stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שירו של קושוט

| --- | --- |

תווי השיר
 מדינה:  הונגריה
 שפה:  הונגרית
 מילים:  עממי
 לחן:  חצי-עממי
שירו של קושוט (בהונגרית: A Kossuth-nóta הוא שיר פטריוטי חצי-עממי הונגרי המוקדש לדמותו של לאיוש קושוט, מנהיג המאבק הלאומי ההונגרי בימי אביב העמים בשנים 1848–1849. במהלך השנים שחלפו מאז מהפכת 1848 בהונגריה התגבשה מנגינה פופולרית, הידועה ביותר, אבל לשיר גרסאות מלודיות רבות וגם מאות טקסטים שונים. השורה האחרונה של כל בית המהווה פזמון קצר - (תחי החירות ההונגרית! תחי המולדת!) הפכה לסמל לאומי הונגרי. היא נבחרה לאות ערוץ הרדיו קושוט (Kossuth Rádió) המשדר מבודפשט.
אחרי דיכוי מהפכת 1848–1849 נאסר השיר בהונגריה על ידי השלטון ההבסבורגי יחד עם שירי לאום האחרים. אולם כבר בשנות ה-1850 נשמעו צליליו על מילים אחרות. .אחרי הסכם הדואליזם האוסטרו-הונגרי בשנת 1867 הפך לשיר לאומי גלוי.
מקור השיר הוא כנראה שיר גיוס בימי מרד הקורוצים של פרנץ ראקוצי השני נגד שלטון ההבסבורגים.
בני התקופה של קושוט כמו מור יוקאי, בני אגרשי וואידה, וגם חוקרים כמו אלמר באניאי, אישטוואן בארטה, דיולה צ'פקו, לאיוש לרינצה וגיולה אורטוטאי לא הצליחו לפתור בצורה מספקת את תעלומת מקורו המדויק של השיר.
פרט לשיר מפורסם זה קיימים במורשת ההונגרית עוד שירים רבים המוקדשים לקושוט הנקראים "שירי קושוט"
קטע לפי תרגום של יהודה (ראב) בן-עזר (1948-1858)
("התלם הראשון ", עמ' 29)
השמעת צלילים אינה נתמכת בדפדפן שלך. אפשר להוריד את קובץ השמע.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Esik eső karikára,  Kossuth Lajos kalapjára.  Valahány csepp esik rája,  Annyi áldás szálljon rája.  !Éljen a magyar szabadság  !Éljen a haza | Kossuth Lajos íródeák,  Nem kell neki gyertyavilág,  Megírja ő a levelet  A ragyogó csillag mellett.  !Éljen a magyar szabadság  !Éljen a haza | Kossuth Lajos azt üzente,  Elfogyott a regimentje.  Ha még egyszer azt üzeni,  Mindnyájunknak el kell menni.  !Éljen a magyar szabadság  !Éljen a haza |
| תרגום לעברית |  |
| --- | --- |
יורד הגשם במעגלים  על מגבעתו של קושוט לאיוש כטיפות הגשם על ראשו כן תרבינה הברכות עליו תחי החירות ההונגרית תחי מולדתנו: המזכיר של קושוט  אינו זקוק לנר הוא כותב את אגרתו לאור הכוכב הזוהר תחי החירות ההונגרית תחי מולדתנו קושוט לאיוש הודיענו שגדודיו מתדלדלים אם יודיע זאת שוב פעם מיד כולנו מתגייסים תחי החירות ההונגרית תחי מולדתנו
בית אחר מלפני עידן אוסטרו-הונגריה פנה לקיסר פרנץ יוזף: עצור, קיסר פרנץ יוז'ף/כדאי שתחזור בך/ חרבו של קושוט נוצצת/המלאך ההונגרי עומד במשמר/תחי החירות ההונגרית, תחי מולדתנו!
בית נוסף מנה את שמות שלשה העשר הגנרלים, קדושי האומה, שהוצאו להורג בשנת 1849 באראד:
הרוזן ליינינגן, יאנוש דמיאניץ'/קיש, פלטנברג, לאהנר, לאזאר וילמוש/אאוליך, קנזיץ', נאג'שאנדור, שוויידל/טרק, דז'פי, הרוזן וצ'אי/ תחי החירות ההונגרית, תחי מולדתנו!
היסטוריה

