stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גיל דיזנדרוק
ביוגרפיה > תפקידים אקדמיים בינלאומיים

פרופ' דיזנדרוק כיהן כיועץ ועורך משנה בכתבי עת מרכזיים בתחום הפסיכולוגיה ההתפתחותית.
מתפקידיו הבולטים בהקשר זה, היה Associate Editor של כתב-העת Child Development, של ה-Journal of Cognition and Development, וכעת (2022) מכהן בוועד העורכים המייסד של ה-Annual Review of Developmental Psychology.
מחקר

פרופ' דיזנדרוק החל את הקריירה האקדמית שלו עם מחקרים על התפתחות ההמשגה (conceptual development) ורכישת מילים בילדים. בנושאים אלה קידם את הרעיון שלילדים המשגה "מהותנית" (essentialist) לגבי קטגוריות של בעלי חיים. כמו כן, תרם להבנה של חשיבות היכולות הפרגמטיות של ילדים בהסקת משמעותם של מילים.
מסוף העשור הראשון של המאה ה-21, המוקד העיקרי של מחקריו של פרופ' דיזנדרוק הוא בהתפתחות ההמשגה של ילדים על קטגוריות חברתיות, כגון לאום, דת וגזע. מחקריו בנושא זה חשפו שכבר בגיל 5 ילדים תופסים קבוצות חברתיות אלה גם כן באופן מהותני, ושלתפיסה זו השלכות על עמדותיהם של ילדים כלפי אנשים מקבוצות חברתיות שונות. מחקריו גם חשפו שהמשגה זו ייתכן ומתחילה כבר בגיל ינקות. מתחילת שנות ה-20 של המאה ה-21, החל לקדם תוכניות התערבות לחינוך לסובלנות בקרב ילדים כבר מגיל הגן.
ערך גם מחקרים על התפתחות מוסר בילדים, ובהבנת מושגים כלכליים בסיסיים.
אחד ממאפייני מחקריו הוא מבט בין-תרבותי. לאורך הקריירה קיים שיתופי פעולה עם חוקרים מארצות שונות, והיה שותף למחקרים בארצות הברית, קנדה, ברזיל, פוארטו-ריקו, טורקיה, גרמניה, הודו וטיוואן.
פרופ' דיזנדרוק הנחה קרוב ל־40 סטודנטים לתוארי מוסמך, דוקטורט ובתר-דוקטורט.
הוקרה

בשנת 2011 התקבל להיות חבר עמית (Fellow) באגודה למדעי הפסיכולוגיה.
בשנת 2012 זכה לפרס מרצה מצטיין באוניברסיטת בר-אילן.
בשנת 2020 נבחר להיות במחזור ב' של התוכנית "מובילים באקדמיה" של המועצה להשכלה גבוהה (מל"ג).
פרסומים מדעיים

פרופסור גיל דיזנדרוק פרסם יותר מ־70 מאמרים מדעיים, הנבחרים שבהם:
Nasie, M., Ben Yaakov, O., Nassir, Y., & Diesendruck, G. (2021, December 23). Children’s biased preference for information about in - and out-groups. Developmental Psychology. Advance online publication. doi:10.1037/dev0001304
Gil Diesendruck, A motivational perspective on the development of social essentialism, Current Directions in Psychological Science, Volume: 30 issue 1, pages 76-81, February 1, 2021
Ferera, M., Benozio, A., & Diesendruck, G. (2020). The development of a scarcity bias. Child Development, 91, 1698-1708.
Shilo, R., Weinsdörfer, A., Rakoczy, H. and Diesendruck, G. (2019), The Out-Group Homogeneity Effect Across Development: A Cross-Cultural Investigation. Child Development, 90: 2104-2117.doi:10.1111/cdev.13082
Matar Ferera, Andrew Scott Baron, Gil Diesendruck, Collaborative and competitive motivations uniquely impact infants' racial categorization, Evolution and Human Behavior, Volume 39, Issue 5, 2018, Pages 511-519, ISSN 1090-5138, doi:10.1016/j.evolhumbehav.2018.05.002
Deeb I, Segall G, Birnbaum D, Ben-Eliyahu A, Diesendruck G. Seeing isn't believing: the effect of intergroup exposure on children's essentialist beliefs about ethnic categories. Journal of Personality and Social Psychology, 2011 Dec;101(6):1139-56. doi:10.1037/a0026107. Epub 2011 Nov 7. PMID 22059842.
הערות שוליים

1 2  ראש היחידה ללימודים בין-תחומיים באתר אוניברסיטת בר-אילן
1 2  אודות פרופסור גיל דיזנדרוק באתר אוניברסיטת בר-אילן
↑  Gil Diesendruck, באתר אוניברסיטת ייל
1 2  אתר אוניברסיטת בר-אילן
↑  באתר אוניברסיטת בר-אילן
↑  תחומי המחקר של פרופסור גיל דיזנדרוק לפי אתר אוניברסיטת בר-אילן
↑  ‏Gil Diesendruck - Bar-Ilan University, באתר Scinapse
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007584906405171  ORCID: 0000-0002-1352-7173  VIAF: 3783147270553835700003   WorldCat (עם VIAF): 3783147270553835700003
מרנגה

| --- | --- |

ריקוד מרנגה בהוואנה, קובה, 2012
 מקורות סגנוניים:  מוזיקה פופולרית, music of the Dominican Republic, מוזיקה טרופית, ריקוד 
 מקורות תרבותיים:  אמצע המאה ה-19, קיבאו (אנ'), הרפובליקה הדומיניקנית הראשונה (אנ')
 
