stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוסף קאפח
שיטת פרשנותו ועיונו

את דרך לימודו רכש בבית מדרשו של סבו. הוא החזיק בשיטת לימודו התימנית גם לאחר עלייתו לארץ ישראל (ואף כאשר למד בישיבת "מרכז הרב"), מאחר שראה בה את הדרך הנכונה ביותר לצמיחתו של תלמיד חכם.
שיטתו התאפיינה בראייה שרק המקורות התלמודיים מחייבים. אין לקבל דברי פוסק שאינו מביא ראיה לסברתו מהתלמוד, וזאת על פי הקדמת הרמב"ם למשנה תורה. עם זאת לא חשש להציע פירוש חדשני שלא נמצא בספרים המקובלים, כיוון שלדעתו לא הספר או מחברו מעידים על נכונות דבריו אלא ההיגיון המתאים להלכה. בהערותיו לדברי הרמב"ם בספרו מורה הנבוכים (ב, טו) "שכל דבר שהוכח לא תוסיף אמתתו ולא יתחזק הנכון שבו בהסכמת כל העולם עליו, ולא תגרע אמתתו ולא ייחלש הנכון שבו אם יחלקו כל אנשי הארץ עליו", כתב הרב קאפח: "כמה מרפסן אגרי דברי אמת הללו, וכמה צריכים בעלי התשובות בימינו לקבעם כמרגלית לנגד עיניהם, שהם מביאים חבלות של בעלי סברא הרצויה להם כדי לעבות את האמת שלהם" ברומזו על פוסקים רבים שספרי השו"ת שלהם עבים בגלל כתיבת סברות של פוסקים שקדמו להם.
עיקרון חשוב של הרב קאפח בעקבות הרמב"ם היה ש"אין המציאות נמשכת אחרי הסברות אלא הסברות הנכונות נמשכות אחר המציאות". ניסיון לתרץ עניין שאין לו אחיזה במציאות היה בעיניו תמוה.
בכתיבתו נהג לעיתים להתנסח בחריפות ולא היסס לתקוף מתרגמים ופירושים שאינם נכונים בעיניו. הוא הקפיד על דיוק הגרסה המקורית כדי להימנע משיבושים. הוא ראה בחשיפת הגרסה המקורית חשיבות העולה על הסברים לקושיות המתעוררות בלימוד הרמב"ם, שכן ההיגיון והסברה יימצאו בסופו של דבר, אך לגוף ההלכה בגרסתה המדויקת אין תחליף. כמו כן, לדעתו, אין לשנות גרסה רק בגלל קושי שלנו, כי חוסר הבנתנו הוא פגם בנו ולא במקורותינו.
השתדל לפרש את סוגיית הגמרא מבעד לעיניו של הרמב"ם והדגיש שיש חשיבות גדולה בשינון תורת הרמב"ם. דרכו הייתה לפרש את משנה תורה לרמב"ם על פי כתבי הרמב"ם האחרים.
השקפתו

הרב קאפח היה בעל השקפה דתית לאומית, ותמך במפד"ל. הוא העריך את דמותו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק, אולם הדמות העיקרית שלאורה הלך היה סבו הרב יחיא קאפח.
הוא סבר שיש להודות לקדוש ברוך הוא ביום העצמאות אולם לא באמצעות אמירת ההלל, שכן הקביעה לאומרו מצריכה סמכות מיוחדת.
הוא לא קיבל את השימוש שנעשה במושג תינוק שנשבה ביחס לחילוניים בימינו. לדעתו זהו מושג שניתן דווקא לקראים ודומיהם, אולם אדם המסתובב בעולמו של הקב"ה ושומע שיש עמלים בקיום התורה, ונמנע מלברר את טענותיהם בצורה יסודית, לא ניתן לפוטרו ולסנגר עליו.
דעתו לא הייתה נוחה מלומדי תורה שאינם משרתים בצה"ל. עם זאת, בשנת תשנ"ד (בתקופת הסכמי אוסלו) כתב בתשובה לשואל: "לפי מצב הדברים כיום שהשתלטו על המדינה מומרים ומשומדים שהם כגוים לכל דברים רשאי כל אחד לחשוב פעמיים על כפייתו לשרת במה שקוראים צה"ל. כאשר החל תהליך אוסלו התנגד לו בחריפות. התבטא שאילו היו שומעים לו, היה מתקן צום תשעה באב שני ביום חתימתו של הסכם אוסלו. חתם עם רבנים נוספים על עצרות תפילה וסירוב פקודה לפנות יישובים[דרוש מקור].
התיר לאברכים להתפרנס ממלגת הכולל, ואף המליץ לרב שמואל טל להקים כולל אברכים. עם זאת, בעצמו לא נהג כן ואת מלגת אברכותו במרכז הרב החזיר בבוא העת לרב רענן.
לאחר שפירושיו לא הוכנסו למהדורת פרנקל למשנה תורה לרמב"ם, כמו גם רבנים אחרים מן הציונות הדתית, הושמעה ביקורת על כך. אחד העורכים, הרב דוד צבי הילמן, טען בתגובה שהרב קאפח מבזה תלמידי חכמים וטענות נוספות. הרב רצון ערוסי השיב על מכתבו של הרב הילמן וטען שניכר שהרב הילמן לא רצה לברר את האמת, שהרי היה יכול לכתוב את הערותיו בחיי הרב קאפח. עוד טען הרב ערוסי שדברי הרב הילמן נובעים מדעות קדומות, שנאה וקנאה.
רשימת חיבוריו > ספרים שערך, פירש, תרגם וההדיר

