stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרבנים הצבאיים בצבא הבריטי
תפקידי הרבנים > במתן שירותי דת

ארגון תפילות, בעיקר בימים נוראים ובמועדי ישראל. לשם כך היה עליו לקבל את ההסכמה ואת הסיוע הלוגיסטי של מפקדות הצבא הבריטי להסעת החיילים למרכזים שבהם הוקמו בתי כנסת, אכסונם והזנתם, וזאת - לאחר שחרורם ממשימות צבאיות. בדרך כלל נענו בקשות הרבנים בעין יפה. ככלל, הרבנים הצבאיים סברו כי מפקדת הצבא הבריטי רואה את תפקידם באופן חיובי. מקרה מיוחד היה במחנה מרכזי של חיל האוויר האמריקאי בגבול הודו-בורמה. בימים הנוראים, אף על פי שעמדו בפני התקפה, הוחלט להטיס את כל החיילים היהודים - בריטים, אמריקאיים ומארץ ישראל, כולל הפצועים מבתי החולים, לבסיס מרכזי לקראת החגים.
משלוח בשר כשר ומוצרים כשרים לחיילים הבודדים שביקשו זאת. הניסיון להקים מטבחים כשרים ביחידות, חוץ מאשר בבריגדה היהודית, נתקל בקשיים, בין השאר, במקרים אחדים גם מצד חבריהם היהודים. לכן החיילים שלא שירתו בגדודי הבריגדה היהודית או ביחידות עבריות נהגו לאכול מהמטבח של הצבא הבריטי גם בעיתות שירות צבאי לא-מלחמתי.
טיפול בחללים היהודים וארגון טקסי ההלוויה והקבורה, בהתאם לדיני ישראל. היהודים נקברו בבתי הקברות הצבאיים הבריטיים, במקום נפילתם, בהתאם למקובל בצבא הבריטי. עם זאת בבית הקברות הצבאי ברוונה היהודים רוכזו באזור מסוים. היו גם חיילים שנהרגו בתאונות או נפטרו ממחלות, אלו נקברו בבתי הקברות היהודיים בערים הקרובות למקום פטירתם.
סידור חתונות ושמחות אחרות. במסגרת זאת נערכו טקסי חופה וקידושין בין חיילים לחיילות ובין החיילים לבין נערות של יהודי המקום. הרב ד"ר משה יפה מספר על מאות מקרים שבהם התבקש להשיא חיילים יהודים עם נערות יהודיות מאירופה. נישואין אלה היו מבטיחים לנערה עלייה לארץ ישראל. אישור סופי לנישואי החייל היה צריך להינתן על ידי קצין בריטי בכיר. הקצין חשש כי מדובר בפיקציה, והפסיק את רישום הזוגות לנישואין. רק לאחר התערבות במפקדת הצבא הבריטי ובעזרת עורכי דין חודש ההסדר. מסכם הרב: "בשלושת השבועות האחרונים לשהות הבריגדה באירופה היינו עסוקים רק ברישום נישואין, ביצועם ושליחת הנשים לארץ ישראל".
חלוקת ספרי תנ"ך לחיילים. בדרך כלל, הספרים נרכשו באופן פרטי מתרומות. לימוד התנ"ך בחוגים היה מקובל ביחידות אחדות. ידועים היו חוגי התנ"ך שאורגנו בערבי החורף בבסיס האימונים של הבריגדה בפיוג'י. חיילים פצועים היו מבקשים כי לבית החולים יביאו להם, מלבד שק החפצים, גם את ספר התנ"ך, וכאשר ביקר אצלם רב צבאי, הייתה להם בקשה מיוחדת ללימוד תנ"ך עמו.
תפקידי הרבנים > בפעולות ציבוריות

עריכת מסיבות ליל שבת, סדרי פסח ואירועים בחגי ישראל. האירועים התקיימו לא רק במחנות צבא אלא גם בחיק הקהילות היהודיות בלבנון, קהיר, מצרים ובנגזי שבלוב. האירועים היו מתקיימים יחד עם הצעירים היהודים המקומיים, דבר שעודד את התודעה הציונית. בקהילות חששו המקומיים כי "החיילים הישראליים יתקרבו לבנותיהם וישפיעו עליהם לעלות ארצה". בהתערבות הרב ד"ר משה א. יפה בוטלה הגזירה: תחילה הורשו להיכנס למועדון היהודי המקומי רק קצינים ולאחר זמן רשות הכניסה ניתנה לכלל החיילים היהודים.
השתתפות בטקסים בטרם יציאה לפעולות קרביות אשר בהם נוכחו הרבנים, השמיעו דברי תורה וברכו את החיילים במטרה לחזק את רוחם של החיילים.
הסברה בקרב הבריטים נחשבה בעיני הרב הצבאי, הרב אפרים אלימלך אורבך כפעולה חשובה. בביקורו ביחידת חיילות הוא בקש מהן כי בפגישות עם חיילים וקצינים בריטים, ישתדלו לדבר לא רק על עניינים של מה בכך, אלה יגעו בעניינים החיוניים של עמינו, בשאיפותנו הלאומיות ותשתדלנה להסב את תשומת לבם של הנוכרים לכך.
הפצת עיתונים עבריים והקמת ספריות ניידות. חלק מהפעולות בוצעו בשיתוף נציגי הוועד למען החייל.
תפקידי הרבנים > שמירה על זכויות החיילים

