stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פצע לחץ

| --- | --- |
  פצע לחץ חשוף  (תמונה קשה לצפייה)  קשה לצפייהclass=notpageimage|הצגה 
 תחום:  רפואת עור 
 טיפול:  collagenase clostridium histolyticum  חנקן חמצני 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  190115 
 MeSH:  D003668
 סיווגים
 ICD-11:  EH90 
 
פצעי לחץ הם פצעים בעור, הנגרמים עקב פעולות ממושכות או חוזרניות של הפעלת כוח על אותו שטח עור. הפעלת הכוח יכולה להיות באחד מהאופנים הבאים:
לחץ חיצוני ממושך – בעיקר בישיבה או שכיבה ממושכת באותה תנוחה. מקרים אלה נפוצים אצל אנשים עם לקות תנועה קשה או מוגבלות מוטורית שלא יכולים לשנות את תנוחתם בכלל ויושבים בכיסא גלגלים שאינו מותאם להם היטב, או ששוכבים במשך ימים ארוכים בלא שאיש יהפוך אותם. במקרים אלה מתפתח פצע לחץ במקום בו עצם הנושאת הרבה ממשקל הגוף מועכת את העור. דוגמאות למקומות מועדים לפצע כזה: גב תחתון, עכוז, עקב, גב, ראש אוזניים. פצעי לחץ נפוצים באופן טבעי אצל משותקים עקב יכולת תנועתם המוגבלת ובקרב קשישים סיעודיים או חולים המרותקים למיטה. אצל אנשים בריאים, הדבר לא קורה בדר"כ כי הם משנים תנוחה או מחליפים כיסא כשהם חשים לא נוח, באופן טבעי, כמעט בלי לתת דעתם לדבר.
חיכוך – חיכוך של מקומות מסוימים בגוף הידועים בפגיעותם לכיבים, בעיקר מקומות שבהם העור מונח על בליטת עצם. דוגמאות למקומות כאלה הן: הירכיים, הגב התחתון, הקרסוליים, העקבים והמרפקים (36% מפצעי הלחץ מופיעים באזור העקב והקרסוליים).
מתיחה ממושכת או חוזרנית: הפעלת מאמץ גזירה – נפוץ בקרב אנשים עם לקות תנועה קשה שקשורים ברתמות לכיסאות גלגלים שאינם מתאימים להם. מקומות מועדים – גב תחתון ומקומות בהם נמצאות הריתמות.
מניעה

פצע לחץ עלול להיווצר תוך 2–3 שעות, אך לרפא אותו לוקח הרבה זמן. לכן חשוב להשקיע במניעת פצעי לחץ.
מניעה תיעשה על ידי שינויי תנוחה תכופים, תזונה מותאמת, אביזרי מניעת פצעי לחץ כגון מזרן אקטיבי דינמי או כרית ומשטחים לפצעי לחץ מחומרים ויסקו-אלסטיים, הקפדה על היגיינה והשגחה על שלמות העור.
אדם בריא, חש לאחר מספר דקות בלחץ המופעל על הגוף, כאשר לא נוח לו או כואב לו ויכול לשנות תנוחה.
אדם שסובל מהפרעות בתחושה, עצבוב, תחושת כאב ולחץ או חוסר יכולת לנוע, זקוק לעזרה אקטיבית ופסיבית.
עזרה אקטיבית היא שינוי תנוחה על ידי שימוש באנשים אחרים או מנופים.
עזרה פאסיבית היא שימוש באביזרים מונעי לחץ – מזרנים, כריות או מגפיים מיוחדים.
קיימים מספר עקרונות נוספים למניעת פצעי לחץ:
שינוי תנוחה כל שעתיים גם בשכיבה וגם בישיבה. הושבה על משטח המאפשר פיזור לחצים תוך מתן תמיכה לגוף במקומות ה"בעייתיים" – ישבן, עקב, גב תחתון ומרפקים. שכיבה במיטה בזווית לא יותר מ-30 מעלות.
שמירה על היגיינה אישית והגנה על העור מפני רטיבות וחומציות השתן אצל אנשים עם חיתולים. אמצעי יעיל למניעת נזקי רטיבות במקרי חוסר שליטה על הסוגרים הוא שימון של העור.
אצל אנשים נכים ניתן לטפל ולמנוע פצעי לחץ על ידי התאמה ייחודית של מערכת ההושבה של כיסא הגלגלים ושחרור לחצים מהישבן בכל פרק זמן קבוע על ידי מערכת מנופים המשכיבה את המשתמש על גבו יחד עם מערכת ההושבה. בשנת 2017 פותח כיסא גלגלים רובוטי שמשלב טכנולוגיות איסוף מידע (חיישנים) ובינה מלאכותית ומגיב בהתאם למדדי הגוף ומשנה את מנח גופו של היושב וגורם ליושב לשבת בתנוחה אחרת, נוחה יותר ומונעת פצעי לחץ ופגעים הנוצרים מישיבה ממושכת.
הערות שוליים

