stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גדי הדר
קריירה

הדר שיחק בצעירותו בהפועל גבעת חיים. לאחר מכן עבר לאוניברסיטת דרום קליפורניה (USC), שם שיחק כשלוש שנים, וזכה באליפות המכללות. בכך היה לישראלי היחיד שעשה זאת. לאחר כמה שנים בארצות הברית חזר לישראל, ושיחק במשך שנה בהפועל קריית טבעון. לאחר מכן עבר לאס"א תל אביב, שם שיחק כשש שנים. משם עבר לגרמניה ושיחק בקבוצת ssv esslingen, ולאחר מכן עבר להפועל "פלרם" גוש זבולון, שם סיים בגיל 41 קריירה עטורת תארים והצלחות.
הישגים

8 אליפויות מדינה
8 גביעי מדינה
שלוש אליפויות בקבוצות שונות
USC במשחק כדורמים נגד CBU, ספטמבר 2016
Merkaza

| --- | --- |


מתחם מסעדות ב-Merkaza בנוף הגליל
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מייסדים:  מונהל חמוד
 תקופת הפעילות:  1993–הווה (כ־31 שנים)
 מיקום המטה:  ירכא 
 ענפי תעשייה:  קמעונאות 
 מוצרים עיקריים:  מזון, מוצרי בשר, מסעדות, צעצועים, בשמים, מוצרי חשמל
 מנכ"ל:  מונהל חמוד
 עובדים:  1,250
 
סמליל הרשת בעבר
מ.ח. מרכז המזון בע"מ הידועה גם בשם Merkaza היא רשת בתי כלבו שמקורה ביישוב ירכא ובבעלות משפחת חמוד מהיישוב.
לרשת שני מתחמי קמעונאות רחבי ידיים בירכא ובנוף הגליל. שם החברה הוא הלחם של המילים "מרכז" ו"קאסה/קאזה" (בית בספרדית/איטלקית).
היסטוריה

בשנת 1993 הסב מונהל חמוד, מייסד ומנכ"ל הרשת, מפעל של לוי שטראוס ושות' בשטח שלושה וחצי דונמים לסופרמרקט בשם "מרכז המזון" בו נמכרו תחילה מוצרי מזון וניקוי. ב-1996 הורחבה החנות לשטח של כ-2,000 מ"ר ועם השנים גדל הסופרמרקט המקורי לכ-20 אלף מ"ר הכוללים שתי קומות מסחר, ו-600 אנשי צוות עובדים.
ב-2014 פתחה החברה המשפחתית חנות כל-בו נוספת בנוף הגליל (שנקראה אז נצרת עילית), בגודל של כ-55 אלף מ"ר. בסניף זה מועסקים כ-650 עובדים. החנות נפתחה בהשקעה של כ-300 מיליון שקלים ועם פתיחתה נחשבה לסופרמרקט הגדול בישראל.
בחנויות Merkaza נמכרים כ-60 אלף פריטים שונים בכל קטגוריות מוצרי הצריכה, הטיפוח והאלקטרוניקה וכמו כן מפעילה החברה מתחם מסעדות.
הערות שוליים

↑  מיכאל יעקובסון, או סלמי יו: מי עומד מאחורי "מרכז המזון", הסופרמרקט הגדול בארץ?, באתר Xnet‏, 11 באוקטובר 2014
וורד קנינגהם

| --- | --- |

 לידה:  26 במאי 1949 (בן 75) מישיגן סיטי, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  הנדסת תוכנה 
 מקום מגורים:  פורטלנד 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פרדו  Highland High School 
 מוסדות:  מיקרוסופט (2003–אוקטובר 2005) 
 c2.com
 
וורד קנינגהם ב-Wikimania 2006
הווארד ("וורד") קנינגהם (באנגלית: Howard G. "Ward" Cunningham; נולד ב-26 במאי 1949) הוא מהנדס תוכנה אמריקאי שהגה את רעיון הוויקי. קנינגהם החל לפתח את תוכנת הוויקי הראשונה בשנת 1994, והיא הופעלה לראשונה בשנת 1995 באתר חברת הייעוץ שלו. קנינגהם נחשב לחלוץ בתחום תבניות עיצוב ובתחום פיתוח תוכנה זריז (ובפרט Extreme Programming), והיה בין החותמים על המנשר לפיתוח תוכנה זריז שפורסם בשנת 2001.
ביוגרפיה

