stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התרמית הגדולה של ההתחממות העולמית
נושא העדויות > השפעת אדי מים על שינויי האקלים

אדי מים מהווים 95% מכלל גזי החממה. לטענת הסרט, הם בעלי ההשפעה הגבוה ביותר על הטמפרטורה של כדור הארץ. אדי מים בצורת עננים פועלים כמראות המחזירות אור שמש שנכנס לכדור הארץ, אבל הסרט טוען כי לא ניתן לבצע הדמיה מדויקת של השפעות העננים כדי לחזות את דפוסי מזג האוויר ואת ההשפעות שלהם על התחממות עולמית.
מתנגדי הסרט טוענים כי שוב מדובר באי הבנה או הטעיה. בעוד שמים מהווים גז חממה חשוב, הם פועלים בעיקר כגורם שמגיב לטמפרטורת האקלים ולאילוצים קרינתיים של חומרים אחרים, ולא כגורם שיוצר שינוי עצמאי של האילוץ הקרינתי. הדבר נובע מכך שמולקולות מים נכנסות מהר ויוצאות מהר מהאטמוספירה. לדוגמה, הטענה היא כי אם היינו מייבשים את כל המים מתוך האטמוספירה, הם היו שבים אליה תוך 30 יום כתוצאה מהתאיידות מים מהאוקיינוס. בשל כך אדי מים אינם מהווים בדרך כלל גורם חשוב שמשנה את האקלים אלא גורם שמושפע ממנו. בניגוד לכך, גזים כמו פחמן דו-חמצני יכולים להישאר באטמוספירה במשך עשרות שנים.
עם זאת, אדי מים צפויים ליצור משוב מחזק (water vapour feedback) שיגביר כל תופעה של התחממות עולמית.
נושא העדויות > השפעת של פחמן דו-חמצני על שינויי אקלים

הסרט מציין כי פחמן דו-חמצני מהווה רק כמות מזערית מהאטמוספירה של כדור הארץ, שמסתכמת לכדי 0.054% ממנה.
תומכי התאוריה של התחממות עולמית מעשה ידי אדם טוענים כי כמות קטנה זו של פחמן דו-חמצני באטמוספירה אינה מצביעה על כך שתרומתו ככוח אילוץ קרינתי אינה גבוהה. פחמן דו-חמצני מהווה 20% מסך הגודל הנוכחי של אפקט החממה, ובניגוד לגורמים אחרים (כמו אדי מים לדוגמה) הגדלה נוספת שלו תהיה בעלת השפעה קריטית.  (יש לשים לב כי יש הבדל בין תרומה לאפקט החממה הקיים לבין תרומת גז חממה להתחממות נוספת, הסבר על כך מופיע בערך גזי חממה).
נושא העדויות > תרומת בני האדם לפחמן הדו-חמצני היא מזערית

