stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תלסמיה
הערות שוליים

↑  E. Goljan, Pathology, 2nd ed. Mosby Elsevier, Rapid Review Series
↑  Kumar et al, eds. Robbins and Cotran's Pathologic Basis of Disease, 7th ed.
↑  E. Goljan, Pathology, 2nd ed. Mosby Elsevier, Rapid Review series.
↑  Maggio A, D'Amico G, et al.
,Deferiprone versus deferoxamine in patients with thalassemia major: a randomized clinical trial
,Blood Cells Mol Dis,year: 2002, volume: 28, issue: 2, pages: 196-208, PMID 12064916
↑  Palma-Carlos AG, Palma-Carlos ML, Costa AC, "Minor" hemoglobinopathies: a risk factor for asthma ,journal: Allerg Immunol (Paris), year: 2005, volume: 37, issue: 5, pages: 177–82
↑  Brodie BB, Heterozygous β-thalassaemia as a susceptibility factor in mood disorders: excessive prevalence in bipolar patients ,journal: Clin Pract Epidemiol Mental Health, year: 2005 ,volume: 1, pages: 6
↑  Leung NT, Lau TK, Chung TKH, Thalassemia screening in pregnancy, journal: Curr Opinion in Ob Gyn, year: 2005, volume: 17
↑  Wambua S, Mwangi TW, Kortok M, Uyoga SM, Macharia AW, Mwacharo JK, Weatherall DJ, Snow RW, Marsh K, Williams TN, title: The effect of α+-Thalassaemia on the Incidence of Malaria and other diseases in children living on the coast of Kenya, booktitle: PLoS Med 3(5): e158., year: 2006
↑  l
author: Tassiopoulos S,Deftereos S,Konstantopoulos K,Farmakis D,Tsironi M,Kyriakidis M,Aessopos A.
, title: Does heterozygous beta-thalassemia confer a protection against coronary artery disease?, journal: Ann N Y Acad Sci., year: 2005, volume: 1053
↑  תלסמיה באתר יולדת.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531871905171  BnF: cb12262365x (data)  LCCN: sh85134466  LNB: 000331370  NKC: ph1176169 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מבנה ההמוגלובין. תת-היחידות של החלבון הן באדום וכחול, וקבוצות ההם מכילות הברזל בירוק
הורשה אוטוזומלית רצסיבית
נוער יחד

| --- | --- |
 פעילות:  יצירת מפגשים של חברת השווים של לקווי הראיה והעיוורים במסגרות חינוך רגילות
 מדינה:  ישראל
 מטה הארגון:  בית חינוך עיוורים בירושלים
 מקום פעילות:  כל הארץ
 מייסדים:  בית חינוך עיוורים בירושלים, משרד החינוך, משרד הרווחה, "אופק לילדינו" וארגון הג'וינט.
 חברים:  מעל 250
 מנכ"ל:  שאבי דויטש
 תקופת הפעילות:  2000–הווה (כ־25 שנים)
 http://www.ivrim.org/yachad/main.html
 
נוער יחד הוא פרויקט למען בני נוער בעלי לקות ראייה או עיוורון מגילאי 10 עד 21, הלומדים במסגרות חינוך רגילות בישראל. "נוער יחד" נותנת אפשרות לעשיית פעילות חינוכית במסגרת לא פורמלית. העמותה שייכת למוסד בית חינוך עיוורים בירושלים ושם היא מקיימת את רוב פעילותה. פרט לעבודה המשותפת עם הגורמים השונים בבית חינוך עיוורים, עבדה יחדיו עם עמותת "אופק לילדינו", משרד החינוך ומשרד הרווחה.
היסטוריה

