stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כפר בלום

| --- | --- |


מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: הגליל העליון
גובה ממוצע: ‎76 מטר
תאריך ייסוד: 1943
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 940 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 920 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אצבע הגליל מוגדלת) כפר בלום(למפת אצבע הגליל רגילה) כפר בלום(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר בלום(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר בלום33°10′21″N 35°36′35″E﻿ / ﻿33.1724764896529°N 35.6098147746178°E﻿ / 33.1724764896529; 35.6098147746178  heמפת היישובים של מועצה אזורית הגליל העליון באדום - כפר בלום בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10
www.kbm.org.il
חברי קיבוץ כפר בלום, בסמוך למקום בו עתיד הקיבוץ לעלות על הקרקע, ליד נהר הירדן, 1943
כְּפַר בְּלוּם הוא קיבוץ באצבע הגליל, מדרום מזרח לקריית שמונה, בתחום המועצה האזורית הגליל העליון.
היסטוריה

מייסדי הקיבוץ היו עולים חדשים בוגרי תנועת "הבונים" מאנגליה ותנועת נצ"ח מאסטוניה, ליטא ולטביה, ששהו בהכשרה באפיקים ובבנימינה, וכונו בשל מוצאם "הקיבוץ האנגלו-בלטי". בשנת 1941 התיישב גרעין הקיבוץ בתל נעמה ובשנת 1943 עלה הקיבוץ לקרקע בעמק החולה ונקרא על שם לאון בלום, שהיה ראש ממשלת צרפת בשנים 1936–1939.
ברחבת הדשא במרכז הקיבוץ נמצאת אנדרטה לזכרו של לאון בלום ובה פסל של ראשו.
כלכלת הקיבוץ

בכלכלת הקיבוץ המרכיבים הבאים:
חקלאות: גידולי שדה, מטעים, רפת ולול
תעשייה: מפעל "גלקון" לייצור מערכות בקרה להשקיה
תיירות: בקיבוץ קיים מלון "פסטורל" (שבעבר נקרא "בית הארחה כפר בלום"), המשרת את הבאים לאטרקציות הגליל העליון כגון אגמון חולה ושמורת החולה. מדי שנה מארח הקיבוץ את פסטיבל "ימי המוסיקה בגליל העליון", בהפקה משותפת של המועצה האזורית עם קול המוסיקה במרכז קלור למוזיקה ולמחול. ישנה גם פעילות שיט בירדן על קייאקים וטיילת לאורך הגדה המזרחית של נהר הירדן המובילה עד לשדה נחמיה בשם "שביל עמי". בקיבוץ קיים גם בית טבע הכולל אוסף צמחים ובעלי חיים מעמק החולה.
הקיבוץ מחזיק בבעלות על "א.ב מתכננים", אחת מחברות התכנון הגדולות בישראל
חינוך

בכפר בלום נמצא בית הספר התיכון האזורי "עמק החולה" המשרת תלמידים מקיבוצי אצבע הגליל שהשתייכו בעבר לאיחוד הקבוצות והקיבוצים, ומיישובים נוספים באזור. בכפר בלום נמצא גם בית ספר יסודי אזורי, "הגומא".
במקום נמצא גם אולם מופעים גדול הנקרא "בית העם".
ספורט

בקיבוץ קיים היכל ספורט כפר בלום המשמש אולם הבית של קבוצת הכדורסל הפועל גליל עליון. מלבדו יש במקום שני מגרשי כדורגל, המשמשים לאימוני קבוצות הנוער והנערים של עירוני קריית שמונה ולמשחקי קבוצות ילדים ונערים המתקיימים בשבתות. בעבר שימש כאולם הבית של הפסטיגל.
אקלים

| אקלים בכפר בלום (נכון לאוקטובר 2007)> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בכפר בלום (נכון לאוקטובר 2007)> ינואר.16.5.5.8.118.5 | אקלים בכפר בלום (נכון לאוקטובר 2007)> פברואר.17.4.5.9.95.1 | אקלים בכפר בלום (נכון לאוקטובר 2007)> מרץ.20.5.7.8.74.9 | אקלים בכפר בלום (נכון לאוקטובר 2007)> אפריל.26.11.29.1 | אקלים בכפר בלום (נכון לאוקטובר 2007)> מאי.30.3.13.9.4.4 | אקלים בכפר בלום (נכון לאוקטובר 2007)> יוני.32.8.16.6.0 | אקלים בכפר בלום (נכון לאוקטובר 2007)> יולי.34.3.18.7.0 | אקלים בכפר בלום (נכון לאוקטובר 2007)> אוגוסט.34.5.19.2.0 | אקלים בכפר בלום (נכון לאוקטובר 2007)> ספטמבר.33.7.17.2.0.9 | אקלים בכפר בלום (נכון לאוקטובר 2007)> אוקטובר.30.4.14.1.19.9 | אקלים בכפר בלום (נכון לאוקטובר 2007)> נובמבר.24.10.3.64.9 | אקלים בכפר בלום (נכון לאוקטובר 2007)> דצמבר.18.6.7.101.7 | אקלים בכפר בלום (נכון לאוקטובר 2007)> שנה.26.6.12.3.509.4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: השירות המטאורולוגי הישראלי
גלריה

