פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה
חתני פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה

| שנה | מקבלי הפרס | מקבלי הפרס | מוסד | נימוקים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1901 |  | אמיל אדולף פון ברינג | אוניברסיטת מרבורג | על עבודתו בטיפול בעזרת נסיוב בייחוד כנגד דיפתריה |
| 1902 |  | רונלד רוס | אוניברסיטת ליברפול | מחקרו על המלריה בו הראה כיצד היא נכנסת לגוף |
| 1903 |  | נילס ריברג פינסן | מכון פינסן לאור רפואי | פוטותרפיה למחלת שחפת העור (lupus vulgaris) |
| 1904 |  | איוואן פבלוב | האקדמיה לרפואה צבאית בסנקט פטרבורג | על הבנת הפיזיולוגיה של מערכת העיכול |
| 1905 |  | רוברט קוך | המכון למחלות מידבקות | על גילוי הגורם למחלת השחפת |
| 1906 |  | קמילו גולג'י | אוניברסיטת פאביה | מחקרם על מבנה מערכת העצבים |
| 1906 |  | סנטיאגו רמון אי קחאל | אוניברסיטת מדריד | מחקרם על מבנה מערכת העצבים |
| 1907 |  | שארל לואי אלפונס לבראן | מכון פסטר | על תפקיד הפרוטוזואה כמחולל מחלות |
| 1908 |  | איליה מצ'ניקוב | מכון פסטר | על חקר מערכת החיסון |
| 1908 |  | פאול ארליך | אוניברסיטת גטינגן, המכון המלכותי לטיפול נסיוני | על חקר מערכת החיסון |
| 1909 |  | אמיל תאודור קוכר | אוניברסיטת ברן | מחקרו על הפיזיולוגיה, הפתולוגיה וניתוח בלוטת התריס |
| 1910 |  | אלברכט קוסל | אוניברסיטת היידלברג | תרומתו להבנת הכימיה של התא, דרך מחקרו על חלבונים כולל חומרי הגרעין |
| 1911 |  | אלבר גולסטרנד | אוניברסיטת אופסלה | עבודתו על הדיופטריקה של העין |
| 1912 |  | אלכסיס קארל | מכון רוקפלר למחקר רפואי | עבודתו על תפירת כלי דם והשתלות כלי דם ואיברים |
| 1913 |  | שארל רובר רישה | סורבון | על גילוי האנפילקסיס. |
| 1914 |  | רוברט באראני | אוניברסיטת וינה | עבודתו על הפיזיולוגיה והפתולוגיה של מערכת שיווי המשקל |
| 1915  1916 1917  1918 |  | לא הוענק | לא הוענק | לא הוענק |
| 1919 |  | ז'ול בורדה | אוניברסיטת בריסל | גילוי מערכת המשלים כחלק ממערכת החיסון |
| 1920 |  | שק אוגוסט סטינברג קרוג | אוניברסיטת קופנהגן | על גילוי המכניזם של מנוע הבקרה הנימי |
| 1921 |  | לא הוענק | לא הוענק | לא הוענק |
| 1922 |  | ארצ'יבלד ויויאן היל | יוניברסיטי קולג' לונדון | גילוייו לגבי יצירת החום בשריר |
| 1922 |  | אוטו פריץ מאירהוף | אוניברסיטת קיל | על גילוי היחס הקבוע בין צריכת החמצן לבין המטבוליזם של חומצה לקטית בשריר. |
| 1923 |  | פרדריק בנטינג | אוניברסיטת טורונטו | על גילוי האינסולין |
| 1923 |  | ג'ון מקלאוד | אוניברסיטת טורונטו | על גילוי האינסולין |
| 1924 |  | וילם איינטהובן | אוניברסיטת ליידן | גילוי מנגנון האלקטרוקרדיוגרם |
| 1925 |  | לא הוענק | לא הוענק | לא הוענק |
| 1926 |  | יוהנס אנדראס גריב פיביגר | אוניברסיטת קופנהגן | גילוי התולעת הנימית Spiroptera carcinoma |
| 1927 |  | יוליוס ואגנר-יאורג | אוניברסיטת וינה | על ריפוי "השיתוק הכללי המתקדם" של חולי עגבת על ידי הדבקה במלריה |
