stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Going Under
רקע

השיר Going Under נכתב על ידי איימי לי, בן מודי ודייוויד הודג'ס. השיר מתאר מערכת יחסים מתעללת מצד בן הזוג ואת ההחלמה ממנה, אולם הוא יכול לתאר כל מערכת יחסים בה יש התעללות, כפי שהצהירה לי במספר ראיונות:
המילים נכתבו על עזיבה של מערכת יחסים שלילית, ועל המקרים בהם אתה מרגיש שאתה נמצא בקצה, בנקודה בה אתה מבין שמשהו מוכרח להשתנות, ושאתה לא יכול להמשיך לחיות במצב שאתה נמצא בו. זה מגניב. זה שיר מאוד חזק.
לשיר יצאו מספר גרסאות, ביניהן גרסת דמו שהוקלטה לפני צאתו של האלבום Fallen, גרסה אקוסטית שהוקלטה זמן מעט לאחר צאת האלבום, וכן גרסה אינסטרומנטלית שהוקלטה בשנת 2002.
את השיר ניתן לשמוע בכתוביות הסיום של משחק הווידאו Enter the Matrix שיצא בעקבות הסרט מטריקס. כמו כן, השיר מופיע בקדימון ובסרט "טריסטן ואיזולד". בנוסף השיר הופיע בסדרת הטלוויזיה אנג'ל.
רשימת השירים

הסינגל שיצא ב-9 בספטמבר 2003 בבריטניה וב-15 בספטמבר בשאר העולם כלל בתוכו 4 שירים:
Going Under - גרסת האלבום
Going Under - גרסה אקוסטית בהופעה חיה
Heart Shaped Box - גרסה אקוסטית בהופעה חיה (גרסת כיסוי לשיר של נירוונה)
Going Under - וידאו קליפ
וידאו קליפ

הווידאו קליפ של השיר צולם בברלין, אולם רובו צולם בלוס אנג'לס שבקליפורניה במהלך חודש מאי 2003, והוא בוים על ידי פיליפ סטוצל שביים גם את הקליפ של "Bring Me to Life". לי עיצבה בעצמה את שתי השמלות שהיא לובשת בקליפ.
בקליפ רואים את חברי הלהקה מנגנים בהופעה חיה בפני קהל מעריצים שהופכים לזומבים. במהלך הפזמון השני, לי צוללת לתוך הקהל שמדמה מים, ובכך מייצגת את המילים של השיר - ‎"I'm going under, drowning in you"‎ ("אני טובעת, טובעת בך"). את לי רואים בקליפ מופיעה על הבמה, בעוד מודי נשאל ונחקר על ידי התקשורת.
מצעדים

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 14 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 14 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 9 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 18 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 104 |  |
|  ארצות הברית | השירים האלטרנטיביים של הבילבורד | 5 |  |
|  ארצות הברית | שירי הרוק מיינסטרים של הבילבורד | 26 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 15 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 16 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 8 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 28 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 12 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 4 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 17 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 19 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 37 |  |
|  צרפת | SNEP | 16 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 14 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 11 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 13 |  |
הערות שוליים

↑  Going Under: Review באתר AllMusic.com
↑  Evanescence Singer Pairs Metal Chains, Fairies For Upcoming Video באתר MTV,‏ 4 ביוני 2003
↑  Evanescence: Fallen To the Top באתר VH1,‏ 29 במאי 2003
↑  מידע על Going Under, באתר המצעד האוסטרי, ארכיון
↑  מידע על Going Under, באתר המצעד האיטלקי, ארכיון
1 2  מידע על Going Under באתר acharts.us
↑  Going Under - Evanescence באתר הבילבורד
1 2  Evanescence - Billboard Singles באתר הבילבורד
↑  מידע על Going Under, באתר המצעד הגרמני
↑  מידע על Going Under, באתר המצעד הנורווגי
↑  מידע על Going Under, באתר המצעד של ניו זילנד
↑  מידע על Going Under, באתר המצעד הספרדי
↑  מידע על Going Under, באתר המצעד הפיני
↑  מידע על Going Under, באתר המצעד הצרפתי
↑  מידע על Going Under, באתר המצעד הצרפתי, ארכיון
↑  מידע על Going Under, באתר המצעד השוודי
| אוונסנס |
| --- | --- | --- |
| איימי לי • טים מקורד • וויל האנט • טרוי מקלאוורן • ג'ן מג'ורה   בן מודי • דייוויד הודג'ס • וויל בויד • ג'ון לקומפט • רוקי גריי • טרי בלסאמו | איימי לי • טים מקורד • וויל האנט • טרוי מקלאוורן • ג'ן מג'ורה   בן מודי • דייוויד הודג'ס • וויל בויד • ג'ון לקומפט • רוקי גריי • טרי בלסאמו |  |
| אלבומי אולפן | Fallen • The Open Door • Evanescence • Synthesis • The Bitter Truth |  |
| מיני-אלבומים | Evanescence • Sound Asleep |  |
| אלבומי הופעה | Anywhere but Home • Synthesis Live |  |
| אלבומים אחרים | Origin • Lost Whispers |  |
| סינגלים | "Bring Me to Life" • "Going Under" • "My Immortal" • "Everybody's Fool" • "Call Me When You're Sober" • "Lithium" • "Sweet Sacrifice" • "Good Enough" • "What You Want" • "My Heart Is Broken" • "Lost in Paradise" • "Imperfection" • "Hi-Lo" |  |
| סינגלים שיווקיים | "Weight of the World" |  |
| שירים אחרים | "Lacrymosa" |  |
| סיבובי הופעות | Evanescence Tour • Synthesis Tour • Worlds Collid |  |
| ערכים קשורים | חברי הלהקה • דיסקוגרפיה • שירים • פרסים ומועמדויות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: cd557bc4-9978-36ef-8c4c-9cb06099323a  MusicBrainz work: 7df309d0-1490-3681-9f69-026832b09ca6 
איימי לי מופיעה בקליפ
9K31 סטרלה-1