↑  ynet, פיתוח ישראלי: הכיסא החכם שמצליח להזיז נכים, באתר ynet, 20 במרץ 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282402505171  BnF: cb11965241f (data)  GND: 4149036-8  LCCN: sh85012764  NDL: 00575922  NKC: ph119363 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
כרית למניעת פצעי לחץ לכיסא גלגלים
כיסא גלגלים רובוטי של resymmetry
פוקימון: שובו של מיוטו

| --- | --- |

כרזת ה-DVD האמריקאית
 מבוסס על:  "פוקימון"
 בימוי:  קוניהיקו יויאמה מאסאמיטו הידאקה
 הופק בידי:  מאקיקו איוואטה טאקאיוקי יאנאגיסאווה טקמוטו מורי
 תסריט:  טקשי שודו
 עריכה:  טושיו הנמי
 מדבבים בעברית:  דניאל מגון נעמה אוזן מולי בכר מאיה בר שלום גיא נתיב ירון מלאכי דון לני גבאי גלעד קלטר גיורא קנת ענת שאבי עמי מנדלמן שרון בורגאוקר מיכה אוזין סליאן
 מוזיקה:  שינג'י מיאזאקי
 צילום:  היסאו שיראי
 מדינה:  יפן
 חברה מפיצה:  TV Tokyo
 הקרנת בכורה:  יפן30 בדצמבר 2000 ארצות הברית4 בדצמבר 2001 ישראל 2002
 משך הקרנה:  74 דקות
 שפת הסרט:  יפנית
 סוגה:  פנטזיה, אנימה
 סרט קודם:  פוקימון: הסרט הראשון
 דף הסרט ב־IMDb
פוקימון - שובו של מיוטו (באנגלית: Pokémon: Mewtwo Returns ביפנית: ポケットモンスター ミュウツー! 我ハココニ在リ MEWTWO SAGA), הוא סרט טלוויזיה יפני מסוגת האנימה. את הסרט ביימו קוניהיקו יויאמה ומאסאמיטו הידאקה. זה היה סרט הטלוויזיה המבוסס על הסדרה "פוקימון" המהווה המשך ישיר לסרט "מיוטו מכה שנית".
הסרט שודר בטלוויזיה היפנית ב-17 ביולי 1999, ולאחר מכן עשתה גרסה אנגלית בווידאו באוסטרליה ב-17 באוגוסט 2001, בארצות הברית ובקנדה ב-4 בדצמבר 2001 ובממלכה המאוחדת ב-11 בפברואר 2001. ב-2002 הסרט המדובב לעברית יצא בישראל בקלטות וידאו ו-DVD.
תקציר העלילה

הספיישל מתאר את חוויותיו של מיוטו לאחר הסרט – 'מיו נגד מיוטו', ועל החיפוש שלו אחר המקום שלו בעולם. מיוטו עם שאר הפוקימונים המשובטים מוצאים מקלט בקניון פיוריטי, על הר קיינה שמוגדר כאזור מסוכן למחיה. אך פרטיותם לא אורכת ימים כאשר מנהיג צוות רוקט – ג'ובאני, מצליח לאתר את הפוקימון האגדי ולנסות לתפוס אותו. אש קטצ'אם והחבורה נעזרים בלונה קארסון על מנת לחצות את הקניון ומגלים את דבר המזימה של צוות רוקט. מיוטו מנסה להילחם כנגד צוות רוקט אך נתקל במכשול כאשר ג'ובאני מאיים לפגוע בחבריו הפוקימונים ובמקום האקזוטי. כך נוצר מצב שלמיוטו אין אופציה אחרת והוא מסגיר את עצמו לידי צוות רוקט אך אש וחבריו נחלצים לעזרתו ומצילים את היום. בסוף הסרט, מיוטו וחבריו מוצאים את משמעות קיומם ומצליחים לחזור לשגרת חיים על פני כדור הארץ.
דיבוב

