stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ז'אן-בטיסט מונייה
דיסקוגרפיה > סינגלים

2004: "Les Choristes en concert"
2005: "Concerto pour deux voix" (יחד עם קלמנס סן-פרו)
2005: "Les Choristes en concert"
2006: "Piccolo, Saxo et Cie"
2010: "Mistral gagnant"
2010: "By a Waterfall" (יחד עם נורה ארנזדר)
2014: "Le Monde qui est le mien" (מתוך האלבום "We Love Disney 2")
2015: "Je reviens"
2016: "Je ne dors plus"
2017: "Je pars"
פילמוגרפיה

| שנה | סדרה/סרט | תפקיד | במאי | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | כשהנערים שרים | פייר מוראנז' | כריסטוף בארטייה | היה מועמד עבור תפקיד זה לפרס האמן הצעיר בקטגוריית המשחק הטוב ביותר בסרט עלילתי בינלאומי - שחקן צעיר מוביל |
| 2006 | Le Grand Meaulnes (אנ') | פרנסואה סורל | ז'אן-דניאל ורהאגה |  |
| 2006 | Piccolo, Saxo et compagnie | סאקסו | אריק גוטיירז ואנדרה קלבל |  |
| 2006 | Le Cri (אנ') | רוברט הצעיר | ארווה בסלה | מיני סדרת טלוויזיה |
| 2007 | Hellphone (אנ') | סיד | ג'יימס הות (אנ') |  |
| 2007 | L'Auberge rouge (אנ') | אוקטבה | ז'ראר קרבצ'יק (אנ') |  |
| 2007 | La lettre | גי מוקט | פרנסואה האנס | סרט קצר |
| 2011 | Perfect Baby (אנ') | אלכס | ג'ינג וואנג |  |
| 2012 | Merlin | לנסלוט | סטפאן קאפס | מיני סדרת טלוויזיה |
| 2013 | I'm a Sharpener | האריס טינדל | מהדי לפארט | סרט קצר |
| 2014–2015 | Mes chers disparus! | אלפונס | סטפאן קאפס | סדרת טלוויזיה (6 פרקים) |
| 2015 | Vingt-six amis en commun | אריק | דויד האמל | סרט קצר |
| 2016 | A/k | ג'ו | אוליבייה ואן הופשטאדט (אנ') | סרט קצר |
| 2016 | Murders in... (אנ') | ז'וליאן מאתיס | לורנס קטריאן | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2017 | Scènes de ménages (אנ') | לאו | פרנסיס דוקט | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2019 | Eva K. | בעל פונדק | הוגו פרתנו | סרט קצר |
פילמוגרפיה > תיאטרון

| שנה | מחזה | כותב | במאי | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013–2014 | The Elephant Song (אנ') | ניקולאס בילון (אנ') | ברונו דופי | היה מועמד עבור התפקיד לפרס מולייר בקטגוריית השחקן החדש המבטיח |
| 2017 | On se refait Palmade ! | פייר פלמד (אנ') | פייר פלמד |  |
| 2018 | Paprika | פייר פלמד | ג'פרי בורדן |  |
הערות שוליים

1 2  Jean-Baptiste Maunier profile, imdb.com; Retrieved 12 July 2015.
↑  Noémie P, Jean-Baptiste Maunier participera à la prochaine saison de « Danse Avec Les Stars », Stars Actu, ‏19 באוגוסט 2021 (בצרפתית)
↑  "Danse avec les stars" revient tous les vendredis dès le 17 septembre : découvrez le casting complet, LCI (בצרפתית)
↑  http://www.chartsinfrance.net/Jean-Baptiste-Maunier/news-101604.html.
↑  21 Les Choristes, World News (באנגלית)
↑  La chorale se porte bien... même sans Jean-Baptiste, lesoir.be, ‏9 ביולי 2005, אורכב מהמקור ב-13 בספטמבר 2021.
↑  LES CHORISTES - Les choristes en concert - Film Dvd - DvdCritiques, www.dvdcritiques.com
↑  Jean-Baptiste Maunier prête sa voix, www.chartsinfrance.net
↑  Laurence Gallois / Camille Paul, Les Choristes (France 2) : Jean-Baptiste Maunier et Maxence Perrin, alias Morhange et Pépinot, ont bien changé ! (17 PHOTOS), www.programme-tv.net, ‏23 באוקטובר 2016 (בצרפתית)
↑  Jean-Baptiste Maunier - Universal Music France, יוניברסל מיוזיק צרפת (בצרפתית)
↑  Clip « Je ne dors plus » : Jean-Baptiste Maunier partage sa nuit blanche, aficia., ‏30 באפריל 2016 (בצרפתית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007324703105171  BnF: cb146334486 (data)  GND: 140653864  ISNI: 0000 0000 7844 8543  LCCN: nr2007010099  MusicBrainz: 7747a91f-052b-4324-b3aa-5a9d6b1d9985  SUDOC: 123489121  VIAF: 71650110   WorldCat (עם VIAF): 71650110 
ז'אן-בטיסט מונייה במופע צדקה של Les Enfoirés (אנ') בפריז, 2013
זדוב שי זדוב

| --- | --- |
זדוב שי זדוב, 2011
זדוב שי זדוב, 2011
 מקום הקמה:  קישינב 
 תקופת הפעילות:  מ-1994 
 סוגה:  פולק רוק 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 zdobsizdub.md
 פרופיל ב-IMDb
 חברים
 Roman Iagupov 
 
