stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משה לדור
ביוגרפיה

לדור נולד וגדל בקיבוץ מצובה. בילדותו הצטרף לשליחות הוריו לאוסטרליה ולארצות הברית. לדור בעל תואר ראשון מהפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים ותואר שני במינהל ציבורי מאוניברסיטת הרווארד. בוגר המחזור הראשון של התוכנית לפיתוח מנהיגות של קרן וקסנר.
לדור התמחה בעריכת דין אצל עורך דין סיטון בשנים 1972–1973. בשנת 1974 הוא עבד כעורך דינו של המלונאי חיים שיף.
הוא הצטרף לפרקליטות המדינה ב-1978, והיה תובע פלילי, בין השאר בענייני מיסים, מרמה ואלימות. לדור היה תובע במשפטו של פעיל הימין יואל לרנר ובמשפטם של אנשי כנופיית ליפתא. בשנים 1991–1993 היה לדור התובע במשפט הבנקאים שויסתו את מניות הבנקים.
לדור מונה לפרקליט מחוז ירושלים ב-1994. במסגרת תפקידו ניהל את התיק כנגד התעשיין אלי הורביץ, אשר הורשע בבית המשפט מחוזי וזוכה בבית המשפט העליון. תמך בהחלטה לסגור את תיקי פרשת עמדי ופרשת המתנות, כנגד בנימין נתניהו, (שנסגר לבסוף על ידי היועמ"ש אליקים רובינשטיין) והיה בין מקבלי ההחלטות בתיק פרשת הבנק למסחר.
הוא סיים את תפקידו בשנת 2004, ועסק תקופה בעריכת דין פרטית.
ביוגרפיה > כפרקליט המדינה

לדור מונה לתפקיד פרקליט המדינה בנובמבר 2007, בתקופתם של אהוד אולמרט כראש ממשלת ישראל ודניאל פרידמן כשר המשפטים, לאחר שנבחר על ידי ועדת איתור בראשות היועץ המשפטי לממשלה.
בתקופת כהונתו כפרקליט המדינה, מ-17 בדצמבר 2007 ועד 16 בדצמבר 2013, הועמדו לדין מספר גדול של פוליטיקאים, לרבות שר האוצר אברהם הירשזון וראש הממשלה אהוד אולמרט. כן הוביל את התביעה כנגד עורך הדין יעקב וינרוט, אשר זוכה בבית המשפט המחוזי בתל אביב.
בנובמבר 2009 כתב מכתב פומבי נגד תוכניתו של שר המשפטים יעקב נאמן לפיצול תפקיד היועץ המשפטי לממשלה, וטען כי התוכנית המוצעת, שתפצל בין מוסדות היועץ המשפטי לממשלה והפרקליטות, תפגע קשות באכיפת החוק. עוד טען כי מדובר במהפכה במבנה מערכת המשפט, ועל כן דרוש דיון מעמיק בהליך פומבי, ולא "שיחות בארבע עיניים" אותן קיים שר המשפטים. כן הוביל לדור את מאבקה של הפרקליטות בראשותו לצמצום סמכויותיה של נציבות הביקורת על מערך התביעה ומייצגי המדינה בערכאות.
לאורך שנים הגן לדור בעקביות על ההחלטות שקיבלה הפרקליטות בתיק שר המשפטים לשעבר חיים רמון. בראיון לגידי וייץ בעיתון הארץ בפברואר 2011 הגדיר לדור ישיבת ממשלה, אשר עסקה בהאזנות סתר שבוצעו במהלך חקירת התיק, "ישיבה הזויה" ואת הנושא כולו הגדיר "סופר-סופר מינורי".
בשנת 2012 התנצל בפני אהוד אולמרט, לאחר שזה הגיש תביעת דיבה נגדו.
ביוגרפיה > לאחר פרישתו

לאחר פרישתו מתפקידו כפרקליט המדינה, משמש לדור כמרצה למשפטים במספר מוסדות. בין היתר, הוא מלמד את הקורס "היבטיים עיוניים ומעשיים בניהול הליכי אכיפה" במרכז הבינתחומי הרצליה ומעביר הרצאות במסגרת תוכניות של "הקתדרה".
בשנת 2014 העניקה ללדור התנועה למען איכות השלטון בישראל את תואר אביר איכות השלטון לשנה זו.
במאי 2019, לצד בכירים לשעבר בפרקליטות המדינה ובייעוץ המשפטי לממשלה, חתם על גילוי דעת כנגד חקיקת פסקת התגברות והרחבת חוק החסינות.
בשנים האחרונות מרבה לדור לכתוב ולהתראיין בתקשורת בנושאים הקשורים לפרקליטות המדינה ולשלטון החוק בישראל. לאחר פרישתו הביע מספר פעמים ביקורת כנגד ראש הממשלה בנימין נתניהו, על רקע תיקיו של האחרון. לדברי לדור, אשר הביע אמון מלא באישומים נגד נתניהו, משעה שהוגש כתב אישום חמור נגד ראש הממשלה, על פי החוק אסור עליו להמשיך לשמש בתפקידו. עוד אמר כי "ההפיכה היחידה שאני מזהה היא של ראש הממשלה נגד מדינת ישראל כמדינת חוק".
לדור המשיך להביע את העמדה שהאישומים נגד נתניהו חזקים מאוד גם בסוף 2022 לאחר שמיעת רבים מעדי התביעה. כאשר השופטים במשפט נתניהו המליצו למדינה למשוך את האישום בשוחד בתיק 4000 ביקר לדור בחריפות את השופטים, וטען שהם אמרו את הדברים כש"התמונה המלאה לא הוצגה בפניהם". לדור גם טען ש"אין אפשרות משפטית לזכות את נתניהו".
ב-14 בדצמבר 2024 קרא לטייסים שלא להתנדב לשירות מילואים, כהתנגדות לחידוש חקיקת הרפורמה המשפטית.
חיים אישיים

