stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הוויה (ארגון)
אודות

"הוויה" הוקם בשנת 2006 כמיזם משותף לעריכת טקסים ברוח יהודית פלורליסטית על ידי שלושה ארגונים: המדרשה באורנים, מרכז בינה ומכון הטקסים החילוני. מטרת הארגון היא לקדם את פיתוחם של טקסי חיים ישראלים כך שיהיו רלוונטיים ונגישים לציבור החילוני בישראל ובעולם. הארגון עורך "טקסי חיים" - טקסי לידה, חתונה, בר מצווה, בת מצווה ואבלות - ברוח יהודית חילונית.
הארגון משיא זוגות על ידי עורכי טקסים שהוכשרו על ידי "הוויה", במקום או בנוסף לרבנים. "הוויה" משיא גם זוגות אשר מוגדרים על פי ההלכה היהודית כפסולי חיתון (טקס ציבורי כזה נערך על ידי הארגון מדי ט"ו באב) וכן בני זוג מאותו המין; התנאי היחיד הוא שבני הזוג אינם נשואים לאחרים.
הטקסים שנערכים על ידי עורכי הטקסים של "הוויה" אינם מוכרים על ידי המדינה.
בנוסף מפעיל הארגון מספר תוכניות לימוד, הכשרה והעשרה בנושא טקסים חילוניים לציבור הרחב. בכלל אלו בתי מדרש, תוכנית הכשרת עורכים טקסים, סמינרי כלולות לזוגות לפני חתונה, סדנאות למשפחות בני מצווה ועוד.
מנהלת "הוויה" היא עו"ד סמדר דקל-נעים, ויושב ראש הוא עופר קורנפלד. משרדי הארגון נמצאים בסמינר אפעל.
תוכניות "הוויה" מתקיימות בתמיכת הקרן החדשה לישראל וקרן פוזן.
טקס יהודי חילוני

מטרת הארגון בעריכת הטקסים החילוניים הוא ליצור טקס שנובע מתוך התרבות החילונית ישראלית ומבטא ערכים המעוגנים בתוך תפיסת העולם הזו. השקפת העולם הנמצאת בבסיס הטקסים החילוניים כפי שמוגדרת על ידי הארגון מבוססת על ארבעה יסודות: הומניזם; ריבונות, כלומר זכותם וחובתם של כל אדם וכל קבוצה לקבוע את אורחות חייהם באופן עצמאי ובלתי תלוי; ריבוי פנים (או פלורליזם), כלומר יחס סובלני ויכולת קבלה של שוֹנוּת ומגוון אנושיים בין אנשים וקבוצות בחברה; ומודרניות, כלומר הבנה כי התבונה האנושית יכולה לחקור את הטבע, החברה והאדם.
כל עורך או עורכת טקס בארגון הוסמכו על ידיו לשמש כעורכי טקסים בקורס שמשכו שנה.
בית המדרש של הוויה

בית המדרש של ארגון הוויה משמש ללימוד ופיתוח תפיסת עולמו של הארגון ושל עורכי הטקסים שלו בסוגיות שקשורות בתפקידם, תוכניהם ומקומם של טקסי החיים בחברה הישראלית.
הסוגיות העיקריות שנלמדות בבית המדרש:
התכנים של טקסי החיים וסמליהם – רבדים סימבוליים, מיתיים והלכתיים.
תהליכים זוגיים, משפחתיים וקהילתיים שמלווים טקסים של חיים - היבטים פסיכולוגיים, סוציולוגיים ואנתרופולוגיים.
טקסים של חיים ומערכת החוק במדינת ישראל: סוגיות משפטיות שכרוכות בטקס הנישואין ובמוסד הנישואין; ברית זוגיות; ידועים בציבור; אמנות חברתיות; טקסים של לוויה אזרחיים וכיוצא בזה.
תכנים הקשורים לחתונה יהודית חילונית בין מסורת לחידוש.
מעברים בין הלכה, אגדה, נוהג וחוק.
טקסים של חיים בתפיסותיהם של זרמים, קהילות ועדות שונות בחברה היהודית הישראלית.
טקסים של חיים בזיקה למודלים מתחדשים של משפחות בישראל.
מצוקתן של עגונות ומסורבות גט – הסכמי קדם נישואין ופתרונות אחרים.
שאלות כלכליות וחברתיות שעולות סביב אירועי טקסי החיים.
תוכניות לימוד, הכשרה והעשרה

טקסים של חיים - תוכנית מחצבי"ם חיל חינוך
הכשרת עורכי טקסים של אבלות בקהילה בשיתוף מטה התרבות הקיבוצי ורשת הקהילות המתחדשות
הכשרת מנחי בר ובת מצווה בקהילה בשיתוף רשת קהילות שח"ף
"נשים, טקסים ומגדר" - כנס בשיתוף ניגון נשים, בית התפוצות ואוניברסיטת ת"א
תוכנית "משפחה נולדת" הכנה ללידה ברוח ישראלית בשיתוף החברה למתנ"סים
סמינרי הכנה לזוגות לקראת חתונה – בשיתוף רשת הלל באוניברסיטאות ומכללת עלמא
תוכניות לצעירים דוברי רוסית בשיתוף "פישקא קלאב"
פורום נשים מובילות טקסים – בשיתוף ניגון נשים במדרשה באורנים
ראו גם

