stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טקס פרסי האקדמיה הבריטית לקולנוע ה-9
זוכים ומועמדים > השחקנית הבריטית הטובה ביותר

קייטי ג'ונסון – חביבי הנשים
מרגרט לוקווד – Cast a Dark Shadow
דברה קר – האהבה הבלתי גמורה
מרגרט ג'ונסטון – Touch and Go
זוכים ומועמדים > השחקנית הזרה הטובה ביותר

בטסי בלייר – מרטי
דורותי דנדרידג' – כרמן ג'ונס
גרייס קלי – נערת הכפר
ג'ולי האריס – אני מצלמה
מרילין מונרו – חטא על סף ביתך
ג'ודי גרלנד – כוכב נולד
ג'ולייטה מזינה – לה סטרדה
קתרין הפבורן – ימי קיץ
זוכים ומועמדים > התסריט הבריטי הטוב ביותר

חביבי הנשים - ויליאם רוז
זוכים ומועמדים > סרט האנימציה הטוב ביותר

Blinkity Blank
היפהפייה והיחפן
הערות שוליים

↑  "Blinkity Blank". Collection. National Film Board of Canada. נבדק ב-7 באוקטובר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
| פרס באפט"א לקולנוע |
| --- | --- | --- |
| פרסים עכשוויים | שחקן • שחקנית • סרט אנימציה • סרט בריטי • ליהוק • צילום • עיצוב תלבושות • בכורה לתסריטאי, במאי או מפיק בריטי מצטיין • במאי • סרט תיעודי • עריכה • הסרט הטוב ביותר • סרט שאינו בשפה האנגלית • איפור ועיצוב שיער • מוזיקה • עיצוב הפקה • כוכב עולה • תסריט מעובד • תסריט מקורי • סרט אנימציה קצר • סרט קצר • סאונד • שחקן משנה • שחקנית משנה • אפקטים חזותיים |  |
| פרסים מיוחדים | פרס עמית באפט"א • תרומה מצטיינת לקולנוע • פרס מיוחד |  |
| פרסי עבר | פרס השחקן המבטיח • התסריט • התסריט הבריטי • השחקן הבריטי • השחקן הזר הטוב ביותר • השחקנית הבריטית • השחקנית הזרה |  |
| טקסים | 1947 • 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020/21 • 2021 • 2022 • 2023 |  |
יהודה פריד

| --- | --- |
 תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  19 בנובמבר 1929 
 פטירה:  6 בינואר 1990 (בגיל 60) 
 לאום:  ישראלי
 מקום קבורה:  נחשון 
 לימודי רפואה:  האוניברסיטה העברית בירושלים
 התמחות:  פסיכיאטריה
 תואר:  פרופסור חבר (אוניברסיטת תל אביב)
 תפקידים:  פסיכיאטר 
 מחלקות ובתי חולים:  מנהל המרכז לבריאות הנפש רמת חן
 
יהודה פְריד (19 בנובמבר 1929 – 6 בינואר 1990) היה פסיכיאטר והוגה דעות ישראלי, פרופסור חבר בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב ומנהל המרכז לבריאות הנפש רמת חן. היה חלוץ בשיטות מודרניות בטיפול בפגועי נפש וקידם את רעיון בתי החולים הקהילתיים.
ביוגרפיה

