stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סלים ג'ובראן

סלים ג'ובראן עומד במרכז - טקס השבעת נשיאת בית המשפט העליון, השופטת מרים נאור, בבית נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין. ינואר 2015
סלים ג'ובראן (בערבית: سليم جبران; 4 באוגוסט 1947 – 15 במרץ 2024) היה שופט בית המשפט העליון ויושב ראש ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-20, והערבי הראשון בישראל שכיהן במשרות אלו במינוי קבע (קדם לו במינוי זמני, בבית המשפט העליון, השופט עבד א-רחמן זועבי). החל מיוני 2017 ועד לפרישתו לגמלאות באוגוסט 2017 כיהן כמשנה לנשיא בית המשפט העליון.
ביוגרפיה

השופט ג'ובראן היה נוצרי מרוני יליד חיפה. בשנת 1963 סיים את לימודיו התיכוניים בבית הספר טרה סנטה בעכו. בשנת 1968 סיים את לימודי המשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1970, עם תום תקופת התמחותו, קיבל רישיון לעריכת דין.
קריירה

בשנים 1970–1982 עבד כעורך דין עצמאי.
בחודש יוני 1982 מונה לכהונת שופט בית משפט השלום בחיפה. בחודש מרץ 1993 נבחר לכהונת שופט בית המשפט המחוזי בחיפה. בתקופת כהונתו כשופט מחוזי הרבה לעסוק בתיקים פליליים וישב בראש הרכב פלילי בבית המשפט.
בעת כהונתו כשופט מחוזי שימש גם כמרצה בפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה. בעבר כיהן כנגיד ארגון רוטרי ישראל והוא היה חבר במסדר הבונים החופשיים.
בחודש אפריל 2003 התמנה לכהונת שופט בפועל בבית המשפט העליון בירושלים, לתקופה של שנה, וב-24 במאי 2004 מונה לכהונת קבע כשופט בית המשפט העליון. הוא כיהן בתפקיד עד לשנת 2017 כאשר פרש וג'ורג' קרא מונה במקומו.
ב-2 באפריל 2013 מונה ליושב ראש ועדת הבחירות המרכזית לכנסת העשרים.
עמדותיו

ג'ובראן נחשב לשופט אקטביסט.
בעת השבעת נשיא בית המשפט העליון אשר גרוניס, נמנע ג'ובראן מלהצטרף לשירת ההמנון. הדבר גרר ביקורת על ג'ובראן..
באחד מפסקי הדין כתב:
בנאום שנשא בהשתלמות של פרקליטות המדינה קבע שערביי ישראל מופלים לרעה, ופירט ”קיימים פערים בחינוך, בתעסוקה, בהקצאת קרקעות לבניית והרחבת יישובים, מחסור באזורי תעשייה, מחסור בתשתיות, השילוט בדרכים בערבית יש בו שגיאות רבות ועוד. כשאני בא בטענות לממסד אני בא בטענות גם לעצמנו - מנהיגי הציבור הערבי צריכים גם הם לקחת אחריות ולטפל בבעיות של המגזר הערבי. גם הם צריכים להיאבק ולדרוש ולהיפגש עם שרים על מנת לצמצם את הפערים”.
מפסיקותיו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מפסיקותיו > משפט אזרחי

באחד מפסקי הדין שלו המתייחס לפסק דין אפרופים היה בדעת הרוב שיש לפרש כתב ערבות על פי אומד דעת הצדדים שהערבות כוונה רק לעסקאות מסוימות, אף על פי שלשון כתב הערבות לא כלל מגבלה כזאת.
מפסיקותיו > משפט פלילי

ג'ובראן נחשב כשופט הנוטה לזכות במקרים גבוליים מבחינת ראיות, בהשוואה לחבריו בספסל בית המשפט העליון. כך, במקרה אחד היה בעמדת הרוב המזכה בניגוד לדעת המיעוט המרשיעה של השופט יצחק עמית, שטען שעל סמך ראיות נסיבתיות והעדר הסבר חלופי יש להרשיע את הנאשם. במקרה אחר הצטרף לדעתו של השופט מני מזוז שיש לזכות נאשם שזוכה מהריגה אף מגרימת מוות ברשלנות, בניגוד לעמדתו החולקת של השופט נעם סולברג.
בפסק דין שעסק בערעור של המדינה על הרשעתו של אדם במעשה מגונה כתב השופט ג'ובראן את פסק הדין, שאליו הצטרפו שני חבריו להרכב, לפיו מצב שבו החלו בני זוג לקיים יחסי מין בהסכמה, ותוך כדי כך דרשה האישה בצורה מפורשת לחדול מכך והגבר לא נענה לדרישה זו, גם הוא אונס.
ב-18 באפריל 2016, בערעורו של השייח' ראאד סלאח על הרשעתו בהסתה לאלימות, פסק ג'ובראן בדעת מיעוט שקריאתו של סלאח לאינתיפאדה אינה הסתה לאלימות. נימוקו לכך: "המונח "אינתיפאדה" (انتفاضة) לרוב מיוחס לפעולה אלימה, אך סבורני כי בהקשר שבו הדברים נאמרו לא ניתן לשלול את הסברו של המבקש כי אין מדובר בהסתה לפעילות אלימה, אלא בקריאה להתגייסות כוללת, לא בהכרח אלימה, לשם הגנה על מה שנראה בעיני המבקש כפגיעה במקום קדוש".
פרסים והוקרה

