 2020
↑  עדיאל שביט, חדשות כיפה, ‏בליכוד הגישו את הרשימה: אופיר סופר הוצב במקום 28,  באתר כיפה, 04 בפברואר, 2021 21:53
↑  מורן אזולאי, שעות לסגירת הרשימות: גלית דיסטל-אטבריאן שוריינה במקום ה-10 בליכוד, באתר ynet, 4 בפברואר 2021
↑  אמיר אטינגר, ‏כמו אלי בן דהן: הציונות הדתית תקבל שיריון בליכוד, באתר "סרוגים", 3 בפברואר 2021
↑  רשמית: אופיר סופר חוזר למפלגת הציונות הדתית, באתר "סרוגים", 14 ביוני 2021
↑  - כנס פתיחת שנת השירות הלאומי נערך במרכז מורשת הרמב"ם(הקישור אינו פעיל, 10.4.2021), באתר עיריית טבריה
↑  אחיקם משה דוד, 22 שנה אחרי מות ראש המועצה: בנו נבחר לתפקיד, באתר nrg‏, 22 בינואר 2009
↑  מה הקשר בין 'האיחוד הלאומי' לחתונתם של אילנית לוי ואלירז שדה?,  באתר כיפה, 20 בדצמבר 2018
| חברי הכנסת המכהנים בכנסת העשרים וחמש |
| --- | --- | --- |
(חברי הכנסת ששמותיהם מודגשים מכהנים גם כשרים או כסגני שרים בממשלת ישראל השלושים ושבע)
| סיעות הקואליציה של ממשלת ישראל השלושים ושבע (61 חברי הכנסת)  | סיעות הקואליציה של ממשלת ישראל השלושים ושבע (61 חברי הכנסת)  |  |
| הליכוד (32) | נתניהו • לוין • אוחנה • ברקת • דיכטר • ישראל כ"ץ • קרעי • ביטן • אדלשטיין • רביבו • דיסטל-אטבריאן • ואטורי • דנינו • גוטליב • מילביצקי • ביסמוט • סעדה • דלל • גמליאל • אופיר כץ • גולן • אילוז • קלנר • עטייה • הלוי • מלקו • שקלים • שטרית • פסל • גואטה • בוארון • עבד |  |
| ש"ס (11) | דרעי • מלכיאלי • ארבל • אזולאי • אבוטבול • בוסו • טייב • בצלאל • מישרקי • מלול • מושיאשוילי |  |
| יהדות התורה (7) | גפני • טסלר • אשר • אייכלר • פינדרוס • רוט • ברוכי |  |
| הציונות הדתית (6) | סופר • סטרוק • רוטמן • וולדיגר • טל • סולומון |  |
| הימין הממלכתי (4) | סער • אלקין • השכל • בוסקילה |  |
| נעם (1) | מעוז |  |
| סיעות האופוזיציה (59 חברי הכנסת) | סיעות האופוזיציה (59 חברי הכנסת) |  |
| יש עתיד (23) | לפיד • מאיר כהן • אלהרר • מירב כהן • שטרן • מיקי לוי • בן ארי • בן ברק • סגלוביץ • טופורובסקי • שיר • להב-הרצנו • בליאק • רון כץ • צרפתי הרכבי • מזרסקי • סאקס פרידמן • דבורה ביטון • טור-פז • דוידסון • שירי • מירון • ירון לוי |  |
| המחנה הממלכתי (8) | גנץ • איזנקוט • תמנו • טרופר • מיכאל ביטון • כהנא • פרקש-הכהן • שוסטר |  |
| עוצמה יהודית (7) | בן גביר • וסרלאוף • אלמוג כהן • אליהו  • פוגל • סון הר-מלך • קרויזר |  |
| ישראל ביתנו (6) | ליברמן • פורר • סובה • ניר • מלינובסקי • עמאר |  |
| רע"מ (5) | עבאס • טאהא • אל-הואשלה • ח'טיב-יאסין • חוג'יראת |  |
| חד"ש-תע"ל (5) | עודה • טיבי • תומא סלימאן • כסיף • עטאונה |  |
| העבודה (4) | מיכאלי • לזימי • קריב • רייטן |  |
| הרוב הלאומי (1) | רול |  |
אשר אור נוי

