stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משה פרלמן (מזרחן)
יצירתו

תחום העניין העיקרי שלו היה פולמוס איסלאמי-יהודי-נוצרי, והוא תרם למחקר מהדורות ביקורתיות ותרגומים של שלושה טקסטים ערביים משמעותיים. הראשון שבהם הוא "אפחאם אל-יהוד" (=השתקת היהודים) של היהודי שהתאסלם מהמאה ה-12, סמואל אל-מגרבי. השני הוא החיבור על שלושת הדתות האברהמיות, מאת הפילוסוף היהודי מהמאה ה-13, אבן כמונה. הטקסט השלישי הוא חיבור הלכתי של אחמד אל-דמנהורי, איש דת אסלאמי מהמאה ה-18, שטען על פי מקורות אסלאמיים כי יש להרוס את כל הכנסיות הנוצריות של קהיר.
פרלמן תרגם גם את הכרך הרביעי בהיסטוריה של אל-טברי, "הממלכות העתיקות", ופרסם שורת מאמרים וסקירות בתחומי ערבית, אסלאם ומדעי היהדות. מספר ממאמריו עוסקים גם בספרות תקופתית רוסית-יהודית.
כמה ממכתביו שמורים בספרייה הלאומית בירושלים.
הערות שוליים

↑  admin2021, Moshe Perlmann, 1905-2001 – AAJR (באנגלית)
↑  Perlmann, Moshe | Encyclopedia.com, www.encyclopedia.com
↑  Samau'al Al-Maghibi, Ifham Al-Yahud, Silencing The Jews, New York 1963
↑  משה פרלמן | פריט NNL_ARCHIVE_AL990040929800205171 | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266590205171  BIBSYS: 90183070  BnF: cb12025513s (data)  GND: 1026888115  ISNI: 0000 0001 1691 2520  LCCN: n85038615  NTA: 06909750X  SUDOC: 028415833  VIAF: 98114164   WorldCat (עם VIAF): 98114164
מרסדס סוסה

| --- | --- |

 לידה:  9 ביולי 1935 טוקומאן, ארגנטינה 
 פטירה:  4 באוקטובר 2009 (בגיל 74) בואנוס איירס, ארגנטינה 
 שם לידה:  Haydee Mercedes Sosa Girón 
 מוקד פעילות:  ארגנטינה 
 תקופת הפעילות:  מ-1950 
 סוגה:  טרובה, מוזיקת פולק, מוזיקה עממית, מוזיקה פופולרית 
 סוג קול:  קונטרה אלט 
 שפה מועדפת:  ספרדית 
 בן או בת זוג:  Oscar Matus 
 צאצאים:  Fabián Matus 
 פרסים והוקרה:  פרס יהלומי קונקס (1995)  פרס גראמי הלטיני למפעל חיים (2004)  פרס גראמי הלטיני לאלבום הפולק הטוב ביותר (2009)  מסדר ההצטיינות בתרבות של ברזיל (2008)  מפקד מסדר האמנויות והספרות 
 www.mercedessosa.com.ar
 פרופיל ב-IMDb
 
מֶרסֶדֶס סוֹסָה (בספרדית: Haydée Mercedes Sosa; 9 ביולי 1935, טוקומאן – 4 באוקטובר 2009, בואנוס איירס) הייתה זמרת ארגנטינאית, הנערצת ברחבי אמריקה הלטינית ובייחוד במולדתה, וכן מוכרת בעולם כולו.
שירתה נבעה משירי העם הארגנטינאים, והיא בלטה בקול הקונטרה אלט העמוק שלה. דעותיה השמאליות מתחילת דרכה, שירי המחאה שלה וגלותה הכפויה מארצה, הפכו אותה לאחד הסמלים המובהקים של המאבק נגד השלטון הצבאי בארגנטינה. היא זכתה לכינויים כמו "קולהּ של דרום אמריקה", "הקול של חסרי הקול" וגם "השחורה" ("לָה נֶגְרַה"), בשל שיערה השחור הארוך.
שיריה

סוסה הייתה זמרת מבצעת ולא חיברה את שיריה. היא שרה שירי עם, כמו גם שירים שנכתבו על ידי מיטב אמני ארגנטינה, למשל גוסטבו לגיסמון. בין שיריה הבולטים: "Gracias a la Vida" ("תודה על החיים") – מאת הזמרת הצ'יליאנית ויולטה פארה, שאותו הקליטה לראשונה ב-1971; "Alfonsina y el mar" ("אלפונסינה והים") – שירם של פליקס לונה ואריאל רמירס על המשוררת הארגנטינית אלפונסינה סטורני, שהתאבדה בטביעה בים, שאותו הקליטה ב-1969; ו-"Solo le pido a Dios" ("רק זאת אבקש מאלוהים") – שיר מחאה של לאון חייקו נגד דיכוי, חוסר צדק ומלחמה.
פרסים והוקרה

פרס יהלומי קונקס (1995)
פרס גראמי הלטיני למפעל חיים (2004)
פרס גראמי הלטיני לאלבום הפולק הטוב ביותר (2009)
מסדר ההצטיינות בתרבות של ברזיל (2008)
מפקד מסדר האמנויות והספרות
דיסקוגרפיה

