stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מנוע חשמלי
שימושי המנוע החשמלי > במערכות היסע

רכב קל כדוגמת קלנועית.
כסא גלגלים חשמלי
מנוע הרכב (במכונית חשמלית).
מנוע עזר למנוע הרכב הראשי (במכונית היברידית).
מעלית
מדרגות נעות
מסוע
רכבת חשמלית
שימושי המנוע החשמלי > ברכב

מתנע
מרימי חלונות (חשמליים)
נעילה מרכזית
מאוורר פנימי
מאוורר לקירור המנוע
כיוון חשמלי של הכיסאות, ההגה והמראות על פי פקודות הנהג
הפעלות שונות: החלפת הילוכים והפעלת מצמד בתיבת הילוכים רובוטית
הנעה ברכב חשמלי
שימושי המנוע החשמלי > בתקשורת

מסיט לאנטנה לוויינית (צלחת).
רטטים לטלפונים סלולריים.
שימושי המנוע החשמלי > בבית

מעבדי מזון
מכונות כביסה וייבוש
שואב אבק
הפעלת משאבת חום במקררים ומזגנים
סיבוב הצלחת בתנור מיקרוגל
מכונת תפירה
מברשת שינים חשמלית
שער חשמלי
מאווררים
כורסאות ומיטות מתכוונות
במחשבים (דיסק קשיח, מאוורר)
במדפסות
שימושי המנוע החשמלי > בעבודה

כלי עבודה בנגרות דוגמת מסור חשמלי
כלי עבודה לתיקונים כדוגמת מקדחה, מברגה
משאבת מים לניקוז
פסי ייצור
רובוטיקה
שימושי המנוע החשמלי > בשימושים רפואיים

מגבה כיסא לרופא שיניים
מיטות חשמליות בבתי חולים
שולחנות צילום לשיקוף רנטגן
כלי ניתוח כדוגמת מקדחות ומסורים
כירורגיה רובוטית
הערות שוליים

↑  https://www.electricaldeck.com/2020/02/permanent-magnet-stepper-motor.html
| חשמל |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | מטען • שדה חשמלי • אנרגיה פוטנציאלית חשמלית • פוטנציאל • מתח • כא"מ • זרם • התנגדות ומוליכות • עכבה • הספק •  השראות • זרם ישר • זרם חילופין • מעגל חשמלי • תהודה • עכבה אופיינית |  |
| רכיבים בסיסים | מקור מתח • מקור זרם • נגד • קבל • משרן • ממריסטור • שנאי • מפסק • מבדד |  |
| מכשירי מדידה | מד מתח • מד זרם • מד התנגדות • אלקטרוסקופ • גלוונומטר • מד קיבול • מד השראות • רב מודד • אוסצילוסקופ • מחולל אותות |  |
| אלקטרוניקה | מוליך למחצה • דיודה • טרנזיסטור • מיתוג • שפופרת ריק • טריודה • טטרודה • דיודה פולטת אור (לד) • מגבר שרת • מסנן תדרים • מעגל משולב • מעגל מודפס • VLSI  • מיקרואלקטרוניקה |  |
| זרם חזק | גנרטור חשמלי • מנוע חשמלי • תעשיית האנרגיה • תחנת כוח • מתקן חשמל דירתי • מערכת חלוקה • רשת חשמל • מערכת תלת-פאזית |  |
| בטיחות בחשמל | התחשמלות • לוח חשמל • קצר חשמלי • נתיך • הארקה • ממסר פחת • מפסק אוטומטי • צבע חוטי החשמל |  |
| חוקים פיזיקליים | חוק קולון • חוק גאוס • חוק אוהם • חוקי קירכהוף • חוק שימור המטען החשמלי • חוק פאראדיי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007535933805171  BNE: XX524660  BnF: cb11938455s (data)  GND: 4014315-6  LCCN: sh85041835  NDL: 00561302  NKC: ph208854 
פעולה מלאה של המנוע
מנוע זרם ישר
שדות מגנטיים מסתובבים כסכום של וקטורים מגנטיים במנוע תלת-פזי
שרטוט מנוע חשמלי בעירור מקבילי
מנוע חשמלי בבנייה ביתית ("עשה זאת בעצמך") אינו דורש יותר מאשר סוללה, מגנט, ומעט חוטי חשמל.
יחסי בוטסואנה–קניה

| יחסי בוטסואנה–קניה |
| --- | --- |
בוטסואנה: קניה


בוטסואנה: קניה
שטח (בקילומטר רבוע)
581,730: 580,367
אוכלוסייה
2,545,200: 57,078,053
תמ"ג (במיליוני דולרים)
19,396: 107,441
תמ"ג לנפש (בדולרים)
7,621: 1,882
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה

יחסי בוטסואנה–קניה הם היחסים הדיפלומטיים והבילטרליים הרשמיים בין רפובליקת בוטסואנה לרפובליקת קניה.
היסטוריה

