stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אתניX
היסטוריה

הלהקה הוקמה כהמשך של להקת המחאה מוסקבה (זאב נחמה, תמיר קליסקי, עובדיה חממה, יאיר גת, עמוס קשת וישראל נחום) שהחלה לפעול כבר בשנת 1985, אשר השיר היחיד שלה שהצליח היה "רוברט" שיצא ב-1986. וכמו כן פרויקט אומנות וחברה אשר פעל בשנת 1987, שמהם יצאו הסולן זאב נחמה והקלידן תמיר קליסקי. רוני בראון שהקים וניהל את חברת התקליטים הליקון, סיפר:” דרור, אח של תמיר קליסקי מאתניקס, היה גרפיקאי שעבד איתי. הוא סיפר על להקת מוסקבה שיש לאחיו ולשותפו ליצירה זאב נחמה, השמיע לי את החומרים שלהם והציע לי לפגוש אותם. חשבתי שהחומרים שלהם לא מעניינים מספיק, אבל בגלל שאהבתי את דרור פגשתי אותם. אמרתי להם מה אני חושב והוספתי שהשם 'מוסקבה' לא מסקרן" ... אחר כך הם חזרו אליי והשמיעו את 'ציפור מדבר'...אמרתי להם שהם צריכים לכתוב עוד שירים בסגנון הזה ודי מהר התווספה קבוצת שירים. הבאתי את יועד נבו, ילד שטיפחתי, שיעבוד איתם והמצאנו סאונד חדש. לגבי השם, ידענו שהוא צריך לשלב מזרח ומערב. אמרתי שהשם צריך להיות אתני ושצריכה להיות בו האות X, כי היא הייתה סמל אז למודרניות. קראנו ללהקה אתניקX, והשאר היסטוריה”. אתניX הביאה עימה סגנון מוזיקלי ששילב גל חדש עם השפעות רוק, פופ וקאנטרי לצד השפעות טורקיות, מזרחיות וקלאסיות.
היסטוריה > התקופה השנייה: 1997–2000 – המעבר למוזיקה מזרחית

בשנת 1997 חברי הלהקה מימשו חלום ישן שלהם שאליו חיכו שנים רבות: הפקת אלבום ים תיכוני עם הפקה וסאונד המקובלים במוזיקת הרוק והפופ. נחמה וקליסקי שמעו את הזמר אייל גולן בהופעותיו באירועים, והחליטו כי הוא הזמר המתאים לאלבום שכזה. התוצאה הייתה אלבומו השני אך המשמעותי ביותר של גולן עד אותו שלב, "בלעדייך". עם להיטים כמו "בלעדייך", "לב של גבר" ו"צאי אל החלון", היה האלבום לאחד הנמכרים ביותר בישראל אי פעם (מספר מקורות אף ציינו מכירות של 300,000 עותקים), ונחשב לאחד הגורמים המרכזיים בחדירתה של המוזיקה הים תיכונית מן השוליים אל הזרם המרכזי. האלבום הופק על ידי חברת התקליטים הפרטית של אתניX "שולטן". באותה שנה הוציאה אתניX את הסינגל "גולה גולה", ובו שלושה ביצועים שונים לשיר, אחד מהם יחד עם אהובה עוזרי.
שיתוף הפעולה של חברי הלהקה עם גולן נמשך גם באלבומו הבא, "חייל של אהבה", שיצא בשנת 1998. באלבום זה כתבו נחמה וקליסקי את כל השירים, ביניהם "דמעות" ו"יפה שלי". גם אלבום זה זכה להצלחה גדולה, והשיר "דמעות" נבחר כ"שיר השנה" ברשת ג'.
במקביל השתתף גולן בהקלטת השיר "קן של אהבה", שהופיע באלבומם של אתניX מאותה שנה, "ברוכים הבאים לישראל". זהו אלבומה האחרון של הלהקה שהוקלט ב"הליקון". באלבום ניכרו השפעות ערביות ברורות, ובלטו בו שירים כמו "אין כמו אמא", "הכרם", "פתחי לו את לבך", "BMW שחורה" (שבו השתתף הבדרן שלום אסייג) ו"האהבה תנצח".
באותה שנה התארח נחמה באלבום "רוני פיטרסון וחברים", שבו ביצע יחד עם רוני פיטרסון את שירה של אתניX "היא לא תשוב". בנוסף, כתבו נחמה וקליסקי לחיים משה את אחד משיריו הידועים ביותר, "התמונות שבאלבום", ולשרית חדד, אז זמרת בתחילת דרכה, את "הכל סגור".
בשנת 1999 שיתפה אתניX פעולה בפעם האחרונה פעולה עם גולן, באלבומו "הסתכלי אלי". האלבום מכר מעל למאה אלף עותקים, והתפרסמו ממנו השירים "הסתכלי אלי", "בעירי" ו"לב חולה". באותה שנה הוציאה אתניX את אלבומה "מוריס", שהמשיך את הקו המזרחי של קודמו. מתוכו בלטו שירים כ"מחר אני בבית", "קמיעות" ו"האינטרנט שלי". בשנה זו הופיעה אתניX בבינת ג'בייל ברצועת הביטחון בלבנון בפני חיילי צה"ל וצד"ל יחד עם אייל גולן וסי היימן.
את שיתוף הפעולה ביניהם חתמו אתניX וגולן באלבום ההופעה "המופע המשותף", שהוקלט והופץ בשנת 2000. הופיעו בו ביצועים לשירים של גולן שכתבו נחמה וקליסקי לצד שירים של אתניX מתחילת דרכה, כמו "תותים" ו"ג'סיקה". באותה שנה יצא אלבום אוסף שני של אתניX, "מקסימום אתניX". במקביל הפיקו נחמה וקליסקי לנגן הגיטרה יהודה קיסר את האלבום האינסטרומנטלי "הקיסר האחרון". עוד באותה שנה הפיקו חברי אתניX אלבום בשם "רוק מחנה יהודה" ללהקת הגמלים.
היסטוריה > התקופה השלישית: 2001–2007

