stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שטח A
הערות שוליים

↑  יואל זינגר, ‏הסכם-הביניים הישראלי-פלשתינאי בדבר הסדרי ממשל עצמי בגדה המערבית וברצועת-עזה - כמה היבטים משפטיים", משפטים ‏כז, עמודים 609–610
↑  איל זמיר, איל בנבנישתי, הקניין הפרטי בהסדר השלום הישראלי-פלסטיני, מחקרי מכון ירושלים לחקר ישראל מס' 77, עמוד 43
↑  פנחס וולף‏, צה"ל מודה: ערבים נכנסים חופשי לשטחי A, יהודים לא, באתר וואלה, 12 ביוני 2011
מפת יהודה ושומרון, בה מודגשים שטחי A ו-B
שלט המזהיר מפני כניסת ישראלים לשטח A
בלהה מנהיים

| --- | --- |

 לידה:  1929 קלן, רפובליקת ויימאר 
 פטירה:  ספטמבר 2022 (בגיל 93 בערך) 
 ענף מדעי:  סוציולוגיה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קנזס  אוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין 
 מוסדות:  הפקולטה להנדסת תעשייה וניהול (הטכניון) 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (2003) 
 
בלהה מנהיים (1929 – ספטמבר 2022) הייתה פרופסור בפקולטה להנדסת תעשייה וניהול בטכניון וכלת פרס ישראל בחקר הסוציולוגיה לשנת ה'תשס"ג.
ביוגרפיה

בלהה מנהיים נולדה בקלן שבגרמניה, ועלתה לארץ ישראל ביחד עם משפחתה בהיותה בת שבע. גדלה בתל אביב עד גיל 17. למדה בגימנסיה בלפור, עשתה שנת שירות בקיבוץ מנרה ואחר כך החלה ללמוד באוניברסיטה העברית. בנובמבר 1947 עזבה את הלימודים וגויסה להגנה בירושלים בפלוגתו של יהושפט הרכבי, ממנה יצאה מחלקת הל"ה. שרתה במצור בירושלים, עד שגויסה לצה"ל עם הקמת המדינה. גויסה בצה"ל לח"ן (חיל נשים) והייתה טלפנית בגדוד של משה דיין. ב-1949 שוחררה יחד עם בני מחזורה ללימודים. ב-1951 נסעה בעקבות חברה חיים מנהיים ללימודים בארצות הברית, שם נישאו ונולדה בתם מיכל. את התואר הראשון סיימה באוניברסיטת קנזס, ואת והתואר השני באוניברסיטת אילינוי באורבנה. התואר השני היה בקרימינולוגיה, ונושא התזה היה התארגנות קהילתית למניעת עבריינות נוער. תואר שלישי קבלה בפסיכולוגיה חברתית במסגרת המחלקה לסוציולוגיה באוניברסיטת אילינוי. עבודת הדוקטורט עסקה בקבוצות קטנות ובדימוי העצמי והיא ראתה אור כספר.
מששבו לישראל בשנת 1957 הרצתה במכון לפריון העבודה והייצור ובבית הספר לעבודה סוציאלית בקריה. פרופסור ינאי טאב גייס אותה לטכניון בשנת 1959, ושם כיהנה במחלקה ללימודים כלליים ובהמשך בפקולטה להנדסת תעשייה וניהול. ב-1981 מונתה כמופקדת הקתדרה על שם יגאל אלון למדעי האדם בעבודה בטכניון עד לפרישתה לגמלאות כפרופסור אמריטה ב-1997. ב-1984 הייתה האישה הראשונה שכיהנה כדיקן של הפקולטה להנדסת תעשייה וניהול בטכניון. לימדה גם כמורה מן החוץ באוניברסיטת חיפה, ושהתה בשבתונים כעמיתת מחקר וכפרופסור אורח באוניברסיטאות ברקלי, ראטגרס, מישיגן ובאוניברסיטה לטכנולוגיה בסידני שבאוסטרליה. שימשה כחברת מערכת של כתבי העת סוציולוגיה ישראלית, Sociology of Work and Occupations Publication Series of the Israel Sociological Society, חברה ורווחה.
כיהנה כמרכזת מעמד האישה בטכניון בשנים 1987–1991, וזה היה המינוי הראשון מסוגו במוסד להשכלה גבוהה במדינת ישראל. כשפרשה מהטכניון כיהנה כאומבודסמן – נציבת תלונות הסטודנטים בטכניון בשנים 2001–2003. כיהנה בוועדות מרכזיות רבות בטכניון.
מבין תלמידיה הבולטים ניתן למנות את פרופסור דני יעקובסון מאוניברסיטת תל אביב, פרופסור נעמי כרמון מהטכניון, פרופסור יצחק סמואל מאוניברסיטת חיפה, ד"ר זהבה רוזנבלט מאוניברסיטת חיפה ועוד.
הייתה חברה במשך תשע שנים (1999–2008) בוועדה למינוי פרופסורים במכללות מטעם המועצה להשכלה גבוהה. כיהנה פעמיים כנשיאת האגודה ליחסי עבודה, בשנים 1986–1988 ובשנים 1994–1999, והייתה בחבר הנאמנים של אוניברסיטת חיפה בשנים 1996–1998. כן כיהנה במספר ועדות ציבוריות בנושאים של יחסי עבודה והדרכת עובדים.
מנהיים הייתה פעילה במועצה האקדמית במכללת יזרעאל בשנים 1997–2006 ובמכללת רופין בשנים 1999–2001. החל מ-2003 הייתה פעילה בוועדות הפיתוח ובמועצות האקדמיות של מכללת אורט בראודה בכרמיאל, ובמכללת כנרת בעמק הירדן.
הייתה חברת אגודת הסוציולוגים האמריקנית, פי קאפה פי (אחוות סטודנטים מצטיינים), האגודה הישראלית לחקר יחסי עבודה, האגודה הסוציולוגית הישראלית, האגודה הסוציולוגית הבינלאומית. מאז שפרשה מהטכניון ועד למותה הייתה פעילה באגודה למען העיוור בחיפה. זכתה בתואר "אשת מופת" בחיפה.
בלהה מנהיים הייתה נשואה לחיים מנהיים (1927–2013), שהיה פרופסור להנדסת ביוטכנולוגיה ומזון בטכניון. נולדו להם שלושה ילדים.
נפטרה בספטמבר 2022, והובאה למנוחות בבית העלמין בקיבוץ נווה ים.
מחקריה > תחומי מחקריה

