stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איילט מוסול
הערות שוליים

↑  "Some Provinces of the Ottoman Empire". Geonames.de. אורכב מ-המקור ב-27 באוגוסט 2013. נבדק ב-25 בפברואר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  The Popular encyclopedia: or, conversations lexicon. Vol. 6. Blackie. 1862. p. 698. נבדק ב-2013-07-04.
↑  "British Relations with Iraq". BBC History.
↑  Playfair, James (1813).
↑  Agoston, Gabor; Masters, Bruce Alan (2009). Encyclopedia of the Ottoman Empire. Infobase Publishing. p. 394. ISBN 978-1-4381-1025-7. נבדק ב-2013-02-25.
↑  Özoğlu, Hakan (2004). Kurdish Notables and the Ottoman State. SUNY series in Middle Eastern studies. Albany: State University of New York Press. p. 57. the new eyalets, formed partly or entirely from the Kurdish territories, were as follows: Dulkadir (1522), Erzurum (1533), Mosul (1535), Baghdad (1535), Van (1548)...
↑  Nagendra Kr Singh (1 בספטמבר 2002). International encyclopaedia of Islamic dynasties. Anmol Publications PVT. LTD. pp. 15–18. ISBN 978-81-261-0403-1. נבדק ב-28 באפריל 2011. {{cite book}}:  (עזרה)
1 2  Özoğlu, Hakan (2004). Kurdish Notables and the Ottoman State: Evolving Identities, Competing Loyalties, and Shifting Boundaries (באנגלית). SUNY Press. p. 60. ISBN 978-0-7914-5993-5.
↑  Evliya Çelebi; Joseph von Hammer-Purgstall (1834). Narrative of Travels in Europe, Asia, and Africa in the Seventeenth Century. Vol. 1. Oriental Translation Fund. p. 97. נבדק ב-2013-07-04.
אייטונס קונקט

| --- | --- |
 סוג:  תוכנה 
 בעלות:  אפל
  אתר האינטרנט הרשמי של iTunes Connect
 
אייטונס קונקט (באנגלית: iTunes Connect) הוא שירות של אפל בו מפיקים יכולים להשתמש כדי להפיץ מוזיקה, פודקאסטים, סרטים ותוכניות טלוויזיה ללקוחות בחנות iTunes וספרים אלקטרוניים ללקוחות ביישום הספרים של Apple.
App Store Connect

| --- | --- |
 סוג:  תוכנה 
 תקופת הפעילות:  יוני 2018 – הווה (כ־6 שנים)
 בעלות:  אפל
  אתר האינטרנט הרשמי של App Store Connect
 
מפתחים רשומים יכלו להשתמש ב-iTunes Connect כדי לפרסם אפליקציות בחנות האפליקציות וב-Mac App Store עד יוני 2018, אז אפל השיקה את השירות הייעודי – App Store Connect.
מאפיינים

גם iTunes Connect וגם App Store Connect מאפשרים למשתמשים להוסיף מטא-דאטה לפריטים, להגדיר באילו מדינות פריטים יהיו זמינים, להציג דוחות מכירות ולשתף פעולה באותם פרויקטים על ידי הוספת חברי צוות.
הערות שוליים

↑  "Introducing App Store Connect". developer.apple.com (באנגלית). Apple Inc. אורכב מ-המקור ב-31 במרץ 2019. נבדק ב-23 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Apple opens App Store Connect for app developers, keeps iTunes Connect for media". VentureBeat. 6 ביוני 2018. אורכב מ-המקור ב-15 ביוני 2018. נבדק ב-23 במאי 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "iTunes Connect Resources and Help". itunespartner.apple.com. אורכב מ-המקור ב-23 במאי 2020. נבדק ב-23 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "App Store Connect - Support". developer.apple.com. Apple Inc. אורכב מ-המקור ב-30 באפריל 2020. נבדק ב-23 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
אייטולה (ראפר)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 שם לידה:  אסף לויבל
 תקופת הפעילות:  מ-2006
 עיסוק:  ראפר, מפיק מוזיקלי
 סוגה:  היפ הופ, בום באפ, ג'י-פאנק
 חברת תקליטים:  הליקון, שיגולה רקורדס
 שיתופי פעולה בולטים:  אבירי השולחן העגול, כהן
אסף לויבל (ידוע בשם הבמה אייטולה) הוא ראפר ומפיק מוזיקלי ישראלי.
קריירה

אייטולה הוא חלק מהרכב ההיפ הופ הישראלי "אבירי השולחן העגול". ב-2006 הוציא יחד עם ההרכב את האלבום הראשון שלו, "צלילי הניצחון", אלבום ההיפ הופ הישראלי הראשון אשר הורכב כולו אך ורק מסימפולים. האלבום מכיל את הלהיט המחתרתי "גולדסטאר וספליף". ב-2012 הוציאו את האלבום השני שלהם, "על גלגלי הפלדה". באלבום זה ההרכב משחזר את הראפ הקלאסי של שנות ה-90. לאחר כמה שנים הוציא את אלבומו הראשון כאמן סולו בשם "מאד-איא". האלבום, שנשא את השם "עבודה", יצא בהפקתו של המפיק הצרפתי מאד סטיב. ב-2016 הוציא אייטולה יחד עם הראפר והמפיק המוזיקלי מיכאל כהן אלבום בשם "סרנדות FM". את האלבום הפיק כהן במלואו, ואת הראפ עשה ברובו אייטולה.
דיסקוגרפיה > אלבומים > סולו

