stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יובל הררי (חוקר מאגיה)
מבחר מפרסומיו > ממאמריו

'"לאשה שתבוא אחריך": כשפי אהבה במאגיה היהודית הקדומה', קבלה ה (תש"ס), עמ' 247–264.
'מאגיה יהודית: מתווה והערות', איל פריזינטי 5 (תשע"ב), עמ' 13–83.
'שלוש סגולות להרוג את אדולף היטלר: פרק בתולדות הקבלה המעשית במאה העשרים', ציון פא (ה'תשע"ו), עמ' 177–213.
'מעשה שדים וחלום [מאגיית החלום היהודית ב]', תעודה כח (תשע"ז) [אסיף ליסיף – מחקרים בפולקלור ובמדעי היהדות לכבוד פרופסור עלי יסיף], בעריכת ט' רוזן, נ' אריה-ספיר, צ' זבה-אלרן וד' רוטמן], עמ' 187–232.
'נסים וכשפים בירוחם: רשומון מאגי-פוליטי', מחקרי ירושלים בפולקלור יהודי לא (תשע"ח), עמ' 69–91.
הערות שוליים

↑  חרבא דמשה - תקציר, באתר מאגנס
↑  הכישוף היהודי הקדום, באתר מוסד ביאליק
↑  Jewish Magic before the Rise of Kabbalah, WAYNE STATE UNIVERSITY PRESS
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007574624705171  GND: 1125476249  ISNI: 0000 0001 0883 9845  LCCN: n98103799  RERO: 02-A026889470  SUDOC: 160126762  VIAF: 316756653   WorldCat (עם VIAF): 316756653
בנימין בן מישאל

רבי בנימין בן מישאל (ה'תל"ב–אחרי ה'תע"ט) המכונה אמינא, היה אחד המשוררים הגדולים של יהדות פרס.
ביוגרפיה

רבי בנימין נולד בשנת ה'תל"ב (1672 או 1673). הוא התגורר בכאשאן, שם נשא אשה ונולדו לו צאצאים, אולם חיי המשפחה שלו היו אומללים. בתקופה מסוימת בחייו הוא נטש את אשתו וילדיו עזב את העיר כאשאן ויצא לגור באחד היישובים לרגלי הר אַלְוַנְד. כנראה שהיה זה בהמדאן.
כאשאן הייתה בין הערים המעטות בפרס שהתברכה בקהילה יהודית משגשגת. העיר אפילו כונתה, במאות ה-17 ו -18, "ירושלים הקטנה". בה חיו משוררים מפורסמים כמו: באבאי בן לוטף, באבאי בן פרהאד, שמואל בן פיר אחמד, אלישע בן שמואל, רבי גרשון ורפואה בן אלעזר. בית המדרש המרכזי בעיר נוסד על ידי הרב משה הלוי מאנוסי ספרד, שהתיישב בכאשאן כנראה בסוף המאה ה-15 או ראשית המאה ה-16. בבית מדרש זה התחנכו רבני העיר ותלמידי החכמים.
עוד בטרם לידתו של רבי בנימין, משנות שלטונו המוקדמות של שאה עבאס הראשון 1629–1581 עד נפילת השושלת הספווית במהלך הפלישה האפגאנית. ולאחר מכן בתחילת ימי שלטונו של שאה נאדר . 1746–1736, סבלו בני הקהילה היהודית בכאשאן מרדיפות קשות. הסיבות לרדיפות אלה לא נחקרו כל צורכן. לא התגלו הסברים חד משמעיים כוללים, תאולוגיים או כלכליים, לאופי הרדיפות. בשנת ה'ת"ץ (1729/30), הטילו ראשי הכהונה השיעית מיסים כבדים על בני הקהילה ואילצו את יהודי העיר להתאסלם. הם אמנם התאסלמו ונשארו מוסלמים לתקופה של שבעה חודשים. על אירועים אלה מספר בשירתו הכרונולוג והמשורר באבאי בן פרהאד מכאשאן.
יצירתו הספרותית

עיקר כוחו הספרותי של רבי בנימין בן מישאל בשירים שחיבר בשפה הפרסית. עד עתה היו ידועים פחות מתריסר שירים מפרי-עטו, וחלק קטן מהם אף ראו-אור בקבצים של שירה ופיוטים.
עקב חקירה מקיפה על חייו ומפעליו הספרותיים עלה בידי אמנון נצר לגלות כארבעים משיריו הפזורים בכתבי-יד שבספריות בארץ ובעולם בנושאי קודש וחול.
בין שיריו ראויים לציון:
תפסיר עקדת יצחק, המבוסס על הפיוט 'עת שערי רצון להיפתח ' מאת יהודה בן-שמואל אבן-עבאס מן המאה ה-12
תפסיר מגילת אסתר, המבוסס על המקור המקראי ועל מדרשים
תפסיר אזהרות שלמה אבן גבירול, שאמינא חיברו בשנת 1732
פיוט תחנונים ארוך בעברית, שנכתב בשנת ה'תע"ט (1719). הפיוט כולל 23 מחרוזות שירה בנות ארבעה טורים כל אחת. 22 המחרוזות הראשונות ערוכות לפי סדר הא"ב. המחרוזות סדורות לפי צליל חוזר בשורות סמוכות (חריזה) ואקרוסטיכון אלפביתי. בכל 22 המחרוזות האלה כל המלים בשלושת הטורים הראשונים מתחילות באות זהה. הטור האחרון הוא תמיד מתוך מזמור תהילים קי"ט.
להלן המחרוזת הראשונה של פיוט תחנונים:
אָנוֹכִי אֲסַפֵּר אֶת אַהֲבַת אֱלֹהִים אֶל אֱמוּנַי