מיד לאחר שאוהורו קניאטה נבחר לנשיא קניה, בוטסואנה איימה לאסור על קניאטה להיכנס למדינה אם לא ישתף פעולה עם ה-ICC.
בוטסואנה גם דחתה בתחילה את החלטת האיחוד האפריקאי לבטל את התיק של קניאטה ב-ICC, והפכה לאחת התומכות היחידות של אפריקה ב-ICC. בוטסואנה הייתה המדינה היחידה שדחתה את ההחלטה. אפילו דרום אפריקה השכנה הייתה אחת המדינות שקראו ליציאה המונית ממדינות אפריקה מה-ICC. מאוחר יותר תמכה בוטסואנה בהחלטת האיחוד האירופי.
כשהיחסים הדיפלומטיים היו מתוחים, ביקשה בוטסואנה לתקן את הידרדרות היחסים שנגרמה בשל דבריו של שר החוץ של בוטסואנה על הנשיא אוהורו קניאטה. הנשיא אוהורו קניאטה היה אמור לבקר בוטסואנה ב-2013 בעקבות הזמנה של הנשיא סרצה ח'מה איאן ח'מה.
קניאטה שיתף פעולה עם ה-ICC והאישומים נגדו בוטלו בדצמבר 2014.
שיתוף פעולה בפיתוח

ביוני 2014 קיימו שתי המדינות פורום עסקי בגאבורונה. הפורום נועד לשפר את המסחר בין המדינות.
יחסי סחר

קניה מייצאת סחורות בשווי של כ-357.1 מיליון שילינג קנייתי (3.7 מיליון דולר) לבוטסואנה מדי שנה, סחורות אלו מורכבות בעיקר מירקות, נפט, תרופות, חלקי הדפסה וכריכת ספרים, טקסטיל, כלי עבודה ידניים ומכונות, סכו"ם ורהיטים.
בוטסואנה מייצאת סחורות בשווי 17.2 מיליון שילינג קנייתי (182,406 דולר) לקניה, סחורות אלו מורכבות בעיקר מכלי רכב, טרקטורים, מוצרי טקסטיל ופלסטיק.
אולימפיאדת המדע הבין-לאומית לנוער

מדליית כסף מהאולימפיאדה של שנת 2007
אולימפיאדת המדע הבין-לאומית לנוער (באנגלית: The International Junior Science Olympiad, בראשי תיבות: IJSO) היא תחרות מדע שנתית לתלמידים עד גיל 15 (עד תאריך 31 בדצמבר של השנה שבה מתקיימת התחרות).
תחומי האולימפיאדה ומטרותיה

זוהי אחת מהאולימפיאדות הבינלאומיות למדע והתחרות הבינלאומית היחידה המכסה את תחומי הפיזיקה, הכימיה והביולוגיה בו זמנית. האולימפיאדה נועדה לקדם עניין במדע בקרב תלמידי בתי הספר, וחשיפתם לפתרון בעיות, חשיבה ביקורתית וניסויים. במהלך השנים, האולימפיאדה שואפת להשפיע לטובה על חינוך מדעי ומתמטיקה ברמת בית הספר.
מטרה חשובה של האולימפיאדות לצעירים היא להתנסות בתרבויות שונות ולחולל אינטראקציות בין תלמידים מרחבי העולם. לפיכך, יש לאולימפיאדות פוטנציאל לקדם שלום והבנה עולמיים. נכון לשנת 2019, יש 95 מדינות חברות.
היסטוריה

אירוע האולימפיאדה הראשון נערך בג'קרטה, אינדונזיה בשנת 2004 והשתתפו בו 31 קבוצות. נכון לשנת 2018, משתתפות כ-50 מדינות חברות בכל שנה באולימפיאדה המתקיימת במדינה מארחת. המדינות המשתתפות שולחות משלחות של שלושה עד שישה תלמידים לתחרות ובנוסף אחד עד שלושה מדריכים ומשקיפים.
השתתפות ישראל בתחרות

בשנת 2022 השתתפה ישראל לראשונה באולימפיאדה וכל ששת חברי הנבחרת זכו במדליות: 4 במדליית כסף ו-2 במדליית ארד.
תהליך התחרות

התחרות מחולקת לשלושה מבחנים שכל אחד מהם נמשך בין שלוש לארבע שעות. החלק התאורטי מורכב משני מבחנים: שאלון רב-בחירה המורכב מ-30 שאלות, ומבחן תאורטי. החלק המעשי מורכב משלוש בחינות מעבדה, אחת לכל תחום. המבחנים נועדו לתת מענה להבנת התלמידים את המושגים, וביכולתם ליישם מושגים על המצבים המתוארים במבחנים.
רשימת המדינות המארחות