| --- | --- |

 מידע בסיסי
 קוד נאט"ו:  Gaskin 
 ייעוד:  מודל נשק 
 ארץ ייצור:  ברית המועצות 
 מלחמות ומבצעים:  הסכסוך הישראלי-ערבי 
 תקופת השירות:  1968–הווה (כ־56 שנים) 
 ראש קרב והנחיה
 הנחיה:  התבייתות אינפרה-אדום 
 
9K31 סטרלה-1 (ברוסית: 9К31 Стрела-1 (חץ), קוד דיווח נאט"ו: SA-9 Gaskin), היא מערכת טילי קרקע-אוויר מתוצרת ברית המועצות. זוהי מערכת ניידת לטווח קצר, נגד מטוסים מנמיכי טוס, המשגרת טילים המתבייתים על קרינה תת-אדומה. המערכת מורכבת משני משגרים הכוללים כל אחד זוג טילים מוכנים לשיגור, מותקנים על גבי רק"מ מסוג BRDM-2 (ברד"מ 2).
פיתוח

טילי ה-9K31 פותחו בד בבד עם פיתוח טילי ה-9K32 סטרלה-2 (SA-7) בשנות ה-60 של המאה ה-20. שני הדגמים יועדו לשמש כטילי כתף, אך המפתחים נוכחו עד מהרה ביתרונותיו של ה-SA-7 כנשק נישא, ולכן שונו יעדי הפיתוח של ה-9K31 מנשק גדודי נישא אדם למערכת טילי קרקע אוויר מתנייעת שנועדה להשלים את היכולות של תותח הנ"מ ZSU-23-4.
התוצאה של שינוי יעדי התכנון התבטאה בין השאר בפחות מגבלות על משקל הטילים, מה שהוביל לתכנון טילים כבדים ומשוכללים בהרבה מה-SA-7. ההבדלים העיקריים בין הטילים מתבטאים בראש ביות גדול יותר, ראש קרב כבד פי שניים, מרעום קרבה ומערכת נחייה המאפשרת תמרון עדיף. התוצאה הסופית הייתה טיל כבד פי ארבעה, בעל טווח שאינו גדול בהרבה אך עם ביצועים משופרים.
המשגר

לכל רכב חובר משגר ובו ארבעה טילים מוכנים לפעולה, אך ללא תחמושת לטעינה מחדש. טעינה מחדש נעשתה באופן ידני, בתהליך שארך כ-5 דקות. בזמן תנועה המשגר הוחזק במצב מונמך על מנת להקטין את הצללית של הרק"מ. בתנועה קרבית עם מדפים סגורים התצפית התאפשרה למפקד ולנהג באמצעות פריסקופים.
בברד"מ מספר שינויים: הצריחון הוחלף, הגלגלים המרכזיים הוסרו (בברד"מ 2 רגיל ישנם ארבעה זוגות גלגלים), הותקנו עבור המפקד והנהג אמצעי ראיית לילה, מערכת מיגון אב"כ הכוללת מפוח על לחץ. משגרי הטילים חוברו מצידי הצריחון.
המשקל הכולל של המערכת כ-7 טון, עם מנוע של 140 כוחות סוס ומערכת בקרת לחץ אוויר בצמיגים.
חימוש > טילים מדגם 9M31

