stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרנסאנס הקרולינגי
המונח 'רנסאנס קרולינגי'

המושג "רנסאנס קרולינגי" מבטא את הרעיונות הפוליטיים, הכלכליים והתרבותיים; אשר התפתחו בעיקר בימיו של קרל הגדול. מונח זה הוטבע לראשונה בשנת 1839 על ידי ההיסטוריון הצרפתי ז'אן ז'אק אמפר. מקורו במונח הצרפתי "רנסאנס", אשר פירושו הוא "לידה מחדש" – ומבטא את רעיון החייאה של ערכים רוחניים, פוליטיים ותרבותיים, שנחשבו בעיני "אנשי התקופה", כרדומים בתרבות האנושית. יחד עם זאת, ראוי לציין, כי ראיית ימי הביניים כחפים מתרבות חוטאה לאמת: במהלך ימי הביניים, התבצעה פעילות תרבותית, אשר לעיתים הייתה אינטנסיבית במיוחד – וקיים אפוא טעם להתייחס בערבון מוגבל לאמירה שמאחורי הביטוי 'חשכת ימי הביניים'.
אמפר קבע את טענותיו, שבתקופתם של הקרולינגים נעשה ניסיון לחזור למורשת העבר. ברם יש להבין כי אין הרנסאנס הקרולינגי דומה במהותו לרנסאנס – אשר התקיים במאות ה-14 וה-15. בניגוד אליו, הרנסאנס הקרולינגי לא התעורר בגלל רצון עז לחזור למסורת הרומית ה"פגנית" של האימפריה הרומית – אשר בכלל נתפסה כ-"חוטאת" ואף נרדפה. יתר על כן, מניעי קרל הגדול לא היו הומניסטיים, אלא הוא בסופו של דבר שאף לפתח חברה נוצרית טובה יותר. את זאת הוא ביקש להשיג על ידי עידוד ההשכלה בלימודי דת והכשרת הנהגה דתית משכילה. כמו כן, תמורות דומות – אם כי בהיקף מצומצם יותר – התרחשו בספרד הוויזיגוטית, באנגליה, באירלנד ואף בגאליה ובגרמאניה שלפניו. לבסוף מתברר כי לרנסאנס הקרולינגי היו גם מניעים פוליטיים גרידא.
הרקע ההיסטורי לרנסאנס הקרולינגי

השושלת הקרולינגית החלה לעשות את דרכה לפסגת העולם המערבי, בזמן היות פפין מהרסטל המיורדומוס של החצר המרובינגית – והפיכתו לנסיך הפרנקים בשנת 690. בהדרגה הוא ויורשיו ביצרו את מעמדם במערב הנוצרי, על חשבון הנסיכויות המקומיות, הכנסייה, ועל ידי עצירת המוסלמים בקרב פואטייה בשנת 732. למרות העלייה בכוחה, משפחתו של פפין הייתה חסרת לגיטימיות שלטונית. בכל זאת, בשנת 751 עולה לשלטון פפין הגוץ כמלך הקרולינגי הראשון. הוא שם קץ לשלטונו של שילדריק השלישי, המלך האחרון, מהשושלת המרובינגית הגאלו-רומית שקדמה לו; אשר בניגוד אליו, נהנתה מלגיטימיות שלטונית מקדמת דנא. פפין מוכתר ב-754 בידי האפיפיור סטפנוס השני ברומא, אשר מעניק לו את התואר הסמלי "מלך הפרנקים". למעשה למרות השתלטותו על חלק מנכסי הכנסייה, פורסת זו את חסותה על השושלת החדשה ומכנה את המלכים הקרולינגים – "מלכים בחסד האל". התקרבות החצר לאפיפיור – החלש ביותר באותם הימים – באה לידי ביטוי באדיקותה הנוצרית מצד המלך, בחידוש הכינוס של קונציליומים כנסייתיים (743-744), בהיענות לצורכי ולצווי הכנסייה, ובעידוד העשייה המיסיונרית. היות שמצדה החצר החדשה נזקקת לאנשים משכילים, ושהנזורה היא ממילא המעמד המשכיל באותם הימים, הרי מתהדקים הקשרים בין הכנסייה לבין שושלת פפין, כששני הצדדים נהנים מהברית הנרקמת ביניהם.
הרקע ההיסטורי לרנסאנס הקרולינגי > כיבושיו של קרל הגדול

