stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גל החום באירופה (2019)
גל החום לפי מדינות > בריטניה

ב-23 ביולי פרסמה הבריאות הציבורית באנגליה אזהרת חום לכלל הממלכה המאוחדת, וקראה לאנשים "לשמור על לחות הגוף, להיות בצל ולהתמגן מפני השמש". באותו הלילה, סופות רעמים נרחבות השפיעו על המדינה, כאשר ה-BBC דיווח על כ-48,000 ברקים שהתרחשו בלילה אחד.
ב-25 ביולי נרשם היום החם ביותר בחודש יולי, עם טמפרטורה של 38.1 מעלות צלזיוס (100.6 מעלות פרנהייט) שנרשמה בקיימברידג'. זה שבר את שיא יולי הקודם של 36.7 מעלות צלזיוס שנרשם בשנת 2015, וסימן את הפעם השנייה בהיסטוריה בה המדינה רשמה טמפרטורה גבוהה מ-38 מעלות צלזיוס. ב-29 ביולי, נרשמו באותו המקום טמפרטורה של 38.7 מעלות צלזיוס ונשבר השיא הלאומי בכל הזמנים, 38.5 מעלות, שנרשם ב-10 באוגוסט 2003.
שיאי טמפרטורה מקומיים חדשים נקבעו בערים נוספות ברחבי המדינה, כאשר 31.6 מעלות צלזיוס נמדדו באדינבורו שבסקוטלנד ו-35.1 מעלות צלזיוס בשפילד.
גל החום לפי מדינות > גרינלנד

לאחר שגל החום הסתיים ביבשת אירופה, מסת האוויר החם נסעה צפונה לגרינלנד, וגרמה לגל חום שהוביל להמסתם של כ-197 גיגה טון של קרח בחודש יולי. תחזית ההיתוך הייתה בשיאה ב-1 באוגוסט. לשם השוואה, כל עונת ההיתוך בשנת 2012 גרמה להמסתם של 290 טון. שיא של 56.5% מגיליון הקרח בגרינלנד הראה סימני המסה ב-31 ביולי.
שרפה פראית שפרצה ליד סיסימיוט בתחילת יולי גרמה לעיר להיעזר בכבאים מדנמרק מכיוון שהשרפה סיכנה אזורים מיושבים והייתה בעלת פוטנציאל להמשיך לבעור במהלך החורף. שריפות יער נחשבות לנדירות ביותר בגרינלנד.
גל החום לפי מדינות > גרמניה

ב-25 ביולי נרשמה טמפרטורה של 42.6 מעלות צלזיוס בלינגן (אנ') שבסקסוניה התחתונה. שיא זה הגיע יום לאחר השיא הקודם שנרשם אי פעם בגרמניה, 40.5 מעלות צלזיוס. לפני גל חום זה, הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנרשמה בגרמניה הייתה 40.3 מעלות צלזיוס בקיצינגן (אנ') בשנת 2015.
גל החום לפי מדינות > הולנד

ב-24 ביולי הגיעה הטמפרטורה באיינדהובן ל-39.3 מעלות צלזיוס. שיא החום הקודם, 38.6 מעלות, נמדד ב-1944. למחרת נמדדה ב-Gilze-Rijen Air Base (אנ') - צפון בראבנט, 40.7 מעלות צלזיוס.
מכיוון שרכבות נחשפות לטמפרטורות גבוהות, החליטה ממשלת הולנד לעצור חלקית את תנועת הרכבות למשך יומיים ונדרשה תחזוקה רבה יותר. רכבות ללא מיזוג אוויר או ללא חלונות הוצאו משירות.
חיות משק רבות מתו כתוצאה מהטמפרטורות הגבוהות, בעיקר בגלל כשל במערכות האוורור. בגלל הפסקת חשמל ברפת בעיירת ניר (אנ'), 4,000 תרנגולות מתו. מאות תרנגולות מתו בעת שהועברו לפולין ב-24 ביולי בגלל הטמפרטורות הגבוהות שהיו במשאית שהסיעה אותן. באותו יום, מאות חזירים מתו במידהרניס (אנ') עקב הפסקת חשמל במערכות אוורור, ו-2,100 חזירים מתו במארהייז (אנ') כאשר אסמים הגיעו לטמפרטורות של 40 מעלות צלזיוס.
על פי הדיווחים, כמעט 400 אנשים נוספים מתו במהלך גלי החום, בהשוואה לשבוע קיץ רגיל.
גל החום לפי מדינות > לוקסמבורג

ב-25 ביולי נמדדה בשטיינזל (אנ') טמפרטורה של 40.8 מעלות צלזיוס, הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנרשמה אי פעם במדינה. השיא הקודם היה 40.5 מעלות צלזיוס ונמדד ב-2003.
החום הגבוה והתנאים היבשים גרמו למספר שריפות במדינה במהלך גל החום. ב-24 ביולי פרצה שרפה ליד שומאנסק. ב-25 ביולי ארעה שרפה נוספת, ורכב כיבוי אש התפוצץ כשהוא נבלע בלהבות בעת שהגיע למקום.
גל החום לפי מדינות > נורווגיה

