stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סונאטה מס' 8 (הפאתטית)
צורה > פרק שלישי – רונדו: אלגרו

הפרק השלישי והאחרון של הסונאטה כתוב במסגרת של רונדו כלומר, ישנו נושא ראשי (רפרן) שחוזר על עצמו, ובין חזרה לחזרה מפריד חומר מוזיקלי חדש (נושא משני, אפיזודה). סולמו של הפרק האחרון הוא דו מינור, שזהו גם סולמו של הפרק הראשון. גם הפרק האחרון (כמו הפרק הראשון) כתוב במשקל חצוי, כלומר משקל אלה-ברווה. הנושא הראשי של הפרק (הרפרן) מאוד מוכר, וגם הוא נחשב לאחד הנושאים המוכרים של בטהובן.
הנושא הראשי מאוד ריקודי וחינני. הוא מורכב משני משפטים, כאשר המשפט השני חוזר על עצמו פעמיים. לאחר מכן ישנה קודטה קצרה, שמביאה את הנושא הראשי לסיומו. לאחר קטע מעבר קצר שחוזר על עצמו פעמיים בסקוונצה, מגיעה האפיזודה הראשונה. האפיזודה הראשונה כתובה בסולם מי במול מז'ור, הסולם המקביל לסולם הטוניקה, דו מינור. גם האפיזודה (נושא המעבר) מורכבת משני חלקים: בחלק הראשון בולט השימוש הרב בטריולות מהירות ובאקורדים מודגשים, והחלק השני הוא החלק המלודי יותר. לאחר הטריולות המהירות, החלק השני של האפיזודה נותן תחושת נינוחות ורוגע. לאחר מכן חוזר מוטיב הטריולות, שלאחר קטע מעבר עוצמתי ופרמטה, חוזר הנושא הראשי, הרפרן. הנושא הראשי חוזר בשלמותו וללא כל שינויים. מייד לאחר סיום הנושא הראשי מגיעה אפיזודה חדשה נוספת. נושא האפיזודה רגוע ושלו.
נושא האפיזודה חוזר על עצמו בתחילה ארבע פעמים, כאשר כל פעם נעשה שינוי קטן אחר, בעיקר בקצב ובהרמוניה. לאחר ארבע ההופעות הללו מופיע נושא האפיזודה מספר פעמים נוספות, ולאחריו מתחיל קטע מעבר סוער למדי. לאחר קטע מעבר זהה לקטע המעבר לאחר האפיזודה הראשונה חוזר בשנית הנושא הראשי. הפעם הנושא הראשי מקוצר והוא מוביל ללא הפסקה אל נושא הטריולות מן האפיזודה הראשונה, שלאחריו מגיע גם הנושא הרגוע והשליו מן האפיזודה הראשונה, שעובר פיתוח קל. לאחר מכן חוזר הנושא הראשי בפיתאומיות, ולאחריו מתחילה הקודה, אשר נעצרת על אקורד עם פרמטה באופן דומה לקטעי המעבר בין האפיזודות לנושא הראשי. לאחרי שני אזכורים של הנושא הראשי בגרסה מז'ורית, מגיע הפרק אל סיומו הפתאומי והנמהר.
פתיחת הפרק הראשון, יחד עם ההקדשה לקארל אלואיס, נסיך ליכנובסקי, וכינוייה המלא של הסונאטה (בגרמנית).
פתיחת הפרק השני, אדאג'יו קנטאבילה.
פתיחת הפרק השלישי, רונדו-אלגרו.
נשקי אותי

| --- | --- |
 סינגל בביצוע סיון שביט
 מתוך האלבום הכחול האפור הזה
 יצא לאור:  ינואר 1996
 תאריך הקלטה:  1995
 מקום הקלטה:  אולפני די בי, תל אביב
 שפה:  עברית
 אורך:  4:03
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 כתיבה:  סיון שביט
 לחן:  אמיר צורף, סיון שביט
 הפקה:  חיים שמש (מפיק) אמיר צורף (מפיק מוזיקלי)
 עיבוד:  אמיר צורף, סיון שביט, רונן שפירא
 
"נשקי אותי" הוא שיר בביצוע הזמרת הישראלית סיון שביט. שביט כתבה את השיר, ואמיר צורף הלחין אותו בשיתוף שביט. השיר התפרסם בינואר 1996 כסינגל מתוך אלבום הבכורה של שביט, "הכחול האפור הזה" (1996).
על השיר

השיר נכלל באלבום הבכורה של הזמרת, "הכחול האפור הזה", אף על פי שבזמן העבודה על התקליט שביט לא נטתה להכניס אליו את השיר.
שביט כתבה את פזמון השיר מנקודת מבטו של גבר, כפי שעשתה בשירים נוספים שכתבה לאורך השנים. היא ציינה שמכיוון ש”השפה העברית מחייבת בחירה מגדרית, מצאתי את עצמי עוסקת בכתיבת מונולוגים של גברים לאורך השנים. יש משהו חושני, חושי וער, בכניסה לרוחו וגופו של המין השני”.
התקבלות

