stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קודי מילר-מקינטייר
הערות שוליים

↑  פרופיל גיוס למכללות, באתר ESPN
↑   דן קולינס (5 במרץ 2011). "Junior PG commits to Wake Forest". וינסטון סיילם ג'ורנל. נבדק ב-2023-12-23. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Codi Miller-McIntyre". וייק פורסט דמון דיקונס. נבדק ב-2023-12-23.
1 2 3  לס ג'ונס (17 באוגוסט 2018). "Codi Miller-McIntyre rewarded for Patience". 247 Sports. נבדק ב-2023-12-23. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2 3 4 5 6  Codi Miller-McIntyre, Proballers
↑  "BC Parma signs Codi Miller-McIntyre, agreed to terms with Moreira and Faust". ספורטנדו. אורכב מ-המקור ב-4 באוקטובר 2018. נבדק ב-2023-12-23. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Mavericks sign guard Codi Miller-McIntyre". דאלאס מאבריקס. 1 באוגוסט 2018. נבדק ב-2023-12-23. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Mavericks sign Vaughn and Ingram". דאלאס מאבריקס. 8 באוקטובר 2018. אורכב מ-המקור ב-9 באוקטובר 2018. נבדק ב-2023-12-23. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Codi Miller-McIntyre, ליגת הפיתוח של ה-NBA
↑  "Коди Миллер-Макинтайр переходит в «Зенит»" [קודי מילר-מקינטייר עובר לזניט]. זניט סנקט פטרבורג (ברוסית). 24 בנובמבר 2018. אורכב מ-המקור ב-26 בנובמבר 2018. נבדק ב-2023-12-23. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Codi Miller-McIntyre reinforced Cedevita Olimpija". הליגה האדריאטית. נבדק ב-2023-12-23.
↑  אמיליאנו קארצ'יה (1 ביולי 2020). "KK Partizan signs Codi Miller-McIntyre". ספורטנדו. נבדק ב-2023-12-23. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  דאריו סקרלטיץ' (28 בפברואר 2021). "Codi Miller-McIntyre joins JL Bourg". ספורטנדו. נבדק ב-2023-12-23. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "El Codi ja és nostre". אנדורה (כדורסל) (בקטלאנית). 13 ביולי 2021. נבדק ב-2023-12-23. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Codi Miller Gaziantep Basketbol'da". רויאל האלי גזיאנטפ (בטורקית). 1 באוגוסט 2022. נבדק ב-2023-12-23. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Наследникът на Дий Бост пристигна в България, bgbasket.com, [יורשו של די בוסט הגיע לבולגריה]
↑  Baskonia completes move for Codi Miller-McIntyre, יורוליג, ‏17 ביולי 2023
↑  Codi Miller-McIntyre | RS Round 8 MVP, יורוליג, ‏16 בנובמבר 2023
↑  נגיעה מהיסטוריה: ההישג של קודי מילר-מקיינטיר, באתר ערוץ הספורט, 22 בדצמבר 2023
↑  ענק: טריפל דאבל ושיא אסיסטים למילר-מקינטייר, באתר ONE‏, 8 בפברואר 2024
מילר-מקינטייר (בלבן) במדי לוון ברס, 2017
הכנסות מפרסום

הכנסות מפרסום מהוות מקור הכנסה משמעותי עבור מגוון רחב של גורמים, מחברות ענק ועד ליחידים. הן נוצרות כתוצאה מהצגת פרסומות בתשלום במגוון רחב של פלטפורמות, הן דיגיטליות והן פיזיות. בעוד שהאינטרנט והמדיה החברתית שולטים בחלק הארי משוק הפרסום העולמי, קיימות גם אפשרויות פרסום מסורתיות כמו טלוויזיה, רדיו, עיתונות ומגזינים, שלטי חוצות, תחבורה ציבורית ועוד. גוגל, פייסבוק, אמזון ומיקרוסופט שולטות בחלק הארי משוק הפרסום הדיגיטלי העולמי. עם זאת, התפתחותן של פלטפורמות נוספות והגידול בהשפעתם של יוצרי תוכן עצמאיים, אושיות רשת ומשפיענים, יצרו הזדמנויות רווחיות גם עבור גורמים נוספים במרחב הדיגיטלי והפיזי.
מבט אל העבר

