stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ויל בארטון
קריירה ב-NBA > דנוור נאגטס

באמצע עונת 2014/2015 נשלח בארטון בטרייד לדנוור נאגטס, יחד עם ויקטור קלאבר ותומאס רובינסון, בתמורה לארון אפללו ואלונזו ג'י. עד סיום אותה עונה שיפר את תפוקתו ל-11.0 נקודות בממוצע למשחק כשחקן ספסל, ובסיום העונה חתם על הארכת חוזה בדנוור ל-3 עונות נוספות, עבור כ-10.5 מיליון דולר.
בעונת 2015/2016 קבע בארטון שיאי קריירה בממוצעי דקות (28.7), נקודות (14.4), ריבאונדים (5.8) ואסיסטים (2.5) למשחק, ואף סיים את העונה כקלע המוביל של הנאגטס עם 1,178 נקודות בסך הכול. ב-20 בדצמבר 2015 קלע שיא קריירה של 32 נקודות בהפסד קבוצתו לניו אורלינס פליקנס. בהצבעה לתואר השחקן השישי של עונת 2015/2016 סיים בארטון במקום הרביעי, אחרי ג'מאל קרופורד, אנדרה איגודלה ואנס קאנטר.
בעונת 2017/2018 פתח ב-40 משחקים עבור הנאגטס, בשל פציעות של שחקני החמישייה פול מילסאפ וגארי האריס, ורשם שיאי קריירה חדשים בממוצעי נקודות (15.7) ואסיסטים (4.1) למשחק. בסיום אותה עונה חתם על הארכת חוזה בדנוור בסך 54 מיליון דולר ל-4 עונות נוספות. בעונת 2018/2019 השתתף ב-43 משחקים בלבד, בשל פציעה במפרק הירך.
בעונת 2019/2020 היה הקלעי השלישי של הנאגטס, עם ממוצע של 15.1 נקודות בממוצע למשחק, אולם בשל פציעה בברכו החמיץ את כל משחקי פלייאוף 2020, בו העפילה דנוור לגמר המערב.
סטטיסטיקות הקריירה ב-NBA > בעונה הסדירה

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012/2013 | פורטלנד | 73 | 5 | 12.2 | 0.382 | 0.138 | 0.769 | 2.0 | 0.8 | 0.5 | 0.1 | 4.0 |
| 2013/2014 | פורטלנד | 41 | 0 | 9.4 | 0.417 | 0.303 | 0.813 | 1.8 | 0.8 | 0.2 | 0.2 | 4.0 |
| 2014/2015 | פורטלנד | 30 | 0 | 10.0 | 0.380 | 0.222 | 0.667 | 1.1 | 0.9 | 0.5 | 0.1 | 3.0 |
| 2014/2015 | דנוור | 28 | 0 | 24.4 | 0.443 | 0.284 | 0.810 | 4.6 | 1.9 | 1.2 | 0.5 | 11.0 |
| 2015/2016 | דנוור | 82 | 1 | 28.7 | 0.432 | 0.345 | 0.806 | 5.8 | 2.5 | 0.9 | 0.5 | 14.4 |
| 2016/2017 | דנוור | 60 | 19 | 28.4 | 0.442 | 0.370 | 0.753 | 4.3 | 3.4 | 0.8 | 0.5 | 13.7 |
| 2017/2018 | דנוור | 81 | 40 | 33.1 | 0.452 | 0.370 | 0.805 | 5.0 | 4.1 | 1.0 | 0.6 | 15.7 |
| 2018/2019 | דנוור | 43 | 38 | 27.7 | 0.402 | 0.342 | 0.770 | 4.6 | 2.9 | 0.4 | 0.5 | 11.5 |
| 2019/2020 | דנוור | 58 | 58 | 33.0 | 0.450 | 0.375 | 0.767 | 6.3 | 3.7 | 1.1 | 0.5 | 15.1 |
| 2020/2021 | דנוור | 56 | 52 | 31.0 | 0.426 | 0.381 | 0.785 | 4.0 | 3.2 | 0.9 | 0.4 | 12.7 |
| 2021/2022 | דנוור | 71 | 71 | 32.1 | 0.438 | 0.365 | 0.803 | 4.8 | 3.9 | 0.8 | 0.4 | 14.7 |
| 2022/2023 | וושינגטון | 40 | 0 | 19.6 | 0.387 | 0.380 | 0.778 | 2.8 | 2.4 | 0.4 | 0.3 | 7.7 |
| 2022/2023 | טורונטו | 16 | 2 | 13.2 | 0.354 | 0.333 | 1.000 | 1.6 | 1.1 | 0.7 | 0.2 | 4.5 |
| קריירה |  | 679 | 286 | 25.2 | 0.430 | 0.355 | 0.787 | 4.1 | 2.7 | 0.7 | 0.4 | 11.2 |
סטטיסטיקות הקריירה ב-NBA > בפלייאוף

