stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוסף הקר
מחקריו > יהדות ספרד

הקר עסק בהיסטוריה המאוחרת של יהדות ספרד (המאות ה-14–15), ביוצאי ספרד המגורשים והמהגרים. הוא כתב על נושאים כמו עלייתם של יהודי ספרד לארץ-ישראל, המניעים לעלייה ותהליכי העלייה במאות ה-14–15; ודן בשאלת ההשפעה שהייתה לאונס, להמרות בכפייה ולהמרות מרצון על החברה היהודית וכיצד הדבר השפיע על עיצוב התודעה העצמית של היהודים. בדק את גלגולי הפרשנות אצל יהודי ספרד בימי הביניים ובירר כיצד מציאות חייהם שינתה את הבנתם את המקרא. כמו כן פרסם מחקרים אחדים על הדור האחרון של חכמי ספרד ויוצאי ספרד ויצא נגד תפישתו של יעקב כ"ץ שסבר שביהדות של המאות ה-15–16, בראשית העת החדשה, פג הרצון למרטירולוגיה, ובדק את המשמעות שייחסו לה בספרד במאות ה-16-14 הקר ניתח את הדרשה הספרדית וטען שבספרד יש אופי מוגדר למבנה הדרשה), וזו סוגה ספרותית מוגדרת בעלת חוקיות קבועה (בניגוד לאשכנז בה אין חוקיות כזאת).
כמו כן התחקה אחר תגובתם של יהודי ספרד לאירועי תקופתם וכתב על הפסיכולוגיה, התחושות הרגשות, ומצבי הרוח של האנשים בני הזמן כפי שהתגלו בכתביהם. הוא תיאר את הדיכאון ממנו סבלו עקב תמותת ילדיהם ברדיפות, בגירושים ובמגפות ואת תסכולם ממציאות ללא המשכיות. מצד שני, ניתח את הגאווה העצומה שהייתה להם בעצמם ובמורשתם ובתחושת העליונות שלהם על קבוצות יהודים אחרות. במחקרים אחרים ניתח כתבים של חכמי ספרד מן המאה החמש-עשרה ובירר את עמדותיהם הדתיות והציבוריות, את מהלכי יצירתם, את דרכי הלימוד ומוסדות הלימוד, את מעמד החכמים ואת תוכני הלימוד בישיבה בסוף המאה החמש-עשרה. ובדק את מערכות היחסים בין חכמים בולטים באותה תקופה.
מחקר אחר הקדיש לניתוח התופעה של קיום "ספריות ציבוריות" יהודיות בספרד הנוצרית בתקופה די קדומה, החל מהמאה ה-14. ספריות אלה פעלו במתכונת שהייתה מקובלת בארצות האסלאם, לפיה השליט העשיר הוא מצנט שהקים מדרסה, מקום לימוד עם ספרייה גדולה. תופעה דומה קיימת אצל יהודי ספרד הנוצרית ואצל המגורשים ממנה, והם מכנים את המוסד: "מדרש".
מחקריו > האימפריה העות'מאנית

הקר עסק בתולדות יהודי האימפריה העות'מאנית כבר בעבודת הגמר שלו ובקרוב עתידים להתפרסם שני כרכים שכתב על משפחת בית הלוי הפורטוגלית המבוססים על עבודה זו. משפחה זו היגרה מאבורא לשאלוניקי וחלק מבניה היו אנשי עסקים מוצלחים וחלק אחר אישים בולטים בממסד הרבני, ובראשם רבי שלמה לבית הלוי (הזקן), בנו רבי יצחק ונכדו רבי שלמה לבתי הלוי השני. בלשון ימינו אין זו משפחה, כי אם חמולה.
ספרו על יהודי האימפריה העות'מאנית במאה השש-עשרה המבוסס בחלקו על פרקים שנדפסו במאמרים ובחלקו על פרקים חדשים עתיד להתפרסם בשנה זו. חיבור אחר שלו ושל פרופ' י' בן-נאה המצוי בהכנה הוא אוסף התקנות של קהילות האימפריה העות'מאנית המבוסס על כל המקורות הנדפסים.
עבודת הדוקטורט שלו הוקדשה לקהילת שאלוניקי במאות החמש-עשרה והשש-עשרה, תולדותיה, המבנה הארגוני שלה וזיקותיה אל השלטונות ואל קיבוצי יהודים אחרים.
הקר עסק בדרך התהוותן של הקהילות השונות באיסטנבול ובערים אחרות ובהשפעות שהיו לכך על מעמדם המשפטי של היהודים באימפריה, וכן על צורת התארגנותם של קהלי היהודים באימפריה. מחקרו על הסורגון (ההגליה בכפייה לאיסטנבול). משנכבשה קונסטנטינופול ב-1453 הגלה אליה מחמד השני תושבים רבים ובצורה כזו עוצבה ההתיישבות היהודית בעיר. מסקנתו של הקר על הארגון העצמי היא שאין כפיפות פורמלית לשום גוף ריכוזי ואין רבנות ראשית עד המאה ה-18. תפקיד החכם באשי הוא יצירה מאוחרת. אין רבנות ראשית אלא סמכות מקומית עירונית באיסטנבול ובמרכזים אחרים.
מחקריו > הפעילות האינטלקטואלית, הרוחנית והדתית באימפריה העות'מאנית

