stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איש החידות
ביוגרפיה בדיונית

לאחר שמורה מכריז על תחרות על מנת לקבוע מי יפתור ראשון חידה, אדוארד ניגמה הצעיר (או נאשטון, לפי גרסאות מסוימות) מתכוון לנצח בתחרות וחומד בתהילה ובסיפוק שיגיעו עם הניצחון. הוא חומק לבית הספר לילה אחד, לוקח את הפאזל משולחן המורה ומתרגל את החידה עד שהוא מצליח לפתרה בתוך פחות מדקה. כצפוי, הוא מנצח בתחרות ומקבל ספר העוסק בחידות כפרס. אדוארד מאמץ לחיקו את אמנות השליטה בחידות מכל סוג, ומועסק בקרנבל כנוכל אשר מרמה את לקוחותיו מכספם בעזרת חידוניו ומשחקי המוחות שלו. עד מהרה הוא מבקש לאתגר את עצמו עם אתגרים וריגושים גדולים יותר, ולכן הוא עוטה את תלבושת איש החידות כדי לאתגר את באטמן, אותו הוא מחשיב ליריב ראוי.
בקשת הסיפור הראשונה בה מופיע איש החידות, Run, Riddler, Run, אדוארד ניגמה מועסק כיועץ אבטחה עבור חברת טכנולוגיה שמשאביה יכולים להציל את גות'אם סיטי המתפוררת. בסיפור "באטמן: ליל כל הקדושים הארוך" של הכותב ג'ף לוב, איש החידות מופיע כמודיע עבור המאפיונר קרמיין פלקונה, ששוכר אותו לגלות מיהו רוצח החגים.
אזכור במדיות אחרות

בסרט "באטמן לנצח" גילם את איש החידות הקומיקאי והשחקן ג'ים קארי. לפי עלילת הסרט, איש החידות הוא האנטגוניסט הראשי והיה מהנדס גאון המעריץ אובססיבית את ברוס ויין ושפיתח מתקן המקרין אותות אל תוך המוח. המטרה הראשונית של המתקן הייתה לצורך בידור אך עקב סירובו של ויין לאשר את הפיתוח בגלל בעיות אתיות, החליט אדוארד ניגמה לנקום. הוא חבר לדו-פרצוף (טומי לי ג'ונס) על מנת שזה יממן לו את הפצת המתקן לכל בית (כך שיוכל לקבל את מחשבותיהם של המשתמשים ולצבור מידע רב על חשבונות בנק ומספרי אשראי), ובתמורה הבטיח לו את ראשו וזהותו של באטמן.
בזיכיון משחקי המחשב באטמן: ארקהם, איש החידות מתואר כבר כפושע שהוא אחרי שברח יחד עם הנבלים והג'וקר ממוסד ארקהם אסיילום ומשאיר אחריו חידות עבור באטמן, וכאשר עונים עליהן מקבלים תוספת ניקוד ומידע על הדמויות השונות במשחק. ביניהן נפוצה חידה בה צריך למצוא את שני חלקיו של סימן השאלה מזווית מסוימת ולסרוק אותם.
בסדרת הטלוויזיה "גות'האם", המתארת את חייהם של המפקח גורדון וברוס ויין בשנים שלפני באטמן, האלטר אגו של איש החידות מגולם בידי קורי מייקל סמית'. בגרסה זו, ניגמה הוא חוקר מקרי מוות במחלקת הזיהוי פלילי של משטרת גות'אם, שמציג את תיקי החקירה בצורת חידות. בתחילת העונה השנייה של הסדרה, ניגמה מפתח הפרעת זהות דיסוציאטיבית ופסיכופתיה, ונעשה מעורב בעולם הפלילי של גות'אם סיטי.
איש החידות מופיע כדמות ראשית בסרט האנימציה "באטמן: האש", וכדמות משנית בסרט האנימציה "באטמן: מתקפה על ארקהם".
איש החידות מופיע כאנטגוניסט הראשי בסרט "באטמן" ואותו מגלם השחקן פול דנו. להבדיל מהקומיקס והופעותיו הקודמות בסרטים ובסדרות, איש החידות מתואר כרוצח סדרתי האוהב להותיר חידות בזירות הפשע וכרוצח המופיע לראשונה בגותהאם כשהוא עטוף מעיל ירוק כהה ועל פניו מסכה העשויה מבד ירוק וסרט דביק כשהוא מרכיב משקפיים. כמו כן ,הוא מתואר בצורה הדומה מאוד לרוצח המפורסם הזודיאק.
ב"באטמן: איש העטלף" איש החידות עבד במשרה בכירה בחברת משחקים, אחרי שפוטר על ידי מעסיקו בטענה "שאם הוא חכם, אז למה הוא לא עשיר". ניגמה נוקם בו תחת הזהות של איש החידות אחרי שנתיים. הוא לובש כובע בראולר, עוטה מסכה, לובש חליפה עם עניבה בעלת סימן שאלה ובעל מקל הליכה. ב"הרפתקאות החדשות של באטמן" הוא קרח, בלי מסכה, בעל חליפת גוף ובעל מקל הליכה בצורת סימן שאלה המשמש כנשקו. מדובב על ידי ג'ון גלובר ובגרסה העברית על ידי שרון כהן בסדרה המקורית.
הערות שוליים

