stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיל התותחנים
היסטוריה > העשור השני של המאה ה-21

בשוטף המשיך החיל בביצוע תעסוקות מבצעיות של סיוע ארטילרי וקווי חי"ר. עקב מלחמת האזרחים בסוריה התחממה הגזרה הצפונית ופעמים רבות גלשה הלחימה לעבר רמת הגולן ואף גבול לבנון. כוחות החיל לקחו חלק משמעותי בהגנה על הגבול כאשר כוחות מיחידת "מיתר" ירו טילי תמוז לעבר כוחות סורים אשר ירו מרגמות לעבר שטחי ישראל. בנוסף סוללות 155 מ"מ ביצעו מספר פעמים ירי לעבר סוריה ולעבר לבנון למטרת מיסוך כוחות והשמדה.
במהלך מבצע עמוד ענן קפצו גדודי הסדיר והמילואים של אגד 215 וירו פגזים לעבר רצועת עזה, למרות זאת החלק של החיל במבצע היה יחסית שולי בהשוואה לחיל האוויר וחיל הים מאחר שירה בעיקר לשטחים פתוחים עקב החשש מפגיעה באזרחים חפים מפשע.
במהלך מבצע צוק איתן נטל חיל התותחנים חלק נכבד בפעילות כוחות היבשה נגד חמאס. הגדודים הסדירים מאגד 282 ואגד 215 הוצבו בגבול הרצועה. כבר בשלב הראשון סייע חיל התותחנים בירי ארטילרי אל עבר מטרות טרור ושטחי שיגור, וכן בירי טילי תמוז מדויקים אל מטרות טרור כגון משגרים ומפקדות בכירים. עם התחלת השלב הקרקעי סיפק חיל התותחנים סיוע ארטילרי כבד ומסך אש באמצעות תותחי ה-155 מ"מ (תותח מתנייע M-109) שהכינו את השטח לתמרון הקרקעי של חילות השריון, הרגלים וההנדסה הקרבית, וריככו את הביצורים וזירות המטענים שהכין חמאס. כחלק מהכניסה הקרקעית לרצועה, כוחות התותחנים ירו אלפי פגזים לעבר הרצועה וסייעו לכוחות בכיבוש שג'אעייה ובית חאנון. במהלך קרב שג'אעייה ירו גדוד קרן וגדוד נמר וגדוד דרקון לראשונה מאז מלחמת שלום הגליל 600 פגזים בטווח של מאה מטר מהכוחות ובכך הצילו עשרות לוחמים מחטיבת גולני אשר נקלעו למארב של מאות מחבלים. במהלך הירי נהרגו אף מפקדי שטח בכירים מהחמאס והג'יהאד האסלאמי.
במהלך הלחימה ירו התותחנים יותר מ-30,000 פגזים. יחידת רוכב שמיים סיפקה סיוע מודיעין חזותי באמצעות מזל"טים לכוחות היבשה בתוך הרצועה ברמת הגדוד.
ב-21 ביוני 2023 ביצעה יחידה 5252 ("זיק ירוק") סיכול ממוקד באמצעות הרמס 450 "זיק" נגד חוליית מחבלים שביצעה פיגוע ירי לעבר מעבר ג'למה, והרגה את שלושת המחבלים. זהו סיכול ממוקד ראשון ביהודה ושומרון מאז תום האינתיפאדה השנייה.
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 329 חיילים, 58 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי. בעקבות כך הכריזה ישראל מלחמה וצה"ל יצא למלחמת חרבות ברזל.
עם פרוץ המלחמה נערך גיוס מילואים נרחב וסוללות תותחים ומנתץ (משגר רקטות) נפרסו סביב רצועת עזה ובגבול ישראל–לבנון. התותחים ירו עשרות אלפי פגזים, בין השאר לריכוך ארטילרי, פגזי תאורה ומיסוך עשן. המערך הרקטי פעל גם הוא. במלחמה נעשה שימוש ראשון ברקטת "רומח" - רקטה מתקנת מסלול עם ראש חומר נפץ מרסק ודיוק גבוה. לעומת זאת, רקטות רעם איתן נועדו בעיקר להרתעה אסטרטגית בגבול הצפון וטרם נעשה בהן שימוש. גם מערך כלי הטיס הבלתי מאוישים ובהם יחידת זיק ירוק (5252) ויחידות רוכב שמיים ודוהר שמיים פעלו באופן נרחב. יחידת הזיק תקפה חוליות מחבלים רבות, הן במהלך מתקפת הפתע והן בהמשך בכל הגזרות.
מבנה החיל

