stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הדד
אטימולוגיה

חוקרים מעריכים שמקורו של השם "הדד" בשורש לשוני שהיה קיים בשפות צפון־הלבנט הקדומות ונשמר בין היתר בערבית – פעולתו של הרעם – "הרועם" (בדומה למילה "מהדהד" בעברית). שם זה ביטא את התגלמותו הבולטת ביותר של פעולת אל הסער – הרעמת השמים במהלך הסערות.
ממשמעות לשונית זאת התפתח מאוחר יותר בדרום סוריה גם בכינוי רַמַן או רַעַמַן – "המרעים". זהו כנראה מקור השילוב של השם הדד־רמן המוכר בממלכת ארם דמשק באלף הראשון לפנה"ס. יש הרואים בגרסה זאת השפעה לשונית מסופוטמית שחזרה למרחב שמי המערבי לאחר התפשטות פולחן אדד מזרחה.
בשל היעדרן של תנועות בשיטות הכתב האלפבית שֵׁמִי, השם "הדד" מופיע בכתובות כנעניות וארמיות בכתיב הד, והתנועות הנגזרות משמו התגלו בכתיבת שמו בכתב יתדות, הכולל תנועות בסימני ההברות. סיומת התנועה "וּ" בשמו המקוצר, שזוהתה בכתב היתדות, היא סיומת מקובלת בכתיבה בשפות השמיות המזרחיות, שעל פי רוב לא נהגתה.
בכתב היתדות, ששימש שפות רבות במרחב, הופיע שמו של הדד גם במקבילה האידאוגרמית של אל הסער בשפה השומרית (השומרוגרמה), אִשְכֻר, dIM וכן בהופעה כפולה של האידאוגרמה האשורית ששימשה לייצג את האל המקביל לו, אדד – dU dU.
קשרי משפחה

בתרבויות הצפון־סוריות נחשב הדד לבנו של אבי האלים המקומי, דגן (דגון), או אבי האלים הכנעני, אל. מבחינה זאת, הדד אמנם עמד בשורה אחת אחרי אביו (שלדוגמה, היה בכיר האלים בממלכת אמר), אולם בפועל שימש מלך האלים. במקומות שונים אף הוצג הדד ברשימות אלים לפני אביו, אל.
לא ידוע על צאצאיו של האל הדד בתרבויות הצפון־סוריות. בתרבויות אחרות (כגון החורית) נודעו לו בנים שהפכו לאלים משמעותיים במיתולוגיה.
קשרי משפחה > בנות זוג

בת זוגו המקורית של הדד בחלב נקראה חַלַבְתֻ ("הגבירה של חלב") והיא שימשה אלת פריון. בהמשך, בעקבות תהליכי הסינקרטיזם עם אלי סער בתרבויות השכנות, זוהו בנות זוגו כחבת החורית/חתית, עשתרת הפיניקית, אשתר המסופוטמית, ובתקופות ההלניסטית והרומית –עַתַרְעַתַה, שייתכן כי הייתה חיבור שמות בין עשתרת לענת הפיניקיות – מלוותיו של האל בעל.
תפקידים ותכונות

תפקידו של הדד כאל הסער אינו נוגע לסערות בלבד, אלא באחריות כללית לתופעות מזג האוויר על השפעותיהן השונות על האדם:
הדד הוא "מלך האלים" – בכיר הפנתאון האלוהי בממלכות הארמיות, ומאוחר יותר גם באמוריות. מעמד זה בא לידי ביטוי בולט ברשימות אלים המשמשים כעדים להסכמים בינלאומיים של הממלכות הצפוניות וברמזים על מסורת בדבר מאבקו של הדד נגד אל הים (מסורת ששייריה מופעים גם במקרא). ייתכן כי מעמד זה משקף מאזני כוח פוליטיים במרחב של צפון הלבנט ואת מעמדה של השושלת השלטת בעיר חלב, אף שאין עדויות ברורות לקשר בין השניים.
אל הסער אחראי על הגשמים, וכתוצאה מכך, על פוריות האדמה והיבולים. מבחינה זאת הדד הוא אל מעתיר המביא את ברכת פריון האדמה. היעדרו של האל (בין אם על פי החלטתו או כתוצאה מפגיעה בו) משמעה הפסקה בגשמים ובצורת. מבחינה זאת להדד גם יכולת ענישה משמעותית, וזאת באה לידי ביטוי בכתובות רבות של איומים וקללות על העונש שיטיל על החוטאים (אנ').
במקביל, כאל המפעיל את הסערות, ביכולתו להשית הרס וחורבן באמצעות הברקים, הרעמים והרוחות העזות של הסערות. מבחינה זאת, התעוררותו מהווה איום על החברה האנושית וגם בה נעשה שימוש באיומים וקללות במזרח הקרוב הקדום.
בתעודות העוסקות בטקסים דתיים בערים החשובות הסמוכות אֶבְּלָה וחלב, הוזכר הדד, יחד עם אל השמש, כוּר, כאורקלים וכשופטים. מוערך שאזכורים אלה משקפים גם תכונות של אל צדק. מוטיב זה הופיע לימים ביתר שאת בהתגלמותו של הדד בממלכות המסופוטמיות.
כפועל יוצא ממאפייניו כאל סער, יוחסו להדד גם תכונות של אל מלחמה. זאת, הן בקשר למלחמותיו נגד אלים אחרים בסיפורי המיתולוגיה, והן בתבליטים שבהם מתואר הדד במרכבת מלחמה ובמסורות על הפקדת כלי הנשק שלו (האלה, ומאוחר יותר הגרזן הדו־להבי) בידיו של מלך לקראת מלחמה. עמידתו של הדד לצד המלך במלחמה סיפקה הן את הכוח הפיזי והן את שאר הרוח הדרוש לניצחון.
מיתולוגיה

