stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שלמה וישינסקי
הערות שוליים

↑  מיכאל הנדלזלץ, כל כך עני שזה מצחיק, באתר הארץ, 24 בנובמבר 2003
↑  ציפי שוחט, הצגת יחיד של שלמה וישינסקי בקאמרי, באתר הארץ, 15 במרץ 2005
 צבי גורן, "גט 4 TWO " – בעולמו של וישינסקי, אתר הבמה" 14 במרץ 2005
מיכל בעדני, עכבר העיר, אירוח מושלם, באתר הארץ, 22 בנובמבר 2006
↑  ביקורות:
ציפי שוחט, אדם שקרה לו משהו נורא, באתר הארץ, 9 במרץ 2008
 צבי גורן, תיאטרונטו 2008 – מתוך הכאב, אתר הבמה" 23 באפריל 2008
קובי ניב, ‏החמצה אמיצה, באתר גלובס, 29 באפריל 2008
↑  מיכאל הנדלזלץ, אמש  בתיאטרון: כסף איסלנדי, באתר הארץ, 14 ביוני 2011
↑  ביקורות:
מיכאל הנדלזלץ, קזבלן 2012: כולנו יהודים, אבל לחלקנו יש כאפיות, באתר הארץ, 11 בדצמבר 2012
יאשה קריגר, עכבר העיר, קזבלן: יהורם גאון, מאחוריך, באתר הארץ, 4 בדצמבר 2012
מיכאל הנדלזלץ, תיאטרון: "קזבלן" - מחאה חברתית, המחזמר, באתר הארץ, 3 בדצמבר 2012
↑   מיכאל הנדלזלץ, "סיפור הפרברים": מוזיקה, מחול, מוות, באתר הארץ, 1 במרץ 2016
↑  רון שוורץ, ‏הדשא של השכן, באתר גלובס, 4 בינואר 2018
↑  אני סבתא שלך, באתר התיאטרון הקאמרי
↑  גיתית גינת, עכבר העיר, סוף שבוע בת"א: פנטזיה על ערבי מחמד, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2008
↑  שרית ישי לוי, חרפת הרעב של השחקן, חדשות, 23 ביולי 1993
↑  כותבים שונים, מילות פרידה מוסף הספדים מיוחד לערב יום הזיכרון, באתר ידיעות אחרונות, ‏24 באפריל 2023
↑  אתר לזכרו של ליאור וישינסקי
↑  ליאת רון, ‏וישינסקי על חטיפת הנערים: "גם אנחנו חטפנו בריטים", באתר גלובס, 26 ביוני 2014
↑  קרן ליאור, באתר התיאטרון הקאמרי
↑  תמר רותם, אמני ישראל משמיעים קול בצוותא הערב, באתר הארץ, 27 ביולי 2014
אורין ויינברג, עכבר העיר, אמש בצוותא: אמנים מתגייסים למען חופש הביטוי, באתר הארץ, 28 ביולי 2014
↑  ציפי שוחט, פרסי תיאטרון ללימור גולדשטיין ונתן כוגן, באתר הארץ, 21 באוקטובר 2001
↑  תמר רותם, קובי אשרת, שלמה וישינסקי ונירה רבינוביץ' בין זוכי פרס אמ"י למפעל חיים, באתר הארץ, 29 באוקטובר 2013
↑  מיה סלע, שלמה וישינסקי ויצחק לאור בין הזוכים בפרס לנדאו, באתר הארץ, 23 בנובמבר 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312536505171  GND: 1062126211  ISNI: 0000 0003 6938 9264  LCCN: no2010178351  MusicBrainz: fb289b79-f7aa-4c3d-9547-b96437418ea2  VIAF: 107726074   WorldCat (עם VIAF): 107726074
רעה בשבטך

הפיוט "רעה בשבטך" במחזור קטלוני מהמאה ה-14. הסטרופה האחרונה חסרה בכתב יד זה ובאחרים.
רְעֵה בְשִׁבְטֶךָ הוא פיוט פתיחה לנשמת (מחרך) לשחרית של ראש השנה שחיבר רבי משה אבן עזרא המכונה הסלח עקב ריבוי פיוטי הסליחות שחיבר, הנאמר בקהילות הספרדים.
צורה

