stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דם
דם האדם > הרכב > תאים אחרים

טסיות דם - 130–450 אלף לממ"ק. אחראיות על מסלולי קרישת הדם בשיתוף עם פקטורי קרישה - 15 הטסיות מסייעות במקרה של חתך או פציעה לקרישת הדם. במקרה של פציעה, טסיות הדם מתפרקות ומפרישות חומר שמתחיל תגובת שרשרת למען קרישת הדם. מגה-קריוציטים הם המקור לטסיות הדם: בהתחלה מתמיינים תאי גזע למגה-קריובלאסטים, לאחר מכן נוצרים מהם פרו-מגה-קריוציטים, ולאחר מכן הופך כל תא למגה-קריוציט. מגה-קריוציט אינו יכול לנדוד לדם בשום פנים ואופן (נדידה שלו מהווה מצב פתולוגי), ולכן לאחר מכן נחתך המגה-קריוציט לפי קוי התיחום שנקבעו מראש, ורק אז נוצרות ממנו טסיות דם הנודדות ממח העצם למערכת הדם ההיקפית.
דם האדם > מחלות

המופיליה היא מחלה בה יש חוסר בפקטורי קרישה מסוימים דבר אשר מונע היווצרות של קרישי דם וכך אדם חולה המופיליה יכול למות אפילו מהשריטה הקטנה ביותר שכן אין גורם פנימי שיעצור את הדימום. משפחה מפורסמת אשר סבלה מהמחלה היא משפחה של ניקולאי השני (צאר הרוסי האחרון), שבה יורש העצר, אלכסיי, היה חולה במחלה הזאת.
תרופות מטיפוס אספירין מקטינות את מידת הקרישה של הדם. תרופה זו משמשת כאמצעי מנע, נגד יצירת קרישי דם, אצל אנשים החולים בטרשת עורקים - אנשים אלה בעלי כלי דם צרים, וקריש דם קטן יחסית עלול להרוג אותם. קרישי דם עלולים להיווצר במהלך טיסה, להיסחף למוח או ללב ולגרום למוות. כדי למנוע אירועים כאלה מומלץ להפעיל את הרגליים במהלך טיסה.
ראו גם

סוג דם
בדיקת דם
תרומת דם
לחץ דם
גורם רזוס
דם טבורי
המטופוביה
המולימפה
רשימת מחלות דם והפרעות במנגנון החיסון
דם נידה
נטילת דם ורידי בעזרת פרפרית
הרכב הדם (לחצו על התמונה להגדלה). בצד ימין למעלה: שיטה לשינון שכיחותם היחסית של סוגי תאי הדם הלבנים
מימין לשמאל:
תא דם לבן, טסית דם, תא דם אדום.
צולם באמצעות מיקרוסקופ אלקטרוני סורק (SEM).
תמונת מיקרוסקופ אלקטרוני סורק של הרכב דם נורמלי של אדם. בצילום נראים תאי דם אדומים, הרבה טסיות דם וכמה תאי דם לבנים, ביניהם לימפוציטים, מונוציט ונויטרופיל
מועדון מכסחי המפלצות

| --- | --- |

כרזת הסדרה
 סוגה:  הנפשה ממוחשבת, מדע בדיוני, קומדיה, אקשן, הרפתקאות
 יוצרים:  וינסנט צ'בלון-דמרסי, דוד מישל
 כותבים:  ג'ון דרבולני (עונה 1) אל שוורץ (עונה 2)
 בימוי:  ז'אן לואי ונדסטוק
 מדבבים:  ראו כאן
 מדבבים בעברית:  ראו כאן
 ארץ מקור:  קנדה קנדה צרפת צרפת
 שפות:  אנגלית / צרפתית (הסדרה דובבה לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  52
 הפקה
 חברת הפקה:  Marathon Media Image Entertainment Corporation
 אורך פרק:  כ-22 דקות
 שידור
 רשת שידור:  Gulli (צרפת) YTV (קנדה)
 רשת שידור בישראל:  ג'טיקס
 תקופת שידור מקורית:  2 ביוני 2008 – 14 בנובמבר 2009
 תקופת שידור בישראל:  2008 – 2009
 קישורים חיצוניים
 www.monsterbusterclub.tv
 דף התוכנית ב-IMDb
מועדון מכסחי המפלצות (באנגלית: Monster Buster Club) היא סדרת טלוויזיה קנדית-צרפתית בהנפשה ממוחשבת, מסוגת מדע בדיוני, קומדיה, אקשן והרפתקאות, שהופקה על ידי Marathon Media ו-Image Entertainment Corporation. הסדרה עוקבת אחר ארבעה ילדים שפועלים בהצלת העיר שלהם מפלישת זרים.
לסדרה הופקו 2 עונות ו-52 פרקים באורך 22 דקות. היא שודרה לראשונה באירופה החל מ-2 ביוני 2008 עד 14 בנובמבר 2009 בערוץ ג'טיקס. בקנדה הסדרה שודרה בערוץ YTV ובצרפת בערוץ Gulli. בישראל הסדרה שודרה בדיבוב עברי החל משנת 2008 עד 2009 בערוץ ג'טיקס.
תקציר העלילה

