stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מגבר שרת
מגבר שרת אידיאלי

הגבר מתח אין-סופי. במגבר שרת מעשי, ההגבר הוא מסדר גודל של מאות אלפים עד מיליונים.
יחס דחיית אות משותף (CMRR) אין-סופי. זהו היחס בין הגבר הכניסה ההפרשית והגבר הכניסה המשותפת. במגבר שרת מעשי, ה-CMRR הוא מסדר גודל של עשרות אלפים.
התנגדות כניסה אינסופית. במגבר שרת מעשי, התנגדות הכניסה היא מסדר גודל של מגה-אוהמים.
התנגדות יציאה אפסית. במגבר שרת מעשי, התנגדות היציאה היא מסדר גודל של עשרות אוהמים.
רוחב סרט אינסופי. במגבר מעשי, קצב עליית מתח המוצא מוגבל ולכן הוא אינו יכול להגביר מתח בתדרים גבוהים. לכן ניתן לתאר את המגבר כמסנן מעביר נמוכים (LPF).
מתח היסט (offset) אפסי. זוהי ההגבהה במוצא - מתח המוצא המתקבל כאשר הפרש הכניסות הוא אפס.
אחוז עיוות (קורה רק במעשי) הרמוני (THD) אפסי. מגבר השרת מגביר כל אות במבוא ללא הבדל, כלומר-אות רצוי ואות שאינו רצוי. לדוגמה; במקלטי רדיו (בין אם FM ובין אם AM) האנטנה קולטת את כל האותות שנמצאים בטווח (במקרה זה באוויר) שנקלטים בעוצמה של מילי וולטים שצריך להגביר. יחד עם אותות אלה נקלטים עיוותים (רעשים לדוגמה). ניתן להתגבר על העיוותים בכך שיחובר נגד משתנה (פוטנציומטר) בין שתי רגלי ה-offset יש לכוון את הנגד המשתנה עד שמתח שני המבואות שווה.
שיטה נוספת; לחשב את שני הנגדים Rf ו־Rin במקביל אחד לשני (מכפלתם חלקי סכומם) ולחבר נגד באותו ערך שחושב לכניסה העוקבת ולחבר את צידו השני לאדמה.
מתח היציאה מסופק על ידי מתחי אספקה סופיים. לכן מתח היציאה של מגבר שרת בחוג פתוח (כאשר יש נתק בין היציאה לכניסות) נקבע רק על ידי הסימן של הפרש מתחי הכניסה והמעגל מתפקד כמשוון:
אם  \,V_{+}>V_{-} אזי  \,V_{out}=V_{s+}
אם  \,V_{+}<V_{-} אזי  \,V_{out}=V_{s-}
אם  \,V_{+}=V_{-} אזי  \,V_{out}=0
אם הכניסה היא סינוס, המוצא הוא גל ריבועי המתנדנד בין שני מתחי האספקה, היכולים לשמש באלקטרוניקה ספרתית כ-0 לוגי ו-1 לוגי.
שימושים וסוגי מגברים קיימים

עיקר שימושו של מגבר השרת הוא במעגלי משוב. כאשר מחברים מגבר שרת בחוג סגור, כלומר את יציאתו חזרה לאחת מכניסותיו, מתח יציאת מגבר השרת הוא זה שעבורו מתקבל שוויון במתחי הכניסה. ההגבר בחוג פתוח, G, הוא מדד לדיוק המתקבל באיפוס הפרש הכניסות כאשר המגבר מחובר בחוג סגור.
שימושים וסוגי מגברים קיימים > מגבר חוצץ

דוגמה לשימוש במגבר בחוג סגור היא חיבור אות הכניסה לאחת הכניסות של המגבר וחיבור מוצא המגבר לכניסה האחרת:
על ידי חיבור זה מתקבל חוצץ (נקרא גם מגבר יחידה): מתח המוצא שווה לאות הכניסה, משום שכך שתי הכניסות זהות:
כלומר, אם מגבר השרת הוא אידיאלי (עם הגבר חוג פתוח אינסופי), אזי ההגבר בחוג סגור הוא 1. עם זאת, התנגדות המוצא של המעגל היא אפס.
שימושים וסוגי מגברים קיימים > מגבר הפרש

המגבר יגביר רק את הכניסה ההפרשית אם מתקיים התנאי:  {R_{f} \over R_{1}}={R_{g} \over R_{2}}=k. במקרה כזה:
שימושים וסוגי מגברים קיימים > מעגל מסכם

לקבלת סכום הופך מופע טהור  \,V_{out}=-(V_{1}+V_{2}+...+V_{n}) נדרוש:  \,R_{f}=R_{1}=R_{2}=...=R_{n}.
לקבלת מתח מוצא חיובי ניתן לשבץ במוצא מגבר הופך מופע בעל הגבר 1.
שימושים וסוגי מגברים קיימים > מעגלים נוספים

מעגל עוקב (מגבר לא הופך מופע או לא מהפך):
מעגל גוזר:
V_{\mathrm {out} }=-RC\left({dV_{\mathrm {in} } \over dt}\right)
מעגל סוכם (אינטגרטור):
מעגל לוגרתמי: הדיודה בקוטביות הפוכה.
מעגל מעריכי:
רכיב 741