בחודש נובמבר 1944, לאחר ההתנקשות בלורד מוין, כתגובה, עמד הגנרל פייג'ט General Sir Bernard Paget, המפקד הצבאי הראשי הבריטי במזרח התיכון לפרסם שורת פקודות המפלות לרעה את חיילי היישוב העברי בארץ ישראל המשרתים במזרח התיכון. דבר כוונת הפרסום נודע לרב הצבאי יעקב גולדמן ששירת באזור תעלת סואץ אשר מיד הריץ מכתב חריף לגנרל פייג'ט בהוקיעו כוונת הגזירות שעמד להטיל, והתריע על ההשפעה הקשה שיגרמו גזירות אלה למוראל החיילים ולמאמציהם המלחמתיים. הפרסום המוקדם גרם לגנרל פייג'ט לחזור בו מכוונתו, אך יחד עם זאת נרשמה הערה שלילית בתיקו של הרב גולדמן ועוכבה דרגתו ומינויו הצפוי לרב צבאי ראשי באזור המזרח התיכון.
תפקידי הרבנים > בבעיות אישיות

שיחות עם החיילים לשם פתרון בעיות אישיות, בייחוד מתחום חיי המשפחה. חלק מהחיילים השאירו בבית הורים, אישה וילדים. לרב הייתה אפשרות להמליץ על מתן חופשות מיוחדות להסדר בעיות משפחתיות בביתם.
ביקורים בבתי חולים ובבתי כלא. במקומות אלה רק לרב הצבאי היה הרשות והפנאי לערוך ביקורים.
טיפול בקשר עם החיילים הלא יהודים ביחידות מעורבות. הרבנים הצבאיים, שערכו ביקורים תקופתיים ביחידות הצבאיות נתקלו לא פעם ביחס מפלה לגבי החיילים היהודים ביחידות אלה. חביבה קוטלר מחיל הנשים מסבירה כי לחיילות יש מלחמה גדולה נגד האנטישמיות, "כי רבים שונאים אותנו". היא מספר על מקרה שהיה בבית חולים, העליבו ופגעו בכבוד החולים היהודיים וכתגובה החיילות - האחיות היהודיות החליטו על נטישת בית החולים. הרב הצבאי הראשי התערב והמעליבים התנצלו.
עידוד הקמתו של סגל פיקודי. תפקיד לא שיגרתי היה לרבנים, כאשר הגיעו ליחידות עם פיקוד בריטי בדרגות הנמוכות. החיילים באו בתלונות על יחס המפקדים הבריטים הזוטרים. הרבנים הצליחו להסב את תשומת לב המפקדה הבריטית לצורך להכין סגל פיקודי עברי. וכך בהדרגה, דרגי הפיקוד הנמוכים, שהיו החשובים ביותר לחיילים, היו מורכבים ברובם מיהודים.
חיפוש קרובים היה תחום חדש שנוסף לרבנות בתום המלחמה. לרוב החיילים היו קרובים באירופה והם היו מודאגים. במשרדי הרב מולאו טפסים ואלה נשלחו לצלב האדום ולבאי כח מדינות אירופה, שעמדו אז בפני התארגנות מחדש. כאשר נמצאו קרובי משפחה, המלצת הרב עזרה לקבלת רישיון עלייה לארץ.
עמדתו של הרב הצבאי הייתה תלויה באישיות ובהתנהגות שלו. גם החיילים שלא הגדירו עצמם כדתיים, ראו בהם כנושאי המסורת היהודית.
אירועים פומביים

