stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סקיילר אסטין
פילמוגרפיה > סרטים

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2008 | המלט 2 | רנד פוסין |  |
| 2009 | לקחת את וודסטוק | ג'ון פ' רוברטס |  |
| 2012 | Love Written in Blood | הנדרסון |  |
| 2012 | פיץ' פרפקט | ג'סי סוונסון |  |
| 2012 | ראלף ההורס | רוי | דיבוב |
| 2013 | 21+ | קייסי אלטמן |  |
| 2014 | אנשי המערות (אנ') | דין פארקר |  |
| 2015 | פיץ' פרפקט 2 | ג'סי סוונסון |  |
| 2016 | Monkey Up | מונטי | דיבוב |
| 2016 | Flock of Dudes | דוד |  |
| 2017 | Speech & Debate | וולטר הילי |  |
| 2019 | Hot Air | גארת וויטלי |  |
| 2020 | Secret Society of Second-Born Royals | פרופסור ג'יימס מורו | סרט מקורי של דיסני+ |
| 2020 | רוחות מלחמה (אנ') | יוג'ין |  |
| 2021 | Zoey's Extraordinary Christmas | מקס ריצ'מן |  |
| יפורסם בהמשך | Street Smart | יפורסם בהמשך | פוסט-פרודקשן |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011 | אהבה נושכת | בן | פרק: "Boys to Men" |
| 2011 | The Online Gamer | מיקי | סדרת רשת; 3 פרקים |
| 2012 | בנות | מאט קורנשטיין | פרק: "Hannah's Diary" |
| 2012 | האוס | דריק | פרק: "Holding On" |
| 2013–2015 | קומה אפס | ברודי קרול מויר | תפקיד ראשי (2 עונות); 20 פרקים |
| 2014 | Glee | ז'אן בפטיסט | פרק: "City of Angels" |
| 2015 | קוד שרוף | ג'סי אוונס | 3 פרקים |
| 2016–2017 | גרייבס | ישאייה מילר | תפקיד ראשי (2 עונות); 20 פרקים |
| 2019-2018 | טרולים: ממשיכים לרקוד! | ברנץ' | דיבוב; 103 פרקים |
| 2019-2018 | האקסית המטורפת | גרג סראנו | 10 פרקים |
| 2019 | ערפדינה | המפלצת של פרנקנשטיין | דיבוב; פרק: "Franken-Wedding" |
| 2020–2021 | הפלייליסט של זואי | מקס ריצ'מן | תפקיד ראשי (2 עונות); 26 פרקים |
| 2020–2022 | טרולים: טרולסטופיה | ברנץ' | דיבוב; 52 פרקים |
| 2022 | האנטומיה של גריי | טוד איימס | 4 פרקים |
| 2022–2024 | שככה יהיה לי טוד (אנ') | טוד רייט | תפקיד ראשי (2 עונות); 31 פרקים |
פילמוגרפיה > תיאטרון

| שנה | מחזה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006–2008 | אביב מתעורר | גאורג זירשניץ | ברודוויי |
| 2010 | רנט | מארק כהן | הוליווד בול |
| 2016 | סיפור הפרברים | טוני | קרנגי הול |
| 2016 | יברך אותך אלוהים, אדון רוזווטר | נורמן מושרי | סיטי סנטר ניו יורק (אנ') |
| 2017 | What We're Up Against | וובר | WP Theater |
| 2018 | איך להצליח בעסקים מבלי להתאמץ | ג'יי פיירפונט פינץ' | מרכז קנדי לאמנויות הבמה (אנ') |
| 2019 | אל תוך היער | האופה | הוליווד בול |
| 2022 | חנות קטנה ומטריפה | סיימור | אוף ברודוויי |
הערות שוליים

