stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אהרן ידלין
ביוגרפיה > קריירה פוליטית

ידלין הוצב במקום ה־48 ברשימת מפא"י לכנסת הרביעית. בחירות אלו זכתה מפא"י ב־47 מנדטים וידלין נכנס לכנסת חצי שנה לאחר הבחירות לאחר שאהרן בקר התפטר מהכנסת. באותה כנסת היה חבר ועדת החינוך וועדת הכלכלה. באוקטובר 1960 נבחר להנהלת בית ברל.
לאחר הבחירות לכנסת החמישית שהיו בסימן ירידה בכוחה של מפא"י כתב ידלין מאמר שהזהיר מפני סכנת עליית הפאשיזם בישראל, בו הוא קרא למעבר לבחירות אזוריות ופעולה משותפת של תנועות הפועלים. ידלין ראה במשרד החינוך משרד שמשפיע השפעה חשובה על דמות החברה והמדינה, המעצב את דמותו של הדור הצעיר. על כן הוא אמר: "תנועת העבודה הרוצה לגדל דור צעיר לאור הערכים החברתיים שלה, אינה יכולה לוותר על מערכת החינוך", ושלל את האפשרות שמשרד החינוך יימסר לשר מגח"ל. הוא גם התנגד למינוי סגן שר מטעם מפד"ל במשרד החינוך.
לקראת סוף כהונתה של הכנסת החמישית במאי 1964 נכנס שוב לכנסת. באותה תקופה הוא היה מועמד להיות מזכיר איחוד הקבוצות והקיבוצים, אולם לבקשת שר החינוך זלמן ארן, הוא נתמנה לסגן שר החינוך. הוא המשיך לכהן בכנסת ובתפקיד סגן שר החינוך בכל ימי כהונתו של זלמן ארן וחלק מכהונתו של יגאל אלון כשר חינוך. ב־21 ביוני 1972 נבחר פה אחד למזכ"ל מפלגת העבודה והתפטר מתפקיד סגן שר החינוך. הוא כיהן בתפקיד עד אוגוסט 1974. שימש גם כיו"ר הוועדה הציבורית לענייני תנועות נוער בישראל.
ידלין המשיך לכהן בכנסת עד שנת 1979 ובממשלת ישראל השבע עשרה שהרכיב יצחק רבין היה לשר החינוך. על אף הבעיות הכלכליות של ישראל באותה עת, לא נפגע בתקופתו משרד החינוך מבחינה כספית והועמדו לרשותו תקציבים נדיבים. כשר חינוך הנחיל יום לימודים ארוך בבתי ספר בעיירות פיתוח ואזורי מצוקה, כולל מפעל הזנה ממלכתי ללא תשלום, ותוכנן להחיל את יום הלימודים הארוך בכל הארץ, דבר שלא התממש אחריו. לדבריו, "שנה אחרי מלחמת יום הכיפורים גיבשתי תקציב חינוך דיפרנציאלי שבו הוסטו משאבים רבים לעיירות הפיתוח. השארתי אחרי מערכת עם מפעל הזנה ממלכתי, תמכנו בתנועות הנוער וייסדנו יום לימודים ארוך. ממשלת בגין שלחה את הילדים הביתה ב־12:00, קיצצה, ולמעשה חיסלה את הכל".
לאחר הבחירות לכנסת התשיעית ב־1977, שימש כיו"ר ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, עד לפרישתו מהכנסת בתחילת 1979. כבר באמצע 1978 לחצו בקיבוץ חצרים על ידלין לשוב לעבודה מלאה בקיבוץ, לאור הזמן הרב בו היה בפעילות ציבורית מחוץ לקיבוץ.
ידלין התנגד לפרסומות בטלוויזיה.
על אף התעסקותו הרבה בענייני חינוך, עסק ידלין גם בנושאי ביטחון, עליהם הרצה בפורומים מפלגתיים וציבוריים וכתב מאמרים בעיתונות. הוא גם היה חבר בוועדת החוץ והביטחון בכנסת השביעית ובכנסת השמינית. במהלך כהונת הכנסת השישית היה גם חבר בוועדת חוקה חוק ומשפט של הכנסת.
ביוגרפיה > לאחר הפרישה מהכנסת

לאחר פרישתו מהכנסת שימש ידלין בתפקידים ציבוריים רבים, בהם מזכיר התק"ם (1985–1989), יו"ר תנועת העבודה הציונית העולמית (1992–2002), יו"ר מוסד ביאליק, יו"ר יד טבנקין, יו"ר בית יציב, סגן יושב-ראש הוועד המנהל של אוניברסיטת בן-גוריון בבאר שבע ויו"ר הנאמנים של קרן ראש הממשלה לסופרים. ביום העצמאות 2008 שימש כיושב-ראש חבר השופטים של חידון התנ"ך העולמי לנוער יהודי.
בבחירות לכנסת ה-18 הוצב במקום ה-115 הסמלי ברשימת העבודה לכנסת ובבחירות לכנסת ה-19 במקום ה-118, ברשימת המפלגה לקראת בחירות לכנסת העשרים וארבע הוצב כמועמד אחרון במקום ה-71.
ידלין הרבה להיפגש עם בני נוער, בעיקר הנוער הקיבוצי, וכן הרצה בפורומים שונים, בעיקר בנושאי חינוך, סוציאליזם ושאיפותיו לצדק ושוויון חברתי.
פרסים הוקרה והנצחה

