stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מחקר עוקבה
סוגי מחקרי עוקבה > מחקרי עוקבה רטרוספקטיביים/היסטוריים

אלו הם סוגי מחקר בהם ישנו מבט לאחור לאירועים שהתרחשו בעבר. העיקרון הבסיסי של עוקבה בו נלקחות שתי קבוצות, חשופים ולא-חשופים, הזהות במרבית המאפיינים מלבד גורם החשיפה הנבדק נשמר גם בסוג מחקר זה.
השלב הראשוני של המחקר כולל איתור וגיוס מאגרי מידע של עוקבות מתאימות העונות על הקריטריונים אותם הגדיר החוקר. בתום שלב זה, ישנו צורך בקביעת פרק זמן מוגדר בו ייאספו נתונים שתועדו על קבוצות אלו. במילים אחרות, רק איסוף הנתונים מתרחש בהווה (לדוגמה, היארעות של מקרי שבץ בקרב טבעונים בין השנים 2000–2010) כך שניתן לומר כי פרק הזמן שלוקח ליישם מחקרים מסוג זה הוא פרק הזמן הלוקחים תהליכי ההחלטה על הקבוצות המשתתפות בניסוי ופענוח הנתונים. בשלב האחרון, לאחר בחינה מדוקדקת של הנתונים, יתקבלו מדדי קשר שיעזרו לחוקר לבסס הערכה לגבי עוצמת הקשר בין חשיפה לתוצאה.
בהתחשב בעובדות אלו, ניתן לציין כי למחקרים רטרוספקטיביים ישנם מספר יתרונות ביחס למחקרים פרוספקטיביים. במחקרי עוקבה רטרוספקטיביים יידרש זמן קצר ואמצעים כלכליים מועטים בצורה משמעותית ממחקרים פרוספקטיביים אף על פי שהם מכילים את יתרונותיו של מחקר עוקבה. עריכת מחקר רטרוספקטיבי טומן בחובו מספר חסרונות: מכיוון שהעוקבה נערכה בעבר והנתונים שתועדו הם הנתונים היחידים שעומדים לרשותו של החוקר, מאפיינים סטטיסטים שלא נמדדו לא יוכלו להיות משוחזרים. בנוסף, מחקר זה לא מעניק לחוקר שמסתכל על התוצאות במבט לאחור אפשרות לשלוט על מרווחי הזמן בהן נלקחו התוצאות ו/או דיוק התוצאות כך שהוא נאלץ להסתמך על עבודתם של חוקרים אחרים כך שהסיכון להטיות במחקר גוברות.
סוגי מחקרי עוקבה > מחקר עוקבה מעורב

מחקר המשלב מידע שנאסף רטרוספקטיבית ומידע שיאסף בהווה ובעתיד בצורה פרוספקטיבית תחת אותה עוקבה. סוג מחקר זה מתאים למקרים בהם לחשיפה יש הן השפעה קצרת טווח והן השפעה ארוכת טווח, כמו למשל חשיפה לכימיקל המעלה את הסיכון למומים (למשל תרופות טרטוגניות) בטווח הקצר ולסרטן בטווח הארוך.
שילוב של מחקר עוקבה פרוספקטיבי יחד עם מחקר עוקבה רטרוספקטיבי מאחד איפוא גם את יתרונותיו וחסרונותיו של כל מחקר, כך שבעוד מחקר עוקבה כזה הוא יחסית קצר וזול ליישום הוא משתמש בנתונים ראשוניים שנאספו בעבר ולא בהכרח מתאימים לניסוי העכשווי ועלול לחול בהם שינויים בזמן שחלף עד תחילתה של העוקבה הפרוספקטיבית (למשל שינוי הגדרת החשיפה או התוצא עם השנים).
יישום

ברפואה, מחקר עוקבה משמש לעיתים קרובות כדי להשיג ראיות על מנת להפריך חשד (היפותזה) לקשר סיבתי אפשרי בין חשיפה מסוימת (לדוגמה סיגריות) לתוצאה מסוימת (לדוגמה סרטן). ככל שמצטברים יותר כישלונות בניסיון הפרכת ההיפותזה, הביטחון בכך שאכן מדובר על קשר סיבתי עולה. לדוגמה, במחקר על הקשר בין עישון סיגריות לסרטן ריאות, יאספו נתונים לגבי מינון העישון בקרב קבוצת אנשים ולאחר מכן יתבצע מעקב לאורך זמן ותיעוד של מקרי סרטן ריאות חדשים המתרחשים בקבוצת אנשים זו.
דוגמאות בולטות של מחקרי עוקבה > מחקר פרמינגהם

