stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפיגוע במרקש (2011)
הערות שוליים

↑  "Marrakesh blast: 'It was a scene of carnage'". BBC News. 28 באפריל 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Morocco: Marrakesh bomb strikes Djemaa el-Fna square". BBC News. 28 באפריל 2011. ארכיון מ-16 ביולי 2011. נבדק ב-2 באוגוסט 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Deadly blast devastates Marrakesh cafe – Africa". Al Jazeera English. 28 באפריל 2011. נבדק ב-2 באוגוסט 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Morocco investigates deadly Marrakesh blast". France 24 (באנגלית). 2011-04-29. נבדק ב-2022-02-18.
↑  John, Mark (7 במאי 2011). "Qaeda denies involvement in Morocco cafe bomb attack". Reuters. נבדק ב-2 באוגוסט 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Marrakesh cafe bomber Adel Othmani given death sentence". BBC News. 28 באוקטובר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Morocco court issues death sentence in cafe attack". Associated Press. 28 באוקטובר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Morocco bombing will not go unpunished: France (AFP)
↑  "Pregnant Canadian, husband killed in Morocco blast". Canada: CBC. 29 באפריל 2011. נבדק ב-2 באוגוסט 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Israeli woman, husband killed in Morocco bombing". Ynetnews.com. 20 ביוני 1995. נבדק ב-2 באוגוסט 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Moroccan ambassador writes of 'sorrow' over Peter Moss death". Thejc.com. נבדק ב-2 באוגוסט 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑    Aislinn Laing,Seanrayment, ‏Al-Qaeda explosive used in Marrakesh bomb, investigators reveal, as family mourns slain Briton, The Telegraph, 30 April 2011
↑  "Cristina Caccia non-ce l'ha fatta". RSI (באיטלקית). CH. 6 במאי 2011. נבדק ב-3 בדצמבר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Armenian President sends condolences to King of Morocco". News.am. 13 ביוני 2009. נבדק ב-2 באוגוסט 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "World leaders 'appalled' at deadly Morocco blast". Deutsche Welle (באנגלית בריטית). 2011-04-28. ארכיון מ-3 במרץ 2017. נבדק ב-2021-12-11. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Blast devastates Marrakesh cafe". Al Jazeera (באנגלית). 2021-04-28. ארכיון מ-11 בדצמבר 2021. נבדק ב-2021-12-11. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Terrorist attack at cafe in heart of Moroccan tourist city, 14 dead, 11 foreigners". Global News (באנגלית אמריקאית). 2021-04-28. ארכיון מ-11 בדצמבר 2021. נבדק ב-2021-12-11. {{cite web}}:  (עזרה)
דגלי הקוד הבין-לאומי

דגלי הקוד הבין-לאומי (באנגלית: International Code Flags) הם מערכת דגלי איתות לתקשורת חזותית בין אונייה לאונייה ובין אונייה לחוף. הם מהווים חלק מקוד האותות הבין-לאומי (אנ'), שהוכן לראשונה על ידי משרד המסחר הבריטי (BOT) ב-1857, קיבל לימים הסכמה בין-לאומית ומאז עודכן פעמים אחדות. גם כיום, בעידן התקשורת האלחוטית והלוויינית, איתות הדגלים עדיין בשימוש. הוא מאפשר תקשורת ללא קשיי שפה במצבים הנוגעים לבטיחות השיט או לסכנת חיים של הצוות והנוסעים.
לכל דגל נהוג לתת שם על פי האלפבית הצלילי.
סוגי הדגלים

