stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קוליוסיים
מאפיינים

לקוליוסאים גודל כשל חוחית, אך זנבם ארוך מאוד, כפליים ויותר מאורך הגוף. הצבעים אינם בולטים, שולט הצבע האפור. המקור קצר, עבה וכפוף. האצבעות ארוכות וכולן מסוגלות לפנות קדימה, אצבע אחת הפנימית, או 2 מהן גם החיצונית - יכולות לפנות גם אחורנית. שוכן סבכים צפופים ביותר, בחבורות מלוכדות של 5-6 פרטים.
בשנתו הוא נצמד אל הענף ברגליו ובחזהו, ולעיתים גם נתלה עליו, וכל בני החבורה מצטנפים למעין פקעת. ניזונים מחלקי צמחים, פירות וזרעים רכים. הקן על עצים, דמוי קונוס ועשוי שורשים
יבשים. הקנים קרובים זה לזה, כי בני החבורה אינם נפרדים והם עומדים בקשר זה עם זה על ידי שריקות.
2-4 ביצים בתטולה. 11-13 ימי דגירה. שני ההורים דוגרים. הסדרה כוללת שישה מינים שתפוצתם במרכז ובדרום אפריקה.
הגדול בבני המשפחה הוא קוליוס ממושקף (Colius striatus) ששוקל עד 57 גרם ואורכו 35 ס"מ.
מיון

סוג קוליוס (Colius )
קוליוס ממושקף (Colius striatus)
קוליוס לבן-ראש (Colius leucocephalus)
קוליוס אדום-גב (Colius castanotus)
קוליוס לבן-גב (Colius colius)
סוג Urocolius
קוליוס אדום-פנים (Urocolius indicus)
קוליוס כחול עורף (Urocolius macrourus)
הערות שוליים

↑  קוליוסיים במילון בעלי חיים: נכר (תשל"ב), 1972, באתר האקדמיה ללשון העברית
איגוד ערים אזור מפרץ חיפה - הגנת הסביבה

לוגו איגוד ערים אזור מפרץ חיפה- הגנת הסביבה
איגוד ערים אזור מפרץ חיפה - הגנת הסביבה עוסק בשיפור מצב איכות הסביבה באזור מפרץ חיפה, במיוחד לאור ריכוז גדול של תעשיות פטרוכימיות, תחנת הכוח חיפה והמבנה הטופוגרפי של האזור - רכס הכרמל, המגביל פיזור של המזהמים.
האיגוד נוסד בשנת 1983 על בסיס היחידה הסביבתית בעיריית חיפה. יחידה זו הוקמה בשנת 1975. מאז הקמתו עסק האיגוד במגוון רב של תחומים ובמשך הזמן פעילותו התרחבה לנושאים סביבתיים חדשים, בין היתר: איכות אוויר (זיהום אוויר וניטור, זיהום מתחבורה), חומרים מסוכנים, קרינה אלקטרומגנטית, מניעת רעש, איתור ומניעת מפגעים סביבתיים, תעשיות ורישוי, תכנון סביבתי, חינוך סביבתי וקיימות.
בתחום איכות האוויר, הקים האיגוד מערך משוכלל של 14 תחנות ניטור אוויר באזור עיר חיפה והסביבה, אשר מופעל על ידי מרכז הבקרה שבמשרדי האיגוד, בנוסף לתחנות הנייחות, מבצע האיגוד מדידות זיהום אוויר באמצעות תחנת ניטור ניידת. בנוסף למערך ניטור איכות האוויר, מפעיל האיגוד מערך לפיקוח על חומרים מסוכנים, שנבנה על בסיס חקיקה שיזם המשרד להגנת הסביבה, המאפשרת פיקוח קפדני יומיומי.
נכון לשנת 2020 חברות באיגוד 11 רשויות מקומיות, כאשר האיגוד משרת אוכלוסייה של כמעט 600 אלף תושבים. הרשויות החברות הן: חיפה, קריית אתא, קריית ים, קריית ביאליק, קריית מוצקין, נשר, קריית טבעון, מועצה אזורית זבולון, מועצה מקומית רכסים, דלית אל-כרמל ועספיא.
פעילות האיגוד > איכות אוויר