אֶלְמוֹד אִמְרוֹתָיו אֶשְׁתַחֲוֶה אֶל אֵל אָיוֹם אֲדוֹנַי

אֶתְהַלֵךְ אָרְחוֹתָיו אֶל אֶרֶץ אֶמְצָעִי אַרְמוֹנַי

אשרי תמימי דרך ההולכים בתורת ה ': (ספר תהלים, פרק קי"ט, פסוק א')
במחרוזת האחרונה, החותמת את היצירה ראשי התיבות של כל אחת משלוש השורות שבה, מצטרפים למילים: "בנימין בן מישאל שנת ה'תע"ט". השורה הרביעית כמו בשאר המחרוזות לקוחה מספר תהלים פרק קי"ט
ספריו

תפסיר מגלת אסתר, נדפס בשנת 1879
ספר עקידת יצחק: מתורגם ללשון פרס צחה בחרוזים ובתוספת נופך ממדרשים ומספרי מוסר י.נ. לעווי ושותפיו, 1902 או 1903
לקריאה נוספת

חנינא מזרחי, תולדות יהודי פרס ומשורריהם, ירושלים 1966.
אמנון נצר, 'פרס, יהודים . . . פרסית-יהודית', האנציקלופדיה העברית, כ"ח, ירושלים ותל אביב תשל"ו.
המבוא בספר כתבי-היד של יהודי פרס במכון בן-צבי, הוצאת יד בן צבי.
ולסר י' פישל, 'המורשה הספרותית של יהודי פרס', הגות עברית באמריקה, תל אביב. 1972.
הערות שוליים

1 2  ראובן קשאני, הפיטן מולא אמינה מקאשן היא "ירושלים הקטנה", במערכה, 14 בפברואר 1980
1 2 3 4  אמנון נצר, ‏תחנונים לרבי בנימין בן מישאל מכאשאן, פעמים 2 (קיץ תשל"ט), עמ' 48–54.
↑  אמנון נצר, "רבי משה הלוי מכאשאן", מחקרי ירושלים בפולקלור יהודי י"א-י"ב, תשמ"ט-תש"ן
↑  בשנת 1722 כבש המנהיג האפגאני מחמוד את העיר איספהאן.  בשנת 1723 חסלו האפגאנים את סולטאן חוסין שאה שליט האימפריה הספווית. האפגאנים השתלטו על איראן והפכו לשליטיה בפועל
↑  ספרים מוסלמים על יהודים ויהדות  (רסאלה־י צואעק אליהוד (מסכת מכת הברק נגד היהודים) מאת מחמד באקר בן מחמד תקי אלמג'לסי, ורה באש מורץ, עמודים 171–181 ) עורך/ת: חוה לצרוס-יפה שנת הוצאה תשנ"ו
↑  אמנון נצר, ספרות פרסית יהודית, 1 . כרוניקה של באבאי בן פרהאד (צילום), אקדמון, ירושלים, תשל "ח
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588549705171  VIAF: 76246240   WorldCat (עם VIAF): 76246240
מסאפר יטא

| --- | --- |
 מדינה / טריטוריה:  שטח C
 נפה:  חברון
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במספר כפרים זעירים:  768 (2007)
 קואורדינטות:  31°22′48″N 35°10′51″E﻿ / ﻿31.38°N 35.18083333°E﻿ / 31.38; 35.18083333 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הר חברון מוגדלת) מסאפר יטא(למפת הר חברון רגילה) מסאפר יטא(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסאפר יטא(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסאפר יטא  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אל-מפקרה, מסאפר יטא
מַסַ֫אפֶר יַ֫טַּא (בערבית: مسافر يطا) היא קבוצה של 19 כפרים פלסטיניים קטנים בדרום הר חברון שבדרום יהודה ושומרון, הנמצאים בין 14 ל-24 ק"מ דרומית לעיר חברון, בנפת חברון, ושוכנים כ-6 קילומטרים דרום–מזרחית לעיר יטא, סמוך למעון וכרמל.
הכפרים הם כפרים בלתי מוכרים הנמצאים בשטח C ובשליטה ישראלית מלאה ומרבית תושביהם יושבים בתוך שטח אש של צה"ל, ובשל כך מתנהלים במשך שנים הליכי פינוי של הכפרים. לאור פסיקת בג"ץ משנת 2022, ישראל פועלת לפינוי השטח מתושבים פלסטינים כולל הריסת בתים וחסימת צירי תנועה.
האיחוד האירופי, ארגוני זכויות אדם וגורמים בין לאומיים נוספים מעבירים ביקורת על יחס ישראל לתושבי המקום.[דרושה הבהרה]
תחילת הכפרים מהתיישבות במערות בסביבה.[דרושה הבהרה] יש המקשרים בין המילה "מסאפר" למילה הערבית שפירושה "נסיעה", וטוענים כי השם רומז למרחק שבין הכפרים ליטא, ויש המקשרים למילה הערבית שפירושה "כלום", לאור האמונה המקומית שהמקום לא יצלח ל"שום דבר".
מסאפר יטא
תיאור ומיקום

