stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוטומטיות (למידה)

אוטומטיות היא השלב המתקדם ביותר בתהליך הלמידה של רכישת מיומנות או יכולת כלשהי.
פעולה אוטומטית מתבצעת באופן מהיר ומדויק באמצעות במאמץ מנטלי מזערי.
תהליכים עיבוד מידע אוטומטיים אינם מכוונים או נשלטים באופן רצוני, הם יעילים ביותר ומתרחשים מחוץ למודעות של האדם.
בהתאם לכך, פעולות אוטומטיות אינן דורשות הפעלת קשב.
עם זאת, האוטומטיות של פעולה מסוימת נרכשת באופן הדרגתי על ידי למידה ואימון. על כן ישנו רצף של מידת האוטומטיות בהתאם לרמת המיומנות שהושגה בתחום הרלוונטי.
אפקט סטרופ מדגים כיצד שתי מיומנויות שונות של אותו האדם יכולות להיות ברמת אוטומטיות שונה.
פעולות אוטומטיות שונות עשויות לבוא לידי ביטוי במצבי הכרה מעורפלת כמו בסהרוריות (מחלת ירח) ובמצבים פתולוגיים אחרים כמו אירוע מוחי ואפילפסיה, שבהם עלול אדם ללכת ולבצע פעולות שגרתיות אוטומטיות אחרות בלא להיות מודע לכך. במשפט הפלילי קיימת הגנת העדר שליטה שעומדת לזכותו של מי שפעל באוטומטיות במצב הכרה לקוי.
תופעה אחרת של אוטומטיות, נפשית, מופיעה לעיתים אצל הסובלים מדיסוציאציה. לעיתים חווים חולים אלו מחשבות אוטומטיות שמוחם הורגל בהם כ"מישהו" או "משהו" ששולט במחשבתם, ופעולות פיזיות אוטומטיות כנשלטות בידי גורם זר. תופעות אלו נחקרו בידי הפסיכיאטרים ז'טאן ז'טיאן דה קלרמבו (אנ') וויקטור קנדינסקי.
התפתחות האוטומטיות

תהליכים אוטומטיים מתפתחים מתוך התנסויות תדירות ועקביות של האדם, באופן המשקף את סדרי העולם שמסביבו ומסייע להתמודד עם עומס קוגניטיבי.
פעולת הלמידה אינה אוטומטית. היא דורשת השקעה של מאמץ מנטלי מתמשך ומכוון.
בעוד שביצוע של פעולות חדשות מצריך לרוב הפעלה של קשב מלא, ביצוע של מטלות מוכרות מצריך פחות משאבי קשב.
ביצוע ראשוני של פעולה מסוימת על סמך חיקוי או הנחיות יכול להיות איטי ומביך. שלב זה של תהליך הלמידה מצריך משאבי קשב רבים ולכן האדם העוסק בו לא יהיה פנוי לעבד ולהגיב לגירויים אחרים בסביבה. 
דפוסי מחשבה והתנהגות החוזרים על עצמם בתדירות גבוהה, הופכים להיות יעילים יותר משום שהם מצריכים פחות ופחות הפעלה של הקשב המודע.
לכן ככל שהפעולה מתורגלת יותר, כך היא מצריכה פחות משאבים קוגניטיביים. כתוצאה מכך היא מתבצעת באופן שוטף יותר ומאפשרת ביצוע של פעולות נוספות במקביל.
לדוגמה, האוטומטיות באה לידי ביטוי בנהיגה. בשלבי הלמידה הראשונים על הנהג להתרכז באופן מודע בכל פעולה ובכל אירוע שמתרחש בכביש. עם הניסיון הנהיגה נעשית אוטומטית עד כדי כך שלעיתים נוסעים כברת דרך שבסופה לפעמים לא זוכרים את הנסיעה, כאילו כלל לא הייתה תשומת לב לנעשה בכביש ולתפעול הרכב.
כאשר הפעולה או המחשבה הופכות להיות אוטומטיות לגמרי, הן אינן זקוקות כלל להפעלה של קשב מודע.
שינון הוא אחת הדרכים שבהן ניתן להגיע לאוטומציה.
מנגנונים פיזיולוגיים ועצביים

