stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שינון בסירוגין
לקריאה נוספת

ק, קיפל (1996) "השפעות תרגול בסירוגין וסקירה בהפוגות לפי אחזור ושימור בשימוש סיוע הדרכה במחשב" עבודת מחקר לתואר דוקטור לחינוך, אוניברסיטת המדינה של קרוליינה הצפונית.
דה בור, ו (אוג 2003) "למידה מיטבית והשפעת הריווח: תאוריה, יישום וניסויים המבוססים על מודל שרשרת הזיכרון". תזה לתואר שני בבינה מלאכותית לפסיכולוגיה חישובית, אוניברסיטת אמסטרדם.
דמפסטר, פ.נ (1988) "תוצא ההפוגות: מקרה מבחן בכישלון ליישום תוצאות המחקר הפסיכולוגי". פסיכולוג אמריקני, 43(8), 627–634.
גרין, ר.ל (2008) שינון והשפעת הפוגות. מתוך רודיגר, ה.ל III, לימודים וזיכרון: התייחסות מקיפה. כרך 2: הפסיכולוגיה הקוגניטיבית של הזיכרון (עמ' 65–78) אוקספורד: אלסבייר.
דה גרדיין (The Guardian) (2016) "שינון בסירוגין: פרצה כדי לגרום למוח ללמוד מידע נוסף".
קרפיק, ג.ד ורודיגר, ה.ל ||| (2007) "תרגול אחזור מורחב מעודד זיכרון לטווח קצר, אך אחזור במרווחים שווים מחזק זיכרון לטווח ארוך". כתב העת של הפסיכולוגיה הניסיונית: למידה, *זיכרון והבנה(Cognition),
קרפוט, ב.פ.; בייקר, ה.אי.; קוק, מ.או.; קונולי, ד.; ג'וסף, ד.ב. וריצ'י, מ.ל (2007). "ניסוי אקראי ומבוקר של חינוך מרחבי באורולוגיה לתושבי ארצות הברית וקנדה". כתב העת של האורולוגיה. 1487–1481 :(4) 177 doi:10.1016/j.juro.2006.11.074. PMID 17382760.
פבליק, פ.אי. (2005) המיקרו-כלכלה של הלמידה: מיטוב זיכרון - צירופים קיבוציים. דוקטורט, קרנגי מלון.
פבליק, פ.אי.; אנדרסון, ג.ר (2008) "שימוש במודל לחישוב לוח הזמנים האופטימלי של התרגול" כתב העת של הפסיכולוגיה הניסיונית. 117–101 :(2) 14 CiteSeerX 10.1.1.208.2336. doi:10.1037/1076-898X.14.2.101. PMID 18590367.
ד"ר פיוטר ווזניאק, "למידה יעילה: עשרים כללים לגיבוש ידע" - ייעוץ ביצירת כרטיסיות לשינון בסירוגין, פברואר 1999
הערות שוליים

↑  "Human Memory: Theory and Practice", Alan D. Baddeley, 1997
↑  Mace, C. A. (1932). Psychology of Study. p. 39
↑  Spitzer, H. F. (1939). Studies in retention. Journal of Educational Psychology, 30, 641–657.
↑  Melton, A. W. (1970). The situation with respect to the spacing of repetitions and memory. Journal of Verbal Learning and Verbal Behavior, 9, 596–606.
↑  Landauer, T. K., & Bjork, R. A. (1978). Optimum rehearsal patterns and name learning. In M. Gruneberg, P. E. Morris, & R. N. Sykes (Eds.), Practical aspects of memory (pp. 625–632). London: Academic Press.
↑  "Implementing a neural network for repetition spacing". www.supermemo.com. Retrieved July 15, 2017.
↑  Cull, W. L. (2000). Untangling the benefits of multiple study opportunities and repeated testing for cued recall. Applied Cognitive Psychology, 14, 215–235.
↑  Chapter 6:Is Expanded Retrieval Practice a Superior Form of Spaced Retrieval?, A Critical Review of the Extant Literature, DAVID A. BALOTA, JANET M DUCHEK, and JESSICA M. LOGAN
↑  Pimsleur, Paul (February 1967). "A Memory Schedule". The Modern Language Journal. Blackwell Publishing. 51 (2): 73–75. doi:10.2307/321812. JSTOR 321812
↑  Gupta, James (January 23, 2016). "Spaced repetition: a hack to make your brain store information". The Guardian. ISSN 0261-3077. Retrieved January 30, 2019.
↑  Carlous Caple, The Effects of Spaced Practice and Spaced Review on Recall and Retention Using Computer Assisted Instruction, 1996/00/00
↑  Viktor de Boer, Optimal Learning and the Spacing Effect
↑  Jeffrey D. Karpicke, Melissa Lehman, Human Memory
↑  Gupta, James (2016-01-23). "Spaced repetition: a hack to make your brain store information". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2019-05-24.
↑  Wayback Machine, web.archive.org, ‏2010-06-27
| שינון בסירוגין |
| --- | --- | --- |
| מונחים | שינון בסירוגין • השפעת ריווח • בדיקת השפעה  • עקומת שכחה • כרטיס זיכרון • זיכרון • מערכת לייטנר • קריאה מצטברת |  |
| תוכנת לימוד | רשימה של תוכנות כרטיסי זיכרון • אנקי • דואולינגו • קוויזלט • סריגו • קובוקרדס • קורס הירו • קראם • cram.com • אספנדל לירנינג • הילו אינגליש • מימרייז • נמוזין • אופן קרדס • סקריטר • סופר ממו • סינאפ |  |
| מתמחים | פול פימסלר • סבסטיאן לייטנר • פיוטר ווזניאק |  |
| חוקרים | הרמן אבינגהאוס • תומאס לדאואר • רוברט א. ביורק • ססיל אלק מייס • האל פאשלר |  |
אנקי משמש לשינון אוצר המילים הרוסי
שיבנקה שיבניק