מחקריה של מנהיים התפרשו על מספר תחומים: פסיכולוגיה חברתית של הדימוי העצמי, סוציולוגיה עירונית, השפעת הטכנולוגיה על העובד, פרישה מן העבודה, המערכת הארגונית של עבודה, עמדות לעבודה, ובעיקר – מרכזיות תפקיד העבודה.
מחקריה > ספריה > השפעת קבוצות התייחסות וקבוצות השתייכות על הדימוי העצמי

ספר זה, on the Self Image The Influence of Reference Groups, שראה אור ב-1957 בהוצאת אוניברסיטת אילינוי, הוא עיבוד של עבודת הדוקטורט של מנהיים. הספר מנסה לבדוק כיצד תופס האדם את עצמו ואת ההשפעה של הקבוצות אליהן הוא שייך ואליהן הוא מתייחס.
מחקריה > ספריה > הגורם האנושי בעבודה

ספר זה כתבה מנהיים ביחד עם פרופסור ינאי טאב מהטכניון והוא יצא לאור בשפה העברית בשנת 1965 בהוצאות דביר ועם עובד. הספר היווה את הבסיס לתחום המקצועי הזה בישראל. מנהיים השתמשה בתאוריות של סוציולוגיה ופסיכולוגיה חברתית כדי לטפל בזיקה בין האדם לארגון בו הוא עובד. הספר עוסק בגורמים החברתיים של הארגון, מהו הארגון הפורמלי, כיצד מתבצעת חלוקת העבודה בתוך הארגון ואיך היא מושפעת מסוג המשימות. פה השתמשה מנהיים בתאוריה הסוציולוגית של מערכות חברתיות והסתמכה על הוגים כמו מקס ובר. היא ניתחה את הקשר בין אדם לארגון מנקודת ראות פסיכו-חברתית, ובחנה באילו אמצעים משתמשים על מנת ליצור מחויבות ארגונית. היא בחנה את המערכת של חלוקת עבודה ושל המבנה הארגוני הפורמלי ואת תפקודה ההנעתי של מערכת התגמולים החומרית והבלתי-חומרית. כן נבדקו קבוצות וקטגוריות בארגון, כגון המדרג הניהולי, קטגוריות מקצועיות, קבוצות לחץ. היא שמה דגש על תקשורת בארגון, כולל כשלים, חסמים ועיוותים בתקשורת. תשומת לב מיוחדת ניתנה לממד הבלתי-פורמלי של הארגון, ולהיבטים הבלתי-מתוכננים המתהווים בו.
מחקריה > מאמרים בספרות מקצועית > הדימוי העצמי

בהמשך לתאוריה שהוצגה בעבודת הדוקטורט, חקרו מנהיים ונעמי כרמון את הדינמיקה של שינוי הדימוי העצמי בקרב סטודנטים לאדריכלות. המאמר הראה שהאדריכלים שבאים לטכניון מגיעים עם דימוי עצמי של אמנים ובתום ארבע השנים של לימודיהם בטכניון, הדימוי העצמי משתנה לכיוון דימוי הנדסי.
מחקריה > מאמרים בספרות מקצועית > כוח אדם ימי

מנהיים ערכה בשנים 1961–1965 עם הפרופסורים אליעזר רוזנשטיין, אריה פלברג, יונה רוזנפלד וגיל שעל מחקרים על כוח אדם ימי, במימון משרד התחבורה, שבהם בדקו את סוגיית נשירת הימאים מן הצי הישראלי, יחסי עבודה, חינוך ורווחה בענף הימאות. המחקרים פורסמו ב-12 דו"חות ובמאמרים.
מחקריה > מאמרים בספרות מקצועית > מחקרים בסוציולוגיה של מגורים