ב-26 ביולי, טמפרטורה של 33.4 מעלות צלזיוס נמדדה בברגן שבנורווגיה, וקבעה שיא טמפרטורה חדש לעיר. יום לאחר מכן, דרומה משם, במוסיואן (אנ'), נמדדו טמפרטורות של 35.6 מעלות צלזיוס והשוו את השיא לטמפרטורה הגבוהה ביותר אי פעם בנורווגיה, שתועדה ב-1970. ב-27 ביולי נרשמה צפונה יותר, בסולטדאל (אנ'), טמפרטורה של 34.6 מעלות צלזיוס. זו הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנרשמה אי פעם בתוך החוג הארקטי בנורווגיה. עוד ב-27 ביולי, נמדד בשדה התעופה בטרונדהיים (אנ') שיא חדש של כל הזמנים עם 33.5 מעלות צלזיוס ובמשך חמישה ימים ברציפות הטמפרטורות היו גבוהות מ-32 מעלות צלזיוס.
גל החום לפי מדינות > פינלנד

ב-28 ביולי נמדדו בהלסינקי 33.2 מעלות צלזיוס ובכך נשבר השיא הקודם. באותו היום נמדדו בפורבו (אנ') 33.7 מעלות צלזיוס.
גל החום לפי מדינות > צרפת

ביולי 2019 חוותה צרפת את גל החום השני שלה בתוך פחות מחודש, ושברה כמה שיאי טמפרטורה אזוריים ולאומיים. בחודש יוני נמדדו בקומונה הדרומית Gallargues-le-Montueux טמפרטורות שיא בצרפת שעמדו על 46.1 מעלות צלזיוס. למעלה מ-50 ערים צרפתיות שברו את שיא הטמפרטורות שלהן באותו היום.
ב-24 ביולי נרשמה בבורדו טמפרטורה של 41.2 מעלות צלזיוס ובכך נשבר השיא הקודם של העיר שהיה 40.7 מעלות צלזיוס, שנמדד בשנת 2003. באופן דומה, ב-25 ביולי נרשמה בפריז טמפרטורה של 42.6 מעלות צלזיוס, ושברה גם היא את השיא הקודם של העיר שהיה 40.4 מעלות צלזיוס שנמדדה ביולי 1947.
בלילה שבין 24 ל-25 ביולי, צרפת חוותה את הלילה החם ביותר מאז תחילת המדידות, כאשר כל המדינה עמדה באותו לילה על ממוצע של 21.4 מעלות צלזיוס, יותר מגל החום של 2003. בורדו ראתה שפל בן לילה של 26.8 מעלות צלזיוס ושברה את השיא הקודם של 25 מעלות מ-2003. בליל נמדדו 23.2 מעלות צלזיוס, שבירת שיא לעומת 22.5 מעלות שנמדדו ב-2007. גם ביום שלמחרת נשבר בעיר שיא של 41.5 מעלות צלזיוס לעומת השיא של 37.6 מעלות צלזיוס שנקבע בשנה הקודמת.
עוד ב-25 ביולי אמר האדריכל הראשי של קתדרלת נוטרדאם דה פריז לכלי התקשורת כי הוא חושש שגל החום עלול לגרום לקריסת תקרות הקמרון, שניזוקו בשרפה בחודש אפריל 2019. אף על פי כן ציין כי קירות האבן עדיין יציבים לעת עתה. הוא הסביר כי הקירות עדיין רוויים במים שרוססו על ידי הכבאים במהלך השרפה, וייבוש מהיר מהטמפרטורות הקיצוניות עלול להשפיע לרעה על יציבות המבנה.
שני כורים גרעיניים בדרום מערב צרפת הושבתו ותפוקתם של שישה כורים צומצמה בכיוון שלא יוכלו לקחת מים מהנהרות הסמוכים בהם הם משתמשים לקירור מים מכיוון שטמפרטורות המים נסקו.
על פי משרד הבריאות הצרפתי, דווח על 868 בני אדם שמתו בצרפת כתוצאה מגל החום.
גל החום לפי מדינות > שוודיה

ב-26 ביולי נרשמה טמפרטורה של 34.8 מעלות צלזיוס במרקוסווינזה (אנ'), הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנרשמה בצפון שוודיה מאז 1945. המכון המטאורולוגי השוודי הוציא אזהרת חום ברמה הגבוהה ביותר לחלקים נרחבים במדינה, כמו גם אזהרה למחסור אפשרי במים באוגוסט ב-15 מחוזות. על מנת למנוע שריפות יער עקב החום ומזג האוויר היבש, נאסר על האזרחים להדליק אש באזורים רבים במדינה. אף על פי כן, מטאורולוג במכון הצהיר כי אף על פי שהטמפרטורות מעל לממוצע, הטמפרטורות בדרום הארץ לא היו קיצוניות באותה מידה כמו בצפון.
מחקרים לאחר גל החום

