stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פעולות צבאיות לא-מלחמתיות
הסדרת הפעולות בחוק

במדינת חוק מוסדרת הפעלתו של הצבא בחוק, ולעיתים מתייחסת החקיקה באופן ספציפי לפצל"ם, בהיותו חריגה ממטרות היסוד של הצבא. דוגמאות:
כאשר חיילים מיפן נשלחו לפעול ככוח שלום תחת מנדט האו"ם, ובפעולות נגד טרור בראשות קואליציה אמריקנית, הוחלט: הכוח הוגבל ל-600 חיילים, יפעל בשיקום מתקנים אזרחיים שנפגעו במלחמה וייסוג תוך שנתיים מהישלחו, ללא קשר להשגת המשימה.[דרוש מקור]
בארצות הברית מופעל פצל"ם על פי חוק ה-Military Support to Civil Authorities (MSCA), המאפשר הקצאת כוחות צבא למשימות אזרחיות פנימיות באופן זמני, תוך שהוא מגביל שימוש בכוחות פדרליים לאכיפת החוק, אלא אם כן זה מאושר על ידי החוקה והקונגרס. מה שמוגדר כ-Posse Comitatus Act. כך נערכו כוחות צבא לדכא מהומות בקליפורניה ב-1992, בהתאם לחוק מאושר. כן מוגדר השימוש בכוחות צבאיים למחצה, כמו משמר החופים (Coast Guard) והמשמר הלאומי (National Guard) כנגד איומים לאומיים מסוג הגירה לא-חוקית, מכיוון מקסיקו והים הקאריבי. חקיקה בנושא בקונגרס משתנה תדיר, בהתאם לאיום ולמדיניות השלטת.
הטלת פצל"ם על צבא, במיוחד פעילות שיש לה השלכות פוליטיות פנימיות, מעלה את סוגיית הפגיעה בדמוקרטיה.
פצל"ם בישראל

צה"ל עסק בפצל"ם מראשית ימיו. עם זאת, פקודת סדרי השלטון והמשפט, שהסמיכה את הממשלה להקים כוחות מזוינים קבעה כי תפקידם יהיה "הגנה על המדינה". חוק יסוד: הצבא שנחקק בשנת 1976, הוא חוק קצר, שלא הגדיר במפורש את תפקידיו של צה"ל. רק בשנת 1995 תוקנה פקודה סדרי השלטון והמשפט, ונקבע בה כי הכוחות יוכלו לבצע גם פעולות לשם השגת יעדיה הביטחוניים והלאומיים של המדינה. בין היתר, עוסק הצבא בפעילויות כגון:
חינוך והנחלת השפה העברית בעזרת מורות חיילות, וכן בבסיסים כמו מחנה מרקוס בחיפה, כפר ילדים וחוות השומר. בתשכ"ה (1965) אף ניתן לצה"ל פרס ישראל בתחום החינוך.
פרויקט נערי רפול השקיע בחינוך נוער במצוקה.
סיוע לעלייה, לקליטה ולתושבי המעברות בעת הצפות.
הקמת גשרים (בעיקר גשרי ביילי, שבהם מצויד חיל ההנדסה).
הפעלת תחנת רדיו (גלי צה"ל) והוצאה לאור (באמצעות קצין חינוך ראשי).
פעולות חילוץ והצלה, בישראל ומחוץ לה.
פעולות שיטור אזרחיות באמצעות יחידה ייעודית שהוקמה לשם כך - חיילות חיב"ה.
פעולות של ייצור אמצעי לחימה משרתות את צורכי הצבא, אך בדרך כלל הן מבוצעות (גם בישראל) על ידי מפעלי תעשייה שמחוץ לצבא. עם זאת, הוקמו במסגרת צה"ל מפעלים אחדים לייצור אמצעי לחימה, ובראשם המפעל לייצור הטנק "מרכבה".
פצל"ם בישראל > פצל"ם בתוכנית ההתנתקות

במסגרת ההיערכות לביצוע תוכנית ההתנתקות הוגשה עתירה לבג"ץ כנגד השימוש בצה"ל לשם פינוי המפונים מבתיהם ומיישוביהם. טענת העותרים: "יש להבחין הבחנה חדה בין פעולות של אכיפת חוק המתבצעות בתחומי מדינת ישראל ומופנות כלפי אזרחים ישראלים, לבין שמירה על ביטחון המדינה מפני אויבים מחוץ. אכיפת חוק אזרחית נמצאת בסמכותה הבלעדית של משטרת ישראל, ואילו הצבא מופקד על שמירת ביטחון המדינה מפני אויביה. שימוש בצה"ל ובחייליו לצורכי שמירה על הסדר הציבורי אל מול אוכלוסייה אזרחית חוטא למהות תכליתו של הצבא שהוא צבא חובה". עתירה זו נדחתה תוך קביעה כי "יישום ההתנתקות הינה יעד ביטחוני-לאומי"'.
הערות שוליים

↑  JP 3-07 Chapter III, para 2h
↑  בג"ץ 7455/05 הפורום המשפטי למען א"י ואח' נ' ממשלת ישראל ואח'
פרץ חן

