stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מגפת הקורונה בישראל
פעילות הממשלה > מדיניות הכניסה והיציאה מישראל

עוד לפני שהתגלו חולים בישראל, נקטו הרשויות פעולות ראשוניות למניעת כניסת המחלה למדינה על ידי נשאים החוזרים ממדינות נגועות. החוזרים מחוץ לארץ נדרשו להיכנס לבידוד, ומי ששהה בשבועיים האחרונים במדינה נגועה, או היה במגע עם אדם ששהה שם, ופיתח תסמינים של המחלה נדרש להגיע לבית חולים.
תחילה, חלה ההוראה רק על החוזרים מווהאן שבסין, אולם בהדרגה התרחבה למדינות נוספות בהן הייתה כמות גבוהה של נדבקים, וב-9 במרץ 2020 ההוראה כללה את החוזרים מכל המדינות, וצומצמו הטיסות אל מחוץ לישראל.
באמצע אוגוסט הותרה חזרה מחוץ לישראל בלי בידוד על בסיס מנגנון משתנה שהגדיר "מדינות ירוקות" שלא מצריכות בידוד. בדצמבר שבו והוגדרו כל המדינות כאדומות. במהלך 2021 התעדכנו ההנחיות כשאיום בולט היה זני קורונה חדשים אשר נוצרים מתשניות ועשוים לשנות את תכונות הנגיף.
פעילות הממשלה > מידע והסברה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בתחילת המגפה שודרו מדי ערב הודעות לציבור מטעם ראש הממשלה בנימין נתניהו, שרים ואישים נוספים כגון מנכ"ל משרד הבריאות משה בר סימן טוב וסיגל סדצקי. בהמשך נוהג זה צוצמם ואף פסק. ב-20 באפריל 2020, לאחר שבכלל ההודעות לתקשורת נמנע מעיתונאים להציג שאלות לראש הממשלה או שאר בעלי התפקידים, תא הכתבים המדיניים וארגונים נוספים פנו בתלונה למשרד ראש הממשלה בדרישה שיתאפשר להעלות שאלות, תוך התחשבות בהנחיות הבריאות.
בכירי משרד הבריאות הרבו להתראיין מידי ערב על מנת להעביר מסרים לציבור.
פיקוד העורף השיק פורטל חירום לאומי ומוקד טלפוני ייעודי. המשרד לשוויון חברתי הפעיל מוקד מיוחד (8840) עבור מידע לגיל שלישי. גם אתר כל-זכות הנגיש מדריכי זכויות ייעודים למשבר ודף עדכונים על ההקלות הממשלתיות. ארגון נגישות ישראל קרא ב-19 במרץ 2020 להנגיש את השירותים לאנשים עם מוגבלות. ציבורים שונים התריעו בתחילת המגפה על היעדר הסברה בשפות שאינן עברית, כגון ערבית, צרפתית, רוסית ואמהרית.
הופצו סרטוני הסברה מטעם משרד הבריאות ומטעם לשכת הפרסום הממשלתית ששודרו ביוטיוב, בטלוויזיה ברשתות החברתיות וכו'. למשל, הופץ סרטון המציג את שרשרת ההדבקה. הסרטון הופץ במספר שפות ובמספר מדינות ביקשו להשתמש בסרטון.
כמעט שנה לאחר תחילתה, מערך ההסברה הייעודי למגפה טרם פעל. הוא הוקם בספטמבר 2021.
פעילות הממשלה > מידע והסברה > במגזר הערבי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
לאחר פער ממושך ותלונות על אי הנגשת מידע בערבית, מונתה סוזאן מזאווי כדוברת לציבור הערבי מטעם משרד הבריאות. האתרים שהוקמו מטעם משרד הבריאות ופיקוד העורף הכילו פרק שלם בערבית המנגיש את המידע וההנחיות הקשורים למגפה.
ב-17 במרץ 2020, הוציאו אנשי הדת בחברה הערבית הוראה לסגור את מקומות התפילה, וגם לא מעט פסקי הלכה שאסרו על אנשים להיות בתפילות מרובות משתתפים. במאי 2020 הוקם משל"ט במזרח ירושלים בראשות בן צבי אליאסי במטרה לרכז בגוף אחד טיפול בצורכי התושבים.
פעילות הממשלה > מידע והסברה > במגזר החרדי