החיל מורכב כיום מחטיבות אש סדירות (עוצבה בסדר גודל חטיבתי) ומחטיבות אש במילואים.
| חטיבות האש של חיל התותחנים> תג.יחידות מובחרות | חטיבות האש של חיל התותחנים> שם.יחידות מובחרות | חטיבות האש של חיל התותחנים> מספור.יחידות מובחרות | חטיבות האש של חיל התותחנים> יחידת אם.יחידות מובחרות | חטיבות האש של חיל התותחנים> פיקוד.יחידות מובחרות | חטיבות האש של חיל התותחנים> גדודים/ יחידות.יחידות מובחרות | חטיבות האש של חיל התותחנים> הערות.יחידות מובחרות | חטיבות האש של חיל התותחנים> אמצעי לחימה.יחידות מובחרות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | עוצבת קלע דוד | חטיבת האש המיוחדת 214 | עוצבת האש | פיקוד מרכז | 8899 (מורן) 427 (מיתר)  מילואים: 7134 (מעוף)  8159 (מנור) | מפעילה ומכשירה את המערכים המיוחדים של החיל | אמל"ח מסווג |
|  | יחידה 5252 |  | בסיס פלמחים | מקתמ"ר | זיק | מערך כלי הטיס הבלתי מאוישים של החיל | הרמס 450 |
המערך הקני - חטיבות סדירות
|  | עוצבת עמוד האש | חטיבת האש 215 | עוצבת הפלדה | פיקוד הדרום | סדיר: 55 (דרקון) 402 (רשף) 5353 (רוכב שמיים) מילואים: 403 (אייל) 531 (להב) 8194 (מיל) |  | M109 דוהר, סקיילרק 1 |
|  | עוצבת גולן | חטיבת האש 282 | עוצבת געש | פיקוד הצפון | סדיר: 334 (הרעם) 405 (נמר) 411 (קרן) 611 (עיטם) מילואים: 404 (שפיפון) 9260 (מגן) | החטיבה הוקמה כאגד ארטילרי לפני מלחמת יום הכיפורים, ובעקבות פריצתה האגד כלל את כל כוחות הארטילריה | M109 דוהר, משגר רקטות מנתץ משגר רקטות להב, מכ"ם רז |
הכשרה ואימונים
|  | בית הספר להפעלת אש | ביסל"ת 9 | זרוע היבשה | פיקוד ההכשרות והאימונים | בא"ח תותחנים ענף מפקדים ענף הפעלת אש וכטמ"ם גדוד 9305, גדוד 8196, גדוד 443, גדוד 413, גדוד 7134, גדוד 2259 | בית הספר להפעלת אש | כלל הכשרות החיל |
|  | מרכז חת"ם |  | המרכז הלאומי לאימונים ביבשה | זרוע יבשה |  | מערך האימונים של חיל התותחנים למערך הסדיר ולמערך המילואים |  |
מפקדת מטה
|  | מקתמ"ר | מחנה רבין | מערך התמרון | זרוע היבשה | מפקדת קצין תותחנים ראשי | מפקדת קצין תותחנים ראשי |  |
מערך המילואים
|  | עוצבת כידון | אגד ארטילרי 209 | אוגדת הבשן | פיקוד הצפון | גדוד 647 גדוד 7057 גדוד 8140 גדוד 8157 |  | M109 |
|  | עוצבת התקומה | חטיבת האש 213 | עוצבת המפץ | פיקוד הצפון | גדוד 412 גדוד 7042 גדוד 9238 גדוד 9242 |  | M109 מנתץ |
|  | עוצבת התבור | אגד ארטילרי 454 | עוצבת סיני | פיקוד הדרום | גדוד 439 גדוד 670 גדוד 7394 גדוד 9305 |  | M109 |
|  | עוצבת אדירים | אגד ארטילרי 7338 | עוצבת הגליל | פיקוד הצפון | גדוד 508 גדוד 9231 גדוד 9251 גדוד 9294 |  | M109 |
בנוסף, קיימים בחיל:
מערכי איכון שונים אשר מבוססים לרוב על מכ"ם.
מקתמ"ר - מפקדת קצין תותחנים ראשי.
מבנה החיל > יחידות עבר שפורקו

לאורך שנות החיל יחידות רבות פורקו, כאשר לעיתים הן שולבו ביחידה קיימת.
| עוצבות היסטוריות בחיל התותחנים שפורקו> תג | עוצבות היסטוריות בחיל התותחנים שפורקו> שם | עוצבות היסטוריות בחיל התותחנים שפורקו> מספור | עוצבות היסטוריות בחיל התותחנים שפורקו> שנת סגירה | עוצבות היסטוריות בחיל התותחנים שפורקו> הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | גדוד 9275 "המנפץ" |  | נסגר ב-1990 | פעל בין שנת 1975 ועד לתחילת שנות ה-90 והפעיל טילי קרקע-קרקע מסוג לאנס. ייעודו של הגדוד היה לפגוע במטרות אסטרטגיות של האויב בטווח של עד 75 ק"מ. |
|  | עוצבת אשדות |  אגד ארטילרי 214  אגד ארטילרי 7023  אגד ארטילרי 973 | נסגרה ב-2004 | גדוד קני |
|  | עוצבת עידן |  אגד ארטילרי 218 | נסגרה ב-2004 | גדוד קני |
|  | עוצבת לוז |  אגד ארטילרי 216 |  | גדוד קני |
|  | עוצבת שחם |  | נסגרה ב-2014 | גדוד קני |
|  | עוצבת שלהבת |  אגד ארטילרי 632  אגד ארטילרי 449 | נסגרה ב-2016 | גדוד קני |
|  | עוצבת כדור האש |  אגד ארטילרי 9693 | נסגרה ב-2016 | גדוד קני |
|  | עוצבת הרעם |  אגד ארטילרי 219 | נסגרה ב-2016 | גדוד רקטי |
|  | עוצבת צור |  אגד ארטילרי 286 |  | גדוד קני |
|  | יחידת את"ר |  חטיבת האש 215 | נסגרה ב-2020. | יחידה מובחרת לסגירת מעגלי אש. מפעילה יכולות של לוחמת חי"ר, איסוף קרבי והכוונת אש |
מבנה החיל > כינויי כוחות

