stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חבורה חליקה
דוגמאות

הרציונליים  \mathbb {Q}  עם פעולת החיבור היא חליקה.
באופן כללי יותר, החבורה החיבורית של מרחב וקטורי מעל  \mathbb {Q}  היא חליקה.
לכל ראשוני  p, החבורה  \{r\in \mathbb {Q} \mid r={i}/{p^{n}}{\text{ for some }}i,n\in \mathbb {Z} \} עם פעולת החיבור מודולו 1 היא חליקה. חבורה זו נקראת חבורת- p^{\infty }, או  \mathbb {Z} (p^{\infty }).
החבורה הכפלית של המרוכבים  \mathbb {C} ^{*} היא חליקה.
כל מנה של חבורה חליקה היא חליקה. בפרט,  \mathbb {Q} /\mathbb {Z}  חבורה חליקה.
הקשר לחבורות אבליות כלליות

לכל חבורה אבלית  G יש תת-חבורה חליקה מקסימלית (כזו שמכילה את כל תת-החבורות החליקות). מכאן שכל חבורה אבלית אפשר לפרק באופן יחיד לסכום ישר של חבורה חליקה וחבורה מצומצמת.
כל חבורה חסרת פיתול וחליקה היא מרחב וקטורי מעל  \mathbb {Q}  (ולכן היא סכום ישר של עותקים של החבורה החיבורית  \mathbb {Q} ).
לחבורות מפותלות יש מחובר ישר שהוא או ציקלי מסדר ראשוני או חבורת- p^{\infty } עבור  p ראשוני כלשהו, ומכאן שחבורה מפותלת ניתנת להפרדה לא טריוויאלית אם ורק אם היא ציקלית מסדר חזקה של ראשוני או חבורת- p^{\infty }.
במקרה המיוחד בו החבורה היא חבורת-p, מקבלים גם כי כל תת-חבורה ציקלית מסדר מקסימלי היא מחוברת ישרה של החבורה כולה. אם החבורה היא חבורת-p שלכל איבר אפשר להוציא שורש  p, בהכרח יש לה תת-חבורה שהיא  p^{\infty }. במקרה של חבורת-p שהיא גם חליקה, מקבלים כי החבורה היא סכום ישר של חבורות- p^{\infty }.
בעזרת כל אלו אפשר להגיע למשפט פירוק כללי לחבורות חליקות.
משפט פירוק לחבורות חליקות

כל חבורה חליקה G היא סכום ישר של חבורה חליקה ומפותלת, וחבורה חליקה וחסרת פיתול. המרכיב הראשון הוא תת חבורת הפיתול של G, שמסמנים ב- \mathrm {Tor} (G), והוא יחיד (היינו, מופיע בהכרח כמרכיב המפותל בכל פירוק כנ"ל). המרכיב השני יחיד עד כדי איזומורפיזם.
כל חבורה מפותלת מתפרקת לסכום ישר של מרכיבים פרימריים. המרכיב ה-p-פרימרי של חבורה חליקה הוא סכום ישר של עותקים של החבורה  \mathbb {Z} [1/p]/\mathbb {Z}  (שמסמנים ב- \mathbb {Z} (p^{\infty })). הצגה זו אמנם אינה יחידה, אבל מספר המרכיבים מכל סוג קבוע.
הכללות למודולים

בספרות המתמטית נעשו מספר ניסיונות להכליל את המושג של חבורה חליקה למודולים. ההגדרות הבולטות שניתן למצוא בספרות למודול חליק  M מעל חוג  R הן:
rM=M לכל סקלר  r\neq 0 (לעיתים נדרש גם ש- r אינו מחלק אפס, ולעיתים נדרש גם ש- R יהיה תחום).
לכל אידיאל ראשי שמאלי  Ra, כל הומומורפיזם מ- Ra ל- M אפשר להרחיב להומומורפיזם מ- R ל- M.
לכל אידיאל שמאלי נוצר סופית  L, כל הומומורפיזם מ- L ל- M אפשר להרחיב להומומורפיזם מ- R ל- M.
כשבוחנים את הגדרות אלו, יש לשים לב שלעיתים הגדרות אלו מתלכדות אחת עם השנייה אם עם הגדרות אחרות בספרות. לדוגמה אם  R הוא תחום, שלוש ההגדרות מתלכדות. אם  R הוא חוג ראשי שמאלי, אז ההגדרה של מודול חליק מתלכדת עם ההגדרה של מודול אינג'קטיבי. בנוסף אם  R הוא תחום קומוטטיבי, אז המודולים האינג'קטיביים מתלכדים עם המודולים החליקים אם ורק אם  R הוא חוג דדקינד.
טייגטוס

| --- | --- |
הר הנביא אליהו
הר הנביא אליהו
 מידע כללי
 גובה:  2,407 מטר
 מדינה:  יוון 
 מיקום:  פלופונסוס
 אורך הרכס:  115 ק"מ
 קואורדינטות:  37°04′40″N 22°15′22″E﻿ / ﻿37.07778°N 22.25611°E﻿ / 37.07778; 22.25611
 
