stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Something for Thee Hotties
הערות שוליים

↑  BoogzDaBeast, בודה בלאס, FnZ, היט קיד, ג'יי. אר. רותם, ג'וסי ג'יי, LilJuMadeDaBeat, ליל טאג, מייגן די סטליון, מורדה ביטס, או ג'י פארקר, רומנו, שון איילנד, TGUT
1 2  Megan Thee Stallion Reveals Tracklist For 'Something For Thee Hotties' Collection, Billboard (באנגלית)
↑  Japanese Breakfast, Silk Sonic, Olivia Rodrigo, Lil Nas X and more: Yahoo Entertainment staff picks for best albums of 2021, www.yahoo.com (באנגלית אמריקאית)
↑  Jade Gomez, Paste Staff, The 40 Best Hip-Hop Albums of 2021, pastemagazine.com, ‏2021-12-29 (באנגלית)
↑  Megan Thee Stallion: Something for Thee Hotties, Pitchfork (באנגלית)
↑  Adriana Lopez, Review: Megan Thee Stallion proves to be a lyrical master on new album, Daily Titan (באנגלית)
↑  Megan Thee Stallion - Thot Shit [Official Video], נבדק ב-2021-11-06
↑  https://twitter.com/theestallion/status/1453921594292719616, Twitter
↑  Weird Al Yankovic Critiques Megan Thee Stallion’s New Album, UPROXX, ‏2021-11-01 (באנגלית אמריקאית)
↑  Will Dukes, Will Dukes, Megan Thee Stallion Rides a Sugar High on 'Something For the Hotties', Rolling Stone, ‏2021-11-03 (באנגלית אמריקאית)
| מייגן די סטליון |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | Good News • Traumazine • Megan |  |
| מיקסטייפים | Fever • Something for Thee Hotties |  |
| מיני-אלבומים | Make It Hot • Tina Snow • Suga |  |
| סינגלים | "Cocky AF" • "Big Ole Freak" • "Sex Talk" • "Realer" • "Hot Girl Summer" • "All Dat" • "Ride or Die" • "Diamonds" • "B.I.T.C.H" • "Captain Hook" • "Freak" • "Savage" • "Girls in the Hood" • "Don't Stop" • "Body" • "Cry Baby" • "I'm a King" • "On Me (Remix)" • "Thot Shit" • "Butter (Remix)" • "SG" • "Megan's Piano" • "Sweetest Pie" • "Plan B" • "Pressurelicious" • "Her" • "Ungrateful" • "Cobra" • "Not My Fault" • "Hiss" • "Wanna Be" • "Boa" • "Mamushi" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Talk (Remix)" •  "She Live" • "Pose (Remix)" • "Big Booty" • "RNB" • "WAP" • "Thick (Remix)" • "34+35 (Remix)" • "Beautiful Mistakes" • "It Was a... (Masked Christmas)" • "Lick" • "Bongos" |  |
| שירים אחרים | "Cash Shit" • "Shots Fired" • "Anxiety" • "Otaku Hot Girl" |  |
| סיבובי הופעות | "Hot Girl Summer Tour" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 286f1888-6de7-4a72-aeaa-7df9f18633db
Spirits Dancing in the Flesh

Spirits Dancing in the Flesh הוא אלבום אולפן ה-16 של להקת סנטנה. האלבום יצא בעקבות האלבום "Viva Santana!", שציין 20 שנה ללהקה. באלבום זה הופיעו גרסאות כיסוי לשירים של ג'ימי הנדריקס, באבאטונדה אולטונג'י, והאחים אייזלי.
באלבום זה נגנה הלהקה בסגנון הארד רוק, אלבום זה הגיע למקום ה-85 במצעד הבילבורד 200 של שנת 1990.
הרכב הלהקה באלבום

קרלוס סנטנה - גיטרה, תוף מרים, כלי הקשה, ושירה
אלפונסו ג'ונסון - בס
אלכס ליגרטווד - גיטרה ושירה
ארמנדו פראזה - תופי בונגו, ותופי קונגה
ראול ראקוו - תופי קונגה ושירה
צ'סטר ד. תומפסון - אורגן האמונד, וקלידים
ריס וואלפרדו - תופים וטימבלס
רשימת השירים

| מס' | שם | לחן | משך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Spirits Dancing In The Flesh  | קרלוס סנטנה, וצ'סטר תומפסון | 7:30 |
| 2. | Gypsy Woman  | קרטיס מייפילד | 4:30 |
| 3. | It's a Jungle out There  | קרלוס סנטנה | 4:32 |
| 4. | Soweto  | קרלוס סנטנה, צ'סטר תומפסון, ואלפונסו ג'ונסון | 5:07 |
| 5. | Choose  | אלכס ליגרטווד, קרלוס סנטנה, וצ'סטר תומפסון | 4:13 |
| 6. | Peace on Earth...Mother Earth...Third Stone from the Sun  | ג'ימי הנדריקס, קרלוס סנטנה, וג'ון קולטריין | 4:23 |
| 7. | Full Moon  | פאבלו רוסטצ'ילי | 4:33 |
| 8. | Who's that Lady  | האחים אייזלי וכריס ג'ספר | 4:13 |
| 9. | Jin-go-lo-ba  | באבאטונדה אולטונג'י | 4:52 |
| 10. | Goodness and Mercy  | קרלוס סנטנה וצ'סטר תומפסון | 4:32 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 48:22 |
A&M רקורדס

