stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מ.ס. קריית גת (כדורגל נשים)
היסטוריה

הקבוצה נוסדה בשנת 2010 ונרשמה לליגה השנייה לנשים, בה התמודדה במשך 3 עונות, עד שסיימה את עונת 2012/2013 במקום הראשון והעפילה לליגת נשים ראשונה. בעונתה הראשונה בליגה הראשונה סיימה ראשונה בפלייאוף התחתון אבל כבר בעונה העוקבת סיימה שנייה והפכה לאחת מקבוצות הכדורגל החזקות בליגה.
בעונת 2015/2016 זכתה בגביע המדינה לנשים ועונה לאחר מכן, בהובלת המאמן ירון גפני, כבר זכתה באליפות היסטורית. באותה העונה הודחה בשלב חצי גמר גביע המדינה.
בעונת 2016/2017 זכתה הקבוצה באליפות שנייה ברציפות.
עונת 2020/2021 הייתה עונת שיא של הקבוצה שבה זכתה בטרבל היסטורי והייתה הקבוצה הראשונה להגיע להישג זה כשזכתה באליפות המדינה, בגביע המדינה ובגביע אתנה ששוחק לראשונה בעונה זו. בעונת 2021/2022 שחזרה את ההישג ובעונת 2022/2023 זכתה באליפות ובגביע אתנה.בעונת 2023/2024 זכתה שוב בדאבל - אליפות וגביע המדינה.
תארים

אליפויות : 6
2016/2017, 2017/2018, 2020/2021, 2021/2022, 2022/2023, 2023/2024
גביע המדינה : 4
2015/2016, 2020/2021, 2021/2022, 2023/2024
גביע אתנה : 3
2020/2021, 2021/2022, 2022/2023
הערות שוליים

↑  אודות הקבוצה באתר הרשמי
↑  מ.ס קריית גת זכתה באליפות היסטורית
↑  הלך הגביע
↑  ליגת העל לנשים: קריית גת זכתה באליפות במחזור הסיום
↑  ספי פסטרנק, כדורגל נשים: מ.ס קריית-גת זכתה באליפות בפעם השלישית, באתר ynet, 24 במאי 2021
↑  אלופות: מ.ס. קריית גת זכו באליפות המדינה בפעם השלישת בתולדות המועדון
↑  קריית גת אלופת המדינה בכדורגל נשים, באתר ערוץ הספורט, 24 במאי 2021
↑  קריית גת זכתה בגביע המדינה והשלימה טרבל, באתר ONE‏, 27 במאי 2021
↑  טרבל: קרית גת זכתה בגביע המדינה לנשים, באתר ערוץ הספורט, 27 במאי 2021
↑  מיקי שורץ, ספי פסטרנק, נשים: קריית גת זכתה בגביע והשלימה טרבל היסטורי, באתר ynet, 27 במאי 2021
↑  מ.ס קריית גת זכתה בגביע אתנה הראשון, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
↑  תואר ראשון: קריית גת ניצחה את רמת השרון והניפה את גביע אתנה, באתר JSport
↑  תואר לארון: מ.ס. קריית גת הניפה את גביע אתנה, באתר ONE‏, 5 באפריל 2021
↑  ליאור ברטל, ‏תואר שלישי העונה: מ.ס. קרית גת ניצחה את בנות נתניה וזכתה בגביע המדינה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 30 במאי 2022
↑  חורן סריבקיאן, מ.ס. קרית גת אלופת המדינה לעונת 2022-23, באתר JSport, ‏16-04-2023
↑  יובל בר, ‏מ.ס קריית גת זכתה בגביע אחרי 0:1 על רמה"ש, באתר ONE‏, 8 במאי 2024
שוקולד

ערך זה עוסק בממתק המיוצר מזרעי קקאו. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

קוביות שוקולד בשוקולד מותך
 
 מאכלים
 סוג:  מזונות ממריצים, functional food, רוטב לתיבול, רכיב קולינרי, מגדן 
 מוצא:  מאיה
 תאריך יצירה:  1750 לפנה״ס 
 אופן הגשה:  ממתק
 מרכיבים עיקריים:  עיסת קקאו, חמאת קקאו, סוכר ו(בשוקולד חלב) גם חלב
 