1 2  "Skylar Astin interview". Movieline.com. נבדק ב-17 במאי 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lapowsky, Issie (24 באפריל 2007). "Putting NYU on hold for Broadway". Washington Square News. pp. nyunews.com. אורכב מ-המקור ב-30 בינואר 2013. נבדק ב-2009-05-16. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Kalafatus, Greg (27 ביוני 2007). "New Spring Awakening Billboard Blooms Outside the O'Neill Theatre". playbill.com. Playbill. אורכב מ-המקור ב-10 בספטמבר 2012. נבדק ב-2009-05-16. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Lemire, Christy (28 באוגוסט 2008). "Steve Coogan and 'Hamlet 2' have their funny moments, but that's all they are -- moments". goerie.com. Erie Times News. נבדק ב-2009-05-16. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Rooney, David (16 ביוני 2006). "Spring Awakening.(Off B'way)(Theater review)". accessmylibrary.com. Daily Variety. נבדק ב-2009-05-16. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Past, Present and Future Spring Awakening stars say hello and goodbye". broadway.com. 19 ביולי 2008. אורכב מ-המקור ב-15 בינואר 2009. נבדק ב-2009-05-16. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Sanford, James (27 באוגוסט 2008). "'Hamlet 2': Hey, kids! Let's put on an offensive show!". mlive.com. Kalamazoo Gazette. אורכב מ-המקור ב-22 בנובמבר 2008. נבדק ב-2009-05-16. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Ebert, Roger (22 באוגוסט 2008). "All Shakespeare needed was a gay men's chorus". newsbank.com. Chicago Sun-Times. נבדק ב-2009-05-16. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Brady, Tveit, Astin And Thoms Join RENT At Hollywood Bowl, broadwayworld.com; accessed May 17, 2015.
↑  Kate Aurthur, Kate Aurthur, ‘Pitch Perfect’ Star Skylar Astin Joins ‘Grey’s Anatomy’ (EXCLUSIVE), Variety, ‏2022-03-03 (באנגלית אמריקאית)
1 2  Rosy Cordero, Skeet Ulrich, Paris Jackson, Marcia Gay Harden & Virginia Madsen Among 7 Rounding Out Cast Of Catherine Hardwicke’s ‘Street Smart’, Deadline, ‏2025-03-14 (באנגלית אמריקאית)
↑  Backstage at "Spring Awakening" with Jonathan Groff, נבדק ב-2023-03-29
↑  Co-Stars Anna Camp and Skylar Astin Are in Perfect Harmony, ABCNews.go.com; accessed May 17, 2015.
↑  Celebrity, Huffington (5 בספטמבר 2013). "Skylar Astin and Anna Camp are the cutest". Huffington Post. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Lara, Maria Mercedes (2 בינואר 2016). "Pitch Perfect Costars Anna Camp and Skylar Astin Are Engaged – See Her Stunning Ring". People. נבדק ב-21 בנובמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Nahas, Alli (11 בספטמבר 2016). "Pitch Perfect stars Anna Camp, Skylar Astin wed". Entertainment Weekly. נבדק ב-21 בנובמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Crabtree, Erin (20 באפריל 2019). "Anna Camp Files for Divorce From Husband Skylar Astin After Announcing Split". Us Weekly. נבדק ב-6 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Fernandez, Alexia (29 באוגוסט 2019). "Pitch Perfect Stars Anna Camp and Skylar Astin Finalize Their Divorce". People. נבדק ב-7 בספטמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 13051637  BnF: cb16723043m (data)  GND: 1035617897  ISNI: 0000 0004 0204 5747  LCCN: no2013015083  MusicBrainz: 25158a96-260e-44e0-9645-fc57e06bc77e  NTA: 39882407X  VIAF: 296895612   WorldCat (עם VIAF): 296895612
יצחק קשת

יצחק קשת (נולד ב-1979) הוא פוליטיקאי ישראלי המכהן כראש עיריית חריש מטעם מפלגת הליכוד.
ביוגרפיה

יצחק קשת גדל בבת ים במשפחה חילונית, לאלי, טכנאי באלביט, ולמזכירה במשרד רואי חשבון. היה חבר בתנועת השומר הצעיר, ולמד בתיכון אורט רמת יוסף. לאחר שירותו בצה"ל, שכלל גם שירות קבע, הוא חזר בתשובה. סיים לימודי הנדסאי תוכנה במכללת אורט סינגאלובסקי.
בשנת 2008 עבר להתגורר ביישוב חריש, שהיה אז יישוב קטן המנוהל על ידי ועדה קרואה. בשנת 2013 התקיימו לראשונה בחירות לראשות המועצה, ובעקבותיהן נכנס קשת לתפקידו. ב-2015 התקבלה החלטת ממשלה לתמיכה בהפיכת היישוב חריש לעיר. בעקבות כך החל היישוב לקלוט תושבים רבים, והונחו התשתיות בדרך להפיכת חריש לעיר בת 100 אלף תושבים.
ב16/03/25 נמסר בכתבת תחקיר בתקשורת שעובדת עירייה הלינה כנגדו על הטרדה מינית, לדבריה, ופוטרה ממשרתה.
בבחירות לרשויות המקומיות ב-2018 התמודד קשת לראשות המועצה, ונבחר לקדנציה שנייה ברוב של כ-64%. סיעתו הליכוד קיבלה שני מנדטים.
בינואר 2021 אישר פתיחת מרכולים וחנויות במגבלות מסוימות גם בשבת.
באוגוסט 2023, לקראת הבחירות לרשויות המקומיות, התפרסם בחדשות 12 תחקיר נגדו, הכולל טענות על ניצול משאבי העירייה לצורך קמפיין הבחירות האישי, ניסיון רכישת מקומון על ידי גורם שלישי, העסקת יועץ פיקטיבי, וקשר עם עובדת בעירייה.
בבחירות ב-2024 התמודד על כהונה נוספת, קיבל 36.7% מהקולות ועלה לסיבוב השני מול יוחאי פרג'י, לאחר שאף אחד מהמועמדים לא הצליח להשיג את הרוב הדרוש. הוא ניצח בסיבוב השני ונבחר לכהונה נוספת.
קשת נשוי לשלי ולהם שישה ילדים. הם מתגוררים בחריש.
הערות שוליים