הווארד קנינגהם הוא בוגר אוניברסיטת פרדו בהנדסת חשמל ובמדעי המחשב ובעל תואר שני במדעי המחשב. ממקימי חברת הייעוץ Cunningham & Cunningham. היה מנהל המחקר ופיתוח בחברת Wyatt Software ומהנדס ראשי בחברת Tektronix ‏ (en). ממקימי קבוצת Hillside ויו"ר המיזם "שפות תבנית של תוכניות" שבו תומכת הקבוצה. היה חבר מוערך בקהילת המפתחים ב-Smalltalk. מדצמבר 2003 ועד אוקטובר 2005 עבד עבור מיקרוסופט בקבוצת "תבניות ונהלים". מאז אוקטובר 2005 הוא אחראי לטיפוח קהילת המפתחים של Eclipse Foundation.
ביוגרפיה > ויקי

קנינגהם קנה את פרסומו העולמי לאחר שפיתח את "WikiWikiWeb" (או בקיצור Wiki), תוכנת הוויקי הראשונה בעולם. התוכנה פותחה בשפת Perl, הותקנה באתר חברת הייעוץ של קנינגהם (c2.com) והופעלה לראשונה ב-25 במרץ 1995. במקור פותחה התוכנה כתוסף עבור "מאגר תבניות פורטלנד", אתר לתיעוד תבניות עיצוב בהנדסת תוכנה. קנינגהם פיתח את תוכנת הוויקי כדי להקל על המתכנתים שביקרו באתר להחליף רעיונות ומידע.
את השם "ויקי" בחר קנינגהם על שם אוטובוס שפעל בנמל התעופה הבינלאומי בהונולולו, ונקרא בשפת ילידי המקום "Wiki Wiki", שפירושו "מהר מהר". בראיונות שנערכו עמו בשנים שלאחר מכן, סיפר קנינגהם שחשב בתחילה לקרוא לתוכנה בשם "QuickWeb", אך שינה את דעתו והחליט על "WikiWikiWeb". שם זה, שקוצר ברבות השנים ל-"Wiki", הביע היטב את כוונתו המקורית של קנינגהם: לאפשר למבקרים באתר לערוך את התוכן באופן שיתופי, מהיר וקל.
בראיון שנערך עמו בדצמבר 2006 סיפר קנינגהם שכאשר הגה לראשונה את רעיון הוויקי, שקל לרשום עליו פטנט, אך נמלך בדעתו. קנינגהם סיפר שבאותה העת נראה היה שאיש לא ישלם כסף על תוכנה כוויקי המאפשרת לכל המשתמשים לערוך את התוכן ללא הגבלה .
ביוגרפיה > תבניות עיצוב ו-Extreme Programming

קנינגהם ידוע גם בזכות תרומותיו לתחום התכנות מונחה-העצמים, ובפרט לשימוש בשפת תבניות, תבניות עיצוב ובכרטיסי אחריות-שיתוף (CRC) שפיתח יחד עם קנט בק. קנינגהם הוא מתכנת פורה, ובין השאר פיתח את FIT, שיטה וכלי המסייעים לפיתוח מונחה-בדיקות. תרומותיו הרבות של קנינגהם למתודולוגיית פיתוח התוכנה Extreme Programming, סייעו באופן משמעותי לביסוס תחום הפיתוח הזריז בהנדסת התוכנה. קנינגהם היה אף בין החותמים על המנשר לפיתוח תוכנה זריז שפורסם בשנת 2001.
בתחום הנדסת התוכנה, קנינגהם מפורסם כמי שטבע את אחד מעקרונות היסוד בפיתוח תוכנה זריז:
"מה הדבר הפשוט ביותר שיכול לעבוד?"
אמרה זו  מייצגת את אופן הפיתוח המיטבי במתודולוגיה סתגלנית. בזמן ניסוח אמרה זאת, המתודולוגיות המקובלות בענף הנדסת התוכנה המליצו על גישה הפוכה לחלוטין.
קנינגהם מתגורר בביוורטון שבמדינת אורגון בארצות הברית.
פרסומים עיקריים

‎The Wiki Way: Quick Collaboration on the Web (2001)‎
‎A Laboratory for Teaching Object-Oriented Thinking (OOPSLA 1989)‎
‎Using Pattern Languages for Object-Oriented Programs (OOPSLA 1987)‎
ראו רשימה מלאה באתר הבית של קנינגהם
שלט אוטובוס המעבורת "Wiki Wiki" בנמל התעופה של הונולולו
Vroom Vroom

Vroom Vroom (בעברית: ורום ורום) הוא המיני-אלבום השני של הזמרת-היוצרת  הבריטית צ'ארלי XCX. האלבום יצא לאור ב-26 בפברואר 2016, על ידי חברות התקליטים פרלופון, אפל רקורדס, אסיילום רקורדס, אטלנטיק רקורדס.
עם יציאתו נכנס המיני-אלבום אל המקום השני במצעד אלבומי הדאנס\אלקטרוני של בילבורד.
ביקורת

