stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סת' מאיירס
קריירה > סאטרדיי נייט לייב

מאיירס הצטרף לצוות "סאטרדיי נייט לייב" בשנת 2001 והשתתף בתוכנית במשך 13 עונות. בשנת 2005 הוא קודם לתפקיד כותב בכיר, ובשנת 2006 הצטרף לצוות הכותבים הראשי, יחד עם טינה פיי ואנדרו סטיל.
בשנת 2004 נבחן לתפקיד מגיש מבזק החדשות הפארודי "Weekend Update" יחד עם טינה פיי, אך הפסיד את התפקיד לאיימי פולר. בעונת 2007, לאחר שטינה פיי עזבה את התוכנית, הפך מאיירס לכותב הראשי וכן מילא את תפקידה של פיי בהגשת החדשות יחד עם פולר. בשנת 2008 פולר עזבה אף היא את התוכנית, ומאיירס הגיש את מבזק החדשות לבדו עד לשנת 2013. בעונת 2014, הצטרפה ססילי סטרונג אל מאיירס כמגישה שותפה.
בשנות השתתפותו בתוכנית סאטרדיי נייט לייב חיקה מאיירס אישים רבים, ביניהם: ג'ון קרי, מייקל קיין, אנדרסון קופר, הנסיך צ'ארלס, ראיין סיקרסט, שון פן, טובי מגווייר, טום קרוז ועוד.
מאיירס הופיע בפרק האחרון שלו בסאטרדיי נייט לייב ב-1 בפברואר 2014.
קריירה > Late Night

ב-12 במאי 2013 הודיעה רשת NBC כי מאיירס נבחר להנחות את תוכנית האירוח הלילית "Late Night" במקומו של ג'ימי פאלון (שעבר להגיש את התוכנית "The Tonight Show" במקום ג'יי לנו). מאיירס החל להנחות את התוכנית ב-24 בפברואר 2014, והאורחת הראשונה שלו הייתה איימי פולר. המפיק בפועל של התוכנית, כמו גם עם קודמיו הוא לורן מייקלס.
קריירה > כשחקן

מאיירס שיחק במספר סרטי קולנוע בתפקידים קטנים, ביניהם הקומדיה המוזיקלית "אמריקן דרימז" משנת 2006 לצד יו גרנט ומנדי מור, ובסרט "מסע אל בטן האדמה" משנת 2008, והסרט "אין לי מושג איך היא עושה את זה" משנת 2011 ועוד. כן הופיע בהופעות אורח בסדרות טלוויזיה ובהן המשרד, מינדי ועוד.
קריירה > פרויקטים נוספים

בנוסף הנחה את טקס פרסי הוובי בשנים 2008 ו-2009.
בשנת 2011 הופיע מאיירס כקומיקאי הראשי בארוחת הערב השנתית של תא כתבי הבית הלבן.
ב-2015 יצר והפיק יחד עם מספר יוצאי "סאטרדיי נייט לייב" את הסדרה המוקומנטרית "Documentary Now!", פארודיה לסרטים דוקומנטריים, עבור ערוץ הכבלים האמריקאי IFC.
באוגוסט 2024, פורסם כי מאיירס ינחה ספיישל בשם "Closer Look Primetime" שישודר ברשת NBC האמריקאית. הספיישל ישודר ב-11 בספטמבר 2024 ויהיה זמין לצפייה ב-Peacock ביום שלמחרת. הספיישל יתמקד בעימות הראשון בין סגנית הנשיא קמלה האריס לדונלד טראמפ, שיתקיים ב-10 בספטמבר. בעבר מאיירס וצוותו כבר שידרו ספיישל חי של "Closer Look" בפריים-טיים, באוקטובר 2020, לפני הבחירות לנשיאות ארצות הברית.
חיים אישיים

מאיירס וחברתו מזה חמש שנים, עו"ד אלקסי אש, התארסו ביולי 2013. הם נישאו בחתונה יהודית ב-1 בספטמבר 2013 במרתה'ס ויניארד. בנם הראשון, אש אולסון מאיירס (על שם אשתו ושמות הנעורים של אמו, בהתאמה), נולד בבית החולים לנוקס היל במנהטן, ניו יורק ב-27 במרץ 2016. ב-8 באפריל 2018 נולד בנם השני של בני הזוג, אקסל סטרהל מאיירס, בלובי של בניין מגוריהם. ב-24 בנובמבר 2021, הוא הכריז על הולדת בתו, אדלייד רות מאיירס. למשפחה יש כלב בשם פריסבי.
בזמן שראיין את ג'ייק טפר בפרק של Late Night ב-4 בדצמבר 2018, אמר מאיירס שהוא אמנם לא יהודי, אבל אשתו יהודיה ושילדיהם גדלים יהודים. שמו האמצעי של אקסל הוא על שם המשפחה של סבא וסבתא ניצולי השואה של אלקסי. החל מיולי 2013, אלקסי עבדה כעוזרת תובע מחוזית בברוקלין בלשכת פשעי מין. מאז היא הצטרפה ל-Sanctuary for Families כסנגורית למען קורבנות אלימות מגדרית.
הוא מעריץ של בוסטון רד סוקס, בוסטון סלטיקס, פיטסבורג סטילרס, פיטסבורג פיראטים, פיטסבורג פינגווינס (אביו הוא יליד פיטסבורג), נורת'ווסטרן ווילדקטס ושתי קבוצות כדורגל: נבחרת הולנד בכדורגל ומועדון הפרמייר ליג וסטהאם יונייטד.
אקטיביזם