החל מ-1 באוגוסט, הארגון המטאורולוגי העולמי סבר כי יולי 2019 הוא החודש החם ביותר שנרשם אי פעם, בהתבסס על הטמפרטורה הממוצעת העולמית. בעבר, יוני 2019 התגלה כחודש יוני החם ביותר שתועד. נתון זה אושר ב-5 באוגוסט ונמצא כי הוא היה חם יותר ב-0.04 מעלות צלזיוס ביחס לשיא הקודם, ביולי 2016. גם שנת 2019 כולה נמצאה לבסוף כשנה החמה ביותר שתועדה בהיסטוריה.
מחקר על האירוע, שיתוף פעולה בין כמה ארגונים ומוסדות אקלים אירופיים, פורסם ב-2 באוגוסט 2019. המחקר מצא כי הטמפרטורות שהיו במהלך גל החום אינן קשורות להתחממות העולמית. אף על פי כן, לפי המחבר הראשי של המחקר, ההתחממות גם תשפיע בעתיד על הטמפרטורות וגלי חום כאלה יהיו חזקים בכ-3 מעלות צלזיוס עד שנת 2050.
ראו גם

גל החום באירופה (2003)
ניקי היילי

ניקי היילי בפגישה עם שגריר ישראל בארצות הברית, רון דרמר
ניקי היילי מבקרת במנהרות הטרור בעזה בעת ביקורה בישראל, יוני 2017
ניקי היילי בתום פגישת עבודה עם הנשיא ראובן ריבלין, יוני 2017
ניקי היילי עם ראש הממשלה בנימין נתניהו במשרדו, ירושלים, יוני 2017
נימאראטה ניקי היילי (באנגלית: Nimarata Nikki Haley; נולדה ב-20 בינואר 1972) היא פוליטיקאית ודיפלומטית אמריקאית, חברת המפלגה הרפובליקנית, אשר כיהנה כשגרירת ארצות הברית באומות המאוחדות בשנים 2017–2018. בעבר הייתה מושלת מדינת קרוליינה הדרומית, האישה הראשונה שכיהנה בתפקיד זה. התמודדה בבחירות המקדימות במפלגה הרפובליקנית לקראת הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2024 ופרשה מהמירוץ ב-6 במרץ 2024 כאשר נותרה לבדה מול דונלד טראמפ שניצח אותה בבחירות המקדימות ברוב מוחץ של המדינות.
ביוגרפיה

נולדה בשם נימאראטה ניקי ראנדווה (Nimarata Nikki Randhawa) בקרוליינה הדרומית שבארצות הברית, למשפחה פונג'בית בני דת הסיקיזם מהודו. גדלה בעיירה במברג, בה רבים משכניה היו אפרו-אמריקאים בני המעמד הנמוך. מילדותה, נקראת בעיקר בשמה האמצעי ניקי שפירושו "קטנטנה" בפאנג'בית. אביה אג'יט (Ajit Singh Randhawa) הוא ביולוג, שלמד באוניברסיטה החקלאית של פנג'אב, קיבל מלגה לאוניברסיטת קולומביה הבריטית בקנדה, שם עשה את הדוקטורט שלו, ולאחר מכן, היגר לארצות הברית על מנת לשמש כפרופסור לביולוגיה במכללת וורהיס (Voorhees College) המקומית בקרוליינה הדרומית. אמה ראג' (Raj Kaur Randhawa) היא בעלת תואר שני בחינוך, הקימה עסק משפחתי בתחום המתנות. להיילי שני אחים ואחות.
ב-1994 סיימה תואר ראשון בחשבונאות באוניברסיטת קלמסון שבקרוליינה הדרומית. לאחר מכן הועסקה כרואת חשבון בחברת טיפול בשפכים, ובהמשך כיהנה כסמנכ"לית כספים בחברה המשפחתית העוסקת בטקסטיל וסייעה בהצלחתה.
נשואה למייקל היילי, ואם לשני ילדים. היא נוצרייה פרוטסטנטית וחברה בכנסייה המתודיסטית המאוחדת.
קריירה פוליטית

את ההחלטה להיכנס לפוליטיקה קיבלה היילי ב-2003, בעקבות נאום בו ציינה הילרי קלינטון כי הדבר הנכון לעשות הוא להקשיב לרחשי לבך ולפעול לפיהם. מודל החיקוי שלה, לדבריה, היא ראש ממשלת בריטניה לשעבר מרגרט תאצ'ר, שדגלה כמו היילי בהורדת מיסים, הקטנת הוצאות וממשלה מצומצמת ככל האפשר, תוך התערבות מעטה ככל הניתן בחיי הפרט.
היילי היא תומכת גדולה ומובהקת של מדינת ישראל ואף הגנה עליה הן בקונגרס ובאו"ם והן בתקשורת וברשתות החברתיות.
קריירה פוליטית > חברת קונגרס

