stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תל גיבורים (חולון)
היסטוריה

בשכונה נתגלו קברי פיר מתקופת הברונזה התיכונה.
השכונה נבנתה בשנות ה-50 ונקראה כך לזכר לוחמי חטיבת גבעתי שנפלו במלחמת העצמאות בקרב לשחרור תל א-ריש והפילבוקס שבראשו (קרב שנערך במסגרת מבצע חמץ). בהמשך ניטע פארק הפילבוקס שמהווה את הפארק השני בגודלו בעיר ואחד היפים בה. קבוצת צפרירים חולון הוותיקה הוקמה בשכונה ואימוניה התקיימו ב"מגרש הפחים" שבמרכז השכונה, במשך שנים רבות. במהלך השנים התרכזה בשכונה אוכלוסייה דלת אמצעים. עיריית חולון בראשותו של חיים קוגל החליטה על פתיחת בית הספר "המגינים" בשנת 1950. שם בית הספר ניתן לכבוד חברי ההגנה תושבי העיר וסביבתה שנלחמו באזור ב- מלחמת העצמאות. בשנות ה-90 התקיים ניסיון מוצלח לשקמה באמצעות מיזמי מגורים "חולון הירוקה", "חולון הצעירה", ועוד מיזמי נדל"ן נוספים שבמסגרתם נבנו בשכונה מספר רב של בניינים חדשים עם פתרונות דיור משתלמים ולא יקרים.
השכונה בשנות האלפיים

שכונת תל גיבורים מוכרת בזכות משרד הרישוי אשר נמצא מזרחית לפילבוקס. במזרח השכונה, בסמיכות לנתיבי איילון ומשרד הרישוי נמצא ה"קאנטרי קלאב" של חולון. כמו כן, המרכז הרפואי וולפסון נמצא בגבולה המערבי של השכונה עם העיר בת ים. על פי השנתון הסטטיסטי של עיריית חולון לשנת 2014, התגוררו בשנת 2013 בתל גיבורים 14,140 נפש.
בשכונת המגורים ממוקמים חטיבת הביניים והתיכון למדעים ולאומניות על שם חיים הרצוג (לשעבר מת"ג- מקיף תל גיבורים).
בשכונה ישנם עוד שני בתי ספר יסודיים, "המגינים" הישן יותר ו"עלומים" החדש יותר ויחד עם בית הספר היסודי כצנלסון משכונת גרין הסמוכה, אלו הם בתי הספר היסודיים המזינים את התיכון על שם חיים הרצוג.
השכונה נודעה בעבר כשכונת פשע אך כיום השתקמה ומעמדה נחשב כשכונה בעלת מעמד סוציו-אקונומי בינוני-נמוך.
בשכונה נמצא גם מתנ"ס קליין הכולל בתוכו אולם קטן.
שטח השכונה מתחלק לשניים - חולון הירוקה שהוא חלק חדש בעל רבי קומות של 10-13 קומות וחלק ישן של שיכונים ישנים.
בשכונה עוברים קווי אוטובוסים רבים בעיקר של חברת אגד. בקצה השכונה, נמצא מסוף האוטובוסים "וולפסון", סמוך למרכז הרפואי וולפסון.
הערות שוליים

1 2  שנתון סטטיסטי, עיריית חולון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007605755605171
רצועת חוף אשדוד

רצועת חוף אשדוד, במבט צפונה מחוף הקשתות
רצועת החוף של אשדוד מתמשכת לאורך 6 קילומטרים על שפת הים התיכון, ומהווה נדבך במרכזי בעירוניות האשדודית, כעיר חוף ונמל. לאורך חופיה של אשדוד מתרחשת פעילות ערה של התעמלות, ספורט ימי, וכן מסעדנות ומסחר.
רצועת החוף מונה 7 חופים מוכרזים, ו-2 לא מוכרזים – חוף מצודת אשדוד ים, וחוף גיל המשמש לגלישת גלים. היא נחצית במרכזה על ידי מרינה אשדוד.
חופי רחצה מרכזיים > הרצועה הצפונית

חוף מי-עמי – החוף המוכרז הצפוני ביותר של אשדוד, הגובל בנמל אשדוד ובבסיס אשדוד. בשטח החוף שוכן גן השעשועים "פארק הפיראטים". שוכן מול רחוב הטיילת ורחוב מרטין בובר, – שדרת הברים והמסעדות של רובע א'.
חוף לידו – לאורך החוף ממוקמות מסעדות, ובמגרש החנייה שלו ה"מדרחוף" – שוק מסחר עירוני המתקיים בימי רביעי. בחוף מתבצעות עבודות להרחבת הטיילת והקמת מקומות בילוי חדשים. בקיץ 2024 החלה הקמת מתחם הנוער.
חוף אורנים – חוף מונגש הכולל מתקני ספורט, שנקרא על שמו של אורן אבוטבול, בן 12 תושב העיר, שטבע בסמוך לשובר הגלים.
חוף הקשתות בלילהחוף גנדי ("הקשתות") – מהחופים המרכזיים ברצועה, הכולל בשטחו מתקני ספורט וכן מרכז מסחרי, שעיצובו כאמות מים הקנה לו את כינויו.
חופי רחצה מרכזיים > הרצועה הדרומית