 
טַייגֶטוֹס (ביוונית: Ταΰγετος, ביוונית עתיקה נהגה - טַאִיגֶטוֹס) הוא רכס הרים בדרום חצי האי פלופונסוס שבדרום יוון. אורכו של הרכס כ-115 ק"מ מצפון לדרום ורוחבו כ-30 ק"מ. הוא שוכן בין עמק הנהר אֶוּרוֹטַס ממזרח לבין מפרץ מסיניה ונהר פאמיסוס (Πάμισος) ממערב. בצפון הוא משתרע בתחומם של האזורים מסיניה וארקאדיה ובדרום הוא תופס חלק ניכר מאזור לאקוניה, ומהווה את השדרה ההררית של חצי האי מאני. שיאו של הרכס בהר הנביא אליהו (Προφήτης Ηλίας - "פרופיטיס איליאס") המתנשא לגובה 2,407 מטר, שבפסגתו קפלה נוצרית המוקדשת לאליהו הנביא.
למרגלות צדו המזרחי של הרכס שוכנת העיר המודרנית של ספרטה שקמה על חורבותיה של ספרטה ההיסטורית. עוד ידוע הרכס בשל האתר הארכאולוגי של מיסטרס השוכן בקצהו המזרחי. עד המאה ה-19 נודע הרכס בשם "פנטאדקטילוס" (Πενταδάκτυλος - "חמש אצבעות").
טייגטה (ירח)

| --- | --- |

 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  צדק
 תאריך גילוי:  2000
 מגלה:  סקוט שפרד, דייוויד ג'וויט, ינגה פרננדס 
 על שם:  טייגטה 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  22,439,000 ק"מ
 אקסצנטריות:  0.252
 זמן הקפה:  686.675 ימים
 מהירות מסלולית
  ‑ ממוצעת:  2.32 ק"מ/שנייה
 נטיית מסלול:  165°
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  5 ק"מ
 מסה:  ‎1.6×1014‎ ק"ג
 צפיפות ממוצעת:  2.6 גרם/סמ"ק
 אלבדו:  0.04
 בהירות נראית:  21.9
 
טייגטה (נקרא גם Jupiter XX) הוא ירחו של כוכב הלכת צדק.
טייגטה התגלה בשנת 2000 על ידי קבוצת אסטרונומים מאוניברסיטת הוואי שהודרכה על ידי סקוט שפרד וקוטלג בשם S/2000 J 9.
רדיוס מסלולו של טייגטה סביב צדק הוא 22,439,000 ק"מ ומשך זמן הקפת מסלולו סביב צדק הוא 686.675 ימים.
קוטרו של טייגטה הוא 5 קילומטרים ומהירותו במסלולו סביב צדק היא 2.32 ק"מ לשנייה.
טייגטה בעל אלבדו של 0.04 ואקסצנטריות של 0.252.
את שמו, קיבל טייגטה בשנת 2002 על שם טייגטה שהייתה אחת הפליאדות (על שמן קרוי גם צביר הכוכבים הפליאדות), שהיו בנותיו של אטלס על פי המיתולוגיה היוונית.
טייגטה משתייך לקבוצת הירחים קארמה אשר קרויה על שם הירח קארמה. קבוצה זו היא קבוצה של ירחים שהמשותף להם הוא היותם ירחים לא-רגילים שמסלולם סביב צדק הוא בין 23 ל-24 מיליון קילומטר ובנטייה של כ-165°.
| 95 ירחי צדק |
| --- | --- | --- |
| הירחים הפנימיים | מטיס • אדרסטאה • אמלתאה • תבה |  |
| הירחים הגליליאניים | איו • אירופה • גנימד • קליסטו |  |
| קבוצת תמיסטו | תמיסטו |  |
| קבוצת הימליה | לדה • הימליה • ארסה  • פאנדיה  • ליסיתאה • אלרה • דיה • S/2018 J 2 • S/2011 J 3 |  |
| קבוצת קארפו | קארפו • S/2018 J 4 |  |
| ולטודו | ולטודו |  |
| קבוצת אננקה (עיקריים) | יואנתה • יוקסטה • פרקסידייק • הרפלייקה • תיאונה • אננקה |  |
| קבוצת אננקה (שוליים) | יופורי • יופמה‏ • Jupiter LII • Jupiter LV • תלקסינואי • הליקה • אורתוסאי • S/2003 J 16 • נימה • הרמיפה •  Jupiter LIV‏ • Jupiter LXVIII‏ • Jupiter LXIV • Jupiter LXX • S/2021 J 3 • S/2021 J 2 • S/2022 J 3 S/2021 J 3 • |  |
| קבוצת קארמה | הרס • אייטנה • קאלה  • טייגטה • Jupiter LXI • קלדינה • S/2003 J 10 • ארינומה • קליקורה • קליקה • קארמה • פסיתאי • יוקלדה  • ארקה • איסונואי • ‏S/2003 J 9‏ • אירנה •‏ Jupiter LXVI • Jupiter LXIX •‏ Jupiter LXIII • ‏Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • S/2003 J 24‏ • S/2016 J 3 • S/2018 J 3 • S/2021 J 4 • S/2021 J 5 • S/2021 J 6 • S/2022 J 1 • S/2022 J 2 |  |
| קבוצת פסיפאה | S/2003 J 23 • אאוידה • קלירואי • יורידמה • Jupiter LVI‏ • קורה • סילנה • S/2003 J 4 • ‏Jupiter LIX • פסיפאה • הגמונה • סינופה • ספונדה • אוטונואה • מגאקליטה ‏• Jupiter LXVII • פילופרוסינה • ‏Jupiter LIX • S/2016 J 4 |  |
| מסלול חיצוני | S/2003 J 2 |  |
חושה

