stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המסור 7
מאחורי הקלעים

על פי התוספות המצויות ב-DVD "המסור: הפרק האחרון", יוצר הסדרה סיפר למעריצים כי שני האחרים בתחפושת החזיר ששיתפו פעולה עם דוקטור גורדון הם ראיין ובראד מהמלכודת הראשונה בסרט. עוד נאמר כי הופמן לא ישרוד לאורך זמן בשירותים, כך שאין לנו סיבה לצפות להמשך בנוגע אליו. היוצרים הוסיפו שהסיבה שדוקטור גורדון החליט לשתף פעולה עם ג'ון קריימר היא תסמונת סטוקהולם.
על פי התסריט המקורי של הסרט, ניצולי המלכודות היו אמורים לשתף פעולה עם דוקטור גורדון ולארגן כת שתקדיש את כל זמנה בהפצת תורתו של ג'ון ותמשיך בקיום המשחקים החולניים שלו. עוד נאמר כי בסוף המלכודת הראשונה בסרט, היינו אמורים לראות בקהל את ג'ון ולידו דוקטור גורדון, מה שהיה אמור להסביר לנו שהמלכודת ההיא הייתה בשיתוף הפעולה המלא של דוקטור גורדון. עוד, על פי התסריט המקורי, בסוף הסרט כשגורדון יוצא מהשירותים ומשאיר שם את הופמן, הוא היה אמור להגיד להופמן שמעכשיו זו המורשת שלו ובכך להשאיר פתח לסרט שמיני. חלקים אלו בוטלו כדי לא להשאיר עלילה פתוחה לסרט המשך.
יוצרי הטרילוגיה הראשונה סיפרו בראיון כי הם בטוחים שהאולפנים יעשו רימייק למסור בעוד כמה שנים, וכי הם ישמחו לקחת שוב חלק בפרויקט.
תלוי שימור

קיימן שחור הוא מין שיש עבורו תוכנית הצלה מהכחדה בעתיד. קודם לכן הוא ניצוד בכמויות בשביל עורו.
מצב השימור של מין תלוי שימור (באנגלית: Conservation Dependent" CD") הוא מצב שימור הנחשב לאחד ממצבי "סיכון נמוך" (Lower risk), הנמצא באמצע בין מצב ללא חשש לבין מצב קרוב לסיכון. המצב מתאר מינים שאינם בסכנה ואינם באוכלוסייה מתמעטת בצורה דרסטית והם עלולים להפגע בעתיד הקרוב, אך מוכנת עבורם תוכנית הצלה שתעלה אותם למצב "ללא חשש".
למינים אלה ישנה תוכנית גידול או הצלה שתוכל לשמר אותם בטבע ולהחזיר אותם לאולוסייה גדולה. אם לאחר 5 שנים מהתחלת התוכנית או הגידול האוכלוסיות לא גדלות כמו שצריך, המין יעבור לדרגה קרובה יותר לסכנת הכחדה.
בקבוצה זו מעט מאוד מינים ביחס לשאר מצבי השימור. כיום ישנם רק 209 מיני צמחים ו-29 מיני בעלי חיים במצב זה. לא תמיד ההבדל בין מין שמצוי במצב זה למצב "ללא חשש" בולטים וחלקם מוכללים ברשימה האדומה של IUCN כיצורים ללא חשש.
דוגמאות

צב אראו
קיימן שחור
תנין מורלט
עטלף Miniopterus schreibersii (אנ')
דג Mistichthys luzonensis (אנ')
המסור 4

| --- | --- |

 מבוסס על:  המסור   מאת ג'יימס ואן   ולי וואנל
 בימוי:  דארן לי בוסמן 
 הופק בידי:  מארק בורג, אורן קאולס, גרג הופמן
 תסריט:  פטריק מלטון, מרקוס דנסטן 
 עריכה:  קווין גרוואטרט 
 שחקנים ראשיים:  ראו טבלה
 מוזיקה:  צ'רלי קלוסר 
 צילום:  דייוויד א. ארמסטרונג 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Twisted Pictures
 חברה מפיצה:  Lions Gate Entertainment
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית26 באוקטובר 2007 ישראל3 ביולי 2008
 משך הקרנה:  96 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  גור, מותחן פסיכולוגי
 תקציב:  10 מיליון דולר
 הכנסות:  $139,352,633
 הכנסות באתר מוג'ו:   saw4
 סרט קודם:  המסור 3
 סרט הבא:  המסור 5
 סרטים בסדרה:  המסור
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
המסור 4 (באנגלית: Saw IV) הוא סרט אימה, הרביעי בסדרת סרטי "המסור". במאי הסרט הוא דארן לי בוסמן (אנ'), שביים גם את שני הסרטים הקודמים בסדרה - המסור 2 והמסור 3. הסרט יצא לאקרנים בארצות הברית ב-26 באוקטובר 2007 לרגל ליל כל הקדושים. מאוחר יותר הופץ למדינות מסוימות בעולם. לישראל הסרט הגיע ב־3 ביולי 2008. לפי הביקורות הוא נחשב לסרט הכושל ביותר בסדרה.
תקציר עלילה