הקשר ההדוק בין עיתונות לפרסום הוא תוצר של התפתחות היסטורית ארוכה, שראשיתה במאה ה-15 עם המצאת הדפוס. מודל זה, שצמח והתפתח עם השנים, עיצב את פני העיתונות המודרנית והשפיע עמוקות על התנהגות הצרכנים והחברה בכללותה. לפני המצאת הדפוס, מודעות פרסום הופיעו בצורת כרוזים שהוצמדו לקירות או הוקראו ברחובות. עם המצאת הדפוס, מודעות אלה מצאו את דרכן לעיתונים הראשונים, ששימשו בעיקר ככרוזים חדשותיים.
עליית העיתונות העצמאית ובכך גם עליית שוק הפרסום, הובילה לתחרות רבה יותר של עיתונות כלומר, נוספו הרבה מתחרים חדשים לשוק. המחקר מחדש ראיות אמפיריות לטענה כי תנאי השוק בכלל, וצמיחת הפרסום בעיתונים בפרט מסבירים את העצמאות הפוליטית של התקשורת. נמצא, כי עצמאות העיתונים הייתה קשורה באופן חיובי לתעריפי הפרסום המקומיים ומותאמת לפי תפוצה. כלומר, באזורים בהם הייתה צמיחה מהירה יותר של תחום הפרסום, סביר כי העיתונים היו בו עצמאיים ולא פוליטיים.
בעקבות העלייה בשוק העיתונות העצמאית, האזרח הפשוט הפך להיות יותר מעודכן בכל, גם בפוליטיקה וגם בפרסומים. במאה ה-19, עם התפתחות התעשייה והמסחר, חלה עלייה משמעותית בביקוש לפרסום בעיתונים. כדי לממן את ההוצאות הגבוהות של הדפסה והפצה, עיתונים רבים אימצו את "מודל עיתונות הפני". מודל זה, שבו רוב הכנסות העיתון מגיעות מפרסום מודעות ולא ממכירת העיתון עצמו, הפך לדומיננטי בעולם העיתונות. הפרסום החל להוות מקור הכנסה חלופי עבור העיתונים. שוק העיתונות הסתמך פחות על תמיכה כספית ממפלגות ויכול היה להתנהל באופן עצמאי יותר. מודל זה אפשר לעיתונים להציע מחירים נמוכים יותר לקוראים, להשקיע יותר במשאבים עיתונאיים ולספק למפרסמים גישה לקהל רחב. עם זאת, הוא העלה שאלות אתיות וחברתיות לגבי השפעת הפרסום על העיתונות ועל הציבור. עלה חשש כי הדגש על הכנסות מפרסום עלול לפגוע באובייקטיביות העיתונאית ולהוביל לירידה באיכות התוכן העיתונאי.
סקירה כללית

כיום ישנן מגוון שיטות בשוק הפרסום שבהם אינדיבידואלים וחברות יכולים להשתמש על מנת ליצור רווחים מהרשת. בין השיטות הללו ניתן למצוא פרסומות הנלוות לאתר האינטרנט של הגופים השונים או תוכן המופץ ברשתות החברתיות השונות. ענקיות הטכנולוגיה הדיגיטלית כגון גוגל, פייסבוק, יוטיוב, אמזון ומיקרוסופט מאפשרות לבעלי אתרים ויוצרי תוכן לקיים שיתופי פעולה ולהציג תוכן פרסומי ברשת הדיגיטלית שלהם. תוך שיתוף פעולה עם חברות הענק האלו, יוצרי תוכן אלו יכולים לקבל נתח גדול מהכנסות הפרסום. אנשים וארגונים יכולים להרוויח הכנסה משמעותית מפרסום. בארצות הברית ההכנסות מפרסום באינטרנט צמחו ב־22.6% ב־2017 בהשוואה ל־2016 והגיעו ל־40.1 מיליארד דולר.
הכנסות שהרוויחו אנשים, ארגונים ואושיות רשת ממקורות פרסום מקוונים נחשבות חייבות במס במספר מדינות, וגם בישראל. על כל תוכן שממנו האינדיבידואל או החברה תייצר הכנסה עליהם לדווח לרשויות המס וגם לציין זאת בתוך הפרסום, אי ציון צמד המילים "פרסום ממומן" או "בשיתוף עם" יכול להוביל לתביעת כנגד המפרסם על הטעיית הציבור. בנוסף, מדידת הכנסות מפרסום, בעיקר בעידן הדיגיטלי, הפכה למשימה מורכבת ומאתגרת. ההתפתחות המהירה של פלטפורמות פרסום חדשות, כמו רשתות חברתיות, מנועי חיפוש, ומכשירים ניידים, יצרה מגוון רחב של פורמטים וטקטיקות פרסום. לצד זאת, עלייתו של הפרסום הסמוי והשיווק המשפיעני מעמידה אתגר נוסף על מדידת ההכנסות. קושי זה נובע מקושי להבחין בין תוכן שיווקי לתכנים אורגניים, וכן מהעובדה שפעמים רבות קשה לעקוב אחר המסלול המדויק של הלקוח עד לביצוע רכישה. מדידה לא מדויקת עלולה להוביל להחלטות עסקיות שגויות, לבזבוז תקציבים ולהקשות על אופטימיזציה של אסטרטגיות השיווק. מכאן ניתן להסיק את חשיבות השיקוף לתוכן ממומן.
בנוסף, טכנולוגיית חסימת פרסומות היא בעייתית עבור אותם חברות ואנשים פרטיים המעוניינים להרוויח כסף על ידי הצגת פרסומות לצד התוכן שלהם. כיום, רבים מן המשוטטים ברשת משתמשים בטכנולוגיה המצמצמת או מונעת מהן לחלוטין להיחשף לפרסומות הקופצות למסך בעת הגלילה ברשת. אחד הסקרים בנושא מצא כי 16% מהמשתמשים באינטרנט ברחבי העולם משתמשים בחוסמי פרסומות. שיעור זה גבוה במיוחד בקרב צעירים, כאשר 24% מהמשתמשים בגילאי 18–34 משתמשים בחוסמי פרסומות. טכנולוגיה זו מאפשרת למשתמשים לחסום פרסומות בזמן ביקור באתר נתון, ובכך להגביל את חשיפת המפרסמים. דבר זה עלול לפגוע בהכנסתם המתבססת על כמות הצפיות או כמות הקלקות על הפרסומת.
פלטפורמות בולטות לפרסום

