stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אהרן ברנע
חיים אישיים

ברנע היה נשוי לשלוש נשים: אשתו הראשונה הייתה דניאלה שינדל. נישואיו השניים היו לעמליה ארגמן-ברנע, לה היה נשוי במשך 20 שנה, עד 1997. ב-2013 נישא בשלישית לחוקרת ורופאה ישראלית-אמריקאית ד"ר עפרה (עוֹפי) פורת-סולדין-ברנע, שנפטרה ממחלת הסרטן פחות משנה לאחר מכן, בפברואר 2014.
לברנע חמישה ילדים מארבע נשים: בן מאשתו הראשונה דניאלה, בת רעות ברנע, ובן אור ברנע, מנישואיו לעמליה ארגמן-ברנע, בת נוספת מחוץ לנישואים, בעת שהיה נשוי לעמליה ארגמן-ברנע ובן מזוגיות עם הקומיקאית אורנה בנאי, השחקן אמיר בנאי. בריאיון לירחון "את" בשנת 2009 סיפרה בנאי שברנע מתכחש לקשר עם בנו אמיר. דבר הבת הנוספת נודע בשנת 2013 לעמליה, אשתו לשעבר, והיא פרסמה בעיתון מאמר בשם "מכתב גלוי אל בת סודית", בו האשימה את ברנע שממשיך להתנכר לאמיר, בנו מאורנה בנאי, וכן לשאר ילדיו.
ברנע מתגורר בגבעתיים והחל מ-2015, הוא בן זוגה של הרופאה וחברת הכנסת לשעבר רחל אדטו. כלתו של ברנע היא אור אלתרמן ברנע, יזמת חברתית ואשת תקשורת.
הערות שוליים

↑  ניר איסקוב, ‏היה נכון: חוויות הקיץ של בוגרי שבט הצופים הראשון בישראל, באתר מעריב אונליין, 1 ביולי 2015
↑  רונן ברגמן, "מדינת ישראל תעשה הכל - הקרב החשאי על השבויים והנעדרים", הוצאת כנרת זמורה-ביתן, 2009 (פרק 4)
↑  מבחינה תרבותית – אין ישראל יכולה להציע לנו דבר, מעריב, 17 בנובמבר 1978
↑  אשנב לתרבות מצרית, מעריב, 1 בינואר 1979
↑  עמליה ברנע, עם סגירת הגיליון, כתר ספרים, 2008, עמ' 87
↑  כל בו טל, דבר, 16 במרץ 1979
↑  דגל ישראל מונף הבוקר, מעריב, 18 בפברואר 1980
↑  תמר גולן, המצרים מצטערים על עזיבתו של אהרון ברנע, מעריב, 21 באוגוסט 1980
↑  עמליה ברנע, עם סגירת הגיליון, כתר ספרים, 2008, עמ' 91
↑  ראו למשל: דליה רביקוביץ, המרד הפנימי, מעריב, 3 בנובמבר 1980
↑  שפי גבאי, אש"ף עומד מאחורי המחתרת שנחשפה בירדן, מעריב, 20 במאי 1986
↑  גיא בכור, רב המחבלים ביקר ב״יד ושם", חדשות, 21 במאי 1986
↑  טקס הענקת תעודות כבוד ללוחם אש"ף צלאח תעמרי המוסר נפשו להמשך הלחימה (ערבית, יוטיוב)
↑  הגר רם, מהיום ברנע הוא הפרשן לענייני ערבים של ערוץ 2, חדשות, 17 ביולי 1991
1 2  העיתונאי אהרן ברנע – יועץ לנשיא ויצמן, חדשות, 12 במאי 1993
↑  נועם שגב, אהוד יערי יחליף את אהרון ברנע בערוץ 2, באתר ynet, 4 בפברואר 2001
↑  אביבה קרול, ‏זמנית: אהרון ברנע יחליף את דן שילון בהגשת "אולפן שישי", באתר גלובס, 15 ביולי 2001
↑  מורן הרפז, שיר פרידה לברנע, באתר הארץ, 22 בינואר 2008
↑  רוני קורן-דינר, רייטינג: 23.6% ל"עובדה" עם אילנה דיין; 10% לפרק הפתיחה של "הדוגמניות" בערוץ 10, באתר TheMarker‏, 12 בינואר 2006
1 2  אהרן ברנע, ‏אהרן ברנע: "רצח רבין היה הרגע הקשה בחיי", באתר ‏מאקו‏, 3 בנובמבר 2011
↑  דוד אברהם‏, פרס מפעל חיים לעיתונות יוענק לאהרלה ברנע ובינה לוז, באתר וואלה, 5 בנובמבר 2014
↑  רן בוקר, אחרי 25 שנה: אהרל'ה ברנע עוזב את חברת החדשות, באתר ynet, 1 בנובמבר 2018
 אריאנה מלמד, בפרידתה מאהרן ברנע זיקקה חברת החדשות את החומר שממנו עשוי רייטינג, באתר הארץ, 11 בנובמבר 2018
↑  ליאורה גולדנברג־שטרן, ‏הבת הסודית של כתב ערוץ 2. הסיפור המלא, באתר מעריב השבוע, 13 במאי 2013
1 2  נפטרה ד"ר עפרה סולדין-ברנע, אשתו של אהרון ברנע, באתר מעריב, ‏2016-03-03
↑  עמליה ברנע | מכתב גלוי לילדה סודית, באתר סלונה, ‏2013-12-10
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311119805171  CiNii: DA11105000  GND: 111800897  ISNI: 0000 0001 0777 922X  LCCN: n83009196  VIAF: 17373015   WorldCat (עם VIAF): 17373015
מנוע הסלמן