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
רכיב נפוץ המשמש כמגבר שרת הוא רכיב 741:
במסגרת הכחולה: מגבר הפרש.
במסגרות האדומות: ראיי זרם.
במסגרת הוורודה: דרגת הגבר ממחלקה A.
במסגרת הירוקה: מסיט רמת מתח.
במסגרת התכולה: דרגת יציאה.
לקריאה נוספת

Adel S. Sedra, K. C. Smith, Microelectronic Circuits, Oxford University Press, USA
הערות שוליים

↑  מַגְבֵּר שָׁרֵת במילון תקשורת רדיו למכשירים ניידים [אלקטרוניקה] (תשפ"ד, 2023), באתר האקדמיה ללשון העברית
| חשמל |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | מטען • שדה חשמלי • אנרגיה פוטנציאלית חשמלית • פוטנציאל • מתח • כא"מ • זרם • התנגדות ומוליכות • עכבה • הספק •  השראות • זרם ישר • זרם חילופין • מעגל חשמלי • תהודה • עכבה אופיינית |  |
| רכיבים בסיסים | מקור מתח • מקור זרם • נגד • קבל • משרן • ממריסטור • שנאי • מפסק • מבדד |  |
| מכשירי מדידה | מד מתח • מד זרם • מד התנגדות • אלקטרוסקופ • גלוונומטר • מד קיבול • מד השראות • רב מודד • אוסצילוסקופ • מחולל אותות |  |
| אלקטרוניקה | מוליך למחצה • דיודה • טרנזיסטור • מיתוג • שפופרת ריק • טריודה • טטרודה • דיודה פולטת אור (לד) • מגבר שרת • מסנן תדרים • מעגל משולב • מעגל מודפס • VLSI  • מיקרואלקטרוניקה |  |
| זרם חזק | גנרטור חשמלי • מנוע חשמלי • תעשיית האנרגיה • תחנת כוח • מתקן חשמל דירתי • מערכת חלוקה • רשת חשמל • מערכת תלת-פאזית |  |
| בטיחות בחשמל | התחשמלות • לוח חשמל • קצר חשמלי • נתיך • הארקה • ממסר פחת • מפסק אוטומטי • צבע חוטי החשמל |  |
| חוקים פיזיקליים | חוק קולון • חוק גאוס • חוק אוהם • חוקי קירכהוף • חוק שימור המטען החשמלי • חוק פאראדיי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548426005171  BnF: cb11930882v (data)  GND: 4043590-8  LCCN: sh85095014  NDL: 01130191  NKC: ph123750 
תיאור סכמטי שקול של מגבר השרת
פריסת הרגליים של רכיב 741
מקלנבורג-מערב פומרניה

מיקום המדינות ומחוזותיהן כיום. הקו האדום מראה את הגבול בין המדינות בעבר
מֶקְלֶנְבּוּרְג־מערב פּוֹמֶרְניה (בגרמנית: Mecklenburg-Vorpommern) היא אחת מ־16 המדינות המהוות את גרמניה. המדינה הוקמה ב-9 ביולי 1945 תחת הכיבוש הסובייטי, והיוותה חלק מגרמניה המזרחית, עד שהאחרונה התפרקה. באוקטובר 1990, עם איחוד גרמניה מחדש, הוקמה המדינה מחדש בשמה הנוכחי.
גאוגרפיה

המדינה נמצאת בצפון-מזרח גרמניה, וגובלת בים הבלטי מצפון ובפומרניה המערבית שבפולין ממזרח, שתיהן מהוות חלק מאזור המכונה פומרניה, שהיה בעבר פרובינציה של המדינה הפרוסית, ושנמצא ברובו תחת ריבונות פולנית מאז תום מלחמת העולם השנייה.
דמוגרפיה

אוכלוסייתה, 1.6 מיליון בני אדם, היא מהקטנות שבמדינות גרמניה, וקטנות ממנה רק מדינת חבל הסאר ועיר המדינה ברמן. לעומת זאת, שטחה הוא 23,174 קמ"ר, ובכך היא המדינה השישית בגודלה בגרמניה מבחינת שטח. צפיפות האוכלוסייה במדינה, 69 נפש לקמ"ר בלבד, היא הנמוכה בגרמניה.
מקלנבורג־מערב פומרניה, כמו אזורים אחרים בגרמניה המזרחית לשעבר, סובלת מהגירה שלילית. היא איבדה 17% מאוכלוסייתה משנת 1990 ועד שנת 2013, וצפויה לאבד 11% נוספים עד שנת 2035 בהשוואה לשנת 2017.
בירת המדינה היא שוורין. עם מעט פחות מ־100,000 תושבים, זוהי עיר הבירה הקטנה ביותר בגרמניה. העיר הגדולה במדינה היא עיר ההנזה רוסטוק, עם מספר כפול של תושבים. עריה של מקלנבורג קטנות ואלמוניות יחסית. בהן ניתן למנות את נויברנדנבורג (ברנדנבורג החדשה) וערי ההנזה גרייפסוואלד (בה נמצאת אוניברסיטה ידועה - אוניברסיטת גרייפסוואלד; זו ואוניברסיטת רוסטוק הן היחידות במדינה), שטרלזונד וויסמר.
מקלנבורג היא המדינה הנחשלת ביותר בגרמניה. שיעור האבטלה בה (כ־25% ב־2005) שני רק לסקסוניה־אנהלט. הבדלים גדולים קיימים בין מערב המדינה, בה האבטלה נמוכה יותר (כ־15%) ואזור הגבול עם פולין, כנראה האזור הנחשל ביותר בגרמניה.
מקלנבורג־מערב פומרניה היא המדינה ההומוגנית ביותר בגרמניה; רק כ־2% מאוכלוסייתה אינם גרמנים. רבים מהזרים הם פליטים לשעבר מווייטנאם.
פוליטיקה