↑  על פי הדיבוב העברי, כפי שמתואר על ידי אריאל ויסמן בהפעם הגזמתם - פרק 35 | (2024-10-09), למה פינגווינים צריכים מטריה?, נבדק ב-2024-10-10
↑  Top 100 Comic Book Villains of All Time: #59 - The Riddler
הופעתו הראשונה של איש החידות
חאצביא

| --- | --- |

מצודת שיהאב בחאצביא, 2009
 מדינה:  לבנון לבנון
 מחוז:  א-נבטיה
 נפה:  חאצביא
 שטח:  21.89 קמ"ר
 גובה:  750 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  7,224 (2008)
 קואורדינטות:  33°23′50″N 35°41′00″E﻿ / ﻿33.397222222222°N 35.683333333333°E﻿ / 33.397222222222; 35.683333333333 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת לבנון מוגדלת) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןחאצביא(למפת לבנון רגילה) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןחאצביא    מפת האזור סביב חאצביא tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
חַאצְבַּ֫יַא (בערבית: حاصبيا, תעתיק חופשי: חַאסְבַּ֫יַא) היא עיירה בדרום מזרח לבנון, בוואדי א-תים, במורדות הצפוניים של הר החרמון. רוב האוכלוסייה דרוזית אך בעיירה מתגוררים גם נוצרים.
מוניציפלית חאצביא היא בירת נפת חאצביא, השייכת למחוז א-נבטיה.
העיירה שוכנת לגדות נהר החצבני. בסביבות העיירה כרמים רבים ומטעי זיתים ותאנים. ענף החקלאות העיקרי של העיירה הוא גידול וייצור שמן זית. בעיירה עצמה מעטים מקומות התעסוקה. דבר זה מביא לכך שרבים מבני העיירה עובדים במהלך השנה בערי לבנון הגדולות ושבים לעירם בחופשת הקיץ. כתוצאה מכך גודלה של אוכלוסיית חאצביא, כמו כל עיירות הדרום, משתנה בין הקיץ לבין שאר עונות השנה.
היסטוריה > העת העתיקה

להר החרמון, למרגלותיו שוכנת העיירה, יוחסה קדושה על ידי הכנענים והפיניקים ומטבע הדברים נבנו בסביבתו מקדשים רבים. התנ"ך מזכיר את "בעל חרמון", ואילו הברית החדשה מציינת את הר החרמון כמקום בו התרחשה הטרנספיגורציה של ישו. כך אפוא, מצויה חאצביא בלב אזור המקודש לתושבי האזור מקדמת דנא.
היסטוריה > ימי הביניים

הצלבנים הקימו בחאצביא מצודה על יסודות של מצודה רומית קדומה. בשנת 1170 נכבשה המצודה הצלבנית על ידי האמירים לבית משפחת שהאב, והם הפכו את המצודה למעוז ממנו שלטו על ההר. סביב חצר גדולה מצויה המצודה, מסגד וכן מספר בתים מימי הביניים. שטחם הכולל של כל המבנים מגיע לכעשרים אלף מטר רבוע. מאז המאה ה-12 נשרפה המצודה פעמים רבות, אך היא עדיין עומדת על תילה. במצודה חלקים רבים מתקופות שונות, וקיימים בה סגנונות אדריכליים שונים: צלבני, ערבי ואף איטלקי. כיום מהווה המצודה את סמלה המסחרי של חאצביא והיא אתר התיירות הראשי של העיירה.
היסטוריה > התקופה העות'מאנית

בשנת 1848 ביקר בעיירה ויליאם פרנסיס לינץ'. על סמך המידע שקיבל, שיש בעיירה 1,500 משלמי מיסים, העריך כי היא מונה כ-9,000 נפש. מתוכם שני שלישים נוצרים-יוונים, 55 פרוטסטנטים, 50 מרונים ומספר יהודים. לינץ' מספר כי עקב מחלוקת דתית קשה, החרימו חברי הכנסייה היוונית את הפרוטסטנטים.
לעומת לינץ', הקרטוגרף ההולנדי ון דה ולדה, שביקר בחאצביא במסעו בארץ ישראל ב-1851–1852, דיווח שאוכלוסייתה מונה 6,000 נפש: קרוב לשלושה רבעים ממנה נוצרים יוונים, 1,500 דרוזים, 500 מרונים, 100 מוסלמים ו-100 יהודים-ספרדים.
בשנת 1860 אירעה באזור מלחמה בין נוצרים לדרוזים. תושבי העיירה הנוצרים נמלטו במהלך המלחמה למצודת שיהאב לאחר שביקשו את חסותו של עות'מאן ביי, שהסכים לקבלם והושיב אותם במצודה כמקום מפלט. אולם, הלה בגד בהם ולאחר כמה ימים איפשר לאויביהם להיכנס לטירה ולטבוח בהם, וכ-1,000 נוצרים נרצחו. באותה שנה, הרובע הלטיני של העיירה גם כן נפגע קשות, וקוֹמַם בשנים הבאות.
חוקר ארץ ישראל הצרפתי ויקטור גרן ביקר בעיירה בשנת 1870, וכתב שגרים במקום 3,940 תושבים, בהם 2,000 דרוזים, 1,500 יוונים קתוליים, 200 מוסלמים, 120 מרונים, 80 אוניאטים ו-40 פרוטסטנטים.
היסטוריה > תקופת המנדט הצרפתי

