stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טקס פרסי האקדמיה הבריטית לקולנוע ה-72
הערות שוליים

↑  "The full list of nominations for the Baftas 2019". The Guardian. 9 בינואר 2019. נבדק ב-9 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "EE British Academy Film Awards Nominees in 2019". British Academy of Film and Television Arts. 9 בינואר 2019. נבדק ב-9 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "EE British Academy Film Awards: Venue and host announced for 2019". British Academy of Film and Television Arts. 2 בינואר 2019. נבדק ב-2 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Clarke, Stewart (6 בפברואר 2019). "BAFTA Suspends Bryan Singer's Nomination for 'Bohemian Rhapsody'". Variety. נבדק ב-6 בפברואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  French, Alex; Potter, Maximillian (23 בינואר 2019). "'Nobody Is Going to Believe You'". The Atlantic. נבדק ב-6 בפברואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
| פרס באפט"א לקולנוע |
| --- | --- | --- |
| פרסים עכשוויים | שחקן • שחקנית • סרט אנימציה • סרט בריטי • ליהוק • צילום • עיצוב תלבושות • בכורה לתסריטאי, במאי או מפיק בריטי מצטיין • במאי • סרט תיעודי • עריכה • הסרט הטוב ביותר • סרט שאינו בשפה האנגלית • איפור ועיצוב שיער • מוזיקה • עיצוב הפקה • כוכב עולה • תסריט מעובד • תסריט מקורי • סרט אנימציה קצר • סרט קצר • סאונד • שחקן משנה • שחקנית משנה • אפקטים חזותיים |  |
| פרסים מיוחדים | פרס עמית באפט"א • תרומה מצטיינת לקולנוע • פרס מיוחד |  |
| פרסי עבר | פרס השחקן המבטיח • התסריט • התסריט הבריטי • השחקן הבריטי • השחקן הזר הטוב ביותר • השחקנית הבריטית • השחקנית הזרה |  |
| טקסים | 1947 • 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020/21 • 2021 • 2022 • 2023 |  |
אלפונסו קוארון, הבמאי הטוב ביותר זוכה הסרט הטוב ביותר
ראמי מאלק, זוכה פרס השחקן הטוב ביותר
אוליביה קולמן, זוכת פרס השחקנית הטובה ביותר
מהרשלה עלי, זוכה פרס שחקן המשנה הטוב ביותר
רייצ'ל וייס, זוכת פרס שחקנית המשנה הטובה ביותר
ספייק לי, זוכה פרס התסריט המעובד הטוב ביותר
לטישה רייט, זוכת פרס הכוכב העולה
ליידי גאגא, זוכת פרס המוזיקה הטובה ביותר בסרט
יגאל מרקוס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  המאה ה־20 
 פטירה:  6 באפריל 2022
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   משטרת ישראל
 דרגה:   ניצב
 
יגאל מרקוס (נפטר ב-6 באפריל 2022) היה ניצב במשטרת ישראל.
ביוגרפיה

מרקוס נולד בפתח תקווה. הצטרף למשטרת ישראל ושירת במחוז תל אביב, היה ראש לשכת התנועה במחוז ועמד בראש שלוחת מחלקת המודיעין במחוז כראש מדור אגירה והערכה. בשנת 1974 מונה למפקד משטרת מרחב דן.
היה נציג המשטרה בארצות הברית בדרגת תת-ניצב עד 1984. לאחר שחזר לארץ הועלה לדרגת ניצב. שימש סגן המפקח הכללי ובשנת 1986 מונה במקביל לראש אגף חקירות. בשנת 1988 סיים את תפקידיו ועבר לפקד על מחוז תל אביב, בראשו עמד עד 1993.
היה חבר במועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.
מרקוס נפטר ב-6 באפריל 2022.
חמור (תת-סוג)

ערך זה עוסק בשם כולל למינים בסוג סוס. אם התכוונתם למין מבוית של חמור, ראו .
| חמור |
| --- | --- |
 חמור הבית
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מפריטי פרסה
תת־סדרה:: Hippomorpha
משפחה:: סוסיים
סוג:: סוס
תת־סוג:: חמור
מינים
 ערוד  פרא  קיאנג (ומינים נכחדים נוספים)
שם מדעי
 Asinus