אין תמונה חופשית
הרב פרץ חן (ה'תקנ"ז, 1797 – כ"ו באייר ה'תרמ"ג, יוני 1883; מוכר בחב"ד בכינוי "פרץ חן הגדול" מאחר שרבים מצאצאיו נקראו על שמו – שיקל להבדילו מהם) היה רב הערים בישנקוביץ, נוול וצ'רניגוב. מחשובי רבני חב"ד במאה ה-19. היה מהגורמים למינויים של ה"צמח צדק" והמהר"ש מליובאוויטש, וכן היה החברותא בלימוד של האדמו"ר המהר"ש.
קורות חייו

נולד בשנת 1797 בעיר סמיליאן שברוסיה לאלחנן חן, מבני משפחת חן מקטלוניה, שהתקרב לחסידות חב"ד על ידי האדמו"ר הזקן. בילדותו ביקר מספר פעמים אצל האדמו"ר הזקן. בשנת ה'תקע"ג (1813) נפטר רבו, והוא נהיה לחסידו של בנו, האדמו"ר האמצעי. בשנת ה'תקפ"ג (1823) מונה לרב העיר בישנקוביץ בהשתדלות רבו, רבי דובער. רעייתו בזיווג שני הייתה מרים לבית משפחת יפה. בט' בכסלו ה'תקפ"ח נפטר האדמו"ר האמצעי ורבי פרץ פעל להתמנות חתנו, רבי מנחם מנדל כאדמו"ר.
בשנת ה'תר"ח (1848) עבר להיות רב העיר נוול, ובשנת ה'תרכ"ו (1866) פעלו אנשי העיר דווינסק שיתמנה לרב עירם - אך הצמח צדק שלחו לשמש רב העיר צ'רניהיב. באותה שנה בי"ג בניסן נפטר רבו הצמח צדק, ורבי פרץ נתמנה לחבר בית-דין שחילק את ירושתו בין בניו. הוא קיבל עליו את מרותו של בנו רבי שמואל.
בי"ג בתשרי ה'תרמ"ג (1883) נפטר גם המהר"ש, רבי פרץ ראה בהתמנות בנו הרש"ב, ואת בנו, שלימים נתמנה לאדמו"ר הריי"צ - ראה בהיותו פעוט בעריסתו. אשר על כן רבי פרץ הוא אדם שראה את המספר הרב ביותר של אדמו"רי חב"ד (את כולם, מלבד האחרון). הוא נפטר באותה שנה בכ"ו באייר בגיל 86. בנו הרב דוד צבי מילא את מקומו ברבנות העיר צ'רניהיב.
בניו

הרב מאיר חן – אביו של הרב שמואל דב בער חן.
הרב משה לייב ליין – סבם של שולמית לסקוב, הרב יהושע ליין ולאה רפאלי (צנציפר).
הרב אברהם אהרן חן – אביו של הרב מאיר שמחה חן, חותנו של ישראל נח קפלן, וסבם של הרב גרשון חן, הרב יוסף חן ופרץ חן (מגדיאל).
רבי דוד צבי חן המכונה הרד"ץ – אביהם של הרב אברהם חן והרב מנחם מנדל חן וסבם של החוקר הרב דוד צבי הילמן ושל המשוררת זלדה.
חנה שנישאה לדודה זלמן חן.
לקריאה נוספת

אליעזר ליין, שניאור זלמן ברגר, יא, אבני חן – תולדות משפחת חן לדורותיה, ברוקלין: קה"ת, תשע"ה, עמ' 76–111
הערות שוליים

↑  אבני חן - תולדות משפחת חן, עמ' 87
↑  לעץ משפחתו
פרנץ ציראייס

| --- | --- |

 לידה:  13 באוגוסט 1905 מינכן, ממלכת בוואריה, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  24 במאי 1945 (בגיל 39) גוזן, אוסטריה 
 מדינה:  הקיסרות הגרמנית, רפובליקת ויימאר, גרמניה הנאצית 
 תקופת הפעילות:  מ-1924 
 מפלגה:  המפלגה הנאצית 
 פרסים והוקרה:  צלב ההצטיינות במלחמה 
 
פרנץ ציראייס (13 באוגוסט 1905 – 24 במאי 1945), קצין אס אס ששימש כמפקד מחנה הריכוז מאוטהאוזן.
ביוגרפיה