פריד נולד בתל אביב. במלחמת העצמאות לחם בחטיבת יפתח של הפלמ"ח ונפצע במערכה ליד קיבוץ דפנה. בשנת 1950 נסע ללמוד רפואה ופסיכולוגיה בשווייץ – למד אצל ז'אן פיאז'ה בז'נבה ואצל הפסיכיאטר הצרפתי אנרי אֶה (אנ') – וב-1954 חזר לישראל וסיים את לימודיו באוניברסיטה העברית בירושלים. במשך כעשור עבד כפסיכיאטר בבית החולים אברבנאל, ולאחר תקופת השתלמות באוקספורד הצטרף לצוות המרכז לבריאות הנפש של קופת חולים כללית ברמת חן והיה מנהל בית חולים יום של המרכז במשך יותר מ-20 שנה.
בשנת 1970 התמנה למרצה לפסיכיאטריה באוניברסיטת תל אביב, ובהמשך הגיע לדרגת פרופסור חבר. היה מן המרצים הפופולריים בחוג לפסיכיאטריה ובחוג להיסטוריה, לפילוסופיה ולסוציולוגיה של המדעים.
יחד עם שלמה גיורא שוהם פיתח את שיטת הטיפול האקזיסטנציאליסטית "התרפיה הפרומיתאית" לטיפול במכורים לסמים. בפתח הדבר לספרו "תרפיה פרומיתאית - טיפול אקסיסטנציאליסטי באמצעות דיאלוג ויצירה", אותו הקדיש פרופ' שוהם לזכרו של פרופ' פריד, נכתב עליו, כי "היה ראש וראשון בקהיליית המטפלים בישראל. עומק השכלתו, אישיותו שופעת החסד ולחימתו עד תום לצדקת דרכו ולאותנטיות של יצירתו העמידוהו כגיבור תרבות עוד בחייו. אנו גאים בזכות שעמדה לנו לקבל השראה ממטפל בן-דמותו של דוקטור רייה בספר "הדבר" של אלבר קאמי, ענק הרוח הפורה והמפרה".
היה נשוי לאביבה. נפטר בפריז בעת שנת שבתון. נטמן בקיבוץ נחשון. הותיר את אשתו, בן ובת.
ספריו

יהודה פריד, פסיכופתולוגיה: פגישה ראשונה, תל אביב: מטכ"ל - קצין חינוך ראשי - גלי-צה"ל, משרד הביטחון – ההוצאה לאור (אוניברסיטה משודרת), תשל"ח 1978. (ראה אור במהדורות נוספות)
יהודה פריד, ז'אן פיאז'ה: פסיכולוגיה ומתודה; עורך:יהודה עופר, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור (אוניברסיטה משודרת), תשמ"ה 1984. (ראה אור במהדורות נוספות)
יהודה פריד, יוסף אגסי, פרנויה: עיונים בדיאגנוזה; תרגום: שלומית אביאסף ויעל תדמור-מסטבאום; עורכת המהדורה העברית: שלומית אביאסף, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 1997.
Yehuda Fried and Joseph Agassi, Paranoia: A Study in Diagnosis, Dordrecht, Holland; Boston: D. Reidel Pub. Co. (Boston studies in the philosophy of science), 1976.
לקריאה נוספת

יעקב אגמון, שאלות אישיות - מבחר ראיונות - ראיון עם יהודה פריד בתאריך 27 בנובמבר 1982, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1994, עמ' 283-294
עמיחי לוי, 'מורי, יהודה פריד', שיחות (כתב-עת ישראלי לפסיכותרפיה) 4, 2 (1990), 83–85.
גיליון 6 (1) של כתב העת לפסיכותרפיה "שיחות" (1991) הוקדש לזכרו:
יואב יגאל, 'יהודה פריד – המורה שנתן לתלמידיו לעבור דרכו', שיחות 6, 1 (1991), 58–59.
יגאל ורדי, 'הפסיכיאטריה ההיפוקרטית – בראי משנתו של יהודה פריד', שיחות 6, 1 (1991), 24–32.
יהודה פריד, 'השקפתו של פסיכיאטר אחד על רפואת המשפחה', הרפואה 134, 4 (1998), 315–317.
זאב וינר, טומס ספנר, 'פסיכיאטריה, רפואת המשפחה והומניזם – מורשתו של יהודה פריד', הרפואה 134, 4 (1998), 317–318.
שלמה גיורא שוהם, תרפיה פרומיתאית, טיפול אקסיסטנציאליסטי באמצעות דיאלוג ויצירה, קריית ביאליק: אח, תשנ"ח 1998.
הערות שוליים