עבודה (2014)
סרנדות אף.אם (2016) (יחד עם כהן)
דיסקוגרפיה > אלבומים > אבירי השולחן העגול

צלילי הניצחון (2006)
עצמאות (2011)
על גלגלי הפלדה (2012)
חתולים בצנרת (2012)
ברוכים הבאים לתל אביב (2012)
צלילי הניצחון 2 (2018)
איילט מוראה

| --- | --- |
דגל

 
 ממשל
 משטר:  מונרכיה
 עיר בירה:  קורינתוס נאפפליו טריפוליצה
 גאוגרפיה
 יבשת:  אירופה
 היסטוריה
 הקמה:  הקמת האיילט   הכיבוש העות'מאני מחדש
 הקמה:  1661   1715
 פירוק:  הכיבוש הוונציאני   מלחמת העצמאות היוונית
 פירוק:  1686   1821
 ישות קודמת:  האימפריה העות'מאנית (1453–1844) איילט ארכיפלג הים האגאי   הרפובליקה של ונציה ממלכת מוראה
 ישות יורשת:  הרפובליקה של ונציה ממלכת מוראה   יוון 1828 הרפובליקה ההלנית הראשונה
 
איילט מוראה (בטורקית עות'מאנית: ایالت موره) היה מחוז (איילט) של האימפריה העות'מאנית, שמרכזו חצי האי פלופונסוס בדרום יוון.
היסטוריה > מהכיבוש העות'מאני ועד המאה ה-17

הטורקים העות'מאניים השתלטו על הפלופונסוס בין השנים 1458–1460, וכבשו את השרידים האחרונים של האימפריה הביזנטית, למעט המעוזים הוונציאנים אשר נכבשו בהדרגה במשך עשרות שנים של מלחמות עות'מאניות–ונציאניות לסירוגין. קורון ומודון נפלו בשנת 1500, ובשנת 1540 הושלם כיבוש הפלופונסוס העות'מאני עם כיבוש מונמבסיה ונאפפליו.
עם כיבושו, חצי האי נעשה סנג'ק של איילט רומליה, כשבירתו הראשונה הייתה בקורינתוס (בטורקית Kordos או Gördes), בהמשך Leontari או (Londari, מיסטרס (Mezistre או Misistire) ולבסוף בנאפפליו (בטורקית Anaboli). מאז המאה ה-16, מיסטרס הייתה סנג'ק נפרד, אשר צורף בדרך כלל לאיילט ארכיפלג הים האגאי ולא לאיילט רומליה.
היסטוריה > הקמת האיילט, תקופת הביניים הוונציאנית והתקופה העות'מאנית השנייה

באמצע המאה ה-17, כפי שהעיד התייר אווליה צ'לבי, הפכה מוראה למרכז איילט נפרד, כשבירתו היא פטרס (Ballibadra). הוונציאנים כבשו את חצי האי כולו במהלך המלחמה המוראנית המוצלחת (1684–1699), והקימו את "ממלכת מוראה" (באיטלקית Regno di Morea) לשליטה במדינה. השלטון הוונציאני נמשך עד לכיבוש מחדש העות'מאני בשנת 1715.
איילט מוראה הוקם מחדש, ובראשו הועמד ואלי, שעד 1780 היה פאשא בדרגה ראשונה (עם שלושה זנבות סוס) והחזיק בתואר וזיר. לאחר 1780 ועד מלחמת העצמאות היוונית, עמד בראש המחוז מוחאסיל. הפאשא של מוראה נעזר במספר גורמים כפופים, ביניהם מתרגם נוצרי (דרגומן), שהיה הפקיד הנוצרי הבכיר במחוז. הבירה הייתה תחילה בנאפפליו, אך לאחר 1786 הועברה לטריפוליצה.
הנוצרים המוראטים קמו נגד העות'מאנים בסיוע רוסי במהלך מה שמכונה "מרד אורלוב" בשנת 1770, אך הוא דוכא במהירות ובאכזריות. כתוצאה מכך, האוכלוסייה הכוללת פחתה בתקופה זו, בעוד שיעור האלמנט המוסלמי בו גדל. אף על פי כן, הפריבילגיות שהוענקו לאוכלוסייה האורתודוקסית בהסכם קוצ'וק קאינרג'ה, ובמיוחד הזכות לסחור תחת דגל רוסיה, הביאו לפריחה כלכלית ניכרת של היוונים המקומיים, אשר, יחד עם המגעים התרבותיים המוגברים עם מערב אירופה (ההשכלה היוונית המודרנית) והאידיאלים מעוררי ההשראה של המהפכה הצרפתית, הניחו את הבסיס למלחמת העצמאות היוונית.
במהלך מלחמת העצמאות היוונית, רוב חצי האי נפל בידי המורדים היוונים בשנים 1821–1822, אך סכסוכים פנימיים בין המורדים והגעתו של אברהים פאשה ממצרים בשנת 1825 כמעט מיגרו את המרד עד 1826. התערבותם של חיילי הצי הבריטי, הצרפתי והרוסי בקרב נאווארינו, אילצה את הכוחות העות'מאנים והמצרים לפנות את מוראה עד 1 באוקטובר 1828. לבסוף, יוון הפכה עצמאית מהאימפריה העות'מאנית עם חתימת הסכם אדריאנופול.
חטיבות מנהליות