השיר הוא פיוט מסוג מֻחַרַךּ (בערבית: בעל תנועה) כלומר פיוט פתיחה ספרדי נפוץ לתפלת נשמת, אשר לרוב מגיע לאחר פיוט רשות קצר ממנו, ונושאו הוא לרוב נשמת האדם. השיר בנוי בתבנית מעין-אזורית (זג'ל), כלומר שיר סטרופי, שבו כל מחרוזת (בית) חורזת בחרוזים משלה, מלבד השורה האחרונה, הזהה בכל הבתים (ומתחרזת תמיד עם המחרוזת הראשונה (המדריך)). בפיוט זה: בפתיחה: אב/אב (צלעיות מתחרזות עם מקביליהן בטור הבא). בסטרופה 2: גד/גד/גד//גב (כנ"ל, מלבד השורה האחרונה המתחרזת עם הפתיחה). ב3: הו/הו/הו/הב (כנ"ל) וכן הלאה.
השיר פותח במדריך (מחרוזת קצרה המופיעה בתחילת שיר אזור וחוזרת כפזמון לאחר כל אחד מהמחרוזות) דו־טורי, הנחרז עם הטור האחרון בכל מחרוזת. כפיוטי זג'ל אחרים, טורי ה'אזור' בסוף כל מחרוזת הם שיבוצים מקראיים, ובפיוט זה הם מסתיימים במילת הקבע: "היום", הבאה להדגיש את קדושת יום ראש השנה, יום הדין. לפיוט אין משקל. לשיר פתיחה ו-4 סטרופות והוא נחתם באקרוסטיכון: משה חזק. הסטרופה האחרונה חסרה במחזורים רבים.
תוכן

הפייטן פותח בפניה לאלוהיו שינחה את עמו, המצפה לגאולה, ביום הדין. לאחר מכן הוא מתמקד ב"אנוש" הפרטי; בסטרופה הראשונה הוא מתודה על חטאיו ומתחרט עליהם. לאחר מכן (סטרופה 2) הוא מתאר את נפתולי ליבו (בנסתר) ויצרו הרע, שגרמו לו לחטוא, ובשלם פחד מעצם הפניה אל האל. בסטרופה השלישית, המנוסחת בלשון רבים, הוא פונה בכל זאת אל האל, בפנייה דו־משמעית; גאולת השבויים מידי המציקים יכולה להתפרש כבקשה על עם ישראל, וכן על האנוש, מושא השיר, המבקש להיחלץ מיד יצרו. בסטרופה האחרונה, החסרה ברבים מהמחזורים, פונה הפייטן בלשון יחיד אל אלוהיו ומתאר את יגונו וחליו מרוב חטאיו, ומבקש ממנו שירפאו וידון אותו לחיים.
אמירת הפיוט

הפיוט נקלט במחזורי הספרדים, הנוהגים לאומרו גם כיום ביום ב' של ראש השנה. בשל חששות הלכתיים מאמירת פיוטים בתוך פסוקי דזמרא, רבים נוהגים כיום לומר את הפיוט במקובץ עם שאר הפיוטים, לפני ברוך שאמר או אחרי חזרת הש"ץ של שחרית.
בעבר הוא נאמר גם במנהגים נוספים, והוא מופיע למשל ב"מחזור חזונים" המפורסם (שמייצג כנראה גרסה כלשהי של נוסח צפון אפריקה הקדום).
לקריאה נוספת

שמעון ברנשטיין, משה אבן עזרא:שירי הקדש, תל אביב: מסדה, תשי"ז, שיר מספר קי"ז, עמ' קלג, שעד
ישראל לוין וטובה רוזן, שירי הקודש של משה אבן עזרא: מהדורה ביקורתית, כרך ב, תל אביב: אוני' תל אביב, הוצ' חיים רובין, תשע"ד 2014, עמ' 59־62
חנן בניהו, מחזור קורן המבואר לראש השנה כמנהג ק"ק ספרדים, ירושלים: קורן, 2016, עמ' 308–306
הערות שוליים

↑  כך במחזור אויניון וקטלוניה. במחזורים אחרים: "מקוים" ובאחרים: "עם מקוה". שמעון ברנשטיין, משה אבן עזרא:שירי הקדש, תל אביב: מסדה, תשי"ז,  עמ' שעד.
↑  בשורה זו השיר נפסק במחזורים רבים.י' לוין וט' רוזן, שירי הקדש של משה אבן עזרא, עמ' 60.
↑  לשורה זו גם נוסחאות אחרות. שמעון ברנשטיין, משה אבן עזרא:שירי הקדש, תל אביב: מסדה, תשי"ז,  עמ' קלד ו-שעד
1 2  חנן בניהו, מחזור קורן המבואר לראש השנה כמנהג ק"ק ספרדים, ירושלים: קורן, 2016, עמ' 308–306.
1 2  חיים שירמן, השירה העברית בספרד ובפרובאנס, ספר שני, חלק ב, מוסד ביאליק, הדפסה רביעית ירושלים ה'תשס"ו, עמ' 708–709.
↑  ישראל לוין וטובה רוזן, שירי הקודש של משה אבן עזרא: מהדורה ביקורתית, כרך ב, תל אביב: אוני' תל אביב, הוצ' חיים רובין, תשע"ד 2014, עמ' 636
↑  על מונח זה ראו: עזרא פליישר, שירת הקודש העברית בימי־הביניים, ירושלים תשס"ח, עמ' 88–91.
↑  יוסף דנה, הפואטיקה של שירת הקודש הספרדית, בימי הביניים לאור השירה והפואטיקה של משה אבן עזרא, חיפה תשנ"ט, עמ' 397
↑  יוסף דנה, הפואטיקה של שירת הקודש הספרדית, בימי הביניים לאור השירה והפואטיקה של משה אבן עזרא, חיפה תשנ"ט, עמ' 526
↑  ישראל לוין וטובה רוזן, שירי הקודש של משה אבן עזרא: מהדורה ביקורתית, כרך ב, תל אביב: אוני' תל אביב חיים רובין, תשע"ד 2014, עמ' 59־62
↑  טור 9
↑  דניאל גולדשמידט, מחקרי תפילה ופיוט, תשנ"ו, עמ' 232
שאול חורב