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 סוג:  חברת תקליטים
 מייסדים:  הרב אלפרט ג'רי מוס
 תקופת הפעילות:  1962–1999 (כ־37 שנים) 
 חברת אם:  יוניברסל מיוזיק גרופ 
 מיקום המטה:  לוס אנג'לס 
 משרד ראשי:  סנטה מוניקה, קליפורניה
 ענפי תעשייה:  תעשיית המוזיקה
 מוצרים עיקריים:  הפקת מוזיקה
  
 http://www.interscope.com/
 
A&M רקורדס (באנגלית: A&M Records) הייתה חברת תקליטים היסטורית אמריקאית. החברה הייתה מותג הקלטות עצמאי שנוסד על ידי הרב אלפרט וג'רי מוס (שם החברה מסמל את האותיות הראשונות של שמות המשפחה של כל אחד מהמייסדים) ב-1962.
בעקבות הצלחתה של החברה היא משכה תשומת לב בתחום המוזיקה כשלבסוף נרכשה על ידי חברת תקליטים גדולה, פוליגרם בשנת 1989 והחלה להפיץ באמצעות פולידור רקורדס מהממלכה המאוחדת. לאורך השנים, החברה היוותה בית לאמנים ידועים כמו סטינג, בריאן אדמס, בורט באשארך, לייזה מינלי, הקרפנטרז, פול ויליאמס, ג'נט ג'קסון, קט סטיבנס, קרול קינג, איימי גרנט, ג'ואן באאז, הפוליס, סיסי פניסטון, סאונדגארדן ושריל קרואו.
ב-1998 חברת פוליגרם נרכשה על ידי התאגיד סיגרם, ועברה להיות תחת חברת יוניברסל מיוזיק גרופ. פעילותה של פוליגרם הופסקה באופן רשמי בינואר 1999 כאשר היא התמזגה עם גפן רקורדס ואינטרסקופ רקורדס כדי ליצור את חברת התקליטים אינטרסקופ גפן A&M רקורדס. בשנת 2007, אינטרסקופ הודיעה כי הם מחזירים את השם A&M לשימוש וכי הוא עומד להתמזג עם אוקטון רקורדס כדי ליצור את החברה A&M אוקטון רקורדס אשר פעלה עד שנת 2013, כאשר A&M אוקטון מוזגה לתוך אינטרסקופ.
כיום, ההפצות של A&M מנוהלות על ידי ורב רקורדס, יוניברסל מיוזיק אינטרפרייז ואינטרסקופ.
היסטוריה > שנות הפוליגרם

A&M נרכשה על ידי פוליגרם בשנת 1989. אלפרט ומוס המשיכו לנהל את החברה עד שנת 1993. בשנת 1998, אלפרט ומוס הגישו תביעה נגד פוליגרם על כך שהפרו את סעיף היושרה, כשבסופו של דבר הם התפשרו על תשלום נוסף של 200 מיליון דולר.
בשנת 1991, A&M השיקו את פרספקטיב רקורדס כפרויקט משותף עם צוות ההפקה ג'ימי ג'אם וטרי לואיס. ג'אם ולואיס פרשו מעמדת המנכ"לים של פרספקטיב בשנת 1997, אך נותרו יועצים עבור החברה. בשנת 1999, החברה נקלטה לתוך חברת A&M. באמצע שנות ה-90, A&M החלו בחלוקה של החברה האחות של פוליגרם בארצות הברית, פולידור רקורדס.
במהלך שנות ה-90, החברה המשיכה להוציא לאור ולהפיץ אלבומים חדשים של אמנים כמו סאונדגארדן, אקסטרים, איימי גרנט, ג'ון היאט, סטינג, בלוז טרוולר, בארי וייט, אהרון נוויל, שריל קרואו, ת'ראפי?, סיסי פניסטון, רידל היי וגג'ין בלוסומס. החברה הוציאה לאור פסקולים לסרטים מפורסמים מאוד וביניהם רובין הוד: נסיך הגנבים, שלושת המוסקטרים, סברינה, The Living Sea, Demolition Man, Lethal Weapon 3.
היסטוריה > יוניברסל מיוזיק גרופ