מחקר פרמינגהם (The Framingham Heart Study; בקיצור FHS) הוא מחקר עוקבה מהפכני שנערך בחסות ״המכון הלאומי ללב ריאות ודם״ (National Heart, Lung, and Blood Institute; בקיצור NHLBI) האמריקאי, הגדיר את גורמי הסיכון למחלות קרדיווסקולריות (CVD) ועיצב בצורה משמעותית את קווי המניעה הבריאותיים ממחלות אלו לציבור הרחב.
עיר זו נבחרה למחקר עקב קרבתה לעיר המרכזית בוסטון בה ישנם קרדיולוגים רבים בפקולטה לרפואה השייכת לאוניברסיטת הרווארד שהביעו התלהבות רבה לקחת חלק במחקר כזה. קבוצות העוקבה במחקרי ה-FHS נבדקו כל תקופה קבועה (בד״כ כל 2–4 שנים) מתחילת המחקר. בבדיקות תקופתיות אלו החוקרים אספו מידע רפואי, וערכו בדיקות קרדיווסקולריות מדוקדקות הכוללות אק״ג, בדיקות דימות, בדיקות דם ושתן ועוד. המחקר שהחל בשנת 1948 עם 5,209 משתתפים עדיין מתקיים בהווה (נכון לשנת 2015) כאשר מרבית המשתתפים הם דור שני ושלישי (ילדים ונכדים) של המשתתפים המקוריים. טרם עריכת מחקר זה, כמעט שלא היה קיים מידע אפידמיולוגי על מחלות לב ככלל או על הקשר בין יתר לחץ דם וטרשת עורקים למחלות קרדיווסקולריות בפרט. מחקר זה הוביל לאיסוף מידע כמותי ואיכותי במשך השנים כך שחלק ניכר מהמידע העכשווי הנוגע למחלות לב, כמו למשל השפעת תזונה, פעילות גופנית ונטילת תרופות (אספירין לדוגמה) מבוסס על מחקר זה.
דוגמאות בולטות של מחקרי עוקבה > מחקר פרמינגהם > תרומה למחקר

המחקר הוביל לפרסום סולם פרמינגהם שמטרתו להעריך את דרגת הסיכון של אדם לפתח מחלה קרדיווסקולרית (תסמונת תעוקה, אוטם בשריר הלב או מחלה כלילית) בטווח של כ-10 שנים. סולם פרמינגהם הראשון שפורסם כלל הערכה ע״פ גיל, מין, רמת ה״כולסטרול הטוב״ וה״כוסטרול הרע״ (HDL ו-LDL, בהתאמה), לחץ דם והטיפול בו אם קיים, סוכרת ועישון. במהלך העוקבה, במיוחד בשנות ה-90 המאוחרות, התפתחות הרפואה ושיטות המחקר הובילו למציאת ממצאים פיזיולוגיים (כגון חדר שמאלי מוגדל בלב) וגנים חשובים העלולים לתרום להתפחות אירוע מוחי ולכשל לבבי. במהלך שנות ה-2000, כתוצאה מניתוח מעמיק מהנתונים שהצטברו, עודכנו הערכים המגדירים מהו לחץ דם גבוה וההורמון אלדוסטרון הוכר כגורם העלול לגרום להתפתחותו של לחץ דם גבוה. בשנים אלו הוכנסו מספר תיקונים לסולם פרמינגהם כך שכעת הסולם בגרסתו המעודכנת מכיל התייחסות גם לדיסליפידיה (רמה גבוהה של טריגליצרידים יחד עם רמה נמוכה של HDL), טווח גילאים, רמת כולסטרול כללית וכן הוצאה מחלת הסכרת מהמדד (קיבלה התייחסות נפרדת). סולם מעודכן זה מסוגל להעריך מהם סיכויו של אדם לפתח מחלה קרדיווסקולרית בטווח של כ-30 שנה (במקום טווח של 10 שנים בסולם המקורי).
דוגמאות בולטות של מחקרי עוקבה > המחקר הארצי להתפתחות ילדים

המחקר הארצי להתפתחות ילדים (National Child Development Study; בקיצור NCDS) הוא מחקר עוקבה מתמשך העוקב אחר 17,416 אנשים שנולדו בשבוע ספציפי בחודש מרץ של שנת 1958 בבריטניה. המחקר, שהיה אמור להיות במקור ממוקד בהריון והשלכותיו, הפך עד מהרה למחקר רב-תחומי הנוגע בנושאים כגון חינוך, בריאות והתפתחות חברתית של המשתתפים מילדות עד לבגרות. המעקב אחר קבוצת המשתתפים בניסוי מתנהל בצורה של ״סבבים״, כאשר בכל סבב ישנו איסוף נתונים ובדיקות מקיפות (הן בריאותיות והן חברתיות). עד כה, המחקר מכיל 10 סבבים - משאל ראשוני בשנת 1958 ולאחריו עוד 9 סבבים בין השנים 1965–2013. מתוכנן סבב נוסף כאשר המשתתפים יגיעו לגיל 60 בשנת 2018. בזכות מחקר מקיף זה חלה התקדמות רבה בהבנת נושאים אלו ומעל ל-2,000 מאמרים שהתפרסמו בכתבי עת מדעיים נחשבים (בעיקר בתחומי הבריאות ומדעי החברה) מבוססים על מחקר זה.
ראו גם

אפידמיולוגיה
מחקר איכותני
גורם סיכון
לקריאה נוספת

Teutsch, Steven M., and R. Elliott Churchill. Principles and practice of public health surveillance. Oxford University Press, USA, 2000.
הערות שוליים