| דמות | יפנית | אנגלית | עברית |
| --- | --- | --- | --- |
| אש קטצ'אם | ריקה מטסומוטו | ורוניקה טיילור | דניאל מגון |
פיקאצ'ו: איקואה אוטאני
| מיסטי | מאיומי איזוקה | רייצ'ל ליליס | נעמה אוזן |
טוגפי: סאטומי קורוגי
| ברוק | יוג'י ואדה | אריק סטיוארט | מולי בכר |
| ג'סי | מגומי האיאשיבארה | רייצ'ל ליליס | מאיה בר שלום |
| ג'יימס | שין איצ'ירו מיקי | אריק סטיוארט | גיא נתיב |
| מיאו | אינוקו אינויאמה | מאדי בלאוסטיין | ירון מלאכי |
| מספר | יונשו אישיזוקה | קן גטס | עמי מנדלמן |
| מיוטו | מאסאצ'יקה איצ'ימורה | דן גרין | מיכה אוזין סליאן |
| לונה קארסון | איה היסאקאווה | איימי ברינבאום | דון לני גבאי |
| קולן קאליקס | ריקיה קויאמה | סקוטי ריי | גלעד קלטר |
| ג'ובאני | הירוטאקה סוזוקי | אד פול | גיורא קנת |
| דומינו | קוטונו מיצואישי | קרי ויליאמס | ענת שאבי |
פגישה ראשונה

| --- | --- |
 סינגל בביצוע אילנה אביטל
 מתוך האלבום זינוק
 יצא לאור:  1979
 שפה:  עברית
 אורך:  3:21
 חברת תקליטים:  הד ארצי 
 כתיבה:  עמוס קולק
 הפקה:  נורית הירש
 
פגישה ראשונה הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנה אביטל. הוא יצא לאור בשנת 1979, ורק שנתיים לאחר מכן נכלל כסינגל באלבום זינוק.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי עמוס קולק והופק על ידי נורית הירש. ל"פגישה ראשונה" לא הופק וידאו קליפ רשמי, אולם ב-29 באוגוסט 2015 עלה אודיו רשמי שלו בערוץ היוטיוב הרשמי של הירש. תחילה כתב קולק את השיר לסרט "אל תשאלי אם אני אוהב", אך בהמשך צירפה אותו אביטל לאלבומה השלישי, זינוק.
הצלחה מסחרית

ב-27 בפברואר 1979 נכנס השיר למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-26. ב-30 במאי עלה למקום השני - המיקום הגבוה ביותר בו דורג במצעד. ב-4 ביולי, לאחר 16 שבועות רצופים, יצא מהדירוג השבועי של תחנת הרדיו. במצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תשל"ט הגיע "פגישה ראשונה" למקום ה-19.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1979)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1979)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1979)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1979)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | רשת ג' | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1979)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1979)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1979)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1979)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | רשת ג' | 19 |  |
הערות שוליים

↑  פגישה ראשונה - אילנה אביטל - אל תשאלי אם אני אוהב - הפסקול, יוטיוב
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מן התאריכים 27–28 בפברואר 1979, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מן התאריכים 29–30 במאי 1979, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מן התאריכים 3–4 ביולי 1979, פזמונט
↑  מצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תשל"ט, פזמונט
| אילנה אביטל |
| --- | --- |
אלבומי אולפן: לאהוב אותך • שלום חבר • זינוק • רגעים • בלי בושה • כיוונים נעלמים • ילד המחר • אותך... פעם שנייה • תוצרת צרפת • נוגעת באושר • הסיפור האמיתי
אלבומי אוסף: אוסף הזהב • סיכוי לאהבה
אלבומי רמיקס: Hey
סינגלים: "אותך" • "אמור" • "השיבה לי" • "שובי לים" • "פגישה ראשונה" • "לילה במדבר" • "מלכת הכיתה" • "‏כל שנה בסוף הקיץ" • "עוד ועוד" • "ירושלם" • "אבא אמא וארץ ישראל" • "רגעים" • "בזכות ימים כאלה" • "אור בקצה המנהרה" • "בוא אל החגיגה" • "די לי די" • "בלי בושה" • "אתה המלך" • "סוף הצד" • "ילד המחר" • "טוב שבאתם" • "יום חדש" • "עוד תראה אותי" • "ספק" • "תגיד שכן"
פסטיבל הזמר והפזמון 1961

