stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רכבת גורקי

| --- | --- |


הבניין הראשי של רכבת גורקי
 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  2003–הווה (כ־21 שנים) 
 חברת אם:  מסילות הברזל הרוסיות 
 מיקום המטה:  ניז'ני נובגורוד 
 קואורדינטות:  56°18′08″N 43°56′23″E﻿ / ﻿56.302198°N 43.939843°E﻿ / 56.302198; 43.939843 
  
 gzd.rzd.ru
 he
 
ביתן לבני משפחת המלוכה רומנוב בתחנת הרכבת ניז'ני נובגורוד
רכבת גורקי (ברוסית: Горьковская железная дорога) היא חברת בת של חברת הרכבות הרוסית שבסיסה בניז'ני נובגורוד (לשעבר גורקי, ומכאן שם חברת הרכבת).
רשת הרכבות משרתת תשעה מחוזות פדרליים של הפדרציה הרוסית: ניז'ני נובגורוד, מחוז ולדימיר, קירוב, מחוז ריאזאן, מורדוביה, צ'ובאשיה, אודמורטיה, טטרסטן ורפובליקת מרי אל. אורך תוואי הרכבת מגיע לכדי 7,987 קילומטרים.
בניית הקו הראשי ממוסקבה דרך ולדימיר לניז'ני נובגורוד החלה במאי 1858 והושלמה תוך ארבע שנים. מפעל פרטי זה נרכש על ידי הממשלה הקיסרית בשנת 1893. רכבת מורום נפתחה בשנת 1880. הרכבת הפרטית מוסקבה-קאזאן הושלמה בשנת 1912; היא הולאמה על ידי הבולשביקים כעבור 6 שנים.
רכבת גורקי הוקמה כארגון נפרד בשנת 1936. הרכבת מוסקבה-קאזאן אורגנה גם כארגון נפרד בתקופה זו
חברת הרכבות הקיימת מתחקה אחר תולדותיה משנת 1961. מסילת הרכבת מוסקבה-קאזאן מוזגה בארגון החדש. החברה זכתה בעיטור נס העמל האדום בשנת 1971. בשנת 2010, הרכבת גורקי הפכה לחברת הבת השלישית של חברת הרכבות הרוסיות המפעילה רכבות מהירות (ראו Sapsan).
חטיבות

חטיבת הרכבות של גורקי
חטיבת הרכבות של איז'בסק
חטיבת הרכבות של קאזאן
חטיבת הרכבות של קירוב
חטיבת הרכבות של מורום
הערות שוליים

1 2  "Gorky Railway". JSC Russian Railways. JSC Russian Railways. נבדק ב-17 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
|  מסילות הברזל הרוסיות רוסיה |
| --- | --- | --- |
| חברות בת | רכבת מוסקבה • רכבת אוקטובר (רכבת צארסקויה סלו) • רכבות מערב סיביר • רכבת גורקי • רכבות המזרח הרחוק • רכבות עבר הבאיקל • רכבות מערב סיביר • רכבות קלינינגרד • רכבות קרסנויארסק • רכבות קובישב • רכבות עבר הוולגה • רכבות סברדלובסק • רכבת הצפון • רכבות צפון הקווקז • רכבות דרום מזרח רוסיה • רכבות דרום אוראל • חברת הנוסעים הפדרלית • רכבות דרום הקווקז • חברת המשא הפדרלית • חברת המשא הראשונה • טרנסקונטיינר • טרנסטלקום • RZD סטרוי • בט-אלטרנס • אארואקספרס |  |
| קווים מרכזיים | הרכבת הטרנס-סיבירית • מסילת הברזל הטרנס-אסיאתית • קו הרכבת מוסקבה–סנקט פטרבורג |  |
| נשיאי החברה | גנאדי פאדייב • ולדימיר יאקונין • אולג בלוזרוב |  |
| ראו גם רכבות ברוסיה • רכבות קרים • רכבות ימאל • רכבות יקוטיה • הסוכנות הפדרלית לתחבורת רכבות • משרד הרכבות של רוסיה | ראו גם רכבות ברוסיה • רכבות קרים • רכבות ימאל • רכבות יקוטיה • הסוכנות הפדרלית לתחבורת רכבות • משרד הרכבות של רוסיה |  |
רכבת אירביד–חיפה

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מדינה:  ישראל, ירדן
 עיר:  אירביד, בית שאן, חיפה
 מפעיל:   רכבת ישראל
 מידע על המסילה
 אורך המסילה:  60 ק"מ 
 
