stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כתיב כימי
תרכובות: יונים, קשרים קוטביים, פולימרים

יון הוא אטום או מולקולה בעלי מטען חשמלי. המטען החשמלי של היון מיוצג באמצעות סימן פלוס (+, מטען חיובי=קטיון) או סימן מינוס (-, מטען שלילי=אניון). הסימן נכתב מימין ליון ובכתב עילי. גם ביונים המורכבים ממספר אטומים נכתב הסימן מימין ליון; הסימן מציין את מטענו הכולל של היון ואינו מציין שהמטען שוכן על האטום הימני ביותר.
להלן מספר דוגמאות:
קשר קוטבי הוא קשר קוולנטי בין שני אטומים בעלי אלקטרושליליות שונה. האטום האלקטרושלילי יותר מושך אליו את אלקטרוני הקשר וכתוצאה מכך הופך לבעל מטען חשמלי חלקי שלילי. האטום השני הופך לבעל מטען חשמלי חלקי חיובי. בקשר קוטבי המטענים הם חלקיים, ואינם מקבילים למטענים המלאים ביונים. כדי לציין מטען חלקי משתמשים באות היוונית הקטנה דלתא (δ) ובסימן פלוס או מינוס. את המטענים החלקיים מציינים אך ורק אם הדבר רלוונטי, במנגנון תגובה למשל (ראו למטה). את סימול המטען החלקי ניתן למקם בכל מקום שהוא לצד האטום הרלוונטי. בדוגמה הבאה מוצגת מולקולת מימן כלורי. לכלור האלקטרושלילי מטען חלקי שלילי, ולמימן מטען חלקי חיובי:
פולימר הוא מולקולה ארוכה המורכבת מיחידות זהות רבות (מונומרים) הקשורות האחת לשנייה. בכתיבת פולימרים מספיק לתאר את יחידת המונומר פעם אחת בלבד כשהיא מוקפת בסוגריים (בדרך כלל מרובעות) עם ציון האות n בצד הימני התחתון, לציון מספר בלתי-ידוע ובלתי-מוגבל של יחידות. להלן, מימין, נוסחת המבנה של הפולימר פוליאקרילוניטריל, ומשמאל נוסחת הקו (ראו בהמשך) של פוליפאראפנילן:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
תרכובות: נוסחאות קו

נוסחאות קו נפוצות מאוד בכימיה אורגנית. נוסחאות הקו חוסכות מקום ועומס של סמלים, והן מתאפשרות עקב העובדה שכל התרכובות האורגניות בנויות משלד של אטומי פחמן הקשורים אחד לשני ולאטומי מימן. לפיכך, מושמטים אטומי הפחמן והמימן בנוסחאות הקו, כיוון שקיומם ברור מאליו. אטומים אחרים (חמצן וחנקן, למשל) מוצגים תמיד. הצגת אטומי הפחמן והמימן גמישה, ולעיתים הם מוצגים לשם הבהרה והדגשה.
בנוסחאות הקו מיוצגים הקשרים שבין אטומים הפחמן השונים ובין אטומי פחמן ואטומים אחרים (חוץ ממימן) באמצעות קווים ישרים. אטומי הפחמן עצמם אינם נכתבים, כאמור; כל קצה של קו מייצג אטום פחמן. אטומי המימן אינם מוצגים כלל (ואף הקשרים שלהם אינם מוצגים), וקיומם מוסק מספירת הקשרים של אטומי הפחמן. אטום פחמן מסוגל ליצור ארבעה קשרים קוולנטיים; לפיכך, לאטום פחמן הקשור בקשר בודד לאטום פחמן אחר נותרים שלושה קשרים, אשר מוקדשים בהכרח (אלא אם מצוין אחרת) לקשירת שלושה אטומי מימן.
כך, למשל, קו שבור מייצג מולקולת פרופאן (CH3—CH2—CH3). כל קצה של קו, כולל השבירה באמצע המולקולה, מייצג אטום פחמן; שני אטומי הפחמן שבקצוות קשורים לאטום פחמן אחד נוסף, כך שבאפשרותם לקשור שלושה אטומי מימן. אטום הפחמן האמצעי, לעומת זאת, קשור לשני אטומי פחמן, כך שנותרים לו רק שני קשרים לקשירת אטומי מימן. מימין מוצגת נוסחת הקו המקוצרת של פרופאן, ומשמאל נוסחת המבנה המלאה:
| --- | --- |

