stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נקמת הפטיש העברי
עלילה

הסרט מתחיל עם פלאשבק למרדכי ג'פרסון קארבר הצעיר. בבית הספר, מרדכי עובר התנכלות, על ידי ילדי כיתתו והמורה שלו, עקב היותו ילד יהודי בבית ספר ציבורי המאוכלס בעיקר בנוצרים, ובגלל שהוא חוגג את חנוכה בזמן שכולם חוגגים את חג המולד. הוא מרגיש עוד יותר יוצא דופן כשהוא הולך בשכונה ורואה, לכאורה, אינספור קישוטי חג המולד ותצוגות ראווה החוגגים את החג ומכריזים שיהודים לא רצויים. כשהוא משתרע על המדרכה, מול חנות שעליה כתוב "יהודים הם 'בסדר' (בערך לחמש דקות)" ומשחק בסביבון שלו כדי להתעודד, סנטה קלאוס עובר לידו ורומס את הסביבון בכוונה תחילה, תוך הרמת "אצבע משולשת" לעבר מרדכי.
אז הסצנה משתנה ליום הנוכחי, מרדכי "הפטיש העברי", בלש מהול, שהקדיש את חייו להגנת יהודים. סגנון הלבוש המיוחד שלו (שילוב בין סרסור ויהודי חסידי) והתנהגותו, של בחור קשוח, הפכו אותו לגיבור מקומי בקהילה היהודית. יהודים ואפרו-אמריקאים היו בשלום עם הנוצרים בעשורים האחרונים בגלל שהסנטה קלאוס הנוכחי (הבן של הסנטה המרושע שדרך על הסביבון של מרדכי לפני שנים) תמך במדיניות של הכלה וסובלנות. הסנטה הזה נרצח ומוחלף בידי הבן שלו, דמיאן, שרוצה להשמיד את חנוכה ואת הקוואנזה, ובכך להקדיש את דצמבר לחג המולד בלבד. מרדכי מגויס, בהסתייגות, לעצור את דמיאן, ורוכש חברים ובעלי ברית לאורך הדרך, בתוכם מושא אהבה חדש, בתו של ראש ליגת הצדק היהודית, אסתר בלומנברגנשטייננטל, ומנהיג החזית לשחרור הקוואנזה, מוחמד עלי פאולה עבדול רחים.
הקרב לוקח אותם למקומות אקזוטיים כגון ישראל, קיי-מארט, השעון האטומי היהודי מחוץ לירושלים, והקרב האחרון בקוטב הצפוני.
שחקנים

אדם גולדברג - מרדכי ג'פרסון קארבר/ הפטיש העברי
גרנט רוזנמייר - מרדכי הצעיר
ג'ודי גריר - אסתר בלומנברגשנטייננטל
אנדי דיק - דמיאן קלאוס
מריו ואן פיבלס - מוחמד עלי פאולה עבדול רחים
פיטר קויוטי - ראש ליגת הצדק היהודית בלומנברגשנטייננטל
נורה דאן - גברת קארבר, אמא של מרדכי
שון ווילן - טים הקטן
טוני קוקס - ג'אמל
ריצ'רד ריהלי - סנטה קלאוס
מלווין ואן פיבלס - סוויטבאק
רייצ'ל דראטץ' - תקווה
האריסון צ'אד - שלמה
אנני מקאנרו - גברת הייסמית'
אליין הנדריקס - בחורה בלונדינית
אד קוץ' - עצמו
ג'ייסון פוקס - נער חסידי מתבגר
אי הסכמה

"נקמת הפטיש העברי" צוחק על הרבה סטריאוטיפים יהודיים. במהלך הצילומים הסרט הגיע לידיעת הליגה נגד השמצה, שהיו מודאגים שהסרט יקדם תדמיות שליליות כלפי יהודים; הסרט במקרה כולל פרודיה ישירה של הליגה כחברים בליגת הצדק היהודית הבדיונית. לאחר שראו את הסרט, וורן כץ, מהליגה, החל בהליך משפטי כנגד מפיקי הסרט, אך הפסיד בפסק דין מסכם שנפסק בידי בית המשפט המחוזי של צפון ניו-יורק, בארצות הברית.[citation needed] כמו כן, הסרט משך גם ביקורת מקבוצות נוצריות, שטענו שהסרט מציג את רוב הנוצרים כאנטישמיים ולא סובלניים.
סצנות רבות צולמו בשכונת בורו פארק, ברוקלין, שבה קהילה גדולה של יהודים חסידים. יצרני קולנוע היו מודאגים בתחילה, שחברים בקהילה החסידית ימחו נגד הסרט, כמו שכבר קרה בעבר עם הסרט אשת חיל מי ימצא שיצא בשנת 1998, ויגרמו לעצירת הצילומים. לעומת זאת תגובת החסידים בבורו פארק הייתה מעורבת. לא אורגנה אף מחאה, וכמה מתושבי השכונה אף הסכימו להופיע כניצבים בסרט.
סרט המשך