ראש ממשלת מקלנבורג (נכון ל־2024) היא מנואלה שווזיג (Manuela Schwesig) שנבחרה ב־2017. היא משתייכת ל־SPD, המפלגה הסוציאל־דמוקרטית הגרמנית.
למפלגת הירוקים הגרמנית אין כלל יצוג בלנדטאג; לעומתה, אחת המפלגות החזקות במדינה היא המפלגה הנוצרית־דמוקרטית, ה־CDU.
תיירות

מקלנבורג־מערב פומרניה היא מאזורי התיירות החשובים בגרמניה. מספר התיירים במדינה בשנים האחרונות רשם את העלייה הגבוהה ביותר בכל גרמניה. המדינה מיושבת בדלילות ויש בה שטחי נוף נרחבים ורבים, שמורות טבע ופארקים לאומיים. זוהי אחת מארבע המדינות בגרמניה השוכנות לחוף הים (הבלטי, נקרא גם הים המזרחי). תיירים רבים פוקדים את חופיה החוליים של המדינה, בעיקר בקיץ. לאורך החוף נמצאות עיירות נופש רבות, בהן הייליגנדם, אתר הרחצה הוותיק בגרמניה. למקלנבורג שייכים גם מספר איים מבודדים, המציעים שקט ומרגוע שקשה למצוא במקומות אחרים בגרמניה, כגון אוזדום וריגן. פנים המדינה, ובתוכו אזור "שווייץ המקלנבורגית" (אשר בניגוד לשווייץ דווקא אינו מתגאה בהרים רמים), עשיר באגמים ובנהרות, המושכים גם הם תיירים רבים. לרבות מעריה של מקלנבורג, ובראשן רוסטוק, היסטוריה ענפה שנשתמרה היטב ברחובות הערים.
גזע הכלבים הפומרני נקרא על שם האזור.
הערות שוליים

↑  המצב הדמוגרפי לשנת 2019 מאת מכון ברלין לאוכלוסייה ופיתוח
| מדינות הרפובליקה הפדרלית של גרמניהגרמניה |
| --- | --- | --- |
| מדינות | באדן-וירטמברג באדן-וירטמברג • בוואריה בוואריה • ברנדנבורג ברנדנבורג • הסן הסן • מקלנבורג-מערב פומרניה מקלנבורג-מערב פומרניה • סקסוניה התחתונה סקסוניה התחתונה • נורדריין-וסטפאליה נורדריין-וסטפאליה • ריינלנד-פפאלץ ריינלנד-פפאלץ • חבל הסאר חבל הסאר • סקסוניה סקסוניה • סקסוניה-אנהלט סקסוניה-אנהלט • שלזוויג-הולשטיין שלזוויג-הולשטיין • תורינגיה תורינגיה |  |
| ערי מדינה | ברלין ברלין •  ברמן • המבורג המבורג |  |
| מדינות לשעבר | דרום באדן דרום באדן • וירטמברג-באדן וירטמברג-באדן • וירטמברג-הוהנצולרן וירטמברג-הוהנצולרן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565222905171  BNE: XX456052  BnF: cb155436169 (data)  GND: 4242861-0  LCCN: n91071090  MusicBrainz: f4a62edf-12dc-441c-9032-c7ce46df8050  NKC: ge128769  NSK: 000149555  SUDOC: 027304736  VIAF: 125624951   WorldCat (עם VIAF): 125624951
עכבה חשמלית

עכבה חשמלית או אימפדנס (באנגלית: impedance) היא התנגדות חשמלית מוכללת. המושג נפוץ במיוחד במשוואות מתמטיות המתארות מעגל חשמלי שבו זורם זרם חילופין. במערכת היחידות הבין-לאומית, נמדדות הן העכבה והן ההתנגדות באותן יחידות, האוהם (Ω).
מצב מתמיד סינוסי

