stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
האנה גרוס
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | Men with Brooms | בחורה במשחק | ללא קרדיט |
| 2004 | Wilby Wonderful | בחורה במוטל | ללא קרדיט |
| 2005 | Drei Mädchen | בת | סרט קצר |
| 2013 | I Used to Be Darker | אבי |  |
| 2013 | Lydia Hoffman Lydia Hoffman | לידיה הופמן | סרט קצר |
| 2013 | The Sixth Year | גבי | חלק החמישי |
| 2014 | Uncertain Terms | קמי |  |
| 2014 | Christmas, Again | לידיה |  |
| 2014 | Haze | נטלי | סרט קצר |
| 2015 | Valedictorian | אמילי |  |
| 2015 | Stinking Heaven | אאן | כתיבה נוספת |
| 2015 | Take What You Can Carry | לילי | סרט קצר |
| 2015 | Beach Week | לורה | סרט קצר |
| 2015 | Little Cabbage | אנה | סרט קצר |
| 2016 | The Zeno Question | קירסטן | סרט קצר |
| 2016 | Dramatic Relationships |  | סרט קצר |
| 2016 | Psychic Ills: Baby | בחורה בבר | סרט קצר |
| 2016 | Psychic Ills: Another Change | ילדה. | סרט קצר |
| 2016 | Unless | נורה |  |
| 2016 | Nightshade | רוז וולץ | סרט קצר |
| 2017 | Marjorie Prime | מרג'ורי הצעירה |  |
| 2018 | The Mountain | סוזן |  |
| 2018 | Her Smell | טיפיני |  |
| 2019 | ג'וקר | פני פלק הצעירה |  |
| 2019 | Disappearance at Clifton Hill | לורה |  |
| 2019 | Colewell | אליה. |  |
| 2020 | טסלה | מינה אדיסון |  |
| 2020 | Falling | גוון פיטרסון |  |
| 2020 | Flashback | קארן |  |
| 2023 | The Adults | רייצ'ל |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | מיינד האנטר | דבי מיטפורד | 10 פרקים |
| 2018 | החוטא | מרין קלהון | 8 פרקים |
| 2018 | דונג | אטה פרייס | 7 פרקים |
| 2023 | מחוז אסקס | בת' | 3 פרקים |
| 2025 | יום אפס | אנה סינדלר | פרק 1 |
| TBA | הסוואנט | TBA | מיני סדרה |
הערות שוליים

1 2  Meet the Wild, Brainy Partner-in-Crime-Solving of *Mindhunter*'s Jonathan Groff, W Magazine, ‏2017-10-16 (באנגלית)
↑  Eckardt, Stephanie (16 באוקטובר 2017). "Meet Hannah Gross, the Wild, Brainy Partner-in-Crime-Solving of Mindhunter's Jonathan Groff". W Magazine. I grew up in Toronto {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Rita Zekas Special to the Star, No, you haven’t seen her before, Toronto Star, ‏2010-08-13 (באנגלית)
↑  Hannah Gross - I used to be darker, www.iusedtobedarkermovie.com
↑  Diester, Michel; Farkas, Christoph (10 בינואר 2014). "A Talk with Hannah Gross und Deragh Campbell (I Used to Be Darker)". filmtexte.wordpress.com. נבדק ב-24 ביולי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Christmas, Again by Charles Poekel". Kickstarter. נבדק ב-24 ביולי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Latham, Brandon (16 ביולי 2014). "Locarno Film Festival Announces Lineup Including Luc Besson's 'Lucy'; Honors Juliette Binoche, Mia Farrow". Indiewire. נבדק ב-24 ביולי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Stinking Heaven | Film Review | Slant Magazine". Slant Magazine (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-28 בדצמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Salovaara, Sarah (14 באפריל 2014). "Nathan Silver's Undeniable Pressure Cookers". Filmmaker. נבדק ב-24 ביולי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Project of the Day: 'Stinking Heaven'". Indiewire. 23 באפריל 2014. נבדק ב-24 ביולי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Petski, Denise (3 באפריל 2024). "'The Savant' Apple Series Rounds Out Cast With 8, Including Jordana Spiro, Michael Mosley, Dagmara Dominczyk". Deadline. נבדק ב-7 באפריל 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1056952199  ISNI: 0000 0004 3660 5749  LCCN: no2021083554  SUDOC: 181420627  VIAF: 310540260   WorldCat (עם VIAF): 310540260
הדרקון הראשון שלי (סרט, 2025)