קשרים כפולים ומשולשים מיוצגים באמצעות קו כפול או משולש, בהתאמה. מעבר פתאומי בין קשר משולש לקשר בודד, למשל, מצביע על אטום פחמן הקיים בין שני הקשרים. ניתן לראות זאת בנוסחה הקווית של מולקולת פרופין (CH3—C≡CH):
בדוגמה הבאה ארבע דרכים שונות לייצוג מולקולת פירימידין. מימין מוצג מודל כדורי של המולקולה. משמאל מוצגות שלוש נוסחאות קוויות ברמות פירוט שונות. שתי הנוסחאות האמצעיות זהות, למעשה, ומהוות שתי דרכים שונות לייצוג טבעת ארומטית:
אף את המבנה המרחבי של תרכובת ניתן להציג, במידה מסוימת, באמצעות נוסחאות קו, זאת באמצעות סימון קשרים קוולנטיים אשר בולטים אל מעל למשטח הדף או הצג, לכיוון הקורא (סימון הקשר באמצעות משולש מודגש), ולצידם קשרים אשר חודרים אל משטח הדף או הצג, בכיוון המנוגד לקורא (סימון באמצעות משולש או קו מקווקו). בדוגמה הבאה, של נוסחת הקו של תרופת ה-SSRI אסקיטאלופרם, ניתן לראות דוגמה אחת לכל אחד מהקשרים הללו במרכז המולקולה:
בדוגמה הבאה מוצגים שני סטריאואיזומרים של הסם הפסיכואקטיבי אמפטמין. באיזומר הימני קבוצת המתיל (CH3) חודרת אל משטח הצג (קו מקווקו), ובאיזומר האמצעי קבוצת המתיל בולטת מעל למשטח הצג (משולש עבה). תערובת רצמית היא תערובת המורכבת מכמויות שוות של שני האיזומרים; לייצוג תערובת רצמית בנוסחאות קו משתמשים בקו גלי (המולקולה השמאלית):
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

קשרים בין-מולקולריים - קשרים חלשים יחסית המתקיימים בין מולקולות שונות. בנוסחאות קו מיוצגים קשרים בין-מולקולריים באמצעות קו מקווקו. בדוגמה הבאה מוצגים קשרי מימן בין שתי שרשראות של הפולימר קבלר:
תרכובות אורגניות: היטלים מיוחדים

היטל פישר הוא דרך לתיאור גרפי של תרכובות אורגניות, המפשטת את ההצגה התלת-ממדית של האטומים במרחב. בהיטל פישר קיימים קשרים מאונכים ואופקיים בלבד (כשביניהם זוויות ישרות). הקווים האופקיים מייצגים אטומים שבולטים קדימה, כלפי הצופה, ואילו הקווים המאונכים - כיוונם אחורה, לתוך הדף. מפגש בין שני קווים מייצג אטום פחמן, כמו בנוסחת קו. היטלי פישר שימושיים מאוד בהבחנה בין שני האננטיומרים של מולקולה כיראלית; הם משמשים לעיתים קרובות לתיאור פחמימות, היות שפחמימות רבות נבדלות האחת מהשנייה במיקומו המרחבי של אטום או קבוצה אחת בלבד (גלוקוז וגלקטוז, למשל), ודרכי תצוגה אחרות מקשות על הבחנה מהירה בין הפחמימות השונות. להלן היטל פישר של גלוקוז (מימין), והדרך בה יש להמיר מולקולה המצוירת בנוסחת קו להיטל פישר:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

היטל ניומן משמש בעיקר לתיאור הסיבוב במרחב של קשרים קוולנטיים בודדים בין שני אטומי פחמן. קשרים אלו, בניגוד לקשרים כפולים או משולשים, אינם קשיחים ומאפשרים סיבוב מלא סביב ציר הקשר. בנוסחה רגילה מוצג קשר באופן אופקי (אטום אחד מימין, האטום השני משמאל, וביניהם קו). בהיטל ניומן מוצג הקשר באופן אנכי, כשאטום אחד נמצא מקדימה (קרוב לעין הצופה) והאטום השני בדיוק מאחוריו, הרחק מעין הצופה; הקשר עצמו אינו מיוצג כלל. האטום הקרוב מיוצג כנקודה (מפגש בין קווים המייצגים מתמירים), ואילו האטום המרוחק מיוצג על ידי מעגל. היטלי ניומן משמשים בעיקר להצגת אלקאנים ונגזרותיהם (תרכובות בעלות קשרים בודדים). בדוגמה שלהלן מוצג היטל ניומן של אתנול (מימין) והדרך בה ממירים נוסחת קו (משמאל) להיטל ניומן:
תגובות כימיות

