stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תנינענק
רשימת רצועות

| תנינענק> מס' | תנינענק> שם | תנינענק> משך | תנינענק>  | תנינענק>  | תנינענק>  | תנינענק>  | תנינענק>  | תנינענק>  | תנינענק>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | תנינענק  | 3:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | משפחה  | 3:52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | את יפה  | 4:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | בין לבין  | 4:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | אווירון  | 4:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | זמן חלל  | 4:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | לנוח בטוח  | 3:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | לפני שניפרד מוחמד  | 4:05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | מדרגות  | 4:52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | גשם של פתאום  | 4:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | כאילו  | 5:49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Shaffani  | 3:33 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 52:39 |  |  |  |  |  |  |  |
קרדיטים

| --- | --- |
 קורין אלאל – שירה, עיבוד, גיטרה, סינתיסייזר (1, 3, 4, 11), תכנות נוסף  מרקו גורקן – עיבוד, הפקה מוזיקלית, תכנות, קולות (1, 2, 4, 6)  אלי סורני – קולות (2, 7, 8, 10, 11)  יוסי פיין – עיבוד (10), גיטרה בס  דני מקוב – עיבוד (9), תופים, כלי הקשה:  אורי ברק – הנדסה קולית, מאסטרינג, תכנות נוסף  יזהר אשדות – מאסטרינג  זאב אולמן – מפיק בפועל  אופיר גל – גיטרה  שרי ארנון – עטיפה  שרון דרי – צילום
הערות שוליים

↑  Shaffani - קורין אלאל, שירונט
↑  לירן אליהו, 20 שנה לתנינענק: רגש, חשיפה וכנות, ‏16 ביולי 2021
↑  תנין ענק יצא מהארון, גבע קרא עוז, באתר ynet, 26 ביולי 2001
↑  נילי ברקן, ‏לא מושלמת, אבל כל-כך אמיתית, באתר גלובס, 9 באוגוסט 2001
| קורין אלאל |
| --- | --- | --- |
דיסקוגרפיה
| אלבומי אולפן | "קורין אלאל" • "פירות אסורים" • "אנטארקטיקה" • "שפת אימי" • "זן נדיר" • "כשזה עמוק" • "תנינענק" • "הכחול של השמיים" • "פשוט כל כך" • "ארנבות משוקולד" • "קהלת" • "כאחד האדם" |  |
| אלבומי אוסף | "האוסף" • "המיטב" |  |
| אלבומי הופעה | "לתמונה נוספו המון צבעים" • "אקווריום: הופעות במפעל הפיס" |  |
| אלבומי משותפים | "ארץ טרופית יפה" • "לו באת – נשים שרות שם טוב לוי" |  |
| אלבומי מחווה | "חברים שרים קורין" |  |
| מארזי תקליטורים | "קורין אלאל / פירות אסורים" • "האלבומים המקוריים" |  |
| סינגלים | "סמבה אבן גבירול" • "תן לי קצת ממך" • "שיר בכיף" • "כבשים" • "פירות אסורים" • "שישי בלילה" • "ארץ קטנה עם שפם" • "אנטארקטיקה" • "שיר לשירה" • "שפת אימי" • "זן נדיר" • "תאונה" • "יוצאת אל החיים" • "ימי הפרח והאהבה" • "מעיין" • "הוא כאן" • "לחיות" • "פירמידות" • "כשזה עמוק" • "תנינענק" |  |
| שירים אחרים | "רוצים שלום" • "אמסטרדם" • "אין לי ארץ אחרת" • "התעשייה האבירית" • "שלושת הפעמונים" • "המנון לאהבה" • "ספק גדול" • "החיים בוורוד" |  |
אין לי ארץ אחרת

סטיקר עם הכיתוב "אין לי ארץ אחרת"
"אֵין לִי אֶרֶץ אַחֶרֶת" הוא שיר שנכתב על ידי אהוד מנור, הולחן על ידי קורין אלאל והוקלט לראשונה על ידי גלי עטרי בשנת 1986. השיר נכתב כתגובה מאוחרת למותו של אחיו הצעיר של מנור במלחמת ההתשה, אך בשל מועד פרסומו נתפס בציבור כשיר נגד מלחמת לבנון הראשונה, ולאורך השנים שימש למחאות שונות.
מילים

השיר נכתב כתגובה מאוחרת למותו של אחיו הצעיר של מנור במלחמת ההתשה. אהוד מנור אמר בראיון כי השיר נכתב כביקורת על אזלת-היד והיעדר ההתייחסות למותם המיותר לדעתו של חיילים רבים בזמן מלחמת ההתשה.
מילים > פרשנות