2012 דוקטור לשם כבוד מטעם אוניברסיטת חיפה.
אות אביר איכות השלטון 2017 בקטגוריית הרשות השופטת מטעם התנועה לאיכות השלטון.
2018 אות יקיר העיר חיפה.
בשנת 2023 יצא לאור לכבודו "ספר סלים ג'ובראן", בעריכתם של אהרן ברק, מוחמד ותד, גד ברזילי ודורית פרידמן.
פעילות ציבורית

היה פעיל בקרן ליברה וכיהן כיושב ראש ועדת ההשקעות של הקרן.
חיים אישיים

לג'ובראן ארבעה ילדים, שלושה מהם עורכי דין. בתו ראניה, עורכת דין, הייתה הערבייה הישראלית הראשונה שהשלימה קורס צוערים במשרד החוץ הישראלי ושימשה כדיפלומטית מטעם ישראל עד שנת 2009. בנו שרבל עורך דין בתחום הספורט ומייצג שחקני כדורגל.
ג'ובראן נפטר ב-15 במרץ 2024 לאחר מחלה קשה, ונקבר בכנסייה המארונית בחיפה.
הערות שוליים

↑  השופט סלים ג'ובראן. האתר הרשמי של הרשות השופטת, אתר השירותים והמידע הממשלתי
↑  הודעה על מינוי שופטים, ילקוט הפרסומים 5313, התשס"ד, 22 ביוני 2004, עמ' 3352
↑   שרון פולבר, האקטיביזם של שקד מבסס את השמרנות בעליון, באתר הארץ, 24 בפברואר 2017
↑  אביעד גליקמן, רובינשטיין למען ג'ובראן: לא חייב לשיר התקווה, באתר ynet, 1 במרץ 2012
↑  בג"ץ 4543/16 משה בן הרוש נ' שר הביטחון
↑  יעל פרידסון, השופט ג'ובראן: יש אפליה נגד הציבור הערבי, באתר nrg‏, 26 בנובמבר 2014
↑  ע"א 3894/11 דלק – חברת הדלק הישראלית בע"מ נ' ניר בן שלום
↑  ע"פ 2697/14 פלוני נ' מדינת ישראל
↑  ע"פ 149/15 מרואן מורה נ' מדינת ישראל
↑  ע"פ 7951/05 מדינת ישראל נ' פלוני, ניתן ב־7 בפברואר 2007
↑  רע"פ 7669/15 ראאד סלאח מחאג'נה נ' מדינת ישראל, ניתן ב־18 באפריל 2016
אמרי סדן, השופט ג'ובראן: קריאה לאינתיפאדה אינה הסתה לאלימות, באתר nrg‏, 18 באפריל 2016
↑  מקבלי התואר דוקטור כבוד מאוניברסיטת חיפה, אוניברסיטת חיפה
↑  אבירי איכות השלטון לשנת 2017, באתר התנועה לאיכות השלטון
↑  אות יקיר העיר חיפה לשנת תשע"ח, באתר עיריית חיפה
↑  "ספר סלים ג'ובראן" | ספרו החדש של השופט (בדימוס) מחיפה » חדשות NWS, באתר NWS חדשות חיפה והסביבה, ‏30 ביוני 2023
↑  אלי ברדנשטיין, ההפתעה והאכזבה של הדיפלומטית הערבייה, באתר nrg‏, 23 בדצמבר 2009
↑  הלך לעולמו שופט העליון לשעבר סלים ג'ובראן, באתר ynet, 15 במרץ 2024
| שופטים לשעבר בבית המשפט העליון |
| --- | --- | --- |
| נשיאים | זמורה • אולשן • אגרנט • זוסמן • לנדוי • כַהן • שמגר • ברק • ביניש • גרוניס • נאור • חיות |  |
| שופטים | דונקלבלום • חשין • אסף • זילברג • ברנזון • גויטיין • ויתקון • כהן • מני • הלוי • קיסטר • עציוני • שרשבסקי • בן-פורת • אשר • אלון • בכור • בייסקי • לוין • כהן • כהן • לוין • בך • נתניהו • חלימה • גולדברג • מלץ • אור • מצא • חשין • זמיר • דורנר • טל • שטרסברג-כהן • קדמי • טירקל • אנגלרד • ריבלין • פרוקצ'יה • לוי • ארבל • זילברטל • רובינשטיין • ג'ובראן • דנציגר • שהם • מלצר • מזוז • הנדל • קרא • ברון • פוגלמן |  |
| שופטים במינוי זמני | בקר • זהר • לוין • צלטנר • כהן • בן-עתו • שילה • שינבוים • אבנור • וייס • בן דרור • וינוגרד • ולנשטיין • אריאל • אלוני • בן יאיר • גולדברג • אלון • אילן • זועבי • ברלינר • עדיאל • חשין • שוחט |  |
ראו גם: שופטים מכהנים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007518729105171  NTA: 381331636  VIAF: 311794097   WorldCat (עם VIAF): 311794097
אור בן עזרא