בשנת 1998, פוליגרם נרכשה על ידי סיגרם והתמזגה לתוך יוניברסל מיוזיק גרופ, אשר נוסדה בשנת 1996 בתור היורשת של MCA Music Entertainment Group, אשר הייתה שייכת לMCA רקורדס. A&M בסופו של דבר התמזגה יחד עם חברת התקליטים החדשה שיוניברסל מיוזיק גרופ ייסדה, אינטרסקופ גפן A&M. הסניף הקנדי של A&M התמזג עם יוניברסל מיוזיק קנדה באותו זמן, שעבדה עם אמנים כמו גאן ארדן ואמנים קנדים נוספים.
המטה הראשי של A&M אשר היה ממוקם בשדרות לה ברה נסגר באופן רשמי בינואר 1999. במהלך מסיבת הפרידה, עובדי החברה הציבו סרט שחור על גבי השלט הנושא את שם החברה, דבר המעיד על מות החברה. האולפנים והמשרדים הישנים של A&M משמשים כיום את חברת ג'ים הנסון, אשר מפעילים את הנסון רקורדינג סטודיוס. מירב כוח העבודה של החברה, חלקם היו עם החברה כעשור ואף יותר, פוטרו. רוב האמנים שהיו חתומים עם החברה נאלצו לחפש חברת תקליטים אחרת. האמנים המצליחים של החברה נותרו לעבוד איתה למרות השינויים, בין האמנים ניתן לראות את סטינג, שריל קרואו, בריאן אדמס וכריס קורנל.
הערות שוליים

↑  Southall, Brian (2007). Sex Pistols: 90 Days at EMI. Bobcat Books Ltd., London. pp. 138–9. ISBN 978-1-84609-779-9.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007604924105171  BnF: cb138870876 (data)  GND: 10289592-2  ISNI: 0000 0001 1954 9026  LCCN: n96107392  MusicBrainz: 35515729-1f2c-4cc9-9390-9af2764bc56c  NLA: 41896950  VIAF: 123274286   WorldCat (עם VIAF): 123274286
Phoenix World Tour

Phoenix World Tour הוא סיבוב ההופעות הרביעי של הזמרת-יוצרת הבריטית, ריטה אורה. סיבוב ההופעות החל באוקיאניה ועתיד להסתיים באירופה. הופעת הפתיחה התקיימה ב-1 במרץ 2019, באוסטרליה שבמלבורן.
סיבוב הופעות זה נועד לקדם את אלבום האולפן השני שלה, Phoenix.
רשימת שירים

להלן רשימת השירים של סיבוב ההופעות. ייתכן שבמהלך סיבוב ההופעות התרחשו שינויים אחדים:
"For You"
"Your Song"
"Doing It"
"Let You Love Me"
"Summer Love"
"New Look"
"Girls"
"Only Want You"
"Hell of a Life"
"Soul Survivor"
"How Soon Is Now?"
"I Will Never Let You Down"
"R.I.P."
"Keep Talking"
"Black Widow"
"Hot Right Now"
"Coming Home"
"Lonely Together"
"Anywhere"
Spiritual Genocide

Spiritual Genocide הוא האלבום ה-13 של להקת הת'ראש מטאל הגרמנית דסטרקשן. האלבום יצא לאור בנובמבר של שנת 2011.
רשימת שירים

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי להקת דסטרקשן.
| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Exordium (אינסטרומנטלי)   | 1:03 |
| 2. | Cyanide  | 3:21 |
| 3. | Spiritual Genocide  | 3:39 |
| 4. | Renegades  | 3:55 |
| 5. | City of Doom  | 4:01 |
| 6. | No Signs of Repentance  | 3:24 |
| 7. | To Dust You Will Decay  | 4:21 |
| 8. | Legacy of The Past  | 4:50 |
| 9. | Carnivore  | 4:28 |
| 10. | Riot Squad  | 4:12 |
| 11. | Under Violent Sledge  | 4:09 |
| משך כולל: | משך כולל: | 41:23 |
מבצעים

דסטרקשן
שמיר - שירה, גיטרה בס
מייק  - גיטרה
ווארזאניאק דראמוויקץ - תופים
OGLE-2005-BLG-390Lb

| --- | --- |

הדמיית כוכב הלכת. כוכב לכת קפוא עם אטמוספירה דקה ושמש קטנה ואדומה
 כוכב האם
 כוכב אם:  OGLE-2005-BLG-390L
 קבוצת כוכבים:  עקרב
 קואורדינטות
  ‑ עלייה ישרה:  17ʰ 54ᵐ 19.2ˢ
  ‑ נטייה:  ‏38″ ‏22′ ‏30°‏-
 מרחק מכדור הארץ:  21,200 שנות אור
 מידע כללי
 סוג:  כוכב לכת חוץ-שמשי
 סיווג ספקטרלי:  M
 תאריך גילוי:  10 באוגוסט 2006 
 מגלה:  צוותי PLANET/RoboNet, OGLE, MOA
 שיטת גילוי:  מיקרו-עידוש כבידתי
 מקום גילוי:  צ'ילה צ'ילה
 מאפיינים מסלוליים
 מרחק ממוצע מכוכב האם:  315 מיליון ק"מ (2.1 AU)
 ציר חצי-ראשי:  2.6±1.5 יחידה אסטרונומית
 זמן הקפה:  3500 ימים
 מאפיינים פיזיים
 סוג כוכב לכת:  סופר כדור הארץ
 מסה:  5.5 מסות ארץ
 :  0.0173 מסות צדק
 מסדי נתונים
 Extrasolar Planets Encyclopaedia:  דף נתונים
 SIMBAD:  דף נתונים
 