לפי הסרט, פעילות האדם תורמת פחות מ-1% מהכמות הזו, בעוד שהרי געש תורמים בכל שנה הרבה יותר פחמן דו-חמצני מאשר בני האדם (דורקין הודה מאוחר יותר כי טענה זו היא שגויה), בעוד שצמחים וחיות מייצרים בשנה 150 ג'יגה טון פחמן דו-חמצני. עלים מתים מייצרים אפילו יותר פחמן דו-חמצני, והאוקיינוסים הם "המקור הגדול ביותר של פחמן דו-חמצני". הפעילות האנושית מייצרת "רק" 6.5 ג'יגה טון פחמן דו-חמצני בשנה. הסרט מסיק כי פליטות של פחמן דו-חמצני שמקורן באדם לא יכולות לגרום לבדן להתחממות העולמית.
הסרט משמיט כאן כמה עובדות חשובות שהיו יכולות להבהיר נקודה זו. עד לפני כמה עשרות שנים, במשך מיליוני שנה רמות הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה לא עלו על 300 ppm והיום (2007) הן עומדות על 375 ppm. הזרמים העצומים של פחמן דו-חמצני שזורמים באופן טבעי ממאגרי הפחמן ואליהם (מאגר האוקיינוסים והמאגר הביוספרי), מאזנים את עצמם, ואילו התרומה האנושית בצורה של פליטות ישירות ושל שינוי ייעודי קרקע, גורמת לשינוי מצטבר. לפי ה-IPCC בשנת 2007, פליטות הפחמן הדו-חמצני מתעשייה ותחבורה המשתמשות דלק מחצבי עמדו על 26 ג'יגה טון לשנה. את הפליטות הנגרמות עקב שינויי קרקע מוערכות בכ-6 ג'יגה טון לשנה. גם לאחר משובים אחרים שמשנים את המאזן (כמו קליטה פחמן דו-חמצני באופן מוגבר על ידי צמחים, או החמצת אוקיינוסים (אנ')) התוצאה היא גידול בפליטות, דבר שמעלה את ריכוז הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה בכ-15 ג'יגה טון בשנה (נכון ל-2007).
נתונים נוספים:
עד לפני זמן קצר הייתה ארצות הברית שיאנית פליטות הפחמן הדו-חמצני. 
ארצות הברית עדיין מחזיקה במקום ראשון ביחס הפליטה לאדם. 
בנוסף, אם בארצות רבות בעולם המערבי ירדו ערכי הפליטות, בארצות הברית הן עלו ב 2%.
אולם, בשנתיים אחרונות עלתה למקום הראשון סין, עם יותר ממחצית מכמות פליטת פחמן העולמית.
מבדיקה מעמיקה, מסתבר כי חלק נכבד מהפליטות בסין עדיין יש לזקוף ל'זכות' ארצות הברית, שכן הוא כולל ייצור סיני עבור ארצות הברית, ייצור שהופנה מארצות הברית לסין בגלל עלויות נמוכות, ייצור דשנים, מלט ומתכות שהוסב לסין וחוזר לארצות הברית וכך ה"נטל" מתחלק בין שתי המזהמות. 
במקום השני ביחס הפליטות לאדם נמצאת רוסיה ואחריה הודו.
סין, הודו וארצות "מתפתחות" נוספות הוסיפו את חלקן לפליטות ששברו את כל השיאים - למעלה מ 9 מיליארד טון פחמן נוספו לאטמוספירה (המספרים לקוחים מנתוני סוכנויות האקלים של ארצות הברית, בריטניה ואוסטרליה לסוף 2007).
ארצות מתפתחות (ביניהן סין והודו) אינן מחויבות בהפחתת פליטות על פי אמנת קיוטו. ארצות הברית ורוסיה לא התחייבו לפעול על-פי האמנה. לקראת הארכת האמנה צריך יהיה לשנותה שכן ארצות מתפתחות פולטות יותר פחמן מארצות המערב המפותחות, מה גם שחלק מארצות אירופה הפחיתו את הפליטות משמעותית: בדנמרק פחתו הפליטות ב-8%, גרמניה ואנגליה ב-3%, צרפת ואוסטריה ב-2%.
לטענת מתנגדי הסרט הטבע אינו יכול לעמוד בתחרות מול האדם: בחצי השני של המאה הקודמת ספגו היערות והאוקיינוסים 57% מעודפי הפחמן באטמוספירה, כיום כושר הספיגה הוא 54%.
נושא העדויות > השפעת השמש על התחממות עולמית

הסרט מדגיש את תאוריית השונות השמשית של ההתחממות העולמית, ומצביע על כך כי פעילות השמש נמצאת כעת ברמה גבוהה מאוד, וכי היא מקושרת באופן ישיר לשינויים בטמפרטורה העולמית. המנגנון המוצע על פי מחקריהם של ניר שביב ו(הנריק סוונסמרק) פועל כך:
קרינה קוסמית, חלקיקים טעונים המתפזרים בתווך הבין-כוכבי ומקורם בסופר נובות, חודרים גם את האטמוספירה של כדור הארץ ולוקחים חלק ביצירת גרעיני התעבות של עננים סביב יונים. כאן משתלבת השפעת השמש. שמש פעילה יותר, משמעה רוח השמש חזקה יותר שמפזרת ביתר יעילות את חלקיקי  הקרינה קוסמית ופחות מהם חודרים מבעד לאטמוספירה. פחות יונים באטמוספירה פירושו פחות עננים וצבעם פחות לבן. ככל שיחס האלבדו של משטח, במקרה שלנו, עננים, קטן, כך יכולת ההחזר של קרינה אלקטרומגנטית שלו קטן. וכך יותר קרינת שמש חודרת את האטמוספירה ומחממת את פני כדור הארץ. ולהפך. שמש פחות פעילה, רוח שמש חלשה יותר, יותר חלקיקי קרינה קוסמית באטמוספירה של כדור הארץ, יותר עננים, צבעם לבן יותר, פחות קרינת שמש חודרת אטמוספירה - פני כדור הארץ מתקררים.
הסרט טוען כי פעילות השמש משפיעה בצורה חזקה בהרבה על הטמפרטורה העולמית מאשר כל פעילות אחרת אנושית או טבעית המתקיימת על פני כדור הארץ.
נושא העדויות > מקרי התחממות קודמים