בתגובה כימית מוצג השינוי שחל במגיבים ואשר הוביל ליצירת התוצרים. שלבי הביניים, אם ישנם, אינם מוצגים. בין המגיבים והתוצרים מוצג חץ אופקי המציין את התרחשות התגובה ואת המעבר מהמגיבים (משמאל לחץ) אל התוצרים (מימין לחץ). דוגמאות:
בכתיב כימי רשמי יש לציין את מצב הצבירה של כל תרכובת במגיבים ובתוצרים. דבר זה נהוג בעיקר בכימיה אי-אורגנית. מצב הצבירה נכתב בכתב תחתי, בתוך סוגריים, מימין לתרכובת. מצבי הצבירה הם (g) עבור גז, (l) עבור נוזל, (s) עבור מוצק. תרכובות המומסות במים מצוינות באמצעות הסימול (aq). בתמיסות בעלות ממס שאינו מים ניתן לציין בסוגריים את הממס, לדוגמה (EtOH) עבור אתנול:
משמאל לכל מגיב ותוצר נכתב מספר המולים היחסי, אלא אם כן המספר הוא אחד (1). ניתן להשתמש גם בשברים (½, למשל) לציון מספר המולים:
כלל בסיסי בכימיה הוא איזון משוואת התגובה הכימית; מספר האטומים מכל יסוד המופיעים מצדו השמאלי של החץ מוכרח להיות שווה למספר האטומים בצדו הימני של החץ. כלל זה משקף את העיקרון שכמות החומר ביקום קבועה ושחומר אינו מסוגל "ללכת לאיבוד". למרות זאת, בכימיה האורגנית, ובמיוחד בביוכימיה, לא חלה תמיד הקפדה יתרה על איזון משוואת התגובה. הדבר נועד למנוע סרבול; מולקולות קטנות אשר משתתפות בתהליך אך אשר חשיבותן לתגובה עצמה שולית מושמטות במקרים רבים ממשוואת התגובה.
לתנאי התגובה חשיבות עליונה בכימיה. תגובה המתרחשת בטמפרטורה נמוכה, למשל, עשויה להניב תוצרים שונים לגמרי מאותם המגיבים לו הייתה התגובה מתרחשת בטמפרטורה גבוהה. את תנאי התגובה נהוג לכתוב מעל לחץ התגובה. תנאים נפוצים הם טמפרטורה, חשיפה לאור או מניעת אור, חשיפה לקרינה והפעלת לחץ מכני.
אם התגובה הפיכה יופיעו חיצים לשני הכיוונים המסמל שהתגובה לא תתרחש עד תום אלא עד לשיווי משקל, ואם אחת מהתגובות חזקה יותר מהשנייה התגובה החזקה תסומן בחץ גדול יותר.
מנגנוני תגובה

מנגנוני תגובה נפוצים במיוחד בכימיה אורגנית. התגובה, המוצגת בקיצור כמשוואה אחת, כפי שהוסבר לעיל, מפורקת לשלביה השונים. כל שינוי בקשרים שבין האטומים מוצג בשלב נפרד. האלקטרונים הבלתי-קשורים מוצגים כנקודות, וחיצים מראים את תנועת האלקטרונים ממקום למקום. להלן דוגמה למנגנון תגובה בין אמין ובין קטון. החץ האדום (הצבע להמחשה בלבד) מראה מעבר של זוג אלקטרונים ("התקפה") מאטום חנקן לאטום פחמן. בלשון הכימית נאמר כי אטום החנקן (וליתר דיוק: זוג האלקטרונים הבלתי-קשור של אטום החנקן) מתקיף את אטום הפחמן:
בתגובה שלעיל מוצג חץ רגיל (סימטרי), אשר מציין מעבר של זוג אלקטרונים. בתגובות רדיקליות מתרחש מעבר של אלקטרון בודד מאטום לאטום. מעבר זה מיוצג באמצעות חץ בלתי-סימטרי. בדוגמה הבאה מוצגת סגירה של מולקולה קווית לטבעת. המולקולה הקווית היא רדיקל (כיוון שמוצג בה אלקטרון בודד). האלקטרון הבודד מתקיף את הקשר הכפול בקצה המולקולה (החץ העליון); כתוצאה מכך ניתק הקשר הכפול ואלקטרון בודד עובר מהקשר הכפול אל אטום הפחמן שבקצהו (החץ התחתון). המולקולה החדשה מהווה אף היא רדיקל, אלא שהאלקטרון הבודד שינה מקום:
חיצים

כחלק מהסימונים בכימיה, חיצים משמשים להסבר מעבר שונה בהתאם לסוג החץ.
חץ עגול עם ראש מלא מסמל מעבר זוג אלקטרונים. זנב החץ תמיד יתחיל ממיקום זוג האלקטרונים וראש החץ יהווה את מיקומם החדש של האלקטרונים. דוגמה כזו קיימת בחלק 2 במנגנון התגובה הראשון (החץ האדום)
חץ עגול עם חצי ראש מסמל מעבר אלקטרון בודד. זנב החץ תמיד יתחיל ממיקום האלקטרון/ הקשר הכפול וראש החץ יהווה את מיקומו החדש של האלקטרון. לרוב משתמשים בחץ מסוג זה במנגנוני תגובה של תגובות רדיקליות, בהן משתתף אלקטרון בודד. דוגמה לסימון כזה קיימת על המגיב במנגנון התגובה השני.
חץ דו כיווני מסמל מצב של שיווי משקל רזונטיבי. בכימיה אורגנית נהוג לרשום את כל המבנים הרזונטיביים בתוך סוגריים מרובעים. במקום לשרטט את כל המבנים האפשריים, ניתן גם לשרטט קו נוסף מקווקו (החלק הימני בתמונה).
חץ "רגיל" מראה את כיוון התגובה. נהוג לכתוב מעל ומתחת לחץ פרטים מיוחדים של התגובה, למשל טמפרטורה ייחודית, הוספת קטליזטור ועוד.
שני חיצים מלאים בכיוונים מנוגדים מסמלים תגובה שמתרחשת לשני הכיוונים, כלומר שהתגובה לא מתרחשת ב-100% מהמגיבים או שהיא בשיווי משקל קינטי. אורך שונה של אחד החיצים מסמל העדפה לכיוון מסוים של התגובה.
שני חיצים מנוגדים עם ראש חצוי מסמלים תגובה בשיווי משקל תרמודינמי. אורך שונה של אחד החיצים מסמל העדפה לכיוון מסוים של התגובה.
ראו גם