בסוף הסרט מישהו הורג את ג'יגסו, אך עוד לפני מותו דאג לסבך את העניינים לאלו שעדיין בחיים.
מתברר כי הסרט הרביעי מתנהל במקביל לסרט השלישי: במהלכו מנהלים שני סוכני ה-FBI סטרם ופרז מרדף אחר השוטר ריג, שבעצמו משתתף במשחק של "המסור". בסופן של המשימות שמוטלות על ריג, נמצאים הבלש מת'יוס והבלש מארק הופמן, הנמצאים ביחד במלכודת תחת השגחתו של ארט, הנמצא גם הוא במשימה של "המסור". בדיעבד מתברר שהבלש הופמן הוא המתלמד החדש של "המסור". הסרט מתאחד עם הסרט הקודם בסצנה בה מגיע הסוכן סטרם לחדר שאליו נכנס ג'ף לפני כן, בו נמצאות גופותיהם של אמנדה, לין וג'ון, והורג את ג'ף, לאחר שנופף באקדח על סטרם ואיים להורגו.
לאחר שריג נכשל במשימתו האחרונה וגרם למותו של הבלש מת'יוס (ונורה בעצמו), קם הופמן ממלכודתו המדומה וחשף את עצמו כאשר אמר לריג "המשחק נגמר". משם הולך הופמן לחדר בו נמצא כעת הסוכן סטרם, ונועל אותו ביחד עם גופותיהם של היתר.
סצנת הסיום זהה לסצנת הפתיחה של הסרט (אך מבחינה כרונולוגית מיקומה כאן): במהלך נתיחת גופתו של ג'ון, נמצאת קלטת בקיבתו – הקלטת מיועדת לבלש הופמן, שמוזהר שגם לו מצפה מבחן.
שחקנים ודמויות

| שחקן | תפקיד |
| --- | --- |
סקוט פטרסון: הסוכן פיטר סטרם
אתנה קרקניס: הסוכנת לינדסי פרז
בטסי ראסל: ג'יל טאק
דוני וולברג: בלש אריק מת'יוס
אנגוס מק'פיידן: ג'ף ריינהארט
דיינה מייר: בלשית אליסון קארי
שוני סמית': אמנדה יאנג
טובין בל: ג'ון קרמר/רוצח "המסור"
באהר סומך: לין דנלון
עמנואל ווז'יי: אדיסון קורדיי
ג'יי לארוז: טרוי
ליריק בנט: סגן ריג
סטפן ג'יורג'יו: דילן ריינהארט
הטרופודה

| הטרופודה |
| --- | --- |
 Heteropoda venatoria (נקבה)
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: עכבישנים
סדרה:: עכבישאים
תת־סדרה:: אופיסתותלה
משפחה:: מברישניים
סוג:: הטרופודה
שם מדעי
 Heteropoda ‏לטריי, 1804

הטרופודה (שם מדעי: Heteropoda) הם סוג של עכבישים ממשפחת המברישניים. על סוג זה נמנים מאות מינים.
תלודונטים

| תלודונטים |
| --- | --- |

תקופה
סוף אורדוביק-סוף דבון 458–359 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
קבוצה:: Thelodontomorphi
מחלקה:: תלודונטים
שם מדעי
 Thelodonti ‏לם, 1915

תלודונטים (שם מדעי: Thelodonti ; מילולית: "חלשי שיניים") היא מחלקה נכחדת של דגים חסרי לסתות שהיו מראשוני החולייתנים בעולם והתקיימו במהלך הפלאוזואיקון בין סוף האורדוביק לסוף הדבון לפני 458 עד 359 מיליון שנה בזמננו.
קבוצה זו תוארה ב-1911 בידי החוקר הגרמני אוטו ג'קל (אנ'), אולם לאורך השנים היו דיונים על קיומה של המחלקה, לאחר שחוקרים שונים הניחו שמיניה צריכים להיכלל בתוך המחלקות אנספידים ודמויי פטרספידים שניחנו במאפיינים דומים, מה שהופך אותה לקבוצה פרפילטית.
מינים קדומים אלה היו בעלי חוליות סחוסיות ומעין שלד חיצוני קשיח לאורך הגוף והכילו על גופם המרובע והמוגבה בצורתו קשקשים קטנים דמויי-שיניים שחפפו לשלד החיצוני. היו להם סנפירים מעטים והיו חסרי מלתעות אף שהחלו לפתח מבנים דמויי-שיניים ללעיסת מזון ימי.
על פי ממצאים שונים גודלם הגיע ל-15-30 ס"מ והם היו בעלי מאפיינים של צמדאים עם מבנה גוף דומה לזה של דגי סחוס.
מיון

