stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טארנוקרטי
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד תושבים יהודיים באזור צ'ורנה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת צ'ורנה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | צ'ורנה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • צקוהאזה • דר • אגייד • פאראד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד  • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סאן • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • ואג |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ורמיה-מזוריה

ורמיה-מזוריה (בפולנית: Warmińsko-Mazurskie) היא אחת משש עשרה הווייוודות של פולין. היא שוכנת בצפון מזרח פולין, וגובלת בצפון במובלעת הרוסית קלינינגרד, במזרח בווייוודה פודלסיה, בדרום בווייוודה מזוביה, ובמערב בווייוודות קויאוויה-פומרניה ופומרניה.
בירתה של ורמיה-מזוריה והעיר הגדולה ביותר בה היא העיר אולשטין השוכנת במרכזה. ערים גדולות נוספות הן אלבלונג ואלק.
מקור השם

ורמיה-מזוריה נקראת על שם שני האזורים ההיסטוריים המרכיבים אותה: ורמיה ומזוריה. ורמיה, האזור ההיסטורי המשתרע בצפון הווייוודה ורמיה-מזוריה, מכונה בפולנית Warmia ובגרמנית Ermland. ורמיה נקראת ככל הנראה על שמו של שבט פרוסי קדום בשם Warmier. למרות זאת, ככל הנראה השבט שלעיל מעולם לא התיישב באזור ורמיה. האזכור הראשון של האזור בשם זה הוא ככל הנראה משנת 1249. מזוריה, האזור ההיסטורי המשתרע בדרום הווייוודה ורמיה-מזוריה, מכונה בפולנית Mazury ובגרמנית Masuren. באזכוריו הראשונים מזוריה הייתה הכינוי בו כינו הפרוסים אשר שלטו היסטורית במקום את יושביו - אוכלוסייה פולנית שמוצאה ממזוביה. משמעה של המילה maz בגרמנית עתיקה הוא ככל הנראה "מלוכלך".
היסטוריה

האזור נשלט על ידי ממלכת פרוסיה עד המאה ה-20. אף כי הפולנים באזור היוו מיעוט גדול, עדיין רוב התושבים בו ראו עצמם כגרמנים, ושפת השלטון  הייתה גרמנית. בעקבות הפסד גרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה, בשנת 1945, בוטלה מדינת פרוסיה, גבולות פולין הורחבו והיא קיבלה את השליטה באזור. תושבי האזור הגרמנים גורשו.  הפולנים, שהיוו קודם מיעוט, קיבלו עידוד לבוא להתיישב באזור בהמוניהם. חלק באו מווילנה וממרכז פולין; ורובם, כולל מספר קטן של אוקראינים, באו משטחי פולין במזרח, שסופחו לברית המועצות בקו קרזון.
גאוגרפיה

בדומה לפודלסיה שכנתה מדרום מזרח, גם ורמיה-מזוריה היא הררית במעט בהשוואה לשפלת מזוביה שמדרום לה, אך יחד עם זאת היא עדיין מישורית במיוחד, וכוללת בעיקר גבעות. ורמיה-מזוריה ידועה כ"ארץ אלף האגמים" (Krainą Tysiąca Jezior), הודות לאגמים המָזוּריים, המכסים את רוב הווייוודה. האגמים המזוריים הוא אזור עתיר-אגמים (כ-2,000 במספר), הם מקושרים לנהרות סביבם ולים הבלטי במערכת תעלות מלאכותיות שהוקמו בעיקר במאה התשע עשרה. האגמים הוצעו על ידי פולין לרשימת שבעת פלאי עולם הטבע ונבחרו בקבוצת 28 האתרים הראשונים. לצד אגמים רבים מתהדרת ורמיה-מזוריה גם ביערות רבים במיוחד, יערות המכסים 30.9% משטח הוויוודה. מדובר בעיקר בעצי אורן ובעצים מחטניים אחרים. אגן ההיקוות של נהר הוויסלה תוחם את ורמיה-מזוריה מדרום וממערב. באגמים שבאזור נמצא מקורו של הנהר אנגרפה (הידוע בפולנית בשם ונגורפה (Węgorapa)). נהר זה זורם צפונה אל תוך המובלעת הרוסית קלינינגרד, ומנקז את רוב מימי האזור. תנאי השטח של מזוריה - ריבוי יערות וגופי מים - משאיר מקום מצומצם יותר לחקלאות, אשר תופסת עדיין חלקים נרחבים מהאזור.
הטמפרטורה השנתית הממוצעת באולשטין, בירת הוויווידה, היא 7.6 מעלות צלזיוס. החודש הקר ביותר הוא ינואר (עם טמפרטורה ממוצעת של -2.3 מעלות צלזיוס), והחודש החם ביותר הוא יולי (עם טמפרטורה ממוצעת של 17.9 מעלות צלזיוס). הגשמים יורדים בעיקר בקיץ, כאשר כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 625.8 מ"מ.
בוורמיה-מזוריה יש שמונה פארקי נוף (Park krajobrazowe) ו-111 שמורות טבע (Rezerwat przyrody).
היסטוריה