לדברי אבליה, בזמן ביקורו האיילט כלל את הסנג'קים של מיססטיר, איה מאורה (לפקדה), איינבאהטי (לפנטו), קרלי-אלי, מאניה (חצי האי מאני) ובליבאדרה (פטרס), כלומר הוא הקיף גם את המחוזות של יוון המערבית והמרכזית.
בתחילת המאה ה-19, על פי התייר הצרפתי פרנסואה פוקוויל והחוקר האוסטרי יוזף פון האמר-פורגסטאל, האיילט כלל את הסנג'קים הבאים:
טריפוליצה - הבירה
אנווארין (נווארינו)
ארקדיה (קיפריסיה)
Aynabahti
באליבאדרה (פטרס)
גסטוני (גסטוני)
מסאלונגי (מיסולונגי)
קורדוס
קורון
מיסיסיטיר
מוטון (מודון)
פירגוס (פירגוס)
במהלך שתי התקופות העות'מאניות, מוראה חולקה גם למספר מחוזות קטנים (קאזות, קאדילוקים או בייליקים), שמספרם נע אבל היה בדרך כלל בין 22 לבין 25, והגיע ל-27 בשנת 1784.
הערות שוליים

↑  "Some Provinces of the Ottoman Empire". Geonames.de. אורכב מ-המקור ב-27 באוגוסט 2013. נבדק ב-25 בפברואר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kazhdan (1991), p. 1621
↑  Bées & Savvides (1993), p. 239
1 2  Zarinebaf, Bennet & Davis (2005), p. 21
1 2 3  Bées & Savvides (1993), p. 238
↑  Birken (1976), pp. 57, 106
1 2 3  Birken (1976), pp. 57, 61–64
↑  Bées & Savvides (1993), pp. 239–240
1 2  Bées & Savvides (1993), p. 240
↑  Evliya Çelebi (2005), p. 49
אותלו

ערך זה עוסק במחזה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

שער המהדורה הראשונה מ-1622
 הפקה:  "שחקני הוד מלכותו"
 כתיבה:  ויליאם שייקספיר
 דמויות:  אותלו יאגו דסדמונה מיכאל קאסיו
 מקום ההתרחשות:  ונציה, קפריסין
 תקופת ההתרחשות:  1570
 מדינה:  ממלכת אנגליה אנגליה
 סוגה:  טרגדיה
 הצגת בכורה:  1 בנובמבר 1604 (ככל הידוע)
 משך ההצגה:  כשלוש שעות
 שפה:  אנגלית מודרנית מוקדמת
אותלו: המורי מוונציה (אנגלית: Othello: The Moor of Venice) הוא מחזה מאת ויליאם שייקספיר שנכתב בערך ב-1603. "אותלו" הוא טרגדיה, כמו יצירות רבות אחרות של שייקספיר: "המלט", "רומיאו ויוליה", "מקבת'" ו"המלך ליר". שייקספיר כתב, כנראה, את "אותלו" לאחר "המלט" אך לפני שני האחרים. ההצגה הראשונה הידועה של "אותלו" הועלתה ב-1 בנובמבר 1604, בארמון וייטהול בלונדון.
עלילת המחזה נסובה סביב אותלו, מצביא בצבא הוונציאני, המתואר כמורי שחור עור. היא נוגעת במוטיבים של אהבה, קנאה, גזענות ובגידה. יאגו, שלישו המרושע של אותלו, מוכר כארכיטיפ של תככנות ובוגדנות.
כתיבה ומוטיבים

