stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אתל מ. אלדרטון
ביוגרפיה

אלדרטון למדה בקולג' בדפורד שבלונדון, שם החלה להתעניין באאוגניקה, כאשר למדה אצל אליס לי. ב-1890 פרשה מהלימודים ללא שסיימה אותם, עקב מות אביה, והייתה למורה בבית ספר. ב-1905 הייתה לעוזרת המחקר של פרנסיס גאלטון, בעקבות המלצתה של אליס לי. היא עסקה שם במחקרי אוכלוסיות, ומסופר כי עבודתה גרמה לגאלטון לרכך את דעותיו בדבר נחיתותן של הנשים. עם זאת, מחקריה, כמו כל המחקרים בתחום האאוגניקה, היו שנויים במחלוקת. המחקר הידוע ביותר שפרסמה, שפורסם ב-1910, טען כי אלכוהוליזם עובר בירושה. בעקבות מחקרה זה הגיעה למסקנה כי רפורמות חברתיות הן חסרות ערך, ואולי אף מזיקות. מחקר ידוע נוסף בו הייתה מעורבת עסק בשיעורי הילודה בבריטניה. המחקר, שנערך ב-1914, חשף בין היתר מידע רב על שיעורי ההפלות בממלכה. עם זאת, מסקנותיה מתוצאות המחקר היו שוב שנויות במחלוקת. מכיוון ששיעורי הילודה בבריטניה היו באותה עת בירידה, היו מי שניסו להנהיג רפורמות כגון מתן חלב בחינם לילדים, טיפול רפואי חינם לאמהות צעירות, ועוד. אלדרטון טענה כי נזקן של רפורמות אלה גדול מתועלתן.
בזכות עבודתה המחקרית מונתה לפרופסור ביוניברסיטי קולג' בלונדון, אף על פי שלא הייתה לה כל השכלה פורמלית, שם היא עבדה בשיתוף פעולה עם קרל פירסון. אלדרטון פרסמה מספר ספרים, הידוע שבהם הוא ספר מבוא לסטטיסטיקה, שאת ההקדמה לו כתב פרנסיס גאלטון.
היא פרשה לגמלאות ב-1933.
עמירה דותן

| --- | --- |

עמירה דותן, 2007
 לידה:  28 ביולי 1947 (בת 77) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1965–1988 (כ־23 שנים)
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 קצינת ח"ן פיקוד הדרום  סגנית קצינת ח"ן ראשית  קצינת ח"ן ראשית
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים   מלחמת לבנון הראשונה
 
עמירה דותן (מימין) כקצינת ח"ן ראשית, יחד עם רעיית נשיא המדינה, אורה הרצוג (1984)
עמירה דותן (נולדה ב-28 ביולי 1947, י"א באב ה'תש"ז) היא אשת ציבור ישראלית. הייתה האישה הראשונה בצה"ל בדרגת תת-אלוף, בתפקיד קצינת ח"ן ראשית, וכיהנה כחברת הכנסת מטעם מפלגת קדימה. בעשור השני של המאה ה-21 משמשת בעלים ומנכ"ל משותף של "גישור נוה צדק - יישוב סכסוכים בדרכי שלום בע"מ".
ביוגרפיה > שירות צבאי ולימודים אקדמיים

דותן התגייסה לצה"ל ביולי 1965 ושובצה בחיל המשטרה הצבאית. לאחר הטירונות יצאה לקורס קצינות ואחר כך שירתה במטה החיל, כשלישה בפיקוד הדרום וכשלישה ביחידת המיעוטים. עברה לשרת בחיל הנשים והייתה קצינת הח"ן הפיקודית של פיקוד הדרום, סגנית קצינת ח"ן ראשית (קחנ"ר). ב-1982 מונתה לקצינת ח"ן ראשית בדרגת אלוף-משנה, במסגרת תפקידה פעלה להעלאת המודעות להטרדות מיניות בצבא, ופעלה להגדיל את שוויון ההזדמנויות לנשים. באוקטובר 1986, הייתה לאישה הראשונה בעלת דרגת תת-אלוף, לאחר שתקן קצינת ח"ן ראשית עלה לדרגה זו. במהלך שירותה הצבאי השלימה דותן תואר ראשון במדעי ההתנהגות ולימודי תואר שני בפסיכולוגיה באוניברסיטת בן-גוריון. פרשה מהצה"ל באוקטובר 1987.
ביוגרפיה > לאחר פרישתה מצה"ל

