stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוק 34
הערות שוליים

1 2  "Rule 34". Know Your Meme. נבדק ב-18 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Ogas, Ogi; Gaddam, Sai (2011). A Billion Wicked Thoughts: What the Internet Tells Us About Sexual Relationships. New York City: Penguin Books. ISBN 9781101514986; Dewey, Caitlin (6 באפריל 2016). "Is Rule 34 actually true?: An investigation into the Internet's most risqué law". The Washington Post. Washington, D.C.: Nash Holdings. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Rules of the Internet, Know Your Meme, ‏2009-12-14
↑  "Rule 34". rule34.paheal.net. נבדק ב-18 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Rule 34". xkcd. נבדק ב-18 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Parmy Olson, We Are Anonymous: Inside the Hacker World of LulzSec, Anonymous, and the Global Cyber Insurgency, Hachette, 2012, p. 33.
↑  Charles Clay Doyle, Wolfgang Mieder, and Fred R. Shapiro, eds.  The Dictionary of Modern Proverbs, Yale University Press, 2012, p. 204.
↑    Tom Chivers, ‏Internet rules and laws: the top 10, from Godwin to Poe, The Telegraph, 23 October 2009
↑  Todd Leopold, Meet the Rules of the Internet, CNN, February 15, 2013.
↑  "18-Year-Old Twitch Streamer Celebrates Finally Looking At Internet Porn". 9 בנובמבר 2019. אורכב מ-המקור ב-9 בנובמבר 2019. נבדק ב-18 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Ogi and Gaddam, 2011.
↑  Cory Doctorow (1 באוקטובר 2011). Context. Tachyon Publications. pp. 70–. ISBN 978-1-61696-078-0. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Doyle et al., 2012.
1 2  Leopold, 2013.
↑  The rules of the internet (אורכב 16.06.2013 ב Archive.today), 4chan archive, February 15, 2007.
↑  Paasonen, Susanna (2011), "Introduction: carnal appeal",  in Paasonen, Susanna (ed.), Carnal resonance affect and online pornography, Cambridge, Massachusetts: MIT Press, p. 1, ISBN 9780262016315.
סיפורי ג'ינג'ר

| --- | --- |

לוגו הסדרה.
 סוגה:  אנימציה, דרמה קומית לנוער
 יוצרים:  אמילי קפנק 
 בימוי:  מארק ריזלי 
 מדבבים:  מליסה דיסני   קני בלנק   ג'ני אליאס   ליז גורג'ס   ג'קי האריס   אספן מילר   טרסס מק'ניל   קרי סאמר   לריין ניומן   קאת' סוסי
 מדבבים בעברית:  הובא ללא דיבוב
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית 
 מקום התרחשות:  Sheltered Shrubs 
 מספר עונות:  3
 מספר פרקים:  60 
 הפקה
 חברת הפקה:  Klasky Csupo 
 הפצה:  ViacomCBS International 
 אורך פרק:  22 דק' 
 שידור
 רשת שידור:  ניקלודאון
 רשת שידור בישראל:  ניקלודאון ישראל
 תקופת שידור מקורית:  אוקטובר 2000 – 4 ביולי 2004
 תקופת שידור בישראל:  2003 - דצמבר 2009
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
סיפורי ג'ינגר (באנגלית: As Told by Ginger) היא תוכנית אמריקאית מונפשת שעלתה לאוויר ב־25 באוקטובר 2000 בערוץ ניקלודיאון. הסדרה מתמקדת בחייה והרפתקאותיה של ג'ינג'ר פוטלי בחטיבת הביניים ובתיכון "לאקי", כאשר הסדרה מוצגת מנקודת מבטה של ג'ינג'ר כשהיא מתעדת את חייה ביומנה האישי. הסדרה זכורה הודות לעלילה, פיתוח הדמויות והעובדה שהדמויות מחליפות בגדים כל יום.
בארצות הברית, כמחצית מפרקי העונה השלישית לא שודרו. כמו כן, מספר פרקים קטן הוצא מסבב השידורים החוזרים, דבר שהותיר מעריצים רבים מאוכזבים במהלך סבב השידור הראשוני של הסדרה.
בישראל שודרו כל פרקי הסדרה.
תקציר העלילה