בשנת 2017, הוכרזו תוכניות לגבי סרט המשך בשם The Hebrew Hammer vs. Hitler (הפטיש העברי נגד היטלר).סרט ההמשך ימומן בחלקו על ידי מימון המונים. הסרט יתחיל ביום הנוכחי, עם הפטיש החוזר מפרישה בכדי להילחם בגזענות הגוברת שעולה בעקבות הבחירה של דונלד טראמפ לנשיאות ארצות הברית. הוא עושה זאת בכך שהוא חוזר בזמן, להילחם בגורם הגרוע ביותר של הגזענות במאה ה-20.
הערות שוליים

↑  משחק מילים באנגלית, dick הוא קיצור למילה בלש/חוקר, ובנוסף איבר המין הגברי, שנמהל לפי המסורת היהודית
↑  ראה הסבר בערך הכפר של סנטה קלאוס
↑  The Hebrew Hammer vs. Hitler. IMDb
↑  The Hebrew Hammer 2 Facebook
↑  "The Hebrew Hammer Is Set to Fight His Biggest Foes Yet - Hitler and anti-Semitism". אתר הארץ באנגלית.
יחידת מגלן

| --- | --- |

 ״בְּהַשְׁקֵט וּבְבִטְחָה תִּהְיֶה גְּבוּרַתְכֶם״ ישעיה, ל', ט"ו
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צבא הגנה לישראל
 סוג:  יחידת קומנדו
 בסיס האם:  מחנה עמנואל
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1986–הווה (כ־39 שנים)
 מקים היחידה:  דורון רובין, בני (בנגה) בית אור, דני הרמן
 מלחמות:    המערכה ברצועת הביטחון    מלחמת לבנון השנייה  מבצע חומת מגן  מבצע עופרת יצוקה    מבצע צוק איתן  מב"ם  מבצע מגן צפוני  מבצע יוצא לאור  מבצע שומר החומות  מבצע עלות השחר  מבצע שובר גלים  מבצע מגן וחץ  מבצע בית וגן  טבח שבעה באוקטובר  מלחמת חרבות ברזל
 נתוני היחידה
 ייעוד:  משימות קומנדו והשמדת מטרות איכות בעומק שדה הקרב
 ציוד עיקרי:  נשק קל: רובה שירות M4A1 פלאט-טופ, אקדחים, מקלעים, רובי צלפים ואמצעים מיוחדים נוספים
 פיקוד
 יחידת אם:   חטיבת עוז
 דרגת המפקד:    סגן-אלוף
 מפקד נוכחי:  ז׳
 מפקדים:  רשימה בהמשך
 עיטורים
   צל"ש הרמטכ"ל   צל"ש אלוף   אות הערכה מטעם הרמטכ"ל
יחידת מַגְלָן (יחידה 212‏‏) היא יחידת קומנדו בצה"ל, המתמחה בהשמדת מטרות איכות בעומק שדה הקרב וביצירת מודיעין צבאי באמצעות אמצעי לחימה מיוחדים ומתקדמים. היחידה הוקמה בינואר 1986 תחת פיקוד עוצבת קלע דוד, לאחר כשלוש שנים עברה לעוצבת האש (אוגדה 98), והייתה כפופה לה עד דצמבר 2015. ב־27 בדצמבר 2015 הוכפפה לחטיבת עוז (עוצבה 89). היחידה נקראת על שם העוף הנודד מגלן, שניתן לראותו גם בסיכת הלוחם של היחידה.
שם היחידה

מפקד היחידה הראשון, סא"ל דני הרמן, סיפר מדוע בחר בציפור מגלן כשמה של היחידה:
זו ציפור שהייתה מאוד נדירה בארץ אבל נקלטה והחלה מקננת בה, כלומר הצליחה להסתגל לחיים פה ובעצם להשתלב במדינה הצומחת. שתיים, כי יש לה יכולת להסתוות ולהיות צנועה, ומצד שני לדעת למצוא מזון ולא לחשוש, גם אם יש נוכחות של אנשים בסמוך לה.
סיכת היחידה עוצבה מחדש בידי אביחי פורת, לוחם ומפקד צוות ממחזור פברואר 1991. יצוין שכל היחידות שהוקמו תחת פיקוד עוצבת קלע דוד קיבלו שמות המתחילים באות מ'.
היסטוריה ופעילות מבצעית > הקמה