התקשורת המסורתית, הכוללת עיתונות מודפסת, רדיו וטלוויזיה, חוותה ירידה משמעותית בהכנסות מפרסום בשנים האחרונות. זאת בשל מעבר הדרגתי של הצרכנים לצריכת מדיה דיגיטלית. פלטפורמות דיגיטליות כמו גוגל, פייסבוק, יוטיוב, ואינסטגרם מציעות למפרסמים מגוון רחב יותר של אפשרויות טרגוט, מדידה מדויקת יותר של ביצועי הקמפיינים, והזדמנות להגיע לקהל יעד מגוון וממוקד יותר.
בישראל התמונה דומה למגמות העולמיות. ענקיות הטכנולוגיה זוכות לחלק הארי מהתקציבים הפרסומיים, בעוד שהתקשורת המסורתית נאבקת לשרוד. עם זאת,  גם בישראל התקשורת המסורתית עדיין מחזיקה בחלק משמעותי מהשוק, במיוחד בתחומים מסוימים כמו חדשות ופוליטיקה.
פלטפורמות בולטות לפרסום > גוגל

גוגל היא ענקית הפרסום, הטכנולוגיה ושם דבר בעולם הפרסום המקוון. היא נחשבת לאחת מפלטפורמות הפרסום הגדולות והמשפיעות ביותר בכל העולם. עם נתח שוק אדיר של למעלה מ־90% מהחיפושים העולמיים, נכון למרץ 2019. יתרה מזאת, גוגל מחזיקה בעמדת מפתח בכל הנוגע לפרסום דיגיטלי. כאמור, גוגל היא תאגיד רב לאומי עצום המשפיע על חיינו בכל דרך אפשרית, משום שהיא מתמחה בשירותים ומוצרים הקשורים לאינטרנט, החל ממנוע חיפוש ועד לפרסום מקוון.
ההצלחה של גוגל נובעת ממערכת הפרסום המתקדמת שלה, הכוללת מגוון רחב של שירותים ומוצרים, למשל: גוגל היא פלטפורמת החיפוש הפופולרית ביותר בעולם, היא מאפשרת למפרסמים להציג את המודעות שלהם בפני קהל רחב וגדול יותר של משתמשים רלוונטיים. בנוסף, חלק מפלטפורמת החיפוש בגוגל היא Google AdSense שהיא רשת פרסום שמאפשרת לאתרים להציג מודעות באמצעות גוגל ולקבל על כך תשלום עבור כל לחיצה על המודעה.
מערכת הפרסום של גוגל מספקת הכנסות אדירות הן עבור החברה עצמה והן עבור בעלי אתרים וחברות קטנות המשתתפים כאמור ב-Google AdSense. בשנת 2018 פרסום מקוון היווה 84% מההכנסות של Alphabet Inc (חברת האם של גוגל) וזה הפך אותו למקור ההכנסה העיקרי של החברה. ניתן לומר שההשפעה של חברת גוגל היא עצומה ורחבה מאוד, עם זאת, היא זכתה לביקורות רבות בנוגע לזכויות יוצרים ופרטיות. אולם, אין ספק שהיום גוגל היא אחת החברות המשפיעות ביותר בעולם. השירותים והמוצרים שלה הם חלק בלתי נפרד מהחיים שלנו.
פלטפורמות בולטות לפרסום > פייסבוק