שיבנקה שיבניק (בקרואטית: KK Šibenka Šibenik) היא קבוצת כדורסל קרואטית מהעיר שיבניק שעל חוף הים האדריאטי, המשחקת בליגת העל הקרואטית.
היסטוריה

הקבוצה הוקמה בשנת 1973 והשתתפה בליגה היוגוסלבית לשעבר. בעונת 1982/83 זכתה באליפות יוגוסלביה שנשארה עד היום במחלוקת וניתנה לבסוף ליריבה בוסנה סרייבו.
הקבוצה משחקת בליגה הקרואטית הבכירה מאז הקמתה. בעונת 2003/04 הגיעה הקבוצה עד לחצי גמר הפלייאוף הקרואטי. בעונת 2009/10 ירדה הקבוצה לליגה השנייה וחזרה בסיום עונת 2010/11. בעונת 2012/13 הגיעה הקבוצה עד לחצי גמר הפלייאוף.
הקבוצה משתתפת במסגרות אירופאיות מאז שנת 1981. בעונות 1981/82, 1982/83 הגיעה לגמר גביע קוראץ' והפסידה שנתיים ברציפות לקבוצת לימוז' הצרפתית.
בעונת 2004/05 השתתפה הקבוצה במסגרת הליגה האדריאטית.
תארים והשגים

הליגה הקרואטית:
חצי גמר: 2004, 2013
הליגה היוגוסלבית :
אליפות (1): 1983 (בוטלה והועברה לבוסנה סרייבו)
גביע קוראץ':
גמר: 1982, 1983
שחקנים בולטים בעבר

קרואטיה דראז'ן פטרוביץ'
קרואטיה אלכסנדר פטרוביץ'
איטליה ניקולא רדולוביץ'
קרואטיה איביצ'ה זוריץ'
בוסניה והרצגובינה חאריס מויזינוביץ'
טורקיה חוסיין בשוק
שולחן בקרת אש

מחשב ה- Ford Mk 1.
המונח שולחן בקרת אש (באנגלית: Rangekeeper) מתייחס למחלקה של מחשבי בקרת אש אלקטרומכניים בהם נעשה שימוש עד אמצע המאה ה-20. אלו היו מחשבים אנלוגיים מתוחכמים ביותר אשר ההתפתחות שלהם הגיעה לזנית שלה במהלך מלחמת העולם השנייה. כדוגמאות ספציפיות ניתן למנות את המחשבים Mk 47 ו- Mk 68. במהלך מלחמת העולם השנייה, נעשה שימוש במחשבים אלה לצורך הנחיית אש תותחים ביבשה, בים ובאוויר. בעוד שבמחשבים אלה נעשה שימוש מבצעי נרחב, המתוחכמים ביותר שבהם היו אלו שהוצבו על ספינות מערכה כדי לנהל את הירי של תותחים ארוכי טווח.
אמצעי החישוב הימיים היו חייבים להיות מורכבים כיוון שהבעיה של חישוב זוויות ירי בתרחיש ירי ימי היא מאוד מורכבת. בתרחיש ימי, גם הספינה היורה וגם המטרה נעים אחד ביחס לשנייה. בנוסף, הספינה היורה אינה פלטפורמה יציבה אלא שהיא חווה גלגול, עלרוד וסבסוב אודות לפעולת הגלים על הספינה, תמרוני התחמקות מירי המטרה שהספינה מבצעת, ועוד. אפקט זה גורם לכך שלקנה התותח היורה יש מהירויות צידוד והגבהה מסוימות, להן השפעה רבה על מיקום הפגיעה של הקליע. המחשבים האלה ביצעו גם את החישובים הבליסטיים (תוך התחשבות בהתנגדות האוויר, מהירות הרוח ועוד) הנלווים לירי תותח.
פונקציות