ערך זה עוסק במעון עשוי מחימר וקש. אם התכוונתם לעיר מקראית, ראו .
חושה באום ג'וני, שבה הוקמה דגניה א', ולידה יוסף ברץ (צולם לפני 1914)
חוּשָה (בטורקית: havşa,‏ תעתיק טורקי:  הָוְשׁ) הוא מעון עשוי מחימר וקש.
האמצעים והשיטות לבנות חושה הם עתיקי יומין. בשלהי המאה ה-19 ובראשית המאה ה-20, הן היו נפוצות בארץ ישראל אצל הפלאחים הערבים, וגם אצל המתיישבים היהודים, משום שהיו מעונות שזול לבנותם, הגם שהיו ארעיים והתפוררו במשך הזמן. כך לדוגמה התגוררו בחושות פועלים וחלוצים יהודים במרחביה בתקופת העלייה השנייה.
השימוש בחושות בעידן המודרני

חושות כמעט ולא משמשות למגורים משום חוסר העמידות שלהן בפני פגעי מזג האוויר, והיותן מבנים ארעיים. השימוש בחושות נעשה כיום בעיקר לצורכי תיירות, והוא נפוץ בעיקר בחצי האי סיני, שם משמשות החושות ללינת תיירים שמגיעים להתארח בחופים. החושות בסיני לא עשויות מחימר אלא מקני קש או מעץ, לעיתים עם שלד ברזל המיועד לתמיכה. עם השנים עברו חלק מהחושות בחופי סיני שינוי על מנת להתאימן לאירוח וכיום בחלקן קיימת רצפת בטון יצוקה, ובחלק מהן אף מותקנות נורות ומאווררי תקרה לרווחת הנופשים. עם זאת, בסיני עדיין קיימות חושות הבנויות באופן מסורתי מקש בלבד וללא רצפה, כאשר יש בהן רק מזרן המשמש לשינה. גודלה הממוצע של חושה לאירוח בסיני הוא 8–10 מטרים רבועים.
הערות שוליים

↑  מ' קריגסר, קובץ "השומר", תל אביב: הוצאת ארכיון העבודה, תרצ"ז-1937, עמ' 97-96.
↑  חושות בסיני - כל מה שצריך לדעת, באתר סיני וייבס
ערך זה הוא קצרמרבנושא אדריכלות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חושב עליה (שיר של עידן יניב וליאור דטאוקר)

| --- | --- |
 סינגל בביצוע עידן יניב וליאור דטאוקר
 מתוך האלבום חושב עליה (אלבום)
 יצא לאור:  נובמבר 2005
 תאריך הקלטה:  2005
 שפה:  עברית
 כתיבה:  ליאור דטאוקר
 לחן:  ליאור דטאוקר
 
חושב עליה הוא שיר שכתב והלחין ליאור דטאוקר וביצעו עידן יניב ודטאוקר. השיר יצא לאור בשנת 2005.
רקע

השיר יצא כסינגל השלישי מתוך אלבום הבכורה של יניב הנושא את אותו שם. את השיר עיבדו נדב ביטון ויניב עמרמי. השיר גם נכלל באלבום שהוציא דטאוקר בשנת 2008, בגרסה אחרת.
בקיץ 2006 היה השיר ללהיט וזכה להשמעות רבות ברדיו. לדברי עידן יניב, תחילה היה השיר ללהיט בהופעות, לאחר מכן זכה להורדות רבות בסלולר והושמע בתחנות רדיו אזוריות ורק לאחר מכן הושמע בגלגלצ. השיר הביא את יניב לקדמת התודעה הציבורית.
"חושב עליה" מדבר על ניסיונות של גבר להתמודד עם פרידה של זוגתו ממנו. על פי ליאור דטאוקר, את השיר כתב על מי שלימים הפכה לאשתו.
במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת תשס"ו (2006) דורג השיר במקום השני, ובמצעד המקביל של גלגלצ דורג השיר במקום השלישי.
הערות שוליים

↑  ליאור דטאווקר – ליאור דטאוקר (2008), באתר סטריאו ומונו
↑  פוסט בדף הפייסבוק של עידן יניב, מתוך "היום שהיה" עם טל ברמן, 1 באוגוסט 2019
↑  עינב שיף‏, ליאור דטאוקר רוצה שתקשיבו לו, באתר וואלה, 24 בדצמבר 2008
חוק היהודים של המלך קלמן

