stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גרפן

| --- | --- |

מבנה כימי של יריעת גרפן
 מספר CAS:  1034343-98-0
גרפן (באנגלית: Graphene) הוא יריעה דו-ממדית של אטומי פחמן, המסודרים בצורת משושים (צורתו של הגרפן יכולה להזכיר צורת כוורת), בעובי של שכבה אטומית אחת, ומהווה את אבן היסוד לתצורות: גרפיט, פולרנים (אנגלית: Fullerenes) וננו-צינוריות פחמן.
גרפן מהווה את אחת מצורות האלוטרופ של פחמן והוא החומר הדו־ממדי הראשון שבודד במעבדה.
גרפן הוא סמי-מתכת בעל תכונות אלקטרוניות ייחודיות. הקוואזי-חלקיקים שלו מאבדים את המסה שלהם וניתנים לתיאור על ידי משוואת דיראק, המשלבת את תורת היחסות הפרטית עם מכניקת הקוונטים. תכונותיו הייחודיות מושכות עניין מדעי רב.
כאשר שכבות רבות של גרפן מסודרות זו על גבי זו, מקבלים למעשה צורה אלוטרופית נוספת של פחמן – גרפיט.
תכונות

גרפן הוא חומר קשה ביותר, אפילו יותר מיהלום. הוא אחד החומרים הדקיקים ביותר הידועים לחוקרים בימינו שניתנים לעיבוד ולייצור. הוא שקוף ודחיסותו גבוהה.
לגרפן מוליכות חשמל וחום גבוהה (פי 10 מנחושת).
שימושים

הגרפן שולב במספר טכנולוגיות עדכניות, כגון תאים סולאריים ומסכי מגע, בשל מוליכותו הרבה ושקיפותו. בנוסף, הגרפן הוא אחד האמצעים ליצירת ננו-צינוריות פחמן: מגלגלים יריעת גרפן סביב ציר האורך שלה ליצירת גליל, והתוצאה היא ננו-צינורית פחמן.
בינואר 2015 פורסם מאמר הטוען כי הודות לתכונותיו של הגרפן, ניתן יהיה לקדם את תחום ייצור הסוללות באמצעותו.
פרסים על גילוי החומר וחקר תכונותיו

על גילוי החומר והתכונות המשויכות לו הוחלט להעניק ב-2010 את פרס נובל לפיזיקה לאנדריי גיים וקונסטנטין נובוסלוב, מאוניברסיטת מנצ'סטר באנגליה.
בשנת 2020 הוענק פרס וולף לפיזיקה לפבלו חריו-אררו, אלן מקדונלד ורפי ביסטריצר, על "עבודתם החלוצית בתאוריה וניסוי של גרפן דו-שכבתי מסובב".
גרפן במטאוריט קניון דיאבלו

גרפן נמצא במטאוריט קניון דיאבלו, והחוקרים סוברים כי יש היתכנות למציאתו במקומות נוספים בעולם, וכי ניתן יהיה להשתמש בו בעתיד לצרכים טכנולוגיים ורפואיים
גרפן בישראל

בשנים האחרונות החל פיתוח ישראלי לייצור גרפן ליישומים תעשייתיים, כאשר המשמעותי מבין הפיתוחים השונים היה במסגרת 'מאגד גרפן' מטעם רשות החדשנות, אשר כולל את פרופ' דורון נווה מאוניברסיטת בר-אילן מצד האקדמיה (בשיתוף חוקרים מאוניברסיטת תל אביב, הטכניון ואוניברסיטת בן-גוריון בנגב וד"ר אלעד מנטוביץ מחברת אנבידיה), ביחד עם סימטל ננו-ציפויים, אלישרא ופי.סי.בי מצד התעשייה.
ייצור הגרפן מבוצע בפועל בחברת סימטל ננו-ציפויים, בפארק תעשייה ציפורית. החברה ממשיכה את פיתוח ושיפור איכות הגרפן במסגרת תוכנית המשך של רשות החדשנות וכוכב מגנ"ט, בשיתוף עם אוניברסיטת בר-אילן. הגרפן מיועד לשרת את תעשיית האלקטרוניקה הישראלית והעולמית, לצורכי פיזור חום במעגלים אלקטרוניים ולהגברת התדר במעגלים אלו.
הגרפן נמצא במוקד מחקר ענף בכלל האוניברסיטאות ומכוני המחקר בארץ.
הערות שוליים