הסרט קובע כי המקרה הנוכחי של התחממות עולמית הוא לא דבר חריג וכי הטמפרטורות היו אפילו חריגות יותר בתקופת החום של ימי הביניים, תקופת שגשוג באירופה המערבית.
מבקרי הסרט מסכימים כי האקלים תמיד השתנה. עם זאת הם טוענים כי השינוי ב-50 השנים האחרונות, (וכן האקלים הצפוי במאה ה-21 לפי מודלי אקלים) הוא לא דבר שנמצא בתחום הפרמטרים הטבעיים כפי שהם תועדו ב-1000 השנים האחרונות. שינויי אקלים היסטוריים היו לפי טענה זו, שינויים אזוריים ולא עולמיים. בתקציר לקובעי מדיניות, של הדוח הרביעי של ה-IPCC קיים חלק מיוחד שעוסק בנושא זה תוך שימוש בנתונים פלאו-אקלימיים (נתוני אקלים אריכולוגיים). הוא מסיק כי "המידע הפלאו-אקלימי תומך ברושם כי החום של החצי מאה האחרונה הוא חריג לפחות ב-1300 השנים האחרונות."
ביקורת על הסרט

הקרנת הסרט עוררה ביקורת רבה, הן בקרב הציבור והן בקרב גורמים מדעיים.
מרטין דורקין, מפיק הסרט, ידוע מגישתו חסרת המעצורים בהפקת סרטים. 
על סרטו הקודם "נגד הטבע", שתקף את התנועה הסביבתית, הואשם דורקין על ידי ועדת הטלוויזיה העצמאית של בריטניה בכך שייצג שלא כהלכה וסילף את השקפותיהם של המרואיינים על ידי עריכה סלקטיבית. 
ערוץ 4 נאלץ להתנצל על כך.
ביקורת על הסרט > הצגה מסולפת של אנשים או של דעותיהם בסרט

פרופ' פרדריק סינגר הוצג בסרט כמנהל לשעבר בשירות המטאורולוגי בארצות הברית. בפועל היה סינגר מקימו ומנהלו הראשון של שירות לווייני מזג האוויר במסגרת השירות המטאורולוגי. התמחותו העיקרית לא הייתה בחקר האקלים כי אם בחקר האטמוספירה והסביבה.[דרושה הבהרה]
טים בול הוצג בסרט באופן שגוי כפרופסור במחלקה לחקר האקלים באוניברסיטת ויניפג, שעה שמעולם לא הייתה מחלקה כזו באוניברסיטה. למעשה, בול הקדיש את רוב מחקריו לנושאי אקלים, אך כיהן כפרופסור במחלקה לגאוגרפיה באוניברסיטה ובשעת הכנת הסרט כבר פרש לגמלאות.
חלק מהמשתתפים עובדים בארגונים "שקיבלו סכומי כסף גדולים מחברות דלק שמממנות עריכת מסע נגד הקונצנזוס המדעי ולייצגו בצורה מסולפת" (מתוך אחת התלונות הרבות שהוגשו למשרד התקשורת OfCom).
בהקשר זה מוזכר מכתב של החברה המלכותית - הגוף המדעי העליון בבריטניה - שנכתב לאחרונה לענק תאגידי הנפט אקסון-מובייל, המתלונן על מימון של גופים המציגים באור מסולף את מדעי האקלים.
פרופ' Carl Wunsch, מהמחלקה לאוקיינוגרפיה ב-MIT, דרש שיוציאו אותו מהסרט לאחר שעמדותיו סולפו על ידי עריכה מגמתית.
פרופ' איגיל פריס-כריסטנסן, מנהל מרכז החלל הלאומי הדני, הצהיר שתוצאות מחקריו הוצגו בצורה מטעה בסרט.
פרופ' ג'ון קריסטי, מהמחלקה למדעי האטמוספירה באוניברסיטת אלבמה טוען שבסרט הוצגו מדידות שלו על התחממות הקרקע והאטמוספירה שסתרו כביכול את אפקט החממה, אבל התעלמו ממדידות מאוחרות יותר שלו שפרסם ושהראו שהמדידות תואמות את התאוריה.
בעקבות ביקורת ממדענים, הסרט שונה מאז הקרנתו הראשונה בערוץ 4.
בגרף אחד ציר הזמן שונה, והטענה כי הרי געש פולטים יותר פחמן דו-חמצני מאשר בני אדם הורדה.
בעקבות התלונות מצידו של Carl Wunsch על השימוש המסולף בראיונות עמו, ראיונות אלו הורדו בגרסה הבינלאומית ובגרסת הDVD.
טענות מדעיות אחרות שהושמעו בסרט תוארו כמופרכות או מטעות על ידי מדענים הפועלים בתחומים הרלוונטיים. מבקרים טוענים גם כי התוכנית היא חד צדדית וכי העמדה של הזרם המרכזי אודות התחממות עולמית, כפי שהיא נתמכת על ידי אקדמיות מדעיות של המדינות המתועשות וארגונים מדעים אחרים מיוצגת בצורה מעוותת.
ראו גם

אקלים-גייט
פוליטיזציה של המדע
הערות שוליים

1 2 3 4  Houghton, John. The Great Global Warming Swindle. The John Ray Initiative
↑  Water vapour: feedback or forcing? הסבר נוסף ניתן למצוא באתר realclimate
↑  Swindled! William M. Connolley, Gavin A. Schmidt www.realclimate.org
טינו קאדוורה

