stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משרד הביטחון
מערכת הביטחון > דרג מדיני

שר הביטחון ממונה מטעם הממשלה על מערכת הביטחון. לידו פועלים יועצים, ויחידות מטה, המסייעים לו לנהל את מערכת הביטחון בשם הממשלה. בנוסף לשר הביטחון, הדרג המדיני במשרד הביטחון כולל את סגן שר הביטחון (האמון על נושאים כגון ביטחון העורף והאזרחים, המכינות, שנות שירות, יחידת פרק המשימה הלאומית, שירות משמעותי בצה"ל ונושא המשפחות השכולות, לצד נושאים נוספים בתחום החברתי-ביטחוני) ואת עוזר שר הביטחון לענייני התיישבות.
גופים נוספים הכפופים לשר הביטחון הם מתאם הפעולות בשטחים, מבקר מערכת הביטחון ונציב קבילות החיילים.
מערכת הביטחון > מערכת צבאית

צבא ההגנה לישראל הוא צבאה של מדינת ישראל. צה"ל פועל בכפיפות לרשויות השלטון האזרחי הדמוקרטי ולחוקי המדינה. בראש המערכת הצבאית עומד המטה הכללי של צה"ל (המטכ"ל) ובראשו הרמטכ"ל, שהוא דרג הפיקוד העליון בצבא. מטרת צה"ל היא להגן על קיומה של מדינת ישראל ועל עצמאותה, ולסכל מאמצי אויב לשבש את אורח החיים התקין. חיילי צה"ל מחויבים להילחם, להקדיש את כל כוחותיהם, ואף לחרף את נפשם להגנת מדינת ישראל, אזרחיה ותושביה.
מערכת הביטחון > מערכת אזרחית

המערכת האזרחית כוללת את משרד הביטחון, יחידות הסמך והתאגידים הביטחוניים (כגון: רפא"ל, תומר והתעשייה האווירית). בראש מערכת הביטחון האזרחית עומד המנהל הכללי של משרד הביטחון אשר כפוף לשר הביטחון. מטרת משרד הביטחון להגשים את יעדי הביטחון הלאומי אשר בתחום אחריותו, ולבנות את בניין כוח צה"ל, תוך חיזוק יכולת ההרתעה והעצמת יתרונו האיכותי בשדה הקרב. בנוסף אחראי המשרד על הטיפול בנכי צה"ל ובאלמנות ויתומים של חללי צה"ל.
שני גופי ביטחון גדולים, השב"כ והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, אינם כפופים למשרד הביטחון, אלא למשרד ראש הממשלה.
שר הביטחון

שר הביטחון הוא השר האחראי על משרד זה. תפקיד זה נחשב לאחד התפקידים הבכירים בממשלה. בשל חשיבותו הרבה של תיק הביטחון, החזיקו לעיתים ראשי הממשלה גם בתיק הביטחון. לשר הביטחון יש סמכויות כבדות משקל.
שר הביטחון מאובטח על ידי היחידה הממלכתית לאבטחת אישים בשירות הביטחון הכללי כחלק מהיותו אחד מסמלי השלטון של מדינת ישראל.
שר הביטחון > סמכויות

עד מלחמת ששת הימים לא הוגדרה במדויק חלוקת הסמכויות בין שר הביטחון לבין ראש הממשלה מחד ובין הרמטכ"ל מאידך. כך, כיבוש רמת הגולן נעשה בהחלטת שר הביטחון שנתן הנחיה ישירה לאלוף פיקוד הצפון.
שר הביטחון > סמכויות > מסמך הקונסטיטוציה

בעקבות מלחמת ששת הימים נקבע "מסמך הקונסטיטוציה", המסמך מגדיר שלוש רמות של פעילות מבצעית של הצבא ואופן אישורן הנדרש בדרג האזרחי:
פעילויות ששר הביטחון מוסמך לאשר לבדו
מבצעים ששר הביטחון יורה עליהם בידיעת ראש הממשלה
פעולות ששר הביטחון יורה עליהן רק לאחר קבלת אישורו של ראש הממשלה, כמו מבצעי תקיפה מעבר לגבול.
לאחר מכן נוספו בפועל עוד שתי רמות של אישור:
פעולות שדורשות אישורו של הרמטכ"ל במסגרת הנחיה כללית שקיבל בלא צורך באישור נוסף
פעולות שראש הממשלה מחליט עליהן לבדו, או שהוא מביאן לאישור הקבינט המדיני-ביטחוני.
שר הביטחון > סמכויות > דיון מבצעים וגיחות (מו"ג)

דיון מבצעים וגיחות אצל שר הביטחון הוא מפגש שבו משתתפים בכירי מערכת הביטחון, כולל הרמטכ"ל, ראשי "המוסד" והשב"כ ומפקדים נוספים, כדי לדון במבצעים צבאיים, גיחות אוויריות ותוכניות מבצעיות אחרות. במהלך דיונים אלו נבחנות תוכניות פעולה, מתבצע תיאום בין הגורמים השונים, ומתקבלות החלטות. כל מבצע שמגיע לאישור מדיני מוצג יחד עם הסיכונים הגדולים והקטנים. לפני כל מבצע צבאי מתכנס פורום מו"ג בלשכת שר הביטחון ולא פעם זה נעשה בנוכחות ראש הממשלה או מי מטעמו שמוסמך לכך. דיון "מו"ג" (מבצעים וגיחות) מתנהל מדי סוף שבוע לקראת שבוע הפעילות הבא.
שר הביטחון > סמכויות > מעצר מנהלי