שולחן בקרת אש מוגדר כמחשב בקרת אש אנלוגי בעל שלוש פונקציות:
Target Tracking - המחשב היה חייב לחשב כל העת את האזימוט הנוכחי למטרה.
Target position prediction - עובר זמן מרגע הירי עד שהקליע מגיע למטרה. המחשב חייב לחזות איפה המטרה תהיה בזמן ההגעה של הקליע.
Gunfire correction - הנחיה של ירי של נשק ארוך טווח למקום ספציפי דורשת הרבה חישובים. נקודת הפגיעה של הקליע היא פונקציה של הרבה פרמטרים, כגון: אזימוט והגבהת התותח, כיוון ומהירות הרוח, התנגדות האוויר, הכבידה, קו הרוחב (מידת ההשפעה של אפקט קוריוליס תלויה בקו הרוחב), הפרלקסה בין נקודת התצפית והתותחים, כמות מטען אבק השרפה שיש בקנה, והמקדם הבליסטי של הקליע.
מנגנונים > הבעיה של טיווח

תותחנות לטווח ארוך היא שילוב מורכב של טכנולוגיה, מדע ומתמטיקה. יש מספר גורמים שמשפיעים על מיקום נפילת הקליע ואת רבים מהגורמים האלו קשה למדל באופן מדויק.
תותחנות לטווח ארוך מצריכה לקחת בחשבון את הגורמים הבאים:
מהירות וכיוון תנועת המטרה.
מהירות וכיוון תנועת הספינה היורה.
כבידה.
אפקט קוריוליס: בגלל שכדור הארץ מסתובב, יש כוח מדומה הפועל על הקליע.
בליסטיקה פנימית.
בליסטיקה חיצונית: לקליעים שונים יש מאפיינים בליסטיים שונים. כמו כן, גם למאפייני האוויר יש השפעה גם כן על מסלול הקליע (רוח, צפיפות האוויר).
תיקון פרלקסה: באופן כללי, עמדת התצפית על המטרה (שעשויה להיות למשל מערכת מכ"ם) ועמדת הירי הם במיקומים שונים על הספינה. זה יוצר שגיאת פרלקסה שחייבת להילקח בחשבון.
המשקל והטמפרטורה של מטען אבק השריפה.
חלק מהמורכבות ביצירת מערכת בקרת ירי מתקדמת כזאת נובע מכמות המידע שמגיעה ממקורות שונים. למשל, כדי להפיק פתרון ירי מתאים, המידע שמגיע מהחיישנים, המחשבים, ואמצעי העזר הוויזואלים הבאים חייב לעבור אינטגרציה:
מצפן גירוסקופי - מכשיר זה מאפשר לדעת את כיוון התנועה המדויק של הספינה יחסית לצפון הגאוגרפי.
גלאי טווח - מכשירים אופטיים לקביעת הטווח למטרה.
פיטומטרים - מכשירים שמודדים את מהירות הספינה.
שעוני טווח - מכשירים אלה מספקים תחזית של הטווח של המטרה ברגע פגיעת הקליע אם הקליע היה נורה עכשיו.
שעוני זווית - מכשירים אלה סיפקו חיזוי של אזימוט המטרה ברגע פגיעת הקליע אם הקליע היה נורה עכשיו.
מגוון סרגלי חישוב - אמצעי עזר שסייעו לבצע את החישובים הנדרשים כדי לקבוע את האזימוט וההגבהה הנדרשות של התותח.
חיישנים מטאורולוגיים - לטמפרטורה, מהירות הרוח, והלחות יש השפעה על הבליסטיקה של הקליע.
מנגנונים > מימוש של פונקציות מתמטיות

שיטות המימוש בהן נעשה שימוש במחשבים אנלוגיים היו רבות ומגוונות. משוואות בקרת הירי שמומשו במהלך מלחמת העולם השנייה על מחשבים אנלוגיים כאלה הן אותן המשוואות שמומשו מאוחר יותר על מחשבים דיגיטליים. ההבדל המרכזי הוא שמחשבי מלחמת העולם השנייה פתרו את המשוואות באופן מכני. בעוד שבימינו פונקציות מתמטיות לא ממומשות לעיתים קרובות באופן מכני, בתקופת המלחמה היו קיימות שיטות מכניות לממש את כל הפעולות המתמטיות הנפוצות. הן כללו:
הוספה והחסרה.
בגלגלי שיניים דיפרנציאליים (Differential gears) נעשה שימוש כדי לבצע את הפעולות המתמטיות של חיבור וחיסור. מחשב ה- Mk. 1A הכיל בסביבות 160 מהם. תחילת השימוש במנגנוני גלגלי שיניים כאלה לצורך חישוב מתוארך לעת העתיקה (ראו מנגנון אנטיקיתרה).
הכפלה בקבוע.
בשרשראות גלגלי שיניים עם יחסים מסוימים נעשה שימוש נרחב כדי להכפיל בקבועים.
כפל של שני משתנים.
מחשבי ה- Mk. 1 ו-Mk.1A ביצעו כפל של שני משתנים בהתבסס על הגאומטריה של משולשים דומים (תוך שימוש ברכיבים מכניים בצורת משולשים). הרעיון של מנגנון כזה הוצע לראשונה על ידי לייבניץ
הפעלת סינוס וקוסינוס (המרה קוטבית-קרטזית).
פעולה זו המירה בין קואורדינטות הנתונות בצורה של זווית וגודל (רדיוס) לרכיבי סינוס וקוסינוס, ונעשתה באמצעות צמד מנגנונים אנכיים שנקראו עולי סקוטש.
אינטגרציה.
אינטגרטורי כדור ודיסקה ביצעו את פעולת האינטגרציה.
גזירה.
גזירה בוצעה על ידי אינטגרטור בחוג משוב.
מנגנוני טיווח קשורים