מרנגה (Merengue) הוא סגנון מוזיקלי וריקוד בהיספניולה. היום הסגנון פופולרי מאוד גם בקולומביה ובארצות אחרות בדרום אמריקה.
מקור הריקוד

קיימות שתי גרסאות בנוגע למקור של המרנגה:
האחת, מקורה בעבדים שנקשרו יחדיו ואולצו לגרור רגל אחת כאשר נכפו לבצע איסוף קני סוכר בקצב התופים עליהם תופפו ברקע. עבד אשר לא היה עומד בקצב היה מקבל עונש חמור.
השנייה, טוענת שאחד מגיבורי האזור המוכרים נפצע ברגלו באחת מהמהפכות ברפובליקה הדומיניקנית. בני העיר קיבלו אותו וחגגו את ניצחונו וכחלק מהזדהות עמו רקדו כאשר הם גוררים רגל אחת.
מרנגה קיים מאז שנותיה הראשונות של הרפובליקה הדומיניקנית (בהאיטי, הריקוד נקראה Meringue). אפשרי ששם הריקוד, מקורו בקצף אוורירי ולבן העשוי סוכר וביצים המשול לאופי הריקוד, לקצבו המהיר יחסית והדייקנות שבו.
באמצע המאה ה-19, צבר המרנגה תאוצה ושירי מרנגה הושמעו כמעט בכל אירוע ברפובליקה הדומיניקנית ובאיים הקריביים. כמו כן הפך המרנגה לריקוד פופולרי בדרום אמריקה.
קיים גיוון רב במוזיקה של המרנגה, קיימים סוגים מגוונים של קצבי ריקוד, ממהירים ועד לאיטיים. הקצב המקובל במועדונים ומסעדות הוא בולרו איטי (סוג של ריקוד ספרדי, Slow Bolero), אשר משתנה למרנגה, הדומה לסגנון הג'ייב בשלביו הסופיים. המרנגה הנפוץ באולמות נשפים הוא איטי יותר ונרקד עם דגש על תנועות רגליים ואגן.
התפשטות המרנגה בארצות הברית החלה באזור ניו יורק, בתחילה לא היה נפוץ אך הפך לכך כעבור מספר שנים, כריקוד המתאים לרחבות ריקודים קטנות ומלאות באנשים.
מקור הריקוד > הריקוד המקורי

מרנגה הוא שילוב של שני ריקודים, המינואט (Minuet) האפריקאי והצרפתי, מסוף המאה ה-17 ותחילת המאה ה-18. העבדים השחורים ראו את הריקודים שנערכו בערבי הנשפים של אדוניהם, וכאשר חגגו את הפסטיבלים שלהם, הם החלו לחקות את הריקודים אותם ראו "Masters' Dances". אך אותם ריקודים אירופאיים לא היו ריקודים שכיף לרקוד, הם היו אחידים ומשעממים, כך שבמשך הזמן הוסיפו העבדים מוטיבים נוספים באמצעות תיפוף לריקודים אשר הפכו אותם לקיצביים יותר.
המרנגה המקורי נרקד במעגל. כל זוג עמד והחזיק ידיים. הם עמדו בריחוק יחסי אחד מהשני. התנועות המקוריות של ריקוד זה היו ניעור הכתפיים ותנועות מהירות של הרגליים. לא הייתה תנועה קיצונית של האגן כפי שקיימת היום, זאת מכיוון שריקודים אפריקאים בנויים רק מתנועה של הידיים ומצעדים מסובכים.
מכאן שמקור המרנגה דומה מאוד לזה של ה"קייק ווק" ("Cake Walk") הדרום אמריקאי.
פיגר אולימפיה

| --- | --- |

 ענף:  פיתוח גוף 
 תאריך ייסוד:  2003 
 ארגון מפעיל:  הפדרציה הבינלאומית של פיתוח הגוף
 אתר רשמי
 
פיגר אולימפיה (באנגלית: Figure Olympia) היא תחרות תזונה לנשים הנערכת כל שנה כחלק מתחרות מר אולימפיה על ידי הפדרציה הבינלאומית של פיתוח הגוף (IFBB). התחרות נערכה לראשונה בשנת 2003. דוואנה מדינה זכתה במרבית התארים עם 3, אחריה לני לין עם 2. מדינה ולין הן למעשה 2 הזוכות היחידות בתחרות זו.
ראו גם

