stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בואינג KC-46 פגסוס

בואינג KC-46 פגסוס (באנגלית: Boeing KC-46 Pegasus) הוא מטוס תדלוק ותובלה צבאית מתוצרת חברת בואינג האמריקאית המבוסס על מטוס הנוסעים בואינג 767. הפגסוס תוכנן כמטוס רב-משימתי לתדלוק אווירי, נשיאת מטען, נוסעים וחולים על גבי אלונקות. הוא מצויד במערכת הגנה רב-שכבתית המאפשרת לו לפעול בסביבה מאוימת.
ב-2011 נבחר המטוס על ידי חיל האוויר של ארצות הברית לשמש כמטוס התדלוק העתידי כמחליפו של מטוס בואינג KC-135 סטרטוטנקר. סך הכל מתוכננת אספקה של 179 מטוסים לחיל האוויר האמריקאי עד 2027.
טיסת הבכורה של המטוס בתצורתו המלאה נערכה בספטמבר 2015, ובדצמבר 2017 נערכה טיסת המבחן הראשונה של המטוס הראשון שיסופק לחיל האוויר האמריקאי. אספקת המטוס לחיל האוויר הייתה צפויה באוקטובר 2018, אך נדחתה ל-2019.
בדצמבר 2017 קיבלה חברת בואינג הזמנה למטוס גם מכוח ההגנה העצמית האווירי של יפן.
במרץ 2020 אישרה מחלקת המדינה האמריקאית למכור לישראל 8 מטוסי KC-46 וציוד נלווה בעלות של 2.4 מיליארד דולר. כמעט שנה לאחר מכן אישרה גם ועדת השרים להצטיידות את העסקה. מסירת המטוסים צפויה בשנים 2026-2025. בחיל האוויר הישראלי יופעלו המטוסים בטייסת 120 ויכונו "גדעונים".
תכונות עיקריות ויכולות > תדלוק אווירי

שני סלי תדלוק נגררים ממכלי דלק נישאי כנפיים בקצב של 400 גלון (1,500 ליטר) לדקה.
סל תדלוק אמצעי נגרר בקצב 400 גלון (1,500 ליטר) לדקה.
מוט תדלוק אוטומטי (boom) בקצב 1,200 גלון (4,500 ליטר) לדקה.
יכולת תדלוק באוויר (קבלת דלק) בקצב 1,200 גלון לדקה מאפשרת גמישות תפעולית וטווח מוגדל.
מצלמה סטראוסקופית ברזולוציה גבוהה (HRSC) על מוט התדלוק (boom) בעלת שדה ראייה פנורמי של 185 מעלות.
תכונות עיקריות ויכולות > מערכות הגנה

עמידות לפעימה אלקטרומגנטית
תפעול בתנאי לוחמה כימית/ביולוגית
מכלי דלק ממוגנים בליסטית
תא טייסים משוריין
אמצעי נגד אינפרא-אדום
אזהרת תדר רדיו
תאורת ראיית לילה
תכונות עיקריות ויכולות > תא צוות

מושבים ל-15 אנשי צוות
דרגשי מנוחה, מטבח, שירותים ותאי אחסון
משתמשים

ארצות הברית ארצות הברית: חיל האוויר של ארצות הברית - 84 מטוסים פעילים בחיל, מתוך 179 מטוסים שהוזמנו.
ישראל ישראל: חיל האוויר הישראלי הזמין 4 מטוסים ב-2021, שאמורים להגיע בסוף שנת 2025, עם אופציה לקנות 4 מטוסים נוספים.
יפן יפן: כוח ההגנה העצמית האווירי של יפן 2 מטוסים מבצעיים מתוך 6 מטוסים מסוג זה שהוזמנו ב-2016.
הערות שוליים

↑  KC-46 completes flight testing required for October first aircraft delivery, באתר חיל האוויר האמריקאי, 13 ביוני 2018
↑  ארה"ב אישרה מכירת מטוסי תדלוק עבור חיל האוויר הישראלי, באתר ‏מאקו‏, 4 במרץ 2020
↑  אלישע בן קימון, איתמר אייכנר, יסייעו בתקיפה אפשרית באיראן? נחתם החוזה לרכישת 4 מטוסי תדלוק מארה"ב, באתר ynet, 1 בספטמבר 2022
1 2  יואב זיתון, המטוסים הגדולים בחיל האוויר - שיאפשרו תקיפה באיראן: "הפעולה בתימן - לא קרוב לקצה גבול היכולת", באתר ynet, 18 באוגוסט 2024
1 2  אבי אשכנזי, ‏איתות אווירי בולט לאיראן: פרטים חדשים על עסקת הענק של צה"ל, באתר מעריב אונליין, 14 בספטמבר 2024
↑  דן ארקין, ‏חיל האוויר האמריקאי מפעיל 84 מטוסי תדלוק KC-46, באתר "IsraelDefense‏", ‏6 ביוני 2024
↑  KC-46A Pegasus Tanker – עמוד המטוס בואינג KC-46 פגסוס, באתר חברת בואינג
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588337605171  LCCN: sh2012002571
הזדמנות אחרונה לאהבה