תיארוך יצירת השיר לוטה בערפל. יש סבורים (ביניהם, פרנץ הולני) כי השיר מבוסס על מנגינה חצי-עממית מהמאה ה-18, מתקופת הקורוצים של פרנץ ראקוצי, מורדים נגד ההבסבורגים, ולפי סברה אחת בודדת שזה היה למעשה שיר גיוס מימי המאבק בנפוליאון. למלים בגרסאות הישנות מלפני 1848, צביון של ורבונקוש (ריקוד גיוס, שזוהה מאוחר יותר עם "המוזיקה ההונגרית", כפי שהוכרה ברחבי אירופה) (beállottam katonának = התגייסתי כחייל) או צביון של שיר אהבה (יורד גשם במעגלים - Esik eső karikára)
באביב 1848 הושרה עדיין גרסה שדיברה לא על קושוט עצמו אלא על הונגריה, ("הונגריה, ארצי המתוקה, אמי ילדה וגידלה אותי בשבילך"). שמו של קושוט השתלב בשיר החל מספטמבר 1848 כשיצא המנהיג למסע גיוס חיילים במישור הגדול, האלפלד. בדצמבר 1848 פרסם העיתון שלו, " "מדיאר הירלפ" את הגרסה המודפסת הראשונה של שירו של קושוט. היו שסברו כי מלחין השיר היה לאיוש בלקאני סאבו או אולי המלחין בני אגרשי - על מילים של בלקאני סאבו, או פרנץ הולני, אבל לא נמצאה עדות לכך.
כמו מרסייז הונגרי, הפך השיר לשיר לאומי להונגרים בארצם ובתפוצות. הוא תורגם לסלובקית וצ'כית, ואומץ בזמנו עם מילים אחרות על ידי תנועת הפועלים בארצות הברית.
היסטוריה > עיבודים

ינה הובאי - Scènes de la Csarda (מראות בצ'ארדה) מס. 7 אופוס 41 השיר של קושוט - לפסנתר וכינור
בנצה סאבולצ'י - עיבוד לקול ופסנתר
אישטוואן מאריאשי - Elindultam szép hazámból, 59. kotta לפסנתר או גיטרה וקול
הערות שוליים

1 2 3  K.Juhász 2008
↑  1979 I.Katona
לאיוש קושוט עם כובע בשנת 1848
שרה וודוורד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  3 באפריל 1963 (בת 61) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1983 
 מקום לימודים:  האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה (1983) 
 פרופיל ב-IMDb
 
שרה וודוורד (באנגלית: Sarah Woodward; נולדה ב-3 באפריל 1963) היא שחקנית אנגלייה.
ביוגרפיה

וודוורד נולדה בלונדון. היא בתם של השחקן אדוארד וודוורד ואשתו הראשונה, השחקנית ונטיה בארט. יש לה שני אחים השחקנים טים וודוורד ופיטר וודוורד, ואחות אמילי וודוורד שהיא בתה של השחקנית מישל דוטריס.
וודוורד למדה משחק באקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה (RADA) שם זכתה ב"מדליית זהב בנקרופט". אחרי סיום הלימודים הצטרפה ללהקה השייקספירית המלכותית (RSC) והופיעה איתם במחזה השייקספירי "ריצ'רד השלישי" יחד עם אנתוני שר, ובמחזה "הנרי החמישי" לצדו של קנת בראנה. ב-1993 חזרה לשחק שוב ב-RSC וגילמה את מירנדה במחזה "הסערה" בבימויו של סם מנדס. עם מנדס עבדה גם במחזה "London Assurance" יחד עם פול אדינגטון. במחזה "Kean" שיחקה לצידו של דרק ג'קובי, ובמחזה "Habeas Corpus" הופיעה יחד עם אימלדה סטונטון, ברנדה בלתין וג'ים ברודבנט. ב-1998 זכתה וודוורד בפרס אוליבייה להופעה הטובה ביותר בתפקיד משנה על תפקידה במחזה "טום וקלם" מאת סטיבן קראצ'ט (אנ'). בשנת 2000 הייתה מועמדת לפרס טוני על הופעתה במחזה "הדבר האמיתי" מאת טום סטופארד בהפקת דונמאר ורהאוס.
חיים אישיים

וודוורד נשואה לשחקן פטריק טומי. לבני הזוג יש שתי בנות והם חיים בלונדון.
פילמוגרפיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1987 |  | The Two of Us | ניקולה |  |
| 1991 |  | The Case-Book of Sherlock Holmes | אדית' פרסבורי | בפרק "The Creeping Man" |
| 1992 | פוארו | Poirot | ג'יין גריי | בפרק "Death in the Clouds" |
| 1997 | בית אנג'לו | The House Of Angelo | אליזבת אנג'לו | BBC/Tripal |
| 1998 |  | The Cater Street Hangman | שרה קורד | סרט טלוויזיה |
| 2001 |  | Close Your Eyes | הילרי אש | סרט קולנוע בבימוי של ניק וילינג |
| 2002 | צעירים יפים ומבריקים | Bright Young Things |  |  |
| 2003 | אחוזת אהבה | I Capture the Castle | לדה פוקס-קוטון | סרט בבימויו של טים פייוול |
| 2003 |  | Hear The Silence | מנהלת בית ספר | סרט טלוויזיה |
| 2003 | דרישה אחרונה | Final Demand | סמלת בילוש בראון | סרט טלוויזיה |
| 2005 |  | The Bill | פאט | סדרת טלוויזיה |
| 2005 | תחבולות חדשות | New Tricks | רופאה משפטית |  |
| 2008 | קינגדום | Kingdom | שרלוט |  |
| 2009 | רופאים | Doctors | מריון | BBC |
| 2010 | חוק וסדר: בריטניה | Law & Order: UK | סמלת בילוש ג'מה פרייזר | ITV |
| 2010 | פקד בנקס - התוצאה | DCI Banks - Aftermath | ג'סיקה פורד | ITV |
| 2012 |  | Loving Miss Hatto | בירדי | BBC |
| 2012 |  | Outnumbered | מרי | סדרת טלוויזיה |
| 2013 |  | The Politician's Husband | כתבת | BBC |
| 2020 | תעלומת המגייה השחורה | The Pale Horse | קלמנסי | מיני-סדרה |
| 2021 | סופרנובה | Supernova | סו |  |
תפקידים בתיאטרון