| --- | --- |

אור בן עזרא
 לידה:  8 במאי 1986 (בן 38) כפר סבא, ישראל ישראל
 סוגה מועדפת:  טרגדיות קומיות ואבסורד
 מדינה:  ישראל, הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2001
 עיסוק:  במאי, מחזאי
 יצירות בולטות:  לחם שחור ובננות, זונות מלחמה
 פרסים והוקרה:  זכייה בתחרות ביצוע קטעי משחק מכתבי עגנון
 https://www.orbenezra.com
 
אור בן עזרא (נולד ב-8 במאי 1986) הוא במאי ומחזאי ישראלי-בריטי.
ביוגרפיה

אור בן עזרא נולד בכפר סבא וגדל בהרצליה. אימו היא מורה ואביו הוא עובד עירייה שעלה לישראל מאיראן בשנות השישים. אחיו, זהר הוא מוזיקאי ואיש עסקים ואחותו הילה היא יזמת ואשת פיתוח עסקי. אור למד ב"בית האזרח", התיאטרון העירוני של הרצליה והשתתף כילד בהצגות רבות: פיטר פן, בן המלך והעני, מועדון ארוחת הבוקר ועוד. כנער הוא בילה זמן רב במתא"ן בתמיכת משרד החינוך והחברה למתנ"סים, שם למד תיאטרון עם מספר מורים ידועים, ביניהם רפי ניב, גיא בירן, משה מלכה ודודי מעין.
בוגר תיכון אלון ברמת השרון במגמת תיאטרון.
בתיכון עבד עם יובל לירון ואורנה בן חורין שהיו פעילים גם כמורים בסל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין.
ביוגרפיה > קריירה

כאשר למד בכיתה י"ב, גילם את האמא במחזהו השנוי במחלוקת של ז'אן ז'נה, "פרגודים", אפוס רחב יריעה, בעל מאפיינים סוריאליסטים, המתרחש על רקע אלג'יר הקולוניאליסטית ומאבקה לעצמאות בבימויו של אבי גיבסון בר-אל (המנהל האומנותי של פסטיבל עכו).
לפני שירותו הצבאי בחטיבת הנח"ל התנדב במשך שנה במסגרת גרעין תיאטרון שהקים ביחד עם חבריו ממת"אן (בין היתר השחקן שהם שיינר, הצלם גיא און והשחקנית נעמי לבוב) בליווייה ותמיכתה של הבמאית והיוצרת נולה צ'לטון. הוא התגורר ועבד עם קהילה תיאטרלית באור עקיבא ביחד עם חמישה עשר יוצרים בני גילו. עם שחרורו מצה"ל עבד כשלוש שנים בחברת ההפקות "שושי ואודי" כמפיק פרסומות אולם עזב כדי להמשיך לעשות תיאטרון.
הוא התחיל את לימודי הבימוי בסמינר הקיבוצים אולם עזב כעבור שנה וסיים את התואר הראשון שלו באוניברסיטת תל אביב בתיאטרון בשילוב עם חקר וביקורת התנ"ך בחוג למקרא. בזמן התואר הראשון, הוא זכה בתחרות ביצוע קטעי משחק מכתביו של שמואל יוסף עגנון על ידי אוניברסיטת תל אביב, על עבודתו "השוחט". הוא זכה בפרס העומד על סך 5000 שקלים ב-2013.
בזמן לימודיו כתב את "לחם שחור ובננות" שהציג בפסטיבל האזרח כאן ב"תיאטרון קרוב" ועבר להציג ב"תיאטרון תמונע" למספר חודשים.
במהלך עבודתו כיוצר תיאטרון לימד בן עזרא בבית הספר לבגרות ופסיכומטרי של יואל גבע והגיש תלמידים לבגרות בתנ"ך.
בשנת 2013 החל לעבוד כדרמטורג וחבר בוועדה האמנותית של צוותא והוא חבר בה עד היום. בתחרות צו קריאה בצוותא (דרמטורגיה וקריאה מבוימת למחזות חדשים) המחזה "אשתו", אותו ליווה כדרמטורג זכה במקום הראשון. ב-2014 הוא הוזמן להתמנות לעוזרו האישי של אילן רונן, המנהל האמנותי של הבימה, אולם סירב והחליט להתמקד בלימודי התואר השני שלו. באותה שנה הוא התקבל לבית הספר LAMDA בלונדון, ביחד עם עוד חמישה סטודנטים מתוך אלפי נבחנים בשנה.
במסגרת לימודיו בלונדון היה עוזר במאי למחזות "כנר על הגג", "נשים על סף התמוטטות עצבים", הטבח החוזר של ג'ורג' מסטרמוס והציירים מהמכרה.
הוא כתב ויצר ביחד עם שחקנים ממוצא סקוטי, פרסי ומצרי את "פשפשים", יצירה בימתית בהשראת עניינים פוליטיים כמו פליטי סוריה. כמו כן כתב וביים את "זונות מלחמה", שעלתה כהפקת הגמר שלו במסגרת התואר השני.
"לחם שחור ובננות" הוצג בתיכון "מבואות עירון". ובנוסף בבית הספר 'מקיף עירוני שז"ר' בבת ים, שבו תלמידי י"א במגמת התיאטרון בחרו להעלות עיבוד של 'לחם שחור ובננות' באורך של 25 דקות, במסגרת הבגרות בתיאטרון. המשתפים היו לינור כהן, מורן גולדנברג ואור מלמד.
חיים אישיים

