stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צבעים במקרא
צבעים > אָדוֹם

| זיהוי הביטוי הלשוני וההדמיה של הצבע בטבלה משוערים על פי ספרות המחקר> זיהוי | זיהוי הביטוי הלשוני וההדמיה של הצבע בטבלה משוערים על פי ספרות המחקר> מקור מקראי | זיהוי הביטוי הלשוני וההדמיה של הצבע בטבלה משוערים על פי ספרות המחקר> הקשרים ומופעים | זיהוי הביטוי הלשוני וההדמיה של הצבע בטבלה משוערים על פי ספרות המחקר> חומר | זיהוי הביטוי הלשוני וההדמיה של הצבע בטבלה משוערים על פי ספרות המחקר>  | זיהוי הביטוי הלשוני וההדמיה של הצבע בטבלה משוערים על פי ספרות המחקר>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אדום הצבע האדום זכה למספר הרב של ביטויים לשוניים שונים בתנ"ך, שכנראה מבטאים גוונים שונים, שחלקם ייחודים לחומר מוגדר בהם: אדמוני, מְאָדָּם, אדמדם. |  "דּוֹדִי צַח וְאָדוֹם דָּגוּל מֵרְבָבָה"  "הַלְעִיטֵנִי נָא מִן הָאָדֹם הָאָדֹם הַזֶּה"  "וְהוּא אַדְמוֹנִי עִם יְפֵה עֵינַיִם וְטוֹב רֹאִי"  "וְעֹרֹת אֵילִם מְאָדָּמִים"  "אָדְמוּ עֶצֶם מִפְּנִינִים"  "וַיִּרְאוּ מוֹאָב מִנֶּגֶד אֶת הַמַּיִם אֲדֻמִּים כַּדָּם"  "רָאִ֣יתִי ׀ הַלַּ֗יְלָה וְהִנֵּה־אִישׁ֙ רֹכֵב֙ עַל־ס֣וּס אָדֹ֔ם וְה֣וּא עֹמֵ֔ד בֵּ֥ין הַהֲדַסִּ֖ים אֲשֶׁ֣ר בַּמְּצֻלָ֑ה וְאַחֲרָיו֙ סוּסִ֣ים אֲדֻמִּ֔ים שְׂרֻקִּ֖ים וּלְבָנִֽים׃" |  צבע נוי לאדם  צבע דם  צבע פרה אדומה  צבעו של סוג סוסים  צבע היין  צבע עדשים  אֹדם - "אבן טובה שצבעה אדום" | צבע טבעי ומלאכותי |  |  |
צבעים > אָדוֹם > חומרים והדמיה

פרח החריע, מקור ליצירת צבע אדום מלאכותי
דם שנאסף לצורך בדיקה
אבן אודם מלוטשת
פרה אדומה
צבעים > אַרְגָּמָן

| זיהוי | פסוקים ונגזרות | חומר | הדמיה |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ארגמן, אדום כהה, בורדו; יש הסוברים, כי הוא התכלת בתוספת גוונים. וכן, יש הסוברים, כי הוא הכרמיל זיהוי זה אינו אפשרי אם הכרמיל הוא השני, שכן נזכרים במקרא כשני צבעים. |  "מֶרְכָּבוֹ אַרְגָּמָן" - המרכב הוא חלק המושב או המשכב ברהיט | צבע מלאכותי. הוכן מחלזונות שכיחים בחופי צפון הארץ | ארגמון קהה קוצים Hexaplex trunculus |  |  |
צבעים > זָהָב

| זיהוי | מקור מקראי | הקשרים ומופעים | חומר | הדמיה |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מתכת צהובה, זהב, נקראת גם "חרוץ", "כתם", "פז";  ובנוסף נמנו כשישה שמות תואר לזהב,  הם ציינו כנראה את צבעו, יציקתו או הטבעתו, או שניים מהם יחדיו;  מוזכרת פעמים רבות בצוותא עם הכסף |  "זָהָב טָהוֹר"  " זָהָב טוֹב"  "וַיַּעַשׂ הַמֶּלֶךְ כִּסֵּא-שֵׁן גָּדוֹל: וַיְצַפֵּהוּ זָהָב מוּפָז"  "זָהָב מְזֻקָּק"  " וְכֹל כְּלֵי מַשְׁקֵה הַמֶּלֶךְ שְׁלֹמֹה, זָהָב, וְכֹל כְּלֵי בֵּית-יַעַר הַלְּבָנוֹן, זָהָב סָגוּר"  "וַיַּעַשׂ הַמֶּלֶךְ שְׁלֹמֹה מָאתַיִם צִנָּה זָהָב שָׁחוּט שֵׁשׁ מֵאוֹת זָהָב יַעֲלֶה עַל הַצִּנָּה הָאֶחָת" | הזהב שימש לקישוט בני אדם ומבנים;  "תּוֹרֵי זָהָב", ו"גלילי זהב" שהצטיינו בצורתם הסימטרית; ועל כן, דומו במגילת שיר השירים לידיו של האהוב  שימשה לקישוט הגוף והמרחב;  וליצירת כלים שונים, ובכלל זה כלי פולחן, כמו בבית המקדש ולהפקת אמצעי תשלום, כגון מטבעות, מראשית העת העתיקה | צבע טבעי.  יסוד Au | זהב |  |
צבעים > חוּם

