stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית החליפות

בית החליפות היה מקום באולם של בית המקדש השני, שהיה משמש לאחסון סכיני השחיטה. מקום זה היה אחד מההבדלים בין בית המקדש הראשון לבית שני, שכן הוא היה ממוקם בתוספת של 15 אמות (כ-7.5 מטר) מצפון ו-15 מדרום, שהיה האולם עודף על ההיכל - תוספת שלא הייתה קיימת במקדש הראשון. עם זאת, יש הסבורים (אלחנן אייבשיץ, 'הבית השני בתפארתו' עמ' שסח ואילך) ש'בית החליפות' הוא כינוי אחר לאולם כולו, ולא לתוספות מן הצדדים.
לדעה המקובלת, שמו של המקום מקורו בסכינים שהיו מאחסנים בו - 'חלפים' (או 'מחלפים' בלשון ספר עזרא א, ט); וכך משמע פשט לשון המשנה (מסכת מידות ד, ז): "והוא היה נקרא בית החליפות, ששם גונזים את הסכינים". עם זאת, לדעת חוקר המקדש אלחנן אייבשיץ זוהי רק משמעות משנית, ואילו המשמעות הראשונה והעיקרית היא על שם חילופי המשמרות שהיו נערכים במרכז האולם.
בפינה הצפון-מערבית ובפינה הדרום-מערבית של בית החליפות היו פתחים קטנים ("פשפשים") לכיוון העזרה, וכך ניתן היה לשחוט קדשים קלים בכל שטחה, על פי ההלכה שהשחיטה צריכה להיעשות לפני 'פתח אוהל מועד'.
| חלקי בית המקדש השני |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
     : 
|     צפון החיל הסורג עזרת נשים לשכת העצים לשכת הנזירים לשכת השמנים לשכת המצורעים שער ניקנור העזרה המזבח כבש הכיור בית המטבחיים הדביר האולם ההיכל 1 2 2 3 לשכת הגזית בית המוקד 4 4 5 6 7 א ב ג ד ה ו ז ח ט י י  |     צפון החיל הסורג עזרת נשים לשכת העצים לשכת הנזירים לשכת השמנים לשכת המצורעים שער ניקנור העזרה המזבח כבש הכיור בית המטבחיים הדביר האולם ההיכל 1 2 2 3 לשכת הגזית בית המוקד 4 4 5 6 7 א ב ג ד ה ו ז ח ט י י  |     צפון החיל הסורג עזרת נשים לשכת העצים לשכת הנזירים לשכת השמנים לשכת המצורעים שער ניקנור העזרה המזבח כבש הכיור בית המטבחיים הדביר האולם ההיכל 1 2 2 3 לשכת הגזית בית המוקד 4 4 5 6 7 א ב ג ד ה ו ז ח ט י י  |  |  |
     : 
מקרא
|  1. לשכת הפרווה   2. בית החליפות   3. לשכת פרהדרין   4. בין האולם ולמזבח   5. תאים   6. מסיבה   7. אחורי בית הכפורת |  1. לשכת הפרווה   2. בית החליפות   3. לשכת פרהדרין   4. בין האולם ולמזבח   5. תאים   6. מסיבה   7. אחורי בית הכפורת |  |  |  |
| שערי המקדש | שערי המקדש |  |  |  |
|  א. שער עזרת נשים   ב. שער העליון   ג. שער הדלק   ד. שער הבכורות   ה. שער המים  ו. שער יכניה / הניצוץ   ז. שער הקרבן   ח. שער הנשים   ט. שער השיר / המוקד   י. שער בלי שם |  א. שער עזרת נשים   ב. שער העליון   ג. שער הדלק   ד. שער הבכורות   ה. שער המים  ו. שער יכניה / הניצוץ   ז. שער הקרבן   ח. שער הנשים   ט. שער השיר / המוקד   י. שער בלי שם |  |  |  |
הערות שוליים

↑  כך לדוגמה פירש רש"י, מסכת יומא, דף ל"ו, עמוד א', ד"ה אבל: ”ואותו עודף קרוי בית החליפות שהיו בהן עשרים וארבע חלונות חלון לכל משמר ששם גונזים סכינים של קודש וסכין קרוי חילוף בלשון ערבי”
אבירם ברוכיאן

אבירם בְּרוּכיאן (נולד ב-20 במרץ 1985) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי, ומזוהה בעיקר עם בית"ר ירושלים, שם שיחק את רוב הקריירה.
קריירה