בן-עזרא מתגורר בצפון לונדון ביחד עם בן זוגו, האמן ניר סגל.
יצירותיו

דירה להשכיר - ההצגה הוצגה כעיבוד מודרני למבוגרים בצוותא. השתתפו בהצגה השחקנים חן זאוסמר, אורי שפיר, קרן איילנברג, מאיה דומן, מוטי קמחי, מור רז, חגי סובק וטל אליה.
לחם שחור ובננות - לחם שחור ובננות עלה ארבע פעמים במסגרת פסטיבל ״האזרח כאן״ בתיאטרון "קרוב" (מיסודו של ניקו ניתאי) ואז הציג בתיאטרון ״תמונע״ כהצגה מן המניין.
בשנת 2013, הציג בן עזרא את המחזה "וויצק" של גאורג ביכנר. המחזה עלה כתרגיל בימוי באוניברסיטת תל אביב במסגרת התואר הראשון שלו.
flea / פשפשים- בן עזרא הציג ב-2015 בלונדון במסגרת התואר השני בתיאטרון LAMDA.
זונות מלחמה / War Whores - ההצגה מגוללת את סיפורם של שני חיילים יריבים וילד הלכודים באזור מפורז בעוד מלחמה משתוללת סביבם. המחזה הוצג מספר פעמים בפני קהל בתיאטרון LAMDA. מרץ 2017 בתיאטרון CourtYard בלונדון.
Sad Girls / בנות עצובות - סיפורן של שלוש בנות שחוטפות את אליל הנעורים שלהן. מרץ 2017 בתיאטרון Katzpace לונדון.
הערות שוליים

↑  6 מחזות מקוריים יוקראו בפסטיבל. פרס למחזה הטוב ביותר על-שם דודו טופז: 15 אלף שקל
↑  לחם שחור ובננות
↑  לחם שחור ובננות, באתר תיאטרון תמונע
↑  LAMDA: War Whores
דן חירם

| --- | --- |
 תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  12 במאי 1924 צ'כוסלובקיה 
 פטירה:  11 בפברואר 1987 (בגיל 62) ישראל 
 תאריך עלייה:  1939
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:  הצבא הבריטי הצבא הבריטי   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1940–1945   1948 – 1969
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 קצין תותחנים ראשי  נספח צה"ל וראש משלחת משרד הביטחון באנגליה ובסקנדינביות
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה    מלחמת העצמאות    מלחמת סיני    מלחמת ששת הימים
 תפקידים אזרחיים
 מנכ"ל משרד התחבורה  מנכ"ל נתיבי איילון
 
דן חירם (12 במאי 1924 - 11 בפברואר 1987) היה קצין תותחנים ראשי בדרגת אלוף-משנה, מנכ"ל משרד התחבורה וחברת נתיבי איילון.
ביוגרפיה