| זיהוי | מקור מקראי | הקשרים ומופעים | חומר | הדמיה |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| חום צבע כהה שחור אדום |  "וְכָל חוּם בְּצֹאן לָבָן"  "כָּל שֶׂה נָקֹד וְטָלוּא וְכָל שֶׂה חוּם בַּכְּשָׂבִים" | צבעם של בהמות: כבשים | צבע טבעי | כבש הבית, צולם בעמק יזרעאל ראשית המאה ה-21 |  |
צבעים > חַכְלִיל

| זיהוי | מקור מקראי | הקשרים ומופעים | חומר |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| חכליל הוא אדמדם |  "חַכְלִילִי עֵינַיִם מִיָּיִן"  "לְמִי שִׂיחַ לְמִי פְּצָעִים חִנָּם לְמִי חַכְלִלוּת עֵינָיִם" | . | צבע טבעי | עין אדמדמה בשל דלקת |  |
צבעים > ירַקְרַק, ירוק

| זיהוי | מקור מקראי | הקשרים ומופעים | חומר | הדמיה |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ירוק "קצת, ירוק חִוֵר |  "יְתוּר הָרִים מִרְעֵהוּ וְאַחַר כָּל יָרוֹק יִדְרוֹשׁ"  "וַיְכַס אֶת-עֵין כָּל-הָאָרֶץ, וַתֶּחְשַׁךְ הָאָרֶץ, וַיֹּאכַל אֶת-כָּל-עֵשֶׂב הָאָרֶץ וְאֵת כָּל-פְּרִי הָעֵץ, אֲשֶׁר הוֹתִיר הַבָּרָד; וְלֹא-נוֹתַר כָּל-יֶרֶק בָּעֵץ וּבְעֵשֶׂב הַשָּׂדֶה, בְּכָל-אֶרֶץ מִצְרָיִם"  "וְהָיָה הַנֶּגַע יְרַקְרַק אוֹ אֲדַמְדָּם בַּבֶּגֶד אוֹ בָעוֹר אוֹ בַשְּׁתִי אוֹ בָעֵרֶב אוֹ בְכָל כְּלִי עוֹר נֶגַע צָרַעַת הוּא וְהָרְאָה אֶת הַכֹּהֵן"  "אִם תִּשְׁכְּבוּן בֵּין שְׁפַתָּיִם כַּנְפֵי יוֹנָה נֶחְפָּה בַכֶּסֶף וְאֶבְרוֹתֶיהָ בִּירַקְרַק חָרוּץ" |  "ירקרק" ירוק בהיר ירוק חור מראה עור צרוע  "ירקון" - צהוב, "בצמח או בעור הפנים מחמת מחלה | צבע טבעי, ומלאכותי, שהופק מאבני מלכיט, שבהם פחמת הנחושת הבסיסית CuCo3.Cu (OH)2 חומר זה שימוש גם לתמרוקים (להלן: כחול) | עלים ירוקים |  |
צבעים > כָּחַל

| זיהוי | מקור מקראי | הקשרים ומופעים | חומר |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| צבע כחול, או שחור | "כָּחַלְתְּ עֵינַיִךְ וְעָדִית עֶדִי" | החוקר גיא דויטשר טוען כי המשמעות שמוענקת בשפה העברית החדשה למילה כחול, אינה חופפת את המילה המקראית: כוחל; שגלגולה הקדום ייתכן באכדית: גוחלו, ובערבית: כוחל; לדעתו משמעות הפסוק: "כחלת עיניך" על פי ספר יחזקאל, פרק כ"ג, פסוק ל', היא "השחרת עיניך", ולשיטתו "רק בתקופה מאוחרת יותר השתנתה משמעות השורש כחל משחור לצבע שאנו קוראים לו היום כחול". | צבע מלאכותי הופק בין השאר מעלי האיסָטיס, ומאבני האזורית, שבהם פחמת הנחושת הבסיסית CuCo3.Cu (OH)2 וייתכן שגם, מגופרת העופרת PBS |  |  |
צבעים > כֶּסֶף

| זיהוי | מקור מקראי | הקשרים ומופעים | חומר | הדמיה |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מתכת לבנה, כסף |  "בְּכֶסֶף מָלֵא יִתְּנֶנָּה לִּי"  "כֶּסֶף מְרֻקָּע מִתַּרְשִׁישׁ יוּבָא"  "כֶּסֶף סִיגִים מְצֻפֶּה עַל חָרֶשׂ" "הָגוֹ סִיגִים מִכָּסֶף וַיֵּצֵא לַצֹּרֵף כֶּלִי"  "אִמֲרוֹת ה' אֲמָרוֹת טְהֹרוֹת כֶּסֶף צָרוּף בַּעֲלִיל לָאָרֶץ מְזֻקָּק שִׁבְעָתָיִם"  "הַפֶּסֶל נָסַךְ חָרָשׁ וְצֹרֵף בַּזָּהָב יְרַקְּעֶנּוּ וּרְתֻקוֹת כֶּסֶף צוֹרֵף"  "תּוֹרֵי זָהָב נַעֲשֶׂה לָּךְ עִם נְקֻדּוֹת הַכָּסֶף"  "עַמּוּדָיו עָשָׂה כֶסֶף רְפִידָתוֹ זָהָב מֶרְכָּבוֹ אַרְגָּמָן" | מתכת הכסף, טהורה או מסוגסגת, כלומר שצורפו אליה בהתכה מתכות נוספות;  שימשה לקישוט הגוף והמרחב, ליצירת כלים שונים, ובכלל זה כלי פולחן, כמו למשל בבית המקדש; ולהפקת אמצעי תשלום, כגון מטבעות, בין השאר שקל הכסף | צבע טבעי.  יסוד Ag | כסף |  |
צבעים > כַּרְמִיל

