stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית זיקוק אשדוד
מבנה המפעל

המפעל מחולק לגזרות ותת הגזרות הבאות:
חוות מיכלים הכוללת:
כ-60 מיכלים עבור הנפט הגולמי (Crude Oil), עבור תוצרי הביניים ועבור התוצרים הסופיים.
מתקן בלילת תזקיקים
מתקני ייצור הכוללים:
מתקני זיקוק גלם: 2 מתקני זיקוק הנפט הגולמי. בתהליך פיזי מופרד הנפט הגולמי לתזקיקים (מכונה מז"ג - מתקן זיקוק גלם)
מתקני אשפרה המיועדים לשיפור איכות התזקיקים על ידי הוצאת תרכובות הגופרית (מכונים גם מה"ג - מתקני הדחת גופרית):
מה"ג סולר
מה"ג קרוסין
מה"ג נפטא
מתקן הפקת גופרית מתוצרי המה"גים (מכונה SRU - Sulphur Recovery Unit)
מתקני שיפור תפוקות המיועדים לטפל ולהעלות את הערך של הפרקציה הכבדה של תהליך הזיקוק (מוצר בעל ערך מסחרי נמוך מאוד):
מתקן שבירת צמיגות המפרק את הפרקציה הכבדה בעזרת חימום לטמפרטורה גבוהה (מכונה גם מש"צ - מתקן שבירת צמיגות)
מתקן פיצוח קטליטי המפרק את הפרקציה הכבדה בחום ובסיוע קטליזטור ובטכנולוגיית מצע מרחף (מכונה Fluodized Catalitic Cracker -FCC - פיצוח במצע קטליטי מרחף)
מתקן אלקילציה המיועד לייצור פרקציה קלה ממתאן ואתאן
מתקני שירותים הכוללים:
מגדלי קירור
תחנת כוח המופעלת בגז ומספקת קיטור וחשמל לצריכת המפעל
מערכות אוויר דחוס
תפעול המפעל

בית הזיקוק פועל ללא הפסקה (למעט תקופות שיפוץ). צוות התפעול נחלק בין מפעילי השטח ומפעילי חדר הבקרה. קיים חדר בקרה מרכזי המשרת את כל המפעל ובו מותקנת מערכת בקרה מרכזית של חברת האניוול וכן בקרים מתוכנתים מתוצרת חברות שונות המשמשים למערכות חירום והשמטה וכן לבקרת מערכות עצמאיות (למשל מערכת טיפול במים, בקרת מדחסים ועוד).
צוות התפעול נתמך על ידי צוות תחזוקה של המפעל.
ראו גם

זיקוק נפט
הערות שוליים

1 2 3 4 5  בית זיקוק אשדוד בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  נתי יפת, ‏עובדי בית הזיקוק של פז באשדוד משביתים את העבודה, באתר גלובס, 5 ביוני 2017
↑  עמוס כרמלי, משפצים מיתקני בתי־הזיקוק, דבר, 11 באפריל 1962
↑  י. אלון: הממשלה תבנה באשדוד תחנת כוח נוספת ובתי זיקוק, דבר, 15 ביולי 1966
↑  עמוס כרמלי, מי זקוק לבית זיקוק נוסף?, דבר, 6 בספטמבר 1967
↑  עמוס כרמלי, הגיע זמנו של בית זיקוק שני, דבר, 31 בדצמבר 1969
↑  יצוא בתי הזיקוק יגדל ל-15 מיליון דולר, דבר, 9 במאי 1973
↑  אלו המפעלים המזהמים בישראל, באתר ynet, 9 ביולי 2020
↑  עדכון בדבר השלמת הליך הפיצול של פז בית זיקוק אשדוד בע"מ מפז חברת נפט בע"מ, באתר "מאיה", 28 באוגוסט 2023
↑  פז בית זיקוק אשדוד בע"מ, באתר "מאיה", 6 בספטמבר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 241928398   WorldCat (עם VIAF): 241928398
ירדן ג'רבי

ירדן גֶ'רְבִּי (נולדה ב-8 ביולי 1989) היא ג'ודאית עבר ישראלית, זוכת מדליית ארד אולימפית (ריו דה ז'ניירו 2016), אלופת עולם (2013), סגנית אלופת עולם (2014) וסגנית אלופת אירופה (2012), זוכת שתי מדליות ארד באליפות אירופה ושמונה פעמים אלופת ישראל (2007–2009, 2011–2015). עם 33 מדליות בסבב הג'ודו העולמי, ג'רבי היא מהספורטאיות המעוטרת ביותר בענף הג'ודו בישראל.
במאי 2013 הגיעה למקום הראשון בדירוג העולמי, והחזיקה בו תקופה ארוכה. במקביל, נבחרה לג'ודוקא הטובה ביותר בעולם לשנת 2013 על ידי איגוד הג'ודו העולמי.
ביוגרפיה

ג'רבי נולדה וגדלה בנתניה. אמה, נורית, היא אדריכלית ושמאית מקרקעין. אביה, שמואל (שמוליק) ג'רבי, הוא מנכ"ל חברת מוניטקס, שפיתחה את המונה האלקטרוני הישראלי הראשון שמשולב בקופה רושמת במוניות.
קריירה ספורטיבית

