stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בילה
מיקום הפעילות > אוסטריה

אוסטריה היא השוק הביתי של הרשת. נכון למרץ 2019 לבילה 1,069 חנויות באוסטריה, שנייה בגודלה ל-SPAR בעלת 1,538 סניפים.
מיקום הפעילות > צ'כיה

סופרמרקט בילה הראשון בצ'כיה נפתח ב-26 באוקטובר 1991. לחברה 215 חנויות בצ'כיה ומעסיקה למעלה מ-6,000 עובדים. לחנויות בילה שטח מכירה ממוצע של 900 מ"ר.
מיקום הפעילות > סלובקיה

בילה פתחה את החנות הראשונה שלה בסלובקיה בשנת 1993.
מיקום הפעילות > בולגריה

החברה פתחה את הסופרמרקט הראשון שלה בבולגריה בשנת 2000 ומאז התרחבה לכיסוי 38 ערים בולגריות, והפעילה בסך הכל 132 סופרמרקטים נכון לדצמבר 2021.
מקומות לשעבר

בילה פעלה בעבר במדינות נוספות.
| מדינה | מספר חנויות | נמכר ל | שנים |
| --- | --- | --- | --- |
| רוסיה | 161 | לנטה | 2021 |
| איטליה | 136 | קרפור (53) קונאד (50) אחרים (33) | 2014  |
| רומניה | 86 | קרפור | 2015  |
| קרואטיה | 62 | SPAR | 2016  |
| אוקראינה | 35 | נובוס | 2020  |
| הונגריה | 21 | SPAR | 2002  |
| פולין | 14 | E.Leclerc | 2009  |
מקומות לשעבר > רוסיה

סופרמרקט בילה הראשון ברוסיה נפתח בשנת 2004. בשנת 2008, הרשת יצאה לראשונה מחוץ למוסקבה. באותה שנה נרכשו שלושה עשר סופרמרקטים של Yum-Yum במוסקבה.
ב-2012 רכשה בילה את רשת הסופרמרקטים הרוסית Citistor (חלק מרשת Ramstor לשעבר).
מאז 2008, כל החנויות החדשות של Rewe Group ברוסיה בפורמט "סופרמרקט" לא נפתחו תחת המותג בילה, אלא תחת המותג Biop (Billa Operations). הסיבה היא שרק ל-Billa Russia LLC הייתה הזכות לפתח את המותג בילה ברוסיה, וחברת האחזקה הרוסית "מרתה" שהחזיקה ב-22.5 אחוזים הפסיקה מאז סוף 2008 להשקיע בפיתוח החברה עקב תחילת הליך פשיטת הרגל. ביוני 2010, מניות אלו נרכשו מ"מרתה".
בשנת 2018 הוחלפה שמה של רשת Biop לבילה, 151 חנויות בילה נפתחו ברוסיה. בשנת 2021, לפני העסקה עם לנטה אחזקות, פעלו 161 חנויות ברחבי רוסיה, בעיקר במוסקבה ובערים הסובבות אותה. חברת האחזקות Lenta LLC הודיעה ב-18 במאי כי ביצעה עסקה לרכישת עסקי הסופרמרקטים של Billa Russia GmbH תמורת 215 מיליון אירו במזומן.
הערות שוליים

