stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רחיצה בשבת
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף מ', עמוד א'
↑  דעת הנודע ביהודה, חיי אדם, ערוך השולחן.
↑  בית מאיר, ר' עקיבא אייגר, חתם סופר.
↑  בית יוסף אורח חיים סימן שכו; רמ"א סימן שכו סעיף א.
↑  שו"ת תרומת הדשן סימן רנה.
↑  מנהגי המהרי"ל סימן קנ.
1 2  מגן אברהם סימן שכו סעיף ח; משנה ברורה סימן שכו סעיף קטן כא.
↑  כף החיים סימן שכו אות כה; לוית חן עמוד קכג; ילקוט יוסף שבת סימן שכו סעיף ג.
↑  משנה ברורה בהלכות ברכת כוהנים.
↑  שולחן ערוך הרב.
↑  תלמוד בבלי מסכת שבת דף מ עמוד א.
↑  הגהות ר' עקיבא אייגר על אורח חיים סימן שכו, וכן על אורח חיים סימן שז.
↑  פניני הלכה שבת פרק יד סעיף ח. רבינו עובדיה יוסף בספרו חזון עובדיה (ח"ו עמוד פח)
↑  תלמוד בבלי ביצה דף יז עמוד ב
↑  רמ"א יו"ד סימן קצז סעיף ב; ש"ך יו"ד סימן קצז סעיף ג
↑  ט"ז יו"ד סימן קצז סעיף ד
↑  פניני הלכה טהרת המשפחה פרק ה סעיף יא.
↑  משנה ברורה סימן שכו סעיף קטן כד
↑  משנה ברורה סימן שכו סעיף ז ע"פ חיי אדם.
↑  פירוש הקרבן נתנאל על הרא"ש.
↑  שבט הלוי חלק ה סימן מד; ארחות שבת; מנוחת אהבה; בדי השולחן.
↑  פניני הלכה שבת פרק יד סעיף ט.
| הלכות ואיסורי שבת |
| --- | --- | --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |  |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |  |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |  |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |  |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |  |
| מלאכות שבת | מלאכות שבת |  |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |  |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |  |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |  |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |  |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |  |
| הלכות עירובין | הלכות עירובין |  |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |  |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |  |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |  |
שיין גרהאם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 בדצמבר 1990 (בן 33) בריאן, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 פרופיל ב-IMDb
 
שיין גרהאם (באנגלית: Shane Graham נולד; 12 בדצמבר 1991) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי.
ביוגרפיה

גרהאם נולד בבריאן, טקסס וגדל בחווה. הוא למד בבית הספר לקולנוע באוסטין ובאקדמיה לקולנוע של ניו יורק במשחק לקולנוע. שיין גדל לרכוב על סוסים והתחרה ברודיאו במחוז בילדותו. שיין למד אמנויות לחימה והתחרה ב-Kuk Sool Won. הוא מתגורר כיום בלוס אנג'לס.
קריירה

הופעתו הראשונה בקולנוע הייתה בשנת 2000 בסרט "Cicadas".  עד שנת 2014 הופיע בסרטים קצרים ופרקים בודדים בסדרות טלוויזיה שונות. בשנת 2015 הופיע בסרט "Girl on the Edge". בשנת 2017 החל להופיע בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה הבן.
בשנת 2020 הופיע בסרט "roped" לצד ג'וש סוויקרד. בשנת 2023 הופיע בסרט "The Dead Don't Hurt" לצד ויגו מורטנסן וויקי קרייפס.
הערות שוליים

↑  BoyActors - Shane Graham, www.boyactors.org.uk
1 2  Jeanne Jakle, San Antonio-area star had fab time with Pierce Brosnan in TV series 'The Son', MySA, ‏5 באפריל 2017
↑  Nola Ojomu, General Hospital star Josh Swickard's cowboy drama Roped is on Netflix, Metro, ‏7 במאי 2020
↑  The Dead Don't Hurt, Phoenix New Times, ‏2024-05-01 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2015088599  VIAF: 316745542   WorldCat (עם VIAF): 316745542
שוויון (מתמטיקה)