המיני-אלבום זכה לביקורות מעורבות ובאתר מטקריטיק קיבל ציון של 64 מתוך 100. בדומה ל-Number 1 Angel, קיבל המיני-אלבום מהרולינג סטון דירוג של שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה בסך הכל.
פיצ'פורק הפנו כלפי המיני-אלבום ביקורת שלילית.
רשימת רצועות

| Vroom Vroom> מס' | Vroom Vroom> שם | Vroom Vroom> משך | Vroom Vroom>  | Vroom Vroom>  | Vroom Vroom>  | Vroom Vroom>  | Vroom Vroom>  | Vroom Vroom>  | Vroom Vroom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Vroom Vroom  | 3:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Paradise (בשיתוף האנה דיימונד)   | 3:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Trophy  | 2:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Secret (Shh)  | 3:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 12:19 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | - |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי הדאנס\אלקטרוני | 2 |
הערות שוליים

↑  סופי, ג'ודי הארש, האל ריטסון, דייוויד קאנה, ג'ורג' ר. ר. מרטין, פטריק ברגר
↑  Jon Blistein, Jon Blistein, Charli XCX Hoists New Track 'Trophy,' Preps New EP, Rolling Stone, ‏2016-02-23 (באנגלית)
↑  Joanne Marsh, Charli XCX unveils 'Vroom Vroom' EP, shares 'Trophy' and announces new record label, NME, ‏2016-02-23 (באנגלית)
↑  Charli XCX Chart History, Billboard
↑  Vroom Vroom [EP] by Charli XCX (באנגלית), נבדק ב-2019-07-13
↑  Brittany Spanos, Brittany Spanos, Charli XCX 'Vroom Vroom' Album Review, Rolling Stone, ‏2016-03-08 (באנגלית)
↑  Charli XCX: Vroom Vroom EP, Pitchfork (באנגלית)
| צ'ארלי XCX |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • סיבובי הופעות | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • סיבובי הופעות |  |
| אלבומי אולפן | True Romance • Sucker • Charli • How I'm Feeling Now • Crash • Brat |  |
| מיקסטייפים | Heartbreaks and Earthquakes • Super Ultra • Number 1 Angel • Pop 2 |  |
| מיני-אלבומים | You're the One • Vroom Vroom |  |
| אלבומי הופעה | Live from Austin |  |
| אלבומי רמיקס | Brat and It's Completely Different but Also Still Brat |  |
| סינגלים | "Nuclear Seasons" • "You're the One" • "You (Ha Ha Ha)" • "SuperLove" • "Boom Clap" • "Break the Rules" • "Doing It" • "Famous" • "After the Afterparty" • "Boys" • "5 in the Morning" • "Focus / No Angel" • "Girls Night Out" • "1999" • "Blame It on Your Love" • "Dream Glow" • "Gone" • "Forever" • "Claws" • "I Finally Understand" • "Spinning" • "Good Ones" • "New Shapes" • "Beg for You" • "Baby" • "Hot in It" • "Speed Drive" • "In the City" • "Von Dutch" • "360" • "Guess" • "Apple" • "Talk talk" |  |
| השתתפות בסינגלים | "I Love It" • "Fancy" • "Drop That Kitty" • "Crazy Crazy" • "Dirty Sexy Money" • "Girls" • "Bitches" • "Spicy" • "Flash Pose" • "Ringtone (Remix)" • "Out Out" |  |
| סינגלים שיווקיים | "Cross You Out" • "2099" • "Click" |  |
| שירים אחרים | "3AM (Pull Up)" • "Unlock It" |  |
| סיבובי הופעות | Girl Power North America Tour • Charli and Jack Do America Tour • Charli Live Tour • Brat Tour • Sweat Tour |  |
ליגת הקיסוס

| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברים:  אוניברסיטת בראון  אוניברסיטת הרווארד  אוניברסיטת ייל  אוניברסיטת פנסילבניה  אוניברסיטת קולומביה  דארטמות' קולג'  אוניברסיטת פרינסטון  אוניברסיטת קורנל
 תקופת הפעילות:  1954–הווה (כ־70 שנה) 
 www.ivyleaguesports.com
 