| לוח תקופות היסטוריות של ורמיה-מזוריה | לוח תקופות היסטוריות של ורמיה-מזוריה | לוח תקופות היסטוריות של ורמיה-מזוריה |  |
| --- | --- | --- | --- |
| עד 1234 | שבטים סלאבים וגרמאנים | שבטים סלאבים וגרמאנים |  |
| 1234-1466 |  | מדינת המסדר הטווטוני |  |
| 1466-1655 |  | ממלכת פולין-ליטא |  |
| 1655-1661 |  | ממלכת שוודיה |  |
| 1661-1701 |  | נסיכות ברנדנבורג-פרוסיה |  |
| 1701-1867 |  | ממלכת פרוסיה |  |
| 1867-1871 |  | הקונפדרציה הצפון-גרמנית |  |
| 1871-1919 |  | הקיסרות הגרמנית |  |
| 1919-1933 |  | רפובליקת ויימאר |  |
| 1933-1945 |  | גרמניה הנאצית |  |
| 1945-1989 |  | הרפובליקה העממית הפולנית |  |
| החל מ-1989 |  | הרפובליקה הפולנית השלישית |  |
מתייחס לישות הדומיננטית השלטת באזור בתקופה הנתונה – בדרך כלל השליטה באזור נחלקה על ידי מספר ישויות מדיניות שונות.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ערים, יישובים ומחוזות > ערים

בוורמיה-מזוריה ישנם 49 ערים ועיירות.
| הערים הגדולות בוורמיה-מזוריה>  | הערים הגדולות בוורמיה-מזוריה> תמונה | הערים הגדולות בוורמיה-מזוריה> סמל | הערים הגדולות בוורמיה-מזוריה> שם | הערים הגדולות בוורמיה-מזוריה> אוכלוסייה (2014) | הערים הגדולות בוורמיה-מזוריה> מחוז |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  |  | אולשטין   Olsztyn | 174,775 | עצמאי |
| 2 |  |  | אלבלונג   Elbląg | 122,568 | עצמאי |
| 3 |  |  | אלק   Ełk | 59,934 | מחוז אלק |
| 4 |  |  | אוסטרודה   Ostróda | 33,872 | מחוז אוסטרודה |
| 5 |  |  | אילאווה   Iława | 33,339 | מחוז אילאווה |
| 6 |  |  | גיז'יצקו   Giżycko | 29,929 | מחוז גיז'יצקו |
| 7 |  |  | קנטשין   Kętrzyn | 27,960 | מחוז קנטשין |
| 8 |  |  | שצ'יטנו   Szczytno | 24,509 | מחוז שצ'יטנו |
| 9 |  |  | ברטושיצה   Bartoszyce | 24,371 | מחוז ברטושיצה |
| 10 |  |  | מרונגובו   Mrągowo | 22,191 | מחוז מרונגובו |
| 11 |  |  | דז'לדובו   Działdowo | 21,507 | מחוז דז'לדובו |
ערים, יישובים ומחוזות > מחוזות