ב-2004 התמודדה היילי לראשונה על מועמדות מטעם המפלגה הרפובליקנית למושב מחוז לקסינגטון בבחירות לבית הנבחרים של קרוליינה הדרומית. המחוז הוא מחוז רפובליקני בדרך כלל ולכן מערכת הבחירות המקדימות הפנימיות של המפלגה הרפובליקנית הייתה החשובה. בסיבוב הראשון של הבחירות הללו, המועמד הרפובליקני המכהן זכה ב-42% מהקולות בעוד היילי הגיעה למקום השני עם 40%. בהיעדר מועמד שזכה ברוב מוחלט של הקולות נערך סיבוב שני אליו עלו רק שני הראשונים מהסיבוב הראשון, ובו היא זכתה ב-55%. היא הדיחה בכך את הנציג שהיה בבית הנבחרים המדינתי במשך 29 שנים. לאחר מכן התמודדה וזכתה ללא מתחרים בבחירות הכלליות עצמן והפכה לאמריקאית הראשונה ממוצא הודי שזכתה בבחירות בדרום קרוליינה. היא נבחרה לקונגרס המדינתי פעמיים נוספות, ב-2006 וב-2008, כאשר בשנים 2006 עד 2010 כיהנה כמצליפת סיעת הרוב.
במהלך שש שנות כהונתה בבית הנבחרים המדינתי תמכה היילי ברעיונות שמרניים בדרך כלל. בין השאר תמכה במתן משכורות למורים, גם לפי התוצאות שהשיגו תלמידיהם ולא רק לפי הוותק בתפקיד, הקטנה מסוימת בזכויות הפנסיה של המחוקקים, הגבלות על מהגרים והגירה לארצות הברית, ובעיקר על מהגרים בלתי חוקיים, העסקתם ועוד.
קריירה פוליטית > מושלת

בנובמבר 2010 התמודדה בבחירות לתפקיד מושל קרוליינה הדרומית וזכתה ברוב של 51% מקולות המצביעים. החלה לכהן בתפקיד ב-12 בינואר 2011 והייתה בכך האישה הראשונה בתפקיד זה במדינתה והצעירה ביותר מבין המושלים שכיהנו אותה עת בארצות הברית כולה. ב-2012 כתבה את האוטוביוגרפיה שלה - Can't Is Not an Option: My American Story ("לא יכולה" אינה אופציה: הסיפור האמריקני שלי), שיצאה לאור בהוצאת סנטינל. בנובמבר 2014 נבחרה לתקופת כהונה שנייה.
היילי זכתה בתמיכתם של תנועת מסיבת התה ושל שרה פיילין במהלך הבחירות ב-2010 ובתמיכתו של מיט רומני במהלך הבחירות ב-2014. בשתי מערכות הבחירות התמודדה עם הערות גזעניות וסקסיסטיות מצד יריביה ותומכיהם.
כמושלת שמרנית תמכה היילי בחקיקה להגבלת הפלות במדינה וכתומכת ישראל מושבעת הביאה לכך שקרוליינה הדרומית הייתה המדינה הראשונה בארצות הברית שהעבירה חוק נגד ה-BDS. החוק המדובר התיר לגופים ציבוריים להתקשר עם גופים עסקיים רק אם הסכם ההתקשרות אוסר על אותם עסקים להחרים ישויות שלמדינה יש סחר חופשי עימם.
בעקבות פיגוע הירי בצ'ארלסטון פעלה, כנגד דעת הקהל במדינתה, להסרת דגל הקונפדרציה מבניין הממשל בדרום קרוליינה. חודש לאחר מכן אושר הדבר בבית המחוקקים של המדינה ברוב של מעל שני שלישים.
היילי נבחרה לשאת את נאום התגובה לנאום מצב האומה של נשיא ארצות הברית ברק אובמה ב-2016. בנאום ביקרה את מדיניותו הכלכלית של אובמה ואת התרחבות הוצאות הממשלה. את הרפורמה שנעשתה בשירותי הבריאות הגדירה כאסון, וציינה כי יש להגן על החוקה האמריקאית ובכלל זה גם על התיקון השני העוסק בזכות האזרחים לשאת נשק. כן ביקרה את הסכם הגרעין עם איראן בציינה כי על ארצות הברית להגיע להסכמים בינלאומיים אותם יחגגו בישראל וימחו נגדם באיראן ולא להפך.
קריירה פוליטית > שגרירת ארצות הברית באו"ם

ב-23 בנובמבר 2016 הכריז הנשיא הנבחר דונלד טראמפ כי היא המועמדת שבחר לכהן כשגרירה באומות המאוחדות. מינויה אושר ב-24 בינואר 2017 בסנאט ברוב של 96 תומכים מול 4 מתנגדים, ולמחרת הושבעה לתפקיד על ידי סגן נשיא ארצות הברית מייק פנס. היילי היא פרו-ישראלית בדעותיה והצהירה שבמסגרת פעילותה כשגרירה באו"ם תיאבק בהטיה הבוטה של הארגון נגד ישראל.
מאז מינויה גינתה בחריפות מספר פעולות והתבטאויות של האו"ם כנגד ישראל, ואף איימה שארצות הברית תשקול את המשך הסיוע הכלכלי לאו"ם אם האפליה נגד ישראל תימשך. היא טרפדה את המינוי של ראש ממשלת הרשות הפלסטינית לשעבר סלאם פיאד לשליח האו"ם ללוב, עזרה לגנוז דו"ח של האו"ם שהאשים את ישראל באפרטהייד, וגרמה בכך גם להתפטרותה של תת-מזכ"ל האו"ם האחראית לאותו דו"ח. היא החרימה את המושב המיוחד של מועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם, המתנהל מדי שנה כנגד ישראל. היילי הגנה על הכרזת ירושלים של ארצות הברית, שמכירה רשמית בירושלים כעיר הבירה של מדינת ישראל, ותיארה אותה כ"מימוש רצון העם האמריקאי". היא התנגדה להחלטת העצרת הכללית של האו"ם לגנות את החלטת ארצות הברית והתרתה שארצות הברית תראה בתמיכה בגינוי ביקורת על החלטה ריבונית והבעת זלזול בארצות הברית, דבר שיוביל לקיצוץ הסיוע הכספי למדינות שתומכות בהחלטה ולאו"ם עצמו. ההחלטה עברה ברוב גדול ובתגובה היילי הודיעה כי ארצות הברית תקצץ מתקציב האו"ם 285 מיליון דולר. ביוני 2018 הובילה יחד עם מחלקת המדינה את פרישתה של ארצות הברית ממועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם, בציינה שהמועצה היא מוקד של הפרת זכויות אדם והטיה פוליטית המכוונת בעיקר נגד ישראל. בדצמבר 2018 ציינה היילי באו"ם כי "האנשים שסובלים הכי הרבה מחמאס הם הפלסטינים".
ב-9 באוקטובר 2018 הודיעה היילי לנשיא טראמפ כי תעזוב את תפקידה בסוף השנה. היא פרשה מהתפקיד ב-31 בדצמבר 2018.
קריירה פוליטית > מועמדות לנשיאות ארצות הברית