↑  Lorna Fewtrell, Jamie Bartram, Water Quality: Guidelines, Standards, and Health : Assessment of Risk and Risk Management for Water-related Infectious Disease, IWA Publishing, 2001-01-01
↑  Centers for Disease Control and Prevention, Principles of epidemiology in public health practice: an introduction to applied epidemiology and biostatistics, U.S. DEPARTMENT OF HEALTH AND HUMAN SERVICES, 2006
↑  A. K. Akobeng, Understanding randomised controlled trials, Archives of Disease in Childhood 90, 2005-08-01, עמ' 840–844 doi: 10.1136/adc.2004.058222
1 2 3  Centers for Disease Control and Prevention, Principles of epidemiology in public health practice: an introduction to applied epidemiology and biostatistics, U.S. DEPARTMENT OF HEALTH AND HUMAN SERVICES, 2006
1 2  Lorna Fewtrell, Jamie Bartram, Water Quality: Guidelines, Standards, and Health : Assessment of Risk and Risk Management for Water-related Infectious Disease, IWA Publishing, 2001-01-01
1 2 3 4  Hennekens, Charles H., Julie E. Buring, and Sherry L. Mayrent., Epidemiology in medicine, Philadelphia, PA, USA: Boston: Little Brown and Company, 1987
↑  "Caerphilly and Speedwell collaborative heart disease studies. The Caerphilly and Speedwell Collaborative Group". Journal of Epidemiology and Community Health. 38: 259–262. 1984-09-01.
↑  Kenneth F. Adams, Arthur Schatzkin, Tamara B. Harris, Victor Kipnis, Overweight, obesity, and mortality in a large prospective cohort of persons 50 to 71 years old, The New England Journal of Medicine 355, 2006-08-24, עמ' 763-778 doi: 10.1056/NEJMoa055643
↑  Syed S. Mahmood, Daniel Levy, Ramachandran S. Vasan, Thomas J. Wang, The Framingham Heart Study and the epidemiology of cardiovascular disease: a historical perspective, Lancet (London, England) 383, 2014-03-15, עמ' 999-1008 doi: 10.1016/S0140-6736(13)61752-3
↑  Connie W. Tsao, Ramachandran S. Vasan, Cohort Profile: The Framingham Heart Study (FHS): overview of milestones in cardiovascular epidemiology, International Journal of Epidemiology 44, 2015-12-01, עמ' 1800-1813 doi: 10.1093/ije/dyv337
↑  "Third Report of the National Cholesterol Education Program (NCEP) Expert Panel on Detection, Evaluation, and Treatment of High Blood Cholesterol in Adults (Adult Treatment Panel III) final report". Circulation. 106: 3143–3421. 2002-12-17.
↑  Research Milestones | Framingham Heart Study, www.framinghamheartstudy.org (ארכיון)
↑  Chris Power, Jane Elliott, Cohort profile: 1958 British birth cohort (National Child Development Study), International Journal of Epidemiology 35, 2006-02-01, עמ' 34-41 doi: 10.1093/ije/dyi183
↑  History of the National Child Development Study - Centre for Longitudinal Studies, www.cls.ioe.ac.uk
חוסה ראול קפבלנקה

| --- | --- |

קפבלנקה בשנת 1931
 לידה:  19 בנובמבר 1888 הוואנה, Captaincy General of Cuba, האימפריה הספרדית 
 פטירה:  8 במרץ 1942 (בגיל 53) ניו יורק, ארצות הברית 
 הישג בולט:  אלוף העולם השלישי בשחמט (1921 - 1927)
 השכלה:  אוניברסיטת קולומביה, בית הספר להנדסה ולמדע שימושי של קרן פו 
 מקצוע נוסף:  כותב ספרי עיון, דיפלומט 
 מדינה:  קובה
 פרסים והוקרה:  אלוף העולם בשחמט 
 
חוסה ראול קפבלנקה (בספרדית: José Raúl Capablanca y Graupera;‏ 19 בנובמבר 1888 – 8 במרץ 1942) היה גדול שחמטאי קובה, רב-אמן ואלוף העולם השלישי בשחמט (1921–1927). קפבלנקה היה ידוע במיוחד בהבנתו האינטואיטיבית, במשחקו הפוזיציוני, במיעוט טעויותיו, ובסגנון משחק טהור. נחשב לאחד מגדולי השחמטאים בכל הזמנים. קפבלנקה היה גם דיפלומט וסופר שחמט מוערך. הוא חבר בהיכל התהילה העולמי של השחמט (אנ').
נאמר עליו: "הכרתי הרבה שחמטאים, אך ביניהם היה רק גאון אחד – קפבלנקה!" (עמנואל לסקר); "במשחקיו בולטת מגמה לפשטות, ובפשטות הזו יש יופי מיוחד של עומק גאוני" (מיכאל בוטביניק); "האידיאל של שחמט יכול להיות רק תמונה קולקטיבית, אך לדעתי, קפבלנקה הכי התקרב אליו" (אנטולי קרפוב).
ביוגרפיה