| 1928 |  | שארל ז'ול הנרי ניקול | מכון פסטר | מחקר על טיפוס |
| 1929 |  | כריסטיאן אייקמן | אוניברסיטת אוטרכט | על גילוי הוויטמין האנטי-נאוריטי |
| 1929 |  | פרדריק גואולנד הופקינס | אוניברסיטת קיימברידג' | גילוי הויטמינים מעוררי הגדילה |
| 1930 |  | קרל לנדשטיינר | מכון רוקפלר למחקר רפואי | על גילוי סוגי הדם האנושי |
| 1931 |  | אוטו היינריך ורבורג | מכון הקייזר וליהלם לביולוגיה | גילוי והאנזים האחראי על צריכת החמצן של תאים |
| 1932 |  | צ'ארלס סקוט שרינגטון | אוניברסיטת אוקספורד | גילויים על תפקוד הנוירונים |
| 1932 |  | אדגר דאגלס אדריאן | אוניברסיטת קיימברידג' | גילויים על תפקוד הנוירונים |
| 1933 |  | תומאס האנט מורגן | המכון הטכנולוגי של קליפורניה | גילוי תפקיד הכרומוזומים בתורשה |
| 1934 |  | ג'ורג' הויט ויפל | אוניברסיטת רוצ'סטר | גילוי טיפול בעזרת כבד לריפוי מאנמיה |
| 1934 |  | ג'ורג' ריצ'רדס מיינוט | אוניברסיטת הרווארד | גילוי טיפול בעזרת כבד לריפוי מאנמיה |
| 1934 |  | ויליאם פרי מרפי | אוניברסיטת הרווארד, בית החולים בריגהאם | גילוי טיפול בעזרת כבד לריפוי מאנמיה |
| 1935 |  | הנס שפמן | אוניברסיטת פרייבורג | על גילוי המארגנים בהתפתחות העוברית |
| 1936 |  | הנרי דייל | המכון הלאומי למחקר רפואי | תכליותיהם על ההעברה הכימית של אותות עצביים |
| 1936 |  | אוטו לוי | אוניברסיטת גראץ | תכליותיהם על ההעברה הכימית של אותות עצביים |
| 1937 |  | אלברט סנט-גיירגי | אוניברסיטת סגד | גילוייו לגבי תהליכי הבעירה הביולוגית ובייחוד תפקידם של וויטמין סי ושל החומצה הפומרית. |
| 1938 |  | קורניי ז'אן פרנסואה היימנס | אוניברסיטת גנט | גילוי התפקיד של גופיפים בעורק תרדמני ובאבי העורקים בבקרה על מערכת הנשימה |
| 1939 |  | גרהרד דומק | אוניברסיטת מינסטר | על גילוי ההשפעות האנטי-בקטריאליות של פרונטוזיל |
| 1940 |  | לא הוענק | לא הוענק | לא הוענק |
| 1941   |  | לא הוענק | לא הוענק | לא הוענק |
| 1942 |  | לא הוענק | לא הוענק | לא הוענק |
| 1943 |  | הנריק דאם | המכון הפוליטכני של קופנהגן | על גילוי ויטמין K |
| 1943 |  | אדוארד אדלברט דויזי | אוניברסיטת סנט לואיס | על גילוי התכונות הכימיות של ויטמין K |
| 1944 |  | הרברט ספנסר גסר | מכון רוקפלר למחקר רפואי | על גילוי ההבדלים בתפקוד של סיבים עצביים |
| 1944 |  | יוסף ארלנגר | אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס | על גילוי ההבדלים בתפקוד של סיבים עצביים |
| 1945 |  | אלכסנדר פלמינג | אוניברסיטת לונדון | על גילוי הפניצילין והאנטיביוטיקה לריפוי מחלות זיהומיות מידבקות |
| 1945 |  | ארנסט בוריס צ'יין | אוניברסיטת אוקספורד | על גילוי הפניצילין והאנטיביוטיקה לריפוי מחלות זיהומיות מידבקות |
| 1945 |  | הווארד וולטר פלורי | אוניברסיטת אוקספורד | על גילוי הפניצילין והאנטיביוטיקה לריפוי מחלות זיהומיות מידבקות |
