stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פוטנציאל דלתא
פוטנציאל דלתא יחיד > הדגשים ויישומים

החישוב לעיל עשוי להיראות בתחילה כהפשטה חסרת שימוש. אף על פי כן, הוא הוכיח את עצמו כמודל מתאים למגוון מערכות פיזיקליות אמיתיות.
דוגמה אחת כזאת נוגעת לממשקים שבין חומרים מוליכים. בתוך המוליכים, תנועת האלקטרונים היא קוואזי-חופשית וניתנת לתיאור בעזרת האיבר הקינטי בהמילטוניאן לעיל עם מסה אפקטיבית m. לעיתים קרובות, פני השטח של חומרים כאלו מכוסים בשכבות מחמצנות או אינם אידיאליים מסיבות אחרות. השכבה הדקה ובלתי-מוליכה הזאת ניתנת למידול על ידי פוטנציאל דלתא כמקודם. אלקטרונים עשויים למנהר מחומר אחד לאחר, מה שמביא ליצירת זרם חשמלי בממשק.
הפעולה של מיקרוסקופ מנהור סורק מתבססת על אפקט המנהור הזה. במקרה זה, המחסום הוא עקב האוויר בין קצה המיקרוסקופ והגוף הנחקר. חוזק המחסום קשור בהפרדה והוא חזק יותר ככל שהשניים רחוקים יותר. לדיון כללי יותר בסיטואציה המתקבלת, ראו גם מחסום פוטנציאל סופי.
המודל לעיל הוא חד-ממדי בעוד המרחב הסובב הוא תלת-ממדי, כך שלמעשה, יש לפתור את משוואת שרדינגר בשלושה ממדים. מצד שני, מערכות רבות משתנות רק לאורך קואורדינטה אחת ואינווריאנטיות להזזות בכיוונים האחרים. משוואת שרדינגר מצומצמת אז למקרה שנידון כאן באמצעות הפרדת משתנים:  \Psi (x,y,z)=\psi (x)\phi (y,z)\,\!.
המודל של פוטנציאל דלתא הופך שימושי במיוחד במקרה של בור פוטנציאל דלתא כפול אשר מייצג גרסה חד-ממדית של מולקולת מימן מיוננת, כפי שמתואר בחלק הבא. במקרה זה, הפוטנציאל החשמלי שחווה האלקטרון (היחיד) של מולקולת  H_{2}^{+} הוא מהצורה:  V({\vec {r}})=-({\frac {ke^{2}}{|r_{1}-r|}}+{\frac {ke^{2}}{|r-r_{2}|}}), ולכן יכול להיות מקורב בצורה גסה על ידי זוג בורות דלתא. פתרון משוואת שרדינגר במקרה זה מראה שישנם שני מצבים קשורים (אחד סימטרי והשני אנטי-סימטרי) ושההסתברות למצוא את החלקיק בכל אחד מהמצבים שווה. הפירוש הפיזיקלי של הפתרון הוא שהאלקטרון מבלה זמן שווה בקרבת כל פרוטון, וזהו בדיוק מה שנקרא בכימיה "קשר קוולנטי טהור" - בו שני אטומים חולקים זוג אחד או יותר של אלקטרוני ערכיות, ופונקציית הגל המתאימה לאותם אלקטרונים אופפת את שני האטומים במידה שווה (הצפיפות של ענן האלקטרונים בסביבת כל אחד מהאטומים זהה).
פוטנציאל דלתא כפול

בור הדלתא הכפול ממדל מולקולת מימן דו-אטומית בעזרת משוואת שרדינגר המתאימה:
כאשר הפוטנציאל כעת הוא:
כאשר  0<R<\infty  הוא המרחק הבין גרעיני והפוטנציאל הוא למעשה פונקציית דלתא של דיראק עם שני שיאים שליליים הממוקמים ב-x =±R/2 (מוראים בחום בדיאגרמה). נעבוד ביחידות אטומיות ונציב  \hbar =m=1. כאן  0<\lambda <1 הוא פרמטר פורמלי ניתן לשינוי. מהפתרון לבור פוטנציאל דלתא יחיד, נוכל לבצע "ניחוש מושכל" ולהסיק שהפתרון הוא מהצורה:
מתפירת חלקי פונקציית הגל בשיאי הדלתא נקבל את הדטרמיננטה:
לפיכך,  d נשלט על ידי המשוואה "הפסאודו-ריבועית":
אשר לה יש שני פתרונות  d=d_{\pm }. בעבור המקרה של מטענים שווים (שני גרעינים זהים), λ = 1 והמשוואה הפסאודו-ריבועית מצומצמת ל-:
מקרה ה-"+" מתאים לפונקציית גל סימטרית סביב נקודת האמצע (פתרון זה מוראה באדום באיור לעיל). בהתאמה, מקרה ה-"-" מייצג פונקציית גל אנטי-סימטרית מסביב לנקודת האמצע (מוראה בירוק באיור). הם מייצגים קירוב של שתי רמות האנרגיה הנמוכות ביותר של מולקולת  H_{2}^{+} תלת-ממדית והם שימושיים באנליזה שלה. פתרונות אנליטיים לערכים העצמיים של האנרגיה במקרה של מטענים סימטריים ניתן על ידי:
כאשר W היא פונקציית W של למברט. שימו לב שהאנרגיה הנמוכה ביותר מתאימה לפתרון הסימטרי  d_{+}. במקרה של מטענים לא שווים ומודל מולקולרי תלת-ממדי, הפתרונות ניתנים על ידי הכללה של פונקציית W של למברט.
ראו גם