פילאנה טינוטנדה קאדוורה (באנגלית: Philana Tinotenda Kadewere; נולד ב-5 בינואר 1996) הוא כדורגלן זימבבואי, המשחק בעמדת החלוץ בנאנט.
קריירת מועדונים

קאדוורה התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל הרארה סיטי. בעונתו הראשונה, קאדוורה הבקיע 7 שערים ב-15 משחקי ליגה.
בקיץ 2015, קאדוורה הושאל ליורגודן מליגת העל השוודית, עד לסיום העונה עם אופציה לרכישה. ב-29 באוגוסט 2015, קאדוורה ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 2–4 נגד האלמסטד. בסיום עונת 2015, קאדוורה חתם לארבע שנים בקבוצה תמורת 150 אלף אירו. ב-25 ביולי 2016, קאדוורה הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 1–3 לסונדסוואל. ב-27 במאי 2018, קאדוורה הבקיע רביעייה בניצחון 1–5 נגד סיריוס ובכך הפך לכדורגלן הראשון של יורגודן שעושה זאת משנת 1978.
ביולי 2018, קאדוורה חתם לארבע שנים בלה הבר מהליגה הצרפתית השנייה תמורת 2.5 מיליון דולר.
ב-22 בינואר 2020, קדאוורה חתם באולימפיק ליון, אך נשאר לשחק בלה הבר כשחקן מושאל עד לסיום העונה.
ב-8 בנובמבר 2020, קאדוורה הבקיע צמד בניצחון 1–2 נגד סנט אטיין.
ב-29 באוגוסט 2022 חתם במיורקה.
ב-4 בינואר 2024 הושאל לנאנט.
קריירה בינלאומית

ב-21 ביוני 2015, קאדוורה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת זימבבואה, בניצחון 0–2 נגד קומורו. ב-9 ביוני 2018, קאדוורה הבקיע צמד בניצחון 2–4 נגד זמביה.
חוה נובק

| --- | --- |

חוה נובק, דבר 1978
 לידה:  6 בינואר 1927 אוראדיה, ממלכת רומניה 
 פטירה:  3 בדצמבר 1987 (בגיל 60) 
 שם לידה:  אווה רוֹזנֶר 
 
חוה נוֹבַק (ברומנית: Eva Novak;‏ 6 בינואר 1927 – 3 בדצמבר 1987) הייתה עיתונאית, סופרת, מחזאית, עורכת ומבקרת תיאטרון רומנייה-ישראלית, מבקרת ועורכת המדור לתיאטרון ב"דבר" בשנות ה-60 וה-70.
בשנותיה האחרונות הייתה פסלת קרמיקה.
ביוגרפיה