בשנת 2001 חזרו חברי הלהקה לסגנון הרוק, באלבומם "בדרך שלך". מספר שירים אף היו בסגנון רוק כבד ואלקטרוניקה. את עטיפת האלבום עיצב סטורם ת'ורג'רסון, שעיצב את עטיפות האלבומים של להקת פינק פלויד. מן האלבום התפרסמו השירים "תראה עולם" ו"נשרפת מבפנים". באותה שנה הלחינו וביצעו אתניX למילים של ירון תגר ומיקי בר את השיר "בשבילי הכוכב זה אתה", שנבחר להמנון חברת הסלולר "סלקום". היה זה שיתוף פעולה חלוצי בין חברות סלולר ליוצרים בישראל.
בשנת 2002 הוציאה אתניX את האלבום "13", כמספר שנות פעילותה. מתוכו התפרסמו השירים "איך אפשר לשיר על אהבה", "רק תחייכי אליי" ו"בטנדר לדרום". באותה שנה זכתה הלהקה בפעם השישית בתואר "להקת השנה".
בדצמבר 2002 תבעה הלהקה פיצוי של מיליון שקל ממפלגת ש"ס, בגלל שימוש ללא היתר בשירי "אתניקס" שמילותיהם שונו למילות תעמולת ש"ס.
בשירותרום של שנת 2003 הקליטו חברי הלהקה גרסה מחודשת לשיר "חסקה" של להקת חיל הים. באותה שנה הוציאה את הסינגלים "חמש שלוש אחת" ו"יהיה לנו טוב", שהיה לאחד השירים המשודרים ביותר בשנת הפעילות הראשונה של ערוץ מוזיקה 24. בסוף השנה יצא הסינגל "אחת מאלף" של חיילי הנקמה ורינת בר, שכתבו נחמה וקליסקי. השיר הופיע באלבום "סובארו פשע" של חיילי הנקמה, צמד ראפרים שהיו אז בני 18 וכונו "דם חם" ו"קאליבר". באלבום, שיצא בשנת 2004, כתבו נחמה וקליסקי בשיתוף הצמד את רוב שירי האלבום, ובנוסף ל"אחת מאלף" בלטו בו דואטים עם ישי לוי ("תרקדי"), מרגלית צנעני ("אישה עובדת"), נימרוד לב ("וגאס"), שר-אל ("מסיבה").
באוגוסט 2004 יצא לאור הסינגל "סגאפו" ("אני אוהב אותך" ביוונית) דואט יווני-עברי עם שלומי סרנגה.
בשנת 2005 יצא האלבום "אמריקה", שבו חזרה הלהקה שוב לסגנון הרוק. שיר הנושא והשיר "כוכב סרטים" זכו להצלחה יחסית. פרט להם כולל האלבום את השירים "אפריקה", "ג'ואיש בוי" ו"מדרגות". את העטיפה המיוחדת של האלבום עיצב אמן יפני בשם נאוטו האטורי. ביוני 2005 קיימה הלהקה מופע לציון 20 שנות יצירה (של נחמה וקליסקי יחד) בבריכת הסולטן בירושלים, לעיני 8,000 איש. במופע השתתפו קובי אוז, יזהר אשדות, זהבה בן, שרית חדד, שרון חזיז, רינת בר וחיילי הנקמה, נימרוד לב, אלי לוזון, שלומי סרנגה, חמי רודנר וכן נגנים נוספים, כיוסי בוזין בכלי הקשה, אבי סינגולדה בגיטרות, יהודה קיסר בגיטרות, חיים רומנו בגיטרות ורביעיית כלי מיתר.
בשנת 2005 זאב נחמה ותמיר קליסקי כתבו לשרית חדד את השיר בושם צרפתי מתוך האלבום מיס מיוזיק
והלחינו את השיר למות מאהבה גם מתוך האלבום .
בשנת 2006 הופיע השיר "אני חי" שיצרו נחמה וקליסקי באלבומו של ליאור נרקיס "מילים שלא אמרת". ביוני באותה שנה הוציאה הלהקה שני סינגלים, "לינדה" ו"שיר התרנגול". "לינדה" פורסם בתקשורת כשיר בסגנון של רוק לבנוני. לאחר מכן יצאה הלהקה יחד עם אייל גולן, לסדרת מופעים בארצות הברית, קנדה ואירופה. לאחר חזרתה של הלהקה מסיבוב הופעות בארצות הברית ולאחר מלחמת לבנון השנייה הודיעה הלהקה על גניזת הדיסק שהיה אמור לצאת באותה שנה, עקב "חוסר בנשמה בשירים" על פי טענת הסולן.
היסטוריה > התקופה החמישית: 2016–2022 – המחלוקת