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013/2014 | פורטלנד | 7 | 0 | 11.6 | 0.500 | 0.545 | 0.833 | 1.7 | 0.4 | 0.1 | 0.3 | 6.4 |
| 2018/2019 | דנוור | 14 | 3 | 23.4 | 0.348 | 0.273 | 0.692 | 4.8 | 1.7 | 0.3 | 0.6 | 9.1 |
| 2020/2021 | דנוור | 3 | 1 | 27.7 | 0.442 | 0.333 | 1.000 | 4.3 | 2.7 | 0.7 | 0.3 | 16.3 |
| 2021/2022 | דנוור | 5 | 5 | 34.4 | 0.409 | 0.393 | 0.667 | 5.6 | 2.8 | 0.8 | 0.2 | 13.8 |
| קריירה |  | 29 | 9 | 22.9 | 0.396 | 0.339 | 0.738 | 4.1 | 1.7 | 0.4 | 0.4 | 10.0 |
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות המכללות של בארטון, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 2012, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות הקריירה של בארטון ב-NBA, באתר basketball-reference.com
↑  בארטון נשלח בטרייד לדנוור נאגטס, באתר הרשמי של הקבוצה, 19 בפברואר 2015
↑  דנוור מחתימה את בארטון, נלסון וארתור על חוזים חדשים, באתר הרשמי של הקבוצה, 7 באוגוסט 2015
↑  נתוני המשחק בין הנאגטס לפליקנס, באתר basketball-reference.com
↑  תוצאות ההצבעות לתוארי עונת 2015/2016, באתר basketball-reference.com
↑  בארטון חותם על הארכת חוזה בדנוור, באתר ESPN,‏ 1 ביולי 2018
↑  בארטון חוזר מפציעה, באתר הנאגטס, 12 בינואר 2019
↑  בארטון עוזב את הבועה כדי לטפל בברכו, באתר ESPN,‏ 20 באוגוסט 2020
ויל ביינום

| --- | --- |

 לידה:  4 בינואר 1983 (בן 41) שיקגו שבארצות הברית
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.83 מטר
 מספר:  12
 מכללה:  אוניברסיטת אריזונה (2001–2003)   ג'ורג'יה טק (2003–2005)
 דראפט:  לא נבחר, 2005
 קבוצות כשחקן
 2005–2006   2006   2006–2008   2008–2014   2014–2015   2015   2015–2016   2016–2017   2018:  רואנוק דאזל (NBDL)   גולדן סטייט ווריורס   מכבי תל אביב   דטרויט פיסטונס   גואנדונג סאוטרן טייגרס   וושינגטון ויזארדס   גואנדונג סאוטרן טייגרס   וינדי סיטי בולס   ישילגירסון
 הישגים כשחקן
 2 זכיות באליפות הליגה הסינית (2015, 2016)   זכייה באליפות ליגת העל הישראלית (2007)   רוקי השנה בליגת הפיתוח (2006)
ויליאם "ויל" ביינום (באנגלית: William "Will" Bynum; נולד ב-4 בינואר 1983 בשיקגו, אילינוי) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדות הרכז והקלע. גובהו 1.83 מטר.
קריירה

ביינום התחיל לשחק כדורסל בתיכון. לאחר סיום לימודיו עבר לשחק באוניברסיטת אריזונה ובמכון הטכנולוגי של ג'ורג'יה (ג'ורג'יה טק). לפני עונת 2006/2005 שיחק במחנה הקיץ של בוסטון סלטיקס. ביינום נרשם לדראפט ה-NBA, אך לא נבחר ונרשם לדראפט ה-NBDL בו נבחר במקום החמישי ושיחק בקבוצת רואנוק דאזל שם זכה בתואר "רוקי השנה". לאחר מכן הצליח ביינום להתקבל לליגת ה-NBA ושיחק 15 משחקים במדי גולדן סטייט ווריורס.
לקראת עונת 2007/2006 חתם ביינום במכבי תל אביב. את עונתו הראשונה סיים עם ממוצעים של 12.3 נקודות, 3.8 אסיסטים ו-2.5 ריבאונדים למשחק (בכל המסגרות). לאחר עונה זו חתם ביינום לשתי עונות נוספות. בסופו של דבר המשיך לעונה אחת נוספת בלבד, בה הוביל את הקבוצה לגמר היורוליג. לאחר עונה זו, חתם בדטרויט פיסטונס.
ב-5 בינואר 2008 נעצר בחשד למעורבות בתאונת "פגע וברח" לאחר שבילה יחד עם אחיו וחברו לקבוצה וונטיגו קאמינגס במועדון עד שעות הבוקר. ב-22 בינואר, בעקבות האירוע, הטילה מכבי תל אביב קנס על ביינום וקאמינגס בגובה של משכורת חודשית, בשל ניהול אורח חיים לא ספורטיבי. כעבור שלושה חודשים הודיעה המשטרה על סגירת תיק החקירה, עקב חוסר אשמה. לאחר שנתיים במכבי תל אביב חתם וויל ביולי 2008 בקבוצת ה-NBA, דטרויט פיסטונס.
בעונת 2008/2009 הציג ביינום יכולת טובה בדטרויט פיסטונס במיוחד לקראת סיום העונה, כשבאחד המשחקים החשובים של הקבוצה, מול שארלוט בובקאטס ב-5 באפריל 2009, שבר ביינום את שיא המועדון של דטרויט פיסטונס בנקודות לשחקן ברבע אחד, כאשר ברבע הרביעי קלע 26 מתוך 32 הנקודות שלו במשחק.
בעונה הרגילה ביינום הציג ממוצעים של 7.2 נקודות למשחק, ובפלייאוף קלע 11.8 נקודות בממוצע.
מיד עם סיום עונה זו, מימשה דטרויט את האופציה עליו והחתימה אותו לעונה נוספת.
ב-13 במרץ 2010 מסר 20 אסיסטים במשחק מול וושינגטון ויזארדס.
לפני עונת 2010/11 חתם ביינום על חוזה של 9.75 מיליון דולרים לשלוש שנים בדטרויט פיסטונס.
סטטיסטיקת קריירה

