stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנקוסטיה (נהר)
ביאורים

↑  לצפייה במפה מוגדלת של התנקזות האנקוסטייה לפוטומק יחד עם תעלת וושינגטון לחצו כאן.
↑  לצפייה במפה מפורטת יותר של התלכדות הענפים הצפ' מערבי והצפ' מזרחי מצפון לעיירה קוטג' סיטי וממזרח לעיירה מזרחית לבלֵיְידֶנסבורג לחצו כאן.
↑  ואכן הנהר זורם ממזרח לפוטומק עד שנשפך אליו.
הערות שוליים

1 2  Megan Buerger, The history of the Anacostia River, WayBack Machine, May 2, 2012
1 2  Learn the Basics about the Anacostia Watershed - F.A.Q., Anacostia Watershed Society
1 2  Anacostia River History - River of Resilience, Restore the Anacostia River
↑  William Hall Harris, William Hall Harris 1852-1938, pp.148-145, ‏Meryland Historical Magazine, Vol. XXXIII, June 1938, No.2 pp.138-142.
↑  Bladensburg Waterfront Park, Parks & Recreation, Prince George County, MD
↑  Anacostia Riverwalk Trail, WayBack Machine
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294741405171  LCCN: sh85004746  NARA: 10042260  VIAF: 315149272   WorldCat (עם VIAF): 315149272
וסט קריביאן איירווייז

וסט קריביאן איירווייז (West Caribbean Airways S.A.‎; בראשי תיבות: WCA; בעברית: מערב-הקריביים נתיבי אוויר) הייתה חברת תעופה מסחרית קולומביאנית שבסיסה היה בעיר מדיין שבקולומביה.
החברה החלה את פעילותה בשנת 1998, ב-16 באוגוסט 2005 התרסקה טיסה 708 של וסט קריביאן איירווייז, 160 נוסעים ואנשי צוות נספו באסון. בעקבות האסון וחקירת הרשויות שבעקבותיו, חדלה החברה מלהתקיים.
אני אוהב אותך חזק

| --- | --- |
 סינגל בביצוע גידי גוב
 מתוך האלבום "עוד מעט נהפוך לשיר"
 יצא לאור:  אפריל 2010
 סוגה:  רוק ישראלי
 שפה:  עברית
 אורך:  3:36
 חברת תקליטים:  NMC‏
 כתיבה:  נדב הררי
 לחן:  יהודה פוליקר
 הפקה:  יהודה פוליקר
 עיבוד:  יהודה פוליקר
 
"אני אוהב אותך חזק" הוא שיר בביצוע הזמר הישראלי גידי גוב, שיצא לאור ב־2010 במסגרת המיזם המוזיקלי "עוד מעט נהפוך לשיר", ובו הלחין יהודה פוליקר את מילותיו של חלל מערכות ישראל נדב הררי.
השיר הושמע פעמים רבות בתחנות גלי צה"ל והגיע למקום השביעי במצעד הפזמונים השנתי של גלגלצ ו־ynet לשנת תש"ע. מאוחר יותר הוא נכלל באלבום שאיגד את שירי המיזם, "עוד מעט נהפוך לשיר –
אמנים שרים שירי נופלים".
רקע

נדב הררי נולד ב־1947 בקיבוץ אלונים. עם סיום לימודיו התיכוניים בבית הספר "תיכון חוגים" בחיפה הגיע עם חברי גרעין הנח"ל שלו למשק קיבוץ יפתח באוגוסט 1965, שם הכיר והתחבר עם בת הקיבוץ נגה (לבית לדין). הררי היה חובב מוזיקה (לא רק ישראלית, בשונה מרוב חבריו בקיבוץ) ואהב לכתוב שירים. בין השאר כתב גם שירי אהבה לנגה – אחד מהם היה "אני אוהב אותך חזק":
השיר נכתב כשהייתי בת שבע־עשרה וחצי, גרנו בחדר רווקות והוא היה משרבט לי הרבה על פיסות נייר שמצא. נולדו אז הרבה שירי אהבה. זה אחד מהם. שמרתי את כל השירים. אחרי כשנתיים ערכתי כמה מהם בחוברת ליום הולדתו. אבל רוב השירים נשארו בלי טיפול, בכתב ידו אצלי.
נדב ונגה התחתנו בחתונה הראשונה של מישהו מבני קיבוץ יפתח. במהלך מלחמת יום הכיפורים הוצב נדב הררי בתעלת סואץ כחייל מילואים בשריון. ב־24 באוקטובר 1973, יומה האחרון של המלחמה, כשעה לפני הפסקת האש נהרג הררי, בן 26 אז (ונגה בת 20), כשיצא עם כוח השריון שלו לחלץ קבוצת חיילי צנחנים (שזכתה מאוחר יותר לכינוי "כוח יהודה"), שעלה חשש לחייהם לאחר שנקלעו לקרב קשה באזור העיר סואץ. בתדרוך נמסר שהשטח נקי והררי נכנס יחידי לסמטאות העיר לחפש אחרי החיילים, אבל הוא נכנס למלכודת של המצרים. צלף פגע בו, והוא נהרג במקום.
לאחר נפילת הררי נישאה נגה מחדש לעקיבא אורן, חברו של נדב לגרעין הנח"ל (נישואים שניים גם לו). שני אירועים קשים נוספים שחוותה נגה גרמו לה להוציא מהמגירה את השיר שכתב לה בעלה המת. ב־2002 נהרג ערן, בנו של בעלה השני אורן, בתאונת נשק, וב־2006 מת בנם המשותף בן ממכת חום, כשטייל במעלה צרויה שבשמורת עין גדי בעת חופשה מיחידתו, שבוע מתום מלחמת לבנון השנייה:
הרבה שנים לא עסקתי בזיכרון של נדב. רק לאחר מותם של ערן ובן הבנתי את החשיבות להזכיר את הצעירים שלא חיו את החיים כמונו. כששמעתי בגלי צה"ל קריאה לשלוח אליהם שירים שכתבו נופלים, שלחתי את השיר. [...] בזמן אמת לא ידעתי להעריך כמה זה היה חזק אצלו. האהבה. ממרום שנותי אני הרבה יותר מעריכה את זה.
משתתפים