רב סעדיה גאון:
ספר היצירה. באתר אוצר החוכמה
פירוש על התורה
פירוש על חמש מגילות
תהלים, איוב ומשלי. תהלים, איוב, ומשלי באתר HebrewBooks.
דניאל ומגלת אנטיוכס (מגלת בני חשמונאי)
הנבחר באמונות ובדעות, באתר דעת (מהדורה אינטרנטית); באתר אוצר החוכמה
תורת חובות הלבבות לרבנו בחיי, באתר אוצר החוכמה
פירוש שישה סדרי משנה לאחד מחכמי תימן הקדמונים (שעיקרו פירוש רבינו נתן אב הישיבה, מחכמי ארץ ישראל בתחילת המאה ה-12), באתר אוצר החוכמה
הרי"ף למסכת חולין עם פירוש לאחד מחכמי יהדות תימן
ספר הכוזרי לרבי יהודה הלוי
גן השכלים לרבנו נתנאל בירב פיומי, באתר אוצר החוכמה
שו"ת הראב"י אב"ד לרבנו אברהם ב"ר יצחק אב בית דין, באתר אוצר החוכמה
הרמב"ם:
באור מלאכת ההגיון, באתר אוצר החוכמה
פירוש המשנה, מוסד הרב קוק, ירושלים תשכ"ג-תשכ"ח
משנה תורה, מכון מש"ה, קריית אונו תשמ"ד-תשנ"ו
ספר המצוות לרמב"ם, הוצאת מוסד הרב קוק, באתר HebrewBooks. באתר אוצר החוכמה
מורה הנבוכים, הוצאת מוסד הרב קוק, באתר דעת (מהדורה אינטרנטית)
אגרות הרמב"ם, באתר אוצר החוכמה
בעלי הנפש לראב"ד בצירוף סלע המחלקות לרבינו זרחיה הלוי, באתר אוצר החוכמה
תשובות ופסקים לראב"ד, הוצאת מוסד הרב קוק, באתר אוצר החוכמה
שו"ת הריטב"א, באתר אוצר החוכמה
מָאור האפלה לרבנו נתנאל בן ישעיה, באתר אוצר החוכמה
פירוש הנביאים (יהושע, שופטים, שמואל ומלכים) לר"א בן שלמה
מדרש הביאור לר' סעדיה בן דוד המכונה אלד'מארי
שו"ת רבנו חטר בן שלמה אלד'מארי, באתר אוצר החוכמה
ספר המעלות לדרגות ימות המשיח למחבר תימני, באתר אוצר החוכמה
כתאב אלחקאיק - ספר האמתיות לאחד מחכמי העיר סעדה שבצפון תימן
הגדה של פסח עם ארבעה פירושים מחכמי תימן
תכלאל שיבת ציון
תכלאל שיח ירושלם, מכון מש"ה
ארבעים שאלות ותשובות בפילוסופיה של ר' פרחיה בן משולם, באתר Jstor
שו"ת רבנו יעקב מרומרוג (רבנו תם)
פירוש שישה סדרי משנה שפירש רבינו נתן אב הישיבה [בארץ ישראל].
רשימת חיבוריו > ספרים שחיבר

כתבים א: הלכה [ודברי תורה], מחשבה, דברי ראשונים. עמותת אעלה בתמר, אגודת הליכות עם ישראל והוועד הכללי לקהילת התימנים בירושלים, ירושלים תשמ"ט
כתבים ב: משנת הרמב"ם, יהודי תימן. עמותת אעלה בתמר, אגודת הליכות עם ישראל והוועד הכללי לקהילת התימנים בירושלים, ירושלים תשמ"ט
הליכות תימן: חיבור אנציקלופדי המתעד את חיי היהודים בצנעא, מכון בן צבי, ירושלים תשכ"א; מהדורה שנייה עם הוספות: יד יצחק בן צבי, ירושלים תשס"ז
רשימת חיבוריו > כתבים ותשובות שיצאו לאחר פטירתו