חוסה ראול קפבלנקה נולד בהוואנה שבקובה ב-1888. על פי עדותו הוא למד את כללי השחמט כשהיה בן ארבע, בעת שצפה במשחקי אביו.
הוא סיפר כי ראה את אביו מבצע מסע בלתי חוקי עם הפרש, האשים אותו ברמאות ולאחר מכן הדגים את מה שנעשה. כשהיה קפבלנקה בן חמש הוא נלקח למועדון השחמט של הוואנה, והשחקנים המובילים גילו כי לא ניתן לנצח את הילד הצעיר גם אם נתן ליריבו יתרון של מלכה. שמו של קפבלנקה התפרסם במהרה במדינה, וכבר בגיל 13 נערכה תחרות בינו ובין אלוף קובה, חואן קורזו, שבה ניצח קפבלנקה בתוצאה 6–7. שנה לאחר מכן השתתף קפבלנקה באליפות קובה, וסיים במקום הרביעי. הוא החל ללמוד הנדסה כימית באוניברסיטת קולומביה אך לא סיים את לימודיו, והפך את השחמט למקצועו.
בהיותו עילוי שכישרונו בלט מגיל צעיר, היסטוריוני שחמט רבים רואים בו "מוצרט של השחמט". ריצ'רד רטי אמר עליו "שחמט היה שפת האם שלו".
התקדמות מהירה

בשנת 1909, בגיל 20, ניצח קפבלנקה בדו-קרב מול אלוף ארצות הברית פרנק מרשל בתוצאה +8 -1=14 (שמונה ניצחונות, ארבע עשרה תוצאות תיקו והפסד אחד).
זו הייתה תוצאה שניתנת להשוואה להפסדו של מרשל בדו-קרב על אליפות העולם מול עמנואל לסקר +0 -8=7 בשנת 1907. בשנת 1911 הגיע קפבלנקה למקום השני בתחרות ניו יורק, בתוצאה של 9.5/12, מחצית הנקודה לאחר מרשל בהקדימו את צ'ארלס יפה ואוסקר חאייס במחצית הנקודה. בתחרות זו הוא הפסיד רק לרוי טורנבול בלק.
מרשל היטיב לזהות את הכישרון של יריבו והתעקש על מתן היתר לקפבלנקה להשתתף בטורניר החזק והאקסקלוסיבי שנערך בסן סבסטיאן בשנת 1911. בתחרות זו השתתפו רק אמנים מהדרג הראשון שכבר זכו בעבר בתחרות משמעותית. קפבלנקה נכלל חרף מחאות אמני שחמט שונים ובהם אוסיפ ברנשטיין ואהרון נימצוביץ', שהתנגדו לשיתופו משום שלא זכה מעולם בתחרות חזקה. לאחר שקפבלנקה זכה בסיבוב הראשון נגד ברנשטיין, תוך קבלת פרס היופי של התחרות כולה על משחק זה, הכיר ברנשטיין בכישרונו של קפבלנקה ואמר שלא יופתע אם קפבלנקה יזכה בתחרות. קפבלנקה נפגע כאשר נימצוביץ' העיר בשעה שצפה באחד ממשחקי הבזק שלו כי שחקנים שטרם הוכיחו את עצמם צריכים לנצור את לשונם כאשר הם בחברת טובים מהם. קפבלנקה הזמין את נימצוביץ' לסדרה של משחקי בזק שבהם זכה בקלות רבה. האמנים שהתאספו מסביב לשולחן קבעו כי אין שני לקפבלנקה במשחק מהיר, תכונה אותה שמר עד סמוך למותו. קפבלנקה זכה גם במשחק התחרותי נגד נימצוביץ', בהשתמשו בהסתעפות פתיחה שהרשימה מאוד את מיכאל בוטביניק. בסיום התחרות הדהים קפבלנקה את עולם השחמט כאשר זכה במקום הראשון בטורניר, בתוצאה +6 -1=7, לפני כל הצמרת העולמית למעט אלוף העולם לסקר שנעדר מהתחרות. הוא הקדים את עקיבא רובינשטיין, קרל שלכטר וזיגברט טאראש. המשחק היחיד שבו הפסיד, לרובינשטיין, נחשב לאחת היצירות המבריקות בקריירה של רובינשטיין.
בשנת 1911 הציע קפבלנקה ללסקר לקיים דו-קרב על אליפות העולם. לסקר הסכים לאתגר, אך העמיד 17 תנאים לקיום הדו-קרב. קפבלנקה לא הסכים לחלק מהתנאים והדו-קרב לא התקיים. בשנת 1912 ניצח קפבלנקה בתחרות ניו יורק בתוצאה 11/13 בהקדימו את מרשל במחצית הנקודה.
בשנת 1913 שיחק קפבלנקה בעיר הולדתו, הוואנה, והגיע למקום השני לאחר מרשל, בתוצאה 10/14. הוא הפסיד במשחק מול מרשל, הגם שהגיע לעמדה עדיפה בהרבה. במשחק צפו 600 צופים, שהעדיפו את גיבורם המקומי, אבל בהתנהגות ספורטיבית נתנו למרשל מחיאות כפיים סוערות. מרשל תיאר זאת ביומנו וכתב שכאשר שמע את שאגת הצופים חשש שהקהל עומד להרוג אותו, וביקש ליווי של אנשי אבטחה.”ובמהירות הובהלתי למלון שלי. רק לאחר מכן נאמר לי שהשאגה הייתה רעש אנשים שהריעו לי”. ראובן פיין טוען שקפבלנקה הורה לראש העיר לפנות את כל הצופים כדי שלא יראו אותו נכנע. סיפור זה מופיע בספרים רבים וגם באינטרנט, אך וינטר טוען בספרו שאין בסיס לסיפורו של פיין.
בשנת 1913 השיג קפבלנקה את התוצאה הנדירה 13/13 בתחרות ניו יורק, הגם שהשחקן היחיד ברמת רב-אמן היה אולדריך דוראס, השתתפו בתחרות גם שחקנים ברמת אמן-בינלאומי כחאייס ואברהם קופצ'יק. באותה שנה השיג קפבלנקה תוצאה מושלמת נוספת של 9/9 בתחרות בהוואנה.
דיפלומט קובני

