stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כוסברה
הגד כצמח מרפא

ברפואה המסורתית זרעי הגד נחשבים כממריצים ומפיגים גזים במעיים.
זרעי הגד מכילים, בין השאר:
אשלגן (540 מ"ג ל-100 גרם)
בטא-קרוטן (פרו-ויטמין A) (280 מק"ג ל-100 גרם)
חומצה פולית (60 מק"ג ל-100 גרם)
גלריה

תפרחת
זרעים
יבול
הערות שוליים

↑  רוביק רוזנטל על הכוסברה
↑  מנחם בר-דרומא, צמחי תבלין מרפא ובושם, משרד החקלאות, 1988, עמ' 18
↑  זהר עמר, צמחי המקרא, ירושלים תשע"ב, עמ' 89
↑  משנה, מסכת  כלאים, פרק א', משנה ב'
↑  משנה, מסכת שביעית, פרק ט', משנה א'
↑  משנה, מסכת מעשרות, פרק ג', משנה ט'
| עשבי תיבול ותבלינים עיקריים |
| --- | --- | --- |
| עשבי תיבול | ריחן מצוי (בזיליקום) • כוסברה • פטרוזיליה • קורנית (תימין) • רוזמרין • נענע (מנטה) • אורגנו • מרווה (סייג') • שמיר • לענה (טרגון) • עלי דפנה (אנ') • תמכה (צ'רוויל) • שום העירית (צ'ייבס) • עלי קארי • אזוביון (לבנדר) • עשב לימון (למון גראס) • לואיזה לימונית • לאושטיאן • אזוב תרבותי (מָיוֹרָם) • צתרה (סייבורי) • חומעה (סורל) |  |
| תבלינים | פלפל שחור • קינמון • כמון • כורכום • הל (אנ') • ציפורן • מוסקט • פפריקה • פלפל חריף (אבקת צ'ילי (אנ') • פלפל קאיין • צ'יפוטלה • פלפל אדום כתוש (אנ') • חלפניו • טבסקו) • זנגביל (ג'ינג'ר) • אבקת שום (אנ') • אבקת בצל (אנ') • זעפרן • שומשום • אניס • ואסאבי • זרעי פרג • חזרת הגינה • שוש קירח (ליקוריץ) • פלפל אנגלי • פלפל ברזילאי • כרוויה (קימל) • שומר • גרגרנית יוונית • גלנגל • לימון פרסי • מסטיקא • מחלב • קצח תרבותי (ניג'לה) • פלפל פרואני • פלפל סצ'ואן • כוכב אניס • אוג (סומאק) • תמרהינדי • טונקה • יוזו • גרידת פרי הדר |  |
| תערובות | גאראם מסאלה • אבקת קארי • צ'אט מסאלה • טנדורי מסאלה • ראס אל חנות • זעתר • תערובת חמשת התבלינים • ארב דה פרובאנס • פאמפקין ספייס • מלח שום (אנ') •  בוקה גרני • חמלי סונלי • פלפל לימון • Mixed Spice • שארנה סול • טאביל • ברבר • בהרט • דקה • אריסה • חוויאג' |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565388705171  GND: 4165308-7  LCCN: sh85032598
מעקב על מחשבים ורשתות

מעקב על מחשבים ורשתות משמש לניטור המידע הנמצא במחשבים, וניטור התעבורה ברשתות תקשורת שונות, כגון האינטרנט. המעקב נעשה לרוב באופן נסתר על ידי חברות ומדינות. לעיתים הוא אף לא חוקי, ובחלק מהמקרים דורש צו מבית משפט, או אישור מסוכנות ממשלתית כלשהי על מנת לבצעו.
כיום מנוטרת מרבית רשת האינטרנט באופן קבוע על ידי ספקי האינטרנט, שירותים מקוונים ומדינות.
מעקב המוני מספק כוח רב ומאפשר שליטה למדינות וגופים שונים על האזרח, ואף מניעה או חקירה של פעולות פשיעה. התפתחותן של טכנולוגיות חדשות כגון האינטרנט וגידול בנפח האחסון הקיים, אפשרו למעשה לממשלות וחברות להחזיק יכולת חסרת תקדים של פיקוח על פעילותם של אזרחים.
לצד זאת, הוקמו ארגונים שמטרתם להגן מפני התופעה ולשמור על הזכות לפרטיות ברשת האינטרנט ובמחשבים. ארגונים כגון קרן החזית האלקטרונית ופרויקט Tor. לטענת אותם ארגונים, מעקב ללא בקרה על מחשבים ורשת האינטרנט מהווה סכנה לארגוני זכויות אדם, לזכויות הפרט, ולפעילים פוליטיים וכי המעקב שנעשה כיום הוא "דרקוני" וללא גבולות.
מעקב אחר רשתות