במתמטיקה ובלוגיקה, שוויון בין שני עצמים מציין זהות מוחלטת ביניהם, בכל מאפייניהם. השוויון הוא יחס, המסומן ב"=", ומתקיים: x=y אם ורק אם x ו-y שווים זה לזה.
שוויון הוא מושג המופיע בכל תחומי המתמטיקה, תוך התייחסות לעצמים שבכל תחום. כך מוגדר שוויון בין מספרים, קבוצות, פונקציות, גרפים וכדומה. בכל ביטוי מתמטי של שוויון ישנם שני אגפים: ימני ושמאלי.
דוגמה: שוויון בין מספרים:
שוויון זה מציין שני מספרים, הראשון הוא המספר "6", והשני "2 + 4". השוויון מראה כי שני צדדיו של סימן השוויון מייצגים את אותו מספר כפי שמתקבל מהגדרת החיבור.
באופן פורמלי שוויון בין איברי קבוצה מוגדר בתור היחס:  \{(x,x)\;|\;x\in X\}
שוויון הוא יחס שקילות, כלומר הוא יחס רפלקסיבי, סימטרי וטרנזיטיבי. משמעות תכונות אלה כאשר מדובר בשוויון:
רפלקסיביות: a=a כל עצם שווה לעצמו.
סימטריות: אם a=b אז b=a.
טרנזיטיביות: אם a=b וגם b=c אז a=c – זוהי המוסכמה האוקלידית לפיה שני גדלים השווים לגודל שלישי, שווים ביניהם.
שוויון הוא עידון של כל יחס שקילות אחר, כלומר הוא מתאים לחלוקה הטריוויאלית של כל קבוצה. שוויון הוא יחס אנטי-סימטרי ולכן הוא גם יחס סדר מנוון. זהו היחס היחיד שהוא גם יחס שקילות וגם יחס סדר, ובאופן כללי יותר היחס היחיד שהוא רפלקסיבי, סימטרי ואנטי-סימטרי.
שוויון מקיים גם את תכונת ההחלפה: לכל A ו-B ופונקציה F, אם A=B, אז גם (F(A)=F(B. לדוגמה:
עבור A, B, C ממשיים – אם A=B אז A+C=B+C
עבור A, B, C ממשיים – אם A=B אז A-C=B-C
עבור A, B, C ממשיים – אם A=B אז AC=BC
עבור A, B, C≠0 ממשיים – אם A=B אז A/C=B/C
בתורת ההיסק, תכונות השוויון נקבעות כאקסיומות.
ראו גם

זהות (מתמטיקה)
משוואה
רשת שורש היד הגבית

| --- | --- |
 שיוך:  עורק 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (594) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  rete carpale dorsale 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.2.09.033 
 TA2 (2019):  4647 
 
בתחתית התמונה רשת שורש היד הגבית הנוצרת מהשקת ענפי שורש היד הגביים.
רֶשֶׁת שֹׁרֶשׁ הַיָּד הַגַּבִּית (TA: rete carpale dorsale) היא רשת השקה בגב שורש כף היד בין ענף שורש היד הגבי של עורק החישור לענף שורש היד הגבי של עורק הגומד.
הרשת מורכבת מענפי שורש היד הגביים של עורק הגומד ועורק החישור. רשת זו גם משיקה לעורק הבין-גרמי הקדמי ולעורק הבין-גרמי האחורי. מהרשת יוצאים שלושה מבין עורקי מתוך היד הגביים.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A12.2.09.033 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שיחות הר"ן

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  ר' נחמן מברסלב
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  חסידות
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  ה'תרכ"ד (1864)
 תאריך הופעה ראשונה:  ה'תקע"ו (1816)
 קישורים חיצוניים
 ויקיטקסט:  שיחות הר"ן
 
שיחות הר"ן הוא שמו של קובץ השיחות המרכזי המיוחס לרבי נחמן מברסלב. הודפס לראשונה כנספח לספר סיפורי מעשיות כחמש שנים לאחר מותו, ומאז הודפס פעמים רבות גם כספר עצמאי. הקובץ מכיל בגרסתו השלמה 308 שיחות אנקדוטליות בענייני חסידות ועבודת האל, תיאורי רקע לדרשותיו של רבי נחמן וכן התבטאויותיו על גדולתו הרוחנית.
הוצאה לאור

הספר נכתב בידי ר' נתן שטרנהרץ מנמירוב, התלמיד הבולט ביותר של רבי נחמן. לאחר הדפסת ספריו החשובים ביותר בשנת ה'תקע"א - ספר הדרשות ליקוטי מוהר"ן וספר המידות - הוציא ר' נתן לאור גם את סיפורי המעשיות של רבו. בהדפסה זו שנעשתה בשנת ה'תקע"ה באוסטרוה צירף את חלקו הראשון של קובץ השיחות המורכב מזכרונותיו, יחד עם הקובץ שהפך לאחר מכן ל"שבחי הר"ן".
בהוצאה הראשונה נדפסו רק 116 השיחות הראשונות, וטרם נקבע שמו של הקובץ. מאוחר יותר, שנים ספורות אחרי מותו של ר' נתן, הודפס הספר באופן עצמאי בנפרד מהמעשיות, בידי ר' נחמן מטולטשין תחת השם "מגיד שיחות". במהדורה זו נוספו שאר השיחות והיא צורתו הסופית של הספר, אך רק במהדורה השלישית הוא קיבל את שמו "שיחות הר"ן".
החלק שנוסף לספר מקורו בכתבי ר' נתן שמהם עתידים היו להרכיב את הספר חיי מוהר"ן, כשלושים שנה אחרי מותו (ו-64 שנה אחרי פטירת רבי נחמן). ספר זה התעכב בפרסומו עקב ההתנגדות לחסידי ברסלב, ועל כן שיחות הר"ן מכיל בעיקרו נושאים 'ענייניים', הקרובים לקונצנזוס הדתי בענייני עבודת האל, ומעט מאוד מאמרותיו השנויות במחלוקת של רבי נחמן. זו גם הסיבה שחלקים מהספר מקבילים במידה מסוימת לחלק מהתוכן ב'חיי-מוהר"ן'.
תוכן ומבנה הספר

