stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיבור נירי
יצירותיו לרדיו

Féltékenység – (Nyíri Tibor zenés elbeszélése Hanglemezekkel /zenés rádiójáték/ 1948. április 29. Budapest II. Rádió, 21:30, műsoridő: 45 perc)
Húsosfazék (Dramaturg: Szirmai Ottó) (1956. szeptember 20. Kossuth Rádió, 20:20, műsoridő: 50 perc)
A szereposztásból:
Musalay György – Pécsi Sándor • Kapu Oszkár – Csákányi László • Virgula József – Molnár Tibor • Szegi Endre - Szemethy Endre • Annus – Berek Kati • özv. Királyné – Olthy Magda • Dr. Komlós – Pethes Sándor • Tokaji Mihályné – Gobbi Hilda • Boros Károly – Kovács Károly • Mórocs János – Bihari József • Mórocsné – Peéry Piri • Lencsésné – Ladomerszky Margit • Haranghy – Siménfalvy Sándor • Palitz – Horváth Jenő • Szikszay – Juhász József • Bordosi – Bagyinszky János
Karácsony Charlestonban (Nyíri Tibor rádiószatírája, Rendező: Molnár Mihály) (1956. március 17. Kossuth Rádió, 15:10; ismétlés: 1957. május 8, Kossuth Rádió 10:30)
A szereposztásból:
Henry Smith – Apáthi Imre • Blanche – Makay Margit • Joe – Szakáts Miklós • Eve – Ilosvay Katalin • Harry Clowther – Szabó Sándor • Claire – Lukács Margit • Badenough – Csisztay Andor • Bud Brattmann – Hlatky László • Cynthia – Gáborjáni Klára • Blott – Pásztor János • Mary – Horváth Júlia • Csuklyás – Kibédi Ervin
סרטיו כתסריטאי

הנוי ההונגרי או הונגרי דקורטיבי (1949)
השער הקטן פתוח (1958)
פרסומים אודותיו

אאורל קרפטי: טיבור נירי (פשטי נפלו, 1932)
אלדאר שופפלין : טיבור נירי (ניוגט, 1934)
פאל שומודי : על מותו של טיבור נירי (חיים וספרות, 1978)
מסעו של טיבור נירי, הסופר הצעיר המוכשר, מבית הספר חטיבת הביניים ועד להצגת הבכורה של התיאטרון הלאומי - Szabolcsi Hírlap, 7 בנובמבר 1933 (כרך 1, מס' 204)
לקריאה נוספת

Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש. 1967)
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése az újfehértói polgári születési akv. 448/1906. folyószáma alatt".
↑  "נפטר טיבור נירי". נפסבה. 1977-12-31. p. 4.
↑  "הודעת אבל (1978)".
↑  "Hajsza". Magyarság. 1934-09-30. p. 21.
↑  "Munkaszolgálat". Új Tükör. 1981-11-29. p. 45.
↑  "Ősbemutató a Csokonai Színházban". Néplap. 1956-09-21. p. 1.
↑  "Nyíri Tibor: Menyasszonytánc – A Déryné Színház bemutatója". Vas Népe. 1959-11-24. p. 4.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 5933525   WorldCat (עם VIAF): 5933525
טכניקת לוולואה

הדגמת הטכניקה
טכניקת לוולואה היא טכניקה פרהיסטורית לסיתות אבנים ליצירת כלים ששימשו ככלי נשק, חיתוך, שחיטה וקרצוף עורות. טכניקה זאת הופיעה בשלהי התקופה הפלאוליתית התחתונה אך נכנסה לשימוש נרחב בתקופה הפלאוליתית התיכונה ומאפיינת את התרבות המוסטרית. השיטה הוגדרה לראשונה באתר ארכאולוגי בלוולואה-פרת, פרוור של פריז שבצרפת, ומכאן שמה.
הטכניקה יושמה בעיקר על סלעים חדים כצור וכוללת סיתות מוקפד של בולבוס הצור והכנתו לקראת המכה הסופית, שתפיק נתז דק וחד בצורה הרצויה.
לקריאה נוספת

Dibble, H. L., & Bar-Yosef, O. (1995). The definition and interpretation of Levallois technology (Monographs in World Archaeology 23). Prehistory Press.
חוק השחיטה (שוודיה)

חוק השחיטה (בשוודית: Lag angående slakt av husdjur), הוא חוק שוודי משנת 1937 האוסר שחיטה ריטואלית, אלא אם כן הבהמה הייתה לפני כן בחוסר הכרה, והשחיטה היהודית תתאפשר רק על ידי הימום חשמלי לבהמה בטרם שחיטתה. אחר השתדלויות שונות לא הצליחו לבטל את החוק. רבני ישראל ישבו לדון בזה, וישנם צדדים לאיסור וצדדים להיתר.
רקע