"נוער יחד" הוקם בקיץ 2000, על מנת לספק לבני נוער לקווי ראייה ועיוורים הלומדים במערכות החינוך הרגילות אפשרות להיחשף, ליצור קשר ולחוות תחושה של שווה בין שווים. הפרויקט הוקם ביוזמת חיים רשלבך, מנכ"ל בית חינוך עיוורים בירושלים, אשר מינה לראש הפעילות את שאבי דויטש, סמנכ"ל בית חינוך עיוורים. לרעיון חברו משרד החינוך, בראשות המפקחת על העיוורים, ברכה ברכה, משרד הרווחה, באחריות יוסי קורסיה, עמותת "אופק לילדינו" (הורים לילדים לקווי ראייה ועיוורים), ברשותה של גילה זידל וארגון הג'וינט. בתחילה, היה הפרויקט ניסיוני בלבד ומנה שלושים וחמישה בני נוער לקויי ראייה ועיוורים מכל רחבי הארץ. במשך השנים לקחו חלק פעיל ב"נוער יחד" מתנדבים ומתנדבות רבים - בנות שירות לאומי מטעם בית חינוך עיוורים, בני ישיבות הסדר ומכינות מכל הארץ וכן חניכים מתוך "נוער יחד" אשר הדריכו בקבוצות הצעירות.
בשנים 2003-2000 העמותה קיימה שלוש פעילויות מרכזיות בשנה: מפגשים בחופשת חנוכה, בחופשת פסח ובחופשת הקיץ. ב-2004, נוספו לקיום שלושת המפגשים הגדולים, ארבע שבתות, לרב בבית חינוך עיוורים, וכן מפגשים אזוריים – בצפון, במרכז ובדרום – בהם לקחו חלק החניכים המתגוררים באותו האזור. בשנת 2005 שאבי דויטש, מנהל "נוער יחד", רצה להרחיב את פעילות העמותה ופנה לארגוני עיוורים בארצות הברית למען יצירת פעילות משותפת, מה שתרם להגעתם לארץ של שני בני נוער עיוורים מארצות הברית, שלקחו חלק פעיל במפגש בחופשת הקיץ.
מספר החניכים הגיע ל-120 בשנת 2006, והצוות המקצועי ברשות העובדת הסוציאלית, סולי חסיד, החליט לפצל את הקבוצה לפי גילאים - חטיבה צעירה, חטיבה עליונה (תיכון) ובוגרים. עם השנים העמותה הלכה והתרחבה ואנשי המקצוע קבעו שלמען יחס אישי לכל חניך והתאמת תכנים לפי גיל צריך לפצל שוב את הקבוצות. ב-2009 הקבוצות פוצלו לכיתות ז'-ח', ט'-י', יא'-יב' ובוגרים.
ב-2010 חגג "נוער יחד" עשור להקמתו. לקראת מאורע זה, אשר התרחש ב-22.7.10 חברו מספר חניכים ומתנדבים מתוך העמותה בהפקתה של נטעלי ארואסטי, כדי לארגן זאת. האירוע כלל את ההצגה "נקודת מבט", בכיכובם של חלק מהחניכים ובבימויה של חדוה מאירה כחלון, שהתנדבה בארגון, ההצגה עסקה בעולמם של בני נוער עיוורים ולקווי ראייה והמחישה לצופים בה רגעים, חוויות ורגשות שונים של נוער זה. כמו כן כלל אירוע העשור עיתון ודיסק שהופקו במיוחד. לאירוע הוזמנו חניכים, רכזים ומתנדבים שלקחו חלק בפעילות "נוער יחד" מאז הקמתו.
"נוער יחד" הוסיף והתרחב וכיום מונה הארגון שבע קבוצות בשמות כרמל,רמון, סיני, ארבל, גולן, חרמון, תבור וגלבוע וכן, את פעילותה של קבוצת "באבא" - חניכים מתוך הארגון שנפגשים באופן קבוע מדי שבועיים, על מנת להתחזק, ללמוד ולהבין את הכוחות הטמונים בהם.
פעילות

פעילות הארגון משלבת בתוכה מפגשים בבית חינוך עיוורים בעלי תוכן סדנאי וחינוכי וטיולים בכל רחבי הארץ בעלי אופי אתגרי. פרט לכך ישנם פעילויות מיוחדת כמו גדנ"ע, מסע ישראלי וימי התנדבות המותאמים לצרכיהם של חניכי הארגון. הפעילות מתרחשת בכל ימי השנה וכוללת שלושה מפגשים גדולים (חנוכה, פסח והחופש הגדול) וכן ארבע שבתות בשנה בנוסף לכך מתרחשים פעם בשבועיים מפגשים הנקראים "בתי קפה" בהם מגיעים החניכים לבית חינוך בירושלים כדי להיפגש עם חבריהם מכלל הקבוצות השונות ולדבר על נושאים שבקבוצת השווים הזו, יבינו אותם. כלל הפעילויות כוללות אין באופן ממשי, ואין באופן עקיף, נושאים הקשורים להתמודדות עם לקות הראייה, העיוורות והשלכותיהם על חייהם של בני הנוער. – נושאים כמו מצב חברתי, מציאת בני זוג, התנדבות לצבא, זכויות המגיעות בשל בעיית הראייה והעיוורות, אתגרים פיזיים ועוד.
מחווה (עמותה)

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  כפר סבא 
 תקופת הפעילות:  2 בינואר 2023 – הווה (שנתיים) 
 www.mehva.org.il
 