להלן רשימת המדינות והערים המארחות את התחרויות (בסוגריים מדינות משקיפות):
| מספר | שנה | מדינה | עיר | מס' קבוצות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2004 | אינדונזיה אינדונזיה | ג'קרטה | 31(1) |
| 2 | 2005 | אינדונזיה אינדונזיה | יוגיאקרטה | 33 |
| 3 | 2006 | ברזיל ברזיל | סאו פאולו | 30 |
| 4 | 2007 | טאיוואן טאיוואן | טאיפיי | 36(2) |
| 5 | 2008 | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | צ'נגוון | 44(6) |
| 6 | 2009 | אזרבייג'ן אזרבייג'ן | באקו | 46(3) |
| 7 | 2010 | ניגריה ניגריה | אבוג'ה | 33(2) |
| 8 | 2011 | דרום אפריקה דרום אפריקה | דרבן | 41 |
| 9 | 2012 | איראן איראן | טהראן | 30 |
| 10 | 2013 | הודו הודו | פונה | 37(4) |
| 11 | 2014 | ארגנטינה ארגנטינה | מנדוסה | 30 |
| 12 | 2015 | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | דאיגו | 43(1) |
| 13 | 2016 | אינדונזיה אינדונזיה | באלי | 47(2) |
| 14 | 2017 | הולנד הולנד | ניימכן | 48(3) |
| 15 | 2018 | בוטסואנה בוטסואנה | גאבורונה | 45(2) |
| 16 | 2019 | קטר (מדינה) קטר | דוחה | 67 |
| 17 | 2020 | גרמניה גרמניה | פרנקפורט | עקב מגפת הקורונה, התחרות בוטלה |
| 18 | 2021 | איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות | דובאי | 49 |
| 19 | 2022 | קולומביה קולומביה | בוגוטה | 203 משתתפים מ־39 מדינות |
| 20 | 2023 | תאילנד תאילנד |  |  |
| 21 | 2024 | רומניה רומניה |  |  |
| 22 | 2025 | רוסיה רוסיה |  |  |
ראו גם

אולימפיאדת הביולוגיה הבינלאומית
אולימפיאדת הכימיה הבינלאומית
האולימפיאדה הבינלאומית במדעי המחשב
אולימפיאדת המתמטיקה הבינלאומית
אולימפיאדת הפיזיקה הבינלאומית
נבחרות ישראל במדעים
הערות שוליים

↑  IJSO, IJSO Statutes.
↑  IJSO, Home, About IJSO.
1 2  בשיתוף מרכז מדעני העתיד, שש מדליות לנבחרת הצעירה במדעים, באתר ynet, 29 בדצמבר 2022
↑  IJSO, Home, Participating Countries.
רצח אמנון מוכתר

| --- | --- |

 תאריך:  22 ביוני 2024
 תאריך עברי:  י"ז בסיוון ה'תשפ"ד
 מקום:  קלקיליה
 סוג:  פיגוע
 הרוגים:  1
 מניע:  טרור פלסטיני
רצח אמנון מוכתר היה פיגוע טרור שהתרחש בקלקיליה ב-22 ביוני 2024 בו נרצח אזרח ישראלי בשנות ה-60 לחייו במכוניתו.
הפיגוע

אמנון מוכתר, בעל דוכן ירקות בשוק בפתח תקווה, נכנס לקלקיליה בשעת בוקר במטרה לבצע קניות. כאשר תושבי העיר זיהו שמדובר ביהודי הם התקהלו סביב הרכב ירו בראשו של אמנון מוכתר והציתו את הרכב. מוכתר פונה על ידי הצלב האדום לבית חולים ממשלתי בעיר, ובהמשך הועבר הפצוע לידי צה"ל במחסום, שם קבעו אנשי רפואה של צה"ל את מותו.
האירוע בתחילה לא הוגדר כפיגוע על רקע לאומני אך בהמשך הוכר מוכתר כחלל פעולות איבה.
לאחר הפיגוע

ב-4 באוגוסט חיסל צה"ל בטול כרם את רוצחיו של מוכתר, השאר עלי חליל וג'מאל אבו הנייה.
ב-29 באוגוסט חיסל צה"ל כחלק ממבצע מחנות קיץ את אבו שוג'אע שהיה אחראי על תכנון הרצח.
ב-18 בדצמבר הודיע צה"ל על כוונתו להרוס את בית המחבל ג'מאל אבו הנייה.
הערות שוליים

↑  אלון חכמון, ‏בנו של אמנון מוכתר שנרצח בקלקיליה: "אמרתי לך שהמצב שם לא טוב, אל תיסע לשם", באתר מעריב אונליין, 23 ביוני 2024
↑  יואב זיתון, עינב חלבי, 4 מחבלים ירו לעבר לוחמי דובדבן וחוסלו; דיווח: חוסלו גם רוצחיו של אמנון מוכתר, באתר ynet, 3 באוגוסט 2024
↑  ישב בכלא עם ברגותי והפך ל"סמל מחנה הפליטים": צה"ל חיסל את מפקד תא הטרור של הג'יהאד האסלאמי בנור א-שמס, באתר ישראל היום
↑  אלישע בן קימון, צה"ל יהרוס את בתי המחבלים שרצחו את אמנון מוכתר, רינה דניב ואברהם סומיכי, באתר ynet, 18 בדצמבר 2024
יחסי בוטסואנה–טורקיה

| יחסי בוטסואנה–טורקיה |
| --- | --- |
בוטסואנה: טורקיה


בוטסואנה: טורקיה
שטח (בקילומטר רבוע)
581,730: 783,562
אוכלוסייה
2,545,200: 87,598,397
תמ"ג (במיליוני דולרים)
19,396: 1,108,022
תמ"ג לנפש (בדולרים)
7,621: 12,649
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: משטר נשיאותי