↑  "Unternehmen & Märkte « Archiv «". Wirtschaftsblatt.at. 2006-05-30. נבדק ב-2015-09-23.
↑  "Rewe of Germany Buys Austrian Grocery Chain". New York Times. 18 ביולי 1996. נבדק ב-20 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Billa, sagt der Hausverstand". Billa.at. נבדק ב-2015-09-23.
↑  Jandrasits, Franz (1 ביוני 2015). "Billa-Gründer Karl Wlaschek ist tot (Billa founder Karl Wlaschek is dead)". Kurier (בגרמנית). Vienna: Telekurier Online Medien GmbH & Co KG. נבדק ב-20 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Billa homepage: "About us" (בצ'כית)
↑  https://www.billa.sk/specialfolder/footer/o-spolocnosti/kto-sme Billa homepage: "Who we are" (in Slovak)
↑  "BILLA отбелязва 21 години в България с нови магазини и най-голям брой филиали в страната". 6 באוקטובר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Russian supermarket business rapidly consolidating as Lenta buys Billa Russia to become second-largest chain in Moscow". www.intellinews.com (באנגלית). 2021-05-19. נבדק ב-2021-05-19.
↑  "Rewe sells Billa supermarkets in Italy". Fresh Plaza. 7 ביולי 2014. נבדק ב-20 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Carrefour buys 53 Billa supermarkets in Italy from Rewe". Reuters. 30 ביוני 2014. נבדק ב-20 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Rewe sells further Billa stores to Conad". IGD Retail Analysis. Institute of Grocery Distribution. 11 בספטמבר 2014. נבדק ב-20 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Romania: French Carrefour supermarket chain buys Billa Romania, owned by German Rewe group". New Europe. Associated Press. 22 בדצמבר 2015. נבדק ב-20 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Garaca, Maja (16 בדצמבר 2016). "Spar Hrvatska acquires 62 Billa stores". SeeNews. נבדק ב-20 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Официально. Novus приобрел Billa: начинается процесс слияния". LIGA (ברוסית). 2020-12-01. נבדק ב-2021-03-24.
↑  "SPAR acquires 13 Billa stores in Hungary". JustFood. 1 בנובמבר 2002. נבדק ב-20 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ungarische Billa-Märkte wurden an Spar verkauft". Wiener Zeitung (בגרמנית). 12 בספטמבר 2002. נבדק ב-11 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Rewe Group sells supermarkets in Poland to E.Leclerc". FoodBev Media. 5 באוגוסט 2009. נבדק ב-10 באוקטובר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  «Билла» открыла 151 магазин в России
↑  Russian supermarket business rapidly consolidating as Lenta buys Billa Russia to become second-largest chain in Moscow, www.intellinews.com, ‏2021-05-19 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 10110785-7  NKC: pna20211110948  VIAF: 122976476   WorldCat (עם VIAF): 122976476
בנדיקט ג'וזף סמס

בנדיקט ג'וזף סמס (באנגלית: Benedict Joseph Semmes‏; 1 בנובמבר 1789 – 10 בפברואר 1863) היה פוליטיקאי אמריקאי.
ביוגרפיה

סמס, שנולד ב-1 בנובמבר 1789 במחוז צ'ארלס, מרילנד, למד בבתי הספר הכפריים ובקולג' לרפואה בפילדלפיה. הוא סיים את לימודיו בבית הספר לרפואה בבולטימור בשנת 1811 והחל לעסוק בכך במחוז פרינס ג'ורג', מרילנד. מאוחר יותר עסק בחקלאות.
סמס שימש כחבר בבית הנבחרים של מרילנד בין השנים 1825–1828 ושימש כיו"ר הבית. הוא כיהן בסנאט של מדינת מרילנד, נבחר כאנטי ג'קסוני לקונגרס העשרים ואחד והעשרים ושניים, וכיהן מ-4 במרץ 1829 ועד 3 במרץ 1833. הוא היה שוב חבר בבית הנבחרים של מרילנד בשנים 1842 ו-1843. הוא חי בפנסיה עד מותו ב-Oak Lawn שבמחוז פרינס ג'ורג', מרילנד.
בורג' א-סלאם

בורג' א-סלאם במפת הקרן לחקר ארץ ישראל משנת 1880. מסומן El Burj משמאל למטה למלבן האדום של "חיפה החדשה"
בורג' א-סלאם בציור מסִדרת ארץ ישראל הציורית בעריכת צ'ארלס וילסון, 1881
בורג' א-סלאם (מבצר השלום, נקרא גם בורג' אבו סלאם, ובקיצור הבורג' או אל בורג') הייתה מצודה שנבנתה על ידי דאהר אל-עומר בשנת 1762 כמצודת מגן על העיר החדשה שנבנתה על ידו בחיפה.
היסטוריה