פייסבוק היא אחת הרשתות החברתיות הגדולות והפופולריות בעולם, עם מיליארדי משתמשים פעילים מדי חודש. הפרסום בפייסבוק מהווה חלק משמעותי מהכנסות החברה ומאפשר לעסקים להגיע לקהל רחב ומגוון. מערכת הפרסום של פייסבוק נקראת Facebook Ads Manager. זו פלטפורמה מקיפה המאפשרת ליצור, לנהל ולמדוד קמפיינים פרסומיים. פייסבוק מאפשרת לעסקים לפרסם בכל אתר האינטרנט שלה, תוך שימוש בידע המעמיק שלה על הדמוגרפיה והאינטרסים של המשתמשים, כדי להבטיח שלכל פרסומת נתונה יש סיכוי טוב להגיע לקהל היעד הספציפי שלה. פייסבוק גובה עמלה עבור כל קליק על פרסומת, המכונה עלות פר קליק. פלטפורמת פרסום נוספת שהחברה מציעה נקראת "Facebook Ad Breaks" מאפשר למשתמשים להרוויח הכנסות מפרסומות שמתנגנות במהלך הסרטונים שלהם. על הסרטונים להיות באורך של שלוש דקות לפחות, כאשר הפרסומת לא תופיע עד סוף הדקה הראשונה לפחות. ההכנסות מפרסום וידאו דיגיטלי צמחו ב-35.8% ל-5.2 מיליארד דולר ב־2017. עם מיליארדי משתמשים פעילים, פייסבוק מספקת גישה למגוון רחב של קהלים בכל רחבי העולם.
פלטפורמות בולטות לפרסום > יוטיוב

יוטיוב הוא אתר שיתוף סרטונים פופולרי, הנמצא תחת חברת האם של גוגל, חברת Alphabet Inc. בשנת 2006 גוגל רכשה את יוטיוב תמורת סכום נכבד של 1.65 מיליארד דולר, צעד שהפך אותה לשחקנית מרכזית בעולם שיתוף התכנים. כיום, יוטיוב עומדת בפני עצמה כאימפריית מדיה מרשימה, עם שווי מוערך של 70 מיליארד דולר, נכון לשנת 2015. האתר מושך אליו קהל עצום של למעלה מ־30 מיליון מבקרים יום יומיים בממוצע, דבר ההופך אותו לפלטפורמה אטרקטיבית עבור מפרסמים המעוניינים להגיע לקהל רחב. עד שנת 2022 יוטיוב היה האתר עם כמות הכניסות הרב ביותר, אחרי גוגל, אולם בהמשך הוא ירד למקום שני בשל עליית אפליקציית הטיקטוק.
יוטיוב אינה רק פלטפורמת פרסום עבור חברות גדולות אלא גם נותנת במה ליוצרי תוכן מכל העולם ומאפשרת להם לייצר הכנסות נאות מהסרטונים שהם מעלים. ביוטיוב יש מגוון אפשרויות להכנסות מפרסום; למשל, תוכנית שותפים של יוטיוב שהיא תוכנית המאפשרת ליוצרים להציג מודעות לפני, במהלך או אחרי הסרטונים שלהם, זאת בתמורה לתשלום עבור כל לחיצה או צפייה. אפשרות נוספת היא שיווק סחורה. הכוונה למכירת מוצרים ממותגים הקשורים לערוץ, מעין מרצ'נדייז שמזוהים עם בעלי הערוץ.
פלטפורמות בולטות לפרסום > שיווק שותפים

שיווק שותפים הוא מודל עסקי שבו אדם או חברה מקדמים מוצרים או שירותים של חברה אחרת תמורת עמלה על כל מכירה או ליד שנוצר כתוצאה מהקידום. המפרסם יוצר תוכנית ליוצרי התוכן ומספק להם כלים וחומרי שיווק, כגון קישורי שותפים, באנרים וטקסטים שיווקיים. יוצר התוכן משתמש בכלים אלה כדי לקדם את המוצרים או השירותים של המפרסם באתר האינטרנט שלו, ברשתות החברתיות או בערוצים אחרים. כאשר לקוח רוכש מוצר או שירות דרך קישור שותפים, המפרסם מזהה את יוצר התוכן ומעניק לו עמלה. לדוגמה: בלוגרים רבים מקדמים מוצרים ושירותים קשורים לתחום שלהם באמצעות שיווק שותפים, דוגמה נוספת הם יוטיוברים הכוללים קישורי שותפים בסרטונים שלהם.
פלטפורמות בולטות לפרסום > מודלים של תמחור פרסום

תשלום פר קליק (CPC): מודל המבוסס על תשלום עבור כל לחיצה על המודעה. המפרסם משלם רק כאשר המשתמש לוחץ על המודעה, ולא עבור הופעת המודעה עצמה. זהו מודל תמחור נפוץ בפרסום דיגיטלי, במיוחד במנועי חיפוש וברשתות חברתיות, כיוון שהוא מבטיח שהמפרסם משלם רק אם וכאשר ישנה אינטראקציה ממשית עם המודעה.
תשלום לפעולה (CPA): מודל בו המפרסם משלם רק כאשר מתבצעת פעולה מוגדרת מראש, כמו רכישה, הרשמה, או מילוי טופס. מודל זה מספק למפרסמים מדד ישיר של החזר על ההשקעה בפרסום (ROI), כיוון שהתשלום מתבצע רק כאשר המודעה מביאה לתוצאה הרצויה.
תשלום לצפייה (CPV): מודל המתמקד במודעות וידאו. המפרסם משלם עבור כל צפייה במודעה. לרוב, צפייה מוגדרת כצפייה במודעה במשך זמן מינימלי מסוים (למשל 30 שניות) או אינטראקציה אחרת עם הווידאו. מודל זה נפוץ בפלטפורמות כמו YouTube ובאתרים אחרים שמציעים פרסום וידאו.
תגובות למגמות העולות בשוק הפרסום וההשפעה על הכנסות מפרסום > טכנולוגיית חסימת המודעות