קליפת המוח הקדם-מצחית חיונית לפעולת הזיכרון לטווח קצר.
המידע שמוחזק בזיכרון לטווח קצר יכול במסגרת תהליך של התגבשות לעבור לזיכרון לטווח ארוך, ממנו יוכלו להישלף שוב לזיכרון לטווח הקצר לצורך שימוש עתידי.
תהליכי עיבוד המידע המתרחשים במאגר הזיכרון לטווח קצר קובעים האם הוא יגיע אל מאגר הזיכרון לטווח ארוך, או יתפוגג וייעלם.
המוח הקטן מעורב בלימוד ובשימוש בתנועה מוטורית עד לשלב של רכישת מיומנות אוטומטית.
ככל שהתנהגות נלמדת כלשהי נהיית יותר אוטומטית היא מועברת לגרעיני הבסיס.
במהלך ביצוע של התנהגויות מורכבות גרעיני הבסיס מקבלים מידע אודות הגירויים הנוכחים בסביבה והתגובות של האדם אליהם. בתחילה הם משמשים כצופים פסיביים בלבד. במידה ומתרחשת חזרתיות של אותה ההתנהגות הם מתחילים להשתלט על רוב ההיבטים הקשורים להפעלה שלה ובכך לפנות משאבים קוגניטיביים לצרכים אחרים.
מבנים גבוהים של מערכת העצבים כמו קליפת המוח הקדם-מצחית וההסינגוליט קורטקס הקדמי קשורים לתיווך של תפקודים ניהוליים מודעים המצריכים מאמץ קוגניטיבי, כמו תכנון, בקרה, הצבת יעדים ועוד. לעומתם, אזורים נמוכים יותר כמו האמיגדלה וההיפוקמפוס מגיבים לרמזים רגשיים ונחשבים לאוטומטיים יותר.
אוטומטיות והתכווננות

תהליכים אוטומטיים רבים מתרחשים כתגובה לתפיסה של, עצמים, אנשים או אירועים בסביבה, ללא התערבות של החלטה מודעת.
לכן הם יכולים להתקיים בצורה לא מכוונת ואינם תלויים בקיומו של רצון כלשהו.
סטריאוטיפ ונבואה המגשימה את עצמה הן דוגמאות לתהליכים אוטומטיים אשר יכולים להתרחש ללא רצונו של האדם ומבלי שיהיה מודע אליהם.
ראו גם

אוטומציה
הרגל
הגנת העדר שליטה
הערות שוליים

1 2 3  שלמה קניאל, (2006). חינוך לחשיבה: חינוך קוגניטיבי לשליטה על התודעה. רעננה: רמות.
1 2 3 4 5 6  By Bargh, John A. Kazdin, Alan E. (Ed), (2000). Encyclopedia of psychology, Vol. 1., (pp. 347-348). Washington, DC, US: American Psychological Association; New York, NY, US: Oxford University Press, xiv, 495 pp.
1 2 3 4 5  Neil R. Carlson, (2013). Physiology of Behavior. Boston: Pearson.
↑  יונתן גושן־גוטשטיין ודן זכאי (2006). פסיכולוגיה קוגניטיבית - כרך ב – זיכרון. רעננה: האוניברסיטה הפתוחה.
↑  שרה דרויאן (1999). עקרונות אבולוציוניים בהתפתחות החשיבה. רעננה: רמות.
↑  ישי-קרין, נ., דיסלקציה, רכיבה על סוסים והצרבלום., באתר פסיכולוגיה עברית, ‏2005
↑  Calkins, Susan D. (Ed); Bell, Martha Ann (Ed), (2010). Child development at the intersection of emotion and cognition. Human brain development. Washington, DC, US: American Psychological Association.
אח"י בת גלים (ת-81)

| --- | --- |
    מלחמת ההתשה
אח"י בת גלים ליד רציף הנמל הצבאי באילת.
אח"י בת גלים ליד רציף הנמל הצבאי באילת.
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  אוניית סוחר
 צי:  חיל הים הישראלי חיל הים הישראלי
 דגל הצי:  
 ציוני דרך עיקריים
 הוזמנה:  נבנתה 1958
 תקופת הפעילות:  11 באוקטובר 1967 – ספטמבר 1970 (כשנתיים)
 אחריתה:  חובלה על ידי קומנדו מצרי פונתה מהרציף והושקעה במפרץ אילת
 מידות
 הֶדְחֶק:  850 טון
 אורך:  72 מטר
 רוחב:  10 מטר
 שוקע:  3.6 מטר
 נתונים טכניים
 מהירות:  שיוט - 8 קשר
 גודל הצוות:  30 איש
 צורת הנעה:  מדחף יחיד
 אמצעי לחימה
 חימוש:  תותח 40 מ"מ בופורס שהומר ל-4 תותחי אורליקון 20 מ"מ ו-4 מקלעי 0.5
אח"י בת גלים (ת-81) הייתה אונייה שנקראה במקור MV EmmaPolder ונרכשה בנמל רוטרדם בהולנד לצורך אספקת כוחות צה"ל בדרום ומערב סיני. לצידה נרכשה גם האונייה MV Johny שקיבלה את השם אח"י בת ים (ת-83).
האונייה הגיעה לאילת בהפלגה סביב אפריקה שירתה כשלוש שנים במשימות הובלה בעיקר בין אילת לשארם א-שייח'. במהלך מלחמת ההתשה בהיותה עוגנת ברציף הצבאי בנמל אילת מוקשה על ידי חבלני קומנדו ימי מצרי. ושקעה. האונייה חולצה ממקומה אך לא ניתן היה להחזירה לכשירות והיא הוטבעה בעומק גדול במפרץ אילת.
רכישת האוניות