עמותת 'מחווה' היא מיזם חברתי הפועל לקידום חמלה ואנושיות במערכת הבריאות בישראל, תוך התמקדות בשיפור הקשר בין מטופלים לצוותים רפואיים. העמותה שמה דגש על הפחתת שחיקת הצוותים הרפואיים וחיזוק תחושת המשמעות בעבודתם, במטרה לשפר את איכות הטיפול והתוצאות הקליניות.
העמותה הוקמה בשנת 2023 על ידי דקלה הרצוג טוויג ומרינה סנדל. יו"ר הוועד המנהל של העמותה הוא יעקב בורק.
פעילות העמותה

העמותה פועלת בשלושה מישורים עיקריים:
הכשרות והדרכות: העמותה מעניקה הכשרות לצוותים רפואיים ולמנהלים, תוך שימוש במתודולוגיות מהמרכז לחמלה ואלטרואיזם בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת סטנפורד.
העלאת מודעות וקידום מדיניות: פעילות לעידוד שיח ציבורי בנושא חמלה ואנושיות והשפעה על מדיניות הבריאות בישראל.
פיתוח פתרונות יישומיים: פיתוח כלים מבוססי ידע לחיזוק הקשר בין מטפלים למטופלים ושילוב חמלה בשגרת העבודה במערכת הבריאות.
פעילות העמותה > יוזמת "רציתי שתדעו"

עמותת 'מחווה' יזמה את "רציתי שתדעו", תוכנית שמטרתה לחזק את הקשר בין מטופלים לצוותים רפואיים באמצעות שיתוף סיפורים אישיים. במסגרת התכנית, מטופלים מתבקשים לספר על עצמם, והמידע מוצג ליד מיטתם, כולל תמונה מרגע משמעותי בחייהם. התכנית פועלת מאז 2022 בכ-20 מחלקות בבתי חולים, ומתבצעת כחלק מהליך הקבלה למחלקה. היא כוללת הכשרת צוותים ומדידת השפעה, ומטרתה לשפר את החוויה הטיפולית הן עבור המטופלים והן עבור הצוותים הרפואיים.
פעילות העמותה > העלאת מודעות

בנובמבר 2024 קיימה עמותת 'מחווה' שולחן עגול בכנס עשור לפורום Reboot, שבו נדונה חשיבות החמלה בטיפול רפואי. המושב עסק באתגר קיום חמלה במערכת בריאות עמוסה ושוחקת, בהשתתפות בכירים במערכת הבריאות. בסיום הכנס גובש מסמך המלצות שהוגש לשר הבריאות, במטרה לקדם מדיניות בנושא. בפברואר 2025 הוצגה התוכנית לשר הבריאות, שהביע מחויבות ליישמה.
פעילות העמותה > מחווה בתקופת חרבות ברזל

במהלך מלחמת חרבות ברזל הייתה עמותת 'מחווה' שותפה להקמת "מטה שירות חרבות ברזל", יוזמה התנדבותית שבה השתתפו כ-2,000 מנהלי שירות מחברות שונות בישראל. מטרת המיזם הייתה לסייע למשפחות שכולות בהתנהלות מול גופים שונים ולספק ליווי רגיש ותומך. העמותה הכשירה למעלה מ-400 מנהלים במיומנויות הקשורות לחמלה ולתקשורת אנושית, לצד חוסן אישי, על מנת להקל על המשפחות בהתמודדותן עם הליכים בירוקרטיים.
זכיות והישגים

תוכנית "רציתי שתדעו" זכתה במקום הראשון בתחרות "יוזמת הבריאות של השנה" לשנת 2022, שנערכה על ידי פורום Reboot ו-ynet.
העמותה השתתפה בתוכנית ההאצה של "הכוורת" – מרכז ליזמות וחדשנות חברתית של ג'וינט ישראל וקרנות הביטוח הלאומי – וזכתה למענק הקמה.
הערות שוליים