רשת האינטרנט היא רשת המחשבים הגדולה ביותר בעולם המחברת מעל ל-3 מיליארד מחשבי קצה. דבר זה מאפשר מעקב המוני חסר תקדים בהיקפו ושליטה על חלק ניכר מאוכלוסיית העולם.
עם ההתפתחות הטכנולוגית במאה ה-21 ניתן למשל לנטר אחר מיקומו של אדם על בסיס נתוני הרשת הסלולרית ששהה בקרבה, על בסיס הרשתות החברתיות ניתן לעקוב אחר פעילותו של אדם, תחביביו וחבריו. ועל בסיס מילות החיפוש שרשם במנועי חיפוש בהם ביקר אודות צרכיו.
בארצות הברית לדוגמה נחקק חוק שקובע כי כל שיחות הטלפון ותעבורת האינטרנט תהינה זמינות למעקב וניטור על ידי רשויות האכיפה הפדרליות.
לכידת חבילות מידע (הידועה גם בשם רַחְרְחַן מָנוֹת) היא ניטור של תעבורת נתונים ברשת מחשבים. הנתונים שנשלחו בין מחשבים על גבי רשת האינטרנט או כל רשת אחרת נשלחים בתור מנות קטנות של מידע המגיעות ליעדם ומתחברות לכדי הודעה מלאה. את המנות הללו אפשר "ללכוד" ולנתח בעזרת חומרה ותוכנה מתאימות. למשל בארצות הברית יש חוק שקובע ששיחות הטלפון ותעבורת האינטרנט יהיו זמינים עבור רשויות האכיפה, כל ספקי התקשורת בארצות הברית נדרשים להתקין טכנולוגיות על מנת ללכוד חבילות מידע, ועל ידי כך לאפשר לרשויות ולסוכנויות המודיעין ליירט את כל תעבורת האינטרנט ואפילו את השיחות והקול של האנשים באמצעות פרוטוקול VoIP.
משום שישנו היצף מידע שנדרש למעקב ואינו בר מעקב באופן ידני או בר אחסון, מערכות מעקב אוטומטיות מנפות את הכמות העצומה של תעבורת האינטרנט ומסננות ומקטלגות אותה על פי מידע "מעניין" (לרוב באמצעות טכנולוגיות Big Data). למשל באמצעות חיפוש אחר ביטויים, ביקור באתרי אינטרנט או פורומים. מיליארדי דולרים בשנה מושקעים בידי סוכנויות ביון, כגון: הסוכנות לביטחון לאומי וה-FBI כדי לפתח, לרכוש וליישם מערכות מעקב מתקדמות שמסוגלות ליירט ולנתח נתונים עצומים של מידע, ובמיוחד כזה שנמצא בצי"ח של סוכנויות הביון.
מערכות מעקב אלו מיושמות כיום אף במדינות רבות מחוץ לארצות הברית כגון איראן, סין ועוד.
ישנן גם חברות שמתמחות בפיתוח של תוכנות מעקב עבור סוכנויות הביון ומכירתן למשל Hacking Team (אנ').
מעקב אחר משתמשים ומחשבי קצה

מעקב של חברות אחר שגרת פעילותם של משתמשים ומחשבי קצה נפוץ מאוד ברשת האינטרנט, כשהנתונים הנאספים מהשימוש באפליקציות, אתרים ומנועי חיפוש, משמשים לרוב למטרות שיווק, ייעול החברה או למכירה עבור חברות אחרות, אך גם יכולים לשמש באופן קבוע גורמים מטעם המדינה.
למשל חברת גוגל בעלת מנוע החיפוש הפופולרי בעולם והאתר הנצפה ביותר בעולם, שומרת ומקטלגת את כל הפעילות של המשתמשים בשירותים שלה לפרקי זמן ארוכים. זאת במטרה לבנות פרופיל על כל משתמש שעושה שימוש בשירותים שלה, ועל ידי כך לספק לו פרסום ממוקד יותר, דבר אשר צפוי להגדיל את ההכנסות הכספיות של החברה. לדוגמה:
פרטים מזהים שקושרים את המשתמשים על בסיס ביטויים שמחפשים במנוע החיפוש.
תיעוד פעילות באתרים העושים שימוש ב-Google Analytics (כ-50% ממיליון האתרים הפופולריים ביותר בעולם משתמשים ב-Google Analytics לפי נתוני אלכסה).
תיעוד כל תוכן הודעות הדואר האלקטרוני שנמצאות בתיבת הג'ימייל.
תיעוד כתובת ה-IP של כל משתמש שעושה שימוש בכל אחד מהמוצרים שלה.
גישה לכל הקבצים שמאוכסנים בגוגל דרייב ואף הרשאות מחיקה בהתאם לשיקול דעתה.
במערכת ההפעלה אנדרואיד יש לגוגל גישה לכל אנשי הקשר של המשתמש במידה והוא אישר את גיבוי וסנכרון רשימת אנשי הקשר.
במערכת ההפעלה אנדרואיד יש לגוגל גישה לנתוני המיקום של המשתמש במידה והוא הפעיל GPS ואפשר סנכרון עם החשבון שלו בגוגל.
קובצי עוגיות שנשמרים במחשב ומתעדים כל דף שהמשתמש מבקר בו.
מדינות רבות לעיתים מקבלות גישה למסדי נתונים אלו, בין השאר על ידי צו חיפוש. דוגמה לכך זו תוכנית הביון פריזמה שפותחה בידי הסוכנות לביטחון לאומי של ארצות הברית כדי לאסוף מידע מחברות טכנולוגיה אמריקאיות. על פי המסמכים של אדוארד סנודן כ-98% מהמידע המופק בתוכנית מקורו ביאהו!, גוגל ומיקרוסופט.
בנוסף, לעיתים נעשה שימוש בתוכנות רוגלה על מנת לנטר את פעולת מחשב הקצה ואף להשיג גישה למידע המאוחסן בתוכו.
חוקיות המעקב