כתבים ג: מקורות, זוטות. יד מהר"י קאפח, ירושלים תשס"ב
שיחת דקלים - קונטרס שהתגלה לאחר פטירתו ועוסק במושגים בפילוסופיה ובתורת הקבלה, ובביקורת על שד"ל. יצא לאור על ידי ד"ר אורי מלמד
מחברת צמחי המשנה של הרב יוסף קאפח (עורך - פרופ' זהר עמר), תל אביב, תשס"ה
שו"ת הריב"ד א, ב, ג – ספרי המדע ואהבה, עורך הרב אברהם חמאמי, משה חי ספרים, ירושלים תשס"ט, תש"פ
תשובות הרב יוסף קאפח – לתלמידו תמיר רצון, עורך הרב איתמר כהן, מכון מש"ה, קריית אונו תשע"ו
תשובות הרב קאפח א-ג, עורך הרב שלום נגר, נוסח תימן, בני ברק תשע"ג-תשע"ו
שו"ת טל יוסף - תשובות שהשיב הרב יוסף קאפח לרב שמואל טל בשנים תשמ"ו-תש"ס, ישיבת תורת החיים ומכון מש"ה, תשע"ז
למעלה מעשר שנים אחר פטירתו התחיל מכון מש"ה להוציא שיעורים שלו על תקליטורים, בהם שיעורים על הרמב"ם, רס"ג, רבנו בחיי ועוד.
בתחילת שנת תשע"ח (2017) יצא ספר ראשון מתוך סדרת ספרים המבוססים על ההקלטות - שיעורי הרב יוסף קאפח על הרמב"ם, הקדמה לפירוש המשנה. הספר כולל את תרגומו של הרב קאפח לצד המקור הערבי מכתב ידו של הרמב"ם, תמלול מדויק של השיעורים, ושו"ת הריב"ד על ההקדמה לפירוש המשנה. את המקור הערבי הגיה, ניקד והעיר ד"ר אורי מלמד. את השיעור ההדיר שלום פנחס כהן, מתלמידי הרב קאפח.
תלמידיו הבולטים

הרב ד"ר רצון ערוסי - רבה של קריית אונו וחבר מועצת הרבנות הראשית
הרב משה צארום
הרב אהרן קאפח - מחבר הספרים "יריעות אהרן" ו"מנחת אהרן", שהעביר שיעורים בנושאי מחשבה בבית מדרשו מאז פטירתו
הרב חננאל סרי (בשיתוף עם פרופ' זהר עמר) - מוציא ספר הזיכרון ומפיץ שיעורים על פי משנתו ההלכתית
ד"ר יוחאי מקבילי - העורך הראשי של מהדורת "רמב"ם בכרך אחד" של מפעל משנה תורה המבוססת על נוסחאות של הרב קאפח, ועורך סדרת ספרי ביאור על משנה תורה
פרופ' צבי לנגרמן - חוקר הפילוסופיה היהודית ותולדות המדעים בימי הביניים, אוניברסיטת בר-אילן
הרב שלום נגר - רבה של העיר אריאל לשעבר, ראש כולל "בית מדרש יחיאל", מחבר הספר "תשובות הרב קאפח" המבוסס על כ-300 תשובות שקיבל בכתב ידו של הרב קאפח
הרב שמואל טל - ראש ישיבת תורת החיים, שהיה מתייעץ עם הרב קאפח בשאלות הלכתיות מדי יום במשך שנים רבות
לקריאה נוספת

מאמרים חיבורים ומסות על יצירתו:
ירון סרי, "מסורת התרגום של ר"י קאפח לשמות בעלי החיים שבמקרא", ספר זיכרון לרב יוסף קאפח, 2001
זהר עמר, "על עקרונות אחדים בשיטתו של הרב יוסף קאפח בזיהוי צמחים וענייני ריאליה", ספר זיכרון לרב יוסף קאפח, 2001
אליעזר שלוסברג, "תרומתו של הרב יוסף קאפח ע"ה לחקר פרשנותו של רב סעדיה גאון למקרא", ספר זיכרון לרב יוסף קאפח, 2001
יובל סיני, "רמזי לשון במשנה תורה ובפירוש המשנה: עיון בהערותיו של הר"י קאפח", קובץ מאמרים ומחקרים בתורה ובמדעי היהדות, 2001
יוסף טובי, "תפישת היהדות בעיני הרב יוסף קאפח", תימא ח', 2004
אהרן קאפח, "הוראות שונות בעניין אחד במשנת הרב יוסף קאפח", תימא ח', תשס"ד 2004
דוד קאפח, דפוס של דיינות: הרב יוסף קאפח, עבודת דוקטור, אוניברסיטת בר-אילן, 2010
הרב רצון ערוסי, "השגות "מארי" על מפרשי דברי רבנו הרמב"ם – תכליתן ותועלתן", מסורה ליוסף, ז, 2012
טוב צדוק, "חמישים שנה במחיצת מורנו ורבנו הרה"ג יוסף קאפח זצ"ל", מסורה ליוסף, ז, 2012
הרב אליקים צדוק, "תורה ועבודה במשנתו ובהליכותיו של מו"ר הרב יוסף קאפח זצ"ל", מסורה ליוסף, ז, 2012
יוסף פרחי, "על "דברים אחדים": הקדמת הרב יוסף קאפח לספר "מורה הנבוכים"", מסורה ליוסף, ז, 2012
הרב הראל דביר, יסודות ממשנת הרב קאפח במשנתו ההלכתית של הרב שמואל טל, מסורה ליוסף, ט, 2016
מאמרי ביקורת על ספרים שההדיר:
יהושע בלאו, מהדורה חדשה של ספר המצוות, י. קאפח, תשלא, לשוננו ל"ז, 1973.
יהושע בלאו, מהדורה חדשה ותרגום חדש של "מורה נבוכים", לשוננו 42, 1978.
צבי לנגרמן, ‏פרק חשוב במחשבת ישראל בתימן - על ספר האמיתות, פעמים 75, 1998
מיכאל שורץ,  "מורה הנבוכים", תרגום לעברית מאת יוסף קאפח, קריית ספר מ"ח, 1973.
הרישיון הציבורי של יאהו!

