stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ב. מיכאל
חיים אישיים

למרות ביקורתו החריפה על העולם הדתי, בחר ב. מיכאל להמשיך לשמור מצוות כי טען שלמרות מה שעשו לה הדתיים, יש ליהדות מה לתרום לעולם. בשנות ה-80 נטען שהוא הוריד את הכיפה רק בבקרו בשטחים, מטעמי ביטחון. בשנים מאוחרות יותר הלך בלי כיפה, כדי שלא יזוהה כ"איש של משפחת פשע או משפחת יש"ע", כדבריו. הוא טען שמחויבתו למצוות משחררת אותו במידת מה מהלאומיות, כי המדינה אינה יכולה לכפות עליו לחלל שבת. הוא הביע רעיון זה במילים: "העובדה שהכפפתי את עצמי מרצוני החופשי למערכת של ההלכה נותנת לי אשליה של שחרור מהרעיון הלאומי".
מיכאל היה נשוי לתמר עד לפטירתו. הוא נפטר ב-19 בפברואר 2025, בגיל 77. מאמרו האחרון ב"הארץ" התפרסם יום לפני פטירתו. אחיו הוא חבר הכנסת לשעבר במפלגת "שינוי", רוני בריזון.
הערות שוליים

↑  דן בן אמוץ, זה לא הכל, כותרת ראשית, 2 במרץ 1983
1 2 3 4  עלי מוהר, רעל בנייר צלופן, דבר, 8 בדצמבר 1972
↑   ב. מיכאל, זיכרונות מימי פרוץ החולירע, באתר הארץ, 8 בנובמבר 2022
↑  מיכל קפרא, סחבק נולד סחבק למד סחבק חייל סחבק נפל, מעריב, 14 בדצמבר 1990
↑  יעקב גרוס, שלושה צוחקים על כולם, על המשמר, 24 בינואר 1973
↑  נילי פרידלנדר, לעשות קאברט סאטירי - זה כמו לעשות מקלחת, מעריב, 4 באוקטובר 1973
על מה ובמה, על המשמר, 5 בדצמבר 1973
↑  במועדון התיאטרון של בימות, דבר, 14 ביוני 1974
1 2  סיפורי ZOO, על המשמר, 1 במרץ 1974
↑  המדור "ZOO הארץ", באתר "העולם הזה"
↑  מחר "ניקוי ראש", מעריב, 8 במאי 1974
↑  מסיבת אבל, מעריב, 3 במרץ 1975
↑  מה מריץ אותך, מעריב, 25 באוקטובר 1974
↑  שלומית טויב, תוכנית "עלי כותרת" חוזרת, על המשמר, 17 בפברואר 1977
עדנה אדטו, דרמה ישראלית, דבר, 21 באוקטובר 1977
↑  טובה צימוקי, "כסף קטן" - סדרה ישראלית חדשה, דבר, 25 באוגוסט 1978
↑  גפחחה העונה בתיאטרון חיפה, על המשמר, 7 בדצמבר 1978
↑  עירית שמגר, זהו זה, מעריב, 1 במרץ 1979
↑  יורם קניוק, ברחש בניו יורק, דבר, 3 ביוני 1975
צבי וולובסקי, לאן נעלם הצחוק, על המשמר, 27 ביוני 1977
↑  אסף אוריין, בשולי הכותרות, בימים האלה, על המשמר, 20 באוקטובר 1978
דן מרגלית, שרצים, קרציות, כוסות רוח, כל העיר, 3 באפריל 1981
↑  ענת קם‏, ב' זה בבית, באתר וואלה, 3 ביוני 2009
↑   ב. מיכאל, שיטת נוני: כך זה עבד, באתר הארץ, 19 בינואר 2017
↑  מאמרי ב. מיכאל, באתר "הארץ"
↑  ב. מיכאל, ‏מבחן דרכים: אאודי A4 החדשה - קדמה אלגנטית, באתר גלובס, 1 בינואר 2016
↑  כתבות מאת ב. מיכאל, באתר TheCar
↑  כרמית גיא, המחזיר בשאלה, כותרת ראשית, 9 בדצמבר 1987
↑  תחקר תמיכת ארבעה מצוות "ניקוי ראש" בשיחות עם אש"ף, מעריב, 15 בדצמבר 1975
בתוך התיבה ד"ר אלי תבין: תזכורת, על המשמר, 22 ביולי 1977
↑  מכתב מהצינוק, כותרת ראשית, 26 בפברואר 1986
↑   ניר חסון, כ-180 מדענים ואנשי רוח מישראל פנו להאג: אל תאמינו לרשויות בנוגע לחקר פשעי מלחמה, באתר הארץ, 6 במאי 2021
המכתב המלא ורשימת החותמים
↑  נוסח ההבהרה באתר הצופה(הקישור אינו פעיל, 8 באוגוסט 2018)
↑  עא 008515/03 (השלום ירושלים) בריזון נ' עיתון הצופה ואח`(הקישור אינו פעיל, 23.2.2025)
↑  גל ניסים, ‏ביהמ"ש דחה את תביעת לשון הרע שהגיש ב. מיכאל נגד "הצופה" והעיתונאית אייזנמן, באתר גלובס, 6 במאי 2004
↑  הכנרית, העיתונאי השמאלן ב. מיכאל תובע את "הצופה", באתר בחדרי חרדים, ‏תוקן על ידי - הכנרית7 - 04/02/2004
↑   ב. מיכאל, סעודת שבת עם שב"ח (סיפור שיהיה), באתר הארץ, 25 באוקטובר 2022
↑  ב"ז קדר, קבורה ממלכתית תמוהה, עמדה, 1 באוגוסט 1975
↑   ב. מיכאל, כן. לחסן בכפייה, באתר הארץ, 17 באוגוסט 2021
↑  מכירת אלוהים, כל העיר, 12 ביוני 1987
↑  יואב בירנברג, העיתונאי והתסריטאי ב. מיכאל הלך לעולמו בגיל 77, באתר ynet, 20 בפברואר 2025
↑  כרמית גיא, המחזיר בשאלה, המשך, כותרת ראשית, 9 בדצמבר 1987
↑  מאיה כהן, התסריטאי והעיתונאי ב. מיכאל ("זהו זה", "קרובים קרובים") הלך לעולמו, באתר ישראל היום, 20 בפברואר 2025
↑   ב. מיכאל, הצעה לטרנספר עוד יותר מועיל | דעה, באתר הארץ, 18 בפברואר 2025
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305639005171  GND: 1078119120  ISNI: 0000 0000 4698 9900  LCCN: nr91008092  MusicBrainz: 3715a2f5-afef-4aa8-ae68-5be3df6d4c1e  VIAF: 56463465   WorldCat (עם VIAF): 56463465
אקו 99FM

