stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עמוד
תולדות השימוש האדריכלי בעמודים > העת העתיקה

השימוש בעמודים על מנת לתמוך תקרה הוא בן למעלה מעשרת אלפים שנה. המצרים הקדמונים השתמשו בעמודי אבן על מנת לתמוך את התקרות במקדשיהם. העמודים נעשו בדרך כלל מגוש אבן אחיד שנחצב בצורת העמוד. העמודים היו רחבים מאוד ומילאו חללים באופן כזה שהמרווח בין העמודים היה לעיתים קטן מרוחב העמודים עצמם.
עמודים היו נפוצים בכל אזור מזרח הים התיכון ונעשה בהם שימוש במקדשים ובארמונות של תרבויות עתיקות שונות כגון המיקנית, הפיניקית והחיתית. ביוון העתיקה, התפתחו סגנונות עמודים שונים בתהליך שהגיע לשיאו בתקופת יוון הקלאסית במאה ה-5 לפנה"ס. האדריכלות הקלאסית, שאומצה מאוחר יותר גם על ידי הרומאים, הגדירה כמה סגנונות עמודים שסגננו את צורת העמוד מבסיסו, דרך גוף העמוד ועד העיטורים של כותרת העמוד התומכת את הקורה שמעליו. סדרת סגנונות אלה, שלעיתים גם נעשה שימוש משולב בהם נקראים "הסדרים הקלאסיים".
האדריכלות היוונית השתמשה בעמודים לא רק לתמיכה של קורות וקישוט חזיתות המבנה אלא גם כדי להגדיר חלל וליצור קשר בין פנים וחוץ. המקדשים היוונים היו מוקפים בעמודים בכל חזיתותיהם. באופן זה כל חזיתות המבנה היו דינמיות יותר עבור אדם הצופה על המבנה מזוויות שונות. העמודים "נתנו חיים" לחזית ולא השאירו קירות אטומים ומתים. לדוגמה, הפרתנון שעל פסגת האקרופוליס באתונה, תוכנן בצורה כזו שהעלייה אליו בשביל מתפתל נותנת פרספקטיבות שונות אל המבנה והעמודים מקנים לו תחושה של פרופורציה והדגשה של פרספקטיבות אלו.
הסטואה היוונית הייתה מבנה עמודים במהותו. היוונים גם פיתחו את האכסדרה - חלל מקורה הפתוח בצידו האחד לחוץ או אל חצר פנימית עם עמודים המפרידים בין שני האזורים. במקדשים יווניים מסוימים נעשה שימוש גם בפסלים במקום עמודים רגילים כגון ב"מרפסת העלמות" שבארכתאון (בתמונה). הפסלים נראו כאילו הם תומכים בקורה בעזרת ידיהם או ראשם.
שימוש נוסף שנעשה בעיקר באדריכלות הרומית הוא "עמוד מודבק" המכונה פילסטר. הפילסטר הוא עמוד מסוגנן הצמוד לקיר של מבנה ואינו בהכרח נחוץ ליציבות המבנה. הפילסטר נראה כעמוד והתאפיין בכל הפרטים העיצוביים של הסדר הקלאסי אליו השתייך אך תפקידו האדריכלי היה בעיקר ליצור מראה של עמוד המקנה לחזית המבנה מראה איתני ויציב. שימוש בפילסטר היה נפוץ בעיקר בבנייה האימפריאלית של רומא אך נעשה בו שימוש גם בסגנונות מאוחרים יותר.
שרידים ארכאולוגיים של עמודים עתיקים מסגנונות שונים נשארו במקומות רבים. עם זאת, בשל העובדה שחלקם היו קלים לפירוק ולשימוש במבנה אחר, נהרסו ונבזזו חלקי עמודים רבים. דוגמאות טובות לשרידים של עמודים עתיקים ניתן למצוא במקדש לוקסור שבמצרים, אקרופוליס באתונה, העיר ההלניסטית פרספוליס הנמצאת באיראן ובשרידי הפורומים הרומיים הכוללים גם את עמוד פוקאס ועמוד טראיאנוס הידועים.
תולדות השימוש האדריכלי בעמודים > ימי הביניים