בחוק סמכויות שעת חירום שנחקק ב-1979 נקבעו הקריטריונים למעצרים מנהליים:
לשר הביטחון סמכות לעצור אדם לתקופה של עד שישה חודשים אם קיימת סבירות שהחזקת אותו אדם במעצר מסייעת לשמירה על ביטחון המדינה.
לשר הביטחון סמכות להאריך את צו המעצר המנהלי.
שר הביטחון > חברות בוועדות שרים

ועדת שרים לענייני ביטחון-לאומי מתוקף תפקידו. (על פי חוק)
ועדת שרים לעניין אישור תוכניות פיתוח והצטיידות של מערכת הביטחון
ועדת השרים למתן היתר לפרסומים
ועדת שרים לעניין מוכנות הזירה האזרחית למצבי חירום
ועדת השרים לענייני שירות ביטחון כללי
| תפקיד | מאייש |
| --- | --- |
ראש מטה שר הביטחון: עידן פרץ
המזכיר הצבאי לשר הביטחון: תת-אלוף גיא מרקיזנו
עוזר שר הביטחון להתיישבות: ישי מרלינג
מבנה ארגוני

למשרד הביטחון כפופים גופי המטה ויחידות הסיוע השונות:
קשרי חוץ, יצוא ביטחוני וביטחון:
האגף הביטחוני-מדיני (אבט"ם)
האגף לייצוא ביטחוני (סיב"ט), נקרא בעבר "האגף לסיוע ביטחוני".
הממונה על הביטחון במערכת הביטחון (מלמ"ב)
אגף הפיקוח על היצוא הביטחוני
רשות מעברים יבשתיים - יחידת סמך
מנהלת רמדה (מנר"ם)
האגף לאמצעים מיוחדים (אמ"ם)
הרכשה, פרויקטים, מחקר ופיתוח:
מנהל ההרכשה והייצור (מנה"ר)
המנהל למחקר ולפיתוח אמצעי לחימה ותשתית טכנולוגית (מפא"ת)
אגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים (אמו"ן)
אגף ההנדסה והבינוי (אהו"ב)
מנהל מעבר צה"ל דרומה
מנהלת גבולות ותפר
מנהלת המרכבה והרק"ם (מנת"ק)
גופי מטה וסיוע:
גוף ייעודי לתכנון משולב (גית"ם)
אגף מנהל ומשאבי אנוש (אמ"ש)
אגף התקציבים (את"ק) - ראש האגף הוא גם היועץ הכספי לרמטכ"ל
אגף הכספים (אכ"ס) - ראש האגף הוא גם חשב משרד הביטחון
אגף תקשוב וניהול מערכות מידע (לשעבר מל"ן - מרכז לעיבוד נתונים)
ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון
היועץ המשפטי למערכת הביטחון
אגף דוברות והסברה
תחומי שיקום, חברה ומורשת:
האגף הביטחוני-חברתי (לשעבר - נוער ונח"ל)
היחידה להתיישבות ותשתית לאומית
אגף לשיקום נכים
היחידה לתגובות קרב
אגף משפחות, הנצחה ומורשת
היחידה להנצחת החייל
האגף והקרן להכוונת חיילים משוחררים
יחידת המוזיאונים של משרד הביטחון - מאגדת ומנהלת 11 מוזיאונים
גופים בכפיפות לשר הביטחון:
מבקר מערכת הביטחון
רשות חירום לאומית
המטה הלאומי ללוחמה כלכלית בטרור
נציב קבילות החיילים (נקח"ל)
מתאם פעולות הממשלה בשטחים (מתפ"ש)
מערך המשלחות והנציגויות בחו"ל
מבנה ארגוני > אגף התקציבים

אגף התקציבים (את"ק) אחראי לתכנון, ניהול ובקרה של תקציב הביטחון. האגף פועל כגוף משותף למשרד הביטחון ולצה"ל. החל מ-2011 עומד בראשו היועץ הכספי לרמטכ"ל.
האגף אחראי לבצע הערכת מצב תקציבית שנתית ורב-שנתית וכן לקבוע את המדיניות הכלכלית של רכישות משרד הביטחון. האגף מייצג את מערכת הביטחון מול הכנסת ומשרדי הממשלה, ובפרט מול משרד האוצר. ב-2011 מוזג עם אגף היועץ הכלכלי למערכת הביטחון.
מבנה ארגוני > אגף הכספים