↑  בחירות למועצה המקומית חריש 2018, באתר חריש סיטי
↑  סיוע בהקמת העיר חריש, באתר משרד ראש הממשלה, 20 בדצמבר 2015
↑  דב כהן, יצחק קשת: "חריש פתוחה לכולם, יש פה הרמוניה של עיר חדשה", באתר כלכליסט, 27 בפברואר 2019
↑  תוצאות הבחירות בחריש: ראש המועצה יצחק קשת נבחר לכהונה נוספת, באתר חריש סיטי, 31 באוקטובר 2018
↑  זעם בחריש: ראש העיר חובש הכיפה אישר פתיחת חנויות בשבת ומתריס, באתר בחדרי חרדים
↑  יוסי מזרחי, ‏השחיתות בעיריית חריש: מה מעידים מקורביו של ראש העיר?, באתר ‏מאקו‏, 11 באוגוסט 2023
חוק איסור הכחשת השואה

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  8 ביולי 1986
 תאריך חקיקה עברי:  א' בתמוז ה'תשמ"ו
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1187
 הצעת חוק:  פורסמה בה"ח 1743
 מספר תיקונים:  0
 
חוק איסור הכחשת השואה, התשמ"ו-1986 אושר בכנסת האחת עשרה ב-8 ביולי 1986, וקובע עונש למי שמכחיש את פשעי הנאצים ועוזריהם או מפרסם דברי אהדה לפשעים אלה. החוק נחקק ביוזמת חבר הכנסת אלעזר גרנות, ולא עבר שינוי כלשהו מאז שאושר.
עיקרי החוק

החוק קובע עונש מאסר חמש שנים למי ש"מפרסם, בכתב או בעל פה, דברים המכחישים את המעשים שבוצעו בתקופת השלטון הנאצי ושהם פשעים כלפי העם היהודי או פשעים כלפי האנושות, או ממעיטים את ממדיהם, בכוונה להגן על מבצעי הפשעים הללו או להביע להם אהדה או הזדהות" (סעיף 2 לחוק). סעיף זה נועד למנוע צורות שונות של הכחשת השואה כמו כפירה בהשמדת היהודים בידי הנאצים. על פי החוק, לטעון[דרושה הבהרה] שממדי השואה היו קטנים מהידוע.
בנוסף קובע החוק עונש מאסר חמש שנים למי ש"מפרסם, בכתב או בעל פה, דברים של שבח, אהדה או הזדהות למעשים שנעשו בתקופת השלטון הנאצי ושהם פשעים כלפי העם היהודי או פשעים כלפי האנושות" (סעיף 3 לחוק).
לעומת זאת נקבע בחוק כי פרסום דין וחשבון נכון והוגן על נושא הפשעים המתוארים בחוק הזה לא יראה כעבירה בתנאי שלא נעשה מתוך כוונה להביע אהדה או הזדהות עם מבצעי הפשעים (סעיף 4 בחוק).
כתב אישום על עבירות לפי חוק זה יוגש רק בידי היועץ המשפטי לממשלה או בהסכמתו (סעיף 5 לחוק).
עבירות לפי חוק זה נמנות עם הרשימה המצומצמת של עבירות שניתן להעמיד לדין בגינן בישראל, גם אם נעשו מחוץ לישראל (סעיף 13 לחוק העונשין).
נכון לשנת 2025, מעולם לא הורשע אדם בעבירה על חוק זה.
הצעה לתיקון החוק ב-2018

בשנת 2018 נחקק בפולין חוק שקבע עונש של עד שלוש שנות מאסר, לאדם שייחס לפולנים אשמה, או אחריות משותפת באשמה, לפשעים נגד האנושות, ובתוך כך נגד העם היהודי, שבוצעו בזמן מלחמת העולם השנייה תחת הכיבוש הגרמני של פולין. החוק מחריג דברים שייאמרו או ייכתבו במסגרת מדעית או אמנותית. למרות עניין החרגת אחריות הפולנים, החוק הפולני אוסר על הכחשת השואה, ומגדיר עבירה זו כעבירה שדינה עד שלוש שנות מאסר.
בתגובה, הוגשה הצעה, על ידי קבוצה גדולה של חברי הכנסת, לתיקון חוק איסור הכחשת השואה, המדגישה שהחוק מתייחס לפשעים שנעשו על ידי הנאצים ועוזריהם – מדינות הציר וחלקים באוכלוסיית עמי אירופה בהם גם פולנים – והענקת הגנה משפטית בגין כל תביעה שתוגש נגד ניצולי השואה ואנשי חינוך שהטילו אחריות על מבצעי השואה. הצעת החוק גרמה להידרדרות ביחסי ישראל–פולין בשל העובדה שמטרתה הייתה להתנגד לחוק הפולני,[דרוש מקור] ולא עברה את שלב הדיון המוקדם.
חוקים מקבילים במדינות אחרות