במהלך המרד הדרוזי, בנובמבר 1925 לא התנגדו אנשי חאצביא למורדים והעיירה לא נפגעה כמו שנפגעו כאוכבא ומרג' עיון.
היסטוריה > לבנון המודרנית

במלחמת העצמאות קלטה חאצביא פליטים מארץ ישראל, בני הכפר חורפיש שבהר מירון. בתום המלחמה שבו הפליטים חזרה לארץ ישראל אך למשפחות רבות מחאצביא בני משפחה המתגוררים בחורפיש, והכפר אף קלט את פליטי צד"ל הדרוזים לאחר נסיגת ישראל מדרום לבנון. ראש עיריית חאצביא באותה העת, בהג'ת שמס, אף היה מעוניין בכינון קשרים עם ישראל ותכנן לבקר בישראל אך הדבר לא הסתייע.
עד לנסיגת צה"ל מדרום לבנון בקיץ שנת 2000 למדו במדרשה הדרוזית בחאצביא גם בני העדה הדרוזית בישראל.
חשיבות דתית

באמונה הדרוזית נתפסת חאצביא כמקום ראשון במעלה בקדושתו. על הר סמוך לעיירה ממוקם מקום קדוש לדרוזים בשם ח'לואת אל-ביאד֗ה (خلوات البياضة). במקום שוכנת מדרשה דרוזית ללימוד רזי האמונה הדרוזית.
קהילה יהודית

על פי המסורת בחאצביא ישבו יהודים ברציפות מאז ימי בית שני.
מקורות קדומים מלמדים על קיומה של קהילה יהודית בחאצביא עוד בשנת 1401. בשו"ת של רבי יום טוב צהלון מובא שבחאצביא חלים דיני שנת השמיטה ואכן תושבי העיירה היהודים נהגו שלא לעבד את שדותיהם בשביעית.
מספרם של תושבי העיירה היהודים אינו ברור והשתנה מזמן לזמן. מקור משנת 1806 מוסר על כעשרים משפחות הדרות בעיירה ומתפרנסות מרוכלות ומסחר.
רבי יהוסף שוורץ כותב בשנת 1835 על שלושים וחמש משפחות הדרות בעיירה. כמו כן הוא מוצא לנכון לציין שהיהודים תושבי העיירה הורשו לשאת נשק. באותם ימים לא היה מקובל שיורשה ליהודי לשאת נשק בארצות האסלאם. גם בעיירה המרונית-דרוזית דיר אל-קמר בהרי השוף שבהר הלבנון, הייתה תופעה דומה – יהודים שהיו מורשים לאחוז בנשק ואף הצטיינו בכך. בשנת 1831 יצאה קבוצת לוחמים מקרב יהודי חאצביא ודיר אל-קמר לכבוש את המבצר בעיירה סאנור שבשומרון בפקודת מושל עכו הע'ותמאני.
מקורות שונים לאורך אמצע המאה ה-19 מוסרים על כעשרים עד שלושים משפחות, שמנו כמאה נפשות. ביוזמת הברון רוטשילד עברו חלק מיהודי חאצביא למושבה ראש פינה בשנת 1888. הברון רוטשילד גם מימן את שיפוץ בית הכנסת בעיירה, ואף מימן את שכרו של מורה יהודי לבני הקהילה. ב-1913 עזבו שלוש המשפחות היהודיות האחרונות את העיירה. בין היהודים ממוצא ספרדי בישראל קיים עד היום שם המשפחה "חצבני".
המשפחות היהודיות נטשו את חאצביא על רקע עלילות דם נגד יהודים בסוריה ובלבנון באמצע המאה ה-19. סיבה נוספת הייתה המלחמה בין הדרוזים לנוצרים בשנות ה-60 של המאה ה-19.
הערות שוליים