זדוב שי זדוב על בימת אירוויזיון 2011
זְדוֹבּ שִי זְדוּבּ (ברומנית: Zdob și Zdub) היא להקה מולדובית שבסיסה בקישינב. היא הוקמה בשנת 1994, כשהסגנון המוזיקלי בו היא מתמחה הוא שילוב של היפ הופ ופאנק עם מוזיקה מולדובית מסורתית. שמה הוא תצליל של צלילי תופים. היא ייצגה את מולדובה באירוויזיון 2005, באירוויזיון 2011, שם הגיעה למקום ה-12, ובאירוויזיון 2022.
היסטוריה

הלהקה הוקמה בשנת 1994. בנובמבר אותה השנה היא הופיעה במוסקבה, בירת רוסיה. חברי הלהקה שרים ברומנית, ברוסית ובאנגלית. בעקבות חתימתם אצל חברת התקליטים FeeLee, הקליטה זדוב שי זדוב את אלבום הבכורה שלה, Hardcore Moldovenesc. כל השירים בו מבוצעים ברוסית, פרט לאחד. בינואר 1997 הופיעו חברי הלהקה לצד להקת ביוהאזארד ורולינס במוסקבה. במרץ אותה השנה הם הופיעו פעם נוספת ברוסיה עם להקת Tequilajazzz. שתיהן השתתפו בפסטיבל קאזנטיפ בחצי האי קרים. במאי 1999 יצא לאור אלבומה השני של זדוב שי זדוב, Tabăra Noastră.
בינואר 2000 הופיעו חברי הלהקה בפסטיבל EuroSonic בהולנד. באוגוסט אותה השנה הופיעו לצד אמנים רבים, דוגמת לו ריד, ת'ראפי? ואואזיס, בפפסי סיגט.
ב-26 בפברואר 2005 השתתפה זדוב שי זדוב בגמר הקדם הלאומי המולדובי לאירוויזיון 2005. היא שובצה תשיעית בסדר ההופעות. היא זכתה בקדם ונבחרה לייצג את מולדובה בהופעת הבכורה שלה באירוויזיון, עם השיר "Boonika bate doba". ב-19 במאי ביצעה את שירה בחצי הגמר של אירוויזיון 2005, שבסופו היא העפילה לגמר. זדוב שי זדוב סיימה את התחרות במקום השישי עם 148 נקודות.
ב-26 בפברואר 2011 זכתה זדוב שי זדוב פעם נוספת בגמר הקדם הלאומי המולדובי לאירוויזיון 2011, עם השיר "So Lucky". ב-12 במאי ביצעה את שירה בחצי הגמר השני של אירוויזיון 2011, שבסופו היא העפילה לגמר. עם סיום הכרזת הנקודות בערב הגמר הגיעה הלהקה למקום ה-12 עם 97 נקודות. לאחר שזכתה בקדם המולדובי בפעם השלישית, יחד עם הצמד פראצי אדווחוב, היא נבחרה לייצג את המדינה באירוויזיון 2022. שירה לאירוע זה היה "Trenulețul". ב-10 במאי 2022 ביצעו זדוב שי זדוב ופראצי אדווחוב את "Trenulețul" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2022. עם הקראת התוצאות של שלב זה הם נמנו בין האמנים שהעפילו לגמר. ב-14 במאי הם ביצעו את "Trenulețul" בגמר התחרות. הם הגיעו למקום השביעי עם 253 נקודות (14 מהשופטים ו-239 מהקהל).
דיסקוגרפיה

1997: Hardcore Moldovenesc
1999: Tabăra Noastră
2000: Remixs
2001: Agroromantica
2002: От харdкора до романтики
2003: 450 de oi
2006: Ethnomecanica
2010: Белое вино/Красное вино
2012: Basta Mafia!
2015: 20 de oi
הערות שוליים

↑  Moldova: O melodie pentru Europa 2005
↑  Eurovision 2005 Results: Voting & Points
↑  Moldova: O melodie pentru Europa 2011
↑  Eurovision 2011 Results: Voting & Points
↑  Charlotte Jensen, Eurovision 2022: Semi-final 1 result – these are the lucky qualifiers, ‏10th May 2022
↑  eurovisionworld, Eurovision 2022 Grand Final
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 9875 4425  LCCN: no2012049437  MusicBrainz: 06b13f0d-b1d4-4e29-8b74-d80b63813e32  VIAF: 146483379   WorldCat (עם VIAF): 146483379
ויליאם וולאס תאייר