במשך חייה, הוציאה סוסה עשרות תקליטים:
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
Canciones con fundamento ("שירים עם משמעות")
Yo no canto por cantar ("אני לא שרה ככה סתם")
Hermano ("אחי")
Para cantarle a mi gente ("לשיר לאנשים שלי")
Zamba para no morir ("זמבה כדי לא למות")
Con sabor a Mercedes Sosa ("בטעם מרסדס סוסה")
Mujeres argentinas ("נשים מארגנטינה")
El grito de la tierra ("זעקת האדמה")
Navidad con Mercedes Sosa ("חג מולד עם מרסדס סוסה")
La voz de Mercedes Sosa ("קולה של מרסדס סוסה")
Homenaje a Violeta Parra ("מחווה לוויאולטה פארה")
Hasta la victoria ("עד הניצחון")
Cantata sudamericana ("קנטטה דרום אמריקאית")
Mercedes Sosa
Traigo un pueblo en mi voz ("אני מביאה עם שלם בקולי")
A que florezca mi pueblo ("שעמי יפרח")
Mercedes Sosa
Mercedes Sosa interpreta a Atahualpa Yupanqui ("מרסדס סוסה מבצעת את אטאהואלפה יופאנקי")
Serenata para la tierra de uno ("סרנדה לארץ שלך")
Mercedes Sosa en Argentina ("מרסדס סוסה בארנגטינה")
Como un pájaro libre ("כמו ציפור חופשייה")
Mercedes Sosa
¿Será posible el sur? ("האם הדרום אפשרי?")
Corazón americano ("לב של אמריקה")
Vengo a ofrecer mi corazón ("אני באה להציע את ליבי")
Mercedes Sosa '86"
Mercedes Sosa '87
Amigos míos ("ידידים שלי")
Mercedes Sosa en vivo en Europa ("מרסדס סוסה בהופעה חיה באירופה")
De mí ("ממני")
Sino ("אלא")
Mercedes Sosa, 30 años ("מרסדס סוסה, 30 שנה")
Gestos de amor ("מחוות אהבה")
Misa criolla ("מיסה מקומית", המוכר גם כ"מיסה קריאוז'ה")
Mercedes Sosa - Oro ("מרסדס סוסה – זהב")
Escondido en mi país ("חבוי בארצי")
Alta fidelidad. Mercedes Sosa canta Charly García (היי פיי. מרסדס סוסה שרה צ'ארלי גרסיה")
Al despertar ("עם ההשכמה")
Acústico ("אקוסטי")
Corazón libre ("לב חופשי")
הערות שוליים

↑  Rodolfo Braceli, Mercedes Sosa: La negra, Sudamericana, 2010
1 2 3  שלמה סלוצקי, אני לא זמרת מחאה, חדשות, 27 בספטמבר 1991
↑  סיימון הטנסטון | הגרדיאן, שחקן גרילה, באתר הארץ, 12 בדצמבר 2008
↑  סוכנויות הידיעות, מרסדס סוסה אושפזה במצב קריטי, באתר הארץ, 2 באוקטובר 2009
↑  עכבר העיר, מרסדס סוסה מתה בגיל 74, באתר הארץ, 4 באוקטובר 2009
↑  "Emotiva despedida a Mercedes Sosa". נבדק ב-2017-05-17.
↑  "Lula manda ministro da Cultura a funeral de Mercedes Sosa - Cultura - Estadão". Estadão (בפורטוגזית). נבדק ב-2017-04-11.
↑  Condolencias de Lugo por Mercedes Sosa - lanacion.com.py, ‏2009-10-10
↑  "Entre lágrimas y aplausos, despidieron los restos de Mercedes Sosa" (בספרדית). נבדק ב-2017-05-17.
↑  "Continúa la procesión en el Congreso para despedir a Mercedes Sosa". LA NACION (בספרדית). 4 באוקטובר 2009. נבדק ב-2017-07-09. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  נילי פרידלנדר, התחילה עם מרסדס, מעריב, 14 באוקטובר 1987
1 2  אורחים השירה הזועקת, "העולם הזה", גיליון 2259 מ-17 בדצמבר 1980, עמוד 33
↑  טלי נתיב, מחאה דרום ארגנטינאית, דבר, 5 בדצמבר 1980
↑  מירית קושניר סטרומצה, הדודה של מרסדס סוסה מתגוררת בקרית מוצקין, באתר mynet‏ קריות, 6 במרץ 2016
↑  מרצדס סוסה לסיבוב הופעות בארץ בלבד, דבר, 29 באוגוסט 1983
↑  אירית רותם, פגישה מקרית, מעריב, 12 ביוני 1988
↑  הגר רותם, מרסדס סוסה אירחה את שלמה יידוב בהופעתה. "ימים לבנים" יכנס לרפרטואר שלה, חדשות, 23 ביוני 1988
↑  אבי מורגנשטרן, ערב מחאה עם מרסדס סוסה, מעריב, 12 ביוני 1988
↑  אריאנה מלמד, מרסדס סוסה בהופעה - שירה מופלאה על אהבה וחירות, חדשות, 29 בספטמבר 1991
↑  שלמה סלוצקי, מרסדס סוסה מגיעה היום לישראל, חדשות, 25 בספטמבר 1991
↑   מרסדס סוסה מבצעת את "לבכות לך" בהופעה בארץ, אוקטובר 2008, סרטון  באתר יוטיוב
↑  הארץ, סיבוב הופעות ללאה שבת, באתר הארץ, 13 במרץ 2002
↑  מרב יודילוביץ', הכבוד של סוסה, באתר ynet, 7 במאי 2001
↑  תמר סוקניק, אלבום חדש לדויד ברוזה, באתר הארץ, 1 בינואר 2006
↑  אור ברנע, סלאש, בוצ'לי ומרסדס סוסה חוגגים עם פרס, באתר ynet, 15 באוקטובר 2008
דרור פויר, ‏להאמין שזה ייגמר, באתר גלובס, 30 באוקטובר 2008
↑  דיסקוגרפיה של סוסה, באתר Discogs
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007594420405171  BIBSYS: 9050316  BNC: 000157687  BNE: XX1088218  BnF: cb13999885k (data)  CANTIC: a11024252  GND: 119022249  ICCU: UBOV850079  ISNI: 0000 0001 1468 1685  LCCN: n87117284  MusicBrainz: 324b9329-7be6-491f-9ee1-65bfa10c7577  NLK: KAC2020N6852  NTA: 071981608  RERO: 02-A003849787  SNAC: w67n4hns  SUDOC: 08071613X  VIAF: 14968654   WorldCat (עם VIAF): 14968654 
מרסדס סוסה עם פליקס לונה (עומד באמצע) ואריאל רמירס (ליד הפסנתר), 1972
מרסדס סוסה ב-1980
מרסדס סוסה (מימין) לצד נשיאת ארגנטינה כריסטינה פרננדס דה קירשנר
מסע אל העבר

