stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרסיונוסומה

| קרסיונוסומה |
| --- | --- |
 
תקופה
סילור 435–422 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
סדרה:: עקרבי מים
משפחה:: Carcinosomatidae
סוג:: קרסיונוסומה
מינים
 Carcinosoma harleyi  Carcinosoma libertyi  Carcinosoma newlini  Carcinosoma punctatum?  Carcinosoma scorpioides  Carcinosoma scoticus  Carcinosoma spiniferum?
שם מדעי
 Carcinosoma

קרסיונוסומה (שם מדעי: Carcinosoma; משמעות השם: "גוף של סרטן") הוא סוג נכחד של עקרב ימי אשר התקיים במשך תקופות הסילור באמריקה הצפונית ובבריטניה. בעבר כונה בשם: Eurysoma ובמשך זמן מסוים כונה בשמות נוספים או הועבר לסוגים אחרים כמו הפטריגוטוס.
סוג זה ידוע ממאובנים שהתגלו לחופי סקוטלנד והוא תואר ב-1890 בידי החוקר הבריטי-אמריקאי אדוארד וולר קלייפול (אנ'). הסוג מכיל כיום 7 מינים, מרביתם התגלו בארצות הברית.
סוג זה הגיע בחלק אצל המין C. punctatum לאורך של 2.2 מטרים ובכך היה מבין הגדולים שבעקרבי המים לצד היקלופטרוס ומינים קרובים. עם זאת רוב המינים היו קטנים בהרבה באורך של 70 עד 100 ס"מ. הוא היה בעל מבנה בטן צרה וראש וחזה רחבים מאוד. זרועותיו הכילו 3 זוגות טפרים מוארכים שפנו קדימה ואולי התעקלו יחד כדי לתפוס טרף ימי. זנבו היה קצר יחסית והוא כנראה השתמש בו כדי לשחות במים. עם זאת כנראה הוא התקיים על קרקעית הים.
קלי סו דקוניק

| --- | --- |

 לידה:  15 ביולי 1970 (בת 54) אוהיו, ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת טקסס באוסטין 
 תחום יצירה:  קומיקס 
 יצירות ידועות:  Bitch Planet, Pretty Deadly 
 בן או בת זוג:  מאט פרקשן 
 kellysue.com
 
קלי סו דקוניק (באנגלית: Kelly Sue Deconnick; נולדה ב-15 ביולי 1970) היא קומיקסאית אמריקאית, המוכרת בכתיבה עבור חברות מארוול קומיקס ו-DC ובעיקר בזכות עבודתה על סדרות הקומיקס "קפטן מארוול" ו-"אקוומן". בנוסף לכתיבה, היא עסקה בעריכה ותרגום ספרי מאנגה לשפה האנגלית.
חיים אישיים

קלי סו דקוניק נולדה באוהיו, ארצות הברית. במהלך ילדותה, התגוררה וגדלה במספר בסיסים צבאיים בזמן שירותו של אביה בחיל האוויר האמריקאי. היא נחשפה לתרבות הקומיקס דרך ספרי הקומיקס שאמה נהגה לקנות לה. היא סיימה תואר בדרמה באוניברסיטת טקסס שבאוסטין בשנת 1993.
ב-29 בספטמבר 2002, דקוניק נישאה למאט פריצ'מן (המוכר בשם העט שלו, מאט פרקשן) והיא אם לשני ילדים.
דקוניק חשפה כי התמודדה בעבר עם התמכרות למשקאות אלכוהוליים, והיא מפרסמת עדכונים בנושא שנות הגמילה שלה (20 שנים נכון ל-2020) ומקורות לעזרה במדיה החברתית בתדירות שנתית מאז היום שבו נגמלה.
קריירה