↑  K. S. Novoselov, A. K. Geim, S. V. Morozov, D. Jiang, Y. Zhang, S. V. Dubonos, I. V. Grigorieva, A. A. Firsov, Electric Field Effect in Atomically Thin Carbon Films, Science 306, 2004-10-22, עמ' 666–669 doi: 10.1126/science.1102896
↑  Mikhail I. Katsnelson, The Physics of Graphene, 2, Cambridge University Press, 2020-03-19, ISBN 978-1-108-61756-7
↑  Vestince B. Mbayachi, Euphrem Ndayiragije, Thirasara Sammani, Sunaina Taj, Elice R. Mbuta, Atta ullah khan, Graphene synthesis, characterization and its applications: A review, Results in Chemistry 3, 2021-01-01, עמ' 100163 doi: 10.1016/j.rechem.2021.100163
↑  B. N. Narozhny, I. V. Gornyi, M. Titov, M. Schütt, A. D. Mirlin, Hydrodynamics in graphene: Linear-response transport, Physical Review B 91, 2015-01-12, עמ' 035414 doi: 10.1103/PhysRevB.91.035414
↑  S. Dai, Q. Ma, M. K. Liu, T. Andersen, Z. Fei, M. D. Goldflam, M. Wagner, K. Watanabe, T. Taniguchi, M. Thiemens, F. Keilmann, G. C. a. M. Janssen, S.-E. Zhu, P. Jarillo-Herrero, M. M. Fogler, D. N. Basov, Graphene on hexagonal boron nitride as a tunable hyperbolic metamaterial, Nature Nanotechnology 10, 2015-08, עמ' 682–686 doi: 10.1038/nnano.2015.131
↑  Chris Woodford, Graphene, Explain that Stuff.com. December 1, 2018
↑  "גרפן הוא 'גביע קדוש' שיוצר מרחב חדש של פתרונות המאפשרים לשמור על רמת ביצועים גבוהה", באתר כלכליסט, 30 במאי 2021
↑  Prachi Patel, Deep-Frying Graphene Spheres For Energy Storage, C&EN, January 14 2015
↑  רפי ביסטריצר, באתר קרן וולף
↑  יוגב ישראלי, מבנה מוזר של יהלום התגלה במטאוריט קניון דיאבלו, באתר ynet, 27 ביולי 2022
↑  הכירו את פרופ' דורון נוה | הפקולטה להנדסה ע"ש אלכסנדר קופקין, באתר engineering.biu.ac.il
↑  A. Inbar, J. Birkbeck, J. Xiao, T. Taniguchi, K. Watanabe, B. Yan, Y. Oreg, Ady Stern, E. Berg, S. Ilani, The quantum twisting microscope, Nature 614, 2023-02, עמ' 682–687 doi: 10.1038/s41586-022-05685-y
↑  A. Di Bernardo, O. Millo, M. Barbone, H. Alpern, Y. Kalcheim, U. Sassi, A. K. Ott, D. De Fazio, D. Yoon, M. Amado, A. C. Ferrari, J. Linder, J. W. A. Robinson, p-wave triggered superconductivity in single-layer graphene on an electron-doped oxide superconductor, Nature Communications 8, 2017-01-19, עמ' 14024 doi: 10.1038/ncomms14024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007561761705171  BnF: cb15672810b (data)  GND: 7591667-8  LCCN: sh2008005807  NDL: 001130423  NKC: ph820616
הדר תדמור

| --- | --- |

 לידה:  8 בפברואר 1981 חיפה, ישראל 
 פטירה:  18 בנובמבר 2022 (בגיל 41) הרצליה, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  1998–2022 (כ־24 שנים)
 מעסיק:  גלי צה"ל, 103FM, TheMarker, רדיוס 100FM 
 פרסים והוקרה:  פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה (2021) 
 
הדר תדמור (8 בפברואר 1981 – 18 בנובמבר 2022) הייתה שדרנית רדיו, תסריטאית ועיתונאית ישראלית.
ביוגרפיה

תדמור נולדה בחיפה וגדלה בהרצליה, להורים שעסקו בתחומי התקשורת: אביה רם תדמור, שדרן רדיו ואימה מיכל תדמור זמרת. אחותה היא הזמרת אלה תדמור.
לאחר סיום בית הספר תיכון הראשונים (הרצליה), התגייסה לצה"ל ושירתה בגלי צה"ל כקריינית חדשות, והגישה בגלגלצ את התוכניות: "המשולש", "לא על הלוף לבדו", "לא רוצים לישון" ותוכניות נוספות בגל"צ, ו"סוף שבוע רגוע" ותוכניות נוספות בגלגלצ.
בתום שירותה הצבאי הצטרפה תדמור למערכת העיתון הכלכלי TheMarker והייתה שדרנית בשירות הרדיו בהזרמת מדיה של העיתון. בהמשך הצטרפה לצוות מדור הכלכלה העולמית של העיתון ככתבת.
בשנת 2001 החלה להגיש תוכניות וחדשות בתחנת הרדיו 103FM. בשנת 2002 החלה להגיש בתחנת רדיוס 100FM רצועה יומית בשם "סלקט" אותה הגישה עד 2017.
בשנת 2011 החלה לכתוב תסריטים לערוצים קומדי סנטרל וניקולדיאון. בתחילה כתבה לתוכנית "האוניברסיטה" בערוץ קומדי סנטרל ובהמשך יצרה וכתבה תסריטים, מערכונים וסדרות טלוויזיה רבות: הייתה בצוות היוצרים של הסדרה "משפחת כספי", תוכנית המערכונים "ערוץ אפס", כתבה תסריטים עבור סדרות קומיות ודרמטיות, בין היתר: זנזורי, צפוף, שב"ס, קצרים ועוד. הייתה חברה בצוות הכותבים של היהודים באים והלילה עם לוסי וגורי.
בשנת 2021 זכתה בפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה על התסריט הטוב ביותר בתוכנית סאטירה, כחלק מצוות הכתיבה בתוכנית המערכונים "היהודים באים".
בשנת 2022 זכתה בפרס הטלוויזיה הישראלית לילדים ולנוער על כתיבת התסריט של קומדיית המצבים הישראלית "צפוף".
בנוסף הופיעה תדמור בהצגות ומחזות זמר, בין היתר: "הסירנות", 'אדיפוס – משפט האלים" (במסגרת פסטיבל עכו) ו"הרצל – אופרת רוק".
חיים אישיים

