stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ביקורת על ויקיפדיה
הטיה מערכתית > תפיסת חשיבות

בוויקיפדיה קיימים קווים מנחים שונים המשמשים את העורכים להחליט אם נושא מסוים מספיק חשוב על מנת שיוקדש לו ערך עצמאי. יישום הכללים הללו כפוף לביקורת רבה. בעבר הוסר מוויקיפדיה האנגלית ערך שעסק בדונה סטריקלנד לפני שהיא זכתה בפרס נובל בפיזיקה לשנת 2018. ההצדקה להסרה של הערך הייתה שהערך לא היה בעל חשיבות רבה מספיק המצדיקה את קיומו כערך עצמאי בוויקיפדיה האנגלית.
לאורך השנים עלתה גם ביקורת על הנטייה לכסות נושאים ברמת פירוט שאינה מידתית לחשיבות הנושאים. לדוגמה, סטיבן קולבר שיבח בעבר באופן אירוני את ויקיפדיה על כך שיש בה ערך ארוך יותר על חרב אור מאשר על עיתונות. בריאיון לגרדיאן דייל הויברג ציין ש"אנשים כותבים דברים שמעניינים אותם, ישנם נושאים רבים במיוחד שאין עליהם כיסוי, אך המידע החדשותי על האירועים האחרונים מכוסה בפירוט רב. הערך על ההוריקן פרנסס (אנ') בוויקי האנגלית גדול פי חמישה מאשר הערך על אמנות סינית, והערך על אופרת הסבון הבריטית Coronation Street גדול פי שניים מהערך על טוני בלייר. מנגד, המצדדים בקיומם של קריטריונים להכללה הפחות מחמירים בוויקיפדיה מציינים שהסיקור הנרחב לו זוכה תחום התרבות הפופולרית אינו מגביל בהכרח את מרחב הערכים שעוסקים בנושאים הרציניים יותר.
אתר משלים לוויקיפדיה האנגלית, Deletionpedia, הוקם במטרה לבצע גבויים לערכים שנמחקים מהוויקיפדיה האנגלית על מנת להנגיש את המידע לציבור. הערך על אתר זה אף עמד בפני הצבעת מחיקה בוויקיפדיה האנגלית, אך שרד את ההצבעה.
בעוד שבוויקיפדיה האנגלית נדרשת השגת הסכמה כללית למחיקת ערכים (ומכאן שהדיונים בדבר מחיקת ערכים בוויקיפדיה האנגלית אינם נחשבים להצבעות), בוויקיפדיה העברית התקבלה מדיניות לפיה נדרש רוב של 55% בהצבעות על מחיקת ערכים, כאשר לא נדרשת כמות מינימלית של מצביעים בהצבעות המחיקה. בהצבעות הללו רשאים להשתתף רק משתמשים רשומים עם ותק של חודש אחד לפחות ו-100 עריכות במרחב הערכים, הקבצים, הקטגוריות, או התבניות ב-90 הימים לפני פתיחת ההצבעה.
הטיה מערכתית > הטיה מגדרית

ישנה מחלוקת מתמשכת אודות מידת ההטיה המגדרית והסקסיזם בוויקיפדיה. הטענות בדבר הטיה מגדרית בוויקיפדיה מתבססות בעיקר על העובדה שבין 84 ל-91 אחוזים מעורכי ויקיפדיה הם גברים, וכי נתונים אלו לכאורה מובילים להטיה מערכתית. לאורך השנים הועלתה ביקורת על כך מצד כמה עיתונאים ואנשי אקדמיה שטענו שלא רק שחסרות עורכות בוויקיפדיה, אלא גם שהנושאים שזוכים לכיסוי בוויקיפדיה מושפעים רבות מהדומיננטיות הגברית בקרב העורכים. קרן ויקימדיה מודעת לפער המגדרי ולהשלכותיו והציבה בראש סדר עדיפויותיה את הצורך לצמצם אותו.
סוגיית הפער המגדרי בוויקיפדיה העברית קיבלה חשיפה תקשורתית רבה בספטמבר 2016, לאחר שההיסטוריונית, שרון גבע, טענה לאפליה מגדרית בוויקיפדיה, הפוגעת בערכים שנוצרו במסגרת מיזם שהובילה בשם "מעלים ערך", שנועד ליצור ולהרחיב ערכים על נשים בוויקיפדיה העברית. במסגרת הפרויקט, נוצרו והורחבו כ-80 ערכים על נשים. על חלק מהערכים האחרים התנהל דיון לגבי חשיבותם האנציקלופדית, על חלקם הועלתה הצבעה בה השתתפו העורכים, והוחלט למחוק שני ערכים בטענה כי אין להם חשיבות אנציקלופדיית. חלק מכלי התקשורת הביעו ביקורת כלפי צעד זה וטענו כי ויקיפדיה העברית מוחקת ערכים של נשים וכי היא אינה מכירה בחשיבות האנציקלופדית של נשים. גבע טוענת כי היחס לאותם ערכים משקף את מקומן של נשים בהיסטוריה בכלל ובוויקיפדיה בפרט, ובספטמבר 2016, החליטה להפסיק את הפרויקט לאחר שמאסה לדבריה מהיחס הכוחני, המשפיל והמבזה שהיא וחברי הפרויקט נאלצו להתמודד איתו במשך השנים מצד עורכי ויקיפדיה. מנגד, עורכים ותיקים בוויקיפדיה העברית טענו כי לוויקיפדיה, מעצם היותה אנציקלופדיה, ישנם גבולות וכי לא כל תוכן ראוי להימצא באנציקלופדיה. לדבריו, יצירת ערכים על נשים חסרות חשיבות אנציקלופדיית (עליהן נכתב ערך רק משום שהן נשים) מהווה מעילה באמון הקוראים ופוגעת בנשים שכן זכו לערך בוויקיפדיה בזכות עצמן, ולא רק משום שהן נשים. גרשוני איילהו ביצע ניתוח בוויקיפדיה העברית ומצא כי בממוצע – אורך ערכים על ביוגרפיות של נשים וגברים זהה, וכי שיעור המחיקות של ביוגרפיות של נשים ושל גברים דומה גם כן. בעקבות הסיקור התקשורתי, פורסם בדצמבר 2016 סרטון קצר של הבמאי אלון לוי העוסק בסוגיית הפער המגדרי בוויקיפדיה העברית.
הטיה מערכתית > הטיה תרבותית-פוליטית