פסטיבל הזמר והפזמון 1961 הייתה תחרות שירים ששודרה בקול ישראל.
התחרות התקיימה במוצאי יום העצמאות בהיכל התרבות בתל אביב-יפו בהנחיית יצחק שמעוני. המנצח על התזמורת גארי ברתיני והמפיקים היו חנוך חסון, מאיר הרניק ויצחק שמעוני.
כל שיר הושמע בשני ביצועים. השיר שזכה בתחרות הוא "שאני עמך".
השירים המשתתפים

| שם המבצע | שם המבצע הנוסף | שם השיר | מילים | לחן | עיבוד | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אסתר עופרים | גדעון זינגר | שאני עמך | פנינה אבני | צבי אבני | צבי אבני | 1 |
| אסתר עופרים | גדעון זינגר | נעמה | אברהם בר-עוז | שלמה בידרמן (בירן) | שמעון כהן | 2 |
| נחמה הנדל | שמעון בר | כאשר אני ואת | אלונה טוראל | אלונה טוראל | חנן וינטרניץ | 3 |
| עליזה קשי | שמעון בר | יונתי בחגוי הסלע | שיר השירים | שלמה בידרמן (בירן) | חנן וינטרניץ | 4 |
| נחמה הנדל | אילקה רווה | הללויה | תהילים | עמיחי מעיני | שמעון כהן | 5 |
| שמעון ישראלי | אסתר עופרים | ברושים | חיים גורי | שלמה ורבנר | חנן וינטרניץ | 6 |
| שמעון בר | עליזה קשי | לכה דודי | רבי שלמה אלקבץ | גרשון פרנסקי | יחזקאל בראון | 7 |
| אילקה רווה | עליזה קשי | שיר המים | שלמה אבן גבירול | בתיה באיאר | שמעון כהן | 8 |
| נחמה הנדל | גדעון זינגר | טובים דודיך | שיר השירים | אלונה טוראל | יחזקאל בראון | 9 |
| נחמה הנדל | שמעון בר | עלי גנים | יהודה הלוי | מוני אמריליו | יחזקאל בראון | 10 |
פסטיבל הזמר והפזמון 1960

פסטיבל הזמר והפזמון 1960 היה תחרות שירים ששודרה בקול ישראל והראשון בתולדות התחרות.
התחרות התקיימה במוצאי יום העצמאות ה' באייר תש"ך, 2 במאי 1960, בהיכל התרבות בתל אביב-יפו בהנחיית יצחק שמעוני. המנצח על התזמורת גארי ברתיני והמפיקים הם: ישראל דליות, נקדימון רוגל ויצחק שמעוני.
כל שיר הושמע בשני ביצועים והשיר הזוכה גם בביצוע משותף. השיר שזכה בתחרות הוא "ערב בא" והפרס שהוענק לזוכה עמד על 1500 לירות, שהעניק שר החינוך והתרבות אבא אבן. השיר הזוכה הוקלט שוב והופיע בתקליטון.
השיר "ליל החג" נכתב במקור בערבית. בביצוע המשותף שרו הזמרים את הבית הראשון בשפת המקור.
השירים המשתתפים

| שם המבצע | שם המבצע הנוסף | שם השיר | מילים | לחן | עיבוד | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| עליזה קאשי ושמעון בר | קיים ביצוע של כל אחד בנפרד וביצוע משותף | ערב בא | עודד אבישר | אריה לבנון | אריה לבנון | 1 |
| רמה סמסונוב גדעון זינגר | קיים ביצוע של כל אחד בנפרד וביצוע משותף | העלמה | נתן אלתרמן | מרדכי זעירא | חנן וינטרניץ | 2 |
| ג'ו עמר ולילית נגר | קיים ביצוע של כל אחד בנפרד וביצוע משותף | ליל החג (לילת אלעיד) | שלמה שעשוע | שלמה הופמן | שמעון כהן | 3 |
| נתניה דברת | ויליאם וולף | עוזי וזמרת יה | תנ"ך | נחום נרדי | נעם שריף | 4 |
| ג'ו עמר ולילית נגר | ג'ו עמר | שיר ידעתי | פניה ברגשטיין | משה גסנר | נעם שריף | 5 |
| נתניה דברת | ויליאם וולף | שיר הפלך | פניה ברגשטיין | שלמה יפה | שלמה יפה | 6 |
| עליזה קאשי | שמעון בר | מחול הרועה | עודד אבישר | אריה לבנון | אריה לבנון | 7 |
| רמה סמסונוב | אילקה רווה | איילת אהבים | משה דור | יוסף הדר | נעם שריף | 8 |
| שמעון בר | שולמית ליבנת | קומי ונצא השדה | י.ל פרץ | רם דע-עוז | צבי אבני | 9 |
פגישות עם פיטר ברוק

| --- | --- |

עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  אוריאל זוהר
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  ספר לימוד
 הוצאה
 הוצאה:  זוהר
 תאריך הוצאה:  1990
 מספר עמודים:  176
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001123701
 