הרכישה נעשתה על ידי אלוף מרדכי לימון שהיה ראש משלחת משרד הביטחון באירופה, בסיוע סמי עופר ועקיבא פגי שהיה ראש מספן הציוד. שתי האוניות היו באותו גודל ובנות אותו גיל אך סידור המחסנים והמבנה היו שונים. לשם 'בת גלים' היה ערך היסטורי ואת השם 'בת ים' יזם רס"ן צבי גבעתי. ולימון קיבל וכך רשם את השם.
MV EmmaPolder נבנתה בגרמניה בשנת 1958 על ידי TRAVEWERFT, LÜBECK
הייתה רשומה בדגל הולנדי בנמל רוטרדם. נרכשה ראשונה ויצאה לדרך עם צוות הולנדי מצומצם כשעליה הפליגו צבי גבעתי כמתמחה למפקד וחנוך בן אליהו כמתמחה לקצין מכונות ראשי.
מסלול ההפלגה שארך כ-40 יום הקיף את יבשת אפריקה עם תדלוק ראשון בנמל דקר בסנגל ותדלוק שני בנמל דרבן (דרום אפריקה). עד הגעתן לאילת. באילת צוותו בצוות ישראלי.
הנפת נס השירות הפעיל וקבלת הפיקוד נעשו בטקס משותף לשתי האוניות בנמל אילת ב-11 באוקטובר 1967.
פעילות

אחרי הנפת נס השירות הפעיל עסקה האונייה בשרות לבסיסי צה"ל בחצי האי סיני. הכביש מאילת לשארם-א-שייח' טרם נסלל, ושתי האוניות, אח"י בת ים ואח"י בת-גלים, שמשו למגוון משימות מבצעיות ולוגיסטיות. בוצעו סיורים בצפון מפרץ סואץ ועד לקרבת האי גרין ומשימות אספקה ליחידה 838 ובסיסים אחרים.
פעילות > תפיסת סירת מודיעין מצרית

בהיותה בסיור בצפון מפרץ סואץ, ב-15 בינואר 1969 תפסה אח"י בת גלים, בפיקוד רס"ן חיים אברבנאל, סירה עם 7 חבלנים מצרים. החבלנים הניחו מוקשים באזור ראס סודר למחרת נתפסה על ידי ספינות יחידה 838 סירה נוספת עם שני מצרים שבאו לחלץ את הראשונים.
טיבוע האונייה

ב-5 בפברואר 1970 חדרו צוללנים מצריים שיצאו בשחייה מעקבה לנמל הצבאי באילת והצמידו מוקשי עלוקה וחזרו לעקבה. והנחתת אח"י בת שבע שנפגעה בחרטום הצליחה להגיע לחוף הצפוני ורק ניזוקה. פיצוץ המוקשים באח"י בת שבע שימש התרעה לאנשי צוות אח"י בת גלים שהתעוררו ויצאו מהמדורים התחתונים.
מפקד האונייה רס"ן זאב אריאל נמצא בביתו באילת ושמע את הפיצוצים מהנמל. כשהגיע הוברר לו שאיש מאנשי הצוות לא נפגע. הפיצוץ היה בחדר המכונות וכתוצאה ממנו פרצה אש. הרחיקו בזריזות את ארגזי התחמושת שהיו עלולים להתפוצץ. האונייה שקעה והתהפכה החוצה מהרציף. למחרת צלל בעצמו נכנס לחדר המפקד וחילץ את הקלשניקוב. תחושתו האישית הייתה פגועה ”דוקא אני כלוחם שייטת מאבד אנייה בצורה כזאת.”
בתחילת מאי 1970 הייתה הערכת המודיעין הימי שהמצרים יחזרו לפיגוע תת-מימי בנמל אילת. באותה עת נעשו עבודות הנצלה להצפת אח"י בת גלים שהייתה שקועה ליד הרי הוצב מארב על ידי אנשי שייטת 13 במשך כמה לילות. לאחר הסרת המארב הגיעו המצרים שוב ב-15 במאי – בעיתוי הקשור ליום עצמאות ישראל בלוח המצרי – והניחו מטענים בקרבת האונייה. בבוקר כשנכנסו הצוללים לעבודה אירעו שני פיצוצים. צולל שהיה בקרבת המטענים נהרג ו-2 הצוללים שהיו בבטן האונייה נפגעו קל.
בספטמבר 1970 הסתיימו פעולות ההצלה האונייה הוצפה וסולקה מהנמל אך לא ניתן היה להבטיח ציפה לזמן רב. בהחלטת בנימין תלם שהיה אז ראש מחלקת הים הוטבעה במים עמוקים.
טיבוע האונייה > גלריה

צוות האונייה במסדר הנפת נס השירות הפעיל בנמל הצבאי באילת, 1967
קבלת תעודת הפיקוד על האוניות רס"נים גבעתי ולוי ממפקד חיל הים שלמה אראל, 11 באוקטובר 1967
אח"י בת גלים שקועה בנמל הצבאי באילת מאי 1970.
עבודות הנצלה ליישור והצפת גוף אח"י בת גלים (ת-81) שחובלה בבסיס אילת.
עבודות הנצלה ליישור והצפת גוף אח"י בת גלים (ת-81) שחובלה בבסיס אילת מאי 1970.
מפקדי האונייה