| --- | --- |

 פרטי התחנה
 סוג:  רדיו אזורי
 שפה:  עברית
 מדינה:  ישראל ישראל
 מנכ"ל:  נעם כהן-גפן
 אזורי קליטה ותדרים
 אזור קליטה:  השרון, תל אביב והסביבה והשפלה
 נקלט בתדר:  99FM
 HOT:  310
 yes:  735
 
 eco99fm.maariv.co.il
אקו 99FM (הממותגת באנגלית כ-eco99fm ובעבר גם כ-ECO99fm) היא תחנת רדיו אזורית המשדרת רצועות מוזיקה המאופיינות בלהיטים מכל הזמנים (all-time hits) ומספר תוכניות עוגן, בהן תוכנית הבוקר בהגשת טל ברמן ואביעד קיסוס אשר ירדה משידור בחמישה במאי 2023, והוחלפה בתוכנית ״בוקר חדש״ בהגשת טל ברמן, תם אהרון ואביה פרחי. התחנה משדרת בתדר ה-FM הנקלט באזורי הזיכיון, בטלוויזיה – ב-HOT וב-yes, בדיגיטל – באתר האינטרנט של התחנה ובאפליקציה.
התחנה, אשר משדרת באזור השרון (מתוקף זכיונה), אך נקלטת גם באזורי גוש דן והשפלה, הושקה במתכונתה הנוכחית בדצמבר 2008.
עד לשנת 2016, עיקר עיסוקה של התחנה היה תחום איכות הסביבה וקידום תכנים הנוגעים לאיכות הסביבה. נכון ל-2021, התחנה עדיין עוסקת בקידום תכנים הנוגעים לאיכות הסביבה, אם כי הרבה פחות מבעבר. בעקבות מיתוגה של התחנה כתחנת מוזיקה ולהיטים כחלק משינוי נושא ההתמקדות העיקרי שלה (ומיתוג תחנת האחות - רדיו 103 - כתחנת מלל ואקטואליה), רוב תוכני האקטואליה השעתיים (מבזקי השעה) משודרים במינון נמוך משמעותית מבעבר, וכך גם תוכניות מלל שונות בוטלו או הועברו לשעות ולפלטפורמות שונות, למעט תוכנית הבוקר המשודרת בתחנה מזה למעלה מעשור.
תוכניות בולטות