ויליאם וואלס תאייר (באנגלית: William Wallace Thayer, נודע גם כ-W. W. Thayer;‏ 15 ביולי 1827 –  15 באוקטובר 1899) היה פוליטיקאי אמריקאי, איש המפלגה הדמוקרטית, שהיה פעיל במדינות איידהו ואורגון, וכיהן כמושל אורגון השישי בשנים 1878–1882, וכנשיא בית המשפט העליון של אורגון בשנים 1888–1889.
ראשית חייו

ויליאם וואלס תאייר נולד בחווה ליד העיירה לימה שבמדינת ניו יורק. הוא התחנך בבתי ספר ציבוריים ולמד משפטים בקולג'. ב-1851 הוא התקבל ללשכת עורכי הדין של מדינת ניו יורק, ולאחר מכן הוא עסק בעריכת דין יחד עם אחיו בבאפלו ובהמשך בטונוונדה שבמדינת ניו יורק.
שגשוג בענף הכרייה בטריטוריית איידהו משך את תשומת ליבו של תאייר ב-1860, והניע אותו לעבור מערבה. ב-1861 הוא הגיע לקורוואליס שבאורגון, שם הוא הצטרף לאחיו, לשעבר חבר בית הנבחרים של ארצות הברית, אנדרו תאייר, במשרד עורכי הדין שלו. ב-1863 הוא עבר לאיידהו, ופתח משרד עורכי דין בלואיסטון.
קריירה פוליטית באיידהו

ב-1866, שלוש שנים לאחר שעבר ללואיסטון, נבחר תאייר כתובע של המחוז השיפוטי השלישי של טריטוריית איידהו. באותה שנה הוא עבר לבויסי כדי לכהן במושב אחד של בית הנבחרים של הטריטוריה עד 1867. זמן קצר לאחר סיום כהונתו זו הוא עבר לפורטלנד, אורגון.
ראשית הקריירה הפוליטית באורגון

עם שובו לאורגון, הקים תאייר משרד עורכי דין מצליח בעיר איסט פורטלנד. באותה עת הוא החל להיות פעיל במפלגה הדמוקרטית. בעת הערעורים האלקטורליים בבחירות לנשיאות ארצות הברית של 1876 היה תאייר חבר בצוות המשפטי שקרא תיגר על בחירתו של האלקטור ג'. ו. ווטס, רפובליקני שהצביע בעד רתרפורד הייז. על אף הצלחתם, הישגם לא סייע לסמואל טילדן להשיג רוב בחבר האלקטורים.
כהערכה על סיועו בערעור אלקטורלי זה, בחרה המפלגה הדמוקרטית באורגון בתאייר כמועדה למשרת מושל המדינה ב-1878. תאייר ניצח בבחירות הכלליות את מועמד הרפובליקנים קורנליוס ביקמן בהפרש של 59 קולות בלבד.
מושל אורגון

תקופת כהונתו של תאייר כמושל אורגון עמדה בסימן של שמרנות כלכלית, וממשלו פעל נגד השחיתות ושאף להפוך את הבירוקרטיה המדינתית ליעילה יותר. ביוזמתו הוקמה מועצת השוויון של המדינה, בוצעו רפורמות בחוקי הקרקעות, והוקם בית חולים לחולי נפש. במהלך כהונתו חיסל תאייר לחלוטין את החוב המדינתי.
תאייר דיבר רבות על מערך הכספים של אורגון. הוא מתח ביקורת קשה על התהליך שעל פיו ביסס בית המחוקקים המדינתי את התקציב. הוא דחף לחיזוי ההכנסות על בסיס הכנסות ממשיות, לא על צפי שעליו התבסס בית המחוקקים כפי שעשה בעבר. הוא גם סירב לממן את השלמת בניית הקפיטול המדינתי, בציינו שהבניין יקר מדי עבור אוצר המדינה.
תאייר זכור בעיקר בשל הרפורמה שביצע בבית המשפט העליון של אורגון למבנהו הנוכחי. קודם לכן, שופטי בית המשפט העליון שימשו בסבבי שיפוט אזוריים. לאחר שינוי החוק, הפכו משרות השיפוט בבית המשפט העליון לנפרדות והשופטים נבחרו בבחירות.
בבית המשפט העליון של אורגון

ב-1882 החליט תאייר שלא להתמודד על תקופת כהונה נוספת כמושל. תחת זאת הוא התמודד במסע הבחירות של 1884 על משרת שיפוט בית המשפט העליון של אורגון. כהונתו על כס השיפוט נמשכה שש שנים עד 1890, כאשר בשנתיים האחרונות שלו בבית המשפט הוא כיהן כנשיאו.
ויליאם וואלס תאייר נפטר בפורטלנד ב-15 באוקטובר 1899. הוא נטמן בבית הקברות לון פיר שבעיר.
הערות שוליים