עלייתו לשלטון של קרל הגדול יחד עם אחיו קרלומן בשנת 768 לספירה, והפיכתו בשנת 772 לספירה לשליט היחיד של הממלכה הפרנקית לאחר פרישת אחיו -לא הביאה עמה לשינוי מיידי במדיניות. בתחילת דרכו היה קרל עסוק בעיקר במלחמות לאבטחת הגבולות, וכיבוש של הממלכות השכנות. ניתן למנות שתי מערכות מלחמה חשובות תחת הנהגתו: המערכה הראשונה היא "המערכה הסקסונית" והשנייה היא "המערכה הלומברדית".
"המערכה הסקסונית" התקיימה בשנים 772–796. היא הביאה בסופו של דבר לכיבוש מרכז אירופה בידי הפרנקים. עד אז שבטים סקסוניים שלטו בשטחים אלו. כתוצאה ממערכה זו, התפשטה הנצרות מזרחה והוחל שם בפעולת המיסיון נמרצת. מהלכים אלו נעשו ביוזמת מלכים, אשר ביקשו לנצר אוכלוסיות עוינות על מנת לחזק את השפעתם בקרבן, באמצעות הכנסייה.
'המערכה הלומברדית' התרחשה על רקע העובדה שהלומברדים היו שבט, שפלש לאיטליה (568) – אשר עד אז הייתה נתונה למרותה של האימפריה הביזנטית. כתוצאה מהכיבוש הלומברדי, אשר ארך כמאתיים שנה, אירע נתק בין אפיפיור השוכן ברומא, לבין פטרונו הקיסר הביזנטי היושב בקונסטנטינופול. בשנת 774 לספירה, קרל הגדול כבש את איטליה והכריז על עצמו כמלך הפרנקים והלומברדים. כיבושה של איטליה למעשה נבע מכמה סיבות:
ראשית, בניגוד לקודמיהם המרובינגים, המלכים הקרולינגים נדרשו ללגיטימציה שלטונית מצד הכנסייה שברומא, על מנת לבסס את ממלכתם; שכן הם היו מחוסרי ייחוס. כאמור, כתוצאה ממהלכיהם, הקרולינגים זכו מצד הכנסייה לתואר של "מלכים בחסד האל".
שנית, כיבוש לומברדיה נבע מרצונו של קרל לחסל את יריבו -יורש העצר בנו של אחיו קרלומן, אשר ברח לאיטליה וקיבל בה מחסה.
שלישית, קרל הגדול ביקש למלאות את אוצר ממלכתו על ידי כיבוש איטליה העשירה. איטליה גם סיפקה לו מוצא לים התיכון, שבו התנהל עיקר המסחר באותם הימים.
לאחר כיבוש לומברדיה הגיע קרל הגדול לחגוג את חג הפסחא ברומא – שם הוענק לו מידי האפיפיור אדריאנוס הראשון עותק של הקאנון "דיוניסיו הדריאנה" (Dionysio Hadriana). על יסוד קובץ חוקים זה, קרל הגדול עתיד היה לבסס את הרפורמה הכנסייתית, שהוא תכנן – אשר עומדת מאחורי הרנסאנס הקרולינגי.
הרקע ההיסטורי לרנסאנס הקרולינגי > הרפורמה הכנסייתית

הרפורמה הכנסייתית התבקשה, שכן קרל היה זקוק לבסס את מעמדו הפוליטי באימפריה רחבת הידיים, שהוא כבש – ובראש ובראשונה לקבל לגיטימיות שלטונית, מכוח קאנון כנסייתי. בנוסף לכך, כיבושיו הרבים של קרל הגדול הרחיבו את ממלכתו, והגדילו את אוכלוסייתה רבה – שכבר לא הייתה גאלו-רומית בלבד במוצאה, אלא גרמאנית. לבסוף, הוספת שטחים ונתינים רבים תחת מרותו הקשו ביותר על אכיפת חוקי הממלכה, במיוחד בלומברדיה ובסקסוניה. לכן קרל נאלץ להיעזר בכנסייה ובנזורה – המעמד המשכיל באותם הימים. לפיכך הייתה נחוצה רפורמה כנסייתית, שתעגן בחוק את סמכויותיה של הכנסייה.
שיקולים אלו הביאו את קרל הגדול לפרסם בשנת 779 את "הקפיטולר של הרסטל". מקבץ חוקים ותקנות זה עוסק בהיררכיה הכנסייתית, והסמכתם של בישופים. הוא גם דן בהתנהלותם של נזירים במנזר – אשר נצטוו להיות תחת הרגולה של בנדיקטוס מנורסיה או דינים שונים על התייצבות בבתי המשפט של הרוזנים. עשור שנים לאחר פרסום הקפיטולר פורסם בשנת 789 האדמוניציו גנרליס "התוכחה הכללית", אשר למעשה הרחיבה את הקאנון החוקים הכנסייתי, והוסיפה בו חוקים חדשים המכוונים לאוכלוסייה הנשלטת בשטחי הממלכה.
כתוצאה ממהלכים אלו, בשנת 800 בערב מיסת חג המולד הוכתר קרל הגדול "לקיסר הרומאים" – ולא רק של הפרנקים – בידי האפיפיור לאו השלישי. בעקבותיהם מחד גיסא התחזק באופן ניכר מעמדה של הכנסייה. מאידך גיסא, לא זאת בלבד שמעתה קרל הגדול היה לפטרונה; אלא מעמדו הרם של מלך הרומאים הקנה לקרל מעין יומרה של משקם הקיסרות הרומית המערבית, אשר קרסה במאה החמישית.
הרקע ההיסטורי לרנסאנס הקרולינגי > המיסיון הנוצרי