ב-14 בפברואר 2023 הכריזה רשמית על מועמדות לנשיאות ארצות הברית בשנת 2024.
במסגרת מרוץ הבחירות הביעה היילי עמדות פרו-ישראליות מובהקות. במיוחד לאחר הטבח ב-7 באוקטובר 2023, והמלחמה שנכפתה על ישראל נגד החמאס ברצועת עזה. בריאיון לרשת ABC האמריקנית אמרה היילי כי התושבים הערביים של עזה צריכים לצאת ממנה. כדבריה: "הפלסטינים היו צריכים ללכת למעבר רפיח ושמצרים תיקח אותם. אבל תמיד אמרתי, שמה שהם צריכים, זה לעבור למדינות פרו-חמאסיות כמו: קטאר, איראן וטורקיה".
בבחירות המקדימות במפלגה הרפובליקנית התמודדה היילי במטרה לזכות במועמדות המפלגה הרפובליקנית לבחירות לנשיאות. היא האחרונה שנשארה במרוץ נגד דונלד טראמפ, שניצח כמעט בכל המדינות שבהן התקיימו בחירות נכון למרץ 2024, פרט לוושינגטון די. סי.. ב"סופר טיוזדיי", שהתקיים ב־5 במרץ 2024, נוצחה היילי ב־14 מתוך 15 מדינות, כשהיא זוכה רק במדינה אחת, ורמונט. לאחר מכן הודיעה על פרישתה מהמירוץ.
בנובמבר 2024, לאחר ניצחונו בבחירות, הודיע הנשיא הנבחר דונלד טראמפ כי היילי ומייק פומפאו לא יכהנו בממשלו החדש.
הוקרה

2010 - עיטור מסדר פלומטו של דרום קרוליינה
2019 - פרס אירווינג קריסטול
פרס העיתון India Abroad
פרס המכון הרפובליקני הבינלאומי בארצות הברית
פרס הנוצרים המאוחדים למען ישראל
פרס הקר להגנת הדמוקרטיות
פרס המכון האדסון
פרס הפורום של הנשים העצמאיות
הפרס UN Watch
פרס המרכז סימון ויזנטל
פרס המכון האמריקאי ליזמות
2019 - פרס תאודור הרצל של הקונגרס היהודי העולמי
דוקטור לשם כבוד למדעי הרוח של אוניברסיטת קלמסון (2018) ודוקטור לשם כבוד בשירות ציבורי של אוניברסיטת דרום קרוליינה (2015)
שואה גרעינית