↑  ויליאם וולאס תאייר, באתר אגודת המושלים הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1193953286  LCCN: no2008113767  SNAC: w6b6916h  VIAF: 31815122   WorldCat (עם VIAF): 31815122
חיי מוהר"ן

| --- | --- |

שער המהדורה הראשונה (1874)
 מידע כללי
 מאת:  רבי נתן מברסלב
 שפת המקור:  עברית
 נושא:  נחמן מברסלב 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  ה'תרל"ו.
 קישורים חיצוניים
 היברובוקס:  44175
 
חיי מוהר"ן הוא ספר יסוד בחסידות ברסלב המתאר את קורות חייו של מייסדה, רבי נחמן מברסלב, ומכיל שיחות ותורות רבות של רבי נחמן. הספר נכתב בידי רבי נתן מנמירוב אך יצא לאור לאחר מותו בידי תלמידו ר' נחמן גולדשטיין.
תוכן ומבנה

הספר מחולק לכמה פרקים שביחד חורזים את סיפור חייו, כניסתו בעבודת ה' בילדותו, ההתקדמות בעבודת ה' ביום יום, הנהגותיו השונות והמיוחדות, מסעותיו ממקום למקום, ומעשיות וסיפורים שונים שאירעו לו.
מהדורות וכתבי יד

המהדורה הראשונה הודפסה בלבוב תרל"ד וחזרה ונדפסה מאז עשרות פעמים. לספר זה קיימים מספר כתבי יד. כתב יד שהיה אצל ר' נפתלי מנמירוב (חברו של רבי נתן), כתב יד ניו ג'רזי, וכתב יד ר' פנחס. חלקים ניכרים מכתבי יד אלה, בעיקר הסיפורים הכלולים בו, פורסמו בחיבורו הגדול של מרק. אבל טיבם ויחסם של כתבי יד אלה זה לזה ולמהדורת הדפוס לא ידוע. כתבי יד אלה מצוים בידיים פרטיות.
ספר זה הובא לדפוס בידי ר' נחמן גולדשטיין על פי כתבים שנשארו בעזבונו של ר' נתן. בלא מעט מקרים המביא לדפוס משלים ומבאר את דברי רבו ויש שהוא גם מוסיף מסורות ברסלביות ארוכות תוך כדי ציון "א"ה", כלומר, אמר המעתיק. אבל לעיתים ההשלמות באות ללא ציון זה אלא שהניסוח מלמד שאין אלה דברי ר' נתן. (למשל אזכורו של ר' נתן בגוף שלישי). מצד שני, גולדשטיין השמיט לא מעט קטעים שעלולים לעורר מחדש את ההתנגדות לברסלב ובעיקר השמיט שיחות שבהם רבי נחמן התפאר בגדלותו העצומה. השמטות אלה פורסמו לאחר מכן בידי ר' אלתר טפליקר בחוברת עצמאית וכיום קיימים לא מעט מהדורות המשלבות קטעים אלה בגוף הספר כפי שהיו הדברים במקור.
על פי יונתן מאיר, הספר הוא חלק מקורפוס גדול יותר, שכלל את חיי מוהר"ן, שיחות מוהר"ן ושבחי מוהר"ן שפורק בדפוס, כשמדפיסים שונים מלקטים קטעים שונים ומשמיטים אחרים.
הערות שוליים

↑  המהדורות השונות מצויות בספריה הלאומית כאן
↑  על כתבי יד אלה ראו צבי מרק, כל סיפורי רבי נחמן מברסלב: המעשיות, הסיפורים הסודיים, החלומות והחזיונות: ליקוט הנוסחים מכתבי יד נדירים וממכלול הספרות הברסלבית בתוספת פרקי מבוא והקשרי הסיפורים (עורך ומביא לדפוס דב אלבוים), תל אביב, תשע"ד 2014
↑  יונתן מאיר, גילוי, כיסוי וצנזורה בחסידות ברסלב, מחשבת ישראל 2, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2020
זאוגמה (אמצעי אומנותי)

זֵאוּגְמָה (מיוונית ζεῦγμα; מילולית "רתום יחד"; על פי האקדמיה העברית ללשון: הֶצְמֵד) היא אמצעי פיגורטיבי וטכניקה ספרותית שבה מילה אחת עומדת ביחס לשתי מילים או יותר או חלקי משפט אחרים, כאשר לרוב יחול שינוי בהוראתה. לרוב הזאוגמה תורכב מפועל או משם תואר שאליה כפופים שני שמות עצם או יותר, או שני משפטים או יותר.
הגדרה

קיימות הבחנות שונות בקרב בלשנים ורטוריקנים למונח זאוגמה.