ציראייס נולד בשנת 1905 בעיר מינכן שבבוואריה. הוא הצטרף לרייכסווהר בשנת 1924 לאחר שמגיל צעיר הפגין פטריוטיות רבה. לאחר מכן הצטרף למפלגה הנאצית והפך לחבר בדיוויזיית האס אס לייבשטנדרטה. משום שהיה מובטל לעיתים התגייס לצבא הגרמני בחוזה ל-12 שנים. בשנת 1936 השתחרר מהצבא בדרגת סמל. לקח חלק בטיהור האס אה בשנת 1934 בליל הסכינים הארוכות. בשנת 1938 מונה למפקד האס אס בתורינגיה. בשנת 1939 מונה על ידי היינריך הימלר למפקד מחנה הריכוז מאוטהאוזן, ובשנת 1944 אף הועלה בדרגה עקב "הישגים מיוחדים" כמפקד מחנה.
לאחר שחרור המחנה ברח ציראייס יחד עם אשתו ובנו. ב-23 במאי אותה שנה התגלה על ידי חיילים אמריקאים בבקתת הציד שלו באוסטריה. הוא ניסה להימלט מהחיילים, אך נורה, נפצע באורח קשה ונתפס. לאחר תפיסתו הוא הועבר לבית חולים צבאי, שם מת מפצעיו יום לאחר מכן. גופתו נתלתה על גדר המחנה על ידי אחד מהשבויים לשעבר.
בנימין שיינבוים

בנימין שיינבוים (15 באוקטובר 1901, תר"ס, קייב, האימפריה הרוסית – 4 באוגוסט 1960, תשי"ט, רמת גן, ישראל) היה מאנשי העלייה השנייה. שירת בגדודים העבריים ובארגון "השומר" והיה פעיל ב"הגנה". ראש המועצה המקומית של עפולה בשנים 1942–1945.
ביוגרפיה > נעוריו

שיינבוים נולד בעיר קייב שבאימפריה הרוסית (באוקראינה של ימינו) למשה שינבוים ולצפורה בת צבי אהרונסקינד. האב היה בעל מפעל וקיים בית אמיד בו חינכו את הילדים ברוח הציונות. בזכות כספו של האב נשלח בנימין ללמוד בגימנסיה רוסית במסגרת המכסות שהוקצו ליהודים. בגימנסיה היו מספר מועט של יהודים שחוו התנכלויות בעלות אופי אנטישמי מצד הנוצרים, חבריהם לספסל הלימודים, עד שהוריו של החליטו להוציאו מהגימנסיה ולשכור לו מורה פרטי. חוויית האנטישמיות האיצה את רצונו לעלות לארץ ישראל והוא החל להפציר בהוריו להרשות לו לעלות ארצה עד שהסכימו ואימו רשמה אותו להמשך הלימודים בהגימנסיה העברית בירושלים.
ביוגרפיה > העלייה ארצה

בפסח 1914 הגיעו שיינבוים ואימו לארץ ישראל כדי לארגן את שהותו כאן. הוא החל ללמוד בגימנסיה בירושלים ועבר לגור בפנסיון של קרובי משפחה לאחר שאימו שבה לקייב.
ביוגרפיה > תקופת מלחמת העולם הראשונה

ב-1916, בתקופת מלחמת העולם הראשונה, הורו השלטונות העות'מאנים לסגור את בית הספר בו למד שיינבוים והוא וחבריו נאלצו לעבור ללמוד בגימנסיה הרצליה בתל אביב. עם גירוש תל אביב ב-1917 עבר עם חבריו התלמידים ללמוד במאיר שפיה, שם שהו עד סוף המלחמה.
ביוגרפיה > תקופת ההתיישבות החקלאית

לקראת סיום המלחמה השלים את חוק לימודיו. התגייס לגדודים העבריים ושירת עד סיום המלחמה. במהלך שירותו הכיר מספר חיילים מארגון "השומר" וב-1921, עם שחרורם, עלה איתם לכפר גלעדי שם עבד בחקלאות ושם גם גויס כשומר בארגון. ב-1924 עבר עם משפחתו לתל יוסף.
ביוגרפיה > הפעילות בעפולה

ב-1929 עבר מתל יוסף לעפולה, שם היה בין המתיישבים הראשונים וממייסדי שיכון עובדים. ב-1931 מונה על ידי ארגון ההגנה למפקד העיר עפולה, תפקיד אותו מילא עד 1942. בשנה זו מונה ליושב ראש המועצה המקומית בעפולה, תפקיד אותו מילא בשנים 1942–1945. בתקופת שירותו כראש המועצה חרגה פעילותו מתחומי המקום וביתו שימש מרכזה של עפולה והסביבה. הייתה זאת תקופת מלחמת העולם השנייה והוא עודד גיוס צעירים יהודים לצבא הבריטי.
במקביל לפעילותו הציבורית למד נהיגה והיה בין מייסדי קואופרטיב "העמק" לתחבורה ולאחר זמן התקבל כחבר ב"אגד", הוכיח יכולת ארגונית ונבחר להנהלתה. בשמה מילא כמה שליחויות במדינות אחרות.
ב-1948 עבר עם משפחתו לרמת גן.
ביוגרפיה > משפחתו

ב-1922 נשא שיינבוים לאישה את ברוריה בת ישעיהו לוין ממטולה. לזוג נולדו בן ושלוש בנות. נפטר ב-1960 ברמת גן והובא למנוחות בחלקת השומר בבית העלמין של כפר גלעדי.
בנו, יריב שיינבוים, נולד ב-1923 בכפר גלעדי ונישא לאיה שטיינבוק (בתו של יהושע שטיינבוק). יריב שירת כטייס בחיל האוויר וב-10 במאי 1948, בתקופת מלחמת העצמאות, נהרג כשמטוסו התרסק במהלך טיסת הפצצה בהרי ירושלים.
הנצחתו