ג'רבי החלה להתאמן בג'ודו בגיל 6. הוריה הקפידו להסיע אותה למכון וינגייט לאימונים ותמכו בה כלכלית, על ידי מימון חלק מנסיעותיה לתחרויות בינלאומיות מחוץ לישראל כנציגת נבחרת ישראל.
היא התאמנה במועדון "מיטב נתניה" ובמכון וינגייט, בהדרכתו של שני הרשקו, שמשמש גם כמאמן נבחרת ישראל לנשים.
קריירה ספורטיבית > 2008

בשנת 2008 זכתה בהישג המשמעותי הראשון שלה, מדליית ארד באליפות אירופה עד גיל 20.
קריירה ספורטיבית > 2011

באליפות העולם 2011 שנערכה בצרפת באוגוסט הודחה ג'רבי בשלב שמינית הגמר ולא נכללה במשלחת הישראלית לאולימפיאדת לונדון (2012), זכות שנפלה בחיקה של יריבתה אליס שלזינגר.
קריירה ספורטיבית > 2012

באליפות אירופה בג'ודו שנערכה בצ'ליאבינסק שברוסיה באפריל 2012 זכתה ג'רבי במדליית כסף בתחרות במשקל עד 63 ק"ג. ביוני אותה שנה היא חתמה על חוזה חדש בקבוצת גלטסראיי הטורקית, על מנת להתחרות בשורותיה בליגה המקומית וגם באליפות אירופה למועדונים.
ג'רבי זכתה בפעם השנייה ברציפות באליפות ישראל בג'ודו בדצמבר 2012.
קריירה ספורטיבית > 2013

בפברואר 2013 היא סיימה חמישית בגרנד סלאם פריז. במרץ אותה שנה היא זכתה במדליית כסף בתחרות גראנד פרי סמסון שנערכה בטורקיה, לאחר שניצחה בחצי הגמר את אליס שלזינגר.
קריירה ספורטיבית > 2013 > מדליית ארד באליפות אירופה

באליפות אירופה 2013 שנערכה בבודפשט שבהונגריה באפריל זכתה ג'רבי במדליית ארד בתחרות במשקל עד 63 ק"ג, לאחר שניצחה את אדוויג' גוונד מאיטליה בקרב על המדליה. שבועיים לאחר מכן, בתחרות גראנד סלאם שנערכה בבאקו, אזרבייג'ן זכתה במדליית זהב, ונבחרה לג'ודוקא המצטיינת של התחרות.
במאי 2013 חתמה על חוזה לארבע שנים במסגרת המועדון הטורקי גלאטסראיי, והתחרתה במדי הקבוצה הטורקית במסגרת אליפות אירופה לקבוצות. באותו חודש זכתה במדליית כסף בתחרות המאסטרס ברוסיה, לאחר שהפסידה בגמר במשקל של עד 63 ק"ג ליפנית קנה אבה.
במאי 2013 הגיעה לדירוג הראשון בדירוג העולמי, שמרה עליו קרוב לשנתיים ובכך קבעה את השיא הישראלי בכול ענפי הספורט בכול הזמנים.
ביולי 2013 זכתה במדליית זהב במשקל עד 63 ק"ג בטורניר גראנד סלאם מוסקבה היוקרתי, כשניצחה את אניקה ואן אמדן ההולנדית.
קריירה ספורטיבית > 2013 > אלופת עולם

ג'רבי זכתה במדליית זהב באליפות העולם 2013 (אנ') שנערכה באוגוסט בריו דה ז'ניירו. היא התחרתה בקטגוריית המשקל עד 63 ק"ג והייתה לישראלית הראשונה שזכתה במדליית זהב באליפות העולם בג'ודו, לאחר שניצחה את כל חמשת הקרבות באיפון. בגמר היא ניצחה את אלופת אירופה ומספר שתיים בדירוג קלריס אגבניינו. בחצי הגמר ובגמר הניצחונות שלה הושגו בעזרת תרגיל חניקה מיוחד שקיבל את הכינוי "חניקת ג'רבי" (לפני כן נקרא "עניבה פרוביאנית"), בו היא משתמשת בשולי ז'אקט הגי שלה (התלבושת הנהוגה בתחרויות ג'ודו) כדי לחנוק יריב בעמדת צב. תרגיל החניקה היה כל כך חזק ומפתיע עד שיריבתה בגמר התעלפה. בנובמבר 2013 הכריז איגוד הג'ודו העולמי על שינויים בחוקת הענף, ובהם איסור על ביצוע חניקה תוך שימוש בדש הבגד או החגורה, כלל האוסר גם על חניקת ג'רבי.
ב-5 בדצמבר 2013 זכתה בפעם השישית באליפות ישראל בג'ודו, לאחר שניצחה בגמר את רותם שור באיפון.
קריירה ספורטיבית > 2014

בפברואר 2014 זכתה במדליית הכסף בגרנד פרי היוקרתי של דיסלדורף, גרמניה.
באוגוסט זכתה ג'רבי במדליית כסף באליפות העולם 2014 (אנ') שנערכה בצ'ליאבינסק ברוסיה בקטגוריית המשקל עד 63 ק"ג. את ארבעת הקרבות הראשונים בטורניר ניצחה באיפון, אך בגמר הפסידה באיפון לקלריס אגבניינו, אותה ניצחה בגמר 2013.
קריירה ספורטיבית > 2015