באוגוסט 2016 פורסם במוסף "7 לילות" של "ידיעות אחרונות" כתבה בה נטען כי תמיר קליסקי מגבש תביעה נגד זאב נחמה, מנהל הלהקה מיקי דה פז, וחברת הליקון־כנען, המייצגת את אתניקס, בטענה לאי־סדרים כספיים בלהקה שמנעו ממנו הכנסות בסך מאות אלפי שקלים. קליסקי מצידו טען שהוא לא דיבר עם העיתון והידיעה הגיעה מהם מיד אחר כך הלהקה הגישה תביעה בסך שני מיליון שקלים נגד קליסקי, בטענה שפגע אנושות בתדמיתה והוא הודח מהלהקה. הוא מצידו הגיש לבית־המשפט המחוזי בתל אביב בקשה להוציא צו מניעה זמני שיאסור להשעותו מההרכב. בינואר 2017 דחה השופט את העתירה לצעדים זמניים, וקבע כי הלהקה תמשיך לפעול בלעדיו תוך העברת חלקו מההופעות לחברת "שולטן". בינואר 2017 יצא לאור השיר "הזמן ירפא" כסינגל ראשון לקראת אלבום חדש. בפברואר יצא לאור השיר "בטוח" כסינגל שני מתוך האלבום. ביולי יצא לאור האלבום "בטוח", לראשונה ללא מעורבות של קליסקי. במקביל באותה תקופה הופיעה "אתניקס" עם אייל גולן.
ב-18 בנובמבר אתניקס הוציאו סינגל חדש בשם "ג'סיקה 2" אשר מהווה המשך ללהיטם משנות התשעים.
היסטוריה > התקופה השישית: 2022–הווה – הפיוס

באוקטובר 2022 חברי "אתניקס" ערכו סולחה עם קליסקי. הוא חזר ללהקה והיא הוציאה לאור סינגל חדש בשם "בוקר טוב".
ב-11 ביוני 2023 הוציאו את הסינגל "סאמי שאקר". השיר, שנכתב על ידי נחמה והולחן על ידי נחמה וקליסקי, מתייחס לאירועי האלימות והרצח בחברה הערבית.
ב-22 בינואר 2024 הוציאו את הסינגל "אדמת האהבה" בתגובה למלחמת חרבות ברזל.
מ-13 ביוני עד ל-20 ביוני 2024 התארחו זאב נחמה ותמיר קליסקי בחמש ההופעות של הזמר איל גולן באצטדיון בלומפילד אל מול 150,000 אנשים.
הישגים

| שנה | הישג |
| --- | --- |
1991: להקת השנה
1992: להקת השנה
1993: להקת השנה עם שלושה להיטים במצעדים
1994: להקת השנה עם שלושה להיטים במצעדים
1995: ארבעה שירים במצעדים
1996: להקת השנה עם שלושה שירים במצעדים
1997: לראשונה אייל גולן זמר השנה עם יצירות והפקה של אתניקס
1998: שוב אייל גולן זמר השנה עם יצירות פרי אתניקס, לאתניקס ארבעה שירים במצעד השנתי
1998: זאב נחמה ותמיר קליסקי זוכים בשלוש נוצות זהב על יצירה והפקה
1999: אייל גולן זוכה כזמר השנה בפעם השלישית ולאתניקס ארבעה שירים במצעד השנתי
2002: להקת השנה
2012: להקת השנה
דיסקוגרפיה

1990 - אתניX (הליקון)
1991 - מסאלה (הליקון)
1992 - יללת תן (הליקון)
1993 - אדם ונחש (הליקון)
1994 - אתה (הליקון)
1995 - האוסף של אתניX - האוסף הראשון (הליקון)
1996 - פופ (הליקון)
1998 - ברוכים הבאים לישראל (הליקון)
1999 - מוריס (שולטן)
2000 - המופע המשותף - הופעה חיה עם אייל גולן (שולטן)
2000 - מקסימום אתניX - האוסף השני (הליקון)
2001 - בדרך שלך (שולטן)
2002 - 13 (שולטן)
2005 - אמריקה (שולטן)
2008 - טוטובל - חינם באינטרנט (שולטן)
2011 - געגועים (שולטן)
2012 - אהבת חינם (הליקון)
2015 - הטוב קורה (הליקון)
2017 - בטוח (הליקון)
דיסקוגרפיה > אלבומים שיצרו לאחרים