הכפרים במסאפר יטא הם:
ג'ינבה
אל-מרכז
אל-חלאווה
ח'לת א-דבע
אל-פוקא
א-תבאן
אל-מג'אז
א-ספאיי
מר'איר אל-עביד
אל-מופקרה
א-טובא
סארורה
היסטוריה

הקרן לחקר ארץ ישראל הבריטית ביקרה באזור ב-1881 ותיעדה את ההתיישבות במערות הטבעיות הנפוצות במקום.
המזרחן יעקב חבקוק מאוניברסיטת בן-גוריון חקר את אורחות חייהם של תושבי המערות בדרום הר חברון, והתגורר איתם פרקי זמן ממושכים משנת 1977 עד 1981. ממצאיו פורסמו בספר "חיים במערות הר חברון" שראה אור ב-1985. חבקוק צילם תצלומים רבים המעידים על קיום כפרי מערות בשנות ה-70 וה-80. חבקוק מספר שדרי המערות חיו במערות בעונת המרעה, היא עונת החורף, באופן עונתי ולעיתים גרו במערות למשך 8 חודשים, וכמה מהם אף באופן קבוע.
שטח אש 918

בשנת 1980 הכריז צה"ל על חלק מהשטח בו שוכנים הכפרים, כשטח אש 918.
ביולי 1981, במהלך התכנסות ועדת השרים להתיישבות הניע שר החקלאות אריאל שרון מהלך, בו הורחב שטח האש באופן משמעותי לכ-30,000 דונם. בדיון, תא"ל אליעזר רם שטח את המחסור הגדל בשטחי אימונים לצה"ל על רקע הקמת יישובים חדשים. שרון הציע את האזור והוא הסביר כי הוא מעדיף שהצבא ישתמש בסביבה הזו "כדי לשמור את אותם שטחים בידינו, שהם חיוניים כל-כך".
לאחר הסכם אוסלו ב' כל אזור מסאפר יטא הוגדר חלק משטח C, ובהתאם לכך יש לישראל שליטה צבאית ואזרחית מלאה עליו.
בשנת 1999 קיבלו מרבית התושבים באזור צווי פינוי מידי בשל "שהייה בלתי חוקית בשטח אש". בעקבות עתירה שהוגשה בשם התושבים, הורה בג"ץ לצה"ל בצו ביניים לאפשר להם לשוב לכפריהם. ההליכים המשפטיים התנהלו מאז כ-23 שנים. עד שנת 2007 עזבו כ-850 מתוך כ-3,500 מתושבי אזור מסאפר יטא את מקומות המגורים שלהם. בספרו של המזרחן יעקב חבקוק מאוניברסיטת בן-גוריון הוא תיאר את ההתיישבות במספאר יטא בשנת 1980 כשטח מרעה עונתי ששימש את הפלסטינים כמחצית מהשנה, בעוד הם תמיד נשארו מחוברים בטבורם לכפר האם, ורק צעירים בודדים נשארו לגור בו במשך כל השנה. משכך, בג"ץ קיבל את העמדה שצו ההכרזה על שטח אש, שמנוע מלחול על תושבי קבע – חל על תושבי מספאר יטא שלא מוגדרים תושבי קבע.
בעקבות פניית עורך הדין שלמה לקר, חבקוק ביקש להגיש חוות דעת לבג"ץ מטעם העותרים נגד הפינוי, אך המדינה סירבה לאפשר לו לעשות זאת, כיוון שעובדי מדינה אינם רשאים להגיש תצהיר עצמאי לבג"ץ.
באוגוסט 2013 הוציא צה"ל צווי פינוי ל-1,300 תושבי שמונה כפרים באזור מסאפר יטא, כדי לפנות את שטח אש 918.
כחלק מיישום צווי ההריסה והפינוי, לאורך השנים ביצע צה"ל הרס של תשתיות מים ודרכי גישה שהוקמו ללא אישור באזור.
תחקיר של רגבים גילה כי כחלק מהסוואת בניה ללא אישור של המנהל האזרחי בנו תושבי הכפר בית-קבע מבטון וברזלים ולאחר מכן חיפו אותו ביריעות פלסטיק והסוו אותו כאוהל.
אחת מהסצנות בסרטה של הבמאית נעמי שחורי "שוקן, על גבול הקונצנזוס" (2020), צולמה באחד הכפרים במסאפר יטא.
שטח אש 918 > הכרעת בג"ץ

