stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מלחמת הכוכבים
ביקורות על סדרת הסרטים

בטבלה זו מובאים הביקורות השונות על סרטי מלחמת הכוכבים משלושה אתרים שונים שמאגדים בתוכם מספר ביקורות כל אחד: Rotten Tomatoes‏, CinemaScore ו-Metacritic.

הערות
באתרים Rotten Tomatoes ו-Metacritic הציונים נעים בין 100 (הציון הטוב ביותר) ל-1 (הציון הגרוע ביותר). בעוד שבאתר CinemaScore הציונים נעים בין A+ (הציון הטוב ביותר) ל-F (הציון הגרוע ביותר).
הציון באתר Rotten Tomatoes הוא ציון מבקרי הקולנוע בלבד ואינו מייצג את ציון הצופים שיכול להיות שונה ממנו באופן ניכר.
| סרט | Rotten Tomatoes‏ | Metacritic‏ | CinemaScore |
| --- | --- | --- | --- |
| מלחמת הכוכבים - פרק 4: תקווה חדשה | 92% (מבוסס על 125 ביקורות) | 90 (מבוסס על 24 ביקורות) | A- |
| מלחמת הכוכבים - פרק 5: האימפריה מכה שנית | 94% (מבוסס על 102 ביקורות) | 82 (מבוסס על 25 ביקורות) | A |
| מלחמת הכוכבים - פרק 6: שובו של הג'דיי | 82% (מבוסס על 94 ביקורות) | 58 (מבוסס על 24 ביקורות) | A- |
| מלחמת הכוכבים - פרק 1: אימת הפנטום | 53% (מבוסס על 228 ביקורות) | 51 (מבוסס על 36 ביקורות) | A- |
| מלחמת הכוכבים - פרק 2: מתקפת המשובטים | 65% (מבוסס על 253 ביקורות) | 54 (מבוסס על 39 ביקורות) | A- |
| מלחמת הכוכבים - פרק 3: נקמת הסית' | 80% (מבוסס על 299 ביקורות) | 68 (מבוסס על 40 ביקורות) | A- |
| מלחמת הכוכבים - פרק 7: הכוח מתעורר | 93% (מבוסס על 430 ביקורות) | 81 (מבוסס על 55 ביקורות) | A |
| רוג אחת: סיפור מלחמת הכוכבים | 84% (מבוסס על 437 ביקורות) | 65 (מבוסס על 51 ביקורות) | A |
| מלחמת הכוכבים - פרק 8: אחרוני הג'דיי | 91% (מבוסס על 462 ביקורות) | 85 (מבוסס על 56 ביקורות) | A |
| סולו: סיפור מלחמת הכוכבים | 70% (מבוסס על 464 ביקורות) | 62 (מבוסס על 54 ביקורות) | A- |
| מלחמת הכוכבים - פרק 9: עלייתו של סקייווקר | 52% (מבוסס על 477 ביקורות) | 53 (מבוסס על 61 ביקורות) | B+ |
הצלחות ותגובות
ההצלחה הקופתית של סרטי הסדרה גדולה ביותר, ונמצאים שבעה סרטים מתוך הסדרה ברשימת הסרטים המכניסים ביותר בכל הזמנים. הסרט "מלחמת הכוכבים - פרק 7: הכוח מתעורר" גרף כ־2.068 מיליארד דולר ברחבי העולם ונמצא במקום הרביעי ברשימת הסרטים המכניסים בכל הזמנים.
תגובות הקהל לטרילוגיה המקורית ("מלחמת הכוכבים - פרק 4: תקווה חדשה", "מלחמת הכוכבים - פרק 5: האימפריה מכה שנית", "מלחמת הכוכבים - פרק 6: שובו של הג'דיי") היו חיוביות והקהל שיבח את הסרטים ועד היום הטרילוגיה נחשבת לאבן דרך בעולם הקולנוע ובעולם האפקטים הקולנועיים (בעיקר הסרטים "תקווה חדשה" ו"האימפריה מכה שנית"). בשנת 1999 התחילה את דרכה טרילוגיית הפריקוולים ("מלחמת הכוכבים - פרק 1: אימת הפנטום", "מלחמת הכוכבים - פרק 2: מתקפת המשובטים", "מלחמת הכוכבים - פרק 3: נקמת הסית'"), שזכתה להצלחה קופתית אך זכתה לביקורות שליליות מצד המבקרים, אף על פי שהמבקרים טענו שהסרט טוב מבחינה ויזואלית אך העלילה לא טובה. בשנת 2015 החלה את דרכה הטרילוגיה החדשה ("מלחמת הכוכבים - פרק 7: הכוח מתעורר", "מלחמת הכוכבים - פרק 8: אחרוני הג'דיי", "מלחמת הכוכבים - פרק 9: עלייתו של סקייווקר") שזכתה להצלחה קופתית גדולה מההצלחה של הטרילוגיה המקורית וטרילוגיית הפריקוולים, והמבקרים שיבחו את הסרטים "הכוח מתעורר" ו-"אחרוני הג'דיי", אך הסרט "עלייתו של סקייווקר" זכה לביקורות מעורבות ולהצלחה גדולה, אך מרשימה פחות משל קודמיו.
מלחמת הכוכבים בפארקי דיסני > סטאר טורס