חטיפי שוקולד של חברת "קיט קט"
שוקולד הוא ממתק העשוי מזרעים מותססים, קלויים וטחונים של עץ הקקאו הטרופי (Theobroma cacao; "תאוברומה" ביוונית: 'מזון האלים'). שוקולד הוא שילוב של מוצקי קקאו וסוכר בשילוב מרכיבים נוספים - לציטין, שתפקידו לסייע למסה להיות נוזלית יותר בהתכת השוקולד (תרחיף) ולא ליצירת תחליב כבדרך כלל, מכיוון ששוקולד לא מכיל נוזלים, ולעיתים ונילין כרכיב טעם. פעמים רבות מכיל השוקולד גם חלב ומוצריו.
ישנם שלושה זנים של עצי קקאו אשר בפוליהם משתמשים לצורך הכנת שוקולד. היקר והנדיר ביותר הוא הקריולו, המשמש כ־10% מתעשיית השוקולד. לפולים של עץ זה טעם מריר פחות וארומטי יותר מאשר שאר פולי הקקאו. פורסטרו הוא הזן הפורה ביותר, בו משתמשים ב־80% מתעשיית השוקולד, ואילו ה־10% הנותרים הם מהזן טריניטריו שהוא הכלאה של שני הזנים האחרים.
בעל מקצוע העובד עם שוקולד ומייצר פרלינים ומוצרי שוקולד נקרא "שׁוֹקוֹלַטְיֵיר" (בעברית: שׁוֹקוֹלָדַאי) או "שׁוֹקוֹלַטְיֵיה" (מצרפתית: Chocolatier).
ההיסטוריה של השוקולד

בני המאיה היו כפי הנראה הראשונים שהשתמשו בפולי עץ הקקאו למאכל. האצטקים גם הם היו צרכנים של משקה קקאו. הם היו מכינים משקה מר (ללא תוספת סוכר) מפולי קקאו טחונים, לעיתים בתוספת פלפל חריף, וניל ופיגמנטו. משקה זה שימש כמשקה מעורר ונחשב לתרופה למחלות שונות וכתרופה לכאבי בטן. עבור האירופאים משקה מר זה היה בבחינת "טעם נרכש".
הראשון שהביא את הקקאו לאירופה היה הרנאן קורטס, שלקח איתו פולי קקאו בחזרה לספרד כמתנה למלך קרלוס הראשון לאחר שהבחין שהמקומיים מתייחסים לפולים אלו כבעלי ערך רב. אולם רק קרוב למאה שנים לאחר מכן, מגלה הארצות ארננדו דה סוטו הכיר לאירופאים את פרי עץ הקקאו באופן מעמיק יותר. המשלוח הראשון המתועד של פולי קקאו לאירופה היה בשנת 1585. בשלב זה עדיין שימשו פולי הקקאו למשקה בלבד, אלא שהאירופאים החליפו את הצ'ילי במשקה האינדיאני בסוכר שהמתיק את המשקה המר, וכך נוצר השוקו. במאה ה-17 נחשב משקה הקקאו למצרך מותרות בקרב האירופאים.
בשנת 1828, הולנדי בשם קונרד ון הוטן המציא שיטה להוציא את השומן מתוך פולי הקקאו וליצור אבקת קקאו וחמאת קקאו. תהליך זה איפשר את יצור טבליות השוקולד המודרניות. ככל הידוע, האנגלי ג'וזף פריי ב־1847 היה הראשון שיצר שוקולד למאכל. דניאל פטר, יצרן דברי מתיקה שווייצרי החל לערוך ניסויים בהוספת חלב אל תוך השוקולד. ב־1875 הוא שיווק את שוקולד החלב הראשון, לאחר שנעזר בפיתוח תהליך יצירת אבקת החלב של אנרי נסטלה. רודולף לינדט השווייצרי המציא את תהליך החימום והערבול של התערובת שאיפשר יצירת מרקם חלק ואחיד של ממתק השוקולד.
מקור המלה שוקולד הוא בשפת נאוואטל של האצטקים, אשר הפיקו מהזרעים משקה שאותו כינו "שוקולטל" (xocolātl, מילולית: "מי קקאו").
ההיסטוריה של השוקולד > היסטוריית תעשיית השוקולד בישראל