השיחות מסודרות באופן אסוציאטיבי, כאשר לאורך הספר הן מופיעות ב'שרשראות' נושאיות בגודל משתנה, ולעיתים השיחות חוזרות על עצמן בנוסח אחר או מזווית אחרת. חלק מהן בנות שורה וחלקן מתפרסות על פני מספר עמודים. ברבות מהן קשה להבחין מה בדיוק נאמר על ידי רבי נחמן עצמו, ומהי פרשנותו של הכותב, התלמיד ר' נתן. לדוגמה השיחה האחרונה בספר לכאורה מסכמת את חווייתו האישית של ר' נתן בנושא ההתמודדות עם הסבל בחיים, כפי שהבין את דברי רבו לאורך היכרותם הממושכת.
הספר מחולק באופן גס לכמה חטיבות:
א - קט"ז - החלק הקדום של הקובץ. מכיל תובנות פסיכולוגיות, אנלוגיות שונות, הוראות או דברי עידוד הנוגעות לחיי החסיד והלך רוחו הנפשי-רוחני.
קי"ז - ק"ל - תחילת חלקו המאוחר של הספר. שיחות שנוספו בנושאים כלליים הדומים לחלק הקודם.
קל"א - קנ"ז - דברי הקשר ורקע לדרשות ולסיפורים השונים בספרים ליקוטי-מוהר"ן וסיפורי-מעשיות. ב'שיחות' אלה מתוארת ההשתלשלות הקונקרטית בחיי רבי נחמן לדרשות חשובות ומעשיות נבחרות שלו.
קנ"ח - רט"ו - דברי שבח עצמי שרבי נחמן ביטא בפני החסידים בעניין מאמציו, השקעתו ויגיעתו בעבודת האל מחד, וגדולת השגותיו ויכולותיו הרוחניות מאידך.
רט"ז - ש"ח - חלק הדומה לחטיבה הראשונה, אך נפוצים בו מעט יותר הקשרים קונקרטיים של מסירת השיחות בחייו של רבי נחמן ותלמידיו.
ציטוטים מהספר

