פרס נובל לכימיה
חתני פרס נובל לכימיה

| שנה | מקבלי הפרס | מקבלי הפרס | שיוך מוסדי | נימוקים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1901 |  | יאקובוס ואן 'ט הוף | אוניברסיטת הומבולדט של ברלין | על גילוי חוקי הדינמיקה הכימית והלחץ האוסמוטי בתמיסות. |
| 1902 |  | הרמן אמיל פישר | אוניברסיטת הומבולדט של ברלין | על עבודתו בסינתזת סוכר ופורין. |
| 1903 |  | סוונטה אוגוסט ארהניוס | אוניברסיטת סטוקהולם | על התאוריה האלקטרוליטית של דיסוציאציה |
| 1904 |  | ויליאם רמזי | הקולג' האוניברסיטאי של לונדון | על גילוי היסודות הגזיים האינרטיים באוויר. |
| 1905 |  | אדולף פון באייר | אוניברסיטת מינכן | על עבודתו על צבעים אורגניים ותרכובת הידרוארומטיות. |
| 1906 |  | אנרי מואסאן | סורבון | על חקירת ובידוד היסוד פלואור, ועל הכבשן החשמלי הקרוי על שמו. |
| 1907 |  | אדוארד בוכנר | המכללה החקלאית ברלין | על מחקריו הביוכימיים וגילוי תסיסה חוץ-תאית. |
| 1908 |  | ארנסט רתרפורד | אוניברסיטת ויקטוריה של מנצ'סטר | על מחקריו בהתפרקות היסודות ובכימיה של חומרים רדיואקטיביים. |
| 1909 |  | וילהלם אוסטוולד | אוניברסיטת לייפציג | על עבודתו בנושא קטליזה, ומחקריו בשיווי משקל כימי ומהירות תגובה. |
| 1910 |  | אוטו וולך | אוניברסיטת גטינגן | על עבודתו בתחום התרכובות האליציקליות. |
| 1911 |  | מארי קירי | סורבון | על גילוי הרדיום והפולוניום, בידוד הרדיום וחקר התכונות והתרכובות של יסוד בלתי רגיל זה. |
| 1912 |  | ויקטור גריניאר | אוניברסיטת נאנסי | על גילוי תרכובת גריניאר שתרמה רבות להתקדמות הכימיה האורגנית. |
| 1912 |  | פול סבטייה | אוניברסיטת טולוז | על השיטה שפיתח לההידרוגנציה של תרכובות אורגניות בנוכחות מתכות. |
| 1913 |  | אלפרד ורנר | אוניברסיטת ציריך | על עבודתו על קשרי האטומים במולקולות. |
| 1914 |  | תיאודור ויליאם ריצ'רדס | אוניברסיטת הרווארד | על קביעת משקלם האטומי של יסודות רבים. |
| 1915 |  | ריכרד וילשטאטר | אוניברסיטת מינכן | על מחקריו בנושא פיגמנטים צמחיים, ובייחוד כלורופיל. |
1916  1917: לא הוענק
| 1918 |  | פריץ הבר | מכון קייזר וילהלם לכימיה פיזיקלית ואלקטרוכימיה | על הסינתזה של האמוניה. |
1919: לא הוענק
| 1920 |  | ולטר נרנסט | אוניברסיטת הומבולדט של ברלין | על מחקריו בתרמוכימיה. |
| 1921 |  | פרדריק סודי | אוניברסיטת אוקספורד | על תרומתו להבנת הכימיה של חומרים רדיואקטיביים ומחקריו על תכונותיהם ומקורותיהם של האיזוטופים. |
| 1922 |  | פרנסיס ויליאם אסטון | אוניברסיטת קיימברידג' | על גילוי איזוטופים למספר גדול של יסודות לא-רדיואקטיביים בעזרת ספקטרוגרף המסה שלו, ועל הצגת כלל המספר השלם. |
| 1923 |  | פריץ פרגל | אוניברסיטת גראץ | על המצאת שיטת המיקרו-אנליזה של חומרים אורגניים. |
1924: לא הוענק
| 1925 |  | ריכרד אדולף ז'יגמונדי | אוניברסיטת גטינגן | על הדגמת האופי ההטרוגני של תרכובות קולואידיות והשיטות בהן השתמש. |
