stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טוקוקסי

| טוקוקסי |
| --- | --- |
 
מצב שימור
 מצב שימור: בסכנת הכחדה סכנת הכחדה (EN) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: לווייתנאים
תת־סדרה:: דמויי היפופוטם
משפחה:: דולפיניים
סוג:: דולפין הנהרות
מין:: טוקוקסי
שם מדעי
 Sotalia fluviatilis ‏גרווה & Deville, 1853
תחום תפוצה


דולפין טוקוקסי מקפץ.
טוקוקסי (שם מדעי: Sotalia fluviatilis) הוא מין של דולפין החי באזורי החופים המערביים של האוקיינוס האטלנטי ואף נכנס לנהר האמזונאס. מקור שמו הוא משפת טופי עתיקה.
הוא שייך לסוג הקרוב לדולפינן, אך נבדל ממנו והמין הקרוב לו בסוג זה הוא דולפין גיאנה החי באותו אזור. דולפין נוסף מאותו אזור שאינו קרוב להם הוא דולפין האמזונאס.
דולפין זה מזכיר מעט את הדלפינן אבל קטן ממנו בהרבה ואורכו 1.5 מ' בממוצע. צבעו הוא כחלחל-אפור עם צידיים כהים מעט והבטן ורודה בדרך כלל. הלסת בינונית בגודלה ויש לו 26-36 שיניים בלסת העליונה והתחתונה. גודל סנפיר הגב ושרירי הזנב עוזרים לדולפין לשעוט להגיע למהיריות גבוהות.
הדולפין חי באמריקה הדרומית לאורך חופי האוקיינוס האטלנטי בוונצואלה, ברזיל, פרו ודרום מזרח קולומביה. הוא גם נכנס ליובלי נהר האמזונאס וייתכן שגם לנהר האורינוקו. הוא חי בקבוצות מלוכדות של 10-15 פרטים בממוצע ונוהג לקפוץ מעל המים ב"סלטות". הם ניזונים יחד עם מינים אחרים של דולפינים מדגים. אורך חייו מגיע לכ35 שנים.
מצב שימורם של דולפינים אלה לא ידוע והם די נפוצים, אך הם נפגעים מרשתות דייגים בהם הם נתקעים וטובעים וכן חלה ירידה בכמות הדגים, דבר הפוגע באוכלוסיית הדולפינים. גם זיהום הנהרות וכריית זהב באמזונאס פוגעים בהם. הם אינם עמידים לתנאי שבי ובדרך כלל מתים בגני חיות.
הערות שוליים

↑  טוקוקסי באתר הרשימה האדומה של IUCN
| דולפיניים |
| --- | --- | --- |
| לווייתן דלוע-ראש (סוג ומין יחיד) | לווייתן דלוע-ראש |     |
| קטלן (סוג ומין יחיד) | קטלן |     |
| קטלן גמדי (סוג ומין יחיד) | קטלן גמדי |     |
| עבשן קטלני (סוג ומין יחיד) | עבשן קטלני |     |
| נתב | נתב גדול-סנפיר • נתב קטן-סנפיר |     |
| דולפין מצוי | דולפין מצוי קצר-חוטם • דולפין מצוי ארוך-חוטם |     |
| דולפין לווייתני | דולפין לווייתני צפוני • דולפין לווייתני דרומי |     |
| דולפין הנהרות | טוקוקסי • דולפין גיאנה |     |
| סוסא | סוסא גיבן • סוסא הודי • סוסא אטלנטי • סוסא אוסטרלי |     |
| סטנלה | סטנלה מפוספסת • סטנלה ארוכת-חרטום • סטנלת קליימן • סטנלה פאנטרופית • סטנלה אטלנטית |     |
| דולפין תלום-שן (סוג ומין יחיד) | דולפין תלום-שן |  |
| דולפינן | דולפינן מצוי • דולפינן אנקולי • דולפינן אוסטרלי |  |
| דולפין קטן | דולפין צ'יליאני • דולפין דרום-אפריקאי • דולפין לבן-ראש • דולפין קומרסון |  |
| גרמפוס אפור (סוג ומין יחיד) | גרמפוס אפור |  |
| דולפין פראסר (סוג ומין יחיד) | דולפין פראסר |  |
| דולפין בקבוקי | דולפין פסיפי לבן-צד • דולפין מזנק • דולפין וילסון • דולפין שחור-סנטר • דולפין לבן-גב • דולפין אטלנטי לבן-צד |  |
| דולפין סלוד-סנפיר | דולפין איראוואדי • דולפין סלוד-סנפיר אוסטרלי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554280505171
מורפולוגיה של הצמח - מונחים

מורפולוגיה (תורת הצורות) היא ענף בביולוגיה העוסק בחקר הצורה, המבנה והצבע של הגוף החי (צומח ובעלי חיים) ואיבריו. בתחום המורפולוגיה שבצומח יש מונחים שמשותפים לכל הצמחים, או לרובם, ויש כאלה שמתארים תופעות מסוימות. מילון המונחים בנוי לפי חלקי הצמח ולאחר מכן לפי המונחים מסודרים לרוב לפי סדר האלף בית, אך לא תמיד. מומלץ לחפש מונח באמצעות מקש F3. להקלה על החיפוש רצוי לרשום רק חלק מן המילה בעברית או באנגלית.
דיאגרמה של "צמח טיפוסי", מעשית אף צמח לא נראה כך
חלקי הצמח העיקריים