מחלקת איכות אוויר של האיגוד אמונה על הפעלת מערך ניטור האוויר. איכות האוויר בשטח האיגוד נמדדת באמצעות מערך הניטור של האיגוד, הכולל 14 תחנות ניטור רגילות, 2 תחנת ניטור תחבורתיות ותחנת ניטור ניידת. בתחנות הניטור נמדדים מגוון פרמטרים, מזהמי אוויר כגון, חומר חלקיקי (חלקיקים מרחפים בקוטר עד 10 מיקרון, חלקיקים מרחפים בקוטר עד 2.5 מיקרון) תחמוצות חנקן (דו־תחמוצת החנקן וחנקן חד-חמצני), גופרית דו-חמצנית, מימן גופרתי, אוזון, בנזן, טולואן וקסילן ופרמטרים מטאורולוגיים כגון מהירות וכיוון רוח, טמפרטורה, לחץ אטמוספירי, לחות יחסית, משקעים אטמוספיריים, קרינה.
מערך ניטור האוויר של האיגוד פועל לפי הנחיות מערך הניטור הארצי של המשרד להגנת הסביבה והוא מוכר על ידי הרשות הלאומית להסמכת מעבדות בתור מעבדה מוסמכת לבצע ניטור רציף של מזהמי אוויר בסביבה לפי תקן ISO 17025. יש לציין כי במקביל, פועלות באזור מפרץ חיפה מערכות ניטור נוספות, כגון ארבע תחנות ניטור של חברת "יפה נוף" המנטרות את איכות האוויר באזורי המגורים הסמוכים לכניסות של מנהרות הכרמל, שתי תחנות ניטור "תחבורתית" של המשרד להגנת הסביבה ותחנות ניטור של חברת החשמל.
פעילות הניטור של האיגוד ממומנת באמצעות אגרת ניטור המושתת על מפעלי התעשייה לפי כמויות הדלקים הנצרכות על ידיהם בהתאם להוראות חוק העזר העירוני המתאים על עדכוניו. בנוסף לפעילות ניטור האוויר, מחלקת איכות האוויר אחראית על התייחסות למגוון ההיבטים בעלי ההשפעות בכוח או בפועל על איכות האוויר במפרץ חיפה, ביניהם מעקב עמידת מפעלי התעשייה הטעונים רישיון או היתר פליטה בתנאים הנוספים ברישיונות העסק שהונפקו על ידי המשרד להגנת הסביבה במסגרת חוק רישוי עסקים ובתנאי היתרי הפליטה שהונפקו על ידי המשרד להגנת הסביבה במסגרת חוק אוויר נקי בהתאמה, מתן חוות דעת להיתרי בנייה ותוכניות פיתוח כמו גם חקר וטיפול בתלונות ריח.
פעילות האיגוד > חומרים מסוכנים

מחלקת חומרים מסוכנים באיגוד עוסקת בפיקוח והנחיות בתחום חומרים מסוכנים (חומ"ס):
פיקוח על מפעלי תעשייה העוסקים בחומ"ס בהתאם להוראות החוקים, התקנות והצווים האישיים בנושא חומ"ס.
פיקוח על הובלת חומ"ס בכבישים, רכבות, נמל ובצנרת.
בדיקת תיקי מפעל וסקרי סיכונים של המפעלים.
מתן הנחיות להכנת סקרי סיכונים במתבסס על המתודולוגיה של הסקר האינטגרטיבי של מפרץ חיפה.
ייעוץ לרשויות התכנון והבניה בעניין אישורי הקמת מפעלים חדשים העוסקים בחומ"ס.
הכנת תנאים מיוחדים לרישיונות עסק של מפעלים בנושא חומ"ס.
כוננות והשתתפות בתקריות חומרים מסוכנים: כונני האיגוד מצוידים בניידת לגילוי וזיהוי חומ"ס הכוללת מכשירים לבדיקת כימיקלים שונים וציוד מגן אישי.
פעילות האיגוד > קרינה אלקטרומגנטית

איגוד ערים החל לפעול בנושא קרינה אלקטרומגנטית (בלתי מייננת) משנת 2001 ומטרתו ביצוע מדידות קרינה והעברת מידע לתושבים בשטח האיגוד, באופן מקצועי, אמין ובלתי תלוי.
פעילות האיגוד בנושא קרינה כוללת נושאים שוטפים ופרויקטים ייחודיים:
טיפול בפניות ציבור.
ביצוע מדידות קרינה באופן עצמאי ובלתי תלוי.
הגשת חוות דעת לרשויות החברות באיגוד בעניין הקמת אנטנות טרם מתן היתר בנייה על ידי ועדה מקומית.
ביצוע סקרים ומיפויים ממוקדים.
פעילות האיגוד > מניעת רעש

איגוד ערים משתף פעולה עם הפיקוח הכללי והמחלקות לרישוי עסקים בעיריות ומשטרת ישראל לצורכי אכיפת מניעת הרעש.
פעילות האיגוד במניעת רעש מתבטאת במספר תחומים:
מעורבות בתכנון והשתתפות בוועדה לקביעת תקנות להגבלת רעש.
פיקוח על התעשייה (לדוגמת המחצבה, נמל חיפה)
בדיקות רעש תחבורה (מהרכבת ומכבישים)
השתתפות באכיפה דרך בתי המשפט.
טיפול בתלונות על רעש שנגרם על ידי עסקים, מפעלים או מוסדות.
הדרכה בעבודות מחקר בנושאים קשורים לרעש סביבתי
העלאת מודעות הציבור לנושא מניעת רעש.
פעילות האיגוד > תעשיות ורישוי