בור פוטנציאל סופי
חלקיק בקופסה

הגרף של פונקציית הגל של המצב הקשור לפוטנציאל דלתא הוא רציף בכל מקום, אך נגזרתו אינה מוגדרת ב-x=0.
הסתברות העברה (T) והחזרה (R) מפוטנציאל דלתא. האנרגיה E > 0 היא ביחידות של  {\frac {m\lambda ^{2}}{2\hbar ^{2}}}\,\!. במקווקו: ההתנהגות הקלאסית. במודגש: ההתנהגות קוונטית.
פונקציות הגל הסימטריות והאנטי-סימטריות בעבור בור פוטנציאל דלתא כפול עם "מרחק בין גרעיני" R=2.
פטרולול פלוישט

מועדון הכדורגל פטרולול פלוישט (ברומנית: Fotbal Club Petrolul Ploiești) הוא מועדון כדורגל רומני מהעיר פלוישט, המשחק בליגת העל הרומנית. לזכות המועדון 4 אליפויות ו-3 גביעים.
היסטוריה

המועדון נוסד בשנת 1924 תחת השם "יובנטוס בוקרשט", לאחר איחוד בין רומקויט בוקרשט וטריומף בוקרשט. במהלך השנים שמו של המועדון השתנה מספר פעמים לפלאקרה, קומפטרול, פרטיזנול ופטרולול. בשנת 1952 עבר המועדון לעיר פלוישט תחת השם "פלאקרה פלוישט". בשנת 1957 השתנה השם ל"פטרולול פלוישט". בשנת 1992 השתנה השם שוב ל"פ.צ. פלוישט", ולאחר שנה המועדון חזר לשמו הקודם שנשאר עד היום.
בקיץ 2016 הכריז המועדון על פשיטת רגל, ולאחר מכן הוקם מחדש בליגה הרביעית ברומניה. בתום עונת 2017/2018 חזרה הקבוצה לליגה השנייה.
תארים והישגים

אליפויות: (4)
1965/1966, 1958/1959, 1957/1958, 1929/1930
הגביע הרומני: (3)
1962/1963, 1994/1995, 2012/2013
הסופר קאפ הרומני:
סגנויות (2): 1994/1995, 2012/2013
פיתאס

| --- | --- |

פסלו של פיתאס מחוץ לבורסת מרסיי
 לידה:  380 לפנה"ס (משוער) מאסאליה, צרפת 
 פטירה:  310 לפנה"ס (משוער)
 לאום:  יווני
 תקופת הפעילות:  ? – 289 לפני הספירה 
 מספר מסעות:  1
 גילויים בולטים:  הים הצפוני, בריטניה הגדולה, הים הבלטי (?), נורווגיה (?) איסלנד (?)
 אזורים שחקר:  מערב אירופה
 
פִּיתֶאַס (ביוונית: Πυθέας; חי כמשוער בין השנים 380 – 310 לפני הספירה) היה גאוגרף ומגלה ארצות יווני. פיתאס, יליד מסליה (כיום מרסיי), שהייתה עיר יוונית בתקופה זו, עסק לפרנסתו במסחר. במסגרת מסעותיו הוא הקיף את בריטניה, וייתכן שהגיע אף צפונה יותר. פיתאס היה הראשון, הידוע לנו, שקישר בין תופעת הגאות והשפל ובין הירח, והראשון שהבחין בכך שכוכב הצפון (פולאריס) לא מצביע בדיוק לכיוון צפון. מדריך המסע הימי שכתב "אודות האוקיינוס" (Περί του Ωκεανού) לא השתמר, וידיעותינו עליו מגיעות ממקורות מאוחרים יותר.
המסע לבריטניה