↑  ויליאם פראנסיס לינטש, מסע מחקר אל הירדן וים המלח, משרד הביטחון - ההוצאה לאור, 1984, עמ' 334
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ-ישראל, עם עובד ודביר, תשכ"ו, עמ' 598
1 2  ויקטור גרן, תרגום: חיים בן־עמרם, תיאור גיאוגרפי, היסטורי וארכיאולוגי של ארץ ישראל, כרך ז': הגליל (ב), ירושלים: יד יצחק בן־צבי, תשמ"ז, עמ' 159-160
↑  העיתונים הערבים והמרד הדרוזי, הארץ, 3 בדצמבר 1925
↑  מאיר בר-אשר, "הדת הדרוזית", בתוך בתוך מאיר בר-אשר ומאיר חטינה (עורכים), האסלאם: היסטוריה, דת, תרבות, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 2017, עמ' 398
↑  השריד מחצביה, מעריב, 12 ביולי 1957
↑  דר, שמעון, יהודי החרמון, עת-מול 45, 1982, עמ' עמ' 10–11
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 160918342   WorldCat (עם VIAF): 160918342
צבי כיתאין

| --- | --- |

 לידה:  1885 לובביץ', רוסיה 
 פטירה:  1932 (בגיל 47 בערך) 
 מקום קבורה:  בית הקברות טרומפלדור 
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת שטרסבורג 
 תפקידים:  רופא 
 
צבי כיתאין (1885–1932) היה רופא ארץ ישראלי. בתקופת מאורעות תרפ"ט - שירת כרופא בחברון, טיפל בפצועים ובהרוגים בטבח חברון ב-י"ח באב תרפ"ט (24 באוגוסט 1929), והיה היהודי האחרון שיצא מהעיר.
ביוגרפיה

כיתאין נולד בכפר לובביץ' ברוסיה, במחוז סמולנסק סמוך לגבול עם בלארוס בכ"ד אדר תרמ"ה (שנת 1885), לשניאור זלמן ולבתיה חיה בת יהודה ליב סולומינסקי. בן שנתיים נתייתם מאביו והתחנך בבית הסבא, שהיה שוחט. כיתאין קיבל חינוך תורני-חסידי בנוסח חסידות חב"ד.
בנערותו התעניין כיתאין בהשכלה. בשנת 1901 התיישב בערים סמולנסק וקאזאן, השתלם בשפה הרוסית, ועבר את בחינות הבגרות.
בשנת 1905 הצטרף כיתאין למפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית הרוסית (הסוציאליסטים המהפכנים), בלט כנואם וכמארגן פועלי הרכבת, ונאסר פעמים אחדות בשל פעילותו הפוליטית.
בשנת 1912 יצא כיתאין לגרמניה ולמד רפואה באוניברסיטאות שטרסבורג ופרייבורג. השתתף ביסוד אגודת הסטודנטים העברים "החבר" והתבלט בוועידה הראשונה של הסטודנטים היהודים יוצאי מזרח-אירופה שהתכנסה בקרלסרוהה.
כשפרצה מלחמת העולם הראשונה בשנת 1914 נלקח כיתאין בגרמניה למחנה-מעצר כשבוי אזרחי מנתיני האויב. אחרי חדשים אחדים הצליחו ידידיו היהודים הגרמנים בהשתדלותם והוא שוחרר. בזמן המלחמה התקבל להמשך לימודי הרפואה.
בשנת 1916 היה בין המייסדים של ה"יידישע פולקסהיים" בברלין – מרכז קהילתי יהודי שעסק בשיקום ובחינוך ילדים ובני נוער עזובים מקרב יהודי מזרח אירופה.
כיתאין סיים את לימודי הרפואה באוניברסיטת ברלין, הוסמך לדוקטור לרפואה והוסיף להשתלם בענפים מיוחדים, בכוונה להועיל בהם בארץ ישראל.
בשנת 1922 עלה כיתאין לארץ ישראל והתיישב בקיבוץ עין חרוד כחבר הקיבוץ. התחיל לעבוד מטעם הדסה בטבריה, חיפה, יסוד המעלה, משמר הירדן, כנרת, יבנאל ובית גן.
עבר לתל אביב והחל לעבוד בבית החולים הדסה בתל אביב.
בשנת 1925 התחתן עם רבקה לבית לרנר. לזוג נולדו בן ובת: גבריאל ואלישבע.
משנת 1927 עבד בבית החולים הדסה בתל אביב.
בקיץ 1929 הועבר על ידי "הדסה" לחברון בתפקיד של רופא. טיפל במסירות, תוך סיכון נפשו, בפצועים ובהרוגים בטבח חברון (תרפ"ט) והיה היהודי האחרון שיצא מהעיר.
לאחר הטבח בחברון כיתאין חזר לעבוד בבית החולים הדסה בתל אביב.
ב-15 באפריל 1931 ליווה כיתאין את רחל המשוררת (עם האחות וילקיס) יום לפני פטירתה, מבית החולים בגדרה, לבית החולים הדסה בתל אביב. כיתאין היה רופאה של רחל בשבועות האחרונים של חייה.
כיתאין היה חבר ב-הסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל, באחדות העבודה ובמפא"י.
נפטר ב-30 ביוני 1932, (יום חמישי, כ"ו בסיון תרצ"ב) בבית החולים הדסה, לאחר מחלת לב.
נטמן בבית הקברות טרומפלדור.
משפחה