| 1946 |  | הרמן מולר | אוניברסיטת אינדיאנה | על גילוי יצירת מוטציות גנטיות באמצעות קרני X |
| 1947 |  | קארל פרדיננד קורי | אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס | על גילוי מסלול ההמרה הקטליטית של גליקוגן |
| 1947 |  | גרטי תרזה קורי | אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס | על גילוי מסלול ההמרה הקטליטית של גליקוגן |
| 1947 |  | ברנרדו אלברטו הוסיי | המכון לביולוגיה ורפואה ניסוייות | על גילוי תפקיד הורמון בלוטת יותרת המוח הקדמית במטבוליזם של סוכר |
| 1948 |  | פאול הרמן מילר | מעבדות מפעל הצבעים גייג'י | על גילוי יעילות הדי די טי כרעל מגע כנגד כמה פרוקי-רגליים |
| 1949 |  | וולטר רודולף הס | אוניברסיטת ציריך | על גילוי הארגון התפקודי של מוח הביניים כמתאם הפעילות של האיברים הפנימיים. |
| 1949 |  | אנטוניו אגש מוניש | אוניברסיטת ליסבון | על גילוי הערך של לובוטומיה עבור טיפול פסיכוזות מסוימות |
| 1950 |  | אדוארד קלווין קנדל | מאיו קליניק | על גילוי ההורמונים של בלוטת יותרת הכליה, המבנה שלהם, והשפעתם הביולוגית |
| 1950 |  | פיליפ שוולטר הנץ' | מאיו קליניק | על גילוי ההורמונים של בלוטת יותרת הכליה, המבנה שלהם, והשפעתם הביולוגית |
| 1950 |  | טדאוש רייכשטיין | אוניברסיטת בזל | על גילוי ההורמונים של בלוטת יותרת הכליה, המבנה שלהם, והשפעתם הביולוגית |
| 1951 |  | מקס תיילר | המחלקה לרפואה ובריאות הציבור של קרן רוקפלר | על תגליותיו לגבי קדחת צהובה וכיצד להילחם בה |
| 1952 |  | סלמן אברהם וקסמן | אוניברסיטת ראטגרס | על גילוי הסטרפטומיצין, האנטיביוטיקה היעילה הראשונה נגד שחפת |
| 1953 |  | הנס אדולף קרבס | אוניברסיטת שפילד | על גילוי מעגל החומצה הציטרית |
| 1953 |  | פריץ אלברט ליפמן | בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד, בית החולים הכללי מסצ'וסטס | על גילוי קואנזים A, וחשיבותו למטבוליזם התאי |
| 1954 |  | ג'ון פרנקלין אנדרס | בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד, בית החולים לילדים של בוסטון | על גילוי האפשרות של וירוס שיתוק ילדים לגדול בתרבית בסוגי רקמות שונות |
| 1954 |  | תומאס הקל וולר | בית החולים לילדים של בוסטון | על גילוי האפשרות של וירוס שיתוק ילדים לגדול בתרבית בסוגי רקמות שונות |
| 1954 |  | פרדריק צ'פמן רובינס | אוניברסיטת קייס וסטרן ריזרב | על גילוי האפשרות של וירוס שיתוק ילדים לגדול בתרבית בסוגי רקמות שונות |
| 1955 |  | אקסל הוגו תאודור תאורל | מכון קרולינסקה | על גילוייו לגבי האופי ודרכי הפעולה של אנזימים מחמצנים |
| 1956 |  | אנדרה פרדריק קורנאן | אוניברסיטת קולומביה, בית החולים בלוויו | על תגליותיהם לגבי צנתור לב ושינויים פתולוגיים במערכת הדם |
| 1956 |  | ורנר פורסמן |  | על תגליותיהם לגבי צנתור לב ושינויים פתולוגיים במערכת הדם |
| 1956 |  |  דיקינסון וו. ריצ'רדס | אוניברסיטת קולומביה | על תגליותיהם לגבי צנתור לב ושינויים פתולוגיים במערכת הדם |