משפחה Oeseliidae - נכחדה
סדרה Archipelepidiformes - נכחדה
משפחה Boothialepididae
משפחה Archipelepididae
סדרה Furcacaudiformes - נכחדה
משפחה Nikoliviidae
משפחה Lanarkiidae
משפחה Pezopallichthyidae
משפחה Drepanolepididae
משפחה Barlowodidae
משפחה Apalolepididae
משפחה Furcacaudidae
קבוצה Thelodontida - נכחדה
משפחה Talivaliidae
משפחה Longodidae
משפחה Helenolepididae
סדרה Sandiviiformes
משפחה Angaralepididae
משפחה Stroinolepididae
משפחה Sandiviidae
סדרה Turiniida
משפחה Turiniidae
סדרה Thelodontiformes
משפחה Thelodontidae
סדרה Loganelliiformes
משפחה Nunavutiidae
משפחה Loganelliidae
סדרה Phlebolepidiformes
משפחה Phlebolepididae
משפחה Shieliidae
משפחה Katoporodidae
הליכה וטיול בארץ ישראל

מטיילים בהר ארבל
הליכה בארץ ישראל היא ערך חשוב ביהדות, עד שאמרו בגמרא כל המהלך ארבע אמות בארץ ישראל - מובטח לו שהוא בן העולם הבא.
יש סוברים שמעלה זו נאמרה על כל המהלך ומטייל בארץ ישראל כדי לראות יפיה ולחבבה, ובמיוחד בארבע אמות חדשות. ויש הסוברים שרק על תושב חוץ לארץ הבא לבקר בארץ, נאמרו הדברים.
במקרא

המהלך הראשון בתנ"ך בארץ ישראל היה אברהם אבינו, כמובא במקרא: ”קוּם הִתְהַלֵּךְ בָּאָרֶץ לְאָרְכָּהּ וּלְרָחְבָּהּ כִּי לְךָ אֶתְּנֶנָּה”.
הרמב"ן בפירושו למקרא מביא שני הסברים למאמר ה' לאברהם "קום התהלך בארץ": לפי הפירוש הראשון אין כאן מצווה, אלא רשות, הקב"ה מבטיחו שלא יחשוש לטייל, שהרי הקב"ה הבטיח לו את הארץ וישמרהו מחיות וליסטים. לפי הסברו השני: הקב"ה מצווה את אברהם ללכת לארכה ולרחבה כיוון שבכך עושה פעולה של חזקה וקניין לו ולבניו בארץ ישראל.
בגמרא מבואר שלכל הדעות ה' מצווה את אברהם ללכת בארץ ישראל, אלא שנחלקו בטעם הדבר.
לדעת ר' אלעזר ההליכה מקנה לאברהם את הארץ לו ולזרעו אחריו. לחכמים הליכה אינה קונה, והמצווה ללכת הייתה בשביל לפרסם שניתנה הארץ לאברהם, וכאשר יבואו בניו לכבשה, ידעו כולם שהם יורשים ולא גזלנים. או שגם אם יחטאו לא יוכל השטן לקטרג ולמנוע מאתם את הארץ, היות שנבואה שיצאה מהכוח אל הפועל, לא מתבטלת.
יש שראו במקרא הזה הנחיה גם לדורות, שעל ידי שנטייל בארץ נזכה לרשת אותה, וכן מהמקרא וַה' אָמַר אֶל אַבְרָם אַחֲרֵי הִפָּרֶד לוֹט מֵעִמּוֹ שָׂא נָא עֵינֶיךָ וּרְאֵה מִן הַמָּקוֹם אֲשֶׁר אַתָּה שָׁם צָפֹנָה וָנֶגְבָּה וָקֵדְמָה וָיָמָּה: כִּי אֶת כָּל הָאָרֶץ אֲשֶׁר אַתָּה רֹאֶה לְךָ אֶתְּנֶנָּה וּלְזַרְעֲךָ עַד עוֹלָם: למדו שראית הארץ מצווה היא.
בתלמוד

במסכת כתובות אמרו על הפסוק: "נותן נשמה לעם עליה, ורוח להולכים בה". כל המהלך ארבע אמות בארץ ישראל - מובטח לו שהוא בן העולם הבא.
הדר בחוץ לארץ זוכה רק למעלת נפש, המבקר בארץ ישראל זוכה לתוספת מעלה והיא רוח, והיושב בה בקביעות זוכה למעלת נשמה, ככתוב "נותן נשמה לעם עליה".
מאמרה זו למדו הפוסקים, שיש מצווה גם לגר בחו"ל לבוא לבקר בארץ ישראל, בנוסף למצוות חיבת הארץ שיש בזה. לכן התיר הגרש"ז אויערבך לבן חו"ל לנסוע לביקור בא"י אפילו בתשעת הימים, בהם לא נכנסים לספק סכנה, ואפילו בתשעה באב עצמו.
גם לתושב הארץ יש תוספת מצווה בהליכה בארץ ישראל. מצווה זו מתקיימת גם בנסיעה ברכב, אמנם מסופר על הרב זוננפלד, שבמסע הרבנים של הרב קוק והגרי"ח זוננפלד למושבות השומרון והגליל בחורף תרע"ד, הרב זוננפלד ירד מהעגלה מזמן לזמן כדי ללכת ברגליו על אדמת הארץ משום חיבת ארץ ישראל.
ארבע אמות חדשות