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  ג'ואל הופקינס
 הופק בידי:  טים פרל, ניקולא אוסבורן
 תסריט:  ג'ואל הופקינס
 עריכה:  רובין סיילס
 שחקנים ראשיים:  דסטין הופמן אמה תומפסון
 מוזיקה:  דיקון הינצ'קליף
 צילום:  ג'ון דה בורמן
 מדינה:  בריטניה בריטניה
 חברת הפקה:  Overture Films 
 חברה מפיצה:  Overture Films
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  25 בדצמבר 2008
 משך הקרנה:  92 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט רומנטי, סרט דרמה, קומדיה רומנטית 
 תקציב:  5 מיליון דולר
 הכנסות:  32.5 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   lastchanceharvey
 www.lastchanceharvey.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
הזדמנות אחרונה לאהבה (באנגלית: Last Chance Harvey) הוא סרט רומנטי אמריקאי משנת 2008 בכתיבה ובימוי של ג'ואל הופקינס (אנ'), עם דסטין הופמן ואמה תומפסון בתפקידים הראשיים.
העלילה מתרחשת בלונדון והיא על קשר רומנטי בן גבר ואישה בודדים שנפגשים במקרה.
דסטין הופמן היה מועמד לפרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר - סרט מוזיקלי או קומדיה.
אמה תומפסון הייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר - סרט קומדיה או מוזיקלי.
תקציר העלילה

הארווי שיין (דסטין הופמן) הוא פסנתרן ג'אז ומלחין בניו יורק. הוא מתפרנס מהלחנת זמרירים לפרסומות. הבוס שלו, מרווין (ריצ'רד שיף) לא מרוצה מעבודתו ורומז לו כי הוא מועמד לפיטורים.
הארווי הוא גרוש וטס כעת לנישואי בתו סוזן (ליאן בלבן) עם בחיר ליבה סקוט (דניאל לאפיין) בלונדון.
קיית ווקר (אמה תומפסון) עובדת באגף הסטטיסטיקה של נמל התעופה בלונדון. היא מנסה לשאול את הארווי מספר שאלות אבל הוא מתנצל שהוא ממהר. קיית היא רווקה שדואגת ומטפלת באמה הקשישה והדואגת מגי (איילין אטקינס).
הארווי נפגש עם גרושתו ג'ין (קתי בייקר) ובעלה בריאן (ג'יימס ברולין) ביחד עם סוזן והחתן המיועד סקוט (דניאל לאפיין). הוא מרגיש "אאוטסיידר" וכאשר הסוזן מודיעה לו כי אביה החורג ילווה אותה לחתונה ולא הוא, הוא מודיע לה כי הוא נאלץ לחזור לניו יורק לרגל עבודתו.
הוא מאחר לטיסה ובבר בשדה התעופה הוא פוגש שוב את קייט. מתפחת ביניהם שיחה והארווי מספר לה על חתונת בתו והיא משכנעת אותו לחזור לטקס החתונה אתה. הארווי עומד על זכותו לברך את בתו במקום בריאן.
לאחר הטקס מתקשר אליו מרווין ומבקש ממנו לחזור לעבודה כי המחליפים שלו גרועים. הארווי משיב לו כי החליט להתפטר. הוא קובע עם קיית להיפגש למחרת אבל בגלל שהמעלית במלון מקולקלת הוא נאלץ לעלות במדרגות ומקבל התקף טכיקרדיה על-חדרית ומאושפז.
קיית מחכה לו ומתאכזבת כשאינו מופיע.
הארווי משתחרר מהאשפוז, מוצא את קיית, מסביר לה והיא מסכימה להמשיך את הקשר אתו.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| דסטין הופמן | הארווי שיין |  |
| אמה תומפסון | קייט ווקר |  |
| איילין אטקינס | מגי ווקר |  |
| קתי בייקר | ג'ין |  |
| ג'יימס ברולין | בראין |  |
| ליאן בלבן | סוזן שיין |  |
| דניאל לאפיין | סקוט רייט |  |
| ריצ'רד שיף | מרווין |  |
| ברונה גלאגר | אונה | חברה של קייט |
הערות שוליים

1 2  ירון פריד, גלובוס הזהב: נהנינו, ניצחנו, מיצינו, באתר הארץ, 13 בינואר 2009
מסעדת הניצחון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 נתונים כלליים
 מייסדים:  ישעיהו ליבושור
 תקופת הפעילות:  1949–2019 (כ־70 שנה)
 קואורדינטות:  31°39′51″N 34°35′12″E﻿ / ﻿31.664138888889°N 34.586527777778°E﻿ / 31.664138888889; 34.586527777778 
 מוצרים עיקריים:  מאכלים רומניים
  
 אתר רשמי
 he
 
מסעדת הניצחון (נקראה גם "מסעדת ניצחון") הייתה מסעדת בשרים ומאכלים רומניים, שמוקמה באשקלון.
היסטוריה