ביקורת נוספת שהועלתה לאורך השנים מצד מבקרים שונים היא שישנה הטיה פוליטית ליברלית בערכי ויקיפדיה. ג'ימי ויילס התייחס בעבר לטענה זו באומרו כי "קהילת ויקיפדיה מאוד מגוונת, וכוללת ליברלים, שמרנים, ליברטריאנים וכדומה'" אך מנגד ציין גם ש"קהילת ויקיפדיה היא מעט יותר ליברלית מאוכלוסיית ארצות הברית משום שאנו קהילה גלובלית, וקהילת דוברי האנגלית הבין-לאומית מעט יותר ליברלית מאוכלוסיית ארצות הברית, אף על פי שאין נתונים או מחקרים רשמיים שמאמתים זאת". בעבר, בשל התפישה הרווחת בקרב אנשים מסוימים שלערכי ויקיפדיה יש הטיה ליברלית, יצר אנדרו שלאפלי (אנ') בתגובה את האתר קונסרבפדיה המכיל רשימה של דוגמאות להטיה ליברלית לכאורה בוויקיפדיה. לורנס סולומון (אנ') מה-National Review התייחס בעבר לערכים בוויקיפדיה כמו התחממות כדור הארץ, תכנון תבוני, ופסק דין רו נגד וייד, על מנת להדגים כיצד ערכים אלו מוטים לטובת הדעות הליברליות אודות הנושאים הללו.
בשנת 2012 ניתחו שיין גרינשטיין ופנג ג'ו את הערכים בוויקיפדיה העוסקים בפוליטיקה האמריקנית. ממחקרם עלה כי ככל שלאותם ערכים תרמו יותר עורכים, כך הם הפכו לפחות מוטים, וכי פחות ערכים מבין הערכים החדשים בוויקיפדיה – אשר ביצירתם היו מעורבים יותר עורכים – היו בעלי "הטיה לצד של המפלגה הדמוקרטית" בהשוואה למה שהיה נפוץ יותר בשנים הראשונות של ויקיפדיה.
לארי סנגר, ממייסדי ויקיפדיה, עזב את ויקיפדיה בשנת 2002 ומאז ועד היום נוהג לבקר במידה רבה את מיזם ויקיפדיה. לטענתו המקור לחוסר האמינות של ויקיפדיה הוא, בין היתר, בכך שלא ניתנת עדיפות למומחים בתחומים השונים. סנגר האשים את ויקיפדיה על נטייה לצד השמאלי במפה הפוליטית. במאמר שפרסם בבלוג שלו בחודש יוני 2021 כתב סנגר על הנטייה השמאלית המובהקת בחלק מהערכים בוויקיפדיה באנגלית. הוא הביא מספר דוגמאות כיצד ערכים על נבחרי ציבור דמוקרטים או על הפריצה לקפיטול מוצגים באופן חד-צדדי ומהווים ההפך ממדיניות הנייטרליות של ויקיפדיה (NPOV) כפי שמופיעה בדפי המדיניות שלה.
הטיה מערכתית > הטיה גזענית