בנו גבריאל נמנה עם גרעין השומר הצעיר שהקים את קיבוץ שובל בנגב במסגרת מבצע 11 הנקודות ב-1946. גבריאל היה נשוי לנעמי כיתאין, אחותו של האמן דני קרוון, ולשניים נולדו שני בנים: בועז ושי. בתו של ד"ר כיתאין, אלישבע, הייתה חברה בקבוצת אלומות - ביתניה.
נינו, תום כיתאין, בנו של נכדו בועז כיתאין, נפל באסון המסוקים.
לקריאה נוספת

"מצילי 1929" - סיפור ההצלה של יהודים ופלשטינים בחברון ובירושלים / עורך: פרופ' יאיר אורון, 2017, הוצאת פרדס
הערות שוליים

↑  "רופאיה של ארץ חשראל 1799-1948" נסים לוי, יעל לוי, איתי בחור הוצאה לאור, מרץ 2012, מהדורה שנייה,  כיתאין צבי, עמוד 247
↑  ד"ר צבי כיתאין אנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, דוד תדהר, כרך 4, עמוד 164
↑  עד שנת 1918 הייתה אוניברסיטת שטרסבורג בעיר שטרסבורג בשלטון הקיסרות הגרמנית
↑  "רחל - שירים, מכתבים, רשימות, קורות חייה" אורי מילשטיין, זמורה-ביתן מוציאים לאור, פרק: דודתי רחל, עמודים 25-26
↑  הארץ, 1 ביולי 1932, גיליון 3933, עמוד 1
↑  צבי כיתאין אתר חברה קדישא
↑  דף הנצחה לגבריאל כיתאין באתר קיבוץ שובל
↑  להוציא את המציל: ג'נוסייד הוא חלק ממציאות חיינו מקור ראשון, הודיה כריש חזוני, 26 בינואר 2018
↑  סמל ראשון תום כיתאין באתר יזכור
↑  סיפורי הצלה של יהודים ופלסטינים בחברון ובירושלים "מצילי 1929" ריאיון עם בועז כיתאין, 3 בינואר 2017, עמודים 101-120 עורך: פרופ' יאיר אורון, הוצאת פרדס, 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 308278170   WorldCat (עם VIAF): 308278170
פרוטקטור (כשב"ם)

| --- | --- |

 תיאור כללי
 סוג אונייה:  כשב"ם קרבי
 צי:  חיל הים, Republic of Singapore Navy, חיל הים המקסיקני 
 ציוני דרך עיקריים
 תקופת הפעילות:  2008–הווה (כ־16 שנים)
 מידות
 אורך:  דגם ראשון: 9.5 מטר דגם שני 11 מטר
 רוחב:  בדגם הראשון: 3.2
 נתונים טכניים
 מהירות:  דגם ראשון: 50 קשר דגם שני:
 הנעה:  דגם ראשון: מנוע דיזל, סילון ימי דגם שני: שני מנועי סילון ימי
 אמצעי לחימה
 חימוש:  דגם ראשון: מערכת טייפון הכוללת מקלע מא"ג בקוטר 7.62 מ"מ דגם שני: מערכת טייפון הכוללת תותח בקוטר עד 30 מ"מ
 
פרוטקטור בשירות חיל הים
אמצעי השליטה הבקרה והנשק-מבט מקרוב
פרוטקטור הוא כינויו של כלי שיט בלתי מאויש (כשב"ם) מתוצרת חברת רפאל - מערכות לחימה מתקדמות, שפותח במטרה להחליף כלי שיט מאוישים ובעלי עלויות הפעלה גבוהות במשימות בט"ש וסיור בקרבת החוף ובפתחי נמלים. הפרוטקטור הוא הכשב"ם הקרבי הראשון בעולם שהוכנס לשירות פעיל.
הפרוטקטור מצויד בחיישנים המאפשרים לו ביצוע של פעילות מעקב וזיהוי של כלי שיט אשר עלולים להיות עוינים, אבטחת נתיבי שיט, ובקרה על ספינות המתקרבות ונכנסות לנמלים.
פיתוח ושיווק

פיתוח הפרוטקטור החל בשנת 2002 ככלי שייעודו מלחמה בטרור ימי וסיכול ניסיונות להבריח נשק לארגוני הטרור, עבור שוק ה"הומלנד סקיוריטי", כחלק מתנופה בשוק זה בעקבות פיגועי 11 בספטמבר. הוא פותח על ידי רפאל בשיתוף עם חברת אירונאוטיקס. בראש הפרויקט עמד ראש מינהל תוכנית מערכות אוטונומיות ימית בחטיבת המערכות ברפאל ובעבר ראש מחלקת תקשוב בחיל הים. בראש המינהלת באירונאוטיקס עמד ינון בן צור, בעבר קצין מבצעים בכיר בחיל. "אירונאוטיקס" הייתה אחראית לפיתוח מערכת השליטה והבקרה של הכשב"ם.
הפרוטקטור תוכנן במקור לפעול גם באופן אוטונומי, על ידי קביעה מראש של נתיב ההפלגה. טווח השיט של הדגם הראשון היה כ-30-20 ק"מ, בשל מגבלות מערכות התקשורת. אך תוכנן מעבר לתקשורת לוויינית, כך הטווח יהיה בלתי מוגבל.
הניסויים הראשונים של הכלי החלו בשנת 2004. ביוני 2006 השיקה רפאל את הפרוטקטור במסע שיווק בארצות הברית לצבא האמריקני ולגופי הגנה על ביטחון המולדת במדינה.
בספטמבר 2015, חשף חיל הים הסינגפורי שהוא משתמש ב"פרוטקטור", במסגרת IMDEX 2015, התערוכה הימית המרכזית של אסיה.
באוקטובר 2016, חשפה רפאל גרסת לוחמה אלקטרונית של הפרוטקטור, בתערוכת Euronaval.
מאפיינים