ברוכיאן גדל בשכונת תלפיות מזרח בירושלים, והחל את דרכו בכדורגל במחלקת הנוער של הפועל ירושלים ממנה עבר למחלקת הנוער של בית"ר ירושלים. בעונת 2002/2003 עלה ברוכיאן לקבוצת הבוגרים של המועדון, וערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה נגד מכבי הרצליה במסגרת גביע הטוטו כאשר היה בן 17 וחצי בלבד. את שער הבכורה שלו כבש ברוכיאן במחזור ה-30 בהפסד 1–4 להפועל תל אביב. במחזור השישי של עונת 2004/2005, במשחק מול הפועל באר שבע, כבש שער מחצי מגרש.
את פריצתו כשחקן עשה ברוכיאן בעונת 2005/2006, תחת הדרכתו של המאמן לואיס פרננדז, בה ביסס את מעמדו בהרכב הקבוצה וכבש חמישה שערים. בעונת 2006/2007 זכה ברוכיאן עם בית"ר באליפות, אף על פי שהמאמן דאז יוסי מזרחי מיעט לשתפו. ברוכיאן סיים את העונה עם שני שערים ושני בישולים. עונת 2007/2008 הייתה עונתו המוצלחת ביותר של ברוכיאן, כשזכה עם הקבוצה בדאבל ראשון בתולדותיה, והפך לבורג חשוב בהתקפת הקבוצה. ברוכיאן סיים את העונה כמלך הבישולים של הקבוצה עם חמישה בישולים, בנוסף לשמונה שערים שכבש בליגה, ושלושה נוספים בגביע הטוטו. במסגרת מוקדמות ליגת האלופות לעונת 2008/2009 הבקיע ברוכיאן שני שערים בניצחון 2–1 על ויסלה קראקוב הפולנית, אך הקבוצה הודחה מהמפעל לאחר תבוסה 0–5 במשחק הגומלין. בסיום העונה זכה עם הקבוצה בגביע המדינה לאחר שכבש את השער השני בניצחון 2–1 על מכבי חיפה במשחק הגמר.
ב-21 ביולי 2009 מונה אבירם ברוכיאן לקפטן בית"ר ירושלים לאחר פרישתו של דוד אמסלם. בעונת 2009/2010 זכה עם הקבוצה בגביע הטוטו. במהלך אותה שנה לא הצליח להחלים מפציעה ממושכת ברגלו ובשל כך, נאלץ להיעדר מרוב המשחקים במהלך אותה עונה. בעונת 2011/2010 המשיך סיים עם הקבוצה את העונה בפלייאוף התחתון.
ב-2 בינואר 2012 חתם ברוכיאן לשנתיים בקבוצת פולוניה ורשה מליגת העל הפולנית. ברוכיאן לא קיבל דקות משחק רבות בקבוצה, וב-20 בספטמבר חזר לישראל וחתם לעונה אחת בקבוצת הפועל באר שבע. ברוכיאן כבש שער אחד ב-26 הופעות בליגה במדי באר שבע, ובתום העונה שוחרר מהקבוצה.
ב-9 באוקטובר 2013 חזר ברוכיאן לקדנציה שנייה בבית"ר ירושלים, וחתם על חוזה עד תום העונה. ב-23 בנובמבר 2013 ערך הופעת בכורה מחודשת במועדון, כשנכנס כמחליף בדקה ה-54 בהפסד 1–4 לעירוני קריית שמונה. ב-21 באפריל 2014 ספג ברוכיאן את הכרטיס האדום הראשון בקריירה שלו, בהפסד 0–1 להפועל חיפה, מכיוון שסינן קללות לעבר שחקן הפועל חיפה יוסי דורה, אך שופט המשחק דניאל בר נתן טען כי הקללות הופנו כלפיו, ובעקבות החלטת בית הדין של ההתאחדות לכדורגל הורחק ברוכיאן לשלושה משחקים. ב-24 באפריל נטען כי ברוכיאן הסית את שחקני הקבוצה נגד הבעלים אלי טביב שאיחר בתשלום המשכורות לשחקנים, ובעקבות המהלך הושעה מהקבוצה עד להודעה חדשה. בתום העונה שוחרר ברוכיאן מהמועדון.
ב-23 באוקטובר 2014 חתם ברוכיאן בהפועל קטמון ירושלים מליגה א'. לאחר הצטרפותו הקבוצה לא הפסידה עד תום העונה והעפילה לליגה הלאומית. ברוכיאן שיחק שלוש שנים נוספות במדי הקבוצה בליגה הלאומית, ובסך הכל כבש במדיה 28 שערי ליגה.
ב-17 ביוני 2018 חתם ברוכיאן לעונה אחת בהפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית.
ב-26 בדצמבר 2018, יום לאחר ששיחק את משחקו האחרון בהפועל ראשון לציון, חתם ברוכיאן לעונה וחצי בהפועל "אדומים" אשדוד מליגה א' דרום.
ב-17 בנובמבר 2019 חתם ברוכיאן בבית"ר נורדיה ירושלים מליגה א' דרום, בקבוצה בה משחק גם אחיו אביתר.
ב-2 באפריל 2021 הודיע ברוכיאן כי הוא פורש רשמית וסופית מכדורגל פעיל בגיל 36.
קריירה > קריירת נבחרות