ערך זה עוסק באתר אינטרנט בנושא משחקים ישנים. אם התכוונתם לסדרת ספרי לימוד בהיסטוריה, ראו .
| --- | --- |

מסך הבית של "מסע אל העבר"
מסך הבית של "מסע אל העבר"
 סוג:  אתר אינטרנט 
 סלוגן:  "כמו בימים הטובים ההם" 
 תקופת הפעילות:  17 באוגוסט 2001 – הווה (23 שנים)
 שירותים עיקריים:  הורדת משחקי מחשב ישנים ו-Abandonware
 https://www.old-games.org/
 
מסע אל העבר הוא אתר אינטרנט ישראלי, שהוקם בשנת 2001 ומציע להורדה משחקי וידאו ישנים ו-Abandonware מישראל ומהעולם בעלי ערך נוסטלגי.
אודות

לצד משחקים להורדה, הוא כולל קישורים למשחקים ישנים ברשת, וכן מידע רב בנושא, כגון סריקות של חוברות הדרכה ועטיפות דיסקים, ריכוז צ'יטים, פורום, סיקור משחקים, פתרונות לשלבים, וכן מדריכי הפעלה של תוכנות להרצת משחקים ישנים כמו DOSBox.
האתר נוסד ב-17 באוגוסט 2001, לדברי עורכי האתר, מתוך מטרה "לשמר את העולם שהלך ונעלם" של משחקים נוסטלגיים.
הדגש באתר הוא על משחקים ישראליים (מקוריים ומתורגמים), כאשר טווח התאריכים של המשחקים המוצעים באתר הוא בקירוב שנות ה-80 ושנות ה-90 של המאה ה-20. נכון למרץ 2020, האתר כולל 404 משחקים מפיתוח ישראלי, ו-1,089 משחקים בסך הכול.
בכל עמוד של משחק, ישנו סיקור הכולל פרטים כמו שם החברה המפתחת והחברה המפיצה, שנת ההוצאה, צילומי מסך, וכן לעיתים ציון עורכי האתר וציון הגולשים, הסבר בשפה חופשית על מאפייני ומהלך המשחק, כמו גם טיפים ועזרה טכנית. עבור חלק מהמשחקים ניתן למצוא גם סריקות של פרסומות המשחק, וכן ישנה באתר "פינת קטלוגים ופרסומות", בה ניתן גם לצפות בקטלוגים ישנים של משחקי מחשב. בנוסף ישנה פינה אינטראקטיבית בשם "פינת תקליטורי האוסף" שמאפשרת לחיצה על תפריטים של אוספי משחקים שיצאו בישראל, והפניה לדפי המשחקים המתאימים.
הערות שוליים