מונחון IUPAC
לודוויג העשירי, דוכס בוואריה

לודוויג העשירי, דוכס בוואריה (18 בספטמבר 1495 - 22 באפריל 1545) היה דוכס בוואריה בין השנים 1516–1545.
ביוגרפיה

לודוויג העשירי נולד ב-18 בספטמבר 1495 לאלברכט הרביעי, דוכס בוואריה וקוניגונדה מאוסטריה, בתם של פרידריך השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה ולאונור מפורטוגל, קיסרית האימפריה הרומית הקדושה.
בשנת 1508 מת אביו אלברכט הרביעי, דוכס בוואריה, ואחיו וילהלם הרביעי, דוכס בוואריה עלה לשלטון במקומו. על אף שאביו הורה שרק וילהלם יירש את הדוכסות, סירב לכך לודוויג בטענה שנולד קודם כניסת הוראת אביו לתוקפה, ובשל כך שלטו האחים במשותף החל משנת 1516.
בתחילה תמך לודוויג כמו אחיו ברפורמציה, אולם בהמשך אסרו האחים על החזקת כתבי מרטין לותר בבוואריה, ובשנת 1524 אף חתם וילהלם על הסכם עם האפיפיור קלמנס השביעי שהעמיד אותו בראש הרפורמציה הנגדית. בשנת 1524 השתתפו האחים בדיכוי מרד האיכרים של אלזס. החל משנת 1525 טען לודוויג לזכותו לכתר הבוהמי, ורק בשנת 1534 חתם וילהלם על הסכם עם פרדיננד, מלך הונגריה שסיים את הסכסוך עם בית הבסבורג.
ב-22 באפריל 1545 מת לודוויג ללא ילדים, ואחיו וילהלם הרביעי, דוכס בוואריה חזר לשלוט לבדו.
ליאור חפץ

| --- | --- |

 לידה:  23 באוקטובר 1976 (בן 47) הרצליה
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים  אוניברסיטת דרום קליפורניה 
 יצירות בולטות:  הרפתקה בשחקים השוטרים המזח (סדרת טלוויזיה)
 פרופיל ב-IMDb
 