מערכת דגלי הקוד מורכבת מ-59 דגלים וניסים:
26 דגלים, שכל אחד מהם מסמל את אחת מאותיות האלפבי"ת האנגלי וכן פקודה משלהם (alphabetical flags). צורתם צורת מלבן, מלבד הדגלים A ו-B, שצורתם מלבן שסוע.
10 ניסים המסמלים את הספרות 0 עד 9 (numeral pennants), שצורתם צורת משולש ארוך קטום.
4 דגלים מחליפים (substitutes), באמצעותם חוזרים על אותיות או ספרות כאשר קיימת בנמצא ערכה אחת בלבד של דגלי קוד. לדגלים אלה צורת משולש.
דגל הקוד ונס התשובה (code flag & answering pendant), משמש את האונייה שאליה נועד השידור לאשר כי הבינה את התשדורת, ואת האונייה המשדרת לציון סוף השידור. לדגל צורת משולש ארוך קטום.
18 דגלים נוספים המסמלים פירושים משלהם. שניים מהם מסמלים את אותו הפירוש של שניים מדגלי האותיות. 9 מהם בצורת משולש ארוך קטום, 4 מהם בצורת משולש, 3 מהם בצורת מלבן, 1 מהם בצורת משולש שווה-צלעות ו-1 מהם בצורת משולש ארוך שסוע.
סוגי הדגלים > דגלי אותיות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| A | אלפא  Alpha |  | יש צולל מתחתיי – התרחק והאט את מהירותך. |
| B | בראבו  Bravo |  | אני טוען, פורק או מוביל מטענים מסוכנים. |
| C | צ'ארלי   Charlie |  | כן (חיובי). |
| D | דלתה   Delta |  | התרחק ממני, אני מתקשה לתמרן. |
| E | אקו   Echo |  | אני משנה מסלול לימין. |
| F | פוקסטרוט   Foxtrot |  | איני יכול לנוע – צור עימי קשר. |
| G | גולף   Golf |  | אני זקוק לנתב; כאשר הדגל מונף על ידי ספינות דיג הפועלות בסמיכות זו לזו או באזורי דגה, המשמעות היא: "אני מרים רשתות". |
| H | הוטל   Hotel |  | יש נתב באנייתי. |
| I | אינדיה   India |  | אני משנה מסלול לשמאל. |
| J | ג'ולייט   Juliet |  | התרחק ממני. פרצה אצלי שרפה ואני נושא מטען מסוכן, או דולף ממני מטען מסוכן. |
| K | קילו   Kilo |  | אני מבקש ליצור איתך קשר. |
| L | לימה   Lima |  | עליך לעצור מיד את כלי השיט שלך. |
| M | מייק   Mike |  | כלי השיט שלי נעצר ואינו עושה דרכו במים. |
| N | נובמבר   November |  | לא (שלילי). |
| O | אוסקר   Oscar |  | אדם בים (אדם נפל לים). |
| P | פאפא   Papa |  | כאשר מונף בנמל, נקרא Blue Petter והוראתו כי על כל אנשי הצוות להגיע לאונייה כי היא עומדת להפליג. בים, כאשר הוא מונף על ידי ספינת דיג, משמעו: "הרשתות שלי נתפסו במכשול תת-ימי". |
| Q | קוויבק   Quebec |  | כל האנשים באונייה בריאים ואני מבקש רשות להיכנס לנמל. |
| R | רומיאו   Romeo |  | עקוף אותי מכיוון זה. |
| S | סיירה   Sierra |  | מכונותי פועלות לאחור. |
| T | טנגו  Tango |  | שמור מרחק ממני, אני עוסק בדיג מכמורת בזוג. |
| U | יוניפורם   Uniform |  | אתה נכנס לאזור מסוכן. |
| V | ויקטור   Victor |  | אני זקוק לעזרה. |
| W | וויסקי   Whiskey |  | אני זקוק לעזרה רפואית. |
| X | אקס ריי   X-ray |  | הפסק את פעולותיך וצפה באותות שאני משדר. |
| Y | ינקי   Yankee |  | אני גורר את העוגן שלי. |
| Z | זולו   Zulu |  | אני זקוק לגוררת. כאשר מונף בספינת דיג הפועלת בסמיכות לספינות דיג אחרות או באזור דגה, המשמעות: "אני זורק רשתות". |
סוגי הדגלים > דגלי ספרות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |


| אפס | אחת | שתיים | שלוש | ארבע |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |


| חמש | שש | שבע | שמונה | תשע |
סוגי הדגלים > מחליפים

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| מחליף ראשון | מחליף שני | מחליף שלישי | מחליף רביעי |
סוגי התשדורות

הדגלים מונפים בקבוצות של דגל אחד, שניים, שלושה או ארבעה.
דגל אחד – מציין תשדורת או הודעה מיוחדת. לכל אחד מהדגלים משמעות ייחודית כשהוא מונף לבדו.
קבוצה של שני דגלים – מציינת תשדורת דחופה או חשובה, בדרך כלל סימני מצוקה, או להעברת תשדורות בין אונייה גוררת לאונייה הנגררת על ידה ולהפך.
קבוצה של שלושה דגלים – משמשת לתשדורת רגילה.
קבוצה של ארבעה דגלים – אם הדגל הראשון הוא דגל A, התשדורת מציינת אות זיהוי של אונייה (Identity Signal); אם הדגל הראשון אינו דגל A, התשדורת מציינת שם של מקום גאוגרפי.
דגלי איתות לתמרונים ימיים של נאט"ו

| --- | --- |
: פקודה או בקשה ישירה.
: הכנה.
: שאלה או בעיה.
: שלילי (לא).
: יש לי משימה בשבילך.
: אני עומד לשנות כיוון.
: סיבוב הספינה.
: לכסות את המקום.
: הגברת מהירות.
: הצבת חיילים.
: הגעה לנמל.
: אני מסובב את הספינה ימינה.
: מבנה.
: מחלקה.
: טייסת.
: קבוצה.
: חצי מהמחלקה.
: מצב חירום.
ראו גם