מנוע הסלמן בשיפוץ
מנוע הסלמן (באנגלית: Hesselman engine) הוא מנוע בעירה פנימית המשלב במאפייניו בין מנוע בנזין למנוע דיזל. הוא תוכנן והוצג בשנת 1925 על ידי המהנדס השוודי יונס הסלמן (אנ'). במנוע זה בוצע השימוש הראשון בהזרקת בנזין(אנ') ישירה במנוע הבזק(אנ') המשמש להנעת רכב נוסע בכביש. מנועי הסלמן הותקנו במשאיות כבדות ובאוטובוסים בדגמים שיוצרו בשנות ה-20 וה-30 של המאה ה-20.
אופן פעולה

מנוע הסלמן משלב תהליך בעירה עם דחיסת אוויר רגילה. הדלק מוזרק ישירות לתא הבעירה ממש בסוף מהלך הדחיסה, ליד הנמ"ע (נקודה מתה עליונה). בשל דחיסה נמוכה, יש להצית את תערובת האוויר והדלק הבלתי הומוגנית על ידי מצת. בעומס מלא, מנוע הסלמן משתמש בבקרת מומנט איכותית ללא מצערת, בעוד בעומס בינוני ובעת סרק, שסתום מצערת מבטיח מהירות מנוע יציבה. ניתן לתמרן את משך ההזרקה כך שיתאים לעומס המנוע, כאשר נקודת הסיום של ההזרקה נשארת תמיד זהה. השסתומים מעוצבים בצורה שהם יוצרים זרימה טורבולנטית המסייעת לערבב אוויר ודלק. מנוע הסלמן הוא מנוע 'רב-דלקי', המסוגל לפעול על מוצרי נפט שונים כגון, נפט, בנזין או סולר. למרות שילוב של תכונות של מחזור אוטו(אנ') ומחזור דיזל(אנ'), מנוע הסלמן קשור יותר במאפייניו למנוע אוטו(אנ').
יתרונות וחסרונות

מנועי הסלמן יכלו להשתמש בשמנים כבדים יותר שהיו זולים במידה ניכרת מבנזין ולכן היו חסכוניים יותר לתפעול עבור בעל הרכב. מבחנים שבדקו צריכת דלק גם הצביעו על צריכת דלק מעט נמוכה יותר בהשוואה למנועי בנזין בעלי הספק דומה.
למנוע הסלמן בהשוואה למנוע דיזל היו מידות קטנות יותר ומכאן משקל נמוך יותר. בשנות ה-30 של המאה ה-20 הידע במטלורגיה היה פחות מתקדם מאשר מנועים בעשורים שבאו לאחריו, ולכן מנועי דיזל היו כבדים להתמודד עם הדחיסה והלחץ הגבוהים במהלך הבעירה. מאוחר יותר פותחו מנועי דיזל עם חומרים טובים וקלים יותר ומנועי הסלמן איבדו את היתרון הזה.
למנועי הסלמן היו כמה חסרונות. בשל הדחיסה הנמוכה היה קשה להגיע לטמפרטורת העבודה. התוצאה הייתה בעירה לא שלמה. הבעירה הלא שלמה הובילה לשחיקה מהירה של המצתים ולכמות גדולה של דלק שלא נשרף במלואו בתהליך הפליטות, שגרם לעשן כבד.
שימושים

מנועי הסלמן יוצרו על ידי כל שלושת יצרניות המשאיות השוודיות של העשורים הראשונים של המאה ה-20, סקאניה, טידהולמס ברוק(אנ') ווולוו. סקניה-ואביס החליפה את מנועי הסלמן במנועי דיזל תקינים משנת 1936, ואת וולוו מ-1947.
הערות שוליים

↑  "Innovator in diesel technology". Atlas Copco.
↑  "K Jonas E Hesselman". Svenskt biografiskt lexikon, 2020.
↑  Ottomotoren mit einer Methan-Benzin Zweistoffverbrennung
מסנן Root-raised-cosine

בעיבוד אותות, מסנן root-raised-cosine (בראשי תיבות: מסנן RRC), המכונה לעיתים מסנן square-root-raised-cosine (בראשי תיבות: מסנן SRRC), משמש כמסנן של שידור וקליטה בתקשורת ספרתית לביצוע סינון מתואם. שימוש במסנן זה עוזר למזעור תופעת ה־(ISI (Intersymbol Interference. שילוב תגובת ההלם של שני מסננים מסוג זה נותן תגובה זהה לזו של מסנן Raised cosine. המסנן מקבל את שמו מהעובדה שתגובת התדר שלו,  H_{rrc}(f), היא השורש הריבועי של תגובת התדר של מסנן Raised cosine,  H_{rc}(f):
או:
למה זה נדרש