הרבנים הצבאיים נטלו חלק בטקסים של הצבא הבריטי, אשר נועדו לתרום לרוח היחידות הצבאיות. בטקס היה הרב הצבאי מבצע טקס דתי, קורא דברי תורה ואומר דברי פרשנות, בדרך כלל מענייני היום. ידוע על האירועים המיוחדים שהתקיימו בהזדמנויות הבאות:
בנמל חיפה, לפני הפלגת היחידות של חיילים יהודיים למצרים ולצפון אפריקה. לאחר קריאה פומבית בתורה, נמסר ליחידה ספר תורה אשר ילווה אותה בדרכה.
בבנגזי שבלוב נערכה תפילה מרכזית ביום הכיפורים על שפת הים, כאשר נודע על ממדי השואה באירופה. הרב הצבאי הודה לריבונו של עולם כי היחידה הצבאית שלמה ובריאה והוסיף: "בצד שני של הים התיכון נכרעו אחינו ועלינו לזכור את נשמתן". מספר הרב, כי חיילים רבים, ביניהם גם כאלה מההתיישבות העובדת בכו באותו מפגש.
בארץ ישראל לפני היציאה לחזית אירופה. יחזקאל שמשא מהגדוד השלישי מספר על נשף פרידה שנערך בנוכחות יצחק בן-צבי שהיה אז יושב ראש הוועד הלאומי. מדבריו של הרב נהנו חיילים, כמו שאמורים ביידיש "ליקקו את האצבעות". הוא מסר להם ספר תורה ובקש כי יביאו אותו לגרמניה, שם שרפו את ספרי התורה.
בבריזיגלה, במפקדת החטיבה, בטרם היציאה לקווי החזית, נערך טקס ראשון לכל חיילי הבריגדה. הטקס אורגן על ידי, מפקד הבריגדה היהודית לוי בנימין ובהשתתפות משה שרת מנהל המחלקה המדינית של הסוכנות היהודית. הרב הצבאי נשא תפילה וברך ברכת שהחיינו. משה שרת שנשא בו נאום להנצחת השואה ולהנצחת קרבותיהם של חיילי הבריגדה העברית.
לפני היציאה לחזית התקיימה תפילה חגיגית לכל חיילי החטיבה. על שולחן הונח ספר תורה אשר ליוו את החיילים היהודים מאז היציאה מארץ ישראל. רב החטיבה קרא פסוקים מהתנ"ך, נשא נאום ובו קטעי עידוד ללחימה מהרמב"ם וכן ברך החיילים ברכת כוהנים.
בתום המלחמה תפילות הודיה.
תפקידם עם שארית הפליטה

לרבנים הצבאיים היו גם תפקידים לאומיים. אלה התבטאו בעיקר בתום המלחמה במגעים עם הפליטים היהודים. אלו הצליחו לקשור קשרים טובים עם הרבנים, שמחציתם באו מקהילות בתפוצות, והבינו את מהות חייהם של יהודי הגולה. הרבנים הצבאיים סייעו להם בשיקום חייהם היהודים ובתכנון המשך חייהם בגולה על ידי עלייה לארץ ישראל או בשיקומם בגולה וזאת על ידי עידוד פעולותיהם הדתיות, החברתיות והלאומיות.
בשנת 1943 שוחררה לוב מהכיבוש האיטלקי-גרמני. לקהילה היו בעיות קיום, היה מחסור במזון, ביגוד ותרופות. כמו כן, סבלו מהיחס העוין של הסביבה שכלל פגיעות פיזיות ביהודים. בו בזמן, המוסדות הקהילתיים והציבוריים טרם הופעלו מחדש. הרב אפרים אלימלך אורבך מספר כי בביקורו בלוב הקדיש זמן רב לטיפול בשיקום הקהילה. הוא הצליח לארגן מפגשים בין ועד הקהילה לבין הממשל הבריטי. הוקמו מחדש מחלקות הקהילה לעזרה סוציאלית, לעזרה רפואית וענייני עבודה. וכך, אפילו חלק מהיהודים זכו לתעסוקה במחנות הצבא שבמקום. אורגנה גם עזרה מארץ ישראל וכך הגיעו אליהם 10 טון מזון, בגדים ותרופות. בהמשך אפילו הגיעו מהארץ מורים למוסדות החינוך שנפתחו מחדש. לפעילות זו היה גם הבט חגיגי. הימים היו ימי הפורים וכך נאספו החיילים בבית הכנסת של הקהילה וקראו את המגילה. לאחר מכן בבית מכבי המקומי התקיים נשף פורים ליהודי המקום ולחיילים.
הרב יעקב גולדמן מספר, שבתקופת הכיבוש הנאצי נמלטו יהודים רבים מלוב לצ'אד הסמוכה הגובלת ללוב מדרומה. הם חיו שם בחוסר כל ונזקקו לסיוע דחוף במזון ובתרופות חיוניות. הרב גולדמן, ששירת במחנה מואסכר שליד אסמאעיליה, נחלץ לעזרתם, כשהזמין ממגן דוד אדום את הציוד הדחוף שנשלח למחנה מואסכר ודאג שהמשלוח יישלח באמצעות הצבא לפליטי לוב השוהים בצ'אד.
הרב משה קספר על מה שהוא מכנה "גולת הכותרת" בפעילותו, שהייתה משותפת עם "ועד הבריגדה", בין שארית הפליטה בגולת אירופה. הוא השיג את הסכמת המפקדים הבריטים לשחרור חיילי הבריגדה היהודית שיפעלו בנקודות ההכשרה לעליה ארצה בלסוו (lesves) ובבית הנוער במארקין (Marquain) - שניהם בבלגיה. מאות חניכים ביקרו במקומות אלה והגיעו לאחר מכן לארץ ישראל. חיילים אחרים ביקרו במקומות אלה באופן שוטף והצליחו להטמיע בנוער את האווירה הארץ ישראלית. פעולה נוספת של הרב הייתה לסייע באיתור קרובים בארצות אירופה. לדבריו, הוא זכה לסיוע רב ממפקדת בעלות הברית למשימה זו. חיילי הבריגדה, שנבחרו למשימה זו, הכירו שפות אירופאיות ונהנו מתנועה חופשית ברחבי אירופה הכבושה והיו זכאים לקבל סיוע משלטונות הכיבוש בכל מקום, לפי הוראה בכתב שהייתה ברשותם.
פעולות דומות נערכו בריכוזים של שארית הפליטה באירופה: באיטליה, בגרמניה ובצרפת.
ראו גם