חוף גיל – חוף לא מוכרז המשמש לגלישת גלים. הוא מואר, ומאפשר גלישה גם בלילה.
החוף הנפרד – חוף שומר שבת, בו מתקיימת הפרדה מגדרית, כאשר בחלק בימות השבוע הוא משמש גברים או נשים בלבד. החוף מונגש.
חוף הפרחים (י"א) – חוף מונגש המיועד לבילוי משפחתי. ב-2021 שונה שמו ל"חוף הפרחים", להנצחת בני אשדוד שנפלו במערכות ישראל וחללי פעולות האיבה. החוף שוכן לאורך רובע י"א.
חוף המצודה – חוף לא מוכרז, בו שוכנת שרידי מצודה ערבית עתיקה – מצודת אשדוד ים. במעלה החוף, ממוקם "מצפה יוחאי" שהוקם ב-2022, הקרוי על שמו של יוחאי אלקיים, בן 28 תושב העיר, שטבע למוות בזמן שהציל נערה מטביעה.
חוף באר שבע (ט"ו) – החוף המוכרז הדרומי ביותר ברצועה. הוא כולל מתחמים לקטרגל ולכדורעף חופים, מתקני התעמלות ומתקני שעשועים לילדים. החוף מונגש, וכן פועלת בו תחנת הקצה מסוף ריביירה – מסוף האוטובוסים המשמש את רובעי אשדוד הדרומיים. החוף שוכן לאורך רובע ט"ו.
אתרים > מרינה אשדוד

המרינה המקומית של אשדוד, השוכנת מול רובע המרינה וצופה אל רובע הקריה ("הסיטי") ומרכז העסקים הראשי.
אתרים > מצודת אשדוד ים

מצודה ערבית בעיר העתיקה של אשדוד (אשדוד ים), שנבנתה על ידי ח'ליף בית אומיה עבד אל-מלכ במאה ה-7, ומהווה כיום אתר ארכאולוגי-תיירותי. ברובע ט"ו הסמוך למצודה, ממוקמת מצדית אשדוד ים, מגדל איתות ששימש יחד עמה חלק ממערכת איתות לבירה רמלה מפלישת אוניות ביזנטיות.
אתרים > פארק אקולוגי מצודת-ים אשדוד

מרחב טבע עירוני ברצועה, המשתרע ממצודת אשדוד ים עד חוף באר שבע ברובע ט"ו.
בתרבות ובהיסטוריה

סמל העיר אשדוד
הסמל החדש – מציג עוגן, ראש אריה וספינה תנ"כית
הסמל הישן – מציג מפרשים וראש אריה
רצועת החוף של אשדוד מהווה חלק מרכזי מהתרבות העירונית. מטרתה של ממשלת ישראל בהקמת העיר הישראלית המודרנית הייתה בהקמת נמל אשדוד, שקדם לה והספיק להפוך לסימן היכר שלה, כעיר נמל. לכך יש גם ביטוי חזותי בסמל העיר אשדוד, הכולל בגרסתו המקורית משנת 1961 עוגן וספינה תנ"כית בצבע כחול, שהוחלפו ב-2016 במפרשים – כולם אלמנטים הקשורים בשיט ובים.
לקשר זה יש גם עדות ביישובים העתיקים של אשדוד. העיר העתיקה, תל אשדוד – אחת מחמש סרני פלשתים – הייתה לעיר נמל עוד בתקופת הברונזה המאוחרת. הנמל, שהיה ממוקם בתל מור, בסמוך לשפך נחל לכיש, היה מקור פרנסה עיקרי לתושביה. ב-732 לפנה"ס, עם כיבוש העיר על ידי מלך אשור סרגון השני, נבנתה ובוצרה אשדוד ים, אותה הפך אותה לעיר נמל חדשה לצידה של אשדוד היבשתית. לאחר דעיכתה של העיר היבשתית במאה ה-4, עיר הנמל שגשגה, וזכתה לשם "אזוֹטוּס פאראליוּס" (ביוונית: Άζωτος παράλιος), או "אשדוד שעל החוף" בעברית.
גלריה

שקיעה בחוף מי עמי
שקיעה בחוף הקשתות, במבט מפארק אשדוד-ים
שקיעה על רציף 30 של נמל אשדוד, במבט מגבעת יונה
סקייטבורדינג בחוף לידו
טטרפודים מקושטים בגרפיטי של דודי שובל (ONE LOVE), חוף אורנים
שקיעה מבעד לחומות המצודה
תצפית על הרצועה הדרומית מפארק אקולוגי מצודת-ים אשדוד
העיר אשקלון וחוף זיקים במבט מהחוף הדרומי ביותר, חוף באר שבע. בתמונה בולטת תחנת הכוח רוטנברג.
קורס למצילים חובבים בחוף, 1974
תחרות דיג, 2007
ביאורים