בשנת 1761 הרס אל עומר את חיפה העתיקה ששכנה על יד שכונת בת גלים של היום. הוא העביר את העיר דרומה (בעיר התחתית אזור קריית הממשלה של היום) וקרא לה "אל-עמארה אל-ג'דידה" שפירושו היישוב החדש. להגנת העיר בנה סביבה חומה ועל רכס שנישא מעל העיר והשקיף עליה, בנה מצודה בת שתי קומות. בסיס המצודה היה בעל צורה של מלבן. מקום המבצר היה מדרום לעיר החדשה, בקצהו הצפוני של "גן הזיכרון" של היום הנמצא מצפון לרחוב חסן שוקרי, מול בניין עיריית חיפה. המצודה צוידה בתותחים. כדי להגיע אל המצודה נסללה אליה דרך מהעיר. הדרך נקראה במשך שנים "הבורג" עד ששמה שונה ל"רחוב מעלה השחרור".
ב-20 במרץ 1799 כבש צבא נפוליאון את חיפה בדרכו לכבוש את עכו. באמצע מרץ 1799 לפני כיבוש העיר, הורה אחמד אל-ג'זאר, מושל צפון ארץ ישראל, להוציא את התותחים מהמצודה ולהעבירם לעכו. נוכח התקדמותו המהירה של צבא נפוליאון, לא הספיקו העות'מאנים להוציא מהמצודה כ-20,000 מנות צנימים ומנות אורז שהוחזקו בה ושימשו את הצבא הצרפתי. התותחים לא הוחזרו לבורג' לאחר כישלון המצור על עכו.
בסוף שנת 1831 נכבשה חיפה על ידי אבראהים פאשא. הוא כונן בה את מפקדתו במסגרת הכנותיו לכיבוש עכו. הכנותיו כללו שיפוץ ביצורי העיר במסגרתם הוצבו מחדש תותחים בבורג'. איברהים פשה שלט בעיר עד שנת 1840. ב-16 בספטמבר 1840 הופגזה חיפה על ידי פריגטות בריטיות ועות'מאניות. בעקבות ההפגזה נטשו החיילים המצרים את עמדותיהם על החוף. ב-18 בספטמבר נחתה על החוף יחידה צבאית בריטית. במהלך הקרב על העיר נפגע הבורג' כתוצאה מההפגזות, שהוציאו אותו ואת חמשת תותחיו מכלל שימוש, והמבנה חדל מלשמש כמצודה המגינה על העיר. שרידי הפגזים מהתקפת הבריטים נותרו באזור הבורג' ובחיפה במשך שנים רבות.
בשנת 1862 בנו אנשי הקהילה היוונית-קתולית בחיפה את כנסיית א-סיידה. על פי המסופר, הכנסייה נבנתה מאבני הבורג'.
בסוף התקופה העות'מאנית הוחזרו תותחים אל שרידי מצודת הבורג' כדי שישמשו להודיע על תחילת חג הרמדאן.
המצודה נתנה את שמה לאזור. במשך שנים רבות נקרא אזור המצודה "אזור הבורג'" או "אדמת הבורג'" וכך הוא הופיע גם בכתבות עיתונאיות. ממערב לבניין עיריית חיפה התפתחה עם השנים שכונה שנקראה "שכונת אל-בורג'" שתושביה היו ערבים אמידים נוצרים ומוסלמים.
בשנות ה-40 של המאה ה-20 עדיין ניתן היה לראות את שרידי הבורג' במקומם. בחודש פברואר 1950 החליטה עיריית חיפה לבנות מצבת זיכרון וגן בשטח הבורג'. בעת הכשרת השטח להקמת גן הזיכרון בשנות ה-50 נעלמו שרידי המצודה. "גן הזיכרון" נפתח בחודש מאי 1953.
הערות שוליים

↑  גם על פי מפות גוטליב שומאכר.
↑  בספרו של אלכס כרמל (תולדות חיפה בימי הטורקים, הוצאת יד בן צבי 1969, עמ' 96) נכתב שהכנסייה הוקמה בשנת 1859. על פי הכתובת מעל שער הכניסה הראשי, הכנסייה הוקמה בשנת 1862
↑  מפת חיפה (באנגלית), 1917 עם סימון מגדל בורג' א סלאם, באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  חיפה - בניינים למשרדי הממשלה, דבר, 28 בדצמבר 1925, המאורעות בחיפה, דבר, 3 בספטמבר 1929
↑  וליד כרכבי, היכל עיריית חיפה, העמותה לתולדות חיפה, 2007
↑  מצבת זכרון לחללי חיפה, דבר, 17 בפברואר 1950
↑  אלכס כרמל, חיפה בימי הטורקים, הוצאת יד בן צבי, 1969, עמ' 56, 65, 79, 86
↑  נחנך "גן הזכרון" בחיפה, דבר, 19 במאי 1953
בנדיקוט ראפראי

| בנדיקוט ראפראי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: בנדיקוטאים
משפחה:: בנדיקוטיים
סוג:: בנדיקוט ניו-גינאי
מין:: בנדיקוט ראפראי
שם מדעי
 Peroryctes raffrayana ‏1878
תחום תפוצה


בנדיקוט ראפראי (שם מדעי: Peroryctes raffrayana) הוא מין של חיית כיס ממשפחת הבנדיקוטיים החי באי גינאה החדשה והמין השני בגודלו בסדרת הבנדיקוטאים אחרי המין בנדיקוט ענק המצוי גם בגינאה החדשה. בנדיקוט זה מגיע לאורך 38–50 סנטימטרים ומשקלו 1.5-3 קילוגרמים.
בנדיקוט ראפראי חי ביערות הגשם של גינאה החדשה והוא אוכל-כול הניזון מחרקים קטנים, תולעים, לטאות, זרעים, ופירות.
בנדיקוט זה נפוץ יחסית ומצב שימרו "ללא חשש".
הערות שוליים