בוורמיה-מזוריה ישנם 21 מחוזות, מתוכם שתי ערים מחוזיות.
| מחוזות ורמיה-מזוריה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סמל | שם | אוכלוסייה (2014) | שטח (בקמ"ר) | גמינות | בירה |
ערים מחוזיות
|  | אולשטין   Olsztyn | 174,775 | 88 |  |  |
|  | אלבלונג   Elbląg | 122,568 | 80 |  |  |
מחוזות רגילים
|  | מחוז אולשטין   powiat olsztyński | 122,822 | 2,840 | 12 | אולשטין |
|  | מחוז אוסטרודה   powiat ostródzki | 106,536 | 1,765 | 9 | אוסטרודה |
|  | מחוז אילאווה   powiat iławski | 93,057 | 1,385 | 7 | אילאווה |
|  | מחוז אלק   powiat ełcki | 89,624 | 1,112 | 5 | אלק |
|  | מחוז שצ'יטנו   powiat szczycieński | 70,946 | 1,933 | 8 | שצ'יטנו |
|  | מחוז דז'לדובו   powiat działdowski | 66,364 | 953 | 6 | דז'לדובו |
|  | מחוז קנטשין   powiat kętrzyński | 65,253 | 1,213 | 6 | קנטשין |
|  | מחוז ברטושיצה   powiat bartoszycki | 60,021 | 1,309 | 6 | ברטושיצה |
|  | מחוז אלבלונג   powiat elbląski | 58,234 | 1,431 | 9 | אלבלונג |
|  | מחוז פיש   powiat piski | 57,689 | 1,776 | 4 | פיש |
|  | מחוז גיז'יצקו   powiat giżycki | 57,488 | 1,119 | 6 | גיז'יצקו |
|  | מחוז מרונגובו   powiat mrągowski | 51,031 | 1,065 | 5 | מרונגובו |
|  | מחוז נובה מיאסטו   powiat nowomiejski | 44,262 | 695 | 5 | נובה מיאסטו |
|  | מחוז ברנייבו   powiat braniewski | 42,569 | 1,205 | 7 | ברנייבו |
|  | מחוז לידזברק   powiat lidzbarski | 42,525 | 924 | 5 | לידזברק ורמינסקי |
|  | מחוז אולצקו   powiat olecki | 34,824 | 874 | 4 | אולצקו |
|  | מחוז נידז'יצה   powiat nidzicki | 33,803 | 961 | 4 | נידז'יצה |
|  | מחוז גולדאפ   powiat gołdapski | 27,401 | 772 | 3 | גולדאפ |
| אין | מחוז ונגוז'בו   powiat węgorzewski | 23,686 | 693 | 3 | ונגוז'בו |
הערות שוליים

↑  Raport o stanie lasów w Polsce 2012. Warszawa: Centrum Informacyjne Lasów Państwowych, 2013, s. 78. ISSN 1641-3229
↑  Jan Bałdowski: Ermland und Masuren, ISBN 3-87466-173-3, S. 16–17
↑  Dane Klimatyczne
↑  Baza Demografia: Stan ludności 2014, Ludność stan w dniu 30 VI, Ludność według płci i miast, warmińsko-mazurskie
↑  Baza Demografia: Stan ludności 2014, Ludność stan w dniu 30 VI, Ludność według płci, wieku, województw i powiatów, warmińsko-mazurskie
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007489317405171  PLWABN: 9810625626805606  GND: 4596751-9  LCCN: n2001105284  MusicBrainz: 14fec11f-829b-4127-9a96-e83b272ed9ee  NKC: ge116376  VIAF: 236561968   WorldCat (עם VIAF): 236561968
חסידות אליק

|  שורשים, סיווג והנהגה |
| --- | --- |
 קבוצה:  תנועת החסידות
 מקום ייסוד:  אליק
 תאריך ייסוד:  סוף המאה ה-18
 מייסד:  צבי אריה מאליק
 
חסידות אליק הייתה חסידות ווהלינית (כיום באוקראינה). מייסד החסידות היה רבי צבי אריה לנדא. הרבה מהצאצאים של השושלת כיהנו ומכהנים באדמו"רות סטרטין בארץ ישראל ובארצות הברית.
תולדות החסידות