לאחר שגילתה את אהבתה לקומיקס דרך אמה, דקוניק התחילה את הקריירה שלה בתחום הקומיקס כאשר חברה לוורן אליס, קומיקסאי נוסף, ביצירת קטלוג גליונות קומיקס ופיתוח האתר שלו, artbomb.net. מאוחר יותר בחייה, התחילה לעבוד יחד עם מתרגמים רבים ולתרגם ספרי מאנגה (קומיקס יפני) לשפה האנגלית עבור ההוצאות Viz ו-Tokyopop. ב-7 שנות עבודתה כמתרגמת, כתבה יותר מ-11,000 עמודי קומיקס. בשנת 2004 עברה לכתיבה בתחום הקומיקס המערבי, ופרסמה את הקומיקס הראשון שלה - גיליון טקסט בן 5 עמודים בשם "Fight" אשר פורסם בסדרת "CSI: Crime Scene Investigations - Dominos".
את כתיבתה בשביל מארוול התחילה בשנת 2010 עם קומיקס בשם "סיף", ועבודותיה כללו כתיבה בשביל סדרות הקומיקס "קפטן אמריקה", "אוסבורן", גיליון שנתי של "ספיידרמן", "האלמנה השחורה" ועוד. בשנת 2011 החלה דקוניק לכתוב גליונות בסדרת "סופרגירל" של DC, ובדצמבר 2018 הצטרפה לצוות הכותבים של סדרת אקוומן, גיבור על נוסף מבית DC, כיוון שהרגישה כי אינו מוכר מספיק יחסית לשאר חבריו בסדרת הקומיקס של ליגת הצדק.
ב-2012, מארוול פרסמה את גיליון הקומיקס הראשון של "קפטן מארוול" אשר נכתב על ידי דקוניק. דקוניק שינתה את דמות הקפטן רבות מגרסתה המקורית, והיא נהפכה לדמות פמיניסטית ונאהבת בקרב קהל חדש של מעריצים. למרות התמיכה, דקוניק זכתה גם בביקורות רבות על השינויים שביצעה וכתגובה, כתבה סדרת קומיקס סאטירית בשם "Bitch Planet" על עולם שבו נשים שאינן תואמות את הנורמה נשלחות לכלא בכוכב אחר, שיצאה לאור באימג' קומיקס.
פמיניזם בחייה

דקוניק היא פמיניסטית מוצהרת ומשתמשת בכתיבה שלה בספרי קומיקס ובמדיה החברתית כדי להעביר מסרים אידאולוגיים בתחום הפמיניזם. כמו כן, היא פועלת להעלאת המודעות לנשים קומיקסאיות, כפי שעשתה בשנת 2016 בעזרת תנועת #VisibleWomen בטוויטר, אשר נתנה לקומיקסאיות את ההזדמנות לפרסם את עבודתן. הפרויקט נוהל על ידי דקוניק ופרקשן דרך האתר "Milkfed Criminal Masterminds". בנוסף, הקימה את תנועת "Creators for Creators" כדי לספק ייעוץ והדרכה לקומיקסאיות נוספות ללא רווח כספי.
בשנת 2012, דקוניק הציעה את "מבחן המנורה הסקסית" להערכת ייצוג דמות האישה ביצירה מסוימת כתוספת למבחן קודם בשם מבחן בקדל. דקוניק גרסה כי אם ניתן להחליף דמות נשית במנורה סקסית והעלילה לא תשתנה, ניתן לראות כי אין לדמות זו חשיבות בסיפור והיחס אליה זהה ליחס אל אובייקט. באותה השנה, דקוניק השתתפה בכנס הקומיקס "Dundrum" באירלנד, ונתקלה בכתבה באתר קומיקס אירי אשר התייחסה אליה כ"אשתו של מאט פרקשן" בלבד. בעקבות כך, החלה מחאה אשר השתמשה בעיקר ב"ממים", אשר גרמה לאתר לשנות את צורת ההתייחסות אליה בכתבה.
קלי סו דקוניק אמרה כי היא משתמשת בשמה האמצעי, סו, בספריה כדי להראות ולהתגאות בכך שהקומיקס נכתב על ידי אישה; "I want a little girl who sees that to know that that's something she can do."
פרסים והישגים

מועמדת לפרס אייזנר לכותב הטוב ביותר - סדרת "Pretty Deadly" הנוצרה עם האמנית אמה ריוס וכתיבתה ב"Captain Marvel".
זוכת פרס British Fantasy Awards על הרומן הגרפי הטוב ביותר - "Bitch Planet, Volume 1"
מועמדת לפרס הוגו לסיפור הגרפי הטוב ביותר - "Bitch Planet, Volume 2: President Bitch"
מועמדת לפרס British Fantasy Awards על הרומן הגרפי הטוב ביותר - "Bitch Planet, Volume 2: President Bitch"
הערות שוליים

↑  Marvel, מאגר הקומיקסים של דיקוניק
↑  Christian Holub, “Kelly Sue DeConnick explains how her upcoming Aquaman comic is like Led Zeppelin”, Entertainment Weekly
↑  Laura A. Parker, Kelly Sue DeConnick Is the Future of Women in Comics, and She’s Terrifying, Vanity Fair (באנגלית אמריקאית)
↑  about « Kelly Sue DeConnick, web.archive.org, ‏2014-11-02
↑  Kelly Sue DeConnick on Twitter, Twitter (באורדו)
↑  GCD :: Issue :: Sif #1, www.comics.org
↑  Susana Polo, The new Aquaman will be more Wonder Woman than Superman, Polygon, ‏2018-08-03 (באנגלית)
↑  How writer Kelly Sue DeConnick helped Captain Marvel realize her full potential, EW.com (באנגלית)
↑  #VisibleWomen 2018! | Milkfed Criminal Masterminds (באנגלית אמריקאית)
↑  פאנל בכנס Wondercon, ‏2014
↑  Rich Johnston, “Bleeding Cool Is Not The Wife Of Matt Fraction Either”, Bleeding Cool
↑  Kelly Sue Deconnick on the Evolution of Carol Danvers to Captain Marvel [Interview], web.archive.org, ‏2013-11-11
↑  2014 Will Eisner Award Nominees Announced, web.archive.org, ‏2014-10-31
1 2 3  sfadb : Kelly Sue DeConnick Awards, www.sfadb.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007416985205171  PLWABN: 9810695038205606  BNE: XX5288422  GND: 110831810X  ISNI: 0000 0003 8490 5685  LCCN: n2005027757  NKC: xx0227399  Trove: 1480879  VIAF: 278506329   WorldCat (עם VIAF): 278506329
קרבאניון