לאחר התפרקות האימפריה הרומית נשתכחה אומנות בניית העמודים והקישוטים בכותרות עמודים היו פשוטים ובעלי איכויות אסתטיות פחותות מאלו של תקופת יוון ורומא.
האדריכלות הגותית שהתפתחה בימי הביניים סגננה את העמודים בצורה אחרת לגמרי מהעמודים הקלאסיים. העמוד הגותי הוא עמוד מרובע או עגול אליו "מודבקים" עמודים עגולים או חצי עמודים קטנים יותר. העמודים העגולים היו ממשיכים כלפי מעלה והופכים לקשתות התומכות את קמרונות הצלעות. הגותיקה שאפה להדגיש את הקו האנכי, גם בפנים המבנה וגם בחוץ. בקתדרלות גותיות מאוחרות הודבקו סביב העמודים עמודים קטנים רבים שהמשיכו לקמרונות עד כדי כך שהעמוד נראה כמו גזע עץ גדול המוקף בשורשים רבים. באדריכלות הגותית של אנגליה הודבקו לעיתים עשרות עמודי אבן דקים בכל צד של העמוד המרכזי שלקראת התקרה התרחקו אחד מהשני והפכו לקמרון מניפה.
מאפיין נוסף של הגותיקה היה הגובה הרב. בוני הקתדרלות במהלך ימי הביניים שאפו לבנות קתדרלות גבוהות יותר ויותר. חוסר ידע הנדסי בבעיית הקריסה של עמודים גרמו למספר לא מבוטל של קתדרלות לקרוס לגמרי בטרם השלמתן או גם לאחר שבנייתן הושלמה. אחד הפתרונות שנמצאו על מנת להקטין את תמירות העמודים הייתה תמיכות חיצוניות למבנה הכנסייה המכונות "תמיכות דואות". התמיכות הדואות הקטינו את גובה הקריסה של העמוד ואפשרו יצירת עמוד בגובה עשרות מטרים הנראה כיחידה אחת בצידו הפנימי של קיר הקתדרלה. במרכזן של הקתדרלות הגדולות במיוחד, במפגש הספינה הראשית והטרנספט, נבנו עמודים מאסיביים במיוחד באותה שיטה ואותו הסגנון אשר רוחבם הגיע עד לכדי 5-6 מטרים.
העמודים המורכבים של הגותיקה נקראים לעיתים "אומנוֹת צרורות".
תולדות השימוש האדריכלי בעמודים > הרנסאנס והבארוק

בתקופת הרנסאנס היה באירופה ניסיון לחזור אל הסגנונות הקלאסיים של יוון ורומא. אדריכלות הרנסאנס באיטליה גילתה מחדש את הסדרים הקלאסיים והשתמשה בהם בצורה מחודשת. במאות ה-15 וה-16 נבנו באיטליה מבנים רבים בעלי חזית עמודים לצד הרחוב הנקראת "קולונדה" (מלשון colonna, עמוד) במקרים רבים העמודים נשאו מעליהם קשתות המשכיות (ראו תמונה) ויצרו מבנה הנקרא "ארקדה" (מלשון arch, קשת). ארקדות מפורסמות נבנו על ידי גדולי אדריכלי הרנסאנס כגון ברונלסקי וברמנטה במוסדות ציבור שונים. ה"אוספדלה דלי אינוצ'נטי" שבנה ברונלסקי בפירנצה הוא דוגמה טובה לשימוש בעמודים קלאסיים בעלי פרופורציות עדינות היוצרות מעבר מקורה בחזית המבנה המאפשר גם קשר בין פנים המבנה אל החוץ. בעיר בולוניה שפרחה בתקופה זו, נבנו ארקדות באורך קילומטרים רבים לאורך רחובותיה והיא העיר העשירה ביותר במבנים מסוג זה.
תולדות השימוש האדריכלי בעמודים > המאה ה-20

האדריכלות המודרנית שהחלה להתפתח בסוף המאה ה-19 והגיעה לשיאה בשנות ה-20 וה-30 של המאה ה-20 עשתה שימוש חדש בעמודים. האדריכל לה קורבוזייה היה הראשון שהבין את הפוטנציאל הגלום בבטון מזוין באדריכלות וכי אפשר בקלות להעלות את כל המבנה על עמודי בטון ולהשאיר את קומת הקרקע נקייה. עיקרון זה של לה קורבוזייה כונה "פילוטי" ובא לידי ביטוי בפעם הראשונה ובאופן מובהק בוילה סבואה שתכנן ב-1929. הוא השפיע רבות גם על עקרונות הסגנון הבינלאומי ועל אדריכלים רבים אחרים אשר השתמשו בבנייה על עמודים ומנותקת מהקרקע. סגנון הבנייה הישראלית קיבלה השפעתו של לה קורבוזיה השפעה דרך האדריכל זאב רכטר שבנה כבר ב-1933 את בית אנגל, הבית הראשון על עמודים שנבנה בתל אביב. אלפי בניינים שנבנו אחריו, הן בתל אביב והן בשאר חלקי הארץ, הושפעו בבנייתם מרעיון זה והשתמשו גם כן בעמודים כדי ליצור "קומה מפולשת" בבסיס הבניין. הבנייה על עמודים נפוצה היום בבניינים רבים והיא תולדה של אותה תפישה מודרניסטית. בניינים רבים מעל קומת עמודים בארץ מנוצלת לרוב לגננות או לחנייה. חסרונה העיקרי של שיטה זו היא פגיעותה הרבה כנגד רעידת אדמה חזקה אשר קומת העמודים מהווה נקודת תורפה. תמ"א 38 שאושרה ב-2005 קבעה סטנדרטים מחמירים לשיפוץ קומות יסוד של בניינים ומעודדת בין השאר את חיזוק העמודים על ידי תוספת בנייה בקומת הקרקע.
באדריכלות פוסט מודרנית, הגורסת כי אין קשר מחייב בין צורת המבנה לשימוש שלו או למבנה שלו, נוהגים פעמים רבות לבנות עמודים ללא צורך סטרוקטורלי. שימוש כזה בעמודים נועד להגדיר חללים, לשמש לאסתטיקה בלבד או להדגיש קווים מסוימים במקום, והוא נפוץ בבנייה העכשווית.
סגנונות עמודים אירופאים