אנדרטת לאון בלום
אולם מופעים בתכנון אדריכל מתי שילון
חדר האוכל בקיבוץ
חדר האוכל בתכנון פרדי כהנא
אולם חדר האוכל, אוקטובר 2013
אולם חדר האוכל, 18 במרץ 2014
חדר האוכל בכפר בלום לאחר שיפוצו
בית הספר התיכוני המשרת את תושבי הסביבה
מלון פסטורל בכפר בלום, מענפי ההכנסה העיקרים של היישוב
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  מפה משנת 1944 בהוצאת המחלקה להתיישבות חקלאית בסוכנות היהודית, עם סימון היישוב בשם 'כפר בלום (נעמה)', באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  מידע אקלימי רב שנתי, באתר השירות המטאורולוגי הישראלי (עדכון אחרון: אוקטובר 2007)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545024605171  LCCN: n97091817  VIAF: 139729346   WorldCat (עם VIAF): 139729346 
נהר הירדן בסמוך לכפר בלום
ג'ון וו

| --- | --- |

 לידה:  22 בספטמבר 1946 (בן 78) גואנגג'ואו, הרפובליקה העממית של סין 
 מדינה:  הונג קונג 
 תקופת הפעילות:  מ-1968 
 עיסוק:  במאי, מפיק, תסריטאי
 מקום לימודים:  Concordia Lutheran School 
 יצירות בולטות:  עימות חזיתי, משימה בלתי אפשרית 2
 פרסים והוקרה:  פרס סוס הזהב לבימוי (1986)  פרס הונג קונג לקולנוע לבמאי הטוב ביותר  כוכב הארד של בוהיניה  כוכב בוהיניה כסוף 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ון וו יו סן (באנגלית: John Woo Yu-Sen) הוא במאי קולנוע הונג קונגי, שידוע בעיקר בסרטי הפעולה שיצר בהונג קונג, הוליווד וסין. בין סרטיו הידועים "עימות חזיתי", "משימה בלתי אפשרית 2", "קוד שבור" ו-"לחישות מלחמה".
פילמוגרפיה חלקית

הרוצח (1989)
Hard Boiled (1992)
מטרה קשוחה (1993)
קוד שבור (1996)
עימות חזיתי (1997)
משימה בלתי אפשרית 2 (2000)
לחישות מלחמה (2002)
צ'ק פתוח (2003)
הצוק האדום (2008)
הצוק האדום 2 (2009)
Reign of Assassins‏ (2010)
The Crossing‏ (2014)
The Crossing 2‏ (2015)
מצוד (2017)
לילה שקט (2023)
הרוצחת (אנ') (2024)
הערות שוליים

↑   אורון שמיר, "הרוצחת": לבמאי ג'ון וו יש מה להוכיח לכל יורשיו וחקייניו, באתר הארץ, 26 בנובמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007441346805171  PLWABN: 9810631774205606  BIBSYS: 98078851  BNE: XX1260834  BnF: cb137515818 (data)  CANTIC: a11161103  CiNii: DA13256368  GND: 122198417  ISNI: 0000 0001 2096 7890  LCCN: n94046066  NDL: 00855269  NKC: pna2006337913  NLA: 42150700  NLK: KAC201318717  NTA: 125876491  RERO: 02-A006031861  SUDOC: 083988211  Trove: 871480  ULAN: 500473155  VIAF: 106100411   WorldCat (עם VIAF): 106100411 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מועצה אזורית שדות דן

מועצה אזורית שדות דן (עד ל-2018 נקראה עמק לוד) היא מועצה אזורית באזור מישור החוף המרכזי של מחוז המרכז בישראל, בקרבת הערים ראשון לציון, לוד, רמלה ואור יהודה. מטה המועצה נמצא ביישוב כפר חב"ד.
המועצה גובלת בצפון בנמל התעופה בן-גוריון ובאור יהודה, במזרח במועצה אזורית חבל מודיעין ובלוד, בדרום ברמלה ובבאר יעקב ובמערב באזור, בבית דגן ובראשון לציון. 
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים במועצה אזורית שדות דן 16,168 תושבים, מתוכם 15,917 תושבי ישראל (מקום 129 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).   אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 60.1%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 11,484 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
היסטוריה

