stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2022/2023 ביורופקאפ
מתכונת התחרות > שלב המוקדמות > מוקדמות ב'

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |
:  
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  ליטא יובנטוס אוטנה |  59 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  ליטא יובנטוס אוטנה |  59 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  רומניהמוניצ'יפל קראיובה |  65 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  רומניהמוניצ'יפל קראיובה |  65 |   |   |  רומניהמוניצ'יפל קראיובה |  71 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  רומניהמוניצ'יפל קראיובה |  71 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  אוסטריהקפפנברג בולס |  55 |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  אוסטריהקפפנברג בולס |  55 |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  רומניהמוניצ'יפל קראיובה |  79 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  רומניהמוניצ'יפל קראיובה |  79 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  אסטוניה קאלב/קראמו |  84 |
|  |  קרואטיה צדביטה ג'וניור |  73 |   |   |  |  |   |   |  אסטוניה קאלב/קראמו |  84 |
|  |  קרואטיה צדביטה ג'וניור |  73 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  אסטוניה קאלב/קראמו |  93 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  אסטוניה קאלב/קראמו |  93 |   |   |  אסטוניה קאלב/קראמו |  98 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  אסטוניה קאלב/קראמו |  98 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  קוסובו סיגל פרישטינה |  61 |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  קוסובו סיגל פרישטינה |  61 |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
מתכונת התחרות > שלב המוקדמות > מוקדמות ג'

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |
:  
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  ליטא וולבס |  83 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  ליטא וולבס |  83 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  יוון אריס סלוניקי |  72 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  יוון אריס סלוניקי |  72 |   |   |  ליטא וולבס |  76 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  ליטא וולבס |  76 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  בולגריהרילסקי ספורטיסט |  91 |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  בולגריהרילסקי ספורטיסט |  91 |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  בולגריהרילסקי ספורטיסט |  61 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  בולגריהרילסקי ספורטיסט |  61 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  ישראלהפועל חיפה |  68 |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  ישראלהפועל חיפה |  68 |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  ישראלהפועל חיפה |  75 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  ישראלהפועל חיפה |  75 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  פינלנדקטאיה יואנסו |  64 |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  פינלנדקטאיה יואנסו |  64 |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
מתכונת התחרות > שלב המוקדמות > מוקדמות ד'

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |
:  
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  שוודיה ימטלנד באסקט |  73 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  שוודיה ימטלנד באסקט |  73 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  פולין צ'ארני סלופסק |  83 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  פולין צ'ארני סלופסק |  83 |   |   |  פולין צ'ארני סלופסק |  74 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  פולין צ'ארני סלופסק |  74 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  הולנדליידן |  78 |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  הולנדליידן |  78 |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  הולנדליידן |  59 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  הולנדליידן |  59 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  צרפת שולה באסקט |  71 |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  צרפת שולה באסקט |  71 |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  צרפת שולה באסקט |  93 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  צרפת שולה באסקט |  93 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  טורקיה בשיקטש |  62 |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  טורקיה בשיקטש |  62 |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  - |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
מתכונת התחרות > לאקי לוזר

שלוש מארבעת הקבוצות שהפסידו בגמר המוקדמות בעלות המאזן הטוב ביותר בגמר ובחצי הגמר העפילו לשלב הבתים
|  | קבוצה | זכות | חובה | הפרש | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | רומניהמוניצ'יפל קראיובה | 150 | 139 | 11 | מעפילה לשלב הבתים |
| 2. | בולגריהרילסקי ספורטיסט | 152 | 144 | 8 | מעפילה לשלב הבתים |
| 3. | בלגיהאנטוורפ ג'יינטס | 161 | 158 | 3 | מעפילה לשלב הבתים |
| 4. | הולנדליידן | 137 | 145 | 12- |  |
שלב הבתים > דירוג שלב הבתים