הקר בדק מה פשר פטור תלמידי חכמים ממיסים ומה היקפו והוכיח שלא היו פטורים מכל המיסים, ולא כל החכמים זכו לפטור. על רקע זה פרצו סכסוכים חברתיים בין שכבת החכמים לשאר הציבור. תחום מרכזי אחר במחקרו הוא הפעילות האינטלקטואלית: טיב הפעילות, היקפה וגורמיה, תשומת לב מיוחדת הקדיש לעיסוק בפילוסופיה ובמדעים. במחקר אחר עסק במאבק נגד הפילוסופיה באיסטנבול. התזה של הקר היא שבאימפריה העות'מאנית הייתה צפת מקום יוצא דופן, שבה ובעיקר בה התקיימה פעילות קבלית אינטנסיבית, מה שאין כן במקומות אחרים.
הוא בדק את החברה והתרבות של יוצאי ספרד באימפריה העות'מאנית, שבה האוכלוסייה היהודית הייתה עירונית ברובה, היה בה שילוב של תרבות כללית ומדע עם הלכה, ולא של מיסטיקה במאה השש-עשרה, ועמד על התסיסה הרוחנית בקרב המשכילים ועל סיבותיה.
הקר עסק לרוב בנושאים בעלי זיקה אינטלקטואלית וחקר את תחומי הידע, אך עסק גם בשאלה ממתי, וכיצד מתעמעמת הזיקה הנפשית לספרד כמקום של מולדת תרבותית וזיקה אינטלקטואלית ונוצרת זיקה למקום החדש. כן עסק בתולדות לימוד הקבלה בסלוניקי, ונתן דעתו גם למידת ההתעניינות בהיסטוריה והידע ההיסטורי של החכמים ביוון. עד מחקרו של הקר סברו כל החוקרים שהשיפוט העצמי של היהודים באימפריה העות'מאנית היה נרחב ואוטונומי לגמרי, אולם הוא הוכיח שהיו מגבלות קשות על השיפוט והעצמאות של החכמים באימפריה. במאמרים אחרים סיכם 220 שנה של מבנה הארגון העצמי היהודי באימפריה על סוגיו ועל השינויים שחלו בו.
מחקריו > מצרים, צפון אפריקה וארץ-ישראל

בסדרת מאמרים תיאר ובירר הקר את העליות לארץ-ישראל והזיקות והקשרים הנפשיים, הרוחניים והכלכליים בין יהודי הגולה ליהודי ארץ-ישראל (ספרד, איטליה, האימפריה העות'מאנית: קושטא, סלוניקי, מצרים ועוד).
הוא בחן את הנגידות בצפון אפריקה. ואת מקומם ומעמדם של יהודי צפון-אפריקה במצרים ובארץ-ישראל. והקדיש מחקר מיוחד להנהגה המוסתערבית בקהיר הוא גם פרסם מספר מאמרים על יהודי איטליה.
מחקריו > תולדות הספר, הדפוס, האוספים והספרייה היהודית במאות י"ד-י"ז

הקר חקר בסדרת מאמרים את תולדות הספר העברי ותולדות הדפוס, המדפיסים, העורכים והקוראים והיחסים ביניהם באימפריה העות'מאנית. הוא הקדיש מחקרים לתולדות הספרות והפצת הידע בדפוס. כמו כן הקדיש מחקרים אחדים לתולדות התהוות האוספים העבריים בספריות הלאומיות והציבוריות הגדולות באירופה ובאנגליה, כמו הביבליותק נסיונל בפריז וספריית הבודליאנה באוקספורד. הוא בדק איך נוצרו האוספים היהודיים שם, מי היו הקניינים, מי היו המוכרים, מהיכן נרכשו כתבי היד והספרים הנדפסים, מה הייתה מטרת הקונים ומה הניע את הבעלים היהודים למכור את היצירות.
‏
With A. Shear, 'Introduction: Book History and the Jewish Book in Italy', in: J. R. Hacker, A. Shear (eds.), Philadelphia 2011, pp. I - XXX (in print)‎
ספר יובל לכבודו

ירון בן נאה, משה אידל, ג'רמי כהן, יוסף קפלן (עורכים), אסופה ליוסף - קובץ מחקרים שי ליוסף הקר, מרכז זלמן שזר ירושלים, תשע"ד.
ספרים וכתבי עת שערך