השנה המדויקת בה יצא פיתאס למסע סביב האי הבריטי אינה ידועה. כיום משערים שהיה זה לאחר שנת 330 לפנה"ס. לא ברור אם הוא הפליג ממרסיי דרך הים התיכון ומצר גיברלטר, משום שבאותה תקופה, השליטה במצר גיברלטר הייתה בידי קרתגו. אנשי קרתגו לא אפשרו לספינות זרות לעבור דרך המצר, ובכך קנו לעצמם שליטה במסחר הימי עם תושבי האי הבריטי. ייתכן שפיתאס חצה את גאליה (כיום צרפת) דרך היבשה ודרך נהרות, ויצא למסע הימי מהחוף המערבי של גאליה.
תחנתו הראשונה של פיתאס באי הבריטי, הייתה באזור הקרוי כיום קורנוול, אשר נמצא בקצה חצי האי הדרום מערבי של בריטניה. הוא עצר שם לצורך לימוד תהליך הפקת הבדיל ועיבודו. ההשערה הרווחת היא שמטרתו המוצהרת של פיתאס בצאתו למסע הייתה מסחר בבדיל, מתכת שהיוונים היו זקוקים לה לצורך יצירת ארד. פתיחת אפיק מסחר זה הייתה יכולה לתרום לעצמאות כלכלית של היוונים, ולא מן הנמנע שפיתאס יצא בשליחות רשמית למסע.
פיתאס המשיך צפונה דרך הים האירי, שמפריד בין האי הבריטי לאי האירי, ועצר במספר איים הפזורים לאורכו. פיתאס מכנה את תושבי האיים בשם פרטנים, כלומר "צבועים" או "מקועקעים" ביוונית. קרוב לוודאי, שזה המקור לשם הלטיני פיקטים, שבו כונו תושבי סקוטלנד על ידי הרומאים.
המשך המסע

פיתאס המשיך מבריטניה צפונה, ולאחר שישה ימי הפלגה הוא הגיע למקום המתואר על ידו כאי. אין ודאות לגבי זיהוי המקום, שנקרא בפי פיתאס תולה (Θούλη), וההצעות המודרניות מזכירות את איי שטלנד, איי פארו, חופי נורווגיה, או אפילו איסלנד הרחוקה יותר. מסלולו של פיתאס בחלק זה של המסע אינו ודאי.
פיתאס, שנהג לערוך רישום מדויק של אורך היום בקווי רוחב שונים, חזה שייתכן מקום בו השמש לא שוקעת בקיץ. בעת ביקורו בתולה הוא מצא שאורך הלילה הקיצי היה שעתיים עד שלוש שעות בלבד. על תושבי תולה הוא מספר, שהם אוגרים את התבואה באסמים, אוכלים פירות, שותים חלב ומכינים משקה העשוי מדגנים ומדבש.
פיתאס מספר שבמרחק של יום הפלגה צפונה מחופי תולה הוא הגיע לים קפוא. ייתכן שהיה זה אוקיינוס הקרח הצפוני, ואם נכון הדבר, אז פיתאס היה היווני הראשון שחצה את החוג הארקטי. פיתאס מתאר ים זה כתערובת של מים, קרח, אוויר וערפל, שאי אפשר להמשיך דרכה לא ברגל ולא בספינה.
בדרכו חזרה, הוא השלים את הקפת האי הבריטי, כאשר הפליג לאורך חופי גרמניה. בגרמניה הוא מתאר שני שבטים: גוטונים (ייתכן שהכוונה לגותים) וטווטונים. במרחק של יום הפלגה מחופי גרמניה הגיע פיתאס לאי, הנקרא בפיו אבלוס, שעל חופיו ניתן למצוא כמויות גדולות של ענבר. הוא מספר, שתושבי האי משתמשים בענבר הדרוש להם לבעירה, ואת היתר הם מוכרים לשכניהם הטווטונים. אין בידינו זיהוי מוחלט של האי, וגם המסלול המדויק שבו חזר פיתאס למסליה לא נהיר.
מטבע לשון

הביטוי הלטיני אולטימה תולה (Ultima Thule), שמשמעותו הגבול האחרון, מקורו בשם הארץ הצפונית, שאליה הגיע פיתאס במסעו צפונה. הביטוי משמש הן במובן ישיר של הנקודה הרחוקה ביותר לאורך המסלול והן במשמעות מושאלת של גבול או קצה, למשל לצורך ציון גבול היכולת, נקודת השיא או לחלופין נקודת השפל. בראשית המאה העשרים הייתה תנועה גרמנית-לאומנית בשם אולמה-תולה שהושפעה מהסיפורים על אותה ארץ צפונית מיתולוגית ששימשה להשקפתם המקור של הגזע הגרמני-נורדי.
פיקולוגיה

אצה מסוג Codium
פיקולוגיה (בפ"א רפה; מיוונית: φῦκος – פיקוס ("אצה"); ו-λογία – לוגיה (תורה)) או אלגולוגיה (Algology), הוא התחום המדעי בביולוגיה העוסק בחקר האצות.
אצות הן בעלות חשיבות גבוהה כיצרניות עיקריות במערכות אקולוגיות במים. רוב האצות הן אורגניזמים אאוקריוטים, פוטוסינתטיים החיים בסביבה רטובה. הם נבדלים מהצמחים הגבוהים יותר על ידי היעדר שורשים, גבעולים או עלים אמיתיים. הם לא פורחים. מינים רבים הם חד תאיים ומיקרוסקופיים (כולל פיטופלנקטון ומיקרו אצות אחרות); רבים אחרים הם רב תאיים במידה זו או אחרת, חלקם גדלים לגודל גדול (למשל אצות כמו קלפ וסרגסום).
הפיקולוגיה כוללת חקר צורות פרוקריוטיות המכונות אצות כחולות-ירוקות או ציאנובקטריות. מספר אצות מיקרוסקופיות גדלות בסימביוזה בחזזיות.
פיקולוגים בדרך כלל מתמקדים באצות הגדלות במים מתוקים או באצות ים, ובתוך הגדרה זו מתמקדים באצות צורניות (דיאטומים) או אצות רכות.
פחד אוכל את הנשמה