קלמן, מלך הונגריה
קלמן, מלך הונגריה היה מלך מבית ארפאד שנחשב לאחד השליטים המשכילים והנאורים ביותר באירופה בתקופתו. עקב מסע הצלב הראשון הגיעו יהודים רבים לתוך ממלכת הונגריה ובעקבות זאת הוא חוקק את חוק היהודים, שהיה החוק המקיף הראשון בממלכה בנושא היהודים.
מסע הצלב הראשון

בוועידת קרלמון, שסימלה גם את השסע בין הכוחות הדתיים והפוליטיים באירופה, על רקע הסכיזמה קבע האפיפיור אורבנוס השני יוזם מסע הצלב, את מועד היציאה למסע ל-15 באוגוסט שנת 1096. במועד זה אכן יצא המסע בהנהגת האצולה הגבוהה. אחא שבעקבות הטפתו המוצלחת של פטרוס הנזיר בצרפת ושל מטיפים דומים, גרמה שעוד קודם לכן יצאו קבוצות של פשוטי עם בספונטניות לעבר ירושלים. בקבוצות אלה לקחו חלק נשים, ילדים, זקנים, עניים וחולים. הם לא היו לוחמים, לא היו ממושמעים ולא היו מאורגנים למסע. משתתפי מסע הצלב העממי הזה לא הגיעו לירושלים. חלקם מתו ברעב בדרך או נשרו, אך קבוצה שצעדה בהנהגת הכומר גוטשלק, (יצאה זמן קצר לאחר הקבוצה בראשות של פטרוס הנזיר) הושמדה לחלוטין בגבול הונגריה על ידי כוחותיו של קלמן, מלך הונגריה, לאחר עימותים שוד וביזה של קבוצה זו עם תושבי המקום.
מסע הצלב זה עבר בשלום באזורים בשטחי צרפת, אך לא בשטחי גרמניה, שגם בה (כמו בצרפת) שכנו קהילות יהודיות משגשגות. הצלבנים הרעבים ביצעו מעשי שוד ורצח ביהודים ופגעו ברכושם: בתי כנסת ובתים פרטיים נבזזו; רבים מהיהודים נרצחו או הוטבלו לנצרות בכוח; רבים אחרים שלחו יד בנפשם כדי לא ליפול בידי הצלבנים או להיטבל. פרעות אלה קיבלו לימים את השם: פרעות תתנ"ו.
זה היה הרקע, בין היתר, לבריחת יהודים מזרחה לכיוון בוהמיה, למורביה ואוסטריה ומשם להונגריה. מאות או אלפי היהודים שהגיעו לשטח הונגריה מצאו שם ארץ עם שליט נאור שמחד גיסא מנע מהצלבנים לבזוז את הארץ ואת תושביה ומאידך גיסא היה מודע לכישורי המסחר של היהודים שהגיעו והבין את הפוטנציאל הכלכלי ביישובם בארצו.
תקנת קלמן

קבוצות דתיות מוסלמיות שחיו בהונגריה בתקופה המלכים מבית ארפאד מילאו תפקיד חשוב בחיים הכלכליים שלה ובהגנה הלאומית. ראשי הכנסייה הרומית-קתולית, האפיפיורים, עסקו מספר פעמים בנושא הישמעאלים. השם ישמעאלים בהונגריה של ימי הביניים שימש כשם כללי לחברי דתות מוסלמיות, שהיו ככל הנראה בולגרים, פצ'נגים, קומנים, בסרמנים (עם טורקי שהגיעו עם ההונגרים בתקופת כיבוש הונגריה במאה התשיעית לספירה), ערבים.
בשנת 1101 ו-1102 התכנסה אספת האצילים של ממלכת הונגריה ועל פי אישורם הוטלו על הישמעאלים גזירות די חמורות. גזירות אלה חלו במידה מסוימת גם על היהודים שהגיעו באותה עת במספרים די גדולים. הם יכלו אמנם לרכוש אדמות, אך הותר להם להתגורר רק בערים שהייתה בהן בישופות, ככל הנראה כדי להקל לגבות מהם מעשר. תקנות אלה לא נתקיימו בפועל ונשכחו במהירה אחרי תקופת מלכות קלמן.
חוק היהודים

