stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עצם הדמעות
סיבוכים רפואיים נפוצים

הקיר המידאלי (ובמיוחד עצם הדמעות הנמצאת בו) הוא החלק העדין ביותר בארובת העין, וממנו עתידים להיווצר נזקים רבים.
סיבוכים רפואיים נפוצים > שבר

בעת חבלה עלולה עצם הדמעות להישבר. על מנת לטפל במצב, לרוב, רופאים יבחרו באחת משתי דרכי טיפול נפוצות- הראשונה היא: ייצוב העצם במקום בעזרת ניתוח, השנייה היא: לחכות לעצם שתתאחה מעצמה.
סיבוכים רפואיים נפוצים > זיהום (בהשפעת זיהום בעין)

מכיוון שעצם זו שברירית, והיות והיא ממוקמת ממש על הגבול בין ארובת העין לחלל האף, היא עתידה להיות מושפעת מזיהומים שקורים באזורים הללו. במקרה של זיהום, אנשים נוטים להתלונן על: כאב באזור ארובת העין, אודם בעין, ראייה כפולה, התנפחות באזור ואפילו (במקרים קיצוניים) נזק לראייה. רופאים לרוב יבחרו לטפל בזיהום מסוג זה בטיפול תרופתי.
סיבוכים רפואיים נפוצים > זיהום (בהשפעת זיהום במבנה העין כולו)

זיהום חמור מסוג זה משפיע גם על עצם הדמעות. לרוב, זיהום מסוג זה מופיע אצל ילדים, אך גם מבוגרים עשויים לחוות אותו. בזיהום זה ישנו נזק רב לכל מבנה העין (ארובת העין, העין עצמה, וסביבתה), ולכן ברוב המקרים הוא דורש אף פינוי לבית חולים לטיפול בו.
סיבוכים רפואיים נפוצים > סרטן

סרטן העצמות עשוי להתפתח גם בעצם זו, אך זה נחשב לדבר נדיר במיוחד. במקרה וזה כן קורה, אנשים החולים במחלה זו עשויים לחוות דברים כגון: כאב, רגישות מסביב לעין, נפיחות וחולשה בעצם. מקרה כזה של סרטן כנראה יטופל כמו כל מקרה של סרטן אחר- עם כימותרפיה, הקרנות, וכן ניתוח.
הערות שוליים

1 2  סרטון הסבר על עצם הדמעות מאתר של סיכומי מאמרים
1 2 3  עמוד מידע על עצם הדמעות באתר המרכז מידע רב אודות אנטומית גוף האדם
1 2  האתר הרשמי של פרופי אבי סלומון, עמוד המידע בנוגע לערובת העין
↑  מילון מריאם ובסטר, הערך "lacrimal bone"
1 2  עמוד מידע הנוגע לעצם הדמעות מתוך אתר המאגד בתוכו מידע רב אודות מדע
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A02.1.09.001 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
עצמות הגולגולת. לקריאה על כל אחת מהעצמות, ניתן להקיש עליהן באיור.
פלנימטר

פלנימטר
פלנימטר הוא מכשיר מכני המשמש למדידת שטח של צורה כללית במישור. את הפלנימטר הראשון תכנן ככל הנראה בשנת 1814 יוהאן מרטין הרמן.
אופן הפעולה: מעבירים את קצה זרוע המכשיר על היקף הצורה, והפלנימטר באמצעים מכניים מתרגם את תנועות הזרוע למידת שטח. עקרון הפעולה הוא לפי נוסחת הסקטור של לייבניץ, או משפט גרין (Green's theorem) אשר מכליל אותה. משפט גרין מאפשר לעבור מאינטגרל על פני מסלול סגור (היקף הצורה) לאינטגרל כפול (שטח הצורה):
\oint _{C}(L\,\mathrm {d} x+M\,\mathrm {d} y)=\iint _{D}\left({\frac {\partial M}{\partial x}}-{\frac {\partial L}{\partial y}}\right)\,\mathrm {d} A
הערות שוליים

↑  C. Care, Illustrating the History of the Planimeter student project, Warwick uni. (2004)
↑  נוסחת הסקטור של לייבניץ בוויקיפדיה הגרמנית
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערן לוי (מוזיקאי)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  15 ביוני 1976 (בן 48) חיפה
 מוקד פעילות:  ישראל 
 שפה מועדפת:  עברית 
 
ערן לוי (נולד ב-15 ביוני 1976 בחיפה) הוא מוזיקאי, גיטריסט ושחקן ישראלי.
ביוגרפיה

לוי החל את הקריירה המוזיקלית בגיל 15 במסגרת להקת הנוער "מפגשים ברכס". ב-1995 התגייס ללהקת חיל הים. בשלהי שנות התשעים, לאחר שנת לימודים בבית הספר רימון, התקבל ללימודי מוזיקה במכללת ברקלי למוזיקה שבבוסטון, שם שהה כשנתיים. עם חזרתו ארצה השלים שנת לימודים בסטודיו למשחק של יורם לוינשטיין.
ביוגרפיה > קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון

לוי הופיע בתוכנית הטלוויזיה "זאפ לראשון", וכן בערוץ הילדים. שיחק ב"בוצ'אצ'י", דרמה של הזכיינית "קשת". שיחק בסרטים "קדוש" (בבימוי עמוס גיתאי), "אודות המוניטין" (בבימוי יורם כסלו) ו"ימים של אהבה" (בבימוי מנחם גולן).
בתיאטרון שיחק לוי ב"גן עדן טרום חובה" - הצגה של תיאטרון קרוב בבימויו של ניקו ניתאי בפסטיבל ישראל. כן שיחק ב-"GAGA FM" - מחזמר משירי להקת קווין במועדון התיאטרון, בהפקתו של אשר יוכלמן. שיחק בהצגות הילדים "סוף סיפור ידוע מראש" בתיאטרון הנפש, "דיג'ימון" בתיאטרון עזריאל אשרוב, "הצל" - בתיאטרון אורנה פורת, ו"סיפור העכברים" בתיאטרון הקיבוץ.
ביוגרפיה > מוזיקה

מ-1996 ואילך, לוי הפיק, הלחין וניגן עם האמנים מאיר גולדברג, איתן נחמיאס גלס, ניר לוי, דפנה ארמוני, פישי הגדול, בית הבובות, יוסלס אי.די, רינת בר, חיים משה, עמיר לב, שולה חן, יאיר קלינגר ואתניקס.
ב-2005 הוציא עם אחיו ניר לוי את האלבום המשותף "אחי פשוט שיש", שלא זכה להצלחה.
לקראת סוף 2008 הוציא לוי שיר ראשון מתוך אלבום הבכורה שלו, "קימונו קינמון". שנה לאחר מכן, לאחר עבודה נוספת על האלבום, הוציא שיר שני - "סע לים". לוי הלחין ועיבד את שירי האלבום, אותם כתבו עבורו איתן נחמיאס גלס ומאיר גולדברג.
ערן נשוי ואב לשני ילדים. אחיו הוא השחקן ניר לוי.
דיסקוגרפיה

אחי פשוט שיש – האחים לוי 2005
עליי (שיר)

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
"עליי" הוא שיר שהוקלט על ידי הראפר הישראלי סאבלימינל, ביחד עם הזמרת-יוצרת דנה אינטרנשיונל. הוא יצא לאור ב-13 בדצמבר 2009, בהוצאת חברת התקליטים משפחת תאקט כסינגל המוביל מתוך האלבום Jew-Niversal, של סאבלימינל. את השיר כתב, הלחין והפיק סאבלימינל.
עם יציאתו כבש השיר את פסגות המצעדים של רשת ג', רדיו אמצע הדרך ומדיה פורסט.
רקע וכתיבה

השיר נכתב, הולחן והופק על ידי סאבלימינל. על השיר אמר כי: "זו הפעם הראשונה שאני פוגש את דנה, עד היום הכרתי רק את התדמית ואני חייב להודות שהיא הפתיעה אותי בענק. באולפן היא פשוט מוזיקאית שכיף ליצור אתה מוזיקה, ובילינו באולפן הרבה יותר זמן ממה שתכננו, היא מתמסרת לעבודה והתפלאתי לגלות שהיא אפילו קצת ביישנית".
אינטרנשיונל אמרה בתגובה: "אחרי שפגשתי את סאבלימינל באולפן, התאהבתי בו כמוזיקאי, מה שהוא עשה עד היום זה רק חלק קטן מהכישרון שלו, הוא השמיע לי דברים חדשים שלו, שונים לגמרי ממה שעשה עד היום, ונהנתי נורא. לא ידעתי עד כמה הוא מוכשר ומגוון. בדרך כלל אני לא אוהבת חיבורים של דואטים, אבל השיר במקרה הזה, פשוט ניצח. חוץ מזה היה חסר לי ראפר לרזומה שלי, אז הייתי חייבת... ואם כבר ראפר אז את הטוב ביותר".
יוסי חרסונסקי הפנה כלפי השיר ביקורת חיובית ואף העניק לו שלושה כוכבי זהב מתוך חמישה בסך הכל.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר צולם ב-25 בנובמבר 2009, בבימוי אופיר לובל. הקונספט של הקליפ הוא תלבושות של ערפדים, ותסריט בו מסופר על אישה (אינטרנשיונל), אשר מפתה גבר (סאבלימינל), ולבסוף רוצחת אותו, תוך אכילתו.
הקליפ זכה לביקורות חיוביות וענבל חייט אמרה עליו כי: "אין מסר עמוק ואין שום כוונה לשנות את העולם - רק לעשות טוב לאוזניים ולכבוש את הפלייליסט... הקליפ מגניב ומושקע, עם שיק אפל במיוחד, ובינינו, שווה לצפות בו ולו רק כדי להתפעל מכל הערפדים והערפדיות טובי המראה שמנסים לשתות את הדם אחד לשני".
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2009–2010)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2009–2010)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2009–2010)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2009–2010)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|  ישראל | המצעד העברי השבועי של רשת ג' | 1 |  |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 1 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 13 בדצמבר 2009 | תקליטור | משפחת תאקט |  |
הערות שוליים