באוקטובר 2023, מאיירס, יחד עם עוד מאות שחקנים, קומיקאים ומנהלי בידור מהוליווד חתמו על מכתב פתוח לנשיא ביידן. הם קראו לשחרור בני ערובה המוחזקים על ידי ארגון הטרור חמאס בעקבות טבח שבעה באוקטובר. הקמפיין שהושק לצד המכתב נקרא #NoHostageLeftBehind. המכתב מדגיש את הרצון לחופש הן לישראלים והן לפלסטינים לחיות בשלום ומגנה את האלימות של חמאס.
פילמוגרפיה נבחרת > טלוויזיה

2001 – ספין סיטי
2001-2014 – סאטרדיי נייט לייב
2012 – מינדי
2013 – המשרד
2014-היום – לייט נייט עם סת' מאיירס
2015 -- אנשים קשים
פילמוגרפיה נבחרת > קולנוע

תפיסה (2005)
2006 – אמריקן דרימז
2008 – מסע אל בטן האדמה
2008 -- הלילה של ניק ונורה
2009 -- חופשת אביב מטורפת
2011 – אין לי מושג איך היא עושה את זה
2011 – סילבסטר בניו יורק
2014 – ראיון סוף
2019 - לייט נייט
הערות שוליים

↑  Joe Otterson, Seth Meyers Sets New ‘Closer Look’ Primetime Special to Follow Harris-Trump Debate, Variety, ‏2024-08-20 (באנגלית אמריקאית)
↑  Takeda, Allison (5 ביולי 2013). "Seth Meyers Engaged to Girlfriend Alexi Ashe!". Us Weekly. נבדק ב-7 באוגוסט 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Ghermezian, Shiryn (24 באפריל 2014). "'Late Night' Host Seth Meyers Specifies His 'Jew-ish' Credentials". The Algemeiner. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Green, Mary (1 בספטמבר 2013). "Seth Meyers Marries Alexi Ashe". People. נבדק ב-7 באוגוסט 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Archived at Ghostarchive and the Wayback Machine: "CORRECTIONS: Week of Monday, November 22". YouTube. 25 בנובמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Strohm, Emily (27 במרץ 2016). "Seth Meyers Welcomes a Son". People. נבדק ב-28 במרץ 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Fernandez, Alexia (10 באפריל 2018). "Seth Meyers and His Wife Welcome a Son – Who Was Born in the Lobby of Their Apartment!". People. נבדק ב-10 באפריל 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Late Night with Seth Meyers (24 בנובמבר 2021). "CORRECTIONS: Week of Monday, November 22". YouTube. נבדק ב-26 בנובמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Andy Samberg to Join Seth Meyers at 'Late Night' PaleyFest LA Panel". 13 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Valente, Joanna C. (10 באפריל 2018). "Seth Meyers Reveals Emotional Holocaust Story Behind His Newborn's Name". Kveller. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Spiro, Amy (10 באפריל 2018). "Seth Meyers names baby after Holocaust survivor great grandparents". The Jerusalem Post. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Seth Meyers and his wife named their son after her Holocaust survivor grandparents". Cleveland Jewish News. 17 באפריל 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Friedman, Gabe (11 באפריל 2018). "Seth Meyers, wife name son after Holocaust survivor grandparents". The Times of Israel. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  DZurilla, Christine (5 ביולי 2013). "Seth Meyers engaged to girlfriend Alexi Ashe". Los Angeles Times. ארכיון מ-2 בנובמבר 2014. נבדק ב-7 בינואר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Alexi Ashe Meyers". Human Rights First. נבדק ב-7 בינואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Evill, Bill (27 ביולי 2017). "Behind the Movie: Real Life Fighters". The Vineyard Gazette. נבדק ב-7 בינואר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Duerson, Adam (16 ביולי 2007). "Q & A: Andy Samberg". Sports Illustrated. 107 (2): 24. נבדק ב-7 באוגוסט 2014. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Sheridan, Patricia (4 בינואר 2010). "Patricia Sheridan's Breakfast With ... Seth Meyers". Pittsburgh Post-Gazette. נבדק ב-7 באוגוסט 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Matt Donnelly, Hollywood Stars and Executives Thank President Biden for Leadership, Call for Release of All Hamas Hostages, Variety, ‏2023-10-23 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007448750205171  ISNI: 0000 0000 7185 0564  LCCN: no2009161301  MusicBrainz: 3bcbedbf-f835-4d8a-af91-627c17c7fd39  NLK: KAC2020R9968  SUDOC: 266907113  VIAF: 101499357   WorldCat (עם VIAF): 101499357
קרבות עשרת הימים