| --- | --- |

 לידה:  1947 (בן 78 בערך) ירושלים, פלשתינה (א"י)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:   תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד הנחתת "אח"י בת שבע"  מפקד ספינת הטילים "אח"י סופה"  מפקד ספינת טילים "אח"י תרשיש"  מפקד פלגת סטי"לים בגזרת ים סוף  מפקד צוללת מסדרת גל "אח"י תנין"  מפקד שייטת הצוללות  מפקד שייטת ספינות הטילים  מפקד בסיס חיפה  סגן מפקד חיל הים
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים    מלחמת ההתשה    מלחמת יום הכיפורים    מבצע שלום הגליל  האינתיפאדה הראשונה    המערכה ברצועת הביטחון
 תפקידים אזרחיים
 סגן מנכ"ל הוועדה לאנרגיה אטומית  עוזר לאמצעים מיוחדים ואחראי על אגף האמצעים המיוחדים במשרד הביטחון  מנכ"ל הוועדה לאנרגיה אטומית  ראש מרכז חיפה למחקרי אסטרטגיה ימית באוניברסיטת חיפה
 
שאול חורב (נולד בשנת 1947) הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת תת-אלוף. הוא כיהן כמפקד שייטת הצוללות, מפקד שייטת ספינות הטילים וסגן מפקד חיל הים. בשנים 2007–2015 כיהן כראש הוועדה לאנרגיה אטומית. כיום עומד בראשות המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית וכראש קתדרת חייקין לגאואסטרטגיה באוניברסיטת חיפה.
ילדות

חורב נולד בירושלים לשרה, בת למשפחה ירושלמית ממוצא פרסי; ולאברהם, שעלה מגרמניה ב-1935. בגיל חצי שנה עבר עם משפחתו למושב בעמק חפר. בגיל 14 החל ללמוד בבית הספר לקציני ים עכו.
שירות צבאי

בשנת 1965 התגייס לקורס חובלים, ונמנה עם קבוצת אנשי חיל הים הראשונה שנשלחה לשרבור לפני פרשת ספינות שרבורג. שירת כמפקד הנחתת "אח"י בת שבע", והיה מפקדה בעת שקרה אסון משאית התחמושת באילת.
שירות צבאי > ספינות טילים

מונה למפקד ספינת טילים "אח"י סופה (סער 3)", ואחריה פיקד "אח"י תרשיש (סער 4)", אתה יצא למבצע פעמון החירות. באוקטובר 1976 הועלה לדרגת סא"ל כסגן מפקד פלגה 45 - פלגת סטי"לים בגזרת הים האדום. ובקיץ 1977 קיבל עליה את הפיקוד.
שירות צבאי > שייטת הצוללות

בעקבות פנייתו של מפקד חיל הים, מיכאל ברקאי, עבר חורב לשרת בשייטת הצוללות ולאחר מספר חודשי הכשרה והסמכה יצא לקורס מפקדי צוללות. הוא קיבל את הפיקוד על "אח"י תנין", צוללת מסדרת גל, ובשנת 1980 מונה למפקד שייטת הצוללות. תחת פיקודו כמפקד שייטת הצוללות נכתב האפיון לצוללות הדולפין, שיוצרו במיוחד עבור חיל הים במספנות ליבק, גרמניה. כחלק מליווי פרויקט הצוללות בתחילת שנות ה-90 התגורר בהמבורג.
תפקידים בכירים

בשנים 1985–1987 פיקד על שייטת ספינות הטילים. בהמשך שירת כמפקד חטיבת האמצעים המיוחדים, כמפקד בסיס חיפה וכראש מספן הים.
הוועדה לאנרגיה אטומית

לאחר שחרורו מונה למשנה למנכ"ל הוועדה לאנרגיה אטומית, ולאחר מספר חודשים מונה לעוזר שר הביטחון לאמצעים מיוחדים ואחראי על אגף אמצעים מיוחדים במשרד הביטחון. ב-2007 מונה לראש הוועדה לאנרגיה אטומית, וכיהן בתפקיד זה עד יוני 2015.
אסטרטגיה ימית

מאז שנת 2016  עד 2023 ניהל שאול חורב את המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית באוניברסיטת חיפה, ובשנת 2021 אף פרסם ספר מקיף בנושא זה, המשמש בסיס ללימוד הנושא ולהבנתו.
בשנת 2024 התנתק חורב מאוניברסיטת חיפה, והמשיך בפעילות מחקרית כמנהל המכון למדיניות ואסטרטגיה ימית.
השכלה