| דרג א'> דירוג שלב הבתים | דרג ב'> דירוג שלב הבתים | דרג ג'> דירוג שלב הבתים | דרג ד'> דירוג שלב הבתים | דירוג שלב הבתים | דירוג שלב הבתים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| רומניה מוניצ'יפל אוראדיה | גרמניהברוזה במברג | בלגיהקנגורו מכלן | שוודיה נורשפין דולפינס |  |  |
| גרמניהקריילסהיים מרלינס | טורקיה טופאש בורסה* בלגיהאנטוורפ ג'יינטס | אוקראינהבודיוולניק קייב | קוסובוקייבי ילי |  |  |
| הולנד דונר חרונינגן | שווייץ פריבור אולימפיק | קפריסין קראבנוס | סלובקיה פטריוטי לביצ'ה |  |  |
| טורקיהגזיאנטפ | ספרד אוניקאחה מאלגה* רומניהמוניצ'יפל קראיובה | רומניה CSO וולנטרי | אסטוניה פרנו סדם |  |  |
| בולגריה בלקן בוטבגרד | פינלנד קרהו | גרמניה ניינרס קמניץ | פורטוגלספורטינג ליסבון |  |  |
| פוליןק.ק. ולוצלאווק | דנמרקבאקן ברס*  בולגריהרילסקי ספורטיסט | הולנד דן בוס | אסטוניה קאלב/קראמו |  |  |
| פורטוגל פורטו | צ'כיהאופבה | הונגריה פורטרס קורמנד | ישראלהפועל חיפה |  |  |
| ישראלהפועל גליל עליון | איטליה ניו באסקט ברינדיזי | אוסטריה סוואנס גמונדן | צרפתשולה באסקט |  |  |