| --- | --- |

 בימוי:  ריינר ורנר פאסבינדר 
 הופק בידי:  ריינר ורנר פאסבינדר 
 תסריט:  ריינר ורנר פאסבינדר 
 עריכה:  Thea Eymèsz 
 שחקנים ראשיים:  בריגיטה מירה Rudolf Waldemar Brem Hannes Gromball Marquard Bohm Liselotte Eder Margit Symo Helga Ballhaus Peter Gauhe הארק בוהם Ingrid Caven Gusti Kreissl Walter Sedlmayr ברברה ולנטיין אל הדי בן סאלם קורט ראב Irm Hermann Karl Scheydt ריינר ורנר פאסבינדר Elma Karlowa Wolfgang Hess 
 מוזיקה:  פייר ראבן 
 צילום:  יירגן יירגס 
 מדינה:  גרמניה 
 חברה מפיצה:  נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  5 במרץ 1974 
 משך הקרנה:  93 דק' 
 שפת הסרט:  גרמנית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט רומנטי, סרט אמנותי 
 פרסים:  פרס סולקלומפן לסרט הזר הטוב ביותר  Prize of the Ecumenical Jury Cannes 
 דף הסרט ב־IMDb
 
פחד אוכל את הנשמה (בגרמנית: Angst essen Seele auf) הוא סרט דרמה גרמני משנת 1974 בבימויו של ריינר ורנר פאסבינדר ובכיכובם של בריגיטה מירה ואל הדי בן סאלם. הסרט זכה בשני פרסים בפסטיבל קאן, ונחשב לאחד הסרטים החשובים של פאסבינדר.
משמעות השם

שם הסרט "Angst essen Seele auf" הוא בדקדוק גרמני שגוי, ומתורגם כ"פחד לאכול נשמה". צורת הדקדוק הנכונה היא "Angst isst die Seele auf". עם זאת, השגיאות הדקדוקיות בכותרת הן מכוונות, ומהוות התייחסות ישירה לדמותו של עלי בסרט, שאומר במפורש - "פחד לאכול נשמה". עלי הוא עובד זר ולכן הוא מתקשה בדקדוק הגרמני.
עלילה

עלי (El Hedi Ben Salem), הוא עובד זר ממרוקו הנמצא בשנות ה-30 המאוחרות לחייו, ואמי (Brigitte Mira) היא אלמנה כבת 60 העובדת כמנקה. הם נפגשים לראשונה בפאב כאשר עלי מזמין את אמי לרקוד וכך מתחילה ביניהם חברות משונה, המתפתחת בהמשך למערכת יחסים רומנטית ואף לנישואין.
מערכת היחסים של השניים גוררת בעקבותיה תגובה קשה מהסביבה. השכנות הרכלניות מתלוננות שהם הפכו את בניין המגורים שלהם למטונף, חברותיה לעבודה של אמי מנדות אותה, ועלי סופג נאצות. כשאמי מספרת לחתן שלה יוגן ולבתה קריסטה שהיא מאוהבת בעלי, יוגן מכנה אותה "מופרעת".
בנו של בעל הבית מזהיר את אמי שהשכרת הדירה לדיירי משנה מנוגדת לחוזה, ועלי חייב לעזוב תוך יום. אך אמי טוענת בפניו שהיא ועלי מתכננים להתחתן. בעקבות זאת הם באמת מתחתנים.
אמי, שבעלה הראשון היה פועל פולני שנישאה לו בניגוד לרצונו של אביה הנאצי, מזמינה את שלושת ילדיה הנשואים לפגוש את בעלה. הם דוחים אותו בהפגנתיות ומגיבים באגרסיביות. אחד מילדיה מנפץ את הטלוויזיה שלה בזעם, ובן אחר מצהיר שהיא איבדה את השפיות.
אמי ועלי יוצאים לחופשה ארוכה ביחד, כדי לברוח מהעוינות כלפיהם. לאחר שהם חוזרים, נכנעת אמי לקשריה הישנים עם חבריה ומצמצמת את קשריה עם עלי. אמי מאמצת את הגישה הקסנופובית של חבריה כדי לא לאבד את הקשר איתם. היא מנסה להפוך את עלי ל"גרמני" ומסרבת להכין לו קוסקוס.
בצר לו עלי מתקרב לברברה, המוזגת מהפאב, אשר שמחה להכין לו קוסקוס, ובין השניים מתפתח רומן. ייאושה של אמי הולך וגדל כשמערכת היחסים ביניהם מידרדרת. היא באה לבקר את עלי בעבודתו אך עלי מעמיד פנים שהוא לא מכיר אותה, כשחבריו לעבודה צוחקים עליה ומכנים אותה "סבתא".
כשנדמה שמערכת היחסים ביניהם הסתיימה, חוזרת אמי לפאב לפגוש את עלי. הם רוקדים ומסכימים כשהדבר היחיד שחשוב זה שהם ביחד, ושהם חייבים להיות נחמדים אחד לשני. באותו הרגע עלי מתמוטט לפתע בזרועותיה של אמי מהתפרצות של אולקוס בקיבה. 
בסצנה המסיימת, אמי מבקרת את עלי בבית החולים, והרופא מסביר לה שחולי מסוג זה נפוץ אצל מהגרים, בגלל המתח שהם נאלצים להתמודד איתו מדי יום.
הפקה