| 1926 |  | תאודור סוודברג | אוניברסיטת אופסלה | על עבודתו במערכות מפוזרות. |
| 1927 |  | היינריך אוטו וילנד | אוניברסיטת מינכן | על מחקריו בתחום חומצת המרה וחומרים קרובים. |
| 1928 |  | אדולף וינדאוס | אוניברסיטת גטינגן | על מחקרו בסטרולים והקשר שלהם לוויטמינים. |
| 1929 |  | ארתור הרדן | אוניברסיטת לונדון | על מחקריהם בנושא התססת סוכר ואנזימים מתסיסים. |
| 1929 |  |  הנס פון אוילר-שלפין | אוניברסיטת סטוקהולם | על מחקריהם בנושא התססת סוכר ואנזימים מתסיסים. |
| 1930 |  | הנס פישר | האוניברסיטה הטכנית של מינכן | על מחקרו בתחום הכלורופיל והמין. |
| 1931 |  | קרל בוש | אוניברסיטת היידלברג, אי גה פארבן | על תרומתם לשיטות כימיות בלחץ גבוה. |
| 1931 |  | פרידריך ברגיוס | אוניברסיטת היידלברג, אי גה פארבן | על תרומתם לשיטות כימיות בלחץ גבוה. |
| 1932 |  | אירווינג לאנגמיור | ג'נרל אלקטריק | על עבודתו בכימיה של פני שטח. |
1933: לא הוענק
| 1934 |  | הרולד יורי | אוניברסיטת קולומביה | על גילוי המימן הכבד. |
| 1935 |  | פרדריק ז'וליו-קירי | מכון הרדיום | על יצירת יסודות רדיואקטיביים חדשים. |
| 1935 |  | אירן ז'וליו-קירי | מכון הרדיום | על יצירת יסודות רדיואקטיביים חדשים. |
| 1936 |  | פטר דביי | מכון קייזר וילהלם לפיזיקה | על עבודתו בנושא מבנה מולקולרי דרך מחקריו במומנט דיפול והשתברות קרני רנטגן ואלקטרונים בגזים. |
| 1937 |  | וולטר הוורת' | אוניברסיטת בירמינגהם | על עבודתו בפחמימנים וויטמין C. |
| 1937 |  | פאול קארר | אוניברסיטת ציריך | על עבודתו על קרוטנואידים, פלאבינים והוויטמינים A ו-B2. |
| 1938 |  | ריכרד קון | מכון קייזר וילהלם לרפואה, אוניברסיטת היידלברג | על עבודתו בקרוטנואידים וויטמינים. |
| 1939 |  | אדולף בוטנאנדט | מכון קייזר וילהלם לביוכימיה, אוניברסיטת הומבולדט של ברלין | על עבודתו על הורמוני מין. |
| 1939 |  | לבוסלב רוז'יצ'קה | המכון הטכנולוגי של ציריך | על עבודתו על פולימתילנים וטרפנים גבוהים. |
1940   1941  1941: לא הוענק
| 1943 |  | ג'ורג' דה הוושי | אוניברסיטת סטוקהולם | על עבודתו בתחום השימוש באיזוטופים כסמנים לחקירת תהליכים כימיים. |
| 1944 |  | אוטו האן | מכון קייזר וילהלם לכימיה | על גילוי הביקוע של גרעינים כבדים. |
| 1945 |  | ארטורי אילמארי וירטאנן | אוניברסיטת הלסינקי | על מחקריו והמצאותיו בתחום החקלאות וכימיית התזונה, ובמיוחד על שיטת שימור החציר שלו. |
| 1946 |  | ג'יימס בטשלר סאמנר | אוניברסיטת קורנל | על גילוי האפשרות לגבש אנזימים. |
| 1946 |  | ג'ון הווארד נורתרופ | מכון רוקפלר למחקר רפואי | על הכנת אנזימים וחלבוני נגיפים בצורה טהורה. |
| 1946 |  | ונדל מרדית' סטנלי | מכון רוקפלר למחקר רפואי | על הכנת אנזימים וחלבוני נגיפים בצורה טהורה. |
| 1947 |  | סר רוברט רובינסון | אוניברסיטת אוקספורד | על מחקריו בתוצרי צמחים, במיוחד אלקלואידים. |