רחוב בעפולה נקרא על שמו.
לקריאה נוספת

נחמן תמיר, אנשי העלייה השנייה - פרקי זכרונות - כרך ב', הוצאת המרכז לתרבות וחינוך תל אביב, 1974, עמוד 247
הערות שוליים

↑  בנימין שיינבוים, דבר, 7 באוגוסט 1960
↑  בנימין שיינבוים, על המשמר, 8 באוגוסט 1960
↑  בנימין שינבוים -סיפור חייו באתר "קפה דמרקר", 23 ביולי 2019
| ראשי מועצת ועיריית עפולה |
| --- | --- | --- |
| כמועצה מקומית | שניאור זלמן הוז (1926–1928) • יעקב קינמון (1928–1930) • פייבוש טבצ'ניק (1930–1931, 1933–1939) • מאיר שפירא ( 1931–1932, 1939–1940) • אפרים מזרחי (1932–1933) • דב ברכאן (1940–1942) • בנימין שיינבוים (1942–1945) • יוסף ברזילאי (1945–1950) • דוד קניאל (1950–1959) • יואש דובנוב (1959–1969) |  |
| כעיר | שמשון שחורי (1969–1979) • עובדיה עלי (1979–1991) • צדוק נאווי (1991–1998) • יצחק מירון (1998–2005, 2013–2018) • אבי אברהם אלקבץ (2005–2013, 2018 ואילך) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007413018505171  VIAF: 29156219023404741628   WorldCat (עם VIAF): 29156219023404741628
פרץ סנדלר

| --- | --- |

פרץ סנדלר
 לידה:  29 בדצמבר 1903 לונה, בלארוס 
 פטירה:  4 בינואר 1985 (בגיל 81) חיפה, ישראל 
 מקום מגורים:  חיפה 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
פרץ סנדלר (י' בטבת, תרס"ד, 29 בדצמבר 1903 – 1985) היה חוקר מקרא ישראלי.
מחקריו ופרסומיו (לא כולל פרסומים וראיונות בעיתונות)

הביאור לתורה של משה מנדלסון וסיעתו, התהוותו והשפעתו, הוצ' ראובן מס, ירושלים, תש"א-1940. (מהדורה שנייה, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשמ"ד-1984 - עם ראשית דבר מאת דב סדן.)
חזיוני מדינה: ילקוט אוטופיות ציוניות, עם מבוא ל"חזות העתיד" מאת פ. סנדלר ואחרית-דבר ג. קרסל, תל אביב: מ. ניומן, תשי"ד-1954.
"לבעיית "פרדס" והשיטה המרובעת", ספר אורבך, כרך א' של כתבי החברה העברית לחקר המקרא, תשט"ו, עמ' 222–235.
"בין ישראל לעמים", כרמלית, תשט"ו–תשי"ז, עמ' 1–11.
"סתרם של מפורסמות", בחינות בבקורת הספרות 10, מוסד ביאליק, ירושלים, עמ' 53–62.
"לחקר ה"פסקא באמצע הפסוק", ספר ד. נייגר, הוצאת החברה לחקר המקרא בישראל, ירושלים, תשי"ט, עמ' 222–249.
"על ישן וחדש בפרשנות", בית מקרא, א' (מ"ד), תשל"א, עמ' 46–67.
"תרגום המקרא נוסח המלך ג'יימס" ב"מהדורה מתוקנת ומשופרת", בית מקרא, א' (נ"ו), תשל"ד, עמ' 54–93.
מנדלסוניאנה – בימים ההם ובזמן הזה, קתרסיס 12, סתיו תש"ע-2009  (פרסום ראשון מכתב יד שבעיזבונו של פרץ סנדלר. נכתב בשנת תשכ"ט/תש"ל – 1969/70).
מגידולי שדה-הפקר או: העת לעקור נטוע?, קתרסיס 12, סתיו תש"ע-2009  (פרסום ראשון של מאמר, מעיזבונו של פרץ סנדלר, שנכתב בשנת 1970).
הערכים "מדע המקרא" (עמ' 466–495), "פרשנות" (עמ' 733–756) בלקסיקון מקראי בעריכת מ. סוליאלי ו-מ. ברכוז, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה.
אנציקלופדיה מקראית כרך ד' – "מבוא", "מבואות למקרא" (עמ' 579–596);
אנציקלופדיה מקראית, כרך ה' – "מקרא", "חקר המקרא" (עמ' 386–418).
לקריאה נוספת

נטע (סנדלר) זגגי, זיכרון לראשונים: פרץ סנדרלר, קתרסיס 12, סתיו תש"ע-2009, עמ' 87–91.
הערות שוליים