| 1957 |  | דניאל בובה | אינסטוטו סופיריורה די סניטה | על גילוי תרכובות מלאכותיות שמעכבות פעולה של חומרים מסוימים בגוף, ובייחוד את פעולתם על מערכת הדם ושרירי השלד |
| 1958 |  | ג'ורג' וולס בידל | המכון הטכנולוגי של קליפורניה | על הגילוי שגנים פועלים על ידי פיקוח על אירועים כימיים מוגדרים |
| 1958 |  | אדוארד לורי טטום | מכון רוקפלר למחקר רפואי | על הגילוי שגנים פועלים על ידי פיקוח על אירועים כימיים מוגדרים |
| 1958 |  | יהושע לדרברג | אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון | תגליותיו לגבי רקומבינציה גנטית והארגון של החומר הגני של חיידקים |
| 1959 |  | סברו אוצ'ואה | הקולג' הרפואי של אוניברסיטת ניו יורק | על הסינתזה של חומצות הגרעין RNA ו-DNA |
| 1959 |  | ארתור קורנברג | אוניברסיטת סטנפורד | על הסינתזה של חומצות הגרעין RNA ו-DNA |
| 1960 |  | פרנק מקפרלן ברנט | מכון וולטר ואלייזה הול למחקר רפואי | על גילוי סבילות חיסונית נרכשת |
| 1960 |  | פיטר בריאן מדאוור | יוניברסיטי קולג' לונדון | על גילוי סבילות חיסונית נרכשת |
| 1961 |  | גאורג פון בקשי | אוניברסיטת הרווארד | הבהרת המנגנון הפיזי של הגירוי בשבלול האוזן |
| 1962 |  | פרנסיס קריק | המעבדה לביולוגיה מולקולרית של מועצת המחקר הרפואי | על גילוייהם לגבי המבנה המולקולרי של חומצות הגרעין וחשיבותו בהעברת מידע בחומרים חיים |
| 1962 |  | ג'יימס ווטסון | אוניברסיטת הרווארד | על גילוייהם לגבי המבנה המולקולרי של חומצות הגרעין וחשיבותו בהעברת מידע בחומרים חיים |
| 1962 |  | מוריס וילקינס | אוניברסיטת לונדון | על גילוייהם לגבי המבנה המולקולרי של חומצות הגרעין וחשיבותו בהעברת מידע בחומרים חיים |
| 1963 |  | ג'ון קריו אקלס | האוניברסיטה הלאומית של אוסטרליה | על תגליותיהם לגבי המנגנונים היוניים המעורבים בעירור ובעיכוב של החלקים הקיצוניים והמרכזיים של קרום תא העצב |
| 1963 |  | אלן לויד הודג'קין | אוניברסיטת קיימברידג' | על תגליותיהם לגבי המנגנונים היוניים המעורבים בעירור ובעיכוב של החלקים הקיצוניים והמרכזיים של קרום תא העצב |
| 1963 |  | אנדרו פילדינג הקסלי | יוניברסיטי קולג' לונדון | על תגליותיהם לגבי המנגנונים היוניים המעורבים בעירור ובעיכוב של החלקים הקיצוניים והמרכזיים של קרום תא העצב |
| 1964 |  | קונרד אמיל בלוך | אוניברסיטת הרווארד | על תגליותיהם לגבי מנגנון המטבוליזם של כולסטרול ושל חומצות שומן |
| 1964 |  | פאודור לינן | מכון מקס פלאנק לכימיה תאית | על תגליותיהם לגבי מנגנון המטבוליזם של כולסטרול ושל חומצות שומן |
| 1963 |  | פרנסואה ז'קוב | מכון פסטר | על תגליותיהם לגבי הבקרה הגנטית על יצירת אנזימים ווירוסים |
| 1963 |  | אנדרה לווף | מכון פסטר | על תגליותיהם לגבי הבקרה הגנטית על יצירת אנזימים ווירוסים |
| 1963 |  | ז'ק מונו | מכון פסטר | על תגליותיהם לגבי הבקרה הגנטית על יצירת אנזימים ווירוסים |
| 1966 |  | פייטון רוס | אוניברסיטת רוקפלר | על גילוי וירוסים הגורמים לגידולים |
