stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עמרי בהם
חיים וקריירה

בוהם נולד בישראל וגדל ביישוב גילון שבגליל התחתון. בעת שירותו בצה"ל הוא שירת ביחידת מודיעינית.
בין השנים 2000–2004 למד בתוכנית הבין-תחומית לתלמידים מצטיינים ע"ש עדי לאוטמן והמכון להיסטוריה ופילוסופיה של המדעים והרעיונות ע"ש כהן באוניברסיטת תל אביב. בשנים 2005–2006 למד באוניברסיטת היידלברג, וב-2009 השלים את הדוקטורט שלו באוניברסיטת ייל בנושא הביקורת של קאנט על שפינוזה, בהנחייתם של מייקל דלה רוקה ושל קרסטן הארי (אנ'). בשנת 2010. השלים פוסט-דוקטורט באוניברסיטת מינכן.
ב-2007 פורסם ספרו הראשון של בוהם, The Binding of Isaac: a Religious Model of Disobedience (עקידת יצחק: דגם דתי של אי-ציות), אשר עליו התחיל לעבוד כעשור קודם לכן, כשהיה בן 18. בספר בוהר מציג פרשנותו ייחודית לסיפור המקראי של עקדת יצחק. בספר נטען, על בסיס מחקר פילולוגי, שפסוקים י"א–י"ב הם תוספת מאוחרת לפרק כ"ב, ולפיכך בסיפור המקורי אברהם הוא שבוחר שלא לציית לציווי האלוהי להקריב את יצחק, וללא עזרה של מלאך. פרשנות זו עומדת בבסיס התזה לפיה אי־הציות ולא הציות הוא שעומד בבסיס האמונה היהודית.
ב-2014 פורסם ספרו השני Kant’s Critique of Spinoza (הביקורת של קאנט על שפינוזה), טוען כי ביקורת התבונה הטהורה של קאנט נכתב במידה רבה כמענה לאתיקה של שפינוזה.
ב-2021 פורסם ספרו Haifa Republic: A Democratic Future for Israel (רפובליקת חיפה: עתיד דמוקרטי לישראל) ובו בהם מפתח מודל של ציונות דו-לאומית. הספר פורסם בגרמנית תחת הכותרת Israel – eine Utopie (ישראל – אוטופיה).
ביבליוגרפיה > ספרים

The Binding of Isaac: a Religious Model of Disobedience (Continuum, 2007; paperback, Bloomsbury, 2016)
Kant’s Critique of Spinoza (Oxford University Press, 2014)
Haifa Republic: A Democratic Future for Israel (Penguin Random House, 2021)
Israel – eine Utopie. Übersetzung aus dem Englischen Michael Adrian. Berlin: Propyläen, 2020
Radikaler Universalismus. Jenseits von Identität. Universalismus als rettende Alternative. Übersetzung aus dem Amerikanischen Michael Adrian. Berlin: Propyläen, 2022
ביבליוגרפיה > מאמרים נבחרים > מאמרים אקדמיים

"עקדת יצחק: על סרובו של אברהם לפקדתו הבלתי-חקית-בעליל של אלהים.", דימוי; כתב עת לספרות, אמנות, בקורת ותרבות יהודית, 24 (2005), עמ' 12–14.
“The Binding of Isaac: an Inner-Biblical Polemic on the Question of Disobeying a Manifestly Illegal Order,” Vetus Testamentum (January 2002).
“Child Sacrifice, Ethical Responsibility and the Existence of the People of Israel,” Vetus Testamentum (April 2004).
"The First Antinomy and Spinoza," The British Journal for the History of Philosophy, 2011
“Kant’s Regulative Spinozism” Kant-Studien, 2012
"Kant's Idea of the Unconditioned and Spinoza's," Spinoza and German Idealism (Cambridge University Press, 2012)
"Kant and Spinoza Debating the Third Antinomy," The Oxford Handbook for Spinoza (Oxford University Press, 2014)
“Freedom and the Cogito,” British Journal for the History of Philosophy, 2014
“The Principle of Sufficient Reason, the Ontological Argument and the Is-Ought Distinction,” The European Journal of Philosophy, 2016
ביבליוגרפיה > מאמרים נבחרים > כתבי עת ועיתונים

עקדת יצחק והתיאולוגיה הפוליטית של הסירוב, באתר הארץ, 22 בספטמבר 2013
בחזרה לתוכנית בגין, באתר הארץ, 11 בפברואר 2020
יהודית ודמוקרטית? אין חיה כזאת — לא ליהודים ולא לערבים, באתר הארץ, 26 בינואר 2023
החוקה היא רק אמצעי, כבוד האדם הוא התכלית, באתר הארץ, 30 במרץ 2023
"Liberal Zionism in the Age of Trump," The New York Times (December 26, 2016)
"Did Israel Just Stop Trying to Be a Democracy?" The New York Times (July 26, 2018)
"After Liberal Zionism, the One Hope for a Democratic Israel," New York Review of Books (June 9, 2020)
"Israeli Democracy Can Only Survive with Palestinian-Jewish Solidarity," Time (February 6, 2023)
הערות שוליים