מפת קרבות עשרת הימים
קרבות עשרת הימים הם סדרת מבצעים שנערכו במהלך מלחמת העצמאות בין 8 ל-18 ביולי 1948. ימים אלו החלו עם סיום "ההפוגה הראשונה" במלחמה, הפוגה שנמשכה כחודש ימים, ואמורה הייתה להסתיים ב-9 ביולי 1948, ב' בתמוז תש"ח. יום קודם סיום ההפוגה, ב-8 ביולי חודשו הקרבות, תוך שהמצרים מפרים את ההפוגה בהתקפה על כפר דרום, למשך עשרה ימים, עד 18 ביולי, י"א בתמוז, אז הוסכם על "ההפוגה השנייה". בסדרת קרבות אלו הצליח צה"ל לשפר את מצבו או לשמור על עמדותיו בכל החזיתות, למעט אזור לטרון שניסיון לכיבושו העלה חרס, הכישלון לשוב ולהשתלט על ראש הגשר הסורי במשמר הירדן וכן שטח קטן שישראל איבדה לצבא העיראקי באזור הגלבוע.
אתר הזיכרון המרכזי בחירבת ירדה, לנופלים במבצע ברוש
קרבות עשרת הימים חוללו תמורה ניכרת ביחסי הכוחות בשטח. המאמץ הערבי היה מפוצל וחסר תיאום ואילו צה"ל השכיל לרכז את המאמץ שלו ולזכות ביתרונות מקומיים משמעותיים.
קרבות עשרת הימים בירושלים

הקרבות בירושלים נועדו להרחיב את גבולה של העיר העברית מערבה ככל האפשר, ובמהלכם נכבשו אזור חרבת-אל-חממה (סמוך להר הרצל של ימינו) ובית מזמיל (אזור קריית היובל), ובהמשך הכפרים אל-מאלחה (מלחה של ימינו), ג'ורה (אורה של ימינו) ועין כרם. בניגוד לקרבות עשרת הימים בכל הארץ, לא התנהלו הקרבות בירושלים על ידי צה"ל, אלא בשיתוף פעולה של המחתרות, אשר בשלב זה של המלחמה עדיין שמרו על עצמאותן בעיר.
קרבות עשרת הימים בחזית הצפונית

מבצע ברוש - לחימה בצבא הסורי. ניסיון שלא צלח לשוב ולהשתלט על ראש הגשר הסורי במשמר הירדן.
במקביל נערכו קרבות קשים בצפון-מזרח אצבע הגליל. ישראל כבשה מספר גבעות אסטרטגיות כמו תל עזזיאת וגבעת האם. הסורים כבשו בהתקפות נגד את תל עזזיאת.
מבצע דקל - נגד צבא ההצלה. כיבוש נצרת, שפא עמר (שפרעם) ועוד, והרחבת השליטה בגליל התחתון ובגליל המערבי.
בסיבוב קרבות זה זכו העיראקים להצלחה מסוימת כשהדפו את כוחות צה"ל מספר קילומטרים באזור שבין ג'נין להרי הגלבוע.
קרבות עשרת הימים בחזית המזרחית

מבצע דני - נגד הלגיון הירדני. כיבוש רמלה ולוד, הסרת האיום על תל אביב, וכן ביסוס והרחבת פרוזדור ירושלים.
מבצע קדם - ניסיון לכבוש את העיר העתיקה בירושלים אשר נכשל.
קרבות עשרת הימים בחזית הדרומית

בחזית המצרית המשיכו כוחות שריון וארטילריה לתקוף את היישובים היהודיים הבודדים ובראשם נגבה ובארות יצחק. נגד כוחות אלו הופעלו יחידות הלוחמים שכונו "שועלי שמשון" וערכו פשיטות על מעוזי הצבא המצרי.
בבוקר 8 ביולי, טרם סיומה הרשמי של ההפוגה הראשונה, החל הצבא המצרי בהתקפה על כפר דרום. לאחר הפגזה ארטילרית נכנס כוח רגלים מצרי למקום וגילה כי היישוב ננטש באותו הלילה. הצבא המצרי פתח בהתקפה לכיוון באר טוביה ונהדף. משלא עלה בידו להתקדם, התקיף את ג'וליס, אך נהדף גם משם. למרות זאת המשיכו המצרים בהתקפה, כשמטרתם ליצור חיץ בין מושבות דרום יהודה לבין יישובי צפון הנגב ולאחר מכן לשוב ולתקוף את היישובים המנותקים. צה"ל היה עתה מצויד טוב יותר וחמוש בארטילריה ובנשק נגד טנקים. כוחות צה"ל ערכו פשיטה על הכוח המצרי שתקף את קיבוץ נגבה, וסייעו בכך להדיפתו, אולם התקפה על משטרת עיראק סווידאן נכשלה. המצרים ניסו לכבוש נקודות יישוב יהודיות, תקפו את בארות יצחק ואת גלאון ונהדפו. אבדות המצרים היו כבדות ובידי צה"ל נפל שלל רב, אך הדרך לנגב נשארה חסומה.
מבצעי צה"ל שנערכו בחזית זו:
מבצע אנ-פאר לפריצת הדרך לנגב שנכשל.
מבצע מוות לפולש לפריצת הדרך לנגב שנכשל.
החזית האווירית והימית

