stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יתרון ראשוני
סוגיות מושגיות כלליות > בעיות הגדרה ומדידה > מה מהווה המוביל הראשון?

חלק ניכר מהבעיה במושג היתרון של הראשון היא שעלולה להיות קשה להגדיר. האם על יתרונות ראשוני לחבור לחברות שנכנסות לשוק קיים ברציפות טכנולוגית, המחשבון מחליף את כלל השקופיות למשל, או שמא עליו להחיל אך ורק מוצרים חדשים? חוסר הדיוק בהגדרה קבע בוודאי כי חברות בלתי ראויות להיות חלוצות בתעשיות מסוימות, [דרוש מקור] מה שהוביל לוויכוח מסוים על התפיסה האמיתית של יתרון ראשוני.
טענה נפוצה נוספת היא האם יתרון מעביר ראשון מהווה התחלת מחקר ופיתוח לעומת כניסה של מוצר חדש לשוק. בדרך כלל ההגדרה היא האחרונה, מכיוון שהרבה חברות מוציאות מיליונים במחקר ופיתוח שלעולם לא מביאות מוצר לחדור לשוק. גורמים רבים משפיעים על התשובה לשאלות אלה; כולל רצף הכניסה; חלף הזמן מאז שחרורו הראשון של החלוץ; וקטגוריות כמו עוקב מוקדם, עוקב מאוחר, עוקב מובחן וכו '.
סוגיות מושגיות כלליות > בעיות הגדרה ומדידה > מדדים אלטרנטיביים ליתרון המוביל הראשוני: רווחים לעומת נתח שוק לעומת הסתברות להישרדות

דרך מקובלת למדידת יתרון ראשוני על ידי רווחי החברה החלוצית כתוצאה מכניסתם המוקדמת. רווחים כאלה הם מדד מתאים, מכיוון שמטרתם היחידה של בעלי המניות היא למקסם את שווי השקעתם.
עם זאת, כמה בעיות עלו בהגדרה זו, במיוחד כי לעיתים רחוקות ניתן להשיג נתוני רווח מצטברים. בתורו, נתחי שוק ושיעורי הישרדות החברה משמשים בדרך כלל כאמצעים חלופיים מכיוון ששניהם קשורים לרוב לרווחים. עדיין הקישורים הללו יכולים להיות חלשים ולהוביל לעמימות. למתחילים המוקדמים תמיד יש יתרון טבעי בנתח השוק, שלא תמיד מתרגם לרווחים גבוהים יותר.
סוגיות מושגיות כלליות > בעיות הגדרה ומדידה > גודל היתרונות של יתרון הראשונים ומשך הזמן

למרות שהשם "יתרון ראשוני" רומז כי חברות חלוצות יישארו רווחיות יותר ממתחרותיהן, זה לא תמיד המקרה. בהחלט שחלוץ יקצור את היתרונות של רווחים מוקדמים, לעיתים הרווחים נופלים קרוב לאפס עם תוקף הפטנט. זה בדרך כלל מוביל למכירת הפטנט, או יציאה מהשוק, מה שמראה כי לא ניתן להבטיח אריכות-חיים ראשונה. עובדה מקובלת זו הובילה למושג המכונה "יתרון מעביר שני".
יתרון שני-מעבר

מובילים ראשונים לא תמיד מסוגלים ליהנות מהיותם ראשונים. בעוד שחברות שהראשונות נכנסות לשוק עם מוצר חדש יכולות להשיג נתח שוק משמעותי בגלל חוסר תחרות, לפעמים מאמציהן נכשלים. היתרון בביצוע שני מתרחש כאשר חברה העוקבת אחרי ההובלה של הובלה ראשונה מסוגלת למעשה לתפוס נתח שוק גדול יותר, למרות שנכנסה מאוחר.
חברות העברות ראשונות עומדות לרוב בעלויות מחקר ופיתוח גבוהות, ועלויות השיווק הנחוצות כדי לחנך את הציבור לגבי סוג חדש של מוצר. חברה המעבירה השנייה יכולה ללמוד מההתנסויות של חברת הובלה ראשונה, ואולי לא עומדת בעלויות מחקר ופיתוח כה גבוהות, אם היא מסוגלת ליצור גרסה משלה למוצר באמצעות טכנולוגיה קיימת. גם חברת הובלה שנייה אינה מתמודדת עם המשימה השיווקית של הצורך לחנך את הציבור לגבי הפרויקט החדש מכיוון שהמוביל הראשון כבר עשה זאת. כתוצאה מכך, העביר השני יכול להשתמש במשאבים שלו כדי להתמקד בהפיכת מוצר מעולה או שיווק חוץ למעביר הראשון.
לעיתים קרובות המובילים שנייה מסוגלים להציף את המובילים הראשונים על ידי העברת המוצר של המוביל הראשון משוק צרכני נישה לשוק המוני. בעוד שחברות עשויות ליהנות מיתרון ראשוני אם הן קופצות ליתרון מוקדם ואוחזות בה, הרעיון כי הזוכים הם תמיד הראשונים שנכנסים לשוק היא תפיסה שגויה. השנייה המהירה של מרקידס וג'רוסקי מתארת את האפקט הזה ביתר פירוט.
להלן מספר דוגמאות למובילים ראשונים ששיעור השוק שלהם נשחק לאחר מכן על ידי מובילים שניים:
אטארי נגד נינטנדו ;
מחשב כף יד של ניוטון של אפל לעומת מחשב כף יד לטייס פאלם ;
חנות הספרים המקוונת של צ'ארלס סטאק מול Amazon.com ; למרות שהציבור לא היה מודע לחנות הספרים המקוונת של צ'ארלס סטאק, ניתן לטעון משכנע כי אמזון זכתה להצלחה רבה בהרבה מביצוע השני, BarnesandNoble.com.
חברות מעובדות שנייה נקראות לעיתים "חסידים מהירים".
ברור שכל שוק שונה. לפיכך, בעוד שחלק מהשווקים עשויים לתגמל מהעובדים הראשונים, אחרים עשויים שלא.
ניתן לסכם את הפתרון של היתרון שברשותו השנייה: "העכבר השני מקבל את הגבינה."
יתרון שני-מעבר > דוגמה ליתרון של מעבר שני: Amazon.com