העלילה של אותלו עובדה על ידי שייקספיר מן הסיפור Un Capitano Moro ("מצביא המורי"), מתוך קובץ הסיפורים "הקאטומיתי" מאת ג'ירלדי צ'ינתיו (אנ'), והיא נאמנה ליצירה זו במידה רבה. הדמות היחידה בעלת שם בסיפורו של צ'ינתיו היא "דיסדמונה" ("חסרת מזל" ביוונית); הדמויות האחרות מוצגות כ"סגן" (יגו), "הסרן" (קאסיו), ו"המורי" (אותלו). במקור, הסגן חושק בדסדמונה, והוא נוקם בה כאשר היא דוחה אותו. שייקספיר המציא דמות נוספת, רודריגו, שמתאווה לאשתו של המורי ונהרג כשהוא מנסה להרוג את קאסיו. המורי בסיפורו של צ'ינתיו לא מתחרט על כך שהרג את אשתו, וגם הוא וגם הסגן נהרגים הרבה יותר מאוחר. צ'ינתיו גם מציג במפורש לקח, אותו הוא שם בפי הגבירה: נשים אירופאיות אינן צריכות להתחתן עם גברים חמי מזג מעמים אחרים.
אותלו, הדמות הראשית במחזה, הוא מורי (צפון אפריקאי) אציל, שמפקד על צבא בקפריסין. הוא מוצג מתוך אמפתיה למרות גזעו. דבר זה היה יוצא דופן בספרות האנגלית בזמנו של שייקספיר, שבדרך כלל הציגה מורים ואנשים כהי עור אחרים כנבלים. יש ויכוח בין החוקרים האם אותלו היה אמור להיות מוצג כשחור או כערבי או שניהם, אך הקונצנזוס בין הקוראים והקהל הממוצע היום נוטה לאפשרות הראשונה.
תרגומים לעברית

התרגום הראשון של המחזה לעברית נעשה בידי יצחק סלקינסון בשנת 1874 ונקרא "איתיאל הכושי". סלקינסון נהג לעברת שמות של מחזות ודמויות, ואת שם המחזה "רומיאו ויוליה" הוא תרגם ל"רם ויעל". הספר "איתיאל הכושי" זכה להוצאה מחודשת בשנת 2015 כחלק מסדרת "צדק פואטי" של הוצאת רעב ביוזמת המשורר והעורך ערן צלגוב. המהדורה המחודשת כוללת את הטקסט המקורי, אחרית דבר נרחבת של המתרגם והחוקר עמינדב דיקמן וקטעי עיתונות מסוף המאה ה-19 המתארים את התקבלות התרגום והשפעתו.
המשורר נתן אלתרמן תרגם את המחזה, בשם "אותלו", עבור תיאטרון הבימה, והקדיש את התרגום "לשחקן העברי הגדול אהרן מסקין". תרגומו של אלתרמן שימש גם את התיאטרון הקאמרי בהפקתו של היי קילוס בשנת 1980, כשאברהם עוז עיבד ועידכן את התרגום. הבימה העלתה גרסה נוספת של המחזה השקספירי בתרגום בפרוזה מעשה ידיו של נסים אלוני, ששימש אחר כך גם את הפקתו של מיכאל גורביץ בתיאטרון החאן. תיאטרון גשר העלה גרסה משלו מבוססת על תרגומו של דורי פרנס. תרגום חדש של נסים אלוני זכה לביצוע בתיאטרון הבימה, בתיאטרון הקאמרי, בתיאטרון חיפה ובתיאטרון החאן. אלי ביז'אווי תרגם את המחזה להעלאה מחודשת של המחזה בתיאטרון הקאמרי ב-2018. ב-2022 העלה תיאטרון מלנקי גרסה חדשה של המחזה בתרגומו של דורי פרנס.
עיבודים

על פי המחזה עובדו שתי אופרות, האחת מאת ג'וזפה ורדי והשנייה מאת ג'ואקינו רוסיני. סרט הוליוודי בשם "או" מתבסס בחופשיות על עלילת אותלו.
לקריאה נוספת

אברהם עוז, ‏היצירה השקספירית, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2006, פרק יא - אותלו: מחיר הקנאה, עמ' 156-147.
גאורג ברנדס, טרגדיות שקספיר: המלט, מקבת, אותלו, ליר, עברית: מאיר איילי, הוצאת תרבות וחינוך, 1968.
הערות שוליים

↑  בעוד אצל דמויות אחרות של שייקספיר ניתן למצוא הסבר להתנהגותם, מניעיו של יאגו להכשלתו של אותלו אינם ברורים. http://ndpr.nd.edu/news/24263-the-apologetics-of-evil-the-case-of-iago/] ‏[http://www.shakespeare-online.com/plays/othello/iagochar.html
↑   מיכל ארבל, הכירו את "איתיאל הכושי מוינעציא", הלוא הוא אותלו, באתר הארץ, 29 במאי 2015
| מחזותיו של ויליאם שייקספיר |
| --- | --- | --- |
| טרגדיות | טיטוס אנדרוניקוס • רומיאו ויוליה • יוליוס קיסר • המלט • מקבת' • אותלו • המלך ליר • אנטוניוס וקלאופטרה • קוריולנוס • טימון איש אתונה |  |
| קומדיות | קומדיה של טעויות • אילוף הסוררת • עמל אהבה לשווא • חלום ליל קיץ • הסוחר מוונציה • מהומה רבה על לא דבר • כטוב בעיניכם • הלילה השנים עשר • נשות וינדזור העליזות • טרוילוס וקרסידה • סוף טוב הכול טוב • מידה כנגד מידה |  |
| רומנסות | פריקלס • סימבלין • אגדת חורף • הסערה |  |
| מחזות היסטוריים | • המלך ג'ון • ריצ'רד השני • הנרי הרביעי, חלק ראשון • הנרי הרביעי, חלק שני • הנרי החמישי • הנרי השישי, חלק ראשון • הנרי השישי, חלק שני • הנרי השישי, חלק שלישי • ריצ'רד השלישי • הנרי השמיני |  |
| בכל קבוצה מסודרים המחזות לפי סדר כתיבתם המקובל (פרט למחזות ההיסטוריים המסודרים לפי סדר התרחשות כרונולוגי) | בכל קבוצה מסודרים המחזות לפי סדר כתיבתם המקובל (פרט למחזות ההיסטוריים המסודרים לפי סדר התרחשות כרונולוגי) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007520682805171  BnF: cb11942609x (data)  GND: 4099368-1  LCCN: n82049570  MusicBrainz work: a72d632b-8bfc-45a2-a122-7cd740b03329  SUDOC: 02736951X  VIAF: 185496935   WorldCat (עם VIAF): 185496935 
"אותלו ודסדמונה", שמן על בד, מאת אנטוניו מוניוז דחרן. 1880.
אור התורה (ספר)