הקבוצה
1 2 3  העפילה לליגת האלופות ומקומה בדירוג עבר ללאקי לוזר
שלב הבתים > בית א'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | גרמניה ניינרס קמניץ | 6 | 4 | 2 | 544 | 446 | 98 | 10 | מעפילות לשלב הבתים השני |
| 2. | גרמניהברוזה במברג | 6 | 4 | 2 | 504 | 474 | 30 | 10 | מעפילות לשלב הבתים השני |
| 3. | ישראלהפועל גליל עליון | 6 | 3 | 3 | 499 | 526 | 27- | 9 |  |
| 4. | קוסובו קייבי ילי | 6 | 1 | 5 | 422 | 523 | 101- | 7 |  |
שלב הבתים > בית ב'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ישראלהפועל חיפה | 6 | 5 | 1 | 415 | 397 | 18 | 11 | מעפילות לשלב הבתים השני |
| 2. | טורקיהגזיאנטפ | 6 | 3 | 3 | 464 | 446 | 18 | 9 | מעפילות לשלב הבתים השני |
| 3. | בלגיהאנטוורפ ג'יינטס | 6 | 2 | 4 | 448 | 466 | 18- | 8 |  |
| 4. | אוסטריה סוואנס גמונדן | 6 | 2 | 4 | 462 | 480 | 18- | 8 |  |
שלב הבתים > בית ג'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | הולנד דן בוס | 6 | 4 | 2 | 462 | 410 | 52 | 10 | מעפילות לשלב הבתים השני |
| 2. | פורטוגל פורטו | 6 | 3 | 3 | 465 | 460 | 5 | 9 | מעפילות לשלב הבתים השני |
| 3. | שווייץ פריבור אולימפיק | 6 | 3 | 3 | 477 | 476 | 1 | 9 |  |
| 4. | אסטוניה פרנו סדם | 6 | 2 | 4 | 447 | 505 | 58- | 8 |  |
שלב הבתים > בית ד'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | קפריסין קראבנוס | 6 | 3 | 3 | 478 | 456 | 22 | 9 | מעפילות לשלב הבתים השני |
| 2. | סלובקיה פטריוטי לביצ'ה | 6 | 3 | 3 | 474 | 470 | 4 | 9 | מעפילות לשלב הבתים השני |
| 3. | צ'כיהאופבה | 6 | 3 | 3 | 463 | 475 | 12- | 9 |  |
| 4. | בולגריה בלקן בוטבגרד | 6 | 3 | 3 | 447 | 461 | 14- | 9 |  |
שלב הבתים > בית ה'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | רומניה מוניצ'יפל אוראדיה | 6 | 5 | 1 | 531 | 441 | 90 | 11 | מעפילות לשלב הבתים השני |
| 2. | צרפת שולה באסקט | 6 | 4 | 2 | 525 | 455 | 70 | 10 | מעפילות לשלב הבתים השני |
| 3. | בלגיהקנגורו מכלן | 6 | 3 | 3 | 510 | 498 | 12 | 9 |  |
| 4. | בולגריהרילסקי ספורטיסט | 6 | 0 | 6 | 405 | 577 | 172- | 6 |  |
שלב הבתים > בית ו'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אסטוניה קאלב/קראמו | 6 | 5 | 1 | 486 | 406 | 80 | 11 | מעפילות לשלב הבתים השני |
| 2. | אוקראינהבודיוולניק קייב | 6 | 4 | 2 | 467 | 453 | 14 | 10 | מעפילות לשלב הבתים השני |
| 3. | איטליה ניו באסקט ברינדיזי | 6 | 3 | 3 | 481 | 448 | 33 | 9 |  |
| 4. | הולנד דונר חרונינגן | 6 | 0 | 6 | 370 | 497 | 127- | 6 |  |
שלב הבתים > בית ז'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | פינלנד קרהו | 6 | 5 | 1 | 540 | 501 | 39 | 11 | מעפילות לשלב הבתים השני |
| 2. | פוליןק.ק. ולוצלאווק | 6 | 4 | 2 | 549 | 475 | 74 | 10 | מעפילות לשלב הבתים השני |
| 3. | פורטוגלספורטינג ליסבון | 6 | 3 | 3 | 531 | 565 | 34- | 9 |  |
| 4. | הונגריה פורטרס קורמנד | 6 | 0 | 6 | 458 | 537 | 79- | 6 |  |
שלב הבתים > בית ח'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | רומניהמוניצ'יפל קראיובה | 6 | 5 | 1 | 465 | 425 | 40 | 11 | מעפילות לשלב הבתים השני |
| 2. | גרמניהקריילסהיים מרלינס | 6 | 4 | 2 | 513 | 451 | 62 | 10 | מעפילות לשלב הבתים השני |
| 3. | רומניה CSO וולנטרי | 6 | 2 | 4 | 413 | 443 | 30- | 8 |  |
| 4. | שוודיה נורשפין דולפינס | 6 | 1 | 5 | 429 | 501 | 72- | 7 |  |
שלב הבתים השני > בית ט'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | צרפת שולה באסקט | 6 | 5 | 1 | 479 | 450 | 29+ | 11 | מעפילות לשלב רבע הגמר |
| 2. | פורטוגל פורטו | 6 | 4 | 2 | 523 | 483 | 40+ | 10 | מעפילות לשלב רבע הגמר |
| 3. | גרמניה ניינרס קמניץ | 6 | 3 | 3 | 499 | 469 | 30+ | 9 |  |
| 4. | רומניהמוניצ'יפל קראיובה | 6 | 0 | 6 | 398 | 497 | 98- | 5 |  |
שלב הבתים השני > בית י'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | פינלנדקרהו | 6 | 5 | 1 | 476 | 391 | 85+ | 11 | מעפילות לשלב רבע הגמר |
| 2. | אוקראינהבודיוולניק קייב | 6 | 3 | 3 | 431 | 452 | 21- | 9 | מעפילות לשלב רבע הגמר |
| 3. | סלובקיהפטריוטי לביצ'ה | 6 | 2 | 4 | 449 | 497 | 48- | 8 |  |
| 4. | ישראלהפועל חיפה | 6 | 2 | 4 | 452 | 468 | 16- | 8 |  |
שלב הבתים השני > בית יא'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | טורקיהגזיאנטפ | 6 | 6 | 0 | 546 | 449 | 97+ | 12 | מעפילות לשלב רבע הגמר |
| 2. | אסטוניה קאלב/קראמו | 6 | 3 | 3 | 446 | 472 | 26- | 9 | מעפילות לשלב רבע הגמר |
| 3. | גרמניהקריילסהיים מרלינס | 6 | 2 | 4 | 527 | 552 | 25- | 8 |  |
| 4. | הולנד דן בוס | 6 | 1 | 5 | 465 | 511 | 46- | 7 |  |
שלב הבתים השני > בית יב'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | גרמניהברוזה במברג | 6 | 4 | 2 | 506 | 477 | 29+ | 10 | מעפילות לשלב רבע הגמר |
| 2. | פוליןק.ק. ולוצלאווק | 6 | 4 | 2 | 490 | 430 | 60+ | 10 | מעפילות לשלב רבע הגמר |
| 3. | רומניה מוניצ'יפל אוראדיה | 6 | 3 | 3 | 484 | 478 | 6+ | 9 |  |
| 4. | קפריסין קראבנוס | 6 | 1 | 5 | 422 | 517 | 95- | 7 |  |
שלב הפלייאוף