אזור מפרץ חיפה עתיר במפעלי תעשייה. פעילותם של העסקים טעוני הרישוי מוסדרת על ידי רישיון העסק המונפק על ידי הרשות המקומית שבשטחה פועל העסק, כאשר בסמכותם של משרדי הממשלה השונים להתלות את רישיון העסק בתנאים המצורפים אליו ומהווים חלק בלתי נפרד ממנו. לפי צו רישוי עסקים עסקים בהם המשרד להגנת הסביבה מוגדר בתור נותן אישור לידיעה ולא פורסם להם מפרט אחיד(הקישור אינו פעיל) באחריות אגף תעשיות ורישוי באיגוד לבחון את הבקשה לקבלת רישיון העסק, לאשר אותה, לדחות אותה או להתלות אותה בתנאים נוספים. מתוקף תפקידו, מטפל האיגוד בהיבטים הסביבתיים הקשורים למינהל מוניציפלי, כולל רישוי עסקים והיתרי בנייה ונענה לפניות בעניין מפגעים סביבתיים, בין אם מתושבים ובין אם מגורמים רשמיים, כגון המשרד להגנת הסביבה או רשויות מקומיות.
פעילות האיגוד > תכנון סביבתי

כל תוכנית פיתוח משמעותית אשר עלולות להיות לה השלכות סביבתיות, עוברת בדיקה סביבתית על ידי כל אחד מאנשי צוות האיגוד לפי תחום התמחותו, כאשר חוות הדעת המשולבת מבוצעת בריכוז ותיאום של תחום התכנון הסביבתי.
לשם שילוב ההיבטים הסביבתיים בתכנון בצורה המיטבית, רצוי לזהות את הבעיות הסביבתיות המיוחדות לכל פרויקט ולהגדיר את האמצעים לתיקונן בשלבים מוקדמים ככל האפשר של הפרויקט.
פעילות האיגוד > חינוך סביבתי

מטרת הפעילות בתחום החינוך הסביבתי והקיימות באיגוד ערים היא לקדם מודעות, חשיבה וחדשנות סביבתית, ערכי קיימות ופיתוח התנהגות תומכת סביבה בקרב תלמידים ותושבים ברשויות המקומיות של איגוד ערים.
פרויקטים ייחודיים

במרוצת השנים, במקביל לפעילותו השוטפת, האיגוד יזם וניהל מספר פרויקטים ייחודיים, כגון:
מחקר לשיפור איכות המים במפרץ חיפה ונחל הקישון.
סקר סיכונים אינטגרטיבי למפרץ חיפה שעסק בבחינת הסיכונים הנובעים משימוש, אחסון והובלה של חומרים מסוכנים. הסקר כלל המלצות להקטנת רמת הסיכון הטמון בשימוש בחומ"ס.
סקר פליטות דיאוקסינים באזור מפרץ חיפה(הקישור אינו פעיל), נערך בידי חב' TNO מהולנד ביוזמה ותמיכת האיגוד והתבסס על שיטת מחקר שפותחה על ידי ארגון האו"ם לאיכות הסביבה.
סקר BAT (הטכנולוגיה הזמינה המיטבית) על פליטות לאוויר מבתי זיקוק חיפה(הקישור אינו פעיל), בוצע על ידי חברת VITO הבלגית ביוזמה והזמנת האיגוד.
סקר מדידות קרינת RF הבלתי מיינת מאתר פלנורד בשכונת אלמוגי בחיפה(הקישור אינו פעיל), נערך על פי הזמנת האיגוד במטרה להעריך את סיכוני קרינת RF ממוקד השידור המרכזי של אתר האנטנות במקום זה.
מחקרים בנושא חשיפת נהגים לזיהום אוויר בתוך כלי רכב – שיתוף פעולה בין הפקולטה להנדסת מכונות בטכניון ואיגוד ערים. בוצעו בשנים 2006(הקישור אינו פעיל), 2004(הקישור אינו פעיל).
פרויקטים נוספים:
פרויקטים ייחודיים > מדידת קרינה בבתי ספר

פרויקט רחב היקף במימון, ניהול ופיקוח איגוד ערים להגנת הסביבה אזור מפרץ חיפה: מדידת קרינה אלקטרומגנטית שמקורה במתקני חשמל, בכ-600 גני ילדים בבעלות העיריות שבתחומי האיגוד. המדידות כוללות סריקה מקיפה אחר מקורות קרינה בתדר רשת החשמל ממקורות חיצוניים כגון קווי מתח, עמודי חשמל, טרנספורמטורים ופילרים בקרבת מקום וכו' ומקורות פנימיים בגנים כגון ארונות חשמל, דודי חימום, ומתקני חשמל שונים בשימוש שוטף וכיוצא באלה. דגש מיוחד יינתן לאזורי הפעילות העיקריים של הילדים במתחם הגן הכולל כיתות וחצרות.
פרויקטים ייחודיים > בתי ספר ירוקים

בשנים האחרונות גוברת המודעות והפעילות הירוקה במוסדות חינוך באזור מפרץ חיפה, יותר ויותר בתי ספר מצטרפים לתהליך הסמכה ל"בית ספר ירוק" מטעם המשרד להגנת הסביבה. את התהליך ברשויות המקומיות מלווה רכז חינוך סביבתי וקיימות באיגוד ערים להגנת הסביבה אזור מפרץ חיפה, שמסייע לבתי הספר לעמוד בקריטריונים להסמכה.
פרויקטים ייחודיים > תוכנית לצמצום זיהום אוויר מתחבורה