| --- | --- |

 לידה:  3 ביולי 1941 (בן 83)
 לימודי רפואה:  האוניברסיטה העברית
 התמחות:  מומחה ברפואת ילדים ובנוירולוגית ילדים והתפתחות הילד
 תואר:  פרופסור
 תפקידים:  הקים וניהל את המחלקה להתפתחות הילד ואת אגף השיקום במשרד הבריאות  פיתח את תחום הטרטולוגיה באוניברסיטה העברית ובישראל
אשר אור נוי (נולד ב-3 ביולי 1941) הוא פרופסור ישראלי לרפואה ולאמבריולוגיה וטרטולוגיה, מומחה ברפואת ילדים ובנוירולוגית ילדים והתפתחות הילד. הקים וניהל את המחלקה להתפתחות הילד ואת אגף השיקום במשרד הבריאות.
תפקידים ציבוריים > בישראל

בין השנים 1996–2014 היה חבר במועצה הלאומית לרפואת ילדים ובמועצה הלאומית למיילדות, נאונטולוגיה וגנטיקה. במקביל, בין השנים 1998–2014 שימש כנציג משרד הבריאות בוועד המנהל של עמותת אשלים – ג'וינט.
עוד כיהן כיו"ר בוועדות ציבוריות רבות מטעם משרד הבריאות, וכן במספר ועדות ממלכתיות שמונו על ידי כנסת ישראל או משרד הבריאות. הבולטות שבהן:
יו"ר הוועדה הבין-משרדית שמונתה על ידי הכנסת בשנת 2000 לבדיקת הקריטריונים למתן גמלת ילד נכה לילדים. הוועדה המליצה על שינויים בקריטריונים והכללת ילדים נוספים. המלצות "ועדת אור-נוי" מיושמות החל משנת 2010.
יו"ר הוועדה להגדרת שירותי האבחון והטיפול לילדים על הספקטרום האוטיסטי, שמונתה בשנת 2006 על ידי הוועדה לגיל הרך בכנסת. הוועדה המליצה על מתן שירותים לכל הילדים עד גיל בית ספר ועל מתכונת האבחון. המלצותיה אומצו ויושמו.
יו"ר הוועדה אשר דנה בדרכי עבודתן של הוועדות הרפואיות בישראל, בעיקר אלו של הביטוח הלאומי, שמונתה בשנת 2000 על ידי ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת. הוועדה הגישה את מסקנותיה בשנת 2002, ובעקבותיהן הוקמה, לפי החלטת ממשלה בדצמבר 2007, ועדה נוספת אף היא בראשותו, אשר המליצה על שינויים בעבודת הוועדות הרפואיות בישראל, ובעקר על הוצאת ועדות הערר מהמשרדים המקיימים אותן והעברתן לגורמים חיצוניים.
היה בין היוזמים והמנסחים את הצעת חוק מעונות יום שיקומיים, תש"ס-2000, שהוגשה על ידי חברת הכנסת תמר גוז'נסקי ואושרה בשנת 2001.
נציג משרד הבריאות בוועדה הארצית ליישום התכנית הממלכתית לילדים בסיכון מאז הקמתה ועד פרישתו בשנת 2014.
תפקידים ציבוריים > מחוץ לישראל > בתחום התפתחות הילד

בשנת 1984 התבקש לפתח מערך התפתחותי לילדים פלסטינים תושבי הגדה המערבית וחבל עזה, מטעם קרן החירום הבינלאומית של האומות המאוחדות לילדים (UNICEF). בתיאום עם המנהל האזרחי הקים וריכז חמישה מכונים להתפתחות הילד בערים חברון, רמאללה, ג'נין, עזה ומזרח ירושלים אשר פעלו עד סוף שנת 1988, עת הופסק הקשר והם נסגרו על ידי הרשות הפלסטינית. בשנים 2015–2018 עסק פרופסור אור נוי בסיוע למשרד הבריאות המחוזי בלומברדיה, איטליה, בפיתוח המערך לאבחון וטיפול בילדים בגיל הרך הסובלים מעיכוב התפתחותי, ובמיוחד אלו עם הפרעה בספקטרום האוטיסטי (במסגרת VILLA SANTA MARIA בעיר COMO).
תפקידים ציבוריים > מחוץ לישראל > בטרטולוגיה