הטילים המקוריים של המערכת, ה-9M31, בעלי טווח יעיל ממינימום 800–900 מטר ועד 4200–6500 מטר, בתלות בכיוון תנועת המטרה. הטיל יעיל כנגד מטרות שמהירותן אינה עולה על 220 מטר לשנייה (כ-800 קמ"ש או 430 קשר). במקור נועד הטיל לפגוע פיזית במטרה ("הקשה"), והכיל מרעום הקשה ומרעום מגנטי, אך בנוסף הותקן בטיל כגיבוי מרעום קרבה אופטי לפיצוץ במקרה של החטאה קרובה. הטיל מכיל גם מנגנון ביטחון, אשר נכנס לפעולה במידה והטיל לא התביית על מטרה בתוך 13–16 שניות, ומונע את פיצוצו כתוצאה מפגיעה.

הטיל משוגר באמצעות מטען נפץ קטן שמעיף אותו למרחק מטרים ספורים מהמשגר. בזמן השיגור מחובר לטיל תיל מתכתי קצר, אשר עם ניתוקו מהטיל מצית מנוע רקטי חד שלבי הפועל על דלק מוצק.
ראש הביות פועל באמצעות גבישי גלנה לא מקוררים, המגיבים לשינוי טמפרטורה היחסית לרקע השמיים האופייני לכלי טיס, בטכנולוגיה המכונה "ביות ניגוד תמונה אופטי" (באנגלית: optical photocontrast homing ברוסית: фотоконтрастное наведение). לטכנולוגיה זו יתרון מובהק על טכנולוגיות ביות תת-אדום במקרה של מטרות בעלות חתימת חום קטנה מאוד בחזית, אשר נעות לכיוון מערכת היירוט.
ראו גם

9K32 סטרלה-2
9K34 סטרלה-3
9K35 סטרלה-10
Lullaby of Birdland

| --- | --- |
 סינגל בביצוע אלה פיצג'רלד
 יצא לאור:  1952 
 סוגה:  ג'אז 
 שפה:  אנגלית 
 כתיבה:  ג'ורג' דייוויד וייס 
 לחן:  ג'ורג' שירינג 
 
Lullaby of Birdland (בעברית: שיר ערש בבירדלנד) הוא סטנדרט ג'אז משנת 1952, שזכה ברבות השנים לביצועים רבים של המוזיקאים המובילים בעולם הג'אז והמוזיקה הפופולרית. השיר הולחן על ידי הפסנתרן הבריטי ג'ורג' שירינג, ומילותיו נכתבו על ידי הפזמונאי האמריקאי ג'ורג' דייוויד וייס. כיוון שבתקופה בה נכתב השיר, לא היה נהוג שתמלילן החבר באגודה האמריקאית למלחינים, כותבים ומפיצים (ASCAP) יכתוב מילים ללחן של מלחין בריטי, מילותיו מיוחסות לעיתים ל-B.Y. Forster - שם עט שבחר לעצמו וייס.
שמו של השיר מתייחס למועדון הג'אז המפורסם Birdland שבעיר ניו יורק, שפעל בשנות ה-50 של המאה ה-20 ואירח את מיטב אמני בג'אז של התקופה. בכך, מהווה שם השיר מחווה גם לסקסופוניסט והמלחין צ'ארלי פארקר, שעל בסיס כינויו "Bird" (ציפור) נקרא המועדון. עם הזמן הפך השיר להמנון הבלתי-רשמי של המועדון, והרכבי הג'אז שניגנו במועדון נהגו לסיים את הופעותיהם בשיר זה.
לחן השיר נכתב לבקשתו של מוריס לוי, בעל מועדון ה-Birdland, לטובת שידור רדיו מיוחד ששודר מהמועדון בשנת 1952. על פי עדותו של המלחין שירינג, השיר נכתב במשך 10 דקות בלבד, ומאוחר יותר הוקלט בגרסה אינסטרומנטלית. הזכויות על לחן השיר ניתנו כמובן לשירינג, אך הזכויות על הפצתו נותרו בידי לוי. מאוחר יותר כתב ג'ורג' וייס את מילות השיר, והוא הוקלט בשנת 1954 על ידי הזמרת שרה ווהן, יחד עם נגן החצוצרה קליפורד בראון. גרסאות מוכרות נוספות של השיר בוצעו על ידי אלה פיצג'רלד, מל טורמה והזמרת האיטלקייה מינה. בשנת 1954 פרסמה זמרת הג'אז האמריקאית בלוסום דירי ביצוע של השיר בשפה הצרפתית. בשנת 1962 הקליט ביל היילי גרסת טוויסט לשיר, שנקראה Lullaby of Birdland Twist. שירה של איימי ויינהאוס "October Song" כולל התייחסויות רבות למילותיו של השיר Lullaby of Birdland.
בשנת 2004 פרסם ג'ורג' שירינג אוטוביוגרפיה, שנקראת כשמו של השיר.
Aprite le finestre

