stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מגלן (גשושית)
פרופיל משימה > השיגור והמסע

מגלן שוגרה ב־4 במאי 1989, 18:46:59 UTC, בתוך מעבורת החלל אטלנטיס ששוגרה למשימת STS-30 מ־39B־LC במרכז החלל קנדי שבפלורידה. לאחר שנכנסה המעבורת למסלול שוחררה הגשושית מתוך תא המטען שלה כשהיא מחוברת למאיץ IUS, וב־5 במאי, בשעה 01:06:00 UTC, הופעל המאיץ והכניס את הגשושית למסלול הליוצנטרי (סביב השמש), בו היא הקיפה את השמש 1.5 פעמים במהלך 15 חודשים, ולבסוף הגיעה אל נוגה ב־10 באוגוסט.
במקור תוכנן שיגורה של מגלן ל־1988 למסע שהיה נמשך רק כשישה חודשים, אך בעקבות אסון מעבורת החלל צ'לנג'ר ב־1986 נדחו מספר משימות, כולל שיגורן של הגשושיות גלילאו ומגלן, עד לחזרת צי המעבורות לפעילות בספטמבר 1988. כמו כן תוכננה מגלן להתאמה על גבי מאיץ מסוג קנטאור המונע בדלק נוזלי שהיה מותאם למעבורת, אך לאחר אסון הצ'לנג'ר בוטל מאיץ זה והיה צורך להתאים את הגשושית למאיץ ה־IUS שהונע בדלק מוצק והיה עוצמתי פחות. תאריך השיגור שתוכנן לגשושית היה אוקטובר 1989.
סיבוך נוסף שצץ היה הצורך בשיגור הגשושית גלילאו אל צדק, שבמשימתה נכלל ביצוע יעף על פני נוגה. גלילאו תוכננה לשיגור ב־1986, אך כאמור שיגורה נדחה, והופעלו לחצים לשגרה לפני סוף 1989. מכיוון שהיה חלון שיגור אל צדק באוקטובר, ומכיוון שנאס"א חששה מעומס היתר שהיה נובע משיגור שתי הגשושיות באותו חודש, הוקדם שיגורה של מגלן למאי, כך שמסלולה ארך שנה ושלושה חודשים.
שיגור משימת STS-30 שבתוכה מגלן
פריסת מגלן עם המאיץ מתוך המעבורת
מסלולה של מגלן אל נוגה
פרופיל משימה > כניסה למסלול

ב־1 באוגוסט 1990 הגיעה מגלן לקרבת נוגה והחלה בתמרון הכניסה למסלול סביבו, שמיקם אותה במסלול קוטבי אליפטי שהפריאפסיד היה בגובה של 295 ק"מ ובנטייה של כ־10° צפונה, והאפואפסיד היה בגובה של 7,762 ק"מ. במסלול זה השלימה מגלן הקפה מלאה של נוגה כל 3 שעות ו־9 דקות.
בכל הקפה הייתה הגשושית אוספת מידע עם המכ"ם בעודה מתקרבת אל הפריאפסיד, והייתה משדרת אותו לכדור הארץ עם התרחקותה מהכוכב לקראת הגעתה לאפואפסיד. צורת פעילות זו דרשה פעילות אינטנסיבית ממערכת גלגלי התגובה של החללית שסובבו את הגשושית בכל פעם שעברה ממצב איסוף מידע (שנמשך 37 דקות) למצב שידור מידע (שנמשך שעתיים). משימתה המרכזית של הגשושית הייתה למפות לפחות 70% מפני נוגה באמצעות המכ"ם במהלך "יום נוגה" אחד, השווה ל־243 ימי ארץ. כדי למנוע איסוף יתר של מידע בקווי הרוחב הצפוניים והדרומיים, מיפתה מגלן לסירוגין "רצועה צפונית" (מ־90° צפון ל־54° דרום) ו"רצועה דרומית" (מ־76° צפון ל־68° דרום). כמו כן, מכיוון שבפריאפסיד הייתה הגשושית בנטייה של כ־10° צפונה, מיפוי הקוטב הדרומי של נוגה היה בלתי אפשרי.
פרופיל משימה > כניסה למסלול > שלב מיפוי ראשון

משך: 15 בספטמבר 1990 - 15 במאי 1991
מטרה: השלמת מטרות המשימה המרכזית.
משימתה המרכזית של מגלן החלה ב־15 בספטמבר 1990, ומטרתה הייתה להשיג מפה "במבט לשמאל" של כ־70% מפני נוגה ברזולוציה מינימלית של ק"מ אחד לפיקסל. במהלך שלב המיפוי הראשון גובה הגשושית נע בין 2,000 ק"מ מעל הקוטב הצפוני ל־290 ק"מ סמוך לפריאפסיד. עם סיום שלב המיפוי ב־15 במאי 1991, השלימה מגלן 1,792 הקפות סביב נוגה, ומיפתה כ־83.7% מפני הכוכב ברזולוציה של בין 101 ל־250 מטרים לפיקסל.
פרופיל משימה > הרחבת המשימה > שלב מיפוי שני