מנהיים ערכה מחקר על ואדי סאליב שהיה מועמד להריסה ובדקה את מבנהו הדמוגרפי ואת תפקודיו החברתיים.
במחקר זה נחשף המערך החברתי של שכונת עוני, והועלה הצורך באספקת מגורים זולים לאוכלוסייה במעמד סוציו-דמוגרפי נמוך.
היא ערכה מחקר ראשון בארץ על בניינים רבי-קומות. מנהיים חקרה ביחד עם תלמידים לאדריכלות את פרויקט רמת הדר, שהיה הבניין רב-הקומות הראשון בישראל.
כן בדקו כרמון ומנהיים את המשמעויות החברתיות של מדיניות האכלוס הישראלית בעיירות פיתוח.
מחקריה > מאמרים בספרות מקצועית > יחסי עבודה

היחסים והקשרים בין בעלי פונקציות ניהוליות ומערכת יחסי העבודה בארגונים היוו מוקד לסדרת מחקרים בתעשייה הישראלית.
במחקרים אלה נבדקו הבדלים בעמדות של מנהלים, מנהלי עבודה ופעילי האיגוד המקצועי בהתאם לממדים מבניים וסקטוריאליים בארגונים.
מחקריה > מאמרים בספרות מקצועית > השפעות חברתיות וארגוניות של טכנולוגיות

במוקד מחקרים אלו נבדקו השינויים המבניים שמתרחשים בתעשייה בעקבות השתכללות הטכנולוגיה, ובעיקר בעקבות אוטומציה. נחשפו הקשיים בהם נתקלו עובדים וההנהלה, תמורות ביחסי עבודה בהקשרים אלו, והשפעת הטכנולוגיה האוטומטית על איכות חיי העבודה של עובדים.
מחקריה > מאמרים בספרות מקצועית > מרכזיות העבודה

בעקבות התעניינותה המתמשכת בזיקת האדם לעבודה ניסחה מנהיים את המושג של מרכזיות תפקיד העבודה – כלומר המידה שבה העבודה היא מרכזית בתודעת האדם בהשוואה לתפקידים אחרים, ועל כך כתבה רבות. מנהיים התייחסה למרכזיות העבודה כמושג מפתח בהבנת זיקת עובדים לחיי העבודה. במחקריה בתחום זה היא בדקה את הגורמים למרכזיות גבוהה, כגון: אפיוני התפקיד, הטכנולוגיה, שביעות רצון, הרקע הדמוגרפי, וערכים. מחקרים אלה הם תרומתה העיקרית לפסיכולוגיה החברתית של עובדים.
בהמשך בחנה מנהיים עמדות של עובדים ביחס לפרישה, ואת הקשר בין רצון לעזיבת העבודה לבין גיל, רמה מקצועית, וכן מגדר.
מאמרים אחרים דנו בערכים בעבודה, כלומר מה אנשים מחשיבים בעבודתם. בנושא זה התמקדה בהעברה בין-דורית של ערכים, דהיינו בקשר שבין ערכי ההורים לערכי ילדיהם.
במחקרים אלה נמצא כי יש הבדל ברמת ערכי העבודה של ילדים לבין אלה של הוריהם, אך סדר רמת הערכים השונים דומה בין הדורות. נמצא קשר בין ערכי עבודה מסוימים של האב לבין אלו של ילדיו בהשפעת שביעות רצון האב מעבודתו.
בנושא זה ביצעה עם אברהם סלע מחקר על ערכי עבודה המשתקפים בתורה שבעל פה, ובו נעשה סיווג של אמרות חז"ל בהתאם לערכים המובעים בהן, ונמצא כי אתיקה בעבודה היא הערך הבולט בתורה שבעל פה.
מחקריה > מאמרים בספרות מקצועית > נשים בעבודה

בחלק גדול מעבודותיה התייחסה מנהיים לעמדות של נשים לעבודתן ולהתמודדותן עם המתח הנוצר בין העבודה לבין מחויבותיהן המשפחתיות.
היא חקרה את כניסתן של נשים למקצועות שנחשבו לגבריים במובהק, כגון כירורגיה.
מחקריה > מאמרים בספרות מקצועית > מבנים ארגוניים ושקיעה ארגונית

הנושא של סוגי מבנים ארגוניים, אפיוניהם ותפוקותיהם העסיק את מנהיים מתחילת פעילותה המחקרית. היא בחנה נושאים אלו מנקודת הראות של תאוריית הבירוקרטיה של מקס ובר ותורת המערכות. ביחד עם תלמידה יצחק סמואל פיתחה גישה רב-ממדית למבנים ארגוניים ולאחר מכן היא בחנה גישה זו, יחד עם נתן מושקוביץ, במחקר על בנקים, ועם רחל ישראלי במחקר על מוסד להשכלה גבוהה. במחקר זה הן התייחסו גם לתאוריית המערכת ובחנו תפוקות ארגוניות.
בהמשך להתעניינותה בארגונים כמערכות חברתיות הקדישה מנהיים, ביחד עם תלמידותיה ד"ר זהבה רוזנבלט מאוניברסיטת חיפה וד"ר הילה חופי, מחקרים לנושא של דעיכה ארגונית, ובמיוחד לנושא של קיצוצים במשאבי האנוש, קבלת החלטות ניהוליות בנדון, ותגובות עובדים לדרגותיהם לתהליך קשה זה.
ספרים