משפחה חדשה
לקריאה נוספת

רונן אחיטוב, ימי אדם: טקסי חיים יהודיים, משכל, 2007
מוקי צור, מחזור החיים במשפחה חילונית בארץ, זמן יהודי חדש: תרבות יהודית בעידן חילוני - מבט אנציקלופדי: כרך רביעי יהודים ולא יהודים בזמן החדש, כתר, 2007
הערות שוליים

↑  טקס חתונה ציבורי שערך הארגון, באתר יוטיוב
↑  שרית פרקול, לא "פסולי חיתון" - חתונה פומבית בט"ו באב, באתר ynet, 25 ביולי 2010
↑  הילולים וחתונה בעמ - טקס הנישואים בישראל תערוכה וערב עיון בבצלאל באתר בצלאל
↑  לימור גל, סמינר כלות וכלולות, מודל 2010, באתר הארץ, 5 ביוני 2010
↑
↑  תוכנית הכנס: "ותצאנה כל הנשים" באתר הכנס
↑  גילי ברטורא ללדת ביהודית - על תוכנית ההכנה ללידה בעיתון הדף הירוק
↑  סדנא לקראת כלולות באתר עלמא(הקישור אינו פעיל, יולי 2014)
רשת בתי המדרש

רשת בתי המדרש היא התאגדות של בתי המדרש הפלורליסטיים הוותיקים והמרכזיים בישראל. הרשת הוקמה בשנת 2004 וכיום היא מאגדת כשלושים ארגונים. הרשת פעילה בתחום ההתחדשות היהודית כדי לתת ליחיד ולחברה בישראל כלים בתחום לימוד היהדות בגישה פלורליסטית, וזאת על מנת לבסס את קיומה של ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית ובמטרה לחזק את הקשר בין חלקים של העם היהודי בישראל ובתפוצות.
רקע

רשת בתי המדרש הוקמה בשנת 2004 על ידי כשישה בתי מדרש. הארגונים המתאגדים ראו לנכון להעמיק את שיתוף הפעולה הבין ארגוני בקידום המטרות המשותפות ובהן: העמקת החיבור בין הציבור הישראלי למורשתו היהודית, עידוד לימוד מקורות יהודיים ברוח פלורליסטית והעמקת תחושת השייכות והקהילתיות בין פלגים שונים בחברה הישראלית על ידי יצירת שפה יהודית משותפת.
לאחר כשנה וחצי כבר היו חברים ברשת 11 ארגונים, וכיום מספר בתי המדרש החברים ברשת מתקרב ל-30.
תפקיד היו"ר מאויש ברוטציה על ידי בתי המדרש השונים החברים ברשת, לפרק זמן של כשנתיים.
פעילות רשת בתי המדרש

על מנת לקדם את יעדי הרשת, היא מקיימת את הפעילויות הבאות:
פעילות רשת בתי המדרש > הצעת חוק בתי המדרש היהודיים - הדמוקרטיים התש"ע

ביוני 2010 הונחה על שולחן הכנסת הצעת חוק בתי המדרש היהודיים דמוקרטיים, אשר יזמה רשת בתי המדרש ומקודמת על ידי חבר הכנסת זבולון אורלב. מהות החוק היא כי משרד התרבות והספורט יכיר בבתי המדרש לצורכי תקצוב על מנת לקדם את לימוד היהדות בישראל מתוך מגמה של גישור בין השקפות העולם השונות וגיבוש זהות יהודית.
פעילות רשת בתי המדרש > אתר מדרשת

אתר האינטרנט "מדרשת" הוקם על מנת לאפשר לכלל הגולשים ליצור דפי לימוד בית מדרשיים ולשתף בדפי לימוד קיימים בנוחות ובקלות. כיום האתר כולל כ-500 דפי לימוד אשר נתרמו לטובת הציבור הרחב על ידי מנחי בית המדרש המובילים ברשת. כמו כן האתר כולל כלים טכנולוגיים המאפשרים לכלל הגולשים להתאים דפי לימוד קיימים לצורכי הלימוד שלהם, וכן לבנות דפי לימוד חדשים מתוך מאגר המקורות ביעילות. האתר הוקם ביוזמה ובמימון של קרן אבי חי על ידי רשת בתי המדרש, ובביצוע ותמיכה טכנולוגית של מט"ח.
פעילות רשת בתי המדרש > ימי עיון והכשרה למנחי בתי מדרש

הרשת מקיימת שני ימי עיון מרוכזים מדי שנה למנחי לימוד בית מדרש. מטרת ימי העיון לשתף בידע ובניסיון אשר נצבר בבתי המדרש השונים על מנת לקדם את הכשרתם ולהעמיק את המיומנויות של מנחי בית המדרש בישראל.
פעילות רשת בתי המדרש > פרשה בשניים