בחפירות ארכאולוגיות בסוריה לא נמצאו טקסטים מיתולוגיים, והטקסטים המעידים על הדד כוללים בעיקר תעודות ממלכתיות, מנהליות וטקסיות וכן רמזים אונומסטיים.
עם זאת, בתעודות ממארי מהמחצית הראשונה של האלף השלישי לפנה"ס נמצאים אזכורים המרמזים על הרקע המיתולוגי של הדד. רמזים אלה מכוונים בעיקר לסיפור מלחמתו של אל הסער בצפון הלבנט עם אל הים על הבכורה בפנתאון האלוהי.
מיתוס זה מוכר בעיקר מתעודות העיר אוגרית מהמאה ה־14 לפנה"ס בכינוי "מחזור עלילות בעל", על מלחמותיו של בעל באחיו האלים על מעמד הבכורה בפנתאון. שמו של הדד מוזכר בתעודות כשם נרדף לבעל. בסיפור מחליט אבי האלים, אל, להעניק את הבכורה באלים לאל הים, ים, ולהדיח את בעל ממעמדו, מכיוון שניאץ את שמו של אביו. בעל אינו מקבל את הדין ויוצא למלחמה אכזרית בים ובמפלצות הימיות שיצר. בעל/הדד מצליח להביס את אויבו באמצעות אַלות מיוחדות שיצר עבורו אל האמנויות כושר וחסיס.
האַלה שבעזרתה הכה בעל/הדד את ים מופיעה במספר מכתבים מהמחצית הראשונה לפנה"ס בהקשר של האל הדד:
מכתב מהעיר מארי לממלכת ימחד ובה ציון דברי נביא מקומי על כך שאלתו של אדו (שמו של הדד במארי), באמצעותה ניצח את  תֶמְתוּם (תהום) (אלת הים בשמה במארי) הועברה למלך כדי שזה יוכל לנצח בקרב.
מסמכים מממלכת ימחד בהם מוזכרים מלכים המצטיידים לקראת קרב באַלתו של הדד שבעזרתה הרג את ים. חפץ זה אמור היה לסייע להם לנצח במלחמה.
תעודה המצטטת את דברי מלך אללח' במאה ה־15, אידרימי (אנ'), על שהותו בשבי החבירו. אידרימי מקביל את תקופת השבי שלו ל"שבע שנים של אדד" (אדד ללא ה' בכתב יתדות) – שבע השנים שבהן שהה אל־הסער בשאול לאחר שהפסיד בקרב לאל המוות והשאול, מות, על פי המיתולוגיה הכנענית־אוגריתית.
מאזכורים אלה ניתן להבין שמיתוס המלחמה באל הים סופר לא רק לגבי אל הסער הפיניקי־אוגריתי אלא גם לגבי הדד בסוריה ושלמעשה מדובר באותו אל. אזכורה של האַלה תֶמְתוּם במכתב ממארי עשויים גם ליצור הקשר בין סיפורי בעל והדד עם סיפור הבריאה במיתולוגיה הבבלית, ה"אֶנוּמָה אֶלִישׁ", שבו נאבק האל מרדוך באלה תיאמת.
זהות לאלים אחרים

במהלך כאלפיים שנות תיעוד פולחן הדד בצפון הלבנט התקיימו לחלופין זיקות חזקות לאלים אחרים ובעיקר לאלי סער במזרח הקרוב הקדום. הזיקות הללו הושפעו בעיקר מתהליכי נדידת עמים ושינויים גאופוליטיים של התפתחות ממלכות, נפילתן, השתלטות תרבויות על שטחי שכנותיהם וקשרי הגומלין בין התרבויות באזור. משך מאות שנים, ניתן אף לראות זהות מלאה בין הדד בשמו המקורי לאלי הסער האחרים באזור, אם כי בתקופות עצמאותן הממלכות הארמיות בתקופת הברזל ניכר בידול בין הדד לאלי הסער השכנים.
להלן האלים שאליהם נקשר הדד:
זהות לאלים אחרים > אדד המסופוטמי