על מנת לקבל ISI מינימלי, תגובת התדר הכוללת של מסנן השידור, תגובת הערוץ ומסנן הקליטה צריכים לעמוד בתנאי נייקוויסט ל-ISI (הפרעה הדדית בין סימבולים). מסנן Raised cosine הוא המסנן הכי פופולרי שעומד בדרישה זו. חצי מהסינון הזה נעשה בצד המשדר וחצי בצד המקבל. בצד המקבל, תגובת הערוץ, אם היא יכולה להיות משוערכת כראוי, גם יכולה להיכנס לחשבון, כך שסה"כ תגובת התדר היא מסנן Raised cosine.
תיאור מתמטי

מסנן RRC מאופיין על ידי שני ערכים; β, פקטור roll-off, ו-Ts זמן סימבול.
תגובת ההלם של מסנן זה יכולה להיות כדלקמן:
אך ישנן גם צורות אחרות לייצגו.
בניגוד למסנן Raised cosine, תגובת ההלם היא לא אפס במרווחים של  \pm T_{s}. עם זאת, בשילוב של מסנן השידור והקליטה מקבלים צורת מסנן Raised cosine אשר מתאפס במרווחים של  \pm T_{s}. רק במקרה של β=0 מסנן ה-root-raised-cosine מתאפס במרווחים של  \pm T_{s}.
כאשר פקטור ה־roll-off שווה לאפס (β=0) התגובה להלם הופכת להיות לצורה של sinc, וככל שערכו גדל כך התגובה להלם דועכת יותר מהר. מכיוון שלרוב מממשים את ה־RRC באמצעות מסנן ספרתי, המשמעות היא שצריך לשמור פחות דגימות של המסנן ולבצע פחות מכפלות וסיכומים כדי לסנן את האות. עם זאת ככל שהroll-off גדל התגובה בתדר יותר רחבה ולכן מבזבזת יותר רוחב סרט. ה־roll-off גם משפיע על ה־PAPR של האות ולכן צריך לבחור את ערכו בחוכמה בהתאם לתנאי המערכת בה עובדים.
לקריאה נוספת

Proakis, J. (1995). Digital Communications (3rd ed.). McGraw-Hill Inc. ISBN 0-07-113814-5.
תגובת ההלם של מסנן root-raised-cosine כפול שורש של Ts, עבור שלושה ערכים של β: 1.0 (כחול), 0.5 (אדום) ו-0 (ירוק).
מסנן מתואם

בעיבוד אותות, מסנן מתואם (באנגלית: matched filter), הוא מסנן שמטרתו לסנן את האות לפני ההחלטה עבור "מידע" נקלט. על ידי קורלציה בין תבנית ידועה (למשל, פולס כלשהו), עם אות שאינו ידוע (למשל, רעש שהתווסף בערוץ), המסנן מזהה נוכחות של תבניות אלו באות המורעש. זה שקול לפעולת קונבולוציה של האות הלא ידוע עם היפוך וצימוד של התבנית הידועה. עבור מערכת בנוכחות רעש לבן, המסנן המתואם הוא המסנן הליניארי האופטימלי עבור יחס אות לרעש (SNR) מקסימלי.
הסבר

למידע אשר נקלט במקלט נוסף רעש כתוצאה ממעבר האות נושא המידע בערוץ. כדי לפענח את המידע הנקלט יש לקבוע האם האות הנקלט מכיל פולס המייצג מידע ידוע. במשדר הועבר המידע דרך מסנן בעל תגובה להלם (p(t ולכן במקלט ידועה צורת הגל אשר מייצג המסנן. על ידי בדיקת ההתאמה (מידת הדמיון - קורלציה) בין האות הנקלט לפולס (p(t ניתן לקבוע אם האות הנקלט אכן מכיל את המידע המיוצג על ידי הפולס.
אופן בדיקת המידע הנקלט לפולס (p(t היא בעזרת פעולת הקורלציה, כידוע קורלציה (מתאם) בין שני אותות מספקת את מידת הדמיון בין האותות. פעולת הקורלציה בין האות הנקלט (x(t לצורת הגל הבסיסית (p(t היא:
R_{xp}=E\left\{x(t)p^{*}(t-\tau )\right\}
הפעולה המתוארת לעיל היא קורלציה בין התגובה להלם בה השתמשנו במשדר (p(t לבין האות הנקלט (x(t, פעולה זו מספקת את מידת הדמיון בין האות הנקלט לתגובה להלם המסנן. ניתן להבחין כי הפעולה המוצגת קונבולוציה עם מסנן (p*(-t, ולכן כדי לבצע קורלציה בין אות נקלט (x(t לתגובה להלם רצויה (p(t מספיק לבצע קונבולוציה בין האות הנקלט לתגובה להלם המשוקפת (p*(-t.
על ידי העברת האות דרך מסנן בעל תגובה להלם משוקפת. מבוצעת למעשה פעולת קורלציה בין האות למסנן, המסנן בעל התגובה להלם המשוקפת הוא המסנן המתואם ולכן נקרא לעיתים המסנן המתואם קורלטור.
מקרים פרטיים:
עבור (p(t ממשי המסנן המתואם הוא 



p
(
τ
−
t
)