החל מחודש מאי 2010 עולה מדי יום חמישי סרטון באתר האינטרנט mako, ובו שניים ממנהלי בתי המדרש בישראל משוחחים על נושא מפרשת השבוע מזווית אקטואלית. בשיחתם הם יוצרים חיבור בין התנ"ך למציאות העדכנית של החברה הישראלית.
ראו גם

פנים - איגוד ארגוני יהדות ישראלית
בתי המדרש החברים ברשת

אלול
אסכולות
בארי - מכון שלום הרטמן
בינה
גשר - מפעלים חינוכיים
החברה למתנ"סים
הלל ישראל
המדרשה באורנים
זית
טבע עברי
יובלים - מרכז פלורליזם וזהות יהודית במכללת תל חי
מדרשיות שכטר
מדרשת עיון
מכון גנדל
ממזרח שמש
מעגל טוב
מרכז יעקב הרצוג
מכון גנדל
מרכזי דניאל
עלמא
עתיד במדבר
קהילות שרות
קולות
קולות בנגב
תא שמע - מליץ
תמורה - יהדות ישראלית
הערות שוליים

↑  הצעת חוק בתי מדרש יהודיים דמוקרטיים התש"ע, מתוך אתר הכנסת
רבי זריקא

| --- | --- |
 מקום קבורה:  כפר חוקאב
 תקופת הפעילות:  דור שלישי לאמוראי בבל
 רבותיו:  רבי שמעון בן לקיש, רבי אלעזר, רב יהודה ורבי אמי
 בני דורו:  רבי זירא, רבי ירמיה
 
רבי זריקא (בתלמוד ירושלמי: רבי זריקן) היה אמורא בדור הרביעי לאמוראי ארץ ישראל.
למד אצל רבי אבהו יחד עם רבי ירמיה חבירו. הוא היה תלמיד של ריש לקיש, רבי אלעזר, רב יהודה ותלמיד מובהק של רבי אמי. היה מעתיק ברייתות ומסדרן.
הוא מזכיר גם מאמרותיו של רב הונא. חברו היה רבי זירא.
פסקיו

אין אומרים בפני המת, אלא מדבריו של המת.
במחלוקת הלכתית בין רב לרבי חנינא, האם יש להזכיר את ראש חודש בברכת המזון (בברכת יעלה ויבוא), מכריע רב זריקא את ההלכה כרב, שכן ברייתא אותה אמר רבי אושעיא מצטרפת לדבריו.
הערות שוליים