למעשה, ניתן לומר שאדד המסופוטמי הוא הדד בניב אכדי, בה נבלעת האות ה' ומבוטאת כא'. התפתחותו של האל אדד כנראה, משקפת נדידה של עמים ארמיים ואמוריים מאזור סוריה מזרחה לצפון החבור ומשם דרומה לאזור אכד – שומר, בבל ואשור.
בעיר מארי השוכנת בין המרחב הסורי למסופוטמי התקיים פולחן הדד בשם האכדי שלו ובמידה רבה, בהקשר הסורי שלו, מבחינת מיתולוגית ופולחנית. שמו של האל, עם זאת, נכתב כאדד או בסימון היתדות השומרי (שומרוגרמה) dIM ובסימן המספרי – dU הלוגוגרם בו נכתבו רוב אלי הסער בכתב היתדות, אם כי כנראה הסימון בוטא פונטית כ"אדד".
זהות לאלים אחרים > בעל הפיניקי־אוגריתי

עיקר המידע המהותי על בעל המוכר למדע, הוא מתעודות אוגרית מהמאה ה־14 לפנה"ס. לא ידוע בדיוק מה ההבדל בין פולחן בעל באוגרית לזה שבערים הפיניקיות דרומית לה – לתוך חופי הים התיכון הכנעניים. עם זאת, קיימים סימנים רבים לכך שמדובר בפולחן זהה.
בתעודות אוגרית מופיע שמו של הדד בקטעים הנחשבים לקדומים יותר כרונולוגית וכן כאחד משמותיו של האל בעל. סימנים אלה הובילו חוקרים להניח שבמקור פולחן בעל בתרבות הפיניקית הוא בפולחן הדד הסורי שבמחצית השנייה של האלף השני לפנה"ס התקבע בשמו כבעל. אף ייתכן שהמעבר מהשם הדד לשם בעל נעשה בהקשר של מאבק פוליטי בין אליטות באזור, אם כי אין ראות מוחשיות לכך.
בכל מקרה, לפחות בחלק מהאלף השני לפנה"ס, הייתה זהות מלאה בין הדד לבעל ולא בכדי הוא צוין במספר כתובות (למשל בשירה האוגריתית) כ"בעל־הדד" (או ליתר דיוק, "בעל־הדֻּ"). נראה שגם הכינוי בעל־שמין (או בעלשמם) מקורו במיזוג בין בעל הכנעני להדד הארמי, ועל כן קיום הפולחן שלו במרכב המרכז סורי, כעיר תדמור.
זהות לאלים אחרים > תשוב החורי/חתי

מקור פולחן אל הסער החורי לא ידוע וגם לא מקור השם תשוב. חוקרים מעריכים ששמו בעל מקור משותף לאל הסער האוררטי, תֶיְשֶבַה.
עם התפשטות שבטים חוריים בצפון הלבנט, ובוודאי בתקופת ממלכת מיתני החורית ששלטה על צפון סוריה במחצית האלף השני לפנה"ס, התרחש מיזוג בין תשוב להדד, ומעריכים שבשלב זה נטמעו מרכיבים מהדד בדמותו של תשוב. העדות המרכזית לכך מוצאים החוקרים במוטיבים החוזרים שבסיפורי המיתולוגיה החורית על מעלליו של תשוב, ובעיקר מלחמתו בישות הימית אוּלִיקׇמִי בדרכו לבכורה בפנתאון האלים, במסגרת המסכת המיתולוגית המוכרת כ"מחזור כומרבי".
בתקופת התבססות האימפריה החתית בשטח הסורי, מהמאה ה־15 לפנה"ס, ניכר מיזוג זה בהמשך המרכזיות הדתית של העיר חלב ושל אל הסער שלה בפנתאון השושלת השלטת האימפריה. אל הסער הבכיר של הפנתאון החתי באותה תקופה היה "תשוב מחלב בחתושה". כלומר, אל הסער הסורי המקורי מחלב היושב בעיר הבירה החתית, חתושה. בתקופה זה מתקיים כנראה סינקריטיזם מלא בין אלי הסער באזור וגם זוגותיהם. סינקרטיזם זה תקף גם לגבי אלי סער אהטוליים אחרים שכנראה בעבר שימשו כאלים מקומיים ואומצו אל הפנתאון האימפריאלי, כגון תׇרוּ, תׇרְחֻנְת ו תַרְחֻנְזַה. חלקם אף הפכו לבני הפמליה של תשוב/הדד. הפרדה מחודשת בין האלים התרחשה כנראה רק לאחר התמוטטות האימפריה החתית המאה ה־12 לפנה"ס ועלייתן מחדש של הממלכות הארמיות.
זהות לאלים אחרים > אַמֻרֻ, אל האמורים