OGLE-2005-BLG-390Lb או OGLE-05-390Lb הוא כוכב לכת חוץ-שמשי שהתגלה במערכת כוכבי לכת מרוחקת מכדור הארץ, ייחודו בכך שהוא כוכב הלכת הראשון בעל מעטפת מוצקה וקרה שהתגלה לאדם מחוץ למערכת השמש.
מיקום

OGLE-2005-BLG-390Lb מקיף את הכוכב OGLE-2005-BLG-390L הממוקם 21,500 שנות אור (פלוס מינוס 3,300 שנות אור) מכדור הארץ בקבוצת הכוכבים עקרב (Scorpius), ליד מרכז גלקסיית שביל החלב.
תכונות נוספות

מסתו של OGLE-2005-BLG-390Lb היא פי 5.5 ממסת כדור הארץ (אי דיוק המדידה: +5.5/-2.7 פעמים מסת כדור הארץ), והוא מקיף כוכב שנמצא במרחק של 2.6 יחידות אסטרונומיות ממנו (אי דיוק המדידה: +1.5/-0.6 יחידות אסטרונומיות).
אותו כוכב, שסימונו הוא OGLE-2005-BLG-390L, הוא ננס אדום מסוג ספקטרלי M. ננס מטיפוס M הוא כוכב קטן יחסית לשמש שלנו בגודלו ובקוטרו שהטמפרטורה על פניו היא פחות מ-3000 קלווין. לשם השוואה, הטמפרטורה על פני רוב השמש שלנו היא כ-5800 קלווין. מסתו של הכוכב OGLE-2005-BLG-390L היא 0.22 פעמים מסת השמש (שגיאת המדידה: +0.21/-0.11 פעמים ממסת השמש).
יש אסטרונומים המעריכים כי OGLE-2005-BLG-390Lb הרבה יותר קר מכדור הארץ (כ-50 קלווין, או כ-220 מעלות צלזיוס מתחת לאפס בממוצע) והוא בעל מעטפת סלעית וככל הנראה גם אטמוספירה דקה. תכונות אלו מזכירות את כוכב הלכת נפטון.
גילוי כוכב הלכת

ההודעה על גילוי כוכב הלכת נמסרה ב-25 בינואר 2006 בהודעה משותפת של קבוצות המחקר OGLE, PLANET/RoboNet ו MOA. כוכב הלכת נמצא בשיטה של חיפוש אחר תופעות של מיקרו-עידוש כבידתי.
ייחודו של כוכב הלכת

בניגוד למרבית כוכבי הלכת שהתגלו מחוץ למערכת השמש עד אליו, זהו כוכב הלכת הראשון שגם מרוחק מהכוכב שלו ביותר מ-0.15 יחידות אסטרונומיות וגם לא דומה לענקי גז כדוגמת צדק. לטענת החוקרים, הגילוי שלהם מחזק את ההשערה שכוכבים קרים דמויי כוכבי הלכת נפטון הם נפוצים יותר מענקי גז דוגמת צדק.
ראו גם

כוכב לכת חוץ-שמשי
הערות שוליים

↑  Title: Discovery of a Cool Planet of 5.5 Earth Masses Through Gravitational Microlensing, באתר Cornell University Library,‏ 25 בינואר 2006
Java (פלטפורמת תוכנה)

פלטפורמת התוכנה ג'אווה (באנגלית: Java software platform) היא מכלול מוצרי תוכנה ומפרטים של חברת סאן מיקרוסיסטמס (כיום חברת בת של חברת אורקל), אשר ביחד מרכיבים מערכת לפיתוח יישומים ולפריסתם על גבי פלטפורמות שונות (cross-platform). ג'אווה נמצאת בשימוש במגוון רחב של פלטפורמות מחשוב, החל במערכות משובצות מחשב וטלפונים סלולריים וכלה בשרתים ומחשבי-על.
כתיבה בשפת התכנות Java היא הדרך העיקרית ליצירת קוד שיעבור הידור ל-Java bytecode, שפת ביניים הניתנת להרצה על גבי כל פלטפורמה שקיים עבורה מימוש של המכונה הווירטואלית של ג'אווה - JVM. קיימים גם מהדרי bytecode עבור שפות אחרות, כגון Ada, JavaScript, Python ו-Ruby. כמו כן פותחו גם כמה שפות חדשות המיועדות לרוץ על גבי ה-Java Virtual Machine, כגון: Scala, Clojure ו-Groovy.
התחביר של שפת Java הושפע רבות מהשפות C ו-++C, אבל עקרונות התכנות מונחה-עצמים ב-Java מבוססים על השפות Smalltalk ו-Objective-C. בג'אווה לא נעשה שימוש במבנים ברמה הנמוכה (low-level) כגון מצביעים, ויש לה מודל זיכרון פשוט מאוד שבו כל אובייקט מוקצה על גבי ה-Heap, וכל המשתנים של טיפוסים מורכבים הם references. ניהול הזיכרון מבוצע באמצעות איסוף זבל אוטומטי על ידי ה-JVM.
בשנת 2006 הפכה סאן מיקרוסיסטמס את מרבית המימוש של ג'אווה לזמין תחת הרישיון הציבורי הכללי של גנו, אם כי ישנם עדיין חלקים המופצים כקבצים בינאריים שהודרו מראש בעקבות בעיות זכויות יוצרים.
הפלטפורמה

