stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sand (שיר של סאבה)
רקע וכתיבה

"Sand" נכתב על ידי מלאני והבה, ג'ונס ת'נדר ופיל קלינקה ניגארד יספן, והופק מוזיקלית על ידי השני מבניהם. סאבה ציינה כמה פעמים לכלי התקשורת כי מטרת השיר היא להביע תחושה של איבוד שליטה, תוך שימוש במטאפורת חול שמתפורר ונופל בין הידיים.
לדבריה של סאבה, הרעיון לנסות ולייצג את דנמרק באירוויזיון ורישומה להתחרות בקדם הארצי קרו לאחר שראתה את לורן זוכה באירוויזיון 2023 עם "Tattoo".‏ ב-25 בינואר 2024 נחשפה כאחת המשתתפות ב-Dansk Melodi Grand Prix 2024.‏
קידום

על מנת לקדם את השיר אישרה סאבה השתתפות באירוע ה-WKND בסטוקהולם ב-8 במרץ, ב-PrePartyES במדריד ב-29 במרץ, במסיבת האירוויזיון של ברצלונה ב-6 באפריל, במסיבת האירוויזיון בלונדון ב-7 בפברואר, באירוע הקונצרט של האירוויזיון באמסטרדם ב-13 באפריל ובאירוע חגיגות המוזיקה הנורדית באוסלו ב-20 באפריל.
תחרות הזמר של האירוויזיון > לפני האירוויזיון

תאגיד השידור הדני DR הפיק פעם נוספת את תחרות הקדם המסורתית לאירוויזיון במדינה, Dansk Melodi Grand Prix. באירוע הנוכחי השתתפו שמונה מוזיקאים. זהות הזוכה נקבעה בתי מערכות הצבעה שונות: הסיבוב הראשון נמשך שישה ימים החל מ-10 בפברואר, וקבע את שלושת האמנים שקיבלו את מירב הנקודות ועלו לסבב הנוסף בגמר. הנקודות חולקו באופן שווה בין צוותי השיפוט לקהל ביחס שווה של 50/50. גם במערכה השנייה של הגמר נעשה שימוש באותה שיטת הצבעה. המתחרה שקיבל את מירב הנקודות זכה בתחרות, ונבחר לייצג את דנמרק באירוויזיון 2024.
ב-25 בינואר 2024 הוכרזה רשימת המתמודדים בתחרות, בניהם נמנתה סאבה. השיר בוצע כהופעה הראשונה של אותו ערב בהתאם להגרלה שנערכה מראש. הוא העפיל לשלב הסיבוב השני בגמר, שגם אותו צלח. אל המקום השני הגיע באסים עם "Johnny" בהפרש של שלוש נקודות בלבד.
תחרות הזמר של האירוויזיון > באירוויזיון

על פי חוקי האירוויזיון נדרשות כל האומות, למעט המדינה המארחת ו"חמש הגדולות" (צרפת, גרמניה, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), להעפיל מאחד משני חצאי הגמר על מנת להתמודד בגמר; עשר המדינות המובילות מכל חצי גמר עולות לגמר. איגוד השידור האירופי (EBU) פיצל את המדינות המתחרות לחמישה סלים שונים על בסיס דפוסי הצבעה דומים וקשרים גאופוליטיים משותפים, על מנת להפחית את הסיכוי לתיאום הצבעות על רקע זה. ב-28 בינואר 2024 נערכה הגרלת הקצאה שהכניסה כל מדינה לאחד משני חצאי הגמר, וכן באיזו מחצית מהמופע הם יופיעו. ‌דנמרק שובצה לחלקו הראשון של חצי הגמר השני, שהתקיים ב-9 במאי.
לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2024 הוחלט סדר השירים לחצי הגמר על ידי מפיקי התוכנית ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. דנמרק הופיעה שביעית, אחרי אוסטריה ולפני ארמניה. ב-9 במאי עלתה סאבה על בימת חצי הגמר השני של האירוויזיון וביצעה את שירה "Sand". היא נכשלה בניסיונה להעפיל לגמר שהתקיים ב-11 במאי. לאחר התחרות התברר כי מיקומה בחצי הגמר היה 12 עם 36 נקודות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  דנמרק | היטליסטן | 36 |  |
|  ליטא | AGATA | 77 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך | פורמט | חברת תקליטים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 25 בינואר 2024 | הורדה דיגיטלית | וורנר מיוזיק דנמרק |  |
הערות שוליים