1. מחניים (רבעון. י"ל על ידי הרבנות הצבאית הראשית), כרכים לז – מט (תשי"ט – תשכ"א); ק (תשכ"ו) [עורך שותף וחבר המערכת].
2. י' רוזנצוויג, הוגה יהודי מקץ הרנסאנס. יהודה אריה מודינא וספרו 'מדבר יהודה', תל אביב תשל"ב.
10-3. שלם (קובץ לחקר תולדות ארץ-ישראל ויישובה היהודי), א (תשל"ד) - ח (תשס"ט).
11. א' גוטליב, מחקרים בספרות הקבלה, תל אביב תשל"ו, 600 עמ' (מבוא; חלק מן המחקרים נוסחו על ידי העורך על-פי רשימות מן העזבון).
12. ש"ד גויטיין, היישוב בארץ-ישראל בראשית האסלאם ובתקופת הצלבנים לאור כתבי הגניזה, ירושלים תש"מ, 360 + 16 + 8 עמ', (כולל פתח-דבר, עמ' ז-י).
15-13. ספונות: מחקרים ומקורות לתולדות קהילות ישראל במזרח, סדרה חדשה, א (טז) – ג (יח) ו, ירושלים תש"מ-תשמ"ה (כרך א, יחד עם ש' שקד).
16. רצף ותמורה – מבחר כתבים היסטוריים ופובליציסטיים של ח"ה בן – ששון, תל אביב תשמ"ד, 508 + 30 עמ'.
17. ספר היובל לישעיה תשבי, ירושלים תשמ"ו, 779 עמ' (יחד עם י' דן); מחקרי ירושלים במחשבת ישראל, ג, חוב' א-ב (תשמ"ד), 311 + 14 עמ' [=ספר היובל לתשבי, חלק א] (יחד עם י' דן).
18 . תרבות וחברה בתולדות ישראל בימי הביניים (ספר הזיכרון לחיים הלל בן-ששון), ירושלים תשמ"ט, 734 עמ' (יחד עם ר' בונפיל; מ' בן-ששון).
28-19. ציון, (רבעון לחקר תולדות ישראל), כרכים נד-סג (תשמ"ט – תשנ"ז). יחד עם י' אפעל, ש' אלמוג, י' גוטמן [נד-ס]; ועם א' אופנהיימר, י' כהן [ס-סג]).
29. א' תלמג', פירושים לספר משלי לבית קמחי, ירושלים תשנ"א, צב + 472 עמ' (כולל מבוא).
34-30. תרביץ (רבעון למדעי היהדות), כרכים עו-עט (תשס"ז –תשע"א). (יחד עם: י' אלבוים, ש' נאה).
35. ראשונים ואחרונים, ספר יובל לכבוד אברהם גרוסמן, ירושלים תש"ע (יחד עם ב"ז קדר; י' קפלן).
36. תא שמע, מחקרים לזכרו של ישראל מ' תא-שמע.
37. לא יסור שבט מיהודה. הנהגה, רבנות וקהילה בהיסטוריה היהודית. מחקרים מוגשים לשמעון שוורצפוקס, ירושלים תשע"א (יחד עם י' הראל).
לקריאה נוספת

ביוגרפיה אישית ומחקרית בהקדמה לספר היובל מאת ירון בן נאה, עמ' 11–16
רשימת פרסומים בספר היובל עמ' 17–27.
פורמולה מערכות

| --- | --- |


המשרדים הקודמים של פורמולה מערכות בהרצליה פיתוח
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית (נאסד"ק: תל אביב)
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  פרמלה
 מייסדים:  דן (דני) גולדשטיין, גד (גדי) גולדשטיין ורוני קריסטל
 תקופת הפעילות:  1985–הווה (כ־40 שנה) 
 חברת אם:  קבוצת אסקו (Asseco)
 מיקום המטה:  אור יהודה 
 משרד ראשי:  הרצליה פיתוח
 ענפי תעשייה:  טכנולוגיית מידע
 מוצרים עיקריים:  שירותי תוכנה ומערכות מידע
 שווי שוק:  4.86 מיליארד ש"ח (26 בינואר 2025)
 הכנסות:  2.62 מיליארד דולר (2023)
 רווח תפעולי:  239 מיליון דולר (2023)
 רווח:  166 מיליון דולר (2023)
 הון עצמי:  1.31 מיליארד דולר (2023)
 סך המאזן:  2.82 מיליארד דולר (2023)
 עובדים:  5000 עובדים ברחבי העולם (2007)
  
 www.formulasystems.com
 
פורמולה מערכות (1985) בע"מ (נאסד"ק: FORTY,‏ TASE: FORT) היא חברת החזקות ישראלית של חברות בתחום התוכנה, הנסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב ובנאסד"ק. החברה נוסדה בשנת 1985 על ידי דני וגדי גולדשטיין והיא שולטת בחברות מטריקס, מג'יק תעשיות תוכנה, סאפיינס אינטרנשיונל קורפוריישן, לירם, zap group ומיכפל.
היסטוריה