כמה ממסגרות חיל התותחנים מכונות בכינויים אחרים מהמקבילות להן ביתר צבא היבשה:
| תותחנים עד 2022 | תותחנים כיום | חילות-השדה אחרים |
| --- | --- | --- |
| צוות (מפק"ץ) | צוות (מפק"ץ) | כיתה (מ"כ) |
| פלגה (מפל"ג) | מחלקת אש (מ"מ) | מחלקה (מ"מ) |
| סוללה (מסו"ל) | פלוגת אש (מ"פ) | פלוגה (מ"פ) |
גדוד (מג"ד)
| אגד ארטילרי (מפקד אגד) | חטיבת אש (מח"ט) | חטיבה (מח"ט) |
מערכים וציוד > המערך הקני

יחידות החיל המפעילות תותחים נייחים או ניידים נקראות המערך הקני (מהמילה קנה). מערך זה מהווה את מרבית כוחו של החיל. המערך עושה שימוש בסוגים שונים של חימוש מלבד פגזים נפיצים רגילים, כמו פגזי עשן, פגזי תאורה ופגזי מצרר.
במלחמת יום הכיפורים ובמבצע שלום הגליל השתמשו בצה"ל בתותחים מתנייעים מדגם M7 Priest וכן בתותח מתנייע (תומ"ת) M-107 "רומח" בקליבר 175 מ"מ ובתומ"ת M-110A2 "קרדום" בקליבר 203 מ"מ. מאז אמצע שנות ה-90 משמש תותח מתנייע מסוג הוביצר בקליבר של 155 מ"מ ככלי המרכזי במערך הקני. תותח ה-M-109AL (הקרוי בצה"ל "דוהר") משמש את כלל הכוחות הסדירים בחיל. ה"דוהר" הוא שיפור ישראלי לדגם ה"רוכב", שעדיין מוחזק לטובת כוחות המילואים. השיפורים שהוכנסו ל"דוהר" מקנים שרידות גבוהה יותר לגדודים/סוללות, עקב העצמאות התנועתית שיש לכל קנה. הפריסה הסוללתית נהייתה רחבה יותר, והדילוגים מהירים יותר. בשירות המילואים פעלו בשנים 1975 עד 2014 תותחים נגררים מדגם M-71 ("חתרן") מתוצרת חברת סוֹלתם הישראלית. לאחרונה עוברים גדודי מילואים הסבה לתותח ה"דורס" שהוא פיתוח של ה"רוכב". בניגוד לתותח ה"רוכב", בו הכינון והצידוד (כיוון הקנה) נעשים באמצעות כוונת אופטית, בתותחי ה"דוהר" וה"דורס" החליפו מערכות ממוחשבות את הכוונת.
ב-2023 החלה קליטת התומ"ת SIGMA 155 בצה"ל, בו הוא נקרא בשם "רועם".
מערך הקני הסדיר בחת"ם כולל 4 גדודים סדירים בשתי חטיבות האש הסדירות: בחטיבת האש 282 הגדודים 405 ו-411; בחטיבת האש 215 הגדודים 55 ו-402.
מערכים וציוד > המערך הקני > הצוות