לשלב זה העפילו הקבוצות שיסיימו במקומות 1 ו-2 בשלב הבתים השני, המשחקים בשלב זה נערכו בשיטה של הטוב מ-2 משלב רבע הגמר ועד לגמר.
קבוצות ישראליות בתחרות

בעונה זו השתתפו בשלב הבתים 2 קבוצות ישראליות: הפועל גליל עליון שהעפילה ישירות לשלב הבתים בעקבות מיקומה בליגת העל (5) והפועל חיפה שהעפילה לאחר שעברה שני סבבים בשלב המוקדמות. הפועל גליל עליון סיימה את דרכה בשלב הבתים הראשון והפועל חיפה בשלב הבתים השני - 16 האחרונות.
אלבנים

| --- | --- |
להקת פולק אלבנית בלבוש מסורתי
להקת פולק אלבנית בלבוש מסורתי
 אוכלוסייה
 7 עד 10 מיליון בקירוב
 ריכוזי אוכלוסייה עיקריים
 אלבניה אלבניה – 2,551,006 (2021)  קוסובו קוסובו – 1,797,856 (2021)  קהילות קטנות יותר ברחבי העולם
 שפות
 אלבנית, שפות המדינות בהן הם חיים
 דת
 אסלאם, נצרות קתולית, נצרות אורתודוקסית מזרחית
האלבנים (באלבנית: Shqiptarët) הם קבוצה אתנית ילידת חצי האי הבלקני החולקת מוצא, תרבות, היסטוריה ושפה משותפים. הם חיים בעיקר באלבניה, קוסובו, מקדוניה הצפונית, מונטנגרו וסרביה, אך גם במדינות נוספות באגן הים התיכון כדוגמת קרואטיה, יוון, איטליה וטורקיה. ישנן קהילות אלבניות במקומות נוספים ברחבי אירופה, אמריקה ואוקיאניה.
מוצא

לאלבנים מוצא פליאו-בלקני. טבעו של הקשר של האלבנים לאוכלוסיות בלקניות קדומות כדוגמת האילירים, התראקים ואחרים עודנו נחקר בידי היסטוריונים ואתנולוגים. לפי מחקר גנטי שנתפרסם בשנת 2023, מוצאם של האלבנים בקבוצות שהתגוררו במערב חצי האי הבלקני בתקופה הרומית, בתוספת של תערובת גנטית ממקור סלאבי. חקר השושלות האבהיות של האלבנים, המתבסס על כרומוזום Y העובר מאב לבנו, העלה ראיות להמשכיות של אוכלוסיות שחיו בבלקן כבר בתקופת הברונזה, ובהן האילירים.
היסטוריה