גִּבְעוֹל (Stem) – נחשב לאחד משלושת האיברים הבסיסיים בצמחי הזרע יחד עם העלה והשורש. הוא קָנה הצמיחה שממנוּ מסתעפים העלים והפרחים. בדרך כלל הוא מצוי מעל פני הקרקע ודרכו עובר המזון מן השורש לחלקי הצמח.
זֶרַע (Seed) – 1. גרעין הפרי שממנוּ מתפתח צמח חדש; 2. איבר המתפתח מן הביצית המופרית והוא כולל בתוך קליפה עובר ועל פי רוב רקמה המכילה חומרי תשמורת.
נבט (Seedling)
עלה (Leaf)
פרח (Flower)
פרי (Fruit)
שורש, שׁרשׁ (Root, Radix) – חלק הצמח שבתוך האדמה והמחוסר עלים ועל פי רוב מחוסר ניצנים.
תִפְרַחַת (Inflorescence) – קבוצה של פרחים הצְבוּרים שמהווים חטיבה מובדלת, על גבעול (ציר) משותף ראשי. גבעול זה הוא החלק העליון ביותר מעל מפרק עם עלה אחד או יותר.
חלקים תת-אדמתיים

בָּצָל (Bulb) – 1. איבר אגירה תת-קרקעי שמורכב מבסיסי עלים נפוחים שנקראים גלדים; 2. נֵצר מורכב מגבעול קצר ומֵעָלים בּשׂרניים או מחלקי עלים המתפתח באדמה; 3. התמחות של עלים (למשל בצמחים: שום, נרקיס, שושן, חצב).
בְּצַלְצוּל (Bulbet, bulbil) – ניצן דמוי בצל המשמש לריבוי צמחי (וגטטיבי).
גלד – אחד מעלי הבצל
גֵּאוֹפִיט (Geophyte), מיוונית (גאו – אדמה, פיט – צמח) או טְמִיר נִצָּן – צמח עשבוני רב שנתי בעל איבר אגירה שנושא ניצני התחדשות המתפתחים לגבעולים, לעלים או לצמחים אחרים, למשל בצל, פקעת, קנה שורש מעובה.
יונקת (Trichome) – תא שורש, התמחות של תא האפידרמיס, אחראי על קליטת מים ומינרלים בשורש
עוגת הבצל (Basal Plate) – התמחות של גבעול ממנו צומחים גלדי הבצל והעלים וממנו מתפתח גבעול הפרח בעונת הפריחה
פְּקַעַת (Corm) – איבר אגירה תת-קרקעי שהוא גבעול מעוּבֶּה של צֶמח בתוך האדמה והיא בעלת רקמה אחידה ללא גלדים שמשמשת גם לרבייה וגטטיבית (למשל, תפוח אדמה, כלנית, רקפת, כרכום, סתוונית)
צִיצַת שָׁרָשִׁים, ציצת שורשים (Fibrous Roots) – צרור שורשים סיביים שדומים זה לזה בצורתם ובגודלם, וכולם יוצאים מבסיס הגבעול. (דגניים, שושניים, נוריתיים)
ציצת שורשים מעובים (Tuberous Root, Root Tuber) – איבר אגירה, התעבות אזורים של ציצת שורשים, (בטטה, קסאווה, עירית גדולה)
קנה שורש, קְנֵה שֹרֶש (Rhizome, Root-Stock, Rootstock) – גבעול (על אף שמו) תת-קרקעי או שהוא לעיתים רחוקות גדל מעל פני האדמה, הנבדל משורש בכך שהוא מצמיח עלים (על פי רוב דמוי קשקשים) ממפרקיו וגבעולים כלפי מעלה ושולח שורשים כלפי מטה ולצדדים (יבלית, אספרגוס, חיננית, שינן רפואי). ייתכן והוא יהיה מעובה (Thickened) או מעוצה (Woody).
קנה-שורש מעובה (Stem Tuber) – איבר אגירה תת-קרקעי שהוא התמחות של גבעול אופקי ומעובה (ג'ינג'ר).
שורש, שׁרשׁ (Root, Radix) – חלק הצמח שבתוך האדמה ומחוסר עלים ועל פי רוב מחוסר ניצנים; הוא משמש לרוב לעגינת הצמח בקרקע ולספיגת מים ויסודות כימיים אי-אורגניים (יסודות מינרליים חיוניים או מועילים) ישירות מן הקרקע או באמצעות פטריות וחיידקים.
שֹׁרֶשׁ שִׁפּוּדִי, שורש שיפודי (Taproot) – שורש יחיד ההולך ומתחדד כלפי מטה, מסתעף לצדדים או לא מסתעף (מצליבים, סלקיים, סוככיים, רוב המורכבים).
שָׁרְשׁוֹן, שורשון (Radicle) – השורש של העובר או של הנבט; שורש עוברי.
שלוחה (Stolon) – התמחות של גבעול, נמצא קרוב לפני הקרקע ומשמש לרבייה וגטטיבית, בדרך כלל מפרק אחד ארוך ובסופו ניצן ממנו יתפתח צמח חדש, השלוחה דומה לקנה שורש אבל היא גבעול משני לצמח הראשי (תות שדה, נענע, תפוח אדמה)
איברים בצמחים פרימיטיביים

