stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ניקולס קלדור
השקפותיו

יחד עם ר' קאהן, ג'ואן רובינסון ופיירו סראפה (אנ'), הוא אחד ממייסדי הפוסט-קיינסיאניזם. בעשורים האחרונים לחייו היה בוויכוח מקצועי נוקב עם האסכולה הנאו-קלאסית לכלכלה, ובמיוחד עם מילטון פרידמן.
הוא היה במחלוקת גם עם הנאו-קיינסיאנים (פול סמואלסון ואחרים). אחת הזירות של הוויכוח הייתה מה שנקרא סכסוך הון שני ומחלוקת קיימברידג' על ההון. בוויכוח הראשון, (יחד עם רובינסון וסראפה) ניצחו מול שותפיהם לדיון האמריקנים. המוקד השני של הדיון היה האם מודל היקס IS-LM הוא ייצוג נאמן של השקפותיו של קיינס. מאוחר יותר, היקס עצמו התרחק מאמירה זו והבהיר שזה לא כך. קלדור ידוע גם בקריטריון הפיצוי המכונה יעילות קלדור-היקס, שפותחה כדי להשוות מדיניות חברתית.
כתביו החשובים ביותר (מבחר)

An expenditure tax (1955)
Essays on Economic Stability and Growth (Tanulmányok a gazdasági stabilitásról és növekedésről; 1960)
Essays on value and distribution (1960)
Collected Economic Essays (1963-1980)
Essays on Economic Policy I-II (1964)
Causes of the Slow Rate of Growth of the United Kingdom (1971)
Further Essays on Economic Theory (Újabb tanulmányok a közgazdasági elméletről; 1978)
The Origin of the New Monetarism (Az új monetarizmus eredete; 1981)
The scourge of monetarism (1982)
The economic consequences of Mrs. Thatcher (1983)
Economics without equilibrium (1985)
לקריאה נוספת

Kaldor's facts
Kaldor's growth laws
Technical progress function
Memorandum on the value added tax, Labour NEC archives, 1963
לקסיקון וביבליוגרפיה של ספרות הונגרים במערב
חברת תקשוב

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מוטו:  הכל מתחיל בתקשורת טובה
 תקופת הפעילות:  1996–הווה (כ־29 שנים)
 חברות בנות:  וואלה!שופס, BeeperTalk, תקשוב SeeU, תקשוב 360, תקשוב מהבית, תקשוב סוכנות לביטוח, 7twenty, Connect, Multisense
 מיקום המטה:  נתניה, ישראל
 בעלות:  משפחת לבנת
 ענפי תעשייה:  שירות לקוחות 
 מנכ"ל:  אודי עטר
 עובדים:  10,000
  
 http://www.tikshoov.co.il
 
תקשובים - מרכז תקשורת עסקי בע"מ, המוכרת בשם "קבוצת תקשוב", היא חברת מוקדי שירות וטלמרקטינג ישראלית. החברה היא חברה פרטית בבעלות משפחת לבנת, אשר בבעלותה גם "קבוצת תעבורה".
היסטוריה

חברת תקשוב נוסדה בשנת 1996 לפעילות של שירותי מוקדי שירות ארציים במודל מיקור חוץ. היזם ומנכ"ל החברה הראשון היה שי פרץ. לאחר מכן, שימשו בתפקידי המנכ"ל נורה סיפרמן ובועז סופר. מנכ"ל הקבוצה החל משנת 2012 היה דניאל ספיר.ב-2022 לאחר מינויו למנכ"ל חברת סלקום, עזב ספיר את תפקידו ואת מקומו תפס אודי עטר.
במהלך השנים 2012 ועד 2022 התרחבה החברה מכ־10 אתרי פעילות ברחבי הארץ ל־36 אתרי פעילות. ב-2021 הודיעה על הקמה של מרכז שירות באופקים. נכון לשנת 2022 מעסיקה החברה כ-10,000 עובדים.
בשנת 2017 הפכה חברת תקשוב לקבוצת תקשוב, לאחר שרכשה מספר חברות.
במרץ 2022 רכשה החברה את ORWAY העוסקת בתחום תאורה חכמה.
פעילות