המיסיון הנוצרי שהונהג בימי הקרולינגים היה שונה מקודמו, בכך שהוא בראש ובראשונה פעל במרץ רב ברחבי סקסוניה, אשר נכבשה בכוח על ידי קרל הגדול במהלך סוף המאה ה-8 לספירה. הצלחת המיסיון הנוצרי נבעה מכפיית התנצרות ומחלקן של נשים נוצריות – אשר נישאו למלכים פגניים ושכנעו אותם ואת נתיניהם להתנצר. כמו כן, קבלת הנצרות הייתה כרוכה בקבלת המורשת הרומית, שהשליטים ראו בה יתרונות מדיניים ומעשיים. המיסיון השתתף באופן פעיל בהקניית תרבות זו דרך הקמת בתי־ספר, מנזרים וכנסיות. כמו כן, הנזירים דאגו למחיקת הפולחן האלילי הקודם – בניגוד למיסיון הנוצרי שנערך בידי נוצריים בתוך גבולות הקיסרות הרומית עד לאותו הזמן, אשר שילב בין הפולחנים.
ביטוייו המעשיים של הרנסאנס הקרולינגי > השכלה וחינוך

הרפורמה בהשכלה ובחינוך בתקופה הקרולינגית הייתה פרי היוזמה של קרל הגדול – ושירתה את מטרותיו הדתיות והפוליטיות. היא באה על רקע בערות כללית, אשר לא פסחה גם על מעמד הנזורה. מחד גיסא, היא יצרה אוכלוסייה אדוקה יותר; ומאידך גיסה, היא יצרה שכבה משכילה מקרב נזירים ובישופים, אשר היו נאמנים למערכות השלטון הפרנקי.
ביטוייו המעשיים של הרנסאנס הקרולינגי > השכלה וחינוך > ייסוד מערכת חינוך

באדמוניציו גנרליס של קרל הגדול, מצווה המלך על הקמתם של בתי ספר במנזרים או בכנסיות. נקבע כי כל ילדי הממלכה ילמדו בהם את האמנויות החופשיות – שבעה מקצועות הליבה, שכל אדם חופשי שאינו עבד נדרש ללמוד. הלימודים בממלכה הפרנקית החלו בכנסיות הפרוכליות (הכפריות). הם התבססו על הוולגאטה לספר תהילים, אשר ממנו למדו דקדוק, וקריאה וכתיבה נכונה ותקנית.
אחרי השלמת הלימודים בבית הספר הפטרוכיאליים התלמידים החרוצים הגיעו לכנסיות שבערים – ושם הם למדו מקצועות "יוקרתיים" כגון גאומטריה, אסטרונומיה, מוזיקה, חשבון, דיאלקטיקה ורטוריקה. החשבון היה נחוץ לצורך גביית המיסים. הגאומטריה בסופו של דבר שירתה את גילדת האדריכלים, כדי שיוכלו לבנות כנסיות וארמונות. האסטרונומיה שימשה לחישוב התאריכים של עונת הפסחא. במילים אחרות, קרל הגדול ייסד את מה שהתפתח בהמשך כמקצוע חופשי.
אמנם מערכת החינוך הפרנקית של קרל הגדול לא הייתה מושלמת ורק חוג מצומצם ביותר נהנה מהרפורמות; והרי, לא כל ילדי האימפריה בסופו של דבר למדו. אף כי מרבית האוכלוסייה נותרה אפוא אנאלפביתית – כנראה כולל קרל הגדול עצמו – אין ספק כי הוא אכן ערך שנוי משמעותי בחינוך והשכלה של אוכלוסייתו, שכמותו לא נערך מעולם עד תקופתו.
ביטוייו המעשיים של הרנסאנס הקרולינגי > השכלה וחינוך > הקמת ספריות וסדנאות העתקה

בזמן קרל הגדול נפתחו ספריות גדולות וכן סדנאות כתיבה ('scriptorium'), בה פעלו סופרים, שהעתיקו ספרים מתקופות קדומות. כמו כן, פותח הכתב הקרולינגי 'המינוסקולי' – שבגלל פשטותו, התפשט שימושו בכל רחבי המרחב הנוצרי, במהלך כל ימי הביניים.
ב-796 נתמנה אלקווין מיורק לאב מנזר מרטין מטור. שם הוא פיקח על עבודתם של נזירים, אשר העתיקו כתבי יד נוצריים עתיקים ושירה וספרות רומית. כמעט כל השירה והספרות הלטינית – כולל הביבליה – שיש בידינו כיום נשתמרו בזכות עבודה זו שנעשתה בידי נזירים בתקופה הקרולינגית. אלקווין גם הכין מהדורה מתוקנת לוולגטה של הירונימוס. את הנוסח הסופי שלה הגיש לקרל הגדול כשי לרגל הכתרתו האימפריאלית בשנת 800, ומאז הועתק נוסח זה בעותקים רבים. בכלל ביוזמתו של אלקווין קמו ראשונות הסדנאות לתיקון הביבליה (ה-'correctoria'), אשר במהלך מאות בשנים עסקה בתיקון הביבליה, אשר הושחת נוסחה במאות השנים הראשונות של ימי הביניים.
לצד סדנות כתיבה והעתקת ספרים, קמה תעשייה שלמה, אשר עסקה בהאדרת כתבי היד על ידי איור, או כריכה בחומרים יקרי ערך. היות שתהילים הוא ספר שירה, על בסיסו התפתחו כל מיומנויות השירה והנגינה. השירה הקרולינגית התבססה על כללי השירה הגרגוריאנית; והיא הייתה מרכיב חשוב בחיים הדתיים. בתקופתו של קרל הגדול נכתבו לראשונה תווי הנחיה לשירה הקדומים הנקראו "נוימות". אין אלו תווי נגינה המוכרים, אלא הוספות על הכתב הלטיני, האמורות להדריך את הקורא בשירתו ולא בנגינה.
ביטוייו המעשיים של הרנסאנס הקרולינגי > חוק ומשפט