ב-2005 קיבל את פרס בן-גוריון
בשנת 2010 הוענק לידלין פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה.
על שמו ייקרא קיבוץ מעלה אהרן
חיים אישיים

ידלין היה נשוי לעדה, בתו של דוד הכהן, אשר נפטרה בשנת 1998. לאהרן ועדה שלושה בנים, שאחד מהם הוא אלוף (מיל.) עמוס ידלין, שהיה ראש אמ"ן בצה"ל. בשנת 2007 נישא אהרן בשנית - לעדינה הנדלר לינדבורג. גיסו היה עוזי נרקיס, ובן דודו היה אשר ידלין. נכדתו, עורכת הדין רותם ידלין, נבחרה לראשות מועצה אזורית גזר בבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2018.
ידלין נפטר ב-12 באוגוסט 2022 בגיל 96, ונטמן בבית העלמין בקיבוץ חצרים, שבו התגורר.
משנתו הרעיונית

על חשיבות החינוך: "תנועת העבודה הרוצה לגדל דור צעיר לאור הערכים החברתיים שלה, אינה יכולה לוותר על מערכת החינוך" (דבר, 13 בנובמבר 1969).
מפעל ההזנה ויום לימודים ארוך: "שנה אחרי מלחמת יום הכיפורים גיבשתי תקציב חינוך דיפרנציאלי שבו הוסטו משאבים רבים לעיירות הפיתוח. השארתי אחרי מערכת עם מפעל הזנה ממלכתי, תמכנו בתנועות הנוער וייסדנו יום לימודים ארוך. ממשלת בגין שלחה את הילדים הביתה ב–12:00, קיצצה, ולמעשה חיסלה את הכל" (הארץ, 2018).
מדינת ישראל בשנת ה-70 שלה: "מדינת ישראל בשנת ה-70 עם כל החולשות שקיימות, היא בכל זאת מדינה חזקה - כלכלית, אקדמית מדעית - ולכן יש לי נחת" (ערוץ 7, 2018).
חתירה לשלום עם הפלסטינים: "יש לנו פרטנר בצד השני. צריך לבנות אותו. השלום עם מצרים וירדן מחזיק מעמד, יש לנו קשר טוב עם סעודיה, וגם הרשות הפלסטינית משתפת איתנו פעולה באופן הדוק ברמה הביטחונית. אני חושב שצריך להיות יצירתיים. את עזה צריך להפוך לסוג של מדינה, עם כל המגבלות הביטחוניות. מדינה שלא קשורה לפתרון ביהודה ושומרון. אני לא פוסל שתי ישויות פלסטיניות כאלו. הייתי מחבר את עזה לאזור שייתנו להם בסיני כדי לפזר את האוכלוסייה, דואג שייתנו להם סיוע כלכלי בינלאומי, ומחסל סופית את ההתגרות הביטחונית" (ישראל היום, 2019).
הקמת המדינה וחלוקת הארץ: "אמרתי לו [בן-גוריון, ע.ר.] שחייבים להקים מדינה בחלק של הארץ, שרובה יהיו יהודים" (שם).
סוציאליזים: "הייתי בן־גוריוניסט. לא קיבלתי את הקומוניזם, והאמנתי כבר אז בסוציאל־דמוקרטיה" (שם).
על בן-גוריון: "בן-גוריון, המייסד. הייתה לו חוכמת העיתוי בהקמת המדינה. הוא היה טוב מאוד, דאג למדינה, נתן גיבוי" (שם).
דברים על מורשת ברל כצנלסון: ״זכות גדולה כבחור צעיר והעומד מול ארבעת הגדולים בן-גוריון, יערי, טבנקין וברל כצנלסון .. ממנו למדתי שתנועת העבודה בונה (קונסטרוקטיבית) ולא רק רעיון (אידאה), פשרה לניצול הזדמנות למדינה יהודית על חלק מארץ ישראל, סימון ב.גוריון כמנהיג, אין מונופול על המורשת היהודית ... ברל ראה במורשת היהודית בסיס רעיוני במובן - ואהבת לרעך כמוך וצדק צדק תרדוף ... וגם נלחם על אחדות בכל מובן ומקום ורבות בזכותו נוצרו המוסדות המאוחדים שהובילו למדינה״ (כנס "ירח 2020 לזכרו של ברל כצנלסון").
הערות שוליים