הבריגדה היהודית
הגדוד העברי השני
בית הקברות הצבאי (רוונה)
לקריאה נוספת

דב קנוהל, עורך ראשי, בהתנדב עם - מתנדבים דתיים במלחמת העולם השנייה, פרק ד: הרבנות הצבאית, איגוד החיילים המשוחררים בישראל ומורשת, הוצאת ספרים בע"מ, תל אביב, 1989
ספר ההתנדבות של יהודי א"י במלחמת העולם השנייה, הוצאת מוסד ביאליק, תש"ט.
א"א אורבך, רשימות בימי מלחמה: יומנו של רב ארץ-ישראלי בצבא הבריטי, תש"ב-תש"ד, 1942-1944, תל אביב: הוצאת משרד הביטחון, 2008.
הערות שוליים

↑  . עם כניסתם לתפקיד הרבנים הצבאיים נדרשו להתלבש כמו כוהני הדת הנוצרים: מקטורן שחור עם צווארון לבן
↑  ניתן להבין, אם כך, את הסיבה לכך שחלק גדול מזמנם הוקדש לנסיעות ברכב, אם כי גם מטוסים - שלעיתים הועמדו לרשותם
↑  כמו בכל מוסד, המגעים הלא-רשמיים עם הקצינים (המנהלים) יכולים להיות ערובה לפתרון מהיר של הבעיות, ולכן - כאשר הרבנים הצבאיים היו יכולים, הם באו יום יום לחדרי האוכל של קציני המטה (Officer's Mass), גם אם לא טעמו דבר ממעדני השולחן
↑  השימוש במטוסים היה מוגבל למדי
↑  ראו דב קנוהל, הזכות להינשא עמוד 187
↑  לימים מנהל היכל שלמה
↑  המפקדה הבריטית הגיבה למקרים אלה בחומרה רבה. לא מפליא שכן בצבא הבריטי באותה תקופה היו חיילים מכל המושבות הבריטיות והם פעלו למנוע בעיות על רקע לאומי
↑  ראו דב קנואל עמוד 163
↑  מספר בספרו "עם הבריגדה היהודית" With the Jewish Brigade לונדון 1947
↑  בעת חיבור הספר הייתה קיימת הרבנות הצבאית בצהל, כמובן הדבר משתקף בתוכנו, עם זאת יש לזכור כי בזמן שהתרחשו האירועים המובאים בספר עדיין לא התגבש הרעיון של הקמת צה"ל בכלל והרבנות הצבאית בפרט
| התנדבות היישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה |
| --- | --- | --- |
| כללי | התנדבות היישוב לצבא הבריטי • היישוב במלחמת העולם השנייה • הבריגדה היהודית • לוי בנימין - מפקד הבריגדה • הפלמ"ח • צנחני היישוב • מתנדבי היישוב לצי המלכותי הבריטי • שבויי היישוב במלחמת העולם השנייה • הרבנים הצבאיים • אות ההתנדבות |  |
| היחידות | פלוגת ההובלה 462 • פלוגת הנדסה 745 ("סולל בונה") • מתנדבי היישוב בחיל החפרים  •  מתנדבי היישוב בבאפס • הרגימנט הארץ-ישראלי • חיל העזר לנשים • פלוגת מובילי המים 148 • יחידת הקומנדו 51 • קבוצת החקירה המיוחדת |  |
| אתרים | פיוג'י • טרוויזיו • בריזיגלה • המערכה על נהר סניו • בית הקברות הצבאי ברוונה |  |
| אישים | משה שרת • יוסף אלמוגי • יצחק בן-אהרן • מרדכי מקלף • עזר ויצמן • חיים הרצוג • אהרן רמז • חיים לסקוב • מאיר זורע • שלמה שמיר |  |
ראו גם פורטל היישוב
תפילה בג'ונגל בבורמה
חתונה צבאית של קצינים - ברקע צופים בעריכת החופה ניצולים ממחנות ההשמדה
חגים בהודו