החל משנת 1864 החלו ארגוני הגנה על בעלי-חיים לפעול לאיסור השחיטה והשחיטה היהודית בכללה. פעילות זו עוררה דיונים והצעות חוק שונות לאיסור השחיטה היהודית. עם הזמן התפשטה בכל אירופה המגמה לאסור את השחיטה.
הנימוקים העיקריים לאוסרה הייתה הצער בעלי חיים הכרוך בטיפול הבהמה והכנתה לשחיטה, והכאב של הבהמה בעת השחיטה עצמה ולאחריה כאשר היא עדיין נתונה להכרה מלאה.
המדינה הראשונה בה נאסרה השחיטה הייתה מדינת שווייץ, לאחר מכן נאסרה השחיטה בעוד מדינות בזה אחר זה, בפינלנד (לאחר השתדלות הרב שמעון פדרבוש בפני הפרלמנט הפיני הותר הדבר). בנורווגיה ובוואריה בשנת 1930. בשנת 1933 נאסרה השחיטה גם בגרמניה עם עלות הנאצים לשלטון, ובשנת 1936 נאסר גם לייבא שחיטה כשרה לתוככי גרמניה.
בשנת 1937 נאסרה השחיטה גם בשוודיה, אך בהסתייגות, אם השחיטה נעשית על ידי הקדמת הימום לבהמה תותר השחיטה. בעקבות החוק החדש בשוודיה גם בהונגריה ובאיטליה נאסרה שחיטת בהמה שאינה מהוממת בשנת 1938. עם התפשטות השלטון הנאצי הוחל איסור זה גם במדינות נוספות כסלובקיה ופולין.
הימום הבהמה

על מנת לפתור חלק מבעיות הטיפול בבעלי החיים, ובעיקר השכבת הבהמה לשחיטה השתדל ד"ר מנחם שלמה לובן למצוא פתרון מדעי לכך. ד"ר לובן העלה בתחילה כי ניתן להזרים חשמל מועט לבהמה, אשר זה יספיק להמם אותה ולהשכיבה מבלי לגרום פגם-מטריף פנימי. ד"ר לובן עצמו, לאחר ניסויים רבים, הגיע למסקנה, כי כל שימוש בזרם חשמלי מזעזע את הבהמה וגורם לה פגמים ובכך מטריפים חלקיה הפנימיים.
מלבד זאת יש צדדים נוספים ואיסורים נוספים בהימום טרם השחיטה:
טעמו של הרב יוסף רוזין, היות שהמתת הבהמה צריכה להיות דווקא על ידי השחיטה ולא על ידי גורם נוסף אחר, ממילא נאסרת הבהמה, מכיוון שההימום מסייע להמתת הבהמה.
טעם נוסף אותו העלה רבה של סטוקהולם והשו"ב הראשי, הרב יעקב ישראל זובער, הוא חשש בליעת דם באיברים, היות שהימום הבהמה גורם גם להאטת מרוצת הדם, על כן ישנו החשש שהדם נבלע באיברים.
לאיסור הימום הבהמה הצטרפו חשובי הרבנים, הרב חיים עוזר גרודזנסקי, הרב שלמה דוד כהנא, ועוד. בקשר עם מאבק השחיטה בפולין יצאו למעלה משמונה מאות רבנים בקריאה לשלטונות שיימנעו מחקיקת חוק זה, בייחוד בהתחשב בעובדה שבפולין היו כשלושה מיליון וחצי יהודים.
הימום חשמלי לבהמה בשוודיה

בעקבות ההצעה שהועלתה להזרים חשמל לבהמה, ובכך להמם אותה ולגרום לה את מניעת הכאב, הלחץ מטעם השלטונות, וגם מהקהילה היהודית, אשר סברו כי בזרם חשמלי חלש ניתן להשיג את המבוקש, גבר יותר ויותר.
בעקבות זאת, בשנת 1937 שלטונות החוק בשוודיה חוקקו כי החוק אוסר שחיטה ריטואלית, אלא אם כן הבהמה הייתה לפני זה בחוסר הכרה, והשחיטה היהודית תתאפשר רק על ידי הימום חשמלי לבהמה בטרם שחיטתה. שלטונות שוודיה היו הראשונות בחקיקת חוק זה המחייב הימום חשמלי לבהמה. החוק היה אמור להיכנס לפועל בתוך שנה, עד שנת 1938, בכך הוגבר הצורך לפתרון עבור הקהילה היהודית בשוודיה על שאלה זו.
הקהילה היהודית בשוודיה כבר התעסקה בשאלה זו שנים מקודם, וכך כתב, בט"ו סיון תרצ"ד, הרב ישראל זובער אל הרב יוסף רוזין, "היות שבאיזו מדינות אסרו עלינו את השחיטה לגמרי, וגם במדינתנו שאלה השליטה עומדת על הפרק ומי יודע איך יפול דבר ואם ח"ו...", אחר זה שואלו על ההימום האלקטרוני, בתוספת ציון דעתו לאיסור ההימום מצד ארבעה טעמים המפורטים במכתבו.
על כך ענה הרב רוזין, בתשובה מיום ה' שלח תרצ"ד, אחרי נתינת טעמיו לאיסור "לכן ח"ו להתיר זה".
בי"ט אב תרצ"ה כתב שוב הרב יוסף רוזין בשלילת ההימום החשמלי, לקהילת שוודיה, "ח"ו להתיר זה וכבר השבתי כמה פעמים לאיסור גמור חשש נבילה . . לכן לדינא אי אפשר להתיר באופן כזה בשום אופן ואקצר".
עריפת כל המפרקת