סמפור (איתות)
קוד מורס
סימני יום
לקריאה נוספת

IMO, International Code of Signals. London, 1987
רב חובל זאב הים, הדגלים. חיפה, הוצאת החבל הימי לישראל, 1953.
קיובייס

| --- | --- |


 מפתח:  Steinberg 
 גרסה אחרונה:  14.0.5 
 מערכת הפעלה:  macOS, Microsoft Windows 
 נכתבה בשפות:  C 
 סוג רישיון:  רישיון קנייני 
 www.steinberg.net/cubase/
 
קיובייס (באנגלית: Cubase) היא תוכנת DAW (תחנת עבודה אודיו דיגיטלית) שפותחה על ידי חברת Steinberg. התוכנה משמשת להקלטה, עיבוד ועריכה של מוזיקה. קיובייס היא אחת מהתוכנות להפקת מוזיקה המובילות בשוק כיום.
היסטוריה

התוכנה שוחררה לראשונה בשנת 1989. בשנת 2003 נרכשה על ידי חברת ימאהה. בשנת 2023 שוחררה הגרסה העדכנית של קיובייס, גרסה 13.
אפשריות פעולה

ניתן להשתמש ב-Cubase כדי לערוך סאונד ואותות אודיו המגיעים ממקור סאונד חיצוני, MIDI ודוגמיות אודיו. כמו כן התוכנה יכולה לארח כלים ואפקטים של VST. יש לתוכנה מספר תכונות מיוחדות:
רצועות אקורדים: עוזרות למשתמש לעקוב אחר שינויים באקורדים, וניתן להשתמש בהם להרמוניה אוטומטית של רצועות אודיו ו-MIDI, כמו גם להפעיל ארפג'יו ואקורדים עם קולות או קולות בסיסיים לפסנתר ולגיטרה. ניתן להזין אקורדים באופן ידני או לזהות אוטומטית.
Expression Maps: מוסיף נתיב ל-Key Editor (כלי הפסנתר של Cubase) המאפשר למשתמש להגדיר שינויים בניסוחים ובדינמיקה של הכלי. ב-DAWs אחרים, זה מצריך שינויי תוכניות MIDI מסובכים.
Expression Notes: מאפשר להחיל בקרי MIDI כגון גובה, עוצמת קול, פאן ומסננים רק על התווים שנבחרו. זה מתגבר על אחת מהמגבלות הידועות של MIDI, כאשר בקרים כאלה משפיעים בדרך כלל על הערוץ כולו (לדוגמה, כל התווים של אקורד מושפעים באותה מידה משינוי Pitch).
Key Editor: מספק שליטה מדויקת על ציור אקורדים, היפוכי אקורדים, קוונטיזציה, טרנספוזיציות, תיקון קנה מידה, אורכי תווים ו-legato. ניתן להחיל שינויים רק על התווים שנבחרו או על כל חלק ה-MIDI הנערך.
ניתן לערוך את חלקי ה-MIDI באמצעות פסנתר, עורך תופים ייעודי, עורך תווים, או כרשימה שלמה הניתנת לסינון של אירועי MIDI.
Chord Track: ערוץ בו ניתן לזהות אקורדים וכן לקבל הצעות לאקורדים לפי הנגינה עד כה.
בנוסף:
ישנה אפשרות ליצא באיכות גבוהה ובמספר פורמטים של שמע
בתוכנה יש את האפשרות להקליט ערוץ חי לאודיו או מידי וכן לערוך אותו ולהוסיף אפקטים.
התוכנה תומכת גם בחיבור כלי נגינה חיצוניים. ניתן לחבר כלי נגינה אקוסטיים בעזרת כרטיס קול חיצוני.
גרסת הpro מגיעה גם עם מתקן הזיופים של steinberg
מכשירים וירטואליים (VST)

HALion Sonic SE 3
Groove Agent SE 5
Retrologue 2
Padshop 2
Trip for HALion Sonic S
E Flux for
HALion Sonic SE
אפקטים

התוכנה מגיעה עם מספר גדול של אפקטים הכוללים EQ,REVERB,DELAY ועוד.
גרסאות

קיובייס Pro - התוכנה המלאה הכוללת את כל האופציות של קיובייס כולל מספר לא מוגבל של ערוצים וחבילת אפקטים מלאה
קיובייס Artist - גרסת הסטודנטים של קיובייס
קיובייס Element - גרסת הביניים של קיובייס
קיובייס Le - גרסת המתחילים של קיובייס
מחירים

מחירי התוכנה נעים מסביבות כאלפיים שקלים לגרסת ה-Pro, עד כמאתיים שקלים לגרסת ה-Le.
משתמשים בולטים