בעונת 2006/2007 הפך ברוכיאן לאחד השחקנים החשובים ביותר בנבחרת הצעירה של ישראל, שהישגה היה העפלה לאליפות אירופה ביולי 2007 בהולנד. בסך הכל לזכותו של ברוכיאן 16 הופעות בנבחרת הצעירה, בהן כבש שער אחד.
ב-13 באוקטובר 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת, במשחק חוץ נגד נבחרת קרואטיה במסגרת מוקדמות יורו 2008. ארבעה ימים לאחר מכן, בניצחון 1:2 במשחק הידידות נגד נבחרת בלארוס, כבש את שער הבכורה שלו.
חיים אישיים

ברוכיאן הוא אחיינו מדרגה שנייה של אורי מלמיליאן. אביו של ברוכיאן שימש סמנכ"ל הקבוצה בשנות ה-80. אחיו הצעיר של ברוכיאן, אביתר, שיחק בעבר גם הוא בבית"ר ירושלים.
ב-27 באוקטובר 2009 נישא ברוכיאן לבת זוגו ריקי.
בספטמבר 2016 נכנס ברוכיאן למוסד לגמילה מהימורים לתקופה של כמספר חודשים בליווי ומימון של הפועל קטמון, המועדון בו שיחק באותה התקופה.
תארים

אליפות: 2006/2007, 2007/2008
גביע המדינה: 2007/2008, 2008/2009
גביע הטוטו: 2009/2010
הערות שוליים

↑  סיפורו של אבירם ברוכיאן, הכוכב הירושלמי החדש, באתר nrg‏, 18 באוקטובר 2004
↑  אבירם ברוכיאן פרש: נולדתי ואמות בית"רי, באתר ONE‏, 2 באפריל 2021
↑  ברוכיאן נכנס למוסד לגמילה מהימורים, יחמיץ את החודשים הקרובים בלאומית, רז זהבי, אתר דאבל פס, 4 בספטמבר 2016
אבישי בן צרויה

| --- | --- |
 אם:  צרויה 
 עיסוק:  מנהיג צבאי 
 
איור משנת 1873: אבישי (במרכז התמונה) מעודד את דוד (בימין) להכות את שאול (בשמאל).
אֲבִישַׁי הוא דמות מקראית ממשפחת בני צרויה; בנה של צרויה, אחותו של דוד המלך; ואחיהם של יואב בן צרויה ועשהאל בן צרויה.
בסיפור המקראי > קורות חייו

אבישי היה אחד מחשובי גיבוריו של דוד, והצטרף אליו ככל הנראה[דרושה הבהרה] כבר בשלב הראשון של התגבשות תומכיו של דוד, עת נמלט דוד מפני שאול למדבר. לאחר התבססותו של דוד בכיסא המלוכה, השתלב אבישי כמפקד צבאי בכיר של צבאות ישראל תחת פיקודו של אחיו יואב, שר הצבא של דוד.
אבישי, כאחיו יואב, מתואר כלוחם קשוח ואמיץ מחד, אך פזיז ונמהר מאידך. שני צדדים אלה של אישיותו באים לידי ביטוי בתיאור שני אירועים בהם נקשר שמו בספר שמואל א': הפעם הראשונה היא כשמתואר כיצד דוד מבקש לרדת בהיחבא אל מחנה שאול, הרודף אחריו, בגבעת החכילה, וללמד את שאול לקח ללא פגיעה פיזית. אבישי הוא הראשון והיחיד שהתנדב לצאת עם דוד למשימה מסוכנת זו, אך בהתקרבם אל שאול הישן מבקש אבישי להרוג את שאול. דוד מונע זאת ממנו וגוער בו על כוונתו לפגוע במשיח ה'. הפעם השנייה היא בסיפור בריחתם של דוד ותומכיו מירושלים בעת מרד אבשלום, כשבדרך הם חולפים מול שמעי בן גרא כשהוא סוקל ומקלל את המלך – דוד. אל מול הבלגתו של דוד, ביקש אבישי לערוף את ראשו של שמעי במקום, וחזר וביקש זאת לאחר דיכוי המרד וחזרתו של דוד לשלטון.
בספר שמואל ב' מתואר מקרה אחר בו הציל אבישי את חיי דוד, וזכה להרחבה מדרשית על ידי חז"ל במסכת סנהדרין  על כך שבמלחמתו של דוד המלך עם ישבי בנוב השתמש בשם קדוש כדי להציל את דוד מכיוון ש"אין חבוש מתיר עצמו מבית האסורים". חז"ל כללו את אבישי בן צרויה בן שלושת האישים שחוו את נס קפיצת הדרך, ביחד עם אליעזר עבד אברהם ויעקב אבינו. אצל אבישי קפיצת הדרך התרחשה במלחמה בין דוד והפלשתים כאשר הצליח ברגע האחרון להגיע אל דוד ולהציל אותו ממוות מידי אחד מבני הרפה.
בסיפור המקראי > אופי ואישיות