↑  מתחנת הכוח אשכול ועד חוף באר שבע ברובע ט"ו.
הערות שוליים

↑  חופי הזהב של אשדוד, באתר עיריית אשדוד
1 2 3 4  חוף הים באשדוד: 9 החופים היפים וכל הסיבות להגיע דווקא לכאן, באתר למטייל
↑  שחר כחלון, בשורה לנוער באשדוד מבנה חדש יוקם בעיר, באתר אשדוד נט, ‏20 ביוני 2024
1 2 3  חן בוקר, מצב החוף אורנים באשדוד הפנינה השקטה בחופי העיר, באתר אשדוד נט, ‏24 במאי 2018
↑  חוף הקשתות באשדוד, באתר למטייל
↑  אשדוד מעצמת גלישה: גם בלילה גולשים ובתנאים משופרים בחופי הים, באתר אשדוד10, ‏18 ביולי 2023
↑  חוף י"א, באתר למטייל
↑  חוף י"א יהפך ל.. חוף הפרחים, באתר אשדוד אונליין, ‏24 במאי 2021
↑  חוף המצודה אשדוד, באתר למטייל
↑  מסע בהיסטוריה ובארכאולוגיה של ארץ ישראל, מקומות ואתרים, אשדוד
| אשדוד  |
| --- | --- | --- |
| ערכים ראשיים | אשדוד • רובעי העיר • אדריכלות • כיכרות |  |
| גנים ופארקים | פארק אשדוד-ים • פארק בן-גוריון • פארק אקולוגי מצודת-ים אשדוד • גן אלישבע • פארק לכיש • גבעת יונה • עד הלום |  |
| רחובות | רחוב רוגוזין • רחוב שבי ציון • מדרחוב הנביאים • שדרות בני ברית • שדרות הרצל • שדרות מנחם בגין • שדרות משה דיין |  |
| תחבורה | תחבורה ציבורית • מסוף ריביירה • מסוף בני ברית • מסוף ביג |  |
| מוסדות | מרכז כיוונים • המשכן לאמנויות הבמה • הארכיון לתולדות אשדוד • אוניברסיטת אשדוד (עתידי) • בית אריה קלנג • מוזיאון אשדוד לאמנות |  |
| תעשייה | נמל אשדוד • תחנת הכוח אשכול • נמל הדרום • אלתא מערכות |  |
| היסטוריה | אשדוד ים (העיר העתיקה) • תל אשדוד • תל מור • רצועת החוף |  |
| נושאים מרכזיים נוספים | העירייה ומועצת העירייה • סמל העיר • יקיר העיר אשדוד • חברת אשדוד • החברה לפיתוח אשדוד |  |
| קטגוריה ראשית | כל הערכים על העיר |  |
שפך נחל לכיש לים התיכון, חוף מי עמי
"השוק הפתוח" בחניית חוף לידו ומגדל ה"מדרחוף" ברקע, 2011
משחק כדורעף חופים בחוף הקשתות
מרינה אשדוד
מצודת אשדוד ים במבט אווירי, 2015
פארק אקולוגי מצודת-ים אשדוד
אזוֹטוּס פאראליוּס ("אשדוד שעל החוף") במפת מידבא
שמות אסורים

שמות אסורים (בסינית 避諱) היה איסור (טאבו) לומר או לכתוב שמות (במיוחד תווים) של קיסרים ואבות קדמונים בסין.
סוגי האיסורים

איסור ממלכתי על שימוש בשמות (国讳; 國諱) היה איסור על שימוש בשמו של הקיסר או אבותיו. לדוגמה בזמן שושלת צ'ין (221 לפנה"ס – 207 לפנה"ס) אסור היה להשתמש בשם ג'נג (政) שהיה שמו הפרטי של הקיסר המכונה צ'ין שה-חואנג (כינוי שאותו נהוג לתרגם כ"הקיסר הראשון"), ושמו של החודש הראשון בשנה "גֶ'נג יוֵ'ה" (正月 – החודש הזקוף) הוחלף ב"דוּאן יוֵ'ה" (端月 – החודש הנכון). בדרך כלל נמנעו משימוש בשמות של אבות קדמונים עד שבעה דורות אחורה.
שמות אסורים בתוך הקלאן (家讳; 家諱) -  נאסר על אדם השימוש בשמות של אבותיו הקדמונים.
איסור על שימוש בשמות קדושים (聖人諱) – נאסר להשתמש בשמות של אנשים מכובדים. לדוגמה בזמן שושלת ג'ין (1115–1234) היה איסור על שימוש בשמו של קונפוציוס.
במסמכים ובמכתבים דיפלומטיים שנשלחו בין חמולות הייתה הקפדה להימנע מהשמות האסורים הנהוגים בכל הקלאן.
בשנת 1777 כתב וּאנְג שִׁי-הוֹאוּ (王錫侯) על ספרו את שמו של הקיסר החמישי של שושלת צ'ינג, הקיסר צ'יינלונג (שלט בין השנים 1735 – 1796), ועקב כך הוצא להורג יחד עם קרוביו.
שיטות להימנע משימוש בתווים

