stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישיבת תורה אור

| --- | --- |


ישיבת תורה אור
 ישיבה
 השתייכות:  ליטאית
 תקופת הפעילות:  1961–הווה (כ־63 שנים)
 מייסדים:  הרב חיים פינחס שיינברג
 בעלי תפקידים
 ראש הישיבה:  הרב שמחה שיינברג, הרב מרדכי אלטוסקי
 מיקום
 מיקום:  הרב סורוצקין 3, קריית מטרסדורף, ירושלים, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°47′42″N 35°12′15″E﻿ / ﻿31.795121°N 35.204274°E﻿ / 31.795121; 35.204274
  (למפת ירושלים מוגדלת) ישיבת תורה אור(למפת ירושלים רגילה) ישיבת תורה אור(למפת הרי ירושלים רגילה) ישיבת תורה אור(למפת הרי ירושלים מוגדלת) ישיבת תורה אור
ישיבת תורה אור היא ישיבה ליטאית לבחורים אמריקאים. הישיבה נוסדה בארצות הברית בשנת 1961 על ידי הרב חיים פינחס שיינברג.
לאחר ייסודה עלה הרב עם ישיבתו ארצה והם השתכנו בבניין בית היתומים דיסקין. היום, הישיבה ממוקמת בשכונת מטרסדורף בירושלים.
הישיבה תוכננה ונבנתה בשנת 1982 על ידי משרד אדריכלים שנברגר קץ.
לישיבה יש מספר מוסדות:
ישיבה גדולה לאמריקאים "תורה אור", בה כמאה בחורים
ישיבה קטנה "שערי תורה", בראשה עומד הרב אלכסנדר אפשטיין.
בעבר הייתה גם ישיבה גדולה לישראלים "תורה אור" שכיום קיימת במתכונת כולל אברכים, שבו לומדים כ-400 אברכים.
הרב שיינברג עמד בראש הישיבה מאז הקמתה עד לפטירתו. בראשות הישיבה האמריקאית עמד חתנו הרב חיים דוב אלטוסקי ולאחר פטירתו מונה בנו הרב מרדכי אלטוסקי. משגיח הישיבה האמריקאית הוא הרב נח אורלוויק. לאחר פטירתו של הרב שיינברג מונה בנו הרב שמחה לעמוד בראשות מוסדות הישיבה. בכל ישיבה ישנו גם כולל המשולב בה. חלק מבוגרי הישיבה ממשיכים לכולל של הישיבה.
משגיח הישיבה היה הרב זיידל אפשטיין עד לפטירתו בשנת תשס"ז. הר"מים הם הרב אליהו פרנקל, הרב ישראל גואלמן (רב בשכונת רמות א'), הרב צבי שרלין (רב בית הכנסת "בני הישיבות" בשכונת רמת אשכול) והרב אברהם נפתלי ויג (רב קהילת "מנין אברכים" בשכונת בית וגן), כולם בוגרי הישיבה.
מבוגרי הישיבה

אריאל אטיאס - שר הבינוי והשיכון לשעבר.
אורי לופוליאנסקי - ראש עיריית ירושלים לשעבר.
יהודה משי זהב - יו"ר זק"א.
אלי פרידמן - זמר חסידי.
הרב אלחנן פרץ.
הרב מאיר אקער יו"ר ועד רבני זק"א.
ייצור והברחת נפט במדינה האסלאמית

ייצור נפט והברחתו היו מקורות ההכנסה העיקריים של המדינה האסלאמית ומהווים חלק חשוב בכלכלת המדינה האסלאמית. נפט שהופק בשדות נפט בשליטת המדינה האסלאמית הופץ בעיקר בתחומי הטריטוריה שלה, אך גם מוברח למדינות אחרות במחיר מוזל יותר ממחיר השוק. ב-2014 העריכו אנליסטים מדובאי את ההכנסה ב-3 מיליון דולר ליום. אומדן מאוקטובר 2015 העריך שהארגון מרוויח מכך 1.5 מיליון דולר ליום, כשהוא מוכר באופן יומי בין 34,000 ל-40,000 חביות. אומדן אחר מאותה שנה קבע שההכנסה החודשית היא 40 מיליון דולר. עם זאת, ייתכן כי הערכות אלו השתנו בהמשך עקב הרחבת תקיפות הקואליציה על מקורות הייצור וההפצה של הנפט בסוף 2015.
בעוד מוצרי נפט, כגון בנזין ומזוט, הם עמוד השדרה של כלכלת האזורים שבשליטת הארגון, כשמזוט הוא מקור הכוח של גנרטורים של חשמל, לא כל ייצור האנרגיה מופק על ידי נפט. כמה תחנות כוח הידרואלקטריות נתפסו בצפון סוריה. מספר מתחנות הכוח נמכרו בחזרה לממשלה הסורית. דווח שהממשלה הסורית שולחת טכנאים לתחזק תחנות כוח מונעות בגז בשליטת הארגון, ובתמורה לקבל חשמל.
המדינה האסלאמית מכרה את רוב הנפט שהיא מפיקה למבריחים בשדות הנפט. משאיות הברחה חיכו לעיתים שבועות בתורים ליד השדות כדי לקנות נפט גולמי. בדצמבר 2015 פרסם משרד ההגנה של רוסיה תמונות לוויין המראות משאיות הברחה העומדות לצד גבול טורקיה. לאחר תקיפות אוויריות רוסיות על משאיות ההברחה, שינה הארגון את האופן בו הן מגיעות כדי למנוע תורים ארוכים ליד שדות הנפט.
קצב הייצור והמחיר בשדות נפט בשליטת המדינה האסלאמית