חגים ציבוריים בהודו, הידועים גם בתור חגים סטטוטוריים, או חגים ממשלתיים, מורכבים ממגוון של חגים תרבותיים, לאומיים ודתיים שנחקקים בהודו ברמה המדינית או הממשלתית. בעוד שרבים מהחגים הללו מכובדים ומוכרים בפריסה ארצית, החקיקה בכל מדינה משתנה לגבי אילו חגים מוכרים רשמית.
הודו, בהיותה חברה מגוונת מבחינה תרבותית, חוגגת חגים ופסטיבלים רבים, אך ישנם רק שלושה פסטיבלים לאומיים: יום הרפובליקה (26 בינואר), יום העצמאות (15 באוגוסט), וגנדי ג'יאנטי (יום הולדתו של גנדי - 2 באוקטובר).
בהודו, ישנם יותר מ-30 פסטיבלים מפוארים שנחגגים בחלקים גדולים של הודו יחד עם פסטיבלים ממלכתיים אחרים. במדינות שונות יש פסטיבלים מקומיים בהתאם לדמוגרפיה הדתית והלשונית הרווחת. ביניהם מתקיימים פסטיבלים הינדיים פופולריים כמו מהא שיוורטי, גורו פורנימה, הולי, דיוואלי; פסטיבלי ג'ייניזם. פסטיבלים סיקים כמו גורו ננק ג'יאנטי ובאיסאקי; פסטיבלים מוסלמיים כמו עיד אל-פיטר, חג הקורבן, מוולד א-נבי ומוחרם, פסטיבלים בודהיסטים, חגים זורואסטריים פארסים כגון נורוז; ופסטיבלים נוצריים כמו יום שישי הטוב, חג המולד וחג הפסחא, חלק מהפסטיבלים נחגגים על ידי כל הודו וחלק מהפסטיבלים נחגגים רק באזורים מסוימים של הודו.
חגים לאומיים

חגים לאומיים מתקיימים בכל המדינות וטריטוריות האיחוד של הודו.
| תאריך | שם | מציין |
| --- | --- | --- |
| 26 בינואר | יום הרפובליקה | כניסתה לתוקף של חוקת הודו (1950) |
| 15 באוגוסט | יום העצמאות | עצמאות מהראג' הבריטי (1947) |
| 2 באוקטובר | גנדי ג'יאנטי | יום הולדתו של מהאטמה גנדי (1869) |
חגים בעלי משמעות דתית

בהודו, אנשים מדתות שונות מתקיימים יחדיו. חגים דתיים ותרבותיים מאופיינים במגוון של אמונות ומנהגים דתיים. .
חגים בעלי משמעות דתית > חגים הינדיים

הינדים חוגגים כמה פסטיבלים הודיים במהלך השנה. לפסטיבלים הינדיים יש משמעות דתית, תרבותית ועונתית אחת או יותר. קיום הפסטיבל, הסמליות, וסגנון ועוצמת החגיגה משתנים מאזור לאזור ברחבי הארץ. רשימה מקוצרת של הפסטיבלים הפופולריים יותר מובאת להלן.
מהא שיוורטי
הולי
פוטהנדו (ראש השנה ההינדי)
דיוואלי
חגים בעלי משמעות דתית > חגים איסלאמיים

יום עשורה - מוהר"ם העשירי. מותו של האימאם חוסיין בן עלי
מוולד א-נבי
רביע אל-אוול
יום הולדתו של עלי אבן אבי טאליב
שבת-א-בראת
ג'מאת אול-וידה- יום שישי האחרון ברמדאן
עיד אל-פיטר
חדית' ע'דיר ח'ם
עיד אל - אדחא
חגים בעלי משמעות דתית > חגים סיקים

כמה חגים סיקים מציינים את יום הולדתו או מותו של גורו; באמצעות קיום פסטיבל.
באיסאקי
מות הקדושים של הגורו ארג'אן דב ג'י
גורו גובינד סינג ג'י גורפוראב
גורו ננק גורפוראב
חגים בעלי משמעות דתית > חגים נוצריים

יום ראשון של הדקלים
יום חמישי הקדוש
יום שישי טוב
יום ראשון של חג הפסחא
פנטקוסט - תומאס הקדוש
חג תרזה הקדושה מכלכותה
חג מרים הבתולה
יום כל הקדושים
יום כל הנשמות
חג פרנסיסקו חאווייר
יום חג המולד
יום הקופסאות
חג המשפחה הקדושה
חגים בעלי משמעות דתית > חגים בודהיסטים