משך: 15 במאי 1991 - 14 בינואר 1992
מטרה: מיפוי הקוטב הדרומי של נוגה וחלקים נוספים שלא מופו בשלב הראשון.
שלב המיפוי השני החל מיד עם סיום שלב המיפוי הראשון, ומשימת הגשושית בשלב זה היה מיפוי האזורים שלא מופו בשלב המיפוי הראשון, כולל אזור נרחב בחצי הכדור הדרומי של נוגה. על מנת לבצע זאת היה צורך לכוון את מגלן מחדש ב־180°, כך שכעת המיפוי היה "במבט לימין". עם סיום שלב זה ב־14 בינואר 1992 מיפתה מגלן 54.5% מפני נוגה, אשר יחד עם האזורים שמופו בשלב הראשון, הרכיבו מפה שכיסתה 96% מפני נוגה.
פרופיל משימה > הרחבת המשימה > שלב מיפוי שלישי

משך: 15 בינואר 1992 - 13 בספטמבר 1992
מטרה: מיפוי אזורים חסרים של נוגה באמצעות איסוף תצלומי סטריאו
שלב המיפוי השלשי החל מיד עם סיום שלב המיפוי השני, ומשימת הגשושית בשלב זה היה לאסוף תצלומי סטריאו של נוגה על מנת שניתן יהיה להרכיב מפה תלת־ממדית של נוגה ולהשלים את מפת נוגה משני השלבים הראשונים. עם סיום שלב זה ב־13 בספטמבר 1993 צולמו 21.3% של נוגה בסטריאו, שהשלימו את כיסוי מפת נוגה ל־98% מפני השטח.
הר הגעש Maat Mons בתלת־ממד
הר הגעש Gula Mons בתלת־ממד
מפת נוגה שהורכבה מתצלומי הסטריאו שאספה מגלן בשלב המיפוי השלישי
פרופיל משימה > הרחבת המשימה > שלב מיפוי רביעי

משך: 14 בספטמבר 1992 - 23 במאי 1993
מטרה: מיפוי שדה הכבידה של נוגה.
עם סיום שלב המיפוי השלשי חדלה מגלן למפות את פני נוגה. במקום זאת, החל מאמצע ספטמבר 1992 שמרה מגלן על כיוונה כך שהאנטנה לטווח הרחוק שלה כוונה תמיד אל עבר כדור הארץ, ורשת החלל העמוק (DSN) של נאס"א החלה לאסוף מידע בלתי פוסק של טלמטריה. זרם שוטף זה איפשר ל־DSN לאסוף מידע אודות שדה הכבידה של נוגה על ידי ניטור מהירות הגשושית. באזורים בהם שדה הכבידה היה חזק יותר הגבירה החללית את מהירותה, ושינוי המהירות נמדד על ידי רישום האותות שהתקבלו מהגשושית בהתבסס על אפקט דופלר. עם סיום השלב ב־23 במאי 1993 השלימה מגלן 1,878 הקפות סביב נוגה. מידע שאבד בתחילת שלב זה אילץ את הארכתו ב־10 ימים נוספים.
פרופיל משימה > הרחבת המשימה > שלב מיפוי חמישי

משך: 24 במאי 1993 - 29 באוגוסט 1993
מטרה: ביצוע תמרון בלימה אטמוספירית, כניסה למסלול מעגלי וביצוע מדידות כבידתיות.
עם סיום שלב המיפוי הרביעי במאי 1993 שונה מסלולה של מגלן ממסלול אליפטי למסלול מעגלי על ידי טכניקה בשם בלימה אטמוספירית (האטה באמצעות חיכוך עם האטמוספירה) שטרם נוסתה עד אז. המסלול המעגלי אפשר ביצוע מדידות של שדה הכבידה ברזולוציה גבוהה משמעותית מאשר בשלב הקודם. בין ה־3 באוגוסט ל־29 באוגוסט 1993 (תקופת המיפוי של השלב החמישי) השלימה מגלן 2,885 הקפות סביב נוגה, והשיגה מידע כבידתי ברזולוציה גבוהה של 94% מנוגה.
פרופיל משימה > הרחבת המשימה > שלב מיפוי חמישי > בלימה אטמוספירית

משך: 24 במאי 1993 - 2 באוגוסט 1993
מטרה: עיגול מסלולה של מגלן.
טכניקת הבלימה האטמוספירית הייתה טכניקת האטה שנדונה עוד קודם, אך מעולם לא נוסתה. בתכנונים המוקדמים לביצוע האטה באמצעות חיכוך עם האטמוספירה הוצע השימוש במגיני חום, אך אלו סיבכו וייקרו את החלליות המתוכננות. לכן הוחלט לנסות גישה שונה לביצוע הבלימה האטמוספירית, זאת על ידי הכוונת מגלן לשכבותיה העליונות ביותר של אטמוספירת נוגה, שם היה חיכוך מועט שלא פגע בגשושית אך האט את מהירותה, כך שבתום חודשיים נכנסה מגלן למסלול כמעט מעגלי, כשגובה הפריאפסיד הועלה מ־180 ק"מ ל־540 ק"מ. טכניקת הבלימה האטמוספירית שימשה מאז גשושיות רבות שנשלחו לחקור כוכבי לכת שונים במערכת השמש, ובעיקר מאדים.
פרופיל משימה > הרחבת המשימה > שלב מיפוי שישי