לדור נשוי ואב לשלושה.
מפרסומיו

"פרשת ויסות מניות הבנקים - כשתופעה מקרו כלכלית מוצאת עצמה על ספסל הנאשמים" שורשים במשפט 375 (דינה זילבר עורכת, 2020), הוצאת נבו.
משה לדור,  1983 - פרשת ויסות מניות הבנקים - כשתופעה מקרו כלכלית מוצאת עצמה על ספסל הנאשמים, "שורשים במשפט", באתר משרד המשפטים, 19 במרץ 2019
הערות שוליים

↑  אתר קרן וקסנר
↑  הפסיד יעקב רובין בבחירות ללשכה 19860117, באתר כל העיר, 31
↑  אהוד גוט, בריונים היכו את המלונאי חיים שיף, מעריב, 12 באוגוסט 1974
↑  על־תנאי וקנס לרופא בכיר משערי־צדק 19830225, באתר כל העיר, 51
↑  רן לוי, איש העסקים הנכה יישב שנה וחצי, חדשות, 19 במאי 1986
↑  קול זוכה מאשמת ניסיון לרצח 19831021, באתר כל העיר, 50
↑  מואשם בניסיון לפוצץ את כיפת הסלע 19820810, באתר כל העיר, 10
↑  יקיר צור, ברדה איים באקדח על צעיר שהשליך קליפות רימונים, חדשות, 11 ביולי 1984
↑  ״ויסות מניות הבנקים – פרשה פלילית ולא כלכלית", מעריב, 2 בספטמבר 1991
התובע: הייעוץ בבנקים הפך לשיווק, חדשות, 5 במאי 1993
↑  ע"פ 1182/99 אליהו הורביץ נ' מדינת ישראל, ניתן ב־7 בספטמבר 2000
↑  מסתמן: נתניהו לא יועמד לדין, באתר ynet, 6 ביולי 2000
↑  אליקים רובינשטיין, פרשת נתניהו-עמדי, באתר News1 מחלקה ראשונה, 2 בנובמבר 2000
↑  הדס מגן, ‏עו"ד משה לדור מצטרף למשרד אפי אברמזון, באתר גלובס, 13 בינואר 2005
↑  מערכת וואלה!‏, משה לדור ימונה לפרקליט המדינה, באתר וואלה, 13 בנובמבר 2007
↑  דורית גבאי, לדור לנאמן: פיצול סמכויות היועץ – פגיעה באכיפה, באתר nrg‏, 3 בנובמבר 2009
↑  גלעד גרוסמן‏, לדור על פרשת רמון: היתה תקלה, לא יותר, באתר וואלה, 1 ביולי 2010
↑  אלה לוי-וינריב, ‏רמון: "פרקליט המדינה לדור חושב שצריך לסתום לי את הפה", באתר גלובס, 21 ביולי 2010
↑  איתי הר אור, פרידמן: "לא היה צריך לפתוח בחקירה פלילית נגד רמון", באתר כלכליסט, ‏30.05.11
↑  גידי וייץ, פרקליט המדינה, משה לדור, מסכם מה היה לנו, ומה מחכה, באתר הארץ, 12 בפברואר 2011
↑  גידי וייץ, פרקליט המדינה, משה לדור, מסכם - המשך, באתר הארץ, 10 בפברואר 2011
↑  ניר חסון, פרקליט המדינה התנצל בפני אולמרט שמשך את תביעת הדיבה, באתר הארץ, 4 ביולי 2012
↑  תוכנית הלימודים של המרכז הבינתחומי הרצליה לתש"פ; ידיעון הקתדרה לתש"פ
↑  אבירי איכות השלטון לשנת 2014, אתר התנועה למען איכות השלטון בישראל
↑  גילוי דעת מטעם בכירים לשעבר בפרקליטות המדינה ובייעוץ המשפטי לממשלה, 26 במאי 2019; גיא פלג, ‏"אסור ליטול מבית משפט את הסמכות", באתר ‏מאקו‏, 26 במאי 2019
↑  חזקי ברוך, משה לדור: נתניהו מרסק את האמון במערכת החוק, באתר ערוץ 7, 11 בדצמבר 2019
↑  פרקליט המדינה לשעבר: "רה"מ מבצע הפיכה נגד שלטון החוק", באתר מעריב אונליין, 28 בנובמבר 2019
↑   ליאור קודנר, משה לדור: אין דרך שנתניהו לא יהיה בניגוד עניינים. לכן צריך לפסול אותו, באתר הארץ, 5 במאי 2020
↑  אריק בנדר, ‏"ההפיכה היחידה שאני מזהה היא של רה"מ נגד מדינת ישראל כמדינת חוק", באתר מעריב אונליין, 7 בדצמבר 2019
↑  בדצמבר 2022/Article-news-politics/2022_q4/Article-532520813d8d481026.htm.htm פרקליט המדינה לשעבר: "נתניהו מבין שמצבו המשפטי רע מאוד, אם יורשע המרחק לכלא קצר", באתר ‏מאקו‏
↑  אילנה קוריאל, גלעד מורג, פרקליט המדינה לשעבר במתקפה על השופטים במשפט נתניהו: "ממש פיגוע", באתר ynet, 1 ביולי 2023
↑  עדן סולומון, משה לדור: טייסי מילואים יצטרכו להפסיק להתנדב לשירות בשל ההפיכה, באתר הארץ, 14 בדצמבר 2024;
אילנה קוריאל, מורן אזולאי, טובה צימוקי, פרקליט המדינה לשעבר טען שטייסים "יהיו חייבים להפסיק להתנדב", נתניהו והרמטכ"ל תקפו, באתר ynet, 14 בדצמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009343387905171  VIAF: 1217160978144517940005   WorldCat (עם VIAF): 1217160978144517940005
סוכרת מסוג 2