בחזית האווירית ערך חיל האוויר הישראלי, במהלך עשרת הימים, גיחות רבות, כולל גיחות הפצצה ממפציצים כבדים מסוג B-17 ("המבצר המעופף"), שזה עתה הובאו ארצה. חיל האוויר הישראלי הפציץ אף את בירות ערב קהיר ודמשק ואת אל עריש בתגובה להפצצות אוויר של מטרות אזרחיות בתל אביב על ידי חיל האוויר המצרי שגרמו לאבדות רבות והרס. חיל הים הישראלי נטל אף הוא חלק במערכה והפגיז מן הים את נמל צור (בין 17 ל-18 ביולי) ומטרות בחוף עזה.
מפת מבצע ברוש
מפת כיבוש נצרת במבצע דקל - 16/7/1948
חיילי חטיבת יפתח עם משוריין הלגיון שנוטרל בפצצת PIAT בפאתי הכפר אל בורג', מבצע דני, יולי 1948
המנון פולין

| --- | --- |

מילות הבית הראשון על גלויה הנושאת את הכותרת "שיר הלגיון"
 מדינה:  פולין פולין
 שפה:  פולנית
 מילים:  יוזף ויביצקי
 לחן:  עממי
 תאריך מעמד רשמי:  1926
 שמות נוספים:  עוד לא אבדה פולין (Jeszcze Polska nie zginęła)
 ‏האזנהקובץ:Mazurek Dabrowskiego.ogg‏Ⓘ‏
מזורקת דוֹמבּרוֹבסקי (בפולנית: Mazurek Dąbrowskiego), או "עוד לא אבדה פולין" היא ההמנון הלאומי של פולין. זוהי גרסה של השיר המקורי שנכתב על ידי יוזף ויביצקי בשנת 1797, שנתיים לאחר חלוקת פולין השלישית. ההמנון הולחן כמזורקה, ריקוד פולני עממי, אך מחבר הלחן אינו ידוע. השיר ידוע גם בשמו המקורי "שיר הלגיונות הפולנים באיטליה" או בשם "עוד לא אבדה פולין" – מילותיו הראשונות של השיר.
מטרתו המקורית של השיר הייתה לחזק את המורל בקרב החיילים הפולנים שנלחמו תחת פיקודו של יאן הנריק דומברובסקי עבור נפוליאון בונפרטה בכיבושו את איטליה. הרעיון המרכזי בשיר הוא שפולין, אף על פי שאינה עצמאית, לא אבדה כל עוד הפולנים חיים ונלחמים בשמה.
ההמנון אומץ רשמית על ידי הרפובליקה הפולנית השנייה בשנת 1926, ומעמדו מעוגן בחוקת פולין, כמו גם הדגל והסמל.
מילות השיר