באופן כללי, פתרונות המתחים והזרמים במעגל המכיל נגדים, קבלים וסלילים הם פתרונות למשוואה דיפרנציאלית רגילה. ניתן להראות שאם מקורות המתח והזרם במעגל הם סינוסיים בתדירות קבועה, הפתרונות מקבלים צורה הנקראת מצב מתמיד סינוסי (מצב מתמיד במעגל AC), כלומר כל המתחים והזרמים במעגל הם סינוסיים ובעלי אמפליטודה, תדירות ופאזה קבועות.
במצב מתמיד סינוסי,  v(t)\!\  היא פונקציה סינוסית של הזמן עם אמפליטודה קבועה  V_{\mathrm {p} }\!\ , תדירות קבועה  f\!\ , ופאזה קבועה  \varphi \!\ :
כאשר:
הייצוג הפאזורי של  v(t)\!\  הוא הקבוע המרוכב  V\!\ :
במעגל במצב מתמיד סינוסי, לכל המתחים והזרמים במעגל יש ייצוגים פאזוריים בתנאי שכל המקורות המתח והזרם הם באותה התדירות, כך שכל מתח וזרם ניתן לייצוג כמספר מרוכב קבוע. בניתוח מעגל DC, כל מתח וזרם ניתן לייצוג כמספר ממשי. לכן, ניתן לשער שהחוקים שפותחו לניתוח מעגל DC ניתנים ליישום לניתוח מעגל AC על ידי שימוש במספרים מרוכבים במקום מספרים ממשיים.
הגדרה וסימון העכבה החשמלית

העכבה של רכיב במעגל מוגדר כיחס בין פאזור המתח הנופל על הרכיב לפאזור הזרם העובר דרך הרכיב:
אף על פי ש־ Z\!\  הוא היחס בין שני פאזורים,  Z\!\  עצמו אינו פאזור, כלומר  Z\!\  אינו קשור לפונקציה סינוסית כלשהי של הזמן.
במעגלי DC, ההתנגדות מוגדרת על פי חוק אוהם כיחס בין מתח ה־DC הנופל על הנגד לזרם ה־DC דרך הנגד:
כאשר:
כלומר הגדרת העכבה מהווה הכללה של חוק אוהם, כאשר את התנגדות הנגד  R\!\  במעגל ה־DC מחליפים בעכבה שלו  Z_{\mathrm {R} }\!\  במעגל ה־AC. הכללה זו של חוק אוהם אינה מוגבלת לנגדים, וניתן להשתמש בה גם לקבלים ולסלילים במעגל AC.
כפי שמכלילים את חוק אוהם למעגלי AC בעזרת השימוש בפאזורים, מכלילים גם תוצאות נוספות ממעגלי DC למעגלי AC כמו חלוקת מתח, חלוקת זרם, משפט תבנין ומשפט נורטון.
הגודל ההופכי של התנגדות טהורה נקרא מוליכות. על ידי הכללה דומה למעגלי AC מגדירים שהגודל ההופכי לעכבה נקרא מתירוּת (Admittance – אדמיטנס) וביחידות SI הוא נמדד בסימנס:
עכבות של רכיבים

חשוב לשים לב כי העכבה (אימפדנס) של הרכיבים היא במישור התדר ולא במישור הזמן, ניתן למצוא בקלות את העכבה של הרכיבים על ידי התמרת לפלס על המשוואה הדיפרנציאלית המתארת את הרכיב.
העכבה של הרכיב היא פונקציית התמסורת של הרכיב במישור התדר.
ההכפלה במספר המרוכב  i (בהנדסה נפוץ הכתיב  j כדי לא לבלבל עם זרם) מצביעה על הפרש הפאזה בין המתח לזרם.
עכבות של רכיבים > קבל

הוכחה:
בקבל מתקיים היחס בין הזרם בקבל למתח על פני הקבל  i_{c}=C{\operatorname {d} \!v \over \operatorname {d} \!t}. כדי למצוא את המתח על פני הקבל כפונקציה של הזמן נקבל  v_{c}(t)={\frac {1}{C}}\int _{0}^{t}i_{c}dt
כעת נמיר את המשווה למישור התדר בעזרת התמרת לפלס על שני צידי המשוואה  {\displaystyle {\mathcal {L}}(v_{c}(t))=\displaystyle {\mathcal {L}}({\frac {1}{C}}\int _{0}^{t}i_{c}dt)} ונקבל  {\displaystyle V_{c}(S)={{\frac {1}{C}}{\frac {1}{S}}}I_{c}(S)} כאשר  S הוא מספר מרוכב.
העכבה של הרכיב הוא פונקציית התמסורת שלו ולכן נחלק את שני צידי המשוואה בזרם ונקבל  Z_{\mathrm {capacitor} }(\Omega )={\frac {V_{\mathrm {C} }(S)}{I_{\mathrm {C} }(S)}}={\frac {1}{SC}}
נקודות חשובות:
מכיוון ש־ S הוא מספר מרוכב היינו צריכים לקבל את המשוואה  Z_{\mathrm {capacitor} }(\Omega )={\frac {V_{\mathrm {C} }(S)}{I_{\mathrm {C} }(S)}}={\frac {1}{SC}}={\frac {1}{(\sigma +i\omega )C}}, כאשר  \sigma  מייצג אקספוננט דועך במישור הזמן. עם זאת, מכיוון שההנחה היא שהמעגל הנידון נמצא במצב יציב מניחים כי  \sigma =0, ומתקבל  Z_{\mathrm {capacitor} }(\Omega )={\frac {V_{\mathrm {C} }(S)}{I_{\mathrm {C} }(S)}}={\frac {1}{i\omega C}}
חלוקה ב־ i שקולה לכפל ב־ i-, והמסקנה מכאן היא שבקבל הזרם מקדים את המתח.
ניתן להסיק ממשוואת העכבה של הקבל שככל שהתדר עולה עכבת הקבל יורדת.
עכבות של רכיבים > סליל