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
קרל הגדול עורך רפורמות במערכת החוק והמשפט ומרחיב באורח ניכר את החוק הסאלי מזמן המרובינגים, ומוסיף לו חוקים 'גרמאניים' במוצאם. חוק זה (Lex Salica Emendata), אשר משקף מסורות גאליות, רומיות וגרמאניות, עומד ביסוד החוקים האירופיים המודרניים.
סוף הרנסאנס הקרולינגי

הרנסאנס הקרולינגי לא ארך תקופה ארוכה. במותו של קרל הגדול בשנת 814 עלה לכס בנו לואי החסיד, אשר החזיק בממלכה האדירה בשלמותה עד מותו בשנת 840. הוא ניסה לשמר את הצלחת אביו בעזרת המשכילים מתקופת אביו בהם איינהרד. אולם לאחר מותו של לואי החסיד חולקה הממלכה בהסכם ורדן בשנת 843 לשלושה חלקים, פרנקיה המזרחית, פרנקיה המערבית ופרנקיה התיכונה. המלחמות והיריבויות שהתקיימו בין ממלכות אלו הקפיאו את ההישגים של הרנסאנס הקרולינגי - ואף הסיגו את אירופה אחורה למשך תקופה של כמאתיים שנה, המכונה התקופה הפיאדואלית.
יחד עם זאת, תודות להגברת הלימוד של כל מיומנויות השפה: הדקדוק, הקליגרפיה, ההגייה והרטוריקה; תודות לסדנאות הכתיבה, אשר פיתחו את המודעות לשפה; ותודות לחידוש העיון במקרא ובכתבי אבות הכנסייה – בזמנו של קרל הגדול, נבלמה השתכחות השפה הלטינית, אשר אפיינה את ראשית ימי הביניים. לא רק שבכך, השכבה האינטלקטואלית האירופית למדה לדבר בשפה אחת; אלא למעשה נצלו התרבות הקלאסית, הביבליה הלטינית וכן כתבי אבות הכנסייה; וכן שוקמה מערכת החוק והמשפט. אמנם לאחר קרל הגדול, אירופה נכנסה למצב של אנדרלמוסיה, אבל הוא שתל את ניצני ההשכלה והחינוך. בכל אופן, בתודעה האירופית נחקק כי קרל הגדול ייסד את מערכת החינוך, ההשכלה והמשפט.
ראו גם

ימי הביניים
אמנות קרולינגית
כתב קרולינגי
איינהרד
דהודה
לקריאה נוספת

רוברט לופז, לידתה של אירופה, (הקדמה: בנימין זאב קדר, עורך מדעי: צבי רזי, עריכה: אמיתי שפיצר, תרגום: מיה מבורך), תל אביב : הוצאת דביר, תש"ן-1990
אורה לימור, יצחק חן, ראשיתה של אירופה, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ב: ממלכת הפרנקים, יחידה 4, פרק ה: הרפורמות הכנסייתיות, עמ' 144–158
אורה לימור, יצחק חן, ראשיתה של אירופה, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ג: התרבות הנוצרית, יחידה 7: תרבות ואמנות: הרנסאנס הקרולינגי, עמ' 125 ואילך
איינהרד, חיי קרל הגדול, תרגום לעברית בידי יצחק חן
הערות שוליים

↑  The legend of Charlemagne : envisioning empire in the Middle Ages / edited by Jace Stuckey.
↑  לבחינת דמותו של קרל הגדול בראי תקופתו, נא עיינו: חיי קרל הגדול / איינהרד (תרגום, מבוא והערות: יצחק חן; נספחים: יצחק חן ואיריס שגריר; עריכה: טובה צורף, חמוטל לרנר). רעננה : למדא - ספרי האוניברסיטה הפתוחה, תשפ"א 2021
↑  היסטוריה כללית : תרגיל במקורות ימי הביניים : תקופת קרל הגדול / י' פראוור.
↑  המונח רנסאנס הופיע לראשונה במאה ה-15, בעקבות העובדה שבני התקופה האמינו כי הם מחזירים עטרה ליושנה, דהיינו לתור הזהב של יוון ורומא לאחר תקופת "ימי הביניים", שנראו בפניהם "ברברים" ואפלים ללא התקדמות משמעותית של העולם.
↑  במאה השביעית, בספרד הויזיגוטית מתרחש 'הרנסאנס האיזידורייני', ואילו באנגליה מתקיים 'רנסאנס נורטומבריאני'. במאה הי"ב קיים פיק נוסף בפעילות התרבותית. בעולם המוסלמי בכלל קיימת פעילות תרבותית אינטנסיבית ביותר. Pierre Riché, Les Carolingiens. Une famille qui fit l'Europe, Paris, Hachette, coll. « Pluriel », 1983 (réimpr. 1997), p. 350
↑  חשוב בכל זאת לזכור כי קרל היה אדם אדוק באמונתו, ובאמת האמין בדרכו להפוך את האומה הפרנקית לנוצרית טובה יותר.
↑  היחס לעמים הכבושים באימפריה הפרנקית בתקופתם של קרל הגדול ולואי החסיד (840-768) / ויקטוריה מליכסון.
↑  Charlemagne's practice of
 empire / Jennifer R. Davis Cambridge : Cambridge University Press 2015
↑  King and emperor : a new life of Charlemagne / Janet L. Nelson.