בין השנים 1994–1998 היה חבר בוועדה ציבורית שתפקידה היה לדון בדרכי הרמוניזציה של השפעת חומרים כימיים על הפוריות, ההיריון והעובר, מטעם ארגון הבריאות העולמי (WHO); בין השנים 1999–2001 כיהן כנשיא ENTIS – האגודה האירופית לייעוץ טרטולוגי; בין השנים 2001–2002 כיהן כנשיא ETS – האגודה האירופאית לטרטולוגיה. בשנים 2014–2018 היה חבר בוועדה מצומצמת מטעם ארגון הבריאות העולמי לרישום ומניעת מומים מולדים במדינות אפריקה. הוועדה, המונה 5 חברים ממדינות שונות, חידשה את פעילותה בשנת 2021.
קריירה אקדמית

פרופסור אור נוי עוסק במחקר בתחום הטרטולוגיה הניסויית והקלינית ובתחום התפתחות הילד. הוא חקר את האינטראקציה בין גורמים תורשתיים לגורמים סביבתיים באתיולוגיה של מומים מולדים בסוכרת ובאתיולוגיה של עיכוב בגדילה התוך רחמית, ואת השפעת השימוש בתרופות שונות בעת ההיריון על גדילה והתפתחות של ילדים. במיוחד הוא עסק בהשפעת הרואין בהיריון על התפתחות ילדים מהלידה עד לבגרות. בשנים האחרונות הוא חוקר את השינויים האפיגנטיים (שינויים בפעילות של גנים ללא שינוי במבנה הגן) הקיימים במודלים בעכברים של מחלות אנושיות כמו אוטיזם (הפרעת תקשורת) דיכאון וחרדה, במיוחד את ההשפעה של החומר S- adenosil methionine (SAMe – חומר שנוצר על ידי מרבית בעלי החיים, כולל בני אדם, אשר קשור להשתקת פעילות של גנים) על עכברים עם התנהגות אוטיסטית או עם התנהגות דיכאונית לשיפור סממני המחלות הללו. הוא הצליח, יחד עם חברי קבוצת המחקר שלו, לשפר את סממני המחלות בעכברים אלו על ידי טיפול באם במהלך ההיריון ב-SAMe.
מחקריו נתמכו ונתמכים על ידי תקציבי מחקר מקרנות תחרותיות שונות כגון: הקרן הלאומית למדע, הקרן הדו לאומית למדע ארצות הברית-ישראל, קרן המחקר של משרד הבריאות, קרן המחקר של הרשות למלחמה בסמים וקרנות נוספות.
במעבדתו של פרופסור אור נוי בפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית והדסה למדו וסיימו עשרות רבות של תלמידים לימודי תואר ברפואה, לימודי מוסמך ולימודי דוקטור במדעים, וכן רופאים רבים ביצעו בה את עבודת מדעי היסוד שלהם.
פרסומים

לפרופסור אור נוי כ-360 פרסומים מדעיים בעיתונות מדעית מקצועית בינלאומית ומבוקרת, בתחומי הטרטולוגיה הניסויית והקלינית ובתחום התפתחות הילד. בנוסף ערך כ-70 פרקים בספרים מדעיים, חלקם הגדול מוזמנים, 4 ספרים, 2 מונוגרפים וכן כ-280 תקצירים מדעיים, בעיקר מכנסים בינלאומיים בהם הרצה.
נכון למאי 2021, מאמריו המדעיים צוטטו בספרות המדעית המבוקרת מעל ל-16,500 פעמים, ה-H-index Google Scholar עומד על 72 ואילו ה-i10-index עומד על 253.
שימש כחבר במערכות העיתונים המדעיים הבאים (בחלקם עדיין מכהן):
Pediatric Pathology (1998-1995)
J. Dental Research (1997-2000)
J. of Odontology (1999-associate editor)
Reproductive Toxicology (2002-2007; 2010-2014)
Int .J. Mol. Sci. (2019-associate editor)
Neuroscience (2020- associate editor)
Hypoxia (2018-)
הוקרה ופרסים