המסעדה נפתחה בשנת 1949 ברחוב הרצל באשקלון על ידי ישעיהו ליבושור, ונקראה על שם הניצחון במלחמת העצמאות.
במהלך תקופת הצנע המקום שימש כבית קפה והציע מה שאפשר היה למכור בשנות הצנע - ביצים וסלטים ומדי פעם הוגש גם עוף. עם סיום תקופת הצנע החלו להכין במסעדה גם מנות מהמטבח הרומני, ואף החלו להגיש בשרים.
מנות הדגל של המקום נשאו אופי מזרח אירופאי כמו רגל קרושה, כבד קצוץ, איקרה וסלט חצילים.
המסעדה ידועה בעיקר בעקבות הקבב הרומני והסטייק הלבן שהוגשו בה.
באותה התקופה לא היו עוד מסעדות רבות באזור, ומסעדת הניצחון הייתה התחנה שבה עברו כל אנשי הצבא והגנרלים בדרך למדבר סיני ובמהלך השנים צברה מספר רב של לקוחות קבועים.
בשנת 2019, לאחר 70 שנות פעילות, נסגרה המסעדה.
באים לבנקאים

הסמליל של באים לבנקאים
באים לבנקאים היא קבוצה שהוקמה על ידי עורך הדין ברק כהן וערן ורד בסוף שנת 2014, ועסקה במחאה נגד ראשי הבנקים הגדולים בישראל, כולל בדרך של הטרדת בני משפחותיהם. הקבוצה מחתה על ההתנהלות של הבנקים בישראל כלפי לקוחותיהם, במיוחד במקרים של גביית חובות מחייבים קטנים באמצעות הליכי הוצאה לפועל. חברי התנועה ארגנו הפגנות וקריאות מחאה כלפי בכירים מתחום הבנקאות בישראל ובהם מנכ"לית בנק לאומי רקפת רוסק עמינח, מנכ"ל בנק הפועלים ציון קינן ובעלת השליטה בבנק הפועלים שרי אריסון.
נגד כהן ואחדים מחברי הקבוצה הוציאו בתי המשפט צווי הרחקה מכיוון שפעילותם גלשה להטרדה מאיימת. נגד אחדים מחברי הקבוצה הוגשו כתבי אישום, ושלושה מהם הורשעו בהסדר טיעון.
הרקע להקמת הקבוצה

כהן הקים את "באים לבנקאים" בעקבות הליך משפטי שמנוהל נגדו על ידי בנק לאומי, עקב חוב שלא פרע. מאז שנת 2000 נפתחו נגד כהן 11 תיקי הוצאה לפועל, בין היתר עבור הלוואה שנטל לרכישת מכונית בעלות של 210,000 ש"ח. לטענת כהן, במסגרת האמצעים שבהם נקטו נציגי בנק לאומי לגביית החוב, הם הגיעו לחברתו לחיים וניסו לקחת את רכושה כדי להיפרע מריבית שצבר כהן עצמו על חוב בגובה של כמה עשרות אלפי שקלים, כולל פסנתר שהיה שייך לה עוד לפני שהכירה את כהן. לטענתו של כהן הוא ניסה להגיע להסדר עם נציגי הבנק והגיש סעד הצהרתי כי מדובר ברכוש של חברתו. השופט נענה לבקשה והכריז על עיכוב הליכים, אולם תוך כדי עיכוב ההליכים נציגי הבנק הגישו בקשה לשפעול הליכים כדי להמשיך בגבייה באמצעות עיקול רכושה של חברתו. צעדים אלו גרמו לכהן לצאת למאבק נגד הבנקים.
באוקטובר 2014 פרסם כהן פוסט בפייסבוק שסימן את תחילת המחאה, הקים עמוד פייסבוק ייעודי ואתר אינטרנט שנקרא "באים לבנקאים" והחל לפרסם את פעולות המחאה נגד אישים מתחום הבנקאות הישראלית.
פעולות הקבוצה