אל מול עדויות של הפרת הנחיות במגזר החרדי, התקבלו תלונות על הסברה לא מספקת לציבור זה, ומידע לא מותאם לאופן צריכת התקשורת בציבור החרדי. בזמן המשבר הוקם מטה הסברה נפרד לציבור החרדי, בניהולם של יועצי התקשורת מני חדד ואבי בלומנטל, הופעלו אמצעים ייעודים כגון כריזת רחוב ועיתון מיוחד. ב-16 באפריל 2020 נודע כי הנחיות משרד הבריאות לכניסה לבידוד לא הגיעו למנויי הטלפונים הכשרים, חרף פניית משרד התקשורת לוועדת הרבנים לענייני תקשורת. תלונה בעניין הוגשה למשרד מבקר המדינה.
הרב אלימלך פירר פרסם מאמר על דעתם של הרבנים חיים קניבסקי, גרשון אדלשטיין ושלום כהן בו קריאה לכל מי שיכול – ללכת להתחסן.
חיסון

| חיסון אוכלוסיית ישראל נגד קורונה |
| --- | --- |
 נכון ל-1 בפברואר 2023, 13:40
  פלקון חיסון פייזר-ביונטק
 מקבלי מנת חיסון אחת בלבד:  563,685
 מקבלי 2 מנות חיסון בלבד:  1,645,349
 מקבלי 3 מנות חיסון:  3,666,874
 מקבלי 4 מנות חיסון:  846,160
 סך הכל מקבלי מנה אחת לפחות:  6,722,068
מבצע לתת כתף לחיסון האוכלוסייה בישראל נפתח ב-20 בדצמבר 2020, לאחר אישור החירום לחיסון במינהל המזון והתרופות האמריקני. בסוף 2020 ישראל הייתה במקום הראשון בעולם במספר המתחסנים ובשיעור המתחסנים ביחס לאוכלוסייה. לאחר מספר שבועות קיבלו את החיסון רבים מאזרחי המדינה. החיסונים הובילו לירידה בתחלואה ובתמותה. ב-30 ביולי 2021 בעקבות התגברות התחלואה, החל מתן מנת החיסון השלישית (חיסון דחף). ב-3 בינואר 2022 החל מתן המנה הרביעית. באותה עת דעכה מגפת הקורונה בישראל, ומבצע החיסונים הסתיים.[דרוש מקור] על פי דו"ח מבקר המדינה מתאריך 21.05.24, חיסוני הקורונה גרמו ללא מעט תופעות לוואי. במשרד הבריאות התקבלו כ-354,200 דיווחים שהועברו מגורמים רפואיים, אך בפועל מידע הנוגע לכ-82% מהדיווחים לא נקלט כלל, ובשל כך לא טופל עקב תקלות טכניות בממשק למערכת נחליאל"י.
בספטמבר 2024 אושר לשימוש בישראל תרכיב ספייק-וקס עדכני נגד וריאנט JN.1 של קוביד-19 מתוצרת מודרנה לבני 6 חודשים ומעלה.
פעילות גופי הביטחון והמודיעין

ההתמודדות במגפה עוררה את ראשי קהילת המודיעין והביטחון לרתום את המסגרות שתחת פיקודיהם על מנת לסייע ולחזק את הגופים הממלכתיים לטפל במגפה ובהשלכותיה, מעבר לתחומי אחריותם המקובלים.
פעילות גופי הביטחון והמודיעין > משטרת ישראל

אכיפת תקנות הקורונה: אכיפת תקנות הקורונה, במהלכן נרשמו כ-467 אלף דוחות, מרביתם בשל אי עטיית מסכה או יציאה ממקום המגורים במהלך סגר.
תגבור כוחות שיטור, אבטחה ופיקוח: עיבוי כוחות שיטור, משמר הגבול ופיקוח לטובת אכיפת נוהלי סגר ואיוש מחסומים.
פעילות גופי הביטחון והמודיעין > אמ"ן

מחקר, ניתוח נתונים והערכת מצב: במרץ 2020 הוקם באגף המודיעין מרכז המידע והידע הלאומי למערכה בקורונה. המרכז פרסם באופן תקופתי דו"חות מצב והערכות על מגמות בהתפשטות המגפה, והמלצות לגופים הממלכתיים על דרכי פעולה אפשריות.
פיתוח וייצור פתרונות טכנולוגיים: סדרת מאמצים טכנולוגיים לייצור פתרונות חדשניים בתחום הרפואה המבוססים יכולות צה"ליות. מאמצים אלו מובלים ברובם על ידי היחידה הטכנולוגית של מערך המבצעים המיוחדים, יחידה 81. המאמצים אלו כללו ייצור של מכונות הנשמה והסבת אמבולנסים.
סיוע למשרד הבריאות: שיפור מערכת הנתונים והגברת השליטה על האמצעים בוצע על ידי יחידה 8200. יחידה 9900 סייעה במתן נתונים על מיקומים גאוגרפיים של חולי קורונה מאותרים. גם היו שסייעו לבני הגיל השלישי ולמערכת החינוך.
פעילות גופי הביטחון והמודיעין > פיקוד העורף ויחידות נוספות