"Aprite le finestre" (בעברית: "תפתח את החלונות") הוא שיר שבוצע על ידי הזמרת האיטלקייה, פרנקה ריימונדי. השיר ייצג את איטליה בהופעת הבכורה שלה, באירוויזיון 1956. השיר נכתב על ידי פינו פרוטי, הולחן על ידי וירג'יליו פאנצוטי ונוצח על ידי ג'יאן סטלרי.
רקע

בדומה לשירי התקופה, השיר הושר בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר עומדת ריימונדי ששרה שמחת עונת האביב שקרבה. ריימונדי מתארת בשיר את רצונה לפתוח את החלונות ולהזמין את עונת האביב. בשיר, עונת האביב מתוארת כפסטיבל של אהבה.
באירוויזיון

ב-24 במאי 1956, השיר בוצע על ידי ריימונדי בתחרות האירוויזיון. מיקומו הסופי של השיר אינו ידוע היות שמארגני התחרות הכריזו על הזוכה בלבד, מעריצים רבים של התחרות טוענים כי השיר סיים במקום האחרון עם אפס נקודות. השיר השני של איטליה בתחרות, "Amami se vuoi", בוצע על ידי הזמרת טונינה טוריאלי.
הערות שוליים

↑  Eurovision Song Contest 1956 (Lugano)
↑  Italy Week: The statistics
↑  Perché Sanremo é Sanremo – A Brief History, סטיב, 14 בפברואר 2011
↑  Aprite le finestre lyrics
↑  Eurovision Song Contest in 1956
| איטליה איטליה באירוויזיון |
| --- | --- | --- |
פסטיבל סן רמו • Canzonissima
| השתתפויות | 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1983 • 1984 • 1985 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1997 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 |  |
| נציגי המדינה | פרנקה ריימונדי & טונינה טוריאלי • נונציו גאלו • דומניקו מודוניו • דומניקו מודוניו • רנאטו רשל • בטי קרטיס • קלאודיו וילה • אמיליו פריקולי • ג'יליולה צ'ינקווטי • בובי סולו • דומניקו מודוניו • קלאודיו וילה • סרג'ו אנדריגו • איווה זניצ'י • ג'אני מורנדי • מאסימו ראניירי • ניקולה די בארי • מאסימו ראניירי • ג'יליולה צ'ינקווטי • ווס ודורי גצי • אל באנו ורומינה פאוור • מיה מרטיני • ריקי אה פוברי • מתיה בזאר • אלון סורנטי • ריקרדו פולי • אליס ופרנקו בטיאטו • אל באנו ורומינה פאוור • אומברטו טוצי וראף • לוקה ברברוסה • אנה אוקסה ופאוסטו ליאלי • טוטו קוטוניו • פפינו די קאפרי • מיה מרטיני • אנריקו רוג'רי • ג'ליסה רפאל גואלאצי • נינה זילי • מרקו מנגוני • אמה מרונה • איל וולו • פרנצ'סקה מיקיילין • פרנצ'סקו גבאני • ארמאל מטה ופבריציו מורו • מחמוד • דיודאטו • מונסקין • מחמוד ובלאנקו • מרקו מנגוני • אנג'לינה מנגו |  |
| שירי המדינה | "Aprite le finestre" & "Amami se vuoi" • "Corde della mia chitarra" • "Nel blu dipinto di blu" • "Piove (Ciao, ciao, bambina)‎‎" • "Romantica" • "Al di là" • "Addio, addio" • "Uno per tutte" • "Non ho l'età" • "Se piangi, se ridi" • "Dio, come ti amo" • "Non andare più lontano" • "Marianne" • "Due grosse lacrime bianche" • "Occhi di ragazza" • "L'amore è un attimo" • "I giorni dell'arcobaleno" • "Chi sarà" • "Sì" • "Era" • "We'll Live It All Again" • "Libera" • "Questo amore" • "Raggio di luna" • "Non so che darei" • "Per Lucia" • "I treni di Tozeur" • "Magic Oh Magic" • "Gente di marel" • "Vivo (Ti scrivo)" • "Avrei voluto" • "Insieme: 1992" • "Comme è ddoce 'o mare" • "Rapsodia" • "Sole d'Europa" • "Fiumi di parole" • "Madness of love" • "L'amore è femmina (Out of Love)" • "L’essenziale" • "La mia città" • "Grande amore" • "No Degree of Separation" • "Occidentali's Karma" • "Non mi avete fatto niente" • "Soldi" • "Fai rumore" • "Zitti e buoni" • "Brividi" • "Due vite" • "La noia" |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 1965 • אירוויזיון 1991 • אירוויזיון 2022 • RAI |  |
בשנים שלא מופיעות ברשימה נעדרה איטליה מהתחרות.
ALARP

