stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קלמי סבן
קריירה > נבחרת ישראל

סבן החל לשחק בנבחרת ישראל במהלך טורניר מוקדמות מונדיאל 2006. משחק הבכורה שלו בנבחרת היה ב-4 בספטמבר 2004 נגד נבחרת צרפת, בו הצטיין וזכה לשבחים רבים. את שער הבכורה בנבחרת הבקיע ב-10 בספטמבר 2008, במשחק מוקדמות מונדיאל 2010 מול נבחרת מולדובה לאחר שנכנס כמחליף, וכבש את שער הניצחון במשחק. ב-30 במאי 2010 הופיע לאחרונה במדי הנבחרת, במשחק ידידות מול נבחרת צ'ילה.
קריירת אימון

בתחילת עונת 2020/2021 שימש כעוזר מאמן בהפועל פתח תקווה, ולאחר פיטוריו של המאמן חיים שאבו מונה סבן כמחליפו, ב-8 במרץ 2021. בסיום העונה נשרה הפועל פתח תקווה לראשונה בתולדותיה לליגה א'. בעונת 2021/2022 מונה לעוזרו של מאמן בית"ר תל אביב בת ים, אליעזר בן אהרון. לאחר פיטוריו של אהרון מונה למאמנה הראשי של הקבוצה. הוא הוחלף ב-7 בינואר 2022 על ידי קרלוס גרסיה.ב-11 בדצמבר 2022 מונה לעוזר מאמן בני סכנין. בסיום העונה סיים את תפקידו יחד עם המאמן קובי רפואה. ב-4 ביוני 2023 מונה לעוזר מאמן מועדון ספורט אשדוד. ב-21 בינואר 2025 מונה למאמנה של מועדון ספורט אשדוד לאחר פיטוריו של אלי לוי מאימון הקבוצה וסיים את תפקידו ב-27 בפברואר 2025 לאחר מינויו של חיים סילבס העדיף לסיים את תפקידו במועדון.
תארים

גביע הטוטו: 2001/2002
גביע הטוטו: 2004/2005
אליפויות: 2005/2006
גביע הטוטו: 2005/2006
הערות שוליים

↑  תומר חבז, ‏‏המו"מ עם טסלפפה נפל, נעים סירב: סבן מונה למאמן הפועל פ"ת, באתר ספורט1, 8 במרץ 2021
↑  אייל יצחקי, בתום עונה ניהולית מחפירה: הפועל ירדה לליגה א', באתר "מלאבס", ‏25 במאי 2021
↑  יגאל גולדשטיין, ‏ליווי צמוד: מה קורה בבית"ר ת"א בת ים?, באתר ערוץ הספורט, 17 בנובמבר 2021
נשר

ערך זה עוסק בסוג עוף דורס. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
.
| נשר |
| --- | --- |
 נשר מקראי בתעופה
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: דורסי יום
משפחה:: נציים
תת־משפחה:: נשרי העולם הישן
סוג:: נשר
שם מדעי
 Gyps ‏סויניי, 1809

נֶשֶׁר (שם מדעי: Gyps) הוא סוג בתת-משפחת נשרי העולם הישן של עופות דורסים גדולים ואוכלי פגרים. הנשר הוא אחד העופות הדורסים הגדולים בטבע.
שמו של הנשר

יש להבדיל בין הנשר (Gyps), שהוא אוכל נבלות, לבין העיט שהוא טורף (Aquila). הבלבול בין שני אלו עתיק יומין, וכבר בתוספות העירו, שהזיהוי של נשר עם "אייגלא" (כך בתעתוק לעברית) הוא שגוי, שהרי בתלמוד נאמר שלנשר אין "אצבע יתירה" (אצבע אחורית) בעוד ל"אייגלא" יש אצבע כזו.
ב-1973 בישיבה 115 של האקדמיה ללשון העברית הוחלט ליישב את הסוגיה בין נשר לעיט באופן סופי. אנשי האקדמיה ללשון העדיפו לכנות בשם נשר את ה-Aquila ואלו הזואולוגים צידדו במתן השם נשר ל-Gyps, זאת לפי המונח של הרמב"ן "נשר קירח" שמתייחס לנשר המקראי Gyps fulvus. לבסוף, לאחר שהזואולוגים איימו בפנייה לבג"ץ, נאותה האקדמיה לקבל את דעתם והשמות התקבעו בשפה העברית.
יש הטוענים שהמקור לשמו של הנשר הוא מן השורש נ.ש.ר, על שום נשירת נוצותיו ופלומת השיער המכסה את ראשו ואת צווארו. הנשר אוכל מבשר הנבלה תוך תחיבה של ראשו אל קרביו של הטרף, ולכן הוא זקוק לנשירת הנוצות בצווארו, כדי שלא יפריעו לאכילתו. הנשר הישראלי מכונה נשר מקראי. באנגלית הוא מכונה Griffon Vulture, ובערבית הוא קרוי "נַסְר" نَسْر.
מאפיינים גופניים