איגוד ערים להגנת הסביבה אזור מפרץ חיפה מנהל מספר תוכניות לצמצום זיהום אוויר מתחבורה בשיתוף עם המשרד להגנת הסביבה ומשרד התחבורה: שיתוף רכבים חשמליים, התקנת מסנני חלקיקים ברכב מונע סולר, לרבות במשאיות אשפה של עיריית חיפה, החלפת משאיות אשפה במוסך עיריית חיפה למשאיות עם הנעה בגז טבעי, הפעלת אוטובוסים חשמליים, פרויקט אזור אוויר נקי בחיפה.
פרויקטים ייחודיים > תוכנית לצמצום זיהום אוויר מתחבורה > שיתוף רכבים חשמליים

מאז סוף שנת 2017 פועל בחיפה מערך שיתוף כלי רכב חשמליים, הכולל השכרת כלי רכב לפרקי זמן קצרים ובזמינות גבוהה, כאשר איסוף הרכב והחזרתו נעשים בשירות עצמי. הפעלת רכבים חשמליים מקטינה את כמות הפליטות בתוך העיר, הודות להנעה חשמלית וכתוצאה מהפחתה של כמות כלי הרכב בעיר. האיגוד זכה בקול קורא המממן חלק גדול מפרויקט זה, חתם על הסכם עם חברה שתפעיל את כל המערך וביצע ביחד עם הרשויות את סימון כל המקומות בהם הותקנו עמדות הטעינה. במסגרת התוכנית חתמה עיריית חיפה על הסכם עם חברת Car2Go להפעלת שירות השכרת רכב חשמלי.
מודל השירות הוא מסוג AB המאפשר למשתמשי הרכב לאסוף רכב במקום אחד ולהחזירו לכל אחת מתחנות הטעינה הפזורות ברחבי העיר. באמצעות כרטיסי מנוי מיוחדים שהונפקו לצורך כך יכולים תושבי חיפה, המנויים לשירות, להשתמש ברכב בכל עת ללא הגבלה בשיעור שעתי. לצורך פרויקט זה פותחה אפליקציה מיוחדת מבוסס GPS, המאפשרת למשתמשים לקבל מידע בזמן אמת על מכונית זמינה קרובה ביותר ועל מקומות חניה זמינים, לפי דרישה. טעינת המכוניות נעשית על ידי נקודות טעינה הממוקמות בחניות.
פרויקטים ייחודיים > תוכנית לצמצום זיהום אוויר מתחבורה > הפעלת משאיות אשפה של עיריית חיפה בגז טבעי

עיריית חיפה לראשונה בארץ, רכשה 25 משאיות אשפה חדשות המונעות בגז טבעי, במקום המשאיות הישנות. בשלב הראשון המשאיות מתדלקות באמצעות תחנת תדלוק ניידת. תשתית חדשה לתדלוק בגז טבעי דורשת לוח זמנים ארוך יותר עקב קבלת היתרי הבנייה לצינור ולתחנת NG.
פרויקטים ייחודיים > תוכנית לצמצום זיהום אוויר מתחבורה > אוטובוסים חשמליים

באזור האיגוד נוסעים 25 אוטובוסים חשמליים של אגד כחלק מהמהלך למנוע נסיעת ריכבי דיזל באזורי מגורים במפרץ חיפה.
פרויקטים ייחודיים > תוכנית לצמצום זיהום אוויר מתחבורה > מסנני חלקיקים למשאיות אשפה של העיר חיפה

האיגוד פרסם מכרז לרכישת מסנני חלקיקים עבור משאיות אשפה של העיר חיפה. בשנת 2018 הותקנו מסנני חלקיקים תוצרת EMINOX ב-11 משאיות (EURO II, EURO III). האיגוד עקב אחר שיעור הפחתת הפליטות מהמשאיות להן יורכבו מסנני החלקיקים באמצעות חוקרים מהטכניון (המעבדה למנועי שרפה פנימית).
פרויקטים ייחודיים > תוכנית לצמצום זיהום אוויר מתחבורה > אזור מופחת זיהום אוויר

פרויקט אזור מופחת זיהום אוויר נועד לצמצם זיהום אוויר מכלי רכב המשפיע על תושבי העיר חיפה והולכי הרגל. הפרויקט הוא חלק מהתכנית הלאומית לצמצום זיהום האוויר במפרץ חיפה מכלל מקורות הזיהום, ובכלל זה כלי רכב. לצורך כך חוקק חוק עזר, האוסר על תנועה וחנייה של כלי רכב מזהמים באזורי המגורים בעיר חיפה, אלא אם יותקן בהם מסנן להפחתת זיהום האוויר.
פרויקט אזור אוויר נקי הופעל באזור חיפה בפברואר 2018. התכנית גובשה בשיתוף עם עיריית חיפה, המשרד להגנת הסביבה, המשרד התחבורה והמשטרה. בעוד שכלי רכב פולטים סוגים שונים של מזהמים, חלקם חלקיקים מוצקים וחלקם גזים, החלקיקים נחשבים כמזיקים ביותר לבריאות הציבור. זיהום אוויר חלקיקי נפלט ברובו מרכבי דיזל, בפרט רכבי דיזל כבדים וישנים.
בעלי תפקידים