ALARP (בעברית: נַבְסָ"ל שמשמעותו הנמוך ביותר הַסביר להשגה) הוא עיקרון בניהול סיכונים על פיו מנסים להקטין סיכונים מסוימים ככל שזה מעשי להקטין אותם. המונח הוא ראשי תיבות של As Low As Reasonably Practicable. יש המתארים את אותו עקרון במונח ALARA, שהם ראשי תיבות של: As Low As Reasonably Achievable. המונח הוא מונח בריטי. בארצות הברית ובניו זילנד משתמשים במונח SFAIRP (So Far As Is Reasonably Practicable).
מקורו של המונח הוא בחקיקה בריטית משנת 1974 בנושא בטיחות בעבודה ושמירה על בריאות עובדים.
הסבר העיקרון

כאשר מנהלים סיכונים באופן שיטתי מבצעים תהליך של הערכת סיכונים. התהליך כולל זיהוי סיכונים והבנת רמת הסיכון. רמת הסיכון נקבעת על פי ההסתברות להתרחשות אירוע סיכון ועל פי ההשלכות האפשריות של התרחשות אירוע סיכון. ככל שההסתברות להתרחשות אירוע סיכון גבוהה יותר רמת הסיכון גבוהה יותר. ככל שהתוצאות של התרחשות עשויות לגרום נזק רב יותר רמת הסיכון גבוהה יותר.


לאחר קביעת רמות הסיכון מחלקים את הסיכונים כמתואר בתרשים. בחלק העליון נמצא אזור הקרוי Unacceptable Region, כלומר: סיכונים ברמה גבוהה שנדרש לטפל בהם על מנת להקטין אותם או לבטל אותם. בחלק המרכזי נמצא ה-Tolerable Region, הנקרא לפעמים גם: Acceptable Region. בחלק זה נמצאים סיכונים ברמה גבוהה פחות שמוכנים לקבל אותם או לדחות את הטיפול בהם. בחלק התחתון נמצאים סיכונים זניחים או סיכונים ברמה נמוכה, שלא כדאי לטפל בהם. חלק זה נקרא Broadly Acceptable Region.


ALARP אינו אזור בתרשים אלא עיקרון. על פי העיקרון בחלק מהסיכונים מטפלים ככל שזה מעשי, כלומר: כאשר יש מספיק משאבים כספיים ומשאבי כוח אדם וכאשר עלות הטיפול אינה גבוהה מדי. משמעות העיקרון היא שעשוי להיות טיפול מתמשך באותם סיכונים, שיקטין בהדרגה את רמת הסיכון שלהם.


במרבית המקרים מיושם העיקרון בהקשר של סיכונים ב-Tolerable Region. בסיכונים שהם בלתי קבילים בגלל רמתם הגבוהה מטפלים. בסיכונים זניחים או ברמה נמוכה ממילא אין צורך ואין כדאיות לטפל. יש המכנים את ה-Tolerable Region גם בשם ALARP או ALARP Region.
למרות החפיפה הגדולה בין Tolerable Region לבין ALARP הם אינם מושגים זהים. בהחלט ייתכנו מצבים שבגלל אילוצים ייושם העיקרון בלית ברירה גם על סיכונים שאינם קבילים.


יהיו גם מקרים בהם יעשה שימוש בעיקרון גם לטיפול בסיכונים בתחום של Broadly Acceptable Region. בדרך כלל זה יקרה במצבים בהם יש עודף משאבים וסיכונים ברמה גבוהה יותר, שניתן לטפל בהם כבר טופלו.


טיפול בסיכון לא בהכרח מונע באופן מלא את התרחשות אירוע סיכון ולא בהכרח מונע את התרחשות התוצאות הלא רצויות של אירוע סיכון. סיכון שיורי (Residual Risk) הוא החלק של הסיכון שלא הצלחנו למנוע באמצעות הטיפול בו. על פי עיקרון ALARP מנסים באופן מתמשך להקטין את הסיכון השיורי, אם זה מעשי לעשות זאת באותו עיתוי.
היסטוריה

מקורו של המונח ALARP הוא בחקיקה בריטית משנת 1974 העוסקת בבטיחות ובבריאות בעבודה. חוק זה נקרא: Health and Safety at Work etc. Act 1974. בהמשך הורחב השימוש במונח בבריטניה גם לניהול סיכונים בהקשרים אחרים. בארצות אחרות אין שימוש בעיקרון זה או שיש שימוש בעקרונות דומים.