צווארו של הנשר ארוך, מקורו מעוקל בצורת קרס. ורגליו חזקות וקצרות ומכוסות פלומה לבנה עד לברכיו. ציפורני אצבעותיו כפופות מעט ואינן חדות במיוחד. בצעירותו, ראשו וצווארו של הנשר עטויים פלומה לבנבנה. בבגרותו, ראשו מקריח ופלומת צווארו נושרת. בסיס צווארו של הנשר עטוי צווארון לבן, המורכב מנוצות קשיחות. שאר גופו עטוי נוצות בגוון אפור-חום. אורך גופו 110–114 ס"מ, מוטת כנפיו מגיעה עד 280 ס"מ ומשקלו 5.3–8 ק"ג. הזכר גדול מעט מהנקבה, דבר שאינו אופייני לעופות דורסים אחרים). הנשר חי 40–50 שנה.
תזונה

לעיתים רחוקות הנשר תוקף בעל חיים בריא. הנשר יכול להרוג בעל חיים חולה או פצוע. לנשר יש זפק המסוגל להתרחב במידה רבה. הנשר מסוגל לאכול כמויות בשר גדולות (יותר מק"ג) עד מלוא נפח הזפק שלו, כך שניתן לראות את הזפק שלו בולט בצווארו. לאחר ארוחתו הנשר נח מעט בישיבה לעיתים מנומנם, ומעכל את מזונו.
עם זאת הנשר עשוי גם לצום ללא כל נזק לגופו, במשך 5–6 ימים. הנשר יכול לראות למרחק של 45 מטרים בקירוב חפץ בגודל של סנטימטר אחד בלבד. הוא אינו רואה יותר טוב מן הנץ אף על פי שהוא נקרא מלך העופות.
הנשר אינו מסוגל לשאת את טרפו בטופריו, אלא רק לפלוט אותו מעוכל מן הזפק שלו. כך הנשר מאכיל את גוזליו.
הנשר הוא בעל ערך רב כאוכל נבלות. הנשר חסין באופן טבעי מפני הרעלן בוטולינום, הוא הרעלן הגורם למחלת הבוטוליזם. בנוסף לכך, הנשר מסוגל לאכול בשר רקוב המכיל חיידקי אנטרקס וחיידקי כולרה מבלי שייגרם נזק לבריאותו.
רבייה

הנשר הוא עוף חברותי. הוא דוגר ולן במושבות במצוקים גבוהים.
בין ינואר למרץ מטילה הנקבה ביצה אחת שצבעה לבן, שבוקעת לאחר 52–56 יום. שני ההורים משתתפים בדגירה על הביצה ובהאכלת הגוזל הבוקע פקוח עיניים ועוטה פלומה לבנה, הגוזל פורח מהקן בגיל 100–125 יום.
הקשר בין בני הזוג הוא קשר מונוגמי הנמשך כפי הנראה, למשך כל חייהם, בתקופת החיזור מסרקים בני הזוג זה את זה, מבצעים מעופי ראווה ומרבים להשמיע קול.
תפוצה בעולם

תפוצה בעולם: מדרום אירופה דרך טורקיה ואיראן, במזרח התיכון ועד מרכז אסיה.
הנשר בישראל

הנשר הנפוץ בישראל הוא הנשר המקראי.
תפוצה בארץ: ריכוזים של נשרים מקננים ברמת הגולן, בכרמל, בנחל גמלא, בנחל צין ובנגב:
עוף זה נמצא באזורים הרריים בעלי מצוקים.
בעבר הייתה אוכלוסיית הנשרים בישראל גדולה בהרבה מאשר כיום. אוכלוסיית מין זה הצטמצמה עקב שלל גורמים, ביניהם: ציד, הרעלה, התחשמלות, הידלדלות מקורות מזון, והפרעה באתרי קינון.
בישראל מצוי הנשר בסכנת הכחדה. הסיבות לצמצום באוכלוסיית הנשרים בארץ הן בעיקר הרעלות בקר, התחשמלות בקווי מתח גבוה, ציד והילכדות ברשתות חקלאיות. הרעלות בקר הנובעות מסיבות שונות, מתגלגלות אל פתחו של הנשר ופוגעות בו. בפברואר 2005 למשל, נספרו כ-200 נשרים בלבד בארץ. זהו מספר הנמוך בעשרות אחוזים לעומת שנים קודמות.
בשנים האחרונות ניזום פרויקט שיקום של אוכלוסיית הנשרים על ידי חי בר כרמל, כחלק משיקום כל המינים שחיו בארץ בתקופת המקרא. כחלק מהשיקום גידל החי-בר גוזלים בשבי וסייע להם להתבגר ולהפוך לעצמאיים בשטח. את השטח עצמו דאג החי-בר לנקות מגורמים מסכנים: פריסת מגני התחשמלות מגומי על קווי מתח גבוה בשיתוף חברת החשמל, פעילות הסברה בקרב החקלאים לצמצום השימוש ברעלים, וכן הקמת שטחי האכלה נקיים, שבהם אנשי החברה בשיתוף החקלאים הביאו ביוזמתם נבלות, לשם הזנת הנשרים שהתקשו למצוא מזון.
החי-בר שחרר את הבוגרים עם צמיד מעקב לוויני על רגליהם לשם חקר יכולת ההסתגלות והנדידה שלהם. אחד מהנשרים הרחיק עד ערב הסעודית ונתפס. הרשויות, שהופתעו להיתקל בנשר עם צמיד מעקב ישראלי, טענו בתוקף שמדובר בנשר-מרגל של המוסד.
בשנת 2017, הגישה החברה להגנת הטבע לממשלה דו"ח, על פיו הקמת טורבינות ברמת הגולן עלולה להכחיד את אוכלוסיית הנשרים.
שני מינים נוספים נצפו גם הם בישראל: נשר דרומי נצפה בפעם הראשונה בישראל, ב-5 במאי 2014, בגבעות גד, ונשר אפריקני נצפה בישראל לראשונה ב-1 במאי 2021, בנחל אוג.
באוקטובר 2021, מתו 12 נשרים מהרעלה בדרום הארץ, ובנובמבר מתו 3 נשרים נוספים, שסיבת מותם טרם ידועה.
בחודש מרץ 2024 מתו 14 נשרים ליד עין עבדת וליד ירוחם.
הנשר במקרא