אנטרידיום, אנטריד (Antheridium, ברבים אנטרידיה) – האיבר המייצר את תאי הזרע בחלוקה המיטוטית, בשלב הגמטופיט של צמחים ירודים. בצמחים העילאיים, שלב הגמטופיט התמזער, ולמעשה אין בהם רקמה הומולוגית לאנטרידיום. תאי האנטרידיום הם הפלואידיים.
אצטרובל (Cone)
ארכגוניום, ארכגון (Archegonium, ברבים ארכגוניה) – האיבר המייצר את תאי הביצה בחלוקה המיטוטית, בשלב הגמטופיט של הצמח. תאי הארכגוניום הם הפלואידיים.
נבג נקבי (מגהספורה, Megaspore) – נבג הנוצר במנבג הנקבי, ממנו יתפתח גמטופיט נקבי המייצר תאי ביצה.
מנבג נקבי (מגהספורנגיום, Megasporangium) – מנבג המייצר נבגים נקביים, מהן יתפתח גמטופיט נקבי המייצר תאי ביצה. בצמחים עילאיים זוהי למעשה הביצית.
נבג זכרי (מיקרוספורה, Microspore) – נבג הנוצר במנהג הזכרי, ממנו יתפתח גמטופיט זכרי המייצר תאי זרע.
מנבג זכרי (מיקרוספורנגיום, Microsporangium) – מנבג המייצר נבגים זכריים, מהן יתפתח גמטופיט זכרי המייצר תאי זרע. בצמחים עילאיים זהו למעשה שק האבקה.
מנבג (ספורנגיום, Sporangium) – האיבר בו נוצרים הנבגים, בשלב הספורופיט של חיי הצמח. המנבג מייצר תאי אם, שכל אחד מהם מתחלק לארבעה נבגים בחלוקה מיוטית. תאי המנבג הם דיפלואידיים.
נבג (ספורה, Spore) – תא הפלואידי יחיד, ממנו מתפתח הגמטופיט בסדרה של חלוקות מיטוטיות. הנבג נוצר במנבג על ידי חלוקה מיוטית של תא אם. במהלך האבולוציה התפתחה דו-צורתיות מורפולוגית בנבגים, וצמחים החלו לייצר במקביל שני סוגים של נבגים: נבגים זכריים ונבגים נקביים.
עלה נושא מנבגים (ספורופיל, Sporophyl)
פרותליון (Prothalium)
צבר מנבגים (Sorus)
ריזואיד (Rhizoid) – איבר דמוי שורש הקיים בטחבים ומשמש להצמדת הצמח למצע. הריזואיד אינו מתפקד כשורש אמיתי, הוא אמנם מעגן את הצמח במצע, אך שלא כמו שורש, אינו קולט מים ומומסים מהמצע ומעביר אותם לשאר חלקי הצמח.
אנטומיה של הצמח