אמורו (אנ') היה אל אכדי המייצג את האמורים בפנתאון האכדי. בתקופות שונות, אימץ אמורו את דמותו של הדד ולמעשה פולחנם של שני האלים מוזג, כנראה בעיקר עקב ההשפעה הרבה של תרבות הפולחן של הדד על המרחב האזורי.
זהות לאלים אחרים > אִשְכֻר השומרי

אישכור שימש אל הסער בפנתאון השומרי ולמעשה, לא התקיימו זיקות או השפעות בינו לבין הדד, עד להגירה הצפון שמית למוסופוטמיה באלף השלישי לפנה"ס. השפעתו של הדד על דמותו של אשכר חלה, כנראה בעקבות הופעתו של אדד בפנתאונים של התרבויות המסופוטמיות באותה תקופה. הקשר הישיר העיקרי שניכר בין שני האלים הוא בשימוש הנפוץ שנעשה לכינויו של הדד בכתב היתדות בשומרוגרמה dIM. אידאוגרמה זאת בוטאה פונטית בכל תרבות בכינויו המקורי של אל הסער.
הדד במקרא

הדד מופיע במקרא בעיקר באזכור שמות תאופוריים של מלכים הכוללים את שמו של הדד ושמות מקומות.
הדד במקרא > שמות תאופוריים

הדד האדומי: מזרע המלוכה באדום. מוזכר כמי שנשלח בידי ה' להיות לאויב למלך שלמה לאחר שהאחרון לא שמר את ברית וחוקי ה'. על פי הסיפור המקראי, הדד זה התיישב, לאחר תקופת חיים במצרים, בדמשק והקים את שושלת המלוכה שם. ייתכן שהוא קשור גם לאחד משני מלכים בשם הדד המוזכרים בתולדות המלוכה באדום.
בן־הדד בן־חזאל מלך ארם דמשק שנלחם נגד אחאב מלך ישראל והפסיד מולו. ארמונותיו הוצתו ונהרסו בתקופת עוזיהו מלך יהודה.
בן הדד בן טברמון: מלך ארם דמשק המאה ה־9. מוזכר במקרא כמי שפלש לממלכת ישראל לבקשת מלך יהודה אסא, בעקבות מלחמת מלך ישראל בעשא.
הדדעזר בן־רחוב מלך צובה: מלך ארם חמת. עמו נלחם דוד וניצח, כאשר כבש את ממלכות ארם בסוריה.
הדדרימון: זכריה מזכיר שם זה בתיאורו את קינת ירושלים – כקינת הדדרימון בבקעת מגידון. רבות נכתב על פירוש פסוק זה, בין אם מדובר במקום בשם רימון ליד מגידו, בו עבדו את האל הדד, ובין אם הפניה למסורת האבל של אל ואשרה על היעדרותו של האל בעל לאחר שהפסיד בקרב לאל מות וירד אל השאול. במקרה זה הדדרימון הוא ככל הנראה כינויו של האל הדד בארם דמשק וההתייחסות היא אמנם למיתוס המוכר במחקר המודרני לגבי בעל מתעודות אוגרית, אולם ייתכן שבמקור סופר על האל הדד.
טברמן בן חזיון: מלך ארם דמשק ואביו של בן־הדד הראשון.
רימון הבארותי: איש שבט בנימין ששניים מבניו היו שרי גדודים בצבאו של אשבעל, בנו של המלך שאול שרצחו אותו והביאו את ראשו לדוד כמחווה. השנים הוצאו להורג בידי דוד. לא ברור מוצאו של רימון, אולם אפשר ששמו מעיד על קשר כנעני או ארמי.
הדד במקרא > שמות מקומות

בית רימון: בפרשת שליחותו של שר צבא מלך ארם, נעמן, לישראל הזכיר הלה את בית רימון בו התקיימה עבודת פולחן לאל המקומי. הכוונה כנראה למקדש הדד בדמשק, בשמו הנוסף של הדד – רַמׇן.
גת רימון: יישוב הנזכר במקרא כאחת מערי הלוויים בנחלת שבט דן. לא ידוע היכן נמצא היישוב.
עין רימון: יישוב שעלה בגורל שבט שמעון. על פי התיאור בספר נחמיה ייתכן שהיישוב נמצא באזור בית שמש, ליד ירמות וצרעה.
סלע רימון: יישוב בשטח שבט בנימין שהוזכר בפרשת נשות בני יבש גלעד המובסים והמקום אליו נסו אנשי בנימין לאחר פרשת פלגש בגבעה. לא ברור אם מקור השם הוא בפרי הרימון או באל רמן/הדד, אולם היישובים הנוכחיים שהוזכרו במחקר כאתרים אפשריים למקום היישוב המקראי נקראים ראמון וקובת א־רומנה.
ייצוג חזותי