הנשר מוזכר במקרא בראש רשימת העופות הטמאים, האסורים למאכל: ”וְאֶת אֵלֶּה תְּשַׁקְּצוּ מִן הָעוֹף לֹא יֵאָכְלוּ שֶׁקֶץ הֵם אֶת הַנֶּשֶׁר וְאֶת הַפֶּרֶס וְאֵת הָעָזְנִיָּה.”
באזכורים האחרים, הנשר מוזכר במקרא (26 פעמים) כסמל לעוצמה, קלות מעוף, מהירות ורעבתנות.
"וָאֶשָּׂא אֶתְכֶם עַל כַּנְפֵי נְשָׁרִים".
"כְּנֶשֶׁר יָעִיר קִנּוֹ עַל-גּוֹזָלָיו יְרַחֵף, יִפְרֹשׂ כְּנָפָיו יִקָּחֵהוּ יִשָּׂאֵהוּ עַל-אֶבְרָתוֹ".
"שָׁאוּל וִיהוֹנָתָן הַנֶּאֱהָבִים וְהַנְּעִימִם בְּחַיֵּיהֶם וּבְמוֹתָם לֹא נִפְרָדוּ מִנְּשָׁרִים קַלּוּ מֵאֲרָיוֹת גָּבֵרוּ".
"כְּנֶשֶׁר יָעוּף הַשָּׁמָיִם".
"שְׁלֹשָׁה הֵמָּה נִפְלְאוּ מִמֶּנִּי... דֶּרֶךְ הַנֶּשֶׁר בַּשָּׁמַיִם".
"כְּנֶשֶׁר יָטוּשׂ עֲלֵי אֹכֶל".
"כְּנֶשֶׁר חָשׁ לֶאֱכוֹל".
"וּבַאֲשֶׁר חֲלָלִים שָׁם הוּא".
"וּפְנֵי נֶשֶׁר לְאַרְבַּעְתָּן".
הַמַּשְׂבִּיַע בַּטּוֹב עֶדְיֵךְ תִּתְחַדֵּשׁ כַּנֶּשֶׁר נְעוּרָיְכִי ()
בגמרא הנשר אף מוכתר ל"מלך העופות".
מיון

קבוצת הנשרים אינה טקסונומית והיא כוללת נשרים בשתי סדרות עיקריות. נשרי העולם הישן משתייכים למשפחת הנציים ומצויים באפריקה, באסיה, באירופה ובמזרח התיכון. נשרי העולם החדש משתייכים למשפחת הקונדוריים ומצויים רק ביבשת אמריקה.
מיני הנשרים:
| שם | שם מדעי | תמונה/איור | שימור: |
| --- | --- | --- | --- |
| נשר מקראי | Gyps fulvus |  | שימור LC |
| נשר דרומי |  Gyps rueppelli |  | שימור CR |
| נשר הודי | Gyps indicus |  | שימור CR |
| נשר אפריקני |  Gyps africanus |  | שימור CR |
| נשר ההימלאיה |  Gyps himalayensis |  | שימור NT |
| נשר בנגלי |  Gyps bengalensis |  | שימור CR |
| נשר הכף |  Gyps coprotheres |  | שימור VU |
| נשר צר-מקור |  Gyps tenuirostris |  | שימור CR |
משלחת מס' 71 לתחנת החלל הבין-לאומית

חברי המשלחת
תג המשלחת
משלחת מס' 71 (באנגלית: Expedition 71) הייתה משלחת לתחנת החלל הבין-לאומית שפעלה מ-6 באפריל 2024 ועד ל-23 בספטמבר 2024. מפקד המשלחת היה אולג קונוננקו מרוסיה. המשלחת פעלה במשך 170 ימים.
הרכב המשלחת