הסדרה עוקבת אחר ארבעה ילדים, קאתי, כריס, דן וסאם, אשר נמצאים בארגון סודי בשם "מועדון מכסחי המפלצות". באמצעות הארגון הם מונעים מפלישת זרים להיכנס לעיר שלהם, סינגלטאון, ושולחים אותם לרשויות גלקטיות.
דמויות

קאתי (Cathy) - חייזרית שנראית כמו ילדה, אשר הגיעה לכדור הארץ יחד עם סבה כדי להקים את מועדון מכסחי המפלצות.
כריס (Chris) - ילד טכנולוגי בן 12 שלוקח חלק במועדון מכסחי המפלצות. הוא חכם מאוד ובעל כישרון לגאדג'טים.
דן (Danny) - ילד ספורטאי בן 12 שלוקח חלק במועדון מכסחי המפלצות. הוא נחמד בנשמתו ולפעמים פועל ביהירות.
סאם (Sam) - ילדה רצינית בת 12 שלוקחת חלק במועדון מכסחי המפלצות. לרוב מצטיירת כמנהיגת המועדון.
ג'ון (John) - ילד בן 10. אחיו הקטן של כריס שרוצה גם להיות חלק במועדון מכסחי המפלצות.
מר הוגו סמית' (Mr. Hugo Smith) - סבא של קאתי, איתה הגיע לכדור הארץ. כשהוא לא מסייע למועדון מכסחי המפלצות, הוא אוהב לעבוד בגינתו.
ראלף (Ralph) - אחד התלמידים בתיכון סינגלטאון. יש לו אב שעובד במכירת מכוניות.
מדבבים

הדיבוב העברי בוים על ידי גדי לוי ודן שצברג.
| שם הדמות | מדבב/ת באנגלית | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- | --- |
| קאתי | אנדראה ליבמן | אלמוג פעיל |
| כריס | סמואל וינסנט | דודי ארבלי |
| דן | מאט היל | אוהד עילם דור סרוגו (2009) |
| סאם | אנה קאמר | מאיה מיטלפונקט |
| מר הוגו סמית' | ריק ג׳ונס | גדי לוי |
| ראלף |  | קובי ליקורמן |
| ג'ון | טבית'ה סנט ג'רמיין |  |
בנוסף דיבב בדיבוב העברי דן שצברג.
שידור

| עונה | עונה | מספר פרקים | תקופת שידור מקורית> שידור ראשון | תקופת שידור מקורית> שידור אחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 26 | 2 ביוני 2008 | 8 בדצמבר 2008 |
|  | 2 | 26 | 15 בינואר 2009 | 14 בנובמבר 2009 |
הדס שדר

אין תמונה חופשית
הדס שדר היא פרופסור לאדריכלות ישראלית, מבית הספר לעיצוב של אוניברסיטת חיפה, ויועצת שימור.
ביוגרפיה

נולדה וגדלה בפתח תקווה לאם מורה להוראה מסייעת ולאב שכיהן גם כפרקליט מחוז תל אביב פלילי. סיימה לימודי אדריכלות בטכניון בשנת 1994 והמשיכה ללימודי תואר שני ולשלישי באדריכלות בטכניון. את התואר השלישי סיימה בשנת 2000. פרופסור חבר משנת 2022 במסלול המחקרי של בית הספר לעיצוב של אוניברסיטת חיפה. מרצה בכירה בחוג לארכיטקטורה שבבית הספר לעיצוב של אונ׳ חיפה וחברת הוראה בכירה בטכניון. חוקרת המפרסמת מאמרים אקדמיים ושאינם אקדמיים בישראל ומחוצה לה, מרצה בכנסים ובימי עיון. יועצת השימור של תוכניות מתאר כוללניות. אוצרת שותפה של תערוכות העוסקות באדריכלות ישראלית. פרסמה ספר פרוזה ״ירח בבור״ בשנת 2024. נשואה ואם לשלושה. מתגוררת בחיפה.
תחומי פעילות > השיכון הציבורי במדינת ישראל