יאהו! רישיון ציבורי הוא רישיון לתוכנה חופשית על ידי Yahoo!‎ ממשפחת רישיונות Copyleft. משתמשים בו בין היתר בגרסאות ישנות של התוכנה השיתופית Zimbra. הוא מאושר על ידי המוסד לתוכנה חופשית כרישיון תוכנה חינמית (אם כי אינו תואם את GPL).
הערות שוליים

↑  Zimbra.com. "Yahoo! Public License, Version 1.1 (YPL)". Zimbra. נבדק ב-2010-08-19.
↑  Zimbra.com. "Zimbra Licensing". Zimbra. נבדק ב-2010-10-09.
↑  "Various Licenses and Comments about Them". Free Software Foundation. 2009-07-17. נבדק ב-2010-08-19.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תיאו פרנקן

תיאו פרנקן (בהולנדית: Theo Francken; נולד ב-7 בפברואר 1978) הוא פוליטיקאי בלגי החבר בלשכת הנבחרים מאז 2010 המכהן כשר הביטחון וסחר החוץ של בלגיה. הוא חבר בברית הפלמית החדשה (N-VA), מפלגה שמרנות לאומית פלמית.
פרנקן מונה למזכיר המדינה לענייני מקלט והגירה בקבינט הראשון של שארל מישל בשנת 2014. במהלך כהונתו, הוא נודע בגישת אפס סובלנות השנויה במחלוקת כלפי הגירה בלתי חוקית, במיוחד על רקע משבר המהגרים באירופה. פרנקן והמפלגה הלאומית הפלמית (N-VA) התנגדו לתמיכת בלגיה באמנת המהגרים העולמית (Global Compact for Migration), התנגדות שהובילה לפרישת המפלגה מממשלת הקואליציה בדצמבר 2018 ובכך לקריסת הממשלה.
מאז הבחירות הפדרליות בבלגיה ב-2024, הוא שימש כמנהיג הסיעה של ה-N-VA בפרלמנט.
קריירה פוליטית

תיאו פרנקן, שאינו מגיע ממשפחה פוליטית, התעניין בפוליטיקה בתיכון בהשפעת מורי ההיסטוריה שלו. הוא סיים תואר במדעי החינוך באוניברסיטה הקתולית של לובן והחל לעבוד כחוקר בפרלמנט הפלמי מטעם N-VA (2001–2004). בין 2005 ל-2008 שימש כיועץ ובין 2009 ל-2010 כסגן ראש לשכת סגן השר הפלמי גירט בורז', והתמקד במדיניות אינטגרציה. בשנת 2006 ייסד סניף מקומי של N-VA בלובייק, אך לא זכה במושבים בבחירות המוניציפליות.
חיים אישיים

פרנקן נשוי ואב לשני ילדים ומתגורר בלוביק. בשנת 2014, פרנקן היה יעד לאיומי מוות מצד מישהו שטען שהוא מוסלמי קיצוני יחד עם שר ה-N-VA, יאן ג'מבון. הוא קיבל הגנה משטרתית כתוצאה מהאירוע.
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1197653937  ISNI: 0000 0004 2297 472X  LCCN: n2020062255  NTA: 354521659  VIAF: 305802580   WorldCat (עם VIAF): 305802580 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "תיאו פרנקן".
כביש 87

כביש 87 הוא כביש רוחב ארצי בצפונה של ישראל, הנמתח לרוחבם של בקעת כינרות ומרכזה של רמת הגולן, מצומת כפר נחום במערב ועד לצומת בשן במזרח. אורכו של הכביש הוא 35 ק"מ.
| --- | --- |


כביש 87 לכיוון מערב
 מידע כללי
 סיווג:  כביש ארצי
 ציר:  כביש רוחב
 אורך:  35 ק"מ
 מיקום
 ערים ראשיות:  קצרין
 נקודת התחלה:  צומת כפר נחום
 נקודת סיום:  צומת בשן
 
 קואורדינטות:  32°55′11″N 35°40′32″E﻿ / ﻿32.91972222°N 35.67555556°E﻿ / 32.91972222; 35.67555556
 he
 