1 2  אודות "מסע אל העבר", באתר מסע אל העבר
העיצוב המקורי של האתר (2001-2004)
מקונג

| --- | --- |
נהר מקונג
נהר מקונג
 מידע כללי
 אורך:  4,350 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  16,000 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  810,000 קמ"ר
 מוצא:  צ'ינגהאי, סין
 גובה מוצא הנהר:  5,224 מטרים
 יובלים:  Tha River, Banghiang River, Tonlé San, Nam Theun, Hueang River, Ngom Qu, Ziqu River, Ngao River, Ruak River, Ing River, Nam Ou, Mun River, Tonlé Sap, קוק, Nam Ngum, Kam river 
 שפך:  ים סין הדרומי
 מדינות באגן הניקוז:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין מיאנמר מיאנמר לאוס לאוס תאילנד תאילנד קמבודיה קמבודיה וייטנאם וייטנאם
 אגן הניקוז של נהר מקונג
 
נהר המקונג הוא אחד הנהרות הגדולים ביבשת אסיה. הנהר, שאורכו 4,350 ק"מ, הוא ה־11 באורכו בעולם.
המקונג זורם במדינות סין, מיאנמר (בורמה), לאוס, תאילנד וקמבודיה, והוא נשפך לים סין הדרומי בדלתה בדרום וייטנאם. מקור הנהר בצ'ינגהאי שבסין (אזור טיבט) בגובה 5,224 מטר, ולאורכו ערים מרכזיות כמו ויינטיאן, בירת לאוס, ופנום פן, בירת קמבודיה.
בנהר מגוון ביולוגי עשיר, וזוהו בו למעלה מ-1,200 מיני דגים שונים. הוא משמש כמקור פרנסה חשוב לדיג. חיים בו מינים ייחודיים רבים, חלקם בסכנת הכחדה.
חלק מהנהר עובר במחוז יונאן שבסין, לצד הנהרות יאנגצה וסלווין, אשר בו הם מהווים יחד מסגרת טבעית וביולוגית מיוחדת כתחום האזורים המוגנים בשלושת הנהרות המקבילים ביונאן במעמד אתר מורשת עולמית.
בשטח סין לבדה נבנו על הנהר 11 סכרים, ועוד סכרים בתכנון. בהמשך הנהר, בשטח לאוס, נבנו שבעה סכרים. הסכרים הקלו על מצוקת החשמל בארצות שלאורכו, אך גם הציפו שטחי ישוב, צמצמו את הדגה וכן פגעו בחקלאות של האוכלוסייה הקרובה לנהר הנאמדת בכשישים מיליון נפש.
במאה ה-10 לפנה"ס, בשפך נהר זה התחילה תרבות סא היון (Sa Huỳnh).
בחלק הסיני מופעלת תחנת כוח סכר נווג'דו בהספק של 5,850 מגוו"ט.
ראו גם

שפמנון המקונג
גבול לאוס–מיאנמר
מרצדס-בנץ 260 D

| --- | --- |

Mercedes-Benz 260 D
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  Mercedes-Benz W 138
 יצרן:  מרצדס-בנץ
 שנות ייצור:  1936–1940
 הרכבה:  גרמניה גרמניה
 מודל אחריו:  Mercedes-Benz 170D
 מרכב:  Front-engine, rear-wheel-drive layout
 אורך:  4,550-4,791 מ"מ
 רוחב:  1,630-1,712 מ"מ
 גובה:  1,600-1,610 מ"מ
 משקל:  1,525-1,700 ק"ג
 בסיס גלגלים:  3,050 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, 2,545 סמ"ק, המפיק 45 כ"ס, ב-3,000 סל"ד (מנוע דיזל)
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 3 מהירויות + אוברדרייב  תמסורת ידנית - 4 מהירויות (ארבעת ההילוכים מסונכרנים לחלוטין)
 מהירות מרבית:  95 קמ"ש
מרצדס-בנץ 260 D (בגרמנית: Mercedes-Benz 260 D) היא מכונית סלון, 4 דלתות סדאן, מתוצרת יצרנית הרכב הגרמנית מרצדס-בנץ אשר יוצרה בין השנים 1936–1940.
סך הכול יוצרו 1,967 יחידות.
דגם ה-"מרצדס-בנץ 260 D" היה אחד משני הדגמים הראשונים אשר הורכב בו מנוע דיזל שיוצרו בגרמניה.
דגם ה"מרצדס-בנץ 260 D" הוצג לראשונה בתערוכת המכוניות בברלין בפברואר 1936.
תצורות  "מרצדס-בנץ 260 D"

סדאן - 4 דלתות
קבריולה - 2 דלתות
לנדולט
סדרות "מרצדס-בנץ 260 D"

סדרה ראשונה: "מרצדס-בנץ 260 D"  (היה קרוי "Nullserie", יוצר בין השנים 1936-1937)
סדרה שנייה: "מרצדס-בנץ 260 D" (יוצר בין השנים 1938-1940)
תמונות

"מרצדס-בנץ 260 D"
"מרצדס-בנץ 260 D"
"מרצדס-בנץ 260 D"
"מרצדס-בנץ 260 D", שנת 1938
ראו גם