גוף כלי השיט בנוי מתחתית קשיחה בצורת V ודפנות מתנפחות עשויות גומי, (RIB-Rigid Inflatable Boat). מבנה זה מקנה לו יציבות רבה במהירות גבוהה וכושר ציפה גבוה גם בתנאים של ים סוער. בנוסף לכך מאפשר לכלי השיט כושר תמרון ושינויי כוון מהירים. דפנות הגומי בעלות המבנה המעוגל מסייעות לפרוטקטור "להיעלם" מעיני מפעילי מכ"ם.  המנוע שלה הוא ללא מדחף, ומאפשר לסירה להגיע לחוף בלי להסתבך בצמחייה או בעצמים במים רדודים.
הפרוטקטור מצויד במערכות תפעול, שליטה, בקרה, ונשק הנשלטות מרחוק אך גם בעלי יכולת פעולה אוטונומית על פי תוכנית שנקבעה מראש.
בין היתר מצויד הפרוטקטור במערכת לכריזה והתראה לכלי שיט חשודים, במערכת מכ"ם לגילוי ועקיבה, מצלמה פנורמית בגזרה רחבה של 360°, ומערכות טיווח משולבות לייזר אינפרא אדום אשר מאפשרים למערכת הנשק לטווח מטרות, ביום ובלילה. מערכת הנשק המותקנת על גבי הפרוטקטור מבוססת על מערכת מיני טייפון מיוצבת, הנשלטת מרחוק, אשר ניתן להתקין עליה מגוון מקלעים ומבטיחה ירי מדויק גם בתנאי ים סוער.
בנוסף לנשק חם ניתן לצייד את הפרוטקטור גם במערכות לוחמה אלקטרונית להגנה על כלי שיט מאוישים ידידותיים מפני תקיפות טילים, וגם במערכות לוחמה אלקטרונית התקפית לשיבוש מערכות הקשר והשליטה של האויב, וכן מערכות לגילוי צוללות או מוקשים תת-ימיים.
נתונים טכניים > הדגם  הראשון

אורך: 9.5 מטר
הנעה: סילון ימי באמצעות מנוע דיזל
מהירות מקסימלית: 50 קשר (92.5 קמ״ש)
משקל מרבי: 4,000 ק"ג
חימוש מקובל : מערכת טייפון הכוללת מקלע מא"ג בקוטר 7.62 מ"מ
נתונים טכניים > הדגם השני

הדגם החדש של פרוטקטור אשר נחשף בחודש יולי 2012, כולל בתוכו מספר חידושים ופיתוחים אשר יאפשרו לכלי השיט משך משימה ארוך יותר של עד יומיים רצופים ללא תדלוק, גמישות טכנית-תפעולית כתוצאה מן העובדה שכל מערכת הלחימה מחוברת לכלי ב-20 ברגים בלבד, ותכנון מוקדם המאפשר לספינה לספוג את טלטולי הגלים במינימום נזק למערכות.
אורך: 11 מטר
הנעה: 2 מנועי סילון ימי בעלי מערכת דלק כפולה
חימוש: מערכת טייפון הכוללת תותח בקוטר עד 30 מ"מ
מפעילים

ישראל ישראל-חיל הים הישראלי
מקסיקו מקסיקו-חיל הים המקסיקני
סינגפור סינגפור-חיל הים הסינגפורי
הערות שוליים