השיר הוצג כמועמד למצעד הפזמונים הישראלי השבועי של רשת ג' ב־14 בינואר 1996, זכה להצלחה גדולה וצעד 12 שבועות עד 5 במאי 1996, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום הראשון למשך שבועיים, החל מ־18 בפברואר 1996.
במצעד השנתי לשנת תשנ"ו של התחנה השיר זכה להצלחה גדולה ודורג במקום השישי.
"נשקי אותי" נכלל ברשימת "1001 השירים הישראליים האהובים בכל הזמנים" שהרכיבו מוזיקאים ואנשי תעשייה בכירים ב־2015 לכבוד יום העצמאות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1996)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1996)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1996)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1996)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 1  |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשנ"ו)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשנ"ו)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשנ"ו)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשנ"ו)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 6  |  |
משתתפים

סיון שביט – זמרה
רועי שקד – תופים
עדי עליה – בס
אמיר צורף – גיטרה אקוסטית
אודי הרפז – מנצח
התזמורת הסימפונית תל אביב – כלי קשת
משתתפים > הפקה

מפיק – חיים שמש
מפיק מוזיקלי – אמיר צורף
מנהלת הפקה – נעמה קרן
הקלטה, מיקס, עריכה דיגיטלית – גיל תורן
הערות שוליים

1 2  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 14 בינואר 1996, באתר פזמונט
1 2 3 4 5 6  האלבום "הכחול האפור הזה", באתר Discogs
↑  הסינגל "נשקי אותי", באתר Discogs
1 2 3  נתוני היצירה, באתר אקו"ם
↑  ערן סויסה, נשקו אותה, באתר מקור ראשון, 21 בינואר 2010
↑  צפו: סיון שביט בקליפ לשיר מהאלבום החדש, באתר ynet, 22 באפריל 2013
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 5 במאי 1996, באתר פזמונט
1 2  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 18 בפברואר 1996, באתר פזמונט
1 2  המצעד השנתי של רשת ג' לשנת תשנ"ו, באתר פזמונט
↑  שי סגל נועם ברדין, ‏1001 השירים הישראלים האהובים בכל הזמנים, באתר ‏מאקו‏, 22 באפריל 2015
↑  מאקו מיוזיק, ‏1001 השירים הישראלים האהובים בכל הזמנים – המיקסטייפ המלא, באתר יוטיוב, 22 באפריל 2015
↑  אודי הרפז, באתר רימון בית ספר למוסיקה
סורג (בית המקדש)

ערך זה עוסק במחיצה במבנה בית המקדש השני. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
עותק של כתובת הסורג ביוונית – איסור על גויים להיכנס לתחום בית המקדש, מוזיאון רומא
כתובת הסורג – המקור, מוזיאון לארכאולוגיה של איסטנבול
שבר כתובת הסורג, שמוצג באגף הארכאולוגיה במוזיאון ישראל בירושלים
הסורֵג היה מחיצת אבנים נמוכה שניצבה סביב אזור בית המקדש, בבית המקדש השני, ושובצו בה כתובות אזהרה – איסור כניסה בשפות שונות לגויים שביקשו להיכנס אל התחום המקודש. פנימה לסורג עבר החיל – חומת העזר לחומת העזרה במקדש. מכל הכתובות שרדו רק שתיים – אחת שלמה, שהתגלתה על ידי שארל קלרמון-גנו ומוצגת במוזיאון לארכאולוגיה של איסטנבול, ואחת שבורה במוזיאון ישראל בירושלים.
מטרת הסורג וכתובות הסורג