תדמור התגוררה בהרצליה. נפטרה ממחלת הסרטן ב-18 בנובמבר 2022, בגיל 41.
הערות שוליים

↑  שרון אונליין, "היא הכניסה למשפחה שלנו כל כך הרבה אור", באתר שרון אונליין, ‏2022-11-20
↑   רפאלה גויכמן, שדרנית הרדיו והתסריטאית הדר תדמור מתה בגיל 41, באתר TheMarker‏, 20 בנובמבר 2022
↑  שדרנית הרדיו הדר תדמור נפטרה בגיל 41 בתום מאבק במחלת הסרטן, באתר מעריב אונליין, 18 בנובמבר 2022
↑  Hadar Tadmor, ADD (באנגלית)
↑  שגיא בן נון‏, שדרנית הרדיו והתסריטאית הדר תדמור הלכה לעולמה בגיל 41, באתר וואלה, 18 בנובמבר 2022
היברידיזציה פלואורסצנטית באתר

הִבְּרִידִיזַצְיָה פְלוּאוֹרֶסְצֶנְטִית בָּאֲתָר (באנגלית: FISH - fluorescent in situ hybridization) היא טכניקה ציטוגנטית שפותחה בתחילת שנות ה-80 של המאה העשרים המאפשרת לראות שינויים ברזולוציות גבוהות בגנום, כגון איתור ולוקליזציה של רצפי DNA ספציפיים על כרומוזומים.
FISH משתמשת בפרובים פלואורסצנטיים אשר נקשרים רק לחלקים ספציפיים בדנ"א אשר להם קומפלמנטריות גבוהה. ניתן לאתר את הפרובים הללו ואת מיקומם באמצעות מיקרוסקופ פלואורסצנטי. לרוב נעזרים ב-FISH על מנת לאתר או לשלול אזורים ספציפיים בדנ"א לצרכים לדוגמת ייעוץ גנטי או זיהוי של מין מסוים.
FISH יכול גם לשמש לזיהוי ואיתור של רצפי RNA מסוימים (לדוגמת mRNA, IncRNA, miRNA) בתאים, תאים של גידולים סרטניים ועוד. בהקשר הזה, הטכניקה יכולה לעזור בזיהוי של תבניות של ביטוי גנטי בתאים ורקמות ולסייע בייעוץ גנטי.
שימושים נפוצים: קביעת מספר העותקים של כל כרומוזום, אבחנה באברציות, מציאת דלישן (חסר) גדולים, אבחנה של אמפליפיקציות וחזרתיות מקטעים ספציפיים המקושרים לסרטן וקביעת עיתוי של שכפול גן ספציפי. ביצוע בדיקת קריוטיפ של צביעת כל כרומוזומים בתא.
ראו גם

קריוטיפ
פרוטוקול FISH
הגבול התרמודינמי

הגבול התרמודינמי הוא מושג מתחום התרמודינמיקה  והמכניקה הסטטיסטית המתאר מצב בו מספר החלקיקים במערכת (אטומים או מולקולות) שואף לאינסוף. ההתנהגות התרמודינמית של המערכת מתקרבת לתחזיות המכניקה הסטטיסטית ככל שמספר החלקיקים במערכת גדול יותר, ובגבול התרמודינמי, תוצאות החישוב בצברים השונים של המכניקה הסטטיסטית מתכנסים לתוצאה יחידה.
הצדקה מתמטית