הטענה המרכזית של הכותב מופיעה בשורה הראשונה - "אין לי ארץ אחרת". לאחר שורה זו מופיעות המילים "גם אם אדמתי בוערת" שמביעות את ההתנגדות של אנשים שטוענים כי האדמה בוערת וכי היצמדותו לארץ מסכנת אותו ואין לה הצדקה. שורה זו גם מראה את הנאמנות של הכותב לארץ למרות כל החסרונות שבה. הוא "מביא בחשבון" את עמדתם, וחוזר אל ביסוס עמדתו: "רק מילה בעברית חודרת אל עורקי אל נשמתי", כלומר מראה את אהבתו וחיבורו לשפה העברית. המילה "רק" מדגישה את הזיקה העמוקה לשפה העברית ופוסל את כל הלשונות האחרות. בהמשך חוזר ומצדיק הדובר בשיר את "דברי המתנגדים", ומסייג את דבריו: אמנם "בגוף כואב, בלב רעב", ועובר אל המסקנה הסוגרת את מעגל הטיעון: "כאן הוא ביתי". בבית השני חוזר הדובר בשיר לדיאלוג עם מי שעשוי לטעון אחרת ולשמוט את הקרקע מתחת לרגליו. הוא מצהיר כי הוא ער לכך שארצו "שינתה את פניה", אולם מצהיר כי בכוונתו להיאבק ולא לוותר "עד שתפקח את עיניה".
הלחנה וביצועים

| --- | --- |

עטיפתו של תקליט השדרים לביצוע של קורין אלאל
 סינגל בביצוע קורין אלאל
 יצא לאור:  1989
 שפה:  עברית 
 אורך:  3:03
 חברת תקליטים:  CBS ישראל
 כתיבה:  אהוד מנור
 לחן:  קורין אלאל
 
בשנת 1982 חיברה קורין אלאל את מנגינת השיר לפתק שהשאירה לה בת הזוג שלה דאז ,"אל תביטי עלי כך, את שורפת את מבטי". היא השמיעה את השיר לאריק סיני שהעביר את המנגינה לאהוד מנור שכתב את המילים.
הביצוע המקורי הוקלט על ידי גלי עטרי ב-1986, ונכלל באלבומה הרביעי "אמצע ספטמבר", שיצא באותה השנה. בנוסף הקליטו את השיר גם יזהר כהן, הבנימינים, קורין אלאל ואהוד מנור עצמו.
בתרבות

השיר הוא מהידועים שבשיריו של מנור ואף שימש כשם לספר שכלל מגוון משיריו וכתביו. ביום העצמאות תשס"ג (2003) נערך ברשת ג' מצעד חגיגי של מאה השירים הגדולים של מנור, והשיר הגיע למקום הראשון. לאחר מותו של מנור, באפריל 2005, ערך העיתון ידיעות אחרונות סקר דומה, ובו נבחר השיר כשיר אהוב ביותר של מנור.
כאשר יצא השיר הוא נתפס כשיר מחאה נגד מלחמת לבנון שהתרחשה באותה תקופה ואומץ על ידי המוחים נגדה. במהלך השנים אומץ השיר על ידי רבים מכל קצות הקשת הפוליטית, כאשר כל קבוצה פוליטית נתנה למילים פרשנות משלה, באופן שמבטא את עמדותיה. בעת תקופת תוכנית ההתנתקות מחבל עזה נעשה שימוש רב בשיר על ידי הימין הישראלי והוא הושמע בעצרות מחאה, במדיה האינטרנטית וברשתות הטלוויזיה. מנגד, תנועת "השמאל הלאומי" אימצה מהשיר את השורה "לא אשתוק כי ארצי שינתה את פניה" והפכה אותה לסיסמת מחאה כלפי מדיניותה של ממשלת ישראל בראשות בנימין נתניהו.
בשנת 2010 סירבו מספר תלמידים בתיכון עירוני ד' בתל אביב לשיר את השיר, בטענה שהשיר "לאומני מדי" ו"לא מייצג אותם", והעדיפו על פניו את השיר "שיעור מולדת" של עלי מוהר.
שימוש במילות השיר נעשו גם על ידי יושבת ראש בית הנבחרים של ארצות הברית ננסי פלוסי. פלוסי ציטטה פעמיים מספר שורות מהשיר מתורגמות לאנגלית. בפעם הראשונה ב-13 בינואר 2021 בנאומה במליאת בית הנבחרים האמריקאי, שבוע לאחר הסתערות מפגינים על הקפיטול. ב-24 ביוני 2022 ציטטה פלוסי את השיר פעם נוספת בנאום בעקבות פסיקת בית המשפט העליון האמריקאי כנגד זכות ההפלה של נשים.
ב-2023 אומץ השיר על ידי אנשי המחאה נגד הרפורמה המשפטית.
בפברואר 2023 השיר נבחר ל"שיר של המדינה" על ידי קוראי ידיעות אחרונות ו-ynet. ביום העצמאות באותה השנה, נבחר השיר על ידי קוראי ישראל היום ומאזיני כאן גימל ל"שיר ה-75 של ישראל", לכבוד 75 שנות קיומה של מדינת ישראל.
הערות שוליים