המועצה האזורית עמק לוד הוקמה בשנת 1952 וכללה עשרה יישובים. מאוחר יותר נותרו תשעה, לאחר שבשנת 1966 החליטה ועדה ממשלתית לספח את קרקעות תוחלת לכפר חב"ד.
תחילה שכנה המועצה בצריף קטן במושב חמ"ד. לאחר כשנתיים הועברו משרדי המועצה לצריף במושב תוחלת. מתחלת שנות השבעים שוכנים משרדי המועצה בכפר חב"ד שהוא היישוב הגדול ביותר מבין ישובי המועצה.
תשעת יישובי המועצה הם אחיעזר, גנות, זיתן, חמ"ד, יגל, כפר חב"ד, משמר השבעה, ניר צבי וצפריה. בשטחה ממוקמים גם מחנות הצבא גדעונים ובית-דגן. בנוסף נמצא הכפר הערבי בלתי מוכר דהמש בתחום שיפוטה.
שטחה הכולל של המועצה הוא 37 אלף דונם. ב-1990 הופקעו משטחה 1,500 דונם לטובת הקמת פרויקט "נתב"ג 2000" (הקמת טרמינל 3). בהמשך קבעה בשנת 1994 ועדה לחקירת גבולות כי יש להעביר שטח נוסף מהמועצה לעיר לוד, שעליו הוקמה שכונת גני אביב. בשנת 2010 במסגרת תוכנית החומש לחיזוק העיר לוד, הנחתה הממשלה את משרד הפנים לבחון סיפוח של עוד 2,146 דונם שטח חקלאי, הנכלל בתחום שיפוטה של המועצה, לטובת העיר לוד.
בשנת 2005 חוברו יישובי המועצה למכון טיהור שפכי גוש דן (שפד"ן), עד אז זרמו השפכים של היישובים באופן ישיר לנחלים באזור שפירים ואיילון, תוך יצירת זיהום סביבתי חמור ומטרדים לתושבים.
בסוף שנת 2007, הוקמה הוועדה המקומית לתכנון ובנייה "שדות דן" (עמק לוד לשעבר), כתוצאה מפירוק מרחב התכנון המקומי של הוועדה המקומית-מרחבית לתכנון ובנייה "לודים", אשר מרחבה התכנוני היה משותף למועצה האזורית "עמק לוד", המועצה האזורית "חבל מודיעין" והמועצה האזורית "גזר".
באפריל 2018, הוועדה הארצית לתכנון ולבנייה של מתחמים מועדפים לדיור (ותמ”ל) אישרה את תוכנית מתאר “לוד מערב”. התוכנית מקודמת על ידי חברת "דירה להשכיר" ועיריית לוד, על שטח בן 1,687 דונם, שטחים חקלאיים בתחום המועצה, בשוליים המערביים של לוד, מעבר לשכונת גני אביב. על פי התוכנית יוקמו בה 11,158 דירות בבנייה של עד 26 קומות, ו-110 אלף מ"ר למשרדים ולמסחר. השכונה החדשה שתוקם בעיר לוד מקודמת בשם "קדמת ניר צבי".
שינוי שם המועצה

ב-13 בפברואר 2018 נערכו בחירות לבחירת שם חדש למועצה. לטענת ראש המועצה השינוי נדרש היות שהשם הנוכחי אינו מייצג כראוי את מאפייניה הבולטים של המועצה. השמות שעמדו לבחירה היו "מועצה אזורית דן", "מועצה אזורית מבואות דן" ו"מועצה אזורית שדות דן". השם שנבחר הוא שדות דן, והוא אושר בוועדת השמות הממשלתית בישיבתה מיום 22 בפברואר אותה שנה.
שינוי שם המועצה > סמל המועצה הישן

את סמל המועצה הישן עיצבה פנינה נמיר ממושב חמד, מראשונות עובדי המועצה האזורית עמק לוד. הסמל היה בצורת קלף מגילה וכולל את כל האלמנטים שאפיינו את אופי יישובי המועצה והם: חריש ורגבי אדמה, פרדסים וענף גידול העופות.
יישובי המועצה

| מספר | צורת היישוב | יישוב | שנת הקמה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | מושב | אחיעזר | 1950 |
| 2 | מושב | גנות | 1953 |
| 3 | מושב | זיתן | 1950 |
| 4 | מושב | חמד | 1950 |
| 5 | מושב | יגל | 1950 |
| 6 | יישוב קהילתי | כפר חב"ד | 1948 |
| 7 | מושב | משמר השבעה | 1949 |
| 8 | מושב | ניר צבי | 1954 |
| 9 | מושב | צפריה | 1949 |
כמו כן, בתחומי המועצה נמצא הכפר הערבי הבלתי מוכר דהמש
ראשי המועצה