↑  אהרן ידלין במקום א. בקר, דבר, 31 במאי 1960
↑  הנהלה חדשה לבית ברל, דבר, 20 באוקטובר 1960
↑  אהרן ידלין, קואליציה המרפדת את הדרך לפאשיזם, דבר, 22 בספטמבר 1961
↑  אין להפקיד החינוך בידי גח"ל, דבר, 13 בנובמבר 1969
↑  אריה אופיר, קוראינו כותבים - למה לא הסגן לתפקיד שר החינוך, דבר, 30 בנובמבר 1969
↑  ערן אלדר, הדרך ל-77': קריסתה של הגמוניית מפלגת הפועלים, עם עובד, 2018, עמ' 121.
↑  ידלין נבחר פה אחד, דבר, 22 ביוני 1972
↑  קשה לבצע רפורמה כשיש פילוג בין המורים, מעריב, 7 באוגוסט 1972
↑  מ. מייזלס, "אני מוסר מפלגה במצב טוב" - אמר ידלין לזרמי שנבחר מזכ"ל 'עבודה', מעריב, 23 באוגוסט 1974
↑  המשפחה הספורטיבית של שר החינוך החדש, מעריב, 4 ביוני 1974
↑   הילו גלזר, ד"ר גיורא ומר יוספטל, באתר הארץ, 22 במרץ 2018
↑  לגבות מס אמת מכל האגודות, דבר, 23 באוקטובר 1977
משרד החינוך יקצץ 20%, דבר, 30 ביוני 1978
↑  לא נותנים לו ללבוש סינר, דבר, 4 באוגוסט 1978
↑  עמית סגל, סיפורה של הפוליטיקה הישראלית, עמ' 24.
↑  פרס משדל את קיבוץ חצרים, מעריב, 31 בדצמבר 1978
ההתפטרות - לא משיקול פוליטי, דבר, 23 בינואר 1979
↑  החדרת פרסומת לטלוויזיה תסכן העיתונות החופשית, מעריב, 21 ביולי 1980
↑  מפלגת העבודה בראשות מרב מיכאלי, רשימת המפלגה לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע, באתר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת
↑   הילו גלזר, ד"ר גיורא ומר יוספטל, באתר הארץ, 22 במרץ 2018
↑  חזקי ברוך, מדינת ישראל חזקה, יש לי נחת, באתר ערוץ 7, ‏12.04.18
↑  אביעד פוהורילס, איש עבודה: אהרן ידלין מודאג מהמצב, באתר ישראל היום, ‏12/9/2019
↑  הבמה הרעיונית, ירח 202 לזכר ברל כצנלסון, באתר הבמה הרעיונית של תנועת העבודה, ‏26.8.20
| יושבי ראש ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת |
| --- | --- | --- |
| יושבי ראש ועדת החינוך והתרבות (1949–2003) | שושנה פרסיץ • אלימלך-שמעון רימלט • משה קול • אלימלך-שמעון רימלט • אברהם כץ • אלימלך-שמעון רימלט • אברהם כץ • אברהם שכטרמן • אהרן ידלין • אורה נמיר • נחמן רז • מיכאל בר-זוהר • דליה איציק • אברהם בורג • עמנואל זיסמן • זבולון אורלב |  |
| יושבי ראש ועדת החינוך, התרבות והספורט (מ-2003) | מלי פולישוק-בלוך • אברהם פורז • אילן שלגי • מיכאל מלכיאור • זבולון אורלב • אלכס מילר • עינת וילף • עמרם מצנע • יעקב מרגי • ניצן הורוביץ • רם שפע • שרן השכל • יוסי טייב |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007280112305171  BnF: cb12975916h (data)  GND: 1158264933  ISNI: 0000 0000 7749 5022  LCCN: n89111395  VIAF: 36042448   WorldCat (עם VIAF): 36042448
אמיל בודנראש

| --- | --- |

 לידה:  10 בפברואר 1904 יסלובץ, דוכסות בוקובינה, נחלת כתר אוסטריה, האימפריה האוסטרו-הונגרית, כיום במחוז סוצ'אבה, רומניה 
 פטירה:  24 בינואר 1976 (בגיל 71) בוקרשט, הרפובליקה הסוציאליסטית של רומניה 
 מדינה:  רומניה, האימפריה האוסטרו-הונגרית, ברית המועצות 
 השכלה:  אוניברסיטת יאשי 
 דרגה:  קולונל גנרל 
 
אמיל בודנראש (ברומנית: Emil Bodnăraș;‏ 10 בפברואר 1904 - 24 בינואר 1976) היה איש צבא ומנהיג קומוניסטי רומני. נמנה עם מקימי המשטר הקומוניסטי ברומניה, עם עוזריו הקרובים של גאורגה גאורגיו-דז' ואחר כך של ניקולאה צ'אושסקו. בשנים 1947–1955 עמד בראש משרד הביטחון של רומניה בדרגת גנרל (general de armată). מאוחר יותר כיהן כסגן ראש הממשלה (1965-1957), כסגן ראש ממשלה ראשי (1967-1965) ובתפקיד הסמלי של סגן יושב ראש מועצת המדינה לצדו של צ'אושסקו (בשנים 1967–1976).
ביוגרפיה