הן אבישי הן יואב אחיו מתוארים כנאמנים לדוד עד למרד אדוניה – הצילו את חייו, סייעו לו והגנו עליו בהזדמנויות רבות. עם זאת, אופיים חם המזג הוא העומד ברקע טרוניה חוזרת של דוד: ”מה לי ולכם בני צרויה”. התגלות נוספת של אופיים חם המזג אירע לאחר שאבנר בן נר, שר צבאם של שאול ולאחר מכן של איש בושת, הרג את אחיהם עשהאל, לאחר שזה רדף אחריו באירוע הקרב על ברכת המים (”ישחקו הנערים לפנינו”). יואב, שביקש לנקום את מות אחיו, וכנראה אף להימנע מקירובו של אבנר לחצר דוד באותה התקופה מתוך רצון לשמור על מעמדו כשר הצבא, הרג את אבנר תוך כדי שהוא מעמיד פני ידיד. דוד קונן על מותו של אבנר וזעם על אחייניו באומרו: ”והאנשים האלה בני צרויה קשים ממני, ישלם ה' לעושה הרעה כרעתו”.
מקור השם

ייתכן כי משמעות שמו היא: אב-ישי, על שם אבי אמו, ישי.[דרוש מקור] אפשרות נוספת היא צירוף המילים "אבי" ו"שי", מילה נרדפת ל"מתנה".
אילן היוחסין המשפחתי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |  בעז  בעז     |  בעז  בעז     |  בעז  בעז     |   |     |   |  רות המואביה  רות המואביה     |  רות המואביה  רות המואביה     |  רות המואביה  רות המואביה     |   |  מחלון  מחלון     |  מחלון  מחלון     |  מחלון  מחלון     |   |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |  עובד  עובד     |  עובד  עובד     |  עובד  עובד     |   |   |   |  עדאל  עדאל     |  עדאל  עדאל     |  עדאל  עדאל     |   |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |  ישי  ישי     |  ישי  ישי     |  ישי  ישי     |   |     |   |  נצבת  נצבת     |  נצבת  נצבת     |  נצבת  נצבת     |   |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |     |   |     |   |     |   |   |   |   |   |   |  |
|   |   |  דוד המלך  דוד המלך     |  דוד המלך  דוד המלך     |  דוד המלך  דוד המלך     |   |  אליאב  אליאב     |  אליאב  אליאב     |  אליאב  אליאב     |   |  צרויה  צרויה     |  צרויה  צרויה     |  צרויה  צרויה     |   |   |  |  אביגיל  אביגיל     |  אביגיל  אביגיל     |  אביגיל  אביגיל     |
|   |   |   |     |   |   |   |   |   |   |   |    |   |   |   |   |  |   |  |
|  שלמה המלך  שלמה המלך     |  שלמה המלך  שלמה המלך     |  שלמה המלך  שלמה המלך     |   |  אבשלום  אבשלום     |  אבשלום  אבשלום     |  אבשלום  אבשלום     |   |  יואב  יואב     |  יואב  יואב     |  יואב  יואב     |   |  עשהאל  עשהאל     |  עשהאל  עשהאל     |  עשהאל  עשהאל     |   |  עמשא  עמשא     |  עמשא  עמשא     |  עמשא  עמשא     |
 
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  אבישי  אבישי     |  אבישי  אבישי     |  אבישי  אבישי     |   |   |  |  |  |  |
ראו גם

עץ משפחה של דמויות מקראיות – מתרח ועד שלמה.
הערות שוליים

↑  ספר שמואל א', פרק כ"ו.
↑  ספר שמואל ב', פרק כ"א, פסוק י"ז.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף צ"ה, עמוד א'
↑  ספר שמואל ב', פרק כ"א, פסוקים ט"ו–י"ז.
↑  ספר שמואל ב', פרק ט"ז, פסוק י'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007522813105171  GND: 1221227556  VIAF: 308264004   WorldCat (עם VIAF): 308264004
שבט יששכר

בול המוקדש לשבט יששכר
שבט יששכר (מבטאים יִשָּׂכָר) הוא אחד משבטי ישראל המוזכרים בתנ"ך.
ברכות לשבט > ברכת יעקב

”יִשָּׂשכָר חֲמֹר גָּרֶם רֹבֵץ, בֵּין הַמִּשְׁפְּתָיִם; וַיַּרְא מְנֻחָה כִּי טוֹב וְאֶת-הָאָרֶץ כִּי נָעֵמָה וַיֵּט שִׁכְמוֹ לִסְבֹּל וַיְהִי לְמַס-עֹבֵד” (ספר בראשית, פרק מ"ט, פסוקים י"ד–ט"ו)
לדעת רוב המפרשים, הברכה רומזת מצד אחד לטוב הנחלה, המשופעת במעיינות, באדמה פורייה ובאקלים נח, ומצד אחר לשיעבוד של השבט כנראה לכנענים, בימי ההתנחלות והשופטים.
ברכות לשבט > ברכת משה

בברכת משה ששבטים בפרשת וזאת הברכה נאמר
שבט יששכר קיבל את ברכת משה ביחד עם שבט זבולון: 
”וְלִזְבוּלֻן אָמַר שְׂמַח זְבוּלֻן בְּצֵאתֶךָ וְיִשָּׂשכָר בְּאֹהָלֶיךָ. עַמִּים הַר יִקְרָאוּ שָׁם יִזְבְּחוּ זִבְחֵי צֶדֶק כִּי שֶׁפַע יַמִּים יִינָקוּ וּשְׂפוּנֵי טְמוּנֵי חוֹל.” (ספר דברים, פרק ל"ג, פסוקים י"ח–י"ט).
השבט במדבר > סמלי השבט