החברה עוסקת בניהול והפעלה של מוקדי שירות ומכירות טלפוניים ורב-ערוציים במודל הפעלה במיקור חוץ. תחומי פעילות המוקדים: שירות לקוחות, מידע, מכירות, סקרים, זימון תורים, תמיכה טכנית, גבייה, מענה עסקי, בק אופיס ועוד.
תחום הבריאות:
לקוחותיה הראשונים של החברה היו רופאים בעלי מרפאות פרטיות וארגונים מתחום הבריאות. החברה החלה לעבוד עם קופת חולים מאוחדת, כשבשנת 1998 הוקם מוקד השירות הארצי הראשון בישראל במודל מיקור חוץ בנתניה.
בשנת 2003 זכתה תקשוב במכרז הגדול ביותר בתחום באותה התקופה של שירותי בריאות כללית ובכך התרחבה להעסקת 700 עובדים נוספים והקימה אתר פעילות חדש בכרמיאל.
בשנת 2005 זכתה תקשוב להקים, לנהל ולהפעיל גם את מוקד המידע והזימון הארצי של מכבי שירותי בריאות ובכך הרחיבה את אתרי הפעילות לאתר חדש בעין המפרץ, בסמוך לעכו. בשלב זה העסיקה החברה כ־4,000 עובדים.
תחום התקשורת:
בשנת 2005 החלה תקשוב להעמיק פעילותה בתחום התקשורת בישראל, עם כניסה למודל הפעלה במיקום פנים בבית לקוח (INHOUSE) במשרדי 013 ברק בראש העין. לאחר מכן, צמחה החברה במסגרת התקשרות עם מספר חברות תקשורת גדולות, עבורן הפעילה את מוקדי השירות, התמיכה הטכנית והמכירות במודל הפעלה משולב, כאשר בחלק מהמקרים המוקדים פועלים במודל מיקור פנים.
הכניסה הנרחבת לתחום התקשורת הוביל להתפרסות גאוגרפית משמעותית של החברה בכל רחבי ישראל, מדימונה ונתיבות שבדרום ועד כרמיאל, נוף הגליל ונשר שבצפון ולהוספת כ-500 עובדים למצבת עובדי החברה.
תחום הרשויות הממשלתיות:
החל משנת 2010 מספקת תקשוב את שירותיה לרשויות ממשלתיות, עם הקמת מוקד שירות ומידע ארצי רב ערוצי עבור הנהלת בתי המשפט. בשנים שלאחר מכן זכתה תקשוב במכרזים נוספים לניהול מרכזי השירות והמידע הארציים של שירות התעסוקה, רשות האכיפה והגבייה והנהלת בתי הדין הרבניים, רשות האוכלוסין וההגירה והתפרסה גאוגרפית לערים נוספות, בהן אשדוד, בני ברק וירושלים.
בשנת 2019 זכתה תקשוב בשני מכרזים ממשלתיים משמעותיים להקמת מרכז השירות והמידע הארצי של רשות המיסים ושל המוסד לביטוח לאומי. בסוף שנת 2020, לאחר זכייה במכרז משרד החקלאות, וכן עם הקמת מוקדי שירות ומידע נוספים גדלה החברה לכדי העסקת כ-8,000 עובדים במסגרת 40 אתרים.
פעילות > לקוחות החברה

לקוחות החברה מגוונים ופרוסים על מגוון רחב של עולמות תוכן:
מגזר הבריאות: החברה מפעילה ומנהלת מרכזי שירות, מידע וזימון תורים עבור ארבע קופות החולים בישראל, מכבידנט, מדיקה, מכבי יזמות וניהול, ש.ל.ה.
מגזר הפיננסים: לחברה התקשרות לניהול והפעלת מוקדי שירות ותמיכה טכניים עבור שני בנקים, חברת כרטיסי האשראי ישראכרט, כאל, עוד מלקוחות הפיננסים בתקשוב: אלטשולר שחם, ESOP מבית הפניקס, מיטב, מיטב טרייד, מגדל  וכן מספר מוקדי מכירות ושימור לקוחות בתחום האשראי.
מגזר התקשורת: החברה מפעילה ומנהלת מוקדי חברות תקשורת גדולות בישראל. בין המוקדים: מוקדי שירות, תמיכה טכנית, מכירות, תיאום פגישות והתקנות. חלקם של המוקדים מופעל במודל מיקור פנים בבית הלקוח. בין הלקוחות: 012, פרטנר, הוט, הוט מובייל, פלאפון, בזק בינלאומי, גולן טלקום, אינטרנט רימון, HVI.
מגזר ציבורי וממשלתי: הנהלת בתי המשפט, רשות האכיפה והגביה, רשות המסים בישראל, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שירות התעסוקה, חברת החשמל לישראל, בתי הדין הרבניים, המשרד לביטחון פנים ומשרד החקלאות ופיתוח הכפר, משטרת ישראל, עיריית תל אביב- יפו, כבאות, רכבת ישראל, מי אביבים, רשות מקרקעי ישראל, עמידר, משרד הבריאות, שב"ס, רשות האוכלוסין וההגירה.
מגזר הצרכנות והקמעונאות: החברה מפעילה ומנהלת מוקדי שירות בתחום חווית לקוח עבור מספר מותגים וחברות בינ"ל  בין הלקוחות: WOLT, דן, מטרופולין, אפיקים, נספרסו, מפעל הפיס, גט, שטראוס, אפיקים, צ'מפיון מוטרוס, אגד, פזגז, סופר בוס ועוד.
חברות בת

WeTalk– מתמחה בפתרונות מענה עסקי ושירות הודעות ללקוחות עסקיים ופרטיים
תקשוב SeeU – מתמחה בהפעלה וניהול של "מוקדים רואים" בתפיסת תצפיתנות אקטיבית ובמתכונת של מיקור חוץ
תקשוב מהבית – מתמחה בניהול והפעלת מוקדים בשיטת ניהול והעסקת עובדים מהבית.
תקשוב סוכנות לביטוח – מתמחה בעולם הבריאות והסיכונים.
Connect – חברת מתמחי עבודה משותפים, חדרי ישיבות והדרכה. ממוקמת במודיעין ובנתניה.
ORWAY- עוסקת תחום תאורה חכמה.
פרסים חברתיים