בשנות העשרים והשלושים פעלו בארץ שני מפעלים מרכזיים לייצור שוקולד: "ליבר" (שמו המקורי "רענן") שנוסד ב-1920, ו"עלית" שהועתק מלטביה, והוקם ברמת גן ב-1934. בשנות ה-30 נוסד גם מפעל השוקולד "אופנהיימר" שהחל כעסק משפחתי במטבח ביתו של אשר אופנהיימר ורעייתו. שחקן מרכזי נוסף נכנס לזירה ב-1954: "צ. ד." שפעל אף הוא ברמת גן עד שהועתק לנצרת עילית בפברואר 1956. עלית התמזגה עם שני מתחריה: ב-1958 רכשה החברה את מפעל צ.ד, וב-1970 את "ליבר".
בתקופת מלחמת העולם השנייה חלה ירידה בייצור השוקולד בארץ בשל התמעטות ההזמנות הצבאיות ובשל המחסור בפולי קקאו. ב-1943 הגיעה תפוקת השוקולד ל-2,320 טון וב-1945 ירדה ל-1,446 טון.
שנות עצמאות המדינה הראשונות לא היטיבו עם הענף. תעשיית השוקולד הייתה בין הענפים הראשונים שהרגישו את משטר הצנע בארץ. ב-21 באפריל 1949 נאסר הייצור של שוקולד בטבלאות או במשקל פרט ל'שוקולדת-סטאנדארט', ונקבעו לו מחירי מקסימום. גם מכירת ממתקים נוספים הוגבלה. ב-1951 הופיע צו חדש: כדי להילחם בשוק השחור החליט משרד החקלאות להקים 4 חברות לשיווק ממתקים שיהיו בפיקוח ממשלתי. החברות הללו תרכזנה במחסניהן את כל תוצרת מפעלי השוקולד והממתקים ומשם תחולק על ידי סיטונאים למכולות וקיוסקים. חנויות השוקולד והממתקים נפגעו מהתוכנית והתנגדו לה נחרצות.
בדצמבר 1953 בוטל הפיקוח על המחירים, אך הייצור המקומי המשיך לרדת. הירידה בביקוש החריפה ב-1956 עקב העלאת מחירי השוקולד כתוצאה מהעלאת המכס על הקקאו.
באוקטובר 1957 התפוצצה "פרשת הסוכר": מפעלים מכרו סוכר שנועד לצרכים תעשייתיים לשוק החופשי.
ב-1965 הותר יבוא חופשי של שוקולד. באותה השנה צרך הישראלי 1.4 ק"ג שוקולד לנפש.
ב-1985 נוסד מפעל "ורד הגליל" בצפת בשותפותם של "כור מזון" ו"אלפורז" השווייצרית, וב-1996 החלה לפעול חברת "מקס ברנר" כחנות שוקולד ברעננה. הצלחתה הביאה לפתיחת סניפים נוספים. ב-2001 נרכשה החברה על ידי עלית.
ב-1977 נכנס "שוקולד נסטלה" לרשתות השיווק בישראל בשותפות עם חברת "אסם". בשנה זו הגיעה צריכת השוקולד הממוצעת ל-2.5 ק"ג בשנה. המותג החזק ביותר בישראל "שוקולד פרה" של עלית שתפס נתח של 27% משוק השוקולד בישראל.
במרץ 2003 חל מיזוג בין החברות "שטראוס" ו"עלית". עם המיזוג הוחלט שלא יעשה שימוש בלוגו המאוחד "שטראוס-עלית". החלטות נוספות שהתקבלו היו הרחבת מותג "פרה" לכל תחום השוקולד. באותה השנה פתחה עלית שוקולד-בר ראשון במותג "מקס ברנר". הסניף המקומי הצטרף לסניפים נוספים ברחבי העולם, הפועלים במותג זה.
השוקולד השפיע גם על הרבה סרטים וספרים מפורסמים כגון: צ'ארלי והשוקולדה (1964), כמו מים לשוקולדה (1989), שוקולד (2000).
סוגי שוקולד