עוד לפני רכישת לוקאס פילם על ידי חברת וולט דיסני, ג'ורג' לוקאס החל את לתקשר עם חברת וולט דיסני במטרה להקים את המתקן סטאר טורס. במתקן זה המבקרים נכנסים כביכול למסע תיירותי שמארגנת סוכנות התיירות החללית סטאר טורס, במסע אמורים המבקרים לטוס מעל כוכב היערות אנדור וליהנות מנופיו, אך המעבורת פונה בטעות למגרש גרוטאות בחלל, ומשם לאחר שעוקפים ברגע האחרון את המכשולים, טייס המעבורת, רקס מעביר את המעבורת למהירות האור, אולם מפספס את היעד של הספינה ועוצר אותה בתוך שדה שביטים, ומשם מגיעים לקרב בין ספינות מורדים לבין 3 משמידות כוכבים, והמבקרים נקלעים לקרב עם כוכב המוות III. אחד מטייסת X-Wing פוצץ אותו, והמעבורת טסה חזרה לתחנה שממנה טסו, ובנחיתה כמעט התנגשו במכל הדלק ורקס מתנצל על התקלות. האטרקציה נפתחה לראשונה בדיסנילנד ב-1987. לאחר מכן, נפתחה האטרקציה בשאר הפארקים של דיסני.
בשנת 2010 באולפני הוליווד של דיסני, 2012 בדיסנילנד טוקיו ו-2016 בדיסנילנד פריז נסגר המתקן סטאר טורס. לאחר מספר חודשים נפתח שוב המתקן בשם, "סטאר טורס – ההרפתקה ממשיכה", במתקן החדש האטרקציה בוחרת ברנדומליות אחת מ-54 רכיבות ובכך, כל פעם המבקרים יכולים לחוות חוויה אחרת.
מלחמת הכוכבים בפארקי דיסני > הופעות חיות

באולפני הוליווד של דיסני ובארץ המחר בדיסנילנד ישנה הופעה חייה בשם "אימוני הג'די" במהלך ההופעה ילדים שנבחרים מהקהל לומדים איך להיות ג'דיי ולשלוט ב"כוח", בסוף ההופעה התלמידים נלחמים נגד דארת' ויידר ומוכתרים לג'דיי פדוואן, ג'דיי מתלמד.
במהלך סופי שבוע בחודשים מאי ויוני, בין השנים 1997 ל-2015 נערכו באולפני הוליווד של דיסני פסטיבלים הנקראים סוף שבוע של מלחמת הכוכבים. במהלך סוף השבוע מופעי הזיקוקים מוקדשים למלחמת הכוכבים ומלווים במנגינות מוכרות של מלחמת הכוכבים שהלחין ג'ון ויליאמס (בין היתר מופיעה גם המנגינה The Imperial March). התהלוכה היומית מוקדשת למלחמת הכוכבים ומופיעים בה מספר דמויות ממלחמת הכוכבים. בנוסף, במהלך סופי השבוע ישנם עוד שלל הופעות וסרטים המוקדשים למלחמת הכוכבים.
מלחמת הכוכבים בפארקי דיסני > ארץ מלחמת הכוכבים

מאז קניית לוקאס פילם על ידי חברת וולט דיסני בשנת 2012 החברה תכננה הוספת אטרקציות שקשורות למלחמת הכוכבים. בנוסף, התרוצצה שמועה שדיסני עומדת לפתוח ארץ שמוקדשת למלחמת הכוכבים באחד הפארקים שלה. כאשר מנכ"ל דיסני בוב אייגר נשאל האם השמועה על ארץ מלחמת הכוכבים נכונה או לא הוא אמר שאכן דיסני מתכננים להגדיל את הנוכחות של מלחמת הכוכבים בפארקים שלהם ושעוד שנה הוא יודיע על עוד פרטים. בכנס באוגוסט 2015 הודיע אייגר על הקמת ארץ מלחמת הכוכבים שתהיה בגודל 14 אקר. הארץ, שתפתח בשנת 2019 באולפני הוליווד של דיסני ודיסנילנד שבקליפורניה, תכיל בין היתר שתי אטרקציות: אחת, אטרקציה המבוססת על המילניום פלקון, והשנייה, אטרקציה שתדמה קרב בין המסדר הראשון לבין המורדים. העבודות על הארץ החלו ב-14 באפריל 2016.
משחקי מחשב > לגו מלחמת הכוכבים