| --- | --- |

 מבוסס על:  "הדרקון הראשון שלי" (ספר) מאת קרסידה קאוול
 בימוי:  דין דבלויס 
 הופק בידי:  מארק פלאט, דין דבלויס, אדם סיגל 
 תסריט:  דין דבלויס 
 שחקנים ראשיים:  מייסון ת'יימז   ניקו פרקר   ג'רארד באטלר   ניק פרוסט
 מוזיקה:  ג'ון פאוול 
 צילום:  ביל פופ 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Marc Platt Productions
 חברה מפיצה:  סרטי יוניברסל
 הקרנת בכורה:  13 ביוני 2025
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  פעולה, פנטזיית הרפתקאות
 www.welcometoberk.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
הדרקון הראשון שלי (באנגלית: How to Train Your Dragon; איך לאלף את הדרקון שלך) הוא סרט לייב אקשן אמריקאי מסוג פנטזיה-הרפתקאות המבוסס על ספרה של קרסידה קאוול בעל אותו שם משנת 2003. הסרט נכתב, יופק ויבוים על ידי דין דבלואיס, שגם כתב וביים את סדרת סרטי ההנפשה הממוחשבת "הדרקון הראשון שלי", שתחת החברה "דרימוורקס הנפשה". בסרט מככבים מייסון ת'יימז, ניקו פרקר, ניק פרוסט, וג'רארד באטלר ששב לגלם את סטויק העצום מסרטי ההנפשה הקודמים.
העיבוד לייב אקשן הוכרז בפברואר 2023, כאשר דבלואיס חוזר לכתוב, לביים ולהפיק, וג'ון פאוול, שעבד על הזיכיון המונפש, חוזר להלחין. במאי 2023, תמז ופרקר הצטרפו לצוות השחקנים. באטלר ופרוסט הצטרפו בינואר 2024. צילומי הסרט החלו באותו החודש בבלפסט, צפון אירלנד.
הסרט עתיד לעלות לאקרנים בארצות הברית ב-13 ביוני 2025.
צוות השחקנים והדמויות

מייסון ת'יימז – היקאפ הדוק השלישי, בנו של סטויק העצום.
ניקו פארקר – אסטריד הופרסון, בת זוגו של היקאפ.
ג'רארד באטלר – סטויק העצום, אביו של היקאפ.
ניק פרוסט – גובר הבלץ', חבר קרוב של סטויק ומורה לאילוף דרקונים.
הפקה > פיתוח

בפברואר 2023, דווח כי עיבוד קולנועי לייב אקשן לסדרת סרטי "הדרקון הראשון שלי" של חברת ההפקה "דרימוורקס הנפשה", נמצא בפיתוח. נמסר כי "סרטי יוניברסל" תהיה חברת ההפקה של הסרט. דין דבלואיס כתב, יביים ויפיק את הסרט לאחר שביים את סרטי ההנפשה הקודמים, ומארק פלאט ואדם סיגל הצטרפו כמפיקים שותפים. באותו החודש, חשף ג'ון פאוול כי הוא עתיד להלחין את פסקול הסרט, לאחר שהלחין גם את פסקולי הסרטים המונפשים הקודמים.
הפקה > ליהוק

במאי 2023, הוכרז שמייסון ת'יימז וניקו פרקר לוהקו לגלם את הדמויות הבדיוניות, היקאפ ואסטריד. בינואר 2024, ג'רארד באטלר לוהק ושב לגלם את סטויק מסרטי ההנפשה הקודמים, וניק פרוסט הצטרף לצוות השחקנים בשלהי ינואר.
הפקה > צילום

צילומי הסרט התעתדו להתחיל ביולי 2023 בבלפסט, צפון אירלנד, ונדחו עקב שביתת אמני הטלוויזיה והרדיו (2023). לאחר סיום השביתה, נמסר כי תהליכי ההפקה והצילומים יתחילו מאמצע עד שלהי ינואר 2024. צילומי הסרט החלו ב-15 בינואר 2024. נמסר כי ביל פופ הוא צלם הסרט.
הפצה

הסרט עתיד לעלות לאקרנים בארצות הברית ב-13 ביוני 2025, תחת "סרטי יוניברסל". הסרט התעתד לעלות לאקרנים ב-14 במרץ 2025, אך תאריכו לעלייתו לאקרנים נדחתה עקב שביתת אמני הטלוויזיה והרדיו (2023).
הערות שוליים