| --- | --- |

הסמל הבינלאומי למחלת הסוכרת
 תחום:  אנדוקרינולוגיה
 שכיחות:  392 מיליון (2015)
 גורמי סיכון:  השמנת יתר, מחסור בפעילות גופנית, גנטיקה
 תסמינים:  צמא מוגבר, השתנה תכופה, רעב מוגבר, ירידה בלתי מוסברת במשקל
 אבחון:  בדיקות דם
 טיפול:  שינויים תזונתיים, מטפורמין, אינסולין, ניתוח בריאטרי
 מניעה:  שמירה על משקל תקין, פעילות גופנית סדירה, תזונה מאוזנת
 סיבוכים:  מחלות לב, אירוע מוחי, רטינופתיה סוכרתית, עיוורון, אי-ספיקת כליות חמורה
 פרוגנוזה:  תוחלת חיים קצרה בכ-10 שנים
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/117853 
 MeSH:  D003924
 סיווגים
 ICD-10:  E11
 ICD-11:  5A11 
 
סוכרת מסוג 2 (בלטינית: Diabetes mellitus type 2) או כפי שנקראה בעבר: "סוכרת של המבוגר" או סוכרת שאיננה תלויה באינסולין (באנגלית: NIDDM - Non Insulin Dependent Diabetes Mellitus), היא הצורה השכיחה ביותר של המחלה ומהווה כ-90% ממקרי הסוכרת. סוכרת מסוג 2 היא מחלה מטבולית המתאפיינת בריכוז גבוה של גלוקוז (סוכר) בדם, מחסור יחסי של אינסולין בגוף, ומצב בשם תנגודת לאינסולין, המתבטא ברגישות פחותה של התאים לאינסולין בצד ייצור עודף שלו. התסמינים הנפוצים של המחלה כוללים צמא מוגבר, השתנה תכופה, רעב מוגבר, ירידה בלתי מוסברת במשקל וטשטוש בראייה. סיבוכים אפשריים מרמת סוכר גבוהה בדם כוללים בתוכם מחלות לב, אירוע מוחי ורטינופתיה סוכרתית, שעלולים להוביל לעיוורון, אי-ספיקת כליות חמורה, וזרימת דם לא טובה לגפיים שעלולה להוביל לקטיעה.
הגורמים העיקריים להופעת סוכרת מסוג 2 הם השמנת יתר ומחסור בפעילות גופנית. אנשים מסוימים נמצאים בסיכון גבוה לחלות מאחרים, בגלל נטייה גנטית שונה. יש דרכים שונות לאבחן את מחלת הסוכרת, כגון בדיקת דם של העמסת סוכר, בדיקת רמת הסוכר בדם בצום ובדיקת המוגלובין מסוכרר (A1C). ניתן למנוע או לעכב באופן חלקי את מחלת הסוכרת מסוג 2 על ידי שמירה על משקל תקין, תזונה מאוזנת וביצוע פעילות גופנית באופן קבוע. הטיפול במחלה כולל בתוכו שינויים תזונתיים, ואם אלה לא עוזרים, גם טיפול תרופתי ישקל. שיעור ההיארעות של סוכרת מסוג 2 הולך ועולה באופן קבוע בשני העשורים האחרונים. לפי דיווחי ארגון הבריאות העולמי, אומדן חולי הסוכרת בשנת 2000 היה 170 מיליון, והוא צפוי להגיע ל-300 מיליון בשנת 2025. שיעור ההיארעות הגבוה ביותר צפוי בארצות המתפתחות באפריקה, באסיה ובדרום אמריקה. שיעור ההיארעות של סוכרת מסוג 2 עלה באופן משמעותי משנת 1960, ביחס ישיר לעלייה בהשמנת היתר באוכלוסייה. סוכרת מסוג 2 בדרך כלל פורצת לאחר גיל 40, אך אחוז החולים בגילאים צעירים יותר, עולה.
היסטוריה