1 2  "Omri Boehm". newschool.edu. נבדק ב-2020-08-22.
↑  "Die Idee einer jüdischen Demokratie sei ein Widerspruch in sich, sagt Omri Boehm. Und plädiert für eine binationale Republik". taz.de. נבדק ב-2020-08-22.
↑  "Did Israel Just Stop Trying to Be a Democracy?". The New York Times. נבדק ב-2020-08-22.
↑  "Liberal Zionism in the Age of Trump". The New York Times. נבדק ב-2020-08-22.
↑  "How Israelis could agree to share a state with Palestinians". washingtonpost.com. נבדק ב-2020-08-22.
1 2  CV של עמרי בהם באתר Munich School of Philosophy (אנ')
↑  Philosoph Omri Boehm über einen Staat für Juden & Palästinenser - Jung & Naiv: Folge 468
↑  "Prof. Omri Boehm". philosophie.uni-muenchen.de. נבדק ב-2020-08-22.
↑  The Binding of Isaac: A Religious Model of Disobedience (New York/London: Continuum Publishing, 2007) p.xiii.
↑  The binding of Isaac : a religious model of disobedience. worldcat.org. OCLC 741691429. נבדק ב-2020-08-22.
↑  "Table of contents for The binding of Isaac : a religious model of disobedience / Omri Boehm". catdir.loc.gov. נבדק ב-2020-08-22.
↑  "Kant's Critique of Spinoza". philpapers.org. נבדק ב-2020-08-22.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010305277605171  BnF: cb16900581r (data)  GND: 1053774788  ISNI: 0000 0003 8597 1166  LCCN: n2006097160  NKC: mzk20241232685  SUDOC: 121688240  VIAF: 98482277   WorldCat (עם VIAF): 98482277
עזריה מן האדומים

| --- | --- |

 לידה:  1513 מנטובה, דוכסות מנטובה 
 פטירה:  1578 (בגיל 65 בערך) מנטובה, דוכסות מנטובה 
 תקופת הפעילות:  ?–1578 
 חיבוריו:  מאור עינים (די רוסי) 
 
רבי עזריה בן משה מן האדומים (דה רוסי - באיטלקית: Bonaiuto de' Rossi;‏ 1513 בקירוב, מנטובה – 1578, פרארה) היה למדן, היסטוריון וחוקר יהודי-איטלקי. רבי עזריה היה מהיהודים הראשונים שחרגו מחוץ לספרות הרבנית המקובלת בכתביהם, ובין היתר תרגם את איגרת אריסטיאס לעברית וחידש את העניין בפילון האלכסנדרוני.
התפרסם בעיקר עקב ספרו "מאור עיניים" בו פקפק בתוקפם של דברי חז"ל בענייני היסטוריה ומדע, דבר שגרר נגדו גינויים וחרמות על הספר מרבנים בני דורו.
חייו

על חייו של רבי עזריה מן האדומים ידוע אך מעט, בעיקר ממידע מפוזר שנוסף דרך אגב לספרו "מאור עיניים".
משפחתו, משפחת דה רוסי (Dei Rossi, כלומר מהאדומים), היא משפחה יהודית ותיקה באיטליה. על פי מסורת משפחתית, הוגלתה משפחה זו לרומא והיא מן ארבע המשפחות הידועות מאגדת ארבע המשפחות - משפחת הענוים משפחת התפוחים ומשפחת הנערים - מארץ ישראל על ידי הקיסר טיטוס בראש הגולים בזמן חורבן בית המקדש השני; הם הובאו לרומא והובלו בחוצות העיר בראש השבויים, בשנת 71. מאז התיישבו בעיר ובניהם היו למשפיעים ביותר בקרב יהדות איטליה.
אביו של עזריה מן האדומים, רבי משה בן עזריה דה רוסי איש רג'יו, היה איש יודע ספר, מקורב לרשויות, ועסק בחלפנות כספים ברישיון בעירו מנטובה.
רבי עזריה נולד במנטובה שבמחוז לומברדיה, כנראה בין השנים ה'רע"ב - ה'רע"ד (1512–1514). בילדותו קיבל חינוך יהודי מקובל - לימוד מקרא, משנה, תלמוד ועברית; החל מגיל 13 למד בעצמו. נשא לאשה את בתו של חיים מסראן, יהודי ממנטובה שהיה עוסק בהלוואות בריבית - העיסוק העיקרי של יהודים באירופה באותם הימים. הוא עבר להתגורר בבולוניה, ובשנת ה'שכ"ז (1567) עבר לפרארה.
לא ידוע במה עסק לפרנסתו; לפי גרסה אחת היה רופא, והוא עצמו מספר שעסק ב"זיקוק ספרים" - כלומר צנזורה של ספרים עבריים והכנתם לדפוס. במקום אחר מזכיר רבי עזריה מן האדומים את השתדלותו להשיג מימון להדפסת משנה תורה של הרמב"ם עם פירושו של רבי יוסף קארו, "כסף משנה". לצד עיסוקו בהדפסת ספרים עסק עזריה מן האדומים גם בקריאתם המתמדת; ברשימותיו של הרופא היהודי האנוס אמטוס לוזיטנוס נמצאת (בין שאר המלצות רפואיות) הוראה האוסרת על רבי עזריה לקרוא בלילות לאור הנר.
מלבד ספרים יהודיים, למד רבי עזריה מן האדומים גם שפות, ובהן לטינית, וקרא ספרות איטלקית וספרי היסטוריה ומחקר רבים שהיו מקובלים באותה תקופה. עסק במחקר ההיסטוריה של העת העתיקה, בחקר העמים הקדומים והנצרות ובארכאולוגיה יוונית ורומית. בשנת של"א החל בכתיבת ספרו "מאור עיניים", אותו סיים לכתוב לאחר כשנתיים.
בשנת של"ה (1575), חלם רבי עזריה מן האדומים כי תוך כשלוש שנים הוא ימות. על כך חיבר שיר קצר:
”על משכבי שוהה/ בכסליו שי"ן למ"ד ה"א, 