↑  הקבר של יהודה פריד בבית העלמין נחשון, באתר BillionGraves.
1 2  יעקב אגמון, "שאלות אישיות עם יהודה פריד", שאלות אישיות: מבחר ראיונות מתוך התוכנית בגלי צה"ל, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשנ"ד 1994, עמ' 283.
1 2  איתן לוין, פרופ' יהודה פריד, מעריב, 8 בינואר 1990.
↑  העלאות ומינויים באוניברסיטת ת"א, דבר, 17 בספטמבר 1970.
↑  דליה מזורי, הפסיכיאטר האנטי-פסיכיאטרי, מעריב, 9 בינואר 1990.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007275029705171  GND: 122865378X  ISNI: 0000 0001 0947 9896  LCCN: n83022286  NTA: 069420122  VIAF: 1378984   WorldCat (עם VIAF): 1378984 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יומיאורי שימבון

| --- | --- |


 תדירות:  0.5 יממה 
 פורמט:  ברודשיט
 מו"ל:  Yomiuri Shimbun, Tokyo, The Yomiuri Shimbun, Osaka, The Yomiuri Shimbun, Seibu 
 מייסד:  Matsutarō Shōriki 
 תאריכי הופעה:  1874–הווה (כ־150 שנה) 
 שפה:  יפנית, אנגלית 
 מערכת:  טוקיו 
 מדינה:  יפן 
 www.yomiuri.co.jp
 
בניין המערכת המרכזית ומטה העיתון בטוקיו
יוֹמִיאוּרי שִׂימבּון (ביפנית: 読売新聞) הוא עיתון יפני היוצא לאור בטוקיו, באוסקה, בפוקואוקה ובערים מרכזיות אחרות ביפן. זהו אחד מחמשת העיתונים בתפוצה ארצית ביפן והעיתון בעל התפוצה היומית הגדולה ביותר בעולם. מטה העיתון נמצא בטוקיו.
העיתון נוסד ב-1874. בתחילת העשור השני של המאה ה-21 היה לעיתון בעל התפוצה הגדולה בעולם. התפוצה הכוללת של מהדורות הבוקר והערב של העיתון היא 14,067,000 נכון ל-2005. בנוסף למהדורה הארצית, נוספים לעיתון בערים שונות מהדורות חדשות מקומיות. היומיאורי שימבון מציג קו עריכה שמרני, אשר מאופיין לעיתים כעמדת מרכז-ימין בקשת הפוליטית ביפן.
מאז 1948 מעניק העיתון מדי שנה את פרס יומיאורי לכתיבה יוצרת, הנחשב לאחד הפרסים היוקרתיים ביפן בתחום הספרות.
בית ההוצאה לאור של היומיאורי שימבון מפרסם גם עיתון יומי יפני בשפה האנגלית, The Daily Yomiuri, שהוא העיתון בעל התפוצה הגדולה ביותר ביפן בשפה האנגלית. התאגיד מפרסם גם עיתון ספורט יומי, וכן שבועונים, ירחונים וספרים.
בכל השנים בהן נערכה אליפות העולם בכדורגל לקבוצות ביפן, מאז שנת 2006, היה העיתון נותן החסות לאירוע.
הערות שוליים

↑  World's 100 Largest Newspapers. World Association of Newspapers, 2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007289813905171  BnF: cb13335948d (data)  GND: 4268419-5  LCCN: nr96009896  NDL: 00643668  VIAF: 181776483   WorldCat (עם VIAF): 181776483
יוממות אופניים