בשנת 1981 החליט דני גולדשטיין, שהיה בעיצומה של כתיבת דוקטורט באוניברסיטת תל אביב, להקים את "פורמולה שירותי תוכנה" (ב-2001 שונה שם החברה למטריקס אי.טי. שירותי תוכנה בע"מ), החברה צמחה במהירות וסיפקה שרותי תכנה לחברות ישראליות גדולות כגון מקורות, בזק ואגד.
בשנת 1985, לאחר שלחברה הצטרף גדי גולדשטיין, אחיו של דני, הם ייסדו את "פורמולה מערכות", שהפכה במהרה לחברת החזקות השולטת בקבוצה של חברות תוכנה שהוקמו או נרכשו ופותחו. בשנת 1991 ביצעה "פורמולה מערכות" הנפקה ראשונה לציבור בבורסה לניירות ערך בתל אביב. בשנת 1992 הפכה לקבוצת שירותי התוכנה השנייה בגודלה בישראל, לאחר טכם, בעקבות רכישת שני בתי תוכנה מהגדולים בישראל, "אפליקום מערכות" ו"קום תעשיות תוכנה". באותה עת גם החזיקה בחברת "אלייטק", שפעלה בתחום שירות התקשרות, פעילות שנמכרה ב-1997.
בפברואר 1997 רכש בנק ההשקעות האמריקאי מריל לינץ' 10% ממניות החברה, שהחלו להיסחר גם בבורסת נאסד"ק בניו יורק.
בשנת 1998 רכשה פורמולה את חברת משוב מחשבים, קבוצת חברות טכנולוגיה שכללה חברות כמג'יק תעשיות תוכנה, וואלה, פרדיים ג'יאופיזיקל, בבילון ועוד. בשנות ה-90 הונפקו חברות אלו בבורסה לניירות ערך בתל אביב ובנאסד"ק.
בשנת 2001 פיצל גולדשטיין את משוב מחשבים מתוך פורמולה מערכות, שהמשיכה להחזיק בחברות הציבוריות שבקבוצה. חברות ההזנק שבקבוצה רוכזו במשוב מחשבים, ששמה שונה לפורמולה ויז'ן טכנולוגיות.
בספטמבר 2006 רכשה חברת אמבלייז את השליטה בחברת פורמולה מערכות, בתמורה ל-67 מיליון דולר, לפי שווי של 200 מיליון דולר, ב-54% יותר משווי השוק של פורמולה באותה עת. אמבלייז מימנה את הרכישה באמצעות 40 מיליון דולר שהיו בקופתה ואת שאר הסכום גייסה בהלוואות תמורת שעבוד מניות החברה. לאחר שמכר את חלקו בפורמולה מערכות לידי קבוצת אמבלייז, התמסר דני גולדשטיין לטיפוח חברות ההזנק שבפורמולה ויז'ן טכנולוגיות.
בספטמבר 2010 מכרה אמבלייז את השליטה בפורמולה מערכות לקבוצת אסקו (Asseco) הפולנית תמורת כ-139 מיליון דולר.
בינואר 2016 רכשו התעשייה האווירית ופורמולה את חברת "TSG IT Advanced Systems" תמורת 50 מיליון דולר. כל אחת מהחברות רכשה 50% מ-TSG, תמורת 25 מיליון דולר לערך. TSG עוסקת בתחום מערכות שליטה ובקרה, מודיעין, הגנת המולדת וסייבר. בין לקוחות הנרכשת: צה"ל, משטרת ישראל, וצבאות וגופי ביטחון בחו"ל. בין היתר לקחה TSG בהקמת מערכת טירת האגם.
בינואר 2017 רכשה פורמולה את מלוא הבעלות בחברת "מיכפל" תמורת כ-22 מיליון דולר. "מיכפל" מפתחת תוכנה לחישוב שכר ומספקת שירותי שכר לכ-8,000 לקוחות בישראל. אחר כך רכשה "מיכפל" 70% ממניות חברת "לירם תוכנות פיננסיות", ובנובמבר 2019 רכשה "מיכפל", תמורת 61 מיליון שקל, את בית התוכנה "יוניק תעשיות" המפתח מספק פתרונות שכר, שירותי תפעול פנסיוני, ניהול קרנות השתלמות ומערכות לניהול נוכחות עובדים.
ביוני 2020 רכשה 80% ממניות אופק צילומי אויר מידי מייסד החברה, אודי פרידלנדר, לפי שווי שוק של 60 מיליון שקל.
באפריל 2021 רכשה את zap Group תמורת 240 מיליון ש"ח בתוספת 60 מיליון ש"ח המותנים בביצועים עתידיים.
ביוני 2022 נפטר מייסד החברה דני גולדשטיין.
החזקות > החזקות פורמולה מערכות

מג'יק תעשיות תוכנה (47%)
מטריקס אי.טי. (49.5%)
ג'ון ברייס הדרכה
סאפיינס אינטרנשיונל קורפוריישן (48%)
סאפיינס טכנולוגיות
TSG IT Advanced Systems (50%)
מיכפל (100%)
לירם (70%)
יוניק תעשיות (100%)
אופק צילומי אויר (80%)
zap group‏ (100%)
החזקות > החזקות שנמכרו