רכבת אירביד–חיפה (בערבית: سكة حديد حيفا - إربد) הוא קו רכבת מתוכנן של רכבת ישראל, שיחבר בין חיפה, ישראל לבין אירביד, ירדן. התוכנית אושרה ב-2005, בהסכמה עם ממשלת ירדן.
פרויקט זה מתוכנן להיות בשני שלבים; הראשון, שעובר דרך עמק יזרעאל, מתחיל מהעיר חיפה ומסתיים בבית שאן שבבקעת הירדן. השלב השני מתחיל מאירביד, ירדן ומסתיים בנקודת הגבול במעבר נהר הירדן. מהירות הרכבות לפרויקט זה צפויות להיות 160 קילומטר לשעה. הרכבת תשתרע לאורך כ-60 ק"מ, והיא תתחבר לרכבת ישראל, שם ישראל מקדמת את הרכבת כאמצעי שיאפשר מסחר ותיירות, ותאפשר לירדן להעביר סחורות שיוצאו לישראל ולאירופה דרך נמל חיפה. השלב הראשון, מסילת העמק, החל להיבנות ב-2011, והסתיים ב-2016.
הרשות הפלסטינית הודיעה לממשלת ירדן על רצונה לשנות את מסלול פרויקט הרכבת, כדי שתעבור גם דרך יהודה ושומרון, דרך העיר ג'נין, כדי לשמור על הריבונות הפלסטינית ולהקל על תנועת הפלסטינים. ממשלת ישראל הציעה לקשר את ישראל עם ערב הסעודית באמצעות פרויקט זה, ולסיים את הקו בדמאם, שממוקם על המפרץ הפרסי.
ראו גם

מסילות לשלום אזורי
הערות שוליים

↑  Haifa-Jordan railway link announced by Transport Minister, web.archive.org, ‏19 במאי 2017
↑  תת"ל 13 / א
↑  עופר פטרסבורג, ועדת התשתיות מקדמת את חיבור רכבת העמק לירדן, באתר ynet, 20 בינואר 2019
↑  ירדן: דיון סגור בנושא "רכבת חיפה – אירביד", www.port2port.co.il
↑  مشروع إسرائيلي لربط حيفا بإربد, web.archive.org, ‏27 ביוני 2017
↑   אורן דורי, הירדנים מחכים לרכבת העמק: תאפשר הובלת מטענים מעמאן לנמל חיפה, באתר TheMarker‏, 9 במרץ 2016
↑  إسرائيل تفتتح سكة حديد الحجاز بين حيفا وبيسان من جديد وديع عواودة | القدس العربي Alquds Newspaper, web.archive.org, ‏19 במאי 2017
↑  فلسطين تشترط خلال اجتماع بعمان مرور سكة 'حيفا – | رؤيا الاخباري, web.archive.org, ‏28 באפריל 2017
↑  إسرائيل تقترح ربطها بالسعودية عبر سكة حديد - RT Arabic, web.archive.org, ‏13 בספטמבר 2017
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל ובנושא ירדן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רנדורי

רנדורי (ביפנית: 乱取り, תרגום מילולי: תוהו ובוהו מול יריב) הוא מונח באמנויות לחימה יפניות, שמתאר קרב-אימון חופשי, כלומר קרב שבו כל צד יכול להשתמש בכל אחת מהטכניקות שלמד. באמצעות הרנדורי ניתן ללמוד באילו מצבים להשתמש בכל טכניקה, ולהתרגל 'לשלוף' במהירות את הטכניקה הנכונה בסיטואציה בלתי צפויה.
המשמעות המדויקת של מילה 'רנדורי' משתנה בהתאם לאמנות הלחימה. בג'ודו, ג'ו ג'יטסו ואייקידו שודוקאן (בין היתר), המשמעות היא בדרך כלל קרב אחד על אחד, שבו כל צד מנסה לעמוד בהתקפות היריב ולהגיב להן, בעזרת הטכניקות שלמד. בסוגים אחרים של אייקידו, משמעות המונח רנדורי היא קרב שבו מספר מתאמנים תוקפים מתאמן, אחד אחרי השני, כשהמותקף אינו יודע איך יתקפו ובאיזה סדר.
הערות שוליים

↑  הגדרה באתר 'אקבן'
↑  מאמר על חשיבות הרנדורי
↑  על רנדורי בג'ודו
↑  ראו כאן
↑  סרטון הדגמה בנושא, בהילוך איטי
שמעון וייס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  20 במאי 1956 (בן 68) חיפה, ישראל
 ענף מדעי:  פיזיקה, ביופיזיקה, פיזיולוגיה
 מקום לימודים:  הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
 מוסדות:  אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (2001)  אוניברסיטת בר-אילן (2015)
 פרסים והוקרה:  פרס מייקל וקייט באראני (2001) 
 weisslab.ph.biu.ac.il
 