מחשבים אנלוגיים קשורים בהם נעשה שימוש על ידי ארצות הברית כוללים את:
כוונת הפצצה של נורדן (Norden bombsight)
מחשב טורפדו (Torpedo Data Computer)
מקורות וקישורים

דודלי פופ, 73 צפון הוצאת מערכות, 1969, ע' 134.
The Mechanical Analog Computers of Hannibal Ford and William Newell.
הערות שוליים

↑  המחשבים המיכניים \אנלוגיים של חניבל פורד וויליאם נואל.
שיבל כרמי מנסור

| --- | --- |

מנסור בוועידת המשפיעים של חברת החדשות, ספטמבר 2018
 לידה:  22 בספטמבר 1989 (בן 35) עספיא, ישראל 
 שם לידה:  كرمي منصور 
 מדינה:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2007
 מעסיק:  נטאפ 
 בת זוג:  נור זידאן חלבי
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  shibelkarmimansour
 טוויטר:  shibelKM
 
שיבל כרמי מנסור (בערבית: شبل كرمي منصور; נולד ב-22 בספטמבר 1989) הוא קריין, שדרן רדיו ועיתונאי דרוזי-ישראלי אשר שימש כקריין החדשות הראשי בתחנת הרדיו גלי צה"ל, ומשנת 2016 עד לפרישתו מחברת החדשות בשנת 2020 הגיש מבזקים בחדשות 12.
קורות חיים

מנסור נולד ביישוב הדרוזי עספיא, ולמד בבית הספר התיכון "אורט רונסון" ביישוב. ביולי 2007 התגייס לגלי צה"ל, והיה לקריין הדרוזי הראשון בתחנת הרדיו הצבאית, תחילה כמבזקן. הגיש חלק נכבד ממהדורות החדשות של התחנה, במקביל לקריין הבכיר רן יבנאי. בשנים 2009–2012, עוד בשירות החובה, הגיש את תוכנית הרדיו "שטח שש", שעסקה בנושאי צבא וביטחון. בשנים 2014–2016, כאזרח עובד צה"ל, הגיש את התוכנית "מהדורת לילה", שעסקה בסיכום חדשות היום. במהלך השנים הגיש גם רצועות מוזיקה וספיישלים מוזיקליים.
ב-2010 השתתף בשעשועון הטלוויזיה "1 נגד 100" בערוץ 2. ב-2013 נבחר למקום ה-90 ברשימת 100 המשפיעים בתקשורת של המגזין "פירמה" של העיתון "גלובס".
ב-2014 הנחה את טקס פרס ישראל.
בנובמבר 2016 הצטרף לחברת החדשות של ערוץ 12 כמגיש מבזקי חדשות. בערב ליל הסדר 2017 הגיש לראשונה את המהדורה המרכזית.
בנובמבר 2018 עזב את גלי צה"ל לאחר 12 שנים בתפקיד.
ביולי 2020 עזב את חברת החדשות, ועבר לחברת ההיי-טק NetApp.
חיים אישיים

התארס לחברתו הדרוזית-ישראלית נור זידאן חלבי (בת משפחתו של רפיק חלבי, ראש מועצת דלית אל-כרמל), לאחר שנתיים של זוגיות. השניים התחתנו באוגוסט 2021.
הערות שוליים