וויזטק פתרונות
פרדיים גיאופיזיקל
בלופניקס פתרונות.
פורסופט (מוזגה לתוך מטריקס)
החזקות > החזקות שנמכרו > החזקות פורמולה ויז'ן

בבילון
פורמולה טלקום סולושנס
Clockwork Group
פורמולה פתרונות ביטוח
הערות שוליים

1 2 3 4 5  פורמולה מערכות (1985) בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  דן יכין, ‏לפורמולה הנכונה יש מבנה של מטריצה, באתר גלובס, 24 בספטמבר 2001
↑  פורמולה משתלטת על עידן תעשיות, חדשות, 30 באוקטובר 1991
מירב ארלוזורוב, פורמולה רכשה את הבעלות על חברת דטה־ערד, חדשות, 29 באוקטובר 1991
↑  שרון שדה, בתי התוכנה אפליקום וקום התמזגו והצטרפו לפורמולה, חדשות, 20 באוגוסט 1992
↑  עמנואל תימור, ‏פורמולה שוקלת להכניס חברות תוכנה צעירות לעידן ולאלייטק, באתר גלובס, 26 בדצמבר 1996
↑  עמנואל תימור, ‏אדיר, החברה הבת של אלייטק, מוכרת את נכסיה לקווי זהב תמורת 7.5 מיליון שקל, באתר גלובס, 5 בפברואר 1997
↑  יונתן נשיא, ‏מריל לינץ' רוכשת 10% מפורמולה; תרשום את מניותיה בוול-סטריט, באתר גלובס, 17 בפברואר 1997
↑  אמיר אייזנברג, ‏פורמולה ושמרוק ירכשו D.2 ממניות משוב מחשבים תמורת 17.4 מיליון ד', באתר גלובס, 13 באפריל 1998
מעריב, ‏פורמולה ושמרוק רכשו מחוץ לבורסה 10% ממניות חברת משוב מחשבים, באתר גלובס, 7 באפריל 1998
↑  אמיר אייזנברג, ‏קבוצת משוב: חמש חברות כבר בבורסה, השישית בדרך, באתר גלובס, 26 בינואר 1998
↑  ליאור כגן, רה ארגון בפורמולה: תעביר השקעות בסטארט אפים למשוב מחשבים; דני גולדשטיין: נמשיך להשקיע בהיי-טק, באתר TheMarker‏, 19 ביוני 2001
כתב גלובס, ‏פורמולה הציעה למשוב מחשבים להפוך לזרוע ההשקעות שלה; תשנה את שמה ל"פורמולה ויז'ן", באתר גלובס, 19 ביוני 2001
↑  אסף רותם, אלי רייפמן רוכש את מפעל חייו של דני גולדשטיין: אמבלייז רוכשת את השליטה בפורמולה במחיר 16 דולר למניה, באתר TheMarker‏, 12 בספטמבר 2006
↑  קובי ישעיהו, ‏דני גולדשטיין בעל השליטה בפורמולה ויז'ן מונה למנכ"ל החברה, באתר גלובס, 13 במאי 2019
↑  ניר צליק, קבוצת ה-IT הגדולה בישראל עוברת לשליטה פולנית, באתר TheMarker‏, 5 בספטמבר 2010
↑   עמרי זרחוביץ', תע"א ופורמולה רוכשות את הזרוע הצבאית של נס טכנולוגיות ב-50 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 14 בינואר 2016
↑  יניב הלפרין, ‏פורמולה רכשה 70% ממניות לירם ב-30 מיליון שקלים, באתר "אנשים ומחשבים"
↑   שלי אפלברג, עוד רכישה בענף ה-IT: קבוצת פורמולה תשקיע 61 מיליון שקל ברכישת יוניק, באתר TheMarker‏, 19 בנובמבר 2019
↑  יניב הלפרין, ‏פורמולה רוכשת את אופק צילומי אוויר לפי שווי של 60 מיליון שקלים, באתר "אנשים ומחשבים"
↑  שירי חביב ולדהורן, ‏מה מחפשת פורמולה מערכות בזאפ גרופ, ולמה זה שווה לה 240 מיליון שקל, באתר גלובס, 7 באפריל 2021
 שלי אפלברג, פורמולה שוברת שיאים – ומסבירה מדוע רכשה את זאפ, באתר TheMarker‏, 20 במאי 2021
↑  יוסי הטוני, ‏דני גולדשטיין – ממייסדי תעשיית התוכנה בישראל – הלך לעולמו, באתר "אנשים ומחשבים", 12 ביוני 2022
↑  איי אונליין, הושלמה הצעת הרכש של CONVERGYS למניות וויזטק פתרונות, באתר TheMarker‏, 5 באוגוסט 1999
↑  סופי שולמן, פרדיים נפרדת מהבורסה: נחתם הסכם למכירתה לפוקס פיין ב-100 מ' ד', באתר הארץ, 23 במאי 2002
↑  סוכנויות הידיעות, חברת קריסטל מקבוצת פורמולה שינתה שמה ל-BluePhoenix, באתר TheMarker‏, 10 באוגוסט 2003
עומרי כהן, האקזיט של פורמולה: מכרה למוסדיים מחו"ל את מלוא אחזקותיה בבלופניקס תמורת 64 מיליון דולר, באתר הארץ, 16 ביוני 2007
↑  איי אונליין, פורסופט בדרך החוצה מנאסד'ק; פורמולה פרסמה הצעת רכש ליתרת המניות בחברה, באתר TheMarker‏, 20 בספטמבר 2000
ליאור מור, פורסופט נפרדת מוול סטריט: תימחק מהמסחר לאחר שפורמולה השלימה הצעת הרכש, באתר TheMarker‏, 20 בנובמבר 2000
↑  מעיין כהן, שי בן יצחק - ממקימי 888 - הוא אחד המשקיעים בבבילון יחד עם נעם לניר, באתר TheMarker‏, 10 בדצמבר 2007
קרור אחזקות