פעולותיהם הראשונות של "באים לבנקאים" כוונו נגד מנכ"לית בנק לאומי רקפת רוסק עמינח. כהן, יחד עם פעילים נוספים שתיעדו את הפעילות, הגיעו לביתה וקראו קריאות מחאה כלפי רוסק עמינח.
אישים נוספים שהיוו מטרה לפעילות המחאה של הקבוצה היו: ציון קינן, מנכ"ל בנק הפועלים; זמיר דחב"ש, הממונה על יחסי הציבור של בנק הפועלים ושל איגוד הבנקים בישראל; לילך אשר טופילסקי, מנכ"לית בנק דיסקונט; משה פרל, מנכ"ל איגוד הבנקים בישראל; ושרי אריסון, בעלת השליטה בבנק הפועלים.
מספר פעמים הטרידו פעילי הקבוצה קרובי משפחה של הבנקאים. הם הגיעו לבתיהם של הבנקאים, התקשרו בטלפון לקרובי משפחה שלהם, ובמקרה אחד הגיעו לבית הספר של בתה של רוסק-עמינח, מלווים בצוות צילום של ערוץ 10 ומצוידים בעלונים ומגאפון, וכינו את אמה "גנבת".
בחודש אפריל 2015 גייסו "באים לבנקאים" 37,250 ש"ח למימון פעילותם, שהתקבלו מכ-200 תורמים. הכסף יועד לרכישת ציוד צילום ותקשורת, מיקרופונים ומצלמות נסתרות, רכישת מדיה פרסומית בפייסבוק וביוטיוב לטובת קמפיינים ציבוריים, ומימון שלושה חודשי פעילות.
ביולי 2017 קראו אנשי הקבוצה להוריד את "Pepper", האפליקציה החדשה של בנק לאומי ולדרג אותה מיד באופן שלילי, כדי להעניש את הבנק. מאות אנשים נענו לקריאה והביאו לירידת הדירוג של האפליקציה. אנשי הבנק פנו לחברת גוגל בתלונה וזו הסירה את הדירוגים השליליים של מי שזיהתה ככאלה שנענו לקריאה.
מגזין TheMarker פרסם דירוג של 100 האנשים המשפיעים בישראל לשנת 2015, שבו כהן ופעילי הקבוצה דורגו במקום ה-77.
המאבק המשפטי בין המערכת הבנקאית לאנשי הקבוצה

נציגי הבנקים השונים והיחצ"ן זמיר דחב"ש פנו לבית המשפט בבקשה להגנה מהטרדותיו של ברק כהן.
השופטת טל לוי הורתה על צו מניעת הטרדה מאיימת למשך 6 חודשים נגד ברק כהן ופעיל אחר מקבוצת "באים לבנקאים". הצו הוצא לבקשת מנכ"לית בנק לאומי שטענה כי הפעילות מטרידה ופוגעת בבנותיה.
בנוסף, הוצא צו הרחקה לעו"ד ברק כהן ממנכ"ל בנק הפועלים ציון קינן, כולל איסור תקדימי על קיום מחאה כנגדו באינטרנט וברשתות חברתיות, ומזמיר דחב"ש ובני משפחתו.
ביולי 2015 הגיש בנק לאומי בקשה להכרזה על ברק כהן כפושט רגל ולשלילת רישיון עריכת הדין שלו. כהן הגיש במקביל קובלנה פלילית כנגד רקפת רוסק עמינח, מנכ"לית בנק לאומי, וכנגד חוקר פרטי המועסק על ידי הבנק, בגין עבירות איומים, פגיעה בפרטיות ולשון הרע. ביולי 2015 הוצא צו הרחקה זמני לבקשתו של ציון קינן נגד יגאל רמב"ם, לצורך הרחקתו מחתונת נכדתו של יצחק תשובה ובנו של ציון קינן, בכפוף לדיון בית משפט שהיה אמור להתנהל בנושא.[דרוש מקור]
באוגוסט 2015 נידונה בבית המשפט בקשה להרחקת הפעיל ערן ורד מרקפת רוסק עמינח וציון קינן והחרמה של רחפן שברשותו. הבקשה נדחתה, בנימוק שלא הוכח שוורד היה מעורב בפעילות אסורה. בספטמבר 2015 נידונה בקשה לפי פקודת בזיון בית המשפט, אשר בה נטען על ידי זמיר דחב"ש כי ברק כהן הפר צו בית משפט קודם בעקבות הגעה של פעילים אחרים לביתו, אשר הפגינו באמצעות מגאפון. הבקשה נדחתה על ידי השופטת, בנימוק שמנגנון האכיפה הראוי הוא פנייה למשטרת ישראל.
באוגוסט 2015, הוסרו דף הבית של אתר "באים לבנקאים" ודף הפייסבוק מרשימת תוצאות החיפוש גוגל ישראל בהתאם לצו משפטי שבית המשפט אסר את פרסום תוכנו. כחודשיים לאחר מכן פנה ערן ורד לבית המשפט בתביעה שחברת גוגל תחזיר את האתר לתוצאות החיפוש. מאוחר יותר חזר האתר לרשימת התוצאות.
בספטמבר 2015 הוסר דף הפייסבוק של "באים לבנקאים" על ידי הנהלת פייסבוק. בתגובה קרא ורד לקיים אירוע מחאה מול ביתה של מנכ"לית פייסבוק ישראל, עדי סופר תאני. דף פייסבוק שבו הופיעה קריאה זו הוסר, והפרופיל של ורד נחסם לשבוע. בדצמבר 2015 הגישה קבוצת "באים לבנקאים" תביעה, בדרך של המרצת פתיחה, נגד "פייסבוק" וראשי הבנקים, בדרישה להחזרתו לפעילות של דף הפייסבוק של הקבוצה. התביעה נדחתה בנימוק ש"באים לבנקאים" אינם בגדר אישיות משפטית.
עקב הפעולות שניהל ברק כהן, הגישה נגדו ועדת האתיקה של מחוז תל אביב והמרכז בלשכת עורכי הדין בישראל קובלנה משמעתית לבית הדין המשמעתי ביולי 2016. בדצמבר 2016 הגישה פרקליטות מחוז ת"א כתב אישום נגד כהן וחברים נוספים בגין עבירות של קשירת קשר לביצוע פשע, פגיעה בפרטיות ועוד. במהלך המשפט הוצא צו הרחקה לנאשמים מרוסק-עמינח ומקינן. באוקטובר 2017 נענתה בקשת ברק כהן להחליף את השופט בתיק, דניאל בארי, לאחר שהתברר כי הוא חבר קרוב של אביו של התובע, ארז ריכטנברג.
במאי 2017 החליט בית הדין המשמעתי בלשכת עורכי הדין להשעות את כהן לשנה וחצי מעיסוק כעורך דין בשל כתב האישום שהוגש נגדו. ביולי 2017 נדחה ערעורו של כהן.
במאי 2019 הודיעה הפרקליטות לבית משפט השלום בתל אביב כי חתמה על הסדר טיעון עם ברק כהן וחברי קבוצת "באים לבנקאים", שמביא למחיקה של מרבית האישומים שהוגשו נגדם. במסגרת ההסדר הודו כהן ושני נאשמים נוספים בפגיעה בפרטיות. בנובמבר 2019 גזר בית המשפט על ברק כהן שישה חודשי מאסר על תנאי וקנס של 20,000 ש"ח. גם על שני המורשעים האחרים נגזרו עונשי מאסר על תנאי.
הערות שוליים