תגבור כוחות למשימות סיוע ותמיכה לוגיסטית בעורף: לצורך השליטה של פיקוד העורף במשימות שהוטלו עליו הוקמה מפקדת "אלון".
חלוקת מצרכים חיוניים: חלוקה על ידי מזון על ידי חיילי פיקוד העורף ובסיוע יחידות אחרות כגון הצנחנים, חלוקת תרופות ומצרכים חיוניים למוקדים מרכזיים במרכזי אוכלוסייה ותחלואה. כמו כן, מאמץ זה כלל סיוע בייצור מסגרות בידוד לחולים מאומתים. המאמץ מובל על ידי פיקוד העורף.
פינוי חולי קורונה יחד עם תקציב ייעודי להסברה. לדוגמה, ביולי הורה שר הביטחון על מבצעים ממוקדים בערים מסוימות. במהלכם, ניתנות לערים שבהן תחלואה גבוהה חבילות הכוללות הקצאת מקומות ייעודיים במלוניות ואמצעי הסברה מותאמים.
פיקוד העורף פעל בתחומים נוספים כמו הסברה באמצעות הרשתות החברתיות והעלאת המורל הלאומי באמצעות חיל החינוך והנוער - הופעות הלהקות הצבאיות, הרצאות, ופעילויות נוספות.
חיל הרפואה השקיע מאמצים לזירוז הליכי בדיקות הקורונה באמצעות פיתוח אמצעים מיוחדים וההשתתפות במאמץ הבדיקות והחיסונים על ידי חובשים חיילים. רופאים צבאיים טיפלו בחולים בבתיהם בשלבים מסוימים.
פעילות גופי הביטחון והמודיעין > שירות הביטחון הכללי

חלקו של השב"כ היה בתחום איכוני חולים בקורונה. פעילות זו הוטלה עליו בהתאם להחלטות הממשלה.
פעילות גופי הביטחון והמודיעין > המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים

חלקו של המוסד בתחילת התפשטות המגפה התבטא בפעולה להשגת אמצעים לטיפול בנפגעי המגפה, ובמערך הבדיקות לזיהוי מהיר של חולים. הרכש נעשה ממקורות שמעבר למערך האספקה מחוץ לישראל שהיה למערכת הבריאות.
ביקורת

על רקע המשבר הפוליטי בישראל, עד מאי 2020, כיהנה ממשלת מעבר והכנסת פעלה במשורה. הממשלה התקינה עשרות תקנות שעת חירום, שדי בהחלטת ממשלה כדי לאשרה, אך לאחר אזהרתו של היועץ המשפטי לממשלה החלה חקיקה. ועדות כנסת זמניות פיקחו על התנהלות הממשלה והייתה תקופה שבה הוועדות לא פעלו. אחרי תקופה זו, הוקמו מחדש ועדות והוקמה ועדת הקורונה במטרה למדוד את התנהלות הממשלה בזמן המגפה. דוגמה לפיקוח על הממשלה הוא חוק העוסק באיכון טלפון סלולרי ומעקב של המשטרה אחרי מבודדי הקורונה. החוק הוקפא עקב ביקורת, שאלות והסתייגויות של חברי ועדת חוץ וביטחון.
התנהלות המדינה הייתה גם תחת סיקור וביקורת תקשורתית ושיפוטית. הוגשה עתירה כדי להתיר עיון בפרוטוקולים ובתמלילים של ישיבות הממשלה בנושאי המגפה. כמו כן, הם עתרו בשביל פרסום של החומרים שעל בסיסם התקבלו ההחלטות. בהמשך הצטרפו שקוף, כלכליסט, כאן 11 וגלובס. המדינה הסכימה לפרסם את המצגות ופרוטוקולי הדיונים אך לא את התמלילים. העתירה נדחתה לבסוף ב-2022.
מבקר המדינה, מתניהו אנגלמן, פרסם באוגוסט 2021 דו"ח ביקורתי העוסק בניהול המדינה את משבר הקורונה, בו למשל צוין כי במרץ 2020 לא הוצגה תחזית התחלואה והתמותה המתונה יחסית של רשות החירום הלאומית. דווח גם כי ההחלטות בנוגע לניהול משבר הקורונה התקבלו במסגרת פורומים שלא ברור מי קבע את הרכבם. במאי 2024 פרסם המבקר שני דוחות נוספים. בראשון נמתחה ביקורת על התנהלות משרד הבריאות באיסוף, ניתוח ופרסום הנתונים על תופעות הלוואי שנגרמו מחיסוני ה-mRNA לנגיף, וכן על הרכב הצוות לטיפול במגפות, שכלל בעלי תפקידים במשרד הבריאות שנדרשו להצביע על המלצות המשרד שבו הם עובדים. במסגרת הדוח השני, נמתחה ביקורת על התנהלות הממשלה בזמן המגפה, בכלל זה הבטחתו של ראש הממשלה בנימין נתניהו לפייזר בלעדיות על רכש החיסונים, מבלי שדיווח על כך לקבינט הקורונה, וכן קידום החלטות קריטיות על ידי ראש הממשלה נפתלי בנט, מבלי לאשרן עם הקבינט.
הנצחה

תנועת דרור ישראל הקימה יד זיכרון לנפטרי הקורונה במדינת ישראל. האתר "כולנו רקמה אנושית אחת", אשר מאפשר לכבד ולזכור את הנפטרים ממחלת הקורונה.
בתרבות

