ישעיה הלוי הורוביץ
הערות שוליים

↑  "ישעיהו" הוא השם המופיע על קברו, אך במרבית כתביו ובהתייחסויות אליו הוא נקרא "ישעיה".
↑  "הורוויץ" הוא האיות המקובל ביידיש והוא המופיע על קברו. "הורוביץ" הוא התעתיק העברי (מופיע לעיתים כ"הורביץ").
↑  בספר 'ויתילדו' של הרב נפתלי אהרן וקשטיין הוכח שמדובר בטעות, וראו על כך בהרחבה בהמשך
1 2 3 4 5 6  ספר תולדות משפחת הורוויץ, מאת הרב צבי הירש הורוויץ, רבה של דרזדן, עמוד 20 (אתר כתבים עבריים). הספר יצא לאור בשנת תרצ"ה (1936) יחד עם קובץ נוסף פרי עטו במצורף למהדורת המחקר על הירושלמי בעריכת אחיו. מאמרו על השל"ה מסתמך בעיקר על מחקרי אחד מאבותיו רבי אפרים זלמן מרגליות בספרו מעלות היוחסין דף י"ב.
↑  יעקב לייב שפירא, משפחות עתיקות בישראל, תל אביב: חוליות, 1981, עמ' 170
↑  נקברה בפראג, סמוך לקבורת רבי עקיבא מאובן, בנה כתב עליה בצוואתו: בדורה היו אומרם שלא הניחה ממעשה האמהות... והייתה בת ת"ח מופלג פרנס הדור.
↑  ראו: אריה מורגנשטרן, ‏יהדות הגולה והכמיהה לציון, 1240-1840, תכלת 12, אביב תשס"ב 2002
↑  הורוויץ ישעיה; של"ה, אנציקלופדיית דעת
↑  עליו ראו: מרדכי מרגליות (עורך כללי), "ישעיה הלוי הורוביץ", אנציקלופדיה לתולדות גדולי ישראל, תל אביב: י' צ'צ'יק, תש"ו, עמ' 1249-1248, באתר היברובוקס
1 2 3 4  "ויתילדו" לפרשת כי תשא תשע"ז, נפתלי אהרן וקשטיין (ספר בהדפסה, כרגע מופץ כדף שבועי ברשת) וראו דיון מקוון מקדים בעניין בדיון המקוון של אוצר החכמה
1 2  הספר כנסת ישראל מאת שמואל יוסף פין (ורשה תרמ"ז, 1886) המביא לראשונה את  סיפור הבריחה מירושלים בחודש טבת שנת שפ"ו, לטענתו על פי הכתוב בספר 'ווי העמודים'. הוא כותב את השערתו של הוק שהפטירה הייתה בשנת ש"ץ, לצד השערה עצמית שמדובר בשנת שפ"ח. שתי ההשערות נסמכות על ערעורו של הרב מרגליות על שנת ש"פ הרשומה בספר מגלה עמוקות.
↑  הקדמת הרב שבתי לשל"ה ובה אחרי פירוט הערים בהן כיהן באירופה, מוזכרת אחרי הגעתו לארץ רק ירושלים
1 2  ספר מעלות היוחסין אפרים זלמן מרגליות דף י"ב, לחקר שנת מותו של השל"ה (אתר כתבים עבריים)
↑  על פי ספרו של הרב נפתלי וקשטיין 'ויתילדו'
↑  הספר מגלה עמוקות לפרשת וירא ובכותרת המשנה רשום: דרוש על הספד החסיד הגאון ר' ישעי' מפראג שנפטר בירושלים תוב"ב ש"פ לפ"ק. (אתר כתבים עבריים)
↑  הקדמה והערות של סיני הוק על הספר 'גל עד' מאת קלמן ליבן
1 2 3  ווי העמודים  הקדמתו של שבתי (שעפטיל) בנו של השל"ה לספר 'שני לוחות הברית' והודפס בפני עצמו, מהדורת שנת ה'ת"ח בהקדמה, על פיה קבע הוק בטעות את שנת מותו של השל"ה לשנת ה'ש"צ: "ומאחר שבעל הדרך ירט לנגדו, להוציא מחשבתו לפעולתו לאור בארץ החיים, - אור תורתו, בכן לא נגמר הספר בחוצה לארץ, כי אם בירושלים שתי שנים אחרי ביאתו! ומי"י הייתה זאת לְזַכוֹתוֹ - שהיה ניתק לראי"ה גנזי אוצרות דברי פי חן קבלת איש האלהי החכם הֵגִּילָם הרב הגדול מורנו הרב יצחק לוריא זצ"ל בצרור החיים צרורה נשמתו. ולא היו נראין לשום אדם עד בוא אבי אדוני ז"ל לאוצרתו ולביתו. כי שם תקע אבי ז"ל חנייתו ודירתו, והיה לומד בהם מראש עד סוף כדי להגיע לתכליתו..." ובהמשך: "ושתי שנים אחרי ככלות גמר הספר נלקח ארון אלהים עלה לעליונים ועל ידי זה לא היה לי רשות לצביונים..." (אתר כתבים עבריים)
↑  ספר שני לוחות הברית - העמוד הסוגר במהדורה המקורית, ובו כותב השל"ה: תם ונשלם, מעזרת אל עולם, שנת השבו'עה לפ"ק. לדעת הוק זוהי שנת שפ"ח ושנתיים אחר כך נפטר השל"ה, ולדעתו של הורוויץ למרות הרישום 'לפ"ק' מדובר בגימטריה למילה שבוע"ה (שנת שפ"ג - שנתיים אחר  עלייתו לארץ ישראל) ואילו האות ה' מייצגת את האלפים. ובהתאם לדברי הבן בהקדמת ספרו ווי העמודים, ולפיכך השל"ה נפטר בשנת שפ"ה או שפ"ו לכל המאוחר.
↑  'דור ודור ודורשיו' של הרב יוסף לוינשטיין, עם התאריך המטעה, השייך לשורה לעיל.
↑  הספר יקרא דחיי לחודש ניסן ובו הרישום השגוי. הספר של הרב אפרים לנדא, הוא אוסף רשימות של ימי פטירה לפי חודשים, ויצא לאור בשנת תרפ"ח (1928 או 1929)
↑  הספר מליצי אש הפופולרי מאת אברהם שטרן, שבו נשנתה הטעות. ספר זה מספר את קורותיהם של אישים שונים והוא ערוך לפי סדר הרשימות בספר יקרא דחיי. ספר זה הופץ בהרחבה ועמו השגיאה האמורה
↑  דודו בזק, חזרו לבית הכנסת שמעליו נבנתה כנסייה, באתר nrg‏, 19 באוקטובר 2006.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262911805171  PLWABN: 9810667975705606  GND: 123549310  ISNI: 0000 0001 0954 2322  LCCN: n80050027  NKC: skuk0003120  SELIBR: 137409  SUDOC: 088038440  VcBA: 495/236962  VIAF: 10756979   WorldCat (עם VIAF): 10756979 
היסטוריה של עם ישראל