Mannheim, Bilha. The Influence of Reference Groups and Membership Groups on the Self-Image. Group Effectiveness Research Lab.: University of Illinois, Urbana, Ill. l957
טאב ינאי ומנהיים בלהה, הגורם האנושי בעבודה. תל אביב, הוצאות דביר ועם עובד, 1965, חמש מהדורות
לקריאה נוספת

שי חורב, בלהה מנהיים, בלקסיקון החיפאים אישים ודמויות בחיפה, דוכיפת הוצאה לאור, עמ' 240–241, 2018.
להט"ב - מונחים

פונדק סטונוול בכפר הגאה של גריניץ' וילג', מנהטן, האתר בו התרחשו מהומות סטונוול ביוני 1969, אחד האירועים החשובים ביותר בתנועת זכויות הלהט"ב ואייקון של תרבות הלהט"ב, מעוטר בדגלי גאווה.
להלן מילון מונחים הכולל נושאים ותת-נושאים הקשורים ללהט"ב.
מיניות

מיניות האדם – הדרך בה בני אדם חווים ומבטאים את עצמם כיצורים מיניים.
גיוון מיני (אנ') – סוגים שונים של נטייה מינית וזהות מינית.
מיניות מגדרית (אנ') – האופן שבו מגדר ומיניות, והקשרים ביניהם, נתפסים בחברה.
מיניות גברית אצל בני אדם (אנ') – סוגי רגשות והתנהגויות מיניות אצל גברים.
מיניות נשית אצל בני אדם (אנ') – סוגי רגשות והתנהגויות מיניות אצל נשים.
מיניות טרנסג'נדרית (אנ') – סוגי רגשות והתנהגויות מיניות אצל טרנסג'נדרים.
משיכה מינית – תשומת לב ארוטית או מינית המתעוררת באדם כלפי רעהו.
אנדרופיליה וגניפיליה (אנ') – מונחים במדעי ההתנהגות המתארים נטייה מינית, כחלופה לחלוקה הדיכוטומית להומוסקסואלים והטרוסקסואלים.
משיכה מינית לטרנסג'נדרים – משיכה מינית לנשים טרנסיות, לקרוס-דרסינג ולג'נדרקווירים.
נטייה מינית – סוגי המשיכה המינית שאדם חש כלפי קבוצות מגדריות, כגון גברים או נשים.
סוגי נטייה מינית:
חד-מיניות – נטייה מינית המאופיינת על ידי משיכה למין או למגדר אחד בלבד.
הטרוסקסואליות – נטייה מינית המאופיינת במשיכה של אדם לבני המגדר השני.
הומוסקסואליות – נטייה מינית המאופיינת במשיכה של אדם לבני מגדרו.
ביסקסואליות – משיכה מינית לגברים ולנשים.
פאנסקסואליות – משיכה מינית או רומנטית כלפי אנשים ללא קשר לזהותם המגדרית או למינם הביולוגי.
א-מיניות – חוסר עניין בפעילות מינית או חוסר בתשוקה מינית.
נושאים הקשורים לנטייה מינית:
נטייה מינית אגו-דיסטונית (אנ') – מתח נפשי אצל אדם החווה התנגשות בין הנטייה המינית בה הוא מעוניין לבין הנטייה המינית שלו בפועל.
סביבה ונטייה מינית (אנ') – השפעת הסביבה החברתית על נטייה מינית.
ביולוגיה ונטייה מינית (אנ') – השפעות גנטיות והורמונליות על נטייה מינית.
מדעי המוח ונטייה מינית (אנ') – מחקרים במדעי המוח שבדקו את הקשרים בין מערכת העצבים ותיאוריות התפתחותיות לבין נטייה מינית בבני אדם.
הורמונים טרום-לידתיים ונטייה מינית (אנ') – קשרים מסוימים שנמצאו בין הורמונים טרום-לידתיים ונטייה מינית.
שמאליות או ימניות ונטייה מינית (אנ') – קשרים מסוימים שנמצאו בין שמאליות או ימניות ונטייה מינית.
תיאוריות אפיגנטיות של הומוסקסואליות (אנ') – מחקרים אודות שינויים תורשתיים בתפקוד הגנים (אפיגנטיקה) ותפקידם בהתפתחות הנטייה המינית של האדם.
סדר הלידה במשפחה ונטייה מינית אצל גברים (אנ') – קשרים מסוימים שנמצאו בין סדר הלידה במשפחה ונטייה מינית.
דמוגרפיה של נטייה מינית – אומדני אוכלוסייה על פי חתכי נטייה מינית.
ציר זמן של נטייה מינית ורפואה (אנ') – תיאור כרונולוגי של אירועים הקשורים לחקר הרפואי של נטייה מינית.
סולמות דירוג לנטייה מינית (אנ') – דרכים שונות לאפיון נטיות מיניות.
נזילות מינית – שינויים בנטייה המינית אצל בני אדם.
בי-סקרנות – אדם בעל נטייה מינית הטרוסקסואלית או הומוסקסואלית, שיש לו סקרנות או פתיחות מסוימת בנוגע לקיום פעילות מינית עם אדם מהמין שאינו המועדף.
גמישות בנטייה מינית – התנהגות מינית המאופיינת בפעילות הומוסקסואלית מינימלית כאשר הנטייה העיקרית היא הטרוסקסואלית, ושונה מביסקסואליות.
א-מיניות אפורה – הספקטרום בין א-מיניות למיניות.
הטרוסקסואליות קווירית (אנ') – הפגנת ביטויים מגדריים חריגים אצל הטרוסקסואלים.
זהות מינית ומגדרית