הסרט צולם בשבועיים בלבד, ותוכנן בתחילה כתרגיל קולנועי של פאסבינדר כדי למלא את הזמן בלוח הזמנים שלו בין צילומי שני סרטיו, "מרתה" ו"אפי בריסט".
דמותו של עלי מגולמת על ידי אל הדי בן סאלם, שהיה בן זוגו של פאסבינדר באותה התקופה. בן סאלם התאבד כמה שנים מאוחר יותר, בזמן שהותו בכלא.
דמותה של ברברה משוחקת על ידי השחקנית האוסטרית ברברה ולנטיין, פאסבינדר בעצמו הופיע בסרט בתור דמות החתן של אמי.
הקשרים קולנועיים

דמותו של עלי היא בחלקה הומאז' לסרטיו של דאגלס סירק, ובמיוחד לסרטיו "חיקוי לחיים" ו"כל שהשמיים מרשים". ההומאז' הברור ביותר הוא הסצנה בה בנה של אמי חובט בטלוויזיה אחרי שגילה שאמו התחתנה עם ערבי (סמל חשוב ב"כל שהשמיים מרשים"). הבמאי טוד היינס עשה גם הוא הומאז' משלו לשני הסרטים "כל שהשמיים מרשים" ו"פחד אוכל את הנשמה" בסרטו "הרחק מגן עדן", שמתכתב בעיקר עם סרטיו של סירק, אך מתעסק גם במספר תמות הלקוחות מסרטו של פאסבינדר.
פיגוע ההתאבדות בחלב (2017)

| חלק ממלחמת האזרחים בסוריה |
| --- | --- |
 תאריך:  15 באפריל 2017 
 קואורדינטות:  36°10′07″N 37°04′10″E﻿ / ﻿36.168521388889°N 37.069416111111°E﻿ / 36.168521388889; 37.069416111111
 סוג:  פיגוע תופת
 הרוגים:  126 
 פצועים:  55 
 מבצע:  לא ידוע
 he
 
פיגוע ההתאבדות בחלב היה פיגוע תופת שאירע ב-15 באפריל 2017 בו נרצחו כ-126 נוסעי אוטובוסים בשכונת אל-רשידין שבמערב חלב, סוריה. באוטובוסים נסעו אזרחים שפונו מעיירות עליהן הטילו כוחות המורדים מצור.
רקע

פינוי האוטובוסים היה חלק מהסכם בתיווכם של ממשלת סוריה, איראן וקטר והוצא לפועל על ידי הסהר האדום הערבי הסורי (אנ'). על פי ההסכם השיעים שהתגוררו בכפרים אל פועה וכפריה שתמכו בממשלת סוריה ונאלצו לסבול מתקיפות צבא הכיבוש וכוחות נוספים של המורדים. בהמשך, לאחר שיפונו היו אמורים תושבי הכפרים לעבור לחלב בתמורה לכך שתושבי מדאיא וזבדאני שתומכים בסוריה ורובם הם סונים יעוברו למחוז אידליב.
הפיגוע

הפיגוע התרחש בשכונת אל-רשידין שבפאתי העיר חלב, ב-15 באפריל 2017 ובערך בשעה 15:30. לטענתם של כמה עיתונאים שהיו באזור, הפצצה הייתה במכונית שחנתה בסמוך לאוטובוסים שעצרו במחסום שהיה אחראי על העברת פליטים פצועים, יושבי המכונית החלו לחלק צ'יפס כדי למשוך את הילדים שיושבים באוטובוס להתקרב לאזור המכונית, שאותה תכננו המחבלים לפוצץ. לאחר הפיצוץ נפוצו בתקשורת דיווחים כי כמה עשרות אנשים נרצחו בפיגוע, אך בבוקר שלמחרת אושר על ידי המרכז הסורי לזכויות אדם כי מניין הנרצחים עלה ל-126. לדברי המרכז הסורי כ-109 מהנרצחים היו פליטים ו68 מהם היו ילדים.
הפיגוע הוביל להפסקת הפינוי למשך מספר ימים; הם התחדשו ב-19 באפריל עם אבטחה צמודה שעמדה במחסום בו התרחש הפיגוע. שלושה ימים לאחר הפיגוע טען דובר האו"ם כי הפיגוע הוא "ככל הנראה פשע מלחמה".
מבצעים