גידי גוב – זמרה
יהודה פוליקר – בס, קלידים, גיטרה, קולות רקע
אלון הלל – תופים
משתתפים > הפקה

יהודה פוליקר – מפיק מוזיקלי, מעבד
רונן הלל – מיקס, מאסטרינג
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תש"ע)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תש"ע)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תש"ע)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תש"ע)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | גלי צה"ל | 7 |  |
הערות שוליים

↑  עוד מעט נהפוך לשיר: אמנים שרים שירי נופלים, באתר Discogs, בדיקה אחרונה ב־24 באפריל 2023
1 2  האלבום "עוד מעט נהפוך לשיר – אמנים שרים שירי נופלים", באתר סטריאו ומונו, בדיקה אחרונה ב־25 באפריל 2023
↑  נתוני היצירה, באתר אקו"ם, בדיקה אחרונה ב־24 באפריל 2023
↑  "אני אוהב אותך חזק", באתר הספרייה הלאומית, בדיקה אחרונה ב־24 באפריל 2023
1 2  המקום השביעי במצעד השנתי של גלגלצ ו־ynet (תש"ע), באתר גלי צה"ל, בדיקה אחרונה ב־24 באפריל 2023
↑  סמל נדב הררי, באתר izkor.gov.il, בדיקה אחרונה ב־24 באפריל 2023
1 2 3  עופר גביש, חזק חזק, באתר gavisho.com, בדיקה אחרונה ב־24 באפריל 2023
1 2  עוד מעט נהפוך לשיר: נדב הררי – חזק חזק, באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב־24 באפריל 2023
↑  הפכו אותם לשיר, באתר ynet, 19 באפריל 2010
אז בחטאינו חרב מקדש

אז בחטאינו חרב מקדש היא קינה קדומה לתשעה באב. תוכנה הוא הבכי על חורבן בית המקדש. הקינה מתארת את הצער אצל שלושת האבות, משה רבנו, שנים עשר השבטים ושנים עשר המזלות.
מחבר הקינה אינו ידוע, סגנונה ותפוצתה משייכות אותה לפיוט הארץ ישראלי הקדם-קלאסי (סביב המאה החמישית או השישית). המהרי"ל ייחסה לר' אלעזר הקליר. הקינה בנויה ללא חריזה, עם הרמזים רבים, ובאקרוסטיכון אלפביתי.
זמן אמירתה

הקינה נאמרת בסדר הקינות לתשעה באב במנהגי אשכנז (בליל תשעה באב), ספרד ואיטליה (בתשעה באב ביום). במנהגי אשכנז נוספה לפניה הפתיחה "עַד אָנָה בִּכְיָה בְצִיּוֹן וּמִסְפֵּד בִּירוּשָׁלָיִם. תְּרַחֵם צִיּוֹן וְתִבְנֶה חוֹמוֹת יְרוּשָׁלָיִם", ויש נוהגים להשתמש בה גם כפזמון לאחר כל שני טורים. לחלופין, הקטע "עד אנה בכיה בציון ומספד בירושלים" משמש כפזמון, ובמחרוזת האחרונה הוא מתחלף בקטע "תרחם ציון ותבנה חומות ירושלים".
תוכן הקינה