שמעון וייס (נולד ב-20 במאי 1956) הוא פרופסור במחלקה לפיזיקה באוניברסיטת בר-אילן, רמת גן, ישראל. וכן פרופסור לכימיה, ביוכימיה ופיזיולוגיה באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס, ארצות הברית. עבודתו מתמקדת בחקר תחום הביופיזיקה של מולקולות בודדות.
ביוגרפיה

שמעון וייס נולד בחיפה, ישראל. הוא סיים את לימודיו בטכניון - מכון טכנולוגי לישראל בשנת 1989 וביצע את מחקר הפוסט דוקטורט שלו במעבדות נוקיה בל בשנים 1989 ו-1990. בשנים 1990 עד 2001 היה חבר סגל במעבדה הלאומית לורנס ברקלי שבארצות הברית. משנת 2001 הוא פרופסור לכימיה, ביוכימיה ופיזיולוגיה באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס כאשר משנת 2011 הוא פרופסור מן המניין. משנת 2015 הוא משמש כפרופסור לפיזיקה באוניברסיטת בר-אילן. שמעון וייס גם היה פרופסור אורח באקול נורמל סופרייר בשנים 2007 עד 2011, פרופסור אורח במחלקות הכימיה והרגולציה הביולוגית במכון ויצמן למדע בשנים 2007 עד 2015, עמית אורח במחלקה לפיזיקה יישומית במכון הטכנולוגי של קליפורניה בשנים 2010 ו-2014. כמו כן, היה פרופסור אורח לביו-הנדסה באוניברסיטת סטנפורד בשנת 2010, פרופסור אורח לפיזיקה באוניברסיטת גטינגן בשנים 2013 עד 2018 ועמית אורח במרכז ללימודים מתקדמים של אוניברסיטת מינכן.
תחומי מחקר

מחקרו של שמעון וייס מתמקד בחקר הביופיזיקה של מולקולות בודדות ובננו ביו-טכנולוגיה, תחומים שהוא ממייסדם.
ביופיזיקה של מולקולות בודדות עוסקת בחקר הפעולות והאינטראקציות של ביומולקולות בודדות. בניגוד לשיטות קונבנציונליות בביופיזיקה, בהן נחקרים צברים של מולקולות ומתקבלות תכונות ממוצעות, ביופיזיקה של מולקולות בודדות מאפשרת לצפות בתכונות של כל מולקולה בודדת וחושפות מידע רב על המולקולות שלא היה ניתן לגלות אחרת. תחום זה מאפשר למדענים לענות על שאלות שלפני כן לא היה ניתן לענות אליהן ויש לתחום השפעה משמעותית ויישומים בתחומים רבים ומגוונים כגון אופטיקה קוונטית ופיזיקה של פולימרים.
קבוצתו של שמעון וייס מתמקדת בפיתוח של כלים ושיטות לחקר ומדידה של תופעות ברמת המולקולה הבודדה. אלו כוללים פיתוח ושיפור שיטת מעבר אנרגיה בתהודה פלואורסצנטית במולקולות בודדות (smFRET), יישום של נקודות קוונטיות למדידה, ופיתוח של חיישנים המשלבים תכונות כמו יכולת מדידת פוטונים בודדים, רזולוציית זמן גבוהה ויכולות הדמיה רחבות-שדה.
קבוצתו של שמעון וייס גם חוקרת את התהוותן והתפתחותן של גידולים סרטניים ברמת התא הבודד, תחת תנאים גנטיים וסביבתיים שונים.
תרומות עיקריות

קבוצתו של שמעון וייס הייתה הראשונה לפתח ולהדגים את שיטת מעבר אנרגיה בתהודה פלואורסצנטית במולקולות בודדות (smFRET). ראשית הודגמה השיטה על מולקולות DNA נייחות על משטח ולאחר מכן הורחבה השיטה גם עבור מולקולות בתמיסה. בעזרת שיטה זו הצליחה קבוצתו של שמעון וייס למדוד מגוון רחב של תופעות כגון תגובות של קיפול חלבונים במולקולות בודדות והשלבים הראשונים בתחילת שעתוק על ידי האנזים RNA פולימראז. שיטה זו אומצה על ידי קבוצות מחקר רבות מאז פיתוחה.
קבוצתו של שמעון וייס הייתה גם הראשונה להשתמש בנקודות קוונטיות עבור יישומים בביולוגיה. בשיתוף פעולה עם קבוצתו של פרופסור אליביסאטוס מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי הם פיתחו טכנולוגיה של שימוש בנקודות קוונטיות כגששים פלורצנטיים ביישומים ביולוגיים ואף הקימו את החברה Quantum Dot Corp אשר נמכרה לתרמו פישר סיינטיפיק. שימוש בנקודות קוונטיות בצורה זו הוכיח את עצמו כטוב יותר משימוש בצבעים כימיקלים קונבנציונליים. הם קטנים יותר, יציבים יותר, וניתן לכוונן את ספקטרום העירור שלהם. קבוצתו של וייס גם משתמשת בנקודות קוונטיות לפיתוח של חיישני מתח ננומטריים למדידת מתח בתאים ברמת החלקיק הבודד. הנקודות הקוונטיות עוררו מהפכה בתחום ההדמיה הביולוגית הן ביישומים מסחריים והן בתחום המחקר.
הערות שוליים