ינון צור
הנס צימר
אלן פרסונס
אלן סילבסטרי
אלכסנדר זצפין
אינפקטד משרום
אסטריקס
ראו גם

סקוונסר
הערות שוליים

↑  שלומי קאופמן, המחשב הוא די.ג'יי, באתר הארץ, 22 בפברואר 2007
↑  Cubase | Four Times Your Favorite DAW for Production, www.steinberg.net (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph257854
שבעת הימים

שבעת הימים הוא ביטוי שקיים מימי קדם, ומהווה שם כללי לציון הימים והאוקיינוסים בעולם. כאשר נאמר על אדם כי "הפליג על שבעת הימים" מתכוונים לומר כי הוא הפליג בכל העולם. לביטוי יש גם משמעות של יכולת ניווט ימי מעולה.
פליניוס הזקן, סופר ומפקד בכיר בצי הרומי, קרא בספרו "תולדות הטבע" ללגונות באזור ונציה של היום בכינוי "שבעת הימים" (בלטינית: "septem maria").
נהוג היה לבחור את שבעת הימים מתוך גופי המים המסומנים במפה בכחול
השימוש במספר שבע נובע כנראה מהיותו מספר טיפולוגי. בתקופות שונות, השתמשו במושג "שבעת הימים" על מנת לתאר את הימים הגדולים בעולם, אך לא הייתה הסכמה לגבי זהותם. עם זאת, נהוג היה לבחור אותם מתוך רשימת גופי המים הבאה:
הים האדריאטי
הים האגאי
הים הערבי
הים השחור
הים הכספי
הים התיכון
המפרץ הפרסי
הים האדום
בתקופה המודרנית החלו להשתמש בביטוי "שבעת הימים" על מנת לתאר את האוקיינוסים על פני כדור הארץ.
לדוגמה, חיים נחמן ביאליק השתמש בביטוי בפתח שיר העלילה שלו "אלוף בצלות ואלוף שום" במובן של "כל הימים":
בֶּן אַחַד הַמְּלָכִים יָצָא בָאָרֶץ לְשׁוּטוֹ, / לְמַעַן אֱסֹף חָכְמָה וָדַעַת וּלְשִׂימָן אֶל־יַלְקוּטוֹ, / כְּדָת לְכָל־בְּנֵי־הַמְּלָכִים, / הַשְּׂלֵמִים וְהַטּוֹבִים וְהַמְבֹרָכִים, / וַיַעֲבֹר בֶּן־הַמֶּלֶך בְּכָל־חֲמֵשׁ הַיַּבָּשׁוֹת, / וַיָּתָר אֶת־הָאֲרָצוֹת הַיְּשָׁנוֹת וְהַחֲדָשׁוֹת, / וַיִקְרַע אֶת־כָּל־שִׁבְעַת הַיַּמִים, / וַיִּצְלַח אֶת־כָּל־הַנְּהָרוֹת וְאֵת כָּל־הָאֲגַמִּים, / וְגַם אֶל־הָאִיִּים הָרְחוֹקִים הִגִּיעַ, / וְעַד מֵעֵבֶר לְהָרֵי הַחֹשֶׁךְ הִבְקִיעַ...
הערות שוליים

↑  הספר השלישי של "תולדות הטבע" מאת פליניוס הזקן - תרגום לאנגלית. כאן מופיע הביטוי "seven seas" לציון הלגונות באזור ונציה של היום.
מגפת הקורונה באיראן

| --- | --- |

סגן שר הבריאות איראג' חרירי (שמאל) ודובר הממשלה עלי רביי במסיבת עיתונאים ב-24 בפברואר 2020, בה חרירי נראה מזיע ומשתעל, כשביום למחרת הוא נמצא חיובי בבדיקה לנשיאת הנגיף.
 תקופת המגפה:  19 בפברואר 2020 – הווה (4 שנים)
 במדינות או באזורים:  איראן איראן
 מוקד התפרצות:  הרפובליקה העממית של סין ווהאן, חוביי ---◄ איראן קום, קום
 פתוגן:  נגיף "SARS-CoV-2"
 מקרי מוות:  146,236‏
 מקרי הדבקה:  7,611,224‏   • 100,118 מהם חולים פעילים     • 236 מתוכם במצב קשה
 הבריאו:  7,364,870‏ רענון נתונים
 סטטוס:  פנדמיה (ארגון הבריאות העולמי)
 