יחסי בוטסואנה–טורקיה הם יחסי החוץ בין בוטסואנה לטורקיה. טורקיה מחזיקה שגרירות בגאבורונה מאז 15 באוקטובר 2014.
יחסים דיפלומטיים

לבוטסואנה ולטורקיה יש יחסים מצוינים. למרות היותה ארץ מדברית ברובה, בוטסואנה השיגה את הצמיחה הכלכלית המהירה ביותר בעולם מאז 1970 והייתה המדינה האפריקנית היחידה שקיבלה דירוג אשראי "A" מ- Moody's ו-Standard & Poor's. טורקיה, יחד עם מדינות מערביות רבות אחרות, הפסיקה כל סיוע חוץ בגלל ההצלחה הכלכלית והחומרית שהשיגה בוטסואנה.
יחסים כלכליים

נפח הסחר בין שתי המדינות היה 2.9 מיליון דולר בשנת 2019.
יחסי חינוך

טורקיה מעניקה מלגות לסטודנטים בבוטסואנה מאז 2009.
ערי בירה לפי גובהן

לה פאס על רקע ההר הואיינה פוטוסי, בוליביה
תצלום לווין של להאסה (גובה 3656 מ'), בין הרי ההימלאיה, טיבט (נחשב לחלק מסין ולכן לא מופיע ברשימה הראשית)
זו רשימת ערי בירה לאומיות לפי גובהן ביחס לגובה פני הים, מהגבוה לנמוך. להבדלי גבהים, יש השפעות חברתיות, כלכליות ואדריכליות על אותן ערים, וכן השפעות ניכרות עקב מאפייני מזג האוויר, לדוגמה ערים בגבהים יושפעו מטמפרטורות קרות יותר, מקשיי תעבורה ונגישות לעומתם, ערים בגובה נמוך הן לרוב ערי נמל, או שנמצאות בקרבת הים. לעיתים רבות מישוריות במידה רבה, מחוברות למסילות ברזל ולתשתית כבישים מהירה.
פעמים רבות עיר הבירה היא עיר הראשה או העיר הגדולה במדינה או בטריטוריה, ולרוב היא בעלת תפקיד מרכזי מבחינה כלכלית, חברתית ותרבותית. חלקן אף מוגדרות כעיר עולם להן השפעה גלובלית בזירה הבינלאומית.
ערי בירה נמוכות הסמוכות לחופי ימים גדולים, או שעובר בהן נהר גדול עמדו בפני סכנות של הצפה ושיטפונות כתוצאה מגאות. כך למשל בשיטפון הים הצפוני ב-1959, נפגעו ערים כדוגמת לונדון ואנטוורפן. תחזיות עתידיות העוסקות בשינויי האקלים כגון כאלו המבוססות על תיאוריה של התחממות כדור הארץ, מדברות על עלייה משמעותית בגובה פני הים לאורך המאה הקרובה. מה שמעמיד בסיכון ערים בהן ערי בירה סמוכות לחופים. לפי תיאוריות אלו נמצאות בסיכון למשל ערי בירה במדינות האיים כמו ג'קרטה באינדונזיה, טוקיו ביפן וגם ביבשות כגון בואנוס איירס בארגנטינה, קהיר במצרים ועוד. ג'קרטה הסובלת כבר בשנים אלה משיטפונות קשים, היא דוגמה לבירה שבשל פגעי הטבע על בסיס גובהה הנמוך וקרבתה לים, הוחלט להעבירה. כפי שהודיע ראש ממשלת אינדונזיה ב-2019 על החלטה להעביר את עיר הבירה לאי אחר.
מזג אוויר קשה המאפיין מקומות גבוהים משבש באופן נרחב יותר את הנגישות אל העיר בדרך האוויר לעיתים גם ביבשה, ויכול אף לצמצם את הימים ושעות הפעילות האפשריות באותה עיר.
גם בתחום התחרותי-ספורטיבי באים לידי ביטוי הבדלים אקלימיים כגון דלילות אוויר במקומות גבוהים או לחות גבוהה במקומות אחרים המייצרים קושי לקבוצות האורחות בסבבי תחרות בינלאומיות המתרחשות לרוב בעיר הבירה.
ערים באזור הררי סובלות מקשיי ניידות בתוכן, כגון בשימוש באופניים או תחבורה ציבורית יעילה. בעוד ערים במישור עשויות ליהנות מתנאים טובים לכך. מאידך ערים על תוואי גובה משתנה במקום גבוה נהנות מפוטנציאל נוף רחב יותר. הטופוגרפיה ההררית מייצרת יותר שטחי מובלעות ומשכך פחות מטרדי רעש. מאידך שטחי מובלעות מייצרות ניתוק בין חלקי העיר.
המדינה הראשונה ברשימה הראשית, בוליביה, היא מדינה עם יותר מעיר בירה אחת: לה פאס היא מקום מושבה של הממשלה ואילו סוקרה היא הבירה החוקתית. אם לה פאס נחשבת לבירה הלאומית, היא מדורגת במקום הראשון ברשימה. עם זאת, אם נחשיב את סוקרה, אזי בירת אקוודור, קיטו, היא עיר הבירה הלאומית הגבוהה ביותר. עם זאת בוליביה תופיע מייד לאחריה מאחר שהעיר סוקרה היא בגובה של 2750 מטר.
באקו בירת אזרבייג'ן היא עיר הבירה הרשמית הנמוכה ביותר, בגובה ממוצע של מינוס 28 מטר השוכנת על גדות הים הכספי, ואחריה אמסטרדם בירת הולנד בגובה ממוצע של מינוס 2 מטר מתחת לגובה פני הים.
רשימה נוספת מתייחסת לערי בירה של מדינות עם הכרה מוגבלת.
רשימה > מדינות אחרות (כולל מדינות עצמאיות בפועל, אזור אוטונומי ותלות)