העבודות על הכביש החלו במחצית השנייה של שנת 1970 והכביש תוכנן להיות ציר הגישה המרכזי לגולן. ביולי 1972 נחנך גשר אריק על הירדן שנבנה במסגרת הכנת הכביש, אולם בסוף 1972 הוא היה עדיין ללא שימוש, למרות שכוסה אספלט, בגלל שקטע הכביש שממערב לירדן, עד כפר נחום לא נפרץ. במרץ 1973 הודיע דובר מע"ץ שהעבודות על הכביש יחלו בימים הקרובים. הכביש הושלם בתחילת 1979.
על-פי תוכנית משרד התחבורה לעדכון המספור של רבים מכבישי ישראל, צפוי כביש 87 לשנות את מספרו לכביש 900 בקטע שבין צומת יהודייה לצומת כפר נחום.
צמתים לאורך הכביש

| קילומטרים | שם | סוג | מיקום | דרכים מצטלבות |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
כביש 87 ממערב למזרח
| 0 | צומת כפר נחום |  | בקעת כינרות |   כביש 90 |  |
| 6 | צומת אלמגור |  | בקעת כינרות | כביש 8277 |  |
| 10 | צומת בית צידה |  | בקעת בית צידה |   כביש 888 |  |
| 12 | צומת יהודיה |  | בקעת בית צידה |   כביש 92 |  |
| 24 | צומת קצרין דרום |  | רמת הגולן | כביש 9088 |  |
| 27 | צומת המפלים |  | רמת הגולן |   כביש 808 |  |
| 30 | צומת קשת |  | רמת הגולן | כביש הנפט |  |
| 35 | צומת בשן |  | רמת הגולן |   כביש 98 |  |
אתרים לאורך כביש 87

כנסיית הלחם והדגים
מנזר דומיני
כפר נחום
עין איוב
המנזר היווני
גשר אריק
בקעת בית צידה ושמורת הטבע בית צידה
שמורת יער יהודיה ונחל יהודיה
אנדרטת חטיבה 7
חורבת חושניה ושמורת אירוס חושניה
אנדרטת חטיבה 179
אנדרטת גדוד 71
ראו גם

הכנרת
רמת הגולן
כבישי ישראל
הערות שוליים

↑  יעקב ארז, דרכים ברמה, מעריב, 14 באוקטובר 1970
↑  גשר אריק נחנך בצפון מזרח הכנרת, דבר, 21 ביולי 1972
↑  נחום ברנע, הכביש שנגמר באמצע, דבר, 20 בדצמבר 1972
↑  ייסלל כביש גישה חדש לרמת הגולן, דבר, 27 במרץ 1973
↑  הושלם הכביש, דבר, 12 בפברואר 1979
|  כבישי רמת הגולן |
| --- | --- | --- |
| כבישי אורך | כביש הנפט • כביש 92 • כביש 98 • כביש 808 • כביש 888 • כביש 918 • כביש 978 • כביש 9088 • כביש 9881 • כביש 9898 |  |
| כבישי רוחב | כביש 87 • כביש 91 • כביש 99 • כביש 789 • כביש 869 • כביש 959 • כביש 989 • כביש 999 • כביש 7599 • כביש 7899 • כביש 9098 • כביש 9799 |  |
עבדוליי ג'רג'ואה

עבדוליי ג'רג'ואה (באנגלית: Abdoulie Jarjue; נולד ב-27 בינואר 2001 בבנג'ול שבגמביה) הוא כדורגלן סיירה לאוני-גמבי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת הפועל כפר סבא מהליגה הלאומית ובנבחרת סיירה לאון.
קריירת מועדונים

ג'רג'ואה החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת סופרסטארס מליגת העל הגמבית. לקראת עונת 2019/2020 חתם בעירוני ניר רמת השרון מהליגה הלאומית. הוא שיחק במועדון במשך ארבע עונות, בהן ערך 94 הופעות ליגה והבקיע שני שערים.
ב-19 במאי 2023 חתם בהפועל כפר סבא מהליגה הלאומית.
קריירה בינלאומית

ב-15 בנובמבר 2023 ערך ג'רג'ואה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סיירה לאון, בתיקו 0-0 נגד נבחרת אתיופיה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2026.
הערות שוליים

↑  תומר חבז, ‏מתחזקת: הפועל כפר סבא צירפה את גרגוי עבדול, באתר ONE‏, 19 במאי 2023
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "עבדוליי ג'רג'ואה".
זרעית

ערך זה עוסק במושב בגליל העליון. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
שלט בכניסה ליישוב
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: מעלה יוסף
גובה ממוצע: ‎618 מטר
תאריך ייסוד: 1967
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 285 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 253 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) זרעית(למפת הגליל המערבי רגילה) זרעית(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום זרעית(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום זרעית33°06′00″N 35°17′18″E﻿ / ﻿33.1000753391237°N 35.2884285901586°E﻿ / 33.1000753391237; 35.2884285901586  heמפת היישובים של מועצה אזורית מעלה יוסף באדום - כפר רוזנואלד (זרעית) בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