צוות התוֹמָ"ת מונה כ-7 חיילים: מפקד צוות (מפק"ץ), נהג הכלי, טען, מכניס חנ"ה וסוגר סדן (מחס"ס), כוון, אחראי מערום קרקע ורץ קווי. נוסף על כך צמוד לכל תותח צוות נגמ"ש התחמושת הנלווה, מדגם אלפ"א M-548 ("אמצעי לנשיאת פגזים ארטילריים"): נהג ומפקד (המכונה "מש"ק אלפ"א"). כאשר ישנם מעל 10–12 אנשי צוות, החיילים הנוספים יוגדרו לוחמי אלפ"א ויסייעו לשאר אנשי הצוות. מספר אנשי הצוות משתנה בהתאם למספר החיילים המסייעים בהכנת התחמושת מחוץ לתותח. צוות מיומן מסוגל לבצע ירי בקצב של כ-4 פגזים בדקה.
כמו כן, לכל סוללת תותחים יש חמ"ל אשר נקרא: 'מַפִּי"ק' (ר"ת "מרכז פיקוד ירי קדמי").
המפי"ק הוא למעשה נגמ"ש מדגם מוגף M-577, אשר מכיל בתוכו מכשירי קשר רבים ומחשבי שדר חם המבוססים על פרויקט צי"ד אשר מסייעים לנהל את האש בסוללה ברמה הטכנית והאג"מית.
במפי"ק יושב המסו"ל (מפקד הסוללה), הסמק"ש (סמל הקשר), מ"ט (מִשְׁנים טכניים - חיילים) והסמפי"ק (סמל המפי"ק).
תפקיד הסַמְפִּי"ק הוא לפקד על הכלי, ולנהל את האש הטכנית בסוללה. נוסף על כך, הוא מפקדם הישיר של המשנים הטכניים.
במהלך הטירונות אשר נערכת בביסל"ת, ממוינים החיילים המתאימים לצוות המפי"ק, ואלו עוברים קורס שונה משאר חיילי הסוללה. הקורס כולל לימודים על בליסטיקה, ניהול אש ועוד, בניגוד לקורסי התותחן הרגילים של שאר החיילים, אשר עוסקים בהפעלת התותח ובתרגולות צוות.
המתאימים נשלחים לקורס מפקדים, שם במגמה נפרדת, לומדים את תורת ניהול האש.
לכל סוללה יש סמפי"ק אחד בלבד (למעט כמה סוללות בקווי כוננות ארטילריים), ובלעדיו לא ניתן לבצע ירי בסוללה.
בחלק מהגדודים קיימת, נוסף על סוללות התותחים, מחלקת סיור אשר רכובה על נגמ"שי ברדלס (M-113), ותפקידיה הבולטים הן ניווט עבור סוללות התותחים, פתיחת צירים, איתור מפגעים אשר עלולים להזיק לסוללות בעת תנועה מבצעית ואיסוף מידע עבור סוללות התותחים על כוחות אויב.
כמו כן, לוחמי הסיור מוכשרים על מקלע כבד מדגם M2 בראונינג המותקן על גג הנגמ"ש ומאפשר כוח אש אמין ומדויק בזמן אמת.
נוסף על הצוותים הלוחמים, קיימת בכל סוללה חוליה טכנית סוללתית של חיל החימוש הנוסעת בנגמ"ש "ברדלס" (M-113) ואחראית לאחזקת התותחים מכל הבחינות - מערכת הירי, מערכות ההנעה והתובה, מערכת האופטיקה וה"גברילי", מערכות החשמל וכו'. על החוליה הטכנית הסוללתית (חט"ס) מופקד מפקד (מחט"ס), לרוב איש קבע עד דרגת רס"ל, שעבר קורס פיקודי ייעודי בחיל החימוש. משנת 2007 חיילי החט"ס הוכרו כלוחמים והחלו לקבל תוספת לחימה בשכר החודשי ומענקים של לוחמים כגון תעודת לוחם.
נגמ"ש אלפא
M-109 "דוהר" צה"לי יורה
מפי"ק - מרכז פיקוד קדמי
מערכים וציוד > המערך הרקטי