הגדרת המושג ALARP בהקשר של החוק מ-1974, מביאה בחשבון את הדברים הבאים:
ההסתברות להתרחשות אירוע סיכון או אירוע פגיעה בבטיחות
מידת הנזק של אירוע סיכון או אירוע פגיעה בבטיחות
מה עובד יודע או צריך לדעת על אותו אירוע ועל דרכים למניעתו או להקטנת הסיכון
זמינות והתאמת אמצעים להקטנת הסיכון
עלות מימוש אמצעים להקטנת הסיכון, כולל בחינה של היחס בין עלות הנזק לעלות האמצעים למניעתו.
הערות שוליים

↑  הַנָּמוּךְ בְּיוֹתֵר הַסָּבִיר לְהַשָּׂגָה, נַבְסָ"ל במילון בריאות הציבור (תשפ"ב), 2022, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  https://web.archive.org/web/20161106151131/http://www.safeworkaustralia.gov.au/sites/SWA/about/Publications/Documents/607/Interpretive%20guideline%20-%20reasonably%20practicable.pdf// INTERPRETIVE GUIDELINE —MODEL WORK HEALTH AND S AFETY ACT:THE MEANING OF ‘REASONABLY PRACTICABLE], Safe Work Australia, 2016
ALARP carrot diagram
Schultüte

ילד אוחז Schultüte
Schultüte (בתרגום חופשי, "שקית בית ספר") הוא שק גדול בצורת חרוט עשוי נייר או קרטון או פלסטיק. בגרמניה ואוסטריה, ובחלקים של פולין וצ'כיה, נהוג לתת את השקית לילדים ביום הראשון ללימודים של כיתה א'. השקית ממולאת בממתקים, צעצועים וציוד לבית הספר.
היסטוריה

מסורת הענקת ה-Schultüte החלה בסביבות 1810 באזור סקסוניה, סקסוניה-אנהלט ותורינגיה שבגרמניה התיעוד הראשון של "Schultüte" בצורת חרוט הוא מהעיר ינה בשנת 1817, וישנם תיעודים מדרזדן (1820) ולייפציג (1836). המנהג התחיל בערים הגדולות והתפשט במהירות לעיירות וכפרים קטנים, והפך למוסד בכל רחבי גרמניה.
בהתחלה, לפני שהמנהג התפשט לחלקים אחרים של גרמניה, הנוהג היה לא לתת את החרוט לילדים באופן אישי. הקונוסים עם שמות התלמידים נתלו על "עץ" מתכת ("Schultütenbaum") על ידי הסבים. כל ילד היה צריך לאסוף את החרוט שלו בלי לקרוע אותו. סיפרו לילדים שיש "עץ שקיות בית ספר" אשר גדל בבית הספר, וכאשר פירות העץ (כלומר ה-"Schultüten") בשלים וגדולים מספיק בשביל לקטוף אותם אז זה הזמן ללכת לבית הספר בפעם הראשונה.
המנהג היחיד שהשתנה במחצית השנייה של המאה ה-20 הוא ששמו פחות ממתקים בשקית ויותר מתנות שימושיות כמו עפרונות, צעצועים קטנים, תקליטורים, ספרים ואפילו פריטי לבוש. אלה ניתנים באופן מסורתי על ידי הסבים שגם לוקחים את הילד לארוחת ערב בערב שלפני תחילת הלימודים.
כריסטיאן קנטאוו, מומחית לפולקלור גרמני, חקרה את המסורת של ה-Schultüte. בראיון ב-2016 לדויטשה ולה היא מסבירה עד כמה חשובה הסימבוליות של המסורת לתלמידי כיתה א' ולמשפחותיהם, ללא קשר לאמצעים הכלכליים שלהם: השקית היא אטומה ופותחים אותה בבית אחרי הלימודים ולא בזמן הלימודים. זה מאפשר למשפחות עם אמצעים כלכליים נמוכים למלא את השקית לא רק במתנות אלה בסתם דברים שיתנו לה נפח כמו תפוחי אדמה ונייר. זה מראה שהנוהג היה כה חשוב שאף אחד לא רצה לוותר עליו.
הערות שוליים

1 2  למה הגרמנים נותנים לילדיהם חרוטים מנייר ביום הראשון ללימודים
↑  יום ראשון ללימודים - מוזיאון העיר ינה
ילדה עם Schultüte ב-1953
The Raven