{\textstyle p(\tau -t)}

.
עבור 



τ
=
0


{\textstyle \tau =0}

 המסנן המתואם הוא 




p

∗


(
−
t
)


{\textstyle p^{*}(-t)}

.
במקרה של אות מוגבל בזמן 



T


{\textstyle T}

, יש לבחור 



τ
=
T


{\textstyle \tau =T}

 על מנת לקבל מסנן סיבתי.
דוגמאות > מסנן מתואם במערכות תקשורת ספרתיות

מסנן מתואם נמצא בשימוש גם במערכות תקשורת ספרתיות בהקשר של מידע בינארי הנשלח מהמשדר למקלט דרך ערוץ רועש, המסנן המתואם יכול לזהות את הפולסים המועברים באות הרועש שהתקבל.
למשל, נניח רוצים לשלוח את הרצף "0101100100" מקודד בקוד קו NRZ דרך ערוץ כלשהו.
סדרת ערכים בינאריים מקודדת בקוד קו NRZ מתוארת על ידי פולסי יחידה או פונקציות מלבן מוזזות, כאשר כל ערך פולס כזה ממושקל על ידי 1+ אם הביט הוא "1" ועל ידי 1- אם הביט הוא "0". באופן פורמלי, הייצוג המתמטי עבור הפולס ה- k^{\mathrm {th} } הוא: \ a_{k}={\begin{cases}+1,&{\mbox{if bit }}k{\mbox{ is 1}},\\-1,&{\mbox{if bit }}k{\mbox{ is 0}},\end{cases}}
ניתן לייצג את אות המידע (M(t כסכום פולסי יחידה מוזזים:
כאשר T הוא מקטע הזמן לייצוג ביט אחד.
לכן האות שיישלח על ידי המשדר הוא:
אם נמדל את הערוץ הרועש כ-AWGN (תוספת רעש לבן גאוסיאני), אז האות שיתקבל במקלט עבור יחס אות-לרעש של 3dB למשל, יכול להיראות כך:
מהסתכלות על האות קשה להבחין באופן ברור ברצף המידע המועבר, וכאשר יחס האות-לרעש יקטן נתקשה אף יותר. אם המקלט דוגם את האות ברגעי הדגימה המתאימים, סביר להניח שהאות הדגום יהיה שונה מאות המידע המקורי.
כדי להגדיל את יחס האות-לרעש מעבירים את האות שהתקבל דרך מסנן מתואם. התגובה להלם של המסנן המותאם האידיאלי לכך (בהנחת רעש לבן) היא צמידות והיפוך בציר הזמן של התבנית (האות) אשר את נוכחותה מחפשים. במקרה של הדוגמה למשל, המסנן צריך להיות מותאם לפולס NRZ. ומכיוון שהתבנית (הפולס) שלנו היא סימטרית וממשית אז ההיפוך והצמוד של (h(t הוא בעצם (h(t. ולכן התגובה להלם של המסנן המתואם בדוגמה צריכה להיות (h(t.
לאחר קונבולוציה של המסנן המתואם עם אות המידע שנקלט נקבל את האות  M_{\mathrm {filtered} }(t) שהוא:
ולאחר הקונבולוציה נקבל,
וכעת, בטוח יותר לדגום את האות ברגעי הדגימה המתאימים ולהשוות דגימות אלו למתח הסף ולשחזר את הרצף הבינארי המבוקש:
דוגמאות > מסנן מתואם במערכות איכון

מסננים מתואמים נמצאים גם בשימוש רב במערכות איכון כגון מערכות מכ"ם ומערכות סונאר. בין היתר לצורכי ניווט, גילוי, מדידת טווחים ועוד. למשל, כאשר רוצים למדוד את המרחק לעצם כלשהו, שולחים אות סינוסי בתדר 1Hz לכיוון העצם, והאות שמקבלים בחזרה הוא אות מורעש ומוסט פאזה. ולכן כדי למצוא את המרחק לעצם מבצעים קורלציה לאות המתקבל עם המסנן המותאם, והאות במוצא המסנן יהיה ברור יותר למתח הסף. ועל ידי חישוב פשוט של משך זמן חזרת האות ניתן להעריך את המרחק לעצם.
ראו גם

תורת הדגימה
נבולין

נבולין (Nebulin) הוא חלבון קושר אקטין, אשר קשור לסיבים הדקים של הסרקומר בשרירי השלד. זהו חלבון גדול מאוד (600-900 kDa) וביכולתו לאגד כ-200 מולקולות אקטין.
מאחר שאורכו תואם יחסית לאורכו של סיב אקטין, משערים כי נבולין משמש כמעין "סרגל" האחראי לבקרה על אורך הסיב הדק (סיב האקטין), במהלך יצירת הסרקומר. תפקידים נוספים של החלבון, כמו תפקידו באיתות בין תאים, נותרו עלומים נכון להיום.
מחקרים הראו כי נבולין משתתף בבקרת האינטראקציה בין סיבי האקטין וסיבי המיוזין, באמצעות השפעה על פעולת פירוק מולקולות האנרגיה ATP.
הערות שוליים