חלק משמעותי מפולחן אלים, הן במקדשים והן מחוצה להם, בבתים פרטיים ובמרחב הציבורי, מתקיים לצד ייצוגים חזותיים קבועים של האלים.
הייצוג הקדום ביותר המוכר להדד, בצפון סוריה הוא שור הבר ומאפיינו הבולט – שתי הקרניים. עם זאת, הדד לא היה האל היחיד בעל ייצוג זה וגם אבות האלים, אל ודגון ייצוגו בשוורים. "שור" היה אף אחד משמותיו של "אל", ונראה שחיה חשובה ומרשימה זאת בתרבות האנושית שימשה סמל אלוהות כללית, לצד עוצמה ופריון.
עם התגבשות פולחן הדד בסוף האלף השלישי לפנה"ס ותחילת האלף השני לפנה"ס התגבשו גם סממנים חיצוניים מזהים לאל. סממנים אלה אינם מחייבים כולם ולעיתים מופיעים רק חלק מהם, כלומר, נראה שהייתה מידה של חופש אמנותי בייצוג האל.
המרכיבים השכיחים ביותר של הדד היו כדלקמן:
דמות אדם, לרוב מזוקן.
בעל כתר קרניים (2–4 קרניים).
עומד על שור, או מניח את אחת מרגליו על השור. לעיתים הקרובות עמידתו מוצגת כעמידת ניצחון – רגל אחת מורמת על ראש השור. לעיתים סמל השור מופיע לצידו ולא תחת רגליו.
מחזיק בידו האחת חנית מופנית כלפי מטה שחלקה האחורי נראה כקלשון דו־חודי בדמות ברקים.
בידו השנייה מניף אלה (אותה אלה באמצעותה הרג את האל ים), או גרזן דו־להבי (בפולחן המאוחר יותר, ככל הנראה בעקבות השפעה אנטולית).
לעיתים בולטת בחגורתו הרחבה חרב קצרה.
בחלק מהמקדשים הופיע הדד רוכב על מרכבת מלחמה עם כלי המלחמה שלו. נראה שייצוג זה יוחד לבקשת עזרה ממנו לניצחון בקרב.
ראו גם

עלילות בעל וענת
מיתולוגיה כנענית
לקריאה נוספת

נגה וגיא דרשן, המיתולוגיה הכנענית, הוצאת מפה, 2009.
נגה איילי־דרשן, תפוצתו של סיפור מלחמת אל הסער בים במזרח הקרוב הקדום: מקורות, מסורות והיסטוריה, האוניברסיטה העברית בירושלים, 2002.
Alberto Green, The storm god in the ancient Near-East, Eisenbrauns, Winona lake, 2003
Daniel Schwemer, The storm god of the ancient near east: Summary, synthesis, recent studies, part 1. Journal of Ancient Near Eastern Religions 7 (2007), pp. 121−168
Daniel Schwemer,The storm god of the ancient near east: Summary, synthesis, recent studies, part 2. Journal of Ancient Near Eastern Religions 8 (2008), pp. 1−44
Edward Lipinski, The Aramaeans, Peeters publishers, Leuven, 2000.
The Game Awards

| --- | --- |
 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפרס:  2014–הווה (כ־11 שנים)
 thegameawards.com
"The Game Awards" הוא טקס פרסים שנתי הנחשב לאחד מטקסי הפרסים היוקרתיים ביותר בעולם בתחום משחקי הווידאו.
לאורך השנים הטקס התקיים במיקומים שונים ברחבי ארצות הברית, כולל תיאטרון מיקרוסופט בלוס אנג'לס שבקליפורניה, תיאטרון דולבי בהוליווד שבקליפורניה ותיאטרון פיקוק בלוס אנג'לס שבקליפורניה. הטקס מוצג בשידור חי במספר פלטפורמות סטרימינג, כולל YouTube, Twitch וערוצי מדיה חברתית שונים.
טקסים > שנות ה-2010

| שנה | תאריך | הזוכה בקטגוריית משחק השנה | מספר הצופים | מיקום הטקס |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | 5 בדצמבר 2014 | Dragon Age: Inquisition | 1.93 מיליון | אודיטוריום AXIS  (לאס וגאס, נבדה) |
| 2015 | 3 בדצמבר 2015 | The Witcher 3: Wild Hunt | 2.3 מיליון | תיאטרון מיקרוסופט (לוס אנג'לס, קליפורניה) |
| 2016 | 1 בדצמבר 2016 | Overwatch | 3.8 מיליון | תיאטרון מיקרוסופט (לוס אנג'לס, קליפורניה) |
| 2017 | 7 בדצמבר 2017 | The Legend of Zelda: Breath of the Wild | 11.5 מיליון | תיאטרון מיקרוסופט (לוס אנג'לס, קליפורניה) |
| 2018 | 6 בדצמבר 2018 | God of War | 26.2 מיליון | תיאטרון מיקרוסופט (לוס אנג'לס, קליפורניה) |
| 2019 | 12 בדצמבר 2019 | Sekiro: Shadows Die Twice ‏(אנ') | 45.2 מיליון | תיאטרון מיקרוסופט (לוס אנג'לס, קליפורניה) |
טקסים > שנות ה-2020