↑  בנדיקוט ראפראי באתר הרשימה האדומה של IUCN
ערך זה הוא קצרמרבנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בג"ץ מטה הרוב נגד משטרת ישראל

בג"ץ מטה הרוב נ' משטרת ישראל הוא פסק דין שניתן בעתירה בבית המשפט העליון בשבתו כבג"ץ. נושא העתירה הוא סמכותה של המשטרה לאשר הפגנה בתנאי שמארגני ההפגנה ישאו בעלויות של הגנתם, התניית מתן שירות של רשות הכבאות ואגודת מגן דוד אדום בתשלום מצד מארגני ההפגנה. בית המשפט פסק כי על משטרת ישראל להקצות את המשאבים הנדרשים להפגנה מאחר שחופש ההפגנה הוא חלק מחופש הביטוי וחשוב לא לפגוע בו. בנוסף פסק בית המשפט שאין מארגני ההפגנה מחויבים בתשלום עבור השירותים שנתנו רשות הכבאות ומגן דוד אדום.
רקע

חופש הביטוי וחופש ההפגנה הם זכויות אשר מעוגנות בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו. על כל אדם להשתמש בחופש הביטוי וההפגנה כרצונו החופשי. ועל כן, על המדינה להתחייב ולתת לאנשים לממש זכויות אלו כרצונם. לצד דברים אלו, יש את משטרת ישראל שבנוסף לעבודה העיקרית שלה, עליה גם כן להבטיח שמירה על הסדר והחוק בזמן הפגנות. המשטרה נקלעת פעמים רבות למתח בין הכח שיש לה לבין העובדה שיש לה עוד עבודות לעשות. מצב זה מוביל את המשטרה פעמים רבות להגביל את חופש ההפגנה או להתנותו במשאבים שעל מארגני ההפגנה לקחת אחריות עליהם ולא היא בעצמה.
לחופש הביטוי יש הגנה "שלילית" והגנה "חיובית"
ראשית, מוטלת על המדינה החובה שלא לפגוע בזכותו של אדם לחופש ביטוי ולהפגנה, כגון על ידי הטלת איסור על יכולתו לממש את זכותו. זהו ההיבט ה"שלילי" של הזכות המעוגן בסעיף 2 לחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו ("אין פוגעים בחייו, בגופו וכו'")
שנית, מוטלת על המדינה החובה להגן על הזכות לחופש ביטוי ולהפגנה. זהו ההיבט ה"חיובי" של הזכות המעוגן בסעיף 4 לחוק היסוד כבוד האדם וחירותו ("כל אדם זכאי להגנה על חייו, על גופו ועל כבודו") בכפוף למגבלות של כוחות ותקציב של המשטרה
רקע > העובדות

מטה הרוב וש.ע.ל מפעלים חינוכיים ביקשו לקיים צעדה מכיכר רבין לעבר כיכר דיזנגוף בתל אביב ולקיים שם הפגנה. ההפגנה נועדה להביע תמיכה בתוכניתה של הממשלה להתנתק מרצועת עזה. מפקד המשטרה התנה את מתן הרישיון להפגנה בהצבתם של גדרות, מאבטחים וסדרנים מטעם מארגני ההפגנה ועל חשבונם. כן התנה את מתן הרישיון בהצבתם של כבאיות ואמבולנסים. רשות הכבאות ומגן דוד אדום התנו את מתן שירותיהם בתשלום מצד מארגני ההפגנה. הוגשה עתירה כנגד חוקתיותן של דרישות אלה.
הדיון > טענות הצדדים > טענות מטה הרוב וש.ע.ל מפעלים חינוכיים

מטה הרוב וש.ע.ל טוענות כי חובתן של משטרת ישראל, האגודה הארצית מגן דוד אדום, רשויות הכבאות ועיריית תל אביב יפו למלא את תפקידן כנדרש ללא כל דרישת תשלום מצד מטה הרוב וש.ע.ל.
דרישות המשטרה, מכבי האש ומגן דוד אדום מהוות פגיעה קשה בזכותם החוקתית של מטה הרוב, ש.ע.ל ותומכיהן להפגין, וזכותם לחופש הביטוי.
הטלת מעמסה כספית על המפגינים משמעה הגבלת מימוש הזכות. כך הופכת זכות חופש הביטוי כשייכת לבעלי האמצעים וחסרי האמצעים אינם זכאים לחופש הביטוי. דבר זה מוביל להפליה בין עשירים לעניים. בכך נפגשת הזכות לחופש הביטוי ונפגע אופייה הדמוקרטי של המדינה.
הדיון > טענות הצדדים > טענות משטרת ישראל