פרא
חמור (שם מדעי: Asinus) הוא תת-סוג בסוג סוס שבמשפחת הסוסיים בו כלולים שלושה מינים חיים: הערוד, הפרא והקיאנג. חמור הבית הוא תת-מין המבוית במין ערוד.
החמורים הם בעלי דמיון לסוס הרמכי, אך גם בעלי מאפיינים חיצוניים השונים ממנו – ראשם גדול יותר, אוזניהם ארוכות יותר ("אוזני חמור"), והם בעלי רעמת שיער דלילה יותר. בעוד הסוס צוהל, החמורים נוערים.
כמו סוסיים אחרים, גם החמורים יכולים להזדווג עם סוס או עם זברה,
אך אז נולד יצור כלאיים כמו פרד או זברואיד – בעל חיים עקר שאינו מסוגל להמליט צאצאים.
בעברית קרויים נקבת החמור אָתון, וצאצא החמור הצעיר קרוי עַיִר.
קולו של החמור מכונה – נעירה.
מינים ותת-מינים

תחת התת-סוג חמור ממוינים המינים והתת-מינים הבאים:
ערוד (Equus africanus )‏
ערוד נובי (Equus africanus africanus)
ערוד אטלס (Equus africanus atlanticus) – נכחד
ערוד סומלי (Equus africanus somalicus)
חמור הבית (Equus africanus asinus)
חמור אירופי (Equus hydruntinus) – נכחד
פרא (Equus hemionus )
פרא אנטולי (Equus hemionus anatoliensis) – נכחד
פרא מונגולי (Equus hemionus hemionus)
פרא פרסי (Equus hemionus onager)
פרא סורי (Equus hemionus hemippus) – נכחד בשנות העשרים של המאה העשרים
פרא הודי (Equus hemionus khur)
פרא טורקמני (Equus hemionus kulan)
קיאנג (Equus kiang)
קיאנג מערבי (Equus kiang kiang)
קיאנג מזרחי (Equus kiang holdereri)
קיאנג דרומי (Equus kiang polyodon)
קיאנג צפוני (Equus kiang chu)
Equus cumminsii – נכחד
Equus francisci – נכחד
חמור בר יוקון – (Equus lambei) ‏נכחד
פרא קב-רגליים – (Equus calobatus) ‏נכחד
פרא גמדי – (Equus tau) ‏נכחד
בתרבות

חמור זוכה בתרבויות אחדות ליחס שלילי והוא מהווה משל לטיפשות, עקשנות ותמימות אווילית, הגם שבפועל מדובר בבעל חיים ידידותי, נבון וחיובי. סיבה אפשרית לכך היא מקומו השלילי של החמור בתרבויות קדומות, למשל בתרבות המצרית הקדומה שתארה את היהודים כעובדים לחמור.
הערות שוליים

↑  האקדמיה ללשון עברית, קולות בעלי חיים, באתר האקדמיה ללשון עברית, ‏11 בינואר 2018
↑  International Commission on Zoological Nomenclature (2003). "Usage of 17 specific names based on wild species which are pre-dated by or contemporary with those based on domestic animals (Lepidoptera, Osteichthyes, Mammalia): conserved. Opinion 2027 (Case 3010)". Bull.Zool.Nomencl. 60 (1): 81–84. אורכב מ-המקור ב-2008-04-22. נבדק ב-2010-01-23.
↑  Don E. Wilson & DeeAnn M. Reeder, ed. (2005). "Equus asinus". Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (3rd ed.). Johns Hopkins University Press.
↑  מתתיהו מיזיש, העמים העתיקים וישראל: המצרים, הפרסים, היונים, הרומים, הנוצרים הקדמונים, הערבים והתייחסותם לישראל - ניסיון לבאר את התהוות האנטישמיות הקדמונית, פאדגורזע, דפוס ש.ל. דייטשער, תרס"ט (1909), עמ'5
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531911205171  LCCN: sh87005910
טיאצ'יב

טיאצ'יב (באוקראינית: Тячів; בהונגרית: Técső; ברוסית: Тячево; ברומנית: Teceu Mare; בסלובקית: Tačovo; ביידיש: טעֶטש; בגרמנית: Großteutschenau) היא עיר היושבת על גדות נהר טיסה במחוז זקרפטיה שבמערב אוקראינה. שכנה בה עד מלחמת העולם השנייה קהילה יהודית גדולה.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הקהילה היהודית