1 2 3  https://twitter.com/halabi_rafik/status/1268946993075957760, Twitter
1 2  פנאי פלוס Pplus - מזל טוב! העיתונאי שיבל כרמי מנסור התארס הבוקר לנור זידאן חלבי, מה תאחלו להם?💍❤️ צילום: מהטוויטר של רפיק חלבי | Facebook, באתר www.facebook.com (באנגלית)
↑  השם הפרטי שניתן לו עם לידתו הוא כרמי (كرمي, בערבית: הכרם שלי), אך בגיל שבועיים החליטו הוריו לקרוא לו שיבל (شبل, בערבית: כפיר).
↑  חן מענית, ‏"הסיכוי שדרוזי שנולד היום יתקבל לגל"צ נמוך מאוד", באתר גלובס, 16 בינואר 2013
↑  מעוספייה לפרס ישראל: הדרוזי הראשון בגלי צה"ל, באתר nana10‏, 2 במאי 2014
↑  רז שכניק, שיבל כרמי מנסור עוזב את גל"צ, באתר ynet, 25 בנובמבר 2018
↑  https://twitter.com/shibelkm/status/1279026142129905665, Twitter
↑  זוהר צלח, ‏שיבל כרמי מנסור עוזב את חדשות 12, באתר ‏מאקו‏, 3 ביולי 2020
↑  יפעת הללי אברהם, ‏מתחת לרדאר: שיבל כרמי מנסור התחתן בסופ"ש, באתר ‏מאקו‏, 15 באוגוסט 2021
שכל ישר

ערך זה עוסק בשיקול דעת. אם התכוונתם למנשר פוליטי, ראו .
שכל ישר או היגיון בריא (Common sense) הוא שיקול דעת והחלטה המבוססים על תפיסה פשוטה של מצב או עובדות.
השימוש במונח שכל ישר מכוון בעיקר להיבטים הקשורים בפעילות יום-יומית במהלך החיים השוטף. במשך הזמן וכתוצאה מהתפתחות המדע נוצרו פערים בין "השכל הישר" לבין תוצאות ניסויים או תאוריות מדעיות. כך למשל היה נהוג לחשוב על סמך ניסיון יומיומי, כי חפצים כבדים נופלים מהר יותר מגובה, אך תפיסה זו נסתרה בסדרת ניסויים שערך גלילאו גליליי שהדגים באמצעות הטלת שתי משקולות בעלות גודל שווה ומשקל שונה כי הן מגיעות לארץ באותו זמן.
"שכל ישר" או שימוש בהיגיון או רציונליזם משמשים מדענים כדי לדון במגוון שאלות רלוונטיות לתחומם באמצעות פסילה של תפיסות מוטעות מהעבר, קבלת תאוריות מדעיות שעברו אישוש והדגימו כושר ניבוי. מצב כזה עשוי ליצור פער בין הקונצנזוס המדעי לבין השכל הישר של כאלה שאינם בקיאים בתחום. דוגמה מובהקת לכך היא הקושי של התפיסה וההבנה של תאוריות מדעיות כגון תורת היחסות או מכניקת הקוונטים
הגדרה

ניתן לראות את השכל הישר כשקלול מורכב של הידע והניסיון הצבור של האדם המתבסס עליו, ובהקשר רחב יותר, של זה האמור להיות בשימוש אצל רוב בני האדם.
מילון קיימברידג' מגדיר שכל ישר כ"הרמה הבסיסית של ידע ושיקול מעשי שנחוצים לכולנו כדי לחיות בצורה סבירה ובטוחה."
הגדרה מילולית מדויקת של השכל הישר היא בעייתית אך הוא מהווה נושא מרכזי בהגות הפילוסופית של תורת ההכרה, ופילוסופים רבים עושים בו שימוש ומתייחסים אליו. השכל הישר הוא חלק מקבוצה של מושגים דומים קשים להגדרה מילולית מדויקת אך נמצאים בשימוש נרחב בכל הרבדים של התקשורת האנושית כגון: אינטואיציה, אמונה, חוכמת ההמון, ודעת הקהל.
השקפות שונות בנושא > סוקרטס ואריסטו

סוקרטס נהג לשאול לדעתם של עוברים ושבים ברחובות אתונה העתיקה אודות טבע העולם, במטרה לגלות מה הם הטוב, היפה, החומר והאדם. הנחתו הסמויה הייתה כי השכל הישר של בני האדם יספיק לצורך מתן התשובה לשאלות אלה.
אריסטו טוען כי השכל הישר הוא למעשה חוש פנימי מובנה, אשר אינו קשור לחמשת החושים הפיזיים האחרים, המשמשים לקביעת מהותו של חומר פיזי. לכן, סוג מסוים של שכל ישר קיים גם אצל בעלי חיים נחותים מבני האדם אשר באמצעות השימוש במידע הנקלט בחושים הפיזיים שלהם, מפעילים שכל ישר הכולל הסקת מסקנות.
לעומת זאת ההקשר רציונלי של שכל ישר קיים רק אצל בני האדם. בניגוד להשקפות מאוחרות יותר, אריסטו מתעלם מהשפעת אמונות או ידע כללי משותף הצבור אצל בני אדם ורואה בו רק מעין גוף מפקח על חמשת החושים הפיזיים.
השקפות שונות בנושא > קיקרו