בודהה פורנימה
ביזו
לוסאר
חגים בעלי משמעות דתית > חגים פרסים-זורואיסטרים

גרסאות השהנשאהי והקדמי של הלוח הזורואסטרי אינן משלבות שנים מעוברות ומכאן היום של שנת הלוח הגרגוריאני שבו נחגגים ימים אלו זז קדימה עם הזמן. הגרסה השלישית של לוח השנה הזורואסטרי, המכונה פאסלי (בהודו) או בסטאני (באיראן), משתלבת בהתאם לכללי הלוח הגרגוריאני ובכך נשארת מסונכרנת עם עונות השנה. הפרסים בהודו משתמשים בלוח שנה של שאהנשאהי, בניגוד לזורואסטרים האיראנים שמשתמשים בלוח שנה של קדמי. הפרסים הצפון אמריקאיים והאירופיים התאימו את הגרסה שלהם ללוח השנה של פאסלי. הבדלים אלו גורמים לשינויים בתאריכי החגים. לדוגמה, ראש השנה הזורואסטרי, נורוז, נופל באביב עבור האיראנים, אך בקיץ עבור הפרסיס.
הערות שוליים

↑  "National holidays". ארכיון מ-15 בספטמבר 2015. נבדק ב-14 בספטמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "National and Public holidays". ארכיון מ-12 בספטמבר 2015. נבדק ב-14 בספטמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "All Indian Festivals | Know About Every Festival Of India". www.all Indian festivals.in (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-03-03.
↑  "Introduction to Constitution of India". Ministry of Law and Justice of India. 29 ביולי 2008. ארכיון מ-22 באוקטובר 2014. נבדק ב-14 באוקטובר 2008. {{cite web}}:  (עזרה)
חיילי גדוד מדרס במהלך מצעד יום הרפובליקה השנתי ב-2004
אנשים חוגגים הולי בדלהי.
מוולד א-נבי נחגג בעיירה באוטר פרדש.
חנויות לממכר קישוטים לחג המולד בקולקטה .
חאריס בלקבלה

חאריס בֵּלְקֵבְּלָה (בערבית: حريص بلقبلة; נולד ב-28 בינואר 1994) הוא כדורגלן אלג'יראי-צרפתי המשחק בעמדת הקשר בנבחרת אלג'יריה.
קריירה

בלקבלה נולד בלה קורנוב שבצרפת, ושיחק במחלקת הנוער של בולון בטרם הצטרף למחלקת הנוער של ואלנסיין.
בשנת 2014 הצטרף לטור, שדשדשה בליגה הצרפתית השנייה. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון ב-8 באוגוסט 2014, בהפסד 0–1 בחוץ לטרואה. מאותו משחק השתלב בלקבלה בקביעות בהרכב קבוצתו.
בקיץ 2018 עבר לברסט, וסייע לה לעלות בסוף העונה לליג 1.
קריירה > קריירת נבחרות

בלקבלה שיחק בנבחרות הצעירות של אלג'יריה, וביוני 2019 קיבל זימון ראשון לסגל הנבחרת הבוגרת, אך סולק ממנה לאחר שחשף את ישבנו בשידור חי במהלך שידור ישיר באתר טוויץ' שבו שיחק חברו לנבחרת, אלכסנדר אוקידג'ה, פורטנייט.
ב-14 בנובמבר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הנבחרת הבוגרת, בניצחון 5–0 על זמביה, במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2019.
הערות שוליים

↑  "Harris Belkebla : " J'ai tout de suite eu le déclic quand j'ai été reçu à Boulogne "" (בצרפתית). La Voix du Nord. 21 בפברואר 2011. אורכב מ-המקור ב-26 במאי 2015. נבדק ב-15 באפריל 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Portrait : Haris Belkebla" (בצרפתית). Tours FC. 13 בינואר 2015. אורכב מ-המקור ב-3 במרץ 2016. נבדק ב-15 באפריל 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Troyes vs. Tours - Soccerway". soccerway.com. נבדק ב-2014-08-19.
↑  "Belkebla, la figure de l'ombre". letelegramme.fr. 2 בנובמבר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Algeria midfielder axed from AFCON squad… for flashing bum on Fortnite stream". 12 ביוני 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Algeria vs. Zambia (5:0)".
| נבחרת אלג'יריה – גביע אפריקה לאומות 2021 |
| --- | --- | --- |
|  1 זרבה •  2 מאנדי •  3 טאהראת •  4 בן אל-עמרי •  5 טוגאי •  6 זרוקי •  7 מחרז •  8 בלאילי •  9 בונג'אח •  10 פגולי •   11 אבראהימי •  12 בלקבלה • 13 סלימאני •  14 בן דבכה • 15 בולאיה • 16 אוקידז'ה • 17 בדראן • 18 אונאס • 19 זורקאן • 20 עטאל • 21 בנסבאיני • 22 בן-נאצר • 23 מבולחי • 24 שתי • 25 בן עיאדה • 26 עמורה • 27 בנרחמה • 28 חלאימיה • מאמן: בלמאדי |  1 זרבה •  2 מאנדי •  3 טאהראת •  4 בן אל-עמרי •  5 טוגאי •  6 זרוקי •  7 מחרז •  8 בלאילי •  9 בונג'אח •  10 פגולי •   11 אבראהימי •  12 בלקבלה • 13 סלימאני •  14 בן דבכה • 15 בולאיה • 16 אוקידז'ה • 17 בדראן • 18 אונאס • 19 זורקאן • 20 עטאל • 21 בנסבאיני • 22 בן-נאצר • 23 מבולחי • 24 שתי • 25 בן עיאדה • 26 עמורה • 27 בנרחמה • 28 חלאימיה • מאמן: בלמאדי | אלג'יריה |
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חוליקאת