יוממוּת אופניים היא השימוש באופניים כדי להתנייד ביום-יום למקום הלימודים או העבודה, וזאת ללא מטרה מוגדרת של ספורט או תיירות.
יוממות אופניים שכיחה יותר באזורים שטוחים יחסית וכן במקומות בהם קיימים שבילי אופניים ותשתיות אחרות המשפרות את רמת הבטיחות והרכיבתיות של המקום. בשנים האחרונות, עם העלייה במכירות של אופניים חשמליים נצפתה עלייה בשימוש באופניים באזורים הרריים וכן אפשרה רכיבה למרחקים ארוכים יותר.
"רכבת אופניים" היא קבוצת אנשים שרוכבים יחד במסלול מוגדר בהתאם ללוח זמנים מסוים. רוכבים יכולים לעזוב או להצטרף למסלול בנקודות מסוימות, בהתאם לשימוש באוטובוס או ברכבת.
אופניים משמשים ליוממות בכל רחבי העולם. בחלק מהמקומות, דוגמת הולנד, הרכיבה על האופניים נפוצה ביותר. לעומת זאת, במדינות רבות אחרות נפוץ השימוש ברכב פרטי או בתחבורה ציבורית. במקרים אחרים, יש יוממים המשלבים בין אופניים לרכבת או לאוטובוס כדי להגיע ליעדם.
רכיבה על אופניים מאופיינת בעלות נמוכה יחסית לאמצעי תחבורה אחרים, וכן משמשת כפעילות ספורטיבית. כמו כן, נמצא כי ברחובות בהם נסלל שביל אופניים, העסקים המקומיים חזו בעלייה בתעסוקה ומשיפור במכירות שלהם.
בהשוואה למכוניות, רכיבה על אופניים סובלת ממספר גורמים מגבילים, ביניהם: סכנות בטיחותיות, הנובעות מתשתיות לא מתאימות; תלות במזג האוויר; מרחק רכיבה מוגבל וכן הגבלה במטען שניתן לשאת על אופניים. לכך קיימים אביזרים לאופניים דוגמת סלים המאפשרים נשיאת משקל רב יותר או פנסים שמשפרים את הנראות של הרוכבים. כמו כן, באזורים מושלגים קיימים גלגלים מיוחדים לאופניים המאפשרים שימוש בהם גם במזג אוויר קשה.
הערות שוליים

↑  Daniel Ziffer, Electric bikes lead the charge to short circuit big cities' congestion cycle, ABC News, ‏5 ביולי 2019
↑  Peter Schantz, Jane Salier Eriksson, Hans Rosdahl, Perspectives on Exercise Intensity, Volume and Energy Expenditure in Habitual Cycle Commuting, Frontiers in Sports and Active Living
↑  Study Finds Bike Lanes Can Provide Positive Economic Impact in Cities, TREC, ‏22 באפריל 2020
↑  Susan Sheng, Bike Lanes and Local Business: The Economic Impact, Cambridge Bicycle Safety, ‏22 בספטמבר 2021
| רכיבה על אופניים |
| --- | --- | --- |
| כללי | אופניים • אופניים חשמליים • רכיבה על אופני הרים • רכיבת כביש • אופני עיר |  |
| אמצעי תחבורה | יוממות אופניים • חוקים לרכיבה על אופניים • שליח באופניים • שירות השכרת אופניים • שירות שיתוף אופניים • טיולי אופניים • אופני משא • תחבורה פעילה |  |
| רכיבת פנאי | מרוץ אופניים • מרוץ אופני כביש • מרוץ אופני מסלול • מרוץ אופני BMX • מרוץ סייקלוקרוס • סייקלוספורטיב • פרי רייד  • רכיבה למרחקים ארוכים • רכיבת טריאל על אופני הרים • טריאתלון • מרוצי אופניים • רוכבי אופניים  • רכיבה אומנותית • ספינינג |  |
| בטיחות ותשתיות | שביל אופניים • אזורים ידידותיים לרוכבי אופניים • חניה לאופניים • בטיחות בעת רכיבה על אופניים • תשתיות אופניים • רכיבתיות • הנדסת תשתיות לאופניים • דיאטת כביש |  |
| שונות | מכונאי אופניים • שימוש מלחמתי באופניים • תחבורה בת קיימא • אספנות אופניים |  |
חוג סופי באופן חלש

בתורת החוגים, חוג נקרא סופי באופן חלש (Weakly Finite או Stably finite) אם כל מטריצה ריבועית מעליו שהפיכה מימין היא גם הפיכה משמאל. תכונה זו חזקה יותר מהיותו של החוג בעל מספר בסיס קבוע. משפחות מוכרות ורחבות של חוגים מקיימות את התכונה.
הגדרה