קיימים עשרות סוגים שונים של סגנונות עמודים אשר ההבדלים ביניהם באים לידי ביטוי בעיקר בצורת כותרת העמוד. חמשת הסדרים העיקריים באדריכלות הקלאסית הם הדורי, האיוני, הקורינתי, הטוסקאני והקומפוזיטיבי. שלושת הראשונים הם סדרים יווניים והשניים הנוספים הם פיתוחים רומיים המבוססים עליהם.
סגנונות עמודים אירופאים > עמוד דורי

העמוד הדורי (על פי הסדר הדורי), הקדום ביותר והפשוט ביותר מבחינה קישוטית, הוא גליל העומד על הרצפה כמעט תמיד ללא בסיס נוסף. כותרת העמוד אינה מעוטרת והיא מורכבת מחרוט קטום הפוך שמעליו אבקוס ישר ופשוט. העמוד הולך וצר לקראת 2/3 מגובהו, דבר שנתן לו מראה מעט יותר "שמנמן". במצב כזה קוטרו העליון של העמוד קטן מקוטרו התחתון בכשמינית. הקוטר התחתון הוא ביחס של 1:4 לעומת גובה העמוד. בגוף עמוד הדורי כמעט תמיד מופיעים חריצים אורכיים (Fluting).
סגנונות עמודים אירופאים > עמוד איוֹני

העמוד האיוני (על פי הסדר האיוני), להבדיל מהעמוד הדורי, מקושט ומורכב יותר. את העמוד האיוני קל לזהות לפי שתי הספירלות (וולוטות) בכותרתו. הוולוטות מסתלסלות באופן המזכיר קרניים של טלה שנראות כמתגלגלות נוכח העומס הנשען עליהן. בסדר האיוני הקלאסי הופיעו תמיד שתי וולוטות הנראות בכיוון החזית הראשית ואילו בגרסאות מתקדמות יותר של הכותרות מופיעות 4 וולוטות קטנות יותר מתחת לאלכסונים של האבקוס. סביב העמוד האיוני מגולפים 24 חריצים והוא תמיד עומד על בסיס רחב. יחס קוטר העמוד ובגובהו הוא 1:8.
סגנונות עמודים אירופאים > עמוד קורינתי

הסדר הקורינתי הוא המאוחר יותר מבין הסדרים היווניים. גוף העמוד הקורינתי דומה מאוד לזה האיוני - בפרופורציות, בבסיס ובחריצים. המאפיין הייחודי של העמוד הקורינתי הוא הכותרת המעוטרת גילופים בצורת עלים. הכותרת עוצבה על ידי הפסל היווני קאלימאכוס במאה ה-5 לפנה"ס.
סגנונות עמודים אירופאים > עמוד טוסקני

העמוד הטוסקני הוא בעל העיצוב הפשוט ביותר. כותרת העמוד וגם בסיס העמוד הם בצורה של סדרת דיסקות חלקות בעלות קטרים שונים המונחות אחת מעל השנייה כאשר הכותרת מתרחבת כלפי מעלה והבסיס מתרחב כלפי מטה. יחס הקוטר והגובה בעמוד משתנה אך דומה מאוד לזה של הסדר הדורי (1:4). גוף העמוד אינו מחורץ אף פעם.
סגנונות עמודים אירופאים > עמוד משולב (קומפוזיטיבי)

העמוד המשולב זהה לעמוד הקורינתי אלא שבכותרת העמוד מופיעות גם וולוטות (כמו של הכותרת האיונית) מעל עלים מעט פחות גבוהים.
גלריה

הסטואה המשוחזרת של אטאלוס, באתונה
חלל העמודים במסגד הגדול של קורדובה, "המסקיטה". אדריכלות איסלאמית בספרד של המאה ה-10
עמודים דורים נאו-קלאסיים באנדרטת לינקולן, וושינגטון הבירה
כותרת עמוד מורכב נאו-קלאסי מפלדה משנות השלושים של המאה העשרים  בניו יורק
חלל עם "עמודי פטרייה" מבטון בבניין ג'ונסון וקס בתכנונו של פרנק לויד רייט, 1939
בסיס (פודסט) עמוד בכנסייה מעץ (Stave kirke) מהמאה ה -12 בנורווגיה
עמודי הנצחה

בערים שונות בעולם, לרוב בבירות של אימפריות שונות, קיימת מסורת של בניית עמודי הנצחה. עמוד ההנצחה נבנה כדי להנציח מנהיג חשוב (לרוב מצביא), ניצחון במלחמה או מטרות אחרות. עמוד הנצחה יבנה תמיד בכיכר חשובה בעיר וימוקם כאלמנט מרכזי בתוך הכיכר. קיימות דוגמאות רבות לעמודי הנצחה מפוארים במיוחד שכוללים בראשם פסל של אישיות, או שמהווים נקודת ציון עירונית גבוהה ובולטת במיוחד. 
דוגמאות מפורסמות:
עמוד פוקאס
עמוד טראיאנוס
עמוד נלסון
עמוד הדוכס מיורק
האנדרטה לשריפה הגדולה של לונדון
החוד של דבלין
אנדרטת וושינגטון
עמוד הניצחון של ברלין
עמודי הנצחה נוספים
ראו גם