משך: 16 באפריל 1994- 14 בספטמבר 1994
מטרה: ביצוע מדידות כבידתיות וביצוע ניסויי רדיו.
שלב המיפוי השישי והאחרון היה הרחבה לשני שלבי המיפוי שקדמו לו, וגם בו בוצעו מדידות כבידתיות ברזולוציה גבוהה. לקראת סוף השלב בוצע ניסוי אחרון שכונה "ניסוי טחנת הרוח", שמטרתו היה לאסוף מידע אודות הרכב האטמוספירה העליונה של נוגה. בשלב זה השלימה מגלן 1,783 הקפות עד לסיומו ב־13 באוקטובר 1994, אז חדרה לאטמוספירת נוגה והתפרקה.
פרופיל משימה > הרחבת המשימה > שלב מיפוי שישי > ניסוי טחנת הרוח

משך: 6 בספטמבר 1994 - 14 בספטמבר 1994
מטרה: איסוף מידע על ההרכב והדינמיקה של אטמוספירת נוגה.
בספטמבר 1994 הונמך מסלולה של מגלן על מנת לבצע את "ניסוי טחנת הרוח". במהלך הניסוי הגשושית מוקמה כך שהלוחות הסולאריים שלה פרושים במאונך לנתיב מסלולה, כך שהם יוכלו לשמש כ"דוושות" תחת השפעת החיכוך עם המולקולות שבאטמוספירה העליונה של נוגה. כדי למנוע את הסתובבות הגשושית בעקבות החיכוך שנוצר, הופעלו מנועי החללית ושמרו עליה יציבה. בצורה זו נאסף מידע בסיסי על האינטראקציה של הגזים באטמוספירה עם משטחי הלוחות הסולאריים. מידע זה סייע להבנת כוחות החיכוך בשכבות העליונות של האטמוספירה, ועל ידי כך סייע בתכנון לוויינים חדשים לכדור הארץ ולהעלאת שיטות חדשות לביצוע בלימה אטמוספירית בגשושיות עתידיות לחקר מערכת השמש.
פרופיל משימה > גילויים

חקירת המפות שיצרה מגלן סייעה ללמוד על השפעת התנגשויות, פעילות וולקנית וטקטונית בהיווצרות מבנה הקרקע של נוגה.
התגלה כי פני הקרקע של נוגה מכוסים בעיקר בחומרים וולקניים, וכי תכונות קרקע געשיות, כגון מישורי לבה רחבים, מישורים מכוסים בכיפות לבה, והרי געש גדולים, נפוצים מאוד על פני נוגה.
ישנם מעט מכתשי פגיעה על פני נוגה, דבר המעיד באופן כללי על "צעירותה" הגאולוגית של נוגה - פחות מ־800 מיליון שנה. מכתש קלאופטרה הוא מכתש פגיעה בקוטר 105 ק"מ שצולם בסריקת מכ"ם על ידי מגלן.
קיומן של תעלות לבה ארוכות יותר מ־6,000 ק"מ מעלה את ההשערה שהלבה מתפרצת מנוגה בצורה חזקה ודלילה מאוד וזורמת בדומה למים הזורמים בנהרות.
כיפות וולקניות דמויות פנקייקים מעלות את האפשרות לנוכחות לבה שנוצרה מאבולוציה נרחבת של סלעי הקרום.
הסימנים האופייניים לטקטוניקת הלוחות - נדידת יבשות והיווצרות אגנים - אינם מצויים בנוגה. טקטוניקת כוכב הלכת נשלטת על ידי מערכת אזורי שבר גלובליים ומבנים כיפתיים רחבים ונמוכים הנוצרים מעליית ושקיעת מאגמה מן המעטפת.
אף על פי שלנוגה ישנה אטמוספירה צפופה, פני הקרקע לא מציגים סימנים לשחיקה על ידי רוח, אלא רק מעט תנודות אבק וחול על ידי רוחות קלות. זאת בניגוד למאדים, לו יש אטמוספירה דלילה מאוד אך ניתן לראות עדויות לשחיקה על ידי רוחות ותנודות גדולות של אבק וחול (סופות אבק וחול הן דבר תדיר במאדים).
מגלן יצרה את המפה הראשונה (ועד כה הטובה ביותר) של נוגה באמצעות מכ"ם, הקרובה ביותר לאיכותה של מפה המורכבת מתצלומים באור נראה. משימות קודמות שחקרו את נוגה השיגו מפות מכ"ם באיכות נמוכה שהצביעו על מבנה של נוגה רק באופן כללי ביותר. מגלן לעומתם יצרה מפה ברזולוציה כזו שאיפשרה לנתח מכתשים, גבעות, רכסים ומבנים גאולוגיים וטופוגרפיים נוספים, בצורה המשתווה למפות של כוכבי לכת אחרים, שהורכבו מתצלומים באור נראה. המפה שיצרה מגלן היא כיום המפה המדויקת והמפורטת ביותר של נוגה. הגשושית הרוסית ונרה D, המתוכננת לשיגור ב־2024, עשויה להשיג מפה מדויקת יותר.
הרי מקסוול - הפסגה הגבוהה ביותר בנוגה
הרי געש ב־Fortuna region
רמות אפרודיטה - אזור מסולע על פני נוגה
מכתש אדמס
הרי געש ב־Alpha Region
ערוץ לבה המתפתל מ־Fortuna Tessera ל־Sedna Planitia
מבנה וולקני יוצא דופן ב־Eistla region
מכתש איזבלה
סיום המשימה