הסורג נועד לסמל את הגבול בין אזור הר הבית, שאליו מותר לטמאי מת וללא-יהודים להיכנס, לבין אזור החיל, שאליו אסור להם להיכנס. על מנת לאכוף חוקים אלו, הוצבו סביב הסורג עמודים ועליהם כתובות בלטינית ויוונית, המודיעות שאין ללא-יהודים להיכנס למקדש, ודינו של הנכנס הוא מוות. הידיעות על כתובות אלה מגיעות מספרי יוסף בן מתתיהו, אשר מדבריו גם עולה כי הרומים איפשרו לקיים גזר דין זה הלכה למעשה. כך מובא בנאומו של טיטוס, מעט לפני חורבן בית שני:
וטיטוס כעס מאוד על הדבר הזה והרבה לדבר קשות אל אנשי יוחנן, בקראו אליהם לאמור: הוי נבלים טמאים, האם לא הקימו ידיכם את הסורג הזה מסביב לקודש? האם לא העמדתם בסורג את העמודים האלה אשר נחרט עליהם בכתב יווני ובכתבנו, כי לא יהין איש זר לעבור את המחיצה הזאת? והאם לא מילאנו אנו את ידיכם להמית את כל העובר על הדבר הזה, אף אם יהיה אזרח רומא?...
גם פילון האלכסנדרוני מספר כי תחת השלטון הרומאי היהודים יכלו לדון למוות נכרים שנכנסו לתחום המקודש. ובברית החדשה מסופר כי המון העם במקדש, ואחר כך אף הסנהדרין, ביקשו להרוג את פאולוס מאחר שסברו שהכניס נכרים למקדש. ואף על פי כן היו בעבר מלומדים שפקפקו בנכונותו של מידע זה, שכן קשה היה להם להאמין שהרומאים היו מוכנים לאפשר ליהודים אוטונומיה כזו. אך בשנת 1871 גילה המלומד הצרפתי שארל קלרמון-גנו אבן מעין זו שסיפר עליה יוסף. על האבן יש כתובת ביוונית, האומרת: ”איש נוכרי לא ייכנס לפנים מן המחיצה המקיפה את המקדש ולחצר המוקפה, ומי שייתפס יתחייב בנפשו ודינו למיתה”. קטע מלוח נוסף מעין זה נמצא בשנת 1935, אגב סלילת כביש בירושלים.
יש דעות שונות בקרב החוקרים ביחס למשמעות המדויקת של האיום במוות בכתובת. יש מי שטען שהכוונה היא לעונש מוות בידי האל, כפי שנקבעה ההלכה במשנה, אלא שהעירו על כך אחרים שאין הדבר מתיישב עם הלשון "מי שייתפס" ועם העדויות ההיסטוריות.  אחרים סבורים שהכוונה הייתה להיתר פגיעה של קנאים ללא משפט, בדומה למה שנאמר במשנה לגבי כהן ששימש במקדש בטומאה, ולמה שמסופר בתחילת הסיפור בברית החדשה. אולם הדעה השלטת במחקר היא שאכן הייתה פרוצדורה של העמדה לדין בפני הסנהדרין (כפי שקורה בהמשך הסיפור בברית החדשה). עם זאת לא הגיעו לידינו כל עדויות ספציפיות על נכרים שהוצאו להורג בעקבות כניסתם למקדש.
צורת הסורג

לא ברור מה הייתה צורתו של הסורג. על פי עדות יוסף, הוא היה עשוי מאבנים, והמחיצה הייתה "כלילת יופי במלאכתה". היו שפירשו שהוא היה עשוי בצורה מסוימת של אבנים לסירוגין, כעין מעשה רשת, כמרומז מן השם "סורג", וכמרומז אצל יוסף, שהיה ייחוד בעשיית המחיצה.
גובה הסורג

על גובה הסורג ישנן עדויות סותרות. ברור שהיה נמוך, אך על פי המשנה במסכת מידות היה גובהו רק עשרה טפחים (כ-75–100 ס"מ), ואילו על פי יוסף היה גובהו שלוש אמות (כמטר וחצי). ייתכן כי חז"ל רצו למסור רק על הגובה המינימלי מבחינה הלכתית, בעוד יוסף מסר על הגובה בפועל.
הפרצות בסורג