↑  עמי דור-און, כלי שיט בלתי מאויש ונושא טילים מופעל בחיל-הים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 9 במרץ 2017
1 2 3 4  אמנון ברזילי, פיתוח ישראלי: סירה קרבית לא מאוישת, באתר הארץ, 27 ביולי 2003
↑  רן דגוני, וושינגטון, רפאל השיקה את הפרוטקטור, באתר גלובס, ‏25 ביוני 2006
↑  IMDEX 2015: הכשב"מ "פרוטקטור" תחת דגל סינגפור, באתר ישראל דיפנס, ‏19 במאי 2015
↑  עמי רוחקס דומבה, ‏יורונאבל: רפאל מציגה גרסת ל"א של הפרוטקטור, באתר "IsraelDefense‏", 12 באוקטובר 2016
↑  אורה קורן, צפו בפרוטקטור של רפאל: הרובוט הימי החדש של צה"ל, באתר TheMarker‏, 17 באוקטובר 2012
| ישראל אמצעי לחימה מתוצרת רפאל מערכות לחימה מתקדמות |
| --- | --- | --- |
| טילים ורקטות | אנקור (אנקור כחול • אנקור כסוף • אנקור שחור) • ברק • גיל • גיל 2 • דרבי • לוז • מטאדור • סיימון • ספייק • פופאי • פיתון • שפריר • משגר השביט • תמוז • ‏CARPET • ‏Sea Breaker• ‏Rocks |  |
| עמדות שליטה מרחוק בנשק | טייפון • מאג רפא"ל • קטלנית • רואה-יורה |  |
| מערכות הגנה אווירית | ברק • כיפת ברזל • כיפת מגן • מגן אור • קלע דוד ("שרביט קסמים") • קלע חד • SPYDER • ‏כיפת רחפן |  |
| לויינים | אביר • ונוס |  |
| רכבי שטח, כלי שיט וכלי טיס | גולן • זאב • חצצית • סקיילייט • פרוטקטור • רקון • מעוז |  |
| שונות | אזוב • מאמין • מאמין קל • "מעיל רוח"/TROPHY • ספייס • לייטנינג‏ • Sky Shield‏ • THOR – מערכת סילוק פצצות |  |
נבחרת הונגריה בכדורגל חופים

הנבחרת הלאומית של הונגריה בכדורגל חופים מייצגת את הונגריה בתחרויות כדורגל חופים בינלאומיות ונמצאת בפיקוחה של התאחדות הכדורגל ההונגרית.
הסגל הנוכחי

סגל נכון לאליפות אירופה בכדורגל חופים 2017
מאמן: הונגריה מארק אוגי
שיא תחרותי > מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים (אופ"א)

| מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> שנה | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> סיבוב | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> משחקים | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> ניצחונות | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> ניצחונות בהארכה | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> ניצחונות בפנדלים | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> הפסדים | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> שערי זכות | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> שערי חובה | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> הפרש שערים | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ספרד 2008 | שמינית גמר | 4 | 2 | 0 | 0 | 2 | 11 | 22 | 11- | 6 |
| ספרד 2009 | שלב הבתים | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 | 10 | 18 | 8- | 0 |
| איטליה 2011 | רבע גמר | 5 | 2 | 0 | 1 | 2 | 26 | 29 | 3- | 7 |
| רוסיה 2013 | שלב הפלייאוף | 7 | 3 | 0 | 0 | 4 | 22 | 27 | 5- | 9 |
| איטליה 2015 | מקום 7 | 8 | 3 | 1 | 0 | 4 | 36 | 30 | 6+ | 11 |
| איטליה 2017 | מקום 15 | 8 | 1 | 0 | 2 | 5 | 27 | 41 | 14- | 5 |
| רוסיה 2019 | שמינית גמר | 4 | 1 | 1 | 0 | 2 | 9 | 11 | 2- | 5 |
| סך הכל | 7/7 | 39 | 12 | 2 | 3 | 22 | 141 | 168 | 27- | 43 |
הישגים

אליפות אירופה בכדורגל חופים
מקום שישי (1): 2005
גביע אירופה בכדורגל חופים
מקום רביעי (2): 2009, 2016
נקודת הצטברות

בטופולוגיה ובאנליזה מתמטית,  x היא נקודת הצטברות של קבוצה  A אם בכל סביבה של  x קיימת לפחות נקודה אחת פרט ל- x השייכת ל- A. לדוגמה, נקודות ההצטברות של קטע הן נקודות הקטע וכן הקצוות שלו.
במרחבים מטריים, אם נקודה כלשהי היא נקודת הצטברות של קבוצה, אז בכל סביבה שלה קיימים אינסוף איברים מהקבוצה, והנקודה היא גם נקודת גבול של הקבוצה. תכונה זו מתקיימת במרחב טופולוגי המקיים את אקסיומת המנייה הראשונה, אבל לא בכל מרחב טופולוגי.
הגדרה

תהי  A קבוצה במרחב טופולוגי  X. נקודה  x\in X היא נקודת הצטברות של  A, אם היא שייכת לסגור של הקבוצה  A-\{x\}.
פירושו של דבר הוא שבכל קבוצה פתוחה  U המכילה את  x מצויה נקודה נוספת אחת לפחות של  A.
את אוסף נקודות ההצטברות של  A מסמנים ב- A'; בשל סימון זה, אוסף נקודות ההצטברות נקרא לפעמים הקבוצה הנגזרת של  A.
סגור ונקודות הצטברות > אפיון קבוצה סגורה