זהותם של המבצעים אינה ידועה. על פי הטלוויזיה הסורית הממלכתית, תושבי אל פועה וכפריה שתמכו בממשלה הסורית במהלך המצור על המורדים בעיירות אלו (אנ') טענו כי המורדים היו אחראים להפצצה אך אחד מארגוני המורדים הבולטים, אחראר א-שאם הכחיש כל מערובות לאירוע. חברי האופזיציה הסורית טענו בכלל כי ממשלת אסד עשויה להיות האחראית לאירוע וזאת כדרך להפנות את תשומת הלב הבינלאומית מהמתקפה הכימית בח'אן שייח'ון שנשלטת על ידי ארגון המורדים הסוני תחריר א-שאם וכוחות אסד הפציצו את העיירה מהאוויר בגז רעיל, ככל הנראה גז שהיה סארין, וכתוצאה מכך נהרגו כ-87 בני אדם ונפצעו כ-400.
תגובות

מזכ"ל האו"ם, אנטוניו גוטרש ביקש מכל הצדדים שיבטיחו על שמירת ביטחונם של הממתינים לפינוי.
האפיפיור, פרנציסקוס גינה את הפיגוע במהלך נאום ביום ראשון של הפסחא וכינה אותו כ"מתקפה מרושעת על פליטים נמלטים". דובר משרד החוץ האיראני טען כי ההתקפה היא "מעשה פלילי מביש של מחבלים תכפירים.
הערות שוליים

↑  "Death toll from Aleppo bus convoy bomb attack at least 126: Observatory". Reuters. 2017-04-16. נבדק ב-2017-04-16.
↑  "Dozens killed after bomb explodes near Aleppo evacuation bus convoy". CBC News. 15 באפריל 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Syria war: Huge bomb kills dozens of evacuees in Syria". BBC News (באנגלית בריטית). 15 באפריל 2017. נבדק ב-15 באפריל 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Lizzie Dearden (12 בינואר 2016). "Madaya: The two other Syrian villages where 20,000 people have been starving under rebel siege". The Independent. Foua and Kefraya have been surrounded by Jaysh al-Fatah (Army of Conquest), led by al-Qaeda affiliate Jabhat al-Musra and Islamists Ahrar ash-Sham since March last year. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  al-Kurdi, Anas. "Syrian regime forces 'lost stomach to retake Idlib'". alaraby.co.uk. נבדק ב-17 באפריל 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "More Than 7,000 People Evacuated From 4 Besieged Syrian Towns". The New York Times. 14 באפריל 2017. נבדק ב-16 באפריל 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  סוכנויות הידיעות, סוריה: לפחות 40 נרצחו בפיצוץ מכונית תופת, באתר nrg‏, 15 באפריל 2017
↑  "Syria war: 'At least 68 children among 126 killed' in bus bombing". BBC News Online. 16 באפריל 2017. נבדק ב-16 באפריל 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "At least 100 killed after car bomb explodes near buses carrying Syrian evacuees" (באנגלית). נבדק ב-2017-05-01.
↑  "Syria war: Evacuations resume after deadly bombing". BBC News Online. 19 באפריל 2017. נבדק ב-19 באפריל 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Recent attack on evacuated civilians in Syria 'likely a war crime,' says UN rights office". un.org. 18 באפריל 2017. נבדק ב-22 באפריל 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Syria evacuations resume after weekend car bomb kills more than 100". France24. 19 באפריל 2017. נבדק ב-19 באפריל 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑    Raf Sanchez, ‏Dozens killed as suicide bomber hits convoy of civilians evacuating besieged Syrian towns, The Telegraph, 15 April 2017
↑  Graham-Harrison, Emma; Damien Gayle, Damien. "Deadly Aleppo suicide attack kills 100 in evacuation operation". The Guardian. נבדק ב-16 באפריל 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "PressTV-Iran slams deadly bus attack in Syria". נבדק ב-2017-04-17.
פיזיקה כימית

פיזיקה כימית הוא התחום החוקר תופעות פיזוכימיות בשימוש טכניקות מתוך תחומי המשנה פיזיקה אטומית ופיזיקה מולקולרית, ובטכניקות מתחום הפיזיקה של חומר מעובה. אפשר להגדיר את התחום כחקר תהליכים ותופעות כימיות רבות מנקודת מבט פיזיקלית.
פיזיקה כימית הוא תחום משותף לתחומי הידע פיזיקה וכימיה.
פיזיקה כימית נבדלת בצורה ניכרת מכימיה פיזיקלית, כאשר פיזיקה כימית מתרכזת יותר בתאוריות פיזיות ובמאפיינים פיזיים של חומרים שונים בטבע; ואילו כימיה פיזיקלית מתרכזת בלימודי החוקים של הכימיה בפיזיקה. למרות שמותיהם הדומים של שני התחומים, הם שונים; ובאוניברסיטאות מלמדים אותם בשני קורסים נפרדים.
רקע