↑  Ha T, Enderle T, Ogletree D, Chemla D, Selvin P, Weiss S. Probing the interaction between two
single molecules: fluorescence resonance energy transfer between a single donor and a single
acceptor. Proceedings of the National Academy of Sciences. 1996; 93(13):6264-6268.
↑  Ha T, Ting A, Liang J, Deniz A, Chemla D, Schultz P, Weiss S., “Single-molecule fluorescence
spectroscopy of enzyme conformational dynamics and cleavage mechanism”, Proceedings of the
National Academy of Sciences 1999, 96 (3), 893-898.
↑  Deniz, A. A.; Dahan, M.; Ha, T.; Grunwell, J.; Faulhaber, A.; Chemla, D. S.; Weiss, S.; Schultz,
P. G., “Single-pair fluorescence resonance energy transfer on freely diffusing molecules:
observation of Förster distance dependence and subpopulations”, Proc. Natl. Acad. Sci. USA 1999,
96, 3670-3675.
↑  Deniz, A.A., Laurence, T.A., Beligere, G.S., Dahan, M., Martin, A.B., Chemla, D.S., Dawson,
P.E., Schultz, P.G., and Weiss S., Single-molecule protein folding: Diffusion fluorescence
resonance energy transfer studies of the denaturation of chymotrypsin inhibitor 2. Proc Natl Acad
Sci U S A 2000, 97, (10), 5179-84.
↑  Michalet, X.; Weiss, S.; Jäger, M.; “Single-molecule fluorescence studies of protein folding and
conformational dynamics”, Chemical reviews, 2006, 106 (5), 1785
↑  Kapanidis A, Margeat E, Ho S, Kortkhonjia E, Weiss S, Ebright R. Initial Transcription by RNA
Polymerase Proceeds Through a DNA-Scrunching Mechanism. Science. 2006; 314(5802):1144-
1147.
↑  Bruchez M, Moronne M, Gin P, Weiss S, Alivisatos A. Semiconductor nanocrystals as fluorescent
biological labels. Science. 1998; 281(5385):2013-2016.
↑  Park K, Weiss S. Design Rules for Membrane-Embedded Voltage-Sensing Nanoparticles.
Biophysical Journal, 2017 112(4), 703-713.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011437401405171  LCCN: no2006125534  ORCID: 0000-0002-0720-5426  ResearcherID: B-4164-2009  VIAF: 12166001139175020065   WorldCat (עם VIAF): 12166001139175020065
רכבת אקספרס

רכבת אקספרס אמטרק Acela
הרכבות האדומות הן רכבות מאספות, ואילו הרכבות הכחולות הן רכבות אקספרס
כדור איתות ("כדור גבוה") בארצות הברית, 1830
רכבת אקספרס (באנגלית: Express train) היא רכבת שעוצרת במספר קטן של תחנות רכבת, בדרך כלל ביעדים מרכזיים, המאפשרת שירות מהיר יותר מאשר רכבות מאספות שעוצרות ברוב או בכל התחנות לאורך כל המסלול שלהן. לעיתים קרובות, מכנים את רכבות האקספרס כ־"רכבות מהירות", כלומר הם מהירים יותר מרכבות אחרות שנעות באותו מסלול. אף על פי שרוב שירותי הרכבות המהירות הן רכבות אקספרס, לא כל הרכבות המהירות "מהירות" ביחס לרכבות אחרות. בתחילת המאה ה־19, רכבות שהגיעו מוקדם מהרגיל בבריטניה סווגו כרכבות מהירות כל עוד הייתה להן "מהירות נסיעה" של לפחות 40 מייל לשעה (64 קמ"ש). בדרך כלל, תעריפי רכבות האקספרס גבוהים יותר מאשר קווי רכבת אחרים (שאינם רכבות אקספרס), ונושאי כרטיסי מעבר עשויים להידרש לשלם תשלום נוסף, וביניהם גם בתשלום לישיבה במחלקה הראשונה. מספר קווי רכבת אקספרס, שחופפים לקווי הרכבות המאספות, עשויים לעצור בתחנות הסמוכות לקצוות הקו, בשל אי־שירות מקומי משלים לאותן תחנות. קווי רכבת אקספרס עשויים להיות גם מאספות, כשזהו הדבר המעשי ביותר לעשות, למשל נסיעה במהלך הלילה.
ראו גם