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1994 | הסערה | The Tempest | מירנדה | רויאל שייקספיר קומפני |
| 1996 |  | Habeas Corpus | קוני ויקסטיד | דונמאר ורהאוס |
| 1997 | טום וקלם | Tom and Clem | קיטי | תיאטרון אלדוויץ' פרס אוליבייה להופעה הטובה ביותר בתפקיד משנה |
| 1999-2000 | הדבר האמיתי מאת טום סטופארד | The Real Thing | שארלוט | דונמאר ורהאוס וברודוויי מועמדות לפרס טוני |
| 2001 |  | Presence | מריאן | תיאטרון רויאל קורט |
| 2004 | מהומה רבה על לא דבר | Much Ado About Nothing | דוגברי | שייקספיר גלוב |
| 2005 |  | Woman In Mind | סוזן | סאליסברי פלייהאוס |
| 2006 | קומדיה של טעויות | The Comedy of Errors | אדריאנה | שייקספיר גלוב |
| 2007 | מקבת' | Macbeth | ליידי מקבת' | התיאטרון הפתוח בריג'נט פארק |
| 2007 | חלום ליל קיץ | A Midsummer Night's Dream | טטיאנה | התיאטרון הפתוח בריג'נט פארק |
| 2008 |  | Present Laughter | מוניקה | התיאטרון הלאומי |
| 2009 |  | Rookery Nook | גרטווד | Menier Chocolate Factory |
| 2009 | מאת אדן פון הורבאט | Judgment Day | פראו לימגרובר | תיאטרון אלמיידה |
| 2010 | נשות וינדזור העליזות | The Merry Wives of Windsor | גברת פורד | תיאטרון שייקספיר גלוב |
| 2011 |  | Snake | מרים | The Print Room |
| 2011 | גן הדובדבנים | The Cherry Orchard | שרלוטה | התיאטרון המלכותי הלאומי |
| 2011 |  | Jumpy | ביאה |  |
| 2012 | מאת קריל צ'רצ'יל | Love and Information | תפקידים שונים | תיאטרון רויאל קורט |
| 2016 | נל גווין | Nell Gwynn | המלכה קתרין | תיאטרון שייקספיר גלוב |
הערות שוליים

↑  Reuters (16 בנובמבר 2009). "Edward Woodward, The Wicker man, dies". Reuters India. נבדק ב-26 בדצמבר 2009. [Edward Woodward] married actress Venetia Barrett in 1952 and had three children, all of whom went into acting -- Tim Woodward, Peter Woodward and Sarah Woodward. ... {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Lister, David (17 בפברואר 1998). "Crowning glory for `Lear' at Olivier theatre awards". The Independent. נבדק ב-26 בדצמבר 2009. Other awards included: ... Best performance in a supporting role - Sarah Woodward in Tom & Clem; ... {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "'Kate,' Then 'Music Man': The 2000 Tony Nominees". The New York Times. 9 במאי 2000. נבדק ב-26 בדצמבר 2009. FEATURED ACTRESS IN A PLAY Blair Brown, Copenhagen Frances Conroy, The Ride Down Mount Morgan Amy Ryan, Uncle Vanya Helen Stenborg, Waiting in the Wings Sarah Woodward, The Real Thing {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007383624005171  BNE: XX4614455  BnF: cb16726964s (data)  GND: 173523986  ISNI: 0000 0000 7362 1474  LCCN: n95018953  MusicBrainz: d7aa86ed-8787-4d2d-8fdd-7c0bda38a3ff  NKC: xx0084704  SUDOC: 069130353  VIAF: 37052265   WorldCat (עם VIAF): 37052265
שתיקות הארמון