מיס אולימפיה
מר אולימפיה
פיטנס אולימפיה
הפדרציה האמריקאית של מפתחות הגוף
יעקב פרוינד

| --- | --- |

 לידה:  11 באפריל 1949 (בן 75) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 
כריכת אחד מספריו
יעקב (יענקלה) פרוינד (נולד ב-11 באפריל 1949) הוא מחבר ספרי הומור וחידוד, "אמן הלשון העברית" ומכוּנֶה "מחיֵיך השפה העברית". ההומור שלו שייך לסוגה של שעשועי לשון (בדומה לאבשלום קור ויחיאל ספרא).
קורות חיים

פרוינד נולד בשנת 1949 בתל אביב. למד הנדסאות אלקטרוניקה. במהלך לימודיו החל להתנסות בעבודה ברדיו כטכנאי, ובשנת 1971 החל לעבוד כטכנאי קול ב"קול ישראל".
פרוינד נתגלה לציבור הרחב כאשר דיווח על מצב התנועה במשך 13 שנה מהמטוס הקל של אל על. את דיווחיו תיבל במשחקי מילים. הוא הוזמן על ידי שדרים שונים להופיע בפינה בתוך משדריהם, ובהמשך קיבל פינות משלו. בשנת 1977 החל לערוך ולהוציא עלון דו-חודשי בשם "רשם-כל" ("עלונצ'יק ההנדסה של רדיו תל אביב"), שממנו הופיעו עשרות גיליונות.
הוא הופיע גם בתוכניות טלוויזיה העוסקות בשעשועי לשון ובתוכניות "מספרי סיפורים". בספריו, המסודרים לפי נושאים שונים, הוא מציג משחקי מילים, לשון נופל על לשון וחידות הגיון.
ב-2006 שודרה ברשת ב' הפינה "לשון ברוטב".
בין השנים 1992–2007 היה חבר הוועדה למילים בשימוש כללי של האקדמיה ללשון העברית. אחת המילים שהציע והוכנסו לשפה העברית ב-1995 היא "מֵקַר" (מי קר, כמשקל "מחם") ככינוי למתקן קירור מי שתייה (קוּלֶר).
ב-28 באפריל 2016 פרש פרוינד מקול ישראל לאחר 45 שנים ברדיו.
ספריו

לשון ברוטב; איורים: יורם נאמן, תל אביב: מודן, תשמ"ז 1987.
לשון בפלפל; איורים: יורם נאמן, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תש"ן 1990. (יצא לאור במסגרת "שנת הלשון")
חידון קישוט; איורים: יורם נאמן, תל אביב: מודן, 1992. (חידות היגיון)
לשון ברוטב חריף; איורים: יורם נאמן, תל אביב: מודן, 1994.
לשון הרה: משחקי מילים; איורים: יעל (פרוינד) אברהם, ירושלים: ש. זק, 2008. (המאיירת היא בתו)
הערות שוליים

↑  יזמה, דבר, 18 בפברואר 1977; מבצע יחיד, דבר, 15 ביולי 1977; אילנה באום, דיוקן | טכנאי-לצונאי, מעריב, 17 בפברואר 1984.
↑  הוועדה למילים בשימוש כללי, באתר האקדמיה ללשון העברית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308640805171  ISNI: 0000 0000 8097 3056  LCCN: nr91011209  VIAF: 17637724   WorldCat (עם VIAF): 17637724
סדר כוחות

סדר הכוחות (בראשי תיבות: סד"כ) של צבא או של חלק ממנו, כגון חיל, גיס, אוגדה וכדומה, הוא כלל הכוחות הלוחמים של גוף זה, בחיילים ובאמצעי לחימה. סדר הכוחות מוצג במבנה ההירארכי שלו ובמיקום הכוחות. לסדר הכוחות חשיבות בעת יציאה למבצע צבאי וגם בימי שלום, כחלק מההיערכות למלחמה. תכנון סדר הכוחות הוא מרכיב מרכזי בבניין הכוח הצבאי, ומעקב אחר סדר הכוחות של האויב הוא מרכיב חשוב בעבודת המודיעין הצבאי. במהלך מלחמה סדר הכוחות משתנה, כתוצאה מהעברתן של יחידות משדה קרב אחד לאחר, כתוצאה מגריעתן של יחידות שנשחקו, ולעיתים גם כתוצאה מהקמתן של יחידות חדשות תוך כדי לחימה.
כיוון שסדר הכוחות הנחוץ בתקופת רגיעה קטן במידה ניכרת מזה הנחוץ בעת מלחמה, כולל סדר הכוחות שני מרכיבים:
צבא סדיר: מרכיב קבוע של סדר הכוחות, הכולל חיילים בשירות קבע ובחלק מהצבאות גם חיילים בשירות חובה.
כוחות מילואים: מורכבים מחיילים שבמרבית זמן השגרה הם אזרחים, ובחלק קטן מזמן השגרה הם מקיימים אימונים צבאיים או משימות צבאיות מעטות ובזמן חירום הם נקראים למלא תפקידים צבאיים לצורך תגבור כוחות הצבא ולשמש כחיילים לכל דבר. הקיום של כוחות המילואים מאפשר למדינה להקטין את הוצאותיה הצבאיות בעת שלום בעוד שהמדינה מתחזקת כוח תגבורת צבאי גדול ומיומן אשר מוכן לעת מלחמה. לעיתים כולל גיוס המילואים גם גיוס של ציוד, כגון כלי רכב וציוד מכני הנדסי.
מרכיבי סדר הכוחות בכוחות היבשה