נכון לסוף עונת 2014/2015‏
סטטיסטיקת קריירה > בעונה הסדירה ב-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005/2006 | גולדן סטייט | 15 | 0 | 10.8 | 0.404 | 0.222 | 0.625 | 0.8 | 1.3 | 0.5 | 0.0 | 3.6 |
| 2008/2009 | דטרויט | 57 | 1 | 14.1 | 0.456 | 0.158 | 0.798 | 1.3 | 2.8 | 0.6 | 0.0 | 7.2 |
| 2009/2010 | דטרויט | 63 | 20 | 26.5 | 0.444 | 0.218 | 0.798 | 2.3 | 4.5 | 0.9 | 0.1 | 10.0 |
| 2010/2011 | דטרויט | 61 | 5 | 18.4 | 0.448 | 0.320 | 0.836 | 1.2 | 3.2 | 0.9 | 0.1 | 7.9 |
| 2011/2012 | דטרויט | 36 | 0 | 14.3 | 0.381 | 0.241 | 0.766 | 1.6 | 1.8 | 0.6 | 0.1 | 5.7 |
| 2012/2013 | דטרויט | 65 | 0 | 18.8 | 0.469 | 0.316 | 0.809 | 1.5 | 3.6 | 0.7 | 0.1 | 9.8 |
| 2013/2014 | דטרויט | 56 | 3 | 18.8 | 0.428 | 0.323 | 0.802 | 1.8 | 3.9 | 0.7 | 0.1 | 8.7 |
| 2014/2015 | וושינגטון | 7 | 0 | 9.6 | 0.323 | 0.000 | 0.500 | 0.9 | 2.6 | 0.1 | 0.1 | 3.1 |

| קריירה |  | 360 | 29 | 18.4 | 0.442 | 0.272 | 0.799 | 1.6 | 3.3 | 0.7 | 0.1 | 8.1 |
↑  בשל שביתת שחקנים ב-NBA התקיימו בעונת 2011/2012 66 משחקים בלבד
סטטיסטיקת קריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | דטרויט | 4 | 0 | 19.5 | 0.462 | 0.250 | 1.000 | 1.5 | 2.5 | 1.3 | 0.0 | 11.8 |
| 2009 | וושינגטון | 3 | 0 | 10.3 | 0.500 | 0.500 | 0.800 | 1.0 | 1.0 | 0.7 | 0.3 | 6.3 |

| קריירה |  | 7 | 0 | 15.6 | 0.472 | 0.333 | 0.933 | 1.3 | 1.9 | 1.0 | 0.1 | 9.4 |
סטטיסטיקת קריירה > ביורוליג

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006/2007 | מכבי תל אביב | 21 | 20 | 26.7 | 0.480 | 0.292 | 0.838 | 2.5 | 2.6 | 1.3 | 0.1 | 11.0 |
| 2007/2008 | מכבי תל אביב | 24 | 4 | 21.5 | 0.554 | 0.357 | 0.775 | 1.9 | 3.0 | 1.2 | 0.1 | 10.6 |

| קריירה |  | 45 | 24 | 23.9 | 0.517 | 0.324 | 0.806 | 2.1 | 2.8 | 1.2 | 0.1 | 10.7 |
הערות שוליים

↑  ‏רון פלדהיים, ביינום נקנס ב-50 אלף דולר, קאמינגס ב-30, באתר nrg‏, 22 בינואר 2008
↑  נסגר תיק הדריסה כנגד וויל ביינום, באתר וואלה, 6 באפריל 2008
↑  ‏NBA: כספי קלע 2, וויל ביינום חילק 20 אסיסטים, באתר ynet, 13 במרץ 2010
↑  Will Bynum career stats באתר NBA.com
↑  הדקות, הריבאונדים, האסיסטים, החטיפות, החסימות והנקודות הם בממוצע למשחק.
הפרעת המרה