1952 – 1957: ישראל מישור (חמ"ד)
1957 – 1958: אברהם פישר (משמר השבעה)
1959 – 1989: דוד דוידוביץ (צפריה)
1989 – 2013: מנשה משה (אחיעזר) (נפטר בעת כהונתו)
2013 – 2014: בנימין ליפשיץ (כפר חב"ד) (מ"מ זמני 3 חודשים)
2014 ואילך: דוד יפרח (יגל)
גלריה

ניר צבי ממעוף הציפור, 2022
כפר חב"ד במבט ממטוס
בית הכנסת בושאייף בזיתן
דהמש ישוב ערבי לא מוכר בשטח המועצה, ממעוף הציפור, 2022
לקריאה נוספת

כך בניתיך ונבנית - 50 שנה למועצה אזורית עמק לוד.
גנץ (עיר)

| --- | --- |
סמל גנץסמל גנץ

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  צפון הונגריה
 מחוז:  בורשוד-אבאוי-זמפלן בורשוד-אבאוי-זמפלן
 נפה:  נפת גנץ
 ראש העיר:  יאנוש סיבג
 שטח:  37.27 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  1,930 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  48°28′15″N 21°16′27″E﻿ / ﻿48.470833333333°N 21.274166666667°E﻿ / 48.470833333333; 21.274166666667 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.Gonc.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.גנץ(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.גנץ  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
גֶנְץ (בהונגרית: Gönc) היא עיר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
יהודי גנץ

יהודים ראשונים החלו להתיישב במקום בסוף המאה ה-18. רובם עסקו במסחר. במקום התפתחה קהילה ונבנה בית כנסת בשנת 1828 אשר נהרס ונבנה מחדש בשנת 1863. עוד היו בעיר חברה קדישא ובית ספר.
בשנת 1930 התגוררו במקום 229 יהודים. בשנת 1935 התארגן במקום סניף של "התאחדות ציוני הונגריה".
בשנת 1938 נעצרו 30 מיהודי העיר, ונכלאו במחנה הריכוז בנג'קניז'ה למשך שישה שבועות. במהלך מלחמת העולם השנייה והשואה בשנת 1942 גויסו צעירים יהודיים מהעיר לעבודות כפייה באוקראינה שם נספו רובם. ובאפריל 1944, אז מנתה הקהילה 171 יהודים, לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה, נצטוו היהודים לענוד את הטלאי הצהוב והתרבו מעשי התקיפה של יהודים ברחובות בחסות השלטונות. בחג הפסח רוכזו כל היהודים בבית הספר הקתולי, דברי הערך שברשותם הוחרמו, והאמידים נחקרו ועונו באכזריות על מנת לגלות האם והיכן הטמינו דברי ערך נוספים. למקום הובאו גם יהודים תושבי הכפרים הסמוכים, וכעבור זמן קצר הוסעו כולם לבית החרושת ללבנים בקושיצה. במאי נשלחו כל יושבי המחנה למחנה ההשמדה אושוויץ.
אחרי המלחמה ושואת יהודי הונגריה, חזרו לעיירה 35 ניצולי השואה, ושיפצו את בניין בית הכנסת, ניקו את בית העלמין, וניסו לחדש את חיי הקהילה. הניסיון לא עלה יפה, והיהודים עזבו. מקצתם עקרו לערים גדולות, ומקצתם עלו לארץ ישראל. בשנת 1949 כבר לא ישב אף יהודי אחד בגנץ.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 174 |  |
| 1880 | 307 | 3,386 |
| 1910 | 217 |  |
| 1920 | 227 |  |
| 1930 | 229 |  |
| 1941 | 200 | 3,306 |
לקריאה נוספת

גנץ בפנקס הקהילות הונגריה, עמודים 236–238
גו'נץ, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 99. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
15 באפריל

15 באפריל הוא היום ה-105 בשנה (106 בשנה מעוברת), בשבוע ה-16 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 260 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