ב־9 בספטמבר 1994 פורסם כי משימתה של מגלן עתידה להסתיים באמצע אוקטובר, זאת בעקבות ירידה בכמות האנרגיה שהפיקו הלוחות הסולאריים ומכיוון שהמשימה השלימה את כל מטרותיה בהצלחה. בסוף אוגוסט 1994 החל תהליך סיום המשימה עם ביצוע מספר תמרונים שהנמיכו את מסלולה של מגלן אל תוך שכבותיה העליונות של אטמוספירת נוגה, על מנת להתחיל את "ניסוי טחנת הרוח" ב־6 בספטמבר 1994. הניסוי נמשך שבועיים ועם סיומו בוצעו מספר תמרונים נוספים שהנמיכו את מסלולה של מגלן עוד יותר לקראת סיום המשימה.
ב־11 באוקטובר 1994, בעת שמגלן נעה במהירות של כ־7 ק"מ לשנייה בוצע התמרון האחרון, שמיקם את החללית בגובה 139.7 ק"מ בפריאפסיד, עמוק בתוך האטמוספירה. בגובה זה נתקלה הגשושית בחיכוך עצום שחימם אותה לטמפרטורה של 126 מעלות צלזיוס.
ב־13 באוקטובר 1994, בשעה 10:05:00 UTC אבד הקשר עם הגשושית כשנעלמה מאחורי נוגה. צוות המשימה המשיך לחכות לקבלת שדרים נוספים עד לשעה 18:00 UTC, אז הוכרז על סיום המשימה. אף על פי שבתחילה הוערך כי מגלן תישרף באטמוספירת נוגה לחלוטין, לאחר סיום המשימה הוערך כי מספר חלקים ממנה פגעו בנוגה בסביבות השעה 20:00 UTC.
ראו גם

פיוניר־ונוס
תוכנית ונרה
ונוס אקספרס
תוכנית מארינר
תוכנית וגה
הערות שוליים

↑  "V-gram. A Newsletter for Persons Interested in the Exploration of Venus"
1 2 3 4 5 6  The Magellan Venus Explorer's Guide
1 2 3 4 5 6  Robotic Exploration of the Solar System Part 2:Hiatus and Renewal 1983–1996
1 2  NSSDC - Magellan
1 2 3 4 5 6 7 8 9  "SPACE SHUTTLE MISSION STS-30 PRESS KIT"
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  "Mission Information: MAGELLAN"
1 2  Magellan: The unveiling of Venus
↑  The face of Venus : the Magellan radar-mapping mission
↑  Synthetic Aperture Radar (SAR)
↑  "PDS Instrument Profile: Radar System"
1 2 3 4 5 6 7 8  Magellan: Mission Plan
1 2 3 4 5 6  Magellan Mission at a Glance
1 2 3  Magellan Begins Termination Activities
↑  Magellan Status Report - September 16, 1994
1 2  Magellan Status Report - October 13, 1994
↑  Magellan Status Report - October 1, 1994
מגלן בעת הרכבתה. ניתן לראות את 4 חלקי הגשושית המרכזיים (מלמטה): יחידת ההנעה, בסיס החללית, יחידת הציוד ויחידת התקשורת.
מערכת המכ"ם של מגלן
איור המתאר של שני שלבי הפעולה של מגלן בכל הקפה - שלב מיפוי (כשהיא קרובה לפני נוגה) ושלב שידור לכדור הארץ (כשהיא רחוקה מפני נוגה)
מפת נוגה "במבט לשמאל" שהורכבה מהמידע שאספה מגלן בשלב המיפוי הראשון
מפת נוגה "במבט לימין" שהורכבה מהמידע שאספה מגלן בשלב המיפוי השני
הדמיית נוגה שהורכבה מנתונים שנאספו על ידי מגלן
פוסטר שפורסם לקראת חדירת מגלן לאטמוספירת נוגה
הכינור הנאמן

"הכינור הנאמן" הוא שיר של הזמרת ירדנה ארזי והשיר המזוהה ביותר עם אלבומה המצליח נשמה צוענית שנמכר ב-150 אלף עותקים[דרוש מקור].
השיר מתאפיין בכך שמילותיו עצובות אולם מנגינתו שמחה.
כתיבת השיר