לאחר פרישתה מצה"ל שימשה סגנית נשיא אוניברסיטת בן-גוריון (בשנים 1988–1989). לאחר מכן כיהנה כנציגת הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית בצפון אמריקה (1992-1989),
כיהנה בתפקיד מנכ"לית OPERATION INDEPENDENCE - עמותה בשיתוף הפדרציות היהודיות בצפון אמריקה ומשרד האוצר מטרתו לקשר בין חברות הייטק וביוטק ישראליות לשותפים אסטרטגיים בצפון אמריקה.
ב-1998 יזמה עם חנה קוצר ספיר את הקמת מרכז הגישור "גישור נוה צדק – יישוב סכסוכים בדרכי שלום", אותו השתיים מנהלות מאז.
ביוגרפיה > כחברת כנסת במפלגת קדימה

עם הקמת מפלגת "קדימה" הצטרפה דותן, לבקשתו של אריאל שרון, כמועמדת מטעמה לבחירות לכנסת ה-17 ונבחרה לכנסת. כיהנה כנציגת הכנסת לפרלמנט האירופי וכחברה בוועדת החוץ והביטחון, ועדת חוקה, חוק ומשפט, ועדת האתיקה וועדות אחרות.
כראש תת-הוועדה של ועדת ביקורת המדינה לנושא המפונים מגוש קטיף, יזמה, ליוותה והביאה ליישום החלטות להסדרת קשת נושאים הקשורים במפונים. לקראת סיום הקדנציה, ועל-מנת לוודא המשך טיפול נאות במפונים, יזמה והובילה החלטה להקמת ועדה ממלכתית לנושא.
בין החוקים שיזמה דותן במהלך כהונתה:
חוק המטה לביטחון לאומי
תיקון לחוק הבוררות, המאפשר לצדדים להסכים על אפשרות ערעור על הבוררות בנסיבות מסוימות (יחד עם גדעון סער)
חוק לעידוד שילובן וקידומן של נשים בעבודה ושל התאמת מקומות עבודה לנשים
חוק המחייב את הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לפלח את המידע שברשותה גם לפי מגדר (יחד עם גדעון סער, רונית תירוש ושרה מרום שלו)
תיקון לחוק השמות, המאפשר לאם שאבי ילדהּ אינו ידוע, לקבוע את שם האב כפי שיופיע במרשם האוכלוסין, זאת בניגוד למצב הקודם בו נרשם שם אביה של האם במקרה כזה. בנוסף, התיקון לחוק מאפשר לילד לשנות שם זה בהגיעו לגיל 16 (יחד עם זהבה גלאון)
תיקון לחוק שיווי זכויות האישה, הקובע כי בכל טופס רשמי לא יידרש אדם לציין רק את שם אביו, אלא את שמות הוריו
תיקון לחוק שיווי זכויות האישה, הקובע כי לכל הצעת חוק המובאת לאישור ועדות הכנסת יש לצרף חוות דעת מגדרית מטעם הרשות לקידום מעמד האישה
בתחילת שנת 2008, הודיעה דותן על החלטתה שלא להתמודד בבחירות לכנסת השמונה עשרה, ועל פרישתה מהחיים הפוליטיים.
ביוגרפיה > המשך דרכה

דותן זכתה בפרס "International Advocate for Peace Award" לשנת 2009, מאת אוניברסיטת קרדוזו בניו יורק.
משנת 2012 מכהנת דותן כראש "המרכז לאחריות תאגידית" בבית הספר למינהל עסקים של המסלול האקדמי המכללה למינהל.
דותן כיהנה כדירקטורית בתעשייה האווירית, ב"מבטח שמיר", "פועלים שוקי הון" ובאוצר ההתיישבות היהודית. היא חברה בחבר הנאמנים של אוניברסיטת בן-גוריון, מכללת ספיר ותיאטרון הבימה.
משפחה

דותן היא אלמנה ואם לשלושה. מאז פטירתה של בתה ענת (2010-1977), ממשיכה עמירה דותן את דרכה במסגרת עמותת ענת, "עידוד נטיעות תרבותיות בנגב", בפעולת התנדבות בשדרות ובאזור הנגב המערבי.
בת נוספת שלה, ענבר דותן שדרנית ברדיו חיפה, סייעה לאזרחים רבים בתוכנית הרדיו אותה הפיקה ובה שדרה בשם "ענבר דותן, אמא עצבנית", בתקופת הקורונה חזרה לשדר את התוכנית מדי יום ומסייעת לתושבי חיפה והסביבה. במקביל מזה כמה שנים מגישה מדי יום שישי את התוכנית המרכזית של רדיו חיפה "זירה חופשית" יחד עם אלי לוי, אשר דנה בנושאים פוליטיים ארציים ומקומיים.
הערות שוליים