1 2 3  Kit, Borys (May 30, 2023).
"How to Train Your Dragon Live-Action Remake Finds Its Hiccup and Astrid". The Hollywood Reporter. Retrieved May 30, 2023.
1 2  Kroll, Justin (January 5, 2024).
"Gerard Butler Reprising His Role In Universal's Live-Action Adaptation Of How To Train Your Dragon". Deadline Hollywood. Retrieved January 5, 2024.
1 2 3  Kit, Borys (January 11, 2024).
"'How To Train Your Dragon' Live-Action Remake Adds Nick Frost as One of the Vikings (Exclusive)".
1 2  Kit, Borys (February 15, 2023). "'How to Train Your Dragon' Live-Action Movie in the Works from Dean DeBlois, Universal". The Hollywood Reporter. Retrieved February 15, 2023.
↑  Kit, Borys (April 3, 2023).
"Live-Action 'Moana' in the Works From Dwayne Johnson, Disney". Deadline Hollywood. Penske Media Corporation. Retrieved May 18, 2023.
↑  Calnan, Ellie (November 30, 2023).
"How To Train Your Dragon live-action film to begin Northern Ireland shoot next year". Screen Daily. December 6, 2023.
↑  Bythrow, Nick (January 15, 2024).
"How To Train Your Dragon Live-Action Movie Filming Announced With BTS Photo". ScreenRant.
↑  "Bill Pope, ASC". Dattner Dispoto & Associates. Retrieved May 25, 2023.
1 2  D'Alessandro, Anthony (November 3, 2023).
"'How To Train Your Dragon' Live-Action Feature Pushed Due To Actors Strike". Deadline. Retrieved November 3, 2023.
ים המלח
גאוגרפיה וגאולוגיה של אגן ים המלח

ים המלח נמצא במרכזה של בקעה שהיא חלק ממערכת השברים הגאולוגיים של השבר הסורי-אפריקני והמקום היבשתי הגלוי הנמוך ביותר בעולם. הבקעה נמצאת בין מצוק ההעתקים של מדבר יהודה במערב ומצוקי הרי מואב ממזרח. המצוקים הגבוהים מבותרים על ידי קניונים עמוקים, שבהם זורמים מי הגשמים לימה. תופעה זו בולטת בקרבת ים המלח עקב הפרשי הגבהים הגדולים בחתך אופקי קצר יחסית. במרכז הים עובר הגבול בין ישראל וירדן.
אזור ים המלח פעיל מבחינה גאולוגית בשל מפגש שני לוחות טקטוניים: הלוח הערבי והלוח הלבנטיני שהוא חלק מהלוח האפריקאי. בקעת ים המלח "יושבת" על שני הלוחות. שני הלוחות נעים צפונה, אך הלוח הערבי (ממזרח לבקע) נע במהירות של כ-5 מילימטרים לשנה בעוד שהלוח הלבנטיני (ממערב לבקע) נע כ-1 מילימטר בשנה. ההפרש בין תנועת הלוחות יצר מצב בו הלוח בצד המזרחי נע במשך הזמן 105 קילומטרים צפונה ביחס לצדו המערבי. בעקבות תזוזת הלוחות מתרחשות תכופות רעידות אדמה באזור.
אגן הניקוז של ים המלח משתרע על שטח של כ-43,000 קילומטרים רבועים. באגן הניקוז נהרות זורמים כמו הירדן, הירמוך, ארנון ואחרים, ומעיינות גדולים, למשל מקורות הירדן ועינות צוקים. נחלי אכזב מובילים אליו שיטפונות, למשל נחל הערבה ונחלים ממזרח וממערב.
לים המלח שני אגנים: האגן הצפוני ובו נמצא הים והאגן הדרומי שבו נמצאות בריכות האידוי של מפעלי ים המלח בישראל וחברת האשלג הערבית בירדן. עד 1976 היו שני האגנים מחוברים כגוף מים אחד באזור הנקרא לשון ים המלח. באגן הצפוני יש גוף מים עמוק (בעומק ממוצע של 200 מטרים; קרקעית הים באגן הצפוני היא שטוחה ברום 730 מטרים מתחת לפני הים) ובאגן הדרומי היה גוף מים רדוד (בעומק ממוצע של 9 מטרים; ברום 401 מטרים מתחת לפני הים) שהתייבש. עם ירידת מפלס הים נחשפה קרקעית הים באגן הדרומי ונבנו בו בריכות המפעלים. הלשון הוא אזור הנמצא בין שני האגנים והיה בעבר חצי אי בים. קצהו הצפוני נקרא כף קוסטיגן על שם החוקר האירי כריסטופר קוסטיגן אשר חקר את הימה בשנת 1835 וקצהו הדרומי-מערבי כף מולינה על שם קצין ימייה בריטי, תומאס הווארד מולינה, שחקר את האזור בשנת 1847.
ים המלח מוגדר "אגם טרמינלי". למים המתנקזים אליו אין מוצא טבעי פרט להתאיידות. מפלס הים הוא תוצאה של מאזן בין כמות המים הנכנסת אליו וכמות המים המתאדה והנשאבת נטו ממנו. באמצע המאה הקודמת החל תהליך מואץ של הטיית מקורות המים מאגן ההיקוות של ים המלח. בנהרות היורדים לים הוקמו מפעלי מים גדולים לטובת צריכת המים בישראל, ירדן וסוריה. מפעלי המים של המדינות באגן ההיקוות לקחו למעלה ממיליארד ורבע מטרים מעוקבים של מים שזרמו לים המלח. נהר הירדן, למשל, מזרים 40–100 מיליוני מטרים מעוקבים בשנה וסך כניסות המים לים (ללא התמלחת של המפעלים הכימיים) מגיעות ל-350–400 מיליוני מטרים מעוקבים בשנה. פעולות המדינות השותפות באגן לעצירת כניסת המים לים, המשך ההתאיידות הגדולה ממנו ושאיבת המים לאיוד בבריכות המפעלים (בניכוי החזרת תמלחת), גרמו לירידה מואצת של מפלס הים. מאז שנות ה-60 של המאה ה-20, ירד מפלס הים ב-35 מטר ושטח הים הצטמצם בשליש והגיע ל-605 קילומטרים רבועים. נכון לתחילת 2013 מפלס המים הוא כ-430 מטרים מתחת לפני הים, אך הוא משתנה כל העת.
גאוגרפיה וגאולוגיה של אגן ים המלח > כיכרות ים המלח