הכוחות המפעילים ארטילריה רקטית ומשגרי רקטות נקראים בחיל "המערך הרקטי". טווח הרקטות ארוך מזה של התותחים והן נושאות חימוש מגוון, כולל נפיץ ומצרר כנגד מטרות שאינן מבוצרות כגון סוללות ארטילריה ואתרי לוגיסטיקה.
משגר הרקטות העיקרי שבשימוש החיל כיום הוא "המנתץ", משגר רקטות M-270 MLRS האמריקני, המורכב על תובת נגמ"שי בראדלי. מטרתו של מערך ה"מנתץ" היא שיתוק והשמדת יכולות האש של האויב על ידי ירי ארטילרי של רקטות מצרר על סוללות האויב, בהתאם למטרות המתקבלות מהאיכון. משימות המערך משותפות לחיל האוויר וכוחות חמ"מ (חימוש מונחה מדויק). בעתות שגרה מוצבות יחידות המערך הרקטי של חיל התותחנים בחזית הסורית.
תורת ההפעלה של מערך זה שונה מהותית מהמקובל בשאר החיל: הכלים אינם פורסים בסוללות, אלא כל משגר הוא עצמאי בשטח, לרוב בעמדה מוסווית הרחוקה קילומטרים ממשגרים אחרים. משימות האש מתקבלות, המשגרים יוצאים מהסוואה ויורים, ואז מחליפים מיידית עמדות, במטרה להגביר את השרידות של הכלים.
עקב העצמאות הגבוהה של הכלים והדרישה לעבודה ביחידות קטנות, קיים במערך המנתץ ריכוז גבוה יחסית של כלי שליטה ופיקוד (מפ"יקים), על בסיס נגמ"שי "מוגף". לכל פלגה (מקביל למחלקה בחיל רגלים) ישנו מרכז פיקוד, ובנוסף לכל סוללה (פלוגה בחיל הרגלים) ולכל גדוד. הצוות במרכזים אלו מבצע פעילויות כגון תיאום בטיחות אש (שכן שובלי הלהבה מהרקטות מגיעים לאורך עשרות מטרים, וגזי הפליטה רעילים), הקצאת משימות ובקרה לוגיסטית.
הירי של רקטות רגילות הוא סטטיסטי - הדיוק נמוך בהרבה מארטילריה קנית, ולכן נדרש ירי של מספר רקטות רב יחסית. בעיה זו מתוקנת בימינו על ידי שילוב פיתוח ישראלי הקרוי "רקטה מתקנת מסלול" (רמ"מ), המאפשר דיוק גבוה המונע בזבוז רקטות.
כיום (2016) חמוש המערך הרקטי של חיל התותחנים בתחמושת הרקטית הבאה:
רקטות מצרר M26 תוצרת ארצות הברית, שיוצאות משירות.
רקטה מתקנת מסלול ישראלית תוצרת התעשייה הצבאית. רקטות אלה בעלות חימושי מצרר ונפיץ, ובעלות יכולת לתקן את מסלולן, דבר המגביר את דיוקן באופן ניכר. בשנת 2016 החלה החלפתה ברקטת רעם איתן, גרסה מתקדמת של הרמ"מ עם אחוז נפלים קטן ביותר.
רומח - רקטה מונחית ישראלית תוצרת התעשייה הצבאית, בעלת דיוק כמעט נקודתי וחמושה בראש קרב נפיץ. נועדה לפגיעה במטרות נקודתיות ולסיוע אש בלוחמה בשטח בנוי.
השימוש המבצעי הראשון של צה"ל במערך ה"מנתץ", היה במהלך מלחמת לבנון השנייה. בעימות זה עשה צה"ל שימוש נרחב ב-M-270 כנגד משגרי הרקטות של החזבאללה. במהלך המלחמה נעשה לראשונה גם שימוש ברקטות רמ"מ תוצרת התעשייה הצבאית, והללו סייעו לחילוץ יחידות על ידי חיפוי אש קרוב שהתאפשר עקב דיוק הרקטות.
ב-2020 נקלט בצה"ל משגר רקטות "להב", משגר רקטות רב-קני שמבוסס על ה-PULS תוצרת אלביט מערכות המותקן על-גבי משאית HEMTT‏ 8×8 תוצרת אושקוש.
משגר רקטות רב-קני "המנתץ" חמוש ברקטות אימון
משגר הרקטות M270 MLRS "המנתץ".
מנתץ בתערוכת צה"ל שלנו בחגיגות ה-70 למדינת ישראל ולצידו רקטת "רומח".
מערכים וציוד > מערך האיכון

חיל התותחנים - באמצעות גדוד "עיטם" 611 - מפעיל מערכות מכשור מתקדמות לאיכון וטיווח מטרות. האמצעים העיקריים לאיכון הם מערכת המכ"ם ב"ר"ז (רב-זרועי)". בנוסף, האיכון מכיל מחלקה מטאורולוגית המספקת נתונים החשובים לדיוק הירי הארטילרי. מאכנים איומים שבדרכם למדינה, ומכוונים את הכוחות על מנת שיפגעו באופן מדויק בהם. מדובר בגדוד היחיד בחיל התותחנים שזאת משימתו, אבל בחירום - הם מאתרים מטרות בעצמם, ומכוונים את הירי של חטיבת האש.
מנגנון האש נגד סוללה (נ"ס) בצה"ל מסתמך על שיתוף פעולה הדוק בין מערך האיכון למערך ה"מנתץ".
מכ"ם רז לצורך איכון שיגורי ירי תלול מסלול (תמ"ס) וטיווח ארטילרי
לוחמי גדוד 611 במלחמת חרבות ברזל
מערכים וציוד > מערך הקישור

ביחידות המתמרנות של צה"ל משובצים קציני תותחנים וחיילי מילואים נבחרים בגדודים ובחטיבות המהווים מערך הסיוע הסדיר של הגדודים ואת מפקדת הסיוע והתקיפה החטיבתיים, אשר מאפשרים למפקדים לתאם ולהפעיל אש ארטילרית ומדויקת כאחד. קצינים אלו נקראים קציני שיתוף אש (בראשי תיבות: קש"א, בעבר "קצין קישור ארטילרי") ומפקדי סיוע חטיבתי (בראשי תיבות: מס"ח). בתפקידם, אחראים הקצינים על הפעלת האש הארטילרית במקום, בזמן, ובעוצמה הנדרשת ליחידות אליהם הם מסופחים. קציני וחיילי מערך הקישור נמצאים בחזית הקרב עם היחידות המתמרנות עצמן ומהווים מרכיב אורגני בלתי נפרד מחטיבות וגדודי הח"יר השריון הקומנדו, ודואגים להפעיל את האש ולתקן את מיקום נפילות הפגזים במקרה הצורך, כמו כן, קיבל מערך הקישור גם את האחריות להכוונת מסוקי קרב בגזרת הלחימה החטיבתית ותכנון מטרות למטוסי קרב בגזרות הגדודיות בעת לחימה בגזרות השונות.
מערכים וציוד > מערך כלי הטיס הבלתי מאוישים