לאור לקחי לוחמת הנ"ט שגובשו בצה"ל לאחר מלחמת יום הכיפורים ומלחמת לבנון, החליט ראש חטיבת התורה והפיתוח במפקדת חילות השדה, תא"ל דורון רובין, בינואר 1986, כי יש להקים בצה"ל יחידה חדשה המתמחה בלוחמת נ"ט תוך שימוש באמל"ח מתקדם. הקמת היחידה הוטלה על עוצבת קלע דוד בפיקודו של אל"ם בני (בנגה) בית אור, יעוד מגלן נקבע למבצעים חשאיים מיוחדים, ופותח עבורה מסלול הכשרת לוחמים ייחודי על ידי העוצבה.
בראשית דרכה כללה היחידה צוות צעיר שגויס בנובמבר 1985 בפיקודו של אורי וצוות בוגר שהורכב מלוחמים שגויסו מיחידות מובחרות שונות. היחידה פעלה תחת פיקודה הישיר של עוצבת קלע דוד, לאחר כשלוש שנים עברה לעוצבת האש.
מספר חודשים לאחר גיוס צוות נובמבר 85' אשר היווה את ראשיתה של היחידה, מונה רס"ן דני הרמן למפקד הראשון של היחידה. הרמן הוא יוצא סיירת גולני ששימש קודם לכן כמפקד פלנ"ט גולני. הוא היה לאחר שחרור מצה"ל כאשר פנה אליו תא"ל דורון רובין, שהחליט על הקמת היחידה, וביקש ממנו לחזור לצבא כדי לפקד על היחידה. לאחר שנה סיים את תפקידו. מפקד העוצבה, בנגה, החליט למנות את מוטי יוגב למפקד הבא. הצוותים שגויסו בנובמבר 1986 ובפברואר 1987 היו הראשונים לעבור מסלול הכשרת לוחם מוסדר של יחידת קומנדו עילית. בשנים אלו גויסו רק שני צוותי לוחמים בשנה. טקסי סוף המסלול התקיימו במעלה צין.
היסטוריה ופעילות מבצעית > הלחימה ברצועת הביטחון

במשך השנים 1989-2000 פעלה היחידה בלבנון במבצעים חשאיים. מי שקידם את מעמדה של היחידה בשנים 1992-1994 היה סא״ל טל רוסו. נפתלי בנט, שהיה באותה התקופה מפקד צוות ביחידה, סיפר על תקופת הפיקוד של רוסו כי ”הוא הצליח לעשות שינוי גדול. היו לנו הצלחות אדירות בלבנון. חיסלנו עשרות מחבלים בשיטות חדשות ומפתיעות שהחזבאללה לא ידע להתמודד איתן”. בין היתר הוביל רוסו את לוחמי היחידה במבצע דין וחשבון.
באפריל 1996, במהלך מבצע "ענבי זעם", פעל כוח של היחידה בפיקוד המ"פ נפתלי בנט, בגזרת כפר קאנא. הכוח פעל בגזרה 8 ימים רצופים, במהלכם הרג הכוח מספר רב של מחבלים. ביום השמיני לפעילותו נקלע הכוח לאש מרגמות. בנט דיווח על כך לחפ"ק, שהחליט על סיוע ארטילרי ליחידה. סוללת תותחי 155 מ"מ של חיל התותחנים ירתה חמישה פגזים לעבר מקור האש, וחלק מהפגזים נפלו על מחנה של האו"ם ובו פליטים לבנונים, שממנו או בקרבתו בוצע ירי חזבאללה. בתקרית נהרגו 102 אזרחים ו־4 חיילי או"ם וכ־100 אזרחים נוספים נפצעו. בעקבות התקרית הופעל לחץ בינלאומי כבד להפסיק את המבצע.
היסטוריה ופעילות מבצעית > האינתיפאדה השנייה ומלחמת לבנון השנייה

במהלך האינתיפאדה השנייה הוסטה היחידה לפעילות ביהודה ושומרון, בעיקר בביצוע מעצרים של מבוקשים. ב-19 במרץ 2002 תקפו שני מחבלים צוות טירונים מן היחידה, אשר זה עתה החל את האימון המתקדם, בשעה שתירגל לינה בשטח חמאם אל־מליח. ממכת האש הראשונה נהרג מפקד הצוות, טל צמח, ונפצעו מספר חיילים. לוחמי הצוות שהקיצו משנתם הרגו את אחד המחבלים. מפקד מגמת האימון המתקדם בבא"ח צנחנים, רס"ן גיא חזות, שהגיע עם כוחות הכוננות ניהל את הקרב במהלכו נהרג המחבל הנוסף. במהלך מבצע חומת מגן לחמה היחידה ברמאללה.
ב-13 במרץ 2003 ארעה תקרית קשה של הריגת המאבטחים בדרום הר חברון כאשר כוח מן היחידה ומסוק קרב של צה"ל הרגו בשוגג קצין בחופשה ומאבטח נוסף ששהו בסמוך ליישוב פני חבר. בשל כך רשם מפקד פיקוד המרכז, משה קפלינסקי, הערה פיקודית בתיקו האישי של מפקד היחידה, דני קס לוין, ובמקביל קיבל הרמטכ"ל משה יעלון את המלצת האלוף שלא למנות את מפקד חטיבת יהודה, חגי מרדכי, למפקד חטיבת הצנחנים באותה השנה.
ב-19 ביולי 2006, במהלך מלחמת לבנון השנייה, נתקל כוח מהיחידה בחוליית מחבלים מעבר לגדר המערכת צפונית לאביבים. במקום התפתחו חילופי אש כבדים. זו הייתה הפעם הראשונה בה נפגשו הלוחמים עם מה שנודע מאוחר יותר כ"שמורת טבע" – מערכת הבונקרים הנסתרת שחפרו מחבלי חזבאללה. במהלך הלחימה נהרגו שניים מחיילי היחידה ומערכת הבונקרים הושמדה וטוהרה. בהמשך המלחמה, במבצע נערי החוף, פעלה היחידה בגזרה המערבית בדרום לבנון באזור שקיף אל חרדון והשמידה כ־150 מטרות, בהן כ־40 משגרי רקטות. על פעילותה במלחמת לבנון השנייה קיבלה היחידה ציון לשבח יחידתי ממפקד פיקוד המרכז.
היסטוריה ופעילות מבצעית > לאחר מלחמת לבנון השנייה