האזורים הנמצאים בשתי קצוותיו של ים המלח נקראים בשם: כיכרות משום ששטחם נראה כמו מישור בצורת חצי עיגול מוקף הרים. הקצה הצפוני נקרא בשם: "כיכר הירדן" ואילו קצהו הדרומי נקרא בשם: "כיכר סדום".
מליחות

מי ים המלח מלוחים מאוד. בשנת 2002 היה שיעור מליחותם 34.2% (342 גרמים לליטר). האגם הוא גוף המים הרביעי במליחותו בעולם, אחרי אגם ונדה באנטארקטיקה (35%), לגונת גאראבוגאזקול בטורקמניסטן (35%) ואגם עסל בג'יבוטי (34.8%). בנוסף להם קיים גם גוף מים קטן מאוד, אגם דון חואן, בעל שיעור מליחות גבוה יותר (44%). היסודות השכיחים במי הים לפי סדר שכיחותם הם כלור, מגנזיום, נתרן, סידן, אשלגן וברום. שיעור המליחות בים עלה במשך תקופת ירידת המפלס. השיעור בשנים 1959‏–1960 היה 32%. ישנם הבדלים בין ריכוזי המלחים בשכבות המים השונות. במים עמוקים יותר הצפיפות והמליחות גבוהים יותר. עד השנים 1978–1979 הייתה יציבות במשך מאות בשנים במבנה שכבות המים. החל בשנה זו יש היפוך (ערבוב) שנתי של מי הים. ההיפוך במי הים נובע כנראה מהיעלמות השכבה העליונה המדוללת של מי ים כתוצאה מירידת כניסות המים לאגם. כתוצאה מעליית הצפיפות והמליחות חלה עלייה בשקיעה של מלחים בים. לפי אומדן יש שקיעה של 10 סנטימטרים מלח לקרקעית הים כל שנה. כמויות המלחים הגבוהות במי הים גורמות לתופעת הציפה על פני הים. הריכוז הגבוה של מלחי האשלג, הברום והמגנזיום במי הים, ביחד עם שעורי האידוי הגבוהים באזור, מסייעים לתהליכי הייצור של תרכובות אשלג וברום ומתכת המגנזיום במפעלים הכימיים בדרום האגן. הרכב המלחים בים ורמת קרינת השמש באגן מסייעים בתהליכים רפואיים ומהווים בסיס לתיירות המרפא שהתפתחה סביב הים.
| הרכב מומסים עיקרי במי ים המלח (גרם לליטר)>  | הרכב מומסים עיקרי במי ים המלח (גרם לליטר)> ים המלח | הרכב מומסים עיקרי במי ים המלח (גרם לליטר)> מי ים רגילים |
| --- | --- | --- |
| כלור ( \ \mathrm {Cl^{-}} ) | 208 | 19.4 |
| מגנזיום ( \ \mathrm {Mg^{+2}} ) | 39.2 | 1.27 |
| נתרן ( \ \mathrm {Na^{+}} ) | 39 | 10.7 |
| סידן ( \ \mathrm {Ca^{+2}} ) | 17 | 0.42 |
| אשלגן ( \ \mathrm {K^{+}} ) | 7 | 0.4 |
| ברום ( \ \mathrm {Br^{-}} ) | 5 | 0.07 |
| גופרה ( \ \mathrm {SO_{4}^{-2}} ) | 0.5 | 3.6 |
| דו-פחמה ( \ \mathrm {HCO_{3}^{-}} ) | 0.23 | 0.1 |
אקלים