יהי  R חוג. נאמר ש- R הוא סופי באופן חלש מסדר  n אם לכל שתי מטריצות ריבועיות  A,B עם רכיבים מ- R המקיימות  AB=I_{n}, מתקיים גם  BA=I_{n}.
החוג נקרא סופי באופן חלש אם הוא סופי באופן חלש מסדר  n לכל  n טבעי.
אם חוג  R איננו סופי באופן חלש, ניתן להגדיר אידיאל  J הנוצר על ידי רכיבי כל המטריצות מהצורה  I-BA עבור  A,B מטריצות כך ש- AB=I, ולהביט בחוג המנה  R/J. על תהליך זה ניתן לחזור לכל סודר  \alpha  ולקבל את האידיאלים  J^{\alpha }, ואם התהליך מסתיים אומרים שהחוג נהפך לחוג סופי באופן חלש.
מבנה

חוג סופי באופן חלש מסדר 1 נקרא חוג סופי-דדקינד (נקרא גם סופי ישר, directly finite). חוג שאינו סופי-דדקינד מכיל מערכת אידמפוטנטים אורתוגונלית אינסופית: אם  ab=1 אך  ba\neq 1, האיברים מהצורה  e_{ij}=b^{i}(1-ba)a^{j} מהווים מערכת של יחידות מטריצות, ובפרט  e_{ii} הם אידמפוטנטים אורתוגונליים.
ניתן לנסח את התנאי להיותו של חוג סופי באופן חלש בעזרת סדרה מדויקת של מודולים - אם  A,B\in M_{n}(R) כך ש- AB=1, הסדרה הבאה מתפצלת:
0\to P\to R^{n}{\overset {A}{\to }}R^{n}
כאשר  P הוא הגרעין. הסדרה אכן מתפצלת משום שיש להעתקה  A הפכית  B. מודול פרויקטיבי  P נקרא טריוויאלי באופן יציב מסדר  n (stably trivial) אם יש סדרה כלעיל שמפצלת, או בשקילות  P\oplus R^{n}\cong R^{n} או בשקילות נוספת  P\cong \operatorname {Im} (I-BA). אם כן,  R הוא סופי באופן חלש אם ורק אם המודול היחיד שטריוויאלי באופן יציב (מסדר כלשהו) הוא אפס.
כל חוג סופי באופן חלש הוא בעל מספר בסיס קבוע. לכן כל דוגמה לחוג שאיננו בעל מספר בסיס היא גם דוגמה לחוג שאיננו סופי באופן חלש; הדוגמה המוכרת היא חוג אנדומורפיזמים מעל מרחב וקטורי אינסוף-ממדי.
Malcolmson הוכיח שתהליך הפיכת חוג לחוג סופי באופן חלש (על ידי חילוק באידיאל  J כלעיל) מסתיים אחרי פעם אחת - כלומר, החוג  R/J הוא כבר סופי באופן חלש. Malcolmson השתמש באידיאל העקבה (trace ideal)  t(R), והרים מודולים טריוויאליים באופן יציב מהמנה  R/t(R) אל  R. הוא גם הראה שכל הומומורפיזם מ- R אל חוג סופי באופן חלש עובר דרך מנות מהצורה  R/J_{n}, כאשר  J_{n}=t(ST_{n}(R)) - אידיאל העקבה של סכום כל המודולים הטריוויאליים באופן יציב מעל  R, ולבסוף הוכיח ש- R/t(ST(R)) (כאשר  ST(R)=\cup _{n\in \mathbb {N} }{ST_{n}(R)}) הוא חוג סופי חלש.
דוגמאות

כל תחום הוא סופי-דדקינד, אך קיימות דוגמות לתחומים שאינם סופיים באופן חלש (Shepherdson).
כל חוג קומוטטיבי, חוג ארטיני וחוג נתרי הם סופיים באופן חלש.
כל תת-חוג של חוג סופי באופן חלש גם הוא סופי באופן חלש; אם תמונה של חוג היא חוג סופי באופן חלש, כך גם החוג עצמו.
אלגברת חבורה מעל שדה ממאפיין אפס היא סופית באופן חלש; זוהי שאלה פתוחה של קפלנסקי האם כל אלגברת חבורה היא סופית באופן חלש.
אלגברת החבורה של חבורה סופיתית (מעל שדה שרירותי) היא סופית באופן חלש, ולמעשה חוג החבורה של חבורה סופיתית מעל כל חוג נתרי.
חוג בעל מספר יצירה לא חסום