המקור המתמטי לגבול התרמודינמי נובע משימוש בנוסחת בולצמן עבור האנטרופיה:  S=K_{B}ln\Omega , כאשר  K_{B} הוא קבוע בולצמן, ו \Omega  מציינת את מספר המצבים המיקרוסקופיים של המערכת. ספירת מספר המצבים האפשריים במערכת דורשת שימוש בחישובים הכוללים עצרות. כדי לפתח את הביטוי, משתמשים בנוסחת סטרלינג. השימוש בנוסחת סטרלינג מוצדק רק עבור מספרים גדולים, ולכן תחזיות המכניקה הסטטיסטית מתבססות על ההנחה שמטפלים במספרים גדולים של חלקיקים.
במערכות פשוטות הנמצאות בשיווי משקל תרמודינמי, ניתן להצדיק את התחזיות באמצעות תכונות של משתנים מקריים בלתי תלויים. עבור משתנים מקריים בלתי תלויים, השונות היא אדיטיבית, ולכן מתקיים עבורם משפט הגבול המרכזי. השימוש במשפט הגבול המרכזי מוצדק רק עבור מספר גדול של משתנים בלתי תלויים. כתוצאה מכך, מערכות פשוטות מרובות חלקיקים מפגינות התנהגות  גאוסיאנית במקורב. ניתן להראות שבגבול התרמודינמי, היחס בין התוחלת לבין  סטיית התקן שואף לאפס, ולכן אפקטיבית המערכת מפגינה התנהגות דטרמיניסטית.
משמעות הגבול התרמודינמי במכניקה הסטטיסטית

תוצאות רבות במכניקה הסטטיסטית ניתנות להצדקה ריגורוזית רק בגבול התרמודינמי. ללא הנחת הגבול התרמודינמי לא ניתן להניח שקילות בין הצברים השונים. בנוסף, תכונת האקסטנסיביות של האנטרופיה לא מתקיימת עבור מערכות שאינן בגבול התרמודינמי. באופו דומה, ניתן להצדיק תופעות דוגמת עיבוי בוז איינשטיין רק באמצעות הנחה זו.
הערות שוליים

↑  "לשם מה טוב הגבול התרמודינמי?", דניאל סטאייר, 2003 (באנגלית)
גז חממה

גז חממה הוא שם כולל לחומרים במצב צבירה גז, שנמצאים באטמוספירה ובולעים או מחזירים קרינה תת-אדומה הנפלטת מכדור הארץ (או כוכב לכת אחר), ובכך תורמים לאפקט החממה. אף על פי שניתן להחשיב כל גז כגז חממה במידה מסוימת, הגזים שונים זה מזה בקיבול החום ובספקטרום הבליעה שלהם, ובדרך כלל הכוונה למספר גזים נפוצים שיש להם השפעה רבה יותר על אפקט החממה, והם אדי מים, פחמן דו-חמצני, מתאן, חמצן דו-חנקני, אוזון ופריאונים. לגזי החממה תפקיד חשוב בוויסות האקלים - אם לא היו בכדור הארץ גזי חממה כלל, הטמפרטורה הממוצעת על פני כדור הארץ הייתה כ-18 מעלות צלזיוס מתחת לאפס, במקום הממוצע בן זמננו של כ-15 מעלות צלזיוס.
שינוי הטמפרטורה של הגז כתוצאה מבליעת קרינה תלוי בקיבול החום שלו. קיבול החום של גז תלוי לרוב במבנה המולקולרי שלו. אדי המים הם גז החממה היעיל ביותר באטמוספירת כדור הארץ (איור 1).
העלייה בריכוז גזי החממה באטמוספירה מאז ימי המהפכה התעשייתית, ובפרט בריכוז פחמן דו-חמצני, הביאה לכליאה מוגברת של חום, אשר גורמת לעלייה בטמפרטורה הממוצעת על פני כדור הארץ. הערכות מקובלות קושרות את עליית הטמפרטורה בעליית התיעוש, ובפרט בשרפת דלקים מכילי פחמן כגון פחם, מזוט, בנזין וגז טבעי, שבמהלכה נפלט פחמן דו-חמצני. תעשיית החקלאות השפיעה גם היא על העלייה בריכוז גזי החממה באטמוספירה - הסבתם של שטחי יער גדולים למטרות חקלאיות גרמה להפחתה בכמות העצים שביכולתם לספוג פחמן דו-חמצני, ועל כן הגבירה את ריכוז גזי החממה באטמוספירה.
בעקבות עליית המודעות לחשיבותם של גזי החממה לאקלים העולמי, החל במדינות העולם, ובפרט במדינות המפותחות, מאמץ להקטין את פליטת גזי החממה ובכך להקטין את ההתחממות העולמית. גזי החממה, שהמדינות המפותחות אשר חתומות על אמנת קיוטו התחייבו להפחית את פליטתם לאטמוספירה:
פחמן דו-חמצני (CO2)
מתאן (CH4)
חמצן דו-חנקני (N2O)
גופרית שש-פלואורידית (SF6)
פחמימה-פלואורידית (HFC)
perfluorcarbons) PFC) (אנ')
אפקט החממה