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  מופידה טלאטלי 
 הופק בידי:  אחמד באהא, ריצ'רד מגניאן
 תסריט:  מופידה טלאטלי 
 עריכה:  מופידה טלאטלי 
 שחקנים ראשיים:  אמל חדילי נג'יה אורגי הנד סברי פאטימה בן סיידן זהירה בן עמאר
 מוזיקה:  אנואר בראהם 
 מדינה:  צרפת, תוניסיה 
 חברה מפיצה:  Amorces Diffusion Capitol Entertainment
 הקרנת בכורה:  קנדה 4 בספטמבר 1994 צרפת 7 בספטמבר 1994  ארצות הברית 30 בספטמבר 1994
 משך הקרנה:  127 דק' 
 שפת הסרט:  ערבית וצרפתית
 סוגה:  סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
שתיקות הארמון (בערבית תוניסאית: صمت القصور) הוא סרט דרמה תוניסאי-צרפתי משנת 1994 שביימה, כתבה וערכה מופידה טלאטלי, והפיקו אחמד באהא וריצ'רד מגניאן. הסרט מספר על נערה מתבגרת בשם עליה, שבעקבות שחרורה של תוניס מהשלטון הצרפתי היא משתחררת מארמון בו שירתה.
הסרט הופץ לראשונה בקנדה ב-4 בספטמבר 1994, ולאחר כמה ימים, ב-7 בספטמבר, הופץ בצרפת. בישראל הסרט הוקרן בסינמטק ירושלים ובסינמטק תל אביב. שפות הסרט הן ערבית וצרפתית, ואורכו כ-127 דקות.
מופידה טלאטלי סיפרה שהיא כתבה את הסרט בתגובה למחלתה החמורה והפתאומית של אמה, ושלאחר שהיא הכינה אותו היא הבינה שהיא לא ידעה הרבה על חייה של אמה. הסרט היה מועמד וזכה במספר פרסים.
תקציר העלילה

הסרט מספר על עליה, בתם של משרתת בארמון ה"ביי" (מושל תוניסיה) ושל אחד מגברי הארמון. עליה היא נערה מתבגרת המתחקה בזיכרונותיה אחר זהותה וזהות אביה המסתורי. הסרט מתמקד בהתבגרותה של עליה המשתחררת בסופו של דבר משלטון הארמון ושתיקותיו, על רקע שחרורה של תוניס מהשלטון הצרפתי. הסרט משרטט ברגישות וצבעוניות רבה את עולמן של הנשים המשרתות בארמונות העשירים, מצד אחד הוא מראה את חולשתן וניצולן, ומצד שני הוא מראה את ההווי, המוזיקה והצבע בחיי היום יום של הארמון.
שחקנים ודמויות

אמל חדילי – חדיג'ה
נג'יה אורגי – חלתי חדא
הנד סברי – עליה
פאטימה בן סיידן – מרודיה
זהירה בן עמאר – חביבה
הפצה

הסרט הופץ לראשונה בקנדה ב-4 בספטמבר 1994, בצרפת ב-7 בספטמבר 1994 ובארצות הברית ב-30 בספטמבר 1994. בישראל הסרט שודר בסינמטק ירושלים ובסינמטק תל אביב.
ביקורות

הסרט זכה לביקורת חיובית מפסטיבל הסרטים של ניו יורק שהתקיים בשנת 1994. מבקר העיתון "New York Times", קארין ג'יימס, תיאר את הסרט כ"סיפור אוניברסלי של גיל העמידה עם טוויסט פמיניסטי". לאחר השחרור הרחב של הסרט בשנת 1996, אתר "L.A. Times" שיבח את הסרט ואמר שהסרט "אכזרי ומרכז". בשנת 2011, הסופר פול סדרה, כתב מאמר המתאר את הרלוונטיות של הסרט כיום בעולם הערבי.
פרסים

הסרט זכה במספר פרסים: מצלמת הזהב של פסטיבל הקולנוע בקאן, קערת הזהב של פסטיבל הסרטים קרתגו, פרס מפסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו ופרס מפסטיבל הסרטים של איסטנבול.
הערות שוליים

↑  שתיקות הארמון, באתר סינמטק ירושלים
↑  קרין ג'יימס, FILM FESTIVAL REVIEW; A Daughter Revisits Her Mother's Oppression, באתר "New York Times", ב-30 בספטמבר 1994
↑  Movie Review : 'Silences' Speaks of Women's Struggles, נכתב על ידי KEVIN THOMAS, באתר "L.A. Times", ב-22 במרץ 1996
↑  Films for the Classroom: Silences of the Palace, נכתב על ידי פול סדרה, ב-2 בנובמבר 2011
שטר אמנה

| --- | --- |
 תלמוד בבלי:  מסכת כתובות, דף י"ט, עמוד א'–דף י"ט, עמוד ב'
 תלמוד ירושלמי:  מסכת כתובות,  פרק ב', הלכה ג'
 משנה תורה:  ספר משפטים, הלכות מלווה ולווה, פרק י"ד
 שולחן ערוך:  חושן משפט, סימן פ"ב
 
בדיני ממונות, שטר אמנה הוא שטר שכתוב בלשון שטר הלוואה, אך נכתב בלא הלוואה. והדין הוא שאסור למלוה להשהות את השטר בביתו.
שטר זה נקרא 'אמנה', משום שהוא ניתן מתוך אמון הלווה במלווה שלא יתבע ממנו כסף באמצעות השטר שבידיו, אלא אם כן ילווהו.
מקור הדין