ב-4 במאי 2022 דחה בג"ץ את עתירות תושבי הכפרים שהגישו האגודה לזכויות האזרח כנגד פינויים משטח האש, ומתח ביקורת על "היעדר ניקיון כפיים מוחלט של העותרים" ועל "שיהוי כבד".
פסק הדין קבע כי מכלול הראיות מצביע על כך שלא התקיימה במקום התיישבות קבע בטרם הוכרז כשטח אש. השופט הדגיש כי תצלומי האוויר היסטוריים מראים באופן ברור שלא התקיימה כל התיישבות באזור לפני 1980, וכן כי הפולשים לא צירפו שם מסמך המעיד על זכויות קנייניות כלשהן בשטח האש. בנוסף, צוין כי בשטח האש התקיימו אימוני תקיפה של חיל האוויר עד לשנת 1993, דבר המחזק את המסקנה כי לא התקיימו מגורי קבע במקום.
השופט גער בעותרים על שניצלו את המאבק המשפטי להמשך פיתוח ובנייה, על אף שבית המשפט התנה את מתן צווי המניעה להריסה בהפסקת הבנייה הבלתי חוקית.
הקביעה המשפטית המשמעותית ביותר העולה מפסק הדין, שכתב השופט דוד מינץ בהסכמתם של השופטים יצחק עמית ועופר גרוסקופף, היא כי בית המשפט רשאי להסתמך על חקיקה ישראלית, כולל צווים של המפקד הצבאי, על מנת לגבור על הוראות משפט בין-לאומי פרטי:
בג"ץ הוסיף וקבע, כבמקרים קודמים, כי טענת העותרים המתבססת על סעיף 49(1) של אמנת ז'נבה הרביעית אינה משקפת 'דין מנהגי' במשפט הבין-לאומי, שהוא בעל כוח נורמטיבי רב יותר, אלא 'דין הסכמי' בלבד ובכל מקרה הוא חל ביחס לגירוש המוני למטרות השמדה או עבודות כפייה בלבד כך שאינו מסייע לתושבים במקרה הנוכחי.
ב-10 במאי פרסם האיחוד האירופי הצהרה כי "הרחבת התנחלויות, הריסת בתים ופינוי הם בלתי חוקיים תחת החוק הבין-לאומי" וכי הקמת אזור אש במקום אינה "סיבה צבאית הכרחית" לביצוע טרנספר של אוכלוסייה תחת כיבוש.
שטח אש 918 > לאחר הכרעת בג"ץ

לאחר הכרעת בג"ץ החל צה"ל להשתמש באזור כשטחי אש לאימונים באש חיה והציב מחסומים בין הכפרים.
בינואר 2023 הודיעה מנהלת התיאום והקישור של צה"ל לנציגי התושבים הפלסטינים שבכוונתה להוציא צווי פינוי לכאלף תושבי מסאפר יטא, תושבי 12 כפרים, וכי יוצע להם מקום מגורים חלופי. בין המבנים שעתידים להיהרס, עשרות בתים שנבנו בסיוע האיחוד האירופי.
התנחלויות בסביבה

ההתנחלות מעון, הוקמה בלב האזור בשנת 1981 כהיאחזות נח"ל ואוזרחה בשנת 1982.
היישוב אביגיל הוקם באזור כמאחז ב-2001, והוסדר כיישוב ב-2023.
בסביבה הוקמו מספר מאחזים, חלקם על אדמה פרטית בבעלות תושבי מסאפר יטא.
המאחז חוות מעון הוקם סמוך לכפר א-תוואני ב-1997, החווה פונתה ב-1999 מאחר שהיא הוקמה על קרקע פרטית. היא הוקמה שוב ב-2002 בסמוך. ב-2006 שוב חולקו צווי הריסה למבנים במקום, אך הם לא בוצעו.
המאחז מצפה יאיר הוקם סמוך לח'ירבת ביר אל-עיד ב-2000.
במקביל החל המנהל האזרחי במהלכים שיטתיים לפינוי והריסת חלק מהכפרים באזור לשם הרחבת המאחזים, ואילו צה"ל ביקש לפנות את רובם לשם שימוש בשטח אש 918.
התנחלויות בסביבה > הסכסוך עם אנשי המאחזים