שדר החלה את העיסוק בשיכון הציבורי בישראל בעבודת הדוקטורט שלה. על סמך עיסוק זה פיתחה קורסים אקדמיים ופרסמה מאמרים בישראל ומחוצה לה. בשנת 2014 יצא לאור ספרה: "אבני הבניין של השיכון הציבורי: שישה עשורים של בנייה עירונית ביוזמה ציבורית בישראל" על ידי משרד הבינוי והשיכון ובמימונו. הספר הודפס במהדורה שנייה בשנת 2018.
הספר מנתח את התפתחות השיכון הציבורי בישראל לפי עשורים. בכל עשור שניים-שלושה פרקים נושאיים. הספר מכיל טקסט, צילומים היסטוריים ועכשוויים ותוכניות. כדי להסביר את הרקע החברתי בו התבסס התכנון, משולבים בספר גם פזמונים ושירים, יצירות אמנות והתייחסות לסרטים.
הספר כמו גם שאר פעולותיה עוסקים בשילוב המרובע בין התבנית בה תוכנן השיכון הציבורי בישראל, התקדימים מחוץ לישראל, שהזינו את המתכננים הישראלים, האידאולוגיה החברתית והתרבותית הסמויה שהניעה אותם ל"בחור" בתקדימים אלו והממשק בין התבנית האדריכלית והשכונתית לבין הדיירים.
בשנת 2022 יצא ספרה "ערד עיר ניסיונית", בהוצאת ספריית דקל, המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל. הספר דן בתכנון הייחודי והליניארי של ערד, מקורותיו והתפתחותו לאורך השנים. בחלקו השני הספר מאגד יצירות אמנות המתייחסות לערד.
תחומי פעילות > אדריכלות ברוטליסטית בישראל

בשנת 2012 החלה לעסוק באדריכלות הברוטליסטית הישראלית, תוך שימת דגש ראשוני על באר שבע וקריאה לראות בה את "בירת הברוטליזם הישראלי" על שום כמות ואיכות האדריכלות הברוטליסטית בעיר. לתפיסתה, האדריכלות הברוטליסטית היא האדריכלות הממלכתית של המדינה, כיוון שהמדינה ומוסדותיה היו הגופים את מבני הציבור שנבנו לאור עקרונותיה. היא הקימה אתר אינטרנט ועמותה לקידום מורשת האדריכלות הברוטליסטית בישראל עם האדריכל עמרי עוז אמר. בשנת 2014 יצא ספרה בנושא: "אדריכלות ברוטליסטית וניאו ברוטליסטית בבאר שבע" על ידי מרכז הבאוהאוס בתל אביב ובשנת 2016 ערכה ואצרה בשותפות את הספר "מכת שמש: בנייה ברוטליסטית בבאר שבע. עיון מחודש באדריכלות הממלכתית" בהוצאת יד בן צבי. הייתה חלק מאוצרי התערוכה "חלומות מבטון" במוזיאון הנגב לאמנות בשנת 2018, שפותחה על סמך הספר "מכת שמש".
תחומי פעילות > עריכה מקצועית

שדר ערכה את החלק הישראלי והמקורי בכתב העת "דומוס ישראל" בין השנים 2008–2012. במאמרים שיזמה, כתבה וערכה ביקשה להעניק פרשנות תרבותית וערכית ליצירות האדריכלות עליהן נכתב, כך שהקורא ייהנה ממסר שהוא מעבר לאדריכלות נשואת המאמר.
תחומי פעילות > אוצרות משותפת וייעוץ אקדמי לתערוכות

משנת 2011 מעורבת כאוצרת שותפה או כיועצת אקדמית בתערוכות העוסקות בתחום התמחותה: אדריכלות, שיכון ציבורי וברוטליזם. התערוכות הוצגו בין היתר בגלריה בבית האדריכל, במרכז לאמנות עכשווית בערד, במרכז הבאוהאוס בתל אביב, במוזיאון הנגב לאמנות ובמוזיאון העיר חיפה. התערוכות נועדו לקרב את העיסוק בתחומים אלו לקהל הרחב, כמו גם להביע עמדה ערכית: רצון לגרום להוקרת הערכים, הציבוריות והממלכתיות שמאחורי השיכון הציבורי והברוטליזם.
תחומי פעילות > שימור אתרים

משנת 2010 שימשה יועצת השימור של תוכנית המתאר פרדס חנה-כרכור, משנת 2014 של תוכנית המתאר לזכרון יעקב, ומשנת 2018 של תוכנית המתאר לעמק המעיינות. שלוש התוכניות מונהגות על ידי האדריכל אילן איזן. בשתיהן המרקמים, המתחמים והאתרים לשימור נקבעו על סמך זיהוי הנרטיבים של המקום, מתוך תפיסה כי מאחורי החלטה על שימור עומדים נרטיבים אותם החברה רוצה להנציח. משנת 2020 משמשת יועצת השימור של תוכנית מתאר של ערד בהנהגת יאיר אביגדור. ייעצה לעיריית חיפה בנושא שכונות השיכון הציבורי קריית אליעזר וקריית אליהו ומבנים ברוטליסטיים בעיר.
תחומי פעילות > שיפוט בתחרויות אדריכליות

