stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
12 ביולי

12 ביולי הוא היום ה-193 בשנה (194 בשנה מעוברת), בשבוע ה-28 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 172 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

1191 – מסע הצלב השלישי: הסתיים המצור על עכו בכניעתם של מגיני עכו בפני הצלבנים
1690 – קרב בוין בין ויליאם מאוראנז' והפרוטסטנטים וג'יימס השני, מלך אנגליה והקתולים. נחגג על ידי היוניוניסטים האירים
1906 – אלפרד דרייפוס זוכה סופית על ידי בית משפט לערעורים בצרפת ודרגותיו הוחזרו לו
1943 – קרב קורסק בין הצבא הסובייטי לבין צבא גרמניה הנאצית
1947 – האצ"ל חוטף שני סמלים (סרג'נטים) בריטים בנתניה, ככלי מקח כנגד שלושה נידונים למוות הכלואים בכלא עכו
1967 – מתחילים ארבעה ימים של מהומות על רקע גזעי בניוארק, ניו ג'רזי. 27 אנשים נהרגו
1975 – סאו טומה ופרינסיפה מכריזה על עצמאות
1979 – קיריבטי מכריזה על עצמאות
1993 – רעידת אדמה במגניטודה 7.8 ליד חוף האי הוקאידו ביפן גורמת לגל צונאמי הרסני. 202 איש נספים באי הקטן אוקושירי (Okushiri)
1998 – KDE 1.0 משוחררת
1998 – צרפת מנצחת את ברזיל בתוצאה 3 – 0 במשחק הגמר של מונדיאל 1998
2002 – בית המשפט העליון של אונטריו מורה להכיר בנישואים חד מיניים
2005 – מחבל מתאבד התפוצץ בסמוך לקניון השרון בנתניה בפיגוע נרצחו חמישה ישראלים
2006 – מחבלי חזבאללה חוטפים שני חיילי צה"ל והורגים שמונה, ובכך פורצת מלחמת לבנון השנייה
2017 – קרחון ענק בגודל של כ-6,000 קמ"ר ניתק ממדף הקרח "לרסן" באנטארקטיקה
2021 – השיטפונות באירופה (2021) – גשם חזק גורם לשיטפונות באזור הגבול של גרמניה ובלגיה, וכתוצאה מכך 229 הרוגים: 184 בגרמניה, 42 בבלגיה ו-2 ברומניה.  האירוע מיוחס לזרם סילון מואט שנגרם על ידי שינויי האקלים
נולדו

100 לפנה"ס – יוליוס קיסר, שליט האימפריה הרומית (נרצח ב-44 לפנה"ס)
1651 – מרגריטה תרסה מספרד, קיסרית האימפריה הרומית הקדושה (נפטרה ב-1673)
1675 – אוואריסטו פליצ'ה דאל'אבאקו, כנר, צ'לן ומלחין איטלקי (נפטר ב-1742)
1817 – הנרי דייוויד תורו, סופר ופילוסוף (נפטר ב-1862)
1854 – ג'ורג' איסטמן, ממציא מצלמת קודאק (נפטר ב-1932)
1880 – טוד בראונינג, במאי קולנוע אמריקאי (נפטר ב-1962)
1884 – אמדאו מודיליאני, צייר (נפטר ב-1920)
1895 – בקמיינסטר פולר, ארכיטקט אמריקאי (נפטר ב-1983)
1895 – קירסטן פלגסטד, זמרת סופרן אופראית (נפטרה ב-1962)
1902 – דולה בן-יהודה ויטמן, בתו הצעירה של אליעזר בן-יהודה, שעסקה בשימור וטיפוח מורשתו (נפטרה ב-2004)
1904 – דנג שיאופינג, מנהיג סיני (נפטר ב-1997)
1904 – פבלו נרודה, סופר, חתן פרס נובל לספרות 1971 (נפטר ב-1973)
1912 – פטר סטמבוליץ', ראש ממשלת ונשיא הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה (נפטר ב-2007)
1916 – לודמילה פבליצ'נקו, צלפית אוקראינית ששירתה בצבא האדום במלחמת העולם השנייה (נפטרה ב-1974)
1927 – אווה שבק, משוררת וסופרת ילדים יהודייה-הונגרייה זוכת פרס אטילה יוז'ף (נפטרה ב-2012)
1928 – אליאס ג'יימס קורי, כימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה
1935 – הנס טילקובסקי, כדורגלן גרמני ששיחק בעמדת השוער (נפטר ב-2020)
1937 – רוברט מקפרלן, קצין של חיל הנחתים ופקיד ממשל אמריקאי (נפטר ב-2022)
1937 – ביל קוסבי, שחקן וקומיקאי אמריקאי
1937 – ליונל ז'וספן, ראש ממשלת צרפת
1938 – ריי סקוט, כדורסלן ומאמן אמריקאי
1943 – כריסטין מקווי, זמרת, קלידנית, ופזמונאית בריטית (נפטרה ב-2022)
1943 – פול סיילאס, כדורסלן ומאמן כדורסל אמריקאי
1944 – ג'ורג' בורבה, כדורגלן ישראלי
1945 – דימיטר פנב, כדורגלן ומאמן כדורגל בולגרי
1948 – אילן מוכיח, מלחין, מנצח, מוזיקאי, מעבד ומפיק מוזיקלי ישראלי
1950 – מנחם הופנונג, חוקר מדע המדינה, משפטן ישראלי ופרופסור באוניברסיטה העברית
1951 – רמי דנוך, זמר ישראלי
1951 – שריל לאד, שחקנית אמריקאית
1954 – דרור גרין, ד"ר לפסיכותרפיה וסופר עברי
1957 – ריק האסבנד, קולונל בחיל האוויר האמריקאי, טייס חלל ומפקד מעבורת החלל קולומביה בטיסתה האחרונה (נפטר ב-2003)
1959 – צ'ארלי מרפי, שחקן, קומיקאי וסופר אמריקאי (נפטר ב-2017)
1967 – ג'ון פטרוצ'י, גיטריסט ומוזיקאי אמריקאי
1970 – עופר שטרית, כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ
1970 – שרון כידון, עיתונאית ומגישת התוכנית "כידון ובן סימון"
1975 – שאיין ג'קסון, שחקן קולנוע, טלוויזיה וזמר אמריקאי
1975 – ניב רסקין, עיתונאי, שדרן, מנחה ושדר ספורט ישראלי
1975 – אנסטסיה מיכאלי, חברת הכנסת בכנסת ה-18 מטעם "ישראל ביתנו"
1977 – יונית לוי, שדרנית רדיו וטלוויזיה, מגישת חדשות ועיתונאית ישראלית
1977 – ברוק לסנר, מתאבק אמריקאי
1978 – טופר גרייס, שחקן קולנוע אמריקאי
1979 – מיכאל הנגבי, שחקן ומנחה ישראלי
1985 – נטשה פולי, דוגמנית רוסיה
1987 – יבהן דיידיי, פוליטיקאי אוקראיני (נפטר ב-2022)
1991 – חאמס רודריגז, כדורגלן קולומביאני
1995 – לוק שו, כדורגלן אנגלי
1996 – סרחיו מומו, שחקן ורקדן ספרדי
1997 – מלאלה יוספזאי, זוכת פרס נובל לשלום
נפטרו