בכימיה, קרבאניון (carbanion) הוא אניון (יון שלילי) בו לפחמן יש זוג אלקטרונים לא קושר ונושא מטען שלילי, בדרך כלל עם שלושה מתמירים, כלומר - 8 אלקטרוני ערכיות בסך הכל. לקרבואניון גאומטריה של פירמידה משולשת. באופן פורמלי, הקרבאניון הוא הבסיס המצומד של חומצת פחמן:
R3C-H + B− → R3C− + H-B
כאשר B מייצג את הבסיס.
קרבאניון הוא נוקלאופיל. היציבות והריאקטיביות של קרבאניון נקבעת על ידי מספר גורמים, ביניהם:
אפקט אינדוקטיבי - אטומים אלקטרושליליים סמוכים למטען ייצבו אותו.
היברידיזציה של האטום נושא המטען - ככל שאופי ה-s של האטום נושא המטען גדול יותר, כך יציבות האניון עולה.
מידת הצימוד של האניון. אפקטים רזונטיביים מייצבים את האניון.
קרבאניון הוא בדרך כלל חומר ביניים ריאקטיבי, ומשתתף בתגובות רבות בכימיה אורגנית כצורון ביניים. למרות שהדבר נדיר, קיימים גם קרבאניונים יציבים. ב-1984 אולמסטד הציג את מלח הליתיום אתר כתר של דיפנילמתיל קרבאניון מ-דיפנילמתאן, בוטילליתיום ו-12-כתר-4 בטמפרטורות נמוכות..
ראו גם

קרבוקטיון
הערות שוליים

↑  The isolation and x-ray structures of lithium crown ether salts of the free phenyl carbanions [CHPh2]- and [CPh3]- Marilyn M. Olmstead, Philip P. Power; J. Am. Chem. Soc.; 1985; 107(7); 2174-2175. DOI abstract Organic Chemistry - Robert Thornton Morrison, Robert Neilson Boyd
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529691405171  GND: 4147276-7  NDL: 00565059
קרבון פנסילבני

הזוחלים הקדומים ביותר כמו ההילונומוס, הופיעו בקרבון הפנסילבני.
קרבון פנסילבני הוא פרק זמן בתור הקרבון אשר בעידן הפלאוזואיקון. הוא קרוי על שם מדינת פנסילבניה שם מצויים סלעים רבים מתקופה זו.
משך תקופתו: כ-33 מיליוני שנים, מלפני כ-323 מיליוני שנים עד לפני כ-290 מיליוני שנים.
ראו גם

לוח הזמנים הגאולוגי
קידושין

ערך זה עוסק במיסוד הנישואים. אם התכוונתם למסכת במשנה, ראו .
| --- | --- |
 מקרא:  דברים, כ"ב, י"ג; כ"ד, א'
 משנה:  סדר נשים, מסכת קידושין
 משנה תורה:  הלכות אישות, פרק א', הלכות א-ג'; פרקים ג'-י'
 שולחן ערוך:  אבן העזר, סימנים כ"ו-ס"ה
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, עשה רי"ג ספר החינוך, מצווה תקנ"ב
 
קידושין בכסף (טבעת), 1952
קידושין או אירוסין (בכתיב המקראי: ארושין) הם שלב הלכתי במיסוד הקשר בין איש לאישה לפי היהדות. מהות הקידושין היא מעשה שבאמצעותו מקדש האיש את האישה ומייחד אותה לו. לאחר הקידושין, האישה נחשבת לאשת איש ואינה יכולה להינשא לאחר, אף על פי שבני הזוג אינם מותרים זה לזו כזוג נשוי. השלב הבא, שהוא כניסת האישה לרשות בעלה, נקרא "נישואים".
מעשה הקידושין יכול להתקיים בפועל באחת מכמה דרכים: באמצעות מתן כסף או שווה כסף מהאיש המקדש לאישה המתקדשת; באמצעות כתיבת שטר שנאמר בו שהאיש מקדש את האישה, ונתינתו לאישה בידי האיש; באמצעות ביאה המכוונת ליצירת קידושין, אפשרות שנאסרה בפועל מפני הצורך בעדים וחוסר הצניעות הכרוך בכך. כיום נהוג ברוב המקומות לבחור באפשרות הראשונה ולהשתמש בטבעת נישואין כחפץ שווה כסף.
תקופת האירוסין הייתה במקורה תקופה ארוכה שנועדה לאפשר לבני הזוג להתכונן לחייהם המשותפים. בתקופת המשנה והתלמוד, נהגו לחכות שנה בין הקידושין לנישואין. שני השלבים אוחדו בימי הביניים, עקב ריבוי מקרים שבהם נעלמו חתנים לאחר הקידושין והשאירו את נשותיהם עגונות וחסרות כל. מאז מתקיימים הקידושים והנישואים במקביל באמצעות כניסה תחת החופה, בטקס הידוע בשם "חופה וקידושין".
טרמינולוגיה