משטרת ישראל טוענת כי בידה הסמכות לתבוע ממארגני ההפגנה לעמוד בתנאים מסוימים ובכללם תנאים הכרוכים בתשלום.
המשימות הקשורות בשמירת הסדר הציבורי בקרב ציבור המפגינים אינן משימות המהוות חלק מתפקידה של המשטרה. אלה משימות הקשורות בהתנהלות הפנימית של האירוע ועל כן אחראים מארגני ההפגנה על כך.
המשטרה רשאית להתנות אישור ההפגנה במילוי תפקידים נדרשים מצד מארגני ההפגנה אפילו אם כרוכים בתשלום כגון הצבת סדרנים וגדרות.
קבלת עמדת מטה הרוב וש.ע.ל יוביל לתוצאה בלתי נסבלת שלפיה המשטרה צריכה להקצות משאבים לכל מארגן הפגנה או אירוע.
הטענה המרכזית היא טענתה של משטרת ישראל. אך, פס"ד זה התייחס לעוד טענות של אגודת מגן דוד אדום, רשות הכבאות ועיריית תל אביב-יפו. טענות אלו היו בצידה של טענות משטרת ישראל.
טענות אגודת מגן דוד אדום
נותנת בידי מד"א את הסמכות לקבוע סידורי העזרה הראשונה המתאימים לכל אירוע במקום ציבורי.
ישנם קריטריונים אשר על פיהם מד"א מחליט את סדרי הכוחות הרפואיים הנדרשים להפגנות ואסיפות. מארגני האירוע או ההפגנה רשאים להחליט אם ברצונם לשכור את שירותיהם של מד"א או שירותיהם של חברה פרטית. אם פנה המארגן לשירותי מד"א עליו לצפות ששירותים אלו כרוכים בתשלום ולא ניתנים בחינם.
מד"א מוסמכת לגבות תשלומים עבור שירותיה בהתאם לקבוע בתקנון מגן דוד אדום, תשנ"ב–1992.
טענות רשות הכבאות
סמכותן של רשויות הכבאות השונות לגבות תשלום עבור שירותי כבאות מעוגנת בתקנה 2 לתקנות שירותי הכבאות תשל"ה–1975.
תשלום זה הוא עבור השירות ואין לראות בו פגיעה בזכותן לחופש ההפגנה.
טענות עיריית תל אביב-יפו:
מצטרפת לטעות רשות הכבאות.
החיוב בעלות שירותי הכבאות באחריות מארגני ההפגנה שהם "מקבלי השירות".
לא ניתן להגדיר את העירייה כמקבלת השירות מאחר שניתן לראות שאין כל צורך בקבלת שירותי הכבאות מצד העירייה.
פסק הדין > ההכרעה המשפטית

זכות ההפגנה והתהלוכה היא מרכיב בלתי נפרד מהזכות לחופש הביטוי. היא מהווה מכשיר מרכזי להבעת דעות ולהעלאת סוגיות חברתיות על סדר היום הציבורי.
עקרון חופש הביטוי לא זכה לעיגון מפורש בלשונו של חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, אולם בשורה של פסקי דין קבע בית המשפט העליון שחוק היסוד כולל גם את חופש הביטוי, ומקנה בכך לחופש הביטוי מעמד של זכות חוקתית. כנראה כי הפגנה על רקע פוליטי או חברתי היא ביטוי לאותה אוטונומיה של הרצון הפרטי, חופש הבחירה וחופש הפסילה, הנכללים במסגרת כבוד האדם כזכות חוקתית.
חובתה של המדינה להגן על הזכות החוקתית לחופש ביטוי ולהפגנה היא בעלת שני היבטים: "ההיבט השלילי", לפיו מוטלת על המדינה החובה לא לפגוע בזכותו של אדם לחופש ביטוי ולהפגנה, כגון על ידי הטלת איסור על יכולתו לממש את זכותו. "ההיבט החיובי", לפיו מוטלת על המדינה החובה להגן על הזכות לחופש הביטוי ולהפגנה ומתבטאת בחובתה של המדינה להקצות, בגבולות הסביר ובהתחשב באמצעים העומדים לרשותה ובסדרי העדיפויות שייקבעו על ידה, את המשאבים הנדרשים על מנת לאפשר את מימושה של הזכות לחופש ביטוי והפגנה.
פסק הדין > יישום בנסיבות המקרה