כאות הוקרה על פועלו בתחום התפתחות הילד והטרטולוגיה בישראל, קיבל בשנת 2007 את אות מופת שר הבריאות לתרומה ייחודית לרפואה במדינת ישראל, כאשר בראש ועדת הפרס עמדה כבוד השופטת בדימוס דליה דורנר.
בשנת 2009 החליטה ועדה ציבורית מטעם בית הספר לריפוי בעיסוק, להעניק לו אות הוקרה מיוחד על תרומתו רבת השנים לפיתוח וקידום בית הספר וקידום המקצוע בישראל.
בשנת 2014 קיבל תעודת הוקרה על מפעל חיים מהעמותה הישראלית להתפתחות הילד, ובאותה שנה גם תעודת הוקרה מאיגוד רופאי הילדים על פעלו להכשרת רופאי ילדים בישראל.
בשנת 2015 קיבל תעודת הוקרה מטעם ארגון ג'וינט ישראל על תרומותיו לילדים עם מוגבלות ומשפחותיהם.
הוקרה ופרסים > פרסים נוספים

1968 – פרס לעבודת מחקר מצטיינת לתואר MD בפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית.
1974 – מלגת השתלמות בארצות הברית מטעם קרן Fulbright Hay award for fellowship in the USA.
1987 – פרס המורה המצטיין, בפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית.
1993 – פרס לעבודת המחקר המצטיינת במסגרת הכינוס השנתי מטעם האיגוד האירופאי לטרטולוגיה. הפרס ניתן לו בעיר WURZBURG שבגרמניה, כמעין סגירת מעגל עבורו כניצול שואה.
חיים אישים

נשוי לעמירה. לזוג ארבעה ילדים. מתגורר עם משפחתו בירושלים.
ראו גם

טרטולוגיה
התפתחות גופנית בינקות
אמבריולוגיה
הערות שוליים

↑  Ornoy, A. and Arnon, J. Teratological counseling in Israel; a report on 3 1/2 years of experience. Harefuah, 120:567-573, 1991
↑  Ornoy, A. and Arnon, J.: Clinical Teratology, an expanding area in preventive antenatal care. Western J. Medicine, 159: 382-390, 1993
↑  Ornoy, A, Mastroiacovo, P. More on data from Teratogen Information Systems (TIS). Teratology, 61: 327-328, 2000
↑  פרסומי המועצה המדעית של ההסתדרות הרפואית, פברואר 2010: "הכרה בתחום נוירולוגית ילדים והתפתחות הילד כתחום התמחות חדש"
↑  פרסומי הכנסת: המלצות הוועדה הציבורית לקביעת קריטריונים לגמלת נכות לילדים, 2000
↑  ועדות ערר על ועדות רפואיות במשרדי הממשלה ובמוסד לביטוח לאומי, הכנסת, מרכז המחקר והמידע, 9 במרץ 2015, עמ' 36–39
↑  Ornoy A. Growth and neurodevelopmental outcome of children born to mothers with pre-gestational and gestational diabetes: An invited review. Pediatric Endocrinology Reviews, 3(2): 43-54, 2005.
↑  Asher Ornoy, Jacob Segal, Rachel Bar-Hamburger, Charles Greenbaum, Developmental outcome of school-age children born to mothers with heroin dependency: importance of environmental factors, Developmental Medicine & Child Neurology 43, 2007-02-13, עמ' 668–675 doi: 10.1111/j.1469-8749.2001.tb00140.x
↑  Ornoy A, Finkel –Pekarsky V, Peles E, Adelson M, Schreiber S, Ebstein RP. ADHD risk alleles associated with opiate addiction: study of addicted parents and their children. Ped. Res. 80(2):228-236, 2016
↑  Liza Weinstein – Fudim, Zivanit Ergaz, Gadi Turgeman, Joseph Yanai, Moshe Szyf, Asher Ornoy. Gender related changes in gene expression induced by valproic acid in a mouse model of autism and the correction by S-adenosyl methionine. Does it explain the gender differences in autistic like behavior? Int. J. Mol. Sci. 2019, 20(21), 5278.
↑  Ornoy A, Weinstein – Fudim L, Tfilin M, Ergaz Z, Yanai J, Szyf M, Turgeman G. S- Adenosyl Methionine prevents ASD like behaviors triggered by early postnatal valproic acid exposure in very young mice. Neurotoxicology and Teratology, 71: 64-74, 2019.
↑  Asher Ornoy, scholar.google.com
סיר לחץ