| שם | תפקיד | חללית הגעה | 6> 04.2024-  6.06.2024 | 6> 06.2024-  11.09.2024 | 11> 09.2024-  23.09.2024 | חללית חזרה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| רוסיה אולג קונוננקו | מהנדס טיסה | סויוז MS-24 |  |  |  | סויוז MS-24 | חבר משלחת מס' 69 מפקד משלחת מס' 70 ו-71.  מפקד חללית "סויוז MS-25" |
| רוסיה ניקולאי צ'וב(אנ') | מהנדס טיסה | סויוז MS-24 |  |  |  | סויוז MS-24 | חבר משלחת מס' 69, 70 ו-71. |
| ארצות הברית טרייסי קולדוול דייסון | מהנדס טיסה | סויוז MS-25 |  |  |  | סויוז MS-25 | חבר משלחת מס' 70 ו-71. |
| ארצות הברית מתיו דומיניק | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-8 |  |  |  | SpaceX Crew-8 | חבר משלחת מס' 70 ו-71. מפקד טיסה  SpaceX Crew-8 |
| ארצות הברית מייקל באראט | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-8 |  |  |  | SpaceX Crew-8 | חבר משלחת מס' 70 ו-71. |
| ארצות הברית ג'נט ג' אפס | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-8 |  |  |  | SpaceX Crew-8 | חבר משלחת מס' 70 ו-71. |
| רוסיה אלכסנדר גרבנקין(אנ') | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-8 |  |  |  | SpaceX Crew-8 | חבר משלחת מס' 70 ו-71. |
| ארצות הברית בארי וילמור | מהנדס טיסה | Boe-CFT |  |  |  |  | חבר משלחת מס' 71 ו-72. |
| ארצות הברית סוניטה ויליאמס | מהנדס טיסה | Boe-CFT |  |  |  |  | חבר משלחת מס' 71 ו-72. |
| רוסיה אלכסיי אובצ'ינין | מהנדס טיסה | סויוז MS-26 |  |  |  |  | חבר משלחת מס' 71 ו-72.  מפקד חללית "סויוז MS-26" |
| רוסיה איוואן וגנר | מהנדס טיסה | סויוז MS-26 |  |  |  |  | חבר משלחת מס' 71 ו-72. |
| ארצות הברית דונלד פטיט | מהנדס טיסה | סויוז MS-26 |  |  |  |  | חבר משלחת מס' 71 ו-72. |
פעילות המשלחת

המשלחת החלה לפעול ב-6 באפריל 2024 כאשר מתחנת החלל התנתקה חללית סויוז MS-24. באותה עת בתחנת החלל שהו 7 אנשים.
ב-11 באפריל שוחחרו לחלל לוויינים שהגיעו לתחנת החלל בחללית מטען במרץ 2024: BurstCube, BurstCube, KASHIWA, MicroOrbiter,‏ Mola
ב-18 באפריל שוחררו לחלל לוויינים שהגיעו לתחנת החלל בחללית מטען במרץ 2024: Big-red-sat-1, HyTI, CURTIS, Killick-1, QMSat, SNoOPI, VIOLET
ב-25 באפריל קונוננקו וצ'וב ביצוע פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-4.5 שעות. במהלך פעילות הותקן ציוד נוסף על מודול "נאוקה" ומודול "פואיסק".
ב-28 באפריל חללית מטען קרגו דרגון C209 במשימה SpaceX CRS-30 התנתקה מתחנת החלל ובהמשך נחתה בצהלחה בחופי פלורידה. החלחלית החזירה מטען של 1,608 ק"ג.
ב-2 במאי כהכנה לקליטת חללית מאוישת חדשה, חללית דרגון שינתה מקום חיבורה במודול "הרמוני".
ב-28 במאי חללית פרוגרס MS-25 התנתקה מתחנת החלל ונשרפה בכניסה לאטמוספירה.
ב-1 ביוני לתחנת החלל הגיע חללית מטען פרוגרס MS-27. החללית התחברה למודול "פואיסק" ואיתה מטען של 2504 ק"ג מצרכים. חללית הייתה מחוברת לתחנת החלל עד נובמבר 2024.
ב-6 ביוני לתחנת החלל הגיע חללית בואינג סטארליינר בטיסה Boe-CFT מניסיון שני היא התחברה למודול "הרמוני". צוות החללית עבר לתחנת החלל.
ב-12 ביוני מתחנת החלל התנתקה חללית מטען Cygnus NG-20. בהמשך היא נשרפה בכניסה לאטמוספירה.
ב-24 ביוני פעילות חוץ רכבית בוטלה עקב דלפיה בחליפת חלל של טרייסי קולדוול דייסון.
ב-6 באוגוסט הלתחנת החלל הגיע חללית Cygnus NG-21. היא חוברה למודול "יוניטי". עם החללית הגיע מטען בהישף של 3,857 ק"ג.
ב-13 באוגוסט חללית פרוגרס MS-26 התנתקה מתחנת החלל ונשרפה בכניסה לאטמוספירה.
ב-17 באוגוסט לתחנת החלל הגיע חללית מטען פרוגרס MS-28. החללית התחברה למודול "זבזדה" ואיתה מטען של 2621 ק"ג מצרכים. חללית הייתה מחוברת לתחנת החלל עד נובמבר 2024.
ב-6 בספטמבר חללית בואינג סטארליינר בטיסה Boe-CFT התנתקה מתחנת החלל. בגלל בעיות בחללית היא חזרה בטיסה לא מאוישת. צוותה נותר בתחנת החלל.
ב-11 בספטמבר לתחנת החלל הגיע חללית סויוז MS-26. החללית התחברה למודול "ראסווט" צוות החללית עבר לתחנת החלל. החלה העברת אחריות על התחנת החלל לצוות משלחת מס' 72 בפיקוד סוניטה ויליאמס מארצות הברית.
ב-23 בספטמבר חללית "סויוז MS-25" התנתקה מתחנת החלל כאשר על סיפונה אולג אולג קונוננקו, ניקולאי צ'וב וטרייסי דייסון-קולדוול שסיימה את פעילותם בחלל.
עם ניתוק החללית משלחת מס' 71 סיימה את פעילותה שנמשכה 170 ימים ואחריות על תחנת החלל הבין-לאומית עברה למשלחת מס' 72 לתחנת החלל הבין-לאומית בפיקוד סוניטה ויליאמס.
הערות שוליים