נדמה לי אומר הא/ לך עוד שלוש שנים.

לכן בשנת של"ח/ רוחי אל על יצלח,

אל נא רב טוב וסלח/ תשלג צלמון שנים.”
רבי עזריה כתב את צוואתו ואף חיבר בעצמו את הנוסח שייכתב על מצבתו. נפטר בפרארה, בשנת ה'של"ח (1578).
ספר 'מאור עיניים'

ספרו העיקרי של רבי עזריה מן האדומים נקרא "מאור עיניים". בספר זה שלושה חלקים: "קול אלהים", "הדרת זקנים" ו"אמרי בינה".
מן הספר עולה שרבי עזריה מן האדומים מאמין בכל עיקרי האמונה היהודית: בקיום האלהים, בהשגחתו, בשכר ועונש, בניסים ובבחירת עם ישראל. כמו כן, מביע רבי עזריה מן האדומים אמון רב בנכונות הקבלה, בקדמות ספר הזוהר ובסמכותם של החכמים בענייני הלכה ובענייני השקפה.
במחקריו מנסה רבי עזריה מן האדומים ליישב את דברי חז"ל כך שיתאימו למחקר המקובל בימיו ולניסיונו האישי. לצורך כך, מסביר רבי עזריה אגדות רבות שלא כפשוטן, ובמקרים מסוימים אומר כי חז"ל שגו בהבנת ענייני טבע וכדומה. הוא אף מרשה לעצמו לפקפק בכמה מסורות מקובלות, למשל בייחוסו של תרגום אונקלוס לעקילס ובייחוס ספר יוסיפון ליוספוס פלאוויוס. כמו כן, מפקפק רבי עזריה בדיוקה של הכרונולוגיה המקובלת על החכמים: לדעתו החלו לחשבה רק החל מתקופת הגאונים, והוא מוסיף למניין שנות הבית הראשון כעשרים שנה.
ספר 'מאור עיניים' > הפולמוס על הספר