הפלטפורמה של ג'אווה אינה ספציפית לסוג מעבד או מערכת הפעלה מסוימים. הפלטפורמה מורכבת ממנוע להרצת תוכניות (אשר נקרא מכונה וירטואלית), מהדר, וקבוצה של ספריות תוכנה הממומשות עבור מגוון סוגי חומרה ומערכות הפעלה שונות, כך שתוכניות ג'אווה תוכלנה לרוץ באופן זהה בכל סביבה (ראו: תוכנה חוצת פלטפורמות).
הפלטפורמה מורכבת מכמה תוכנות, שכל אחת מהן מספקת חלק מהיכולות הכוללות של הפלטפורמה. לדוגמה, המהדר של ג'אווה, אשר ממיר קוד מקור של ג'אווה ל-Java bytecode (שפת ביניים עבור המכונה הווירטואלית של ג'אווה - JVM), מסופק כחלק מה-Java Development Kit. סביבת ההרצה של ג'אווה (Java Runtime Environment) משלימה את ה-JVM עם מהדר ה-just-in-time שממיר בזמן ריצה (on the fly) את קוד הביניים bytecode לשפת מכונה (native code). כמו כן מסופקות ספריות נרחבות שמכילות רכיבים נוספים, חלקם זמינים רק עבור מהדורות מסוימות.
הרכיבים החיוניים בפלטפורמה הם: המהדר לשפת Java, הספריות, וסביבת ההרצה (JRE) שבה קוד הביניים Java bytecod "רץ" בהתאם לכללים המוכתבים על ידי המפרט של המכונה הווירטואלית.
נכון לחודש ספטמבר 2020, הגרסה העדכנית של פלטפורמת ג'אווה היא 15.0.0 או 15 (שני המספרים מציינים את אותה הגרסה). גרסה 15 היא גרסת המוצר ו-15.0.0 היא גרסת הפיתוח.
הפלטפורמה > המכונה הווירטואלית של ג'אווה – (Java Virtual Machine (JVM

לבהּ של הפלטפורמה של ג'אווה היא "מכונה וירטואלית" אשר מריצה תוכניות Java bytecode. ה-bytecode זהה לכל סוגי החומרה ומערכות ההפעלה שהוא רץ תחתן. במכונה הווירטואלית של ג'אווה (JVM) ישנו מהדר (JIT (just-in-time אשר מתרגם בזמן ריצה את ה-Java bytecode להוראות מעבד בשפת מכונה (native code), ושומר את ה-native code בזיכרון המטמון (cache) למשך זמן הריצה של התוכנית.
השימוש ב-bytecode כשפת ביניים מאפשר לתוכניות לרוץ על גבי כל פלטפורמה שקיים עבורה מימוש של המכונה הווירטואלית. בזכות השימוש במהדר JIT, לאחר עיכוב קצר לצורך טעינה של התוכניות, וכשהן "מתחממות" לאחר שכל הקוד שלהן או רובו עבר הידור JIT, תוכניות Java נוטות לרוץ בערך באותה המהירות כמו תוכניות native שעברו הידור מקדים לשפת מכונה. מאז גרסה 1.2 של ה-JRE, מימוש ה-JVM של סאן כולל מהדר just-in-time במקום מפרש.
הקוד של ה-JVM שמריצה את התוכניות הללו תלוי בפלטפורמה - קיים מימוש שונה של ה-JVM עבור כל מערכת הפעלה שתומכת בג'אווה.
הפלטפורמה > ספריות ג'אווה – Java class libraries