הסדרה מתמקדת בעיקר סביב חיי חטיבת הביניים והתיכון של התלמידה ג'ינג'ר פוטלי. היא יחד עם חבריה, דארן פטרסון, דודי בישופ ומייסי לייטפוט, מנסים להעלות את מעמדם החברתי כ"חנונים" תוך כדי שהם פותרים קונפליקטים רבים בדרך. למזלה של ג'ינג'ר הילדה הכי מקובלת בשכבה, קורטני גריפלינג, מחבבת אותה ולעיתים אף מערבת אותה בתוכניותיה החברתיות. לעומת זאת, מירנדה קילגלן, יד ימינה של קורטני לא מאפשרת למעמדה להשתנות הודות לג'ינג'ר פוטלי. בביתה, ג'ינג'ר מתעדת את חייה ביומן. אחיה הצעיר קארל, לרוב זומם מזימות ואמה לויס, נמצאת תמיד לתת עצה טובה לג'ינג'ר.
העלילה מתרחשת בעיר הבדיונית "שלטרד שראבס" (בעברית: "שיחים מוגנים") שבקונטיקט.
מקומות נוספים המוזכרים בסדרה: "פרוטקטד פיינס", עיירה מגודרת שבה גרים עשירים כמו קורטני גריפלינג, "בריטל בראנצ'ס", שבה אביה של ג'ינג'ר מתגורר, והעיירה "הת'רד הילס" שבה מגורר סשה, שעליו נדלקה ג'ינג'ר במחנה הקיץ.
דמויות > דמויות ראשיות

ג'ינג'ר פוטלי (מליסה דיסני): ג'ינג'ר היא נערה מופנמת, ביישנית וחביבה היא גיבורת הסדרה.
דארן פטרסון (רני בלנק): בן השכנים של משפחת פוטלי, הבן היחיד בחבורתה של ג'ינג'ר, היחסים בינו ובין ג'ינג'ר מתפתחים במהלך הסדרה.
קארל פוטלי (ג'ני אליאס): אחיה המופרע של ג'ינג'ר. הוא קטן ממנה בכמה שנים ונהנה להסתובב עם חברו הודזי בחיפוש אחר דברים מגעילים כגון אבן המרה של חברתו המבוגרת מוד.
קורטני גריפלינג (ליז גורג'ס): הילדה המקובלת של השכבה, עשירה ולעיתים סנובית. משום מה החלה לחבב את ג'ינג'ר ולעיתים אף משתפת אותה בפעילויות חברתיות שונות שהיא מארגנת. חברתה הטובה היא מירנדה והן יחד מנסות לשמור על רמה של בית ספר פרטי כשהן נמצאות בבית ספר ציבורי.
מייסי לייטפוט (ג'קי האריס): מייסי היא הילדה הרגישה מבחינה בריאותית בחבורה. היא תהיה זו שתתחיל לדמם מהאף כשיגיעו לגובה רב.
דודי בישופ (אספן מילר): דודי היא הילדה שלה הכי חשוב להיות מקובלת. היא מאמינה שכדי להיות מישהי היא צריכה להיות מקובלת ולכן תנסה לחקות את התנהגותן של הבנות המקובלות בשכבה.
הודזי בישופ (טרסס מק'ניל): הודזי הוא חברו הטוב של קארל יחד הם נהנים לעשות שטויות. הוא יותר מודע לעצמו מאשר קארל.
מירנה קילגלן (קרי סאמר): מירנדה היא הדמות הרעה שבסדרה ומה שמניע אותה הוא לשמור על מעמדה. היא חברתה הקרובה של קורטני מנגנת בקלרינט וניהלה מערכת יחסים קצרה עם דארן.
לויס פוטלי (לריין ניומן): אמא של ג'ינג'ר. הייתה נשואה לג'ונס ולאחר מכן התחתנה עם אחד הרופאים בבית החולים שבו היא עובדת בתור אחות.
בלייק גריפלינג (קאת' סוסי): אחיה הקטן של קורטני. בהתחלה ניסה להתחבר אל קארל אבל לאחר שלא צורף למעגל חבריו של קארל הפך להיות אויבו והם מתנצחים ביניהם במהלך הסדרה.
דמויות > דמויות משניות חוזרות

ברנדון היגסבי (גריי דליסייל): ברנדון הוא ילד מעצבן מכיתתו של קארל. נוהג להסתובב עם קוף המחמד שלו שנוטה לברוח ממנו.
גברת גורדון (קטלין פרימן): מורתו האהובה של קארל. הייתה מורתו עד כיתה ו' ומספר ימים לאחר שפרשה, נפטרה. היא וקארל היו קשורים מאוד.
גברת זורסקי (אליזבת' הלפרן): מורתה של ג'ינג'ר בחטיבת הביניים. היא זו שעודדה את ג'ינג'ר להמשיך ולכתוב שירים.
ד"ר דייוויד דייב (דייוויד ג'רמיה): רופא מבית החולים שבו עובדת לויס, אמה של ג'ינג'ר, הם התחילו לצאת והיחסים ביניהם התפתחו.
וינסטון (ג'ון קאסיר): משרתם הנאמן של משפחת גריפלניג. נוהג להסתובב עם בלייק הצעיר ולהסיע את הגרליפנגים.
ג'ואן בישופ (סוזן קראבס): אמה החטטנית של דודי. נוהגת להשמיץ את לויס, אמה של ג'ינג'ר. עוקצנית ופיקחית.
נואל סאסמן (אמילי קפנק): חברתו של קארל. בעלת כוחות טלקינזיס.
ג'ונס: בעלה לשעבר של לויס.
מוד: חברתו המבוגרת מאוד של קארל. נפטרה במהלך ארוחת ערב בביתה של ג'ינג'ר.
שיר הנושא