אור התורה היא סדרת ספרים שיצאה לאור על ידי מערכת ״אוצר החסידים״ של הוצאת קה"ת, וכוללת את הדרושים, "מאמרים", שאמר רבי מנחם מענדל שניאורסון, אדמו"ר הצמח צדק. בזמן נשיאותו בשנים תקפ"ח-תרכ"ו, ורשימות שכתב. המאמרים נסדרו לפי סדר התנ"ך ולא לפי סדר אמירתם. רוב המאמרים הם מרשימותיו של הצמח צדק בעצמו שכתב וסידר לפי סדר התנ"ך, לרוב ללא תאריך אמירתם. בנוסף לכך היו כמה מחסידיו "חוזרים", שרשמו את דבריו. מביניהם הרב הלל מפאריטש, בנו אדמו"ר מוהר"ש (משנת תרי"ד ואילך), והרב דובער מקאליסק. ויש בכל אחד מהרשימות מה שאין באחר.
הכרך הראשון מהסדרה על ספר בראשית יצא לאור בברדיטשוב בשנת תרע"ג, הכרך השני על ספר שמות יצא לאור בשנת ה'תש"י. כרך נוסף על שמות יצא בשנת תשכ"א. החל משנת תשכ"ה - שנת המאה לפטירת אדמו"ר הצמח צדק - התחילה הסדרה לצאת בצורה רצופה עד להשלמתה בשנת תשמ"ג. בשנת תשמ"ד יצאו כרכים חדשים של הוספות. חלק מהכרכים יצאו לאור בהוצאה חדשה ומתוקנת. העורך הראשי של הסדרה הוא הרב אהרן חיטריק, בסיוע הרבנים אלכסנדר זיסקינד פיקרסקי, גבריאל שפירא ואליהו מטוסוב כמפורט להלן. להלן רשימת הכרכים שיצאו לאור. כ42 במספר
בראשית

אור התורה בראשית, חלק א: בראשית - ויצא. נדפס לראשונה בברדיטשוב בשנת תרע"ג בכרך אחד (בראשית-ויחי). הוצאה שנייה עם הוספות, קה"ת, ה'תשכ"ז.
אור התורה בראשית, חלק ב: וישלח - ויחי. נדפס לראשונה בשנת תרע"ג בכרך אחד (בראשית-ויחי). הוצאה שנייה עם הוספות, קה"ת, ה'תשכ"ז.
אור התורה בראשית, חלק ג: בראשית - נח. ברוקלין, תש"ל.
אור התורה בראשית, חלק ד: לך לך - תולדות. ברוקלין, תש"ל.
אור התורה בראשית, חלק ה: ויצא - ויחי, חנוכה. ברוקלין, תשל"א.
אור התורה בראשית, חלק ו: בראשית - לך לך; וישב - ויחי. ברוקלין, תשל"ב.
אור התורה בראשית, חלק ז: בראשית - ויחי, חנוכה (מלבד פרשת מקץ). ברוקלין, תשמ"ג. בסופו מפתח עניינים ומפתח כללי לשבעת כרכי ספר בראשית.
שמות

אור התורה שמות, חלק א: שמות - בא. ברוקלין, תש"י (רק לפרשת שמות). בעריכת רבי מנחם מנדל שניאורסון הרבי מליובאוויטש. הוצאה שנייה: ברוקלין, תשכ"א. [ללא שם עורך. בעריכת הרב יהודה לייב גרונר].
אור התורה שמות, חלק ב: בשלח. ברוקלין, תשכ"ז.
אור התורה שמות, חלק ג: יתרו. ברוקלין, תשכ"ז.
אור התורה שמות, חלק ד: משפטים. ברוקלין, תשכ"ח.
אור התורה שמות, חלק ה: תרומה, תצוה, פ' זכור. ברוקלין, תשכ"ח.
אור התורה שמות, חלק ו: כי תשא, ויקהל, פקודי. ברוקלין, תשכ"ח.
אור התורה שמות, חלק ז: שמות - ויקהל. ברוקלין, תשל"ג.
אור התורה שמות, חלק ח: שמות - ויקהל, פ' זכור. ברוקלין, תשמ"ג. בסופו מפתח עניינים ומפתח כללי לשבעת כרכי ספר שמות. בעריכת הרבנים אהרן חיטריק ואלכסנדר זיסקינד פיקרסקי.
ויקרא