קורה
ארקדה
עמוד טוטם
אובליסק
עמוד כחלק ממבנה
עמודי בטון באתר בנייה לפני יציקתם מעל יסודות המבנה
עמודים במקדש המצרי בלוקסור, צילום משנת 1858.
שרידי עמודים בפרתנון, אתונה
פילסטרים בסגנון קורינתי בקשת קונסטנטינוס, רומא.
עמודים התומכים קמרון צלעות בקתדרלת סולסברי, אנגליה
בסיס עמוד גותי
אוספדלה דלי אינוצ'נטי (Spedale degli Innocenti), פירנצה
בית אנגל (1933).
פירוט של חמשת הסדרים הקלאסיים העיקריים. לכל סגנון עמוד מוגדרים היטב כל הפרופורציות והעיטורים
עמוד נלסון שבכיכר טרפלגר, לונדון
קוורטה

קוורטה היא המרווח המוזיקלי הרביעי (מאיטלקית Quarta, רביעית). היא מציינת מרחק בין ארבעה צלילים. קוורטה טהורה נשמעת בין שני צלילים שיחס התדירויות ביניהם הוא בקירוב 3:4. 

הקוורטה היא מרווח זך, ולכן אינה יכולה להיות גדולה או קטנה;
קוורטה זכה שמרווחה הוא של שני טונים וחצי, כמו בין דו לפה.
בתיבה השנייה: קוורטה מוקטנת מסי דיאז למי (מתוך המוטיב המוזיקלי הראשי של הפוגה בדו דיאז מינור מתוך הספר הראשון של הפסנתר המושווה של י. ס. באך)
כמו כל המרווחים, גם הקוורטה יכולה להיות מוגדלת או מוקטנת;
קוורטה מוקטנת, שמרווחה הוא של שני טון, כמו בין דו לפה במול.
קוורטה מוגדלת, שמרווחה הוא של שלושה טון, כמו בין דו לפה דיאז. מרווח זה שווה לטריטון.
מיתרי הקונטרבס, הגיטרה ומשפחת הויולים מכוונים לפי קוורטות, מסיבות היסטוריות.
המרווח המשלים (או ה"הופכי") של הקוורטה הוא הקווינטה, שגם היא מרווח זך.
בתקופת הרנסאנס והבארוק נחשבה הקוורטה למרווח דיסוננטי כשהוא מעל קו הבאס, אך קונסוננטי בין קולות פנימיים (ראו הולכת קולות). בתקופות מאוחרות יותר התערפלה ההגדרה.
פרש (אתר אינטרנט)

| --- | --- |
  לוגו האתר

תמונת מסך מתוך דף הבית של פרש (2008)
 סוג:  פורומים ומבזקי חדשות
 תקופת הפעילות:  2001–הווה (כ־23 שנים) 
 www.fresh.co.il/vBulletin/
פְרֶש (מאנגלית: fresh – "רענן") הוא אתר אינטרנט ישראלי שמארח פורומים במגוון נושאים, וכן בעל מערכת המציגה מבזקי חדשות מאתרי חדשות ישראליים באינטרנט. האתר הושק ב-2001.
היסטוריה

אתר פרש הוקם על ידי קבוצה של כ־20 פעילים שפרשו מאתר רוטר.נט, בהם מי ששימש כוובמסטר של האתר וארבעת האדמינים של האתר, בעקבות חילוקי דעות ביניהם ובין ישעיהו רוטר, המייסד, הבעלים והמנהל של אתר רוטר.נט.
באוקטובר 2004 עבר האתר למערכת vBulletin והפעילות במסגרת המערכת הראשונית נסתיימה כליל, אך המידע בה עדיין נשאר למטרות ארכיון.
בספטמבר 2005 פרשה קבוצת גולשים מפורום סקופים וחדשות ומפורום אקטואליה של אתר פרש, בטענה של פגיעה בחופש הביטוי.
בפורומי האתר משתתפים גם מומחים בתחומים שונים (מסומנים על ידי כוכב).
היסטוריה > פורום צבא וביטחון