זאוגמה דקדוקית – הוראה של מילה אחת חלה על שתי מילים אך תואמת דקדוקית רק אחת מהן.
דוגמה: דנה קנתה תפוח, אני תפוז.
החלת הנשוא "קנתה" על שני חלקי המשפט יוצרת אי התאמה דקדוקית – דנה קנתה תפוח, אני [קנתה] תפוז.
דוגמה: אכל בשר ויין.
הנשוא "אכל" חל על שני שמות העצם אך מתאים דקדוקית רק ביחס ל"בשר".
זאוגמה סמנטית – מילה אחת חלה על שתי מילים אך מתאימה במשמעות רק לאחת מהן, או חלה בהוראה שונה על כל אחת מהן ויוצרת בכך הבדל במשמעות. לרוב הנשוא יחול בהוראה המילולית או הנורמטיבית על מילה אחת ובהוראה מטאפורית או מושאלת על המילה השנייה. זאוגמה מסוג זה היא הנפוצה ביותר בשימוש פואטי.
דוגמה: רוויתי מים ונחת.
הנשוא "רויתי" חל על שם העצם "מים" בהוראה הנורמטיבית המילולית, ועל שם העצם "נחת" בהשאלה.
דוגמה: האיכר זרע זרעים ותקווה.
הגדרה רחבה תגדיר זאוגמה היא כל צירוף שבו מילה אחת עומדת ביחס לשתי מילים או יותר.
באופן זה הזאוגמה משמשת כאמצעי רטורי הנועד לחסוך במילים. כך למשל במקום לומר "מסתכל קדימה ומסתכל אחורה" נאמר "מסתכל קדימה ואחורה". זוהי הגדרה מתאימה לניתוח תפקידה הרטורי של הזאוגמה בלשון דיבור וכן ניתן למצוא כמוה בנאומים.
לדוגמה: בנאומו של גדעון האוזנר "שישה מיליון קטגורים": "אך הם לא יוכלו לקום על רגליהם; לשלוח אצבע מרשיעה כלפי תא הזכוכית ולזעוק כלפי היושב שם: אני מאשים". לרוב נאמר "הם לא יוכלו לקום על רגליהם, הם לא יוכלו לשלוח אצבע מרשיעה כלפי תא הזכוכית...", הושמטה החזרה על הנשוא למען הקיצור והאפקט הרטורי.
הגדרה זו נתפסת כרחבה מידי בקרב חוגים ספרותיים ולשוניים ואינה מיושמת בניתוח אמצעים אומנותיים ביצירות ספרות.
סוגים של זאוגמה ומונחים קשורים

ניתן להבחין בין שלוש תצורות של זאוגמה לפי סדר המילים בה:

פרוזאוגמה (prozeugma) – הנשוא מקדים את שמות העצם.
למשל: היא שברה את הטלפון ואת לבו.
מסוזאוגמה (mesozeugma) – הנשוא ממוקם בין שמות העצם.
למשל: תיקו נארז, יחד עם שמחתו.
היפוזאוגמה (hypozeugma) – שמות העצם מקדימים את הנשוא.
למשל: בגדיו, ספריו וכבודו אבדו.
סילפסיס - תצורה הקרובה לזאוגמה, וככל הנראה מהווה סוג של זאוגמה. אין קונצנזוס בדבר ההבדל בין זאוגמה לסילפסיס ואף יש הטוענים שאין הבדל בין המושגים.
הסופר והמבקר הספרותי ג'ורג פוטנהם (George Puttenham) טען שבזאוגמה הנשוא תואם תחבירית את כל שמות העצם הכפופים לה ואילו בסילפסיס הנשוא תואם תחבירית רק שם עצם אחד (זאוגמה דקדוקית לפי ההגדרה לעיל).
היפוזאוקסיס – הופכה של הזאוגמה, שבה הנשוא חוזר ביחס לכל שם עצם או שכל יחידה תוכנית מקבלת נשוא משלה.
למשל: 'הוא נכנס לבית מצויד באומץ ומצויד במפתח'. כזאוגמה המשפט ינוסח כך: 'הוא נכנס לבית מצויד באומץ ובמפתח'.
זאוגמה בשימוש ספרותי

בשימוש ספרותי הזאוגמה מהווה אמצעי פיגורטיבי היוצר דה-אוטומטיזציה של הליך הקריאה ומפנה את תשומת הלב לצירוף בלתי רגיל הנכרך יחד בנשוא אחד. זאוגמה שבה אחת מההוראות של הנשוא היא מטאפורית יכולה להתאים במיוחד בשימוש הומוריסטי ואירוני שכן היא כורכת יחד את ההוראה המילולית של הנשוא ואת ההוראה המטאפורית יחד. כאשר חל שינוי במשמעות בעקבות שינוי ההוראה של הנשוא, הזאוגמה יכולה לשמש כמשחק מילים וכאמצעי אומנותי הקושר משמעויות שונות ולעיתים הפוכות יחד באותו צירוף לשוני.
סדר המילים בזאוגמה יכול להיות גם הוא אמצעי ספרותי ורטורי משמעותי. שתי אפשרויות עומדות לסידור הזאוגמה: האחת שבה המושג הפרוטוטיפי, כלומר זה שמתאים יותר מבחינה לוגית לנשוא קודם למושג שאיננו פרוטוטיפי, ואפשרות שנייה לסדר מילים הפוך. המבנה הנפוץ יותר בזאוגמה הפואטית הוא זה שבו המושג הפרוטוטיפי מקדים את המושג שאיננו פרוטוטיפי, באופן התואם לנטייה הקוגניטיבית. בשימוש פואטי החריגה מהנטייה הקוניטיבית יכולה לעורר אירוניה, צחוק, הדגשה ועוד. לצורך הדוגמה, בזאוגמה 'יצאתי מהדלת ומדעתי' סדר המילים משקף את הנטייה הקוגניטיבית. הפועל "יצאתי" חל קודם כל על שם העצם "דלת" המתאים באופן טבעי לפועל. תצורה הפוכה של הזאוגמה תבטא חריגה מהנטייה הקוגניטיבית – 'יצאתי מדעתי ומהדלת'. על כן סביר שתצורה זו תמשוך יתר תשומת לב והאפקט הספרותי שלה יועצם.
דוגמאות לזאוגמה בספרות העברית > במקרא