טבלה זו מראה את כמות ייצור הנפט ומחיר החביות בשדות הנפט העיקריים בשליטת המדינה האסלאמית, נכון לפברואר 2016:
| שדה הנפט | קצב ייצור החביות ליום | מחיר חבית |
| --- | --- | --- |
| אל-עומר | 6,000-9,000 | 45$ |
| א-תנכ | 11,000-12,000 | 40$ |
| א-תיים | 400-600 | 40$ |
| אל-ג'ביסה | 2,500-3,000 | 30$ |
| אל-ח'ראטה | 1,000 | 30$ |
| א-שולה | 650-800 | 30$ |
| א-ד'רו | 600-1,000 | 30$ |
| א-רשיד | 200-300 | 25$ |
| א-טבקה | 1,500-1,800 | 20$ |
הברחת נפט

הברחות נפט נעשו אל אזורים שמחוץ לסוריה, כמו טורקיה, ירדן, עיראק ואיראן. נפט הוברח מעיראק עוד משנות ה-90 של המאה ה-20, כאשר משטר סדאם חוסיין הבריח נפט כדי לעקוף את הסנקציות שהוטלו עליו בעקבות מלחמת המפרץ.
ב-2014 דווח כי ממשלת ארצות הברית הפעילה לחץ דיפלומטי על טורקיה לנקוט צעדים אל מול ההברחות. בנובמבר 2015 האשים ראש ממשלת רוסיה דמיטרי מדבדב גורמים בטורקיה שיש להם אינטרס כלכלי בסחר נפט עם המדינה האסלאמית, טענות שנדחו על ידי נשיא טורקיה ארדואן. נשיא רוסיה ולדימיר פוטין ציין כי היקף הברחות הנפט הגיע לקנה מידה מסחרי של משאיות הפועלות יומם ולילה במה שהגדיר  "צינור נפט חי". גורמים רשמיים בארצות הברית, לעומת זאת, אמרו כי לדעתם, מוברחת לטורקיה רק כמות קטנה של נפט, שאיננה משמעותית מבחינה כלכלית. גורם אחר אמר שרובו של הנפט שנשאר בשטח בשליטת הארגון מגיע לממשלת סוריה.
תפוקת הנפט של המדינה האסלאמית כמטרה צבאית

בעוד תקיפת שדות הנפט של המדינה האסלאמית היא מטרה ברורה לפעולות צבאיות, דווח שארצות הברית נמנעה מלהשתמש בגישה זאת מחשש לפגיעה באזרחים חפים מפשע, וערעור חייה של האוכלוסייה המונה 10 מיליון אנשים, התלויים בתפוקת הנפט. כמו כן, המורדים, הנתמכים על ידי ארצות הברית, זקוקים לנפט של הארגון למחיה. יתר על כן, פגיעה ישירה בשדות הנפט עלולה להביא לאסון טבע העלול להשפיע על האזור קשות בעתיד.
בסתיו 2014 דיווח ה"ביזנסוויק" שההתקפות האוויריות של ארצות הברית הפחיתו משמעותית את עסקי הנפט של הארגון. אולם בתחילת אוקטובר 2015 דיווח ה"פייננשל טיימס" שרק 196 מ-10,600 מתקיפות הקואליציה נערכו נגד תשתיות נפט מאז אוגוסט 2014, ושהמדינה האסלאמית ממשיכה להרווח סכומים גדולים מעסקי הנפט של כ-1.5 מיליון דולר ליום.
הערות שוליים