על פי המשנה, היו בסורג שלוש-עשרה פרצות שפרצום מלכי יוון, ושאותם חזרו וגדרו מאוחר יותר. היו ששיערו שהיוונים פגעו דווקא בסורג, משום שהוא מסמל את ההגבל של כניסת גויים לתחום המקדש, דבר שלא ראו בעין יפה. דבר דומה מסופר בספר מקבים א':
...ובשנת שלוש וחמישים ומאה, בחודש השני ציווה אלקימוס (כהן גדול מתיוון) להרוס את חומת חצר המקדש הפנימית, ויהרוס את מעשי הנביאים. ויחל להרוס... וייבטלו מעשיו...
היו שפירשו שמדובר על הריסת הסורג ("מעשי הנביאים"), ועל כך שהוא התחיל להרוס אך לא הצליח לסיים.
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת כלים, פרק א', משנה ח'
↑  מלחמת היהודים ה, ה, ב; קדמוניות היהודים טו' יא' ה'
↑  המלאכות אל קאיוס, סעיף 212: "לכל לראש יקנאו כולם קנאה יתרה לבית מקדשם. ועדות נאמנה לדבר, כי בעוד שנותנים לכל איש ואיש מכל הארצות להיכנס אל העזרה החיצונית (של בית המקדש), נגזר עונש מות, חוק ולא יעבור, על כל הנכרי אשר יבוא לתוך העזרה הפנימית".
1 2  מעשי השליחים פרק כא' 27-32, והמשך הסיפור בפרקים שאחרי כן
↑  “איש נכרי לא ייכנס”, כתובת ביוונית האוסרת את הכניסה למתחם בית המקדש, אתר מוזיאון ישראל
1 2  Elias J. Bickerman, The Warning Inscriptions of Herod's Temple, JQR, 1947, עמ' 387-405
↑  ניתן להוסיף גם שבמקרה דומה המסופר בתלמוד הבבלי על נכרי שאכל מקרבן פסח מסופר שהוציאו אותו להורג, אף על פי שלפי ההלכה נכרי שאכל קרבן פסח אינו חייב מיתה בידי אדם. (בבלי, פסחים, ג:)
↑  סנהדרין פרק ט משנה ו וכן תוספתא, כלים, בבא קמא, א, ו
↑  PERETZ SEGAL, The Penalty of the Warning Inscription from the Temple of Jerusalem, Israel Exploration Journal, Vol. 39, No. 1/2 (1989), עמ' 79-84
↑  יונתן פרייס, Jonathan Price, Document: The Warning Inscription from the Temple Mount / תעודה: אזהרה על הר הבית, Zmanim: A Historical Quarterly / זמנים: רבעון להיסטוריה, 2012, עמ' 28–31
↑  משנה, מסכת מדות, פרק ב', משנה ג'
| חלקי בית המקדש השני |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
     : 
|     צפון החיל הסורג עזרת נשים לשכת העצים לשכת הנזירים לשכת השמנים לשכת המצורעים שער ניקנור העזרה המזבח כבש הכיור בית המטבחיים הדביר האולם ההיכל 1 2 2 3 לשכת הגזית בית המוקד 4 4 5 6 7 א ב ג ד ה ו ז ח ט י י  |     צפון החיל הסורג עזרת נשים לשכת העצים לשכת הנזירים לשכת השמנים לשכת המצורעים שער ניקנור העזרה המזבח כבש הכיור בית המטבחיים הדביר האולם ההיכל 1 2 2 3 לשכת הגזית בית המוקד 4 4 5 6 7 א ב ג ד ה ו ז ח ט י י  |     צפון החיל הסורג עזרת נשים לשכת העצים לשכת הנזירים לשכת השמנים לשכת המצורעים שער ניקנור העזרה המזבח כבש הכיור בית המטבחיים הדביר האולם ההיכל 1 2 2 3 לשכת הגזית בית המוקד 4 4 5 6 7 א ב ג ד ה ו ז ח ט י י  |  |  |
     : 
מקרא
|  1. לשכת הפרווה   2. בית החליפות   3. לשכת פרהדרין   4. בין האולם ולמזבח   5. תאים   6. מסיבה   7. אחורי בית הכפורת |  1. לשכת הפרווה   2. בית החליפות   3. לשכת פרהדרין   4. בין האולם ולמזבח   5. תאים   6. מסיבה   7. אחורי בית הכפורת |  |  |  |
| שערי המקדש | שערי המקדש |  |  |  |
|  א. שער עזרת נשים   ב. שער העליון   ג. שער הדלק   ד. שער הבכורות   ה. שער המים  ו. שער יכניה / הניצוץ   ז. שער הקרבן   ח. שער הנשים   ט. שער השיר / המוקד   י. שער בלי שם |  א. שער עזרת נשים   ב. שער העליון   ג. שער הדלק   ד. שער הבכורות   ה. שער המים  ו. שער יכניה / הניצוץ   ז. שער הקרבן   ח. שער הנשים   ט. שער השיר / המוקד   י. שער בלי שם |  |  |  |
סוויסלוץ' (מחוז משנה)

מחוז משנה סוויסלוץ' (בבלארוסית: Свіслацкі раён) הוא אחד מ-17 מחוזות משנה המרכיבים את מחוז הורדנה בבלארוס. מרכזו המנהלי היא העיר סוויסלוץ'.
דמוגרפיה

בתקופת עריכת מפקד האוכלוסין של בלארוס (2009) (אנ'), מנתה אוכלוסיית מחוז המשנה סוויסלוץ' 55,296 בני אדם. ההרכב האתני של האוכלוסייה במחוז היה: 74.63% בלארוסים, 20.47% פולנים, 3.53% רוסים ו-1.37% אחרים. שפות הדיבור הנפוצות: בלארוסית (88.64%) ורוסית (10.03%).
נסיר ליטל

| --- | --- |

ליטל בשנת 2022
 לידה:  11 בפברואר 2000 (בן 24) פנסקולה, פלורידה, ארצות הברית
 עמדה:  סמול פורוורד
 גובה:  1.98 מטר
 מספר:  25
 מכללה:  אוניברסיטת קרוליינה הצפונית
 דראפט:  בחירה מספר 25, 2019 פורטלנד טרייל בלייזרס
 קבוצות כשחקן
 2019–2023 2023–:  פורטלנד טרייל בלייזרס פיניקס סאנס
נסיר שמאי ליטל (באנגלית: Nassir Shamai Little; נולד ב-11 בפברואר 2000) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בקבוצת פיניקס סאנס מליגת ה-NBA, בעמדת הסמול פורוורד.
קריירת מכללות

ליטל נולד בעיר פנסקולה שבפלורידה. בשנת 2018 השתתף במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן, ואף זכה בתואר ה-MVP של המשחק, לאחר שקלע 28 נקודות.
בקיץ 2018 החל ללמוד באוניברסיטת קרוליינה הצפונית, והצטרף לקבוצת הכדורסל שלה לצד קמרון ג'ונסון וקובי וייט. בעונתו היחידה בליגת המכללות העמיד ממוצעים של 9.8 נקודות ו-4.6 ריבאונדים למשחק.
קריירה ב-NBA > פורטלנד טרייל בלייזרס