מיד עם פרסום הספר מאור עיניים, יצאו נגדו מספר חכמים באיטליה. בעוד מספר חכמים, כמו למשל רבי משה פרובינצאלו ורבי יצחק פנצי, שלחו אליו את השגותיהם ובקשו את הבהרותיו, נזדרזו חכמים אחרים לפרסם מכתב שבו מוגדר הספר כ"הספרים החיצוניים" ומוטל איסור לקרוא בספר אלא באישור מפורש מחכמי העיר. בנוסף, הובעה במכתב התקווה כי "גאוני עולם שבכל עיר ועיר" יזדרזו ויצטרפו לאיגרת המחאה.
כדי לשכך את ההתנגדות שעורר הספר נאלץ המחבר לערוך בו מספר שינויים: הוא הדפיס מחדש מספר גליונות וכרכם בספר במקום הישנים, הוסיף לספר את ההשגות של הרב יצחק פנצי עם תשובותיו והסבריו, והוסיף לספר כתב התנצלות בשם "מצרף לכסף". למעשה הצליח רבי עזריה מן האדומים להפיס את דעתם של המתנגדים בשינויי ניסוח בלבד, בלא שיצטרך לסגת משום טענה מרכזית בספרו. עם הדפסת הספר במהדורתו המתוקנת שככה ההתנגדות, והרב שעמד בראש פרסום המכתב המגנה את הספר, פרסם מכתב נוסף שבו ביטל את קודמו.
באותה תקופה הגיע הספר לארץ ישראל, ושם נודע על מכתב נוסף האוסר על הקריאה בספר. הספר הובא בפני רבי יוסף קארו, והלה הביע את תרעומתו הקשה על תוכני הספר. רבי יוסף קארו לא הספיק לכתוב את מכתב המחאה שלו, אך תלמידו רבי אלישע גאליקו הודיע בשמו כי מן הראוי היה להכריז חרם גמור על הספר ורבי משה אלשיך העיד שגם הוא שמע זאת. ולערך בשנת של"ו חתמו עשרה מרבני צפת על כרוז בו הובאה עדות זו ולאחריה נכתב:
מאחר שהעידו שני החכמים השלמים החתומים לעיל מה ששמעו מפי מורינו הרב זלה"ה חייבים כל ישראל לקיים מאמרו לחוס לכבוד התורה ועקריה. לכן אנו גוזרים בגזרת התורה על כל בר ישראל אשר ימצא הספר הזה ברשותו שיבער אותו מביתו והמקיימו יחוש לעצמו כעובר על דברי חכמים ועל כל המקיימים גזרתינו תבא ברכת טוב
לאחר זמן מה, כנראה עם קריאת התנצלויותיו של המחבר בספרו מצרף לכסף, שככה גם התנגדותם החריפה של חכמי צפת.
במהלך השנים לאחר מכן, חזרה ועלתה לעיתים סוגיית ההתנגדות לספר. המהר"ל מפראג בספרו "באר הגולה" ביקר בחריפות את השקפותיו של רבי עזריה על האגדה. הרב יעקב עמדין הוציא גם הוא חרם חמור על הספר וציווה (שאילתות יעב"ץ ח"א סי'לג) לשורפו, אך לאחר מכן חזר בו והתבטא כי "לא תתעב אדומי". גם המהרש"ם מביא את הדעות השונות ביחס אליו בספרו דעת תורה או"ח (סי ש"ז סעיף ט"ז).
החל מהמאה ה-18 התחדשה ההתעניינות בהגותו של רבי עזריה מן האדומים, וזאת משום שאנשי תנועת ההשכלה מצאו קרבה בין הגותם להגותו.
לקריאה נוספת

ספרי יעץ
"עזריה מן האדומים", אנציקלופדיה אוצר ישראל, כרך ח, עמ' 48–50. באתר HebrewBooks [מכיל את הנוסח המלא של מכתבי החרם לספר מאור עיניים (ציטוט מתוך ספרו של חיד"א)]
יהושע הורוויץ, מרדכי מרגליות (עורך כללי), "עזריה מן האדומים", אנציקלופדיה לתולדות גדולי ישראל, תל אביב: י' צ'צ'יק, תש"ו, עמ' 1199-1195, באתר היברובוקס
מאמרים
כתבי עזריה מן האדומים, מבחר פרקים מתוך ספר 'מאור עיניים' וספר 'מצרף לכסף', ההדיר והוסיף מבוא והערות ראובן בונפיל, ירושלים, מוסד ביאליק, תשנ"א
יוחנן טברסקי, "עזריה מן האדומים, 1511-1578", קטיף - ילקוט לדברי ספרות, הגות ואמנות ו-ז, תשכ"ט, עמ' 185-175
ישראל מלמן, "סביב ספר "מאור עיניים" לר’ עזריה מן האדומים" (שתי מהדורות לדפוס ראשון, שלד-ה), זר לגבורות - קובץ מחקרים במקרא, בידיעת הארץ, בלשון ובספרות תלמודית (מוגש לר’ זלמן שזר, נשיא המדינה, ביום הולדתו הפ"ג.), תשל"ג, עמ' 638-657
מאיר בניהו, "הפולמוס על ספר מאור עינים לרבי עזריה מן האדומים", אסופות - ספר שנה למדעי היהדות ה, תשנ"א, עמ' ריג-רסה
דוד מלכיאל, "מיפת לשם ושוב ליפת : תרגום אנגלי של "מאור עיניים" מאת עזריה מן האדומים", פעמים - רבעון לחקר קהילות ישראל במזרח 104, תשס"ה, עמ' 135-143
יהושע לוינסון, "מן המשל להמצאה : צמיחת הבדיון כקטגוריה תרבותית", היגיון ליונה, תשס"ז, עמ' 1-32
עשהאל אבלמן, "על חבל דק", מגזין סגולה 7 (תשע"א) עמ' 26–33
דוד קאופמן "לתולדות הפולמוס של עזריה מן האדומים" בגרמנית(הקישור אינו פעיל) ובצרפתית(הקישור אינו פעיל) שניהם עם מקורות בעברית
Segal, Lester A., Historical consciousness and religious tradition in Azariah de' Rossi's Meor einayim, Philadelphia : Jewish Publication Society, 1989. ISBN 827603169
הערות שוליים