2019

Oakland, California : University of California Press
↑  Charlemagne / Johannes Fried translated by Peter Lewis 2016
↑  למבט ביקורתי על הרנסאנס הקרולינגי נא עיינו ב:

Jacques Le Goff,, Paris, Le Seuil, 1957 (réimpr. coll. « Points Histoire », 1985, 2000)

Jacques Le Goff,, Paris, Arthaud, coll. « Les grandes civilisations 1984 », 1977

Pierre Riché, Éducation et culture dans l'Occident barbare. vie-viiie siècle, 4e éd., Le Seuil, Paris, coll. « Points Histoire », 1995
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph121483 
קרל הגדול עם האפיפיור אדריאנוס הראשון
התפשטות האימפריה הפרנקית בימי הרנסאנס הקרולינגי
עמוד מתוך המכתב של האדמוניציו גנרליס, כתוב בכתב קרולינגי
בוניפציוס הקדוש
בית ג'לאט

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית מגורים 
 כתובת:  רח' אלקלעי 8 
 מיקום:  ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1926
 תאריך פתיחה רשמי:  1926 
 אדריכל:  ספירו ח'ורי פתאסי
 
 קואורדינטות:  31°46′12″N 35°13′06″E﻿ / ﻿31.77°N 35.21833333°E﻿ / 31.77; 35.21833333
  (למפת ירושלים מוגדלת) בית ג'לאט(למפת ירושלים רגילה) בית ג'לאט(למפת הרי ירושלים רגילה) בית ג'לאט(למפת הרי ירושלים מוגדלת) בית ג'לאט
 
בית ג'לאט המכונה גם בית הקרמיקה, הוא מבנה המצוי בשכונת טלביה בירושלים, ברחוב אלקלעי 8, בפינת רחוב דיזראלי.
היסטוריה

בית ג'לאט נבנה בשנת 1926 על פי תוכניות האדריכל ספירו ח'ורי פתאסיס עבור אליאס ג'לאט ורעייתו קתרין. אליאס ג'לאט היה איש עסקים ערבי נוצרי - קתולי אשר שימש כקונסול כבוד של הונגריה בירושלים, וכנשיא מועדון רוטרי בירושלים.
בשנת 1948, לאחר דרישה של ארגון ההגנה, עזבו בני המשפחה את ביתם ועברו ללבנון. משם היגרו לאנגליה ולארצות הברית.
במהלך מלחמת העצמאות הועבר המבנה לידי מוסד עליית הנוער. במבנה שוכנו ילידי עליית הנוער שהתגוררו קודם לכן במשק שבמוצא, ואשר נאלצו לעזוב את המשק בשל הפגזות צבא ממלכת ירדן. לאחר מלחמת העצמאות עבר המבנה לידי האפוטרופוס על נכסי נפקדים. מוסד עליית הנוער שכן במבנה עד שנות ה-70, ולאחר מכן הושכר המבנה לארגונים שונים. בשנת 2001 הושכרה קומת הקרקע של המבנה למוסד חינוכי של רשת אמי"ת, והקומה השנייה שימשה כאכסניה לבנות. בהמשך העשור הראשון של המאה ה-21 נמכר המבנה ושופץ, והוא שב לשמש כבית מגורים.
תיאור המבנה

המבנה נבנה בפאר רב, קומתו העליונה של המבנה מעוטרת באריחי קרמיקה ארמנית, והמבנה נחשב למבנה הקרמיקה המעוטר ביותר בירושלים. קשת חלונות המבנה וכן פינות המבנה עוטרו בדוגמת אבלק שהייתה אופיינית בבניה הממלוכית. על גגו של המבנה עיטורים שונים ובהם עיטורי פרחים, ואף שיני חומה (השונים ממבנים אחרים בשכונה בצורתם - צורה המדמה פרח, ולא צורה המזכירה את חומות ירושלים).
בשל קשריו העסקיים הרבים של אליאס ג'לאט, הבית, שנבנה כבית ליוואן אופייני (צורת הבנייה האופיינית למבנים ערבים עד אמצע המאה ה-20, והייתה נפוצה ביותר בשכונות טלביה וקטמון), כלל שני חדרי אירוח - בקומה הראשונה היה בית אירוח עבור אליאס ג'לאט, ובקומה שנייה חדר אירוח משפחתי אשר שימש את רעיתו.
בשנות ה-60 שימש המבנה לעליית הנוער תחת ניהולו של מר בנציון גבורין ורעייתו אסתר.
לקריאה נוספת