| 1966 |  | צ'ארלס ב. הגינס | אוניברסיטת שיקגו | על גילוי הטיפול לסרטן הערמונית באמצעות הורמונים |
| 1967 |  | רגנר גרניט | מכון קרולינסקה | על תגליותיהם לגבי תהליכי הראייה הפיזיולוגיים והכימיים הראשוניים בעין |
| 1967 |  | הלדן קפלר הרטליין | אוניברסיטת רוקפלר | על תגליותיהם לגבי תהליכי הראייה הפיזיולוגיים והכימיים הראשוניים בעין |
| 1967 |  | ג'ורג' וולד | אוניברסיטת הרווארד | על תגליותיהם לגבי תהליכי הראייה הפיזיולוגיים והכימיים הראשוניים בעין |
| 1968 |  | רוברט וו. הולי | אוניברסיטת קורנל | על הפרשנות של הקוד הגנטי וביטויו בסינתזה של חלבון |
| 1968 |  | הר גובינד קוראנה | אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון | על הפרשנות של הקוד הגנטי וביטויו בסינתזה של חלבון |
| 1968 |  | מרשל וורן נירנברג | המכונים הלאומיים לבריאות | על הפרשנות של הקוד הגנטי וביטויו בסינתזה של חלבון |
| 1969 |  | מקס דלבריק | המכון הטכנולוגי של קליפורניה | על תגליותיהם בתחום מנגנון השכפול והמבנה הגנטי של וירוסים |
| 1969 |  | אלפרד הרשי | מכון קרנגי למדע | על תגליותיהם בתחום מנגנון השכפול והמבנה הגנטי של וירוסים |
| 1969 |  | סלבדור לוריא | המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס | על תגליותיהם בתחום מנגנון השכפול והמבנה הגנטי של וירוסים |
| 1970 |  | ברנרד כץ | יוניברסיטי קולג' לונדון | על עבודתם בתחום מוליכים עצביים |
| 1970 |  | אולף פון אוילר | מכון קרולינסקה | על עבודתם בתחום מוליכים עצביים |
| 1970 |  | ג'וליוס אקסלרוד | המכונים הלאומיים לבריאות | על עבודתם בתחום מוליכים עצביים |
| 1971 |  | ארל וו. סת'רלנד, הבן | אוניברסיטת ואנדרבילט | על גילוי פעולת הורמונים, באופן מיוחד אפינפרין, דרך שליחים שניוניים |
| 1972 |  | ג'רלד אדלמן | אוניברסיטת רוקפלר | על גילוי המבנה הכימי של נוגדנים |
| 1972 |  | רודני ר. פורטר | אוניברסיטת אוקספורד | על גילוי המבנה הכימי של נוגדנים |
| 1973 |  | קרל פון פריש | המכון הזואולוגי של אוניברסיטת מינכן | על חקר התנהגות חיות חברתיות, במיוחד הסבר שפת הריקוד של הדבורה ועל תופעת ההחתמה בעופות |
| 1973 |  | קונראד לורנץ | מכון קונרד לורנץ של האקדמיה האוסטרית למדעים | על חקר התנהגות חיות חברתיות, במיוחד הסבר שפת הריקוד של הדבורה ועל תופעת ההחתמה בעופות |
| 1973 |  | ניקולאס טינברגן | אוניברסיטת אוקספורד | על חקר התנהגות חיות חברתיות, במיוחד הסבר שפת הריקוד של הדבורה ועל תופעת ההחתמה בעופות |
| 1974 |  | אלבר קלוד | אוניברסיטת לוון | על תיאור המבנה והפעולה של האברונים בתאים ביולוגיים |
| 1974 |  | כריסטיאן דה דוב | אוניברסיטת רוקפלר, אוניברסיטת לוון | על תיאור המבנה והפעולה של האברונים בתאים ביולוגיים |
| 1974 |  | ג'ורג'ה אמיל פאלאדה | אוניברסיטת ייל | על תיאור המבנה והפעולה של האברונים בתאים ביולוגיים |
| 1975 |  | דייוויד בולטימור | המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס | על ההסבר כיצד וירוס מחולל גידול משפיע על החומר הגנטי של התא |