ב-18 באוקטובר 2011 אבטחה היחידה את חזרתו של גלעד שליט משבי החמאס.
בשנת 2014 השתתפו לוחמי היחידה, בפיקודו של מפקד היחידה סא"ל יובל גז, במבצע שובו אחים. לוחמי היחידה היו שותפים לחשיפת גופות הנערים הנעדרים לאחר 18 ימים של חיפושים. בהמשך השתתפה היחידה במבצע צוק איתן. ב-30 ביולי 2014 נהרגו שלושה מלוחמי היחידה בעת טיפול במנהרה ממולכדת שהוסתרה במרפאה של אונר"א בדרום רצועת עזה. ב־19 בינואר 2015 הוענק ליחידה צל"ש הרמטכ"ל על פעילותה במבצע צוק איתן.
היסטוריה ופעילות מבצעית > לאחר צוק איתן

ב-14 במאי 2018 היה כוח מהיחידה ערוך לאורך גבול ישראל-עזה, בשל העימותים שהתנהלו לאורך הגדר באותה תקופה. הכוח זיהה חוליית מחבלי חמאס שהגיעה בחסות ההמון שהפגין באותה העת. החוליה ביצעה ירי ובמקביל השליכה רימונים ומטעני צינור לעבר הכוח, תוך ניסיון לחצות את גדר הגבול. חיילי הכוח הסתערו על המחבלים בחיפוי טנק וכלי טיס ובתום קרב קצר נספרו 8 מחבלים הרוגים. ב-27 ביוני 2018 קלטה היחידה את פלגת "רימון" המבוססת על יחידת רימון שנסגרה.
ב-12 ביולי 2018 זכו צלפי היחידה באליפות הצליפה הבין-לאומית שארגן בית הספר לצליפה, קליעה ולוחמה בטרור. מגלן התחרו בבית היחידות המיוחדות והבינלאומיות שכלל צלפים ממספר צבאות בהם צלפי יחידות עילית כגון אריות הים (Navy SEALs), יחידת הריינג'רס של צבא ארצות הברית וצלפים מקנדה, איטליה, פולין ויוון.
ביולי ואוגוסט 2020 פעלה היחידה במבצע יוצא לאור בגבולות לבנון וסוריה, ברצועת עזה וסיכלה חוליות תמ״ס חוליות נ"ט ומשגרי נ"ט של חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני וחילצה תחת אש כבדה לוחמים באירוע נתיב העשרה. ב-25 בנובמבר 2021 הוענק למגלן אות הערכה מבצעי מטעם הרמטכ"ל.
היסטוריה ופעילות מבצעית > לאחר שומר החומות

היחידה פעלה במבצע שובר גלים בג'נין, שכם, רמאללה ויריחו. באוגוסט 2022 פעלה היחידה במבצע עלות השחר בעזה, תקפה מטרות טרור והגנה על ישובי העוטף. בינואר 2023 פעלה ביחד עם סיירת חרוב, לוחמי עוקץ והימ"מ במבצע בג'נין לסיכול תשתית טרור של הגא"פ שבו נהרגו כ-10 מחבלים. במאי 2023 פעלה במבצע מגן וחץ והגנה על יישובי עוטף עזה בכך שביצעה פעולות רכובות באזורים מאוימים בנ"ט וחשפה אויב.
ביולי 2023 פעלה היחידה במבצע בית וגן שם תקפה יעדי טרור, השמידה מחסני תחמושת וחמ״לים וניהלה לחימה מדלת לדלת.
היסטוריה ופעילות מבצעית > מלחמת חרבות ברזל > פעילות במלחמת חרבות ברזל

במתקפת הפתע על ישראל מרצועת עזה ב-7 באוקטובר 2023 לוחמי מגלן הוזנקו להגן על היישובים ונלחמו במחבלים בקרבות קשים שבמהלכם הרגו מחבלי חמאס רבים. במהלך הקרבות איבדה היחידה 13 מלוחמיה בהם סגן מפקד היחידה רס"ן חן בוכריס וקצין האג"ם של היחידה סרן יפתח יעבץ.
במלחמת חרבות ברזל שפרצה בעקבות מתקפת הפתע הרגו לוחמי מגלן מחבלים נוספים וביצעו את טבילת האש המבצעית של "עוקץ פלדה" – פצצת מרגמה מונחית, כאשר השמידו באמצעותה עמדת ירי של חמאס ברצועת עזה.
היסטוריה ופעילות מבצעית > מלחמת חרבות ברזל > התמרון היבשתי ברצועת עזה