חוה נובק נולדה בינואר 1927 באוראדיה שבטרנסילבניה, רומניה בשם אווה רוֹזנֶר, בתם של רגינה לבית קוּן וזיגמונד (סיגיסמונד) רוזנר. בבגרותה התיישבה בבירה בוקרשט.
בשנת 1946 החלה להשתתף בעיתונים וכתבי עת ברומניה ולשלוח ידה בתרגום ספרותי. מ-1948 ועד עזיבתה את רומניה ב-1959 עבדה כעיתונאית, עורכת, מבקרת וסופרת במספר עיתונים ברומניה.
ב-21 במרץ 1953 נישאה לקורנליוס (נלו) נובק (בארץ נודע בשם דן זכריה), עיתונאי, עורך, סופר ומחזאי יליד בוקרשט.
בשנת 1959 עלתה לישראל עם בן-זוגה.
לאחר עלייתה החלה לפרסם בעברית ב"אומר" (העיתון המנוקד לעולים חדשים שהוציאה ההסתדרות). בשנת 1960 החלה לעבוד בעיתון האם שלו, "דבר", ככתבת לענייני תרבות. כעבור מספר שנים התמנתה למבקרת התיאטרון של העיתון. בנוסף ביקרה גם קולנוע ומופעים אמנותיים אחרים, וכן ערכה את מדור התיאטרון והקולנוע "כוכבים ולילות". כתבה וערכה ב"דבר" לאורך שנות ה-60 וה-70.
בבוקרשט הייתה חברת האיגוד המקצועי של אמנים, עיתונאים וסופרים, איגוד העיתונאים של רומניה ואיגוד הסופרים של רומניה.
בארץ הייתה חברת אגודת העיתונאים מ-1963.
כלת פרס דישוֹן לעיתונאות מטעם אגודת העיתונאים הארצית (1961).
לדברי חוקר תולדות התיאטרון הישראלי שמעון לב-ארי, נובק "הייתה בקיאה בספרות הדרמה העולמית, הקלאסית והמודרנית, וכמבקרת תיאטרון הצטיינה בהגינות ובשיקול דעת".
חיברה מחזות קצרים וסיפורים קצרים, ותרגמה מחזות אחדים.
כתבה עם בן-זוגה את המחזמר "חי, חי וקיים, או: סיוט ליל חמסין", שתורגם לעברית על ידי אוריאל אופק (1965).
ערכה עם דקלה גולומב את הקובץ מפרי עטו "שני מחזות מיסוגיניים" (1967).
בשנות חייה האחרונות, החל באוקטובר 1977, עסקה בפיסול בקרמיקה.
בהיותה נערה צעירה עסקה בקרמיקה (אחותה, שהיגרה לקנדה, הייתה קרמיקאית מקצועית). בבגרותה החל העיסוק בקרמיקה כתחביב: היא ביקשה ליצור כלים יפים עבור אוסף הקקטוסים שלה ושל בן-זוגה, שכן העציצים הרגילים לא נראו לה אסתטיים דיים. את ההדרכה הראשונית סיפקה לה ידידתה הקרמיקאית ג'ניה ברגר, ובעלה יהודה גבאי סיפק את מלאי החומר הראשון. תוך כדי העבודה הפכו כלי הקיבול לפסלים, כשהקקטוסים מהווים חלק מהקומפוזיציה. לאור זאת, החלה לבחור קקטוסים שיתאימו ליצירות, מהמשתלה של יהודה גלעדי ברמת השרון. כשראתה את היצירות הגמורות ידידתה הסופרת והמשוררת אנדה עמיר, מייסדת ומנהלת בית מאניה ביאליק לנשים יוצרות שליד בית ביאליק, החליטה להציגן. בתערוכה, שנפתחה באוגוסט 1978, הוצגו 40 יצירות, תוצר של עשרה חודשי עבודה – פסלים ותבליטים המכילים יסודות של קקטוסים. לאחר מכן הוסיפה נובק להציג את עבודותיה בתערוכות.
בחודש דצמבר 1978 התאלמנה מבעלה. לבני הזוג לא היו ילדים.
חוה נובק נפטרה ערירית בתל אביב לאחר מחלה ממושכת בדצמבר 1987, סמוך למלאת לה 61.
נקברה בבית העלמין הדרום.
פרסומיה

חוה נובק ודן זכריה, חי, חי וקיים, או סיוט ליל חמסין: מחזמר בשלוש מערכות; תרגם לעברית: אוריאל אופק, [ח"מ]: [חמו"ל], 1965.
פרסומיה > בעריכתה

דן זכריה, שני מחזות מיסוגיניים: מה אתה יודע על ניוחין?; ו... מֹח הזהב; הביאו לדפוס: חוה נובק ודקלה גולומב, תל אביב : "אדם וחוה" (דפוס דבר), 1967.
תערוכות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. התערוכה ב-1984 היא החמישית.
1978 – "קרמיקקטוס": תערוכת יחיד, בית מאניה ביאליק, תל אביב; נפתחה על ידי אנדה עמיר, במעמד סגן ראש עיריית תל אביב יצחק ארצי;
1979 – "קריקקטוס", מרתף גלריה "עקד", תל אביב – תערוכה משולבת: קריקטורות פוליטיות על גלגולי המשא-מתן לשלם, דיוקנאות ורישומים של שחקנים תוך כדי הצגה וסקיצות מאת הקריקטוריסט זאב, עם פסלי קרמיקה בשילוב קקטוסים מאת נובק;
1980 – תערוכת יחיד, הביתן לאמנות, פארק הירקון, תל אביב – תערוכה בהשפעת אמנויות הבמה;
1984 – "קרמיקטורה", הגלריה של תיאטרון הסימטה, תל אביב – קריקטורות קרמיקה, בעיקר של פוליטיקאים ישראלים.
לקריאה נוספת

'Novak, Eva,' in: Who's Who in World Jewry, 1972, p. 660.
הערות שוליים

1 2  חוה נובק באתר חברה קדישא ת"א–יפו.
1 2  חוה נובק, בתוך: שמעון לב-ארי, "מדריך 100 שנה לתיאטרון העברי", באתר החוג לתיאטרון של אוניברסיטת תל אביב.
↑  זאב רב-נוף, חוה נובק: קקטוס בראש פתוח, דבר, 18 באוגוסט 1978; נפתחה תערוכת "קרמיקקטוס", דבר, 28 באוגוסט 1978.
↑  יהודית דגן, ההונגרים דוקרים "בקריקקטוס", דבר, 9 במאי 1979; ציונה תג'ר, יוסל ברגנר וטובה ברלינסקי בת"א, מעריב, טור 2, 24 במאי 1979; תל-אביב: הוארכה תערוכת "קריקטוס", דבר, 29 במאי 1979.
↑  משה בן-שאול, תערוכות חדשות, מעריב, טור 1, 4 בספטמבר 1980.
↑  גנרל ג'וקוף בתערוכה, מעריב, טורים 3–4, 10 באוקטובר 1984.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 275109  NLI: 987007526998905171  ULAN: 500478570  VIAF: 2668158070778108780002   WorldCat (עם VIAF): 2668158070778108780002
טרי ראנלס