זמרים ויוצרים רבים כתבו על מגפת הקורונה והבידודים שבאו בעקבותיה, ופרסמו גרסאות מיוחדות לשיריהם.
הזמר חנן בן ארי הוציא את השיר "געגועים לבני אדם", שכתב ביחד עם הרב ליאור אנגלמן. הזמר ישי ריבו הוציא את השיר "כתר מלוכה".
נינט טייב הוציאה את השיר ״שלא תיפול הרוח״ בעקבות מחלתה בקורונה.
עברי לידר הוציא קליפ לשיר המזרח התיכון שצולם בנתב"ג הסגור. יהושע לימוני הוציא את השיר "כתר מבוכה" (אבינו). וכן את הווידאו-קליפ "היום תקרא לי עם", בו הוא מביא אנשים שמספרים על חוויותיהם מתקופת הקורונה. אביתר בנאי, הוציא גרסת כיסוי לשירו של אסף אמדורסקי "כוכב", בעקבות מחלתו בקורונה. גם הזמר שלמה ארצי הוציא את הסינגל "דבק" העוסק בהשפעות המגפה על החברה והכלכלה בישראל. הזמר ססטיק הוציא יחד עם המפיק המוזיקלי ג'ורדי את השיר "קטן עלינו", בו הוא מארח כארבעים אמנים. באותה תקופה יצא גם השיר "על מי את חכמה" שעוסקת בהתמודדות עם משבר הקורונה.
האלבום "מנגינות לשעת חרום" שיזמו המוזיקאיות עדי שחם, נומקה, ומורכב כולו משירים שנכתבו במהלך הסגר הראשון בתקופת הקורונה. בפרויקט שותפות, בין היתר, אביגיל קובארי, פלורה, אלה רונן ואחרות יצא לאור ביוני 2020.
הסופר עמוס שביט פרסם רומן על חולה שהציל את בוריס ג'ונסון מקורונה, ניר ברעם כתב על פחדים שהתעוררו בסגרים; ומיה טבת דיין הוציאה ספר שירה על קשיי האימהות במגפה. הרומן אשת הרב, אשת הבישוף עוסק גם באתגרי מגפת הקורונה.
ראו גם

מגפת הקורונה
מידע כוזב על מגפת הקורונה
מגפת הקורונה לפי מדינות
מגפת הקורונה בחברה החרדית
ישראלים שנפטרו במגפת הקורונה
מבצע לתת כתף
הוועדה לבדיקת מינויים בחברות ממשלתיות

הוועדה לבדיקת מינויים בחברות ממשלתיות פועלת מכוח סעיף 18ב לחוק החברות הממשלתיות, לבדיקת כשירותם והתאמתם של מועמדים לכהונת דירקטור, יושב ראש דירקטוריון או מנהל כללי בחברה ממשלתית. סעיף 18ב נוסף לחוק בשנת 1993, בעקבות דו"חות של מבקר המדינה שעסקו במינויים הפוליטיים בחברות הממשלתיות.
פעילות הוועדה

בהתאם לחוק, "יושב ראש הוועדה שיהיה נציג שיקבע היועץ המשפטי לממשלה הכשיר לכהן כשופט של בית משפט מחוזי, והוא יבוא מקרב עובדי המדינה או מקרב עובדי השירות הציבורי, ויכול שיהיה מי שכיהן כשופט או מי שפרש מתפקידו בשירות המדינה או בשירות הציבורי". כן מכהנים בוועדה איש ציבור ונציג של רשות החברות הממשלתיות.
הוועדה מסתייעת במזכירות הוועדה, היושבת ברשות החברות הממשלתיות, ומקבלת ייעוץ משפטי מהלשכה המשפטית של הרשות.
סמכות הוועדה

הממשלה רשאית להחליט על מינוי בניגוד לעמדת הוועדה וכך אירע בשנת 2021 כאשר עמיר פרץ מונה ליושב ראש דירקטוריון התעשייה האווירית לישראל על ידי שר הביטחון, בני גנץ, למרות שבאוקטובר 2021 פסלה הוועדה את מועמדותו של פרץ, עקב היותו חסר ניסיון עסקי בחברות ציבוריות והזיקה הפוליטית המשמעותית שבין פרץ לגנץ. עתירה נגד המינוי נדחתה על ידי בג"ץ.
יו"ר הוועדה

1993–1999: השופט (בדימוס) מרדכי בן דרור
1999–2005: השופט (בדימוס) יצחק רביבי
דצמבר 2005 – פברואר 2012: עו"ד טנה שפניץ
פברואר 2012 – 2015: השופט (בדימוס) שלום ברנר
2015 - יוני 2023: השופטת (בדימוס) בלהה גילאור
יוני 2023 - הווה: השופטת (בדימוס) שולמית דותן
ראו גם