סדרה של שישה משחקי מחשב המגוללת את עלילות סרטי מלחמת הכוכבים. המשחקים בולטים בכך שהם מציגים את כל הדמויות וסביבתן כבנויים מקוביות לגו. המשחקים זכו להצלחה רבה ושניהם אף הוכתרו כ"משחק השנה" על ידי המגזין Wired.
Lego Star Wars: The Video Game (2005)
Lego Star Wars II: The Original Trilogy (2006)
Lego Star Wars: The Complete Saga (2007)
Lego Star Wars III: The Clone Wars (2011)
Lego Star Wars IV: The Force Awakens (2016)
Lego Star Wars: The Skywalker Saga (2022)
משחקי מחשב > מלחמת הכוכבים: אבירי הרפובליקה הישנה

משחק תפקידים ממוחשב שפותח על ידי BioWare והופץ על ידי לוקאס ארטס. המשחק שוחרר עבור אקס בוקס ב-15 ביולי 2003, עבור מחשבי PC המריצים חלונות ב-19 בנובמבר 2003, ומאוחר יותר עבור Mac OS X. אבירי הרפובליקה הישנה הוא משחק התפקידים הממוחשב הראשון שהשתמש בגלקסיית "מלחמת הכוכבים".
משחקי מחשב > מלחמת הכוכבים: אבירי הרפובליקה הישנה: הלורדים של הסית'

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
משחקי מחשב > מלחמת הכוכבים: Jedi Knight: Jedi Outcast

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
משחקי מחשב > מלחמת הכוכבים: Jedi Knight: Jedi Academy

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
משחקי מחשב > אנגרי בירדס מלחמת הכוכבים

שני משחקי אנגרי בירדס של מלחמת הכוכבים.
(2012) אנגרי בירדס מלחמת הכוכבים
(2013) אנגרי בירדס מלחמת הכוכבים 2
משחקי מחשב > מלחמת הכוכבים: Battlefront

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מלחמת הכוכבים: Battlefront (אנ') הוא משחק וידאו המבוסס על סרטי מלחמת הכוכבים שיצא ב-2015. הוא כולל סגנונות משחק רבים, העיקריים שבהם הם משחק יריות בגוף ראשון ומשחק פעולה בסגנון טומב ריידר. אחד המאפיינים הבולטים של המשחק הוא היכולת לשחק את גיבורי הטרילוגיה המקורית, בהם דארת' ויידר ולוק סקייווקר. המשחק מתרחש במקומות שונים ביקום מלחמת הכוכבים, חלקם הופיעו בסרטים עצמם.
משחקי מחשב > Star Wars Jedi: Fallen Order

משחק העוקב אחרי ג'די בשם קאל קסטיס חמש שנים לאחר נפילת הרפובליקה.
משחקי מחשב > מלחמת הכוכבים: Squadrons

משחק המתרחש שנה לאחר הקרב על אנדור. משחק זה הוא בעיקר משחק מרובה משתתפים בו ישנם שתי קבוצות של חמש: האימפריה הגלקטית, והרפובליקה החדשה. למשחק כמה מצבי משחק: דוגפייט – קרב על איזה קבוצה הורסת יותר חלליות. וקרבות צי – בה על שתי הקבוצות להרוס את ספינת הדגל של הקבוצה השנייה. בנוסף, למשחק מצב משחק של שחקן בודד העוקב אחרי טייס של הרפובליקה החדשה ואחרי טייס של מה שנשאר מהאימפריה הגלקטית אחרי אנדור.
משחקי מחשב > Star Wars Outlaws

המשחק צפוי לצאת בשנת 2024.
קהילת מעריצי מלחמת הכוכבים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
סדרת סרטי "מלחמת הכוכבים" זכתה לפופולריות עצומה. במהלך השנים התארגנה סביב סדרת הסרטים קהילת מעריצים גדולה ואדוקה, בה חברים בני אדם בני כל הגילאים – החל ממבוגרים שראו בילדותם את סדרת הסרטים המקורית, וכלה בנערים. פעילות הקהילה מתבטאת בצפייה בסרטי וסדרות "מלחמת הכוכבים", קניית מרצ'נדייז (מוצרי צריכה וצעצועים המבוססים על הזיכיון), ארגון כנסי "מלחמת הכוכבים" והתחפשות לדמויות מהסרטים (קוספליי).
ראו גם

| --- | --- |
: ספר: מלחמת הכוכבים
אוסף של ערכים בנושא הזמינים להורדה כקובץ אחד.
דת הג'דיי
יום מלחמת הכוכבים
ראו גם > עולם מלחמת הכוכבים