| זיהוי | מקור מקראי | הקשרים ומופעים | חומר |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| צבע אדום כנראה קרוב לארגמן, לרוב המפרשים שם נרדף ל-שָׁנִי |  "וְעַתָּה שְׁלַח לִי אִישׁ חָכָם לַעֲשׂוֹת בַּזָּהָב וּבַכֶּסֶף וּבַנְּחֹשֶׁת וּבַבַּרְזֶל וּבָאַרְגְּוָן וְכַרְמִיל וּתְכֵלֶת וְיֹדֵעַ לְפַתֵּחַ פִּתּוּחִים עִם הַחֲכָמִים אֲשֶׁר עִמִּי בִּיהוּדָה וּבִירוּשָׁלִַם אֲשֶׁר הֵכִין דָּוִיד אָבִי"  "וַיַּעַשׂ אֶת הַפָּרֹכֶת תְּכֵלֶת וְאַרְגָּמָן וְכַרְמִיל וּבוּץ וַיַּעַל עָלָיו כְּרוּבִים"  "אִישׁ צֹרִי יוֹדֵעַ לַעֲשׂוֹת בַּזָּהָב וּבַכֶּסֶף בַּנְּחֹשֶׁת בַּבַּרְזֶל בָּאֲבָנִים וּבָעֵצִים בָּאַרְגָּמָן בַּתְּכֵלֶת וּבַבּוּץ וּבַכַּרְמִיל וּלְפַתֵּחַ כָּל פִּתּוּחַ וְלַחְשֹׁב כָּל מַחֲשָׁבֶת אֲשֶׁר יִנָּתֶן לוֹ עִם חֲכָמֶיךָ וְחַכְמֵי אֲדֹנִי דָּוִיד אָבִיךָ" | מאוזכר בתנ"ך עם שלל צבעים נוספים, בהקשר לצבע השיער | צבע מלאכותי |  |  |
צבעים > כֶּתֶם

| זיהוי | מקור מקראי | הקשרים ומופעים | חומר |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הוצע לזהות את משמעות המילה: זהב מובחר |  "אִישׁ אֶחָד לָבוּשׁ בַּדִּים וּמָתְנָיו חֲגֻרִים בְּכֶתֶם אוּפָז"  "בְּנוֹת מְלָכִים בְּיִקְּרוֹתֶיךָ נִצְּבָה שֵׁגַל לִימִינְךָ בְּכֶתֶם אוֹפִיר:"  "רֹאשׁוֹ כֶּתֶם פָּז"  "נֶזֶם זָהָב וַחֲלִי כָתֶם מוֹכִיחַ חָכָם עַל אֹזֶן שֹׁמָעַת:" | ביטויים עם המילה כתם מופיעים בתנ"ך בדרך כלל הקשרים מלוכתיים או חגיגיים | צבע טבעי |  |  |
צבעים > לָבָן

| זיהוי | מקור מקראי | הקשרים ומופעים | חומר |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| צבע לבן |  "וּלְבֶן שִׁנַּיִם מֵחָלָב"  "לְכוּ נָא וְנִוָּכְחָה יֹאמַר ה' אִם יִהְיוּ חֲטָאֵיכֶם כַּשָּׁנִים כַּשֶּׁלֶג יַלְבִּינוּ אִם יַאְדִּימוּ כַתּוֹלָע כַּצֶּמֶר יִהְיוּ"  רָאִ֣יתִי ׀ הַלַּ֗יְלָה וְהִנֵּה־אִישׁ֙ רֹכֵב֙ עַל־ס֣וּס אָדֹ֔ם וְה֣וּא עֹמֵ֔ד בֵּ֥ין הַהֲדַסִּ֖ים אֲשֶׁ֣ר בַּמְּצֻלָ֑ה וְאַחֲרָיו֙ סוּסִ֣ים אֲדֻמִּ֔ים שְׂרֻקִּ֖ים וּלְבָנִֽים׃  צבע צמר הכבשים  סמל לנקיון הלבוש  צבע המן והגד  סוג סוסים | במקרא הוא צבע חלב (אף כי צבעו אינו לבן לגמרי, בדרך כלל), וצבע השלג | צבע טבעי ומלאכותי |  |  |
צבעים > לָבָן > חומרים והדמיה