| --- | --- |

ראנלס, אוקטובר 2017
 לידה:  5 באוקטובר 1966 (בת 57) לייב אוק, פלורידה, ארצות הברית
 שם במה:  אלכסנדרה יורק מרלנה טרי ראנלס טרי
 משקל:  45 ק"ג
 גובה:  1.52 מטר
 מקום מגורים:  גיינסוויל, פלורידה, ארצות הברית
 לאום:  אמריקאי
 קריירה מקצוענית:  1990 – 1 באפריל 2004 (כ־14 שנים)
 מידע אישי
 בן או בת זוג:  דאסטין ראנלס (1993–1999)   בריאן פילמן 
 מספר צאצאים:  1 
 
טרי לין בואטרייט ראנלס (באנגלית: Terri Lynne Boatright Runnels; נולדה ב-5 באוקטובר 1966) היא מנג'רית היאבקות, מנחת טלוויזיה ומתאבקת עבר מזדמנת אמריקאית. ראנלס החלה את הקריירה שלה בארגון ההיאבקות World Championship Wrestling‏ (WCW) תחת שם הבמה מיס אלכסנדרה יורק, כששימשה כמנג'רית של היורק פאונדיישן. לאחר מכן, היא הצטרפה לארגון ההיאבקות World Wrestling Federation (ה-WWF, לימים ה-WWE), שבו עבדה במשך שמונה שנים תחת שמות הבמה מרלנה, טרי ראנלס וטרי.
בתחילת הקריירה שלה ב-WWF, היא שימשה כמנג'רית של בעלה במציאות, דאסטין ראנלס (הידוע יותר בשם הבמה גולדאסט) והייתה חברה בקבוצת הנשים Pretty Mean Sisters. בנוסף, היא הייתה המנג'רית של ההארדי בויז ואדג' וכריסטיאן בשנת 1999. לאחר מכן, היא הייתה המנג'רית של קבוצת הרדיקלז ותיפקדה כמנחה ומראיינת. במהלך תקופתה בארגון, היא זכתה פעם אחת באליפות ההארדקור של ה-WWE, היחידה בקריירה שלה. לאחר שעזבה את ענף ההיאבקות המקצועית, ראנלס הייתה מעורבת בעבודה פילנתרופית.
אליפויות והישגים

הישגים בארגון ההיאבקות World Wrestling Entertainment – WWE
אליפות ההארדקור של ה-WWE (פעם אחת)
פרס הסלאמי (פעם אחת)
הזוג הטוב ביותר (1997)  - עם גולדאסט
חומצה קרגלומית

| --- | --- |

 שם IUPAC
 (2S)-2-(carbamoylamino)pentanedioic acid
 שמות מסחריים בישראל
 קרבגלו - carbaglu
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C6H10N2O5 
 מסה מולרית:  190.058971 יחידת מסה אטומית מאוחדת 
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמן מחצית חיים:  4.3 עד 9.5 שעות
 בטיחות
 מעמד חוקי:  תרופת מרשם
 דרכי מתן:  פומי
 מזהים
 קוד ATC:  A16AA05 
 מספר CAS:  1188-38-1
 PubChem:  121396
 ChemSpider:  108351
 
חומצה קרגלומית (carglumic acid) היא תרופת יתום המשווקת על ידי חברת אורפן אירופה (Orphan Europe)‏ בשם המסחרי קרבגלו (carbaglu).
חומצה קרגלומית משמשת לטיפול בהיפראמונמיה, בחולים עם חסר באנזים N-אצטילגלוטמט סינתאז(אנ') (NAGS). המנה היומית ההתחלתית נעה מ-100 עד 250 מ"ג\ק"ג, ומתאמת לאחר מכן כדי לשמר רמות נורמליות של אמוניה בפלזמה.
חוסר ב-NAGS

חוסר ב-NAGS היא מחלה תורשתית נדירה ביותר, של מעגל האוריאה. בעקבות החוסר, אמוניה לא הופכת לשתנן, ומביאה להיפראמונמיה נוירוטוקסית. היפראמונמיה מובילה לשינויים ביוכימיים ומבניים רבים במוח.
אישור התרופה

התרופה אושרה לשיווק על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA ) ב-18 במרץ 2010. שבע שנות הבלעדיות בשיווק המוקנות לתרופה יתומה פקעו ב-18 במרץ 2017.
תופעות לוואי

תופעות הלוואי השכיחות ביותר כוללות הקאות, כאבי בטן, חום גבוה ודלקת שקדים (tonsillitis).
שיווק בישראל

חומצה קרגלומית מאושרת לשיווק בישראל בצורת טבליות מסיסות, התרופה נכללת בסל הבריאות מאז 10 בינואר 2012.
הערות שוליים