בטעטש, כפי שכונתה העיר בפי יהודיה, התגוררה קבוצה קטנה של יהודים כבר במחצית הראשונה של המאה ה-18. ואולם התיישבות זו לא החזיקה מעמד וקהילת טעטש התפתחה רק באמצע המחצית הראשונה של המאה ה-19.
לאחר פירוק האימפריה האוסטרו-הונגרית בעקבות מלחמת העולם הראשונה, הפסידה הונגריה בין השאר את שטח העיר לטובת הדמוקרטיה החדשה, צ'כוסלובקיה. חלק קטן מן העיר שניצב מעברו הדרומי של נהר הטיסה נמסר יחד עם שאר שטחי טרנסילבניה הצפונית לרומניה במסגרת חוזה טריאנון (1920) ובמקום התפתחה קהילה יהודית נפרדת שכינתה את עצמה "קליין טעטש" (מיידיש: טעטש הקטנה). בתקופה זו גדל מספר יהודי העיר והגיע ל-1,266 נפשות.
ב-1939 במסגרת הסכם עם הגרמנים, קיבלה הונגריה חזרה לידיה את השטח הצ'כוסלובקי (הגדול יותר) של העיר, וב-1940 סופח גם החלק הקטן עם שאר טרנסילבניה הצפונית לתחומי הונגריה והעיר אוחדה תחת שלטון אחד. ב-1941 נמנו בעיר 2,150 יהודים, בעוד מספר האוכלוסייה הכללית עמד על 10,731 איש.
רבים מיהודי טעטש נספו במהלך שירותם בגדודי העבודה, מי שלא החזיקו באזרחות הונגרית גורשו כבר ביולי 1941 לאוקראינה ונרצחו בידי הנאצים ועוזריהם המקומיים. בטעטש עצמה הוקם גטו רק לאחר כיבוש הונגריה בידי הגרמנים ב-1944, ורוכזו בו 8,000 יהודי העיר וסביבתה. הם נשלחו למחנה ההשמדה אושוויץ בסוף חודש מאי.
הקהילה היהודית > רבני העיר

הרב יעקב קליין - בהמשך עבר לכהן כרבה של בילקה. הוא היה בנו של הרב שמואל שמעלקא קליין, רבן של חוסט וסעליש ומחבר ספר "צרור החיים".
הרב חנניה יום טוב ליפא טייטלבוים (בין השנים תרכ"ד, 1864 - תרמ"ג, 1883) - בהמשך עבר לכהן כרבה של סיגט
הרב אליהו בצלאל טייטלבוים - כיהן כרב העיר במשך 45 שנה. אחיו של הרב הקודם, כיהן קודם לכן כרב בפאליען-ריסקווע.
הרב משה טייטלבוים - בנו של הרב הקודם, חלה ונסע מיד לאחר מינויו לאיטליה, שם נפטר בערך בשנת 1920
הרב מאיר גרינוולד - נישא ב-1928 לבתו של הרב הקודם ומונה תחתיו לרב העיר. אשתו וילדיו נספו בשואת יהודי הונגריה, הוא ניצל כעובד כפייה והתגורר בסוף ימיו בברוקלין (חתנו הוא האדמו"ר מפאפא הרב יעקב יחזקיה גרינוולד).
יהודי יליד העיר טעטש שעבר בהמשך לגור בחוסט ושם היה פעיל פוליטי במועצה הוא משה "טעטשר" רוזנפלד.
לקריאה נוספת

טאֵצ'וֹ' (טעטש), בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמ' 163–164. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
יצחק גרשוני, תפוח: קובץ שמות ופרטים מתולדות קהלת טעטש, באר שבע, תשנ"ה (496 עמ'). (ספר זה מרכז ניסיונות קודמים שעשה המחבר מטעם 'איגוד יוצאי טעטש והסביבה ובני דור ההמשך שלהם בישראל')
הערות שוליים

↑  יצחק יוסף כהן. חכמי טראנסילוואניה, ת״צ־תש״ד. מכון ירושלים, 1988. עמ' xliv.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538120605171  LCCN: nr92010187  NKC: ge612721  VIAF: 151711295   WorldCat (עם VIAF): 151711295 
מבנה בו שכן בעבר בית כנסת בטיאצ'יב.
חץ 4