1 2  מחווה - חווית האדם וחמלה במערכת הבריאות, באתר Mehva
1 2  מחווה (ע"ר) | גיידסטאר - אתר התאגידים של ישראל | משרד המשפטים, באתר www.guidestar.org.il
1 2  דנה רון ופרופסור איתמר רז, האנושיות מקדמת ריפוי: איך מחזירים לצוותים הרפואיים את החמלה שנשחקה?, באתר ynet, 30 ביוני 2024
1 2  בשיתוף פורום Reboot, "חמלה אינה רחמים – זו תרופה": הרכיב הקריטי שקל לשכוח במערכת הבריאות בישראל, באתר ynet, 27 בנובמבר 2024
1 2 3  פורום Reboot, יוזמת הבריאות המובילה ל-2022 של פורום Reboot: תוכנית להעמקת הקשר בין מטפלים ומטופלים, באתר ynet, 15 בנובמבר 2022
↑  אור הדר, Top התוכנית להגברת החמלה במערכת הבריאות הגיעה לשר: "המטופל במרכז", באתר ynet, 10 בפברואר 2025
↑  About - מטה שירות חרבות ברזל, ‏2021-02-15
מררית מצויה

| מררית מצויה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: אסטראים
משפחה:: מורכבים
סוג:: מררית
מין:: מררית מצויה
שם מדעי
 Picris altissima ‏דליל, 1814
מְרָרִית מצויה (שם מדעי: .Picris rhagadioloides (L.) Desf) מין צמח עשבוני חד-שנתי זיפני, זקוף, גובהו 40 עד 100 ס"מ וצהוב פרחים ממשפחת המורכבים. היא נפוצה בכל ישראל ובעיקר באזורים לא מדבריים בגינות, באשפתות, בצדי דרכים ובשדות בור. פריחתה מאמצע מרץ עד תחילת יוני והבשלת הפרי מסוף אפריל.
שמות הצמח

שמות נרדפים בספרות (Heterotypic Synonyms):
השם המדעי Picris altissima Delile מצוי באתרים הישראלים ובמגדיר של זהרי מיכאל ומגדיר הצהוב.
השם המדעי Picris sprengeriana בפרק 3 בפלורה.
השם "מררית" ניתן למין Picris sprengeriana, המוכר בימינו כמררית מצויה, במילון "ילקוט הצמחים" (הערה 435) משנת 1930 בהתאם להמלצתו של אפרים הראובני, וניתן כשם הסוג במילון "צמחי ארץ ישראל – שמות המשפחות והסוגים" משנת 1946 בסעיף 696. השם המלא "מררית מצויה" אושר ברשימת שמות צמחי ארץ ישראל משנת 2003.
השם המדעי של הסוג Picris משמעותה ביוונית מרירות משום הטעם המר בחלק ממיני הסוג.
מורפולוגיה

מררית מצויה היא מין צמח עשבוני חד-שנתי זיפני, זקוף, גובהו 40 עד 100 ס"מ ממשפחת המורכבים. מין זה מכוסה בזיפים מאונקלים בראשם (בשונה משן-ארי).
הגבעול עגול ומסתעף בדלילות בחלקו העליון.
העלים מסורגים פשוטים (אינם מחולקים) מרוכזים בבסיס הגבעול ופזורים גם לאורכו (בשונה משן-ארי). עלי הגבעול חסרי פטוטרות, מפורצים בבסיסיהם לזוג אוזניות שחובקות את הגבעול; זקופים וצידם העליון מפונה וצמוד אל הגבעול ושפתם משוננת. אורך הטרפים 20 עד 60 מ"מ לעיתים רחוקות 90 מ"מ ורוחבם 5 עד 20 מ"מ ויותר.
בחלקו העליון של הגבעול ישנם חפים אחדים, קרובים לקרקפת, אך מחוצה לה.
הקרקפת נפתחת במלואה וכל פרחיה דו-מיניים, צהובים, לשוניים ונראים היטב מבחוץ. לשון הכותרות מסתיימות ב-5 שיניים. אורך הקרקפת 10 עד 15 מ"מ ורוחבו 6 עד 9 מ"מ והם גדלים עם הבשלת הפרי.
המצעית חשופה.
המעטפת דמוית גביע, עם הבשלת הזרעים ניכר כיווץ באמצעה.
הזרעונים קירחים, מקומטים מאוד לרוחבם, חסרי מקור ובקודקודם ציצית של זיפים. וצבעם בעת ההבשלה חום. הזרעונים ההיקפיים שונים מהמרכזיים בצורת הציצית.
הציצית נשירה, עשויה 8 או יותר זיפים ארוכים, מנוצים, מורחבים בבסיסם ומאוחים לטבעת בסיסית. ציצית זרעוני ההיקף קצרה הרבה יותר מזאת של זרעוני המרכז.
תמונות

קרקפות סגורות בשעות הצהריים של מררית מצויה
בתחתית הקרקפת ישנם חפים
הפיתיון לדבורה - אבקה
פריחה של מררית מצויה
הערות שוליים