זהות מינית – הזדהות האדם על פי נטייה מינית.
התבוננות עצמית בהקשרי נטייה מינית (אנ') – תהליך ההתבוננות העצמית של אדם שאינו בטוח בנטייתו המינית, זהותו המינית ו/או המגדר שלו.
זהויות מיניות:
הטרוסקסואליות – נטייה מינית המאופיינת במשיכה של אדם לבני המין השני.
לא-הטרוסקסואל (אנ') – נטייה מינית או זהות מינית שאיננה משיכה של אדם לבני המין השני.
גמישות בנטייה מינית – התנהגות מינית המאופיינת בפעילות הומוסקסואלית מינימלית כאשר הנטייה העיקרית היא הטרוסקסואלית, ושונה מביסקסואליות.
הומוסקסואליות – נטייה מינית המאופיינת במשיכה של אדם, בדרך כלל גבר, לבני מגדרו.
לסביות – נטייה מינית המאופיינת במשיכה של אישה לנשים.
גיי – כינוי לגבר הנמשך לגברים.
גברים הומוסקסואלים – קהילת גברים הנמשכים לגברים.
ביסקסואליות – משיכה מינית לגברים ולנשים.
פאנסקסואליות – משיכה מינית או רומנטית כלפי אנשים ללא קשר לזהותם המגדרית או למינם הביולוגי.
בי-סקרנות – אדם בעל נטייה מינית הטרוסקסואלית או הומוסקסואלית, שיש לו סקרנות או פתיחות מסוימת בנוגע לקיום פעילות מינית עם אדם מהמין שאינו המועדף.
א-מיניות – חוסר עניין בפעילות מינית או חוסר בתשוקה מינית.
קוויר – אדם המזדהה מינית כלהט"ב, או מאמץ התנהגות מינית שאינה בזרם המרכזי של ההתנהגויות המיניות, כגון פוליאמוריה.
זהות מגדרית – תחושת הזהות האישית של הפרט עם אחת מקטגוריות המגדר, כגון גבר או אישה.
גבר – זכר המין האנושי.
אישה – נקבת המין האנושי.
ג'נדרקוויר – אדם שזהותו המגדרית אינה רק "גבר" או רק "אישה".
מגדר שלישי – אדם בעל מופעים והתנהגויות מגדריות שונות שאינן רק "גבר" או רק "אישה".
אנדרוגיניות – מונח המתייחס לערבוב של תכונות נשיות וגבריות בישות אחת.
היג'רה – קבוצה בתרבות דרום אסיה של זכרים מבחינה פיזיולוגית שאימצו זהות מגדרית נשית.
קתואי – מונח המתייחס בדרך כלל לנשים טרנסג'נדריות ולזכרים המתלבשים ומתנהגים כמו נשים בתאילנד.
ח'נית' – כינוי במדינת עומאן לבני המגדר השלישי.
בתולה מושבעת – נשים הנודרות נדר בתולין ולובשות בגדי גברים כדי לחיות כגברים בחברה הפטריארכלית של אלבניה הצפונית.
טומטום ואנדרוגינוס – מונחים בהלכה המשמשים לתיאור אדם בעל זוויג שאינו ברור.
Two-spirit – גבר הלוקח על עצמו תפקיד מגדרי של אישה בשבטים אינדיאניים בצפון אמריקה.
זוויג ומגדר – מונחים במדעי החיים ובמדעי החברה המתארים אדם כזכר או כנקבה על-פי מאפיינים פיזיולוגיים ואנטומיים.
אנדרוגיניות – ערבוב של תכונות נשיות וגבריות בישות אחת.
סיסג'נדר – מצב בו אדם חש התאמה בין זהותו המגדרית לבין ייעודו המגדרי או לבין זוויגו.
טרנסג'נדר – מצב בו אדם חש אי-התאמה בין זהותו המגדרית לבין ייעודו המגדרי או לבין זוויגו.
גברים טרנסים – גבר שזוהה כנקבה בלידתו.
נשים טרנסיות – אישה שזוהתה כזכר בלידתה.
טרנססקסואליות – מצב בו אדם חש אי-התאמה בין זהותו המגדרית לבין ייעודו המגדרי או לבין זוויגו, והוא מעוניין לשנות את גופו לכזה שיתאים למגדר המועדף.
מין ופיזיולוגיה