טיל מרובה ראשי נפץ בעל שמונה ראשי קרב (גופים חודרים) בשלב הפגיעה באוקיינוס בניסוי אמריקאי. כל שמונת הגופים התפצלו מאותו טיל בליסטי.
חץ 4 הוא טיל נגד טילים ישראלי הנמצא בתכנון על ידי מפעל מלמ כחלק ממערכת הנשק חץ, וככל הנראה הוא מיועד לירוט טילים בליסטיים בעלי ראשי קרב מתפצלים בחלל. במסגרת הפיתוח החדש ישופרו גם יכולות הקשורות לטווח והדיוק של הטיל המיירט מהדור הקודם, חץ 3.
מידע על תכנון הקונספט של החץ 4 פורסם באוגוסט 2017, ולדברי בועז לוי, שכיהן באותה עת כסמנכ"ל התעשייה האווירית ומנהל חטיבת טילים וחלל, בשלב זה לא היה ברור האם התכנון יבשיל לדור הבא של טילי החץ. דווח כי התכנון החל על אף כי אין מידע שלאיראן יש את היכולות והטכנולוגיה לפיתוח טיל מרובה ראשי נפץ, וישראל נערכת לאיום עתידי. אולם לאחר כחודש מהדיווח איראן הכריזה על ניסוי בטיל חדיש בעל יכולות אלו.
בפברואר 2021 פורסם כי התעשייה האווירית לישראל ומנהלת חומה במפא"ת החלו בפיתוח מערכת חץ 4 בשיתוף עם הסוכנות האמריקנית להגנה מפני טילים, והיא עתידה להחליף את מערכת חץ 2.
רקע

מערכת החץ 4 מתוכננת לתת מענה לאיומי טילים שמערכת החץ 3 אינה מסוגלת לספק: טילים בליסטיים בעלי ראשי קרב מתפצלים (MIRV: Multiple independently targetable reentry vehicle).
מטרתו של טיל מרובה ראשי נפץ הוא לפזר את הפגיעה והנזק בשטח האויב, ולמקסם את השפעותיו של הטיל התוקף, ובעידן המודרני אף להקשות מאוד על המדינה המותקפת ליירט את האיום משום שהטיל התוקף מפצל את ראש הקרב למספר ראשי קרב עצמאים בחלל. יירוט טיל שכזה יכול להעשות לפני שלב פיצול הראשים בחלל, או תאורטית יירוט לאחר שלב הפיצול של כל ראש קרב בנפרד - יכולת שלא קיימת עדיין באף מערכת יירוט בעולם.
הערות שוליים

1 2  ישראל החלה בעבודה על פיתוח הקונספט של החץ-4, באתר DefenseNews, אוגוסט 2017 (באנגלית)
1 2  שי לוי, ‏מתכוננים לאיום עתידי: ישראל החלה לפתח את ה"חץ 4", באתר ‏מאקו‏, 8 באוגוסט 2017
↑  סוכנויות הידיעות, איראן: ביצענו ניסוי בטיל לטווח 2,000 קילומטרים, באתר ynet, 17 בספטמבר 2017
↑  ישראל החלה בפיתוח "חץ 4" יחד עם הסוכנות האמריקנית להגנה מפני טילים, חדשות 0404
| הגנה מפני טילים בישראל  |
| --- | --- | --- |
| מערך ההגנה הרב-שכבתית של ישראל נגד רקטות וטילים | מערך ההגנה הרב-שכבתית של ישראל נגד רקטות וטילים |  |
| חץ 4 (בפיתוח) | טיל נגד טילים אקסו-אטמוספירי, מיועד לירוט טילים בליסטיים בעלי ראשי קרב מתפצלים בחלל |  |
| חץ 3 | טיל נגד טילים, מערכת הגנה אקסו-אטמוספירית נגד טילים בליסטיים ובפרט נגד טילים בליסטיים בין-יבשתיים |  |
| חץ 2 | טיל נגד טילים, מערכת הגנה נגד טילים ארוכי-טווח ובפרט נגד טילים בליסטיים |  |
| קלע חד (בפיתוח) | טיל נגד טילים, מערכת הגנה נגד טילים היפר-סוניים |  |
| קלע דוד | טיל נגד טילים, מערכת הגנה נגד רקטות וטילי קרקע-קרקע לטווחים בינוניים-ארוכים ונגד טילי שיוט וכלי טיס |  |
| יהלום | מערכת טילי MIM-104D פטריוט משופרים נגד מטוסים ונגד רקטות וטילים לטווחים בינוניים |  |
| כיפת ברזל | טיל נגד טילים, מערכת הגנה נגד רקטות וטילים לטווחים קצרים ובינוניים, וכן נגד מטוסים. התצורה הימית מכונה כיפת מגן. |  |
| מגן אור | מערכת הגנה מקומית מבוססת נשק לייזר נגד פצצות מרגמה ורקטות קצרות-טווח, ידועה גם כ"קרן ברזל". מערכת דומה, שככל הנראה בעלת יכולות קטנות יותר נקראת "להב אור". |  |
| מערכות ההגנה נגד טילים לכלי רכב, כלי טיס וכלי שיט | מערכות ההגנה נגד טילים לכלי רכב, כלי טיס וכלי שיט |  |
| לכלי טיס | לוחמה אלקטרונית • מוץ • נור • מגן רקיע |  |
| לכלי שיט | לוחמה אלקטרונית • ברק 1 • ברק 8 • ברק MX • כיפת מגן • תותח אוטומטי פלנקס (נוקמני) |  |
| לכלי רכב | מעיל רוח • חץ דורבן • מעגל איתן • כיפת רחפן |  |
| מערכות גילוי והתראה | מערכות גילוי והתראה |  |
| מכ"מים ומערכות התראה | מתקן המכ"ם בדימונה • מכ"ם אורן ירוק • מכ"ם אורן אדיר • מכ"ם ר"ז EL/M-2084‏ • מכ"ם EL/M-2083 • טל שמיים • הילה • צבע אדום |  |
| ערכים קשורים | ערכים קשורים |  |
| ראו גם |  מערך ההגנה האווירית של צה"ל • תעשייה ביטחונית בישראל • מנהלת חומה • רפאל מערכות לחימה מתקדמות • התעשייה האווירית לישראל • אלתא מערכות • אמפרסט מערכות • חץ (מערכת נגד טילים) |  |
יהדות קרוליינה הצפונית