הכחשת השואה היא עבירה פלילית, שעונשה קנס ומאסר, גם בצרפת, בגרמניה, באוסטריה, בספרד ובבלגיה ואסורה בעקיפין במדינות נוספות.
ראו גם

חוק איסור הכחשת אירועי טבח 7 באוקטובר 2023 (טבח שמיני עצרת)
הערות שוליים

↑  חוק איסור הכחשת השואה, התשמ"ו-1986, ס"ח 1187 מ-16 ביולי 1986
↑  סעיף 4 בחוק
↑  פולין העבירה חוק שמטיל מאסר על מי שיאשים אותה באחריות לשואה, באתר מעריב אונליין, 27 בינואר 2018
↑   שלבי החקיקה של הצעת חוק הגנה מפני הכחשת השואה (תיקוני חקיקה), התשע"ח-2018, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  אריק בנדר, ‏הצעת חוק: עונש מאסר יוטל על מכחישי מעורבות הפולנים בשואה, באתר מעריב אונליין, 31 בינואר 2018
מלאנוקס

| --- | --- |


מטה מלאנוקס ביקנעם
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית לשעבר
 בורסה:  נאסד"ק (8 בפברואר 2007–MLNX) 
 מייסדים:  איל וולדמן, שי כהן, רוני אשורי, מיכאל כגן, אוולין לנדמן, איתן זהבי, שמעון רוטנברג, אודי כץ ואלון וובמן.
 תקופת הפעילות:  1999–הווה (כ־26 שנים)
 חברת אם:  Nvidia 
 חברות בנות:  מלאנוקס (ארצות הברית) 
 מיקום המטה:  חיפה 
 משרד ראשי:  ישראל יקנעם עילית, ישראל
 ענפי תעשייה:  רכיבים אלקטרוניים
 מוצרים עיקריים:  ציוד רשת 
 הכנסות:  1.3 מיליארד דולר בשנת 2019
 רווח:  205 מיליון דולר בשנת 2019
 יו"ר:  אירווין פדרמן
 עובדים:  כ-3,000
  
 www.mellanox.com
 
מטה מלאנוקס ביקנעם לאחר שילובה באנבידיה, מרץ 2023
מלאנוקס טכנולוגיות בע"מ (באנגלית: Mellanox Technologies Ltd.) הייתה חברת טכנולוגיה ישראלית רב-לאומית שהתמחתה בפיתוח וייצור של מוצרים ורכיבים אלקטרוניים למערכות תקשורת בטכנולוגיות InfiniBand ואתרנט, שיועדו להעברה מהירה של מידע בין שרתים ומערכות אחסון לשוק מחשוב הענן ולמרכזי נתונים. היא הייתה חברה ציבורית שמניותיה נסחרו בנאסד"ק.
במרץ 2019 הודיעה חברת Nvidia שתרכוש את חברת מלאנוקס תמורת 6.9 מיליארד דולר. העסקה נסגרה סופית ב-26 באפריל 2020 וכל מניות החברה נרכשו עבור 125$ למנייה ומלאנוקס הפכה ליחידה עסקית נפרדת באנבידיה.
היסטוריה

מלאנוקס טכנולוגיות הוקמה במרץ 1999 על ידי איל וולדמן, שי כהן, מיכאל כגן, רוני אשורי, אוולין לנדמן, איתן זהבי, שמעון רוטנברג, אודי כץ ואלון וובמן. את שם החברה הגתה אשתו של וולדמן מהמילים מילניום (millennium) והסיומת ox.
החברה החלה את דרכה כספקית של שבבי תקשורת בתקן InfiniBand שנועד להאיץ את תעבורת הנתונים בין שרתים ואביזרים שונים לרשת לפתרונות אחסון. הארכיטקטורה אמורה לגרום לשיפור משמעותי בביצועים, באמינות ובשימוש של שרתי המחשבים.
בפברואר 2007 החברה הונפקה בנאסד"ק לפי שווי של כ-510 מיליון דולר. ובהמשך השנה נרשמה למסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב במסגרת רישום כפול. ביוני 2013 החברה החליטה למחוק את עצמה מהמסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב בנימוק של עודף רגולציה בשוק ההון הישראלי.
בנובמבר 2010 רכשה מלאנוקס את חברת וולטייר (Voltaire) מרעננה תמורת 218 מיליון דולרים במזומן. וולטייר סיפקה פתרונות תשתית תקשורת ורשתות מחשבים למרכזי נתונים. המיזוג של מלאנוקס ווולטייר יצר ספקית מובילה של פתרונות קישוריות.
בשנת 2016, נסחרה החברה לפי שווי של כ-2 מיליארד דולר.
ב-30 בספטמבר 2015 פורסם שמלאנוקס רוכשת את חברת השבבים הישראלית איזיצ'יפ, השוכנת אף היא ביוקנעם.
בשנת 2017 רכשה הקרן האקטיביסטית Starboard Value LP 10.7% ממניות מלאנוקס. בינואר 2018 שלחה Starboard Value מכתב למחזיקי המניות, בו היא דורשת להחליף את כל הדירקטוריון. אולם במאי, לאחר חודשים של עימות מתוקשר, הגיעו מלאנוקס ו-Starboard Value להסכם.
ב-11 במרץ 2019 הושג הסכם על רכישת החברה על ידי ענקית המחשוב האמריקאית Nvidia, בסכום של 6.9 מיליארד דולר, והרכישה הושלמה באפריל 2020.
ב-11 בנובמבר 2020 עזב וולדמן, המייסד, את מלאנוקס ואנבידיה.
ארגון