1 2 3  GRCh38: Ensembl גרסה 89: ENSG00000183091 - Ensembl, מאי 2017
1 2 3  GRCm38: Ensembl גרסה 89: ENSMUSG00000026950 - Ensembl, מאי 2017
↑  "Human PubMed Reference:".
↑  "Mouse PubMed Reference:".
↑  "Calmodulin-sensitive interaction of human nebulin fragments with actin and myosin". Biochemistry. 33 (42): 12581–91. אוק' 1994. doi:10.1021/bi00208a008. PMID 7918483. {{cite journal}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בשורות טובות (סדרת טלוויזיה, 2006)

| --- | --- |

תמונה מפתיח הסדרה
 סוגה:  דרמה, קומדיה
 יוצרים:  מיכל ליבדינסקי
 כותבים:  מיכל ליבדינסקי שני מלמד דורון צור ירון ניסקי עודד רסקין
 בימוי:  דפנה לוין עודד רסקין מיכל ליבדינסקי
 שחקנים:  שי אביבי, יסמין קדר, שי גולדשטיין, אלכס אנסקי, צחי גראד, אילנית בן-יעקב, גיל נתנזון, ניר וקסמן
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  13
 הפקה
 מפיקים בפועל:  סער יוגב שי אביבי
 חברת הפקה:  סהר הפקות
 אורך פרק:  40 דקות
 שידור
 רשת שידור בישראל:  שידורי קשת, ערוץ 2
 תקופת שידור מקורית:  2006–2007
 קישורים חיצוניים
 "בשורות טובות" האתר הרשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
בשורות טובות היא סדרת טלוויזיה דרמה-קומית ישראלית, בכיכובו של שי אביבי, אשר שודרה בין השנים 2007-2006 במסגרת "שידורי קשת" של ערוץ 2.
הסדרה זכתה למדרוג בינוני עד גבוה, אך לביקורות לא מחמיאות ברובן ושנויות במחלוקת, כשהיא מוכרת לרוב מבקרי הטלוויזיה והצופים כמקבילה הישראלית של הסדרה "תרגיע" של לארי דייוויד. היא כמעט כולה מבוססת על סיפורו של אביבי, עם נגיעות אוטוביוגרפיות מעברו, כולל הקִרבה לרוחניות ולמסעות להודו, ולעברו המקצועי בסדרות "הבורגנים" ו"החמישייה הקאמרית".
עלילה

הסדרה עוקבת אחר דמותו של שי אביבי (בתפקיד עצמו), שחקן עם קריירה מדרדרת, אשר חווה את משבר גיל הארבעים, כשנקלע למצב בו צריך למצוא איזון בין חיי גילוי רוחני, לבין חוזה מפתה בערוץ 2. כך, לאורך הפרקים, מנסה אביבי להתמודד עם המתח בין החומר לרוח, בין הכסף לחופש ובין האמת לתדמית, וכך יחשוף לצופה את עולם הטלוויזיה הישראלי.
משתתפים ודמויות

שי אביבי (שי אביבי): שחקן החווה משבר בקריירה שלו, שלפתע מקבל חוזה לתוכנית בפריים טיים.
נטע אביבי (יסמין קדר): בת-זוגו של שי. בחורה רוחנית, אופטימית ודעתנית, אשר מנסה להכניס חיי רוח לזוגיות שלה.
ליאור (שי גולדשטיין): חברו ומפיק תוכניתו של שי. אדם מעשי, אובססיבי וחומרני, חולה פרסום וכסף.
אורי אביבי (צחי גראד): אחיו של שי, אשר חזר ממסע גילוי רוחני בהודו, ומשתף את הזוג בחוכמת חייו, שמתערערת עם נהנתנותו.
רמי (אלכס אנסקי): מנהל הערוץ המכור לעבודתו. נאמן לבעלי ההון, ומגלה נחישות למי שמציב להם מכשול.
רונה (אילנית בן-יעקב): האחראית על שי מטעם הערוץ. בחורה קשוחה, שניהלה רומן עם ליאור, ושומרת עמו על יחסים מתוחים.
יונתן (גיל נתנזון): תסריטאי בתוכנית של שי, ציניקן חסר סבלנות שזורק לשי רעיונות חדשים לתוכנית.
יואב (ניר וקסמן): תסריטאי בתוכנית של שי, המשלים של יונתן.
בין השחקנים אשר התארחו בסדרה: גורי אלפי, גלית גוטמן, איל קיציס, עדי אשכנזי, רמי הויברגר, רבקה מיכאלי, דני קושמרו ועלמה זק.
הערות שוליים