בשל השינויים הרבים שחלו בתהליך יצירת הנישואים לאורך הדורות, השתנתה משמעותם של כמה מונחי יסוד. להלן פירוט משמעותו של כל מונח על פי תקופה:
|  | הפגשת בן/בת הזוג | התחייבות להתחתן | קניין (כסף/שטר/ביאה) | כניסה לרשות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| המונח במקרא |  |  | אירוסין | לקיחה |
| המונח במשנה |  | שידוכין | קידושין (ולעיתים אירוסין) | נישואין |
| המונח כיום | שידוכים | אירוסים | קידושין | נישואין |
המונח קידושין נגזר מלשון הקדש – כלומר שאסר אותה על כל העולם כהקדש.
דרכי קידושין

במשנה (מסכת קידושין, פרק א', משנה א') קיימות שלוש דרכים שונות לביצוע הקידושין: בכסף, בשטר, ובביאה.
בקידושי קטנה או נערה, אביה הוא זה שמקבל את הנאת הקידושין.
דרכי קידושין > קידושי כסף

בקידושי כסף, האיש נותן לאישה במתנה כסף או שווה כסף, לכל הפחות בשווי פרוטה. דין קידושין בכסף, נלמד מגזירה שווה של קיחה קיחה מהפסוק ”כי יקח איש אישה” והפסוק ”נתתי כסף השדה קח ממני”. את יכולת הקניין בשווה פרוטה לומדים מיכולת הקניין הזו בעבד עברי.
הטעם מפני מה אי אפשר לקדש בפחות מפרוטה נתון במחלוקת ראשונים.
לדעת רש"י, נתינה של פחות משווה פרוטה הוא גנאי לאישה ולפיכך אין האישה מתקדשת בו. לדעת ר"ת, הטעם לכך הוא מפני שלומדים קידוש אישה בכסף, ופחות משווה פרוטה לא נקרא כסף.
נפסק להלכה שכמקדשים בשווה פרוטה צריך שהמחיר יוקץ, דהיינו שידעו את שוויו קודם לקידושין. אולם דין זה אינו נוהג ברוב החפצים בהם לכל אדם יש אומדן פשוט בשוויו אלא דווקא באבנים יקרות בהם לרוב בני האדם אין אומדן של מחירם.
לכן כיום נהוג לקדש באמצעות טבעת ללא תוספת אבן טובה מאחר שקשה לאמוד את שוויה.
לדעת בית שמאי (שלא נפסקו להלכה) המינימום ההכרחי לקידושין הוא דינר ולא פרוטה. לטעמם של בית שמאי קיימים כמה הסברים:
אישה מקפידה על עצמה ולא מסכימה להתקדש בפחות מדינר. לשיטה זו, אמרו בית שמאי את דעתם רק במקרה בו האישה אינה רואה את השווי כגון על ידי שליח או בלילה, אולם אם האישה ראתה את שווי המטבע ובכל זאת התרצתה - האישה מקודשת.
בכסף שעליו דיברה התורה אין שווי של פרוטה ולכן אפשר לקדש רק בדינר.
לומדים בהיקש מאמה עברייה.
מדאורייתא שווה פרוטה מקדש אבל גזירת חכמים שרק דינר יקדש כדי ש"לא יהו בנות ישראל כהפקר", כלומר שלא יקנו בדבר כל כך מועט.
דרכי קידושין > קידושי כסף > דינים מיוחדים