| תרגום לעברית | תעתיק עברי | פולנית |
| --- | --- | --- |
|  עוד לא אבדה פולין,  כל עוד אנו עוד חיים.  את מה שכוח זר כבש,  אנחנו בחרב ניקח.    פזמון:  צעד, צעד, דומברובסקי,  מאיטליה לפולין.  תחת פיקודך,  הבה נאחד את האומה.    חצה את הוויסלה והוורטה,  ופולנים נהיה.  בונפרטה הראה לנו,  דרכים לניצחון.    (פזמון)    כמו שהלך צ'ארנייצקי לפוזנן  אחרי שנלחם בשוודים,  כדי לשחרר את מולדתנו מהשלשלאות  בחזרתו דרך הים.    (פזמון)    אב אומר לבסיה שלו  בעודו בוכה  שמעי, אלה אנשינו  הולמים בתופים.    (פזמון) |  יֶשְצֶ'ה פּוֹלְסְקַה נְיֶה זְגִינֶוַה  קְיֶדְי מְי זְ'יֶמְי  צוֹ נַאם אוֹבְּצַה פְּשֶמוֹץ וְזֵ'וַה  שַׁבְּלוֹ(ן) אוֹדְבְּיֶזֶ'מְי    רֶפְרֶן:  מַארְש, מארש, דוֹמְבְּרוֹבְסְקִי,  ז זֶ'מְי וְווֹסְקְיֶיְ דוֹ פּוֹלְסְקִי.  זַה טְווֹיִים פּשֶׁווֹדֶם  זְווֹ(נ)צְ'ים שֶׁ(ן) זְ נַארוֹדֶם.    פְּשֶיְדְזֶ'ם וִיסְוֶה, פְּשֶיְדְזֶ'ם וַרְטֶ(ן)  בֶּ(נ)דְזֶ'ם פּוֹלַאקַאמִי  דַאוְ נַאם פְּשְׁיקְוַאד בּוֹנַפַּרְטֶה  יַאק זְוְיצֶ'(נ)זַ'ץ' מַאמְי    (רֶפְרֶן)    יַאק צַ'ארְנְיֶצְקִי דוֹ פּוֹזְנַאנְיַה  פּוֹ שְׁוֶדְזְקִים זַבּוֹזֶ'ה  דְלַה אוֹיצְ'יזְנְי רַאטוֹוַאנְיַה  וְרוּצִ'ים שֶ(ן) פְּשֶׁז מוֹזֶ'ה    (רֶפְרֶן)    יוּז' טַאם אוֹיְצֶ'ץ דוֹ סְוֶיְ בַּאשִׁי  מוּוִי זַפְּוַאקַאנְי  סְווּחַאי יֶנוֹ, פּוֹנוֹ נַאשִי  בִּיוֹ(ן) וְ טַארַאבַּאנְי    (רֶפְרֶן) | Jeszcze Polska nie zginęła,  Kiedy my żyjemy.  Co nam obca przemoc wzięła,  Szablą odbierzemy.    Refren:  Marsz, marsz, Dąbrowski,  Z ziemi włoskiej do Polski.  Za twoim przewodem  Złączym się z narodem.    Przejdziem Wisłę, przejdziem Wartę,  Będziem Polakami.  Dał nam przykład Bonaparte,  Jak zwyciężać mamy.    (Refren)    Jak Czarniecki do Poznania  Po szwedzkim zaborze,  Dla ojczyzny ratowania  Wrócim się przez morze.    (Refren)    Już tam ojciec do swej Basi  Mówi zapłakany  Słuchaj jeno, pono nasi  Biją w tarabany.    (Refren) |
↑  אציל פולני שהתפרסם כלוחם ופטריוט במלחמות מול הקוזאקים במרד חמלניצקי, ותמך במלך פולין בתקופת הפלישה השוודית לפולין במאה ה-17. לאחר שהוביל לניצחון במלחמה מול שוודיה חזר לפולין כדי להגן על החזית המזרחית מול רוסיה.
↑  בסיה היא שם פרטי לבנות בפולנית, מקביל לשם ברברה. בבית זה מתוארות דמויות דמיוניות המייצגות את העם.
מדיה

| --- | --- |
: מנגינת ההמנון הפולני 
: לעזרה בהפעלת הקובץ
ראו גם

דגל פולין
סמל פולין
התקווה
ציפי לביא

| --- | --- |

 לידה:  26 בינואר 2000 (בת 25) ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 
ציפי לביא (נולדה ב-26 בינואר 2000) היא אקטיביסטית פמיניסטית חרדית.
ביוגרפיה

לביא נולדה וגדלה בירושלים למשפחה חרדית חסידית, בת שביעית מתוך 12. היא למדה בבית ספר חסידי (גור) ובסמינר חסידי (סטריקוב) בירושלים. לאחר מכן סיימה לימודי תעודה במעלה - בית הספר לקולנוע ולטלוויזיה.
פעילות ציבורית

ביולי 2022 הקימה את התא החרדי במפלגת יש עתיד.
ב-2022 הצטרפה לתנועת נבחרות - תנועה פוליטית חרדית פמיניסטית למען ייצוג פוליטי וזכויות לאישה החרדית, וניהלה את קשרי הממשל של התנועה. בין השאר הובילה את קמפיין שרה שנירר - על מנת לעודד פמיניזם חרדי. בנוסף פעלה נגד הפרדה מגדרית במרחב הציבורי.
באוגוסט 2023 הייתה ממובילות המאבק נגד השר מאיר פרוש לאחר שאישר לרב אליעזר ברלנד, שהורשע בביצוע עבירות מין, להדליק מדורה בל"ג בעומר בהר מירון. כמו כן הייתה מיוזמות ומארגנות המחאה נגדו, מול ביתו, כשניסה לעזור לברלנד לבטל את איסור הכניסה לאוקראינה ("ויזה שחורה") שנגזר על ברלנד.
במאי 2024 החלה לשמש כמקדמת המדיניות של עמותת עתים.
הכרה ציבורית

בשנת 2024 נבחרה לביא לרשימת 100 המשפיעים של כלכליסט בקטגוריית "משפיעניות חרדיות", לצד דמויות מובילות בתקשורת החרדית. הבחירה נומקה בהשפעתה הגוברת על השיח הציבורי בנושאים חברתיים, בהשתתפותה בתקשורת הכללית והחרדית, ובפעילותה ברשתות החברתיות.
חיים אישיים