1 2  השיר האהוב של מנור: "אין לי ארץ אחרת", באתר ynet, 13 באפריל 2005.
↑  ד"ר שלמה הרציג, אין לי ארץ אחרת נגיעות לשוניות, באתר במלל ובזמר משרד החינוך
↑  יעל געתון, עכבר העיר אונליין, תלמידים בעירוני ד' נגד השיר "אין לי ארץ אחרת", באתר הארץ, 26 במרץ 2010.
↑  גיא בריצמן, צפו: כשיו"ר בית הנבחרים ציטטה את אהוד מנור, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 13 בינואר 2021
זוהר אורבך, ‏יו"ר בית הנבחרים ננסי פלוסי ציטטה את שירו של אהוד מנור, באתר ‏מאקו‏, 13 בינואר 2021
↑  סרטון של הנאום ברשת החברתית טוויטר.
↑  "אין לי ארץ אחרת" נבחר לשיר של המדינה, באתר ynet, 21 בפברואר 2023
↑  אתם בחרתם: זה שיר ה-75 של ישראל, באתר "ישראל היום", 26.4.23
| קורין אלאל |
| --- | --- | --- |
דיסקוגרפיה
| אלבומי אולפן | "קורין אלאל" • "פירות אסורים" • "אנטארקטיקה" • "שפת אימי" • "זן נדיר" • "כשזה עמוק" • "תנינענק" • "הכחול של השמיים" • "פשוט כל כך" • "ארנבות משוקולד" • "קהלת" • "כאחד האדם" |  |
| אלבומי אוסף | "האוסף" • "המיטב" |  |
| אלבומי הופעה | "לתמונה נוספו המון צבעים" • "אקווריום: הופעות במפעל הפיס" |  |
| אלבומי משותפים | "ארץ טרופית יפה" • "לו באת – נשים שרות שם טוב לוי" |  |
| אלבומי מחווה | "חברים שרים קורין" |  |
| מארזי תקליטורים | "קורין אלאל / פירות אסורים" • "האלבומים המקוריים" |  |
| סינגלים | "סמבה אבן גבירול" • "תן לי קצת ממך" • "שיר בכיף" • "כבשים" • "פירות אסורים" • "שישי בלילה" • "ארץ קטנה עם שפם" • "אנטארקטיקה" • "שיר לשירה" • "שפת אימי" • "זן נדיר" • "תאונה" • "יוצאת אל החיים" • "ימי הפרח והאהבה" • "מעיין" • "הוא כאן" • "לחיות" • "פירמידות" • "כשזה עמוק" • "תנינענק" |  |
| שירים אחרים | "רוצים שלום" • "אמסטרדם" • "אין לי ארץ אחרת" • "התעשייה האבירית" • "שלושת הפעמונים" • "המנון לאהבה" • "ספק גדול" • "החיים בוורוד" |  |
קו בייקרלו

קו בייקרלו (באנגלית: Bakerloo line) הוא קו רכבת תחתית במערכת הרכבת תחתית של לונדון. צבעו חום במפת הרכבת התחתית של לונדון והוא עוצר ב-25 תחנות, מתוכן 15 מתחת לפני הקרקע. הקו נפתח בשנת 1915 והוא משרת מעל 110 מיליון נוסעים בשנה. הקו חוצה את לונדון מדרום-מזרח לצפון-מערב ותחנות רבות שלו משותפות עם תחנות הרכבת העילית של לונדון.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
שם הקו

הקו נקרא בשם זה משום שהוא משרת בעיקר את רחוב בייקר ועובר דרך תחנת הרכבת התחתית ווטרלו. שמו הוא הלחם של המילים: בייקר + ווטרלו - בייקר-לו.
מסלול הקו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
פרס וודרו וילסון

| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית 
 הגוף המעניק:  המרכז הבינלאומי על שם וודרו וילסון 
 תקופת הפרס:  1999–הווה (כ־25 שנים) 
 נקרא על שם:  וודרו וילסון 
 אתר רשמי
 
פרסי וודרו וילסון (באנגלית: Woodrow Wilson Awards) מוענקים על ידי מרכז וודרו וילסון של הסמית'סוניאן לאישים מהתחום הציבורי ומהתחום העסקי בעלי מחויבות בולטת לחזונו של נשיא ארצות הברית וודרו וילסון לשילוב פוליטיקה, מדע ומדיניות לטובת הכלל.
פרס המרכז הבינלאומי על שם וודרו וילסון לשירות ציבורי