| 1948 |  | ארנה וילהלם קאורין טיסליוס | אוניברסיטת אופסלה | על מחקרו בתחום האלקטרופורזה ואנליזת ספיחה. |
| 1949 |  | ויליאם פרנסיס ג'יוק | אוניברסיטת קליפורניה בברקלי | על תרומותיו לתחום התרמודינמיקה הכימית. |
| 1950 |  | אוטו פאול הרמן דילס | אוניברסיטת קיל | על גילוי ופיתוח סינתזת דיאן. |
| 1950 |  | קורט אלדר | אוניברסיטת קלן | על גילוי ופיתוח סינתזת דיאן. |
| 1951 |  | אדווין מקמילן | אוניברסיטת קליפורניה בברקלי | על תגליותיהם בתחום הכימיה של היסודות הטרנס אורניים. |
| 1951 |  | גלן תיאודור סיבורג | אוניברסיטת קליפורניה בברקלי | על תגליותיהם בתחום הכימיה של היסודות הטרנס אורניים. |
| 1952 |  | ארצ'ר ג'ון פורטר מרטין | המכון הלאומי למחקר רפואי | על המצאת שיטת הכרומטוגרפיה למקוטעין. |
| 1952 |  | ריצ'רד לורנס מילינגטון סינג' | מכון רווט למחקר | על המצאת שיטת הכרומטוגרפיה למקוטעין. |
| 1953 |  | הרמן שטאודינגר | אוניברסיטת פרייבורג, מכון המחקר המדינתי לכימיה מאקרומולקולארית | על תגליותיו בתחום הכימיה המקרומולקולרית. |
| 1954 |  | לינוס פאולינג | המכון הטכנולוגי של קליפורניה | על מחקריו בעניין אופי הקשר הכימי. |
| 1955 |  | וינסנט דו ויניו | אוניברסיטת קורנל | על עבודתו על תרכובות גופרית בעלות חשיבות ביוכימית, ובמיוחד על הסינתזה הראשונה של הורמון פוליפפטידי. |
| 1956 |  | סר סיריל נורמן הינשלווד | אוניברסיטת אוקספורד | על מחקריהם בעניין המנגנון של תגובות כימיות. |
| 1956 |  | ניקולאי סמיונוב | המכון לכימיה פיזיקלית של האקדמיה למדעים של ברית המועצות | על מחקריהם בעניין המנגנון של תגובות כימיות. |
| 1957 |  | אלכסנדר טוד | אוניברסיטת קיימברידג' | על עבודתו על נוקליאוטידים וקו-אנזימים נוקליאוטידים. |
| 1958 |  | פרדריק סנגר | אוניברסיטת קיימברידג' | על עבודתו על מבנה החלבונים, ובפרט אינסולין. |
| 1959 |  | ירוסלאב היירובסקי | המכון הפולרוגרפי של האקדמיה הצ'כוסלובקית למדעים | על גילוי ופיתוח שיטות אנליזה פולרוגרפיות. |
| 1960 |  | וילארד ליבי | אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס | על שיטתו לשימוש בפחמן-14 לתיארוך בארכאולוגיה, גאולוגיה, גיאופיזיקה וענפי מדע נוספים |
| 1961 |  | מלווין קלווין | אוניברסיטת קליפורניה בברקלי | על מחקריו בעניין קליטת פחמן דו-חמצני בצמחים. |
| 1962 |  | מקס פרוץ | המעבדה לביולוגיה מולקולרית של מועצת המחקר הרפואי | על מחקריהם בנושא המבנה של חלבונים גלובולריים |
| 1962 |  | ג'ון קנדרו | המעבדה לביולוגיה מולקולרית של מועצת המחקר הרפואי | על מחקריהם בנושא המבנה של חלבונים גלובולריים |
| 1963 |  | קרל ציגלר | מכון מקס פלאנק למחקר הפחם | על גילויים הקשורים לפולימרים כבדים. |
| 1963 |  | ג'וליו נטה | פוליטכניקו די מילאנו | על גילויים הקשורים לפולימרים כבדים. |