מרבית מערכות ההפעלה המודרניות מספקות גופי קוד גדולים הניתנים לשימוש חוזר, על מנת להקל על עבודת המתכנת. בדרך כלל הקוד הזה מסופק בצורה של ספריות הניתנות לטעינה דינאמית, שיישומים יכולים לקרוא להן בזמן ריצה. כיוון שהפלטפורמה של ג'אווה אינה תלויה במערכת הפעלה מסוימת, יישומי ג'אווה אינם יכולים להסתמך על שום ספרייה של מערכת ההפעלה שנכתבה מראש. במקום זאת, הפלטפורמה של ג'אווה מספקת קבוצה מקיפה של ספריות סטנדרטיות משלה, שנקראות class libraries, אשר מכילות את רוב הפונקציות הניתנות לשימוש חוזר, שבדרך כלל ניתן למצוא במערכות הפעלה מודרניות. מרבית הספריות של ג'אווה ממומשות בשפת ג'אווה גם כן. לדוגמה, הספרייה Swing מציירת את ממשק המשתמש ומטפלת באירועים בעצמה, ובכך מבטלת הרבה מההבדלים הקטנים הקיימים בדרך שבה פלטפורמות שונות מטפלות אפילו ברכיבים דומים.
ה-class libraries משרתות שלוש מטרות בפלטפורמה של ג'אווה. הראשונה, כמו במקרה של ספריות קוד סטנדרטיות אחרות - הספריות של ג'אווה מספקות למתכנת קבוצת פונקציות מוכרות היטב, לצורך ביצוע של משימות נפוצות, כגון תחזוקה של רשימות פריטים או ביצוע ניתוח מחרוזות (parsing) מורכב. המטרה השנייה של ספריות ג'אווה היא לספק ממשק אבסטרקטי עבור משימות שבדרך כלל תלויות מאוד בחומרה ובמערכת ההפעלה. משימות כגון גישה לרשת וגישה לקבצים בדרך כלל "מסובכות" עם המימושים הייחודיים של כל פלטפורמה. הספריות java.net ו-java.io מממשות שכבת אבסטרקציה בקוד native למערכת ההפעלה, ולאחר מכן מספקות ממשק סטנדרטי עבור יישומי ג'אווה, לצורך ביצוען של המשימות הללו. ולבסוף, כאשר פלטפורמת בסיס מסוימת אינה תומכת בכל התכונות שיישום ג'אווה מצפה להן, הספריות של ג'אווה פועלות כדי לכסות בצורה אלגנטית על הרכיבים החסרים, באמצעות אמולציה על מנת לספק תחליף, או לפחות על ידי מתן דרך עקבית לבדוק האם תכונה מסוימת קיימת או לא.
הפלטפורמה > מהדורות ג'אווה - Java Editions

מהדורה (edition) של Java platform היא חבילת תוכנות מקושרות של סאן, המאפשרות פיתוח והרצה של תוכניות שנכתבות בשפת התכנות Java.
(Java SE (Standard Edition - מיועדת לשימוש כללי על גבי מחשבים אישיים, שרתים ומכשירים דומים.
(Java EE (Enterprise Edition - מורכבת מ-Java SE בצירוף ממשקי תכנות יישומים השימושיים לפיתוח תוכנות enterprise בארכיטקטורת שרת-לקוח רב-שכבתית.
(Java ME (Micro Edition - מפרט של כמה קבוצות שונות של ספריות (נקראות profiles), עבור מכשירים בעלי שטח אחסון, תצוגה וכוח מוגבלים. משמשת בעיקר לפיתוח יישומים למכשירים ניידים, מחשבי כף יד, ממירי טלוויזיה דיגיטליים ומדפסות.
Java Card - טכנולוגיה המאפשרת לתוכניות קטנות מבוססות ג'אווה (applets) לרוץ בצורה בטוחה על גבי כרטיסים חכמים ומכשירים דומים בעלי זיכרון מצומצם.
הפלטפורמה > שפות תכנות

המילה Java לבדה בדרך כלל מתייחסת לשפת התכנות Java אשר תוכננה לשימוש עם הפלטפורמה של Java. בדרך כלל שפות תכנות אינן נכללות בתחום המושג "פלטפורמה", אבל שפת התכנות Java נחשבת לאחד מרכיבי הליבה בפלטפורמת Java. לפיכך, השפה וסביבת ההרצה (runtime) בדרך כלל נחשבות ליחידה אחת.
עם זאת, קיימים גם מהדרים ומפרשים עבור ה-JVM, אשר פותחו על ידי חברות צד שלישי. חלקם מיועדים עבור שפות קיימות, בעוד שאחרים הם עבור הרחבות לשפת Java. בהם נכללים:
Scala
Groovy
Clojure
Jython – מפרש לשפת Python אשר כולל את jythonc, מהדר bytecode מ-Python ל-Java.
JRuby – מפרש לשפת Ruby
BeanShell – שפת סקריפטים קלה לג'אווה.
Rhino – מפרש לשפת JavaScript
הפלטפורמה > ערכת הפיתוח של ג'אווה – Java Development Kit