| --- | --- |

בית הקירור של החברה הארץ-ישראלית לקרור והספקה בשנות ה-30
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  קרור
 תקופת הפעילות:  1929–הווה (כ־96 שנים)
 שליטה בחברה:  שלמה רודב ורוני גת
 שווי שוק:  1.03 מיליארד ש"ח (26 בינואר 2025)
 הכנסות:  977 מיליון ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  111 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  114 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  962 מיליון ש"ח (2023)
 סך המאזן:  1.29 מיליארד ש"ח (2023)
 יו"ר:  שלמה רודב
 מנכ"ל:  דורון שטיגר
  
 www.kerur-holdings.com
 
קרור אחזקות (באנגלית: Kerur Holdings) המוכרת בשם המקוצר "קרור" היא חברת החזקות ישראלית. ניירות הערך של החברה נסחרים בבורסה לניירות ערך בתל אביב, וכלולים במדד תל אביב 125. מניות החברה נסחרו גם בלשכת החליפין לניירות ערך (שקדמה לבורסה לניירות ערך בתל אביב) החל מ-1935.
היסטוריה

החברה נוסדה במאי 1929 בשם "החברה הארץ-ישראלית לקרור והספקה בע"מ" למטרת הקמה וניהול של מחסני קירור וסחר במוצרים קפואים. החברה רכשה מגרש בגודל 4.5 דונם בסמוך לבית המכס  בתל אביב ולמסילת הרכבת יפו–ירושלים והקימה במקום, בשנים 1931-1930, בית קירור חדיש. בשנות ה-40 של המאה ה-20 נבנה בסמוך מבנה נוסף ובו מחסנים ואולמות קירור. המבנה נהרס בשנות ה-90 של המאה ה-20 ובמקומו נבנה מגדל לוינשטיין. מייסדי החברה היו חיים יפה (1884-1935), האחים לואיס ופיליפ פוליקנסקי ומקס גורלנד (1872-1940) ילדי ליטא שהיגרו בצעירותם לדרום-אפריקה ועשו חיל בעסקיהם. חיים יפה היה בעל מפעל בקייפטאון לעיבוד בשר בקר ובתי קרור לאחסונו, בשנת 1924 ביקר לראשונה בארץ-ישראל וגילה שיש צורך במפעל קירור. החברה עסקה באחסון קירור וסחר במוצרי מזון, בין השאר שיווקה חמאה שייבא מאוסטרליה. כמו כן הקימה מחסני קירור גם בחיפה וב-1951 גם בחולון.
בשנת 1934, הוקמה "החברה הארץ-ישראלית לספנות והספקה בע"מ", שבשנות ה-60 הפכה לבעלת השליטה ב"חברת קרור והספקה".
בשנות ה-70 של המאה ה-20 שונה שם החברה ל"חברה ישראלית לקרור והספקה בע"מ", כמו כן נסגר ונמכר מבנה החברה בתל אביב ונרכשה השליטה בחברת יפאורה. בשנת 1980 רכש איש העסקים שאול אייזנברג את החברה לספנות והספקה בעלת השליטה בחברה. בשנת 1996 רכשו את השליטה בחברה שני מנהלים בקבוצת אייזנברג, שלמה רודב ורוני גת. ב-1997 רכשה החברה את מלוא הבעלות בחברת יפאורה בשיתוף עם חברת כלל תעשיות. כמו כן רכשה מניות של החברה לישראל באמצעות חברת הבת "י.מ. מקס השקעות" ומכרה אותם ברווח ניכר כעבור שנתיים.
בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 החלה החברה לצאת מתחום ניהול מחסני קירור ולפתח או למכור את המקרקעין בהם פעלו. כמו כן החלה להשקיע במיזמי טכנולוגיה. בין השאיר החזיקה מקרקעין בחיפה, נשר, חולון וראשון לציון. בשנת 2002, נמחקה מהמסחר בבורסה חברת האם "החברה לספנות והספקה" בעקבות הצעת רכש ונעשה ניסיון למחוק גם את "קרור והספקה".
בשנת 2006, לאחר שהחלה לפועל כחברת החזקות, שעיקר פעולתה מתבצע באמצעות חברות בנות, שינתה את שמה ל"קרור אחזקות בע"מ".
בשנת 2015, רכשה חברת הבת יפאורה את מלוא הבעלות בחברה הנכדה יפאורה-תבורי מידי משפחת תבורי, שהייתה לה החזקת מיעוט. חברת "יפאורה-תבורי" נוסדה בשנת 1990 בעקבות מיזוג החברות "יפאורה" ו"תבורי". בשנת 2018 כלל תעשיות שמחזיקה ב-30% מיפאורה מכרה 45% מאחזקתה בחברה באמצעות הצעת מכר באמצות חברת הבת ייעודית שהקימה בשם "כלל תעשיות ומשקאות", שעיסוקה היחיד הוא אחזקת מניותיה של יפאורה.
החזקות