↑  בתנו הגנרלית, חדשות, 3 באוקטובר 1986
↑  משה גורלי, ‏בעיית גישור: כיצד מגשרים על ניגודי האינטרסים בוועדת גדות, באתר גלובס, 11 ביוני 2000
↑  לאה ענבל, סינדרלה במטכ "ל, כותרת ראשית, 12 בדצמבר 1984
↑  אורן כהן, התא״ל הראשונה בצה״ל: רק בצבא נענשים באמת על הטרדות מיניות, חדשות, 2 באוקטובר 1986
↑  ענת מידן, חודש אזרחית, תת־אלוף אמירה דותן, קצינת חן ראשית. איך נראים חייה?, חדשות, 6 בנובמבר 1987
↑  עתליה ולדמן, שחרור בלי תנאי - בארון הבגדים של חנה קוצר-ספיר, באתר הארץ, 9 בספטמבר 2011
↑  שירות גלובס, ‏מפלגת קדימה הציגה הערב בבנייני האומה בירושלים את רשימתה לכנסת ה-17, באתר גלובס, 31 בינואר 2006
↑  שחר אילן, אושר: הרחבה משמעותית של סמכויות ראש המועצה לביטחון לאומי, באתר הארץ, 29 ביולי 2008
↑  נועם שרביט, ‏אושרה לקריאה שנייה ושלישית הצעת החוק שתאפשר ערעור על פסק בורר, באתר גלובס, 29 באוקטובר 2008
↑  שחר אילן, הצעת חוק: טפסים יכללו גם את שם האם, באתר הארץ, 20 במאי 2008
↑  צפי סער, יום האשה הבינלאומי 2009: החוקים המגדריים של השנה, באתר הארץ, 8 במרץ 2009
↑  כמצוין בעלון הכנס השלישי של בית הספר למנהל עסקים ומכון אדלר (20 ביוני 2012)
↑  גור מגידו, ‏מה באמת מתרחש בחברת "אוצר התיישבות היהודים"?, באתר גלובס, 1 במרץ 2015
↑  אתר עמותת ענת
אפקט וילון המקלחת

וילונות מקלחת
אפקט וילון המקלחת הוא תופעה פיזיקלית בה וילון מקלחת נמשך אל תוך המקלחת בעוד המים זורמים. התופעה תוארה במגזין סיינטיפיק אמריקן יחד עם מספר תאוריות אשר מנסות להסביר את התופעה, אך ללא מסקנה חד משמעית.
תאוריות > אפקט הארובה

תאוריית אפקט הארובה גורסת כי אוויר חם (מהמקלחת) עולה מעל וילון המקלחת וכך נוצר תת לחץ אשר גורם למשיכת הווילון לתוך המקלחת. יחד עם זאת, אפקט וילון המקלחת נצפה גם כאשר המים במקלחת קרים ועל כן זה אינו המנגנון היחיד המשתתף בפעילות זו.
תאוריות > אפקט ברנולי

ההסבר הפופולרי ביותר לאפקט וילון המקלחת הוא עקרון ברנולי. לפי עיקרון זה, ככל שמהירות האוויר עולה, כך הלחץ שלו קטן. ההסבר שניתן לאפקט וילון המקלחת הוא שהמים שיוצאים מראש המקלחת גורמים לאוויר בסביבתם להאיץ וכתוצאה מכך, לפי עקרון ברנולי, ייווצר תת-לחץ במקלחת שיגרום לווילון להימשך פנימה.
תאוריות > מערבולת אופקית

סימולציית מחשב של מקלחת הראתה כי אף אחת מהתאוריות האחרות אינה מסבירה את אפקט וילון המקלחת, אלא כי הזרם מראש המקלחת גורם ליצירת מערבולת אופקית. במרכז המערבולת נוצר אזור תת-לחץ אשר גורם ליניקת הווילון.
פרופסור דייוויד שמידט מאוניברסיטת מסצ'וסטס זכה בשנת 2001 בפרס איג נובל בפיזיקה על הפתרון החלקי לשאלה. הוא השתמש בקוד זרימה חישובית (Computational Fluid Dynamics – CFD) כדי להשיג את התוצאות. פרופסור שמידט טוען שהעבודה נעשתה בשביל הכיף ובזמנו הפנוי ללא שימוש במענק או בכספי ציבור.
תאוריות > אפקט קואנדה

אפקט קואנדה הוא הנטייה של זורם המתקדם במהירות להיצמד אל קיר סמוך.
תאוריות > עיבוי

אדי המים החמים מהמקלחת מתעבים על צידי הווילון וגורמים לירידת הלחץ שם. במצב מתמיד האדים יוחלפו באדים חדשים, אך בפועל כתוצאה משינויים בטמפרטורת המים, סך ייצור האדים יגרום ליניקה.
תאוריות > לחץ אוויר

אוויר קר מחוץ למקלחת דחוס יותר מאוויר חם בתוכה ולכן לחץ האוויר מחוץ למקלחת גבוה יותרת ודוחק את הווילון אל תוך המקלחת.
פתרונות