אפקט החממה הוא התהליך בו גזי חממה באטמוספירה מחזירים את הקרינה אל כוכב הלכת, וזו גורמת להתחממות שלו.
כאשר קרינת השמש מגיעה לפני כדור הארץ, חלק מהאנרגיה המצויה בה הופכת לחום. כיוון שכדור הארץ קר יותר מהשמש, הוא מקרין אנרגיה בגלים ארוכים יותר מאורך הגל של קרני השמש. האטמוספירה בולעת את גלי האנרגיה והופכת אותם לחום בצורה יעילה יותר מאשר את קרינת השמש. ספיגת החום מחממת את האטמוספירה אשר מתחממת גם מחום כמוס הנפלט משטח כדור הארץ.
גזי החממה הנפוצים ביותר בכדור הארץ, לפי סדר שכיחות יחסית, הם:
קיטור
פחמן דו-חמצני
מתאן
חמצן דו-חנקני
אוזון
CFC - פחמן פלואור וכלור.
| גז חממה | אחוזי השפעה על אפקט החממה |
| --- | --- |
אדי מים: 36% - 70%
פחמן דו-חמצני: 9% - 26%
מתאן: 4% - 9%
אוזון: 3% - 7%
לא ניתן לייחס אחוז יחיד לכל גז, מאחר שאזורי בליעת הקרינה ופליטת הקרינה של גזים שונים חופפים בחלקם (איור 1), (לפיכך ניתן תחום ההשפעה). גם עננים קולטים ופולטים קרינת אינפרא-אדום ומשפיעים על התכונות הקרינתיות של האטמוספירה.
טבלה זו מתייחסת לצירוף של שכיחות הגז ושל עוצמת השפעתו על אפקט החממה. לדוגמה - ליטר גז מתאן משפיע הרבה יותר על אפקט החממה מליטר גז פחמן דו-חמצני. על אף שהוא נמצא בריכוזים קטנים יותר.
מחקר של אוניברסיטת טקסס A&M משנת 2019 הראה שריכוז גזי החממה באטמוספירה החל מאמצע המאה ה-20 ועד ימינו הוא חסר תקדים ב-2.5 מיליון השנים האחרונות, כאשר במשך 2.5 מיליון השנים האחרונות ריכוז גזי החממה עמד בדרך כלל על כ-230 חלקים למיליון, וגם במקרים חריגים לא עבר את ה-320 חלקים למיליון. זאת לעומת ריכוז גזי החממה בעשורים האחרונים, שנכון למדידת המחקר עמדו על 410 חלקים למיליון.
מקורות טבעיים ומקורות מתוצרת אנושית

טרם המהפכה התעשייתית, גזי החממה נבעו בדרך כלל ממקורות טבעיים ואנתרופגניים, והיו בריכוזים קבועים יחסית. מאז המהפכה התעשייתית, ריכוזי גזי החממה עלו כתוצאה מפעילות אנושית.
| גז | רמה טרום תעשייתית | רמה נוכחית | עלייה מאז 1750 |
| --- | --- | --- | --- |
| פחמן דו-חמצני | 280ppm | 384 ppm | 104 ppm |
| מתאן | 700ppb | 1,745 ppb | 1,045 ppb |
| חמצן דו חנקני | 270ppb | 314 ppb | 44 ppb |
| CFC12 | 0 | 533 ppt | 533 ppt |
מחקרים בליבות הקרח מספקים עדות לשינויים בריכוזי גזי החממה ב-800,000 השנים האחרונות. במדידת ריכוזי הגזים בקרחונים עולה כי יש קשר חזק בין עלייה בריכוזי הגזים לעלייה בטמפרטורה.
לא ניתן לבדוק בצורה ישירה את ריכוזי גזי החממה מעבר לתקופה זו אך קיימת הערכה לפיה לפני 500 מיליון שנים ריכוז הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה היה גבוה פי עשרה. מניחים כי שיעורי הפחמן הדו-חמצני נותרו גבוהים לאורך עידן העל של הפנרוזואיקון בסדר גודל של פי 4 עד פי 6 מהריכוזים הנוכחיים. התפתחותם של צמחי האדמה ככל הנראה הורידה את ריכוזי הפחמן הדו-חמצני במהלך תור הדבון ומאז היוו מוקד מייצב של ריכוזים אלו.
מקורות טבעיים ומקורות מתוצרת אנושית > פליטה מתוצרת אנושית

בדו"ח שפרסם האו"ם, סיווגו המומחים את הסקטורים שאחראים על פליטת גזי החממה בהתאם לנתונים שנאספו בשנת 2016:
ייצור האנרגיה - 34%
תעשייה - 22%
תחבורה פנים-לאומית - 14%
חקלאות - 13%
מבנים - 8%
אדמה ויערות - 4%
פסולת - 3%
תחבורה בינלאומית - 2%
בדו"ח עקבו אחר העלייה העולמית בפליטת גזי החממה מאז תחילת המאה ה-21, כאשר מדדו בכל שנה את מידת שווה הערך לפחמן דו-חמצני (אנ'), אמת מידה מקובלת להערכת כמות גזי חממה:
קטגוריה:דפים עם גרפים מושבתים באופן זמני – 
ההרחבה Graph להצגת תרשימים שיחת תבנית:גרף#שימו לב: הגרפים לא מוצגים בוויקיפדיה!!!.
בשנת 2019 התגבשה קואליציית We Mean Business, בה חברות רבות מתחייבות לצמצם את פליטות הפחמן שלהן ל-0 עד שנת 2050. על פי אתר היזמה, נכון לאוקטובר 2019, הצטרפו ליזמה 997 חברות - בעלות שווי שוק כולל של 20.1 טריליון דולר - וביניהן 87 חברות ענק בינלאומיות, כאשר מרביתן מתחייבות על הפסקת פליטת הפחמן, וכולן מצהירות על התחייבויות סביבתיות שונות. היזמה ספגה ביקורת בתקשורת, בין השאר עקב כך שנעדרות ממנה החברות אשר פולטות את הכמות הגדולה ביותר של גזי חממה - אלו שעוסקות בתחום האנרגיה. על פי תחקיר של הגרדיאן, 20 חברות בלבד – כולן עוסקות בהפקת אנרגיה מדלקי מאובנים – אחראיות ל-35% מגזי החממה שנפלטו לאטמוספירה ב-54 השנים האחרונות.
לפי הדוח השישי של הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי אקלים, יש לערוך שינויים דרמטיים באורח החיים האנושי ולצמצם את פליטת גזי החממה בחצי עד שנת 2030 ולחלוטין עד שנת 2050. רק כך, ניתן יהיה להימנע מהתחממות גלובלית של מעל 1.5 מעלות צלזיוס.
תפקיד אדי המים