↑   נדן פלדמן, כלכלת עורפי הראשים: איך הפך דאעש לארגון הטרור העשיר בעולם - ומה פוגע בו עכשיו, באתר TheMarker‏, 14 בנובמבר 2015.
1 2 3 4 5 6 7 8  בתוך המדינה האסלאמית Inc: המסע של חבית נפט, באתר Financial Times
↑  המדינה האסלאמית עושה 3 מיליון דולר במכירת נפט יומית, אומרים אנליסטים, באתר ABC
↑  פייננשל טיימס, ‏דאעש בע"מ: כך מממן הנפט את הג'יהאד, באתר גלובס, 15 באוקטובר 2015.
↑  סוכנויות הידיעות, הוכחות הלוויין הרוסי: ארדואן סוחר עם דאעש בנפט, באתר ynet, 2 בדצמבר 2015.
ישראל באירוויזיון 1999

ישראל השתתפה באירוויזיון 1999 עם השיר "יום הולדת" בביצוע של להקת "עדן", בתחרות שהתקיימה בבנייני האומה בירושלים.
לפני האירוויזיון > בחירה פנימית

ועדה ברשות השידור בחרה בשיר יום הולדת בביצוע של להקת עדן לייצג את ישראל באירוויזיון 1999.
| סדר | שם המבצע | שם השיר | מילים | לחן | ניקוד | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | להקת עדן | יום הולדת | גבריאל בטלר, רון רובין, יעקב למאי, יצחק ברנס | משה דץ, רון רובין, יעקב למאי, יצחק ברנס | 64 | 1 |
| 2 | שרית חדד | וולקאם יא סאלם | סמדר שיר | אבנר גדסי | 24 | 3 |
| 3 | שרון לביא ושחר אנקרי | זה קרוב | אהוד מנור | בעז שרעבי | 40 | 2 |
| 4 | אפרת רותם | תפילה לאלף הבא | אהוד מנור | קובי אשרת | 24 | 3 |
באירוויזיון

להקת עדן הייתה ה-19 בסדר ההופעה בתחרות, אחרי אוסטריה ולפני מלטה. בתום ההצבעה קיבל השיר 93 נקודות והגיע למקום ה-5 מתוך 23 מדינות שהשתתפו. הצבעת הקהל הישראלי העניקה את ה-12 נקודות שלה לגרמניה.
באירוויזיון > נקודות שהוענקו לישראל

| קהל> ציון | קהל> מדינות | קהל> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 12 נקודות |  | 0 נקודות |
| 10 נקודות |  פולין,  צרפת,  קפריסין | 30 נקודות |
| 8 נקודות |  ספרד,  פורטוגל,  קרואטיה | 24 נקודות |
| 7 נקודות |  גרמניה | 7 נקודות |
| 6 נקודות |  מלטה | 6 נקודות |
| 5 נקודות |  | 0 נקודות |
| 4 נקודות |  אסטוניה,  הולנד | 8 נקודות |
| 3 נקודות |  בלגיה,  טורקיה,  שוודיה | 9 נקודות |
| 2 נקודות |  בוסניה והרצגובינה,  דנמרק,  נורווגיה | 6 נקודות |
| נקודה אחת |  אוסטריה,  איסלנד,  סלובניה | 3 נקודות |
| סך הכל | 19 מדינות | 93 נקודות |
באירוויזיון > נקודות שישראל העניקה

| קהל> ציון | קהל> מדינות |
| --- | --- |
12 נקודות:  גרמניה
10 נקודות:  איסלנד
8 נקודות:  שוודיה
7 נקודות:  קרואטיה
6 נקודות:  הולנד
5 נקודות:  בלגיה
4 נקודות:  הממלכה המאוחדת
3 נקודות:  ליטא
2 נקודות:  דנמרק
נקודה אחת:  אסטוניה
סך הכל: 10 מדינות
ראו גם

ישראל באירוויזיון
אירוויזיון 1999
הערות שוליים

1 2 3 4  יום הולדת, באתר אקו"ם
1 2  Detailed voting results
יתרון לגודל

יתרון לגודל (המונח האנגלי המקביל: Economies of scale) הוא מונח מתחומי הכלכלה והניהול המתאר מצב בו ארגון גדול נהנה מעדיפות על פני ארגון קטן יותר, מעצם היותו גדול יותר.
הגדרה