מטה החברה היה ביקנעם עילית. בנוסף למלאנוקס היו שישה מרכזי פיתוח בישראל: בתל חי, תל אביב, רעננה, ירושלים, באר שבע וקריית גת. למלאנוקס יש גם שלושה מרכזי פיתוח בשלוש ערים פלסטיניות: בעזה, בשכם וברוואבי. המרכז הראשון בין השלושה הוקם ב-2010, ובעזה החלה החברה להעסיק עובדים ב-2016. בסך הכל מעסיקה החברה כ–100 עובדים פלסטינים, באמצעות קבלני משנה.
באפריל 2017, שכרה כ-15 קומות בצמד המגדלים "תאומי רובינשטיין" בתל אביב, בעת שעוד היו בבנייה.
בעולם היו למלאנוקס משרדים ומרכזי פיתוח בארצות הברית, סין, הודו, דנמרק, סינגפור, ואוקראינה.[דרוש מקור]
מלאנוקס הייתה חברת פאבלס, כשאת הייצור עצמו של רכיבי החומרה שאותם מפתחת החברה היא מייצאת לקבלני ייצור, כדוגמת TSMC.
הערות שוליים

↑   יורם גביזון, אקזיט ענק: מלאנוקס הישראלית נמכרת לאנבידיה ב-6.9 מיליארד דולר במזומן, באתר TheMarker‏, 11 במרץ 2019
↑  שנה מרכישת מלאנוקס: "התעלתה על תחזיותינו", באתר TechTime‏, 27 במאי 2021
↑  עמרי זרחוביץ', ‏הבריחה מרוסיה, ההצעה של איל ולדמן והאקזיט של 6.9 מיליארד דולר. המייסד השקט של מלאנוקס נחשף, באתר גלובס, 16 באוגוסט 2019
↑  טלי ציפורי, ‏עוד הצלחת ענק להיי-טק הישראלי: מלאנוקס הונפקה לפי חצי מיליארד ד', באתר גלובס, 8 בפברואר 2007
שירלי יום-טוב, האקזיט של אייל ולדמן: מייסד מלאנוקס ימכור כ-18% מההחזקה שלו - מניות בשווי 11.5 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 8 באוגוסט 2007
↑  שמוליק שלח, ‏מלאנוקס בדרך לבורסה בת"א: עומדת לבצע רישום כפול למסחר, באתר גלובס, 2 ביולי 2007
↑  תזכורת: יום מסחר אחרון ב-29.8.13, מחיקה מהבורסה בת"א ב-1.9.13, באתר מאי"ה של הבורסה לניירות ערך בתל אביב
↑   שלי אפלברג, מנכ"ל מלאנוקס: "צריך לשנות את הרגולציה אך על הרשות להישאר חזקה", באתר TheMarker‏, 28 באוקטובר 2013
↑  יוסי הטוני, ‏מיזוג כחול-לבן: מלאנוקס תרכוש את וולטייר תמורת 218 מיליון דולרים במזומן, באתר "אנשים ומחשבים", 29 בנובמבר 2010
↑   עמרי זרחוביץ', עסקת ענק בהיי-טק הישראלי: מלאנוקס רוכשת את איזיצ'יפ ב-811 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 30 בספטמבר 2015
שי סלינס, מלאנוקס: נשמור על רוב עובדי איזיצ'יפ, באתר ynet, 1 באוקטובר 2015
↑  גולן חזני, הקרן האקטיביסטית סטארבורד נכנסת למלאנוקס: רכשה 10.7% ממניות החברה, באתר כלכליסט, 21 בנובמבר 2017
↑  דרור רייך, העימות הסתיים: מלאנוקס וסטארבורד הגיעו להסכם, באתר כלכליסט, 20 ביוני 2018
↑  סתיו נמר, ‏אנבידיה רכשה את מלאנוקס הישראלית תמורת 6.9 מיליארד דולר, באתר מעריב אונליין, 11 במרץ 2019
↑  מאיר אורבך, מנהלי אנבידיה ומלאנוקס: מגיפת הקורונה לא תגרום לפיטורים באף אחת מהחברות, באתר כלכליסט, 27 באפריל 2020
↑  עמרי זרחוביץ', ‏איל וולדמן על עזיבת מלאנוקס ואנבידיה: "אני לא רוצה להיות מספר 2", באתר גלובס, 4 בנובמבר 2020
↑   עקיבא אלדר, הסניף העזתי של מלאנוקס, באתר הארץ, 18 באפריל 2016
↑   עמרי זרחוביץ', מסחרר, ממכר ובודד: איל וולדמן חושף - כך נראים חיי מנכ"ל בהיי-טק, באתר TheMarker‏, 11 באפריל 2017
↑   עמרי זרחוביץ', מלאנוקס תשכור משרדים במתחם יצחק שדה בת"א; תשלם כ-250 מיליון שקל ב-10 שנים, באתר TheMarker‏, 9 באפריל 2017
↑  Timothy Prickett Morgan, Mellanox uncloaks SwitchX network switch-hitter, www.theregister.co.uk (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 6360 0783
קנטקי