הכוח
כרונולוגיית מלחמת הכוכבים
מקומות בסרטי מלחמת הכוכבים
טכנולוגיה במלחמת הכוכבים
מידי-כלוריאנים
חרב אור
כוכב המוות
מסדר הג'דיי
מסדר הסית'
הרפובליקה הישנה
פדרציית הסחר
פדרציית הבדלנים
האימפריה הגלקטית
הרפובליקה החדשה
המסדר הראשון
הערות שוליים

↑  ניל מנוסי, סדרת מלחמת הכוכבים כמשל לעלייתו ונפילתו של המיתוס בעידן המודרני, באתר nrg‏, 9 במאי 2005
↑  Movie Franchises Index
↑  בשורה משמחת למעריצי "מלחמת הכוכבים" | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il, ‏2024-11-07
↑  תקווה חדשה, באתר Rotten Tomatoes
↑  תקווה חדשה, באתר Metacritic
↑  האימפריה מכה שנית, באתר Rotten Tomatoes
↑  האימפריה מכה שנית, באתר Metacritic
↑  שובו של הג'דיי, באתר Rotten Tomatoes
↑  שובו של הג'דיי, באתר Metacritic
↑  אימת הפנטום, באתר Rotten Tomatoes
↑  אימת הפנטום, באתר Metacritic
1 2 3 4  האתר CinemaScore
↑  מתקפת המשובטים, באתר Rotten Tomatoes
↑  מתקפת המשובטים, באתר Metacritic
↑  נקמת הסית', באתר Rotten Tomatoes
↑  נקמת הסית', באתר Metacritic
↑  הכוח מתעורר, באתר Rotten Tomatoes
↑  הכוח מתעורר, באתר Metacritic
↑  רוג אחת, באתר Rotten Tomatoes
↑  רוג אחת, באתר Metacritic
↑  Imagineering Star Tours, Part 2: Lightspeed to Endor, באתר Star Wars
↑  Imagineering Star Tours, Part 3: Visual Effects (and Disney) Magic, באתר Star Wars
↑  Convenient Daily Departures: The History of Star Tours, באתר Star Wars
↑  Significant ‘Star Wars’ Presence Planned for Disney Theme Parks, באתר וראייטי
↑  Disney plans expanded 'Star Wars' presence at theme parks, באתר אנטרטיינמנט ויקלי
↑  ‘Star Wars’ Themed Lands Coming to Disney Parks; Harrison Ford Visits D23 Expo, באתר וראייטי
↑  Disney Breaks Ground on Star Wars Land in California and Florida, באתר הוליווד ריפורטר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb11947696w (data)  LCCN: n83731695  NDL: 001113398  SUDOC: 027434850   WorldCat (עם LCCN): n83-731695 
חרב אור היא נשק בדיוני ואחד מהאייקונים הידועים ביותר של "מלחמת הכוכבים".
חרב אור ירוקה אשר משמשת נשק לאבירי מסדר הג'דיי
חיילי סער באולפני הוליווד של דיסני במהלך אחד מסופי השבוע שמוקדשים למלחמת הכוכבים
עטיפת המשחק השני בסדרה
מוקדמות מונדיאל 1978

107 נבחרות לאומיות נרשמו למוקדמות מונדיאל 1978, והתחרו על 16 מקומות בטורניר הגמר. ארגנטינה, המארחת, וגרמניה המערבית, האלופה המכהנת, העפילו אוטומטית, והותירו 14 מקומות לנבחרות האחרות.
16 המקומות במונדיאל בארגנטינה חולקו בין הקונפדרציות היבשתיות של פיפ"א כמפורט להלן:
אירופה (אופ"א): 9.5 מקומות, מתוכם אחד לאלופה גרמניה המערבית ועל השאר התחרו 31 נבחרות.
אמריקה הדרומית (CONMEBOL)‏: 3.5 מקומות, מתוכם אחד למארחת ארגנטינה, ועל 3 המקומות הנותרים התחרו 9 נבחרות. הנבחרת שסיימה במקום השלישי העפילה לפלייאוף הבין-יבשתי אירופה-דרום אמריקה.
אמריקה הצפונית, המרכזית והקריביים (CONCACAF)‏: מקום אחד, עליו התחרו 17 נבחרות.
אפריקה (CAF): מקום אחד, עליו התחרו 26 נבחרות.
אסיה (AFC) ואוקיאניה (OFC): מקום אחד, עליו התחרו 22 נבחרות.
95 נבחרות השתתפו במשחק אחד לכל הפחות. בסך הכל נערכו 252 משחקי מוקדמות, בהם הובקעו 723 שערים (ממוצע של 2.87 שערים למשחק).
אמריקה הדרומית