חירם נולד בפראג שבצ'כוסלובקיה בשם רוברט קלפטר. אביו ד"ר אוטו קלפטר (ד"ר למשפטים) היה חבר קרוב של פרנץ קפקא (למדו יחד בקינסקי קולג' בפראג) ושל מקס ברוד. אימו ד"ר הדוויגה הרמן קלפטר הייתה הרופאה (אישה) הראשונה בצ'כיה וסיימה לימודי הרפואה בפראג וקבלה תואר ד"ר בשנת 1922[דרוש מקור]. חירם עלה לארץ ישראל ב-1939. במסגרת עליית הנוער היה בקיבוץ עין גב ובהמשך בגבעת חיים. ב-1940 התנדב לצבא הבריטי והוצב בסוללת תותחי חוף על הר הכרמל. ב-1944 הצטרף לבריגדה היהודית ועבר הכשרה להפעלת תותחי שדה 25 ליטראות, במרץ 1945 השתתף במערכה על נהר סניו באיטליה ואף זכה לציון לשבח על פעילותו.
במלחמת העצמאות שירת בצה"ל כמפקד סוללה בפיקוד הצפון. ב-1953 היה חלק מצוות ההקמה וההדרכה של המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה. ב-1957 מונה לקצין תותחנים ראשי. בתפקידו זה ארגן מחדש את החיל בעקבות לקחי מלחמת סיני, בה לא יכלו כוחות התותחנים לתת סיוע מספק לגייסות השריון שהתקדמו מהר, החיל קלט תותחנים מתנייעים מדגם פריסט 105 מ"מ, הסב תותחים נגררים למתנייעים על בסיס טנק השרמן ומרגמות כבדות על גבי זחל"מים. חירם שינה את שיטת פריסת התותחים כשהוא זונח את תורת הלחימה הבריטית, הטמיע בחיל שיטות מדידה וטיווח מתקדמות מהצבא האמריקאי והוציא לראשונה את פקודות קתמ"ר.
ב-1961 מונה לנספח צבאי וראש משלחת משרד הביטחון בממלכה המאוחדת ובסקנדינביה, בתקופתו אוחדו נציגויות צה"ל ומשרד הביטחון. ב-1964 מונה ליועץ שר הביטחון לענייני חימוש. במלחמת ששת הימים שירת כיועץ ארטילרי במטה של ישראל טל באוגדה 84. לאחר המלחמה מונה על ידי שר הביטחון למתאם העניינים האזרחיים בשטחים המוחזקים.
לאחר שחרורו מצה"ל 1969 מונה למנהל אגף היצוא במועצה לשיווק פרי הדר ומשנת 1972 ועד 1975 כיהן כמנכ"ל משרד התחבורה. במסגרת תפקידו היה אף יו"ר ועדת חירם א' וועדת חירם ב' אשר בדקו את נושא משק האנרגיה החלופית (פחם במקום / בנוסף לנפט) בהן הוחלט על הקמת מסוף הפחם בחדרה. בשנים 1976 עד 1982 כיהן כמנכ"ל חברת נתיבי איילון. בשנות ה-80 של המאה ה-20 עמד בראש הוועדה לבחינת הכדאיות הכלכלית של הקמת מסילת הרכבת לאילת. שימש מנהל המכון הישראלי לחקר הספנות והתעופה. בנובמבר 1984 עמד בראש ועדת חקירה לפרשת הנוסע הסמוי.
תרם גופתו למדע
הערות שוליים

↑  מיסדר חגיגי של יחידת תותחנים, דבר, 6 בדצמבר 1957
↑  סא״ל י. בן־אמיתי קצין תותחנים ראשי במקום דן חירם היוצא לבריטניה, הארץ, 21 באפריל 1961
↑  משלחת מש' הבטחון בלונדון תאוחד, דבר, 31 ביולי 1963
↑  דן חירם יתאם ענינים אזרחיים בשטחים המוחזקים, מעריב, 15 בספטמבר 1967
↑  אל״מ דן חירם אושר למנכ״ל התחבורה, על המשמר, 23 בנובמבר 1971
↑  דן חירם ימונה למנכ"ל נתיבי איילון, דבר, 6 בספטמבר 1976
↑  חיים ביאור, יוזמים הדחת חירם מנתיבי איילון, דבר, 7 ביולי 1982
↑  אבי קרטין, חקירת "חדשות": הנוסע הסמוי – קשר השתיקה לאן נעלם היומן של ”מורן"?, חדשות, 11 בנובמבר 1984
↑  אבי קרטין, דו"ח מורן: גלעד פעל בניגוד לאמות מידה מוסדיות וחוקיות, חדשות, 18 בנובמבר 1984
'אבנר גלעד טעה בשיקוליו' - נוסח המלא של הדו"ח, מעריב, 19 בנובמבר 1984
| יושבי הראש ומנכ"לי נתיבי איילון |
| --- | --- | --- |
| יושבי הראש | דן הראל • מאיר חן • מקסין פסברג |  |
| מנהלים כלליים | ברוך עמיר • ישראל גרנית • דן חירם • דורון בלשה • יהודה בר-און • אריה בר • שי ברס • אבי חודין • איתמר בן מאיר • אורלי שטרן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293182405171  ISNI: 0000 0000 5139 5840  LCCN: nr90006494  VIAF: 39224702   WorldCat (עם VIAF): 39224702
עמותת יסוד לקידום זכויות יסוד

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  תל אביב-יפו 
 מייסדים:  משה ינאי 
 תקופת הפעילות:  2012–הווה (כ־13 שנים) 
 www.yesod.ngo
 קואורדינטות:  32°04′28″N 34°47′00″E﻿ / ﻿32.074561556322°N 34.783235142896°E﻿ / 32.074561556322; 34.783235142896
 he
 
עמותת יסוד לקידום זכויות יסוד היא עמותה רשומה שהוקמה בשנת 2012 במימון יזם ההייטק והנדבן משה ינאי. העמותה מקיימת פעילות הסברתית וחינוכית בבתי ספר וברשויות מקומיות שתכליתה העלאת המודעות למהותן ולחשיבותן של זכויות היסוד. לשם כך יזמה והפעילה העמותה מאז הקמתה השתלמויות מורים ומדריכים ומגוון תוכניות בבתי ספר יסודיים, חטיבות ביניים, בתי ספר תיכוניים, הן בחברה היהודית והן בחברה הערבית. העמותה פועלת גם ברמה המוניציפלית, כאשר פעילויות במוסדות שונים ברשות מקומית הסתיימו ביוזמה אזרחית כגון פרלמנט עירוני, משפט מבוים, יוזמה הסברתית או הופעה בוועדות הכנסת. העמותה פעלה גם להעלאת מודעות לזכויות יסוד ולערכי דמוקרטיה על ידי פרסום מאמרים בעיתונות ולקידום מדיניות על ידי חקיקה.
הקמה