↑  עליי, יוסי חרסונסקי
1 2 3 4 5 6  עליי - סינגל ראשון
1 2  סאבלימינל Vs דנה אינטרנשיונל - עליי (באנגלית), 2009, נבדק ב-2023-08-01
↑  25.2.2010 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  www.90fm.co.il (ארכיון)
↑  מהפך בפסגה, באתר ‏מאקו‏, 13 בדצמבר 2009
1 2  סאבלימינל ודנה אינטרנשיונל - עליי קליפ רשמי - Subliminal, נבדק ב-2019-09-17
↑  יוסי חרסונסקי, עליי - ביקורת, באתר יוסמיוסיק, ‏דצמבר 2009
| דנה אינטרנשיונל |
| --- | --- | --- |
| אלבומים • סינגלים • וידאוגרפיה • שירים | אלבומים • סינגלים • וידאוגרפיה • שירים |  |
| אלבומי אולפן | דנה אינטרנשיונל • אומפטמפה • איפיטמפה • מגנונה • חופשייה • יותר ויותר • החלום האפשרי • הכל זה לטובה |  |
| אלבומים אחרים | דיווה – האוסף • האלבום • אוסף הסינגלים • 101 כלבים דלמטים |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 1998 • אירוויזיון 2011 • עופר ניסים • "דנה קמה" • "מחווה לדנה אינטרנשיונל" |  |
| דנה אינטרנשיונל – שירים |
| --- | --- | --- |
| דנה אינטרנשיונל | "פטה מורגנה" • "סמר-מר" • "מי שלא רוצה אותי" • "משחק הדמעות" • "No Alibi" • "ערוסה" • "Yes Sir, I Can Boogie" • "סעידה סולטנה" (2015) • "דנה אינטרנשיונל" • "ההצגה חייבת להמשך" |  |
| אומפטמפה | "לילה טוב אירופה" • "פטראנס" • "אני לא יכולה בלעדיך" • "ישנן בנות" • "Umpatampa" • "Qu'est-Ce Que C'est?" • "Right Now" •‏ "100% גבר" • "בתולה" • "Zomba" • "דרור יקרא" • "נוסעת לפטרה" |  |
| איפיטמפה | "אני רוצה לחיות" • "מי שלא רוקד עומד" • "פלאש גורדון" • "לילה טוב אירופה" • "דנה אינטרנשיונל" • "Qu'est-Ce Que C'est?" • "בתולה" |  |
| מגנונה | "מגנונה" • "Let Kiss" • "דון קיחוטה" • "יש בו אש" • "I'm Gonna Let" ‏• "Cinquemilla" • "מנפנפת" • "אות משמים" • "סיפור אהבתם של חס וחלילה" • "בוא" |  |
| דיווה – האוסף | "Power" • "שיר קדמשנתי (סקס אחר)" • "זמר שלוש התשובות" |  |
| חופשייה | "Dror Yikra (Traditional Prayer for Freedom)" •‏ "Free" • "מוכר הפרחים" • "Love Is All There Is" •‏ "Language of Love" • "עד סוף הזמן" • "La Vita è Bella" •‏ "Tease Me" •‏ "Glamorous" • "אני אוהבת" • "This Is the Night" •‏ "If You Don't Love Me The Way I Am" •‏ "Woman in Love" •‏ "Diva" |  |
| יותר ויותר | "ניצחתי" • "תן לחיות" • "אלף ימים של אהבה (קשר)" • "יותר ויותר" • "לקום בבוקר" • "אתה הורס" • "אתה הדי.ג'י. שלי" • "הרגשה טובה" • "שיר" • "בדרך אל החופש" • "הכל יהיה ורוד" • "ואחרי הכל" • "עד סוף הזמן" |  |
| החלום האפשרי | "עד היום" • "תחלום" • "תגיד לי, מי?" • "מכת חום (איי לה דיר לה דה דה)" • "החלום האפשרי" • "בסוף יהיה טוב..." • "רק לא היום" • "Gotta Move On" •‏ "Superman" • "סיפור קצר" • "ניצחתי" (גרסה אקוסטית) |  |
| הכל זה לטובה | "הכל זה לטובה" • "יום הולדת" • "בראשית" • "לא מאמינה" • "יאללה באלגן" • "סרט הודי" • "Love Boy" • "את מוכנה" • "איפה הלב" • "אתה ממגנט אותי" • "יום אחר" • "חורבות האהבה" |  |
| שירים אחרים | "Power" • "וזה לא מה ש..." • "במקום הכי נמוך בתל אביב" • "האם זו אהבה" • "עליי" • "Ding Dong" • "כשהגברים רוקדים" • "מה לעשות?" • "Loca" • "עיר שלמה" • "Down on Me" • "ילדים זה שמחה" • "אמונות קטנות" • "We Can Make It" • "רותי" • "יש לי אהבה (לה קוסטה)" • "נשארת איתך" • "Diva to Diva" •‏ "Just the Way You Are" • "מקהלה עליזה" • "אחלה גבר" • "לה קוקרצ'ה" • "Big D*** Energy" • "שקיעה אחת" |  |
פורשהיים