↑  ראו תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף מ"ב, עמוד ב'.
↑  יחוסי תנאים ואמוראים.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף כ"א, עמוד ב'.
↑  קיימת מחלוקת בתלמוד, האם מדובר על דברי תורה על דברים בטלים.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ג', עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף כ"ד, עמוד א'.
| אמוראי ארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| הדור הראשון (עד 250) | אבא כהן ברדלא • אבא יודן •  רבי אושעיא • רבי אפס • בר קפרא • רבי בנאה • רבן גמליאל ברבי • רבי הלל • רבי חייא • רבי חנינא בר חמא •  חזקיה • רבי זכאי דכבול • יהודה בן רבי חייא • רבי יהודה נשיאה • רבי יצחק מגדלאה • רבי יוסי בן פטרוס • רבי יוסי בן שאול • רבי יונתן בן אלעזר • רבי ינאי • רבי יהודה בן קנוסא • רבי ירמיה (הראשון) • רבי יהושע בן לוי • רבי יוסי בן זמרה • רב כהנא (הראשון) • לוי בר סיסי • רבי נחוניא דמן חוורן • רבי שמעון בן יהוצדק • רבי שבתי |  |
| הדור השני (עד 280) | אבא דמן יפו • רבי אבא בר אבינא • רבי אבא בר זבדא • רבי אבא בר אחא • רבי אלעזר בן פדת • אילפא • רבי אביתר • רבי אפטוריקי • בר פדא • רבן גמליאל הרביעי • זעירי • רבי חייא בר יוסף • רבי חנינא תורתייא • רבי יוחנן •  רבי יהושע אוניא •  רבי יהודה בר נחמני • רבי יאשיה (אמורא) • רבי יצחק נפחא • רבי יוסי בר חנינא • רבי יעקב בר אידי • רב יוסף בריה דרבי יהושע בן לוי • רב כהנא (השני) • רבי לוי • רבי מנחם • רבי מני בר פטיש • רבי סימון •  ריש לקיש • רבי שמעון בר אבא • רבי שמואל בר נחמני • רבי שמלאי • רבי שמעון בן אליקים • רבי שמעון חסידא • רבי תנחום • רבי תנחום בר חנילאי |  |
| הדור השלישי (עד 310) | רבי אמי • רבי אסי • רבי אבהו • רבי אבין • רבי אבדימי דמן חיפה • רבי אייבו • רבי אבא בר פפא • רב אושעיא • אמי ורדינאה • אבא בר קורייה • רבי אבא דמן עכו • רבי אבא הראשון • רבי אלכסנדרי • אבימי בר פפי • רבי אלעאי • רבי אבא מקרטיגנא • רבי אחא בר חנינא • רבי אבא בר ממל • רבי בנימין בר יפת • רבי חלבו • רבי חמא בר עוקבא • רבי חנינא בן עגיל • רבי חנינא בר פפא • רבי חנינא בן פזי • רב הושעיא • רבי זירא • רבי חייא בר אבא • רבי חנינא בר פפי • רב חנינא • רבי ירמיה (השני) • רבי יהודה נשיאה השני • רבי יוסי דמן יוקרת • רבי יודן בן ישמעאל • רבי יהודה בן פזי • רבי יצחק בר אבא • רבי יצחק • רבי יצחק עטושיא • רבי כרוספדאי • עולא • רבי עוירא • רבי ענני בר ששון • רבי פדת •  רבי פנחס בר חמא • רבי פרידא • רבה בר בר חנה • רבי שילא איש כפר תמרתא • רב שמואל בר יהודה • רב שמואל בר רב יצחק • תחליפא בר מערבא |  |
| הדור הרביעי (עד 340) | רבי אחא • רבי אבא בר זבינא • רבי אבא בר כהנא • רבי אבא בר פפי • רב אויא • אבימי בריה דרבי אבהו • אבימי בר טובי • רבי ברכיה • רבן גמליאל החמישי • אבא אושעיא איש טריא • רבי זריקא • חסא דאשתמוע • רבי חלקיה • רבי חזקיה • רבי ירמיה • רבי יונה • יצחק בן אלישיב • רבי יוסנא • רבי יהודה בר טיטס • רב יהודה בר שילא • רבי יהושע דסכנין • רבי יוסי צידוניא • יעקב איש כפר נבוריא |  |
| הדור החמישי (עד 380) | הלל נשיאה • רב חנניה • רבי יהודה בר שלום • רבי יוסי ברבי בון • רבי יוסי בר זבידא • רבי יונה בוצרייא • רבי יוסטא בר שונם • רבי מנא • רבי מתניא • רבי שמעון בר כרסנא |  |
| הדור השישי (עד 410) | רבי אבא (השלישי) • רבי יהודה נשיאה השלישי • רבי תנחומא • רבי שמואל בן רבי יוסי ברבי בון |  |
| לרשימת אמוראי בבל | לרשימת אמוראי בבל |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
התזמורת האנדלוסית הישראלית

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1994 
 מייסד:  מוטי מלכא, יחיאל לסרי
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  אשדוד, ישראל
 מנצח:  סיון אלבו בן חור  רועי אזולאי  רעות צמחוני ליפשיץ
 פרסים:  פרס ישראל למפעל חיים (2006)
 www.andalusit.co.il
 
הסמליל הישן של התזמורת
התזמורת האנדלוסית הישראלית היא תזמורת שמרכזה באשדוד, המתמקדת במוזיקה אנדלוסית שמקורה בספרד המוסלמית ("אנדלוסיה") של המאה ה-10 וה-11, ונשתמרה בקרב יהודי צפון אפריקה. התזמורת נוסדה באשדוד ב-1994 ובשנת 2006, זכתה בפרס ישראל למפעל חיים.
בשל גרעון כספי אליו נקלעה התזמורת, בסוף ינואר 2009 פוטרו כל עובדי התזמורת ונגניה וזאת לאחר כישלון משא ומתן בין הנהלת התזמורת לנציגות הנגנים והעובדים. פירוק התזמורת וסיום פעילותה במתכונתה המקורית הוביל למעשה לפיצולה ולהקמת תזמורת אנדלוסית נוספת. בחודש מרץ 2009 החלה התזמורת לפעול עם רוב הנגנים והעובדים תחת עמותת "קרן אהבת קדומים" ונקראה "התזמורת האנדלוסית החדשה אשקלון", ולאחר מכן שינתה את שמה ל"התזמורת האנדלוסית הים תיכונית אשקלון". במקביל הוקמה באותה שנה תזמורת חדשה מטעם עיריית אשדוד בשם "התזמורת האנדלוסית הקלאסית אשדוד". בתחילת 2016, בשל סכסוך עם עיריית אשקלון בנושא תיקצוב התזמורת, עברה "התזמורת האנדלוסית הים תיכונית אשקלון" לירושלים, ושינתה את שמה בהתאם ל"תזמורת האנדלוסית ירושלים". שם התזמורת שונה פעם נוספת והחל משנת 2017 היא נקראת "תזמורת ירושלים מזרח ומערב".
התזמורת האנדלוסית הישראלית אשדוד > 2009 - הווה