ההוכחה עבור סליל דומה להוכחה של קבל.
היגב

המונח היגב (ריאקטנס) או התנגדות ראקטיבית מתייחס לחלק המדומה של העכבה. להלן מספר דוגמאות:
עכבת נגד אידיאלי היא  R\!\  (ההתנגדות שלו) וההיגב שלו הוא  0\!\ .
עכבת קבל אידיאלי היא  i(-1/\omega C)\!\  וההיגב שלו הוא  -1/\omega C\!\ .
עכבת סליל אידיאלי היא  i\omega L\!\  וההיגב שלו הוא  \omega L\!\ .
העכבה של קבל או סליל תלוי בתדירות  \omega \!\  והוא גודל מדומה, אבל מהווה תופעה פיזיקלית אמיתית של הפרש פאזה בין הפאזורים של המתח והזרם כתוצאה מנוכחות הקבל או הסליל. לעומת זאת העכבה של הנגד הוא קבוע וממשי חיובי, ולכן אינו גורם להפרש פאזה בין הפאזורים של המתח והזרם.
כאשר נגדים, קבלים וסלילים משולבים במעגל AC, ניתן לחבר את עכבות הרכיבים באותו אופן שמחברים התנגדויות במעגל DC. העכבה השקולה המתקבלת היא באופן כללי גודל מרוכב, כלומר יש לה חלק ממשי וחלק מדומה. מסמנים את העכבה השקולה באופן הבא:
כאשר:
מקובל להתייחס לקבל או לסליל כרכיב ריאקטיבי. עכבת קבל היא מספר מדומה שלילי בעוד שעכבת סליל היא מספר מדומה חיובי. רכיב ריאקטיבי צורך אנרגיה מהמעגל ומחזיר אנרגיה למעגל לחלופין, ולכן בניגוד לנגד אינו צורך הספק.
ניתן לקבוע את התנהגותו של הקבל בתדירויות קיצוניות. כשהתדירות מתקרבת לאפס, היגב הקבל גדל ללא גבול כך שהקבל מתנהג כמו נתק במעגל העובד בתדירויות נמוכות מאוד של מקורות סינוסיים. ככל שהתדירות גדלה, היגב הקבל מתקרב לאפס כך שהקבל מתנהג כמו קצר במעגל העובד בתדירויות גבוהות מאוד של מקורות סינוסיים.
לעומת זאת, התנהגותו של הסליל הפוכה בתדירויות קיצוניות. כשהתדירות מתקרבת לאפס, היגב הסליל מתקרב לאפס כך שהסליל מתנהג כמו קצר במעגל העובד בתדירויות נמוכות מאוד של מקורות סינוסיים. ככל שהתדירות גדלה, היגב הסליל גדל ללא גבול כך שהסליל מתנהג כמו נתק במעגל העובד בתדירויות גבוהות מאוד של מקורות סינוסיים.
חיבור עכבות

חיבור עכבות בטור או במקביל הוא כמו בנגדים, כשההבדל הוא שבחיבור עכבות יש לטפל במספרים מרוכבים.
חיבור עכבות > בטור

חיבור עכבות בטור הוא פשוט:
חיבור עכבות > במקביל

חיבור עכבות במקביל מסובך בהרבה מחיבור תכונות פשוטות כמו התנגדות או קיבול עקב גורם המכפלה.
העכבה המתקבל הוא:  Z_{\mathrm {eq} }=R_{\mathrm {eq} }+iX_{\mathrm {eq} }\!\ 

כאשר:
עכבה אופיינית

עבור קווי תמסורת במערכות מפולגות מגדירים עכבה אופיינית, שהיא היחס בין משרעת המתח בין שני הדקי קו תמסורת לבין משרעת הזרם הזורם בו באופן מקומי. עכבה אופיינית מאפיינת את מבנה קו התמסורת, ואינה תלויה באורכו.
גם גלים אלקטרומגנטיים או גלי קול המתפשטים בתווך ניתן לתאר כמעגל חשמלי, ואז מוגדרת עבור התווך עכבה אופיינית.
מעגלים עם מקורות כלליים