אארנכימה
אבקה (Pollen)
אנדוספרם (Endosperm)
אנדוקארפ (Endocarp)
אֶפִּידֶרְמִיס (Epidermis) – שכבת תאים חיצונית של עלים, חלקי הפרח, פירות, זרעים, ואף של גבעולים ושורשים בטרם חלה בהם התעבות משנית ניכרת.
אקסוקארפ (Exocarp)
טרכאיד
טרכיאה
כלורופלסט (Chloroplast) – פלסטידה בתא הצמחי, אחראי על תהליך הפוטוסינתזה
ליגנין – מרכיב בדופן התא הצמחי. תורם להקשחת והורדת גמישות הדופן ולאטימתו. לרוב מתווסף לדופן לאחר שהתא סיים את צמיחתו.
מֹהַל, מוהל (Sap) – 1. לְשַׁד נוזל המובל בתאי עצה או שיפה של צמח; 2. נוזל שבצֶמח או בפְרי.
מֹהַל הַתָּא (Cell Sap)
יַחַס גַּרְעִין-מֹהַל (Nucleo-Cytoplasmic Ratio)
מזופיל – תא הנמצא בעלה, אחראי על קליטת האור בתהליך הפוטוסינתזה, לרוב מכיל כלורופלסטים
מטהקסילם – רקמת העצה הנוצרת בצמיחה הראשונית של הצמח, אך לאחר היווצרות הפרוטוקסילם. נוצרת על ידי הפרוקמביום.
מריסטמה (Meristem) – רקמה שמתחלקת כל הזמן ומהתאים שנוצרים מתמיינת רקמה ספציפית. לכל רקמה ספציפית יש מריסטמה ספציפית.
מריסטמה אפיקלית – המריסטמה הקודקודית. נמצאת בקצה השורש ואחראית על התארכותו.
מריסטמה לטראלית
מריסטמה אדוונטיבית – מריסטמה חדשה שלא הייתה קודם. כלומר, רקמה בוגרת יכולה לחזור ולייצר מריסטמה.
סוברין
סיבי שיפה משנית
סקלראיד – סוג של תאי סקלרנכימה. מתפקדים כחיזוקים לרקמות רכות.
סקלרנכימה – רקמת תאי תמיכה בצמח. מורכבת משני סוגי תאים – סקלראידים וסיבים. תאים אלו הם תאים מתים.
עצה (Xylem) – צינורות הובלת המים בצמח
עצה משנית (Secondary Xylem) – רקמת העצה הנוצרת על ידי הקמביום הוסקולרי בצמיחה המשנית של הצמח.
עצה ראשונית (Primary Xylem) – רקמת העצה הנוצרת על ידי הפרוקמביום בצמיחה הראשונית של הצמח. מורכבת מפרוטוקסילם ומטאקסילם.
פלוגן – רקמת השעם
פלודרם
פרוטוקסילם – רקמת העצה הנוצרת בצמיחה הראשונית של הצמח. נוצרת על ידי הפרוקמביום.
פרידרם
פרנכימה (Parenchyma) – רקמת מילוי בעלה, קליפת השורש וליבת הגבעול. תאי רקמת הפרנכימה הם בעלי תפקידים רבים הנקבעים בהתאם למיקומם בגוף הצמח ולקשר עם רקמות אחרות.
פרנכימה ספוגית
פרנכימת עמודים
צוף (Nectar) – תמיסה מימית של סוכרים שונים, מיועד למשוך בעלי חיים הנזונים ממנו ובמקביל מבצעים תהליך האבקה.
צֶמֶג, תַּחְלִיב צִמְחִי, מיץ חֲלָבי, לָטֵקְס (Latex) – נוזל צמיג (מוהַל חֲלָבִי), צבעו לרוב לבן, לפעמים צהבהב או כחלחל; מופרש בכמה סוגי צמחים במקום של פגיעה בצמח. הוא המקור לגומי טבעי (לָטֵקְס).
צרור הובלה
קולנכימה – רקמת תאים המהווים תמיכה מבנית, בעיקר בגבעולים ועלים הנמצאים בצמיחה. נמצאת בשכבות החיצוניות של הצמח, מתחת לאפידרמיס.
קמביום (Cambium) – רקמה מריסתמטית (עוברית, רקמה יוצרת תאים) בצמח. יוצרת את רקמות העצה והשיפה.
שִיפָה (Phloem) – רקמת ההובלה של תוצרי הפוטוסינתזה, סוכרים, הורמונים וכדו, בצמח.
שיפה משנית (Secondary Phloem) – רקמת השיפה שנוצרה על ידי הקמביום בצמיחה המשנית (המיועדת להתעבות הצמח)
שיפה ראשונית (Primary Phloem) – רקמת השיפה שנוצרה על ידי הפרוקמביום בצמיחה הראשונית של הצמח.
שעם (פלם, Phellem)
שְׂרָף (Resins) – 1.נוזל צָמיג המופרש מצמחים שונים על ידי חיתוך הקליפה. 2. טרפנים או פנולים מסיסים בשומנים.
תא בוליפורמי
תא כברה – תא המהווה חלק מצינור הכברה המרכיבים את השיפה. תא זה חסר חלק מהאברונים ולכן נמצא בסמוך לו תא לוואי שהוא נוצר מאותו תא אם.
תא לוואי – תא פרנכימטי הנמצא בסמוך לתא כברה, מכיל את כל האברונים הנצרכים ומספק את כל צרכיו המטאבולים של תא הכברה. יש הרבה קשרי פלזמודזמטה בין תא הכברה לבין תא הלוואי שלו.
תאית (צלולוז) – המרכיב העיקרי בדופן התא הצמחי.
מונחים נוספים

נוֹמֶנְקְלָטוּרָה, מַתַּן שֵׁמוֹת – כללי מתן השמות המדעיים של צמחים. שמו המדעי של כל צמח בנוי בדרך כלל משם הסוג ומשם המין ולאחריו מצוין שם המדען שפרסם את תיאור המין לראשונה או של מי שינה את מעמדו הטקסונומי או את מיקומו הסיסטמטי.
לקריאה נוספת

אבינעם דנין, ונעמי פינברון-דותן, המגדיר לצמחי-בר בארץ ישראל, מהדורה חדשה עם תיקונים והשלמות, כרטא, 1998. (הספר בקטלוג ULI)
מיכאל זהרי, עולם הצמחים, עם עובד, 1962
הערות שוליים

