ציר הזמן של האנטישמיות
הערות שוליים

↑  מגילת'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'אסתר,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'ג','"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'ה'
↑  מגילת'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'אסתר,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'ג','"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'ו'
↑  "Cicero, Marcus Tullius°", הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  ההיסטוריה הרומית, 60.6.6
↑  על פי סווטוניוס ("חיי שנים-עשר הקיסרים", קלאודיוס, סעיף 25.4) וגם מעשי השליחים 18: 2.
↑  "כותרות פרויקט גוטנברג מאת פלביוס יוספוס".
↑  ספר 5, פרק 2 ואילך
↑  להמן, קלייטון מיילס (מאי - ספטמבר 1998). "פלסטין: היסטוריה: 135–337: סוריה פלסטינה והטטררכיה".
↑  "תיאודורט, ג'רום, גנאדיוס ורופינוס: כתבים היסטוריים".
↑  חייו של קונסטנטין כרך ג 'פרק י"ד.
↑  "388 לספירה: הנוצרים שורפים את בית הכנסת, הקיסר רואה". הארץ אוג' 2016
↑  סוקרטס סקולסטיקוס, היסטוריה כנסייתית, כרך 7, פרק 13.
↑  "כתבי קיריל מאלכסנדריה" כרכים 1–10, עמ' 519.
↑  אלכסנדריה בעת העתיקה המאוחרת: טופוגרפיה וקונפליקט חברתי מאת כריסטופר האס
↑  סוקרטס סקולסטיקוס, היסטורית הכנסייה, כרך 7, פרק 16.
↑  "ציר זמן של רדיפות ופוגרומים יהודים - צדו האפל של הירח".
↑  "טולדו", האנציקלופדיה קתולית.
↑  דאוני, גלנוויל (22 בספטמבר 2012): "ההיסטוריה של אנטיוכיה". עמ' 571
↑  "פאלרמו". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  חרן, שלמה; בוקאי, דאוויד (2010). "קרוסאוברים: אנטי-ציונות ואנטישמיות".
↑  רוזן, ג'ונתן: "ח'ליפים, צלבנים והיסטוריה המדממת של ירושלים". הניו יורק טיימס.
↑  מילמן, הנרי (2016). תולדות היהודים: מהתקופה המוקדמת ביותר ועד ימינו
↑  "תוניסיה". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  ירשאי, עודד (2011). "יהודים בביזנטיון: דיאלקטיקה של מיעוטים ותרבויות רוב". עמ. 281
↑  מלכיאל, דוד. "שחזור אשכנז: הפנים האנושיות של יהדות צרפת-גרמניה".
↑  ברוק, קווין (1999). "יהודי כזריה".
↑  "בארי". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  כהן, אלי (2007). "תולדות היהודים הביזנטים: מיקרוקוסמוס באימפריית אלף השנים".
↑  קליין, אלקה (2006). "יהודים, החברה הנוצרית וכוח המלכות בברצלונה מימי הביניים".
↑  שוסטר, רות (18 באוקטובר 2016). "1009: 'הח'ליף המטורף' הורס אתרים יהודיים ונוצרים באימפריה הפאטימית". הארץ.
↑  ראנק, דניאל (1995). "יהודי האסלאם של ימי הביניים: קהילה, חברה וזהות". עמ. 160.
↑  קורפיס, אייבי (2009). "אל-אנדלוס, ספרד ואיבריה מימי הביניים: מגע ותרבות תרבותית". עמ. 4
↑  ג'ורג פ'. נפציגר; וולטון, מארק וו. (2003). "האסלאם במלחמה".
↑  ג'ייקובס, יוסף. "רומא". אנציקלופדיה יהודית.
↑  קייסרלינג, מאייר. "קסטרוז'ריז". אנציקלופדיה יהודית.
↑  בורגן, סטיבן. "הכפר הספרדי קסטרילו הורג את היהודים שהצביעו על שינוי שם הכפר". הגרדיאן.
↑  ריצ'רד גוטהיל, מאייר קייסרלינג. (1906)"גרנדה". אנציקלופדיה יהודית
↑  "היום בהיסטוריה היהודית: צלבנים טובחים ביהודי מיינץ". הארץ. 27 במאי 2014.
↑  בנבסה, אסתר (2001). "יהודי צרפת: היסטוריה מימי קדם ועד ימינו".
↑  בראון, מייקל ל'. (1992) "ידינו מוכתמות בדם: הסיפור הטרגי של "הכנסייה" והעם היהודי".