מייסד החסידות רבי צבי אריה נולד בי"א בתשרי תק"כ לרבי גדליה לנדא. היה תלמידם של המגיד ממזריטש ושל רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב. כיהן כאדמו"ר לאלפים באליק שבווהלין (סמוך לרובנה). חיבר ספר בשם "אור חכמים". נפטר בי"א בתשרי תקע"ב.
בנו יחידו היה רבי יוסף דוד לנדא, חתנו של רבי מרדכי מקרמניץ ובזיווג שני בעלה של אלמנת רבי אברהם מפראהביטש, נכדת רבי דוד לייקס. נפטר בכ"ה בטבת תר"ט.
חתניו של רבי צבי אריה היו רבי פנחס מקולק ובזיווג שני רבי משה מקוריסטשוב.
בניו של רבי יוסף דוד היו:
רבי מרדכי, ממלא מקומו של אביו בהנהגת החסידות. נפטר בי"א בחשוון תרמ"ה. רבי מרדכי היה חתנו של רבי שמעון שלמה מסאווראן. בנו הוציא את ספרו "גדולת מרדכי" בוורשה בשנת תרמ"ה. חתנו היה אחיינו רבי שמעון שלמה מטיטשלניק.
בנו- רבי שמעון שלמה. נולד בשנת תרי"ט. היה חתן דודו רבי משה מטיטשלניק. החל לכהן בשנת תרל"ט. נפטר בצעירותו בכ' בתמוז תרנ"ז. אשתו פריידא החזיקה את חסידיו עד שגדל בנו רבי יוחנן (נקרא על שם אבי סבתו, רבי יוחנן מרחמסטריווקא) והחל לכהן. מחבר הספר 'שקל הקודש'.
בתו- מרגלית נישאה לרבי יוחנן מסטולין-לוצק. נפטרה בפרונזה ו' באייר תש"ג.
בנו- רבי אלתר יוסף דוד חתנו של רבי חיים מאנטניא ובזיווג שני של רבי שמואל וינברג מסלונים. נרצח בכ"ט באב תש"ב.
בנו של רבי אלתר יוסף דוד היה רבי צבי אריה מלוצק. היה חתנו של רבי משה מסוליצא. כיהן בחיי אביו בלוצק. נרצח בשנת תש"א.
בנו- רבי צבי אריה מאליק-ארצות הברית, חתן רבי יעקב אריה לייב טברסקי מטריסק ובזיווג שני חתן רבי פינחס מלעכוויטש. בשנת תרפ"ד היגר לארצות הברית ושם נפטר בי"א באב תשכ"ו.
רבי ישראל מדלטין. חותנו של רבי יעקב מדלטין (צאצא של רבי פנחס מקוריץ).
רבי צבי אריה מפלעשטין (-כ"ח בתשרי תרמ"ד), חתן דודו רבי יצחק מגרנוב, עמו עלה לצפת.
רבי אהרן ברנדוויין חתן רבי אברהם מסטרטין, ממנו יצאו אדמו"רי סטרטין. שינה את שם משפחתו לשם משפחתו של חמיו. נפטר בכ"ח בכסלו תרס"ז.
חתנו רבי מרדכי קצנלבוגן מבילירודקא.
חתנו רבי אליקים געץ השני מאוסטרהא.
לאחר מלחמת העולם השנייה נבנתה החצר מחדש בברוקלין על ידי הגה"צ רבי אליעזר יודא מאליק שליט"א אבד"ק אליק.
ספרי החסידות

טל אורות (שני כרכים) - דברי תורתם של אדמו"רי השושלת, ניו יורק תשל"ו. יצא לאור על ידי רבי אהרן יעקב ברנדוויין, האדמו"ר מסטרטין בבורו פארק.
שקל הקדש - תורת רבי שמעון שלמה מאליק, מכון בית אהרן וישראל, ירושלים תשנ"א.
לקריאה נוספת

יצחק אלפסי, החסידות, תל אביב, הוצאת מעריב, 1977, עמ' 97.
ורמיה

| --- | --- |

 סוגה:  אקטואליה חדשות
 יוצרים:  Yuri Letunov 
 מנחים:  יקטרינה אנדרייבה, Vitaly Yeliseyev, קיריל קליימיונוב, Mikhail Leontyev 
 ארץ מקור:  ברית המועצות, רוסיה 
 שפות:  רוסית
 הפקה
 מפיק:  Viktor Ljubovtsev 
 חברת הפקה:  ערוץ 1
 אתר צילומים:  מוסקבה, המרכז הטכני אוסטנקינו 
 מוזיקה:  Oleg Litvishko, Sergey Chekryzhov, גיאורגי סבירידוב 
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 1
 פורמט (תמונה):  1080i (HDTV 16:9)
 תקופת שידור מקורית:  1 בינואר 1968 – הווה 
 קישורים חיצוניים
 www.1tv.ru/news/issue
 דף התוכנית ב-IMDb
 
ורמיה (ברוסית: Вре́мя, מילולית: "זמן") הוא מהדורת החדשות המרכזית של הערוץ הראשון ברוסיה ולפני כן בערוץ 1 של הטלוויזיה המרכזית של ברית המועצות (רוסית : Центральное телевидение СССР, ЦТ СССР). התוכנית עלתה לאוויר לראשונה ב-1 בינואר 1968 ומשודרת מאז ברציפות (למעט מאוגוסט 1991 עד דצמבר 1994) ומשודרת בצבע מאז 1974.
קו ההגשה