ליטל נבחר בבחירה ה-25 של דראפט ה-NBA‏ 2019, על ידי פורטלנד טרייל בלייזרס. ב-1 בפברואר 2021 קלע שיא קריירה של 30 נקודות, במשחק מול מילווקי באקס.
בעונתו השלישית בפורטלנד, 2021/2022, קלע 9.8 נקודות בממוצע למשחק, ובסיומה חתם על הארכת חוזה בפורטלנד ל-4 עונות נוספות עבור כ-28 מיליון דולר.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019/2020 | פורטלנד | 48 | 5 | 11.9 | 0.430 | 0.237 | 0.636 | 2.3 | 0.5 | 0.3 | 0.3 | 3.6 |
| 2020/2021 | פורטלנד | 48 | 2 | 13.3 | 0.467 | 0.350 | 0.800 | 2.7 | 0.5 | 0.1 | 0.3 | 4.6 |
| 2021/2022 | פורטלנד | 42 | 23 | 25.9 | 0.460 | 0.331 | 0.734 | 5.6 | 1.3 | 0.6 | 0.9 | 9.8 |
| 2022/2023 | פורטלנד | 54 | 4 | 18.1 | 0.442 | 0.367 | 0.717 | 2.6 | 0.9 | 0.4 | 0.4 | 6.6 |
| קריירה |  | 192 | 34 | 17.1 | 0.451 | 0.335 | 0.725 | 3.2 | 0.8 | 0.3 | 0.4 | 6.0 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020/2021 | פורטלנד | 3 | 0 | 3.0 | 0.250 | 0.250 | 0.500 | 0.3 | 0.0 | 0.0 | 0.3 | 1.7 |
| קריירה |  | 3 | 0 | 3.0 | 0.250 | 0.250 | 0.500 | 0.3 | 0.0 | 0.0 | 0.3 | 1.7 |
נר החלב

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  הנס כריסטיאן אנדרסן 
 שפת המקור:  דנית 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  2012 
 
נר החלב (בדנית: Tællelyset), הוא שמה של אגדת ילדים שנכתבה על ידי הנס כריסטיאן אנדרסן בהיותו בן 18, שהתגלתה באוקטובר 2012. היצירה באורך שישה דפים וכ-700 מילים.
עלילה

היצירה מגוללת את סיפורו של נר החלב שאמו היא כבש ואביו הוא כור היתוך - יחדיו תרמו לצורתו של נר החלב, הלבן כצמר הכבשה ונועד לחימום ככור ההיתוך. הנר אינו מצליח למצוא את מקומו בעולם האנוכי וחש מיואש בשל כך. הוא מנסה להדליק את עצמו, ופוגש לפתע באבן צור, המסוגלת להצית בו אש ולבסוף הנר מוצא את המשמעות לקיומו והוא חי באושר עם סביבתו.
מציאת היצירה

היצירה התגלתה בצרור מסמכים של משפחת פלאם באגף הארכיון הלאומי של דנמרק בפוּנֶן. היצירה נמצאה לאחר שמשפחת פלאם ביצעה מחקר עצמאי אודות תולדות המשפחה, אלא שהיצירה לא זוהתה תחילה כשייכת להנס כריסטיאן אנדרסן. באוקטובר 2012, ההיסטוריון אסבן בראג סרק את הניירות ומצא כי היצירה נחתמה על ידי הנס כריסטיאן אנדרסן, וגילויו אושר על ידי מומחים בדצמבר 2012.
סוויסלץ' (ברזינה)

| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  327 קילומטרים
 ספיקה ממוצעת:  24.3 מ"ק לשנייה 
 אגן ניקוז:  5,160 קמ"ר 
 מוצא:  Miensk upland, Mayak 
 יובלים:  Dražnia, Traścianka, Nyamiha River, Piarespa, Žycinka, Balačanka, Loshytsa, Viača River, Cna river, Citaŭka, Volma, Taĺka, בפסקה זו 2 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 שפך:  ברזינה 
 מדינות באגן הניקוז:  בלארוס 
 
סוויסלץ' הוא נהר בבלארוס, היובל הימני של נהר ברזינה. הוא זורם באזורי מינסק ומוגילב ואורכו 327 קילומטרים (203 מיל). יש לו אגן ניקוז של 5,160 קילומטרים רבועים (1,990 מילים רבועים). שמו של הנהר נגזר מהשורש - "חזית" - 'זורם', ממוצא הודו-אירופי (כמו נהר הוויסלה).
זרימת הנהר

הנהר מתחיל לזרום במינסק, 1.5 ק"מ דרום-מזרחית לכפר שפובלוב שבמחוז ולוז'ין, ומסתיים בפאתי דרום-מזרח העיירה סוויסלץ' שבמחוז אסיפוביצ'י.
הערות שוליים