הוועדה המייעצת למינוי בכירים בשירות המדינה
הערות שוליים

↑  שלמה טייטלבאום, ועדת גילאור פסלה את מינויו של עמיר פרץ ליו"ר התעשייה האווירית, באתר כלכליסט, 26 באוקטובר 2021
↑  הממשלה אישרה את מינוי עמיר פרץ ליו"ר דירקטוריון התעשייה האווירית, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 28 בנובמבר 2021
↑  בג"ץ 8173/21 התנועה למען איכות השלטון בישראל נ' ממשלת ישראל, ניתן ב־22 במאי 2022
מרדכי גרינטל

| --- | --- |

 לידה:  12 בפברואר 1892 גליביצה, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  15 ביולי 1970 (בגיל 78) נתניה, ישראל 
 תפקידים:  רופא אף אוזן גרון 
 
ד"ר מרדכי גרינטל (12 בפברואר 1892, י"ד בשבט התרנ"ב - 15 ביולי 1970, י"א בתמוז התש"ל) היה איש העלייה החמישית, מרופאיה הראשונים של נתניה כמושבה ולאחר מכן כעיר. עסק בחקלאות לצד עבודתו כרופא ועיבד את הפרדס שברשותו. מתוך כבוד והערכה לשרותו הציבורי למען תושבי נתניה, השכונה הנמצאת באזור מגוריו נקראה על שמו - הרי גרינטל.
ביוגרפיה

גרינטל נולד בשם ארנסט לאמה אסתר והוגו דוד צבי גרינטל בגלייביץ שבשלזיה העילית, אז בגרמניה. הוריו היו סוחרים אמידים שהצליחו להעניק השכלה גבוהה לששת ילדיהם. גרינטל למד רפואה בפרייבורג. כשפרצה מלחמת העולם הראשונה, עוד בטרם סיים את לימודי הרפואה, הוא גויס כרופא צבאי והיה ממונה על רכבת בית חולים שהובילה פצועים מחזית המזרח לגרמניה. על פי שיטת הטיפול במלחמה זו, הפצועים הועברו מהחזית לבתי החולים ברכבות ותוך כדי המסע טופלו על ידי צוותים רפואיים שאיישו את הרכבות. על מנת לספק לפצועים חלבונים כעזרה להחלמתם, גידל באחד מקרונות הרכבת ארנבות ומדי יום דאג להאכיל את הארנבות בעשב טרי שנאסף עם עצירת הרכבת. עם סיום המלחמה נשא לאשה את אדית לדרמן והם התיישבו בברסלאו בקיסרות הגרמנית, שם התמחה ברפואת אף אוזן גרון ופתח קליניקה עצמאית.
ביוגרפיה > התיישבות בארץ ישראל

מיד עם עליית הנאצים לשלטון בגרמניה שכנעה אותו רעייתו שהייתה פעילה בתנועה הציונית בלאו-וייס והם עלו לארץ ישראל יחד עם שלושת ילדיהם בשנת 1933 בעלייה החמישית. במסגרת הסכם העברה עם חברת הנוטע שהוקמה על ידי בני בנימין שהקימו את נתניה, הם רכשו חלקת פרדס בנתניה. הפרדס התפרש על שטח של 16 דונם והיה באזור הדרומי והבלתי מיושב של המושבה נתניה. הפרדס גבל בפרדס ברנרד ג'וזף (דב יוסף). בשנת 1934 בנה הזוג בית בשטח של שני דונם מול הפרדס שקנו. הבית רחב הידיים נבנה לפי מידות הרהיטים שהובאו מגרמניה שכללו גם פסנתר כנף. בבית הייתה גם מרפאה עם ציוד שהובא מגרמניה. בתוך הפרדס נחפרה באר מים שמימיה שימשו למילוי הבריכה שעל הגג השטוח של הבית. חשמל סופק לבית רק כעבור 15 שנים. הבית היה מבודד מבתי נתניה ושימש כעמדה לכוחות הביטחון במושבה. גג הבית שימש כעמדת תצפית ובמרתפו אוחסנו ארגזי נשק של ההגנה. ד"ר גרינטל טיפל בחשאי בחברי האצ"ל בנתניה. מתוך כבוד לרופא, נמנעו כוחות משטרת המנדט מעריכת חיפושים בבית, וכך התאפשר קיום של פעילויות מחתרתיות בבית ובסביבתו. חלק מבני המשפחה הגיעו לביקורים מגרמניה אך החליטו שאינם מוכנים לגור בשממה. הם חזרו לגרמניה וחלקם הפליגו באניה סנט לואיס שכניסתה לארצות הברית ולקנדה נאסרה על ידי השלטונות. האניה, יחד עם הנוסעים על סיפונה, חזרה לאירופה, ורבים מהם ניספו בשואה. הבית נהרס בשנת 2014 ובמקומו נבנה בניין רב קומות.
ביוגרפיה > עבודתו כרופא