בימי התקופה הסובייטית הייתה לתוכנית גישה פרו-ממשלתית ובדרך כלל לא דיווחה על חדשות שיכולות לגרום לתחושות אנטי-ממשלתית. התוכנית הציגה דיווחים שקידמו את הסוציאליזם והציגו את המערב בצורה שלילית. חדר החדשות נקשר לפוליטבורו של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות. מצב זה השתנה לאחר הגלסנוסט, כאשר הוצגו חדשות לצד החדשות שהגיעו מסוכנות הידיעות הרשמית. עובדה זו גרמה לטלוויזיה המרכזית לדווח על קריסת המדינות הקומוניסטיות הלווייניות של ברית המועצות במזרח אירופה בשנת 1989. זה גם גרם לכך שוורמיה שידרה ללא צנזורה וביקורתית, מה שהביא להפגנות שהחישו את קריסת ברית המועצות.
לוח זמנים ופופולריות

המהדורה העיקרית של ורמיה משודרת, מאז הקמתה, בשעה 21:00 (UTC +11, +9, +7, +5 ו-+3). היא מוקלטת בשידור חי שלוש פעמים (13:00, 17:00 ו-21:00 שעון מוסקבה) עקב גודלה של רוסיה (המדינה משתרעת על פני אחת עשרה אזורי זמן). במהלך התקופה הסובייטית התוכנית הועברה במקביל בערוץ הראשי של כל תחנה רפובליקנית (ערוץ 1 של קייב, LTV1, קזחסטן-1, הטלוויזיה האסטונית, הרדיו והטלוויזיה הלאומית הליטאית, בלארוס 1, אוזבקיסטן 1, הטלוויזיה הגרוזינית, הטלוויזיה האזרית וכו'.) השידור נמשך 30 דקות, אך בנסיבות מיוחדות (במיוחד בתקופה הסובייטית), משודר השידור מעבר ל-30 הדקות המוקצות במידת הצורך (כמו במסגרת טקסים ומצעדים בכיכר האדומה, קונגרס המפלגה, מושבי מליאה של הסובייט העליון של ברית המועצות, ומותם של מנהיגי ברית המועצות ליאוניד ברז'נייב, יורי אנדרופוב וקונסטנטין צ'רננקו).
החל מאמצע שנות השבעים הוצגה מהדורה נוספת של 30 דקות בתוכנית (שהושקה בשנת 1956) בסביבות השעה 23:00 בערב. (זה היה בעיקר תוכנית ששודרה בצורת הדמיה חיה של ורמיה, אך מדי פעם הייתה חזרה על התוכנית של 21:00 בערב, במיוחד בברית המועצות האירופית.). מאוחר יותר, מהדורת בוקר חיה שודרה בשעה 6:30 בבוקר, לפני תוכנית הבוקר 120 דקות (אשר ממשיכה לרוץ היום בערוץ הראשון בשם בוקר טוב, רוסית : Доброе утро) בימי חול (בסופי שבוע שודרה ורמיה בשעה 8:00 בבוקר).
סיכומי חדשות נוספו ככל שהשידורים גדלו במהלך היום. היום החדשות בערוץ הראשון ברוסיה עוקבות אחר לוח זמנים דומה לזה, עם מהדורת ורמיה ועדכוני חדשות.
רוב הרוסים סומכים על ורמיה כמקור חדשותי מהימן.
בין 1981 ל-1983 ומאז 1986, ורמיה השתמשת בשיר הנושא מ-Time, Forward! כמנגינת סיום ופתיחה.
במבחן של שבועיים שנמשך בין 12 בפברואר 1990 ל-26 בפברואר, יותר ממאה תחנות PBS ברחבי ארצות הברית שידרו את ורמיה . המבחן רוכז על ידי WGBH-TV.
כיסוי במהלך הימים האחרונים של ברית המועצות