העמותה נוסדה על ידי עו"ד עדי שי, המכהנת כיו"ר הוועד המנהל של העמותה. העמותה נרשמה ב-20 מאי 2012 בשם המרכז לזכויות יסוד, ושינתה את שמה לאחר שנה לשם הנוכחי.
מטרות העמותה, הם: לפעול לעיגון מעמדן החוקי של זכויות היסוד במדינת ישראל לרבות קידום וליווי הליכי חקיקה בנושא, לבצע מחקרים משווים, סקרים וכן כתיבה ופרסום של ניירות עמדה שתכליתם קידום, הגנה ומימוש זכויות יסוד וערכי דמוקרטיה במדינת ישראל, ולקיים פעילות הסברתית וחינוכית שתכליתה העלאת המודעות למהותם ולחשיבותם של זכויות היסוד וערכי הדמוקרטיה ולפעול למימושם.
תוכניות העמותה מעודדות יוזמה אזרחית לקידום זכויות יסוד ודמוקרטיה ושיאן בפעילות אקטיבית כגון משפט פומבי, ניסוח הצעות חוק, יוזמות הסברתיות או גיבוש נירות עמדה השוואתיים בתחומים הרלוונטיים המותאמים לקהלי היעד בכל תוכנית.
חברי ועדת ההיגוי של העמותה הם: קולט אביטל, שופט בית המשפט העליון לשעבר סלים ג'ובראן, עורכת הדין דליה טל, אביתר מנור, השר לשעבר דן מרידור, והמשפטנים יניב רוזנאי וגבריאלה שלו.
פעילות חינוכית

העמותה הפעילה מאז הקמתה תוכניות חינוכיות ב-22 רשויות מקומיות מול מאות כתות וקבוצות. ב-250 בתי ספר, וכך הגיעה להיקף חשיפה של 76,000 תלמידים. לדוגמה, להלן פירוט היישובים בהם פעלה העמותה בשנים תשפ"א-תשפ"ב: רמלה, שוהם, אשקלון, הוד השרון, תל אביב-יפו, יהוד-מונוסון, אשדוד, הרצליה, גבעת שמואל, גבעת ברנר, רחובות, טמרה, ראשון לציון, כפר קרע, כעבייה, גן רווה, אור יהודה, נתניה, אורנית, פתח תקווה, חולון, נס ציונה, גבעתיים, מועצה אזורית חוף השרון. בתוכניות אלו השתתפו 11,080 תלמידים. להלן פירוט הפעילות בשנים תשפ"א-תשפ"ב לפי תוכניות ומס' בתי ספר:
| תוכנית | מס' בתי הספר |
| --- | --- |
מצפן - לבי"ס יסודי: 71
יסודות-לבי"ס על יסודי: 55
מנהיגות יישובית - לבי"ס יסודי: 78
מנהיגות יישובית - לבי"ס על יסודי: 3
מודל האו"ם: 42
סה"כ: 249
הפעולות התמקדו הן בזירה הבית ספרית והן בזירה היישובית והן הותאמו לקהילה המקומית בדגש על שיח אזרחי בהתאמה למרחב הקהילתי. התוכניות אושרו על ידי משרד החינוך, כוונו על ידי אנשי אקדמיה, והונחו על ידי מורים שעברו השתלמויות של עמותת יסוד, כמפורט בהמשך, ועל ידי סטודנטים למשפטים בעלי ניסיון בהדרכת נוער.
מודל יסוד