שימשה שופטת בתחרות אות העיצוב בין השנים 2007–2012, בפרס רכטר מטעם משרד החינוך 2013, בפרס מפעל חיים מטעם התאחדות האדריכלים ובוני הערים 2019.
תחומי פעילות > ספרות יפה

ספרה "ירח בבור" בהוצאת כנרת זמורה דביר יצא לאור בשנת 2024. בספר סיפורי בראשית ושמות מתורגמים באופן חופשי ופראי לימנו. הם מתרחשים בארץ וכוללים ביקורת אמונית וחברתית במשלב לשוני מגוון ומתוך כמה נקודות מבט.
מכּתביה

Shach Pinsly Dalit, Shadar Hadas, 2024, "The Quality of the Public Open Space in the Urban Village and the Rural Neighborhood: A Re-examination After Years". Sustainability 16(18), 938.
Shadar Hadas, Shach-Pinsly Dalit, 2024, "Maintaining Community Resilience in Urban Renewal Processes through Architectural and Planning Guidelines". Sustainability, 16(2), 560.
Shach Pinsly Dalit, Shadar Hadas, 2023, "Towards Rural Regeneration in a Post-Agricultural and Post-Ideological Era". Land 12(4), 896.
הדס שדר, 2022, ערד עיר נסיונית. תל אביב: ספרית יהודה דקל, המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.
הדס שדר, 2022, "השיכון הציבורי – דימוי ומציאות במשך שלושה עשורים", אופקים בגאוגרפיה, 101-102, עמ' 209-226.
Shadar, Hadas, and Dalit Shach-Pinsly. "From Public Housing to Private Housing: Neglect of Urban Qualities during the Urban Regeneration Process." Land 11.6 (2022): 875.
Shadar, Hadas. "Crisis, urban fabrics, and the public interest: The Israeli experience", Urban Planning 6.4 (2021): 139-149.
הדס שדר (עורכת), 2016, מכת שמש: בנייה ברוטליסטית בבאר שבע. עיון מחודש באדריכלות הממלכתית. ירושלים: הוצאת יד בן צבי.
הדס שדר, 2016, "שימור שיכון: שימור פיזי ושימור ערכים", הכינוס הארצי ה-3 לשימור מורשת התרבות, עמ' 78—85.
הדס שדר, 2014, באר שבע: אדריכלות ברוטליסטית וניאו ברוטליסטית, תל אביב: מרכז הבאוהאוס.
הדס שדר, 2014, 2018 (מהדורה שנייה), אבני הבניין של השיכון הציבורי: שישה עשורים של בנייה עירונית ביוזמה ציבורית בישראל, תל אביב: משרד הבינוי והשיכון.
הדס שדר, 2013, "מקהילתיות מאולצת לאינבידואליזם בבינוי העירוני הציבורי", עיונים בתקומת ישראל 23, עמ' 232-204.
הדס שדר, 2006, "שלוש תפיסות של מקום בשיכון הציבורי בישראל בשנות החמישים", עיונים בתקומת ישראל, 16, עמ' 389-373.
הדס שדר, רוברט אוקסמן, 2003, "באר שבע הישראלית: בין המקום לבין החזון", קתדרה 107, עמ' 114-81.
אנתוני ואקמה

טוני ואקמה במדי הפועל באר שבע, 2018
אנתוני "טוני" ננדוזו ואקמה (באנגלית: Anthony "Tony" Nnaduzor Nwakaeme; נולד ב-21 במרץ 1989 בלאגוס שבניגריה) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדות הקיצוני בטרבזונספור מליגת העל הטורקית.
קריירת מועדונים