החיכוך בין אנשי מסאפר יטא לבין אנשי המאחזים הביא למספר רב של תקיפות הדדיות בין הצדדים.
ב-28 בספטמבר 2021, בעיצומו של חג שמחת תורה, הגיעו אל הכפר אל-מופקרה עשרות ישראלים מאביגיל וחוות מעון, כשחלקם רעולי פנים, וחלקם תקפו באבנים ואלות את תושבי הכפרים ורכושם.התקרית החלה לאחר ששני רועים פלסטינים רעו כ-200 מטרים מהמאחז אביגיל, כאשר תושב ניסה לגרשם ודקר בסכין אחדות מהכבשים, מכך התפתחו חילופי זריקות אבנים בין מתנחלים לערבים סמוך ליישוב. לטענת המתנחלים, התקיפה נעשתה כתגובה ליידוי אבנים על קבוצת נערים שהלכה מאביגיל לחוות מעון. לאחר העימות הגיעו עשרות גברים אל הכפר בן 11 המשפחות, אל-מופקרה, הסמוך ותקפו את התושבים והמבנים באבנים ואלות. המתפרעים פצעו 6 מתושבי המקום, ובהם ילד בן 4 שנפגע מאבן בראשו ואושפז בבית חולים. כמו כן נגרם נזק רב לכ-10 כלי רכב ולכ-10 בתים. כוחות צה"ל, שהיו במקום, התערבו רק בשלבים מאוחרים של התקרית על מנת להרחיק את הגברים מהכפר וירו רימוני גז על הפלסטינים.
האירוע סוקר בישראל ומחוצה לה, בין השאר ברשתות CNN ואל-ג'זירה ובמגזין Foreign Policy. מחלקת המדינה של ארצות הברית גינתה את אלימות המתנחלים והאיחוד האירופי הוסיף כי יש להעמיד לדין את העבריינים.
לפי דיווח של משרד הנציב העליון של האו"ם לזכויות האדם, ב-4 ביולי 2024 תקפו מתנחלים שיצאו ממאחז אביגיל את הכפר ח'לת א-דבע, הציתו מטע זיתים סמוך לכפר, פלשו לבתי תושבים ופתחו בירי, שברו 30 קולטים סולאריים, הרסו משאבת מים וגנרטור וגנבו 80 ראשי צאן. מדווח כי היה לפחות פצוע אחד, מבנה אחד הוצת ו-4 ניזוקו.
יחידת מיתר

| --- | --- |

סיכת לוחם ביחידה
 "שָׁמַ֣יִם לָ֭רוּם וָאָ֣רֶץ לָעֹ֑מֶק" משלי, כ"ה, ג'
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צבא הגנה לישראל
 סוג:  יחידה מובחרת
 בסיס האם:   בסיס רמון
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1987 – 2017  2020 – הווה (כ־30 שנה)
 מלחמות:  האינתיפאדה השנייה    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה    מבצע צוק איתן  המערכה בין המלחמות  מלחמת חרבות ברזל
 נתוני היחידה
 ייעוד:  מסווג
 ציוד עיקרי:  בהווה – אמצעים מסווגים נשק אישי: רובה M4A1 אמצעי לחימה בעבר – טיל נ"ט "תמוז", משגר "חפיז", פרא (רכב קרבי משוריין)
 פיקוד
 יחידת אם:   עוצבת האש
 דרגת המפקד:    סגן-אלוף
 מפקד נוכחי:  סא"ל ע'
 מפקדים:  מפקדי היחידה
 עיטורים
   צל"ש הרמטכ"ל (×2)    צל"ש אלוף    אות הערכה מטעם הרמטכ"ל   פרס ביטחון ישראל
יחידת מיתר (יחידה 427) היא יחידה מובחרת באוגדה 98, תחת עוצבת קלע דוד. בעבר הייתה יחידה מטכ"לית (ומתוכה צמחה יחידת מגלן). כיום, היחידה בעלת ייעוד מסווג בעולמות איסוף מודיעין והשמדת מטרות איכות מעבר לקווי האויב.
ייעודה של היחידה

מיתר היא יחידה מיוחדת בעלת אופי מסווג. היחידה היא חלק ממערך משמעותי ביותר לביטחון המדינה אשר פועל בכל ימות השנה, בשגרה, המערכה בין המלחמות (מב״מ) ומלחמה. בשנת 2023 נחשף כי היחידה פועלת בעולמות איסוף המודיעין והשמדת מטרות איכות בעומק שטח האויב.
מדברי מפקד אוגדה 98, דן גולדפוס, בעת הכפפת היחידה לפיקודו ב-2022 ניתן רק להסיק מה יעוד היחידה: "אמצעי הלחימה החדשים הללו מוסיפים לקטלניותם של צה״ל ושל האוגדה, פעילותם החשאית והענפה של הלוחמים בעומק שטח האויב במב"מ ובעתיד במלחמה, תורמת יום יום לביטחון מדינת ישראל".
אמצעי לחימה > אמצעי לחימה בהווה

כיום, אמצעי הלחימה שבשימוש היחידה מסווגים, והם שונים לחלוטין מאמל"ח היחידה בעבר. האמצעים הגיעו לאחר שעברו תקופת מבצוע בחיל האוויר.
אמצעי לחימה > אמצעי לחימה בעבר

בעבר היה אמצעי הלחימה העיקרי של היחידה הטיל נגד טנקים Spike NLOS (ראשי התיבות NLOS פירושם Non-Line of Sight) המכונה בצה"ל "תמוז". התמוז הוא טיל נגד טנקים מונחה אלקטרו-אופטי וארוך טווח שיכול להגיע לטווח של כ-25 ק"מ.
"חפיז" הוא נגמ"ש M-113 שהותקן עליו משגר טילי תמוז.
"פרא" הוא טנק טילים/משחית טנקים המבוסס על טנק המג״ח M48A5 ומשמש כפלטפורמה לשיגור טילי תמוז, תוך שהוא מוסווה כטנק באמצעות תותח דמה. הפרא עשה שימוש מבצעי ראשון ומוגבל ב"אירועי הר וגיא" ב-21 בנובמבר 2005, ושימוש נרחב במהלך מלחמת לבנון השנייה ובמבצע צוק איתן והוגדר כמסווג עד שנת 2015 בה הותר לפרסום.
היסטוריה > הקמה וארגון