1995 - בת הקוסם - שרון חזיז (הד ארצי)
1997 - בלעדייך - אייל גולן (שולטן ובן צור)
1998 - חייל של אהבה - אייל גולן (שולטן ובן צור)
1999 - הסתכלי אלי - אייל גולן (שולטן ובן צור)
2000 - הקיסר האחרון - יהודה קיסר (שולטן)
2000 - רוק מחנה יהודה - להקת הגמלים (שולטן)
2002 - חושב עליך - איזקיס (שולטן)
2004 - סובארו פשע - חיילי הנקמה (שולטן)
אברהם מנחם מנדל מור

| --- | --- |

 לידה:  11 באפריל 1815 
 פטירה:  29 במאי 1868 (בגיל 53) 
 מקום מגורים:  לבוב 
 
אברהם מנחם מנדל מור (בכתיב ארכאי: אברהם מנחם מענדיל מאהר; 11 באפריל 1815, א' בניסן ה'תקע"ה – 29 במאי 1868, ח' בסיון ה'תרכ"ח) היה מלומד יהודי גליציאני יליד למברג, מו"ל, מתרגם ומחבר פורה בעברית וביידיש. מאנשי תנועת ההשכלה בגליציה.
יחד עם כמה מידידיו הוציא לאור את כתב העת לביקורת ספרותית "הרואה (ומבקר ספרי מחברי זמננו)" שבשני כרכיו נמתחה ביקורת קשה גם על סופרים מפורסמים, דבר שהוביל לתרעומת על מור וחבריו.
כתבי עת

מור פרסם שבועון ביידיש בשם צייטונג, שיצא בשנים 1848-1849. העיתון היידי היחידי בעולם באותה עת, מוהר הציע לקוראיו חדשות שהוא ליקט ותרגם ממקורות מגוונים, ביניהם העיתונות האירופאית. הוא שב והדפיס עיתון ביידיש בלמברג בשנות ה-60 של המאה התשע עשרה.
ספריו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
חוט המשולש: ספר תולדות אדם רם ונשא נאפאליעאן השלישי קיסר הצרפתים, סלוניקי תרי"ז 1853 הודפס בשפת הלאדינו.
עיטור סופרים.
כל בו לפורים ומסכת פורים, ניו יורק ה'תש"י, באתר היברובוקס
דגול מרבבה, ספר תולדות אדם רם ונשא נאפאליעאן השלישי קיסר הצרפתים, טשרנאוויץ תרטו, באתר היברובוקס
כליל יופי: ספר זיכרון למפעלות ... מהר' שמעון עדלר, פאן לעמעל, למברג: [יוסף] שניידער, 1845
כתר שם טוב: לראש ... השר ... מוהר"ר משה מאנטפיארע ... ותמתו אשת נעוריו ... יהודית ... למברג: יוסף שניידר, 1846
מאמר מגן החכמה, לבוב: נפתלי הירץ גרוישמאן, תקצ"ד
מבשרת ציון, כולל תכונת כל ערי ארץ ישראל ... וקברי כל הקדושים אשר בעפרה ישכונו, למברג יוסף שניידר, 1847, באתר היברובוקס
עטרת צבי: לזכר... מוה' צבי הירש טאדעסקא ... זולקיב: ס. מאיירהופר, 1845
שבילי עולם: תהלוכות מדינות העולם בעיקר מדינות אירופה. יוזף תרמ"א.
תפארת ישראל: הוא תולדות המשפחה ... ראטהשילד... לבוב: ל. בלבן, 1843
ספריו > מתרגומיו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
יואכים היינריך קאמפה, קאלומבוס: הוא ספר מציאת ארץ אמעריקא ... (מגרמנית), למברג: חוה גרוסמן, 1846
מנהרת עצים

מנהרת עצים היא כביש, דרך או מסלול שבו עצים משני צידי הדרך מתווים מסדרון המחופה על ידי צמרות העצים, ובכך יוצרים תחושה של מנהרה. ניתן ליצור מבנה חופה כזה בעיר, על ידי נטיעת עצים במסלול רציף לאורך שדרה או רחוב, ובסביבה כפרית, על ידי שתילת עצים באופן אקראי בצידי הדרך.[דרוש מקור]
גלריה

שדרות הרצל, אשדוד
שדרות רוטשילד, תל אביב-יפו
מנהרת האהבה, קלוואן, אוקראינה
רחוב בניו אורלינס
ראו גם

קמרון (אדריכלות)
הערות שוליים

ערך זה הוא קצרמרבנושא בוטניקה ובנושא אדריכלות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מבצע מחנות קיץ

מבצע מחנות קיץ היה מבצע צבאי של מערכת הביטחון הישראלית שהחל ב-28 באוגוסט 2024, במטרה להשמיד תשתיות טרור פלסטיני בזירת יהודה ושומרון במהלך מלחמת חרבות ברזל. המבצע התנהל בעיקר במחנות הפליטים ג'נין, נור שמס שליד טול כרם, קבאטיה, טובאס ופארעה שבצפון מזרח השומרון. במהלך המבצע, צה"ל וימ"ס איו"ש של מג"ב פעלו בכל שטח איו"ש, כולל כניסות ומעצרים ברמאללה, מחנות הפליטים בשכם ואזור חברון.
רקע