הפרעת המרה, או הפרעת תפקוד נוירולוגית, היא קטגוריה אבחונית המשמשת במערכות סיווג פסיכיאטריות מסוימות. קטגוריה זו משמשת לאבחון חולים הסובלים מתסמינים נוירולוגיים, כמו אובדן רגישות תחושתית, עיוורון, שיתוק או התקפים, אשר אינם עולים בקנה אחד עם גורם אורגני מבוסס היטב, שגורמים למצוקה משמעותית ושניתן לייחסם במקרים רבים לגורם פסיכולוגי. כך, התפיסה היא שתופעות אלה מתעוררות בתגובה למצבים מלחיצים, המשפיעים על בריאות הנפש של המטופל, או למצב נפשי מתמשך, כמו דיכאון. הפרעת המרה נכללת בספר האבחנות הפסיכיאטריות, הDSM-5, אך עודכנה בתור תת-הקטגוריה: הפרעת תפקוד נוירולוגית. הקריטריונים החדשים לקבלת האבחנה מכסים את אותו טווח תסמינים שהופיע בגרסה הישנה של הספר, אך הוסרו הדרישות לנוכחותו של לחץ פסיכולוגי ולהפרכת העמדת פנים. ה ICD-10, מדריך בינלאומי לסיווג אבחנות, מסווג הפרעת המרה כהפרעה דיסוציאטיבית, בזמן שהDSM-5 מסווג אותה כהפרעה סומטופורמית .
סימנים וסימפטומים

הפרעת המרה מתחילה לאחר קיומם של מצבי לחץ, טראומה או מצוקה פסיכולוגית כלשהי. הסימפטומים הפיזיים של ההפרעה לרוב משפיעים על החישה או על התנועה וכוללים עיוורון, שיתוק חלקי או מלא, חוסר יכולת לדבר, חירשות, קהות תחושתית, קשיי בליעה, בריחת שתן, בעיות שיווי משקל, התקפים, רעד וקשיי הליכה. תסמינים אלו מיוחסים להפרעה כאשר לא ניתן למצוא הסבר רפואי לסבלו של האדם. התסמינים של הפרעת ההמרה מופיעים בדרך כלל באופן פתאומי. כמו כן, היא פורצת לרוב בקרב אנשים בגילאי 10 עד 35 ושכיחותה היא בין 0.011% ל 0.5% מהאוכלוסייה הכללית.
הפרעת המרה יכולה לכלול תסמינים מוטוריים או חושיים הכוללים כל אחד מהבאים:
תסמינים מוטוריים:
פגיעה בקורדינציה או בשיווי המשקל
חולשה/ שיתוק של איבר או של הגוף כולו (שיתוק היסטרי או הפרעת המרה מוטורית)
ליקוי ביכולת הדיבור או אובדן שלה (אפוניה היסטרית)
קושי בבליעה (דיספאגיה) או תחושה של גוש בגרון
אצירת שתן
התקפים או עוויתות פסיכוגניות שאינן אפילפטיות
דיסטוניה מתמשכת
רעד, מיוקלונוס או הפרעות תנועה אחרות
בעיות בהליכה (אסטסיה-אבאסיה)
אובדן הכרה (התעלפויות)
תסמינים חושיים:
ראייה לקויה (עיוורון היסטרי), ראייה כפולה
שמיעה לקויה (חירשות)
אובדן או הפרעה בתחושת מגע או כאב.
תסמיני הפרעת ההמרה לרוב אינם תואמים למסלולים אנטומיים ומנגנונים פיזיולוגיים מוכרים. לעיתים עולה הטענה כי התסמינים נוטים לשקף את רמת הבנתו של המטופל באנטומיה וכי ככל שיש לו פחות ידע רפואי, כך הסימפטומים המופיעים פחות סבירים. עם זאת, טרם בוצעו מחקרים שיטתיים לביסוס טענה זו.
אפידמיולוגיה > שכיחות

המידע על שכיחות הפרעת ההמרה במערב מוגבל, בין השאר בשל מורכבות תהליך האבחון. במרפאות נוירולוגיות השכיחות המדווחת של תסמינים בלתי מוסברים, בקרב חולים חדשים, היא גבוהה מאוד (בין 30% ל -60%). עם זאת, אבחון ההפרעה דורש לרוב הערכה פסיכיאטרית ומכיוון שמעטים המטופלים אשר ייגשו לפסיכיאטר, לא ברור מהו שיעור התסמינים הבלתי מוסברים אשר נובע מהפרעת המרה. מבדיקת מרשמים פסיכיאטריים, שחולקו בקנה מידה גדול בארצות הברית ובאיסלנד, נמצאו שיעורי שכיחות של 22 ו -11 מקרים שאובחנו ל-100,000 נבדקים, בהתאמה. הערכות מסוימות מציגות כי באוכלוסייה הכללית, בין 0.011% ל 0.5% מהאוכלוסייה סובלים מהפרעת המרה.
אפידמיולוגיה > תרבות