כשנה לאחר קבלת פרס ישראל התזמורת נקלעה לגרעון תקציבי עמוק ובעקבותיו המשכורות של חלק מהעובדים שולמו באיחור או שקוצצו. עובדי התזמורת הביעו מרירות על כך שהם מקופחים בשכר בעוד שעובדים מסוימים בתזמורת מקבלים משכורות גבוהות. על מנת להגן על זכויותיהם, העובדים התארגנו תחת ההסתדרות הכללית, הקימו ועד עובדים וחתמו על הסכם קיבוצי, ובשלב מסוים פתחו בשביתה. הנהלת התזמורת פתחה במשא ומתן עם נציגות ועד העובדים אך תהליך זה נכשל וכך בסוף ינואר 2009 הנהלת התזמורת החליטה לפטר את כל עובדי התזמורת ונגניה. פיטורין אלו היו בעת שביתה חוקית ממושכת של עובדי ונגני התזמורת.
זמן מסוים לאחר מכן בית המשפט הוציא צו פירוק לתזמורת האנדלוסית הישראלית.
נגני ועובדי התזמורת הקודמת המשיכו לעבוד החל מחודש מרץ 2009 תחת עמותת "קרן אהבת קדומים". עובדים ונגנים אלו קראו לעצמם "התזמורת האנדלוסית החדשה" (לימים שינו שמם ל"התזמורת האנדלוסית הים-תיכונית"). באותו זמן עובדי התזמורת עדיין לא קיבלו שכר על עבודתם.
בחודש אוגוסט 2009 ראש עיריית אשדוד באותה עת, יחיאל לסרי (שהיה בין מקימיה של תזמורת זו) החליט להקים תזמורת חדשה מטעם עיריית אשדוד בשם "התזמורת האנדלוסית הקלאסית אשדוד", אשר תנגן גם מוזיקה אנדלוסית. לתזמורת זו הצטרפו מספר קטן מנגני התזמורת הקודמת ("התזמורת האנדלוסית הישראלית"). בחודש אוקטובר 2009 עיריית אשדוד רכשה את שם התזמורת הקודמת מהמפרק שמונה על ידי בית המשפט.
כיום המנהל האמנותי של התזמורת הוא נגן הקמנג'ה אלעד לוי ומנכ"ל התזמורת הוא שלום לוטטי.
בשנת 2023 התזמורת האנדלוסית והמפיק המוזיקלי פטריק סבג בשיתוף פעולה עם בניה ברבי, הוציאו גרסת כיסוי לשיר שינויי מזג האוויר של שלמה ארצי.
תזמורת ירושלים מזרח ומערב

התזמורת החלה לפעול מחודש מרץ 2009 תחת עמותת "קרן אהבת קדומים" בעיר אשקלון בהשתתפות כ-28 נגנים ועובדים, שהיוו רוב ב"התזמורת האנדלוסית הישראלית".
בתחילה היא נקראה "התזמורת האנדלוסית החדשה אשקלון".
התזמורת ביצעה חזרות וקונצרטים ללא שכר, ובאותה העת פנתה למשרד התרבות על מנת שזה יכיר בה כממשיכת דרכה של "התזמורת האנדלוסית הישראלית" שפורקה, וכך תקבל תקציב מסוים מן המדינה. משרד התרבות בדק את שני הגופים שטענו להיות ממשיכיה של התזמורת הקודמת וב-28 בפברואר 2010 פרסם משרד התרבות ש"התזמורת האנדלוסית החדשה אשקלון" בניצוחו של תום כהן ובניהולו של עופר אמסלם קיבלה את הכרת המדינה כממשיכת "התזמורת האנדלוסית הישראלית" שפורקה וכמו כן קיבלה את התקציב לשנת 2009 (רטרואקטיבית). "התזמורת האנדלוסית החדשה אשקלון" שינתה אז את שמה ל"התזמורת האנדלוסית הים תיכונית אשקלון". לאחר מכן, גם התזמורת האנדלוסית הישראלית אשדוד החלה לקבל תקצוב מחודש ממשרד התרבות.
החל משנת 2016 עברה התזמורת לעיר ירושלים עקב סכסוך עם עיריית אשקלון, וכתוצאה מכך התזמורת מאשקלון הפכה ל"תזמורת האנדלוסית ירושלים". בשנת 2017 שונה שם התזמורת שוב והפעם ל"תזמורת ירושלים מזרח ומערב".
לקריאה נוספת

מירב אהרון גוטמן, "קבלו את התזמורת האנדלוסית הישראלית! – לביקורת המושג רב-תרבותיות בישראל", אלפיים, 33, נובמבר 2008.
הערות שוליים