באגן ים המלח שורר אקלים מיוחד המתבטא בטמפרטורות גבוהות, היעדר משקעים, שיעור התאיידות גבוה, לחות גבוהה, לחץ ברומטרי גבוה וקרינה נמוכה מסוגים מיוחדים. התנאים המיוחדים באגן נוצרו כתוצאה ממיקומו הגאוגרפי, היות קרקעיתו נמוכה מאוד מתחת לפני הים ומיקומו בעמק הנמצא בצל הגשם (בצל הרי יהודה). כיוון הגעת המשקעים בעונות הגשומות באזור הוא ממערב. האקלים באגן הושפע בעשרות השנים האחרונות מירידת המפלס של ים המלח והצטמצמות שטח פניו. ירידת המפלס גרמה לירידה בולטת בשיעור הלחות באוויר ובעלייה בקצב ההתאיידות מפני הים ומבריכות האידוי בדרום האגן. האקלים באגן גורם לקצב התיישבות איטי של בני אדם ביישובים שמסביב לים, למרות התפתחות כלכלית מואצת, ולהעדפת העובדים לגור בגב ההר משני צדדי האגן. האקלים תורם להתפתחות הענפים הכלכליים המרכזיים של האגן – התעשייה והתיירות. קצב האידוי המהיר והיעדר משקעים מסייעים לתהליך הייצור של כימיקלים במפעלים הכימיים בדרום האגן. הרום הנמוך של הים, הלחץ הברומטרי הגבוה ושיעור הקרינה הנמוך של אור באורכים מיוחדים שנובע מכך, יש לו השפעות רפואיות וגורם לעידוד תיירות רפואית ביחד עם התכונות המיוחדות של מי הים. האקלים המיוחד באגן גורם גם להיווצרות תנאי אקלים טרופי למחצה ונוכחות של צמחים ובעלי חיים הנמצאים בדרך כלל באזורים דרומיים יותר.
| אקלים בים המלח> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בים המלח> ינואר.20.9.13.4.7.8 | אקלים בים המלח> פברואר.22.3.14.9.9 | אקלים בים המלח> מרץ.25.8.17.8.7.6 | אקלים בים המלח> אפריל.30.1.21.4.4.3 | אקלים בים המלח> מאי.34.9.25.4.0.2 | אקלים בים המלח> יוני.38.3.28.4.0 | אקלים בים המלח> יולי.40.7.30.5.0 | אקלים בים המלח> אוגוסט.39.8.30.7.0 | אקלים בים המלח> ספטמבר.37.0.28.9.0 | אקלים בים המלח> אוקטובר.32.8.25.7.1.2 | אקלים בים המלח> נובמבר.27.1.20.0.3.5 | אקלים בים המלח> דצמבר.22.2.14.9.8.3 | אקלים בים המלח> שנה.31.22.7.41.9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: ערכי טמפרטורה רב שנתיים – 1995–2009
היווצרות ים המלח