ליאור חפץ (נולד ב-23 באוקטובר 1976) הוא במאי ותסריטאי ישראלי.
ביוגרפיה

חפץ נולד בהרצליה ולמד בבית ספר תיכון היובל שבעיר.
בשנת 2000 החל ללמוד במחלקה לתקשורת חזותית בבצלאל. בשנת 2002 יצא לחילופי סטודנטים בבית הספר לאומנות חזותית SVA שבניו יורק, שם החליט להתמקד בלימודי קולנוע, וביים את סרטו הראשון "Avenue-X" שנבחר ליצג את בית הספר בפסטיבל קולנוע בינלאומי בגרמניה.
לאחר חילופי הסטודנטים חזר חפץ לבצלאל כדי להשלים את לימודיו, ובשנת 2004 כתב וביים את סרט "אנשי הדומינו" כפרויקט גמר.
לאחר סיום לימודיו פנה ללימודי תואר שני בבימוי ותסריטאות באוניברסיטת דרום קליפורניה "USC" שבלוס אנג'לס. בשנת 2006 ביים את הסרט הקצר "פרמדיק" במסגרת הלימודים באוניברסיטה. באותה שנה כתב וביים את הסרט הקצר "טוב שחזרת הביתה", בכיכובם של לוסי דובינצ'יק ואייל שכטר. הסרט הופק במימון "קרן רותם מוריה" לזכרו של רותם מוריה שנרצח בפיגוע בסיני בשנת 2004. הסרט הוקרן בפסטיבלי קולנוע בינלאומיים ביניהם פסטיבל "Screamfest" בהוליווד.
בשנת 2009 ביים את הסרט הקצר '"פרסטו!"' במימון חברת קוקה-קולה שהיה מועמד לפרס Refreshing Filmmaker's Award. באותה שנה ביים את הסרט הקצר '"הסנדקית"' ("The Godmother") שהוקרן בלמעלה מ-40 פסטיבלי קולנוע בינלאומיים וזכה בעשרה פרסים, ביניהם פרס הבימוי בפסטיבל הקולנוע הבינלאומי שנגחאי, פרס הקהל וסרט הפתיחה בפסטיבל האקדמיה לקולנוע בייג'ינג ופרס הסרט הטוב ביותר בפסטיבל Methodfest.
ב-2019 יצא לאקרנים הסרט "הרפתקה בשחקים" אותו כתב וביים. זהו סרט הרפתקאות לכל המשפחה באורך מלא, המספר על שני ילדים שמוצאים גרוטאה של מטוס הקרב הראשון של חיל האוויר ומחזירים אותו למצב טיסה בעזרתו של טייס ותיק. הסרט נתמך על ידי קרן הקולנוע הישראלי ומפעל הפיס, והופק על ידי חברת אפיקים מאוחדים וסרטי יונייטד קינג. הסרט נעשה בסיועו של חיל האוויר וכולל את מספר השוטים המכילים אפקטים ויזואליים הגדול ביותר שנעשה בארץ עד למועד יציאת הסרט (כ-483 שוטים במספר). הסרט זכה לתגובות נלהבות של הקהל, דורג בטבלת מבקרי הקולנוע של עיתון הארץ כ״חובת צפייה״ ונמכר להפצה בינלאומית. "הרפתקה בשחקים" הוקרן בעשרות פסטיבלים ברחבי העולם וזכה בפרסים הראשונים בפסטיבל הבינלאומי לסרטי ילדים בשיקגו ובפסטיבל הקולנוע בלידס, אנגליה.
ב-2020 יצא הסרט האמריקאי "The Doorman" אותו כתב יחד עם הארי ווינר וג׳ו סוואנסון. הסרט בכיכובם של ז'אן רנו ורובי רוז.
באותה שנה נטל חלק בכתיבת סדרת הדרמה השוטרים, דרמת פשע משטרתית ישראלית שעלתה לשידור ב-25 בינואר 2021 ומשודרת בקשת 12. את הסדרה יצרו רותם שמיר ויובל יפת, בהשראת פרשת השוטרים הנוקמים.
בשנת 2023 לרגל 50 שנה למלחמת יום כיפור, כתב וביים את ״המזח״ המספר את קורותיו של מוצב המזח בחזית הדרום. הפרויקט הופץ כסרט קולנוע ומתוכנן לצאת כסדרת טלוויזיה בת 5 פרקים בכאן 11. הסרט/סדרה הופקו על ידי אפיקים מאוחדים סרטים, כאן 11, סרטי יונייטד קינג, ובתמיכת קרן יהושע רבינוביץ׳ וקרן גשר.
כלאי הכרם

| --- | --- |
כרם בשפלת יהודה
 מקרא:  דברים, כ"ב, ט'
 משנה:  מסכת כלאיים, פרקים ד'-ז'
 ברייתא:  ספרי, דברים כ"ב, ט'
 משנה תורה:  ספר זרעים, הלכות כלאים, פרק ה'-הלכות כלאים, פרק ח'
 שולחן ערוך:  יורה דעה, סימן רצ"ו
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לאו רט"ז, לאו קצ"ג ספר החינוך, מצווה תקמ"ח, מצווה תקמ"ט
כלאי הכרם הם מסוגי הכלאיים האסורים מהתורה. האיסור כולל מצוות לא תעשה על זריעת גפן היין עם צמחים אחרים ומצוות לא תעשה על אכילת צמחים שנזרעו בסמוך לגפן או הנאה מהם. כלאי הכרם הוא החמור שבאיסורי הכלאים ולכן הוא אסור לא רק בזריעה אלא גם[דרושה הבהרה] ב"קיום", וכמו כן פירות הגפן והזרעים שגדלו באיסור זה אסורים בהנאה.
האיסור מופיע בתורה בספר דברים: ”לֹא תִזְרַע כַּרְמְךָ כִּלְאָיִם פֶּן תִּקְדַּשׁ הַמְלֵאָה הַזֶּרַע אֲשֶׁר תִּזְרָע וּתְבוּאַת הַכָּרֶם”.
איסור הזריעה

אסור לזרוע חרצן ענבים עם שני מיני זרעים אחרים של תבואה, קטניות או ירקות, וכן אסור לזרוע זרעים של מינים אלה בסמוך לגפן או לכרם.
איסור הכלאיים מהתורה הוא רק על גפן עם חמשת מיני דגן או קטניות או ירקות, כל צמח שברכתו בורא פרי האדמה אסור בכלאי הכרם. אבל מיני עצים אפילו קטנים לא נכללים באיסור.
ותבלינים שלא מברכים עליהם 'האדמה' כי אינם נאכלים בפני עצמם, כל זמן שהם מיני צומח שאם היו נאכלים לבדם ברכתם הייתה 'האדמה', נחשבים באיסור.
חכמים הוסיפו ואסרו גם מיני עשבים וירקות שרגילים להאכיל לבהמות.
השיעור המינימלי של ההרחקה שיש להרחיק זרעים מגפן יחידית הוא שישה טפחים, ושיעור ההרחקה המינימלי שיש להרחיק זרעים מן הכרם הוא ארבע אמות.
איסור ההנאה מכלאי הכרם