פגישות עם פיטר ברוק הוא ספר לימודי בתחום התיאטרון, מאת אוריאל זוהר, בהוצאת "זוהר" תל אביב (1990). בספר 176 עמודים ובו כמה תמונות נדירות מהצגותיו של פיטר ברוק, בתיאטרונו בוף דה-נור בפריז.
מתוך עטיפת הספר

הספר מתאר את ברוק כבמאי תיאטרון מחדש, בתחום העריכה והבימוי של מחזות שקספיר, צ'כוב ואחרים, וכן כבמאי אופרה, במאי קולנוע ופילוסוף. סרטיו והצגותיו הכינו אותו לערוך, לכתוב את המחזה ולביים את ההצגה "הרצאת הציפורים", הנחשבת לאחד מהישגיו הגדולים. בארכיון תאטרונו בפריז ניתן למצוא מעט קטעי וידאו ותמונות מן ההצגה. ספר זה הוא מסע אל עולמו הפנימי, המחשבתי והאמנותי. הספר כולל מאמרי מחקר, פגישות עם ברוק ועדויות של אמנים שעבדו במחיצתו במשך שנים.
אחרי כתיבת הספר

המחבר מתאר בספרו את תאטרונו של ברוק כפי שחזה בו, חקר אותו, למד ולימד אותו עד שנת 1990, לכן חסרים בו פרטים על עבודותיו לאחר תאריך זה, כמו למשל סיפור תולדות הודו, מבראשיתה, המהאבהארטה, שרק אז יצא כהפקה בת תשע שעות לבימת התיאטרון בפריז.
הערות שוליים

↑  בספר הזה, בעמודים 92, 161, 176 ניתן לצפות בתמונות מתוך ההצגה "הרצאת הציפורים".
↑  סצנה אחת מהמחזה בתרגום זוהר, ראו מאזנים מס. ע' (8), עמ' 32-36 ת"א, 1996.
זוהר מעניק לפיטר ברוק את ספרו זה, בתיאטרון בוף דה נור, פריז 1991
פסטיבל הזמר והפזמון 1964

פסטיבל הזמר והפזמון 1964 הייתה תחרות שירים ששודרה בקול ישראל.
התחרות התקיימה ביום חמישי, במוצאי יום העצמאות, ה' באייר תשכ"ד, 16 באפריל 1964 בהיכל התרבות בתל אביב-יפו בהנחיית יצחק שמעוני. המנצח על התזמורת היה גארי ברתיני והמפיקים היו חנוך חסון וגיל אלדמע.
כל שיר הושמע בשני ביצועים. השיר שזכה בתחרות הוא "ילדתי אמרי".
השירים המשתתפים

| שם המבצע | שם המבצע הנוסף | שם השיר | מילים | לחן | עיבוד | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בני אמדורסקי ונחמה הנדל | מקהלת רינת | ילדתי אמרי | משה דור | יעקב הולנדר | בני אמדורסקי ונחמה הנדל | 1 |
| נעמי לוי | שמעון בר | דברים של לא כלום | חיים קינן | שמעון כהן | שמעון כהן | 2 |
| שושנה דמארי | שמעון בר | במשעול רדום | אוריאל אופק | יונה פוקס | משה וילנסקי | 3 |
| שלישיית גשר הירקון | שמעון בר | אותך | אורי אסף | יגאל גורדון | אגון קרטן | 4 |
| שלישיית שריד | שושנה דמארי | אני ושירי | אברהם בן זאב | אפי נצר | שלמה ורבנר | 5 |
| אריק איינשטיין | שלישיית שריד | הרחק בלילה | יעקב שבתאי | שמואל אימברמן | יצחק גרציאני | 6 |
| שושנה דמארי | הפרברים | ליבבתיני | שיר השירים | מוני אמריליו | משה וילנסקי | 7 |
| מקהלת רינת | נחמה הנדל | כשושנה בין החוחים | שיר השירים | ינון נאמן | גיל אלדמע | 8 |
| הפרברים | מקהלת רינת | קציר | ע. הלל | יעקב קנין | יחזקאל בראון | 9 |
| שלישיית שריד | מקהלת רינת | שעה ברוכה | מרים שנייד | רם דע-עוז | שלמה ורבנר | 10 |
פול ורהובן