במקור, מליסה דיסני, שמדבבת את ג'ינג'ר, שרה את שיר הנושא של הסדרה "I'm In Between". לפני שעלתה הסדרה לאוויר הוחלפה גרסת השיר לגרסה שבה שרה קרי סאמר, שמדבבת את מירנדה קילגלן בסדרה. במהלך חצי העונה הראשונה שימשה גרסה זו כשיר הנושא של הסדרה. לאחר מכן, כל פרקי הסדרה הוחלפו לגרסה חדשה שאותה שרה זמרת ה-R&B מייסי גריי. בארצות הברית לא שודרה מעולם גרסתה של מליסה דיסני, אך בארצות אחרות שבהן שודרה הסדרה ניתן היה למצוא את כל שלוש הגרסאות.
התפתחות הדמויות והמשכיות

סיפורי ג'ינג'ר, מוכרת הן על ידי מעריצים והן על ידי ניקלודיאון בזכות התפתחות הדמויות בה, דבר שלא אופייני לסדרה מונפשת.
ג'ינג'ר מתחילה את הסדרה כתלמידת כיתת ז' ועם העונות היא גדלה, עולה כיתות ואף מגיעה לתיכון. כך גם קארל שעובר מבית ספר יסודי אל חטיבת הביניים.
לדארן בתחילת הסדרה היה רסן אורתודנטי ועם הזמן שיניו התיישרו והרסן הוסר, דבר שהעלה את הפופולריות שלו בקרב התלמידים בבית ספרו.
בעונות השנייה והשלישית ישנם אזכורים לאירועים קודמים, דבר שיצר רצף אירועים מובן וברור.
דבר שבולט בסדרה הוא שהדמויות הראשיות החליפו בגדים בכל יום, גם זה דבר שלא אופייני בסדרות מונפשות, וכן חלו שינויים בסגנונות הלבוש והתסרוקות ככל שהדמויות התבגרו.
כמו כן הסדרה מתמודדת גם עם נושאים מורכבים. לדוגמה בגידה של חברה קרובה ללב, חבר שנפרד לטובת בחורה אחרת, שיר מטריד שגרם לצוות בית הספר ולתלמידים לחשוב שהדמות מדוכאת.
כמו כן הסדרה מתמודדת גם עם נושא המוות, בפרק שבו קארל גורם למורתו, גברת גורדון, לפרוש מתפקידה, ולאחר שמשכנע אותה לשוב, היא מתה. במציאות, המדבבת של גברת גורדון נפטרה והפרק הוקדש לזכרה.
כמו כן ג'ינג'ר עוברת ניתוח להסרת התוספתן שלה לאחר התמוטטות עצבים רגשית.
פרסים

שלוש מועמדויות לפרסי האמי עבור סדרת אנימציה יוצאת דופן (פחות משעה) בשנים 2001 עד 2003.
פרס בלימפ (פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון) עבור האנימציה הטובה ביותר לשנת 2005.
פעולת אלכסנדריה

פעולת אלכסנדריה הייתה פעולה של חיל הים הישראלי במלחמת ששת הימים, במסגרתה חדרו לנמל אלכסנדריה שלושה זוגות צוללים משייטת 13, שיצאו מהצוללת "אח"י תנין (צ-71)".
המבצע תוכנן להתחיל לפני המלחמה, אך התקיים כ-12 שעות לאחר תחילתה. הפעילות בנמל הייתה ערה וסירות משמר הטילו מטענים נגד צוללים בקצב גבוה. הצוללים הצליחו לפעול בנמל מבלי להתגלות לכוחות המצריים אך בטווח הפעולה של הצוללים נמצאו רק מטרות לא צבאיות והן חובלו.
הצוללת המתינה בנקודת ההורדה כ-2.5 קילומטר משובר הגלים, ומעליה סמנים שסימנו לצוללים השבים מהפעולה את מיקום הצוללת. עקב תנאי ים גלי ותקלות ציוד (הן של הצוללים החודרים והן של הסמנים), הצוללים שחזרו מהפעולה לא מצאו את הצוללת ובהתאם לתוכנית חזרו לחוף על מנת לאתר מחבוא לשעות היום. לאחר ששהו במהלך היום במערה, הצוללים התגלו על ידי אזרחים מצרים והועברו לשבי המצרי.
משבוששו הצוללים לחזור בשעה המיועדת, הצוללת עזבה את נקודת ההורדה במטרה לחזור למחרת. בשעות הבוקר הצוללת תקפה בטורפדו פריגטה מצרית שסיירה במבואות הנמל. הפריגטה לא נפגעה ואף ביצעה תקיפת נגד בפצצות עומק. הצוללת ספגה נזקים אך לא הוטבעה. בלילה שלמחרת נשלחה הצוללת לניסיון נוסף לחילוץ הצוללים אך כשנודע כי אלה נפלו בשבי, קיבלה הוראה לחזור לישראל.
לאחר למעלה מ-8 חודשי שבי הוחזרו הלוחמים במסגרת חילופי שבויים.
מודיעין

נמל אלכסנדריה משתרע על פני שטח רחב מאוד אורכו מדרום מערב לצפון מזרח כ-6 ק"מ ומשובר הגלים הצפוני לרציפים בדרום מערב כ-3 ק"מ, הוא הנמל המסחרי העיקרי של מצרים והבסיס הראשי של חיל הים המצרי. ובו רוכזו רוב יחידותיו. הגנת אזור הנמל התבססה על מערכת התרעה של מערכות מכ"ם וסיורי אוויר, סיורי כלי שיט, מערכת תותחי חוף ומערכת הגנה פנימית בכלי שיט המסיירים בתוך הנמל. 