הספרות המחקרית מצביעה על כך שבוויקיפדיה ישנה הטיה אירופוצנטרית והטיה גזעית (אנ') לפיהן, קיימת עדיפות לפרספקטיבה ולתחומי העניין של האדם הלבן המערבי, לכאורה כתוצאה מכך שמרבית העורכים בוויקיפדיה הם לבנים וחיים במדינות מערביות. נשיא קרן ויקימדיה ג'יימס הייר ציין בעבר שחלק ניכר מההיסטוריה השחורה לא קיימת בוויקיפדיה, משום שערכי ויקיפדיה נכתבים בעיקר על ידי עורכים לבנים. הערכים שקיימים בוויקיפדיה האנגלית על נושאים שקשורים לאפריקה, נערכים בעיקר על ידי עורכים באירופה ובאמריקה הצפונית, ולכן משקפים את הידע שיש להם בנושא ושאותו הם צרכו בעיר מהתקשורת אשר "נוטה להנציח דימוי שלילי" בכל הקשור לאפריקה. מאירה ליריאנו, ממרכז שומבורג לחקר התרבות השחורה (אנ') טענה בעבר שהמחסור במידע בוויקיפדיה על ההיסטוריה השחורה יוצר את הרושם שלא מדובר בנושא חשוב.
המשורר ההיספני אלחנדרו מרגויה (אנ') הדגיש בעבר כמה חשוב עבור היספנים להיות עורכים בוויקיפדיה משום ש"זה מקור מידע חשוב ממנו אנשים רבים צורכים מידע".
הטיה מערכתית > הסכסוך הישראלי-פלסטיני

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
סיקור הסכסוך הישראלי-פלסטיני בוויקיפדיה הוא נושא שעלה לכותרות במיוחד בעקבות מלחמת חרבות ברזל. הסכסוך הישראלי-פלסטיני מקבל סיקור רחב בוויקיפדיה, אך סיקור זה ספג לעיתים ביקורת על הטייתו הנתפסת. יש המשווים בין ויקיפדיה העברית לויקיפדיה הערבית, כאשר הראשונה מואשמת בהטיה פרו-ישראלית והשנייה בהטיה פרו-פלסטינית.
במהלך הלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל, גורמים פרו-ישראליים האשימו גם את ויקיפדיה האנגלית בהטיה פרו-פלסטינית. ד"ר שלומית ליר, חוקרת ויקיפדיה מאוניברסיטת חיפה כתבה בשנת 2024 דוח, המבוסס על ניתוח תוכן וראיונות, בנושא הטיה אנטי-ישראלית בוויקיפדיה האנגלית. הדוח נכתב עבור הקונגרס היהודי העולמי והוצג על ידי ד"ר ליר באירוע רב משתתפים שהתקיים במטה האו"ם בז'נבה, דבר שהוביל להתייחסות תקשורתית ולפניות לקרן ויקימדיה כדי לקדם בדיקה של הנושא.
בשנת 2024, שירה קליין, פרופסור חבר וראש המחלקה להיסטוריה באוניברסיטת צ'פמן שבארצות הברית, ערכה תחקיר לפיו בוויקיפדיה העברית קיים "עיוות משמעותי ושיטתי של המידע", שנובע מ"נרטיב ימני-לאומני ישראלי". על פי ממצאי התחקיר, ויקיפדיה העברית "מסלפת באופן שיטתי ומכוון את האמת ההיסטורית והמשפטית, ומציגה לקוראיה הסברה בסגנון הסברה מטעם ממשלת ישראל, ולא אחת מנותקת ממקורות מהימנים ומהקונצנזוס המחקרי האקדמי". ניסיונות של עורכים לתקן את העיוותים נדחו שוב ושוב על ידי עורכים אחרים, מה שמצביע על "מגמה מכוונת ועקבית של שימור הנרטיב המוטה".
תרבות הדיון

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
קהילת עורכי ויקיפדיה תוארה לאורך השנים כ"כת", אם כי לא תמיד בהקשר שלילי. במקרים רבים הקהילה מסייעת לוודא שכולם יתנהגו בנימוס ובכבוד זה לזה, ושבמקרי מחלוקות, ינסו העורכים לחתור לפתור את חילוקי הדעות באמצעות הסתמכות על מקורות מהימנים, הקפדה על הכללים שבדפי המדיניות, וחתירה לקונצנזוס בדרכים המקובלות במקרים של חילוקי דעות.
לאורך השנים הועלתה גם ביקורת מצד גורמים שונים על רמת הדיונים שמתקיימים בדפי השיחה בוויקיפדיה אשר בהם המתדיינים עשויים להציג רשימה ארוכה של טיעונים מגוונים ולספק קישורים לתצפיות אמפיריות שמוכיחות את טיעוניהם כאשר הצד השני יבחר להתעלם לחלוטין מכל המידע שהוצג בפניו. מחקר אקדמי אודות הדיונים שמתקיימים בדפי השיחה של ויקיפדיה מצא כי רמת הדיון בין העורכים על נושאים שנויים במחלוקת לעיתים רבות מתדרדרת לסכסוכים שאינם פרודוקטיביים.
תלונה נוספת שעלתה לאורך השנים מתמקדת בכך שלעיתים פועלים בערכי ויקיפדיה עורכים שמנסים לכפות השקפותיהם על מנת שדעתם תהא הדומיננטית בערכים מסוימים. מקרים מהסוג הזה בדרך כלל מובילים למלחמות עריכה ולהגנה על ערכים. בוויקיפדיה האנגלית הוקמה ועדת בוררות שעוסקת במקרים החמורים ביותר של חילוקי דעות והפרות של המדיניות באתר. בנוסף, במטרה לשים קץ למלחמות עריכה חוזרות ונשנות על ערכים מסוימים, הוסיף ג'ימי ויילס בוויקיפדיה האנגלית את כלל שלושת השחזורים לפיו משתמש אשר משחזר ערך יותר משלוש פעמים בפרק זמן של 24 שעות יכול להיחסם.
ביקורת הושמעה גם על תהליך החתירה לקונצנזוס ודפוס ההתנהגות של "אינטליגנציית הנחיל". העיתונאי הבריטי אוליבר קם (אנ') הביע ספקנות במאמר בטיימס לגבי התלות בקונצנזוס בעת יצירת תוכן בוויקיפדיה: "בוויקיפדיה לא חותרים לכתוב את האמת אלא חותרים להשיג הסכמה כללית" וכי בשל כך התוצאה הסופית היא שוויקיפדיה "נשלטת על ידי מי שצועקים הכי חזק במשך הזמן הרב ביותר".
שימוש בתכנים בעייתיים

