יעחמס השני
חייו

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא תעתיקי השמות משובשים.
רוב המידע עליו נגזר מהרודוטוס (2.161 והלאה) וניתן לאמת אותו בצורה לא מושלמת רק על ידי עדויות ממונומנטים. לפי ההיסטוריון היווני, מוצאו היה מפשוטי העם. מקום הולדתו היה סיוף ב-סאיס. במקור הוא היה קצין בצבא המצרי, שהשתתף במערכה הכללית של פרעה פסמתיך השני בשנת 592 לפני הספירה בנוביה.
מרד שפרץ בקרב חיילים מצרים ילידים נתן לו את ההזדמנות לתפוס את כס המלכות. כוחות אלה, שחזרו הביתה ממשלחת צבאית כושלת לקירנה שבלוב שהסתיימה באסון, חשדו שנבגדו על מנת שהמלך השולט, אפריס, יוכל לשלוט בצורה אבסולוטית מלאה באמצעות שכירי החרב היוונים שלו. מצרים רבים הזדהו איתם באופן מלא. הגנרל אמאסיס, שנשלח לפגוש אותם ולדכא את המרד, הוכרז על ידם כמלך. אפריס נאלץ לסמוך לחלוטין על שכירי החרב שלו והובס. הוא ברח אל הבבלים אולם נלכד ונהרג בעת שפלש חזרה למולדתו בשנת 567 לפנה"ס בסיוע צבא בבל. קיימת כתובת המאשרת את המאבק בין המצרים הילידים ובין החיילים הזרים, שמוכיחה שאפריס נהרג ונקבר בכבוד בשנה השלישית לאמאסיס (סביבות 567 לפנה"ס). לאחר מכן נשא אמאסיס לאישה את צ'דבניטירבון השנייה (Chedebnitjerbone II), אחת מבנותיו של אפריס, כדי לתת לגיטימציה למלכותו.
קיים מידע מועט על מוצאו המשפחתי של אמאסיס: שם אמו הייתה תשרניסת (Tashereniset), כפי שמוצג על גבי פרוטומה שלה, שנמצאת כיום במוזיאון הבריטי. גוש אבן ממהלט אל-קוברה קובע גם ששם סבתו מצד אמו - אמה של תשרניסת - היה תז'נמותג' (Tjenmutetj).
באופן יחסי קיים מידע על אנשי החצר שלו:
ראש משמר השער, אחמוס-סה-נית (Ahmose-sa-Neith), שמו מופיע על אנדרטאות רבות, כולל על הסרקופג שלו. באנדרטאות מהשושלת ה-30, קיימת התייחסות אליו. ככל הנראה הייתה לו משמעות מיוחדת בתקופתו.
הפקיד העליון לאבטחת הגבולות, והיברה (Wahibre), הידוע בתוארו, 'מנהיג הזרים הדרומיים' ו'ראש הדלתות של הזרים'.
תחת אמאסיס החלה הקריירה של הרופא, אודז'הורסנת (Udjahorresnet), שהיה בעל חשיבות מיוחדת עבור הפרסים.
ידועים כמה מ"ראשי הצי".
הוזירים הידועים היחידים הם:
פסמתק מרינית (Psamtek Meryneit) ו פשהרינתאיהת (Pasherientaihet ) /פדיניט ((Padineith
הרודוטוס מתאר כיצד נוצר עימות בין צבאות פרס ואמאסיס השני. לפי הרודוטוס, אמאסיס התבקש על ידי כנבוזי השני או כורש הגדול לספק לו רופא עיניים מצרי. נראה שאמאסיס נענה אולם הוא שלח רופא מצרי לפרס, לכורש בכפייה, ולהשאיר את משפחתו מאחור במצרים. בניסיון לנקום על כך, הרופא התקרב מאוד כנבוזי והציע לו לבקש מאמאסיס בת לנישואים, כדי לבסס את קשריו עם המצרים. כנבוזי נענה וביקש את בתו של אמאסיס לנישואין.
אמאסיס, שדאג שמה בתו תהיה פילגש למלך הפרסי, הוא לא היה מוכן לוותר על צאצאיו; אמאסיס לא היה מעוניין להשתלט על האימפריה הפרסית, לכן הוא רקח הטעיה שבה הוא אילץ את בתו של פרעה לשעבר אפריס, שנהרג על ידי אמאסיס, על פי ציטוט מפורש של הרודוטוס, ללכת לפרס במקום בתו שלו.
בתו זו של אפריס הייתה לא אחרת מאשר נייטטיס, שהייתה, על פי הדיווח של הרודוטוס, "גבוהה ויפה". נייטטיס בגדה באופן טבעי באמאסיס ולאחר שהתקבלה על ידי המלך הפרסי, הסגירה את התחבולה של אמאסיס ואת מקורותיה האמתיים. זה הכעיס את כנבוזי והוא נשבע לנקום על כך. אמאסיס מת לפני שכנבוזי הגיע אליו, אך יורשו ובנו, פסמתיך השלישי, הובס על ידי הפרסים.
הרודוטוס גם מתאר כיצד, ממש כמו קודמו, אמאסיס הסתמך על שכירי חרב ואנשי מועצה יוונים. דמות אחת כזו הייתה פאנס מהליקרנסוס (Phanes of Halicarnassus), שלימים יעזוב את אמאסיס, מסיבות לא ידועות להרודוטוס אך הוא חשד שהיו ביות אישיות בין שתי הדמויות. אמאסיס שלח את אחד הסריסים שלו ללכוד את פאנס, אך הסריס נוצח על ידי חבר מועצה חכם ופאנס נמלט לפרס, נפגש עם כנבוזי ויעץ לו כיצד לפלוש למצרים. מצרים אבדה לבסוף לפרסים במהלך קרב פלוסיום (אנ') בשנת 525 לפני הספירה.