1536 – ארסמוס מרוטרדם, סופר ופילוסוף הולנדי (נולד ב-1466 או 1469)
1773 – יוהאן יואכים קוונץ, חלילן, בונה חלילים ומלחין גרמני (נולד ב-1697)
1804 – אלכסנדר המילטון, פוליטיקאי, מדינאי, עיתונאי, עורך דין וחייל אמריקאי (נולד ב-1755 או 1757)
1887 – אלכסנדר זיסקינד מימון, סופר ופרשן תלמוד ומשנה (נולד ב-1809)
1926 – גרטרוד בל, ארכאולוגית, סופרת, מרגלת ומנהלנית, ידועה כ"מלכה הלא-מוכתרת של עיראק" (נולדה ב-1868)
1935 – אלפרד דרייפוס, קצין צבא צרפתי יהודי (נולד ב-1859)
1979 – מיני ריפרטון, זמרת אפרו-אמריקאית, ידועה בשל מנעד ייחודי של חמש וחצי אוקטבות ובשל להיטה Lovin' You. (נולדה ב-1947)
1995 – ג'ון יודקין, מדען ופיזיולוג בריטי, חלוץ בתחום מדעי התזונה (נולד ב-1910)
2011 – לייבי קלצקי, ילד חרדי שנחטף ונרצח בברוקלין (נולד ב-2002)
2014 – ולריה נובודבורסקיה, עיתונאית ופוליטיקאית ליברלית רוסייה, מתנגדת משטר סובייטית (נולדה ב-1950)
2020 – ג'ואנה קול, סופרת ילדים אמריקאית (נולדה ב-1944)
2020 – וים סורביר, כדורגלן ומאמן כדורגל הולנדי (נולד ב-1945)
2020 – קלי פרסטון, שחקנית אמריקאית ודוגמנית (נולדה ב-1962)
2021 – שמואל ארגמן, סופר חרדי-ישראלי (נולד ב-1944)
2024 – רות וסטהיימר, סקסולוגית (נולדה ב-1928)
2024 – ביל ויולה, אמן וידאו ארט אמריקאי (נולד ב-1951)
חגים ואירועים החלים ביום זה

קיריבטי – יום העצמאות (1979)
מונגוליה – פסטיבל הנאדאם (היום השני)
סאו טומה ופרינסיפה – יום העצמאות (1975)
צפון אירלנד (וריכוזים אירים בעולם) – מצעדי יוניוניסטים פרוטסטנטים
זריחה ושקיעה עוברים בדיוק לאורך הקו המרכזי של הגריד של רחובות מנהטן
מתחיל מטר דלתא אקוורידים דרומיים
11 ביולי – 13 ביולי
יולי
לוח אירועים שנתי
יוליוס קיסר
ארסמוס מרוטרדם
אלפרד דרייפוס
כירופרקטיקה