באליפות אירופה 2015 שנערכה במסגרת המשחקים האירופיים בבאקו, זכתה ג'רבי במדליית הארד במשקל עד 63 ק"ג.
ביולי 2015 זכתה במדליית ארד בטורניר גראנד סלאם שנערך בטיומן שברוסיה. ברבע הגמר נוצחה ג'רבי בידי אליס שלזינגר שייצגה את בריטניה, ואף היא זכתה במדליית ארד בתחרות.
באליפות העולם 2015 שנערכה בקזחסטן באוגוסט, נוצחה ג'רבי בחצי הגמר וגם בקרב על מדליית הארד ובסיום האליפות דורגה במקום החמישי.
ב-17 באוקטובר 2015, זכתה במדליית ארד בטורניר גראנד סלאם פריז, לאחר שהפסידה בחצי הגמר ליול פראנסן מהולנד, ולאחר מכן ניצחה את מיהו מיניי מיפן בקרב על הארד.
ב-31 באוקטובר 2015 זכתה במדליית ארד בגראנד סלאם באבו דאבי לאחר שניצחה בקרב על המדליה את יול פראנסן מהולנד.
ביוני 2015 חזרה לראשות הדירוג העולמי.
קריירה ספורטיבית > 2016

ב-23 בינואר 2016 זכתה במדליית זהב בגרנד פרי הוואנה, לאחר שגברה בגמר על מריסט אספינוסה מקובה.
במאי 2016 דורגה במקום ה-4 בעולם.
קריירה ספורטיבית > 2016 > מדליית ארד אולימפית

ב-9 באוגוסט 2016 עלתה לרבע גמר אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו לאחר ניצחון על מריסט אספינוסה מקובה. ברבע הגמר הפסידה למריאנה סילבה מברזיל, ועברה לבית הניחומים, שם ניצחה את יאנג ג'ונשיה מסין והעפילה לקרב על מדליית הארד. בקרב על הארד ניצחה את מיקו טאשירו מיפן. בכך השיגה את המדליה האולימפית השנייה של ספורטאית ישראלית, אחרי זאת של יעל ארד. ג'רבי זכתה במדליית ארד אולימפית משותפת במשקל עד 63 ק"ג ביחד עם אניקה ואן אמדן מהולנד.
כאשר שבה לישראל, המתינו לה בנמל התעופה בן-גוריון אלפי אנשים והיא חולצה משם בניידת משטרה.
באוגוסט 2016, דורגה רביעית בעולם.
קריירה ספורטיבית > 2017

בספטמבר 2017 דורגה 42 בעולם, לאחר שלא חזרה להתחרות מאז זכייתה במדליה האולימפית. ב-2 באוקטובר 2017 הודיעה ג'רבי על פרישתה מג'ודו.
קריירת טלוויזיה וקולנוע

ב-2018 הנחתה את התוכנית "ספורט טי. וי" בטלוויזיה החינוכית הישראלית, ובשנת 2019 השתתפה בתפקיד אורח בסדרת הטלוויזיה "אלישע" ששודרה בערוץ הילדים. ב-2020 השתתפה בתוכנית המציאות "הישרדות VIP עונה 3" ברשת 13, בה הגיעה למקום השלישי בגמר ביחד עם עידן רפאל חביב.
ב-15 בדצמבר 2021 החלה ג'רבי להנחות בתוכנית נינג'ה ישראל בקשת 12 לצידו של ניב רסקין ובמקומה של רותם ישראל.
בשנת 2022 השתתפה ב"מאסטר שף ספיישל VIP 4" וזכתה במקום הראשון.
בשנת 2023 שיחקה בתפקיד אורח בסדרת הטלוויזיה לבד בבית המשודרת בערוץ כאן חינוכית.
בשנת 2024 השתתפה בעונה השלישית של רוקדים עם כוכבים בקשת והודחה בהדחה השלוש עשרה.
ב-2024 השתתפה בסרט "הטבעת" לצידה של ג'וי ריגר.
ב-2025 החלה להנחות את הגרלות הלוטו של "מפעל הפיס".
מענקים והוקרה

בינואר 2014 קיבלה מענק מאיגוד הג'ודו העולמי, על כך שסיימה את שנת 2013 במקום הראשון במשקל עד 63 ק"ג.
ספורטאית השנה של ישראל בשנים 2013, 2014 ו-2016 מטעם הוועד האולימפי בישראל.
ספורטאית השנה של ישראל בשנים 2013 ו-2014 בטקס "המצוינות בספורט" ע"ש יעקב חודורוב, מטעם משרד התרבות והספורט ובשיתוף הטוטו.
בנובמבר 2013 זכתה באות מיוחד בטקס השנתי של הארגון הבינלאומי הסופרברנדס (אנ') על הישג ספורטיבי יוצא דופן.
חיים אישיים