דוד קרויאנקר, שכונות ירושלים, טלביה, קטמון והמושבה היוונית, מכון ירושלים לחקר ישראל, כתר הוצאה לאור, 2002
מכבי חדרה (כדורסל)

סמל הקבוצה בעבר
מכבי איבצ'ר חדרה היא קבוצת כדורסל ישראלית מהעיר חדרה, המתמודדת בליגה ארצית צפון ומארחת בהיכל אנרבוקס.
היסטוריה

הקבוצה נוסדה בשנת 1977 והחלה את דרכה בליגה ג'. הקבוצה מפעילה מחלקת נוער גדולה של כ-30 קבוצות.
הקבוצה שיחקה בעבר בליגה הראשונה במשך 3 עונות (1991-1993), (2000/2001)
לאחר ירידת הקבוצה לליגה השנייה, החלו בעיות תקצביות והסתבכויות עם רשויות המיסים. דבר שהעיב על הצד המקצועי.
לקבוצה קיימת קבוצת בת המשחקת בליגה ב' מחוז שומרון, תחת השם מכבי חדרה/בית אליעזר.
נכון לעונת 2023/24 מונה המועדון כ-30 קבוצות במחלקת הנוער (בנים ובנות) ו-2 קבוצות בוגרים.
שנות ה-80

בעונת 1984/1985 הודחה הקבוצה בסיבוב הראשון של גביע המדינה לאחר הפסד 83-80 למכבי רמת גן.
בעונת 1986/1987 הודחה הקבוצה בסיבוב הראשון של גביע המדינה לאחר הפסד 73-71 למכבי נתניה.
בעונת 1987/1988 הודחה הקבוצה בסיבוב הראשון של גביע המדינה לאחר הפסד 76-62 להפועל ירושלים.
בעונת 1988/1989 הודחה הקבוצה בסיבוב הראשון של גביע המדינה לאחר הפסד 98-73 להפועל נהריה.
שנות ה-90

בעונת 1990/91 הודחה הקבוצה כבר בסיבוב הראשון של גביע המדינה לאחר שהפסידה 93-80 לבית"ר תל אביב.
בעונת 1991/1992 שיחקה הקבוצה בליגת הלאומית (הליגה הבכירה דאז). את הקבוצה אימן חיים קימלמן, ושחקני הקבוצה היו האווי לאסוף, אופיר וידר, אייל ודיסלבסקי, אורי להב, בועז רובין, איתי פייגלין, משה ברנר, אור גורן, קליף וינדום, סטיב שלכטר, רנדי אוואנס ונתן פרקש. בתום העונה הצליחה לשרוד ולהישאר בליגה הבכירה. באותה עונה הגיעה הקבוצה עד לרבע גמר גביע המדינה לאחר שגברה על הפועל חיפה בשלב שמינית הגמר בתום שני משחקים. ברבע הגמר נכנעה בתום שני משחקים למכבי ראשון לציון, שהגיעה באותה עונה עד לגמר גביע המדינה.
בעונת 1992/1993 שיחקה הקבוצה בליגת הלאומית (הליגה הבכירה דאז). את הקבוצה אימן שימי ריגר, ושחקני הקבוצה היו אופיר וידר (גארד, 1.96), בועז רובין, אור גורן (גארד, 1.93), אייל ודיסלבסקי (רכז, 1.85), דייוויד בלאט (גארד, 1.89), אורי להב (גארד, 1.88), משה ברנר (פורוורד, 2.00), סטיב שלכטר (סנטר, 2.07), קליף וינדום (פורוורד, 1.98), טרי וויליאמס, יריב גולד (סנטר, 2.08), ונתן פרקש (גארד, 1.86). באותה עונה הגיעה הקבוצה עד לשמינית גמר גביע המדינה בכדורסל אך נכנעה להפועל נהריה בתום שני מפגשים.
בעונת 1994/1995 ארז אדלשטיין מונה למאמן הקבוצה. הקבוצה הגיעה עד לשמינית גמר גביע המדינה בכדורסל אך נכנעה לבני הרצליה בתום שני מפגשים.
בעונת 1995/1996 הגיעה הקבוצה עד לשמינית גמר גביע המדינה בכדורסל אך נכנעה להפועל אילת בתום שני מפגשים.
בעונת 1998/1999 שיחקה הקבוצה בליגה לאומית ב', דאז הליגה השנייה. מאמן הקבוצה היה יעקב ג'ינו ועוזרו היה ווילי סימס. בקבוצה שיחק פיל הנדי.
העשור הראשון של המאה ה-21

