stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2022 בישראל
אירועים בולטים > מרץ

5 במרץ – ראש ממשלת ישראל נפתלי בנט טס למוסקבה ונועד עם נשיא רוסיה ולדימיר פוטין, בניסיון גישור בין היריבות במלחמת רוסיה-אוקראינה. בנט דיבר בטלפון עם נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי לפני ואחרי הפגישה, וטס לבסוף לברלין על מנת לפגוש את אולף שולץ לפני שהוא חזר לישראל.
20 במרץ – מאות אלפי אבלים משתתפים במסע הלוויה של הרב חיים קניבסקי בבני ברק, באחת ההלוויות הגדולות בתולדות ישראל.
20 במרץ – נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי נואם בפני חברי הכנסת באמצעות היישום זום, וקורא לישראל להעניק תמיכה צבאית לארצו במאבקה בפלישה הרוסית לאוקראינה.
27–28 במרץ – פסגת הנגב – לראשונה בישראל התכנסה הפסגה המדינית, שכללה את שר החוץ הישראלי יאיר לפיד, מזכיר המדינה האמריקאי אנתוני בלינקן, ושרי החוץ של בחריין, מרוקו, איחוד האמירויות ומצרים. זאת, במסגרת שיתוף פעולה ישראלי-ערבי נגד איראן.
אירועים בולטים > אפריל

8 באפריל – טיסת החלל הפרטית Axiom Mission 1 משוגרת בחללית דרגון 2 אל תחנת החלל הבינלאומית, ובה האסטרונאוט הישראלי השני איתן סטיבה אשר משתתף בטיסה כחלק ממשימת רקיע.
18 באפריל – האסטרונאוט הישראלי איתן סטיבה עורך את סדר פסח ראשון בחלל בלילה הראשון של החג.
אירועים בולטים > מאי

12 במאי – ישראל משתתפת בחצי גמר תחרות האירוויזיון ולא מעפילה לגמר.
16 במאי – מכבי חיפה זוכה באליפות בליגת העל בכדורגל.
24 במאי – הפועל באר שבע זוכה בגביע המדינה בכדורגל.
אירועים בולטים > יוני

30 ביוני – אושר פיזור מוקדם של הכנסת העשרים וארבע שהוביל אוטומטית לחילופים בממשלת ישראל השלושים ושש בין נפתלי בנט ליאיר לפיד בתפקיד ראש ממשלת ישראל.
אירועים בולטים > יולי

14 ביולי – תחילת אליפות אירופה באתלטיקה עד גיל 18 שהתקיימה בירושלים
אירועים בולטים > אוגוסט

21 באוגוסט – דורון אלמוג נכנס לתפקיד יו"ר הסוכנות היהודית, אחרי שבמשך שנה כיהן יו"ר ההסתדרות הציונית העולמית, יעקב חגואל, כממלא מקום.
אירועים בולטים > נובמבר

1 בנובמבר – הבחירות לכנסת העשרים וחמש
אירועים בולטים > דצמבר

29 בדצמבר – השבעת ממשלת ישראל השלושים ושבע וחזרת בנימין נתניהו לתפקיד ראש ממשלת ישראל
אירועים בולטים > הסכסוך הישראלי-פלסטיני