אגף הכספים (אכ"ס) מופקד על תכנון, ניהול וביצוע הפעילויות הכספיות של מערכת הביטחון בישראל ומחוצה לה. האגף הוקם בשנת 1948, יחד עם הקמת משרד הביטחון. ראש האגף כפוף למנכ"ל המשרד, ומשמש גם חשב משרד הביטחון.
בין תפקידיו העיקריים של אגף הכספים: להקצות את המשאבים המימוניים ולפרוס אותם על פי שיקולי תזרים המזומנים ולבצע פיקוח, בקרה וביקורת על השימוש במשאבים הכספיים במערכת הביטחון.
מבנה ארגוני > מנהל ההרכשה והייצור

מנהל ההרכשה והייצור (מנה"ר) הוא אגף המטפל ברכש הביטחוני של ישראל, בישראל ומחוצה לה, ובטיפוח התעשייה הביטחונית. האגף הוקם בשנת 1967, איחוד של שני אגפים - חימוש ואספקה. הרכש נערך על פי הצרכים המבצעיים והלוגיסטיים של צה"ל ומערכת הביטחון. מול כל זרוע בצה"ל פועלת יחידת רכש המספקת מענה לצרכים הייעודיים של הזרוע, ובאמצעות מערכות מתמחות פועל מנה"ר לריכוז הרכש בנושאים טכנולוגיים המשותפים לכל הזרועות. מפברואר 2017 עומד בראש האגף אל"ם (מיל') אבי דדון וממרץ 2023 זאב לנדאו.
מבנה ארגוני > אגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים

אגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים (בראשי תיבות: אמו"ן) עוסק בריכוז הטיפול ברכישת מוצרי שירות עבור צבא הגנה לישראל ומשרד הביטחון, באספקת שירותים ישירים לאגפים ויחידות במשרד הביטחון, בניהול נכסים ומקרקעין במערכת הביטחון, ומרכז את הטיפול בפרויקטים, מבצעים ומשימות ייעודיות. האגף עוסק בהנחיה מקצועית, תיאום והכוונה של משלחות הרכש בחו"ל, ובטיפול בכל שלבי הייבוא לאמצעי לחימה וציוד.
תפקידי האגף
רכישת מוצרי שירות שונים עבור צה"ל ומשרד הביטחון (היקף הרכש הוא כ-3 מיליארד ש"ח בשנה).
ניהול ואספקת שירותי לוגיסטיקה לאגפי משרד הביטחון וליחידותיו.
ניהול נכסי צה"ל ומשרד הביטחון.
פינוי ומכירת שטחי מחנות צה"ל שנסגרו, והעתקת מחנות צה"ל לנגב.
ניהול תביעות של מערכת הביטחון ונגדה, וקביעת מדיניות בסוגיות ביטוח מרכזיות.
מתן שירותי תקשורת לגורמי משרד הביטחון ונציגויות ביטחוניות בארץ ובעולם.
מתן מעטפת לוגיסטית, מנהלתית וארגונית לפרויקט מרחב התפר ואזרוח מעברי גבול.
ניהול וריכוז פרויקטים ומשימות לאומיות.
מתן שירותי מגנזה וארכיון, וריכוז מידע בנושאי צבא וביטחון לפונים ממערכת הביטחון ומקרב הציבור הרחב.
מבנה ארגוני > יחידות סמך ותאגידים ממשלתיים

תחת אחריות המשרד פועלים מספר חברות ממשלתיות ויחידות סמך:
התעשייה האווירית לישראל - חברה ממשלתית
רפאל - מערכות לחימה מתקדמות - חברה ממשלתית, בעבר יחידת סמך במשרד
תומר חברה ממשלתית - חברה שהתפצלה מהתעשייה הצבאית לקראת הפרטת תעש, עוסקת בפיתוח וייצור של מנועים רקטיים כבדים וקלים
הרשות לפינוי מוקשים
"מפצח" - יחידת סמך
האגודה למען החייל - עמותה
קרן לב"י - עמותה
מבנה ארגוני > מינהלת ההתיישבות (יו"ש)

ב-23 בפברואר 2023 הוקם במשרד הביטחון גוף ממשלתי חדש בשם "מינהלת ההתיישבות (יו"ש)" שנועד לנהל את כל היבטי החיים של ההתנחלויות בשטחי יהודה ושומרון. הגוף כפוף לסמכות השר בצלאל סמוטריץ' שישמש למעשה כשר ההתנחלויות, לצד תפקידו כשר האוצר. מינהלת זו היא גוף ממשלתי אזרחי, בניגוד למנהל האזרחי ולמתאם פעולות הממשלה בשטחים, שהם גופים צבאיים. הקמת גוף אזרחי המחויב לחוקי מדינת ישראל אך נועד לטפל בשטח כבוש מהווה למעשה סיפוח, או החלת ריבונות, על חלק משטחי הכיבוש הישראלי.
בנוסף להתנחלויות ניתנו למינהלת ההתיישבות גם סמכויות הנוגעות ישירות לחיי הפלסטינים, בהן אכיפת חוק התכנון והבנייה כלפי הבנייה הפלסטינית בשטחי C, סמכות להפקעת מקרקעין וסמכות להכרזה על אדמות מדינה.
בנובמבר 2024, לאחר זכייתו של דונלד טראמפ בבחירות לנשיאות ארצות הברית, אמר סמוטריץ', השר הממונה על מינהלת ההתיישבות, כי הוא הנחה את המינהלת להתחיל בעבודת מטה להכנת התשתית הנדרשת להחלת ריבונות.
בדצמבר 2024 פרסם אלוף פיקוד המרכז אבי בלוט צו אלוף המאפשר לראשונה לבצע התחדשות עירונית ביהודה ושומרון. צו זה הוא מהלך של השוואת חקיקה בין חוקי מדינת ישראל לחוקים בשטחי יהודה ושומרון. שורה של חוקים מסוג זה מייצרים ריבונות דה פקטו בשטח.
בניין