המונח האתני "אלבאנוי" נזכר לראשונה בכתביו של תלמי במאה ה-2 לספירה, המשתמש בו כדי לתאר שבט אילירי שחי באזור מרכז אלבניה של ימינו. ההתייחסות הוודאית הראשונה לאלבנים כקבוצה אתנית נמצאת בכתביו של מיכאל אטאליאטס, כרוניקן בן המאה ה-11, המתאר אותם כמי שחיים בתמה (יחידה מנהלית) של דיראכיון (דורס של ימינו), אז חלק מהאימפריה הביזנטית.
הנצרות באלבניה הייתה בסמכות השיפוט של הבישוף של רומא עד המאה ה-8 לספירה. לאחר מכן, הועברו הדיוקסיות של אלבניה לסמכות השיפוט של הפטריארכיה של קונסטנטינופול. בשנת 1054, בעקבות פילוג הכנסייה הנוצרית, הצפון החל להיות מזוהה בהדרגה עם הכנסייה הקתולית, ואילו הדרום עם הכנסייה האורתודוקסית המזרחית. בשנת 1190 הקימו אלבנים את נסיכות ארבאנון במרכז אלבניה, כשבירתה קרויה.
ראשיתה של הפזורה האלבנית בתנועות הגירה מימי הביניים, שהתרחשו תחילה בעיקר בדרום אירופה, ובהמשך התפרסו אל מקומות נוספים באירופה וכן אל העולם החדש. בין המאה ה-13 למאה ה-18, אלבנים רבים היגרו עקב קשיים חברתיים, פוליטיים או כלכליים. אוכלוסייה אחת, הארוואנים, התיישבה בדרום יוון בין המאות ה-13 וה-16. אוכלוסייה אחרת, האברשה, התיישבה ברחבי סיציליה ודרום איטליה בין המאות ה-11 וה-16. אוכלוסיות קטנות יותר כמו הארבנאסי התיישבו בדרום קרואטיה ובכיסים בדרום אוקראינה במאה ה-18.
במאה ה-15, האימפריה העות'מאנית קנתה לעצמה אחיזה ברוב שטחי הבלקן, אך נאלצה להתמודד עם מרד מוצלח של ליגת לז'ה, איחוד של נסיכויות אלבניות בהנהגת ג'רג' קסטריוטי סקנדרבג. במאות ה-17 וה-18, מספר ניכר של אלבנים התאסלמו, והדבר סיפק להם הזדמנות להשתלב באופן שוויוני בתוך האימפריה העות'מאנית. לאחר מכן, האלבנים הגיעו לעמדות משמעותיות ותרמו מבחינה תרבותית לעולם המוסלמי המורחב. אלבנים השתלבו במשרות חשובות, ושירתו כקצינים בצבא, פקידים בממסד העות'מאני וכן כיהנו 40 וזירים גדולים ממוצא אלבני. בהקשר זה נודעה במיוחד משפחת קפרולו, משפחת אצולה ממוצא אלבני ששישה מבניה היו לוזירים גדולים. בימיה הגיעה האימפריה העות'מאנית לשיא התפשטותה, בעידן שנודע בהיסטוריה העות'מאנית כ"עידן קפרולו". בין המחצית השנייה של המאה ה-18 למחצית הראשונה של המאה ה-19 הוקמו פשליקים אלבניים על ידי קארה מחמוד פאשה מסקוטארי, עלי פאשא ואחמט קורט פאשה מברט, בעוד מוחמד עלי, ואלי ממוצא אלבני שנולד בקוואלה שביוון של ימינו, הקים שושלת ששלטה במצרים ובסודאן עד אמצע המאה ה-20. בתקופה זו התהוותה קהילה אלבנית גדולה יחסית במצרים.
במהלך המאה ה-19, התפתחויות תרבותיות, אותן נהוג לייחס לאלבנים שצברו כוח רוחני ואינטלקטואלי, הובילו לרנסאנס האלבני. בשנת 1912 במהלך מלחמות הבלקן, הכריזו האלבנים על עצמאות ארצם. גבולותיה של המדינה האלבנית החדשה שורטטו בעקבות חוזה בוקרשט, שהותיר כמחצית מהאוכלוסייה האלבנית באזור מחוץ לגבולות המדינה, מפוצלת בין יוון, מונטנגרו וסרביה. לאחר מלחמת העולם השנייה ועד שנת 1991, אלבניה נשלטה על ידי ממשלה קומוניסטית תחת אנוור הוג'ה, ונעשתה לאחת המדינות המבודדות ביותר באירופה. האלבנים ביוגוסלביה השכנה עברו תקופות של אפליה ודיכוי שיטתי שהסתיימו עם מלחמת קוסובו במחצית השנייה של שנות ה-90 של המאה ה-20, ובסופו של דבר עם עצמאות קוסובו בשנת 2008. קוסובו היא מדינה המוכרת רק באופן חלקי.
שפה