↑  .Picris rhagadioloides (L.) Desf, POWO plants of the World Online. Published on the Internet
↑  Picris rhagadioloides (L.) Desf, WFO: World Flora Online. Published on the Internet, ‏2023-11-28
↑  מררית מצויה, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
1 2 3  נעמי פינברון-דותן, אבינעם דנין, המגדיר לצמחי בר בארץ ישראל, ירושלים: כנה, 1998, עמ' 742
1 2  Naomi Feinbrun-Dothan, Flora Palaestina – Part Three, Jerusalem: The Israel Academy of Sciences and Humanities, 1978, עמ' 417-8
↑  מילון ילקוט הצמחים, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏1930
↑  צמחי ארץ ישראל (תש"ו), באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏1946
1 2 3  מיכאל זהרי, מגדיר חדש לצמחי ישראל, מהדורה חדשה מתוקנת ומורחבת, תל אביב: עם עובד, 1989, עמ' 487-8
תקריב קרקפת של מררית מצויה
מנהל עסקים

מִנהל עסקים הוא תחום ידע בין-תחומי ורב-תחומי במדעי החברה ובמדעי הניהול, העוסק בתורת הניהול של ארגונים בעלי מטרות רווח. בתי הספר למנהל עסקים הם, על פי רוב, במעמד של פקולטה עצמאית במוסדות ההשכלה הגבוהה. בין הנושאים הנחקרים בתחום נמנים: שיווק,התנהגות צרכנים, מימון, חשבונאות (ובתוכו שוק ההון), הנעת עובדים, ניהול משאבי אנוש, ניהול מערכות מידע, יזמות עסקית, חקר ביצועים ועוד. במסגרת התחום, נלמדות טכניקות לקבלת החלטות ברמה הכללית לארגון, כגון: קביעת ערכי ליבה לארגון, קביעת אסטרטגיה ויעדים, ויישומם באמצעות המחלקות השונות של הארגון.
נושאים מרכזיים > ניהול המימון

קבלת החלטות בנוגע למימון הפעילות הכספית של הארגון, כלומר מציאת משאבים כספיים למימון התשומות כגון ייצור, שיווק, מנהל וכו', וכן לגבי תזרים המזומנים הנכנס לארגון. מושג המימון מכיל בתוכו נושאים כגון השקעות, חלוקת רווחים, וגיוס הון.
נושאים מרכזיים > ניהול השיווק

תחום הכולל את קבלת החלטות בנוגע לשיווק המוצר או השירות שמציע הארגון, במטרה שהלקוח יצרוך וישלם עבורו.
השיווק מחולק לארבעה פרמטרים המכונים תמהיל השיווק, או בשפת הקיצור 4 המ"מים (ובאנגלית The 4 P's):
מוצר – קבלת החלטות לגבי המוצר, כגון ניתוח צורכי הלקוחות, שימושים למוצר, אריזה, עיצוב המוצר, מיתוג וכו'
מחיר – קביעת מחיר המוצר. ישנם שני סוגי מחירים, מחיר כלכלי ומחיר שיווקי. המחיר הכלכלי הוא ניתוח תמחירי שבו מחושבת עלות המוצר לארגון בתוספת רווח רצוי המכונה COST PLUS. המחיר השיווקי הוא המחיר המרבי אשר מוכן הלקוח לשלם עבור המוצר ונגזר מהביקוש. המחיר נקבע בדרך כלל כמחיר השיווקי בתנאי שאינו פחות מהמחיר הכלכלי.
מיצוב – פרמטר אשר מרכז את כל הפעילות סביב נושא פרסום ויחסי ציבור. גורמים אשר תפקידם להגביר את המודעות למוצר בקרב הצרכנים הפוטנציאליים, ולהעלות את ערכו בעיניהם.
מכירות – קבלת החלטות לגבי תהליך המכירה וההפצה של המוצר. ניהול המכירות נוגע בבחירת נקודות מכירה, שיטות הפצה ושינוע של המוצר אל הצרכן.
נושאים מרכזיים > ניהול הייצור

קבלת החלטות בנוגע לדרכים הטכניות בייצור המוצר והתייעלות בתהליכי הייצור. במטרה לייצר במהירות מרבית ובמינימום עלות.
נושאים מרכזיים > ניהול משאבי אנוש

קבלת החלטות בכל הקשור להנעת העובדים בארגון והחדרת מוטיבציה על מנת שיבצעו את תפקידם ביעילות מרבית תוך שמירה על נאמנות מקסימלית לארגון.
נושאים מרכזיים > ניהול מערכות מידע

