שפות המאיה
הערות שוליים

↑  Promise and Reality - Implementation of the Guatemalan Peace Accords, lanic.utexas.edu
1 2 3  לייל קמפבל, American Indian Languages: The Historical Linguistics of Native America, עמ' 195
↑  Mesoweb Resources, www.mesoweb.com
↑  Kaufman, Terrence; with Justeson, John (2003, "A Preliminary Mayan Etymological Dictionary" (PDF).
↑  Campbell, Lyle; Kaufman, Terrence, "Mayan Linguistics: Where are We Now?", Annual Review of Anthropology., 1985
↑  Kaufman, Terrence, "Archaeological and Linguistic Correlations in Mayaland and Associated Areas of Meso-America"., 1976
↑  Robertson, John; Houston, Stephen, "El problema del Wasteko: Una perspectiva lingüística y arqueológica", XVI Simposio de InvestigacionesArqueológicas en Guatemala. Museo Nacional de Arqueología y Etnología, Guatemala., עמ' 714-724
↑  "Chontal linguistic influence in Ancient Maya writing", The linguistics of Maya writin, 2004, עמ' 13-26
↑  Houston, Stephen D.; Robertson, John; Stuart, David, "The Language of Classic Maya Inscriptions", 2000
↑  Wayback Machine, web.archive.org, ‏2007-03-19
↑  Fabri, Antonella, "Genocide or Assimilation: Discourses of Women's Bodies, Health, and Nation in Guatemala", 2003
↑  Brigittine M. French, The Politics of Mayan Linguistics in Guatemala: Native Speakers, Expert Analysts, and the Nation, 2003 doi: 10.1075/PRAG.13.4.02FRE
↑  Lyle Campbell, Lyle Terrence Thomas C. Kaufman, Lyle Terrence Thomas C. Smith-Stark, Meso-America as a linguistic area, 1986 doi: 10.1353/LAN.1986.0105
1 2  Lyle Campbell, American Indian languages : the historical linguistics of Native America, New York: Oxford University Press, 1997, ISBN 0-585-37161-X
↑  David F. Mora-Marín, Testing the Proto-Mayan-Mije-Sokean Hypothesis1, International Journal of American Linguistics, 2016 doi: 10.1086/685900
1 2  L Campbell, T Kaufman, Mayan Linguistics: Where Are We Now?, Annual Review of Anthropology 14, 1985-10-01, עמ' 187–198 doi: 10.1146/annurev.an.14.100185.001155
↑  Danny Law, Mayan Historical Linguistics in a New Age, Language and Linguistics Compass 7, 2013, עמ' 141–156 doi: 10.1111/lnc3.12012
↑  J. Robertson, A Proposed Revision in Mayan Subgrouping, International Journal of American Linguistics, 1977 doi: 10.1086/465466
↑  S. Houston, J. Robertson, D. Stuart, The Language of Classic Maya Inscriptions1, Current Anthropology, 2000 doi: 10.1086/300142
↑  Ryan Bennett, Jessica Coon, and Robert Henderson, INTRODUCTION TO MAYAN LINGUISTICS
↑  Chontal, Tabasco, Ethnologue (באנגלית)
↑  Ch’orti’, Ethnologue (באנגלית)
↑  Tzeltal, Ethnologue (באנגלית)
↑  Q’eqchi’, Ethnologue (באנגלית)
↑  Uspanteko, Ethnologue (באנגלית)
↑  Linguistics, Austin: University of Texas Press, (1972 printing), ISBN 0-292-73665-7
↑  David Beck and Doris Payne, International Journal of American Linguistics 75, 2009-01 doi: 10.1086/598227
↑  Charles Andrew Hofling, Mopan Maya - Spanish - English dictionary = : diccionario Maya Mopan - Español - Ingles, Salt Lake City, Utah, 2011, ISBN 978-1-60781-978-3
↑  cigar | Origin and meaning of cigar by Online Etymology Dictionary, www.etymonline.com (באנגלית)
↑  Read & González, 2000, עמ' 200
↑  Jorge A. Suárez, The Mesoamerican Indian languages, Cambridge [Cambridgeshire]: Cambridge University Press, 1983, ISBN 0-521-22834-4
↑  Linda Schele, A forest of kings : the untold story of the ancient Maya, 1st ed, New York: William Morrow and Company, Inc, 1990, ISBN 0-688-07456-1
↑  Jacques Soustelle, The Olmecs : the oldest civilization in Mexico, Garden City, N.Y.: Doubleday, 1984, ISBN 0-385-17249-4
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558276605171  BNE: XX4577100  BnF: cb12650307r (data)  GND: 4120250-8  LCCN: sh85082405  NKC: ph291726 
מסלולי הגירה ותאריכים משוערים של משפחות שונות בשפות המאיה. כיום האזור המוצג כפרוטו-מאיה מאויש על ידי דוברי ענף הקונג'ובאלנים (תכלת באיורים אחרים).
גליפי מאיה מהתקופה הקלאסית בקיר טיח במוזיאון דה סיטיו בפלנקה, מקסיקו
ציור עם טקסט שנכתב בשפת צ'וג מאיקסקאן, גואטמלה.
גנאלוגיה של שפות המאיה.
מפת התפוצה הגאוגרפית של שפות המאיה במקסיקו ובמרכז אמריקה
מפה של קהילות שפות המאיה - הגופן מציין את הגודל היחסי של אוכלוסיית הדוברים. (יוקאטק וק'יצ'ה עם 900,000 ו-400,000 דוברים בהתאמה; 100,000-500,000 דוברים; 10,000-100,000 דוברים; ומתחת ל-10,000 דוברים).
כתב ביוקטק מאיה בקודקס דרזדן, במאה ה-11–12, צ'יצ'ן איצה
עמוד 9 בקודקס דרזדן המציג את שפת המאיה הקלאסית שנכתבה בהירוגליפים של המאיה (מתוך מהדורת פורסטרמן משנת 1880)