ענן פטריה מהפיצוץ של קאסל בראבו, הנשק הגרעיני הגדול ביותר שפוצץ על ידי ארצות הברית ב-1954.
שואה גרעינית, הידועה גם בתור אפוקליפסה גרעינית או שואה אטומית, היא תרחיש תאורטי שבו פיצוץ של נשק גרעיני גורם להרס נרחב ברחבי העולם ולנשורת רדיואקטיבית. תרחיש כזה צופה שחלקים נרחבים מכדור הארץ יהפכו לבלתי ראויים למחיה עקב השפעות מלחמה גרעינית, מה שעלול לגרום לקריסת הציוויליזציה ובמקרה הגרוע ביותר להכחדת האנושות או הפסקת החיים על פני כדור הארץ.
מלבד הרס מיידי של ערים על ידי פיצוצים גרעיניים, התוצאות הפוטנציאליות של מלחמה גרעינית עשויות להיות כרוכות בסופות אש, חורף גרעיני, מחלת קרינה נרחבת מנשורת או אובדן זמני (אם לא קבוע) של טכנולוגיה מודרנית עקב פעימות אלקטרומגנטיות. כמה מדענים, כמו אלן רובוק, שיערו שמלחמה תרמו-גרעינית עלולה לגרום לסיומה של הציוויליזציה המודרנית על כדור הארץ, בין השאר בשל חורף גרעיני ארוך טווח. באחד המודלים, הטמפרטורה הממוצעת בכדור הארץ יורדת במשך מספר שנים ב-7 עד 8 מעלות צלזיוס בממוצע מדי שנה, עקב מלחמה גרעינית מלאה.
החרדה מפני מלחמה גרעינית מלווה את העולם מאז התבססותו של הנשק הגרעיני. שעון יום הדין, שנוצר בשנת 1947, מנסה לאמוד את ההסתברות לפריצתה של מלחמה גרעינית. כיום (2023) השעון עומד על 90 שניות לחצות.
מחקרים בתקופת המלחמה הקרה העלו כי מיליארדי בני אדם ישרדו את ההשפעות המיידיות של פיצוצים גרעיניים וקרינה בעקבות מלחמה תרמו-גרעינית עולמית. האגודה הבין-לאומית של רופאים למניעת מלחמה גרעינית מאמינה שמלחמה גרעינית עלולה לתרום בעקיפין להכחדה אנושית באמצעות השפעות משניות, כולל השלכות סביבתיות, התמוטטות חברתית וקריסה כלכלית. ההערכה היא שחילופי מהלומות באמצעות נשק גרעיניים בקנה מידה קטן יחסית בין הודו לפקיסטן, הכוללים 100 כלי נשק בדומה לאלה שהוטלו על הירושימה (15 קילוטון), עלולים לגרום לחורף גרעיני ולהרוג יותר ממיליארד בני אדם.
האיום בשואה גרעינית ממלא תפקיד חשוב בתפיסה העממית של נשק גרעיני. הוא מופיע בדוקטרינה הצבאית של השמדה הדדית מובטחת והוא תרחיש נפוץ בשרדנות. שואה גרעינית היא מאפיין נפוץ בספרות ובקולנוע, במיוחד בז'אנרים ספקולטיביים כמו מדע בדיוני, דיסטופי ופוסט-אפוקליפטי.
מקור הביטוי

המילה האנגלית "holocaust" (שואה), שמקורה במונח היווני "holokaustos" שפירושו "שרוף לחלוטין", מתייחסת להרס רב ולאובדן חיים, במיוחד בשרפה. המילה נמצאת בשימוש זמן רב. לדוגמה, בסוף המאה ה-19 נטבע המושג "השואה הארמנית" לתיאור מקרי טבח במסגרת רצח העם הארמני.
שימוש מוקדם אחר במילה "שואה" לתיאור הרס בעקבות מלחמה גרעינית מופיע בספר מדע בדיוני של רג'ינלד גלוסופ משנת 1926 בשם "יתום החלל", שם הוא מתאר פיצוץ גרעיני שבעקבותיו "נשמעים הדים של שואה ושורר הרס אטומי".
כיום הביטוי "שואה גרעינית" הוא ביטוי שגור בדיונים אודות נשק גרעיני והשפעותיו. לדוגמה, באוגוסט 2007 נשיא ארצות הברית ג'ורג' וו. בוש הזהיר מפני שואה גרעינית במזרח התיכון עקב תוכנית הגרעין האיראנית.
סבירות למלחמה גרעינית

נכון לשנת 2021, לאנושות יש כ-13,410 כלי נשק גרעיניים. בעוד שהמלאים נמצאו במגמת ירידה לאחר סיום המלחמה הקרה, כל מדינה גרעינית עוברת מודרניזציה של הארסנל הגרעיני שלה. שעון יום הדין, שנוצר בשנת 1947, מנסה לאמוד את ההסתברות לפריצתה של מלחמה גרעינית. בשנת 2023 קודם השעון ל-90 שניות לפני חצות, שזו ההסתברות הגבוהה ביותר למלחמה גרעינית מאז נוצר השעון.
ג'ון קנדי העריך את ההסתברות שבה משבר הטילים בקובה יסלים לסכסוך גרעיני בין 33% ל-50%.
בסקר משנת 2008 שנערך בקרב מומחים בוועידת הסיכון הקטסטרופלי העולמי באוקספורד, העריך המכון לעתיד האנושות את ההסתברות להכחדה מוחלטת של בני אדם על ידי נשק גרעיני ב-1% בתוך מאה, את ההסתברות של מיליארד הרוגים ב-10% והסתברות למיליון מתים ב-30%. תוצאות אלו משקפות את הדעות החציוניות של קבוצת מומחים, ולא מודל הסתברותי.
מדענים טענו שאפילו מלחמה גרעינית בקנה מידה קטן בין שתי מדינות עלולה להיות בעלת השלכות גלובליות הרסניות, ועימותים מקומיים כאלה סבירים יותר מאשר מלחמה גרעינית בקנה מידה מלא.
הסבירות להכחדה מוחלטת של האדם

חוקרים רבים טענן שמלחמה תרמו-גרעינית עולמית עם מצבורים מתקופת המלחמה הקרה, או אפילו עם המאגרים הקטנים יותר הנוכחיים, עלולה להוביל להכחדה אנושית. עמדה זו קיבלה חיזוק כאשר מודל החורף הגרעיני הוצג לראשונה ב-1983. עם זאת, מודלים מהעשור האחרון מחשיבים הכחדה מוחלטת כבלתי סבירה, וגורסים כי חלקים מהעולם יישארו ראויים למגורים. כמו כן יכולים להיות גם סיכונים עקיפים, כמו קריסה חברתית בעקבות מלחמה גרעינית שיכולה להפוך את האנושות לפגיעה הרבה יותר לאיומים קיומיים אחרים.
ההשפעות של מלחמה גרעינית