| 1964 |  | דורותי קרופוט הודג'קין | אוניברסיטת אוקספורד, החברה המלכותית | על קביעת מבניהם של חומרים ביוכימיים חשובים בעזרת טכניקות קרני רנטגן. |
| 1965 |  | רוברט ברנס וודוורד | אוניברסיטת הרווארד | על הישגיו יוצאי הדופן באומנות הסינתזה האורגנית. |
| 1966 |  | רוברט מוליקן | אוניברסיטת שיקגו | על עבודתו הבסיסית על הקשרים הכימיים והקונפיגורציה האלקטרונית של המולקולות על ידי שיטת האורביטל המולקולרי. |
| 1967 |  | מנפרד אייגן | מכון מקס פלאנק לכימיה פיזיקלית | על מחקריהם בתגובות כימיות מהירות מאוד, המושפעות על ידי הפרעת שיווי משקל בעזרת פולסים קצרים ביותר של אנרגיה |
| 1967 |  | רונלד ג'ורג' רייפורד נוריש | אוניברסיטת קיימברידג' | על מחקריהם בתגובות כימיות מהירות מאוד, המושפעות על ידי הפרעת שיווי משקל בעזרת פולסים קצרים ביותר של אנרגיה |
| 1967 |  | ג'ורג' פורטר | המכון המלכותי של בריטניה הגדולה | על מחקריהם בתגובות כימיות מהירות מאוד, המושפעות על ידי הפרעת שיווי משקל בעזרת פולסים קצרים ביותר של אנרגיה |
| 1968 |  | לארס אונסאגר | אוניברסיטת ייל | על פיתוח היחסים הקרויים על שמו להם חשיבות בסיסית בתחום התרמודינמיקה של תהליכים בלתי הפיכים |
| 1969 |  | דרק הארולד ריצ'רד ברטון | אימפריאל קולג' | על תרומותיהם לפיתוח הקונספט של קונפורמציה. |
| 1969 |  | אוד האסל | אוניברסיטת אוסלו | על תרומותיהם לפיתוח הקונספט של קונפורמציה. |
| 1970 |  | לואיס פדריקו ללואר | המכון למחקר ביוכימי | על גילוי נוקליאוטידים סוכריים ותפקידם בביוסינתזה של פחמימנים. |
| 1971 |  | גרהרד הרצברג | מועצת המחקר הלאומית של קנדה | על תרומותיו להבנת מבנה אלקטרוני וגאומטריה של מולקולות, ובייחוד רדיקלים חופשיים. |
| 1972 |  | כריסטיאן אנפינסן | המכונים הלאומיים לבריאות | על עבודתו על ריבונוקלאז, במיוחד בדבר הקשר בין רצף חומצות האמינו והמבנה המרחבי המאפשר פעילות ביולוגית |
| 1972 |  | סטנפורד מור | אוניברסיטת רוקפלר | על תרומתם להבנה של הקשר בין המבנה הכימי לפעילות הקטליטית של מולקולת הריבונוקלאז. |
| 1972 |  | ויליאם סטיין | אוניברסיטת רוקפלר | על תרומתם להבנה של הקשר בין המבנה הכימי לפעילות הקטליטית של מולקולת הריבונוקלאז. |
| 1973 |  | ארנסט אוטו פישר | האוניברסיטה הטכנית של מינכן | על עבודתם בנושא הכימיה של תרכובות אורגנו-מתכתיות. |
| 1973 |  | ג'פרי וילקינסון | אימפריאל קולג' | על עבודתם בנושא הכימיה של תרכובות אורגנו-מתכתיות. |
| 1974 |  | פול פלורי | אוניברסיטת סטנפורד | על עבודתו הבסיסית, תאורטית וניסיונית, בכימיה הפיזיקלית של מקרומולקולות. |
| 1975 |  | ג'ון קורנפורת' | אוניברסיטת סאסקס | על עבודתו בעניין הסטריאוכימיה של תגובות המזורזרות על ידי אנזימים. |
| 1975 |  | ולדימיר פרלוג | המכון הטכנולוגי של ציריך | על מחקרו בעניין הסטריאוכימיה של מולקולות ותגובות אורגניות. |
| 1976 |  | ויליאם נון ליפסקומב | אוניברסיטת הרווארד | על מחקריו בעניין מבנה הבוראנים השופכים אור על בעיות במבנה הקשר הכימי |