חוג  R הוא בעל מספר יצירה לא חסום (unbounded generating number, ובקיצור מסמנים UGN) אם מתקיים אחד התנאים השקולים הבאים:
לכל  n טבעי קיים  R-מודול נוצר סופית שאי-אפשר ליצור על ידי  n איברים.
לכל  R-מודול  H כך ש- R^{n}\cong H\oplus R^{m} נובע ש- n\geq m.
לכל  A\in M_{m,n}(R),B\in M_{n,m}(R) המקיימות  AB=I מתקיים  n\geq m.
תכונת ה-UGN היא תכונת ביניים - כל חוג סופי באופן חלש שאיננו אפס הוא בעל UGN, וכל חוג בעל UGN הוא גם בעל IBN.
Cohn הוכיח כי חוג מקיים UGN אם ורק אם קיימת לו תמונה לא אפס שהיא חוג סופי באופן חלש.
ראו גם

חוג בעל מספר בסיס קבוע
לקריאה נוספת

P.M. Cohn, Basic algebra: Groups, Rings and Fields
P. Malcolmson, On making rings weakly finite
Rowen, Ring Theory I
יוג'ין ספיצ'ר

| --- | --- |

 לידה:  5 באפריל 1883 באפלו, ארצות הברית 
 פטירה:  11 במאי 1962 (בגיל 79) White Lake, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  Mount Evergreen Cemetery 
 תחום יצירה:  ציור 
 בן או בת זוג:  Elsie Speicher 
 
יוג'ין ספיצ'ר, באנגלית: Eugene Speicher (5 באפריל 1883 - 11 במאי 1962) היה צייר דיוקנאות, נוף ופיגורטיבי אמריקאי. הוא היה אחד הריאליסטים הבכירים בדורו, ששמרו על מסורת המנטור שלו, רוברט אנרי.
ביוגרפיה

ספייצ'ר נולד בבאפלו, ניו יורק. הוא החל את לימודיו באמנות בבית הספר לאמנות אולברייט. הוא עבר לניו יורק ב-1907 והחל להשתתף בליגת הסטודנטים לאמנות, שם למד אצל ויליאם מריט צ'ייס ופרנק וינסנט דו מונד. בשנת 1908, הוא זכה בפרס קלי של בית הספר על דיוקן של סטודנטית עמיתה ג'ורג'יה אוקיף.  בשנת 1909 לקח שיעורי חיים עם רוברט אנרי בבית הספר לאמנות בניו יורק, אשר מצא בהם חשיבות רבה לסגנונו המתעצב. הוא התוודע גם לג'ורג' בלווז, אליו גם התקרב, ולרוקוול קנט, אדוארד הופר, גאי פן דו בואה, ליאון קרול וקליקה של אמנים ריאליסטים שאיתם הוא היה קשור. ב-1910 נסע לאירופה, שם שהה שנתיים כדי ללמוד את המאסטרים הוותיקים בפריז, הולנד וספרד. עם שובו, הוא השתקע בניו יורק, ועד מהרה נודע כאחד המבטיחים בקבוצת הציירים האמריקאים הצעירים. הוא גילה את וודסטוק, ניו יורק, זמן קצר לאחר מכן והחל לחלק את זמנו בין מנהטן לוודסטוק, שם הפך לדמות חשובה ופופולרית במושבת האמנים.
מגיל העשרה, ספיצ'ר החל לקבל זרם קבוע של פרסים והצטיינות. בשנות ה-20 של המאה ה-20 נחשב לאמן דיוקנאות מוביל באמריקה, שעסק בסגנון ריאליזם. בין הפרסים שקיבל הייתה מדליית זהב לפורטרט באקדמיה לאמנויות יפות של פנסילבניה בפילדלפיה בינואר 1920, על ציורו "נערה רוסית". בשנת 1926 הוענק לו מדליית הזהב של פוטר פאלמר במכון לאמנות של שיקגו עבור "צעיף התחרה". בשנת 1936 כינה אותו המגזין Esquire הצייר החי החשוב ביותר של אמריקה. כמו כן, הוענקה לו מדליית הזהב של המקדש באקדמיה של פנסילבניה לאמנויות יפות ב-1938 עבור "מריאנה".
שמו של ספיצ'ר, שהיה מוכר בזכות עבודתו על דיוקנאות, אפשר לו לפרנס את עצמו היטב, והוא גם ביצע ציורים של טבע דומם ונופים רבים. תמיד העדיף נושאים נשיים, הוא גם היה אחד מהמודרניים הבודדים שצייר תמונות עירום, שבזכותם התפרסם. עם טכניקה חזקה ויכולת מצוינת כשרטט, הקומפוזיציות של ספיצ'ר הן אנליטיות ושיטתיות בעיצובן ובביצוען.
הוא היה מועמד לעמית של האקדמיה הלאומית לעיצוב ב-1912 ולאקדמאי מן המניין ב-1925. ספיצ'ר מונה למנהל האקדמיה האמריקאית לאמנויות ב-1945. עבודתו הייתה גם חלק מאירוע הציור בתחרות האמנות ב- אולימפיאדת הקיץ 1932.
הערות שוליים