↑  לוויין BurstCube
↑  לוויין HyTI
↑  לוויין kashiwa
↑  לוויין MicroOrbiter
↑  לוויין Mola
↑  לוויין Big-red-sat-1
↑  לוויין BurstCube
↑  לוויין CURTIS
↑  לוויין  Killick-1
↑  לוויין QMSat
↑  לוויין SNoOPI
↑  לוויין VIOLET
הלוח הגרגוריאני

תבליט על קברו של האפיפיור גרגוריוס השלושה עשר, המציין את השקת לוח השנה הגרגוריאני.
הלוח הגרגוריאני או לוח השנה הגרגוריאני (קרוי גם לוח השנה האזרחי או הלוח הלועזי או הלוח הנוצרי, על מנת להבדילו מהלוח העברי) הוא לוח השנה שהונהג בצו של האפיפיור גרגוריוס ה-13 בשנת 1582, בהתבסס על הלוח היוליאני שהונהג על-ידי יוליוס קיסר, קנסור הרפובליקה הרומית.
הלוח הגרגוריאני משמש ברובן המכריע של מדינות העולם לקביעת מועדים "אזרחיים" (כלומר, כל מועד שלא-נובע באופן ישיר או עקיף מחגי הדת הנוצרית). בכנסייה הקתולית ובכנסיות הפרוטסטנטיות הוא משמש גם לקביעת מועדים דתיים.
על ספירת השנים בלוח הגרגוריאני ראו בערך ספירת הנוצרים.
המעבר מהלוח היוליאני ללוח הגרגוריאני > מהפכת אוקטובר

המהפכה הבולשביקית ברוסיה, שבה הודח הצאר הרוסי והונהג משטר קומוניסטי, פרצה ב-7 בנובמבר 1917 לפי הלוח הגרגוריאני. באותם ימים עדיין השתמשו ברוסיה בלוח היוליאני (שהוא הלוח המקובל על הכנסייה הרוסית הפרבוסלבית), ולפיכך צוין תאריך המהפכה כ-25 באוקטובר לפי הלוח היוליאני. המשטר הקומוניסטי הנהיג ברוסיה את הלוח הגרגוריאני, וקבע את יום המהפכה ל-7 בנובמבר. אף על פי כן, הציבור ברוסיה ומחוצה לה המשיך לכנות את המהפכה הבולשביקית "מהפכת אוקטובר".
היום הראשון בשנה

תיקון נוסף שהוכנס בלוח הגרגוריאני הוא הקביעה כי היום הראשון בשנה הוא 1 בינואר. ראשיתו של נוהג זה באימפריה הרומית, אך הכנסייה הקתולית ניסתה לבטלו, כדי להימנע מהחגיגות הפגניות, שהיו אופייניות לו. ציון ראש השנה ב-1 בינואר הוסיף להיות נוהג עממי, ועם הנהגת הלוח הגרגוריאני ויתרה הכנסייה וקיבלה אותו. עד אז היו ראשי שנה רשמיים שונים במדינות שונות, ולפעמים אף נהגו לציין את מספרי שתי השנים – החולפת והחדשה – בתקופות החפיפה, כדי למנוע בלבול. שנת 1622 הייתה הראשונה שבה החלה השנה באופן רשמי ומלא ב־1 בינואר בארצות הקתוליות. ביתר הארצות הנוצריות התקבל 1 בינואר כראש השנה הרשמי עם קבלת הלוח הגרגוריאני.
בימינו נהוג בקהילות הנוצריות לשלב את חגיגות השנה החדשה בהמשכן של חגיגות חג המולד, אולם הנוהג לציין את ראש השנה האזרחי בהילולה, נוהג שמקורו באמונה קדומה שזוהי שעת מעבר, ועל כן מותר לעשות בה דברים שאסורים בשעות אחרות, עדיין קיים ונפוץ בלוח הגרגוריאני.
שנה מעוברת

שנה מעוברת בלוח הגרגוריאני היא שנה שבה חודש פברואר הוא בן 29 יום במקום 28, ולפיכך יש בה 366 ימים. בלוח היוליאני מעברים אחת מכל ארבע שנים, כך שאורך השנה הממוצע הוא 365.25 ימים. כיוון שבפועל אורכה הממוצע של שנת-השמש ("שנה טרופית" בלשון האסטרונומים) הוא קצר מכך במקצת (365.242189 ימים), הוחלט לבטל חלק מהשנים המעוברות באופן הבא:
לכן, לדוגמה, 2004 הייתה שנה מעוברת. גם 2000 הייתה מעוברת (מתחלקת ב־400). 1900 לא הייתה מעוברת.
תוצאת הכללים האלה היא אורך שנה ממוצע של 365.2425 ימים, כאשר השבר 0.2425 נובע מכך שבמחזור של 400 שנה יש 97 שנים מעוברות, כלומר תוספת של 97 ימים (97/400 = 0.2425). הגם שמספר זה אינו מדויק לחלוטין, ההבדל בין אורך השנה הטרופית הממוצע (365.242189 יום) לאורך השנה הגרגוריאנית (365.2425 יום) הוא זניח. השפעת ההפרש לא תורגש למשך עשרות דורות, כיוון שהפער מצטבר ליום אחד רק כעבור 3,215 שנה. לשם השוואה, בלוח השנה היוליאני מצטברת שגיאה של יום שלם אחת ל-128 שנים.
שנה מעוברת > הצעות לשיפורים בלוח הגרגוריאני