אף על פי שלעיתים קרובות חושבים ששכיחות הפרעת ההמרה עשויה להיות גבוהה יותר מחוץ למערב, כנראה בשל התייחסות לעמדות תרבותיות ורפואיות, הראיות לכך מוגבלות. בסקר קהילתי שנערך באזור עירוני בטורקיה, נמצאה שכיחות של 5.6%. בנוסף, חוקרים רבים מצאו כי השכיחות להפרעה גבוהה יותר בקרב קבוצות כפריות, החיות ברמה סוציו-אקונומיות נמוכה. באזורים אלו האמצעים הטכנולוגיים להערכת מצב החולים מוגבלים ואנשי המקצוע עשויים להיות פחות בקיאים במושגים רפואיים ופסיכולוגיים.
אפידמיולוגיה > מגדר

מבחינה היסטורית, המושג 'היסטריה', אשר שימש לתיאור הופעת תסמינים של הפרעת המרה, הובן כמצב הנוגע אך ורק לנשים, אם כי בסופו של דבר הורחב גם לגברים. בסקרים אחרונים על הפרעת המרה (שסווגה בעבר כ"נוירוזה היסטרית, סוג המרה") נמצאה שכיחות גבוהה יותר להופעתה בקרב נשים, עם בין שתיים לשש מטופלות, לכל מטופל זכר.
אפידמיולוגיה > גיל

הפרעת המרה עשויה להופיע בכל גיל אך הופעתה נדירה בקרב ילדים מתחת לגיל 10 או בקרב קשישים. מחקרים מצביעים על טווח שבין אמצע שנות ה-30 לשנות ה-30 המאוחרות, כשיא פריצת ההפרעה.
אבחנה

אבחנה של הפרעת המרה עלולה להוות אתגר קליני, כיום התהליך מתבצע על בסיס ממצאים של אבחון נוירולוגי יחד עם סקירה של ההיסטוריה הפסיכיאטרית של המטופל לצד בחינה של הופעת הסימפטומים, נוכחות מצבי לחץ ונוכחות של מצבים נלווים. נראה שהכלים והפרוטוקולים החדשים מאפשרים קביעת אבחנה באופן מהימן ואבחנה שגויה מתרחשת רק בכ-4% מהמקרים.
על פי ה DSM–IV הפרעת המרה היא תופעה סומטופורמית, כלומר התופעה מוצגת כהפרעה פסיכולוגית אשר מתאפיינת בתסמינים גופניים, ללא ליקויים פיזיולוגיים.
ב- DSM-V, ההפרעה נבדלת מההפרעה סומטופורמית ולצד השם "הפרעת המרה" נוסף תוכן חדש בסוגריים – הפרעת תפקוד נוירולוגי. שינויים אלו נועדו להדגיש את החשיבות של בדיקה נוירולוגית ומביאים עמם הבנה שהגורמים הפסיכולוגיים הרלוונטיים לא בהכרח יעלו בזמן האבחנה.
קריטריונים לאבחון הפרעת המרה (הפרעת תפקוד נוירולוגי), כפי שנקבעו ב-DSM-V הם:
א. למטופל יש לפחות שינוי אחד בתפקוד המוטורי או הסנסורי.
ב. הממצאים הקליניים מספקים עדות לכך יש חוסר הלימה בין הסימפטום או הליקוי למצב נוירולוגי או למצב רפואי מוכר.
ג. הסימפטום או הליקוי אינו מוסבר טוב יותר על ידי מצב רפואי או נפשי אחר.
ד. הסימפטום או הליקוי גורם למצוקה קלינית או לפגיעה משמעותית בתחום החברתי, התעסוקתי או בתחום אחר, או מצדיק התערבות רפואית.
ציון סוג סימפטום או ליקוי:
עם חולשה או שיתוק.
עם תנועה אב-נורמלית ( לדוגמה; רעד, מיוקולונס, דיסטוניה, הפרעת הליכה).
עם תסמיני בליעה.
עם תסמיני דיבור ( לדוגמה; דיספוניה).
עם התקפים.
עם אמנזיה או פגיעה בזיכרון.
עם תסמינים ספציפיים של אובדן חושי ( לדוגמה; עיוורון, אובדן חוש הריח, פגיעה בשמיעה).
עם תסמינים מעורבבים.
ציין אם:
אפיזודה אקוטית: התסמינים נמצאים פחות משישה חודשים.
אפיזודה מתמשכת: התסמינים נמצאים שישה חודשים ויותר.
ציין אם:
קיים לחץ פסיכולוגי ( הפרעת המרה).
אין לחץ פסיכולוגי ( הפרעת סימפטומים נוירולוגית תפקודית).
המנגנון הפסיכולוגי- זיהוי המנגנון הפסיכולוגי עלול להיות החלק הקשה ביותר בתהליך האבחון. גם אם קיימת טראומה מוקדמת ברורה או טריגר פסיכולוגי מובהק, עדיין לא ברור כיצד התפתחו הסימפטומים. הקושי סביב זיהוי המנגנון הנפשי של ההפרעה הוביל לכך ש ב DSM-V אין צורך להציג גורם דחק פסיכולוגי כדי לענות על האבחנה.
אבחנה > אבחנה מבדלת