המפקד הראשון היה רס"ן צבי גבעתי שהצטרף לצוות האונייה כקצין משמרת גשר (Officer of the deck) כבר ברוטרדם ובמהלך ההפלגה כתב את נוהלי ההפעלה. גבעתי היה מתוכנן לצוות ספינת הסער הראשונה אח"י מבטח בשרבורג. כאשר הגיע לאילת כבר הוכן לאונייה מפקד אחר. אך גבעתי ביקש להישאר כמפקד האונייה ומפקד חיל הים שלמה אראל הסכים לכך.
לאחר מספר חודשים מסר גבעתי את הפיקוד לחיים אברבנאל. ויצא לשרבורג כמפקד מיועד לספינת הסער השלישית אח"י מזנק.
המפקד השלישי היה רס"ן זאב אריאל שהוחזר לפיקוד ימי על ידי אברהם בוצר. לאחר שהודח לדעתו שלא בצדק מפיקוד על אח"י נגה (ק-22). אריאל קרא לבתו שנולדה בשם בתגל וספג את המכה שאונייתו הוטבעה בנמל אילת.
רס"ן צבי גבעתי בטקס קבלת הפיקוד על אח"י בת גלים (ת-81), בנמל אילת 1967.
חיים אברבנאל מפל"ג 912 במלחמת ששת הימים.
סא"ל זאב אריאל.
ראו גם

הזירה הימית במלחמת ההתשה
לקריאה נוספת

מייק אלדר, שייטת 13, סיפורו של הקומנדו הימי, ספרית מעריב, 1993, ע' 433, 442-438.
דב רוזנטל, אלבום כלי שיט חיל הים מפקדת חיל הים, 1990, ע' 29–30.
ד"ר יובל ערבל, ד"ר עמיחי קרנר, "פרשת האונייה "בת גלים" ", הוצאת מערכות, גיליון 479
הערות שוליים

↑  גדי גל, הצלת אח"י בת שבע מטביעה באתר משמר המורשת הימית.
↑  מייק אלדר שייטת 13 ע' 433.
↑  התמונה מתקופה מאוחרת יותר.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007440549605171 
חצי האי סיני בתקופת מלחמת ההתשה.
אוניברסיטת גטבורג

| --- | --- |

 אוניברסיטה
 מוטו:  Tradita innovare innovata tradere 
 תקופת הפעילות:  1891–הווה (כ־133 שנים)
 בעלי תפקידים
 צוות:  5,590
 סגל:  2,970
 סטודנטים
 :  53,624 (2023)
 סטודנטים לתואר שלישי:  2,002 (2023)
 שונות
 הון עצמי:  7,810 מיליארד קרונות שוודיות
 מיקום
 מיקום:  גטבורג
 מדינה:  שוודיה שוודיה
 קואורדינטות:  57°41′54″N 11°58′18″E﻿ / ﻿57.698333333333°N 11.971666666667°E﻿ / 57.698333333333; 11.971666666667
 www.gu.se
 he
 
אוניברסיטת גטבורג (בשוודית: Göteborgs universitet) היא אוניברסיטה ציבורית הממוקמת בגטבורג, שוודיה אשר הוקמה בשנת 1891. עם 53,624 סטודנטים ו-6,707 אנשי צוות, היא אחת האוניברסיטאות הגדולות במדינות הנורדיות. האוניברסיטה נחשבת לעירונית מאוד, מכיוון שמרבית מבנייניה נמצאים בלב העיר.
אוניברסיטת גטבורג חברה ברשת האוניברסיטאות אורורה.
הילרי קלינטון וויגדיס פינבוגדוטיר זכו מן האוניברסיטה בדוקטור לשם כבוד.
היסטוריה

אוניברסיטת גטבורג נוסדה כשני מוסדות אקדמיים שונים שאוחדו בשנת 1907 והיא האוניברסיטה השלישית בוותיקותה במדינה. בשנת 1971 הפך בית הספר המקומי לכלכלה ולמשפט מסחרי לחלק מן האוניברסיטה. בשנת 1772 סופח לאוניברסיטה גם בית חולים אזורי (שהוקם עוד ב-1772), שמהווה כיום אחד מבתי החולים הגדולים ביותר בשוודיה.
בשנים 2006–2017 פאם פרידמן הייתה רקטורית האוניברסיטה. בתקופה זו נפתחה גם פקולטה לחינוך ולהכשרת מורים.
מבנה