↑  "Saba from Denmark will bring "Sand" to the London Eurovision Party". wiwibloggs.com (באנגלית). 23 בפברואר 2024. נבדק ב-5 במרץ 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "SABA - SAND". allmusic.com (באנגלית). 5 במרץ 2024. נבדק ב-5 במרץ 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Petersen, Rasmus (17 בפברואר 2024). "Denmark: Melodi Grand Prix 2024 – It's Saba with "Sand"". Eurovision World (באנגלית בריטית). נבדק ב-25 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Interview with Saba (DMGP 2024) Sand – Denmark Eurovision 2024". 26 בינואר 2024. נבדק ב-26 בפברואר 2024 – via YouTube. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Falk, Simon (19 בפברואר 2024). "🇩🇰 Saba - "Sand" | Denmark Eurovision 2024 | DMGP 2024 Winner Interview". 26 February 2024 – via YouTube. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Ellegaard, Christian (25 בינואר 2024). "En tidligere vinder og en popstjerne: Her er deltagerne i Dansk Melodi Grand Prix 2024" [A former winner and a pop star: Here are the participants in Dansk Melodi Grand Prix 2024]. DR (בדנית). נבדק ב-26 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Granger, Anthony (26 בפברואר 2024). "Denmark: Saba Confirms Eurovision Promotional Tour". Eurovoix. נבדק ב-26 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Granger, Anthony (12 במרץ 2024). "Denmark: Saba Joins the Nordic Music Celebration". Eurovoix. נבדק ב-12 במרץ 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "DR vil knække koden til Eurovision Song Contest: Nu skal vi i finalen" [DR wants to crack the code for the Eurovision Song Contest: Now we're going to the final]. B.T. (בדנית). 28 בספטמבר 2023. נבדק ב-26 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Farren, Neil (28 בספטמבר 2023). "Denmark: Dansk Melodi Grand Prix 2024 on February 17". Eurovoix. נבדק ב-28 בספטמבר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Granger, Anthony (5 בפברואר 2024). "🇩🇰 Denmark: Dansk Melodi Grand Prix 2024 Running Order". Eurovoix (באנגלית בריטית). נבדק ב-26 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Falk, Simon (17 בפברואר 2024). "Saba wins Dansk Melodi Grand Prix 2024 with "Sand"". Wiwibloggs (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-26 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Rules–Eurovision Song Contest". Eurovision.tv. EBU. ארכיון מ-8 באפריל 2020. נבדק ב-10 באוקטובר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Van Dijk, Sem Anne (2023-12-13). "Eurovision 2024: Semi-Final Allocation Draw on January 30". Eurovoix. נבדק ב-2023-12-13.
↑  "Eurovision 2024: Semi-Final Draw results". Eurovision Song Contest (באנגלית). European Broadcasting Union. 30 בינואר 2024. נבדק ב-8 במרץ 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  ESC, Eurovision 2024: Semi-Final Running Orders revealed!, ‏26 במרץ 2024 (באנגלית)
↑  Eurovision 2024 Semi-final 2 Results, eurovisionworld
↑  "Hitlisten Track Top-40: Uge 08-2024" [Hitlisten Track Top-40: Week 08-2024] (בדנית). Hitlisten. 2024-02-28. נבדק ב-2024-03-01.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 97297b00-5c4b-4cb2-b9f8-973e68262126 
סאבה במהלך החזרות לחצי גמר אירוויזיון 2024.
שימור ושיקום נכסי תרבות

שימור ושיקום נכסי תרבות הוא תחום עיסוק ומחקר שמתמקד בהגנה ובטיפול במורשת תרבותית מוחשית, כגון יצירות אמנות, אדריכלות, ארכאולוגיה ואוספי מוזיאון, אוספים ארכיונים וספריות. פעילויות השימור כוללות שימור מונע, שיקום, שיחזור, בדיקה, תיעוד, מחקר, טיפול וחינוך.
הגדרה