הקינה פותחת בבכי האבות והשבטים, השמים והארץ, האבלים על חורבן בית המקדש, ומקבילה בין שנים עשר השבטים לשנים עשר המזלות, ועוברת לתאר את קינת המזלות.
יש ששיערו שהקינה התחברה בעקבות דברי המדרש באיכה רבה המתאר את הבכי אצל האבות ומשה רבנו בשעת חורבן בית המקדש, אמנם המדרש אינו מתאר את קינתם של המזלות, שבה עוסקת הקינה בחלקה העיקרי, כמו כן במדרש מתנהל דו-שיח בין ה' לאבות, אך בקינה מתואר בכי השבטים והמזלות, ללא תגובה מאת ה'.
אמר הקדוש ברוך הוא לירמיה: אני דומה היום לאדם שהיה לו בן יחידי ועשה לו חופה ומת בתוך חופתו, ואין לך כאב לא עלי ולא על בני? לך וקרא לאברהם יצחק ויעקב ומשה מקבריהם, שהם יודעים לבכות... והיה (משה) צועק ובוכה עד שהגיע לאבות העולם, מיד אף הם קרעו בגדיהם והניחו ידיהם על ראשיהם והיו צועקים ובוכין עד שערי בית המקדש.
יצוין שמזל דלי קודם בקינה זו למזל גדי, בניגוד לסדר המקובל.
הצער של כל אחד מהמזלות מתואר תוך שימוש בתיאורים ציוריים ומטפורות המתאימות לשמו ולדמותו, למשל:
מזל טלה בוכה על כבשיו, עם ישראל שנמשלו לכבש ונמסרו לטבח.
מזל שור, שמסמל את הבהמה הנושאת בעול על צוארה, בוכה על כך ש"עַל צַוָּארֵנוּ נִרְדַּפְנוּ כֻּלָּנוּ".
מזל תאומים "נראה חלוק", מסמל פירוד בין התאומים הדבקים זה בזה, כי "דַּם אַחִים נִשְׁפַּךְ כַּמַּיִם", והייתה פגיעה באחווה.
בקינה מתבטא הרעיון שהחורבן היה לא רק מאורע היסטורי לאומי נקודתי, אלא אסון קוסמי, שהשפיע באופן מטאפיזי על היקום כולו, ועל כן מתאבלים עליו גם גרמי השמים. אזכור ביטול השבתות והמועדים בסוף הקינה ממשיך את אותו העיקרון, ומראה שגם סדרי הזמן נחרבו..
ייתכן שהבחירה לפרט את גלגל המזלות בקינה קשורה בתיאוריו של יוסף בן מתתיהו על אותות שמימיים שהקדימו את חורבן המקדש, כגון כוכב בצורת חרב שנצפה מעל ירושלים. אולם, לגלגל המזלות נודע מקום רב בבתי הכנסת בתקופה זו באופן כללי: הם נזכרים גם בפיוטים מסוגים נוספים, ובמספר בתי כנסת עתיקים נמצאו עיטורי פסיפס הכוללים את גלגל המזלות (כגון בבית הכנסת בבית אלפא).
מבנה הקינה ותארוכה

הקינה כתובה ללא חריזה, אך היא כן שקולה. משקל הקינה הוא "המשקל המרובע": כל טור מתחלק לשני חצאים המתחלקים לארבעה רבעים, ובכל רבע שתי הטעמות. משקל זה קיים גם בפיוטים אל אדון ואשר הניא, ואת תחילת תפילת עלינו לשבח.
מבנה זה, טורים שקולים במשקל המרובע וללא חריזה, מאפיין את התקופה הקדומה בתולדות הפיוט, המכונה במחקר "התקופה הקדם-קלאסית" ומתוארכת בקירוב למאה החמישית (סוף תקופת האמוראים ותחילת תקופת הגאונים). לכן, סביר שהפיוט נכתב בתקופה זו. אם הדבר נכון, מדובר באחת הקינות הקדומות ביותר לתשעה באב המצויות בידינו. בתקופה הקדם-קלאסית לא נהגו הפייטנים לחתום את שמם בפיוטיהם, ואכן גם בקינה זו אין כל חתימה.
לקריאה נוספת

מאיר בר-אילן, אסטרולוגיה ומדעים אחרים בין יהודי ארץ-ישראל, מוסד ביאליק, ירושלים תשע"א, נספח ב': הקינה הקדומה 'אז בחטאינו חרב מקדש', עמ' 325–336.
הרב אליעזר משה פישר, אור תורה, תש"נ, עמ' תשפ.
יעקב ישראל סטל (עורך), הרב שמואל אשכנזי, אגרות שמואל, ירושלים תשפ"א, חלק ב, אגרת תרפה, עמ' 1057-1056.
הערות שוליים