וילונות מקלחת רבים מגיעים עם מאפיינים אשר מסייעים להפחית את אפקט וילון המקלחת. קיימים וילונות בעלי פטמות יניקה אשר ניתן להצמיד לקירות המקלחת. וילונות אחרים מצוידים במגנטים בתחתיתם על מנת להצמידם לאמבטיה, אך אינם יעילים לכל אמבטיה או מקלחון.
תליית הווילון רחוק מראש המקלחת (גבוה או נמוך) עשוי להפחית את האפקט.
ניתן להשתמש במוט טלסקופי מהסוג המשמש לתליית וילון אמבטיה, על מנת לחסום בעזרתו את הווילון בחלקו התחתון ולמנוע ממנו להישאב פנימה.
ניתן לתלות חוט ארוך עם משקולת מהמקל אשר מחזיק את הווילון בפנים המקלחת, כך שהמשקולת תחסום את הווילון מלהיכנס.
קיימת טענה כי הפעלת מפזר חום בחדר המקלחת מפחיתה מהאפקט. פתרון זה עונה על מספר תאוריות: לחץ אוויר (יצירת אוויר חם מחוץ למקלחת וכך להשוות את הלחצים), אפקט ברנולי (יצירת זרימת אוויר גם מחוץ למקלחת) ואפקט הארובה.
הערות שוליים

1 2 3  The Straight Dope: Why does the shower curtain blow in despite the water pushing it out (revisited)?, www.straightdope.com
↑  What Is The Shower Curtain Effect?, Zidbits - Learn something new everyday! (באנגלית)
↑  Shower Curtain Rises on Ig Nobels, WIRED (באנגלית)
↑  The Straight Dope: Why does the shower curtain blow up and in instead of down and out?, www.straightdope.com
יחסי אל-קאעדה–איראן

היחסים בין ארגון הטרור הסלפי־ג'יהאדיסטי אל-קאעדה לרפובליקה האסלאמית של איראן ידעו עליות ומורדות עם השנים. על אף העוינות הרשמית בין הצדדים, פורסמו דיווחים על שיתופי פעולה ביניהם.
היסטוריה

ב־2003 פרסם העיתון וושינגטון פוסט מסמכים המעידים על מערכת יחסים בין איימן א-זוואהירי לשר ההגנה האיראני אחמד וחידי.
ב־2006, לאחר חיסולו של אבו מוסעב א-זרקאווי, נמצאו בביתו מסמכים החושפים כי אל-קאעדה תכנן לעורר מלחמה בין ארצות הברית ואיראן, במטרה להחליש את שני הצדדים ולהעצים את השפעתו באזור.
בספטמבר 2007 טען מנהיג אל־קאעדה איימן א-זוואהירי בקלטת הווידאו "שבע שנים של מסע צלב" כי איראן שיתפה פעולה עם הכוחות האמריקאים בזמן מלחמת עיראק ואפגניסטן.
בינואר 2010 בתו של אוסאמה בן לאדן ביקשה מקלט בשגרירות ערב הסעודית בטהראן והתגוררה עם אמה בפרברי העיר תחת פיקוחם של גורמי ביטחון.
באוגוסט 2020 חוסל בטהראן עבדאללה אחמד עבדאללה, ממנהיגי אל-קאעדה, בפעולה שיוחסה לישראל.
בינואר 2021 האשים מזכיר המדינה האמריקאי מייק פומפאו את איראן בשיתוף פעולה עם אל-קאעידה ואמר כי בכירים בארגון פועלים באיראן בחופשיות. לדבריו, מאז שנת 2015 העניקה איראן חופש פעולה למנהיגי הארגון בתמורה לפיקוח על פעילותם.
אירועי עבר בולטים

במהלך השנים נרשמו אירועים שונים המעידים על מורכבות היחסים:
שיתוף פעולה איראני עם ארצות הברית (2001): במהלך מלחמת אפגניסטן, איראן שיתפה פעולה עם ארצות הברית בזיהוי ומעקב אחרי חברי אל-קאעידה.
עסקאות לחילופי אסירים: בתקופת שלטונו של מוחמד ח'אתמי הציעה איראן לארצות הברית לבצע עסקת חילופי אסירים שבמסגרתה תסגיר איראן חברי אל-קאעדה שנעצרו בתחומה בפעילים איראנים שנעצרו על ידי ארצות הברית בעיראק.
האשמות אמריקאיות בדבר שיתוף פעולה איראני עם אל-קאעדה (2011): ארצות הברית האשימה את איראן במתן תמיכה כספית לארגון אל-קאעידה ובהענקת אפשרות לפעול משטחה. איראן הכחישה בתוקף את ההאשמות.
אופיין של היחסים

ישנם מספר גורמים המשפיעים על אופיין של היחסים ומחולקים לשני מישורים עיקריים:
אופיין של היחסים > גורמים שליליים