על פועלה ותרומתה לחברה זכתה תקשוב בפרסים שונים, ביניהם:
פרס מצוינות במשאבי אנוש על העסקת עובדים עם מוגבלויות מטעם העמותה לניהול משאבי אנוש
אות הגיוון בעסקים על שם דב לאוטמן
פרס עמותת ידידי צה"ל על תרומה לשיקום נכי צה"ל
אות מציינות בדנס 100 למובילות עסקית למען החברה
הערות שוליים

↑  מי אנחנו – אתר חברת תקשוב
↑  עינב בן יהודה, שי פרץ: "כל אחד מהעובדים יודע את מספר הסלולרי שלי", באתר TheMarker‏, 13 בינואר 2006
↑  גד פרץ, ‏דניאל ספיר, סמנכ"ל בפלאפון, מונה למנכ"ל חברת תקשוב, באתר גלובס, 6 ביוני 2012
↑  אודי עטר מונה למנכ"ל תקשוב, יחזק את התעסוקה בפריפריה?, באתר אייס, 27 בינואר 2022
↑  אבי בר, חברת "תקשוב" מקימה מרכז שירות חדש בעיר אופקים ותגייס 400 עובדים חדשים., באתר כל ישראל בעסקים, ‏2021-02-24
↑  אתר תקשוב | אודות
↑  גד פרץ, ‏תקשוב נכנסת לתחום עמודי התאורה החכמים | בלעדי, באתר גלובס, 14 במרץ 2022
↑  מיכל רוה, ‏תקשוב זכתה במיכרז של קופ"ח מאוחדת להפעלת מרכז תקשורת ארצי, באתר גלובס, 4 ביוני 2000
↑  מערכת אנשים ומחשבים, תקשוב ישראל שדרגה את ה-Call Center של שירותי בריאות כללית, באתר ביזפורטל, 11 בדצמבר 2006
↑  עינב בן יהודה, תקשוב תגייס כ-500 עובדים למרכז שירות חדש בעכו, באתר TheMarker‏, 14 בפברואר 2006
↑  ynet, תקשוב מגייסת 500 עובדים למוקד טלפוני בצפון, באתר ynet, 10 באוגוסט 2010
↑  מכרז 2.17 מכרז פומבי למתן שירות מוקד מידע עבור רשות האכיפה והגבייה, באתר "מפתח התקציב", ‏3 באפריל 2017
↑  בקשה להארכת התקשרות עם חברת תקשוב – מרכז תקשורת עסקי בע"מ
↑  לקוחות- אתר תקשוב
↑  הזוכה בקטגוריית "העסקת עובדים עם מוגבלות" היא תקשוב
↑  החברות הזוכות באות מצוינות עסקית למען החברה הן: רפאל, ליליות מבית דואליס ותקשוב
הפגזת מיינילה

הפגזת מיינילה (בפינית: Mainilan laukaukset; ברוסית: Ма́йнильский инциде́нт) הייתה תקרית צבאית שהתחוללה ב-26 בנובמבר 1939. במהלך תקרית זו כוחות הצבא האדום הפגיזו במו ידיהם את הכפר הסובייטי מיינילה במצר הקרלי על מנת לספק עילה למלחמה כנגד פינלנד.
ברית המועצות האשימה את הכוחות הפינים בהפגזה זו והשתמשה באירוע בתור דגל כוזב על מנת לשכנע את הציבור הסובייטי כי יש לבטל את הסכם אי התקיפה בין המדינות ולהכריז מלחמה על פינלנד, דבר שאכן קרה לאחר 4 ימים עם תחילת מלחמת החורף.
רקע > העצמאות הפינית ומלחמת האזרחים

בשנת 1809, בעימות בין האימפריה הרוסית ובין הממלכה השוודית, צבא האימפריה הרוסית כבש את פינלנד, וזו סופחה לרוסיה כדוכסות גדולה. מלחמת העולם הראשונה ומהפכת אוקטובר שהתחוללה ברוסיה ב־1917, הביאו לקריסת האימפריה הרוסית וב־6 בדצמבר 1917 הכריז הפרלמנט הפיני על עצמאותה של פינלנד.
הבולשביקים שעלו לשלטון ברוסיה התנגדו לאימפריאליזם והאמינו בזכותם להכרה עצמית של עמי האימפריה הצארית לשעבר ולכן מיהרו להכיר בעצמאות פינלנד זמן קצר לאחר ההכרזה.
ב-28 בינואר 1918 פרצה מלחמת אזרחים בין המשמרות האדומים הקומוניסטים בסיוע לוגיסטי של ברית המועצות ובין המשמרות הלבנים בתמיכת כוחות האימפריה הגרמנית, יגרים פינים וקבוצות מתנדבים שוודים.
רקע > היחסים הדיפלומטיים