הקהילה היהודית בקרוליינה הצפונית היא אחת הקהילות היהודיות הוותיקות בארצות הברית.
היהודים הראשונים שהגיעו לצפון קרוליינה היו ספרדים מברבדוס שהיגרו אליה בסוף המאה ה-18.  חלק מהיהודים שירתו ב"צבא וושינגטון" במלחמת העצמאות האמריקאית ובמלחמת האזרחים.
למרות שגם בצפון קרוליינה, כמו בדרום קרוליינה זכו היהודים לסובלנות דתית, הם הורשו להיבחר למשרות ציבוריות אך ורק בשנת 1858[דרוש מקור].
יהודים רבים הגיעו למדינה זאת מגרמניה, בעיקרם רוכלים שהתפתחו עם השנים והקימו בה עסקים גדולים וכן הגיעו מהגרים ממזרח אירופה.
כיום מתגוררים בצפון קרוליינה כ-10,000 יהודים המרוכזים בעיקר בערים שארלוט, גרינסבורו וצפ'ל היל.
| דגל קרוליינה הצפונית מדינת קרוליינה הצפונית |
| --- | --- | --- |
| בירת המדינה | ראלי |  |
| אזורים גאוגרפיים | מישור חוף האוקיינוס האטלנטי • המטרופולין של שארלוט • הרי בלו רידג' • הרי סמוקי |  |
| היישובים הגדולים ביותר | שארלוט • ראלי • גרינסבורו • דרהאם • וינסטון-סיילם • פאייטוויל • קרי • וילמינגטון • היי פוינט • גרינוויל • אשוויל • קונקורד • גאסטוניה • ג'קסונוויל • צ'אפל היל • רוקי מאונט • ברלינגטון • וילסון • האנטרסוויל • קאנאפוליס |  |
| נושאים נוספים | מחוזות • סמלים • היסטוריה • דמוגרפיה • יהדות קרוליינה הצפונית |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חנרל רוקה

| --- | --- |

 מדינה:  ארגנטינה ארגנטינה
 פרובינציה:  ריו נגרו (פרובינציה) ריו נגרו
 חבל ארץ:  פטגוניה
 תאריך ייסוד:  1879
 שטח:  490 קמ"ר
 גובה:  240 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  108,680 (2022)
 קואורדינטות:  39°02′00″S 67°35′00″W﻿ / ﻿39.033333333333°S 67.583333333333°W﻿ / -39.033333333333; -67.583333333333 
 אזור זמן:  UTC -3
 http://www.generalroca.gob.ar
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארגנטינה מוגדלת) בואנוס איירס קורדובה בארילוצ'ה רוסאריו טוקומאן מאר דל פלאטה סלטה סנטה פה סן חואן אושואיה איגואסו אקונקגווה ברזיל פרגוואי בוליביה צ'ילה איי פוקלנד אורוגוואי האוקיינוס האטלנטי האוקיינוס השקט חנרל רוקה(למפת ארגנטינה רגילה) בואנוס איירס קורדובה בארילוצ'ה רוסאריו טוקומאן מאר דל פלאטה סלטה סנטה פה סן חואן אושואיה איגואסו אקונקגווה ברזיל פרגוואי בוליביה צ'ילה איי פוקלנד אורוגוואי האוקיינוס האטלנטי האוקיינוס השקט חנרל רוקה(למפת ריו נגרו רגילה) ויידמה בארילוצ'ה צ'יפולטי צ'ואלה צ'ואל סן אנטוניו אואסטה אל בולסון לה פמפה ב"א האטלנטי צ'ובוט צ'ילה נאוקן מ.חנרל רוקה(למפת ריו נגרו מוגדלת) ויידמה בארילוצ'ה צ'יפולטי צ'ואלה צ'ואל סן אנטוניו אואסטה אל בולסון לה פמפה ב"א האטלנטי צ'ובוט צ'ילה נאוקן מ.חנרל רוקה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
חנרל רוקה (בספרדית: General Roca) היא עיר בפרובינציית ריו נגרו בארגנטינה. היא העיר השנייה בגודלה בפרובינציה, אחרי בארילוצ'ה, ומתגוררים בה בסביבות 86,000 תושבים. העיר שוכנת על גדות נהר ריו נגרו, וביחד עם נאוקן, צ'יפולטי, סינקו סאלטוס, אז'ן, ויז'ה רחינה וערים קטנות אחרות היא מהווה חלק מה"לינאל", קו ערים באזור אלטו וז'ה.
היסטוריה

העיר נוסדה כמבצר ב-1 בספטמבר 1879 על ידי קורונל לורנסו וינטר, כחלק ממבצע כיבוש המדבר. הוא קרא למבצר "חנרל רוקה" (בספרדית: גנרל רוקה) על שם חוליו רוקה, נשיא ארגנטינה שיזם את המבצע. בהמשך מהגרים התיישבו ליד המבצר.
ב-1899 שיטפון גדול הרס את המבצר והוא הוקם מחדש לאחר מכן.
כלכלה

חנרל רוקה ממוקמת באזור אלטו וז'ה, אזור חקלאי נרחב. הכלכלה מתבססת בעיקר על כרמים, יבול תפוחים ופרות וירקות אחרים. כמו כן פועלת בעיר תעשיית ייצור מקררים.
בנוסף חנרל רוקה ידועה בתעשיית היין שלה.
תרבות

העיר מארחת מדי שנה בפברואר מאז 1964 את פסטיבל התפוח הלאומי. הפסטיבל, הנחוג במשך חמישה ימים, נועד להוקיר את פרות התפוח ואת מגדלי הפרות בכלל באזור. הפסטיבל כולל מספר מופעי תרבות, מוזיקה ואומנות כמו גם תחריות שונות העוסקות בתפוחים. לאירוע נלווים מספר אירועים משניים כמו "טריאתלון התפוח" ו"טורניר הגולף של פסטיבל התפוח הלאומי".
המונומנט לתפוח בחנרל רוקה
יאשה רומנו

| --- | --- |

יאשה רומנו  תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  23 במאי 1908 באניה לוקה, האימפריה האוסטרו-הונגרית האימפריה האוסטרו-הונגרית
 פטירה:  16 בספטמבר 1986 (בגיל 78) בלגרד, יוגוסלביה הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה
 מדינה:  ממלכת יוגוסלביה ממלכת יוגוסלביה
 פעילות בולטת:  קולונל בשורות הפרטיזנים של טיטו
 ידוע בשל:  היסטוריון חוקר תולדות שואת יהודי יוגוסלביה
 השכלה:  לימודי וטרינריה באוניברסיטת זאגרב
 תקופת הפעילות:  מ-ספטמבר 1941 
 תואר:  דוקטור לרפואה
ד"ר יאשה (יעקב) רומנו (בסרבו-קרואטית: Jaša Romano;‏ 23 במאי 1908, באניה לוקה, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 16 בספטמבר 1986, בלגרד, הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה) היה פרטיזן יהודי-יוגוסלבי, נמנה עם מקימי השירות הרפואי של כוחות הפרטיזנים ושירת כקצין בצבא העממי היוגוסלבי בדרגת קולונל. רומנו היה היסטוריון אשר חקר את תולדות שואת יהודי יוגוסלביה תוך התמקדות בחלקם של היהודים בכוחות הפרטיזנים.
קורות חייו

יאשה רומנו נולד בבאניה לוקה לרב מנחם רומנו ולרחל לבית קָמְחִי. נכדו של הרב אברהם רומנו. ב-1934 רכש דוקטורט בווטרינריה מאוניברסיטת זאגרב. באפריל 1941 פלשה גרמניה הנאצית לממלכת יוגוסלביה והכניעה את צבאה תוך ימים אחדים. בספטמבר 1941 הצטרף רומנו למערך הרפואה של הפרטיזנים של טיטו. הוא כיהן במספר תפקידים ובכללם ראש מערך הרפואה של אוגדת הפרטיזנים ה-39. לאחר המלחמה כיהן כראש ענף וטרינריה בצבא העממי היוגוסלבי בדרגת קולונל ובמקביל כיהן כמרצה באוניברסיטת זאגרב.
ב-1960 השתחרר מצבא יוגוסלביה ובמשך כעשרים שנים חקר את נושא שואת יהודי יוגוסלביה, תוך התמקדות בנושא השתתפות יהודי יוגוסלביה בכוחות הפרטיזנים. הוא ראיין פרטיזנים ובני משפחות חללי הפרטיזנים ביוגוסלביה ומחוצה לה. ממחקריו עלה כי 4,572 יהודים הצטרפו לכוחות הפרטיזנים, 3,000 מהם היו לוחמים ו-1,318 נהרגו בקרבות. עוד עולה כי אחוז המצטרפים מקרב יהודי יוגוסלביה לכוחות הפרטיזנים היה גבוה לאין שיעור מאחוז המצטרפים מקרב האוכלוסייה הכללית. מחקריו פורסמו בספר שיצא לאור ב-1980 והיווה בסיס לפרסומים מחקריים ברחבי העולם.
יאשה רומנו הלך לעולמו בבלגרד ב-1986 והוא בן 78. היה נשוי לנָאדָה ואב לשני בנים פרדראג ונֶנָאד. בנו ננאד (בסרבית: Nenad Romano; נולד ב-1951) הוא מפיק סרטי טלוויזיה ומרצה באוניברסיטת בלגרד.
מכתביו

Organization and development of veterinary services in the Serbian army (1800-1918), 1964
Veterinarska sluz̆ba u NOR-u, 1967
Jugoslovenska bibliografija lekaruša i narodnih medicinskih rukopisa, 1973
Jews of Yugoslavia 1941-1945: victims of genocide and participants of the People's Liberation War, Belgrade: Jewish Historical Museum, Union of Jewish Municipalities of Yugoslavia, 1980
הערות שוליים

↑  מקימי השרות הרפואי הפרטיזאני ביוגוסלביה, באתר "ארגון הפרטיזנים, לוחמי המחתרות והגיטאות".
↑  יאשה רומנו-ביוגרפיה, באתר zbl.lzmk.hr (בקרואטית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007273181305171  LCCN: n82130424  NTA: 132754800  VIAF: 8737957   WorldCat (עם VIAF): 8737957
טיבאדר וולפנר

| --- | --- |

 לידה:  18 ביוני 1864 אויפשט, הונגריה 
 פטירה:  16 במאי 1929 (בגיל 64) באדן, אוסטריה 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב שלגוטאריאני, בודפשט, הונגריה 
 תפקיד:  חבר האסיפה הלאומית של הונגריה (25 בנובמבר 1896–3 בינואר 1905) 
 מפלגה:  המפלגה הליברלית 
 
הברון מאויפשט טיבאדר וולפנר (בהונגרית: Wolfner Tivadar; אויפשט, 18 ביוני 1864 – באדן ביי וין, 16 במאי 1929) היה תעשיין יהודי הונגרי, בעלים משותף של בית החרושת דיולה וולפנר ושות' באויפשט, חבר האספה הלאומית, קפטן הוסארים, אחיו של התעשיין דיולה וולפנר (1868–1944).
קורות חיים

טיבאדר וולפנר נולד במשפחה יהודית כבנם של לאיוש וולפנר (1827–1912) ושל קרולינה ביימל (1834–1891). הוא סיים את לימודיו בתיכון בבודפשט. לאחר שסיים את אוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה ולכלכלה התמחה בתעשיית העור בחברת אביו ודודו, דיולה וולפנר ושות' במפעל העור באויפשט, הוא השלים את ידיעותיו בנסיעות לימודים לחו"ל. וולפנר העלה את מפעל העור של אויפשט לרמה מודרנית. וולפנר היה חבר מייסד וחבר דירקטוריון באיגוד התעשיינים הלאומי ההונגרי, חבר מוביל בלשכת המסחר והתעשייה של בודפשט ומפתח המוזיאון הטכנולוגי. בשנת 1922 ייסד את חברת המניות המשותפות למכרות של הרי הבקון, היה חבר מועצת העיר אויפשט ואחר כך חבר מועצת העיר בודפשט וכן חבר בהנהלת האגודה הספרותית היהודית-הונגרית. בשנת 1896 נבחר כחבר פרלמנט במחוז גדלה מטעם המפלגה הליברלית. הוא היה חבר בית הנבחרים במשך שתי קדנציות והשתייך לסביבתו הקרובה של הרוזן אישטוואן טיסה (ראש ממשלת הונגריה פעמיים). וולפנר השתתף בהקמת החוג החברתי אישטוואן טיסה. בשנת 1899 נבחר לנשיא האיגוד הלאומי של תעשייני העור ההונגרים. בשנת 1914 לאזרח כבוד של אויפשט. בשנת 1918 העניק מלך הונגריה תואר ברון לטיבאדר וולפנר. הוא לקה בהתקף לב שנה וחצי לפני מותו והועבר לבית מרפא בעצת רופאיו. טופל תחילה בקלטנלויטגבן (Kaltenleutgeben) באוסטריה ולאחר מכן עבר לבאדן בתחילת 1929, שם נפטר.
וולפנר הובא למנוחות בקבר המשפחתי בבית הקברות היהודי ברחוב שלגוטאריאני.
משפחתו

אשתו הייתה מריה גיטה הרצפלדר (1872–1940), בתם של איזידור הרצפלדר, עצמאי, ושל אמה שטיינר, והם נישאו ב-15 ביוני 1893 בבודפשט.
ילדיהם:
יאנוש וולפנר (1894–?)
ורוניקה הארייט וולפנר (1896–?). בעלה היה הברון אנדור דירסטיאי (1887–?)
לילי אנדראה וולפנר (1897–?). בעלה היה יוז'ף הלמי (1890–1941) בעל אחוזות.
אנדראש וולפנר (1898–1945)
פרסים והוקרה

אזרח כבוד של העיר אויפסש (1914)
הצלב האמצעי של מסדר פרנץ יוזף עם כוכב
לקריאה נוספת

(נתוניו במאגר מוזיאון הספרותי פטפי) Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában
Gudenus János József: A magyarországi főnemesség XX. századi genealógiája I–V., Natura–Tellér Kft.–Heraldika, Budapest, 1990–1999
Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929.עורך פטר אויווארי. טיבאדר וולפנר
הברון טיוודאר וולפנר (1 ביוני 1929) התעשייה ההונגרית, שנתון 20 - סקירת דיני תעשייה (כרך 23, מספר 6)
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése az újpesti izraelita hitközség születési akv. 365/1864. folyószáma alatt".
↑  "Gyászjelentései a 8 Órai Ujságban". 8 Órai Ujság. 1929-05-19. p. 10.
↑  "Szülei házasságkötési bejegyzése a pesti izraelita hitközség házassági akv. 42/1855. folyószáma alatt".
↑  Magyar bőriparosok országos egyesülete (1899. november 25.) Bőripar, 6. évfolyam, 33. szám
↑  "Wolfner Tivadar Ujpest díszpolgára". Az Újság. 1914-06-18. p. 11.
↑  "Két rangemelés". Az Újság. 1918-10-11. p. 7.
↑  "Wolfner Tivadarné halotti bejegyzése a Budapest I. kerületi polgári halotti akv. 580/1940. folyószáma alatt".
↑  "Házasságkötési bejegyzése a pesti neológ izraelita hitközség házassági akv. 398/1893. folyószáma alatt".
↑  "Wolfner András Pál születési bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári születési akv. 3492/1898. folyószáma alatt".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1267605197  VIAF: 812166293188900710002   WorldCat (עם VIAF): 812166293188900710002