1 2  אביבי יככב, באתר גלובס, 14 במרץ 2006
↑  אסף כרמל, חורף בקשת: דרמות עם שי אביבי ואסף הראל ו"ארץ אבות" של סייד קשוע, באתר הארץ, 24 באוקטובר 2006
↑  אריאנה מלמד, מי רוצה להציץ לשי אביבי?, באתר ynet, 30 בנובמבר 2006
רינת אבולעפיה, ‏אז למה לא צחקתי, באתר גלובס, 30 בנובמבר 2006
אהוד אשרי, הקריצה של אביבי, באתר הארץ, 30 בנובמבר 2006
↑  אבנר שביט, עכבר העיר תל אביב, בשורות טובות, באתר הארץ, 28 בנובמבר 2006
↑  ערן טל, עכבר העיר, סלבריטאים נמאסתם!, באתר הארץ, 8 במרץ 2007
ליתיום אלומיניום הידריד

| --- | --- |

מבנה כימי של ליתיום אלומיניום הידריד
 
 בקבוק המכיל כ-100 גרם של ליתיום אלומיניום הידריד
 שם סיסטמטי:  Lithium alumanuide
 כתיב כימי:  AlH₄Li 
 מסה מולרית:  37.95 גרם/מול
 מראה:  אבקה גבישית מונוקלינית בצבע אפור-לבן
 מספר CAS:  16853-85-3
 צפיפות:  0.917 גרם/סמ"ק
 מצב צבירה:  מוצק
 מסיסות:  מגיב באלימות (בתהליך אקסותרמי) עם מים וממסים פרוטים אחרים תוך פליטת גז מימן
 נקודת הבזק:  125 °C   398.15 K
 אנתלפיית התהוות סטנדרטית:  117- קילוג'ול למול
 אנטרופיה מולרית תקנית:  87.9 ג'ול למול למעלה
 LD50:  85 (עכבר) מ"ג לק"ג
 NFPA 704:       2 W 3 2 
 
ליתיום אלומיניום הידריד (Lithium aluminium hydride) הוא תרכובת אי-אורגנית עם הנוסחה הכימית LiAlH4.
ליתיום אלומיניום הידריד משמש כראגנט חיזור בעל חשיבות רבה מאוד בכימיה אורגנית סינתטית. בדרך כלל החומר משמש לחיזור של אסטרים, חומצות קרבוקסיליות ואמידים.
ליתיום אלומיניום הידריד הוא בסיס חזק שמגיב באלימות עם ממסים פרוטים, כגון מים, תוך יצירה של גז מימן.
תכונות פיזיקליות

ליתיום אלומיניום הידריד הוא אבקה קריסטלינית מונוקלינית במצבה הטהור, עם צפיפות של כ-0.917 גרם לסמ"ק. לעיתים הצבע אפור בשל נוכחות של אבקת אלומיניום שנשארה מתהליך הייצור. החומר עובר פירוק (decomposition) בטמפרטורה של מעל 125 מעלות צלזיוס.
ליתיום אלומיניום הידריד מסיס בדיאתיל אתר (30 גרם ל-100 גרם) וטטרה הידרו פוראן (13 גרם ל-100 גרם), אך מסיס בקושי בדיאוקסאן (1 גרם לליטר).
הכנה

ליתיום אלומיניום הידריד הוכן לראשונה על ידי תגובה של ליתיום הידריד עם אלומיניום כלורי:
4 LiH + AlCl3 → LiAlH4 + 3 LiCl
ייצור החומר בתעשייה הכימית מתבסס על שני שלבים. בשלב הראשון מגיבים נתרן, אלומיניום וגז מימן לקבלת נתרן אלומיניום הידיריד, ובהמשך תרכובות זו מגיבה עם ליתיום כלורי לקבלת ליתיום אלומיניום הידריד ונתרן כלורי.
Na + Al + 2 H2 → NaAlH4
NaAlH4 + LiCl → LiAlH4 + NaCl
שימושים > בכימיה האי-אורגנית

ליתיום אלומיניום הידריד משמש להכנת הידרידים של מתכות מעבר מההלידים המתאימים שלהן. לדוגמה, נתרן הידיריד (NaH) יכול להיות מיוצר על ידי תגובה של ליתיום אלומיניום הידריד עם המלח נתרן כלורי:
LiAlH4 + 4 NaCl → 4 NaH + LiCl + AlCl3
ליתיום אלומיניום הידריד מגיב עם ליגנדים ליצירת קומפלקסים קואורדינטיביים של אלומינה עם יוני ליתיום:
LiAlH4 + 4NH3 → Li[Al(NH2)4] + 4H2
ליתיום אלומיניום הידריד בתגובה עם סילן:
LiAlH4 + SiCl4 → LiCl + AlCl3 + SiH4
שימושים > כאמצעי לאחסון מימן (Hydrogen storage)

ליתיום אלומיניום הידריד מכיל כ-10.6% משקלי של מימן, לכן הוא עשוי לשמש כמדיום פוטנציאלי לאחסון גז מימן עבור כלי רכב המונעים בתאי דלק.
שימושים > בכימיה אורגנית