חכמים דרשו את הדין מפסוק בספר איוב:
אִם אָוֶן בְּיָדְךָ הַרְחִיקֵהוּ, וְאַל תַּשְׁכֵּן בְּאֹהָלֶיךָ עַוְלָה
ואולם, נחלקו חכמים בתלמוד הבבלי בחלקו המדויק של הפסוק שממנו נלמד הדין:
דאמר רב כהנא אסור לו לאדם שישהה שטר אמנה בתוך ביתו משום שנאמר 'אל תשכן באהליך עולה' [...] משמיה דרב אמרי 'אם און בידך הרחיקהו' זה שטר אמנה ושטר פסים
יש שחולק על דין זה ומחדש בתלמוד ירושלמי שכל האיסור הוא רק כאשר משהה את השטר לאחר הזמן שקבע שיחזירנו לו.
המניע לכתיבתו

יש לפחות שלוש דעות בראשונים מה מניע אדם לכתוב שטר אמנה כאילו לווה בו:
כדי שאם ירצה ללוות לאחר מכן ילווה בו, ולא יצטרך לכתוב שטר חדש.
לאיזו קנוניא שתגרום להפקיע שעבוד הלואתו של אחר על ידי שטר זה (שיהא קדום).
כדי שיראה שאינו עשיר, שהרי הוא חייב לאחרים.
דין העדים

נחלקו האמוראים בדין חתימת העדים על שטר אמנה: בתלמוד הבבלי מבואר בשם רב ששת בריה דרב אידי שאסור לעדים לחתום על שטר אמנה מפני שהוא נקרא "עוולה", או מפני שעל ידי זה הוא מפסיד לאחרים, ששטר זה יהיה קדום לשטרות אחרים של הלוה שלוה מאחרים (וכן נפסק להלכה ברמב"ם ובשולחן ערוך). לעומת זאת, בתלמוד הירושלמי מבואר בשם רבי חגי שאין איסור על העדים לחתום עליו, שכיוון שהמחויב בשטר מאמינו - אין איסור בחתימה, והאיסור הוא רק להשהותו.
על פי שיטת רב ששת בריה דרב אידי בתלמוד הבבלי, העדים שאמרו אמנה היו דברינו אינם נאמנים, משום שאין אדם משים עצמו רשע, אך אם אמרו העדים שבשעה שחתמו לא ידעו השטר היה אמנה, ואחר כך התברר להם הדבר - שאז אינם משימים עצמם רשעים - נאמנים. זאת לעומת המלווה, שאם אמר שהשטר הוא שטר אמנה נאמן מכל מקום, שהוא מפסיד לעצמו, ואינו רשע כיוון שבא לעשות תשובה ולהפסיד לעצמו ממון.
לקריאה נוספת

הרב אחיקם קשת, קובץ יסודות וחקירות, תשע"ג, ערך שטר אמנה
הערות שוליים

1 2  רש"י על מסכת כתובות, דף י"ט, עמוד א', ד"ה שטר אמנה
↑  שיירי קרבן על תלמוד ירושלמי, מסכת כתובות,  פרק ב', הלכה ג', ד"ה לא, בתירוץ הראשון
1 2  בית הבחירה למאירי על כתובות יט., ד"ה כל
↑  תוספות רי"ד על כתובות יט.
1 2  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף י"ט, עמוד ב'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות עדות, פרק ג', הלכה ז'
1 2  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן מ"ו, סעיף ל"ז
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת כתובות,  פרק ב', הלכה ג'
↑  רשב"א על כתובות יט:, ד"ה מודעא
↑  רש"י על כתובות יט:, ד"ה אעוולה
↑  שיטה מקובצת על כתובות יט., ד"ה מ"ט (בשם הרא"ש)
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
שרי סטונר

| --- | --- |

 לידה:  16 ביולי 1959 (בת 65) סנטה מוניקה, ארצות הברית 
 שם לידה:  Sherri Lynn Stoner 
 מדינה:  ארצות הברית 
 בן או בת זוג:  רוברט אלוורז (1976–?) 
 פרופיל ב-IMDb
 
שרי סטונר (באנגלית: Sherri Stoner; נולדה ב-16 ביולי 1959) היא שחקנית אמריקאית.
ביוגרפיה

סטונר נולדה בסנטה מוניקה, היא שיחקה בתפקידי אורח במספר סדרות טלוויזיה וביניהן ב"בית קטן בערבה", ב-1984 שיחקה בסרט המדע הבדיוני "Impulse", ב-1986 שיחקה בסרט הקומדיה השחורה "Reform School Girls" הנחשב כסרט פולחן.
היא שימשה כמודל עבור עיצוב ההנפשה בפיתוח דמותה של אריאל ב"בת הים הקטנה" ובדמותה של בל ב"היפה והחיה".
היא הייתה בין כותבי התסריט של הסרטים "קספר" ו-"My Favorite Martian" בו שיחק בין היתר כריסטופר לויד, היא הפיקה את הסדרה "עלילות טייני טון".
שטר (להקה)

| --- | --- |
 מקום הקמה:  בית שמש 
 מוקד פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2006
 סוגה:  היפ הופ יהודי, ראפ רוק, היפ הופ אלטרנטיבי
 חברת תקליטים:  התו השמיני, Shemspeed
 shtarmusic.com
 חברים
 אורי מוראי בנימין אדם דן יצחק אבי סומרס צבי סולומונס
 חברים לשעבר
 אלכס לופז-דיאס דויד אפשטיין
 