היו שלוש דרכים להימנע בשימוש בתו אסור.
שינוי התו לתו אחר שנשמע דומה או זהה.
השארת מקום ריק במקום התו.
השמטת משיכת הקולמוס מהתו, במיוחד משיכת הקולמוס האחרונה.
כיום

על אף שלא מקפידים על איסורים אלה כיום באדיקות, עדיין נוהגים אנשים רבים מלהימנע מלתת לילדיהם שם דומה או בעל צליל דומה לשם של אחד מאבותיהם. דבר זה מסביר מדוע אפילו תושבי סין המודרנית מתייחסים לפנייה אל מבוגרים בשמם הפרטי כאל חוסר נימוס, ומדוע נדיר למצוא סיני עם הסיומת "הבן" או "השלישי" בשמו.
דוגמה להשמטת משיכת קולמוס אחרונה בשמו של הקיסר קאנגשי
שפיטה (זמרת)

| --- | --- |

שפיטה בהופעה, אמפיתיאטרון וואהל, 5 בספטמבר 2020
 לידה:  21 בספטמבר 1984 (בת 40) ישראל כרמיאל, ישראל
 שם לידה:  רותם שפי
 שם במה:  שפיטה
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2013
 עיסוק:  זמרת
 סוגה:  פופ, רוק
 שפה מועדפת:  עברית 
 בן או בת זוג:  דקל דביר 
 shefita.com
 פרופיל ב-IMDb
 
רותם שפי (נולדה ב-21 בספטמבר 1984) המוכרת בשם הבמה שֵׁפִיטָה (באנגלית: Shefita) היא זמרת ומדבבת ישראלית. שפי התפרסמה כשפיטה, דמות של דיווה ערבייה, בזכות ביצוע קאברים המושפעים מהמוזיקה הערבית, לשירי רוק ידועים דוגמת "Karma Police" של רדיוהד ו-"Lithium" של נירוונה.
ביוגרפיה

שפי נולדה בכרמיאל.. לאחר מכן עברה עם משפחתה לפרדסיה. היא למדה במגמת תיאטרון וקולנוע בבית הספר התיכון.
בשנת 2002 התגייסה לצה"ל ושירתה בלהקת חיל האוויר. לאחר שחרורה מצה"ל למדה ברימון בית ספר לג'אז ולמוזיקה בת זמננו במגמת קול והלחנה.
קריירה מקצועית > דיבוב

שפי למדה קורס דיבוב באולפני נ.ל.ס, ודיבבה בסדרות "קיד וקאט" ו"פוקימון" ובאולפני אלרום בסרטי ההנפשה "גשם של פלאפל".
בשנת 2011, שפי החלה להופיע בליווי להקה עם חומרים מקוריים שלה.
בשנת 2021, השתתפה בעונה השנייה של הזמר במסכה בתור השיבולת, הגיעה לגמר וסיימה במקום השלישי.
כדמותה של שפיטה

דמותה של שפיטה משלבת מאפיינים רבים של דיווה: היא נוהגת להתאפר בכבדות, ללבוש שמלות ערב ססגוניות, לענוד תכשיטים נוצצים ולעיתים בצירוף מקל הליכה מעוטר. היא נולדה כביכול ב"דומבאי", שכונה מפוארת בעיר דובאי. היא טוענת שקורט קוביין היה המאהב שלה, והשביע אותה לשיר קאבר לאחד משיריו, בטרם מת בזרועותיה.
באפריל 2013, הוציאה גרסת כיסוי לשיר "Karma Police" של רדיוהד.
ביולי 2015, הוציאה גרסת כיסוי לשיר "Lithium" של נירוונה. באוגוסט 2015, ערב תחילת שנת הלימודים, הוציאה גרסת קאבר לשיר "אָלֶף בֵּית" של נעמי שמר.
במרץ 2016, הוציאה גרסת כיסוי לשיר "אצא לי השוקה". בנובמבר 2016, נבחרה לבצע את השיר והקליפ הרשמיים של אירועי הגאווה מטעם עיריית תל אביב-יפו עם פינק של להקת אירוסמית'. בנובמבר 2016, הוציאה קאבר לשיר "You Oughta Know" של אלאניס מוריסט, אשר הגיבה לביצוע בחשבון הטוויטר שלה במילה "!Beautiful". בדצמבר 2016, אירחה שפיטה במסגרת פסטיבל ג'אז תל אביב את יוסי פיין ושלמה גרוניך.
בינואר 2017, כיכבה לצד השף אבי לוי, בפרסומת ל"חומוסטחינה" של "צָבָּר", אׂסם.
בנובמבר 2018, החלה את השתתפותה בעונה השישית של תוכנית המציאות "הכוכב הבא לאירוויזיון", בה העפילה לגמר וסיימה במקום השלישי.
בינואר 2019, זכתה שפיטה לחיקוי בתוכנית הסאטירה ארץ נהדרת על ידי השחקנית שני כהן.
באוקטובר 2020, השתתפה בפרויקט צו השעה, וביצעה גרסת כיסוי לשיר "מה חשוב היום" יחד עם מוטי טקה.
ביוני 2023 הוציאה ביחד עם שחר חסון את שיר הגאווה "סבתא בישלה דייסה", בליווי וידאו קליפ. הוא יצא בשיתוף עם הליין IMPA.
כדמותה של שפיטה > ביקורת