קידושין במלווה  - אם קידש במלווה, שהאישה הייתה חייבת לו כסף ומחל לה על הכסף אינה מקודשת. אולם בהנאת מלווה (כגון שנתן לה עוד זמן להחזיר את החוב) מקודשת, אך חכמים אסרו זאת מפני הערמת ריבית.
קידושין במתנה על מנת להחזיר  - מדאורייתא נחשבים קידושין משום שמתנה על מנת להחזיר שמה מתנה. אולם אסור לקדש כך מדרבנן מפני שזה נראה כקידושין בחליפין ויבואו להחשיבם כקידושין.
קידושין מדין "ערב" - אם האישה אומרת לאיש שייתן כסף לאדם שלישי ועל ידי כך היא תתקדש לו, האישה מקודשת מדין ערב שמשעבד את עצמו ללווה אף על פי שאינו מרוויח דבר.
קידושין מדין "עבד כנעני"  - אם אומר לאישה שייתן לה כסף והיא תתקדש על ידי כך לאדם שלישי, האישה מקודשת מדין עבד כנעני שנפדה על ידי אחרים. כמו שהעבד קונה את עצמו לחירות, אף שהוא עצמו לא שילם כלום על כך, כך גם האדם השלישי קונה את האישה אף שלא שילם על כך.
קידושין לחצאין - אדם האומר "התקדשי לי לחציי" - האישה מקודשת כיוון שזה כאילו האיש אמר שאם ירצה יוכל לקדש אישה שנייה, דבר המותר לו מדאורייתא. אולם אם האיש אמר "חצייך מקודשת לי" - אינה מקודשת כיוון שאישה אינה יכולה להינשא לשני גברים.
אדם חשוב - אישה שנתנה כסף לאדם חשוב ואמרה שתתקדש בהנאה שקיבל את הממון ממנה, מקודשת, כיוון שיש לה הנאה בנתינת הכסף לאדם חשוב.
דרכי קידושין > קידושי כסף > יעוד

ישנו דין מיוחד בקידושי קטנה, בו אביה מוכרה לאמה העברייה. לאחר מכירתה לאמה, רשאי האדון אליו נמכרה לייעוד אותה לבנו בתמורה לשאר הכסף שנשאר. אף על פי שאת הייעוד לא צריך לעשות בהסכמת האב, את הנישואין שלאחר הייעוד האדון צריך לעשות מדעת האב.
דרכי קידושין > קידושי שטר

בקידושי שטר, האיש מביא לאישה שטר אירוסין בו כתוב "הרי את מקודשת לי" או כל לשון קידושין אחר, והאישה מקודשת. גוף השטר לא צריך להיות שווה פרוטה.
בכתיבת השטר צריך שיהא לשמה, כלומר לשם קידושין של האישה הזו ישנה מחלוקת אמוראים בשאלה האם צריך לכתוב את השטר מדעתה של האישה. להלכה נפסק שצריך לכתוב את השטר לדעתה של האישה
דרכי קידושין > קידושי ביאה

בקידושי ביאה, האיש מקיים יחסי אישות עם האישה. עם זאת, בגמרא מסופר כי האמורא רב הלקה אדם שקידש בביאה, משום הפריצות שבדבר. הראשונים נחלקו בסיבת הפריצות. יש שהסבירו את טעם הדבר שאז צריך להעמיד עדים וזה דבר מגונה, ויש שהסבירו שאז זה דומה למקדש בלא לשדך קודם לכן, מה שנחשב כפריצות.
יש הטוענים כי שהייה בחדר ייחוד נחשבת לקידושי ביאה, בתנאי שיש עדים. העדים צריכים לראות את האיש והאישה נכנסים לבדם לחדר, להשגיח שאיש אינו יוצא ואינו בא, ולראות את האיש והאישה יוצאים מהחדר לאחר פרק זמן ממושך. לשיטה זאת אין צורך בקיום יחסי אישות בפועל.
דרכי קידושין > קידושי חופה

במסכת קידושין, מובאת דעתו של רב הונא הסובר כי חופה גם כן קונה. רב הונא לומד זאת בקל וחומר מקידושי כסף.
להלכה נחלקו הראשונים האם חופה עושה קידושין; יש שכתבו שהיא אינה עושה ויש שנסתפקו שמא היא כן עושה.
דעת החתן והכלה

על-מנת שהקידושין יחולו, לא די במעשה הפיזי אלא דרושה גמירות דעת של המקדש והמתקדשת, כלומר ששניהם ירצו בכך ויהיו מודעים לתכליתו של המעשה. האיש נדרש להבהיר את מטרת המתנה שנתן וכן את מטרת הביאה כך שכוונתו תהיה ברורה, וגם שתיקת האישה תוכל להחשב להסכמה לקידושין. מבחינה הלכתית אין הבדל בלשון ההצהרה כל עוד היא ברורה, ואמירה כמו "התקדשי לי" תקפה. כיום נהוג לומר "הרי את מקודשת לי", ולפרט "בטבעת זו" ולהוסיף "כדת משה וישראל".
בשטר אין צורך בכל אמירה, אלא הבעל כותב לאשתו "הרי את מקודשת לי", ונותנו לה. בשונה מכל השטרות בהם המקנה כותב את השטר ונותנו לקונה, כאן הבעל הקונה את האשה בקניין אישות, כותב את השטר, כאמור בפסוק ”כי יקח איש אשה”, שעל הבעל לעשות את קניין האישות ולא על האשה. כמו גט, על השטר להכתב לשמה.
נחלקו האמוראים אם כבר בעת כתיבת השטר על השטר להכתב מדעתה של האשה, או שמספיק שהיא מביעה הסכמה בעת קבלת השטר. לפי רבא ורבינא, אין צורך ששטר הקידושין יכתב מדעתה כמו שאין הגט נכתב מדעתה, והבעל יכול לכתוב את השטר בלי שהיא יודעת ורק אחרי זה לתת לה אותו. לפי דעתו של רב פפא ורב שרביא, על השטר להכתב מדעתה, מכיוון שתמיד נדרשת בשטר דעתו של המקנה, וכאן האשה מקנה את עצמה לבעל, ואם לא נכתב מדעתה הוא פסול, וכך נפסק להלכה.
המצווה