פיזיקה כימית כוללת את חקר המבנה הכימי והדינמיקה של פולימרים, רדיקלים חופשיים, יונים, מולקולות, ושל האשכולות הכימיים.
החוקרים בתחום הפיזיקה הכימית עוסקים בהתנהגות מכנית-קוונטית, תהליכי מסיסה, זרימת אנרגיה תוך-מולקולרית ובין-מולקולרית וישויות בודדות כמו נקודות קוונטיות. המחקר הניסויי עושה שימוש בטכניקות ספקטרוסקופיות על מנת להבין בצורה טובה יותר את קשרי מימן, העברת אלקטרונים, יצירה ושבירה של קשרים כימיים, תגובות כימיות ויצירת ננו-חלקיקים.
מדענים יוצרים סימולציות של תהליכים תוך-מולקולריים כדי לחקור את המבנה המולקולרי, ומעלים השערות לגבי מבנה המולקולה.
יעדי המחקר בפיזיקה כימית הם גילוי והבנה של מבנים כימיים, תגובות במכניקת הקוונטים, הבהרת מבנם ותגובתיות בשלבים יונים ושל גזים רדיקלים. כמו כן, פועלים מדענים להפוך את הפיזיקה הכימית נגישה למחשוב ולדיגיטציה.
ראו גם

כימיה פיזיקלית
דינמיקת המולקולות
כימיה קוונטית
ספקטרוסקופיה
פיזיקה של מצב מוצק
פיזיקה מולקולרית

פיזיקה מולקולרית היא חקר המאפיינים הפיזיקליים של מולקולות והקשרים הכימיים בין אטומים. מבין השיטות בענף זה, העיקרית והחשובה ביותר היא הספקטרוסקופיה. תחום זה קרוב במידה רבה לפיזיקה גרעינית וחופף בתחומים רבים עם כימיה תאורטית, כימיה פיזיקלית ופיזיקה כימית.
מחקרים רבים בתחילת דרכו של התחום, הראו כי בנוסף לתופעת עירור האלקטרונים והבאת המערכת למצב מעורר, מולקולות מסוגלות להסתובב ולרטוט. הסיבובים והתנודות בדידים, וכך גם רמות האנרגיה באטום. הפרשי האנרגיה הקטנים ביותר קיימים בין מצבים סיבוביים שונים, ולכן ספקטרום הסיבוביות מצוי בקצהו האינפרא אדום של הספקטרום האלקטרומגנטי (אורך גל של כ-30–150 מיקרומטר). לעומת זאת, ספקטרום התנודות מצוי בטווח אורך גל של 1–5 מיקרומטר. הספקטרום המתקבל ממעברי האלקטרונים הוא בעיקר בתחום הנראה ובתחום האולטרה סגול. מדידות של מאפיינים מספקטרום הסיבוב והתנודות של מולקולות, מאפשרות לדוגמה את חישוב המרחק בין גרעיני האטומים שבתוך מולקולה.
אחד ההיבטים החשובים של ענף זה הוא שתאוריית האורביטל האטומי הבסיסית מענף הפיזיקה גרעינית, מורחבת לתאוריית האורביטל המולקולרי.
ראו גם

קירוב בורן-אופנהיימר
רמת אנרגיה
רוטציה של מולקולה
ספקטרוסקופיה
פלוגת רפואה חטיבתית

אימון חובשי תאג"ד
פלוגת רפואה חטיבתית  בצה"ל הייתה יחידה חטיבתית בחטיבות המערך המתמרן (שריון ורגלים) בסדיר ובמילואים האחראית על הסיוע הרפואי לחטיבה במלחמה ובמבצע צבאי רחב היקף. בחטיבות החי"ר נקראה הפלוגה פח"ח (פלוגה חטיבתית חר"פ).
צוותי הפלוגה היו מסוגלים להקים תאג"דים בדרג אחורי לכוחות הלוחמים מחד, ולעבות את מערך הרפואה של הכוח הלוחם מאידך, לנוע איתו ולקחת חלק פעיל בלחימה עד אשר ישנם נפגעים. חלק מפלוגות הרפואה נעו בכלי רכב ובנגמ"שים בצמוד לכוחות הלוחמים, וחלקן באופן רגלי ומוסק. במהלך הלחימה, במידה והיו נפגעים לכוח הלוחם, הפלוגה, שתפקדה כדרג רפואי אחורי, קיבלה את הפצועים מן התאג"ד ולאחר שאנשיה טיפלו בהם, ייצבו את מצבם ולעיתים אף ביצעו בהם ניתוחי שדה אותם בשטח, ניתן היה לפנות את הפצועים ישירות לבתי חולים באמצעות מסוקים או רכבים ממוגנים.
בחטיבות הסדירות הורכבה  הפלוגה מאנשי מילואים, בדרך כלל יוצאי החטיבה שלה שייכת הפלוגה, שהם חובשים קרביים, רופאים וקציני ארגון רפואה. מפקד הפלוגה היה רופא בתקן רב-סרן.
פלוגת הרפואה החטיבתית הוחלפה במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 בפלוגה חלופית בשם פלוגת החייאה קדמית (פלה"ק), שלה יכולות טיפול ותקני כוח אדם משופרים. בפלוגות אלו נוספו תקני אנשי הרבנות הצבאית לצורך טיפול בחללים.
ערך זה הוא קצרמרבנושא יחידות צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פיקומטר