| 1977 |  | איליה פריגוז'ין | האוניברסיטה החופשית של בריסל, אוניברסיטת טקסס באוסטין | על תרומתו לתרמודינמיקה שלא במצבי שיווי משקל, ובייחוד לתאוריה של מבנים דיסיפטיביים |
| 1978 |  | פיטר מיטשל | מעבדת המחקר גלין | על תרומתו להבנת נשיאת אנרגיה ביגולוגית על ידי ניסוח התאוריה הכימיאוסומטית. |
| 1979 |  | הרברט בראון | אוניברסיטת פרדו | על פיתוח השימוש בתרכובות מבוססות בור וזרחן כמגיבים בסינתזה אורגנית. |
| 1979 |  | גאורג ויטיג | אוניברסיטת היידלברג | על פיתוח השימוש בתרכובות מבוססות בור וזרחן כמגיבים בסינתזה אורגנית. |
| 1980 |  | פול ברג | אוניברסיטת סטנפורד | על מחקריו הבסיסיים בתחום הביוכימיה של חומצות גרעין, במיוחד בהקשר של DNA רקומביננטי. |
| 1980 |  | וולטר גילברט | אוניברסיטת הרווארד, | על תרומתם לקביעת רצפי הבסיסים בחומצות גרעין. |
| 1980 |  | פרדריק סנגר | המעבדה לביולוגיה מולקולרית של מועצת המחקר הרפואי | על תרומתם לקביעת רצפי הבסיסים בחומצות גרעין. |
| 1981 |  | קניצ'י פוקוי | אוניברסיטת קיוטו | על התאוריות שפיתחו בעניין מהלכן של תגובות כימיות. |
| 1981 |  | רואלד הופמן | אוניברסיטת קורנל | על התאוריות שפיתחו בעניין מהלכן של תגובות כימיות. |
| 1982 |  | אהרון קלוג | המעבדה לביולוגיה מולקולרית של מועצת המחקר הרפואי | על פיתוח מיקרוסקופ האלקטרונים הקריסטלוגרפי והבהרת המבנה של קומפלקסי חומצת גרעין - חלבון |
| 1983 |  | הנרי טאובה | אוניברסיטת סטנפורד | על עבודתו על מנגנוני תגובות העברת אלקטרונים, בייחוד בקומפלקסים מתכתיים |
| 1984 |  | ברוס מריפילד | אוניברסיטת רוקפלר | על פיתוח המתודולוגיה של סינתזה כימית על מצע מוצק. |
| 1985 |  | הרברט האופטמן | הקרן הרפואית של באפלו | על הישגיהם בפיתוח שיטות ישירות לקביעת מבנה גבישי. |
| 1985 |  | ג'רום קרל | מעבדת המחקר של חיל הים האמריקני | על הישגיהם בפיתוח שיטות ישירות לקביעת מבנה גבישי. |
| 1986 |  | דאדלי הרשבאך | אוניברסיטת הרווארד | על תרומתם בעניין הדינמיקה של תהליכים כימיים אלמנטריים. |
| 1986 |  | יואן לי | אוניברסיטת קליפורניה בברקלי | על תרומתם בעניין הדינמיקה של תהליכים כימיים אלמנטריים. |
| 1986 |  | ג'ון פולני | אוניברסיטת טורונטו | על תרומתם בעניין הדינמיקה של תהליכים כימיים אלמנטריים. |
| 1987 |  | דונלד קראם | אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס | על הפיתוח והשימוש במולקולות בעלות תגובות מותאמות מבנה עם סלקטיביות גבוהה. |
| 1987 |  | ז'ן-מארי להן | אוניברסיטת לואי פסטר, קולז' דה פראנס | על הפיתוח והשימוש במולקולות בעלות תגובות מותאמות מבנה עם סלקטיביות גבוהה. |
| 1987 |  | צ'ארלס פדרסן | דופונט | על הפיתוח והשימוש במולקולות בעלות תגובות מותאמות מבנה עם סלקטיביות גבוהה. |
| 1988 |  | יוהאן דייזנהופר | המרכז הרפואי אוניברסיטת טקסס סאות'ווסטרן | על קביעת המבנה התלת-ממדי של מרכז תגובה פוטוסינתטי. |