קנטקי (באנגלית: Kentucky ‏האזנהקובץ:En-us-Kentucky.ogg‏Ⓘ‏, מצ'רוקי - "ארץ המישורים"); או בשמה המלא קהיליית קנטקי (Commonwealth of Kentucky) היא מדינה בארצות הברית והיא המדינה ה-15 שהצטרפה לאיחוד המדינות המהווה את ארצות הברית.
מקור השם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בשנת 1776, מחוזות וירג'יניה מעבר להרי האפלצ'ים נודעו בשם מחוז קנטקי, על שם נהר קנטקי. האטימולוגיה המדויקת של השם איננה ברורה, אך סביר להניח שהיא מבוססת על משמעות השם האירוקי "באחו" או "בשדה".
היסטוריה

מגלה הארצות דניאל בון היה הראשון שחצה את מעבר קמברלנד שהפך במהרה ל"שער" למהגרים מערבה מבעד להרי האפלאצ'ים[דרוש מקור].
לאחר מלחמת העצמאות הפך האזור למחוז קנטקי. ונערכו 10 אסיפות מכוננות בין השנים 1784–1792 בדנוויל. בשנת 1790 הוחלט על היפרדות מווירג'יניה, ובאפריל 1792 נוסחה חוקת המדינה.
ב־1 ביוני 1792 הפכה קנטקי למדינה ה־15 של ארצות הברית, ואייזק שלבי, גיבור המהפכה האמריקנית מווירג'יניה, הפך למושל הראשון של המדינה.
ב־20 במאי 1861, במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית, הכריזה המדינה בתחילה על נייטרליות, אסרה על הצדדים הלוחמים לעבור דרכה, וסירבה הן לבקשות של נשיא ארצות הברית אברהם לינקולן והן לבקשות של נשיא הקונפדרציה ג'פרסון דייוויס לתת עזרה לכוחות הלוחמים.
כניסת צבא הקונפדרציה, בפיקודו של לאונידס פולק, לקולומבוס שעל נהר המיסיסיפי, הביא לכניסתם של כוחות צבא האיחוד למדינה בתגובה והפך אותה לשדה קרב. המדינה שנחלקה בין תומכי האיחוד למתנגדיו נשארה בסופו של דבר בשליטת האיחוד, אך המשיכה לשלוח נציגים הן לקונגרס ארצות הברית והן לקונגרס הקונפדרציה.
בתקופת מלחמת האזרחים, תמכו יהודים רבים מטנסי, מיסיסיפי וקנטאקי, בהצטרפות לקונפדרציית המדינות של אמריקה. את מחיר ההזדהות עם מדינות הקונפדרציה שילמו היהודים עם כיבושה על ידי צבא האיחוד של מדינות הצפון, בראשות הגנרל יוליסס גרנט, בשנת 1862. מיד לאחר הכיבוש גרנט חתם על “הצו לגירוש היהודים ממחוז טנסי” בו הורה לגרש מיידית את כל יהודי טנסי, מיסיסיפי וקנטאקי, פקודת גירוש היהודים היחידה בתולדות ארצות הברית. בסופו של דבר, מפקדו העליון של גרנט, הנשיא לינקולן ביטל חיש־מהר את הפקודה האנטישמית..
בלילה שבין 10 בדצמבר ל-11 בדצמבר 2021 פגעה בקנטקי סופת טורנדו שנחשבת לסופה החזקה ביותר בהיסטוריה של המדינה. הפגיעה העיקרית הייתה בסביבות העיר מייפילד (אנ') שבמחוז גרייבס (אנ') שבמערב קנטקי. בבוקר ה-11 בדצמבר, אומדן ההרוגים בסופה היה לפחות 100 נפשות.
גאוגרפיה