↑  כפי שמעידים עליו פרופ' יוסף קלוזנר ופרופ' דב סדן בהקדמות לשתי המהדורות של ספרו על הביאור לתורה של מנדלסון, וכמו כן גצל קרסל במאמרו "פרץ סנדלר – מרחיב אופקי מחקר המקרא", שפורסם בהגיעו לגבורות (בית-מקרא א' (צ"ו), תשרי-כסלו, תשמ"ד, עמ' 1–6).
↑  ג. קרסל, שם, עמ' 3–4.
↑  ג. קרסל, שם, עמ' 6.
↑  "סתרם של מפורסמות", בחינות בבקורת הספרות 10, מוסד ביאליק, ירושלים, עמ' 53–62.
↑  "בין ישראל לעמים", כרמלית, תשט"ו–תשי"ז, עמ' 1–11.
↑  "תרגום המקרא נוסח המלך ג'יימס" ב"מהדורה מתוקנת ומשופרת", בית מקרא, א' (נ"ו), תשל"ד, עמ' 54–93.
↑  ר' שם, עמ' 9–98.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007289417005171  ISNI: 0000 0000 4361 1371  LCCN: no2005085913  VIAF: 36655167   WorldCat (עם VIAF): 36655167
פרנץ קונוויטשני

| --- | --- |

 לידה:  14 באוגוסט 1901 Fulnek, צ'כיה 
 פטירה:  28 ביולי 1962 (בגיל 60) בלגרד, הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה 
 מקום קבורה:  בית הקברות הדרומי בלייפציג 
 מוקד פעילות:  גרמניה 
 מקום לימודים:  בית הספר הגבוה למוזיקה ולתיאטרון בלייפציג 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  גרמנית 
 כלי נגינה:  ויולה 
 חברת תקליטים:  Eterna, Supraphon, פיליפס רקורדס, פונטנה רקורדס, דויטשה גרמופון, דקה רקורדס 
 פרסים והוקרה:  הפרס הלאומי של מזרח גרמניה 
 
פרנץ קונוויטשני (במרכז) עם איגור אויסטרך (מימין) ועם דוד אויסטרך, 1957
פרנץ קונוויטשני (גרמנית: Franz Konwitschny‏; 14 באוגוסט 1901, פולנק, מוראביה הצפונית – 28 ביולי 1962, בלגרד), היה מנצח וכנר גרמני.
ביוגרפיה

קונוויטשני החל את הקריירה שלו כנגן ויולה בתזמורת גוונדהאוס בלייפציג, בניצוחו של וילהלם פורטוונגלר. בהמשך היה למנצח ובשנת 1927 החל לעבוד באופרה של שטוטגרט. משנת 1949 עד מותו היה מנצח ראשי של תזמורת הגוונדהאוז. משנת 1953 עד 1955 היה גם המנצח הראשי של התזמורת הסקסונית הממלכתית של דרזדן ומשנת 1955 ואילך ניצח על האופרה של ברלין. בין השאר היה המנצח הראשי של תזמורת המוזיאון של פרנקפורט, תזמורת בית האופרה העירוני של פרנקפורט על מיין.
פרנץ קונוויטשני הוא אביו של במאי האופרה פטר קונוויטשני.
ג'ואן נייתן

| --- | --- |

 לידה:  1943 (בת 81 בערך) פרובידנס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  בית הספר לממשל ע"ש קנדי באוניברסיטת הרווארד, הקולג' לספרות, מדע ואמנות של אוניברסיטת מישיגן, תיכון קלאסיקל 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 joannathan.com
 
ג'ואן נייתן (באנגלית: Joan Nathan) (נולדה ב-1943) היא עיתונאית ומחברת ספרי בישול יהודייה-אמריקאית.
קורות חייה

נייתן נולדה בפרובידנס רוד איילנד. קיבלה תואר שני בספרות צרפתית מאוניברסיטת מישיגן, ותואר שני נוסף במינהל ציבורי מבית הספר לממשל על-שם ג'ון קנדי באוניברסיטת הרווארד. במשך שלוש שנים התגוררה בישראל ועבדה אצל ראש עיריית ירושלים טדי קולק.
נייתן הייתה אחת ממייסדי פסטיבל האוכל של השדרה התשיעית בניו יורק. כן הייתה המפיקה בפועל והמנחה של התוכנית "Jewish Cooking in America with Joan Nathan", סדרה של רשת PBS המבוססת על ספרה, "Jewish Cooking in America".
במאי 2011 קיבלה נייתן פרס הוקרה מיוחד מטעם המכון למחקר יהודי על תרומתה לשימור התרבות היהודית.
נייתן נשואה לאלן גרסון, ולהם שלושה ילדים: דניאלה, דייוויד ומריסה. הם מתגוררים בוושינגטון די. סי. ובמרתה'ס ויניארד.
ספריה