אבן החושן של שבט יששכר היא ספיר. הדגל שלו היה ציור של שמש וירח על רקע כחול כהה, על פי הכתוב "וּמִבְּנֵי יִשָּׂשכָר יוֹדְעֵי בִינָה לָעִתִּים", ויש אומרים ציור של חמור.
החודש המקושר לשבט יששכר הוא אב או אייר.
השבט במדבר > נשיאי השבט

בספר במדבר, פרשת נשא נזכר נשיא שבט יששכר במדבר:  נְתַנְאֵל בֶּן צוּעָר.
הוא הקריב את קורבנות הנשיאים ביום השני לחנוכת המשכן.
בפרשת מסעי נזכר הנשיא פלטיאל בן עזן.
נציג השבט בשנים עשר המרגלים היה: לְמַטֵּה יִשָּׂשכָר יִגְאָל בֶּן-יוֹסֵף. (במדבר יג יב)
השבט במדבר > המסע במדבר

בזמן מסעם של בני ישראל במדבר, חנה שבט יששכר במחנה יהודה, שהיה מזרחה למשכן.
במפקד הראשון שערך משה מנה השבט 54,400 איש, ובמפקד השני 64,300 איש.
נחלת השבט

נחלת יששכר הייתה באזור מזרח עמק יזרעאל של ימינו, וכללה ערים כגון יזרעאל, שונם, אבץ, עין חדה ודברת, וכן ערים שנועדו לחצי שבט המנשה, כגון יבלעם ובית שאן.
יש הטוענים כי בפועל, עד שלבים מתקדמים בתקופת המלוכה, רובו של שבט יששכר לא התגורר בנחלתו, שהייתה קשה לכיבוש בשל נוכחות הכנענים בעלי מרכבות ברזל, וכן קשה להגנה, שכן עמק יזרעאל השטוח היווה נתיב מעבר לגלי פולשים חוזרים ונשנים בימי השופטים והמלוכה. בספר שופטים ניתן למצוא עדות לכך שאנשי השבט התגוררו בהר אפרים המוגן יותר.
השבט בארץ ישראל

ארבע המשפחות הגדולות של השבט היו תולע, פואה, ישוב ושמרון. המשפחות נמנו שלוש פעמים בתנ"ך. מהשבט יצא השופט תולע בן פואה ששפט את ישראל 23 שנה.
שבט יששכר ושבט שמעון הם השבטים היחידים שלא נאמרה כנגדם ביקורת על אי השלמת כיבוש נחלתם בארץ כנען בתחילת ספר שופטים.
השבט השתתף במלחמת סיסרא ונזכר לשבח בשירת דבורה. אולם במלחמות הבאות הוא אינו נזכר, אף לא במלחמת גדעון במדינים שהתרחשה בעיקר בנחלתו. חיים גלעד מצביע על קו מגמתי במקרא, להציג את יששכר כשבט שאינו נלחם, מה שמשקף כנראה את נחיתותו לעומת הערים הכנעניות בנחלתו, כנרמז בברכת יעקב.
כשברח דוד מפני שאול המלך, חברו אליו אלפי לוחמים מכל שבטי ישראל. משבט יששכר חברו רק מאתיים איש והם לא היו לוחמים אלא "יודעי בינה" ”וּמִבְּנֵי יִשָּׂשכָר יוֹדְעֵי בִינָה לַעִתִּים לָדַעַת מַה יַּעֲשֶׂה יִשְׂרָאֵל, רָאשֵׁיהֶם מָאתַיִם וְכָל אֲחֵיהֶם עַל-פִּיהֶם.” (דברי הימים א', י"ב, ל"ג). הגמרא לומדת מפסוק זה שתלמידי החכמים, מורי ההלכה לישראל, היו משבט יששכר (בנוסף לאנשי שבט לוי). על פי הביטוי "יודעי בינה לעיתים", כתב הרמב"ם כי בני יששכר עסקו באופן מיוחד באסטרונומיה ובקידוש החודש.
מהשבט יצא בעשא מלך ישראל (מלכים א', ט"ו, כ"ז).
בימי חזקיהו היו בני יששכר בין הבאים מאפרים לעשות פסח בירושלים (דברי הימים ב', ל' י"ח)
בגלות עשרת השבטים גלה שבט יששכר, ומאז לא נודעו עקבותיו.
השבט במדרש