איור מופשט של אטום הליום, בעל רדיוס מחושב של 62 פיקומטרים
פיקומטר (לפי הלשכה הבינלאומית למידות ולמשקלות מסומן באותיות pm) היא יחידת מידה בה נעשה שימוש בשיטה המטרית. הפיקומטר מהווה אחד חלקי 10 בחזקת 12 של המטר, כלומר אחד חלקי טריליון של המטר, שהוא יחידת הבסיס למדידת מרחקים לפי השיטה המטרית.
הפיקומטר מהגדרתו מהווה אלפית של הנאנומטר, אחד חלקי מיליון של המיקרומטר (מיקרון), ושמותיו הנוספים הם מיקרומיקרון, סטיגמה או ביקרון. בעבר הפיקומטר סומל באותיות µµ. כמו כן, פיקומטר אחד מהווה אחד חלקי מאה של אנגסטרום, שהיא יחידת אורך בה נעשה שימוש בעולם הכימיה ומדידת אורכי גל בעולם האופטיקה.
שימוש

בפיקומטר, בגין היותו יחידת מידה זעירה וקטנה, נעשה שימוש בפיזיקת חלקיקים, במכניקת הקוונטים, בכימיה ובעולם האקוסטיקה. קוטרם של אטומים שונים נע בין 62 ל-520 פיקומטרים, ואורכו של קשר קוולנטי בין שני אטומי פחמן מוערך ב-154 פיקומטרים. כמו כן נעשה שימוש ביחידת מידה זו למדידת גודלם או מהירות תנועתם של חלקיקים תת-אטומיים כגון האדרון, פרמיון וכן של תרכובות ותערובות כימיות שונות.
פיטרה

פיטרה (בערבית: فطرة, תעתיק מדויק: פִטְרַה) הוא מושג בתאולוגיה האסלאמית, שמתאר את המצב הטהור בו נמצאים לכאורה כל האנשים לאחר לידתם. ניתן לתרגם את המילה באופן מילולי כ"טבע מולד". לפי האסלאם, המונותאיזם טבוע באדם מלידתו, ולכן כשאדם מתאסלם, מתייחסים אליו המוסלמים כאל אדם שחזר כביכול אל דתו המקורית, ולא כאל אדם שהמיר את דתו לדת חדשה.
יש המגדירים את הפיטרה כנטייה מולדת באדם להכיר בקיומו של אללה ולהבחין בין טוב לרע. לפי חלק מהמסורות האסלאמיות, גידול הזקן וגילוח הזקן הם חלק מהפיטרה. יש הגורסים כי דרך החניף נכללת אף היא בפיטרה.
הערות שוליים

↑  Fitrah, Al-Islam.org (באנגלית)
↑  פ, באתר ברוכים הבאים אל אתר דת האיסלאם  Islam for JEWS, ‏2011-07-16
↑  אסלאם, באתר ספר היידע של התקנים מכניים מופלאים
↑  חניף-אברהם, באתר מורשת יהדות מרוקו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb124660286 (data)  LCCN: sh92000687  SUDOC: 033844089  TDVİA: fitrat 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אסלאם. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פאן אמריקן וורלד איירווייז

.
סיקורסקי S-40 ששימש את החברה בשנות השלושים
בואינג 314 של החברה בשנת 1939
בואינג 377 של החברה בשנת 1954
DC-6 בשנת 1954
להקת הביטלס יורדים ממטוס פאן אם ב-1964
בואינג 727
דיילת של פאן אם בשנת 1970
בואינג 737 של החברה בשנת 1985
מטוס ATR 42 בשירות "פאן אקספרקס"
בואינג 747SP
איירבוס A310
פאן אמריקן וורלד איירווייז (באנגלית: Pan American World Airways), הידועה בשם פאן אם, הייתה חברת התעופה הבינלאומית הגדולה ביותר וחברת הדגל הלא-רשמית של ארצות הברית, עד שפורקה בדצמבר 1991.
החברה נוסדה ב-14 במרץ 1927. בשנות פעילותה הובילה פאן אם חידושים רבים שעיצבו את תעשיית התעופה הבינלאומית.