השפה המשותפת לרוב האלבנים ומהווה חלק בלתי נפרד מן הזהות המשותפת שלהם היא השפה האלבנית, שפה המשתייכת למשפחת השפות ההודו-אירופיות, אך מתייחדת בכך שהיא שוכנת על ענף עצמאי ואינה קרובה לאף שפה מודרנית. האלבנית היא השפה הרשמית באלבניה ובקוסובו, שפה רשמית משותפת בצפון מקדוניה ומונטנגרו, שפת מיעוט מוכרת באיטליה, קרואטיה, רומניה וסרביה, וכן שפה מדוברת גם ביוון וגם בפזורה האלבנית העולמית. דוברים אותה כ-7.5 מיליון איש.
השפה האלבנית היא נחשבת לשפה בת של אחת השפות הפליאו-בלקניות בהן דיברו בחבל הבלקן בעת העתיקה ונכחדו משכבר. התיעוד הראשון לשפה מתוארך למאה ה-15. יש בלשנים והיסטוריוניים בני זמננו הסבורים מסיבות גאוגרפיות והיסטוריות שמקורה של האלבנית בניב דרום אילירי שהיה מדובר באיליריה בתקופה הקלאסית. חוקרים אחרים הציעו כי מקור השפה האלבנית בשפות שהיו מדוברות באזורים מזרחיים יותר של הבלקן בעת העתיקה, כדוגמת התראקית, הדרדאנאית או הדאקו-מואסית.
באלבניה נחשב נהר שקומבין כמפריד בין שני הניבים המרכזים של האלבנית: מצפונו נפוץ להג הגג ומדרומו הטוסק. יש הרואים את האלבנית לא כשפה אחת אלא כמשפחת שפות.
הערות שוליים

↑  Carl Skutsch, Encyclopedia of the World's Minorities, Routledge, 2013
ISBN 1135193886, p. 65.
↑  Steven L. Danver, Native Peoples of the World: An Encyclopedia of Groups, Cultures and Contemporary Issues:, Routledge, 2015, ISBN 1317463994, p. 260.
↑  Mary Rose Bonk. Worldmark Yearbook, Band 1. Gale Group, 2000. p. 37.
↑  National Geographic, Band 197 (University of Michigan ed.). National Geographic Society, 2000. 2000. p. 59. נבדק ב-27 בספטמבר 2020. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Over 20 Peace Corps Language Training Publications–Country Pre-departure Materials. Jeffrey Frank Jones. נבדק ב-27 בספטמבר 2020. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  ספר העובדות העולמי של ה-CIA
↑  ספר העובדות העולמי של ה-CIA
↑  Gëzim Krasniqi. "Citizenship in an emigrant nation-state: the case of Albania" (PDF). University of Edinburgh. pp. 9–14. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2 ביוני 2013. נבדק ב-7 באוגוסט 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Leonidas-Romanos Davranoglou, Aris Aristodemou, David Wesolowski, Alexandros Heraclides, Ancient DNA reveals the origins of the Albanians, 2023-06-07 doi: 10.1101/2023.06.05.543790
↑  Law, Gwillim (1999). Administrative Subdivisions of Countries (באנגלית). p. 20. ISBN 9781476604473.
↑  Plasari 2020, pp. 10–11
↑  Nasse 1964, pp. 24–26.
↑  Novik 2015, pp. 261–262.
↑  Vickers 2011, pp. 17–24; Giakoumis 2010, pp. 87–88; Myhill 2006, p. 232; Koti 2010, pp. 16–17; Ramet 1998, pp. 203–204; Skendi 1956, pp. 321–323.
↑  Malcolm, Noel (2020). Rebels, Believers, Survivors: Studies in the History of the Albanians. Oxford University Press. p. 320. ISBN 978-0-19-259923-0.
↑  Faroqhi, Suraiya; McGowan, Bruce; Pamuk, Sevket (1997).  Halil İnalcık; Donald Quataert (eds.). An Economic and Social History of the Ottoman Empire. Vol. 2. Cambridge University Press. p. 420. ISBN 978-0-521-57455-6.
↑  Bell, Imogen (2002). Central and South-Eastern Europe 2003 (באנגלית). Psychology Press. p. 66. ISBN 978-1-85743-136-0.
1 2  Fortson 2010, p. 446
1 2  Klein, Jared; Brian, Joseph; Fritz, Matthias (2018). Handbook of Comparative and Historical Indo-European Linguistics. Walter de Gruyter. p. 1800. ISBN 9783110542431.
↑  Fatjona Mejdini (3 במאי 2013). "Albania Aims to Register its Huge Diaspora". Balkan Insight. נבדק ב-17 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Katicic 2012, p. 184
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293062105171  BnF: cb11960038s (data)  LCCN: sh85003209  NDL: 00577454  NKC: ph117322
המפלגה הדמוקרטית הסלובנית