↑  Свислочь (река, приток р. Березины), Great Soviet Encyclopedia
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 313503626   WorldCat (עם VIAF): 313503626 
נהר סוויסלץ' במינסק, בלארוס
סטיב בולד

סטיבן אנדרו בולד (באנגלית: Stephen Andrew Bould; נולד ב-16 בנובמבר 1962) הוא כדורגלן עבר אנגלי.
קריירה

בולד נולד בסטוק-און-טרנט, והחל לשחק כסטוק סיטי המקומית בשנת 1978 כאשר היה תלמיד בית ספר, והפך למקצוען בנובמבר 1980. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו כבלם בהפסד 2 - 3 למידלסברו בספטמבר 1981. בולד לא הצליח לתפוס מקום קבוע בהרכב המועדון, והושאל לטורקי יונייטד באוקטובר 1982, שם שיחק בתשעה משחקים תחת המאמן ברוס ריוק.
לאחר תקופת ההשאלה בטורקי הוא הפך לשחקן קבוע בהרכב של סטוק סיטי, ועבר לשחק בעמדת הבלם. בשנת 1987 הוא סבל מפציעה שכמעט וגרמה לסיום הקריירה שלו, אך הוא החלים ממנה לאחר מספר ניתוחים. הוא עבר לארסנל ב-1988, והפך לאחד מרביעיית שחקני ההגנה של המועדון, ביחד עם טוני אדמס, נייג'ל וינטרברן ולי דיקסון ששיחק איתו בסטוק סיטי. בולד זכה עם ארסנל באליפות הליגה בעונת 1988/1989 ובעונת 1990/1991; אולם, הוא נעדר ממשחקי הגמר של גביע הליגה וגביע ה-FA בעונת 1992/1993, שבשניהם ניצח המועדון.
בולד לא זכה להצלחה רבה במדי ארסנל לאחר הזכייה בגביע המחזיקות בעונת 1993/1994, ולאחר הגעתו של המאמן הצרפתי ארסן ונגר נפוצו שמועות כי בולד המבוגר יעזוב את ארסנל, בעיקר כיוון שוונגר העדיף על פניו את מרטין קיאון; למשך תקופה קצרה הפגין בולד יכולת משחק גבוהה מהרגיל, והיה חלק מההרכב שזכה בדאבל בעונת 1997/1998, שבה בישל שער לטוני אדמס במשחק שהכריע את גורל אליפות הפרמייר ליג. שבועיים לאחר מכן זכה המועדון בגביע ה-FA.
בולד כבר היה שחקן מבוגר, ולאחר עונתו האחרונה באצטדיון הייבורי הוא עבר ביולי 1999 לשחק במדי העולה החדשה סנדרלנד תמורת חצי מיליון לירות שטרלינג. מאמן סנדרלנד פיטר ריד מינה את בול לתפקיד הקפטן של הקבוצה בעקבות עזיבת הקפטן קווין בול, והוא היה אחד משחקני המפתח של המועדון שסיים במקום השביעי. בולד נותר באצטדיון האור עד ספטמבר 2000, אז נאלץ לפרוש ממשחק פעיל כתוצאה מדלקת מפרקים. בסך הכל הוא הופיע במדי סנדרלנד ב-21 משחקי פרמייר ליג בלבד.
למרות היותו אחד משחקני ההגנה הטובים ביותר בשלהי שנות ה-80 ותחילת עד אמצע שנות ה-90, בולד שיחק רק פעמיים במדי נבחרת אנגליה, וערך את הופעת הבכורה שלו רק בגיל 31.
לאחר פרישתו הוא החל ללמוד לצורך קבלת תג אימון מאופ"א, וביוני 2001 חזר לארסנל והחל לעבוד כמאמן קבוצות הנוער. תפקידו הנוכחי הוא מאמן הקבוצה עד גיל 18 באקדמיית הכדורגל של ארסנל.
סיטרואן m35

| --- | --- |

Citroën M35
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  סיטרואן
 שנות ייצור:  1969–1971
 יחידות שיוצרו:  267 
 הרכבה:  צרפת צרפת
 מודל קודם:  אין
 מודל אחריו:  אין
 חברת אם:  Citroën
 סיווג:  מכונית קופה
 מרכב:  2 דלתות
 פלטפורמה:  סיטרואן אמי
 אורך:  4,050 מ"מ
 רוחב:  1,550מ"מ
 גובה:  1,350 מ"מ
 משקל:  815 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,400 מ"מ 
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע ונקל, 995 סמ"ק (497.5x2) המפיק 85 כ"ס ו-113 כ"ס (תאוצה: 0-100 קמ"ש - 19 שניות
 הילוכים:  נלקחו מדגם סיטרואן GS - 4 הילוכים ידניים - עם סינכרון כל ההילוכים
 מהירות מרבית:  144 קמ"ש
 קשר:  Citroën GS Birotor (בעלת מנוע ונקל)
 מעצב:  Heuliez
 