1 בינואר – בפעם הראשונה מאז מבצע שומר החומות, 2 רקטות ארוכות טווח שוגרו מרצועת עזה לאזור גוש דן ונפלו בקרבת החוף – האחת נפלה בקרבת תל אביב והשנייה בקרבת חוף פלמחים. חיל האוויר הישראלי הגיב בתקיפות יעדי חמאס ברצועת עזה ובירי טנקים לעבר עמדות צבאיות של חמאס בקרבת הגבול של עזה עם ישראל.
21 במרץ – פיגוע הדקירה בשכונת ארמון הנציב (2022)
22 במרץ – פיגוע דריסה ודקירה בבאר שבע, בו נרצחו ארבעה אזרחים.
27 במרץ – פיגוע הירי בחדרה, בו נרצחו שני שוטרי מג"ב.
29 במרץ – פיגוע הירי בבני ברק
31 במרץ – פתיחת מבצע שובר גלים
29 במרץ – פיגוע הירי בבני ברק, בו נרצחו חמישה – שני אזרחים ישראלים, שני אזרחים אוקראינים ושוטר.
7 באפריל – פיגוע הירי ברחוב דיזנגוף, בו נרצחו שלושה אזרחים ישראלים.
11 במאי – פרשת מותה של שירין אבו עאקלה
15 באפריל – מהומות הר הבית: משטרת ישראל ערכה פשיטה על מסגד אל-אקצא בעקבות הפרות סדר בהר הבית שבירושלים. בעימותים נפצעו מעל ל-150 פלסטינים ושלושה שוטרים.
29 באפריל – פיגוע הירי באריאל (2022)
5 במאי – פיגוע גרזן בעיר אלעד, בו נרצחו 3 אזרחים ישראלים.
5 באוגוסט – פתיחת מבצע עלות השחר
20 בספטמבר – רצח שולמית רחל עובדיה
8 באוקטובר – הפיגוע במחסום שועפאט
11 באוקטובר – פיגוע הירי ליד שבי שומרון
25 באוקטובר – רצח שלום סופר
29 באוקטובר – הפיגוע ליד גבעת האבות
15 בנובמבר – הפיגוע המשולב באריאל (2022), בו נרצחו 3 אזרחים ישראלים.
23 בנובמבר – חטיפת טירן פרו
23 בנובמבר – הפיגוע הכפול בירושלים (2022)
נפטרו

(קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022)
נפטרו > ינואר

1 בינואר – חנן רפפורט, פסיכולוג קליני ישראלי. (נולד ב־1928)
2 בינואר – יצחק קאול, איש עסקים ישראלי. (נולד ב־1945)
3 בינואר – מרדכי בן-פורת, שר וחבר הכנסת. חתן פרס ישראל (נולד ב־1923)
6 בינואר – יורם טהרלב, משורר, פזמונאי, מחזאי, סופר, מתרגם וסטנדאפיסט ישראלי (נולד ב־1938)
8 בינואר – נגה מרון, סופרת ישראלית (נולדה ב-1928)
10 בינואר – אורה הרצוג, פעילה ציונית, אשת ציבור, אשת הנשיא ה-6 חיים הרצוג ואימו של הנשיא ה-11 יצחק הרצוג (נולדה ב־1924)
10 בינואר – דוד קוליץ, איש עסקים ישראלי, יושב-ראש ומנהל קבוצת "אלול טכנולוגיות" (נולד ב-1943)
12 בינואר – יהודה ליטני, עיתונאי, פרשן וכתב ישראלי לענייני פלסטינים, וכן עורך, דובר ומתרגם. (נולד ב־1943)
12 בינואר – מאיר שורץ, ביולוג וחוקר השואה (נולד ב-1926)
14 בינואר – אלכס פלג, שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלי (נולד ב־1938)
15 בינואר – הלל אשכנזי, עורך דין, יזם עסקים ופעיל במפ"ם (נולד ב־1933)
16 בינואר – טובה ברלינסקי, ציירת ישראלית (נולדה ב-1915)
16 בינואר – כרמלה קורן, זמרת ישראלית (נולדה ב-1938)
18 בינואר – אליעזר שביד, פרופסור למחשבת ישראל באוניברסיטה העברית (נולד ב-1929)
20 בינואר – אלכסנדר קלנטירסקי, מהנדס ישראלי-רוסי (נולד ב-1941)
20 בינואר – יצחק יבנה, מראשוני טייסי חיל האוויר הישראלי ומפקד בית הספר לטיסה של חיל האוויר (נולד ב-1923)
21 בינואר – חיים שחל, מהנדס כלי שיט ישראלי (נולד ב-1922)
23 בינואר – נפתלי קדמון, קרטוגרף, חוקר טופונימיה, חבר ועדת השמות הממשלתית ויושב ראש ועדת המשנה לשמות גאוגרפיים (נולד ב-1925)
24 בינואר – חיים שירן, במאי טלוויזיה וקולנוע ישראלי (נולד ב-1934)
24 בינואר – מרים נאור, נשיאת בית המשפט העליון (נולדה ב-1947)
25 בינואר – מארק צייטלין, שחמטאי סובייטי-ישראלי בדרגת רב-אמן (נולד ב-1943)
25 בינואר – נתן ארד, לוחם הפלמ"ח במלחמת העצמאות, ממקימי קיבוץ יראון, מנכ"ל משרד האנרגיה והתשתית ויושב ראש מועצת המנהלים של בתי הזיקוק לנפט (נולד ב-1930)
25 בינואר – ראובן אדלר, פרסומאי ויועץ אסטרטגי-תקשורתי ישראלי (נולד ב-1943)
25 בינואר – רן שריג, קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה (נולד ב-1936)
26 בינואר – אהרן אופנהיימר, פרופסור להיסטוריה של עם ישראל בתקופת המשנה והתלמוד באוניברסיטת תל אביב (נולד ב-1940)
26 בינואר – דוד משה ליברמן, רב ואב"ד קהילת "שומרי הדת" באנטוורפן שבבלגיה, ממייסדי וחבר נשיאות מרכז רבני אירופה (נולד ב-1925)
26 בינואר – דוד רפאל בנעט, מהנדס אלקטרוניקה, חלוץ תחום המכ"ם בחיל האוויר הישראלי, והממציא של מעליות שבת (נולד ב-1921)
28 בינואר – אורן שחור, אלוף בצה"ל, יו"ר ונשיא קצא"א, יו"ר ICC ישראל (לשכת המסחר הבינלאומית) וחבר נשיאות ICC העולמי (נולד ב-1946)
28 בינואר – מל מרמלשטיין, ניצול שואה ממוצא הונגרי (נולד ב-1926)
29 בינואר – אורי זליגסון, פרופסור להמטולוגיה בפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר שבאוניברסיטת תל אביב (נולד ב-1936)
29 בינואר – דוד לוין, במאי תיאטרון ומשורר ישראלי (נולד ב-1934)
30 בינואר – דן גבתון, מומחה למדיניות ולמשפט של החינוך, ראש החוג למדיניות ומינהל בחינוך, בבית הספר לחינוך שבאוניברסיטת תל אביב (נולד ב-1960)
31 בינואר – אברהם זיגמן, מוזיקאי, יוצר, מלחין, משורר וסופר ישראלי (נולד ב-1949)
נפטרו > פברואר