לאחר טבח שבעה באוקטובר הגבירו ארגוני טרור פלסטיניים, בעיקר חמאס, את מאמציהם ליזום פיגועים (לרבות פיגועי התאבדות) ביהודה ושומרון ולגרום לתסיסה ציבורית על רקע אירועי מלחמת חרבות ברזל. במהלך המלחמה פעלו כוחות צה"ל באופן נרחב למיגור, וסיכול תשתיות הטרור ברחבי יהודה ושומרון. הכוחות מבצעים פשיטות נרחבות מדי יום ובעיקר בשעות הלילה, בדגש על אזור השומרון. עד למבצע "מחנות קיץ" נהרגו במהלך המלחמה יותר מ-600 מחבלים בשטחי יהודה ושומרון.
אחת הסיבות לפתיחת המבצע היא התרעה חמורה על פיגוע חדירה גדול או פשיטה ליישוב בשומרון.
המבצע

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
במבצע משתתפים כוחות רבים כולל משוריינים וסיוע מהאוויר. דחפורי D9 משוריינים ושופלים מסוג לביא"ה פתחו צירים לכוחות וחישפו כבישים שמתחתם הוטמנו מטעני גחון. על פי דיווחים פלסטיניים, צה"ל כיתר בתי חולים.
המבצע > אזור ג'נין

בזירת ג'נין נהרגו שישה מחבלים בלילה הראשון למבצע. רכב הותקף. הבנק במקום פוצץ. עוד שני מחבלים נהרגו עד לבוקר היום השני למבצע. שניים מהמחבלים שנהרגו היו קצינים במנגנוני הביטחון של הרש"פ.
ב-30 באוגוסט בבוקר, מסתערבי ימ"ס איו"ש הרגו את ויסאם ח'אזם, ראש התארגנות הטרור של חמאס בג'נין. כלי טיס הרג עוד שני מחבלי חמאס שהיו איתו ברכב ונמלטו. באותו היום דווח על פלסטיני בשנות ה-80 לחייו שנורה למוות מאש צה"ל בג'נין.
ב-31 באוגוסט פעל כוח של גדוד 906 מחטיבת ביסל"ח במחנה הפליטים ג'נין, כוח לוחמים של הגדוד פשט על המבנים במחנה הפליטים, ועברו לסרוק ממבנה למבנה. באחד המבנים – שני מחבלי חמאס הפתיעו אותם, ופתחו לעברם מאש מטווח קצר. בהיתקלות הזו נהרג מפקד כיתה (מ"כ) בגדוד סמ"ר אלקנה נבון, וקצין נוסף מהגדוד נפצע באורח קשה.
ב-1 בספטמבר בין 23:30 ל-00:00, כלי טיס של צה"ל תקף חוליית מחבלים שהשליכה מטענים באזור ג'נין.
ב-3 בספטמבר דווח על נערה בת 16 שנהרגה מאש צה"ל. לפי אביה, היא הסתכלה מחלון ביתה כאשר צלף ישראלי ירה בה למוות. צה"ל מסר כי "מחבלים פתחו באש לעבר חיילי צה"ל באזור, ובתגובה ירו החיילים לעבר חשוד שצפה בכוחות בשטח, במטרה להסיר איום".
ב-6 בספטמבר, לאחר עשרה ימים של לחימה רציפה בג'נין, צה"ל הוציא לפנות בוקר את כוחותיו מתוך העיר לאחר שחיסל 36 מחבלים, עצר 46, והחרים כ-24 כלי נשק.
ב-19 בספטמבר 2024 נכנסו בשעות הבוקר כוחות רבים לעיר קבאטיה, כולל סיוע של חיל האוויר, וחיסלו שבעה מחבלים, ופצעו יותר מעשרה, לאחר מודיעין שהגיע לגבי מחבלים המתכננים לבצע פיגועים במרחב. חלק מהמחבלים חוסלו בהפצצת מטוס קרב.
לאורך הלחימה בג'נין ובמחנה הפליטים ג'נין, דחפורי D9N משוריינים (כלים הנדסיים שעמידים מאוד נגד מטענים) ושופלים מסוג לביא"ה חישפו כבישים וניטרלו מטעני גחון רבים – חלקם כבדים מאוד – שהטמינו הפלסטינים מתחת לכבישים. רק בג'נין סילקו דחפורי ה-D9 וכוחות חיל ההנדסה הקרבית כ-30 מטעני גחון במשקל 100 ק"ג כל אחד.
פעילות צה"ל במחנה הפליטים ג'נין פגעה בקווי חשמל ומים. לפי משרד הבריאות הפלסטיני, בין ההרוגים בג'נין יש גם אזרחים, קשישים וקטינים. משרד הנציב העליון של האו"ם לזכויות האדם קרא להפסיק את פעילות הצבא בג'נין, והאשים את צה"ל ב"הרג בלתי חוקי" ובזריעת "הרס עצום" במחנה הפליטים.
לפי "שיחה מקומית", כוחות ישראליים הבעירו את שוק האיכרים של ג'נין, הרסו כ-70% מהרחובות בתוך המחנה וסביבתו, וניתקו את המים למחנה ול-80% מהעיר ג'נין.
ב-4 בנובמבר חיסלו כוחות הביטחון שני מחבלים שהתבצרו בבית בדרום העיר ג'נין, לעבר השניים הופעל כלי טיס שהשמיד את המבנה.
ביומיים של מבצע ממוקד שהחל ב-19 בנובמבר, חיסלו ימ"ס איו"ש מעל לעשרה מחבלים המשויכים לחמאס, במספר בתים שבהם התבצרו באזור העיר ג'נין. המחבלים פתחו באש נגד הכוחות, שחיסלו אותם. במהלך חיסול המחבלים היה סיוע כלי טיס של חיל האוויר.
לוחמי חי"ר ויחידת עוקץ בג'נין
לוחמי חי"ר בהכנה לתנועה רגלית
קלע סער ולוחם עם רקטת כתף
אמל"ח ודגלי פת"ח שנתפסו בג'נין
רחוב בג'נין לאחר הפשיטה
לוחם סיירת חרוב במבצע מחנות קיץ
המבצע > אזור טולכרם