| --- | --- |
סמל פורשהייםסמל פורשהיים

 מדינה:  גרמניה גרמניה
 מדינה:  בוואריה בוואריה
 מחוז:  פרנקוניה עילית
 ראש העיר:  Uwe Kirschstein
 שטח:  44.46 קמ"ר
 גובה:  266 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  32,972 (31 בדצמבר 2022)
 קואורדינטות:  49°43′11″N 11°03′29″E﻿ / ﻿49.719722222222°N 11.058055555556°E﻿ / 49.719722222222; 11.058055555556 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.forchheim.de
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גרמניה מוגדלת) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניפורשהיים(למפת גרמניה רגילה) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניפורשהיים(למפת בוואריה רגילה) מינכן נירנברג אאוגסבורג וירצבורג רגנסבורג אינגולשטאדט פירט ארלנגן ביירוית במברג צ'כיה אוסטריה שווייץ באדן וירטמברג  הסן תורינגיה סקסוניהפורשהיים(למפת בוואריה מוגדלת) מינכן נירנברג אאוגסבורג וירצבורג רגנסבורג אינגולשטאדט פירט ארלנגן ביירוית במברג צ'כיה אוסטריה שווייץ באדן וירטמברג  הסן תורינגיה סקסוניהפורשהיים  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
פוֹרְשְהָיים (בגרמנית: Forchheim) היא עיר מחוז גדולה בפרנקוניה עילית במדינת בוואריה שבדרום גרמניה, והיא חלק מהמרחב העירוני של נירנברג. נכון לדצמבר 2013, התגוררו בפורשהיים 30,705 תושבים.
פורשהיים היא אחת מן הערים המלכותיות העתיקות של גרמניה, ולעיתים מכונה השער לשווייץ הפרנקונית. בית העירייה הופך ב"תקופת הציפייה" (ארבעת השבועות קודם לחג המולד) ללוח שנה ענק ומקושט.
בסמל העיר, שעוצב במאה ה-13, מצוירים שני דגי טרוטה (פורל). מעצבי הסמל סברו בטעות כי מקור שם העיר במילה "פורל", שכן דגים אלה נמצאו במקורות המים ליד העיר; כיום סבורים חוקרים כי מקור שם העיר במילה Vorha, מילה בגרמנית עילית עתיקה לאורן.
פלניצה

| --- | --- |

בית כנסת נטוש בפלניצה
 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  מזוביה מזוביה
 עיר אם:  ורשה
 קואורדינטות:  52°17′N 21°21′E﻿ / ﻿52.283°N 21.350°E﻿ / 52.283; 21.350
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ורשה מוגדלת) פלניצה(למפת ורשה רגילה) פלניצה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
פלניצה (בפולנית: Falenica; ביידיש: פֿאַלעניץ) היא שכונה ברובע ואוור שבוורשה, בירת פולין, אשר היוותה עד שנת 1951 יישוב עצמאי, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

היישוב פלניצה, השוכן על גדתו המזרחית של הוויסלה, נזכר לראשונה במאה ה-15, ועם חיבורו לקו מסילות הברזל בשנת 1877 הואץ פיתוחו. בשל היערות בסביבת היישוב וסמיכותו לוורשה, הוא הפך ליעד קיט מועדף על תושבי ורשה.
יהודי פלניצה