פרס המרכז הבינלאומי על שם וודרו וילסון לשירות ציבורי ניתן לאישים שהצטיינו בחיים הציבוריים והפגינו מחויבות מיוחדת לאיתור דעות ונקודות מבט ייחודיות. מקבלי הפרס שותפים לאמונתו של הנשיא וילסון בחשיבות הדיון הציבור, הלמדנות והפצת הידע בארצות הברית ובעולם כולו.
בין מקבלי הפרס לשירות ציבורי:
ז'אק אטלי - אינטלקטואל וכלכלן צרפתי-יהודי.
ג'יימס בייקר - מזכיר המדינה של ארצות הברית לשעבר.
ג'ון גלן אסטרונאוט וסנטור אמריקאי.
פרנק גרי - ארכיטקט.
ג'ון הווארד - ראש ממשלת אוסטרליה לשעבר.
סטיבן הרפר - ראש ממשלת קנדה.
אנדרו לויד ובר - מפיק מחזות זמר.
ברברה וולטרס - שדרנית טלוויזיה אמריקאית.
ויליאם כהן - מזכיר ההגנה של ארצות הברית לשעבר.
לי קואן יו - "אבי האומה" של סינגפור
בריאן מלרוני - ראש ממשלת קנדה לשעבר.
ג'ון מקיין - סנטור אמריקאי.
דניאל פטריק מויניהאן - סנטור אמריקאי.
ג'נט נפוליטנו - מזכירת המחלקה לביטחון המולדת.
לואיז אינסיו דה סילבה - נשיא ברזיל לשעבר.
דולי פרטון זמרת קאנטרי.
דיאן פיינסטיין סנטורית אמריקאית.
דייוויד פטראוס גנרל אמריקאי.
קולין פאוול - מזכיר המדינה של ארצות הברית לשעבר.
ריק פרי - מושל טקסס.
סנטיאגו קלטרווה - ארכיטקט.
הנרי קיסינג'ר - מזכיר המדינה של ארצות הברית לשעבר.
עבדול קאלאם - נשיא הודו.
דילמה רוסף - נשיאת ברזיל.
פרס המרכז הבינלאומי על שם וודרו וילסון לאזרחות תאגידית

פרס המרכז הבינלאומי על שם וודרו וילסון לאזרחות תאגידית ניתן למנהלים בכירים בעולם העסקי המפגינים מחויבות לטובת הכלל "מעבר לשורת הרווח". אנשים המוכיחים שחברות עסקיות יכולות להיות שותפות פעילות בקהילה ובעולם. הפרס ניתן על תרומה משמעותית לשיפור הקהילה והעולם בכללו.
בין מקבלי הפרס לאזרחות תאגידית:
שלדון אדלסון
ברנאר ארנו
פרנק לואי
פיטר מונק
גרג אנתוני

| --- | --- |

גרג אנתוני במהלך סוף-שבוע האולסטאר ב-אן.בי.איי 2022, באולם רוקט מורגג' פילדהאוס שבקליבלנד
 לידה:  15 בנובמבר 1967 (בן 57) לאס וגאס, נבדה, ארצות הברית
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.83 מטרים
 מספר:  2, 50
 מכללה:  אוניברסיטת פורטלנד אוניברסיטת נבדה בלאס וגאס (UNLV)
 דראפט:  בחירה מספר 12, 1991 ניו יורק ניקס
 קבוצות כשחקן
 1991–1995 1995–1997 1997–1999 1999–2001 2001–2002 2002:  ניו יורק ניקס ונקובר גריזליס סיאטל סופרסוניקס פורטלנד טרייל בלייזרס שיקגו בולס מילווקי באקס
 הישגים כשחקן
 זכייה בטורניר אליפות המכללות בכדורסל (1990)
 
גרגורי קרלטון "גרג" אנתוני (באנגלית: Gregory Carlton "Greg" Anthony; נולד ב-15 בנובמבר 1967) הוא כדורסלן עבר ופרשן כדורסל אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1991–2002. לאורך 11 עונותיו בליגה שיחק עבור 6 קבוצות שונות, ורשם ממוצעים כוללים של 7.3 נקודות, 4.0 אסיסטים, 1.9 ריבאונדים ו-1.2 חטיפות למשחק.
אביו של הכדורסלן קול אנתוני.
קריירת מכללות

אנתוני נולד וגדל בלאס וגאס שבנבדה, ובשנת 1986 החל ללמוד באוניברסיטת פורטלנד אשר באורגון. לאחר שנה אחת בפורטלנד עבר ללמוד באוניברסיטת נבדה בלאס וגאס (UNLV), ובשנת 1988 הצטרף לקבוצת הכדורסל שלה, אותה אימן חבר היכל התהילה של הכדורסל ג'רי טרקניאן. בעונת 1989/1990 הוביל את הקבוצה, לצדם של לארי ג'ונסון וסטייסי אגמון, לזכייתה הראשונה אי פעם בטורניר אליפות המכללות. במשחק חצי הגמר גברו ה"רבלס" על אוניברסיטת ג'ורג'יה טק, בה שיחקו דניס סקוט וקני אנדרסון, ובמשחק הגמר הביסו ב-30 הפרש את אוניברסיטת דיוק, בה שיחק כריסטיאן לייטנר. באותה עונה פתח אנתוני בכל משחקי קבוצתו, ותרם 11.2 נקודות, 7.4 אסיסטים ו-2.7 חטיפות בממוצע למשחק. בעונת 1990/1991 המשיך להציג יכולת גבוהה, עם ממוצעים של 11.6 נקודות ו-8.9 אסיסטים למשחק, אולם UNLV הודחה מטורניר האליפות בשלב חצי הגמר. בעת סיום לימודיו, ניצב אנתוני במקום הרביעי בתולדות ליגת המכללות בסך אסיסטים בקריירה, עם 950.
קריירת משחק מקצועית