באופן היסטורי היה קשה להעריך את המספר הכולל של הרוגים כתוצאה ממלחמה גרעינית עולמית מכיוון שמדענים מגלים ללא הרף השפעות חדשות של נשק גרעיני, וגם משפרים מודלים קיימים.
דיווחים מוקדמים התייחסו להשפעות ישירות של פיצוץ גרעיני וקרינה והשפעות עקיפות של שיבוש כלכלי, חברתי ופוליטי. בדוח משנת 1979 עבור הסנאט האמריקני, העריך המשרד להערכה טכנולוגית את הנפגעים בתרחישים שונים. עבור מלחמה גרעינית בקנה מידה מלא בין ארצות הברית וברית המועצות, חזו בין 35 ל-77 אחוזים הרוגים (70 מיליון עד 160 מיליון הרוגים באותה תקופה) בארצות הברית, ובין 20 ל-40 אחוז הרוגים מהאוכלוסייה הסובייטית.
אף על פי שדו"ח זה נערך כאשר מצבורי הגרעין היו ברמות גבוהות בהרבה ממה שהם היום, הוא גם נעשה לפני שהוצגה התיאוריה של סיכון החורף הגרעיני בתחילת שנות ה-80. בנוסף, הוא לא לקח בחשבון השפעות משניות אחרות, כגון פעימות אלקטרומגנטיות (EMP), ואת ההשלכות שיהיו להם על הטכנולוגיה והתעשייה המודרנית.
ההשפעות של מלחמה גרעינית > חורף גרעיני

בתחילת שנות ה-80 החלו מדענים לבחון את ההשפעות של עשן ופיח הנובעים משריפת עצים, פלסטיק ודלק בערים הרוסות מפצצה גרעינית. ההשערה הייתה שהחום העז יוביל את החלקיקים הללו לגבהים גבוהים במיוחד, שם הם יכולים להיסחף במשך שבועות ולחסום הכל מלבד חלק קטן מאור השמש.
מחקרים עדכניים יותר עושים שימוש במודלים מודרניים של תפוצה גלובלית ובכוח מחשב גדול בהרבה מזה שהיה זמין עבור המחקרים של שנות השמונים. מחקר משנת 2007 בחן את ההשלכות של מלחמה גרעינית עולמית הכוללת שימוש בחלקים מתונים עד גדולים מהמלאי הגרעיני העולמי הנוכחי. המחקר מצא שיתרחש קירור בכ-12°C‏ – 20°C בחלק גדול מאזורי הליבה החקלאיים של ארצות הברית, אירופה, רוסיה וסין ועד 35 °C בחלקים מרוסיה בשתי עונות הגידול הראשונות של הקיץ. השפעות השינויים שמצאו היו גם ארוכים הרבה יותר ממה שחשבו קודם לכן, מכיוון שהדגם החדש שלהם ייצג טוב יותר כניסה של אירוסולים של פיח בסטרטוספירה העליונה, שם לא מתרחשים משקעים, ולכן ההתפוגגות שלהם תהיה בסדר גודל של 10 שנים.
המחברים לא דנו לעומק בהשלכות על החקלאות, אך ציינו כי מחקר משנת 1986 אשר הניח שלא יהיה ייצור מזון במשך שנה צפה כי "לרוב האנשים על פני כדור הארץ ייגמר האוכל ויגוועו ברעב עד אז" והעירו כי התוצאות שלהם מראות כי, "יש להאריך את התקופה הזו ללא ייצור מזון בשנים רבות, מה שהופך את ההשפעות של החורף הגרעיני לגרועות עוד יותר ממה שחשבו בעבר".
בניגוד למחקר שלעיל של סכסוכים גרעיניים עולמיים, מחקרים הראו שאפילו סכסוכים גרעיניים אזוריים בקנה מידה קטן עלולים לשבש את האקלים העולמי למשך עשור או יותר. בתרחיש של סכסוך גרעיני אזורי שבו שתי מדינות מנוגדות בסובטרופיות ישתמשו כל אחת ב-50 פצצות נשק גרעיני בגודל הפצצות שהוטלו על הירושימה (כ-15 קילוטון כל אחת) במרכזים מאוכלסים מרכזיים, העריכו החוקרים כי ישתחררו עד חמישה מיליון טונות של פיח, מה שיגרום להתקררות של מספר מעלות על פני שטחים נרחבים של צפון אמריקה ואירואסיה, כולל רוב אזורי גידול התבואה. ההתקררות תמשך שנים, ולפי המחקר עלולה להיות "קטסטרופלית". בנוסף, המחקר הראה ירידה של 10% במשקעים העולמיים הממוצעים.
סכסוכים גרעיניים אזוריים עלולים גם לגרום נזק משמעותי לשכבת האוזון. מחקר משנת 2008 מצא שמלחמה גרעינית אזורית יכולה ליצור חור באוזון כמעט גלובלי, לעורר בעיות בריאות ולהשפיע על החקלאות במשך עשור לפחות.
ההשפעות של מלחמה גרעינית > רעב גרעיני