שימור נכסי תרבות כרוך בהגנה ובשיקום באמצעות "כל השיטות המוכיחות את יעילותן בשמירה על נכס זה קרוב ככל האפשר למצבו המקורי למשך זמן רב ככל האפשר". שימור מורשת תרבותית קשור לעיתים קרובות לאוספי אמנות ומוזיאונים, אך גם ליצירות בודדות ואוספים פרטיים. וכולל טיפול וניהול אוספים באמצעות מעקב, בדיקה, תיעוד, תצוגה, אחסון, שימור מונע ושיקום.
במשך השנים היקף עבודת המשמר התרחבה משימור אמנות, הכוללת הגנה וטיפול ביצירות אמנות ואדריכלות, לשימור מורשת תרבותית, הכוללת הגנה וטיפול במגוון רחב של יצירות תרבותיות והיסטוריות אחרות. ניתן לתאר את שימור המורשת התרבותית כסוג של ניהול אתי.
התחום נחלק לשני עיסוקים מרכזיים:
שימור ושיקום נכסי תרבות ניידים
שימור ושיקום מקרקעין תרבותיים קבועים
שימור נכסי תרבות מתבסס על קווים מנחים אתיים פשוטים:
כיבוד המקוריות – שמירה על החומר המקורי, על הצורה ועל הכוונה המקורית של היצירה.
הפיכות – ביצוע טיפולים שניתן לבטל או לשנות בעתיד ללא פגיעה ביצירה.
מינימליזם – התערבות מינימלית על מנת לשמר את היצירה.
תיעוד – שמירה על תיעוד מלא של כל תהליך ההתערבות והשימור.
שימור לטווח הארוך – הבטחת עמידות היצירה לאורך זמן תוך התחשבות בצרכיה החומריים.
לעיתים קרובות יש פשרות בין שימור המראה, שמירה על העיצוב והמאפיינים החומריים המקוריים, ויכולת הפיכת השינויים. כיום מושם דגש על הפיכות השינויים בכדי לצמצם בעיות בטיפול עתידי, חקירה ושימוש.
כדי שמשמרים יוכלו להחליט על אסטרטגיית שימור מתאימה וליישם את מומחיותם המקצועית בהתאם, עליהם להביא בחשבון את עמדות בעלי העניין, הערכים, כוונת האמן, משמעות היצירה והצרכים הפיזיים של החומר.
צ'זארה ברנדי, בתיאוריה שלו על שימור, מתאר את השחזור כ"שלב מתודולוגי שבו העבודה האמנותית מוערכת בצורתה החומרית ובדואליות ההיסטורית והאסתטית שלה, במטרה להעבירה לעתיד".
היסטוריה ומדע > תאריכים מרכזיים

בתחום השימור רבים מציינים את תחילת מסורת שימור המורשת התרבותית באירופה בשנת 1565 עם שחזור ציורי הקיר של הקפלה הסיסטינית, אך דוגמאות עתיקות יותר כוללות את עבודתו של קסיודורוס.
היסטוריה ומדע > מעבדות שימור

משמרים משתמשים באופן שגרתי באמצעים כימים ומדעיים לבחינה וטיפול ביצירות תרבות. מעבדת השימור המודרנית משתמשת בציוד כגון מיקרוסקופים, ספקטרומטרים ומכשירים שונים x-ray רנטגן כדי להבין טוב יותר עצמים ומרכיביהם. הנתונים שנאספו כך מסייעים בהחלטת טיפולי השימור שיסופקו לאובייקט.
בישראל פועלות מספר מעבדות שימור במסדות שאמונות על נכסי התרבות בארץ: מוזיאון ישראל, מוזיאון תל אביב לאמנות, יד ושם, הארכיון הציוני, הספרייה הלאומית, רשות העתיקות, מוזיאון ארץ ישראל ומוזיאוני חיפה כמו כן ישנם מספר מצומצם של מעבדות שימור הפועלות באופן עצמאי ומספקות שירות למוזיאונים וארכיונים קטנים ולמגזר הפרטי.
אתיקה

עבודתו של המשמר מונחית על פי אמות מידה אתיות. אלה לובשות צורה של אתיקה יישומית. סטנדרטים אתיים הוקמו ברחבי העולם, ונכתבו הנחיות אתיות לאומיות ובינלאומיות. דוגמה אחת כזו היא:
המכון האמריקאי לשימור קוד אתיקה והנחיות לתרגול
Conservation OnLine מספקת משאבים בנושאים אתיים בשימור, כולל דוגמאות לקודים אתיים והנחיות להתנהלות מקצועית בשימור ובתחומים בעלי קשורים; וכן אמנות הנוגעות לסוגיות אתיות הכרוכות בשימור רכוש תרבותי.
כמו גם סטנדרטים של פרקטיקה, משמרים עוסקים בבעיות אתיות רחבות יותר, כמו הוויכוחים האם כל אמנות שווה לשמר.
פרקטיקה

המטרה העיקרית של משמר תרבות היא להאט את קצב ההידרדרות של פריט. לשם השגת מטרה זו ניתן להשתמש בשיטות לא התערבותיות (שימור מונע) ובשיטות התערבותיות (שימור ושיקום אקטיבי).
פרקטיקה > שימור מונע