בודנראש נולד בכפר יאסלובץ, בבוקובינה שבאימפריה האוסטרו-הונגרית, אזור שהפך לחלק מרומניה לאחר מלחמת העולם הראשונה. הוא נולד לאב ממוצא אוקראיני ולאם ממוצא גרמני. בודנראש סיים בית ספר תיכון והמשיך בפקולטה למשפטים באוניברסיטת יאשי וסיים בהצטיינות ב-1924. הוא המשיך לימודים בבית הספר הצבאי לתותחנים בטימישוארה וסיים ב-1927 כראש המחזור. משם המשיך לבוקרשט, לבית הספר המיוחד לקציני תותחנים וסיים אותו ב-1930 כראש המחזור. בסיום לימודיו הועלה בודנראש לדרגת סגן והוצב בחיל המצב בצ'רנוביץ.
לאחר פרשיית אהבים עם אשת קצין בכיר ממנו, הוא הועבר לחיל מצב בבסרביה, שם התחבר לגורמים בעלי זיקה קומוניסטית. בפברואר 1932 ערק בודנראש מצבא רומניה וחצה בהסתר את הגבול לברית המועצות. בתקופת שהותו בברית המועצות למד בודנראש במוסקבה, בבית הספר הגבוה של השירותים המיוחדים הסובייטיים.
ב-1935 נשלח בודנראש חזרה לרומניה עם משימות ריגול, אולם בדרך בתחנת הרכבת צפון "גארה דה נורד" בבוקרשט זוהה על ידי חבר ללימודים מהעבר ונעצר. הוא נשפט על עריקה ונידון ל-10 שנות מאסר, אך בערעור קוצר עונשו לשש שנים. בהיותו בבית סוהר בברשוב נודע לו שאיבד את האזרחות הרומנית בגלל התפקידים שמילא בברית המועצות. אחיו הגיש לשגרירות הסובייטית, בשמו, בקשה לאזרחות סובייטית והבקשה אושרה. ב-1940, בבית הכלא, התקבל למפלגה הקומוניסטית הרומנית ובאותה שנה קוצר עונש הכליאה שלו בשנתיים וחצי.
ב-1942 סיים לרצות את עונשו ושוחרר. הוא קיבל מחבריו בכלא סכום כסף גדול והשתמש בחלק ממנו כדי לשחד את המפקח ששחרר אותו, שלא ישים לב לאזרחותו הסובייטית, שחייבה באותם זמנים כליאתו במחנה ריכוז. הוא התיישב בגאלאץ, שם אירח אותו אחיו, ופתח בעזרת יתרת הכסף עסק של חומרי בניין, שאפשר לו נסיעות ברחבי רומניה.
לאחר שחרורו מהבית הכלא חבר בודנראש לקבוצתו של גאורגה גאורגיו-דז', שעדיין היה כלוא. באפריל 1944 הדיח יחד עם קונסטנטין פרבולסקו ויוסיף ראנגץ בעורמה ובאיומים את מזכיר המפלגה הקומוניסטית הרומנית, שטפאן פוריש, כלאו אותו בבית מחתרתי וניהלו את המפלגה עד להימלטותו מהכלא של גאורגה גאורגיו-דז' בחודש אוגוסט. באותה תקופה, בודנראש, שנשא את הכינוי המחתרתי "המהנדס צ'אושו (Ceaușu)", היה המלווה של לוקרציו פטרשקנו במפגשיו עם נציגי המפלגות הבורגניות, כשתכננו את הפיכת 23 באוגוסט 1944. בהפיכה עצמה, כשיון אנטונסקו ומיכאי אנטונסקו נעצרו בארמון המלוכה, הם נמסרו למשמר לבודנראש, שעמד בראש קבוצת פעילים קומוניסטים, שגויסו למטרה זו. כשהגיע לבוקרשט הצבא האדום, ב-1 בספטמבר 1944 העביר להם בודנראש את העצורים.
תפקידים שלטוניים

ב-1946 נבחר לחבר בפרלמנט הרומני ומ-1948 היה חבר באספה הלאומית הגדולה של רומניה.
בספטמבר 1946 התמנה למזכיר הכללי של נשיאות ממשלת רומניה ובנובמבר 1946 היה לתת-מזכיר מדינה בדרגת שר. בדצמבר 1947 היה לשר ההגנה של רומניה, בשמות השונים של משרד זה, "משרד המלחמה", "משרד ההגנה הלאומית", "משרד כוחות הצבא". באוקטובר 1951 קיבל דרגת גנרל. באוקטובר 1955 התמנה גם לתפקיד של סגן ראש ממשלת רומניה ובאוגוסט 1965, לאחר שניקולאה צ'אושסקו, בתמיכתו של בודנראש, תפס את ההנהגה לאחר מות גאורגה גאורגיו-דז', היה לסגן ראשון של ראש ממשלת רומניה ולשר התחבורה והתקשורת.
עד מותו נשאר בודנראש אחד האישים המשפיעים ביותר ברומניה. לאחר מותו, בהתאם לצוואתו, נקבר בארון עשוי מתכת, שהוטמן בכנסייה, שבנה מכספו הפרטי בכפר הולדתו.
התאמה אישית