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
חוקיות המעקב > בישראל

ההרשאות והתנאים בהן המדינה רשאית לקבל לידיה ולעקוב אחר נתוני תקשורת המתקבלים מספקיות וחברות תקשורת מוגדרות בחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - נתוני תקשורת) וכן תחת חוק האזנות הסתר.
במסגרת חוק הגנת הפרטיות קיים איסור מעקב אחר כניסה לאתרי אינטרנט על ידי אנשים פרטיים או חברות. למעסיקים ניתן היתר מעקב אחר כניסות עובדיהם לאתרים, אך רק תוך שימוש במחשבי הארגון או ניידים שסופקו על ידי המעסיק. הגבלות אלו לא חלות על מפעיל האתר שבו עושים שימוש הנכנסים לאתר שבבעלותו.
ב-30 באוגוסט 2015 במהלך ריאיון לאתר העין השביעית אמרה הצנזורית הצבאית הראשית בדימוס, תא"ל סימה וואקנין-גיל, כי: "יש לנו מערכות לניטור טלוויזיה, רדיו ואינטרנט שהן לדעתי מהטובות שיש. בימים אלה אנחנו בעיצומה של הכנסת מערכת נוספת, שמתמודדת עם עוד נישה באינטרנט".
בתרבות

בתרבות ובספרות ישנן הרבה יצירות שנכתבו בהשראת המעקב ההמוני המתבצע כיום.
בתרבות > בספרות

הספר "1984" שנכתב בשנת 1948 עוסק בעולם דמיוני עתידי בשנת 1984, שנתון תחת פיקוח ושלטון טוטליטרי צמוד, "האח הגדול" הרואה הכול ויודע הכול. "מסך הטלסקרין", שנמצא בידי כול ומשמש לבידור וכאמצעי תקשורת, הוא גם אמצעי המעקב והפיקוח שיש בידו של "האח הגדול" היות שמכיל מיקרופון ומצלמה המתעדים את כל פעילות המשתמש.
הספר נבדל משאר יצירות בנות ימינו משום שנכתב לפני המצאת הסלולר, האינטרנט ורשתות המחשבים. ספר זה כביכול ניבא את העתיד בנושא המעקב אחר האדם בעולם הדיגיטלי.
ראו גם

מעקב המונים
מלכודת דבש (מחשבים)
פרטיות
קרן החזית האלקטרונית
גוגל פרטיות
Tor
XKeyscore
פריזמה
הסוכנות לביטחון לאומי
עקבות דיגיטליים
הערות שוליים

↑  תביעה נגד פייסבוק, בנושא ניטור ומעקב בלתי חוקי אחר משתמשים לא רשומים
↑  FBI רוצה ניטור נרחב אחר רשת האינטרנט, באתר cnet
↑  פעילי זכויות אדם על הקרב באינטרנט, באתר הגארדיאן (באנגלית)
↑  החקיקה בארצות הברית, באתר EFF
↑  משתמש ב-Tor או ב-Tails? אתה במעקב, באתר theregister
↑  Hacking Team מוכרת מערכות מעקב לממשלות, באתר techcrunch
↑  משך הזמן שגוגל שומרת נתונים על המשתמשים שלה, באתר cnet
↑  מדיניות הפרטיות של גוגל, באתר גוגל
↑  Google Analytics ופרטיות, באתר faillab
↑  למה Gmail וספקי אימייל חינמיים אחרים לא באמת בחינם, באתר CNN
↑  חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – נתוני תקשורת), התשס"ח-2007
↑  חוק האזנת סתר, התשל"ט­-1979
↑  אורן פרסיקו ואיתמר ב"ז, "לצנזור הצבאי יש כוח מטורף ביד. מה יקרה אם מחר אני אחליט להתפרע?", באתר העין השביעית, 30 באוגוסט 2015
↑  עינו הפקוחה של האח הגדול, באתר nrg
יעקב הלל