בדראפט ה-NBA‏ 1991 נבחר אנתוני בבחירה ה-12, על ידי ניו יורק ניקס. את עונות 1993 ו-1994 סיימו הניקס עם המאזן הטוב ביותר באזור המזרחי, ובפלייאוף 1994 העפילו לגמר ה-NBA, לראשונה מזה 21 שנים; בסדרת הגמר עצמה הפסידה הקבוצה מול יוסטון רוקטס, בתוצאה 3–4. לאורך הפלייאוף שותף אנתוני בכל 25 המשחקים, בעיקר הודות ליכולותיו ההגנתיות, ורשם ממוצעים של 4.9 נקודות ו-2.4 אסיסטים למשחק.
בדראפט ההרחבה של שנת 1995 נבחר אנתוני על ידי ונקובר גריזליס, לקראת עונת הבכורה של המועדון. בעונתו הראשונה בקבוצה הוביל את הגריזליס בממוצעי נקודות ואסיסטים למשחק, עם שיאי קריירה של 14.0 נקודות ו-6.9 אסיסטים למשחק. את אותה עונה, כמו גם את העונה שלאחריה, סיימו הגריזליס עם מאזן הניצחונות הנמוך ביותר בליגה (29–135 בשתי העונות).
באוקטובר 1997 חתם על חוזה בסיאטל סופרסוניקס, ובינואר 1999 עבר לשחק בפורטלנד טרייל בלייזרס. בעונות 1999 ו-2000 העפיל עם פורטלנד לשלב גמר האזור המערבי בפלייאוף, כמחליפו מהספסל של הרכז דיימון סטודמאייר.
בקיץ 2001 הועבר בטרייד לשיקגו בולס, ולאחר 36 משחקים שוחרר והצטרף למילווקי באקס. בסיום עונת 2001/2002 פרש אנתוני ממשחק, בגיל 34.
קריירה כפרשן

לאחר פרישתו ממשחק החל אנתוני לשמש כפרשן של משחקי ליגת ה-NBA וליגת המכללות ברשתות טלוויזיה שונות.
ב-16 בינואר 2015 נעצר אנתוני בוושינגטון די. סי., באשמת שידול לזנות. בעקבות המעצר הושעה מעבודתו ברשתות CBS ו-Turner Sports. ב-11 בפברואר שוחרר ממעצר, לאחר שהגיע להסכם פשרה לפיו נדרש ל-32 שעות עבודות שירות. בשנת 2016 חזר אנתוני לעבודתו ב-CBS וב-Turner Sports כפרשן כדורסל.
הערות שוליים

↑  הסטטיסטיקות של אנתוני בליגת ה-NBA, באתר basketball-reference.com
↑  קול אנתוני הולך בעקבות אביו, באתר nbcsports.com,‏ 6 בנובמבר 2019
↑  קבוצת UNLV גוברת על דיוק וזוכה באליפות המכללות, באתר לוס אנג'לס טיימס, 3 באפריל 1990
↑  הסטטיסטיקות של אנתוני בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
↑  מובילי ליגת המכללות בסך אסיסטים בקריירה, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1991, באתר basketball-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט ההרחבה של שנת 1995, באתר basketball-reference.com
↑  גרג אנתוני, באתר היכל התהילה של הספורט בדרום נבדה
↑  גרג אנתוני נעצר בוושינגטון, באתר ESPN,‏ 17 בינואר 2015
↑  האישומים נגד אנתוני בוטלו, באתר ESPN,‏ 11 בפברואר 2015
מחדל

מחדל הוא אי-ביצועה של פעולה שנחוץ לעשותה, מתוקף החוק או מתוקף האחריות המוטלת על אדם. ההגדרה למונח "מחדל" כפי שהיא מובאת בחקיקה בדני עונשין חוק העונשין סעיף 18:
(ב) "מעשה" – לרבות מחדל, אם לא נאמר אחרת.