גרינטל נחשב בנתניה לרופא ייחודי, כפי שכתב בספרו יעקב צור. במרפאתו ביצע ניתוחים לאורה של מנורת נפט כשהוא ונעזר באשתו ובנו הצעיר. הניתוחים שביצע היו: שקדים, פוליפים, שברים של האף, שטיפת סינוסים וניתוחי אוזניים. בשנים הראשונות עבד בקופת חולים עממית שהפעילה שירותי בריאות במושבות למי שלא רצו להיות חברים בקופת חולים כללית. כל בני המושבה נתניה, כארבעים משפחות, נמנו על חברי קופת החולים הזו. הצטרפותו לשרות הציבורי צוינה כתורמת לשרות הרפואי של תושבי נתניה במאמר בדואר היום. הוא גם עבד בסניף ששירת את אנשי האצ"ל ברמת טיומקין. עם השנים גדלה נתניה ועם הקמת המדינה הפכה לעיר וד"ר גרינטל התבסס בעבודתו ולמרפאתו הגיעו חולים רבים כולל תושבים ערבים מהמשולש. דר' גרינטל עבד בהמשך כרופא אא"ג גם בקופת חולים לאומית. הוא התמחה בגרמניה גם ברפואה ציבורית ונהג להרצות בענייני דיאטה.
לצד עבודתו כרופא עבד גרינטל כחקלאי בפרדסיו וגם הרבה לצייר. ביתו הפך למוקד תרבות לתושבי נתניה בתמיכת אדית רעייתו שהייתה ממקימות הספרייה לעיוורים בעיר ותירגמה ספרים לכתב ברייל, ניגנה על פסנתר ושרה במקהלת הפילהרמונית. הייתה זו היא שיזמה מפגשים מוזיקליים בביתם וצלילי הנגינה והשירה הנעימו את זמנם של המטיילים בהרי גרינטל.
ד"ר גרינטל נפטר ב-15 ביולי 1970 לאחר אירוע לבבי, הניח אחריו בת ושני בנים.
הנצחה

"הרי גרינטל" הוא כינוי לרכס הגבעות הפורח ששימש כר לטיולים ולמשחקים לילדי נתניה ולתנועות הנוער. הרכס היה קרוב לביתו של ד"ר גרינטל ועד היום מכונה בפי כל בשם המנציח אותו.
עיריית נתניה קראה רחוב על שמו של באזור "הרי גרינטל".
לקריאה נוספת

ארצית בן-נר, נתניה שלי, המרכז הפדגוגי האזורי, נתניה, 1983
שר-אל דוידוביץ, נתניה – סיפורה של עיר, עיריית נתניה, 1992
חלום בחולות, ניבה פרי סיפורסרט, בני ונכדי ראשוני נתניה מספרים על ראשיתה של נתניה, יוני 2017
הערות שוליים

↑  Dr. med. Ernst (Mordechai) Gruental, Geni
1 2 3 4  אבישי גולץ, רפואת אף אוזן גרון בארץ ישראל 1911–1948, ישראל, עמ' 118-120
1 2  ניסים לוי, יעל לוי, רופאיה של ארץ ישראל 1799–1948., איתי בחור, עמ' 183
1 2 3  גרינטל אסתר, תולדות משפחה אחת, שישים פלוס, עמ' 11
↑  יעקב צור, ימי הצריף, ישראל: הוצאת קווים, 2010, עמ' 73
↑  ⁨מצב הבריאות בשרון הצפוני בשנת תרצ"ה ⁩ | ⁨דאר היום⁩ | 8 אוקטובר 1935 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  ⁨נתניה במרפאת רמת־טיומקין ⁩ | ⁨המשקיף⁩ | 9 אפריל 1945 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
1 2  סיפורו של רחוב הרי גרינטל, באתר ארכיון העיר נתניה
↑  אבי עורי, ד"ר לודוויג כהן והסיפרייה לעיוורים בנתניה, באתר ohrybros.com, ‏26.11.2021
↑  רחובות חדשים בנתניה, באתר השבוע בנתניה
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מרדכי גרינטל".
אנאלנה ברבוק

אנאלנה שרלוטה אלמה ברבוק (בגרמנית: Annalena Charlotte Alma Baerbock; נולדה ב-15 בדצמבר 1980) היא פוליטיקאית גרמנייה המכהנת כשרת החוץ של גרמניה וכמנהיגת מפלגת הירוקים הגרמנית לצידו של רוברט האבק.
היא מכהנת כחברת הבונדסטאג מטעם מדינת ברנדנבורג מאז 2013.
ביוגרפיה > ראשית חייה