↑  א. פאהן, אנטומיה של הצמח, מהדורה שנייה, מורחבת ומעודכנת, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1987, עמ' 17
1 2 3  מיכאל זהרי, מגדיר חדש לצמחי ישראל, מהדורה חדשה מתוקנת ומורחבת, תל אביב: עם עובד, 1989, עמ' 38, 43
↑  א. פאהן, אנטומיה של הצמח, מהדורה שנייה, מורחבת ומעודכנת, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1987, עמ' 282
1 2  א. פאהן, אנטומיה של הצמח, מהדורה שנייה, מורחבת ומעודכנת, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1987, עמ' 475
1 2 3 4  נעמי פינברון-דותן, אבינעם דנין, המגדיר לצמחי בר בארץ ישראל, ירושלים: כנה, 1998
↑  מיכאל זהרי, כל עולם הצמחים, תל אביב: עם עובד בע"מ, 1982, עמ' 394–400
חתך אורך בבצל, ניתן לראות גלדים (וגם התמחות משנה של גלדים חיצוניים לקליפה), עוגת בצל, ציצת שורשים, ניצן ממנו יתפתח גבעול הפרח
תרשים של עלה פשוט

ניצנים של תאנה בשלבי צמיחה שונים
קנה של חזרן
עדשתיות בענף צעיר של חרוב
תרשים חתך של פרח. מדגים עמוד עלי, עלי, זיר, אבקן, ביצית, גביע, עלי גביע, עלי כותרת ועלי עטיף, עוקץ הפרח וצופן
4 צורות סידור של עלי העטיף
תרשים חתך של בית גלעין
סכמה של זרע אבוקדו
ארוויד קרלסון

| --- | --- |

 לידה:  25 בינואר 1923 אופסלה, שוודיה 
 פטירה:  29 ביוני 2018 (בגיל 95) גטבורג, שוודיה 
 ענף מדעי:  כימיה, ביולוגיה מולקולרית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת לונד 
 מוסדות:  אוניברסיטת גטבורג  אוניברסיטת לונד 
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (2000)  מדליית קרפלין (1997)  פרס המחקר הנורדי (1995)  פרס יפן (1994)  פרס קרן רוברט וקלייר פסראו לתרומות ייחודיות למחקר הניורופסיכאטרי (1994)  Julius Axelrod Award (1992)  פרס בריסטול-מאיירס סקוויב למחקר נוירוביולוגיה (1989)  פרס פלטרינלי  פרס קרן גיירדנר הבינלאומי (1982)  פרס ביורקן (1981)  פרס וולף לרפואה (1979) 
 
ארוויד קרלסון (בשוודית: Per Arvid Emil Carlsson;‏ 25 בינואר 1923 – 29 ביוני 2018) היה מדען שוודי שנודע בעיקר בזכות גילוי יכולת ההולכה העצבית של הדופמין, והשפעתה על מחלת פרקינסון. זכה בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2000, יחד עם פול גרינגרד ואריק קנדל, על עבודתם ומחקריהם בנושא הדופמין. כמו כן זכה קרלסון בפרסים נוספים כגון פרס וולף, פרס יפן, פרס אנטוניו פלטרינלי (Antonio Feltrinelli Prize) ועוד רבים נוספים.
ביוגרפיה

ארוויד קרלסון נולד באופסלה, שוודיה בשנת 1923. הוא גדל במשפחה משכילה מהמעמד הבינוני שעודדה השכלה אקדמית - אביו, גוטפריד קרלסון, כיהן כפרופסור להיסטוריה באוניברסיטת לונד שבשוודיה ואמו הייתה בעלת תואר מוסמך באומנות. הוא גדל עם שני אחים ואחות, אשר למדו גם הם תחומים שונים באוניברסיטה. קרלסון הצטיין בבית הספר בו למד, והחל ללמוד רפואה באוניברסיטת לונד בשנת 1941. בשנת 1944, השנה השלישית ללימודיו והשנה הראשונה להתמחותו הקלינית, קרלסון השתתף בבדיקת מצבם של אסירים ששהו במחנות ריכוז נאציים. האסירים שוחררו למען מטרה זו על ידי פולקה ברנדוט – בן למשפחת המלוכה השוודית, אשר הציל את חייהם בפעולה זו. לימודיו של קרלסון נקטעו כאשר גויס לצבא השוודי במהלך מלחמת העולם השנייה. בשנת 1951, קיבל קרלסון תואר דוקטור מטעם אוניברסיטת לונד ומונה בה לפרופסור, ובשנת 1959 מונה גם לפרופסור באוניברסיטת גטבורג שבשוודיה.
קרלסון נפטר בגטבורג ב-29 ביוני 2018, בגיל 95.
חידושים במחקר

במהלך מחקריו, גילה ארוויד קרלסון כי הדופמין אינו רק - כפי שחשבו אז - חומר המוצא של הורמון הקרוי נורפירפרין (norepinephrine), אלא גם מוליך עצבי (נוירוטרנסמיטור) הקשור בפעילויות רבות המתבצעות במוח, בעיקר באזורים הקשורים בתנועה. הוא פיתח שיטה למדידת כמות הדופמין הנמצא בתאי המוח, והשתמש בה כדי לבדוק את כמויות הדופמין המצויות במוחם של חולים במחלות שונות.
גילוי הגורמים לתסמיני מחלת פרקינסון והדרכים להקלתם