מפת ליגת הקיסוס
ליגת הקיסוס (באנגלית: The Ivy League - בתעתיק פונטי: "אייווי ליג") היא התאחדות של "שמונה העתיקות" (the Ancient Eight) - שמונה אוניברסיטאות עילית אמריקאיות פרטיות בחופה המזרחי של ארצות הברית: אוניברסיטת בראון, אוניברסיטת הרווארד, אוניברסיטת ייל, אוניברסיטת פנסילבניה, אוניברסיטת קולומביה, דארטמות' קולג', אוניברסיטת פרינסטון ואוניברסיטת קורנל. הליגה נוסדה בשנת 1954, אך המונח היה בשימוש עוד קודם לכן, והתייחס למאפיינים המשותפים של החברות בליגה: אלו הן האוניברסיטאות היוקרתיות, הבררניות והעשירות ביותר בארצות הברית. שבע מהחברות בליגה נוסדו בתקופה הקולוניאלית של ארצות הברית, לפני מלחמת העצמאות שלה.
בוגרי ליגת הקיסוס - מאיישים רבות מן המשרות המובילות בשירות המדינה האמריקאי ובמגזר הפרטי. לדוגמה, כל תשעת השופטים בבית המשפט העליון של ארצות הברית (ב-2018) הם בוגרי בתי הספר למשפטים בהרווארד (4), ייל (4) או קולומביה (1).
יש לציין, כי המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, (MIT), שנבחר במהלך 13 שנים ברציפות, כולל ביוני 2024, למוסד האוניברסיטאי הטוב בעולם, אינו חבר בליגת הקיסוס.
מקור השם

הביטוי "ליגת הקיסוס" נטבע על ידי כתב הספורט סטנלי וודוורד בשנת 1937. הליגה קרויה כך על-שם צמחי הקיסוס המטפסים על הבניינים העתיקים. האדריכלות של בניינים אלה, החל מן המבנה הפנימי וכלה באבני החיפוי, נבחרו כדי להדמות לבניינים בני מאות השנים של אוקספורד וקיימברידג' שבאנגליה, שאת המסורת שלהן ביקשו החברות לשמר. כדי לשמור על אופי המבנים, גם הבניינים החדשים מתוכננים באותה המתכונת. באוניברסיטת ייל, לדוגמה, יִישנו את אבני החיפוי של בניינים מראשית המאה העשרים בחומצה, כדי שיידמו בתוך זמן קצר לבניינים המקוריים של האוניברסיטה.
מאפיינים

שמונה האוניברסיטאות נמצאות דרך קבע בראש הדירוג של האוניברסיטאות בארצות הברית. הן מושכות את הסטודנטים המבטיחים ביותר ואת אנשי הסגל המובילים, שביניהם חתני פרס נובל רבים. תוכניות הלימוד לתואר ראשון כוללות מספר סטודנטים קטן יחסית (כ-4,000 בקולג' דרטמות' וכ-14,000 באוניברסיטת קורנל), והתוכניות ללימודי דוקטורט גדולות למדי (מ-1,600 בדרטמות' עד כ-15,000 באוניברסיטת קולומביה).
האוניברסיטאות זוכות במענקי מחקר גדולים מטעם המדינות השונות או מהממשל הפדרלי האמריקאי, למרות שהן מוסדות פרטיים. אוניברסיטת קורנל היא היחידה המנהלת גם יחידות אקדמיות הנתמכות ישירות על ידי המדינה. לאוניברסיטאות האלה יש גם קרן צמיתה (Endowment) גדולה (בין 2.8 מיליארד דולר לבין 35 מיליארד דולר) שניזונה מתרומות של בוגרים ואחרים.
תחרויות הספורט של נבחרות הסטודנטים הן מרכיב חשוב בחיי רוב האוניברסיטאות בארצות הברית. רוב האוניברסיטאות והמכללות מציעות מלגות ספורט לחברי הנבחרות שלהן. בניגוד להן, החברות בליגת הקיסוס נמנעות מהענקת מלגות כאלה. ב-1936 קבע האחראי על קשרי חוץ באוניברסיטת קורנל כי האוניברסיטאות בחוף המזרחי מבקשות "להקים חזית אחידה כנגד האיום על האידיאלים של ספורט חובבני", ובכך החלה הפעילות שהביאה בסופו של דבר להקמת הליגה עם התקנות האוסרות מלגות ספורט.
היסטוריה