לביא גרושה ואם לבן. היא מתגוררת בבני ברק.
הערות שוליים

↑  הדר גיל-עד, 5 נשים, 5 פגיעות: "המרחב הציבורי לא מוגן עבורנו, אין לנו שוויון זכויות מלא", באתר ynet, 6 במרץ 2023
↑  האנשים בעתים, באתר Itim
↑  משפיעניות חרדיות, באתר 100-2020.webflow.io
פרוטס באסקט

| --- | --- |
 
פרוטס באסקט
 סוגה:  רומנטיקה, דרמה, קומדיה

 מאנגה
 יוצר:  נאצוקי טאקייה
 מאייר:  נאצוקי טאקייה
 הוצאה:  Hakusensha (יפן) Tokyopop (ארצות הברית)
 התפרסם לראשונה במגזין:  Hana to Yume
 קהל יעד:  שוג'ו
 תקופת הפרסום המקורית:  ינואר 1999
 מספר הכרכים שהתפרסמו:  23

 אנימה
 במאי:  אקיטרו דאיצ'י
 אולפני אנימציה:  Studio DEEN
 רשת שידור:  TV Tokyo (יפן) ערוץ הילדים (ישראל)
 תקופת שידור מקורית:  5 ביולי 2001 – 27 בדצמבר 2001
 מספר העונות:  1
 מספר הפרקים:  26

 אנימה
 במאי:  Yoshihide Ibata
 אולפני אנימציה:  TMS Entertainment
 תקופת שידור מקורית:  2019
 מספר העונות:  2
 מספר הפרקים:  46
פרוטס באסקט (בקאטאקאנה: フルーツバスケット; ברומאג'י: Furūtsu Basuketto - פרוטסו באסוקטו; באנגלית: Fruits Basket; בתרגום מילולי: סל פירות), היא סדרת אנימה (אנימציה יפנית) בעלת 26 פרקים. שם הסדרה נלקח מתוך סיפור שמספרת גיבורת הסדרה.
ב-19 בנובמבר 2018 יצאה הודעה רשמית כי ב-2019 תעלה לשידור גרסה חדשה של הסדרה, הנאמנה יותר לסיפור המקורי.
תקציר העלילה

חייה של טורו הונדה, ילדה יפנית רגילה הגרה בטוקיו, משתנים כאשר אמה נפטרה בתאונת דרכים מצערת.
מאז, טורו חיה באוהל. היא אמורה לעבור לביתו של סבה כאשר השיפוצים בביתו ייגמרו. אף אחד, אפילו חברותיה הטובות לא יודעות על מגוריה באוהל.
יום אחד, בזמן הליכתה לבית הספר, מצאה את עצמה טורו עומדת בפתח בית. בפתח הבית מונחים פסלונים של 12 החיות מגלגל המזלות הסיני. טורו מגלה ש"נסיך" הכתה, יוקי סומה, גר שם עם דודו, שיגורה סומה. לאחר שגילו יוקי ודודו כי טורו גרה באוהל, הזמינו אותה לביתם.
לפתע צץ ילד מוזר והחל להתקוטט עם יוקי. לאחר מכן מתגלה כי זהו יריבו המושבע של יוקי, קיו סומה. בעוד ניסתה טורו להפריד בין השניים, חיבקה בטעות את קיו. לפתע, קיו הפך לחתול. בעוד היא נופלת, התחככה גם עם יוקי ושיגורה וגם הם הפכו לחיות – עכבר וכלב.
מסתבר, שעל משפחת סומה רובצת קללה, הגורמת לבני המשפחה להפוך לבעלי חיים מלוח השנה הסיני כשבני המין השני מחבקים אותם, או כשהם נחלשים. במהלך הסדרה, פוגשת טורו בני משפחה נוספים.
טורו עומדת בבעיה קשה – אקיטו סומה, ראש המשפחה, נחושה בדעתה לגרום לטורו להצטער על היום בו גילתה את סודה של משפחת סומה.
תקציר העלילה > אגדת לוח השנה הסיני

אגדה שצוינה כמה פעמים באנימה זו היא אגדת לוח השנה הסיני. אגדה זו מספרת שאלוהים ארגן נשף גדול והזמין אליה 13 בעלי חיים - הדרקון, הסוס, הנמר, החזיר, התרנגול, השור, הארנב, הכבש, הנחש, הכלב, הקוף העכבר והחתול. העכבר רימה את החתול ואמר לו שהנשף יתקיים יום אחרי התאריך האמיתי, ולכן החתול לא בא לנשף. אלוהים כעס על החתול ונידה אותו מלוח השנה הסיני. את האגדה הזו מציגים בפרוטס באסקט בתור אגדה אותה מספרת לטורו אמא שלה, ומאז ששמעה אותה אוהדת טורו את החתול.
מקור השם