יצירות תרבות רבות רגישות לתנאי סביבה כגון טמפרטורה, לחות וחשיפה לאור בכלל ולקרינה אולטרה סגולה בפרט. יש להגן על עבודות אלה בסביבות מבוקרות שבהן משתנים כאלה נשמרים בטווח של רמות מגבילות נזק. לדוגמה, ציורי צבעי מים דורשים בדרך כלל מיגון מאור השמש כדי למנוע דהייה של פיגמנטים.
טיפול באוספים הוא מרכיב חשוב במדיניות המוזיאון או כל מוסד המחזיק בפרטים שמהווים נכס תרבותי. זוהי אחריות חיונית של אנשי המקצוע ליצור ולתחזק סביבה מגינה על האוספים שבטיפולם, בין אם באחסון, בתצוגה או במעבר. מוזיאון צריך לעקוב בקפידה אחר מצב האוספים כדי לקבוע מתי חפץ דורש עבודת שימור.
פרקטיקה > שימור ושיקום אקטיבי

תוכנית הוראה של שימור התערבותי הוקמה לראשונה בשנת 1937 בבריטניה במכון לארכאולוגיה על ידי Ione Gedye, שמלמד עד היום משמרים.
שימור התערבותי מתייחס לכל אינטראקציה ישירה בין המשמר לחומר של הפריט. פעולות התערבות מתבצעות ממגוון סיבות, כולל בחירות אסתטיות, צורך ביציבות המבנה לשמירה על שלמותו, או דרישות תרבותיות להמשכיות בלתי מוחשית. דוגמאות לטיפולים התערבותיים כוללות הסרת לקה חומצית מציור, מריחת שעווה על פסל, ושטיפה וסידור מחדש של ספר. הסטנדרטים האתיים בתחום דורשים מהמשמר להצדיק לחלוטין את פעולות ההתערבות ולבצע תיעוד לפני, במהלך ואחרי הטיפול
אחד העקרונות המנחים של שימור המורשת התרבותית היה באופן מסורתי הרעיון של הפיכות, שכל ההתערבויות עם החפץ צריכות להיות הפיכות במלואן ושניתן להחזיר את החפץ למצב בו היה לפני התערבותו של המשמר. אף על פי שמושג זה נותר עיקרון מנחה של המקצוע, הוא ספג ביקורת נרחבת בתוך מקצוע השימור וכיום נחשב בעיני רבים ל"מושג מטושטש". עיקרון חשוב נוסף של שימור הוא שכל השינויים צריכים להיות מתועדים היטב וצריכים להיות מובחנים בבירור מהאובייקט המקורי.
פרקטיקה > שימור ושיקום אקטיבי > דוגמה לגילוי ושיקום ארכאולוגי של ציור קיר

ציור קיר לפני חשיפה וטיפול
ציור מהמאה ה-15 לאחר חשיפה ולפני טיפול
הציור לאחר הטיפול
פרקטיקה > שימור ושיקום אקטיבי > דוגמאות לשיקום ציור שמן

Bacchus, the painting originating from the Workshop of Leonardo da Vinci, seen here before restoration.
Bacchus after restoration with colors closer to original and details better visible again.
Rear-Admiral Richard Kempenfelt by Tilly Kettle, before cleaning
Rear-Admiral Richard Kempenfelt by Tilly Kettle, after cleaning
שימור בר קיימא

מתוך הכרה בכך ששיטות שימור לא צריכות לפגוע בסביבה, לפגוע בבני אדם או לתרום להתחממות כדור הארץ, מקצוע השימור-שיקום התמקד לאחרונה בפרקטיקות המפחיתות פסולת, מפחיתות את עלויות האנרגיה ומצמצמות את השימוש בממיסים רעילים או מזיקים. מספר פרויקטי מחקר, קבוצות עבודה, ויוזמות אחרות חקרו כיצד שימור יכול להפוך למקצוע בר-קיימא יותר מבחינה סביבתית. שיטות שימור בר קיימא חלות הן על עבודה בתוך מוסדות תרבות (למשל מוזיאונים, גלריות לאמנות, ארכיונים, ספריות, מרכזי מחקר ואתרים היסטוריים) וכן על עסקים ואולפנים פרטיים.
שימור בר קיימא > בחירת חומרים