בניסוי שערך, נתן קרלסון לבעלי חיים את התרופה רסרפין (Reserpine, מעין תרכובת אורגנית המדכאת את פעילותו של הדופמין). הוא הראה כי עקב דיכוי הדופמין שנוצר, בעלי החיים איבדו שליטה על תנועותיהם - ממש כפי שקורה לחולים במחלת פרקינסון; ויותר מכך, על ידי מתן אל-דופא (L-DOPA, תרכובת המשמשת כיצרנית דופמין) לאותם בעלי חיים, הוכיח קרלסון שניתן להקל על הסימפטומים של המחלה, ואף לטפל בה כאשר היא עוד מצויה בשלביה ההתחלתיים.
עד היום, האל-דופא היא הבסיס התרופתי השכיח ביותר לטיפול במחלת פרקינסון.
פריצת הדרך בטיפול במחלות הסכיזופרניה והדיכאון

רצף מחקרים נוספים שערך אשר עסקו בהפרת מאזן הדופמין במוח, עלה כי מחלת הסכיזופרניה נגרמת מעודף דופמין באזורים מסוימים במוח וכי ניתן לטפל במחלה ובתופעותיה על ידי תרופות מדכאות או נוגדות דופמין. טיפול מסוג זה היה חדשני לחלוטין ופתח את הדרך לטיפולים נוספים במחלה. כמו כן תרם קרלסון רבות לפיתוח תרופות ממשפחת ה-SSRI המקלות על תסמיני מחלות דיכאוניות.
ההתנגדות להפלרת מי שתייה

קרלסון התנגד להפלרת מי שתייה, כיוון שטען שתרופות צריכות להינתן לבני אדם על פי צורכיהם האישיים ועל פי בחירתם, ולא לכלל הציבור ללא הבחנה. הוא השתתף בדיון בשוודיה, בו העלה את הנושא ואת התנגדותו, מטעמים אתיים, לחוקיות ההפלרה.
מורפיקס

| --- | --- |

דוגמה ליכולת המורפולוגית של מילון מורפיקס, 2006
 סוג:  אתר אינטרנט 
 www.morfix.co.il
 
תוצאות חיפוש במורפיקס, 2006
אתר מורפיקס הוא מילון עברי־אנגלי ואנגלי־עברי.
היסטוריה

יוצרת ומפעילת מורפיקס היא מלינגו, חברה בת של אנציקלופדיה בריטניקה.
בנובמבר 2009 הושק שיתוף פעולה בין מורפיקס ואתר mako, במסגרתו קשת, מפעילת מאקו, מנהלת את הפן הכלכלי ומורפיקס תנהל את הפן התוכני ותרחיבו. בעת השקת שיתוף הפעולה דיווחה מורפיקס כי לשירות למעלה מ-100 אלף משתמשים ייחודיים מדי יום.
ביוני 2011 יצאה אפליקציית מורפיקס לאנדרואיד. אפליקציה לאייפון הייתה קיימת כבר מינואר 2010 ובעת השקת האפליקציה לאנדרואיד היו לה כ-150 אלף הורדות.
במרץ 2012 הוציאה ynet בשיתוף פעולה עם מורפיקס אפליקציה ייעודית לפתרון תשבצים.
חברת פרולוג הוציאה בשיתוף עם מורפיקס עשר אפליקציות מילון, בין עברית למגוון שפות.
טיפול בהטיות

בין יתרונותיו של מורפיקס יש לציין את הגמישות הלשונית שלו, שבזכותה ניתן לרשום מילה בהטיה מסוימת שלה, ולקבל תרגום לצורה היסודית שלה (במילון), או לקבל תוצאות חיפוש בכל הטיותיה.
מרבית מנועי החיפוש מוצאים מילים בדיוק בצורה שנרשמו. אופן פעולה זה מהווה בעיה מבחינת המחפש, משום שלמילים רבות ישנן צורות כתיב שונות, למשל עקב כתיב מלא וכתיב חסר, ולעיתים תופיע מילה דווקא בהטיה מסוימת, או בצירוף אותיות השימוש, ולא בצורתה הבסיסית. על־מנת להיות משוכנע שמצא את כל שברצונו למצוא, ייאלץ המחפש לערוך חיפושים אחדים. בעיה זו מחריפה יותר בעת חיפוש במילון, שבו, בטכניקה הרגילה, על המחפש להיות בעל שליטה מעולה בדקדוק, כדי להעביר את המילה שהוא מחפש לצורה הבסיסית שלה, שהיא הצורה היחידה המופיעה במילון. באנגלית בעיה זו פחות חמורה, אך גם בשפה זו לא תמיד קל לעבור מצורת הרבים לצורת היחיד. חיפוש המילה children במורפיקס מחזיר את התוצאה child, כנדרש. המעבר בין צורות הפועל השונות אינו פשוט אף הוא, ונדרשת היכרות טובה עם השפה כדי לעבור מ־wrote או written ל־write.
הערות שוליים