אור התורה ויקרא, חלק א: ויקרא - בחוקותי; לג בעומר . ברוקלין, תשכ"ה. בעריכת הרב אהרן חיטריק, תיאור כתבי היד על ידי הרב יהודא לייב גרונר. הוצאה חדשה ומתוקנת עם הוספות - ברוקלין, תשנ"ב בעריכת הרבנים אהרן חיטריק וגבריאל שפירא. בסופו מפתח כללי לכרכי ספר ויקרא.
אור התורה ויקרא, חלק ב: ויקרא - בחוקותי; פסח. ברוקלין, תשכ"ט. הוצאה שנייה ומתוקנת עם הוספות בעריכת הרבנים אהרן חיטריק וגבריאל שפירא - ברוקלין, תשנ"ג.
אור התורה ויקרא, חלק ג: ויקרא-בחוקותי; פסח. ברוקלין תשל"ד. הוצאה שנייה ומתוקנת עם הוספות בעריכת הרבנים אהרן חיטריק וגבריאל שפירא - ברוקלין, תשנ"ג.
אור התורה ויקרא, חלק ד: ויקרא - בחוקותי; פסח; לג בעומר. ברוקלין תשמ"ד. בעריכת הרבנים אהרן חיטריק ואלכסנדר זיסקינד פיקרסקי. יש לציין שבכל הכרכים אין דרושים על פרשת מצורע.
במדבר

אור התורה במדבר, חלק א: במדבר - נשא; שבועות. ברוקלין, תשכ"ו, בעריכת הרב אהרן חיטריק. הוצאה חדשה ומתוקנת עם הוספות בעריכת הרבנים אהרן חיטריק וגבריאל שפירא - ברוקלין תשנ"ה.
אור התורה במדבר, חלק ב: בהעלותך - קרח. ברוקלין, תשכ"ו, בעריכת הרב אהרן חיטריק. הוצאה חדשה ומתוקנת עם הוספות בעריכת הרבנים אהרן חיטריק וגבריאל שפירא - ברוקלין תשנ"ז.
אור התורה במדבר, חלק ג: חקת - בלק. ברוקלין, תשכ"ז (כולל פרשת פינחס), בעריכת הרב אהרן חיטריק. הוצאה חדשה ומתוקנת עם הוספות בעריכת הרבנים אהרן חיטריק וגבריאל שפירא - ברוקלין תשנ"ח.
אור התורה במדבר, חלק ד: פנחס, מטות, מסעי. ברוקלין, תשכ"ז. בעריכת הרבנים אהרן חיטריק ויעקב שלמה גולדברג. הוצאה חדשה ומתוקנת עם הוספות בעריכת הרבנים אהרן חיטריק וגבריאל שפירא - ברוקלין, תש"ס.
אור התורה במדבר, חלק ה: במדבר - מטות. ברוקלין, תשל"ה.
אור התורה במדבר, חלק ו: במדבר - מסעי; שבועות. ברוקלין, תשמ"ד. בסופו מפתח עניינים ומפתח כללי לששת כרכי ספר במדבר. בעריכת הרבנים אהרן חיטריק ואלכסנדר זיסקינד פיקרסקי.
דברים

אור התורה דברים, חלק א: דברים - ואתחנן. ברוקלין, תשכ"ה. בעריכת הרב אהרן חיטריק.
אור התורה דברים, חלק ב: עקב - תבוא. ברוקלין, תשכ"ה. בעריכת הרב אהרן חיטריק.
אור התורה דברים, חלק ג: נצבים - וילך, ראש השנה, שבת שובה, יום הכיפורים. ברוקלין, תשכ"ו. בעריכת הרב אהרן חיטריק.
אור התורה דברים, חלק ד: האזינו - ברכה; סוכות, שמיני עצרת. ברוקלין, תשכ"ו. בעריכת הרב אהרן חיטריק.
אור התורה דברים, חלק ה: דברים - ברכה; ראש השנה, שבת שובה, יום הכיפורים, סוכות, שמיני עצרת. ברוקלין, תשל"ז. [ללא שם עורך]
אור התורה דברים, חלק ו: דברים - ברכה; ראש השנה, שבת שובה, יום הכיפורים, סוכות, שמיני עצרת. ברוקלין תשמ"ד. בסופו מפתח עניינים ומפתח כללי לששת כרכי ספר דברים. בעריכת הרבנים אהרן חיטריק ואלכסנדר זיסקינד פיקרסקי.
נביאים וכתובים