תוכנית הבוקר עם טל ברמן ואביעד קיסוס – ב-17 בינואר 2010, החל בתחנה שידורה של התוכנית "הבוקר" עם טל ברמן ואביעד קיסוס. זו, שודרה לפני כן ברדיו תל אביב. התוכנית מציגה מדי בוקר את ענייני היום והשעה, אירועים חדשותיים ואקטואליים מזווית קלילה לצד פינות קבועות. קטעים מהתוכנית שודרו בערוצי הבידור של צי מטוסי אל על. התוכנית שודרה בסינדיקציה ברדיו קול רג"ע (גליל עמקים), וזכתה בפרס 'תוכנית הרדיו הטובה ביותר' בכנס אילת לעיתונות 2013. התוכנית הסתיימה במאי 2023 לאחר 21 שנות שידור מתוכן 13 שנים באקו 99FM.
משמרת לילה – עם בועז כהן. ביולי 2017 הצטרף בועז כהן לצוות התחנה והחל לשדר בה תוכנית יומית, לאחר שעזב את כאן 88. תוכניתו משודרת בימים א'-ד' בין השעות 22:00-00:00 (ימי ד' מוקדשים ליצירה המקורית המקומית תחת הכותרת "רביעי עברי").
תוכניותיו המלאות של בועז כהן (כולל סטים מוזיקליים בעריכתו) נמצאות באתר האינטרנט של התחנה ובאפליקציה.
באוקטובר 2018 הכריזה אגודת העיתונאים בתל אביב על זכייתו בפרס "תוכנית המוזיקה הטובה ביותר" על תוכניתו "משמרת לילה". הפרס חולק בכנס אילת ה-12 לעיתונות 2018. מנימוקי הוועדה, ”בעידן בו תחנות רדיו מתמודדות עם שינויים מהירים בהרגלי הצריכה וכניסת שירותי הסטרימינג לשוק המקומי, המאזינים ממשיכים להאזין לתוכנית לא רק בזכות השירים ומגוון המוזיקה שב"משמרת לילה", אלא בעיקר בזכות הידע, החום והאופן המיוחד שבועז כהן מגיש אותם למאזיניו”.
אקו לייף (eco life) – מגזין הסביבה היומי של התחנה. המגזין, בהגשתה של נעמה חן (ובעבר גם על ידי מיכל כספי ואילת מידן), משודר בערבי השבוע (ובתחילתו בשעות הצהריים) וסוקר את החדשות בעולם הסביבה, לרבות פינות מגוונת בנושאי צרכנות, תזונה, גינון, תיירות פנים וחוץ, בעלי חיים, תרבות ועוד. בנוסף, כולל המגזין עדכוני חדשות ירוקות מישראל ומהעולם. לאורך שנות שידורו זכה המגזין בפרסים רבים, בהם פרס 'תוכנית המלל הטובה ביותר' בכנס אילת לעיתונות 2010.
סבבה – מגזין סביבה לילדים בהגשתה של בת שבע לפר שודרה מדי שבת בין השעות 08:00–09:00, ותכניה ניסו לחבר את הדור הצעיר לעולם הסביבה. במסגרת התוכנית פינות בנושאי בעלי חיים, טיולים, טיפים לחיים ירוקים, חדשות ירוקות מותאמות לילדים ועוד. בשנת 2012 זכה המיזם בפרס הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו ע"ש רחל פרימור לתחקיר עיתונאי בנושא חברתי.
פישטנק (fishtank) – תוכנית האירוחים המוזיקליים של התחנה. התוכנית, בהגשתו של עידו גרינברג האיש מאחורי המותג "מיסמס" ו#משפטאחדביום משודרת בימי רביעי ב-20:00, ומתארחים בה מיטב האמנים הישראליים. מלבד שידור ב-FM, הביצועים המוזיקליים מצולמים גם בווידאו ומועלים לערוצי הרשתות החברתיות השונים, והם ניכרים בעיצוב השונה והחם של האולפן.
בוקר חדש - עם טל ברמן, תם אהרון ואביה פרחי - החלה את שידורה במאי 2023. התוכנית מציגה מדי בוקר את ענייני היום והשעה, אירועים חדשותיים ואקטואליים מזווית קלילה לצד פינות קבועות.
סטודיו 99 - עם נוי אלוש ואביה פרחי - תוכנית שבועית על מוזיקה עולמית ומקומית עם אירוח של אמן או אמנית עם ביצועים בלעדיים.
פעילות התחנה > ברדיו