↑  מלינגו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
↑  נועה פרג, ‏אתר Mako והמילון האינטרנטי "מורפיקס" השיקו שיתוף-פעולה, באתר גלובס, 8 בנובמבר 2009
↑  מלינגו מציעה אפליקציית אנדרואיד למילון מורפיקס, באתר itportal, ‏22 ביוני 2011
↑  5 אפליקציות ישראליות חדשות: מורפיקס, לך תעשה, פסיכומטרי, ויקיפדיה בעברית ומתכונים, באתר ispot,‏ 4 בינואר 2010
↑  מילון מורפיקס מגיע לאנדרואיד, באתר הארץ, 22 ביוני 2011
↑  פותר התשבצים, באתר itunes החל מ-28 במרץ 2012, באתר גוגל פליי, החל מספטמבר 2012
↑  מתוך התיאור בדף אפליקציית מילון פורטוגזי-עברי - מורפיקס / פרולוג באתר iTunes: "Languages: English, Chinese, French, German, Hebrew, Italian, Japanese, Portuguese, Russian, Spanish"
תוצאות חיפוש במורפיקס, 2020
רבי יהושע בן חנניה

ערך זה עוסק בתנא. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

מבנה על מערת קבורה בבית הקברות בצפת המיוחס לרבי יהושע החל מהמאה ה-16 (המבנה נבנה בין השנים 1495-1522)
 לידה:  המאה ה-2 האימפריה הרומית פרובינקיה יודיאה, האימפריה הרומית
 פטירה:  המאה ה-2 האימפריה הרומית פרובינקיה יודיאה, האימפריה הרומית
 מקום קבורה:  צפת (זיהוי עממי מהמאה ה-16) פקיעין (זיהוי עממי מהמאה ה-19) טבריה (זיהוי עממי מהמאה ה-20)
 תקופת הפעילות:  דור שני לתנאים
 השתייכות:  בית הלל
 רבותיו:  רבן יוחנן בן זכאי
 תלמידיו:  רבי עקיבא, אלישע בן אבויה, רבי ישמעאל, רבי יוחנן בן ברוקה ורבי אלעזר חסמא.
 בני דורו:  רבן גמליאל דיבנה, רבי אליעזר בן הורקנוס, רבי אלעזר בן עזריה ורבי יוחנן בן נורי
רְבִּי יְהוֹשֻׁעַ בֶּן חֲנַנְיָה הלוי (נקרא בדרך כלל רְבִּי יְהוֹשֻׁעַ) היה תנא בן הדור השני שפעל במאה ה-2, ראש ישיבה בפקיעין ומחמשת תלמידיו הגדולים של רבן יוחנן בן זכאי.
רבי יהושע שימש כאב בית דין, והוא נחלק רבות עם נשיא הסנהדרין רבן גמליאל, עם חברו רבי אליעזר, ועם תלמידו רבי עקיבא. התפרנס מייצור ומכירה של פחמים או מחטים.
קורות חייו

עוד בהיותו ילד קטן, הייתה אמו מוליכה את עריסתו לבית הכנסת "בשביל שיתדבקו אזניו בדברי תורה", ועל כך שבחו רבו, רבן יוחנן בן זכאי, במילים "אשרי יולדתו".
אחרי שגדל התמחה בנגינה, ועבד בבית המקדש השני כלוי משורר. היה ידוע כגדול המתווכחים היהודיים עם פילוסופים בדורו, וכן בקי גדול בחכמות העולם. לפי גרסה הנפוצה בתלמוד בבלי, היה נשוי לבת כהן, וסבר כי מחמת נישואין אלו נחלש בבריאותו.
מסופר כי פדה את הילד ישמעאל בן אלישע משבי ברומי. "לא היו ימים מועטים עד שהורה (ישמעאל) הוראה בישראל". אם ישמעאל זה הוא רבי ישמעאל בן אלישע כהן גדול, אזי רבי יהושע היה כבר בעל מעמד של פעיל ציבורי, לפחות כעשרים שנה לפני החורבן.
מסופר, שבתקופה בה חלה החרפה ביחסים שבין הקיסר אדריאנוס ויהודי ארץ ישראל השתדל בן חנניה, בן שיח עם הקיסר, המתואר כראש מנהיגי החכמים, "אב בחכמה", והיה זקן מופלג, להשקיט את אש המרד בבקעת בית רימון באמצעות משל האריה והחסידה. נראה כי מתינותו של רבי יהושע הייתה בשל היותו תלמידו של ריב"ז, ואולי גם בשל העובדה שהיה מודע לעוצמתה של רומא, לאחר שחזה מקרוב בחורבנו של הבית השני..
משנתו החינוכית