משום שהפרעת המרה מציגה סימפטומים דומים להפרעות נוירולוגיות כמו שבץ מוחי, טרשת נפוצה, אפילפסיה או שיתוק תקופתי, תהליך האבחנה יכלול שלילה של הפרעה נוירולוגית ושלילה אבחנה פסיכוגנית שונה כמו העמדת פנים, או זיוף המוביל לרווח משני. קיימים תסמינים המזוהים יותר עם הפרעת המרה לעומת הפרעות נוירולוגיות אחרות, לדוגמה; אדישות כלפי טבע או ההשלכות של הסימפטומים. לאחרונה מחקרים לא מצאו הבדל בין שתי הקבוצות בהקשר זה, לכן קריטריון זה אינו מופיע בDSM-V, עם זאת בשדה הרפואי עדיין ישנה התייחסות לכך. דפוס נוסף המאפיין הפרעת המרה הוא הנטייה של התסמינים להופיע בצורה חמורה יותר בצד הלא דומיננטי של הגוף, בדרך כלל בצד שמאל. בנוסף לנאמר לעיתים תחת היפנוזה ניתן לצמצם את הסימפטומים אולם בהפרעה נוירולוגית לא נבחין בשינוי.
טיפול

התמונה הקלינית של הפרעת המרה מלמדת כי יש צורך בטיפול שיקומי רב צוותי. בעבר מטופלים נשלחו למרפאות פסיכיאטריות, אך כיום, בשל הפגיעה התפקודית המטופלים מופנים למרכזי השיקום השונים. מרכזי הטיפול משתמשים בגישות שונות בניהם פסיכותרפיה, היפנוזה, פיזיותרפיה, טיפול ממוקד לניהול לחצים, גירוי מגנטי -מוחי, טיפול קוגניטיבי -התנהגותי וטיפולים תרופתיים. תוכנית הטיפול מתייחסת להופעה ולמשך הסימפטומים ועשויה לכלול סוג אחד או יותר מהטיפולים לעיל.
טיפול > טיפול תרופתי

הטיפול בהפרעת המרה צריך להתייחס לאפשרות של תחלואה נפשית,כ 47.7% מהסבולים מהפרעת המרה חווה הפרעה דיסוציאטיבית. בנוסף לכך נמצא כי קיימת תחלואה כפולה עם דיכאון, הפרעות חרדה והפרעת דחק פוסט- טראומטית. במקרים של תחלואה נפשית צוות המטפל ישקול לתת טיפול תרופתי נוגד דיכאון וחרדה. עם זאת, הטיפול התרופתי לא נמצא יעיל להפרעת המרה אלא נועד להקל בסימפטומים של התחלואה הנלוות.
טיפול > פסיכותרפיה

מידע על טיפול פסיכואנליטי בהקשר של הפרעת המרה הוא דל ומוגבל לתיאורי מקרה בודדים, מה שמפתיע לאור הקשר ההיסטורי בין סימפטומים מסוג המרה לתאוריה הפרוידיאנית. מוקד הטיפול יהיה ניסיון לפתור את הקונפליקט שהוביל לסימפטומים. בנוסף לכך התהליך הטיפולי ישים דגש על מזעור הנטייה להביעה מצוקה באמצעות תסמינים גופניים ויעודד יצירת דפוסי התנהגות חדשים השוברים את הדפוס הלא מודע שמוביל לתסמיני ההמרה. מטופלים רבים הסובלים מהפרעת המרה מתקשים להבין את הקונפליקט הפנימי שמתרחש ברמה הלא מודעת והתמודדות עם "האופי הפסיכולוגי" של הסימפטומים עבורם עלולה להחמיר את הסימפטומים. לפי כך המפתח להצלחת הפסיכותרפיה בטיפול בהפרעת המרה הוא כינון ברית טיפולית חזקה עם המטופל לצד שילוב של בניית תוכנית טיפולית מכוונת מטרה.
טיפול > פיזיותרפיה

מחקרים מציגים כי פיזיותרפיה היא יעילה וחיונית להתמודדות עם הסימפטומים הגופנים והסיבוכים המשניים, כמו חולשה או נוקשות שרירים, העלולים להתרחש כתוצאה ההפרעת המרה.
טיפול > טיפול קונטיבי- התנהגותי

טיפול קונטיבי-התנהגותי הוכח כיעיל לטיפול בהפרעות נוירולוגיות. הטיפול יכלול פסיכו-חינוך, זיהוי ושינוי דפוסי חשיבה לא מועילים המחזקים את הסימפטומים לצד זה לעיתים יהיה שימוש בכלים התנהגותיים קוגניטיביים להתמודדות עם כאב והמצוקה שנגרמים בעקבות הסימפטומים.
פרוגנוזה