התאמה אישית (או התאמה לפְּרט; בלועזית: פרסונליזציה) היא התאמה של פתרון טכנולוגי לצרכים הספציפיים של משתמש מסוים. ההתאמה כוללת התאמה של תכנים, מוצרים ושירותים.
ההתאמה האישית נפוצה בתוכנה ובשירותי אינטרנט אך אינה ייחודית לתחום זה, ונמצאת גם בחינוך, בבריאות, בתקשורת ובעולם העסקי.
התאמה אישית נעשית לעיתים במודע על ידי המשתמש, בדרך של בחירה מתוך חלופות המוצעות לו, ולעיתים נעשית על ידי ספק השירות, על מידע שקיבל מהמשתמש או שאסף עליו תוך כדי השימוש שהמשתמש עושה בשירות.
התאמה אישית של תוכנה > על ידי המשתמש

מוצרי תוכנה רבים כוללים בתפריט שלהם את הבחירה "אפשרויות" או "העדפות", המאפשרת למשתמש כוונון והתאמה של התוכנה להעדפותיו. באתר ויקיפדיה, למשל, ניתנת למשתמש האפשרות לבחור את שפת הממשק שלו, אופן הצגתם של תאריך ושעה, אופן הצגתם של קישורים ועוד.
התאמה אישית של תוכנה > על ידי התוכנה

באתרי אינטרנט נעשית התאמה אישית בתהליך שתחילתו איסוף מידע על המבקרים באתר, ניתוח המידע, והצגת מידע או תוכן מותאם לכל מבקר על סמך פרופיל הגולש שלו. תהליך ההתאמה האישית משפר את חוויית המשתמש שמרגיש שהגיע למקום הנכון, לתוצאות הנכונות, בזמן הנכון, משום שהתוכן המוצג בפניו מתאים להעדפותיו האישיות.
אתרים כמו גוגל ופייסבוק משתמשים בפרטי חשבון לשיפור השירות.
ברשתות חברתיות קיים מידע אישי רב על המשתמשים ברמת פירוט גדולה ביותר, וכך יכולים החברות להתאים אישית את התוכן עבור כל גולש.
רשתות חברתיות מקוונות משתמשות במידע אישי על מנת לספק פרסומות רלוונטיות יותר למשתמשים שלהן. פייסבוק מאפשרת למפרסמים ולסוחרים למצוא פרטים אישיים של חברים ברשת החברתית ועל ידי חשיפת העדפותיהם האישיות ניתן להתאים עבורם פרסומות ומבצעים.
התאמה אישית של שירותים

ספקי שירות שונים אוספים מידע על לקוחותיהם, ובאמצעות מערכות בינה עסקית מנתחים מידע זה לשם הצעת שירותים מותאמים אישית ללקוח. כדוגמה - בשנת 2011 פלאפון תקשורת השיקה מסלולים חדשים שבמסגרתם הציעה חבילות פשוטות המבוססות על דפוסי השימוש של הלקוחות. תהליך ההתאמה האישית מתחיל בהבנת הצרכים של הלקוחות. עד כה ניהול הצרכים התבצע ברמת פלח שוק (קבוצה במסגרת קהל היעד). כיום הטכנולוגיה מאפשרת לנו לחדד את הצרכים הללו עד רמת הלקוח הבודד ובהתאם לספק לו את השירותים והמוצרים הדרושים עבורו בזמן ובמקום הנכון.
התאמה אישית של שירותים > רקע