| שנה | תאריך | הזוכה בקטגוריית משחק השנה | מספר הצופים | מיקום הטקס |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | 10 בדצמבר 2020 | The Last of Us Part II | 83 מיליון | אירוע מקוון |
| 2021 | 9 בדצמבר 2021 | It Takes Two | 85 מיליון | תיאטרון מיקרוסופט  (לוס אנג'לס, קליפורניה) |
| 2022 | 8 בדצמבר 2022 | Elden Ring | 103 מיליון | תיאטרון מיקרוסופט  (לוס אנג'לס, קליפורניה) |
| 2023 | 7 בדצמבר 2023 | באלדורז גייט 3 | 118 מיליון | תיאטרון פיקוק (לוס אנג'לס, קליפורניה) |
הערות שוליים

↑  The Game Awards Attract 1.93 Million Live Stream Views In Three Hours, Tubefilter, ‏2014-12-16 (באנגלית אמריקאית)
↑  Brian Crecente, Game Awards 2015 pulls in 2.3M people, more than 1B Twitter impressions, Polygon, ‏2015-12-09 (באנגלית אמריקאית)
↑  Brian Crecente, The Game Awards audience up 65 percent to 3.8M, Polygon, ‏2016-12-06 (באנגלית אמריקאית)
↑  The Game Awards Audience Triples in 2017 - Rolling Stone, web.archive.org, ‏2017-12-28
↑  The Game Awards doubles viewership to 26 million livestreams | VentureBeat, web.archive.org, ‏2019-04-01
↑  Alex Stedman, Geoff Keighley Looks to The Game Awards’ Future as 2019 Show Delivers Record Numbers, Variety, ‏2019-12-18 (באנגלית אמריקאית)
↑  Alex Stedman, The Game Awards 2020 Show Hits Record Viewership With 83 Million Livestreams, Variety, ‏2020-12-17 (באנגלית אמריקאית)
↑  The Game Awards Hit Record-Setting 85 Million Livestreams – The Hollywood Reporter, web.archive.org, ‏2021-12-20
↑  Paul Tassi, The Game Awards Continues Destroying The Oscars With Record 103 Million Viewers In 2022, Forbes (באנגלית)
↑  Todd Spangler, The Game Awards 2023 Breaks Viewership Record, Notching 118 Million Livestreams, Variety, ‏2023-12-14 (באנגלית אמריקאית)
ריצ'רד ג'. אוונס

| --- | --- |

 לידה:  29 בספטמבר 1947 (בן 77) Woodford Green, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Richard John Evans 
 ענף מדעי:  היסטוריה 
 מקום מגורים:  קיימברידג' 
 מקום לימודים:  ג'יזס קולג' (1969)  קולג' סנט אנטוני (אוקספורד) (1972)  בית הספר פורסט 
 מוסדות:  גרשאם קולג' (2014)  אוניברסיטת סטירלינג (1972–1976)  בירקבק, אוניברסיטת לונדון (1989–1998)  אוניברסיטת מזרח אנגליה (1976–1989)  אוניברסיטת קיימברידג' (1998–2014) 
 פרסים והוקרה:  פרס וולפסון להיסטוריה  מדליית ליבריום (2015)  Knight Bachelor  Medaille für Kunst und Wissenschaft (Hamburg) (1993)  עמית החברה המלכותית לספרות  עמית האקדמיה הבריטית  עמית החברה ההיסטורית המלכותית  מדליית מדליקוט (2014)  עמית החברה המלומדת של ויילס (2010) 
 www.richardjevans.com
 