ב-13 בנובמבר 2023, במהלך התמרון הקרקעי של כוחות צה"ל ברצועת עזה, ניהלה היחידה קרבות בצפון הרצועה שבמהלכם נהרג קצין אג״ם היחידה (אשר החליף את סרן יפתח יעבץ ז״ל שנפל בשבת השחורה) רס"ן יששכר נתן. לוחמי היחידה השמידו מטרות טרור וחיסלו מחבלים באמצעים שונים, בהם טילי גיל ופצמ"ר עוקץ פלדה.
ב-14 בנובמבר פעל צוות הקרב החטיבתי יחד עם צק"ח נח"ל וגבעתי לכיבוש מחנה א-שאטי במערב העיר עזה. לוחמי חטיבה פעלו בצפון המחנה לאיתור פעילי גדוד שאטי ולהשמדת התשתיות שלו. כוחות החטיבה פשטו על מבנים בעומק המחנה והשמידו תשתיות אויב רבות. בנוסף, הם ביצעו פשיטה לטיהור מרחב בית ספר שבו נמצאו עמדות משגרי נ"ט, כמות גדולה של אמל"ח ותשתיות טרור. שעות לפני שהכוחות הקרקעיים נכנסו לשאטי, חיל האוויר תקף מטרות אויב במחנה.
ב-21 בנובמבר במהלך הבוקר פעלו כוחות חטיבת הקומנדו בהובלת יחידת מגלן, במרחב שאטי. הלוחמים איתרו והשמידו מטרות כמו תצפיות, תשתיות טרור שרובן היו בתווך האזרחי, משגרי נ"ט וחוליות נ"ט. לפי דובר צה"ל, במהלך הפעילות חיסלו הלוחמים מחבלים רבים בהיתקלויות.
ב-3 בדצמבר החלו לפעול כוחות היחידה במרחב ח'אן יונס. במהלך הלחימה איתרו והשמידו הלוחמים תשתיות טרור נוספות וחיסלו מחבלים רבים. במהלך הלחימה נפל רס"ל אוריה באייר - לוחם ביחידה.
מפקדי היחידה

מפקד היחידה הראשון היה דני הרמן, בוגר סיירת גולני ששימש כמפקד פלנ"ט גולני. אחריו מונה מוטי יוגב, בוגר סיירת מטכ"ל, לאחר שהיה בתפקיד סמג"ד 890. יוגב פיקד על היחידה בפרוץ האינתיפאדה הראשונה. בהמשך פיקד על היחידה נועם בן צבי, יוצא חטיבת הצנחנים. אחריו הגיע טל רוסו. רוסו נחשב למפקד הבולט בתולדות היחידה, וכמי שקידם את רמתה המקצועית ושיפר את הדימוי שלה בתוך הצבא. רוסו היה גם אחד מהדוחפים הגדולים לשיתופה של היחידה בפעילות הסיכול הממוקד בשטחים. מפקד נוסף היה אסף שביט שנפצע קשה בעזה בעת אירועי מנהרת הכותל. מסיירת מטכ"ל הגיעו המפקדים רוני בלקין ודרור וינברג, שהפך את היחידה ל"ציידת מחבלים ראשית" בימי הלחימה ברצועת הביטחון בלבנון בשנות ה־90. מתקופת פיקודו של דרור וינברג, מרבית מפקדי היחידה היו בוגרי חטיבת הצנחנים, למעט דני קס לוין ויובל גז שעשו את רוב שירותם ביחידת מגלן.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  שם | תקופת כהונה | הערות |
| דני הרמן | 1986–1987 |  |
| מוטי יוגב | 1987–1989 | לימים מפקד חטיבת אפרים וחבר הכנסת |
| נועם בן צבי | 1989–1991 | לימים מפקד החטיבה המערבית ביחידת הקישור ללבנון |
| רן טמיר | 1991–1992 |  |
| טל רוסו | 1992–1994 | לימים מפקד פיקוד הדרום ומפקד מפקדת העומק |
| אסף שביט | 1994–1995 | לימים מפקד חטיבת יהודה |
| רוני בלקין | 1995–1997 | לימים מפקד חטיבת הבקעה |
| דרור וינברג | 1997–1999 | לימים נהרג בחברון, בעת שפיקד על חטיבת יהודה |
| יוסי בכר | 1999–2001 | לימים מפקד הגיס המטכ"לי ומפקד בית הספר לפיקוד, שליטה ומטה מבצעי |
| מוטי ברוך | 2001–2002 | לימים מפקד הגיס המטכ"לי ומפקד פיקוד האימונים וההכשרות |
| דני קס לוין | 2002–2004 | לימים מפקד עוצבת חצי האש |
| אמיר ברעם | 2004–2006 | לימים סגן הרמטכ"ל |
| אליעזר טולדנו | 2006–2008 | לימים מפקד פיקוד הדרום |
| נמרוד אלוני | 2008–2010 | לימים מפקד מפקדת העומק והמכללות הצבאיות |
| אבי בלוט | 2010–2012 | לימים מפקד פיקוד המרכז |
| גיא לוי | 2012–2014 | לימים קחצ"ר |
| יובל גז | 2014–2016 | לימים ראש חטיבת שילו"ח |
| אבינועם אמונה | 2016–2018 | לימים מפקד עוצבת הגולן |
| רועי צוויג-לביא | 2018–2020 | לימים מפקד חטיבת שומרון |
| רן פרידמן | מאי 2020 - אוגוסט 2022 | לימים קצין אג"ם פיקוד המרכז |
| אביאל בלחסן | אוגוסט 2022 -2024 | מפקד היחידה במלחמת חרבות ברזל, לימים מפקד חטיבה 226 |
| ז' | 2024- |  |
אמצעי לחימה