קנטקי נקראת גם מדינת העשב הכחול (באנגלית: The Bluegrass State, ראו גם : בלוגראס). המדינה גובלת במדינות המערב התיכון וכן מדינות הדרום של ארצות הברית: וירג'יניה המערבית, וירג'יניה, וטנסי. מעברי מים מפרידים בין קנטקי למדינות מיזורי, אילינוי, אינדיאנה ואוהיו.
את גבולה הצפוני של המדינה מהווה קו השפל של נהר אוהיו, וגבולה המערבי של המדינה הוא נהר המיסיסיפי.
נהרות אחרים בעלי חשיבות במדינה הם קנטקי, טנסי, קמברלנד, גרין וליקינג.
המדינה מחולקת לחמישה אזורים גאוגרפיים - מישור קמברלנד, הבלוגראס, מישור פנירויאל (מכונה גם מישור מיסיסיפי), שדות הפחם המערביים (Western Coal Fields) ואזור רכישת ג'קסון (Jackson Purchase).
הערים הגדולות בקנטקי הן לקסינגטון ולואיוויל, ויחד מתגוררת בהן 45% מאוכלוסיית המדינה.
קנטקי היא היחידה במדינות ארצות הברית שיש לה מובלעת בשטח מדינה אחרת - מאחר שאי השייך למדינה הנמצא באמצע נהר המיסיסיפי מוקף מצפון, מזרח ומערב במדינת מיזורי, ומדרום גובל האי במדינת טנסי.
גאוגרפיה > אתרים גאוגרפיים

מעבר קמברלנד, דרך המסחר של המתיישבים האירופאים בדרכם מווירג'יניה לתוך קנטקי.
מפלי קמברלנד
הפארק הלאומי מערת מאמות'
בקע הנהר האדום
גבולות

קנטקי ממוקמת במרכז ארצות הברית וגובלת באילינוי, אינדיאנה ואוהיו (מעבר לנהר אוהיו) בצפון, בווירג'יניה המערבית ובווירג'יניה במזרח, בטנסי בדרום ובמיזורי (בעברו השני של נהר מיסיסיפי) במערב.
ממשל ופוליטיקה

קנטקי היא רפובליקה ובה שלוש רשויות שלטון: מבצעת - מושל מדינת קנטקי, מחוקקת - המורכבת משני בתים: האספה הלאומית של קנטקי וסנאט קנטקי, ושופטת, בראשה עומד בית המשפט העליון של קנטקי. המדינה מאפשרת התערבות ישירה של האזרחים על ידי יוזמה אזרחית, משאל עם, Recall Election ואישור חוק. בירת המדינה הנוכחית היא פרנקפורט.
הרשות המבצעת בקנטקי מורכבת מהמושל, סגן המושל, התובע הראשי, מזכיר המדינה, שר האוצר, State Controller, State treasurer, Insurance Commissioner, ושר החינוך. כל בעלי התפקידים נבחרים בנפרד לתקופה של ארבע שנים, ויכולים להיבחר לשתי קדנציות בלבד. ייתכן מצב בו ברשות המבצעת יושבים נבחרים ממפלגות שונות. הבחירות לתפקידים מתקיימות באותו הזמן. המושל הנוכחי הוא אנדי בישיר חבר המפלגה הדמוקרטית.
בבית המחוקקים 38 חברי סנאט הנבחרים לתקופה של ארבע שנים ו-100 חברי אספה מחוקקת הנבחרים לתקופה של שנתיים. בחירות נעשות מדי שנתיים, ומחצית מחברי הסנאט מועמדים לבחירה בכל מערכת בחירות.
השיטה המשפטית בנויה מבית משפט מחוזיים ואזוריים (District and Circuit Courts), בתי משפט לערעורים (intermediate appellate court) ומעליהם בית המשפט העליון של קנטקי לערעורים. מעל כולם נמצא בית המשפט העליון של קנטקי.
אף שבעבר הייתה המדינה בעלת נטייה לכיוון המפלגה הדמוקרטית של ארצות הברית, ורוב המצביעים הרשומים של המדינה דמוקרטיים (בניגוד לשאר מדינות הדרום, הנוטות למפלגה הרפובליקנית), קנטקי הצביעה עבור מועמד רפובליקני בחמש משבע מערכות הבחירות הנשיאותיות האחרונות:
המדינה בחרה את הדמוקרט ג'ימי קרטר ב־1976 ובדמוקרט ביל קלינטון ב־1992 אולם בשאר מערכות הבחירות בחרו ברפובליקנים. ארבעה מתוך ששת חברי הקונגרס של המדינה הם רפובליקאים, אך בין חברי הקונגרס הדמוקרטים ג'ון ירמות', המשמש כמצליף אזורי, אחת מעמדות ההנהגה הזוטרות בקונגרס. שני הסנאטורים המייצגים את המדינה, נכון ל-2015, הם מיץ' מקונל וראנד פול.
כלכלה