במסגרת חיל התותחנים פועלת יחידה 5252 המפעילה את "זיק" ויחידת רוכב שמיים המפעילה סקיילרק 1 ובלוק 2.1.
המערך הוקם בשנת 2000 כדי לסייע לכוחות היבשה המתמרנים ללא תלות בכלי הטיס הלא מאוישים של חיל האוויר.
יחידה 5252 "זיק"
יחידה 5252 האמונה על הפעלת כלי טיס מאויש מרחוק (כטמ"ם) של זרוע היבשה. בשגרה היחידה מלווה צמוד את כוחות היבשה, ובין היתר ביצעה סיכולים ממוקדים. בלחימה היחידה מספקת לכוחות היבשה המתמרנים מודיעין בזמן אמת וגם סיוע באש של פלטפורמות אחרות. היחידה לקחה במרוצת השנים חלק במבצעים רבים בין היתר: במבצע שומר החומות, מבצע עלות השחר, מבצע מגן וחץ, מבצע בית וגן, ומלחמת חרבות ברזל.
מערכים וציוד > מערך כלי הטיס הבלתי מאוישים > יחידה 5353 "רוכב שמיים"

יחידה מובחרת העוסקת בהפעלת מטוס זעיר ללא טייס (מזל"ט) מסוג Skylark 1 LE 10. צוותים מהיחידה המורכבים מלוחמים ולוחמות, חוברים לכוחות היבשה בהם בעיקר גורמי מודיעין, אש ואיסוף במטרה לספק מודיעין חזותי לדרג הטקטי.
מערכים וציוד > עוצבת קלע דוד > יחידת מיתר

בעבר הייתה ייעודה של היחידה היה בלימת טורי שריון, אך עם שינוי האיום העיקרי על ישראל מפלישת טנקים לטרור וירי ארטילרי מצד הפלסטינים וחזבאללה, החלו לוחמי היחידה לשגר את ה"תמוז" כנגד מחבלים וחוליות שיגור, וגם בסיכולים ממוקדים נגד פעילי טרור. לוחמי היחידה הרגו עשרות מחבלים במלחמת לבנון השנייה, במהלך הלחימה ברצועת עזה, מבצע עופרת יצוקה ומבצע צוק איתן.
ב-2011 הותר לפרסום שהטיל "תמוז" הוא למעשה ספייק NLOS של רפאל - מערכות לחימה מתקדמות, וכן משגר "חפיז" על בסיס תובת M-113. ב-2015 הותר לפרסום המשגר "פרא", טנק טילים/משחית טנקים המבוסס על טנק המגח M48A5 ומשמש כפלטפורמה לשיגור טילי תמוז, תוך שהוא מוסווה כטנק באמצעות תותח דמה. בשנת 2017 נסגרה היחידה.
יחידת מיתר הוקמה מחדש בשנת 2020 ועל פעילותה וייעודה לא ניתן לפרט מלבד העובדה כי היחידה עוסקת באיסוף מודיעין והשמדת מטרות איכות בעומק שטח האויב.
מערכים וציוד > עוצבת קלע דוד > יחידת מורן

יחידת מורן היא יחידה מסווגת שהאמל"ח שלה טרם נחשף. לוחמיה יושבים בבסיס סגור במרכז הארץ, ומוקפצים למשימות בעת הצורך. היחידה עוסקת בתחום האש המדויקת. היחידה לוקחת חלק בפעילות מבצעית משמעותית - מהצפון ועד הדרום. ביחידה פועלת בשיתוף פעולה עם כלל הגופים המבצעיים של צה"ל - החטיבות והאוגדות המרחביות, זרוע האוויר והים.
בשנת 2022 היחידה קיבלה צל"ש אלוף אודות תרומתה לפעילויות פורצות דרך, היחידה עמדה במשימותיה תוך הפגנת חדשנות, יצירתיות ומקצועיות ראויה לציון.
לוחמי היחידה עוברים גיבוש דרך חיל התותחנים, או כאלה שהתחילו בקורס טיס או חובלים.
הנצחה ומורשת קרב