לארגון גדול, לעיתים קרובות, יש את האפשרות להגדיל את הייצור ולהוריד את העלויות לעומת ארגון קטן. כאשר פעילות הארגון גדלה והעלויות קטנות מדובר בארגון שנהנה מיתרון לגודל. העלות הממוצעת ליחידה בטווח הארוך יורדת עם העלייה בתפוקה. העלות הממוצעת ליחידת יורדת מכיוון שסך העלויות מתפרשות על כמות ייצור גדולה יותר. העלויות יכולות להיות קבועות או משתנות.
המושג יתרון לגודל משמש הן בהיבט המחקרי והן בהיבט של קבלת החלטות.
קיימים מספר מקרים נפוצים בהם היתרון לגודל בא לידי ביטוי:
כוח קנייה שבעזרתו מקבלים עסקאות טובות יותר מספקים.
עלויות נמוכות יותר בתהליך הייצור.
לוגיסטיקה טובה יותר שמובילה לעלויות הפצה נמוכות יותר.
במקרים מסוימים היתרון לגודל בארגון מקוזז על ידי החיסרון לגודל שקיים באותו ארגון. יתרון לגודל לרוב משמעותי יותר.
יתרון לגודל לא בהכרח קורה כשהארגון גדול יותר. לדוגמה, שילוב בין שני עסקים שאינם קשורים לחלוטין עלול להוביל לעלויות גבוהות יותר (על ידי הוספת דרג ניהולי נוסף) ולניהול לקוי (על ידי הפחתת המיקוד בכל עסק והוספת בירוקרטיה).
את הגודל מאפיינים על פי העניין. מאפייני גודל שכיחים הם מספר אנשים, היקפי פעילות כגון מספר היחידות המיוצרות, כמות מכירות וכדומה והון.
הגורמים

ישנן מספר סיבות לכך שיתרון לגודל מוריד את העלות ליחידת ייצור-
ראשית, התמחות בעבודה ושילוב של טכנולוגיה מגביר את היקפיי הייצור.
שנית, עלויות נמוכות ליחידה מושגות על ידי כוח קנייה שבעזרתו משיגים עסקה טובה יותר מהספקים.
שלישית, סך העלויות-המשתנות והקבועות- מתפרש על כמות גדולה יותר של יחידות ייצור.
כאשר חברה הופכת לגדולה מדי היא עלולה להביא לביטוי את החיסרון לגודל.
יתרון לגודל יכול להיות פנימי או חיצוני לארגון.
היתרון לגודל הפנימי מתבססת על החלטות ניהוליות בעוד שהיתרון לגודל החיצוני תלוי בגורמים חיצוניים לארגון.
יתרון לגודל פנימי - מתרחש כאשר חברה מורידה בעלויות הפנימיות של החברה ולכן זה ייחודי לחברה מסוימת. זה יכול לקרות עקב החלטה של הנהלת החברה או בעקבות הגודל של החברה. חברות גדולות יותר עשויות להשיג יתרון לגודל פנימי - להוריד את עלויותיהן ולהגדיל את רמות הייצור שלהן - משום שהן יכולות לרכוש משאבים בכמויות גדולות (כוח קנייה), הן בעלות פטנט טכנולוגיה מיוחדת או משום שיש להן גישה ליותר הון. 
לעומת זאת, יתרון לגודל חיצוני - מתרחש בגלל גורמים חיצוניים לארגון המשפיעים על תעשייה שלמה. כלומר, אין לחברות שליטה על גורמים אלו. זה קורה כאשר יש סובסידיות ו/או הפחתות מס, שותפויות ומיזמים משותפים - כל דבר שיכול להפחית בעלויות לחברות רבות בתעשייה מסוימת.
דוגמאות למצבים של יתרון לגודל

צמצום באחוז העלויות הקבועות - עלויות קבועות הן הוצאות שאינן תלויות בהיקף הייצור או בכמות המשתמשים, לפחות למשך פרק זמן. ככל שהעלויות הקבועות מתחלקות על פני יותר יחידות (אנשים, מוצרים) התקורה ליחידה יורדת, כך שניתן להעמיס עלות יותר נמוכה לכל יחידה בעת מכירתה ועדיין לכסות את העלויות הקבועות.
לדוגמה חנות בגדים שמייצרת חולצות עם לוגו מסוים - מרכיב העלות העיקרי הוא עיצוב הלוגו. ככל שרמת הייצור של החולצות עם הלוגו תהיה גדולה יותר כך עלות עיצוב הלוגו תחולק בין יותר חולצות ולכן העלות הממוצעת ליחידה תקטן עם עלייה בכמות הייצור.
שיפור עמדת מיקוח - גודלה של קבוצה מעניק לה כמה יתרונות בעת מיקוח כלכלי. ראשית, בקניה סיטונאית קיים יתרון מובנה של הנחת כמות וככל שהקניה גדולה יותר כך גדלה ההנחה. בנוסף, גודלה של הקבוצה או של הרכישה עשוי להפוך את הרוכשים ללקוח אסטרטגי ולשפר את מעמדם בעת המיקוח. גם עבור הספק יש יתרונות לגודל שכן ספק גדול, המספק את מרכולתו ללקוחות רבים אינו תלוי בלקוח אסטרטגי ומעמדו במיקוח משתפר.
ראו גם