מרצדס-בנץ
לקריאה נוספת

"מרצדס-בנץ 260 D" - תמונות
הערות שוליים

↑  "מרצדס-בנץ 260 D" mercedes-benz.com/de/mercedes-benz/classic/museum/mercedes-benz-260-d-pullman-limousine
↑  "מרצדס-בנץ 260 D" - מפרט automobile-catalog.com/car/1937/1567100/mercedes-benz_260_d_limousine
↑  "מרצדס-בנץ 260 D" - סדרת הדיזל הראשונה joe.ie/life-style/mercedes-benz-260-d-the-first-series-production-diesel-car
↑  "מרצדס-בנץ 260 D"  - תצורות autoevolution.com/cars/mercedes-benz-typ-260-d-w138-1936
↑  "מרצדס-בנץ 260 D"  מפרט טכני automobile-catalog
↑  "מרצדס-בנץ 260 D" daimler.com/company/tradition/daimler-taxis/260-d
נבחרת קטלוניה בכדורגל

נבחרת קטלוניה בכדורגל לגברים היא נבחרת הכדורגל של הקהילה האוטונומית קטלוניה שבספרד.
הנבחרת אינה חברה באופ"א או בפיפ"א, ולכן אינה מורשית להשתתף בגביע העולם בכדורגל או באליפות אירופה בכדורגל. בתחילת דרכה שיחקה הנבחרת רק משחקים נגד נבחרות אזוריות אחרות כמו נבחרת חבל הבסקים, אך כיום משחקת הקבוצה גם נגד הנבחרות המובילות בעולם, למשל נבחרות ספרד, ברזיל וארגנטינה.
כיום מרבית שחקניה הם שחקני בית של ברצלונה ואספניול.
שחקנים ידועים

שחקנים מודגשים הם פעילים.
אסטניסלאו באזורה
בויאן קרקיץ'
ג'רארד פיקה
דויד גרסיה
ז'ואן סגארה
ויקטור ואלדס
ז'וזפ גוארדיולה
לואיס גרסיה
מריאנו מרטין
ססאר רודריגס אלברס
סרג'י רוברטו
ססק פברגאס
סרחיו בוסקטס
סרחיו גונסאלס
סרחיו גארסיה
צ'אבי
קרלס פויול
קרלס רשאק
ראול טאמודו
רוג'ר גרסיה
ריקרדו זאמורה
קיקו קאסייה
שחקנים ידועים שהתארחו בנבחרת

מכיוון שהנבחרת אינה פועלת תחת התאחדות כדורגל המסונפת לפיפ"א, שחקנים רבים שאינם קטלונים אך שיחקו באותה תקופה בברצלונה או באספניול התארחו במשחקי הנבחרת. רוב אותם שחקנים ייצגו בנוסף גם לפחות נבחרת לאומית אחת נוספת. כיום כל שחקני הנבחרת הם קטלונים, אולם בעבר נאלצו להשלים את הסגל עם שחקנים בני לאום אחר, כגון:
ספרד קסטיליה-לה מנצ'ה אנדרס אינייסטה
ספרד גליסיה לואיס סוארס מירמונטס
ספרד קסטיליה ולאון ססאר רודריגס אלברס
ספרד קהילת מדריד פפה ריינה
ארגנטינה אלפרדו די סטפנו
הולנד ז'ורדי קרויף
בולגריה חריסטו סטויצ'קוב
הולנד יוהאן ניסקנס
הולנד יוהאן קרויף
הונגריה צ'כוסלובקיה לאסלו קובאלה
מקרא לישראל

מקרא לישראל הוא מפעל פרשנות ישראלי מדעי-מודרני לתנ"ך. ייחודו של הפירוש הוא שילוב של מחקר נוסח ולשון, מחקר הריאליה ההיסטורית, ניתוח ספרותי ואמנותי והשוואה עם ספרויות מקבילות בנות התקופה.
הכרך הראשון ראה אור בשנת 1990, ונכון לשנת 2024 ראו אור 31 כרכים בסדרה, אך היא טרם הושלמה.
הסדרה רואה אור באופן עצמאי, ואינה שייכת להוצאת ספרים כלשהי. ההפקה וההפצה נעשו בעבר בהוצאת מאגנס, וכיום בהוצאת עם עובד.
מבנה הפירוש ודרכו