זַרְעִית (כְּפַר רוֹזֶנְוַלְד) הוא מושב בגליל העליון בגובה של כ-650 מטר מעל פני הים, סמוך לגבול ישראל-לבנון, בקצה הצפוני של המועצה האזורית מעלה יוסף. במושב מתגוררים כ-250 תושבים. בעקבות מלחמת חרבות ברזל היישוב זרעית מפונה מתושביו. המושב זרעית נמצא כ 0.5 קילומטר מגבול ישראל-לבנון.
היסטוריה

בניית המושב החלה ב-30 בינואר 1966, והוא נחנך בשנת 1967 על ידי בני מושבים בגליל, במסגרת מבצע סו"ס (מבצע "סוף סוף"), שנועד לתגבר את ההתיישבות היהודית בגליל.
באזור זרעית נחטפו בשנת 2006 שני חיילי צה"ל על ידי חזבאללה, פעולה שהחלה את מלחמת לבנון השנייה.
בתקופת מלחמת חרבות ברזל הוכרז המושב כשטח צבאי סגור. בינואר 2024 נורו לעברו רקטות מלבנון ופגעו ב"חוות השמפיניון", מפעל לגידול פטריות שהוקם בשנת 1982, ומהווה כ-40 אחוזים מהתוצרת המקומית.
תחבורה

זרעית הוקמה על כביש 8993. במהלך הקמת היישוב פרץ הקרן הקיימת את כביש 8992 המחבר את זרעית לשומרה. בשנת 1968 דרשו במועצה האזורית לזפת כביש 8992 כדי לקצר את הנסיעה לזרעית.
שם היישוב

עם הקמתו נקרא היישוב "זרעית". כעבור שנתיים שונה שמו לכפר רוזנוולד, על שמו של הנדבן היהודי-אמריקאי ויליאם רוזנוולד (אנ'), ממייסדי המגבית היהודית המאוחדת ובנו של ג'וליוס רוזנוולד. השם הלועזי עורר התנגדות עזה של תושב היישוב, שהעדיפו את השם העברי זרעית. מאז ברוב המקומות נקרא המושב 'זרעית', למעט פורומים רשמיים הקוראים לו בשם כפר רוזנוולד.
ישנן מספר אפשרויות לפירוש השם "זרעית":
עברות של "מזרעה" – היישוב השכן.
על שם ציפור השיר זרעית השדה (עפרוני השדה-Alauda Arrensis) שצבעה חום-אפור בעלת פספוס אורך כהה, בטנה לבנה, זנבה חום עם שוליים לבנים ומקורה ישר ועדין. ניכרת בקריאותיה הרמות והצרודות – את שירתה ניתן לשמוע, כך נטען, ברחבי המושב.
פעולת הזריעה. בעת הקמת היישובים שתולה, נטועה וזרעית, נקראו היישובים כולם על שם הפעולות החקלאיות הבסיסיות: נטיעה, שתילה, וזריעה.
יהודה זיו, יושב ראש ועדת השמות הממשלתית, הציע כפשרה לקבוע כי הפירוש של "זרעית" הוא ראשי התיבות: זכר רוזנוולד עמנו ייישאר תמיד.
אתר ביישוב

בכניסה למושב ממוקמת אנדרטה לזכר חללי מוצב כרכום, שהוקם ברצועת הביטחון שבדרום לבנון, בסמוך לזרעית. האנדרטה, אשר נקראת "קריעה", הוקמה על ידי הפסלת שלומית אברבוך.
מערת נטיפים

מערה קרסטית עם נטיפים וזקיפים התגלתה בשנת 2007 ברמת זרעית. זו המערה הקרסטית העשירה ביותר בנטיפים וזקיפים שהתגלתה בגליל המערבי. גילו את המערה ינון שבטיאל מהמחלקה ללימודי ארץ ישראל באוניברסיטת בר-אילן וולדימיר בוסלוב, מצוות המרכז לחקר מערות בישראל.
אורך המערה כ-500 מטר, עומקה כ-62 מטר וקוטר הכניסה אליה אינו עולה על מטר אחד. במערה מערכת מחילות ואולמות בגודל של עשרות מטרים. בין התצורות גם ”וילונות, פגודות, אוזני פיל, אלמוגי מערות והלקטיטים (נטיפים שכורעים מכוח הכובד ונוטים הצידה)”.
מגלה המערה ביקש להתריע כי:
"הגליל מסתיר במעמקיו ארץ ומלואה של נופי טבע בראשיתיים מהיפים בעולם. זהו עולם של מערות נטיפים וזקיפים, פירים אנכיים, מחילות מסועפות ואולמות ענק, שנוצרו בתהליך של המסה והשקעה של סלעי הגיר, אשר הותירו את רישומן בטבע בצורות מרהיבות עין. מערות הנטיפים הייחודיות שהתגלו לאחרונה מחייבות התייחסות רצינית של הרשויות מעבר להתעניינות המדעית הטהורה. עבודות תשתית המתבצעות בימים אלה באזור גילוי המערות, מסכנות את המערות החדשות ויכולות להביא להריסתן לעד"
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  יובל לישראל מאת חיים יבין- בתאריך הנקוב.
↑  "מיבצע סוס" – החל לדהור, מעריב, 24 באוגוסט 1964; יואל דר, זרעית – מושב שני במסגרת "מבצע סוס", דבר, 8 בספטמבר 1967.
↑  יאיר קראוס, "חוות השמפיניון" בזרעית נפגעה מרקטה: "לא מתייאשים. נחזור לשם", באתר ynet, 22 בינואר 2024
↑  דורשים זיפות כביש לגבול, הארץ, 17 באוקטובר 1968
↑  מנחם תלמי, מול הגבול השקט, מעריב, 31 במאי 1968
↑  מוטי רוזן, גלגוליו של השם זרעית, באתר טבע הדברים(הקישור אינו פעיל, 17.6.2020)
↑  עדי גרסיאל, על מקור השם זרעית, באתר ערוץ 7, 5 במאי 2005
↑  מקום בלב (משמעויות שמות ישובים בקווי העימות), באתר האקדמיה ללשון העברית
1 2  ד"ר ינון שבטיאל, לתולדות חקר המערות, אריאל, 188, 2009, עמ', 6 - 39
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007590410705171  VIAF: 317132771   WorldCat (עם VIAF): 317132771
אדוארדו מונדלאנה