ערך זה עוסק בכפר ערבי ששכן במישור החוף הדרומי. אם התכוונתם למשלטים ליד הכפר שבהם נערכו קרבות עזים במלחמת העצמאות, ראו .
| --- | --- |

 מדינה / טריטוריה:  פלשתינה (א"י) פלשתינה
 תאריך ייסוד:  המאה ה-19
 תאריך נטישה:  13 במאי 1948
 קואורדינטות:  31°35′53″N 34°38′59″E﻿ / ﻿31.59805556°N 34.64972222°E﻿ / 31.59805556; 34.64972222 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת השפלה מוגדלת) חוליקאת(למפת השפלה רגילה) חוליקאת(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חוליקאת(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חוליקאת  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
הכפר חוליקאת לפני מלחמת העצמאות
חוליקאת (בערבית: حليقات) היה כפר ערבי ששכן במישור החוף הדרומי, בצד כביש 232 (היום בין צומת גבעתי לשדרות), צפונית לחלץ של היום.
הכפר קם במאה ה-19 על חורבות יישוב צלבני בשם הליקאת. רוב התושבים חיו בעוני בחושות של בוץ ותבן. בתקופת המנדט הבריטי השתייך הכפר לנפת עזה ועל פי סקר הכפרים 1945 בארץ ישראל מנה 420 נפשות.
באזור חוליקאת שכנו שלושה כפרים עוינים לאוכלוסייה היהודית, כאוכבה (כיום כוכב מיכאל), ברייר (ליד ברור חיל), וחוליקאת. בזמן המאורעות שקדמו למלחמת העצמאות הטרידו הכפרים את התנועה היהודית על הכביש לנגב, וחסמו אותו בעזרת תעלות ומחסומים. מתנדבים מצריים חמושים השתכנו במבנה האבן היחיד באזור, בניין בית-הספר ששירת את הכפרים, שהיה ממוקם כחצי ק"מ צפונית מזרחית לברייר במקום בו ניצבת כיום אנדרטה לגדוד 54 של גבעתי.
במהלך מבצע ברק שנערך לפני הכרזת מדינת ישראל בציפייה לפלישת צבאות ערב, כבשו חטיבת גבעתי וחטיבת הנגב יישובים ערביים בדרום הארץ והניסו את תושביהם. ב-13 במאי 1948 כבש הגדוד השני של חטיבת הנגב את שלושת הכפרים. ראשית נכבש מבנה בית-הספר. המתנדבים המצריים שהשתכנו בבניין הופתעו ונפגעו ברובם, תושבי הכפר נמלטו צפונה לכיוון מג'דל (אשקלון של היום) והכפר הועלה באש ונבזז. אחרי כיבוש ברייר נוצלה ההצלחה ונתפסו הכפרים חוליקאת וכאוכבה.
בגבעות ליד חוליקאת שכן עד תום המנדט הבריטי בארץ ישראל מתחם צבאי בריטי. במהלך מלחמת העצמאות ניטשו במשלטי חוליקאת הסמוכים לכפר קרבות עזים בין כוחות צה"ל לכוחות הצבא המצרי, שהסתיימו בכיבוש המשלטים על ידי צה"ל במבצע יואב.
בתום מלחמת העצמאות נהרסו מבני הכפר על ידי צה"ל, וסמוך לו הוקם מושב חלץ.
נפט

בשנת 1947 נערך באזור הכפר קידוח נפט, על ידי החברה לפיתוח נפט בארץ ישראל. בשדות המושב החלה בשנת 1955 הפקת נפט משדה נפט שעורר תקוות רבות, אך התברר כקטן.
הערות שוליים