גבס, סולפט הסידן CaSo4
חלב בכוס זכוכית
צבעים > נְחֹשֶׁת

| זיהוי | מקור מקראי | הקשרים ומופעים | חומר |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נחושת, מתכת בצבע צהוב או אדמדם |  "נחושת"  "נְחֻשָׁה"  "וְאֶת הַסִּירוֹת וְאֶת הַיָּעִים וְאֶת הַמִּזְרָקוֹת וְאֵת כָּל הַכֵּלִים האהל [הָאֵלֶּה] אֲשֶׁר עָשָׂה חִירָם לַמֶּלֶךְ שְׁלֹמֹה בֵּית ה' נְחֹשֶׁת מְמֹרָט"  " וּכְפֹרֵי זָהָב עֶשְׂרִים לַאֲדַרְכֹנִים אָלֶף וּכְלֵי נְחֹשֶׁת מֻצְהָב טוֹבָה שְׁנַיִם חֲמוּדֹת כַּזָּהָב"  " וְאֶת הַסִּירוֹת וְאֶת הַיָּעִים וְאֶת הַמִּזְלָגוֹת וְאֶת כָּל כְּלֵיהֶם עָשָׂה חוּרָם אָבִיו לַמֶּלֶךְ שְׁלֹמֹה לְבֵית ה' נְחֹשֶׁת מָרוּק"  "וְרַגְלֵיהֶם רֶגֶל יְשָׁרָה וְכַף רַגְלֵיהֶם כְּכַף רֶגֶל עֵגֶל וְנֹצְצִים כְּעֵין נְחֹשֶׁת קָלָל"  "נחשת רבה"  "וּנְחֹשֶׁת הַתְּנוּפָה שִׁבְעִים כִּכָּר" | מתכת הנחושת, טהורה או מותכת בלווית מתכות נוספות, שימשה לקישוט הגוף והמרחב, ליצירת כלים שונים, ובכלל זה כלי פולחן, ולהפקת אמצעי תשלום | צבע טבעי.  יסוד Cu | קומקום נחושת |  |
צבעים > פָארוּר

| זיהוי | מקור מקראי | חומר | הדמיה |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| יש המפרשים את פארור כהסמקה או אודם הפנים |  "מִפָּנָיו יָחִילוּ עַמִּים כָּל פָּנִים קִבְּצוּ פָארוּר" | צבע טבעי |  |  |  |
צבעים > פז

| זיהוי | מקור מקראי | חומר |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| זהב מובחר |  "אדני פז"מגילת שיר השירים, פרק ה', פסוק ט"ו  "כלי פז"  "רֹאשׁוֹ כֶּתֶם פָּז קְוּצּוֹתָיו תַּלְתַּלִּים שְׁחֹרוֹת כָּעוֹרֵב"  "עטרת פז"  "בְּנֵי צִיּוֹן הַיְקָרִים הַמְסֻלָּאִים בַּפָּז" | צבע טבעי |  |  |  |
צבעים > צָהֹב

| זיהוי | מקור מקראי | הקשרים ומופעים | חומר |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| צהוב, צבע כעין זהב |  "שֵׂעָר צָהֹב דָּק"  "וּכְלֵי נְחֹשֶׁת מֻצְהָב טוֹבָה" | צבע הנחושת, צבע השיער | צבע טבעי, ומלאכותי |  |  |
צבעים > צָהֹב > חומרים והדמיה

גוש נחושת, בגוון צהוב טבעי
פרח החריע, מקור ליצירת צבע צהוב מלאכותי
פרח הכרכום, מקור ליצירת צבע צהוב מלאכותי
צבעים > צַח

| זיהוי | מקור מקראי | הקשרים ומופעים | חומר |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| צבע בהיר, קרוב ללבן |  "דּוֹדִי צַח וְאָדוֹם דָּגוּל מֵרְבָבָה" - עור צח, במובן עור חלק | דומה ללבן "צחו מחלב" (מגילת איכה) | צבע טבעי |  |  |
צבעים > צָחֹר

| זיהוי | מקור מקראי | הקשרים ומופעים | חומר | הדמיה |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| צָחֹר, דומה ללבן, על פי רוב הפרשנים יש שהציעו חום-זהוב. |  "רֹכְבֵי אֲתֹנוֹת צְחֹרוֹת" | צבעם של בעלי חיים, למשל אתון | צבע טבעי | אתון או חמור צחור |  |
צבעים > שָׁחֹר

| זיהוי | מקור מקראי | הקשרים ומופעים | חומר |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שחור, או חום כהה |  "שחרחר"  "קְוֻצּוֹתָיו, תַּלְתַּלִּים, שְׁחֹרוֹת, כָּעוֹרֵב"  "שְׁחוֹרָה אֲנִי וְנָאוָה בְּנוֹת יְרוּשָׁלִָם כְּאָהֳלֵי קֵדָר כִּירִיעוֹת שְׁלֹמֹה: אַל תִּרְאוּנִי שֶׁאֲנִי שְׁחַרְחֹרֶת שֶׁשֱּׁזָפַתְנִי הַשָּׁמֶשׁ בְּנֵי אִמִּי נִחֲרוּ בִי שָׂמֻנִי נֹטֵרָה אֶת הַכְּרָמִים כַּרְמִי שֶׁלִּי לֹא נָטָרְתִּי:" |  צבע השיער, וצבע העורב צבע האהלים: "אהלי קידר וצמר" ו"יריעות המקדש" | צבע טבעי ומלאכותי.  הצבע המלאכותי נוצר כנראה על ידי ערבוב צבע אדום בצבע כחול; נמצא בקברי הפרעונים מהמאה ה-15 לפנה"ס, וכן מפחם לסוגיו. |  |  |
צבעים > שָׁחֹר > חומרים והדמיה