חסימת מודעות מתייחסת לשימוש ביישומי מחשב או בתוכנות שונות במטרה להסיר פרסומות מקוונות. טכנולוגיה זו מסכנת את ההכנסות של יוצרי תוכן ובעלי אתרים. בשנת 2018, גוגל הודיעה על השקת תוכנה לחסימת פרסומות בדפדפן האינטרנט שלה, כרום, שמטרתה לטפל באתרים או פרסומות הפוגעות בחוויית המשתמש ואינן ניתנות להסרה מיידית. גוגל הודיעה כי טכנולוגיית חסימת הפרסומות שלה תהיה זמינה למשתמשי מנוע החיפוש שלה ללא צורך בהורדת אפליקציות צד שלישי או התקנת תוכנות חיצוניות. חסימת פרסומות על ידי דפדפן כרום, שהוא אחד מהדפדפנים הפופולריים ביותר בעולם, יכולה להקטין באופן משמעותי את הכנסות הפרסום של אתרים.
אם חלק רחב מן המשתמשים משתמשים בחסימת פרסומות, מספר הקליקים על פרסומות ומספר ההופעות שלהן (impressions) רדו, מה שיוביל לאובדן הכנסות ישיר עבור אתרים אלו. ישנו חשש כי גוגל, כשחקן מרכזי בתחום הפרסום המקוון, עושה שימוש בכוחה הדומיננטי בדפדפן כרום על מנת לקבוע את הסטנדרטים של פרסום באינטרנט. יש המרגישים שגוגל מכתיבה את חוקי המשחק באופן שעשוי להיטיב עם עסקיה שלה על חשבון מתחרותיה. בעוד שחסימת פרסומות בלתי ניתנות להסרה יכולה לשפר את חוויית המשתמשים, היא גם מגבילה את האתרים בדרכים שבהן הם יכולים להציג תוכן וליצור קשר עם משתמשיהם, דבר שיכול לפגוע ביצירת קשרים משמעותיים ובמודלים עסקיים מבוססי פרסום.
תגובות למגמות העולות בשוק הפרסום וההשפעה על הכנסות מפרסום > עיוורון פרסומי

עולם הפרסום המקוון מתמודד עם אתגרים משמעותיים כתוצאה משינויים בהתנהגות הצרכנים. צרכנים כיום מודעים יותר לטכניקות שיווק ומפתחים "עיוורון פרסומי", המקשה על מפרסמים להגיע אליהם ביעילות. טכנולוגיות חסימת פרסומות, התעלמות מפרסומות, חשדנות כלפי מסרים שיווקיים וחיפוש אחר אותנטיות הם רק חלק מהגורמים שמקשים על מפרסמים להציג את תוכניהם בפני קהל היעד. צרכנים נוטים לסמוך יותר על המלצות מחברים וקהילות מקוונות מאשר על פרסומות מסורתיות. כדי להתמודד עם אתגרים אלה, נדרשים מפרסמים לפתח אסטרטגיות חדשות ויצירתיות. פרסום מותאם אישית, שיווק תוכן, שיתופי פעולה עם משפיענים, התמקדות בחוויית הצרכן ושקיפות ואמינות הן רק חלק מהדרכים להתמודד עם שינויים אלה. הצלחתם של מפרסמים בעתיד תלויה ביכולתם להתאים את עצמם לצרכים ולרצונות של קהל היעד, תוך יצירת חווית משתמש חיובית ומתן ערך אמיתי לצרכנים.
עיוורון הפרסומי אינו תופעה ייחודית לעולם הדיגיטלי. גם בעולם הפרסום המסורתי, כפי שציינו אוונס, צ'פאר ופלמר (2011): "משתתפים התעלמו באופן עקבי מפרסומות מבוססות טקסט, והדגימו נטייה חזקה לעיוורון בפרסומות מסוג זה". מסתבר שצרכנים מפתחים מנגנוני הגנה מפני מסרים שיווקיים. כרזות ענק, שלטי חוצות וספאם בדואר הן רק חלק מהפרסום המסורתי שצרכנים נוטים להתעלם ממנו. גם בעולם המסורתי ניתן לראות שינויים בהתנהגות הצרכנים, לדוגמה: ירידה בצפייה בטלוויזיה המסורתית לטובת שירותי סטרימינג, שמציעים חווית צפייה ללא פרסומות.
תגובות למגמות העולות בשוק הפרסום וההשפעה על הכנסות מפרסום > השלכות חברתיות וכלכליות של עליית הפרסום והרווחיות ממנו