התנגדות אידאולוגית: ארגון אל-קאעדה, המייצג אידאולוגיה סונית קיצונית, מתנגד להתפשטות האיראנית השיעית באזור.
חילוקי דעות גאופוליטיים: עמדות מנוגדות של שני הצדדים בנוגע למלחמת האזרחים בסוריה, שבה כל אחד מהם תומך בצדדים שונים בסכסוך.
אופיין של היחסים > גורמים חיוביים

שיקולים אסטרטגיים: איראן עשויה להרתיע את הארגון מלתקוף אותה באמצעות מתן מקלט לחבריו תחת תנאים מגבילים.
אויב משותף: ארצות הברית, המהווה אויב משותף של שני הצדדים ועשויה לשמש כגורם מאחד באופן עקיף.
חילופי אסירים: האפשרות להחלפת אסירים בין איראן לאל-קאעידה נחשבת ככלי לניהול יחסים ולהשגת יתרון טקטי.
הערות שוליים

↑  Iranian Force Has Long Ties to Al Qaeda
↑  Oh, yeah, there is an Iran-al-Qaeda connection
↑  "Review & Outlook: Al Qaeda in Iran". Wall Street Journal (באנגלית אמריקאית). 2011-07-28. ISSN 0099-9660. נבדק ב-2024-12-20.
↑  BBCPersian.com, www.bbc.com
↑  مردمک - ایران می‌گوید پنج عضو القاعده را دستگیر کرده است, web.archive.org, ‏2012-08-07
↑  Riyadh urges Iran to allow bin Laden's daughter home, France 24, ‏2010-01-03 (באנגלית)
↑  Al Qaeda’s No. 2, Accused in U.S. Embassy Attacks, Was Killed in Iran
↑  Gordon, Michael R. (2021-01-12). "Pompeo Accuses Iran of Allowing al Qaeda to Set Up Headquarters". Wall Street Journal (באנגלית אמריקאית). ISSN 0099-9660. נבדק ב-2024-12-20.
↑  Laura Kelly, Pompeo warns Iran is new ‘home base’ for al Qaeda, The Hill, ‏2021-01-12 (באנגלית אמריקאית)
↑  U.S. accuses Iran of aiding al-Qaeda
↑  مردمک - ائتلاف ایران و القاعده از نگاه آمریکا, web.archive.org, ‏2015-12-22
ארטיקולטור

ארטיקולטור
ארטיקולטור תואם חלקית עם הטבעות
ארטיקולטור (באנגלית: Articulator) הוא מכשיר מכני המשמש ברפואת שיניים כדי לדמות את תנועות הלסתות ליצירת אביזרים דנטליים. במכשיר משתמשים רופאי וטכנאי שיניים, לייצור תותבות במעבדה או לחיבור הטבעות דנטליות על פי מדידות שנלקחו מהמטופל בידי רופא השיניים.
כהכנה לבניית שיניים תותבות, מודד הרופא מספר רב של מדידות. במכשיר ניתן להזין את המידות (באמצעות שנת) ובכך לקבוע את מיקום ההטבעות ביחס אחת לשנייה כך שידמו את לסת המטופל. רק לאחר הזנת המידות המלאות, ניתן להתחיל במיקום השיניים התותבות על גבי המודל למצב שישקם וישמר את מבנה הפה הבריא.
היסטוריה

המצאת הארטיקולטור, כמכשיר המדמה לעיסה, הייתה אמורה לדמות את תנועת הלסת התחתונה ובכך לשחזר את תנועת הלעיסה.
המכשירים הראשונים (occluder) איפשרו פתיחה וסגירה למעלה ולמטה בלבד. ב-1893, ג'וליוס פרדייט (Julius Parreidt) תיאר בפירוט מכשירים מתקופתו שנבנו מציר דלת. לאחר עבודת הכנה שביצע דניאל איוונס, ויליאם גיבסון ארלינגן בונוויל (1899-1833) מפילדלפיה, פיתח את הארטיקולטור המורכב הראשון שדימה תנועות מפרק לסתי-רקתי.
פריצת הדרך הגיעה כאשר המציא אלפרד גייסי את הארטיקולטור שנקרא על שמו (Gysi Simplex articulator) והיה המכשיר המשמעותי הראשון שתנועתו הייתה הפוכה לפעולת הלסת (Non-Arcon). במשך 150 השנים הבאות, פותחו למעלה מ-100 סוגים שונים המדמים סוגי תנועת לסת מגוונים.
פעולת המכשיר