ישנם ארבעה סוגים עיקריים של שוקולד, המסווגים לפי מרכיביהם העיקריים: "מוצקי קקאו", "חמאת קקאו", רכיבי חלב (בדרך כלל אבקת חלב) וסוכר. גופי רגולציה, כדוגמת מנהל המזון והתרופות האמריקאי, מגדירים את היחסים בין מרכיבי סוגי השוקולד, אך ההגדרות אינן בהכרח אחידות:
שוקולד מריר: לרוב אינו מכיל רכיבי חלב. שוקולד מריר מכיל מוצקי קקאו, חמאת קקאו, סוכר, לציטין ולעיתים ונילין. על פי הגדרות האיחוד האירופי, אחוז מוצקי הקקאו בשוקולד מריר גבוה מ-35%, ואחוז חמאת הקקאו גבוה מ-18%. ככל שאחוז מוצקי הקקאו עולה, כך נחשב השוקולד לאיכותי יותר, על אף שאין זה המדד היחיד לקביעת איכות השוקולד. שוקולד מריר ניתך בטמפרטורה של 37° צלזיוס.
שוקולד חלב: מכיל מוצקי קקאו, סוכר, חמאת קקאו, רכיבי חלב, לציטין ולעיתים ונילין. נחשב איכותי פחות משוקולד מריר. טעמו מתוק יותר והוא נתך על הלשון ביתר קלות משום שטמפרטורת ההתכה שלו היא בסביבות 34° צלזיוס. על פי הגדרות האיחוד האירופי, שיעור מוצקי הקקאו המינימלי בשוקולד חלב עומד על 25%, ושיעור השומן (חמאת קקאו ושומן חלב) חייב לעלות על 25%.
שוקולד לבן: מכיל חמאת קקאו, סוכר, אבקת חלב, לציטין. לרוב אינו מכיל מוצקי קקאו. יש הגורסים כי שוקולד לבן אינו שוקולד כלל, מכיוון שאינו מכיל מוצקי קקאו המקנים את הגוון החום. על פי הגדרות האיחוד האירופי, שיעור חמאת הקקאו בשוקולד לבן עומד על לפחות 20% ומוצקי חלב יבשים על לפחות 14%.
שוקולד בלונדי: מופק על ידי חימום איטי של שוקולד לבן, המעניק לו צבע זהוב ומעורר בו תגובות מייאר. תגובות אלו יוצרות מגוון של תרכובות טעם, התורמות לטעמו דמוי הקרמל. סוג זה התגלה במקרה בשנת 2006 על ידי שף בחברת ולרונה, ובשנת 2012 הייתה הראשונה לייצרו באופן מסחרי.
שוקולד רובי: מכיל מוצקי קקאו, סוכר, אבקת חלב. ייחודו הוא צבעו הוורדרד והטעם ה"פירותי" הטבעי שלו. השוקולד פותח על ידי חברת בארי קליבו והוצג לראשונה בשנת 2017. סוג שוקולד זה התגלה במקרה כעשור לפני הצגתו.
לאחר תהליך ההכנה הבסיסי, עובר השוקולד עיבוד שבמהלכו מעצבים אותו בצורות שונות, בטבלאות או שהוא משמש כציפוי לחומרי מילוי שונים. בצורתו הנפוצה ביותר נמכר השוקולד בחפיסות. לעיתים מוסיפים לשוקולד טעמים כגון מנטה, תפוז או תות שדה (אך גם צ'ילי), או מרכיבים נוספים, כגון אגוזים, שקדים, קרמל וצימוקים.
שוקולד אוורירי הוא שוקולד בטבלה נפוח יותר, המיוצר בתהליך המותיר בועות אוויר מרובות בגופו, כחלק מן המרקם שלו.
שוקולד הוא מרכיב נפוץ בגלידות, בעוגיות, בעוגות, בממרחי שוקולד ובקינוחים אחרים.
פרלינים הם ממתקי שוקולד בציפוי שוקולד (העשוי בתבנית או בטבילה ידנית) ובתוכם מלית, לרוב על בסיס שוקולד ושמנת או חמאה, עם תוספות טעם שונות כגון מחיות פרי או אגוזים, תבלינים, קרמל ועוד.
תהליך הכנת השוקולד > קטיף והתססה

ראשית, תרמילי הקקאו, המכילים פולי קקאו, נקטפים. הפולים מופרדים מן הציפה הלבנה של הפרי ומונחים לתסיסה. לאחר מכן, קולים וממיינים את הפולים.
תהליך הכנת השוקולד > טחינה וערבוב

הפולים הקלויים עוברים טחינה ממושכת תוך חימום עדין. התוצאה היא נוזל סמיך הקרוי ליקר קקאו.
בשלב הבא מועבר ליקר הקקאו למכונה הבנויה מצילינדרים המתגלגלים זה מול זה כשהם כמעט נושקים זה לזה. הליקר מועבר במכונה שוב ושוב, במשך ימים ואף שבועות, תוך כדי שמירה על טמפרטורה קבועה של 45°-50° צלזיוס. התהליך, הנקרא "קונצ'ינג", שוחק את חלקיקי הקקאו הטחון עד לדרגה בה הלשון אינה יכולה לחוש בהם.
ליקר הקקאו הוא הבסיס להכנת כל סוגי השוקולד. בתהליך מיוחד ניתן להפריד את ליקר הקקאו לשני מרכיביו - חמאת קקאו, שהיא השומן שבקקאו וצבעה צהבהב-שנהבי בהיר, ואבקת הקקאו המוכרת.
בתום שלב זה מוסיפים לליקר הקקאו את המרכיבים הנוספים (סוכר, אבקת חלב, לציטין, ונילין) לפי סוג השוקולד הרצוי.
תהליך הכנת השוקולד > טימפור