רובי השירות של הלוחמים ביחידה הם מדגמי M4A1 קרבין מקוצרר (M4 קומנדו) פרט לקלעים שמשתמשים בנשק ארוך עם אמצעים אופטיים ייעודיים. בנוסף לנשק האישי לוחמי היחידה מפעילים מקלעי נגב, נגב קומנדו (נגבון), נגב NG7 ומאג. היחידה מפעילה גם צלפים החמושים במערכות נשק צלפים המבוססות על רובה הצלפים רמינגטון M24 הבריחי (המשמש את כלל מערך הצליפה בצה"ל), ה־SR-25 Mk 11 החצי־אוטומטי ורובי צלפים לטווח ארוך. ב־2018 נכנס לשירות ביחידת מגלן רובה הצלפים בארט MRAD שנבחר לשמש את היחידות המיוחדות של צה"ל בעקבות הצלחתו בימ"מ, ובשנת 2021 החל הבארט REC10 החצי-אוטומטי להחליף את ה-SR-25.
היחידה מפעילה אמצעי לחימה נוספים, בהם פצצת המרגמה המונחית "עוקץ פלדה", טיל גיל ואמצעי לחימה הייחודיים לה, חלקם מסווגים.
נשק אישי: רובה M4A1 פלאט-טופ
רובה צלפים רמינגטון M24
רובה צלפים SR-25
מקלע מאג
רובה צלפים בארט MRAD
מקלע נגב NG7
מקלע נגב ומקלעי מאג
פצמ"ר "עוקץ פלדה" אמל"ח בשימוש היחידה
מיונים וקבלה ליחידה

לוחמי היחידה מתקבלים ליחידה באחת משתי דרכים:
גיבוש מטכ"ל או שייטת, בתוצאת סיים ולא עבר.
גיבושי חטיבות החי"ר, לאחר הגיוס.
הכשרה

מסלול לוחם ביחידה נמשך כ-16 חודשים (שנה וארבעה חודשים).
תחילה מתחילים לוחמי מגלן, את הטירונות בבא"ח צנחנים בפלגה משותפת יחד עם לוחמי דובדבן. בתום שלב זה עוברים הלוחמים קורס צניחה. לאחר מכן עוברים הלוחמים לשלב לוחמות הבסיס (טירונות יחידה) שנמשך כחודש וחצי. שאחריו, ממשיכים הלוחמים לשמונה חודשים בבית הספר לקומנדו, יחד עם דובדבן ואגוז. בשלב זה יעברו הלוחמים אימוני לוחמה במתארים שונים, יחולקו למקצועות שונים בצוות, ויעברו שבועות ניווט והסוואה. בתום שלב זה יעלו כל אחת מהיחידות אל בסיס האם שלה להמשך המסלול, שם גם יגלו את היעוד הספציפי של הצוות וירכשו בו מיומנויות.
בסוף המסלול נערך טקס מסורתי סגור למשפחות, בו הלוחמים עורכים שבוע מסכם בדרום הארץ, ולמעשה מסיימים את ההכשרה שלהם ומקבלים את סיכת לוחם מגלן.
סיכות

סיכת פלגת התקשוב של מגלן
סיכת חיילי המפקדה של יחידת מגלן
עמותת ידידי מגלן

עמותת ידידי מגלן היא עמותה שהוקמה בשנת 2006 על ידי יוצאי היחידה. העמותה מונה (נכון ל-2023) 1,500 חברים. העמותה תומכת בחיילי היחידה בסדיר ובמילואים בפעילויות ותחומים שונים, בהם: התנדבות, אקדמיה, תמיכה נפשית, תרומות, אירועים קהילתיים ועוד. קשורים אליה למעלה מ-10,000 בוגרי היחידה.
גלריה

לוחמי היחידה באימון 2019/2020
לוחמי היחידה באימון חטיבתי
פצמ"ר "עוקץ פלדה" ברשות היחידה. פצצת מרגמה בקוטר 120 מ"מ עם הנחיית לייזר ו-GPS.
לוחם מגלן בתרגיל
לוחמי מגלן ברצועת עזה במהלך מלחמת חרבות ברזל
לוחמי מגלן במהלך פעולה בח'אן יונס במלחמת חרבות ברזל
לוחמי מגלן באימון
לוחמי מגלן באימון לוחמה בשטח בנוי
טירוני יחידת מגלן מחזור נוב' 23 במהלך תרגיל מוסק, נובמבר 2024
סרטוני וידאו מפעילות היחידה במבצע
פעילות כוחות צה"ל, 3 ביולי 2023
היתקלות בין לוחמי יחידת מגלן למחבלים, 3 ביולי 2023
לקריאה נוספת