10 נבחרות מאמריקה הדרומית נרשמו לתחרות. הן קיבלו 3.5 מקומות, ומאחר וארגנטינה המארחת העפילה אוטומטית נותרו 2.5 מקומות ל-9 הנבחרות הנותרות. המשחקים התנהלו בשני סבבים:
סיבוב ראשון: 9 הנבחרות חולקו ל-3 בתים בני 3 נבחרות כל אחד. הנבחרות שיחקו אחת נגד השנייה בשיטת בית-חוץ. הנבחרת הראשונה בכל בית העפילה לסיבוב הגמר.
סיבוב הגמר: 3 הנבחרות שיחקו פעם אחת נגד יריבותיהן בטורניר שנערך בקולומביה. הנבחרת הראשונה וסגניתה העפילו ישירות למונדיאל. הנבחרת במקום השלישי והאחרון העפילה לפלייאוף הבין-יבשתי אירופה-דרום אמריקה.
צפון, מרכז אמריקה והקריביים

הטורניר השביעי של אליפות CONCACAF שימש במקביל גם כטורניר מוקדמות המונדיאל באזור זה. הטורניר נערך במקסיקו בין 8 באוקטובר ל-23 באוקטובר 1973. מקסיקו המארחת זכתה בתואר בפעם השלישית, ולפיכך הבטיחה את מקומה במונדיאל בארגנטינה. CONCACAF קיבלה מקום אחד במונדיאל.
אסיה ואוקיאניה

22 נבחרות מאוקיאניה ומאסיה נרשמו לתחרות, אך דרום וייטנאם נאלצה לפרוש לאחר סיפוחה לווייטנאם. הנבחרות התחרו על מקום אחד במונדיאל. המשחקים התנהלו בשני סבבים:
סיבוב ראשון: 21 הנבחרות חולקו לחמישה בתים, שהתנהלו לפי חוקים שונים כמפורט להלן:
בית 1 כלל 6 נבחרות, ששיחקו אחת נגד השנייה פעם אחת בטורניר שנערך בסינגפור. בתום משחקי הבית נערך משחק נוסף ונפרד בין שתי הראשונות בבית, שהמנצחת בו העפילה לסיבוב הגמר.
בבתים 2 ו-3 היו 4 נבחרות כל אחד, ששיחקו אחת נגד השנייה בשיטת בית-חוץ. הנבחרת הראשונה בכל בית העפילה לסיבוב הגמר.
בבית 4 היו 4 נבחרות, ששיחקו אחת נגד השנייה פעמיים בטורניר שנערך בקטר. הנבחרת הראשונה בבית העפילה לסיבוב הגמר.
בבית 5 היו 3 נבחרות, ששיחקו אחת נגד השנייה בשיטת בית-חוץ. הנבחרת הראשונה בבית העפילה לסיבוב הגמר.
סיבוב הגמר: 5 הנבחרות שיחקו אחת נגד השנייה בשיטת בית-חוץ. הנבחרת הראשונה בבית העפילה למונדיאל.
פלייאוף בין-יבשתי אירופה-דרום אמריקה

שתי הנבחרות שיחקו ביניהן בשיטת בית-חוץ, כשהמנצחת בסיכום שני המשחקים מעפילה למונדיאל.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30 באוקטובר 1977 |  הונגריה | 6 - 0 |  בוליביה | בודפשט, הונגריה |
| 30 באוקטובר 1977 |  |  |  | בודפשט, הונגריה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30 בנובמבר 1977 |  בוליביה | 2 - 3 |  הונגריה | לה פאס, בוליביה |
| 30 בנובמבר 1977 |  |  |  | לה פאס, בוליביה |
הונגריה העפילה.
הנבחרות שהעפילו

| נבחרת | הופעות במונדיאלים | רצף | הופעה אחרונה |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארגנטינה (מארחת) | 7 | 2 | 1974 |
|  אוסטריה | 4 | 1 | 1958 |
|  ברזיל | 11 | 11 | 1974 |
|  צרפת | 7 | 1 | 1966 |
|  הונגריה | 7 | 1 | 1966 |
|  איראן | 1 | 1 | – |
|  איטליה | 9 | 5 | 1974 |
|  מקסיקו | 8 | 1 | 1970 |
|  הולנד | 4 | 2 | 1974 |
|  פרו | 3 | 1 | 1970 |
|  פולין | 3 | 2 | 1974 |
|  סקוטלנד | 4 | 2 | 1974 |
|  ספרד | 5 | 1 | 1966 |
|  שוודיה | 7 | 3 | 1974 |
|  תוניסיה | 1 | 1 | – |
|  גרמניה המערבית (אלופה) | 9 | 7 | 1974 |
הנבחרות שהעפילו והישגיהן
ג'ון אוסן

| --- | --- |

 לידה:  5 במרץ 1890 מיניאפוליס, ארצות הברית 
 פטירה:  1 באוגוסט 1938 (בגיל 48) מנדוסינו, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  פורסט לאון ממוריאל פארק 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1923–1938 (כ־15 שנים) 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ון אוסן (אנגלית: John Aasen;‏ 5 במרץ 1890 - 1 באוגוסט 1938) היה שחקן אמריקאי בתקופת הסרט האילם, הופיע כשחקן משנה במספר סרטים, והיה אחד השחקנים הגבוהים בהיסטוריה.
ביוגרפיה