"וַתֵּלֶד עָדָה אֶת-יָבָל הוּא הָיָה אֲבִי יֹשֵׁב אֹהֶל וּמִקְנֶה." (ספר בראשית, פרק ד', פסוק כ')
זאוגמה דקדוקית שבה הפועל "ישב" מתאימה לשם העצם "אהל" אך איננה מתאימה לשם העצם "מקנה".
"וְכָל-הָעָם רֹאִים אֶת-הַקּוֹלֹת וְאֶת-הַלַּפִּידִם וְאֵת קוֹל הַשֹּׁפָר וְאֶת-הָהָר עָשֵׁן וַיַּרְא הָעָם וַיָּנֻעוּ וַיַּעַמְדוּ מֵרָחֹק" (ספר שמות, פרק כ', פסוק י"ד)
זאוגמה דקדוקית שכן הנשוא "רואים" אינו תואם לתיאור הקולות.
דוגמאות לזאוגמה בספרות העברית > בשירה העברית החדשה

"וַאֲנִי, נַעַר פֹּתֶה, לְרַגְלַיִךְ בְּלִי-חֶמְלָה הִשְׁלַכְתִּי / תֹּם לְבָבִי, בֹּר רוּחִי, כָּל-פִּרְחֵי נְעוּרַי הָרַכִּים." (העיניים הרעבות, חיים נחמן ביאליק)
"לַסְּפָרִים רַק אַתְּ הַחֵטְא וְהַשּׁוֹפֶטֶת." (פגישה לאין קץ, נתן אלתרמן)
"ארזתי את חולצותי ואת יגוני" (ריח הבנזין עולה באפי, יהודה עמיחי)
"מִשֶּׁקֶט וּזְגוּגִית שְׁבִירִים לֵילוֹת סִיוָן." (שיר על דבר פניך, נתן אלתרמן)
זוהי זאוגמה המשקפת סדר החורג מהנטייה הקוגניטיבית שכן זגוגית שבירה תואמת את ההגיון יותר מאשר שקט שביר.
"הָעֶרֶב הַמַּכְסִיף שְׂפָתַיִם וְגָבִיעַ"; "שַׁלְוַת כּוֹכָב וּמַיִם לְעֵינַי לִמַּדְתָּ." (כינור הברזל, נתן אלתרמן)
"קרונות רעש ואבן פורקת העיר" (יום השוק, נתן אלתרמן)
"בַּאֲפֵלוֹת נוֹבְטִים חֲשָׁד וּמְעַרְבֹּלֶת" (סער על הסף, נתן אלתרמן)
"לָךְ שְׁעָרִים נִפְתָחוּ וְשִׁירִים הַרְבֵּה" (סער על הסף, נתן אלתרמן)
"וְהַדְּרָכִים, גְּדוֹלוֹת, תֵלַכְנָה לִקְרָאתֵנוּ, / וַעֲמוּסוֹת מֶרְחָב וָשִיר לַעֲיֵפָה – – –" (סער על הסף, נתן אלתרמן)
"הַמְּפַכּוֹת בְּסֻבְּכֵי מְלִיצָה וָשַׁיִת." (הבקתה, נתן אלתרמן)
"חַיָּלִים זְקֵנִים הִתִּירוּ הַמַּחְגֹּרֶת / וְהֵרִיחוּ יַחַד שֶׁמֶשׁ וְטַבָּק" (אל תיתנו להם רובים, נתן אלתרמן)
"רַק אֲנִי יוֹדֵעַ – רֵאָתִי יוֹרֶקֶת / עוֹד אֶת הַשִּׂנְאָה, הָרֶצַח וְהַגָּז." (אל תיתנו להם רובים, נתן אלתרמן)
"בניגון דומיות ושמיים העיר עד עיניה מוצפת." (הם לבדם, נתן אלתרמן)
"לפנינו גבהו על הגבול הרקיע הקר והעת." (הם לבדם, נתן אלתרמן)
ראו גם