קשה להעריך את מספר הנפגעים שייגרם כתוצאה מהחורף הגרעיני, אך סביר להניח שההשפעה העיקרית תהיה רעב עולמי (המכונה רעב גרעיני), שבו מתרחש רעב המוני עקב הפרעות בייצור והפצה חקלאית. בדו"ח משנת 2013 הגיעו למסקנה כי יותר משני מיליארד בני אדם, כשליש מאוכלוסיית העולם, יהיו בסכנת רעב במקרה של מלחמה גרעינית אזורית בין הודו לבין פקיסטן, או על ידי שימוש אפילו בחלק קטן מהנשק הגרעיני שבידי אמריקה ורוסיה.
ההשפעות של מלחמה גרעינית > פעימה אלקטרומגנטית

פעימה אלקטרומגנטתי (EMP) היא פרץ של קרינה אלקטרומגנטית. פיצוצים גרעיניים יוצרים פעימה של קרינה אלקטרומגנטית הנקראת EMP גרעיני או NEMP. הפרעות EMP כאלה ידועות כמשבשות או מזיקות בדרך כלל לציוד אלקטרוני.
על ידי השבתת האלקטרוניקה, פעימה אלקטרומגנטית תשבית בתי חולים, מתקני טיפול במים, מתקני אחסון מזון ואת כל צורות התקשורת האלקטרוניות. התקפות מסוימות עלולות להוביל לאובדן אנרגיה גדול במשך חודשים או שנים. נכון להיום, כשלים ברשת החשמל מטופלים באמצעות החלפה על ידי רכיבים מבחוץ. במקרה של התקפת פעימה אלקטרומגנטית, תמיכה כזו לא תתקיים ויהיה צורך להחליף את כל הרכיבים, ההתקנים והאלקטרוניקה הפגומים.
בשנת 2013, בית הנבחרים האמריקאי שקל את "חוק אבטחת תשתית מתח גבוה לחשמל מנזק קטלני" שיספק הגנה מפני נחשולי מתח לכ-300 שנאים גדולים ברחבי ארצות הברית. בעיית ההגנה על תשתיות אזרחיות מפני פעימה אלקטרומגנטית נחקרה באופן אינטנסיבי גם ברחבי האיחוד האירופי, ובפרט על ידי בריטניה. בעוד שננקטים אמצעי זהירות, ג'יימס וולסי וועדת ה-EMP ציינו שפעימה אלקטרומגנטית היא האיום המשמעותי ביותר על ארצות הברית.
על אף שהסיכון של פעימה אלקטרומגנטית, בין אם באמצעות פעילות סולארית או אטמוספירית או מתקפת אויב, לא הופרך, יש הטוענים כי נופח על ידי התקשורת. כלי הנשק במדינות סוררות עדיין קטנים מדי ולא מתואמים כדי לגרום לפעימה מסיבית, תשתית תת-קרקעית מוגנת מספיק, ויהיה מספיק זמן אזהרה מתצפיות כמו SOHO כדי להגן על שנאים על פני השטח אם תתגלה סופת שמש הרסנית.
ההשפעות של מלחמה גרעינית > נשורת גרעינית

נשורת גרעינית היא שארית האבק והאפר הרדיואקטיביים המתפזרים לאטמוספירה העליונה בעקבות פיצוץ גרעיני. הנשורת מוגבלת בדרך כלל לאזור הקרוב, ויכולה להתפשט למאות קילומטרים ממקום הפיצוץ רק אם הפיצוץ גבוה מספיק באטמוספירה.
סכנת הקרינה העיקרית מנשורת נובעת מרדיונוקלידים קצרי מועד חיצוניים לגוף. בעוד שרוב החלקיקים הנישאים על ידי הנשורת הגרעינית דועכים במהירות, לחלקיקים רדיואקטיביים מסוימים יהיה זמן מחצית חיים של שניות עד כמה חודשים. כמה איזוטופים רדיואקטיביים, כמו סטרונציום-90 וצסיום-137, הם בעלי חיים ארוכים מאוד וייצרו נקודות חמות רדיואקטיביות עד 5 שנים לאחר הפיצוץ הראשוני. נשורת וגשם שחור עלולים לזהם נתיבי מים, חקלאות ואדמה. מגע עם חומרים רדיואקטיביים עלול להוביל להרעלת קרינה באמצעות חשיפה חיצונית או צריכה מקרית. במינונים חריפים על פני פרק זמן קצר הקרינה תוביל לתסמונת פרודרום, מוות מח עצם, מוות של מערכת העצבים המרכזית ומוות במערכת העיכול. הסרטן הופך לסיכון הבריאותי העיקרי בחשיפות ארוכות יותר. חשיפה לקרינה ארוכת טווח יכולה להוביל גם להשפעות על התפתחות האדם ברחם ולנזק גנטי חוצה דורות.
ראו גם

המלחמה הקרה השנייה
סיכוני אסון עולמיים
אומניסייד
מלחמת עולם שלישית