ג'רבי מתגוררת בנתניה.
היא בוגרת תואר ראשון בכלכלה וניהול מהאוניברסיטה הפתוחה. לאחר פרישתה העבירה הרצאות וסמינרים של ג'ודו ברחבי העולם.
בסוף אוקטובר 2014 מכרה ג'רבי דרך אתר האינטרנט eBay את תגית השם שלה מהזכייה באליפות העולם, על מנת לגייס תרומה כספית לבית החולים איכילוב. התגית נמכרה תמורת 3,800 דולר. כמו כן, ב-23 באוגוסט 2016 פרסמה שהיא מציעה במכירה פומבית בינלאומית את תגית השם שלה מהאולימפיאדה, במטרה לאסוף כסף עבור המחלקה לילדים חולי סרטן בבית החולים איכילוב. המכירה הסתיימה ב-29 באוגוסט והתגית נמכרה עבור 196,735 ש"ח אשר נתרמו לבית החולים איכילוב.
ב-27 בספטמבר 2022 ג'רבי יצאה מהארון ופרסמה בעמוד הפייסבוק שלה, כי היא בזוגיות עם הצלמת דנה לביא, בתו של עמוס לביא. הן נפרדו שנה לאחר מכן.
בקיץ 2023 החלה לצאת עם עדי אמבר, ובאפריל 2024 השתיים התארסו.
אולג קונוננקו

| --- | --- |

 לידה:  21 ביוני 1964 (בן 60) טורקמנאבט, טורקמניסטן 
 מידע כללי
 השכלה:  National Aerospace University – Kharkiv Aviation Institute (1988) 
 זמן שהייה בחלל:  1110 ימים, 14 שעות
 מספר פעילות חוץ-רכבית:  7
 זמן שהייה בפעילות חוץ-רכבית:  44 שעות, 30 דקות
 משימות
 סויוז TMA-12, משלחת מס' 58 לתחנת החלל הבין-לאומית, משלחת מס' 57 לתחנת החלל הבין-לאומית, משלחת מס' 45 לתחנת החלל הבין-לאומית, משלחת מס' 59 לתחנת החלל הבין-לאומית, משלחת מס' 70 לתחנת החלל הבין-לאומית, משלחת מס' 69 לתחנת החלל הבין-לאומית, משלחת מס' 71 לתחנת החלל הבין-לאומית, משלחת מס' 44 לתחנת החלל הבין-לאומית, משלחת מס' 30 לתחנת החלל הבין-לאומית, סויוז TMA-17M, סויוז TMA-03M, משלחת מס' 31 לתחנת החלל הבין-לאומית, סויוז MS-11, משלחת 17, סויוז MS-24, סויוז MS-25 
 עיטורים
 טייס-קוסמונאוט של הפדרציה הרוסית (2009)  גיבור הפדרציה הרוסית  כוכב מסדר נשיא טורקמניסטן  מדליית נאס"א לטיסה בחלל  גיבור טורקמניסטן  העיטור על השירות למען המולדת דרגה שנייה  מדליית נאס"א לשירות ציבורי מצטיין  סרגיי קורוליוב  עיטור ההצטיינות למען המולדת דרגה רביעית  מסדר אורנז'-נסאו  מדליה על הישגים בכיבוש החלל  עיטור מסדר המולדת דרגה שלישית  בפסקה זו 3 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 
אולג דמיטרייביץ' קונוננקו (נולד ב-21 ביוני 1964, טורקמניסטן) הוא קוסמונאוט רוסי שנולד בטורקמניסטן הסובייטית שהיה אז חלק של ברית המועצות. הוא טס לתחנת החלל הבינלאומית מספר פעמים. נכון לינואר 2024 הוא שהה בחלל כ-1,110 ימים וביצע 7 פעולות חוץ רכביות באורך כולל של כ-44 שעות.
חיים אישיים

אולג קונוננקו נולד ב-21 ביוני 1964 בצ'רדז'ו, שברפובליקה הטורקמנית (כיום טורקמניסטן) למשפחה פשוטה. אביו דמיטרי איוואנוביץ' קונוננקו עבד כנהג בחברת הובלות משא, ואמו טאיסיה סטפנובנה צ'ורקובה הייתה מפעילת תקשורת בשדה התעופה טורקמנבט. קונוננקו סיים את בית הספר התיכון מספר 15 בעיר טורקמנבאט והמשפחה הייתה דוברת טורקמנית.
קונוננקו למד בבית ספר מיוחד לכדורעף, היה חבר בנבחרת הנוער של טורקמניסטן.
הוא נשוי לטטיאנה מיכאילובנה קונוננקו (לבית יורייבה). יש להם בן, אנדריי אולגוביץ' קונוננקו, ובת אליסה אולגובנה קונוננקו.
חינוך

לאחר הלימודים אולג קונוננקו לא הצליח להתקבל למכון התעופה חרקוב בפעם הראשונה. הוא חזר לביתו, עבד במשך שנה בחנות הכלים של מוסך התעופה בשדה התעופה טורקמנבט. הניסיון השני להתקבל הצליח. קונוננקו סיים את לימודיו במכון התעופה על שם ניקולאי ז'וקובסקי בחרקוב בשנת 1988 כמהנדס מכונות.
ניסיון

לאחר סיום לימודיו עבד קונוננקו במרכז הטילים והחלל פרוגרס בקויבישב, החל כמהנדס והתקדם עד למהנדס תכנון ראשי. אחריותו כללה תכנון מערכות, ניתוח ופיתוח מערכות חשמל לחלליות.
טייס חלל