נייתן כתבה עשרה ספרי בישול, וזכתה עבורם בפרסים רבים. שישה מהם עוסקים במטבח היהודי ושניים במטבח הישראלי. לטענתה, מטרתה היא לשמר את המסורות היהודיות על ידי ראיונות עם טבחים ותיעוד מתכוניהם וסיפוריהם עבור הדורות הבאים.
ספרה "An American Folklife Cookbook" זכה בפרס R.T. French Tastemaker (כיום פרס ג'יימס בירד) ב-1985. ספרה "The New American Cooking" זכה בפרס ג'יימס בירד ובפרס IACP לאוכל באמריקה וספר הבישול האמריקאי הטוב ביותר.
נייתן גם הייתה אוצרת אורחת של Food Culture USA בפסטיבל חיי העם הסמיתסוני ב-2005, שהתבסס על המחקר בספרה. ב-2005 זכה ספרה "Jewish Cooking in America" בפרס ג'וליה צ'יילד כספר הבישול הטוב ביותר של השנה ובפרס ג'יימס בירד לאוכל באמריקה.
The Flavor of Jerusalem, Little, Brown 1975
The Jewish Holiday Kitchen, Schocken 1979
An American Folklife Cookbook, Schocken 1984
The Children's Jewish Holiday Kitchen, Schocken 1988
Jewish Cooking in America, Knopf 1994
The Jewish Holiday Baker, Schocken 1997
The Foods of Israel Today, Knopf 2001
Joan Nathan's Jewish Holiday Cookbook, Schocken 2004
The New American Cooking, Knopf 2005
Quiches, Kugels and Couscous: My Search for Jewish Cooking in France, Knopf 2010
פרסים

2008, MacDowell Fellow, the MacDowell Colony
2005, Silver Spoon Award, Food Arts Magazine
2002, Honorary doctorate from the Spertus Institute of Jewish Culture
2001, Inductee into James Beard Foundation’s Who’s Who in American Food and Beverage
1995, Golda Award, American Jewish Congress
פסטיבל האוכל בשדרה התשיעית, ניו יורק
ג'ארד דאדלי

| --- | --- |

דאדלי במדי ברוקלין נטס, 2013
 לידה:  10 ביולי 1985 (בן 39) סן דייגו שבקליפורניה
 עמדה:  סמול פורוורד, פאוור פורוורד
 גובה:  1.98 מטר
 מספר:  10
 מכללה:  בוסטון קולג'
 דראפט:  בחירה מספר 22, 2007 שארלוט בובקאטס
 קבוצות כשחקן
 2007–2008   2008–2013   2013–2014   2014–2015   2015–2016   2016–2018   2018–2019   2019–2021:  שארלוט בובקאטס   פיניקס סאנס   לוס אנג'לס קליפרס   מילווקי באקס   וושינגטון ויזארדס   פיניקס סאנס   ברוקלין נטס   לוס אנג'לס לייקרס
 הישגים כשחקן
 זכייה באליפות ה-NBA‏ (2020)
 קבוצות כמאמן
 2021-:  דאלאס מאבריקס (עוזר מאמן)
ג'ארד דאדלי במדי וושינגטון ויזארדס עולה לסל מול קליי תומפסון מגולדן סטייט ווריורס
ג'ארד אנתוני דאדלי (באנגלית: Jared Anthony Dudley; נולד ב-10 ביולי 1985) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק, בעמדות הסמול פורוורד והפאוור פורוורד.
קריירת מכללות

דאדלי נולד בסן דייגו, קליפורניה, ואת קריירת המכללות שלו העביר בבוסטון קולג'. במשך ארבע עונותיו בקבוצה שימש כשחקן פותח, והעמיד במהלכן ממוצעים של 15.9 נקודות, 7.2 ריבאונדים ו-3.0 אסיסטים למשחק. בעונתו האחרונה, 2006/2007, קלע 19.0 נקודות למשחק, זכה בתואר "שחקן העונה של מחוז החוף האטלנטי" (ACC Player of the Year) ונכלל בחמישיית העונה השנייה של ליגת המכללות.
קריירה מקצועית > שארלוט בובקאטס

דאדלי נבחר על ידי שארלוט בובקאטס בבחירה ה-22 בדראפט ה-NBA לשנת 2007. בעונת הרוקי שלו מיצב עצמו דאדלי כשחקן רוטציה בקבוצה, כאשר שותף ב-73 משחקים (מתוכם 14 כשחקן חמישייה) וקלע 5.8 נקודות בממוצע למשחק.
קריירה מקצועית > פיניקס סאנס

במהלך עונת 2008/2009 נשלח בטרייד לפיניקס סאנס, יחד עם ג'ייסון ריצ'רדסון, בתמורה לראג'ה בל, בוריס דיאו ושון סינגלטרי. בעונתו השנייה עם הסאנס, 2009/2010, לקח חלק בהעפלתה של פיניקס לשלב גמר המערב בו הפסידו ללוס אנג'לס לייקרס, האלופה שבדרך, בתוצאה 2–4. דאדלי שותף בכל 82 משחקי העונה הסדירה ו-16 משחקי הפלייאוף של קבוצתו באותה עונה, וסיים כקלע השלשות הרביעי בטיבו ב-NBA, עם 45.8%.
בעונת 2011/2012, לאחר עזיבתו של וינס קרטר, שימש לראשונה כשחקן חמישייה קבוע וקבע שיאי קריירה בממוצעי דקות (31.1), נקודות (12.7) וריבאונדים (4.6) למשחק. ב-26 בדצמבר 2012 קלע שיא קריירה של 36 נקודות בהפסד קבוצתו לניו יורק ניקס בתוצאה 99-97.
קריירה מקצועית > לוס אנג'לס קליפרס