בוגר אוניברסיטת קיימברידג' באנגליה בשם ג'ון הרווארד, שהוכשר ככומר, הקדיש בצוואתו סכום כסף להקמת קולג' חדש, שהיה לגרעין של אוניברסיטת הרווארד. עשרה בוגרים של הרווארד ייסדו את אוניברסיטת ייל. בוגרים של ייל היו בין המייסדים של אוניברסיטת פרינסטון בניו-ג'רזי, קולג' דרטמות', ואוניברסיטת קורנל.
אחד מבוגרי פרינסטון השתתף בייסוד אוניברסיטת בראון. אנשי כמורה מן הכנסייה האפיסקופלית בניו יורק חששו מן הקולג' הפרסבטריאני הצומח בפרינסטון, והקימו את "קינג'ס קולג'", שהיה בהמשך לאוניברסיטת קולומביה. לנשיאה הראשון של קולומביה נבחר בוגר ייל אחר, ד"ר סמואל ג'ונסון (1696–1772), שהיה גם איש הסגל היחיד של המוסד בשנותיו הראשונות. כאשר קיבלה אוניברסיטת קולומביה את שמה, ב-1784, היה בנו של ג'ונסון, בוגר ייל בעצמו, לנשיא. בנג'מין פרנקלין, שייסד את אוניברסיטת פנסילבניה, קיבל תואר דוקטור של כבוד מהרווארד וייל ב-1753, ומאוקספורד ב-1762.
הקבלה לאוניברסיטאות של ליגת הקיסוס הייתה באופן מסורתי כרטיס כניסה אל החברה הגבוהה בחוף המזרחי. בראשית המאה העשרים, אחרי שמהגרים יהודים מאירופה נקלטו בניו יורק וסביבתה, החל שיעורם בקרב התלמידים לעלות. ראשי המוסדות האלה - צפו בתופעה בחשש. ברבע השני של המאה נעשו ניסיונות לסנן, בחשאי, את התלמידים. כשהלחץ גבר, נשברה שיטת חבר-מביא-חבר, והמוסדות עברו לקבל תלמידים על בסיס של כישורים. 'כישלון' זה חיזק עוד יותר את שליטתם של בוגרי ליגת הקיסוס בצמרת החברה האמריקאית - במדע, בכלכלה, במשפטים ובתקשורת. למרות שקשה למצוא מספרים רשמיים, נראה שכיום (2006), מעל לרבע מן הסטודנטים בייל ובפרינסטון הם יהודים, ובאוניברסיטת פנסילבניה, שהייתה הראשונה לקבל יהודים ללא כל אפליה, אף יותר מכך.
האוניברסיטאות לא קיבלו נשים בתחילת דרכן, אך לרובן היה קולג' לנשים צמוד. שילוב מלא היה רק משנות השבעים של המאה העשרים. יוצאת דופן הייתה קורנל שמיום הקמתה ב-1865 הייתה מיועדת לגברים ונשים.
בין שנות ה-40 וה-70 של המאה 20, האוניברסיטאות צילמו את כל תלמידי ותלמידות השנה הראשונה בעירום, כביכול כדי לזהות בעיות בריאותיות.
היסטוריה > היסטוריה של הפעילות הספורטיבית בליגה

הטורניר הספורטיבי הראשון בין שני מוסדות אמריקנים להשכלה גבוהה - תחרות סירות משוטים - נערך בניו המפשייר בשנת 1852, והשתתפו בו נבחרות מאוניברסיטת הרווארד ומאוניברסיטת ייל. שמונה האוניברסיטאות הקימו ליגת פוטבול לא רשמית בשנת 1900, בה שיחקו גם נבחרות האקדמיה של צבא ארצות הברית מניו יורק, האקדמיה הימית של ארצות הברית ממרילנד ואוניברסיטת ראטגרס מניו ג'רזי. בשנת 1916 נחתם הסכם עקרונות להסדרת ליגת פוטבול בין נשיאי אוניברסיטאות הרווארד, ייל ופרינסטון. בשנת 1945 חתמו נשיאי שמונה האוניברסיטאות על "הסכם קבוצת הקיסוס", שקבע אמות מידה מוסכמות להפעלת ליגת פוטבול. בשנת 1954 ההסכם הורחב לכל ענפי הספורט, ובשנת 1956 החלו התחרויות בענפים השונים. הליגה כוללת 33 ענפי ספורט, לרבות פוטבול וכדורסל.
חברות הליגה