| --- | --- |

צילום משנת 1953
 לידה:  20 ביוני 1920 Manjacaze, מוזמביק הפורטוגזית 
 פטירה:  3 בפברואר 1969 (בגיל 48) דאר א-סלאם, טנזניה 
 מדינה:  מושבת מוזמביק - הרפובליקה הפורטוזגית השנייה - "המדינה החדשה"
 השכלה:  אוניברסיטת ליסבון  אוברלין קולג'  אוניברסיטת ויטווטרסראנד  אוניברסיטת נורת'ווסטרן  אוניברסיטת הרווארד 
 מפלגה:  פרלימו 
 בן או בת זוג:  Janet Mondlane 
 פרסים והוקרה
 מסדר ידידי אוליבר טמבו 
 
אדוארדו שיוואמבו מונדלאנה (Eduardo Chivambo Mondlane, ‏ 20 ביוני 1920 מניאקאזה, מחוז גאזה - 3 בפברואר 1969 דאר א-סלאם) הוא פוליטיקאי מוזאמביקי, היה מנהיג המאבק של עמו נגד הקולוניאליזם הפורטוגזי ולמען עצמאות. כיהן כיושב ראש הארגון "פרלימו" (FRELIMO) (החזית לשחרור מוזמביק) בין השנים 1962–1969, שהוקם בטנזניה השכנה.  נרצח בשנת 1969.
רקע

נולד בשנת 1920 בכפר על יד העיר מניאקאזה במחוז גאזה, בשטח המושבה שנקראה אז "אפריקה המזרחית הפורטוגזית", מוזמביק של היום, כרביעי מבין שישה-עשר ילדיו של מנהיג מקומי מבני השבט שנגאן -טסונגה, בשם נואז'אהאנה מוסנגאנה מונדלאנה (Nwadjahana Mussengane Mondlane) ושל אשתו, מקונגו מוזמוסה במבלה
(Makungu Muzamusse Bembele). עבד כרועה צאן עד גיל 12. למד בשורה של בתי ספר עממיים עד שנרשם לבית ספר יסודי פרסביטריאני שווייצרי קרוב ליישוב הולדתו, מניאקאזה. את לימודי התיכון סיים בדרום אפריקה, בית ספר תיכון השייך לאותו ארגון דתי בלמאנה, בפרובינציית טרנסוואל. אחרי עוד שנת לימוד בבית הספר יאן הופמאייר לעבודה סוציאלית מונדלאנה נרשם לאוניברסיטת ויטווטרסראנד בדרום אפריקה. אולם בעקבות עליית השלטון שם על הממשלה שהנהיגה משטר האפרטהייד, גורש מדרום אפריקה בשנת 1949.
ביוני 1950 התקבל לאוניברסיטת ליסבון במדינת המטרופולין, פורטוגל. לפי דרישתו עבר בגיל 31 להמשך לימודים במכללת אוברלין במדינת אוהיו בארצות הברית עם מלגת פלפס סטוקס. כעבור שנתיים, ב-1953 סיים שם תואר ראשון באנתרופולוגיה וסוציולוגיה.
המשיך לימודיו באוניברסיטת נורתווסטרן באיבנסטון, אילינוי שם עשה עבודת דוקטורט בסוציולוגיה. שם הכיר את ג'נט ריי ג'ונסון Janet Rae Johnson, תושבת אמריקאית לבנה ממדינת אינדיאנה שהייתה גרה באחד מפרברי שיקגו, והתחתן איתה.
פעילותו הפוליטית