2 בפברואר – מאיר מוזס, שחיין ישראלי (נולד ב-1931)
3 בפברואר – יקותיאל גרין, משפיע, מרצה לחסידות ומחבר ספרים חב"די (נולד ב-1943)
5 בפברואר – יצחק ברטלר, מראשי ישיבת איתרי ומחבר סדרת הספרים "בית יצחק" (נולד ב-1938)
צביקה פיק7 בפברואר – לאה מג'רו-מינץ, פסלת וציירת ישראלית (נולדה ב-1926)
9 בפברואר – דניאל ששון, כדורסלן ישראלי (נולד ב-1994)
9 בפברואר – הלל ברזל, חוקר ספרות ישראלי (נולד ב-1925)
9 בפברואר – שלום לרנר, פרופסור בפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן, ודיקן הפקולטה (נולד ב-1949)
10 בפברואר – נחמן (נמר) וולף, ספורטאי נכה ישראלי (נולד ב-1951)
13 בפברואר – יוליה וינר, משוררת, סופרת ומתרגמת ישראלית בשפה הרוסית (נולדה ב-1935)
13 בפברואר – עמנואל מרקס, פרופסור בחוג לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה באוניברסיטת תל אביב, חתן פרס ישראל לחקר הסוציולוגיה (נולד ב-1927)
14 בפברואר – נעמי כהן, חוקרת במחשבת ישראל והיסטוריה יהודית (נולדה ב-1930)
14 בפברואר – שאול קנז, אמן, קריקטוריסט וצייר ישראלי (נולד ב-1938)
16 בפברואר – יהושע רוזן, מתלמידיו המובהקים של הרב צבי יהודה הכהן קוק (נולד ב-1931)
18 בפברואר – גבריאל בך, פרקליט המדינה ושופט בית המשפט העליון (נולד ב-1927)
18 בפברואר – נפתלי הלברשטאם, האדמו"ר מטשאקאווא (נולד ב-1928)
20 בפברואר – יוחנן הרסון, צייר, פסל, תפאורן ושחקן ישראלי (נולד ב-1950)
20 בפברואר – מיכאל קורינאלדי, עורך דין ישראלי ופרופסור למשפטים (נולד ב-1938)
20 בפברואר – משה סחר, פזמונאי, משורר ביידיש ובעברית, מתרגם וצייר ישראלי (נולד ב-1928)
20 בפברואר – פטר מירום, צלם ישראלי (נולד ב-1919)
21 בפברואר – ישעיהו לזרסון, תת-אלוף, ראש להק כוח האדם (נולד ב-1927)
21 בפברואר – נאוה ארד, חברת הכנסת מטעם המערך ומפלגת העבודה (נולדה ב-1938)
23 בפברואר – יואל מרקוס, עיתונאי ופובליציסט ישראלי (נולד ב-1932)
23 בפברואר – ישראל דורון, ראש עיריית עכו (נולד ב-1924)
26 בפברואר – יבגני שפובלוב, זמר אופרה ישראלי (נולד ב-1968)
26 בפברואר – צבי שפירר, רופא ילדים ומומחה ישראלי לאימונולוגיה קלינית (נולד ב-1937)
28 בפברואר – דניאל דורון, פובליציסט ישראלי (נולד ב-1929)
28 בפברואר – יהודה בייליס, יהודי שעבר את השואה כנער בגטו קובנה (נולד ב-1927)
נפטרו > מרץ