אנשי השבט היו ידועים בחוכמתם הרבה, והתפרסמו במיוחד בזכות ידיעת "סוד העיבור". רבא משבח את חכמתם של בני השבט ואת יכלתם "לאסוקי שמעתתא אליבא דהלכתא": ”לא משכחת צורבא מרבנן דמורי אלא דאתי משבט לוי או משבט יששכר ... יששכר דכתב (דברי הימים א יב, לג) (ובני) [ומבני] יששכר יודעי בינה לעיתים לדעת מה יעשה ישראל”.
וכן מזכיר מחבר הספר "ספר היוחסין" במאמר השישי, שאחד מהספרים שאבדו מעם ישראל, הוא "ספר התכונה של בני יששכר, ספר הרפואות של שלמה המלך וכו' ".
על פי ברכת משה והמדרש כי השבטים התחלקו בין לימוד תורה (יששכר) ופרנסה (זבולון), נוסד הסכם יששכר וזבולון, שהוא הסכם בין אדם בעל יכולת כלכלית לתלמיד חכם עני.
פירוש נוסף להסכם בין השבטים שם דגש על ההיבט הכלכלי-חברתי של שיתוף הפעולה בין השבטים כך שזבולון ש"שוכן לחוף ימים" אחראי על הסחר הימי ויששכר סוחב על גבו את הפן הלוגיסטי והיבשתי של העסק המשפחתי.
לקריאה נוספת

הערך: יששכר, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 383-382.
יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974.
הערות שוליים

↑  שמות רבה, פרשה ל"ח, פסקה ט'.
↑  במדבר רבה, פרשה ב', פסקה ז'.
↑  ספר דברי הימים א', פרק י"ב, פסוק ל"ג.
↑  מדרש אגדה על ספר במדבר, פרק ב', פסוק ב'.
↑  רבי פינחס ברבי יעקב הכהן, קידוש ירחים לחודש אב. רבי אברהם בן עזריאל, ערוגת הבושם, חלק א' עמוד 289.
↑  רבי יוסף ג'יקטיליה, שערי אורה, סוף שער ה'.
↑  בהסכת 'מה שלא סיפרה לי הגננת'
↑  בבראשית מו, יג. בבמדבר כו, כג ובדברי הימים א, ז, א.
↑  שבט לוי לא הוזכר משום שלא קיבל נחלה בארץ, והשבטים ראובן וגד לא הוזכרו משום שכבר קיבלו נחלתם בעבר הירדן המזרחי.
↑  חיים גלעד, סיפור מלחמת גדעון במדין, בית מקרא כרך צ"ב, תשמ"ג, עמ' 29-38
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"ו, עמוד א'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, הלכות קידוש החודש, פרק י"ז, הלכה כ"ד.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"ו, עמוד א'
↑  עץ החיים והכסף, מייקל אייזנברג
| ספר יהושע |
| --- | --- | --- |
| הכניסה לארץ | שליחת המרגלים ליריחו • מעבר הירדן • ברית המילה בגלגל • מפגש יהושע עם המלאך |  |
| כיבוש הארץ | מלחמת יריחו • מעשה עכן ולכידתו • כיבוש העי • מעמד הר גריזים והר עיבל • ברית הגבעונים • מלחמת מלכי הדרום • שמש בגבעון דום • מלחמת מלכי הצפון |  |
| חלוקת הארץ לשבטים | נחלת שבט ראובן • נחלת שבט שמעון • נחלת שבט יהודה  (רשימת ערי יהודה) • נחלת שבט יששכר • נחלת שבט זבולון • נחלת שבט דן • נחלת שבט נפתלי •  נחלת שבט גד • נחלת שבט אשר • נחלת שבט אפרים • נחלת שבט מנשה •  נחלת שבט בנימין • ערי הלויים • ערי המקלט |  |
| סיום ספר יהושע | מזבח שניים וחצי השבטים • נאום יהושע • הברית בשכם |  |
| דמויות בספר יהושע | יהושע בן נון • רחב • עכן בן כרמי • אדני צדק • הוהם מלך חברון • דביר מלך עגלון • יפיע מלך לכיש • פראם מלך ירמות • הורם מלך גזר • יבין מלך חצור • כלב בן יפונה • אלעזר הכהן • עתניאל בן קנז • עכסה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: sh2009010932 
"יששכר", פרט מתבליט פליז המציג את שבטי ישראל בעיצוב זאב רבן
בית החולים ביקור חולים, ירושלים
הדגל של שבט יששכר
נחלות שבטי ישראל
אגודת מקס פלאנק

| --- | --- |

הכניסה למשרד הראשי של אגודת מקס פלאנק, מינכן
 public research institution in Germany
 על שם:  מקס פלאנק 
 תקופת הפעילות:  26 בפברואר 1948 – הווה (76 שנים) 
 בעלי תפקידים
 יו"ר:  פטריק קרמר 
 סגל:  23,963 (נכון ל־2019) 
 מיקום
 מדינה:  גרמניה גרמניה
 קואורדינטות:  48°08′28″N 11°34′55″E﻿ / ﻿48.1411551°N 11.5820779°E﻿ / 48.1411551; 11.5820779
 www.mpg.de/en
  (למפת מינכן מוגדלת) אגודת מקס פלאנק(למפת מינכן רגילה) אגודת מקס פלאנק
 