בזמן חירום היה נוהג להכריז על אזור סגור לשיט מטווח 30 מייל מהנמל בשעות החשיכה. באלכסנדריה היו לצי המצרי כ־15 כלי השיט עם ציוד לגילוי צוללות. ולמעשה מרבית כלי השיט הקטנים נשאו עליהם פצצות עומק ויכלו להוות מטרד. 

סיורי אוויר - סיורי אוויר (שהופעלו בזמן חירום) נערכו פעמיים ביום: בשעות הבוקר ואחרי הצהריים. קו הסיור היה מקביל לחוף, כ-100 מייל ממנו, בדרך כלל בקו אלכסנדריה-פורט סעיד. המטוסים שערכו את סיורי האוויר היו מסוג איל-28 ואיל-11

סיורים ימיים במבואות הנמל ערך חיל הים המצרי סיורים הגנתיים במקביל לחוף: צוללת בתחום עד 20 מייל ימי, משחתת עד 10 מייל ימי מהחוף. סמ״ר נצ״ל או מקשת, קשור למצוף בפתח הנמל, בכוננות ליציאה מידית.

מיקוש הגנתי - בידי המצרים הייתה כמות גדולה של מוקשים בכללם מוקשי מגע ומוקשי השפעה מגנטית מתוצרת רוסית, שנועדו ברובם למיקוש מבואות הנמלים. ביצוע תוכנית המיקוש חייב את קידום המוקשים לאזור הנמל, אך עד ערב הפעולה טרם אותרה פעילות להנחת שדות המוקשים. .
ההגנה הפנימית של הנמל התבססה על רשתות נגד צוללים, סיורי סירות חמושות, הטלת מטעני עומק, בדיקת תחתיות כלי שיט, תותחים נגד מטוסים וזרקורים והגברת השמירה על כלי השיט והרציפים. פתח הנמל הנמצא בגבולו המערבי ביותר נשמר במיוחד.
התאורה  - הייתה תאורה חזקה לאורך רציפי הנמל. נראה כי טרם הופעלה האפָלָה כללית בנמל או בעיר עצמה.
פריסת יחידות הצי המצרי מרבית יחידות הצי המצרי התבססו באלכסנדריה. בתקופת ההמתנה כדי לממש את סגירת מצרי טירן או כתוצאה מפעילות הונאה ישראלית, נשלחו מספר צוללות משחתות ומקשות דרך תעלת סואץ לים האדום. הפריסה הרגילה של יחידות הצי הייתה באזור ראס אל-תין בצפון מזרח הנמל. היה צפי שבמצבי חירום יתפרסו כלי השיט של הצי באזורי הנמל השונים: מספר סט״רים וסטי״לים נקשרו בבריכת הדלק שבכניסה לנמל, שתי משחתות דגם סקורי וצוללת בבריכת הפחם, פריגטה וקורבטה בבריכת ה"ארסנל", שני סטי״לים או ספינות משמר נגד צוללות עשויים להמצא קשורים למצופים מול הארמון בדרום הנמל. מקומות אפשריים נוספים לפריסה היו: רציף הניטרטים, הרציף המרכזי ורציף הנוסעים.
תוכנית הפעולה

תוכנית הפעולה התגבשה בתקופת ההמתנה למלחמה תוך כדי שהצוללת נמצאת בים. ב-20 במאי 1967 נשלחה הצוללת אח"י תנין בפיקוד רס"ן אברהם דרור לנקודת המתנה כ־50 מיל ימי מחיפה בלב ים. בנוסף ל-60 אנשי צוות, היו עליה שמונה צוללים משייטת 13 בפיקוד איתן ליפשיץ ורופא. יעד הפעולה מתוך 4 אפשרויות : לטקיה, מינת אל-בידה, טרטוס ואלכסנדריה טרם נקבע. הצוללת חזרה ב-23 במאי לתספוק ותדרוך ויצאה שוב למחרת כאשר פניה לאזור אלכסנדריה. ב-31 במאי חזרה לנמל חיפה. ב-1 ביוני יצאה פקודה עדכנית ל'מבצע רוגל 4' . ובה הוגדרו כוונות המפקדה – ”הימצאות הצוללת בכוננות לתקיפת כלי-שיט בים ובמעגן אלכסנדריה ודיווח על תנועת כלי-שיט של האויב וכלי-שיט ניטראליים.” והוטלה המשימה ” אח״י ״תנין" תשמיד בטורפדו אניות מלחמה של האויב במבואות אלכסנדריה. צוללים לוחמים יפעלו בתוך הנמל.”
השיטה הצוללת תימצא באזור ההמתנה תקיים האזנה תתקדם לאזור היעד ותיערך להגיע לנקודת הוצאת הצוללים עד שעה 18:00 ביום הביצוע. בדרכה תתקוף בטורפדו כל מטרה צבאית המזדמנת לה גם אם הדבר יבטל את פעולת הצוללים. הצוללים ידביקו מוקשים לכלי שיט צבאיים שיפגשו תוך מתן עדיפות לכלי שיט גדולים משחתות וצוללות