בראשית המדינה שימש מחנה מקלף (נקרא אז 'מחנה גנים') ברמת גן כמטה משרד הביטחון. ב־1954 נחנך 'מבנה 22' במחנה הקריה, ששימש כמבנה העיקרי של משרד הביטחון, ובו שכנו לשכות שר הביטחון, הרמטכ"ל, ראש אגף מבצעים וראש אמ"ן. הרמטכ"ל הראשון שאכלס אותו היה מרדכי מקלף, ושר הביטחון הראשון שישב בבניין היה פנחס לבון. החלק המערבי שלו שימש את המטה הכללי של צה"ל, והחלק המזרחי את צמרת משרד הביטחון. הקומה השנייה של הבניין תוכננה כך שבחלק המערבי הייתה לשכת הרמטכ"ל, ובקצה מסדרון ארוך, בחלק המזרחי – לשכת מנכ"ל משרד הביטחון. בנוסף למבנה זה, התפרסו יחידות שונות של משרד הביטחון במבנים אחרים בקריה.
בשנות ה-90 החלו להתרקם תוכניות למעבר לבניין חדש. המגדל שנחנך ב־2005 נקרא מגדל המטכ"ל, והוא משמש מאז את יחידות משרד הביטחון.
תקציב משרד הביטחון

ישראל היא בעלת תקציב הביטחון ה-15 בגובהו בעולם. ושיעור תקציב הביטחון מהתמ"ג גבוה בישראל מאשר במדינות אירופה וארצות הברית. בשנת 2017 היוו הוצאות הביטחון כ-5.74% תוצר. עם זאת, תקציב הביטחון במונחים של אחוז מהתוצר ירד בין השנים 1975–2014: ב-1975 הוא עמד על 31% מהתוצר. ב-1985 הוא עמד על 22%. ב-1995 על 13%, וב-2014 עמד על 6.5%.
הוצאות הביטחון הגבוהות בישראל הן פועל יוצא של האיומים הביטחוניים הניצבים בפניה.
לתקציב הביטחון שלושה יעדים מרכזיים:
מוכנות - הכנת הצבא למלחמה. התקציבים המופנים למוכנות נועדו לממן בין השאר רכש של חלקי חילוף, שמירת כשירותן של הזרועות על ידי אימונים, מלאי תחמושת וכיוצא בזה.
התעצמות - השקעה במלאי ההון הביטחוני העתידי. מטרתה לתת מענה לאיומים נחזים קיימים ועתידיים באמצעות מחקר ופיתוח, וכן להצטייד באמצעים שיעמדו לרשות המערכת בטווח של מספר שנים.
פעילות שוטפת וביטחון שוטף - אלו מתבטאים בעלויות התחזוקה, בפעילות הביטחון היומיומית של מערכת הביטחון וכן בהוצאות שכר, הגמלאות, ואגפי השיקום והמשפחות השכולות.
תקציב משרד הביטחון > בקרה תקציבית

תקציב משרד הביטחון הוא באופן מסורתי תקציב המשרד הממשלתי גדול ביותר בתקציב השנתי (ושני רק לתקציב המופנה להחזר חובות). באופן מסורתי ישנה הסתרה לגבי מרכיבי התקציב, והנתון הגלוי היחיד המפורסם לציבור הוא גודל התקציב הכללי. תהליכי הבקרה והשקיפות השתפרו והורחבו הן על ידי גורמים שונים בממשלה — משרד האוצר, ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי (הקבינט המדיני-הביטחוני), מבקר המדינה והמועצה לביטחון לאומי — והן על ידי הכנסת באמצעות ועדת החוץ והביטחון (וועדות המשנה שלה) והוועדה המשותפת לתקציב הביטחון. בכלל זה נעשו מספר צעדים להגברת הפיקוח והשקיפות האזרחית על תקציב הביטחון במסגרת החלטות הממשלה והסיכומים בין משרד האוצר למשרד הביטחון: פרסום חלק תקציב הביטחון הלא מסווג וקביעת כללים מגבילים על ניהולו, בקרה על תהליך קבלת החלטות בפרויקטים רב-שנתיים ונושאים נוספים.