לאורך השנים הועלתה ביקורת על כך שבמקרים רבים משולבים בערכי ויקיפדיה תמונות בעייתיות. בוויקיפדיה האנגלית, ובמספר מהדורות אחרות של ויקיפדיה ערכים העוסקים בנושאים כגון צואה, גופה, פין, פות ועירום מוצגות תמונות פוגעניות אשר זמינות לכל מי שיש לו גישה לאינטרנט, כולל ילדים. בשרתי ויקיפדיה מאוחסנים גם תמונות וקטעי וידאו בעלי תוכן מיני, כגון תמונות וקטעי וידאו של אוננות ושפיכה, איורים של זואופיליה, ותמונות מסרטים פורנוגרפיים. בנוסף לכך ישנם מספר ערכים בוויקיפדיה האנגלית בהם מוצגות תמונות לא מיניות של ילדים עירומים.
בערך בוויקיפדיה האנגלית העוסק באלבום של להקת הרוק הגרמנית סקורפיונס Virgin Killer מוצגת העטיפה המקורית של האלבום, המציג ילדה ערומה. העטיפה המקורית של האלבום הייתה שנויה במחלוקת ולכן לא נעשה בה שימוש במספר מדינות בהן יצא האלבום לשווקים. בדצמבר 2008 הגישה לערך של האלבום Virgin Killer בוויקיפדיה האנגלית נחסמה במשך ארבעה ימים על ידי רוב ספקי האינטרנט בבריטניה לאחר שהארגון Watch Watch Foundation החליט שעטיפת האלבום עלולה להיות בלתי חוקית ועל כן הוסיף את כתובת הערך ל"רשימה שחורה" שהוא מספק לספקי האינטרנט הבריטים.
באפריל 2010 לארי סנגר, מהמייסדים המקוריים של ויקיפדיה, כתב מכתב ל-FBI ובו תיאר את חששותיו מכך שישנם בשרתי ויקיפדיה תמונות של פורנוגרפית ילדים, בניגוד לחוק הפדרלי בארצות הברית. סנגר הבהיר מאוחר יותר כי התמונות לא היו של ילדים אמיתיים, אך אמר כי הם מהווים "ייצוג ויזואלי של התעללות מינית בילדים". סנגר גם הביע חששות לגבי גישה לתמונות הללו בשרתי ויקיפדיה מבתי הספר. דובר קרן ויקימדיה ג'יי וולש דחה בתוקף את ההאשמה של סנגר, ואמר שלוויקיפדיה אין "חומר שנראה לנו בלתי חוקי. אם היה לנו, היינו פועלים להסיר אותו". בעקבות התלונה של סנגר, ג'יימי ויילס מחק תמונות שונות משרתי ויקיפדיה מבלי להתייעץ על כך קודם עם הקהילה. לאחר שהועלתה הטענה כי התמונות נמחקו בחופזה, ווילס ויתר מרצון על כמה מהסמכויות בהן הוא החזיק עד אז כחלק מהסטטוס שלו כמייסד של ויקיפדיה. הוא כתב בהודעה ברשימת הדיוור של קרן ויקימדיה כי הוא החליט לוותר על הסמכויות המסוימות אשר בהן הוא החזיק "כדי לעודד דיון זה על נושאים פילוסופיים / תוכן אמיתי, במקום שהדיון יתמקד בי ועל כך שפעלתי בחופזה". חלק מהתמונות שנמחקו בתקרית זו במהלך 2010 הועלו מאז שוב לשרתי ויקיפדיה.
ויקיפדיה העברית נחשבת כמחמירה בתחום הפורנוגרפיה, כאשר ככלל אוסרת על כתיבת ערכים על סרטי פורנו ועל שחקני פורנוגרפיה. כן אוסרת הקהילה על הצגת תמונות גוף של הדמות וכן מתן קישורים חיצוניים לאתרי סקס. עם זאת, כן יש ערכים בודדים הדנים על סרטי פורנו או שחקני פורנו פופולרים מספיק, לדוגמה: שתי בנות כוס אחת.
שימוש בתכנים בעייתיים > חשיפה להשחתה