במסגרת האתר פועל פורום "צבא וביטחון" (צו"ב) העוסק בהיבטים המקצועיים של נושאי צבא וביטחון בצה"ל, בכוחות הביטחון ובצבאות העולם. העיסוק כולל אמצעי לחימה, טכנולוגיה, מורשת קרב, טקטיקה ואסטרטגיה, היסטוריה צבאית, סמלים ודגלים, המלחמה בטרור, אקטואליה צבאית/ביטחונית, חידות, הומור צבאי ועוד. בפורום חברים מספר מומחים בתחומי צבא וביטחון. בשל עיסוקו בתכנים העוסקים בצה"ל ובמערכת הביטחון הישראלית מנהלי הפורום מרבים לפנות ביוזמתם לצנזורה הצבאית בטרם יפרסמו או יתירו לפרסם דברים העלולים לדעתם להסב נזק ביטחוני לישראל. כמו כן הפורום משתף פעולה עם דובר צה"ל וגופים אחרים בכוחות הביטחון, ואף מפרסם סקופים בנושאי צבא וביטחון וסקירות מיוחדות על מערכות נשק ו/או יחידות שונות בצה"ל ובעולם על ידי מומחי הפורום ומנהליו (דוגמאות: סקירה על טנק המרכבה, סקירה על התבור, סקירה וחדשות על פיתוח ה-F-35 וקליטת ה-F-35I אדיר בחיל האוויר).
במאי 2011 הצטרף צוות מפורום "צבא וביטחון" (צו"ב) להפלגת אימון של אח"י "סופה" (סטי"ל מדגם סער 4.5) לאחר שהוזמנו בפעם הראשונה על ידי יחידת דובר צה"ל לערוך כתבה הכוללת תמונות ווידאו, הכתבה פורסמה ביום העצמאות ה-63 למדינה וזכתה לביקורת חיובית מציבור הגולשים ומצה"ל.
מאז, הפורום מוזמן באופן תדיר על ידי יחידת דובר צה"ל לסקר יחידות שונות כגוף תקשורתי לכל דבר.
באוגוסט 2012, פרסם פורום "צבא וביטחון" תרחיש דמיוני המבוסס על מקורות פתוחים המתאר את התרחיש האופטימי ביותר של תקיפה ישראלית נגד מתקני הגרעין באיראן. כעבור ימים אחדים פורסם תרחיש זה על ידי הבלוגר ריצ'רד סילברסטיין, בבלוג שלו "תיקון עולם" והוצג כמידע סודי שהודלף לסילברסטיין על ידי מקור ביטחוני בכיר בישראל. אתר "פרש" טען שמדובר במידע שמקורו בפורום, בעוד סילברסטיין הכחיש זאת וטען שמדובר במידע שהודלף במקביל לו ול"פרש" על ידי גורם ביטחוני.
באוקטובר 2013 ארגן הפורום מתיחה כדי להוכיח את חוסר האמינות של ריצ'רד סילברסטיין, במסגרתה הודלף לסילברסטיין מידע מפוברק ושגוי, וזה מיהר לפרסמו בבלוג שלו. כעבור זמן מה חשף הפורום את ההונאה, בדפי הפורום ובכתבה באתר mako.
ביולי 2015 חשף הפורום, באישור הצנזורה הצבאית, את ה"פרא", משחית טנקים כבד של צה"ל המשגר טילי תמוז ומוסווה כטנק.
פורומים באתר

האתר מכיל פורומים רבים ושונים העוסקים בנושאים שונים ומיועדים לקבוצות שונות. ביניהם:
צבא וביטחון (צו"ב) – פורום העוסק בהיבטים המקצועיים של נושאי צבא וביטחון בצה"ל, בכוחות הביטחון ובצבאות העולם. העיסוק כולל אמצעי לחימה, טכנולוגיה, מורשת קרב, טקטיקה ואסטרטגיה, היסטוריה צבאית, סמלים ודגלים, המלחמה בטרור, אקטואליה צבאית/ביטחונית, חידות, הומור צבאי ועוד. בשל עיסוקו בתכנים העוסקים בצה"ל ובמערכת הביטחון הישראלית מנהלי הפורום מרבים לפנות ביוזמתם לצנזורה הצבאית בטרם יפרסמו או יתירו לפרסם דברים העלולים לדעתם להסב נזק ביטחוני לישראל. כמו כן הפורום משתף פעולה עם דובר צה"ל וגופים אחרים בכוחות הביטחון, ואף מפרסם סקופים בנושאי צבא וביטחון וסקירות מיוחדות על מערכות נשק ו/או יחידות שונות בצה"ל ובעולם על ידי מומחי הפורום ומנהליו (דוגמאות: סקירה על טנק המרכבה, סקירה על ה F-35 מטוס הקרב העתידי של חיל האוויר.).
מתגייסים וסדירים (מו"ס) – פורום הנועד למלש"בים, מתגייסים וחיילים סדירים. הפורום עוסק בעיקר בפן המנהלי של הגיוס והשירות בצה"ל (פקודות, נהלים, תנאי שירות, ימי גיבוש, מיונים ליחידות מובחרות, גיוס ועוד).
שפות ובלשנות – פורום הנותן מענה לשאלות יום־יומיות בשפה העברית ובלועזית. בפורום הועלו מיזמים כמות "המילה היומית", אוסף מילים בעלות אטימולוגיה מעניינת, ושאר אשכולות שנעשו לפניני לשון ושפה. הפורום מריץ גם קורס ללטינית - קורס שזכה לעניין רב, ונפתח ביזמתו של אחד ממנהלי הפורום. הפורום רשם הישגים, ובין היתר, ארח את רוביק רוזנטל.
סקופים וחדשות – פורום בו מתפרסמות חדשות. לעיתים קרובות, הידיעות החדשותיות גוררות דיונים פוליטיים בפורום.
תעופה אזרחית – פורום שנועד לדיון בכל הקשור לתעופה אזרחית.
חתימות וצלמיות (חו״צ) - פורום בו הגולשים יכולים לבקש צלמיות וחתימות מגולשים המתעסקים בעיצוב גרפי וזהו תחביבם.
מבזקים