ישנו ציטוט השגורה בפי הבריות "ארבע אמות חדשות בארץ ישראל", שכל המצווה ללכת בארץ ישראל, זה רק בארבע אמות חדשות שלא דרך בהן מעולם.
מחקר מקיף שנעשה על ידי עיתון המבשר התורני, טוען שבגמרות שלנו לא מופיעה כזאת גרסה, ולפי זה אין הבדל בין ארבע אמות ישנות לחדשות. וכך הורו הפוסקים.
אמנם מצאנו בכמה וכמה כתבים עתיקים ביטוי זה: המקור הקדום ביותר הוא בספרו של אחד משיירתו של רבי יהודה החסיד, שעלתה ירושלימה בשנת תס"א, ותיעד את רשמיו בקונטרס "שאלו שלום ירושלים". בסוף הקונטרס הוא כותב: ידוע שההולך ארבע אמות בארץ ישראל יש לו חלק לעולם הבא, ומנהג תלמידי חכמים של ארץ ישראל, כשהוא הולך במקום שעדיין לא היה שמה אומר הלכתי ארבע אמות חדשים.
גם על החזו"א מסופר, נהג לקח אותו לברית מילה, כשהגיעו לקרבת המקום, הגיעו לאתר שעדיין לא נסלל בו כביש, והנהג סירב לנסוע על החולות, כאשר נוסע נוסף הפציר בנהג, אמר החזו"א מיד עזוב אותו אל תבקש אנחנו נלך ארבע אמות חדשות בארץ ישראל.
וכן מסופר על הגרי"ח זוננפלד, שהיה מהלך כל יום ויום עוד ארבע אמות שלא הלך בהם מעולם פעם לצד מזרח עד שהרחיק וחזר והילך לצד מערב וכן הלאה.
וכן מסופר על הרב יהודה צדקה ונימק מפורשות טעמו משום ארבע אמות חדשות
יש שדוחים את כל הראיות הללו ואומרים שכל המקרים הללו טעמם היה משום חיבת הארץ, ולא מצד מצוות הליכה בארץ ישראל.
טיול של חיבה

הבן איש חי כתב יש מצווה ללכת לטייל בארץ ישראל למקום שיש בו פרדסים ונמצאים שם פירות חשובים טובים ומתוקים ומשובחים במאד, אם כוונתם לשם שמיים בשביל מצוות חיבוב ארץ ישראל.
מדבריו למדנו שאם ההולכים לטייל יחשבו בשביל חיבת הארץ, הרי זו מצווה גמורה. אמנם אם יש בזה ביטול תורה נחלקו בזה הפוסקים: הבן איש חי סבר שמותר אם כוונתו בשביל חיבת הארץ, ובשו"ת אז נדברו (יא, לד) סבר שאין דין להכיר את הארץ, ובלומדי תורה יש בזה משום ביטול תורה.
כתב הרב מרדכי גרוס: רצוי שבדרכים ילמדו מקראות ומאמרי חז"ל הק' ממעלות וסגולות ארץ ישראל השייכות לחלק שבה. וישתדל להבחין בצד הרוחני שבטיול, לראות מעלותיה ותכונותיה של ארץ ישראל, וכן להכיר את גבולותיה של ארץ ישראל ונחלות השבטים. כשרואה נוף מיוחד וכדומה יראה בזה מעשי ה', ויתבונן בנפלאות הבריאה של הקב"ה. כשנוסעים לטיול ובפרט עם הבנים ראוי לילך למקומות שיכולים לשייכם לדברי חז"ל כגון מקומות עתיקים וכלים עתיקים שנאמרו במשניות וגמ'.
ראו גם

מצוות יישוב ארץ ישראל
חיבת הארץ
לקריאה נוספת

המדריך למטייל בארץ ישראל, עלון קדושת ציון 44
טיול בארץ ישראל, מכון התורה והארץ
ספר קום התהלך בארץ, מרדכי ציון, מעלה אדומים תשע"ה
ספר שו"ת ארץ ישראל, מרדכי ציון, ירושלים תשע"ה
שיעור עם מקורות באתר קול הלשון.
הערות שוליים