בזירה זו דחפורי D9 משוריינים ושופלים מסוג לביא"ה פינו מטענים רבים. בערב היום הראשון למבצע נהרג מחבל בירי צלף, ובלילה השני למבצע לוחמי הימ"מ הרגו חמישה מחבלים, ביניהם מוחמד ג'אבר "אבו שוג'אע", שהיה מנהיג גדודי הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני במקום, והפך לסמל אחרי שניצל מכמה ניסיונות חיסול. ב-4 בספטמבר איתרו לוחמי צק"ח כפיר מטען חבלה שהוסווה בתוך עגלת תינוקות.
בנוגע לפגיעה בתשתיות, דובר צה"ל מסר כי "במהלך פעילות לחישוף מטענים המוטמנים תחת צירים בנור שמס, נגרם שלא במכוון נזק לצינור מים". תושבים שחזרו למחנה הפליטים תיארו הרס נרחב לתשתיות, כולל לכבישים שהצבא חפר ולחלק מהבתים. לפי "שיחה מקומית", כל הכיכרות המרכזיות שבתוך טולכרם נהרסו על ידי דחפורי הצבא.
ב-11 בספטמבר חיסל צה"ל מחבל חמוש ופגע במחבלים נוספים.
ב-3 באוקטובר, בהכוונת צה"ל ושב"כ, חיסלו מטוסי קרב את ראש תשתית הטרור של חמאס בטולכרם, זאהי יאסר עבד א-ראזק עופי, אשר תכנן פיגוע בטווח זמן המיידי. הסהר האדום הפלסטיני דיווח כי 20 בני אדם נהרגו בתקיפה, רובם מחבלים שהיו לצידו.
ב-26 באוקטובר, כוחות ימ"מ, סיירת חרוב ושב"כ ביצעו נוהל "סיר לחץ" בטולכרם והרגו את המחבל אסלאם עודה, פעיל חמאס שהיה פצצה מתקתקת ותכנן פיגוע בטווח המיידי. ברכבו נמצאו אמצעי לחימה בהם רובה M16 וחומרים להרכבת מטעני חבלה.
בלילה שבין 30 באוקטובר ל-31 באוקטובר חיסלו לוחמי הימ"מ והשב"כ בטולכרם את חוסאם מלאח, פעיל חמאס שעמד להוציא פיגוע בטווח הזמן המיידי.
בלילה שבין 31 באוקטובר ל-1 בנובמבר, סיירת חרוב בסיוע כלי טיס חיסלה שלושה מחבלים בנור שמס שהשתמשו בבית חולים למטרות טרור.
המבצע > אזור טובאס וצפון מזרח השומרון

בזירה זו נהרגו 10 מחבלים, מהם 9 בתקיפות אוויריות בפארעה. בסיום 30 שעות הסתיימה הפעילות אחרי שחמ"ל ומעבדת נפץ אותרו במסגד והושמדו.
ב-5 בספטמבר הרג כלי טיס של צה"ל 5 מחבלים בטובאס, בהם בנו של זכריא זביידי. בנוסף נהרגו שני מחבלים על ידי יחידת מצדה וכלי טיס נוסף.
ב-11 בספטמבר חיסל כלי טיס של צה"ל חוליה בת 6 מחבלים חמושים שתקפו את הכוחות, ובנוסף נעצרו 23 מחבלים.
המבצע > בלאטה

צה"ל פעל במחנות הפליטים בעיר שכם במהלך המבצע. מספר ימים לאחר מכן במחנה הפליטים בלאטה כ-15 מחבלים של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני הסגירו את עצמם למנגנוני הביטחון הפלסטיניים מחשש שישראל תצא לפעולה צבאית נרחבת באזור, ותהרוס את המחנה.
המבצע > שכם

ב-9 באוקטובר 2024 כוח של ימ"מ ומסתערבים חיסל בלב שכם 5 מחבלים בגדודי חללי אל-אקצא, בהם עיסאם א-סלאג' (בתעתיק מדויק: עצאם אלצלאג') – מפקד גדוד מחנה הפליטים בלאטה של גדודי חללי אל-אקצא, ועבד א-סרפנדי (אלצרפנדי) – מפקד גדוד מחנה הפליטים בלאטה של גדודי חללי אל-אקצא.
המבצע > חברון