משמרים משתמשים במגוון רחב של חומרים - בטיפולי שימור, וכאלה המשמשים לשינוע, תצוגה ואחסון בטוח של פריטי מורשת תרבותית. חומרים אלה יכולים לכלול ממיסים, ניירות ולוחות, בדים, דבקים ומגבשים, פלסטיק וקצף, מוצרי עץ ועוד רבים אחרים. יציבות ואריכות ימים הם שני גורמים חשובים שמשמרים לוקחים בחשבון בבחירת החומרים מתוך הבנה כי קיימות הוא תחום משמעותי בחשיבה השימורית גם מבחינת ניהול אוסף לתווך הרחוק וגם ההשפעה שבבחירת חומרים על הפריט עצמו ועל העובדים. דוגמאות לבחירות ושיטות חומר בר-קיימא כוללות:
שימוש במוצרים מתכלים או כאלה עם פחות השפעה סביבתית במידת האפשר;
שימוש ב'ממיסים ירוקים ' במקום בחלופות רעילות יותר, או באסטרטגיות טיפול המשתמשות בכמויות קטנות בהרבה של ממיסים - למשל, ג'לים מימיים קשיחים למחצה, תחליבים או חומרים ננו;
הכנת כמויות קטנות יותר של חומר (למשל דבקים) כדי למנוע בזבוז;
שמירה על פרוטוקולי סילוק מומלצים עבור כימיקלים, חומרים הניתנים למחזור וחומרים הניתנים לקומפוסטציה, במיוחד כדי למנוע זיהום של דרכי מים;
בחירת בגדי עבודה מגן שניתן לכבס או לנקות ולעשות שימוש חוזר, במקום אפשרויות חד פעמיות;
מעקב אחר כמויות המלאי כדי להימנע מקניית יתר, במיוחד עבור חומרים עם תאריכי תפוגה;
שימוש בחומרים עמידים לאריזה שניתן לכבס ולעשות שימוש חוזר, כגון Tyvek או Mylar ;
ייעוד מחדש של חומרים מתכלים כגון נייר סופג, בדים לא ארוגים וסרט פוליאסטר כאשר הם אינם מתאימים עוד למטרה המקורית שלהם;
שימוש במוצרים מתוצרת מקומית במידת האפשר, כדי להפחית את טביעות הפחמן;
שימוש חוזר בחומרי אריזה כגון קופסאות קרטון, ניילון פלסטיק וארגזי עץ;
שימוש בגדלים סטנדרטיים של אריזות ועיצובי אריזות המפחיתים פסולת;
החלטות אלו אינן תמיד פשוטות - למשל, התקנת מסנני מים מפושטים או מזוקקים במעבדות מפחיתה את הפסולת הקשורה לרכישת מוצרים בבקבוקים, אך מגדילה את צריכת האנרגיה. באופן דומה, ניירות ולוחות מתוצרת מקומית עשויים להפחית מיילים של פחמן אינהרנטיים, אבל הם עשויים להיות מיוצרים עם עיסת שמקורה ביערות גידול ישנים.
דילמה נוספת היא שחומרים רבים בדרגת שימור נבחרים מכיוון שהם אינם מתכלים. לדוגמה, בבחירת פלסטיק שבעזרתו מייצרים מארזי אחסון, משמרים מעדיפים להשתמש בפלסטיק בעל אורך חיים ארוך יחסית מכיוון שיש להם תכונות התיישנות טובות יותר - הם נוטים פחות להצהיב, לשטוף חומרי פלסטיק או לאבד שלמות מבנית ולהתפורר (דוגמאות כוללות פוליאתילן, פוליפרופילן ופוליאסטר). לפלסטיקים אלה ייקח יותר זמן להתפרק במזבלה.
עינת הולנד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 בדצמבר 1991 (בת 33) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  סטודיו למשחק ניסן נתיב 
 פרופיל ב-IMDb
 
עינת הולנד (נולדה ב-12 בדצמבר 1991) היא שחקנית טלוויזיה ותיאטרון ישראלית.
ביוגרפיה

עינת הולנד נולדה, גדלה והתחנכה בירושלים.
שירתה בצה"ל במשך שש שנים והשתחררה בדרגת סרן.
למדה בסטודיו למשחק ניסן נתיב במסלול התלת שנתי וסיימה בשנת 2021, במהלך שנים אלו זכתה במלגות הצטיינות, ביניהן: תחרות מונולוגים ע"ש ניסן נתיב, זוכת מלגת קרן שרת, זוכת התחרות הארצית לזכרו של ספי ריבלין.
ביוגרפיה > קריירה