סיטרואן m35 (בצרפתית: Citroën M35) היא מכונית קופה, בעלת מנוע ונקל, הגוף מבוסס על דגם סיטרואן אמי (גרסת דגם 8 אמי), מתוצרת יצרנית הרכב הצרפתית סיטרואן אשר יוצרו בין השנים 1969–1971.
יוצרו 267 יחידות, מהן 212 יחידות בשנת 1970.
המנוע פותח בשנת 1967 על ידי חברת Comotor אשר הוקמה על ידי חברת סיטרואן ויצרנית הרכב הגרמנית NSU, במטרה לפתח מנועי ונקל.
מנוע הונקל של הסיטרואן m35 היה זהה למנוע הונקל של הNSU Ro 80 הגרמני.
תמונות

סיטרואן m35
סיטרואן m35
סיטרואן m35
מנוע ונקל - סיטרואן m35
ראו גם

סיטרואן
סיטרואן אמי
סיטרואן GS בי רוטור
NSU Ro 80
מנוע ונקל
הערות שוליים

↑  "סיטרואן m35" citroenet.org.uk/prototypes/m35
סיטרואן GS בי רוטור

| --- | --- |

סיטרואן GS בי רוטור
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  סיטרואן GZ
 יצרן:  סיטרואן
 שנות ייצור:  1973–1975
 הרכבה:  צרפת צרפת
 מודל קודם:  אין
 מודל אחריו:  אין
 חברת אם:  Citroën
 סיווג:  מכונית משפחתית יוקרתית
 מרכב:  4 דלתות
 פלטפורמה:  סיטרואן GS
 אורך:  4,120 מ"מ
 רוחב:  1,644מ"מ
 גובה:  1,370 מ"מ
 משקל:  950 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,552 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע ונקל, 2 הרוטורים משולשים, 995 סמ"ק (497.5x2) המפיק 107 כ"ס, יחס דחיסה: 1:9.0, מומנט מרבי: 140 Nm,  רוחב רוטור - 67 מ"מ, (תאוצה: 0-100 קמ"ש - 14 שניות)
 הילוכים:  מצמד ממיר אוטומטית 3 מהירויות + היפוך
 מהירות מרבית:  144 קמ"ש
 צריכת דלק:  12.8 ליטר ל-100 ק"מ
 קשר:  סיטרואן m35 (בעלת מנוע ונקל)
 מעצב:  Heuliez
סיטרואן GS בי רוטור (בצרפתית: Citroën GS Birotor) היא מכונית משפחתית יוקרתית, מצוידת במנוע ונקל, מסדרת מכוניות סיטרואן GS, תוצרת יצרנית הרכב הצרפתית סיטרואן, שיוצרה בין השנים 1973–1975.
יוצרו 847 יחידות. הדגם היה נקרא "סיטרואן GZ".
המנוע פותח בשנת 1967 על ידי חברת "Comotor" אשר הוקמה על ידי חברת סיטרואן וחברת NSU, במטרה לפתח מנועי ונקל.
דגם ה-NSU Ro 80 הגרמני יוצר עם מנוע ונקל זהה.
נתונים טכניים

מתלים הידרופנאומטיים (hydropneumatique Suspensions)
מאייד קרבורטור Solex 32 DDITS 2
בלמי דיסק - 4 גלגלים (מאוורר)
מקדם גרר - 361
קיבולת מטען - 456 ליטר
תמונות

סיטרואן GS בי רוטור - מבט לתא הנהג
סיטרואן GS בי רוטור
סיטרואן GS בי רוטור
סיטרואן GS בי רוטור (משמאל)
לוגו סיטרואן GS בי רוטור
ראו גם

סיטרואן
סיטרואן אמי
סיטרואן GS
NSU Ro 80
סיטרואן m35
מנוע ונקל
נסך

ערך זה עוסק בנסך בדתות ותרבויות שונות. אם התכוונתם לנסך שמוקרב ביחד עם קרבן בבית המקדש, ראו .
ניסוך מים כמנחה לוישנו, המאה ה-17
שמאן בוריאטי מנסך חלב לרוחות האזור, 2012
נסך הוא פולחן של מזיגת משקה, לרוב אלכוהולי, כמנחה לאלים. טקסי פולחן כאלו היו נפוצים בדתות עתיקות ובתרבויות שונות.
בהיסטוריה

ביוון העתיקה נהוג היה לפני משתאות לשפוך יין על הרצפה כמחווה לאל. במיתולוגיה היוונית אי-הצעת יין לאל נחשבה לעלבון.
ביהדות

קיומם של נסכים מוזכר בתנ"ך כבר בספר בראשית: ”ויצב יעקב מצבה במקום אשר־דבר אתו מצבת אבן ויסך עליה נסך ויצק עליה שמן” (ספר בראשית, פרק ל"ה, פסוק י"ד)
ביהדות > בבית המקדש