בילדותה של טורו, שיחקו הילדים במשחק בשם "סל פירות" (אנ'), בו כל משתתף מקבל שם של פרי, וכשקוראים בשם הפרי עליו לקום מן הכיסא ולהצטרף למשחק התופסת. טורו לא הייתה ילדה מקובלת, לכן הילדים נתנו לה את הכינוי "אוניגירי", מאכל יפני עשוי אורז. צחקו עליה - שכן כדור אורז אינו פרי. היא חשבה שאוניגירי הוא מאכל טעים מאוד ולכן נותרה שמחה ולא הבינה שזאת בדיחה על חשבונה. בגלל שאורז הוא לא פרי, לא קראו בשמו אף פעם, כך שטורו לא הוזמנה להצטרף למשחק ולכן היא נשארה לבדה על הכיסא. בהמשך הסדרה רואים איך הסיפור נשאר בעלילה, כך שבזמן שטורו מתחילה להרגיש אהודה יותר ויותר, בדמיונה היא מדמיינת איך קוראים לה הילדים מילדותה להצטרף אל המשחק.
קיו, טורו ויוקי
עמנואלה ברש רובינשטיין

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 
עמנואלה ברש רובינשטיין היא סופרת ישראלית וחוקרת בתחום מדעי הרוח.
ביוגרפיה

עמנואלה ברש רובינשטיין נולדה בירושלים לחוקר האמנות משה ברש. היא השלימה תואר בוגר בספרות השוואתית ובפילוסופיה ותואר מוסמך במדע הדתות באוניברסיטה העברית. עבודת הדוקטורט שלה עסקה בפרשנות ספרותית ודתית לשואה. היא לימדה בתוכנית למדעי הדתות באוניברסיטת תל אביב ועתה היא מלמדת במרכז הבינתחומי הרצליה.
ברש רובינשטיין פרסמה שלושה ספרים מדעיים שדנים בפרשנות תרבותית של הנאציזם והשואה. שניים ראו אור באנגלית (מפיסטו ברייך השלישי בהוצאת דה גרויטר, השטן, הקדושים והכנסייה בהוצאת פיטר לאנג) ואחד בעברית (השטן הנאצי בהוצאת מאגנס). היא גם תרגמה ספרים אחדים מאנגלית לעברית.
לאחר מכן פנתה ברש רובינשטיין לכתיבת ספרות יפה. קובץ סיפורים שכתבתה ותרגמה לאנגלית (פייב סלבס בהוצאת הולנד האוס בוקס) ראה אור בבריטניה וזכה לביקורות נלהבות. הרומן לידה התפרסם בהוצאת הקיבוץ המאוחד (2018).תרגום לאנגלית של הרומן פורסם בבריטניה (2021). סיפורים קצרים שכתבה פורסמו בירחוני ספרות בארצות הברית. בשנת 2024 התפרסם בארצות הברית רומן  (בדידות אינטימית בהוצאת אקדמיק סטדטיס פרס בבוסטון) שעוסק בשינוי פניה של החברה הישראלית.
ב 4.7.2025 יתפרסם ספר מחקרי שכתבה על דימויים של נשים מנהלות בתרבות האמריקאית בהוצאת ראוטלג'.
בעלה, יונה רובינשטיין, הוא פרופסור לכלכלה בלונדון סקול אוף אקונומיקס, ויש להם שלושה ילדים.
ספריה

פרשנות תרבותית של הנאציזם
The Devil, the Saints, and the Church, הוצאת פיטר לאנג, 2003
השטן הנאצי, הוצאת מאגנס, 2010
Mephisto in the Third Reich, הוצאת דה גרויטר, 2015
ספרות מדעית כללית
Women Managers in American Popular Culture, הוצאה ראוטלג', 2025.
ספרות יפה
Five Selves, הולנד האוס בוקס, 2015
לידה, הקיבוץ המאוחד, 2018
Delivery, הוצאת הולנד האוס בוקס, 2021
Intimate Solitude, אקדמיק סטדיס פרס, 2024
תרגומיה

אוונס-פריצ'רד, תורות של דת פרימיטיבית, מוסד ביאליק, 1998
גרוסמן, רוג'רס ומור, חדשנות בפעולה: שחרור היצירתיות מכבליה, מכון ברנקו וייס, 1995
הערות שוליים