בעקבות הגירת היהודים מכיוון מערב, שעסקו בעיקר במסחר ובנושאי כספים למיניהם, שהשפיעו בצורה חיובית מאוד על כלכלת ממלכת הונגריה, חוקק חוק היהודים על ידי המלך קלמן. החוק כלל שבעה סעיפים. שישה מהם עסקו במכירות-קניות-הלוואות והמרות כספים על ידי היהודים. סעיפים 2–5 חלו על היהודים ועל הנוצרים כאחד. שניהם יכלו בהתדיינות משפטית להעיד זה נגד זה רק בעזרת עדים יהודים וגם נוצרים ביחד, אלא שבקנית בעלי חיים גנובים, על פי סעיפים 6–7 לחוק, כאשר לא ניתן היה להביא את המוכר, אזי לפסק הדין עבור הנוצרים הספיקו רק עדים נוצרים, כדי לצאת זכאים ומבלי לשלם קנס, בעוד היהודים שהיו להם רק עדים יהודים נדרשו לשלם קנס פי ארבעה משווי בעל החיים. פסק דין זה הסתמך על ההנמקה שהקונה היהודי התרשל בכך, שבעת רכישת בעל החיים מהמוכר לא דאג גם לעד נוצרי, כפי שהחוק הגדיר.
אם ניקח בחשבון שלפי חוקי המלך קלמן לא ניתן היה להרשיע יהודי רק על סמך עדות של נוצרי, והחוק הזה נגד את זכויות הכמרים ואת החוקים העירוניים באותה תקופה, הרי בכך המלך קלמן שאף לאי תלות המשפט ולצדק. לסעיף הראשון של חוק היהודים בכל זאת הייתה השפעה מאוד מעיקה ואף קטלנית על היהודים. סעיף זה שלל מהיהודים להחזיק בעבד נוצרי מכל לאומיות שהיא. אמנם כבר בתקופתו של המלך לאסלו הראשון (דודו של קלמן) שלל הסינוד של סבולץ' אחזקת עבד נוצרי על ידי יהודי, אך פירשו את ההחלטה כמתייחסת רק לעבדים בעלי לאומיות הונגרית, אך לא לבעלי לאומיות זרה אחרת. לפיכך מחקיקה זו של קלמן, בעלי אדמות יהודים שרצו להמשיך לעבד את אדמותיהם נאלצו לשכור עבדים נוצרים מנוצרים. החקיקה הזו החמירה את מצבם של בעלי האדמות היהודים וכמעט לא אפשר להם להחזיק ולעבד אדמות, שלמעשה החוקים של קלמן אפשרו לרכוש ולהחזיק בהם ליהודים.
הערות שוליים

↑  סכיזמה היא ביטוי שבו מכנה הכנסייה הקתולית את ניתוק יחסים עם פטריארך ביזנטי באשר הוא. הסכיזמה היא הפילוג בין שתי הכנסיות בשנת 1054
פטרוס הנזיר
התנהגויות נסיגה

התנהגויות נסיגה (באנגלית: Withdrawal Behavior) הן פעולות שעובדים בארגון נוקטים על מנת להימנע מעשיית עבודתם בפועל, דבר שמוביל להתדרדרות בתפוקת הארגון וביעילותו. מונח זה, מתחום ההתנהגות הארגונית והפסיכולוגיה התעשייתית, מתאר מספר משתנים קריטיים שבוחנים את האפקטיביות הארגונית.
לכל סוג של התנהגות נסיגה ישנן הצדקות המסתירות את הסיבה האמיתית להתנהגות ולכן יש קושי לזהות את העובדים הנוקטים בהתנהגות ולהגביל את השפעתה על הארגון. על פי חוקרים רבים, התנהגות נסיגה נקשרת לכוונות עזיבה מצד העובד ולריחוק פסיכולוגי שלו ממקום העבודה. אחד האתגרים העומדים בפני מנהל בארגון הוא היכולת לזהות, לאתר ולטפל בגורמים הפוגעים במוטיבציה של העובדים המביאים לפגיעה בביצועי הארגון.
סוגי התנהגויות נסיגה

התנהגויות הנסיגה מחולקות לחמישה סוגים:
תחלופה (Turnover)
היעדרות (Absenteeism)
אי עמידה בזמנים (Lateness)
אזרחות ארגונית (Organizational Citizenship)
איכות עבודה (Work Quality)
סוגי התנהגויות נסיגה > תחלופה

תחלופה בארגונים, במונחי משאבי אנוש, היא הקצב שבו המעסיק מצליח לגייס עובדים חדשים או מאבד עובדים קיימים. דרך פשוטה למדידת התחלופה היא מה משך הזמן שבו העובד נשאר בארגון. תחלופת עובדים נמדדת במונחי החברה הבודדת או בענף תעשייתי שלם אליו שייכת אותה החברה. תחלופה תדירה של עובדים מיומנים עלול לפגוע באופן משמעותי בכושר הייצור של החברה, כשחלק גדול מכוח העבודה מונה עובדים חסרי ניסיון.
תחלופה היא המצביע המובהק ביותר של התנהגות נסיגה. למרות זאת תחלופה ברמה סבירה אינה דבר רע, והארגון לא צריך להגיע למצב של אפס תחלופה, מה גם שזוהי תופעה בלתי נמנעת.
לתחלופה יש קשר ישיר וחזק למצב שוק העבודה; אם שוק העבודה נמצא במצב של אבטלה גבוהה (מעט משרות פנויות) העובדים יימנעו מלעזוב ורמת התחלופה תהיה נמוכה, ואם בשוק העבודה יש היצע משרות גדול רמת התחלופה תהיה גבוהה ואפקטיביות הארגון תיפגע.
תחלופה יכולה להיות רצונית (העובד עוזב מרצונו) או לא רצונית (העובד מפוטר).
תחלופה רצונית גבוהה מצביעה על כך שבארגון יש עובדים אטרקטיביים שמחוזרים על ידי ארגונים אחרים
תחלופה לא רצונית גבוהה (הרבה מפוטרים) מעידה כי לארגון ישנה בעיה בתהליך בחירת העובדים שלו
סוגי התנהגויות נסיגה > היעדרות

היעדרות היא זמן שבו העובד אינו נמצא בעבודתו, אף שלפי שעות העבודה המקובלות היה עליו להימצא בעבודה.
חוקי העבודה מאפשרים לעובד להיעדר ממקום עבודתו בשל סיבות שונות, ובראשן חופשה ומחלה.