השלב האחרון נקרא טימפור ("טמפרינג"). לחמאת הקקאו יש שש צורות התגבשות שונות שרק אחת מהן תיתן תוצאה טובה לשוקולד שיהיה קשיח ומבריק. הגבישים השונים נוצרים בטמפרטורות שונות ובתנאים שונים ועל מנת לייצר את צורת הגביש הנכונה (הנקרא גביש בטא), יש לחמם את התערובת לטמפרטורה של 45°-50° צלזיוס, לקרר תוך כדי תנועה מתמדת לטמפרטורה של 28°-29° צלזיוס, ולחמם שוב עד 30°-32° צלזיוס. בתהליך זה, יתגבש השוקולד בצורה אידיאלית. בשלב זה, השוקולד מוכן למזיגה לתבניות ליצירת טבלאות או לכל שימוש אחר.
בזמן עבודה עם שוקולד, לצורך הכנת פרלינים, קישוטים או כל דבר אחר הדורש המסת שוקולד והתקשותו בחזרה, יש לחזור על תהליך הטימפור. ישנן מכונות המבצעות את התהליך וניתן לבצע אותו גם באופן ידני על ידי המסה (על אמבט אדים, במיקרוגל או בדרך אחרת) וקירור על גבי לוח שיש תוך תנועה מתמדת. אחרי החימום הנוסף (ל-29°-32°) יש לשמור על השוקולד בטמפרטורה זו כדי לשמור עליו במצב מתאים לעבודה.
השפעות בריאותיות > ערכים תזונתיים

השוקולד הוא מזון עתיר אנרגיה: פולי הקקאו מהם מכינים את השוקולד מכילים כ-50% חמאת קקאו (סוג של שמן צמחי), וכן מכילים פחמימות וחלבונים. יתרה מזאת, בתהליך הייצור מוסיפים לו בדרך כלל סוכר (שהוא המרכיב העיקרי ברוב סוגי השוקולד), חלב או שמנים אחרים המגדילים את ערכו הקלורי של המוצר הסופי. אי לכך, צריכה של כמויות גדולות של שוקולד עלולה לגרום להשמנה.
השפעות בריאותיות > השוקולד כחומר ממריץ

השוקולד מכיל חומר ממריץ בשם תאוברומין, כמויות קטנות של אנאנדמיד שהוא מוליך עצבי כמו גם קפאין וטריפטופן בכמויות קטנות. השוקולד ידוע גם כחומר ממריץ מאוד אפקטיבי לסוסים, והשימוש בשוקולד נאסר במרוצי סוסים.
רעילות לבעלי חיים

בכמויות גדולות מידי התאוברומין בשוקולד רעיל לחיות כגון סוסים, כלבים ותוכים משום שהם אינם מסוגלים לפרק אותו באופן יעיל. התאוברומין עלול להתקיים במחזור הדם שלהם במשך כ-20 שעות (בניגוד ל-2–3 שעות אצל בני אדם) ולגרום להתקף אפילפטי, התקף לב, דימומים פנימיים ואף מוות.
עבור כלב קטן (במשקל כ־5 קילוגרם), כמות קטלנית של שוקולד חלב היא כ־280 גרם. עבור כלב בינוני, במשקל 25 קילוגרם, כמות קטלנית של שוקולד חלב תהיה כ־1.4 קילוגרם. בשוקולד כהה מתוק יש כ־50% יותר תאוברומין ולכן הוא יותר מסוכן לכלבים.
ברכתו

לדעת רוב הפוסקים ברכת השוקולד היא 'שהכל', מכיוון שבמהלך הייצור השתנתה צורתו, ומראהו של השוקולד לא דומה כלל למראיהם של פולי הקקאו. אך הרב דוב ליאור פסק כי ברכתו היא 'העץ', מכיוון שלא מקובל לאכול את הפולים כפי שהם אלא רק בתור שוקולד. על טענת שינוי מראה משיב הרב ליאור כי אין נחשב זה לשינוי מראה, מכיוון שצבעו של השוקולד נותר זהה לצבעם של הפולים.
ראו גם