הנהלת האוניברסיטה מצויה בידי המועצה המורכבת מ-15 נציגים כאשר 7 ממונים על ידי ממשלת שוודיה, וכן נציגי סטודנטים וחברי סגל.
נכון לשנת 2024 באוניברסיטה פועלות כשמונה פקולטות עם כ-38 מחלקות, מה שהופך אותה לאחת המוסדות האקדמיים המגוונים ביותר באזור. פקולטות האוניברסיטה הן:
הפקולטה לאמנות - כוללת לימודי קולנוע, עיצוב ומוזיקה
הפקולטה לחינוך - אחראית גם על הכשרת מורים
הפקולטה למדעי הרוח - בה נלמדים לימודי תרבות, היסטוריה, ספרות, היסטוריה של רעיונות, דת, שפות מודרניות, פילוסופיה, בלשנות, תורת המדע והשפה וספרות שוודית
הפקולטה למדעי המחשב - הנדסה ומדעי המידע
הפקולטה למדעי הכבע - כוללת לימודי בוטניקה, ביולוגיה תאית ומולקולרית, פיזיקה, מדעי כדור הארץ, כימיה, שימור, אקולוגיה ימית, מתמטיקה, מדעי הסביבה וזואולוגיה
הפקולטה לרפואה
הפקולטה למדעי החברה - כוללת לימודי מינהל ציבורי, עיתונאות, פסיכולוגיה, אנתרופולוגיה חברתית, עבודה סוציאלית, סוציולוגיה, מדע המדינה ולימודי אירופה
בית הספר למנהל עסקים, כלכלה ומשפטים
דירוגים בין-לאומיים

דירוג שאנגחאי - מקום 101–150 (2023)
דירוג Times Higher Education - מקום 201–250 (2024)
דירוג QS לאוניברסיטאות - מקום 187 (2024)
הערות שוליים

↑  Facts and figures | University of Gothenburg, www.gu.se (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007596945905171  BNE: XX254106  BnF: cb11869713c (data)  GND: 36540-3  ISNI: 0000 0001 0943 5738  KulturNav: 3acb8fc6-1793-4853-94df-c57397664fbe  LCCN: n78086045  MusicBrainz: 482ff396-9398-4130-bc92-9d0948d54486  NKC: nlk20030133732  NLA: 35842932  SELIBR: 117335  SUDOC: 026451492  TePapa: 12343  VcBA: 494/10956  VIAF: 140125343   WorldCat (עם VIAF): 140125343
אוטומציה אדפטיבית

אוֹטוֹמַצְיָה אָדַפְּטִיבִית (באנגלית: Adaptive Automation) - היא אחד מהיישומים של גישות הנוירוארגונומיה והפסיכופיזיולוגיה, אשר מתייחס למערכת אדם-מכונה אשר עושה שימוש במדידה בזמן אמת של מצבו הקוגניטיבי של המשתמש האנושי, על מנת לבצע התאמות במערכת וכך לשפר את הביצועים הכוללים (של היחידה אדם-מערכת).
רקע

על פי חוק ירקיז-דודסון התפקוד משתפר ככל שעולה רמת החרדה, עד לסף מסוים שבו החרדה מאוד גבוהה ומובילה לירידה בתפקוד. כלומר, יש רמת עוררות שהיא אופטימלית עבור תפקוד (למשל לחץ שמוביל לעשיית פעולות ביעילות) - אבל אם רמת החרדה גבוהה מידי, היכולת לבצע יורדת בהדרגה ובהתאמה. אוטומציה אדפטיבית בתחום העוררות (לעיתים נעשה שימוש במושגים קרובים, כגון עומס עבודה או דחק) עושה שימוש בחוק ירקיז-דודסון וחותרת לבצע שינויים במערכת בזמן אמת על מנת להשפיע על רמת העוררות של המשתמש כך שתישמר ברמה אופטימלית וכך להגיע ליעילות מרבית.
מדידה בזמן אמת

אוטומציה אדפטיבית נשענת על יכולת מדידת מצבו הקוגניטיבי של המשתמש בזמן אמת. המדידה נעשית על פי מדדים פיזיולוגיים או התנהגותיים ומסתמכת על מסווגים בזמן אמת, אשר מתרגמים את המדידה הגולמית לכדי מצב קוגניטיבי של המשתמש. אתגרים מרכזיים בתחום המדידה הם פולשנות מזערית וסנכרון. פולשנות מזערית היא השאיפה לצמצם ככל הניתן את ההפרעה של אופן המדידה למשתמש, אשר עלולה לנבוע מהממשק אל אמצעי מדידה (אלקטרודות, צמידים, משקפיים ועוד) ומתהליכי כיול מקדימים, אשר דורשים מהמשתמש תשומת לב וזמן. סנכרון מתייחס לצורך לשייך את השינוי הנצפה במדידה הפיזיולוגית או ההתנהגותית אל אירועים מערכתיים (מה קרה במערכת כאשר נמדד שינוי במצב המשתמש).
התערבות