הטבלה מרכזת נתונים כלליים. הנתונים משתנים בהתאם לצבא ולסוג היחידה. מספר החיילים מיוחס ביחידות קטנות לחיל רגלים.
| יחידה | יחידות כפופות | סימול טקטי | דרגת מפקד היחידה | מספר החיילים |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| חוליה (Fireteam) | אין | אין | טוראי או רב-טוראי | 3 - 4 |
| כיתה (Squad) | 2-3 חוליות | • | רב-טוראי או סמל | 8 - 14 |
| צוות (Section) | 2 כיתות | •• | סמל או סמל ראשון | 14 - 20 |
| מחלקה (Platoon) | 2-3 צוותים | ••• | סגן משנה או סגן | 30 - 40 |
| פלוגה (Company) | 3-4 מחלקות | I | סרן או רב-סרן | 100 - 200 |
| גדוד (Battalion) | 2-6 פלוגות | II | סגן-אלוף | 300 - 1,000 |
| רגימנט / אגד (Regiment) | 2-4 גדודים | III | אלוף-משנה (קולונל) | 1,000 - 3,000 |
| חטיבה (Brigade) | 2-6 גדודים | X | אלוף-משנה/בריגדיר גנרל | 2,000 - 5,000 |
| אוגדה (Division) | 2-4 חטיבות או רגימנטים | XX | תת-אלוף/מייג'ור גנרל | 10,000 - 20,000 |
| גיס (קורפוס, Corps) | 2 דיוויזיות ויותר | XXX | אלוף/לוטננט גנרל | 30,000 ויותר |
| ארמייה (Army) | 2 קורפוסים ויותר | XXXX | גנרל | 60,000 ויותר |
| קבוצת ארמיות (Army group) | 2 ארמיות ויותר | XXXXX | פילדמרשל או גנרל הצבא | 120,000 ויותר |
| זירה (Theatre) | 2 קבוצות ארמיות ויותר | XXXXXX[דרוש מקור: מקור לסימול טקטי זה?] | פילדמרשל או גנרל הצבא | 240,000 ויותר |
מודיעין על סדר הכוחות של האויב

מודיעין על סדר כוחות האויב הוא מרכיב חיוני ביציאה לקרב ובניהולו. איסוף המידע על סדר כוחות האויב כולל את הפרטים הבאים:
חלוקה ליחידות ומבנה שרשרת הפיקוד
מיקום הכוחות
עוצמת הכוחות: גודל כל כוח, אמצעי לחימה ועוצמת האש של הכוח.
סדר הכוחות של דיוויזיה אמריקאית במלחמת העולם הראשונה
יוכים קונופליה

יוכים דמיטרוביץ' קונופליה (באוקראינית: Юхим Дмитрович Конопля; נולד ב-26 באוגוסט 1999) הוא כדורגלן אוקראיני המשחק בקבוצת שחטאר דונצק ובנבחרת אוקראינה.
קריירה

יוכים קונופליה נולד בדונצק. התגלה ככישרון כבר בגיל מאוד צעיר. כשהיה בן 13 זומן לקבוצת הנערים של מועדון שחטאר דונצק. בעונת 2016/2017 צורף לסגל של קבוצת הנוער (עד גיל 19) של המועדון. בעונה הבאה - שיחק בשורות הקבוצה הצעירה (עד גיל 21) של שחטאר. בתחילת עונת 2019/2020 הושאל לקבוצת דסנה צ'רניהיב למשך שתי עונות. ב-21 באוגוסט 2021 שותף לראשונה במשחק רשמי של הקבוצה הבוגרת של שחטאר דונצק - משחק במסגרת הליגה כנגד צ'רנומורץ אודסה.
נבחרת

קונופליה שיחק בכל שכבות הגיל של הנבחרות הלאומיות של אוקראינה. הוא היה בסגל נבחרת הנוער לאליפות העולם לנוער בשנת 2019, בה זכה עם קבוצתו במקום הראשון. קונופליה נטל חלק בארבעה מתוך ששת משחקי הנבחרת בטורניר.
באוקטובר 2020 זומן קונופליה לנבחרת הבוגרת של אוקראינה. את הופעת הבכורה שלו במדי הנבחרת ערך ב-7 באוקטובר 2020 במסגרת משחק ידיות מול  נבחרת צרפת. ב־16 ביוני 2023, במהלך משחק נגד צפון מקדוניה במסגרת מוקדמות יורו 2024 הבקיע את שערו הראשון במדי הנבחרת.
נכלל בסגל נבחרת אוקראינה לטורניר יורו 2024.
תארים