↑  Leeds, Valerie Ann, et al., Along His Own Lines: A Retrospective of New York Realist Eugene Speicher. New Paltz, New York: Samuel Dorsky Museum of Art, State University of New York at New Paltz, 2014
↑  EUGENE SPEICHER: ALONG HIS OWN LINES IN NEW PALTZ
↑  Schwendener, Martha (27 June 2014). "American Realism by Way of Woodstock". The New York Times.
↑  Gilman, D. C.; Peck, H. T.; Colby, F. M., eds. (1916). "Speicher, Eugene Edward". New International Encyclopedia. Vol. 21 (1st ed.). New York: Dodd, Mead. p. 380.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007452989205171  PLWABN: 9810677687205606  GND: 1056923849  ISNI: 0000 0001 1451 3374  LCCN: no2002104692  RKD: 74195  SNAC: w6br8zm6  SUDOC: 183131630  ULAN: 500003881  VIAF: 88623908   WorldCat (עם VIAF): 88623908 
אמה, אליס וגן, 1921
השרשרת הכחולה, 1937
טימיריאזבסקי (נפה, מוסקבה)

נפת טִימִירְיָאזֶבְסְקִי (ברוסית: Тимирязевский район) היא נפה של המחוז הצפוני של העיר הפדרלית מוסקבה שברוסיה. שטחה הוא 10.43 קמ"ר ואוכלוסייתה מונה 83,824 תושבים (2020).
בשטח הנפה יש אזור טבעי מוגן "פטרובסקו-רזומובסקויה", המורכב משני חלקים: הפארק "דובקי" ויער.
יש גם כמה אנדרטאות היסטוריות ותרבותיות, שהעיקרית בהן היא אחוזת פטרובסקו-רזומובסקויה עם מספר מבנים ופארק. אנדרטאות למדענים נודעים נמצאים בסמוך לאקדמיה החקלאית של טימיריאזב, ובבנייניה ישנם 3 מוזיאונים הפתוחים למבקרים (כולל מוזיאון גידול סוסים), וכ-15 מוזיאונים לסטודנטים.
אתרים חשובים

האוניברסיטה האגררית הממלכתית הרוסית
האוניברסיטה המוסקבאית של הנדסה סביבתית
אוניברסיטה מוסקבאית לדפוס
תחנת המטרו פטרובסקו-רזומובסקאיה
חסרי זרע

נבגי שרכנים
פטריות Hypholoma fasciculare
אצת Dictyota
Cylindrospermum
חסרי זרע (Cryptogamae) הוא כינוי לקבוצה של אאוקריוטים דמויי-צמחים, אשר מתרבים על ידי נבגים ולא על ידי זרעים או פרחים.
מקור השם המדעי של הקבוצה הוא מיוונית עתיקה ומשמעותו היא "נישואין מוסתרים" בהתייחס לרבייה שלהם. בקבוצה זו כלולים צמחים אמיתיים כדוגמת שרכנים, טחבי עלים ומחלקות של אצות מהצומח (אצות ירוקיות), אשר נחשבים כולם להפכים של קבוצת צמחי זרע, אך באופן יוצא דופן נכללים בקבוצה זאת גם אורגניזמים אשר חסרי קשר לצמחים כדוגמת: ממלכת הפטריות, מחלקות מסוימות בממלכת החיידקים (אצות כחוליות) והפרוטיסטים (סוגי אצות שאינן צמחים או חיידקים), כך שאין למעשה קשר טקסונומי בין האורגניזמים הללו.
קבוצות של חסרי זרע > צמחים אמיתיים