יו"ר האיגוד: עו"ד שרית גולן-שטיינברג, חברת מועצת עיריית חיפה
מנכ"ל האיגוד: ד"ר עופר דרסלר.
הערות שוליים

↑  הנחיות הממונה להקמה והפעלה של תחנת ניטור אוויר שהיא חלק מהמערך הארצי לפי סעיף 7(ז) לחוק אוויר נקי התשס"ח-2008
↑  חוק עזר לאיגוד ערים כוללני(אזור חיפה) (אגרה להחזקתו של מפעל לניטור זיהום אוויר) התשמ"ט - 1989
↑  חוק עזר לאיגוד ערים כוללני (אזור חיפה) (אגרה להחזקתו של מפעל לניטור זיהום אוויר) (תיקון), התש"ע - 2010
↑  צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), התשע"ג-2013
↑  חוק עזר לחיפה (אזור מופחת פליטות מזהמות מתחבורה) (אוויר נקי) (הוראת שעה), התשע"ז – 2017
↑  עו"ד שרית גולן שטיינברג מונתה באופן רשמי ליו"ר איגוד ערים להגנת הסביבה מפרץ חיפה, באתר חי פה - חדשות חיפה, ‏2019-02-03
ג'ושוע פים

| --- | --- |

 לידה:  20 במאי 1869 בריי, אירלנד 
 פטירה:  15 באפריל 1942 (בגיל 72) דבלין, אירלנד 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת
 יד חובטת:  ימני 
 פעילות כמקצוען:  1887–1902 (כ־15 שנים) 
 יחידים
 מאזן קריירה:  29-137
 זכיות בטורנירים:  2
 זוגות
 זכיות בטורנירים:  2
 שיאי גראנד סלאם
 זכיות 4
 וימבלדון:  זכייה 1893, 1894 (גברים)
 
ג'ושוע פים (באנגלית: Joshua Pim; ‏ 20 במאי 1869 – 15 באפריל 1942) היה רופא וטניסאי בריטי. הוא זכה פעמיים באליפות וימבלדון ותחרות גברים ו-3 פעמים בתחרות זוגות.
ביוגרפיה

ג'ושוע פים נולד בבריי (אז חלק של הממלכה המאוחדת, כיום באירלנד) בשנת 1872. בהמשך המשפחה עברה לדן לירי.
לאחר החתונה פים עבר לפרבר של דבלין. בשנת 1891 הוא סיים לימודי רפואה והחל לעבוד בבית חולים.
פים החל לשחק טניס בגיל 11. בגיל 19 הוא הפסיד בתחרות באירלנד לאלוף וימבלדון הרברט לאופורד ב-5 מערכות.
בשנת 1890 פים הגיע לאליפות וימבלדון והודח החצי הגמר. בשנת 1891 הוא הפסיד בגמר גברים ובגמר זוגות גברים של וימבלדון. תוצאה דומה הייתה לו בשנת 1892.
בשנת 1893 פים לראשונה ניצח האליפות אירלנד בתחרות גברים וגם בתחרות זוגות. ב1893 הוא זכה בתחרות גברים וזוגות גברים.
בשנת 1894 הוא המשיך בהצלחה באליפות אירלנד וב1894 הוא ניצח תחרות גברים.
בשנת 1895 פים זכה באליפות אירלנד בפעם השלישית ברציפות. במקום להשתתף בתחרות וימבלדון הוא נסע לבוסטון בה זכה במקום השני בתחרות.
בשנת 1896 פים עשה הפסקה ועבר בחינות הסמכה ברפואה.
בשנת 1902 פים היה חבר בנבחרת גביע דייוויס של בריטניה ובאליפות ארצות הברית הפתוחה בטניס הודח בסיבוב הרביעי.
ג'ושוע פים נפטר בשנת 1942.
הישגים > זכיותב אליפות וימבלדון - תחרות יחידים

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שנה | יריב בגמר | תוצאה |
| 1891 | הממלכה המאוחדת וילפרד באדלי | 4–6, 6–1, 5–7, 0-6 |
| 1892 | הממלכה המאוחדת וילפרד באדלי | 6–4, 3–6, 3–6, 2-6 |
| 1893 | הממלכה המאוחדת וילפרד באדלי | 3–6, 6–1, 6–3, 6-2 |
| 1894 | הממלכה המאוחדת וילפרד באדלי | 10–8, 6–2, 8–6 |
הכנסייה האורתודוקסית האתיופית

| --- | --- |

 שורשים, סיווג והנהגה
 דת:  נצרות 
 התפלג מ:  נצרות קופטית 
 מייסד:  פרומנטיוס 
 מנהיג:  אבונא מתיאס 
 מספר מאמינים:  49,800,000 (נכון ל־Unbekannter Wert) 
 שפות:  אמהרית, געז 
 ארגונים ופעילות
 מרכז:  אדיס אבבה 
 ethiopianorthodox.org
 