 תפוצת המחלה – מקרים מאומתים   10 עד 99 מקרים  100 עד 499 מקרים  500 עד 4999 מקרים  1,000 עד 9,999 מקרים
ב-19 בפברואר 2020 דווח לראשונה באמצעי התקשורת כי מגפת הקורונה הגיעה לאיראן.
עשרות אלפי אזרחים איראנים נדבקו בנגיף, בהם גם דמויות מפתח רבות בצמרת השלטון ומשמרות המהפכה, לרבות רבים מחברי הפרלמנט ומפקדים, שאף מצאו את מותם. נכון ל-31 במרץ, משרד הבריאות דיווח על 41,495 הידבקויות, 2,757 מקרי מוות ו-13,911 אזרחים שהבריאו, אם כי גורמי אופוזיציה טוענים כי הממשל מטייח את הנתונים, וכי מספר המתים גבוה בהרבה מזה המדווח.
בנוסף, בעקבות חדשות כזב שהופצו במדינה, מעל ל-700 איראנים מצאו את מותם בניסיון למנוע ולרפא את מחלת נגיף הקורונה באמצעות צריכת אלכוהול ומתנול.
התפרצות > הידבקויות מאיראן ברחבי העולם

ב-20 בפברואר נמצאה אישה בשנות ה-30 לחייה ששבה מאיראן לקנדה חיובית בבדיקה לנשיאת הנגיף. למחרת, ב-21 בפברואר, קרה דבר דומה גם בלבנון: אישה כבת 45 ששבה מאיראן נמצאה גם כן חיובית בבדיקה לנשיאת הנגיף, והיא הדביקה בעת אשפוזה חולים נוספים. ב-25 בפברואר, נמצאו גבר ואישה בשנות ה-60 לחייהם ששבו לקנדה מאיראן חיוביים לנשיאת הנגיף. תגובת מדינות העולם לא איחרה לבוא, וגאורגיה הייתה המדינה הראשונה שהשעתה את הטיסות בינה לבין איראן באופן מוחלט. אחריה נקטו פקיסטן, טורקיה, אפגניסטן וארמניה בצעד דומה, וסגרו באופן מוחלט את גבולותיהן היבשתיים עם איראן. אפגניסטן הוסיפה וגם השעתה את הטיסות בינה לבין איראן. לצעד זה הצטרפה לאחר מכן גם טורקיה.
לאחר שמקרי ההידבקות המאובחנים הראשונים בכווית, בעיראק ובבחריין היו של שבים מאיראן, הודיעו המדינות על השעיית הטיסות בינן לבין איראן. לצעד זה הצטרפו גם עומאן וטג'יקיסטן מחשש להידבקויות. במקביל אסרה איחוד האמירויות הערביות על אזרחיה לטוס לאיראן, אם כי לא השעתה באופן רשמי את הטיסות. צעדים אלו אמנם צמצמו בצורה ניכרת את התפשטות הנגיף מתוך איראן, אך בפועל הוא כבר הופץ משם היישר אל כל ארצות ערב והמזרח התיכון.
לאחר המשך ההידבקויות בפקיסטן של אנשים אשר שבו מאיראן, ובמקביל לגילוי הידבקויות דומות בגאורגיה ובסין, הודיעה קזחסטן ב-26 בפברואר כי היא תשעה את כל הטיסות בינה לבין איראן החל מ-1 במרץ. למחרת, ב-27 בפברואר, הודיעה אסטוניה כי אובחן בה מקרה ההידבקות הראשון בנגיף, באזרח ששב מאיראן, וגם בגרמניה, בנורווגיה, בשוודיה, בספרד ובבלארוס קרה כך. במקביל, דווח כי התגלו בכווית 43 הידבקויות נוספות, שכולן נקשרו לאיראן. לאור כל זאת, רוסיה הוציאה אזהרת מסע לאיראן, והודיעה על הגבלת הטיסות בין המדינות.
ב-28 בפברואר הגיע הנגיף לאוקיאניה, כשאובחנו לראשונה בניו זילנד נשאים של הנגיף ששבו מאיראן. ב-29 בפברואר הודיעה שכנתה אוסטרליה כי גם בה אובחנה הידבקות של שבים מאיראן. על מנת לבלום את התפשטות הנגיף, שתי המדינות הודיעו על מגבלות זמניות לכל השבים מאיראן, ואוסטרליה אף החמירה ודרשה מכל הבאים מאיראן לשהות במדינה אחרת במשך 14 ימים בבידוד בטרם כניסה אליה. במקביל, אזרבייג'ן וקטר אבחנו את ההידבקויות הראשונות בהן בשבים מאיראן, וזו הראשונה החליטה להשעות בשל כך את הטיסות איתה. לאור התפשטות זו, המרכז לבקרת מחלות ומניעתן של ארצות הברית החמיר את אזהרתו לגבי איראן.
לאחר שנגלו הידבקויות מאיראן גם בארמניה ובהודו, ארגון הבריאות העולמי הכריז ב-9 במרץ על איראן כנקודה להפצת הנגיף. בהתאם לכך, רוב מדינות העולם הפסיקו את התקשרותן עם חברת התעופה הלאומית "איראן אייר" וסגרו באופן מוחלט את גבולותיהן עם איראן.
תגובה וטיפול ממשלתיים