↑  בראשית פרק יג פסוק יז
↑  בבא בתרא ק, א
↑  רשב"ם שם וריטב"א וראה בבאור שוטנשטין לגמ' שם הערה 21
↑  בראשית יג, יד
↑  בריתי יצחק, הרב ברנד, האם מותר לטייל בחוה"מ סוכות
↑  כתובות דף קיא עמוד א
↑  מגן אברהם סימן רמח ס"ק ט"ו
↑  שלמי מועד עמ' תפ"ח
↑  שו"ת ארץ ישראל עמוד ס"ט
↑  אלה מסעי עמ' 217. בטוב בירושלים עמ' שצד
↑  לך לך תשע"ח
↑  הרב שמואל ברוך גנוט בשם הרב חיים קניבסקי, שלהי דקייטא סימן כ, הרב מרדכי גרוס, מנוחת אמת עמ' ע"ד
↑  מעשה איש ח"ב עמ' רי"ט
↑  הובא בספר שלהי דקייטא סי' כא, ובשו"ת ארץ ישראל
↑  ראובן שרבאני, דרש בחכמה, ירושלים: אלחנן שרבאני, 2019
↑  הערת הרב אפרים שמואל מאיר, ספר שלהי דקייטא סימן כ', וראה בספר קום התהלך בארץ
↑  שו"ת תורה לשמה סימן תיח
↑  ספר מנוחת אמת פרק ז
| חיבת הארץ |
| --- | --- | --- |
| בניין הארץ | ירושה • יישוב • נטיעה |  |
| יישוב הארץ | הליכה • קבורה • יציאה |  |
| שבח הארץ | ארץ ישראל ביהדות • אהבתה • קדושתה  • שירי ארץ ישראל • דיבתה |  |
| מתנות הארץ | שבעת המינים • עפרה • פירותיה |  |
מטיילים בעין עבדת
מטיילים בארץ מעיינים במפה, 1945
המוסד האקדמי נצרת

| --- | --- |

אין תמונה חופשית
 מוסד אקדמי
 תקופת הפעילות:  2002 – 31 בדצמבר 2014 (כ־12 שנים) 
 סטודנטים
 כלל הסטודנטים:  145
 סטודנטים לתואר ראשון:  145
 סטודנטים לתואר שני:  0
 מיקום
 מיקום:  נצרת
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°42′06″N 35°17′08″E﻿ / ﻿32.7017°N 35.2856°E﻿ / 32.7017; 35.2856
 http://www.nazareth.ac.il
  (למפת הכרמל מוגדלת) המוסד האקדמי נצרת(למפת הכרמל רגילה) המוסד האקדמי נצרת(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום המוסד האקדמי נצרת(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום המוסד האקדמי נצרת
 
המוסד האקדמי נצרת הייתה מכללה ישראלית שפעלה בנצרת.
היסטוריה

בין השנים 2003–2006 פעלה המכללה מתוך מוסדות מאר אליאס בכפר אעבלין, כשלוחה אקדמית של אוניברסיטת אינדיאנפוליס בארצות הברית, ברישיון המועצה להשכלה גבוהה בישראל. בתקופה זו העמיד המוסד כ-228 בוגרים בתחומי כימיה, תקשורת ומדעי המחשב שקיבלו תעודה ממוסד אקדמי שאינו ישראלי. בשנת 2009 העניקה המועצה להשכלה גבוהה למוסד האקדמי היתר לפתוח מוסד עצמאי להשכלה גבוהה והמכללה עברה לקמפוס בנצרת. במכללה פעלו שני מסלולים, בכימיה ובתקשורת, וכן מכינה קדם-אקדמית לתלמידים המעוניינים להשלים את תנאי הקבלה ללימודים במוסד האקדמי.
ד"ר מירי טלמונד עמדה בראש החוג לתקשורת ופרופסור יעקב כתריאל שימש כדיקן הפקולטה למדעים וראש החוג לכימיה. נשיא המכללה היה פרופסור ג'ורג' קנאזע וסגן הנשיא האקדמי היה ראיד מועלם. כ-40% מצוות המרצים במוסד האקדמי נצרת היו יהודים וכן כמחצית מ-24 חברי "המועצה האקדמית העליונה".
הייתה זו המכללה האקדמית הראשונה שלא ללימודי הוראה, שפעלה ביישוב ערבי בישראל. בנובמבר 2014, המועצה להשכלה גבוהה אישרה החלטה להקים מכללה ציבורית ראשונה בעיר ערבית בישראל, בחסות אקדמית של אוניברסיטת חיפה, על בסיס המוסד האקדמי נצרת. עד אז המכללה לא הייתה מתוקצבת ונלחמה מספר שנים לקבלת הכרה, כך ששכר הלימוד לסטודנטים יהיה בר השגה. ביוני 2015, ביטלה המועצה להשכלה גבוהה את ההכרה במוסד, מאחר שלטענתה אוניברסיטת חיפה לא עמדה בתנאים להכרה. זמן קצר אחר נסגרה המכללה עקב בעיות תקציב.
הערות שוליים