| מספר | מדינה | עיר בירה | גובה (במטרים מעל פני הים) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | טיבט המחוז האוטונומי טיבט | להסה | 3,656 |
| 2 | סומלילנד סומלילנד | הרגייסה | 1,334 |
| 3 | דרום אוסטיה דרום אוסטיה | צחינוואלי | 860 |
| 4 | קוסובו קוסובו | פרישטינה | 603 |
| 5 | סהרה המערבית רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית | טיפריטי (בפועל) ולעיון (מוצהר) | 490 (ו 68) |
| 6 | צפון קפריסין צפון קפריסין | לפקושה | 130 |
| 7 | טאיוואן טאיוואן | טאיפיי | 5 |
| 7= | גרינלנד גרינלנד | נוק | 5 |
| 8 | סנט אוסטטיוס סנט אוסטטיוס | אורנייסטאד (אנ') | 4 |
| 8= | ארובה ארובה | אורנייסטאד | 4 |
| 9 | איי קיימן איי קיימן | ג'ורג'טאון | 3 |
| 10 | מרטיניק מרטיניק | פור-דה-פראנס | 0 |
| 10= | הונג קונג הונג קונג | הונג קונג | 0 |
| 10= | סנט הלנה סנט הלנה | ג'יימסטאון | 0 |
| 10= | סן-פייר ומיקלון סן-פייר ומיקלון | סן-פייר | 0 |
| 10= | גיאנה הצרפתית גיאנה הצרפתית | קאיין | 0 |
| 10= | מונטסראט מונטסראט | בריידס | 0 |
| 10= | טריסטן דה קונה טריסטן דה קונה | אדינבורו על שבעת הימים | 0 |
| 10= | [ברמודה ברמודה | המילטון | 0 |
| 10= | מקאו מקאו | מקאו | 0 |
| 10= | ניואה ניואה | אלופי | 0 |
| 10= | איי פארו איי פארו | טורסהאבן | 0 |
| 10= | איי הבתולה הבריטיים איי הבתולה הבריטיים | רואוד טאון | 0 |
| 10= | אנגווילה אנגווילה | הוואלי | 0 |
| 10= | איי הבתולה של ארצות הברית איי הבתולה של ארצות הברית | שרלוט אמאלי | 0 |
| 10= | איי טרקס וקייקוס איי טרקס וקייקוס | קוקבורן טאון | 0 |
| 10= | גוואדלופ גוואדלופ | באס-טר | 0 |
| 10= | קוראסאו קוראסאו | וילמסטאד | 0 |
| 10= | סן מרטן סן מרטן | מריגו (אנ') | 0 |
| 10= | בונייר בונייר | קְרָלֶנדֵייק (אנ') | 0 |
| 10= | סנט מארטן סנט מארטן | פיליפסבורג | 0 |
הערות שוליים

↑   טלי גולדשטין, הגאות הגדולה: מאות ערים יוצפו וגלי פליטים יזעזעו את היציבות העולמית, באתר TheMarker‏, 17 בפברואר 2020
↑  מחקר: 21 ערים בעולם בסכנת הצפה, באתר ynet, 21 באוקטובר 2007
↑  עומר כביר, מחקר: המשך עליית גובה פני הים יסכן 300 מיליון בני אדם, באתר כלכליסט, 31 באוקטובר 2019
↑  מסי הקיא במחצית בבוליביה, די מריה נזקק לחמצן, באתר ONE‏, 27 במרץ 2013
לה פאס (גובה 3640 מ'), בוליביה
קיטו (גובה 2850 מ'), אקוודור
בוגוטה (גובה 2625 מ'), קולומביה
אדיס אבבה (גובה 2335 מ'), אתיופיה
צנעא (גובה 2250 מ'), תימן
טהימפהו (גובה 2334 מ'), בהוטן
קאבול (גובה 1790 מ'), אפגניסטן
דוחה (גובה 13 מ'), על גדות המפרץ הפרסי, קטר
תצלון לווין של אמסטרדם (גובה מינוס 2 מ'), ותעלת הים הצפוני, הולנד
תצלום אוויר של באקו (גובה מינוס 28 מ'), על גדות הים הכספי, אזרבייג'ן
האנדרטה לזכר חללי צבא דרום לבנון