↑  המילטון א.ר. גיב
↑  קידר, בנימין ז. "הטבח בירושלים ביולי 1099 בהיסטוריוגרפיה המערבית של מסעי הצלב".
1 2  קידר: עמ'. 63
↑  לנגר, לורנס נ. מילון היסטורי של רוסיה מימי הביניים. עמ. 214.
↑  ריסט, רבקה (2016). אפיפיורים ויהודים, 1095–1291.
↑  האנציקלופדיה היהודית, מהדורת 1906. "מרקש" עמ' 180–182.
↑  ג'ייקובס, יוסף. "טולדו". אנציקלופדיה יהודית.
↑  "פז". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  זינגר, איזידור. האנציקלופדיה היהודית - תיעוד תיאורי של ההיסטוריה, הדת, הספרות ומנהגי העם היהודי מהזמנים הראשונים: כרך 3. עמ. 298.
↑  איינבינדר, סוזן (2002). מוות יפה: שירה והמרטיר היהודי בצרפת מימי הביניים. עמ. 71.
↑  "אנציקלופדיה יודאיקה: בורי סנט אדמונדס, אנגליה". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  "סיפורו של כרוניסט גרמני בספר המקורות של ימי הביניים".
↑  גוטייל, ריצ'רד. "ברה-סור-סן". האנציקלופדיה היהודית
↑  "אודו (אודס) מסאלי". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  "היסטוריה קצרה של המסורת היהודית".
↑  ריסט, רבקה (2016). אפיפיורים ויהודים, 1095–1291. הוצאת אוניברסיטת אוקספורד. עמ. 259.
↑  "אנציקלופדיה יודאיקה: האלה, גרמניה". הספרייה היהודית הווירטואלית
↑  ברויד, אייזיק. "בזייה". האנציקלופדיה היהודית.
↑  הלזל, פול (1996). "אינוקנטיוס השלישי: מכתב על היהודים 1199". ספר מקורות מימי הביניים.
↑  "ארפורט". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  בן ששון. (1969). היסטוריה של העם היהודי
↑  "נרבון". האנציקלופדיה היהודית.
↑  ירושלמי, יוסף (1982). זכור: היסטוריה יהודית וזיכרון יהודי. עמ. 47.
↑  סטיבן אינווד, היסטוריה של לונדון, לונדון: מקמילן, 1998 עמ '70.
↑  "קיצינגן". הספרייה היהודית הווירטואלית.
1 2  Inwood, loc. cit.
↑  "מיינץ". מהדורת 1906 אנציקלופדיה יודאיקה.
↑  "טרואה". האנציקלופדיה היהודית.
↑  "בון". האנציקלופדיה היהודית.
↑  "פריז". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  "רינדפליש". האנציקלופדיה היהודית (1906) מאת גוטהארד דויטש, ש. מנהיימר
↑  "בילביס". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  "סנס". הספרייה היהודית הווירטואלית.
1 2  גרוס, גל ג'וד, 545–6; ג'יי דוברנוי (עורך), פנקס האינקוויזיציה של ז'אק פורנייה, 1 (1965), 179; מ.מראס, מתוך: עלון האגודה הארכאולוגית בטארן-ו-גארון (1964), 81.
1 2 3  "ורוצלב". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  גות'ייל, ריצ'רד. "מילאנו". האנציקלופדיה היהודית.
1 2  "דמשק". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  David Patterson, Anti-Semitism and Its Metaphysical Origins, Cambridge University Press, 2015-02-09, עמ' 86-88, ISBN 978-1-107-04074-8. (באנגלית)
↑  גרין, דייוויד (24 בפברואר 2014). "היום הזה בהיסטוריה היהודית // 1336: תפילת עלינו אסורה בקסטיליה". הארץ.
↑  "וולפסברג". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  שפייר". האנציקלופדיה היהודית.
1 2  "ברלין". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  גרין, דייוויד (24 באוגוסט 2014). "היום הזה בהיסטוריה היהודית 1349: יהודי קלן נטבחו". הארץ.
↑  Dr Yvette Alt Miller,'"`UNIQ--nowiki-0000005A-QINU`"'Horrific Valentine’s Day Massacre of Jews, aishcom, ‏2020-02-09'"`UNIQ--nowiki-0000005A-QINU`"'(באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-0000005B-QINU`"'
↑  ר. הלפרין, "אנציקלופדיה לבית ישראל", כרך 19, 1993, דף 182 "בשנת ה'ק"ט (1349), בימי "המגפה השחורה", נהרגו כ־2000 יהודים, והועלו על המוקד כל היהודים שסירבו להתנצר."