ביום הרביעי למבצע החל צה"ל לפעול גם באזור יהודה בעיר חברון נגד תשתיות ארגון חמאס בעיר. בעת הפעילות הנרחבת הוכרזה העיר כשטח צבאי סגור, כולל הגישה למערת המכפלה, וליישוב היהודי בחברון. בתום פעילות עצימה נעצרו מספר בכירים בחמאס. במהלך המבצע נרצחו שלושה שוטרים בפיגוע הירי במחסום תרקומיא באזור הר חברון. לאחר מספר שעות ומצוד שניהלו כוחות צה"ל אחר המפגע, הוא נהרג בידי צה"ל כשהסתתר בבית בחברון. לצידו של המחבל נמצא הנשק שבו ביצע את הפיגוע.
ראו גם

פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2024
רועי זפרני

רועי זפרני (נולד ב-1 בינואר 1984) הוא סופר, במאי, תסריטאי ומשפיען רשת ישראלי.
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בינואר 1984 (בן 41) כ"ו בטבת ה'תשד"מ ראשון לציון
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2009
 עיסוק:  סופר, במאי ותסריטאי
 מקום לימודים:  בית הספר לחינוך של סמינר הקיבוצים, אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס
 פרופיל ב-IMDb
ביוגרפיה

רועי זפרני נולד בראשון לציון. בוגר תואר ראשון ללימודי תקשורת וקולנוע בבית הספר לחינוך של סמינר הקיבוצים, בוגר תואר שני ללימודי מנהל עסקים עם התמחות בשיווק, ובוגר לימודי תסריטאות באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס שם כתב שניים מספריו שהפכו לרבי מכר, כנפיים מנייר ומקולל.
ב-2009 פרסם זפרני את הסרט התיעודי הראשון שלו, "On Tiptoes" (בעברית: "על קצות האצבעות"), סיפור על אמא לילדה עם עיכוב התפתחותי, שנלחמת למען עתיד טוב לבת שלה. באותה שנה ביים את הסרט "גביע דייוויס: הדרך אל הגמר".
ב-2013 פרסם סרט תיעודי נוסף בשם "The Other Dreamers" (בעברית: "החולמים האחרים") המספר על חייהם של 4 ילדים בעלי מוגבלות פיזית, הסרט זכה להערכה רבה ובפרס ההצטיינות של תחרות הסרטים הקצרים הטובים ביותר, באותה השנה ערך את עונה 2 של הסדרה האמריקאית-קנדית "הצעת הייעוץ".
ב-2021 ביים זפרני סרט עלילתי קצר בשם "Over The Wall" שפורסם בערוץ היוטיוב Omeleto, הסרט מתאר סיפור חברות בין ילד ישראלי וילד פלסטיני המצליחים לתקשר באמצעות חור בחומת עזה. הסרט הוקרן בעשרות פסטיבלים בעולם וזכה בפרסים בינלאומיים.
ב-13 באוקטובר 2022 התחיל רועי לפרסם סרטונים ברשת החברתית יוטיוב כחלק מהפרויקט "סיפור על סיפור" בהם הסביר על כתיבת ספרים ותסריטים ועל יצירת סרטים. לאחר כמה זמן התחיל רועי לפרסם את סרטוניו בפלטפורמות אחרות כגון טיקטוק ופייסבוק בהן זכה להכרה נרחבת, כיום לרועי משתמש טיקטוק בעל 15 אלף עוקבים בו הוא מפרסם סרטונים על דרכים לבניית סיפור, ומשתף חוויות שעבר בחייו.
במאי 2024 הוציא את "להתחיל מחדש - המוות של ג'ו", ספר ראשון בסדרה. כל ספריו של זפרני היו לרבי מכר.
יצירותיו > סרטים

החולמים האחרים
על הקצה
עד הסוף אמיר
גביע דייוויס: הדרך אל הגמר
על קצות האצבעות
אסי דיין: מר נפש
מעבר לחומה
יצירותיו > ספרים

החילזון שעזב את הבית
כנפיים מנייר
מקולל
להתחיל מחדש
הזברה שירדה מהפסים
הערות שוליים

↑  , רועי זפרני, אודות
↑  ראו גם: רועי זכה ב-29 פרסים שונים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 28167021604752871432   WorldCat (עם VIAF): 28167021604752871432
אנדור (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