בשנת 1986 לאחר שזכתה פעמיים בתואר זמרת השנה החליטה ארזי לחפש כיוון מוזיקלי חדש ויחד עם יועצה האמנותי גברי מזור הלכה לפגישה עם המלחין דובי זלצר שהשמיע לה לחן בסגנון צועני. המפגש היווה השראה לארזי ומזור להקליט פרויקט שלם המבוסס על מוזיקה צוענית והשניים החלו להאזין ליצירות מוזיקליות מכל רחבי הבלקן ומזרח אירופה.
באחד מהשירים להם האזינו היה קטע מעבר קצר שנמשך פחות מדקה שתפס את אוזנו של מזור, והוא ביקש מאהוד מנור שהופקד על כתיבת כל שירי האלבום לכתוב לו מילים. השיר הפך ללהיט גדול ברדיו ונשאר מוכר ומזוהה עם ארזי גם שנים אחרי צאתו, אך מכיוון שאינו שיר ישראלי מקורי לא הורשה להשתתף במצעד הפזמונים.
להקת הבילויים שילבה קטע מ"הכינור הנאמן" בשירה "כשנפוליאון יכבוש את עכו".
באלבום היידיש שלו "ציגיינער נשמה", המתבסס על גרסאות יידיש לשיריה הצועניים של ארזי, הקליט הזמר והשחקן יוני אילת גרסת יידיש לשיר זה בשם "מיין פידעלע".
הערות שוליים

↑  ענקי המוזיקה הישראלית חוגגים 70, באתר ‏מאקו‏, 7 באוקטובר 2019
פלאש 90

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  סוכנות צילום
 תקופת הפעילות:  1990–הווה (כ־35 שנים) 
 מיקום המטה:  ירושלים 
  
 www.flash90.com
 
פלאש 90 בע"מ היא סוכנות צילום ישראלית.
היסטוריה

פלאש 90 הוקמה ב-1990 כעסק פרטי על ידי הצלם נתי שוחט, והיא מעסיקה צלמים שכירים ועצמאיים. החברה נרשמה ברשם החברות ב-2002.
החברה מצלמת ברחבי ישראל, כולל יהודה ושומרון ורצועת עזה. מרבית העיתונים בישראל ועיתונים רבים בעולם מפרסמים תמונות השייכות לחברה.
לחברה אתר אינטרנט בו היא מעלה תמונות שבבעלותה, ובו אלפי תמונות המסקרות אירועים חדשותיים ואירועי יום יום בחברה הישראלית. עיקר הכנסותיה הם ממכירת רישיונות שימוש בתמונות.
בין הצלמים העובדים בחברה: משה שי, אוליבייה פיטוסי, דורון הורוביץ, חן ליאופולד, שלומי כהן, ג'מאל עוואד ועוד.
החברה הגישה תביעות נגד גופים ואישים רבים על הפרת זכויות יוצרים, בהם: אלי ציפורי, אהוד ברק, רן רהב, משרד התיירות, עיריית נוף הגליל, גלי צה"ל, תל"ם, הקונגרס הישראלי יהודי בע"מ, מפלגת חד"ש, אריה מליניאק, ערוץ 10, שח"ם ועוד.
ב-2018 החברה שלחה מכתבים לפני תביעה למספר שרים וחברי כנסת שפרסמו תמונות שלהם ללא רישיון, לאחר סכסוך ארוך הכנסת שילמה פיצויים וכל ח"כ קיבל אפשרות לפרסם 15 תמונות בחודש.
לחברה גם בית ספר לצילום מקצועי.
הערות שוליים

↑  CheckId, פלאש 90 בע"מ - 513213363, באתר CheckId
↑  אודות, באתר פלאש 90
↑  סער גרשוני, פלאש 90 - זכויות יוצרים בהפרת תמונות, באתר gershoni & co, ‏28 באוגוסט 2023
↑  צלמים, באתר פלאש 90
↑  אביחי דלאל, אלי ציפורי נתבע, סוכנות הצילומים תוקפת: "הוא שור מועד", באתר אייס, 14 בספטמבר 2021
↑  אורן פרסיקו, "דרישות כספיות מופרזות ומנופחות", באתר העין השביעית, 9 במרץ 2024
↑  טל שניידר, ‏סוכנות פלאש 90 הגישה תביעה נגד ח"כ יואב קיש, באתר גלובס, 8 באוגוסט 2018
↑  אורן פרסיקו, תביעה נגד יו"ר הכנסת אדלשטיין בגין הפרת זכויות בצילום, באתר העין השביעית, 8 באוגוסט 2018
↑  אלכסנדר כץ, בצל פיזור הכנסת: הח"כים יוכלו להשתמש בתמונות של פלאש 90, באתר אייס, 27 בדצמבר 2018; מכתב היועמ"ש של הכנסת לחברי הכנסת באתר הכנסת
↑  פלאש 90 - בית הספר לצילום מעשי, באתר הצלם
ז'אן ויגו

| --- | --- |

 לידה:  26 באפריל 1905 פריז, צרפת 
 פטירה:  5 באוקטובר 1934 (בגיל 29) פריז, צרפת 
 מקום קבורה:  בית הקברות באנייה 
 שם לידה:  Jean Bonaventure de Vigo Almereyda 
 מדינה:  צרפת 
 תקופת הפעילות:  1930–1934 (כ־4 שנים) 
 צאצאים:  Luce Vigo 
 פרופיל ב-IMDb
 