יאיר אנסבכר, כצל ציפור, תל אביב: ידיעות אחרונות, 2009, מסת"ב 9789654828338
עפר שלח ויואב לימור, שבויים בלבנון: האמת על מלחמת לבנון השנייה, תל אביב: ידיעות אחרונות, 2007, מסת"ב 9654824086
איל דורון, הדס ועופר רגב, "בהשקט ובבטחה – מורשת יחידת מגלן", פורת הוצאה לאור, מאי 2012.
פסק דין אלבה נגד מדינת ישראל

| --- | --- |

 מידע החלטה
 ערכאה:  בית המשפט העליון
 תאריך החלטה:  24 בספטמבר 1996
 החלטה
 הערעור נדחה
 חברי המותב
 חברי המותב:  אהרן ברק, גבריאל בך, אליעזר גולדברג, אליהו מצא, צבי טל, דליה דורנר, יעקב טירקל
 דעות בפסק הדין
 דעת רוב:  דעת הרוב: מאמרו של הרב אלבה הוא הסתה לגזענות, ולכן נדחה ערעורו על הרשעתו ועל גזר דינו
 דעות נוספות:  דעת המיעוט: אין להעניש אדם על פרשנות שנתן במחקר הלכתי, ולכן יש לזכות את הרב אלבה
 
ע"פ 2831/95 אלבה נ' מדינת ישראל, הוא פסק דין שניתן בישראל ב-1996, והיה לפעם הראשונה בה אדם בישראל הועמד לדין בגין הפרת חוק איסור פרסום הסתה לגזענות. פסק הדין עוסק באיזון בין חופש הביטוי לבין הסתה לגזענות ועידוד אלימות. בית המשפט העליון, בשבתו כבית משפט לערעורים פליליים, דחה את ערעורו של הרב עידוא אלבה וקבע כי המאמר אותו פרסם על "הלכות הריגת גוי" אכן מבטא מסר ברור וחד-משמעי של הסתה לגזענות וכי טמון בו גם חשש לא מבוטל לסיכון שלום הציבור. הרב אלבה נידון לשנתיים מאסר, שאותן ריצה בכלא איילון.
רקע

חופש הביטוי נחשב כזכות יסוד, וזכות זו עוגנה בהכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם אשר אומצה על ידי האו"ם ב-1948. לאורך השנים שאלת גבולות חופש הביטוי נבחנה ברחבי העולם ובישראל בפרט בחקיקה ובפסיקה. בישראל ההתמודדות הראשונה עם גבולות חופש הביטוי הגיעה בבג"ץ קול העם בשנת 1953. פסק דין זה ביסס את חופש הביטוי כזכות עילאית במשפט החוקתי בישראל, וסלל את המשך הדרך להתמודדות עם ערכים מתנגשים בחופש זה. בפסק הדין נקבע "מבחן הוודאות הקרובה", לפיו, כאשר חופש הביטוי מתנגש עם אינטרס מוגן אחר, ייסוג חופש הביטוי רק כאשר תתקיים ודאות קרובה לפגיעה ממשית ורצינית באינטרס האחר.
כניסתה של תנועת הימין הרדיקלית "כך" לכנסת ה-11 בשנת 1984, הביאה את הכנסת להתחיל כשנה לאחר מכן בהליכי חקיקה, שמטרתם הייתה למנוע תופעות גזעניות ואת התמודדותן של מפלגות בעלות מצע גזעני, זאת על ידי תיקונים בחוק יסוד: הכנסת ובחוק העונשין אודות איסור פרסום הסתה לגזענות ב-1986, וב-1994 הוספה של איסור מעשה גזענות שתי הצעות חוק הונחו על שולחן הכנסת באותו היום: הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 12). ס"ח 1325, שהציעה לתקן את חוק-יסוד: הכנסת ואת חוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], התשכ"ט–1969, והצעת חוק העונשין (תיקון מס' 24), התשמ"ה–1985, ה"ח 1728, בה מוצע לאסור פרסום של הסתה לגזענות. תופעת הגזענות נוגדת את הערכים שעליהם מושתתת מדינת ישראל ובדברי ההסבר להצעת החוק נאמר כי: "המסורת העברית רואה בכבודו וביקרו של האדם, שנברא בצלם אלוקים, והשכנת השלום בין הבריות, ערכים נעלים ביותר. מאידך גיסא, השפלת כבוד האדם נחשבת במורשת היהדות עבירה חמורה". התיקון התקבל בשנת 1986 ובשנת 1994 נוסף איסור נוסף, מעשה גזענות. תיקוני חקיקה אלו אפשרו את פסילתה של "כך" על ידי בית המשפט העליון מלהתמודד לכנסת בשנת 1988, והתנועה אף הוכרזה כארגון טרור ב-1994, בין היתר בעקבות העובדה שמרבית ההנהגה של אותה תנועה- תמכו חד משמעית בטבח שביצע חברם במערת המכפלה.
על מנת להתמודד עם המתח הקיים בין אמירת דברי גזענות והסתה לבין חופש הביטוי, נקבעו בחוק סייגים לאחריות הפלילית בגין עבירת ההסתה הנקראים פרסום מותר. סייגים אלו נוגעים לפרסום כתבי דת ותפילה בתנאי שלא נעשו למטרת הסתה לגזענות. במקרים בהם הערכים מתנגשים, תפקיד מערכת המשפט ליצור איזון בין חופש הביטוי וחופש הדת והפולחן אל מול האינטרס הציבורי שבמניעת הסתה לגזענות. לכן, ההכרעה בעניין תלויה מקרה ונסיבות. לפי החוק הקיים, מכיוון שעבירות ההסתה מהוות פגיעה בחופש הביטוי, ומחייבות רגישות רבה, הגשת כתבי אישום בגין עבירות אלה מחייבת אישור היועץ המשפטי לממשלה.
להכרעה במתח שבין חופש הביטוי וחופש הדת לבין מניעת הסתה לגזענות נדרש בית המשפט העליון בשנת 1996, במקרה של הרב עידוא אלבה, שהיה לאדם הראשון שהועמד לדין והורשע בפרסום הסתה לגזענות, אודות פרשנות שנתן להלכות שקשורות בגויים.
רקע > הרב עידוא אלבה