614 – האימפריה הפרסית כובשת את ירושלים
1218 – נשלמת בנייתו של מבצר עתלית
1654 – אנגליה והולנד חותמות על חוזה שלום
1689 – מלך צרפת לואי הארבעה עשר מכריז מלחמה על ספרד
1738 – בכורה בלונדון לאופרה "סרסה" (אחשוורוש) של גאורג פרידריך הנדל
1865 – עם פטירתו של אברהם לינקולן מתמנה אנדרו ג'ונסון לנשיאה ה-17 של ארצות הברית
1881 – פורצים הפוגרומים סופות בנגב בדרום רוסיה
1892 – נוסדת חברת ג'נרל אלקטריק
1912 – הספינה "טיטניק" טובעת אחרי שפגעה בקרחון בעת הפלגת הבכורה שלה באוקיינוס האטלנטי
1923 – הסרט הראשון עם פסקול מוקרן, בינתיים ללא דיבור
1923 – האינסולין הופך לזמין עבור חולי סוכרת
1927 – שווייץ וברית המועצות קושרות יחסים דיפלומטיים
1945 – מלחמת העולם השנייה: מחנה ברגן-בלזן משוחרר על ידי בעלות הברית
1947 – ג'קי רובינסון עורך את הופעת הבכורה שלו בליגת ה-MLB, והופך לשחקן השחור הראשון בליגה
1948 – בכורת האופרה "תאיס", ההפקה הראשונה של האופרה הישראלית
1952 – ארצות הברית מבצעת ניסוי גרעיני באתר הניסויים בנבדה
1955 – נפתחת המסעדה הראשונה ברשת המזון המהיר מקדונלד'ס
1959 – שר החוץ האמריקני ג'ון פוסטר דאלס מתפטר מתפקידו
1961 – על פי החלטת הממשל האמריקני מטוסים הנושאים סימול קובני מזויף ושהוטסו בידי גולים קובנים מפגיזים בסיסים בקובה
1970 – שליט לוב מועמר קדאפי משיק את "המהפכה הירוקה"
1978 – בריטניה מבצעת ניסוי גרעיני
1986 – מבצע קניון אל דוראדו, תקיפה אווירית אמריקאית נגד לוב בתגובה לפיגוע במועדון לה בל בברלין
1989 – תחילת אירועי כיכר טיין-אן-מן (1989) בסין
1989 – אסון הילסבורו – 96 אוהדי כדורגל נמחצים למוות במהלך משחק בין ליברפול לנוטינגהאם פורסט
1992 – האספה הלאומית של וייטנאם מאמצת את חוקת 1992 של הרפובליקה הסוציאליסטית של וייטנאם
1999 – במסגרת תוכנית לאנדסאט האמריקאית ללוויני חישה מרחוק ולמידה על כדור הארץ, שיגור הלווין לאנדסאט 7 (בתמונה‏: הלווין לפני שיגור). הלווין היה פעיל עד שנת 2021, שאז הוציאו אותו משירות
2002 – ארגון הטרור אל-קאעידה מבצע פיגוע בבית הכנסת העתיק בעיר ג'רבה שבתוניסיה שמשמש כאתר תיירות. 17 אנשים נרצחים. רובם תיירים גרמניים
2002 – מבצע חומת מגן – כוח של לוחמי סיירת דובדבן לוכד את מרואן ברגותי, אחד מבין המבוקשים הפלסטינים הבכירים ביותר
2005 – שיגור החללית סויוז TMA-6 עם משלחת 11 לתחנת החלל הבינלאומית
2010 – אפר וולקני מהתפרצות הר הגעש Eyjafjallajökull באיסלנד מוביל לסגירת מרבית המרחב האווירי באירופה
2013 – הפיגוע במרתון בוסטון – 3 הרוגים ועשרות פצועים בשני פיצוצים סמוך לקו הסיום של מרתון בוסטון
2013 – ניקולאס מדורו נבחר לנשיא ונצואלה
2017 – פיצוץ עז של מכונית תופת סמוך לעיר חלב שבסוריה בה נהרגו 100 איש ו-500 נפצעו
2019 – שרפה גדולה בקתדרלת נוטרדאם בפריז
נפטרו