| --- | --- |

ורהובן, 2010
 לידה:  18 ביולי 1938 (בן 86) הולנד אמסטרדם, הולנד
 סוגה מועדפת:  סרטי פעולה, מתח, דרמה, הרפתקאות ומדע בדיוני
 מדינה:  ממלכת ארצות השפלה 
 תקופת הפעילות:  מ-1960
 עיסוק:  במאי קולנוע, מפיק וכותב
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ליידן  Gymnasium Haganum  Netherlands Film Academy 
 יצירות בולטות:  "רובוקופ"   "זיכרון גורלי"   "גברים בחלל"   "נערות שעשועים"   "אינסטינקט בסיסי"   "רומן הדמים"   "בלתי נראה"
 צאצאים:  Helen Verhoeven, Claudia Verhoeven 
 פרסים והוקרה:  פרס סאטורן פרס פטל הזהב
 פרופיל ב-IMDb
 
פול ורהובן (בהולנדית: Paul Verhoeven; נולד ב-18 ביולי 1938) הוא במאי, תסריטאי ומפיק קולנוע הולנדי. בתחילת הקריירה שלו היה פעיל בהולנד והתפרסם בשל סרטיו השנויים במחלוקת, עד לשנת 1985 שבה עבר ורהובן לארצות הברית. סרטיו של ורהובן מאופיינים בסאטירה חברתית, לרוב תוך כדי שימוש גרפי באלימות ומין.
ראשית ההצלחתו ופרסומו הבין-לאומי באו לו מסרטי מדע בדיוני אלימים לדוגמת "רובוקופ" (1987) ו"זיכרון גורלי" (1990) שיצרו ורסיות שונות של עתיד דיסטופי רווי קואופרטיבים מושחתים, ניצול וקליעים מעופפים. ב-1992 זכה להצלחה גדולה נוספת עם "אינסטינקט בסיסי" בו גילמה שרון סטון את דמותה של פאם-פטאל רצחנית. ב-1995 התרסק ורהובן לראשונה בקריירה האמריקאית שלו עם הסרט "נערות שעשועים", סרט על טיפוסה לצמרת של חשפנית. "נערות שעשועים" היה אמור להכיל כמויות כפולות מהבוטות המינית של אינסטינקט בסיסי, אולם נכשל בקופות ואצל המבקרים ואף נבחר כסרט הגרוע של אותה השנה. ב-1997 נכשל ורהובן שנית בקופות עם הסרט "גברים בחלל", סיפור מלחמתה של אנושות עתידנית בציוויליזצית חרקי ענק במאבק על הקולוניזציה של פלנטות זרות. עם זאת הסרט זכה בשנים שחלפו מאז יצירתו לשבחים רבים ומעמד של סרט קאלט. ב-2000 ביים את "בלתי נראה", פנטזיה הוליוודית ומצליחה למדי על מדען פאוסטיאני המצליח להפוך עצמו בלתי נראה ומנצל זאת על מנת לבצע מעשי זדון הנעים בין אונס לרצח.
ביוגרפיה

ורהובן נולד ב-18 ביולי 1938 באמסטרדם לוים ונל ואן-שרדנברג. אביו היה מורה בבית ספר ואמו הייתה יצרנית כובעים. אף על פי שהוא נולד באמסטרדם, משפחתו באה מכפר הנקרא סליקר-ריבר. ב-1943, המשפחה עברה להאג, מיקום של מפקדת הגרמנים בהולנד במלחמת העולם השנייה. בית משפחת ורהובן היה כמעט בסיס צבאי גרמני המצויד במשגרי רקטות, שלבסוף פוצצו והופגזו בידי כוחות בעלות הברית. בית השכנים נפגע והוריו של ורהובן כמעט ונהרגו כאשר פצצה נפלה על רחוב סמוך. מאז אותה תקופה, ורהובן הזכיר בראיונות כי הוא זוכר תמונות של אלימות, בתים שרופים, סכנה ממשית וגופות בכל פינה ברחוב.
כילד קטן, ורהובן חווה ותיאר את המלחמה כ"הרפתקה מרגשת" והשווה את עצמו לדמותו של ביל רואן ב"תקווה ותהילה" (1987).
פול ואביו אהבו לצפות יחדיו בסרטים אמריקאים שהיו בבתי הקולנוע כמו "פיראט הארגמן" (1952). כנער, ורהובן גם היה מעריץ של קומיקס הולנדי הנקרא "דיק בוס", בקומיקס, דיק בוס הוא בלש פרטי הנלחם בפשע באמצעות שימוש בהגנה עצמית וג'יו-ג'יטסו. ורהובן בעצמו אף אוהב קומיקסים, לכן, הוא יצר קומיקס הולנדי הנקרא "הרוצח", דמות אפורה בסיפור מפורט מלא בנקמות.
משנת 1955, ורהובן למד באוניברסיטת ליידן, והוא בעל תואר שני במתמטיקה וכימיה.
קריירה > סרטים קצרים (1960–1969)