1 במרץ – אמנון שמוש, סופר ומשורר ישראלי (נולד ב-1929)
2 במרץ – יוסף כרמון, שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ובמאי ישראלי (נולד ב-1933)
3 במרץ – יונה פישר, אוצר ומבקר אמנות ישראלי, חתן פרס ישראל (נולד ב-1932)
4 במרץ – אבשלום רצאבי, כדורגלן ישראלי (נולד ב-1936)
4 במרץ – אנצו ניצני, המנכ"ל של חברת תרכובות ברום, חברת חיפה כימיקלים וסמנכ"ל חברת כימיקלים לישראל (נולד ב-1926)
5 במרץ – אורי שטנדל, עורך דין, מזרחן וסופר ישראלי (נולד ב-1937)
5 במרץ – מנחם מנדל גרליץ, סופר חרדי (נולד ב-1942)
7 במרץ – אברהם הירשזון, שר האוצר וחבר הכנסת מטעם קדימה (נולד ב-1941)
9 במרץ – אינגה דויטשקרון, עיתונאית וסופרת גרמנייה-ישראלית (נולדה ב-1922)
9 במרץ – יוסף זבדיה, מחנך, פעיל עלייה ואסיר ציון (נולד ב-1946)
9 במרץ – מתי גולן, סופר, עיתונאי, עורך, בעל טור, פובליציסט ואיש תקשורת ישראלי (נולד ב-1936)
11 במרץ – אליעזר גולדברג, שופט בית המשפט העליון ומבקר המדינה (נולד ב-1931)
11 במרץ – יוסף ברמסון, מתלמידיו המובהקים של הרב צבי יהודה הכהן קוק (נולד ב-1935)
11 במרץ – רופיה בנדה, נשיא זמביה הרביעי (נולד ב-1937)
12 במרץ – הנרי הרשקוביץ, קלע ישראלי (נולד ב-1927)
17 במרץ – דוד שמיידלר, פרופסור לכלכלה באוניברסיטת תל אביב, באוניברסיטת המדינה של אוהיו ובמרכז הבינתחומי הרצליה (נולד ב-1939)
18 במרץ – חיים קניבסקי, מנהיג רוחני בולט בציבור החרדי-ליטאי, פוסק הלכה ומחבר ספרים רבים במגוון מקצועות תורניים (נולד ב-1928)
23 במרץ – יאיר פנטילט, רץ ישראלי (נולד ב-1939)
26 במרץ – אמנון יקימובסקי, פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת תל אביב (נולד ב-1925)
28 במרץ – יהודה גלר, קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, פיקד על גדוד 410 במלחמת יום הכיפורים ועוטר בעיטור העוז (נולד ב-1938)
30 במרץ – דפנה ערוד, אמנית ומשוררת ישראלית (נולדה ב-1944)
נפטרו > אפריל