מחקרים אמפיריים מצאו כי הפרוגנוזה להפרעת המרה נמצאת בטווח רחב, כאשר חלק מהמקרים נפתרים תוך שבועות, ואחרים נמשכים שנים או עשורים. כיום לא קיימת תרופה לריפוי ואף על פי שחולים יכולים להיות בהפוגה הם עלולים לחזור לסבול מסימפטומים דומים או שונים. לרוב החזרה של הסימפטומים קשורה לאירוע בעל אופי מלחיץ. תמונה לפרוגנוזה טובה כוללת הופעה של סימפטומים חריפים למשך זמן קצר, גורם דחק פסיכולוגי שניתן לזהות בבירור והיעדר תחלואה נפשית.
ראו גם

הפרעה סומטופורמית
היסטריה
השחייניות

| --- | --- |

 בימוי:  סאלי אל-חוסייני 
 תסריט:  סאלי אל-חוסייני, ג'ק ת'ורן 
 שחקנים ראשיים:  יוסרה מרדיני James Kirshna Floyd עלי סלימאן מתיאס שווייגהופר Manal Issa Ahmed Malek כינדה עלוש 
 מוזיקה:  סטיבן פרייס 
 מדינה:  ארצות הברית, הממלכה המאוחדת 
 הקרנת בכורה:  8 בספטמבר 2022 
 משך הקרנה:  134 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית, ערבית 
 סוגה:  סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
השחייניות (The Swimmers) הוא סרט דרמה ביוגרפי משנת 2022 בבימויה של סאלי אל חוסייני מתסריט שכתבה יחד עם ג'ק תורן. בסרט מככבים נטלי עיסא, מנאל עיסא, אחמד מאלק, מתיאס שוויגהופר, עלי סולימאן, כינדה עלוש, ג'יימס קרישנה פלויד, אלמי ראשיד אלמי ויוסרה מרדיני.
הסרט הוצג בבכורה עולמית בפסטיבל הסרטים הבינלאומי של טורונטו ב-8 בספטמבר 2022, ויצא לאקרנים בבתי קולנוע נבחרים ב-11 בנובמבר 2022, לפני יציאתו לאקרנים בשירות הזרמת המדיה נטפליקס ב-23 בנובמבר 2022.
עלילה

מבוסס על סיפורה של הפליטה והשחיינית האולימפית המתבגרת יוסרה מרדיני ואחותה שארה מארדיני שגררה סירה של פליטים למקום מבטחים מעבר לים האגאי. האחיות ברחו ממלחמת האזרחים בסוריה והגיעו לגרמניה, דרך טורקיה ויוון.
שחקנים ודמויות

נטלי עיסא בתור יוסרה מרדיני
מנאל עיסא בתור שארה מארדיני
אחמד מאלק בתור ניזאר
מתיאס שווייגהופר בתור סוון
ג'יימס קרישנה פלויד בתור אמאד
עלי סלימאן בתור עזאת מרדיני
כינדה עלוש בתור מרבת מרדיני
אלמי ראשיד אלמי בתור בילאל
הפקה

באפריל 2021, הוכרז שהשחקניות מנאל עיסא ונטלי עיסא, לוהקו לגלם את האחיות יוסרא מרדיני ושארה מארדיני.
הצילומים הושעו כשבוע לפני התפרצותה המאסיבית של מגפת הקורונה העולמית בתחילת 2020. ההפקה המשיכה באפריל 2021, כשהצילומים נערכו גם בבריטניה, בבלגיה ובטורקיה.
הפצה

הסרט הוצגה בבכורה עולמית בפסטיבל הסרטים הבינלאומי של טורונטו ב-8 בספטמבר 2022, ויצא לאקרנים בבתי קולנוע נבחרים ב-11 בנובמבר 2022, לפני יציאתו לאקרנים בשירות הזרמת המדיה נטפליקס ב-23 בנובמבר 2022.
ראו גם

משלחת הפליטים באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
הערות שוליים

↑  Roxborough, Scott (20 באפריל 2021). "Real-life Sisters Cast to Star in Netflix/Working Title Drama 'The Swimmers'". The Hollywood Reporter. נבדק ב-20 באפריל 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Ramachandran, Naman (20 באפריל 2021). "Netflix, Working Title Begin Production on Sally El Hosaini's 'The Swimmers' (EXCLUSIVE)". Variety. נבדק ב-20 באפריל 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  https://www.theglobeandmail.com/arts/film/tiff/article-the-swimmers-chosen-as-toronto-international-film-festival-opening// תבנית:Bare URL inline
ואל ולנטינו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  14 ביוני 1956 (בן 68) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 שם לידה:  Leonard Montano 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1996 
 www.themaskedmagician.com
 