↑  לדעת ראובן בונפיל (כתבי עזריה, עמ' 19, מוזכר להלן ב"לקריאה נוספת") לא נראה שאביו עסק בחלפנות.
↑  ר' עזריה מן האדומים כותב בספרו מאור עיניים, אותו הוא כתב בין השנים 1572–1574 [דרושה הבהרה] כי הוא כעת בן כשישים שנה.
↑  כרם חמד (כתב עת) ה' (תר"א) יום-טוב ליפמן צונץ, תולדות ר' עזריה די רוסי, עמ' 132.
↑  באנציקלופדיה אוצר ישראל נטען כי ידע גם יוונית, אולם זוהי טעות. כפי שניתן ללמוד מדבריו הבאים: ”[...] ושמעתי המצא ממנו חיבור גדול בלשון יוון [...] מי יתן ידעתי ואבינהו, או יגע האלהים בלב אחד המשכילים להעתיקו אל לשון רומי או איטלקי [...]” (אמרי בינה - מאמר ט', בתוך: מאור עיניים. עמ' 146)
↑  סיפור זה מאושר על ידי ר' יהודה אריה ממודנה, שראה שיר בכתב ידו של ר' עזריה בו הוא כותב את סיפור החלום הזה.
↑  האיסור של רבני ויניציאה (ורבנים אחרים באיטליה) נדפס בקיץ ה'של"ד בדף בודד בשם יהי מורא שמים עליכם. נוסח החרם מצוטט גם באנציקלופדיה אוצר ישראל.
↑  ההודעה פותחת במילים ”למען לא תהיה האמת נעדרת...”. ההודעה מצוטטת על ידי רבי חיים יוסף דוד אזולאי בספרו "מחזיק ברכה" (קונטרוס אחרון, אורח חיים, סימן ש"ז, אות ה'. מהדורת ליוורנו 1785, עמ' קל"ג.) ומועתקת משם באנציקלופדיה אוצר ישראל.
↑  רישום הכרוז בקטלוג הספרייה הלאומית. כרוז זה לא היה נודע בקרב חכמי ישראל, והדבר הטעה את רבי חיים חזקיהו מדיני בספרו שדי חמד לחשוב שלפועל לא הוטל החרם, והוא ראה בזה אות משמים לפיו למרות ההסתייגויות ראוי הספר לבוא בקהל.
↑  פרק ו
↑  ובספרו 'נצח ישראל' (פרק ה) הוא מכנהו 'המהביל עזריה מן האדומים'.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267196205171  PLWABN: 9812744521905606  BnF: cb121099426 (data)  GND: 119160870  ISNI: 0000 0000 8346 2964  LCCN: n88030825  NKC: zmp2017939263  NTA: 227741951  RERO: 02-A006580617  SELIBR: 88016  SNAC: w6j69jnd  SUDOC: 061774146  VcBA: 495/304333  VIAF: 107536744   WorldCat (עם VIAF): 107536744 
"ספר מצרף לכסף", בדפוס חברת מעוררי ישנים, אדינבורו 1854. לחצו על התמונה לדפדוף בספר מעמוד 7
אל-קניטרה

| --- | --- |
סמל אל-קניטרהסמל אל-קניטרה

תצלום לוויין של אל-קניטרה
 מדינה:  מרוקו מרוקו
 מחוז:  רבאט-סלא-אל-קניטרה
 ראש העיר:  Aziz Rabbah
 תאריך ייסוד:  1912
 על שם:  אובר ליאוטי 
 שטח:  108.2 קמ"ר
 גובה:  26 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  507,736 (2024)
  ‑ צפיפות:  4,694 נפש לקמ"ר (2024)
 קואורדינטות:  34°15′00″N 6°35′00″W﻿ / ﻿34.25°N 6.5833333333333°W﻿ / 34.25; -6.5833333333333 
 אזור זמן:  UTC
 http://www.kenitra.ma/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מרוקו מוגדלת) רבאט קזבלנקה אגאדיר טנג'יר מקנס מרקש פאס אוג'דה סלא האוקיינוס האטלנטי הים התיכון אלג'יריה סהרה המערביתאל-קניטרה(למפת מרוקו רגילה) רבאט קזבלנקה אגאדיר טנג'יר מקנס מרקש פאס אוג'דה סלא האוקיינוס האטלנטי הים התיכון אלג'יריה סהרה המערביתאל-קניטרה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אל-קֻנַיְטָרַה (בערבית: القنيطرة; בצרפתית: Kénitra; בברברית: ⵇⵏⵉⵟⵔⴰ) היא עיר נמל במחוז רבאט-סלא-אל-קניטרה בצפון-מערב מרוקו. על פי מפקד האוכלוסין האחרון משנת 2024, התגוררו בעיר 507,736 תושבים, מה שהופך אותה לעיר השמינית במרוקו.
בשנים 1932–1956 העיר הייתה ידועה בשם "פורט ליוטה" (Port Lyautey), על שם הגנרל הצרפתי ליוטה שהקים את הנמל של העיר לחופי האוקיינוס האטלנטי בשנת 1912. ארצות הברית החזיקה בסיס צבאי בעיר החל ממבצע לפיד ועד שנת 1991.
הקהילה היהודית בעיר