↑  על פי ספר תהלים, פרק ק"ב, פסוק י"ד: "אַתָּה תָקוּם תְּרַחֵם צִיּוֹן כִּי עֵת לְחֶנְנָהּ כִּי בָא מוֹעֵד".
↑  על פי ספר תהלים, פרק נ"א, פסוק כ': "הֵיטִיבָה בִרְצוֹנְךָ אֶת צִיּוֹן תִּבְנֶה חוֹמוֹת יְרוּשָׁלָ‍ִם".
↑  על פי לשון הפסוק במגילת איכה, פרק ד', פסוק י': "יְדֵי נָשִׁים רַחֲמָנִיּוֹת בִּשְּׁלוּ יַלְדֵיהֶן".
↑  בקינה זו יש חילופי נוסח רבים. הקינה הובאה כאן על פי הנוסח המקובל במנהגי אשכנז. גרסאות נוספות ניתן למצוא באתר הפיוט והתפילה, ובנוסח הקינה, באתר מפעל המילון ההיסטורי ללשון העברית של האקדמיה ללשון העברית, כולל ניתוח מילוני.
↑  'מנהגי מהרי"ל', סדר תפילת ט' באב, כד. כך כתב (ייתכן שבעקבות דברי המהרי"ל) גם בשו"ת חוות יאיר סימן ריט.
↑  מנהג אמירת הקינות ביום קודם למנהג אמירת הקינות בלילה, ולכן סביר שייעוד הקינה ליום תשעה באב הוא הייעוד המקורי. בנוסח אשכנז בחרו להעביר אותה לסדר הקינות לליל תשעה באב, אולי בשל תיאור המזלות והכוכבים, המתאים יותר ללילה. (אברהם ויונה פרנקל, תפילה ופיוט במחזור נירנברג, ירושלים תשס"ח, עמ' 24–25)
↑  ראו בהערות ד"ר גולדשמידט לקינה
↑  פתיחה, כד. ראו כאן באתר תורת אמת
↑  מאיר בר-אילן, אסטרולוגיה ומדעים אחרים בין יהודי ארץ-ישראל, מוסד ביאליק, ירושלים תשע"א, עמ' 327–330.
↑  ראו אהרן מירסקי, "גדי ודלי בכתובת עין-גדי ובפיוטי קדמונים", תרביץ מ [ג] (ניסן תשל"א), עמ' 376–384.
↑  על פי ספר ירמיה, פרק נ', פסוק י"ז: "שֶׂה פְזוּרָה יִשְׂרָאֵל. אֲרָיוֹת הִדִּיחוּ. הָרִאשׁוֹן אֲכָלוֹ מֶלֶךְ אַשּׁוּר, וְזֶה הָאַחֲרוֹן עִצְּמוֹ נְבוּכַדְרֶאצַּר מֶלֶךְ בָּבֶל".
↑  הלשון: "עַל כִּי כְבָשָׂיו לָטֶבַח הוּבָלוּ" על פי הפסוק בספר ישעיה, פרק נ"ג, פסוק ז': "כַּשֶּׂה לַטֶּבַח יוּבָל".
↑  על פי מגילת איכה, פרק ה', פסוק ה': "עַל צַוָּארֵנוּ נִרְדָּפְנוּ יָגַעְנוּ וְלֹא הוּנַח לָנוּ".
↑  על פי ספר תהלים, פרק ע"ט, פסוק ג': "שָׁפְכוּ דָמָם כַּמַּיִם סְבִיבוֹת יְרוּשָׁלָ‍ִם וְאֵין קוֹבֵר."
1 2  ד"ר יהושע גרנט,  קינה היא וקוננוה: אבלו של גלגל המזלות, הרצאה בערוץ "בית אבי חי", באתר יוטיוב.
↑  הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק, בכה תבכה בלילה, עמ' 111
↑  ראו אגרות שד"ל, חלק ו עמ' 818.
נאנאי

| --- | --- |

שפך נהר נאנאי לאמזונאס (הזרימה בצבע חום במרכז)
 מידע כללי
 אורך:  462 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  930 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  16,988.4 קמ"ר
 גובה מוצא הנהר:  128 מטרים
 שפך:  אמזונאס 
 מדינות באגן הניקוז:  פרו 
 heמסלול הנהר נאנאי
 
נהר נאנאי (באנגלית: Nanay River; בספרדית: Río Nanay) הוא נהר בצפון פרו. והוא אחד מיובליו הרבים של נהר האמזונאס, ונשפך אליו כ-5 ק"מ צפונית לעיר הג'ונגל "איקיטוס". כשחלקו התחתון של נהר נאנאי זורם מצפון וממערב לעיר, בעוד נהר איטאיה זורם מדרום וממזרח. אורכו 462 ק"מ (וכולל נהר המקור שלו, 555 ק"מ), ואגן ההיקוות שלו 16,988.4 קמ"ר.
נהרות המקור שלו, הם קבראדה אגואנגרה (בספרדית: Quebrada Aguanegra; "מים שחורים"), נהר שאורכו 93 ק"מ עד לנהר נאנאי. ומקורו הוא במערב הרחוק של מחוז אלטו ננאי בגובה של כ-200 מ'. הנהר זורם בתחילה לכיוון דרום. וב-25 הק"מ האחרונים שלו, הוא פונה מזרחה. והנהר קבראדה אגואבלנקה (בספרדית: Quebrada Aguablanca; "מים לבנים") הוא יובלו השמאלי של ריו נאנאי, אורכו 76 ק"מ. ומקורו במערב מחוז אלטו ננאי בגובה של כ-200 מ' הנהר זורם בכיוון דרום לכל אורכו.
יישובים נוספים לאורך נהר נאנאי הם הכפרים סנטו תומאס, פאדרה קוצ'ה וסנטה קלרה.
הנאנאי, זורם כולו במישור, כשתחילתו בגובה 128 מטר מעל פני הים. ושפכו לאמזונאסבגובה 84 מטר. הוא מפותל מאוד, זורם באיטיות ומתחלק לערוצים רבים ולשרשרת של לגונות, המציפות את האזורים השטוחים והנמוכים משני צידי הנהר. תעלות ההשקיה והניקוז של מחוזות הסמוכים אליו עולים על גדותיהם בעונה הגשומה. יובליו העיקריים הם נהר פינטויאקו, (כולל את מי נהר צ'מבירה שמצטרף אליו), שאורכו 150 ק"מ, אגן ההיקוות שלו 5,300 קמ"ר, עם זרימה ממוצעת 240 מ"ק לשנייה) ונהר מומון.
היסטוריה ותיירות