בתחילה היה במקומה של בקעת הירדן עמק רחב ושטוח, שנוצר לאחר התרוממות הרי ארץ ישראל. העמק היה גבוה ממפלס הים התיכון והיה מלא מים מתוקים. היווצרות בקע ים המלח קשורה לפעילות טקטונית שמתבטאת בתנועה של הלוחות של אפריקה וערב. הבקע נמצא באזור הגבול בין הלוחות והוא אזור-שבירה גאולוגי. החל מתקופת המיוקן העליון (לפני כ-17 מיליון שנה) בה התרחשה תנועת הלוחות, הלוח הערבי הנמצא בצדו המזרחי של הבקע נע צפונה 105 קילומטרים ביחס ללוח האפריקני (והלוח הלבנטיני הצמוד אליו הכולל את סיני, ארץ ישראל ולבנון). בין הלוחות שקעה קרקעית הבקע שהתמלאה עם הזמן בסלעי משקע. הבקע מאופיין בקיום "בורות" (בקעים קטנים יחסית דמויי מעוין) שנמצאים במקומות מסוימים לאורכו. העמוק ביניהם הוא ים המלח. שורה של העתקים תוחמים את שולי הבקע ויוצרים את מצוק ההעתקים היורד אל הבקע בסדרת שברי מדרגות. סך ההעתקה האנכית הכוללת של אגן ים המלח היא בסדר גודל של קילומטרים. על פי הערכת חוקרים עומק אגן ים המלח מגיע ל-6–8 קילומטרים בצפון הים ו-12 קילומטרים בדרומו. קטעים מסוימים בקרקעית הבקע, בים המלח ובים כנרת, עדיין בתהליך תנועה. כתוצאה מכך יש בבקע פעילות טקטונית מתמשכת ותופעות של רעידות אדמה המרוכזות באגן הצפוני של ים המלח.
לאחר היווצרות הבקע בתקופת המיוקן העליון, הייתה נוכחות של מי ים בבקע (כתוצאה מחיבורו לים התיכון דרך עמק יזרעאל, והיווצרות לגונה הנקראת על ידי החוקרים בשם לגונת סדום) שנמשכה עד תקופת הפליוקן (1.8–5 מיליון שנים). בתקופה זו הושקעו המלחים המרכיבים את הר סדום. בפליסטוקן המוקדם לפני כ-3–3.5 מיליון שנים נותק הבקע מהים. גוף המים הראשון שהתקיים לאחר ניתוק לגונת סדום מהים מכונה "אגם עמורה" והתקיים כנראה עד תחילת תקופת הקרח האחרונה לפני כ-70,000 שנים. רוב רובה של תצורת עמורה שהורבדה מאגם עמורה קבור בתת–הקרקע, ורק חלקה העליון ביותר מבצבץ אל פני השטח במקומות מסוימים לאורך הבקע. בימה שנוצרה החלו לשקוע משקעים אגמיים (נקראים תצורות עמורה, חלק מחבורת ים המלח). במשך הזמן השתנו המשקעים בגלל גורמים אקלימיים ועונתיים והחלו להופיע משקעי תצורת הלשון האגמיים הנקראים חוואר הלשון.
ים המלח עצמו הוא שריד קטן לימה הגדולה – ימת הלשון, שהשתרעה מחצבה בערבה עד לים כנרת. תחילתה לפני 70,000 שנה. הימה הייתה דומה בתמלחות שלה לתמלחות ים המלח היום. ימת הלשון הגיע לשיאה (כ-170 מטר מתחת לפני הים, או כ-260 מטר מעל מפלס ים המלח) לפני 25,000 שנה. היא הצטמקה סופית לפני 15,000–17,000 שנה כתוצאה משינויים קיצוניים באקלים. עקבות הצטמצמות הימה ניכרות היטב בסימני החופים הקדמונים במדרגות ההרים היורדים אל האגן, המעידים על המפלסים השונים של פני ימת הלשון בתקופות השונות. ההרכב הכימי של התמלחת בים המלח הוא תוצאה של התאדות מי הימה, השקעת גבס ומלח וריאקציה עם סלעי הסביבה ליצירת דולומיט והמסת הליט (מלח בישול) במשך תקופת קיום הים בצורתו הנוכחית.
שינויי מפלס ים המלח וצורתו לאורך ההיסטוריה > תוכניות תעלת הימים והטיפול בנושא מפלס הים