אולם, קיימות סיבות נוספות להיעדרות שאינן תחת האצטלה הסוציאלית – אי שביעות רצון בעבודה, לחץ או בעיות אישיות בחייו של העובד. היעדרות עובדים היא בעיה מרכזית בארגונים. בעיה זו משותפת לעובד, לארגון, ובהסתכלות רחבה יותר לחברה, משום שתפוקת המשק חיונית לרווחת החברה.
ניתן לחלק את ההיעדרות לשני סוגים:
היעדרות רצונית – העובד מחליט לא להגיע למקום העבודה.
היעדרות לא רצונית – העובד לא יכול להגיע.
העלויות שנובעות מרמת היעדרויות גבוהה הן גדולות מאוד- ישנה השפעה על רצף העבודה והתפוקה פוחתת באופן משמעותי, ובעיקר בארגונים יצרניים, ולכן ארגונים מנסים למצוא פתרונות לצימצום ההיעדרות הלא רצונית, לדוגמה - הקמת מעון יום במקום העבודה. היעדרות היא תמיד אינדיקציה טובה ליחסים ולאפקטיביות הארגונית, כשרמת היעדרות גבוהה מצביעה על בעיות בארגון.
סוגי התנהגויות נסיגה > אי עמידה בזמנים

אי עמידה בזמנים היא התנהגות נסיגה שבדרך כלל מופיעה כשאין לעובד אפשרות לתחלופה ו\או היעדרות ולכן הוא מאחר להגיע למקום העבודה ובכך בעצם מפגין את אי שביעות הרצון שלו. אי עמידה בזמנים מתבטאת גם בהחמצה של תאריכי יעד ונטייה לסחבת, המזיקים לארגון ולתפקודו התקין.
סוגי התנהגויות נסיגה > אזרחות ארגונית

אזרחות ארגונית מוגדרת כהתנהגות מצד העובד שאינה חלק מדרישות העבודה ויכולה לייעל ולקדם את הארגון. זהו משתנה שקשה לעקוב אחריו אבל אם הוא חלש, כלומר אם העובדים לא דואגים לביצוע מעבר לנדרש מהם בהגדרת התפקיד, אין התנדבות לעזרה ואין הערכה לרוח ורכוש הארגון, זו אינדיקציה חזקה לנסיגה בארגון.
סוגי התנהגויות נסיגה > איכות עבודה

פגיעה באיכות עבודה משמעה ירידה ברמת הביצועים של העובד. לאיכות העבודה יש קשר ישיר לאפקטיביות והיחסים בארגון:
איכות עבודה גבוהה – איכות יחסי העבודה בארגון והיעילות בו הן גבוהות
איכות עבודה נמוכה – מצביעה על התנהגות נסיגה
הגורמים להתנהגות נסיגה > אקלים אתי

אקלים אתי (Ethical climate) משקף את הביטוי ההתנהגותי של הנורמות, הנהלים והפרקטיקות בארגון. הוא מבוסס על תפיסות העובדים בארגון לגבי מה מותר ומה אסור. האקלים הוא מדד שבאמצעותו ניתן להעריך את התרבות הארגונית בארגון. אלו הם הדברים הראשונים בהם נתקלים אנשים חדשים המגיעים לארגון, וכך מבינים איך להתנהג בו.
שני סוגים עיקריים של אקלים אתי המונעים התנהגויות נסיגה הם:
אקלים של אכפתיות ודאגה (Caring climate) – בו לעובדים יש אינטרס אמיתי ברווחתם של האחרים. במקום עבודה בו מצוי אקלים של אכפתיות ודאגה העובדים מתחשבים זה בזה. עובדה זו תמעיט התנהגויות נסיגה נפוצות כגון איחורים והיעדרויות.
אקלים של כללים וחוקים (Rules, Law and Code climate) - אקלים המבוסס על תקנות ומדיניות שהארגון קובע, כולל קודים מקצועיים של העובדים. העובדים נמנעים מהפרת הכללים והחוקים בארגון מתוך נאמנות לו. על ידי כך נמנעות התנהגויות נסיגה של העובדים.
האקלים האתי משפיע על מחויבות ואכפתיות העובדים, הסכמתם עם ערכי הארגון, שביעות רצון, תחושת סיכוי לקידום תחושת רווחה, אמון בארגון, תחושת אוטונומיה, תפיסה חיובית יותר של הארגון, התנהגות נאותה ונכונות לפעול למען הגשמת חזון הארגון גם אם זה כרוך בהקרבה אישית.
הגורמים להתנהגות נסיגה > צדק ארגוני