↑  שירות גלובס, ‏"באים לבנקאים": צו הרחקה לעו"ד ברק כהן ממנכ"לית בנק לאומי, באתר גלובס, 19 ביוני 2015
1 2   אפרת נוימן, חוב של כ-200 אלף שקל וב.מ.וו חדשה: האם זה המניע מאחורי "באים לבנקאים"?, באתר TheMarker‏, 30 ביוני 2015
↑  דנה ירקצי‏, עורך הדין שנכנס באנשים שמחזיקים את הכסף שלכם, באתר וואלה, 2 ביולי 2015
↑  https://www.facebook.com/barak.cohen.560/posts/10202938873861359
↑   שרון שפורר, איגוד הבנקים חושש מרפורמות ומחאות? שכר את היח"צן לשעבר של סטנלי פישר ובנק ישראל, באתר TheMarker‏, 3 במאי 2015
↑   יסמין גואטה, "הטרדה מאיימת": ביהמ"ש קיבל את בקשתה של רקפת רוסק עמינח - צו הרחקה לחצי שנה ל"באים לבנקאים", באתר TheMarker‏, 19 ביוני 2015
↑  ערוץ 10, המגזין, ברק כהן נגד הבנקאים
↑   יניב קובוביץ, הוגשה תלונה למשטרה על כרוזים שפוזרו בבית הספר של בתה של מנכ"לית בנק לאומי, באתר הארץ, 18 בדצמבר 2014
↑  מימונה: באים לבנקאים, 29/04/2015
↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏לבקשת לאומי: גוגל מחקה 700 ביקורות שליליות על "פפר", באתר גלובס, 9 ביולי 2017
↑  ענת רואה ותומר ורון, בית המשפט: פעילות "באים לבנקאים" נגד רוסק עמינח היא הטרדה מאיימת, באתר כלכליסט, 19 ביוני 2015
↑  חן מענית, ‏צו הרחקה לעו"ד ברק כהן ממנכ"ל בנק הפועלים ציון קינן, באתר גלובס, 25 ביוני 2015
↑  זוהר שחר לוי, לא באים לבנקאים: ביהמ"ש מגדיר מחדש את גבולות חופש הביטוי, באתר כלכליסט, 28 ביוני 2015
1 2  הט (ת"א) 16161-05-15 זמיר דחב"ש נ' ברק כהן, עו"ד, ניתן ב-6 בספטמבר 2015
1 2   אפרת נוימן, הקרב מתחמם: לאומי הגיש בקשה לפשיטת רגל, ברק כהן הגיש קובלנה פלילית נגד רוסק-עמינח, באתר TheMarker‏, 12 ביולי 2015
↑  החלטת בית המשפט, 20/08/2015
↑  מידע על בקשה להסרת הדפים מגוגל בהתאם לצו בית משפט, 26/08/2015
↑  עודד ירון, תביעה נגד גוגל: החזירי את האתר "באים לבנקאים" לתוצאות החיפוש, באתר הארץ, 20 באוקטובר 2015
↑  דורי בן ישראל, פייסבוק הסירה את עמוד 'באים לבנקאים' בטענה לבריונות מצד ברק כהן וערן ורד, אתר "מזבלה", 3 בספטמבר 2015
↑  דורי בן ישראל, באים לבנקאים VS עדי סופר תאני – יפקדו את ביתה של מנכ"לית פייסבוק ישראל ב-17 בספטמבר, אתר "מזבלה", 9 בספטמבר 2015
↑  עידו קינן, תביעה נגד פייסבוק: “באים לבנקאים” דורשים השבת דף הפייסבוק שלהם לאוויר, באתר "חדר 404", 27 בדצמבר 2015
↑  ה"פ 56154-12-15 באים לבנקאים נגד Facebook Inc ואחרים, ניתן ב-18 ביולי 2016
↑  נעמי צורף, נשקלת העמדתו לדין של מוביל קבוצת "באים לבנקאים", באתר כלכליסט, 16 בנובמבר 2016
↑  חן מענית, ‏צו הרחקה לעו"ד ברק כהן מרוסק-עמינח וציון קינן עד תום המשפט, באתר גלובס, 14 בפברואר 2017
↑  שרון פולבר, ברק כהן, מוביל מחאת "באים לבנקאים", הושעה לשנה וחצי מעיסוק בעריכת דין, באתר הארץ, 15 במאי 2017
↑  אלה לוי-וינריב, ‏סופית: ברק כהן יושעה מעריכת דין עד ההכרעה בתיק הפלילי, באתר גלובס, 17 ביולי 2017
↑  חן מענית, ‏כתב האישום החמור נגד עו"ד ברק כהן מסתיים בהסדר טיעון מינורי, באתר גלובס, 28 במאי 2019
↑  גלעד מורג, מאסר על תנאי למורשעים בפגיעה בפרטיותה של מנכ"לית בנק לאומי, באתר ynet, 17 בנובמבר 2019
ת"פ (ת"א) 50883-12-16 פרקליטות מחוז תל אביב פלילי נ' ברק כהן, ניתן ב-17 בנובמבר 2019
מנכ"ל בנק הפועלים ציון קינן מגיע לבית המשפט לדיון במסגרת פעילות באים לבנקאים
הנאשמים בפעילות נגד ראשי המערכת הבנקאית
אג'תהאד