בעת הקרבת הקורבנות נהגו לשפוך יין או נוזל אחר על המזבח או על הארץ. מעשה פולחני זה הוא הַנִּיסוּךְ. כמויות היין לנסך מוגדרות בתורה, והן משתנות בהתאם לסוג הבהמה שמקריבים עם הנסך. במשנה מסופר על טקס 'ניסוך המים' בחג הסוכות בבית המקדש השני.
ביהדות > איסור יין נסך

בהלכה 'יֵין נֶסֶךְ' הוא כינוי ליין שנתנסך לעבודה זרה. יין זה אסור בשתייה או בהנאה. בתרבויות רבות נוהגים לְנַסֶּך יין לכבוד האלים באירועים חגיגיים שונים, ולא רק בשעת הקרבת קורבן. לכן תיקנו חכמים שכל יין שגוי נגע בו או שהיה ברשותו ללא השגחה, יש לחשוד כי הגוי ניסך אותו לאליליו, וגם הוא אסור בשתייה ובהנאה.
לקריאה נוספת

רמי ערב, "אל תסתכל בקנקן אלא בכל המכלול: עדויות לנסך המים בבית צידה", ארץ ישראל - ספר אמנון בן תור, כרך ל הוצאת החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, עמ' 369-357
סוויסהלנצח

סוויסהלנצח הוא אלבום הבכורה של הראפר הישראלי מיכאל סוויסה. האלבום יצא לאור ב-15 באוקטובר 2016.
האלבום כולל 15 רצועות שהופקו על ידי לאבה דום, מו ריון, שוחט ואקספנסיב בראדר.
באלבום מתארחים לאבה דום, מו ריון, לוקץ' ואורי שוחט.
האלבום יצא שנתיים לאחר השיר הראשון של סוויסה, "קרב מגע" בשיתוף שארמל, שאחראי לעיצוב עטיפת האלבום.
רשימת רצועות

| מס' | שם | כותב(ים) | מפיק(ים) | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | רטינה  | מיכאל סוויסה | אורי שוחט, אקספנסיב בראדר | 2:21 |
| 2. | שמוק  | סוויסה | מו ריון, שוחט | 2:13 |
| 3. | דיסים101 (עם מו ריון)   | סוויסה, ירון | מו ריון | 3:04 |
| 4. | פלואו אסמטי  | סוויסה | מו ריון, שוחט, לאבה דום | 2:25 |
| 5. | שאוט אאוט/אקסטרה ג'י  | סוויסה | מו ריון | 1:48 |
| 6. | מסיר שומן (עם לוקץ')   | סוויסה, איתי לוקץ' | מוריון | 2:27 |
| 7. | אולהלה/היא יכולה (עם לאבה דום)   | סוויסה, עדן לאבה | מו ריון, שוחט | 2:28 |
| 8. | פור מצוין  | סוויסה | שוחט, לאבה דום | 2:52 |
| 9. | תדליק (עם לאבה דום)   | סוויסה | מו ריון, לאבה דום, אקספנסיב בראדר | 3:57 |
| 10. | את יודעת (עם אורי שוחט ומו ריון)   | סוויסה, נועם ירון, שוחט | מו ריון, שוחט, לאבה דום | 4:12 |
| 11. | לא סוחר  | סוויסה | מו ריון, שוחט, לאבה דום, אקספנסיב בראדר | 2:15 |
| 12. | שמה (עם לאבה דום ומו ריון)   | סוויסה, לאבה, ירון | מו ריון, שוחט, לאבה דום, אקספנסיב בראדר | 3:13 |
| 13. | חושם לאב (עם מו ריון ולאבה דום)   | סוויסה, לאבה, ירון | מו ריון | 3:04 |
| 14. | תגידי ת'שם שלי (עם מו ריון)   | סוויסה, ירון | מו ריון, שוחט, לאבה דום | 3:30 |
| 15. | דאונר2000  | סוויסה | מו ריון, שוחט | 2:52 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 42 דקות |
הערות שוליים

↑  מו ריון, אורי שוחט, לאבה דום, אקספנסיב בראדר
סונאטה מס' 32 של בטהובן

סונאטה מס' 32 של בטהובן בדו מינור, אופוס 111, היא האחרונה מבין הסונאטות לפסנתר של לודוויג ואן בטהובן. היצירה חוברה במהלך השנים 1821 ו-1822. כמו סונאטות אחרות מהתקופה המאוחרת של המלחין, היא מכילה אלמנטים פוגלים. הסונאטה הוקדשה לחברו של בטהובן, התלמיד והפטרון, רודולף, ארכידוכס אוסטריה.
הסונאטה מורכבת משני פרקים מנוגדים בלבד. תומאס מאן כינה צורה זאת "פרידה מצורת הסונאטה". היצירה נכנסה לרפרטואר הפסנתרנים המובילים רק במחצית השנייה של המאה ה-19, ונגינתה כוללת מורכבות טכנית רבה.