המכשיר מדמה את המפרק לסתי-רקתי, תנועות הלסת תחתונה (מנדיבולה), הלסת העליונה (המקסילה) שאינה נעה ומקובעת לגולגולת, ואת הסגר. המכשיר מעתיק גם את תנועת קשת השיניים העליונה, התחתונה והמפרקים הטמפורומנדיבולריים.
התנועות הבסיסיות המופקות במכשיר הן: מנוחה (centric jaw relation), בבליטה (חיתוך מזון), מצד לצד (lateral excursion) כדי ללעוס, רטרציה (אחורנית) וכל שילוב של אחד מאלו. המכשיר מסייע במציאת נקודות ההשקה של השיניים בבניית שיקומים פרוסדנטיים נשלפים (שיניים תותבות), שחזורים דנטליים קבועים (שתלים, כתרים, גשרים, באורתודנטיה וכו'.
קיימים מספר סוגים הנחלקים לרמת התנועה שהם מסוגלים לייצר, כאשר הפשוטים ביותר מחזיקים את התותבות בתנועה פתיחה/סגירה, והמורכבים ביותר מדמים תנועה מלאה במספר צירים, כמעט כמו פה אנושי.
הארטיקולטורים מחולקים ל-4 סוגים עיקריים: ציריים פשוטים (Hinge type), קונדילרי (Freeplane), תואם חלקית (Semi Adjustable), ותואם מלא.
המכשירים התואמים חלקית נחלקים לשתי קטגוריות עיקריות לפי מכשירים הפועלים לפי תנועת הלסת (Arcon) ושאינם פועלים לפי תנועת הלסת (Non-Arcon).
ראו גם

ציוד רפואי
הערות שוליים

↑  Kerstin Godau: Die historische, prothetische Sammlung des Zentrums für Zahn-, Mund- und Kieferheilkunde der Martin-Luther-Universität Halle-Wittenberg. Dissertation, Martin-Luther-Universität Halle-Wittenberg 2005, S. 225–238, Digitalisat. Abgerufen am 23. Januar 2017.
↑  András Szentpétery: Dreidimensionale mathematische Bewegungssimulation von Artikulatoren und deren Anwendung bei der Entwicklung eines „Software-Artikulators“. Universitäts- und Landesbibliothek Sachsen-Anhalt, Habilitationsschrift (2000), S. 6–37, Digitalisat. Abgerufen am 21. Januar 2017.
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ארטיקולטור יחדני לדימוי תותבת שלמה, 1914, Dental cosmos
ארזית

| ארזית |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: מחטנאים
מחלקה:: מחטניים
סדרה:: מחטיים
משפחה:: אורניים
סוג:: ארזית
שם מדעי
 Larix ‏מילר, 1754

ארזית או לגש (שם מדעי: Larix) הם סוגי עצי מחט נשירים, ממשפחת אורניים. בגובה של 20 עד 45 מטרים (65 עד 150 רגל), הם נמצאים בחלק גדול מחצי הכדור הצפוני הממוזג הקריר יותר, בשפלה בצפון ובהרים גבוהים דרומה יותר. עצי הארזית הם בין הצמחים הדומיננטיים בטייגה של סיביר וקנדה. אף על פי שהם עצי מחט, הארזית הם עצים נשירים שמאבדים את המחטים שלהם בסתיו.
תיאור והפצה

המין הגבוה ביותר ארזית מערבית (אנ') בשמו המדעי, Larix occidentalis, יכול להגיע ל-50 עד 60 מטרים (165 עד 195 רגל). כתר העץ (אנ') של הארזית דליל והענפים אופקיים אל הגבעול, גם למינים מסוימים יש אותם תלויים אופייניים. נבטי הארזית הם דו-מורפיים, עם עלים נפרדים שהזרעים ארוכים הם בדרך כלל באורך של 10 עד 50 ס"מ (4 עד 20 אינץ') ונושאים מספר ניצנים. הארזית הם בין עצי המחט הנשירים הבודדים, שהם בדרך כלל ירוקי-עד.
האצטרובלים הזכריים הם כתומים-צהבהבים ונושרים לאחר האבקה. האצטרובלים הנקביים של העץ זקופים ובאורך 1–9 ס"מ, ומתנשאים 5–8 חודשים לאחר האבקה. למינים הצפוניים יש אצטרובלים קטנים באורך 1–3 ס"מ עם עלים קצרים, כאשר למינים הדרומיים אצטרובלים ארוכים יותר 3–9 ס"מ, העלים הארוכים ביותר מיוצרים על ידי המינים הדרומיים ביותר, בהרי ההימלאיה. מערכת השורשים שלהם רחבה ועמוקה וקליפת העץ סדוקה דקיקה ומקומטת בלוחות לא סדירים.
מיני הארזית קיימים בכל האזורים הממוזגים-קרים של חצי הכדור הצפוני, מצפון אמריקה ועד לצפון סיביר העוברים דרך אירופה ומקומות נוספים. הם נחשבים עצי יער חשובים ברוסיה, מרכז אירופה, ארצות הברית וקנדה. הם דורשים אקלים קריר ולח למדי ומסיבה זו הם נמצאים בהרים של האזורים הממוזגים, בעוד שבאזורי טייגה הצפוניים ביותר הם נמצאים גם במישור. מיני הארזית הם מינים חלוצים (אנ') שאינם מאוד תובעניים כלפי הקרקע והם עצים ארוכים מאוד. הם חיים ביערות טהורים או מעורבים יחד עם עצי מחט אחרים או עצים רחבי עלים לעיתים רחוקות יותר.
מחלות

