stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אתר תצורה גנומית
מיפוי של אזורי TAD > מנגנוני ההיווצרות של TAD

כיום, המודל העיקרי העומד בבסיס האינטראקציות המבניות ב-TADs הוא loop extrusion model, שנחקר בעיקר ביונקים. TADs מקבלים צורת לולאה עקב פעילות משותפת של קבוצת חלבונים, שהבולטים שבהם הם CTCF ו-cohesin. כפי שניתן לראות באיור 5, שתי יחידות של cohesin קושרות אזור כרומטיני בשני קצותיו, ומושכות את הדנ"א לצורת לולאה. בזמן שcohesin מושך את הדנ"א, שתי יחידות של CTCF מתקרבות ללולאה משני הצדדים. ברגע שcohesin מתקרב לחלבון בCTCF, נוצר מבנה יציב של TAD. לולאות אלה, בגודל של כ-1.5 מיליוני בסיסים, נצפו מבעד לעדשת המיקרוסקופ.
המנגנון של loop extrusion מתרחש באופן אקטיבי, תלוי-ATP. עיקוב של יצירת ATP בתאים של בני אדם מנע את היווצרות הלולאות של TAD. היווצרות TAD מתרחשת בשלב האינטרפאזה במחזור החיים של התא, בשל הצורך הרב בבקרת ביטוי גנים.
היווצרות TAD, בדומה למסלולים רבים בביולוגיה של התא, הנה דינמית. בכרומוזומים, TADs נבנים ומתפרקים באופן תדיר. יציבותו של TAD נשמרת לפרק זמן שמותאם לתפקוד התאים. בנוסף לcohesin ול- CTCF ישנם חלבונים שתפקידם להוליך, לקשור את חלבון ה-cohesin לכרומטין או לשחרר אותו משם. לדוגמה, עיקוב של החלבון WAPL, אשר משחרר את cohesion מהכרומטין, גורם לשינויים במרחק האינטראקציות שמתרחשות בין גנים ומעצמים (אינהנסרים). נתגלה, כי מרחק האינטראקציות ב-TAD, וכמובן גודל הלולאות, גדלים על ידי עיקוב פעילות של החלבון WAPL. בנוסף, גבולות TAD מועשרים בחלבון topoisomerase II, שתפקידו לשחרר לולאות בדנ"א באמצעות חיתוכים. ממצא זה מחזק את מודל loop extrusion כי מתח פיזי בדנ"א הוא תופעה צפויה באזור בלולאות תקינות של ה-TAD. עם זאת, רבים מאתרי הקישור של חלבון ה-CTCF תוארו במקומות שאינם בקצוות של TAD, מה שמרמז על קיומם של פקטורים נוספים המבקרים את גבולות ה-TADs.
ה-loop extrusion model לא רק מתאר כיצד נבנים ה-TADs, אלה גם נותן הסבר מנגנוני לפעילות של ריכוזי מעצמים ומעצמי-על (super enhancers). מעצמי-על, כגון ה-Locus control region (LCS) המבקר את פעילות הגנים ממשפחת הבתא-גלובין באדם (מעצם-העל הראשון שנתגלה), מורכבים מקבוצות מעצמי גנים, שפועלים באופן מתואם. אכן, אזורים בתוך מעצם העל של משפחת גני הגלובין נמצא בגבול של TAD.
מנגנונים העומדים בבסיס הקשר בין היווצרות TADs לבקרת תהליכי שכפול DNA, תעתוק, ושינויים בקשירת חלבוני היסטון ועריכתם על ה-DNA עדיין אינם מובנים לעומק. כמו כן, הבנת הקשר בין שינויים ב-TAD להשפעה על תפקוד התאים, הפנוטיפ, ומחלות תורשתיות באדם עדיין בחיתוליה. עם זאת, בעוברי עכברים, עיקוב של שכפול מבטל היווצרות TAD, ועיקוב תיעתוק לא משפיע על היווצרות TADs. ממצא זה משמש רמז לתפקיד החשוב של TADs בבקרת פעילות התא והאורגניזם.
מיפוי של אזורי TAD > TAD ומחלות בבני אדם

עקב החיוניות של תפקידם הביולוגיים של ה-TAD, ירידה בתפקוד ה-TADs עלולה לעמוד בבסיס מחלות תורשתיות או להוליך להתפתחות סרטן.. מחקר שנעשה בעכברים מעיד על החשיבות של היווצרות ותפקוד באזורים של TAD למחלות. לדוגמה, מחקר בעכברים הראה, כי מוטציה בגבול של -TAD המכיל גנים המעורבים בהתפתחות הגפיים, גורמת להתפתחות לא תקינה במבנה מפרק הרגל של העכבר; לעומת זאת, חסר שהתרחש בתוך TAD זה לא השפיע על הפנוטיפ.
בבני אדם, גילו מתאם בין מוטציות באזור גנומי של TAD לבין מחלות. קיים קשר בין מחלות ניורולוגיות, כמו autosomal dominant leukodystrophy(ADLD), ומחלות תורשתיות שמובילות להפרעות אנטומיות, כמו F-syndrome וmesomelic dysplasia.
מוטציות ב-TAD שנצברות במהלך החיים יכולות להשפיע על מסלולי התפתחות סרטן, כמו לוקמיה מיאלואידית חריפה ו-medulloblastoma. שיבוש בגבולות של TAD עשוי להוליך לפגם בבקרת ביטוי של גנים, תהליך שעלול לתרום להתפתחות סרטן.
ביטסי טולוק