להלן חלקים נבחרים מתוך השיחות, המדגימים את אופי הדברים.
אַשְׁרֵי מִי שֶׁזּוֹכֶה לֶאֱכל כַּמָּה פְּרָקִים מִשְׁנָיוֹת וְלִשְׁתּוֹת אַחַר כָּךְ אֵיזֶה קַפִּיטְלִיךְ (מזמור) תְּהִלִּים וּלְהִתְלַבֵּשׁ בְּאֵיזֶה מִצְווֹת (כג)
כְּמוֹ שֶׁדֶּרֶךְ הַשָּׂרִים לְהִתְפָּאֵר וְלוֹמַר: "הָיִיתִי בְּוַרְשָׁא" וְכַיּוֹצֵא בָּזֶה, כְּמוֹ כֵן רָאוּי שֶׁיִּהְיֶה הָאָדָם בָּעוֹלָם הַזֶּה בְּכָל מְקוֹמוֹת הַקְּדוֹשִׁים שֶׁל הַתּוֹרָה. כְּדֵי שֶׁיּוּכַל לְהִתְפָּאֵר בָּעוֹלָם הַבָּא שֶׁהָיָה בְּכָל מָקוֹם, דְּהַיְנוּ בְּכָל הַסְּפָרִים הַקְּדוֹשִׁים (כח)
רֹב הַדּוֹקְטוֹרִים הַמְּצוּיִים בִּמְדִינָתֵנוּ, אֲשֶׁר רֻבָּם אֵינָם יוֹדְעִים בֵּין יְמִינָם לִשְׂמאלָם וְהֵם רוֹצְחִים מַמָּשׁ וְהוֹרְגִים נְפָשׁוֹת בְּיָדַיִם חַס וְשָׁלוֹם, צָרִיךְ לִבְרחַ מֵהֶם כִּמְטַחֲוֵי קֶשֶׁת לְבַל יָמִית עַצְמוֹ אוֹ הַחוֹלֶה שֶׁמּוֹסֵר לָהֶם בְּיָדַיִם חַס וְשָׁלוֹם. וַאֲפִלּוּ כְּשֶׁסּוֹמֵךְ עַל דּוֹקְטוֹרִים גְּדוֹלִים הוּא סַכָּנָה גְּדוֹלָה מְאד וְרָחוֹק מִן הַחַיִּים. (נ)
עָנָה וְאָמַר: "חִזְקוּ וְאִמְצוּ כָּל הַמְיַחֲלִים לַה" (תהלים לא כח) "כָּל הַמְיַחֲלִים" דַּיְקָא. אֲפִלּוּ אִם אֵינְכֶם זוֹכִים לְשׁוּם קְדֻשָּׁה וַעֲבוֹדָה חַס וְשָׁלוֹם, רַק מְיַחֲלִים לְבַד אַף עַל פִּי כֵן חִזְקוּ וְאִמְצוּ וְאַל תִּפְּלוּ מִשּׁוּם דָּבָר שֶׁבָּעוֹלָם - יִהְיֶה אֵיךְ שֶׁיִּהְיֶה (קכ)
שָׁמַעְתִּי בִּשְׁמוֹ, שֶׁפַּעַם אֶחָד נָתַן הַטַּלִּית הַיָּשָׁן שֶׁלּוֹ בְּמַתָּנָה לְאֶחָד מֵחֲשׁוּבָיו. עָנָה וְאָמַר רַבֵּנוּ זִכְרוֹנוֹ לִבְרָכָה לְהָאִישׁ הַזֶּה שֶׁנָּתַן לוֹ הַטַּלִּית שֶׁלּוֹ: "הִזָּהֵר מְאד לְכַבֵּד הַטַּלִּית הַזֶּה; כִּי כְּמוֹ מִסְפַּר שְׂעָרוֹת שֶׁיֵּשׁ בְּהַטַּלִּית - כָּל כָּךְ דְּמָעוֹת שָׁפַכְתִּי עַד שֶׁיָּדַעְתִּי מַהוּ טַלִּית (קעג)
הערות שוליים

↑  אחריה, בשנת 1846, הודפסה מהדורה עצמאית בנפרד מהמעשיות תחת השם "מעגלי צדק", שלא על ידי חסידי ברסלב.
↑  מקום ושנת ההדפסה חסרים. ההשערה היא כי הודפסה בשנת תר"י (1850) בז'ולקווא
↑  נתן צבי קניג, נוה צדיקים, בני ברק, תשכ"ט
↑  עופר שלמה גיסין, אודות הספר שיחות הר"ן, שיחות הר"ן, אבן שתיה, תמוז התש"ע
↑  לדוגמה שיחה קכ"ז החוזרת על עצמה באות רצ"ד
| חסידות ברסלב |
| --- | --- | --- |
| אתרים | אומן • ברסלב • קבר רבי נחמן מברסלב |  |
| רבנים | נחמן מברסלב • נתן מברסלב • נחמן מטולטשין • נחמן מטשערין • אברהם חזן • אברהם שטרנהרץ • אלתר טפליקר • ישראל קרדונר • ישראל דב אודסר • לוי יצחק בנדר • שמואל שפירא • גדליהו אהרן קניג • יחיאל מיכל דורפמן • אלעזר מרדכי קניג • יעקב מאיר שכטר • אליעזר ברלנד • אליעזר שלמה שיק • ישראל יצחק בזנסון • שלום ארוש • ארז משה דורון • ניסן דוד קיוואק • יצחק לעזער |  |
| ספרות | ליקוטי מוהר"ן • ספר המידות • סיפורי מעשיות משנים קדמוניות • שיחות הר"ן • מגילת סתרים • ליקוטי עצות • ליקוטי תפילות • ליקוטי הלכות • עלים לתרופה • שבחי הר"ן • חיי מוהר"ן • משיבת נפש • ספרים נוספים |  |
| קהילות | קהילת ברסלב צפת • ישיבת שובו בנים • מוסדות חוט של חסד • נ נח נחמ נחמן מאומן • השול |  |
| מנהגים | תיקון הכללי • התבודדות • הקיבוץ באומן • ניגוני ברסלב |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011344941205171  LCCN: nr91022390   WorldCat (עם LCCN): nr91-022390
רחל גלי צינמון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1965 (בת 59 בערך) 
 שם לידה:  Rachel Gali = רחל גלי 
 ענף מדעי:  מדעי הרוח 
 מוסדות:  אוניברסיטת בר-אילן   אוניברסיטת תל אביב
 אתר רשמי
 