עכבה מוגדרת על ידי היחס בין שני פאזורים כשפאזור מוגדר על פונקציה סינוסית של הזמן. עבור מקורות מחזוריים כלליים ואפילו מקורות לא מחזוריים, עדיין ניתן להשתמש במושג העכבה. ניתן להראות שכמעט כל הפונקציות המחזוריות בזמן ניתנות לייצוג על ידי טור פורייה. לכן, ניתן לחשוב על מקור מתח מחזורי כלשהו כצירוף, אולי אינסופי, של מקורות מתח סינוסיים בטור. באופן דומה, ניתן לחשוב על מקור זרם מחזורי כלשהו כצירוף, אולי אינסופי, של מקורות זרם סינוסיים במקביל.
תוך שימוש בשיטת הסופרפוזיציה, כל מקור מופעל בנפרד ומוצאים פתרון של מעגל ה־AC בעזרת העכבות המחושבות עבור תדירות המקור המופעל. הפתרונות של המתחים והזרמים של המקור שהופיע במעגל המקורי מחושבים כסכומים של הפתרונות שחושבו לכל אחד מהמקורות המרכיבים אותו. עם זאת למתחים ולזרמים האמיתיים במעגל המקורי אין ייצוג פאזורי. ניתן לחבר פאזורים רק כאשר כל אחד מהם מייצג פונקציה בזמן בעלת אותה תדירות. לכן, יש להחזיר את פאזורי המתח והזרם שחושבו עבור כל מקור בנפרד לייצוג שלהם בתחום הזמן לפני ביצוע הסכימה הסופית.
שיטה זו ניתנת להכללה למקורות לא מחזוריים כאשר את הסכומים הבדידים מחליפים אינטגרלים. כלומר, את טור פורייה מחליפה התמרת פורייה.
גודל ופאזה של עכבה

מספרים מרוכבים מיוצגים בדרך כלל בשתי צורות. ההצגה הקרטזית היא פשוט הסכום של החלק הממשי עם מכפלת החלק המדומה ב־ i:
ההצגה הקוטבית של מספר מרוכב היא הגודל הממשי של המספר מוכפל בפאזה המרוכבת. ניתן לכתוב זאת בעזרת אקספוננט, או בייצוג פאזורי:
כאשר:
במקרים שונים נוח להתייחס לצורה הקוטבית, למשל בעקומת בודה.
פאזור שיא מול פאזור שורש הממוצע הריבועי

למתח או זרם סינוסי יש ערך שיא של האמפליטודה ובנוסף ממוצע RMS. ניתן להראות שערך ה־RMS של המתח או הזרם הסינוסי נתון על ידי:
במקרים רבים של ניתוח AC, ערך ה־RMS של סינוסואידה מועיל יותר מאשר ערך השיא. לדוגמה, לקביעת כמות ההספק הנצרך על ידי נגד שזורם דרכו זרם סינוסי, יש לדעת את ערך ה־RMS של הזרם. מסיבה זו, לעיתים מציינים את פאזורי ה־RMS של מקורות מתח וזרם סינוסיים במקום את פאזורי השיא. באופן כללי משתמשים בפאזורי RMS בהנדסת הספק חשמלי בעוד שמשתמשים בפאזורי שיא בניתוח מעגלים בעלי הספק נמוך.
בכל מקרה, העכבה תהיה זהה לכל בחירת פאזור. בין אם משתמשים בפאזורי שיא או RMS, הגורם הקבוע שמבדיל בין הפאזורים מתבטל כאשר נלקח היחס בין הפאזורים.
ראו גם

מדידות עכבה חשמלית (אלקטרוכימיה)
התנגדות חשמלית וחוק אוהם
זרם חילופין ופאזור
מתירות
עכבה אופיינית
לקריאה נוספת

Pohl R. W., Electrizitätslehre, Berlin-Göttingen-Heidelberg: Springer-Verlag, 1960
Popov V. P., The Principles of Theory of Circuits, – M.: Higher School, 1985, 496 p (רוסית)
Küpfmüller K., Einführung in die theoretische Elektrotechnik, Springer-Verlag, 1959
עכבות כלליות במעגל ניתנים לסימון בעזרת סימון של נגד או בעזרת קופסה עם תווית.
דיאגרמת סמית, המשמשת למיון של ערכי עכבה אופיינית במישור המרוכב, ומקשרת בין העכבה לגדלים קשורים כמו מקדמי החזרה ופיזור ויחס גלים עומדים.
יחידות מידה לא-תקניות

ערך זה עוסק ביחידות לא תקניות ישנות. אם התכוונתם ליחידות לא תקניות הנמצאות עדיין בשימוש, ראו .
הצורך במערכת אחידה של יחידות מידה נוצר עוד בשחר האנושות. בטרם הומצאה השיטה המטרית (שהיא כיום התקן המחייב במדע ומערכת יחידות המידה המקובלת ברוב העולם) – לכל תרבות, גם לעתיקות שבהן, היו היחידות שלה. הטבלאות שלהלן מדגימות מספר מערכות יחידות מידה כאלה.
יחידות יווניות > יחידות אורך

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| אצבע (daktylos) | 1/16 רגל | 1.975 ס"מ |
| טפח | 1/4 רגל | 7.9 ס"מ |
| זרת | 3/4 רגל | 23.7 ס"מ |
| רגל (pous) | 16 אצבעות | 31.6 ס"מ |
| אמה | 3/2 רגל | 47.4 ס"מ |
| אורגויה | 6 רגל | 1.896 מ' |
| פלת'רון | 100 רגל | 31.6 מ' |
| סטדיון | 6 פלת'רונים = 600 רגל | 185 מ' |
| סטאטמוס (מהלך יום) |  | 25 ק"מ לערך |
יחידות יווניות > יחידות משקל