אדי מים הם גז חממה טבעי אשר אחראי על 36% - 66% מאפקט החממה.
ריכוזי אדי מים עולים ויורדים באזורים שונים אך פעילות אנושית אינה משפיעה ישירות על ריכוזיהם מלבד ברמה המקומית, כגון שדות מושקים.
אוויר חם יותר מסוגל להכיל יותר אדי מים. מודלים עדכניים של מזג האוויר צופים שהתגברות ריכוזי אדי המים באוויר חם יעצימו משמעותית את אפקט החממה הנובע מפליטות גזים אנתרופוגניות. למעשה מייצרים אדי המים משוב חיובי לפעולתם של גזים אחרים דוגמת הפחמן הדו-חמצני.
ראו גם

התחממות עולמית
אפקט החממה
זיהום אוויר
הערות שוליים

↑  ד"ר איתן אוקסנברג, מה זה גז חממה?, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 22 בינואר 2018
1 2  אפקט החממה, באתר המשרד להגנת הסביבה
↑  המין האנושי לא חי עם אטמוספירה רווית פחמן דו-חמצני עד אמצע המאה העשרים, באתר הידען
↑  Humankind did not live with a high-carbon dioxide atmosphere until 1965, eurekalert
↑  "Chapter 1 Historical Overview of Climate Change Science" (PDF). Climate Change 2007: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change. Intergovernmental Panel on Climate Change. 2007-02-05. נבדק ב-2008-04-25.
↑  Image:Phanerozoic Carbon Dioxide.png
↑  Berner, Robert A. (1994). "GEOCARB II: a revised model of atmospheric CO2 over Phanerozoic time" (PDF). American Journal of Science. 294: 56–91. ISSN 0002-9599. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2011-07-15. נבדק ב-2008-08-10.
↑  Royer, DL; RA Berner; DJ Beerling (2001). "Phanerozoic atmospheric CO2 change: evaluating geochemical and paleobiological approaches". Earth-Science Reviews. 54: 349–392.
↑  Berner, Robert A.; Kothavala, Zavareth (2001). "GEOCARB III: a revised model of atmospheric CO2 over Phanerozoic time" (PDF). American Journal of Science. 301 (2): 182–204. ISSN 0002-9599. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2004-08-06. נבדק ב-2008-08-10.
↑  Beerling, DJ; Berner, RA (2005). "Feedbacks and the co-evolution of plants and atmospheric CO2". Proceedings of the National Academy of Science. 102: 1302–1305.
↑  United Nations Climate Change Secretariat, Climate action and support trends (עמ' 6), ‏2019
↑  עומר כביר, ענקיות ההייטק ומשבר האקלים: נכונות אמיתית או יח"צ?, באתר כלכליסט, 16 באוקטובר 2019
↑  הולך הולך ומתחמם – דו"ח המומחים הבין-ממשלתי על שינויי אקלים – IPCC, באתר GOV.IL
↑  realclimate.org. Water vapour: feedback or forcing?
↑  Held, Isaac M. & Soden, Brian J. (2006), "Robust Responses of the Hydrological Cycle to Global Warming", Journal of Climate 19(21): 5686–5699
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546683005171  GND: 4438735-0  LCCN: sh90000985  NKC: ph138719 
איור 1. ספקטרה של אור השמש (אדום), קרינה הנפלטת מכדור הארץ (כחול), בליעה של גזי חממה שונים (מלמעלה למטה: אדי-מים, פחמן דו-חמצני, חמצן ואוזון, מתאן, תחמוצת חנקן, ופיזור ריילי)
איור 2. שינויים בריכוז אבק אטמוספירי (אדום), CO2 (ירוק) וטמפרטורה (כחול) ב-400,000 שנים אחרונות.
התגברות אדי המים בבולדר, קולורדו
הוצאה לאור שולחנית