1 2 3  לפי לוח 8 - סטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה באתר המועצה להשכלה גבוהה, נכון לשנת הלימודים ה'תש"ף (2019–2020)
↑   ירדן סקופ, המדינה תתקצב לראשונה מכללה ציבורית בעיר ערבית, באתר הארץ, 24 בנובמבר 2014
↑   ירדן סקופ, הקמת המכללה הציבורית הערבית הראשונה תקועה, באתר הארץ, 30 ביוני 2015
הדיוויזיה התשיעית (ארצות הברית)

| --- | --- |

תג הכתף של הדיוויזיה
 פרטים
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 שיוך:   צבא ארצות הברית
 סוג:  דיוויזיה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1918  1940 1966 1972 – 1919  1962 1969 1991
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה   מלחמת וייטנאם
הדיוויזיה התשיעית (באנגלית: 9th Infantry Division) הייתה דיוויזיה של צבא ארצות הברית שלחמה במלחמת העולם השנייה ומלחמת וייטנאם.
היסטוריה > מלחמת העולם הראשונה

הדיוויזיה התשיעית הוקמה ב-18 ביולי 1917 במחנה שרידן, אלבמה, שלושה חודשים לאחר כניסת ארצות הברית למלחמת העולם הראשונה. הדיוויזיה הורכבה מהבריגדה ה-17 שהורכבה מהרגימנטים ה-45 וה-67, ומהבריגדה ה-18 שהורכבה מהרגימנטים ה-46 וה-68. הדיוויזיה לא נשלחה לאירופה, ובפברואר 1919 פורקה הדיוויזיה.
היסטוריה > בין המלחמות

ב-15 בפברואר 1919 הושבתה הדיוויזיה בשל קיצוצים תקציביים, אולם חלק מיחידותיה נשארו פעילות, ושאר היחידות השתייכו לכוחות המילואים. מפקדת הדיוויזיה השתתפה בתרגילים שונים במשך השנים.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

ב-1 באוגוסט 1940 הופעלה הדיוויזיה מחדש, והועמדה תחת פיקודו של פרנסיס הוניקאט. הדיוויזיה הורכבה מהרגימנטים ה-39, ה-47 וה-60. בנובמבר 1942 הדיוויזיה השתתפה במבצע לפיד וכוחותיה שחררו את אלג'יריה, ולאחר מכן היא לחמה במערכה בתוניסיה. באוגוסט 1943 הדיוויזיה השתתפה בפלישת בעלות הברית לסיציליה, ולאחר מכן נשלחה לאנגליה להתארגנות מחדש  הדיוויזיה נחתה ב-10 ביוני 1944 בחוף יוטה והשתתפה הטיהור חצי האי קוטנטן, ולאחר מכן לחמה במבצע קוברה ובקרבות בכיס פאלז. לאחר מכן היא לחמה במהלך הקרב על יער הירטגן, שם ספגה אבדות כבדות, ובהמשך השתתפה בפלישת בעלות הברית המערביות לגרמניה עד סוף המלחמה. במהלך הלחימה איבדה הדיוויזיה 3,856 הרוגים ו-17,416 פצועים.
היסטוריה > לאחר המלחמה

הדיוויזיה ה-9 הופעלה מחדש ב-15 ביולי 1947 בפורט דיקס, ניו ג'רזי ולקחה על עצמה תפקיד מוכנות ואימונים בזמן שלום. בשנות החמישים התמקמה הדיוויזיה בגרמניה המערבית. מאוחר יותר היא עברה לפורט קרסון, קולורדו, שם הושבתה ב-31 בינואר 1962.
היסטוריה > מלחמת וייטנאם

הדיוויזיה ה-9 הופעלה מחדש ב-1 בפברואר 1966, והגיעה לדרום וייטנאם ב-16 בדצמבר 1966 מפורט ריילי, קנזס. עם פריסת הדיוויזיה היא הוקצתה לאזור הטקטי של הקורפוס השלישי של וייטנאם, שם היא החלה בפעילות במחוזות דין טוונג ולונג אן (6 בינואר-31 במאי 1967) במבצע פאלם ביץ'. אזור הפעילות שלה היה בנהרות ובתעלות של דלתת המקונג משנת 1967 עד 1972.
היסטוריה > לאחר מכן

לאחר מלחמת וייטנאם, דיוויזיית הרגלים ה-9 הוצבה בפורט לואיס, וושינגטון עד לפירוקה ב-1992. בשנות ה-80 הוגדרה הדיוויזיה כדיוויזיה קלה והיא נועדה להילחם בדיוויזיות החי"ר הממונעות של ברית ורשה. לאחר פירוק ברית המועצות פורקה הדיוויזיה, אם כי חלק מיחידותיה לחמו בעיראק במהלך מלחמת המפרץ.
תוכנית Hello world