| מוסד | סמל ושם הנבחרת | מיקום | שנת ייסוד | שנת פתיחת הקבלה לנשים | אחוז הקבלה ללימודי תואר ראשון - 2010 | מספר סטודנטים לתואר ראשון - 2006 | מספר סטודנטים לתארים מתקדמים - 2006 | מספר עובדים - 2006 | חוגים בולטים | הון עצמי - 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אוניברסיטת ייל |  "בולדוגס" | קונטיקט ניו הייבן | 1701 | 1969 | 7.5 | 5,300 | 6,100 | 2,300 | משפטים, מנהל עסקים, אמנות, רפואה, מוזיקה, אדריכלות, פסיכולוגיה | 15.2 מיליארד דולר |
| אוניברסיטת בראון |  "ברס" | רוד איילנד פרובידנס | 1764 | 1971 | 9 | 5,710 | 1,395 | 785 | רפואה, מדעי המחשב, מתמטיקה, מתמטיקה שימושית, מדעי המוח | 3.2 מיליארד דולר |
| אוניברסיטת הרווארד |  "קרימסון" | מסצ'וסטס קיימברידג' | 1636 | 1953 | 6.9 | 6,650 | 13,000 | 2,300 | מנהל עסקים, ממשל, משפטים, רפואה | 25.9 מיליארד דולר - האוניברסיטה העשירה ביותר בעולם |
| אוניברסיטת פרינסטון |  "טייגרס" | ניו ג'רזי פרינסטון | 1746 | 1969 | 8.2 | 4,635 | 1,975 | 1,105 | מינהל ציבורי ויחסים בינלאומיים, אדריכלות, מתמטיקה | 11.8 מיליארד דולר |
| אוניברסיטת פנסילבניה |  "קוויקרס" | פנסילבניה פילדלפיה | 1749 | 1914 | 14.2 | 10,050 | 9,220 | 4,500 | משפטים, מינהל ציבורי, חינוך, רפואה, תקשורת, מנהל עסקים | 4.4 מיליארד דולר |
| אוניברסיטת קולומביה |  "ליונס" | ניו יורק (מדינה) ניו יורק | 1754 | 1983 | 9.1 | 5,530 | 14,690 | 3,225 | מנהל עסקים, רפואה, משפטים, אמנות, מינהל ציבורי ויחסים בינלאומיים, עיתונאות, הוראה | 5.2 מיליארד דולר |
| דארטמות' קולג' |  "ביג גרין" | ניו המפשייר האנובר | 1769 | 1972 | 11.5 | 4,080 | 1,665 | 590 | רפואה, הנדסה, מנהל עסקים | 2.7 מיליארד דולר |
| אוניברסיטת קורנל |  "ביג רד" | ניו יורק (מדינה) אית'קה | 1865 | 1865 | 18 | 13,665 | 6,680 | 3,240 | הנדסה, משפטים, מנהל עסקים, רפואה, מדעי החיים, רפואה וטרינרית, תעשייה וניהול, מלונאות | 3.8 מיליארד דולר |
פעילות ספורטיבית

החל משנת 1956/57 בין קבוצות של חברי הליגה מתחרות באליפות הליגה במספר ענפי ספורט:
| ענף ספורט | תחרות גברים | תחרות נשים |
| --- | --- | --- |
| בייסבול | 8 | - |
כדורסל: 8
ריצת שדה: 8
| סיף | 6 | 7 |
| הוקי שדה | - | 8 |
| פוטבול אמריקאי | 8 | - |
| גולף | 8 | 7 |
הוקי קרח: 6
| לקרוס | 7 | 8 |
חתירה: 7
כדורגל: 8
| סופטבול | - | 8 |
סקווש: 8
| שחייה וקפיצה למים | 7 | 8 |
טניס: 8
אתלטיקה (באולם): 8
אתלטיקה: 8
| כדורעף | - | 8 |
| היאבקות | 6 | - |
בתחרויות אלו קבוצת אוניברסיטת פרינסטון זכתה 476 פעמים ואוניברסיטת הרוורד 415 פעמים.
בענף הכדורסל מובילה אוניברסיטת פרינסטון עם 27 אליפויות. לאחר כל עונה מוענק פרס לכדורסלן המצטיין של העונה. מספר כדורסלנים זכו בתואר פעמיים - קרייג רובינסון, קיט מולר, ג'רום אלן, אוגונה אוניקווה, איברהים ג'אבר וג'סטין סירס.
ראו גם

משולש הזהב (אוניברסיטאות)
SKY (אוניברסיטאות)
הערות שוליים

↑  Recent Columbia: 1970-2003 - שנת 1983 הייתה השנה הראשונה בה למדו נשים בבית הספר לתואר ראשון קולומביה קולג'. בתי ספר אחרים באוניברסיטה קיבלו לשורותיהם נשים עוד לפני כן. בנוסף, לבית הספר לתואר ראשון לנשים ברנארד קולג' יש שותפות עם אוניברסיטת קולומביה, ובית ספר זה קיבל לשורותיו סטודנטיות בלבד החל מ-1889 ועד היום.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007376902605171  GND: 7728340-5  LCCN: n95061019  VIAF: 130345285   WorldCat (עם VIAF): 130345285 
קיסוס מכסה את הבניין המרכזי בפרינסטון
ניב חורש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1971 (בן 53 בערך) 
 ענף מדעי:  כלכלה, היסטוריה כלכלית, translations from Chinese, יחסים בין־לאומיים, economics and politics, תרגום לאנגלית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב  האוניברסיטה הלאומית של אוסטרליה 
 מוסדות:  אוניברסיטת ניו סאות' ויילס  אוניברסיטת נוטינגהאם 
 