| --- | --- |

טולוק ב-GalaxyCon Raleigh, 2021
 לידה:  19 בינואר 1981 (בת 43) ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2001
 עיסוק:  שחקנית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הרווארד  Fox Lane High School 
 בן או בת זוג:  דייוויד ג'ינטולי (2017–?) 
 פרופיל ב-IMDb
 
אליזבת' (ביטסי) טולוק (באנגלית: Elizabeth "Bitsie" Tulloch; נולדה ב-19 בינואר 1981) היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית.
קורות חייה

טולוק נולדה ב-19 בינואר 1981 בסן דייגו שבקליפורניה לאם ממוצא ספרדי ואב ממוצא סקוטי. היא גדלה בספרד, אורוגוואי וארגנטינה.
חייה האישיים

בדצמבר 2014 טולוק אישרה כי היא נמצאת בקשר עם דייוויד ג'ינטולי שכיכב לצדה בסדרה "גרים". באפריל 2016 הם התארסו, והם נישאו ביוני 2017. בפברואר 2019 נולדה בתם הבכורה, ויויאן.
בתחילת 2020 עברה המשפחה להתגורר במדינת וושינגטון כדי להיות קרובה יותר למשפחה ולעבודתם בוונקובר.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2008 | גדר לבנה | נאדין |  |
| 2008 | Uncross the Stars (אנ') | קורין |  |
| 2010 | אלפא ואומגה | סוויטס | דיבוב |
| 2011 | הארטיסט | נורמה |  |
| 2011 | Losing Control | טרודי |  |
| 2011 | Riding the Pine | טרודי |  |
| 2013 | Caroline and Jackie | ג'קי | גם מפיקה |
| 2013 | פארקלנד | מרילין סיצמן |  |
| 2014 | Dead Draw | שרה פרקר |  |
| 2015 | בלתי הפיך | קיינה סטרזלצ'יק |  |
| 2015 | Chronic | לידיה |  |
| 2017 | We Love You, Sally Carmichael!‎ | טס פרקינס |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 | הבית הלבן | סוזן | פרק: "Third-Day Story" |
| 2006 | פשע מן העבר | טרה קוזלווסקי | פרק: "The War at Home" |
| 2007 | lonelygirl15 | אלכס | סדרת רשת; 15 פרקים |
| 2008 | Quarterlife (אנ') | דילן קריגר | תפקיד ראשי; 6 פרקים |
| 2008 | האוס | ויטני | פרק: "Joy to the World" |
| 2008 | Moonlight (אנ') | סלסט | פרק: "The Mortal Cure" |
| 2010 | Out Low | בת'אני וויט'אמור | פרק: "In Re: Tyler Banks" |
| 2010 | Tyranny (אנ') | אלכסנדרה האברד | 4 פרקים |
| 2017-2011 | גרים | ג'ולייט סילברסטון / איב | תפקיד ראשי; (6 עונות); 119 פרקים |
| 2016 | פורטלנדיה | לקוחה במונית (תפקיד ביט) | פרק: "TADA" |
| 2019-2018 | הפלאש | לויס ליין | 2 פרקים |
| 2019-2018 | סופרגירל | לויס ליין | 2 פרקים |
| 2019 | באטוומן | לויס ליין | פרק: "עולמות אחרים" |
| 2020 | החץ | לויס ליין | פרק: "עולמות אחרים" |
| 2020 | אגדות המחר | לויס ליין | פרק: "עולמות אחרים" |
| 2021 - הווה | סופרמן ולויס | לויס ליין | תפקיד ראשי; (2 עונות); 30 פרקים מועמדת פרס סאטורן לשחקנית הטובה ביותר בסדרת טלוויזיה |
ג'ודי (קולקטיב אמנותי)