בשנת 1994 הקים ג'ף בזוס את Amazon.com כחנות ספרים מקוונת, והשיק את האתר בשנת 1995. קווי המוצרים הורחבו במהירות ל VHS, DVD, CD’s, תוכנת מחשב, משחקי וידאו, ריהוט, צעצועים ופריטים רבים אחרים.
לא ידוע על רבים ש- Book Stacks Unlimited, או books.com, נוסד בשנת 1991 והושק באופן מקוון בשנת 1992. נוסדה על ידי צ'ארלס מ. סטאק, והיא נחשבת לחנות הספרים המקוונת הראשונה. נאמר כי בזוס, שעבד בוול סטריט במשך שמונה שנים, מצא כי השימוש באינטרנט גובר 2000% בכל שנה. זה נתן לו השראה לחפש עסק מבוסס אינטרנט. ברגע שבזוס החליט להשיק את חנות הספרים הגדולה באינטרנט, הוא החל לפרסם בלמעלה מ 28,000 אתרי אינטרנט אחרים ומאז שלט בעסק. לאחר מכן אמזון הפכה לחברת S&P 100 ולקמעונאית המקוונת הגדולה ביותר באמריקה. לאחר מכן נמכר BookStacks לברנס ונובל.
| יתרונות הצעד הראשון |
| --- | --- | --- | --- |
| מצב השוק איתו החברה מתמודדת | טווח זמן: קצר | טווח זמן: אורך | משאבים דרושים |
| רגוע | לא סביר- מצב בו היתרון לא גדול | סביר מאוד ש- היתרון הראשוני ישתלם   | יצירת מודעות לחברה |
| השוק מוביל | סביר מאוד ש- גם אם החברה אינה מובילה בשוק, יש לשמור על קשרי לקוחות | סביר כי- תדאג לשימוש במשאבי החברה לכל פלחי השוק   | קנה מידה גדול בשוק, הפצה, יכולת ייצור גבוהות |
| הטכנולוגיה מובילה | לא סביר כלל- טכנולוגיה משתנה במהירות רבה בשוק הגדל באופן איטי מהווה האויב הגדול ביותר בהשפעה קצרת זמן | לא סביר- שינוי טכנולוגי מהיר יקנה את  האופציה לשימוש נגד החברה בכניסה מאוחרת  | יכולות גבוהות במחקר ופיתוח מוצרים חדשים. שימוש בכסף רב |
| "גועש" | סביר כי- במידה ויכולות הכלכליות חלשות, אסטרטגיית כניסה ויציאה מהירות מהוות אסטרטגי חוש טוב | לא סביר כלל- גם אם אתה "שחיין" טוב, סיכויים נמוכים להצלחה בטווח הארוך. זהו המצב הגרוע ביותר. | שיווק לטווח ארוך, הפצה, ייצור, וביצועים גבוהים במחקר ופיתוח. |
השלכות על מנהלים