אוסן נולד במיניאפוליס, מינסוטה. אמו, קריסטי (דניאלסן) מרולאג בנומדל, הייתה אישה נורווגית גבוהה במיוחד בסביבות 2.20 מטרים. לא בטוח מי היה אביו, אך לדברי אחותו של אוסן, אוולין (שנפטרה בשנת 1988), אביו היה אלפרד אוסן.
כשאוסן היה בן עשר, הוא ואמו עברו מריידג'אי, איווה (שם התגורר דודו סם עם אשתו קורנליה) לשיין, בדקוטה הצפונית עם שני אחיו הקטנים. אוסן היה בונה חופשי. הוא קודם לדרגה השנייה במסדר הבונים החופשיים בלשכת "הילנד פארק" מס' 382, בלוס אנג'לס ב -14 ביולי 1924.
כשהתגוררו בשיין, אמו של אוסן הפעילה מסעדה. הוא למד בבית הספר ועזר בעסק המשפחתי. בשנת 1902 נפטרה אימו והוא נשלח למשפחות אומנות רבות. כשהמשפחה איתה הוא שהה החלה להפעיל בית מלון בלידס, צפון דקוטה, הוא עבר איתם לשם. הצמיחה לגובה של אוסן התחילה לאט. כשהוא הצטרף לזרם הלותרני, בכנסייה הלותרנית ליד שיין, בצפון דקוטה, הוא היה הילד הכי נמוך בכיתה. על פי מקורות מסוימים, בבגרותו אוסן הגיע לגובה רב יותר מאשר נמדד לבסוף, והיה קרוב לגובהו שלרוברט וודלו, האדם המאומת ביותר בהיסטוריה. דבר שלאחר מותו הוכח כלא נכון לאחר שאוסן נמדד, וגובהו היה 219.5 ס"מ.
אוסן עבד בחברת "Midway Chemical", חברה שבסיסה היה בשנים 1917–1918 בסנט פול. לאחר מכן הוא עבד במופעים שונים, כולל Barnum & Bailey ותוכנית המופעים המפורסמות ביותר של קרקס CA Wortham.
מותו של הענק ג'ורג 'אוגר (George Auger) גרם לכך שאוסן הופיע בסרט למה לדאוג? (1923). מאוחר יותר הוא שיחק במספר סרטים אילמים אחרים כמו טייגר בנגל, צ'רלי צ'אן בקרקס, כאבי גדילה, האם גברים נשואים צריכים לחזור הביתה?, לגיונרים בפריס, צעירים בלהבות, עוקץ העקיצות, יחי המלך ובסרט של טוד בראונינג, "פריקס", בהופעת אורח קטנה.
אוסן נפטר מדלקת ריאות ב-1 באוגוסט 1938 בבית החולים מנדוצ'ינו במדינת מנדוצ'ינו, קליפורניה. מאוחר יותר נשלחה גופתו לרופא במיזורי לצורך בדיקה וניתוח. השלד הוחזק על ידי הרופא, ובסופו של דבר נשלח לעיר לומה לינדה, בקליפורניה.
גופתו של אוסן נשרפה, ונערכה לו הלוויה לפי המסורת של הבונים החופשיים, בבית הקברות Forest Lawn בגנדלנד, קליפורניה.
גובהו

על פי "ספר השיאים של גינס" משנת 1978 גובהו היה רק 213.4 ס"מ. רגע לפני מותו, בגיל 46, הוא נמדד, ונמצא בגובה של 2.13 מטרים, עם זאת הוא איבד קצת גובה בגלל הגיל ולא יכול היה לעמוד ישר לחלוטין. ביוני 2008, אוניברסיטת לומה לינדה אישרה כי שלד אדם שנמצא באוסף שלהם ונמדד, היה באורך של 7 רגל 2.4 אינץ' (219.5 סנטימטרים) לדבריהם היה זה השלד של ג'ון אוסן.
פילמוגרפיה נבחרת

(Why Worry? (1923
(Long Fliv the King (1926
(Legionnaires in Paris (1927
(Bengal Tiger (1936
לקריאה נוספת

יוליה אולסון, מורשתנו, 1883–1980, אזור שיין, החברה ההיסטורית של שיינה, שיינה, נ.ד., 1980 ISBN 0-88925-204-1
הערות שוליים