1446 – פיליפו ברונלסקי, אדריכל פיורנטיני (נולד ב-1377)
1719 – מאדאם דה מנטנון, מרקיזת מנטנון, אשתו השנייה של לואי הארבעה עשר, מלך צרפת (נולדה ב-1635)
1764 – מאדאם דה פומפדור, מאהבתו של לואי החמישה עשר מלך צרפת (נולדה ב-1721)
1865 – אברהם לינקולן, הנשיא ה-16 של ארצות הברית (נולד ב-1809)
1870 – אמה וילארד, מחנכת ופעילת זכויות נשים אמריקאית (נולדה ב-1787)
1888 – מת'יו ארנולד, משורר אנגלי (נולד ב-1822)
1912 – אדוארד סמית', רב-החובל של הטיטניק (נולד ב-1850)
1927 – גסטון לרו, סופר ובלשן צרפתי (נולד ב-1868)
1946 – משה אביגדור עמיאל, רבה של תל אביב ומראשי הציונות הדתית (נולד ב-1883)
1956 – אמיל הנסן, צייר גרמני (נולד ב-1867)
1971 – יוסף יואל ריבלין, מזרחן ישראלי, פרופסור באוניברסיטה העברית בירושלים וחבר האקדמיה ללשון העברית (נולד ב-1889)
1976 – דוד אלעזר, הרמטכ"ל התשיעי של צה"ל (נולד ב-1925)
1980 – ז'אן-פול סארטר, פילוסוף וסופר (נולד ב-1905)
1983 – קורי טן בום, הולנדית נוצרייה שהצילה יהודים ולוחמי המחתרת ההולנדית בתקופת מלחמת העולם השנייה (נולדה ב-1892)
1986 – ז'אן ז'נה, סופר צרפתי (נולד ב-1910)
1990 – גרטה גרבו, שחקנית קולנוע (נולדה ב-1905)
1998 – פול פוט, שליט קמבודיה האחראי לרצח מיליונים מבני עמו (נולד ב-1925)
2001 – ג'ואי ראמון, זמר אמריקאי, סולן להקת ראמונס (נולד ב-1951)
2009 – נתן כוגן, שחקן תיאטרון וקולנוע (נולד ב-1914)
2012 – הדה בושס, עיתונאית ומבקרת טלוויזיה ותיאטרון ישראלית (נולדה ב-1933)
2016 – אלישע שפיגלמן, מנחה טלוויזיה ישראלי (נולד ב-1944)
2017 – אמה מורנו, אחרונת בני האדם שנולדו לפני שנת 1900 (נולדה ב-1899)
2017 – פנחס זוארץ, ראש מועצת בנימינה-גבעת עדה ואלוף-משנה בצה"ל (נולד ב-1964)
2019 – מרסלו דסקל, פרופסור בחוג לפילוסופיה שבאוניברסיטת תל אביב, ומומחה למורשתו של הפילוסוף גוטפריד וילהלם לייבניץ (נולד ב-1940)
2020 – לי קוניץ, מלחין ונגן ג'אז אלטו-סקסופון אמריקאי-יהודי (נולד ב-1927)
2020 – בריאן דנהי, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אמריקאי (נולד ב-1938)
2021 – משה בר בק, מנהיג ארגון נטורי קרתא בארצות הברית (נולד ב-1934)
2021 – ג'ון מקאדמס, פרופסור אמריקאי למדע המדינה (נולד ב-1945)
2022 – ליז שרידן, שחקנית אמריקנית (נולדה ב-1929)
2022 – ז'אן-פול פיטוסי, כלכלן צרפתי-יהודי ממוצא תוניסאי (נולד ב-1942)
2024 – נעמי פולני, זמרת, רקדנית, שחקנית, מפיקה מוזיקלית, כוריאוגרפית ובמאית ישראלית (נולדה ב-1927)
חגים ואירועים החלים ביום זה

14 באפריל – 16 באפריל
אפריל
לוח אירועים שנתי
הערות שוליים

דיוקן עצמי של לאונרדו דה וינצ'י. 1512-1518 לערך.
נועה סולוש

נועה דינה סוֹלוֹש (בהונגרית: Szőllős Noa Dina; נולדה ב-3 בפברואר 2003) היא גולשת אלפינית ישראלית-הונגרייה. בעבר, ייצגה את הונגריה וכיום מייצגת את ישראל. השתתפה יחד עם אחיה ברנבש סולוש (אנ') באולימפיאדת החורף בייג'ינג (2022).
ביוגרפיה

סולוש נולדה בבודפשט, הונגריה לדורה ופטר סולוש, גולש אלפיני יהודי-הונגרי שייצג גם את ישראל. שני אחיה, ברנבש סולוש (אנ') ובנימין סולוש, מייצגים גם הם את ישראל בסקי אלפיני.
בתחילת קריירת הנוער שלה, ייצגה את הונגריה, וזכתה בשבע אליפויות לאומיות במולדתה ההונגרית, אך לאחר סכסוך עם איגוד הסקי המקומי ב-2017, עברה לייצג את ישראל, למרות שהיא מעולם לא התגוררה בישראל. היא מתאמנת רוב הזמן באקדמיה לסקי באוסטריה.
בשנת 2020 כנציגת ישראל באולימפיאדת הנוער לוזאן זכתה סולוש בשתי מדליות החורף הראשונות בתולדות ישראל במשחקים האולימפיים לנוער היא סיימה במקום השני בתחרות המשולבת בזמן של 1:34.69 וזכתה במקום השלישי בתחרות הסקי האלפיני למרחק 1,100 מטרים בסופר G.
היא השתתפה יחד עם אחיה ברנבש באולימפיאדת החורף בייג'ינג (2022), כשבנוסף היא גם נשאה את דגל המדינה ביחד עם יבגני קרסנופולסקי בטקס הפתיחה. בסלאלום הענק היא סיימה במקום ה-42 בסיבוב הראשון אך נפלה במהלך הסיבוב השני ולכן לא סיימה את התחרות. בתחרות הסלאלום היא סיימה במקום ה-41 עם זמן כולל של 1:57.34 דקות. בסופר G סיימה במקום ה-34 בזמן של 1:17.94 דקות.
חיים אישיים