כל אחד מספרי הסדרה מוקדש לספר מקראי אחד (בכמה מספרי תרי עשר נדפסו פירושים לשניים או שלושה ספרים בכרך אחד, וכמה מן הספרים הארוכים פוצלו לשני כרכים או יותר). כל ספר כולל מבוא ופירוש עדכניים בדרכו של מחקר המקרא המודרני.
הספרים נפתחים במבוא נרחב הכולל רקע היסטורי על תקופת התרחשות והיווצרות הספר, והיבטים הנוגעים לחיבור ועריכה של הטקסט המקראי. לאחר מכן, המבוא ממשיך וכולל היבטים לשוניים הבאים לידי ביטוי בספר המתפרש וכולל התייחסויות להשפעות של לשונות זרות בספרים הרלוונטיים. לאחר מכן, ישנה סקירה הנוגעת לנוסח הספר תוך השוואה לכתבי יד נוספים והשוואה למגילות מדבר יהודה. כמו כן, לפי עניינו של כל ספר מצורפים מבואות רלוונטיים.
לאחר פרקי המבוא מפורשות היחידות הטקסטואליות בספר בזו אחר זו. ברבים מהכרכים מובאים גם נספחים שעוסקים בנושאי עומק או רוחב העולים מתוך הפירוש.
את אופיו של הפירוש תיארו העורכים בהקדמתם, שנדפסת בראש כל אחד מן הכרכים:
"מקרא לישראל" הוא פירוש חדיש ומקצועי למקרא, הנסמך על רבדי התרבות היהודית לדורותיה. הפירוש שם לו למטרה את המשימות הבאות: להתחשב במיטב הידע על נוסח המקרא, בשים לב לעדות תרגומיו העתיקים ולגלגוליו במשך הדורות; להעריך את הצד האמנותי של המקרא, על סוגי הספרות השונים שבו , לאור המקבילות החוץ מקראיות ובהתחשב בהישגי הפרשנות הקלאסית והחדשה; להביא את מיטב הידע על לשון המקרא, על יסוד חקר הלשונות השמיות, המילונאות והדקדוק המודרניים; להביא את סברות המחקר על התהוות הספרים, כולל בירור זיקתם ההדדית של חלקי המקרא השונים; לתאר את הצד הריאלי של המקרא לאור הממצאים הארכיאולוגיים האחרונים והסברות ההיסטוריות החדשות; לבחון את עולמו הרעיוני של המקרא לאור תולדות המחשבה המקראית והחוץ מקראית; ולהביא לפני הקורא דיונים שהתעוררו במשך הדורות בקשר לסוגיות הגותיות פרשניות או היסטוריות מיוחדות - דיונים המשקפים את מקום המקרא בתרבות ישראל והעמים.
כותבי הפירושים

הפירוש לכל אחד מספרי התנ"ך נכתב בידי חוקר או שניים, רובם ישראלים. החוקרים כותבי הפירושים הם: שמואל אחיטוב, יאירה אמית, שמעון בר אפרת, אדל ברלין, רוני גולדשטיין, יאיר הופמן, אביגדור הורוויץ, יאיר זקוביץ, יעקב חיים טיגאי, שרה יפת, מרדכי כוגן, רימון כשר, נועם מזרחי, נפתלי משל, אוריאל סימון, אליהו עסיס, שלום מ' פאול, יעקב קליין, ברוך י' שורץ.
בשנותיה הראשונות עורכי הסדרה היו משה גרינברג ושמואל אחיטוב, עד פטירתו של גרינברג בשנת 2010. לאחר מכן המשיך אחיטוב לערוך את הסדרה לבדו. בשנת 2023 הצטרף לאחיטוב עורך חדש, נועם מזרחי.
ספרי הסדרה > תורה

דברים (שני כרכים) – יעקב חיים טיגאי (תשע"ו)
ספרי הסדרה > נביאים

יהושע – שמואל אחיטוב (תשנ"ו)
שופטים – יאירה אמית (תשנ"ט)
שמואל (שני כרכים) – שמעון בר אפרת (תשנ"ו)
מלכים (שני כרכים) – מרדכי כוגן (תש"ף)
ישעיה ("השני", פרקים מ–סו; שני כרכים) – שלום מ' פאול (תשס"ח)
ירמיה (שני כרכים) – יאיר הופמן (תשס"א)
יחזקאל (שני כרכים) – רימון כשר (תשס"ד)
ספרי הסדרה > נביאים > תרי עשר

הושע – שמואל אחיטוב (תשפ"ב)
יואל – מרדכי כוגן; ועמוס – שלום מ' פאול (תשנ"ה)
עובדיה – מרדכי כוגן; ויונה – אוריאל סימון (תשנ"ב)
מיכה – יאיר הופמן (תשע"ז)
נחום – מרדכי כוגן; חבקוק וצפניה – שמואל אחיטוב (תשס"ו)
חגי – רימון כשר ואליהו עסיס (תשפ"ב)
מלאכי – רימון כשר ואליהו עסיס (תשפ"ב)
ספרי הסדרה > כתובים

משלי (שני כרכים) – אביגדור הורוויץ (תשע"ג)
שיר השירים – יאיר זקוביץ (תשנ"ב)
רות – יאיר זקוביץ (תש"ן)
איכה – יעקב קליין (תשע"ז)
אסתר – אדל ברלין (תשס"א)
דניאל – שלום מ' פאול (תשפ"ג)
עזרא ונחמיה – שרה יפת (תשע"ט)
דברי הימים (שני כרכים) – שרה יפת (תשפ"ד)
ספרי הסדרה > טרם ראו אור

תורה: בראשית, שמות, ויקרא (בפירושם של ברוך שורץ ונפתלי משל), במדבר
נביאים: ישעיהו א–לט (בפירושו של רוני גולדשטיין), זכריה (פרקים א–ח בפירושה של שרה יפת, ט–יד בפירושו של נועם מזרחי)
כתובים: תהלים, איוב, קהלת
שמות המפרשים המצוינים בסוגריים אינם סופיים ועשויים להשתנות.
הערות שוליים