שטר היא להקת ראפ רוק ישראלית-אמריקאית, שמקורה בבית שמש.
הלהקה הוקמה בשנת 2006 על ידי הראפר הישראלי-אמריקאי אורי מוראי והגיטריסט הישראלי-אנגלי בנימין אדם (אנ').
היסטוריה

מקימי הלהקה אורי מוראי ובנימין אדם נפגשו בישיבת אש התורה בירושלים, לאחר שנהלו חיים לא דתיים ברובם[דרושה הבהרה]. השניים החלו ליצור יחד מוזיקה, ובסופו של דבר הקימו את הלהקה בשנת 2006.
במאי 2010 הוציאה הלהקה את אלבום הבכורה "Infinity", שהופק על ידי חברת התקליטים הישראלית התו השמיני. שנה לאחר מכן, חתמה הלהקה גם בחברת Shemspeed, שהפיצה מחדש את האלבום ב-5 במרץ 2012 בארצות הברית. באותה השנה, הוציאה הלהקה את המיני-אלבום "Boss EP".
בשנת 2016 השתתפה הלהקה בעונה השלישית של תוכנית הריאלטי "הכוכב הבא לאירוויזיון", והגיעו למקום התשיעי.
חברי ההרכב

אורי מוראי - ראפ
בנימין אדם (אנ') - גיטרה, פזמונאות, הפקה מוזיקלית
דן יצחק - קולות
אבי סומרס - גיטרה בס
צבי סולומונס - תופים
חברי ההרכב > חברים לשעבר

אלכס לופז-דיאס - גיטרה בס
דויד אפשטיין - תופים
דיסקוגרפיה > אלבומים

Infinity ‏(2010, אלבום)
Boss EP‏ (2012, מיני-אלבום)
דיסקוגרפיה > סינגלים

BOSS - סינגל-קליפ בסגנון היפ-הופ, פופ וטכנו. יצא בנובמבר 2012.
gone again - סינגל בסגנון היפ-הופ. יצא בפברואר 2013.
מעוז צור - סינגל-קליפ לחג החנוכה. יצא בדצמבר 2016.
אחד מי יודע - סינגל-קליפ לחג הפסח. יצא באפריל 2017.
מאורת הארנבת - סינגל בו מתארח הראפר ניסים בלאק. יצא ביולי 2019.
הערות שוליים

1 2  The Israeli Music Scene’s Rising ‘Shtar’, Algemeiner.com (באנגלית)
↑  Infinity Shtarmusic, web.archive.org, ‏3 בנובמבר 2012
↑  Shemspeed signs Shtar to restore your soul, Shemspeed, ‏2012-01-11 (באנגלית)
↑  Shtar power, The Jerusalem Post | JPost.com
↑  Shtar - Aiplanes/Wonderwall - Shtar ! להקת שטר | Facebook, נבדק ב-2022-03-13
↑  Haredi rap band Shtar's Eurovision hopes - Music & Entertainment, Israel National News (באנגלית)
↑  לקראת האלבום: להקת שטר עם קליפ חדש - רדיו גאולה, ‏2012-11-26
↑  היפ-הופ חרדי, להקת שטר בסינגל חדש - רדיו גאולה, ‏2013-02-03
↑  צפו: להקת שטר בקליפ חדש לחנוכה - "מעוז צור" - רדיו גאולה, ‏2016-12-21
↑  לקראת פסח: להקת שטר בסינגל קליפ חדש - "אחד מי יודע" - רדיו גאולה, ‏2017-04-04
↑  להקת 'שטר' מארחת את ניסים בלאק, באתר כיכר השבת, ‏2019-07-12
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007405814605171
תיאטרון הילדים הישראלי

| --- | --- |

סמליל תיאטרון הילדים הישראלי
 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  2015–הווה (כ־9 שנים) 
  
 9487.kartisim.co.il
 
תיאטרון הילדים הישראלי הוא תיאטרון רפרטוארי בישראל המיועד לילדים ולגיל הרך.
מטרת התיאטרון המוצהרת היא יצירת תיאטרון איכותי תוך שמירה על ערכים חינוכיים בין היתר של סביבה וטבע, כבוד הדדי, ציונות ומורשת. עידוד וטיפוח אמנות תיאטרון הבובות לקהל ילדים והפקת ימי הולדת לכל ילד - לילדים מעוטי יכולת.
היסטוריה