ב-22 בפברואר 2020, שלושה ימים לאחר אבחון מקרי ההידבקות הראשונים באיראן בנגיף, הודיע משרד התרבות האיראני כי כל אירועי התרבות מבוטלים למשך שבוע אחד לפחות באופן מיידי. במקביל לכך, משרד החינוך הודיע על סגירתן של אוניברסיטאות, מוסדות להשכלה גבוהה ובתי ספר בכמה ערים ומחוזות לתקופת זמן בלתי מוגבלת. כמו כן, משרד הספורט נקט בצעד דומה והורה על ביטול כל אירועי הספורט. למחרת, ב-23 בפברואר, משרד ההגנה החל בייצור ערכות בדיקה, והממשל הכריז כי הוקצה סכום של כ-5 טריליון ריאל למלחמה בהתפרצות הנגיף. כצעד נוסף במאבק, הנשיא חסן רוחאני הורה למשרד התחבורה להגביל את נסיעות התחבורה הציבורית. נוסף על כל זאת, משרד הבריאות הכריז כי תפילות יום השישי לא יתקיימו בטהראן, וכן בכל שאר האזורים שנפגעו מהנגיף. עם זאת, רוחאני הדגיש כי אין בכוונת המדינה לבצע הסגר כללי, אלא על אזרחים בלבד ובאופן פרטני.
ב-2 במרץ נפטר מהמחלה מוחמד מירמוחמדי, בנוסף לכך דווח על חברי פרלמנט ומנהיגים נוספים שחלו במחלה.
על מנת למנוע צפיפות בבתי הסוהר שתוביל להידבקות המונית, שוחררו באופן זמני עשרות אלפי אסירים. כחלק ממאמץ תודעתי נוסף, מחלקת הסייבר בכוח אכיפת החוק של איראן החלה במעצרים של אזרחים החשודים בהפצת תמונות וסרטונים שאמינותם מעורערת. עובדי הממשל עברו לעבודה מהבית, והחל גיוס של כ-300,000 חיילים ומתנדבים למאבק בהתפשטות הנגיף, וכלי טיס בלתי מאוישים ותותחי מים נפרסו ברחבי הרפובליקה במטרה לחטא את הרחובות. עם העלייה החדה בתחלואה, הוצבו בין ערי הרפובליקה מחסומים שאוישו על ידי כוח אכיפת החוק של איראן והחלה הגבלה בכוח של התנועה בתוך המדינה.
ב-13 במרץ, לאחר שמאמצי השלטון, הכוחות המזוינים, כוח אכיפת החוק ומשמרות המהפכה לא הועילו והתחלואה המשיכה לגדול במקביל למתים רבים, הוחלט על השבתה חלקית של המשק והטלת סגר מצומצם. הרחובות פונו וכל החנויות נסגרו, והצבא החל לפטרל ברחובות במטרה לאכוף את ההנחיות. ברחבי המדינה הוקמו כ-1,000 מרפאות, חיל הרפואה המקומי החל לסייע לצוות הרפואה, מיטות אשפוז צבאיות הוסבו לאזרחים, והחל ייצור מזורז של מסכות, כפפות וציוד מגן. בצעד חריג נוסף, נסגרו למבקרים מקדשים, ובהם מקדש פאטמה מעצומה ומקדש האימאם א-רידא. ב-25 במרץ, לאחר שחלקים בציבור המשיכו להתעלם מההנחיות, הוחלט על ביצוע של סגר מלא והחרפה באכיפת ההנחיות. ב-28 במרץ, הנשיא רוחאני הודיע גם כי כ-20% מהתקציב השנתי יופנה למאבק בהתפרצות הנגיף והשלכותיו.
בסוף מאי, הודיע השלטון על פתיחת כל המסעדות ובתי הקפה במדינה לפעילות ועל החזרת אנשי המגזר הציבורי לעבודתם. לדברי הנשיא חסן רוחאני, המסעדות ייפתחו אחרי העיד אל-פיטר - ב-27 במאי. עם זאת, עדיין יחול איסור על עישון נרגילה.
מחלוקות בין־לאומיות > ההתמודדות עם הסנקציות האמריקאיות