ציוד מיוחד –מכשיר צלילה בחמצן ושני מוקשי עלוקה לכל צולל. ציוד למפגש חרצית ומכשיר קשר מיוחד לחילוץ 'שרה' בכל זוג צוללים.


איסוף הצוללים באותה נקודה באותו הלילה. או בלילה ע+2 במקום שיקבע מפקד הפעולה עם הצוללים.

הוראות נוספות – במקרה של היעדר קשר, קליטת הודעה בקול ישראל על פרוץ פעולות האיבה בין ישראל ומצרים, דינה כדין פקודת ביצוע.
תכנון מפורט במהלך ההפלגה ערך מפקד הצוללים איתן ליפשיץ תוכנית מפורטת בכתב להפעלת הצוללים. התוכנית נבנתה בהתייעצות עם הצוללים ובאישור אברהם דרור שבעברו היה איש שייטת 13. התכנון המפורט לא הוצג למפקד שייטת 13 דב שפיר לפני היציאה האחרונה לים. התכנון המפורט כלל חלוקה לארבעה זוגות: זוג צוללים סמנים שיישאר מעל הצוללת כדי לאותת לצוללים החוזרים מהפעולה ושלושה זוגות צוללים חודרים עם חלוקה לגזרות פעולה. עקב הלילה הקצר שאיפשר 7 שעות פעולה לא תוכננה חדירה לתוך המעגן הצבאי. מתוך הערכה שלכך ידרשו 9 שעות לפחות. וגם לאזורים הדרומיים בנמל לא ניתן להגיע ולחזור עקב מגבלות המרחק ולוח הזמנים.
הצוללת תתיישב על הקרקע מול מרכז הקטע הצפון-מזרחי של שובר הגלים בטווח 1.6 ק"מ. הצוללים יוצאים כל זוג בנפרד ושוחים לנמל. כ־150 מטר מהשובר עוברים לצלילה ופורצים את השובר תוך כדי תצפית לאיתור מטרות, צלילה למטרות, חזרה לשובר ולצוללת.
אח"י תנין (צ-71) תוציא את הסמנים משעה 20:30 ובאם לא ייווצר מפגש עם הצוללים החוזרים יכנסו הסמנים בשעה 03:00. באם לא נוצר קשר או חסרים צוללים. ינצנצו הסמנים באור אדום, בעשר הדקות האחרונות.
עדכון לתוכנית – היות שלא נתקבל דוח מטרות ימיות בנמל אלכסנדריה הוכנס שינוי בתוכנית. על הזוגות להתקבץ מעל הצוללת ולנוע יחד עד השובר ולצפות על הנמל. שינוי זה חל מפני שלצוללים לא היה מידע לגבי מיקום מטרות בנמל.

לפני היציאה סוכם סופית עם מפקד הצוללת, שאם הצוללים לא ייאספו באותו הלילה, תעזוב הצוללת ותחזור יומיים מאוחר יותר לאותה נקודת ישיבה.
תוכנית הפעולה > הוראה לביצוע

קידום והמתנה ב-1 ביוני בשעה 20:00 יצאה אח"י תנין בשלישית בדרכה לאלכסנדריה. ובמהלך השבוע קיצרה טווח בהוראת המפקדה, עד שב-5 ביוני שעה 12:00 נתן הרמטכ"ל יצחק רבין אישור לפעולה שהועבר לאח"י תנין. ” רשאי לתקוף כלי-שיט אויב בנמל ומחוצה לו. לאור מקום האויב ממליץ לתקוף בטורפדו, בהצלחה. 180 מטוסי אויב הושמדו. ” 

בצהרי היום הועברה הודעת עדכון מהמודיעין הימי לאח"י יפו (ק-42) שיצאה לפעולת פורט סעיד (1967) על תנועת צוללות מאלכסנדריה לפורט סעיד. מפקד הכח אל"ם בנימין תלם נערך לקבל את פני הצוללת המצרית. הודעה זאת לא התקבלה באח"י תנין (צ-71).
מטאורולוגיה  - בליל 5–6 ביוני היה לילה חשוך ביותר. הירח בין מולד לרביע ראשון, אין עננות והראות אפסית. נשבה רוח קלה צפון-מערבית. בים היו גלי גיבוה  חזקים נשברים על שובר הגלים. באזור היה זרם קבוע מזרחי, שנעשה חזק למדי בקרבת שובר הגלים.
פעולת הצוללת