בחודש ספטמבר 1913 קיבל קפבלנקה תפקיד במשרד החוץ הקובני. נראה שלא היו לו כל חובות מוגדרים פרט למשחק השחמט, אך דווח שאת זה עשה באופן מצפוני. במשך שנים רבות הוא היה הקובני החי המפורסם ביותר.
בין החודשים אוקטובר 1913 למרץ 1914 נסע קפבלנקה לאירופה בדרכו לקונסוליה של סנקט פטרבורג לשחק בדו-קרבות או במשחקי ראווה נגד האמנים המובילים ברוסיה. במשחקים התחרותיים צבר קפבלנקה 19 ניצחונות, ארבע תוצאות תיקו והפסד אחד. ראשית ניצח את ז'אק מיזס וריצ'רד טייכמן בברלין. לאחר מכן בסנקט פטרבורג שיחק סדרה של שישה משחקים: שניים נגד אלכסנדר אלכין, שניים נגד אויז'ן זנוסקו-בורובסקי ושניים נגד פיודור דוס-חוטימירסקי. מששת המשחקים הוא הפסיד באחד לזנוסקו-בורובסקי וזכה ביתר החמישה. היו אלו שתי ההתמודדויות הראשונות שלו עם אלכין שהיה רמה מתחתיו בשלב זה. לאחר מכן ניצח את נימצוביץ' בסיום אלגנטי של רצים שוני צבע במשחק שהתקיים בריגה. בשנת 1914 ניצח את ברנשטיין במוסקבה במשחק שאנתולוגיות רבות מציגות אותו בזכות המסע הזוכה 29...מהב2!! והאסטרטגיה החדשה לרגלים תלויים. בקייב ניצח את פדור בוגאטירצ'וק, בווינה ניצח את רטי ולאחר מכן ניצח בדו-קרב את סבלי גריגורייביץ' טרטקובר 1.5-0.5. קפבלנקה שיחק גם משחקים סימולטניים רבים שידועים בזכות המהירות שבה הסתיימו ובאחוז הניצחונות הגבוה שצבר בהם.
בתמצית, לא היה מתחרה לקפבלנקה כשחמטאי מהיר, גם בין טובי השחקנים בזמנו, וייתכן שגם בזמנים מאוחרים יותר. אלכין מתאר ביראת כבוד את "מעשה הגבורה של קפבלנקה שמשחק משחק סימולטני מהיר בין סיבובים של תחרות, כאשר הוא מקצה חמש דקות לכל מתחרה ולעצמו רק דקה, ועדיין הוא זוכה".
ב-1914 נערכה בסנקט פטרבורג תחרות גדולה שבה השתתפו טובי השחמטאים בעולם, ובהם לסקר, אלכין, טאראש ומרשל. זו הייתה הפעם הראשונה שבה התמודד קפבלנקה עם יריבו הגדול לסקר בתנאי תחרות רגילים (ב-1906 ניצח קפבלנקה את לסקר בתחרות משחקי בזק). קפבלנקה צבר יתרון של נקודה וחצי בשלבים הראשונים של התחרות, ולסקר נלחם קשות כדי לחלץ תיקו במשחקים ביניהם. קפבלנקה זכה פעם נוספת בפרס היופי של התחרות במשחקו מול ברנשטיין, וכן היו לו ניצחונות מוערכים במשחקים מול דוד ינובסקי, במשחק
נימצוביץ' - קפבלנקה מוקדמות תחרות סנקט פטרבורג ב-1914 ונגד אלכין. במחצית השנייה של התחרות חזר לסקר לעצמו, ובין היתר ניצח את קפבלנקה במשחק מפורסם. בסיום זכה אלוף העולם לסקר במקום הראשון עם 13.5 נקודות ובמקום השני זכה קפבלנקה עם 13, הרבה לפני אלכין שהגיע למקום השלישי עם 10 נקודות. לאחר תחרות זו העניק הצאר ניקולאי השני לחמשת השחקנים שסיימו ראשונים בתחרות את התואר רב-אמן לשחמט.
שנות המלחמה

