העיר העתיקה
הערות שוליים

↑  יהושע בן-אריה, ‏עיר בראי תקופה - ירושלים במאה התשע-עשרה, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1979, באתר "כותר", עמוד 27
↑  יהושע בן-אריה, עיר בראי תקופה - ירושלים במאה התשע-עשרה, עמוד 27
↑  מיכאל טרנר, שיקום ושימור העיר העתיקה, ירושלים כעיר שחוברה לה יחדיו, גיליון אריאל, 45-44, (עורך: אלי שילר), ירושלים 1986, עמודים 129-128
↑  ברישומי אונסק"ו, האתר אינו משויך למדינה ספציפית; ההכללה ברשימה נעשתה בעקבות בקשת ממלכת ירדן
↑  ראו: המכתב הראשון מירושלים: חוקרים מהאוניברסיטה העברית גילו את התעודה העתיקה ביותר שנכתבה בירושלים.
↑  ראו: ספר שופטים, פרק א', פסוק כ"א.
↑  יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים, 1979, עמודים 36, 50
↑  ראו: ספר שמואל ב', פרק כ"ג, פסוק י"ד
↑  יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1979, עמודים 74-72
↑  יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים, 1979, עמוד 99
↑  דוד קרויאנקר, אדריכלות בירושלים, הבנייה בעיר העתיקה, ירושלים 1993, עמוד 58
↑  עד 1800 בקירוב, לא הייתה החלוקה לארבעת הרבעים מקובלת בספרות הנוסעים ומחקר העיר; ראו: יהושע בן-אריה, עיר בראי תקופה - ירושלים במאה התשע-עשרה, עמוד 27
↑  יהושע בן-אריה, עיר בראי תקופה - ירושלים במאה התשע-עשרה, עמודים 72-54
↑  דוד קרויאנקר, אדריכלות בירושלים, הבנייה בעיר העתיקה, ירושלים 1993, עמודים 20–22, 159
1 2 3 4 5  אביבה חלמיש, ירושלים בתקופת המנדט הבריטי (יחידה 10 בקורס ירושלים לדורותיה), האוניברסיטה הפתוחה, תשפ"א–2020, עמ' 49.
↑  על תוכנית הרצל, ראו: יהושע בן-אריה, עיר בראי תקופה - ירושלים במאה התשע-עשרה, עמודים 76-72;
בספרו האוטופי "אלטנוילנד" (1902), ספר חמישי, פרק א, כתב הרצל כי בעיר העתיקה לא יהיו יותר בתים פרטיים
↑  אביבה חלמיש, ירושלים בתקופת המנדט הבריטי (יחידה 10 בקורס ירושלים לדורותיה), האוניברסיטה הפתוחה, תשפ"א–2020, עמ' 36.
↑  צביקה דרור, הראל, חטיבת פלמ"ח-הראל במערכה על ירושלים תש"ח, תל אביב 2005, עמודים 191-185
↑  עצרת התיחדות עם ירושלים העתיקה, דבר, 28 במאי 1959
↑  גיא הסכסוך, נדב שרגאי, 07 באפריל 2017, בעיתון ישראל היום.
↑  ראו: ב-אתר מכון ירושלים לחקר ישראל.
↑  הרובע המוסלמי - עיריית ירושלים
↑  הרובע הארמני - עיריית ירושלים
↑  הרובע היהודי - עיריית ירושלים
↑  הרובע הנוצרי - עיריית ירושלים
| אתרי העיר העתיקה של ירושלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 : 
שערי ירושלים
 שער האריות • שער הפרחים • שער שכם • השער החדש • שער יפו • שער ציון • שער האשפות • שער הרחמים • שערי חולדה: 
| רחובות מרכזיים בעיר העתיקה  |
| --- | --- | --- |
| הרובע הארמני | רחוב הפטריארכיה הארמנית • רחוב סנט ג'יימס •  רחוב אררט • רחוב הארמנים |  |
| הרובע היהודי | רחוב היהודים • רחוב הקארדו • רחוב משגב לדך • רחוב תפארת ישראל • רחוב בתי מחסה • רחוב חב"ד |  |
| הרובע המוסלמי | רחוב הגיא • רחוב שער האריות •  רחוב שער הפרחים • רחוב השלשלת • ויה דולורוזה  • מעלות המדרשה • רחוב בית הבד |  |
| הרובע הנוצרי | רחוב דוד • רחוב השער החדש • רחוב הבורסקאים • רחוב הפטריארכיה הלטינית • רחוב הנוצרים |  |
| דגל ישראל סמל אונסק"ו אתרי מורשת עולמית בישראל |
| --- | --- | --- |
| אתרים | העיר העתיקה בירושלים וחומותיה • מצדה • העיר העתיקה בעכו • העיר הלבנה בתל אביב • מערות בית גוברין ומרשה בגבעות יהודה (בית גוברין ומרשה) • בית שערים |  |
| המקומות הבהאים הקדושים בחיפה ובגליל המערבי | המרכז הבהאי העולמי: מקדש הבאב • אל-באהג'ה • בית הצדק העולמי |  |
| תלים מקראיים | תל מגידו • תל חצור • תל באר שבע |  |
| דרך הבשמים | עבדת • ממשית • חלוצה • שבטה • מואה הנבטית • חורבת קצרה • מצד נקרות • מצד גרפון • מצד סהרונים • מצד מחמל |  |
| נחל מערות | מערת תנור • מערת גמל • מערת הנחל • מערת הגדי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007537936805171  LCCN: n98071164  VIAF: 152625030   WorldCat (עם VIAF): 152625030 
כתובת ניקבת השילוח
כתובת על אבן מתקופת בית שני: לבית התקיעה
דגם ירושלים בתקופת בית שני במוזיאון ישראל
תוואיי חומות ירושלים השונות: חומת תקופת בית שני וחומת ירושלים העות'מאנית (על פי ירושלים וכל נתיבותיה, יד בן צבי)
מטבעות בר כוכבא ובהם דימוי ארבעת המינים על פי שיטת רבי עקיבא
מטבעות זהב מימי הקיסר הביזנטי הרקליוס עם דיוקנו, שנתגלו בשנת 2008 בעיר דוד
מפת ירושלים בתקופה הביזנטית בפסיפס מפת מידבא
מבני מסגדי הר הבית, בציור מעשי ידי ולטר ס"ס טירווייט (Tyrwhitt‏.Walter S.S) ‏ ב-1907
ציור בכתב יד מהמאה ה-13: הקיסר פרידריך השני והסולטאן המצרי אל כאמל נפגשים ליד שער בחומות ירושלים
מבנה ממלוכי בשער מהר הבית אל שוק הכתנים
מפת ירושלים באמצע המאה ה-19. בתמונה מימין ניתן לזהות את הרבעים השונים בתוך החומות
מראה הרובע היהודי בשלהי המאה ה-19: בית הכנסת החורבה ומאחוריו בית הכנסת תפארת ישראל
שער יפו נקרא כך משום שממנו מתחילה הדרך שמובילה מירושלים העתיקה לעיר יפו - רחוב יפו בירושלים מתחיל בשער יפו ומסתיים בתחילת הדרך הבין עירונית מירושלים לתל אביב-יפו
מבט על העיר העתיקה משכונת אבו תור ב-2024: מימין מסגד אל-אקצא, במרכז כיפת הסלע ומשמאל בית הכנסת החורבה