↑  Five Selves by Emanuela Barasch-Rubinstein, www.publishersweekly.com, ‏Invalid date
↑  Madeleine Kingsley, Review: Five Selves, The Jewish Chronicle, ‏2015-02-26 (באנגלית)
↑  Human Traffic – Santa Ana River Review, ‏2017-06-02 (באנגלית אמריקאית)
↑  Autumn in Jerusalem, Tikkun Magazine Archive 1994 - 2018, ‏2017-03-04 (באנגלית אמריקאית)
↑  Emanuela Barasch-Rubinstein, The Devil, the Saints, and the Church, ISBN 978-0-8204-6358-2. (באנגלית)
↑  השטן הנאצי : עיונים ב'מפיסטו' לקלאוס מאן וב'ממלא המקום' לרולף הוכהוט : עמנואלה ברש-רובינשטיין : 978-965-493-511-1 : magnespress.co.il : Books, באתר www.magnespress.co.il
↑  Emanuela Barasch Rubinstein, Mephisto in the Third Reich, De Gruyter Oldenbourg, 2014-12-11, ISBN 978-3-11-037943-3. (באנגלית)
↑  Women Managers in American Popular Culture, Routledge & CRC Press (באנגלית)
↑  Five Selves | Holland House Books (באנגלית בריטית)
↑  לידה | עמנואלה ברש רובינשטיין, באתר www.kibutz-poalim.co.il
↑  DELIVERY | Holland House Books (באנגלית בריטית)
↑  Intimate Solitude, Academic Studies Press (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258386605171  GND: 1064185002  ISNI: 0000 0000 7872 2135  LCCN: n2003094626  NTA: 268407789  SUDOC: 079381855  VIAF: 95223014   WorldCat (עם VIAF): 95223014
הסתדרות העובדים הלאומית

| --- | --- |

 התאגדות:  ארגון עובדים
 מדינה:  ישראל
 מטה הארגון:  חיפה ומודיעין
 סינוף בינלאומי:  —
 חברים:  150,000 (נכון לינואר 2024)
 יושב ראש:  יואב שמחי
 מנכ"ל:  יאיר שלם
 תקופת הפעילות:  1934–הווה (כ־91 שנים)
 www.histadrut.org
 
הסתדרות העובדים הלאומית (הע"ל) היא התאגדות מקצועית בישראל שהוקמה ב-1934 על ידי התנועה הרוויזיוניסטית. מטרת הארגון היא הגנה על זכויות העובדים החברים בו ודאגה לרווחתם של העובדים על בסיס חמש המ"מים (מזון, מעון, מלבוש, מורה ומרפא) שהגדיר זאב ז'בוטינסקי בתורתו החברתית.
הע"ל היא ארגון העובדים הכללי השני בגודלו בישראל (לאחר הסתדרות העובדים הכללית החדשה, שלה כ-800 אלף חברים), עם כ-100,000 עובדים מיוצגים מתוכם כ-90,000 משלמים דמי חבר ו-10,000 משלמים דמי טיפול.
עקרונות

עם ייסודה, ב-1934 נקבעו העקרונות הבאים כעקרונותיה המרכזיים של הסתדרות לאומית:
הסתדרות העובדים הלאומית מאחדת את כל העובדים העברים הלאומיים בארץ ישראל, הנאמנים לרעיון הקמת המדינה העברית בכל שטח ארץ-ישראל.
הסתדרות העובדים הלאומית היא הסתדרות מקצועית ועוסקת בעניינים המקצועיים של חבריה לאגודותיהם.
הסתדרות העובדים הלאומית רואה בהשלטת העיקרון של בוררות חובה לאומית בכל יחסי העבודה במשק העברי ובהקמת לשכות עבודה נייטרליות את הדרכים היחידות ליצירת יחסים נורמליים בין נותני עבודה ומקבליה העבריים בארץ והתפתחות המשק העברי בארץ.
הסתדרות העובדים הלאומית תילחם עבור השלטת העבודה העברית המוחלטת במשק העברי בארץ.
ההסתדרות העובדים הלאומית תילחם עבור תנאי עבודה הוגנים של העובד העברי בארץ וטיפוח יחסים נורמליים בין העובדים ונותני העבודה העבריים בארץ.
מתוך הוקרה לדת ישראל, שהיא תורת חייהם של המוני העם ומתוך רצון לא לפגוע ברגשות הדתיים, מכריזה הוועידה שהסתדרות העובדים הלאומית תמנע מכל פעולה העלולה לפגוע ברגשות הדתיים, ומתוך כך החליטה הוועידה:
בכל מוסדות ומפעלי ההסתדרות, ישמרו על קדושת השבת, החגים והכשרות.
ההסתדרות לא תוציא לפועל שום עבודה ומלאכה בשבתות ומועדי ישראל.
באספות וכינוסי ההסתדרות שיתקיימו בשבתות ומועדי ישראל לא ייעשו שום דברים העלולים לגרום לחילול שבת והמועדים.
ההסתדרות תילחם שבכל העבודות במוסדות הממשלתיים והמוניציפליים יקבלו העובדים העברים את חופשתם בשבתות ומועדי ישראל.
הוועידה הכריזה כי הדגל הלאומי (תכלת-לבן) הוא הדגל של הסתדרות העובדים הלאומית בארץ-ישראל.
הוועידה הכריזה כי ההמנון הלאומי (התקווה) הוא ההמנון של הסתדרות העובדים הלאומית בארץ-ישראל.
קביעת יום חג העבודה ויום השבתון לעובדים נקבע ב-כ' בתמוז, יום פטירתו של בנימין זאב הרצל.