לאורך השנים הועלו הצעות למיזמים שונים הקשורים לירידת המפלס. רובם של המיזמים הללו נכללים בהגדרה הכוללת "תעלת הימים". אחת המטרות בתעלה מתוכננת עליה מדובר בתוכנית היא ייצוב מפלס הים, ואולי גם העלאתו. קיימות תוכניות רבות שביניהן ניסיון לשחזור זרימת המים בנהר הירדן וכוונה להביא מי-ים מהים התיכון או מים סוף, וכן תמלחת ממפעלי התפלה. זאת באמצעות מנהרות, צינורות ותעלות שתגענה מצפון, מערב ודרום.
אחת התוכניות היא תוכנית "תעלת ים סוף-ים המלח", אשר נבדקה על ידי צוות משותף של ישראל, ירדן והרשות הפלסטינית בעזרת הבנק העולמי. הבדיקה החלה בשנת 2007 ודוחות הבדיקה הוגשו בשלהי 2012. ב-9 בדצמבר 2013 חתמו ישראל, ירדן והרשות הפלסטינית על הסכם לחלוקת מים חדש הקשור להקמת מתקן התפלת מי ים באזור עקבה. במסגרת ההסכם מתוכנן קו צינור מעקבה לים המלח שיוביל את התמלחת של מתקן ההתפלה למפרץ הלשון המזרחי. הזרמת כ־100 מיליון מ"ק לשנה תמלחת תהיה חלק משלב הניסוי (פיילוט) של תעלת הימים כפי שתוכננה על ידי הבנק העולמי.
התוכנית מעלה חששות של אנשי סביבה בקשר לאפשרות של שינויים שיתרחשו בים המלח בעקבות ערבוב מי הימים, הפרעות לסביבה הימית במפרץ אילת וחשש לזיהום האקוויפר בעמק הערבה. מסקנות הבדיקות של החוקרים מטעם הבנק העולמי הן:
הנזק שיגרם לסביבה במפרץ אילת יהיה לא משמעותי אם מיקום שאיבת המים יתוכנן כראוי.
לא יהיו שינויים בים המלח עד הזרמה של 400 מיליוני מטרים מעוקבים בשנה למפרץ הלשון המזרחי.
הסכנה לזיהום האקוויפר בעמק הערבה תהיה קטנה אם המובל יתוכנן ויבנה בהתאם לסטנדרטים גבוהים של מובלים באזורים סייסמיים רגישים.
יש צורך לבנות את התעלה בשלבים על מנת למזער הסיכונים. בדו"ח הבנק יש הצעה לפרויקט ניסוי גדול לבדוק את השפעות התוכנית.
הפרויקט הוא כלכלי אם לוקחים בחשבון יתרונות הנובעים מאיזון ים המלח. ההיתכנות הפיננסית מחייבת השתתפות הון בינלאומי בתנאים מועדפים ופתרונות יצירתיים ליצירת הכנסות לתעלת הימים מפעילות המפעלים בים המלח והתיירות לאזור.
יש חוקרים הסוברים כי ערבוב מי ים ומים מתוקים עם מי ים המלח עלול לשנות באופן בלתי הפיך את הרכב מי ים המלח ולגרום לתופעות שליליות כמו הלבנה או האדמה של הים. החוקרים מציעים להימנע בכלל מטיפול בנושא המפלס. במצב זה תיעצר מגמת הירידה בשיווי משקל חדש במפלס ים ברום של 550 מטרים מתחת לפני הים, מה שיקרה בעוד 100–150 שנה. שטח הים במפלס זה יהיה 450 קילומטרים רבועים. יש הטוענים שהרכב הים משתנה כבר היום בצורה לא הפיכה על ידי ירידת המפלס ועליית המליחות של הים, הזרמת כמויות גדולות של תמלחת על ידי המפעלים הכימיים וחדירת מי ביוב ומים מליחים לים מאפיק הירדן ומקורות אחרים. נוסף על כך, מתוכננת הזרמה של המלח מקציר המלח בבריכה 5. הבאת מי ים יכולה לאזן במידה מסוימת את השינוי המתרחש היום בים.
היסטוריה > ים המלח במקורות > בתנ"ך ובספרות חז"ל