קודם מתן תורה, כלל לא היה נהוג מעשה הקידושין, רק לאחר מתן תורה נתחדש דין זה.
קודם מתן תורה היה אדם פוגע אשה בשוק אם רצה הוא והיא לישא אותה מכניסה לתוך ביתו ובועלה בינו לבין עצמו ותהיה לו לאשה. כיון שנתנה תורה נצטוו ישראל שאם ירצה האיש לישא אשה יקנה אותה תחלה בפני עדים ואח"כ תהיה לו לאשה שנאמר "כי יקח איש אשה ובא אליה"
פוסקי ההלכה נחלקו אם יש מצוות עשה מהתורה לקדש אישה. לשיטת הרמב"ם יש בכך מצווה של ”כי יקח איש אשה”, ואילו הרא"ש סובר שאין בכך מצוות עשה מהתורה אלא שהקידושים הם שלב בדרך לקיום מצוות פרייה ורבייה.
ברכת הקידושין

בעת הקידושין, נהוג לברך ברכה על המצווה.
ברכת הקידושין > נוסח הברכה

בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם אֲשֶׁר קִדַּשְׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל הָעֲרָיוֹת, וְאָסַר לָנוּ אֶת הָאֲרוּסוֹת וְהִתִּיר לָנוּ אֶת הַנְּשׁוּאוֹת (לָנוּ) עַל יְדֵי חֻפָּה וְקִדּוּשִׁין, בָּרוּךְ אַתָּה ה' מְקַדֵּשׁ (עַמּוֹ) יִשְׂרָאֵל (עַל יְדֵי חֻפָּה וְקִדּוּשִׁין).
בתלמוד שם מובאות שתי דעות על סיום הברכה, דעה אחת כוללת את החתימה: "בָּרוּךְ אַתָּה ה' מְקַדֵּשׁ יִשְׂרָאֵל", ודעה אחרת שמסיימים את הברכה ללא חתימה. בהלכה, הברכה מובאת עם החתימה, והנוסח המקובל היום מוסיף "עַל יְדֵי חֻפָּה וְקִדּוּשִׁין".
ברכת הקידושין > המברך

לדעת הרמב"ם, האיש המקדש הוא המברך ואם מינה שליח השליח מברך. אך המנהג האשכנזי הוא שאדם אחר מברך את הברכה.
עדי קידושין

תנאי נוסף הוא נוכחותם של שני עדים כשרים שיראו את מעשה הקידושין. כדי שהעדים יוכלו להעיד על כוונותיהם של בני הזוג, האיש נדרש להבהיר בפיו את מטרתו, ואילו האישה יכולה לבטא את הסכמתה גם בשתיקה.
כאשר הקידושין נעשים בביאה, די לעדים לראות שבני הזוג מתייחדים בחדר סגור המכונה חדר ייחוד, ואין הם צריכים לראות את גופו של מעשה (דבר האסור ממילא על-פי ההלכה).
קידושין באמצעות שליח

ניתן לבצע קידושי כסף ושטר באמצעות שליח. האיש יכול למנות שליח לקדש, והאישה יכולה למנות שליח לקבל את הקידושין. (משנה קידושין, פרק ב משנה א). כך שתאורטית שליחו של הבעל יכול לקדש את האישה באמצעות שלוחה, ללא נוכחות שני הצדדים.
השלב בו נדרשים עדים כשרים הוא שלב מסירת הכסף או השטר, אך אין חובה לעדים בשלב מינוי השליחים.
קידושין כאלו נדירים ביותר בימינו, שכן נהוג כיום להצמיד את הקידושין לנישואין, שבהם יש צורך בנוכחות החתן והכלה. מקרה מפורסם שבו נערכו קידושין בצורה זו היה בין יגאל עמיר ולריסה טרימבובלר, שאושרו כתקפים על ידי בית הדין הרבני בירושלים.
קידושין שאין מסורין לביאה