ליתיום אלומיניום הידריד משמש רבות בכימיה אורגנית כראגנט חיזור, בעל עוצמה חזקה יותר מאשר נתרן בורן הידריד (בשל קשרי ה-Al-H החלשים יותר מקשרי הB-H). ליתיום אלומיניום הידריד מסוגל להמיר אסטרים, חומצות קרבוקסיליות, תרכובות אציל, אלדהידים וקטונים לכהלים המתאימים שלהן. באופן דומה, ליתיום אלומיניום הידריד מסוגל להמיר אמידים, ניטרילים, אימינים, אזידים, קבוצות ניטרו, ואוקסים לנגזרות האמינים שלהן.
בטיחות

ליתיום אלומיניום הידריד הוא חומר דליק מאוד. הוא ניצת באופן ספונטני בעת כתישה או חבטה חזקה ומגיב באלימות עם מים וממסים אורגנים פורטים רבים ואף עם אדי מים מהאוויר. כיבוי או דיכוי של שרפה של ליתיום אלומיניום הידריד יכול להיעשות על ידי כיסויי האש בחול, או באבקת אבן גיר (CaCO3) כתושה או בשימוש במטפה מתאים.
ראו גם

הידריד
נתרן בורן הידריד
הערות שוליים

↑  msds
1 2 3 4  Patnaik, P, Handbook of Inorganic Chemicals, McGraw-Hill, 2003, עמ' 492
1 2  Finholt, A. E.; Bond, A. C.; Schlesinger, H. I. 1947, "Lithium Aluminum Hydride, Aluminum Hydride and Lithium Gallium Hydride, and Some of their Applications in Organic and Inorganic Chemistry", Journal of the American Chemical Society. 69 (5): 1199–1203
↑  Brown, H. C. 1951, "Reductions by Lithium Aluminum Hydride", Organic Reactions
↑  Seebach, D.; Kalinowski, H.-O.; Langer, W.; Crass, G.; Wilka, E.-M. (1991), "Chiral Media for Asymmetric Solvent Inductions. (S,S)-(+)-1,4-bis(Dimethylamino)-2,3-Dimethoxybutane from (R,R)-(+)-Diethyl Tartrate", Org. Synth. ; Coll. Vol., 7, p. 41
תגובות חיזור אפשריות של ליתיום אלומיניום-הידריד עם כמה קבוצות פונקציונליות בכימיה אורגנית
מערכת ניהול תוכן

מערכת ניהול תוכן (באנגלית: Content Management System, בקיצור: CMS) היא יישום מחשב אשר מיועד לניהול, עריכה ופרסום תכנים באתר אינטרנט או אינטראנט (פנים ארגוני). המערכת מאפשרת בדרך כלל הרשאות למספר משתמשים.
מטרות המערכת

מערכת ניהול תוכן נועדה לפשט יצירה ותחזוקה של אתרי אינטרנט. בעזרת CMS ניתן לערוך, ליצור ולנהל תוכן, ללא יכולות טכניות מורכבות. מערכות אלה מאפשרות פרסום של דפי אינטרנט עשירים בתכנים, כגון: דפי חדשות, פוסטים, דפי וויקי, דפי מידע, רשימות, לוחות שנה דינמיים. מלבד זאת, משמשות כפלטפורמות לאתרים כגון: בלוגים, אתרי תדמית, אתרים עסקיים, חנויות, פורטפוליו וכדומה.
תכונה חשובה שיש למערכות ניהול תוכן היא האופציה להוסיף MetaData – מידע אודות המידע, נמצא "מעל" הנתונים, מתאר את התכונות של הנתונים ברמת הפשטה גבוהה.
בעזרת מטא-דאטה ניתן לתייג קבצים, דפי אינטרנט וישויות נוספות. מטא-דאטה מאפשר לנו לחפש בצורה חכמה יותר ולקטלג מידע בצורה קלה ואינטואיטיבית על ידי מילות מפתח (כמו שאנחנו עושים עם האש-טאגס ברשתות החברתיות, שהוא סוג של מטא-דאטה).
את מערכות ניהול התוכן ניתן לחלק לשתי קטגוריות: מוצרי מדף בקוד סגור (Wix, SharePoint) ומוצרי מדף בקוד פתוח (WordPress, ג'ומלה ו-Ghost).
היסטוריה

אתרי אינטרנט עושים שימוש במערכות ניהול תוכן (מוצרי מדף סגורים, וכאלה אשר עושות שימוש בקוד פתוח). המערכת הכי פופולרית מבחינת כמות משתמשים היא WordPress.
בעשור השני של המאה ה-21 נעשה מאמץ להנגיש את מערכות ניהול התוכן לציבור ולפשט את תהליך בניית האתרים.
חברות מסחריות רבות לקחו על עצמן את הצורך לפשט את תהליך בניית האתרים ויצרו מערכות Drag and Drop ("גרירה") לבניית אתרים. אחת המערכות הפופולריות ביותר כיום היא Wix אשר מאפשרת בנייה של אתרים פשוטים במהירות.
מערכת ניהול תוכן שנעשה בה שימוש נרחב אצל גופים וחברות גדולות היא SharePoint המתאפיינת בפונקציונליות רבה, אינטגרציה לכלי "אופיס", רמת אבטחה גבוה ועמידה בעומסים.
מערכות נפוצות:
דרופל
ג'ומלה
וורדפרס
Google Sites
SharePoint
Umbraco
מערכות ויקי כגון מדיה-ויקי
בנוסף למערכות ניהול תוכן כלליות, המאפשרות שליטה נרחבת בתוכן האתר ובעיצובו, נפוצות גם מערכות ניהול תוכן ייעודיות, לניהול בלוגים, לניהול פורומים וכדומה. מערכות ניהול תוכן מאפשרות יצירה ועריכה של דפי אינטרנט בלי להכיר את תגיות HTML שביסודן של דפים אלה, באמצעות ממשק משתמש נוח (לעיתים ממשק WYSIWYG המאפשר לערוך תוכן בצורה שבה המשתמש רואה את התוצר הסופי של איך התוכן יראה כמו בעורך תמלילים).
ראו גם