ז'אן ויגו (בצרפתית: Jean Vigo;‏ 26 באפריל 1905 – 5 באוקטובר 1934) היה במאי קולנוע צרפתי שמת בדמי ימיו, שסייע ליסד את הריאליזם הפואטי בקולנוע בשנות השלושים ונהפך לאחר מותו למשפיע מאוד על הגל החדש בקולנוע הצרפתי בשנות ה-50 המאוחרות ובשנות השישים המוקדמות.
קורות חייו

ויגו נולד לאמילי קלרו ולפעיל האנרכיסט והעיתונאי הבולט יוג'ין בונוונטר דה ויגו (שעל פי אחת ההשערות אימץ את השם מיגל אלמרידה - האנגרמה של "y'a la merde" המתורגם כ"הנה חרא"). הרבה מילדותו הוא היה במנוסה עם הוריו. אביו נחנק למוות בכלא פרסנה בלילה של 13 באוגוסט 1917. כנראה שהיה זה מעשה השלטונות, היות שאלמרידה ביקש מוקדם יותר באותו היום להיפגש עם עורך דין, שאמור היה לראותו למחרת. ויגו הצעיר נשלח לפתע לפנימיה תחת שם בדוי, ז'אן סלס, על מנת להסוות את זהותו.
ויגו נישא ונולדה לו בת ב-1931. הוא מת מסיבוכים של שחפת, בה לקה שמונה שנים מוקדם יותר.
הוא נודע בשל שני סרטים חשובים ביותר שהשפיעו בצורה משמעותית על התפתחות הקולנוע בצרפת ובעולם בכלל: אפס בהתנהגות (1933) ול'אטאלנט (1934). הוא אף עשה שני סרטים נוספים "A propos de Nice"‏ (1929), סרט חתרני ביותר מתקופת הקולנוע האילם הבוחן את אי ההגינות בחברה בניס בשנות העשרים והסרט Taris, roi de l'eau ‏(1931), סרט אלגנטי על השחיין ז'אן טריס.
סרטיו תוארו על ידי כמה ובוודאי על ידי רשויות פוליטיות בת זמנו כלא פטריוטיים והם צונזרו בצורה משמעותית על ידי הממשלה הצרפתית. הם האריכו ימים יותר מאלה שמתחו עליהם ביקורת, ול'אטאלנט נבחר בסקר של Sight & Sound's משנת 1962 כסרט העשירי בטיבו בכל הזמנים וכשישי בטיבו בשנת 1992.
על שמו ניתן מדי שנה הפרס היוקרתי Prix Jean Vigo.
הערות שוליים

↑  ז'אן ויגו באתר www.recollectionbooks.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007443956005171  PLWABN: 9810665177005606  BIBSYS: 90834384  BNC: 000045969  BNE: XX1474003  BnF: cb121201369 (data)  CiNii: DA13942933  GND: 118804510  ICCU: RAVV089647  ISNI: 0000 0001 0905 4468  LCCN: n80014990  NKC: xx0160665  NLA: 35582012  NLK: KAC201228856  NTA: 071416927  RERO: 02-A003942287  SELIBR: 228300  SNAC: w605821v  SUDOC: 029612047  Trove: 1003271  ULAN: 500451117  VIAF: 59115995   WorldCat (עם VIAF): 59115995
מיכל פעילן

| --- | --- |

 לידה:  11 בספטמבר 1986 (בת 38) תל אביב 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב
 תקופת הפעילות:  מ-2012
 עיסוק:  עיתונאית ואשת טלוויזיה
 מעסיק:  קשת 12
 פרסים והוקרה:  פרס אבירת התקשורת החופשית ע"ש יצחק לבני
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  מיכל פעילן - Michal Peylan
 טוויטר:  michalpeylan
 
מיכל פעילן (נולדה ב־11 בספטמבר 1986) היא עיתונאית ואשת טלוויזיה ישראלית. כתבת הרווחה בחברת החדשות ובקשת 12.
ביוגרפיה