באל-קניטרה התקיימה קהילה יהודית במשך שנים רבות (בפיהם כונתה העיר "קניטרא"). אחד הרבנים ששימשו כרבה של העיר קנטירא הוא הרב יחייה בן הראש.
הערות שוליים

1 2  Rabat - Salé - Kénitra (Morocco): Urban Communes and Urban Centers in Provinces and Prefectures - Population Statistics, Charts and Map, citypopulation.de
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533489105171  GND: 4468551-8  LCCN: no93028120  NARA: 10038387  VIAF: 148294228   WorldCat (עם VIAF): 148294228 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של מרוקו ובנושא יישובים בצפון אפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ברנרד לאגאט

ברנרד קיפצ'ירצ'יר לאגאט (באנגלית: Bernard Kipchirchir Lagat; נולד ב-12 בדצמבר 1974) הוא אתלט קניתי-אמריקאי. הוא השתתף ב-5 אולימפיאדות (סידני 2000, אתונה 2004, בייג'ינג 2008, לונדון 2012 וריו דה ז'ניירו 2016), סגן אלוף אולימפי (אתונה 2004) אלוף העולם (אוסקה 2007), שיאן קניה, שיאן ארצות הברית והרץ השני המהיר ביותר בכל הזמנים בריצת 1500 מטר. הוא אלוף העולם (אוסקה 2007) ושיאן ארצות הברית בריצת 5000 מטר ו-3 פעמים אלוף העולם באולם (בודפשט 2004, דוחה 2010, ואיסטנבול 2012) בריצת 3000 מטר.
ביוגרפיה

לאגאט נולד בכפר בשם קאפטל (Kaptel) סמוך לעיר קאפסבט (Kapasabet), מחוז הננדי (אנ'), קניה. משתייך לשבט הננדי המשוייך לקבוצה האתנית קלנג'ין. ב-1994 סיים את לימודיו בבית הספר קאפטל (Kaptel) שם התחיל את הקריירה הספורטיבית שלו. ב-1996 הצטרף לאוניברסיטת Agriculture and Technology הנמצאת בניירובי ומאוחר יותר באותה השנה, עבר לאגאט לוושינגטון שבארצות הברית, זאת בעקבות האתלטים שיאן העולם הנרי רונו (אנ') ומייקל קוסגיי (Michael Kosgei) ובשנת 2000 סיים את לימודי התואר הראשון בניהול מערכות מידע באוניברסיטת המדינה של וושינגטון.
ביוגרפיה > ייצוג קניה > 2000

באולימפיאדת סידני (2000) זכה לאגאט במדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:32.44 דקות, אחרי בן ארצו נואה נגני שקבע שיא אולימפי חדש של 3:32.07 דקות והישאם אל גרוז' ממרוקו (3:32:32 דקות).
ביוגרפיה > ייצוג קניה > 2001

באליפות העולם שנערכה באדמונטון, קנדה באוגוסט 2001 זכה לאגאט במדליית כסף בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:31.10 דקות, אחרי הישאם אל גרוז' (3:30.68 דקות) ולפני דריס מאזוזי מצרפת (3:31.54 דקות). שבועיים לאחר מכן, בתחרות שנערכה בבריסל, בלגיה ב-24 באוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית כסף בריצת 1500 מטר בשיא קניה חדש של 3:26.34 דקות, אחרי אל גרוז' (3:26.13 דקות). תוצאה זו היא התוצאה השנייה בטיבה בהיסטוריה (נכון ל-2019), אחרי שיא העולם של אל גרוז', 3:26.00 דקות.
ביוגרפיה > ייצוג קניה > 2003

באליפות העולם באתלטיקה באולם זכה לאגאט במדליית זהב אחרי דריס מאזוזי הצרפתי.
לאגאט לא התחרה בשנת 2003 באליפות העולם באתלטיקה לאחר שנכשל בבדיקות דם. בבדיקת הבקבוקון השני התוצאה הייתה שלילית, והוא זוכה מכל אשמה.
באביב 2003 ניצח את יריבו אל גרוז' בציריך עם התוצאה הטובה ביותר באותה שנה בריצת 1500 מטר, 3:27:40 דקות.
ביוגרפיה > ייצוג קניה > 2004