גביע העולם בכדורגל עד גיל 20: 2019
אליפות אוקראינה : 2022/2023
הערות שוליים

↑  Сергій Ребров оголосив склад національної команди України на підготовчий збір і товариські матчі перед Євро-2024 באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל האוקראינית, 16 במאי 2024 (באוקראינית)
| נבחרת אוקראינה – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 בושצ'אן •  2 קונופליה •  3 סבאטוק •  4 טלוברוב •  5 סידורצ'וק •  6 סטפננקו •  7 ירמולנקו •  8 מלינובסקי •  9 יארמצ'וק •  10 מודריק •   11 דובביק •  12 טרובין • 13 זבארני •  14 בראז'קו • 15 ציהנקוב • 16 מיקולנקו • 17 זינצ'נקו • 18 שפרנקו • 19 בונדר • 20 זובקוב • 21 סודאקוב • 22 מטוויינקו • 23 לונין • 24 ואנאט • 25 טימצ'יק • 26 מיכאילצ'נקו • מאמן: רברוב |  1 בושצ'אן •  2 קונופליה •  3 סבאטוק •  4 טלוברוב •  5 סידורצ'וק •  6 סטפננקו •  7 ירמולנקו •  8 מלינובסקי •  9 יארמצ'וק •  10 מודריק •   11 דובביק •  12 טרובין • 13 זבארני •  14 בראז'קו • 15 ציהנקוב • 16 מיקולנקו • 17 זינצ'נקו • 18 שפרנקו • 19 בונדר • 20 זובקוב • 21 סודאקוב • 22 מטוויינקו • 23 לונין • 24 ואנאט • 25 טימצ'יק • 26 מיכאילצ'נקו • מאמן: רברוב | אוקראינה |
פרנסואה לטסייה

| --- | --- |

 לידה:  24 באפריל 1989  (בן 35) צרפת צרפת
 ליגות מקומיות
 2015–   2017–:  הליגה השנייה   הליגה הראשונה
 מפעלים בינלאומיים
 2017–:  פיפ"א
 
פרנסואה לטסייה (בצרפתית: François Letexier, נולד ב-24 באפריל 1989) הוא שופט כדורגל צרפתי השופט בליגה הראשונה. הוא שופט פיפ"א מאז 2017 ומדורג כשופט בדרג העילית של אופ"א.
קריירת שיפוט

בשנת 2016, לטסייה החל לשפוט בליגת העל הצרפתית. משחקו הראשון כשופט היה ב-23 בינואר 2016 בין מונפלייה לקן. בשנת 2017, הוא הוכנס לרשימת שופטי פיפ"א. משחקו הבינלאומי הראשון כשופט בפיפ"א נערך ב-23 במרץ 2018 בין בולגריה לבוסניה והרצגובינה.
באפריל 2019, שפט לטסייה את גמר ליגת הנוער של אופ"א 2021 בין פורטו לצ'לסי.
ב-20 במאי 2021, שפט את גמר הקופה דה פראנס בין מונקו לפריז סן ז'רמן.
ב-26 במאי 2021, כשופט ה-VAR הראשי, הוא ניהל את גמר הליגה האירופית 2021 בין ויאריאל לבין מנצ'סטר יונייטד עם השופט המרכזי קלמנט טורפין. הוא שפט שלושה משחקים באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 ב-2021 (כולל רבע הגמר בין פורטוגל לאיטליה).
ב-20 באוגוסט 2022, ניהל לטסייה משחק בליגת המשנה בצרפת בין סנט אטיין ללה האבר ובו נתן ארבעה כרטיסים אדומים לשלושה שחקנים של סנט אטיין; אנתוני בריאנסון, מתיו קפארו ואטיין גרין.
ב-24 באוקטובר 2022, על פי רבים, שיפוטו של לטסייה היה שנוי במחלוקת במהלך משחק ליגת העל הצרפתית בין ניס לנאנט. בדקה ה-19 החליט שלא לשפוט פנדל לזכות נאנט לאחר שהכדור פגע בשתי זרועותיו של מתיה ויטי. לקראת סיום המשחק, שפט פנדל שנוי במחלוקת לטובת ניס כאשר הכדור פגע בזרועו של ז'אן-שארל קסטלטו. כאמור, נתן גם שני כרטיסים אדומים לקאדר במבה, שחקנה של נאנט, כמו גם לשוערה אלבן לפונט (שספג כרטיס צהוב שני לאחר סיום המשחק). ימים לאחר מכן, כשהוא קיבל איומי מוות ברשתות החברתיות, לטסייה דיבר על החלטותיו במהלך ראיונו לעיתון הצרפתי "L'Équipe".
ב-12 באפריל 2023 שפט לטסייה במשחק רבע הגמר של ליגת האלופות בין ריאל מדריד לצ'לסי.
ב-16 באוגוסט 2023 שפט לטסייה את הסופר קאפ בין מנצ'סטר סיטי לסביליה.
ב-14 ביולי 2024 שפט לטסייה את גמר אליפות אירופה לשנת 2024 בין ספרד לאנגליה.
יצחק מסתאי

| --- | --- |

 לידה:  25 באוגוסט 1966 (בן 58) תל אביב, ישראל ישראל 
 עיסוק:  כימאי
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בר-אילן  מכון ויצמן למדע
 מנחה לדוקטורט:  גרי הודס
 מוסדות:  אוניברסיטת בר-אילן
 https://www.mastai-lab.com/
 תרומות עיקריות
 פיתוח שיטות מחקר בננו-כיראליות וננוטכנולוגיה
 