נולדה בתל אביב וגדלה בצהלה. יש לה אח תאום ואחים תאומים מבוגרים ממנה. לאחר שנת שירות בשכונת שפירא, שירתה בצה"ל כמש"קית ת"ש ומדריכה.
פעילן היא בוגרת בהצטיינות של אוניברסיטת תל אביב בתקשורת ובמדעי המדינה[דרוש מקור].
בשנת 2012 החלה את עבודתה בחברת החדשות. בשנים הראשונות עבדה כתחקירנית ב"אולפן שישי". בתקופה זו תחקירה המשותף עם הכתב שי גל, על שכר חיילי צה"ל, זכה בפרס פרימור, לאחר שהוביל להעלאה של שכר החיילים בצבא. בשנים 2014–2017 עבדה בריכוז המהדורה המרכזית, וככתבת כללית במהדורה. בשנת 2016 מונתה לכתבת מגזין בחברת החדשות.
בשנת 2019 מונתה לתפקיד כתבת הרווחה של חברת החדשות. באותה שנה, פרסמה את התחקיר שחשף כי קופות החולים ממשיכות להעסיק רופאים שנחשדו בהטרדות מיניות של מטופלים ללא התערבות של משרד הבריאות. נוסף על כך ליוותה פעילן את מאבקם של הורים לילדים עם תסמונת דאון להעלאת הקצבה לילדיהם, מאבק שהוביל להגדלתה של הקצבה.
פעילן הביאה אל המסך תחקירים בנושא הדרת נשים, אלימות כלפי נשים והטיפול הלקוי של הממשלה בסוגיות האלה. בין השאר פרסמה שורת תחקירים על מסדרי צניעות והדרת נשים בצה"ל, תחקיר על המסלול שנאלצות לעבור נשים ישראליות לקבל אישור מוועדת ההפלות לביצוע הפלה, ותחקיר על הקלטות הנשים המוכות שאינן מטופלות ברשויות הרווחה ובמשטרה. התחקיר הביא להקמת ועדה מיוחדת בנושא בכנסת ולשינוי הנוהל של ליווי נשים מוכות מבית המשפט.
בשנת 2020 פרסמה תחקיר על האפליה של זוגות להט"בים באימוץ ילדים בישראל. החשיפה הובילה לדיון מיוחד בוועדה לביקורת המדינה, והוחלט להעביר את הנושא לבדיקתו של מבקר המדינה.
בחודש יוני 2021 קיבלה פעילן את פרס אבירת התקשורת החופשית ע"ש יצחק לבני (מטעם "דמוקרטTV"), על פעילותה למען האוכלוסיות המודרות.
נשואה ואם לשתי בנות. מתגוררת בתל אביב.
הערות שוליים

1 2  דליה בן ארי, מיכל פעילן: "אני לא כאן כדי שיחבבו אותי", באתר את, ‏3 באוגוסט 2023
↑  דוד ורטהיים‏, הוענקו פרסי הרדיו; בפרס פרימור זכו דורון צברי, אילן שיזף ושי גל, באתר וואלה, 18 בנובמבר 2014
↑  כתבתנו מיכל פעילן זכתה בפרס אבירת התקשורת החופשית: "הקול של האוכלוסיות המודרות בישראל", באתר ‏מאקו‏, 24 ביוני 2021
תנאי עומר

ערך זה עוסק ביחסי הגומלין בין האסלאם ובני החסות. אם התכוונתם לחוזה הכניעה של ירושלים לכובשים המוסלמים, ראו .
תנאי עומר (או חוזה עומר, בערבית: شروط عمر או عهد عمر או عقد عمر) וכן חוקי עומר, או "אמנת עמר", הוא טקסט קנוני מוסלמי המנוסח כמכתב שמיוחס לח'ליף עומר השני (יש חוקרים הסוברים שהייחוס הוא לח'ליף ישר הדרך עומר) ובו נקבעו חוקים שונים לגבי תושבים שאינם מוסלמים (נוצרים, זורואסטראים, יהודים, שומרונים ואף פגאנים), אשר היו תחת שלטונה של האימפריה המוסלמית. המסמך נועד להסדיר את מעמדם, ואת מערכת קשרי הגומלין בין המוסלמים לבין אלו שאינם מוסלמים (ד'ימים, או בני חסות, בערבית: أهل الذمة). להסכם יש מספר גרסאות השונות זו מזו הן במבנה והן בתוכן (בתנאים). ההסכם מכיל רשימה של היתרים ומגבלות החלים על שאינם מוסלמים. לאלו שאינם מוסלמים מוענק ביטחון לגופם, בני משפחותיהם ורכושם, אף על פי שלא נהנו מאותן זכויות כמו המוסלמים.
הטקסט מופיע כמכתב מאת עומר אל נוצרי פלוני מעיר פלונית ומנוסח ככתב חסות המותנה בכך שהנוצרים יקיימו את התקנות המוזכרות במכתב.
רקע היסטורי