תאוברומין
השוקולד של צבא ארצות הברית
הערות שוליים

↑  מיכאל רבין, "הריח המתוק ברמת גן", מעריב, 10 בנובמבר 1986(הקישור אינו פעיל, 5.4.2020)
↑  אביבה מץ, "משפחה משוקולד", מעריב, 17 בדצמבר 1986(הקישור אינו פעיל, 5.4.2020)
↑  האיחוד לא עורר התנגדות ממשלתית, כי הענף הוכרז בלאו הכי כמונופול בהתאם לחוק, לאור העובדה שגם עד כה היו בידי קונצרן "עלית" מעל 50 אחוז מהייצור הארצי
↑  "יצור ממתקים בארץ", "הארץ", 5 בפברואר 1947
↑  "מהיום - שוקולדה אחידה וממתקי-צנע", "הארץ", 21 באפריל 1949
↑  "חנויות השוקולדה נפגעו קשה מההסדר", "הארץ", 21 באוגוסט 1951
↑  יוסף כנען, מר ומתוק בתעשיית הממתקים, דבר, 25 בינואר 1955
↑  שגיא גרין, "התגלית השנייה של קולומבוס", "הארץ", 8 בינואר 1997
↑  איילה צורף, "נפתח שוקולד-בר במותג מקס ברנר", "הארץ", 13 באוקטובר 2003
1 2 3  Directive 2000/36/EC of the European Parliament and of the Council of 23 June 2000 relating to cocoa and chocolate products intended for human consumption, באתר החוקים של האיחוד האירופי, נשלף ב-24 בינואר 2023
↑  "Ask the Alchemist #241 — Chocolate Alchemy". Chocolate Alchemy. 22 בפברואר 2018. נבדק ב-3 באוקטובר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Filloon, Whitney (9 בפברואר 2018). "Caramelized White Chocolate Is for People Who Hate White Chocolate". Eater. נבדק ב-3 באוקטובר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  ברכה על שוקולד | הרה"ג דוב ליאור | שאל את הרב, באתר ישיבה
↑  ברכתו של השוקולד | הרה"ג דוב ליאור | שאל את הרב, באתר ישיבה
↑  גיא עזרא, ‏הרב ליאור: "לברך על שוקולד בורא פרי העץ", באתר "סרוגים", 21 בינואר 2016
↑  "בורא פרי העץ" - גם על שוקולד!, באתר כיפה, ‏2016-01-21
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007285764405171  BNE: XX525884  BnF: cb119491244 (data)  GND: 4053168-5  LCCN: sh85024603  NARA: 10639394  NDL: 00573643  NKC: ph128187 
קוביות שוקולד מסוגים שונים
פרליני שוקולד
מזרקת שוקולד גדולה בחנות בבריסל, בלגיה
בניין הרייכסטאג עשוי שוקולד, בחנות בברלין
ויקיפדיה האנגלית והסכסוך הישראלי-פלסטיני

סיקור הסכסוך הישראלי-פלסטיני בוויקיפדיה האנגלית מעלה טענות רבות להטיה מגמתית נגד ישראל, שהתגברה בתקופת מלחמת חרבות ברזל. התופעה תוארה בדוח שנכתב עבור הקונגרס היהודי העולמי על ידי ד"ר שלומית אהרוני ליר, ופורסמה והוצגה על ידה במטה האו"ם בז'נבה במרץ 2024. מאז פרסום הדוח, זכתה התופעה להדים תקשורתיים במדיה, מתוך התייחסות להיבטים נוספים ומחמירים יותר.
נשיא מדינת ישראל, יצחק הרצוג, התייחס אף הוא לתופעה באירוע שהתקיים בשיתוף הקהילה הבינלאומית באגודת הסופרות והסופרים העבריים, ב-4 בדצמבר 2024.
בעקבות הביקורת החלה לפעול בוויקיפדיה האנגלית ועדת בוררות שתיעדה את המקרים השונים, ואף הטילה סנקציות על עורכים המואשמים בהטיה מגמתית, לרבות הרחקה לצמיתות ממרחב העריכה. עורכים אלו ביצעו מאות אלפי עריכות בערכים הנוגעים לנושא ובאמירות המבטאות התנגדות להציונות.
הטענות להטיה מכוונת

בשנת 2008, גלעד עיני, אנליסט תקשורת בכיר בארגון CAMERA, קרא למתנדבים לפתוח בקמפיין עריכה פרו-ישראלי בויקיפדיה האנגלית. הארגון "אלקטרוניק אינתיפאדה" חשף את הקמפיין והאשים את CAMERA בניסיון "להציג תעמולה גסה בתור עובדות". כחמישה מהמצטרפים לקמפיין נענשו או הורחקו לצמיתות מהאתר. בתגובה לכך הארגון Honest Reporting טען כי קבוצות פרו-פלסטיניות פעלו בצורה דומה ולא הורחקו מהאתר.
במאמר שפרסם העיתונאי אשלי רינדסברג (אנ') בשם "איך עורכים פרו-חמאסיים השתלטו על הנרטיב הישראלי-פלסטיני בוויקיפדיה" (How Wikipedia’s Pro-Hamas Editors Hijacked the Israel-Palestine Narrative) בכתב העת Pirate Wires נטען שהעריכה נגד ישראל מכוונת, מגמתית ומבוססת על שיתופי פעולה.
רינדסברג מונה קבוצה של כ-40 עורכים בוויקיפדיה האנגלית שהובילה קמפיין מתואם לעיצוב מחדש של הנרטיב בנושאי הסכסוך הישראלי-פלסטיני, תוך הצגת ישראל באור שלילי, הטיית עובדות על חמאס, והצגת השקפות רדיקליות כעמדות מיינסטרים. לדבריו, בנוסף לתיאום שהתקיים לאורך שנים בין חברי הקבוצה, לאחר טבח שבעה באוקטובר, הצטרפה קבוצה חיצונית בשם "Tech For Palestine" שפעלה באמצעות ערוץ דיסקורד עם מעל 8,000 חברים. הקבוצה השתמשה בטכניקות טכנולוגיות ובמאמצים מתואמים כדי להשפיע על תוכן הערכים הקשורים לנושא.
במאמר מתוארות טקטיקות לשינוי תוכן בערכים רלוונטיים, כגון מחיקת מידע קריטי על אמנת חמאס מ-1988 ומידע על פשעי זכויות אדם באיראן, וכן עריכת ערכים על אישים מרכזיים ובהם אמין אל-חוסייני. המאמר מבקר את השפעת הקבוצה על התוכן בוויקיפדיה, מה שהוביל למסקנה שוויקיפדיה האנגלית משמשת ככלי לשינוי דעת הקהל באופן שאינו נייטרלי. רינדסברג מדגיש את החשיבות של אכיפת המדיניות הקיימת באתר למניעת ניצול המערכת לצורכי תעמולה.
ההיבטים המרכזיים של התופעה