ב-10 ביולי 2013, לאחר 4 וחצי עונות בפיניקס, הועבר ללוס אנג'לס קליפרס כחלק מטרייד משולש עם מילווקי באקס ששלח את אריק בלדסו וקארון באטלר (מלוס אנג'לס) לפיניקס ואת ג'יי. ג'יי. רדיק (ממילווקי) לקליפרס. בעונתו היחידה בקליפרס פתח דאדלי ב-43 מתוך 74 המשחקים בהם שותף וקלע 6.9 נקודות למשחק בלבד, הממוצע הנמוך ביותר שלו מאז עונת 2008/2009.
קריירה מקצועית > מילווקי באקס

לקראת עונת 2014/2015, ב-26 באוגוסט 2014, נשלח בטרייד למילווקי באקס בתמורה לקרלוס דלפינו ומירוסלב ראדוליצה. ב-26 בדצמבר 2014 רשם דאדלי שורה סטטיסטית נדירה כאשר קלע את כל 10 זריקותיו מהשדה, כולל 4 שלשות, בניצחון קבוצתו על אטלנטה הוקס. את המשחק סיים דאדלי עם 24 נקודות בסך הכול, לאחר שעלה כמחליף מהספסל.
קריירה מקצועית > וושינגטון ויזארדס

ב-9 ביולי 2015 עבר לוושינגטון ויזארדס בתמורה לבחירת דראפט עתידית.
קריירה מקצועית > חזרה לפיניקס סאנס

בעונת 2016/2017 חזר דאדלי לפיניקס, בה שיחק בין השנים 2008–2013, כשחתם על חוזה ל-3 עונות עבור 30 מיליון דולר.
קריירה מקצועית > ברוקלין נטס

ב-20 ביולי 2018 נשלח בטרייד לברוקלין נטס, בתמורה לדרל ארתור.
קריירה מקצועית > לוס אנג'לס לייקרס