ואקמה הוא אחיו הצעיר של הכדורגלן הניגרי דיקסון ואקמה. הוא התחיל את הקריירה המקצוענית שלו כאשר חתם בקיץ 2010 באוניברסיטטה קלוז' מהליגה הרומנית, אך הושאל מיד לאחר מכן לארישול טורדה. בינואר 2011 חזר לאוניברסיטטה קלוז' וסיים עמה את העונה. בעונת 2011/2012 הבקיע שבעה שערים ב-28 הופעות. בקיץ 2012 חתם בפטרולול פלוישט אך מיעט לשחק ובינואר 2013 חזר לאוניברסיטטה קלוז'.
ב-13 באוגוסט 2013, לקראת עונת 2013/2014, הגיע ואקמה לישראל וחתם לשלוש שנים בהפועל רעננה. ב-24 באוגוסט ערך ואקמה את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0-1 על מכבי פתח תקווה במסגרת ליגת העל. ב-31 באוגוסט הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל, בתיקו 1–1 נגד הפועל חיפה. ב-12 באפריל 2014 בישל ואקמה ארבעה שערים בניצחון 4–2 על מכבי פתח תקווה. בסך הכל בעונה זו כבש שישה שערים והוסיף שבעה בישולים. בעונת 2014/2015 כבש שבעה שערים והוסיף שלושה בישולים.
ב-24 ביוני 2015, לקראת עונת 2015/2016, חתם ואקמה לארבע שנים בהפועל באר שבע. ב-16 ביולי ערך ואקמה את הופעת הבכורה שלו במועדון, במסגרת מוקדמות הליגה האירופית מול פ.צ. תון השווייצרית. ב-3 באוקטובר הבקיע לראשונה במדי הקבוצה, כשכבש צמד שערים בניצחון 5–2 על מכבי פתח תקווה, כולל השער הראשון בתולדות אצטדיון טרנר. במחזור ה-18 נבחר לשחקן השבוע בליגת העל לאחר שהצטיין בניצחון 3–0 נגד הפועל עכו והפך לכדורגלן הזר הראשון שזוכה בתואר זה. בסך הכל כבש ואקמה בעונה זו 11 שערי ליגה והוסיף חמישה בישולים, וב-21 במאי זכה עם באר שבע באליפות.
בעונת 2016/2017 זכה ואקמה עם הפועל באר שבע בתואר אלוף האלופים לאחר שכבש ובישל בניצחון 4–2 מול מחזיקת הגביע מכבי חיפה. בנוסף, שיחק עם הקבוצה במוקדמות ליגת האלופות ונשר עמה לשלב הבתים של הליגה האירופית, לאחר שהודח עם קבוצתו בשלב הפלייאוף מול סלטיק הסקוטית. ב-28 בדצמבר 2016 זכה ואקמה עם הקבוצה בגביע הטוטו, לאחר ניצחון 4–1 על עירוני קריית שמונה במשחק הגמר. במהלך העונה הפך ואקמה לזר הפורה ביותר של הפועל באר שבע בכל הזמנים. בתום העונה זכה עם הפועל באר שבע באליפות שנייה ברציפות, ונבחר לזר העונה על ידי מנהלת הליגה, ולשחקן העונה על ידי אתר ONE בשיתוף ארגון שחקני הכדורגל. בעונה זו כבש ואקמה 14 שערי ליגה והיה מלך השערים של הפועל באר שבע בצוותא עם בן סהר, וסגן מלך המבשלים של ליגת העל עם עשרה בישולים.
בעונת 2017/2018 זכה ואקמה עם הפועל באר שבע בתואר אלוף האלופים לאחר שכבש בניצחון 4–2 מול מחזיקת הגביע בני יהודה תל אביב. בנוסף, שיחק עם הקבוצה במוקדמות ליגת האלופות ונשר עמה לשלב הבתים של הליגה האירופית, לאחר שהודח עם קבוצתו בשלב הפלייאוף מול מריבור הסלובנית. בליגה כבש עשרה שערים בעונה זו, ובסופה זכה עם הקבוצה באליפות שלישית ברציפות.
ב-20 באוגוסט 2018 חתם ואקמה לשלוש שנים בטרבזונספור מליגת העל הטורקית. ב-25 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף במשחק מול אנקרגוצ'ו, וכעבור שבוע פתח בהרכב במשחק מול גלאטסראיי והוביל את טרבזונספור לניצחון 4–0 עם צמד שערים ובישול. ביוני 2022 עזב ואקמה את הקבוצה.
ב-26 באוגוסט 2022 ואקמה חתם באל-פייחה מליגת העל הסעודית.
ב-14 ביוני 2024 חזר לטרזבונספור.
נבחרת ניגריה

ב-18 באוגוסט 2017 זומן ואקמה לסגל נבחרת ניגריה הבוגרת, על ידי המאמן יוסוף סאליסו, למשחקים במסגרת מוקדמות מונדיאל 2018 - אפריקה. ב-10 בנובמבר 2017 ערך את הופעת הבכורה והיחידה שלו בנבחרת ניגריה, במשחק מול אלג'יריה.
תארים

אליפות (3): 2015/2016, 2016/2017, 2017/2018
אלוף האלופים (2): 2016, 2017
גביע הטוטו: 2016/2017
הגביע הטורקי: 2019/2020
הסופר קאפ הטורקי: 2020
אליפות טורקיה: 2021/2022
הערות שוליים