סולוש נעה בין חיים ברמטסלש (אנ') שבקרבת בודפשט שבהונגריה, ובין מוראו (אנ') וויידהופן אן דר איבס שבאוסטריה שם למדה בתיכון. היא דוברת הונגרית, גרמנית ואנגלית. מתחביביה טיפוס, ציור, והאזנה למוזיקת דת' מטאל.
הערות שוליים

1 2  "Noa SZOLLOS". olympics.com. נבדק ב-1 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  התעתיק המדויק של שם משפחתה הוא סֶלֶש
1 2  אורן אהרוני, כחול לבן: על ההישג המפתיע אי פעם של ישראל, באתר ynet, 12 בינואר 2020
↑  אורן אהרוני, מדליה שנייה: נועה סזולוס זכתה בכסף, באתר ynet, 11 בינואר 2020
↑  אסי ממן, ‏נועה סזולוס זכתה בארד בסקי אלפיני ל-1,100 מטר, באתר ONE‏, 10 בינואר 2020
↑  "יבגני קרסנופולסקי ונועה סזולוש הם נושאי הדגל של ישראל בטקס הפתיחה של משחקי החורף, בייג'ינג 2022". הוועד האולימפי בישראל. 30 בינואר 2022. נבדק ב-30 בינואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "NOA SZOLLOS". kaestle.com. נבדק ב-1 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
| נושאי דגל ישראל בטקס הפתיחה של המשחקים האולימפיים |
| --- | --- | --- |
| משחקי הקיץ | הלסינקי 1952: אברהם שניאור • מלבורן 1956: יואב רענן • רומא 1960: גדעון אריאל • טוקיו 1964: גדעון אריאל • מקסיקו סיטי 1968: גרשון שפע • מינכן 1972: הנרי הרשקוביץ • מונטריאול 1976: אסתר רוט-שחמורוב • לוס אנג'לס 1984: זהבה שמואלי • סיאול 1988: יצחק יונסי • ברצלונה 1992: אלדד אמיר • אטלנטה 1996: לידיה חטואל-צוקרמן • סידני 2000: רוגל נחום • אתונה 2004: אריק זאבי • בייג'ינג 2008: מיכאל קולגנוב • לונדון 2012: שחר צוברי • ריו דה ז'ניירו 2016: נטע ריבקין • טוקיו 2020: יעקב טומרקין וחנה קנייזבה-מיננקו • פריז 2024: אנדראה מורז ופיטר פלצ'יק |  |
| משחקי החורף | לילהאמר (1994): מיכאל שמרקין • נאגנו (1998): מיכאל שמרקין • סולט לייק סיטי (2002): גלית חייט • טורינו (2006): גלית חייט • ונקובר (2010): אלכסנדרה זרצקי • סוצ'י (2014): ולדיסלב ביקנוב • פיונגצ'אנג (2018): אלכסיי ביצ'נקו • בייג'ינג 2022: יבגני קרסנופולסקי ונועה סולוש |  |
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת בייג'ינג (2022)  |
| --- | --- | --- |
|  החלקה אומנותית | אלכסיי ביצ'נקו • היילי קופס • יבגני קרסנופולסקי |  |
|  החלקה מהירה במסלול קצר | ולדיסלב ביקנוב |  |
|  סקי אלפיני | נועה סולוש • ברנבש סולוש |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורטאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
זבולון המר

בעת הענקת היתר מוסד להשכלה גבוהה למכללת לוינסקי, מרץ 1983
א.ב. יפה (מימין) מקבל בשנת 1996 את פרס היצירה לסופרים ומשוררים. יושבים מימין: יו"ר ועד הנאמנים של הפרס אהרן ידלין, ראש הממשלה בנימין נתניהו, שר החינוך, התרבות והספורט זבולון המר ופרופ' אורציון ברתנא.
זבולון המר (ט' בסיוון תרצ"ו – כ"ב בטבת תשנ"ח, 31 במאי 1936 – 20 בינואר 1998) היה חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל.
הנצחה