שאלה נוספת שהתעוררה, היא עריפת כל הראש על פי דרישת הממשלה השוודית, וכך כותב הרמ"א (יורה דעה, סימן כד, הלכה ה): "והמנהג להטריף אפילו לא חתך רק רוב המפרקת, ואין לשנות, כי יש מרבוותא סוברין כן". אמנם בשו"ע ובנו"כ יש המקילים בזה באופנים שונים. בפועל רבו המתירין בזה בעופות הקטנים בשעת הדחק.
על ההיתר מהרב חיים עוזר גרודזנסקי סיפר הרב זובער במכתבו לרב יוסף אונא, תוך התעניינות בסכין מיוחדת המיועדת לכך:
"באתי במכתבי דנא לבקש להודיעני ע"ד שחיטת העופות על פי הסכין המחודש, והוא, ד"ר עהרענפרייז, אמר לי שהרב ד"ר האפפמאנן מברעסלוי סיפר לו שבמאנהיים המציאו סכין כזה שיכולים לשחוט בו ולעשות תיכף התזת הראש בבת אחת ושעל זה יש היתר מהגאון, ר"ח עוזר מווילנא – ויש לי העתקה ממכתב זה – וכן ד"ר וויינבערג ה"י כתב היתר ע"ז אך לא ראיתי את זה. וגם אני בעצמי כתבתי בארוכה על כך ולדעתי ג"כ היתר גמור יש בזה.
"היות שבמדינתנו עומדת כעת על הפרק שאלת השחיטה והחוק כפי ההצעה של המינסטעריון הוא שהראש מוכרח להיבדל – דער קאמפפ מוז געטרעננט וערן פאם קעפער – וע"כ עלינו לדעת מאופן השחיטה בסכין זה.
"ובזה הנני לבקש מכבוד הדר"ג לשלוח לנו תמונה לדוגמה מסכין זה, וכן להודיעני אם מעשה יכולים להשתמט בזה באופן נקל – היינו הצד המעשי מאופן שחיטה זו".
הרב אונא השיבו, תוך תיאור נתינת ההיתר וההסתגויות כי "הגאב"ד דק"ק ווילנא ר' חיים עוזר נ"י הסכים להתיר בעד בתי-החולים וגם בעד אחרים אם אין באפשרות להכניס בשר מן החוץ. גם עשו ניסיונות כמה פעמים והצליחו". לאחר מכן מסתייג מהשימוש בסכין, שכן אינו טוב לעופות גדולים (אווזים וכדומה) אלא רק לעופות קטנים (תרנגולים וכדומה), שכן יש בזה "חששות גדולים". וגם לעופות הקטנים אינו טוב כל-כך, רק אחר ניסיון השוחט פעמים רבות.
ומסיים "אקוה שתוכלו לבטל את הגזרה מבלי לשנות ממנהג אבותינו וד' יהי' בעזרתכם". ושוב חוזר ומזהיר כי "בוודאי שלא תחליטו את הדבר מבלי להתייעץ עוד הפעם עם גדולי תורה".
תגובת הקהילה