| --- | --- |
 :  ראו גם – עיצומים נגד איראן, יחסי איראן-ארצות הברית
בעוד האמברגו שמטילה ארצות הברית על איראן דווקא מאפשרות למכור לרפובליקה מוצרים הומניטריים, מעט מאוד בנקים היו מוכנים להסתכן בסנקציות בשל סחר איתה. עובדה זו הגבילה בצורה ניכרת את האספקה הרפואית שעמדה לרשות מערכת הבריאות האיראנית בהתמודדות עם התפרצות הנגיף, והקשתה את המאבק בו. הממלכה המאוחדת, פקיסטן, סין ומומחי ארגון הבריאות העולמי לחצו על ממשלת ארצות הברית שתסיר כמה מן המגבלות כדי לסייע לה לבלום את ההתפרצות ולטפל באזרחיה, ושר החוץ מוחמד זריף פנה למזכיר הכללי של האומות המאוחדות אנטוניו גוטרש בבקשה להסיר לחלוטין את האמברגו לפחות באופן זמני. עם זאת, נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ הבהיר כי התפרצות הנגיף לא תביא להקלה באמברגו בשום צורה. הנשיא רוחאני פנה באופן אישי במכתב פתוח לכל מנהיגי העולם, וביקש את סיוען בהתחשב במגבלות שיש למדינתו. הבית הלבן דווקא הציע סיוע הומניטרי ישיר לאיראן, אך זו סירבה לקבל אותו.
קרן החירום הבינלאומית של האומות המאוחדות לילדים סייעה לאיראן והעבירה לה במטוסים ציוד מגן רב בכמה פעימות, ואיחוד האמירויות הערביות ואוזבקיסטן שלחו לה צוותים רפואיים וציוד רפואי גם כן. ארגון הבריאות העולמי העביר לה ערכות בדיקה רבות במטרה למפות את התחלואה במדינה באופן ברור יותר, וסין שלחה לה גם כן ערכות בדיקה וציוד מגן יחד עם צוותים רפואיים מומחים. הארגון "רופאים ללא גבולות" שלח צוות הרופאים לאיראן במטרה לסייע בהתמודדות בנגיף, אך הוא גורש בטענה לריגול. חבילות סיוע אלה היו למצומצמות ביחס לגודל האוכלוסייה של איראן, והמצב במדינה לא באמת הוקל. האחריות למצב הוטלה על המשטר, שכן תוכנית הגרעין שלו ובידודו מן העולם הן שיצרו את הבעייתיות מלכתחילה.
מחלוקות בין־לאומיות > הסתרת מספרי החולים והמתים

בריאן הוק, שליח משרד החוץ האמריקאי באיראן, טען כבר בתחילת ההתפרצות כי הממשל באיראן שיקר לעולם בנוגע לממדי ההתפשטות של הנגיף במדינה, בציינו כי גם אמצעי התקשורת הונחו לשתף פעולה עם השקר. גורמי אופוזיציה, ובהם גם ארגון הגרילה "מוג'אהדין ח'לק", הצטרפו לטענה זו, והועלתה שאלה בדבר אמיתות מספר הנדבקים וההרוגים עליו מדווח משרד הבריאות. כמה מומחים אף העריכו כי התפרצות הנגיף במדינה החלה קודם ל-19 בפברואר, אך הממשל התעקש כי אין זה נכון. עם זאת, שני מסמכים פנימיים שהודלפו לתקשורת, והממשל טען כי הם מזויפים, חשפו לכאורה כי משרד הבריאות ידע על ההתפרצות ימים רבים בטרם הדיווח הראשוני עליה, אך שמר את המידע לעצמו על מנת שלא לפגוע בקיומן של הבחירות לפרלמנט.
לאחר שפרץ פולמוס כלל עולמי בעניין, יו"ר ארגון הבריאות העולמי טדרוס אדהנום גברייזוס הודיע במסיבת עיתונאים ב-2 במרץ כי בידי הארגון עומדות יכולות לווידוא המספרים המדווחים על ידי כל מדינה, וכי לא נמצאה שום בעיה עם הנתונים אותם איראן מוסרת. עם זאת, מנהל מערך החירום של הארגון, ריק ברנן, ציין ב-17 במרץ כי מספר מקרי המוות המדווחים מאיראן יכול לייצג רק כ-20% מן המספרים האמיתיים, היות שהבדיקות לנשאיות הנגיף הוגבלו למקרים חמורים בלבד. "BBC", "האקונומיסט" ו"רדיו פרדא" פרסמו כמה כתבות בעניין שאליהן התראיינו מקורות אנונימיים מתוך איראן, ואלו גם חיזקו את הטענה כי מספר המתים באיראן גבוה בהרבה מזה המדווח. העיתון "וושינגטון פוסט" חשף תצלומי לוויין ממוקד ההתפרצות, העיר קום, ובהם נראתה פעילות חפירה מסיבית של קברים החל מ-21 בפברואר, יומיים בלבד לאחר הדיווח הרשמי הראשון על התפרצות הנגיף.
בתחילת אפריל פורסם כי לפי הערכות בצה"ל, מספר קורבנות המגפה באיראן גבוה פי שלושה עד חמישה מן הנתון הרשמי (שעמד אז על כ-3,000).
סגן שר הבריאות האיראני חשף בטעות כי מספר הנדבקים גבוה בהרבה מהמדווח -52 אלף ולא כ-23 אלף (כפי שדווח רשמית ביום הפרסום).
לפי רשת ה-BBC בפרסית, מספר המתים באיראן גבוה פי 3 מהמדווח. בעוד שלציבור האיראני ולעולם דווח ב-21 ביולי כי 14,405 איראנים מתו מנגיף קורונה, המשטר ידע על יותר מ-42 אלף חולים שמתו. הרשימה, כך מצוין בדיווח, כוללת נתונים מפורטים על כמות חולי הקורונה שאושפזו בבתי החולים השונים, פרטים אישיים שלהם כמו שם, מין, וגיל, וכן מידע על התסמינים שמהם הם סבלו, משך תקופת האשפוז ומחלות רקע. בנוסף, סיפרו המקורות של ה-BBC שהרשויות ידעו על מקרי הדבקה במשך כחודש לפני שדיווחו זאת לציבור. את הרשימה הביא לידי הרשת גורם אנונימי שאמר לה כי הוא עושה זאת על מנת "לשפוך אור על האמת" ולשים סוף ל"משחקים פוליטיים" סביב המגפה המתחוללת באיראן.
מתי נתנשק (שיר)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אביתר בנאי
 מתוך האלבום אביתר בנאי
 יצא לאור:  1 ביולי 1997
 שפה:  עברית
 אורך:  3:15
 כתיבה:  אביתר בנאי
 לחן:  אביתר בנאי
 הפקה:  קורין אלאל
 עיבוד:  קורין אלאל
"מתי נתנשק" הוא שיר של הזמר-יוצר הישראלי אביתר בנאי. השיר נכתב והולחן על ידי בנאי, עובד והופק בידי קורין אלאל ויצא לאור ב-1 ביולי 1997 בתור הרצועה הרביעית מתוך אלבום הבכורה שלו, "אביתר בנאי".
רקע, יצירה ויציאה לאור