שיער שחור בציור האשה של פיליפ רומר, 1850
מאהל כהה במרוקו
צבעים > שָׁנִי

| זיהוי | מקור מקראי | הקשרים ומופעים | חומר | הדמיה |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שָנִי אדום כחלחל, סגול |  "לְכוּ נָא וְנִוָּכְחָה יֹאמַר ה' אִם יִהְיוּ חֲטָאֵיכֶם כַּשָּׁנִים כַּשֶּׁלֶג יַלְבִּינוּ אִם יַאְדִּימוּ כַתּוֹלָע כַּצֶּמֶר יִהְיוּ"  אֶת תִּקְוַת חוּט הַשָּׁנִי הַזֶּה תִּקְשְׁרִי בַּחַלּוֹן  תולעת השני | הופק מביצי כינים Coccus vermilio או Coccus ilicis, המקננות באלון התולע. הביצים נטחנו לאבקה אדומה | צבע מלאכותי | כינה וביצים |  |
צבעים > שׂרֹק

| זיהוי | מקור מקראי | הקשרים ומופעים | חומר | הדמיה |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| גוון אדמדם |  "רָאִיתִי הַלַּיְלָה וְהִנֵּה אִישׁ רֹכֵב עַל סוּס אָדֹם וְהוּא עֹמֵד בֵּין הַהֲדַסִּים אֲשֶׁר בַּמְּצֻלָה וְאַחֲרָיו סוּסִים אֲדֻמִּים שְׂרֻקִּים וּלְבָנִים"  "כִּי שַׁדְמוֹת חֶשְׁבּוֹן אֻמְלָל גֶּפֶן שִׂבְמָה בַּעֲלֵי גוֹיִם הָלְמוּ שְׂרוּקֶּיהָ" | צבע זן של ענבים | צבע טבעי | אשכול ענבים של גפן Vitis |  |
צבעים > שָשַר

| זיהוי | מקור מקראי | הקשרים ומופעים | חומר |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| יש הסוברים כי הוא "צבע אדום משובח". |  | צבע הששר שימש באמנות ובאמנות מראשית העת העתיקה. אם הששר היה אוכרה, הרי שלפי ספרות המחקר, בארץ ישראל בתקופה הישראלית הייתה שכיחה האוכרה האדומה; ואילו באימפריה הרומית השתמשו באוכרה הצהובה ויש הסוברים כי הוא צבע אוכרה צהובה או אדומה | צבע מלאכותי. אוכרה אדומה נעשתה מתחמוצת העופרת Pb3O4  והאכרה הצהובה נעשתה מתחמוצת הברזל; Fe2O3 |  |  |
צבעים > שָשַר > חומרים והדמיה

אבקת תחמוצת העופרת
גוונים של תחמוצת הברזל
גוונים של תחמוצת הברזל
צבעים > תְּכֵלֶת

| זיהוי | מקור מקראי | הקשרים ומופעים | חומר |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הגוון של צבע התכלת המקראית שנוי במחלוקת. יש הסוברים כי הוא צבע כחול בהיר,, כפי משמעה של המילה "תכלת" בעברית החדשה; ייתכן שמשמעות זו נתמכת על ידי מאמר חז"ל, יש הסוברים כי הוא צבע סגול. החוקר גיא דויטשר סובר כי משמעות המילה תכלת בתנ"ך היא חומר: "הצמר הצבוע יקר הערך שישמש (יחד עם ארגמן) בגלימת הכוהן", ויש הסוברים שייתכן שמדובר בצבע הירוק. |  פְּתִיל תְּכֵלֶת | הוכן מחילזון אשר גדל בחופי צפון הארץ. במרוצת הדורות הועלו השערות מספר באשר לסוג החילזון: יש שהצביעו על ארגמון קהה קוצים. על פי החוקר לוי יצחק רחמני הוכן התכלת מארגמון חד קוצים. בתהליך ההכנה מעכו את החלזונות, ולאחר מכן, והם בושלו עם מלח. החומר שנוצר היה התכלת, שלאחר חשיפה ממושכת לקרינת השמש הפך לסגול (או כחול). בחומר זה נצבעו הציצית ובגדים נוספים. | צבע מלאכותי |  |  |
צבעים > תְּכֵלֶת > חומרים והדמיה

ארגמון קהה קוצים Hexaplex trunculus
ערמת קונכיות ארגמון קהה קוצים - Hexaplex trunculus
ארגמון חד קוצים Murex brandaris
נוזל צבע שהופק מארגמון קהה קוצים
הדמיה של מעיל הכהן הגדול צבוע בתכלת מארגמון קהה קוצים, מראשית המאה ה-21
חומרים נוספים

הרב יצחק הרצוג העלה השערה שהתכלת הקדומה הוכנה מסגולית Janthina
דיונון הרוקחים Sepia officinalis
ראו גם