ברבוק גדלה כבת לאם עובדת סוציאלית ואב מהנדס מכונות. היא התגוררה בחווה חקלאית ליד העיר הנובר. למדה בבית הספר בהנובר והייתה חלק מתוכנית חילופי תלמידים בה נשלחה לפלורידה. כנערה, הייתה מתעמלת תחרותית בטרמפולינה ואף השתתפה באליפויות גרמניה וזכתה שלוש פעמים במדליית ארד.
בין 2000 ל-2004 למדה מדע המדינה ומשפט ציבורי באוניברסיטת המבורג. ב-2005 סיימה את לימודי התואר השני במשפט בין-לאומי פומבי בבית הספר לכלכלה של לונדון. עוד באותה שנה סיימה התמחות במכון הבריטי למשפט בין-לאומי והשוואתי.
בין 2005 ל-2008 עבדה במשרדה של חברת הפרלמנט האירופי אליזבת שרדטר (Schroedter), שהייתה נציגת מפלגת הירוקים הגרמנית. בין 2008 ל-2009 שימשה יועצת בנושא מדיניות חוץ וביטחון עבור מפלגת הירוקים בבונדסטאג.
ביוגרפיה > קריירה פוליטית

בבחירות הכלליות שנערכו ב-2009 התמודדה ללא הצלחה למקום ברשימת מפלגת הירוקים. בבחירות שנערכו ב-2013 הצליחה להבטיח את מקומה ברשימת המפלגה ונבחרה לחברת הבונדסטאג.
במהלך כהונתה הראשונה הייתה חברה בוועדה לענייני כלכלה ואנרגיה וכן בוועדה לענייני אירופה. בנוסף לכך השתתפה בכנסי אמנת האו"ם בנושא שינויי האקלים שנערכו בוורשה (2013), לימה (2014), פריז (2015) ומרקש (2016).
בינואר 2018 נערכה ועדת מפלגת הירוקים בהנובר, וברבוק נבחרה בה לאחת משני יושבי הראש של המפלגה, לאחר שגרפה כ-64% מהקולות בפריימריז, ולצידה רוברט האבק. ב-2019 נבחרה מחדש לתפקיד לאחר שגרפה 97.1% תמיכה.
באפריל 2021 הודיעו ברבוק והאבק כי הוחלט להעמיד את ברבוק כמועמדת המפלגה לתפקיד הקנצלרית לקראת הבחירות שנערכו בספטמבר 2021. בבחירות אלו הירוקים הגיעו להישג השיא שלהם, ולמרות זאת הייתה זו תוצאה מאכזבת למפלגה, שקיוותה שברבוק תיבחר לקנצלרית. במהלך מסע הבחירות הסתבכה ברבוק בשערוריית גנבה ספרותית, לאחר שהתגלה שבספרה החדש הופיעו לפחות 29 העתקות. עקב כך הופסקה הדפסת הספר. ב-8 בדצמבר הושבעה לתפקיד שרת החוץ תחת הקנצלר אולף שולץ מהמפלגה הסוציאל-דמוקרטית.
חיים אישיים

נשואה לדניאל הולפלייש, ולזוג שתי בנות. המשפחה מתגוררת בפוטסדאם.
הערות שוליים

↑  Tenfelde, Beate (2019-12-31). "Köpfe des Jahres: Annalena Baerbock, der heimliche Star der Grünen". www.noz.de. נבדק ב-2021-04-19.
↑  Tenfelde, Beate (2019-12-31). "Menschen des Jahres 2019: Annalena Baerbock und die Blitzkarriere des heimlichen Stars der Grünen". shz.de. נבדק ב-2021-04-19.
↑  Matthew Karnitschnig (January 27, 2018), German Greens elect new leadership duo Politico Europe.
↑  Phạm, Khuê (2018-03-07). "Ankommen ist das eine, Heimischwerden das andere". www.zeit.de. Die Zeit. נבדק ב-2021-04-19.
↑  "Was Annalena Baerbock beim Trampolinspringen fürs Leben gelernt hat". stern.de (בגרמנית). 2020-10-29. נבדק ב-2021-04-19.
↑  Laurenz Gehrke (April 19, 2021), German Greens’ Annalena Baerbock: 5 things to know Politico Europe.
↑  Tim Braune und Jochen Gaugele (November 16, 2019), Die Grünen lieben ihre Doppelspitze Westdeutsche Allgemeine Zeitung.
↑  אלדד בק, "הירוקים" בחרו מועמדת למשרת הקנצלרית, באתר ישראל היום, 19 באפריל 2021
↑  WELT (2021-09-26). "Grüne: Annalena Baerbock spricht von „historisch bestem Ergebnis", gibt aber Fehler zu". DIE WELT (בגרמנית). נבדק ב-2021-12-29.
↑  Bundestagswahl: Gewonnen und doch verloren – Wie Annalena Baerbock die Erwartungen der Grünen enttäuschte, www.handelsblatt.com (בגרמנית)
↑  Mindestens 29 „Copy & Paste“-Funde im Buch von Baerbock, https://www.tagesspiegel.de/
↑  Baerbock-Buch wird nicht mehr gedruckt, www.zdf.de (בגרמנית)
↑  "Für ihre Töchter". m.tagesspiegel.de (בגרמנית). נבדק ב-2020-11-22.
↑  Gehrke, Laurenz (19 באפריל 2021). "German Greens' Annalena Baerbock: 5 things to know". Politico Europe. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810612461705606  GND: 115604068X  LCCN: no2021148166  SUDOC: 257792309  VIAF: 4466152381778901950009   WorldCat (עם VIAF): 4466152381778901950009
שטר שחרור