↑  "1349: ששת אלפים יהודים מתים במיינץ מוכה המגפה". הארץ. 23 באוגוסט 2012.
↑  אוכמן, ברברה ורטהיים (2011). מראה רחוקה: המאה ה-14 האסון. Random House Digital, Inc. עמ '. 116.
↑  "שמואל אבולעפיה". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  "סופיה". הספרייה היהודית הווירטואלית.
1 2  "חילול מארח". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  "נרדלינגן". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  אושר, שולים. "סיציליה". (1906) האנציקלופדיה היהודית.
1 2  "גלוגאו". הספרייה היהודית הווירטואלית.
1 2  שלזינגר, אמיל. "ציריך". האנציקלופדיה היהודית.
↑  שפילמן, סלומון. "ייהלבה". האנציקלופדיה היהודית.
↑  קייסרלינג, מאיר "ברן". האנציקלופדיה היהודית.
↑  מאגר בית התפוצות - אנו - מוזיאון העם היהודי.
↑  "אקס-אן-פרובנס, צרפת". הספרייה היהודית הווירטואלית.
1 2  "אנציקלופדיה יודאיקה: בוואריה, גרמניה". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  ג'ייקובס, יוסף. "הולנד". האנציקלופדיה היהודית.
↑  גרין, דייוויד (3 ביולי 2016). "היום הזה בהיסטוריה היהודית // 1453: ורוצלב שורפת את יהודיה על המוקד". הארץ.
↑  רוזנטל, הרמן. "קרקוב". האנציקלופדיה היהודית.
↑  גרץ, היינריך. ההיסטוריה העממית של היהודים, כרך 4. עמ '. 160.
↑  הירש, אמיל "מצרים". האנציקלופדיה היהודית.
↑  "סופיה". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  "טואט". הספרייה היהודית הווירטואלית.
1 2  "גרודנו". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  "שטיריה". האנציקלופדיה היהודית.
↑  קסוטו, אומברטו. "ורונה". האנציקלופדיה היהודית.
↑  דומניץ', לארי (31 במרץ 2000). החגים היהודיים: מסע בהיסטוריה. ג'ייסון ארונסון. עמ. 195.
↑  "פלזן". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  גרין, דוד ב'. (27 בדצמבר 2012). "היום הזה בהיסטוריה היהודית // 1504: יהודים גרים נשרפו על המוקד". הארץ.
↑  "קלבריה". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  "קונליאנו". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  גוטהארד, דויטש. "לייבאך". האנציקלופדיה היהודית.
↑  "ג'נואה". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  "ליובליאנה". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  "קודונגלור". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  כהן, מרטין א. (1992). ספרדים ביבשת אמריקה: לימודי תרבות והיסטוריה. אוניברסיטת אלבמה. עמ. 223.
↑  "פזינוק". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  "נאוהיים". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  "בזל". האנציקלופדיה היהודית.
↑  "גואה". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  פול ג'ונסון, היסטוריה של היהודים (ניו יורק: הוצאת הארפר-קולינס, 1987), 242.
↑  סרבי, פלמיניו. "אסולו". האנציקלופדיה היהודית.
↑  דובנאו, סיימון (9 במרץ 2010). היסטוריה של היהודים ברוסיה ובפולין. העיתונות נאבו. עמ. 86.
1 2  "בולוניה". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  ג'יניו, אליסה מיוהאס (1 באוקטובר 1992). יהודים, נוצרים ומוסלמים בעולם הים התיכון אחרי 1492. Routledge. עמ. 126.
↑  "רמונה". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  בירנבאום, דוד. יהודים, כנסייה וציוויליזציה, כרך ד'. עמ. 79.
1 2 3  "לימה, פרו". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  גלנטה, אברהם. "רוסיה". האנציקלופדיה היהודית.
↑  ברון, סאלו ויטמאייר. ימי הביניים המאוחרים ותקופת ההתרחבות האירופית (1200–1650): האימפריה העות'מאנית, פרס, אתיופיה, הודו וסין. הוצאת אוניברסיטת קולומביה. עמ. 63.
↑  "פדובה". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  "נונייז". הספרייה היהודית הווירטואלית.
1 2 3  "ראדום". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  גרין, דייוויד (27 במרץ 2015). "היום הזה בהיסטוריה היהודית // 1639: שני ילדים יהודים שהוטבלו בכוח - כשהאפיפיור אורבן השמיני משמש כסנדק". הארץ.
↑  "לנצ'ה". האנציקלופדיה היהודית.