ריצ'רד ג'. אוונס (נולד ב-29 בספטמבר 1947 בלונדון) הוא היסטוריון בריטי העוסק בהיסטוריה של גרמניה, ואירופה המודרנית, בעיקר היסטוריה חברתית ותרבותית, מאז אמצע המאה התשע עשרה. כיום פרופסור להיסטוריה מודרנית באוניברסיטת קיימברידג'. כמו כן הוא עמית של האקדמיה הבריטית, האגודה המלכותית לספרות והחברה ההיסטורית המלכותית, ועמית כבוד של ג'יזס קולג' באוקספורד, גונביל אנד קיז קולג' בקיימברידג' ובירקבק, אוניברסיטת לונדון.
אוונס זכה לפרסום, בעת שלימד באוניברסיטת אוקספורד, כאשר העיד במשפט הדיבה של דייוויד אירווינג נגד דבורה ליפשטדט כעד מומחה מטעם ההגנה. בדו"ח שהגיש לבית המשפט הוא קבע שאירווינג הוא מכחיש השואה, שמסתמך ביודעין על מסמכים מזויפים, מסלף ומעוות את המקורות ההיסטוריים למטרותיו. טענות אלו התקבלו בידי השופט, שפסק לטובתה של ליפשטדט. בהמשך פרסם ספר על המשפט, "לשקר אודות היטלר" (Lying about Hitler).
ספר נודע נוסף שלו הוא "להגנת ההיסטוריה" (In Defence of History) בו הוא משיב לטענות פוסטמודרניסטיות המציגות את חקר ההיסטוריה כלא רלוונטי ולא יעיל.
בשנת 1984 ייסד ביחד עם מרי פולברוק ירחון מדעי בשם German History.
בשנים 2005 עד 2008 פרסם אוונס טרילוגיה שעסקה בהיסטוריה פופולרית של הרייך השלישי.
ספרו שתורגם לעברית

בצלו של היטלר (1989), תרגם עמי שמיר, ספרית אפקים, עם עובד, 1991. הספר עוסק בפולמוס ההיסטוריונים.
הערות שוליים

↑  Professor Sir Richard J Evans Kt, MA, DPhil, DLitt, DLit, FBA, FLSW, FRSL, FRHistS, UNIVERSITY OF CAMBRIDGE (ארכיון)
↑  Richard J. Evans, DAVID IRVING, HITLER AND HOLOCAUST DENIAL: 6. General Conclusion, Holocaust Denial on Trial, הדו"ח שהגיש אוונס לבית המשפט
↑  David Irving v Penguin Books and Deborah Lipstadt, ויקיטקסט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313322605171  PLWABN: 9810663816705606  BIBSYS: 90080835  BNE: XX978745  BnF: cb12029509h (data)  CANTIC: a11190103  CiNii: DA0081034X  GND: 118031074  ICCU: VEAV018600  ISNI: 0000 0001 1856 0098  LCCN: n80162718  LNB: 000016465  NDL: 00466243  NKC: jn20020717598  NLA: 35644113  NLK: KAC201502594  NTA: 068458428  RERO: 02-A003226169  SNAC: w6fj5hn0  SUDOC: 028464192  VIAF: 12283480   WorldCat (עם VIAF): 12283480 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שלמה סובל

הרב שלמה סובול
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
הרב שלמה סובל (כתיב יידי: סאבעל, סאבל; י' בטבת תרס"א, 1 בינואר 1901 - י"ג בטבת תש"ל, 22 בדצמבר 1969) היה דרשן ירושלמי.
תולדותיו

נולד בדווינסק שבלטביה, בנם של שמואל סובל. בבחרותו עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים. בהיותו בן 18 נישא לאיטא פינא חסא, בתו של רבי בן ציון ידלר.
ניהל התכתבות תורנית ענפה עם שני רבנים בולטים בדורו - רבי יוסף רוזין ("הרוגוטשובר") ורבי יוסף חיים זוננפלד, ופרסם את תוכן התכתבותו עמם בשני ספרים: שו"ת שלמת יוסף (התכתבותו עם הרוגוטשובר) ושו"ת שלמת חיים (התכתבותו עם הרב זוננפלד).
חיבר את הספר שלמה חדשה, שלושה חלקים, הכוללים את חידושיו וביאוריו במקרא, בהלכה ובאגדה.
יזם סדר חלוקה ללימוד ששה סדרי משנה בשנה אחת. הלימוד מבוסס על חלוקה של פרקי המשנה - 525 (כולל פרק ד' במסכת ביכורים ופרק ו' במסכת אבות) לימי השנה, ברוב ימות-השנה נלמדים 2 פרקי משנה ביום ובמיעוטם פרק אחד. סדר זה מתפרסם במסגרת לימודי ארגון ישיבה על קברו וכן בלוח דבר בעתו.
כיהן כר"מ במספר ישיבות בירושלים. היה דורש בירושלים בשבתות ובחגים.
נפטר בשנת תש"ל, ונקבר בהר המנוחות בירושלים.
משפחתו

בניו: יוסף, שמואל ויצחק נחמן סובל, בנותיו: רחל - אשת חיים קנריק, ורבקה - אשת ישראל מרגלית, מתלמידי ישיבת מיר בשנחאי, וחיה סלובה -אשת דודה יהושוע לייב אריה (בן הרב בן ציון יאדלר). מנכדיו: הרב שלמה סובול - רב קהילת שערי יונה מנחם ממודיעין ומייסדה של הארגון הרבני "ברקאי", השופט משה סובל, והרב משה מרדכי קארפ, מרבני מודיעין עילית (חתן בתו רבקה).
הערות שוליים