לאחר שהוצעה הצעת ההימום תמך בה הרב מרדכי ערנפרייז, מראשי הקהילה, בהימום ובשחיטה כזו והורה להיתר. מר ערנפרייז רצה את תמיכת הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג, והיה אמור לפוגשו אך לא הסתדרה נסיעתו והם לא נפגשו (בעבור השנים, בשנת תשי"ד, אסרה הרבנות הראשית לישראל שחיטה על ידי הימום, בראשות הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג).
כתב על כך הרב שלמה דוד כהנא אל הרב זובער בי' אדר ראשון תרצ"ח, "לפי הנשמע רוצים במדינתו להתיר ההימום קודם השחיטה באופנים שונים והתעמולה נעשית על ידי הרב החכם עהרענפרייז וכבר יצאו רבני מדינתנו באיסור נגד זה . . ואבקשו להודיעני מזה אם חזרו מדעתם להתיר ההימום".
בו' ניסן תרצ"ז כתב אל הרב זובער, הרב חיים עוזר גרודזנסקי בעניין זה: "נצטערתי לשמוע כי הרב הד"ר ערענפרייז מתיר את ההימום לפני השחיטה. וכי כן הודיע לפני שרי הממשלה. וגם כתב בכל העיתונים השוויידים, שהוא מסכים על ההימום על ידי עלעקטריע בוודאי ראוי למחות נגד זה בכל תוקף וע"ז כתבתי לווארשא אודות זה.
"כידוע שקרוב לתשע מאות רבנים במדינת פולני' הגישו להממשלה דעתם שאין להתיר את השחיטה על ידי ההימום בשום אופן, כמדומה שגם הפרופיסור שאר הי' בין החותמים, ומוזר הדבר מאד איך יתיר דבר שאסרו כל הרבנים ממדינתנו וכל גדולי הזמן, ודבר זה יוכל להיות לפוקה ולמכשול בכל תפוצות ישראל, ועד עתה לא הרהיב בנפשו שום רב העומד על המסורה להתיר את ההימום".
הרב זובער בהוראת רבי יוסף יצחק שניאורסון מלובביץ', החל לשכנע את מר ערנפרייז בביטול תמיכתו, ואמנם הוא חזר בו מהסכמתו.
וכך כותב רבי יוסף יצחק שניאורסון אל הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג: "כפי הנשמע בראשונה הסכים לזה גם הפראפעסאר מר מ. עהרנפראייז רב הכולל דמדינת שוועדין, אכן באחרונה בקש מהממשלה לדחות החוק עד יתברר העניין על ידי רבנים מפורסמים עד כמה מתאים זה עם דת ישראל.
"יש אומרים אשר הפרפעסאר מר עהרנפרייז התחרט על אשר שגג בהסכמתו ומבקש לו מוצא איך לתקן הדבר.
"דבר זה נוגע הוא לכל המדינות, ובזה הנני לבקש את כת"ר אשר יכניס עצמו בזה לעורר את כבוד הרבנים הגאונים בכל המדינות להתענין בזה, ובהשפעת כת״ר הגדולה יפעול גם על הרבנים הנאורים כי יתנגדו להצעת ההימום לפני השחיטה והשם יתברך יהי' בעזר כת"ר אשר בכל אשר יפנה לטובה ישכיל ויצליח בגשם וברוח".
לאחר זמן הועלתה הצעה להמם את הבהמה לאחר שחיטתה ובדיקת סימניה בכך להסיח את דעת השלטונות, על ידי מניעת הפרכוס תיכף לאחר השחיטה, כתב אז הרב ישראל זובער אל הרב חיים עוזר גרודזנסקי ושאל לעצתו, וזה ענה בל' כסלו תרצ"ז:
"בדבר השאלה אדות ההמום בזרם אלקטרי לאחר השחיטה – כמובן לאחר הבדיקה בסימנים – בוודאי אין חשש בזה מכיוון שנעשה לאחר השחיטה והבדיקה בסימנים. וגם משום הבלעת דם באיברים אין לחשוש יותר מבהכאת הראש כמ"ש כת"ר. ואם יש תקוה שעי"ז לא יגעו לרעה בעצם השחיטה, בוודאי ראוי מאד לעשות בזה ולהרבות השתדלות עד כמה שאפשר, וד' יהי' בעזרם להעמיד יסודות הדת והכשרות על תלם".
לא ידוע מה עלה בסופו של ניסיון זה, אך בהמשך השנים הועלתה שוב ושוב הצעה זו, להיתר ולאיסור.
בשנים הבאות וכיום