קפטן ארצ'יבלד באט, התקדם בו 314 ק"מ עד קרוב למקורו. חלק מנהר נאנאי זורם דרך השמורה הלאומית אלפהואיו-מישנה.
השיטפונות בנהרות האמזונס, איטאיה וננאי ב-2012, על רקע הגשמים הכבדים ביותר שהאזור התמודד איתם זה 40 שנה, הציפו כ-500 בתי ספר, וכ-40 מרכזי בריאות, והותירו כ-80,000 בני אדם ללא קורת גג.
בתקופות בהן מפלס הנהר נמוך, החופים הרבים לאורך נאנאי הם יעדים תיירותיים פופולריים.
האקולוגיה והחי

הננאי הוא נהר מים שחורים בגלל הסחף הרב מהביצות שלאורכו, ויש בו מיני דגים רבים, כולל כמה המוכרים היטב מתעשיית האקווריומים. כמו דיסקוס ירוק, שפמנון תלת פסי (שם מדעי: Corydoras trilineatus (ספ')) וציקליד ננסי זהוב-בטן (שם מדעי: Apistogramma atahualpa (ספ')) הם תוצאה של הקדמות מקריות שהתרחשו בשנות השבעים.
העצלן תלת-אצבע חי באזור זה.
הערה

הנהר הוא מיקומם של מאות מכרות זהב בלתי חוקיים.
ראו גם

אמזוניה אגן ההיקוות של האמזונאס
הערות שוליים

↑  בפורטל התיירות של פרו
↑  השיטפונות גרמו לנזקים
↑  "גורל הנהר נחרץ" בגלל הכרייה הבלתי חוקית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 315163996   WorldCat (עם VIAF): 315163996 
דיסקוס ירוק מנהר הנאנאי
שפמנון תלת פסי
משה בן דרור

| --- | --- |

משה בן דרור מוביל את מחלקת הסיור של פלוגה ג' - 1943 צפון השומרון
 לידה:  21 ביולי 1922 דרום אפריקה
 פטירה:  22 ביוני 2022  (בגיל 99) ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   ההגנה  פלמ"ח  צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1941–1988 (כ־47 שנים)
 דרגה:   סא"ל
 תפקידים בשירות
 מפקד פלוגה א' של הפלמ"ח מפקד הגדוד החמישי בחטיבת הראל מפקד גדוד 32 בחטיבת אלכסנדרוני
 פעולות ומבצעים
   מלחמת העצמאות מבצע דני מבצע ההר מבצע חורב   מלחמת ששת הימים החזית הסורית   מלחמת יום כיפור
 
משה (מוריס) בן דרור (21 ביולי 1922 – 22 ביוני 2022) היה מפקד מחלקת סיור ומפקד פלוגה בפלמ"ח והמפקד האחרון של הגדוד החמישי של חטיבת הראל. במהלך מלחמת העצמאות השתתף במספר מבצעים (מבצע דני, מבצע ההר ומבצע חורב). המשיך בשירות סדיר ומילואים בצה"ל גם לאחר קום המדינה והשתתף במלחמת ששת הימים ומלחמת יום הכיפורים. בתקופה שפיקד על מחלקת הסיור של פלוגה ג' של הפלמ"ח היה בין פורצי מעלה פלמ"ח בנחל חתירה שבנגב.
ביוגרפיה