יצחק מסתאי (נולד ב-25 באוגוסט 1966) הוא כימאי ישראלי, פרופסור מן המניין באוניברסיטת בר-אילן. מומחה לננו-כיראליות ולננוטכנולוגיה.
ביוגרפיה

מסתאי נולד בתל אביב.
את לימודיו לתואר ראשון בכימיה פיזיקלית מאוניברסיטת בר-אילן השלים בשנת 1989. בשנת 1999 סיים את לימודיו לתואר שלישי במכון ויצמן למדע בהנחיית פרופסור גרי הודס. עבודת התזה של מסתאי עסקה בסינתזה של ננו-חומרים. לאחר מכן, שהה כשלוש שנים כעמית בתר-דוקטורי במכון מקס פלאנק (באמצעות מלגת מינרווה), שם עסק במדע בכימיה ביומימטית ובפולימרים כיראליים. זאת, בהנחיית פרופ' מרקוס אנטונייטי ופרופ' הלמוט קולפן. בשנת 2003 הצטרף כחבר סגל בכיר למחלקה לכימיה באוניברסיטת בר-אילן, אז גם זכה במלגת אלון לחוקרים צעירים מצטיינים.
מסתאי כיהן כראש המחלקה לכימיה באוניברסיטת בר-אילן בשנים 2014–2017 ולאחר סיום תפקיד זה, נבחר לשמש יו"ר ארגון הסגל האקדמי הבכיר באוניברסיטה.
נשוי לדינה פון שוורצה מסתאי (אחותה של השחקנית שרה פון שוורצה), פסיכולוגית קלינית ומתרגמת שירה מגרמנית. לזוג שלושה ילדים.
מחקריו

תחומי העניין המוקדמים יותר של מסתאי כללו סינתזה של ננו-חומרים בדגש על סונו-אלקטרוכימיה (יישומי אולטרה סאונד באלקטרוכימיה), סינתזה של מוליכים למחצה וננו-חלקיקים דמויי פולרן, ואפיון ננו-חומרים. מחקרו הנוכחי מתמקד בננו-כיראליות, בסינתזה ובניתוח של ננו-משטחים כיראליים, חד-שכבות כיראליות בהרכבה עצמית (SAM) וננו-חלקיקים כיראליים פולימריים. ברבות השנים, מסתאי ועמיתיו היו לחלוצים במספר תחומים, בהם: שימוש SAM להכנת ננו-משטחים כיראליים לצורך אפיון כיראלית של תהליכי גיבוש; יצירת סיליקה מזו-פורוסיבית כיראלית על ידי סינתזה כיראלית פולימרית; פיתוח פחמן כיראלי מזו-פורוסיבי חדשני, המבוסס על פחמון של נוזלים יוניים כיראליים; תרומה לפיתוחים בתחום המיקרוסקופיה האופטית הסורקת בשדה הקרוב (NSOM); קלורימטריית טיטרציה איזותרמית (ITC) לאפיון תכונות ננוכיראליות.
למסתאי מעל ל-150 מאמרים שעברו ביקורת עמיתים ופורסמו בעיתונות המדעית, ואשר צוטטו במצטבר כמעט 5,500 פעמים. כמו כן, כתב פרקים רבים בספרים וערך 3 ספרים  העוסקים בהיבטים שונים של ננו-חומרים ומדע החומרים. הוא משמש חבר הנהלה בחברה הישראלית לכימיה (ICS), באגודה הישראלית לוואקום (IVS) וכן חבר במערכות של מספר כתבי עת מקצועיים.
רוטב בורדלז

| --- | --- |
פילה חזיר ברוטב בורדלז
 
 מאכלים
 סוג:  רוטב 
 על שם:  בורדו 
 מוצא:  צרפת 
 מרכיבים עיקריים:  יין אדום 
 
רוטב בורדלז או רוטב בורדו (בצרפתית: Sauce Bordelaise) הוא רוטב עיקרי במטבח הצרפתי. הרוטב, המבוסס על יין אדום יבש, קרוי על שם אזור בורדו שבצרפת בו מיוצרים היינות הנחשבים לטובים בצרפת. הרוטב עשוי מיין אדום שצומצם (בושל עד לאידוי המים שבו) עם מח עצמות, בצלצלי פנינה ורוטב חום המכונה דמי גלאס.
רוטב זה מהווה מרכיב עיקרי גם במטבח הקריאולי של ניו אורלינס, אולם בגרסת ניו אורלינס הרוטב מתבסס על רסק של שום במקום על יין אדום. רסק זה מבושל עם מח העצמות ודמי גלאס. בגרסה אחרת הנפוצה בניו אורלינז הרוטב נעשה מחמאה, שמן זית ובצל ירוק, פטרוזיליה ושום - כאשר גרסה זו מוגשת כרוטב לאסקרגו (שבלולים) המכונים "אסקרגו בורדלז".
מלחמת מצווה ומלחמת רשות