ערך זה עוסק בכדורגלן. אם התכוונתם למקובל, ראו .
יעקב הלל (נולד ב-27 באוגוסט 1966) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בנבחרת ישראל ובמספר קבוצות בליגת העל. במהלך הקריירה זכה בחמש אליפויות וחמישה גביעי המדינה.
משמש כיום כמנהל מקצועי במכבי עירוני אשדוד מליגה א' דרום.
קריירה

יעקב הלל שיחק בצעירותו במחלקת הנוער של מכבי תל אביב. לאחר מכן את קריירת הבוגרים שלו החל בגיל 17 בקבוצת הפועל לוד בעונת 1983/1984. בעונתו הראשונה בקבוצה זכתה הקבוצה בגביע המדינה. הלל המשיך בקבוצה עד שנת 1989, ואחריה עבר לקבוצת שמשון תל אביב, בה שיחק עונה אחת ורשם לעצמו ירידת ליגה במקביל להגעה למעמד גמר גביע המדינה. בעונת 1990/1991 שיחק בהפועל רמת גן בליגה השנייה, שלאחריה (1992) חתם בקבוצת מכבי תל אביב וזכה עימה באליפות הראשונה שלו.
בעונת 1992/1993 עבר לבית"ר ירושלים, אשר עלתה לליגה הלאומית (הליגה הראשונה דאז) וזכה עימה באליפות. בעונה שלאחר מכן, חזר למכבי תל אביב ל-3 עונות וחצי, בהן זכה עימה בגביע (1994), אליפות (1995) ודאבל (1996). בעונה הרביעית עבר במחציתה להפועל טייבה, איתה רשם ירידה לליגה השנייה.
בין 1997 ל-2003 שיחק הלל במדי הפועל תל אביב, איתה זכה בגביע המדינה (1999), דאבל (2000), וגביע הטוטו (2002). כמו כן, היה שותף להופעותיה של הקבוצה במסגרת גביע אופ"א, והגיע איתה עד לשלב רבע הגמר. בעונת 2000/2001, בדרבי התל אביבי נגד מכבי תל אביב, הבקיע את השער היחיד לזכות קבוצתו, במשחק שהסתיים בתיקו 1:1.
באוגוסט 2003 הודיע על פרישתו ממשחק פעיל. הלל, אחד השחקנים המעוטרים ביותר בישראל, זכה במהלך הקריירה בחמש אליפויות ובחמישה גביעים.
הלל ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל ב-2 בדצמבר 1992, במשחק מול נבחרת בולגריה במסגרת מוקדמות מונדיאל 1994. בסך הכל רשם 7 הופעות במדי הנבחרת.
בשנים 2009–2011 שימש הלל כמנג'ר המקצועי של קבוצת הפועל ראשון לציון, ולאחר שזו עלתה לליגת העל, מונה הלל לסקאוט המקצועי של הפועל תל אביב. לאחר כחצי שנה, עם התפטרותם של כל חברי ההנהלה הבכירה של הקבוצה, מונה על ידי הבעלים אלי טביב גם לתפקיד מנהל הקבוצה. הלל החזיק בתפקיד זה עד עזיבתו של טביב את המועדון כמה חודשים מאוחר יותר, וחזר לתפקד כסקאוט. בנובמבר 2012 סיים את תפקידו במועדון.
עבד כרכז אגף הספורט בעיריית לוד, ומנהל בית ספר פרטי לכדורגל בחבל מודיעין בו נמצאים למעלה מ-150 ילדים.
בקיץ 2024 מונה למנהל מקצועי של מכבי עירוני אשדוד מליגה א׳ דרום.
תארים כשחקן

אליפויות (5): 1991/1992, 1992/1993, 1994/1995, 1995/1996, 1999/2000
גביע המדינה (5): 1983/1984, 1993/1994, 1995/1996, 1998/1999, 1999/2000
גביע הטוטו (1): 2001/2002
הערות שוליים

↑  משה גוזגל, יעקב הלל נפרד: מודה לשותפים לרגעים הגדולים, באתר ynet, 6 באוגוסט 2003
↑  דורון ברגרפרוינד, יעקב הלל הודיע על פרישה מכדורגל, באתר הארץ, 6 באוגוסט 2003
↑  עמית גולדשטיין‏, זכרון יעקב, באתר וואלה, 24 במרץ 2012
↑  אלמוג שריד, למה זה מגיע לי? הלל נזרק מהפועל תל אביב, באתר nrg מעריב, ‏17 בנובמבר 2012
↑  אשר גולדברג, ‏‏קבלן תארים: לאן נעלם יעקב הלל האגדי?, באתר ספורט1, 23 בינואר 2021
אלי פרץ

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל ישראל
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1978–2003 (כ־25 שנים)
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
  מפקד גדוד 605   אחראי על ההנדסה (מהנ"פ) בפיקוד צפון   מפקד בית הספר להנדסה צבאית   מפקד חטיבת תורה והדרכה בזרוע היבשה
 פעולות ומבצעים
   מלחמת לבנון הראשונה   מלחמת לבנון השנייה   מבצע שלום הגליל האינתיפאדה הראשונה   המערכה ברצועת הביטחון האינתיפאדה השנייה
 