ואל ולנטינו (אנגלית: Val Valentino; נולד ב-14 ביוני 1956) הוא קוסם אמריקאי, שנודע בשל חשיפת השיטות לביצוע אשליות שונות. ידוע גם בכינוי "הקוסם במסכה", בו הופיע בתוכנית הטלוויזיה "סודות הקוסמים נחשפים".
ביוגרפיה

נולד בשם לאונרד מונטנו בקליפורניה שבארצות הברית. את כניסתו לעולם הקוסמים החל בגיל 5, עת קנה לו אביו ליום הולדתו את קסם הגביע והכדור.
בנעוריו הופיע ב-"International Cultural Awareness Program", מופע שכלל חשיפת סודות מעולם הקוסמות, וזאת על מנת לעודד אנשים לעסוק בקוסמות. בשלהי 1980 עבר ללאס וגאס, שם הופיע במופעי הקזינו: "ויוה לאס וגאס", "ספלאש". כן הופיע בתוכנית האירוח "המופע של מרב גריפין" ובקליפ מוזיקלי של הרב אלפרט.
בשנים 1997–1998 הופיע ולנטינו בתוכנית "סודות הקוסמים נחשפים" (במקור "Magic's Biggest Secrets Finally Revealed"), בה חשף את השיטות השונות בהן מבצעים קסמים ואשליות שונים. הוא טען שחשף את הקסמים רק כדי לעודד אנשים לעסוק בענף הקוסמות.
השרפה הגדולה השנייה של לונדון

השרפה הגדולה השנייה של לונדון הוא שמה של התקפת האוויר שערך הלופטוואפה על לונדון בליל 29–30 בדצמבר 1940, במהלך הבליץ במלחמת העולם השנייה. בהתקפה נהרגו מעל 160 איש, נפצעו למעלה מ-500 ומאות בניינים נהרסו. הפצצה זו, שהייתה המסיבית ביותר שנערכה במהלך הבליץ, השתרעה על שטחים מחלקה הדרומי של איזלינגטון ועד לאזור המקיף את קתדרלת סנט פול. סך כל שטח האזור שנהרס גדול מזה שחרב בשרפה הגדולה של לונדון ב-1666.
בהתקפה, שהחלה בשעה שש אחרי הצהריים של 29 בדצמבר ונמשכה עד לשעות הבוקר המוקדמות שלמחרת, הוטלו על לונדון מעל 24,000 פצצות חנ"מ ומעל 100,000 פצצות תבערה. כתוצאה מההפצצה הוצתו מעל 1500 שרפות שהתלכדו לשלוש שריפות ענק, אשר בתורן הובילו לסופת אש שהתפשטה על פני העיר. על הלחימה בשריפות הקשתה מאוד העובדה שמזג האוויר במהלך ההפצצה היה יבש, ובנוסף נהר התמזה היה בשפל, דבר שגרם ללחץ מים נמוך בצנרת העירונית.
נזקי ההפצצה

בין המבנים שנהרסו בהפצצה והשריפות שהתחוללו בעקבותיה 31 בתי גילדה, 19 כנסיות ובהן כנסיית סימטת פטרנוסטר וכנסיית סנט לורנס ג'וורי, הגג המפורסם של בית גילדהול, משרד הטלגרף הראשי. רחוב פטרנוסטר, שהיה המרכז של בתי ההוצאה לאור בלונדון, חרב כליל ומעל 5 מיליון ספרים הושמדו בשרפה.
כמעט כל בניין שסביב קתדרלת סנט פול, ברובע הסיטי של לונדון, חרב או ניזוק בהתקפה. הקתדרלה עצמה לא חרבה בזכות מאמצים עילאיים: מכבי האש של לונדון לחמו להרחיק את הלהבות ממנה, וקבוצה מסורה של כבאים וצופי אש, שגויסו למטרה זו בהמרצתו של ראש הממשלה וינסטון צ'רצ'יל, פעלו בחירוף נפש לכבות כל פצצת תבערה שנחתה על גג המבנה או בסביבתו. בסך הכול נפלו על הקתדרלה או בסביבתה 29 פצצות תבערה, שאחת מהן כמעט והציתה את גג המבנה.
אבדות

מעל 160 אזרחים נספו במהלך ההתקפה והשריפות שאחריה, ורבים נוספים מתו מפציעותיהם בימים שלאחר מכן. 14 כבאים נהרגו ו-250 נפצעו.
בתרבות

סנט פול שורדת - מהתמונות מהידועות ביותר שצולמו במהלך מלחמת העולם השנייה. התמונה הפכה לסמל של עמידת הגבורה של לונדון ובריטניה בהפצצות.
ספרה זוכה פרסי ההוגו והנבולה של הסופרת קוני ויליס All Clear מכיל תיאור נרחב של ליל ההפצצה. בביקורות שנכתבו על הספר נכתב כי הפרסים ניתנו לספר לאו דווקא בשל איכותו, אלא כמעיין "פרס" לתושבי לונדון על עמידתם האמיצה בהפצצה. גם שיאו של הסיפור הקצר משמרת אש מאת ויליס מתרחש בליל ההפצצה.