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| כאלקוס | 1/8 האובולוס | 0.093125 עד 0.125 גרם |
| אובולוס | 1/6 הדרכמה | 0.75 עד 1 גרם |
| דרכמה | 6 אובולוסים | 4.5 עד 6 גרם |
| מינא | 100 דרכמות | 0.45 עד 0.6 ק"ג |
| טאלאנטוס (כיכר) | 60 מינאות | 2.7 עד 3.6 ק"ג |
יחידות רומיות > יחידות אורך

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| אצבע (digitus) | 1/16 רגל | 18.525 מ"מ |
| טפח | 1/4 רגל | 7.41 ס"מ |
| רגל (pes) | 16 אצבע | 29.64 ס"מ |
| אמה | 3/2 רגל | 44.46 ס"מ |
| צעד | 2.5 רגל | 0.741 מ' |
| צעד כפול (passus) | 5 רגל | 1.482 מ' |
| אקטוס | 120 רגל | 35.568 מ' |
| סטדיום | 625 רגל | 185.25 מ' |
| מיל | 5400 רגל | כ-1.6 ק"מ |
| מיל ימי | 6000 רגל | כ-1.8 ק"מ |
| פרסא | 7500 רגל | 2.223 ק"מ |
יחידות רומיות > יחידות משקל

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| כאלקוס | 1/48 הדרכמה | 71 מ"ג |
| סיליקווה | 1/18 הדרכמה | 0.189 גרם |
| אובולוס | 1/6 הדרכמה | 0.568 גרם |
| דרכמה | 6 אובולוסים = 1/8 האונקייה | 3.408 גרם |
| שקל | 2 דרכמות | 6.816 גרם |
| אונקייה | 8 דרכמות | 27.264 גרם |
| ליטרה | 12 אונקיות = 96 דרכמות | 327.168 גרם |
| מינא | 4/3 ליטראות = 16 אונקיות = 128 דרכמות | 436.224 גרם |
יחידות רומיות > יחידות נפח (נוזל)

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ליגולה | 1/48 סטקסטאריוס | 11.25 מ"ל |
| קיאת'וס | 1/12 סקסטאריוס | 45 מ"ל |
| טריאנס (שליש) | 1/3 סקסטאריוס | 0.18 ל' |
| המינה (מחצית) | 1/2 סקסטאריוס | 0.27 ל' |
| כיאוניקס | 2/3 סקסטאריוס | 0.36 ל' |
| סקסטאריוס | 12 קיאת'וסים = 1/48 אמפורה | 0.54 ל' |
| קונגיוס | 6 סקסטאריוסים | 3.25 ל' |
| אורנה | 24 סקסטאריוסים | 13 ל' |
| אמפורה | 48 סקסטאריוסים | 26 ל' |
| קוליאוס | 20 אמפורות = 960 סקסטאריוסים | 520 ל' |
יחידות רומיות > יחידות נפח (יבש)

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| אקטאבולום | 1/8 הסקסטאריוס | 67.5 מ"ל |
| קווארטאריוס (רבע) | 1/4 הסקסטאריוס | 0.135 ל' |
| המינה (מחצית) | 1/2 הסקסטאריוס | 0.27 ל' |
| סקסטאריוס | 1/16 המודיוס | 0.54 ל' |
| סמודיוס (גלון) | 8 סקסטאריוסים = 1/2 המודיוס | 4.32 ל' |
| מודיוס | 16 סקסטאריוסים | 8.64 ל' |
| קוואדראנטאלוס | 3 מודיוסים | כ-26 ל' |
השיטה הבריטית > יחידות אורך

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| מיל | 1/1000 אינץ' | 25.4 מיקרון |
| ליין | 1/16 האינץ' | 1.6 מ"מ |
| אינץ' | 1/12 רגל | 2.54 ס"מ |
| רגל (foot) | 12 אינצ'ים | 30.48 ס"מ |
| יארד | 3 רגליים | 91.44 ס"מ |
| פרלונג | 1/8 המייל | 201.168 מ' |
| מייל יבשתי | 1760 יארדים | 1609.344 מ' |
| מייל ימי | 2047.766 יארדים | 1852 מ' |
| פרסא (league) | 3 מיילים יבשתיים | 4.828 ק"מ |
השיטה הבריטית > יחידות מסה