↑  יגאל ברמן, ‏פרס טוני: ההצלחה של וואקמה בהפועל ב"ש, באתר ONE‏, 20 באפריל 2016
↑  אופיר סער‏, שומר על שמו הטוב: הדרך של אנתוני וואקמה לצמרת ליגת העל, באתר וואלה, 29 בנובמבר 2014
↑  אורן קורנפלד‏, הכנה: הפועל רעננה ניצחה 0:2 את מ.ס. אשדוד, באתר וואלה, 15 באוגוסט 2013
↑  הלוזונים שוב בצרות: מכבי פ"ת אחרונה, 4:2 מול רעננה, באתר ערוץ הספורט, 13 באפריל 2014
↑  רועי זריהן, ‏רשמית: וואקמה חתם לארבע שנים בבאר שבע, באתר ערוץ הספורט, 24 ביוני 2015
↑  ליגת העל: הפועל באר שבע הביסה 2:5 את מכבי פתח תקוה, באתר וואלה, 3 באוקטובר 2015
↑  מחשמלת: הפועל באר שבע זכתה ב"אלוף האלופים", באתר ספורט5, ‏11 באוגוסט 2016
↑  הפועל באר שבע זכתה בגביע הטוטו אחרי 1:4 על עירוני קרית שמונה, באתר וואלה, 28 בדצמבר 2016
↑  אור אבולעפיה ויוסי מדינה, ‏לא רק מספר: הנתונים מהאליפות של באר שבע, באתר ערוץ הספורט, 30 באפריל 2017
↑  וואקמה: אפשר להגיע לאלופות, ויטור: נשתפר, באתר ONE‏, 10 במאי 2017
↑  הפועל באר שבע ניצחה את בני יהודה 2:4 וזכתה בתואר אלוף האלופים, באתר וואלה, 10 באוגוסט 2017
↑  שלמה וייס‏, טוני וואקמה חתם בטרבזונספור. באר שבע תקבל מיליון יורו בשני תשלומים, באתר וואלה, 20 באוגוסט 2018
↑  מערכת אתר ערוץ הספורט, ‏סוף הסאגה: טוני וואקמה חתם באל-פייחה, באתר ערוץ הספורט, 26 באוגוסט 2022
↑  פריז סן ז'רמן רכשה שוער חדש, וואקמה חזר לטרבזונספור, באתר וואלה, 14 ביוני 2024
ארצ'יבלד ג'וזף קרונין

| --- | --- |

 לידה:  19 ביולי 1896 קרדרוס, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  6 בינואר 1981 (בגיל 84) מונטרה, שווייץ 
 שם לידה:  Archibald Joseph Cronin 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 מקום קבורה:  לה טור-דה-פייל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת גלאזגו, Dumbarton Academy, St Aloysius' College 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 זרם ספרותי:  הרנסאנס הסקוטי 
 יצירות בולטות:  Hatter's Castle, A Thing of Beauty 
 תקופת הפעילות:  מ-1931 
 בן או בת זוג:  Agnes Mary Gibson 
 צאצאים:  Vincent Cronin, R. F. Patrick Cronin 
 פרסים והוקרה:  פרס הספר הלאומי (1937) 
 
הבית בקארדרוס בו התגורר קרונין בראשית חייו
א. ג'. קרונין הוא שם עט של הסופר הסקוטי ארצ'יבלד ג'וזף קרונין (באנגלית: Archibald Joseph Cronin; ‏19 ביולי 1896 – 6 בינואר 1981). הוא נודע בעיקר כמחבר "המצודה", שעובד לסרט זוכה פרס אוסקר. "ד"ר פינליי", סדרת דרמה רבת-פרקים ששודרה ב-BBC, עובדה מסיפורים, שהתבססו על דמויות בספרו בעל היסודות האוטוביוגרפיים, "עולמו של רופא".
ביוגרפיה

קרונין נולד בקארדרוס, דונבארטונשייר (כיום בארגייל וביוט), סקוטלנד, בנם היחיד של אב קתולי ואם פרוטסטנטית. הוא הרבה לכתוב על צעירים מרקע מעורב דומה. קרונין היה סטודנט בוגר מכפי גילו באקדמיית דומבארטון וזכה בתחרויות כתיבה רבות. הודות לכישוריו יוצאי הדופן, זכה במלגה ללימודי רפואה באוניברסיטת גלאזגו. שם פגש את אשתו לעתיד, אגנס מרי גיבסון, גם היא סטודנטית לרפואה. בשנת 1919 סיים את לימודי הרפואה בהצטיינות והמשיך בהשתלמות לקבלת תארים מתקדמים נוספים.
קרונין שירת כרופא בצי המלכותי, בדומה לרופא גיבור הרומן שלו, "דרכו של שאנון". אחרי שחרורו מן הצבא הקים מרפאה באזור מכרות בדרום ויילס והתמנה למפקח הרפואי של המכרות. מהתנסויותיו בחקר השפעותיה המזיקות של תעשיית הכרייה על בריאות העובדים הפיק חומר לספרים שכתב בהמשך, "המצודה" ו"כוכבים מציצים מרום". בשנים הבאות עבר ללונדון ונחל הצלחה רבה בעבודתו כרופא ברחוב הארלי. בחופשה ברמות סקוטלנד כתב קרונין את הרומן הראשון שלו, "טירת הכובען", שזכה להצלחה מסחררת.
בסוף שנות ה-30' של המאה העשרים עקר קרונין את מושבו לארצות הברית יחד עם אשתו ושלושת בניהם, ושם התיישב בניו כנען, קונטיקט. מאוחר יותר חזר לאירופה ובמשך עשרים חמש שנות חייו האחרונות חי בשווייץ והמשיך לכתוב עד שנות השמונים לחייו, רומנים שאת הרקע להם ביסס, בחלקם, בביתו החדש, כגון "עץ הבגידה". הוא מת במונטרה, שווייץ.
רבים מספריו של קרונין היו רבי-מכר, שתורגמו לשפות רבות. עיקר כוחו היה בסיפור העלילה, בכושר ההסתכלות והאבחנה החריף שלו ובתיאוריו הגרפיים. כמה מן הרומנים והסיפורים שכתב מסתמכים על הקריירה הרפואית שלו, במזיגה דרמטית של ריאליזם, עניינים שבינו לבינה וביקורת חברתית. יש הסבורים שספרו "המצודה", שחשף את העוול, הניצול וחוסר-היעילות של הרפואה בזמנו, תרם להקמתו של שירות הבריאות הלאומי בבריטניה.
רשימת ספרים שתורגמו לעברית