כירופרקט בעבודתו
כירופרקטיקה (Chiropractic מיוונית: "כירו" – ידיים, "פרקטיקה" - ביצוע) היא סוג של רפואה אלטרנטיבית. כירופרקטורים מבצעים מניפולציות לעמוד השדרה או לחלקים אחרים בגוף, במטרה ליישר את הגוף, להקל על כאב ולתמוך ביכולתו של הגוף לרפא את עצמו. בנוסף למניפולציות, כירופרקטורים מטפלים גם בעזרת קור וחום, גירוי חשמלי, טכניקות הרפיה, וייעוץ על הרגלי חיים. האפקטיביות של הכירופרקטיקה אינה ברורה. סקירת מחקרים של ארגון קוקרן (אנ') משנת 2015 מצאה שקיימות מעט עדויות התומכות במניפולציות כירופרקטיות לכאבי צוואר, תפקוד ואיכות חיים, אך ייתכן שגם הן אינן מייצגות, ושהן נוצרו עקב הטיה בפרסום של ממצאים חיוביים.
היסטוריה

הכירופרקטיקה נוסדה בשנת 1895 על ידי המגנטותרפיסט דניאל דייוויד פאלמר בארצות הברית. הוא הקים את בית הספר לכירופרקטיקה באיווה. לתפיסתו, ניתן לטפל או למנוע מחלות באמצעות מניפולציות ידניות על עמוד השדרה.
הכירופרקטים הראשונים האמינו שכל המחלות נגרמו בגלל הפרעה בזרימה של "אינטליגנציה פנימית", שהיא "כוח חיים" של אנרגיה עצבית או כוח חיים שמייצג את נוכחות האל באדם; מנהיגי הכירופרקטים יצרו לעיתים קרובות דימויים דתיים ומוסריים. פאלמר ובנו וממשיך דרכו, בארטלט יהושע פאלמר, שקלו באופן רציני להצהיר שכירופרקטיקה היא דת, אשר צריכה להיות מעוגנת בחוקה האמריקאית, אבל לבסוף החליטו שלא לעשות זאת, כדי למנוע בלבול עם עקרונות שהיו קשורים בתפיסות נוצריות של מדע
.
הכירופרקטים הראשונים חדרו לתנועות פופולריות בהדגישם יצירה אומנותית, עבודה קשה, תחרות, פרסום ושילבו את עצמם עם האנשים הפשוטים כנגד האינטלקטואלים והמונופולים שבהם הם הכלילו גם את AMA - האיגוד האמריקאי לרפואה
.
במאה ה21, הכירופרקטיקה הפכה למקובלת יותר בשירותי הבריאות. עם זאת בעוד שמספר העוסקים בכירופרקטיקה עולה, עולה דרישה מצד הרפואה מבוססת ראיות להוכחת ערך הטיפול ולהתנהלות בתקציב מוגבל. התחום נמצא בתחרות מול עיסוי רפואי, אוסטאופתיה ומקצועות בריאות אחרים, ומגיב על כך על ידי מכירת מוצרים טבעיים, פעילות יותר אגרסיבית, ועל ידי כניסה עמוקה יותר לרפואה אלטרנטיבית ולשירותי הבריאות.
סיווג המקצוע

הן בכירופרקטיקה והן מחוץ לה יש המסווגים כירופרקטיקה כתחום ברפואה האלטרנטיבית. המכונים הלאומיים לבריאות בארצות הברית מסווגים את הכירופרקטיקה כרפואה אלטרנטיבית.
בישראל, חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות לא עסק בסיווג הטקסונומי של המקצוע, והוא מתמקד בעיקר במי זכאי להיות מוכר ככירופרקט, מבלי לפרט על תפקיד הכירופרקט ואחריותו. בישראל, מי שמעוניין לקבל טיפול כירופרקטי במסגרת קופות החולים, מופנה למרפאות של "רפואה משלימה/אלטרנטיבית" של הקופה. בעוד שהטיפול אינו נכלל בסל הבריאות, בעלי ביטוחים פרטיים מתאימים, יכולים לקבל החזר חלקי ככל טיפול אלטרנטיבי אחר.
הכשרה

חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, כפי שתוקן ב-2010, מסדיר את ההסמכה הנדרשת לעיסוק בכירופרקטיקה בישראל. על פי החוק ההכשרה יכולה להינתן רק במוסדות מתאימים בחו"ל. נכון לשנת 2013 לא ניתן ללמוד את המקצוע באוניברסיטאות בישראל.
תהליך ההכשרה בכירופרקטיקה לאדם שאינו בעל רקע לימודי קודם אורך בין 4 ל-7 שנים. קיימות תוכניות הסבה לכירופרטיקה המיועדות לאנשים בעלי רקע מתאים שאורכן נע בין שנתיים לבין 4 שנים. כמו במקצועות בריאותיים אחרים[דרוש מקור], ההסמכה לעיסוק בכירופרקטיקה נחשבת לתקפה רק אם ניתנה מידי מוסד אקדמי מוכר ואושרה ברשויות הבריאות של המדינה הרלוונטית לאחר מכן.
בתחילת המסלול התקני רוכש הסטודנט ידע פרה-קליני בסיסי באנטומיה, פיזיולוגיה, פתולוגיה, ורדיולוגיה של מערכת העצבים ועמוד השדרה, אחרי כן רוכש פרקטיקה טיפולית לבעיות שדרה ספציפיות. התואר הניתן בסוף תקופת ההכשרה תואם למסלול הלימודים הנבחר על ידי הסטודנט - ברוב המקרים זהו אחד מן התארים: מאסטר לכירופרקטיקה (.M.C), או ד"ר לכירופרקטיקה (.D.C). לגבי התוכנית לתואר דוקטור בכירופרקטיקה, ארגון הבריאות העולמי דורש שתיכללנה לפחות 4200 שעות לימוד פרונטליות (כלומר תאורטיות), ובנוסף לכך גם סטאז' קליני במרפאות חיצוניות ו/או בבתי חולים אשר יכלול לפחות 1000 שעות אימון באבחון ובטיפול כירופרקטיים בפיקוח רפואי-קונבנציונלי צמוד.[דרוש מקור]
טיפול

כירופרקטורים מבצעים מניפולציות לעמוד השדרה או לחלקים אחרים בגוף, במטרה ליישר את הגוף, להקל על כאב ולתמוך ביכולתו של הגוף לרפא את עצמו. במניפולציה של עמוד השדרה הכירופרקט משתמש בידיו או במנגנון כלשהו כדי להעביר מכה נשלטת למפרק בעמוד השדרה. בנוסף למניפולציות, כירופרקטורים מטפלים גם בעזרת קור וחום, גירוי חשמלי, טכניקות הרפיה, וייעוץ על הרגלי חיים.
האבחון הכירופרקטי נעשה לרוב על פי "מסורת הכירופרקטיקה" וכולל הסתכלות ובדיקה ידנית, עיון בחומר רדיולוגי, ולעיתים נסמך במידת-מה על הערכה אורתופדית, או באופן פחות נפוץ, נוירולוגית[דרוש מקור]. כירופרקטיקה איננה התמחות רפואית, וכירופרקט כשלעצמו בדרך כלל אינו קובע אבחנה רפואית, או נותן ייעוץ רפואי. אבחון רפואי של בעיות שדרה נעשה בדרך כלל אצל רופא אורתופד. ייתכן וכירופרקט יפנה את המטופל לרופא. בישראל, כירופרקט מוסמך רשאי לספק הפנייה לצילומי דימות מסוימים, כגון צילום רנטגן, אשר ייעשו בקופת החולים או במכון עצמאי.
אפקטיביות

נכון לשנת 2022, קיימים מעט מדי מחקרים באיכות טובה כדי להסיק מסקנות לגבי מידת האפקטיביות של הכירופרקטיקה. סקירת מחקרים של חברת קוקריין משנת 2015 מצאה שישנן מעט עדויות התומכות במניפולציות כירופרקטיות לכאבי צוואר, תפקוד ואיכות חיים, אך ייתכן שהן תוצר של הטיה בפרסום ממצאים חיוביים. סקירה משנת 2021 על 13 מחקרים לא מצאה ביסוס או הפרכה לטענה שמניפולציה צווארית יכולה להשפיע על התפקוד החיסוני.
בטיחות

קיים קשר בין מניפולציה של הצוואר לבין הופעתם של קרעים קטנים ומסוכנים בדופן העורקים בצוואר (cervical artery dissections). קרעים אלה נדירים, אך הם עלולים לגרום לשבץ. מאמר סקירה שהתבסס על כ־120 מאמרי סקירה קודמים טען כי לא ניתן להגיע למסקנה כוללת לגבי רמת הבטיחות של מניפולציה של עמוד השדרה. יחד עם זאת, עלולות להיות מספר השפעות שליליות כגון כאבי ראש, קרע בעורק חולייתי או שבץ. בין השנים 2016-2022 דווחו בספרות המדעית 154 מאמרים בתחום הכירופרקטיקה. ב־61% מהם דווח על אירועים שליליים, אך אף אירוע לא היה חמור. לא נעשו די מחקרים על הבטיחות של מניפולציה צווארית בתקופת ההיריון, אך ישנם דיווחים על מקרים נדירים מאוד של השפעות שליליות חמורות.
ביקורת