↑  שרה יפת כתבה את הפירוש לפרקים א–ח, ונפטרה ב־2024 בטרם הספיקה להשלים את כתיבת הפירוש לספר כולו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008712781605171  VIAF: 174668892   WorldCat (עם VIAF): 174668892
מסע אל בטן האדמה (סרט, 2008)

| --- | --- |

 מבוסס על:  הספר מסע אל בטן האדמה
 בימוי:  אריק ברוויג 
 הופק בידי:  באו פלין שרלוט הוגינס
 תסריט:  מרק לוין, ג'ניפר פלאקט 
 שחקנים ראשיים:  ברנדן פרייזר ג'וש האצ'רסון אניטה בריים סת' מאיירס
 מוזיקה:  אנדרו לוקינגטון 
 מדינה:  ארצות הברית
 חברת הפקה:  ניו ליין סינמה
 חברה מפיצה:  Walden Media
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  11 ביולי 2008
 משך הקרנה:  93 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  מדע בדיוני
 תקציב:  60 מיליון דולר
 הכנסות:  242 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   journeytothecenteroftheearth
 סרט הבא:  מסע אל האי המסתורי 
 www.journeymovie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
מסע אל בטן האדמה (באנגלית: Journey to the Center of the Earth) הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוג מדע בדיוני שיצא ב-11 ביולי 2008 בבימויו של אריק ברויג ובכיכובם של ברנדן פרייזר, ג'וש האצ'רסון ואניטה בריים.
הסרט מבוסס על ספרו של ז'ול ורן, הנושא אותו שם, בו חוקרים מצליחים להגיע לבטן האדמה ולפגוש באזורים ויצורים מוזרים.
לסרט יצא סרט המשך ב-2012 "מסע אל האי המסתורי", בכיכובם של דוויין ג'ונסון וג'וש האצ'רסון.
עלילה

פרופסור טרוור הוא גאולוג המרצה באוניברסיטה ועובד על פרויקט לחקר תנודות בכדור הארץ. לביתו מגיע לביקור אחיינו שון בליווי אמו, אשר אביו מקס היה שותפו לעבודה של טרוור שנעלם בנסיבות מסתוריות. טרוור מתרכז בחבילה ששלחה לו אמו של שון ובתוכה הספר של מקס - מסע אל בטן האדמה של ז'ול ורן מלווה בכתבי יד שהשאיר בו. טרוור מחליט לקפוץ למשרדו ולבדוק את הרעידות על פי הערות אחיו ומגלה שישנה נקודה געשית חדשה באיסלנד. הוא ואחיינו נוסעים לשם לבקר חוקר רעידות מקומי אך כשהם מגיעים מקבלת את פניהם בתו, האנה שמספרת להם שאביה מת וגם עבד עם מקס ביחד. אלא ששניהם פעלו על פי הכתוב בספר הבדיוני מבלי לבדוק. טרוור מחליט לבקר בהר הגעש כדי לבדוק אם הוא "רועד" עם אחיינו והאנה מדריכת הטיולים מלווה אותם. אלא שמכשירו של טרוור מכוון לעברם ברקים ואחד הברקים פוגע בערימת סלעים וקוברת אותם בפנים. הם נאלצים לחפש במערה מעברים חדשים וכמעט נופלים מפיר גדול. הם יורדים למטה בעזרת חבלים ומגלים מכרה נטוש עליו נוסעות עגלות. כל אחד לוקח עגלה משלו והם נוסעים עליהם עד שהמסלולים שלהם נגמרים.
הם ממשיכים לנוע ומגלים יהלומים העומדים על סלעים דקים מאוד. כאשר שון לוקח אחד מהיהלומים הם שוברים את הסלעים ונופלים למגלשת מים עמוקה בבטן האדמה. הם מגיעים לחוף וקולטים שהם מצויים בעולם חדש הדומה לעולמו של הספר. בעודם מבקרים הם קולטים מקום מגורים נטוש ולא הרחק גם את קברו של מקס. לאחר מכן הם מכינים רפסודה מעצים ושטים בים. כאשר מתחילה סערה מתקיפים אותם דגים גדולים אך הללו נטרפים בידי אלאסמוזאורוסים ענקיים. הסערה מתגברת ושון מנסה לטפל במפרש הרפסודה אך נתלש יחד איתו לאוויר ומפליג עד לחוף מרוחק. טרוור והאנה מגיעים גם לחוף ומנסים לחפש אותו בעודם נתקלים בצמחים טורפים.
שון מונע בידי ציפור כחולה זוהרת שנכחדה לעבר מפל מים ולעבר לוחות סלעים מגנטיים. הוא עובר אותם ומגיע לצד שני בו הוא מאותר בידי טירנוזאורוס גדול (ייתכן שגיגאנוטוזאורוס). הוא נמלט לתוך סלע ושם מאותר בידי טרוור שמציל אותו מהטירנוזאורוס. הטירנוזאורוס רודף אחריהם אך טרוור מוביל אותו למקום בו הסלעים דקים והטירנוזאורוס נופל אל מותו.
האנה מגיעה בתוך סירת גולגולת ענקית והקבוצה נעה בתוך נהר רדוד אך נופלת לתוך פיר מעל לבה רותחת שמתחילה לעלות. טרוור מחדיר לפיד לתוך סלע מלא מגנזיום וגייזר פורץ ומעלה אותם עד למעלה והחוצה מהר הגעש. הגולגולת נופלת מגבעה ומתגלגלת לתוך כרם והורסת אותו. כאשר האיכר מגיע הוא מתחיל לבכות אך מקבל מהם יהלום ונרגע.
לאחר מכן טרוור והאנה גרים יחד בבית חדש ומתברר ששון לקח איתו ציפור מתוך הר הגעש אך היא נמלטת ממנו. בסוף הסרט טרוור מושיט לשון ספר נוסף שהיה של אביו: "Atlantis: The Antediluvian World".
שחקנים