1 2 3  Hartzman, Marc (2006). American Sideshow: An Encyclopedia of History's Most Wondrous and Curiously Strange Performers (באנגלית). Penguin. pp. 108–109. ISBN 9781585425303. נבדק ב-26 במאי 2018. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Denslow, William R. 10,000 Famous Freemasons, Vol. I, A-D.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 5004083  BNE: XX4870352  GND: 141954396  ISNI: 0000 0000 8404 3737  LCCN: no2011128694  SUDOC: 183615115  VIAF: 102361461   WorldCat (עם VIAF): 102361461
עמותת אדי

| --- | --- |
כרטיס אדי החדש
כרטיס אדי החדש
 פעילות:  תרומת איברים
 מדינה:  ישראל 
 בעלות:  משרד הבריאות
 מייסדים:  דבורה ושמואל בן דרור
 חברים:  1,090,593
 יושב ראש:  גד בן דרור 
 מנכ"ל:  אורנה ברוך
 מנהל פעילות:  ד"ר תמר אשכנזי
 תקופת הפעילות:  1978–הווה (כ־47 שנים) 
 www.adi.gov.il
 
אדִי - עמותה לקידום השתלות בישראל ע"ש אהוד בן דרור (ע"ר), היא עמותה ישראלית לעידוד תרומת איברים בישראל. העמותה היא חלק מהמרכז הלאומי להשתלות איברים של משרד הבריאות הישראלי, ומנהלת מאגר מידע ממוחשב של תושבי מדינת ישראל שהצהירו שהם מוכנים לתרום איברים אחרי מותם. נכון ל-2024, רשומים במאגר העמותה קצת פחות מ-10.1% מכלל האוכלוסייה הבוגרת בישראל (כ-1,090,593) איש.
נתון כזה נחשב לכישלון יחסי עקב העובדה שמדובר באחוז נמוך משמעותית מהממוצע במדינות החברות בארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (בספרד, למשל, חתומים כ-70% מהאוכלוסייה).
יסוד העמותה

העמותה נוסדה ב-30 באוקטובר 1978 על ידי שמואל ודבורה בן דרור, לזכרו של בנם, אהוד (אָדִי) בן דרור. בן דרור נפטר ב-24 ספטמבר 1978, זמן קצר לאחר השתלת כליה, עקב סיבוכים שנבעו מכך שהמתין זמן רב לתרומה.
במהלך תקופת הטיפולים שעבר אהוד בן דרור, בה המתין למציאת תורם מתאים עבורו, שוחח רבות עם הוריו וחבריו ודיבר על הצורך להעלות את המודעות לחשיבות תרומת האיברים, מתוך זה הועלה הרעיון על ידי אדי להחתים אנשים על כרטיס המעיד על רצונם לתרום את אבריהם לאחר מותם.
חבריו והוריו של אדי ראו ברעיון שהעלה על תרומת איברים את צוואתו, באוקטובר 1978 הוקמה אגודת אדי אשר יצרה מהפך בכל נושא תרומת האיברים והעלתה במודעות הציבור את חשיבותו של תרומת האיברים בארץ והחלה בהחתמת הציבור על כרטיס התורם אדי.
כרטיס תורם

כרטיס אדי הוא כרטיס אשר מי שחותם עליו מביע את רצונו לתרום חלק מאיבריו (או רקמותיו) לאחר מותו, לשם השתלת איברים ורקמות אם צריך, בחולים. התרומה מותנית בהסכמת המשפחה, גם אם נחתם כרטיס "אדי".
כל תושב ישראל מעל גיל 17 רשאי לחתום על הכרטיס. החתימה אינה תלויה במצב בריאותי, אלא רק התרומה עצמה תלויה בכך.
"אדי" דואגת להנצחת זכר התורמים על ידי פעילויות שונות, בהן נטיעת עצים ב"יער אדי", תמיכה באתר הנצחה באינטרנט, ויום הוקרה למשפחות תורמי האיברים בבית הנשיא. בשנת 2009 השתתפה "אדי" בהוצאת הספר בנין אריאל, שחלק גדול ממנו עוסק בהיבטים הלכתיים שונים של תרומת איברים.
החל מ-2011, מחזיקי כרטיס "אדי" מקבלים קדימות מסוימת בתור לקבלת איבר להשתלה, בהתאם להנחיות ועדת ההיגוי למרכז להשתלות לפי חוק השתלת איברים.
בעבר התקיים כרטיס-תורם נוסף המיועד בעיקר לציבור הדתי – כרטיס תורם בלבבי של "עמותת בלבבי" על-שם בלהה הירשברג, אך החתומים עליו אינם נהנים מקדימות בתור להשתלות. אחרי הקמת עמותה זו שינתה עמותת אדי את נהליה ההלכתיים, כדי שיעמדו בסטנדרט קביעת המוות שהיה נהוג על ידי "בלבבי". בימינו כרטיס "בלבבי" אינו מתקיים עוד ועמותת "בלבבי" מחתימה דרך אתר האינטרנט שלה על כרטיס אדי. על פי אתר העמותה, ישנו קונצנזוס הלכתי רחב המתיר תרומת איברים לאחר המוות ואף רואה בה צו מוסרי עליון.
נוהל התרמה