1 באפריל – בנימין נויברגר, חוקר בתחום מדע המדינה ופרופסור במחלקה לסוציולוגיה, למדע המדינה ולתקשורת באוניברסיטה הפתוחה (נולד ב-1943)
4 באפריל – אופליה שטראל, שחקנית קולנוע ותיאטרון ישראלית (נולדה ב-1940)
4 באפריל – איתן ורטהיימר, תעשיין, איש עסקים ומיליארדר ישראלי (נולד ב-1951)
8 באפריל – ברק לופן, קיאקיסט ומאמן ישראלי (נולד ב-1987)
9 באפריל – מיכאל דגן, שחקן קולנוע וטלוויזיה גרמני-ישראלי (נולד ב-1932)
13 באפריל – אלכס גלעדי, איש תקשורת ישראלי (נולד ב-1942)
16 באפריל – אהרן ליש, פרופסור במכון ללימודי אסיה ואפריקה באוניברסיטה העברית בירושלים (נולד ב-1933)
19 באפריל – אהרון אשל, קצין צה"ל בדרגת אל"ם (נולד ב-1934)
22 באפריל – מיכאל דרוקס, אמן ישראלי (נולד ב-1940)
24 באפריל – דב פולק, תעשיין ואיש עסקים ישראלי (נולד ב-1933)
25 באפריל – האלה אספניולי, אשת אקדמיה וחוקרת בתחום החינוך הערבי בישראל (נולדה ב-1951)
29 באפריל – שאול גבעולי, תת-אלוף בצה"ל וניצב במשטרת ישראל, כיהן כקצין חינוך ראשי בצבא ובמשטרה וכמפקד המשמר האזרחי (נולד ב-1926)
נפטרו > מאי

1 במאי – אילן גילאון, חבר הכנסת מטעם מרצ (נולד ב-1956)
1 במאי – נפתלי בלומנטל, חבר הכנסת מטעם המערך (נולד ב-1922)
2 במאי – גבריאל שטרסמן, עיתונאי ושופט ישראלי (נולד ב-1931)
3 במאי – ישראל לוין, מורה וחוקר ספרות עברית ושירת ימי הביניים, חתן פרס ישראל לחקר הספרות העברית (נולד ב-1924)
3 במאי – רחל שביט-בנטואיץ, ציירת ורשמת ישראלית (נולדה ב-1929)
4 במאי – חיים כץ, קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה (נולד ב-1949)
5 במאי – שלום פישר, איש עסקים חרדי ישראלי, בעל השליטה ברשת איקאה בישראל, מבעלי שופרסל והיו"ר שלה (נולד ב-1957)
9 במאי – אורה רותם-נלקן, פסנתרנית ישראלית (נולדה ב-1933)
9 במאי – אליהו אבא שאול, ראש ישיבת אור לציון בירושלים (נולד ב-1952)
14 במאי – אורי סביר, מאדריכלי הסכמי אוסלו א' וחבר הכנסת מטעם מפלגת המרכז (נולד ב-1953)
18 במאי – דני קרפן, שחיין ישראלי (נולד ב-1946)
19 במאי – יעקב שרת, עיתונאי, מתרגם, מוציא לאור ופזמונאי (נולד ב-1927)
19 במאי – יצחק נוי, סופר, היסטוריון, עיתונאי ומגיש תוכניות רדיו ישראלי (נולד ב-1942)
22 במאי – הובי אלישע, ציירת ישראלית אימפרסיוניסטית (נולדה ב-1927)
22 במאי – עדנה שכטמן, פרופסור לסטטיסטיקה במחלקה להנדסת תעשייה וניהול באוניברסיטת בן-גוריון (נולדה ב-1948)
23 במאי – מיכל אורון, פרופסור בחוג לספרות עברית באוניברסיטת תל אביב (נולדה ב-1939)
24 במאי – שמחה הכהן קוק, רב ואב בית דין רחובות, ורבו של בית הכנסת החורבה המחודש בעיר העתיקה בירושלים (נולד ב-1930)
27 במאי – אהרן דותן, פרופסור לבלשנות עברית וחקר המסורה באוניברסיטת תל אביב, חתן פרס ביאליק לחכמת ישראל ופרס ישראל לבלשנות (נולד ב-1928)
27 במאי – אמנון אשכול, תת-אלוף בצה"ל, מפקד פיקוד הנח"ל (נולד ב-1934)
27 במאי – מיכאל סלע, ביוכימאי, פרופסור לאימונולוגיה ונשיאו השישי של מכון ויצמן למדע (נולד ב-1924)
27 במאי – שולמית גולדשטיין, מתעמלת ישראלית ושופטת בין-לאומית בהתעמלות אמנותית (נולדה ב-1968)
30 במאי – מודי בר-און, מנחה טלוויזיה ויוצר טלוויזיה ישראלי (נולד ב-1962)
נפטרו > יוני