קיקרו טוען כי משמעות השכל הישר היא הניסיון, הנוהג, ההשקפה, והמוסר המקובלים על הציבור בו הוא נוהג. לדעתו על כל מנהיג להתחשב בשכל הישר של הציבור אם ברצונו להשפיע עליו פעול על פי רצונו. עם זאת שכל ישר הוא למעשה פעולת שיפוט ספונטנית וטבעית המבוצעת על ידי בני האדם במטרה להבחין בין טוב ורע.
השקפות שונות בנושא > ימי הביניים

הפילוסוף הנוצרי בואתיוס התייחס לשכל הישר כאל "רוח משותפת", כלומר חוק אוניברסלי המקובל על הכלל. תפיסה זו הייתה מקובלת גם על הפילוסופים בני ימי הביניים פייר אבלר ותומאס מאקווינס, ואשר על פיה העקרונות עליהם מתבסס השכל הישר הם ברורים לכולם ועקביים עם האמת המוחלטת.
במהלך ימי הביניים המאוחרים (המאות ה-16 עד ה-18) טענו אנשי הזרם הרציונליסטי כי יש באפשרותם של בני האדם להבין את סודות היקום באמצעות השכל הישר שלהם וללא שימוש בתצפיות
מדעיות. תומאס הובס טען כי בני האדם הקדמונים ניהלו את חייהם כפרטים בודדים אשר נלחמו אחד בשני כל העת. הובס הסתמך על שכלו הישר מבלי לבסס את השערותיו על ממצאים ארכאולוגיים.
השקפות שונות בנושא > האצ'יסון ויום

על פי הפילוסופים הבריטים משמעות המושג שכל ישר התפתחה מתוך הפרקטיקה של חיי היום יום ובעיקר בהקשר המוסרי שלהם. השכל הישר אינו בהכרח עקבי עם הדעות המקובלות בקרב ההמון. דייוויד יום מדגיש את השפעתם של הניסיון הנצבר וההרגל על השכל הישר.
השקפות שונות בנושא > לוק והאמפיריציסטים

על פי פרשנותו של ג'ון לוק אשר נשענה על עבודתו של התאולוג הצרפתי ז'אק-בנין בוסואה השכל הישר מושפע מן הניסיון הפנומנולוגי. חמשת החושים הפיזיים מעבירים את המידע הנקלט אשר הופך להתרשמות תפיסתית שמשמעותה היא אינטגרציה של המידע המכונה השכל הישר.
על פי הפילוסופים האמפיריציסטים, השכל הישר הוא למעשה עיבוד ואיחוד של המידע הנקלט בחושים הפיזיים של בני האדם. האמפריציסט המפורסם ביותר פרנסיס בייקון, טען כי הניסיון להבין את העולם באמצעות השכל הישר נכשל, מכיוון שלאנשים שונים יש שכל ישר שונה ובעיקר מכיוון שהוא מושפע עמוקות מדעות קדומות ומסורת דתית.
השקפות שונות בנושא > העידן המודרני

הפילוסוף אדוארד מור ידוע כתומך העיקרי באסכולת השכל הישר. לטענתו יש חשיבות רבה לשימוש במושג מכיוון שהוא פונה להיגיון הבריא ומשתמש בשפה המדוברת לצורך השפעה. לעומת זאת מבקרי הדוקטרינה של ההיגיון הבריא טוענים כי יש בה מרכיב של הכחשה וחוסר התייחסות עניינית לטיעוני הצד השני.
פילוסופים מודרניים רואים בהיגיון הבריא ובשכל הישר כסימן להבעת רצון טוב, המראה על נכונות לפעול למען טובת הכלל והאינטרס הציבורי, אשר לעיתים עומד בניגוד לטובת הפרט. ישנם הרואים בקבלת החלטות ציבוריות על פי השכל הישר דרך לחינוך הציבור לפעול כנגד אינטרסים אישיים ולטובת האינטרס הכללי.
ביהדות

השימוש בשכל הישר ככלי שימושי לצורך קבלת החלטות מופיע גם במקורות היהודיים. במסכת יבמות מופיע תיאור של שלושה אירועים בהם היה מעורב משה רבנו, ”דתניא: שלשה דברים עשה משה מדעתו, והסכימה דעתו לדעת המקום: פירש מן האשה, ושיבר הלוחות, והוסיף יום אחד.”, ואשר בהם העדיף לקבל החלטה בסוגיה ספציפית על סמך היגיון בריא ושכל ישר, על פני בקשת הבהרה מאלוהים, וזאת אף על פי שעל פי המסורת הייתה האפשרות לבצע פניה שכזו פתוחה בפניו.
הרב נחום אליעזר רבינוביץ' מפרש ומסביר את חשיבות השימוש בשכל הישר ככלי לצורך קבלת החלטות וטוען כי במצב שבו נתקל אדם במקרה שבו אין הוראה מפורשת מן התורה מה לעשות, או כאשר אם יפעל על פי ההוראה עלול לגרום נזק לאחרים, עליו לקחת אחריות אישית, ולאחר בחינת הדברים לקבל החלטה על פי ההיגיון והשכל הישר. במובן הרחב יותר, יש ללמוד ולהבין את יחס התורה והפוסקים למצבים שונים ולהבין את דרך היישום המעשי שלהם. על כל אחד לפעול באמצעות השכל הישר בקיום התורה.
שיקול דעת