ב-8 בינואר 2012 התקבלה החלטת ממשלה 4088 המגדירה מהלכים לשיפור השקיפות והבקרה על תקציב הביטחון בתחום התקציב והשכר. בהמשך לכך הועמד לרשות משרד האוצר מסוף תקציב המאפשר צפייה ישירה בזמן אמת בתקציב משרד הביטחון. בהתאם לכך ממשיך ממשיכים משרד הביטחון ומשרד האוצר לפעול יחד ובתיאום, על פי הסכמים והחלטות, לקידום נושא השקיפות והבקרה ואף מקדמים את הרחבת שיתוף הפעולה בנושא.
תקציב משרד הביטחון > ועדות לבחינת תקציב הביטחון

בכנסת פעלו במשך מספר שנים ועדות-משנה לבחינת תקציב הביטחון. בשנת 1976 הוקמה ועדה רחבה בראשות ישראל קרגמן ובה חברי ועדת החוץ והביטחון וועדת הכספים, אך חבריה לא הצליחו להגיע להסכמות בנושא זה. בשנת 1978 דנה ועדה דומה בשאלה האם נדרש להעלות את תקציב הביטחון עקב מבצע ליטני. בשנת 1986 עמד פסח גרופר בראשות הוועדה. בתחילת שנת 1989 התעכבה הקמת הוועדה עקב חילוקי דעות בין חברי הכנסת מהסיעות השונות, ולבסוף היא הוקמה בתחילת שנת 1990, בראשות חבר הכנסת עוזי לנדאו.
במהלך השנים הוקמו ועדות ציבוריות שמונו על ידי הממשלה לבחינת תקציב הביטחון, בהן ועדת ברודט שהגישה המלצותיה במאי 2007, ועדה בראשות אבי בן-בסט לבחינת קיצור שירות החובה בצה"ל, ועדת טישלר (אנ') שהגישה המלצותיה ביולי 2012, ועדת לוקר (2015) וועדת נגל (2025).
תקציב משרד הביטחון > הרכב תקציב משרד הביטחון

על פי נתוני משרד האוצר, הצעת תקציב משרד הביטחון לשנת הכספים 2019 מסתכמת בכ-72.9 מיליארד ש"ח. מהם כ-55.3 מיליארד ש"ח בהוצאה נטו וכ-17.6 מיליארד ש"ח בהוצאה מותנת בהכנסה מסיוע אמריקאי, פרויקטים משותפים, והכנסות אחרות.
להבדיל מתקציביהם של משרדי הממשלה האחרים הממומנים על ידי מקורות המשק בלבד, תקציב הביטחון מורכב גם מכספי סיוע מארצות הברית המהווה בו נדבך מרכזי. בהתאם להסכם עם הממשל בארצות הברית, היקף הסיוע לשנים 2019–2028 עומד על 38 מיליארד דולר. רובו מיועד לרכש פלטפורמות ואמצעי לחימה נוספים, ואחזקת אמצעי הלחימה הנרכשים בארצות הברית. 26.3% מתקציב הסיוע ניתנים להמרה להוצאה מקומית בישראל.
חלקו הגדול של תקציב משרד הביטחון חסוי. בשנת 2019 עמד התקציב הגלוי על כ-15.3 מיליארד ש"ח. בכללו כ-7.9 מיליארד ש"ח לשכר אנשי קבע ולגמלאות, לשיקום ולנכים כ-3.5 מיליארד, ולמשפחות שכולות ולהנצחה כ-1.5 מיליארד ש"ח. תקציב אמ"ש (אגף משאבי אנוש) במשרד הביטחון עמד על כמיליארד ש"ח.
שרים נוספים במשרד הביטחון

| מס' | דיוקן | שם (תקופת חיים) | סיעה | סיעה | תקופת כהונה | תקופת כהונה | יחד עם השר | ממשלה | אחראי על |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | מיכאל ביטון (1970–) |  | כחול לבן חוסן לישראל | 17 במאי 2020 | 13 ביוני 2021 | בני גנץ | השלושים וחמש | נושאים אזרחיים וחברתיים במשרד הביטחון |
| 2 |  | בצלאל סמוטריץ' (1980-) |  | הציונות הדתית האיחוד הלאומי–תקומה | 29 בדצמבר 2022 | מכהן | יואב גלנט ישראל כ"ץ | השלושים ושבע | מינהלת ההתיישבות (יו"ש), יחידות המנהל האזרחי ומתאם פעולות הממשלה בשטחים |
מנכ"לי משרד הביטחון