חיסרון לגודל
יתרון להיקף
תשואה לגודל
תחרות חופשית
הערות שוליים

↑  Economies of scale, https://moneyterms.co.uk/economies-of-scale/
↑  Investopedia - Economies of scale, https://www.investopedia.com/terms/e/economiesofscale.asp
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531353305171  BnF: cb120983889 (data)  GND: 4268533-3  LCCN: sh85040877  LNB: 000080634  NDL: 00565695 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נקודת המינימום היא נקודת הייצור Q שבה מתקבלת העלות הממוצעת המינימלית בטווח הארוך. החלק השמאלי של העקומה LRAC ׁׁׁׁמ(LONG-RUN AVERAGE COST) ממחיש את ההשפעה של היתרון לגודל. החלק השמאלי מתאר את העלייה בכמות הייצור Q עם ירידה של העלות הממוצעת ואילו החלק הימני ממחיש את החיסרון לגודל של הפירמה – ככל שהכמות עולה העלות הממוצעת עולה.
כדורגלן השנה בליגה האנגלית (התאחדות עיתונאי הכדורגל)

זוכה התואר ב-2024, פיל פודן
זוכה התואר ב-2023, ארלינג האלנד
זוכה התואר ב-2021, רובן דיאש
זוכה התואר ב-2020, ג'ורדן הנדרסון
זוכה התואר ב-2019, ראהים סטרלינג
זוכה התואר ב-2018, מוחמד סלאח
זוכה התואר ב-2017, אנגולו קאנטה
זוכה התואר ב-2016, ג'יימי ורדי
כדורגלן השנה בליגה האנגלית (באנגלית: FWA Footballer of the Year) הוא תואר המוענק מדי עונה (מאז שנת 1948) על ידי התאחדות עיתונאי הכדורגל האנגלית, לכדורגלן אשר נבחר לשחקן הטוב ביותר בפרמייר ליג.
היזמה להענקת הפרס הגיעה מצ'ארלי באקן, ובבחירת הזוכה משתתפים חברי התאחדות העיתונאים, אשר מונה כ-400 עיתונאי ספורט מכל רחבי אנגליה.
שיאן הזכיות בתואר הוא תיירי הנרי עם שלוש זכיות, והוא גם השחקן הראשון שזכה בתואר פעמיים ברציפות.
ראו גם

כדורגלן השנה בליגה האנגלית (התאחדות שחקני הכדורגל)
הכדורגלן הצעיר של השנה בליגה האנגלית
ישעיהו לויט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1929 
 פטירה:  16 במרץ 2014 (בגיל 85 בערך) 
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מעסיק:  העולם הזה, ידיעות אחרונות 
 
ישעיהו (שייקה) לֵוִיט (1929 – 16 במרץ 2014) היה עורך דין, עיתונאי, סופר ומתרגם ישראלי.
ביוגרפיה

ישעיהו בן ישראל לויט נולד בשנת 1929 בליטא ועלה לארץ ישראל בילדותו.
בשנת 1943, בגיל 14, התגייס לפלמ"ח (כינויו: "טוּמְבָּה") במסגרת הכשרת דפנה הצופים ה' (הכשרה מגויסת בקיבוץ דפנה מבוגרי הצופים) ושירת בגדוד השלישי (פלוגות ו' ו-ט'). לאחר מכן שירת בקהילת המודיעין כצנזור, ובסוף שנת 1952 השתחרר משירות קבע. לאחר שחרורו למד משפטים בבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה בתל אביב והתמחה במשפט פלילי בפרקליטות מחוז תל אביב. במקביל ללימודיו עבד עיתונאי בשבועון "העולם הזה" והחל לעבוד גם בתרגום ספרים לעברית הן מרוסית והן מאנגלית. בין השאר היה הראשון לתרגם את ספרי דוקטור סוס לעברית.
באפריל 1959 הוסמך כעורך דין; באותו חודש נישא לתמר לבית ברגר. לאחר הסמכתו עבר למגזר הפרטי, ולאורך השנים ייצג מספר רב של עבריינים ידועים.
במשך עשרות שנים חילק את זמנו בין משפטים לעיתונאות: במקביל לעבודתו כסנגור (תחומי התמחותו: נזיקין ועניינים הקשורים במשרד הביטחון, וכן משפט מסחרי, קניין רוחני ורשלנות רפואית), כיהן כעורך חדשות ב"ידיעות אחרונות" במשך שלושים שנה, עד 1996.
לויט התגורר ברמת אביב. נפטר ב-2014, בגיל 85. הותיר את אשתו, תמר לויט; ילדיו: עו"ד עדי לויט (בעל משרד עורכי דין) וד"ר אפי סטוֹלַרסקי (פסיכולוגית התפתחותית, מרצה לפסיכולוגיה וחינוך במכללת אורנים); ונכדים.
נקבר בבית העלמין ירקון. על מצבתו בבית העלמין ירקון נכתב: "יוצר אהוב ועתיר דמיון".
ספריו