בשנת 2015 הקימה את התיאטרון המפיקה קארין סתיו, לאחר שניהלה את התיאטרון המסחרי "בים בם בום" בין השנים 2009 - 2015.
התיאטרון הוא מלכ"ר וכל הכנסותיו מיועדות לקידום מטרותיו ומימון פעילותו. הוא זוכה לתמיכת משרד החינוך.
בשנת 2015 יזם התיאטרון את פסטיבל תל אביב להצגות ילדים המוצג מאז.
בתחילת דרכו הוצג הפסטיבל בתיאטרון הפארק, שהוא תיאטרון הבית של תיאטרון הילדים הישראלי ושוכן בגני יהושע בתל אביב.
כיום הפסטיבל מציג בכל רחבי העיר כגון צוותא, בית ציוני אמריקה, בית החייל, מרכז קהילתי רוזין, בית פרנקפורט ועוד.
הפקות

מאז הקמתו הפיק התיאטרון כ־20 הצגות וביניהן: החתול במגפיים, הנסיך הקטן, ספר הג'ונגל, עוץ לי גוץ לי ובת הטוחן, כיפה אדומה ופרח לב הזהב.
בשנת 2018 הפיק התיאטרון את ההצגה תירס חם בים בם בם בכיכובה של ענבלי בא לי, אותה ביימה אילון נופר מיוצרי מיומנה, תחת ניהולו האומנותי של השחקן והבמאי אודי גוטשלק. את המחזה כתב אסף אשתר והפיק מוזיקלית זיו רהב. ההצגה זכתה להצלחה וצפו בה מעל לחמישים אלף צופים.
עקב ההצלחה של תירס חם, חתמה הנהלת התיאטרון חוזה נוסף עם ספריית הפועלים על הפקת המשך לספר הילדים שמוליק קיפוד שעלתה במאי 2019.
באותה השנה עלתה גם גרסת התיאטרון למחזמר אלאדין.
בינואר 2020 הוצג המחזמר זרעים של מסטיק על פי המחזמר שכתבה לאה נאור.
הערות שוליים

↑  תיאטרון הילדים הישראלי (ע"ר), באתר "גיידסטאר ישראל"
שפת הבי"ת

שפת הבי"ת היא שפה מוצפנת בה משלבים אחרי כל תנועה את העיצור /b/ ואחריו את אותה התנועה. לדוגמה, במקום לומר "אני רוצֶה ספר", אומרים: אַבַּנִיבִּי רוֹבּוֹצֶבֶּה סֵבֵּפֶבֶּר. דוגמה נוספת, במקום לומר "אני שר", אומרים: אַבַּנִיבִּי שַׁבַּר.
ניתן להשתמש בכל אות, לאו דווקא באות ב' (שפת הגימל עם האות ג', וכו') ולאו דווקא באות אחת (דוגמת שפת הריש-גימל), אך השימוש באות ב' הוא הנפוץ ביותר.
השפה משמשת ילדים כשפת סתרים, וזאת בדיבור בלבד – לא נהוג להשתמש בה בכתב. שימוש נוסף הוא כמשחק מיומנות דיבור – מי שמתבלבל מפסיד במשחק.
השיר "אבניבי" בביצוע יזהר כהן, ששורת הפזמון שלו נכתבה בשפת הבית: "אבניבי אובוהבב אובותבך", זכה באירוויזיון 1978. עשור קודם לכן נעשה שימוש בשפה בשירה של להקת הנח"ל "רכלניות", שאת מילותיו כתב דוד עתיד.
ראו גם

Pig Latin
הערות שוליים

1 2  Ruth Yakir, Secret Languages of Israeli Children, Language-Behavior Papers 2, 1973, עמ' 28–39
↑  מילות השיר "רכלניות", באתר שירונט
שלום רוקח

בית הכנסת שנבנה על ידי רבי שלום בעיירה בלז
רבי שלום רוֹקֵחַ (ה'תקמ"ג – כ"ז באלול ה'תרט"ו, 1783–1855) מכונה "השר שלום", בחסידות בעלז מכונה: "דער ערשטער רב" (האדמו"ר הראשון), רב העיירה בעלזא משנת ה'תקע"ז (1817) עד לפטירתו. מייסד שושלת בעלזא.
ביוגרפיה