יהודים התיישבו בפלניצה משנות ה-80 של המאה ה-19, ובין מלחמות העולם התפרנסו רבים מהם משירותי הקיט לתושבי ורשה שהגיעו ליישוב, ובהם רבנים ואדמו"רים. בעיר פעלו אדמו"רי שושלת וורקא, רבי אברהם משה קאליש ובנו רבי שמחה בונים שנרצח בשואה. כמו כן פעל בעיר רבי שמואל מרדכי רבינוביץ, בנו של רבי מאיר שלום מקאלושין. בעיר נולד רבי פנחס מנחם אלתר, לימים האדמו"ר מגור. לצד פעילות של אגודת ישראל התקיימה ביישוב גם פעילות ציונית, שכללה קנים של תנועות הנוער הציוניות השונות. טרם פרוץ מלחמת העולם השנייה חיו ביישוב כ-5,300 יהודים, רוב תושביו.
עם כיבוש היישוב בידי הגרמנים ב-19 בספטמבר 1939, הוטלו על יהודיו גזירות שונות, ומונה בו יודנרט, אשר ראשיו הוצאו להורג כעבור זמן קצר. בדצמבר 1940 רוכזו יהודי היישוב בגטו מוקף גדר תיל שהוקם בו, ממנו נלקחו מדי יום לעבודות כפייה, תוך החרמת רכושם.
בקיץ 1941 ננעלו שערי גטו פלניצה, ורבים מיושביו שולחו למחנות עבודה. בתקופה זו פרצו בגטו מגפות. בינואר 1942 נמנו בגטו שביישוב כ-6,500 יהודים.
ב-18 באוגוסט 1942 נערכה בגטו פלניצה אקציית חיסול, בה שולחו כל יושביו בקרונות משא דחוסים למחנה ההשמדה טרבלינקה. בעת האקציה גילו חלק מיהודי היישוב התנגדות, וראש היודנרט המקומי התאבד יחד עם כל בני משפחתו. ב-2 במאי 1943 רצחו שוטרים גרמנים גם את 99 עובדי הכפייה היהודים שנותרו במנסרה ביישוב.
אנדרטה לזכר חללי גטו פלניצה
פיטר ג'יי. רטקליף

| --- | --- |

 לידה:  14 במאי 1954 (בן 70) מורקמב, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Peter John Radcliffe 
 ענף מדעי:  היפוקסיה 
 מקום לימודים:  קולג' גונוויל וקאיוס (1978)  בית הספר לרפואה ולרפואת שיניים של בארטס ולונדון  Lancaster Royal Grammar School  אוניברסיטת לונדון 
 מוסדות:  אוניברסיטת אוקספורד  מכון פרנסיס קריק 
 פרסים והוקרה:  עמית החברה המלכותית (2002)  Scientific Grand Prize of the Lefoulon-Delalande Fondation (2012)  מדליית ביילי (2011)  הרצאת קרוניאן (2006)  מדלייית ביוקנן (2017)  פרס קרן רוברט וקלייר פסראו לתרומות ייחודיות למחקר קרדיווסקולרי (2012)  פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (2019)  חבר ארגון הביולוגיה המולקולרית האירופאי (2006)  Knight Bachelor (2014)  פרס קרן גיירדנר הבינלאומי (2010)  עמית האקדמיה למדעים רפואיים (2002)  פרס אלברט לסקר למחקר רפואי בסיסי (2016)  פרס לואי-ז'נטה לרפואה (2009)  Annual Review Prize Lecture (2012)  פרס מסרי (2018) 
 אתר רשמי
 
סר פיטר ג'ון רטקליף FRS (נולד ב-14 במאי 1954) הוא רופא בריטי וביולוג תאים ומולקולרי, הידוע בעיקר בזכות עבודתו על תגובות תאיות להיפוקסיה. חלק את פרס נובל לפיזיולוגיה או רפואה לשנת 2019 עם ויליאם קיילין ג'וניור וגרג ל. סמנזה.
עבד כקלינאי מתרגל בבית החולים ג'ון רדקליף, פרופסור לרפואה קלינית באוקספורד ונאפילד וראש המחלקה לרפואה קלינית באוניברסיטת אוקספורד בשנים 2004–2016. בשנת 2016 התמנה למנהל המחקר הקליני במכון פרנסיס קריק, במקביל לחברותו במכון לודוויג לחקר הסרטן ומנהל מכון גילוי יעד באוניברסיטת אוקספורד.
השכלה

רטקליף נולד בשנת 1954 בעיר החוף מורקמב במחוז לנקשייר שבאנגליה, ולמד בבית הספר היסודי המלכותי לבנים לנקסטר. הוא זכה במלגה במכללת גונוויל וקאיוס בקיימברידג' בשנת 1972 כדי ללמוד רפואה באוניברסיטת קיימברידג', וסיים את לימודיו בבית החולים סנט ברתולומיאו שבלונדון. כשסיים את לימודיו בשנת 1978, עבר רטליף להתגורר באוקספורד, שם התמחה בנפרולוגיה באוניברסיטת אוקספורד, עם דגש מיוחד על חמצון כלייתי.
קריירה