כאנציקלופדיה מקוונת אשר כמעט כל אחד יכול לערוך, לוויקיפדיה יש לא מעט בעיות עם מקרי השחתה בערכים, אשר כוללים בין היתר ריקון תוכן הערכים, הוספת קללות או דברי הבל. לאורך השנים פותחו מגוון כלים אשר זמינים למשתמשים ולמפעלי המערכת בוויקיפדיה על מנת להילחם במקרים של השחתה, כאשר במקרים רבים העורכים שעסקו בהשחתה נחסמים ובוטים מתקנים את ההשחתות באופן אוטומטי. לרוב המקרים של השחתה בוויקיפדיה משוחזר תוך זמן קצר. מחקר של פרננדה ויגאס מ-MIT Media Lab (אנ') ומרטין ווטנברג וקושאל דייב מ-IBM Research (אנ') מצא שרוב מקרי ההשחתה שוחזרו בתוך פרק זמן של כ-5 דקות בלבד, אולם הם קבעו שיהיה זה "בלתי אפשרי להגדיר באופן ברור מה נחשב בדיוק להשחתה". בעוד שמרבית מקרי ההשחתה כוללים ריקון תוכן של ערכים או הוספת נאצות וקללות משוחזרים באופן מהיר יחסית, מקרים בהם ההשחתה פחות ברורה, כאשר ההשחתה מבוצע בערך עם כמות קטנה יחסית של עוקבים, עלולים להישאר במשך תקופות ממושכות יותר.
מחקר מ-2007 אשר מדד את מספר הצפיות בפועל של ערכים עם תוכן "פגום", סיכם כי "42% מהנזק תוקן כמעט באופן מיידי, כלומר, לפני שהוא היה עלול לגרום לבלבול, לפגוע במישהו או להטעות מישהו. אף על פי כן, ישנם עדיין מאות מיליוני צפיות בערכים עם תוכן "פגום".
איזדורה מון

כריכת הספר איזדורה הולכת לבית ספר (באנגלית)
אִיזָדוֹרָה מוּן (אנגלית - Isadora Moon), היא סדרת ספרים לילדים בגילאי 5–8 מאת הרייט מונקאסטר.
כל ספר הוא סיפור עצמאי על איזדורה מון, שהיא "חצי פיה, חצי ערפד, ייחודית לחלוטין!".
בפברואר 2020, 300 חנויות ספרים וספריות ב - בריטניה חגגו את "יום הירח של איזדורה".
הספר הראשון פורסם ב-2016 ומאז הסדרה תורגמה ל-30 שפות ונמכרה ביותר מ-1.2 מיליון עותקים ברחבי העולם.
בשנת 2020, Kelebek Media קנתה את הזכויות להנפשת הסיפורים. בסדרה יש 18 ספרים; האחרון פורסם באוקטובר 2023, והבא אמור לצאת באביב 2024.
הספרים תורגמו לעברית בהוצאת סיגליות.
ספרי הסדרה

| שם | פרסום |
| --- | --- |
איזדורה מון הולכת לבית הספר: ספטמבר 2016
איזדורה מון יוצאת לנופש: ספטמבר 2016
איזדורה מון חוגגת יום הולדת: ספטמבר 2016
איזדורה מון הולכת למופע בלט: ספטמבר 2016
איזדורה מון מסתבכת בצרה: מאי 2017
איזדורה מון יוצאת לטיול עם הכיתה: ספטמבר 2017
איזדורה מון מגלה את קסמי החורף: ספטמבר 2018
איזדורה מון מבקרת בלונה פארק: מרץ 2018
איזדורה מון ישנה אצל חברה: מרץ 2019
איזדורה מון על הבמה: ספטמבר 2019
איזדורה מון בחוף הים: מרץ 2020
איזדורה מון הולכת לחתונה: ספטמבר 2020
איזדורה מון ופיית השיניים: מרץ 2021
איזדורה מון והכוכב הנופל: ספטמבר 2021
איזדורה מון מתחת למים: אוקטובר 2022
איזדורה מון ואבעבועות הקסם: מרץ 2022
איזדורה מון והילדה החדשה: מרץ 2023
הערות שוליים

↑  Isadora Moon, Oxford Owl for Home (באנגלית בריטית)
↑  Isadora Moon, global.oup.com
1 2 3  KELEBEK MEDIA DEVELOPS ISADORA MOON SERIES BASED ON GLOBAL HIT BOOKS, Animation UK (באנגלית בריטית)
↑  איזדורה מון, באתר סיגליות הוצאה לאור
מיכאל גוטמן (רב)

| --- | --- |

 לידה:  6 בפברואר 1872 קישקונפלדיהאזה, הונגריה 
 פטירה:  7 בנובמבר 1942 (בגיל 70) כ"ז בחשוון תש"ג בודפשט, ממלכת הונגריה 
 שם מלא:  יחיאל מיכַל הכהן גוטמן
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 מדינה:  הונגריה 
 השכלה:  בית המדרש לרבנים בבודפשט  אוניברסיטת אטווש לוראנד 
 תקופת הפעילות:  ? – 7 בנובמבר 1942 
 מעסיק:  בית המדרש לרבנים בברסלאו, בית המדרש לרבנים בבודפשט 
 