רכבת בין־עירונית
הערות שוליים

↑  "express train". Merriam-Webster. ארכיון מ-2017-08-17. נבדק ב-7 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Definition of 'express train'". Collins English Dictionary. ארכיון מ-2019-05-07. נבדק ב-7 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  the editorial staff of the National Reporter System, ed. (1914). Judicial and Statutory Definitions of Words and Phrases - Second Series. St. Paul, MN: West Publishing Co. p. 791. ארכיון מ-2021-06-16. נבדק ב-2021-06-16 – via Google Books.
↑  "How to Ride the Subway". MTA.info. ארכיון מ-2020-02-02. נבדק ב-7 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Cases Decided in the Court of Session, Court of Justiciary, and House of Lords, From August 3, 1893, to August 25, 1894. Vol. Fourth Series, Volume XXI. Edinburgh: T&T Clark, Law Booksellers. 1894. pp. 767–768. ארכיון מ-2021-06-16. נבדק ב-2021-06-16 – via Google Books.
↑  Foxwell, E. (1884). English Express Trains. London: Edward Stanford. p. 60 – via Internet Archive. express train definition.
↑  Foxwell, E.; Farrer, T.C. (1889). Express Trains, English and Foreign. London: Smith, Elder & Co. p. 93 – via Internet Archive. express train definition.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4179881-8
תא אלקטרוליטי

תא אלקטרוליטי (באנגלית: Electrolytic cell) הוא סוג של תא אלקטרוכימי שמבצע אלקטרוליזה באמצעות חשמל. בדומה לתא גלווני (תא אלקטרוכימי שמספק חשמל) גם תא אלקטרוליטי מכיל שתי אלקטרודות (קתודה ואנודה), אלא שבניגוד לתא גלווני התא האלקטרוליטי צורך חשמל ולא מספק אותו. הקתודה של התא האלקטרוליטי, שבה מתבצעת תגובת חיזור, מסומנת ב"מינוס" ("-"), ואילו האנודה, שבה מתבצעת תגובת חמצון, מסומנת ב"פלוס" ("+"). המשמעות היא שהמתח החשמלי של הקתודה נמוך מהמתח החשמלי של האנודה בתא אלקטרוליטי, וזאת בניגוד לתא גלווני או סוללה חשמלית שבהם הקתודה מסומנת ב"פלוס" ("+") והאנודה ב"מינוס" ("-").
החומר שממלא את התא האלקטרוליטי קרוי אלקטרוליט, והוא מהווה בדרך כלל תמיסה מימית של החומר אותו רוצים לפרק. דוגמאות לאקטלרוליזה בתאים אלקטרוליטיים: פירוק תמיסת מלח בישול לנתרן ולכלור, פירוק מים למימן ולחמצן.
שמחה אהרוני

| --- | --- |

 לידה:  8 באוגוסט 1931 פולין
 פטירה:  15 בנובמבר 2010 (בגיל 79)
 מקום קבורה:  בית העלמין קריית שאול
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  מדרשית נעם אוניברסיטת בר-אילן
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל  המוסד
 דרגה:   אלוף-משנה
 פעולות ומבצעים
   מלחמת העצמאות   מלחמת סיני   מלחמת ששת הימים   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים   מלחמת לבנון הראשונה    מלחמת לבנון השנייה
 
אהרוני בטקס בו הוענק לו אות המערכה השביעי על ידי תת-אלוף רמי בן אפרים
שמחה אהרוני (8 באוגוסט 1931 – 15 בנובמבר 2010) היה עורך ועיתונאי ישראלי, בעיתונים "הצופה" ו"ידיעות אחרונות" וקצין בכיר בדרגת אל"ם בחיל האוויר. בעברו היה איש "המוסד".
ביוגרפיה