אור
תכלת וארגמן בעולם העתיק
ייצור הארגמן בחוף הלבנט
פתיל תכלת
חושן
לקריאה נוספת

אברהם אבן-שושן, קונקורדנציה חדשה לתורה נביאים וכתובים, ירושלים: הוצאת המִלון החדש, 2000.
יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974.
לוי יצחק רחמני, הערך: צבע, צבעים, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סולאלי ומשה ברכוז), תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 760–762.
רפאל סברדלוב, יסודות המינרולוגיה והפטרוגרפיה, תל אביב: הוצאת דביר, תש"ח-1948.
פייר וידאל-נאקה (עורך), תולדות העולם משחר האנושות ועד ימינו, תל אביב: הוצאת ידיעות אחרונות, 1994.
יהודה פליקס, שיר השירים, טבע עלילה ואלגוריה, ירושלים: הוצאת החברה לחקר המקרא בישראל, תש"ם-1980.
עתליה ברנר, דודי צח ואדום, בית מקרא, 27, ב-ג, תשמ"ב-1982, עמ' 168–173. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
עתליה ברנר, צבעים ומונחי צבע בעברית הקדומה, צבע מהטבע, על צבעים טבעיים בעת העתיקה, (עורכים: חגית שורק ואיתן איילון), תל אביב: מוזיאון ארץ ישראל, תשנ"ג-1993, עמ' 96–102.
Athalya Brenner, Colour terms in the Old Testament, Sheffield: JSOT Press, Dept. of Biblical Studies, University of Sheffield, 1982.
גיא דויטשר, בראי השפה, כיצד המילים צובעות את עולמנו, תל אביב: הוצאת עם עובד והוצאת חרגול, תשע"א-2011.
ש' בודנהיימר, החי בארצות המקרא, ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק.
שלמה זלמן אריאל, הערך: תכלת, אנציקלופדיה מאיר נתיב, גבעתיים: הוצאת מסדה, 1960.
Franz Delitzsch, Iris: Farbenstudien und Blumenstücke, Leipzig: Dörffling, 1888.
Roland Gradwohl, Die Farben im Alten Testament: eine terminologische Studie, Berlin: A. Töpelmann, 1963.
Ehud Spanier, The royal purple and the biblical blue argaman and tekhelet: The study of Chief Rabbi Dr. Isaac Herzog on the dye industries in ancient Israel, and recent scientific contributions, Jerusalem: Keter Pub. House, 1987.
חוק ההגינות בתקשורת

חוק ההגינות בתקשורת (Communications Decency Act, CDA) הוא חוק פדרלי בארצות הברית ומהווה חלק אינטגרלי מהחוק הלאומי לתקשורת (Telecommunications Act), חוק הטלקומוניזציה שנחקק בשנת 1996. החוק מהווה חבילת חקיקה רחבה יותר בתחום התקשורת בארצות הברית. החוק נועד להסדיר תוכן פוגעני באינטרנט ולהגן על הציבור מפני שימוש לרעה ברשת התקשורת ובמתקני תקשורת שונים, ובמיוחד להגן על ילדים מפני גישה לתכנים בלתי הולמים.
על אף האמור, התיקון לחוק נועד לעודד את התפתחות האינטרנט כזירה חופשית ופתוחה, תוך שמירה על חופש הביטוי ומניעת תביעות רבות כנגד ספקי השירותים. החוק יצר מאזן עדין בין הצורך בפיקוח ובין הצורך להבטיח את חופש הביטוי והחדשנות הטכנולוגית.
מעליית האינטרנט ועד חקיקת החוק

האינטרנט הפך בשנות ה-90 לפלטפורמה מרכזית לתקשורת, מסחר ושיתוף מידע, אך עם יתרונותיו הגיעו גם אתגרים חדשים, במיוחד בתחום של תכנים פוגעניים ולא חוקיים. קלות הגישה, האנונימיות והיכולת לשתף תכנים במהירות יצרו מציאות שבה תכנים מזיקים הופצו בקלות, והעלו את השאלה המשפטית האם ספקי שירותי אינטרנט (ISPs) צריכים לשאת באחריות לתכנים שמתפרסמים בפלטפורמות שלהם. הסוגיה הזו עלתה במיוחד בעקבות פסק דין משנת 1995, במקרה של Stratton Oakmont, Inc. v. Prodigy Services Co., שבו נקבע כי פלטפורמת אינטרנט אחראית על תכנים פוגעניים שפורסמו בה.
בתגובה לפסיקה זו ולחששות דומים נוספים, הקונגרס האמריקאי חקק בשנת 1996 את חוק ההגינות בתקשורת (Communications Decency Act, CDA) כחלק מחוק הטלקומוניקציה הרחב יותר. חוק זה נועד להגן על ספקי שירותי האינטרנט מפני תביעות הקשורות לתכנים פוגעניים שמופיעים בפלטפורמות שלהם, תוך שמירה על חופש הביטוי והבטחת סביבה אינטרנטית בטוחה יותר למשתמשים.
המתנגדים לחוק