חורב קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת בר-אילן, על עבודה שכותרתה: "העברת טכנולוגיה וביצוע יישומים אזרחיים במעבדות הלאומיות ובמוקדי הידע של מערכת הביטחון הישראלית".
ספרים ופרסומים

שאול חורב, המרחב הימי, אסטרטגיה ימית ומה שביניהם, הוצאת מערכות ואוניברסיטת חיפה (המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית), תל אביב וחיפה: 2021. בשנת 2022 קיבל הספר את פרס יצחק שדה.
שאול חורב ואריה אורן, אח"י בת שבע – שנה אחת ואירועים רבים בה (יוני 1969 – יוני 1970). אוניברסיטת חיפה, קתדרת חייקין לגאואסטרטגיה והמרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, חיפה: ינואר 2021.
שאול חורב (עורך ראשי), אסטרטגיה ימית רבתי לישראל 2016/17, אוניברסיטת חיפה (המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית), חיפה: 2017.
שאול חורב (עורך ראשי), אסטרטגיה ימית רבתי לישראל 2017/18, אוניברסיטת חיפה (המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית), חיפה: 2018.
שאול חורב (עורך ראשי), אסטרטגיה ימית רבתי לישראל 2018/19, אוניברסיטת חיפה (המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית), חיפה: 2019.
שאול חורב (עורך ראשי), אסטרטגיה ימית רבתי לישראל 2019/20, אוניברסיטת חיפה (המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית), חיפה: 2020.
שאול חורב (עורך ראשי), אסטרטגיה ימית רבתי לישראל 2020/21, אוניברסיטת חיפה (המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית), חיפה: 2021.
שאול חורב (עורך ראשי), אסטרטגיה ימית רבתי לישראל 2021/22, אוניברסיטת חיפה (המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית), חיפה: 2022.
משפחה

חורב נשוי לרחל אותה הכיר בגיל 15, הם מתגוררים במושב בית יצחק ולהם שתי בנות ונכדים.
גלריה

שאול חורב וצוות אח"י בת שבע במסדר יום העצמאות בנמל אילת 1969.
רס"ן שאול חורב מפקד אח"י תרשיש (סער 4), 1976.
מפקד שייטת ספינות הטילים אל"ם שאול חורב בגשר ספינת סער, עם סא"ל דודו אייבר - מפל"ג 34 ורב-סרן ירון צחר - מפקד הספינה 1986.
מפקד בסיס חיפה תא"ל שאול חורב במשרדו.
מפקד חיל הים עמי אילון מימין מברך את בסיס חיפה ולידו מפקד הבסיס שאול חורב 1994.
נשיא המדינה חיים הרצוג מתקבל על ידי מפקד חיל הים עמי אילון ותא"ל שאול חורב בביקורו בבסיס חיפה.
תא"ל שאול חורב מפקד בסיס חיפה מדבר אל צוות אוניית עזר 1994.
הנשיא ראובן ריבלין מקבל קובץ מחקרי אסטרטגיה ימית מידי פרופ' תא"ל שאול חורב, 10 ביוני 2016
לקריאה נוספת

גד דותן, רמי"מ והפישול הקטן שלי, אח"י פלברה אגדות שקרו באמת, הוצאת בית החובל 2020, עמ' 127.
הערות שוליים

↑   אמיר אורן, דרוש: איש עם גרזן, באתר הארץ, 2 בפברואר 2014.
↑  ברק רביד, רה"מ מינה את שאול חורב למנכ"ל הוועדה לאנרגיה אטומית, באתר הארץ, 30 באוגוסט 2007
↑  החברים של שפרמן, באתר הארץ, 22 בפברואר 2007
↑  נמצאו החפצים שנגנבו מביתו של שאול חורב, כתבה באתר The Post, מתאריך 5 במרץ 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305749605171  ISNI: 0000 0000 6896 0578  ORCID: 0000-0002-6636-3627  VIAF: 97357279   WorldCat (עם VIAF): 97357279 
הודעת המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית על זכיית ספרו של חורב בפרס יצחק שדה 2022
יחידת להבה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 משרד אחראי:  משרד לביטחון לאומי
 סוכנות אם:  כבאות והצלה לישראל 
 תאריך הקמה:  העשור הראשון של המאה ה־21 
 מטה מרכזי:  יהוד 
 שמות קודמים:  ימ"ר כבאות והצלה
 אתר רשמי
 