סוכרת היא אחת המחלות הראשונות שפורטו בכתב יד מצרי משנת 1500 לפני הספירה, שם תוארה כ"התרוקנות גדולה מדי של השתן". מאמינים שהמקרים הראשונים שתוארו הם של סוכרת מסוג 1. רופאים הודים זיהו את המחלה בערך באותו הזמן, וקראו לה בשם "השתן הדבשי", וציינו כי השתן מושך נמלים. בשנת 100 לפנה"ס ביוון העתיקה, אובחנה מחלה שכרוכה בהטלת שתן מוגברת וצמאון, מצב שבו המים זורמים בגוף ישר למוצא ומכאן שמה ביוונית Diabetes שפירושו "לעבור דרך" שניתן על ידי ארטאוס מקפדוקיה. מאוחר יותר הוסף המונח mellitus שפירושו "מתוק כדבש" אולם הגורם לה התגלה רק בסביבות תחילת המאה העשרים. גלנוס (Galen), רופא רומי שכתביו התקבלו בימי הביניים כאמת הרפואית שאין לערער על תקיפותה, התייחס לסוכרת כמחלה נדירה, וטען שנתקל רק בשני חולים בחייו.
חלקו של הלבלב בסוכרת התגלה בשנת 1889 על ידי יוזף פון מרינג ואוסקר מינקובסקי, שגילו שכלבים שמגופם הוסר הלבלב פיתחו את תסמיני הסוכרת, ומתו תוך זמן קצר. ב-1910 העלה אדוארד אלברט שארפי-שפר את ההשערה שהסוכרת נגרמת ממחסור בגוף בחומר כימי יחיד. לחומר ההיפותטי הוא קרא "אינסולין".
את הטיפול באינסולין לחולי סוכרת פיתח צוות באוניברסיטת טורונטו שבקנדה, שכלל את פרדריק בנטינג, ג'ון מקלאוד, צ'ארלס בסט וג'יימס קוליפ. בנטינג ובסט חזרו על הניסוי של פון מרינג ומינקובסקי, אך הפעם טיפלו בכלבים חסרי הלבלב בעזרת אינסולין שהפיקו מתאי איי לנגרהנס בלבלב של כלבים בריאים.
זריקת האינסולין הראשונה ניתנה לחולה בן 14 בשם לאונרד תומפסון ב-11 בינואר 1922. החומר שבזריקה הראשונה לא היה טהור מספיק, וגרם לתגובה אלרגית, אך תוך 12 יום הצליח הצוות לייצר אינסולין טהור מספיק, והטיפול הוכתר בהצלחה. בנטינג ומקלאוד זכו על כך בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1923. החוקרים לא רשמו פטנט על הטיפול, ובכך הוא הפך לנחלת העולם תוך זמן קצר.
ההבחנה בין סוכרת מסוג 1 לסוכרת מסוג 2 נעשתה על ידי הרולד הימסוורת בשנת 1935.
יום הסוכרת הבינלאומי מצוין ב-14 בנובמבר, יום הולדתו של פרדריק בנטינג.
אפידמיולוגיה

בשני העשורים האחרונים מדברים על מגפה של סוכרת מסוג 2. על פי הערכת המרכז לבקרת מחלות ומניעתן (CDC), כ-18.2 מיליון תושבים בארצות הברית סובלים ממחלת הסוכרת (כ-90% מתוכם חולים בסוכרת מסוג 2), ורק כ-13 מיליון מתוכם אובחנו. אחד מכל שלושה אנשים שנולדו בארצות הברית בשנת 2000 יפתח סוכרת במהלך חייו. מספר החולים המשוער בעולם הוא כ-194 מיליון. מספר זה צפוי לגדול לכ-221 מיליון חולים עד סוף העשור, ול-333 מיליון בשנת 2025.
מספר החולים המאובחנים עם סוכרת בישראל נאמד בכ-400 אלף. נתונים מתוך דו"ח רשם הסוכרת מראים כי הימצאות הסוכרת בישראל היא 6.2% בשנת 2012, ו-6.3% בשנת 2013. המצאות הסוכרת מסוג 2 עולה עם הגיל. עד גיל 34 שיעורי סוכרת זו נמוכים מ-1%. החל מגיל 35 השיעורים בגברים גבוהים מהשיעורים בנשים. בשני המינים השיעורים עולים בהדרגה עד גיל 84 ואז יורדים. היארעות המחלה נמצאת במגמת עלייה בכל חתכי האוכלוסייה, בשני המינים ובכל הגילאים. מה שמדאיג במיוחד הוא העלייה בשיעור ההיארעות בקרב צעירים (מגילאי העשרה ועד העשור השלישי והרביעי) ובני מיעוטים. עלייה זו מקבילה לעלייה המדאיגה בממדי ההשמנה במדינות העולם המפותחות, וגם במדינות המתפתחות. אחד הגורמים לה הוא השינויים הרבים באורח החיים המודרני אשר הובילו לאי-התאמה אבולוציונית: עלייה בצריכת מזון עתיר בקלוריות בקרב ילדים, מיעוט בפעילות גופנית, וגורמים רבים נוספים שטרם אותרו. קרוב לוודאי שבשלב מסוים, שיעור הסוכרת מסוג 2 ישתווה לזה של סוכרת מסוג 1 בגילאי הילדות.
אפידמיולוגיה > סוכרת בקבוצות אתניות בישראל > האוכלוסייה הערבית