הנצחתם של חללי התותחנים הייתה בתחילה באנדרטאות שונות ופזורות ברחבי ישראל, כאשר רבות מהן היו בצורה של תותח שיצא משימוש, שהוצבו, אם לזכרן של קבוצות, ואם לזכרם של יחידים. אנדרטה מרכזית לחללי החיל הייתה במשך שנים במחנה צריפין. בשנות ה-90 של המאה ה-20 הוקם בית התותחן בזכרון יעקב, על קרקע שנתרמה על ידי משפחת אהרונסון. בהקמת הבית היו שותפות עמותות "נצח לתותחן", ו"איגוד התותחנים לישראל", שהתאחדו לאחר מכן ל"עמותת יד התותחנים", המייצגת הן את ותיקי החיל והן את המשפחות השכולות. במקום קיים מרכז תצוגה ומרכז כנסים, אנדרטה לחללי החיל ולחללי זכרון יעקב, וכן תצוגת קבע בחצר המוזיאון של שלל אמצעי לחימה ותותחים מן ההיסטוריה של החיל. בשנת 2002 הוקם באתר אודיטוריום על שם החייל ניר שרייבמן, שנהרג באסון המסוקים. "בית התותחן" מפעיל אתר אינטרנט הכולל חדשות על החיל, חללי החיל, מעוטרי החיל ומידע על אמצעי הלחימה.
חיל התותחנים עושה מאמצים להנחיל לחיילים המשרתים בו את מורשת הקרב של החיל ואת הגאווה החילית. סיסמאות כגון "הארטילריה מלכת הקרב" או "בלי סיוע, החי"ר לא ינוע", נועדו להקנות לחיילים תחושת גאווה חילית, האמורה לגבור על התחושה הרווחת כי המדובר בחיל אפור, שהשירות בו אינו זוהר. הענקת הכומתה בצבע טורקיז, שהחליפה את הכומתה השחורה שחבשו התותחנים, הייתה צעד לכינון זהות חילית ייחודית.
הצבע הטורקיז נבחר במשאל שנערך בקרב החיילים בשנת 2000 והוא מסמל את השמיים אשר לשם שולחים התותחנים את התחמושת בדרך אל האויב.
צוות הווי בשם להקת חיל התותחנים פעל בתחילת שנות השבעים. זכור ממנו בעיקר השיר "פרחים בקנה" (ברק/נצר), שבוצע בשנת 1970 עם הסולנית יהודית שוורץ, והוא נחשב להמנון הבלתי רשמי של החיל.
סמלי החיל ההיסטוריים

סמל חיל התותחנים ב-1948, הופיע גם כסמל כומתה
סיכת לוחם בחיל התותחנים בין השנים 1980–2000
סיכת לוחם בחיל התותחנים בין השנים משנת 2022-2000
תג חיל התותחנים עד שנת 2022
קציני תותחנים ראשיים

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |

| סגן-אלוף יהודה גינצבורג (גדעון) | מרץ – אפריל 1948 | מפקד שירות התותחנים, מלחמת העצמאות |
| אלוף-משנה שמואל אדמון | אפריל 1948 – 1949 | מפקדו הראשון של החיל, מלחמת העצמאות |
| אלוף-משנה מאיר אילן | 1949 – 1952 | לימים אלוף, ראש אג"א |
| אלוף-משנה שלום עירון | 1952 – 1957 | מבצע קדש |
| אלוף-משנה דן חירם | 1957 – 1961 | לימים, נספח צה"ל בסקנדינביה |
| אלוף-משנה ישראל בן אמיתי | 1961 – 1967 | מלחמת ששת הימים |
| תת-אלוף ברוך ברוכין | 1967 – 1971 | מלחמת ההתשה |
| תת-אלוף אריה לוי | 1971 – 1973 | לימים אלוף, ראש אג"א |
| תת-אלוף נתן שרוני | 1973 – 1976 | מלחמת יום הכיפורים, לימים אלוף, ראש אגף התכנון |
| תת-אלוף אברהם בר דוד | 1976 – 1980 | - |
| תת-אלוף אריה מזרחי | 1980 – 1983 | מבצע שלום הגליל |
| תת-אלוף עודד טירה | 1983 – 1986 | יו"ר התאחדות התעשיינים בישראל בין השנים 1999–2005. |
| תת-אלוף שמואל רשף | 1986 – 1989 | - |
| תת-אלוף דורון קדמיאל | 1989 – 1993 | - |
| תת-אלוף יהושע דורפמן | 1993 – 1995 | לשעבר מנכ"ל רשות העתיקות. |
| תת-אלוף דן הראל | 1995 – 1998 | אלוף פיקוד הדרום בתקופת האינתיפאדה השנייה ותוכנית ההתנתקות. בהמשך סגן הרמטכ"ל ומנכ"ל משרד הביטחון. |
| תת-אלוף אלי יפה | 1998 – 2001 | הנסיגה מרצועת הביטחון בלבנון, בתקופתו הוחלף צבע הכומתה לטורקיז, לימים ראש חטיבת המבצעים באינתיפאדה השנייה |
| תת-אלוף דני כסיף | 2001 – 2005 |  |
| תת-אלוף לורנס מועלם | 2005 – 2008 | מלחמת לבנון השנייה |
| תת-אלוף מישל בן ברוך | 2008 – 2009 | מבצע עופרת יצוקה |
| תת-אלוף דוד סויסה | 2009 – 2012 |  |
| תת-אלוף רועי ריפטין | 2012 – 2015 | מבצע עמוד ענן ומבצע צוק איתן |
| תת-אלוף אלון קלוס | 2015 – 2018 |  |
| תת-אלוף אבירם סלע | 2018 – 2020 | מבצע מגן צפוני, מבצע גן סגור, מבצע חגורה שחורה |
| תת-אלוף נרי הורוביץ | 2020 – ספטמבר 2023 | מבצע שומר החומות, מבצע עלות השחר, מבצע מגן וחץ |
| תת-אלוף יאיר נתנס | ספטמבר 2023 – הווה | מלחמת חרבות ברזל |
ראו גם