סיכת היחידה
היחידה הלאומית לחילוצים מיוחדים "להבה" היא היחידה הארצית לכבאות והצלה הכפופה לאגף המבצעים. היחידה פועלת במגוון רחב של תחומים, בהם: איתור וחילוץ נעדרים בתווך תת-ימי, חילוץ מגובה, חילוץ ממים זורמים חילוץ ממערות, חילוץ מחללים מוקפים, רכבלים, כלי שיט ומתארים נוספים.
היחידה מונה כ-36 לוחמים, מפקדים ואנשי מטה, פועלת בתצורת משמרות ונמצאת בכוננות מבצעית 24 שעות ביממה בכל ימות השנה. "להבה" כפופה לאגף המבצעים ותופסת כוננות ארצית ומרחבית לאירועים בהם יש ליחידה יתרון יחסי, כשירות ואמצעים מתאימים (וייחודיים) למתן המענה המבצעי.  היחידה פועלת בשיתוף המערך האווירי של משטרת ישראל, ומבצעת גם חילוצים מוסקים.
היסטוריה

ההחלטה על הקמת היחידה, התקבלה ברשות הארצית לכבאות והצלה, כחלק ממילוי הדרישות המבצעיות שהציב חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, תשע"ב-2012 והצורך לפתח מענה מבצעי הולם לתרחישי חילוץ והצלה שונים. בהנחיית ראש אגף המבצעים טפסר אייל כספי בנציבות כבאות והצלה, נכתבה תפיסת הפעלה ליחידת העילית שפרטה את ייעוד היחידה, המבנה, אופי הפעילות והאירועים בהם תפעל. התפיסה, לצד תוכנית ההקמה של היחידה, אושרה על ידי נציב כבאות והצלה.
במרץ 2013 מונה טפסר משנה יוסף דקלו, למפקד היחידה ועליו הוטלה מלאכת הקמת היחידה, כיחידה מרכזית (ימ"ר) בנציבות.
ביולי 2016, בתום שנתיים של הכנות, אימונים וסיום הקורס הראשון, הוקמה היחידה שמנתה 28 מחלצים שעברו את הכשרות הבאות:
חילוץ מגובה ומחללים מוקפים.
חילוץ המוני בתרחישים שונים.
הכשרה כצוללני חילוץ והצלה.
קורס חובש רפואת חירום של מגן דוד אדום.
בהמשך, נוספו ביחידה הכשרות נוספות, כמו:
אינסרג (INSARAG Heavy Team ISR-01).
חילוץ מהרס.
התמחות בתחום חילוץ ממים זורמים.
חילוץ מרכבלים.
חילוץ מוסק בשיטת "לונג ליין " (חילוץ מספר אנשים במקביל באמצעיות מסוק) בשיתוף המערך האווירי של משטרת ישראל.
היסטוריה > שם היחידה

ב-2017 הוחלט לקרוא ליחידה: להבה (יחידה מרכזית ארצית).
היסטוריה > מפקדי היחידה

2013–2018 – תת-טפסר יוסף דקלו
2018–2020 – טפסר משנה אריאל אבן דנן
2020 – סגן טפסר דורון אלמשלי.
פעילות היחידה

היחידה נמצאת בכוננות מבצעית, במשך כל ימות השנה והיא פועלת בתרחישים לא שגרתיים, בתחומים שונים, כגון:
חילוץ מגובה – תחום המקיף מגוון תרחישים ובניהם: חילוץ מעגורנים וקונסטרוקציות, חילוץ מרכבלים, חלל מוקף.
חילוץ מסוק ("חילוץ מוסק") – היחידה פועלת בשיתוף היחידה האווירית של משטרת ישראל, . בשנים הקרובות, עתידה היחידה לקבל מסוקי בלאק הוק על מנת לפתוח כשירויות נוספות .
חילוץ בצלילה – ליחידה יש פלגת צלילה, שכוללת צוללים בעלי הכשרות מיוחדות, בין היתר, צלילה במים עכורים וחילוץ בתנאים קשים.
חילוץ ממים זורמים – ליחידה יש ציוד רפטינג מתקדם וכל מחלצי היחידה מוכשרים לביצוע משימות חילוץ במים זורמים.
רפואה – כל המחלצים מוכשרים כחובשי רפואת חירום מטעם מד"א.
פעילות היחידה > אירועים בהם היחידה נטלה חלק פעיל

מאז הקמתה, היחידה השתתפה במספר אירועים בארץ:
"אסון המעלית", ברחוב נדב 2 בתל אביב, שבו מצאו את מותם סתיו הררי ובן זוגה דין הררי. צוללי היחידה הוציאו את בני הזוג מהמעלית בחניון הבניין שהוצף.
"אסון הבולען בכרמי יוסף", שבו נספה כליל קמחי, שנסחף אל תוך בולען שנפער, תחת בריכת שחיה פרטית. היחידה פעלה בשיתוף פעולה גופים נוספים, לחילוץ הנעדר.
"המערה בערערה" – היחידה פעלה למעלה מ-24 שעות בתוך מערה בעומק של 50 מטרים לחילוץ אדם שנלכד בתוכה.
במהלך שנת 2024 חילצה היחידה כ-30 חילוצים של אזרחים בשטח מדינת ישראל.
משלחות ושיתופי פעולה בין-ארגוניים > בארץ