↑  גל אפלרויט אלמוג בן זכרי, בגלל סכסוך עם העירייה, התזמורת האנדלוסית אשקלון עוברת לירושלים, באתר הארץ, 25 בדצמבר 2015
↑  מירב אהרון גוטמן, קבלו את התזמורת האנדלוסית הישראלית, אלפיים https://www.academia.edu/10066345/קבלו_את_התזמורת_האנדלוסית_הישראלית_לביקורת_מושג_רב_התרבותיות_בישראל
↑  מירב אהרון גוטמן, תזמורת קלאסית מזרחית, תיאוריה וביקורת https://theory-and-criticism.vanleer.org.il/product/תזמורת-קלאסית-מזרחית-על-הבניה-חברתית-ש/
↑  מירב אהרון גוטמן, תזמורת קלאסית מזרחית
↑  מרב יודילוביץ', התזמורת האנדלוסית פיטרה את עובדיה, באתר ynet, 28 בינואר 2009
עופר וולפסון, "הופסקה פעילות התזמורת האנדלוסית הישראלית", באתר "News1", ‏28.1.2009
יובל אזולאי, נגן הוויולה המצטיין יחזור לשמור במפעל, באתר הארץ, 30 בינואר 2009
↑  אלעד לוי, נגני התזמורת | התזמורת האנדלוסית הישראלית אשדוד, באתר www.andalusit.co.il
↑  מרב יודילוביץ', תזמורת חדשה-ישנה, באתר ynet, 22 במרץ 2009
↑  מרב יודילוביץ', ניצחון לנגני התזמורת האנדלוסית, באתר ynet, 28 בפברואר 2010
חגי חיטרון, עכבר העיר אונליין, איזה תזמורות תזכה בתמיכת משרד התרבות, באתר הארץ, 4 במרץ 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311480605171  LCCN: no2008153788  MusicBrainz: d8275e98-a56a-4baf-92f1-0b5ef31959ac  VIAF: 313006460   WorldCat (עם VIAF): 313006460 
סמל ראשון של התזמורת האנדלוסית החדשה אשקלון
לוגו תזמורת ירושלים מזרח ומערב
גובה האדם

| --- | --- |
 שיוך:  גובה
 מזהים
 קוד MeSH:  E01.370.600.115.100.160.100 
 מזהה MeSH:  D001827 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0005890 
 
הגובה האנושי הממוצע במדינות העולם, 2014
הגובה הממוצע של גברים (אדום) ונשים (כחול) בעולם לפי שנת לידתם
גובה האדם או קומתו הוא המרחק מהחלק התחתון של הרגליים עד לקצה הראש של גוף האדם, אשר נמדד כאשר האדם עומד זקוף. גובה האדם נמדד לעיתים רבות באמצעות סטדיומטר (אנ'), בדרך כלל בסנטימטרים במדינות בהן נפוצה השיטה המטרית, או ברגל ואינץ' במדינות בהן נפוצה השיטה האימפריאלית.
גורמים

גובהו של אדם מבוגר מושפע על ידי הגנים שלו. כאשר קבוצת אוכלוסייה חולקת רקע גנטי משותף וגורמים סביבתיים משותפים, לעיתים רבות חלק גדול מאותה קבוצת האוכלוסייה יהיו בעלי גובה ממוצע אופייני. בקבוצות אוכלוסייה אלו המקרים בהם אנשים יהיו בעלי גובה יוצא דופן (סטייה של כ-20% מהגובה הממוצע) לרוב נובעת ממקרים של גיגנטיזם או גמדות, אשר הם מצבים רפואיים הנגרמים כתוצאה מגנים ספציפיים או הפרעות במערכת האנדוקרינית.
גורם נוסף המשפיע על גובהם של בני אדם הוא התזונה שלהם. הגובה הממוצע של קבוצת אוכלוסייה באזורים מסוים, או של אינדיבידואלים, יכולים גם לשמש כאינדיקטורים לאיכות התזונה של אותה האוכלוסייה, או של אותו האינדיבידואל. באזורים עם מקרים קשים של עוני או באזורים בהם ישנם לחימה מתמשכת גורמים סביבתיים כמו תת-תזונה כרונית במהלך תקופת הילדות או תקופת גיל ההתבגרות עלולים לגרום לצמיחה מאוחרת או להפחתה ניכרת בגבוה של אנשים מבוגרים.
גובה האדם אינו קבוע. הוא גדל מהיוולדו עד הגיעו לבגרות ואז קטן עם הזקנות האדם. כמו כן, במהלך היום גובה האדם אינו קבוע, בשעות הבוקר הוא בשיא גובהו ומתנמך בהדרגה במהלכו, עקב גורמים כמו פעילות גופנית כוח המשיכה.
קורלציה

קיימת קורלציה בין הגובה לאינדיקטורים שונים אודות הבריאות של האדם, כמו, בין היתר, תוחלת החיים של האדם. מחקרים מראים שיש קשר בין גובה נמוך יחסית לבין תוחלת חיים ארוכה יותר. לאנשים בעלי קומה נמוכה יש לעיתים רבות גם לחץ דם נמוך יותר והם נוטים פחות לחלות בסרטן. אוניברסיטת הוואי מצאה כי "גן אריכות החיים" FOXO3 אשר מפחית את השפעות ההזדקנות נמצא בדרך כלל בקרב אנשים נמוכי קומה. עבור אנשים בעלי קומה נמוכה קטן גם הסיכון ללקות באי ספיקה ורידית כרונית (אנ').
על פי מחקר בריטי שבוצע במהלך המאה ה-20 עלה כי למרות שגברים גבוהים נוטים להביא יותר ילדים מגברים נמוכים. עלה גם כי לנשים בגובה נמוך מהממוצע היו ילדים רבים יותר מאשר נשים גבוהות יותר.
מחקרים בארצות הברית מצאו מתאם בין גובה האדם לבין הכנסתו, כך שאנשים גבוהים יותר מרוויחים בממוצע יותר.
ראו גם