זו רשימה חלקית. רבים מן הספרים הבאים עובדו לסרטים באותו שם.
טירת הכובען (1931) – (Hatter's Castle) הופיע בהוצאת המתמיד, 1959, תרגם אברהם לביוש
שלוש אהבות (1932) – (Three Loves) הופיע בהוצאת מזרחי, תרגום: נחמן בן-עמי
אי האושר (1933) – (Grand Canary) הופיע בהוצאת מזרחי, 1964, תרגם אריה חשביה
כוכבים מציצים מרום (1935) – (The Stars Look Down) הופיע בהוצאת עדית, 1954, תרגם א. בן-דן
המצודה (1938) – (The Citadel) הופיע בהוצאת מזרחי, 1965, תרגם ס. דן, הוצאת מחודשת בהוצאת זמורה ביתן, 1986, תרגמה כרמית גיא. עובד לקולנוע בשנת 1938.
השנים הירוקות (1944) – (The Green Years) הופיע בהוצאת מזרחי, תרגום רנה ל.
מעבר לחומות (1953) – (Beyond This Place) הופיע בהוצאת עדית, תרגם ש. שניצר
עץ הבגידה (1961) – (The Judas Tree) הופיע בהוצאת מזרחי, תרגום: י. אברהמי
עולמו של רופא (1952) – (Adventures in Two Worlds) הופיע בהוצאת מזרחי, תרגמה שרה ריפין
אשליה אופטית

אשליה אופטית. לריבוע A אותו גוון של אפור כמו לריבוע B
באשליה זו נראה כאילו הילד מחזיק את ראשו בנפרד משאר הגוף
באשליה זו אפשר לראות גולגולת או נערה שמסתכלת במראה
אשליה אופטית (תעתועי ראייה) היא סוג של אשליה המאופיינת בתפיסה חזותית מוטעית של תמונה או צורה. מידע חזותי נאסף בידי העין ומתורגם על ידי המוח. אולם, ישנן דרכים להטעות את המוח, ולגרום לו לתפוס דבר מה באופן מסוים או בצורה מסוימת, על אף שאיננו כזה. חלק מן האשליות נוצרות בגלל מאפייני הקשב במוח.
ישנן אשליות גופניות, המתרחשות באופן טבעי, וישנן אשליות הכרתיות, שנוצרות בכוונה כדי לגרום למוח לראות משהו בצורה מוטעית, וזאת על ידי הכרת דפוסי הזיהוי של המוח האנושי ושימוש בתכסיסים שיגרמו למוח 'לראות' דבר בצורה מסוימת, על אף שבעצם הוא לא כך.
כיוון שאשליות קשורות לקלט חושי, הרי שיש אשליות המתרחשות וקשורות ליחסים בין החושים ועיבוד המידע של כל חוש, למשל אפקט מקגורק, פיתומות ו-Double Flash Illusion המערבות את חושי השמיעה והראייה. ברוב האשליות המערבות גם את חוש השמיעה (דומיננטי מבחינת תזמון), חוש הראייה יותר דומיננטי (בפרט מבחינת תפיסת מיקום), ומשפיע על תוצאת האשליה (כמו באפקט מקגורק). The Double Flash Illusion היא מהבודדות בהן השמיעה דומיננטית על הראייה, ומשפיעה על התפיסה החזותית.
אשליה גופנית