רחל גלי צינמון היא פרופסור מן המניין בבית הספר לחינוך באוניברסיטת תל אביב המכהנת כדקאנית הפקולטה למדעי הרוח על שם סאלי ולסטר אנטין. מומחית לחינוך מיוחד ולייעוץ חינוכי.
צינמון חוקרת בתחום התפתחות הקריירה את הממשק שבין עבודה ומשפחה תוך התמקדות באוכלוסיות מוחלשות כמו נשים, מיעוטים ואנשים בעלי צרכים מיוחדים. מחקריה בוחנים את תהליכי הבניית הזהות התעסוקתית והזהות המשפחתית, ואת ההקשרים הסביבתיים המאפשרים ומעודדים בניית תמונת עתיד הכוללת את השילוב של שני תפקידי חיים משמעותיים אלה.
צינמון פרצה את הדרך בחקר אוכלוסיית הצעירים בישראל (גילאי 18–30), והיא נחשבת למומחית בתחום זה.[דרוש מקור] מחקריה תרמו להעלאת המודעות של המאפיינים הייחודיים לקבוצת גיל זו באקדמיה ובפעילות בשטח.[דרוש מקור]
ביוגרפיה

רחל גלי צינמון סיימה את לימודי התואר הראשון והשני שלה בחינוך באוניברסיטת בר-אילן בהצטיינות. נושא הדוקטורט שלה, גם הוא מאוניברסיטת בר-אילן, היה קונפליקט בית-קריירה.
פעילות חברתית וחינוכית

צינמון הקימה באוניברסיטת תל אביב מעבדה למחקר ופיתוח של מודלים ישימים להתערבות בייעוץ קרירה עבור צעירים בגילאי 18-30. בנוסף, הקימה את התוכנית הראשונה בישראל ללימודים מתקדמים, שמכשירה יועצי קריירה לעבודה עם צעירים.
צינמון שותפה במחקר ובייעוץ בתחום הצעירים בסיכון בשולחנות עגולים במשרד ראש הממשלה ובמכון הישראלי למנהיגות בית ספרית, ובארגונים חברתיים רבים. היא מרצה על היבטים תאורטיים ומעשיים בהתפתחות וחינוך לקריירה, ועוסקת גם בהשפעת לקויות למידה על העבודה והמשפחה.
בספטמבר 2020 מונתה לדיקנית הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת תל אביב.
מחקרים

אחד מתחומי המחקר של צינמון הוא בניית תמונת עתיד ככלי חינוכי אצל ילדים, בני נוער ובוגרים צעירים. באמצעות דמיון של מהלך חייהם בעתיד יכולים ילדים ובני נוער להעשיר את מגוון אפשרויות התעסוקה הפתוחות בפניהם, ואף את האפשרויות השונות הקיימות לניהול משק בית משותף. לדעתה, ליצירת תמונת עתיד אצל ילדים ובני נוער יש חשיבות בתחומים של השכלה אקדמית, תעסוקה, קהילה, משפחה ופנאי, ולבתי הספר צריך להיות תפקיד משמעותי בהקשר זה.
לדעת צינמון, "לילדים שרואים את שני ההורים עובדים יש יותר סיכוי להיות הורים עובדים בעצמם". היא מאמינה כי הם יחזיקו בעמדות יותר חיוביות לגבי חלוקת תפקידים שוויונית בבית, יהיו אופטימיים יותר לגבי השילוב של קריירה ומשפחה, ויחזיקו בשאיפות קריירה יותר גבוהות מאשר במקרה שבו רק אחד מההורים עובד.
צינמון מדגישה את חשיבותה של תקופת הבגרות הצעירה, בגילאים 18–30. לדבריה, לתקופת החקירה שמאפיינת את הבגרות הצעירה יש היבטים אופטימיים ומלאי תקווה, שבהם צעירים מנסים לבנות את חייהם העצמאיים, אך גם היבטים של דכדוך ובלבול, לנוכח ריבוי האפשרויות וחוסר היציבות של עזיבת בית ההורים.
פרסים והישגים אקדמיים

צינמון זכתה בשנת 2010 בפרס המאמר הטוב ביותר של כתב העת הבינלאומי לפיתוח הקריירה (Journal of Career Development). היא זכתה במלגות ובמענקים רבים, בין היתר של קרן הפסיכולוגיה האמריקאית (American Psychology Foundation), הקרן הלאומית למדע (ישראל), יד הנדיב וקרן גנדיר. היא חברת מערכת בכתב העת לפיתוח הקריירה ובכתב העת הבינלאומי להכוונה מקצועית וחינוכית (International Journal for Educational and Vocational Guidance).
ראו גם