| --- | --- |

 מדינה:  סלובניה 
 מנהיגים:  יאנז יאנשה 
 תקופת הפעילות:  16 בפברואר 1989 – הווה (35 שנים) 
 אידאולוגיות:  שמרנות
 מטה:  ליובליאנה 
 מיקום במפה הפוליטית:  ימין 
 ארגונים בינלאומיים:  מפלגת העם האירופית, האינטרנציונל המרכז-דמוקרטי, איחוד הדמוקרטיה הבין-לאומי 
 צבעים רשמיים:  צהוב
 www.sds.si
 
המפלגה הדמוקרטית הסלובנית (בסלובנית: Slovenska demokratska stranka, או בקיצור: SDS) היא מפלגה פוליטית שמרנית בסלובניה. המפלגה מונהגת מאז 1993 על ידי ראש הממשלה יאנז יאנשה, והיא חברה במפלגת העם האירופית.
מקורה של SDS נמצא בתנועת איגודי העובדים האנטי-קומוניסטית והפרו-דמוקרטית הסלובנית בסוף שנות ה-80.
בעבר המפלגה החזיקה בתפישת עולם ליברלית, סוציאל-דמוקרטית ולאומית. בבחירות ב-1992 SDS בקושי עבר את אחוז החסימה והצטרפה לממשלה.
בשנת 2004 SDS הפכה לגדולה בפרלמנט והרכיבה את הממשלה. ממשלה זו פיקחה על כניסת סלובניה לאיחוד האירופי ולנאט"ו, במקביל לצמיחה כלכלית מהירה, היו שביקרו את הממשלה על צמצום חופש התקשורת. בבחירות ב-2008, הסוציאל-דמוקרטים עקפו את SDS.
ב-2011 המפלגה הייתה השנייה בגודלה בפרלמנט, אך הצליחה להרכיב ממשלה בשנית. הממשלה הנהיגה מדיניות של צנע על מנת להתמודד עם משבר החוב האירופי. רפורמות אלו ובמקביל לפרשות שחיתות עוררו מחאות רבות במדינה. ממשלה זו קרסה בתחילת 2013.
בבחירות 2018 מפלגות רבות התחייבו שלא להקים ממשלה עם SDS. לאחר קריסת קואליציית המרכז-שמאל בתחילת 2020, הוקמה ממשלה בראשות SDS. הממשלה החדשה בראשות SDS נאלצה להתמודד עם מגפת הקורונה ואף תויגה כלא-ליברלית.
אידאולוגיה ומדיניות