ניב חורש (נולד בשנת 1971) הוא חוקר ישראלי המתמחה בחקר כלכלת סין, בדגש על היסטוריה מונטרית. לאחר מסלול אקדמי בסידני שנמשך חמש שנים (מרצה, מרצה בכיר, ופרופ' חבר), מונה חורש באוגוסט 2014 למשרת פרופסור מן המניין בבית-הספר ללימודי סין המודרנית באוניברסיטת נוטינגהאם בבריטניה. במקביל, כיהן חורש כראש המכון לחקר מדיניות סינית עכשווית בנוטינגהאם, ומתוקף תפקידו ייעץ לגופי ממשל בריטיים שונים בנושאי יחב"ל וכלכלה. החל מספטמבר 2016, משמש חורש כפרופסור אורח בבית הספר לממשל ויחסי-חוץ באוניברסיטת דרהאם בבריטניה.
ביוגרפיה

חורש גדל בבת-ים ועשה את תאריו האקדמיים באוניברסיטה העברית ובאוניברסיטה הלאומית של אוסטרליה. במהלך לימודיו גר ועבד שלוש שנים בבייג'ינג כמנהל פיתוח עסקי בסקטור הפרטי. כמו כן שירת חורש בעבר כפקיד ציבור במשרד ההגירה האוסטרלי בבירה קנברה.
ניב חורש הוא אב ל-2 ילדים.
אראלה גולן

אראלה גולן (נולדה ב-11 באוקטובר 1945) היא חברת הכנסת לשעבר מטעם סיעת שינוי וסיעת "חץ".
ביוגרפיה

אראלה גולן נולדה בישראל בשנת 1945. בהשכלתה היא בעלת תואר שני בביולוגיה, תואר ראשון בתיאטרון (תפאורת במה ותאורה), מוסמכת באדריכלות ובוגרת לימודי תעודה בלימודי שימור המורשת הבנויה.
כאדריכלית, עצמאית וכן שותפה בעבר בחברת בנייה, השתתפה בהקמתם של פרויקטים ציבוריים. משנת 1982 חברה ב"איקומוס ישראל" – International council of Monuments and Sites ובעמותת "מרכז לעירוניות מתחדשת".
בשנות ה-80 נמנתה על ראשוני הפעילים במפלגת שינוי, מטעמה התמודדה לכנסת ה-16 בשנת 2003. המקום ה-16 ברשימת המפלגה הותיר אותה מחוץ לכנסת, עד לפטירתה של יהודית נאות בדצמבר 2004.
במהלך כהונתה פעלה בקביעת מדיניות וייצוג אינטרס הציבור בנושאי בריאות ומדע, מדיניות פנים, בינוי, סביבה ושימור. כיהנה כחברה בוועדת העבודה הרווחה והבריאות, בוועדת הפנים ואיכות הסביבה, בוועדה לקידום מעמד האישה, בוועדה למאבק בנגע הסמים, בוועדת המדע והטכנולוגיה ובוועדת החינוך התרבות והספורט.
בתחום הבריאות והמדע פעלה לקידום תחום השתלת איברים, קידום תרומת מח עצם בישראל, קידום תרומת ביציות בישראל לפריון ולמחקר, פטור ממע"מ לתרופות מצילות חיים.
עם התפלגות המפלגה לקראת הבחירות לכנסת השבע עשרה. התמודדה גולן בפריימריס של מפלגת "שינוי" לקביעת הרשימה לכנסת ה-17 ונבחרה למקום החמישי והייתה לאישה הבכירה במפלגה. גולן, שנחשבה למקורבת לחבר הכנסת אברהם פורז הייתה חברת הכנסת היחידה מבין אנשיו שלא פרשה באותו לילה בו הפסיד את המקום השני לעורך הדין רון לוינטל. כעבור שבוע ימים, פרשה לסיעת חץ ושובצה במקום השביעי ברשימה. רשימת "חץ" לא עברה את אחוז החסימה וגולן לא נבחרה לכנסת.
עד תחילת שנת 2008, הייתה חברה וסגנית יושבת ראש תנועת דרך אחרת של מלי פולישוק-בלוך, אשר היה בכוונתה לרוץ לכנסת בבחירות לכנסת השמונה עשרה, אך לבסוף לא נרשמה בוועדת הבחירות. באותה שנה עזבה את "דרך אחרת" והצטרפה למפלגת ישראל חזקה של חבר הכנסת לשעבר אפרים סנה. בבחירות המקדימות שנערכו במפלגה הוצבה גולן במקום החמישי ברשימת המפלגה לכנסת. גם מפלגה זאת לא עברה את אחוז החסימה.
גולן התמודדה בבחירות לכנסת התשע עשרה במקום ה-28 ברשימת התנועה.
הערות שוליים