הכירופרקטיקה נתונה במחלוקת רבה מאז היווסדה. מעבר לוויכוח על מידת האפקטיביות והבטיחות שלה, קיימת ביקורת העוסקת במייסד השיטה, בטענות התאורטיות שלה ובתהליך ההסמכה של המטפלים בה.
מייסד השיטה, דניאל פאלמר, טען כי מעין סימנים בעמוד השידרה (vertebral subluxation) הם הגורם היחיד למחלות; וכי טיפולים באזור זה הם המרפא לכלל המחלות. שורשי תפיסתו מתבססים על בסיס מיסטי, דבר שגרם למחלוקות כלפי המקצוע הכירופרקטי. כירופרקטורים, ובהם גם פאלמר הורשעו ונכלאו בבית סוהר, בשל פעילות רפואית ללא רישיון.
הכירופרקטיקה שרויה שנים רבות במאבק עם הזרם המרכזי של הרפואה, זאת בשל תמיכתה בטענות החורגות מהתפיסות המדעיות המקובלות ותמיכתה בפסאודו מדע, כמו ה-vertebral subluxation. האיגוד האמריקאי לרפואה (The American Medical Association) ביקורתי במיוחד זמן רב, ומציין מ-1966 את הכירופרקטים כמטרה ל"מסע עולמי נגד רמאות והתחזות רפואית".
כותבים בתחום הכירופרקטיקה ציינו שהונאה, ניצול והתחזות - שכיחים יותר בכירופרקטיקה לעומת מקצועות בריאות אחרים. המושג אשר הוא לב ליבו של כירופרקטיה קלאסית - vertebral subluxation, אינו נשמע אפילו מדעי. רשימות המערכות הביומכניות אשר לפיהן לומדים במכללות של הכירופרקטים, ספגו ביקורת על כך שאינן מדויקות, אינן תואמות את המציאות וחסרות תוקף.
שיטת הטיפול העיקרית שמבוצעת על ידי כירופרקטים, היא עשיית מניפולציות שונות על עמוד השדרה. הערכה ביקורתית מצאה, ששיטה זו אינה יעילה למצב רפואי כלשהו, למעט חריג אפשרי במקרה של כאב גב, זאת בעוד שסקירה אחרת מצאה שטיפול ידני באופן כללי (כלומר לאו דווקא במסגרת כירופרקטיקה) יכול להיות יעיל בכאב גב, כאבי צוואר, כמה סוגים של כאב ראש, ובכמה מצבים של חיבורי הגפיים. על אף שהדבר נדיר, מניפולציות על עמוד השדרה, במיוחד על חלקו העליון יכולות לגרום לסיבוכים ובהם נכות תמידית ומוות; אלה יכולים לקרות אצל מבוגרים ואצל ילדים.
אחת הביקורות כלפי התחום סובבת סביב ההסמכה לעיסוק בו, אשר יש הטוענים כי אינה מוסדרת דיה.
ראו גם

רפואה משלימה
ריפוי או פיתוי
218

שנת 218 היא השנה ה-18 במאה ה-3. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. ספירת הנוצרים, המקובלת כיום, החלה בשנת 525, ולכן המספר הסודר של שנת 218 ניתן לה בדיעבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
אירועים

17 במאי – תיעוד של מעבר שביט האלי בפריהליון
נולדו

גליאנוס, קיסר רומי (נפטר ב-268)
נפטרו

מקרינוס, קיסר רומי (נולד ב-165)
ראו גם

ילידי 218‎
נפטרים ב-218‎
12 ביוני

12 ביוני הוא היום ה-163 בשנה (164 בשנה מעוברת) בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 202 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