קיימות שתי הצעות לשיפור דיוקו של הלוח הגרגוריאני, כלומר להקטנת הפער בין אורך השנה הגרגוריאנית לבין אורך השנה הטרופית הממוצעת.
שנה מעוברת > הצעות לשיפורים בלוח הגרגוריאני > הצעתו של ג'ון הרשל

האסטרונום ג'ון הרשל הציע תיקון שלפיו שנים שמספרן מתחלק ב-4,000 ללא שארית לא יהיו מעוברות. יישום הכלל הזה יביא לקביעת 969 שנים מעוברות במחזור של 4,000 שנה, לעומת 970 שנים מעוברות בלוח הגרגוריאני בימינו. אורך השנה הממוצע לפי התיקון של הרשל הוא 365.24225 יום, ולפיכך הפער לעומת השנה הטרופית אינו עולה על יום אחד בכל 16,393 שנים. כיוון שהכלל אינו אמור להיות מיושם עד שנת 4000, הצעתו לא עלתה לדיון רציני.
שנה מעוברת > הצעות לשיפורים בלוח הגרגוריאני > הכנסייה היוונית האורתודוקסית

בשנת 1924 החליפה הכנסייה היוונית-אורתודוקסית את הלוח היוליאני הישן בלוח מיוחד משלה, דומה מאוד ללוח הגרגוריאני. הוא כלל תיקון חד־פעמי שהשווה בינו לבין הלוח הגרגוריאני, ותיקון קבוע לקביעת השנים המעוברות, אולם השנים המעוברות נקבעו בו לפי מחזור של 900 שנה, ולא של 400 שנה. בלוח היווני-אורתודוקסי, שנים שמספרן מתחלק ב-100 אינן מעוברות אלא אם מספרן מתחלק ב־900 עם שארית של 200 או 600. המשמעות היא שהשנים 1900, 2100, 2200, 2300, 2500, 2600, 2700, 2800 אינן מעוברות, ואילו השנים 2000, 2400, ו-2900 – מעוברות.
מבחינה מעשית, שנת 2400, אמורה להיות מעוברת הן בלוח הגרוגוריאני והן בלוח היווני-אורתודוקסי. שנת 2800, שהיא שנה מעוברת בלוח הגרגוריאני, אמורה להיות שנה רגילה בלוח היווני-אורתודוקסי, ואילו שנת 2900, שאינה מעוברת בלוח הגרגוריאני, אמורה להיות מעוברת בלוח היווני-אורתודוקסי. הלוחות צפויים להיות מתואמים לחלוטין עד מרץ 2800, אז ייווצר פער של יום אחד, שיתבטל במרץ 2900. בין השנים 2800 ו־5200, הלוחות יהיו מתואמים או בפער של יום אחד, לחלופין. משנת 5200 והלאה, הלוחות לא יהיו עוד מתואמים כלל.
אורך השנה הממוצע בלוח השנה של הכנסייה היוונית-אורתודוקסית הוא 365.24222 יום. הפער בינו לבין הלוח הגרגוריאני הוא יום אחד בכל 3,600 שנה והפער בינו לבין אורך השנה הטרופית הממוצעת בימינו אינו עולה על יום אחד בכל 32,258 שנים. אף על-פי שהכנסייה היוונית שינתה את לוח השנה, היא עדיין קובעת את מועד חג הפסחא והחגים הקשורים בו לפי טבלאות שמתבססות על הלוח היוליאני. כתוצאה מכך, חג המולד נחגג ביוון במקביל למועדו בכנסיות הקתוליות והפרוטסטנטיות, ולעומת זאת חג הפסחא נחגג במקביל לנצרות האורתודוקסית. לצרכים אזרחיים משתמשים ביוון בלוח הגרגוריאני.
חודשי השנה בלוח הגרגוריאני

חודשי השנה בלוח הגרגוריאני זהים לאלה שבלוח היוליאני.
ראו גם

הלוח היוליאני
יוליוס קיסר
אוגוסטוס קיסר - בנו המאומץ של יוליוס
כלל יום הדין
ספירת הנוצרים
חגי הנצרות
לוח השנה הרומי
הלוח העברי
הלוח העברי-הקראי
לוח השנה השומרוני
לוח השנה הערבי הטרום-אסלאמי
השמות הערביים של חודשי לוח השנה הגרגוריאני
הלוח האיראני
הלוח המוסלמי
לוח השנה השוודי
30 בפברואר
לוח השנה המהפכני בצרפת
הלוח המהפכני הסובייטי
לוח השנה הקופטי (הלוח האלכסנדרוני)
לוח השנה האתיופי
הערות שוליים