2 ביוני – אורי זוהר, בדרן, במאי קולנוע ושחקן ישראלי שחזר בתשובה (נולד ב-1935)
2 ביוני – עמינדב דיקמן, מתרגם וחוקר ספרות ישראלי (נולד ב-1958)
14 ביוני – אברהם ב. יהושע, סופר, מסאי ומחזאי ישראלי (נולד ב-1936)
נפטרו > אוגוסט

12 באוגוסט – אהרן ידלין, חבר כנסת ושר החינוך בממשלת רבין הראשונה (1974–1977). חתן פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה (נולד ב-1926)
12 באוגוסט – יונתן דנילוביץ', פעיל זכויות אזרח, מהפעילים הבולטים בקהילת הלהט"ב בישראל (נולד ב-1945)
14 באוגוסט – צביקה פיק, זמר, מלחין ומוזיקאי ישראלי (נולד ב-1949)
19 באוגוסט – צבי גוב-ארי, ראש עיריית יבנה במשך 23 שנה עד מותו (נולד ב-1939)
22 באוגוסט – שלום כהן, ראש ישיבת פורת יוסף ונשיא מועצת חכמי התורה של מפלגת ש"ס (נולד ב-1930)
נפטרו > אוקטובר

7 באוקטובר – שושנה נתניהו, שופטת בבית המשפט העליון (נולדה ב־1923)
18 באוקטובר – רונן אקרמן, צלם תיאטרון ואופנה ישראלי (נולד ב-1963)
21 באוקטובר – שמירה אימבר, שדרנית רדיו ישראלית (נולדה ב-1943)
נפטרו > נובמבר

28 בנובמבר – גלית בורג, זמרת ישראלית, ייצגה את ישראל באירוויזיון 1989 ביחד עם גילי נתנאל איתו הקימה את הצמד גילי וגלית (נולדה ב-1968)
נפטרו > דצמבר

5 בדצמבר – מרדכי שטרנברג, ראש ישיבת הר המור (נולד ב-1948)
8 בדצמבר – יצחק קלפטר, מוזיקאי, מלחין, נגן וזמר ישראלי (נולד ב-1950)
9 בדצמבר – דני שפירא, מראשוני טייסי חיל האוויר הישראלי, טייס ניסוי בחיל האוויר ולאחר מכן טייס ניסוי בתעשייה האווירית (נולד ב-1925)
11 בדצמבר – משה מזרחי, פוליטיקאי ישראלי, חבר הכנסת מטעם מפלגת העבודה וניצב במשטרת ישראל (נולד ב-1950)
25 בדצמבר – הרב חיים דרוקמן, ראש ישיבת אור עציון, ח"כ וסגן שר מהמפד"ל וראש ישיבות בני עקיבא (נולד ב-1932)
ראו גם