1381 – מרד האיכרים מגיע לדרום לונדון
1667 – ד"ר ז'אן-בטיסטה מצליח להעביר דם מכבש לנער בן 15, במה שנחשב לעירוי הדם הראשון לבן-אדם
1830 – צרפת מתחילה את השתלטותה על אלג'יריה
1849 – ל. פ. הסלט רושם פטנט על מסכת גז
1897 – קרל אלסנר רושם פטנט על העט-אולר שלו, שנודע ברבות השנים כאולר שווייצרי
1898 – הפיליפינים מכריזה על עצמאותה מספרד
1901 – קובה מאשרת את תיקון פלאט, שבו נאלצה להסכים להפוך לשטח חסות אמריקאי
1926 – ברזיל פורשת מחבר הלאומים במחאה על התוכנית לצרף אליו את גרמניה
1935 – סיום מלחמת הצ'אקו בין בוליביה ופרגוואי לאחר שלוש שנים של לחימה
1940 – מלחמת העולם השנייה: הבריטים והצרפתים נכנעים לגנרלפלדמרשל ארווין רומל בסנט ואלרי אן-קוקס
1944 – המנהיג הקומוניסטי הסיני מאו דזה-דונג מכריז שיתמוך במנהיג הקואומינטנג צ'יאנג קאי שק במלחמה נגד האימפריה היפנית
1946 – ממשלת בריטניה מחליטה לחזור בה מהחלטה לאמץ את מסקנות הוועדה האנגלו-אמריקאית שהמליצה להתיר את העלאתם של 100,000 יהודים לארץ ישראל
1967 – בית המשפט העליון של ארצות הברית קובע כי חוקי המדינות שאוסרים על נישואים בין-גזעיים אינם חוקתיים
1967 – החללית הרוסית ונרה 4 (Venera 4) משוגרת. זו החללית הראשונה שתחדור לאטמוספירה של כוכב לכת אחר (נוגה) ותשדר משם בהצלחה נתונים לכדור הארץ
1967 – כוחות צה"ל כובשים ללא מלחמה את אחת הפסגות בחרמון – ובכך נשלם המבצע הצבאי של מלחמת ששת הימים
1985 – בית הנבחרים האמריקאי מאשר סיוע בסך 27 מיליון דולר לקונטראס בניקרגואה
1987 – קיסר הרפובליקה המרכז-אפריקאית לשעבר, ז'אן-בדל בוקאסה, נידון למוות על פשעים שביצע בעת 13 שנות שלטונו
1991 – בוריס ילצין נבחר לנשיא רוסיה
1991 – תושבי לנינגרד מחליטים על החזרת שמה לסנקט פטרבורג
1994 – טיסת הבכורה של הבואינג 777
1999 – כוחות KFor לשמירת שלום של האו"ם בראשות נאט"ו נכנסים לקוסובו
2009 – כל שידורי הטלוויזיה בארצות הברית עוברים לשיטת שידור דיגיטלית, וזונחים את השיטה האנלוגית
2011 – אביב העמים הערבי: אלפי סורים בורחים לטורקיה לאחר שהצבא הסורי תקף והשתלט על העיר ג'סר א-שורור שבצפון מערב סוריה
2014 – שלושה נערים בחורי ישיבה (נפתלי פרנקל, גיל-עד שעאר ואייל יפרח) נחטפים ונרצחים באזור חברון
2014 – נערך משחק הפתיחה של המונדיאל בברזיל בין ברזיל לבין קרואטיה
2016 – פיגוע ירי במועדון של הקהילה הגאה באורלנדו
2018 – פסגת ארצות הברית – קוריאה הצפונית בסינגפור, מפגש תקדימי בין נשיא ארצות הברית לבין מנהיג קוריאה הצפונית, שהתחייב לפירוק מלא של חצי האי הקוריאני מנשק גרעיני
נולדו

1519 – קוזימו דה מדיצ'י, דוכס טוסקנה (נפטר ב-1574)
1827 – יוהנה ספירי, סופרת שווייצרית, מחברת הספר היידי בת ההרים (נפטרה ב-1901)
1890 – אגון שילה, צייר (נפטר ב-1918)
1890 – פרץ ברנשטיין, שר וחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים וגח"ל (נפטר ב-1971)
1897 – אנתוני אידן, ראש ממשלת בריטניה (נפטר ב-1977)
1899 – פריץ אלברט ליפמן, ביוכימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (נפטר ב-1986)
1915 – דייוויד רוקפלר, בנקאי ונדבן אמריקאי, יו"ר ומנכ"ל בנק צ'ייס (נפטר ב-2017)
1918 – ורנר בראון, צלם עיתונות, צלם תת-מימי וצלם-אמן (נפטר ב-2018)
1924 – ג'ורג' הרברט ווקר בוש, הנשיא ה-41 של ארצות הברית (נפטר ב-2018)
1926 – אמדאו קאריסו, כדורגלן ארגנטינאי, אחד מגדולי השוערים במאה העשרים (נפטר ב-2020)
1929 – אנה פרנק, נערה יהודיה שנספתה בשואה, כתבה יומן שבו תיארה את שנות חייה האחרונות (נפטרה ב-1945)
1933 – יחזקאל רביד, לוחם ומפקד בצה"ל מפקד חטיבת כרמלי (נפטר ב-1998)
1941 – צ'יק קוריאה, מוזיקאי אמריקאי (נפטר ב-2021)
1941 – רוי הרפר, זמר פולק-רוק אנגלי
1946 – מרים יחיל-וקס, חוקרת תיאטרון וספרות, מתרגמת, דרמטורגית, סופרת ומשוררת ישראלית (נפטרה ב-2023)
1947 – מיכאל דק, עיתונאי, מבקר, סופר ילדים ומתרגם ישראלי
1948 – יהודה אברהמוב, חבר האספה הלאומית של אזרבייג'ן וסגן יו"ר הוועדה הפרלמנטרית בנושא זכויות אדם (נפטר ב-2019)
1948 – יוסי ביילין, פוליטיקאי ישראלי
1952 – אוליבר נאסן, מלחין ומנצח בריטי (נפטר ב-2018)
1958 – שאול מזרחי, שחקן קולנוע וטלוויזיה ישראלי
1960 – אתי עטייה, חברת כנסת מטעם הליכוד
1961 – אלבר אלבז, מעצב אופנה ישראלי שהתגורר ועבד בפריז (נפטר ב-2021)
1971 – מארק הנרי, מתאבק עבר אמריקאי ומרים משקולות אולימפי
1973 – אורן ברזילי, זמר ומוזיקאי ישראלי
1974 – ג'ייסון מיוז, שחקן טלוויזיה וקולנוע אמריקאי
1976 – אנטואן ג'יימיסון, כדורסלן אמריקאי
1977 – קני ויין שפרד, גיטריסט וזמר אמריקני
1977 – ניקולס ואסקס, שחקן ארגנטינאי.
1978 – קאיס נאשף, שחקן ערבי ישראלי
1978 – נטעלי בראון, משוררת וקולנוענית ישראלית
1979 – דייגו מיליטו, כדורגלן ארגנטינאי
1981 – אדריאנה לימה, דוגמנית על ברזילאית
1982 – אביב אלוש, שחקן, מוזיקאי, דוגמן ומנחה טלוויזיה ישראלי
1984 – שי לבנת, שחיין ישראלי
1985 – דייב פרנקו, שחקן יהודי-אמריקאי, אחיו הצעיר של השחקן ג'יימס פרנקו
1986 – סרחיו רודריגס, כדורסלן ספרדי
1987 – קובי מויאל, כדורגלן ישראלי
1988 – ארן דרדיוק, כדורגלן שווייצרי
1988 – מרווה חרפק, שחיינית ישראלית
1990 – ארתור סובייך, כדורגלן פולני
1992 – פיליפה קוטיניו, כדורגלן ברזילאי
2005 – ירין פרי, שחקנית, מדובבת ומנחת טלוויזיה ישראלית
נפטרו