ים המלח מוזכר לראשונה בספר בראשית כמקום בו התרחשה מלחמת ארבעת המלכים את החמישה. הוא מופיע בשם "יָם הַמֶּלַח", המכונה גם "עֵמֶק הַשִׂדִּים" ("שִׂידִים" מלשון שיד או סיד, בהוראת זפת או חימר). הכתוב מציין גם שבעמק היו "בארות בארות חימר". העמק היה בפינה הדרום מזרחית של האגן ושכנו בו הערים צוער, סדום ועמורה (בהן התרחש סיפור לוט). הים נזכר פעמים רבות כגבולה הדרומי מזרחי של ארץ ישראל. הים נזכר במקרא גם בשם "ים הערבה" ובשם "הים הקדמוני", מלשון "קדם" (מזרח), מפני שהוא נמצא במזרח הארץ. בחזון אחרית הימים של יחזקאל, מנובא כי מי הימה (ים המלח) עתידים להירפא ולשמש בית חיות לדגים "כדגת הים הגדול רבה מאוד" מכוח המים שיצאו מתחת מפתן המקדש.
הים נזכר בספרות התלמודית ובמדרש. הוא מוזכר בין שבעה הימים המקיפים את ארץ ישראל. החכמים מציינים את תכונותיו הרפואיות ואת הקביעה שאי-אפשר לטבוע בו. כמו כן במקומות רבים בתלמוד מוזכר ים המלח כמקום אידיאלי להשלכת דברים האסורים בהנאה ומיועדים לאיבוד.
היסטוריה > ים המלח במקורות > בימי הביניים

הגאוגרף המוסלמי אל-מסעודי תיאר במאה ה-10 אבנים היוצאות ממי הים ואשר משמשות לטיפול בכאבי כליות.
הרופא הירושלמי אל-תמימי, בן המאה ה-10, תיאר את ים המלח כים ללא דגים ובעלי חיים, וכמתמלא מנהר הירדן ונהר נוסף (ייתכן שהקדרון). הוא תיאר גם את התייבשותו של הים ואת הירידה במפלס המים כתהליך הולך ומתמשך. בנוסף, תיאר אלתמימי את ניצול המחצבים מאזור ים המלח ואת המסחר הענף במלח לסוגיו גופרית ואספלט.
היסטוריה > חקר ים המלח

בעת החדשה החל חקר הים במאה ה-18. האנליזה הכימית הראשונה של מים מים המלח מיוחסת לאנטואן לבואזיה, ב-1772. הנוסע הראשון שערך תצפיות מדעיות על ים המלח היה הנוסע הגרמני אולריך יאספר זצן ששהה באזור בין 1806 ל-1807 והיה הראשון שידוע עליו כי הקיף את ים המלח.
ביולי 1835 הגיע לים המלח אירי בן 25 בשם כריסטופר קוסטיגן, אשר עשה את דרכו בסירה קטנה מהכנרת דרך הירדן. הוא ביצע מדידות של אזור "הלשון" לשעבר אך סבל ממחסור במים ומת מסבלות האקלים. מאוחר יותר קרא החוקר לינץ' את הכף הצפונית של הלשון לשעבר על שמו: "כף קוסטיגן".
ב-1847 עבר תומאס הווארד מולינה, קצין הצי המלכותי הבריטי, את הדרך מן הכנרת לים המלח בסירה. אף הוא חלה באזור ים המלח, נלקח במסע לביירות ומת שם. על שמו קרא לינץ' את קצהו הדרומי של חצי אי הלשון לשעבר "כף מולינה".
ב-1848, יצאה משלחת של הצי האמריקאי למפות את האזור. המשלחת, בת 14 חברים בראשות לויטננט קומנדר ויליאם פרנסיס לינץ', ערכה סקר מקיף ומיפוי מדויק של קרקעית ים המלח. לזכר פועלו של לינץ', נקרא המצר לשעבר שהיה קיים בין הלשון לחוף המערבי של ים המלח "מצר לינץ'".
בשנת 1863 וב-1864 ערך הנוסע הבריטי הנרי בייקר טריסטרם מסעות סביב לים המלח ותיעד בצורה מפורטת את החי והצומח באזור. ב-1864 חקרה את אזור ים המלח משלחת צרפתית בראשות הגאולוג Louis Lartet, הדוכס דה לוינה (Honoré Théodoric d'Albert de Luynes). חבר המשלחת, ויניה (L. Vignes), קבע את רום ים המלח באותה תקופה לכ-392 מטר מתחת פני הים.
בשנות השבעים והשמונים של המאה ה-19 עסקו משלחות מטעם הקרן לחקר ארץ ישראל – PEF בסקר ובמדידות באזור ים המלח.
בסוף המאה ה-19 הזמין הסולטאן העות'מאני עבדול חמיד השני את הגאולוג הגרמני מקס בלנקנהורן לחקור את האזור כדי לתרום לפיתוחו.
ב-1958 בוצעו סקרים הנדסיים נרחבים ביוזמתם של מנהל מפעלי ים המלח, מרדכי מקלף, והמדען מ. כהנר. על פי סקרים אלו נקבעו מגמות הפיתוח העסקי של המפעלים.