יחידת מיתר הוקמה ב-1987 כחלק מעוצבת קלע דוד, ישבה בתחילה במחנה ג'וליס ולאחר מכן עברה לבסיס קבע במחנה יפתח שבפיקוד הצפון.
היחידה התבססה על פלוגות "חפיז", ב-1989 החלה לקלוט את ה"פרא". לאחר קליטה מלאה של ה"פרא" מנתה היחידה שתי פלוגות "פרא", פלוגת סיור ופלוגת מפקדה.
בתחילת שנות ה-2000 הוכפפה היחידה לעוצבת גולן (אגד 282).
ב-2011 נחשף השימוש בטיל התמוז וב-2015 נחשף שימוש היחידה בפלטפורמת הפרא.
היסטוריה > מלחמת המפרץ - מבצע "עקרב"

בעקבות ירי טיל הסקאד העיראקים אל עבר ערי ישראל החליטה ממשלת ישראל בראשותו של יצחק שמיר לאחר לחץ פנימי הולך וגובר לשלוח כוח צבאי שישמיד את משגרי הטילים. התוכנית שנקרא מבצע עקרב כללה הטסת כוחות מיוחדים, צוותי תצפית והכוונת אש מיחידת שלדג וכמו גם לוחמים ומשגרי החפיז מיחידת מיתר במטוסי התובלה מסוג הרקולס 130־C והנחתתם במדבר העיראקי. בהמשך תוכנן שלוחמי הסיור "יצודו" את משגרי הסקאד ויעברו את מיקומם לצוותי החפיז על מנת להשמידם. אך לאור הסיכונים לכוח, הקשיים הלוגיסטיים (ובכלל זה היכולת לפנות נפגעים לישראל), והעובדה שהצלחת הכוח לפגוע במשגרי טילי הסקאד שאיימו על העורף הישראלי הוטלה בספק בשל היעדר המודיעין העדכני לפעולה והלחץ האמריקאי הכבד – הביאו את הממשלה להחליט שלא להוציא לפועל את המבצע.
היסטוריה > מלחמת לבנון השנייה

בנובמבר 2005 ביצע ארגון חזבאללה ניסיון החטיפה בקרבת הכפר רג'ר. בעקבות זאת ביצעו לוחמי היחידה לראשונה ירי טילים מדויק והשמידו מטרות של הארגון בלבנון. במלחמת לבנון השנייה ירו לוחמי היחידה 527 טילים אל עבר מטרות שונות במרחבים אורבניים ופתוחים. במהלך המלחמה, כוח סיור של היחידה אשר ביצע פשיטה בעיירה בינת ג'בייל, מצא עצמו נצור בתוך מבנה תחת אש. בסיום הקרב היו בקרב הכוח 28 לוחמים פצועים ובהם רופא הנלווה לכוח, אשר נפצע בעת שחש לטפל בנפגעים.
היסטוריה > סיכולים ממוקדים

היחידה פעלה באזור גזרת עזה שם ביצעו לוחמי היחידה סיכולים ממוקדים כנגד חוליות משגרי הקסאמים. העיתון "ידיעות אחרונות" דיווח כי משנת 2006 חיסלו חיילי היחידה עשרות מחבלים ברצועת עזה.
פעילות היחידה מתבצעת תוך כדי תיאום רב עם כוחות חיל האוויר המסייעים בפגיעה במוקדי שיגור רקטות.
היסטוריה > מבצע עופרת יצוקה

במהלך מבצע עופרת יצוקה ביצעו לוחמי הפלוגות הייעודיות שהיו פזורים מסביב לרצועת עזה שיגורים אל עבר מטרות שונות ברצועה תוך כדי מתן סיוע באש מדויקת לכוחות היבשה, כמו כן כוחות הסיור תמרנו בתוך עזה והכווינו אש. במהלך המבצע ירתה היחידה 26 טילי תמוז.
היסטוריה > מבצע צוק איתן

במהלך מבצע צוק איתן ברצועת עזה ביולי-אוגוסט 2014 ירו לוחמי מיתר 430 טילי תמוז ממשגרי ה"פרא". בנוסף הפעילו לוחמי היחידה מזל"ט רוכב שמיים לאיכון מטרות.
בתקופות שגרה ביצעה היחידה פעילות ביטחון שוטף ומעצרי מבוקשים ביהודה ושומרון.
היסטוריה > פירוק היחידה