| מספר | דיוקן | שם | תחילת כהונה | סיום כהונה | דרגה בשירות בצה"ל | הערה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | לוי אשכול | 1948 | 1948 |  |  |
| 2 |  | אליעזר פרי (פרלסון) | 1948 | 1949 |  |  |
| 3 |  | פנחס ספיר | 1949 | 1951 |  |  |
| 4 |  | זאב שינד | 1951 | 1952 |  |  |
| 5 |  | שמעון פרס | 1952 | 1959 |  | כיהן כממלא מקום בשנה הראשונה (1952–1953) |
| 6 |  | אשר בן נתן | 1959 | 1965 |  | כיהן כממלא מקום לשנה (1959–1960) |
| 7 |  | משה קשתי | 1965 | 1970 | אלוף-משנה |  |
| 8 |  | ישעיהו לביא | 1970 | 1972 | אלוף-משנה |  |
| 9 |  | יצחק עירוני | 1972 | 1975 |  |  |
| 10 |  | פנחס זוסמן | 1975 | 1978 |  |  |
| 11 |  | יוסף מעין | 1978 | 1981 | תת-אלוף |  |
| 12 |  | אברהם בן יוסף | 1981 | 1982 |  |  |
| 13 |  | אהרון בית הלחמי | 1982 | 1983 | תת-אלוף |  |
| 14 |  | מנחם מרון | 1983 | 1986 | אלוף |  |
| 15 |  | דוד עברי | 1986 | 1996 | אלוף |  |
| 16 |  | אילן בירן | 1996 | 1999 | אלוף |  |
| 17 |  | עמוס ירון | 1999 | 2005 | אלוף |  |
| 18 |  | יעקב תורן | 2005 | 2006 | אלוף-משנה |  |
| 19 |  | גבי אשכנזי | 2006 | 2007 | אלוף |  |
| (מ"מ) |  | יחיאל חורב | פברואר 2007 | מאי 2007 | רב-סרן | שימש כממלא מקום לאחר שגבי אשכנזי הפך לרמטכ"ל, ועד כניסתו של פנחס בוכריס לתפקיד. |
| 20 |  | פנחס בוכריס | 2007 | 2010 | תת-אלוף |  |
| 21 |  | אודי שני | 2010 | 2013 | אלוף |  |
| 22 |  | דן הראל | אוגוסט 2013 | מאי 2016 | אלוף |  |
| 23 |  | אודי אדם | מאי 2016 | מאי 2020 | אלוף |  |
| 24 |  | אמיר אשל | מאי 2020 | 1 בפברואר 2023 | אלוף |  |
| 25 |  | אייל זמיר | 1 בפברואר 2023 | 6 בפברואר 2025 | אלוף |  |
| (מ"מ) |  | איתמר גרף | 6 בפברואר 2025 | מכהן | רב-סרן | משמש כממלא מקום לאחר שאייל זמיר התמנה לרמטכ"ל ועד לכניסתו של אמיר ברעם לתפקיד. |
ראו גם

פניות בנושאי כוחות הביטחון וההצלה
לקריאה נוספת

יצחק גרינברג, חשבון ועוצמה: תקציב הביטחון ממלחמה למלחמה, 1957–1967, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשנ"ז, עמ' 237
אריה בועז, שורשי משרד הביטחון: גיבוש המבנה ותחומי האחריות 1948–1952, הוצאת מודן, 2013.
עמוס ירון, רוח המפקד, ידיעות ספרים, 2022, עמודים 174–254
זלמן שיפר, "הוויכוח על תקציב הביטחון", בתוך: גבריאל (גבי) שפר, אורן ברק, עמירם אורן (עורכים), צבא שיש לו מדינה?, הוצאת כרמל, 2008, עמ' 218–244
ביאורים

↑  בן-גוריון החל לכהן כראש הממשלה ב-3 בנובמבר 1955
↑  לאחר שירותו כמנכ"ל הועלה לדרגת רב-אלוף
↑  לאחר שירותו כמנכ"ל הועלה לדרגת רב-אלוף
אחמד וסלים

| --- | --- |

הפתיח של הסדרה, סלים מימין ואחמד משמאל
 מבוסס על:  המסעדה אחמד את סלים
 סוגה:  קומדיית מצבים מונפשת
 יוצרים:  תום טרגר, אור פז
 כותבים:  תום טרגר, אור פז
 בימוי:  תום טרגר, אור פז
 מדבבים:  תום טרגר, אור פז
 פסקול:  עידו מימון
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית, ערבית, אנגלית, ג'יבריש, ספרדית, צרפתית, איטלקית, יוונית, רוסית ואוקראינית
 מקום התרחשות:  ישראל
 תקופת התרחשות:  סדרה עכשווית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  20
 הפקה
 מפיק:  תום טרגר, אור פז
 מפיקים בפועל:  תום טרגר, אור פז
 חברת הפקה:  שוגר זאזא ערוץ ביפ
 הפצה:  קומדי סנטרל ישראל ערוץ 10 (כתבה על הסדרה) ערוץ 2 (קשת; כתבה על הסדרה) המעריב לנוער (כתבה על הסדרה)
 עורכים:  תום טרגר, אור פז
 מוזיקה:  תום טרגר, אור פז
 אורך פרק:  6 דקות בממוצע פרק הפיילוט: 22 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ ביפ
 תקופת שידור מקורית:  20 בינואר 2009 – 23 באוגוסט 2011
 קישורים חיצוניים
 www.ahmedandsalim.com
 דף התוכנית ב-IMDb
אחמד וסלים (בערבית: أحمد ﻭسليم; מכונה גם אחמד את סלים) היא סדרת אנימציה אינטרנט קומית שנוצרה על ידי "שוגר זאזא" – תום טרגר ואור פז. הסדרה מתארת את קורותיו של טרוריסט שרוצה שבניו ילכו בדרכו.
דמויות הסדרה