אם זרע מין זרע ליד גפן במקום אחד, ללא גדר מפסיק ביניהם, נאסרים הזרעים, וכאמור בפסוק: ”פן תקדש המליאה”, והם טעונים שרפה.
האוכל כזית מהענבים או מהתבואה שגדלו בכרם ונאסרו משום כלאי הכרם חייב מלקות.
והאיסור הוא לא רק בזריעה אלא גם ב"קיום" היינו השארת הגידולים סמוכים זה לזה, אפילו אם נגרם על ידי הרוח וכדומה. בכל מקרה בהם בעל הגפנים משאיר את הגידולים, נאסר הכרם והפירות אסורים בהנאה.
הפרדה בין הזרעים לכרם

על פי ההלכה, אם יש גדר בין הזרעים לגפן, אין הדבר נחשב לכלאיים, ולכן אין איסור זריעה, והפירות מותרים.
הפרדה בין הזרעים לכרם > הלכות שכנים וכלאי הכרם

במשנה במסכת כלאים יש מחלוקת בין תנא קמא לרבי יוסי ורבי שמעון לגבי מי שסכך את הגפן שלו על תבואת חברו האם התבואה נאסרת, רבי יוסי מביא עדות שר' עקיבא התיר, והלכה כר' יוסי ור' שמעון שמותר.
הגמרא במסכת בבא בתרא דנה בדין שני שכנים, שהייתה ביניהם גדר, שההלכה היא שהחובה לגדור מוטלת על בעל הכרם. עוד מובא שם שכל עוד בדעתו לגדור, אין הפירות נאסרים, אלא שכאשר התעצל מי שהיה חייב לגדור, ולא גדר, נאסרים הזרעים. לפי האמור בברייתא, במקרה כזה עליו לשלם. אם כי, על בעל הזרעים לומר לו ולהתרות בו קודם לכן, שיגדור את הגדר, וגם אם אמר לו פעם אחת עליו להתרות בו שוב, שכן עלול הוא לחשוב, שהחובה לגדור אינה מוטלת עליו שוב ושוב. אך הרמב"ם לא הביא את הדין של חיוב בעל הכרם בתשלום על הנזק שנגרם לבעל הזרעים. לדברי בעל מרכבת המשנה הרמב"ם פוסק שאין אדם אוסר דבר שאינו שלו ולכן אין הזרעים נאסרים.
הפרדה בין הזרעים לכרם > דיורי גדולה בקטנה בכלאי הכרם

כאשר יש חלקת שדה קטנה הסמוכה לחלקת שדה גדולה. לפי הכלל דיורי גדולה בקטנה ואין דיורי קטנה בגדולה, אם יהיו גפנים בשטח הגדול, אסור יהיה לזרוע זרעים בחצר הקטנה, שכן נחשב הדבר כאילו בקטנה ישנן גפנים יחד עם זרעים, ואם זרע הזרעים אסורים, והגפנים מותרות, שכן אין בכוח השטח הקטן להשפיע על השטח הגדול, וכאשר ההתייחסות היא אל הגפנים שבשטח הגדול אין לזרעים שבשטח הקטן השפעה עליהם.
היכן נוהג דין כלאי הכרם

איסור כלאי הכרם נוהג בארץ ישראל כאיסור דאורייתא ובחוץ לארץ כאיסור מדרבנן. בגמרא מבואר שהטעם שחכמים גזרו על כלאי הכרם בחוץ לארץ, מה שלא גזרו באיסורי כלאיים אחרים, הוא משום שהתורה החמירה עליהם יותר משאר איסורי כלאים בכך שהפירות נאסרים בהנאה. כתוצאה מכך יש הבדל בדינים - בעוד ספק כלאי הכרם בארץ ישראל לחומרה כספק דאורייתא, ספק כלאי הכרם בחוץ לארץ להקל, מותר לזרוע שם זרעים בצד הגפנים, ויש מחלוקת האם הזרעים שנזרעו שם בצד הגפנים נאסרו.
מהו כרם

במשנה נחלקו בית שמאי ובית הלל בשאלה מהו השיעור המינימלי של כרם. לדעת בית שמאי שורה אחת נחשבת כרם, ואילו לדעת בית הלל צריך שיהיו בכרם לכל הפחות שתי שורות. הראשונים נחלקו בפירוש שיטת בית הלל. במשנה מבואר שלדעת בית הלל שתי גפנים כנגד שתי גפנים אינן כרם, ורק אם הן שתולות באופן ששתים כנגד שתים ואחת יוצאה זנב, הן מהוות כרם. לדעת הר"ש סדר הגפנים יכול להיות שבשורה השנייה יש גפנים כנגד שתי גפנים סמוכות מהשורה הראשונה. ואילו לדעת הרמב"ם צריכה הגפן היוצאת זנב להיות כנגד הרווח שבין השורות.
לקריאה נוספת