אינטרסקס – אדם בעל מאפיינים מיניים זכריים ונקביים כאחד.
אנדוסקס (אנ') – אדם בעל מאפיינים מיניים מולדים זכריים בלבד או נקביים בלבד; ההפך מאינטרסקס.
זכר – אדם בעל מאפיינים מיניים מולדים זכריים.
נקבה – אדם בעל מאפיינים מיניים מולדים נקביים.
רומנטיקה

נטייה רומנטית – אהבה ומשיכה לבני מגדר או מין מסוים לשם פיתוח מערכת יחסים רומנטית.
א-רומנטיות – חוסר משיכה רומנטית כלפי אף מגדר.
ביטוי עצמי

קאמפ – גברים המתלבשים כנשים באופן מוגזם ובוטה, הנתפס כדרך של הגחכת הנורמלי והמקובל וביקורת אירונית עליו.
יציאה מהארון – אנשים מהקהילה הגאה החושפים את זהותם המינית או המגדרית בפני אנשים אחרים.
תפיסת מגדר (אנ') – מצב בו אדם נתפס כבעל מין או מגדר שונה אחר מהמין בו הוא זוהה בלידתו.
קרוס-דרסינג – לבישת פריטי לבוש ואביזרים המזוהים וקשורים למגדר השני בתוך חברה מסוימת, באופן זמני ושאינו קבוע.
דראג (לבוש) – לבישת ביגוד המזוהה עם התפקיד המגדרי ההפוך למינו של המתלבש.
דראג קינג – דמות דראג המגולמת בעיקר על ידי נשים המתלבשות בלבוש דראג גברי ומאמצות התנהגות סטריאוטיפית של המגדר הגברי למטרות בידור.
דראג קווין – דמות דראג המגולמת בעיקר על ידי גברים המתלבשים בלבוש דראג נשי ומאמצים התנהגות סטריאוטיפית של המגדר הנשי למטרות בידור.
טרנסווסטיזם (אנ') – ביטוי ארכאי לקרוס-דרסינג.
תפקידי מגדר – ציפיות ואמונות משותפות המוחלות בחברה על פרטים על בסיס מגדרם.
גבר – זכר המין האנושי.
אישה – נקבת המין האנושי.
תפקידי מגדר בקהילות לא-הטרוסקסואליות (אנ') – מידת ההתאמה בין תפקידי מגדר מסורתיים של מערכות יחסים הטרוסקסואליות לבין מערכות יחסים לא-הטרוסקסואליות.
ביטוי מגדרי – הדרך בה אדם מביע את תחומי העניין והמראה שלו תוך שימוש בתפקידי מגדר.
גבריות – מכלול דרכי ההתנהגות הנחשבים כטיפוסיים, או מתאימים, לגבר.
נשיות – מכלול דרכי ההתנהגות הנחשבים כטיפוסיים, או מתאימים, לאישה.
נייטרליות מגדרית (אנ') – היעדר העדפה מגדרית, מונח המתאר לעיתים קרובות גבר שמפגין פחות דרכי ההתנהגות גבריות ויותר דרכי ההתנהגות נשיות.
אנדרוגיניות – מונח המתייחס לערבוב של תכונות נשיות וגבריות בישות אחת.
הומוארוטיקה – ביטויי אהבה ותשוקה מינית ארוטית המכוונת כלפי בן אותו מין, כפי שהיא מופיעה בספרות ובאמנות.
התנהגות נשית (אנ') – אימוץ תכונות נשיות והתנהגות נשית על ידי גברים.
בוצ'ה ופמית – מונחים המשמשים לתיאור שתי זהויות מגדר בקרב קהילת הלהט"ב, במיוחד בקרב לסביות: זהות גברית (בוצ'ה) וזהות נשית (פמית).
יחסי מין

גברים המקיימים יחסי מין עם גברים – מונח המתאר גברים המקיימים יחסי מין עם גברים אחרים.
נשים המקיימות יחסי מין עם נשים – מונח המתאר נשים המקיימות יחסי מין עם נשים אחרות.
יחסי מין הומוסקסואליים – פעילות מינית המתקיימת בין גברים.
יחסי מין לסביים – פעילות מינית המתקיימת בין נשים.
להט"ב בחברה