| 1975 |  | רנאטו דולבקו | הקרן האימפריאלית לחקר הסרטן | על ההסבר כיצד וירוס מחולל גידול משפיע על החומר הגנטי של התא |
| 1975 |  | הווארד מרטין טמין | אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון | על ההסבר כיצד וירוס מחולל גידול משפיע על החומר הגנטי של התא |
| 1976 |  | ברוך שמואל בלומברג | המכון לחקר הסרטן, פילדלפיה | על גילוי נגיף הצהבת מסוג B |
| 1976 |  | דניאל קרלטון גאידושק | המכונים הלאומיים לבריאות | על תיאור מחלת קורו הנגרמת על ידי קניבליזם |
| 1977 |  | רוז'ה גימן | מכון סאלק למחקרים ביולוגיים | על תיאור הורמון פפטידי המופק במוח |
| 1977 |  | אנדרו שלי | בית החולים של מנהל הווטרנים, ניו אורלינס | על תיאור הורמון פפטידי המופק במוח |
| 1977 |  | רוזלין זוסמן יאלו | בית החולים של מנהל הווטרנים, ברונקס | על פיתוח שיטת רדיו-אימונואסיי למדידת כמויות זעירות של הורמון פפטידי על ידי שימוש בנוגדנים מסומנים רדיואקטיבית |
| 1978 |  | ורנר ארבר | אוניברסיטת בזל | על גילוי אנזימי הגבלה השימושיים בגנטיקה מולקולרית |
| 1978 |  | דניאל נתנס | בית הספר לרפואה באוניברסיטת ג'ונס הופקינס | על גילוי אנזימי הגבלה השימושיים בגנטיקה מולקולרית |
| 1978 |  | המילטון או. סמית' | בית הספר לרפואה באוניברסיטת ג'ונס הופקינס | על גילוי אנזימי הגבלה השימושיים בגנטיקה מולקולרית |
| 1979 |  | אלן מקלוד קורמאק | אוניברסיטת טאפטס | על פיתוח הטומוגרפיה הממוחשבת |
| 1979 |  | גודפרי האונספילד | מעבדות המחקר של EMI | על פיתוח הטומוגרפיה הממוחשבת |
| 1980 |  | ברוך בנאסרף | בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד | על גילוי הגנים של MHC ‏(Major Histocompatibility Complex) |
| 1980 |  | ז'אן דוסה | סורבון | על גילוי הגנים של MHC ‏(Major Histocompatibility Complex) |
| 1980 |  | ג'ורג' ד. סנל | מעבדות ג'קסון | על גילוי הגנים של MHC ‏(Major Histocompatibility Complex) |
| 1981 |  | רוג'ר וולקוט ספרי | המכון הטכנולוגי של קליפורניה | מחקרו על ההתמחות הפונקציונלית של המיספירות המוח |
| 1981 |  | דייוויד הובל | בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד | מחקרם על עיבוד מידע במערכת הראייה |
| 1981 |  | טורסטן ויזל | בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד | מחקרם על עיבוד מידע במערכת הראייה |
| 1982 |  | סונה ברגסטרם | מכון קרולינסקה | על גילוייהם לגבי פרוסטגלנדינים |
| 1982 |  | בנט סמואלסון | מכון קרולינסקה | על גילוייהם לגבי פרוסטגלנדינים |
| 1982 |  | ג'ון ר. ויין | קרן ולקם | על גילוייהם לגבי פרוסטגלנדינים |
| 1983 |  | ברברה מקלינטוק | מעבדת קולד ספרינג הארבור | על גילוי הניידות של אלמנטים גנטיים ("הגנים הקופצים" - הטרנספוזונים) |
| 1984 |  | נילס ק. ג'רן | מכון בזל לאימונולוגיה | עבודתם על מערכת החיסון וייצור נוגדנים מונקלוניים (נוגדנים חד שבטיים) |