בעונת 2000/2001 שיחקה הקבוצה בליגת הלאומית (הליגה הבכירה דאז). שחקני הקבוצה היו מאיר בר-דוד (רכז, 1.85), דני חזות (גארד, 1.89), ראיין לקסר (סנטר, 2.04), ג'רמי שלכטר (פורוורד, 1.99), יריב רוקני (סנטר, 2.01), אלעד שושן (גארד, 1.88), אריאל גולד (גארד, 1.90), דיימון פטרסון (פורוורד, 2.02), דאמיר מילאצ'יץ' (גארד, 1.85), מארק קארבר (גארד, 1.95), אנדרו קנדי (פורוורד, 2.00) וגילי מוסינזון (פורוורד, 2.00). מאמן הקבוצה היה אלי קנטי ועוזרו היה יובל צימרמן.
העשור הראשון של המאה ה-21 > הליגה הלאומית

בעונת 2001/02 שיחקה הקבוצה בליגה הלאומית והגיעה עד לסדרת רבע הגמר שם הפסידה להפועל תל אביב. שחקני הקבוצה היו בין היתר אלעד סביון, אלעד שושן, אהרון טובול (סנטר, 2.08) ומלווין אבהרמס.
בעונת 2003/2004 שיחקה הקבוצה בליגה הלאומית, הליגה השנייה בישראל. בשל אי העברת כספים שהובטחו לה על ידי עיריית חדרה, נקלעה הקבוצה לקשיים כלכליים ונאלצה להיפרד מהמאמן צביקה רוזנברג שפתח את העונה והוביל את הקבוצה לסיבוב ראשון מוצלח ביותר. את רוזנברג החליף במהלך ינואר 2004 פרשן הכדורסל המוכר שימי ריגר שכבר אימן בחדרה בעונת 1992/1993. סגל הקבוצה כלל בין היתר את הזר צ'ארלס פו, דני גוט ואסף יגל. בתום העונה ירדה הקבוצה לליגה הארצית.
העשור הראשון של המאה ה-21 > הליגה הארצית

בשנת 2009 קם ארגון אוהדים בשם "Yellow Devils", ארגון זה מונה כ-200 אוהדים הבאים בקביעות למשחקיה הביתיים של הקבוצה. בין השנים 2009-2014 טל נימצן שימש כמנהל המקצועי של האגודה.
ב-2010 אושרה בניית היכל ספורט רב-תכליתי בשם "היכל אנרבוקס" עם 2,000 מקומות ישיבה, שיהפוך גם לביתה החדש של הקבוצה.
בעונת 2011/2012 אימן את הקבוצה איתי לוי. סגל הקבוצה כלל את ניר סטולרו, עמית שירן, דור אליהו (גארד, 1.95), שלומי וקנין, טל אזולאי, אור פלבניק (סנטר, 2.02), מתן איפרגן, שי שוורץ, רועי ויטנשטיין, שגיא בנוז ואופק בוגדנובסקי.
בעונת 2013/2014 אימן את הקבוצה המאמן יוסי שוורץ. רכז הקבוצה היה עדי פרג, שהחליף את ניר סטולרו שפרש עקב פציעה. את העונה סיימה הקבוצה במקום ה-3 בליגה הארצית.
לקראת עונת 2016/2017 ביצעו בקבוצה מהפכה ובנו קבוצה חזקה במטרה לסיים באחד מארבעת המקומות הראשונים. קבוצת הבוגרים יצאה למחנה אימון בחו"ל למשך שבוע אשר התקיים בזלטיבור סרביה. את הקבוצה אימן טל נימצן. סגל השחקנים כלל את טום ולסנקו, אביחי בן דוד (גארד-פורוורד, 1.94), שאולי שלויים (גארד, 1.91), יובל גורפיין (פורוורד-סנטר, 2.03), ליאור סידס (גארד, 1.90), עומר כהן (סנטר, 2.02), אלון דמבינסקי, יריב חג'ג', נועם בן שטרית, אושרי וורקנה וגיא לויצקי (סנטר, 2.06). במהלך העונה צירפה הקבוצה את הפורוורד הוותיק ולדימיר (ולדי) ירמישין. את העונה פתחה הקבוצה בניצחון 58:75 על הפועל מגידו בחוץ במסגרת הסיבוב הראשון של גביע האיגוד. במחזור ה-1 הפסידה הקבוצה בתוצאה 104-65 לעולה החדשה אליצור נתניה. בתום העונה ירדה הקבוצה לליגה א'.
העשור הראשון של המאה ה-21 > ליגה א' שרון > עונת 2017/2018

לקראת עונת 2017/2018 עת השתתפה הקבוצה בליגה א' הוחתם המאמן ניב רבי, שהגיע לאחר עונה מוצלחת בהפועל עמק חפר בליגה הארצית. סגל הקבוצה כלל את יונתן לזרי, מעיין שרגא, מושון יעקוסי (פורוורד/סנטר, 2.03), הראל קרני, ליאב בן מנחם, טל יזרעאלי, אביחי בן דוד, שי קליינמינץ, עומרי שובלי, איתי וודזיסלבסקי, רון לרר וצפריר סטורזי.
בשל הפרידה מאולם "איבצ'ר" המיתולוגי אשר שימש את הקבוצה במשך 40 שנה ונהרס לצורך בניית דירות מגורים, קיימה הקבוצה את משחקיה הביתיים באולם תיכון חדרה הממוקם ליד בית הספר התיכון בעיר. במהלך העונה שלטה הקבוצה ללא עוררין בליגה. בתום העונה העפילה הקבוצה בחזרה לליגה הארצית.
העשור הראשון של המאה ה-21 > חזרה לליגה הארצית > עונת 2018/2019