ערבים, בעיקר מוסלמים, הם קבוצה אתנית בישראל, המהווה כ-20% מכלל אוכלוסיית ישראל. הרוב הגדול של הערבים בישראל מתגוררים בכפרים ובערים, אשר קרובים ליישובים יהודיים ומושפעים מתרבות תזונה מערבית, ומיעוטם גרים ביישובים בהם מתגוררת אוכלוסייה יהודית וערבית יחדיו. האוכלוסייה הערבית היא חברה חקלאית המשמרת אורח-חיים מסורתי, אם כי נמצאת בתהליכי עיור מואץ. בהשוואה לאוכלוסייה היהודית, האוכלוסייה הערבית מצויה במצב סוציו-אקונומי נמוך יותר, והיא בעלת מודעות בריאותית נמוכה יותר. תהליך העיור המואץ בחברה הערבית לווה בשינויים באורח החיים, ביניהם ירידה ברמת הפעילות הגופנית המבוצעת, וכן בהרגלי התזונה, אשר הובילו להמרה של מזון מסורתי עשיר בפחמימות מורכבות במזונות חדשים עשירים בפחמימות פשוטות. שינויים אלו מסבירים את השיעורים הגבוהים של השמנה באוכלוסייה הערבית.
על פי סקר בריאות לאומי, שהוא סקר טלפוני אשר נערך על ידי המרכז הלאומי לבקרת מחלות בין השנים 2013–2015 "INHIS-3" במדגם של האוכלוסייה הבוגרת בישראל, שיעורי הימצאות הסוכרת בקרב היהודים נמוכים מאשר בקרב הערבים, הן בגברים והן בנשים. בגברים יהודים שיעורי הסוכרת הם 8.5%, ובקרב הנשים היהודיות 6.8%. בקרב הערבים שיעורי הסוכרת הם 14% ו-14.5% בקרב גברים ונשים בהתאמה. שיעורי הסוכרת בישראל עולים עם הגיל בכל מוצא אתני ובכל מגדר. בקרב היהודים שיעורי הסוכרת גבוהים בגברים מאשר בנשים בכל קבוצות הגיל, ואילו בקרב ערבים שיעורי הסוכרת גבוהים בגברים עד גיל 55, ומעל גיל 55 השיעורים גבוהים יותר בנשים. אחוז הנענים לשאלון הטלפוני היה נמוך יחסית.
במחקר עוקבה, אשר נערך בקרב מבוטחי קופת חולים כללית במחוז שרון שומרון בין השנים 2007–2011 שכלל 17,044 ערבים ו-16,012 יהודים גברים ונשים, נמצא כי שיעור ההימצאות המתוקנן לגיל של סוכרת בקרב הערבים היה גבוה בהשוואה ליהודים, 18.4% ו-10.3% בהתאמה. הבדלים אלו התמידו בכל קבוצת הגיל ובשני המגדרים. בקרב היהודים לא נמצא הבדל בשיעורי ההימצאות בין הגברים והנשים, אולם בקרב הנשים הערביות נמצאו שיעורים גבוהים מאלו של הגברים הערביים (20% לעומת 16.7% בהתאמה).
ע"פ נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שיעור התמותה מסוכרת, בקרב ערביי ישראל, גדול פי 2.5 מהאוכלוסייה היהודית (נכון לשנת 2019).
אפידמיולוגיה > סוכרת בקבוצות אתניות בישראל > עולים חדשים מאתיופיה וברית המועצות לשעבר

ישראל קלטה אוכלוסיות מהגרים רבות במהלך המאה ה-20, האחרונות מביניהן הן עליה מאתיופיה ומברית המועצות לשעבר. מצטברות עדויות שבעולים שאינם ממדינות אירופה, ישנה עליה תלולה בשיעור הימצאות של סוכרת – משיעורים נמוכים לשיעורים גבוהים, כפי שנצפה באוכלוסיית עולי תימן. בקרב היהודים האתיופים אשר שמרו על אורח חיים מסורתי באתיופיה, שיעור הסוכרת היה פחות מ־1% עד לעלייתם לישראל, אולם עליה בשכיחות ההשמנה בקרבם, הובילה לעליה בשיעורי הסוכרת.
במחקר חתך נמצא, כי העלייה בשיעורי הימצאות סוכרת ויתר לחץ דם בקרב העולים מאתיופיה מצויה בקורלציה למשך המגורים בישראל. הימצאות הסוכרת בקרב יוצאי ברית המועצות גבוהה מזו של ילידי הארץ (10.1% לעומת 6.7%).
בקרב המהגרים, מצויות קבוצות אוכלוסייה המועדות לשיעורים גבוהים של סוכרת, אשר מתפתחת עם שינויים באורחות חייהם המסורתיים, הכוללים פעילות גופנית ודפוס תזונה מסורתית.
במחקר עוקבה, שנערך בקרב מבוטחי קופת חולים כללית במחוז שרון שומרון, אשר כלל 8398 עולים מאתיופיה, 1,541 עולים מברית המועצות לשעבר ו-15,977 ילידי ישראל, נמצאה הימצאות גבוהה ביותר של סוכרת בקרב עולים צעירים (עד גיל 50) מאתיופיה לעומת ילדי הארץ (17.1% לעומת 15% בהתאמה). הבדל זה לא נמצא בהשוואה בין עולים מברית המועצות וילידי הארץ.
אפידמיולוגיה > בעולם