לאחר ניצחון המשמרות הלבנים במלחמת האזרחים, הממשלה הפינית תלתה עצמה ביציבות האימפריה הגרמנית אך קריסתה של זו בעקבות סיום מלחמת העולם הראשונה הובילה את הממשלה להכיר בחשיבות הקשר המדיני מול ברית המועצות על אף תמיכתה במשמרות האדומים במהלך מלחמת האזרחים.
עקב כך, ב-14 באוקטובר 1920 חתמו נציגי פינלנד וברית המועצות על הסכם טרטו שהסדיר הסכמי סחר וגבולות בין פינלנד לברית המועצות.
לאחר מכן בשנת 1932 חתמו פינלנד וברית המועצות על הסכם אי התקיפה הרוסי-פיני שעל פיו ברית המועצות ופינלנד מתחייבות לכבד זו את גבולותיה של זו וכן שלא ישתתפו באף קונפליקט מדיני או צבאי אחת כנגד השנייה. לאחר מכן בשנת 1934 האריכו שתי המדינות את תוקף ההסכם עד 31 בדצמבר 1945.
רקע > המתח המדיני-ביטחוני

לצד הסכמים אלה, מתח שרר בין המדינות באופן קבוע. גם לאחר הסכמי טרטו, ברית המועצות אפשרה לפעילים פינים קומוניסטים לפעול מתוך שטחיה ללא הפרעה. גם במדיניות הפינית המצב היה דומה ומסוף שנת 1921 ועד שנת 1922 אפשרה פינלנד למתנדבים פינים להצטרף למרד של כוחות בדלנים בקרליה בצד הסובייטי של הגבול, דבר שהוסיף למתח בין המדינות. גם בתחום המסחר היחסים לא שגשגו, כאשר בשנות ה-30 בזמן שהמסחר הבינלאומי הפיני היה בצמיחה משמעותית רק אחוז אחד מהמסחר היה מול ברית המועצות.
כבר בראשית דרכה של פינלנד כמדינה עצמאית יוסיף סטלין, שליט ברית המועצות, לא ראה בה גורם חיובי. הוא התאכזב מכך שברית המועצות לא הצליחה למנוע את עצמאות פינלנד ומכך שלא הצליחה להוביל אל ניצחון המשמרות האדומים במלחמת האזרחים. בנוסף, סטלין הביע חשש מכך שפינלנד יכולה להוות בסיס קדמי עתידי לפלישה אל ברית המועצות ובכך להוות איום על לנינגרד שהייתה במרחק קצר מהגבול הפיני וקרובה מאוד לאזורים בתוך רוסיה שבהם השתתפו כוחות פינים במרד הבדלני בקרליה.
לאחר הטיהורים הגדולים מדיניות החוץ של ברית המועצות הפכה תקיפה יותר והחלה לדבר על החזרת כל אדמות האימפריה הרוסית ובתוכן פינלנד לידי ברית המועצות. השלטון הסובייטי האמין כי שטחי פינלנד צריכים להוות מרחב ביטחוני שיגן על לנינגרד מפני כוחות מאיימים חיצוניים ובעיקר מפני האיום העולה בדמות גרמניה הנאצית.
רקע > המשא ומתן

באפריל 1938 ברית המועצות יצרה קשר עם הממשל הפיני באמצעות סוכן נ.ק.ו.ד. והבהירה כי מלחמה כנגד גרמניה הנאצית עתידה לפרוץ ובמקרה כזה ברית המועצות תאלץ לשלוח כוחות אל תוך שטחי פינלנד על מנת להתגונן כראוי כנגד גרמניה. פינלנד ענתה בתגובה כי היא לא תאפשר מהלך שכזה. לאחר מכן הציעה ברית המועצות החלפת שטחים שתהווה עבור ברית המועצות עמדת התגוננות משופרת אך גם להצעה זו סרבה ממשלת פינלנד.
באוגוסט 1939 חתמו ברית המועצות וגרמניה הנאצית על הסכם ריבנטרופ-מולוטוב. ההסכם הבטיח לברית המועצות את השליטה על שטחי מזרח אירופה ובתוכם על פינלנד. אסטוניה, ליטא ולטביה חתמו על הסכמים המאפשרים לברית המועצות להכניס אליהן את כוחותיה אך פינלנד לא הייתה מוכנה לחתום על הסכם שכזה והחלה בגיוס כוחות צבא. ברית המועצות החלה בגיוס כוחות וריכוזם בקרבת הגבול עם פינלנד עוד קודם לכן ולכן היו לה כוחות זמינים באזור הגבול. ברית המועצות הגישה בפני פינלנד הצעה נוספת לחילופי שטחים והזזת הגבול בין המדינות וכן אישור להקים בסיס צבאי בתוך השטחים שיינתנו לה אך פינלנד סרבה להצעה. פינלנד הציעה חילוף שטחים קטן יותר אך הפעם היה זה תורה של ברית המועצות לסרב וזו החליטה כי תמו ניסיונות המשא ומתן.
ההפגזה