מערכת אדפטיבית משנה את מצבה בהתאם למצב המשתמש. כאשר מצבו הקוגניטיבי של המשתמש מתקרב לטווח בו יעילות התפקוד שלו צפויה להיפגע, המערכת מבצעת שינויים, כגון שינוי בהקצאת המשימות (העברת חלק מהמשימות של המשתמש אל משתמש אחר או אל רכיבים אוטומטיים), הפחתת עומס ויזואלי או אודיטורי, משוב מפורש אל המשתמש או מתן טיפול מסוג אחר.
תועלת

מחקרים אשר השוו באותה מערכת מצב סטטי (שאינו אפדטיבי למצב המשתמש) ומצב אדפטיבי מצאו בקרה המשתתפים במצב האדפטיבי ביטחון עצמי גבוה יותר, עומס קוגניטיבי נמוך יותר וביצועים טובים יותר .
ראו גם

מחשוב חישתי
פסיכופיזיולוגיה
נוירוארגונומיה
הערות שוליים

↑  Evan A Byrne, Raja Parasuraman, Psychophysiology and adaptive automation, Biological Psychology 42, 1996-02, עמ' 249–268 doi: 10.1016/0301-0511(95)05161-9
↑  Ewart de Visser, Raja Parasuraman, Adaptive Aiding of Human-Robot Teaming, Journal of Cognitive Engineering and Decision Making 5, 2011-06, עמ' 209–231 doi: 10.1177/1555343411410160
↑  Yotam Sahar, Michael Wagner, Ariel Barel, Shraga Shoval, Stress-Adaptive Training: An Adaptive Psychomotor Training According to Stress Measured by Grip Force, Sensors 22, 2022-11-01, עמ' 8368 doi: 10.3390/s22218368
אום א-דנניר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  32°56′40″N 35°49′11″E﻿ / ﻿32.94444444°N 35.81972222°E﻿ / 32.94444444; 35.81972222
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) אום א-דנניר(למפת הגליל העליון רגילה) אום א-דנניר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אום א-דנניר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אום א-דנניר he
 
אום א-דנניר (בערבית: ام الدنانير - "אם הדינרים") הוא אתר ארכאולוגי ברמת הגולן השוכן על גבעת בזלת בגובה של 644 מטרים מעל פני הים, ממערב לכביש הנפט וכ-2.5 ק"מ מזרחית למושב יונתן.
רשות העתיקות ערכה במקום סקר ארכאולוגי בשנת 2005, אשר חשף שרידי קרמיקה מתקופת הברונזה הקדומה, וכן שרידי מבנים, קברים וקרמיקה מהתקופה הרומית המאוחרת ומהתקופה הממלוכית. עד מלחמת ששת הימים שכן באתר כפר, אך לא ידוע מתי נוסד וכמה תושבים התגוררו בו.
כחצי ק"מ ממזרח לאתר שוכן מעיין עין דנניר הנובע משך כל השנה, אם כי בקיץ הנביעה מעטה. מדרום לאתר נבנתה "בריכת נעמי", בריכה קטנה באורך וברוחב של 2.5 מטרים, ולידה ניטע בוסתן.
אוהד (דמות מקראית)

אֹהַד (בכתיב מלא: אוהד) הוא דמות מקראית, בנו השלישי של שמעון ונכדם של יעקב ושל לאה. לאֹהד היו חמישה אחים: ימואל, ימין, יכין, צחר ושאול.
בתורה לא מוזכרת משפחתו של אֹהד, אך ככל הנראה או שלא נולדו לו ילדים או שלא נשאר לו שריד, מפני שכל משפחתו מתה.יש עוד משפחה עם מקרה דומה אך מעט שונה, וזו משפחתו של צחר. משפחתו של צחר מוזכרת רק ברשימה הראשונה של בני שמעון, אך ברשימה השנייה והשלישית הוא לא מופיע. זה כנראה, מפני אותה הסיבה, אך הוא כנראה נכחד יותר מאוחר. במקומו נכתב זרח, שהיה צאצא של שמעון, ככל הנראה משום שהיה משפחה גדולה וחשובה.
השם אוהד הוא במשקל סגולי, כמו צחר (צוחר), נבח (נובח) וקרח (קורח).
בכתובות ערב הדרומית מופיע השם אֹהד אך רוב החוקרים אומרים שהשם המופיע שם הוא בכלל אסד, שפירושו אריה.
בפירוש שכל טוב מאת ר' מנחם בן שלמה על ספר בראשית, פרק מ"ו פסוק י' מוזכר כי מקור השם הוא "איני הוד".
המושב אוהד שבעוטף עזה, קרוי על שמו.
הערות שוליים

↑  ספר בראשית, פרק מ"ו, פסוק י'
↑  ספר שמות, פרק ו', פסוק ט"ו
1 2 3  ראו אנציקלופדיה מקראית כרך א
↑  ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ו
↑  שכל טוב בראשית מ"ו י', באתר על התורה
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אוטרכט (מחוז)