| --- | --- |
 מקרא:  ספר דברים, פרק כ', פסוקים י'–ט"ו
 משנה:  מסכת סוטה, פרק ח', משנה ז'
 ברייתא:  תוספתא, סוטה ז' ט'-ט"ו
 תלמוד בבלי:  מסכת סוטה, דף י', עמוד ב', דף מ"ד, עמוד ב'
 תלמוד ירושלמי:  מסכת סוטה,  פרק ח', הלכה י' (דפוס וילנא: דף דף ל"ט, עמוד ב')
 משנה תורה:  הלכות מלכים ומלחמות, פרק ה'-פרק ז'
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, עשה ק"צ ספר החינוך, מצווה תקכ"ז
 
ביהדות, מלחמת מצווה ומלחמת רשות הן הגדרות הקובעות את מעמדה של המלחמה שעם ישראל יוצא אליה.
להגדרות אלו משמעויות רבות בהלכות מלחמה. בין היתר תלויים בהגדרה זו חובת הגיוס הכללית, והסמכות הקובעת ליציאה למלחמה.
מלחמת מצווה היא מלחמה שיש מצווה ביציאה אליה כגון מלחמותיו של יהושע בן נון לכיבוש ארץ ישראל, מחיית זכר עמלק או מחיית שבעה עממים, ואילו מלחמת רשות היא מלחמה שמטרתה היא הרחבת הטריטוריה.
הגדרה

מלחמת מצווה היא מלחמה שעם ישראל מקיים ביציאה אליה מצווה אחת או יותר. המלחמות שנחשבות למלחמת מצווה לכל הדעות הן:
המלחמות לכיבוש ארץ ישראל שעשה יהושע בן נון – מצוות ירושת ארץ ישראל.
המלחמה בשבעת העממים שבארץ ישראל – מצוות מחיית שבעה עממים.
מלחמה נגד עמלק – מצוות מחיית זכר עמלק.
עזרת ישראל מיד צר – מלחמה שמטרתה להציל את ישראל מפני אויב שקם להילחם נגדו.
ישנן מלחמות נוספות שהגדרתם כמלחמת מצווה נתונה במחלוקת:
מלחמת מנע – מלחמה מול אויבים המאיימים על עם ישראל אך עוד לא פתחו במלחמה.
מלחמת כיבוש ארץ ישראל בזמן הזה - תלוי בשאלה האם מצוות ירושת ארץ ישראל הייתה קיימת רק בימי יהושע או שהיא מצווה קבועה לדורות.
מלחמת רשות היא מלחמה שמטרתה הרחבת תחומה של המדינה מעבר לגבולות ארץ ישראל, מטעמים פוליטיים-תדמיתיים או כלכליים, מלחמות דוד המלך מובאות בתלמוד כאבטיפוס למלחמות רשות.
ההתגייסות למלחמת מצווה במקרא

במספר מקומות בתנ"ך מופיעה ביקורת חריפה כלפי המשתמטים ממלחמת מצווה.
כאשר שבטי גד וראובן ביקשו לקבל נחלה בעבר הירדן, משה חשד כי הם מבקשים להשתמט ממלחמת כיבוש הארץ, ועל כן הוא נוזף בהם בחריפות;
"הַאַחֵיכֶם, יָבֹאוּ לַמִּלְחָמָה, וְאַתֶּם, תֵּשְׁבוּ פֹה?" [...]
"וְהִנֵּה קַמְתֶּם תַּחַת אֲבֹתֵיכֶם תַּרְבּוּת אֲנָשִׁים חַטָּאִים, לִסְפּוֹת עוֹד עַל חֲרוֹן אַף ה' אֶל יִשְׂרָאֵל"
רק לאחר שהתחייבו כי 'יחלצו חושים' ויצטרפו למלחמה על שאר ארץ ישראל הסכים משה לתת להם את נחלתם בעבר הירדן כנתינה זו מעוגנת בתנאי שאכן יממשו את הבטחתם להצטרף למלחמה.
בשירת דבורה, מקללים דבורה הנביאה וברק בן אבינועם בשם מלאך ה' את יושבי מרוז, מפני שלא באו לעזרת עם ישראל במלחמת סיסרא, אותה הם מכנים "עזרת ה'":
אוֹרוּ מֵרוֹז אָמַר מַלְאַךְ ה', אֹרוּ אָרוֹר יֹשְׁבֶיהָ, כִּי לֹא בָאוּ לְעֶזְרַת ה', לְעֶזְרַת ה' בַּגִּבּוֹרִים.
ההבדלים בין מלחמת מצווה למלחמת רשות > קבלת החלטה

במלחמת מצווה ההחלטה לצאת למלחמת מצווה יכולה להתבצע על ידי המלך בלבד, ואילו במלחמת רשות, נדרש לקבל לכך אישור מן הסנהדרין.
ההבדלים בין מלחמת מצווה למלחמת רשות > החייבים בגיוס