ורהובן עשה את סרטו הראשון, הנקרא "לטאה יותר מדי", סרט קצר עבור חבריו הסטודנטים ב-1960 ואף המשיך עם כך כאשר הוא עשה שלושה סרטים קצרים נוספים משנת 1961 עד לשנת 1963.
קריירה > סרטי קולנוע רשמיים (1971–1977)

סרט הקולנוע הרשמי הראשון של ורהובן היה "עסקים זה עסקים" משנת 1971. הצלחתו הלאומית לא הגיעה עד 1973 עם הסרט "פרי טורקי", בכיכובו של רוטגר האוור. ב-1974, סרט זה היה מועמד לפרס האוסקר לסרט הזר הטוב ביותר, וב-1999 זכה בפרס עגל הזהב. לאחר מכן ביים את הסרטים "קייטי טיפל" ב-1975, ו"חייל באורנג'" ב-1977 אותו גם כתב.
קריירה > סרטים אמריקאיים (1983–2000)

ג'רארד סטוטמן כתב את התסריט של סרטו האמריקאי הראשון של ורהובן; "רומן הדמים" (1985), בכיכוב רוטגר האוור וג'ניפר ג'ייסון לי. לאחר מכן, ורהובן עבר להוליווד עבור תקווה גדולה של הזדמנויות ליצור סרטים רבים אחרים. במהלך עבודתו בארצות הברית, הוא ביצע שינוי רציני בעזרת שני סרטים מלאים באלימות, סגנון ויזואלי מיוחד, בעלי תקציבים גדולים ומלאים באפקטים מיוחדים עם "רובוקופ" (1987) ו"זיכרון גורלי" (1990). שני הסרטים הללו זכה להצלחה מסחררת ברחבי העולם ואף זכו בפרס אוסקר בקטגוריית האפקטים הטובים ביותר ועריכת הסאונד הטובה ביותר. אחרי הצלחת שני הסרטים הללו, ורהובן יצר את "אינסטינקט בסיסי" (1992), מותחן ארוטי אינטנסיבי ופרובוקטיבי במיוחד שנעשה לסרט התשיעי הרווחי ביותר בשנה הזו. הסצנה המפורסמת ביותר בסרט זה הייתה כאשר שרון סטון, אשר גילמה את דמות האנטגוניסטית הראשית בסרט; קתרין טראמל נמצאת בחקירה משטרתית בידי מייקל דאגלס, יושבת על כיסא, מעשנת סיגריה ופותחת את רגליה. סרט זה היה מועמד לשני פרסי אוסקר; העריכה הטובה ביותר והפסקול הטוב ביותר.
סרטו הבא של ורהובן היה "נערות שעשועים" (1995), סרט פרובוקטיבי נוסף, אשר הוכתר לאחד מבין הסרטים הגרועים בכל הזמנים. סרט זה זיכה את ורהובן עצמו בפרס פטל הזהב בסרט הגרוע ביותר של השנה והבמאי הגרוע ביותר.
אחרי "אינסטינקט בסיסי" ו"נערות שעשועים", ורהובן שב אל חיק ז'אנר סרטי הפעולה-מדע בדיוני המלאים באלימות הגרפית הבוטה והאפקטים עם סרט האקשן-מדע בדיוני משנת 1997 "גברים בחלל", המבוסס על הספר בעל אותו השם מאת רוברט א' היינליין. סרט זה היה הצלחה מסחררת עולמית נוספת ואף קיבל מועמדות לפרס האוסקר על האפקטים. בשנת 2000, ורהובן ביים סרט אימה-מדע בדיוני הנקרא "בלתי נראה" בו כיכב קווין בייקון. סרט זה היה לכישלון קופתי וביקורתי צורב אולם קיבל מועמדות לפרס אוסקר על האפקטים.
קריירה > החזרה להולנד (2006–הווה)