בתחילת שנות השמונים החוקרים ידעו מעט מאוד על התהליכים התאיים הבסיסיים המובילים להיפוקסיה. כל זה השתנה בשנת 1989 כאשר רטקליף, שהתחיל להתמחות כמומחה לכליות, הקים מעבדה לבדיקת ויסות האריתרופויאטין, שהוא הורמון האחראי לגירוי ייצור כדוריות הדם האדומות, ונודע כי הוא מופעל בכליות, כתגובה לחוסר בחמצן.
הקבוצה של רטקליף הבינה עד מהרה שתאי כליות אינם התאים היחידים שהגיבו להיפוקסיה. עשרות סוגים של תאים, הן בבני אדם והן באורגניזמים אחרים, יכולים להפעיל את האריתרופויטין כאשר קיים מחסור בחמצן. בהסתמך על תגליות אלה, סייעה קבוצת רטקליף לחשוף שרשרת אירועים מולקולרית מפורטת שבה התאים משתמשים כדי לחוש מחסור בחמצן. מסלול זה מופעל גם בגידולים סרטניים רבים, ומאפשר להם ליצור כלי דם חדשים כדי לקיים את צמיחתם.
חלק ניכר מההבנה הנוכחית של היפוקסיה הגיעה ממחקרי המעבדה של רטקליף.
פרסים

רטקליף זכה במספר פרסים, שבחים והוקרה על עבודתו הזמנית בנושא היפוקסיה:
פרס קרן מילן-מורקה (1991)
פרס גרהם בול (1998)
פרס האיגוד הבינלאומי לטיהור דם (2002)
מלגה לאקדמיה למדעי הרפואה (2002)
מלגת אגודה מלכותית (2002)
מלגת EMBO (2006)
חברת כבוד זרה באקדמיה האמריקאית למדעים ומדעים (2007)
פרס לואי ז'נטה לרפואה (2009)
פרס קנדה הבינלאומי Gairdner (2010)
הפרס השנתי ה -24 של רוברט ג'יי וקלייר פאסרוב במחקר קרדיווסקולרי (2011)
מדליית באלי, המכללה המלכותית לרופאים (2011)
הרצאת פרס ביקורת שנתית, החברה הפיזיולוגית (2013)
גרנד פרי מדעי של הקרן לפולון-דלאלנדה, מכון צרפת (2012)
יעקב-הרץ-פריס, פרידריך-אלכסנדר-אוניברסיטה ארלנגן-נורנברג, גרמניה (2013)
פרס ויילי למדע ביו-רפואי (2014)
פרס אלברט לסקר למחקר רפואי בסיסי (2016)
מדליית ביוקנן של החברה המלכותית (2017)
פרס מאסרי (2018)
פרס נובל לפיזיולוגיה או רפואה (2019)
בטקס השנה החדשה לשנת 2014 קיבל תואר אבירות Knight Bachelor עבור שירותי רפואה קלינית.
פובליוס קורנליוס לנטולוס ספינטר

פובליוס קורנליוס לנטולוס ספינטר (בלטינית: Publius Cornelius Lentulus Spinther), הידוע יותר בשם ספינטר, היה פוליטיקאי רומאי חשוב מהמאה הראשונה לפנה"ס. ספינטר היה חלק ממשפחת הקורנליים האצילה שהייתה בעלת השפעה גדולה מאוד בתקופת הרפובליקה הרומית. ספינטר היה תומכו הבולט של יוליוס קיסר, אך בהמשך תמך באופטימטים, שהיו יריביו הפוליטיים של קיסר.
ספינטר נבחר התחיל את מסלול המשרות בשנת 63 לפנה"ס, עת נבחר לכהונת האיידיל הקורולי. בתפקידו זה סייע למרקוס טוליוס קיקרו לטפל בקשר קטילינה. כמו כן, בלט במשחקים גלדיאטורים מפוארים שערך. הקריירה הפוליטית של ספינטר נסקה והוא נבחר לפראיטור בשנת 60. בשנת 59 כיהן כנציב בהיספניה קיטריור (ספרד הקרובה). בעודו מכהן בתפקיד זה יצר קשרים עם יוליוס קיסר אשר היה נציב היספניה בייטיקה בשנת 61.
קיסר המשיך לתמוך בספינטר וניצל את קשריו עם הברית הפוליטית החשובה הידועה בשם טריומווירט הראשון כדי לקדם את ספינטר וסייע לו להיבחר לקונסול בשנת 57 לפנה"ס. למחרת בחירתו, סייעו לקיקרו לחזור מגלותו. לאחר סיום כהונתו כיהן כנציב בקיליקיה ובקפריסין בין 56 ל-53 לפנה"ס. בניגוד למקובל בתקופתו, ספינטר היה נקי כפיים ולא התעשר במהלך כהונתו כנציב על חשבון התושבים המקומיים.
בשלב זה החלה הפרידה של ספינטר מקיסר. ספינטר החל לתמוך יותר ויותר באופטימטים וכשפרצה מלחמת אזרחים צידד בגנאיוס פומפיוס. כישרונו הצבאי היה נמוך ועד מהרה מצא עצמו נצור בקורפיניום (ליד קוריניו Corfinio המודרנית). מזלו לא האיר לו פנים וספינטר נאלץ להיכנע. קיסר נהג בו בנדיבות, אך ספינטר המשיך לצדד באופטימטים והצטרף לצבאו של פומפיוס ביוון. בשנת 48 לפנה"ס הובס צבאו של פומפיוס  בקרב פרסלוס וספינטר ברח לרודוס שם קיבל מקלט מדיני. בסופו של דבר, נפל בידיו של קיסר והוצא להורג.
פנטום (סרט)