טכניקות ספרותיות
קטגוריה:אמצעים רטוריים
הערות שוליים

↑  הֶצְמֵד במילון ספרות: שירה (תשס"ח), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  May Tahseen Hameed, Hind Tahseen Hameed, THE EMPLOYMENT OF ZEUGMA AND SYLLEPSIS IN ADAGES AND FAMOUS QUOTES AS A KIND OF DISCOURSE GENERA, Humanities & Social Sciences Reviews 9(4):167-174 doi: 10.18510/hssr.2021.9424
↑  "prozeugma", Silva Rhetoricae..
1 2 3  C.H. Moore, Roland Greene (ע), 'Zeugma', The Princeton Encyclopedia of Poetry and Poetics: Fourth Edition, Princeton University Press, 2012
↑  "mesozeugma",Silva Rhetoricae.
↑  "hypozeugma", Silva Rhetoricae.
1 2  T.V.F. Brogan, Roland Greene (ע), 'sylepsis', The Princeton Encyclopedia of Poetry and Poetics: Fourth Edition, Princeton University Press, 2012
↑  ""hypozeuxis, Silva Rhetoricae.
חנה קובלסקה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1907 ולוצלאווק, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  1942  (בגיל 35 בערך) אושוויץ, גרמניה הנאצית 
 תחום יצירה:  ציור 
 
חנה קובלסקה (בפולנית: Chana Kowalska;‏1907 – 1941/3) הייתה אמנית יהודיה-פולנית שנרצחה בשואה.
קורות חיים

קובלסקה הייתה בתו של רבי יהודה ליב קובלסקי, שבביתו כתב הסופר שלום אש את יצירותיו הראשונות[דרוש מקור]. בשנת 1922 למדה אמנות בברלין, ולאחר מכן עברה לפריז. 
ביצירותיה הרבתה לתאר את החיים בעיירה היהודית (השטעטל), בצבעים עזים ומלאי חיים.
ככל הנראה נשלחה בשנת 1942 לאושוויץ, ונרצחה שם בשנת 1943.
"שטעטל", 1934
זעורה

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל ישראל
 סיבת נטישה:  כיבוש רמת הגולן
 תאריך נטישה:  9 ביוני 1967
 דת:  אסלאם (עלווים)
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב לשעבר:  1,413 (1967)
 קואורדינטות:  33°10′10″N 35°42′42″E﻿ / ﻿33.169434°N 35.711780°E﻿ / 33.169434; 35.711780
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אצבע הגליל מוגדלת) זעורה(למפת אצבע הגליל רגילה) זעורה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום זעורה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום זעורה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
זַעוּרָה (בערבית: زعورة) הוא כפר סורי עזוב הממוקם בחלקה הצפוני של רמת הגולן הישראלית, בגובה 720 מטר מעל פני הים, באגן הניקוז של נחל פרע.
הכפר זעורה הוקם יחד עם הכפר עין פית בתחילת המאה ה-17 על ידי סורים עלווים והוא היה אחד משלושת הכפרים העלווים בגולן, כאשר השלישי הוא ע'ג'ר (ממערב לזעורה ועין פית, על גבול לבנון). לפי המפקד הסורי שנערך בשנת 1960 התגוררו בכפר 1,133 תושבים. מספר התושבים בשנת 1967 מוערך בכ-1,400.
במהלך המערכה ברמת הגולן במלחמת ששת הימים, שכן הכפר על ציר הפריצה של חטיבה 8 (בפיקודו של אברהם מנדלר) ובקרבתו היו מתחמים מבוצרים של הצבא הסורי עליהם הגנו חיילי גדוד חי"ר 244 של חטיבה 723 הסורית. במהלך הקרב על קלע וזעורה הגדוד המוביל של חטיבה 8 טעה בניווט והמשיך לקלע (מדרום), אולם שאר החטיבה המשיכה לזעורה ובשעות אחר הצהריים כבשו את המתחם טנקים מגדוד 377 (אשר סופח לחטיבה 8) לאחר קרב קצר. כיבוש האזור ופריצת המתחמים המבוצרים אפשרו תנועה מזעורה אל הכבישים לכיוון מסעדה וצפון הרמה.
כיום משמש אזור הכפר כשטח אימונים של צה"ל והגישה אליו היא בפנייה לכיוון דרום מכביש 99 באזור הקילומטר ה-20 (בין מפל סער למסעדה).
הערות שוליים

↑  יגאל קיפניס, המפה הישובית של הגולן ערב מלחמת ששת הימים , קתדרה 116, 2000.
↑  בני מיכלסון, חטיבה 8 עולה על רמת הגולן במלחמת ששת הימים, שריון - ביטאון עמותת יד לשיריון גיליון 51, ינואר 2018, עמ' 66
חזון ברוך א'

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  מיוחס לברוך בן-נריה
 שפת המקור:  עברית
 תורגם לשפות:  יוונית, ארמית-סורית
 סוגה:  ספרות דתית, פסאודואפיגרפיה
 הוצאה
 מקום הוצאה:  ארץ ישראל
 תאריך הוצאה:  המאה ה-2 לספירה
 