מקס פלאנק, שעל שמו נקראת האגודה
בול יובל לאגודת מקס פלאנק: מפגש של אגודת מקס פלאנק; עומדים: אדולף הארנק, אוטו האן (משמאל); תמונת רנטגן של הירח, מבנה סריג יונים ועצב צבעוני של דג זהב
שלוס רינגברג - מרכז הכנסים של אגודת מקס פלאנק
בלוני סמליל MPG ביום מקס פלאנק בתאריך 14/09/2018. בסמליל של האגודה מופיעה מינרווה, אלת החוכמה הרומית
אגודת מקס פלאנק (שם מלא: אגודת מקס פלאנק לקידום המדע, בגרמנית: Die Max-Planck-Gesellschaft zur Förderung der Wissenschaften e. V, בקיצור: Die Max-Planck-Gesellschaft, בראשי תיבות: MPG, באנגלית: .The Max Planck Society for the Advancement of Science בקיצור: The Max Planck Society) היא אגודה עצמאית לא ממשלתית וללא מטרות רווח של רשת מכוני מחקר גרמניים המאחדת את מיטב המדענים תחת קורת גג אחת. הרשת כוללת שמונים ושישה מכוני מחקר, הפועלים בגרמניה ובארצות נוספות (ארצות הברית, איטליה, לוקסמבורג והולנד) וכל אחד מהם נושא את השם "מכון מקס פלאנק ל...". המכונים עוסקים במחקר בסיסי במדעי הטבע, וכן במחקר במדעי החברה ובמדעי הרוח המחולקים לחמש קטגוריות מחקר: אסטרונומיה ואסטרופיזיקה; ביולוגיה ורפואה; חומרים וטכנולוגיה; סביבה ואקלים; מדעי הרוח ומדעי החברה.
היסטוריה

האגודה נוסדה בשנת 1911 כ"אגודת קייזר וילהלם" ושמה שונה בשנת 1948 לאגודת מקס פלאנק לכבוד נשיא האגודה לשעבר, הפיזיקאי התאורטי מקס פלאנק. להלן רשימת הנשיאים לשעבר של אגודת מקס פלאנק (בראשי תיבות: MPG) ואגודת קייזר וילהלם (בראשי תיבות: KWG):
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| # | שנים | שם |
| 1 | 1911–1930 | אדולף פון הרנאק (אנ') |
| 2 | 1930–1937 | מקס פלאנק |
| 3 | 1937–1940 | קארל בוש |
| 4 | 1941–1945 | אלברט ווגלר (אנ') |
| 5 | 1945–1946 | מקס פלאנק |
| 6 | (1946–1948 נשיא KWG), (1948–1960 נשיא MPG) | אוטו האן |
| 7 | 1960–1972 | אדולף בוטנאנדט |
| 8 | 1972–1984 | ריימר לוסט (אנ') |
| 9 | 1984–1990 | היינץ שטאב (אנ') |
| 10 | 1990–1996 | האנס פ. זאכר (אנ') |
| 11 | 1996–2002 | הוברט מרקל (אנ') |
| 12 | 2002–2014 | פיטר גרוס (אנ') |
| 13 | 2014–2023 | מרטין סטרטמן (אנ') |
| 14 | 2023–הווה | פטריק קרמר (אנ') |
ארגון

אגודת מקס פלאנק היא אגודה רשומה ומקום מושבה הרשום בברלין. המטה המינהלי ומשרדו של הנשיא ממוקמים במינכן. חברי אגודת מקס פלאנק כוללים את החברים התומכים, חברי הכבוד והחברים לשעבר. חברים אחרים כוללים את החברים המדעיים שמונו לחברה, שהם בדרך כלל מנהלי מכונים. גופי שליטה בודדים בחברה מקבלים את ההחלטות הנדרשות כדי להבטיח שאגודת מקס פלאנק תתפקד ביעילות כארגון מחקר גדול.
בדצמבר 2018 הועסקו באגודת מקס פלאנק 23,767 איש, מתוכם מועסקים כ־20,972 מדענים בחוזה, 818 בעלי מלגות ו־1,977 מדענים אורחים. מתוך 20,972 מועסקים, 6,935 הועסקו בתפקידי מנהלים, מנהלי קבוצות מחקר או עוזרי מחקר ו־3,153 מועמדים לדוקטורט. בנוסף 8,558 מועסקים בתפקידי טכנולוגיה ואדמיניסטרציה, 630 עובדים השלימו חניכה ו־1,696 כסטודנטים ועוזרי מחקר.
האגודה ממומנת על ידי הממשלה של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה ומדינות גרמניה. מחצית ממימון המכונים מגיעה מהממשלה ומחצית מהמדינה בגרמניה בה שוכן המכון. התקציב הכולל של אגודת מקס פלאנק לשנת 2018 היה 1.8 מיליארד אירו. סכום זה מקביל לתקציב הממוצע של שתי אוניברסיטאות גדולות, נתון בו האגודה מתגאה לעיתים קרובות (שכן הישגי האגודה גבוהים בהרבה מהישגיהן של אלו שהן שתי אוניברסיטאות). בנוסף אגודת מקס פלאנק ומכוניה מקבלים מימון לפרויקטים של צד ג' מתרומות ציבוריות ופרטיות ומהאיחוד האירופי. מאז שנת 1990 יסדה אגודת מקס פלאנק 65 חברות־בת, בהן מועסקים כ־2,500 איש. האגודה מיוצגת במועצה הגרמנית למדעים ומדעי הרוח (WR) (אנ').
פרסים > פרסי אגודת מקס פלאנק