אתר פרש כולל חלון מבזקים המרכז מבזקי חדשות מכלי התקשורת המובילים בארץ, בהם ynet, חדשות 12, וואלה, ישראל היום, מעריב אונליין, הארץ, רשת ב', גלי צה"ל, חדשות מחלקה ראשונה, עכשיו 14, חדשות 0404, ערוץ 7, סרוגים, כיפה, HNN, כיכר השבת ועוד.
הערות שוליים

↑  הודעת המעבר למערכת החדשה
↑  ארכיון המערכת הישנה
↑  F-35 Lightning II: חדשות ועדכונים, באתר פרש
↑  ביקור צוות הפורום באימון אח"י סופה
↑  תקיפה באיראן - "ומה אם...?" התרחיש האופטימי, פורום "צבא וביטחון", באתר פרש, 11 באוגוסט 2012
↑  Bibi’s Secret War Plan, Tikun Olam, August 15, 2012
↑  על סילברסטיין, תקשורת אחראית ואתיקה עיתונאית (הודעה לעיתונות מטעם אתר פרש), באתר פרש, 16 באוגוסט 2012
↑  אביב הורביץ, בהשתתפות אסתי אהרונוביץ', ‏האיראנים באים, באתר ‏מאקו‏, 17 באוקטובר 2013
↑  חשיפה בלעדית לפורום צו"ב "פרש": טנק "פרא" המשגר טילי תמוז, פורום "צבא וביטחון" באתר פרש
↑  F-35 Lightning II: חדשות ועדכונים, באתר פרש
↑  קורס לימוד הלטינית, בפורום "שפות ובלשנות", באתר פרש
↑  אשכול האירוח של רוביק רוזנטל, בפורום "שפות ובלשנות", באתר פרש
קוסמוס-2506

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 תאריך שיגור:  23 ביוני 2015 
 משגר:  סויוז 2.1b 
 אתר שיגור:  Plesetsk Cosmodrome Site 43/4 
 משימה
 משך המשימה הכולל:  23 ביוני 2015 – הווה (9 שנים) 
 קישורים חיצוניים
 מספר קטלוג לוויינים:  40699
 מאגר המידע הלאומי:  2015-029A
 
קוסמוס-2506 היא לוויין צבאי רוסי ששוגר מקוסמודרום פלסצק ב־23 ביוני 2015, 16:44 UTC. לוויין זה הוא הרכיב השלישי של מערכת "פרסונה" ששוגרה לחלל.
קוסמוס-2506 פותח על ידי מרכז הטילים והחלל פרוגרס בפקודת כוחות האוויר והחלל הרוסים. יש להניח שהחללית היא מכשיר סיור אופטי. קוסמוס-2506 מצויד במתקני העברת נתונים בלייזר, המאפשרים להשתמש בלוויין הממסר Olymp-K להעברת נתונים מבצעית לכדור הארץ.
ההנחה היא שבשל היעדר רכיבים למערכת האופטית, זה יהיה המכשיר האחרון מסדרת "פרסונה". לוויין הסיור האופטי הבא יהיה מסדרת פרסונה המעודכנת או מסדרה אחרת לגמרי.
הערות שוליים

↑  "С Плесецка успешно запустили военный спутник". Lenta.ru. 2015-06-23. נבדק ב-2015-07-16.
1 2  "Persona (Kvarts, 14F137)". Ghunter's Space Page. נבדק ב-2015-07-16.
↑  "Persona (14F137) spy satellite". Russian Space Web. נבדק ב-2015-07-16.
ערך זה הוא קצרמרבנושא רוסיה ובנושא צבא. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פיטר ווית'

פיטר ווית' (באנגלית: Peter Withe; נולד ב-30 באוגוסט 1951 בליברפול שבאנגליה) הוא כדורגלן ומאמן עבר אנגלי, ששיחק בעמדת החלוץ. הוא לקח חלק ניכר ברגעי השיא של המועדון אסטון וילה בתחילת שנות ה-80.
קריירת משחק

ווית' נולד בליברפול שבאנגליה בשנת 1951. אחיו, כריס, היה גם כן כדורגלן וכך גם לגבי בנו שבנוסף היה מאמן ומנהל בתחום הכדורגל. לאחר ששיחק במועדונים סאופורט ובארו מהליגה הרביעית הוא עבר בגיל 20 עם אשתו קאתי לדרום אפריקה. הוא שהה שם לזמן קצר בפורט אליזבת סיטי וארסדיה שפרדס וב-1973 נבחר לשחקן הזר המצטיין בליגה הדרום אפריקאית, לפני שחזר בנובמבר אותה שנה לאנגליה. לאחר ששתי עונות שיחק בוולברהמפטון וונדררס ווית' עבר ב-1975 לפורטלנד טימברס מארצות הברית שם כבש 17 שערים ב-22 הופעות. הוא חזר למולדתו כדי להצטרף לברמינגהאם סיטי בה ערך 35 הופעות ליגה בהם כבש תשעה שערים עד לעזיבתו המהירה ממנה בתחילת עונת 1976/77.
קריירת משחק > נוטינגהאם פורסט