רבי יהושע העריך את החברות כדבר המשפיע על דרכו של האדם. להשגת שלמות האדם מבחינת "דרך ישרה שיבור לו האדם" קבע את המדד לפי התחברות עם אדם טוב ואת הדרך שיתרחק ממנה האדם - התחברות עם אדם רע.'
אמרה שמצוטטת משמו במסכת אבות היא:
רְבִּי יְהוֹשֻׁעַ אוֹמֵר:
עַיִן רָעָה, וְיֵצֶר הָרַע, וְשִׂנְאַת הַבְּרִיּוֹת מוֹצִיאִין אֶת הָאָדָם מִן הָעוֹלָם.
דרכו של רבי יהושע הייתה מתונה, הן בחיים האישיים והן בהנהגה הציבורית.
את המתינות הפוליטית קיבל כנראה מרבו רבי יוחנן בן זכאי, והיה בין אלו שעזרו לו לעזוב את ירושלים הנצורה, כדי להדבר עם הרומאים, ולהציל מה שניתן, בעקבות כניסת הצבא הרומי וחורבן בית המקדש השני. מסופר כי רבי יהושע ניסה להחזיר את החיים לתלם, ניחם את היהודים, והדריך אנשים לא להתאבל יותר מדי על החורבן.
כאשר הקיסר אדריאנוס ביטל את כוונתו לבנות את בית המקדש והיהודים התכנסו בבית רימון בכוונה למרוד בו, ביקש להרגיעם והשתמש במשל האריה והחסידה ממשלי איזופוס, וניחם אותם שדי בכך שלא טובחים בהם. אך הניסיון להרגיע את המרד לא צלח בידו. במדרשים מסופר על שיח והתפלמסויות שונות שהיו בין רבי יהושע לאדריאנוס.
הוא היה מחמיר מאוד בענייני יוחסין. במשנה במסכת כתובות כתוב: ”ראוה מדברת עם אחד, אמרו לה: 'מה טיבו שלזה?' - 'איש פלוני, וכהן הוא', רבן גמליאל ורבי אליעזר אומרים: נאמנת. ורבי יהושע אומר: לא מפיה אנו חיים! אלא הרי זו בחזקת בעולה לממזר ולנתין, עד שתביא ראיה לדבריה” (משנה, מסכת כתובות, פרק א', משנה ח'). נחלקו האמוראים בפירוש משנה זו, מדוע פוסק רבי יהושע שלא יאמינו לאשה לומר שנבעלה לאדם כשר, הרי יש לה מיגו. רב אסי תירץ, שהכוונה במילה "מדברת" היא כינוי בלשון נקייה ליחסי אישות שהמקרא קורא לה בלשון אכילה ודיבור, ולכן אין לאשה מיגו לומר שלא נבעלה, שהרי ראו שנבעלה. הסבר רב אסי נדחה בהמשך הגמרא. זעירי לעומת זאת, הסביר את המשנה יותר קרוב לפשטה שראוה מתייחדת עם אדם במקום סתר, ולא מאמינים לה לומר שלא נבעלה, ואף שעל פי ההלכה אין אוסרין אשה על יחוד, מעלה עשו ביוחסין, מפני חומרתן.
מפורסמת מחלוקתו עם רבי אליעזר בן הורקנוס בעניין תנורו של עכנאי, והסיפור המיוחד שם.
משנתו החינוכית > כיעורו ובת הקיסר

בתלמוד מובא: "אמרה ליה בת קיסר לרבי יהושע בן חנניה: 'תורה מפוארה בכלי מכוער?' אמר לה: 'למדי מבית אבוך במה מניחין יין'. אמרה ליה: 'במאני דפחרא'. אמר לה: 'כולי עלמא בפחרא ואתון במאני דפחרא? אתון אחיתון במאני דכספא ודהבא!' אזלת ורמת חמרא במאני דכספא ודהבא וסרי, אמר לה: 'אף אורייתא כן'.
תרגום:
אמרה לו בת הקיסר לרבי יהושע בן חנניה: "תורה מפוארת בכלי מכוער?" אמר לה: "למדי מבית אביך במה מחזיקים יין". אמרה לו: "בכלי חרס". אמר לה: "כל העולם ב(כלי)חרס ואתם (גם) בכלי חרס? (מן הראוי ש)אתם תשימו בכלי כסף וזהב!". הלכה ושפכה את היין לכלי כסף וזהב והתקלקל. אמר לה: "כך גם התורה"
המחלוקת עם רבן גמליאל

לרבי יהושע בן חנניה היו שלוש מחלוקות קשות עם רבן גמליאל דיבנה, בנושאי עיבור החודש, קדושת בכור ותפילת ערבית.
המחלוקת עם רבן גמליאל > המחלוקת בנושא עיבור החודש

במשנה במסכת ראש השנה מסופר על המחלוקת עם רבן גמליאל בנושא עיבור החודש. רבי יהושע סבר כרבי יוחנן בן נורי ורבי דוסא בן הרכינס, כי העדים שקיבל רבן גמליאל היו עדי שקר ולכן ההכרזה על ראש השנה מקורה היה בטעות. כאשר שמע על כך רבן גמליאל הנשיא, שלח לו הודעה: "גוזר אני עליך שתבוא אצלי במקלך ובמעותיך, ביום שחל יום הכיפורים להיות בחשבונך." ולאחר שרבי עקיבא ורבי דוסא בן הרכינס שכנעוהו שגם אם מדובר בטעות יש להשמע לרבן גמליאל מטעמים שונים, "נטל מקלו ומעותיו בידו, והלך ליבנה אצל רבן גמליאל, ביום שחל יום הכיפורים להיות בחשבונו". כאשר ראה אותו רבן גמליאל, אמר לו: "בוא בשלום, רבי ותלמידי, רבי בחכמה, ותלמידי שקבלת את דבריי"