בן דרור נולד ב-1922 בדרום אפריקה ליום טוב ופלורה בן דרור, אח לנסיה. ב-1932 עלה ארצה בגפו, התגורר ברחובות אצל דודו יהודה גורודיסקי (ששירת כיושב ראש המושבה) ולמד בבית ספר היסודי במושבה. ב-1938 עלתה משפחתו ארצה והתיישבה בתל אביב ובן דרור המשיך את לימודיו בגימנסיה בלפור שבעיר.
ב-1940 יצא להכשרה של תנועת המחנות העולים.
באוגוסט 1941 התגייס בן דרור לפלמ"ח והוצב בפלוגה ג' שם שירת (תחת פקודו של המ"פ אורי יפה) עד 1945. במהלך תקופה זו סיים טירונות בקיבוצים אלונים ובית אורן וכן וקורס מודיעין וסיירות בקיבוץ משמר העמק. בהמשך השלים קורס מ"כים לסיור ושובץ במחלקת הסיור של פלוגה ג'. במסגרת זו ערך סיורים לאורך גבול הצפון.
ב-1945 יצא בן דרור לקורס מ"מים בג'וערה ובסיומו מונה למדריך בקורס המ"כים הארצי של הפלמ"ח ברמת יוחנן. בהמשך חזר לפלוגה ג' ושירת כמפקד מחלקת הסיור הפלוגתית שהוצבה באשדות יעקב. במסגרת תפקידו זה הוביל את פלוגה ג' למסעות ממושכים ברחבי הארץ. בין השאר הוביל את הפלוגה בפריצת מעלה פלמ"ח ב-1944.
בשנים 1945–1946 שירת בן דרור כקצין בפלוגה ז' והשתתף בפיצוץ של משטרת החוף והמכ"ם בגבעת אולגה, הוביל את הפריצה למחנה המשטרה הבריטית הניידת בכפר ויתקין במהלך ליל המשטרות וכן השתתף בליל הרכבות במהלכו הביא לחבלה במסילת רכבת העמק בעמק יזרעאל.
ביוני 1946 מונה בן דרור לפקד על פלוגה א' של הפלמ"ח לאחר שמפקדה הקודם נחמיה שיין נהרג במהלך פיצוץ גשר א-זיב. מטה הפלוגה הוצב ביגור וזמן קצר לאחר מכן נעצר בן דרור על ידי הבריטים במהלך השבת השחורה ונכלא בעתלית אולם הצליח לברוח משם אחרי שבועיים ולחזור לפלוגתו.
ב-1947 מונה בן דרור לקצין תכנון במטה הפלמ"ח בתל אביב ולעוזרו של יצחק רבין. בתפקידיו אלו היה מעורב בפעולות ההגנה נגד ארגוני אצ"ל ולח"י בתקופת פרשת אלטלנה.
בתחילת יולי 1948 מונה בן דרור לקצין מבצעים במפקדה המרכזית שניהלה את מבצע דני. ב-21 ביולי 1948 מונה למפקדו של הגדוד החמישי של הפלמ"ח בחטיבת הראל תחת פיקודו של יוספל'ה טבנקין. את התפקיד הזה מילא עד פירוק הגדוד באפריל 1949. משימתו הראשונה של הגדוד הייתה לסייע למפקד חטיבת ירושלים, משה דיין, לפרק ארגון לח"י בירושלים בעקבות רצח ברנדוט. באוקטובר אותה שנה הוביל את הגדוד למבצע ההר ובהמשך ירד עם הגדוד לנגב שם השתתף הגדוד במבצע חורב.
בתחילת 1949 פורק הגדוד החמישי (יחד עם כל הפלמ"ח) ובן דרור חזר לקיבוצו, קיבוץ חפציבה, אך המשיך לשרת במילואים בצה"ל. במהלך שירות זה עבר קורס מג"דים וקורס קציני ממשל. במלחמת ששת הימים פיקד על גדוד 32 בחטיבת אלכסנדרוני תחת פיקודו של אל"ם עמנואל שקד. במלחמת יום הכיפורים שירת כמושל נפת ממשל בסוריה. כמו כן שירת כקצין פרויקטים בשייטת 13. ב-1988 שוחרר משירותו הצבאי.
כחבר קיבוץ חפציבה שימש כמזכיר הקיבוץ, והיה בין היזמים והמנהלים שהקימו את שני המפעלים בקיבוץ: מד תקין ופלגל.
משפחתו

ב-1941 הצטרף בן דרור לקיבוץ יגור. ב-1943 היה בין מייסדי קיבוץ חמדיה וב-1945, בעקבות פילוג בקיבוץ, עבר לקיבוץ חפציבה.
בן דרור נישא לחווה דר (ביתו של צבי דר, ממקימי חפציבה) ונולדו להם ארבעה ילדים. נישואיו השניים היו לאסתר בת מוריס ופולה אייזן (ילידת 1938, בלגיה) ולזוג נולדו שלוש בנות. למשפחה הצטרף אף בן נוסף של אסתר, מנישואיה הקודמים.
ב-31 ביולי 1986 חזרו ילדי חפציבה מקייטנה בקיבוץ פלמחים. תשעה מבני הנוער בקיבוץ התנדבו לנסוע חזרה לקיבוץ בטרנזיט והשאר נסעו באוטובוס. בכביש התענך התנגש הטרנזיט במשאית כבדה וכל נוסעיו נהרגו (ובהם אף הנהג, חבר קיבוץ חפציבה). אחת מההרוגות הייתה בתם של אסתר ומוריס, ראומה. בני הזוג התקשו לעמוד בכאב הגדול ובחרו לעזוב את הקיבוץ ולעבור להתגורר בעפולה. עם זאת, מוריס המשיך להיות חבר קיבוץ והתמיד לעבוד בקיבוץ עוד שנים רבות.
נפטר ביוני 2022 (חודש לפני הגיעו לגיל 100).הובא למנוחות בבית הקברות המשותף לקיבוצים בית אלפא וחפציבה .
אימוץ המנון הפלמ"ח

אחד מהלוחמים שהשתתפו עם בן דרור בטירונות באלונים היה זרובבל גלעד. בסיום הקורס הציג זרובבל לחבריו את מילותיו של שיר שחיבר. הלוחמים אימצו את השיר והצמידו לו לחן רוסי. בהמשך הלחין דוד זהבי מנגינה אחרת לשיר והוא הפך להמנון הפלמ"ח.
מעלה פלמ"ח