לתופעת ההטיה נגד ישראל בוויקיפדיה האנגלית נקשרו מספר היבטים מרכזיים, המתבטאים בביקורות על תוכן מוטה ועל החלטות שקיבלה הקהילה ומגבילות את יכולת הציבור הנרחב להשתתף בעריכה של ערכים רגישים.
ההיבטים המרכזיים של התופעה > עריכה מגמתית של ערכים קיימים

מאז טבח שבעה באוקטובר ניתן לראות עלייה במספר העריכות של ערכים הקשורים לישראל ושינוי מהותי של משמעותם. כך, למשל, הערך על הציונות שוּנה מהיסוד, ומתאר את הציונות כתנועה קולוניאליסטית שהשאיפה שלה הייתה "לכבוש כמה שיותר שטחים עם כמה שפחות ערבים".
ההיבטים המרכזיים של התופעה > יצירת ערכים המסמנים את ישראל באופן דמוני

על פי דוח שכתבה ד"ר שלומית אהרוני ליר עבור הקונגרס היהודי העולמי, הערך השוואות בין ישראל לגרמניה הנאצית (אנ') הוא דוגמה לכך שישראל היא המדינה היחידה שהשוואה כזאת מתקיימת לגביה, כאשר את תהליך הדמוניזציה מחזקים קישורים לערכים המחזקים את המסגור הדמוני של ישראל. דוגמה נוספת היא הערך רצח העם בעזה (אנ'), המציג את המלחמה בעזה כרצח עם. ואף תיאור המלחמה בעזה כג'נוסייד, בערך רשימת מעשי רצח עם (אנ') ועוד.
ההיבטים המרכזיים של התופעה > פסילת מקורות כבלתי אמינים

ביוני 2024, קהילת ויקיפדיה האנגלית הכריזה על הליגה נגד השמצה (ADL) כ"מקור שהוא בדרך כלל לא אמין" בכל הנוגע לסכסוך הישראלי-פלסטיני, וזאת בשל פעילות ההסברה הפרו-ישראלית של הארגון. ה-ADL גינה את ההחלטה.
ההיבטים המרכזיים של התופעה > חוק ה-30/500

אחת הדרכים שמאפשרים את ההטיה היא הנוהל הפנימי בוויקיפדיה האנגלית לפיו כל הערכים העוסקים בישראל סגורים לעריכה בפני משתמשים שאין להם 500 עריכות וותק של 30 יום (הרשאת EC, ר"ת באנגלית: Extended Confirmed). החלטה זאת קיבעה את כוחה של הקבוצה ההגמונית ולא אפשרה למשתמשים חדשים לתרום לנייטרליות במרחב העריכות. בנוסף לכך, מנהלים בוויקיפדיה באנגלית מסירים הרשאות EC לעורכים שלדעתם לא צריך להיות להם גישה EC על אף עמידתם ברף, תוך התמקדות בעיקר בעורכים עם נטיות פרו-ישראליות ועורכים עם נטיות נייטרליות.[דרוש מקור]
ההיבטים המרכזיים של התופעה > חסימה לצמיתות של עורכים

עורכים שמבצעים עריכות המתקנות ערכים המוטים הטיה פרו-פלסטינית נענשו, כשבחלק מהפעמים נחסמו לצמיתות, בחלקם נחסמו למשך חודשים ובחלקם נחסמו לצמיתות מעריכת ערכים הקשורים לסכסוך הישראלי-ערבי.[דרוש מקור]
סנקציות נגד פעילות ההטיה