הומוסקסואליות בחברה (אנ') – היבטים חברתיים ביחס להומוסקסואליות, בהם חוקים, אקטיביזם פוליטי, שירות צבאי, יחס הדתות להומוסקסואליות, ותופעות של הומופוביה ואלימות נגד הומוסקסואלים.
אימוץ בקרב הקהילה הגאה – אימוץ ילדים על ידי להט"ב.
הורות להט"בית – הורות שבה הזוג המגדל את הילד מורכב משני אנשים בני אותו המין או שלפחות אחד מהורי הילד הוא הומוסקסואל או לסבית.
מערכת יחסים של זוג מאותו המין – מערכת יחסים רומנטית בין שני אנשים מאותו המין.
נישואים של זוגות מאותו המין – נישואיהם של שני אנשים מאותו המין, שנחתמו בטקס אזרחי או דתי.
תנועות להט"ב – תנועות חברתיות הפועלות למען להט"ב בחברה, בין השאר בקידום שוויון זכויות, נישואים חד-מיניים, חופש מיני ועזרה ללהט"ב הנמצאים במצוקה.
יחס החברה כלפי להט"ב (אנ') – היבטים חברתיים ביחס ללהט"ב בהיסטוריה ובדתות השונות.
שפת להט"ב

מבטא הומוסקסואלי – מאפיינים פונטיים המושמעים לעיתים קרובות על ידי גברים הומוסקסואלים.
בלשנות להט"ב (אנ') – חקר השפה כפי שמשתמשים בה בקהילות להט"ב.
פרופיל לשוני של להט"ב (אנ') – זיהוי הנטייה המינית של אדם על סמך אופן דיבורו.
סלנג להט"בי – סלנג השגור בפי חלק מחברי קהילת הלהט"ב דוברי העברית בישראל.
טרמינולוגיה של הומוסקסואליות (אנ') – מונחים ששימשו לאורך השנים לתיאור הומוסקסואליות.
תרבות להט"ב

תרבות להט"ב – תרבות המשותפת ללסביות, הומואים, ביסקסואלים, טרנסג'נדרים וקווירים.
הקהילת הגאה – קבוצת האוכלוסייה המאגדת להט"ב, אינטרסקס, א-מיניים, ג'נדרקווירים וקבוצות נוספות החורגות מהתפיסה החברתית הכללית של מגדר ומיניות.
הקהילה הביסקסואלית – חברים מהקהילה הגאה אשר מזדהים כביסקסואלים, פאנסקסואלים, או נזילים מינית.
הקהילה הטרנסית – חברים מהקהילה הגאה אשר מזדהים כטרנסג'נדרים.
תנועות להט"ב – תנועות חברתיות הפועלות למען להט"ב בחברה, בין השאר בקידום שוויון זכויות, נישואים חד-מיניים, חופש מיני ועזרה ללהט"ב הנמצאים במצוקה.
התנועה לשחרור הגייז – תנועה חברתית ופוליטית להט"בית שפעלה להפסקת הדיכוי החברתי והחוקי נגד להט"בים.
תנועות סטודנטים למען זכויות להט"ב (אנ') – תנועות סטודנטים התומכות בפעילות התנועה לזכויות האזרח והגל השני של הפמיניזם, וכחלק מפעילותן מקדמות גם שוויון זכויות ללהט"ב.
סמלי להט"ב – סמלים שאומצו על ידי קהילת הלהט"ב המייצגים אחדות, גאווה, ערכים משותפים וערבות הדדית. הסמלים המוכרים ביותר הם המשולש הוורוד ודגל הגאווה.
גיי בר – בר גיי המשרת בעיקר את קהילת הלהט"ב ומשמש כמרכז של תרבות להט"בית.
גיי אייקון – איש ציבור הנחשב לאייקון תרבותי של קהילת הלהט"ב.
כלי תקשורת להט"ביים (אנ') – כלי תקשורת המיועדים בעיקר לצרכנים להט"בים.
הקולנוע הקווירי החדש – הקולנוע ההומו-לסבי העצמאי שהתפתח בתחילת שנות ה-90.
מצעד הגאווה – מצעד מחאה שנתי, המתקיים בערים שונות ברחבי העולם, בו מציינים את המאבק למען זכויות להט"ב ולמען קבלה חברתית בקרב הציבור.
גיי וילג' – אזור גאוגרפי המאוכלס בתושבים ששיעור גדול יחסית מתוכם משתייך בגלוי לקהילה הלהט"בית.
גיידאר – מונח המתאר יכולת אינטואיטיבית של אדם כלשהו לזהות להט"בים על סמך לבוש, התנהגות או שפת גוף.
אמנות קווירית (אנ') – אמנות חזותית המתארת נושאים להט"ביים.
מוזיקת להט"ב – מוזיקה העוסקת בחוויותיהם של חברי הקהילה הגאה.
לאומיות קווירית – גישה לפיה הקהילה הגאה היא עם מובחן, בזכות תרבותם ומנהגיהם הייחודיים.
פינקוושינג (להט"ב) – שיטות שיווקיות ופוליטיות שמטרתן לקדם מוצרים, מדינות, אנשים או ישויות באמצעות הצגתם כגיי פרנדלי, על מנת להיתפש כמתקדמים, מודרניים וסובלניים.
היסטוריה של להט"ב