מודל יסוד הוא תוכנית המקדמת אחריות אישית ואזרחית של ילדים ובני נוער, באמצעות הקניית ידע וכלים בתחומי זכויות יסוד, ערכי הדמוקרטיה, ספר החוקים של מדינת ישראל, מערכת המשפט, הטיעון והשכנוע, ניסוח והצגת עמדות בכתב ובעל פה. במסגרת התוכנית מפתחים אצל התלמידים שלושה צירי תוכן ומיומנות:
רכישת ידע על זכויות יסוד והיבטים הקשורים במימושן על בסיס העיקרון הליברלי הומניסטי שישנן זכויות המוקנות לאדם מעצם היותו אדם (ראה ג'ון לוק).
לימוד עקרונות הדמוקרטיה החוק והמשפט, ותפקידם בהגנה ובמימוש זכויות היסוד.
הקניה ופיתוח מיומנויות ליטיגציה, בניית טיעון, כתיבתו והצגתו בבתי משפט ובפורומים שונים.
שיטת הפעולה היא שיעור שבועי במהלך השנה בכתת האם, או קבוצה יישובית הפועלת לאחר שעות הלימודים. המתודה החינוכית תואמת לשכבת הגיל הרלוונטית:
לבי"ס יסודי - משחוק וסדנאות שונות כגון סדנת הרוב׳ קובע, וסדנת הזכות לפרטיות.
לחטיבת הביינים - הנעה לפעולה משפטית המיועדת למיצוי זכויות והתמודדות עם סוגיות משפטית על ידי משפט מבוים או האקתון.
לבי"ס תיכון - מודל תלת שנתי מורחב לגילאי התיכון המוכר על ידי משרד החינוך כתוכנית ׳מעורבות חברתית׳. מודל יסוד זה לתיכון מקנה מיומנויות לחשיבה ביקורתית ולניהול והשתתפות בשיח ערכי ומוסרי, ומעניק כלים להתמודדות עם סוגיות חברתיות אקטואליות. בנוסף, העמותה הפעילה תוכנית לתלמידי שכבות י' טרם קבלת תעודת הזהות הראשונה. התוכנית כוללת סדרה של מפגשי הכנה לכל תלמידי הכיתה. והחלק השני הוא מופע דיבייט (ויכוח פומבי) הנערך במסגרת טקס קבלת תעודת הזהות ו על ידי תלמידי השכבה, מופע העוסק בסוגיות אזרחיות וחברתיות.
תוכנית יסוד יישובית

במרחב היישובי, בשיתוף רשויות ועיריות, יוזמת ומפעילה העמותה תוכניות של כלל הרשות המקומית המקדמות חשיבה ביקורתית, שיח על זכויות יסוד ואקטיביזם של ילדים ובני נוער. במסגרת זו פועל פרלמנט ילדים יישובי, אשר משמש כנציגות של תלמידי בתי הספר היסודיים ביישוב, ומבוסס על הזכות להשתתפות של ילדים בקבלת החלטות. בשנים תשפ"א-תשפ"ב הפעילה העמותה את הפרלמנטים בארבעה יישובים.
השתלמויות מורים

העמותה קיימה ומקיימת השתלמויות למורים, בנושא זכויות יסוד ודמוקרטיה. ראשי הפרקים המרכזיים בהשתלמויות הם מהות הדמוקרטיה, הזכות לכבוד, הזכות לפרטיות, הזכות לשוויון, וזכויות הילדים. בהשתלמות תשפ"א, למשל, השתתפו 30 משתלמים ועל צוות המרצים נמנו פרופ' יניב רוזנאי מאוניברסיטת רייכמן, עו"ד הילה גלעדי מהסנגוריה הציבורית, עו"ד עדי שי יו"ר הוועד המנהל של העמותה, גב' טובה בן ארי, אחראית על חוק זכויות התלמיד במשרד החינוך, ופרופ' דן אריאלי.
העלאת מודעות לזכויות יסוד

עו"ד עדי שי ניסחה בשיתוף עם עו"ד מתן גוטמן הצעת חוק להקמת נציבות זכויות ילדים, ואף פרסמה מאמר בעיתון הארץ הקורא להקמת נציבות זכויות הילד. מאמרים נוספים שלה דנים באלימות השוטרים, על רקע אכיפת חוק סלקטיבית בזמן משבר הקורונה, ובאי-השוויון. מאמרים אלו הם חלק ממאמץ הפעולה של העמותה להעלאת המודעות, הכוללים גם:
קידום הצעת חוק להקמת נציבות למען זכויות ילדים
בחינת אופן היישום של אמנת זכויות הילד הבינלאומית
קידום שיתופי פעולה הכוללים משרדי ממשלה, רשות מקומית ואקדמיה
ייזום ושותפות בכנסים ארציים ובינלאומיים לקידום הנושא בישראל
הובלת פעילות חינוכית המושתתת על העקרונות המנחים שמתווים ועדת זכויות הילד באו"ם ונציב זכויות האדם באו"ם
הערות שוליים

1 2 3 4  עו"ד ליאת כהן, דו"ח על פעילות העמותה בשנת תשפ"א, ‏1.11.2021
1 2  עו"ד ליאת כהן, מנכ"לית עמותת יסוד., פירוט בתי ספר ופעילויות שנת תשפ"ב, ‏1.11.2022
1 2  אשר אטדגי, "יש לנו זכויות": מתייעצים עם פרלמנט הילדים של הרצליה מה עושים בעיר, באתר מיינט, הרצליה, ‏15.3.2022
1 2 3  המכללה למנהל ומנהל החינוך ראשל"צ, משפט מבוים:האם יש צורך בהרחבת כללי השימוש באינסטגרם?, ‏2021
1 2   עדי שי, 2.3 מיליון ילדים חיים בישראל, ואין עדיין נציבות זכויות הילד, באתר הארץ, 27 באוגוסט 2020
1 2  עדי שי, אלימות השוטרים אינה רק "תופעה"-היא עדות לשבר הדמוקרטיה., ‏22.2.2021
1 2  אתר עמותת יסוד
↑  רשם העמותות, תעודת שינוי שם העמותה, ‏6.8.2013
↑  סיגל בר-קובץ, השפלות, חרמות ושיח פוגעני: בני נוער בראשל"צ תבעו את האינסטגרם, באתר מיינט, ראשון לציון, ‏24.5.2021
1 2 3  משרד החינוך - הפיקוח הארצי ליישום חוק זכויות התלמיד\ה, מודל האו"ם בחינוך היסודי, ‏2019
1 2 3  משרד החינוך, היחידה לניהול תוכניות ושותפיות בין מגזריות, תוכנית יסודות-תוכנית מס' 5915, ‏27.11.2022
↑  עמותת יסוד, משפט מבוים בנושא הזכות לפרטיות ברשתות חברתיות, ‏13.6.2022
↑  עמותת יסוד, להיות אזרח-לתלמידי כיתה י' לפני קבלת תעודת זהות
↑  אתר עמותת יסוד, צירי הפעולה להעלאת המודעות
איתן בן-דוד