מחקרים שונים הניבו תוצאות משתנות ביחס לשאלה האם, בסך הכל, קיימים יתרונות מהסוג הראשון ומספקים תוצאה רווחית לחלוצים. היו שתי מסקנות בולטות שהתקבלו:
הראשון הוא שבממוצע, הובלות ראשונות נוטות להביא לתוצאה לא רווחית (בולדינג ומור). שנית, חלוצים שמצליחים לשרוד נהנים מיתרונות מתמשכים בנתח השוק שלהם (רובינסון). לפיכך, אסטרטגיית החלוץ אינה בהכרח מסלול שרק כל חברה יכולה לעבור, אלא עם המשאבים הנכונים, והגישה השיווקית הראויה, היא עלולה לגרום לרווחים מתמשכים עבור החברה.
מנהלים יכולים לעשות הבדל גדול עבור חברה כאשר הם מחליטים אם עליהם להיות חסידים או חלוצים. "גנרלים טובים עושים את מזלם על ידי עיצוב הסיכויים לטובתם" (MacMillan). קבלת החלטות טובות ופעולה עליהן יכולה לעזור לחברה, אך בסופו של דבר ישנם גורמים אחרים שיש לקחת בחשבון לפני שתקבל החלטה סופית. סוגיה אחת היא שחברה חייבת למצוא דרך לפחות להגביל, אם לא למנוע, חיקוי, על ידי, למשל, להגיש בקשה לפטנטים, ליצור מוצר מסובך מכדי להנדסה לאחור, או להשתלט על משאבים חשובים לייצור המוצר שלו ולכל חיקוי. כמו כן, על המשרד לזכור כי יתרונות העניין הראשון אינם נצחי; בסופו של דבר התחרות תצליח לקחת לפחות חלק מהשוק. לבסוף, על חברה לעשות כמיטב יכולתה כדי למנוע אינרציה מכה הנגרמת על ידי צדקנות עצמית, או שינויים אפשריים בסביבת השוק. אחת הדרכים להתגבר על אינרציה כזו היא על ידי הרחבת קו המוצרים. היתרונות של קו מוצרים רחב הם קלים יותר לתחזוקה בהשוואה לאלו של להיות חלוץ (רובינסון).
מנהלים שבוחרים להיות עוקבים צריכים לבחור בשיטת ההתקפה הנכונה לחלוץ המוצר. חלקם מנסים לעמוד ראש בראש מול המוצר, בתקווה שמספיקים להגדלת ההוצאות בפרסומת כדי לנטרל את היתרונות המובילים ראשונים. טכניקה זו הוכחה כמוצלחת אך לרוב נגד חלוצים קטנים יותר חסרי משאבים והכרה בשוק (Urban 1986). אחרת, אסטרטגיית "גם אני" מוכיחה כבלתי יעילה שכן העוקב ככל הנראה יהיה חסר שם מותג ומודעות למוצר. שיטה חלופית היא ליצור פלח שוק חדש וערוץ הפצה חדש, להקים דריסת רגל בענף ואז להפעיל את האסטרטגיה גם אני.
סוגיות למחקר עתידי

ישנן כמה בעיות אשר מתעוררות כאשר מנסים להגדיר בבירור "יתרונות מעביר ראשון". אלה מונעים מאיתנו לקבל לחלוטין כי חברה משיגה יתרון מוגדר בבירור מהיותה הראשונה לייצר ולשווק מוצר מסוים. מחקרים רבים נעשו שמנסים לזהות את כל "היתרונות החלוציים" האפשריים העומדים לרשותו של עובד ראשון, אך התוצאות עד כה סיפקו מסגרת בסיסית בלבד ללא מנגנונים מוגדרים בבירור. יש עדיין הרבה יותר מחקרים שניתן לעשות על מנת לספק לדורות הבאים של צוותי שיווק הוכחות קונקרטיות כדי להראות כי היתרון המוביל הראשון מוגדר היטב.
סוגיות למחקר עתידי > סוגיות תאורטיות ומושגיות

הנושא הגדול ביותר שעולה הוא שלמרות ההוכחות ליתרונות ראשונים, השאלה העקרונית כיצד ומדוע יתרונות אלה מתרחשים עדיין אינה מענה. כשניסו לגלות את התשובה, התברר שקשה מדי להבדיל בין יתרון בפועל לבין סתם מזל עיוור. לפני שניתן יהיה להסתיים במחקר זה, יש ללמוד החלטות ניהול מכריעות, כמו הזמן האופטימלי לייצור מוצר ולשווק אותו. בסופו של דבר, חברות מסוימות מתאימות יותר לחלוצים, אחרות מתאימות יותר לחכות ולראות איך המוצר עושה זאת ומשפרות אותו, ומשחררות רבייה מעט שונה.
נכון לעכשיו, יש לנו הבנה ברורה בהרבה של היתרונות שיש לחברות שמעבירות את המוצר שלהן הרבה יותר מאוחר מאשר אלה שנהנים ממובילים ראשונים. החשש הגדול ביותר כרגע הוא שכמעט ולא נעשה כל מאמץ לקבוע את "פתרון אי הוודאות הטכנולוגית והשוקית", שנחשבים לשניים כגורמים מרכזיים בתזמון האופטימלי לשחרור המוצר. אין גם מתודולוגיה לקבוע אם אינרציה היא או לא מקובלת.
סוגיות למחקר עתידי > סוגיות אמפיריות