תוכנית "Hello world" בשפת Java, שנכתבה ובוצעה בסביבת הפיתוח המשולבת Eclipse
תוכנית "Hello world" ב C
תצוגה של "Hello world !" על מסך הבקר של לגו מיינדסטורמס NXT
תוכנית Hello world בשפת התכנות החזותית Scratch.
תוכנית "Hello World" (מילולית: "שלום, עולם") היא תוכנית מחשב המדפיסה את המחרוזת "Hello World" בהתקן תצוגה. משתמשים בה בהדגמות ללימוד שפות תכנות שונות, ועבור תלמידים רבים היא מהווה את ניסיון התכנות הראשון שלהם בשפה.
לרוב, כתיבת תוכנית כזו היא עניין פשוט מאוד, במיוחד בשפות המתבססות על שורת פקודה (למשל במעטפת פקודה) כדי להוציא את הפלט. אומנם יש שפות שבהן זהו עניין מסובך, במיוחד אם יש צורך בממשק משתמש גרפי (GUI).
תוכנית "hello world" יכולה להיות שימושית כדי לבדוק שהמהדר, סביבת הפיתוח וסביבת הריצה של השפה הותקנו כראוי. הגדרת כלי התכנות מאפס עד למצב שבו תוכנות פשוטות יכולות להתהדר ולרוץ, יכולה לדרוש עבודה רבה. לכן יש טעם גם בשימוש בתוכנה פשוטה כדי לבדוק מערכת כלי תכנות חדשה.
בזמן שתוכנות בדיקה קטנות היו קיימות מאז שהחל התכנות להתפתח, מסורת השימוש ב-"Hello World" כהודעת בדיקה הושפעה מתוכנית דוגמה, שהופיעה בשנת 1974 בספר "The C Programming Language", שחיברו בריאן קרניגהאן ודניס ריצ'י. תוכנית הדוגמה מהספר מדפיסה "hello, world".. מאז הופעת התוכנית "Hello World" בספרם, היא מיוחסת לקרניגהאן.
דוגמאות > JavaScript

לקונסול בדפדפן:
console.log("Hello, World!");
למסמך HTML:
document.write("Hello, World!");
או:
alert("Hello, World\n");
דוגמאות > פייתון

print("Hello, World!")
דוגמאות > ג'אווה

public class Main {
  public static void main(String[] args) {
    System.out.println("Hello, World!");
  }
}
דוגמאות > C#

using System;
class HelloWorld 
{
  static void Main() 
  {
    Console.WriteLine("Hello World");
  }
}
דוגמאות > ראסט

fn main() {
    println!("Hello, World!");
}
דוגמאות > Perl

print "Hello, World!\n";
דוגמאות > Go

package main
import "fmt"

func main() {
    fmt.Println("Hello, World!")
}
דוגמאות > C++

#include <iostream>

int main()
{
    std::cout << "Hello world!";
}
הערות שוליים

↑  Brian Kernighan – Hello World". Artsy. Artsy. Retrieved 18 June 2015.
המגן הקנדי

| --- | --- |
 השטח המכוסה על ידי המגן הקנדי בצפון אמריקה
 מידע כללי
 סוג:  מגן
 מדינה:  קנדה קנדה, גרינלנד גרינלנד, ארצות הבריתארצות הברית
 מידות
 שטח:  4.8 מיליון קמ"ר
 גובה מעל פני הים:  600 מטר
 קואורדינטות:  52°N 71°W﻿ / ﻿52°N 71°W﻿ / 52; -71
 he
 
המגן הקנדי הוא מגן גאולוגי החופף לאזור גאוגרפי הממוקם בקנדה ובארצות הברית. הוא בנוי מסלע מותמר, המתוארך לעידן העל פרקמבריון (שנמשך החל מהיווצרות כדור הארץ לפני כ-4.54 מיליארד שנה ועד לפני 542 מיליון שנה). הוא ידוע גם בשמות: מגן פרקמברי קנדי, מגן לורנטיני (או לורנטין) או מישור לורנטיני.
גאוגרפיה

המגן דומה בצורתו לאות G עם קצהו העליון באזור הארקטי. הוא משתרע על חלק גדול מנונאווט, לברדור, כל האזורים מצפון לנהר סנט לורנס בקוויבק, חלק גדול מאונטריו, פרט לחצי האי הדרומי בין האגמים הגדולים, מרכז וצפון מניטובה הרחק ממפרץ ההדסון והמישורים הגדולים של הדסון, צפון ססקצ'ואן, חלק קטן מצפון מזרח אלברטה והטריטוריות הצפון מערביות ומגיע מזרחה מקו דמיוני הממשיך צפונה את הגבול ססקצ'ואן/אלברטה. המגן הקנדי ממשיך דרומה לתוך מספר אזורים בארצות הברית: צפון מדינת ניו יורק מישיגן, ויסקונסין ומינסוטה.
המגן הקנדי מכסה שטח כולל של כ-4.8 מיליון קמ"ר.
גאוגרפיה > אזורי משנה