ב-26 בנובמבר 1939, 7 פגזי ארטילריה נורו לעבר עמדת שמירה על יד הכפר מיינילה השוכן בצד הגבול הסובייטי בין המדינות. על פי הודעת הכוחות הסובייטים 4 חיילים נהרגו ועוד 9 חיילים נוספים נפצעו. ההפגזה נצפתה על ידי 3 עמדות גבול פיניות.
שר החוץ הסובייטי, ויאצ'סלב מולוטוב הטיל על פינלנד את האחריות לאירוע ודרש את הסגת הכוחות הפינים 25 קילומטרים מהגבול. פינלנד סרבה להכיר באחריותה לאירוע ואכן על פי יומני הקרב של סוללות הארטילריה הפיניות הראו שהעמדה שהופגזה הייתה מחוץ לטווח שלהן מאחר כי אלה נסוגו לאחור על מנת למנוע תקריות גבול.
מיד לאחר ההפגזה הציעה פינלנד להקים ועדת חקירה נטרלית לבדיקת נסיבות האירוע. ברית המועצות סרבה להצעה, ב-28 לחודש היא נתקה את כל הקשרים הדיפלומטיים מול פינלנד, ב-29 בנובמבר הודיעה על סיומם של כל ההסכמים בין המדינות וב-30 בנובמבר כבר התחילה את ההתקפה הראשונה שלה במלחמת החורף.
יומנים מאוחרים יותר מאותה התקופה וביניהם הארכיון האישי של אנדריי ז'דאנוב מצביעים על כך שהתקיפה תוכננה בפירוט על ידי הסובייטים והוצאה לפועל על ידי יחידות של הנ.ק.ו.ד. במטרה להציג את פינלנד כזאת שתקפה ראשונה ולהצדיק נסיגה סובייטית מהסכמי אי התקיפה שנחתמו בין המדינות.
אחרית דבר

מיד לאחר ההפגזה הפינים הקימו ועדת חקירה מטעמם. נמצא כי על פי פקודה של מפקד הצבא מנרהיים כל הכוחות הפינים אכן נסוגו מהגבול ולא הייתה ביכולתם לפגוע בעמדה המדוברת . בנוסף, על פי עדותם של שומרי הגבול הפינים הם שמעו את ירי הארטילריה מבעד לגבול ולא מתוך שטח פינלנד.
ההיסטוריון הרוסי פאבל אפטקר ניתח את דוחות הנפגעים מיום ההפגזה ומצא כי לא דווח על נפגעים באותו היום בחזית מול פינלנד. המסקנה שלו מכך הייתה שכל האירוע היה מבוים. בזיכרונותיו של ניקיטה חרושצ'וב כתב חרושצ׳וב שהפעולה אורגנה על ידי גנרל הארטילריה הסובייטי לשעבר, ובתחילת מלחמת החורף סגן שר ההגנה, גריגורי קוליק.
בשנת 1994 נשיא רוסיה בוריס ילצין כינה את מלחמת החורף מלחמה תוקפנית לא מוצדקת שאינה נובעת מהגנה עצמית.
לקריאה נוספת

Trotter, William R. (2002) [1991]. The Winter War: The Russo–Finnish War of 1939–40 (5th ed.). Aurum Press. ISBN 1-85410-881-6.
Jowett, Philip; Snodgrass, Brent (2006). Finland at War 1939–45. Osprey. ISBN 978-1-84176-969-1.
Polvinen, Tuomo (1987) [1971]. Venäjän vallankumous ja Suomi 1917–1920 II: toukokuu 1918–joulukuu 1920 [Russian Revolution and Finland 1917–1920 II: May 1918 – December 1920]. WSOY. ISBN 951-0-14299-9.
Turtola, Martti (1999a). "Kansainvälinen kehitys Euroopassa ja Suomessa 1930-luvulla" [International Developments in Europe and Finland in the 1930s]. Talvisodan pikkujättiläinen (בפינית).
Edwards, Robert (2006). White Death: Russia's War on Finland 1939–40. Weidenfeld & Nicolson. ISBN 978-0-297-84630-7.
Van Dyke, Carl (1997). The Soviet Invasion of Finland, 1939–40. Routledge. ISBN 0-7146-4314-9.
Lightbody, Bradley (2004). The Second World War: Ambitions to Nemesis. Routledge. ISBN 0-415-22404-7.
Engle, Eloise; Paananen, Lauri (1985) [1973]. The Winter War: The Russo-Finnish Conflict, 1939–40. Westview Press. ISBN 0-8133-0149-1.
Tanner, Väinö (1957) [1950]. The Winter War: Finland against Russia 1939–1940. Stanford University Press. ISBN 978-0-8047-0482-3.
Trotter, William R. (2000). A Frozen Hell: The Russo-Finnish Winter War of 1939-1940. Algonquin Books. ISBN 9781565122499.
Ahto, Sampo (2006). Talvisodan pikkujättiläinen. Werner Söderström Osakeyhtiö. ISBN 978-951-0-23536-2.
Heikkonen, Hesko; Ojakoski, matti (2004). Muutosten maailma. WSOY. ISBN 978-951-0-33919-0.
Manninen, Ohto (1994). Molotovin cocktail-Hitlerin sateenvarjo. Painatuskeskus. ISBN 9513714950.
הערות שוליים