ארטילריה של צה"ל
לקריאה נוספת

אלישיב שמשי, "נוע כבר, לכל הרוחות!" על מהירות בשדה הקרב, הוצאת מערכות ומודן, 2011, עמ' 135 - 166 - הפרק מתאר את תפקוד הארטילריה בקרב סולטאן יעקב
יעקב זיגדון, סימן טוב שגיא תותחנים בשל"ג – סיפור מלחמה, הוצאת כנרת זמורה דביר, 2016
אריה מזרחי, מסך אש מתגלגל - תותחנים פורצי דרך, אוטוביוגרפיה, הוצאת כנרת זמורה דביר, 2023
חלב בעת העתיקה

החלב בעת העתיקה הוא מוצר מן החי, אשר היווה מרכיב חשוב בתפריט היום-יומי והטקסי של חברות ותרבויות קדומות מסוימות.
החלב הוא תוצר משני, אשר מופק מיונקים ממין נקבה, ללא צורך בהריגתם, מה שמאפשר לאדם לנצלם מספר רב של פעמים. בקבוצה המוצרים המשניים, נכללים גם תוצרי הלווי של החלב, הצמר והביצים, כמו גם הכוח שניתן להפיק מן החיות למטרות עבודה באדמה ונסיעה.
העדויות הקדומות ביותר לצריכת החלב, זוהו לראשונה באמצע האלף הרביעי לפנה"ס במסופוטמיה, אם כי ביות העז, הכבש והבקר תועד כבר באלף השמיני לפנה"ס. בדרום הלבנט, החליבה מתחילה כבר בתקופה הנאוליתית, אולם מתגברת כבר בתקופה הכלקוליתית, ובתקופת הברונזה הקדומה נחשבת כבר לחלק מהצריכה היומית והפולחנית של האדם.
תיאור חליבת פרה מנוקדת במקורות המצריים
מהפכת המוצרים המשניים

מהפכת המוצרים המשניים (Secondary products revolution) היא תופעה המתארת את השינויים הכלכליים והחברתיים של המזרח הקרוב ואירופה בתקופה הכלקוליתית ותקופת הברונזה הקדומה. היא מסבירה כי שינויים אלו נובעים מחידושים באופי תוצרי בעלי החיים המבויתים, והיא התמקדות במוצרים המשניים, הכוללים את החלב, הצמר, המחרשה וכוח בעל החיים. בעוד שגידול חיות המשק המבויתות וניצולם כמוצר ראשוני (כלומר לבשר) החל בתקופה נאוליתית (האלף ה-11 לפנה"ס), ראשית החקלאות ויישובי הקבע, ניצול המוצרים המשניים החל הרבה יותר מאוחר, בתקופה הכלקוליתית (כ-6,000 לפנה"ס באנטוליה, 5,000 לפנה"ס בדרום הלבנט), כאשר המבנה החברתי והיישובי היה מגובש יותר. החליבה החלה מוקדם יותר משאר המוצרים. זה אומר כי לא מדובר בהשלכות מידיות, שכן ישנה הפרדה של כמה אלפי שנים בין שתי המהפכות.
למהפכת המוצרים המשניים היו גם השלכות אקולוגיות משמעותיות, שכללו התרחבות גאוגרפית של היישובים כמו גם יצירת התיישבויות חדשות. ניתן לראות את העלייה המהירה בכמות הכפרים הכלקוליתיים, לעומת התקופה הקודמת. ההתרחבות הגאוגרפית גרמה גם לסילוק יערות. סביבה חדשה זו התאימה יותר גם לגידול עדרים, דבר שהוביל גם לחדירה לאזורי השוליים.
האדם היה יכול להפיק חלב מן העזים, הכבשים והבקר טרום הביות, אם כי בקנה מידה קטן יותר. ולא רק זאת, ההנקה עצמה הייתה מופסקת עם גמילת העגל. כתוצאה מכך, החליבה הייתה פוגעת בהתבגרותו. זה אומר, שלאדם היה צורך בטכנולוגיה מפותחת, אשר תאפשר את תהליך החליבה בקנה מידה רב יותר.
עדויות לחליבה

עדויות קדומות המתארות חליבה, ניתנות לפירוש לפי מספר פרמטרים. ראשית, דפוסי הרג עשויים לשמש מתכון לזיהוי מחלבות, על בסיס ההנחה כי שיעור גבוה של שחיטות בעלי חיים צעירים מאוד יכולים להצביע על כך שהחלב הופנה לצריכה אנושית. כמו כן, גם בדיקות איזוטופיות של שאריות על כלי חרס מאפשרות להבחין שרידי שומן חלב. בדיקות אלו מציינות כי החלב נוצר כבר בשלבים הקדומים של התקופה הנאוליתית. בנוסף, קיימות גם עדויות כתובות ואיקונוגרפיות, המתארות את תהליך החליבה, כמו גם תיאורי חיבוץ חמאה וגבינה.
עדויות לחליבה > עדויות כתובות ואקונוגרפיות

תיאורי כבשים ועזים בעת חליבה ועדויות כתובות ידועות כבר מן האלף הרביעי והשלישי לפנה"ס.