אלי פרץ (נולד ב-1960) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, שכיהן כמנכ"ל עיריית קריית מלאכי.
ביוגרפיה

פרץ נולד במרוקו. משפחתו עלתה לישראל כשהיה בן שנתיים והתיישבה בקריית מלאכי. למד בבית ספר יסודי נצח ישראל, ובתיכון אמי"ת קריית מלאכי. בשנת 1978 התגייס לצה"ל ושירת בחיל ההנדסה הקרבית. פיקד על גדוד 605 ובהמשך כיהן גם כאחראי על ההנדסה (מהנ"פ) בפיקוד צפון, פיקד על בית הספר להנדסה צבאית ועמד בראש חטיבת תורה והדרכה בזרוע היבשה.
במהלך השנים התגורר עם משפחתו בירושלים ובקריית ארבע.
השתחרר מצה"ל לאחר 25 שנים בחיל ההנדסה בדרגת תת-אלוף.
בשנת 2004 מונה לתפקיד מנכ"ל עיריית קריית מלאכי תחת ראש העיר מוטי מלכה.
בשנת 2006 עזב את תפקידו בעירייה ומונה למנכ"ל חברת איזוטסט.
לאחר פרישתו[דרושה הבהרה] מהחברה שב לעירייה וכיהן בתפקיד עד שנת 2013.
בשנת 2019 עבד בחברה לפינוי מוקשים.
חיים אישיים

הוא אב לשישה ילדים בהם הסטנדאפיסט מתן פרץ. בוגר תואר ראשון במדעי הרוח באוניברסיטת תל אביב.
הערות שוליים

1 2  אסי גל, ‏מתן פרץ החליף את הדת בסטנדאפ, והוא מאמין באמונה שלמה, באתר ‏מאקו‏, 26 בספטמבר 2024
↑  ניו יורק טיימס, איזוטסט: המנכ"ל וכמה בכירים עוזבים, באתר TheMarker‏, 21 במאי 2006
↑  הדס מנור ונועם שרביט, ‏באיזוטסט לא עומדים בתקן: עובדים בחברה זומנו לחקירה פלילית במשטרה, באתר גלובס, 21 במאי 2006
↑  אברהם מלול, עוד דרמה בעיריית ק. מלאכי: המנכל המיועד ויתר על התפקיד, באתר nrg‏, 27 בספטמבר 2012
↑  שני מלכה, צוחק כל הדרך: מתן פרץ, באתר SchokenGroup, ‏25 בינואר 2019
דב מורן

| --- | --- |

 לידה:  29 ביולי 1955 (בן 69) רמת גן, ישראל 
 ענף מדעי:  הנדסת חשמל 
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל  אהל שם (בית ספר) 
 פרסים והוקרה:  קרן אדוארד ריין (פרס) (2012) 
 
דב מורן (נולד ב-29 ביולי 1955) הוא יזם, משקיע הון סיכון, סופר ומרצה ישראלי. מורן הוא ממציא הדיסק און קי. נחשב לאחד מהאישים המשפיעים ביותר בעולם מתעשיית ההייטק הישראלי. הוא המייסד של קרן ההון-סיכון, גרוב ונצ'רס, המנהלת כחצי מיליארד דולר.
ביוגרפיה