התחנה מעניקה במה נרחבת למוזיקה ישראלית ולועזית מעשורים קודמים – שנות ה-70, ה-80 וה-90. בחודש מרץ 2015 שינתה התחנה את לוח השידורים שלה, תוך שימת דגש עיקרי על עולם המוזיקה. כל רצועות המוזיקה מותגו תחת השם "Eco Music", והן משודרות לאורך כל היום.
כחלק מהשינויים, הוסרו תוכניות ותיקות, בהן "סבבה", "לילה 80", "תשעה חודשים עם פרופ' יוסי לסינג" ו"אקו-לייף". ב-2023, לאחר כעשור, התוכניות הוותיקות היחידות שנותרו כחלק מלוח השידורים המתחדש - "הבוקר עם טל ואביעד" ו"שבלול" - רצועת מוזיקה עברית בעריכת אמיר צויבן אשר שודרה מדי שישי ב-16:00 כחלק מרצועת "אקו-טריפ" (ששמה שונה גם כן ל"אקו-מיוזיק"), הורדו משידור. את "תוכנית הבוקר" מחליפה "בוקר חדש" אותה ממשיך להנחות ברמן, ואילו את רצועת "שבלול" מחליפה רצועת מוזיקה בשם "קצה החול" בהגשת בעז כהן. תוכנית אחת ששודרה לאורך השנים, "סיכום השבוע בספורט" בהגשת אליעזר לחנה, הפכה לפודקאסט המשודר באתר בלבד, בשם "המגרש הביתי".
תחנת הרדיו יזמה ושיתפה פעולה עם פרויקטים רבים לקידום תכנים ירוקים, ביניהם "יום שני ללא בשר", ושיבצה בשידוריה תשדירים המעודדים "קארפול" (נסיעה משותפת), במטרה להפחתת זיהום האוויר, הקדישה משדרים עבור "שעת כדור הארץ" ומשתפת פעולה עם עיריית תל אביב באירוע האופניים "סובב תל אביב".
בעבר, קידמה התחנה פרויקטים נוספים, בין היתר ב-2011, שבו הקימה התחנה חנוכיה בנמל תל אביב שהופעלה על בסיס חשמל סולארי ונוצר כתוצאה מדיווש על אופניים. ראש העיר תל אביב-יפו רון חולדאי היה אחד המדוושים, והפעילות זכתה להצלחה רבה ולקידום המסר הירוק. במרץ 2015 השיקה התחנה פרויקט מחווה לקמפיין הנוסטלגי משנות ה-60 וה-70, לשמירה על פרחי וצמחי הבר בישראל. מספר חודשים לאחר מכן, בדצמבר 2015 העלתה התחנה פרויקט המעודד שמירה על השקט ומניעת רעשים בשטחים ציבוריים ופרטיים. בפרויקט לקחו חלק אמנים רבים, בהם עברי לידר, קובי אפללו, רמי קליינשטיין, קורין אלאל, פבלו רוזנברג ואחרים, אשר הקליטו באולפני התחנה טיפים ירוקים המעודדים את הקהל למנוע רעשים מיותרים. באפריל 2016 החלה לקדם התחנה פרויקט "אוויר נקי", במטרה להעלות את המודעות לנושא ולעודד הפחתת פליטת מזהמים לאוויר. בספטמבר 2016 העלתה התחנה פרויקט לקידום שמירה על הניקיון, גם כן באמצעות טיפים, אייטמים, ראיונות ומוזיקה. ביולי 2017 החלה לקדם התחנה למשך מספר חודשים, מסרים למניעת צריכת מוצרים מיותרים, או מעבר לצריכת מוצרים שיש להם תחליפים ידידותיים לסביבה.
לאורך השנים, שידרו ומשדרים באקו 99 FM שדרנים רבים, ובהם: איתי מרקסון, סטלי סולומונוב, עידן זויגי, חן אטיאס, גיל אנגלשטיין, נועם כהן, ערגה שילוני, עידו כהן, מיכל כספי, ספי ינקו, מיטל בן יהודה, עדי הדר, עומר סנש, בת שבע לפר, אילת מידן, רונית כפיר, שלומי אלבז, גורי אבנר-כלב, שחף אייל, חיים גיל, אלרואי בן ציון, תומר יוסף, שרה ב"ק, אסף נחמיאס, אורן עמרם, אליעזר לחנה, נעמה חן ועוד רבים וטובים.
בין השנים 2009 ל-2023, קריין הבית של התחנה היה אילן ברמן, כאשר קולו שימש לפרומואים, תשדירים ירוקים, קריינות המציגה את מגישי התוכניות ושמות התוכניות ואף על גבי שירים (כחלק מאיידנט התחנה). לאורך השנים שימשו בתפקיד לצדו גם ליאת לשם, צחי מור, בתיה הרוש (שגם שימשה כמגישה בתחנה) ועדי הדר (ממשיכה לשמש כמגישה בתחנה וכקריינית בית). החל מחודש אוקטובר 2023, משמשים בעיקר מגישי התחנה כקרייני הבית.
פעילות התחנה > בדיגיטל

במרץ 2015 השיקה התחנה שירות דיגיטל, הכולל ערוצי מוזיקה באינטרנט. כמו כן העלתה התחנה אתר אינטרנט חדש, הכולל ספריית סטים מוזיקליים הנערכים על ידי עורכי המוזיקה של התחנה ומחולקים לפי קטגוריות ונושאים. השירות החדש זמין גם באפליקציות ייעודיות למכשירי אייפון ואנדרואיד. באוקטובר 2015 שדרגה התחנה את השירות, והשיקה אפליקציית מוזיקה חדשה, תחת השם "eco99music". בחודש יוני 2016, זכו מנכ"לית התחנה חגית קמין, וסמנכ"ל התוכן שרון שפירא בתואר "אנשי השיווק" מטעם איגוד השיווק הישראלי על הובלת פעילות הדיגיטל של התחנה.
פעילות התחנה > בדיגיטל > Eco99music