הכנסות מפרסום משפיעות באופן טבעי על הכלכלה במגוון דרכים, חלקן חיוביות וחלקן שליליות. פרסומות מביאות לכך שצרכנים יהיו יותר מודעים למוצרים החדשים או אלה שכבר קיימים, וזה מוביל לעלייה במכירות ולצמיחה כלכלית מדינית ועולמית. בנוסף, פרסום מעודד תחרות בין החברות, דבר המוביל לשיפור השירותים ללקוחות. כמו כן, הכנסות מפרסום מעודדות להעסיק מספר רב יותר של אנשים בישירות או בעקיפין ובכך ליצור עוד מקומות עבודה. בנוסף, הכנסות מפרסום מסייעות במימון אמצעי תקשורת, מה שמאפשר להם לספק לציבור חדשות ומידע באופן אובייקטיבי, שלא תלוי בכספי פוליטיקה או השפעות חיצוניות.
לצד זאת, קיימות גם השפעות שליליות של צמיחת שוק הפרסום והפיכתו לרווחי ומייצר הכנסה, למשל: עלייה במחירים, מניפולציה בצרכנים ויצירת מצב של צרכנות יתר בו הצרכנים עלולים לקנות דברים שהם לא באמת צריכים. בהיבט זה ניתן למצוא פרסום שקרי, במטרה להשלות את הצרכן וגם אתרים המוכרים מוצרים בצורה פיקטיבית, אשר גובים כספים כספים ומספקים ללקוח את המוצר. מכאן חשיבות המודעות להשפעות החיוביות והשליליות של ההכנסות מפרסום.
ראו גם

פרסום
פרסום באינטרנט
קידום אתרים במנועי חיפוש
תקשורת שיווקית
קידום מכירות
תרבות הצריכה
שיווק באמצעות תוכן
יוטוב
הערות שוליים

↑  Petrova, Newspapers and parties: How advertising revenues created an independent press
↑  Timothy W. Gleason, 19th-century Legal Practice and Freedom of the Press: An Introduction to an Unfamiliar Terrain, Journalism History 14, 1987-03, עמ' 26–33 doi: 10.1080/00947679.1987.12066640
1 2  IAB Internet Advertising Revenue Report, SlideShare, ‏2011-05-30 (באנגלית)
↑  חבות במס בגין פרסום במדיה החברתית | עו"ד דורון טיקוצקי קנטור גוטמן גרוס ושות', באתר 'משרד עורכי דין דורון, טיקוצקי, קנטור, גוטמן, עמית גרוס ושות, ‏2022-11-16
↑  Pasi Ikonen, Vilma Luoma-aho, Shannon A. Bowen, Transparency for Sponsored Content: Analysing Codes of Ethics in Public Relations, Marketing, Advertising and Journalism, International Journal of Strategic Communication 11, 2017-03-15, עמ' 165–178 doi: 10.1080/1553118X.2016.1252917
↑  Janusz Wielki, Janusz Grabara, The Impact of Ad-Blocking on the Sustainable Development of the Digital Advertising Ecosystem, Sustainability 10, 2018-11, עמ' 4039 doi: 10.3390/su10114039
↑  Bhavsar, The Burgeoning Digital Media Consumption: A Challenge for Traditional Television and Advertising Industries-An Analysis
↑  Morton, F. M. S., & Dinielli, D. C, Roadmap for a digital advertising monopolization case against google
↑  John T. Scott, Consequences of Dissolution of Google’s Digital Advertising Business: The Remedy Requested in the Google Open Web Display Advertising Case, SSRN Electronic Journal, 2023 doi: 10.2139/ssrn.4506706
↑  Bernhard Rieder, Guillaume Sire, Conflicts of interest and incentives to bias: A microeconomic critique of Google’s tangled position on the Web, New Media & Society 16, 2014-03, עמ' 195–211 doi: 10.1177/1461444813481195
↑  Joanne Elizabeth Gray, Google rules: the history and future of copyright under the influence of Google, New York, NY: Oxford University Press, 2020, ISBN 978-0-19-007207-0
↑  Fiona M. Scott Morton & David C. Dinielli, Roadmap for a Digital Advertising Monopolization Case Against Google, Omidyar Network, ‏מאי 2020
↑  פרסום ממומן בפייסבוק ובאינסטגרם: כך תעשו זאת נכון, באתר salcfore, ‏15/8/23
↑  "פייסבוק : כל החדשות והעדכונים - גלובס". Globes. נבדק ב-2024-09-04.
↑  Jane Arthurs, Sophia Drakopoulou, Alessandro Gandini, Researching YouTube, Convergence: The International Journal of Research into New Media Technologies 24, 2018-02, עמ' 3–15 doi: 10.1177/1354856517737222
↑  מהו הסיפור המופלא של האתר יוטיוב?, באתר eureka.org.il
↑  Hoffman, D. L., & Novak, T. P, Advertising pricing models for the world wide web. Internet publishing and beyond: The economics of digital information and intellectual property
↑  Ben Miroglio, David Zeber, Jofish Kaye, Rebecca Weiss, The Effect of Ad Blocking on User Engagement with the Web, Proceedings of the 2018 World Wide Web Conference, WWW '18, International World Wide Web Conferences Steering Committee, 2018-04-23, עמ' 813–821 doi: 10.1145/3178876.3186162
↑  Owens, J. W., Chaparro, B. S., & Palmer, E. M, Text advertising blindness: the new banner blindness?. Journal of usability studies
1 2  Phillip Nelson, The Economic Consequences of Advertising, The Journal of Business 48, 1975, עמ' 213–241 doi: 10.1086/295737
מערכת גילוי וכיבוי אש