ערך זה עוסק בכלי לבישול מזון. אם התכוונתם לטקטיקה צה"לית, ראו .
סיר לחץ. וסת הלחץ בסיר שבתמונה מורכב ממשקולת מעל נקב במכסה. בתמונה הוא נמצא משמאל לידית של מכסה הסיר.
סיר לחץ הוא סיר בישול אשר מצויד במכסה אטום. הסיר מצויד בנוסף בווסת לחץ, המשמש לבקרת יציאת האדים. האדים שנוצרים בחימום מעלים את הלחץ בסיר מעל ללחץ האטמוספירי והטמפרטורה עולה עד 130 מעלות צלזיוס. לכן בישול בסיר המכיל נוזלים, כגון מים, יין, או רוטב, מהיר יותר מאשר בסיר בעל מכסה רגיל.
עקרון הפעולה

העיקרון שלפיו פועל סיר הלחץ הוא שככל שבסיר יש לחץ גבוה יותר, הטמפרטורה בתוך הסיר גבוהה יותר. בסיר רגיל, שורר לחץ של אטמוספירה אחת, וטמפרטורת הנוזל מגיעה עד 100 מעלות צלזיוס בלבד (טמפרטורת הרתיחה של מים). הנוזל שמוסיפים לסיר לחץ, כדי שהמזון יתבשל ולא ייחרך, ישמור על מצבו כנוזל בטמפרטורה גבוהה וקבועה (כ - 130 מעלות). במהלך הבישול בסיר לחץ, יש יציאה קטנה ומבוקרת של חלק מהאדים הנוצרים. לבישול בסיר לחץ נדרש פחות חום מאשר לבישול בסיר רגיל וזמן הבישול יותר קצר.
מבנה סיר הלחץ

הסיר מורכב משלושה חלקים עיקריים:
המכסה: מיועד לאטום את הסיר בזמן הבישול. המכסה הוא מתכתי. בחלק מהמקרים יש לו אלסטיות, קפיציות, כדי לאפשר לו להנעל היטב לסיר כך שתיווצר אטימה משמעותית. במקרים אחרים האטימה מושגת על ידי טבעת עשויה גומי או סיליקון המותקנת בהיקף הסיר בחלקו העליון או במכסה. המכסה יחוזק להיקף בעזרת בורג סיבובי המותקן על המכסה. בכל המקרים, יש במכסה מנוף המאפשר לנעול אותו לסיר. נעילה זו חשובה ליצירת הלחץ בתוך הסיר והיא חיונית מסיבה בטיחותית, כדי למנוע את העפת המכסה על ידי האדים. במכסה הסיר יש נקב קטן שמיועד לשחרור קיטור עודף.
וסת הלחץ: מורכב על נקב במכסה הסיר. תפקידו לאפשר שחרור מבוקר ואוטומטי של קיטור, כדי שבסיר ישמר לחץ קבוע ובטוח לשימוש, למרות שינויים בעוצמת החימום. בדרך כלל, מטעמי בטיחות, מותקן במכסה שסתום נוסף, אשר מיועד לשחרר עודפי לחץ באופן פחות מבוקר, למקרה של היווצרות לחץ עודף.
הסיר עצמו: עשוי מתכת, עמיד לחום וללחצים הצפויים. ההיקף העליון של הסיר מעוצב באופן שמאפשר לנעול אליו היטב את המכסה.
פעילות ווסת הלחץ

וסת הלחץ הוא למעשה בוכנה המחוברת לקפיץ. ראש וסת הלחץ מונח על מכסה הסיר. ראש הבוכנה מונח על הפיה שלה והקפיץ רפוי. כאשר הלחץ עולה ונוצר קיטור, הבוכנה נדחפת כלפי מעלה. הקפיץ נדרך והמרחק בין החלקים שלו קטן, אך נותר פתח זעיר, מובנה ודרכו משתחרר הקיטור. לאחר שהשתחרר מעט קיטור, הלחץ יורד ושוב אינו מצליח לדחוף את הבוכנה כלפי מעלה. היא מחליקה למטה והפתח הזעיר נסתם. תהליך הבניה והשחרור של האדים חוזר על עצמו כדי לייצר בסיר לחץ שיכול להחשב, בקירוב גס, קבוע. בתרשים המצורף, החלק הצבוע ירוק מתאר את המצב כאשר הלחץ בסיר שווה ללחץ האטמוספירי והחלק האדום מתאר את המצב כאשר יש בסיר לחץ העולה על הלחץ האטמוספירי.