במרץ 2015 השיקה תחנת הרדיו את הגרסה הראשונית של שירות הסטרימינג בגרסת הדפדפן. השירות כלל ערוצי מוזיקה לפי ז'אנרים שהכילו פלייליסטים ערוכים כסטים. ערוצים אלו התווספו לתשתית האתר הקיימת שכללה אפשרות האזנה לשידור החי, וכן תוכניות מלאות וקטעים נבחרים מתוכנית הבוקר עם טל ברמן ואביעד קיסוס. בעת ההיא, פעלו בישראל מספר שירותי סטרימינג של מוזיקה תחת חברות הסלולר הגדולות ("מיוזיקס" של פלאפון, "ווליום" של סלקום) אך השימוש בהם היה כרוך בתשלום דמי מנוי חודשיים בדומה לשירותים בינלאומיים דוגמת אפל מיוזיק וספוטיפיי. בחודש אוקטובר של אותה השנה, שודרג השירות ונוספו לו חתכי האזנה לפי מצבי צריכה שונים, ומצבי רוח שונים. המשתמש התבקש לענות על שתי שאלות חיתוך בסיסיות: "איפה תפסנו אותך?" ו"מה בא לך?" שהניבו מבחר פלייליסטים שמתאימים לפעילות או למצב רוח שלו באותו הרגע. במקביל השירות התרחב לפלטפורמות נוספות באמצעות אפליקציות למערכות הפעלה מבוססות אנדרואיד ו־iOS תחת השם eco99music, וכן אפליקציה ייעודית לטלוויזיות חכמות של סמסונג.
ביולי 2017 נוספה לשירות הסטרימינג פלטפורמת מכירת כרטיסים תחת השם "אקוטיקטס". באקוטיקטס ניתן לרכוש כרטיסים להופעות מוזיקה בארץ ובעולם.
לאורך שנת 2018 נוספה האפליקציה למערכות שמע חכמות ברכבים המבוססות על מערכת ההפעלה אנדרואיד.
באוקטובר 2019 עודכן ממשק המשתמש והעיצוב של האפליקציה וכלל תוספות כמו הצעות פלייליסטים בהתאם ליום ולשעה, שמירת היסטוריית השמעות ומוזיקה שאהבת והאפשרות לשוטט בשירות תוך כדי האזנה למוזיקה.
בשנת 2020 ולאור התפרצות נגיף הקורונה בישראל, האתר עדכן צבר רשימות השמעה של שירים עם הכותרת "בבידוד" המתאימה למצב.
הוקרה ופרסים

במהלך שנות קיומה, זכתה התחנה במגוון פרסים. בשנת 2010 זכתה בפרס פראט לתקשורת סביבתית. בין השנים 2010–2016 ובשנת 2018 זכתה התחנה במגוון פרסים ואותות במסגרת כנס אילת לעיתונות, בין היתר בקטגוריות פרס תוכנית המוזיקה הטובה ביותר ("משמרת לילה" של בועז כהן), וגם פרס לתוכנית המלל הטובה ביותר, ציון לשבח בגין קידום איכות הסביבה, קארפול ועוד.
כמו כן זכתה התחנה גם בפרסים על פעילות הדיגיטל – פרס אפ"י ופרס איגוד השיווק הישראלי שהוענק למנכ"לית התחנה, חגית קמין.
הערות שוליים

↑  ענת קם‏, רדיו 99: הנטישה נמשכת, באתר וואלה, 16 בספטמבר 2008
↑  ענת קם‏, מוסר השילומים, באתר וואלה, 25 בפברואר 2010
↑  גילי איזיקוביץ, רדיו 99 בקשיים: אין משכורות, פחות שידורים, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2008
↑  שרון טל, מכה לחדשות 13: ההתקשרות עם תחנות הרדיו האזורי תעבור לחדשות 12, באתר אייס, 8 ביוני 2020
↑  רועי גולדנברג, ‏חגית קמין תחליף את מישל קרמרמן כמנכ"לית רדיו אקו 99FM, באתר גלובס, 15 ביוני 2014
↑  דוד אברהם‏, סקר TGI ל-2013: רדיו חזק, באתר וואלה, 20 בינואר 2014
↑  מיה מנע‏, סקר TGI מחצית 2015: ישראל היום מתחזק, מעריב קם לתחייה, באתר וואלה, 22 ביולי 2015
↑  לידיעת ליברמן: החשיפה לגל"צ ירדה, eco99fm זינקה, באתר Ice
↑   נתי טוקר, לראשונה: החשיפה לעיתונות מודפסת ירדה מתחת ל-50%, באתר TheMarker‏, 31 ביולי 2018
↑  פיסת היסטוריה: אחרי 20 שנה בגבעתיים, רדיו 103fm עבר לרמת השרון, באתר וואלה, 21 ביולי 2021
↑  ענת קם‏, טל ברמן ואביעד קיסוס נפרדים מרדיו תל אביב, באתר וואלה, 28 באוקטובר 2009
↑  אופיר בר-זהר, תוכניתם של ברמן וקיסוס באקו 99fm תעלה לאוויר במטוסי אל על, באתר TheMarker‏, 28 באוקטובר 2010
↑  מערכת האתר, השדר המצטיין: ג'קי חורי, באתר אגודת העיתונאים בתל אביב, ‏28 באוקטובר 2018
↑  באתר הרשות השנייה
↑  רן בוקר, אחרי "טל ואביעד": לברמן יצטרפו שני מגישים, באתר ynet, 4 במאי 2023
1 2  רדיו 99 מסכם את קמפיין ה"קארפול": "חיבר את כולנו סביב ערך חיובי", באתר וואלה, 30 באוקטובר 2012
↑  הגיש את התכנית "ניצוצות" בשנת 2010
↑  נועה פרייס‏, אנשי השיווק של יוני: חגית קמין מנכ"ל 99fm ושרון שפירא סמנכ"ל התוכן בתחנה, באתר וואלה, 5 ביולי 2016
↑  גילי איזיקוביץ, כתבת "הארץ" רחל טל-שיר בזוכים בפרס פראט לתקשורת בנושאי סביבה וחברה, באתר הארץ, 28 באפריל 2011
| ישראל שידור רדיו בישראל |
| --- | --- | --- |
| תאגיד השידור הישראלי (קול ישראל) | כאן תרבות • כאן ב • כאן גימל • רדיו מַכַּאן • VoisFarsi • כאן רק"ע • כאן 88 • כאן קול המוזיקה • כאן מורשת • הרדיו החינוכי |  |
| צה"ל | גלי צה"ל • גלגלצ |  |
| הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו (רדיו אזורי) | אקו 99FM • רדיו א-שמס • רדיו 90FM • רדיו דרום • רדיו חיפה • רדיו ירושלים • רדיו לב המדינה • 103fm • רדיו קול ברמה • רדיו קול הים האדום • רדיו קול חי • רדיו קול רגע • רדיו תל אביב • 104.5FM רדיו צפון • רדיו א-נאס • רדיוס 100FM • תדרי הפיצול: 99.5 חמ-אש • הדיבור החם בדרום • פרוויה רדיו • קול פליי • קול חי מיוזיק |  |
| הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו – איו"ש | גלי ישראל |  |
| שידורי רדיו באינטרנט | הקצה |  |
| תחנות רדיו שנסגרו | תחנות רדיו שנסגרו |  |
| רשות השידור (קול ישראל) | רשת א' • רשת ב' • רשת ג' • רשת ד' (קול ישראל בערבית) • רשת ה' (קול ישראל בפרסית) • רק"ע • 88FM • קול המוסיקה • רשת מורשת • הרדיו החינוכי • קול ציון לגולה • הגל הבטוח |  |
| רדיו פיראטי | ערוץ 7 • קול השלום • רדיו כל האמת |  |
| שידורי רדיו באינטרנט | רדיו ynet |  |
הסמליל הישן של התחנה
זהבית בן הלל