כנסיית ביתא גיורגיס בלליבלה
כנסיית מרים מציון שבאקסום, בה על פי האמונה שוכן ארון הברית
קידאנה מהרת - הכנסייה ברחוב אתיופיה בירושלים
מושב הכנסייה האתיופית באדיס אבבה
איש דת בכנסייה בירושלים
פסוק מתהילים בשפת הגעז
הכנסייה האורתודוקסית האתיופית המייחדת (בגעז: የኢትዮጵያ:ኦርቶዶክስ:ተዋሕዶ:ቤተ:ክርስቲያን, בתעתיק מדויק: יֶאִיתְיוֹפְּיַה אוֹרְתוֹדוֹכְּס תֶוַוַחֵדוּ בֵּתֶה כְּרְסְתִייַן) היא הכנסייה הנוצרית הגדולה בנצרות האוריינטלית. היא הכנסייה המרכזית באתיופיה ועד לסוף המאה העשרים הייתה כנסיית המדינה. אתיופיה (לצד ארמניה) נחשבת למדינה הנוצרית הכי עתיקה בעולם. הכנסייה האורתודוקסית האתיופית היא אחת הכנסיות הבודדות שהתקיימו באפריקה בתקופה שלפני הקולוניאליזם האירופי. לכנסייה יש מוסדות ובתי תפילה גם בירושלים.
היסטוריה > מקור

המונח "תוואחדו" (געז: ተዋሕዶ; בתעתיק מדויק: תֶוַוַחֵדוּ) משמעותו "מאוחדים כאחד", והוא מתייחס לאמונת הכנסייה האורתודוקסית האתיופית בגישה המיאפיזיטית, הגורסת כי לישו היה טבע אלוהי בלבד, בניגוד לכנסייה הקתולית ולכנסייה האורתודוקסית שתמכו בהשקפה הדיופיזיטית הטוענת שלישו היו שני צדדים - טבע אלוהי וטבע אנושי.
הכנסיות האוריינטליות כוללות את הכנסייה הקופטית, הכנסייה הארמנית, הכנסייה הסורית, הכנסייה האתיופית, והכנסייה האריתריאית (אשר נפרדה מהכנסייה האתיופית בעקבות עצמאות אריתריאה מאתיופיה ב-1993). לעיתים מכונות כנסיות אלה על ידי זרים מונופיסטיות אף שהמונח אינו מדויק. המונח המדויק הוא מיאפיזיטיזם (אנ').
הכנסייה האתיופית מייחסת את ייסוד הכנסייה לסריס, משרתה של קנדקה מלכת אתיופיה שהוטבל על ידי השליח פיליפוס (כמסופר במעשי השליחים).
הנצרות הוכרזה כדת המדינה במאה הרביעית תחת עזנה מלך אקסום בהשפעת העבד הסורי פרומנטיוס, שמונה אחר כך לבישוף (אבונה) הראשון של אתיופיה על ידי פטריארך אלכסנדריה, מסורת שנמשכה עד שנת 1959.
לאורך המאות, התנהלו הכנסייה והקיסרות זו לצד זו, ביחסי כוחות משתנים, לעיתים בתחרות ואיבה, ולעיתים בהרמוניה. לצד הקיסר, הכנסייה הייתה המוסד העשיר והחזק באתיופיה, וזאת בזכות שליטתה על שליש מאדמות המדינה ועושר שצברה ממיסוי מאיכרים ועבודות כפייה.
היסטוריה > ימי הביניים - השפעת הישועים

תקופת השפעת הישועים באתיופיה גרם לניתוק הקשר העתיק עם הכנסייה המצרית ופתח שלב חדש בהיסטוריה של הכנסייה.
השפעת הישועים הגיעה בעקבות המאבק בין האימפריה הפורטוגזית לאימפריה העות'מאנית וסולטנות אדאל על השליטה בדרך המסחר הימית להודו (דרך הים האדום). באותה תקופה היה גם מאבק אדאלי-אתיופי והעות'מאנים סייעו לאדאלים. לקראת סוף המלחמה זכו האתיופים לתמיכת הפורטוגזים וניצחו במלחמה. עם תום המלחמה החלו לחצים של הפורטוגזים על האתיופים לקבלת את עולו של האפיפיור. לאחר כמה כישלונות הם הצליחו להעביר את הקיסר סוסוניוס לקתוליות, ב-1624 סוסוניוס הכריז על הקתוליות הרומית כדת המדינה אולם נתקל בהתנגדות חזקה מצד נתיניו נאמני הכנסייה האתיופית וב-1632 הוכרח לוותר על כיסאו לטובת בנו פאסילידס.
פאסילידס החזיר את מעמדה של הכנסייה האתיופית כדת המדינה וגירש את הישועים ב-1633, וציווה על שריפת כל ספרי הקודש של הישועים בשנת 1665. ככל הנראה על רקע זה בשנת 1684 הכנסייה התנגדה לניסיון של היוב לודולף להגיע להסכמי סחר בין מדינות אירופה לבין אתיופיה.
היסטוריה > כיום