↑  Robert Edwards, White Death: Russia's War on Finland, 1939-40, Weidenfeld & Nicolson, 2006, עמ' 105, ISBN 978-0-297-84630-7. (באנגלית)
↑  Trotter 2002, עמודים 3–5
↑  Trotter (2002), עמודים 4–6
↑  Jowett & Snodgrass (2006), עמוד 3
↑  Polvinen (1987), עמודים 156–161, 237–238, 323, 454
↑  Turtola (1999a), עמודים 30-33
↑  Edwards (2006), עמוד 31
↑  Edwards (2006), עמודים 43–46
↑  Van Dyke (1997), עמוד 13
↑  Lightbody (2004), עמוד 52
↑  Trotter (2002), עמודים 12–13
↑  Turtola (1999a), עמודים 32–33
↑  Engle and Paananen (1985), עמוד 6
1 2  Turtola (1999a), עמודים 38–41
↑  Trotter (2002), עמודים 14–16
↑  Turtola (1999a), עמודים 41–43
↑  Tanner (1950)
1 2  Trotter (2000), עמוד 21
↑  Tanner (1950), עמודים 85–86
↑  Ahto (2006)
↑  Heikkonen&Ojakoski(2004),עמוד 125
↑  Manninen(1994)
↑  Turtola, עמודים 44–45
↑  פאבל אפטקר במאמר Casus Belli על פי דוחות נפגעים (Там же Оп.10 Д.1095 Л.37,42,106.130,142)
↑  Trotter2000, עמוד 22. מצטט מתוך זכרונות חרושצ׳וב. volume 1, ed. Edward Crankshaw, Boston, 1970, עמוד 152.
↑  ילצין במסיבת עיתונאים משותפת עם נשיא פינלנד מרטי אהטיסארי בקרמלין ב-18 במאי 1994 ; Many Karelias Virtual Finland, November 2001, archived 2 February 2009 from the original
חוק איסור פרסום מידע לגבי נפגעים

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  30 ביוני 2022
 תאריך חקיקה עברי:  א' בתמוז ה'תשפ"ב
 גוף מחוקק:  הכנסת הראשונה
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 6 ביולי 2022, עמ' 1002
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד המשפטים
 מספר תיקונים:  0
 נוסח מלא:  הנוסח המלא
 
חוק איסור פרסום מידע לגבי נפגעים, התשפ"ב–2022, שאושר בשנת 2022 בכנסת העשרים וארבע, ואוסר פרסום מידע על נפגעים קודם שניתן אישור רשמי לכך.
היסטוריה חקיקתית

דברי ההסבר להצעת החוק מציגים את הצורך בו:
החוק אושר בכנסת ב-30 ביוני 2022, ונכנס לתוקף ב-1 בנובמבר 2022.
הוראות החוק

החוק מגדיר נפגע כאחד מאלה:
החוק אוסר לפרסם את שמו הפרטי או שם משפחתו של נפגע וכל מידע אחר העלול להביא לידי זיהויו של הנפגע על ידי כלל הציבור, ובכלל זה סביבתו הקרובה, כל עוד גורם רשמי לא אישר שנמסרה הודעה מטעם גורם רשמי לבני משפחתו (בן זוג, בת זוג, הורה, בן, בת, אח ואחות) של הנפגע בדבר פגיעתו.
איסור הפרסום הוא למשך 24 שעות ממועד הפגיעה, אך שר המשפטים רשאי לקבוע, באישור ועדת הבריאות, שבמקרים חריגים או בנסיבות חריגות שיקבע, איסור הפרסום יחול כל עוד לא ניתן אישור של גורם רשמי, אף בחלוף 24 שעות ממועד הפגיעה. האיסור אינו חל על הנפגע ועל בני משפחתו ועל מידע שהם התירו לפרסם. בנוסף, האיסור אינו מונע מאדם להעביר מידע הנדרש לשם מתן טיפול רפואי, בהיקף המזערי הנדרש לשם כך, ואינו מונע מכוחות הביטחון וההצלה או ממי שפועל מטעמם להעביר מידע בהיקף המזערי הנדרש לשם מילוי תפקידם. האיסור אינו מונע גם פרסום של מועד ומקום לוויה של נפגע שנפטר.
פרסום בניגוד להוראות החוק הוא עוולה אזרחית, הנפגע או בני משפחתו רשאים להגיש תובענה אזרחית בגין פרסום כזה, ובית המשפט רשאי לפסוק פיצוי ללא הוכחת נזק בסכום שלא יעלה על 10,000 ש"ח.
שר המשפטים רשאי לפרסם תקנות לעניין חוק זה. תקנות כאלה לא פורסמו.
הערות שוליים