↑  אופן שידוכם היה כשרבי שלמה נעמד בבית הכנסת והכריז שהוא יתום (מאם) בן 18 ומעוניין להתחתן, אך אין לו כסף. הרב ידלר חס עליו ולקחו לחתן.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299546805171  PLWABN: 9810574692405606  GND: 1045258881  ISNI: 0000 0000 6696 4444  LCCN: nr93020975  NTA: 306164728  VIAF: 309875439   WorldCat (עם VIAF): 309875439 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הרב משה מרדכי קארפ תורם צדקה בחנוכה
נאות סמדר

.
| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: חבל אילות
גובה ממוצע: ‎407 מטר
תאריך ייסוד: 1989
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 258 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 236 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת דרום הנגב מוגדלת) נאות סמדר(למפת דרום הנגב רגילה) נאות סמדר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נאות סמדר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נאות סמדר30°02′59″N 35°01′34″E﻿ / ﻿30.0495845372781°N 35.0259904272477°E﻿ / 30.0495845372781; 35.0259904272477  heמפת היישובים של מועצה אזורית חבל אילות באדום - נאות סמדר בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 2 מתוך 10
http://www.neot-semadar.com
נְאוֹת סְמָדַר הוא קיבוץ בדרום הערבה סמוך לצומת שיזפון, על כביש 40, השייך למועצה אזורית חבל אילות. הקיבוץ חבר בתק"ם. הקיבוץ הוקם כהיאחזות "שזפון" בשנת 1980, ולאחר שלא הצליח להתרומם התיישב בו בשנת 1989 גרעין נאות סמדר שהקימו בו יישוב סביב הנושא האקולוגי־אורגני. היישוב משתרע על שטח של כ-800 דונם.
נאות סמדר > הקמת הקיבוץ

קיבוץ נאות סמדר הוקם בקיץ 1989 במקום היאחזות הנח"ל שיזפון. קבוצת המקימים כללה חברים מירושלים בעלי מקצועות חופשיים, שעזבו את העיר והתיישבו בנגב על מנת להקים קהילה לומדת, שליבה מכוון לשיתוף פעולה בין אדם לחברו ולסביבתו. היישוב הוא יישוב אורגני עם התייחסות לתחום האקולוגי הכוללת חקלאות אורגנית, בנייה מדברית, מיחזור והשבת מים. בשנת 2001 הוסב שם המקום משזפון לנאות סמדר. מקור שם הקיבוץ מגיע מהמילה נאות, כלומר נווה מדבר, ומהמילה סמדר, בשל פרי הגפן שבמקום, ולזכרה של סמדר ספרא, אשתו של יוסף ספרא, ממקימי היישוב, שנהרגה בתאונת דרכים ב-1981.
נאות סמדר > אורח החיים

נאות סמדר הוא קיבוץ שיתופי באופן מלא. ההחלטות מתקבלות בהסכמה, ההכנסות מתחלקות באופן שווה והחברים עובדים בעיקר בתוך הקיבוץ. חברי הקיבוץ שהגיעו למקום בשנת 1989 התקבצו סביב דמותו של הבמאי והמחזאי יוסף ספרא. הם מתרגלים תורות רוחניות הקשורות למשנתם של קרישנמורטי, גורדייף ואקהרט טולה. ספרא הלך לעולמו בשנת 2003. בקיבוץ, הרוחניות מתקיימת גם בחיי היום־יום. לדוגמה, לא אוכלים בשר, במהלך ארוחות הבוקר והצהרים נהוג לא לדבר, אין טלוויזיות בבתים ונהוג לא להשתמש בטלפונים סלולרים במרחב הציבורי.
נאות סמדר > ענפים כלכליים בקיבוץ

במקום כ-200 חברים המתפרנסים בעיקר מחקלאות אורגנית ותוצריה: כרמים, זיתים, תמרים, עיזים, יין, שמן וגבינות. התוצרת החקלאית של הקיבוץ נמכרת ברשתות השיווק ובחנויות טבע ברחבי הארץ. הקיבוץ עוסק בבנייה מדברית מגוונת, הכוללת מגדלי צינון פסיבי, לבני בוץ, בנייה בבלות קש ועוד. ברחבי הקיבוץ מפוזרים מבנים רבים הבולטים באסתטיקה המיוחדת שלהם ושנבנו במהלך השנים על ידי אנשי המקום, העוסקים גם בבניה מחוץ לתחומי היישוב לפרנסתם. בתחומי האומנות והיצירה מתקיימות סדנאות אומנות של בית האומנויות שתוצריהן נמכרים במקום.
הקיבוץ קולט מתנדבים.