איזון בית-עבודה
הערות שוליים

↑  אתר "המעבדה לחקר התפתחות הקריירה" באוניברסיטת תל אביב
↑  הכשרת יועצי קריירה באוניברסיטת תל אביב
↑  יסמין שרייר עוזרי, "המתכון להצלחות בית ספריות: תמונת עתיד", הגיע זמן חינוך, 24 במאי 2015
↑  חן שליטא, ‏דור בלי הורים: התופעה המשפחתית שהפכה לנורמה חברתית, באתר גלובס, 16 בספטמבר 2012
↑  Journal of Career Development
↑  קרן גנדיר
↑  International Journal for Educational and Vocational Guidance
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261580505171  GND: 1173714049  ISNI: 0000 0004 0276 5285  ORCID: 0000-0002-2700-1738  ResearcherID: AAI-1984-2019  VIAF: 317286348   WorldCat (עם VIAF): 317286348
שילונג

| --- | --- |

 מדינה:  הודו הודו
 מדינה:  מגהלאיה
 שטח:  64.36 קמ"ר
 גובה:  1,525 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  143,229 (2011)
 קואורדינטות:  25°34′25″N 91°53′34″E﻿ / ﻿25.57361°N 91.89278°E﻿ / 25.57361; 91.89278
 אזור זמן:  UTC+5:30
 http://eastkhasihills.gov.in/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הודו מוגדלת) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודישילונג(למפת הודו רגילה) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודישילונג(למפת מגהלאיה רגילה) שילונג(למפת מגהלאיה מוגדלת) שילונג  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
שילונג (בהינדי: शिलांग) היא עיר הבירה של מדינת מגהלאיה שבצפון-מזרח הודו. העיר ממוקמת בקצה המזרחי של הודו בגובה ממוצע של 1,132 מטר מעל פני הים.
היסטוריה

שילונג הייתה בירת אסאם בתקופת המשטר הבריטי ובהמשך עד שנוצרה מדינה מגהלאיה נפרדת. דייוויד סקוט, עובד המדינה הבריטי של חברת הודו המזרחית, היה סוכן המושל הכללי בגבול הצפון-מזרחי. במהלך מלחמת אנגליה-בורמה הראשונה חשו הרשויות הבריטיות צורך בדרך לחיבור בין סילת ואסאם. המסלול היה אמור לחצות את גבעות חאשי וג'יינטיה. דייוויד סקוט התגבר על הקשיים שממשלו התמודד איתם מהתנגדותם של אנשי חאסי - ראשיהם ואנשיהם. התרשמו מהאקלים הקריר והחיובי של חאסי הילס, הם ניהלו משא ומתן עם סיים של סורה בשנת 1829 על בית הבראה לבריטים. כך החלה התבססות האינטרסים הבריטים בהרי חאסי-ג'יינטיה.
התקוממות קשה של ח'אסיס כנגד כיבוש זר באדמותיה התחילה בראשית שנת 1829 ונמשכה עד ינואר 1833. בסופו של דבר, ראשי הקונפדרציה של חאסי לא היוו איום אמיתי כנגד כוחם הצבאי של הבריטים. דייוויד סקוט ניהל משא ומתן על כניעתו של מנהיג ההתנגדות של חסי, תירוט סינג, שנלקח אז למעצר בדאקה (כיום בירת בנגלדש). לאחר מכן הם עברו לשילונג, שכונה אז "ידו" או "איוודה", כפי שמכנים זאת המקומיים. מאוחר יותר אומץ השם "שילונג", מכיוון שמיקומה של העיר החדשה היה מתחת לפסגת שילונג.
בשנת 1874 הוקמה נציבות ראשית נפרדת עם שילונג כמושב הממשל. הממשל החדש כלל את העיר סילט שכיום נמצאת בבנגלדש. כמו כן נכללו בנציבות הראשית הגבעות נגה (בנגלנד של ימינו), לושאי הילס (מיזורם של ימינו) וכן חאשי, ג'יינטיה וגארו הילס. שילונג הייתה בירת אסאם עד 1969 כאשר קמה המדינה האוטונומית מגהלאיה. בינואר 1972 הפכה מגהלאיה למדינה מן המניין.
המועצה העירונית שילונג בעלת היסטוריה ארוכה משנת 1878, אז הועלה הכרזה המייצבת את שילונג ואת פרבריה, כולל הכפרים Mawkhar ו-Laban, לתחנה תחת החוק העירוני בנגל משנת 1876. בהסכם שנחתם ב-15 בנובמבר 1878 נכללו מספר כפרים נוספים בתחום העיר. אף על פי כן, אין שום זכר לשילונג במפות התקופה הבריטית, משנת 1878 עד 1900.
ריצ'רד גריפית'ס