אחת מהמסורות של פלוגה ג' הייתה קיום מסעות ארוכים חוצי ישראל כשהמסע המפורסם היה המסע השלישי שהתקיים ב-1944 ותוכנן להימשך 18 ימים מעמק יזרעאל לקיבוץ רביבים. למסע יצאו 150 מאנשי הפלוגה בפיקודו של אורי יפה כשנקודת המוצא הייתה עמק יזרעאל. משם התקדמו לג'נין, קרן סרטבה, בית הערבה ומפעל האשלג בסדום. בנקודה זו ערכו חברי הפלוגה אימון באש חיה. כדי לחמוק מסיורים של המשטרה הבריטית באזור זה נבחר מסלול שעקף את הדרכים הראשיות. הובלת הפלוגה הוטלה על מחלקת הסיירים בפיקודם של משה בן דרור, דוד ניב ושאול יפה. הפלוגה המשיכה מסדום לנחל צין, המכתש הקטן, מעלה עקרבים ונחל חתירה. בנחל זה נתקלו הסיירים במפל יבש גבוה שחסם את דרכם לעין ירקעם. בהחלטה נועזת הורה מפקד הפלוגה לסלול שביל במעלה המפל וכל הפלוגה עלתה בו. מעלה זו כונה על ידי הבדואים "נקב אל יהוד" ובהמשך שופץ המסלול והפך אתר טיולים רשמי בשם מעלה פלמ"ח והוא חלק משביל ישראל.
לקריאה נוספת

יואב הרפז, דרך האש - הגדוד החמישי של הפלמ"ח, הוצאת "מערכת", קיבוץ דליה, 2008
משה בן דרור, 'פלוגה ג' : 1941-1947, פורצי מעלה פלמ"ח (עין ירקעם), הוצאת יוצאי פלוגה ג' ודורותיה, 2004
משה בן דרור, 'זיכרונות וסיפורים מתקופת קום המדינה, הוצאה עצמית, דפוס דיגיטול חיפה, 2021
הערות שוליים

↑  פלוגה ג', באתר הפלמ"ח
↑  התקפה על משטרת כפר ויתקין, באתר הפלמ"ח
↑  סגירת פעילות מפקדת לח"י בירושלים, באתר הפלמ"ח
↑  יוסי וקנין, חודש לפני גיל 100: משה בן דרור מחפציבה, ממפקדי הפלמ"ח, הלך לעולמו, באתר mynet קיבוץ, 23 ביוני 2022
↑  על דעת המקום: 'שביל לפרא בין הרים', באתר "עונג שבת", 2 במאי 2014
↑  מעלה פלמ"ח, באתר "נקודת חן"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010482277905171  VIAF: 7163810132338820193   WorldCat (עם VIAF): 7163810132338820193
אוניברסיטת טסמניה

| --- | --- |

 אוניברסיטה ציבורית
 מוטו:  Ingeniis Patuit Campus 
 תקופת הפעילות:  1846–הווה (כ־178 שנים)
 בעלי תפקידים
 צוות:  1,638
 סגל:  1,255
 סטודנטים
 כלל הסטודנטים:  33,879
 סטודנטים לתואר ראשון:  27,880
 סטודנטים לתארים מתקדמים:  5,999
 מיקום
 מיקום:  טסמניה
 מדינה:  אוסטרליה אוסטרליה
 קואורדינטות:  42°54′17″S 147°19′22″E﻿ / ﻿42.904722222222°S 147.32277777778°E﻿ / -42.904722222222; 147.32277777778
 www.utas.edu.au
 he
 
אוניברסיטת טסמניה (באנגלית: University of Tasmania) היא אוניברסיטת מחקר ציבורית אוסטרלית, הממוקמת בשלושה קמפוסים (הובארט, לונסטון ובורני) במדינת טסמניה, שנוסדה בשנת 1846, והיא הרביעית באוסטרליה.
נכון ל-2020, לומדים באוניברסיטה כ-34,000 סטודנטים. אוניברסיטת טסמניה חברה בארגונים איגוד אוניברסיטאות חבר העמים הבריטי (ACU), איגוד המוסדות להשכלה גבוהה בדרום מזרח אסיה (ASAIHL) ואסטרונומי אוסטרליה (AAL).
האוניברסיטה פועלת בשיתוף פעולה עם בית החולים רויאל הובארט.
אוניברסיטת טסמניה נוסדה כמכללה קתולית בשנת 1846 והפכה לאוניברסיטה בינואר 1890. התארים הראשונים הוענקו ביוני של אותה השנה. בשנת 1949 הוענקו לראשונה תארים שלישיים.
דירוג אקדמי > דירוג בין-לאומי

דירוג שאנגחאי: מקום 201–300 (2024)
דירוג Times Higher Education: מקום 251–300 (2024)
דירוג QS לאוניברסיטאות: מקום 307= (2024)
השותפות הטראנס-פסיפית

מנהיגי המדינות בוועידת 2010 של השותפות
השותפות הטראנס-פסיפית (באנגלית: Trans-Pacific Partnership, או TPP) היא הסכם סחר כלכלי מתוכנן שמטרתו ליצור גוש מסחר של אחת עשרה מדינות השוכנות לחופי האוקיינוס השקט. נכון ל-2017, ההסכם כולל את יפן, אוסטרליה, קנדה, מקסיקו, צ'ילה, ברוניי, מלזיה, ניו זילנד, פרו, סינגפור ווייטנאם. ההסכם טרם אושרר על ידי רוב המדינות וטרם נכנס לתוקף.
הסכם השותפות