ב-29 במרץ 1996 נבחר אולג כמועמד לטוס לחלל ומיוני 1996 עד מרץ 1998 עבר הכשרה במרכז ההדרכה לקוסמונאוטים על שם גגארין וב-20 במרץ 1998 הוענק לו תואר קוסמונאוט מבחן. על ידי ועדת ההסמכה הבין-משרדית. באוקטובר 1998 החל להתאמן כחלק מקבוצת הקוסמונאוטים שנבחרה לטוס לתוכנית תחנת החלל הבינלאומית.
מדצמבר 2001 ועד אפריל 2002 הוכשר קונוננקו כמהנדס טיסות גיבוי לחללית סויוז TM-34 כצוות טיסה שלישי לתחנת החלל הבינלאומית. ממרץ 2002, ועד פברואר 2004, הוכשר כמהנדס טיסה בסויוז TMA ובצוותים הראשיים של משלחת 9 ושל משלחת 11. ממרץ 2004 עד מרץ 2006 התאמן כחלק מקבוצת הקוסמונאוטים שנבחרה לתתחנת החלל. במרץ 2006 החל קונוננקו להתאמן כמהנדס טיסה ברכב סויוז TMA-12 וצוות משלחת 17.
טייס חלל > משלחת 17

קונוננקו היה מהנדס טיסה הן במשלחת מס' 17 לתחנת החלל הבינלאומית והן במשימת סויוז TMA-12 שהטיסו אותו לשם. הצוות שוגר ב-8 באפריל 2008 ונחת ב-24 באוקטובר 2008 בכדור הארץ. קונוננקו שהה 199 יום בחלל. קונוננקו חזר לכדור הארץ עם מפקד משלחת 17 סרגיי וולקוב וטייס החלל ריצ'רד גריוט (ששוגר על סיפון סויוז TMA-13 ב-12 באוקטובר 2008 עם צוות משלחת 18).
טייס חלל > משלחת 30/31

ב-21 בדצמבר 2011 שוגר קונוננקו יחד עם אנדרה קויפרס ודונלד פטיט אל תחנת החלל הבינלאומית כדי להצטרף לצוות משלחת מס' 30 לתחנת החלל הבין-לאומית. הוא, יחד עם חבריו לצוות, הגיעו לתחנת החלל ב-23 בדצמבר בחחליות סויוז TMA-03M. לאחר סיום פעילות המשלחת הוא מונה למפקד משלחת מס' 31 לתחנת החלל הבין-לאומית. הוא חזר לכדור הארץ ב-1 ביולי 2012 לאחר שהייה בחלל במשך 192 ימים.
טייס חלל > משלחת 44/45

ב-22 ביולי 2015 שוגר קונוננקו לתחנת החלל הבינלאומית כמפקד חחליות סויוז TMA-17M, יחד עם האסטרונאוט מנאס"א קג'ל לינדגרן וקימיה יואי מהסוכנות היפנית לחקר החלל (JAXA). הם שהו 5 חודשים בתחנת החלל הבינלאומית כחברי משלחת 44 ו45. השלישייה חזרה לכדור הארץ בנחיתה נדירה בלילה ב-11 בדצמבר 2015, כאשר הסויוז TMA-17M שלהם נחת בשלום. קונוננקו בילה 142 יום בחלל במשימתו השלישית.
טייס חלל > משלחת 57/58/59

קונוננקו שוגר בפעם הרביעית לתחנת החלל הבינלאומית כמפקד סויוז MS-11 ב-3 בדצמבר 2018. במקור הוא אמור היה לשמש כמהנדס טיסה במשלחת 57 ומפקד במשלחת 58 ו-59. שינוי זה מתכונת משלחות לתחנת החלל התרחש בעקבות כשל בשיגור חללית סויוז MS-10 ב-11 באוקטובר 2018. קונוננקו וחברי הצוות האחרים אן מקליין ודייוויד סן ז'אק חזרו לכדור הארץ ב-24 ביוני 2019, לאחר 203 יום 15 שעות ו-16 דקות בחלל.
טייס חלל > משלחת 69/70/71

ביוני 2020 הודיע קונוננקו כי הוא צפוי לחזור לתחנת החלל הבינלאומית בסוף 2022, יחד עם אנה קיקינה. בסופו של דבר הושא שוגר לחלל בספטמבר 2023 בחללית סויוז MS-24 וחזר לכדור הארץ בספטמבר 2024. קונוננקו היה מפקד הטיסה. הם הצטרפו למשלחת מס' 69 בהמשך הוא היה מפקד במשלחת 70 ו-71. במהלך טיסה זו הוא ביצע פעמיים פעילות חוץ רכבית באורך כולל של 12 שעות.
הערות שוליים

1 2  Биография космонавта МКС, уроженца Туркменистана - Олега Дмитриевича Кононенко
1 2 3 4 5  NASA (2008). "Oleg Dmitrievich Kononenko". NASA. אורכב מ-המקור ב-16 בספטמבר 2008. נבדק ב-25 באוקטובר 2008. {{cite web}}:  (עזרה)
אולג קונוננקו צף דרך מעבדת דסטיני בתחנת החלל.
מהנדס הטיסה של משלחת 30 אולג קונוננקו מבצע ניסוי במודול השירות זבזדה של תחנת החלל.
קונוננקו ב- EVA בוחן את הקליפה החיצונית של סויוז MS-09, הניצב על מנוף סטרלה, ב-11 בדצמבר 2018
ישראכרט