הנשיא אהרן ברק
על משטרת ישראל מוטלת האחריות לאבטח הפגנות ולשמור על הסדר הציבורי במהלכן, ואין היא רשאית להטיל אחריות זו, כולה או בחלקה, על מארגני ההפגנה.
הזכות לחופש הביטוי וההפגנה, ככל הזכויות, אינה זכות מוחלטת וניתן להטיל מגבלות על מימושה. במתן רישיון לקיים הפגנה רשאי מפקד המשטרה להתחשב, בין היתר, בשאלת הכוחות והמשאבים העומדים לרשות המשטרה לצורך אבטחת האירוע, במשימות האחרות המוטלות על המשטרה באותה עת, ובסדר העדיפויות של המשטרה בביצוע משימותיה.
אם מפקד המשטרה רואה שאין ביכולתו להקצות את הכוחות הדרושים להפגנה, רשאי הוא להתנות את ההפגנה בתנאים של זמן, מקום ואופן. יותר מזה הוא אפילו יכול לסרב ליתן רישיון להפגנה אם אין אפשרות פוגענית פחות.
חיסכון במשאבים אינו שיקול המצדיק סירוב לאבטח הפגנה.
מארגני ההפגנה הם האחראים על הבטחת סידורים מתאימים לעזרה ראשונה ולמניעת שריפות, מכוח תקנת הבטיחות במקומות ציבוריים (אספות) תשמ"ט–1989.
אגודת מד"א ורשויות הכבאות גובות תשלום עבור שירותיהן ל"מקבלי השירות".
בעניין מד"א, אין למצוא בסעיף 7א לחוק מגן דוד אדום או בתקנות שהותקנו מכוחו מקור סמכות לדרישת התשלום נשוא עתירה זו, מאחר שמקבלי השירות אינם מארגני ההפגנה אלא הציבור הרחב שמשתתף בהפגנה.
בעניין שירותי הכבאות, מלשון החוק עולה כי החיוב חל על בעל הנכס, שבענייננו היא עיריית תל אביב. לכן, היא זו שצריכה לשאת בעלות שירותי הכבאות שסופקו בעניין.
בעניין הנהנים מקבלתם, השופט ברק אינו מקבל את עמדת רשות הכבאות ועיריית תל אביב שהחיוב צריך שיחול על הנהנים. המושג "נהנים", לא בהכרח מוביל למארגני ההפגנה. השופט ברק לא הכריע בשאלה זו.
השופטת מ' נאור
מסכימה עם דעתו של השופט ברק.
השופט א' רובינשטיין
זוהי דעת יחיד, השופט א' רובינשטיין מסכים עם השופט ברק שהעיקרון המונח ביסוד פסק דין זה הוא חופש ההפגנה, כאחד מפניו של חופש הביטוי.
בנוסף לכך, הוא מוסיף ומתייחס להפגנת נכים, אנשים בעלי מוגבלויות שברובם השתכרותם מועטה וצורכיהם וקשייהם מרובים וזכותם להפגין נפגעת מאחר שלא יוכלו לעמוד בכיסוי הכספי.
מסכים עם הניתוח של השופט ברק באשר לחובת המשטרה להבטחת הפגנות.
השופט א' רובינשטיין מתייחס להגבלות שבחופש הביטוי, כך שבמקרים מסוימים ניתן להגביל זכות זו ככל זכות אחרת, ולא משיקולים טכניים, כגון עומס מיוחד על המשטרה, אלא משיקולים אחרים כמו שלום הציבור וברמת ודאות קרובה בערכים כמו קיום המדינה, או הפגנה הבאה לקדם גזענות, פגיעה קשה במיוחד ברגשות ציבור ועוד כיוצא בזה.
ישנם ערכים שבמקרים מסוימים עשויים לגבור על חופש ההפגנה וחופש הביטוי, ערכים אלה נכללים בכבוד האדם כגון, הזכות לשם טוב, איסור השפלה וכו'.
לפי דעתו, על היועץ המשפטי והפרקליטות לתת רשימת נסיבות שיוכל מפקד המשטרה להתייחס אליה כאשר מטיל מגבלות על חופש ההפגנה, לרבות התנאים שניתן לקבוע. בנוסף, מציין שישנן אמות מידה מפורטות יחסית בהנחייתו של היועץ המשפטי לממשלה. הנחיתו של היועץ המשפטי נדרשת על מנת לאזן בין הזכויות הנפגעות, כגון, איזון בין חופש ההפגנה לשלום הציבור.
בעקבות פסק הדין