השיר נכתב על ידי הזמר-יוצר הישראלי אביתר בנאי באנדרטת חטיבת הנגב שבבאר שבע. הוא הולחן בידי בנאי ועובד והופק בידי קורין אלאל.
בתחילה פנה בנאי אל חיים שמש, מפיק האלבום, מכיוון שלא רצה שהשיר יהיה חלק מהאלבום בשל אופיו ה"להיטי" שלדעתו לא התאימה דיו. למרות זאת, השיר יצא לאור ב-1 ביולי 1997 בתור הרצועה הרביעית מתוך אלבום הבכורה של בנאי, "אביתר בנאי".
עטיפת הסינגל אשר צולמה בידי רונן ללנה בביתו של אביתר, מציגה את אביתר בצורה מטושטשת, כמו כל שאר העטיפות מאלבום זה.
בשנת 2009 דלפה לאינטרנט קלטת דמו שהקליט בנאי ובה ביצועים אקוסטיים למספר שירים שלו, ביניהם גם "מתי נתנשק".
ביצועים

בעקבות חזרתו בתשובה נמנע בנאי מלבצע את השיר בפומבי, למעט מספר הופעות ספורות, אך גם בהם הוא נמנע מלשיר את המשפט בעל הקונוטציה המינית; ”אופס אני גומר”.
השיר נכלל גם באלבום ההופעה השני של בנאי, "בחזרה לאלבום הראשון", אשר יצא באפריל 2023. בגרסה זו, את המשפט אמר בשגיאה מכוונת כ”אופס אני גומץ”.
ניתוח מוזיקלי

השיר מדבר על יחסי אהבה רומנטית בין גבר לאישה שמתחילים ברומנטיקה קלאסית אך מטרתם הסופית היא להגיע לקיום ליחסי מין שלרוב מסתיימים במבוכה. על הסיטואציה המתוארת בשיר הסביר בנאי בריאיון:
המצב הזה של לפגוש בחורה ולחשוב שליבך יוצא עוד רגע, ולהיכנס איתה בלילה למיטה ולעשות איזה כמה "או או" ופתאום.. לרצות למות.
ביקורת

מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי כתב כי השיר מפיג באירוטיותו הממזרית את עגמומיותה של הפתיחה, וכן גם אמיר שוורץ מ"ynet" הסכים כי זהו "שיר מורכב".
זוהר צלח מ"מאקו" כתב כי זהו אחד משיריו האהובים ביותר של בנאי, ונדב מנוחין מ"וואלה!" שיבח את ההפקה של קורין אלאל ותיאר את השיר כביקורת חדה ואכזרית וגם ככזה שלא מייצג את הרפרטואר של בנאי. עם זאת, הוא ציין לרעה את קולו העליז והילדותי של אביתר בשיר זה, וכן את העובדה שהשיר מסתיים "בלי תקווה ובלי נחמה".