SDS הוקמה כמפלגת שמאל ונעה בהדרגה ימינה. יש המתייגים את המפלגה כלא ליברלית ואף כ"טראמפיסטית". ואכן, במהלך משבר המהגרים האירופי, SDS העצימה בחדות את הרטוריקה כנגד המהגרים. למרות התנגדותה להגירה, המפלגה פרו-אירופית ותומכת בהישארות בנאט"ו.
SDS תומכת בעיקרון השוק החופשי ובכלכלה נאו-ליברלית. SDS דוגלת בהורדת מיסים ובהפרטות. SDS תמכה בעבר באיחוד אזרחי של להט"בים אך התנגדה להכרה בנישואים חד מיניים. SDS תומכת בלגליזציה של קנאביס. המפלגה אף תמכה בנחרצות בהחזרת שירות חובה לגברים של לפחות חצי שנה. SDS תומכת בזכות האזרחים לשאת נשק, והתנגדה לרגולוציות של האיחוד האירופי שהוצעו לאחר פיגועי הטרור בפריז ב-2015.
המפלגה הביעה תמיכה משמעותית בישראל ובשלטונו של בנימין נתניהו. המפלגה אף הכריזה על תמיכה בישראל במהלך מבצע שומר החומות והמהומות במדינה ב-2021. ראש הממשלה יאנשה אף הקביל בין ביקורת על ישראל לאנטישמיות.
ארגון והשתייכות פוליטית

בשנת 2013 SDS הייתה המפלגה הגדולה במדינה, עם כ-30,000 חברים. במפלגה יש אגף נוער - "הנוער הסלובני-דמוקרטי (בסלובנית: Slovenska demokratska mladina, או בקיצור SDM).
הישגים אלקטורליים > האספה הלאומית

| בחירות | קולות |  % | מושבי0 | +/– |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1990 | 79,951 | 7.39 (#7) | 6 / 80 |  6 |
| 1992 | 39,675 | 3.34 (#8) | 4 / 90 | 2 |
| 1996 | 172,470 | 16.13 (#3) | 16 / 90 | 12 |
| 2000 | 170,228 | 15.81 (#2) | 14 / 90 | 2 |
| 2004 | 281,710 | 29.08 (#1) | 29 / 90 | 15 |
| 2008 | 307,735 | 29.26 (#2) | 28 / 90 | 1 |
| 2011 | 288,719 | 26.19 (#2) | 26 / 90 | 2 |
| 2011 | 288,719 | 26.19 (#2) | 26 / 90 | 2 |
| 2014 | 181,052 | 20.71 (#2) | 21 / 90 | 5 |
| 2018 | 222,042 | 24.92 (#1) | 25 / 90 | 4 |
| 2018 | 222,042 | 24.92 (#1) | 25 / 90 | 4 |
| 2022 | 279,897 | 23.48 (#2) | 27 / 90 | 2 |
הישגים אלקטורליים > הפרלמנט האירופי

| שנה | קולות |  % | מקומות ישיבה | +/– |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 76,945 | 17.6 (#3) | 2 / 7 |  |
| 2009 | 123,563 | 26.7 (#1) | 3 / 8 | 1 |
| 2014 | 99,643 | 24.8 (#1) | 3 / 8 |  |
| 2019 | 126,534 | 26.2 (#1) | 2 / 8 | 1 |
עונת 2021/2022 ביורופקאפ

| --- | --- |

 תאריך התחלה:  28 בספטמבר 2021
 תאריך סיום:  27 באפריל 2022
 מספר משתתפות:  32 (19 במוקדמות(6 מעפילות) + 14 בעונה הסדירה) + 12 מליגת האלופות
 זוכה:  טורקיה בשאקשהיר קולג'י (זכייה ראשונה)
 → 2020/20212022/2023 ←
 
עונת 2021/2022 ביורופקאפ היא העונה השביעית של המפעל השני בחשיבותו של תחרות פיב"א לקבוצות כדורסל השנייה לאחר ליגת האלופות בכדורסל אם היא כי נחשבת לרביעית בחשיבותה לאחר היורוליג והיורוקאפ. העונה נפתחה ב-27 בספטמבר 2021 במשחקי המוקדמות והסתיימה בצמד משחקי גמר ב-20 ו-27 באפריל 2022 ובסופם זכתה בשאקשהיר קולג'י לאחר ניצחון כפול על פלקנסטרו רג'אנה.