בשנת 2021 לוהקה לראשונה לתפקיד ראשי בסדרת הדרמה הקומית "ילדות סכסכניות" מבית HOT לצד מיה לנדסמן. באותה שנה השתתפה בסדרה "המפקדת" בתפקיד החיילת שירה.
בשנת 2021 הצטרפה לתיאטרון הקאמרי והשתתפה בהצגה "מחוברים לחיים", כמו כן שיחקה בהצגה "גאון בכלוב". החל משנת 2021 משחקת בהצגה בכיכובה "פיקוח נפש".
בשנת 2022 השתתפה במחזה "צירים" של תיאטרון גבעתיים לצד יעל שרוני. בסוף אותה שנה לוהקה לתפקיד ראשי בסרט קצר "האישה מהמבורג" ("The Woman from Hamburg").
מאפריל 2024 עד פברואר 2025 הנחתה את הפודקאסט "הכל דפוק" מבית All-In יחד עם חברתה, השחקנית אלי סטין. במאי של אותה שנה עלתה סדרת הדרמת מתח "האיש שרצה לדעת הכל" בכאן 11, בה היא מגלמת את מלי.
ביוגרפיה > חיים אישיים

הולנד נשואה ומתגוררת בתל אביב. אם לבת.
פילמוגרפיה > תיאטרון

| שנה | שם | מקום |
| --- | --- | --- |
| 2021 | מחוברים לחיים | תיאטרון הקאמרי |
| 2022 | גאון בכלו | תיאטרון הקאמרי |
| 2022 | פיקוח נפש | תיאטרון הקאמרי |
| 2022 | צירים | תיאטרון גבעתיים |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם | תפקיד |
| --- | --- | --- |
| 2021 | ילדות סכסכניות | לאה |
| 2021 | המפקדת | שירה |
| 2024 | האיש שרצה לדעת הכל | מלי |
פילמוגרפיה > הסכתים

| שנה | שם | תפקיד |
| --- | --- | --- |
| 2024–2025 | הכל דפוק | מנחה, יחד עם אלי סטין |
| 2025 | למי אכפת | מנחה, יחד עם אלי סטין |
הערות שוליים

↑  הכל דפוק #1 | אלי סטין ועינת הולנד
צוות עבודה

ערך זה עוסק בקבוצה חברתית הפועלת בתיאום על מנת להשיג מטרה משותפת. אם התכוונתם לקבוצה הפועלת להשגת מטרה, ראו .
צוות עבודה הוא קבוצה חברתית הפועלת בתיאום על מנת להשיג מטרה משותפת ומוגדרת מראש. בין חברי הצוות קיימת תלות הדדית, ועליהם לפעול בשיתוף פעולה על מנת להשיג את יעדיהם האישיים.
סוגים של צוותים > צוות פתרון בעיה

מורכב מ-5–12 אנשים מאותה מחלקה הנפגשים מדי שבוע כדי לדון בדרכים לשיפור איכות ויעילות העבודה. חברי הצוות מציעים הצעות לשיפור תהליכי העבודה, אך לעיתים רחוקות הצעות אלו מיושמות בארגון.
סוגים של צוותים > צוות ניהול עצמי

קבוצת אנשים (לרוב 10–15) העוסקים באותו תחום ואחראים לביצוע עבודתם באופן עצמאי, ללא התערבות ישירה של המנהל הישיר בתחומי האחריות שהוגדרו מראש. לרוב, חברי הצוות מתכננים בעצמם את לוח הזמנים, קובעים את חלוקת העבודה, מקבלים החלטות תפעוליות ופועלים לפתרון בעיות בעצמם. כתוצאה מכך, החשיבות של המנהל הישיר פוחתת, ולעיתים הצורך בו נעלם לגמרי. עם זאת, אף על פי שחברי הצוות מדווחים על שביעות רצון גבוהה מהעבודה, יש להם שיעור היעדרויות גבוה. ממצאים הראו שגורמים שונים משפיעים על אפקטיביות הצוות, למשל, צמצומים בארגון, חוזק הנורמות בקבוצה, אופי המשימות ואופן חלוקת התגמולים.
סוגים של צוותים > צוות פונקציונלי

מורכב מעובדים שהם באותה רמה היררכית בארגון, בעלי תפקידים שונים הפועלים יחד להשלמת המשימה. היתרון של הצוותים האלו הוא שהם מאפשרים לחברי הצוות לחלוק מידע, לפתח תוכניות חדשות, לפתור בעיות ולתאם בין פרויקטים מורכבים, אולם קשה מאוד לנהל צוותים מסוג זה. השלבים הראשונים של הקמת צוות פונקציונלי נוטים להתארך, בגלל השונות הגבוהה בין חברי הצוות.
סוגים של צוותים > צוות וירטואלי