בשנת 2016 הוחלט לפרק את היחידה. והיא פורקה בתחילת 2017.
היסטוריה > הקמה מחדש

בשנת 2020 הוקמה מחדש היחידה בחיל התותחנים תחת חטיבת האש 214 עם ייעוד מסווג. בסוף 2022 התחילה לעבור שינוי מבני-ארגוני והחלה לפעול מבצעית עם שינוי ייעוד מוחלט וקליטת אמל"ח חדש, איכותי ומתקדם מחיל האוויר. במהלך שנת 2023 השתתפו לוחמי היחידה בעשרות פעילויות מבצעיות חשאיות.
לאחר שינוי ייעוד היחידה וקליטת האמל"ח פוזרו לוחמי היחידה שהוקמה ב-2020 בין גדודי ויחידות חיל התותחנים.
מפקדי היחידה

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| ירון גילן | 1987-1989 |  |
| אשל פשטי | 1989-1991 | לימים מפקד עוצבת עמוד האש |
| עטר דגן | 1991-1992 | לימים נספח צה"ל בפולין |
| אודי שרון | 1992-1994 | לימים נספח צה"ל בוונצואלה ומקסיקו |
| דורון סלומון (שלו) | 1994-1995 |  |
| רוני מרום | 1995-1997 | לימים ראש מועצה מקומית מצפה רמון |
| גיא חזק | 1997-1999 |  |
| אייל שריד | 1999-2001 |  |
| דורון זוננשיין | 2001-2002 | לימים מפקד עוצבת התקומה |
| תמיר היזמי | 2002-2004 | לימים מפקד עוצבת התקומה |
| שמעון ליטמן | 2004-2006 |  |
| ירון לביא | 2006-2008 | לימים מפקד עוצבת עמוד האש |
| אופיר לויוס | 2008-2010 | לימים מפקד חיל החינוך והנוער |
| גיל אדוט | 2010-2012 | לימים מפקד בא"ח תותחנים |
| תומר כהן | 2012-2014 | לימים מפקד עוצבת קלע דוד |
| איתמר לסרי | 2014-2016 | לימים מפקד עוצבת קלע דוד |
| שגיא פינק | 2016-2017 | מפקד היחידה האחרון ולימים קצין המבצעים של פיקוד הצפון |
| רועי סולטן | 2020-2022 | המפקד הראשון של היחידה לאחר ההקמה המחודשת |
| ב' | 2022-2024 | מפקד היחידה במהלך הפיכתה למבצעית, הוביל את היחידה בעשרות פעילויות חשאיות ובמהלך טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל. |
| ע׳ | 2024 |  |
תג היחידה וסיכה

סמל היחידה
התג הראשוני של היחידה
סיכת היחידה בעבר
לוחמי היחידה חובשים כומתת תותחנים, תג של עוצבת קלע דוד, סיכת לוחם תותחנים, וסיכות נוספות המעידות על הכשרות ייעודיות באמל״ח.
הכשרה בהווה

קבלה: במהלך שבוע הקליטה של מתגייסי תותחנים בשבטה מתקיימים המיונים ליחידות המיוחדות של החיל, ביניהן מיתר. המיונים כוללים - בדיקה רפואית, גיבוש פיזי, ראיון ומבחנים פסיכוטכניים שונים. הודעה לחיילים שעברו ניתנת בדרך כלל תוך יומיים, ומכאן ואילך חיילים אלו משויכים לפלוגה "214" של החיל.
טירונות שנמשכת כארבעה חודשים ברמת רובאי 04, במחנה שבטה שבנגב.
טירונות יחידה: החודש האחרון של הטירונות בו הטירונים לומדים את מקצוע הניווט.
מסלול ייעודי: 4 חודשים בהם הלוחמים עוברים התמקצעות בתחומי הניווטים והאמל"ח, תוך כדי ביצוע אקטים פיזיים. בסיום המסלול יקבלו הלוחמים סיכת לוחם תותחנים וסיכת לוחם מיתר, כאשר המתאימים ימשיכו לקורס מפקדים והשאר יעלו לפלוגות המבצעיות. כארבעה חודשים בבסיס היחידה.
מפקדים – המתאימים יצאו לקורס של 4 חודשים במחנה שבטה.
קצינים – כלל הקצינים עוברים ארבעה חודשי הכשרת קצונה בסיסית בבה"ד 1, ומשם ממשיכים לשתי השלמות חיליות שונות, בהתאם ליעוד הקצין:
המתאימים ימשיכו לקורס ייעודי בבסיס פלמחים, הנמשך תשעה חודשים ומחולק לשני שלבים, שבסופו יחזרו ליחידה ויעברו הכשרות נוספות.
אחרים יעשו את ההשלמה החילית בחיל התותחנים האורכת כארבעה חודשים.
הכשרה בעבר