אִגְ'תִהָאד (בערבית: اجتهاد, מילולית: חריצות או מאמץ) הוא מונח אסלאמי המתייחס לגזירת הלכות חדשות בידי חכמי הלכה בסוגיות שלגביהן לא קיימת הכרעה ברורה בספרות ההלכתית הקיימת. האג'תהאד עושה שימוש ב"אֻצוּל אל-פִקְה", מקורות חוק שמשמשים מקור לגזירת הלכה: הקוראן, הסונה, אג'מאע (קונצנזוס) וקיאס (אנלוגיה). במאות הראשונות לאסלאם התנהל מאבק בין גורמים שתמכו בהכללת הדעה האישית (רַאְי) כמקור הלכתי לגיטימי (על ידי עקל – שכל) לבין גורמים שגרסו כי רק הידע המועבר מפי הנביא וחבריו, ודברי האל החיים שבקוראן, ראויים לשמש כמקור לגזירת הלכות (כנקל - ידע מועבר). במחנה הראשון נמנו בעיקר בני האסכולה המועתזלית ומנגד התייצבו בני האסכולה הט'אהרית והחנבלית. המאבק בין הגישות הגיע לשיאו בזמן האינקוויזיציה של הח'ליף העבאסי אל-מאמון (בין 814-833) בשאלת נבראותו של הקוראן, והוכרע לבסוף לזכותם של המצדדים בידע המועבר.
המונח "אג'תהאד" משמש גם לציון פסיקה הלכתית חדשה בסוגיה קיימת בשל כורח המתעורר משינויים במצב החברתי, תרבותי, פוליטי וכלכלי. דוגמאות בולטות: השימוש בכלי תחבורה ואמצעי תקשורת מודרניים שלא היו קיימים בימי הנביא, היחס לשתיית קפה ועישון, ותכנון משפחה בשל הגידול הדמוגרפי שאינו בר-קיימא בעולם האסלאמי בעשורים האחרונים.
"נעילת שערי האג'תהאד"

על פי המסורת המוסלמית הסונית, "ננעלו שערי האג'תהאד" במאה העשירית ומאז כבר לא ניתן לחדש בפרשנויות הקוראן ובפסיקות הלכתיות. עם זאת, מחקר מודרני של המשפט המוסלמי הראה כי שערי האג'תהאד לא ננעלו ופסיקה עצמאית של הלכה המשיכה להתבצע. כאמור, בתחום זה ניכר הבדל בין זרם הסונה לזרם השיעה. על פי הסונים, שערי האג'תהאד נותרו סגורים, ואילו השיעים עוד דוגלים באג'תהאד אותו מבצעים בעיקר חכמי הדת הבכירים.
בשלהי המאה ה-19 החלו להישמע קריאות לרפורמה באסלאם, ובכלל זה גם לפתיחתם של "שערים" אלו כדרך להחיות את האסלאם ולעוררו מן הקיפאון המחשבתי שאחז בו 'מאז ימי השתלטות העמים הזרים' עליו. הדוגלים בגישה זו, ובהם ג'מאל א-דין אל-אפע'אני, מוחמד עַבְּדֻה ורשיד רידא הניחו את היסודות האינטלקטואליים לעלייתם הן של זרמי החילון והן של זרמים שמרניים-סלפיים במחשבה האסלאמית המודרנית. עבודתם של אל-אפע'אני, עבדה ורידא הניחה במישרין את היסודות התאולוגיים והאידאולוגיים לצמיחתה של תנועת האחים המוסלמים במצרים בשנות העשרים של המאה העשרים בראשות חסן אל-בנא ואחרים. תנועת חמאס מהווה את הפלג הארץ-ישראלי של תנועה זו.
מוג'תהד