צוות וירטואלי שונה מכל סוגי הצוותים הקודמים בכך שהעבודה הצוותית אינה נעשית עבודה פנים מול פנים.
הצוות מבצע את עבודתו כאשר חבריו אינם יכולים להימצא באותו מקום פיזי ולכן הם מתקשרים זה עם זה באמצעות טכנולוגיות ממוחשבות שונות למשל, שיחות ועידה בווידאו, דוא"ל וכו'. הפעילות שלהם זהה לזו של הצוותים הקודמים, הם יכולים לחלוק מידע, לקבל החלטות ולהשלים משימות.
יש שלושה מאפיינים המבדילים צוות וירטואלי מצוותים שנפגשים פנים מול פנים:
היכולת להתגבר על אילוצי זמן ומקום המאפשרת לחברי הצוות לעבוד ביחד.
היעדר רמזים בתקשורת על- מילולית (טון ועוצמת הקול, הטיה) ולא מילולית (תנועות עיניים, הבעות פנים ושפת הגוף), העוזרים להבין סיטואציות מסוימות אך לא זמינים בתקשורת מקוונת.
אינטראקציה חברתית מועטה בין חברי הצוות, הגורמת להם להיות מוכווני משימה בלבד ולא לחלוק אינפורמציה אישית.
מודל להתפתחות הצוות

ברוס טוקמן הגדיר מודל להתפתחות הצוות הכולל ארבעה שלבים ההכרחיים על מנת שקבוצה תתפתח, תוכל להתמודד מול משברים, למצוא פתרונות ולהפיק תוצאות.
יצירת הצוות (Forming) - הקבוצה נמצאת בראשית דרכה ועליה להגדיר מטרות משותפות, לתרגמן למשימות ולבסס את תפקידו האישי של כל אחד מחברי הקבוצה ואת מיקומו. כעת נבחנים יחסי הכוח בקבוצה מול הממונה והמנהיגות הבלתי רשמית. החשיבות של שלב זה היא בבחינת הכישורים של חברי הצוות והיכולות שלהם להתמודד עם לחצים ומשברים. חוסר הוודאות המאפיין שלב זה, יוצר חרדה ומתח ושכיחים חוסר תיאום בין מטרות היחיד למטרות הקבוצה.
סערה (Storming) - העבודה המשותפת והצורך לייצר תפוקות מעוררים ניגודי אינטרסים וקונפליקטים ומשפיעים על הביצועים של חברי הצוות, תהליכי קבלת החלטות וחלוקת התפקידים. לעיתים שלב זה מתאפיין במתחים חריפים הגורמים להקצנת עמדות.
תכנון (Norming) - התחלת גיבוש נורמות וכללי משחק מקובלים. מתחילה להיווצר לכידות קבוצתית, תמיכה ועזרה הדדית ופוחתות התנגדויות כלפי הממונה הרשמי והן בין החברים לבין עצמם. בשלב זה נוצר שיתוף פעולה ספונטני בין חברי הצוות. הבעיה בשלב זה היא כיצד להפריד את יחסי הקרבה העמוקים הנוצרים בין החברים ובן התנהגות תכליתית מול משימות.
ביצוע (Performing) - מאפיין קבוצות בוגרות המתאפיינות ברמות גבוהות של תפוקה ושביעות רצון. מגיעים לשלב זה כאשר חברי הקבוצה חשים מחויבות למשימה וקיימת הבנה לצרכים וציפיות היחיד בקבוצה. המפתח לתפקוד אפקטיבי הוא הבנה הדדית מפני שהיא מפחיתה קונפליקטים ומעודדת שיתוף פעולה.
יצירת צוות עבודה

ישנן מספר דרכים בהן ניתן להשתמש כדי להפוך יחידים לחברי צוות:
סינון- בחירת אנשים בעלי כישורים בינאישיים שיכולים להפוך אותם לחברי צוות אפקטיביים. לכן, בתהליך הגיוס, מעבר ליכולות הטכניות הדרושות לתפקיד, יש לוודא שהמועמדים יוכלו לעבוד בצוות.
אימון והכשרה- בעזרת תרגילים מיוחדים ניתן לגרום לעובדים לחוות את היתרונות של עבודת צוות. בדרך כלל מדובר בסדנאות שעוזרות לעובדים לשפר את הכישורים הבינאישיים שלהם: יכולת פתרון בעיות, תקשורת, משא ומתן ועוד.
תגמולים- בניית מערכת תגמולים אשר תעודד מאמצים שיתופיים בין חברי הצוות, על פני מאמצים תחרותיים. קידום, העלאת שכר ודרכים נוספות לחיזוק העובד, צריכות להינתן על בסיס תרומה לעבודת הצוות. עם זאת, אין להתעלם מהתרומה האישית של כל עובד, אלא לאזן עם העבודה המשותפת בצוות. למשל, תגמול חבר צוות על הדרכת עמית חדש, שיתוף מידע עם חברי הצוות, עזרה בפתרון עימותים ורכישת כישורים חדשים שתרמו לצוות בהשלמת המשימה. בנוסף, העובד יכול לקבל חיזוקים פנימיים מחברי הצוות שלו, היוצרים תחושת שביעות רצון גבוהה ופיתוח אישי.
ראו גם