 מבוסס על:  מלחמת הכוכבים מאת ג'ורג' לוקאס
 סוגה:  דרמת ריגול ומותחן
 יוצרים:  טוני גילרוי 
 בימוי:  טובי היינס, סוזנה ווייט, Benjamin Caron 
 שחקנים:  דייגו לונה (קסיאן אנדור)  פיונה שו (Maarva Andor)  Gary Beadle (Clem Andor)  רוברט אמס (Lonni Jung)  אדריה ארחונה  פורסט ויטאקר (Saw Gerrera)  קייל סולר  דניס גוף  סטלאן סקארסגארד  Duncan Pow (Ruescott Melshi)  ג'נבייב או'ריילי (Mon Mothma)  רופרט ונסיטרט  Joplin Sibtain  אלכס פרנס  ג'יימס מקארדל 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  12
 הפקה
 מפיקים בפועל:  קתלין קנדי, טובי היינס, מישל רג'וון 
 חברת הפקה:  Lucasfilm
 הפצה:  דיסני+ 
 עורכים:  ג'ון גילרוי, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 אתר צילומים:  Little Marlow, Cruachan Dam 
 צלמים:  אדריאנו גולדמן, Jonathan Freeman 
 מוזיקה:  ניקולס בריטל 
 אורך פרק:  47.5 דק' 
 שידור
 רשת שידור:  דיסני+ 
 תקופת שידור מקורית:  21 בספטמבר 2022 – הווה
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
אנדור (באנגלית: Andor) הוא שמה של סדרת טלוויזיה אינטרנטית אמריקאית, שיצר טוני גילרוי עבור דיסני+. הסדרה מהווה פריקוול לסרט מיקום מלחמת הכוכבים, "רוג אחת" (2016), על דמותו של קאסיאן אנדור חמש שנים לפני אירועי הסרט. הסדרה הופקה על ידי לוקאס פילם, כאשר טוני גילרוי, שהיה תסריטאי שותף בסרט "רוג אחת", משמש כיוצר ומפיק ראשי.
דייגו לונה ואלן טודיק מגלמים את דמויותיהם מהסרט כקאסיאן אנדור והדרואיד K-2SO. לוקאספילם פיתחה מספר סדרות מלחמת הכוכבים עבור דיסני+, כולל הסדרה על אנדור שהוכרזה בנובמבר 2018, יחד עם מעורבותו של לונה ועם סטיבן שיף כיוצר. שיף הוחלף על ידי גילרוי באפריל 2020. הצילומים החלו בדצמבר 2020 בלונדון, אנגליה, כאשר גילרוי לא הצליח להתחיל בעבודת הבימוי בלוח הזמנים המתוכנן בשל מגפת הקורונה.
עונה שנייה עתידה לעלות לשידור ב-22 באפריל 2025.
תקציר עלילת הסדרה

העלילה מתרחשת חמש שנים לפני אירועי רוג אחת ועוקבת אחר מרגל המורדים קאסיאן אנדור במהלך השנים המכוננות של המרד.
סקירה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | הוזרמה לראשונה> הפרק הראשון | הוזרמה לראשונה> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 12 | 12 | 21 בספטמבר 2022 | 23 בנובמבר 2022 |
|  | 2 | 12 | 12 | 22 באפריל 2025 | 13 במאי 2025 |
שחקנים ודמויות

דייגו לונה בתפקיד קאסיאן אנדור: מרגל מורדים.
אלן טודיק בתפקיד K-2SO: דרואיד אימפריאלי שתוכנת מחדש.
ג'נבייב או'ריילי בתפקיד מון מות'מה: סנאטורית לשעבר ברפובליקה שעזרה לייסד את ברית המורדים.
סטלאן סקושגורד, קייל סולר, דניס גוף, ואדריה ארג'ונה לוהקו לתפקידים שטיבם לא פורסם.
הפקה > פיתוח

מנכ"ל דיסני, בוב אייגר, הודיע בנובמבר 2017 כי דיסני ולוקאספילם מפתחים סדרת טלוויזיה ביקום מלחמת הכוכבים עבור שירות הסטרימינג החדש דיסני+. בפברואר 2018 הוא הבהיר כי היו כמה סדרות בפיתוח עבור השירות. אחת הסדרות הללו נחשפה בנובמבר כפריקוול לסרט רוג אחת. הוא תואר כמותחן ריגול שיתמקד בקאסיאן אנדור, כשדייגו לונה חוזר לגלם את תפקידו מהסרט. ההפקה הייתה צפויה להתחיל בשנת 2019 לאחר שלונה השלים את צילומי העונה השנייה של נרקוס: מקסיקו. ג'ארד בוש פיתח במקור את הסדרה וכתב תסריט פיילוט.
בסוף נובמבר 2018 שימש סטיבן שיף כיוצר והמפיק הבכיר של הסדרה. ביולי 2019, ריק פאמוייווה ניהל שיחות מוקדמות לביים כמה פרקים בסדרה לאחר שעשה את אותו הדבר בסדרת לייב אקשן הראשונה של מלחמת הכוכבים, "המנדלוריאן". באותו אוקטובר הצטרף טוני גילרוי לסדרה כדי לכתוב את הפרק הראשון, לביים מספר פרקים ולעבוד לצד שיף. גילרוי היה תסריטאי שותף בסרט "רוג אחת" ופיקח על צילומים נרחבים מחדש שנעשו בזמנו לסרט. באפריל 2020, גילרוי החליף את שיף באופן רשמי כיוצר. שישה שבועות של הכנה וטרום הפקה לסדרה התקיימו בבריטניה, בתחילת שנת 2020, אך ההפקה הופסקה והתעכבה עקב מגפת הקורונה. ההכנות התחדשו בספטמבר לקראת תחילת צילומים שתוכננה לחודש הבא. באותה תקופה גילרוי, שהיה בניו יורק, בחר שלא לנסוע לבריטניה לצורך הפקת הסדרה בגלל המגפה ולכן לא הצליח לביים את הפרק הראשון בסדרה. במקום זאת, טובי היינס, הבריטי, שכבר היה ברשימת הבמאים הפוטנציאליים לסדרה, נשכר לביים את שלושת הפרקים הראשונים. גילרוי יישאר מפיק בכיר ויוצר.