ערך זה עוסק באלבום מוזיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
The Raven ("העורב") הוא אלבום קונספט מ-2003 מאת לו ריד. מטרתו היא ניתוח סיפוריו ושיריו הקצרים של אדגר אלן פו באופן ווקאלי, תוך דיבור ושירה, ושמו קרוי על שם הפואמה הידועה של פו, "העורב". שניים מהשירים הכלולים באלבום, "The Bed" ו-"Perfect Day", הם שירים ישנים של ריד המופיעים בעיבודים חדשים ושונים מאוד מן המקור. השיר "Fire Music" הוא קטע בסגנון רעש. באלבום מתארחים האמנים לורי אנדרסון, דייוויד בואי בשיתוף הפעולה הראשון שלו עם ריד מזה שלושה עשורים, אנתוני הוגרתי, סטיב בושמי ו-וילם דפו המצטט את הפואמה "העורב". האלבום יצא לאור בשתי גרסאות בעת ובעונה אחת, כאלבום כפול וכן כאלבום בודד שנערך מתוך האלבום הכפול. האלבום מגוון מאוד מבחינה מוזיקלית וכולל מספר כמעט שווה של קטעי דיבור וקטעי שירה.
עבודותיהם של ריד ופו ידועות בחקירתן את הצד האפל של החיים, ואת האפשרויות הגלומות בשימוש בשפה האנגלית. שניהם ידועים בחיים אישיים שנויים במחלוקת שכללו עמימות על רקע נטייה מינית ושימוש בסמים מסוכנים. על רקע זה פנה במאי התיאטרון רוברט וילסון אל ריד בהצעה ליצור את המופע "POEtry", שהאלבום מהווה למעשה אוסף קטעים שיצר ריד עבורו.
ריד התייחס להקבלה בין יצירתו לזו של פו בהערות שצורפו לאלבום: ”קראתי וכתבתי את פו מחדש ובכל פעם התעוררו אותן השאלות: מי אני? למה אני נגרר לביצועם של מעשים פסולים?... למה אנו אוהבים את מה שאיננו יכולים לקבל? למה אנו חושקים בדיוק בדבר השגוי ביותר?”[דרוש מקור]
רשימת השירים > גרסת האלבום הכפול - מהדורה מוגבלת > דיסק 1: מערכה 1

"The Conqueror Worm"
"Overture"
"Old Poe"
"Prologue"
"Edgar Allan Poe"
"The Valley of Unrest"
"Call on Me (עם לורי אנדרסון)"
"The City in the Sea - Shadow"
"A Thousand Departed Friends"
"Change"
"The Fall of the House of Usher"
"The Bed"
"Perfect Day (עם אנתוני)"
"The Raven (עם ויליאם דפו)"
"Balloon"
| --- | --- |
 דיסק 2: מערכה 2 "Broadway Song" (עם סטיב בושמי)  "The Tell-Tale Heart (חלק 1)"  "Blind Rage"  "The Tell-Tale Heart (חלק 2)"  "Burning Embers"  "Imp of the Perverse"  "Vanishing Act"  "The Cask"  "Guilty (מדובר)"  "Guilty (מושר)"  "A Wild Being From Birth"  "(I Wanna Know (The Pit and the Pendulum" (עם הבליינד בויז אוף אלבאמה)  "Science of the Mind"  "Annabel Lee - The Bells" (השיר "אנבל לי")  "Hop Frog" (עם דייוויד בואי)  "Every Frog has His Day"  "Tripitena's Speech"  "(Who Am I? (Tripitena's Song"  "Courtly Orangutans"  "Fire Music"  "Guardian Angel":  גרסת האלבום הבודד - הרגעים הגדולים "Overture"  "Edgar Allan Poe"  "Call On Me"  "The Valley Of Unrest"  "A Thousand Departed Friends"  "Change"  "The Bed"  "Perfect Day"  "The Raven"  "Balloon"  "Broadway Song"  "Blind Rage"  "Burning Embers"  "Vanishing Act"  "Guilty"  "(I Wanna Know (The Pit And The Pendulum"  "Science Of The Mind"  "Hop Frog"  "Tripitena's Speech"  "(Who Am I? (Tripitena's Song"  "Guardian Angel"
ALGOL

| --- | --- |

 פרדיגמות:  אימפרטיבית, מבנית
 תאריך השקה:  1958 
 מתכנן:  פרידריך באואר, פיטר נאור, Joseph Henry Wegstein, Bernard Vauquois, Adriaan van Wijngaarden, ז'וליאן גרין, אלן פרליס, ג'ון באקוס, הרמן בוטנברוך, צ'ארלס כץ, Heinz Rutishauser, קלאוס זמלסון, ג'ון מקארתי 
 מפתח:  ועדה שכללה בין השאר את ג'ון מקארתי, פיטר נאור וג'ון באקוס
 טיפוסיות:  סטטית, חזקה, בטוחה
 הושפעה על ידי:  Fortran, LISP
 השפיעה על:  רוב שפות התכנות האימפרטיביות שהופיעו אחריה, כולל שפת C וצאצאיותיה ופסקל.
 