זהבית בן הלל (נולדה ב-14 בפברואר 1971) היא דיפלומטית ישראלית שכיהנה כשגרירת ישראל באוזבקיסטן וכשגרירה לא תושבת בטג'יקיסטן.
ביוגרפיה

בן הלל נולדה וגדלה בנס ציונה, למשפחה שהייתה מראשוני המושבה. למדה בתיכון חדש בתל אביב, ושירתה בצה"ל כמש"קית יח"צ באגף כח אדם של המטה הכללי.
לאחר שחרורה למדה לתואר בוגר ביחסים בין-לאומיים באוניברסיטה העברית בירושלים, ובהמשך השלימה שם גם לימודיה לתואר המוסמך במכון ליהדות זמננו.
ביוגרפיה > במשרד החוץ

בן הלל הצטרפה לקורס הצוערים של משרד החוץ לאחר סיום התואר הראשון, בשנת 1995.
ב-1998 מונתה לסגנית השגריר בלימה, פרו, ובשנת 2000 לתפקיד סגנית הקונסול הכללי בטורונטו ומערב קנדה. בין השנים 2011–2014 שימשה יועצת פוליטית לנושאי פנים בשגרירות ישראל בברלין.
ביולי 2020 מונתה על ידי שר החוץ גבי אשכנזי לכהן כשגרירת ישראל לאוזבקיסטן ושגרירה לא תושבת של ישראל לטג'קיסטן. היא הגישה את כתב האמנתה לנשיא אוזבקיסטן שבקט מירזייאיב באוקטובר 2020, ולנשיא טג'יקיסטן אמומלי רחמון במרץ 2022.
ביולי 2024 חזרה לארץ ומונתה למנהלת מחלקת ההדרכה במש"ב - סוכנות הסיוע הלאומית של ישראל במשרד החוץ.
בנוסף לשליחויות המדיניות מחוץ לישראל, בן הלל עמדה בראש דסק יפן של משרד החוץ, ושימשה בתפקידים שונים באגף לדיפלומטיה ציבורית, בין השאר כסגנית דובר המשרד וחברה בצוות "מיתוג ישראל" שעסק בחשיבה אסטרטגית במטרה לגבש מסגרת תדמיתית חדשה לישראל.
ביוגרפיה > כשגרירה באוזבקיסטן

במהלך כהונתה כשגרירה לקחה חלק פעיל במאבק על תנאי ההעסקה של הדיפלומטים הישראלים בחו״ל, בין השאר במחאה על דרישת משרד האוצר לדרוש מהדיפלומטים בחו"ל להשתתף בעלויות שיעורי שפה זרה.
במאי 2022, לכבוד 30 שנה ליחסים דיפלומטיים בין ישראל לבין אוזבקיסטן, חנכה בן הלל בפארק הניצחון בטשקנט אנדרטת הוקרה לעם האוזבקי שקלט מאות אלפי פליטים יהודים שנמלטו לברית המועצות ממזרח אירופה בזמן מלחמת העולם השנייה.
ביוגרפיה > חיים אישיים