לקראת עונת 2018/2019 המשיך ניב רבי כמאמן הקבוצה ודפנה אריה כמנהלת הקבוצה. את משחקי הבית קיימה הקבוצה בהיכל וואקי של תיכון חדרה הממוקם בסמוך לבית הספר התיכון בעיר ברחוב רמב"ם. סגל השחקנים מנה את אדיר הרוש (גארד, 28, 1.87), המתאזרח אבי פוגל (גארד, 33, 1.89), ליאור קוויק (גארד, 24, 1.80), איתי וודיסלבסקי, מושון יעקוסי, הראל קרני, מתן לבנטר, שי קליינמינץ, ליאב בן מנחם, מתן טגיה וטל יזרעאלי.
את העונה סיימה הקבוצה במקום השישי בליגה, עם מאזן שלילי של 10 ניצחונות ו-12 הפסדים.
העשור הראשון של המאה ה-21 > חזרה לליגה הארצית > עונת 2019/2020

לקראת עונת 2019/2020 הוחלט במועדון להשקיע בשחקני רכש משמעותיים, כשאר מאמן הקבוצה ניב רבי הרכיב סגל הכולל קו אחורי צעיר ומכושר וקח קדמי ותיק ומנוסה. ניב רבי המשיך כמאמן הקבוצה במקביל לתפיקדו כרז ספורט במחלקת הספורט בעיריית חדרה. סגל השחקנים באותה עונה כלל את השחקנים הוותיקים מתן נאור (פורוורד, 39, 1.94) אשר הגיע עונה לאחר שעלה ליגה עם הפועל חבל מודיעין מארצית ללאומית, אלירן גואטה (פורוורד, 44, 1.98) ומושון יעקוסי (פורוורד/סנטר, 39, 2.03) שהמשיך לעונה נוספת. שאר סגל כלל את השחקנים שי קליינמינץ, ליאור קוויק (גארד, 1.80), עזמי אבו אחמד (גארד/פורוורד, 23, 1.90) אשר הגיע לאחר עונה במגדל העמק איתה הגיע לגמר הפלייאוף של הליגה ארצית, קוסטנטין אור, נבות ינאי, איתי שריקי, דולב הרץ ואת בוגרי מחלקת הנוער של המועדון ליאב בן מנחם ואיתי וודיסלבסקי.
הקבוצה פתחה את העונה עם ניצחון בסיבוב הראשון של גביע האיגוד על מכבי בת ים בתוצאה 55:74.
מעבר הניהול המקצועי לידי חברת "שחקן אמיתי"

לקראת עונת 2020/2021 חבר המועדון לחברת "שחקן אמיתי" ושיתוף הפעולה נמשך עד היום. למנהל המקצועי של המועדון (מחלקת הנוער ומחלקת הבוגרים) מונה איש הכדורסל המנוסה אוהד יתום. הקבוצה משחקת את משחקיה הביתיים בהיכל אנרבוקס החדש, הנחשב לאחד ממתקני הספורט החדשניים והמרשימים בארץ.
לקראת עונת 2020/2021 הוחתם המאמן זיו תבור למאמן הקבוצה. סגל הקבוצה כלל את עידו אלון, תומר שניג, לירן מרקדו (פורוורד, 1.93), דניאל רון, עדי רייפר, איתי וודזיסלבסקי, גל זיו (גארד, 1.85), דולב הרץ, ינאי דבורקין (רכז, 1.82), מתן טגיה (גארד, 1.91), עומר ותד, עילי שאול (גארד, 1.85) ועמית בסן.
עונת 2021/22

לקראת עונת 2021/2022 מונה למאמן הקבוצה אוהד יתום ולעוזר המאמן קורי קאר. את העונה סיימה הקבוצה במקום השביעי בליגה ארצית צפון והתמודדה בפלייאוף מול הפועל כפר סבא. בפלייאוף הפסידה הקבוצה 2-1 להפועל כפר סבא שעלתה לשלב חצי גמר הפלייאוף. סגל הקבוצה כלל את אושר קוזניץ (גארד, 1.81), אלון שילר, גל זיו (גארד, 1.85), טל חדד, יהלי אברהמי, יובל טל (סנטר, 2.04), יובל פוקס (גארד, 1.82), נועם חסון, ניב משה, ניתאי רוזנברג (פורוורד, 2.00), עילי שאול וטל צוויפלר (גארד, 1.85).
עונת 2022/23 > סגל הקבוצה

לקראת עונת 2022/23 המשיכו צוות המאמנים אוהד יתום וקורי קאר בתפקידם. מאמן הכושר של הקבוצה היה אור שוורץ.
בתום עונת 2022/2023 ירדה הקבוצה לליגה א' לאחר 6 עונות רצופות בליגה הארצית, וזאת לאחר שסיימה את העונה במקום ה-13 הלפני אחרון בטבלה, אך לבסוף הושארה בליגה לאחר שבית"ר כפר יונה ומכבי עירוני כרמיאל ויתרו על מקומם.