גובה
גודל הפין האנושי
דיואן תימני

דיואן שהיה ברשות ר' יוסף עמר אטוחנה
דיואן תימני הוא ספר שירים של יהדות תימן, המכיל בתוכו שירים לשבתות, חגים ואירועים שונים.
היסטוריה

עד המאה ה-17 לא היה קיים ספר הדיואן כספר נפרד. קובצי השירים של יהדות תימן נכתבו במדור מיוחד בתכלאל בשם "שירות ותושבחות", וכללו מספר מועט של שירים. במדור זה סודרו השירים לפי מחזור השנה, תחת הקטגוריות: שירים לשבת, למועדים, לחנוכה ולפורים, שירי חתונה, שירי חול, והללות.
עם התרבות השירה שנכתבה בתימן, בעיקר על ידי רבי שלום שבזי, נוצר הדיואן כספר נפרד המוקדש כולו לשירים. בעקבות כך, לאט לאט בוטל המדור "שירות ותושבחות" בתכלאל. בדיואנים החדשים האלה החלו לחלק את השירים ל"נשוד" ו"שירה", ונוספו בהם שירי המשוררים התימניים רבי יוסף בן ישראל ושירי רבי שלום שבזי. סיבה נוספת של יצירת ספר הדיואן היא כניסת סידורי הדפוס הספרדיים לתימן ודחיקתם של התכאליל בהם מופיעים שירי יהודי תימן, ואז נוצר הצורך בספר שירים.
השירים בדיואן לא היו קבועים, וכל לבלר הכניס את השירים בהם היה מעוניין, או השירים שביקש ממנו מזמין הדיואן. המרכיב העיקרי של הדיואנים הם שירי רבי שלום שבזי, והרבה מהדיואנים נקראים "דיואן מארי שלום שבזי", למרות שיש בהם גם שירי משוררים אחרים.
מבנה הדיואן

רוב ככל הדיואנים ארוכים וצרים. צורה זו מותאמת לכתיבת השירים, בהם השורות צרות.
סוגי השירים > נשיד

נַשִׁידּ (ברבים: נִשְׁוַדּ. תרגום: שיר, בערבית תימנית קדומה) הוא סוג שיר קצר יחסית ופשוט, המורכב מחרוז אחד ומשקל קבוע. שירי הנשיד מושרים במנגינה איטית ומונוטונית, על ידי רבנים ומכובדים ולא על ידי משוררים מומחים. מפאת המנגינה השקטה והאיטית, שירי הנשיד לא נועדו לריקוד. שירי הנשיד שימשו כשירי שבת וחג, בהם הריקוד אסור, ובימי חול שימשו כפתיח לשירים הקצביים מסוג "שירה", שבהם רוקדים.
בסוף שיר הנשיד אומר המשורר את הפסוק: ”אָנָּא ה' הוֹשִׁיעָה נָּא”, ושאר המשתתפים עונים: ”אָנָּא ה' הַצְלִיחָה נָא”. המנהג הרווח היה לחזור 3 פעמים על המילה "אנא", אך הדרדעים נוהגים לאומרה פעם אחת.
סוגי השירים > שירה

סוג השירים הנפוץ ביותר הוא ה"שירה", שירים קצביים הבנויים שורות ארוכות וקצרות בסגנון שירי אזור (מוושחאת) של שירת ספרד. בשירים אלו רוקדים, ושרים אותם משוררים מומחים במנגינות מורכבות. בסוף כל "שירה" שרים שיר הלל.
סוגי השירים > הללות

הַלֵּלוֹת (ביחיד: הַלֵּל) הוא סוגה ספרותית של שירה המיוחדת ליהדות תימן. שירי ההללות מורכבים ממספר שורות מצומצם, כ-3 עד 6, ללא משקל, ועם חרוז אחד לכל השורות. שירי ההלל מתחילים ומסתיימים במילה "והללויה", ולשורה האחרונה נלקח בדרך כלל פסוק מהמקרא. שירי ההללות מושרים בסוף השירות, על ידי כל המשתתפים, במנגינה פשוטה ומונוטונית.
תוכנם של שירי ההלל הוא בדרך כלל בקשה לגאולה, ברכות לחתן או לתינוק הנימול, או ברכה של בעל הבית לאורחיו.
סוגי השירים > זפה

זַפֵה (תרגום: ליווי) הוא סגנון שירי לכת, בהם מלווים את החתן מביתו לבית הכלה ולהפך בטקסי החתונה.
סוגי השירים > חידויה