ניהול מערכת בארגון שתפקידה למחשב את המחלקות בארגון, ולאפשר בצורה יעילה ובטוחה למחלקות השונות לנהל את פעילותם באמצעות מחשבים. מערכות המידע כוללות במקרים רבים גם תוכנה לניהול קשרי לקוחות (CRM). בפרמטר זה יש לקבל החלטות לגבי עלות המחשוב, צרכים באבטחת מידע, מניעת תקלות וכו'.
נושאים מרכזיים > חקר ביצועים

שימוש במודלים וכלים מתמטיים לשיפור הניהול ברמות השונות של הפירמה.
ברמת המנהל הכללי, שימוש בכלים של תורת המשחקים וההחלטות מאפשר קבלת החלטות אסטרטגיות מושכלות בסביבות שונות של תחרותיות.
ברמת מנהל התפעול, כלי אופטימיזציה מאפשרים פתרון בעיות הקצאה אופטימלית של משאבים מוגבלים למשל: שיטות לניהול מלאי, קביעת מספר עמדות שירות לפי התפלגות מופע צרכנים ועוד.
לימודי מנהל עסקים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
קיימות אלפי תוכניות למנהל עסקים באוניברסיטאות בישראל ובעולם. שכר הלימוד בהן משתנה על פי היוקרה והשיוך הציבורי. בין המוסדות הבולטים בעולם בתחום זה ניתן למנות את אוניברסיטאות הרווארד, וורטון, סטנפורד ודיוק (פיוקווא) האמריקאיות, אינסיאד הצרפתית, בית הספר לעסקים של לונדון ועוד. ההבחנה באיכות ביניהן נקבעת בדרך כלל על פי תחומי הלימוד המודגשים, מידת ההשפעה ורמת השכר של הבוגרים שלהן.
לימודי מנהל עסקים > בישראל

בישראל נפתח לראשונה מסלול ללימודים אקדמיים במנהל עסקים בסוף שנת 1957 באוניברסיטה העברית. כיום קיימות תוכניות רבות לתואר ראשון במנהל עסקים (או לתואר ראשון בניהול), אלה מתקיימות באוניברסיטאות ובמכללות האקדמיות.
מנהל עסקים הוא אחד המקצועות המבוקשים ביותר במכללות האקדמיות בישראל. בשנת תשע"ט מעל 18,700 סטודנטים בישראל למדו את מקצועות מנהל העסקים ומדעי הניהול. עם זאת, בשנים האחרונות ניתן גם לראות ירידה מסוימת בכמות הסטודנטים הבוחרים ללמוד את מקצוע מנהל העסקים באקדמיה בישראל, בין הסיבות לירידה זו בביקוש בקרב הסטודנטים ניתן למנות את רצונם של בני דור ה-Z במקצוע פרקטי המוביל לתעסוקה מהירה תוך ניצול יעיל של זמנם, את הביקוש המופחת בקרב מעסיקים לתואר זה או לדרישתו בנוסף לתואר עם אוריינטציה הנדסית או כלכלית, וכן את העובדה שמדובר בתואר "כללי" באופיו מה שעשוי לגרום לסטודנטים להעדיף תארים פרקטיים וממוקדים יותר באקדמיה.
סטודנטים במוסדות הלימוד יכולים לבחור בהתמחות במסגרת התואר הראשון, בין תחומי ההתמחות שמציעים המוסדות אפשר למנות מימון, שיווק, טכנולוגיות מידע, משאבי אנוש ויזמות. במסגרת ההתמחות לומדים הסטודנטים קורסים ייעודיים בתחום ההתמקדות ומבצעים את פרויקט הגמר. בחלק ממוסדות הלימוד מתקיימים גם מסלולים לתואר ראשון דו חוגי או תואר כפול שבו ניתן לשלב מנהל עסקים עם מקצוע נוסף כגון כלכלה, חשבונאות, משפטים ומזרח אסיה.
בוגרי התואר הראשון יכולים להמשיך את לימודיהם בתוכניות לתואר שני (M.B.A) במנהל עסקים. בדומה לתואר הראשון גם בתואר השני יכולים הסטודנטים לבחור התמחות מבין תחומים כגון ניהול פיננסי, יזמות וחדשנות, משאבי אנוש, ניהול טכנולוגי, שיווק, מימון, ניהול בריאות ותחומים נוספים. בחלק מן המוסדות מוצעת בחירה בין מסלול ללא תזה לבין מסלול מחקרי עם כתיבת תזה. מוסמכי התואר השני המחקרי יכולים להמשיך לתואר שלישי במנהל עסקים שמתקיים לרוב באוניברסיטאות.
בישראל קיימת אפשרות לבגרות במנהל עסקים הידועה בשם מגמת ניהול עסקי. מטרת המקצוע היא הקניית ידע בניהול ארגונים במשק תוך התמקדות בניהול תהליכים מסחריים ופיננסיים וניהול ההון האנושי. תלמידים במגמה זו יכולים לבחור בהתמחות חשבונאות, שיווק או ניהול משאבי אנוש. מקצוע זה ברמת 5 יחידות לימוד לתעודת הבגרות יכול לזכות את התלמיד בבונוס בחישוב ממוצע הבגרויות. בוגרי י"ב המעוניינים בכך יכולים להמשיך לכיתה י"ג להסמכה מקצועית בתחומי התמחות בחשבונאות, מנהל רפואי או חשבות שכר.
ראו גם