בעולם, נכון לשנת 2015, ההערכה היא כי יש 392 מיליון אנשים אשר חולים במחלת הסוכרת מסוג 2, והם מהווים כ-90% ממקרי הסוכרת. זה משתווה לכ-6% מאוכלוסיית העולם. סוכרת מסוג 2 נפוצה הן בעולם המפותח והן בעולם המתפתח. עם זאת, היא אינה שכיחה במדינות הפחות מפותחות.
נראה כי נשים נמצאות בסיכון גבוה יותר, כמו גם קבוצות אתניות מסוימות, כגון אנשים מדרום אסיה, מהאיים באוקיינוס השקט, ממוצא לטיני וילידים אמריקאים. ממצא זה יכול להיות קשור לרגישות מוגברת לאורח החיים המערבי אצל קבוצות אתניות מסוימות. על אף שבאופן מסורתי נחשבת מחלת הסוכרת מסוג 2 כמחלה של מבוגרים, היא מאובחנת יותר ויותר בקרב ילדים, במקביל לעלייה בשיעורי השמנת היתר. יתר על כן, סוכרת מסוג 2 מאובחנת בתדירות גבוהה כמו סוכרת מסוג 1, אצל בני נוער בארצות הברית.
שיעורי הסוכרת בשנת 1985 נאמדו בכ-30 מיליון, עלו ל-135 מיליון בשנת 1995 ואף ל-217 מיליון בשנת 2005. עלייה זו ככל הנראה נגרמה בעיקר בשל הזדקנות האוכלוסייה העולמית, ירידה בביצוע פעילות גופנית ועלייה בשיעורי השמנת היתר. חמש המדינות עם המספר הגדול ביותר של אנשים עם סוכרת, נכון לשנת 2017, הן סין עם 114.4 מיליון, הודו עם 72.9 מיליון, ארצות הברית עם 30.2 מיליון, ברזיל עם 12.5 מיליון ומקסיקו עם 12 מיליון. ארגון הבריאות העולמי הכריז על מחלת הסוכרת כמגפה עולמית.
פתוגנזה

סוכרת מסוג 2 נגרמת על ידי הפרעה בשני מנגנונים עיקריים - פגיעה בייצור ובהפרשת האינסולין מתאי בטא בלבלב מחד, והפרעה בפעילות האינסולין על איברי המטרה - כבד, שריר ושומן (תנגודת לאינסולין) מאידך. במצב זה התאים אינם מצליחים להגיב בצורה מתאימה לכמויות הנורמליות של האינסולין, מה שקורה בעיקר בשרירים, בכבד וברקמות השומן. השמנה וחוסר בפעילות גופנית גורמים לעלייה בתנגודת לאינסולין, שהיא ההפרעה העיקרית הגורמת להתפתחות של מצב טרום-סוכרת ולבסוף לסוכרת מסוג 2. סוכרת תופיע רק כאשר בנוסף לתנגודת לאינסולין תהיה גם הפרעה בהפרשת האינסולין. בכבד, אינסולין בדרך כלל מדכא שחרור של גלוקוז. עם זאת, במצב של תנגודת לאינסולין, הכבד משחרר גלוקוז לדם באופן לא סדיר. היחסים בין תנגודת לאינסולין לפגיעה בתפקוד של תאי הבטא שונים מאדם לאדם, שמיעוטם סובלים בעיקר מתנגודת לאינסולין ורק מעט חוסר בהפרשת האינסולין, והשאר להפך.
גורמי סיכון

התפתחות מחלת הסוכרת מסוג 2 נגרמת על ידי שילוב של אורח חיים וגורמים גנטיים. בעוד שחלק מגורמים אלו ניתנים לשליטה, כגון תזונה והשמנת יתר, על גורמים אחרים, כגון מגדר, גנטיקה ועלייה בגיל, לא ניתן לשלוט. מחסור בשינה הוא גורם נוסף שנקשר לסוכרת מסוג 2. הקשר הוא ככל הנראה על ידי השפעת מחסור בשינה על חילוף החומרים של האדם. סוכרת הריונית מגדילה את הסיכוי של האישה ללקות לאחר הלידה בסוכרת מסוג 2, וכן היא מגדילה את הסיכון של ילדיה לסבול עם התבגרותם מהשמנה ומסוכרת מסוג 2. גורמי סיכון נוספים הם שחלות פוליציסטיות, לחץ דם גבוה, ובנוסף קיים קשר הדוק בין סוכרת להיפרליפידמיה (רמות גבוהות של שומני הדם: טריגליצרידים וכולסטרול), אף שמומחים חלוקים ביניהם אם סוכרת היא תוצאה של היפרליפידמיה או שהיא הגורמת לכך.
גורמי סיכון > אורח חיים