לפועל לא הצליח חפצו של הרב ישראל זובער, ובשוודיה נאסרה השחיטה. הרב זובער החליט להמשיך את השחיטה היהודית על אף שהיה זה בניגוד לחוק. במשך תקופה ארוכה היה יוצא בספינה מעבר לגבול, ושם היה שוחט בהמות ועופות, כאשר לקראת החגים היה שחוט כמויות גדולות יותר של בשר.
ההוצאות הכרוכות בנסיעה זו הביאו לכך שמחיר הבשר התייקר. משום כך החליט למצוא דרך חילופית לקיום השחיטה בשוודיה. וכך במשך תקופה ארוכה נהג לשחוט ללא אישור, אך גם לשלם את הקנס הקבוע לכך מראש.
כעבור זמן הרב זובער נסע משוודיה, והקהילה היהודית החלה להשתמש בהימום חשמלי לפני השחיטה על סמך היתר זמני שניתן על ידי הרב צבי פסח פרנק, בשנת תשי"ב, לשוחט בסטוקהולם על פי תנאים שונים. ההיתר עורר תמיהה.
הרב זובער, שלבינתיים התיישב בבוסטון הביע את תמיהתו לרבי מנחם מנדל שניאורסון מלובביץ' על ההיתר, ושאלו על כך, ועל כך ענהו בו' אדר תשי"ב:
"במענה על מכתבו . . ובו מתאר מצב השחיטה במקומו לפנים בסטוקהולם במדינת שוועדען אשר הממשלה מתרת שם השחיטה דווקא על ידי הימום עלעקטרע לפני זה, וכת"ר אסר את זה, אבל אח""כ המציאו לו היתר מרבנים באה"ק ת"ו". וממשיך למנות הסיבות הפשוטות אשר כל רופא יודע שאפשר שימית את הבהמה, וכותב ג' טענות על ההיתר. ומסיים, "אבל המורם מכל זה, שכיון שכבודו כבר כתב דעתו לאיסור, לדעתי יחזור על דבריו בזה ובפרט ע"פ כל הנכתב לעיל".
ב-1933 פתר הרב ד"ר שמעון פדרבוש את בעיית השחיטה בפינלנד, עקב כך פנו ראשי הקהילה בסטוקהולם אליו, בתקווה שימצא פתרון הולם לבעיה, אמנם עלה בדעתו לכתוב בירור הלכה בעניין, וערך ניסויים להימום לא חשמלי, והעלה לעשות הימום בעזרת נשימת אוויר מחניק שאינו מזיק לבהמה אלא מהממה לזמן מה. פעולת ההימום על ידי שהבהמה נושמת לתוכה אוויר המחזיק רק יסוד החנקן, היינו אוויר שמתרוקן מיסוד החמצן. נשימת אוויר שכזה מביאה לידי התעלפות ואיבוד התודעה, וכמובן גם לידי חדלון הרגשה של צער וכאב.
לפתרון הימום זה הסכים במידה מסוימת גם הרב שמעון דוד כהנא, תוך הסתייגות שאין לעסוק בשאלה זו, כיוון שזה נותן פתחון פה לשונאי ישראל. אך הרב מרדכי יעקב ברייש בספרו 'חלקת יעקב', הרב יצחק יעקב ווייס בספרו 'מנחת יצחק' והרב יחיאל יעקב ווינברג בספרו שרידי אש הורו לאסור גם שחיטה על ידי הימום כזה.
הקהילה פנתה גם אל הרב שלמה גורן לגבי היתר השחיטה, וזה אחר תשובה ארוכה ומפולפלת כתב:
"אינני שותף לעצם ההיתר של שחיטה לאחר הימום, הן משום שאין לנו אפשרות להתיר את זאת מבחינת ההלכה עצמה, והן משום שעלינו לציית לגדולי ישראל וגאוניו שרי התורה ועמודי ההוראה הלא המה הגבורים אנשי השם זצ"ל: הגאון הרב דב בער כהנא שפירא מקובנא והגאון ר' יוסף רוזין מרוגטשוב וכן הגאון ר' חיים עוזר גרודז'נסקי זצ"ל שכתבו במפורש לאסור ללא כל פשרות ותנאים וכן שאר גאוני ישראל אסרו את ההימום בכל צורה שהיא.
"אלא שאתם, שקיבלתם למעשה את ההיתר מפיו של הגרצ"פ פרנק זצ"ל ונוהגים על פיו, עליכם לפחות למלא אחר התנאים דלעיל כדי למנוע תקלה גדולה וחמורה יותר.
"אלה הדברים אשר העליתי במצודתי בנושא חמור זה ואם כי מבין אנכי את הקשיים בפניהם אתם עומדים, אין להתייאש מסכויי ההצלחה, ואם תפעלו במסירות נפש למען העברת הגזירה הרעה הזו מקהל ישראל וה' יהיה אתכם ויסייע בידי העושים והמעשים לבל יכשלו במאכלות אסורות והבא לטהר מסייעין אותו".
בעבור השנים הוצעה שוב השאלה על הימום הבהמה לאחר השחיטה, שהרב גרודז'נסקי הורה להתירה. השאלה הופנתה אל הרב שלמה זלמן אוירבך שפסק להיתר. אך הרב משה שטרנבוך פסק לאסור.
בפועל, בשוודיה כיום, אסורה השחיטה שלא על ידי הימום מוקדם לבהמה.
לקריאה נוספת