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  ישכט
 תקופת הפעילות:  1975–הווה (כ־50 שנה)
 מיקום המטה:  בר כוכבא 12, בני ברק
 ענפי תעשייה:  שירותים פיננסיים
 מוצרים עיקריים:  כרטיסי תשלום, סליקת כרטיסי תשלום, הלוואות
 שווי שוק:  3.27 מיליארד ש"ח (27 בינואר 2025)
 הכנסות:  2.26 מיליארד שקל (2019)
 רווח:  155 מיליון ש"ח (2022)
 הון עצמי:  2.79 מיליארד ש"ח (2022)
 סך המאזן:  22.6 מיליארד ש"ח (2022)
 יו"ר:  תמר יסעור
 מנכ"ל:  רן עוז
  
 digital.isracard.co.il
 
ישראכרט היא חברה ישראלית המורכבת משבע חברות שונות: חברת האם - ישראכרט בע"מ, וחברות הבנות ישראכרט מימון בע"מ, ישראכרט (נכסים) 1994 בע"מ, פרימיום אקספרס בע"מ, צמרת מימונים בע"מ, גלובל פקטורינג בע"מ וישראכרט סוכנות לביטוח (2020) בע"מ. החברה מציעה שירותים פיננסיים, לרבות הנפקת כרטיסי אשראי, שירותי סליקה, הלוואות, פתרונות אשראי ואפשרויות תשלום גמישות. במסגרת חברת הבת פרימיום אקספרס, ישראכרט מנפיקה וסולקת את כרטיסי המותג American Express בישראל.
מאז הקמתה הייתה החברה בבעלות בנק הפועלים. במסגרת הרפורמה להפרדת חברות האשראי מהבנקים, החל מאפריל 2019 נסחרת החברה בבורסה לניירות ערך בתל אביב. במרץ 2020 הושלמה הפרדת חברת ישראכרט מבנק הפועלים, והיא הפכה לחברה עצמאית ללא גרעין שליטה. לחברה כ־4 מיליון כרטיסי אשראי נכון לסוף 2020, המהווים כ-45% מסך כרטיסי האשראי הפעילים, וכרטיסיה מכובדים ביותר מ-160,000 נקודות מכירה.
משרדי החברה ממוקמים ברחוב בר כוכבא 12, בני ברק.
פעילות החברה

החברה מספקת שירותים פיננסיים בתחומי ההנפקה, הסליקה והאשראי הצרכני והעסקי. בשנים האחרונות השיקה החברה מגוון שירותים מתקדמים: במאי 2020 הוכרז כי ישראכרט תנפיק כרטיסי אשראי לבנק ONE ZERO. באותה השנה הפכה ישראכרט לחברת האשראי הראשונה בישראל שמשיקה שירות תשלומים בתקן EMV דרך הסמארטפון, ללא צורך בכרטיס אשראי. בדצמבר 2020 השיקה החברה את אפליקציית ANYWAY לתשלומים מתקדמים בתחב"צ, ללא צורך לעשות שימוש ברב-קו. החברה גנזה את האפליקציה כשנה וחצי ביוני 2022 עקב חוסר התאמה לפעילות העסקית של החברה.
בנוסף מספקת ישראכרט שירותי סליקת כרטיסי תשלום דיגיטליים לעסקים, לרבות חנות אינטרנטית. באוגוסט 2020 קיבלה ישראכרט רישיון של סוכנות ביטוח מטעם רשות שוק ההון. החברה תפעל במודל של סוכן אובייקטיבי, תמכור מוצרים של חברות ביטוח שונות ותקבל עמלה זהה מכולן. ברשות שוק ההון העריכו כי כניסתה של ישראכרט לתחום הביטוח צפויה להגביר את התחרות בתחום.
פעילות החברה > הקצאת אשראי