1675 – קרלו אמנואלה השני, דוכס סבויה (נולד ב-1634)
1849 – דולי מדיסון, הגברת הראשונה של ארצות הברית, אשתו של ג'יימס מדיסון (נולדה ב-1768)
1918 – מיכאיל השני, צאר רוסיה במשך יום אחד (נולד ב-1878)
1937 – מיכאיל טוכאצ'בסקי, מפקד הצבא האדום (נולד ב-1893)
1963 – מדגר אוורס, פעיל זכויות האדם אמריקאי (נולד ב-1925)
1963 – אנדרו קנינגהם, מפקד הצי המלכותי הבריטי בזמן מלחמת העולם השנייה (נולד ב-1883)
1969 – ערי ז'בוטינסקי, ממנהיגי התנועה הרוויזיוניסטית (נולד ב-1910)
1970 – ישראל ברזילי, שר וחבר הכנסת מטעם מפ"ם (נולד ב-1913)
1971 – נתן אקרמן, פסיכיאטר אמריקני, מחלוצי הטיפול המשפחתי (נולד ב-1908)
1982 – קרל פון פריש, זואולוג אוסטרי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (נולד ב-1886)
1983 – נורמה שירר, שחקנית קנדית (נולדה ב-1902)
1994 – מנחם מנדל שניאורסון, "הרבי מליובאוויטש" (נולד ב-1902)
1995 – ארטורו בנדטי מיכלאנג'לי, פסנתרן איטלקי (נולד ב-1920)
2003 – גרגורי פק, שחקן אמריקאי (נולד ב-1916)
2005 – יעקב ורמן, ביולוג ישראלי ופרופסור לביולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים (נולד ב-1924)
2005 – שרונה אהרון, זמרת ישראלית (נולדה ב-1927)
2006 – ג'רג' ליגטי, מלחין יהודי הונגרי-אוסטרי (נולד ב-1923)
2008 – דרק טפסקוט, כדורגלן ולשי (נולד ב-1932)
2012 – אלינור אוסטרום, כלכלנית אמריקאית, כלת פרס נובל לכלכלה לשנת 2009, האישה הראשונה שזכתה בפרס זה (נולדה ב-1933)
2013 – ג'ירואמון קימורה, הגבר הזקן בעולם והאחרון שנולד במאה ה-19 (נולד ב-1897)
2015 – שושנה ארבלי-אלמוזלינו, שרת הבריאות וחברת הכנסת מטעם המערך (נולדה ב-1926)
2019 – סילביה מיילס, שחקנית קולנוע אמריקאית (נולדה ב-1924)
2019 – זאב רייס, ספורטאי ישראלי (נולד ב-1936)
2020 – יעקב שויקה, חוקר ישראלי במדעי המחשב (נולד ב-1936)
2022 – פיליפ בייקר הול, שחקן אמריקאי (נולד ב-1931)
2023 – סילביו ברלוסקוני, ראש ממשלת איטליה (נולד ב-1936)
2023 – טריט ויליאמס, זמר, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אמריקאי (נולד ב-1951)
2024 – ג'רי וסט, כדורסלן אמריקאי (נולד ב-1938)
2024 – ויאצ'סלב זודוב, קוסמונאוט סובייטי (נולד ב-1942)
חגים ואירועים החלים ביום זה

האימפריה הרומית – היום השישי של הוסטליה (penus vestae) לכבוד וסטה, אלת הבית והמשפחה
הפיליפינים – Araw ng Kalayaan (יום העצמאות) 1898
רוסיה – יום רוסיה (יום העצמאות) 1990
היום העולמי נגד עבודת ילדים
11 ביוני – 13 ביוני
יוני
לוח אירועים שנתי
219

שנת 219 היא השנה ה-19 במאה ה-3. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. ספירת הנוצרים, המקובלת כיום, החלה בשנת 525, ולכן המספר הסודר של שנת 219 ניתן לה בדיעבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
אירועים