הארזית נוטה למחלת הסרטן הפטרייתי כיב (אנ') Lachnellula ssp (סרטן ארזית/לגש); זו בעיה במיוחד באתרים של עצי ארזית בתקופה מאוחרת באביב, הגורם לפציעות קלות בעץ המאפשרות כניסה לנבגי הפטרייה. בקנדה זוהתה מחלה זו לראשונה בשנת 1980 והיא מזיקה במיוחד והורגת עצים צעירים ובוגרים כאחד. בסוף 2009 נתגלתה המחלה לראשונה בעצי ארזית יפניים במחוזות אנגליה של דבון, קורנוול וסאמרסט, ומאז התפשטה לדרום מערב סקוטלנד. באוגוסט 2010 נמצאה המחלה בעצי ארזית יפניים במחוזות ווטרפורד וטיפררי באירלנד ובשנת 2013 בפארק יער בדרום ויילס. Laricifomes officinalis (אנ') היא פטרייה נוספת שנמצאת באירופה, צפון אמריקה וצפון אסיה הגורמת לריקבון עץ פנימי.
שימושים

עץ ארזית מוערך בזכות איכויותיו הקשיחות כעמיד מפני מים. העצים נטולי קשרים באיכות מעולה ומבוקשים מאוד לבניית יאכטות וסירות קטנות אחרות, ולחיפוי חיצוני של מבנים וציפוי פנים. העצים עמידים במידה מסוימת בפני ריקבון במגע עם הקרקע, ומבחינה היסטורית שימש כעמודים וגידור. עצי ארזית ואלון שימשו באופן מסורתי לבניית סירות דיג סקוטיות במאה ה-19.
סוג הארזית Dunkeld, גדל באופן נרחב בצפון אירופה, ומוערך בשל הצמיחה המהירה שלו ועמידותו למחלות.
במרכז אירופה הארזית נחשב כאחד מחומרי העץ הטובים ביותר לבניית מגורים. הם משמשים לעיתים קרובות בתרבות הבונסאי, בזכות קליפת העץ והמחטים הקטנות.
הערות שוליים

↑  When To Repot Larch Bonsai, Bonsaiable, ‏2022-03-20 (באנגלית)
↑  Not All Conifers are Evergreen | Arnold Arboretum, arboretum.harvard.edu
↑  Larch cones in spring | Arnold Arboretum, arboretum.harvard.edu
↑  Snow Scenes, Winter, Larches, 1977 | Arnold Arboretum, arboretum.harvard.edu
↑  Larix (larch) description - The Gymnosperm Database, www.conifers.org
↑  Department of Agriculture, Food and the Marine, www.gov.ie (באנגלית)
↑  Larch Bonsai Tree Care Guide - Everything In One Place, Bonsaiable, ‏2022-06-10 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555610105171  BnF: cb123609251 (data)  GND: 4123605-1  LCCN: sh85074696  NKC: ph699013
אריח (מתמטיקה)

צורה זו של אריחי פנרוז האפריודיים כוללת שני אריחים, מעוין עבה (מוצג בכחול באיור) ומעוין דק (ירוק).
בתיאוריה המתמטית של ריצוף המישור, אריח (או פרוטוטיל - prototile) הוא אחת מהצורות המהוות את אריחי היסוד ב"רצפה".
הגדרה

ריצוף של מישור או של כל מרחב אחר הוא כיסוי של המרחב על ידי צורות סגורות, הנקראות אריחים, שיש להן פנים ייחודיים. חלק מהאריחים עשויים להיות תואמי חפיפה לאחד או יותר מהאריחים האחרים. אם S הוא מכלול האריחים ברצפה, קבוצת R של צורות נקראת קבוצת אריחים (פרוטוטילים) אם אין שתי צורות ב-R תואמות זו לזו, וכל אריח ב-S תואם את אחת הצורות ב- R
אפשר לבחור קבוצות רבות של פרוטוטילים לריצוף: הזזה או סיבוב כל אחד מהאריחים מייצר מערך אריחים תקף אחר. עם זאת, לכל מערך אריחים יש את אותה העוצמה (cardinality), כך שמספר האריחים מוגדר היטב. אומרים שרצפה היא מונוהדרלית אם יש לה בדיוק אריח אחד.
אפריודיות