↑  Roger Deschner,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'The Y2KLeap Year Problem, www.uic.edu'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'(באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000001-QINU`"'
↑  Don't the Greeks do it differently?
| לוחות שנה |
| --- | --- | --- |
| מערכות | ירחי • שמשי • ירחי-שמשי |  |
| לוחות בשימוש | עברי • גרגוריאני • מוסלמי • איראני • הינדי • קופטי • אתיופי • סיני • פרסי • בהאי • צפון קוריאני • שומרוני • קראי • הולוקני |  |
| לוחות היסטוריים | בבלי • אטי • ביזנטי • יוליאני • מאיה • מהפכני סובייטי • מהפכני צרפתי • רומי • שוודי • אצטקי • קומראני • ערבי טרום-אסלאמי • מצרי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293780705171  BnF: cb11952374r (data)  GND: 4158128-3  LCCN: sh85018834  NKC: ph201866 
כריסטופר קלאוויוס
מלכוד 22

ערך זה עוסק בספר. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

עטיפת הספר בגרסתו העברית הראשונה
 מידע כללי
 מאת:  ג'וזף הלר
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  רומן
 נושא:  מלחמת העולם השנייה 
 מקום התרחשות:  פיאנוזה, איטליה 
 תקופת התרחשות:  שנות ה-40 של המאה ה-20 
 הוצאה
 הוצאה בשפת המקור:  Simon & Schuster
 מקום הוצאה:  ארצות הברית 
 תאריך הוצאה:  1961
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת ביתן
 תרגום:  בני לנדאו ובני הדר
 פרסים
 20th Century's Greatest Hits: 100 English-Language Books of Fiction 
 סדרה
 הספר הבא:  זמן סגירה 
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 0-684-83339-5
 הספרייה הלאומית:  002631370, 003959411, 001120014, 001885055, 001952939, 002676894
 
מלכוד-22 (באנגלית: Catch-22) הוא רומן סאטירי אנטי-מלחמתי מאת הסופר היהודי-אמריקאי ג'וזף הלר. עלילתו הדמיונית מתרחשת בזמן מלחמת העולם השנייה ועוסקת בשאלת אי-שפיותה הגלובלית של המלחמה. הלר החל לכתוב את הספר ב-1953, והוא יצא לאור בארצות הברית בשנת 1961, ובהמשך זכה להצלחה עולמית והיה לרב-מכר ברבות ממדינות המערב. נחשב לאחת היצירות הספרותיות הבולטות במאה העשרים, ואף עובד לקולנוע בשנת 1970.
תקציר העלילה

הספר מתאר את קורותיו של קצין אמריקאי בשם ג'ון (אראם) יוסאריאן, מטילן פצצות המצהיר שהוא אשורי, בטייסת הפצצה של חיל האוויר האמריקני המוצבת באי פיאנוזה שמדרום לאי האיטלקי אלבה, בים הטירני במהלך מלחמת העולם השנייה. בחלקו הראשון נעה עלילת הספר בין הדמויות הקשורות בסיפור, תוך שהיא מתארת את השקפת עולמו של יוסאריאן, דאגתו הכרונית מפני המוות, שנינותו, תיסכולו וההומור האבסורדי שלו. היא מתארת גם את חוסר רצונו לתרום למולדתו ולחבריו - יוסאריאן התנדב לקורס טיס, מתוך מחשבה שעד שהקורס ייגמר, גם המלחמה כבר תיגמר, וכך הוא יחמוק מהשתתפות פעילה בה.
העלילה מזגזגת בזמן בין האירועים השונים שעברו על יוסאריאן במהלך המלחמה, הנצרפים למכלול הזוי. הלר שאב את האווירה האבסורדית האופפת את הספר מניסיונו הצבאי ומספרו של ירוסלב האשק, "החייל האמיץ שוויק". עלילת הספר רצופה במלכודים מעגליים כמוטיב. לפי העיקרי שבהם (הוא "מלכוד 22") ניתן להשתחרר מהצבא בנימוק של אי שפיות, אך לשם כך יש למלא טופס בקשה. המלכוד הוא שמילוי טופס הבקשה גורם לסיווג החייל שמילא את הטופס כשפוי, וממילא הבקשה תידחה.
עלילה המזגזגת בזמן מופיעה גם בספרים אחרים של הלר, כגון "אלוהים יודע", אך הם לא זכו להצלחה הגדולה שלה זכה ספר ביכוריו, "מלכוד 22". בשנת 1994 פרסם הלר את ספר ההמשך ל"מלכוד 22", "זמן סגירה".
המלכוד