ערכת הפיתוח של ג'אווה (JDK) (אנ') היא מוצר של סאן המיועד עבור מפתחי ג'אווה. מאז הופעתה של ג'אווה, ה-JDK הייתה ערכת פיתוח התוכנה (Software Development Kit, SDK) הנפוצה ביותר עבור ג'אווה. ה-JDK כוללת מהדר לשפת Java, עותק מלא של סביבת ההרצה של ג'אווה (JRE), והרבה כלי פיתוח חשובים נוספים.
היסטוריה

הפלטפורמה של ג'אווה ושפת ג'אווה החלו את דרכן כמיזם פנימי בחברת סאן מיקרוסיסטמס בדצמבר 1990, במטרה ליצור אלטרנטיבה לשפות התכנות C ו-++C. המהנדס פטריק נוטון היה מתוסכל ממצבם של ממשקי תכנות היישומים של סאן בשפות C ו-++C. בזמן ששקל לעזוב לחברת NeXT, נוטון קיבל הזדמנות לעבוד על יצירת טכנולוגיה חדשה, וכך החל ה"פרויקט החשאי" (Stealth Project).
זמן קצר לאחר מכן, שמו של "הפרויקט החשאי" שונה ל"הפרויקט הירוק" (Green Project), עם ג'יימס גוסלינג ומייק שרידן שהצטרפו אל נוטון. ביחד עם מהנדסים נוספים, הם החלו את עבודתם בעיר מנלו פארק שבקליפורניה. הם ניסו לפתח טכנולוגיה חדשה לתכנות הדור הבא של מכשירים חכמים (smart appliances), שסאן ציפתה שיפתחו עבורה הזדמנויות חדשות.
בהתחלה, הצוות שקל להשתמש ב-++C, אבל הרעיון נדחה ממספר סיבות. כיוון שהם פיתחו מערכות משובצות מחשב בעלות משאבים מצומצמים, הם החליטו ש-++C תדרוש יותר מדי זיכרון ושהמורכבות שלה תוביל לשגיאות פיתוח. מכיוון שב-++C אין איסוף זבל, על המתכנת לדאוג לנהל את זיכרון המערכת בעצמו, וזוהי משימה לא פשוטה שלעיתים קרובות גוררת שגיאות. לצוות הפיתוח הפריע גם שב-++C חסרות יכולות כגון אלמנטים ניידים (portable facilities) לצורכי אבטחה, תכנות מבוזר ושימוש בתהליכונים. ולבסוף, הם רצו פלטפורמה שניתן יהיה להעביר אותה בין כל סוגי המכשירים.
ביל ג'וי חזה שֹפה חדשה המשלבת בין השפות Mesa ו-C. במאמר תחת הכותרת Further ("הלאה"), הוא הציע לסאן שהמהנדסים שלה יפתחו סביבה מונחית-עצמים המבוססת על ++C. בהתחלה גוסלינג ניסה לשנות ולהרחיב את ++C (מה שהוא קרא לו "-- ++ ++C"), אבל עד מהרה זנח את הרעיון לטובת יצירת שפה חדשה, שהוא קרא לה Oak (עץ אלון), על שם העץ שעמד מחוץ למשרד שלו.
בקיץ של שנת 1992, המפתחים כבר יכלו להציג חלקים מהפלטפורמה החדשה, שכללה את מערכת ההפעלה Green, שפת Oak, ספריות תוכנה וחומרה. הניסיון הראשון שלהם, שהוצג ב-3 בספטמבר 1992, התמקד בבניית מחשב כף יד (PDA) שנקרא Star7, שכלל ממשק משתמש גרפי וסוכן חכם בשם Duke שתפקידו לסייע למשתמש. בחודש נובמבר של אותה שנה, Green Project התפצל מסאן מיקרוסיסטמס והפך לחברת בת שלה בשם firstperson. בשלב זה הצוות עבר לפאלו אלטו, קליפורניה. הצוות של firstperson שאף לבנות מכשירים אינטראקטיביים מאוד, וכאשר חברת טיים וורנר פרסמה מכרז לקבלת הצעה עבור ממיר טלוויזיה דיגיטלי (set-top box), חברת firstperson שינתה את המטרה שלה והגיבה עם הצעה עבור פלטפורמה לממיר דיגיטלי. עם זאת, תעשיית הכבלים הרגישה שהפלטפורמה של firstperson נתנה יותר מדי שליטה למשתמש, ו-firstperson הפסידו במכרז לטובת חברת Silicon Graphics. עסקה נוספת עם חברת 3DO עבור ממירים דיגיטליים נכשלה אף היא. לאחר שלא הצליחה ליצור עניין בקרב תעשיית הטלוויזיה, חברת firstperson אוחדה חזרה עם סאן מיקרוסיסטמס.
היסטוריה > ג'אווה פוגשת את האינטרנט