עד לא מזמן השיווק נעשה בערוצים המסורתיים כגון רדיו, טלוויזיה והעיתונות הכתובה. הפניה נעשתה לציבור הרחב מתוך ניסיון לחשוף את החומרים השיווקיים לקהל היעד של החברה. זהו עידן טרום אינטרנט וכלי מובייל למיניהם ולכן הפניה הייתה רחבה יותר. בהתאם המוצרים והשירותים שפותחו היו כלליים, מתוך מטרה לתת מענה לקהל רחב ככל שניתן. אותם מוצרים/שירותים ענו למכנה המשותף הרחב של קהל היעד. באותה מידה, המלצות על מוצר או שירות עברו מאחד לשני מפה לאוזן בניגוד להיום, כאשר זמינות עבורנו סביבות דיגיטליות המאפשרות לכל אחד מאיתנו לשתף ולהביע דעתו ולדרג את השירותים/מוצרים בהם התנסנו.
לאורך השנים, ההתפתחות הטכנולוגית, אפשרה לרכז את המידע מהמקורות השונים אל מסד נתונים. ובעזרת מערכת
לניהול לקוחות (CRM) להגדיר קהלי יעד יותר ספציפיים. במקום לפנות לקהל הרחב, ניתן עתה לפנות לקהל יותר ממוקד אשר יכול להתרם מהשירותים
והמוצרים שיש לחברה להציע. יצירת פלח שוק מאפשרת מתן מענה יותר מדויק לקהל היעד ומנגד לשווק ולמכור בצורה יותר יעילה.
עידן האינטרנט היווה תשתית להתפתחות פעילות דיגיטלית ענפה. הזדמנויות חדשות עמדו בפתחם של הן
היצרנים והן הצרכנים. מבחינת היצרן נוצרו ערוצי מכירה ושיווק נוספים שלא היו
קיימים בעבר. ערוצים אלו אפשרו הגעה לקהל יעד ספציפי בצורה חוצה גבולות
גאוגרפיים, בכל מקום ובכל זמן.
בפני הצרכן, עמדו סביבות דיגיטליות – חברתיות דרכן ניתן לאסוף מידע, להתיעץ, להשוות ולקבל החלטה בנושאים רלוונטיים, כולל רכישה ו/או קבלת שירותים.
הסביבות הדיגיטליות אפשרו לאסוף מידע מקיף יותר על הצרכנים (הרגלים, צרכים, השקפות וכולי) אשר
אפשרו ליצרנים להבין טוב יותר את הצרכים כמעט ברמת הלקוח הבודד, והדרך הטובה ביותר לאינטראקציה והנגשת המוצר או שירות בהתאם.
התאמה אישית של שירותים > מיהו הצרכן

ישנם מספר מאפיינים של הצרכן של היום:
אוהב לשתף
צורך מידע וידע ממספר ערוצים
נוהג להשוות ולהתיעץ עם עמיתיו לקהילה החברתית
בוחר את רב שירותיו באמצעות כלי מובייל וערוצים דיגיטליים
מעדיף לבצע דברים "במו ידיו" אם אפשר
שייך לקהילה חברתית אחת לפחות
משתמש בקהילה כמקור כוח להשגת יעדים ויצירת שינוי
התאמה אישית של שירותים > דרכים ליישום

התאמה אישית של שירותים אפשרית כחלק מאסטרטגיה כוללת של הארגון לניהול לקוחות. התהליך כולל:
ביצוע שינויים ארגונים המאפשרים לארגון להיות ממוקד לקוח
הגדרת תהליכים עסקיים הקשורים ל"מחזור החיים" של הלקוח
בניית מנגנונים לאיסוף המידע הנחוץ לניהול התהליכים העסקיים בצורה אפקטיבית
בחירת הכלים הטכנולוגיים כאמצעי עזר להטמעה ויישום התהליכים העסקיים
בחירת ערוצים (מסורתיים ודיגיטליים) לאיסוף מידע וידע
בחירת ערוצים לאינטראקציה עם הלקוח
הגדרת המוצרים והשירותים תוך התחשבות בפרופיל הלקוח, צרכיו והעדפותיו
תהליך ההתאמה האישית מתחיל בהבנת הצרכים של הלקוחות. עד כה ניהול הצרכים התבצע ברמת פלח שוק (קבוצה במסגרת קהל היעד).
כיום הטכנולוגיה מאפשרת לנו לחדד את הצרכים הללו עד רמת הלקוח הבודד ובהתאם לספק לו את השירותים והמוצרים הדרושים עבורו בזמן ובמקום הנכון.
במסגרת התהליך יש לתת את הדעת גם לנושא של חדשנות ערך אשר מטרתה להגדיל את הערך המסופק ללקוח.
התאמה אישית של שירותים > איסוף מידע וניתוח

בעידן הדיגיטלי קיימים מספר רב של ערוצים דרכם ניתן לאסוף מידע ותובנות לגבי הלקוח. אחת הדרכים השכיחות היא בניית קהילה מקוונת ייעודית ללקוחות של ספק השירותים. הקהילה מאפשר לחברה לבוא במגע עם הלקוח לצרכים הבאים:
ניהול שיח עם הלקוח על המוצרים השונים
שיתוף בחוויית לקוח
התייעצות של הלקוח עם עמיתים לגבי מוצרי החברה
מתן אפשרות לעובדים לייצר תובנות לגבי השירותים הניתנים
מתן מענה לשאלות ומידע רלוונטי
את המידע ה"זורם" מהערוצים השונים יש לאסוף ולארגן בצורה הניתנת לניתוח. באמצעות מערכות בינה עסקית מנתחים מידע זה ובהתאם מוצעים השירותים השונים המותאמים אישית ללקוח.
התאמה אישית בחינוך