קבוצה של אריחים אמורה להיות אפריודית אם כל ריצוף עם אריחים אלה הוא רצפה אפריודית (שאינה מחזורית במרחב). לא ידוע אם קיימת צורה דו-ממדית אחת (שאלה זו מכונה "בעיית איינשטיין") היוצרת אריח של רצפה אפריודית, אך לא של כל רצפה אפריודית. כלומר, קיומה של קבוצה מונוהדרלית אפריודית הוא שאלה פתוחה בגאומטריה. אריח סוקולאר-טיילור יוצר אריח אפריודי דו-ממדי, אך מוגדר על ידי תנאי התאמה קומבינטוריים ולא רק על פי צורתו בלבד. בממדים גבוהים יותר הבעיה נפתרת: אריח דנזר-שמיט-קונוויי הוא אריח של אריח מונוהדרלי אפיריודי של המרחב האוקלידי התלת-ממדי, ואינו יכול לרצף מרחב באופן מחזורי.
הערות שוליים

↑  Cederberg, Judith N. (2001), A Course in Modern Geometries, Undergraduate Texts in Mathematics (2nd ed.), Springer-Verlag, p. 174, ISBN 978-0-387-98972-3.
↑  Kaplan, Craig S. (2009), Introductory Tiling Theory for Computer Graphics, Synthesis Lectures on Computer Graphics and Animation, Morgan & Claypool Publishers, p. 7, ISBN 978-1-60845-017-6.
↑  Socolar, Joshua E. S.; Taylor, Joan M. (2012), "Forcing nonperiodicity with a single tile", The Mathematical Intelligencer, 34 (1): 18–28, arXiv:1009.1419, doi:10.1007/s00283-011-9255-y, MR 2902144.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לוחמי החלל

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  רוברט א. היינליין
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  מדע בדיוני
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1959
 מספר עמודים:  267
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת כתר
 תאריך:  1994
 תרגום:  עמואל לוטם
 פרסים
 פרס הוגו לרומן הטוב ביותר (1960)  100 ספרי המדע הבדיוני והפנטזיה הטובים ביותר של NPR 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001328458
 
לוחמי החלל (באנגלית: Starship Troopers) הוא ספר מדע בדיוני פרי עטו של רוברט א. היינליין. הספר ראה לראשונה אור, בגרסתו המקוצרת, במספר גיליונות עוקבים של "כתב-העת לפנטסיה ולמדע בדיוני" (אוקטובר, נובמבר 1959) בשם "Starship Soldier" (חייל חלל), ובשלהי אותה השנה הופיע בחנויות במלואו בכריכה קשה.
עלילת הספר, הכתובה בגוף ראשון, נסובה סביב חייל העונה לשם חואן "ג'וני" ריקו וחבריו ל-חיר"ן (חיל רגלים נייד), יחידת עילית עתידנית המצוידת בחליפות כוח אישיות משוריינות. הגיבור מתקדם בסולם הדרגות והתפקידים ממדרגת מגויס טרי, עבור במפקד שאינו קצין וכלה בקצין, וזאת על רקע מלחמה בין-כוכבית ובה לוחמים בני-האדם במין פסבדו-ארכנואידי הנודע יותר בשם "ג'וקים" (Bugs). מנקודת מבטו של ריקו, יורד היינליין לנבכיהם השכלתניים והמוסריים של מושגים בסיסיים רבים בתחום הפילוסופיה המדינית, כגון זכות בחירה סלקטיבית, חובה אזרחית מהי, ההכרח בקיום מלחמה ועונש מוות וכן בטבעה מבשר-הרעות של עבריינות הנוער.
"לוחמי החלל" זכה בפרס הוגו לספר הטוב ביותר בשנת 1960 והיווה זרז רב-משמעות ליצירת סוגה ספרותית חדשה הנודעת בשם "מדע בדיוני צבאי". הספר, כנרמז לעיל, משך את חצי הביקורת ועורר דיון ציבורי נרחב סביב נושאיו החברתיים והפוליטיים השנויים במחלוקת עזה, כאשר מקצת המבקרים ייחסו לו קידום מיליטריזם, פשיזם, גזענות ואף סוגנות. בשם "לוחמי החלל" הופיעו מספר סרטים ומשחקים, והנודע בהם - כמו גם השנוי ביותר במחלוקת - היה "גברים בחלל", עיבודו הקולנועי של פול ורהובן משנת 1997. הספר תורגם לעברית בשנת 1994 על ידי ד"ר עמנואל לוטם בעבור כתר הוצאה לאור. בישראל מוכר הספר אף בכותר "גברים בחלל", כשם תרגום סרטו הנודע של ורהובן.