שם הספר נגזר ממספרו של סעיף בדיוני בחוק השירות הצבאי האמריקני, שעל פיו רק משוגעים יכולים להשתחרר משירות בצבא. המלכוד נובע מן המסקנה כי חייל המבקש להשתחרר מהצבא בטענה כי הוא מפחד מן הסכנות הכרוכות בשירות, סביר להניח שאינו משוגע, ולכן לא יזכה לשחרור. גרסאות שונות של המלכוד הבסיסי מופיעות לאורך כל הספר באופנים משעשעים. לדוגמה, אור יספר למה בצעירותו הוא שם תפוחים בפיו רק אם יתירו לו לשים אגוזים בפיו - אלא שברגע ששם את האגוזים בפיו, הסבריו לא מובנים כי פיו מלא באגוזים. כך מוסבר המלכוד בספר:
”היה רק מלכוד אחד, מלכוד 22, שציין במפורש כי דאגה לביטחון האישי אל מול סכנות ברורות ומיידיות היא תהליך של חשיבה הגיונית.”
”אור היה משוגע והיה אפשר לקרקע אותו. כל מה שהוא היה צריך לעשות זה לבקש. וברגע שהיה עושה את זה, הוא כבר לא היה משוגע והיה צריך לטוס למשימות נוספות. אור היה משוגע כשטס למשימות נוספות, ושפוי כשלא טס, אבל אם הוא היה שפוי הוא היה צריך לטוס. אם הוא טס הוא היה משוגע ולא היה צריך לטוס. אבל אם הוא לא רצה לטוס הוא היה שפוי והיה חייב לטוס.”
בעקבות הצלחת הספר קיבל הביטוי "מלכוד-22" משמעות של מצב אבסורדי בו נדרש לבצע שתי פעולות, כאשר ביצוע הפעולה הראשונה מוביל לתוצרי ביצוע הפעולה השנייה. למשל, אם פעולה אחת תהיה הכרזה על עצמך כמשוגע (פעולה) לשם שחרור מוקדם מהצבא (תוצר) - תוביל פעולה זו דווקא לתוצר של הפעולה השנייה (המשך שירות בצבא) שהיא הכרזה על אי-רצון לשחרור מוקדם, ב"מלכוד 22" התוצר שהיה אמור להתקבל בפעולה השנייה חייב להיות מנוגד לתוצר שהיה אמור להתקבל בפעולה הראשונה - וזאת לשם השגת מעגל לוגי סגור - וזאת לשם יצירת המצב אבסורדי-אירוני שמתאר המלכוד.
תרגום לעברית

תרגום לעברית של הספר, מאת בני לנדאו ובני הדר, יצא לאור בשנת 1971 בהוצאת ביתן, וזכה להצלחה רבה. אילן רונן עיבד את הספר וביים את המחזה, בהצגה בתיאטרון החאן בסוף שנות ה-70.
בספטמבר 2008 יצא לאור תרגום חדש לעברית, מאת ירון בן עמי, בהוצאת ידיעות אחרונות, והפך מיד לרב-מכר.
הדמויות בספר

יוסאריאן - "הוא החליט לחיות לנצח או למות בעודו מנסה, ומשימתו היחידה בכל פעם שהוא עלה למעלה הייתה לחזור למטה בחיים".
אור - "עשיתי זאת כדי לשמור על שמי הטוב, במקרה שמישהו יתפוס אותי מסתובב עם תפוחי-בר בלחיי. עם כדורי גומי בידי, יכולתי להכחיש שישנם תפוחי בר בלחיי. בכל פעם שמישהו שאל אותי למה אני מסתובב עם תפוחי-בר בלחיי, הייתי פותח את ידי ומראה לו שאני מסתובב עם כדורי גומי, לא עם תפוחי-בר, ושהם בידי, לא בלחי. זה היה סיפור טוב. אבל אף פעם לא ידעתי אם תפסו אותו או לא, משום שלאנשים קשה להבין אותך כשאתה מדבר עם שני תפוחי-בר בלחייך".
קולונל קרגיל - "קולונל קרגיל היה איש תקיף, אלים ותוקפני, שרותיו היו מבוקשים מאוד על ידי חברות שהתאוו להפסדים למטרות מס. בכל העולם יצא שמו כמי שניתן לסמוך עליו. הוא גבה שכר גבוה כי הכישלון לא בא בקלות. אפשר היה לסמוך עליו שירסק את העסק המשגשג ביותר. את אי ההצלחה שלו הוא לא היה חייב לאיש".
קפטן בלאק - "כמעט בין לילה היה מסע שבועת הנאמנות המהוללת במלוא פריחתו, וקפטיין בלאק הוקסם לגלות כי הוא עצמו משמש בו חוד החנית. הוא באמת עלה על הגל. כל החוגרים והקצינים שיצאו למשימות קרב נאלצו לחתום על שבועת נאמנות.
קלווינג'ר - "כולם הסכימו שקלווינג'ר בוודאי ירחיק לכת בעולם האקדמאי. בקיצור קלווינג'ר היה אחד מאותם אנשים שופעי משכל ונטולי שכל, וכולם ידעו את זה חוץ מאלה שעד מהרה גילו גם את זה. בקיצור הוא היה טמבל".
סנאודן - תותחן רדיו, חבר בצוות של יוסאריאן; כאשר המטוס שלהם נפגע מאש נ"מ וסנאודן נפצע, יוסאריאן מנסה לטפל בפצעיו הנראים לעין, אך מפספס פצע נורא, קטלני, המוסתר על ידי בגדיו. אירוע זה מכונה בדרך כלל ברומן "המוות על אביניון". מותו של סנודן משמש כזרז לשינוי במנטליות של יוסאריאן.