בשלהי 2009 עברה ישראכרט (לרבות הכרטיסים המתופעלים עבור אמריקן אקספרס) למודל דומה ל"תקרת האשראי" של כאל, כלומר כלל העסקאות בכרטיס (ובחו"ל - גם המשיכות) מנצלות מסגרת אשראי יחידה. עם זאת, מסגרת האשראי מוקצית לכל כרטיס בנפרד.
עבור השאר ובעבר, כל העסקאות בכרטיס בארץ (אך לא משיכות מזומנים) כפופות להקצאת אשראי המכונה "מדד אישורים". כפי שהוסבר קודם, לא כל עסקה חייבת באישור, אולם המדד צובר את הסכום החודשי המצטבר של כלל העסקאות שאושרו. אף על פי שהמדד מתאפס מדי חודש, עבור עסקאות בתשלומים, למשל, הוא צובר את סכום העסקה הכולל. המשמעות היא שיתרת ההתחייבויות שטרם נפרעו בכרטיס (ובעיקר יתרת התשלומים העתידיים) יכולה להיות גבוהה משמעותית לאורך זמן מגובה מדד האישורים העדכני.
אף על פי שמדד האישורים צובר אישורים מדי חודש לכל סוגי העסקאות, עסקאות אשראי בריבית והלוואות מנצלות הקצאת אשראי נוספת, המכונה "מסגרת אשראי" או "מסגרת קרדיט". זו אינה מתאפסת, אלא ממשיכה לצבור מחודש לחודש את היתרות שטרם שולמו בעסקאות אלו, למעט ריבית ועמלות. השיטה הזו נובעת מנוהג הרווח בכרטיסי גבייה (Charge Cards), הלא הם כרטיסי האשראי המקוריים, בהם נדרש כברירת-מחדל לשלם את מלוא ההתחייבויות בכרטיס מדי חודש. על פי רוב, מדובר בכרטיסי יוקרה שלא מקצים מראש מגבלה על סכום ההוצאות המרבי בכרטיס (NPSL - No Preset Spending Limit). לאור העובדה שעם השנים כרטיסי אשראי מתגלגל הפכו להיות הנפוצים יותר, חלקם הטמיעו באופן חלקי אפשרות מובנית לקבלת אשראי מעבר לחודש, בדומה לשיטה הנהוגה בישראל. עבור האשראי המתגלגל מוקצית מסגרת נפרדת.
בחו"ל מחליפה את מדד האישורים הקצבת מט"ח לחו"ל, בעבור עסקאות ומשיכות מזומן גם יחד. ההקצבה מנוהלת ברמת חשבון העו"ש המחויב ולא ברמת הכרטיס, וכל ניצול מתוכה מתאפס אוטומטית כעבור שבועיים בדיוק בכרטיס בנקאי או במועד החיוב החודשי בכרטיס חוץ-בנקאי, בלי קשר למועד בפועל בו נפרעו השימושים בחו"ל.
אם השימושים בחו"ל נפרסים או נצברים לתוכנית אשראי אוטומטית בכרטיס, הם ינצלו במקביל גם את מסגרת האשראי/הקרדיט בכרטיס. זה הדין גם לגבי תוכניות אשראי אוטומטיות שכאלה התקפות גם לגבי עסקאות (בלבד) בארץ.
הערות שוליים

1 2 3  ישראכרט בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  רועי ויינברגר, ‏עכשיו זה רשמי: רן עוז התפטר ממגדל - וימונה למנכ"ל ישראכרט, באתר גלובס, 11 ביולי 2021
↑  ישראכרט בע"מ והחברות המאוחדות שלה - תמצית דוחות כספיים ביניים ליום 30 ביוני 2022, עמ' 31 באתר ישראכרט.
↑  נעמי צורף, ישראכרט ממשיכה להתנתק מבנק הפועלים: חתמה על הסכמי אשראי בהיקף של כ-1.55 מיליארד שקל, באתר כלכליסט, 29 ביוני 2020
1 2  נעמי צורף, ישראכרט תנפיק כרטיסי אשראי לבנק הדיגיטלי של אמנון שעשוע, באתר ynet, 19 במאי 2020
↑   ג'ניה וולינסקי, לא מסתפקים בכרטיס אשראי אחד: על מה הישראלים מבזבזים כל כך הרבה כסף?, באתר TheMarker‏, 24 בנובמבר 2019
↑  ערן בר-טל, בשל חוק הריכוזיות: ישראכרט תונפק בבורסה, באתר ישראל היום, 11 במרץ 2019
↑  יורופיי (יורוקרד) ישראל בע"מ - דין וחשבון לשנה שנסתיימה ביום 31 בדצמבר 2008, עמ' 7 באתר ישראכרט.
↑  בנק־הפועלים הצטרף להסדר כרטיסי אשראי של חברת "יורוקרד", דבר, 24 במרץ 1977
↑  כרטיס האשראי "יורוקרד" יונפקו ללקוחות בנק הפועלים, דבר, 8 במאי 1978
↑  ישראכרט מנפיקה כרטיס אשראי משולב, מעריב, 23 באוגוסט 1989
↑  מיכל הולצמן, ויזה לבנק הפועלים, מעריב, 11 בדצמבר 1990
↑  גם בנק הפועלים מנפיק ויזה זהב, מעריב, 3 ביוני 1991
↑  זהבה דברת וורד שרון-ריבלין, ‏פנים חדשות לשטראוס, באתר גלובס, 18 ביוני 1997
↑  ורד שרון-ריבלין, ‏סמנכ"ל השיווק היוצא של "ישראכרט": הצלחה חלקית בלבד לקמפיין "מאסטרקרד", באתר גלובס, 18 בינואר 1998
↑  חוק הבנקאות (רישוי) (תיקון מס' 18), התשע"א-2011, באתר הכנסת
↑  עירן פאר, ‏ישראכרט מתרחבת בסחר האלקטרוני; שכרה את ברוך אלפיה, באתר גלובס, 5 באוקטובר 2009
↑  ישראכרט בע"מ והחברות המאוחדות שלה - תמצית דוחות ביניים ליום 30 בספטמבר 2019, באתר ישראכרט, עמ' 8, הערת שוליים מס' 1
↑  עירית אבישר, ‏הצלחה להנפקת ישראכרט: אבי באום, בעלי חילן, רכש מניות בכ-70 מיליון שקל, באתר גלובס, 4 באפריל 2019
↑  ישראכרט בע"מ והחברות המאוחדות שלה - תמצית דוחות ביניים ליום 31 במרץ 2020, באתר "מאיה", סעיף 1.1.2
↑  יורופיי (יורוקרד) ישראל בע"מ - דוח שנתי לשנה שהסתיימה ביום 31 בדצמבר 2020, עמ' 7-8 באתר ישראכרט.
↑  מערכת שיווק ודיגיטל‏, ישראכרט מקימה מוקד שירות לקוחות בתוך קמפוס רופין ומגייסת עשרות סטודנטים, באתר וואלה, 28 במאי 2024
↑  ערן סוקול, בלי כרטיס: ישראכרט משיקה שירות תשלומים באמצעות הנייד, באתר ביזפורטל, 13 ביולי 2020
↑  ישראכרט משיקה את אפליקציית ANYWAY לתשלומים מתקדמים בתחב"צ, באתר וואלה, 9 בדצמבר 2020
↑  ליאור פרג', מערכת הון מדריכים פיננסיים, ‏סליקה באינטרנט – כל מה שצריך לדעת, באתר גלובס, 16 באוקטובר 2018
↑  עירית אבישר, ישראכרט קיבלה רישיון של סוכנות ביטוח מרשות שוק ההון, באתר כלכליסט, 31 באוגוסט 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297150405171 
סמליל החברה מ-1975 עד ל-1989
סמליל החברה מ-1993 עד ל-1998
סמליל החברה מ-1998 עד ל-2011
סמליל החברה מ-2011 עד ל-2020
סמליל החברה מ-2020 עד ל-2023
תיאטרון אפי