בינואר 1975 הגיעה בריאן קלאף להיות למאמנה של נוטינגהאם פורסט יחד עם פיטר טיילור, שהיה לעוזר מאמן שלו עם דרבי קאונטי שזכתה באליפות ב-1971/72. המועדון סימן את ווית' בן ה-25, ובהופעת הבכורה שלו במדיה שהייתה ב-25 בספטמבר 1976 כבש צמד בניצחון 1–5 על קרלייל יונייטד בליגה השנייה. בתום עונתו הראשונה סיים ככובש המצטיין בקבוצה עם 19 שערים, ומי שהיה אחריו במקום השני עם 17 שערים היה טוני וודקוק שחזר מהשאלה גם כדי להשלים אותו בהתקפה. התואר הראשון של ווית' והמאמן קלאף איתה היה הגביע האנגלו-סקוטי ב-1976. הוא שיחק במשחק הגמר הראשון נגד לייטון אוריינט שנגמר ב-1–1 אך לאחר מכן היה שבועיים בחוץ וגם החמיץ את המשחק השני בו פורסט ניצחה 0–4. בתום עונת 1976/77 סיימו במקום השלישי בליגה והעפילו לפוטבול ליג.
ווית' זכה עימה באליפות בעונת 1977/78, וסיים את העונה שוב עם 19 שערים כשהוא חולק עם וודקוק את המקום הראשון במלכות שערי הקבוצה. בנוסף לכך, נוטינגהאם פורסט גם זכתה במגן הקהילה עם ניצחון בגמר 0–5 על איפסוויץ' טאון כשווית' אחד הכובשים. לאחר התיקו הביתי 1–1 נגד טוטנהאם הוטספר קבוצתו הסכימה למכור אותו תמורת 225,000 ליש"ט, רגע לפני יום הולדתו ה-27. ווית' כבש בסך הכל בנוטינגהאם פורסט 39 שערים ב-99 הופעות ואת החולצה מס' 9 שלו קיבל גארי בירטלס בן ה-22, שלקח חלק בזכייתה בגביע אירופה לאלופות בעונת 1978/79.
קריירת משחק > אסטון וילה

ווית' עבר לניוקאסל יונייטד מהליגה השנייה וערך את הופעת הבכורה בתיקו הביתי 1–1 נגד לוטון טאון. הוא שיחק שם במשך פחות משתי עונות וכבש 25 שערים ב-76 משחקי ליגה.
משם רון סאונדרס, אז מאמן אסטון וילה, העביר אותו לשורותיו תמורת סכום שיא של המועדון העומד על 500,000 ליש"ט. ווית' היה בן 29 בסוף החודש בו החלה עונת הליגה 1980/81. ביחד עם גארי שו שהיה לצידו בהתקפה הוא חווה דמיון בינו לבין איך ששיחק עם וודקוק בנוטינגהאם פורסט. ווית' זכה עימה באליפות מפתיעה באותה עונה כשהוא גם מסיים כמלך שערי הליגה בצוותא לסטיב ארצ'יבלד כשלשניהם 20 שערים. ב-1981 הקבוצה חלקה את מגן הקהילה עם טוטנהאם הוטספר לאחר ששניהם סיימו בתיקו 2–2 וללא הכרעה במשחק הגמר. ווית' כבש בגמר צמד לזכותה ומהצד השני מארק פאלקו גם עשה זאת. עונה לאחר מכן אסטון וילה זכתה בפעם הראשונה והיחידה שלה בהיסטוריה בגביע אירופה לאלופות כשהם מנצחים בגמר 0–1 את באיירן מינכן. משחק הגמר הוכרע משער ניצחון של ווית' בדקה ה-67', שכבש מקרוב לאחר כדור רוחב של טוני מורלי. התואר האחרון שזכה בקריירה כשחקן היה הסופר קאפ האירופי ב-1982 בו ניצחו את ברצלונה. עם 90 שערים ביותר מ-200 הופעות במדיה ווית' עזב את וילה ב-1985. לקראת סוף הקריירה עבר בקבוצות שפילד יונייטד, ברמינגהאם סיטי (השאלה), הדרספילד טאון ושב לאסטון וילה לפני שפרש ב-1991 ממשחק פעיל.
קריירת משחק > נבחרת אנגליה

במדי נבחרת אנגליה ווית' ערך את הופעת הבכורה ב-12 במאי 1981 בהפסד 1–0 במשחק ידידות לברזיל. כל ארבעת משחקיו הראשונים היו ללא ניצחון עם תיקו נגד ויילס והפסדים לסקוטלנד ונורווגיה. ווית' היה לראשון מבין חבריו מאסטון וילה להיבחר בסגל הנבחרת למונדיאל 1982 בספרד. שערו הראשון, והיחיד, הגיעה בהופעתו השביעית ב-27 באפריל 1983 נגד הונגריה. ווית' ערך את הופעתו האחרונה ב-14 בנובמבר 1984 בניצחון 0–8 על טורקיה.
קריירת אימון