אור התורה נביאים וכתובים, חלק א: ברוקלין, תשכ"ט. [ללא שם עורך].
אור התורה נביאים וכתובים, חלק ב: ברוקלין תשל"ו. [ללא שם עורך].
אור התורה נביאים וכתובים, חלק ג: ברוקלין תשמ"ז. בעריכת הרבנים אהרן חיטריק וגבריאל שפירא. בסופו מפתח עניינים ורשימת המאמרים על שיר השירים.
חמש מגילות

אור התורה שיר השירים, חלק א: פרקים א-ב. ברוקלין, תשל"ה. [ללא שם עורך].
אור התורה שיר השירים, חלק ב: פרקים ג-ח. ברוקלין, תשל"ה. [ללא שם עורך].
אור התורה שיר השירים, חלק ג: פרקים א-ח. ברוקלין, תשמ"ה. בעריכת הרבנים אהרן חיטריק ואליהו מטוסוב. בסופו מפתח עניינים ורשימת המאמרים על שיר השירים שנדפסו באור התורה.
אור התורה רשימות על שיר השירים רות קהלת. ברוקלין תשכ"א. [ללא שם עורך]. בסופו ראשי פרקים מתולדות חיי אדמו"ר הצמח צדק. [כנראה נכתב על ידי רבי מנחם מנדל שניאורסון, הרבי מליובאוויטש].
אור התורה מגילת אסתר. הוצאה ראשונה: ברוקלין, תשט"ו - בעריכת רבי מנחם מנדל שניאורסון הרבי מליובאוויטש. הוצאה שנייה ברוקלין, תשכ"ט. הוספה ברוקלין, תשל"ד. הוצאה שלישית עם הוספות ברוקלין, תש"נ - בעריכת הרב אהרן חיטריק.
אור התורה מאמרי רז"ל ועניינים. ברוקלין, תשמ"ג. בעריכת הרבנים אהרן חיטריק ואליהו מטוסוב. בסופו מפתח עניינים ורשימת המאמרים על מאמרי רז"ל ועניינים שנדפסו באור התורה.
אור התורה סידור (תפילה). ברוקלין, תשמ"ה. בעריכת הרבנים אהרן חיטריק ואליהו מטוסוב. בסופו מפתח עניינים ורשימת המאמרים על הסידור שנדפסו באור התורה.
הערות שוליים

↑  הדרוש הראשון המתוארך הוא "הבאים ישרש", פרשת שמות תקפ"ח. הדרוש האחרון המתוארך הוא "החודש הזה לכם" פרשת ויקרא תרכ"ו.
↑  רשימת המאמרים על סדר השנים, החל במלאכה הרב אברהם ברוך יוניק, ערך מחדש והשלים - הרב יוסף יצחק קעלער. נדפסה בשם "רשימת מאמרי דא"ח של כ"ק אדמו"ר ה"צמח צדק", קה"ת תשנ"ד. מפתח מראי מקומות וציונים לספר אור התורה יצאו לאור בשנת תשע"ו חמש חוברות בעריכת הרב יוסף יצחק קעלער. בסוף חוברת ה' באה סקירה אודות כתבי הצמח צדק בחסידות.
↑  על הסדרה ראה: מרדכי לאופר, "הדפסת "אור התורה" להצמח צדק", התקשרות גיליון 1002, ל' בתשרי ה'תשע"ד, ו"מים שאין להם סוף", התקשרות, גיליון 1003, ז' במרחשוון ה'תשע"ד.
| חסידות חב"ד |
| --- | --- | --- |
| שושלת ליובאוויטש | הראשון: שניאור זלמן מלאדי ("אדמו"ר הזקן", "בעל התניא") • השני: דובער שניאורי ("האדמו"ר האמצעי") • השלישי: מנחם מנדל שניאורסון ("הצמח צדק") • הרביעי: שמואל שניאורסון ("מהר"ש") • החמישי: שלום דובער שניאורסון ("הרש"ב") • השישי: יוסף יצחק שניאורסון ("הריי"צ") • השביעי: מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מלובביץ'") |  |
| ענפים נוספים בחסידות | אהרן מסטרשלה | קאפוסט: יהודה לייב שניאורסון • שלמה זלמן שניאורסון • שלום דובער שניאורסון מרציצה • שמריה נח שניאורסון מבאברויסק | לאדי: חיים שניאור זלמן שניאורסון • יצחק דובער שניאורסון • לוי יצחק מסיראטשין | ניעז'ין: ישראל נח שניאורסון | עץ שושלת חב"ד |  |
| כתבים | אדמו"ר הזקן: ספר התניא • שולחן ערוך הרב • סידור אדמו"ר הזקן • תורה אור ולקוטי תורה • מאמרי אדמו"ר הזקן | האמצעי: קונטרס ההתפעלות | הצמח צדק: צמח צדק • אור התורה • דרך מצותיך | הרש"ב: המשך יו"ט של ר"ה תרס"ו • בשעה שהקדימו תרע"ב | הריי"צ: אגרות קודש הריי"צ | ספרי הרבי מלובביץ': היום יום • לקוטי שיחות • אגרות קודש הרמ"מ • תורת מנחם • רשימות | אחרים: ספר הערכים • קטגוריה:כתבי עת חב"דיים |  |
| אתרים | מרכז חב"ד – 770 • אוהל חב"ד לובביץ' • כפר חב"ד • קטגוריה:בתי כנסת חב"דיים • קטגוריה:ריכוזים חב"דיים | לובביץ' |  |
| מושגים | ניגוני חב"ד: ארבע בבות • צמאה לך נפשי • ופרצת • ניגוני הרבי מלובביץ' • תבנית:ניגוני חב"ד • קטגוריה:ניגוני חב"ד | פעילות: בית חב"ד • שלוחי חב"ד • מבצעי הרבי מחב"ד | התוועדויות: התוועדות • מאמר חסידות • משפיע | מועדים: חג הגאולה • | תקנות: סעודת משיח • מקווה "בור על גבי בור" • תקנת לימוד החת"ת • תקנת לימוד הרמב"ם | שונות: פולמוס המשיחיות |  |
| ארגונים מרכזיים | אגודת חב"ד העולמית • ספריית חב"ד • בית דין רבני חב"ד • הוצאת ספרים קה"ת • רשת ישיבות תומכי תמימים • כולל חב"ד • מרכז לענייני חינוך • נשי חב"ד • צעירי אגודת חב"ד בישראל •  רשת חינוך חב"ד • צבאות ה'   קטגוריה:ארגוני חב"ד • רשת ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש (ישיבות תומכי תמימים) |  |
| שונות | קטגוריה:חסידי חב"ד • קטגוריה:רבניות חב"ד |  |
קטגוריה:חסידות חב"ד
Smelly Cat