ג'ודי או ג'ודי. אורג (באנגלית:  Jodi.org או Jodi) הם קולקטיב אמנותי של זוג יוצרים אירופאים הנשואים זה לזה, ג'ואן הימסקרק (1968, הולנד) ודירק פסמנס (1965, בלגיה), שם הקבוצה הוא הלחם של שמותיהם הפרטיים. במסגרת שיכון אמן בעמק הסיליקון התחילו להתעניין בתוכנה.
שניהם החלו את דרכם כאמני פאנק, לשניהם רקע בצילום, ווידאו ארט, מאז אמצע שנות התשעים הם החלו ליצור עבודות אמנות ברשת האינטרנט, כמה שנים מאוחר יותר הם פנו לאמנות-תוכנה ולשינוי אמנותי של משחקי מחשב. מאז 2002 הם נמצאים בשלב אשר הם מתארים כשלב "תפיסת המסך" ("Screen Grab") אשר בו הם יוצרים עבודות וידאו על ידי הקלטת מסך המחשב תוך כדי משחק, עבודה או תכנות.
לאלו אשר לא מכירים את בדיחותיהם הקונספטואליות עבודתם נראית לא נגישה כלל ולא ברורה, לדוגמה, עבודתם משנת 1995, Art meets Media: adventures in perception נראית במבט ראשון כאוסף של טקסט חסר משמעות, אך כאשר מסתכלים על קוד ה-HTML בו נכתב האתר, מזהים שרטוטים של פצצות מימן ופצצות אטום.
עבודותיהם המוקדמות השתמשו לרוב בטקטיקה זו של חיקוי תקלות מחשב או וירוסים, אתר זה משקף את הגישה הבורחסית והלא ליניארית לכתיבת HTML.
בעבודותיהם מהזמן האחרון, הם שינו משחקי מחשב ישנים כמו Wolfenstein 3D, "קוויק" והחדש שבהם "מאקס פיין 2" בשביל ליצור משחקי אמנות. גישתם של ג'ודי לשינוי משחקי מחשב ניתנת להשוואה ברמות רבות לגישה של הדקונסטרוקטיביזם בארכיטקטורה, מכיוון שהם מפרקים את המשחק למרכיביו הבסיסים, ואז מרכיבים אותם מחדש לצורה שאינה הגיונית בצורה אינטואיטיבית.
אחד השינויים היותר ידועים שעשו ל"קוויק", מציב את השחקן בתוך קובייה סגורה עם דפוסים מתפתלים שחורים ולבנים מכל צד. הדפוסים הם למעשה תקלה במנוע הרינדור של המשחק שנתגלתה על ידי האמנים, ככל הנראה על ידי ניסוי וטעייה, הדבר קורה בצורה ישירה כאשר המנוע של המשחק מנסה ונכשל לייצר את פנים הקובייה בדפוס שחור לבן שאמור להיות דמוי לוח שחמט.
שלב "תפיסת המסך" של ג'ודי, החל במייצג בעל ארבעה מסכים שנקרא: "My Desktop", שהוצג לראשונה (2002) ב Plugin Media Lab שבבזל.
העבודה למראית עין תיארה מחשבי מקינטוש שנראו כתקולים ומבצעים משימות מוזרות כמו פתיחת חלונות ברצף, קבצים משכפלים את עצמם ללא סוף וצלילי הודעות שגיאה ברקע, אך לא הייתה זו בעיה במחשב כי אם בעיה במשתמש, 
כדי ליצור וידאו זה ג'ודי לחצו על העכבר וגררו דברים בצורה כה קיצונית כך שנראה שאף בן אנוש לא יכול להיות בשליטת המתרחש, אך בהדרגה הצופה היה מבין כי אכן מדובר בבן אדם שעומד מאחורי התקלות.
עבודתם הופיעה בתצוגות ופסטיבלים שונים, כמו דוקיומנטה איקס (1997). הם קיבלו פרס וובי (1999) בקטגוריית אמנות.
במתנו

תמונת הסיום של ההצגה "חייט כי ימלוך", ינואר 1951. במרכז כוכבת ההצגה - שושיק שני בת ה-14.
בָּמָתֵנוּ - התיאטרון האמנותי לנוער (בחלק מהפרסומים מופיע כ"במתנו - מחלקה לתלמידים ולנוער ליד האהל") היה תיאטרון ישראלי לילדים ולנוער ורוב שחקניו היו בני נוער. התיאטרון הוקם בשנת 1946 על ידי אליעזר אנסקי (אביו של אלכס אנסקי), משנת 1951 פעל בחסות תיאטרון אהל. התיאטרון נסגר בשנת 1960.
בתיאטרון זה גדלו כמה מבכירי שחקני ישראל בהם גדעון זינגר, עודד קוטלר, יוסי גרבר, שושיק שני, יעקב בן-סירא, צבי בורודו, שמעון בר, ניסים עזיקרי, אלכס אנסקי, שיש קולר ועוד. אליעזר אנסקי תרגם, עיבד וכתב מחזות עבור התיאטרון, ביים את ההצגות (עוזרו היה ניסן נתיב) ואף עיצב את התפאורה, לעיתים יחד עם ידידיו האמנים נחום גוטמן ואריה נבון.
בין ההצגות שהועלו בתיאטרון נמנות הרפתקאות הנסיך עומר (1946), הזמיר של מלך סין, הנסיך הקטן, דוד מלך ישראל, עלילות תום סוייר, חייט כי ימלוך, חסמבה, מלכת השלג, סינדרלה, עלילות הרשלה מאוסטרופולי, מעשה בעוץ העצלן, מפתח הזהב, בארץ לובנגולו מלך זולו ועוד.
בשנת 1964 נוסד מחדש התיאטרון על ידי אנסקי בחסות עיריית ירושלים והנוער העובד והלומד, כמסגרת דרמה לנוער.
לקריאה נוספת