התיאטרון האפי הונהג על ידי המחזאי הגרמני ברטולט ברכט בתחילת המאה ה-20. השם אפי נגזר מהמילה הלועזית אפוס. התיאטרון האפי הוא תיאטרון סיפורי-לירי המבקש לשמש בסיס לדיון פוליטי.
הסוגה פרחה בגרמניה בתקופה שבין רפובליקת ויימאר לשלטון הנאצי ומטרתו של ברכט הייתה להביא את הצופה למודעות חברתית שתוליד בקרבו את הצורך בשינוי.
"ניכור העבודה" והמחזה האפי

ברכט, אבי המחזאות האפית, דגל ב"ניכור העבודה" שהייתה נפוצה בתחילת המאה ה-20. התאוריה אומרת שהאדם איבד את ערכו האינדיבידואלי ונהיה חלק ממכונה ענקית, האדם אינו בעל חשיבות בפני עצמו, רק ככוח עבודה, וכאשר האדם מת - תוך שניות נמצא לו תחליף, שכן כל אדם יכול לעשות את אותה עבודה בדיוק במפעל. כתוצאה מכך, האדם הרגיש מנוכר לחייו ויצירתו ומדוכא- ומכאן ברכט הפעיל את התיאטרון האפי, שהניכור הוא אמצעי הכרחי בו.
חשוב לציין, כי הרעיון של הניכור במחזותיו ובהצגותיו נועד לגרום לצופים לקום ולעשות מעשה לאחר הצפייה בהצגה. לקום ולשנות את המציאות הקיימת.
אולם, נוסף על הניכור, יש להדגיש כי ברכט ניסה ליצור תחושת חמלה ואמפתיה אצל הצופים כדי שהם יזדהו עם הדמויות. למעשה, ברכט ניסה ללכת על חבל דק שבין ניכור לתחושות חמלה ואמפתיה כדי לשאוב את הצופה אל תוך הסיפור, אך תוך כדי לעורר אצלו חשיבה פעילה שבסופה הוא יגיע למסקנה שבאחריותו ומחובתו לשנות את המצב הקיים.
מבנה המחזה האפי

המחזות ה"אפים" ניכרים בסגנון המנוכר המוצהר שלהם, סגנון המשועבד ליצירת תחושת ניכור וריחוק בין הקהל וההתרחשות התיאטרונית על הבמה. באופן זה מקווה יוצרה לאלץ את הצופה להפעיל את המחשבה ולא להשאירו מונע על ידי מנגנוני הרגש.
ברכט קיווה שבאמצעות המחשבה ייווצר אצל הצופה הרצון לשינוי ופעולת השינוי, וכן, ניסה, באמצעות התיאטרון האפי, לקדם את התפיסה הסוציאליסטית (שהיה מתומכיה וממקדמיה הנלהבים בגרמניה שלפני מלחמת העולם השנייה).
התיאטרון האפי מכוון את הצופה להקשיב לדברים, לחבר ולהפעיל את הדעת ואז לנקוט עמדה לוגית מתוך שיפוט הגיוני, אף שלא ניתן להתעלם מההכוונה של היוצר לתפיסת עולם מסוימת אותה הוא מבטא במחזה באופן שאיננו משתמע לשני פנים. רוב הנושאים בהם עוסק התיאטרון האפי הם חוסר בשוויון המעמדי/הכלכלי, עם פרוץ מלחמת העולם השנייה החל ברכט להשתמש בתיאטרון האפי לקריאה כנגד המלחמה ואף לפציפיזם, כל זאת ללא שזנח את האידאולוגיה הסוציאליסטית השמה את המרכיב הכלכלי במרכזה.