עלילות בלתי נשכחות ב- מלחמות עמים; כתב ישעיהו לויט; עיטר משה מודלינגר, תל אביב: לדורי, 1959.
עלילות בלתי נשכחות ב-ארכאולוגיה; כתב ישעיהו לויט, תל אביב: לדורי, 1960.
עלילות בלתי נשכחות ב-בית דין; כתב ישעיהו לויט, תל אביב: לדורי, 1960. (משפט)
תולדות התחבורה; ישעיהו לויט; אייר יצחק קאופמן, תל אביב: לדורי ('ספרית אור'), [1962].
הסיירים בעקבות מרגלים: לנגב, תל אביב: מאור אל, תשכ"ד. (לילדים)
מלחמת הצלילים: ריגול ערבי בישראל, תל אביב: מוקד, תשכ"ט.
החקירה שכנגד, תל אביב: הוצאת סדן, 1985. (משפטי – על חקירה נגדית (אנ')) (מהדורה ג' מורחבת, עם בנו עדי לויט: 2011)
סיכומים, תל אביב: הוצאת סדן, 1991. (משפטי – על הטיעון המסכם (אנ'))
בדרך לאבו כביר: ילקוט הכזבים של העולם התחתון; [איורים: מיכאל אליוקוב], תל אביב: תמרה, 1993. (אנקדוטות)
ספריו > עריכה

דייל קארלסון, איפה הראש שלך?: פסיכולוגיה למתבגרים; תרגום: עמוס מוסינזון; עריכה: ישעיהו לויט, תל אביב: ש פרידמן, 1980. (Where's Your Head?: Psychology for Teenagers)
הערות שוליים

1 2 3  ישעיהו לויט, באתר הפלמ"ח.
1 2 3  פרסום נשואין, הצופה, 11 בספטמבר 1955.
↑  אולי על שם השיר "טום בללייקה" ( טומבה (מתוך הריאיון עם פילון באר), סרטון  באתר יוטיוב.
1 2   פילון באר מראיין את שייקה לויט (חלק א'), סרטון  באתר יוטיוב.
1 2 3  החקירה שכנגד באתר הוצאת סדן.
↑  עירית לינור, בית הזונות הטוב ביותר בתל־ אביב - או מי התחיל את הקריירה של:  ישעיהו לויט, כותרת ראשית, 4 במאי 1988
↑  יחיעם פדן, הדוקטור שב לביקור, באתר הארץ, 10 באפריל 2001
↑  הוסכמו 55 עו"ד חדשים, דבר, 21 באפריל 1959.
↑  אבישי מתיה, ‏עו"ד עדי לויט: "יש בארץ קלות בלתי נסבלת ברישום פטנטים", באתר גלובס, 10 ביוני 2011
↑  אפי סטולרסקי באתר מכללת אורנים.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313480805171  LCCN: n92062521  SUDOC: 244104417  VIAF: 1666048   WorldCat (עם VIAF): 1666048
יסעור לבן-מצח

| יסעור לבן-מצח |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: קרוב לסיכון קרוב לסיכון (NT) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: יסעוראים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: יסעוריים
סוג:: יסעור קורי
מין:: יסעור לבן-מצח
שם מדעי
 Calonectris leucomelas ‏טמינק, 1835

יַסְעוּר לְבֶן-מֵצַח
 (מוכר גם בתרגום החופשי מהשם האנגלי בתור יסעור מפוספס, שם מדעי: Calonectris leucomelas), הוא מין של עוף ימי ממשפחת היסעוריים המצוי באוקיינוס השקט.
בישראל הוא מזדמן נדיר ביותר בחוף הצפוני במפרץ אילת, עם ארבע תצפיות עד היום בשנים 1992, 1993, 2003 ו-2008.
מאפיינים