הספרות המקצועית מתמקדת בשלושה סוגי צדק ארגוני (Organizational justice)
צדק חלוקתי (distributive justice) - תחושת העובד כי ההחלטות וחלוקת המשאבים בארגון הן צודקות ונכונות
צדק תהליכי (procedural justice)- תחושת העובד כי התהליכים שהובילו לקבלת ההחלטות וחלוקת המשאבים בארגון נעשו בצורה הוגנת
צדק בינאישי (Interpersonal justice) - תחושת העובד כי הארגון נוהג עמו ברגישות ובהוגנות ומעדכן אותו במידע נדרש
הצדק הארגוני משפיע על שביעות רצון העובד ועל הערכתו, נאמנותו ומחויבותו לארגון ומנהיגיו. כל סוגי הצדק ישפיעו על התנהגויות נסיגה, משום שהן שביעות הרצון והן עמדות ארגוניות אחרות קשורות להתנהגויות אלה.
הגורמים להתנהגות נסיגה > מחויבות ארגונית

מחויבות ארגונית (Organizational Commitment) מתארת את הקשר והחיבור של העובד לארגון. היא כוללת אמונה חזקה בארגון, קבלת מטרותיו וערכיו, השקעת מאמץ עבורו ורצון חזק להישאר בו. עובדים בעלי מחויבות גבוהה מפגינים נכונות גדולה יותר להקריב קרבנות הנדרשים להצלחתו של הארגון
ובאופן כללי יתנו את הביצועים הטובים ביותר לפי יכולתם, כלומר יימנעו מהתנהגויות נסיגה. ההסבר לכך הוא שעובדים בעלי רמת מחויבות גבוהה לארגון מקווים להמשיך את חברותם בו, מאמינים בערכיו ומוכנים להתאמץ על מנת להביא זאת לידי ביטוי. לנוכח היתרונות של המחויבות הארגונית, מתקבל על הדעת שארגונים ינקטו את הצעדים הנחוצים לחיזוק המחויבות בקרב עובדיהם.
הגורמים להתנהגות נסיגה > גורמי רקע ארגוניים

גורמי רקע ארגוניים הם מאפיינים הכוללים את גודל הארגון, נהלים ארגוניים, מגזר הארגון, סביבה סוציו-גאוגרפית ועוד. כל אלה משפיעים על תפיסת העובד את הארגון ועשויים לקבוע את אופן התנהגותו. למשל, בסקר של המכון לפריון העבודה והייצור משנת 1975 נמצא שדעת העובדים על מדיניות ההנהלה בנוגע להתייחסות ולטיפול בהיעדרויות, מנבאה משמעותית את רמת ההיעדרויות בארגון. מאחר שהיעדרויות מתקשרות במחקרים רבים באופן חיובי לשאר התנהגויות הנסיגה, ניתן לצפות שקשר דומה יתקיים גם בין נהלים ארגוניים ובינן.
הגורמים להתנהגות נסיגה > גורמי רקע אישיים ותעסוקתיים

גורמי רקע אישיים כוללים משתנים תעסוקתיים כגון קביעות, ותק, תפקיד והיקף משרה ומשתנים סוציו-דמוגרפיים כגון גיל, מין, דת, השכלה ומצב משפחתי. במחקרים קודמים משתנים אלו נמצאו משפיעים על התנהגות נסיגה מסוג היעדרות מהעבודה, לפיכך ניתן לצפות שמשתנים אלו ישפיעו גם על התנהגות נסיגה מסוגים אחרים.
השלכות של התנהגויות נסיגה

התנהגויות נסיגה אצל עובדים גורמות נזקים רבים לארגונים.
השלכות של התנהגויות נסיגה > השלכות כלכליות

התנהגויות נסיגה גורמות לפגיעה בארגון, בפעילותו ובפריון העבודה שלו, ובשל כך להפסדים כלכליים. היעדרויות עובדים גורמות לנזק כלכלי גדול הן בשל חוסר התפוקה שנגרם מהיעדרם והן בשל הצורך בתשלום שעות נוספות ומתן תמריצים לעובדים אחרים, עליהם מוטל העומס של העובדים הנעדרים.
תחלופת עובדים בארגון מהווה הוצאה יקרה, כיוון שיש לבחור ולהכשיר עובדים חדשים במקום אלו שהתפטרו. אי לכך על הארגון להתמודד עם הפסדים כספיים גבוהים בשל התנהגויות הנסיגה. מאידך, תחלופת עובדים ברמה מסוימת היא הזדמנות להכניס לארגון כוחות חדשים ולשפר את רמת העבודה בו והיא תהליך טבעי ובריא לכל ארגון.
השלכות של התנהגויות נסיגה > השלכות חברתיות

התנהגויות הנסיגה פוגעות בשאר העובדים בארגון הנדרשים לעבוד מעבר לכפי שהוגדר להם, כתוצאה מהקטנת התרומה של העובדים הנסוגים. על אותם עובדים עלולים להיווצר עומס ולחץ, דבר הגורם לירידת מוטיבציה ומורל . אף על פי כן, ישנה סברה שגורסת כי ישנו היבט חיובי לארגון מהתנהגויות נסיגה של עובדיו – ייתכן כי עובדים שנוטים להיעדר ולאחר עושים זאת כדי לבצע פעילויות שאינן קשורות למקום העבודה, שעל ידיהן העובד מתמלא בסיפוק ומקבל אנרגיות חדשות. אלו מאפשרות לו לחזור לעבודה בכוחות מחודשים ולהיות יותר פרודוקטיבי. אך כמובן שעל אותם התנהגויות להופיע לתקופה מצומצמת ומוגבלת כדי שהפן החיובי הזה לא יהפוך לשלילי .
מניעת והתמודדות עם התנהגויות נסיגה > מתן תגמולים