שכונת משכנות זבולון במזרח נתניה קרויה על שמו, כמו גם בית הספר הממלכתי-דתי מורשת זבולון אשר בשכונה.
שכונת "משכנות זבולון" במעלה מכמש קרויה על שמו.
מספר בתי ספר נקראו על שמו, ביניהם קריית החינוך אמי"ת המר רחובות, קריית חינוך בבית שאן, תיכון דתי לבנות בעיר נתיבות, חטיבת הביניים הדתית "המר" בכפר סבא, בית-הספר הממלכתי-דתי "אור זבולון" באריאל, בית-הספר הממלכתי-דתי תורני "מורשת זבולון" בגבעת שמואל, הישיבה התיכונית בפתח תקווה, בית ספר יסודי "זבולון המר" בלוד, בית ספר יסודי בראשון לציון, בית הספר התיכון הדתי טכנולוגי "המר" בבת-ים, בית הספר היסודי "נתיב זבולון" במודיעין-מכבים-רעות, בית ספר יסודי בשם "זבולון המר" בטירת כרמל, אולפנת זבולון בראש העין ובית הספר הממ"ד "אור" בבאר שבע.
מספר סניפי בני עקיבא קרויים על שמו.
בית המדרש לנשים במכון לנדר.
על שמו מספר רחובות בישראל – בשכונת מגוריו (שיכון ה') בבני ברק ("שדרות זבולון המר"), גבעת שמואל, גדרה, פתח תקווה וקריית מוצקין. ב-2013 נקרא רחוב על שמו בקריית הלאום בירושלים.
בית הכנסת "משכן זבולון" בקריית אתא.
"המרכז הפדגוגי על שם זבולון המר" בשכונת מרום נווה ברמת גן.
כיכר מרכזית בקריית שמואל בחיפה.
כיכר מרכזית בשכונת רמת בית שמש א' בבית שמש.
נכון ל-2016, המועצה להשכלה גבוהה מעניקה מלגות ע"ש זבולון המר, מלגות אלו מוענקות לסטודנטים אשר ימשיכו את לימודיהם באחת מהאוניברסיטאות בארץ וזאת לאחר שסיימו בהצטיינות במוסדות אשר אינם נחשבים כאוניברסיטאות.
לקריאה נוספת

יאיר קוטלר, הנבחרת הלאומית, כרך ב', פרק א' (10), ירדן הוצאה לאור, 1988, עמודים 239–258 (הספר בקטלוג ULI)
אהרון (רוני) קמפינסקי, זבולון המר - ביוגרפיה פוליטית, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2021.
הערות שוליים

↑  אהרון (רוני) קמפינסקי, זבולון המר - ביוגרפיה פוליטית, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2021, עמ' 19.
1 2  מנחם מתלמי, זבולון המר: המאבק נגד המנגנון, מעריב, 14 באפריל 1967
1 2  המורד הצעיר לכנסת, מעריב, 16 באוקטובר 1969
↑  נפתחה ועידת המשמרת הצעירה, הצופה, 11 בדצמבר 1958
↑  חיים פיקרש, המשמרת הצעירה מרחיבה פעולותיה, הצופה, 19 במאי 1959
↑  זבולון המר: "המשמרת הצעירה" הגשר לתנועה הבוגרת, הצופה, 26 ביוני 1963
↑  המשמרת הצעירה לפעולה ארגונית, הצופה, 19 בדצמבר 1963
↑  "רשות הנוער" שליד המפד"ל לפעולותיה הראשונות, הצופה, 23 במרץ 1964
↑  זבולון המר, ידריכונו המחשבה והמצפון, הצופה, 20 בינואר 1964
↑  מ. דליה, לאן הם רוצים להגיע?, מעריב, 6 באפריל 1965
↑  יהושע ביצור, שינוי, שינוי, ואין שינוי – במפד"ל, מעריב, 4 באפריל 1969
↑  צבי צמרת, "מערכת החינוך בעשור הרביעי", העשור הרביעי: תשל"ח-תשמ"ח, ירושלים: יד יצחק בן-צבי, 2016, עמ' 250-237
↑  נרשמו לנישואין, הצופה, 31 ביולי 1960
↑  בן שאול, בית מדרש לנשים ע"ש זבולון המר ז"ל, באתר ערוץ 7
↑  יונתן אוריך, ‏ירושלים: נחנך רחוב על שם זבולון המר ז"ל,  באתר כיפה, 2 ביולי 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310777705171  BnF: cb15020828v (data)  GND: 1247061663  ISNI: 0000 0000 7152 2157  LCCN: nr91000182  VIAF: 97297455   WorldCat (עם VIAF): 97297455 
המרכז הפדגוגי על שם זבולון המר ברמת גן