ב-7 ביולי 2019 חתם דאדלי על חוזה לעונה אחת בלוס אנג'לס לייקרס. בעונת 2019/2020 זכה עם הלייקרס באליפות ה-NBA, לאחר שגברו על מיאמי היט בסדרת הגמר; דאדלי עצמו שותף ב-9 בלבד מתוך 21 משחקי קבוצתו בפלייאוף, ולא קלע אף נקודה. בדצמבר 2020 חתם בלייקרס על הארכת חוזה.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007/2008 | שארלוט | 73 | 14 | 19.0 | 0.468 | 0.220 | 0.737 | 3.9 | 1.1 | 0.8 | 0.1 | 5.8 |
| 2008/2009 | שארלוט | 20 | 7 | 21.4 | 0.469 | 0.375 | 0.625 | 3.0 | 1.0 | 0.9 | 0.1 | 5.4 |
| 2008/2009 | פיניקס | 48 | 0 | 15.2 | 0.481 | 0.394 | 0.691 | 3.0 | 0.8 | 0.8 | 0.1 | 5.5 |
| 2009/2010 | פיניקס | 82 | 1 | 24.3 | 0.459 | 0.458 | 0.754 | 3.4 | 1.4 | 1.0 | 0.2 | 8.2 |
| 2010/2011 | פיניקס | 82 | 15 | 26.1 | 0.477 | 0.415 | 0.743 | 3.9 | 1.3 | 1.1 | 0.2 | 10.6 |
| 2011/2012 | פיניקס | 65 | 60 | 31.1 | 0.485 | 0.383 | 0.726 | 4.6 | 1.7 | 0.8 | 0.3 | 12.7 |
| 2012/2013 | פיניקס | 79 | 50 | 27.5 | 0.468 | 0.391 | 0.796 | 3.1 | 2.6 | 0.9 | 0.1 | 10.9 |
| 2013/2014 | ל.א. קליפרס | 74 | 43 | 23.4 | 0.438 | 0.360 | 0.655 | 2.2 | 1.4 | 0.6 | 0.1 | 6.9 |
| 2014/2015 | מילווקי | 72 | 22 | 23.8 | 0.468 | 0.385 | 0.716 | 3.1 | 1.8 | 1.0 | 0.2 | 7.2 |
| 2015/2016 | וושינגטון | 81 | 41 | 25.9 | 0.478 | 0.420 | 0.735 | 3.5 | 2.1 | 0.9 | 0.2 | 7.9 |
| 2016/2017 | פיניקס | 64 | 7 | 21.3 | 0.454 | 0.379 | 0.662 | 3.5 | 1.9 | 0.7 | 0.3 | 6.8 |
| 2017/2018 | פיניקס | 48 | 0 | 14.3 | 0.393 | 0.363 | 0.771 | 1.9 | 1.6 | 0.5 | 0.2 | 3.2 |
| 2018/2019 | ברוקלין | 59 | 25 | 20.7 | 0.423 | 0.351 | 0.696 | 2.6 | 1.4 | 0.6 | 0.3 | 4.9 |
| 2019/2020 | ל.א. לייקרס | 45 | 1 | 8.1 | 0.400 | 0.429 | 1.000 | 1.2 | 0.6 | 0.3 | 0.1 | 1.5 |
| קריירה |  | 892 | 286 | 22.5 | 0.464 | 0.393 | 0.732 | 3.2 | 1.6 | 0.8 | 0.2 | 7.4 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | פיניקס | 16 | 0 | 23.6 | 0.465 | 0.424 | 0.607 | 3.8 | 1.8 | 1.1 | 0.4 | 7.6 |
| 2014 | ל.א. קליפרס | 7 | 0 | 6.4 | 0.273 | 0.500 | 0.000 | 0.9 | 0.3 | 0.1 | 0.0 | 1.3 |
| 2015 | מילווקי | 6 | 0 | 18.3 | 0.467 | 0.571 | 0.571 | 1.8 | 1.3 | 2.0 | 0.3 | 6.7 |
| 2019 | ברוקלין | 4 | 2 | 20.5 | 0.273 | 0.222 | 1.000 | 0.5 | 2.8 | 0.8 | 0.3 | 3.0 |
| 2020 | ל.א. לייקרס | 9 | 0 | 3.4 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.2 | 0.0 | 0.4 | 0.1 | 0.0 |
| קריירה |  | 42 | 2 | 15.4 | 0.423 | 0.418 | 0.641 | 1.9 | 1.2 | 0.9 | 0.2 | 4.4 |
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות המכללות של דאדלי, באתר basketball-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 2007, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות הקריירה של דאדלי ב-NBA, באתר basketball-reference.com
↑  דאדלי נשלח בטרייד לפיניקס, באתר הרשמי של פיניקס סאנס
↑  דוח המשחק בין פיניקס לניו יורק, באתר basketball-reference.com
↑  דאדלי נשלח בטרייד לקליפרס, באתר הרשמי של לוס אנג'לס קליפרס
↑  דאדלי נשלח בטרייד למילווקי, באתר הרשמי של מילווקי באקס
↑  סיכום המשחק של מילווקי מול אטלנטה, באתר nba.com
↑  דאדלי נשלח בטרייד לויזארדס, באתר וושינגטון פוסט
↑  דאדלי חותם על חוזה בפיניקס סאנס, באתר הרשמי של הקבוצה, 8 ביולי 2016
↑  דאדלי נשלח בטרייד לברוקלין נטס, באתר הרשמי של הקבוצה, 20 ביולי 2018
↑  הלייקרס מחתימים את דאדלי ודניאלס, באתר הקבוצה, 7 ביולי 2019
↑  דאדלי חותם על הארכת חוזה בלייקרס, באתר הקבוצה, 1 בדצמבר 2020
ג'ואן קלארק

| --- | --- |

ג'ואן קלארק בשנות ה-40 לערך
 לידה:  24 ביוני 1917 ווסט נורווד, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  4 בספטמבר 1996 (בגיל 79) Headington, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Joan Elisabeth Lowther Clarke 
 ענף מדעי:  קריפטוגרפיה 
 מקום קבורה:  קתדרלת צ'יצ'סטר 
 מקום לימודים:  קולג' דאליץ' (1936)  קולג' ניונהאם, אוניברסיטת קיימברידג' (1940) 
 מוסדות:  GCHQ (יוני 1940–1952)  GCHQ (1962–1977) 
 פרסים והוקרה:  חבר במסדר האימפריה הבריטית (1947) 
 
ג'ואן קלארק (באנגלית: Joan Clarke;‏ 24 ביוני 1917 - 4 בספטמבר 1996) הייתה קריפטואנליסטית ונומיסמטיקאית אנגלית, הידועה בעיקר בהשתתפותה בעבודה בבלצ'לי פארק על פיצוח האניגמה - מכונת הצפנה שהייתה בשימוש הצבא הגרמני בזמן מלחמת העולם השנייה. על כך זכתה ב-1947 בעיטור חברה במסדר האימפריה הבריטית.
שנותיה הראשונות

קלארק נולדה ב-24 ביוני 1917 בלונדון כבתם הצעירה של דורותי וויליאם קלארק שהיה כומר. היו לה שלושה אחים ואחות. היא עסקה בתחביבים כמו שחמט, בוטניקה וסריגה.
למדה בבית ספר לבנות בדרום לונדון, ובזכות הישגיה זכתה במלגה ללימודים באוניברסיטת קיימברידג'. היא למדה שם מתמטיקה בקולג' ניוהאם לבנות וקיבלה את הציונים הגבוהים בכיתה במספר מקצועות. עם זאת, לא הוסמכה בתואר רשמי של האוניברסיטה, בגלל מדיניותה של זו להסמיך רק גברים, מדיניות שהתקיימה עד 1948.