אליעזר אשר אנסקי, התיאטרון לילדים ולנוער: הרעיון והמעשה, 1969
הערות שוליים

↑  יפעת נבו, להוציא נערים מבדידותם, מעריב, 18 בספטמבר 1969
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007477356505171  VIAF: 308260036   WorldCat (עם VIAF): 308260036
ג'ודום

| --- | --- |
 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  בית לחם
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,391 (2006)
 קואורדינטות:  31°42′36″N 35°16′59″E﻿ / ﻿31.709947222222°N 35.283094444444°E﻿ / 31.709947222222; 35.283094444444 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הרי ירושלים מוגדלת) ג'ודום(למפת הרי ירושלים רגילה) ג'ודום(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ג'ודום(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ג'ודום  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ג'ודום (בערבית: جهاثم, תעתיק: ג'האת'ם) הוא כפר פלסטיני הממוקם בספר מדבר יהודה, כשמונה ק"מ מזרחית לבית לחם. הכפר משתייך לנפת בית לחם של הרשות הפלסטינית. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, האוכלוסייה מנתה 1,391 תושבים באמצע שנת 2006.
| Flag of Senegalיישובי נפת  בית לחם |
| --- | --- | --- |
| ערים |  בית לחם • בית ג'אלא • בית סאחור |  |
| מועצות מקומיות | בתיר • בית פג'אר • חוסאן • אל-ח'דר • נחאלין • תוקוע • עובידייה • זעתרה |  |
| כפרים | א-שוואוורה • אום סלמונה • אל-ולג'ה • אל-פורדיס • ארטאס • בית תעמר • ג'נאתא • ג'ובת א-דיב • ג'ודום • ג'ורת א-שמעה • דאר סלאח • הנדאזה • ואדי אל-עראיס • ואדי א-ניס • ואדי פוכין • חרבת בית זכריה • ח'רבת אל-דיר • מעסרה • מראח רבאח • ערב א-ראשידיה • אל-עסאכרה • אל-מניה • ג'בעה |  |
| מחנות פליטים | עאידה • דהיישה • אל-עזה (בית ג'יברין) |  |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007584245005171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים ברשות הפלסטינית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בג"ץ מחמלי נגד שירות בתי הסוהר

| --- | --- |

 מידע החלטה
 ערכאה:  בית המשפט הגבוה לצדק
 תאריך החלטה:  8 במאי 2014
 חברי המותב
 חברי המותב:  עדנה ארבל, אליקים רובינשטיין וחנן מלצר
 דעות בפסק הדין
 דעת רוב:  מלצר: די באי-ביצוען של ההתאמות הנדרשות על פי חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, על מנת לאפשר את קידומו של כלאי, בתפקיד או בדרגה, כדי להוכיח קיומה של אפליה
 
רמי מחמלי נגד שרות בתי הסוהר ואח' בג"ץ 6069/10 ניתן בשנת 2014 ובו קיבל בית המשפט העליון את טענותיו של מחמלי להפליה לרעה בעניין קידומו בדרגה ובתפקיד, חרף היותו קצין מוערך אישית ומקצועית וזאת עקב אחוז משרתו הנמוך (3/4 משרה) שנובע מהמוגבלות הרפואית שלו. בית המשפט החליט שאכן התקיימה הפליה על בסיס מוגבלותו והחליט שהעובד יקודם בתפקידו ותינתן לו דרגת רב כלאי. בהחלטתו זו, חיזק בית המשפט את הדרישות מן המעסיק לבצע התאמות, על מנת לאפשר שוויון הזדמנויות של עובדים עם מוגבלויות בעבודה.
רקע

רמי מחמלי משרת בשב"ס משנת 1995 כאחראי קשר ובקרה, ובשנת 2001 סיים קורס קצינים וקיבל דרגת כלאי. בשנת 2003, אושפז מחמלי ביחידה לטיפול נמרץ לב ושם התגלה שהוא סובל מדלקת בקרום הלב. בחוות דעת של הקרדיולוג צוין כי קיימת סבירות גבוהה של קשר נסיבתי לכך שנידבק במחלה עקב תנאי אוורור נחותים במקום עבודתו. בשנת 2006 החליטה ועדה רפואית של השב"ס כי על מחמלי לעבוד 6 שעות ביום ולעבור ל-3/4 אחוז משרה. אין חולק על כך שבמשך כל שנותיו ביצע מחמלי את תפקידיו לשביעות רצון הממונים עליו ואף הוערך בחוות דעת ממונה, כקצין שרמת תפקודו היא גבוהה מאוד. החל משנת 2003, מחמלי פונה לממונים עליו בבקשה חוזרת ונשנית להשתבץ בתפקיד חדש על מנת להתקדם בדרגתו, והגיש 6 מועמדויות לתפקידים שונים שבהם נדחה על הסף, למרות הערכות המקצועיות החיוביות שקיבל. באחד מנימוקי הדחייה שקיבל לתפקיד נכתב בין היתר, "למרות שהנך עומד בקריטריונים הרלוונטיים, ברמת ההשכלה הנדרשת, והנך מוערך מקצועית, הרי העסקתך במשרה חלקית אינה מספקת לצורך ביצוע היקף המשימות הנדרש מקצין טכנולוגיה".
הדיון > טענותיו של רמי מחמלי