התאמת מערכת הלימודים לתלמיד ובניית מסלול לימודים המתאים לתלמיד מבחינת קצב הלימוד, אופן ורמת הלימודים
שימוש בכלים, טכנולוגיים המאפשרים לתלמיד ללמוד ע"פ הסגנון המתאים לו
אפשרות למשוב אישי
בניית מסלול למידה וחזרה על חומר ע"פ הדרוש
אפשרות להתקדמות בחומר בהתאם להישגיו האישיים של התלמיד
נגישות למידע ספציפי ושימוש באמצעי מולטימדיה להמחשה
התאמה אישית ופרטיות

בעידן הדיגיטלי נוצרו כלים ואמצעים המאפשרים לאסוף מידע על הלקוח.
מחד גיסא, הזדמנות זו מאפשרת את האמור, קרי, התאמה אישית של השירותים ללקוח. מאידך גיסא, יש להזהר שלא לפגוע בצנעת הפרט ובפרטיותו.
נושא הפרטיות בעידן המידע זוכה לעניין רב ובשנים האחרות מתבצע תהליך אכיפה מסיבי במיוחד בסביבות הערוצים הדיגיטליים.
דוגמאות

אמזון - המגע שלהם עם הלקוח בערוצים השונים מושתת כל כולו על תהליך של התאמה אישית. כך למשל באתר יופיעו קודם כל פרטי קניה שעשויים לעניין את הלקוח שזה עתה גולש, בהתאם להרגלי הצריכה הקודמים שלו.
NetFlix - החברה פתחה אלגוריתם חכם ש"לומד" להכיר את הלקוח ולהציע לו סרטים פופולריים המותאמים, בין היתר, להרגלי השימוש שלו בעבר.
יאהו-Yahoo - הבינו את הפוטנציאל הטמון בהנגשת תכנים רלוונטיים ללקוח באתר ובכך "לשמר" אותו באתר לאורך זמן. ההתאמה ללקוח נעשית בהתאם להרגלי הצפייה שלו בתכנים. הלקוח גם יכול בצורה יזומה לבנות לעצמו פרופיל צפייה בהתאם לתכנים הרלוונטיים לו.
ראו גם

ארגונומיה
נגישות
רפואה מותאמת אישית
הערות שוליים

↑  הַתְאָמָה אִישִׁית במילון שיווק ופרסום (תשפ"ג, 2023), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  הַתְאָמָה לַפְּרָט במילון שימוש כללי (תשס"ב), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  חוות לחיפוש מידע, באתר גלובס, 15 בדצמבר 2010
↑  פייסבוק חושפת, באתר כלכליסט, 2 באוקטובר 2012
↑  הכול הופך למאוד אישי: פרסונליזציה, באתר גלובס, 18 באפריל 2011
מארגאריטקעלעך (אלבום, 1969)

"מארגאריטקעלעך" הוא אלבום האולפן השמיני של הזמרת הישראלית חוה אלברשטיין. את האלבום הוציאה בדצמבר 1969 לאור חברת התקליטים CBS ישראל.
רוב העיבודים המוזיקליים בתקליט נעשו על ידי שמעון כהן. שיר אחד בעיבודו של: חנן וינטרניץ. וכמה מהשירים הוקלטו בליויי גיטרה בלבד על ידי חוה אלברשטיין.
שירים