אורכו של היסעור עד 50 ס"מ ומוטת כנפיו 122 ס"מ בממוצע. היסעור בעל נוצות מפוספסות באפור בפלג גופו העליון, כנפיו חומות ושאר הגוף מהראש עד הזנב לבן. הרגליים הקטנות ורודות ובעלות קרומי שחייה.
היסעור דואה על הרוחות של האוקיינוס הפתוח במשך חודשים ובו מחפש את מזונו. הוא ניזון מלהקות של דגים קטנים כמו אנשובי או סרדין ומסרטנונים. הוא נוחת על היבשה בעיקר בעונת הרבייה.
היסעורים מקננים לחופי האוקיינוס השקט ובעיקר ביפן ובחצי האי הקוריאני וכן בעוד כמה איים. הם נפוצים בעוד כמה אזורים מהודו עד לניו זילנד.
יסעורים אלה פיתחו צורה מיוחדת להמריא ביפן - הם מטפסים בתורות אחד אחד לצמרת של עץ ומשם הם מצליחים להמריא ביתר קלות מבלי לאמץ את שריריהם.
הערות שוליים

↑  יסעור לבן-מצח באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  קיליאן מולארני, לארס סוונסון, דן צטרסטרום, פיטר ג'. גרנט, דן אלון, יוסי לשם, אבי ארבל (ע), לקסיקון מפה: הציפורים - המדריך השלם לציפורי אירופה וישראל, מפה הוצאה לאור, 2003
↑  ערד בן דוד, יסעור לבן-מצח, באתר הצפרות הישראלי
↑  The Israeli Birding Website - birds of Israel checklist, israbirding
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293655705171  LCCN: sh85019025
ילדי השמש

| --- | --- |

 בימוי:  רן טל
 הופק בידי:  למה הפקות - אמיר הראל, אילת קוט
 תסריט:  רון גולדמן, רן טל
 עריכה:  רון גולדמן
 מוזיקה:  אבי בללי
 מדינה:  ישראל 
 הקרנת בכורה:  25 בדצמבר 2007
 משך הקרנה:  70 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט תיעודי 
 פרסים:  סרט התעודה הטוב ביותר לשנת 2008 בתחרות ע"ש וולג'ין בפסטיבל הקולנוע ירושלים פרס העריכה המצטיינת בפסטיבל הקולנוע ירושלים לרון גולדמן. פרס אופיר לסרט הדוקומנטרי הטוב ביותר 2008.
 דף הסרט ב־IMDb
 
ילדי השמש הוא סרט קולנוע ישראלי של הבמאי רן טל, אשר יצא בשנת 2007, בתמיכת קרן גשר לקולנוע רב תרבותי. הסרט זכה בשנת 2008 בפרס סרט התעודה הטוב ביותר בתחרות ע"ש וולג'ין בפסטיבל הסרטים של ירושלים.
הסרט בוחן את "ילדי השמש" - הדור הראשון של ילדי החינוך המשותף בקיבוצים אשר גודלו על ברכי האידאולוגיה הקיבוצית. הסרט משלב קטעי ארכיון לצד ראיונות. בסרט מתארים המרואיינים בין השאר תחושות נוסטלגיה כלפי ילדותם בקיבוץ וערכי התנועה הקיבוצית שליוו אותם, לצד קשיים רגשיים שחוו כילדים בעקבות אורח החיים הקיבוצי, למשל הריחוק מההורים בשל הלינה המשותפת.
כדורגלן השנה בקרואטיה

כדורגלן השנה בקרואטיה (בקרואטית: Nogometaš godine) הוא פרס המוענק על בסיס שנתי לכדורגלן הקרואטי הטוב ביותר באותה השנה, ללא קשר לליגה בה הוא משחק. הזוכה בפרס נבחר על ידי העיתון וצ'רני ליסט, על פי שיטת ניקוד המודדת את הופעותיהם ברמת הליגה והנבחרת הלאומית. לרוב מוענק הפרס בטקס המאורגן על ידי התאחדות הכדורגל הקרואטית.
החל משנת 1972 ועד ל-1990 הוענק הפרס לכדורגלן היוגוסלבי הטוב ביותר בשנה החולפת. עם פירוק יוגוסלביה ב-1991, שונה הפרס למתכונתו הנוכחית. החל מ-1995 מחולק במקביל גם פרס לכישרון השנה בקרואטיה, הנקרא גם פרס תקוות השנה (בקרואטית: Nada godine). איוויצה אוליץ' ולוקה מודריץ' הם הכדורגלנים היחידים שזכו בשני הפרסים.
את רשימת הזוכים מוביל מודריץ' עם שבע זכיות.
רשימת הזוכים > כדורגלן השנה ביוגוסלביה (1972–1990)