כאשר התפשט האסלאם מחצי האי ערב היו הערבים בדרך כלל מיעוט (שולט) והחל תהליך התאסלמות של תושבים מקומיים כמו גם נישואין של ערבים עם בנות האוכלוסייה המקומית. המרחב המשותף כלל ערבים, מוסלמים וכאלו ששמרו על דתם המקורית תוך שילוב חברתי בין בני הדתות השונות, מגורים בשכנות, שותפויות כלכליות ותעסוקתיות וכן שמירה על קשרים אינטלקטואלים בין הנהגות דתיות שונות. כתבים דתיים של בני דת אחת לקחו רעיונות מהוגי דעות בני דת אחרת (ראו למשל תורת חובת הלבבות). בני דת אחת השתתפו בחגיגות דתיות ובחגים של בני דת אחרת, שלעיתים היו אף קרובי משפחתם והיו אמונות מקומיות, אנשים קדושים ופולחנים מקומיים שהיו משותפים לתושבי אזור גאוגרפי מסוים בלי תלות בדתם.
מצד שני היה רצון הדדי להגביל את המגע הבין-דתי בין מוסלמים לבין מאמיני דתות אחרות.
הנוצרים אשר לפתע חיו תחת שלטון מוסלמי היו צריכים הנחיות על מנת לדעת מה מותר ומה אסור במגע עם השליטים והשליטים המוסלמים רצו להגביל את המגע הבין-דתי בין מוסלמים לבין מאמיני דתות אחרות.
בתמורה לביטחון אישי, הגנה על רכוש וחופש דתי הוטלו מגבלות על בני דתות אחרות ובעיקר על נוצרים שהיו רוב דומיננטי של אלו שאינם מוסלמים.
תקנות עומר היו קווים מנחים ונוצרים (ואף יהודים) הסתמכו עליהן בתקופות רדיפות, אולם התקנות לא נאכפו בקפידה במשך תקופה ארוכה.
התקנות אמנם מיוחסות לעומר, אבל הדיווח הראשון עליהם מופיע אצל א-טברי, כ-250 שנה אחרי תקופתו של עומר, כך שאין ודאות כי אכן המסמך מתקופתו.
סעיפי ההסכם

השליט יספק אמאן (חסות והבטחת ביטחון) לבני הדת הנוצרית והיהודית שיהיו במעמד בני חסות (ד'ימי)
כל גבר בוגר וחופשי חייב בתשלום מס גולגולת שנתי (ג'יזיה)
בתי כנסת וכנסיות – נאסר להקים כנסיות חדשות או מקומות תפילה אחרים או מנזרים או תא חדש לנזיר. מכאן שנאסר גם להקים בתי כנסת חדשים, אף על פי-כן ידוע שנבנו בתי כנסת חדשים גם לאחר הכיבוש, לדוגמה בירושלים וברמלה. החוק שאוסר לבנות בתי כנסת לא היה חדש ליהודים, שכן גם בימי הביזנטים היה הדבר נהוג. לנוצרים היה זה חידוש
אסור לשקם כנסיות שחרבו
אסור להציב צלב על הכנסייה או במקום בולט
יש לאפשר למוסלמים להיכנס לכנסיות (לצורך מחסה) הן ביום והן בלילה
אסור לקרוא לתפילה על ידי פעמון או סוג של גונג (נאקוס)
אסור להטיף להמרת דתו של מוסלמי
נאסר על הנוצרים ועל היהודים להרים את קולם בעת התפילות
הנוצרים לא יציגו את ספרי דתם בציבור ולא יצאו עם צלב אל רחובות העיר
נאסרו התהלוכות של חג הפסחא ושל יום ראשון של כפות התמרים
לוויות יש לערוך בשקט
אסור לגדל חזיר בשכנות למוסלמים
נוצרי לא ימכור למוסלמי משקה אלכוהולי
אסור לנוצרים לתת מחסה למרגלים
אסור להגיד דבר שקר על מוסלמים
אסור למנוע ממי שרוצה להתאסלם לעשות זאת
הופעה חיצונית: הלא-מוסלמים צריכים להיראות שונים מאשר המוסלמים: לא לחבוש קלנסווה (סוג כיפה שהבדווים נהגו לחבוש), צניף בדווי (עמאמה), לא לנעול נעלי הערבים והם חייבים לחגור אבנטים (זנאר) למותניהם. אשר לראשם, נאסר עליהם להסתרק עם שביל כמנהג המוסלמים והם חויבו לקצץ בשיער של קדמת הראש
איסור לרכב על בהמות כמנהג המוסלמים, איסור על רכיבה עם אוכף
איסור אימוץ תוארי כבוד של מוסלמים
איסור נשיאת נשק
איסור הוראת הקוראן לילדים
במסחר של מוסלמי עם בן דת אחרת – הרווח צריך להיות של המוסלמי
יש לארח כל מוסלמי עובר אורח 3 ימים ולהאכילו
איסור כניסה לעיר מכה, איסור שהייה של יותר משלושה לילות בכל אחד מיישובי החיג'אז.
אסור ללא מוסלמים לקנות שבוי מוסלמי
מי שמכה מוסלמי – החסות שלו בטלה
אין בתנאי עומר חיוב לגור בגטו או איסור על מגורים במקום מסוים.
אין הגבלה על עיסוק מקצועי – יהודים ונוצרים יכולים לעבוד בכל עבודה
רעיון תנאי עומר

ייתכן כי חוזה עומר התגבש על בסיס המורשת התחיקה הביזנטית-נוצרית הפרה-איסלאמית נגד היהודים – בימי עומר השני בן עבד אלעזיז מבית אומיה.