פסק דין זה החליט לקבל את עתירתם של מטה הרוב וש.ע.ל, נעשה צו מוחלט כנגד משטרת ישראל, האגודה הארצית מגן דוד אדום, רשויות הכבאות ועיריית תל אביב יפו.
אגודת מגן דוד אדום בישראל עתרה לדנג"ץ552/07 בעקבות החלטת פסק הדין הזה. טענתה הייתה שעל מארגני ההפגנה לשלם עבור שירותי האבטחה ושירותי הצלת חיים במועד ההפגנה, בית המשפט קבע לדחות את העתירה הזו.
בבג"ץ עמותת עם כלביא נגד אהרון פרנקו – מפקח מחוז ירושלים משנת 2008, אוזכר הפסק דין מטה הרוב נ' משטרת ישראל בעניין תפקידה וסמכותה של משטרת ישראל בהקצאת משאבים. עמותת עם כלביא הסתמכה בטענותיה על פסק דין זה "מטה הרוב נגד משטרת ישראל.
בבג"ץ ארגון הלב היהודי נגד ניצב דוד צור, הסתמך ס' ג'ובראן על פסק דין זה על מימד הזמן ותזמון ההפגנה.
ראו גם

המהפכה החוקתית
תוכנית ההתנתקות
חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו
לקריאה נוספת

בועז סנג'רו, ההינתקות כמבחן לדמוקרטיה הישראלית: "דמוקרטיה מתגוננת" או דמוקרטיה מגומדת? על טיפולן של רשויות אכיפת החוק – המשטרה, הפרקליטות ובתי המשפט – בהתנגדות להינתקות. ספר אורי קיטאי (קבץ): נבו הוצאה לאור, 193–245 (2007)
להב, תרומתו של השופט ברק לקידום חופש הביטוי בהקשר היסטורי (סקירה חלקית ביותר). ספר ברק (קבץ): ירושלים, הפקולטה למשפטים, האוניברסיטה העברית בירושלים,209–223 (תשס"ט–2009)
מרדכי קרמניצר וליאת לבנון, הגבלת חופש הביטוי בשל חשש לאלימות - על ערכים מוגנים ומבחני הסתברות בעבירות של הסתה להמרדה והסתה לאלימות, בעקבות פרשת כהנא. משפט וממשל, 7(1): 305–354 (2004)
אהרן ברק, מבחר כתבים א' שער ב': יסוד וערכי יסוד – המשטרה וזכויות אדם בישראל, 667 (תש"ס)
הערות שוליים

↑  בג"ץ 2557/05 מטה הרוב ואח' נ' משטרת ישראל
↑  חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, באתר הכנסת
↑  אהרן ברק, מבחר כתבים א' שער ב': יסוד וערכי יסוד- המשטרה וזכויות אדם בישראל, 667 (תש"ס)
↑  תקנה 9(א) לתקנות הבטיחות במקומות ציבוריים (אסיפות) תשמ"ט–1989
↑  דנג"ץ 552/07 אגודת מגן דוד אדום בישראל נ' מטה הרוב
↑  בגץ 4846/08 עמותת עם כלביא נ' אהרון פרנקו - מפקד מחוז ירושלים
↑  בג"ץ 729/07 ארגון הלב היהודי על ידי יוסף ליבוביץ נ' ניצב דוד צור
בורנמות'

| --- | --- |
סמל בורנמות'

כיכר במרכז העיר
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 אומת הבית:  אנגליה אנגליה
 אזור:  דרום-מערב אנגליה
 מחוז:  דורסט
 תאריך ייסוד:  1810 
 שטח:  46.18 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  187,503 (2011)
  ‑ צפיפות:  4,000 נפש לקמ"ר (2011)
 קואורדינטות:  50°43′N 1°53′W﻿ / ﻿50.72°N 1.88°W﻿ / 50.72; -1.88 
 אזור זמן:  UTC
 www.bournemouth.gov.uk
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הממלכה המאוחדת מוגדלת) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים בורנמות'(למפת הממלכה המאוחדת רגילה) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים בורנמות'(למפת אנגליה רגילה) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי בורנמות'(למפת אנגליה מוגדלת) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי בורנמות'   tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בורנמות' (באנגלית: Bournemouth) היא עיר קיט גדולה בחופה הדרומי של אנגליה, הממוקמת באזור דרום-מערב אנגליה, כ-1.5 שעות נסיעה דרום מערבית ללונדון.
אוכלוסייה

על פי מפקד האוכלוסין בשנת 2019, כאשר כוללים את איחוד שלוש הערים בורנמות', פול וקריסטצ'רץ (BCP) אוכלוסיית העיר היא כ-400,000 תושבים, מה שהופך אותה לעיר הגדולה ביותר במחוז דורסט.
תיירות