| --- | --- |
 שיר בביצוע פיבי בופה בהשתתפות כדורי השיער
 מתוך האלבום Friends Again
 יצא לאור:  23 בנובמבר 1999
 תאריך הקלטה:  1995–1999
 סוגה:  פופ, מוזיקה עממית
 שפה:  אנגלית
 אורך:  2:27
 חברת תקליטים:  רפרייס, וורנר מיוזיק גרופ
 כתיבה:  כותבים שונים
 
"Smelly Cat" (בעברית: "חתול מסריח", בנטפליקס תורגם ל"חתולוני מסריחולי") הוא שיר קומי מתוך הסיטקום האמריקאי חברים (1994–2004), שבוצע במקור על ידי השחקנית האמריקאית ליסה קודרו. השיר נכתב על ידי קודרו, יחד עם שניים מכותבי עלילת הסדרה, אדם צ'ייס ובטי בורנס, והמוזיקאית כריסי היינד עבור דמותה של קודרו, פיבי בופה, ובוצע לראשונה בפרק השישי של העונה השנייה, "The One with the Baby on the Bus". היינד התארחה בפרק כזמרת שנשכרה להחליף את פיבי כמוזיקאית הבית של בית הקפה סנטרל פרק, ובסופו של דבר למדה מפיבי לשיר את "Smelly Cat". בורנס התכוונה במקור לכתוב את השיר על כלב, ולבסס אותו על כלבת המחמד שלה גאודה, אך לבסוף החליטה ששיר על חתול יהיה מצחיק יותר.
לאחר הביצוע הראשון, המשיכה פיבי לשיר לעיתים קרובות את "Smelly Cat" לאורך עשר שנות הסדרה, ובכמות הרבה ביותר במהלך העונה השנייה של התוכנית, כאשר השיר הפך לבדיחה מתמשכת, ולמרכיב בולט מדמותה של פיבי. הפופולריות של השיר גדלה בקרב המעריצים, עד לנקודה בה הם ביקשו שהוא ייצא כרצועה באלבום. קודרו והפריטנדרס, בדמותם של "פיבי בופה וכדורי השיער", הקליטו גרסה חדשה לשיר ששמה "Smelly Cat Medley" לאלבום הפסקול הרשמי של הסדרה, Friends Again. מבחינה מוזיקלית, "Smelly Cat" הוא שיר פופ אקוסטי על חתול שעבר התעללות והוזנח על ידי בעליו, בעקבות ריחו.
"Smelly Cat" זכה לאהבה רבה מהמעריצים, ועם הזמן נעשה לחלק בלתי נפרד מדמותה של פיבי, מקודרו ומהסדרה, ולעיתים קרובות הוא מדורג במקום גבוה בין הרגעים הזכורים ביותר מהסדרה, ואף מתחרה בשיר הנושא, "I'll Be There for You", מבחינת הפופולריות. השיר זכה לגרסאות כיסוי על ידי אמנים רבים, ביניהם כוכבי אורח שהשתתפו בסדרה, כדוגמת אליזבת דיילי, כריס אייזק, ג'יימס מייקל טיילר, קורטני קוקס, שגילמה את דמותה של מוניקה, והזמרת קולבי קאליי. בשנת 2015 ביצעה קודרו את השיר יחד עם טיילור סוויפט בהופעה חיה, במהלך סיבוב ההופעות הבין-לאומי של הזמרת, The 1989 World Tour. הביצוע הפך לוויראלי וזכה לתשומת לב תקשורתית רחבה.