| 1988 |  | רוברט הובר | מכון מקס פלאנק לביוכימיה | על קביעת המבנה התלת-ממדי של מרכז תגובה פוטוסינתטי. |
| 1988 |  | הארטמוט מישל | מכון מקס פלאנק לביופיזיקה | על קביעת המבנה התלת-ממדי של מרכז תגובה פוטוסינתטי. |
| 1989 |  | סידני אלטמן | אוניברסיטת ייל | על גילוי התכונות הקטליטיות של RNA‏. |
| 1989 |  | תומאס צ'ק | אוניברסיטת קולורדו | על גילוי התכונות הקטליטיות של RNA‏. |
| 1990 |  | אליאס ג'יימס קורי | אוניברסיטת הרווארד | על פיתוח התאוריה והמתודולוגיה של סינתזה אורגנית. |
| 1991 |  | ריכרד ארנסט | המכון הטכנולוגי של ציריך | על תרומותיו לפיתוח ספקטרוסקופיית NMR ברזולוציה גבוהה. |
| 1992 |  | רודולף מרקוס | המכון הטכנולוגי של קליפורניה | על תרומותיו לתאוריה של תגובות העברת אלקטרונים במערכות כימיות. |
| 1993 |  | קארי מוליס |  | על המצאת שיטת תגובת שרשרת של פולימראז (PCR) |
| 1993 |  | מייקל סמית' | אוניברסיטת קולומביה הבריטית | על התרומות לייסוד שיטת מוטגנזה מכוונת מבוססת אוליגונוקלואידים ופיתוחה למחקר חלבונים. |
| 1994 |  | ג'ורג' אולה | אוניברסיטת דרום קליפורניה | על תרומתו לכימיית הקרבוקטיון. |
| 1995 |  | פול קרוצן | מכון מקס פלאנק לכימיה | על עבודתם על כימיה אטמוספירית, ובפרט ההיווצרות וההתפרקות של אוזון. |
| 1995 |  | מריו מולינה | המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס | על עבודתם על כימיה אטמוספירית, ובפרט ההיווצרות וההתפרקות של אוזון. |
| 1995 |  | פרנק שרווד רולנד | אוניברסיטת קליפורניה באירוויין | על עבודתם על כימיה אטמוספירית, ובפרט ההיווצרות וההתפרקות של אוזון. |
| 1996 |  | ריצ'רד סמולי | אוניברסיטת רייס | על גילוי הפולרן. |
| 1996 |  | רוברט קרל | אוניברסיטת רייס | על גילוי הפולרן. |
| 1996 |  | הארי קרוטו | אוניברסיטת סאסקס | על גילוי הפולרן. |
| 1997 |  | פול בויר | אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס | על הארת המנגנון האנזימטי בבסיס סינתזת האדנוזין טריפוספט. |
| 1997 |  | ג'ון ווקר | המעבדה לביולוגיה מולקולרית של מועצת המחקר הרפואי | על הארת המנגנון האנזימטי בבסיס סינתזת האדנוזין טריפוספט. |
| 1997 |  | ינס סקואו | אוניברסיטת אורהוס | על גילוי האנזים המעביר יונים באופן פעיל דרך קרום התא, משאבת נתרן-אשלגן (Na+K+-ATPase). |
| 1998 |  | וולטר קוהן | אוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה | על פיתוח תורת פונקציונל הצפיפות. |
| 1998 |  | ג'ון פופל | אוניברסיטת נורת'ווסטרן | על פיתוח שיטות חישוביות בכימיה קוונטית. |
| 1999 |  | אחמד זוויל | המכון הטכנולוגי של קליפורניה | על מחקריו בתחום מצבי המעבר בתגובות כימיות תוך שימוש בספקטרוסקופיות פמטו-שנייה |
| 2000 |  | אלן היגר | אוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה | על גילוי ופיתוח פולימרים מוליכים חשמלית. |