ברנדן פרייזר - פרופ' טרוור אנדרסון, גאולוג החוקר תנודות בכדור הארץ יחד עם אחיו מקס שנהרג. דודו של שון.
ג'וש האצ'רסון - שון אנדרסון, אחיינו של טרוור ובנו של מקס.
אניטה בריים - האנה אסג'ריסון, מדריכת טיולים ובתו של חוקר שעבד עם מקס.
סת' מאיירס - פרופ' אלן קיטזנס, אחראי על הפרויקט של טרוור שרוצה לסגור אותו.
ג'ין-מייקל פייר - מקס אנדרסון, גאולוג שעבד עם אחיו טרוור על תנודות בכדור ונהרג במשימה מסתורית. אביו של שון.
ג'יאנקרלו קלטביאנו - שותפו למשרד של טרוור.
משה פרנק

| --- | --- |

משה פרנק, תמונת פספורט עם עלייתו לארץ ישראל ב-1931
 לידה:  1894 Izabelin, רפובליקת פולין 
 פטירה:  1969 (בגיל 75 בערך) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
משה פרנק (לימים דרורי, 10 בינואר 1894 – 18 בנובמבר 1969) היה מחנך עברי, מורה בגימנסיה העברית ע"ש שוואבה שהשפיע על המשוררת לאה גולדברג יותר מכל מוריה שלימדוה בקובנה, ליטא. מורה בגימנסיה הריאלית בלפור בתל אביב ובממשיך דרכה - תיכון עירוני א'.
פרסומיו

קהילות אשכנז ובתי דיניהן מהמאה הי"ב ועד סוף המאה הט"ו, הוצאת דביר, 1937
שפינוזה וברונר, תל אביב: מפיץ הספר יוסף שמעוני, 1966
לקריאה נוספת

שרה בן-ראובן, כעץ באפלת היער: על אהבותיה של לאה גולדברג, הוצאת שוקן בסיוע מכון קרן קיימת לישראל לתולדות הציונות וההתיישבות, 2013 (פרק ג' מוקדש למשה פרנק)
לאה גולדברג, 'פרקי זכרונות מקוטעים', בתוך: ישראל יבלוקובסקי (עורך), היכל ששקע: החינוך העברי בקובנה – מוסדות ואישים, תל אביב: ארגון בוגרי הגמנסיון העברי ["שוואבה"] בקובנה, 1962, עמ' 126–134 (העורך היה מורה לעברית ולתנ"ך בגימנסיה)
שרה בן-ראובן, ספר חדש של שרה בן-ראובן: כעץ באפלת הלילה: על אהבותיה של לאה גולדברג(הקישור אינו פעיל), באתר של שרה בן-ראובן
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  שרה בן-ראובן, משה פרנק, "המורה הנשכח של לאה גולדברג", באתר הארץ, 30 באפריל 2010
↑  יוסי רגב, "לאה גולדברג - הרוחות לא מחו את עקבותיה", בבלוג של תפוז
1 2  רמה זוטא, "חייה ויצירתה של לאה גולדברג - חלק א", במגזין אימגו - כתב עת בנושאי תרבות ותוכן, 5 בספטמבר 2012
↑  ראו קטעים מיומני לאה גולדברג: "עודני חיה, עודני אוהבת", באתר ynet ‏ 30 בספטמבר 2005
↑  ראו גם: ד"ר בוקה ברכה פרנק דרורי לבית קנטור, באתר MyHeritage
↑  "היסטוריה - ימי בראשית", באתר תיכון א' לאמנויות
↑  לאה גולדברג, 'פרקי זכרונות מקוטעים', בתוך: ישראל יבלוקובסקי (עורך), היכל ששקע: החינוך העברי בקובנה – מוסדות ואישים, תל אביב: ארגון בוגרי הגמנסיון העברי בקובנה, 1962, עמ' 133
↑  משה פרנק באתר GRAVEZ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302909005171  ISNI: 0000 0000 7966 4432  VIAF: 121343875   WorldCat (עם VIAF): 121343875
נבחרת קטר בכדורגל נשים

נבחרת קטר בכדורגל נשים היא נבחרת כדורגל הנשים הלאומית של קטר. הנבחרת נוסדה ב-2010.
כל גביעי העולם

1991 עד 2015 - לא נכנסה
כל גביעי אסיה

1975 עד 2014 - לא נכנסה
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגל ובנושא קטר. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.