נולד ברמת גן בשם דב מינץ כילד הצעיר מבין שני ילדים לזוג ניצולי שואה ילידי פולין, ברוך מינץ, יליד קרוסנו, ובינה לבית גבר, ילידת בלוניה. למד בתיכון אהל שם, שירת בחיל הים הישראלי ושימש כמפקד מדור המיקרו-מעבדים של החיל. סיים תואר ראשון בהנדסת חשמל ומחשבים בהצטיינות בטכניון.
ב-1989 הקים את חברת "אם-סיסטמס", שהייתה חלוצה בפיתוח התקני אחסון נתונים בפלאש, והיה מנכ"ל ויו"ר שלה. עמד מאחורי שני הפיתוחים המרכזיים של החברה: זיכרונות ניידים, המכונים דיסק און קי, ורכיב זיכרון ששולב בטלפונים סלולריים (מובייל דיסק-און-צ'יפ). פרט לכך פיתחה החברה כרטיסי SIM לטלפונים סלולריים. ב-2001 הסתכמו מכירות החברה ב-45 מיליון דולר, וב-2006 הן נסקו לכמיליארד דולר. באוגוסט 2006 נמכרה אם סיסטמס ליצרנית כרטיסי הזיכרון "סנדיסק", עבור 1.55 מיליארד דולר, ומורן קיבל מניות סנדיסק שהיו שוות אז כ-80 מיליון דולר.
ב-2007 הקים את חברת "מודו", שפיתחה טלפון סלולרי קטן ומודולרי שמתאפיין בפרסונליזציה של החומרה, שהגה מורן. הטלפון הסלולרי של מודו הוכתר בתואר הטלפון הסלולרי הקל בעולם, והוא קבע שיא גינס עולמי. עם פרוץ המשבר הכלכלי העולמי בשנת 2008 נתקלה החברה בקשיים לאחר שנכשלה בגיוס כסף מקרנות הון-סיכון וגופי השקעה אחרים. במאי 2011 נמכרו כל הפטנטים של חברת מודו לגוגל ב-17 מיליון ש"ח - פחות מ-5 מיליון דולר. פטנטים אלו היו הבסיס לפרויקט כושל של גוגל בשם פרויקט ארה (אנ') - טלפון חכם מודולרי. הפרויקט ננטש בשנת 2016.
מורן כיהן גם כיו"ר טאואר סמיקונדקטור, מפתחת ויצרנית של מוליכים למחצה ומעגלים משולבים לתעשיית האלקטרוניקה. בתקופת כהונתו הצליח מורן להביא את החברה שהייתה בקשיים לרווחיות תפעולית. במקביל כיהן מורן גם כיו"ר Biomas, מפתחת תרופות חדשניות.
בשנת 2011 ייסד מורן מיזם עסקי בשם Comigo, הפועל בתחום חוויית הצפייה הטלוויזיונית. מורן פועל כיו"ר החברה. בנוסף הוא המציא את "סמארט-טייפ" (Smartype), מקלדת עם מסך על ידי חברת "KEYVIEW" אותה ייסד יחד עם אורי בריזון, המשמש גם כמנכ"ל החברה.
מורן הוא משקיע בסטארט-אפים בשלב מוקדם (Seed). השקיע בחברות שונות בתחומי בריאות דיגיטלית, מדיה, תקשורת, ואינטרנט של הדברים. החל מ-2016 מכהן כשותף-מנהל בקרן ההון סיכון גרוב ונצ'רס, המתמקדת בהשקעות "טכנולוגיה עמוקה". באוקטובר 2017 דווח כי הקרן גייסה 110 מיליון דולר.
מורן הגיש והמציא למעלה מ-40 פטנטים.
ב-2016 פרסם ספר ״100 דלתות - מבוא ליזמות״, בהוצאת ידיעות ספרים.
קריירה > כממציא

מראשית פעילותו שהחלה עם סיום התואר בטכניון בהצטיינות, מורן גרף הצלחה כשהוביל המצאות טכנולוגיות פורצות דרך, בעיקר בתחום החומרה.
הוא הוציא 40 פטנטים לעשרות ההמצאות להן אחראי, ובין הבולטות בניהן ניתן לציין את:
הדיסק און קי
מובייל דיסק און-קי
כרטיסי SIM לטלפונים סלולריים
טלפון סלולרי של מודו - הקל בעולם (שיא גינס עולמי)
טלפון חכם מודולרי - בסיס לפרויקט גוגל
"סמארט-טייפ" (smartype)
קומיגו (מערכת לטלוויזיה אינטראקטיבית)
קריירה > כמשקיע

בינואר 2015, לאחר מספר שנים בהן מורן השקיע ותמך בחברות סטארטאפ כאנג'ל, הוא הקים במשותף את "Grove Ventures", קרן הון סיכון בהיקף שווי מתוכנן של 100 מיליון דולר. הקרן יועדה להתמקד בהשקעות "טכנולוגיה עמוקה" (חומרה, מוליכים למחצה, בינה מלאכותית) וכן בביג דאטה, מחשוב ענן ו-IOT. כחלק מאסטרטגיית הקרן, היא משקיעה בסטארטאפים בשלב ה-Seed, נכנסת כמשקיע מוסדי ראשון בשלביו המוקדמים של הסטאראפ, וממשיכה ללוות את החברה בכל סיבובי ההמשך תוך שמירה על החזקותיה.
תוך פחות משנתיים מהקמתה, באוקטובר 2017, הקרן גייסה מעל לסכום היעד, כ-110 מיליון דולר.
קריירה > כסופר ומנטור

במסעותיו ברחבי העולם לאורך עשרות שנות תרומתו כיזם, מורן משתף יזמים לגבי תפיסת עולמו והעקרונות שאימץ כתוצאה מניסיונו הרב כיזם. הוא ידוע כמי שמייעץ ליזמים לא להתייאש למרות התחרותיות והדרך הקשה שעומדת לפניהם, ובראיונותיו והרצאותיו הרבות הוא מספר על צעדים שהוכתרו כהצלחה ולאחר מכן התבררו כטעות, ואחרים שהוגדרו ככישלון - אך הובילו להישגים.
ב-2016 מורן איגד את סיפוריו ומסקנותיו לכדי ספר בשם "100 דלתות - מבוא ליזמות" בהוצאת ידיעות אחרונות. הספר מכיל 100 פרקים בהם הוא מתאר את הדרך שהובילה אותו להיות יזם, על ילדותו, משפחתו ונקודות ראויות לציון שהשפיעו ועשויות להשפיע על כל יזם.
ב-2024 מורן פרסם ספר נוסף בשם "יעדות - ספר על מוזיקה, דלתות והחיים עצמם", גם הוא בהוצאת ידיעות אחרונות. הספר עוסק במושג יעדות, שלפי מורן היא אורח חיים שמונחה על ידי חתירה מתמדת לבצע את ייעודנו כאן.
פרסים ותארים