| 2000 |  | אלן מקדיארמיד | אוניברסיטת פנסילבניה | על גילוי ופיתוח פולימרים מוליכים חשמלית. |
| 2000 |  | הידקי שירקאווה | אוניברסיטת צוקובה | על גילוי ופיתוח פולימרים מוליכים חשמלית. |
| 2001 |  | ויליאם נולס |  | על עבודתם על תגובות הידרוגנציה מזורזות כיראלית. |
| 2001 |  | ריוג'י נויורי | אוניברסיטת נגויה | על עבודתם על תגובות הידרוגנציה מזורזות כיראלית. |
| 2001 |  | קרל בארי שארפלס | מכון המחקר סקריפס | על עבודתו על תגובות חימצון מזורזות כיראלית. |
| 2002 |  | קורט ויטריך | המכון הטכנולוגי של ציריך | על פיתוח ספקטרוסקופית תהודה מגנטית גרעינית לניתוח המבנה התלת-ממדי של מקרומולקולות ביולוגיות בתמיסה. |
| 2002 |  | ג'ון פן | אוניברסיטת הקומונוולת' של וירג'יניה | על פיתוח שיטות יינון עבור ספקטרומטרית מסה של מקרומולקולות ביולוגיות |
| 2002 |  | קואיצ'י טנקה | תאגיד שימאדזו | על פיתוח שיטות יינון עבור ספקטרומטרית מסה של מקרומולקולות ביולוגיות |
| 2003 |  | פיטר אגרה | בית הספר לרפואה של אוניברסיטת ג'ונס הופקינס | על גילוי תעלות מים (Aquaporin) בקרום התא. |
| 2003 |  | רודריק מק'קינון | אוניברסיטת רוקפלר | על מחקר המבנה והמכניקה של תעלות יונים |
| 2004 |  | אהרן צ'חנובר | הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל | על גילוי תהליך מתווך אוביקוויטין לפירוק חלבון. |
| 2004 |  | אברהם הרשקו | הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל | על גילוי תהליך מתווך אוביקוויטין לפירוק חלבון. |
| 2004 |  | אירווין רוז | אוניברסיטת קליפורניה באירוויין | על גילוי תהליך מתווך אוביקוויטין לפירוק חלבון. |
| 2005 |  | איב שאובין | המכון הצרפתי לנפט | על פיתוח שיטת המטתזה בסינתזה אורגנית |
| 2005 |  | רוברט גרבס | המכון הטכנולוגי של קליפורניה | על פיתוח שיטת המטתזה בסינתזה אורגנית |
| 2005 |  | ריצ'רד שרוק | המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס | על פיתוח שיטת המטתזה בסינתזה אורגנית |
| 2006 |  | רוג'ר דויד קורנברג | אוניברסיטת סטנפורד | על מחקריו בתחום הבסיס המולקולרי של תעתוק איקריוטי. |
| 2007 |  | גרהרד ארטל | מכון פריץ הבר של מכון מקס פלאנק | על מחקריו בתחום התהליכים הכימיים על משטחים מוצקים. |
| 2008 |  | אוסאמו שיממורה | המעבדה לביולוגיה ימית, בית הספר לרפואה של אוניברסיטת בוסטון | על גילוי ופיתוח השימוש בחלבון הפלואורסצנטי GFP |
| 2008 |  | מרטין צ'לפי | אוניברסיטת קולומביה | על גילוי ופיתוח השימוש בחלבון הפלואורסצנטי GFP |
| 2008 |  | רוג'ר טסיין | אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו, מכון הווארד יוז לרפואה | על גילוי ופיתוח השימוש בחלבון הפלואורסצנטי GFP |
| 2009 |  | עדה יונת | מכון ויצמן למדע | על מחקריהם שתרמו להבנת מבנה ותפקיד הריבוזום |