תעשיות תפוגן בע"מ - (37.74%) עוסקת בייצור ושיווק של טוגנים.
יפאורה בע"מ - (70%) מחזיקה בחברת יפאורה-תבורי בע"מ, חברה בת בבעלותה המלאה שעוסקת בייצור ושיווק של משקאות קלים.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  קרור אחזקות בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  השער של ניירות ערך א"י, דואר היום, 3 בינואר 1936
↑  דני רכט, מחסני הקירור / מגדל לוינשטיין, באתר האנציקלופדיה העירונית "תל.אביב.פדיה"
↑  החברה הא"י לקרור והספקה בע"מ מציעה חמאת קרור, דואר היום, 10 באוגוסט 1931
↑  תפוחי זהב, דואר היום, 22 ביוני 1931
↑  מאבקם של פועלי החברה הארצישראלית לקירור והספקה, משמר, 28 באוקטובר 1947
↑  תביעת נזיקין נגד החברה הא"י לקירור והספקה, חרות, 9 בינואר 1953
↑  הגדלת מחסני קירור ב 12,000 ממ"ע, הצופה, 20 בפברואר 1957
↑  ספנות עברית, ידיעות עיריית תל אביב, 15 ביוני 1936
↑  ירידה ניכרת בריווחיות: "החברה לקירור והספקה", דבר, 1 בספטמבר 1976
↑  קבוצת אייזנברג רוכשת מניות של החב' לספנות והספקה, דבר, 7 בנובמבר 1980
↑  גיא הדס, ‏מקבוצת אייזנברג לעסקים פרטיים, באתר גלובס, 26 ביולי 2007
נועם בר, כך טיפס שלמה רודב לראש טבלת השכר במשק, באתר הארץ, 3 במרץ 2010
↑  אמיר אייזנברג, ‏ספנות והספקה מוכרת יתרת מניותיה ביפאורה לקרור והספקה תמורת 27.5 מ' ש', באתר גלובס, 22 במאי 1997
↑  אמיר אייזנברג, ‏י.מ. מקס השקעות רכשה מניות החברה לישראל ב-13 מיליון שקל, באתר גלובס, 31 באוגוסט 1997
↑  י.מ. מקס השקעות תשלם כ-16 מיליון שקל מס עקב מכירת מניות החברה לישראל שהוחזקו על ידה, באתר TheMarker‏, 4 בנובמבר 2003
↑  שי שלו, ‏ספנות והספקה: החברה לישראל OUT, השקעות בהיי-טק IN, באתר גלובס, 29 בפברואר 2000
↑  קרן צוריאל, ‏שלמה רודב ורוני גת הקימו קרן להשקעות בהיי-טק , באתר גלובס, 2 בינואר 2000
↑  צביקה רובינס , ‏קירור והספקה ומקרקעין, באתר גלובס, 13 בדצמבר 1999
↑  שי שלו, ‏רודב, גת ולאומי רוכשים את מניות הציבור בספנות והספקה, באתר גלובס, 16 באוקטובר 2002
↑  ספנות והספקה יוצאת בהצעת רכש לקרור והספקה ב-16 שקל למניה, באתר הארץ, 11 ביולי 2001
↑  עומרי כהן, ‏יגאל תבורי מוכר את מניותיו ביפאורה-תבורי ב-120 מ' ש', באתר גלובס, 25 במרץ 2015
↑   ורם גביזון, הקרב על יפאורה: רודב וגת מאיימים לייבש את לן בלווטניק, באתר TheMarker‏, 31 במאי 2018
רקח תעשיה פרמצבטית