לאחר השקת גלאסנוסט ופרסטרויקה, "ורמיה" הרפתה את נאמנותה לקו המפלגה והחלה להציג דיווחים הוגנים על האירועים שטלטלו את מזרח אירופה באותה תקופה. ב-15 במרץ 1989, 150 מיליון אזרחים סובייטים צפו בזמן שהתחנה שידרה נאום בן 85 עמודים של גורבצ'וב לבאי כנס מרכז המפלגה בביקורת על מצב החקלאות הענייה והגדרת החשיבות לרפורמות, נקודות השיא של נאום זה שודרו בטלוויזיה של אותו יום.
בשנות השמונים, 86% מהבוגרים הסובייטים סמכו על הסיקור הטלוויזיוני כמקור החדשות העיקרי שלהם. עם זאת, ורמיה נתפסה על ידי אזרחים סובייטים כ"בדיחה" בגלל סיקורם הגרוע באירועי חדשות. הסיקור של האסון הגרעיני בצ'רנוביל, למשל, הועבר לרוב לידיעות פחותות יותר במהלך הסיקור המתמשך של האסון; לעומת זאת, אמצעי חדשות מערביים כמו CBS Evening News דיווחו על כך במשך שישה ימי עבודה רצופים. בעקבות פינוי העיר הסגורה של עובדי הגרעין פריפיאט, פרסמה ורמיה הודעה קצרה כדיווח על האסון:
בשנת 1987 לוגו התוכנית הופיע לראשונה בסטודיו. בשנת 1988 חל שינוי גדול במהדורת החדשות, שכן באולפניו הועלה לראשונה תפאורות תמונה ועלה לראשונה לוגו חדש, עם אות מעוצבת В בקופסה (זו הייתה יום השנה העשרים של התוכנית). ב-19 באוגוסט 1991 היא הראתה לראשונה תמונות של ההפיכה הממשמשת ובאה במוסקבה, אם כי באולפנים המעוצבים החדשים שנפתחו בשנת 1990.
ורמיה סקרה את נקודות השיא בבחירות במארס 1989 לועידת נציגי העם ואת מושבי הקונגרס במוסקבה.
זמן ראשון

בימי ראשון מאז אמצע שנות השמונים יש לתוכנית מהדורה נפרדת של יום ראשון, שנקראה בתחילה שבעה ימים (Семь дней, מאז 2003 נקרא "זמן ראשון". תוכנית זו משודרת גם כסיכום חדשות השבוע.
מגישים > מהדורת התקופה הסובייטית

ורה שבקו
איגור קירילוב - מגיש ראשי עד שנות השמונים, דיווח על אירועים מרכזיים כמו טקסי הכיכר האדומה וביקורים בחו"ל של המנהיג הסובייטי
מאיה סידרובה
יבגני סוסלוב
גנאדי צ'טרוב
יבגני קוכרגין
אינה ארמילובה
אלנה קובלנקו
אנה שטילובה
יורי קובלנוב
טטיאנה סודטס
ויקטור בלשוב
אזה ליהצ'נקו
גלינה צימנקובה
נונה בודרובה
סרגיי מדבדב
ליאוניד אלין
איגור פזוננקו
מגישים > המהדורה המודרנית

איגור ויחוחולב: 1994-2003
נלי פטקובה: 1994-1996
טטיאנה קומרובה: 1994-1995
איגור גמיזה: 1995-1999
אלכסנדרה בוראטייבה: 1995-1999
ארינה שראפובה: 1996-1998
סרגיי דורנקו: 1997-1999
ז'אנה אגאלקובה: 1998-2007
פאבל שרמט: 1999-2001
אנדריי בטורין: 2003-2005
פיוטר מרצ'נקו: 2003-2005
אולגה קוקורקינה: 2007-2008
פיוטר טולסטוי 2005-2012
מקסים שרפוטדינוב: 2007-הווה
דמיטרי בוריסוב: 2011-2017
אירדה זיינלובה: 2012–2016
ולרי פאידייב: 2016-2018
מגישים > מגישים נוכחיים

קיריל קליימיונוב: 1998-2005, 2018-הווה
יקטרינה אנדרייבה: 1997-הווה
ויטאלי יליסייב: 2007 -הווה
הערות שוליים

↑  Soviet television: a new asset for Kremlin watchers p. 48; 7days.ru Interview with Ekatherina Andreeva
↑  "Soviet news program comes to public TV". Gainesville Sun. 20 בפברואר 1990. p. 6A. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  New York Media, LLC (3 באפריל 1989). Lenin Meets Letterman. New York Magazine. New York Media, LLC. p. 19. ISSN 0028-7369. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Dobbs, Michael (16 במרץ 1989). "GORBACHEV SETS SWEEPING AGRICULTURAL REFORMS". The Washington Post. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  New York Media, LLC (3 באפריל 1989). Lenin Meets Letterman. New York Magazine. New York Media, LLC. p. 19. ISSN 0028-7369. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Первый канал. Официальный сайт. Лица
חתירה (צורת שיט)

סירת חתירה
חתירה היא פעילויות בה החותר מנתב את כוח רגליו, גבו וזרועותיו להנעת המשוטים באמצעותם מתקדם כלי שיט על פני המים.
זוהי שיטת תחבורה אשר קיימת אלפי שנים ומשמשת כיום בעיקר למטרות פנאי ובמסגרת תחרויות ספורט.
היסטוריה