אגודת מקס פלאנק מעניקה מספר סוגי מדליות, מענקים ופרסים: פרס מחקר מקס פלאנק־הומבולדט על שם מקס פלאנק ואלכסנדר פון הומבולדט, המוענק החל משנת 2018; מדליית הארנק (אנ') על שם אדולף פון הארנק (אנ'), המוענקת החל משנת 1925; הפרס הבין־לאומי למדעי המוח החל משנת 1990; שישה סוגי מדליות, מלגות ופרסים למדענים צעירים (מדליית אוטו האן (אנ') על שם אוטו האן, מוענק החל משנת 1978; פרס אוטו האן (אנ') מוענק החל משמת 2006; מלגת זוכי פרס נובל של מקס פלאנק החל משנת 2016; מלגת ריימר לוסט על שם האסטרופיזיקאי ריימר לוסט (אנ'), מוענקת החל משנת 2016; פרס הרמן נויהאוס המוענק החל משנת 2018; פרס דיטר רמפכר המוענק החל משנת 1985).
פרסים > פרסים בין־לאומיים למדעני מקס פלאנק

לאגודת מקס פלאנק יש מוניטין מוביל בעולם כארגון למחקר מדעי וטכנולוגי והוא נחשב לאחד מארגוני המחקר הבסיסיים המובילים בעולם.
מאז הקמת מכוני מקס פלנק, מדענים אשר עבדו בהם זכו בפרסים הבאים (נכון לשנת 2020): 20 בפרס נובל, 73 בפרס לייבניץ, 4 בפרס יפן ו־2 במדליית פילדס. חוקרי מכוני מקס פלאנק מפרסמים כ־15,000 מאמרים מדעיים בכל שנה בכתבי עת מדעיים ידועים בין־לאומיים כדוגמת Science ו-Nature.
דירוג: אגודת מקס פלאנק דורגה במקום ה־3 בשנת 2023 על ידי Nature Index המודד את התורמים הגדולים ביותר למאמרי מחקר שפורסמו ב־82 כתבי עת מובילים.
בין־לאומיות

80 מכוני מחקר מאגודת מקס פלאנק עם איגוד האוניברסיטאות ומוסדות חינוך אחרים בגרמניה הקימו 68 בתי ספר בין־לאומיים למחקר במטרה לקדם מדענים צעירים בלימודי דוקטורט. בנוסף לכך, לאיגוד שלושה מרכזים לתארים מתקדמים, שלושה בתי ספר בתוכנית פיילוט בגרמניה לתארים מתקדמים, 20 מרכזי מחקר (5 באסיה, 8 באירופה ו-7 באמריקה הצפונית) ושני שותפי מחקר ברחבי העולם (בארגנטינה ובסין).
בנובמבר 2024 הקימו משרד בירושלים לקידום שיתוף הפעולה בין חוקרים ישראלים לגרמניים.
רשימת מכוני מקס פלאנק

מכון מקס פלאנק לחקר הפחם
הערות שוליים

↑  MPG, About us, Former Presidents.
↑   גדעון לב, אגודת מקס פלאנק, מהבולטות בעולם המדעי-אקדמי, פותחת משרד בישראל, באתר הארץ, 28 בנובמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265143205171  PLWABN: 9811738620205606  BIBSYS: 90198415  CiNii: DA02610090  GND: 2019024-4  ISNI: 0000 0001 2105 1091  LCCN: n50083089  NKC: kn20020322209  NLA: 35336001  NSK: 000037121  RERO: 02-A005491696  SUDOC: 079068367  VcBA: 494/62639  VIAF: 201145858096823022035   WorldCat (עם VIAF): 201145858096823022035
טומהוק (גרזן)

אינדיאני מחזיק טומהוק, בסביבות 1899
טומהוק הוא גרזן הטלה שהשתמשו בו האינדיאנים בצפון אמריקה. הוא בנוי ממוט עץ קצר שאליו מחוברת אבן מחודדת משני קצותיה. מאוחר יותר החליף את האבן ראש העשוי ברזל או פליז. האינדיאנים השתמשו בו בחיי היום-יום, וכן כנשק לקרב פנים מול פנים או כנשק הטלה.
אטימולוגיה

השם מגיע משפת הפאוהאטן(אנ) tamahaac, הנגזר משורש פרוטו-אלגונקי(אנ) *temah- שפירושו 'לחתוך באמצעות כלי'. מילים קרובות באלגונקית (אנ) כוללות את המילה בשפת הלנאפ(אנ) təmahikan, בשפת המאלסיט-פסמקודי(אנ) tomhikon, ובשפת האבנאקי(אנ) demahigan, כולן בעלות המשמעות 'גרזן'.