רכזות גילוי עשן
מערכת גילוי וכיבוי אש היא מערכת בניין לגילוי אש ונקיטת צעדים למזעור נזקיה. המערכת מורכבת מגלאים לגילוי אש, מרכזת המקבלת את קריאות הגלאים ומחליטה מתי להוציא התראה בדבר שרפה וממערכות תגובה אוטומטיות למקרי שרפה.
גילוי האש > גלאים

קיימים חמישה סוגים עיקריים של גלאי אש:
לחצן שריפה ידני - היות שאנשים הם המזהים היעילים ביותר של שריפות, ונוטים לברוח בעת שריפה, מותקנים בדרך כלל לחצנים להפעלה ידנית בסמוך ליציאות ממבנים. מבחינת הלוגיקה של רכזות גילוי עשן נחשבת הפעלה של לחצן כשרפה וודאית.
גלאי עשן המזהים את העשן שיוצא משרפה. גלאים אלו הם השכיחים ביותר במערכות גילוי האש.
גלאי חום המזהים את החום היוצא משרפה
גלאי להבה המזהים את גלי האור היוצאים מלהבה
גלאי פחמן חד-חמצני המזהים את הפחמן חד-חמצני שהוא תוצר של שריפות
הגלאים מפוזרים במבנה המוגן, בצורה שתאפשר גילוי מוקדם במידה סבירה של שרפה. כמות הגלאים תלויה בסיכון הנובע משרפה בתוך המבנה ובסיכון לפרוץ שרפה.
גילוי האש > רכזת

הרכזת הוא התקן אלקטרוני המהווה את המוח של המערכת. הרכזת מקבלת קריאות מגלאי האש של המערכת ומחליטה מתי לתת התראת שרפה. בנוסף הרכזת בודקת על בסיס קבוע את תקינות הגלאים.
תגובות

מערכות גילוי וכיבוי אש כוללים אמצעים שונים לתגובה לשרפה שזוהתה. אמצעים אלו מתחלקים לשלוש קבוצות עיקריות:
מערכות אזעקה
מערכות כיבוי
מערכות צמצום סיכונים.
תגובות > התרעה

אמצעי שמע: צופרים, רמקולים. אמצעים אלו משמיעים אזעקה או הודעות קוליות המודיעות על גילוי שרפה במבנה.
אמצעים ויזואליים: נוריות סימון (עבור גלאי עשן מוסתרים), נצנצים. אמצעים אלו מתריעים בצורה חזותית: נצנצים נועדו להסב את תשומת לבם של אנשים כבדי שמיעה, בעוד שנורות סימון נועדו יותר לסימון מיקומה המדויק של השרפה במקרה שאינו גלוי לעין - למשל במקרה של שרפה שפורצת בחדר סגור, מעל לתקרה אקוסטית וכדומה.
חייגן אוטומטי (המחייג לרוב למכבי אש באזור).
תגובות > כיבוי אש

במבנים מסוימים, בשל רמת סיכון גבוהה במיוחד או בשל עניין להגנה על ציוד מותקנות מערכות אוטומטיות לכיבוי שרפה. כיום קיימות מספר מערכות כיבוי אוטומטיות:
תגובות > כיבוי אש > ספרינקלרים