↑  אתר אורפן אירופה
↑  Caldovic L, Morizono H, Daikhin Y, Nissim I, McCarter RJ, Yudkoff M, Tuchman M (2004). "Restoration of ureagenesis in N-acetylglutamate synthase deficiency by N-carbamylglutamate". J Pediatr. 145 (4): 552–4. doi:10.1016/j.jpeds.2004.06.047. PMID 15480384.
↑  Elpeleg O, Shaag A, Ben-Shalom E, Schmid T, Bachmann C (2002). "N-acetylglutamate synthase deficiency and the treatment of hyperammonemic encephalopathy". Ann Neurol. 52 (6): 845–9. doi:10.1002/ana.10406. PMID 12447942.
↑  Drug Approval Package
↑  Professional Drug Facts לתרופה Carglumic Acid באתר Drugs.com
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
חסאפיקו

חַסַאפִּיקוֹ (ביוונית: χασάπικο) הוא ריקוד יווני מסורתי. הוא קרוי גם "חַסַאפִּיקוֹס חוֹרוֹס" (χασάπικος χόρος) או חַסַאפִּיקוֹס". המקור מהמילה Kasap בשפה הטורקית שפירושה קַצָּב (מוכר בשר, קרוב לעברית). מקור הריקוד הוא בחברי גילדת-הקצבים בקונסטנטינופול בתקופה הביזנטית.
הגרסה האיטית של הריקוד קרויה חַסַאפִּיקוֹ וָרִי (χασάπικο βαρύ) או חַסַאפִּיקוֹס וָריס, ובדרך כלל מבוצעת בקצב של 4/4.
הגרסה המהירה נקראת גְרִיגוֹרוֹ חַסַאפִּיקוֹ (γρηγορός χασάπικος), גְרִיגוֹרוֹס חַסַאפִּיקוֹס, מַקֶלַּרִיוֹס חוֹרוֹס (μακελλάριος χορός) או חַסַפּוֹסֶרבִיקוֹ (χασαποσέρβικο).
השם חַסַפּוֹסֶרבִיקוֹ מעיד על השפעה סרבית ובלקנית-סלאבית על הריקוד. הגרסה המהירה הזו מבוצעת בדרך כלל בקצב של 2/4 וקשורה למנגינות הכליזמרים היהודיים
חאסאפיקו הוא הבסיס לריקוד הסירטאקי.
הערות שוליים

↑  no. 16 Politikos Hasapikos
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חצי האי וירג'יניה

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  מפרץ צ'ספיק, York River, ג'יימס, האוקיינוס האטלנטי 
 קואורדינטות:  37°04′47″N 76°24′23″W﻿ / ﻿37.079833333333°N 76.40625°W﻿ / 37.079833333333; -76.40625
 נתונים מדיניים
 מדינה:  ארצות הברית 
  (למפת וירג'יניה מוגדלת) ריצ'מונד וירג'יניה ביץ' נורפוק אלכסנדריה רואנוק לינצ'בורג וושינגטון מרילנד וירג'יניה המערבית  קנטקי טנסי קרוליינה הצפונית האוק. האט. חצי האי וירג'יניה(למפת וירג'יניה רגילה) ריצ'מונד וירג'יניה ביץ' נורפוק אלכסנדריה רואנוק לינצ'בורג וושינגטון מרילנד וירג'יניה המערבית  קנטקי טנסי קרוליינה הצפונית האוק. האט. חצי האי וירג'יניה
 
חצי האי וירג'יניה (באנגלית: Virginia Peninsula) הוא חצי אי המשתרע בדרומה של המדינה האמריקנית וירג'יניה. חצי האי גובל בצפונו בנהר יורק, בדרומו בנהר ג'יימס, במפרץ צ'ספיק והמפטון רודס במזרחו.
אזור חצי האי עשיר בהיסטוריה מהתקופה הקולוניאלית האמריקנית עוד מיסודו של ישוב בקבע הבריטי הראשון באמריקה הצפונית בשנת 1607, העיר ג'יימסטאון.
וורף