מחוז אוטרכט (בהולנדית: ‏Utrechtקובץ:260 Utrecht.ogg‏Ⓘ‏) הוא מחוז הממוקם במרכז הולנד. המחוז גובל במזרח עם חלדרלנד, בדרום מערב עם דרום הולנד, בצפון מערב עם צפון הולנד ובצפון עם פלבולנד. בירת המחוז היא אוטרכט, העיר הרביעית בגודלה בהולנד.
במחוז 1,180,039 תושבים, והוא המחוז החמישי במספר התושבים בהולנד. שטח המחוז עומד על 1,386 קמ"ר, והוא המחוז ה-12 בגודלו בהולנד. צפיפות האוכלוסין במחוז עומדת על 851 איש לקמ"ר, הצפיפות השלישית בגודלה בהולנד.
ראו גם

סוסט
אולג פרוטאסוב

אולג ואלרייביץ' פרוטאסוב (ברוסית: Олег Валерійович Протасов; נולד ב-4 בפברואר 1964) הוא כדורגלן עבר סובייטי ששיחק בעמדת החלוץ בקבוצות דנייפר דנייפרופטרובסק ודינמו קייב.
פרוטאסוב שיחק גם בנבחרת ברית המועצות. לאחר פירוק ברית המועצות שיחק פרוטאסוב ביוון וביפן. מאז פרישתו ממשחק פעיל אימן קבוצות ביוון, בקפריסין וברומניה. בעונת 2008 אימן פרוטאסוב את הקבוצה הרוסית קובאן קרסנודאר. בסיום העונה עזב את התפקיד בשל מחלוקת בנושא השכר עם הנהלת המועדון. לאחר מכן אימן את הקבוצות רוסטוב, אסטנה ודינמו מינסק.
תארים > כשחקן

מקום שני באליפות אירופה - 1988
אליפת ליגת העל הסובייטית - 1983, 1990
גביע ברית המועצות - 1990
גביע יוון - 1992
כדורגלן השנה בברית המועצות - 1987
מלך השערים של ליגת העל הסובייטית - 1985, 1987, 1990
תארים > כמאמן

אליפות הליגה היוונית - 2003
אגם ביוור (אנטארקטיקה)

ערך זה עוסק באגם בהרי הנסיך צ'ארלס שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

תצלום לוויין של אגם ביוור
 מידע כללי
 סוג:  Epishelf lake 
 מידות
 שטח:  110 קילומטר רבוע
 אורך:  11 קילומטר
 רוחב ממוצע:  8 ק"מ 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  70°47′00″S 68°18′00″E﻿ / ﻿70.783305555556°S 68.3°E﻿ / -70.783305555556; 68.3
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיאגם ביוור(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיאגם ביוור
 
אגם ביוור (באנגלית: Beaver Lake) הוא אגם קפוא (מכוסה קרח) בהרי הנסיך צ'ארלס, שבאנטארקטיקה.
אורכו של האגם 11 קילומטרים ורוחבו 8 קילומטרים.
מדף הסלע פלגסטון גובל באגם מדרום וחצי האי ג'טי גובל באגם ממזרח.
האגם ממוקם 27 קילומטרים מזרחית - דרומית-מזרחית מרכס אראמיס שבהרי הנסיך צ'ארלס.
היסטוריה > גילוי האגם

האגם התגלה על ידי משלחת החקר האנטארקטית הלאומית של אוסטרליה בשנת 1956.
המשלחת הקימה מחנה מחקר בסמוך לאגם בספטמבר 1957, ואגם הקרח שימש כמנחת עבור מטוסי הביוור (de Havilland Canada DHC-2 Beaver) של המשלחת.
היסטוריה > מקור השם

האגם נקרא על שם המטוסים ששימשו את המשלחת.
אולימפיאדת השחמט 1936

| --- | --- |

 תאריך התחלה:  17 באוגוסט 1936
 תאריך סיום:  1 בספטמבר 1936
 עיר:  מינכן
 קבוצות משתתפות:  21
 מס' משתתפים:  208
 מס' משחקים:  1680
 שיטה:  סיבובים על 8 לוחות
 → 1935 1937 ← 
 
אולימפיאדת השחמט הלא רשמית השלישית התקיימה במקביל לאולימפיאדת ברלין (1936) ואורגנה על ידי האיגוד השחמט הגרמני הגדול (Grossdeutscher Schachbund).
האירוע התקיים במינכן בין 17 באוגוסט ל-1 בספטמבר 1936.
תוצאות הגמר