אתיקה בעסקים
אסטרטגיה עסקית
ניהול
הערות שוליים

↑  שנת הלימודים באוניברסיטה, דבר, 19 בנובמבר 1957
↑  מערכת ההשכלה הגבוהה בישראל: מסמך שפרסמה המועצה להשכלה גבוהה בשנת 2016
↑  לקט נתונים שפרסמה המועצה להשכלה גבוהה לקראת פתיחת שנת הלימודים תשע"ט
↑  קרן צוריאל הררי, חוזרים לאקדמיה: המשבר של הלימודים הכלכליים, באתר כלכליסט, 18 באוקטובר 2015
↑  דביר עמר, להתאים את האקדמיה לדור ה-Z, באתר ערוץ 7, ‏2022
↑  מה הורים רוצים שילדיהם ילמדו?, באתר ynet, 8 בנובמבר 2022
↑  על המגמה - ניהול עסקי, באתר משרד החינוך
↑  תעודה בניהול עסקי: חשבונאות וחשבות שכר, באתר משרד החינוך - פורטל תלמידים
| מנהל עסקים |
| --- | --- | --- |
| תחומים | ניהול • מימון • שיווק • חשבונאות • התנהגות ארגונית • אסטרטגיה עסקית • מערכות מידע • יזמות • לוגיסטיקה • חקר ביצועים • קבלת החלטות |  |
| מושגים כלליים | ניהול סיכונים • אסטרטגיה תפעולית • ייעוץ אסטרטגי • SWOT • קרן הון סיכון • תוכנית עסקית • נתח שוק • משאבי אנוש • יועץ עסקי • דירקטוריון • מנכ"ל |  |
| אישים בולטים | פיטר דרוקר • הנרי מינצברג • פרדריק טיילור • ויליאם שארפ • הנרי פורד • מילטון פרידמן • מייקל פורטר |  |
| מוסדות לימוד ומחקר בולטים | הרווארד • וורטון • סטנפורד •  MIT • קלוג • דיוק (פיוקווא) • INSEAD • בית הספר לעסקים של לונדון |  |
| שיטות מחקר | אתנוגרפיה • מחקר איכותני  • מחקר כמותי  • ניתוח אירוע • ניתוח נתוני ארכיון • ניתוח תוכן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4069402-1
לקריאה נוספת

עקרונות ניהול השיווק קווין ל' קלר, פיליפ קוטלר האוניברסיטה הפתוחה למדא
ניהול אסטרטגי : תחרותיות וגלובליזציה / מייקל א' היט, ר' דיואן איירלנד, רוברט א' הוסקיסון
גמר גביע אופ"א 1996