עונת 2021/2022 בליגה הלאומית
עונת 2021/2022 בליגת העל בכדורגל
הערות שוליים

↑  שני קציני צה"ל נהרגו אמש (ב') כתוצאה מהתרסקות מסוק וקצין נוסף נפצע באורח בינוני, באתר idfanc.activetrail.biz, ‏4 בינואר 2022
↑  "פתרון אחד ברור": הרצוג ורעייתו קיבלו את החיסון הרביעי, באתר ישראל היום
↑  משה נוסבאום ניר דבורי, ‏התאונה הקטלנית בבקעה: מיניבוס שהסיע עובדים התנגש במשאית - 8 הרוגים בזירה, באתר ‏מאקו‏, 6 בינואר 2022
↑  אמיר בוחבוט‏, אסון ביחידת אגוז: שני קציני צה"ל נהרגו בבקעת הירדן בשל טעות בזיהוי, באתר וואלה, 13 בינואר 2022
↑  "Israel: Earthquake Felt Throughout The Country". I24news. 2022-01-23.
↑  WATCH: Israel's president Herzog meets UAE crown prince, The Jerusalem Post | JPost.com (באנגלית)
↑  Gross, Judah Ari (2022-02-02). "Gantz lands in Bahrain to sign security agreements, in first official visit". The Times of Israel.
↑  Schneider, Tal (2022-02-15). "Bennett meets Bahrain king and crown prince, urges 'peace between people'". The Times of Israel.
↑  Al Amir, Khitam (2022-02-14). "Israeli prime minister Bennett arrives in Bahrain on first visit". Gulf News.
↑  Williams, Dan; Lubell, Mayaan (5 במרץ 2022). "Israeli PM meets Putin in Moscow, then speaks with Zelenskiy by phone". Reuters. נבדק ב-5 במרץ 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Bennett returns to Israel after whirlwind trip to meet Putin, brief Germany's Scholz". The Times of Israel. 6 במרץ 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  לירן לוי, אדיר ינקו, קובי נחשוני, מאיר תורג'מן, אודי עציון, הרב חיים קניבסקי נטמן, מאות אלפים השתתפו בהלוויה, באתר ynet, 20 במרץ 2022
↑  Hoffman, Jordan (2022-03-20). "In scathing speech, Zelensky pleads with Israel to prevent Russia's 'final solution'". The Times of Israel.
↑  Wrobel, Sharon (18 באפריל 2022). "Second Israeli Astronaut at First Passover Seder in Space: 'No Dream Is Beyond Reach'". Algemeiner.com. {{cite news}}:  (עזרה)
↑   איתמר זהר, איתי שטרן, אירוויזיון 2022: מיכאל בן דוד לא העפיל לגמר, באתר הארץ, 13 במאי 2022
↑  מערכת ספורט הארץ, בלי לשחק: מכבי חיפה זכתה באליפות ה-14 בתולדותיה, באתר הארץ, 16 במאי 2022
↑  תואר 8 ב-6 עונות: מספרי הזכייה של הפועל באר שבע, באתר ערוץ הספורט, 25 במאי 2022
↑  מערכת ספורט היום, אליפות אירופה באתלטיקה עד גיל 18 - בירושלים, באתר ישראל היום
↑  קורין אלבז-אלוש, יואב זיתון, אליאור לוי, שתי רקטות ששוגרו מעזה לים נפלו מול חופי גוש דן, באתר ynet, 1 בינואר 2022
| שנים בישראל ישראל |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 • 2026 |  |
30 בינואר: הנשיא הרצוג פוגש את יורש העצר של אבו דאבי, מוחמד בן זאיד אאל נהיאן, במהלך ביקורו הרשמי באיחוד האמירויות הערביות
13 בנובמבר: נשיא המדינה מעניק לבנימין נתניהו את המנדט להרכבת הממשלה
כוחות צה"ל ב"שובר גלים", 12 באפריל 2022
יצחק קלפטר
יורם טהרלב
אלכס גלעדי
מודי בר-און
אורי זוהר
הרב חיים דרוקמן
ונצואלה במשחקים האולימפיים לנוער

ונצואלה משתתפת במשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010). לאורך השנים צברו ספורטאי הנוער מוונצואלה 15 מדליות, מהן שתי מדליות זהב, שמונה מדליות כסף וחמישה מדליות ארד. הענף בו השיגו ספורטאי הנוער מוונצואלה את מירב המדליות הוא שחייה עם 5 מדליות, ולאחריו אגרוף עם 2 מדליות. ונצואלה מעולם לא השתתפה במשחקי החורף האולימפיים לנוער.
השתתפות במשחקים > אולימפיאדת הנוער סינגפור (2010)

המשלחת הראשונה של ונצואלה למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור והיא כללה 21 ספורטאים שהתחרו בתשעה ענפי ספורט. המשלחת זכתה בחמש מדליות, שתי מדליות כסף ושלוש מדליות ארד. המשלחת הגיעה להישגים משמעותיים בענפי השחייה והאגרוף בהן היא זכתה במדליות כסף וארד. המשלחת הגיעה גם להישגים נאים בענפי ההרמת משקולות בה זכתה במדליית ארד בתחרות הנערות עד 48 ק"ג וסיימה במקום השישי בתחרות הנערים עד 56 ק"ג, ובקפיצה למים בה המשלחת סיימה במקום החמישי בקפיצה מ-10 מטרים. המשלחת השתתפה גם בתחרויות בענפי ההיאבקות, טריאתלון, טניס, ג'ודו, התעמלות, וסיף.
השתתפות במשחקים > אולימפיאדת הנוער נאנג'ינג (2014)

המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג הייתה המשלחת הגדולה ביותר ששלחה ונצואלה עד כה והיא מנתה 59 ספורטאים שהתחרו ב-15 ענפים. המשלחת זכתה בשמונה מדליות, שש מדליות כסף ושתי מדליות ארד. המשלחת הגיעה להישגים בענף השחייה עם זכייה בשתי מדליות כסף ומדליית ארד, בענף האתלטיקה עם זכייה במדליית כסף בתחרות קפיצה במוט לנערות, בענף ההיאבקות עם זכייה במדליית כסף בתחרות לנערים בהיאבקות בסגנון חופשי עד 63 ק"ג, ובענף הג'ודו עם זכייה במדליית ארד בתחרות לנערות עד 78 ק"ג. הישגים משמעותיים היו בענפי הכדור כאשר נבחרת הנערים זכתה במדלייץ כסף בטורניר הכדורעף חופים, ונבחרת הנערות זכתה במדליית כסף בטורניר הכדורגל.
מדליות

| --- | --- |
 :  ראו גם – מדליות במשחקים האולימפיים לנוער
ענף לא פעיל
ראו גם

ונצואלה במשחקים האולימפיים
ונצואלה במשחקים הפאראלימפיים
| מדינות העולם במשחקים האולימפיים לנוער |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין   • הרשות הפלסטינית • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה • איי הבתולה של ארצות הברית • איי הבתולה הבריטיים • איי קיימן • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה • ארובה • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל  • ברמודה • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי • האנטילים ההולנדיים • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • פוארטו ריקו • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל • איי קוק  • איי שלמה • גואם • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה • סמואה האמריקנית • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
סבאט

| --- | --- |
 
 ספורטאי סבאט משנת 2008 בהוואנה
 ארץ מקור:  צרפת צרפת
 ספורט אולימפי:  לא
אנשים הנלחמים באמנות הלחימה "סבאט" בטכניקת הגנה עצמית
סבאט (בצרפתית: Savate, מילולית: "נעל ישנה", ידועה גם בשם "אגרוף צרפתי") הוא ספורט לחימה מודרני מתחום הקיקבוקס שהתפתח מתוך מספר שיטות הגנה עצמית שמקורן בצרפת במהלך המאה ה-19.
בניגוד לענפי קיקבוקס אחרים, לדוגמה אגרוף תאילנדי, מותרות בעיטות אך ורק עם כף הרגל, ולא עם הברך או עם השוק.
לוחם סבאט נקרא בשם "סבאטור" ולוחמת סבאט נקראת בשם "סבאט'וס".
היסטוריית הסבאט

בתחילת המאה ה-19 שיחקו המלחים הצרפתים בנמלים (לרוב בנמל מרסיי) במשחק בשם "Jeu marseillais" ("המשחק של מרסיי"), שלאחר זמן מה השתנה ל-"Chausson" (מילולית: כפכף, על שם הנעליים שהיו נהוגות אצל מלחים) כדי להפיג את השעמום בספינה כאשר היו בים.
המשחק כלל מספר סגנונות של בעיטות:
בעיטות גבוהות ומדויקות באזור הבטן והראש.
בעיטות המתבצעות כאשר הלוחם נאחז בקרקע עם שתי ידיו (הלא ממש יציבה לפעמים על ספינה בים סוער למשל) הנותנת ללוחם את האחיזה החזקה בקרקע כך שהוא לא יפול על הסיפון וגם יתן בעיטה חזקה ומדויקת אחורנית אל יריבו.
באותו זמן, התחוללו בפריז מהומות גדולות ברחובות, וכתוצאה מכך פיתחו חלק מהצרפתים טכניקות הגנה עצמית הכוללות:
בעיטה נמוכה המכוונת לאחורי השוקיים של היריב בשביל להכשילו ולגרום לו ליפול על הקרקע.
בעיטה הממוקדת אל אזור הברכיים כדי לגרום לו לאי יציבות וכאב רב ברגליים.
שימוש במקלות אשר נמצאו ברחובות פריז ככלי הגנה והתקפה לשימוש בטכניקות הדומות לאגרוף.
בעיטות לאשכי היריב.
בעיטות המשתמשות בנעליים הקשות כחוד אל בטן היריב ורקתו.
אגרוף מהיר מטווח קרוב והגנה תמיד עם ידיים באזור הראש.