↑  הצעת חוק איסור פרסום מידע לגבי נפגעים, התשפ"ב–2022, ה"ח הכנסת 903 מ-30 במאי 2022
↑  חוק איסור פרסום מידע לגבי נפגעים, התשפ"ב–2022, ס"ח 2995 מ-6 ביולי 2022
קריית שמואל (טבריה)

|  מידע |
| --- | --- |
 עיר:  טבריה 
 תאריך ייסוד:  1925
 על שם:  הרברט סמואל 
 קואורדינטות:  32°47′46″N 35°31′52″E﻿ / ﻿32.796166666667°N 35.531111111111°E﻿ / 32.796166666667; 35.531111111111
 he
 
קריית שמואל היא שכונה בטבריה, מצפון לעיר העתיקה, שנוסדה בשנת 1925 על קרקע של חברת פיק"א.
היסטוריה

בתחילת המאה ה-20 רכשה יק"א מעל 100,000 דונם של אדמה בין נצרת וטבריה לצורך התיישבות יהודית. בין השאר נרכש גם השטח של קריית שמואל, הנמצא מצפון לעיר העתיקה של טבריה. בשנים אלו נתנה רשות לבנות מחוץ לחומות העיר העתיקה ובעקבות זאת נעשו ניסיונות להקים שכונה על אדמות יק"א מצפון לעיר והוכנה תוכנית לשכונה על ידי האדריכל קנטור. תוכניות אלו הוקפאו במהלך מלחמת העולם הראשונה. ב-27 בפברואר 1919 נוסדה חברת "אחוזת בית" שמטרתה הייתה להקים שכונה על אדמות יק"א. ב-1920 נבחר ברוך בן-טובים, מנהל סניף אפ"ק בטבריה וחבר מועצת העיר, ליו"ר החברה. תוכנית לשכונה הוכנה במקור על ידי קנטור, אבל המתיישבים לא היו מרוצים מהתוכנית ואשר זליג ארליך, מזכיר חברת אחוזת בית פנה במאי 1920 להנהלת המשרד הארצישראלי בבקשה למנות אדריכל שמתמצא בתכנון פרברים עירוניים כדי שיתכנן את השכונה המיועדת מחוץ לחומות. ארתור רופין מנהל המשרד הארץ ישראלי הציע את הפרופ' פטריק גדס שהכין תוכנית חלופית, יחד עם יוסף טישלר. בהמשך החליף יהושע סלנט את גדס וטישלר. בסוף שנת 1920 דווח שמדידות השטח עומדות להסתיים וכי תתקיים הגרלת מגרשים בין המתיישבים. בשטח השכונה הוקצה מגרש גדול לצורך בית החולים על שם שוויצר. אולם הבנייה התעכבה בגלל שלרוכשי המגרשים לא היה כסף לבנות מגרשים ולא היו הלוואות זמינות לבנייה.
ב- 31 ביולי 1922 הודיע הנציב העליון סר הרברט סמואל במכתב לבן-טובים על הסכמתו לקריאת השכונה של שמו, "קריית שמואל". ב-26 בנובמבר 1922 התקיים טקס הנחת אבן הפינה לשכונה, במעמד הנציב העליון ורעייתו. התוכנית כללה בנייה של 197 בתי מגורים על מגרשים של 1.5 דונם, בית עם, בית מרחץ, בית כנסת, בית חולים אזור מסחרי ושוק. בדצמבר 1922 החליטה החברה על סלילת כבישי השכונה בעבודה עברית. ביוני 1923 הושלם הרישום בטאבו של שטח השכונה.
כבר בשנת 1923 הוחל בעשיית סידורים לאספקת חשמל לבתי השכונה. תחילה בקש ועד השכונה לקבל חשמל מהעירייה, אולם הממשלה אסרה זאת בגלל שהזכיון לאספקת חשמל ניתן באופן בלעדי לרוטנברג. בנובמבר 1924 הוחל בהקמת תחנת חשמל בדרום השכונה. בגלל הקרבה של קריית שמואל לתחנת החשמל, היא הייתה מהשכונות הראשונות בטבריה שנהנו מחשמל.
ב-2 באוקטובר 1938 אירע בשכונה אסון הטבח בטבריה, שבו נהרגו 19 יהודים.
אתרים בשכונה

בית הכנסת המרכזי (בו נרצח השמש בטבח של 1938)
בית ספר "ארליך" על שם מנהלו אשר זליג ארליך
מלון אליזבת
תחנת הכוח בטבריה
הערות שוליים

↑  המושבות במחוז טבריה, העולם, 6 ביולי 1909
1 2  סקר שימור טבריה, שכונות קריית שמואל, עמ' 143
↑  מאורעות השבוע, הצפירה, 23 באוקטובר 1919
↑  טבריה עיר גן, הצפירה, 16 באוגוסט 1920
↑  כתבתינו המיוחדות, דואר היום, 26 בדצמבר 1920
1 2  אחוזת בית, דואר היום, 29 באוגוסט 1921
↑  באחוזת בית, דואר היום, 29 בדצמבר 1922
↑  בקרית שמואל, דואר היום, 11 ביוני 1923
↑  חשמל העריה וזכיון רוטנברג, דואר היום, 13 באוגוסט 1923
↑  מארץ ישראל, העולם, 14 בנובמבר 1924
גל הלם ניצב