תמונת מסך של סקריבוס
הוצאה לאור שולחנית (באנגלית: Desktop Publishing,‏ DTP) היא תוכנה המשמשת לעימוד וסידור טקסטים ותמונות במטרה להדפיס חומרי פרסום שונים, כמו חוברות, ספרים, עיתונים, מודעות ועלונים.
היכולות העיקריות של התוכנות הללו הן עימוד וסידור טקסטים ותמונות במגוון רחב של תצורות, פיזור טקסטים בעמודות וטבלאות, ותמיכה בהערות שוליים באופנים שונים. בשל התפתחות מעבדי התמלילים הגרפיים, ניתן למצב אותם כהוצאות לאור שולחניות בסיסיות, אם כי חסרות להן הגמישות והדיוק הקיימים בשולחניות.
מהפכה גדולה נרשמה בעולם המחשבים כשהוצג המקינטוש (Macintosh) הראשון על ידי חברת אפל (Apple) ב-1984. המקינטוש, בשילוב עם מדפסת לייזר איפשר חופש ומהירות בהוצאה לאור שלא היו קיימים עד אז.
מאז, ענף ההוצאה לאור התקדם מבחינה טכנולוגית אך השינויים בקונספציות הבסיסיות של התחום היו מועטות.
תוכנות > תוכנות בהווה

אדובי אינדיזיין (Adobe InDesign)
מיקרוסופט פבלישר (Microsoft Publisher) — שולחנית לתחום הנמוך. יכולות בסיסיות.
סקריבוס (Scribus) — תוכנה חופשית.
קווארק אקספרס (QuarkXPress)
תג (תכנה) — תוכנה לעימוד ספרי קודש.
LaTeX — בעיקר בתחום מדעי הטבע.
תוכנות > תוכנות בעבר

פריהנד (Macromedia Freehand) — תוכנה ששימשה גם ליצירת גרפיקה וקטורית. שלטה במשך שנים בשוק ההוצאה לאור השולחנית בישראל, עד שהוחלפה באינדיזיין באמצע שנות ה-2000.
אדובי פייג'מייקר (Adobe PageMaker) — התחרתה בקווארק אקספרס ובהמשך גם בפריהנד. פיתוחה נפסק בשנת 2004 לטובת אינדיזיין.
גשר קלווין

גשר קלווין (באנגלית: Kelvin bridge), הנקרא גם גשר קלווין כפול ובמדינות מסוימות גשר תומסון, הוא מכשיר מדידה המשמש למדידת נגדים חשמליים בכלי התנגדות של מתחת ל-1 אוהם. בכל המקרים, המדידה מתבצעת בארבעה חוטים, כאשר שני חוטים משמשים לאספקת הזרם, ואילו השניים האחרים משמשים לחיבור הגלוונומטר למדידת המתח בין נקודות הפוטנציאל.
רקע

ניתן למדוד נגדים מעל 1 אוהם באמצעות מגוון טכניקות, כגון מד התנגדות או באמצעות גשר ויטסטון. בנגדים כאלה, התנגדות החוטים למכשיר או המסופים המחברים זניחה בהשוואה לערך ההתנגדות. עבור נגדים של פחות מאוהם, התנגדות החוטים או המסופים המחברים הופכת למשמעותית, וטכניקות מדידה קונבנציונליות יכללו גם התנגדות זו בתוצאה.
כדי להתגבר על הבעיות של התנגדויות לא רצויות אלו (הידועות בשם "התנגדות טפילית"), נגדים בעלי ערך נמוך מאוד ונגדים מדויקים במיוחד ושאנטס של מד זרם לזרם גבוה בנויים כארבעה נגדי מסוף (שאנטס פירושו מוליך חשמלי המחבר שתי נקודות של מעגל שדרכן ניתן להביר זרם חשמלי). להתנגדויות אלו יש זוג מסופי זרם וזוג מסופי מתח (פוטנציאל). בשימוש מועבר זרם בין מסופי הזרם, אך נפילת המתח על הנגד נמדדת במסופי המתח (פוטנציאל). ירידת המתח הנמדדת תהיה בשל הנגד עצמו שכן ההתנגדות הטפילית של החוטים המובילים את הזרם אל הנגד וממנו אינה כלולה במעגל הפוטנציאלי. כדי למדוד התנגדויות כאלה נדרש מעגל גשר (אנ') המיועד לעבוד עם ארבע נגדי המסוף. הגשר הזה הוא גשר קלווין.
עקרון הפעולה