חזון ברוך א', או חזון ברוך הסורי, הנקרא בלעז האפוקליפסה של ברוך, הוא אחד מן הספרים החיצוניים לתנ"ך. כתיבתו של הספר מיוחסת לברוך בן נריה, סופרו של הנביא ירמיהו. בספר 87 פרקים, השונים מאוד זה מזה באורכם. מקורו של הספר שבידינו  הוא כנראה בעותק שאבד ושעבר תרגום מעברית ליוונית ומיוונית לארמית סורית.
שפת המקור וזהות המחבר

בראשיתו של הספר בתרגומו הסורי כתוב: "כתבא דגלינא דברוך בר נריא דמפקי מן יוניא לסורייא" ("ספר גילוי ברוך בן נריה שנתרגם מיוונית לסורית"). רוב החוקרים משוכנעים כי הספר נכתב במקורו בעברית וכנראה הספר שבידינו עבר תרגום מעברית ליוונית ומיוונית לארמית. החוקר אברהם כהנא מזהה את המחבר כיהודי, אולם משוכנע כי זיהוי הספר לתקופת חורבן הבית הראשון שגוי. כהנא משער כי הספר חובר בערך בשנת 115 לספירה, כלומר 45 שנים לאחר חורבן הבית השני.
הספר מיוחס לברוך בן נריה אולם הזיהוי כנראה אינו נכון ושימת הדברים בפי ברוך היא בהתאם לנוהג אז של השמת דברים בפי אדם מוכר מהעבר - פסאודואפיגרפיה. מחבר הספר, על פי כהנא, היה בקי ביותר בספרי המקרא בנוסחם העברי ובספרים החיצוניים.
תוכן הספר וסגנונו

החוקרים מחלקים את הספר בצורות שונות. כהנא בספרו מחלק אותו לאחד-עשר נושאים:
שליחותו של ברוך על ידי האלוהים לבשר לירמיהו ושאר הנבחרים על הגזרה על חורבן העיר ופיזור ישראל בגויים. (ברוך מוצג בספר במדרגה מעל ירמיהו, הפוך מהמוצג בתנ"ך) - (פרקים א'-ה').
מראה גניזת כלי בית המקדש והחורבן על ידי המלאכים - (פרקים ו'-ט').
ציווי ירמיהו לצאת עם הגולים לבבל בעוד ברוך נשאר מאחור ונושא קינה על חורבן ציון - (פרקים י'-י"ב).
שאלות ותשובות בין ברוך והאל בדבר ייסורי הצדיק ושלוות הרשע (פרקים י"ג-כ').
תפילת ברוך לאלוהים שיקיים את הבטחתו לגבי אחרית הימים ותשובת ה' שההבטחה תתקיים בשעתה והודעה על פרטי העתיד לבוא (פרקים כ"א-ל').
עידוד לאומה לקראת המאורעות הקשים, התקשרות העם לברוך, קינת ברוך על חורבן בית המקדש (פרקים ל"א-ל"ה).
חזון היער, הגפן, המעיין והארז, פשר החזון ושאלה ותשובה על המשומדים והגרים בעם ישראל. הודעה לברוך על פטירתו הקרבה וצוואתו לטובי העם (פרקים ל"ו-מ"ו).
תפילת ברוך לה' שיגן על עם ישראל בזכות התורה, שאלות ותשובות על דמות המתים שיקומו לתחייה ועל סופם של הצדיקים ושל הרשעים (פרקים מ"ז-נ"ב).
חזון ענן המים השחורים ופשרו. הודעה לברוך על פטירתו בעוד ארבעים יום וציווי ללמד את העם (פרקים נ"ג-ע"ו).
ברוך מוכיח את העם וכותב אגרות לתשעה השבטים וחצי השבט שבאשור, ואל שני השבטים וחצי השבט שבבבל (פרק ע"ז).
עוד איגרת ששולח ברוך אל תשעת השבטים וחצי השבט בידי נשר (פרקים ע"ח-פ"ז).
כמו בהרבה ספרים חיצוניים מסוגו, ממלא המלאך מיכאל תפקיד חשוב בספר.
ראו גם

ספר ברוך
חזון ברוך ב'
לקריאה נוספת

אברהם כהנא, חזון ברוך א', ספרים החיצונים-חלק שני, תל אביב, תרצ"ז, עמ' 36-81
שמעון דובנוב, האפוקליפסות הישראליות האחרונות, בתוך:  דברי ימי עם עולם, תל אביב: הוצאת דביר, תשי"ח. בתרגום לעברית מאת ברוך קרוא (מהדורה ערוכה וסדורה מחדש יצאה לאור בתשל"ב). כרך ג', §12.
א. ש. הרטום, חזון ברוך א, בתוך: הספרים החיצונים, חזיונות, כרך ב, הוצאת יבנה תל אביב, עמ' 1–81.
חזון ברוך א'. בתרגומו של אברהם כהנא. לחצו על התמונה לדפדוף בספר מעמוד 1