תיאור סכימתי של גל הלם ניצב. ניתן לראות שהתכונות לפני ואחרי גל ההלם הניצב שונות ווקטור שדה הזרימה ניצב לגל ההלם.
גל הלם ניצב הוא סוג של גל הלם בו שדה הזרימה ניצב לגל הלם.
הגדרה

במכניקת הזורמים גל הלם מוגדר כתופעה אי רציפה בה האנטרופיה עולה משמעותית באזור אינפיניטסימלי. מאחר שאף זרימת נוזל איננה יכולה להיות אי רציפה מגדירים נפח בקרה אשר מכיל את גל ההלם יחד עם המעטפת המקיפה אותו (צד אחד של המעטפת הוא אחרי גל ההלם והצד השני לפניו). שני המשטחים מופרדים על ידי עומק איניפיטיסימלי אשר מכיל את גל ההלם עצמו. במשטחי בקרה אלו שטפי התנע, המסה והאנרגיה קבועים.
ניתן להסתכל על גל ההלם כתופעה הנעה עם התווך (כמו גל הלם הנע בצמוד למטוס) או כתופעה נייחת (למשל גל הלם הצמוד לדגם של מטוס במנהרת רוח על קולית). המשוואות עבור גל הלם ניצב פותחו עבור המקרה בו גל ההלם נייח אך ניתן לעבור למקרה של גל הלם נע על ידי מעבר של מערכת הייחוס.
הנחות מרכזיות במודל הן שהמערכת היא אדיאבטית (אין מעבר חום אל המערכת ולהפך) ושלא מבוצעת עבודה.
במקרה הכללי ישנה זווית לא ישרה בין שדה הזרימה לגל ההלם. עם זאת ניתן על ידי שימוש בקשרים גאומטריים וידיעת תכונות הזורם לפני ואחרי גל ההלם הניצב למצוא את תכונות הזורם אחרי גל ההלם המשופע.
משוואות טבלאות גל הלם ניצב

המשוואות שלהלן פותחו על ידי מאזני תנע, מסה ואנרגיה ובשימוש תיאורית גז אידיאלי (ובפרט בהנחת גז אידיאלי קלורית, כלומר שמקדם קיבול החום בלחץ קבוע הוא פונקציה של הטמפרטורה בלבד). בהינתן מספר מאך לפני גל ההלם , M_{1}, ניתן למצוא את מספר המאך לאחר גל ההלם , M_{2}, יחד עם לחץ, צפיפות, טמפרטורה, ויחס לחץ הסטגנציה.
בהינתן מספר מאך לפני גל ההלם,  M_{1}, ויחס קיבולי החום הסגוליים  \gamma  ניתן לחשב את מספר המאך לאחר גל ההלם, M_{2} ,בעזרת המשוואה הבאה :
M_{2}={\sqrt {\frac {M_{1}^{2}\left(\gamma -1\right)+2}{2\gamma M_{1}^{2}-\left(\gamma -1\right)}}}
המשוואה הבאה מראה את הקשר בין הלחץ לאחר גל ההלם,  p_{2}, לבין לחץ הסביבה לפני גל ההלם,  p_{1} :
{\frac {p_{2}}{p_{1}}}={\frac {2\gamma M_{1}^{2}}{\gamma +1}}-{\frac {\gamma -1}{\gamma +1}}
היחס בין הצפיפות לאחר גל ההלם,  \rho _{2}, לבין הצפיפות לפני גל ההלם,  \rho _{1}, מוצג במשוואה הבאה:
{\frac {\rho _{2}}{\rho _{1}}}={\frac {\left(\gamma +1\right)M_{1}^{2}}{\left(\gamma -1\right)M_{1}^{2}+2}}
היחס בין הטמפרטורה לאחר גל ההלם, T_{2}, לבין הטמפרטורה לפני גל ההלם, T_{1},מבוטא כך:
{\frac {T_{2}}{T_{1}}}={\frac {\left(1+{\frac {\gamma -1}{2}}M_{1}^{2}\right)\left({\frac {2\gamma }{\gamma -1}}M_{1}^{2}-1\right)}{M_{1}^{2}\left({\frac {2\gamma }{\gamma -1}}+{\frac {\gamma -1}{2}}\right)}}
לבסוף, יחס לחצי הסטגנציה מוצג להלן כאשר  p_{01} הוא לחץ הסטגנציה לפני גל ההלם ו - p_{02} הוא לחץ הסטגנציה אחרי גל ההלם.
היחס בין לחצי הסטגנציה נשאר קבוע לאורך גל הלם ניצב מאחר שהתהליך אדיאבטי.
{\frac {p_{02}}{p_{01}}}=\left({\frac {{\frac {\gamma +1}{2}}M_{1}^{2}}{1+{\frac {\gamma -1}{2}}M_{1}^{2}}}\right)^{\frac {\gamma }{\gamma -1}}\left({\frac {1}{{\frac {2\gamma }{\gamma +1}}M_{1}^{2}-{\frac {\gamma -1}{\gamma +1}}}}\right)^{\frac {1}{\gamma -1}}