| 2009 |  | ונקטרמן רמאקרישנן | המעבדה לביולוגיה מולקולרית של מועצת המחקר הרפואי | על מחקריהם שתרמו להבנת מבנה ותפקיד הריבוזום |
| 2009 |  | תומאס סטייץ | אוניברסיטת ייל, מכון הווארד יוז לרפואה | על מחקריהם שתרמו להבנת מבנה ותפקיד הריבוזום |
| 2010 |  | ריצ'רד הק | אוניברסיטת דלאוור | על תגובות מצומדות מזורזות פלדיום בסינתזה אורגנית |
| 2010 |  | אי איצ'י נגישי | אוניברסיטת פרדו | על תגובות מצומדות מזורזות פלדיום בסינתזה אורגנית |
| 2010 |  | אקירה סוזוקי | אוניברסיטת הוקאידו | על תגובות מצומדות מזורזות פלדיום בסינתזה אורגנית |
| 2011 |  | דן שכטמן | הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל | על גילוי קוואזי-גביש |
| 2012 |  | רוברט לפקוביץ' | מכון הווארד יוז לרפואה, המרכז הרפואי של אוניברסיטת דיוק | על מחקר קולטנים המצומדים לחלבון G |
| 2012 |  | בריאן קובילקה | בית הספר לרפואה של אוניברסיטת סטנפורד | על מחקר קולטנים המצומדים לחלבון G |
| 2013 |  | אריה ורשל | אוניברסיטת דרום קליפורניה | על פיתוח מודלים מרובי-סקאלות להבנת מערכות כימיות מורכבות |
| 2013 |  | מרטין קרפלוס | אוניברסיטת שטרסבורג, אוניברסיטת הרווארד | על פיתוח מודלים מרובי-סקאלות להבנת מערכות כימיות מורכבות |
| 2013 |  | מיכאל לויט | בית הספר לרפואה של אוניברסיטת סטנפורד | על פיתוח מודלים מרובי-סקאלות להבנת מערכות כימיות מורכבות |
| 2014 |  | אריק בציג | קמפוס ג'נלינה של מכון הווארד יוז לרפואה, אוניברסיטת קליפורניה בברקלי | על פיתוח מיקרוסקופייה פלואורסצנטית ברזולוציית-על |
| 2014 |  | שטפן הל | מכון מקס פלאנק לכימיה ביופיזית, המרכז הגרמני לחקר הסרטן | על פיתוח מיקרוסקופייה פלואורסצנטית ברזולוציית-על |
| 2014 |  | ויליאם מורנר | אוניברסיטת סטנפורד | על פיתוח מיקרוסקופייה פלואורסצנטית ברזולוציית-על |
| 2015 |   | תומאס לינדל | מכון פרנסיס קריק, מעבדות קלייר הול | על מחקריהם בנושא המכניזם של התיקון העצמי של ה-DNA |
| 2015 |   | פול מודריץ' | מכון הווארד יוז לרפואה, בית הספר לרפואה של אוניברסיטת דיוק | על מחקריהם בנושא המכניזם של התיקון העצמי של ה-DNA |
| 2015 |   | עזיז סנג'אר | אוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל | על מחקריהם בנושא המכניזם של התיקון העצמי של ה-DNA |
| 2016 |  | ז'אן-פייר סובאז' | אוניברסיטת שטרסבורג | על התכנון והסינתזה של מכונות מולקולריות |
| 2016 |  | פרייזר סטודרט | אוניברסיטת נורת'ווסטרן | על התכנון והסינתזה של מכונות מולקולריות |
| 2016 |  | בן פרינחה | אוניברסיטת חרונינגן | על התכנון והסינתזה של מכונות מולקולריות |
| 2017 |  | ז'אק דובושה | אוניברסיטת לוזאן | על תרומתם בפיתוח מיקרוסקופיה אלקטרונית קריוגנית ברזולוציה גבוהה לבחינה של מערכות ביוכימיות בתמיסות |
| 2017 |  | יואכים פרנק | אוניברסיטת קולומביה | על תרומתם בפיתוח מיקרוסקופיה אלקטרונית קריוגנית ברזולוציה גבוהה לבחינה של מערכות ביוכימיות בתמיסות |