 תפקידים נוספים:  פרופסור 
 
ד"ר יחיאל מיכל (מיהאי) הכהן גוטמן (בהונגרית: Guttmann Mihály; בגרמנית: Michael Guttmann; קישקונפלג'האזה, 6 בפברואר 1872 – בודפשט, כ"ז בחשוון תש"ג/7 נובמבר 1942) היה רב הונגרי, תלמודיסט, מנהל בית המדרש לרבנים בבודפשט, מרצה באוניברסיטה העברית בירושלים בשנים 1924–1925.
ביוגרפיה

הוריו של מיכל (מיהאי) היו שאנדור גוטמן ורוזליה וידר. הוא קיבל את ההדרכה המקראית והתלמודית הראשונה מאביו שאנדור (? - 1899). אחר כך למד בישיבה אצל הרב משה חיים פולק (? - 1888) בבונהאד (ולאחר מכן גם בברטיסלבה), כמו כן באוניברסיטת בודפשט ומשנת 1895 עד 1903 בבית המדרש לרבנים בבודפשט. הוא סיים את בית המדרש בשנת 1903 וקיבל תואר דוקטור באוניברסיטה. בין השנים 1903–1907 היה רב בצ'ונגראד (בדרום הונגריה). הוא קיבל סמיכה לרבנות בשנת 1904. בין השנים 1907–1921 היה פרופסור בבית המדרש לרבנים בבודפשט. בין השנים 1921–1925 שימש עורך שותף של כתב העת "הצופה לחכמת ישראל" בבודפשט. בשנים 1924–1925 הוזמן לפתיחת האוניברסיטה העברית בירושלים ושימש בה מרצה אורח לתלמוד. בין השנים 1921–1933 היה רב ופרופסור בבית המדרש לרבנים בברסלאו. בשנת 1933, לאחר עליית הנאצים לשלטון בגרמניה, חזר להונגריה וניהל את בית המדרש לרבנים בבודפשט עד לפטירתו ב-1942. הוא הובא למנוחת עולמים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט (חלקה 4 / A-11-17).
מיכל הכהן גוטמן היה נשוי לקמילה ואב לשלושה ילדים, וילמה, אלכסנדר והיינריך, ששרדו את השואה. גוטמן הוא סבי סבה של המשוררת הישראלית מימס וילמה.
עבודותיו

"מפתח התלמוד", אנציקלופדיה בת 24 כרכים לביאור מונחים מן התלמוד הבבלי והירושלמי. רק 4 הכרכים הראשונים המקיפים את האות אל"ף פורסמו בימי חייו. הכרך הראשון ראה אור ב-1911. יתר כתבי היד אבדו או הושמדו.
אברהם בר חייא מסרגוסה גאומטריה III. פרק כתוספת לעבודה האבודה של אוקלידס ΠΕΡΙ ΔΙΑΙΡΕΣΕΩΝ ΒΙΒΛΙΟΝ. עבודת דוקטורט. פורסם, תורגם וכתב הערות הרב מיכל גוטמן על בסיס שני קודקסים של מינכן. בודפשט, 1903.
מהגאומטריה של אברהם בר חייא. הדפסה מיוחדת של »הסקירה יהודית-הונגרית« משנת 1906. בודפשט, 1906.
השולחן הערוך ויהדות הונגריה. כמה הערות מזדמנות על אחת הסוגיות העומדות על סדר היום של העדה הדתית היהודית. בודפשט, 1913.
Clavis Talmudis I - II. ואץ, 1917.
האוניברסליות של הדת היהודית. 1928.
הרב מיכל גוטמן כתב את הביוגרפיה של הרב ההונגרי משה לייב בלוך בחלק השני של "הפלוטארך היהודי". (הספרייה היהודית הפופולרית 19.) הוא ערך את ספר היובל ליום הולדתו השבעים של ד"ר ארנולד קיש, הרב הראשי לבודה, יחד עם ד"ר שמואל לוינגר (בודפשט, 1939).
תרומות אחרות:
ספר זיכרון לד"ר שמעון הבשי, הרב הראשי של פשט, לרגל יום השנה הארבעים שלו. בעזרת תלמידיו, חבריו ומעריציו (בודפשט, 1934)
מחקרים לזכרו של לאיוש בלאו (זכרון יהודה) (בודפשט, 1938)
לקריאה נוספת

פאל גויאש: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים 1939–1944
לקסיקון ספרותי בעריכת מרצל בנדק. 1927
מיהו מי? לקסיקון אנשים בני זמננו. 1937
צ'אבה נאג': לקסיקון ספרות המהגרים ההונגרית . [חלק מהדורה מתוקנת ומורחבת חלקית + לקסיקון כינוי] בודפשט, מוזיאון הספרות ארגומנטום קיאדו-פטפי ומרכז לספרות עכשווית, 2000
ספר הזיכרון 70 שנה למכון להכשרת הרבנים פרנץ יוזף 1877–1927. (שמו שונה לבית המדרש לרבנים בבודפשט)
קברים יהודיים בבודפשט. נערך על ידי ג'רג' הראסטי. בודפשט, ועדת החסד הלאומית, 2004
"גוטמן, יחיאל מיכל", האנציקלופדיה העברית (כרך י), חברה להוצאת אנציקלופדיות, תשכ"ט, עמ' 341
דוד שמואל לוינגר, מחקרים בחכמת ישראל: לזכרונו של פרופ' יחיאל מיכל הכהן גוטמן ז"ל, בודפשט, תש"ו/ 1946, כולל ביבליוגרפיה של כתביו. (בהונגרית, בגרמנית או בעברית)
הערות שוליים