אחרי 20 שנים במהלכן התגורר ועבד בארצות הברית, ורהובן שב לארץ הולדתו, הולנד. שם, יצר סרט דרמה הנקרא "הספר השחור" (2006), בו השתתפו מיכיל האוסמן ומתיאס שונארטס. ורהובן הגיע לפסטיבל הקולנוע היהודי בסינמטק ירושלים, בו השתתף הסרט.
בשנת 2016 יצאו סרטו החדש "היא" (Elle) בכיכובה של איזבל הופר, עוקבת אחר אישה ההופכת לקורבן אונס ושוד בביתה ויוצאת לנקמה באדם שעשה לה זאת המבוססת על ספר הנקרא "Oh" מאת פיליפ דיג'אן. הסרט זכה בפרס גלובוס הזהב לסרט הזר הטוב ביותר, בפרס סזאר ובפרס לומייר וכן היה מועמד לפרס באפט"א לסרט הזר הטוב ביותר. ורהובן זכה בפרס לומייר לבמאי הטוב ביותר.
בשנת 2017 החל לעבוד על סרטו הבא "בנדטה", ביוגרפיה על חיה של הנזירה האיטלקייה בנדטה קרליני. בסרט ישחקו שארלוט רמפלינג וקלוטילד קורו. הסרט עתיד לצאת לאקרנים במהלך 2021.
עבודתו

ורהובן ידוע כבמאי של "טעם-רע". בין השאר כונה כבר "מדען מטורף", "גאון מרושע", "סרסור פורנו", "שונא נשים", "הומופוב", "אשמאי זקן" ואף "נאצי". יש הרואים את סרטיו כמשקפים פנטזיות אובססיביות של מוח מעוות. סרטיו מרבים לעסוק באלימות ובמין בצורה בוטה ובפאתוס המעורב באיכות פופ סינתטית וסליזית. ב"נערות שעשועים" הוא מתרכז בתאוותנות אשמאית בכל איבר מוצנע של גיבורות הסיפור. ב"גברים בחלל" הוא יוצר סרט תעמולה קצבי לפאשיזם, ואילו ב"בלתי נראה" יצר סרט יקר וראוותני בעל אפקטים פורצי דרך על אדם בלתי נראה, המציץ לנשים ומנצל אותן.
אולם, כפי שציין מומחה אחר ל"טעם-רע", הבמאי האמריקאי ג'ון ווטרס: "ישנו טעם-רע טוב, וישנו טעם-רע רע". ישנו טעם-רע שהוא פשוט טעם רע, וישנו "טעם-רע" שהוא סוג של אמנות. ורהובן כנראה מאמין בכך גם הוא, משום שב-1995 היה לבמאי הראשון בהיסטוריה שהרהיב להגיע טקס ה-Razzie (פטל הזהב) על מנת לקבל את פרס הבמאי הגרוע ביותר (עבור "נערות שעשועים"). בעובדה זו יש להעיד על חוש האירוניה המפותח של ורהובן, הניכר היטב בסרטיו.
אלו סרטים, שמלבד הטעם הרע השופע, מכילים גם ביקורת נוקבת על החברה שורהובן מייצג ועל האובססיות הורהוביניות בכלל. הביקורת על מושא הביקורת באה מתוך המדיום של מושא הביקורת. ורהובן מבקר בחריפות את הקפיטליזם/סקסיזם/תרבות הפופ, אך באותה העת גם משכפל את מושא הביקורת ולובש אותו על עצמו כתחפושת או סוג של מדים סגנוניים. הוא מעז להעלות הצעות לפתרון בעיה שהוא עצמו חלק ממנה. התוצאה היא, אם כן, אירונית במידה מפליגה, ואף חתרנית – כפי שמודה ורהובן עצמו.
פילמוגרפיה חלקית

"עסקים זה עסקים" (1971)
"פרי טורקי" (1973)
"קייטי טיפל" (1975)
"חייל באורנג'" (1977) – גם תסריטאי
"מרוץ לחיים" (1980)
"האיש הרביעי" (1983)
"רומן הדמים" (אנ') (1985) – גם תסריטאי
"רובוקופ" (1987)
"זיכרון גורלי" (1990)
"אינסטינקט בסיסי" (1992)
"נערות שעשועים" (1995)
"גברים בחלל" (1997)
"בלתי נראה" (אנ') (2000)
"ספר שחור" (2006) – גם תסריטאי
"היא" (2016)
"בנדטה" (2021) – גם תסריטאי