מערכת המתזים בבניין, מטרתה למנוע התפשטות האש ולכבות את השרפה באיבה, על ידי התזת מים (או חומר כיבוי אחר) אוטומטית, ללא תלות בהמצאות אדם במבנה.
המערכת בנויה מרשת של צינורות מים ומתזים שמספקים כיסוי לכל הבניין או לאזורים הנדרשים. אספקת המים יכולה להיות ישירה מהרשת העירונית, כשמערכת העירונית אמינה, ומתאימה מבחינת ספיקה, ולחץ. לדרישת המערכת. כשהמערכת העירונית אינה עומדת בדרישות, נדרשת התקנה בבניין של מאגר מים פרטי המסוגל לספק את כמות מים (30–60 דקות בהתאם להגדרת הסיכון) הנדרשת למשאבת המתזים. המשאבה מופעלת חשמלית עם גיבוי גנרטור, או משאבה חשמלית-דיזל. המשאבות מופעלות אוטומטית בעת ירידת לחץ המים בצנרת עקב פתיחת מתזים בבנין.
שמירה על לחץ מתמיד במערכת שניזונה ממאגר פרטי, נעשית על ידי משאבה חשמלית קטנה הנקראת ג'וקי. בעת השרפה, כמות המים הנדרשת למתזים שנפתחים עם עליית החום עולה, תוך ירידת לחץ שמפעיל את המשאבה הראשית. הזרמת המים מפעילה את הצופר ההידראולי. ורגשי הזרימה החשמליים מפעילים את מערכות החירום בבניין.
צנרת כיבוי האש, עשויה פלדה, צבועה באדום, ומותקנת לרוב בחלל התקרה המונמכת כשרק המתזים חשופים לחדרים.
המתז הוא חריר שמוחזק סגור על ידי בקבוקון זכוכית המלא בנוזל. בעת התחממות חריגה של סביבתו הקרובה, (72 מעלות צלזיוס) מתפשט הנוזל, ושובר את הבקבוקון. כך נפתח חריר המתז המצוי בלחץ מים מתמיד, ומתיז את המים לעבר המניפה שלו, שמפזרת אותם בחדר (קיימים גם מתזים בעלי מנגנון שונה המבוסס על B metal). כל מתז "אחראי" בתחום של כ-12–16 מ"ר. במטרה לכבות את האזור שלו, או לפחות למנוע את התפשטות האש.
בנוסף למערכות המתזים הרגילות אשר נמצאות תחת לחץ מים קבוע, ישנן מערכות "יבשות" אשר מיועדות להגן על חללים בהם ישנו ציוד יקר (חוות שרתים לדוגמה). העיקרון של מערכות אלו הוא שילוב של מערכת גילוי האש בהפעלת כיבוי המים כך שבעת פריצת מתז תזהה מערכת גילוי האש ירידה בלחץ האוויר (שמקורו בלחץ אוויר קבוע המיוצר בצנרת) של צנרות המתזים ולאחר מכן תוודא הפעלת גלאי עשן אחד או יותר בחלל המוגן. כאשר יתמלאו שני התנאים תופעל משאבת המים לכיוון המערכת ה"יבשה" לצורך כיבוי האש בחלל המוגן.
במערכת מתזים יש גם גלאי זרימה כך שברגע שיש זרימת מים במערכת נשלחת התרעה (באופן חשמלי) למערכת גילוי האש שהיא בתורה מתריעה לתחנה המקומית של כיבוי אש על ידי חייגן והודעה מוקלטת, בנוסף אם יש מרכז בקרה מקומי בארגונים/בניינים גדולים, הם מקבלים התרעה או מופעלת אזעקת אש המודיעה לאנשים במקום להתפנות מחוץ לבניין או לאזור המסוכן.
תגובות > כיבוי אש > כיבוי בגז

מערכות כיבוי בגז מיועדות בדרך כלל להגנה על ציוד. בזמן שרפה המערכת מציפה את החלל עליו היא מגינה בגז אשר חונק את האש. יתרונן של מערכות הכיבוי בגז על פני מערכות המתזים הוא במניעת הנזק הנגרם לציוד כתוצאה מהכיבוי במים. משום כך רוב המערכות לכיבוי בגז מותקנות בחדרי תקשורת, מחשבים ובארכיונים.
מערכת הכיבוי בגז מופעלת על ידי ברז או "נפץ" במכל הגז אשר מקבל פקודת הזרמה לגז ממערכת גילוי העשן בהצלבה (זאת אומרת הפעלת גילוי עשן על ידי שני גלאים לפחות) למניעת הפעלות שגויות. בעבר נעשה שימוש בגז הלון לכיבוי עד שזה נאסר לשימוש מטעמי איכות סביבה ונזק לאוזון. כיום נעשה שימוש בגזים שאינם פוגעים בשכבת האוזון, שהנפוץ מביניהם הוא ה-FM-200.
רוב המערכות לכיבוי בגז מותקנות לכיבוי בלוחות חשמל. החיסרון העיקרי במערכת זו שאינה מבצעת קירור. במערכות ישנות יחסית (לפני 2002) לא בוצע ניתוק מקור המתח עם גילוי האש. לכן, אף על פי שהדליקה הראשונית כובתה, מכיוון שמקור האש לא טופל ייתכן והאש תמשיך לבעור או לפחות לייצר עשן. מערכת הכיבוי בגז מכילה מנה אחת ללא חלופות כך שאינה זמינה עוד לכיבוי אוטומטי נוסף. כיום בעת הפעלת מערכת כיבוי בגז בלוחות חשמל מתבצע ניתוק מקור הזנת המתח לאותו לוח על ידי מערכת גילוי האש.