יאסר מג'ייף - אביהם של אחמד וסלים. טרוריסט אשר רוצה שגם בניו יהיו טרוריסטים. יושב לרוב בספה, מדבר עם חבוב, או יורה באנשים ונוהג להגיד את המשפט: "סתום ת'פה, יפוסי!". אכפת לו מבניו מאוד, אבל בעיקר רוצה שכבר יהיו טרוריסטים מוצלחים שימשיכו את דרכו. חברם של חבוב, מועצת הטרוריסטים, מוחמד אחמדנינג'אד, ובן הדוד של אחמד וסלים, אוסמה בן לאדן.
אחמד מג'ייף - בנו הבכור של יאסר. נוהג לקלל את סלים, לכנות אותו כהומו ולהתחיל עם בחורות, אך ללא הצלחה. יש פעמים שלאחמד אכפת מסלים, אך ממשיך, בהתנהגותו אליו. מכנה את עצמו כ"מלך". אוהב לשחק בגיטר הירו עם סלים ובלעדיו, סימס, ולהיות במחשב. שונא את בנו של חבוב, חפיף.
סלים מג'ייף - בנו הקטן של יאסר, נוהג להתעצבן על אחמד. אוהב גיטר הירו, סימס, ולהיות במחשב. לעיתים קרובות נמצא עם אחמד, ונוהג לריב איתו. למרות התנהגותו והעצבים עליו, הוא אוהב את אחיו הבכור מאוד. שונא את בנו של חבוב, חפיף.
חבוב - חברו הטוב של יאסר, נוהג לצחוק על בניו של יאסר כיוון שאינם טרוריסטים. ולפעמים גם על יאסר עצמו. שותה הרבה שרדונה. יש לו בן ששמו חפיף. מעצבן, לא חכם במיוחד ומדבר מהר.
חפיף - בנו המעצבן של חבוב שמדבר מאוד מהר ונלהב ביותר. "חבר" של אחמד וסלים. התפוצץ בבניין, אך נראה ששרד לפי מה שהיה בסוף הפרק.
מאפיינים בולטים > שפה

השפה שבה הדמויות בסדרה מדברות היא שילוב של השפות ערבית, עברית, אנגלית, ג'יבריש, צרפתית, איטלקית, יוונית, רוסית ואוקראינית. המילים הכי נפוצות שמופיעות בכל פרק הן פאדג' ובננה. בנוסף, הם משתמשים בשמות של אנשים מפורסמים כדי לרמוז על המאפיינים שלהם. לדוגמה: הם משתמשים במונח "מייקל ג'ורדן" לתיאור "קפיצה" משום שג'ורדן נחשב לאחד המטביעים הגדולים בתולדות ליגת ה-NBA.
מאפיינים בולטים > אסתטיקה

סגנון האנימציה הממוחשבת שמדמה אנימציה ידנית של גזירי נייר מושפע מהסדרה סאות' פארק. כמו כן, יש התייחסות לתופעות אינטרנטיות ודיגיטליות. למשל, פרק שהוא פרודיה על משחק המחשב "אייסי טאוואר".
מאפיינים בולטים > ירייה באישה

ליאסר, אביהם של אחמד וסלים, יש משפט מחץ, "ג'א-פיל מאוסה יא פוסי!" ("סתום ת'פה, חתיכת נקבה!"), אותו הוא אומר לפני שהוא יורה באחת מנשותיו בלי להסתכל בה. השימוש בהומור שחור נועד לבקר את האלימות נגד נשים בחברה הערבית.
מאפיינים בולטים > צעקה המצולמת מזווית עין הציפור

כל פרק מסתיים בכך שמישהו צועק "אחמד את סלים!" (אחמד וסלים), במבט למעלה תוך כדי שהמצלמה מסתובבת (בדרך כלל אביהם של אחמד וסלים יאסר צועק). לעומת זאת, בפרק "איך הטרוריסט גנב את הכריסמס", יאסר עומד לומר "אחמד את סלים!" אבל אומר "סופגניה!" במקום זאת.
פרקים > עונה ראשונה