בן הלל היא אם יחידנית לבן.
הערות שוליים

↑  זהבית בן הלל נבחרה לשגרירת ישראל באוזבקיסטן, באתר www.myziona.co.il
↑  מינויים בשירות החוץ, החלטה מספר 233 של ממשלת ישראל השלושים וחמש, משנת 2020, באתר של משרד ראש הממשלה
↑  President Mirziyoyev accepts credentials of newly appointed ambassadors, Kun.uz (באנגלית)
↑  President Rahmon receives credentials of twelve newly appointed ambassadors | Tajikistan News ASIA-Plus, asiaplustj.info
↑  משרד החוץ: פרוייקט לאומי-'מיתוג ישראל', באתר www.zimet.co.il
↑  השגריר הבדואי הראשון של ישראל, באתר ערוץ 7, 5 ביולי 2020
1 2   נתנאל גאמס, "כמו ששוטר ישלם על תחמושת אימונים": במשרד החוץ נערכים לקרב על תנאיהם, באתר TheMarker‏, 8 בנובמבר 2021
↑  Faygie Holt, New monument in Tashkent spotlights Uzbek role in saving Jews during Holocaust, JNS.org, ‏2022-06-01 (באנגלית אמריקאית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
זהבית בן הלל עם נשיא אוזבקיסטן שבקט מירזייאיב, מרץ 2023
זהבית בן הלל בראיון לטלוויזיה האוזבקית, ספטמבר 2022
התקן האמריקאי לבנייה ירוקה LEED

מרכז הכנסים דוד ל. לורנס בפיטסבורג הוא מרכז הכנסים הראשון בעולם שזכה בדירוג הפלטינה של LEED
1225 Connecticut Avenue בוושינגטון די. סי. הוא בניין המשרדים הראשון בחוף המזרחי ששופץ וקיבל דרגת פלטינה לפי תקן LEED
התקן האמריקאי לבנייה ירוקה, המוכר בשם LEED (קיצור של Leadership in Energy and Environmental Design), הוא סדרה של מערכות דירוג בתחומי התכנון, הקונסטרוקציה, התפעול והתחזוקה של מבנים ירוקים כדוגמת בתי מגורים ושכונות.
התקן, שפותח בידי המועצה האמריקנית לבנייה ירוקה (USGBC), מיועד לעזור ליזמים, בעלי דירות ואנשי אחזקה לפתח אחריות סביבתית ולהשתמש במשאבים בצורה יעילה. הצעות לשינוי ושיפור הסטנדרטים שמציג התקן נעשות באופן שוטף ומתמיד ונבחנות על ידי כ-20,000 מחברי המועצה האמריקנית לבנייה ירוקה.
השימוש בתקן החל בשנת 1998 ומאז יושמו עקרונותיו ביותר מ-7,000 פרויקטים ב-31 מדינות.
בתחילה, סוכנויות פדרליות אמריקניות וגורמי ממשל מדיניים ומקומיים רבים עודדו את השימוש בתקן LEED. ואולם, 4 מדינות (אלבמה, ג'ורג'יה, מיין, מיסיסיפי) החרימו בפועל את השימוש בתקן זה.
בניין פורטר של החוג ללימודי הסביבה בבית הספר לסביבה ומדעי כדור הארץ ע"ש פורטר שבאוניברסיטת תל אביב קיבל את ההסמכה הסופית של התקן האמריקאי לבנייה ירוקה בדירוג הגבוה ביותר: LEED Platinum, אם כי מבחינת ניצול הקרקע הבניין לוקה בחסר.
מבנה נוסף בישראל שקיבל דירוג LEED Platinum הוא משכן הספרייה הלאומית.
ראו גם

טביעת רגל אקולוגית
אנרגיה מתחדשת
הערות שוליים

↑  Convention center earns highest 'green' cred: platinum LEED rating, Pittsburgh Post-Gazette (באנגלית)
↑  1225 Connecticut Avenue gets LEED Platinum, www.bizjournals.com
↑  Press: About LEED | U.S. Green Building Council, www.usgbc.org
↑  http://portlandtribune.com/sl/198897-clash-of-the-green-giants
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007544592405171  LCCN: sh2006020235
רעידת האדמה והצונמי בסולאווסי (2018)