"מארגאריטקעלעך" ("פרחי מרגניות") הוא שיר שנכתב על ידי זלמן שניאור בשנת 1910 ללחן עממי. השיר מתאר מפגש בין צעירה בשם חוה לצעיר ביער, בו היא נמשכת אליו למרות החששות, והשניים חווים רגעים אינטימיים שמעוררים בה רגשות ביישנות ומסתורין. בסופו של דבר, היא נותרת לבדה ביער, מהרהרת במפגש ובחוויית האהבה החולפת. "בלומען" ("פרחים") עוסק ברגשות של עצב וכאב באמצעות דימויים של פרחים נובלים וגשם כבד. הוא מעורר תחושת אובדן דרך פעולת הזמן והטבע, עם דימויים כמו עלי כותרת נושרים ופרחים שאינם יכולים "לראות" או "לצעוק" ומביעים את חוסר היכולת לבטא את הכאב העמוק. "שטילער, שטילער" ("שקט, שקט") נכתב באפריל 1943 על ידי אלכסנדר ולקוביסקי (לימים אלכסנדר תמיר), שהתחרה בתחרות מוזיקלית בגטו וילנה. שם היצירה היה "פונאר", ולבסוף זכה ולקוביסקי במקום הרביעי. לאחר התחרות תרגם שמרקה קצ'רגינסקי את השיר ליידיש, והוסיף שני בתים משלו. זהו שיר ערש לילד שאביו נרצח בפונאר בזמן מלחמת העולם השנייה.
"פרילינג" ("אביב") מבטא געגוע עמוק לאהוב נעדר בתוך מציאות של כאב ובדידות בגטו. הדוברת פונה אל האביב בתקווה שייקח עמו את העצב ויחזיר לה את האהבה האבודה, תוך שהיא מתארת את הנוף האביבי המנוגד לצער הפנימי שלה, ואת הנוכחות של האהוב שאינו יוצא מדעתה. "ים ליד" ("שיר הים") נכתב על ידי הרב ויהודה הלוי חיים נחמן ביאליק והולחן על ידי משה שניאור. "חנהלע לערנט לשון קודש" ("חנ'לה לומדת לשון קודש") מתאר קשר מיוחד בין מורה לתלמידתו חנ'לה בלימוד עברית. היחסים ביניהם מתמלאים ברגשות חיבה ואינטימיות, תוך שימוש ברמיזות משיר השירים, המעניקות לשיר נופך רומנטי המערבב בין למידה לתמימות נעורים.
"ציגיינער ליד" ("שיר הצוענים") עוסק בחייו של ילד צועני קטן, עני ושמח, שחי כאילו הוא בן מלך למרות סבלו. הכינור שירש מאביו הפך לחברו הקרוב, דרכו הוא מביע את צערו ואת כאב משפחתו שנרדפה ונאבדה, עדות לקושי ולהיסטוריה הכואבת של העם הצועני. "א דודעלע" ("אנה אמצאך") הוא שיר המיוחס לרב לוי יצחק מברדיטשוב. הוא מבטא את ייחודו של אלוהים והימצאותו בכל מקום ובכל מצב, ופונה אליו בלשון נוכח "אתה". למילות השיר מספר גרסאות וניסוחים, והוא מושר בחצרות חסידים שונות. "מיט פארמאכטע אויגן" ("עם עיניים עצומות") מביע געגוע עמוק ואמונה שקטה. אלוהים נוכח בעדינות בעמק ולא ברעם השמיים, והחוויה הרוחנית מביאה את הדוברת לכתוב שיר שבו הכאב והפלא מתמזגים.
"דער קרעמער" ("החנווני") מתאר את חיי היום-יום של חנווני יהודי צנוע, שיושב ומחכה ללקוחות, תוך שהוא גאה בעבודתו ורואה בה מלאכה מכובדת וייחודית. הלקוח המגיע בסופו של דבר רוכש דבר קטן, אך החנווני שואב מכך תחושת סיפוק פשוטה, שמעלה קנאה אצל שכניו, שגם הם מתמודדים עם קשיים. "פעטר עליע" נכתב על ידי לייב מורגנטוי והולחן על ידי נח נחבוש. "וואו ביסטו געווען" ("איפה היית") מביע תחושת החמצה, כשהדוברת תוהה היכן הייתה דמות יקרה או ההזדמנות כשהיו נעורים ושפע בחייה. כעת, בזקנתה ובתלאות חייה, נותר רק התסכול על בואה המאוחר.
"א גניבה" ("גניבה") הוא שיר עממי-פולקלורי בקרב יהדות מזרח אירופה, וכמו כל שירי האלבום מושר גם הוא ביידיש. הרצועה האחרונה, "די גאלדענע פאווע", מתארת לילה שקט ורגע אינטימי בין אהובים, שבו הלילה "פותח עיניים זהובות", והאוהבים מתאחדים כסמל לכינור וקשת. המוזיקה המשותפת ביניהם מייצגת את הקשר העדין והאינטימי, אך בסופו של דבר האושר חולף ומשאיר את האהוב במצב של עצב ולבדו, מרוקן אך מוזמן להירדם.
ביקורות

השירים שאני בוחרת ביידיש הם בדרך כלל השירים שלא צריך לחיות בהווי מסוים או במקום מסויים כדי להבין אותם. הם שירים קטנים ואישיים, שירי געגועים ואהבה, שירי ילדים ושירים היתוליים, שנכתבו והושרו ביידיש. כל שיר וסיפורו הקטן.
בביקורת שנכתבה על ידי אריס סאן נטען כי אלבומה של אלברשטיין, השלישי מיצירותיה ביידיש, מצליח לא פחות משיריה העבריים במצעדים השבועיים.
רשימת רצועות

| מארגאריטעלעך> מס' | מארגאריטעלעך> שם | מארגאריטעלעך> משך | מארגאריטעלעך>  | מארגאריטעלעך>  | מארגאריטעלעך>  | מארגאריטעלעך>  | מארגאריטעלעך>  | מארגאריטעלעך>  | מארגאריטעלעך>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | מארגאריטקעלעך  | 5:21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | בלומען  | 1:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | שטילער, שטילער  | 3:36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | פרילינג  | 4:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ים ליד  | 2:07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | חנהלע לערנט לשון קודש  | 1:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ציגיינער ליד  | 4:14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | א דודעלע  | 3:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | מיט פארמאכטע אויגן  | 2:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | דער קרעמער  | 3:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | פעטער עליע  | 2:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | וואו ביסטו געווען  | 1:58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | א גניבה  | 1:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | די גאלדענע פאווע  | 4:04 |  |  |  |  |  |  |  |