החל מפרוץ מלחמת העולם הראשונה בקיץ 1914 פסקה למעשה פעילות השחמט ברמה הבינלאומית למשך מעל ארבע שנים. קפבלנקה שהה בשנות המלחמה בעיקר בארצות הברית, ושיחק במספר תחרויות שבכולן ניצח, אך התחרויות לא היו חזקות מאוד. בניו יורק 1915 ניצח עם 13/14 (ביצועי מד כושר 2726), נקודה לפני מרשל. בניו יורק 1916 ניצח עם 14/17 (ביצועי מד כושר 2710), לפני ינובסקי עם 11 נקודות, חאייס עם 10.5, בוריסלב קוסטיץ' וקופצ'יק עם 10. בניו יורק 1918 ניצח עם 10.5/12 (ביצועי מד כושר 2833) לפני קוסטיץ' ומרשל. בתחרות זו שיחק קפבלנקה בכלים הלבנים מול מרשל שחשף את הגמביט שהכין לפתיחה הספרדית. מרשל הציג הקרבת רגלי זו כחידוש במשחק - אך הפסיד, לאחר שקפבלנקה הצליח לסכל את הכנתו הביתית תוך כדי המשחק, בהפגנה מרשימה של הגנה וירטואוזית. לאחר המשחק נפוצה שמועה שמרשל ניתח את העמדה המתקבלת במשך כעשר שנים לפני שהשתמש בגמביט. למרות ההפסד הוכח פעמים רבות ערכו של הגמביט גם ברמות הגבוהות ביותר: פטר לקו ניצח עמו בשחור את ולדימיר קראמניק במשחק השישי בדו-קרב ביניהם על אליפות העולם ב-2004. הרעיון של מרשל הפך לפופולרי, כאשר שחור מקבל סיכויי התקפה טובים ומגיע לתוצאה של כמעט 50%, תוצאה מצוינת לשחור. שחקנים מהשורה הראשונה מכבדים התקפה זו כל כך, שרבים בוחרים להימנע ממנה על ידי מסע "אנטי-מרשל" כגון 8. א4.
עמדת המוצא של התקפת מרשל.
אלוף עולם

בשנת 1919 הביס קפבלנקה את השחקן הסרבי החזק קוסטיץ' 0–5, כאשר לאחר ההפסד החמישי נכנע קוסטיץ' ולא המשיך את הדו-קרב. בשנת 1927 כתב קפבלנקה כי בחמשת משחקים אלו שיחק ברמה הגבוהה ביותר מעודו. בתחרות הייסטינגס 1919 ניצח קפבלנקה עם תוצאה של 10.5/11, נקודה לפני קוסטיץ'.
בשנת 1920 נוכח לסקר כי קפבלנקה הפך לחזק מדי, והחליט לוותר על תואר אלוף העולם ולהעבירו אליו באומרו: "זכית בתואר לא על ידי קריאת תִּגָּר פורמלית, אלא בזכות השליטה המבריקה שלך במשחק". קפבלנקה רצה בכל זאת לזכות בתואר במסגרת דו-קרב, אך לסקר התעקש שהיוצרות התהפכו, והוא יהיה כעת הטוען לכתר.
|  |  | 01 | 02 | 03 | 04 | 05 | 06 | 07 | 08 | 09 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | חוסה ראול קפבלנקה | ½ | ½ | ½ | ½ | 1 | ½ | ½ | ½ | ½ | 1 | 1 | ½ | ½ | 1 | 9 |
| 2 | עמנואל לסקר | ½ | ½ | ½ | ½ | 0 | ½ | ½ | ½ | ½ | 0 | 0 | ½ | ½ | 0 | 5 |
קפבלנקה ניצח בקרב בתוצאה 0–4 ו-10 תיקו וזכה באליפות, אך לסקר טען שתנאי המשחקים, שנערכו בהוואנה במזג אוויר טרופי, הפריעו לו. קפבלנקה השתמט מקרב גומלין וכך לסקר לא הצליח להשיב לעצמו את הכתר, אולם בתחרויות הבאות המשיך לנצח גם את קפבלנקה ואלכין.
לאירוע של זכייה באליפות העולם ללא הפסד לא היה אח ורע עד שנת 2000, כשולדימיר קראמניק זכה 0–2 ו-13 תוצאות תיקו מול גארי קספרוב.
אלוף העולם החדש, קפבלנקה, שלט בתחרות לונדון בשנת 1922 עם 13/15, לפני אלכין (11.5), מילן וידמר (11) ועקיבא רובינשטיין (10.5). היה מספר גדל והולך של שחמטאים חזקים, והייתה תחושה שאל לו לאלוף העולם להתחמק מהשואפים לתוארו, כפי שעשה בעבר. במהלך תחרות זו נפגשו כמה מהשחמטאים המובילים באותו זמן, כולל
אלכין, יפים בוגוליובוב, גזה מארוצי, ריצ'רד רטי, רובינשטיין, טרטקובר ווידמר ודנו על כללים לניהול אליפויות עולם בעתיד. בין היתר, אחד התנאים שהוצעו על ידי קפבלנקה היה שהטוען לכתר יגייס סכום של לפחות 10,000 דולר לפרס הכספי. אלו נקראו 'כללי לונדון'. באותה שנה נתן קפבלנקה תצוגה של משחק סימולטני מול 103 יריבים, המספר הגדול ביותר בהיסטוריה עד אותה עת, זכה ב-102 מהם, סיים אחד בתיקו, וללא הפסד.
קפבלנקה סיים שני עם 14.5 נקודות אחרי לסקר עם 16, בתחרות העל בניו יורק בשנת 1924, אחת התחרויות החזקות שנערכו אי פעם, שוב לפני אלכין שסיים במקום השלישי. בתחרות זו הפסיד קפבלנקה לרטי, הפסד ראשון בשמונה שנים. בתחרות מוסקבה בשנת 1925 סיים קפבלנקה במקום השלישי עם 13.5 נקודות, לאחר יפים בוגוליובוב עם 15.5 ולסקר עם 14. ביצועי קפבלנקה מבחינת מד כושר בתחרות זו עמדו על 2760. קפבלנקה ניצח בתחרות אגם הופאטקונג בשנת 1926 (6/8) לפני אברהם קופצ'יק עם 5 נקודות וגזה מארוצי עם 4.5.
כאלוף עולם עברו על קפבלנקה תהפוכות גם בחייו האישיים. בדצמבר 1921 התחתן עם גלוריה סימוני בטאנקור; לזוג נולד ב-1923 בן, חוסה ראול ג'וניור, ובת, גלוריה, בשנת 1925, אך הנישואים הסתיימו בגירושין.
בשנים הבאות ניסו שני טוענים לכתר, רובינשטיין ונימצוביץ', לגייס את הסכום הנדרש, אך לא הצליחו בכך. הטוען לכתר הבא, אלכין, הצליח להבטיח את הסכום הנדרש כאשר נשיא ארגנטינה ערב לסכום שהושג מקבוצה של אנשי עסקים מארגנטינה.
הפסד התואר