| --- | --- |

 תאריך התרחשות:  28 בספטמבר 2018
 שעה:  18:02
 צונאמי:  5 מטרים
 הרוגים:  4,340
 פצועים:  10,679
 נעדרים:  667
 חסרי קורת גג:  70,821‏ (בטווח הארוך) 206,524 פליטים
  (למפת אינדונזיה מוגדלת)<div style="position:absolute; left:שגיאה בביטוי: אופרנד < בלתי צפוי%; top:36.111111111111%;"> ג'קרטה נוסאנטארה סורבאיה מדן מקאסאר פונטיאנאק ג'איאפורה מ האוקיינוס ההודי האוקיינוס השקט מלזיה פ(למפת אינדונזיה רגילה)<div style="position:absolute; left:שגיאה בביטוי: אופרנד < בלתי צפוי%; top:36.111111111111%;"> ג'קרטה נוסאנטארה סורבאיה מדן מקאסאר פונטיאנאק ג'איאפורה מ האוקיינוס ההודי האוקיינוס השקט מלזיה פ
רעידת האדמה והצונאמי בסולאווסי התרחשו ב-28 בספטמבר 2018. תחילה אירעה רעידת אדמה רדודה שפגעה בחצי האי מינהאסה באי סולאווסי באינדונזיה, כאשר המוקד שלה ממוקם באזור דונגלה (אנ') ההררי, במחוז מרכז סולאווסי. רעידת האדמה אירעה במרחק 77 ק"מ מבירת המחוז פאלו (אנ'), והורגשה חזק במרחק רב עד סמרינדה (אנ') במזרח קלימנטן וגם בטאוואו במדינת סבה במלזיה, שתיהן באי בורנאו. האירוע הזה התרחש לאחר רצף של רעשים מקדימים (אנ'), שהגדולים בהם היו בעוצמה של 6.1 בסולם מגניטודה לפי מומנט, והתרחשו מוקדם יותר באותו יום.
בעקבות הרעש המרכזי, יצאה התרעת צונאמי בקרבת במצר מקאסאר, אך היא בוטלה כשעה לאחר מכן. עם זאת, צונאמי מקומי אחר כך פגע בפאלו, וסחף בדרכו בתים ומבנים בקו החוף. ההשפעות המשולבות של רעידת האדמה והצונאמי הובילו למותם של לפחות 2,045 אנשים ול-5,000 נעדרים ולפציעתם של 10,000 נוספים. בכך הפכה לרעידת האדמה הקטלנית ביותר באינדונזיה מאז רעידת האדמה בסומטרה (2009), כמו כן רעידת האדמה הקטלנית ביותר שהייתה בשנת 2018 הסוכנות האינדונזית למטאורולוגיה, קלימטולוגיה ולגיאופיזיקה (BMKG) אישרה כי הצונאמי נוצר כאשר על פי אומדן הגובה המרבי שלו 4 עד 6 מטרים, פגע ביישובים פאלו, דונגלה וממוג'ו לאורך המסלול שלו.
רעידת האדמה

לרעש המרכזי קדמו רצף של רעשים מקדימים, שהתחילו כשלוש שעות קודם לכן בעוצמה של 6.1, ולאחר מכן התרחשו נוספים, כולם ממוקמים באזור סמו מדרום למוקד הרעש.
הרעש הראשוני התרחש בשעה 15:00 זמן מקומי. רעידת האדמה פגעה בעומק רדוד של 10 ק"מ, בעוצמה של 5.9 עד 6.1. רעש חזק הורגש בדונגלה. לפחות אדם אחד נהרג על ידי מפולת ו-10 אחרים נפצעו. הרשויות אישרו כי עשרות מבנים ניזוקו או נהרסו ברעידת האדמה.
רעידת האדמה > הרעש המרכזי

הרעש המרכזי שדווח בתחילה בעוצמה של 7.7 ולאחר מכן תוקן ל-7.5.
הרעש המרכזי התרחש בשעה 18:02, זמן מקומי, במהלך שעות העומס. רעידת האדמה הורגשה עד לסמרדינה בירת מזרח קלימנטן, ובכן הורגשה באזורים נוספים במזרח, בדרום ובצפון. באזורים רבים התרחשו הפסקות חשמל והתקשורת נפלה. דווח כי יותר מ-500 מגדלי תקשורת אלחוטית נפגעו על ידי רעידת האדמה.
רשויות אינדונזיה אישרו כי איש לא היה מסוגל ליצור קשר עם אף אדם מדונגלה, העיירה הקרובה ביותר למוקד הרעש. התקשורת חודשה לבסוף רק ב-30 בספטמבר.
צונאמי

התראות צונאמי פורסמו בפאלו ובדונגלה. האזהרות נשלחו באמצעות SMS, על ידי משרד המידע והתקשורת האינדונזי. נאמר שעל תושבי דונגלה לצפות לגלי צונאמי בגובה של 0.5–3 מטרים, בזמן שתושבי פאלו צריכים לצפות לגלי צונאמי בגובה של פחות מ-0.5 מטר. למרות זאת, בפועל הצונאמי הכה בגובה רב מהצפוי. תושבי פאלו דיווחו על גלים בגובה של יותר מ-2 מטרים, בעוד אחרים ציינו כי הגלים הצליחו להגיע לקומה השנייה.
פקידים אינדונזים רשמיים חישבו את זמן ההגעה המשוער של הצונאמי. החישוב הצביע על כך שהצונאמי יגיע לפאלו כ-20 דקות לאחר רעידת האדמה. בסביבות 17:27 זמן מקומי, מטאורולוגיים זיהו גלי צונאמי. אזהרת הצונאמי בוטלה ב-17:37. באותו הזמן, הצונאמי פגע בפאלו.
גורמים רשמיים אישרו כי הגלים שפגעו בפאלו הגיעו למעשה לגובה של 5 מטרים, כאשר חלקם הגיעו כמעט לגובה של 6 מטרים.
הצונאמי תפס גאולוגים בהפתעה, שכן הצונאמי היה צפוי להיות בגובה נמוך, בגובה מרבי של כ-2 מטרים. במהלך רעידת אדמה, תנועות הקרום היו במידה רבה אופקיות, כאשר רוב הצונאמים התרחשו ברעידות אדמה עם תנועה אנכית. הסבר אחד הוא, כי רעידת האדמה גרמה מתחת למים למפולות שגרמו לצונאמי.