היסטוריה של להט"ב (אנ') – תולדות תרבויות להט"ב ודמויות להט"ב ברחבי העולם מהעת העתיקה ועד היום.
ביסקסואליות בארצות הברית (אנ') – תולדות הביסקסואליות בארצות הברית, משנת 1892 שבה נטבע המושג, ועד היום.
התנועה ההומוסקסואלית הראשונה (גרמניה) (אנ') – תנועה למען זכויות להט"ב שפעלה בגרמניה משנת 1897 עד 1933.
התנועה לשחרור הגייז – תנועה חברתית ופוליטית להט"בית שפעלה להפסקת הדיכוי החברתי והחוקי נגד להט"בים.
היסטוריה של הומוסקסואליות (אנ') – התנודות ביחס לגברים הומוסקסואלים ברחבי העולם מהעת העתיקה ועד היום.
גברים הומוסקסואלים בהיסטוריה של ארצות הברית (אנ') – התנודות ביחס לגברים הומוסקסואלים בארצות הברית במשך השנים.
היסטוריה של לסביות (אנ') – התנודות ביחס לנשים לסביות ברחבי העולם מהעת העתיקה ועד היום.
היסטוריה של נישואים חד-מיניים (אנ') – תולדות נישואים של זוגות מאותו המין ברחבי העולם מהעת העתיקה ועד היום.
היסטוריה של לסביות בארצות הברית (אנ') – התנודות ביחס לנשים לסביות בארצות הברית במשך השנים.
מהומות סטונוול – סדרת הפגנות של חברי הקהילה הגאה בתגובה לפשיטה משטרתית בניו יורק בשנת 1969.
ציר זמן של היסטוריית להט"ב (אנ') – תולדות הקהילה הגאה בעולם לאורך ציר הזמן.
ציר זמן של היסטוריית להט"ב בבריטניה (אנ') – תולדות הקהילה הגאה בבריטניה לאורך ציר הזמן.
היסטוריה של טרנסג'נדרים (אנ') – תולדות הטרנסג'נדרים ברחבי העולם מהעת העתיקה ועד היום.
היסטוריה של טרנסג'נדרים בארצות הברית (אנ') – תולדות הטרנסג'נדרים בארצות הברית מהמאה ה-17 ועד היום.
ציר זמן של היסטוריית טרנסג'נדרים (אנ') – תולדות הטרנסג'נדרים ברחבי העולם לאורך ציר הזמן.
ציר זמן של היסטוריית א-מיניות (אנ') – תולדות הא-מיניות מהמאה ה-19 ועד היום.
להט"ב ודת

תיאולוגיה קווירית (אנ') – תאוריה קווירית בהיבטים תאולוגיים.
להט"ב ודת (אנ') – יחס הדתות השונות ללהט"ב.
נטייה מינית ונצרות (אנ') – יחס הנצרות לנטייה מינית ולא-מיניות.
להט"ב ונצרות – יחס הנצרות ללהט"ב.
להט"ב ואסלאם – יחס האסלאם ללהט"ב.
להט"ב ויהדות – יחס היהדות ללהט"ב.
איסור משכב זכר – איסור מהתורה על קיום יחסי מין בין גברים.
נשים המסוללות זו בזו – הכינוי ההלכתי לקיום יחסי מין בין נשים.
להט"ב והינדואיזם – יחס ההינדואיזם ללהט"ב.
נטייה מינית ובודהיזם (אנ') – יחס הבודהיזם לנטייה מינית.
להט"ב וסיקיזם – יחס הסיקיזם ללהט"ב.
הומוסקסואליות ודת – הקשר בין דת והומוסקסואליות במהלך ההיסטוריה, במקומות שונים בעולם.
הומוסקסואליות במקרא (אנ') – אזכורים הקשורים ללהט"ב בתנ"ך ובברית החדשה.
הומוסקסואליות וטאואיזם (אנ') – יחס הטאואיזם, ותפיסות דתיות אחרות בסין, ללהט"ב.
טרנסג'נדריות ודת – הקשר בין אנשים טרנסג'נדרים ודת ברחבי העולם.
אינטרסקס ודת (אנ') – הקשר בין אנשי אינטרסקס ודת ברחבי העולם.
נושאי להט"ב במיתולוגיה (אנ') – סיפורי מיתולוגיה אודות משיכה רומנטית או מינית בין דמויות בנות אותו מין, ואודות שינויי מגדר.
נושאים להט"בים באפוסים הינדים – דמויות של גיבורים הינדים, שמתכונותיהם או התנהגותם ניתן להסיק שהם שייכים לקשת הלהט"בית, או שהם מוצגים כבעלי אלמנטים של שונות מגדרית ומיניות לא-הטרוסקסואלית.
נושאי להט"ב במיתולוגיות אפריקאיות (אנ') – נושאים הקשורים ללהט"ב במיתולוגיות אפריקאיות, בעיקר בעלי קשר לוודו.
נושאי להט"ב במיתולוגיה אירופית קלאסית (אנ') – ייצוגים הומוסקסואליים במיתולוגיה היוונית והרומית, וכן תיאורים של קרוס-דרסינג ואנדרוגיניות.
נושאי להט"ב באגדות סיניות (אנ') – ייצוגים להט"ביים באגדות עם סיניות הקשורות לטאואיזם, קונפוציאניזם ובודהיזם.