גמר גביע אופ"א 1996 היה משחק כדורגל שנערך ב-15 במאי 1996, במסגרת טורניר גביע אופ"א לעונת 1995/1996. הוא שוחק בשני מפגשים במתכונת בית-חוץ, ובו נצחה באיירן מינכן הגרמנית, שגברה על ז'ירונדן דה בורדו הצרפתית בתוצאה 1–5 בסיכום שני המפגשים אחרי שבמשחק הראשון התוצאה הייתה 2-0 לטובת באיירן מינכן ובמשחק הגומלין 3-1 לטובת באיירן מינכן.
הייתה זו גם המהדורה ה-25 של המפעל. הייתה זו הפעם היחידה בשנות ה-90, בה התקיים שלב גמר ללא נציגה איטלקית אחת לפחות.
הייתה זו זכייה ראשונה של באיירן בתואר, בהופעתה הראשונה בגמר המפעל. בעקבות הזכייה, הצטרפה באיירן ליובנטוס ולאייאקס אמסטרדם ברשימת המועדונים היחידים שזכו עד אז בכל שלושת התארים האירופים הבכירים של אופ"א (יחד עם ליגת האלופות וגביע אירופה למחזיקות גביע). כמו כן, הייתה זו הזכייה החמישית של קבוצה גרמנית במפעל (בורוסיה מנשנגלדבך זכתה פעמיים, איינטרכט פרנקפורט ובאייר לברקוזן פעם אחת). כמו כן, הייתה זו הזכייה הגרמנית הראשונה בתואר לאחר איחוד גרמניה מחדש, כאשר הזוכה הקודמת, לברקוזן ב-1988, ייצגה את גרמניה המערבית. מנגד, גם עבור בורדו הייתה זו הופעה ראשונה בגמר המפעל. היא הייתה לנציגה הצרפתית השנייה בלבד שמעפילה לגמר, אחרי בסטיה שהפסידה לפ.ס.וו. איינדהובן בגמר גביע אופ"א 1978.
שתי הקבוצות העפילו לטורניר עקב מיקום הליגה שלהן בעונה החולפת. באיירן, שזכתה בתואר בסופו של דבר, כמעט ולא העפילה כלל לגביע אופ"א. היא סיימה את עונת 1994/1995 בבונדסליגה במקום השישי, וניצלה את זכייתה של מנשנגלדבך, שסיימה את העונה במקום החמישי, בגביע הגרמני. מנשנגלדבך זכתה בכרטיס לגביע אירופה למחזיקות, והכרטיס לגביע אופ"א עבר לבאיירן. לעומתה, בורדו סיימה את העונה החולפת בליגה הצרפתית במקום השביעי בלבד, והחלה את דרכה האירופית מוקדם, בשלב הבתים של גביע האינטרטוטו. בורדו סיימה ראשונה בבית, הדיחה את איינטרכט פרנקפורט בשמינית הגמר ואת הירנפיין בשלב רבע הגמר, ובחצי הגמר הדיחה את קרלסרוהה. באותה העונה לא התקיים גמר לגביע האינטרטוטו, והניצחון בחצי הגמר היה שווה לכרטיס לסיבוב הראשון של גביע אופ"א.
במשחק הגמר הראשון באצטדיון האולימפי במינכן העלה תומאס הלמר את המארחת ליתרון בדקה ה-34. מהמט שול קבע תוצאת המשחק בדקה השישים, 2-0 לבאיירן. עם היתרון יצאה באיירן לפארק לסקור בבורדו, שם לאחר מחצית מאופסת העלה שול את באיירן ליתרון חוץ, שמונה דקות מפתיחת המחצית השנייה, לפני שאמיל קוסטדינוב הכפיל בדקה ה-65. דניאל דוטואל עוד צימק בדקה ה-76, אך שתי דקות אחר כך קבע יורגן קלינסמן את תוצאת הסיום, 3-1 לבאיירן, שזכתה בתואר עם 1–5 בסיכום שני המפגשים.
הדרך אל הגמר

| גרמניה באיירן מינכן | גרמניה באיירן מינכן | גרמניה באיירן מינכן | גרמניה באיירן מינכן | סיבוב | צרפת בורדו | צרפת בורדו | צרפת בורדו | צרפת בורדו |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| יריבה | סיכום | משחק ראשון | משחק שני |  | יריבה | סיכום | משחק ראשון | משחק שני |
| רוסיה לוקומוטיב מוסקבה | 5 – 1 | 0 - 1 (ב) | 5 - 0 (ח) | סיבוב ראשון | מקדוניה וארדאר סקופיה | 3 – 1 | 2 - 0 (ח) | 1 - 1 (ב) |
| סקוטלנד ריית' רוברס | 4 – 1 | 2 - 0 (ח) | 2 - 1 (ב) | סיבוב שני | רוסיה רוטור וולגוגרד | 3 – 1 | 2 - 1 (ב) | 1 - 0 (ח) |
| פורטוגל בנפיקה ליסבון | 7 – 2 | 4 - 1 (ב) | 3 - 1 (ח) | שמינית הגמר | ספרד ריאל בטיס | 3 – 2 | 2 - 0 (ב) | 1 - 2 (ח) |
| אנגליה נוטינגהאם פורסט | 7 – 2 | 2 - 1 (ב) | 5 - 1 (ח) | רבע הגמר | איטליה מילאן | 3 – 2 | 0 - 2 (ח) | 3 - 0 (ב) |
| ספרד ברצלונה | 4 – 3 | 2 - 2 (ב) | 2 - 1 (ח) | חצי הגמר | צ'כיה סלביה פראג | 2 – 0 | 1 - 0 (ח) | 1 - 0 (ב) |