המוג'תהד הוא חכם הלכה אשר מחזיק ב"עילם", ידע דתי, המאפשר לו לגזור הלכות חדשות או לשנות הלכות קיימות. במהלך המאות ה-10 וה-11 החל דיון מוסלמי בדבר האפשרות להיכחדותם של המוג'תהדים, אשר היה חלק מהדיון האסלאמי ביום הדין (מכיוון שהיעלמותם של חכמי הדת נתפסה כסימן לסוף העולם) ובירידת הדורות.
בשיעה המוג'תהד הוא פקיה, חכם דת, בעל סמכות הלכתית רבה בהיותו נָאאֶב אִמָאם, ממלא מקומו של האמאם הנעלם העתיד לשוב ולהתגלות, אשר מנסה לגלות כיצד האמאם היה נוהג במקומו. בסונה השימוש במונח מוג'תהד עבור פוסקי הלכות עכשוויים הצטמצם החל מן המאה ה-11 וסמכותם התמצתה בעיקר בשימוש בפסיקות עבר (תקליד). הוגה הדעות המוסלמי שנחשב למוג'תהד האחרון המקובל על כלל זרמי האורתודוקסיה הסונית הוא אל-ע'זאלי.
נשים מוג'תהדות

אין מניעה כי אישה תוכר כמוג'תהדה, ואכן באיראן לדורותיה מספר נשים הוכרו ככאלה (למשל, זוהרה ספאתי, נוסרת אמין, ביבי ח'אנום). הדעות חלוקות בקרב ציבור המאמינים ואנשי הדת המוסלמים בנוגע לשאלה האם מוג'תהדה יכולה לקבל מעמד של "מקור לחיקוי" (מרג'ע). מכיוון שה"מרג'ע" אמור להוות דמות מופת ומודל לחיקוי, יש כאלה הסבורים כי אישה אינה יכולה להוות דוגמה שכזאת.
ראו גם

עולמא
לקריאה נוספת

ואאל ב. חלאק, האם נסגרו שערי האג'תהאד?, תרגמה: מיכל סלע, ג'מאעה 8 (תשס"ב), עמ' 118–168
הערות שוליים

↑  Yilmaz, Ihsan. "Ijtihad and tajdid by conduct." Turkish Islam and the Secular State, the Gülen Movement. Syracuse, NY: Syracuse University Press. Google Scholar (2003). p. 208-209
↑  חגי ארליך, מבוא להיסטוריה של המזרח התיכון בעת החדשה, Vol. 5. Open University of Israel, 1987.
↑  חלאק, ואאל ב. האם נסגרו שערי האג'תהאד: ע' 116–168
↑  נמרוד הורביץ, הערת מבוא לתרגום מאמרו של ואאל חלאק
↑  Nasr, Seyyed Hossein, Hamid Dabashi, and Seyyed Vali Reza Nasr. 1988. Shiʻism : Doctrines, Thought, and Spirituality. Albany: State University of New York Press. p. 228
↑  Hallaq, Wael B. "On the Origins of the Controversy about the Existence of Mujtahids and the Gate of Ijtihad." Studia Islamica 63 (1986): 129-141.
↑  Momen, Moojan (1985). An Introduction to Shi'i Islam: The History and Doctrines of Twelver Shi'ism. New Haven: Yale University Press. p. 186.
↑  "Mujtahid". The Oxford Dictionary of Islam.
| מנהיגים ותארים באסלאם |
| --- | --- | --- |
| תארים | ח'ליפה • אימאם • מולא • חוג'ת אל-אסלאם • אייתוללה • מרג'ע תקליד • סייד • שריף • ולי • אמיר • שייח' • עלאמה |  |
| תפקידים | מואזין • קאדי • מופתי • מוחתסב • סולטאן |  |
| משפט | שריעה • פיקה • אג'תהאד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4334951-1  TDVİA: ictihad
לארי טיילור

| --- | --- |

טיילור מופיע עם ג'ון מאייל, 1971
 לידה:  26 ביוני 1942 ניו יורק, ארצות הברית 
 פטירה:  19 באוגוסט 2019 (בגיל 77) בלבואה לייק, לוס אנג'לס 
 שם לידה:  סמואל לורנס טיילור
 שם במה:  "השומה"
 מוקד פעילות:  לוס אנג'לס, ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  1966–2019 (כ־53 שנים)
 סוגה:  בלוז רוק בלוז דלתא בלוז רוק אנד רול רוק מתקדם
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה בס גיטרה תופים
 חברת תקליטים:  ליברטי רקורדס
 שיתופי פעולה בולטים:  קנד היט המאנקיז ג'ון מאייל הארווי מנדל
 פרופיל ב-IMDb
 