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אנדרטה 
 על שם:  צבא דרום לבנון 
 מיקום:  מטולה 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2021
 תאריך פתיחה רשמי:  2021 
 
 קואורדינטות:  33°16′45″N 35°33′57″E﻿ / ﻿33.279048970171°N 35.56589785247°E﻿ / 33.279048970171; 35.56589785247
  (למפת אצבע הגליל מוגדלת) האנדרטה לזכר חללי צבא דרום לבנון(למפת אצבע הגליל רגילה) האנדרטה לזכר חללי צבא דרום לבנון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום האנדרטה לזכר חללי צבא דרום לבנון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום האנדרטה לזכר חללי צבא דרום לבנון
 
האנדרטה לזכר חללי צבא דרום לבנון היא אנדרטת מלחמה הנמצאת בסמוך למטולה שבישראל. האנדרטה מנציחה את זכרם של חללי צבא דרום לבנון שנפלו במערכה ברצועת הביטחון וזאת במהלך שיתוף פעולה עם צבא הגנה לישראל.
האנדרטה מחליפה את האנדרטה המקורית, שהוקמה בסמוך לכפר מרג' עיון שבדרום לבנון ופוצצה על-ידי כוחות חזבאללה לאחר הנסיגה מלבנון ב-2000. העבודות על האנדרטה החדשה החלו בסוף 2020 והסתיימו ביולי 2021. האנדרטה הוקמה בהשקעה של 2.4 מיליון שקלים מתקציב הביטחון בשיתוף פעולה עם קק"ל.
האנדרטה המקורית במרג' עיון

בשנת 1997 אורי לוברני יצר קשר עם האדריכל יעקב רכטר ובנו אמנון רכטר, וביקש מהם להפגש בתל אביב עם הגנרל אנטואן לאחד. בפגישה התבקשו האדריכלים לסייע בהתנדבות להקמת האנדרטה לזכר חללי צבא דרום לבנון. לאחר מספר ימים התקיימה פגישה נוספת במפקדת יחידת הקישור ללבנון שם נבחן שטח ליד מרג' עיון, המשקיף על הבופור. האדריכלים אישרו את השטח, מכיוון שראש ההר היה שטוח, וניתן היה לבנות את האנדרטה ללא עבודות הכנה מרובות.
תכנון האנדרטה כלל מבנה מרכזי שכלל חלל להתייחדות. לצד המבנה נבנו שני מגדלים: האחד עם סימן של צלב והשני עם סימן של סהר (אשר בלילה הוארו וניתן היה לראות אותן קילומטרים הרחק מהאנדרטה). מסביב לאנדרטה תוכננו קירות שעליהן נכתבו שמות של כ-650 מהחללים. גג המבנה המרכזי תוכנן להיות מצופה בלוחות נחושת, ועץ ארז גדול היה אמור להינטע בכניסה, אלא שבעקבות בעיות תקציב שני סעיפים אלו ירדו מהפרק במהלך עבודות התכנון של האנדרטה.
האחים מרון ממארג' עיון נבחרו לבצע את העבודה. הפגישות עם הקבלנים היו גם בארץ וגם בשטח. האנדרטה נבנתה מחומרים פשוטים, יציקות בטון עם טיח ועץ ארז הלבנון כסמל של לבנון. משרד הביטחון הישראלי יזם ומימן את האנדרטה. ב־22 במאי 2000 עם השלמתה של האנדרטה, נערך טקס לציון פתיחת האתר בנוכחותם של הגנרל לאחד, אלוף פיקוד צפון, גבי אשכנזי ומפקד יחידת הקישור ללבנון, בני גנץ. עם זאת, יומיים לאחר מכן, עם נסיגת צה"ל מלבנון האנדרטה פוצצה על יד חזבאללה.
תיאור

האנדרטה כוללת רחבת הנצחה, אזור תצפית, חורשת עצים ומתחם חנייה למבקרים. גודלה של האנדרטה הוא כ-2,800 מ"ר. האנדרטה עשויה מבטון חשוף ומכילה מוטיביים שנלקחו מהאנדרטה המקורית, שהייתה בסמוך לכפר מרג' עיון שבדרום לבנון אך פוצצה על-ידי כוחות חזבאללה לאחר הנסיגה מלבנון ב-2000. ברחבת ההנצחה מוצב עץ זית כסמל לתקווה ושלום.
הערות שוליים