| --- | --- |

 בימוי:  ז'ואאו פדרו רודריגש 
 תסריט:  ז'ואאו פדרו רודריגש 
 מוזיקה:  אלן וגה, אלקס צ'ילטון, בן ווהן 
 צילום:  רואי פוסאש 
 מדינה:  פורטוגל 
 חברה מפיצה:  נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  2000 
 משך הקרנה:  90 דקות
 שפת הסרט:  פורטוגזית 
 סוגה:  סרט דרמה 
 הכנסות:  126,783 דולר (בארצות הברית)
 הכנסות באתר מוג'ו:   ofantasma
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
פנטום (בפורטוגזית: O Fantasma; באנגלית: The Phantom or The Ghost) הוא סרט דרמה ארוטי פורטוגזי משנת 2000. סרט זה, אשר הוא סרט הביכורים של הבמאי ז'ואו פדרו רודריגס, הופק על ידי חברות ההפקות העצמאית Rosa Filmes.‏
תקציר העלילה

סרג׳יו הצעיר ויפה התואר (ריקרדו מנסס) עובד במשמרת הלילה באיסוף זבל ברחובותיה של ליסבון. חברתו לעבודה מגלה בו עניין רומנטי, אבל הוא לא מעוניין בה ומוצא מפלט אצל גברים מזדמנים כשהוא משוטט בעיר. בסופו של דבר סרג'יו מוקסם מאופנוע מלוטש ובעליו השחצן - צעיר אדיש לחלוטין לסרג'יו. דחפיו האפלים ביותר של סרג'יו משתחררים, ומדרדרים אותו במורד דרך מסוכנת של אלימות והשפלות.
תגובות וביקורות

הסרט הוקרן בהקרנת בכורה בפסטיבל הסרטים של ונציה, בו השתתף כחלק מהתחרות הרשמית. הסרט זכה בפרס הסרט הטוב ביותר ב-Newfest, פסטיבל הסרטים הלהט"בי בניו יורק, ובפסטיבל הסרטים "Entrevues" שבבלפור. בשנת 2001 ריקרדו מנסס היה מועמד לפרס גלובוס הזהב הפורטוגלי (פרס האקדמיה של פורטוגל) בקטגוריית השחקן הראשי הטוב ביותר.
הערות שוליים

↑  "O Fantasma (2000)". Box Office Mojo. נבדק ב-4 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "O Fantasma" (בפורטוגזית). Rosa Filmes. נבדק ב-4 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
פלנטריום נגארה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  פלנטריום
 מיקום:  קואלה לומפור 
 מדינה:  מלזיה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1993
 תאריך פתיחה רשמי:  1993 
 קואורדינטות:  3°08′22″N 101°41′22″E﻿ / ﻿3.13946667°N 101.68936944°E﻿ / 3.13946667; 101.68936944
 אתר רשמי
  (למפת קואלה לומפור מוגדלת) פלנטריום נגארה(למפת קואלה לומפור רגילה) פלנטריום נגארה
 
פלנטריום נגארה (במלאית: Planetarium Negara) הוא הפלנטריום הלאומי של מלזיה, הממוקם בפארק גני האגם (Lake Gardens) בקואלה לומפור.
היסטוריה

בניית מתחם הפלנטריום החלה בשנת 1990, והסתיימה בשנת 1993. במאי 1993 המתחם נפתח רשמית לציבור על ידי ראש הממשלה לשעבר של מלזיה, מאהאטיר מוחמד, ב-7 בפברואר 1994.
הפלנטריום הלאומי החל לפעול כחטיבה במשרד ראש הממשלה המלזי בשנת 1989. ביולי 1995 החטיבה הועברה למשרד המדע, הטכנולוגיה ואיכות הסביבה, שהוא כיום הבעלים של הפלנטריום. כיום מנוהל הפלנטריום על ידי סוכנות החלל המלזית הלאומית (ANGKASA).
תערוכות ואטרקציות