כדי להפחית התנהגויות נסיגה ולהגביר את אמון העובדים בארגון ראוי לתגמל את העובדים, ובפרט אלה הפועלים למען הארגון ושאינם נוטים להפגין התנהגויות נסיגה שליליות. התגמולים עשויים להיות חומריים (שכר הוגן, בונוס, העלאה) או רגשיים (ציון לשבח, עובד מצטיין). עובדים המאמינים שמערכת השכר של הארגון אינה הוגנת, נוטים להיות פחות מרוצים בעבודתם ולפתח התנהגויות נסיגה. דבר זה אינו מתייחס רק למשכורת ושכר על פי שעות, אלא גם להטבות נלוות .
מניעת והתמודדות עם התנהגויות נסיגה > רישום ובקרה

כדי לצמצם התנהגויות נסיגה כגון איחורים והיעדרויות, ניתן לנהל רישום של איחורים והיעדרויות של העובדים (גישת אקלים של כללים וחוקים).
מניעת והתמודדות עם התנהגויות נסיגה > בחירת עובדים

על הארגון לבצע בדק בית לגבי תהליך גיוס, בחירה והשמת העובדים, משום שאלה מהווים את עיקר הגורמים לתחלופת עובדים.
מניעת והתמודדות עם התנהגויות נסיגה > רענון המדיניות והנהלים

מומלץ לרענן ולעדכן את המדיניות והנהלים בארגון בשיתוף עם העובדים. במסגרת עדכון הנהלים יש לדון בשאלות הנוגעות להתנהגויות נסיגה כגון
מתי איחור הופך להיעדרות?
מהו פרק הזמן שיש להודיע מראש על ההיעדרות ולמי יש לדווח?
מה מספר ימי ההיעדרות עליו ראוי לקבל שכר?
באיזו שעה יש להגיע לעבודה?
כיצד לעבוד באופן יעיל ופרודקטיבי?
ריענון הנהלים עשוי להפוך אותם רלוונטיים יותר ולהגביר את מודעות העובדים. שיעור האיחורים והיעדרויות עשוי להצטמצם ובכך תתאפשר צמיחת הארגון.
מניעת והתמודדות עם התנהגויות נסיגה > ביזור הכח הארגוני

ביזור הוא המידה שבה קבלת ההחלטות מצויה בידי כמה אנשים, בניגוד לאדם אחד או אנשים ספורים. כשהכוח מבוזר מותר לאנשים להשתתף באופן חופשי בתהליך קבלת ההחלטות. סידור זה תורם לרגשות שביעות הרצון שלהם משום שהוא גורם להם לחוש שיש להם השפעה חשובה על הארגון. בניגוד לכך, כשהכוח לקבל החלטות מרוכז בידי קומץ אנשים, שאר העובדים עלולים לחוש חסרי אונים ולא אפקטיביים, וכך נוצרים רגשי אי שביעות רצון.
מניעת והתמודדות עם התנהגויות נסיגה > שיפור שביעות רצון

כדאי למנהלים למקד את תשומת לבם בגורמים המקדמים את שביעות הרצון בעבודה על מנת להפחית ולמנוע התנהגויות נסיגה בקרב העובדים. יש לדאוג להזדמנויות לצמיחה אישית ולפיתוח הכישורים המקצועיים בעבודה. דרך אפקטיבית להשביע את רצון העובדים היא לגלות מה הם רוצים, ולספק זאת במידת האפשר. כדי לשפר ולברר את עמדות העובדים כלפי הארגון ואת רצונותיהם ניתן להשתמש בסקרים, סדנאות, או בקבוצות עמיתים. אלו מאפשרים להעלות נושאים המטרידים את העובדים, ללבן אי הבנות ולשתף בתחושות – דברים שאינם מתאפשרים במהלך העבודה היומיומית. הוכח ששביעות הרצון גבוהה ביותר בקרב עובדים המאמינים שהמפקחים עליהם מיומנים, מתייחסים אליהם בכבוד, ומתחשבים באינטרסים שלהם. כמו כן, שביעות רצון בעבודה מתחזקת כשהעובדים מאמינים שיש להם קווי תקשורת פתוחים לממונים עליהם. פתרונות אלה עשויים להמעיט בהתנהגויות נסיגה.
לקריאה נוספת

שפירא-לשצ'ינסקי, אורלי. "ניבוי ומניעה של התנהגויות נסיגה מסוג איחורים, היעדרויות ונטייה לעזוב בעזרת גישה אתית-ארגונית". המגמה למנהל החינוך, אוניברסיטת חיפה (ללא שנה).