חוקות הארץ, יסודות ושיטות הלכות כלאים על סדר הלכות כלאים לרמב"ם, עם ביאורים וחידושים מאת הראי"ה קוק והוספות חדשות, כרך ב', בהוצאת מכון התורה והארץ
ארץ חמדה חלק שני - הלכות כלאים. הרב שאול ישראלי, בהוצאת מוסד הרב קוק ירושלים
ליגת האומות של CONCACAF

ערך זה עוסק בליגה של צפון-אמריקה מרכז-אמריקה והקריביים לנבחרות כדורגל. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
לוגו ליגת האומות של CONCACAFלוגו ליגת האומות של CONCACAF
 ענף:  כדורגל
 תאריך ייסוד:  2018
 ארגון מפעיל:  CONCACAF
 תקופת התחרות:  2019–הווה (כ־5 שנים) 
 מספר מתמודדים:  41
 יבשת:  אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית והקריביים
 זוכה:   ארצות הברית
 הכי הרבה זכיות:   ארצות הברית 3 פעמים (ברציפות)
 האתר הרשמי
 
ליגת האומות של CONCACAF (באנגלית: CONCACAF Nations League; בספרדית: Liga de Naciones CONCACAF; בצרפתית: Ligue des Nations de la CONCACAF) היא תחרות כדורגל לנבחרות המאורגנת על ידי CONCACAF – הקונפדרציה לכדורגל של אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית והאיים הקריביים.
התחרות מחליפה, במידה רבה, את משחקי הידידות של פיפ"א.
היסטוריה ומבנה התחרות

הטורניר נחקר והועלה לראשונה לוועדה של CONCACAF ב-8 באפריל 2017, והוכרז לראשונה בנובמבר 2017. הוא בא כתוצאה מרעיון זהה שכבר עבר אישורים סופיים בקונפדרציית אופ"א, ובעצם החל כבר להיות מיושם באירופה בשם ליגת האומות של אופ"א. נשיא CONCACAF באותה עת, ויקטור מונטגליאני אמר כי ההצעה באה לעזור לנבחרות בקונפדרציה לקיים לוח משחקים סדיר ותדיר, כיוון שחלק מהנבחרות אפילו לא מגיעות ל-10 משחקים בתקופה של ארבע שנים, וצריכות משחקים תחרותיים הרבה יותר ממשחקי ידידות כדי להיכנס לכושר ולהעלות את רמתן. מוקדמות העונה הראשונה החלו להתקיים ב-6 בספטמבר 2018 והסתיימו ב-24 במרץ 2019 וקבעו את הדירוג הראשוני של הליגה המחולקת למספר רמות. העונה הראשונה של טורניר הגמר הייתה אמורה להתקיים באפריל 2020 אך נדחתה פעמיים בשל התפרצות מגפת הקורונה, ונערכה ביוני 2021.
מבנה התחרות

הליגה מחולקת לשלוש ליגות: A, B ו-C, ובכל ליגה ישנם ארבעה בתים המקיימים יחסי תמורות ביניהם (ירידות ועליות), בהתבסס על תוצאות הטורניר האחרון ששוחק. הנבחרות שסיימו במקומות הראשונים בכל בית נכנסות לתחרות גמר. ארבע הנבחרות שסיימו במקומות הראשונים בבתים של ליגה A - נכנסות לפלייאוף נוקאאוט בסופם מוכתרת המנצחת לאלופת הטורניר, וארבע הנבחרות שסיימו במקומות הראשונים בבתים של ליגה B וליגה C - עולות לליגה מעליהם. בנוסף ארבע הנבחרות שסיימו במקומות האחרונים בבית בכל הליגות יורדות לליגה מתחתיהן.
הטורניר גם קובע איזה מהנבחרות תשתתף בעונה הבאה של גביע הזהב של CONCACAF.
תוצאות משחקי גמר ליגת האומות

| עונה | מארחת | גמר> אלופה | גמר> תוצאה | גמר> סגנית | משחק על המקום השלישי> מקום שלישי | משחק על המקום השלישי> תוצאה | משחק על המקום השלישי> מקום רביעי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019/2020 | ארצות הברית ארצות הברית | ארצות הברית ארצות הברית | 3–2ה | מקסיקו מקסיקו | הונדורס הונדורס | 2–2 (5–4)פ | קוסטה ריקה קוסטה ריקה |
| 2022/2023 | ארצות הברית ארצות הברית | ארצות הברית ארצות הברית | 2–0 | קנדה קנדה | מקסיקו מקסיקו | 1–0 | פנמה פנמה |
| 2023/2024 | ארצות הברית ארצות הברית | ארצות הברית ארצות הברית | 2–0 | מקסיקו מקסיקו | ג'מייקה ג'מייקה | 1–0 | פנמה פנמה |
ראו גם

ליגת האומות של אופ"א
גביע הזהב של CONCACAF
CONCACAF
הערות שוליים

↑  UEFA Nations League receives green light, באתר אופ"א (באנגלית)
לודוויג הנס פישר

| --- | --- |

 לידה:  2 במרץ 1848 זלצבורג, האימפריה האוסטרית 
 פטירה:  24 באפריל 1915 (בגיל 67) וינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 מקום לימודים:  האקדמיה לאמנויות בווינה 
 