| # | מדינה | שחקנים | נקודות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | הונגריה הונגריה | גזה מארוצי, לאיוש שטיינר, אנדרה שטיינר, קורנל האוושי, לאסלו סאבו, גדעון ברצ'ה, ארפאד ויידה, ארנו גרבן, יאנוש בלוג, אימרה קורודי קרסטלי | 110.5 |
| 2 | פולין פולין | פאולין פרידמן, מיגל ניידורף, טאודור רגדז'ינסקי, קזימש מקרצ'וק, הנריק פרידמן, לאון קרמר, הנריק פוגורלי, אנטוני וויצחובסקי, פרנטישק סוליק, יירז'י יאגלסקי | 108 |
| 3 | גרמניה גרמניה | קורט ריכטר, קארל אהוס, לודביק אנגלס, קארל קארלס, לודביק רלסטב, פריץ סמיש, לודביק ריודל, הרברט הייניקה, ווילהלמ ארנסט, פול מישל | 106.5 |
| 4 |  יוגוסלביה | ואיסה פירק, פטר טריפונוביץ', מירקו שרבר, לאיוש אסטאלוש, אימרה קניג, בוריסלב קוסטיץ', ולדן וולקוביץ', מירקו ברדר, בוריסלב טוט, אוזרן נדלקוביץ' | 104.5 |
| 5 | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | יאן פולטיס, איוסף רג'יף, אמיל זינר, קארל הרומאדקה, קארל גילג, ייז'י פליקאן, אמיל ריכטר, עמוס פוקורני, פרנטישק זיטה, הרמן | 104 |
| 6 | לטביה לטביה | ולדימיר פטרוב, פריציס אפשניק, מובשה פייגין, א. קרומינש, וולפגנג חזנפוס, וולדמר מז'גליס, לוצייס אנדזלינס, קארליס אוזולס, טניס מלנגליס, ארבידס קלנינש | 96.5 |
| 7 | אוסטריה אוסטריה |  | 95 |
| 8 | שוודיה שוודיה |  | 94 |
| 9 | דנמרק דנמרק |  | 91.5 |
| 10 | אסטוניה אסטוניה |  | 90 |
מדליות אישיות

הלוח הראשון:
מדליית זהב - פאול קרס (אסטוניה) עם תוצאה 15.5 מ-20 (77.5%)
מדליית כסף - וואסיה פירק (יוגוסלביה) עם תוצאה 12 מ-17 (70.6%)
מדליית ארד - גדעון סטולברג (שוודיה) עם תוצאה 11.5 מ-17 (67.6%)
הלוח השני:
מדליית זהב - מיגל ניידורף (פולין) עם תוצאה 16 מ-20 (80%)
מדליית כסף - לאיוש שטיינר (הונגריה) עם תוצאה 15.5 מ-20 (77.5%)
מדליית ארד - אלברט בקר (אוסטריה) עם תוצאה 13.5 מ-18 (75%)
הלוח השלישי:
מדליית זהב - ביורן נילסן (דנמרק) עם תוצאה 11.5 מ-15 (76.7%)
מדליית כסף - מובשה פייגין (לטביה) עם תוצאה 14.5 מ-19 (76.3%)
מדליית ארד - אמיל זינר (צ'כוסלובקיה) עם תוצאה 14.5 מ-20 (72.5%)
הלוח הרביעי:
מדליית זהב - קארל הרומאדקה (צ'כוסלובקיה) עם תוצאה 14 מ-20 (70%)
מדליית כסף - גוסטה דניאלסון (שוודיה) עם תוצאה 13.5 מ-20 (67.5%)
מדליית ארד - מרקוס לוצקיס (ליטא) עם תוצאה 13.5 מ-20 (67.5%)
הלוח השישי:
מדליית זהב - בוריסלב קוסטיץ' (יוגוסלביה) עם תוצאה 16 מ-19 (84.2%)
מדליית כסף - לאון קרמר (פולין) עם תוצאה 15 מ-20 (75%)
מדליית ארד - פליקס ווילרד (אסטוניה) עם תוצאה 13 מ-19 (68.4%)
הלוח השביעי:
מדליית זהב - לודביק ריודל (גרמניה) עם תוצאה 11 מ-16 (68.8%)
מדליית כסף - אלפרד קריסטנסן (דנמרק) עם תוצאה 13 מ-19 (68.4%)
מדליית ארד - הנריק פוגורלי (פולין) עם תוצאה 13.5 מ-20 (67.5%)
הלוח השמיני:
מדליית זהב - וולפגנג וויל (אוסטריה) עם תוצאה 12.5 מ-17 (73.5%)
מדליית כסף - הרברט הייניקה (גרמניה) עם תוצאה 13 מ-18 (72.2%)
מדליית ארד - קארליס אוזולס (לטביה) עם תוצאה 10.5 מ-15 (70%)
לוח עתודה הראשון:
מדליית זהב - פרנטישר זיטה (צ'כוסלובקיה) עם תוצאה 7.5 מ-11 (68.2%)
מדליית כסף - ווילהלם ארנסט (גרמניה) עם תוצאה 9.5 מ-14 (67.9%)
מדליית ארד - יאנוש בלוג (הונגריה) עם תוצאה 8.5 מ-13 (65.4%)
לוח עתודה השני:
מדליית זהב - אוזרן נדלקוביץ' (יוגוסלביה) עם תוצאה 8 מ-10 (80%)
מדליית כסף - פול מישל (גרמניה) עם תוצאה 9.5 מ-12 (79.2%)
מדליית ארד - ברטיל סונדברג (שוודיה) עם תוצאה 10.5 מ-15 (70%)