| --- | --- |

ריצ'רד גריפית'ס, 2007
 לידה:  31 ביולי 1947 ת'ורנביי-און-תיס, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  28 במרץ 2013 (בגיל 65) בית החולים האוניברסיטאי קובנטרי, הממלכה המאוחדת 
 מקום קבורה:  Church of St Mary 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  1974–2013 (כ־39 שנים)
 מקום לימודים:  האוניברסיטה המטרופוליטנית של מנצ'סטר  Manchester School of Theatre 
 בן או בת זוג:  הת'ר גיבסון 
 פרסים והוקרה:  פרס טוני לשחקן הטוב ביותר במחזה (2006)  פרס עולם התיאטרון (2006)  קצין במסדר האימפריה הבריטית  פרס אוליבייה  פרס דרמה דסק לשחקן מצטיין במחזה 
 פרופיל ב-IMDb
 
ריצ'רד גריפית'ס (באנגלית: Richard Griffiths; ‏31 ביולי 1947 – 28 במרץ 2013) היה שחקן אנגלי זוכה פרס הטוני. התפרסם בזכות תפקידיו בתור ורנון הדוד של הארי פוטר בסדרת סרטי "הארי פוטר" ובסרטים "נערי ההיסטוריה", "סליפי הולו" ו"ונוס".
ביוגרפיה

גריפית'ס נולד בעיירה ת'ורנביי-און-תיס שבמחוז סטוקטון על טיז, צפון-מזרח אנגליה. גריפית'ס נולד לזוג הורים חירשים, וכדי להבין אותם הוא למד את שפת הסימנים בגיל צעיר מאוד. בשל ילדותו הקשה נהג לברוח פעמים רבות מביתו ואף נשר מלימודיו בגיל 15. במקום ללמוד הוא בחר לעבוד בתור שומר סף, אך שוכנע על ידי הבוס שלו לשוב לספסל הלימודים. הוא למד דרמה ב"מכללת סטוקטון ובילינגהאם", ומשם המשיך למנצ'סטר, שבה למד בבית הספר העירוני לתיאטרון.
קריירת משחק

גריפית'ס החל את דרכו בתעשיית הבידור הבריטית ברדיו ובמופעי תיאטרון שיי ספירים בהם הרבה לגלם דמויות מגושמות ומצחיקות. לאחר מספר תפקידים ראשיים במחזות, לוהק לסדרות טלוויזיה ולהפקות קולנוע צנועות.
בהוליווד התחיל את דרכו בתפקידים קטנים בתור טרוריסט בסרט "סופרמן 2", בתור עוזר בסרט "רגטיים" והתקדם להופעות משמעותיות יותר ביצירות "אהובת הקצין הצרפתי" בתפקיד סיר ג'ון ו"גנדי" בתור קולינס.
בקולנוע הבריטי פרץ בתפקיד הדוד מונטי ההומו בקומדיה השחורה "ויתניל ואני" ובתור קפטן בילינגס ב"גרייסטוק: האגדה של טרזן מלך הקופים", עיבוד קולנועי לרומן "טרזן מלך הקופים".
גריפית'ס חזר בשנות ה-90 להוליווד ושיחק בפרודיית הריגול "האקדח מת מצחוק ½2: מהפח אל הפחד" בתור המדען החטוף הד"ר אלברט מנהיימר, בקומדיות "המלך ראלף", "כן, גברת הנשיא" ובמותחן האימה של טים ברטון "סליפי הולו" בדמותו של שופט העיירה סליפי הולו.
משנת 2001 שיחק גריפית'ס במשך כעשור את ורנון דרסלי, דמות הדוד הרשע שמתנכר להארי פוטר (דניאל רדקליף) במשך כל תחילת סרט במחצית מסרטי "הארי פוטר".
סרטים נוספים בהם התפרסם היו הדרמה התקופתית "ואטל" בתור ד"ר בורדולט בתור, "המין היפה" בהפקתו של רוברט דה נירו בו גילם את הפוליטיקאי סר צ'ארלס סדלי, הדרמה "ונוס" ובקומדיה "סיפורים לפני השינה" בתור בארי אביה של ויולט נוטיגהאם.
את ההצלחה המקצועית שלו קצר בשנת 2006 כשזכה בפרס הטוני על תפקידו בתור המורה הקטור במחזה "נערי ההיסטוריה", שעובד באותה שנה גם לסרט קולנוע בו חזר גריפית'ס על התפקיד והיה מועמד לפרס באפט"א לשחקן הטוב ביותר בתפקיד ראשי.
ב-2008 התקבל גריפית'ס למסדר האימפריה הבריטית.
גריפית'ס היה נשוי להת'ר גיבסון.
ב-28 במרץ 2013 מת גריפית'ס כתוצאה מסיבוכים של ניתוח לב. בן 65 היה במותו.
פילמוגרפיה