זיכרון טרנזקטיבי
לקריאה נוספת

Robbins, Stephen P., Organizational Behavior. 9th ed., Prentice-Hall, 2001.
Tuckman, Bruce. (1965). Developmental sequence in small groups. Psychological bulletin, 63, 384-399.
הערות שוליים

↑  Tuckman, Bruce. (1965). Developmental sequence in small groups. Psychological bulletin, 63, 384-399.
אקסום (אלבום)

| --- | --- |

 אלבום אולפן מאת אקסום
 סוגה:  ראפ, היפ-הופ
 שפה:  עברית, אנגלית
"אקסום" הוא אלבום הבכורה של הרכב אקסום, המונה את ראובן אראגיי (טדרוס) וגילאור יהודה (ג'קסון). האלבום יצא לאור ב-2009. במסגרת האלבום, שיתף ההרכב פעולה עם הזמרים פלד, אורטגה, רביד פלוטניק, נועה פארן, זורה קרטבלישוילי ואסף שלם.
האלבום כלל בתוכו את הסינגלים "פתאום באנו", "אחלה קומבינה" ו-"פרחה", שזכו להצלחה רבה. ב-2018 השתתפו חברי ההרכב בעונה החמישית של תוכנית המציאות "הכוכב הבא לאירוויזיון", וביצעו בה את שירם מתוך האלבום, "ארנבת".
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | הקשיבו נא  | 2:53 |
| 2. | בוא באיזי  | 2:50 |
| 3. | אחלה קומבינה (קלמנטינה בגינה)  | 2:43 |
| 4. | Music Desire  | 2:59 |
| 5. | הדיבור (עם פלד ואורטגה)   | 4:23 |
| 6. | תעשה לי אוווווו (עם נועה פארן)   |   |
| 7. | פתאום באנו  | 3:41 |
| 8. | פרחה  | 4:33 |
| 9. | מה עם הכסף?  | 2:56 |
| 10. | כול וואחד  | 3:15 |
| 11. | לבה חמה (עם רביד פלוטניק וזורה קרטבלישוילי)   | 3:46 |
| 12. | Knowa  | 3:43 |
| 13. | נותן לך זמן (עם אסף שלם)   | 3:43 |
| 14. | לא משחק איתך  | 2:49 |
| 15. | אש אש מדורה  | 3:16 |
| 16. | עובדים עלינו  | 4:07 |
| 17. | ארנבת  | 3:37 |
הערות שוליים

↑  נויה כוכבי, אקסום: היפ הופ מפלורנטין פינת ג'מאייקה, באתר הארץ, 28 ביולי 2009
↑  טובים השניים: צמד "אקסום" עשו את זה ובגדול, באתר ‏מאקו‏, 11 בדצמבר 2017
מיכאל מלכיאור

הרב מיכאל מלכיאור (נולד ב-31 בינואר 1954) הוא רב, ראש מפלגת מימד, לשעבר חבר הכנסת ושר בממשלת ישראל
מטעם העבודה-מימד.
ביוגרפיה > ראשית חייו

מיכאל מלכיאור נולד בשנת 1954 בקופנהגן בירת דנמרק, לרב בנימין מלכיאור, הרב הראשי של דנמרק. במהלך שנות השבעים למד בישיבת הכותל בירושלים. בשנת 1980 קיבל הסמכה לרבנות וחזר לסקנדינביה על מנת לשמש כרב של אוסלו ואחר כך כרב הראשי של הקהילה היהודית בנורווגיה. באוסלו הוא יסד גן ילדים יהודי, חיזק את בתי הספר היהודיים של אחר הצהריים ויסד מקהלת ילדים בבית הכנסת. כן ייסד מרכז למזון כשר שסיפק אוכל כשר ליהודי פולין.
בשנת 1986 עלה לישראל. בין היתר שימש כמנהל בינלאומי של קרן אלי ויזל בניו-יורק והתלווה לוויזל בביקור בברית המועצות בשנת 1986.