לעיר יש קישור רכבות ישירות מלונדון, וכן תחבורה ישירה מנמל התעופה לונדון הית'רו, וכן שדה תעופה מקומי בינלאומי ליעדים באירופה ומעבר.
במשך עשרות שנים, העיר גדלה להיות עיר נופש וקיט, גם בגלל מזג האוויר המתון וכן בגלל חוף הים החולי. חוף ימה של בורנמות' מדורג כאחד הטובים באירופה ובאופן קבוע מקבל את ציון הדגל הכחול לנקיון ונגישות.
בעיר יש מספר רב של בתי מלון וכן חדרים ודירות להשכרה לתקופות קצרות והיא ידועה בגנים שלה הנקראים גני בורנמות'.
יהודים בעיר

בעיר גרים קבע כמה מאות יהודים ובתקופת הקיט מספר זה גודל עקב תיירות ובתי מלון כשרים. ישנם שלושה בתי כנסת (לשנת 2019) שכוללים בית כנסת אורתודוקסי, רפורמי, ובית חב"ד. ניתן לרכוש מזון כשר במקומות אלו וכן בחלק מרשתות המזון.
חינוך

העיר כוללת אוניברסיטה וקמפוס בשם אוניברסיטת בורנמות' או בשמה המקוצר BU, וזו מתמחה בלימודי אומנות ומדיה דיגיטלית, ומפורסמת ברחבי בריטניה לנושא זה, בנוסף, בעיר מוסד נחשב ללימודי BSc לפיזיותרפיה.
בילוי: בעיר מספר רב של מרכזי בילוי הכוללים בתי קולנוע, מסעדות, מרכזי קניות ופארקים רבים שכוללים מתקנים מאתגרים לילדים.
היסטוריה

בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 גדל רובע בורנמות' והקיף מספר יישובים עתיקים לאורך נהר הסטור, כולל לונגהאם, שם נמצאה גולגולת שנחשבה כבת 5,500 שנים בשנת 1932. גילוי אתר קבורה מתקופת הברונזה ליד מורדאון, וגילוי של כלי חרס מתקופת הברזל על הצוק המזרחי ב-1969, מצביע על כך שייתכן שהייתה שם התיישבות אנושית בתקופה זו. Hengistbury Head, שנוסף לרובע בשנת 1932, היה אתר של מאהל פלאוליתי ישן בהרבה. במהלך המחצית השנייה של המאה ה-16 החל ג'יימס בלאונט, הברון מאונטג'וי ה-6, לכרות אלום באזור, ובזמן מסוים חלק מהשדה שימש לציד, אם כי עד סוף המאה ה-18 נותרו עדויות מועטות לכל אחד מהאירועים. איש לא חי בשפך נהר בורן והמבקרים הקבועים היחידים באזור לפני המאה ה-19 היו כמה דייגים, חותכי דשא וחבורות מבריחים.
הבליץ של בורנמות' גרם לנזק כבד לעיירה במהלך מלחמת העולם השנייה למרות שהעיירה נמנעה תחילה מהפצצות כבדות. כתוצאה מפשיטה של מפציצי קרב גרמניים ב-23 במאי 1943 נהרגו 131 בני אדם וגרמו נזק ל-3,359 מבנים, כאשר שני בתי מלון גדולים נהרסו כליל. מאמינים כי ייתכן שהמספר הגדול של אנשי חיל האוויר של RAF ששהו בעיירה היה הסיבה למתקפה. חזית הים ספגה נזק כאשר התבצרה נגד פלישה. עמודי התאורה והספסלים מברזל יצוק לאורך החזית הוסרו והותכו לצורך תחמושת, וכך גם חלק ניכר מהמבנה העלי ממזח בורנמות' ובוסקומב לפני שנפרצו כדי למנוע את השימוש בהם על ידי ספינות אויב. הכמויות הגדולות של מכשולי התיל והנ"ט לאורך החוף, והמוקשים למרגלות הצ'ינס, ארכו שנתיים עד שהושג סוף סוף השלום.
ספורט

העיר מארחת את קבוצת הכדורגל בורנמות'.
אתרים בעלי חשיבות

במרחק נסיעה קצר מהעיר, ניתן להגיע ליעדי תיור כדוגמת Durdle Door ו-Corfe Castle וכן ל-New Forest, ולבקר בעיירה הנטושה Tyneham Village, וכן מסלולי הליכה מקומיים יותר, כגון הנגסבורי הד (Hengistbury Head) ו-Old Harry's Rocks.
ערים תאומות

ישראל נתניה, ישראל
שווייץ לוצרן, שווייץ
בורביסטה

ממלכת דאקיה בזמן שלטון בוּרביסטה - 82 לפנה"ס
בּוּרבּיסטה (Burebista) היה גדול מלכי דאקיה והנהיג אותה בין 70 לפני הספירה ועד 44 לפני הספירה.