| מספר הפרק | שם הפרק | אורך הפרק | תקציר הפרק |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | "פרק 1" | 3:02 | יאסר לא מרוצה מכך שבניו משחקים כל היום ב-Wii ובאייפוד ושולח אותם להטמין פצצה בתוך אוטובוס ישראלי |
| 2 | "פרק 2" | 3:33 | יאסר נותן לבניו משימה: לשמור על ילד יהודי שנחטף על ידי הארגון הטרוריסטי שבו יאסר עובד |
| 3 | "פרק 3" | 4:38 | לסלים נמאס מזה שאין לו חברים בפייסבוק ומחליט לשים קץ לחייו |
| 4 | "פרק 4" | 4:25 | יום אחד מתעורר יאסר והוא מגלה שהוא נהפך לרבי |
| 5 | "פרק 5" | 5:38 | אחמד פוגש ומתאהב בבחורה ישראלית יהודייה |
| 6 | "פרק 6" | 5:03 | סלים מתמכר לתוכנית האינטרנטית Will it blend |
| 7 | "פרק 7" | 9:17 | בפרק זה, דודם של אחמד וסלים, אוסמה בין לאדן, בא לביקור |
| 8 | "אחמד הורג את ג'סטין ביבר" | 6:20 | סלים צוחק על אחמד על זה שהוא מעריץ את ג'סטין ביבר ואחמד בתגובה חוטף את ג'סטין ביבר |
| 9 | "אחמדינז'אד" | 6:46 | יאסר מספר לבניו על איך פגש את האמא של כל הטרוריסטים - מחמוד אחמדינז'אד |
| 10 | "הפנים החדשות של סלים" | 3:36 | אחמד עובד על סלים בכך שהוא אומר לו שהוא לא התקבל לתוכנית טלוויזיה עקב כיעור פרצופו ובתגובה סלים מנסה להשיג מנתח שישנה את פניו |
| 11 | "איך הטרוריסט גנב את הכריסמס" | 4:29 | אחמד וסלים חוגגים את חג המולד בניגוד לרצון אביהם |
| 12 | "האח הגדול" | 4:20 | יאסר מכניס את בניו לתוכנית האח הגדול במטרה שיעשו טרור בבית האח הגדול |
| 13 | "אייסי טאוור" | 1:34 | אחמד וסלים נשלחים להטמין פצצה בקומה ה-300 בבניין ה-CIA |
| 14 | "מחבואים" | 3:15 | חפיף, בנו של חבוב בא לביקור |
| 15 | "דוד אוסמה מת" | 6:33 | אחמד וסלים מקבלים את הבשורה על מותו של דודם, אוסאמה בן לאדן |
| 16 | "אתר חדש" | 1:19 | סלים בונה אתר אינטרנט משלו |
| 17 | "אייפון 5" | 6:15 | סלים הורג את עצמו כדי לקבל אייפון 5 |
| 18 | "הסרט הלוחש" | 1:37 | פרודיה על הסרט הלוחש לסוסים, אחמד וסלים צופים בטלוויזיה |
| 19 | "לייק" | 1:01 | סלים משאיר את דף הפייסבוק שלו פתוח, ואחמד עושה שם טרור |
| 20 | "פרק הסיום האבוד" | 8:50 | פרק הסיום של אחמד וסלים. |
הפיילוט לערוץ ביפ

בנוסף לכל הפרקים הללו שודר בערוץ ביפ פרק פיילוט לטלוויזיה של "אחמד וסלים". שאר הפרקים המתוכננים בוטלו, עקב ירידתו של הערוץ מהמסך, אך ניתן לצפות בפרק הפיילוט באתר ובאפליקציית 12+. הפרק באורך 22 דקות ומשמש כגרסה ארוכה של פרק 7, כאשר לאחר שאוסמה בין לאדן נתפס הוא דורש מיאסר להפציץ את שגרירות צרפת, והוא דורש מאחמד וסלים (שבינתיים מתכוננים לדייט) לבנת את הפצצה.
ראו גם

שוגר זאזא
ערוץ ביפ
לקריאה נוספת

עידו רוזן, Independent Content Creators Online: A Paradigm Shift in Film Aesthetic and Production, the Case of Israel, אוניברסיטת קיימברידג', 2023
הערות שוליים

↑  Ido Rosen, Independent Content Creators Online: A Paradigm Shift in Film Aesthetic and Production, the Case of Israel, 2023-10-12 doi: 10.17863/cam.101964
↑  פרק זה צונזר ונמחק מה-YouTube כיוון שכלל בתוכו תוכן גזעני כלפי יהודים אך העלאות אחרות של הפרק נותרו
| שוגר זאזא |
| --- | --- | --- |
| חברים | תום טרגר • אור פז |  |
| יצירות בולטות | סרט אפס • אחמד וסלים |  |
| דמויות | אפס |  |
| הרכבים מוזיקליים | למה אני חי? |  |
אליפות העולם באתלטיקה באולם 2024

| --- | --- |
 ענף:  אתלטיקה 
 מספר תחרות:  XIX 
 עיר מארחת:  גלאזגו 
 אתר רשמי
 
 → אליפות העולם באתלטיקה באולם 2022 2025 World Athletics Indoor Championships ← 
 
אליפות העולם באולם ה-19 באתלטיקה שנערכת בגלאזגו, הממלכה המאוחדת בין ה-1 ל-3 במרץ 2024. האליפות כוללת 26 תחרויות (13 לנשים ו-13 לגברים).
ארצות הברית זכתה באליפות לאחר שצברה 20 מדליות, מהן 6 זהב, 9 כסף ו-5 ארד. בלגיה סיימה שנייה לאחר שצברה 4 מדליות, מהן 3 זהב ו-1 ארד. ושלישית סיימה ניו זילנד שצברה 4 מדליות, מהן 2 זהב ו-2 כסף.
שיאים > שיאי עולם > נשים

פמקה בול (הולנד הולנד) קבעה בריצת 400 מטר שיא עולם חדש של 49.17 שניות
דיוויין צ'רלטון (איי בהאמה איי בהאמה) קבעה בריצת 60 מטר משוכות שיא עולם חדש של 7.65 שניות
אתלטים מצטיינים > נשים

פמקה בול (הולנד הולנד) זכתה בשתי מדליות זהב, בריצת 400 מטר ובריצת שליחות 4x400 מטר
אתלטים מצטיינים > גברים

אלכסנדר דום (בלגיה בלגיה) זכה בשתי מדליות זהב, בריצת 400 מטר ובריצת שליחים 4x400 מטר