העדויות המוקדמות ביותר לחתירה הם ממצרים העתיקה, אם כי לא ברור אם הטכניקה פותחה במצרים העתיקה או שהמצרים למדו על הטכניקה במסגרת הסחר עם מסופוטמיה. בעבר התגלה דגם של כלי חתירה בקבר מצרי שמתוארך למאה ה-19 לפני הספירה, אשר לפי ההערכות היה מותאם לשימוש בנהרות רדודים כמו הפרת והחידקל במסופוטמיה.
עוד מהעת העתיקה ספינות חתירה היו בעלות השפעה רבה בלוחמה ימית ובמסחר הימי באזור הים התיכון.
בספינת הטרירמה, אשר הייתה ספינת מלחמה יוונית טיפוסית ביוון העתיקה, פעלו כ-170 חותרים. לגאליים היו ספינות עם תרנים ומפרשים אך גם הם הסתמכו על שימוש במשוטים במסגרת לוחמה ימית.
ספינות החתירה הגיעו לצפון אירופה באופן הדרגתי בין המאה ה-4 לפני הספירה עד תחילת המאה ה-1 לספירה.
בין השנים 500 ל-1100 לספירה הוויקינגים השתמשו בכלי שיט שהכילו גם תרנים ומפרשים אך גם משוטים, הן לצורך מסחר והן לצורך לוחמה.
ספינות משוטים המשיכו להיות נפוצות באזור הים התיכון עד פיתוח אוניות הקיטור.
גלריית תמונות

דגם של ספינת המשוטים הוויקינגית ספינת אוסברג מהמאה ה-9 לספירה
סירת חתירה בצפון וייטנאם
גונדולה בוונציה
נבחרת החתירה של ארצות הברית ברביעיית משוט לקלי משקל, אולימפיאדת אתונה 2004
ראו גם

חתירה (ספורט)
הערות שוליים

↑  "BBC - A History of the World - Object: Egyptian funerary boat". www.bbc.co.uk. נבדק ב-26 במרץ 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Weigley, R.F. (2004). The Age of Battles: The Quest for Decisive Warfare from Breitenfeld to Waterloo. ACLS Humanities E-Book. Indiana University Press. p. 133. ISBN 978-0-253-21707-3. נבדק ב-1 ביוני 2023. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "BBC - Oxford Culture - History of rowing and Henley". www.bbc.co.uk. נבדק ב-30 ביולי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Drakkar Viking Ship 9th -13th century". shipfans.blogspot.com.es. נבדק ב-26 במרץ 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
ציור של ספינת משוטים צרפתית, אמצע המאה ה-17
זכויות להט"ב בטורקיה

| --- | --- |

טורקיה
 מעמד בחוק:  הומוסקסואליות ולסביוּת חוקיות מ-1858
 שירות צבאי:  הומוסקסואלים פטורים משירות צבאי, גברים הומוסקסואלים אינם רשאים לשרת בצבא באופן גלוי או בשירות ממשלתי כלשהו.
 הגנה מפני אפליה:  הגנה חוקתית נוסחה, אך מעולם לא נחקקה
 זכויות משפחה
 הכרה בזוגיות חד־מינית:  אין הכרה במערכות יחסים חד-מיניות
החוק בטורקיה מפלה להט"ב, שנאלצים להתמודד עם אתגרים משפטיים שאותם לא חווים במדינה אזרחים שאינם להט"ב.
יחסי מין חד מיניים הם חוקיים מאז האימפריה העות'מאנית - קודמתה של הרפובליקה הטורקית של ימינו - משנת 1858. בטורקיה המודרנית, פעילות הומוסקסואלית היא חוקית מיום הקמתה ב-29 באוקטובר 1923. ללהט"בים יש זכות לבקש מקלט בטורקיה במסגרת אמנות ז'נבה מאז שנת 1951, אך לזוגות חד מיניים לא ניתנת אותה הגנה משפטית העומדת לרשות זוגות הטרוסקסואלים.
באשר לטרנסג'נדרים, ניתוחים לשינוי מין הם חוקיים מאז 1988. אף על פי שההגנה מפני אפליה על רקע נטייה מינית וזהות מגדרית נדונה באופן חוקי, עדיין לא חוקקו חוקים נגד אפליה זאת. דעת הקהל על הומוסקסואליות היא בדרך כלל שמרנית, ואזרחים להט"בים חווים אפליה, הטרדה ואף אלימות בשנים האחרונות.
מעמד בחוק