הכנסייה לא סיגלה לעצמה את המודרניזציה ביעילות. החינוך של רוב הכמורה שלה היה מוגבל. רק מעטים זכו לחינוך ראוי במצרים. מעמדם של הכמרים בערים ירד לצד מוסדות מדיניים אחרים. והעושר מנקר העיניים, הבורות והקיבעון, לצד הקומוניזם, וייסודה של אוניברסיטה לתאולוגיה נוצרית, עמדו כולם כאיום ואתגר לכנסייה המקובעת שאינה ממהרת לאמץ שינויים ואינה משתנה עם המציאות.
עד 1974 לא הייתה באתיופיה הפרדה בין דת למדינה. נבנתה זהות בין השלטון לבין הדת הנוצרית והכנסייה. מימיו של עזנה במאה ה-4 עד ימי היילה סלאסי במאה ה-20, למעט תקופות של התפוררות וירידת הממלכה, שלטו באתיופיה קיסרים בחסד האל. הם שאבו את הלגיטימציה שלהם מראשי הכנסייה שהכתירו אותם. לכמרים ולנזירים היה כוח פוליטי, תאולוגי וחברתי מרכזי בדברי ימי אתיופיה.
בעקבות עצמאות אריתריאה מאתיופיה בשנת 1993, מינתה הכנסייה הקופטית ב-1994 בישוף מצרי לאריתריאה עד שב-1998 מינתה הכנסייה האריתראית בישוף יליד אריתריאה.
מאפיינים ייחודיים > קאנון התנ"ך

הקאנון של כנסיית התווחאדו מכיל סה"כ 81 ספרים והוא הקאנון הרחב ביותר בכל כנסיות הנצרות. הקאנון של הברית הישנה מכיל את ספרי תרגום השבעים שמקובל גם בכנסיות אורתודוקסיות אחרות, ובנוסף את הספרים החיצוניים ספר חנוך א', ספר היובלים, עזרא החיצוני, חזון עזרא, שלושה ספרי המכבים (אולם תוכן סיפרי המכבים הוא שונה מאוד ממה שיש בידי הכנסיות האחרות), ומזמור קנ"א בתהילים.
מאפיינים ייחודיים > שפה

שפת הפולחן של הכנסייה היא הגעז שהייתה שפה מדוברת עד המאה ה-10 בערך, ולאחר מכן המשיכה לתפקד כשפתה הספרותית של אתיופיה. למעשה עד המאה ה-20 ספרי הקודש, הכרוניקות הקיסריות, הגדלאת (הגיוגרפים) הכל נכתב בגעז.
עם זאת לאחרונה יש קריאות ודרישות לעשות את הטקסים בשפות מקומיות, זה קשור בין השאר לעליית ה-tplf לשלטון, וחלוקת המדינה על פי מוצא אתני, וכריכת הפוליטיקה האתיופית למוצא אתני.
מאפיינים ייחודיים > כנסיות

הכנסייה העתיקה מרים ציון ממוקמת בבירתה העתיקה של אתיופיה אקסום, על פי אמונתם הכנסייה מכילה את ארון הברית. הכנסיות החצובות של הקיסר לליבלה מהמאה ה-12 מהוות מקור עליה לרגל. כנסיות גונדר ואגם טאנה, מנזר דברה ליבאנוס ודברה דאמו הם המפורסמים מכנסיות אלו.
מאפיינים ייחודיים > ארון הברית