קביעת ההבדלים בין היתרונות של העוקבים והמובילים הראשונים עשויה להיות סוגיה רעיונית, אך סוגיות אמפיריות נסבות סביב אסטרטגיות מפורשות שהמובילים הראשונים מפעילים כדי לשפר את היתרון שלהן. יש צורך במידע חדש כדי לתמוך בכל תאוריות מקובלות הנוגעות למנגנונים, היתרונות והחסרונות שנחשבים למובילים ראשונים העומדים לרשותם. על חוקרים בתחום זה להימנע משימוש באותם נתונים שוב ושוב, וזו מגמה שנכה את התקדמותה של חקירה זו.
מחקר עתידי אמור לתאר טוב יותר את ההבדלים בין יתרונות מעביר ראשון לבין יתרונות אחרים שיש לחברה, כגון ייצור מעולה, או תוכנית שיווק טובה יותר. מימון מחקר כזה יהיה שימושי ביותר לכל חברה שיש לה כסף נוסף להוציא ברבעון הבא. יתר על כן, יהיה כדאי ללמוד כיצד חוזקו של כל יתרון משתנה כאשר הוא מתורגם מענף לתעשייה. לא מן הנמנע שלכל ענף יתרונות ייחודיים משלו שטרם תועדו רשמית. דוגמה לכך היא שהיתרונות המובילים ראשונים הוכיחו כי נפוצים הרבה יותר במוצרי צריכה, לעומת תעשיות מוצרי יצרנים. [דרוש מקור] לבסוף, טוב לדעת את משך הזמן שבו יתרון המניע הראשון נמשך יהיה חיוני לכל חברה מנסה לקבוע אם או לא זה צריך לקחת את ההזדמנות להיות הראשונים בשוק סוג מסוים של מוצר, וכיצד זמן רב שהמוצר יהיה רווחי.
לקריאה נוספת

Boulding, W. and M. J. Moore, May 1987. “Pioneering and profitability: structural estimates from a nonlinear simultaneous equations model with endogenous pioneering”. Research Paper, Fuqua School of Business, Duke University.
Lieberman, M.B. and D.B. Montgomery, "First-Mover (Dis)Advantages: Retrospective and Link with the Resource-Based View", Strategic Management Journal, 19:1111-1125 (1998)
MacMillan, I. C., 1983. “Preemptive strategies”, Journal of Business Strategy, 16-26.
Robinson, W. T., September 1988. “Sources of market pioneer advantage: the case of industrial goods industries”, Journal of Marketing Research.
Urban, G. L., R. Carter, S. Gaskin and Z. Mucha, June 1986. “Market share rewards to pioneering brands: an empirical analysis and strategic implications”, Management Science, 645-659.
Fernando Suarez and Gianvito Lanzolla, 2005, "The Half-Truth of First-Mover Advantage", Harward Business School
Carpenter, Gregory S. (1990), “Competitive Strategies for Late Entry Into a Market With a Dominant Brand,” Management Science, 36 (October), 1268–78
Abell, Derek F. (1978), “Strategic Windows,” Journal of Marketing, 42 (July), 21–8.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15  Lieberman, Marvin B.; Montgomery, David B (Summer 1988). "First-Mover Advantages" (PDF). Strategic Management Journal. Strategic Management Society. 9 (S1): 41–58. doi:10.1002/smj.4250090706.
↑  Main, O.W. The Canadian Nickel Industry, University of Toronto Press, Toronto, 1955.
↑  Prescott, E. and M. Visscher. ‘Sequential location among firms with foresight’, Bell Journal of Economics, 1977, pp. 378–393.
↑  Schmalensee, R. ‘Economics of scale and barriers to entry’, Journal of Political Economy, 1981, pp. 1228–1238.
↑  Wernerfelt, B. ‘Brand loyalty and user skills’, Journal of Economic Behavior and Organization, 1985, pp. 381–385.
↑  Klemperer, P. ‘Markets with consumer switching costs’, PhD thesis, Graduate School of Business, Stanford University, 1986.
↑  Porter, M. Interbrand Choice, Strategy and Bilateral Market Power, Harvard University Press, Cambridge, MA, 1976.
↑  Rise, A. and J. Trout, Marketing Warfare, McGraw-Hill, New York, 1986.
↑  Spence 1984, Baldwin and Childs, 1969
↑  Ghemawat and Spence, 1985, Lieberman 1987
↑  Guasch and Weiss (1980)
↑  Anderson, C.R. and F.T. Paine, ‘PIMS: a reexamination’, Academy of Management Review, 3, July 1978, pp. 602–612.
1 2  Birger, Jon (2006-03-13). "Second-Mover Advantage". CNN. אורכב מ-המקור ב-2006-04-27. נבדק ב-2011-11-23.
↑  Epstein, Kevin (2006). Marketing made easy. Epstein. pp. 116–117. ISBN 978-1-59918-017-5.
↑  Lieberman, Marvin B. and David B. Montgomery (1988), "First Mover Advantages,” Strategic Management
Journal, 9: 41-58.
↑  Kerin, Roger A., P. Rajan Varadarajan, and Robert A. Peterson (1992), "First Mover Advantage: A Synthesis,
Conceptual Framework, and Research Propositions," Journal of Marketing, 56 (Oct), 33-52
↑  VanderWerf, Pieter A. and John F. Mahon (1997), “Meta-Analysis of the Impact of Research Methods on
Findings of First Mover Advantage,” Management Science, 43 (Nov), 1510-9.
↑  Cottrell, T. and Sick, G. (2001), FIRST‐MOVER (DIS) ADVANTAGE AND REAL OPTIONS. Journal of Applied Corporate Finance, 14: 41-51
זיזף ארך-לשון

| זיזף ארך-לשון |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: עטלפים
תת־סדרה:: דמויי נשפון
משפחה:: זיזפיים
סוג:: זיזף ארך-לשון
מינים
 5
שם מדעי
 Glossophaga ‏סנט-אילר, 1818