במקרים מורכבים, צוותי היחידה פועלים בשיתוף פעולה עם כוחות מיוחדים ויחידות חילוץ אחרות בהן: כוחות יחידת החילוץ וההצלה הארצית (יחצ"א), יחידה 669, יחידות השיטור הימי של משטרת ישראל.
בין היתר השתלבו מחלצי היחידה בחילוץ מאסונות כמו: אסון נחל צפית (2018), אסון הר מירון (2021).
משלחות ושיתופי פעולה בין-ארגוניים > בעולם

היחידה נטלה חלק במספר משלחות סיוע שונות בעולם: שיטפונות בברזיל (2021), שריפות ביוון (2023), רעידת אדמה בטורקיה (2023).
כח אדם

ביחידה נמנים כ-36 לוחמים, מפקדים ואנשי מטה, רובם יוצאי יחידות מובחרות בצה"ל.
גיוס מתבצע אחת לכמה שנים ובסיום תהליך המיון נערך "גיבוש" בן יומיים, אשר כולל משימות מעולם התוכן של היחידה.
בסיס היחידה

בסיס היחידה שוכן במבנה תחנת הכיבוי הישנה של יהוד.
עד לשנת 2025 עתיד להסתיים פרויקט בניית מתקן הקבע של היחידה אשר נבנה בימים אלה בסמוך לשער הגיא.
פלגת מתנדבים (מומחי תוכן)

ביחידה קיימת פלגת מתנדבים שהוקמה על ידי סגן טפסר (מתנדב) יגאל אליהו, שמונה כמה עשרות מתנדבים, מתחומים שונים, כמו: צוללים בעלי הכשרות מיוחדות, מומחים בתחום הגובה וחלל מוקף, רופאים, פרמדיקים, מהנדסים, מומחים לחללים בתת-קרקע וטייס.
הערות שוליים

↑  להבה (יחידה מרכזית ארצית), באתר GOV.IL
↑  אלף שיחות לא נענו, הקריאה מהמעלית הוגדרה "אירוע שוגג", באתר כלכליסט, 5 בינואר 2020
↑  חסן שעלאן, בתום יממה של פעולות חילוץ: חולצה גופת גבר שנפל לבור בוואדי ערה, באתר ynet, 29 באוגוסט 2020
↑  מטייל שבר את רגלו בנחל תבור וחולץ ע״י מסוק יחידת להבה • צפו – JDN
↑  רגע NEWS, צפו: חילוץ ממוסק מוצלח במדבר יהודה, באתר רגע NEWS, ‏2024-12-12
↑  רובי המרשלג, אחרי שלושה ימים: נמצא הנעדר בכינרת כשהוא ללא רוח חיים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 4 בנובמבר 2024
גבעת הדקלים

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  רחובות 
 קואורדינטות:  31°52′49″N 34°49′00″E﻿ / ﻿31.880305555556°N 34.816638888889°E﻿ / 31.880305555556; 34.816638888889
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) גבעת הדקלים(למפת גוש דן רגילה) גבעת הדקלים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גבעת הדקלים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גבעת הדקלים  he גבעת הדקליםhe גבעת הדקליםמפת  __ רחובות [‌למפה דינמית של השפלה וסביבותיה‌]מצפון וממזרח: __ מועצה אזורית גזר מדרום: __ קריית עקרון, __ מועצה אזורית ברנר ממערב: __ מועצה אזורית גן רווה ממערב ומצפון: __ נס ציונה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
גבעת הדקלים היא גבעה בשכונת "רחובות החדשה" שבדרום העיר רחובות. הגבעה קיבלה את שמה על ידי עולים מתימן שלאחר גירושם מאזור הצפון והכנרת התיישבו באזור רחובות.[דרוש מקור: מקור לכך שהשם ניתן על ידי העולים] שם הגבעה ניתן לה בעקבות הדקלים הרבים המצוים בה.
תולדות הגבעה

הגבעה, הקרויה גם פארק דורון (גלגול השם גבעת דורון או ראס דוראן), הייתה אחד משני המקומות היחידים שמופו על ידי הבריטים בסוף המאה ה-19[דרושה הבהרה] (המקום הופיע כ"Ras Deiran" במפת הקרן לחקר ארץ ישראל). גבעה זו הפכה לאתר מורשת ברחובות.
בתחילה, נקנה השטח על ידי חיים רטשקר מיעקב דוב פישלזון וניטעו בו כרמים. בשנת 1923 נקנה על ידי הציוני האנגלי יוסף צבי אלכס. משפחות קרוננברג-קרן עיבדו את השטח החקלאי בתקופה זו. לאחר מכן, נמכרה הגבעה לאברהם גולדברג שבשנת 1932 עקר את הכרם ונטע במקומו פרדס. התכנון המקורי של גולדברג היה לבנות לו בית על הגבעה. בראש הגבעה קיימת ל"בייקה" שהוא מבנה של בית אריזה, בדרך כלל בתוך הפרדס עצמו[דרושה הבהרה], בקתת אבן ישנה של משה וולדבלום, הוא "מוסה ג'בל" (ג'בל-הר).
בשנת 1932 הוקם בית החרושת "פרי פרי" (בית החרושת השני למוצרי פירות הדר בישראל) למרגלות הגבעה. בית החרושת נמכר ל"תנובה", ושמו שונה ל"פרי תנובה". בשנות ה-60, לאחר מותו של גולדברג, נקנה השטח בו נמצאת גבעת הדקלים על ידי משפחת לרר מנס ציונה. בשנת 1997 החלה בניית שכונת "רחובות החדשה".
פארק גבעת הדקלים