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| גרעין (grain) |  | 64.8 מ"ג |
| דרכמה | 1/16 אונקיה רגילה | 1.772 גרם |
| אונקיה רגילה | 1/16 הליטרה | 28.35 גרם |
| אונקיית טרוי | 1/12 ליטרת טרוי | 31.1 גרם |
| ליטרת טרוי | 12 אונקיות טרוי = 5760 זרעים | 373 גרם |
| ליברה או ליטרה (פאונד) | 16 אונקיות = 7000 זרעים | 0.4536 ק"ג |
| סטון | 14 ליטראות | 6.35 ק"ג |
| רבע | 2 סטונים | 12.7 ק"ג |
| מאה קטנה (short hundredweight) | 100 ליטראות | 45.36 ק"ג |
| מאה (hundredweight) | 4 רבעים = 112 ליטראות | 50.8 ק"ג |
| טון אמריקאי | 20 מאות קטנות = 2000 ליטראות | 907 ק"ג |
| טון בריטי | 20 מאות | 1016 ק"ג |
השיטה הבריטית > יחידות נפח (נוזל)

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| אונקיית נוזלים |  | 0.028 ליטר |
| ג'יל | 5 אונקיות | 0.142 ליטר |
| פיינט | 4 ג'ילים | 0.568 ליטר |
| קווארטה | 2 פיינטים | 1.136 ליטר |
| גלון בריטי | 4 קווארטות = 8 פיינטים | 4.55 ליטר |
השיטה הבריטית > יחידות נפח (יבש)

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| פק | 2 גלונים | 9.092 ליטר |
| קנינג | 2 פקים | 18.184 ליטר |
| בושל בריטי | 2 קנינגים = 4 פקים | 36.368 ליטר |
| סטרייק | 2 בושלים | 72.737 ליטר |
| רבע (quarter) | 8 בושלים | 290.95 ליטר |
| כאלדרון | 4 רבעים = 32 בושלים | 1163.8 ליטר |
| לאסט | 10 רבעים = 80 בושלים | 2909.5 ליטרים |
השיטה האמריקאית

יחידות האורך והמשקל האמריקאיות זהות (או מאוד דומות) לאלה הבריטיות, ולכן הן לא רשומות תחת סעיף זה, אך ביחידות הנפח ישנם הבדלים משמעותיים, ולכן מובאות מידות הנפח האמריקאיות בטבלה נפרדת.
השיטה האמריקאית > יחידות נפח (נוזל)

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| אונקיית נוזלים | 1/128 הגלון | 0.0295 ליטר |
| ג'יל | 4 אונקיות | 0.1183 ליטר |
| פינט | 4 ג'ילים | 0.4732 ליטר |
| חמישית (fifth) | 25.6 אונקיות | 0.7571 ליטר |
| קווארטה | 2 פינטות | 0.946 ליטר |
| גלון אמריקאי | 4 קווארטות | 3.785 ליטר |
השיטה האמריקאית > יחידות נפח (יבש)

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| פינט |  | 0.5506 ליטר |
| קווארטה | 2 פינטות | 1.101 ליטר |
| גלון | 4 קווארטות | 4.405 ליטר |
| פק | 2 גלונים = 8 קווארטות | 8.81 ליטר |
| בושל אמריקאי | 4 פקים | 35.24 ליטר |
השיטה הרוסית > יחידות אורך

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| טוצ'קה (נקודה) | 1/10 הליין = 1/100 האינץ' | 0.254 מ"מ |
| ליין | 10 טוצ'קות = 1/10 האינץ' | 2.54 מ"מ |
| אינץ' | 10 ליין | 2.54 ס"מ |
| ורשוק | 1.75 אינץ' | 4.445 ס"מ |
| רגל (פוּט) | 12 אינצ'ים | 30.48 ס"מ |
| אמה (ארשין) | 16 ורשוקים = 28 אינצ'ים | 71.12 ס"מ |
| סאז'ן | 3 אמות | 2.1336 מ' |
| ורסטה | 500 סאז'ן | 1,066.8 מ' |
| מיל | 7 ורסטאות | 7.468 ק"מ |
השיטה הרוסית > יחידות משקל

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| דוליה (חלק) |  | 0.044 גרם |
| זולוטניק | 96 דוליות | 4.266 גרם |
| לוט | 3 זולוטניקים | 12.798 גרם |
| ליטרה (פוּנט) | 32 לוטים = 96 זולוטניקים | 409.536 גרם |
| פוד | 40 ליטראות | 16.381 ק"ג |
| ברקובץ | 10 פודים | 163.814 ק"ג |
השיטה הרוסית > יחידות נפח (נוזל)

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שקאליק | 1/200 הדלי | 61.5 מ"ל |
| צ'ארקה (כוסית) | 1/100 הדלי = 2 שקאליקים | 123 מ"ל |
| שטוף (כוס) | 10 צ'ארקות | 1.23 ליטר |
| צ'יטוורט (רבע) | רבע דלי = 2.5 שטוף | 3.075 ליטר |
| ודרו (דלי) | 4 רבעים = 10 שטופים | 12.3 ליטר |
| בוצ'קה (חבית) | 40 דליים | 492 ליטר |
השיטה הרוסית > יחידות נפח (יבש)

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| גארנץ | 1/8 הרביעון | 3.28 ליטר |
| רביעון (צ'טווריק) | 8 גארנצים | 26.24 ליטר |
| שמינית (אוסמינה) | 4 רביעונים | 104.96 ליטר |
| רבע (צ'טוורט) | 2 שמיניות = 8 רביעונים | 209.92 ליטר |