בתום לימודיו לימד מונדלאנה לפרק זמן באוניברסיטת סירקיוז הועסק אדוארדו מונלדאנה כפקיד מחקר במחלקת הנאמנים trustees department של ארגון האומות המאוחדות, תפקיד שהחזיר אותו לאפריקה. הפרופסור למדעי המדינה אדריאנו מוריירה, אחד מיועצי הדיקטטור הפורטוגזי אנטוניו דה אוליביירה סלזר ושמונה באותם הימים לשר המחוזות שמעבר לים, פגש את מונדלאנה באו"ם והתרשם מאוד מכישוריו. הציע לו משרה במינהל הקולוניאלי הפורטוגזי במוזמביק, אבל מונדלאנה העדיף להצטרף למחתרות האנטיקולוניאליות המוזמביקיות שבסיסן היה בטנגניקה והיו במשבר מנהיגות. בשנת 1962 עלה מונדלאנה לראש הארגון המפלגתי החדש "פרלימו" Frente de Libertação de Moçambique - "החזית לשחרור מוזמביק", שנוסד על ידי איחוד כמה קבוצות מחתרתיות כאלה. בשנת 1963 הוא הקים את המטה שלו בדאר א-סלאם, בירת טנגניקה. בסיוען של ברית המועצות, של כמה מדינות ממערב אירופה ושל מדינות אפריקאיות אחדות התחיל "פרלימו" מלחמת גרילה על מנת לכבוש את העצמאות מדי פורטוגל.
בתוך פרלימו היו קיימות באותן השנים כמה סיעות: אחת בהנהגתו של מונדלאנה שאפה לא רק להשגת עצמאות אלא גם להקמת חברה סוציאליסטית. שאיפה זו הייתה משותפת לרוב חברי הוועד המרכזי של פרלימו, כולל מנהיגים כמו מרסלינו דוש סנטוש, סמורה מאשל וז'ואקים שיסאנו.
לאידאולוגיה הזאת התנגדו אנשים כמו לאסארו נקאבנדאמה ואוריה סימאנגו שלא היו בעד שינוי השיטה החברתית-כלכלית אלא ביקשו להסתפק, אחרי השגת העצמאות, בהחלפת המעמד השליט הלבן באליטה מקומית שחורה. הקונגרס השני של המפלגה שהתקיים ביולי 1968 אישר את הגישה הסוציאליסטית של ההנהגה ובחר בשנית במונדלאנה כיושב ראש. הקונגרס העדיף גם את האסטרטגיה של גרילה המתבססת בתמיכת האיכרים לעומת זו של הכנת הפיכה צבאית מהירה.
מותו

ב-3 בפברואר 1969 התפוצץ במטה פרלימו בדר א-סלאם, מתחת לכסאו, מטען שהוסתר בתוך חבילה שנשלחה לאדוארדו מונדלאנה והרג אותו. ברצח הפוליטי נחשדו שרותי הביון והבולשת הפורטוגזית PIDE/DGS ואנשים מתוך פרלימו. נטען שהרצח בוצע במסגרת החזית הפורטוגזית של הארגון המבצעי גלאדיו (אנ') שבמסגרת המלחמה הקרה בין הגוש המערבי בראש עם ארצות הברית ובין הגוש הקומוניסטי.
מורשתו

בטקס הלווייה ב-1969 שנוהל על ידי חברו למכללת אוברלין וידידו הקרוב, הפסטור אדוורד הולי (Rev.Edward Hawley) הועלה על נס "קרבנו למען האמת שהאדם נברא לכבור והגדרה עצמית" (כדברי הפסטור הולי).
בשנות השבעים הגרילה של פרלימו בת ה-7,000 הלוחמים הצליחה להשתלט על כמה אזורים כפריים במרכזה וצפונה של מוזמביק. השלטונות הפורטוגזים נאלצו לגייס נגדה כשישים אלף חיילים שהתרכזו רובם באזור קהורה באסה שבו עמדו להסתיים עבודות הבנייה שלסכר ענק ותחנת כוח הידרואלקטרית, אחת מגולות הכותרת של מדיניות הפיתוח שעוצבה על ידי המינהל הפורטוגזי הקולוניאלי החל משנות השישים.
נפילת השלטון קורופורטיסטי הפורטוגלי במהפכת הצפורנים ב-1974 בליסבון הביאה למהפך דרמטי גם במדיניות של פורטוגל כלפי מושבותיה שמעבר לים וב-25 ביוני 1975 פורטוגל העניקה למוזמביק עצמאות מלאה תחת הנהגת "פרלימו". אחרי שבמדינה קם שלטון "מרקסיסיטי" חד-מפלגתי שחיקה אחדים מסדרי השלטון ממדינות קומוניסטיות כמו סין או ברית המועצות, פרצה מלחמת אזרחים שבה הייתה מעורב גם המשטר הלבן בדרום אפריקה השכנה שתמך בסיעות מהאופוזיציה שהתאחדו בחזית "רנאמו" (אנ'). מלחמת האזרחים הסתיימה בהסכם שלום בשנת 1992.