↑  ע"פ כיתוב מצבתו
1 2  Halálesete bejegyezve a Bp. XIII. ker. állami halotti akv. 1673/1942. folyószám alatt.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262113105171  BnF: cb11064921z (data)  GND: 13986993X  ISNI: 0000 0000 7980 401X  LCCN: nr91013943  NKC: zmp2014821428  NTA: 083426329  SUDOC: 12397688X  VcBA: 495/35911  VIAF: 102328903   WorldCat (עם VIAF): 102328903
סטוקר (סרט, 2013)

| --- | --- |

 בימוי:  פארק צ'אן-ווק 
 הופק בידי:  רידלי סקוט, טוני סקוט 
 תסריט:  ונטוורת' מילר, ארין קרסידה וילסון 
 עריכה:  ניקולס דה תות' 
 שחקנים ראשיים:  מיה וסיקובסקה אלדן ארנרייך ג'ודית גודרש ראלף בראון פיליס סומרוויל לוקאס טיל דרמוט מלרוני ג'קי ויבר מת'יו גוד ניקול קידמן הרמוני קורין 
 מוזיקה:  קלינט מנסל 
 צילום:  צ'ונג הון-צ'ונג 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת, ארצות הברית 
 חברת הפקה:  סקוט פרי הפקות 
 חברה מפיצה:  סרצ'לייט פיקצ'רס, נטפליקס, דיסני+ 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  9 במאי 2013 
 משך הקרנה:  99 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט נעורים, סרט דרמה, סרט מתח, סיפור התבגרות, סרט בלשי 
 מקום התרחשות:  קונטיקט 
 הכנסות באתר מוג'ו:   stoker
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
סטוקר (באנגלית: Stoker) הוא סרט מותחן פסיכולוגי משנת 2013 בבימויו של פארק צ'אן-ווק בסרט הבכורה שלו בשפה האנגלית. הסרט בכיכובם של מיה וסיקובסקה, ניקול קידמן ומת'יו גוד דרמוט מולרוני וג'קי וויבר עוסק באינדיה סטוקר (וסיקובסקה), נערה צעירה שאביה מת בתאונה מסתורית. חייה משתנים כאשר דודה צ'ארלי (גוד), אדם כריזמטי ומסתורי, עובר לגור איתה ועם אמה (קידמן). ככל שהקשר ביניהם מתהדק, אינדיה מתחילה לחשוד שדודה מסתיר סודות אפלים.
סטוקר הוצג בבכורה עולמית בפסטיבל סאנדנס ב-20 בינואר 2013, ויצא לאקרנים בארצות הברית ב-1 במרץ 2013, על ידי Fox Searchlight Pictures. הוא נכשל בקופות והכניס 12.1 מיליון דולר אל מול תקציב של 12 מיליון דולר.
עלילה

אינדיה סטוקר (מיה וסיקובסקה), נערה מתבודדת, מתמודדת עם מותו הפתאומי של אביה בתאונת דרכים מסתורית. ביום ההלוויה מופיע דודה צ'ארלי (מת'יו גוד), ששהה זמן רב בחו"ל, ומחליט לעבור לגור עם אינדיה ואמה אוולין (ניקול קידמן). עם הזמן, אינדיה מתחילה לחשוד שדודה מסתיר סודות אפלים, ותחושת מתח הולכת וגוברת עם כל מפגש ביניהם. היא נמשכת אליו אך חוששת ממנו בו זמנית. הקשר בין השלושה מתעמק, והסרט מתפתח לכיוונים לא צפויים, חושף את סודות העבר ומוביל לאירועים אפלים ואלימים.
צוות השחקנים

מיה וסיקובסקה בתפקיד אינדיה סטוקר
מת'יו גוד בתפקיד צ'ארלי סטוקר
ניקול קידמן בתפקיד אוולין סטוקר
דרמוט מולרוני בתפקיד ריצ'רד סטוקר
ג'קי וויבר בתפקיד גוונדולין "ג'ין" סטוקר
לוקאס טיל בתפקיד כריס פיטס
אלדן ארנרייך בתפקיד וויפ טיילור
פייליס סומרוויל בתפקיד גברת מק'גאריק
ראלף בראון בתפקיד השריף הווארד
ג'ודית גודרש בתפקיד דוקטור ז'קין
הרמוני קורין בתפקיד מר פלדמן
ביקורות

סטוקר קיבל ביקורות חיוביות בעיקר בזכות הבימוי הייחודי של פארק צ'אן-ווק והאווירה המתוחה. הסרט מתואר כמותחן פסיכולוגי אפל עם עיצוב חזותי עשיר. ב-Rotten Tomatoes, הסרט קיבל ציון של 70%, וב-Metacritic ציון של 58 מתוך 100.
איגוד האופניים בישראל

| --- | --- |

 ענפי ספורט:  רכיבה על אופניים
 השתייכות:  האיגוד הבינלאומי לאופניים
 מיקום המטה:  תל אביב-יפו 
 יושב ראש:  דפנה לנג
 מנכ"ל:  מורן בצר-תייר
 http://israelcycling.org.il/
 