| --- | --- |
 :  ראו גם – זכויות להט"ב במזרח התיכון
פעילות מינית הומוסקסואלית בין מבוגרים בהסכמה באופן פרטי אינה פלילית בטורקיה. גיל ההסכמה בטורקיה הוא גיל הרוב (נקבע על 18 שנים על פי סעיף 11 לחוק האזרחי הטורקי). על פי סעיף 104 לחוק העונשין הטורקי (Türk Ceza Kanunu), יחסי מין עם קטינים בני 15, 16 ו-17 יכולים להעמיד לדין רק על תלונה. עם זאת, אם העבריין הוא אדם שאסור לו להינשא לילד על פי חוק או שהוא אדם המחויב לטפל בילד עקב אימוץ או אומנה, אז התביעה אינה דורשת תלונה והעונש הוא מחמיר יותר.
סעיף 103 מסדיר כל סוג של פעילות מינית עם קטינים מתחת לגיל 15 (או קטינים מתחת לגיל 18 אשר חסרי יכולת להבין את המשמעויות החוקיות וההשלכות של פעולות מסוג זה) כעל התעללות מינית בילדים. בקוד הפלילי ישנם גם איסורים מנוסחים במעורפל על "אקסהיביציוניזם ציבורי" ו-"עבירות נגד מוסר ציבורי" שניתן להשתמש בהם כדי להטריד הומוסקסואלים וטרנסג'נדרים. לעיירות וערים בודדות ניתן מרחב מסוים בחקיקת חוקים מקומיים שנועדו להגן על "מוסר ציבורי".
הכרה במערכות יחסים של זוגות חד מיניים

טורקיה אינה מכירה בנישואים חד מיניים, באיגודים אזרחיים או בהטבות של שותפות מקומית בין בני זוג מאותו מין.
שירות צבאי

בטורקיה, שירות צבאי חובה חל על כל אזרחי טורקיה הגברים בין הגילאים 18 עד 41. עם זאת, הצבא הטורקי מפלה באופן גלוי הומוסקסואלים על ידי מניעתם מלשרת בצבא. במקביל, טורקיה - בניגוד להתחייבויותיה על פי האמנה האירופית לזכויות אדם - מונעת כל הכרה בהתנגדות מצפונית לשירות צבאי. על חלק מהמתנגדים למדיניות להצהיר על עצמם כ-"חולים" - וחלקם נאלצו לעבור את מה שארגון זכויות האדם, "Human Rights Watch" מכנה, "בדיקות משפילות" כדי "להוכיח את הומוסקסואליות שלהם". באוקטובר 2009 נכתב בדו"ח נציבות האיחוד האירופי כי,
"לכוחות המזוינים הטורקיים ישנה תקנת בריאות המגדירה הומוסקסואליות כמחלה "פסיכו-סקסואלית" ומזהה הומוסקסואלים כבלתי כשירים לשירות צבאי. חיילי חובה שמצהירים על עצמם כהומוסקסואלים צריכים להוכיח זאת בצילומים. מספר חיילים נאלצים לעבור בדיקות רפואיות משפילות".
בנובמבר 2015 הסירו כוחות הצבא הטורקיים את הסעיף לפיו נציג חייב "להוכיח" את הומוסקסואליות שלו. רופאים רשאים להחליט לחשוף את מיניותם באופן מילולי ולקבל דיווח של "לא ראוי" במהלך הבדיקה הרפואית הפוטרת אותם משירות, או איסור לחשוף את נטייתם המינית בשום צורה שהיא במשך שנה אם רופא צבאי מסכים להעניק להם "דוח התאמה" ומתיר להם לשרת. מי שמתגלה כהומוסקסואל מקבל דו"ח של "לא ראוי" שעלול להיות נתון לאפליה עתידית בחיים הציבוריים שלו, שכן התיעוד הצבאי של הומוסקסואלים בטורקיה בתהליך גיבושם, הביא למספר מקרים של דליפות ציבוריות. הומוסקסואליות נותרה עילה לגירוש של קצינים ממונים, קציני משנה וסטודנטים צבאיים במסגרת חוק המשמעת של כוחות הצבא הטורקיים. במחקר שנערך בשנת 2015 ושאל 1,300 קצינים "האם יש לאפשר להומוסקסואלים לשרת בצבא", 96.3% השיבו בשלילה.