↑  רשימת התנועה באתר ועדת הבחירות המרכזית.
ירושלים שלי

צוות השחקנים של ירושלים שלי, מימין לשמאל: יאיר קלינגר, מוטי פליישר, שוש רוזן, דני גרנות, גאולה נוני, חיליק צדוק (ממושקף)
ראשת הממשלה, גולדה מאיר, מבקרת בהצגת הבכורה של "ירושלים שלי". מדברת עם השחקנית שוש רוזן. ביניהם צופה השחקן, חיליק צדוק.
ירושלים שלי היה מופע מוזיקלי שהועלה בתיאטרון החאן בירושלים החל מ-1969.
את ההצגה כתב וערך דן אלמגור והשתתפו בה: מוטי פליישר, שוש רוזן, גאולה נוני, חיליק צדוק, יאיר קלינגר, וכן דני גרנות שאף תרם כמה לחנים לפזמוני ההצגה. ביים: יואל זילברג. מוזיקה: נעם שריף. לחנים: נורית הירש, וסשה ארגוב.
ההצגה נכתבה ב-1969, על ידי דן אלמגור, לרגל פתיחתו של תיאטרון החאן בירושלים. אלמגור כתב וערך קטעי היסטוריה המספרים את תולדות ירושלים עד התקופה שלפני מלחמת העצמאות, וצרף גם קטעי הווי מחיי העיר בשנות החמישים והשישים.
הזמר מוטי פליישר ביצע את שיר הנושא של המופע, ”ירושלים שלי”, כשם המופע, שצעד במקום גבוה במצעד הפזמונים ונחשב אחד השירים המפורסמים שנכתבו על העיר. הוא מביא את דברם של דמויות שונות מהעיר, וכל אחת מהן מספרת מה היא ירושלים שלו.
המופע ”ירושלים שלי” הוצג גם על במות שונות ברחבי הארץ בין השנים 1969–1970.
ראובן מורגן תרגם וביים גרסה באנגלית של המחזמר בשנת 1974. גרסה זו הוצגה בפני תיירים בתיאטרון החאן.
הערות שוליים

↑  בכורת "ירושלים שלי" בחאן, דבר, 18 באוגוסט 1969
↑  מילות השיר "ירושלים שלי", באתר שירונט 
 ירושלים שלי, בביצוע מוטי פליישר והלהקה, סרטון  באתר יוטיוב
↑  עולים חדשים מציגים לתיירים, דבר, 16 באוגוסט 1974
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007591746105171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Live 2022

Live 2022 הוא אלבום הופעה הראשון של חנן בן ארי, האלבום יצא לאור ב-22 בספטמבר 2022.
רקע והפקה

את האלבום הפיק ועיבד תומר בירן.
בסמוך להוצאת האלבום הוציא פרומו - הצצה לאלבום בו הוא מציג שיר קצר שכתב ולהלחין בסגנון של ראפ.
בן ארי כתב בהוצאת האלבום כך:
לפני כמה חודשים יצא לי לשמוע את ׳אמא אם הייתי׳ בביצוע שכולכם מכירים. וחשבתי לעצמי, וואו זה לא הקול שלי. ואז הקשבתי לוויקיפדיה, ממך עד אליי וכל גרסאות האולפן, ואמרתי שלחג הזה אני חייב להכין לנו אלבום לייב עם כל השירים בגרסת ההופעה.
אם תפתחו את הלב, זכיתי.
רשימת רצועות

| Live 2022> מס' | Live 2022> שם | Live 2022> משך | Live 2022>  | Live 2022>  | Live 2022>  | Live 2022>  | Live 2022>  | Live 2022>  | Live 2022>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | פתיח  | 1:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ויקיפדיה  | 4:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | שמש  | 7:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ממך עד אלי  | 4:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | למה לנו לרדוף  | 3:52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | מה אתה רוצה ממני  | 3:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | חולם כמו יוסף  | 5:05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | אמן על הילדים  | 5:52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | חנניה  | 3:30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | אם תרצי  | 3:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | אינסטרומנטלי  | 2:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | החיים שלנו תותים  | 12:49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | רגע  | 4:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | מקום  | 11:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | שבורי לב  | 2:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | אמא אם הייתי  | 5:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | אלוף העולם  | 6:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 18. | בסוף זה הלחן  | 4:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 19. | חלליות (בדואט עם ברי סחרוף)   | 4:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 60:28 |  |  |  |  |  |  |  |