הכנסייה האתיופית טוענת שארון הברית המקורי והעתיק, ובו לוחות הברית שניתנו למשה בהר סיני, נמצא באתיופיה בכנסיית גבירתנו מרים מציון שבאקסום. לפי הכברה נגסט, מלכת שבא, ששמעה על חוכמתו של שלמה המלך, הגיעה לביקור בירושלים ללמוד שם את תורת ממשלתו ושלטונו. שלמה הוקסם מיופייה ומחוכמתה של מלכת שבא, ונולד להם בן ללא נישואים. טענתו של שלמה הייתה שעשה זאת במטרה להרבות את עם ישראל בכל רחבי העולם שיעבדו את אלוהי ישראל. בנו היה מנליק הראשון. בנערותו חזר מנליק לבקר את אביו בארץ ישראל ושם הכתיר אותו אביו למלך אתיופיה. כתוצאה מכך הורה לכמה מכוהני וזקני הארץ לשלוח את בניהם להיות למנליק יועצים וחכמים. כתוצאה מהסבל והצער שהביעו הכוהנים הצעירים אלה לקחו עמם את ארון הברית ממשכנו בירושלים לאתיופיה.
לפי חוקי הכנסייה אך ורק הכהן הגדול, ובמקרה זה הכומר הראשי של הכנסייה, מורשה להיכנס ולראות את ארון הברית. מנהג זה מבוסס כמובן על הכתוב בתורה. איסור הנגישות לארון הברית נובע גם כן מהתורה, בה כתוב שאך ורק אלה משבט לוי יכולים לראות את הארון ללא סכנה, בעוד כל אלה שאינם לויים יכולים להיפגע ואף למות משהייה ליד הארון. איסור הנגישות, ושאלות רבות אחרות, גורמות לרבים מן החוקרים לתהות בקשר לאמיתות הטענה שאכן זהו הארון המקורי.
הסברה שלוחות הברית המקוריים באמת שוכנים באקסום שבאתיופיה שנויה במחלוקת. הארמני הקדום אבו סאלח מקהיר כתב באחד מכתביו הערביים שהעם האתיופי מחזיק בלוחות הברית, אך על פי תיאור הלוחות שכתב אין הלוחות מעוטרים בעיטורים יהודיים כלשהם, אלא בצלבים. ישנה ההשערה שארון הקודש לא שרד באמת עד היום עקב מזג האוויר הלח שבאתיופיה והיותו עשוי מעץ, אך ישנה הסבירות שכן שרדו לוחות הברית המקוריים כיוון שעשויים אלה מאבן. במכה, למשל, ישנם לוחות עתיקים ששרדו יותר מ־1,600 שנה, ומכאן שאין סיבה שלוחות הברית לא ישרדו.
מחלוקת ובלבול גדול יותר נוצרו עקב אמונתה של הכמורה האתיופית שטוענת שיש יותר מזוג אחד של לוחות הברית שהם באמת אמיתיים. הנחת הכמורה, הבאה להוכיח את ההשערה, היא שבתקופת בית ראשון היה יותר ממזבח אחד ברחבי אתיופיה לצורכי פולחן, ובכל מזבח היה העתק מדויק של לוחות הברית שנחשב ללוחות הברית המקוריים. הכמורה טוענת שאת השערה זו ניתן להוכיח גם על-פי הכתוב בתנ"ך העברי, וגם לפי התרגום והתוספת היוונית.
לפני שנמסר, ארון הברית הועבר לאחרונה לקפלה קטנה שנקראת "קפלת לוחות הברית" עקב 'חום' אלוהי שנוצר מלוחות הברית וגרם לסדקים במשכנו הסגור הקודם שהיה בכנסייה. למרות זאת, המקום נחשב למרכז עלייה לרגל משמעותי וקדוש מאוד לנוצרים האורתודוקסים האתיופים, במיוחד בתקופת פסטיבל מרים מציון ב-30 בנובמבר (21 בהִדאר לפי הלוח שנה האתיופי) וטמקת (חג ההתגלות) שחל דרך כלל ב-19 בינואר. בחגים אלה מוציאים העתק מדויק של ארון הברית השוכן בקפלה לחגיגות והלולים.
מאפיינים ייחודיים > מרכזיות מנהג הצום

לצום תפקיד מרכזי באמונה, והוא היה ועודנו סמל הדבקות באמונה האתיופית-אורתודוקסית. הוא נתפס כציווי אלוהי שנועד להגביל את הטבע האנושי החוטא, לשמור על המאמינים ולמנוע את ה'סיפוק' שמעודד אנשים לקחת יותר ממה שמוקצב להם.
מאפיינים ייחודיים > מנהגים יהודיים בכנסייה

כתבי הכנסייה האתיופית מדגישים את חשיבות הברית הישנה לא פחות מהחדשה ומחזקים את הזיקה הדתית בין תרבות אתיופיה לתנ"ך. זיקה דתית זו קיבלה ממד פוליטי-לאומי שטוענת למוצא מלכי אתיופיה מזרע שלמה (השושלת הסולומונית) והעם האתיופי כעם הנבחר. הדבר סייע להתגבשות נצרות ייחודית באתיופיה.
התורה הנוצרית לא נכפתה על החברה האתיופית, אלא היוותה מסגרת לשפע הערכים והאמונות שהתקיימו לפניה באזור כגון נישואים בהבדלים של 7 דורות בגלל חשש לקרבת דם. הנצרות האתיופית גם ספגה את השפעת היהדות שקדמה לנצרות – מנהגים כמו ברית מילה, כשרות המזון ויום השבת (אף כי אינה דומה לשבת היהודית) לצד יום ראשון, הם מאבני היסוד של הנצרות האתיופית.
יש גם נקודות דמיון בין הכנסייה האתיופית לאסלאם . למשל,לפני שנכנסים לכנסייה יש לחלוץ נעליים, כמו בכניסה למסגד.
ראו גם

האימפריה האתיופית
תור הזהב של אתיופיה
הערות שוליים

↑  עותק שלם של 2 הספרים השתמר רק בתרגום לשפת הגעז (אתיופית קלאסית).
↑  Donald Donham and Wendy James (editors), The southern marches of Imperial Etheopia, Camebridge University Press, 1986, עמ' 6
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269907605171  BIBSYS: 90660104  BnF: cb162584759 (data)  CiNii: DA06487699  GND: 4399521-4  ISNI: 0000 0001 2107 6977  LCCN: n50076393  NKC: ko2016917980  NLA: 36513946  NLG: 47549  SELIBR: 373593  SUDOC: 100459412  VIAF: 125463366   WorldCat (עם VIAF): 125463366