בחודש יוני 1994, לאחר שלושה ימים של סיעור מוחות עם ג'ון גייג', המדען הראשי של סאן, גוסלינג, ג'וי, נוטון, וויין רוסינג ואריק שמידט, הצוות תכנן את הפלטפורמה מחדש, והפעם ייעד אותה עבור ה-World Wide Web. הם הרגישו שעם התפתחותם של דפדפנים גרפיים כמו מוזאיק, האינטרנט היה בדרכו להפוך למדיום אינטראקטיבי מאוד, כפי שהם צפו קודם לכן שהטלוויזיה בכבלים תהפוך להיות. כאַב טיפוס, נוטון פיתח דפדפן קטן בשם WebRunner (הקרוי על שם הסרט בלייד ראנר). מאוחר יותר שמו של הדפדפן שונה ל-HotJava.
באותה שנה, שמה של השפה Oak שונה ל-Java, לאחר שהתגלה כי השם Oak כבר היה תפוס כסימן מסחרי על ידי חברת Oak Technology. אף על פי שגרסה 1.0a של Java הייתה זמינה להורדה כבר בשנת 1994, השחרור הפומבי הראשון של Java הייתה גרסה 1.0a2 ביחד עם הדפדפן HotJava, עליהם הכריז גייג' בוועידת SunWorld ב-23 במאי 1995. הכרזה זו לוותה בהכרזה מפתיעה של מארק אנדריסן, סמנכ"ל נטסקייפ, על כך שהדפדפנים של נטסקייפ יכללו תמיכה בג'אווה. ב-9 בינואר 1996, סאן מיקרוסיסטמס יסדה את קבוצת JavaSoft שמטרתה להמשיך בפיתוח הטכנולוגיה.
שימוש > שימוש במחשבים אישיים

על פי אורקל, סביבת ההרצה של ג'אווה (Java Runtime Environment - JRE) נמצאת בלמעלה מ-850 מיליון מחשבים אישיים. מיקרוסופט הפסיקה לספק את ה-JRE עם מערכות ההפעלה שלה אחרי שסאן מיקרוסיסטמס תבעה אותה על כך שהוסיפה מחלקות ייעודיות עבור Windows לתוך סביבת ההרצה של ג'אווה שהיא סיפקה, ועל כך שהפכה את המחלקות החדשות הללו לזמינות דרך שפת התכנות ++J. כיום משתמש המעוניין להריץ יישומי ג'אווה ב-Windows צריך להוריד ולהתקין בחינם את סביבת ההרצה של ג'אווה מהאתר של אורקל.
סביבת ההרצה של ג'אווה מסופקת ביחד עם מערכת ההפעלה Mac OS X של אפל, והפצות רבות של לינוקס כוללות את חבילת התוכנות החופשיות GNU Classpath, אשר תואמות חלקית למפרט הרשמי של ג'אווה, ומספר הולך וגדל של הפצות כוללות את חבילת IcedTea התואמת ברובה למפרט הרשמי.
מבין יישומי ג'אווה הנמצאים בשימוש נפוץ יחסית במחשבים אישיים נכללות סביבות הפיתוח המשולבות IntelliJ IDEA ,NetBeans ,Eclipse מבית JetBrains והתוכנות לשיתוף קבצים LimeWire ו-Vuze. ג'אווה משמשת גם בתוכנה המתמטית MATLAB, הן עבור יצירת ממשק המשתמש והן בליבת המערכת. כמו כן ג'אווה משמשת ליצירת ממשקי משתמש חוצי-פלטפורמות (cross-platform) עבור יישומי שיתוף פעולה כגון Lotus Notes.
שימוש > שימוש במכשירים ניידים

Java ME הפכה לפופולרית במכשירים ניידים, שם היא מתחרה בסימביאן, BREW ו-NET Compact Framework..
ריבוי היצרנים של טלפונים סלולריים הוביל לצורך בסט סטנדרטים מאוחד, כך שתוכניות תוכלנה לרוץ על גבי טלפונים של יצרנים שונים. לצורך כך נוצר ה-MIDP – Mobile Information Device Profile – מפרט עבור השימוש בג'אווה במכשירים עם מערכות משובצות מחשב כגון טלפונים סלולריים ומחשבי כף יד. הסטנדרט הראשון היה MIDP 1, אשר תוכנן עבור מכשירים בעלי מסך קטן, ללא גישה לאודיו ולתוכניות המוגבלות לגודל של עד 32KB. המפרט החדש יותר, MIDP 2, מאפשר גישה לאודיו ותוכניות בגודל של עד 64KB. כיוון שיכולות הטלפונים משתפרות מהר יותר מקצב עדכון הסטנדרטים, חלק מיצרני הטלפונים מורידים חלק מהמגבלות המוטלות על ידי הסטנדרטים, לדוגמה, את מגבלת הגודל המקסימלי של תוכניות.
מערכת ההפעלה אנדרואיד של גוגל משתמשת בשפת ג'אווה, אבל לא בספריות של ג'אווה, לפיכך פלטפורמת האנדרואיד אינה יכולה להקרא ג'אווה. אנדרואיד מריצה את הקוד על גבי המכונה הווירטואלית Dalvik במקום ה-JVM.