רב מתיישב בבבל, מתחילה תקופת האמוראים.
נפטרו

1 בדצמבר – רבי יהודה הנשיא, תנא בדור החמישי, נשיא הסנהדרין ועורך המשנה (נולד ב-135)
ראו גם

ילידי 219‎
נפטרים ב-219‎
897

שנת 897 היא השנה ה-97 במאה ה-9. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
אירועים

משפט הגופה - האפיפיור סטפנוס השישי מנהל משפט נגד גופה של קודמו אפיפיור פורמוסוס.
ראו גם

ילידי 897‎
נפטרים ב-897‎
892

שנת 892 היא השנה ה-92 במאה ה-9. זוהי שנה מעוברת, שאורכה 366 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
נפטרו

9 באוקטובר – אימאם אל-תרמיד'י, חוקר אסלאמי פרסי (נולד ב-824)
15 באוקטובר – אל-מעתמד, הח'ליף העבאסי שמשל בבגדאד (נולד ב-845)
ראו גם

ילידי 892‎
נפטרים ב-892‎
899

שנת 899 היא השנה ה-99 במאה ה-9. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
נפטרו

26 באוקטובר – אלפרד הגדול, מלך וסקס (נולד ב-849)
8 בדצמבר – ארנולף, מלך פרנקיה המזרחית (נולד ב-850)
ראו גם

ילידי 899‎
נפטרים ב-899‎
כריסטיאן העשירי, מלך דנמרק

כריסטיאן העשירי (בדנית: Christian X, שמו המלא: כריסטיאן קרל פרדריק אלברט אלכסנדר וילהלם;‏ 26 בספטמבר 1870 – 20 באפריל 1947) היה מלך דנמרק מ-1912 ועד למותו והמלך היחידי של איסלנד (שמו הרשמי באיסלנדית נכתב Kristján), בין השנים 1918–1944.
כריסטיאן העשירי השתייך לבית גליקסבורג והוא היה בן המשפחה המלכותית הראשון מאז פרדריק השביעי שנולד לתוך המשפחה המלכותית הדנית. הן אביו והן סבו נולדו כנסיכים למשפחות דוכסים גרמניות. בין אחיו היה גם הוקון השביעי, מלך נורווגיה.
תדמיתו של כריסטיאן כשליט תוארה כסמכותית והוא הדגיש באופן מיוחד את חשיבות הסמכות והכבוד המלכותיים, למרות חשיבותה ההולכת וגדלה של הדמוקרטיה. אי רצונו לגרום למבוכה למערכת הדמוקרטית השתקף במשבר חג הפסחא של 1920, שבו הוא פיזר את הממשלה שנבחרה באופן דמוקרטי ושעם פעולותיה הוא לא הסכים ובמקומה הוא מינה ממשלה על פי בחירתו. מבחינה חוקית הייתה זו זכותו על פי החוקה, אך לנוכח הסיכון שהמלוכה תופל, הוא נאלץ לקבל את השליטה הדמוקרטית של המדינה ואת התפקידים החוקתיים של המלך.
למרות חוסר האהדה הציבורית כלפיו עקב התעמתותו עם הדמוקרטיה, במהלך הכיבוש הגרמני של דנמרק במלחמת העולם השנייה, הוא הפך להיות סמל פופולרי של ההתנגדות לכיבוש הגרמני, בעיקר בשל הערך הסמלי של רכיבתו היום יומית ברחובות קופנהגן כשהוא לא מלווה בשומרי ראש. בשמו נקשרה אגדה אורבנית שעל פיה, בזמן הכיבוש הנאצי, הוא ענד את הטלאי הצהוב כאות סולידריות עם יהודי ארצו, אך סיפור זה הופרך על ידי המחקר ההיסטורי (כמבואר להלן).
לאור העובדה שתקופת מלכותו התמשכה על פני שתי מלחמות העולם, ולנוכח תפקידו כסמל לאומי במהלך הכיבוש הגרמני, נעשה כריסטיאן העשירי לאחד המלכים האהודים ביותר בדנמרק בעת החדשה.
ראשית חייו

כריסטיאן נולד בארמון שרלוטנלונד שמצפון לקופנהגן, במהלך תקופת מלכותו של סבו מצד אביו, כריסטיאן התשיעי. הוא היה ילדם הבכור של נסיך הכתר פרדריק (לימים, המלך פרדריק השמיני ושל רעייתו, לוביסה, נסיכת שוודיה, בתו של קרל החמישה עשר, מלך שוודיה. הוא הוטבל בקפלה של ארמון כריסטיאנסבורג, ב-31 באוקטובר 1870 על ידי הבישוף של זילנד, הנס לרסן מרטנסן.
ב-1889, לאחר שעבר את בחינות הכניסה לאוניברסיטה, הראשון ממלכי דנמרק שעשה כן, הוא החל בהכשרתו הצבאית, כפי שהיה אז מקובל לכל הנסיכים בני התקופה ולאחר מכן הוא שירת במגוון של יחידות צבאיות.