נקודות הצטברות מופיעות כאפיון נוח לקבוצות סגורות: קבוצה  A היא סגורה אם ורק אם היא כוללת את כל נקודות ההצטברות שלה.
הוכחה: כיוון אחד: תהי  A קבוצה המכילה את כל נקודות ההצטברות שלה. יש להוכיח שהמשלים הוא קבוצה פתוחה. תהי  x נקודה במשלים, אז  x איננה נקודת הצטברות של  A, ולכן יש לה סביבה שאינה מכילה אף נקודה של  A. סביבה זו מוכלת במשלים, ולכן הנקודה  x שייכת לפנים של המשלים. הוכחנו שכל הנקודות במשלים שייכות לפנים שלו, ולכן המשלים הוא קבוצה פתוחה.
בכיוון ההפוך, נניח ש- A סגורה, ותהי  x נקודת הצטברות של  A; נניח בשלילה שאינה שייכת ל- A. מכיוון שהקבוצה המשלימה של  A היא קבוצה פתוחה, זוהי סביבה של  x, ולכן החיתוך בין  A לבין הקבוצה המשלימה אינו ריק - אבל זו סתירה להגדרה של קבוצה משלימה. מכאן שנקודת ההצטברות שייכת ל- A.
סגור ונקודות הצטברות > אפיון הסגור

עבור כל קבוצה, הסגור שלה ניתן לייצוג על ידי  {\mbox{Cl}}(A)={\overline {A}}=A\cup A'. נוכיח זאת תוך שימוש בתכונה שהראינו לעיל:
כיוון ראשון: תהי  F קבוצה סגורה שמכילה את  A. נראה ש- F מכילה גם את  A'. ברור כי כל נקודת הצטברות של  A היא גם נקודת הצטברות של  F (כי  A מוכלת ב- F) ומכיוון ש- F סגורה היא מכילה את כל נקודות ההצטברות שלה, לכן  A'\subset F. מכיוון שהסגור היא חיתוך כל הקבוצות הסגורות שמכילות את  A, נקבל  A\cup A'\subset {\overline {A}}.
כיוון שני: ברור כי  A\cup A' קבוצה סגורה (כי היא מכילה את כל נקודות ההצטברות שלה), והרי הסגור של  A מוכל בכל קבוצה סגורה שמכילה את  A. קיבלנו כי:   {\overline {A}}\subset A\cup A'.
משתי ההכללות נובע השוויון המבוקש  {\overline {A}}=A\cup A'.
צורת הצגה זו שימושית ונוחה יותר לחישוב הסגור יותר מאשר באמצעות הגדרתו (כקבוצה הסגורה הקטנה ביותר שמכילה את  A).
ראו גם

סגור (טופולוגיה)
שפה (טופולוגיה)
נקודת גבול
| טופולוגיה קבוצתית |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | מרחב מטרי • מרחב טופולוגי • פונקציה רציפה • הומיאומורפיזם |  |
| בתוך המרחב | קבוצה פתוחה • קבוצה סגורה • פנים • סגור • שפה • סביבה • נקודת הצטברות • קבוצה צפופה • קבוצה דלילה • בסיס • סדרת קושי |  |
| תכונות של מרחבים טופולוגיים | תכונות של מרחבים טופולוגיים |  |
| אקסיומות ההפרדה | T0 •  ‏ T1 • ‏ T2 (מרחב האוסדורף) • T2.5 • מרחב האוסדורף לחלוטין • T3 (מרחב רגולרי) • T3.5 • ‏ T4 (מרחב נורמלי) • T5 • ‏ T6 • מרחב מטריזבילי |  |
| אקסיומות המנייה | С1 •  ‏ С2 •  מרחב ספרבילי |  |
| קומפקטיות | קבוצה קומפקטית • מרחב קומפקטי מקומית • מרחב לינדלף • קבוצה קומפקטית יחסית • מרחב  פרה-קומפקטי |  |
| תכונות נוספות | מרחב שלם • קשירות • מרחב בייר • מרחב פולני |  |
|  ק  |  ק  |  |
| בניות | מרחב מכפלה •  טופולוגיה מושרית • מרחב מנה •  קומפקטיפיקציה (קומפקטיפיקציה חד-נקודתית, הקומפקטיפיקציה של סטון צ'ך) • השלמה |  |
| משפטים | הלמה של אוריסון • משפט טיטצה • משפט המטריזציה של אוריסון • משפט טיכונוף • משפט הקטגוריה של בייר |  |
| דוגמאות | קבוצת קנטור • עקומת הסינוס של הטופולוגים •  מרחב המסרק  •  הישר הארוך  • מישור מור  •  מרחב אוריסון אוניברסלי |  |
| שונות | טופולוגיה חלשה  • תכונה מקומית • אלומה • מרחב כיסוי |  |
 נושאים בטופולוגיה: טופולוגיה קבוצתית • טופולוגיה אלגברית • טופולוגיה גאומטרית  נושאים באנליזה מתמטית:  חשבון אינפיניטסימלי (מונחון) •   אנליזה וקטורית • משוואות דיפרנציאליות רגילות וחלקיות • טופולוגיה קבוצתית וגאומטרית • אנליזה מרוכבת • אנליזה פונקציונלית • תורת המידה