במלחמת הרשות ישנם כאלו הפטורים מלהתגייס למלחמה. דין זה נקרא חזרה בעורכי המלחמה, והם כוללים את מי שבנה בית ועדיין לא התחיל להתגורר בו או שהוא עדיין בשנה הראשונה למגורים בו, מי שנטע כרם ועדיין לא בצר אותו אפילו פעם אחת או שהוא עדיין בשנה הראשונה לשימוש בכרם, והמאורס שעדיין לא התחתן או שהוא בשנה הראשונה לנישואיו. אך במלחמת מצווה כולם מחויבים להצטרף למלחמה.
בפרשת 'חזרת עורכי המלחמה' שבתורה מוזכר גם את 'הַיָּרֵא וְרַךְ הַלֵּבָב' שהוא חושש ממלחמה שמתבקש לשוב לביתו כדי לא להכניס מורך וחולשה בקרב הלוחמים. אך אותו משיבים מן המלחמה גם במלחמת מצווה.
פטורים אלו מסווגים לפטור חלקי ופטור מלא. ישנם כאלה המקבלים רק פטור מלחימה בשדה הקרב והם מועברים לסיוע לוגיסטיקה ויחידות עורפיות התומכות בלחימה. ובהם 'הַיָּרֵא וְרַךְ הַלֵּבָב' מי שאירס אישה אך עדיין לא התחתן, מי שבנה בית אך עדיין לא נכנס להתגורר בו או מי שנטע כרם אבל עדיין לא חיללו. לעומת זאת, אלו שבשנת הנישואין הראשונה, או בשנה הראשונה בבית חדש או בשנה הרביעית בכרם שננטע (שהיא השנה הראשונה לשימוש בכרם משום איסור ערלה) מקבלים פטור מלא גם מסיוע לוגיסטי תמיכה בליחמה ושירות ביחידות עורפיות.
ההבדלים בין מלחמת מצווה למלחמת רשות > החייבים בגיוס > מלחמה שיש בה סכנה

לפי הרב אברהם ישעיהו קרליץ ('החזון איש') הפטורים שנתנה המשנה ב'חוזרים מעורכי המלחמה' נאמרו רק בזמן שניתן להעריך כי ישראל יכולים לנצח בלעדי המשוחררים, אבל במצב שניצחון המערכה תלוי באותם הפטורים מהמלחמה, קיימת חובה שווה גם על בעלי הפטורים להשתתף במלחמה או לסייע למאמץ המלחמתי, כיון שיש בכך פיקוח נפש.
ההבדלים בין מלחמת מצווה למלחמת רשות > החייבים בגיוס > נשים

יש הטוענים שבמלחמת מצווה חלה חובת הגיוס גם על נשים, והראיה לכך היא מדברי המשנה "במלחמת מצווה הכל יוצאין – אפילו חתן מחדרו וכלה מחופתה", אולם רוב הפוסקים פוטרים נשים מגיוס למלחמת מצווה, כפי שחז"ל התבטאו במספר מקומות ש"אין דרכה של אישה לעשות מלחמה", ואף אוסרים עליהן להשתתף בה ברוח הפסוק ”כָּל כְּבוּדָּה בַת מֶלֶךְ פְּנִימָה” (תהילים, מ"ה, י"ד). ואת הביטוי "כלה מחופתה" פירשו כמליצה שמטרתה להדגיש את חובת הגיוס של החתן למרות הצער שיגרם לכלתו, או שכוונת המשנה היא שעל אף שהנשים אינן נלחמות, הן משתתפות במלחמה כתומכות לחימה ומספקות ללוחמים מים ומזון או בשביל להתפלל למען הצלחת המלחמה.
ההבדלים בין מלחמת מצווה למלחמת רשות > החייבים בגיוס > שבט לוי ותלמידי חכמים

הרמב"ם פסק שבני לוי "הובדלו מדרכי העולם, לא עורכין מלחמה כשאר ישראל", ומוסיף לכך שדיני בני לוי נאמרו ב"כל איש ואיש מכל באי העולם אשר נדבה רוחו אותו והבינו מדעו להבדל לעמוד לפני ה' לשרתו ולעבדו ולדעה את ה', והלך ישר כמו שעשהו האלקים ופרק מעל צווארו עול החשבונות הרבים אשר בקשו בני האדם". במקומות שונים בחז"ל נאמר שתלמידי חכמים אינם יוצאים למלחמה או מחויבים בצרכי ההגנה כשאר העם.
ונחלקו פוסקי ההלכה בדורות האחרונים האם להלכה שבט לוי ולומדי התורה פטורים מלצאת להילחם אף במלחמת מצווה, או שבמלחמת מצווה הם מחויבים להילחם כשאר העם.
ההבדלים בין מלחמת מצווה למלחמת רשות > תחילת מצור

הבדל נוסף בין מלחמת רשות למלחמת מצווה הוא המועד בו מתחילים לצור על האויב. במלחמת רשות צריך להתחיל את המצור לפחות שלשה ימים לפני שבת על מנת למעט בחילול שבת בעוד שבמלחמת מצווה מותר להתחיל מצור אפילו בשבת עצמה.