קבלה: במהלך שבוע הקליטה של מתגייסי תותחנים בשבטה התקיימו המיונים למיתר. המיונים כללו: בדיקה רפואית, גיבוש פיזי, ראיון ומבחנים פסיכוטכניים שונים. הודעה לחיילים שעברו ניתנת בדרך כלל תוך יומיים, ומכאן ואילך חיילים אלו משויכים לפלוגה "214" של החיל.
טירונות שנמשכת כארבעה חודשים ברמת רובאי 04, במחנה שבטה שבנגב.
טירונות יחידה: מתחילה בעלייה לבסיס האם במסע רגלי מבסיס שבטה תוך ביצוע ניווטים שונים.
מסלול ייעודי: התמקצעות ייעודית כבת שישה חודשים. מסלול סיור: הכולל אימוני חי"ר, אימוני לחימה בשטח בנוי, אימוני תצפית והסוואה, לימוד מקצועות הסיור, ומסעות ארוכי טווח רבים הכוללים נשיאת משקלים גדולים.
לאחר השלמת טירונות, טירונות יחידה ומסלול, מקבלים סיכת לוחם.
אימון מבצעי הנמשך כארבעה חודשים בתוך פלוגה מבצעית שבסופם לאחר אימון מסכם הכוללים ניווט, מבחנים ייעודיים ומסע יקבלו הלוחמים את סיכת לוחם מיתר.
מפקדים – קורס של כארבעה חודשים בבסיס היחידה.
קצינים – ארבעה חודשים בבה"ד 1, וארבעה חודשים נוספים בהשלמה חילית שבבסיס היחידה.
ראו גם

עוצבת קלע דוד
כוחות מיוחדים
נמ"ד (נשק מדויק)
אוגדה 98
יחידה 5252
הערות שוליים

↑  פעילויות במסגרת אמץ לוחם – לוחמי יחידת מיתר, באתר "פרויקט אמץ לוחם"
↑  חשיפה בלעדית לפורום צו"ב "פרש": טנק "פרא" המשגר טילי תמוז, פורום צבא וביטחון באתר פרש
↑  שחר הלווינג, תג חדש לאגד האש גולן, אתר זרוע היבשה, 27 באפריל 2009
↑  אנשיל פפר, צה"ל חשף את הטיל המתקדם "תמוז", באתר הארץ, 1 באוגוסט 2011
↑  פלטפורמת שיגור טילי תמוז ייחודית ומטעה – טנק ה"פרא" נחשף, אתר ישראל דיפנס, 15 ביולי 2015
↑   גל פרל פינקל, פעולה במעגל שלישי, באתר צה"ל, 23 בדצמבר 2021
1 2  אמיר בוחבוט‏, אימת השריון הסורי: הצצה ל"נשק יום הדין" של צה"ל, באתר וואלה, 27 באפריל 2013
↑  Israeli Ground Forces - אתר זרוע היבשה: חיל התותחנים - יחידות ייעודיות
1 2 3  גילי קופר, אתר צה"ל, איך השפיעו טילי ה'תמוז' על זירת הלחימה במבצע "צוק איתן"?, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 8 באפריל 2015.
↑  יוסי יהושוע,אחריו!,"ידיעות אחרונות", 17 באוקטובר 2008 וראו גם: דניאלה בוקור, אחרי שנים של הצלחות: חיל התותחנים חושף את טיל הסודי "תמוז", באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 8 בינואר 2011
↑  למשל ב-2016: גדוד מיתר במעצר מחבלים בנעלין שבגזרת אפרים, וואלה!, 19 באוקטובר 2016,
גדוד מיתר במעצר מחבלים בנעלין שבגזרת אפרים, נענע10, 19 באוקטובר 2016,
 גדוד מיתר במעצר מחבלים בנעלין שבגזרת אפרים, מהדורה מרכזית בערוץ 2, 19 באוקטובר 2016.
↑  מאת ענבר טויזר, "במחנה" 25/12/2016 - 15:41 אקורד הסיום של יחידת מיתר - גורלה של היחידה המיוחדת "מיתר" הוכרע, היחידה תפורק באופן סופי, באתר חיל התותחנים ועמותת יד התותחנים (פורסם לראשונה בעיתון "במחנה"), 2016.
טקס סיום מסלול, 1988
משגר "חפיז"
"פרא" במבצע עופרת יצוקה.
"פרא" - משחית טנקים המשגר טילי תמוז.
"פרא" במבצע "עופרת יצוקה", זבילים של טיל תמוז בפינה הימנית
טקס פירוק היחידה. שגיא פינק נואם. 2017
חבורת בשן

שכבות של "טוף אביטל" - טוף אשר נוצר בהתפרצות הר הגעש אביטל. טוף אביטל הוא פרט בסלעי חבורת בשן.
חבורת בשן היא חבורה גאולוגית הכוללת את סדרת הסלעים הגעשיים אשר הורבדו במסגרת הפעילות הגעשית באזור הבשן וברמת הגולן במהלך חמשת מיליוני השנים האחרונות. ניתן למצוא סלעים מחבורת בשן אף בגליל ובדרום לבנון.
בחבורה חמש תצורות גאולוגיות, מהן שלוש בתחומי הגולן, אשר נוצרו בשלושה אירועים געשיים: בזלת הכיסוי העתיקה ביותר, המונחת על סלעי הקירטון, תצורת אורטל המונחת מעליה ותצורת "קילוחי גולן" הצעירה המונחת למעלה. חבורה זו מהווה מרכיב חשוב בגאולוגיה של הגולן.
תצורות החבורה

חבורת בשן מורכבת ממספר תצורות גאולוגיות עיקריות שגילן הוא החל מלפני 5.5 מיליון שנה ועד ההווה: