stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רולינג קוורץ
היסטוריה > 2019-הווה: הופעת בכורה ותחילת פעילות

רולינג קוורץ הוקמה כלהקת רוק עם חמש חברות באוגוסט 2019. הלהקה נוצרה ממיזוג של שתי להקות, שפעלו תחת השמות "Rolling Girlz" ו-"Rose Quartz", שהתחברו ללהקה אחת עם שם שמשלב את שני השמות הקודמים של הלהקות: "Rolling Quartz". בשנה הראשונה לקריירה שלה, רולינג קוורץ הופיעה בעיקר במועדונים, במיוחד באזור הונגדה בסיאול. עם זאת, הם פעלו בעיקר ברשתות החברתיות בשנת 2020 בגלל מגפת הקורונה.
ביוני 2020, הלהקה השתתפה בסינגל "Random" של צמד המפיקים 015B.
Rolling Quartz החלה את פעילותה באופן רשמי לראשונה ב-30 בדצמבר 2020 עם הוצאת הסינגל "Blaze", יחד עם קליפ מוזיקלי. את הקליפ ביים והפיק Zanybros. כל חברות הלהקה השתתפו בהפקת השיר, כולל במילים, לחן ועיבוד.
ב-10 בינואר 2021, הלהקה השתתפה בשידור חי בשם Ambitious Girls Rock 1 לצד להקות רוק קוריאניות ויפניות אחרות, כולל Vincit, Velvet Sighs ו־Brats. בינואר, Rolling Quartz הוציאו את הסינגל שלהם "Blaze" כאלבום יחיד, שכלל את הגרסה האינסטרומנטלית של הרצועה. בפברואר, הלהקה הופיעה לראשונה במופע מוזיקה משלה, בתוכנית M Countdown.
באוגוסט, הלהקה שיתפה פעולה עם אלכסה, ועיבדה גרסת רוק לסינגל שלה "Xtra", אותו ביצעה יחד עם אלכסה ב־MTV Asia.
בפברואר 2022, הלהקה הוציאה את המיני-אלבום הראשון שלה Fighting, שנכנס למצעד חמשת אלבומי הרוק האמריקאים המובילים באייטונס, והייתה ללהקת האינדי הקוריאנית הראשונה שעשתה זאת.
חברות הלהקה

ארם (아름) – בס (2019–הווה)
יונג'ונג (현정) – גיטרה (2019–הווה)
איירי (아이리) – גיטרה (2019–הווה)
ג'יונג (자영) – שירה (2019–הווה)
יוניאון (영은) – תופים (2019–הווה)
דיסקוגרפיה > מיני אלבומים

8 בפברואר 2022 - Fighting
6 באוקטובר 2022 - Hybrid (אלבום סינגל)
דיסקוגרפיה > סינגלים

30 בדצמבר 2020 - Blaze
7 ביוני 2022 - One
20 בספטמבר 2023 - Fearless
ראו גם

קיי-פופ
דרים קאצ'ר
הערות שוליים

↑  "デビュー前にフォロワー18000人越えの韓国ガールズバンド"Rolling Quartz"、日本での初配信ライブが決定". Oricon Music News (ביפנית). 2020-08-26. נבדק ב-2021-01-20.
↑  걸밴드 롤링쿼츠의 첫 싱글, 꽃인 줄 알았는데 불꽃이었다! [블레이즈] 발매. Genie Magazine (בקוריאנית). ארכיון מ-2021-01-03. נבדק ב-2021-02-05.
↑  "Coronavirus threatens Hongdae indie music scene". The Korea Herald. 2020-04-15. נבדק ב-2021-01-20.
↑  "015B, 5인조 여성 록밴드 '롤링쿼츠'와 협업…"새로운 음악 계속 탐험할 것"". Xsports News (בקוריאנית). 2020-06-19. נבדק ב-2021-01-20.
↑  "걸밴드 롤링쿼츠, 데뷔곡 '블레이즈' MV 30만 돌파..구독자도 4만↑ '글로벌 인기 기대'". Star News (בקוריאנית). 2021-01-20. נבדק ב-2021-01-20.
↑  "뮤직비디오 감독 홍원기·크라잉넛, 'K-걸밴드' 롤링쿼츠 응원". Xports News (בקוריאנית). 2021-01-26. נבדק ב-2021-01-26.
1 2 3 4 5 6  "5인조 걸밴드 롤링쿼츠, 오늘(30일) 데뷔 싱글 '블레이즈(Blaze)' 발표". Sports Seoul (בקוריאנית). 2020-12-30. נבדק ב-2021-01-20.
↑  "BRATS lead Japanese and Korean rock crossover livestream "Ambitious Girls Rock 1"". J-Rock News. 2021-01-09. נבדק ב-2021-01-20.
↑  @Rolling_Quartz. "About physical CD" (Tweet) – via Twitter.
↑  Han, Hae-seon (2021-02-04). '엠카운트다운' 유노윤호·김우석·CIX 컴백. Star News (בקוריאנית). נבדק ב-2021-02-05.
↑  Son, Bon-seok (2021-08-27). MTV ASIA ‘알렉사X롤링쿼츠’ 콜라보 스페셜 ‘엑스트라’ 영상 공개 화제. Sports Kyunghyang (בקוריאנית). נבדק ב-2021-08-28.
↑  롤링쿼츠 '화이팅' 韓인디밴드 최초 아이튠즈 US 록 앨범 톱5. Star News (בקוריאנית). 2022-02-22. נבדק ב-2021-03-09.
1 2 3 4 5  sanasideup, Rolling Quartz Discography (Updated!), Kpop Profiles, ‏2022-04-01 (באנגלית אמריקאית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "רולינג קוורץ".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 1198ac34-ad72-41c6-88ae-8126aada34ca
שבח אנטנה

עקום קרינה של אנטנה (בכחול) המציג את שבח האנטנה בכיוונים שונים ועקום קרינה של אנטנה איזוטרופית (המעגל החיצוני ביותר – המסומן 0dBi). הכיוון של האנטנה נחשב לכיוון שבו שבח האנטנה אינו נמוך ביותר מ-3dB מהשבח המרבי של האנטנה (מסומך באדום)
באלקטרומגנטיות, שבח אנטנה הוא אחד המדדים המאפיינים את ביצועי האנטנה בקליטה או בשידור (לרוב בכיוון מסוים). ביצועי האנטנה נמדדים לפי יכולתה להתמיר הספק חשמלי לקרינה אלקטרומגנטית (גלי רדיו), או להפך, בתנאים שונים. השבח של אנטנה מסוימת הוא היחס בין הביצועים של האנטנה בכיוון מסוים לבין ביצועיה של אנטנה דמיונית הפועלת בכל הכיוונים באופן שווה ואחיד – אנטנה איזוטרופית.
מתמטית, שבח אנטנה הוא גודל חסר ממד השווה למכפלת נצילות הקרינה  \eta  וכיווניות האנטנה  D:
כאשר  P_{\text{in}} היא ההספק החשמלי לאנטנה,  P_{r} היא הספק הקרינה הנפלט מהאנטנה ו־ U(\theta ,\phi ) היא עוצמת הקרינה כפונקציה של הזווית המרחבית.
ניתן להראות שהמִפתח של אנטנה איזוטרופית חסרת הפסדים, אשר לפי ההגדרה יש לה שבח 1, הוא:
כאשר λ היא אורך הגל של גלי הרדיו. השבח של כל אנטנה יחסי למִפתח שלה:
כך שאנטנות עם מִפתח אפקטיבי גדול הן אנטנות בעלות שבח גבוה, אשר יש להן רוחב אלומות זוויתי קטן. מרבית ההספק שלהם מוקרן באלומה צרה בכיוון אחד, ומעט בכיוונים אחרים.
ראו גם

בורסייט (אנטנה)
הערות שוליים

↑  IEEE Std 145-2013, IEEE Standard for Definitions of Terms for Antennas. IEEE.
↑  Balanis, Constantine A. (2016). Antenna theory: analysis and design (4th ed.). Hoboken, New Jersey. p. 63. ISBN 978-1-119-17898-9. OCLC 933291646.
↑  Cheng, David K. (1992). Field and Wave Electromagnetics (Second ed.). Reading, MA: Addison-Wesley. p. 612. ISBN 0-201-12819-5.
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שיר בית"ר

חניכי בית"ר בתל חי, שנות ה-50
שיר בית"ר הוא שיר פרי עטו של זאב ז'בוטינסקי. השיר חובר בפריז שנת 1932 כהמנון לתנועת הנוער בית"ר, אשר הקים ז'בוטינסקי בשנת 1923. השיר נכתב בהברה ספרדית (בשונה למשל מרוב שירתו של ביאליק), מתוך אמונתו בהתאמתה ובעתידה בספרות העברית המתחדשת. השיר הולחן על ידי דב פרנקל.
ככל שיריו ותרגומיו של ז'בוטינסקי, השיר היה ועודנו אהוד בקרב אנשי התנועה הרוויזיוניסטית וחניכי תנועת הנוער בית"ר, ונהוג לשיר אותו בטקסים, אזכרות והתקהלויות חגיגיות.
שלמה בן-יוסף, עולה הגרדום הראשון, שר את השיר בזמן תלייתו בשנת 1939 ולהבדיל, השיר הושר במעמד ההלוויה של ראש הממשלה לשעבר מנחם בגין, בשנת 1992.
תכנים ואמירות

נושאו העיקרי של השיר הוא תקומת ישראל בעת החדשה והדרכים והאמצעים להגיע אליה. כמו רבים ממנהיגיה של התנועה הציונית, סבר ז'בוטינסקי בתקופתו - המחצית הראשונה של המאה ה-20, כי תקומת ישראל תלויה בנוער, בדור הצעירים אשר יהיה מוכן לשאת על שכמו את ביצוע המטלות החיוניות לה. התכונות ההכרחיות לדור הצעירים שיהיו כחיילים בצבא יהודי, לא רשמי, הן הקרבה ללא מצרים, כישרונות מופלגים, ונדיבות נפש וקשיחותה, גם יחד. ראוי לנוער הלוחם על תקומתה של האומה, אליבא דז'בוטינסקי, לומר את דברו ללא היסוסים, גם אם לאמירה זו יהיה מחיר כבד מצד המתנגדים: "כִּי שֶׁקֶט הוּא רֶפֶשׁ". ההיסטוריה היהודית והאתרים שבהם התחוללה: במרד הגדול ומרד בר כוכבא "בֵּיתָר הַנִּלְכָּדָה, יוֹדֶפֶת, מַסָּדָה" במיוחד בארץ ישראל, היא משאב האומץ והגבורה של הנוער, שנטל על עצמו להחזיר את הריבונות היהודית בארץ ישראל, שהיא עיקרו של הרעיון הציוני.
ז'בוטינסקי קרא בשירו להקמת גזע, ביטוי מטאפורי לענף דורי חדש, אשר יתאפיין בחוזק ובעוצמה, בדיוק כמו גזע של עץ.
תכונותיו של הדור החדש יהיו "גאון, ונדיב ואכזר", שהן התכונות הנדרשות להקמת הריבונות היהודית החדשה בארץ ישראל; "גאון" הוא בעל התנהגות מלאת כבוד וגאווה חיובית, בדומה למשנתו של ז'בוטינסקי על חשיבתה של התנהגות מכובדת ב"הדר", ועל מקומו של הפרט בחברה, למשל, ביצירתו "שמשון", כי "כל יחיד הוא מלך", וברוח זו תבע מתלמידיו להוות דוגמה ומופת לגאווה דתית ולאומית (בגרסתו המקורית של השיר נכתב "גאיון" ולא "גאון"). "נדיב", הוא בעל תכונות אציליות, גם במצב שבו מושפל היהודי, בגלות או בארץ ישראל, עליו להיות נדיב, לכבד את עצמו: "נוצרת בן מלך, בכתר דוד נעטר". "אכזר" הוא בעל יכולת לנהוג בתקיפות ובכוח, ולקיים עמידה איתנה על זכות היהודי להיות גאה בעברו ובמוצאו, ולהאבק על קיומו.
על פי פרופ' דן מירון השיר הוא אחד משמונת שיריו הציוניים-פוליטיים של ז'בוטינסקי, ורב "המשקע שהותירו בתודעה הספרותית והציבורית ואפילו בזיכרון הלשוני העברי כשלעצמו. המטבעות הלשוניות שטבע בהן המשורר נעשו ל"חלק מהמטווה הקיים והעומד בשיח הציבורי העברי במשך שבעים שנה"; בשמונת שירים אלו "מצא הז'אנר של ההמנון הציבורי, ... את גיבושו המודרני השלם, ה'קלסי', הראשון"; ז'בוטינסקי הטביע בהם "מוזיקליות", "בהירנות" במבע, ושימוש ב"מילון' הכלל יישובי, ובכלל זה של "השמאל הציוני". מירון סובר כי "שיר ביתר" הוא "האמנותי שבין ההמנונים", ו"ככל שהשיר היה שיר פוליטי מובהק הוא גם עוצב כיצירת אמנות שלמה ו'סגורה'".
לקריאה נוספת

דן מירון (הקדמה), יוסף קיסטר (מבוא), אילן מצל בגיא, זאב ז'בוטינסקי ושירתו, תל אביב: הוצאת המסדר על־שם זאב ז'בוטינסקי, תשס"ו-2005.
הערות שוליים

↑  דן מירון, אילן מצל בגיא, עמ' 59.
↑  יהודה בְּלֶכֶר, 'גָּאוֹן וְנָדִיב וְאַכְזָר': מה באמת כתב ז'בוטינסקי בשיר בית"ר?, בבלוג "עונג שבת", 22 בדצמבר 2017
↑  דן מירון, אילן מצל בגיא, עמ' 111.
↑  דן מירון, אילן מצל בגיא, עמ' 117.
| זאב ז'בוטינסקי |
| --- | --- | --- |
| פעילות פוליטית וחברתית | גדוד נהגי הפרדות • הגדודים העבריים • ברית החייל  • ציונות רוויזיוניסטית • ברית הציונים הרוויזיוניסטים • בית"ר • ארגון צבאי לאומי • הסתדרות ציונית חדשה • הסכמי בן-גוריון–ז'בוטינסקי • הסתדרות העובדים הלאומית • תוכנית האווקואציה |  |
| משפחתו | יוענה ז'בוטינסקי (אשתו) • ערי ז'בוטינסקי (בנו) • זאב ז'בוטינסקי (נכדו) |  |
| כתביו | מגילת הגדוד • שמשון (ספר) • חמשתם • כן, לשבור! • על קיר הברזל • האתיקה של קיר הברזל • מתוך קרירות ואיתנות |  |
| שיריו | שיר אסירי עכו • שיר הדגל • שיר תל-חי • שמאל הירדן • שיר בית"ר • הנדר • שיר אל-על • כולה שלי • תרגום: העורב (פואמה) |  |
| הנצחה | יום זאב ז'בוטינסקי • פארק ז'בוטינסקי • מצודת זאב • גבעת זאב • פסגת זאב • כפר הנוער יוענה ז'בוטינסקי • מכון ז'בוטינסקי • ארכיון מכון ז'בוטינסקי • כביש 481 • כביש 441 • נחלת ז'בוטינסקי • תחנת ז'בוטינסקי • הילכו שניים יחדיו |  |
| שונות | קבורה בישראל • חלקת משפחת ז'בוטינסקי • מסדר ע"ש זאב ז'בוטינסקי • פרס ז'בוטינסקי לספרות ומחקר |  |
זאב ז'בוטינסקי, שנות ה-30
פרסים ומועמדויות של בלאקפינק

בלאקפינק
זוהי רשימת הפרסים והמועמדויות שקיבלה להקת בנות הקיי-פופ הדרום קוריאנית בלאקפינק, שהתחילה את הקריירה באוגוסט 2016.
פרסים אחרים > רשימת כרכים

| מוציא לאור | שנה | רשימה | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| פורבס | 2019 | Korea Power Celebrity |  |
| פורבס | 2019 | 30 Under 30 (אסיה) |  |
| פורבס | 2020 | Korea Power Celebrity |  |
| Gold House | 2020 | A100 List |  |
| טיים | 2019 | Time 100 Next |  |
| Paper | 2020 | K-pop Sensation of the Year |  |
פרסים אחרים > שיאי עולם

| --- | --- |
: מציין שיאי עבר
ראו גם

בלאקפינק
וידאוגרפיה של בלאקפינק
דיסקוגרפיה של בלאקפינק
רוני פיטרסון

| --- | --- |

 לידה:  5 ביוני 1957 נירנברג, גרמניה המערבית גרמניה המערבית 
 פטירה:  30 בספטמבר 2019 (בגיל 62) תל אביב-יפו, ישראל ישראל 
 תאריך עלייה:  1991
 מקום קבורה:  יפו
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  1974–2019 (כ־45 שנים)
 סוגה:  בלוז 
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  גיטרה
 שיתופי פעולה בולטים:  שלום חנוך, מיכה שטרית, יזהר אשדות, רמי קליינשטיין, לייזר לויד
 
רוני פיטרסון בהופעה, 2007
רוני פיטרסון (5 ביוני 1957 – 30 בספטמבר 2019) היה מוזיקאי-יוצר וגיטריסט בלוז רוק ישראלי ממוצא אמריקאי-גרמני. כונה "מלך הבלוז המקומי" בישראל.
חיים אישיים

בשנת 1993 נישא פיטרסון לנועה, בת קיבוץ דגניה ב'. לשניים נולד בן, שנקרא אֶריק דילן, על שם שני המוזיקאים שפיטרסון העריץ בילדותו - אריק קלפטון ובוב דילן. בהמשך נפרדו בני הזוג והוא נישא בשנית לנילי, מפיקה בטלוויזיה. לזוג נולדה בת, ניקול.
ב-30 בספטמבר 2019 נפטר פיטרסון בשנתו כתוצאה מדום לב. מכיוון שלא היה יהודי התעוררה בעיה סביב נושא מקום קבורתו. הנושא זכה להד תקשורתי רב בעקבות פוסט שהעלתה אשתו, נילי, בדף הפייסבוק שלה. בסיועה של יעל חולדאי, אשתו של ראש עיריית תל אביב יפו רון חולדאי, נמצא עבורו מקום קבורה והוא נקבר כעבור שלושה ימים בבית העלמין הקתולי ביפו.
הנצחה והוקרה

בחודש דצמבר 2020, יצא השיר האחרון עליו עבד פיטרסון באולפן, דואט עם בתו בת ה-15, ניקול, "Ray of Light". את המילים לשיר כתבה אלמנתו, נילי ארונוביץ, ואת הלחן כתב שלום חנוך. פיטרסון אמנם הקליט את השיר אך לא הספיק לסיימו, לכן השתיים, נילי וניקול, השלימו את העבודה, ואף צילמו קליפ המלווה את התהליך ושזור בתמונות משפחתיות של פיטרסון לאורך השנים.
בחודש ינואר 2020, כשלושה חודשים לאחר מותו, התקיים בהיכל התרבות בתל אביב, מופע לזכרו בשם "הבלוז האחרון", במופע, אותו הנחה יואב קוטנר והפיקה, נילי ארונוביץ, אלמנתו, השתתפו חלק נכבד מהאמנים עמם שיתף פעולה, ובהם: שלום חנוך, ברי סחרוף, אהוד בנאי, זאב נחמה, רמי קליינשטיין, מרגלית צנעני, מיי פיינגולד וירמי קפלן (קפלן ופיינגולד, אף היו בחזרות יחד עם פיטרסון, לקראת מופע משותף, ימים אחדים לפני שנפטר). עוד לקחו חלק במופע, גם שני ילדיו של פיטרסון - אריק, בנו, ליווה בגיטרה חשמלית את שלום חנוך, בשיר "תפסתי ראש על הבר", וניקול, בתו, שרה לזכרו את השיר "הללויה" של לאונרד כהן.
בחודש יוני 2022, לרגל יום הולדתו ה-65 ולציון 3 שנים למותו, יצאה ביוגרפיה בשם, "הבלוז האחרון - סיפור חיים", אותה כתבה אלמנתו של פיטרסון, נילי ארונוביץ, שחיה לצידו במשך 26 שנה. בספר היא משתפת בסיפורים מהחיים הפרטיים שלהם, ועל רוני, האדם שמחוץ לאור הזרקורים, דרך נקודות ציון חשובות בקריירה שלו, מהילדות והנדודים בין בסיסי צבא, מארצות הברית לאירופה, בשל שירותו של אביו כקצין צבא, ועד לבואו לישראל ב-1987 ושיתוף הפעולה המקצועי שהיה לו מאז עם שלום חנוך ואמנים נוספים אחרים. עוד באותו החודש, התקיים במועדון הזאפה בתל אביב, מופע מחווה לזכרו בו השתתפו, בין השאר, דני רובס, דני ליטני, מיי פיינגולד, ירמי קפלן, ואף בתו, ניקול.
דיסקוגרפיה

אלבומים
Mind Over Matter‏ (1993)
Pass It On‏ (1998)
רוני פיטרסון וחברים (1998)
Red Alert‏ (2004)
Rock N' Roll Warrior‏ (2012)
אלבומים בהם השתתף (רשימה חלקית):
רק בן אדם - שלום חנוך (1988)
אהביני - רמי קליינשטיין (1991)
מעברים - מזי כהן (1992)
זרעי קיץ - מאיר אריאל (1993)
ברושים וחמניות - דני רובס (1993)
מתוך שאהבתי - ירדנה ארזי (1995)
רש"י דאב - יובל בנאי (1999)
הערות שוליים

↑   איה חיות, המוזיקאי רוני פיטרסון, שכונה "מלך הבלוז של ישראל", מת בגיל 62, באתר הארץ, 30 בספטמבר 2019
↑  Aya Chajut, Ronnie Peterson, Israel's 'King of Blues,' Dies at 62, Haaretz, October 1, 2019
↑  Barry Davis, Local King of Blues Ronnie Peterson dies aged 62, The Jerusalem Post, October 1, 2019
↑  יעקב בר-און, ‏ושוב חזר הבלוז: היוצר רוני פיטרסון עושה כבוד לביבי קינג האגדי, באתר מעריב אונליין, 25 בנובמבר 2015
1 2   ראיון: רוני פיטרסון מספר על ההיכרות שלו עם בי בי קינג בעקבות מותו של קינג, סרטון  באתר יוטיוב, בערוץ i24news‏, 2015
↑  אדר אבישר, התקליט הסודי ביותר של שלום חנוך, מעריב, 25 באוגוסט 1989
↑  יובל ניב, על החיים ועל הבד - רומן אמיתי, מעריב, 7 ביולי 1989
↑  סרטון של רוני פיטרסון מהתוכנית, בדף הפייסבוק של אריק דוידוביץ, במאי התוכנית
↑   "מישהו הפסיק את הזרם" - כמה טוב שבאת הביתה + ראיון קצר בפתיח, סרטון  באתר יוטיוב
↑  דף האלבום, באתר Discogs
↑  listening to a legend, באתר georgeworthmore.com
↑  ארי קטורזה, נגע בשמיים, באתר ynet, 18 בספטמבר 2000
↑   גבעה באדום, סרטון  באתר יוטיוב שיצרו אידו סלע ועמית גורן על הקרב, הערוץ הראשון, יום הזיכרון לחללי צה"ל 2002
↑  דף פרויקט מקום, באתר הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה, 2002
↑  דף החדשות באתר של רוני פיטרסון, בארכיון האינטרנט (נכון לתאריך יולי 2003)
↑  דף ההופעות באתר של רוני פיטרסון, בארכיון האינטרנט (נכון לתאריך יולי 2003)
↑  על המדף: 5 דיסקים חדשים, באתר ynet, 30 ביולי 2004
↑  גידי אביבי, יש אופטימיות בייאוש - על האלבומים של רוני פיטרסון ודני שושן, באתר הארץ, 31 באוגוסט 2004
↑  דף אלבום, באתר פטיפון
↑  אור ברנע, הקצפת של משפחת פיטרסון, באתר ynet, 19 במאי 2006
↑  עמוס אורן, רוני פיטרסון ולייזר לויד - בלוז למתקדמים, באתר הבמה, 25 במרץ 2015
↑  יובל אראל‏, בלוז לאוזןבר, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 29 באוגוסט 2015
↑  "היי ג'ו, 50 שנה לוודסטוק" - דיאנה גולבי מספרת על המופע שהיא משתתפת בו עם רוני פיטרסון ומשה לוי, בראיון לאיריס קול ברדיו 103fm‏, 13 באוגוסט 2019
↑  קרני עם־עד, נפרדים מאגדת הבלוז: מדוע לא נקבר רוני פיטרסון בקיבוץ?, באתר mynet‏ קיבוץ, 5 באוקטובר 2019
↑  רן בוקר, רז גרוס, המוזיקאי רוני פיטרסון הלך לעולמו בגיל 62, באתר ynet, 30 בספטמבר 2019
↑  לאחר הסערה: אשתו של חולדאי התערבה - ורוני פיטרסון ייקבר ביפו, באתר וואלה, 1 באוקטובר 2019
↑  הדס גרינברג, "חיפשנו שעות מקום קבורה שלא עולה עשרות אלפי שקלים", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 1 באוקטובר 2019
↑  לזכרו: הדואט האחרון של רוני פיטרסון ובתו, באתר ynet, 18 בדצמבר 2019
↑  לזכרו של רוני פיטרסון, הבלוז האחרון, באתר יוסמיוזיק, 28 בינואר 2020
מופע המחווה לרוני פיטרסון: "הוא ייחסר, אבל יישאר צעיר לנצח", באתר ynet, 28 בינואר 2020
↑  עמי פרידמן, "הבלוז האחרון": חייו של רוני פיטרסון - הספר, באתר ישראל היום, 21 ביוני 2022
דודי פטימר, ‏"אני עושה כל שביכולתי כדי להזכיר ולזכור, המשכיות לאוצר שרוני הותיר אחריו", באתר מעריב אונליין, 22 במאי 2022
↑  רוני פיטרסון מופע מחווה לזכרו, באתר יוסמיוזיק, 4 ביוני 2022
↑   דיסקוגרפיה של רוני פיטרסון, בארכיון האינטרנט (מאתר MOOMA - המוזיקה של ישראל)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308778305171  ISNI: 0000 0001 0812 7637  MusicBrainz: 7797f0b5-4c51-4489-a5cd-7f7ce7cf98ab  VIAF: 160599359   WorldCat (עם VIAF): 160599359
אלונה איינשטיין

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  7 ביוני 1936 כפר גלעדי, ישראל
 פטירה:  6 בינואר 2006 (בגיל 69) ירושלים 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 לאום:  ישראלית
 תחום יצירה:  צילום
 בן זוג:  אריק איינשטיין
 
אלונה איינשטיין (7 ביוני 1936 – 6 בינואר 2006) הייתה צלמת ישראלית שפעלה בשנות ה-60 וה-70 של המאה ה-20.
ביוגרפיה

נולדה בשנת 1936 למשפחת שוחט מקיבוץ כפר גלעדי, משפחה ממייסדי הקיבוץ וארגון "השומר". היא בתם של מלכה וגדעון שוחט (גדע), מראשוני הטייסים של חיל האוויר הישראלי, ונכדתם של החלוצים מניה וישראל שוחט.
לאחר שירותה בצה"ל, נישאה לאברהם פלישמן, מהנדס ישראלי שעבד בלוס אנג'לס. לאחר תקופה קצרה התגרשו השניים ואלונה שבה ארצה. עם שובה כתבה מכתב הערצה לזמר אריק איינשטיין, ולאחר היכרות קצרה נישאו השניים בשנת 1963. טקס הנישואין התקיים במבואה של תיאטרון הבימה, שם שיחק איינשטיין באותה העת במחזמר המצליח "אירמה לה דוס". במהלך נישואין אלו נולדה לשניים בתם הבכורה שירי. לאחר ארבע שנות נישואין התגרשו השניים.
גירושיה של אלונה מאריק יצרו אצלה דחף חזק להשקיע בקריירה כצלמת מקצועית, ובזכות כישרונה אף הצליחה בתחום. תצלומיה מאותה עת מעטרים את טובי האלבומים של סוף שנות השישים וראשית שנות השבעים, החל מאלבומיו של אריק איינשטיין עצמו, וכלה באלבומיהם של זמרים כדוגמת שלום חנוך, אושיק לוי, מתי כספי והשלושרים.
בשנת 1968 שבה אלונה ונישאה לאריק איינשטיין. התקליט "פוזי" שהקליט אריק בשנת 1969 נקרא על שם כינוי החיבה שלה. בשנת 1971, נולדה בתם השנייה, יסמין, שעל שמה נקרא אלבומו של איינשטיין משנת 1972. באפריל 1972 הורשעה בהחזקת סם יחד עם אריק איינשטיין, אורי זוהר וצבי שיסל שהייתה בעת ההיא כחלק מחבורת לול. הזוג התגרש בשנית שבועות ספורות לאחר מכן. אלונה שיחקה בתפקידים קטנים בסרטיו של אורי זוהר: "מציצים" ו"עיניים גדולות", ובסרטו של בועז דוידזון - "שבלול".
בסוף שנות השבעים חזרה בתשובה יחד עם שתי בנותיה ואורי זוהר ואשתו, עזבה את תל אביב ואת מקצוע הצילום, והשקיעה את מרצה בהחזרה בתשובה. היא למדה בסמינר לבנות בעלות תשובה בשם "נתיב בינה" בשכונת קריית מטרסדורף בירושלים, והתגוררה לא הרחק משם בשכנות לאורי זוהר ומשפחתו. שתי בנותיה, שירי ויסמין, נישאו לשני בניו הבוגרים של אורי זוהר, אפרים פישל ושלום (בהתאמה), שחזרו אף הם בתשובה עם אביהם.
אלונה איינשטיין נפטרה בינואר 2006 ממחלת הסרטן והובאה למנוחות בהר המנוחות.
הערות שוליים

↑  זוהר, איינשטיין וחבריהם הורשעו בביקורים במקום לעישון חשיש, דבר, 24 באפריל 1972
↑  ynet, אלונה איינשטיין הלכה לעולמה, באתר ynet, 8 בינואר 2006
↑  חיים כהן, מרת אלונה איינשטיין ז"ל, באתר בחדרי חרדים, 7 בינואר 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011382142705171  MusicBrainz: 52690b6e-50e1-4c6d-ba2c-bcff32661a50  VIAF: 4995165930972668530004   WorldCat (עם VIAF): 4995165930972668530004
פרנקנשטיין הצעיר (מחזמר)

| --- | --- |

 בימוי:  סוזן סטורמן
 כתיבה:  מל ברוקס
 מילות השירים:  מל ברוקס
 מבוסס על:  סרט הקולנוע "פרנקנשטיין הצעיר"
 ליברטיסט:  מל ברוקס ותומאס מיהן
 דמויות:  ד"ר פרנקנשטיין אינגה איגור אליזבת פראו בלוכר המפלצת
 מוזיקה:  מל ברוקס
 מקום ההתרחשות:  טרנסילבניה
 תקופת ההתרחשות:  1934
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 סוגה:  מחזמר
 הצגת בכורה:  2007 (ברודוויי) 2017 (ווסט אנד)
 מספר מערכות:  2
 שפה:  אנגלית
 פרסים:  Outer Critics Circle Award for Best Musical
 
פרנקנשטיין הצעיר הוא מחזמר אותו עיבדו לתיאטרון מל ברוקס ותומאס מיהן על פי סרט קולנוע באותו השם משנת 1974 שנכתב על ידי מל ברוקס וג'ין ווילדר ובוים על ידי ברוקס, שתיאר אותו כסרט הטוב ביותר שלו. המחזמר והסרט הם פרודיה על סוגת סרטי האימה, ובמיוחד על הסרט "פרנקנשטיין" משנת 1931 וסרט ההמשך "בנו של פרנקנשטיין" משנת 1939, המבוססים של ספרה של מרי שלי "פרנקנשטיין".
לאחר הצגות ניסיוניות בסיאטל, וושינגטון וארבעה שבועות של הצגות הרצה, המחזמר נפתח בברודוויי ב-8 בנובמבר 2007 ביקורות מעורבות. ההפקה בברודוויי נסגרה ב-4 בינואר 2009, לאחר 30 הצגות הרצה ו-484 הצגות. לאחר מכן התחיל סבב הופעות ברחבי ארצות הברית ב-29 בספטמבר 2009.
גרסה משוכתבת של ההצגה נפתחה בווסט אנד של לונדון בתיאטרון הגאריק ב-10 אוקטובר 2017 וקיבלה ביקורות חיוביות.
רקע

לאחר ההצלחה של המחזמר המפיקים משנת 2001, המבוסס על סרטו של ברוקס באותו שם, ברוקס החליט לכתוב מחזמר נוסף המבוסס על אחד מסרטיו המוצלחים. ברוקס ומיהן (אותו צוות אשר יצר את המפיקים) התחיל לעבוד על הפרויקט ב-2006. באוקטובר 2006 נערכה קריאה ראשונה של הטיוטה הראשונה של התסריט בבימויה של סוזן סטרומן (שביימה את המחזמר הקודם) בהשתתפותם של בריאן דארסי ג'יימס בתור ד"ר פרנקנשטיין, קריסטין צ'נוות' בתור אליזבת, סאטן פוסטר בתור אינגה, רוג'ר בארט בתור איגור, מארק קודיש בתור המפקח קמפ, ושולר הנסלי בתור המפלצת.
הפקות > ברודוויי (2007–2009)

לפני שההצגה עלתה בברודוויי, היא הועלתה לתקופת הרצה בתיאטרון הפרמאונט בסיאטל, וושינגטון, בין 7 באוגוסט 2007 ל-1 בספטמבר 2007.
פרנקנשטיין הצעיר עלה בברודוויי ב-11 באוקטובר 2007 להצגות הרצה, ונפתח ב-8 בנובמבר בתיאטרון הליריק (ואז הועבר לתיאטרון הילטון) ונסגר ב-4 בינואר 2009, לאחר 485 הופעות. סוזן סטרומן שימשה כבמאית וכוריאוגרפית. בצוות השחקנים כיכבו רוג'ר בארט בתור ד"ר פרנקנשטיין, מייגן מולאלי בתור אליזבת, כריסטופר פיצג'רלד בתור איגור, סאטן פוסטר בתור אינגה, אנדריאה מרטין בתור פראו בלוכר, שולר הנסלי בתור המפלצת, פרד אפלגייט בתור המפקח קמפ.
הפקות > ווסט אנד (2017–2018)

המחזמר רץ לראשונה בלונדון בתיאטרון המלכותי בניוקאסל בין ה-26 אוגוסט עד 9 בספטמבר 2017 לפני שעבר לווסט אנד של לונדון בתיאטרון הגאריק, עם הצגות הרצה שהחלו ב-28 בספטמבר ופתיחה ב-10 באוקטובר. סוזן סטרומן חזרה על תפקידה כבמאית וכוריאוגרפית, וברוקס היה אחד ממפיקי המחזמר.
ההפקה הזו היא עיבוד של גרסת המחזמר מברודוויי, אשר כולל שינויים של מילות השירים ושל הטקסט שהתבצעו על ידי ברוקס ומיהאן. בנוסף, ההפקה היא שוכתבה כך שתתאים גם לאולמות תיאטרון אינטימיים, כגון תיאטרון הגאריק, כך שתוצג כמופע בסגנון וודוויל, בניגוד להפקות ברודוויי בקנה מידה גדול יותר.
ההפקה בווסט אנד נסגרה ב-25 באוגוסט 2018 לאחר 11 חודשים. לאחר ההודעה על סגירת ההפקה, הודיעו כי יתחיל סבב הופעות ברחבי בריטניה שיתחיל בספטמבר 2019.
הפקות > הפקה טלוויזיונית חיה (2020)

המחזמר יועלה באירוע טלוויזיוני חי ברשת ABC ברבע האחרון של שנת 2020 בהפקתו של ברוקס.
הפקות > בישראל

המחזמר עלה לראשונה בישראל בסטודיו למשחק של יורם לוינשטיין ב-9 בנובמבר 2018, בבימויו של שוקי וגנר ותרגום של עינת ברנובסקי.