החלטות שב"ס פעם אחר פעם לדחות על הסף את בקשותיו לקידום בדרגה ולשיבוצו בתפקיד מתאים בשל מוגבלותו שבה לקה במהלך ועקב שירותו, פוגע בזכויותיו ומפלות אותו לרעה.
רוב חוות הדעת החיוביות שקיבל מהממונים עליו ניתנו בזמן שעבד במגבלת השעות ומעולם לא צוין בפניו כי שעות עבודתו יוצרות קושי.
אין קשר בין מכסת שעות העבודה הפורמלית לבין אופן ביצוע העבודה בפועל, היקף המשרה לתפקיד קצין טכנולוגיה בביס"ר מגידו לא נכלל כלל בדרישות התפקיד שפורטו, ולכן אין זה מן העניין לטעון בפניו על חלקיות משרתו לביצוע התפקיד, ובעיקר מאחר שהוא מבצע בפועל תפקיד של קצין טכנולוגיות בהיקף רחב יותר מהתפקיד עליו ביקש להתמודד.
החלטותיהם של גורמי שב"ס נוגדות את הוראות חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח 1998.
ישנם שלושה סוהרים אשר התגייסו לשירות אחריו אך "עקפו אותו בסולם הדרגות" וכבר קיבלו דרגת רב כלאי.
הדיון > טענות כנגד של נציגי השב"ס

העובד מצוי במאגר הקצינים המיועדים לקידום, משמע, ששב"ס מכירה בכך שהוא קצין איכותי וטוב, ואין על כך חולק, וברגע שיתפנה תפקיד מתאים לצרכיו הוא יקודם.
עובד עם מוגבלויות זכאי להעדפה מתקנת, ככל שהוא כשיר לביצוע התפקיד וכישוריו דומים לכישורי יתר המועמדים, כישורי המועמד שנבחר היו עדיפים ועלו על הכישורים של מר מחמלי, ועל כן לא היה זכאי להעדפה מתקנת.
פעלו בהתאם להוראות הדין בעניינו של העותר ולא פגעו בזכויותיו.
אין לשום עובד זכות קנויה לקידום במקום העבודה, או זכות למשרה בכירה יותר.
הליכי הקידום בשב"ס מוסדרים כך שפרק זמן מינימלי בדרגה מסוימת מאפשר קידום לדרגה הבאה אך רק בתנאי ויש תקן פנוי. במקרה הנ"ל, בשל מקצועו וכמות המתמודדים האחרים, לא הוא נבחר אלא מתמודדים עדיפים יותר.
לפי סעיף 8 לחוק השיויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, אין רואים כהפליה פעולה או הימנעות מפעולה המתחייבת מהדרישות המהותיות של התפקיד או המשרה, בנוסף לפי סעיף זה גם אין להטיל נטל כבד מידי על השב"ס בפיצול התפקיד למספר עובדים.
באשר לטענה שעקפו אותו שלושה קצינים שגויסו לפניו, נטען כי לא נפל פגם בהליכי קידומם אשר נעשו בהתאם לנהלים פנימים של שב"ס בשים לב לנתונים האישיים שלהם ולצורכי המערכת.
הוראות התקשי"ר אינן חלות על השב"ס וכן אין מקום לבית המשפט להתערב, בהתאם להלכה בדבר התערבות בשיקול הדעת של ארגונים מסוגו של השב"ס, בניהולו הפנימי של כוח האדם, ובעניין קידום ושיבוץ.
בעקבות פסק הדין

בפסק הדין, בית המשפט חיזק את הדרישות ממעסיק לביצוע התאמות על מנת לאפשר שוויון זכויות בעבודה, לאנשים עם מוגבלות, בכך מחדש פסק הדין את ההלכה בקובעו שיש חובה לבצע את ההתאמות באופן אקטיבי לשילוב עובדים עם מוגבלויות וביצירת העדפה מתקנת אקטיבית כדי לשבצם לתפקיד המתאים לכישוריהם תוך התחשבות במוגבלותם ולא לשבת ולהמתין שתקרא הזדמנות בדרכם לשיבוץ.
בנוסף אנו רואים שימוש מאוחר יותר בפסק הדין הנ"ל במספר תביעות כנגד ארגונים שעוסקים בביטחון המדינה, השימוש נעשה כדי להראות שגם ארגונים מסוג אלו כפופים לביקורת משפטית ולכן חייבים לקבל החלטות בהתאם לזכויות העובדים ולא ניתן לנקוט בהפליה בקידומם, נושא זה של כפיפות כוחות הביטחון הוא לא חידוש בפסיקה אך פסק דין מחמלי מחזק את כפיפות זו של כוחות הביטחון, לבית המשפט.
ראו גם

חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות
בג"ץ שחר בוצר
נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות
נגישות ישראל
לקריאה נוספת

דינה פלדמן, תרומתו של חוק שוויון לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח–1998 לקידום זכויותיהם והשתלבותם של אנשים עם מוגבלות שכלית בחברה הישראלית. בתוך: מ. חובב ופ. גיטלמן.(עורכים). מבידול לשילוב: התמודדות עם מוגבלויות בקהילה. ירושלים: הוצאת כרמל, רעננה: בית איזי שפירא, 2006. עמ' 21–63.
אריאלה אופיר ודן אורנשטיין, "חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח–1988: אמנסיפציה בסוף המאה ה-20", אהרן ברק, סטיב אדלר ואחרים (עורכים), ספר מנחם גולדברג, הוצאת סדן, 2001.
הערות שוליים

↑  בג"ץ רמי מחמלי נ' שב"ס 6069/10 ניתן ביום 5/5/14 פסקה 2
↑  רמי מחמלי נ' שב"ס 6069/10 פורסם ב 5/5/14 פיסקה 6
↑  בג"ץ 2605/05 המרכז האקדמי למשפט ועסקים נ' שר האוצר (19/11/2009)
↑  בג"ץ 1284/99 פלונית נגד ראש המטה הכללי פ"ד נג (2) 62,68-69 (1999)
↑  בג"ץ 651/86 סגן גונדר שמעון מלכה נ' שר המשטרה פ"ד מ (4) -645 (1986)
↑  חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות התשנ"ה 1998 סעיף 1 לחוק
↑  השופט חשין בבג"ץ 6790/98 אברץ נ' פקיד הבחירות לעירית ירושלים פ"ד נב(5)323 (1998).
↑  בג"ץ 2671/98 שדולת הנשים בישראל נ' שר העבודה והרווחה פ"ד נב(3)630 ,53(1998)
↑  עת"מ 41775-08-14  ד"ר אפרת ארבל נ' מדינת ישראל -שרות בתי הסוהר
↑  עת"מ 21485-08-14 יצחק מלאכי נ' מדינת ישראל -משטרת ישראל
במרומי ערץ

תחילת הפיוט "במרומי ערץ" בכתב יד אוקספורד בודלי 5
במרומי ערץ  הוא פיוט הקדמה לקדושה שחובר על ידי רבי יוסף אבן אביתור ונאמר בנוסח הספרדים בחזרת הש"ץ של מוסף ביום הכיפורים. הפיוט משווה בין המלאכים העומדים בשמים, לבין עם ישראל העומד על הארץ, ומתאר ששניהם יחד משבחים את הקב"ה.
מבנה הפיוט

הפיוט בנוי משמונה בתים, מהם בית פתיחה, בית סיום ושישה בתי תוכן.

בתי הפתיחה והסיום כוללים חמש שורות. שתי השורות הראשונות מדברות אחת על המלאכים "בִּמְרֹומֵי עֶרֶץ" ואחת על בני האדם "וּבִשְׁכוּנֵי אֶרֶץ", ולאחר מכן באות שתי שורות של תיאור שיבוחו של הקב"ה, כשכל שורה מתחילה במילה "אלה" "ואלה", אך לא ניתן לדעת מתוכן השורות איזו מתייחסת למעשיהם של המלאכים, ואיזו מתייחסת למעשיהם של בני האדם. השורה החמישית היא שיבוץ של פסוק המתאר את כבודו של הקב"ה.

ששת בתי התוכן מתייחסים לסירוגין למלאכים ולבני האדם, כאשר בית אחד פותח במילים "בִּמְרֹומֵי עֶרֶץ" והשני במילים "וּבִשְׁכוּנֵי אֶרֶץ" שלוש פעמים לסירוגין. כל בית בנוי מארבע שורות, אשר מתארות מה מתרחש באזור עליו מדבר הבית. הבתים חרוזים בחריזה עצמאית לכל בית, והשורה האחרונה, אשר מכילה שיבוץ מקראי, גם היא חרוזה באותו חרוז.
אמירת הפיוט בתפילה