חִידּוּיָה היא סוג שיר עתיק מאוד, ומעטים השירים מסוגה. שירים אלו מסודרים כך שמשפט אחד נשאר קבוע לאורך כל השיר, אך מילה אחת בו משתנה על פי סדר הא'-ב'. דוגמה לחידויה הוא שיר החתונה "אהוב מהר המור".
פירושים

פירושים רבים נכתבו על שירי הדיואן בידי חכמי תימן:
פעמון זהב – פירושו של מארי יצחק ונה לדיואן שכתב.
משכיל על נגינות – פירושו של מארי יחיא קורח לשירי הנשוד.
משכיל שיר ידידות – פירושו של מארי יחיא קורח לשירות.
עלמות שיר – פירושו של מארי עמרם קורח.
דיוואנים מפורסמים > דיואן אל-חמדי

נכתב בתימן, ככל הנראה במאה ה-16 או ה-17. על התארוך מצביעים היעדרותה המוחלטת של שירתו של רבי שלום שבזי בן המאה ה-17 מצד אחד, ומצד שני החלת השימוש בערבית גם לצורכי קודש במאה ה-16 או ה-17. בכתב היד בן 134 עמודים נמצאים כמאתיים שירים, הכתובים בשלוש השפות הנפוצות בקרב יהודי תימן, עברית, ערבית וארמית. בדיואן נמצאים 20 שירים שלא נמצאה להם מקבילה מוכרת. צורתו של דיואן אל-חמדי מרובעת ונמוכה, בשונה מדיואנים מאוחרים יותר המתאפיינים בצורה מלבנית ארוכה.
דיוואנים מפורסמים > דיואן מארי חיים כסאר

דיואן שכתב מארי חיים בן סלימאן כסאר. נמצא כיום בספריית הרב יוסף קאפח. הדיואן מקושט בצבעי שחור ואדום.
הדפסות

אמלל שיר – בעריכת פרופ' יוסף טובי ושלום סרי. יצא לאור על ידי עמותת אעלה בתמר, בשנת ה'תשמ"ח (1988).
אפתחה שיר – בעריכת הרב יוסף עראקי. עם פירושי מארי יחיא קורח, מארי עמרם קורח ("עלמות שיר"), מארי שלום אלשיך ומארי יוסף צוברי. יצא לאור על ידי מוסדות בנתיבות אמת, בשנת ה'תשנ"ט (1999).
נעימות שיר – בעריכת הרב משה רצאבי והרב יואב פנחס הלוי. עם פירוש נעימות שיר. יצא לאור על ידי מכון פעולת צדיק, בשנת ה'תשנ"ה (1995).
שבח אל חי – בעריכת ד"ר יהודה עמיר. יצא לאור על ידי מכון משנת הרמב"ם, בשנת ה'תשנ"ג (1993).
צרור המור – בעריכת ד"ר צמח קיסר. עם פירוש "מאור השיר", ביאור קצר ותרגום השירים הערביים. יצא לאור על ידי מכון אפיקים, בשנת ה'תשס"ב (2002).
ראו גם

תאג'
תכלאל
לקריאה נוספת

ד"ר יהודה עמיר, ישקף – שירת ר' יוסף בן ישראל, הוצאת האגודה לטיפוח חברה ותרבות, נתניה ה'תש"ף (2020)
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15  פרופ' יוסף טובי ושלום סרי, דיואן אמלל שיר, הוצאת עמותת אעלה בתמר, רמת גן ה'תשמ"ח (1988))
1 2 3 4 5 6 7  ד"ר יהודה עמיר, ישקף – שירת ר' יוסף בן ישראל, הוצאת האגודה לטיפוח חברה ותרבות, נתניה ה'תש"ף (2020), פרק ב: הדיואן – ספר השירים של יהודי תימן
↑  ד"ר אדם בן נון, זיכרון להולכים: מארי עזרי צאלח זצ"ל, באתר נוסח תימן
הדיואנים "אמלל שיר" ו"נעימות שיר"
יוסי סעדון (טניסאי)

ערך זה עוסק בשחקן טניס כיסאות גלגלים ישראלי. אם התכוונתם לספורטאי עבר בספורט נכים, ראו .
יוסי סעדון (נולד ב-1972) הוא שחקן טניס כיסאות גלגלים ישראלי.
סעדון נפצע קשה בשנת 1992 בתאונת דרכים במהלך שירותו הצבאי והוא משותק בגפיים התחתונות. במסגרת בית הלוחם בתל אביב החל להתאמן בטניס ובשנת 2019 סווג בדרגת הנכות הקשה קוואד.
במשחקים הפאראלימפיים טוקיו (2020) התחרה בתחרות יחידים ובתחרות זוגות. בתחרות היחידים הפסיד בשלב המוקדמות בשמינית הגמר ובתחרות הזוגות התחרה עם שרגא ויינברג והם סיימו ברבע הגמר.
בשנת 2021 היה סעדון אלוף ישראל בטניס כיסאות גלגלים בקטגוריית הנכות קוואד והיה מדורג בין 20 הטובים בעולם.
בשנת 2023 זכה עם נבחרת ישראל במדליית כסף באליפות העולם.