פעולתו של גשר קלווין דומה מאוד לגשר ויטסטון, אך משתמשת בשני נגדים נוספים. הנגדים R 1 ו-R 2 מחוברים למסופי המתח (פוטנציאל) החיצוניים של ארבעת הנגדים הידועים או הסטנדרטיים R s והנגד הלא ידוע R x (המזוהה כ-P 1 ו-P ′ 1 בתרשים). הנגדים R s, R x, R 1 ו-R 2 הם בעצם גשר ויטסטון. בסידור זה, ההתנגדות הטפילית של החלק העליון של R s והחלק התחתון של R x נמצאת מחוץ לחלק המדידה הפוטנציאלי של הגשר ולכן אינה נכללת במדידה. עם זאת, הקישור בין R s ו-R x (R par) כלול בחלק מדידת הפוטנציאל של המעגל ולכן יכול להשפיע על דיוק התוצאה. כדי להתגבר על זה, זוג שני של נגדים R ′ 1 ו-R ′ 2 יוצרים זוג שני של זרועות של הגשר (ולכן הוא נקרא "גשר כפול") ומחוברים למסופי המתח הפנימיים של R s ו-R x (המזוהים כ-P 2 ו-P ′ 2 בתרשים). הגלאי D מחובר בין הצומת של R 1 לבין R 2 והצומת של R ′ 1 ו-R ′ 2.
משוואת האיזון של גשר זה ניתנת על ידי:
במעגל גשר מעשי, היחס בין R ′ 1 לבין R ′ 2 מסודר להיות זהה ליחס שבין R1 לבין R2 (וברוב המקרים, R 1 = R ′ 1 ו-R 2 = R ′ 2). כתוצאה מכך, האיבר האחרון של המשוואה לעיל מתאפס ומשוואת האיזון הופכת
בארגון מחדש כדי להפוך את R x לנושא
ההתנגדות הטפילית R par בוטלה ממשוואת האיזון ונוכחותה אינה משפיעה על תוצאת המדידה. משוואה זו זהה לגשר ויטסטון המקביל לו מבחינה תפקודית.
בשימוש מעשי ניתן לארגן את גודל הספק B כדי לספק זרם דרך Rs ו-Rx בסמוך לזרמי הפעולה המדורגים של הנגד המדורג הקטן יותר. הדבר תורם לשגיאות קטנות יותר במדידה. זרם זה אינו זורם דרך גשר המדידה עצמו. גשר זה יכול לשמש גם למדידת נגדים בעיצוב שני מסופים קונבנציונליים יותר. חיבורי פוטנציאל הגשר רק מחוברים קרוב ככל האפשר למסופי הנגד. המדידה לא תכלול כך את התנגדות המעגל שאינה בתוך שני החיבורים הפוטנציאליים.
דיוק

דיוק המדידות שנעשה באמצעות גשר זה תלוי במספר גורמים. הדיוק של הנגד הסטנדרטי (Rs) הוא בעל חשיבות עליונה. חשוב גם עד כמה קרוב היחס בין R 1 לבין R 2 ליחס של R ′ 1 לבין R ′ 2 . כפי שהוצג לעיל, אם היחס זהה לחלוטין, השגיאה הנגרמת מההתנגדות הטפילית (R par) מבוטלת לחלוטין. בגשר מעשי המטרה היא להפוך את היחס הזה לכקרוב ככל האפשר, אבל לא ניתן לעשות אותו זהה בדיוק. אם ההפרש ביחס קטן מספיק, אז האיבר האחרון של משוואת האיזון לעיל הופך קטן מספיק כדי שהוא יהיה זניח. דיוק המדידה גדל גם על ידי הגדרת הזרם הזורם דרך R s ו-R x להיות גדול ככל שמאפשר הדירוג של אותם נגדים. זה נותן את הפרש הפוטנציאל הגדול ביותר בין חיבורי הפוטנציאל הפנימיים ביותר (R 2 ו-R ′ 2) לאותם נגדים, וכתוצאה מכך מתח מספיק כדי שהשינוי ב-R ′ 1 ו-R ′ 2 ישפיע בצורה הטובה ביותר. ישנם כמה גשרי קלווין מסחריים המגיעים לדיוק של פחות מ-2% לטווחי התנגדות בין 1 מיקרואוהם לבין 25 אוהם.
גשרי מעבדה נבנים בדרך כלל עם נגדים משתנים ברמת דיוק גבוהה בשתי הזרועות הפוטנציאליות של הגשר ומשיגים דיוקים המתאימים לכיול נגדים סטנדרטיים. ביישום כזה, הנגד ה'סטנדרטי' (Rs) יהיה במציאות מסוג תת-סטנדרטי (כלומר נגד בעל דיוק טוב פי 10 מהדיוק הנדרש של הנגד הסטנדרטי המכויל). עבור שימוש כזה, השגיאה שהוצגה על ידי אי-ההתאמה של היחס בשתי הזרועות הפוטנציאליות פירושה שלנוכחות ההתנגדות הטפילית R par יכולה להיות השפעה משמעותית על הדיוק הגבוה מאוד הנדרש.
כמה מדי התנגדות כוללים גשרי קלווין על מנת להשיג טווחי מדידה גדולים. מכשירים למדידת ערכים מתחת לאוהם מכונים לעיתים קרובות מדי התנגדות (מד-אוהם) בעלי התנגדות נמוכה, מילי אוהם, מיקרו אוהם וכו'.
לקריאה נוספת

Jones, Larry D.; Chin, A. Foster (1991), Electrical Instruments and Measurements, Prentice-Hall, ISBN 978-013248469-5