לארי "השומה" טיילור (באנגלית: Larry "The Mole" Taylor;‏ 26 ביוני 1942 – 19 באוגוסט 2019) הוא נגן גיטרה בס אמריקאי, הידוע בעיקר בשל השתתפותו בלהקת הבלוז רוק קנד היט. על אף שהיה הבסיסט המקורי וה"קלאסי" של הלהקה, הספיק לשתף פעולה עם אמנים כמו המאנקיז וג'רי לי לואיס. הוא אחיו הצעיר של המוזיקאי מל טיילור, המתופף הוותיק של להקת 'The Ventures'.
ביוגרפיה

טיילור נולד בעיר ניו יורק, ארצות הברית לאם ממוצא יהודי ואב אנגלו-סקסי פרוטסטנטי (WAPS). טיילור ניגן גיטרה בס בלהקת "The Gamblers" (אנ'), אחת מקבוצות הרוק הראשונות שניגנו מוזיקת גלישה אינסטרומנטלית. בין חברי הלהקה היו גם אליוט אינגבר (אנ'), חבר לעתיד של להקת "אמהות ההמצאה" של פרנק זאפה וברוס ג'ונסטון (אנ'), שותף בצמד "Bruce & Terry" ואחד החברים בלהקה הידועה "The Beach Boys". להקתו של טיילור, "The Gamblers", היו ללהיט מקומי באזור לוס אנג'לס עם השיר "Moon Dawg". באמצע שנות השישים הכיר טיילור את בוב הייט ואלן וילסון, ובהמשך יצטרף ללהקתם המתגבשת קנד היט. עם הלהקה הזו ניגן מהקמתה ב־1967 ועד 1970, והופיע איתם בפסטיבלים שונים כולל פסטיבל הפופ הבינלאומי של מונטריי ופסטיבל וודסטוק.
כמו שאר חברי קנד היט, גם טיילור זכה לכינוי - "השומה". בנוסף לגיטרת הבס שניגן, ידע טיילור לנגן גם על גיטרה ותופים, והדגים את יכולותיו בגיטרה בשיר "Down in the Gutter, But Free" שבאלבום Hallelujah. במהלך שנת 1969 החל להסתכסך טיילור עם גיטריסט הלהקה הנרי וסטין, וביולי 1969 פרץ ביניהם ריב שהוביל לעזיבתו של וסטין. בהמשך, כשעזב טיילור את הלהקה הצטרף וסטין, ולאחר שזה עזב, נכנס טיילור שוב לתפקיד הבס.
בשנת 1970, כשהגיטריסט ג'ון מאייל עבר ללוס אנג'לס, טיילור והארווי מנדל (הגיטריסט שהחליף את וסטין) עזבו את קנד היט כדי להצטרף אליו ללהקת "the Bluesbreakers" (אנ').
בשנת 1974 טיילור הפך לחלק מלהקת "השמנים מהוליווד" (אנ') בהנהגת מייק מאן. טיילור ומנדל חזרו לקנד היט עם עזיבתו של וסטין בפעם השנייה, בשנת 1979. טיילור היה שותף בהקלטות האלבום Reheated בשנת 1988, והמשיך להופיע עם הלהקה עד שנת 1999. בשנת 2007 התאחדו טיילור ומנדל עם מתופף הלהקה הקלאסי אדולפו דה לה פארה ושאר ההרכב הנוכחי של הלהקה לביצוע מספר מופעים. טיילור, מנדל ודה לה פארה היו כולם בהרכב שניגן בפסטיבל וודסטוק. שלושת החברים הופיעו עוד יחד בין השנים 2009–2013.
בשנת 2014 היה מועמד טיילור ל"פרס מוזיקת הבלוז" (אנ') בקטגוריית 'הנגן הטוב ביותר על גיטרה בס'. טיילור נפטר ב -19 באוגוסט 2019 בגיל 77 ממחלת הסרטן.
דיסקוגרפיה > עם "המאנקיז"

The Monkees (1966)
More of the Monkees (1967)
The Monkees Present (1969)
Instant Replay (1970)
Changes (1970)
Listen to the Band (1991)
Greatest Hits (1995)
Missing Links, Vol. 3 (1996)
Anthology(1998)
Music Box (2001)
דיסקוגרפיה > עם "Canned Heat"

Canned Heat (1967)
Boogie with Canned Heat (1968)
Living the Blues (1968)
Hallelujah (1969)
Future Blues (1970)
Boogie Up the Country (1987)
Reheated (1988)
Internal Combustion (1994)
Burnin' (1994)
Canned Heat Blues Band (1996)
Gamblin' Woman (1996)
King Biscuit Flower Hour: Canned Heat in Concert (1996)
Ties That Bind (1997)
Boogie 2000 (1999)
Turning Up the Heat (2000)
Live at the Kaleidoscope 1969 (2000)
Far Out (2001)
Big Road Blues (2002)
Friends in the Can (2003)
Canned Heat '70 Concert Live in Europe (2004)
Dimples (2005)
Canned, Labeled & Shelved (2006)