בתכנונו של האתר הושם דגש על סימולם של הפרטים השונים. מדרגות האתר מסמלות את שלבי סולם רחובות אל השמיים והדקלים הממוקמים סביב למדרגות משולים למלאכים המלווים את העולים בסולם[דרוש מקור]. הפארק, הנראה היטב מכביש הכניסה הדרומי לרחובות, הפך לסמל שכונת "רחובות החדשה".
הערות שוליים

↑  מפת רחובות 1897, עם סימון החלקה בבעלות חיים רטשקר בדרום העיר., באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  הפוסט "חפץ דינה - נהרגה על ידי בנה המשתולל מאהבה", עודד ישראלי וצמרת אביבי, הבלוג "סיפורי ארץ-ישראל - מצבות מדברות 1950 – 1850", 1 באוקטובר 2013
↑  אתר רחובות החדשה-תולדות השכונה
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ועדת השרים לענייני שירות ביטחון כללי

ועדת השרים לענייני שירות הביטחון הכללי, היא ועדת שרים מיוחדת, הפועלת בהתאם לסמכויותיה הקבועות בחוק ובשם הממשלה בכל הנושאים שהממשלה נדרשת אליהם על-פי החוק.
בראש הוועדה עומד ראש ממשלת ישראל, והרכב שריה מצומצם.
סמכויות הוועדה

על פי חוק שירות הביטחון הכללי, התשס"ב-2002 ועדת השרים תעסוק ב:
פעילות שירות הביטחון הכללי על-פי ייעודו ותפקידיו.
אבטחת אישים.
בניין הכוח של שירות הביטחון הכללי.
תוכנית העבודה השנתית והרב-שנתית של שירות הביטחון הכללי.
תקציב שירות הביטחון הכללי.
הצעות החלטה ויוזמות חקיקה הנוגעות לפעילות שירות הביטחון הכללי.
קבלת דין וחשבון שנתי ותקופתי שערך מבקר שירות הביטחון הכללי.
כל נושא אחר שקשור לפעילות שירות הביטחון הכללי שראש הממשלה קבע שנסיבותיו מצדיקות שיידון בוועדת שרים זו.
הרכב הוועדה

| שר/ה> מינוי על-פי חוק | שר/ה> מינוי על-פי חוק | תפקיד> מינוי על-פי חוק | סיעה> מינוי על-פי חוק |
| --- | --- | --- | --- |
|  | יו"ר הוועדה בנימין נתניהו | ראש הממשלה | הליכוד |
|  | מ"מ יו"ר הוועדה יריב לוין | שר המשפטים | הליכוד |
|  | ישראל כ"ץ | שר הביטחון | הליכוד |
|  | חיים כץ | ממלא מקום השר לביטחון לאומי | הליכוד |
|  | יואב קיש | שר החינוך | הליכוד |
מוזמנים קבועים
|  | רונן בר | ראש שירות הביטחון הכללי | ראש שירות הביטחון הכללי |
גופי קטון

Chemical structures of the three ketone bodies.
גופי קטון הם שלוש מולקולות מסיסות במים שמיוצרות כאשר חומצות שומן מפורקות ליצירת אנרגיה. שלוש המולקולות הן אצטואצטט, בטא-הידרוקסיבוטיראט ואצטון (אף שבטא-הידרוקסיבוטיראט איננה קטון אלא חומצה קרבוקסילית, היא נמנית עם גופי הקטון). אצטואצטט ובטא-הידרוקסיבוטיראט משמשות כמקור אנרגיה בלב ובמוח.
שימוש במוח ובלב

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא יש לתקן את הנכתב כאן לפי מקורות מוסמכים, למשל PMID 14769485.
גופי הקטון מיוצרים בכבד ומועברים לשאר רקמות הגוף בעזרת זרם הדם. תאי הגוף יכולים להפוך גופי קטון בחזרה לאצטיל קואנזים A, להפקת אנרגיה דרך מעגל קרבס (למעט אצטון, שלא יכול להיהפך בחזרה לאצטיל קואנזים A).
בתנאים רגילים, שריר הלב מפיק את רוב האנרגיה מחומצות שומן, ורק כ-5% מהאנרגיה שלו מגיעה מגופי קטון.
המוח לעומת זאת, מסתמך על גלוקוז כמקור אנרגיה עיקרי. רוב חומצות השומן לא עוברות את מחסום הדם-מוח, ובנוסף גלוקוז הוא המקור הזמין והמהיר ביותר להפקת אנרגיה. לכן, תאי המוח לא משתמשים בחומצות שומן להפקת אנרגיה ובעת מחסור בגלוקוז לרוב הרקמות יש מקור אנרגיה חלופי (מלבד גופי קטון), אך למוח אין. המוח מסתגל ומגדיל את חלקם של גופי הקטון בהפקת אנרגיה, על חשבון הגלוקוז. נמצא כי אחרי 3 ימים של דיאטה דלת פחמימות, כרבע מהאנרגיה שצורך המוח הגדול מופקת מגופי קטון, ולאחר 40 יום בערך, כבר 70% מהאנרגיה מקורה בגופי קטון.
ייצור גופי קטון