באליפות העולם באולם שנערכה בבודפשט, הונגריה במרץ 2004 זכה לאלגאט במדליית זהב בריצת 3000 מטר בתוצאה של 7:56.34 דקות, לפני רוי סילבה מפורטוגל (7:57.08 דקות) ומרקוס ג'נטי מאתיופיה (7:57.87 דקות).
באולימפיאדת אתונה (2004) זכה לאגאט במדליית כסף בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:34.30 דקות, אחרי הישאם אל גרוז' (3:34.18 דקות) ולפני רוי סילבה (3:34.68 דקות). את הסיבוב האחרון בריצה זו (400 מטר) רצו שניהם (אל גרוז' ולאגאט) בפחות מ-52 שניות. באותה השנה על אף הזכייה במדליית כסף באולימפיאדה דורג לאגאט במקום הראשון בעולם בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:27.40 דקות שקבע בתחרות בציריך, שווייץ.
ביוגרפיה > ייצוג ארצות הברית

במאי 2004 הפך לאגאט לאזרח ארצות הברית.
קניה לא אפשרה לו להחזיק באזרחות כפולה, מה שגרם לחילוקי דעות בנוגע למדליית הכסף בה זכה באותה השנה במשחקים האולימפיים. לבסוף הוחלט לאפשר ללאגאט לשמור את המדליה.
החל משנת 2005 לאגאט החל לייצג את ארצות הברית, אך לא אושר לו להתחרות באליפות העולם שהתקיימה בהלסינקי, פינלנד.
ביוגרפיה > ייצוג ארצות הברית > 2005

לאגאט קבע שני שיאי ארצות הברית. השיא הראשון נקבע ב-11 בפברואר בריצת 1500 מטר באולם, בה קבע תוצאה של 3:39.89 דקות, תוצאה ששיפר בהמשך הקריירה ל-3:33.34 דקות.
השיא השני נקבע ב-28 באוגוסט אותה שנה באיטליה, כשרץ 1500 מטר בתוצאה של 3:29:40 דקות.
ביוגרפיה > ייצוג ארצות הברית > 2007

באליפות העולם שנערכה באוסקה לאגאט הפך לאתלט הראשון אי פעם שזכה במדליית הזהב ב-1500 מטר ו-5000 מטר באותה אליפות עולם.
באולימפיאדת בייג'ינג (2008) סיים במקום תשיעי בריצת 5000 מטר בתוצאה של 13:26.89 דקות.
בשנת 2009, באליפות העולם שנערכה בברלין, גרמניה זכה לאגאט במדליית הארד בריצת 1500 מטר עם תוצאה של 3:36.20 דקות ובמדליית הכסף בריצת 5000 מטר בתוצאה של 13:17.33 דקות.
בשנת 2011, באליפות העולם שנערכה בטגו שבדרום קוריאה, לאגאט זכה במדליית הכסף בריצת 5000 מטר בתוצאה של 13:23:64 דקות.
באולימפיאדת לונדון סיים במקום רביעי בריצת 5000 מטר בתוצאה של 13:42.99 דקות, 63 מאיות שנייה בלבד ממדליית הארד.
באולימפיאדת ריו שהייתה האולימפיאדה החמישית בה התחרה, לאגאט סיים במקום החמישי בריצת 5000 מטר בשיא עולם לגיל 40 של 13:06.78 דקות.
ב-10 בספטמבר 2017 סיים לאגאט במקום שמיני בחצי מרתון שנערך בניוקאסל, אנגליה בתוצאה של 1:03:02 שעות.
חייו האישיים