דמותה ספגה ביקורת בתקשורת. לדברי עינב שיף, שפיטה מהווה זיוף תרבותי אוריינטליסטי ומתנשא. לדבריו, בדמות זו אין אירוניה, ביקורתיות, מודעות, מקוריות או תוכן מהותי, אלא מדובר בתחפושת מושקעת. כמו כן, השווה האופן בו היא מדגישה את העיצורים חי"ת ועי"ן ל"בלאקפייס" האמריקאי.
גם בקרב אמנים ערביים-ישראלים נמתחה ביקורת כנגד שפיטה. המוזיקאית והשחקנית מירה עווד טענה, שדמותה של שפיטה צוחקת באופן סטריאוטיפי ומתנשא על אוכלוסייה מוחלשת. לדברי הזמר והשחקן בסאם בירומי, לשעבר סולן להקת "חלאס", שפיטה אינה מביאה בשורה מבחינה אמנותית. לדבריו, היא מנסה לצחוק על החברה הערבית, ומזלזלת בפופ האוריינטלי ובאמניו. הזמר והמוזיקאי ג'ואן ספדי הלין על ביצועיה המזויפים והמוגזמים לדעתו. כמו כן, הזמרת והשחקנית אמל מורקוס טענה שיש בדמותה של שפיטה אלמנט גזעני.
לצד הביקורות השליליות על דמותה, ההופעות של שפיטה בתוכנית הכוכב הבא לאירוויזיון זוכות גם לביקורות חיוביות מצד השופטים. השופט אסף אמדורסקי שיבח את שפיטה וטען שהיא "עושה כבוד למוזיקה הערבית".
חיים אישיים

בן זוגה הוא המוזיקאי דקל דביר, המתופף של להקת לולה מארש, שגם מסייע לה בהפקה מוזיקלית של שיריה. בנובמבר 2021 נולדה בתם הבכורה.
שפי מתגוררת בתל אביב.
הערות שוליים

1 2  עינב שיף, זיוף אורגינל, באתר ynet, 20 בינואר 2017
↑  אביה פרחי, ‏שפיטה: כל מה שרציתם לדעת עליה, באתר ‏מאקו‏, 31 בינואר 2019
↑  מיקי לוין, ‏שפיטה "מי אתם שתגידו לי מה אני מגחיכה ומה לא?", באתר מעריב אונליין, 12 בפברואר 2019
1 2   צפו בקליפ של Shefita ל"Lithium" של נירוונה, באתר וואלה, 2 ביולי 2015
↑  אלכס פולונסקי‏, למה כולם מדברים על הקאבר המזרחי ל"קארמה פוליס" של רדיוהד?, באתר וואלה, 26 באפריל 2013
↑  שפיטה חוזרת ללימודים בחפלה עם "א' אוהל", באתר ‏מאקו‏, 30 באוגוסט 2015
↑  מזרח תיכון חדש: "אצא לי השוקה" בביצוע ערבי, באתר ‏מאקו‏, 3 במרץ 2016
1 2   גלולה מרה ואוריינטלית: שפיטה הדיווה הערבייה בקליפ חדש, באתר רשת, ‏16 בנובמבר 2016
↑  עמי פרידמן, שפיטה עושה אלאניס מוריסט, וזה לוהט. צפו, באתר ynet, 16 בנובמבר 2016
↑  מלני שטרן, Are u ready? So, Shut up! שפיטה בפסטיבל הג'אז, במגזין רעש, ‏11 בדצמבר 2016
↑  osemcorp, אצא לי השוקה - גרסת שפיטה לחומוסטחינה של צבר, בערוץ היוטיוב של חברת אסם, ‏17 בינואר 2017
↑  שאט אפ! שפיטה מגיעה ל"ארץ נהדרת", באתר ‏מאקו‏, 30 בינואר 2019
↑  שפיטה ושחר חסון - סבתא בישלה דייסה | Shefita & Shahar Hason - Savta bishla daysa, נבדק ב-2023-06-10
↑  I M PRODUCTIONS | Chillz, chillz.com (באנגלית)
↑  מירה עווד על שפיטה: "זו התנשאות, קשה לי עם זה", באתר ‏מאקו‏, 23 בינואר 2019
1 2 3  שגיא בן נון‏, "שפיטה היא דאחקה רעה וגזענית. אין לה אמירה ואין שום אג'נדה", באתר וואלה, 25 בינואר 2019
↑  מתן שרון, ‏בלי מסכות: רותם שפי צריכה להפטר משפיטה, באתר ‏מאקו‏, 29 בינואר 2019
↑  נטלי פורטי, ‏אירופה לא תבין את שפיטה: מאיה בוסקילה וכיתריה ילחמו בגמר "הכוכב הבא", באתר מעריב אונליין, 30 בינואר 2019
↑  דניאל אלרם סיטי, ‏אהלן אהלן: המשפחה של שפיטה נחשפת, באתר ‏מאקו‏, 12 בפברואר 2019
↑  מיקי לוין, ‏בן הזוג של שפיטה חושף איך היא נראית באמת!, באתר מעריב אונליין, 13 בפברואר 2019
↑  יוני פרוים, שמחה והילולה: שפיטה אמא לבת בכורה, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 4 בנובמבר 2021
↑  מיקי לוין, ‏בן הזוג של שפיטה חושף איך היא נראית באמת!, באתר מעריב אונליין, 13 בפברואר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007431001105171  MusicBrainz: a78ca205-fecb-4615-9b2c-b1cef352cad3  VIAF: 422149066445365600185   WorldCat (עם VIAF): 422149066445365600185 
שפיטה בהופעת יום העצמאות, מאי 2019
שפיטה, אירוע השקה לרכבת הקלה, שערכה עיריית תל אביב בשדרות ירושלים, יפו. אוגוסט, 2023
שעון מטוטלת (קבוצת כוכבים)