ווית' היה מנהל וימבלדון לתקופה קצרה מאוקטובר 1991 לאחר שהחליף בתפקיד את ריי הרפורד. זמנו שם לא היה מוצלח כלל, כשניצח רק במשחק אחד מתוך 13 בליגה, וכעבור 105 ימים בלבד הוחלף על ידי ג'ו קינאר שהיה מאמן קבוצת הנוער של המועדון.
מ-1998 אימן את נבחרת תאילנד וזכה עימה פעמיים באליפות איגוד מדינות דרום-מזרח אסיה בשנים 2000 ו-2002. נבחרתו השנייה שאימן הייתה אינדונזיה איתה סיים במקום השני באותו הטורניר ב-2004. ווית' פוטר משם ב-18 בינואר 2007 עקב הדחתה של הנבחרת בסיבוב הראשון של הטורניר באותה השנה. במהלך משחק נגד איחוד האמירויות הערביות קיבל איסור על לבישת מכנס קצר כדי לשמור על צניעות, וראש התאחדות הכדורגל התאילנדית חייב אותו לבוא עם חליפה.
תארים > כשחקן

אליפות צפון אמריקה: 1975
אליפות אנגליה: 1977/78
מגן הקהילה: 1978
הגביע האנגלו-סקוטי: 1976
אליפות אנגליה: 1980/81
מגן הקהילה: 1981
גביע אירופה לאלופות: 1981/82
הסופר קאפ האירופי: 1982
מלך השערים בפוטבול ליג: 1980/81 (20 שערים)
השחקן הזר המצטיין בליגה הדרום אפריקאית: 1973
תארים > כמאמן

אליפות איגוד מדינות דרום-מזרח אסיה (2): 2000, 2002
מקום שני באליפות איגוד מדינות דרום-מזרח אסיה: 2004
קוסמוס (משפחת משגרים)

קוסמוס הוא משגר לוויינים וחלליות רב־שלבי בעל מנוע דלק נוזלי, אשר שימש את ברית המועצות ורוסיה לשיגור לוויינים.
פיתוח המשגר החל במהלך שנות ה-60 של המאה ה-20 במשרד בראשות מיכאיל יאנגל בדניפרופטרובסק. הבסיס לתכנון היה טיל בליסטי חד-שלבי  מדגם R-12U. לצורך השיגור בקפוסטין יאר נבנה אתר שיגור חדש.  השיגור המוצלח הראשון בוצע ב-16 במרץ 1962 כאשר שוגר לוויין "קוסמוס 1". לפני זה בוצעו מספר שיגורים כושלים. על בסיס הדגם הראשון פותחו מספר דגמים נוספים שהיו בשימוש עד לשנת 1967. בהמשך פותחו דגמים נוספים על בסיס טיל R-14U. ממספר סיבות תכוון וייצור בהדרגה עברו לעיר אומסק. השיגור האחרון של משגר מדגם זה בוצע בשנת 2010.
בסך הכול בוצעו כ-600 שיגורים ששלחו לחלל כ-1000 לוויינים.
דגמים

| שם | אינדקס סובייטי | תוכנן על בסיס | טיסה ראשונה | טיסה אחרונה | סה"כ שיגורים | שיגורים מוצלחים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| קוסמוס | 63S1 | ‏  R-12 | ‏ 27 באוקטובר 1961 | 19 בדצמבר 1967 | 37 | 25 |
| קוסמוס 1 | 65S3 | ‏ R-14 | ‏ 18 באוגוסט 1964 | 28 בדצמבר 1965 | 8 | 7 |
| קוסמוס 2 | 11K63 | ‏ R-12 | ‏ 24 במאי 1966 | 18 ביוני 1977 | 128 | 118 |
| קוסמוס 3 | 11K65 | ‏  R-14 | ‏ 16 בנובמבר  1966 | 27 באוגוסט 1968 | 6 | 4 |
| קוסמוס 3M‏ | 11K65M | ‏R-14 | ‏ 15 במאי 1967 | 25 באפריל 2010 | 425 | 398 |
בנוסף לכך היו דגמים לטיסות בתת-מסלול.
קווקיניו

| --- | --- |

 סיווג:  קורדופוניים
 קבוצה:  כלי פריטה, כלי מיתר
 
קווקיניו (בפורטוגזית: Cavaquinho) הוא כלי מיתר ממשפחת הגיטרות האירופאיות, בעל ארבעה מיתרים. הוא נקרא גם: מאצ'ימבו, מאצ'טה, מאנצ'טה, מארצ'טה, בראגינייה או קווקו.
בברזיל הכלי משמש בעיקר לשני סוגי מקצב עיקריים: הסמבה והשורו.
הקווקיניו הוא כלי מיתר עיקרי במוזיקה הפורטוגלית, הברזילאית, וכן באזור האי כף ורדה שבאפריקה.
הקווקיניו, דומה בצורתו החיצונית ובצליליו ליוקללה מהוואי.
בישראל אמן הגיטרה אורי הרפז מצמד הפרברים מפורסם בנגינתו על כלי זה. גם האמנית סזריה אבורה משתמשת בו ברוב שיריה.