לקפבלנקה הייתה הצלחה מסחררת בתחרות ניו יורק 1927 שבה השתתפו ששת שחקני השחמט הטובים בעולם, כאשר כל שחקן שיחק ארבעה משחקים מול כל היתר. קפבלנקה סיים בלתי מנוצח, עם 14/20, 2.5 נקודות מעל אלכין שבמקום השני. הביצועים על פי מד הכושר היו של 2827. לו קפבלנקה היה זקוק לנקודות, היה מסוגל להפוך מספר עמדות עדיפות לזכיות, במקום להסכים לתיקו. במשחק הראשון מול אלכין ניצח קפבלנקה, הוא קיבל את פרס היופי של התחרות בזכות ניצחונו על רודולף שפילמן, וניצח בשני משחקים את אהרון נימצוביץ'.
תוצאות תחרות זו למעשה גזרו את משתתפי הדו-קרב הבא על אליפות העולם בהמשך אותה שנה. אלכין, שמעולם לא ניצח את קפבלנקה, התכונן היטב לדו-קרב, שיחק בסבלנות ובצורה יציבה, והדו-קרב המרתוני שהתקיים בבואנוס איירס הפך למפלה של קפבלנקה.
קפבלנקה הפסיד במשחק הראשון בשחקו ללא ברק ובחוסר חיוניות, לאחר מכן הוביל בהפרש קטן כאשר זכה במשחק השלישי ובמשחק השביעי שני משחקים בהם שיחק בסגנון התקפי אופייני יותר לאלכין מאשר לסגנונו הרגיל, ואז הפסיד במשחקים 11 ו-12. קפבלנקה ניסה לגרום לביטול הדו-קרב לאחר ששני המתמודדים סיימו סדרה ארוכה של משחקים בתוצאות תיקו, אך אלכין סירב ולבסוף ניצח +6 -3=25.
אלכין סירב לקיים דו-קרב גומלין, הגם שזה היה תנאי מוקדם בסיכום על קיום הדו-קרב עמו. למרות המשבר הכלכלי העולמי של 1929, המשיך אלכין להתעקש על תנאי לונדון, עם סך 10,000 דולר שיביא הטוען לכתר כסכום פרסים מובטח. קפבלנקה לא הצליח לספק תנאי זה, משום שכלכלת העולם הייתה נתונה במשבר. במקום זאת קיים אלכין שני דו-קרבות מול יפים בוגוליובוב, שחקן טוב אך כזה שלא היה מסוגל להוות איום ממשי (קפבלנקה ניצח אותו במשך השנים 0–5). במהלך 8 השנים הראשונות של אלכין כאלוף עולם (1927–1935), הוא סירב לשחק בתחרויות שבהן השתתף קפבלנקה, ואף הצליח למנוע את השתתפותו של קפבלנקה בתחרויות בהן רצה להשתתף בעצמו. שנים לאחר שזכה בתואר נשאל אלכין כיצד הצליח לנצח את קפבלנקה; הגם שלא היה אדם צנוע ענה: ”אפילו עכשיו אינני מסוגל להסביר זאת”.
תחרויות לאחר אובדן התואר