| --- | --- |

 לידה:  1963 (בן 62 בערך)
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת רייכמן 
 השתייכות:  המטה לביטחון לאומי  שירות הביטחון הכללי
 תקופת הפעילות:  שב"כ–1986 מל"ל - 2012
 תפקידים בשירות
 ראש מוקד ביטחון מטעם השב"כ באירופה  סגן ראש אגף ביטחון התעופה באל על  ראש החטיבה לאבטחת אישים  סגן ראש אגף אבטחה
 תפקידים אזרחיים
 ראש המטה ללוחמה בטרור, במסגרת המועצה לביטחון לאומי שבמשרד ראש הממשלה  ממלא מקום היועץ לביטחון לאומי וראש המטה לביטחון לאומי
 
איתן בן־דוד (נולד ב־1963) הוא בכיר לשעבר בשירות הביטחון הכללי, משמש משנה ומ״מ היועץ לביטחון לאומי. קודם לכן, היה ממלא מקום היועץ לביטחון לאומי וראש המטה לביטחון לאומי במשרד ראש הממשלה.
קורות חייו

בן-דוד נולד לעליזה ועזריה (לבית ויטיחובסקי), גדל והתחנך בקריית אונו. עם גיוסו לצה"ל בשנת 1982 התגייס לשירות בנח"ל ושובץ בגדוד הנח"ל המוצנח. בצנחנים עבר הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. לאחר קורס קצינים שימש מפקד מחלקה בגדוד 906. בהמשך שימש סגן מפקד פלוגה וכמפקד פלוגה בגדוד ולחם במלחמת לבנון הראשונה. בשנת 1986 השתחרר מצה"ל והתגייס לשירות הביטחון הכללי.
בן-דוד החל את דרכו באגף אבטחה ושימש במספר תפקידי פיקוד בתחום זה ובהם ראש מוקד ביטחון חו"ל באירופה בשנים 2002–2005, סגן ראש אגף ביטחון באל על (בהיותו מושאל מהשב"כ) בשנים 2005–2006, ראש החטיבה לאבטחת אישים בשנים 2010-2006 וכסגן ראש אגף אבטחה בשב"כ. בשנת 2012 פרש מהשב"כ והתמנה לראש המטה ללוחמה בטרור וסגן ראש המל"ל במשרד ראש הממשלה. בחודשים אפריל-אוגוסט 2017 שימש מ"מ היועץ לביטחון לאומי וראש המל"ל.
בן-דוד הוא בוגר תואר ראשון בהיסטוריה של המזרח התיכון וגאוגרפיה מטעם אוניברסיטת תל אביב ובעל תואר שני בממשל ומדיניות ציבורית מהמרכז הבינתחומי הרצליה.
חיים אישיים

בן-דוד נשוי לאלה ולהם שלושה ילדים.
הערות שוליים

↑  אלי ברדנשטיין, איתן בן דוד מונה לראש המטה ללוחמה בטרור, באתר nrg‏, 1 במרץ 2012.
↑  איתן בן דוד מונה לראש המטה ללוחמה בטרור, באתר ynet, 1 במרץ 2012
↑  איתן בן דוד מונה לתפקיד ראש המטה לביטחון לאומי, באתר nrg‏, 29 במרץ 2017
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אורה גולדנברג

| --- | --- |

אורה גולדנברג, 2019
 לידה:  19 בפברואר 1939 (בת 85) רמת גן, פלשתינה (א"י)
 שם לידה:  אורה סבירסקי
 לאום:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת תל אביב
 תקופת הפעילות:  מ-1978
 בן זוג:  אמנון גולדנברג
 מספר צאצאים:  3
 www.oragoldenbergart.com
אורה גולדנברג (נולדה ב-19 בפברואר 1939) היא אמנית יוצרת, אוצרת, עורכת דין ומגשרת ישראלית. גולדנברג עוסקת בחקר ובפיתוח הקשר שבין אמנות, עסקים וקהילה. גולדנברג מתעדת, עורכת ומחברת ספרי ילדים.