זיזף ארך-לשון  (שם מדעי: Glossophaga), הוא סוג של עטלף קטן במשפחת הזיזפיים, הכולל 5 מינים החיים ביבשת אמריקה. הסוג הוקם בשנת 1818 על ידי הזואולוג הצרפתי אטיין ז'ופרואה סנט-אילר; משמעות השם המדעי של הסוג היא ״יונק שאוכל עם הלשון״.
תיאור

לזיזף ארך הלשון יש גוף גוצי ועגלגל, זנב קצרצר וראש גדול וחרטום צר וחרוטי. אוזניו קצרות ומשולשות עם צפירים זעירים ועיטור העלה האפי שלו בצורת זיז מחודד וזקוף. הסוג ידוע בלשונו הארוכה והעבה שמכוסה בגבשושיות שעירות ומותאמת לליקוק צוף ואבקנים. השפתיים עטויות יבלות ובליטות.
אורך הראש והגוף של הזיזפים ארוכי הלשון 42–61 מ״מ, אורך הזרוע 32–41 מ״מ וארוך הזנב 4–7 מ״מ; המשקל 9–16 גרם. הזכר גדול במקצת מן הנקבה.
הפרווה של הזיזף ארוך הלשון עבה ורכה. צבעה נע בין חום בהיר לחום זהוב, אדמדם, אוכרה, חום אפרורי או חום שוקולד כהה. הגחון נוטה להיות חיוור יותר והפנים בעלות גוון כהה לעיתים קרובות. החוטם, העיטור האפי ופנים האוזניים ורודים. הכנפיים שחורות-סגלגלות.
ביולוגיה

הזיזפים ארוכי הלשון מצויים באמריקה המרכזית והדרומית. המינים בסוג מפגינים הסתגלות למגוון בתי גידול, ומצויים ביערות יבשים, כיסי סבך, יערות לחים, יערות ירוקי-עד ומטעי בננות. עם זאת, בתי גידול לחים מועדפים יותר בשל היותם שופעים בפרחים. הזיזפים מצויים הן בשפלה והן ברכסי הרים עד רום 2,600 מטר מעל פני הים.
הזיזפים פעילים בשעות הלילה. במהלך היום, הם מוצאים מחסה במערות, נקיקים וחללי עצים, לצד מבנים נטושים, גשרים ופירי כרייה. הם לנים בקבוצות קטנות בדרך כלל, אך לעיתים מתקבצים במושבות גדולות של עד 1,000 פרטים במקומות מחסה מועדפים. מושבות גדולות מורכבות לרוב בעיקר מנקבות וצאצאיהן.
הזיזפים ארוכי הלשון ניזונים בעיקר מצוף פרחים ואבקנים ומשמשים כמאביקים חשובים. הם נוטים לתור אחר מזון בסמיכות לנחלים ונהרות שבהם יש מקורות מזון מגוונים. לזיזף יש מסלול תעופה קבוע מדי לילה שאורכו 150–250 מטר ולעיתים אף ק״מ וחצי, שבו הוא מחפש את מזונו. מלבד המסלול, הזיזף מחזיק טריטוריה קבועה קטנה סביב תפרחות מועדפות (לא יותר מ-10 מטר רבוע), ומגן עליה מפני זיזפים פולשים בקולות צווחניים שנשמעים גם לאוזן אנושית. הזיזף משתמש בלשונו הארוכה והשעירה ובחוטמו המחודד כדי לתחוב את ראשו לתפרחות ולחלץ משם צוף ואבקנים באמצעות ליקוק. פירות וחרקים רכים נאכלים בעיקר כאשר הפרחים אינם זמינים.
בהתאם לזמינות המזון, הזיזפים מסוגלים להתרבות מספר פעמים בשנה. לאחר תקופת היריון של 2–3 חודשים, הזיזפית ממליטה צאצא יחיד ולעיתים נדירות תאומים שנצמדים לאם בימים הראשונים. בגיל 25–28 ימים, הזיזף הקטן מסוגל לעוף בכוחות עצמו ונגמל בהדרגה. תוחלת החיים המרבית של המין היא 10 שנים.
מינים

בסוג זה 5 מינים:
זיזף ארך-לשון קומיסריס (Glossophaga commissarisi)
זיזף ארך-לשון אפור (Glossophaga leachii)
זיזף ארך-לשון מילר (Glossophaga longirostris)
זיזף ארך-לשון מערבי (Glossophaga morenoi)
זיזף ארך-לשון פאלאס (Glossophaga soricina)
זיזף ארך-לשון פאלאס.
זיזף ארך-לשון תוחב את ראשו בתפרחת של קקטוס.
חזקיה פייבל פלויט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  31 בינואר 1818 כ"ד בשבט ה'תקע"ח קולין, צ'כיה 
 פטירה:  25 בדצמבר 1894 (בגיל 76) כ"ז בכסלו ה'תרנ"ה 
 תקופת הפעילות:  ? – 25 בדצמבר 1894 
 