אשליות גופניות, כמו למשל דמות גרר, היא אשליה אופטית שנוצרת בעקבות צבעים בהירים או כהים מאוד, לסירוגין, או כשלים בעיבוד הנתונים של המוח במקרים של תבניות של צורות, צבעים, או קווים המתחלפים לסירוגין בצורה מהירה מאוד.
בנוסף, ניתן להטעות את העיניים וליצור תמונה תלת־ממדית, על ידי ניצול ראיית עומק של העיניים, הדרך שבה מעבדות העיניים תמונות. ניתן ליצור צורות או צבעים שונים, ולגרום לעין לפרש אותם לצורה תלת־ממדית או לצורה מסוימת.
התמונה הלא נכונה במוח נוצרת בעיקר בעקבות הפעלת גירוי מופרז על המוח או העיניים. למוח ולעיניים קשה לדעת איך לפרש דברים מסוימים: צבעים זוהרים מתחלים, תנועה מהירה, צורות מתחלפות לסירוגין, וכיוצא בזה. המוח מתבלבל, ולכן מפרש את המידע שהעיניים מקבלות בצורה מוטעית, והתוצאה היא שאנחנו רואים דבר מה לא כפי שהוא באמת.
אשליה הכרתית

אשליות הכרתיות הן לרוב מפורסמות וידועות יותר. בניגוד לאשליות 'טבעיות' המבוססות על דרך עיבוד הנתונים של המוח או העיניים, האשליה ההכרתית היא אשליה 'מלאכותית'. סוג האשליות הזה מבוסס על הבנת מנגנון התפיסה האנושי ועל ניצול מגבלותיו כדי 'לרמות' אותו, ובכך לגרום לו להגיע למסקנות שגויות לגבי הצורה או הצבע שאנו רואים.
בדרך כלל, מחלקים את האשליות ההכרתיות למספר סוגי אשליות: 'אשליות דו משמעות', 'אשליות עיוות', אשליות פרדוקסליות' או 'אשליות בדויות'.
לדוגמה, מיראז' היא אשליה שנוצרת כתוצאה מתופעה אופטית טבעית. על אף שזו לא אשליה אופטית, אלא יותר אשליה הכרתית או תפיסתית.
אשליות מפותחות, הכוללות תופעות כמו קוביית נקר ואשליית הסורגים (ראו תמונות) אשליות אלה נקראות גם 'אשליות התגלות' בגלל צורה או צבע שמתגלים כאשר מסתכלים בצורה זמן מסוים או בצורה מסוימת. הבנת האשליות האלה יכולה לסייע להבנת ההגבלה ביכולת הזיהוי הוויזואלי של המוח.
אשליות דו-משמעות הן תמונות או אובייקטים שניתן לפרש אותם בצורות שונות, ומכל נקודת מבט אחרת תתגלה לנו צורה שונה. בהתאם לזווית ההסתכלות תתגלה לנו צורה שונה. אשליות אלה דומות לאשליות מפותחות.
אשליות עיוות הן אשליות שבהן מוצגות אשליות של צבע, צורה, אורך, או רוחב בצורה מסוימת, מה שגורם לנו לחשוב לדוגמה, שריבוע מסוים הוא כהה יותר, או צבע מסוים כהה יותר, על אף שהוא לא. הרבה מהאשליות האלה הין אשליות גופניות, כמו אשליית הקירות העקומים, או אשליית מולר-לייר, המנצלות את הדרך שבה מערכת הזיהוי הוויזואלי במוח מזהה צורות, אורך, ויושר.
אשליות פרדוקסליות הן אשליות שבהן רואים דבר מה בלתי מתקבל על הדעת מבחינה הגיונית או בלתי אפשר מבחינה פיזיקלית. למשל, מדרגות שאין להן התחלה ואין להן סוף, או משולש בעל צורה בלתי אפשרית. דוגמאות נוספות לאשליות כאלה, ניתן לראות בעבודותיו של הצייר מאוריץ קורנליס אשר.
אשליות בדויות הן אשליות שבהן רואה הצופה דבר לא כמו שהוא במציאות, למשל צבעים מעוותים או גוונים שונים. אשליות אלה נגרמות בדרך כלל על ידי סמים או סכיזופרניה.
סוג נוסף של אשליות, פחות מוכרות, הן אשליות שבהן יש התנגשות בין המידע שרואה העין לבין דפוסי החשיבה של המוח.
ישנן גם אשליות שנוצרות על ידי השלמת מידע אוטומטית של המוח (Top-Down Processing), כדי להגיע אל צורות מוכרות, כמו באשליית משולש קניצה.
אשליות אופטיות באמנות

בתחילת המאה ה-20, בתקופת האמנות המודרנית, אמנים רבים השתמשו באפקט האשליה האופטית ביצירותיהם. בין האומנים בזרמים המודרניים ניתן למנות בין היתר את מאוריץ קורנליס אשר, סלבדור דאלי מהזרם הסוריאליסטי, ומרסל דושאן מתנועת הדאדא. בין האמנים העכשוויים ניתן לציין את ליאנדרו ארליך, אמן קונספטואלי, שמשתמש ביצירותיו באמצעים כמו מראות או מים כדי ליצור אשליה אופטית אצל הצופים.
אשליות אופטיות גם מנוצלות במקרים רבים בתעשיית הסרטים, על ידי הטכניקה 'פרספקטיבה מאולצת'.