ALGOL (קיצור של ALGOrithmic Language) היא משפחה של שפות תכנות פרוצדורליות שפותחה החל מאמצע שנות ה-50 של המאה ה-20.
השפה כללה תכונות חשובות רבות לראשונה, ובהן:
המושג של "בלוקים" של קוד, כולל אפשרויות לקינון של בלוקים, והגבלה של תחום ההכרה (Scope) של משתנים
שתי דרכים שונות להעברת פרמטרים לפרוצדורה – By Value (כמו בשפת C) ו-By Name
קריאה רקורסיבית של פרוצדורות – לראשונה בשפת תכנות אימפרטיבית ולא פונקציונלית
מערכים בגודל משתנה שמוקצים על המחסנית
ALGOL הפכה כמעט מיד עם פרסומה לסטנדרט בפועל של תיאור אלגוריתמים, כפסאודו קוד. והשפיעה בצורה מכרעת על התחביר של רובן המוחלט של השפות האימפרטיביות שנוצרו אחריה, כדוגמת פסקל. למעשה, רוב שפות התכנות הנמצאות בשימוש נרחב כיום הן צאצאיות ישירות או עקיפות שלה. דוגמאות לצורות תחביר שנכנסו ב-ALGOL ונכנסו לשפות רבות הן סימון =: עבור פעולת השמה, והפרדה בין פקודות על ידי נקודה ופסיק.
ALGOL סבלה משימוש מועט בתעשייה, נשארה בתפוצה מוגבלת יחסית (בעיקר באירופה), והוחלפה לבסוף על ידי צאצאיותיה.
היסטוריה

ל-ALGOL היו מספר גרסאות שזוהו על פי השנה בה נוצרו. הגרסה הראשונה, ALGOL 58 הייתה תוצאה של ועדה בינלאומית של מדענים אמריקאים ואירופאים. השפה החדשה ניסתה להתמודד עם סוגיות שעלו בשימוש בשפת פורטרן הוותיקה יותר. ALGOL 60 משנת 1960 הוכרזה שנתיים אחר כך והפכה לניב הנפוץ ביותר של ALGOL.‏ ALGOL 60 הייתה שפת התכנות הראשונה ששימשה את המחשב הראשון שהותקן בטכניון בחיפה.
ALGOL לא הצליחה בתעשייה. בין היתר כיוון שהשפה הייתה דלה בטיפוסים ובמבני נתונים, לא איפשרה הגדרה של מבני נתונים חדשים, ולא הגדירה פקודות לכתיבה או קריאה מאמצעי קלט/פלט חיצוניים, בשל החשש שזהו תחום תלוי-חומרה מדי. מאפיין זה הקשה על כתיבת תוכניות כך שיהודרו על מערכות שונות. כמו כן, יצרני המחשבים והתכנה הבולטים באותה תקופה, ובעיקר IBM, לא השקיעו בקידומה של ALGOL, עקב ההשקעה בשפות מתחרות כמו PL/I (שנכשלה לבסוף)
בשנת 1968 פורסמה גם ALGOL 68, שתמכה בהגדרה של מבני נתונים מורכבים, שבה call-by-reference החליף את call-by-name שב ALGOL 60, ושהייתה למעשה שפה חדשה מבחינות רבות. ALGOL 68 תוכננה בצורה נוחה למשתמש, אך הייתה קשה למימוש (כתיבת מהדר) יעיל, והוצגה בפורמט לא קריא, וגם היא לא זכתה לתפוצה רחבה, אך השפיעה רבות על תכנונן של שפות תכנות שהופיעו אחריה.
דוגמת קוד (ALGOL 60)

דוגמה לפרוצדורה בשם Absmax המחשבת את הערך המוחלט המקסימלי במטריצה a דו-ממדית בגודל n על m. הערך מוחזר במשתנה y שמיקומו במטריצה נתון על ידי המשתנים i ו-k.
procedure Absmax(a) Size:(n, m) Result:(y) Subscripts:(i, k);
     value n, m; array a; integer n, m, i, k; real y;
comment The absolute greatest element of the matrix a, of size n by m 
     is transferred to y, and the subscripts of this element to i and k;
begin integer p, q;
     y := 0; i := k := 1;
     for p:=1 step 1 until n do
          for q:=1 step 1 until m do
               if abs(a[p, q]) > y then
                    begin y := abs(a[p, q]);
                         i := p; k := q
                    end
end Absmax
הערות שוליים

↑  Robert W. Sebesta, Concepts of Programming Languages, 8th ed. pg 61
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293928505171  BNE: XX541596  LCCN: sh85003475  NKC: ph499504