מורן זכה בפרסים ואותות הערכה רבים, בהם תואר יזם השנה ו"מנכ"ל השנה", וכן הוענקו לו תארים לשם כבוד.
באוקטובר 2012 זכה מורן בפרס הטכנולוגיה היוקרתי של קרן אדוארד ריין על המצאת הדיסק און קי, על סך 20 אלף יורו, ותרם אותו לטכניון. הפרס נחשב ל"פרס נובל בעולם הטכנולוגיה והמיחשוב" . הוא זכה בו לצד מפתח ה-GPS, פרופסור קולונל ברדפורד פרקינסון.
בשנת 2013 זכה בתואר דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה הטכנית הממלכתית של מוסקבה להנדסת רדיו[דרושה הבהרה], אלקטרוניקה ואוטומציה. באותה השנה הוענק לו תואר לשם כבוד על ידי המרכז האקדמי שערי משפט וכן הוענק לו פרס על מפעל חיים על ידי אתר הטכנולוגיה הישראלי Geektime.
בשנת 2015 מורן קיבל יחד עם אמיר באן וסימון ליצין את פרס IEEE Reynold B. Johnson Information Storage Systems Award עבור תרומתו החלוצית למערכות אחסון המבוססות על זיכרון פלאש.
בשנת 2016 הוענק לו תואר דוקטור לשם כבוד על ידי הטכניון.
בשנת 2017 ועדת הבחירה של כנס iNNOVEX הכריזה על מורן כזוכה אות מוביל החדשנות הגלובלית לשנת 2017.
אותות הערכה נוספים: תואר לשם כבוד, HONORIS CAUSA מטעם המרכז האקדמי שערי מדע ומשפט בהוד השרון; אחד מעשרת הישראלים המשפיעים ביותר בעולם ההייטק על פי מגזין פורבס ועוד רבים.
מעורבות חברתית ותמיכה בקהילת הסטארטאפ

דב מורן נחשב מהאישים בעלי ההשפעה הרבה ביותר בסצנת הסטארט אפים בישראל. הוא מרצה מבוקש ומשקיע שאינו חס על זמנו וכספו כאשר מדובר בפוטנציאל מבטיח של חברת הייטק ישראלית.מורן מעורב במגוון מיזמים חברתיים וקהילתיים על בסיס התנדבותי שנועדו לתמוך בקהילת היזמים בישראל. לאורך השנים הוא שימש כמנטור בתוכניות ופרויקטים מגוונים וכן מייעץ ליזמים בדרכים מגוונות. כמו כן, הוא מדריך ומייעץ ליזמים במסגרות אקדמאיות (מרכז היזמות של הטכניון, מרכז היזמות במרכז הבינתחומי, מועדון היזמים בשנקר ועוד).
לקריאה נוספת

דב מורן, 100 דלתות - מבוא ליזמות, הוצאת ידיעות אחרונות, 2016.
דב מורן, יעדוּת - ספר על מוזיקה, דלתות והחיים עצמם, הוצאת ידיעות אחרונות, 2024.
הערות שוליים