↑  לילך שובל, "מתקנים עוול": תוקם אנדרטה לחללי צד"ל, באתר ישראל היום, 25 בינואר 2021
↑  איתן גליקמן, אנדרטה לזכר חללי צד"ל תיחנך הערב ליד "הגדר הטובה", באתר ynet, 4 ביולי 2021
האנדרטה לזכר חללי צבא דרום לבנון במרג' עיון
הר טראנאקי

| --- | --- |
הר טראנאקי, תמונה מצפון
הר טראנאקי, תמונה מצפון
 מידע כללי
 סוג הר:  הר געש פעיל
 על שם:  ג'ון פרסיבל, דוכס אגמונט השני 
 גובה:  2,518 מטר
 מדינה:  ניו זילנד 
 מיקום:  האי הצפוני, ניו זילנד
 מספר הר געש:  241030
 התפרצות אחרונה:  1854
 העפלה ראשונה:  1839, על ידי ד"ר ארנסט דיפנבאצ' וג'יימס הברלי
 קואורדינטות:  39°18′0″S 174°4′0″E﻿ / ﻿39.30000°S 174.06667°E﻿ / -39.30000; 174.06667
  (למפת ניו זילנד מוגדלת) אוקלנד ולינגטון גיזברן טאורנגה דנידין ואנקה קווינסטאון כרייסטצ'רץ' אינברקרגיל ים טסמןהר טראנאקי(למפת ניו זילנד רגילה) אוקלנד ולינגטון גיזברן טאורנגה דנידין ואנקה קווינסטאון כרייסטצ'רץ' אינברקרגיל ים טסמןהר טראנאקי
 
הר טראנאקי (Mount Taranaki) או הר אגמונט (Mount Egmont) הוא הר געש רדום שנמצא במרכז חבל טראנאקי שבמערב האי הצפוני של ניו זילנד. ההר מתנשא לגובה של 2,518 מטר מעל פני הים והוא בעל צורת חרוט כמעט מושלם פרט לבליטה בצדו הדרומי.
מבחינה גאולוגית טראנאקי הוא הר צעיר באופן יחסי. הפעילות הגעשית בו החלה לפני כ-120,000 עד 135,000 שנים. ההתפרצות האחרונה התרחשה בסביבות שנת 1854. ההתפרצות הגדולה האחרונה התרחשה בשנת 1655. מוקד הפעילות הגעשית של ההר נע בכיוון דרום מזרח בעקבות תנועה של הלוח האוסטרלי, עדות לכך ניתן לראות בשני הרי הגעש הכבויים שנמצאים בקו אחד מצפון מערב אליו - קאיטקה (Kaitake) ופואקאי (Pouakai).
ב-30 בינואר 2025 עברה בפרלמנט של ניו זילנד החלטה שמכירה בהר כאישיות משפטית. ההחלטה שינתה את שם ההר באופן רשמי ל-"Taranaki Maunga", השם "הר אגמונט" חדל להיות שם רשמי של ההר, והשם "Te Kāhui Tupua" הוא שמה של האישיות המשפטית. ההחלטה, שהתקבלה פה אחד, מעניקה להר זכויות משפטיות כשל אדם ומכירה בו כ"גוף חי מאוחד". בנוסף היא יוצרת גוף שבו יכהנו ארבעה מאורים ואשר ישמש כפה וקול עבור ההר.
שם ההר ומיתולוגיה מאורית

המאורים נתנו להר את השם טראנאקי וכך הוא נקרא במשך מאות שנים עד בוא הארופאים הראשונים לניו זילנד. משמעותו של השם, ככל הנראה, היא "הר זוהר" (טרא - הר, נאגי - זוהר) כביטוי לכיסוי השלג הלבן שההר עוטה בחורף. ג'יימס קוק נתן להר את השם "הר אגמונט" על שם ג'ון פרסיבל, הרוזן מאגמונט שתמך במסעו הראשון של קוק לאזור ניו זילנד. השם הר אגמונט הופיע במפות וברישומים רשמיים עד לשנות השמונים של המאה ה-20, אז הוחלט להעניק לשני השמות מעמד זהה. עם זאת הפארק הלאומי המקיף את ההר נקרא עדיין פארק לאומי אגמונט.
על פי המיתולוגיה המאורית הר טראנאקי היה פעם סמוך להרי הגעש שבמרכז האי הצפוני - רואפהו, טונגרירו ונגאורוהו אולם הוא נאלץ לברוח ממקום מושבו בעקבות פרשיית אהבים בינו לבין פיאהנגה (הר געש בקרבת אגם טאופו, ואהובתו של רואפהו על פי המיתולוגיה המאורית) שהעלתה את חמתו של רואפהו. טראנאקי נס על נפשו לכיוון מערב, כשהוא מותיר בדרך צלקת בפני האי שהפכה לנהר ונגנאוי והתיישב בודד לחופו של ים טסמן, הרחק משאר הרי הגעש של האי הצפוני.
הערות שוליים