הרב חזקיה פייבל פּלוֹיְט (פּלַאוּט; בגרמנית: Feiwel Plaut; כ"ד בשבט ה'תקע"ח, 31 בינואר 1818 - כ"ז בכסלו ה'תרנ"ה, 25 בדצמבר 1894) היה רב הונגרי-אורתודוקסי בולט, מתלמידי החת"ם סופר. כיהן כרבה של שוראן וחיבר את סדרת הספרים ליקוטי חבר בן חיים.
ביוגרפיה

נולד בקולין (אנ') שבבוהמיה, אוסטריה (כיום בצ'כיה) לרבקה וחיים בן יחיאל פלויט. למד אצל אבי אמו שהיה מלמד, בגיל שש התחיל ללמוד גמרא מפי הרב יוסף בן יסכה, לאחר שסביו איים כי אם ימסרו אותו לידי מחנך מתקדם ששם דגש על לימודי תנ"ך ודקדוק ברוח תנועת ההשכלה, יאסור על כל בני המשפחה בשבועה לפתוח את דלת ביתו. רבו היה מכה את התלמידים שלא הבינו מעצמם את קושיות המהרש"א והמהר"ם שלא הזקיקו ידע מוקדם, כדי לגרום לתלמידים לפתח את חוש הביקורת. לדבריו, בגיל שמונה כבר ידע לשאול את שאלותיהם על כל עמוד שלמד בתלמוד.
בשנת ה'תקפ"ו (1826) עזב הרב בנימין וולף לעוו את רבנות העיר קולין. מעמד האדוקים נחלש לעומת שוחרי המודרנה; לדברי רח"פ פלויט בזכרונותיו, כבר ביום שלמחרת מעבר הרב, הורה מנהל בית הספר הגרמני בעיר לקיים את הלימודים כשהתלמידים יושבים בכיתות בגילוי ראש.
בשנים שלאחר עזיבת הרב לעוו הגיע לעיר מהר"ם בנט, אך תלמידי ישיבתו למדו גם לימודים כלליים, ומשפחת פלויט המסורתית יותר שלחה את בנה ללמוד אצל הרב אברהם פראהליך, מחבר הספר "זרע יעקב". בכ"ט בסיוון ה'תקפ"ט נפטרה אם המשפחה שהייתה המפרנסת העיקרית, חזקיה שסירב להתפרנס עם שאר בני משפחתו על שולחנם של קרובי משפחה, ניסה במשך תקופה להתקיים מתפוחי אדמה וקפה אותם ניתן היה להשיג בזול, אך הוא התמוטט בשל תזונתו הלקויה. בראשית אייר ה'תקצ"ד (קיץ 1834) נסע לטופולצ'אני לביתו של הרב לעוו, שהוא ובנו הרב ירמיה לעוו הכירו את אמו המנוחה וקירבו אותו. הוא לא השתהה בטופולצ'אני זמן רב, וקצת לאחר בואו לעיר המשיך במסעו לפרשבורג בה התארח אצל רעלא פרעגר, יוצאת קולין שהכירה את משפחתו והסכימה לארחו.
בהמשך התקבל לראיון אצל רב העיר, הרב משה סופר ("החת"ם סופר"), שבחן אותו וקיבלו ללימודים בישיבתו. הוא השיג לעצמו אכסניה ראויה אותה מימן עבורו אדם אמיד בתמורה לכך שלמד איתו במשך שעתיים מדי יום, אולם בהמשך התגלגל בין אכסניות שונות. בתקופה זו התיידד עם הלל ליכטנשטיין ושבתי דיאמנט שנעשו שניהם בבגרותם רבנים ידועי שם. בשנת ה'תקצ"ח הציע לו החת"ם סופר להשתדך עם בתו של רבי ישראל משקלוב בירושלים, לאור בקשתו של האחרון שישלח לו בחור מישיבתו. הוא נענה להצעה, אך לפני שהתארגן לנסיעה, באה הידיעה שהמיועדת התארסה לבחור אחר. לדבריו, דחה הצעות שידוך ורבנות בבוהמיה מולדתו, מחשש שלא יעמוד בפיתוי ללמוד באוניברסיטה, תנאי הכרחי באותם ימים לקבלת משרת רבנות בבוהמיה.
בשנת ה'תר"ז התארס עם מלכה, אך בשל המהפכה ההונגרית של 1848 התעכבה החתונה עד טבת ה'תר"ט (דצמבר 1848), שנתיים לאחר האירוסים. לאחר נישואיו התקבל כרב בשוראן וממנה השיב לשאלות בהלכה שנשלחו אליו מכל רחבי הונגריה. מיד עם הגיעו לשוראן באו עמו 30 תלמידים והוא הקים בעיר ישיבה. לרב חזקיה פייבל ולמלכה פלויט לא היו ילדים והם גידלו בביתם במשך השנים מספר ילדים יתומים.
סדרת ספריו "ליקוטי חבר בן חיים" כוללת אוסף של דברי תורה והלכה בעניינים שונים, דברי מוסר והשקפה, תולדות חייו של החת"ם סופר וחידושים רבים של רבו זה, בהם ספר שלם של חידושיו למסכת נידה.
לקריאה נוספת