שטר שחרור הוא אחת משלוש הדרכים בהן עבד כנעני משתחרר מאדונו. האדון כותב לעבד שטר שבו כתוב שהוא משחרר את העבד, ונותנו לידי העבד.
גטו וידו באים כאחד

בתלמוד דנו האיך יכול העבד להשתחרר בקבלת השטר מאדונו, והרי מה שקנה עבד קנה רבו. ביישוב לשאלה זו אמרו בגמרא ש"גטו וידו באים כאחד". זאת אומרת שביחד עם נתינת הגט לידו זוכה בשחרורו ועל ידי זה יכול לקבל הגט שחרור ולהשתחרר.
אפשרויות שחרור נוספות

מלבד שחרור על ידי שטר, ישנן עוד שתי אפשרויות:
גרעון כסף - אופן נוסף לשחרור העבד הוא על ידי תשלום כסף לאדון.
עשרים וארבעה ראשי איברים - כמו כן אם האדון פצע את עבדו באחד מעשרים וארבעה ראשי איברים קונסים את האדון שהעבד יֵצא לחירות.
אופן השחרור

עבד כנעני לאחר שמשתחרר, צריך לטבול טבילה (נוסף על הטבילה שטבל בעת שנכנס לעבדות), בטבילה זו הוא משתחרר והופך לגר יהודי לכל דבר ועניין, וכך הוא לשון הרמב"ם:”כשישתחרר העבד, צריך טבילה אחרת בפני שלושה ביום, שבה תיגמר גירותו, ויהיה כישראל; ואין צריך לקבל עליו מצוות, ולהודיעו עיקרי הדת, שכבר הודיעוהו, כשטבל לשם עבדות”
הערות שוליים

↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר קדושה, הלכות איסורי ביאה, פרק י"ג, הלכות ז'–ט')
הסיפור של זהרה

| --- | --- |

כריכת המהדורה העברית
 מידע כללי
 מאת:  חנאן אל-שייח'
 שפת המקור:  ערבית
 סוגה:  רומן אוטוביוגרפי
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1980
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת אנדלוס
 תאריך:  2004
 תרגום:  מוחמד חמזה ע'נאים
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002389946
הסיפור של זַהרה (בערבית: حكاية زهرة, سيرة ذاتية, חכאית זהרה) הוא רומן אוטוביוגרפי ערבי משנת 1980 מאת חנאן אל-שייח', סופרת לבנונית שהתפרסמה בעיקר ביצירותיה העוסקות במעמד האישה וקשייה בחברה הערבית  המודרנית. הסיפור עוסק בסיפורה של לבנון בעקבות מלחמת האזרחים בלבנון.
ספר זה הוא ספרה השלישי של אל-שייח'. במהלכו היא מבקשת להתמודד הן עם המציאות החברתית-פוליטית הקשה הסובבת אותה והן עם נושאים רגישים אחרים אשר נחשבים לטאבו נפיץ בשיח הציבורי בעולם הערבי. נושאים שיש מעטים בלבד, ובהם רק נשים מעטות, שיש בידם להעיז להעלותם לשיח פומבי, בכלל זה דיון בחיים הפרטיים, לרבות נושא המיניות ומעמד האישה הערבייה. אף שמהדורתו הראשונה של הספר יצאה לאור בהוצאה עצמית, מאחר שלא נמצא מו"ל שיסכים לפרסמו, הרומן הפך לרב-מכר ערבי ובינלאומי ותורגם לשפות שונות. הספר תורגם לעברית על ידי המשורר והסופר מוחמד חמזה ע'נאים וראה אור בשנת 2004 בהוצאת אנדלוס.
הסופרת

מחברת הספר, חנאן אל-שייח', היאסופרת, עיתונאית ומתרגמת לבנונית, ילידת ביירות 1945. הספר מהווה אחת משתי אוטוביוגרפיות של אל-שייח', לצד "הסיפור שלי הסבר ארוך" (حكايتي شرح يطول) משנת 2005.
אל-שייח' נחשבת לאחת הסופרות הנועזות והמוכשרות בלבנון. ראייתה הפמיניסטית, אופן כתיבתה והתבטאויותיה האמיצות בשלל נושאים אשר מצביעים על מודעות ורגישות עמוקה למצבה העגום של האישה בחברה הערבית הביאו אותה לקדמת הבמה של עולם הספרות הערבי בכלל והנשי בפרט. ספריה עוסקים במעמד האישה, ביחסים בין המינים ובמוסד הנישואין. "הסיפור של זהרה" עוסק בשלושת הנושאים הללו.