זהו הפיוט הראשון שנאמר במנהג הספרדים בחזרת הש"ץ של מוסף ליום הכיפורים. אחרי הפיוט נהוג לומר את פיוט הסילוק "ארץ התמוטטה והתפוררה" של רבי יהודה הלוי ולאחריהם את הקדושה. המנהג הרווח הוא שאת שני הפיוטים אומר הסומך.
בבלרים אוסטרלים

| בבלרים אוסטרלים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: בבלרים אוסטרלים
סוג:: בבלר אוסטרלי
שם מדעי
 Pomatostomidae

בבלרים אוסטרלים (שם מדעי: Pomatostomidae) היא משפחה של ציפורי שיר בתוכה סוג יחיד - בבלר אוסטרלי (Pomatostomus). בעבר המינים בה נחשבו לקרובי משפחתם של הטימליים (בבלרים) ושל הזנבניים מאסיה, אך מחקר עדכני קבע שלא רק שהם אינם קרובים למשפחות אלה, הם כלל לא שייכים לאותה תת-סדרה (Passerida). הם הוגדרו כמשפחת ציפורי שיר בפני עצמה הקרובה למשפחת האורתוניקיים.
מאפיינים

אלו עופות אוסטרליות באורך 17-27 ס"מ ובעלי זנב ארוך וראש קטן עם מקור חזק וארוך המוטה מטה. הם בעלי רגליים גדולות ואצבעות רחבות וחיים רוב הזמן על הקרקע. צבע הנוצות חום-אדמדם עם פסים כהים באזור הפנים. לכמה מינים ישנם לחיים לבנות. אין הבדל בין הזוויגים וגם הצעירים דומים להוריהם.
הם חיים בחבורות קטנות של עד 20 פרטים בלהקה וניזונים על הקרקע מחרקים וחסרי חוליות קטנים וגם מפירות, זרעים וחולייתנים קטנים. הם מנקרים את המזון מהקרקע או חוטפים אותו משיחים והם יודעים לרוץ מהר.
אלו עופות מונוגמיים המקננים בשטחים טריטוריאליים.
מיון

משפחה בבלרים אוסטרלים (Pomatostomidae)
סוג בבלר אוסטרלי (Pomatostomus )
מין Pomatostomus isidorei
מין Pomatostomus temporalis
מין Pomatostomus superciliosus
מין Pomatostomus halli
מין Pomatostomus ruficeps
בצר (עיר)

העיר המקראית בצר בתחומי נחלת שבט ראובן במפת ערי המקלט
בֶּצֶר, היא עיר מקראית, אחת מערי הלויים. שמה מוזכר שלוש פעמים בתנ"ך ובשלושתן מופיעה כבֶּצֶר בַּמִּדְבָּר.
היסטוריה

לשבט לוי לא ניתנה נחלה. בצר היא אחת מארבעים ושמונה ערים בארץ ישראל שעם ישראל נצטווה בתורה להעניק ללויים ולכהנים. בספר יהושע, פרק כ', פסוקים א'–ט', מסופר שישראל הקדישו שישה ערי מקלט: את קֶדֶש בהרי נפתלי, את שְׁכֶם בהר אפרים, ואת קִרְיַת אַרְבַּע (חברון) בנחלת שבט יהודה, בנוסף לבצר בתחומי נחלת שבט ראובן את רָאמוֹת, וגּוֹלָן, שבעבר הירדן המזרחי.
חז"ל מבארים כי "שלוש ערים הפריש יהושע בארץ כנען והיו מכוונות כנגד שלוש שבעבר הירדן כשתי שורות שבכרם, חברון ביהודה כנגד בצר במדבר, שכם בהר אפרים כנגד רמות בגלעד, קדש בגליל כנגד גולן בבשן".
אזכורים

המשנה מבארת כי בצר שכנה במישור מידבא. יש המשערים כי בצר היא 'אום אל-עמד' שנמצאת מזרחית למידבא. בצר מוזכרת במצבת מישע . מנגד יש הסוברים כי היא העיר בצרה ששמה מוזכר ב ספר ירמיהו, פרק מ"ח, פסוק כ"ד השוכנת אף היא צפונית למידבא.
בתרבות

מבצע בצר, במלחמת העצמאות נערך בתל אביב נקרא על שם העיר המקראית בצר ששימשה כעיר מקלט. מטרת המבצע הייתה תפיסתם של  משתמטים ועריקים משירות צבאי וגיוסם המיידי לצה"ל. המבצע לא הצדיק את התקוות שתלו בו.
הערות שוליים