כאשר אדם מגיע לטיפול בבית החולים, הצוות המטפל אינו יודע האם הוא חתום על כרטיס אדי. כמו כן, על פי חוק מוות מוחי-נשימתי, אסור שהרופאים שאמורים לקבוע מוות מוחי יעסקו בהשתלות איברים. הגישה למאגר הנתונים של התורמים נתונה רק לאחות מתאמת ההשתלות של בית החולים (הנמצאת בכל מרכז רפואי המורשה לבצע השתלות איברים), וגם לה יש גישה לנתונים הללו רק לאחר שנקבע מותו של אותו אדם. זאת, על מנת שלא יינתן יחס שונה לאדם מסוים רק כי הוא הסכים לתרום איברים.
קביעת מוות מוחי נעשית רק על ידי שני רופאים ותיקים לפחות, כל אחד מהם מומחה בתחום אחר, שאינם חברי סגל במחלקה בה מאושפז החולה, ואינם עוסקים בהשתלות איברים. כמו כן, לפחות אחד מהם חייב להיות בדרגת מנהל מחלקה ומעלה. קביעת המוות המוחי מתבצעת על פי נוהל הכולל בדיקות ובדיקות עזר רבות. בכל מקרה לא קובעים מוות מוחי אם קיים ספק כלשהו שהמצב אינו כזה.
לפי הנוהל, רק לאחר שנקבע מוות מוחי האחות פונה למשפחה בבקשה לתרום את איבריו של הנפטר. גם אם נושא החולה המועמד לתרומת איברים כרטיס אדי, עדיין שמורה למשפחה זכות וטו שתמנע את קיום בקשתו לתרום את איבריו.
בימי הקורונה

ב-18 באוקטובר 2021 פרסם יו"ר ועדת השתלות הלב והריאות במרכז הלאומי להשתלות, פרופסור יעקב ג'יי לביא בעמוד הפייסבוק שלו כי, "בימים אלה נבחנת בארץ ובעולם הצעתי להנהגת מדיניות חדשה של הקצאת תרומות ריאה להשתלה ולפיה, מועמדים להשתלת ריאות שחוסנו כנגד הקורונה אך לקו בכל זאת במחלה וריאותיהם ניזוקו באופן בלתי הפיך, יקבלו עדיפות על פני חולים דומים שלקו במחלה ולא חוסנו נגדה מסיבות לא רפואיות". באותה עת פורסמה בכאן 11 כתבה הסוקרת אפשרות זו כדילמה הנתונה להכרעת המרכז הלאומי להשתלות.
סביב דברים אלו התקיים שיח ער ברשתות החברתיות ובמספר כלי תקשורת, והובעו תמיכה או הסתייגות מהשתלת איברים על פי סטטוס חיסוני. בימים העוקבים נשלחו פניות רבות של בעלי כרטיס אדי שביקשו למשוך ידם מההסכמה לתרום איברים לאחר מותם, מתוך חוסר רצון לשתף פעולה עם סינון שכזה. ב-20 באוקטובר, פרסם המרכז הבהרה בשם פרופסור רפי ביאר, יו"ר ועדת ההיגוי של המרכז: "אין כלל החלטה לתת עדיפות להשתלות למחוסנים על פני לא מחוסנים, סוגיה זו לא עלתה כלל לדיון".
הבהרה נוספת עלתה אף היא בעמוד הפייסבוק של המרכז ביום למחרת מצד דוקטור תמר אשכנזי, מנהלת המרכז הלאומי להשתלות: "לכל הפונים, שואלים, מתעניינים, ואפילו מתוסכלים או כועסים, אני מבקשת להצהיר באופן חד משמעי כי רישום החולים להשתלה בישראל נעשה במשרד שלנו בלבד, ועל פי קריטריונים רפואיים". עוד הוסיפה כי, "נושא החיסון לא היה מעולם ואיננו כיום קריטריון ברישום להשתלה. לא קיימת עדיפות למחוסנים!!". הפוסט שקודם בתשלום ברשת החברתית נפתח בהצהרתה כי, "(אני) מרגישה צורך לעשות צעד שלא עשיתי מעולם", והוא הצטרף למאמר שפרסמה אשכנזי במעריב אונליין ובאתר וואלה ב-21 באוקטובר.