איגוד האופניים בישראל הוא איגוד האחראי על קידום רכיבת אופניים בישראל, הן רכיבה תחרותית והן רכיבה עממית. האיגוד כפוף לחוקיו של ה-UCI, איגוד האופניים הבינלאומי. האיגוד מארגן מדי שנה את אליפות ישראל באופני הרים ואת אליפות ישראל באופני כביש.
מטרות האיגוד

ארגון וקידום תחרויות האופניים.
העלאת המודעות כלפי רכיבת על אופניים.
הקמת מתקנים ייעודיים ופיתוח תשתיות ארציות.
ארגון וקידום נבחרת ישראל בכל ענפי האופניים.
ארגון מחנות אימונים לרוכבים.
ניהול וקידום נבחרות ישראל והכנתם לתחרויות בינלאומיות
מבנה האיגוד

יושב ראש האיגוד וחברי ההנהלה נבחרים בבחירות במהלך האספה הכללית של נציגי הקבוצות החברות באיגוד, לפי מפתח של הישגי הקבוצות. לצד ההנהלה וחטיבות הכביש והשטח פועלות ועדות מקצועיות שונות המסייעות בקביעת נהלים,
חוקים ונורמות לתחרויות ולפעילויות השונות שהאיגוד יוזם, מפיק ושותף. מנכ"ל האיגוד אחראי להוציא לפועל את החלטות ההנהלה.
בשנות ה-80 כיהן כיו"ר האיגוד עו"ד ידין מכנס.
החל ממרץ 2022 יושבת ראש האיגוד היא דפנה לנג, שנבחרה במרץ 2025 להנהלת איגוד האופניים האירופי., באתר "שוונג", 11 במרץ 2025
הערות שוליים

1 2  כבוד: יו"ר איגוד האופניים דפנה לנג נבחרה להנהלת איגוד האופניים האירופי
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורט בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עדו בהט

עדו בהט, במאי

צילום: הלית לוי
עדו בהט (נולד ב-18 ביולי 1961) הוא במאי ועורך סרטים תיעודיים.
ביוגרפיה

עדו בהט הוא דור שני בישראל; סבו, שלום בהט, היה מזכיר מועצת פועלי חיפה. אביו, בנימין בהט, עבד ב-IBM ואמו, עליזה בהט, הייתה ארכיטקטית.
עדו בהט נולד בתל אביב, הצעיר מבין שני אחים. בגילאים 5 עד 13 עבר להתגורר עם משפחתו בירושלים, לאחר מכן שבו לתל אביב. הוא בוגר תיכון חדש תל אביב.
בשנים 1979–1982 שירת ביחידת ההסרטה המרכזית של חילות היבשה. למד תלמוד ופילוסופיה באוניברסיטת תל אביב. בתום שירותו הצבאי החל לעבוד כעורך, הפרויקט הגדול הראשון שלו היה עריכת תשדירי מערכת הבחירות של המערך בשנת 1984 בהפקת דן שילון.
בשלהי שנות השמונים וראשית שנות התשעים שימש כעורכם של מאות סרטי תדמית, תשדירי שירות ופרסומות; ביניהם עבור מפעל הפיס, מקורות, חברת החשמל, משרד החינוך, כור והמועצה לענף הלול.
במלחמת המפרץ הראשונה (1990 - 1991) ערך תשדירי חדשות לרשתות שידור מכל רחבי תבל בהפקת JSC, אולפני הבירה ירושלים.
בשנת 1993 התחיל לביים ולהפיק סרטי וסדרות תעודה.
ביים, כתב תסריט וערך את קלטת הילדים "מעשה בחמישה בלונים", שזכתה לתפוצה רחבה מאוד, בכיכובם של ירון לונדון ונורית גלרון, בהפקת ים הפקות, הקלטת מבוססת על ספריה של הסופרת מרים רוֹת.
בהט ערך סרטים רבים ליום הזיכרון ויום השואה המשודרים בכל הערוצים.
הרבה לעבוד עם הבמאים דוד אופק, ציפי ביידר ונעם דמסקי ועם המפיקות שולה שפיגל ודנה עדן.
עדו בהט גרוש, אב לשני ילדים, יוני ומיה וכיום מתגורר בגבעתיים.
פרויקטים נבחרים > לאן נעלם השמאל? (2022) Where Did The Left GO?

הסופר ניר ברעם תמיד הייה אדם פוליטי. איש שמאל. אך בשנים האחרונות הוא חש שאין לו בית פוליטי, ושלערכים שהוא מאמין בהם אין ביטוי כיום. השאלה לאיפה נעלם המחנה הפוליטי שאליו השתייך כל חייו לא נותנת לו מנוח.
בימוי ותסריט: עדו בהט וניר ברעם. הפקה: סלוצקי תקשורת. עורך: עדו בהט. 60 דקות ,ערוץ 8