| שעון מטוטלת Horologium |
| --- | --- |
  מפת קבוצת הכוכבים שעון מטוטלת
 סמליות:  שעון מטוטלת
 עלייה ישרה:  3 שעות
 נטייה:  °‏60-
 שטח נראה:  249 מעלות מרובעות
 דירוג שטח נראה:  במקום ה־58
 מספר כוכבים בבהירות נראית < 3:  0
 הכוכב הבהיר ביותר:  α בשעון מטוטלת
 בהירות נראית הכוכב הבהיר:  3.85
 מערכות כוכבים גובלות:  ארידנוס  נחש מים קטן  רשת  דג זהב  מפסלת
 נראית בין קוי הרוחב °‏30 ו־°‏90- מומלץ לצפות בשעה 21:00 במהלך חודש דצמבר
שעון מטוּטלת (בלטינית: Horologium) היא קבוצת כוכבים קטנה וקשה למציאה בשמי הדרום, דרומית מזרחית לקבוצת ארידנוס. הקבוצה מורכבת מכוכבים עמומים במיוחד. שם הקבוצה ניתן לה על ידי האסטרונום הצרפתי ניקולא לואי דה לאקאי כמחווה לכריסטיאן הויגנס ממציא שעון המטוטלת.
מכיוון שהקבוצה הוגדרה רק במאה ה-18 אין סיפורים מיתולוגיים הקשורים אליה.
כוכבי הקבוצה

α בשעון מטוטלת הוא ענק כתום במרחק של כ-115 שנות אור ועם בהירות נראית מדרגה 3.85. זהו הכוכב הבהיר ביותר בקבוצה והיחיד עם בהירות מדרגה מתחת ל-5, כלומר כל שאר כוכבי הקבוצה ניתנים לראיה רק בתנאי צפייה מיטביים.
R בשעון מטוטלת הוא ענק אדום משתנה מאותו סוג כמו הכוכב מירה בלווייתן. בהירות הכוכב משתנה במחזוריות של כ-408 ימים בין דרגה 4.7, אז ניתן לראותו בעין, (בתנאי צפייה מיטביים) ובין דרגה 14, אז ניתן לראותו רק באמצעות טלסקופ בינוני.
שמעון קורן

| --- | --- |

 לידה:  1953 (בן 71 בערך)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   משטרת ישראל
 תקופת הפעילות:  1977–2011 (כ־34 שנים)
 דרגה:    ניצב
 תפקידים בשירות
 מפקד מרחב מוריה  סגן מפקד מחוז ירושלים  מפקד המחוז הצפוני
 
שמעון קורן (נולד ב-1953) הוא ניצב בדימוס במשטרת ישראל, בתפקידו האחרון כיהן כמפקד המחוז הצפוני.
ביוגרפיה

קורן נולד בנהריה, שירת בצה"ל בחטיבת גולני וב-1977 התגייס לשורות משטרת ישראל. את הקריירה שלו במשטרה החל במחוז הצפוני, היה מפקד תחנת גליל, המפקד הראשון של יס"מ גליל, ומפקד משטרת התנועה בצפון. ב-1996 עבר לירושלים והתמנה לראש מדור מבצעים במטה הארצי. בהמשך כיהן כראש אגף מבצעים של מחוז ירושלים, קודם לדרגת תת-ניצב ומונה למפקד מרחב מוריה תחת מפקד המחוז דאז, ניצב מיקי לוי. בתקופה זו התמודדה העיר עם שורת פיגועי התאבדות שהביאה עימה האינתיפאדה השנייה. בשנים 2004 עד 2007 כיהן כסגן מפקד המחוז.
לאחר פרסום מסקנות והמלצות ועדת זיילר וסבב המינויים שנכפה על המשטרה, קודם קורן לדרגת ניצב ומונה במאי 2007 למפקד המחוז הצפוני, במקומו של שחר איילון שאך זה עתה נכנס לתפקידו ועבר לכהן כסגן המפכ"ל. קורן פרש מהמשטרה באפריל 2011.
בתקופתו של קורן במחוז הצפוני הוא התמודד עם השלכות פרשת השוטרים הנוקמים מהמחוז, שהובאו למשפט והורשעו בזמן כהונתו. כמו כן ספג הערה פיקודית על תפקודו בזמן המהומות האלימות בפקיעין במהלכן נלקחה שוטרת כבת ערובה. אירועים בולטים נוספים היו מבצע אבטחת צעדת אנשי הימין באום אל-פחם, המהומות בין יהודים וערבים במהלך יום הכיפורים ב-2008, אבטחת ביקור האפיפיור בנדיקטוס השישה עשר בישראל, פרשת השוטר שחר מזרחי שהרג גנב רכב וההתמודדות עם השרפה בכרמל (2010). לאחר פרישתו החלו הליכים לפיצול המחוז הצפוני לשני מחוזות: מחוז חוף ומחוז צפון.
ב-2012 מונה ליועץ אבטחה וביטחון של סטף ורטהיימר.
קורן בוגר תואר ראשון במדעי המדינה, נשוי ואב לשלושה.
הערות שוליים