תשובתו של הרב שלמה גורן "השחיטה היהודית בשוודיה" מחניים גיליון קטו (אייר תשכ"ז), עמוד ח ואילך.
התכתבות הרב ישראל זובער עם הרב יוסף רוזין והרב עזריאל מונק בספר 'עדות נאמנה' (שו"ת על מאבק השחיטה באירופה), עמודים 139–143.
התכתבות הרב זובער עם הרב יוסף רוזין והרב חיים עוזר גרודזנסקי בקובץ 'עטרת חכמים' (תומכי תמימים מאריסטאון), עמודים מה-מח.
התכתבות הרב ישראל זובער עם הרב יוסף אונא "בעניין שחיטת עופות בחתיכת כל המפרקת" בספר 'שואלין ודורשין' עמודים לג-לד.
בגוף הנידון להיתר ולאיסור בהרחבה ראו בספרים – שרידי אש, חלק א (ווינברג); עדות נאמנה (מונק); זכרון יעקב (זובער); נתיבות התלמוד (פדרבוש); אגרות קודש (חב"ד-לובביץ'), חלק ה', עמוד רנ ואילך.
הערות שוליים

↑  כללות שני פרקי הרקע מיוסדים ערוכים על פי 'עדות נאמנה'.
↑  עדות נאמנה.
↑  קובץ עטרת חכמים (ניו ג'רזי), עמודים מא ואילך. עדות נאמנה עמוד 139 ואילך.
↑  תכתובת זה מתוך 'שואלין ודורשין' בספרו של הרב אונא.
↑  הציטוט מתוך 'זכרון יעקב' עמוד קמג.
↑  ראו בספר 'עדות נאמנה' קול קורא מרבני פולין.
↑  הציטוט מתוך קובץ 'עטרת חכמים' (ניו ג'רזי) עמוד מח.
↑  אגרות קודש (ריי"צ), חלק ד, עמוד נה ואילך.
↑  קובץ עטרת חכמים (ניו ג'רזי), עמוד מז.
↑  בתוך תולדות חייו בספר חסידים הראשונים, עמוד 239.
1 2  תשובתו של הרב שלמה גורן, "השחיטה היהודית בשוודיה", מחניים גיליון קטו (אייר תשכ"ז), עמוד ח ואילך.
↑  אגרות קודש, חלק ה, עמוד רנ ואילך.
↑  ראשונים לציון הנה הנם, גאולה בת יהודה, עמוד שפ, וראו בספרו נתיבות התלמוד.
↑  חלק א, עמודים ז-ח. שם הובאו גם דעות הרבנים ברייש ווייס.
↑  השחיטה וצער בעלי חיים, ישראל מאיר לוינגר, עמוד קכו. הספר באתר דעת.
טוראניזם

טוראניזם (טורקית Turancılık) הוא רעיון אידאולוגי שקובע כי קיים קשר גזעי, אתני, תרבותי, לשוני והיסטורי בין כל העמים הטוראנים, ומרחיב את רעיון הפאן-טורקיות או טורקיזם (Türkçülük או Türkizm) הטוען באופן דומה לגבי כל העמים הטורקיים הדוברים שפות טורקיות. טוראן הוא שם פרסי עתיק לכל האזורים שממזרח לאיראן. לפי הטוראניזם כל העמים הטורקים: מהאוזבקיים ותושבי חצי האי קרים ועד הבלקן קשורים זה לזה.
הטוראניזם אומץ על ידי תנועת הטורקים הצעירים. בשנת 1911 הוקם ארגון "המדורות הטורקיות" על ידי איסמאיל אנוור פאשה. הארגון הילל את ה"טורקי האמיתי" - האיכר הפטריוטי הפועל באזור אנטוליה וקבע כי על כל אזרחי המדינה לחקותו. רעיון הטוראנזים והפאן-טורקיות אומצו גם על ידי גורמים לאומנים טורקיים אחרים, ובראשם על ידי אלפארסלן טירקש וארגונו הזאבים האפורים, וכן על ידי גורמים לאומנים מחוץ לטורקיה, כמו מפלגת יוביק ההונגרית.
טום ליסטר

| --- | --- |

 לידה:  24 ביוני 1958 קומפטון, ארצות הברית 
 פטירה:  10 בדצמבר 2020 (בגיל 62) מרינה דל ריי, ארצות הברית 
 שם לידה:  Thomas Duane Lister, Jr. 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1984–2020 (כ־36 שנים) 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת המדינה של קליפורניה, לוס אנג'לס  Palomar College  לונג ביץ' סיטי קולג' 
 פרופיל ב-IMDb
 