בעקבות תלונות על הטיה מגמתית נגד ישראל בנושא הסכסוך, החלה לפעול ועדת בוררות מיוחדת בנושא. כחלק מפעילותה, הועלה דף ראיות בתיק "Palestine-Israel articles 5". דף זה מתעד טענות שהועלו בנוגע להתנהלות בעריכה של ערכים הקשורים לסכסוך הישראלי-פלסטיני. הדף כולל עדויות על הפרות של כללי ההתנהגות של ויקיפדיה, כגון הטיות בעריכה, מחלוקות על תוכן, והפרות של מדיניות הנייטרליות.[דרוש מקור]
במסגרת הדיונים מואשמים ויקיפדים בטענה שפעלו בשיתוף פעולה מאז ינואר 2025, בניגוד לעקרונות המחייבים של המיזם לנייטרליות. בינתיים ננקטו סנקציות כלפי מספר משתמשים המופיעים ברשימה של עורכים פרו-פלסטינים בכתבת התחקיר של רינדסברג. ענישה זאת כוללת הרחקה לצמיתות, השבתת יכולות עריכה בערכיים מתקדמים (EC), ומניעת השתתפות למשך שנה בערכים הנוגעים לסכסוך.[דרוש מקור]
ראו גם

ויקיפדיה והסכסוך הישראלי-פלסטיני
הערות שוליים

↑  World Jewish Congress, Navigating the New Terrain of Antisemitism, World Jewish Congress (ב־)
1 2  Pirate Wires, How the Regime Captured Wikipedia, www.piratewires.com (באנגלית)
↑  StandWithUs, It’s time to correct Wikipedia’s dangerous anti-Israel bias - opinion, StandWithUs, ‏2024-10-29 (באנגלית)
↑  Seven Tactics Wikipedia Editors Used to Spread Anti-Israel Bias Since Oct. 7 – CAMERA on Campus, cameraoncampus.org (באנגלית אמריקאית)
↑  The Hebrew Writers Association would like to express its heartfelt gratitude to His Excellency יצחק הרצוג - Isaac Herzog for his insightful and impactful... | By The Hebrew Writers' Association | Facebook, נבדק ב-2024-12-05
1 2  Pirate Wires, Wikipedia’s “Supreme Court” Enforces Sweeping Ban on Pro-Hamas Edit Gang, www.piratewires.com (באנגלית)
↑  נעמי דרום‏, ערבים וישראלים בוויקיפדיה: שיתוף פעולה ואינתיפאדה אלקטרונית, באתר וואלה, 17 ביולי 2008
↑  הראלד טריביון ונעמי דרום, אלכס בים, אינטרנשיונל, שיתוף פעולה ואינתיפאדה אלקטרונית, באתר הארץ, 16 ביולי 2008
↑  Exposed – Anti-Israeli Subversion on Wikipedia, HonestReporting, ‏13 במאי 2008
↑  Lir, Shlomit Aharoni (2024-11-04). "The crime of the century? Bias in the English Wikipedia article on Zionism". Ynetnews (באנגלית). נבדק ב-2024-12-05.
↑  Shlomit Aharoni Lir, The bias against Israel in English Wikipedia, produced for the World Jewish Congress, 2024 (באנגלית)
↑  דניאלה גינזבורג, תיאטרון האבסורד: ויקיפדיה בצעד חריף נגד ארגון זכויות אדם יהודי; אלו ההשלכות, באתר ישראל היום, 20 ביוני 2024
גילוי נאות: ערך זה מזכיר את קרן ויקימדיה או את אחד המיזמים שלה. ויקיפדיה היא מיזם של קרן ויקימדיה.
שרון אלכסנדר

| --- | --- |

 לידה:  21 במאי 1962 (בן 62) טבעון, ישראל 
 שם לידה:  שרון כהן 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1977
 מקום לימודים:  בית צבי 
 פרסים והוקרה:  פרס אופיר לשחקן המשנה הטוב ביותר 
 פרופיל ב-IMDb
 
שרון אלכסנדר (נולד כשרון אלכסנדר הכהן ב-21 במאי 1962) הוא שחקן ישראלי, זוכה פרס אופיר על משחקו בסרטו של אסי דיין "החיים על פי אגפא".
ביוגרפיה

אלכסנדר גדל בשכונת גני-צהלה בצפון תל אביב. לאחר מכן עבר עם משפחתו לרמת השרון. הוא החל מופיע מילדות. בגיל עשר כבר הופיע כקוסם בימי הולדת, דבר שעשה באופן מקצועי עד גיל 18.
במקביל החל ללמוד משחק בסדנאות שונות והחל לשחק בהצגות ילדים באופן מקצועי בגיל 15. כשהיה בן 17 התקבל לסרטו של זאב רווח "פצעי בגרות 80" בתפקיד הראשי לצד דליה שימקו. לפני גיוסו לצבא הספיק לשחק בדרמת הטלוויזיה "חדר מורים" אשר שודרה בערוץ הראשון.
בצבא שרת כלוחם בגדוד 202 של חטיבת הצנחנים.