הרב עידוא אלבה, למד בישיבת מרכז הרב. בשנת 1981 (תשמ"ב), עבר להתגורר בקריית ארבע ולמד בישיבות בחברון. בשנת 1991 (תשנ"א) הוסמך לרבנות ומאז מכהן כראש הכולל, רב ומורה להלכה במערת המכפלה בחברון. חיבר ספרים ומאמרים תורניים, ביניהם בעניין הגדרת החמץ, כניסת כהן למערת המכפלה, גויל וקלף.
רקע > אודות המאמר – הלכות הריגת גוי

באפריל 1994 פרסם הרב אלבה בקרב תלמידיו בכולל שבמערת המכפלה, מאמר שנושא את השם "בירור הלכות הריגת גוי". הוא למד את המאמר עם תלמידיו חודשיים לאחר טבח מערת המכפלה. המסקנות ההלכתיות של החוברת: מותר ליהודי להרוג גוי בשעת מלחמה, בכלל זאת נשים וילדים. מאמרו של אלבה נכלל בספר "ברוך הגבר", שנכתב לזכרו של ברוך גולדשטיין. אחת ממטרותיו המוצהרות של הספר הייתה לגרום לציבור החרדי והדתי לעסוק בפן ההלכתי של דיני "הבא להורגך השכם להורגו", מצוות נקמה בגויים, מצוות גאולת ארץ ישראל וכו'. הספר גרר גינויים מכל רחבי הקשת הפוליטית. עורכי הספר הועמדו לדין אולם מחברי המאמרים בו לא הועמדו לדין בסופו של דבר, פרט לאלבה אשר העמדתו לדין התבססה על גרסה קודמת של המאמר.
רקע > תיאור המאמר

המאמר נושא את השם "בירור הלכות הריגת גוי" ובכותרת המשנה, "נכתב אחרי בירור ההלכות עם אחד מגדולי הפוסקים שבדור, להצדקת מסקנותיו ההלכתיות". בכותרת מודגשת נוספת נכתב כי "אין כאן פסיקת הלכה, אלא העלאת הדברים לעיון והעמקה בלבד לפני תלמידים חכמים". למאמר שלוש גרסאות, אולם לא היו שינויים או מחלוקות על החלקים העיקריים בו. פסק הדין התייחס לגרסה הרחבה שבהן. בגרסה זו, מונה המאמר תשעה עשר עמודים מודפסים. אלבה מביא קטעים מהמקורות ומוסיף את פרשנותו. החיבור נחלק לעשרה פרקים. תשעת הפרקים הראשונים מתארים את נושאי הדיון: (א) איסור "לא תרצח" ו"שופך דם האדם"; (ב) הריגת גר תושב; (ג) גוי שאינו גר תושב – שיטת התוספות; (ד) גוי שאינו גר תושב – שיטת הרמב"ם; (ה) גדר סתם גוי; (ו) גוי כופר; (ז) הריגת גוי במלחמה; (ח) הגדרת מלחמת מצווה; ו-(ט) על מי מוטלת חובת המלחמה? בפרק העשירי, תחת הכותרת "המסקנות ההלכתיות לעיון ולא למעשה", מונה אלבה, ברשימה בת תשעה סעיפים, את סיכום המסקנות שאליהן הגיע בתשעת פרקי חיבורו. הדגש בדברים הוא קיום היתר הלכתי להרוג גויים.