טום 'טייני' ליסטר ג'וניור ( באנגלית: Tommy Debo "Tiny" Lister Jr; 24 ביוני 1958 – 10 בדצמבר 2020) היה שחקן אופי אמריקאי ומתאבק מקצועי, הידוע בעיקר בזכות תפקידו כבריון השכונתי דיבו בסרט "יום שישי" מ-1995 והמשכו ב-2000, וכן כנשיא לינדברג בסרט "האלמנט החמישי". הוא השתתף בשתי תקופות קצרות של היאבקות מקצועית, אחת עם האלק הוגאן בארגון ה-WWF לאחר שהופיע כ"זאוס" בסרט "No Holds Barred" משנת 1989, והשנייה בשנת 1996 כ-Z-Gangsta ב-WCW. ליסטר נולד עם רשתית מנותקת ומעוותת בעינו הימנית, מה שגרם לו לעיוורון בעין זו. הוא הפך את המראה הייחודי שלו ליתרון בקריירת המשחק שלו, שם גולם לרוב כ"הבריון הגדול".
ראשית חייו

ליסטר נולד בקומפטון, קליפורניה, להוריו תומאס דוויין ליסטר ומילדרד (אדוארדס) ליסטר. מאז לידתו, סבל מעיוות והיפרדות רשתית בעינו הימנית, מה שגרם לעיוורון קבוע בעין זו.
ליסטר למד במכללה הקהילתית פלומר לפני שהועבר למכללת לונג ביץ' סיטי בשנתו השנייה. במהלך שהותו בלונג ביץ', רשם הדיפת כדור ברזל למרחק של 16 מטרים, מה שסייע לו לקבל מלגה לאוניברסיטת קליפורניה סטייט, לוס אנג'לס. בשנה האחרונה ללימודיו זכה באליפות הארצית לזריקת פטיש עם תוצאה של יותר מ-18.8 מטרים, והפך לאלוף זריקת הפטיש של ה-NCAA בדיוויזיה השנייה לשנת 1982.
לאחר הקולג' התחרה ליסטר במועדון האתלטיקה של חברת קונברס, והצליח לשפר את תוצאתו ל-19.58 מטרים, לפני שניסה להתקבל לקבוצת הפוטבול ניו אורלינס ברייקרס בליגת הפוטבול של ארצות הברית. לאחר שנחתך מהקבוצה לאחר שני משחקי אימון, החליט ליסטר לפנות לקריירת משחק.
קריירת משחק

ליסטר היה מוכר בעיקר בזכות תפקידו כאנטגוניסט דיבו בסרט "יום שישי" משנת 1995. דיבו היה הבריון הקשוח של השכונה, שהפחיד את כל הדמויות, כולל הדמות הראשית של אייס קיוב, קרייג ג'ונס. הוא חזר על התפקיד בסרט ההמשך "הבא בתור יום שישי" (2000), אך לא הופיע בסרט השלישי בסדרה, "יום שישי שאחריו" (2002). הוא כן הופיע בסרט הבכורה של אייס קיוב כבמאי, "מועדון השחקנים". ליסטר גם גילם את דמותו של אובודו בסרט "Posse" של מריו ואן פיבלס (1993).
ליסטר הופיע כאורח במספר סדרות טלוויזיה, כולל בפרק הפיילוט של "מסע בין כוכבים: אנטרפרייז" כקלאנג, הקלינגון הראשון שבא במגע עם בני האדם. הוא שיחק בשני פרקים של סדרת המשפט "מטלוֹק" כמאבטחו של מר מטלוֹק בכלא. ליסטר גם הופיע בעונה השביעית של "בחום הלילה", ובעונה הראשונה של "ER". הוא גם כיכב בסיטקום "1st & Ten" בתפקיד אוטיס.
קריירת היאבקות מקצועית

ב-1989 השתתף ליסטר בסרט ההיאבקות "No Holds Barred", במימון ארגון ה-WWF ובכיכובו של האלק הוגאן. ליסטר גילם את דמותו של "זאוס", בריון קשוח. בעקבות הסרט, נוצרה יריבות מתוסרטת ב-WWF בין ליסטר להוגאן, שהתפתחה לקרב בזירת ההיאבקות. הוא חזר לזירה ב-1996 ב-WCW תחת הכינוי Z-Gangsta.
חיים אישיים

ליסטר היה נשוי לפליסיה פורבס, ילידת קייפטאון, שם נישאו. לזוג נולד בן אחד, תומאס דוויין ליסטר השלישי.
ב-10 בדצמבר 2020, לאחר שביצעו בדיקת רווחה בביתו במרינה דל ריי, קליפורניה, מצאה המשטרה את ליסטר מת בביתו. הוא היה בן 62 במותו. בתחילה, סברו כי מותו נגרם מסיבוכי קורונה, אך דו"ח הנתיחה הסופי קבע כי סיבת המוות הייתה מחלות יתר לחץ דם ומחלות לב טרשתיות.
במהלך 40 שנות קריירת המשחק שלו השתתף ליסטר ביותר מ-200 סרטים ותוכניות טלוויזיה, והתפרסם בעיקר בתפקידים של "הבריון" בסרטים. היה שותף קבוע של "אייס קיוב" ושימש כדובר של משקה האנרגיה "מונסטר" במהלך שנות ה-2010.
הערות שוליים