שיקול דעת הוא מונח נלווה ומשלים להגדרות השכל הישר, באשר הוא מתאר את כושר השיפוט של אדם בבואו לקבל החלטה בנושא מסוים. שיקול הדעת כרוך בזיקה ישירה, ויוצר התאמה בין מידע המופיע בפני מקבל ההחלטה ובין אופן ישומו בנסיבות הספציפיות.
שיקול הדעת מקנה את היכולת לקבל החלטה מושכלת ואחראית אשר תהיה כפופה להנחיות החוק, הנהלים וסדרי העבודה המקובלים או המוסכמים, ותשלב אותם ביחד עם השכל הישר, הצדק הטבעי וההגינות הבסיסית.
מושג שיקול הדעת הוא מרכזי מאוד במשפט וזאת בהתייחס לשיקול דעת שיפוטי
לקריאה נוספת

Rosenfeld, Sophia (2014). Common Sense: A Political History. [S.l.]: Harvard Univ Press. p. 23. ISBN 978-0674284166.
van Kessel (1987), "Common Sense between Bacon and Vico: Scepticism in England and Italy", in van Holthoon; Olson (eds.), Common Sense: The Foundations for *  Social Science, University Press of America, ISBN 9780819165046
Coates, John (1996), The Claims of Common Sense: Moore, Wittgenstein, Keynes and the Social Sciences, Cambridge University Press, ISBN 9780521412568
Ledwig, Marion (2007), Common Sense: Its History, Method, and Applicability, Peter Lang, ISBN 9780820488844
הערות שוליים

↑  שכל ישר הגדרה במילון ובסטר
↑  החדווא בגילוי דברים, פיינמן
↑  שכל ישר, מילון קיימברדיג'
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות דף סב עמוד א
↑  שכל ישר בתורה
↑  דורון מנשה ,, שיקול דעת עובדתי, חופש הוכחה ותיזות בדבר מקצועיות השפיטה, הפרקליט מג, חוברת א-ב, לשכת עורכי הדין בישראל , תל אביב: לשכת עורכי הדין בישראל, תשנ"ו-1996, עמ' 83–127
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543390305171  BnF: cb11945881x (data)  GND: 4132689-1  LCCN: sh85028999
שיבין אל-כום

| --- | --- |
סמל שיבין אל-כוםסמל שיבין אל-כום

הכניסה לעיר
 מדינה:  מצרים מצרים
 מחוז:  אל-מנופיה
 שטח:  28.5 קמ"ר
 גובה:  23 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  277,991 (1 ביולי 2023)
  ‑ צפיפות:  9,747 נפש לקמ"ר (1 ביולי 2023)
 קואורדינטות:  30°33′N 31°00′E﻿ / ﻿30.55°N 31°E﻿ / 30.55; 31 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מצרים מוגדלת) קהיר אלכסנדריה אל-עריש אסואן אסמאעיליה לוקסור שארם א-שייח'  סואץ סיווה ישראל ירדן סודאן ערב הסעודית  ל ו ב  הים התיכון הים האדוםשיבין אל-כום(למפת מצרים רגילה) קהיר אלכסנדריה אל-עריש אסואן אסמאעיליה לוקסור שארם א-שייח'  סואץ סיווה ישראל ירדן סודאן ערב הסעודית  ל ו ב  הים התיכון הים האדוםשיבין אל-כום  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
שיבין אל-כום (בערבית: شبين الكوم, תעתיק מדויק: שבין אלכום) היא עיר בצפון מצרים ובירת מחוז אל-מנופיה. העיר שוכנת באזור הדלתא של הנילוס בגובה 23 מטרים מעל פני הים במרחק של כ-60 ק"מ מצפון-מערב לבירה קהיר. לפי אומדן רשמי מתאריך 1 ביולי 2023 אוכלוסיית העיר מנתה 277,991 בני אדם.
בעיר ממוקם מוזיאון דנשוואי, המנציח את תקרית דנשוואי. המוזיאון הוקם ביולי 1999.
אתרים

העיר אמנם לא חדשה, אך התשתית שלה עוברת מודרניזציה. משרדי השלטון המרכזי והמקומי החשובים ביותר ממוקמים בעיר, כמו גם הסניפים העיקריים של אוניברסיטת מנופיה.
בעיר מספר בתי ספר ציבוריים ופרטיים, מרכז מסחרי, בתי חולים, אצטדיון גדול, משרד אזורי של טלקום מצרים, איגודים מקצועיים מאורגנים, קבוצות אתלטיות, מפלגות פוליטיות וארגונים חברתיים.
אקלים