(ג) "מחדל" – הימנעות מעשייה שהיא חובה לפי כל דין או חוזה.
כמונח משפטי מתאר המונח הימנעות מביצוע פעולה הנדרשת על פי החוק, או על פי הסכם. הימנעות מביצוע פעולה כזו יכולה להביא לאישום פלילי או לחיוב אזרחי, אם מכוח דיני הנזיקין או מכוח דיני החוזים. כך, למשל, אפוטרופוס חייב לדאוג לרווחתו של החוסה הנתון לאפוטרופסותו. אפוטרופוס שהזניח את הנתון לאפוטרופסותו, ובכך נגרם לו, בעקיפין או במישרין, נזק בריאותי, עשוי להיות מחויב בפלילים בשל גרימת חבלה או בנזיקין בשל הנזק שגרם, או, אם לאפוטרופסות בסיס חוזי (כגון חוסה במעון), ניתן לתבוע אותו על הפרת החוזה.
במשפט הפלילי יש חלוקה בסיסית בין עבירות התנהגות לעבירות תוצאה:
ס' 18 (ב) לחוק העונשין עוסק במבנה היסוד העובדתי: מעשה לרבות מחדל (אם לא נאמר אחרת). בסעיף 18(ג) מחדל מוגדר כהימנעות מעשייה שהיא חובה לפי כל דין או חוזה. כלומר כדי להרשיע בגין התנהגות של היעדר עשייה צריך למצוא חובה לפעול, וזאת כחלק מהתפיסה הכללית בדיני עונשין לפיה מידת האנטי חברתיות בעבירות מחדל פחותה ויש צורך בחובה על מנת להצדיק ענישה בגין מחדל.
מחדל > מחדל ישיר

עבירת מחדל ישיר היא עבירה שהיסוד ההתנהגותי שלה בא לידי ביטוי בהיעדר עשייה והחובה לפעול. לדוגמה: עבירת אי מניעת פשע – מדובר במחדל ישיר, אדם עובר את העבירה כיוון שלא מנע את הפשע כמוטל עליו. עבירת לא תעמוד על דם רעך – זו עבירת מחדל ישירה שאדם עובר את העבירה כיוון שלא הגיש עזרה לאדם האחר. ס' 362(ב) לחוק העונשין – הורה שלא משגיח על ילדיו או שלא מספק לו מזון ולינה דינו מאסר 3 שנים. בדוגמאות אלו החובה לפעול מצויה בעבירה עצמה, אלו הן עברות התנהגות.
מחדל > מחדל עקיף

עבירת מחדל עקיף היא עבירה שניתן לעבור אותה בין במעשה ובין במחדל. כאשר ההרשעה היא בגין התנהגות מחדלית יש צורך למצוא מקור חובה לפעול מחוץ לסעיף שמכוחו רוצים להרשיע. לדוגמה: בעבירת ההריגה ניתן להרשיע גם במעשה וגם במחדל. בעברת מעשה אין צורך למצוא מקור חובה, אך בעברת מחדל צריך למצוא מקור חובה לפעול שימצא מחוץ לסעיף עבירת ההריגה. למשל אפשר למצוא בסעיפים 322–326 לחוק העונשין ובחקיקה אזרחית.
מחדל > הבדלים פרקטיים בין מעשה למחדל

לפי ס' 18(ב) לחוק העונשין, על מנת להרשיע במחדל יש צורך להוכיח מקור חובה לפעול ואילו במעשה לא.
החובות היכולות לספק תשתית להרשעה במחדל בעבירות תוצאה. האם כל חובה המצויה בדין יכולה להוות בסיס להרשעה במחדל בעבירות תוצאה או שמא רק חובות ספציפיות וייחודיות יכולות להוות בסיס להרשעה במחדל בעבירות תוצאה?
ישנן שלוש גישות ביחס לשאלה זו:
הגישה המרחיבה סבורה כי כל חובה יכולה לספק תשתית להרשעה במחדל בעבירת תוצאה.
הגישה המצמצמת סבורה כי רק חובות מסוימות יכולות לשמש כמקור חובה לצורך הרשעה במחדל בעבירות תוצאה.
בגישת הביניים השאלה המרכזית לעניין זה היא האם החובה הנידונית יצרה ציפייה שיקיימו אותה או לא. אם התשובה לכך חיובית – החובה יכולה לספק תשתית להרשעה בעבירת התוצאה הרלוונטית; אם התשובה היא שלילית – החובה איננה יכולה לספק תשתית להרשעה בעבירת התוצאה. גישה זו היא גישת ביניים, שכן מחד, היא אינה גורסת שכל הפרת חובה באשר היא מספיקה לצורך הרשעה בעבירת תוצאה, ומאידך, היא אינה גורסת בהכרח שרק חובות ספציפיות יכולות לשמש כמקור חובה עבירת התוצאה הרלוונטית.
שימוש בתקשורת