גופי הקטון נוצרים בתהליך הנקרא קטוגנזה, אשר מתרחש בעיקר במטריקס של המיטוכונדריה בכבד כאשר יש מחסור בפחמימות ונוצר צורך להפיק אנרגיה מחומצות שומן.
השלב הראשון ביצירת גופי הקטון כולל חיבור של 2 מולקולות אצטיל קואנזים A ליצירת מולקולה שנקראת אצטואצטיל קואנזים A‏ (Acetoacetyl-CoA). בתהליך זה, אשר מתווך על ידי האנזים תיולאז (Thiolase), נפלטת מולקולת קואנזים A אחת. בשלב הבא, בתהליך אשר מתווך על ידי האנזים β-Hydroxy-β-methylglutaryl-CoA synthase ‏ (HMG-CoA synthase), מוספות 2 מולקולות לאצטואצטיל קואנזים A - מים ואצטיל קואנזים A, ליצירת מולקולת β-Hydroxy-β-methylglutaryl-CoA  ‏ (HMG-CoA).
בשלב הבא מסולקת מולקולה אחת של אצטיל קואנזים A על ידי האנזים β-Hydroxy-β-methylglutaryl-CoA lyase ‏ (HMG-CoA lyase), דבר שמניב את האצטואצטט. מכאן קיימות 2 אפשרויות: מולקולת אצטואצטט יכולה לעבור חיזור על ידי האנזים D-β-hydroxybutyrate dehydrogenase (תוך כדי ניצול המימן ממולקולת NADH) ולהניב את ההידרוקסיבוטיראט, או לעבור דה-קרבוקסילציה (הוצאת פחמן דו-חמצני), בתיווך האנזים Acetoacetate decarboxylase, וליצור אצטון.
בהקשר זה חשוב לציין כי יצור האצטון אינו תהליך הפיך, כלומר לא ניתן לקבל אצטואצטט בחזרה, ולכן האצטון מופרש בשתן ובנשימה. האצטון מופרש בנשימה כי הוא בעל לחץ אדים גבוה ולכן הוא מתנדף בקלות. נדיפות האצטון היא שגורמת לריח ה"פירות" בנשימת חולי סוכרת ללא טיפול.
ניצול גופי קטון

גופי הקטון מנוצלים בתהליך הנקרא קטוליזיס. בתהליך ניצול גופי קטון נוצרות 2 מולקולות אצטיל קואנזים A מחדש מהן מפיק התא אנרגיה על ידי הכנסתן למעגל קרבס.
לתהליך זה 3 שלבים. בשלב הראשון, היות שפעילות האנזים D-β-hydroxybutyrate dehydrogenase היא הפיכה, הופכות מולקולות הידרוקסיבוטיראט חזרה לאצטואצטט. היות שפעילות האנזים HMG-CoA synthase אינה הפיכה קיים צורך לעוקפו ולכן בשלב הבא מוכנסת מולקולת סוקסיניל קואנזים A ‏ (Succinyl-CoA) ומתרכבת עם אצטואצטט לקבלת מולקולת אצטואצטיל קואנזים A, זאת בתיווך האנזים β-ketoacyl-CoA transferase ותוך כדי פליטת מולקולת סוקסינאט. השלב האחרון בתהליך מתווך על ידי האנזים תיולאז שהוא בעל פעילות הפיכה. בתהליך זה על ידי הכנסת מולקולת קואנזים A מבוקעת אצטואצטיל קואנזים A ל-2 מולקולות אצטיל קואנזים A זמינות לכניסה למעגל קרבס.
קטוזיס וקטואצידוזיס

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא הנכתב מכיל מידע שאינו עדכני ויש לעדכנו.
כאשר ישנו עודף של גופי קטון, הגוף נכנס למצב לא תקין, אך לא בהכרח מזיק, שנקרא קיטוזיס. כאשר רמת גופי הקטון גבוהה מאוד, הדבר משפיע ישירות על רמת החומציות של הדם, היורדת מ-pH של 7.4 עד ל-6.7. זהו מצב מסוכן שנקרא קטואצידוזיס, שהוא אחד הסימפטומים הנפוצים של סוכרת מסוג 1.
אצטיל קואנזים A