אורח החיים ממלא תפקיד חשוב בהתפתחות מחלת הסוכרת מסוג 2. הגורמים הנכללים באורח חיים הם השמנת יתר (מוגדר כ-BMI מעל 25), חוסר בפעילות גופנית, תזונה לא נכונה, לחץ נפשי ומגורים בעיר המודרנית. השמנה קשורה ל-30% מהמקרים אצל אנשים ממוצא סיני ויפני, ל-60%-80% מהמקרים אצל אנשים ממוצא אירופאי ואפריקאי ו-100% מהמקרים באנשים ממוצא פימה ואיי האוקיינוס השקט. בקרב אלה שאינם בהשמנת יתר, יחס גבוה בין המותן לירך הוא גורם נוסף. יתר על כן, נראה כי עישון נמצא כגורם סיכון להתפתחות סוכרת מסוג 2.
התזונה היא גורם משמעותי המשפיע על הסיכון לחלות בסוכרת מסוג 2. צריכת משקאות ממותקים קשורה לעלייה בסיכון. סוג השומנים הנצרכים בתזונה הוא חשוב, שומן רווי ושומן טרנס מגדילים את הסיכון לחלות, ומנגד שומן בלתי רווי ושומן חד-רווי מקטין את הסיכוי. בנוסף, נראה כי אכילה מרובה של אורז לבן גם היא מגדילה את הסיכון לחלות במחלה.
חוסר בפעילות גופנית גורם ל-7% מהמקרים של התפתחות מחלת הסוכרת מסוג 2. יתר על כן, פסולת אורגנית שאינה מתכלה עלולה לשחק תפקיד בתחלואה זו.
גורמי סיכון > גנטיקה

רוב מקרי הסוכרת מערבים גנים רבים, כאשר כל אחד מהם הוא תורם קטן להסתברות הגדלה להפוך לסוכרתי מסוג 2. אם לאחד מתאומים זהים יש סוכרת, הסיכוי שהתאום השני יפתח סוכרת במהלך חייו גדול מ-90%, בזמן שאצל תאומים לא זהים הסיכוי הוא 25-50%. נכון לשנת 2011, התגלו יותר מ-36 גנים שמגדילים את הסיכוי לחלות בסוכרת מסוג 2. כל הגנים האלו יחד מהווים עדיין רק 10% מהמרכיב התורשתי הכולל של המחלה. האלל TCF7L2, לדוגמה, מגדיל את הסיכון לפתח סוכרת פי 1.5, והוא הסיכון הגדול ביותר לגרסאות הגנטיות הנפוצות. רוב הגנים הקשורים לסוכרת מעורבים בפעילות תאי הבטא.
ישנם מקרים נדירים של סוכרת הנגרמים עקב חריגה בגן יחיד (ידוע בתור צורות מונוגניות של סוכרת או "סוגים ספציפיים אחרים של סוכרת"). מקרים אלה כוללים את סוכרת מבוגרים התוקפת צעירים (באנגלית: (maturity onset diabetes of the young (MODY), סינדרום דונוהיו (אנ'), וסינדרום רבסון-מנדנהל (אנ'), בין היתר. סוכרת מבוגרים התוקפת צעירים (MODY) מהווה 1-5% ממקרי הסוכרת באנשים צעירים.
גורמי סיכון > מצבים רפואיים

ישנן מספר תרופות ובעיות בריאותיות העלולות לגרום לסוכרת. חלק מהתרופות העלולות לגרום לתחלואה הן הורמונים גלוקוקורטיקואידים, תיאזידים, חוסמי בטא, תרופות אנטי-פסיכוטיות לא טיפוסית וסטטינים. נשים שסבלו בעבר מסוכרת היריון נמצאות בסיכון גבוה לפתח סוכרת מסוג 2. חלק מהבעיות הבריאותיות הקשורות לסיכוי מוגבר לסוכרת הן אקרומגליה, תסמונת קושינג, יתר פעילות של בלוטת התריס, פאוכרומוציטומה, וסוגים מסוימים של סרטן, כגון גלוקגנומות. יתר על כן, מחסור בטסטוסטרון קשור גם הוא לסיכוי לחלות בסוכרת מסוג 2.
תסמינים