לאחר שקפבלנקה הפסיד את התואר, הוא ניצח במספר תחרויות חזקות, בתקווה שהצלחות אלו יאלצו את אלכין להעניק לו דו-קרב גומלין, תקווה שהתבדתה. קפבלנקה ניצח בתחרות סטוקהולם 1928 עם 4/4 לפי אריק לונדין ויסטה סטולץ. בתחרות העל של באד קיסינגן באותה שנה, בה השתתפו תשעה מ-14 השחקנים החזקים בעולם סיים קפבלנקה שני עם 7/11, אחרי יפים בוגוליובוב. קפבלנקה ניצח בתחרות בודפשט 1928 עם 7/9 כאשר פרנק מרשל סיים נקודה אחת אחריו. בתחרות ברלין 1928 בה השתתפו שבעה מ-13 השחקנים החזקים בעולם ניצח בצורה משכנעת עם 9.5/13, שתיים וחצי נקודות לפני המקום השני אהרון נימצוביץ'.
בין השנים 1929 ל-1931 המשיך קפבלנקה לשמור על רמה גבוהה במיוחד ובשבע תחרויות חזקות שהשתתף זכה במקום הראשון בחמש, במקום השני באחת ובמקום שני-שלישי משותף בתחרות החמישית. בתחרות רמסגייט ניצח עם 5.5/7 לפני עקיבא רובינשטיין וורה מנצ'יק. בתחרות קרלסבד 1929, אחת התחרויות החזקות בהיסטוריה של השחמט בה השתתפו 14 מ-17 השחקנים החזקים בעולם חלק מקום שני-שלישי משותף עם רודולף שפילמן עם 14.5/21, מחצית נקודה אחרי אהרון נימצוביץ'. ביצועי קפבלנקה מבחינת מד כושר בתחרות זו עומדים על 2770.
קפבלנקה שלט בתחרות ברצלונה 1929 עם 13.5/14, שתי נקודות לפני סבלי גריגורייביץ' טרטקובר. בבודפשט, באותה שנה ניצח קפבלנקה עם 10.5/13 נקודה לפני עקיבא רובינשטיין וביצוע מבחינת מד כושר של 2746.
בתחרות הייסטינגס 1930 ניצח קפבלנקה עם 6.5/9 לפני מילן וידמר ופרדריק ייטס. בתחרות הייסטינגס 1931 סיים קפבלנקה במקום השני עם 6.5/9 חצי נקודה אחרי מקס אויבה. בתחרות ניו יורק 1931 ניצח קפבלנקה בתוצאה מצוינת של 10/11, נקודה וחצי לפני יצחק קשדן וביצוע מבחינת מד כושר של 2732.
|  |  | 01 | 02 | 03 | 04 | 05 | 06 | 07 | 08 | 09 | 10 | 11 | 12 | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | חוסה ראול קפבלנקה | x | ½ | 1 | ½ | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 10 |
| 2 | יצחק קשדן | ½ | x | 1 | ½ | 1 | ½ | 1 | ½ | 1 | ½ | 1 | 1 | 8.5 |
| 3 | אלכסנדר קויץ' | 0 | 0 | x | ½ | 0 | 1 | 1 | ½ | 1 | 1 | 1 | 1 | 7 |
| 4 | הרמן שטיינר | ½ | ½ | ½ | x | ½ | ½ | 0 | 1 | 0 | ½ | ½ | 1 | 5.5 |
| 5 | ישראל הורוביץ | 0 | 0 | 1 | ½ | x | ½ | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | ½ | 5.5 |
| 6 | אברהם קופצ'יק | 0 | ½ | 0 | ½ | ½ | x | 0 | 1 | ½ | ½ | 1 | 1 | 5.5 |
| 7 | אנטוני סנטאסירה | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | x | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 5 |
| 8 | איזידור טורובר | 0 | ½ | ½ | 0 | 0 | 0 | 1 | x | 1 | 1 | ½ | 0 | 4.5 |
| 9 | אדוארד לסקר | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | ½ | 1 | 0 | x | ½ | 0 | 0 | 4 |
| 10 | ארתור דייק | 0 | ½ | 0 | ½ | 0 | ½ | 1 | 0 | ½ | x | 0 | 1 | 4 |
| 11 | פרנק מרשל | 0 | 0 | 0 | ½ | 0 | 0 | 0 | ½ | 1 | 1 | x | 1 | 4 |
| 12 | מוריס פוקס | 0 | 0 | 0 | 0 | ½ | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | x | 2.5 |
בשנת 1931 התקיים דו-קרב בן 10 משחקים באמסטרדם בין קפבלנקה לבין השחקן ההולנדי מקס אויבה, שבשלב זה היה מדורג שישי בעולם. קפבלנקה ניצח 0–2 ושמונה תוצאות תיקו.