התוצר המדינתי הגולמי בשנת 2003 היה 129 מיליארד דולר.
ההכנסה לנפש הייתה בשנה זו $26,575 (המקום ה־41 בארצות הברית).
כלכלת המדינה מתבססת על חקלאות (גידול סוסים, בקר, וגידולי טבק, מוצרי חלב, חזירים, סויה, תירס וכותנה).
התוצרת התעשייתית של המדינה כוללת מוצרים כימיים, מוצרי חשמל, מוצרי מזון, מוצרי טבק ופחם.
דמוגרפיה

קבוצת האוכלוסייה הגדולה ביותר בקנטקי היא האמריקאים, המהווים 21.3% מכלל התושבים. הקבוצה השנייה היא הגרמנים (14.9%), ולאחריהם אירים (12.8%) ואנגלים (10.8%). אלו המציינים כי מוצאם הוא "אמריקאי" הם בעיקרם ממוצא אנגלי, אך שורשיהם נטועים בצפון אמריקה זמן רב, ובמקרים מסוימים עוד מן המאה ה-17 וראשית הקולוניות הבריטיות באמריקה.
דמוגרפיה > הערים הגדולות

לואיוויל
לקסינגטון
באולינג גרין
קובינגטון
ספורט

קבוצות בייסבול:
לואיוויל באטס (Louisville Bats)
לקסינגטון לג'נדס (Lexington Legends)
פלורנס פרידום (Florence Freedom)
השכלה > מכללות ואוניברסיטאות > אוניברסיטאות פרטיות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  מכללת אליס לויד  מכללת אסבורי  הסמינר התאולוגי אסבורי  אוניברסיטת בלרמיין  מכללת בריאה  מכללת ברסיה  אוניברסיטת קמפבלסוויל  מכללת סנטר  מכללת התנ"ך הבפטיסטית קליר קריק  מכללת ג'ורג'טאון  המכללה הנוצרית קנטקי  המכללה ההררית לתנ"ך של קנטקי |  |  מכללת קנטקי וסליאן  הסמינר התאולוגי של לקסינגטון  מכללת לינדסי וילסון  הסמינר התאולוגי הפרסבטרי של לואיווייל  המכון הטכנולוגי של לואיסוויל  אוניברסיטת מרכז היבשת  מכללת מידווי  מכללת פייקוויל  הסמינר התאולוגי הבפטיסטי הדרומי |  |  אוניברסיטת ספלדינג  מכללת ספנסריאן  מכללת סליבן  מכללת תומאס מור  אוניברסיטת טרנסילבניה  מכללת יוניון  אוניברסיטת קמברלנדס |
השכלה > מכללות ואוניברסיטאות > אוניברסיטאות ציבוריות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  האוניברסיטת המדינתית מזרח קנטקי  אוניברסיטת מדינת קנטקי  האוניברסיטת המדינתית מורהד |  |  האוניברסיטת המדינתית מוריי  אוניברסיטת צפון קנטקי  אוניברסיטת קנטקי |  |  אוניברסיטת לואיסוויל  אוניברסיטת מערב קנטקי |
השכלה > מכללות קהילתיות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  המכללה הקהילתית והטכנית אשלנד  המכללה הטכנית בולינג גרין  המכללה הטכנית של קנטקי המרכזית  המכללה הקהילתית אליזבתטאון  המכללה הטכנית אליזבתטאון  המכללה הקהילתית והטכנית של גייטווי  המכללה הקהילתית האזארד |  |  המכללה הקהילתית הנדרסון  המכללה הקהילתית הופקינסוויל  המכללה הקהילתית ג'פרסון  המכללה הטכנית ג'פרסון  המכללה הקהילתית לקסינגטון  המכללה הקהילתית והטכנית מדיסונוויל  המכללה הטכנית מאיו |  |  המכללה הקהילתית מייסוויל  המכללה הקהילתית אוונסבורו  המכללה הטכנית אוונסבורו  המכללה הקהילתית פרסטונסבורג  המכללה הטכנית רוון  המכללה הקהילתית סומרסט  המכללה הקהילתית והטכנית של קנטקי המערבית |
סמלי המדינה

| סמלי מדינת קנטקי> דגל.דגל קנטקי Flag of Kentucky | סמלי מדינת קנטקי> סמל.סמל קנטקי Seal of Kentucky | סמלי מדינת קנטקי> מוטו. | סמלי מדינת קנטקי> כינוי. |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | "מאוחדים נעמוד, מפורדים ניפול" "United We Stand, Divided We Fall" | "מדינת הבלוגראס" "Bluegrass State" |
| עץ | פרח | ציפור | חיה |
| צפצפה משולשת Populus deltoides | מטה זהב Goldenrod | קרדינל צפוני Northern cardinal | סנאי אפור gray squirrel |