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 תקופת הפעילות:  1993–הווה (כ־32 שנים)
 מיקום המטה:  חולון 
 משרד ראשי:  חולון
 שליטה בחברה:  קרן פימי
 ענפי תעשייה:  פרמצבטיקה, קוסמטיקה
 שווי שוק:  161 מיליון ש"ח (26 בינואר 2025)
 הכנסות:  322 מיליון ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  2.96 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  הפסד של 6.91 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  156 מיליון ש"ח (2023)
 סך המאזן:  485 מיליון ש"ח (2023)
 יו"ר:  אברהם ביגר
 מנכ"ל:  מרדכי אלגרבלי
 עובדים:  373 (31 בדצמבר 2021)
  
 rekah.co.il/he
 
רֶקַח תעשיה פרמצבטית בע"מ היא חברת תרופות ישראלית העוסקת בייצור, יבוא, שיווק, מכירה והפצה של תרופות, מוצרי קוסמטיקה, ויטמינים ותוספי התזונה.
היסטוריה

שורשיה החברה בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20 בירושלים כבית מרקחת קטן, שהתפתח לבית מסחר לתרופות באזור ירושלים. במהלך שנות ה-80 התרחבה פעילות הפצת התרופות לכל רחבי ישראל. באוגוסט 1993 הוקמה החברה על ידי מרדכי וג'ורג'ט אלגרבלי ונקראה רקח תעשיה פרמצבטית-רפואית (חולון) בע"מ, וכעבור חודש שינתה את שמה לשם הנוכחי. עם רכישת מפעל ייצור בחולון התרחבה פעילות החברה גם לתחום הייצור. בדצמבר 1995 החלו מניותיה של החברה להיסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
בבסוף 2001 רכשה החברה את מפעל התרופות "ויטאמד תעשיות פרמצבטיות" בבנימינה, לאחר שזה נקלע לקשיים כספיים. בשנת 2005 החלה החברה בייצוא תרופות. בשנת 2008 נכנסה החברה לתחום הוויטמינים ותוספי התזונה, ובכלל זה במותג "דרך חיים" עבור שירותי בריאות כללית. בשנת 2014 הוקמה בחברה מחלקת מו"פ מרכזית. בתחילת 2015 נכנסה קרן פימי כשותפה בחברה, באמצעות השקעה בה של כ-80 מיליון ש"ח, שהקנו לקרן פימי 42.6% מהבעלות.
באוגוסט 2018 נחתם הסכם בין החברה לבין חברת "טבע תעשיות פרמצבטיות", לפיו "טבע" תעביר למפעל "ויטאמד" את ייצורן של תרופות שיוצרו במפעל "טבע" באשדוד שהוחלט על סגירתו. באוגוסט 2019 מכרה "רקח" לרשת בתי המרקחת "Be"‏ 51% מחברת "בלה און ליין", העוסקת במכירה מקוונת של מוצרי קוסמטיקה, מוצרי נוחות וטואלטיקה, תוספי מזון ותרופות. בדצמבר 2021 מכרה "רקח" את יתרת אחזקתה ב"בלה און ליין" ל"Be".
במאי 2021 רכשה "רקח" את חברת "טרי אוף לייף פארמה בע"מ" שעוסקת בפיתוח, יצור, יבוא, שיווק ומכירה של אבזרים ומכשור רפואי ומוצרי בריאות. בפברואר 2023 רכשה החברה את חברת עמק יזרעאל מוצרי טבע בע"מ, בעלת המותגים "מורז" ו"טננבלוט".
חברת הבת א.מ.פ.י. שיווק והפצה בע"מ, עוסקת, לפי זיכיון שקיבלה ממפעל הפיס, בהפצת מוצרי מפעל הפיס לזכיינים בירושלים וסביבתה.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  רקח תעשיה פרמצבטית בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  היסטוריה, באתר "רקח"
↑  אבישי עובדיה, ‏רקח רכשה את חברת התרופות ויטאמד בכ-56 מיליון שקל, באתר גלובס, 1 בינואר 2002
↑  אבי שאולי, עסקת רקח נחתמה: קרן פימי של ישי דוידי נכנסת לשליטה בחברת התרופות של משפחת אלגרבלי, באתר ביזפורטל, 9 בפברואר 2015
↑  גולן חזני, טבע מעבירה חלק מהייצור במפעל הנסגר באשדוד לחברת רקח, באתר כלכליסט, 27 באוגוסט 2018
↑   אתר האינטרנט הרשמי של בלה און ליין
↑  נורית קדוש, רשת Be תספק תרופות מרשם עד בית הלקוח, באתר כלכליסט, 25 באוגוסט 2019
↑  עידו אסיאג, רקח מוכרת את יתרת אחזקותיה בבלה אונליין, באתר Funder פאנדר, ‏29 בדצמבר 2021
↑  רקח רוכשת את חברת התרופות טרי אוף לייף ומסכמת ביציבות את הרבעון הראשון, באתר ספונסר, ‏31 במאי 2021
↑  עידו אסיאג, רקח ממשיכה במסע הרכישות ורוכשת את חברת עמק יזרעאל מוצרי טבע, באתר Funder פאנדר, ‏20 בפברואר 2023