↑  מפה עם ציון הכפר El Huleikat 1918.  גליון Faluje בהוצאת צבא בריטניה, באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  נתונים מסקר הכפרים (1945), שהוצגו מחדש בספר Hadawi, Village statistics 1945, Classification of Land and Area Ownership in Palestine, Beirut, 1970, ומהספר נסרקו לאתר PalestineRemembered.com.
↑  עדותו של בנימין רדצ'בסקי על המאורעות באזור גברעם במלחמת העצמאות
↑  החלו קידוחי נפט ליד עזה, המשקיף, 28 בספטמבר 1947
ורה רובין

| --- | --- |

 לידה:  23 ביולי 1928 פילדלפיה, ארצות הברית 
 פטירה:  25 בדצמבר 2016 (בגיל 88) פרינסטון, ארצות הברית 
 שם לידה:  Vera Florence Cooper 
 ענף מדעי:  אסטרונומיה
 מקום מגורים:  ארצות הברית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ג'ורג'טאון  אוניברסיטת קורנל  מכללת ואסר 
 מנחה לדוקטורט:  ג'ורג' גאמוב 
 מוסדות:  אוניברסיטת ג'ורג'טאון 
 תלמידי דוקטורט:  סנדרה פאבר 
 פרסים והוקרה:  המדליה הלאומית למדעים (1993)  פרס לזכר ריצ'טמייר (2008)  מדליית ג'יימס קרייג ווטסון (2004)  פרס דיקסון במדעים (1994)  פרס נשים במדע החלל (2009)  Clarivate Citation Laureates (2008)  פרס ויצמן לנשים במדע (1996)  מדליית זהב של החברה המלכותית לאסטרונומיה (1996)  מדליית ברוס (2003)  פרס גרובר בקוסמולוגיה (2002)  הרצאת הנרי נוריס ראסל (1994)  מדלית ג'ון סקוט (2001) 
 בן או בת זוג:  Robert Joshua Rubin (1945–2007) 
 צאצאים:  Karl Rubin, ג'ודית יאנג 
 תרומות עיקריות
 מחקר החומר האפל
 
ורה פלורס קופר רוּבּין (באנגלית: Vera Florence Cooper Rubin‏; 23 ביולי 1928 – 25 בדצמבר 2016) הייתה אסטרונומית אמריקאית יהודייה. נודעה במחקריה על תנועת גז וכוכבים בגלקסיות, מחקרים שהייתה להם תרומה משמעותית בגילוי מרכיבים בלתי ידועים של היקום ובמיוחד החומר האפל.
קורות חייה

רובין נולדה בפילדלפיה ב-23 ביולי 1928, למשפחה יהודית. אביה פיליפ קופר, יליד וילנה, היה מהנדס חשמל. אמה רוזה אפלבאום, ילידת בסרביה, עבדה בחברת הטלפון בל. בגיל צעיר עברה עם משפחתה לוושינגטון. כבר בילדותה התעניינה באסטרונומיה. אביה עודד אותה בכך, לקח אותה למפגשי אסטרונומים חובבים ועזר לה לבנות את הטלסקופ הראשון שלה, כשהייתה בת 14.
בגיל 20 נישאה לרוברט רובין, כימאי פיזיקלי, שאותו הכירה במהלך לימודיהם באוניברסיטת קורנל. לזוג בת ושלושה בנים, וארבעתם הם בעלי תואר דוקטור למדעים.
ב-25 בדצמבר 2016 נפטרה רובין.
השכלה ומסלול מדעי

ורה קיבלה תואר ראשון במכללת ואסר בשנת 1948. היא רצתה ללמוד אסטרונומיה באוניברסיטת פרינסטון, אולם נשים לא יכלו ללמוד במסלול זה עד לשנת 1975. על כן למדה לתואר שני במחלקה לפיזיקה באוניברסיטת קורנל, את התואר השלימה ב-1951. בין מוריה היו ריצ'רד פיינמן והנס בתה.
את הדוקטורט קיבלה בשנת 1954 מאוניברסיטת ג'ורג'טאון, המנחה שלה בדוקטורט היה ג'ורג' גאמוב. עם תום לימודיה הועסקה כעוזרת מחקר באוניברסיטת ג'ורג'טאון. ב-1962 קודמה שם לדרגת פרופסור חבר. החל מ-1965 קיבלה גם מינוי כאסטרונומית במכון קרנגי למדע בוושינגטון. שם היא הגיעה למעמד של חוקר בכיר (Senior Fellow). בשנת 1965 גם זכתה להיות האישה הראשונה שהורשתה להשתמש בטלסקופים של מצפה הכוכבים פאלומר.
רובין הייתה שותפה בכתיבת למעלה מ-110 מאמרים מדעיים.
המאבק המגדרי

רובין גילתה כבר בשלב מוקדם בחייה את האפליה המגדרית במערכת המדעית. היא ניסתה להתקבל ללימודי התואר השני באסטרונומיה באוניברסיטת פרינסטון אלא שהם לא קיבלו נשים באותן השנים. ניסיון מוקדם זה הביא אותה למאמץ מתמשך להשגת שוויון לנשים במדעי הטבע. במיוחד בתחום שלה, האסטרונומיה. היא נאבקה לשיתוף יותר נשים במחקר האקדמי, לצירוף יותר נשים לאקדמיה הלאומית למדעים ולוועדות שיפוט אקדמיות.