בניית אתר אינטרנט
משאבת דלק

משאבת דלק מודרנית, יוון
משאבת דלק היא מכונה בתחנת דלק המשמשת לשאיבה של דלק לסוגיו: בנזין ברמות אוקטן שונות, סולר למנועי דיזל, אתנול, דלק ביולוגי לסוגיו, וסוגים נוספים, לשם הנעת כלי רכב מנועיים בעלי מנוע בעירה פנימית. משאבות דלק ידועים גם בשם מנפֵק דלק (ארצות הברית), מתדלק (אוסטרליה), משאבות בנזין (חבר העמים הבריטי), ועוד.
היסטוריה

משאבת הדלק הראשונה הומצאה ונמכרה בידי סילבנוס בוו'זר בעיר פורט ויין, אינדיאנה, כבר בספטמבר 1885. המשאבה הייתה סוג של מכלית דלק, ונועדה לא לשם מכוניות, שלא הומצאו עדיין אלא לשם מנורות נפט ותנורים. לאחר מכן שיפר בוו'זר את המצאתו עבור כלי רכב על ידי הוספת אמצעי בטיחות, וכן הוספת צינור שיעביר את הדלק ישירות מהמכל אל המכונית.
מבנה

כיום, משאבת הדלק מחולקת לשני חלקים עיקריים: "ראש" אלקטרוני, המכיל מערכת משובצת מחשב השולטת בפעולת המשאבה, ומערכת מפותלת הכוללת צינורות, שסתומים, ועוד. תפקידה לשאוב את הדלק שממוקם בקרקע באמצעות מנוע חשמלי ולהעבירו למכל הדלק של המכונית המתודלקת.
ראו גם

תחנת דלק
תחנות דלק בישראל
מנגיש

המנגיש (באנגלית: Collider) הוא חלק ממאיצי החלקיקים, ופעילותו מהווה בסיס למחקר פיזיקלי מתקדם בתחום פיזיקת החלקיקים. המנגיש אחראי ליצירת התנגשות בין שני טורים (למעשה אלומות) של חלקיקים מואצים. בעקבות האנרגיות הנוצרות בהתנגשויות במנגיש, נוצרים חלקיקים חדשים אותם חוקרים במעבדות ומסיקים מסקנות בנוגע לשאלות גדולות שהמדע עוסק בהן.
הסבר

היום, כחלק מחקר של פיזיקת החלקיקים, חוקרים ברחבי העולם מאיצים חלקיקים באנרגיות גבוהות ונותנים להם להשפיע על חלקיקים אחרים. באנרגיות גבוהות מספיק, התגובה בין החלקיקים יוצרת סוגים שונים של חלקיקים, אותם חוקרים ובכך מרחיבים את הידע שלנו על פיזיקת החלקיקים והיקום.
קיימות שתי מערכות ניסוי שונות בעזרתן יוצרים את התנגשות בין החלקיקים:
מערכת בה מאיצים אלומת חלקיקים, וכאשר הם מגיעים לאנרגיות גבוהות מספיק מפגישים אותם עם חלקיקים "נייחים" (שלא הואצו).
מערכת בה מאיצים שתי אלומות של חלקיקים בכיוונים שונים, כאשר כל אלומה מואצת בצינור שונה. ההאצה יכולה להיות מעגלית או קווית. בהאצה מעגלית אלומה אחת מואצת עם כיוון השעון ואחת נגד כיוון השעון ובהאצה קווית אלומה אחת מואצת בכיוון אחד והשנייה בהופכי. כאשר החלקיקים מגיעים לאנרגיות גבוהות מספיק, מפגישים את הצינורות והחלקיקים מתנגשים זה בזה. החלק השייך לשני הצינורות, בו החלקיקים מתנגשים, נקרא "מנגיש".
המערכת בה משולב המנגיש מהווה אתגר קשה יותר לבנייה, אך יש לה יתרון עצום כיוון שאנרגיית ההתנגשות של החלקיקים במערכת זו גדולה פי 4 מאנרגיית ההתנגשות שלהם במערכת בה חלק מהחלקיקים "נייחים". בנוסף, אם מהירויות החלקיקים קרובות למהירות האור, אנרגיית ההתנגשות גדולה פי כמה וכמה במערכת בה נמצא המנגיש.