ישנה מחלוקת אמוראים האם כשאדם מקדש אישה באופן שהקידושין אינם יכולים להתממש לכדי יחסי אישות כתוצאה מאיסור ערווה חלים הקידושין. אביי אומר שנחשבים קידושין ורבא אומר שהם אינם נחשבים קידושין.
למרות שבכל התלמוד מסור כי הלכה כרבא, במקרה הזה הלכה כאביי כחלק משש סוגיות יוצאות דופן המסומנות ב"יע"ל קג"ם" בהם הלכה כאביי.
ראו גם

מסכת קידושין
תפיסת קידושין
חופה וקידושין
ברכת אירוסין
שטר אירוסין
שטר תנאים
האירוסין והנישואין בזמן המשנה והתלמוד
קרחון נני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  68°15′00″S 66°25′00″W﻿ / ﻿68.25°S 66.4167°W﻿ / -68.25; -66.4167
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהקרחון נני(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהקרחון נני(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון נני(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון נני
 
קרחון נני (באנגלית: Neny Glacier) הוא קרחון המצוי בצד הדרום מערבי של מישור המימונט, בצד המערבי של חצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה.
הקרחון זורם לכיוון צפון מערב, ונשפך אל חלקו הצפוני של פיורד נני.
קרחון זה, כמו גם קרחון גיבס (הזורם לכיוון דרום מזרח), מצויים בשקע שבין פיורד ניני לבין הדום הקרח מרקטור המצוי בצד המזרחי של חצי האי האנטארקטי.
היסטוריה > מקור השם

קרחון ניני נקרא על שמו של פיורד ניני הסמוך.
הקרחון שימש את השירות האנטארקטי של ארצות הברית בין השנים 1939–1941, שחבריו השתמשו בקרחון כנתיב מזחלות.
לקריאה נוספת

• William James Mills, , P 122
קסטהיי

קסטהיי (בהונגרית: Keszthely) היא מרכז נפת קסטהיי, עיר שממוקמת בטרנסדנוביה, במחוז זאלה, בפינה המערבית של אגם בלטון, עם תיירות תוססת, כלכלה חשובה, היסטוריה ותרבות משמעותיים.
מיקום

העיר ממוקמת כאמור בקצה המערבי של אגם בלטון, על גדות מפרץ קסטהיי, צפונית לשפך נהר הזאלה, באזור מישורי בדרום ומעט הררי בצפון. האקלים שלה מאוזן יותר בגלל קרבת הים האדריאטי ואגם בלטון, הקיץ פחות חם והחורף פחות קפוא.
תחבורה > מסילת ברזל

העיר נמצאת על קו הרכבת טפולצה - בלטונסנטג'רג' - אוק. ניתן להגיע אליה באמצעות רכבות ישירות מבודפשט, מישקולץ, ניירגיהזה ומספר ערים טרנס-דנוביות גדולות (כמו קפושוואר, פץ', שיופוק, סקשפהרוואר, סומבטהיי). בשל תנועת התיירים ההולכת וגוברת בקיץ, מספר הרכבות לקסטהיי גדל לרבות מווינה.
תחבורה > תנועה במכונית

למרות קשרי הרכבת הטובים, הכוח המניע של התחבורה של קסטהיי לא מסופק על ידי הרכבת, אלא הכביש. אל העיר ניתן להגיע ברכב על הכביש הראשי 71 בחוף הצפוני של אגם בלטון או כבישים אחרים. העיר מוקפת בכביש הטבעת של כביש 71. חניה במרכז העיר כרוכה בתשלום.
תחבורה > ספינה

בקיץ, שירותי ספינות מקשרים אותה עם כמה יישובים באגם בלטון.
תחבורה > שדה תעופה

לא רחוק מהעיר יש שדה תעופה בינלאומי שמקבל בעיקר מטוסים מגרמניה.
היסטוריה > זמנים פרהיסטוריים

החפירות בעיר מספקות יותר ויותר ראיות לכך שהעקבות הראשונים של חיי האדם סביב העיר מתוארכים לתקופה הנאוליתית. עם זאת, ניתן להניח שבני אדם גרו שם אפילו לפני כן, אך שרידי היישובים על קו המים מכוסים כיום באגם בלטון. באלף ה-6 לפנה"ס עברו האנשים שחיו שם מאורח החיים של ליקוט-ציד-דיג, לאורח החיים היצרני, לחקלאות ולגידול בעלי חיים. לפיכך, הוקמו במקום יישובי קבע שהיו מיושבים תקופה ארוכה או קצרה יותר. נמצאו ממצאים ארכאולוגיים בחלקים שונים של העיר.
איננו יודעים את שמותיהם המדויקים של השבטים שהתיישבו במקום ובאו מכיוון דרום בתקופות שונות של הפרהיסטוריה, והמדע מסווג אותם לתרבויות על שם החפצים האופייניים שלהם, קישוטיהם, מיקומם הראשון ואזור תפוצתם. השלב השני של תרבות החרס המעוטר בקו הנאוליתי נקרא קבוצת קסטהיי,
היסטוריה > מהרומאים עד לכיבוש המדיארים