| 1984 |  | ז'ורז' קלר | מכון בזל לאימונולוגיה | עבודתם על מערכת החיסון וייצור נוגדנים מונקלוניים (נוגדנים חד שבטיים) |
| 1984 |  | סזר מילשטיין | המעבדה לביולוגיה מולקולרית של מועצת המחקר הרפואי | עבודתם על מערכת החיסון וייצור נוגדנים מונקלוניים (נוגדנים חד שבטיים) |
| 1985 |  | מייקל ס. בראון | המרכז הרפואי סאות'ווסטרן של אוניברסיטת טקסס | על תיאור ויסות מטבוליזם הכולסטרול |
| 1985 |  | ג'וזף גולדשטיין | המרכז הרפואי סאות'ווסטרן של אוניברסיטת טקסס | על תיאור ויסות מטבוליזם הכולסטרול |
| 1986 |  | סטנלי כהן | בית הספר לרפואה באוניברסיטת ואנדרבילט | על גילוי גורמי הגדילה |
| 1986 |  | ריטה לוי-מונטלצ'יני | המכון לביולוגיה של התא במועצת המחקר הלאומי של איטליה | על גילוי גורמי הגדילה |
| 1987 |  | סוסומו טונגאווה | המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס | על גילוי המנגנון הגנטי המוביל למגוון הנוגדנים |
| 1988 |  | סר ג'יימס וו. בלאק | בית הספר לרפואה בקינגס קולג' לונדון | על גילוי עקרונות חשובים בטיפול תרופתי שהובילו ליצירת תרופות חדשות |
| 1988 |  | גרטרוד עליון | מעבדות המחקר של בורוז וולקם | על גילוי עקרונות חשובים בטיפול תרופתי שהובילו ליצירת תרופות חדשות |
| 1988 |  | ג'ורג' ה. היצ'ינגס | מעבדות המחקר של בורוז וולקם | על גילוי עקרונות חשובים בטיפול תרופתי שהובילו ליצירת תרופות חדשות |
| 1989 |  |  ג'. מייקל בישופ | בית הספר לרפואה באוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו | על גילוי המקור התאי של אונקוגנים רטרו וירוסיים |
| 1989 |  | הרולד א. ורמוס | בית הספר לרפואה באוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו | על גילוי המקור התאי של אונקוגנים רטרו וירוסיים |
| 1990 |  | ג'וזף א. מארי | בריגהאם אנד וימנ'ס הוספיטל | על עבודתם בשטח השתלות איברים ותאים |
| 1990 |  | דונל תומאס | מרכז פרד האצ'ינסון לחקר הסרטן | על עבודתם בשטח השתלות איברים ותאים |
| 1991 |  | ארווין נהר | מכון מקס פלאנק לכימיה ביופיזיקלית | על פיתוח שיטות המדגימות כי תעלות יונים קיימות בכל קרומי התא ומאפשרות לימוד תכונותיהם |
| 1991 |  | ברט זקמן | מכון מקס פלאנק למחקר רפואי | על פיתוח שיטות המדגימות כי תעלות יונים קיימות בכל קרומי התא ומאפשרות לימוד תכונותיהם |
| 1992 |  | אדמונד פישר | אוניברסיטת וושינגטון | על הגילוי כיצד הוספת זרחה (PO4) לחלבונים מאפשרת ויסות תהליכים ביולוגיים |
| 1992 |  | אדווין ג. קרבס | אוניברסיטת וושינגטון | על הגילוי כיצד הוספת זרחה (PO4) לחלבונים מאפשרת ויסות תהליכים ביולוגיים |
| 1993 |  | ריצ'רד ג'. רוברטס | ניו אינגלנד ביולבז | על הגילוי כי גנים באיקריוטיים אינם שרשרות רציפות אלא מכילים אינטרונים וכי הקטיעה של mRNA כדי להוריד את אותם אינטרונים יכולה להתרחש בדרכים שונות, כך נוצרים חלבונים שונים מאותו רצף DNA |