המגן הקנדי מחולק לארבעה אזורי משנה:
אזור קזאן
אזור דייוויס
אזור ג'יימס
האזור הלורנטיני
גיאומורפולוגיה

ההרכב הנוכחי של המגן הוא אדמה דקה מאוד המכסה שכבת סלע, עם מחשופים רבים. תופעה זאת נוצרה בתקופת הקרח האחרונה, כאשר הקרח שחק את הסלע ודחק את האדמה הרופפת. סבורים שריבוי הנהרות והאגמים באזור נובע מקושי בקביעת קו פרשת המים בין אגני מים בעת היווצרותם. בפרקמבריון, המגן היה אזור של הרים גבוהים מאוד ותלולים מאוד עם פעילות וולקנית אינטנסיבית. במהלך אלפי השנים ההרים נשחקו והעניקו לאזור את המראה הנוכחי השטוח.
בסיס ההרים נמצא בתחילה עמוק מתחת לקרום כדור הארץ ונשען על מעטפת בעלת צפיפות גבוהה יותר, בדומה לקרחון הצף על פני הים. ככל שההרים נשחקו, הבסיסים שלהם התרוממו ונשחקו גם כן. הסלעים שיוצרים כיום את המגן היו בימים הקדומים שקועים עמוק מתחת לפני השטח של כדור הארץ. הלחצים הגבוהים והטמפרטורות הגבוהות בעומקים אלה סיפקו תנאים אידיאליים ליצירת מינרלים.
הגובה הממוצע של המגן הקנדי הוא 300 עד 600 מטרים. עם זאת, קיימות גם מספר פסגות גבוהות יותר כגון פסגת איברוויל (mont D'Iberville) (1,652 מ') ברכס הרי טורנגאט, פסגת ראול בלנשרד (1,181 מ') ברכס ההרים הלורנטינים, ופסגת מרסי (1,629 מ') ברכס הרי אדירונדאק, המהווה את הקצה הדרומי של המגן הקנדי ואשר נוצר על ידי קימוט כתוצאה מפעילות טקטונית שהתרחשה לפני כמה מיליוני שנים.
תעשייה

המגן הוא אחד האזורים העשירים בעולם בעפרות ובמינרלים ובו מרבצים גדולים של ניקל, זהב, כסף ונחושת. לצורך כריית העופרות הוקמו באזורים הצפוניים של קנדה עיירות כורים שהידועה מביניהן היא סדברי, המכונה גם בירת הניקל. סבורים כי אגן סדברי הוא מכתש קדום שנוצר מפגיעת מטאורית.
באזור המגן הקנדי הנמצא בטריטוריות הצפון-מערביות התגלו לאחרונה מרבצים גדולים של קימברליט, סלע געשי אשלגני שנוצר במבנים אנכיים הנקראים "צינורות קימברליט". צינורות אלה הם מקור חשוב של יהלומי מכרה. צינורות הקימברליט דומים מאוד בהרכבם לקראטון אשר מספק את מעטפת הליתוספירית הנחוצה לשם ייצוב היהלום כמינרל. התפרצויות הקימברליט הביאו את היהלומים מעומק של קרוב ל־150 קילומטרים אל פני השטח.
המכרות אקאטי ודיאוויק מפיקות יהלומים באופן פעיל.
המגן הקנדי מכוסה ביערות מחטניים המכונים טייגה או יער בוריאלי המספקים חומרי גלם לתעשיית העץ המאוד מפותחת.
הערות שוליים

↑  Canadian Shield | Definition, Location, Map, Landforms, & Facts | Britannica, www.britannica.com (באנגלית)
↑  Canadian Shield | The Canadian Encyclopedia, www.thecanadianencyclopedia.ca
↑  Troymet Exploration, Report on the 2007 Diamond Drilling Program, McClarty Lake Project, Manitoba: The Pas Mining District NTS 63-K-08; UTM ZONE 14 N 415938 E, 6038968 N; 54° 29′ 28″ N 100° 17′ 52″ W, by Jessica Norris & Tracy Hurley (Whitehorse, Yukon: Aurora Geosciences, 2007‑09‑24).
↑  Terrestrial Ecoregions -- Northern Canadian Shield taiga (NA0612), web.archive.org, ‏2010-03-08
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283378305171  GND: 4259101-6  LCCN: sh85019406  VIAF: 239998762   WorldCat (עם VIAF): 239998762 
נוף טיפוסי של המגן הקנדי, אונטריו .