לודוויג הנס פישר (בגרמנית: Ludwig Hans Fischer;‏ 2 במרץ 1848 – 24 באפריל 1915) היה צייר נוף אוסטרי, חרט נחושת ואתנולוג. הוא ידוע בציורי נושאים מזרחיים, במיוחד נשים אפריקאיות והודיות שלובשות תלבושת מסורתית.
ביוגרפיה

תלמיד לציור באקדמיה לאמנות בווינה, של אדוארד פון ליכטנפלס ושל לואיס יאקובי בחריטה ושל ויליאם אונגר בתחריט. לאחר סיום לימודיו, בסביבות 1875, נסע לאיטליה, ספרד, מצרים, תוניסיה, לוב, מצרים, ארץ ישראל והודו לפני שחזר והתיישב בווינה. בשנת 1879 הציג בווינה ובאותה שנה חזר למזרח. במהלך מסעות אלה הכין עבודות בצבעי מים ורישומים רבים באתרם.
בשנת 1875 הוא קיבל מענק לנסוע למזרח התיכון ולארץ ישראל; מסע שהביא לפרסום ספר סקיצות. בשנת 1879 פרסם ספר סקיצות נוסף בעקבות מסעותיו לטורקיה, ירושלים וים המלח.
בנוסף למספר ציורי שמן, הוא הכין תשעה נופים גדולים למוזיאון וינה להיסטוריה של הטבע בשנת 1889. בין סדרות התחריטים והדפסים שלו, הסדרה של נופים היסטוריים מאוסטריה-הונגריה היא ההפקה הגדולה ביותר שלו. הוא גם צייר צבעי מים רבים והפיק איורים למספר ספרים. ועיצב מספר מטבעות עבור האגודה הנומיסמטית של וינה.
הוא היה חבר פעיל בתרבות האמנות של וינה, דרך חברותו בקבוצות אמנות. הוא הקים את מועדון צבעי המים בעיר הולדתו.
פישר היה גם סופר. הוא פרסם ספרים בנושאים מגוונים כולל מלאכת ציור וצבעי מים כגון טכניקת ציור בצבעי מים שפורסמה לראשונה בשנת 1888, וטכניקת ציור שמן שפורסם בשנת 1911. הוא כתב מדריכי טיולים, שעבורם הכין את האיורים, וכן פרסם כמה עבודות אתנוגרפיות הכוללות: תכשיטים עממיים הודים וכיצד ללבוש אותם, 1890.
סך הכל פישר פרסם יותר מ-40 ספרים הכוללים מדריכים וספרי הדרכה. בדרך כלל, אלה הודגמו בהדפסים משלו, וגם סיפק איורים לסופרים אחרים.
פרסומים נבחרים

Die Technik der Aquarell-Malerei, [The Technique of Watercolor Painting] by Ludwig Hans Fischer, 1888
Bosnisches Skizzenbuch : Landschafts- und Kultur-Bilder aus Bosnien und der Hercegovina, [Bosnian sketchbook: Landscape and culture pictures from Bosnia and the Hercegovina] by Milena Preindlsberger-Mrazović, illustrated by Ludwig Hans Fischer, 1900
Die Technik der Ölmalerei, [The Technique of Watercolor Painting], by Ludwig Hans Fischer and Erwin Schneider, 1925
Historische Landschaften aus Oesterreich-Ungarn, [Historical landscapes from Austria-Hungary] by Ludwig Hans Fischer, c. 1884
Indischer Volksschmuck und die Art ihn zu tragen, [Indian folk jewelry and the way to wear it] by Ludwig Hans Fischer, 1890
הערות שוליים

↑  "Fischer, Ludwig Hans"
↑  Gilman, D. C., Peck, H. T. and Colby, F. M. (eds), "Fischer, Ludwig Hans", New International Encyclopedia, (1st ed.) New York, Dodd & Mead, 1905
↑  "Hans Ludwig Fischer"
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "לודוויג הנס פישר".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810651512905606  BnF: cb14973887j (data)  GND: 116559446  ISNI: 0000 0001 2022 2864  KulturNav: 74db919d-4c70-4ab6-a97e-78123f4fa79b  LCCN: no2011091128  NKC: jx20090625010  NLG: 226288  NSK: 000092593  RERO: 02-A023394935  RKD: 28122  SNAC: w6dz1hrn  SUDOC: 18861642X  ULAN: 500087964  VIAF: 22414076   WorldCat (עם VIAF): 22414076
לודוויג החמישי, הנסיך הבוחר מפפאלץ

לודוויג החמישי, הנסיך הבוחר מפפאלץ (בגרמנית: Ludwig V. von der Pfalz; ‏2 ביולי 1478 - 16 במרץ 1544), היה הנסיך הבוחר מפפאלץ בין השנים 1508–1544.