↑  יהונתן ליס, הוועדה לבדיקת אירועי פקיעין: "מפקד מחוז צפון לקה בהיבטים שונים של מילוי תפקידו", באתר TheMarker‏, 21 בפברואר 2008
↑  חגי עינב, מפקד מחוז צפון: "אלווה את שחר מזרחי לכלא", באתר ynet, 1 באוגוסט 2010
↑  יוסי מזרחי |, ‏העבודה החדשה של ניצב שמעון קורן, באתר ‏מאקו‏, 2 ביולי 2012
שמעון קיירא

| --- | --- |
 השתייכות:  גאונים 
 
רב שִׁמְעוֹן קַיְירָא, (חי בסביבות שנת 840) היה תלמיד חכם ופוסק שחי בתקופת הגאונים, ככל הנראה מן העיר בצרה שבבבל. לא ידוע עליו כמעט מאומה מלבד העובדה שכנראה חיבר את הספר הלכות גדולות.
רבי שמעון קיירא לא הוגדר כ"גאון", שכן לא תפס משרה רשמית של ראש ישיבה. יש המשערים שהוא הושפע מדרכה של ישיבת סורא ואף ששימש כאחד מחכמיה. לדעת חלק מהחוקרים, לספרו "הלכות גדולות" היה מעמד מיוחד בקרב גאוני סורא. ספרו, הלכות גדולות, מבוסס על החיבור הלכות פסוקות בשילוב השאילתות וקטעים נוספים מהתלמודים וממסורות על-פה שרווחו בישיבות הגאונים. הוא מראשוני הגאונים שהשתמשו בחומר ארץ-ישראלי בתר-משנאי, ויש המשערים שהחיבור לא חובר בבבל גופא.
הלכות גדולות

בספר הקבלה לרבי אברהם אבן דאוד ובראשונים נוספים, מיוחס ספר הלכות גדולות לרב שמעון קיירא.
רש"י ובעל הסמ"ג סוברים שחובר על ידי רב יהודאי גאון, אך לא פרשו באיזה יהודאי מדובר, רב יהודאי גאון או רב יהודאי הכהן גאון.
לפי המובא בספר הכרוניקה צמח דוד, יש סוברים כי רב יהודאי כהנא חיבר הספר, וזאת על פי דברי הסמ"ג שגאון בשם 'רב יהודאי' חיברו ואילו ההבנה שמדובר על רב יהודאי גאון בן נחמן לא ייתכן כי הוא מוזכר בספר השאילתות של רב אחאי משבחא, המוקדם לספר הלכות גדולות, ובכך מייצר אנכרוניזם בחשבון שנות פעילותם.
אך הדעה הרווחת היא שהספר הלכות גדולות חובר על ידי רב שמעון קיירא. דעה זו נשענת בין השאר על כך שבספר נזכר רב צמח בר פלטוי שנפטר בשנת ד'תר"ן (890), רב צמח מאוחר מהזיהויים האחרים כרב יהודאי גאון או כרב יהודאי הכהן גאון שפעלו כמאה שנה ויותר לפני רב צמח בר פלטוי.
שרון רוטר

| --- | --- |

 לידה:  19 במאי 1977 (בת 47)
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1995
 שפה מועדפת:  עברית 
 חברת תקליטים:  אן אם סי
 שיתופי פעולה בולטים:  עם ברי סחרוף
 האתר של שרון רוטר
 