סופרמן 2 (1980)
רגטיים (1981)
אהובת הקצין הצרפתי (1981)
מרכבות האש (1981)
גנדי (1982)
בית חולים בריטניה (1982)
גורקי פארק (1983)
פונקציה פרטית (1984)
גרייסטוק: האגדה של טרזן מלך הקופים (1984)
הפתעת שנגחאי (1986)
ויתניל ואני (1987)
האקדח מת מצחוק ½2: מהפח אל הפחד (1991)
המלך ראלף (1991)
תאשים את הסבל (1992)
כן, גברת הנשיא (1994)
עצמות מצחיקות (1995)
סליפי הולו (1999)
ואטל (2000)
הארי פוטר ואבן החכמים (2001)
הארי פוטר וחדר הסודות (2002)
הארי פוטר והאסיר מאזקבאן (2004)
המין היפה (2004)
מדריך הטרמפיסט לגלקסיה (2005)
ונוס (2001)
נערי ההיסטוריה (2002)
הארי פוטר ומסדר עוף החול (2007)
נעלי בלט (2007)- סרט טלוויזיה
החבובות קריסטמס - מכתבים לסנטה (2008) - סרט טלוויזיה של NBC
סיפורים לפני השינה (2008)
מגפיים על וייטהול (2010)
הארי פוטר ואוצרות המוות (2010)
שודדי הקאריביים: זרמים זרים (2011)
הוגו (2012)
Private Peaceful‏ (2012)
כל הזמן שבעולם (2013) - יצא אחרי מותו
רבי יוחנן בן נורי

| --- | --- |

קברו העממי של רבי יוחנן בן נורי בטבריה, על פי עדות מראשית המאה ה-13
 לידה:  המאה ה־1 ישראל 
 פטירה:  המאה ה־2 
 מקום קבורה:  ישראל טבריה (זיהוי עממי מראשית המאה ה-13)
 מקום מגורים:  גניגר, בית שערים, ציפורי
 תקופת הפעילות:  סוף המאה ה-1
 השתייכות:  יבנה
 רבותיו:  רבן שמעון בן גמליאל הזקן
 תלמידיו:  יוחנן בן ברוקה, יהושע בן קרחה, רבי יוסי בן חלפתא יהודה הנשיא, חילפא בר אגרא
 בני דורו:  רבי עקיבא, רבי יהושע
 אב:  נורי
 
רבי יוחנן בן נורי היה תנא בדור השלישי, חבר ובר פלוגתא של רבי עקיבא. על פי המסופר במקורות, רבי יוחנן התגורר בגניגר, בבית שערים ובציפורי. היה עני, ויצא עם הנמושות ללקט פאה.
משנתו

במשנה כמעט לא מוזכרות אגדתות בשם רבי יוחנן בן נורי, אך לעומת זאת מוזכרות בשמו כ-42 אמרות הלכתיות.
איסי בן יהודה, שהכיר את גדלותו של רבי יוחנן בהלכה, כינה אותו "קוּפָּה של הלכות" (רש"י: מה רוכל זה שבא לעיר, שואלין ממנו: 'אפרסמון עמך?' אומר הן. 'קינמון עמך?' אומר הן. כך נצרך אדם לשאול דבר במקרא רבי יוחנן משיבו, וכן בגמרא, וכן במדרש וכן באגדה).
כמו כן היה דקדקן גם בקיום ההלכה ונעשה סמל ליראת חטא. 'הרואה רבי יוחנן בן נורי בחלום יצפה ליראת חטא' (אבות דרבי נתן פרק מ').
משנתו > נאמנות

רבי יוחנן בן נורי היה נאמן למוסד הנשיאות. הגמרא מספרת כי לאחר פטירתו של רבן גמליאל, נכנס רבי יהושע לבית המדרש ורצה לבטל הלכות שנקבעו על ידי רבן גמליאל בחייו; קם רבי יוחנן בן נורי על רגליו, ואמר: ”כל ימיו של רבן גמליאל, קבענו הלכה כמותו, עכשיו אתה מבקש לבטל דבריו? יהושע, אין שומעין לך! שכבר נקבעה הלכה כרבן גמליאל”, ולא היה אדם שערער על דבריו.
משנתו > גנותו של הכעס

חז"ל גינו אנשים כעסנים, וכך נאמר במסכת שבת בשמו של רבי יוחנן בן נורי: ”המקרע בגדיו בחמתו, והמשבר כליו בחמתו, והמפזר מעותיו בחמתו, יהא בעיניך כעובד עבודה זרה, שכך היא אומנתו של יצר הרע, היום אומר לו עשה כך, ולמחר אומר לו עבוד עבודה זרה, והולך ועובד”.