נולד בעיר ברודי בתחילת חודש שבט שנת ה'תקמ"ג (1783) לרבי אלעזר רוקח (השני) (נכד של רבי אלעזר רוקח (הראשון) בעל "מעשה רוקח"), מחכמי ה"קלויז" בברודי, ולרבקה הענא בתו של ר' יהודה זונדל רמר"ז.
בגיל צעיר התייתם רבי שלום מאביו ונשלח על ידי אמו לעיר סקוהל ללמוד תורה אצל אחיה רבי ישכר דב רמר"ז אב בית הדין בעיר. מאוחר יותר בחר בו דודו רבי יששכר דב כחתן לבתו מלכה.
בתחילה נאלץ רבי שלום להסתיר את עובדת התקרבותו לחסידות מידיעת מכריו מחשש שיתנכלו לו. מסופר, שאחרי נישואיו, כאשר הלך ללמוד חסידות אצל רבו הראשון בתורת החסידות, רבי שלמה המגיד מלוצק, הוא עשה זאת באישון ליל על ידי השתלשלות בחבל מחלון חדר השינה שלו בבית חמיו. לפנות בוקר, כאשר רבי שלום חזר, אשתו הייתה ממתינה ליד החלון עם החבל וכך היה רבי שלום מטפס ועולה בחזרה לחדר השינה.
מאוחר יותר נסע רבי שלום אל רבי יעקב יצחק הורוביץ ה"חוזה מלובלין", והיה לאחד מגדולי תלמידיו. רבי יעקב יצחק כיבדו ביותר, וכבר בגיל 18 אף נתן לו עליית שישי באמרו כי עתיד הוא להיות רבם של רבבות. כמו כן כיבד אותו בגיל צעיר בקריאת המגילה בפורים, אחרי הקריאה, אמר רבי יעקב יצחק, "המעשה הזה כבר שמעתי הרבה פעמים, אבל כמו שמספר זה האברך עוד לא שמעתי מעולם". ברבו זה ראה רבי שלום את מורה דרכו המובהק. כמו כן קיבל מהמגיד מקוז'ניץ, מהאוהב ישראל מאפטא ומהשרף מסטרליסק .
בתחילה ניסה רבי שלום לעסוק במסחר בשביל פרנסתו, וסירב לקבל על עצמו משרה רבנית, אלא שלא צלחה דרכו. בעצת רבו, רבי יעקב יצחק ה"חוזה מלובלין", קיבל עליו את רבנות העיירה בעלזא. בהקשר לכך מסופר, כי כאשר הציעו לרבי שלום להיות בלן בבית מרחץ, כבר חשב לקבל את המשרה, אלא שהרבנית סירבה לכך באמרה, כי כאשר יבואו לשידוכים עבור הילדים, לא ימצאו עוד בלן חשוב כמוך, שיתאים לנו להשתדך איתו.
נפטר בכ"ז באלול ה'תרט"ו (1855). כחצי שעה לפני פטירתו אמר על עצמו, כי לפני שנולד סירבה נשמתו לרדת לעולם, למרות שהראו לה מתן שכרן של מצוות ומעשים טובים, ולמרות שהראו לה אלפי נשמות שממתינות לה כאן שידריך אותן, עד שהקדוש ברוך הוא בעצמו ערב לה שלא תחטא ותחזור לעולם העליון צחה ונקייה כבלכתה, ופירש בכך את הפסוק "ה' עשקה לי ערבני" (ישעיהו, ל"ח, י"ד), ה', עשקה - עבור הנשמות העשוקות, שמצפים לתיקונן, לי ערבני - היית לי ערב, שאצא בשלום ואבוא בשלום, על כן מבקש אנוכי שתקיים את הערבות שלך.
הוטמן בבית העלמין החדש בעיר, והמצבה שעל קברו שרדה את מלחמת העולם השנייה.
רבי צבי אלימלך מדינוב התבטא עליו שהוא "שר העליונים והתחתונים". רבי ישראל מרוז'ין כינהו: "בעל הבית של העולם" וה"בעל שם טוב הקטן".
הנהגתו

בין החסידים מסופר שלפני תחילת בניית בית הכנסת היה ער אלף לילות בהן עסק בלימוד התורה, עד שבלילה האחרון נגלה אליו אליהו הנביא ולמד איתו את כל התורה כולה, והדבר האחרון שלמד איתו היה הלכות בית הכנסת, וזה אשר המריץ אותו לעסוק בבניית בית כנסת מפואר.
נודע כגדול בתורה וכבעל מופתים על טבעיים, בספר "דובר שלום" מובא עדויות על חיזוי עתידות וריפוי מחלות גוף ונפש, הנהגתו של רבי שלום הייתה להעביר את אצבעותיו על החולה ובכך מרפא אותו מחליו. כאשר הגיע אליו גוי שהיה צריך לרפואה, היה רבי שלום מבקש ממנו שתמורת הריפוי לא יעשה רע ליהודים ושייטיב עמם. כמו כן במסורת החסידית מסופר רבות על פועלו בתחום "תיקוני נשמות" (נשמות שלא סיימו את תפקידן בעולם ומסתובבות בחלל ומצפות לצדיק שיתקן אותן שיוכלו להיכנס לגן עדן).
תורתו

חלקים נרחבים מדברי התורה שנאמרו על ידו, נשתמרו. ברובם כתבי-יד של תלמידים וחסידים שרשמו את דבריו. גם תשובות אחדות בהלכה שנכתבו על ידי רבי שלום עצמו נותרו.
דברי תורתו נדפסו בספרים:
מהר"ש, על ידי ישראל קלפהולץ, בהוצאת "מישור" בני ברק
מדבר קדש, בהוצאת מכון "מפעל מחזיקי תורה"
לקט אמרי קודש 6 כרכים, על ידי אהרן רינגל
ביאורי החסידות, על ידי מכון "אור הגנוז", קריית בעלזא, ירושלים
הבינה והברכה, על ידי מכון "מעשה רוקח", קריית בעלזא, ירושלים