↑  מערכת גלובס, Dov Moran sets up $100m venture capital fund, English Globs
1 2  נחמה אלמוג, פורבס: אלה עשרת אנשי ההיי-טק הישראליים שאתם צריכים להכיר, באתר אנשים ומחשבים, ‏29 בספטמבר,2014
1 2  הדר חורש‏, מורן: בלי להעז לחברות ההיי-טק הקטנות אין סיכוי, באתר וואלה, 16 באוקטובר 2016
↑  רותם סלע, תחקיר: איך דב מורן שרף 120 מיליון דולר על פרויקט חסר סיכוי?, באתר nrg,‏ 27 בינואר 2012
↑  Google reportedly cancels Project Ara modular smartphone plans 1 בספטמבר 2016
↑  אמיתי זיו, דב מורן ממציא מחדש את המקלדת, באתר TheMarker‏, 29 באוגוסט 2012
↑  מאיר אורבך, גרוב ונצ'רס של דב מורן גייסה 110 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 26 באוקטובר 2017
↑  Grove Ventures
1 2  מועדון היזמות Dots של שנקר, האירוע השנתי של מועדון היזמות הסטודנטיאלי Dots: היזם ואיש העסקים דב מורן יספר על המצאת הדיסק און-קי ועל הדרך לאקזיט, ‏24 במאי 2017
↑  מערכת ""יוזם", דב מורן פותח דלתות ליזמים, באתר "יזמות או למות"
↑  יניב אביטל, דב מורן מגייס 110 מיליון דולר לקרן ההשקעות החדשה שלו, באתר גיקטיים, ‏26 באוקטובר, 2017
↑  מדור יזמות, דב מורן ליזמים: האם אתם באמת מוכנים למסע המפרך הזה?, באתר StartIsrael - פורטל היזמים, ‏09 בפברואר 2015
↑  100 דלתות - מבוא יזמות, ידיעות אחרונות, 2016
↑  בר בן-ארי, דב מורן זכה בפרס בשווי 20 אלף יורו על המצאת הדיסק און-קי, באתר TheMarker‏, 16 באוקטובר 2012
↑  דב מורן קיבל את פרס הטכנולוגיה היוקרתי מקרן אדוארד ריין הגרמנית על פיתוח ה"דיסק-און-קי", באתר הטכניון
↑  מערכת הטכניון, ד"ר דוד סקורטון, נשיא אוניברסיטת קורנל לשעבר: "ישראל היא מודל של חדשנות, שבלבו ניצב הטכניון", באתר הטכניון, ‏2016
↑  שירות הידען, ועדת הבחירה של כנס iNNOVEX הכריזה על זוכי אות מוביל החדשנות הגלובלית לשנת, באתר הידען, ‏פברואר 2017
↑  שירות הידען, מוזיאון לכימיה ברמת חובב; סטודנט מאוני' ת"א זכה בפרס בתחום המיחשוב, באתר הידען, ‏יולי, 2013
↑  מערכת הבורסה, שבוע היזמות הבינלאומי, המתקיים ב-165 מדינות, נפתח בטקס פתיחת המסחר בבורסה לניירות ערך, באתר בורסה לניירות ערך, ‏13 בנובמבר, 2017
↑  מערכת הטכניון, "התנאי להצלחה הוא הנכונות להיכשל", באתר הטכניון
↑  הטכניון, צרכי התעשיה מהמנדסים בימינו שיחה בין דב מורן ויזהר שי - בטכניון, באתר ערוץ היוטיוב של טכניון, ‏6 באוגוסט,2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007596875905171  NLK: KAC202112108  VIAF: 168147869794074982891   WorldCat (עם VIAF): 168147869794074982891
אליזבת גארווי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1957 (בת 68 בערך) בריסטול, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בריסטול 
 בן או בת זוג:  אנטון רוג'רס (?–2007)  אנטון רוג'רס 
 צאצאים:  Luke J. Rodgers 
 פרופיל ב-IMDb
 
אליזבת גארווי (באנגלית: Elizabeth Garvie; נולדה ב-1957, בריסטול) היא שחקנית אנגלייה, ידועה בזכות תפקידה כאליזבת בנט בעיבוד של ה-BBC לרומן גאווה ודעה קדומה מאת ג'יין אוסטן.
גארווי הייתה נשואה לשחקן אנטון רוג'רס עד מותו ב-1 בדצמבר 2007. הם הופיעו יחד בסדרת הטלוויזיה "בבואות" ('Something In Disguise') שנכתב והומחז על ידי אליזבת ג'יין הווארד.
גארווי היא נאמנה בקרן צדקה של שחקנים (הבאה לעזרת ילדי שחקנים) ושל "דנוויל הול" (בית לטיפול בשחקנים קשישים בבריטניה).
פילמוגרפיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1980 | גאווה ודעה קדומה | Pride and Prejudice | אליזבת "ליזי" בנט | סדרת טלוויזיה |
| 1981 |  | The Good Soldier | ננסי רפורד | סרט טלוויזיה |
| 1982 | בבואות | Something in Disguise | ליז | סדרת טלוויזיה |
| 1983 |  | The Case of the Frightened Lady | איילה קריין | סרט טלוויזיה |
| 1991 |  | Shrinks | בת' מאיירס | סדרת טלוויזיה |
| 1992 |  | Hostage | מרי ריני |  |
| 1992 | בית אליוט | The House of Eliott | ליידי אליזבת מונטפורד |  |
| 1992 | גברת מארפל | Agatha Christie's Miss Marple | אלה זלינסקי | בפרק "The Mirror Crack'd from Side to Side" |
| 1993 | דיאנה: הסיפור האמיתי | Diana: Her True Story | קמילה פרקר בולס |  |
| 1997 | ג'יין אייר | Jane Eyre | דיאנה ריברס | סרט טלוויזיה |
| 1999 | רציחות במידסומר | Midsomer Murders |  | בפרק "Blood Will Out" |
אליניב ברדה

אליניב פליקס ברדה (נולד ב-15 בדצמבר 1981) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ המשמש כיום כמאמנה של הפועל תל אביב.