על אף שהחוק נועד להתמודד עם בעיות הקשורות לתכנים פוגעניים באינטרנט, הוא עורר ביקורות והתנגדויות רבות מצד ארגונים שונים, כמו האיגוד האמריקאי לזכויות האזרח (ACLU), שטענו כי החוק פוגע בחופש הביטוי המוגן על ידי התיקון הראשון לחוקה. ב-26 ביוני 1997, בית המשפט העליון של ארצות הברית פסק בתיק Reno v. ACLU שהחוק אינו חוקתי. בית המשפט קבע כי סעיפים מסוימים בחוק, כגון אלו הנוגעים להעברת הודעות "מגונות" או "פוגעניות," נוסחו בצורה רחבה ומעורפלת, מה שיכול היה להוביל לצנזורה מיותרת של תכנים בעלי ערך חינוכי או חברתי. בכך, החוק נפסל כיוון שהוא פוגע יתר על המידה בחופש הביטוי.
בית המשפט העליון קבע שהאינטרנט שונה משידורי רדיו וטלוויזיה בכך שהוא דורש מהמשתמשים פעולה יזומה לצפייה בתכנים. כתוצאה מכך, לא ניתן להחיל עליו את אותן רגולציות כמו על שידורים מסורתיים. בלב ההחלטה עמד ההבדל בין אחריות של מפרסם למפיץ, והבהרה שהאחריות של ספקי אינטרנט לתכנים שהם מפיצים שונה מזו של גופי שידור. יתרה מכך, הקונגרס ניסה להסדיר את חשיפת הילדים לתוכן מגונה עם חוקי COPA(חוק הגנת הילד באינטרנט) ב-1998, שנחסם ואחר כך בוטל, ו-חוק CIPA שנחקק ב-2000, במטרה להגן על ילדים מפני תכנים בלתי הולמים באינטרנט, במיוחד בבתי ספר ובספריות ציבוריות. שאושר כראוי ב-2004 על ידי בית המשפט העליון. כמו כן, בשנת 2003, הקונגרס האמריקאי תיקן את החוק והסיר את הסעיפים שנפסלו לאורך השנים. אתגר נוסף לסעיפים הנוגעים בתוכן מגונה נדחה בבית משפט בניו יורק ב-2005 ואושר בבית המשפט העליון ב-2006.
למקרים המשפטיים שהוצגו לעיל, הייתה השפעה על מדיניות הפרסום והשיווק באינטרנט, והדגישו את החשיבות של הגנה על חופש הביטוי והימנעות מהגבלות מיותרות על פרסומים באינטרנט. בנוסף, החלטותיו של בית המשפט העליון האמריקאי בעניינים הקשורים להסדרת האינטרנט, המשיכו להוות תקדים משפטי חשוב בכל הנוגע להסדרת האינטרנט והפכו לבסיס לביקורת ולדיונים משפטיים נוספים במדינות אחרות רבות בעולם לגבי רגולציה של תוכן אינטרנטי, חופש הביטוי, ואחריות ספקי שירותים ברשת.
תיקון לסעיף 230 של החוק

סעיף 230 לחוק ההגינות בתקשורת (CDA) מגן על מתווכים מקוונים כמו פלטפורמות מדיה חברתית מפני תביעות על תוכן בעייתי ומגונה שנוצר על ידי צד שלישי, המשתמשים בפלטפורמה. הסעיף מאפשר לפלטפורמות להסיר, לתייג או להסתיר תכנים אלו מבלי להיתבע על החלטותיהם. החוק מהווה גם מגן מפני אחריות וגם חרב המאפשרת לפלטפורמות לנהל את התוכן כרצונן.
אולם, חסינות מתביעה משפטית אינה מוחלטת ומפעילי הפלטפורמות יכולים לאבד את החסינות אם ימצאו אחראים בדרך כל שהיא על יצירת התוכן הבלתי חוקי. לאורך השנים, היו מקרים בהם בתי המשפט האמריקאים הרחיבו את הסעיף כלפי פסיקות שונות שהעניקו חסינות לפלטפורמות שאפשרו או לא הסירו תוכן לא חוקי. למשל התיק FTC v. Accusearch Inc. משנת 2009, שבו פסק בית המשפט כי Accusearch אינה זכאית לחסינות לפי סעיף 230, מאחר שהחברה עודדה ותמרצה את משתמשיה לפרסם מידע פרטי בלתי חוקי, והייתה מעורבת באופן פעיל בעידוד פעילות זו. במקביל, היו בבתי המשפט גם מקרים שהחסינות הוגבלה מאחר שמפעילי הפלטפורמות עודדו את המשתמשים לספק תוכן לא חוקי.
סעיף 230 זוכה להערכה על תרומתו לבניית מרחב אינטרנטי אינטראקטיבי ונגיש, אך גם לביקורת על כך שהוא מאפשר לפלטפורמות להפיק רווח מתוכן רעיל. עיקר הביקורת העולה מקיומו של הסעיף היא שהוא מגן יתר על המידה על אתרי אינטרנט מפני תוכן בלתי חוקי או מזיק. ברחבי ארצות הברית נקראו קריאות הולכות ונשנות לקידום של רפורמה שתצמצם את סעיפיו של החוק והתייחסות לסעיף 230 שתתקבל אחריות רחבה יותר לפלטפורמות האינטרנט השונות. זאת, על מנת שהאינטרנט יהיה מקום בטוח יותר לכל האוכלוסייה. מאחר שהאינטרנט השתנה מתחילתו בשנות ה־90, יש צורך ברפורמה של החוק כולו וסעיף 230 בפרט על מנת להתאים את האינטרנט לעידן הדיגיטלי המתחדש ולמנוע ניצול לרעה של החסינות המשפטית שהוא מעניק לאתרי אינטרנט.
לדוגמה, בשנת 2017 נחקק חוק FOSTA, שתיקן את סעיף 230 והגביל את החסינות המשפטית, כך שתאפשר תביעות נגד אתרים המעורבים בסחר בבני אדם. החוק נועד לחזק את המאבק בסחר מיני באינטרנט ולהבטיח אחריות משפטית לפלטפורמות שמקדמות פעילות בלתי חוקית.
הערות שוליים