ארצות הברית אפשרה ללאגאט להחזיק בשתי אזרחויות. כיום, הוא מתגורר עם משפחתו בטוסון, אריזונה, עם אשתו גלדיס טום, אותה פגש בימים בהם למדו בקולג' ושני ילדיהם, בנם מיקה קימוטאי (נולד בשנת 2006) ובתם ג'יאנה (נולדה ב-2008).
אחותו הגדולה של לאגאט, מארי צ'פקמובי (Mary chepkemobi) הייתה גם אתלטית, ואף זכתה באליפות אפריקה בריצת 3000 מטר.
תחרויות בינלאומיות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | תחרות | מקום | מיקום | מקצה | תוצאה |
קניה קניה
| 2000 | אולימפיאדת סידני | סידני, אוסטרליה | 3 | 1500 מטר | 3:32.44 דקות |
| 2001 | אליפות עולם באולם | ליסבון, פורטוגל | 6 | 3000 מטר | 7:45.52 דקות |
| 2001 | אליפות עולם | אדמונטון, קנדה | 2 | 1500 מטר | 3:31.10 דקות |
| 2002 | אליפות אפריקה | תוניס | 1 | 1500 מטר | 3:38.11 דקות |
| 2002 | גביע העולם | מדריד, ספרד | 1 | 1500 מטר | 3:31.20 דקות |
| 2003 | אליפות עולם באולם | ברמינגהאם, בריטניה | 2 | 1500 מטר | 3:42.62 דקות |
| 2004 | אליפות עולם באולם | בודפשט, הונגריה | 1 | 3000 מטר | 7:56.34 דקות |
| 2004 | אולימפיאדת אתונה | אתונה, יוון | 2 | 1500 מטר | 3:34.30 דקות |
ארצות הברית ארצות הברית
| 2007 | אליפות עולם | אוסקה, יפן | 1 | 1500 מטר | 3:34.77 דקות |
| 2007 | אליפות עולם | אוסקה, יפן | 1 | 5000 מטר | 13:45.87 דקות |
| 2008 | אולימפיאדת בייג'נג | בייג'ינג, סין | 9 | 5000 מטר | 13:26.89 דקות |
| 2009 | אליפות עולם | ברלין, גרמניה | 3 | 1500 מטר | 3:36.20 דקות |
| 2009 | אליפות עולם | ברלין, גרמניה | 2 | 5000 מטר | 13:17.33 דקות |
| 2010 | אליפות עולם באולם | דוחה, קטר | 1 | 3000 מטר | 7:37.97 דקות |
| 2011 | אליפות עולם | טגו, קוריאה הדרומית | 2 | 5000 מטר | 13:23.64 דקות |
| 2012 | אליפות עולם באולם | איסטנבול, טורקיה | 1 | 3000 מטר | 7:41.44 דקות |
| 2012 | אולימפיאדת לונדון | לונדון, בריטניה | 4 | 5000 מטר | 13:42.99 דקות |
| 2013 | אליפות עולם | מוסקבה, רוסיה | 6 | 5000 מטר | 13:29.24 דקות |
| 2014 | אליפות עולם באולם | סופוט, פולין | 2 | 3000 מטר | 7:55.22 דקות |
| 2016 | אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו | ריו דה ז'ניירו, ברזיל | 5 | 5000 מטר | 13:06.78 דקות |
הערות שוליים

↑  ייצג את אפריקה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  World Athletics: 14243507
דייב מייסון

| --- | --- |

 לידה:  10 במאי 1946 (בן 78) ווסטר, אנגליה, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  David Thomas Mason 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1966 
 סוגה:  רוק 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה 
 חברת תקליטים:  Blue Thumb Records, קולומביה רקורדס, איילנד רקורדס 
 www.davemasonmusic.com
 פרופיל ב-IMDb
 
דייוויד תומאס "דייב" מייסון (באנגלית: David Thomas "Dave" Mason; נולד ב-10 במאי 1946) הוא זמר-יוצר וגיטריסט אנגלי, שזכה לתהילה עם להקת הרוק טראפיק.
קריירה

במהלך הקריירה שלו, מייסון ניגן והקליט עם הרבה אמנים ומוזיקאים בולטים, כולל פול מקרטני, ג'ורג' האריסון, הרולינג סטונז, ג' ימי הנדריקס, אריק קלפטון, מייקל ג'קסון, דייוויד קרוסבי, גרהאם נאש, סטיב וינווד, פליטווד מק, דילייני ובוני, ליאון ראסל וקאס אליוט. אחד משיריו הידועים ביותר הוא "Feelin' Allright", שהוקלט על ידי טראפיק בשנת 1968 ולאחר מכן הוקלט על ידי הרבה אמנים אחרים, כולל ג'ו קוקר, שגרסתו לשיר הייתה להיט ב-1969. בתקופת עבודתו עם טראפיק, הוא גם כתב "Hole In My Shoe", שיר פופ פסיכדלי שנהיה להיט. השיר "We Just Disagree" משנת 1977 הוא הלהיט היחידי של מייסון שזכה להיות להיט בארצות הברית.
בשנת 2004, דייב מייסון זכה להיכנס להיכל התהילה של הרוק אנד רול על תרומתו כאחד ממייסדי להקת "טראפיק".
בספטמבר 2024, מייסון ביטל את סיבוב ההופעות שלו לחורף 2024 בעקבות מצב לבבי חמור שדורש טיפול מיידי. רופאיו צופים לו התאוששות מלאה, ומייסון מתכנן לחדש את סיבוב ההופעות בשנת 2025. מאוחר יותר בשנת 2024, מייסון יוציא לאור את ספר הזיכרונות שלו בשם "Only You Know & I Know".
הערות שוליים

↑  Jem Aswad, Dave Mason, Rock Hall of Famer, Cancels Fall Tour Due to ‘Urgent’ Heart Condition, Variety, ‏23 September 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007344393505171  BIBSYS: 8000643  BNE: XX1024261  BnF: cb13993414h (data)  GND: 124094899  ISNI: 0000 0000 3413 0007  LCCN: n92000421  MusicBrainz: d70c2ae1-911a-4bea-8ef4-63564a150ff2  NKC: xx0194284  NTA: 073634514  SUDOC: 079181112  VIAF: 64201357   WorldCat (עם VIAF): 64201357 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.