בפלנטריום טלסקופ חלל וכן תיאטרון גדול בו מוקרנים סרטים ומועלים מופעים שונים. כמו כן ישנה תצוגת קבע ובה פריטים שונים הקשורים לתעשיית החלל המלזית.
מסביב למבנה הפלנטריום פארק בנושא חלל ובו העתקים משוחזרים של מצפי כוכבים עתיקים מהעולם. הפארק מחובר על ידי גשר להולכי רגל למוזיאון הלאומי של מלזיה.
פלנל

חולצת פלנל כחולה
פְלָנֵל הוא סוג של בד ארוג, שבעבר עשוי היה רק מצמר וכיום עשוי מצמר, מכותנה או מסיב סינתטי.
בדרך כלל משתמשים בבד פלנל לעשיית מצעים, פיג'מות ואריג צמר משובץ. כיום מכנים חולצה עם הדפס משבצות כחולצת פלנל.
מקור הפלנל בוויילס והשתמשו בו החל מהמאה ה-17.
חולצת פלנל

גברים וגם נשים לובשים חולצות פלנל, לרוב משובצות. לעיתים נלבשת מתחת לחולצה חולצת טי.
השימוש בחולצות פלנל משובצות היה בשיאו בשנות ה-90.[דרוש מקור] למשל, חברי להקת נירוונה לבשו חולצות פלנל.
הערות שוליים

↑  היסטוריה של חולצת פלנל, באתר http://fashiongum.com/womens-fashion/what-to-wear-with-a-flannel-shirt/
↑  חולצת פלנל, באתר https://www.collegefashion.net/trends/history-of-the-trend-flannel-shirts/
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: sh85048998 
ערך זה הוא קצרמרבנושא טקסטיל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גבר בחולצת פלנל
עירוניות (תחום מדעי)

נוף מעל לונדון - אחת הערים הגדולות בעולם.
עִירוֹנִיוּת או אוּרְבָּנִיזְם בלעז (באנגלית: Urbanism) הוא ענף במדע האזורי, העוסק במחקר, המבנה החברתי, צורת החיים ובהתאגדות של אנשים בעיר. מקור המושג אורבניזם מגיע מהמילה Urb בלטינית. המשמעות היא עיר מוקפת חומה מתקופת האימפריה הרומית, בעוד שהמילה Urbanus נועדה לתאר את האופן בו חיים בעיר. המושג עיר מתייחס לסך כל האובייקטים הפיזיים שפזורים בחלל. לעומת זאת, המושג עירוניות הוא תחום הפרשנות המוסכם על קבוצה החולקת חיים במרחב פיזי נתון.
גורד שחקים בקרוליינה הצפונית.
רחוב המלך ג'ורג' בתל אביב.
תנועה של מכוניות בהודו.
לכל עיר אורחות חיים הנהוגות ושייכות לה אשר מורכבות ממבנה חברתי המהווה מסגרת הקשר ייחודית שהחברים בה חולקים מבני משמעות משותפים. העירוניות נובעת מן הקשרים בין תושבי העיר לסביבה הבנויה שבה הם חיים. ניתן לראות בערים שונות התפתחות של צורות סלנג או ביטויים, שרק מי שמתגורר במקום מבין אותם. בעיר אחת יכולה להתקיים יותר מ"עירוניות" אחת, ויכולות להיות כמה מסגרות הקשר אשר יוצרות מבנים שונים של משמעות.
בתכנון ערים המושג "אורבניזם" משמש לאסטרטגיות מקצועיות (פוסט-אורבניזם, ניו-אורבניזם, אקו-אורבניזם וכו') שנועדו להביא לתכנון עיר טובה יותר שיש בה עירוניות. במסגרת זו, עירוניות הפכה למטרה שיש לשאוף אליה בכל עיר שמעוניינת להיחשב כעיר טובה ומוצלחת.
עם זאת, עירוניות איננה מערכת ערכים קבועה ויציבה. לכל עיר יש את הייחודיות שלה ושינוי בתנאים, במסגרת ההקשר, ישנה את אופן הענקת המשמעות. ולכן הניסיון להגדיר בכללים יבשים וקבועים את הדרך לתכנון עירוני שיוביל לעירוניות טובה כמוצר מדף שניתן לקחת וליישם, שונה מהגישה של אסכולת שיקגו הטוענת כי יש קשר הדוק בין המבנה הפיזי למבנה החברתי של העיר.