ההסכם מהווה הרחבה של הסכם שנחתם בין צ'ילה, ברוניי, ניו זילנד וסינגפור בשנת 2005. מאז, שמונה מדינות נוספות הצטרפו למשא ומתן על הרחבת ההסכם. נכון ל-2014, התקיימו 19 סבבים רשמיים של משא ומתן על ההסכם.
אף על פי שתוכן ההסכם לא פורסם לציבור, חלקים ממנו פורסמו על ידי ויקיליקס. ההסכם מעורר ביקורת ציבורית ברחבי העולם, בשל חשאיות המשא ומתן והשלכותיו המרחיקות לכת של ההסכם בתחום הכלכלי והסביבתי.
ארצות הברית, בנשיאות אובמה חתמה על ההסכם, אך משכה את חתימתה ב-23 בינואר 2017 בהתאם להחלטת נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ. לטענתו ההסכם פוגע בייצור האמריקאי ובעובדים האמריקאים. אם ההסכם היה נכנס לתוקף, הוא היה הסכם הסחר הגדול בהיסטוריה.
ההסכם קודם על ידי ארצות הברית במקור כדי ליצור גוש כלכלי שיבלום את השפעתה של סין. ברק אובמה אמר בשנת 2016 שברצונו כי ארצות הברית ולא סין תכתוב את כללי הסחר האזוריים. לאחר עזיבת ארצות הברית תחת ממשל טראמפ, שאר חברות השותפות הטראנס-פסיפית הסכימו במאי 2017 להחיות אותו. ההסכם עודכן. הפרק על מפעלים בבעלות המדינה לא השתנה, ומחייב את החותמים לחלוק מידע אודות חברות רכוש ביניהם,[דרושה הבהרה] מתוך כוונה לעסוק בנושא התערבות המדינה בשווקים. הוא כולל את התקנים המפורטים ביותר לקניין רוחני של כל הסכם סחר, כמו גם הגנות מפני גניבת קניין רוחני נגד תאגידים הפועלים מחוץ למדינות. יפן הפכה למובילה בקידום ההסכם, ושם ההסכם שונה להסכם המקיף והפרוגרסיבי לשותפות טרנס-פסיפית (CPTPP), שנחתם ב-2018.
הסכם השותפות > המסגרת הכלכלית האינדו-פסיפית

ב-23 במאי 2022, נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן השיק ברית סחר חדשה עם כתריסר מדינות, ובהן יפן, דרום קוריאה והודו. המטרה הייתה לנסח כללי סחר חדשים באזור ולהציע חלופה לסין העממית. הברית, המכונה "המסגרת הכלכלית האינדו-פסיפית" (IPEF), תוארה גם כמשקל נגד לשותפות הטראנס-פסיפית.
ראו גם

הסכם הסחר בשירותים
השותפות הכלכלית האזורית המקיפה
המסגרת הכלכלית ההינדו-פסיפית
הערות שוליים

↑   נדן פלדמן, טראמפ מטלטל את העולם: חתם על צו להוצאת ארה"ב מהסכם הסחר הגדול בהיסטוריה, באתר TheMarker‏, 23 בינואר 2017
↑  Sri Jegarajah,Craig Dale,Leslie Shaffer, TPP nations agree to pursue trade deal without US, CNBC, ‏2017-05-21 (באנגלית)
↑  hermesauto, Saving the Trans-Pacific Partnership: What are the TPP's prospects after the US withdrawal?, The Straits Times, ‏2017-05-21 (באנגלית)
↑  Cheang Ming, Global trade just had a 'one step forward, one step back' day, CNBC, ‏2018-03-09 (באנגלית)
↑  ללא ארה"ב: 11 מדינות חתמו על הסכם הסחר הטראנס-פסיפי, באתר כלכליסט, 9 במרץ 2018
↑  Consolidated text of CPTPP and TPP
↑   שנה אחרי שטראמפ זנח אותו: הסכם הסחר הטראנס-פסיפי ייחתם ללא ארה"ב, באתר TheMarker‏, 23 בינואר 2018
↑   טראמפ נטש, סין תופסת טרמפ: ביקשה להצטרף להסכם הסחר הגדול באסיה, באתר TheMarker‏, 18 בספטמבר 2021
↑   הברית הכלכלית שביידן מקווה לאגף איתה את סין באסיה, באתר TheMarker‏, 23 במאי 2022
↑  ביידן בהצהרה חריגה: נגיב צבאית אם סין תפלוש לטייוואן, באתר ynet, 23 במאי 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1096242087  NDL: 01228547 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
New Divide

New Divide הוא שיר של להקת הרוק לינקין פארק, שיצא לאור כסינגל ב-18 במאי 2009. השיר נכתב עבור פסקול הסרט רובוטריקים 2: הנקמה. השיר קיבל שבחים רבים וכבש את המקום הראשון בשלושה ממצעדי הבילבורד, הגיע אל המקום השישי במצעד הבילבורד הוט 100 ואל המקומות הראשונים במספר מצעדים ברחבי העולם. בווידאו קליפ של השיר ניתן לראות קטעים מעורבבים מהסרט, משולבים בצבעים שונים, וכן את הלהקה מנגנת במערה כלשהי. הקליפ זכה ליותר מ-100 מיליון צפיות ביוטיוב.