משה אלכסנדר זושא קינסטליכער, החתם סופר ותלמידיו, בני ברק, תשס"ה. עמ' קלב-קלה.
הערות שוליים

↑  שמה של אמו רמוז בשם ספרו "ליקוטי ח'ב'ר' בן חיים", ראשי תיבות: חזקיה בן רבקה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307169805171  GND: 138089302  ISNI: 0000 0000 7149 2533  LCCN: no2002039581  VIAF: 78445573   WorldCat (עם VIAF): 78445573
מאיר איזנשטטר

| --- | --- |

 לידה:  1780 ה'תק"ם 
 פטירה:  1852 (בגיל 72 בערך) כ"ד בטבת ה'תרי"ב 
 תקופת הפעילות:  ?–1852 
 תחומי עיסוק:  תורה, הלכה, אגדה
 רבותיו:  אביו, רבי רפאל מגלאגוב והחתם סופר.
 תלמידיו:  רבי חיים סופר (מחנה חיים), רבי אשר אנשל יונגרייז (מנוחת אשר), רבי שלמה יהודה טאבאק (ערך ש"י), רבי יואל צבי ראטה (בית היוצר), רבי צבי הירש פרידמן מליסקא, רבי משולם פייש סג"ל-לאווי מטאהש, רבי יוסף מאיר וייס מספינקא.
 חיבוריו:  שו"ת אמרי אש, אמרי בינה על הש"ס, דרשות אמרי יושר, אמרי אש על התורה.
 
שו"ת "אמרי אש" למהר"ם א"ש, אונגוואר, 1864, הספר העברי הראשון שנדפס בעיר זו (יחד עם הקיצור שולחן ערוך)
הרב מאיר איזנשטטר (נודע בכינוי: מהר"ם אַ"ש; ה'תק"ם, 1780, - כ"ד בטבת ה'תרי"ב, 1852) היה מגדולי רבני הונגריה במאה ה-19, פוסק ומנהיג אורתודוקסי בולט, ועמד בראשות ישיבה גדולה בהונגריה.
ביוגרפיה

נולד בשנת ה'תק"ם בעיר שוסבורג וגדל באיזנשטט שבהונגריה (כיום באוסטריה), לרב יהודה ליב אשר כיהן בה כשליח ציבור. תחילה למד אצל אביו ואצל רבי רפאל מגלאגוב הדיין באיזנשטט, ואחר כך היה מראשוני תלמידיו של החת"ם סופר בישיבתו בעיר מטרסדורף ואחר כך בפרשבורג, ונחשב לאחד מגדולי תלמידיו.
בשנת תקס"ב נישא לחנה בת רבי דוד דייטש מחבר ספר "אהל דוד" אב בית דין ימניץ, סרדהאל (כיום דונאיסקה סטרדה Dunajská Streda בסלובקיה), פראונקירכן, ונאוועמסטא (עיר חדש).
בסביבות שנת תקס"ז נתקבל לאב בית דין באיה, ובשנת תקע"ז עבר לכהן כאב בית דין בלשגיארמט, שם הקים ישיבה, ובה כשישים תלמידים. בסוף שנת תקצ"ה החל לכהן כאב"ד בעיר אונגוואר, בה הקים ישיבה גדולה אשר למדו בה מאות תלמידים, מהם מחשובי רבני הונגריה.
לאחר פטירת רבו רבי משה סופר (ה"חת"ם סופר"), החל להשיב תשובות בהלכה למאות שואלים, ומאז נחשב למנהיג הבולט ביותר של יהדות הונגריה האורתודוקסית.
משפחתו

בנו רבי מנחם א"ש אב"ד חוסט, ואחר כך ממלא מקומו אביו ברבנות אונגוואר.
בנו רבי יהודה אב"ד סובוראנץ.
בנו רבי חיים.
בתו מרת שרה נישאה לרבי צבי הירש וייס אב"ד סערדנא זבורוב ומאדיאר לאפיש שבהונגריה ודאמבראווא שבגליציה.
בתו מרת שבע נישאה לרבי שמעון קעהלמן מלמברג.
בתו מרת אסתר נישאה לרבי מרדכי לייב בנעט.
בתו מרת יהודית.
תלמידיו הבולטים

רבי חיים סופר אב"ד פעסט
רבי אשר אנשיל יונגרייז אב"ד צ'נגר
רבי יואל צבי ראטה אב"ד חוסט
רבי שלמה יהודה טאבאק ראב"ד סיגעט
רבי צבי הירש פרידמן - האדמו"ר מליסקא
רבי משולם פייש לאווי - האדמו"ר מטאהש
רבי יוסף מאיר וייס - האדמו"ר מספינקא
רבי שמואל פרנקל - האדמו"ר מדאראג
רבי יהושע השיל פריד - האדמו"ר מקאפיש
רבי יצחק מנחם קיזעלניק - האדמו"ר מרעזאווליא
רבי יהודה מודרן - ראש ישיבה בסיגעט
רבי דוד לייב זילברשטיין - רב וראש ישיבה בואץ.
כתביו