↑  ספר יהושע, פרק כ', פסוק ח', ספר דברים, פרק ד', פסוק מ"ג, ספר דברי הימים א', פרק ו', פסוק ס"ג
↑  תוספתא, מכות, ג', ב'
↑  גרשון גליל, עולם התנ"ך: יהושע, תל אביב, דוידזון עתי, 1994, עמ' 191
↑  יחזקאל קויפמן, ספר יהושע, ירושלים, קריית ספר, 1963, עמ' 231,
↑  יאיר הופמן, מקרא לישראל: ירמיהו כ"ו-נ"ב, ירושלים, מאגנס, 2001, עמ' 793
| ערי הלויים |
| --- | --- | --- |
| בני גרשון (ערים מיששכר, מאשר, מנפתלי ומחצי המנשה המזרחי) | בְּעֶשְׁתְּרָה • גולן • דברת • חֶלְקָת • חַמֹּת דֹּאר • יַרְמוּת • מִשְאָל • עַבְדּוֹן • עין גנים (אתר מקראי) • קֶדֶש • קַרְתָּן • קִשְׁיוֹן • רְחׁב |  |
| בני קהת (ערים מאפרים, מדן ומחצי המנשה המערבי) | שכם • גזר • קִבְצַיִם • בֵּית חוֹרֹן • אַיָּלוֹן • אֶלְתְּקֵא • גִבְּתוֹן • גַּת רִמּוֹן •  תַּעְנַךְ |  |
| בני מררי (ערים מראובן, מגד ומזבולון) | בֶּצֶר • דִּמְנָה • חשבון • יַהְצָה • יַעְזֵר • יקנעם • מַחֲנַיִם • מֵיפַעַת • נהלל • קְדֵמוֹת • קַרְתָּה • רָמת |  |
במקום חלום

| --- | --- |
 בימוי:  עידית שחורי
 הופק בידי:  עידית שחורי
 תסריט:  עידית שחורי
 עריכה:  לודמילה גוליאט
 שחקנים ראשיים:  רבקה נוימן עמי וינברג 
 מוזיקה:  אבנר קנר, פול הורן
 צילום:  אמנון סלומון, גדי דנציג
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקרנת בכורה:  1978
 משך הקרנה:  33 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט סטודנטים 
 
במקום חלום הוא סרט סטודנטים ישראלי קצר בשחור-לבן משנת 1978 בכתיבתה, הפקתה ובימויה של עידית שחורי, עם רבקה נוימן ועמי וינברג בתפקידים הראשיים.
זה אחד מסרטי הלהט"ב הישראלים הראשונים.
תקציר העלילה

חלי (רבקה נוימן) היא שחקנית תיאטרון צעירה. היא נפגשת בבית קפה ברחוב דיזנגוף באשר (איתן זקצר), שחקן שחזר זה עתה מחו"ל. חלי נמצאת בקשרים אינטימיים עם גידי (עמי וינברג) שגר בדירה שכורה עם שותפה, רותי (עדי לב). גם גידי הוא שחקן מתחיל.
חלי עוברת לגור בדירת גידי ולא שמה לב לשינוי בהתנהגותו לאחר שבישרה לו כי פגשה את אשר. רותי יודעת על יחסיהם של גידי ואשר אבל לא מגלה לה.
גילי וחלי שוכבים (סצנה ארוטית) אך גידי לא מראה עניין ולא מסוגל להגיע לזקפה. חלי מעודדת אותו אך אינה יודעת מה הסיבה.
לבסוף נתפס גידי בשקר ומגלה לה את האמת על יחסיו עם אשר. חלי ההמומה נאלצת לארוז ולעזוב את הדירה זמן קצר לפני שמגיע אשר.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| רבקה נוימן | חלי |  |
| עמי וינברג | גידי |  |
| עדי לב | רותי |  |
| איתן זקצר | אשר |  |
בלוק-קורדס

הבלוק-קורדס, או 4Way Close היא טכניקת נגינה המקובלת אצל נגני ג'אז רבים. טכניקה זו פותחה על ידי הפסנתרן ג'לי-רול מורטון ואומצה אל תוך עיבודי ג'אז רבים גם ככלי לעיבוד כלי נשיפה ומיתרים. בטכניקת הבלוק-קורדס, שתי הידיים מנגנות אקורדים שיוצרים מצלול של מנגינה עם ליווי בו זמנית. הסגנון מפיק מהפסנתר צליל גדול, כך שהוא מתאים לנגינה ברגעי השיא של הסולו. דוגמה לכך אפשר למצוא בהקלטות של פסנתרנים רבים, כגון: ג'ורג' שירינג, ביל אוואנס, רד גרלנד, ארול גארנר, ועוד. עם זאת הטכניקה לא מוגבלת רק לפסנתר, למשל הגיטריסט וס מונטגומרי השתמש בה רבות בקטעי הסולו שלו ובעקבותיו גם גיטריסטים נספים.
שיטות נגינת בלוק-קורדס > טכניקת שירינג

אחת השיטות המפורסמות לנגינת בלוק קורדס, נקראת "טכניקת שירינג" והיא על שם הפסנתרן ג'ורג' שירינג. שיטה זו מאופיינת בנגינת אוקטבות כשהמלודיה בצלילים העליון והתחתון ובין האוקטבות מנוגנים צלילים אחרים מהאקורד.
כאשר שיטה זו מיושמת על כלי נשיפה, ובעיקר בשימוש על סולי סקסופונים, היא קרויה
Double Lead