הגנרל הרומי טיבריוס, לימים טיבריוס הקיסר, כבש את טרנסדנוביה. הרומאים הקימו שם את פרובינקית פאנוניה. הדרך המסחרית והצבאית החשובה שחצתה את האזור הייתה באלכסון וחיברה את מושב הפרובינקיה אקווינקום (אזור אובודה של ימינו) עם אקוויליה.
בשנת 374, העמים הברברים הפולשים (נדידת העמים) השאירו עקבות של הרס קשה באזור. לאחר מכן אוכלוסיית האזור הפכה לדלילה, אך האזור לא נעשה בלתי מיושב גם לאחר נסיגת הצבא הרומי במאה החמישית. משנת 433 האזור היה תחת שלטון ההונים.
היסטוריה > הזמנים המודרניים

במצב הכלכלי הלא טוב לאחר מלחמת העולם הראשונה נעצרה התפתחות העיר. בין שתי מלחמות העולם צבר קסטהיי מוניטין של "עיר גמלאים". בשנת 1925 חיכו לתיירים חמישה בתי מלון, שני בתי קפה, עשר מסעדות ו-11 פאבים. הארמון הנאו-בארוקי של מוזיאון בלטון של היום, הבניין החדש של סניף הדואר ובית הבראה יובס נבנו בתקופה זו.
מלחמת העולם השנייה לא גרמה להרס פיזי רציני בעיר, למרות שנהרס האוסף המפורסם של מוזיאון אגם בלטון שהועבר לזאלאגרסג התרחש באותה תקופה, אך הריהוט והספרייה של טירת פשטטיץ' נותרו על כנם.
קהילה יהודית

לא ידוע בדיוק מתי התחילה ההתיישבות היהודית במקום, אך קרוב לוודאי כבר בתחילת המאה ה-19.
ב-8 במאי 1944 נאלצו 900 יהודי העיר ו-110 יהודים מהמחוז להיכנס ל"גטו התחתון" ברחוב אונטרברגר ול"גטו העליון" שכלל את גוש גולדמרק. הגטו פונה ב-20 ביוני 1944, במהלכו גורשו היהודים בעיקר למחנה הריכוז אושוויץ-בירקנאו ספגה אובדן של כ-7 אחוזים במהלך מלחמת העולם השנייה כתוצאה מגירושם של האזרחים היהודים למחנות ההשמדה. האנדרטה שהוקמה מול בית הכנסת של קסטהיי מנציחה את 829 קורבנות השואה.
ילידי המקום

קרל גולדמארק (1830 – 1915) היה מלחין הונגרי-יהודי.
לאיוש באשטי במקור ברגר (1911 – 1977) שחקן הונגרי-יהודי זוכה פרס קושוט, מרצה באוניברסיטה לאמנויות.
אימרה פטה (1883 – 1944) היה מנצח, מלחין, מורה למוזיקה הונגרי-יהודי.
אוטו ברנאט במקור זינגר (1872 – 1937) היה עיתונאי, עורך דין הונגרי-יהודי.
שומה בק במקור שמואל בק (1872 – 1930) היה דוקטור לרפואה יהודי-הונגרי, רופא עור, פרופסור באוניברסיטה.
דוד שוורץ (1850 – 1897) היה יהודי-הונגרי ממציא ספינת האוויר הקשיחה, מחלוצי התעופה.
אתרים בעלי חשיבות

טירת פשטטיץ'(אנ')
מוזיאון אגם בלטון(הו')
מוזיאון מרציפן וקונדיטוריה
גלריית מיקוש
מוזיאון הרדיו והטלוויזיה
בית הכנסת של קסטהיי
מוזיאון קדילאק
מוזיאון בכחוס יין וציוד לייצור יין
גלריית תמונות

מבט אווירי על קסטהיי
קסטהיי, טירת פשטטיץ' בתצלום אוויר
מאוזוליאום פסטטיץ' מהאוויר, קסטהיי
מבט על קסטהיי ממעוף הציפור
כנסיית "גבירתנו" של הונגריה, תצלום אוויר
קפה האי של קסטהיי בצילום מגבוה
ראו גם

אתר של העיר קסטהיי
צילומי אוויר של קסטהיי
תמונות של הכנסייה הגותית
קסטהיי 2018 - צילומי אוויר
תצלומים של מבצר הגבול קסטהיי
לקריאה נוספת

טיבור הורוואט: תחבורה באגם בלטון. עלון סטטיסטי של מחוז ועיר, 1959
אישטוואן גולדשמיד - לאיוש סרקה: ההיסטוריה של יהדות קסטהיי 1699–2005, קסטהיי, הקהילה היהודית קסטהיי, 2005
כריסטינה בז'ן (אנ'), קסטהיי, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך III, עמ' 345), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)