שמחה אהרוני נולד בשם שמחה קרֶמֶר ב-8 באוגוסט 1931 בפולין, בנם של דבורה ומשה קרמר. בהיותו כבן 3, עלה לארץ ישראל עם הוריו והמשפחה התיישבה תחילה  במושבה רחובות. לאחר 3 שנים עברו  למושבה רעננה. שמחה  למד בבית הספר המקומי ואת לימודיו התיכוניים עשה במדרשיית נועם בפרדס חנה. בתחילת שנות ה-50 התגייס לצה"ל והתקבל לקורס טיס. במהלך הקורס נפצע והחליט להמשיך בתפקידים אחרים בחיל האוויר.
בתחילת שנות ה-50 נישא לשרה זייף, מורה.
בשנות ה-60 היה במשך מספר שנים איש "המוסד" הישראלי ועסק בין השאר בסיוע לעלית יהודי צפון אפריקה. הוא אף כתב ספר על כך בשם "מבצע יכין- 1961-1963". 
אהרוני עבד שנים רבות בעיתון "הצפה" והיה כתב ועורך מדורי פנים בעיתון זה. בשנות ה-70 מונה לכתב צבאי של העיתון. בוגר תואר שני במדעי המדינה ותרבות צרפת באוניברסיטת בר-אילן.
בשנת 1978 עבר אהרוני לעבוד בעיתון "ידיעות אחרונות", ושם שימש בתפקידי עריכה וכתיבה וכן ריכז והוביל את פרויקט הכשרת עיתונאים צעירים שליד העיתון, שבמסגרתו רוכשים בני נוער ועורכי עיתוני בית הספר את רזי מקצוע העיתונות.
בשירות המילואים שלו התקדם אהרוני בסולם הדרגות בחיל האוויר והגיע לדרגת אלוף-משנה. הוא ניהל וריכז את "פרויקט חילופי הקדטים", שבמסגרתו מגיעים לביקור בישראל משלחות של טייסים צעירים ופרחי טיס מרחבי העולם, נפגשים עם טייסים ישראלים ואנשי תעופה מטיילים ומסיירים בארץ. בהמשך שירת במדור ההפקות של החיל. אהרוני שירת במשך שנים רבות במילואים. על פי אתר חיל האוויר, אהרוני הוא האדם היחיד בחיל-האוויר והאדם השני בצה"ל שזכה לענוד את שבעת אותות מלחמות ישראל יחד.
לאחר סיום עבודתו ב"ידיעות אחרונות" שימש אהרוני חבר בדירקטוריון חברת התעופה "סאן דור" ואף שימש במשך מספר חודשים בתפקיד יו"ר הדירקטוריון. בנוסף היה חבר כבוד בארגון הבינלאומי לחילופי פרחי טיס בין חילות האוויר בעולם.
אהרוני נפטר ב-15 בנובמבר 2010, בגיל 79, ונקבר בבית העלמין קריית שאול בתל אביב. הותיר אחריו את רעייתו שרה וילדיו דורון ואמיר.
תאונת הרכבת בתחנת רעמסס בקהיר

| --- | --- |
 תאריך:  27 בפברואר 2019
 שעה:  סביבות 8 בבוקר
 מיקום:  כיכר רעמסס, קהיר, מצרים מצרים
 קואורדינטות:  30°03′47″N 31°14′48″E﻿ / ﻿30.063055555556°N 31.246666666667°E﻿ / 30.063055555556; 31.246666666667
 הרוגים:  25
 פצועים:  50
  (למפת קהיר מוגדלת) מקום התאונה(למפת קהיר רגילה) מקום התאונה
 
תאונת הרכבת בתחנת רעמסס בקהיר היא תאונת רכבת שאירעה ב-27 בפברואר 2019 בתחנת הרכבת רעמסס בקהיר, מצרים, כשרכבת דהרה במהירות אל עבר מחסום בתחנה ונשמטה מהמסילה. כתוצאה מכך ניצת מכל הדלק של הרכבת ונגרמה שרפה. 25 בני אדם נהרגו בתאונה ועוד 50 נפצעו.
רקע

בשעות הבוקר המוקדמות פגעה רכבת בקו אלכסנדריה-קהיר במחסום כשהיא דוהרת במהירות גבוהה ונשמטה מפסי הרכבת, מה שגרם לפיצוץ ענק של מכל דלק שהיה באחד הקרונות ולשרפה שהעלתה עשן סמיך שהיתמר. בתאונה נהרגו 25 בני אדם ונפצעו 40. מחקירות התאונה התברר כי בעקבות קטטה שפרצה בין שני נהגי קטרי רכבת, אחד מהקטרים עזב את הרכבת שלו ושכח להפעיל את הבלמים, מה שגרם לרכבת להידרדר ולצבור מהירות עד אשר פגעה במחסום.
בעקבות האסון הודיע שר התחבורה המצרי הישאם ערפאת על התפטרותו מתפקידו.
חבר פרלמנט מצרי קרא בפומבי כי על עובדי הקטר שהיו מעורבים בתאונה ואשר גרמו למותם של האנשים, יש להטיל עונש מוות.
הערות שוליים