↑  גרין, דייוויד (15 בדצמבר 2013). "היום הזה בהיסטוריה היהודית 1647". הארץ.
↑  גרין, דייוויד (11 באפריל 2013). "היום הזה בהיסטוריה היהודית // 1649: תשובה ציבורית אלימה ליהודי ספרד סודיים". הארץ.
↑  "כאשאן". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  קייסרלינג, מאיר. "גומס, אנטוניו אנריקו (נקרא בבית המשפט הספרדי Enrique Enriquez de Paz)".. האנציקלופדיה היהודית.
↑  שו, סטנפורד ג'יי (1991). יהודי האימפריה העות'מאנית והרפובליקה הטורקית. העיתונות NYU. עמ. 198.
↑  "אוראן". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  Henry Schumann, Glatigny, Judaïsme d'Alsace et de Lorraine
↑  French Jew cleared of blood libel 344 years after execution, The Times of Israel, ‏21 בינואר 2014
1 2  (20 באוגוסט 2014). "20 באוגוסט 1684 // יום זה בהיסטוריה היהודית פדובה תוקפת את יהודיה הטורקים". הארץ.
↑  "בודפשט". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  "פראג". אנציקלופדיית ייבו.
↑  איזידור, זינגר. "טרונגי, רפאל בניטו" האנציקלופדיה היהודית..
↑  קרבחאל, דורין. "במיורקה, כפרה על החטאים של 1691". הניו יורק טיימס
↑  "סנדומייז'". האנציקלופדיה.
↑  גוטייל, ריצ'רד. "במברג". האנציקלופדיה היהודית.
↑  "אלג'יריה". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  אדלר, סיירוס. האנציקלופדיה היהודית: מורבצ'יק-פיליפסון. עמ. 109.
↑  "יהודה החסיד". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  דוד ברינבאום: יהודים, כנסייה וציוויליזציה, כרך ד ', עמ'. 149 ISBN 9780980171099
↑  "היסטוריה יהודית 1720 - 1729".
↑  "ירוסלב". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  "לטביה". אנציקלופדית ייבו.
↑  "קובנה". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  זינגר, יסילדור "טורון". האנציקלופדיה היהודית.
↑  ששון, דייוויד. תולדות היהודים בבצרה. הוצאת אוניברסיטת פנסילבניה. עמ '407–469.
↑  "היסטוריה: ציר זמן לתולדות היהדות". הספרייה היהודית הווירטואלית.
↑  חסן, ישראר (26 במאי 2009). מאמינים ואחים: היסטוריה של מערכת יחסים לא פשוטה. מחבר בית. עמ. 99.
↑  לואיס, ברנרד (1978). יהודי האסלאם. הוצאת אוניברסיטת פרינסטון. עמ. 168.
↑  "מכתבו של ג'ורג 'וושינגטון לקהילה העברית בניופורט, רוד איילנד" (PDF)
↑  סמית', אנדי (18 באוגוסט 2013). "בית הכנסת טורו של ניופורט חוגג 250 שנה להיווסדו". כתב העת פרובידנס. שופטת בית המשפט העליון של ארצות הברית, אלנה קגן הייתה הדוברת המרכזית בסוף השבוע השנתי ה-66 במספר למכתבו של ג'ורג' וושינגטון לבית הכנסת טורו.
↑  קויל, אן (2007). "נאום בבית הכנסת טורו על מכתבו של הנשיא וושינגטון"
↑  צוות PAUR‏ (2014). "פקסון נושאת נאום מרכזי בבית הכנסת טורו בניופורט".
↑  "גרודנו".
↑  "תחום המושב". הספרייה היהודית הווירטואלית.
חזירת יהודים בקתדרלת פטרוס הקדוש ברגנסבורג.
שריפת יהודים (מתוך כרוניקה אירופית שנכתבה על המוות השחור בין השנים 1349-1352).
עלילת הדם בטרנטו. סאגת עינוייו של סימון; איור מתוך כרוניקת נירנברג (אינקונבולום), 1493
יהודים מוורמס, גרמניה עונדים את הטלאי הצהוב. זאת לצד שק כסף ושום בידיים. במאה ה-16, סממנים אלו נחשבו לסטריאוטיפ אנטישמי האופייני ליהודים.
כריכת הספר "על היהודים ושקריהם".
גירוש היהודים מפרנקפורט ב-23 באוגוסט 1614: "נספרו 1380 איש זקנים וצעירים ביציאה מהשער"
הפרוטוקולים של זקני ציון המהדורה המצרית משנת 1976
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.