שו"ת אמרי אש ב' חלקים
אמרי בינה על הש"ס
אמרי יושר דרשות
אמרי אש על התורה והגדה של פסח
השיר "באו זרים למקדשי" לחנוכה מקורו בזמר ארוך יותר לחנוכה שכתב מהר"ם א"ש.
הערות שוליים

↑  אין להחליפו ברבי מאיר איזנשטט רבה של העיר אייזנשטאט בעל ה"פנים מאירות", שכינויו היה לעיתים זהה.
↑  לשון הכתב סופר בהספדו עליו (דרשות כתב סופר): "הגאון מהר"ם זצ"ל היה גדול שבתלמידי אבא מאור הגולה הגה"ק זצ"ל, מובחר שבבחירי תלמידיו בתורה בצדקות ובמדות"
↑  נתן אלנתן, נתינת הדורות, באתר אוצר החכמה
↑  רבי מנחם איזנשטטר, זכרון יהודה, מונקאטש תר"ס, דף עב:, באתר היברובוקס.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308090405171  GND: 136609406  ISNI: 0000 0000 7105 527X  LCCN: nr95004170  NTA: 271296038  VIAF: 97172567   WorldCat (עם VIAF): 97172567
דוד ניימן-לאקנבך

מצבת קברו של רבי דוד לקנבך
הרב דוד ניימן המכונה רבי דוד לאקנבך (תק"פ, 1820 – תרס"ח, 1907) היה ראב"ד בעיר פרשבורג מתלמידי החת"ם סופר והכתב סופר.
ביוגרפיה

נולד בלקנבך שבאוסטריה, ליודא ורחל לבית קוניץ. בצעירותו למד תורה אצל רבי צבי הירש מאגליד (מורגנשטרן) אב"ד סנטגרוד, ואחר כך למד אצל החת"ם סופר בישיבת פרשבורג, ואחרי פטירתו למד אצל בנו הכתב סופר שהסמיכו לרבנות והכתירו בתואר "הארי שבחבורה" וכן העיד שאם נחקור ונדרוש בכל המדינה לאורכה ולרחבה לא נמצא כמעט ת"ח גדול כמו ר' דוד לקנבך. כמו כן הסמיכוהו להוראה רבי אברהם שאג ורבי יהודה אסאד.
בשנת תר"ט (1849) נשא לאישה את ברכה בת רבי שלמה ורטהיימר מהעיר פייזינג (Pezinok) שליד פרשבורג בסלובקיה.
נתמנה לדין בבית הדין בפרשבורג בשנת תרל"ז 1877. וכן מסר את שיעור ההלכה בישיבת פרשבורג. נשא ונתן בהלכה עם גדולי דורו ביניהם רבי מאיר אוירבך בעל האמרי בינה, רבי חיים סופר ורבי עזריאל הילדסהיימר. נפטר בד' בשבט תרס"ח, בהלווייתו הספידוהו רב העיר רבי עקיבא סופר ותלמידו רבי יצחק וייס.
ספר תשובותיו בהלכה שו"ת ניר לדוד נדפס בירושלים לאחר פטירתו בשנת תרע"א על ידי אחיינו רבי שלמה אהרן ורטהיימר. ונדפס מחדש בתוספת תשובות חדשות על ידי צאצאיו בשנת תשמ"ב.
משפחתו

בנו רבי שלמה ניימאן אב"ד ווינקאפצע שבהונגריה, נפטר בי"ח באלול תרס"ח ללא זרע של קימא.
בתו מלכה אשת רבי מנחם גרינוולד רב העיר שופרון.
בתו פייגלה אשת רבי מאיר הירשלר.
בנו רבי משה ניימן אב"ד זאמבאקרעט, מחבר הספר הלכה למשה חידושים בכל הש"ס בבלי וירושלמי ושו"ת, שי למשה דרשות.
תלמידיו

הרב יונתן שטייף דיין בבודפשט ומגדולי הפוסקים בארצות הברית.
הרב יוסף שמחה הכהן, דיין בהמבורג ורב הקלויז הישן והחדש, מחבר הספר שמחת כהן.
הרב יצחק וייס - ראב"ד בעיר וערבוי ומחבר הספרים שו"ת "שיח יצחק", דבק טוב, אבני בית היוצר, וספרים נוספים.
הרב משה בונם קרויס - רב העיר העיר באדן (שווייץ).
לקריאה נוספת

הרב שמואל יערי, 'דברי מספד מרבי מנחם גרינוולד אב"ד עדנבורג-שופרון על חמיו רבי דוד ניימן-לאדנבאך רב"ד פרסבורג בעל ה'ניר לדוד", עלי זיכרון נד, אדר תשע"ט, עמ' ב-טז