↑  אוריאל בארי, ‏קשה לצפייה: תיעוד מאסון תאונת הרכבת בקהיר, באתר "סרוגים", 27 בפברואר 2019
↑  AP ו-ynet, האסון במצרים: בגלל קטטה בין נהגי רכבת, באתר ynet, 28 בפברואר 2019
↑  מצרים: שר התחבורה התפטר על רקע תאונת הרכבת בקהיר, באתר ynet, 27 בפברואר 2019
תא אפנדימלי

| --- | --- |

 שיוך:  אפנדימה 
 מיקום אנטומי:  אפנדימה 
 מזהים
 FMA:  70550 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0228092 
 
תא האפנדימה
תא האפנדימה ("Ependyma cell") הוא אחד מארבעת סוגי תאי הגליה במערכת העצבים המרכזית, הם אינם יכולים לייצר CSF אך יכולים להתמיין לתאים המייצרים את נוזל ה-CSF, הנוזל מוחי שדרתי, המגן על מערכת העצבים המרכזית, ויצירת רקמת אפיתל המרפדת את המוח וחוט השדרה.
בקרום תאי האפנדימה הפונה לחלל נמצאות שלוחות ארוכות דמויות ריסים המכונות סיליה ("Cilia"), שתפקידן להניע את נוזל ה-CSF במערכת. 
על קרום זה ישנן גם שלוחות קצרות יותר, חסרות יכולת תנועה, בשם מיקרווילי ("Microvilli"), אשר משמשות לספיגה מחודשת של הנוזל המוחי שדרתי כדי למחזרו.
רכבת בין-עירונית

רכבת בין־עירונית ממודיעין לנהריה
רכבת בין־עירונית היא אמצעי תחבורה שמטרתו להסיע נוסעים במהירות גבוהה בין מטרופולינים מרוחקות יחסית זו מזו. לרכבות אלו תדירות משתנה, החל ממספר רכבות בשעה ועד לרכבות ספורות בשבוע, בהתאם למרחק בין הערים, גודל האוכלוסייה בכל אחת מן הערים והצורך של התושבים לנסוע מאחת לשנייה. בדרך כלל הרכבות יעצרו בתחנות ספורות לאורך המסלול או שלא יעצרו כלל (רכבות ישירות), מה שמאפשר מהירות נסיעה ממוצעת גבוהה באופן יחסי. על המסילות עצמן להיות באיכות גבוהה ללא עיקולים ושיפועים קשים, מה שיאפשר נסיעה מהירה יותר. גם הקטרים והקרונות צריכים להיות מותאמים לנסיעה מהירה, גם על חשבון זמני תאוצה ובלימה ארוכים יותר. בקווים ארוכים שמתפרשים על גבי קילומטרים רבים או שנמשכים שעות רבות, יש חשיבות גבוהה לנוחות הנסיעה גם על חשבון קיבולת הנוסעים ולכן ברכבות כאלו ניתן למצוא קרונות שינה, קרון מסעדה ושירותים נוספים לרוב בתשלום נוסף.
רכבת בין־עירונית בישראל

בהגדרה הבין־לאומית, רכבת פרוורית יכולה להגיע עד טווח של 150 ק"מ מהעיר הגדולה. על פי הגדרה זו, כל קווי הרכבת במדינת ישראל הם למעשה פרווריים. נכון ל־2010 מקובלה בישראל ההגדרה כי רכבת בין־עירונית היא רכבת המקשרת בין הערים הגדולות או המרוחקות יחסית והמהוות מרכז מטרופוליני: חיפה, תל אביב, ירושלים, באר שבע (בייצא מן הכלל משום מה הקו תל אביב – באר שבע דרך אשקלון), ואילו כל שאר הרכבות הן רכבות פרווריות.
בשנות ה־90 הכינה החברה הצרפתית "סופרטו" תוכנית אב לרכבת, שביטלה את הצורך במערכות מסילתיות שונות לרכבות בין־עירוניות ולרכבות פרווריות, והציעה רכבת משולבת שתהיה גם עירונית, גם פרוורית וגם בין־עירונית על רשת מסילות משותפת. לפי מדיניות רכבת ישראל מיטשטשים ההבדלים בין שני סוגי הרכבות, בגלל אי יכולת לעמוד בתדירויות גבוהות ובשימוש בתשתית ובקרונות זהים. תהליך ההצטיידות העובר על רכבת ישראל ותוכניות החישמול הם צעד לקראת הפרדה ממשית בין רכבת פרוורים ובין רכבת בין־עירונית.
לפי תוכניות רכבת ישראל, המדינה הייתה מחולקת לארבעה אזורים: חיפה, תל אביב, ירושלים ובאר שבע. ביניהם חיברה רכבת בין־עירונית שעצרה במעט תחנות לאורך הדרך. לכל אזור בנפרד הייתה רכבת פרוורית שנקזה את כל האוכלוסייה מסביב לעיר הגדולה אל מרכזה. כעת פועלים שישה קווי רכבת בין־עירוניים:
נהריה – חיפה – תל אביב – נמל התעופה בן-גוריון – מודיעין
נהריה – חיפה – תל אביב – קריית גת – באר שבע
כרמיאל – חיפה – תל אביב – קריית גת – באר שבע
הרצליה – תל אביב – נמל התעופה בן-גוריון – ירושלים
נהריה – חיפה – תל אביב – נמל התעופה בן-גוריון (קו לילה)
הרצליה – תל אביב – נמל התעופה בן-גוריון – ירושלים (קו לילה)
החל מה־1 באפריל 2018 חלוקת רכבות הנוסעים בישראל לבין־עירוניות ופרווריות למעשה בוטלה.
ראו גם