| שנה | שחקן | גיל | עמדה | קבוצה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1972 | דושאן באייביץ' | 24 | חלוץ | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה ולז' מוסטר |
| 1973 | אנבר מאריץ' | 25 | שוער | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה ולז' מוסטר |
| 1974 | יוסיפ קטלינסקי | 26 | מגן | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה ז'לייזניצ'אר |
| 1975 | איוואן בוליאן | 26 | מגן | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה היידוק ספליט |
| 1976 | איוויצה שוריאק | 23 | קשר | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה היידוק ספליט |
| 1977 | דראז'ן מוז'יניץ' | 24 | קשר | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה היידוק ספליט |
| 1978 | וילסון דז'וני | 28 | מגן | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה דינמו זאגרב |
| 1978 | ננאד סטויקוביץ' | 22 | מגן | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה פרטיזן |
| 1979 | סאפט סושיץ' | 24 | קשר | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה סרייבו |
| 1979 | ולימיר זייץ | 23 | קשר | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה דינמו זאגרב |
| 1980 | ולדימיר פטרוביץ' | 25 | קשר | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה הכוכב האדום |
| 1981 | זלטקו וויוביץ' | 23 | חלוץ | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה היידוק ספליט |
| 1982 | איוואן גודלי | 22 | קשר | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה היידוק ספליט |
| 1983 | זוראן סימוביץ' | 29 | שוער | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה היידוק ספליט |
| 1984 | ולימיר זייץ | 28 | קשר | יוון פנאתינאיקוס |
| 1985 | בלאז' סלישקוביץ' | 26 | קשר | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה היידוק ספליט |
| 1986 | סמיר טוצה | 22 | קשר | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה ולז' מוסטר |
| 1987 | מרקו מילנאריץ' | 27 | קשר | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה דינמו זאגרב |
| 1988 | דראגן סטויקוביץ' | 23 | קשר | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה הכוכב האדום |
| 1989 | דראגן סטויקוביץ' | 24 | קשר | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה הכוכב האדום |
| 1990 | רוברט פרוסינצ'קי | 21 | קשר | הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה הכוכב האדום |
שיאני הזכיות

| מס' זכיות | שחקן | שנות הזכייה | מועדונים |
| --- | --- | --- | --- |
| 11 | לוקה מודריץ' | 2007, 2008, 2011, 2014, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020, 2021, 2022 | דינמו זאגרב, טוטנהאם הוטספר, ריאל מדריד |
| 6 | דאבור שוקר | 1992, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998 | סביליה, ריאל מדריד |
| 3 | דדו פרשו | 2003, 2004, 2005 | מונקו, גלאזגו ריינג'רס |
| 2 | ולימיר זייץ | 1979*, 1984* | דינמו זאגרב, פנאתינאיקוס |
| 2 | דראגן סטויקוביץ' | 1988*, 1989* | הכוכב האדום |
| 2 | רוברט פרוסינצ'קי | 1990*, 1997 | הכוכב האדום, דינמו זאגרב |
| 2 | זבונימיר בובאן | 1991, 1999 | מילאן |
| 2 | איוויצה אוליץ' | 2009, 2010 | באיירן מינכן |
| 2 | מריו מנדז'וקיץ' | 2012, 2013 | באיירן מינכן |

מודגש – שחקנים פעילים
שנים המסומנות בכוכבית (*) – זכייה בתואר כדורגלן השנה ביוגוסלביה
ירקונה

| --- | --- |
גן המייסדים בירקונה
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: דרום השרון
גובה ממוצע: ‎29 מטר
תאריך ייסוד: 1932
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 345 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎-3.4% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) ירקונה(למפת גוש דן רגילה) ירקונה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ירקונה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ירקונה32°08′43″N 34°53′51″E﻿ / ﻿32.1452577061875°N 34.8974845708351°E﻿ / 32.1452577061875; 34.8974845708351  heמפת היישובים של מועצה אזורית דרום השרון (in English: Drom HaSharon Regional Council) באדום - ירקונה בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 9 מתוך 10

יַרקוֹנָה הוא מושב באזור השרון ליד הוד השרון השייך למועצה אזורית דרום השרון.
בירקונה יש ענפי פרדס, אפרסמון, אבוקדו, דיר, משתלה ודבורים.
שם

בתחילה נקרא המקום ארגון ג'ידרו כשם הארגון שהתיישב במושב, ובתחילת 1933 ניתן לו השם ירקונה. שמו של היישוב הוא כשם נחל הירקון, הזורם כשלושה קילומטרים מדרום ליישוב.