הצוללת החלה בהתגנבות לנקודת ההורדה. בשעות אחה"צ התגלתה משחתת סקורי מסיירת במקביל לחוף. הייתה זו מטרה ראויה ומועדפת אך עברה במרחק גדול מאוד ואח"י תנין (צ-71) המשיכה לעבר לנקודת הישיבה המתוכננת. לקראת אור אחרון, נראו בפריסקופ תרנים האופייניים למשחתת סקורי לכאורה עוגנת בקרבת שובר הגלים בתוך הנמל.
הוצאת הצוללים החלה בשעה 19:00 היא נעשתה בזוגות וארכה כשעה. לאחר המתנה של שלוש שעות הוצאו זוג הסמנים. מעל הצוללת בעת היציאה אבד אחד הפנסים. הים היה גלי. מגדלור רס אל טין לא עבד. הנצנץ הופעל באינפרא אדום אך לאחר חצות התקלקל. הסמנים נצנצו באור אדום רגיל. בדיעבד התברר כי בגלל הים הגלי הסיכוי שהצוללים החוזרים יבחינו בנצנוצי פנס בגובה פני הים היה אפסי. 

יציאה - מאחר שלא נוצר מפגש, הורה מפקד הצוללת בשעה 06:03 לסמנים להיכנס והצוללת החלה להתרחק מהחוף בשינור. הסמנים תוחקרו בתוך הצוללת וסיפרו כי הנצנץ המיוחד לסימון מקום הצוללת לא עבד והם נצנצו חלק מהזמן באור אדום ואור לבן.
פעולת הצוללת > תקיפה והתגוננות

בקרבת הצוללת התגלתה פריגטה מצרית "טארק" בסיור, בפיקוד עבד אל-מונעים צדיק. הייתה זו פריגטה מדגם בריטי Black Swan שאחיותיה קצרו הצלחה רבה כנגד צוללות גרמניות במלחמת העולם. הייתה זו מטרה ראויה - באורך 92 מטר ושוקע של 4.3 מטר, ואברהם דרור החליט לתקוף אותה. חימוש הצוללת היה 6 טורפדות 21 אינץ' דגם 8 מתוצרת בריטית ללא מנגנון ביות והמרעום ללא מחוש קרבה.

פגיעה בכלי שיט בתנועה מחייבת את מפקד הצוללת לבצע הצצות בפריסקופ להעריך את הזווית על החרטום והמהירות של המטרה. הוצאת פריסקופ בקרבת כלי שיט צבאי צפויה להתגלות ולתגובת נגד חריפה. וגם הטווח נמדד בצורה אופטית ואינו מדויק. כדי להגדיל את סיכויי הפגיעה נורו ארבעה טורפדות מטווח שהוערך כ-3000 מטר. בעת הירי מאבדת הצוללת ממשקלה ועלולה להגיח מהמים ולהראות לאויב. קצין המכונה גבי קינן מיהר להשקיע אותה.
הפריגטה המצרית 'טאריק' הבחינה בטורפדות שנורו לעברה, ופנתה מיד לעבר הטורפדות שעברו במקביל אליה ולא נפגעה. טאריק ביצעה התקפת נגד והטילה 3 פצצות עומק חזרה להתקפה נוספת והטילה 5 פצצות עומק. באח"י תנין (צ-71) לא נקלטו שידורי מכשיר גילוי צוללות במשך כל התקיפה. נראה שהפריגטה לא הצליחה לגלות את מקום הצוללת המדויק. פצצות העומק התפוצצו בקרבה מהממת לאח"י תנין (צ-71) אך המבנה עמד בלחצים והנזקים לא היו קטלניים.
נזקים ותיקונם - אח"י תנין שרדה את ההתקפות אך מכשיר הסונאר הראשי יצא מפעולה. וגם הצינור המוציא את גזי הפליטה בעת השינור נבעו חורים. גזי הפליטה החמים הרתיחו את מי הים ועמוד אדים ריחף מעל הצוללת וסימן את מקומה למטוסים או כלי שיט כאשר ניסתה להפליג בשינור. 