בעיתונות הישראלית נפוץ השימוש במילה מחדל לתיאור של חריגה חמורה מנהלים, החלטות או ציפיות מקובלות, בעיקר בהקשרים של ביקורת על רשויות השלטון. משמעות זו קרובה למונחים שערורייה או כשל. המקור לשימוש זה הוא כנראה אירועי מלחמת יום הכיפורים בהם הוגדרה הימנעות הממשלה מהתכוננות למלחמה כ"מחדל" (בין השאר, ועדת אגרנט השתמשה במושג זה במובנו המשפטי). המונח המיודע המחדל קושר לאירועים אלה, ובהרחבה להתנהלות הממשלה וצה"ל במהלך המלחמה, החל מתום הלחימה, וכן שנים רבות לאחר מכן.
במשמעות שאולה זו נעשה שימוש גם במקרים בהם מבחינה משפטית קשה להצביע על מחדל ואף במקרים בהם מדובר במעשה ולא במחדל.
ראו גם

מחדלים בנזיקין
ברירת מחדל
הערות שוליים

↑  רוני רוזנברג, בין מעשה למחדל במשפט הפלילי (הוצאת נבו, 2014)
1 2  רוני רוזנברג, השפעתן של הבחנות מוסריות על מעשה ומחדל במשפט הפלילי הישראלי(חיבור לשם קבלת התואר "דוקטור לפילוסופיה", אוניברסיטת בר-אילן – הפקולטה למשפטים, 2009)
↑  מרדכי קרמניצר ושגב ראם המחדל בדיני עונשין ספר תמיר 197, (יוסף תמיר ואורה הירש עורכים, 1999)
↑  לי-אור אברבך, ‏מחדל האגרה: ח"כ סלומיאנסקי פנה למבקר המדינה, באתר גלובס, 20 בפברואר 2014
↑  אמיר בוחבוט‏, מחדל בצה"ל: קצין הודה שחיבר את הנייד למערכת מסווגת, באתר וואלה, 11 באפריל 2014
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תנינענק (שיר)

"תנינענק" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית קורין אלאל. את השיר הוציאה באפריל 2001 לאור חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט, כסינגל הראשון מתוך אלבום האולפן השביעי שלה הנושא את שם השיר.
על השיר

"תנינענק" נכתב והולחן על ידי מאיר גולדברג ואלאל בהתאמה. על הפקתו המוזיקלית היה מרקו גורקן אחראי. השיר פותח בסצנה המתארת את קימתו של תנין ענק מתעורר מעלפונו בצהריים ויוצא לטיול עם בנו. הפעולה הזו, שהיא חלק מהטבע החי, מתוארת בצורה מפורטת למדי: התנין, שמרים את רגליו, מגלה את שיניו ומנער את שריונו, מהווה סמל לעוצמה ולשליטה בפאונה. המסע של התנין עם בנו מייצג קשר חזק וטבעי בין הדורות. הדוברת מדגישה את היופי והשמחה הטמונים בטבע, כשהתנין עצמו, בסופו של דבר, מתמלא שמחה עד כדי בכי.
השיר חוצה גבולות גאוגרפיים והתנין ובנו זוכים לפגוש אליגטורים וקרוקודילים, מהיאור שבמצרים ועד נהרות אוסטרליה ותאילנד. כל זה מדגיש את המגוון והעושר של הטבע, ואת הקשר ההדוק בין היצורים שחיים בו.
עטיפה

הרקע של העטיפה צבוע בגוון כהה של ירוק, ומרכזה מכיל איור של תנין בסגנון מופשט. התנין מוצג עם קווים שחורים ועבים, שמדגישים את מבנה גופו וראשו בצורה גרפית, כמעט כמו דגם גזירה מנייר. עיניו של התנין בולטות בצבע אדום זוהר, דבר המוסיף לדרמטיות ולאימתו של הדמות.
בצד השמאלי העליון של התמונה, מופיע שם האמנית, "קורין אלאל", בצבע לבן, ושם השיר, "תנינענק", בצבע אדום. מתחת לשם השיר מופיע אורכו, "3:50". כמו כן, מופיעים שמם של אלאל ושל גולדברג כמלחינת וככותב השיר.
הצלחה מסחרית

ב-15 באפריל 2001 הוצג "תנינענק" כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. בשבוע שלאחר מכן דורג במקום החמישי. ב-29 באפריל עלה למקום השלישי – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. לבסוף ב-17 ביוני יצא מטבלת הדירוג לאחר שבעה שבועות צעידה רצופה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 3 |  |
הערות שוליים

↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑  קורין אלאל – תנינענק, דיסקוגס
| קורין אלאל |
| --- | --- | --- |
דיסקוגרפיה
| אלבומי אולפן | "קורין אלאל" • "פירות אסורים" • "אנטארקטיקה" • "שפת אימי" • "זן נדיר" • "כשזה עמוק" • "תנינענק" • "הכחול של השמיים" • "פשוט כל כך" • "ארנבות משוקולד" • "קהלת" • "כאחד האדם" |  |
| אלבומי אוסף | "האוסף" • "המיטב" |  |
| אלבומי הופעה | "לתמונה נוספו המון צבעים" • "אקווריום: הופעות במפעל הפיס" |  |
| אלבומי משותפים | "ארץ טרופית יפה" • "לו באת – נשים שרות שם טוב לוי" |  |
| אלבומי מחווה | "חברים שרים קורין" |  |
| מארזי תקליטורים | "קורין אלאל / פירות אסורים" • "האלבומים המקוריים" |  |
| סינגלים | "סמבה אבן גבירול" • "תן לי קצת ממך" • "שיר בכיף" • "כבשים" • "פירות אסורים" • "שישי בלילה" • "ארץ קטנה עם שפם" • "אנטארקטיקה" • "שיר לשירה" • "שפת אימי" • "זן נדיר" • "תאונה" • "יוצאת אל החיים" • "ימי הפרח והאהבה" • "מעיין" • "הוא כאן" • "לחיות" • "פירמידות" • "כשזה עמוק" • "תנינענק" |  |
| שירים אחרים | "רוצים שלום" • "אמסטרדם" • "אין לי ארץ אחרת" • "התעשייה האבירית" • "שלושת הפעמונים" • "המנון לאהבה" • "ספק גדול" • "החיים בוורוד" |  |
שיר הוא לא רק מילים

שיר הוא לא רק מילים הוא אלבום סולו של הזמר הישראלי אריק לביא, שיצא בשנת 1974.
הפקה

האלבום הוקלט בתקופה שלאחר מלחמת יום הכיפורים, ושמו הוא כשם שיר הנושא שלו שגם פותח את האלבום, "שיר הוא לא רק מילים".
 
האלבום הוא רב-גוני ומכיל שירים עבריים קלאסיים, שירים מתורגמים ושירי רוק.

שני שירי הרוק הבולטים באלבום הם "שיר סתיו" ו"למה לא אמרת לי". שניהם נכתבו על ידי עמוס קינן (מילים) ויוחנן זראי (לחן). סולו הגיטרה של יצחק קלפטר ב"שיר סתיו" נחשב ל"אבן דרך" ברוק הישראלי.
השירים > צד א'

שיר הוא לא רק מילים - הלחן לשיר נכתב על ידי הזמר-יוצר הצרפתי, ז'ילבר בקו לשיר "Chante" (בעברית, שיר (בציווי)) שאת מילות המקור שלו בצרפתית כתב פייר דלאנואה. השיר הופיע כשיר הפותח באלבומו של בקו, "Bécaud Olympia 1972" (צר') - הקלטות מהופעות של בקו באולם אולימפיה בפריז. דידי מנוסי כתב נוסח עברי שלקח מהשיר המקורי רק את הציווי "שירוּ", וממילות השיר העברי משתקפת חוויית המלחמה וקריאה לפעולה להבאת השלום.
היה או לא היה - השיר מאת אלכסנדר פן ללחנו של סשה ארגוב, נקרא "רומאנס" ונכתב ב-1939 עבור תיאטרון "כל הרוחות". המבצעת הראשונה של השיר הייתה שלי שרונה. אריק לביא ביצע אותו פעמים רבות, החל משנות החמישים בעיבודים מוזיקליים שונים ובצורות הגשה שונות.
אני מאמין - על פי השיר I Believe (אנ'), פרי עטם המשותף של אל סטילמן (אנ'), ג'ימי שירל, ארווין דרייק (אנ') וארווין גרהאם. הכותבים נשכרו להיות כותבי השירים לתוכנית הטלוויזיה של ג'יין פורמן (אנ'). השיר היה להיט ב-1953 בארצות הברית והתפרסם בביצועו של פרנקי ליין. הנוסח העברי הוא של איש התיאטרון ערן בניאל ומדבר על תקווה: "כל עוד בכי תינוק נולד, לאור קורא כוכב נופל, נפתח עלה, קולי עונה. אני מאמין."
מריה א. - על פי השיר הגרמני Erinnerung an die Marie A. (גר') שנכתב במשותף על ידי ברטולד ברכט ופרנץ סרווטיוס ברויניר (אנ'). בוצע לראשונה על ידי אריק לביא במופע "ברכט על ברכט" שהועלה בתיאטרון זווית ב-1965.
שיר סתיו - המילים של עמוס קינן נכתבו כמהתלה בתגובה לרשימה עיתונאית של אורי אבנרי ב-1964. ב-1970 התבקש יוחנן זראי להלחין את המילים והשיר הוקלט לראשונה באותה שנה לתוכנית "שלכם לשעה קלה" במתכונת של בלדה שקטה. לאחר מכן התבקש דוד קריבושי לעשות עיבוד מוזיקלי חדש ויצר עיבוד בעל אופי קצבי שצעד ביוני 1971 במצעד הפזמונים. סולו הגיטרה של יצחק קלפטר בשיר התפרסם במיוחד.