האקלים של שיבין אל-כום מסווג לפי שיטת קפן כאקלים צחיח (BWh), כשאר מצרים. הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנרשמה בשיבין אל-כום היא 48 מעלות צלזיוס (118 מעלות פרנהייט), שנרשמה ב-7 ביוני 1961 ואילו הטמפרטורה הנמוכה ביותר שנרשמה היא -3 מעלות צלזיוס (27 מעליות פרנהייט), שנרשמה ב-23 בינואר 1996.
| אקלים בשיבין אל-כום> חודש.שיא טמפרטורה מרבית (C°).טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).שיא טמפרטורה מזערית (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בשיבין אל-כום> ינואר.31.18.9.5.6.-3.7 | אקלים בשיבין אל-כום> פברואר.37.21.6.9.-2.6 | אקלים בשיבין אל-כום> מרץ.40.23.7.8.8.0.3 | אקלים בשיבין אל-כום> אפריל.46.27.3.11.3.2 | אקלים בשיבין אל-כום> מאי.44.32.1.15.3.9.0 | אקלים בשיבין אל-כום> יוני.48.34.5.18.3.10.0 | אקלים בשיבין אל-כום> יולי.44.34.5.19.7.17.0 | אקלים בשיבין אל-כום> אוגוסט.44.34.5.19.7.14.0 | אקלים בשיבין אל-כום> ספטמבר.44.32.4.17.8.16.0 | אקלים בשיבין אל-כום> אוקטובר.41.29.9.15.3.10.2 | אקלים בשיבין אל-כום> נובמבר.39.25.12.5.2.4 | אקלים בשיבין אל-כום> דצמבר.31.20.5.7.8.-2.8 | אקלים בשיבין אל-כום> שנה.48.27.9.13.2.-3.32 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור:
הערות שוליים

↑  Egypt: Governorates, Major Cities & Towns - Population Statistics, Maps, Charts and Web Information, citypopulation.de
1 2  Shibin Al-Kom climate: Average Temperature, weather by month, Shibin Al-Kom weather averages - Climate-Data.org, en.climate-data.org
1 2  Climate: Shibin Al-Kom - Climate graph, Temperature graph, Climate table, web.archive.org, ‏2014-08-26
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007494242705171  LCCN: n2001050635  VIAF: 123343508   WorldCat (עם VIAF): 123343508
תחנת בלפור

תחנת בלפור היא אחת מהתחנות בקו האדום כחלק מהדנקל, הנמצאת בבת ים. מיקומה במרכז רחוב יוספטל, בצידו המערבי של הצומת בין רחוב בלפור לרחוב זה ובקרבה יחסית לבית עיריית בת ים. שלושה גני שעשועים נמצאים בקרבת התחנה, ואלו הם: ירושלמי, הנ"ד, עולי הגרדום. בנוסף, התחנה נמצאת בקרבת הספרייה העירונית ה"תרבוטק".
התחנה נפתחה, יחד עם שאר הקו האדום של הרכבת הקלה בגוש דן, בתאריך 18 באוגוסט 2023.
התחנה נמצאת באזור שעיקרו מגורים.
ראו גם

תחבורה בבת ים
הערות שוליים

↑  בלפור, באתר נת"ע
תאוברומין

מבנה התאוברומין
תאוברומין (באנגלית: Theobromine) הוא אלקלואיד מריר בצמח הקקאו, ולכן מצוי בשוקולד. תאוברומין טהור הוא אבקה גבישית שאינה מסיסה במים, וצבעה רשום כלבן או כחסר צבע.
תאוברומין הוא מטבוליט של קפאין בגוף האדם, ודומה לו בתכונותיו. תאוברומין מרחיב את כלי הדם (בניגוד לקפאין), ממריץ את פעולת הלב ומשתן. השפעתו הפסיכואקטיבית הממריצה פחותה משל קפאין. זמן מחצית החיים בבני אדם הוא כ-7 שעות, ארוך משל קפאין.
למרות שמה, התרכובת לא מכילה ברום, השם תאוברומין נגזר מתאוברומה, השם של הסוג של עץ הקקאו, (נוצר מחיבור המילים היווניות תאו - אל וברומה - אוכל, כלומר, "מזון האלים") והסיומת -ין שיש לאלקלואידים ולתרכובות אחרות שהן בסיסיות ומכילות חנקן.
את התאוברומין בודדו לראשונה מפולי הקקאו בשנת 1878 ולאחר זמן קצר הוא סונתז מקסנטין על ידי הרמן אמיל פישר.
כימיה

נוסחתו הכימית היא C7H8N4O2, והוא שייך לקבוצת התרכובות מתילקסנטין, הכוללת גם את התרכובות הדומות קפאין ותאופילין.
תאוברומין הוא איזומר של תאופילין וגם של פרקסנטין. תאוברומין מסווג כקסנטין דימתילי, כלומר הוא קסנטין עם שתי קבוצות מתיל.