↑  J. James [D-NE Sen. Exon, Text - S.314 - 104th Congress (1995-1996): Communications Decency Act of 1995, www.congress.gov, ‏1995-02-01
↑  Charles D. Tobin, FREEDOM OF SPEECH: Indecent Attacks on the Communications Decency Act?, Litigation 41, 2015, עמ' 8–9
↑  Paul Ehrlich, Communications Decency Act § 230, Berkeley Technology Law Journal 17, 2002, עמ' 401–419
↑  Reno v. ACLU, Global Freedom of Expression (באנגלית אמריקאית)
↑  Don Lloyd Cook, Earthquakes and Aftershocks: Implications for Marketers and Advertisers in Reno v. ACLU and the Litigation of the Communications Decency Act, Journal of Public Policy & Marketing 17, 1998, עמ' 116–123
↑  Ellen P. Goodman, Ryan Whittington, Section 230 of the Communications Decency Act and the Future of Online Speech, 2019
↑  Something went wrong..., idp.cc.huji.ac.il
↑  The Twenty-Six Words That Created the Internet by Jeff Kosseff | Hardcover, Cornell University Press (באנגלית אמריקאית)
↑  Section 230 of the Communications Decency Act of 1996: The Antiquated Law in Need of Reform. - Document - Gale OneFile: LegalTrac, go.gale.com
↑  Mary Graw Leary, The Indecency and Injustice of Section 230 of the Communications Decency Act, Catholic University of America Columbus School of Law Legal, 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: nr98017073  VIAF: 186228623   WorldCat (עם VIAF): 186228623
ריימונד דייוויס ג'וניור

| --- | --- |

 לידה:  14 באוקטובר 1914 וושינגטון די. סי., ארצות הברית 
 פטירה:  31 במאי 2006 (בגיל 91) ניו יורק, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  כימיה 
 מקום קבורה:  וושינגטון די. סי., ארצות הברית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ייל 
 מוסדות:  המעבדה הלאומית ברוקהייבן  מונסנטו  אוניברסיטת פנסילבניה 
 פרסים והוקרה:  מדליית בנג'מין פרנקלין (2003)  פרס אנריקו פרמי (2003)  פרס נובל לפיזיקה (2002)  המדליה הלאומית למדעים (2001)  פרס וולף לפיזיקה (2000)  פרס ג'ורג' אלרי הייל (1996)  פרס ביאטריס טינסלי (1994)  פרס פנופסקי (1992)  פרס טום בונר לפיזיקה גרעינית (1988)  Glenn T. Seaborg Award for Nuclear Chemistry (1979)  פרס קומסטוק בפיזיקה (1978) 
 צאצאים:  Andrew M. Davis 
 תרומות עיקריות
 חקר נוטריונים שמקורם בקרינה קוסמית
 
ריימונד דייוויס ג'וניור (באנגלית: .Raymond Davis, Jr‏; 14 באוקטובר 1914 - 31 במאי 2006) היה כימאי ואסטרופיזיקאי אמריקאי אשר זכה בפרס נובל לפיזיקה (2002) על מחקריו בנושא נייטרינים קוסמיים בכימיה פיזיקלית (בשותפות עם מסטושי קושיבה וריקרדו ג'אקוני).
הנייטרינים הם חלקיקים חסרי מטען חשמלי, מסתם מזערית ועוברים דרך חומר כאילו היה שקוף- לכן כמעט בלתי אפשרי לגלותם. דייוויס היה הראשון שהצליח להוכיח את קיומו של הנייטרינו הקוסמי, שמקורו מחוץ לכדור הארץ.
ביוגרפיה > ילדותו

נולד ב-1914 לאב צלם (ריימונד דייוויס) ולאמא מוזיקאית (אידה רוג'רס יאנגר) בוושינגטון שבארצות הברית. אביו מעולם לא סיים תיכון, אך היה לממציא וחלוץ בתחום טכנולוגיית הצילום. בילדותו, אחיו הצעיר ממנו כבשנה היה שותפו הקבוע למשחקים. כשגדלו, תחומי העניין של האחים התפצלו- בעוד שאחיו פנה לקריירה צבאית, דייוויס התעניין במדע. אביו עזר לו למצוא כימיקלים עבור הניסויים שערך.
ביוגרפיה > חייו הבוגרים

דייוויס סיים את תוארו הראשון (1938) והשני (1940) בכימיה באוניברסיטת מרילנד. ב-1942 סיים את הדוקטורט שלו בכימיה פיזיקלית באוניברסיטת ייל. במהלך מלחמת העולם השנייה שירת בחיל האוויר האמריקאי ועסק בבדיקת כלי נשק כימיים. עם שחרורו ב-1946 הצטרף למעבדה הלאומית החדשה שהוקמה בברוקהייבן, שם ניסה למצוא שימושים לא מלחמתיים לאנרגיה גרעינית.
ב־1948 התחתן עם אנה טורי, ולשניים נולדו חמישה ילדים.