שרון רוטר-אלימלך (נולדה ב-19 במאי 1977) היא זמרת ישראלית.
ביוגרפיה

רוטר נולדה להורים שעלו מארגנטינה, וגדלה בתל אביב כבת שנייה מתוך שלושה ילדים. על משפחתה סיפרה:
גדלתי בבית מאוד תל אביבי בועתי, שמאלני קיצוני, חילוני למהדרין. אצלנו בבית לא שמרו כיפור, כשרות, או מסורת. בפסח למשל, יכולנו קצת לחגוג את החג, עם פיתות על השולחן. ההורים שלי בזו לדת. אמא שלי בקושי רצתה לעשות לאחי ברית מילה, ועשתה בסוף רק בקטע חברתי. דת מבחינתם הייתה כפיה ופרימיטיביות.
הוריה התגרשו כשהייתה בת שש, והיא התגוררה עם אימה.
רוטר התחילה את הקריירה המוזיקלית שלה בילדותה. היא למדה בקונסרבטוריון הישראלי למוזיקה תל אביב והייתה חברה במקהלת "פעמונים", שהקימה אילת יונגר-הופמן.
רוטר למדה במשך שלוש שנים הוראת יוגה במכון וינגייט. כשהייתה בת 26 נסעה להודו ושם החלה להתקרב ליהדות בעקבות שיעורים ששמעה ב"בית היהודי" ומארגון ערכים.
רוטר נשואה, אם לחמישה ילדים, ומתגוררת בצפריה.
ביוגרפיה > קריירה מוזיקלית

ב-1995 החלה רוטר לעבוד כמפיקה של ברי סחרוף. היא שרה קולות רקע באלבומים של סחרוף ואף שרה את "הניצוץ" מתוך פסקול הסרט "קלרה הקדושה". בהמשך שרה קולות רקע לרמי פורטיס, אריק סיני, אביב גפן ואסף אמדורסקי.
בשנת 2001 החלה לעבוד על אלבום סולו, ששילב רוק, פופ ומוזיקה אלקטרונית. בהקלטת האלבום השתתפו ברי סחרוף, רע מוכיח, אסף אמדורסקי, ג'וני שועלי, טל גורדון ועוד. בשנת 2002 יצא הסינגל "ארוץ אליך", והוא הושמע בתחנות הרדיו והגיע למקומות גבוהים במצעדי הפזמונים. בשנת 2003 יצא אלבום הבכורה, שנקרא "שרון רוטר". פרט ל"ארוץ אליך" ול"הניצוץ" הוא כלל גם את השירים "ים" ו"Baby", שיר בפורטוגזית ששר במקור הזמר הברזילאי קייטאנו ולוסו.
באפריל 2008 הוציאה במשותף עם עובדיה חממה את האלבום "לילה טוב" שהיה אלבום שירי ערש לילדים. בהקלטת האלבום השתתפו גם ברי סחרוף, יוסי פרץ, קרני פוסטל, יובל מרקוביץ, מקהלת פרחי ירושלים וילדיו של חממה.
היא שרה את שיר הפתיחה של סדרת הטלוויזיה "הילדים מגבעת נפוליאון", ששודרה בשנים 2001–2004.
ב-2011 שרה לצד עמי מנדלמן את שיר הפתיחה של הסדרה "שלדון", ששודרה בטלוויזיה החינוכית, ודיבבה בה דמויות שונות. כן השתתפה בדיבוב הסדרה "גספר וליסה".
ב-2014 השתתפה בסדרת הדוקו "חוזרים קדימה" בהגשת מאיר סויסה, שביים דן בן חקון וששודרה בערוץ הראשון.
ב-2015 הוציאה רוטר את אלבומה השלישי, "נושמת לאט".
בפברואר 2024, שיתפו רוטר ואור אדרי פעולה בשיר בספרדית בשם "Carta a mi niña". השיר נועד להעלות את המודעות בעולם הלטיני למלחמת חרבות ברזל ולשפוך אור על מצבן של משפחות החטופים. מילות השיר הן מנקודת מבט של אם שבתה נלקחה בשבי.
ביוגרפיה > חזרה בתשובה

בשנת 2008 החלה רוטר בתהליך של חזרה בתשובה. לאחר חזרתה בתשובה התחילה לכתוב מאמרים באתר האינטרנט "ברסלב ישראל", וכמו כן הייתה מנחה בערוץ אורות ובערוץ 20 ועורכת את המגזין לנשים הנקרא "לנשמה" מבית "הרמב"ם היומי".
החל משנת 2017 כותבת רוטר טור אישי בעיתון "שביעי".
רוטר משתתפת במופע מחול של להקת נהרה, ופעילה בלהקת "האמהות" עם נועה בן אלכסנדר ושירי הדר.
היא מופיעה באולפנות ובערבי נשים, ומופיעה גם בגני ילדים עם המופע "לילה טוב" מתוך האלבום באותו השם. כמו כן היא מופיעה לצד אימה במופע שבו השתיים מספרות את סיפורן האישי. האם חזרה בתשובה עוד בשנת 1998, וב-2005 התחתנה עם אדי (אברהם) דריבן (אביו של דב דריבן, מייסד ההתנחלות מעון).
הערות שוליים

1 2  שרון רוטר, חזרתי בתשובה, אבל איך הפכתי לאמא לחמישה?, באתר nrg‏, 4 באוגוסט 2016
↑  יובל אראל‏, אור אדרי ושרון רוטר – Carta a mi niña, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 20 בפברואר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: e9a06fd7-b75f-4ecf-8686-86036999f8d1