| 1993 |  | פיליפ א. שרפ | המרכז לחקר הסרטן של המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס | על הגילוי כי גנים באיקריוטיים אינם שרשרות רציפות אלא מכילים אינטרונים וכי הקטיעה של mRNA כדי להוריד את אותם אינטרונים יכולה להתרחש בדרכים שונות, כך נוצרים חלבונים שונים מאותו רצף DNA |
| 1994 |  | אלפרד גילמן | המרכז הרפואי סאות'ווסטרן של אוניברסיטת טקסס | על גילוי חלבון G ותפקידו בתרגום אותות בתא |
| 1994 |  | מרטין רודבל | המכון הלאומי למדעי הבריאות הסביבתית | על גילוי חלבון G ותפקידו בתרגום אותות בתא |
| 1995 |  | אדוארד ב. לואיס | המכון הטכנולוגי של קליפורניה | על גילוי מנגנוני בקרה גנטית בשלבים עובריים מוקדמים, בעזרת מחקרים על זבוב הפירות |
| 1995 |  | כריסטיאנה ניסליין-פולהרד | מכון מקס פלאנק לביולוגיה התפתחותית | על גילוי מנגנוני בקרה גנטית בשלבים עובריים מוקדמים, בעזרת מחקרים על זבוב הפירות |
| 1995 |  | אריק פ. וישהאוס | אוניברסיטת פרינסטון | על גילוי מנגנוני בקרה גנטית בשלבים עובריים מוקדמים, בעזרת מחקרים על זבוב הפירות |
| 1996 |  | פיטר צ. דוהרטי | בית החולים המחקרי לילדים סנט ג'וד | על הגילוי כיצד נעשה שימוש במולקולות MHC בתאי הדם הלבנים כדי לאתר ולהרוג תאים הנגועים בנגיף |
| 1996 |  | רולף מ. צינקרנגל | המכון לאימונולוגיה ניסויית של אוניברסיטת ציריך | על הגילוי כיצד נעשה שימוש במולקולות MHC בתאי הדם הלבנים כדי לאתר ולהרוג תאים הנגועים בנגיף |
| 1997 |  | סטנלי פרוזינר | בית הספר לרפואה באוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו | על גילוי הפריון, חלקיקי חלבון מדבקים |
| 1998 |  | רוברט פרשגוט | המרכז למדעי הבריאות של אוניברסיטת מדינת ניו יורק | על גילוי תכונות האיתות של חנקן חמצני (NO) במערכת הקרדיווסקולרית |
| 1998 |  | לואיס איגנרו | בית הספר לרפואה באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס | על גילוי תכונות האיתות של חנקן חמצני (NO) במערכת הקרדיווסקולרית |
| 1998 |  | פריד מורד | בית הספר לרפואה באוניברסיטת טקסס ביוסטון | על גילוי תכונות האיתות של חנקן חמצני (NO) במערכת הקרדיווסקולרית |
| 1999 |  | גינתר בלובל | אוניברסיטת רוקפלר | על הגילוי כי חלבונים שזה עתה סונתזו מכילים "תוויות כתובת" המכוונות אותם למיקום הנכון בתא |
| 2000 |  | ארוויד קרלסון | אוניברסיטת גטבורג | על שהוכיח כי דופמין הוא מוליך עצבי במוח שחסרונו מוביל לתסמינים של מחלת פרקינסון |
| 2000 |  | פול גרינגרד | אוניברסיטת רוקפלר | על שהראה כי מוליכים עצביים פועלים על התא ויכולים להפעיל מולקולה מרכזית הידועה בשם DARPP-32 |
| 2000 |  | אריק קנדל | אוניברסיטת קולומביה | על שתיאר כיצד זיכרון לטווח קצר וזיכרון לטווח ארוך מתבטאים ברמה המולקולרית |
| 2001 |  | לילנד ה. הרטוול | מרכז פרד האצ'ינסון לחקר הסרטן | על גילוי משפחת חלבוני הציקלין וקינאזות תלויות ציקלין, מולקולות מרכזיות בוויסות מחזור התא |
| 2001 |  | טים הנט | הקרן האימפריאלית לחקר הסרטן | על גילוי משפחת חלבוני הציקלין וקינאזות תלויות ציקלין, מולקולות מרכזיות בוויסות מחזור התא |