הצוללת, שמסתמכת בעיקר על השמיעה, נעשתה חירשת חלקית. אח"י תנין המשיכה במשך היום בצלילה, בשעות החשיכה עלתה לשינור והעבירה דיווח מסכם למפקדה.
אח"י תנין כבר הייתה במרחק רב מהחוף עלתה על פני המים. קצין המכונה גבי קינן ורס"ר יעקב לוי יצאו מחוץ לצוללת וביצעו בקרת הנזקים לצינור הפליטה. בידיעה ברורה שאם יגיע מטוס או כלי שיט אויב הצוללת תצלול ותשאיר אותם צפים בים.
נתיב הפלגת אח"י תנין עם כח צוללי שייטת 13 מחיפה לאלכסנדריה, מאי יוני 1967.
תרשים הצוללת תנין מורידה צוללים בקרבת נמל אלכסנדריה 5 ביוני 1965.
שני תרנים משולשים אופייניים למשחתת מדגם סקורי.
הפריגטה "טארק", בתקופת היותה HMS Whimbrel בצי המלכותי הבריטי, נמכרה ב-1949 לחיל הים המצרי.
יציאת הצוללת תקיפה בטורפדו ותקיפת נגד על ידי פריגטה מצרית 'טארק' 6 ביוני 1967.
פעולת הצוללים > גלריה

נתיבי הצוללים: חדירה לנמל אלכסנדריה, יציאה, חיפוש הצוללת ושחיה חזרה לשובר הגלים.
חדירת צוללים לנמל אלכסנדריה, 5 ביוני 1967.
מחפר ימי הפוך שהוטבע בנמל אלכסנדריה על ידי צוללי שייטת 13 9 ביוני 1967.
ציונים לשבח

על פיקודו באח"י תנין (צ-71) בפעולת אלכסנדריה קיבל מפקד הצוללת, אברהם דרור, את עיטור העוז. 

כל אנשי צוות הצוללת קיבלו רקע אדום לכנפי הצוללן והיוו מושא לגאווה.

הצוללים שהשתתפו בפעולה קיבלו לאחר חזרתם רקע אדום לכנפי העטלף. עם זאת הרגישו חלק מהם שקבלת הפנים לא הייתה כשל גיבורים. ”למרות כל הקשיים חדרנו לתוך נמלי האויב הדבקנו מוקשים ויצאנו מבלי שהתגלינו.”
מבין השבויים צוינו גם יעקב כהנוב ואברהם יסעור שקיבלו את עיטור המופת על הפעולה בה נשבו של השטת סירת הדגל בתעלת סואץ.
מבצעים ומפקדים

| משתתפים בפעולת אלכסנדריה 1967> תפקיד | משתתפים בפעולת אלכסנדריה 1967> שם | משתתפים בפעולת אלכסנדריה 1967> אירוע / ציון לשבח | משתתפים בפעולת אלכסנדריה 1967>  | משתתפים בפעולת אלכסנדריה 1967>  | משתתפים בפעולת אלכסנדריה 1967>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מפקד חיל הים | אלוף שלמה אראל |  |  |  |  |
| ראש מחלקת ים | אל"ם יצחק רהב |  |  |  |  |
| ראש המודיעין הימי | אל"ם ראובן אשכנזי |  |  |  |  |
| ראש מחלקת כח אדם | אל"ם יואב יסעור | תמך בחילוץ שני. |  |  |  |
| מפקד שייטת 13 | סא"ל דב שפיר | במפקדת חיל הים |  |  |  |
| מפקד שייטת הצוללות | הדר קמחי | נמצא באח"י לויתן (צ-75) בדרך לארץ. |  |  |  |
| נציג חיל הים במוצב הפיקוד העליון | רס"ן אורי מרץ | עקב אחרי הדיווחים גילה שהצוללים נשבו והודיע למפקדת חיל הים להחזיר את אח"י תנין. |  |  |  |
| מהנדס אוניות וקצין צוללות | רס"ן אלחנן התרסי | נשאל למשמעויות של התקלה בסונאר. |  |  |  |
| ראש מחלקת ים | אל"ם אברהם בוצר | התייחס בתחקיר באפריל 1968. |  |  |  |
|  | מבצעים |  |  |  |  |
| מפקד אח"י תנין (צ-71) | רב-סרן אברהם דרור | עיטור העוז |  |  |  |
| מפקד הצוללים וזוג ראשון | סרן איתן ליפשיץ עם הצולל זאב בן-יוסף |  |  |  |  |
| זוג צוללים שני | סגן דני ברעם עם צולל גדי פטיש | מיקשו את המבדוק הצף |  |  |  |
| זוג צוללים שלישי | סרן אילן אגוזי | עם הצולל גלעד שני |  |  |  |
| זוג הסמנים | אבנר דינור עם יגאל מנור | נצנצו בפנסים א"א וצעקו במלוא גרונם. |  |  |  |
| סגן מפקד הצוללת | אברהם בן שושן | ירה את הטורפדות נגד הפריגטה המצרית |  |  |  |
| קצין המכונה של הצוללת | גבי קינן | יחד עם רס"ר יעקב לוי איתרו את החור בצינור הפליטה וסתמו אותו. |  |  |  |
| טבח ומשגיח כשרות אח"י תנין | רס"ל אברהם עטרי | ברך את היוצאים ”.ושתשובו בשלום..” |  |  |  |
|  | מחלצים |  |  |  |  |
| מפקד שייטת המשחתות | אל"ם נפתלי רוזן | יציאה להסחה מפעולת הצוללת |  |  |  |
| מפקד אח"י אילת | סא"ל יצחק שושן | יציאה להסחה מפעולת הצוללת |  |  |  |
| מפקד אח"י יפו (ק-42) | סא"ל יצחק קט | יציאה להסחה מפעולת הצוללת |  |  |  |
|  | בתקופת השבי |  |  |  |  |
| טייסים ישראליים שנשבו | יאיר ברק, דני מנור, מרדכי לבון | צורפו עם הצוללים בקהיר. |  |  |  |
| שייטי התעלה שנשבו | יעקב כהנוב ואברהם יסעור | צורפו לצוללי אלכסנדריה בספטמבר 1973 |  |  |  |
| נציג הצלב האדום | בואזר | שווייצרי טיפל במסירות בשבויים ”קרן אור בתוך הבדידות”קיבל במתנה מאברהם יסעור, דגם אניית פירטים. |  |  |  |
| קצין מודיעין מחיל האוויר | סא"ל דן הדני | טיפל מטעם צה"ל בחילופי השבויים. |  |  |  |
| מנהל הכלא המצרי בקהיר | רס"ן עבדאללה | היה קורקטי ובעל נימוסים. |  |  |  |
| קצין מודיעין מצרי | סרן גלאל | קרא את המכתבים היוצאים ונכנסים עיכב חלק ומרביתם מסר. |  |  |  |
| שומר הכלא הקבוע | אבו זיאד | נפרד בלבביות ודמעה בעינו. |  |  |  |
לקריאה נוספת

מערכות ים, ביטאון חיל הים בכוננות ובמלחמה, חוברת 85–86, יולי 1967.
רנדולף צ'רצ'יל ובנו וינסטון צ'רצ'יל, מלחמת ששת הימים, מאנגלית: אריה חשביה, הוצאת מסדה, 1967.
יוסי גמזו, אש על המים, ספר עלילות חיל-הים במערכה, הוצאת משרד הביטחון, 1968.
זאב בן יוסף, קומנדו באלכסנדריה 'סיפורו של איש הצפרדע הישראלי שנשבה בפעולה בתוככי נמל אלכסנדריה' הוצאת 'מערכות ים', 1974.
ג' ואלריו בורגזה, שדי הים פרק 'טיבוע אניות הקרב ואליאנט וקווין אליזבת באלכסנדריה' הוצאת מערכות 1970 שנייה 1979, ע' 142 - 173
יהודה שיף, אילן כפיר, יעקב ארז, הירש גודמן, שלמה מן, צה"ל בחילו, אנציקלופדיה לצבא וביטחון, כרך חיל הים, רביבים הוצאה לאור, מהדורת ספרית מעריב, 1982.
מרב בוקשפן, הצלילה אל השבי המצרי, 'בין גלים' אוקטובר 1982, ע' 34–35.
מייק אלדר, שייטת 13, סיפורו של הקומנדו הימי, ספרית מעריב, 1993, עמודים 291–298 ושוב בדף 322.
שלמה אראל, לפניך הים, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1998, ע' 261, 263, 271-269.
יורם בר-ים, כלי שיט ישראלים בממד הרביעי תולדות התפתחות כוח הצוללות בחיל הים הישראלי, עמותת דולפין, 2009 ע' 51–55.
אברהם אילון, איתן ליפשיץ, רבקה כהנא ובועז זלמנוביץ, משברי ים - הזירה הימית במלחמת ששת הימים, מודן הוצאה לאור, 2017, הפרק "פעולת אלכסנדריה", עמ' 111–132
איתן ליפשיץ, שבויים במצרים מלחמת ששת הימים, ספרי ניב הוצאה לאור, 2018.
ביאורים

↑  בעת הביקור של ספינות הטילים באלכסנדריה נפגש מפקד השייטת אברהם בן-שושן, שהיה סגן מפקד התנין, עם מפקד הפריגטה המצרי שסיפר: כי אחד הטורפדות יצא מהמים, נצפה על ידי הפריגטה שנקטה בנוהל התגוננות מטורפדו.
↑  לפי מה"ד היסטוריה ע'  155-בנתוני המודיעין נמצא כי  המבדוק נבנה מביטון. במלחמת העולם השנייה עקב מחסור בפלדה נבנו מספר מבדוקים מביטון ונראה שאחד מהם הגיע לאלכסנדריה. המקור המבדוקים הצפים שהיו בשימוש הצי האמריקאי במלחמת העולם השנייה.
↑  כך לדברי מוביל הזוג דני ברעם, הצולל השני גדי פטיש דיווח שההדבקה לא צלחה היות שהמבדוק היה מביטון והמוקשים הונחו עליו.
↑  לפי מקור לא מאומת הייתה אחת המטרות מקשת מצרית.
↑  למעלה מימין: גלעד שני, דני ברעם, יאיר ברק, דן מנור, יעקב כהנוב ואברהם יסעור. למטה מימין: אילן אגוזי, איתן ליפשיץ, גדי פטיש וזאב בן-יוסף.
↑  צוללן מס 115 נספה בטביעת הצוללת דקר.