מערכת בעלי קשקשים (Lycopodiophyta)
מחלקת איזוטיים (Isoetopsida)
סדרת איזוטינים (Isoetales)
סדרת סלגינליים (Selaginellales)
מחלקת ליקופודים (Lycopodiopsida)
סדרת ליקופודיים (Lycopodiales)
מערכת חסרי קשקשים (Euphyllophyta)
קבוצת שרכנים (Moniliformopses)
קבוצת שרכים (Filicophyta)
מחלקת שרכאים (Filicopsida)
מחלקת מארטידים (Marattiopsida)
מחלקת אופולוסידים (Ophioglossopsida)
קבוצת שבטבטים (Equisetophyta)
מחלקת בעלי פרקים (Sphenopsida)
קבוצת חשוכי עלים (Psilotophyta)
על מחלקת פסילופיטאים (Psilotopsida).
סדרת פסילופיטים (Psilotales)
משפחת פסילוטים (Psilotaceae)
קבוצות של חסרי זרע > פטריות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
קבוצות של חסרי זרע > פרוטיסטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
קבוצות של חסרי זרע > חיידקים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
טיסאדון

| --- | --- |
 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  המישור הגדול הצפוני
 מחוז:  סבולץ'-סטמאר-ברג סבולץ'-סטמאר-ברג
 נפה:  נפת ואשארושנמן
 שטח:  15.63 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  663 (1 בינואר 2020)
 קואורדינטות:  48°14′00″N 22°18′00″E﻿ / ﻿48.233333333333°N 22.3°E﻿ / 48.233333333333; 22.3 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.tiszaadony.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.טיסאדון(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.טיסאדון  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
טיסאדון (בהונגרית: Tiszaadony) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית טיסאדון קטנה משמעותית בעשרות השנים האחרונות, מ-717 תושבים בשנת 1991 עד 663 תושבים בשנת 2020.
יהודי טיסאדון

יהודים חיו בטיסאדון בתקופות זמן שונות, הקהילה הייתה אורתודוקסית ובערב השואה בשנת 1944 חיו בה 44 יהודים. הקהילה היהודית פעלה עד להירצחם של רוב יהודי הכפר בשואה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 32 |  |
| 1880 | 40 | 680 |
| 1910 | 87 |  |
| 1920 | 63 |  |
| 1930 | 48 |  |
| 1941 | 47 | 939 |
לקריאה נוספת

טיסא-אדון', בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 177. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  דף קהילת טיסאדון במפקד קהילות הונגריה
↑  תיעוד יהודי טיסאדון שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת ואשארושנמן |
| --- | --- | --- |
| יישובים | ואשארושנמן • ארניושאפאטי • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • יאנד • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • נירמדה • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה |  |
טיסאצ'רמיי

טיסאצ'רמיי (בהונגרית: Tiszacsermely) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
עד שנת 1948 נקרא הכפר יוז'פלווה (Józseffalva)
יהודי טיסאצ'רמיי (יוז'פלווה)

בטיסאצ'רמיי חיה יהודים במהלך השנים
| שנה | כמות יהודים | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 20 |  |
| 1880 | 66 | 425 |
| 1910 | 50 |  |
חילופי משמרות

חילופי משמרות בארמון בקינגהאם
חילופי משמרות הוא טקס רשמי, בו קבוצת חיילים, הממלאת תפקיד של משמר טקסי במוסדות חשובים, מוחלפת בקבוצה אחרת של אותו משמר. לטקסים אלו, לעיתים קרובות, כוריאוגרפיה מוקפדת ומורכבת.
טקס חלופי משמרות ליד הארמון המלכותי השוודי בסטוקהולם