↑  טראנאקי, באתר Global Volcanism Program
↑  Charlotte Graham-McLay, "A New Zealand mountain is granted personhood, recognizing it as sacred for Māori", AP, January 31, 2025
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4115249-9  LCCN: sh96007194  VIAF: 315530377   WorldCat (עם VIAF): 315530377 
תצלום לווין של ההר, ניתן לראות את צורת החרוט ואת שני הרי הגעש הכבויים קאיטקה ופואקאי. קו היער מסמן בדיוק רב למדי את גבול הפארק הלאומי אגמונט
יחסי דרום אפריקה – פולין

| יחסי דרום אפריקה – פולין |
| --- | --- |
דרום אפריקה: פולין


דרום אפריקה: פולין
שטח (בקילומטר רבוע)
1,219,090: 312,685
אוכלוסייה
64,442,124: 38,304,090
תמ"ג (במיליוני דולרים)
377,782: 811,229
תמ"ג לנפש (בדולרים)
5,862: 21,179
משטר
רפובליקה

יחסי דרום אפריקה–פולין הם היחסים הבילטרליים בין הרפובליקה של פולין לרפובליקה של דרום אפריקה. שתי המדינות חברות באו"ם ובארגון הסחר העולמי.
היסטוריה

בשנת 1988 התקיימו המגעים הדיפלומטיים הרשמיים למחצה הראשונים בין פולין לדרום אפריקה. באפריל 1989 הסכימו משרדי החוץ של שתי המדינות על הגנה קונסולרית לפזורה הפולנית בדרום אפריקה באמצעות השגרירות הפולנית בגאבורונה, בוטסואנה. בשנת 1990 נחתם הסכם להקמת לשכות אינטרסים גם בפרטוריה וגם בוורשה. ב-18 בדצמבר 1991 כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים בין שתי המדינות ולשכות האינטרסים שודרגו לדרגת שגרירויות.
בשנת 1992 ביקר נשיא דרום אפריקה פרדריק וילם דה קלרק בפולין ונפגש עם נשיא פולין לך ואלנסה. בשנת 2004 ביקר סגן נשיא דרום אפריקה, ג'ייקוב זומה, בפולין. בדצמבר 2013, ראש ממשלת פולין, דונלד טוסק, יחד עם שר החוץ רדוסלב סיקורסקי והנשיא לשעבר לך ואלנסה; ביקרו בדרום אפריקה כדי להשתתף בהלווייתו של הנשיא לשעבר נלסון מנדלה. בשנת 2014 ביקר גם סגן נשיא דרום אפריקה קגאלמה מוטלנטה בפולין.
פולין תופסת את דרום אפריקה כשותפה בראש סדר העדיפויות באפריקה, הן מבחינת היחסים הדו-צדדיים והן במסגרת השותפות האסטרטגית בין דרום אפריקה לאיחוד האירופי. מאז כינון היחסים הדיפלומטיים, שתי המדינות פעלו יחד לחיזוק שיתוף הפעולה הדו-צדדי וכן היחסים הרב-צדדיים. שתי המדינות שיתפו פעולה ביוזמות רבות באו"ם, במיוחד בתחום ההגנה על זכויות האדם.
ביקורים רמי דרג

ביקורים רמי דרג מפולין בדרום אפריקה
שר החוץ קשישטוף סקובישבסקי (1993)
שר החוץ ולדיסלב ברטושבסקי (1995)
מזכיר המדינה מריוש הנדזליק (2009)
ראש הממשלה דונלד טוסק (2013)
שר החוץ רדוסלב סיקורסקי (2013)
ביקורים רמי דרג מדרום אפריקה לפולין
הנשיא פרדריק וילם דה קלרק (1992)
שר החוץ פיק בוטה (1992)
שר החוץ אלפרד באפטוקסולו נזו (1994)
סגן שר החוץ עזיז פאהד (1996)
סגן הנשיא ג'ייקוב זומה (2004)
מזכירה זרה סוזן ואן דר מרווה (2007)
שרת החוץ מייטה נקואנה-משאבנה (2011)
סגן הנשיא קגאלמה מוטלנטה (2014)
הסכמים דו-צדדיים

שתי המדינות חתמו על כמה הסכמים דו-צדדיים, כגון הסכם להקמת משרד אינטרסים קבוע בשתי המדינות בבירות בהתאמה (1990); הסכם לביטול דרישות הוויזה לבעלי דרכון דיפלומטי ושירות (1992); הסכם תחבורה אווירית (1993); הסכם למניעת כפל מס בגין מיסים על הכנסה (1995); הסכם לפרוטוקול התייעצויות בין משרד החוץ הפולני לבין המחלקה ליחסים ושיתופי פעולה בינלאומיים בדרום אפריקה (1995); הסכם לשיתוף פעולה תעשייתי, טכנולוגי ומסחרי במסגרת התעשיות הצבאיות (1999) והסכם לשיתוף פעולה מדעי וטכנולוגי (1999).
נציגויות דיפלומטיות

פולין מחזיקה בדרום אפריקה שגרירות בפרטוריה.
דרום אפריקה מחזיקה בפולין שגרירות בוורשה.