| --- | --- |

סגן וורף, מתוך "מסע בין כוכבים: הדור הבא"
 שם סרט:  "מסע בין כוכבים: דורות" "מסע בין כוכבים: המפגש" "מסע בין כוכבים: המרד" "מסע בין כוכבים: נמסיס"
 תוכנית טלוויזיה:  "מסע בין כוכבים: הדור הבא" "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9" "מסע בין כוכבים: פיקארד"
 הופעה ראשונה:  פרק הבכורה של "מסע בין כוכבים: הדור הבא"
 הופעה אחרונה:  עונה שלישית של "מסע בין כוכבים: פיקארד"
 מספר הופעות:  175 פרקים ו-4 סרטי קולנוע של "מסע בין כוכבים: הדור הבא" 102 פרקים ב-"מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9"
 יוצרים:  ג'ין רודנברי 
 גילום הדמות:  מייקל דורן
 מידע
 תאריך לידה:  23 במאי 2340 
 גזע:  קלינגון
 מין:  זכר
 מקצוע:  קצין בצי הכוכבים
 שיוך:  צי הכוכבים
 מומחיות:  אמנויות לחימה קלינגוניות
 אזרחות:  פדרציית הכוכבים המאוחדת
 מקום מגורים:  דיפאיינט 
 דמויות קשורות
 משפחה:  מוג - אביו הביולוגי קורן - אחיו הביולוגי סרגיי רוז'נקו - אביו המאמץ הלנה רוז'נקו - אימו המאמצת ניקולאי רוז'נקו - אחיו המאומץ אלכסנדר רוז'נקו - בנו ג'דזיה דקס - אשתו
 חברים:  מרטוק
 אויבים:  דוראס
 
וורף בן מוע' (באנגלית: Worf, son of Mogh; בקלינגונית: wo'rIv mogh puqloD), בגילומו של השחקן האמריקאי מייקל דורן, הוא דמות בדיונית ביקום הבדיוני של זיכיון "מסע בין כוכבים". וורף הוא הדמות הקלינגונית הראשונה שמופיעה בתפקיד ראשי קבוע בסדרות "מסע בין כוכבים" - הוא הופיע ב"מסע בין כוכבים: הדור הבא" ובעונות 4–7 של "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9" ויופיע בעונה 3 של "מסע בין כוכבים: פיקארד". כמו כן, הוא מופיע בארבעת סרטי הקולנוע המבוססים על מסע בין כוכבים: הדור הבא. וורף הוא הדמות שהופיעה ביותר פרקים וסרטים מאשר כל דמות אחרת. כמו כן, וורף היא הדמות היחידה מלבד פיקארד שהופיעה באופן קבוע ביותר משתי סדרות של "מסע בין כוכבים" (מיילס או'בריאן הופיע הן בדור הבא, הן בחלל עמוק 9 והן בסיפונים תחתונים, אך בדור הבא דמותו הייתה אורחת, ולא קבועה ובסיפונים תחתונים הוא הוצג באופן חד פעמי ללא טקסט).
ליהוק

בתחילה, דמותו של וורף לא נועדה להיות דמות קבועה, מאחר שג'ין רודנברי, יוצר "מסע בין כוכבים: הדור הבא", רצה להימנע מ"סחורה משומשת של דמויות או גזעים אשר הופיעו בהבלטה בסדרה המקורית". על כך, ב-1 ביוני 1987 - צוות השחקנים לא כלל את וורף. מספר "שחקנים גבוהים, רזים, שחורים" נבחנו לתפקיד של וורף לפני שמייקל דורן הגיע, כשהוא נכנס אל החדר בו התקיים האודישן כשהוא "בדמות", לא מחייך (אכן, מייקל דורן גילה כי הרצינות של הדמות, במיוחד במהלך האודישן, איננה נוחה, בתחילה, מאחר שהוא מחשיב את עצמו לקומיקאי בלב).
דורן הוא השחקן היחיד ב-"מסע בין כוכבים" שעבדו במקביל על סרטי "הדור הבא" ובסדרת הטלוויזיה "חלל עמוק 9", אשר עלילותיהן מתקיימות באותה תקופת זמן. יש סצנות ב-"המפגש" וב-"המרד" אשר מסבירות את היעדרותו של וורף מחלל עמוק 9 ואיחודו מחדש עם קפטן ז'אן לוק פיקארד וקציניו. ב-"המפגש", וורף הוא מפקד הדיפאיינט, בתחילה, עד אשר הוא משוגר אל האנטרפרייז; ב-"המרד" פיקארד מתלוצץ על כך שוורף מאחר למשמרת שלו על גשר הפיקוד, לאחר שהתרגל לחיים על תחנת החלל חלל עמוק 9.
ביוגרפיה של הדמות > היסטוריה משפחתית

"הבית של מוג" היה משפחה מהמעמד החברתי והפוליטי הגבוה באימפריה הקלינגונית, אשר במשך שנים רבות זכה לייצוג במועצה הגבוהה של הקלינגונים. ב-"מסע בין כוכבים 6: הארץ הלא נודעת", סבו של וורף, הקולונל וורף (שגם הוא מגולם על ידי מייקל דורן) מופיע בתפקיד הסניגור המשפטי של קפטן ג'יימס טי. קירק וד"ר לאונרד מק'קוי, לאחר שהואשמו ברצח גורקון, הקנצלר של המועצה הגבוהה. כמו כן, הוא היה חלק מהמשלחת הקלינגונית למחנה קיטאמור. אף על פי שהדבר לא נאמר בצורה מפורשת, הקולונל וורף היה אמור להיות סבו של וורף.