↑  "Death Certificate" (PDF). TMZ. נבדק ב-13 בינואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Tommy "Tiny" Lister Jr.'s Profile". Online World of Wrestling. נבדק ב-20 במרץ 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  Golianopoulos, Thomas (29 במאי 2014). "Say Hello to the Bad Guy". Grantland (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-13 במאי 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Lee, Kirby (27 במרץ 1994). "Taking a Shot at Films: Cal State L.A. shotput title-holder Tommie Lister Jr. transferred his athletic success to pro wrestling—and now acting". Los Angeles Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0458-3035. נבדק ב-23 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Landrum, Jonathan Jr. "Tommy 'Tiny' Lister, who played Deebo in 'Friday,' dies". Associated Press. נבדק ב-10 בדצמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Boone, Keyaira (11 בדצמבר 2020). "Tommy 'Tiny' Lister Jr. Dead At 62". Essence. Lister's appearances as Deebo in "Friday" and "Next Friday" had a lasting effect on black film cannon. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Tommy Tiny Lister filmography". 6 במרץ 2019. נבדק ב-11 בדצמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007421715805171  PLWABN: 9810688411205606  GND: 14398604X  ISNI: 0000 0000 4310 0862  LCCN: no95048426  MusicBrainz: 295e4f30-b1a0-4e4b-859d-caea5361411b  NTA: 244202273  VIAF: 21730192   WorldCat (עם VIAF): 21730192
טוני ברמן

| --- | --- |

טוני ברמן בצילומים ל"כאן גרים בכיף", 2011
 לידה:  22 בפברואר 1999 (בן 25) באר שבע, ישראל ישראל
 שם לידה:  אנטוני ברמן
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2009
 
אנטוני "טוני" ברמן (נולד ב-22 בפברואר 1999) הוא מדבב, מנחה, שחקן ומקעקע ישראלי.
ביוגרפיה

נולד בשם אנטוני ברמן בבאר שבע. הוא בן לאמא זמרת, אבא שחקן, אח של השחקן דני ברמן ובן הזוג של המדבבת בר סביר. למד בבית הספר "בן-גוריון" ולאחר מכן בבית הספר היסודי ברמת גן "עליות". סיים את לימודיו בתיכון בבית הספר "תלמה ילין".
קריירה

בשנת 2008 שיחק ברמן בתפקיד ראשי בסרט הסטודנטים "פנחס", בבימויו של פיני טבגר. בשנים 2010–2012 גילם את דמותו של יהלי שלו בקומדיית המצבים "כאן גרים בכיף", בערוץ 10.
בשנת 2011 הוא שיחק בתפקיד ראשי בסרט הטלוויזיה "דבר על המקום הימצאם" שכתבה נאוה סמל. באותה שנה התחיל את דרכו כשחקן תיאטרון. הוא קיבל תפקיד ראשי בהצגת תיאטרון שהועלתה בבאר שבע[דרושה הבהרה], ובהמשך שיחק בתיאטרון בית לסין במחזה "אמא שלו", וכן דיבב לעברית את דמותו של זאק מרטין בקומדיית המצבים האמריקאית "החיים היפים של זאק וקודי". בנוסף דיבב בסדרת האנימציה "דינו דן", בתפקיד טריסטן.
בשנת 2012 הנחה את "הצחוקייה" בניקלודיאון.
ב-2013 שיחק בסדרה "שטיסל" בתור וולוועלה.
בשנת 2014 שיחק בסדרה "עממיות" בערוץ 2. בקיץ אותה שנה שיחק בעונה השלישית של סדרת הילדים "הקלמרים".
החל משנת 2023 הוא עוסק כמדבב וכמפיק באולפני וידאופילם אינטרנשיונל.
חיים אישיים

בנוסף לעיסוקו כשחקן הוא גם מקעקע.
חצי דפוק

"חצי דפוק" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עומר אדם. השיר יצא לאור ב-3 באוגוסט 2021 מתוך המיני-אלבום השלישי של אדם, 3.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי אבי אוחיון, הולחן על ידי אוחיון ומתן דרור והופק על ידי דרור. השיר הוא בסגנון הפופ הים-תיכוני.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ של השיר פורסם ב-3 באוגוסט 2021, בסמוך לצאת הסינגל. הקליפ הוא מסוג תלת מימד שכולל את בניית דמותו של עומר בצורה ריאלסטית.
נכון לאוקטובר 2022 מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-17 מיליון.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2021)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2021)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2021)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2021)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 4 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 7 |  |
|  ישראל | מאקו וגלגלצ | 30 |  |