תחבורה
רכבת נוסעים
רכבת פרוורית
| אמצעי תחבורה |
| --- | --- | --- |
| חלליים | מעבורת חלל • חללית • רכב הנחיתה הירחי • רכב הנדידה הירחי • תרמיל ריחוף |  |
| אוויריים | אוויריים |  |
| ממונעים | מטוס (מטוס סילון · מטוס קרב · מטוס מנהלים · מטוס מטען · מטוס קל · מטוס דו-כנפי) •  מסוק • ספינת אוויר • צפלין • תרמיל ריחוף |  |
| לא ממונעים | כדור פורח • דאון  • מצנח רחיפה • גלשן אוויר |  |
| ימיים | ימיים |  |
| ממונעים | אונייה (מכלית · מכלית נפט · אוניית צובר · אוניית נוסעים · משחתת · נושאת מטוסים) • סירת מנוע • אופנוע ים • יאכטה  • צוללת (צוללת גרעינית) • מעבורת (נחתת) • רחפת • ואפורטו |  |
| לא ממונעים | מפרשית (דאו) • גלשן רוח • סירה (סירת הצלה · קיאק · קאנו · גונדולה) • רפסודה • חסקה • אַרְבָּה • בוצית • ג'ונקה • אוניית מפרשים • אוניית קיטור |  |
| יבשתיים | יבשתיים |  |
| מכוניות | מכונית מיקרו •  מכונית מיני •  סופרמיני •  משפחתית •  משפחתית גדולה •  מונית • ניידת משטרה • גראן טוריסמו • מכונית משוריינת  • מיניוואן • אמבולנס • קרון מתים • קלנועית • מכונית ספורט • רודסטר • קבריולה • מכונית-על • מעונוע |  |
| רכבות | רכבת מהירה • רכבת פרוורית • רכבת בין-עירונית • רכבת נוסעים דו-קומתית • רכבת קלה • רכבת תחתית • מונורייל • פוניקולר • רכבל • חשמלית • גונדולה • קטר • קרון |  |
| אוטובוסים | אוטובוס מפרקי • אוטובוס קומתיים • אוטובוס נמוך-רצפה • מיניבוס • אוטובוס תלמידים • טרוליבוס • מערכת אוטובוסים מהירה |  |
| דו-גלגלי ממונע | אופנוע • קורקינט ממונע • קטנוע  • רכינוע |  |
| רכבי שטח | טרקטור • ג'יפ • SUV • טרקטורון • באגי • תומקאר • גארדיום • אוונגרד • רכבי שלג (אופנוע שלג · חתול שלג · מפלסת שלג) • רכב קרבי משוריין (טנק · נגמ"ש · שריונית · זחל"ם) • ציוד מכני הנדסי (דחפור · מחפר · יעה אופני · מיני-מעמיס · מחפרון · מפלסת) |  |
| משאיות | טנדר (מטענית) • מסחרית (ואן) • טיולית • כבאית • משאית עפר • משאית סמי-טריילר • פול-טריילר • רכבת כבישים |  |
| מונעים בכוח אדם | אופניים (אופני טנדם · חד-אופן · אופנוח · תלת-אופן) • קורקינט • גלגיליות • סקייטבורד  • אפריון • ריקשה • מגלשיים • עגלת תינוק |  |
| מונעים בכוח בהמה | כרכרה • מרכבה • מזחלת •  קוודריגה •  דיליז'נס • עגלה • קרון |  |
שמואל צבי הולצמן

שמואל צבי הולצמן
המרפאה שהקים הולצמן לבנו הרופא בכפר עציון (1936)
שמואל צבי הולצמן (1883 (לערך), ירושלים - 9 בדצמבר 1960, רחובות) היה איש עסקים חרדי, ממייסדי חברת "אל-ההר".