התסמינים הקלאסיים של סוכרת מסוג 2 הם השתנה תכופה, צמא מוגבר, רעב מוגבר וירידה במשקל. תסמינים נוספים אשר חולים במחלה מדווחים עליהם הם היסטוריה של ראייה מטושטשת, גירוד, נוירופתיה, עייפות, זיהומים חוזרים בנרתיק לנשים ופצעים קשי-ריפוי. עם זאת, אנשים רבים לא חווים תסמינים בשנים הראשונות, ומאובחנים על ידי בדיקות שגרתיות. לעיתים רחוקות חולים במחלה עלולים לפתח מצב היפרגליקמי היפראוסמולרי, מצב זה הוא סיבוך של המחלה שמתבטא ברמות גלוקוז חריגות בדם, ירידה במצב ההכרה ולחץ דם נמוך.
הסברים לגבי התסמינים:
צמא מוגבר והשתנה תכופה - כאשר רמת הסוכר בדם עולה, הכליות אינן מצליחות לסנן את כל הסוכר וחלק ממנו מגיע לשתן. הסוכר מושך אחריו נוזלים, מה שגורם להתייבשות ותחושת צמא. שתיית מים תכופה יותר בשילוב עם עודף הנוזלים בשתן גורמים להטלת שתן תכופה יותר.
רעב מוגבר ועייפות - הסיבה לתחושות האלה היא הפגיעה ביכולתו של הגוף להעביר את הסוכר בדם אל התאים ולהשתמש בו ליצירת אנרגיה.
ירידה במשקל - לעיתים יש ירידה במשקל למרות צריכה מספקת של מזון. הסיבה לירידה במשקל היא שהגוף מנצל את שכבות השומן שלו במקום את הסוכרים שאותם אין הוא יכול לנצל.
ראייה מטושטשת - אם רמת הסוכר בדם גבוהה מדי, נוזלים עלולים לצאת מעדשת העין לזרם הדם ולגרום לשינוי בצורת העדשה. מצב זה עלול לפגוע ביכולת של העין להתמקד.
דרכי אבחון

חשוב לאבחן סוכרת מוקדם ככל האפשר, כדי להתחיל בטיפול. אם המחלה מאובחנת בשלב מוקדם ומטופלת בהתאם, ניתן לקיים שגרת חיים תקינה ופעילה, ולהקטין את הסיכון לסיבוכים.
ישנם כמה מדדים שעל פיהם ניתן לקבוע שהנבדק חולה בסוכרת:
בדיקת גלוקוז בשתן = בדיקה זו נועדה לברר אם יש סוכר בשתן. אצל אדם בריא השתן אינו מכיל סוכר, אולם כשרמת הסוכר בדם גבוהה, עובר הסוכר דרך הכליה ומגיע לשתן.
בדיקת רמת הסוכר בדם = בבדיקה זו נמדדת רמת הסוכר בדם, בשעות הבוקר, לאחר צום של 8 שעות, על ידי נטילת דם ורידי. רמת הסוכר בדם לאחר 8 שעות צום מסווגת באופן הבא:
עד 100 מיליגרם לדציליטר אצל אדם בריא.
בטווח של 100–125 מיליגרם לדציליטר במקרים של סוכרת גבולית.
גבוהה מ-126 מיליגרם לדציליטר אצל חולה סוכרת. בדרך כלל אם יצאה תוצאה גבוהה מ-126 מיליגרם לדציליטר, יש לבצע בדיקה נוספת לאישוש התוצאה.
בדיקת העמסת סוכר (GTT - Oral Glucose Tolerance Test) - מבחן זה נועד לבדוק את סבילות המטופל להעמסת סוכר בשתייה (75 גרם גלוקוז). באופן תקין עולה רמת הסוכר בדם מיד לאחר שתייה או אכילת מוצרים המכילים סוכר וחוזרת לנורמה לאחר מספר שעות. חולי סוכרת אינם מסוגלים להתמודד באופן תקין עם העמסת סוכר היות שפעילות האינסולין בגופם חסרה או לקויה. מבחן זה נעשה כאשר קיים חשד למחלת הסוכרת וכאשר תוצאת בדיקת סוכר בצום תקינה או גבולית. ערכי הסוכר בדם שעתיים לאחר העמסת סוכר מסווגים באופן הבא:
עד 140 מיליגרם לדציליטר אצל אדם בריא.
בטווח שבין 140–199 מיליגרם לדציליטר במקרים של סוכרת גבולית.
מעל 200 מיליגרם לדציליטר אצל חולה סוכרת.
בדיקת דם של המוגלובין מסוכרר (HEMOGLOBIN A1C) - בדיקה זו בודקת את רמת הגלוקוז הממוצעת בדם במשך שלושת החודשים שקדמו לבדיקה. המוגלובין הוא חלבון שנמצא בתאי הדם האדומים. לאחר שהסוכר שבדם נקשר להמוגלובין, הם הופכים להמוגלובין מסוכרר. ככל שרמת הסוכר בדם גבוהה יותר, עולה גם כמות הסוכר שנקשרת להמוגלובין. תאי הדם האדומים בגוף מתחדשים כל שלושה חודשים בערך, ולכן רמת המוגלובין המסוכרר בתאי הדם, משקפת את רמת הסוכר בדם ב־3 החודשים האחרונים. ערכים גבוהים מהנורמה בבדיקה זו, עלולים להצביע על מצבים של טרום-סוכרת או סוכרת. בדיקה זו נעשית גם לאבחון סוכרת מסוג 2, וגם לצורך מעקב אחר חולי סוכרת. לאנשים שחיים עם מחלת הסוכרת מומלץ לעשות את הבדיקה לפחות פעם בשנה, מכיוון שבדיקה זו מסייעת לעקוב אחר המחלה והטיפול בה.
בדיקת דם שגרתית - רמת גלוקוז של 200 מיליגרם לדציליטר או יותר בבדיקה אקראית. אך במקרה זה דרושה בדיקה חוזרת - במיוחד אם הבדיקה הראשונה נעשתה במצב של דחק (סטרס) - למשל באשפוז.