stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שני הגרנדירים
הטקסט

| תרגום לעברית | הגרסה המקורית בגרמנית (Deutsch) |
| --- | --- |
בדרך לצרפת היו שני גרנדירים,  אשר היו שבויים ברוסיה.  ואז, כאשר הגיעו לאזור הגרמני,  הם הרכינו את ראשיהם. : Nach Frankreich zogen zwei Grenadier', Die waren in Rußland gefangen. Und als sie kamen ins deutsche Quartier, Sie ließen die Köpfe hangen. 
שמעו שניהם את הבשורה המרה,  שצרפת הייתה אבודה,  מנוצח ומוכה הצבא האמיץ -  והקיסר, הקיסר בשבי. : Da hörten sie beide die traurige Mär: Dass Frankreich verloren gegangen, Besiegt und zerschlagen das tapfere Heer,-  Und der Kaiser, der Kaiser gefangen. 
בכו ביחד הגרנדירים,  על ידיעה מעוררת רחמים.  האחד אמר: איך כואב לי,  איך הפצע הישן שלי בוער! : Da weinten zusammen die Grenadier’ Wohl ob der kläglichen Kunde. Der eine sprach: Wie weh wird mir, Wie brennt meine alte Wunde! 
השני אמר: השיר נגמר,  גם אני רוצה למות,  אבל יש לי אישה וילד בבית,  בלעדי הם יאבדו. :  Der Andre sprach: das Lied ist aus, Auch ich möcht mit dir sterben, Doch hab’ ich Weib und Kind zu Haus, Die ohne mich verderben. 
מה אכפת לי אישה, מה אכפת לי ילד,  יש לי דרישות עדיפות במידה רבה;  תן להם לקבץ נדבות אם הם רעבים, -  הקיסר שלי, הקיסר שלי בשבי! : Was scheert mich Weib, was scheert mich Kind, Ich trage weit bess’res Verlangen; Laß sie betteln gehn wenn sie hungrig sind, – Mein Kaiser, mein Kaiser gefangen! 
תבטיח לי אחי בקשה אחת:  אם אמות עכשיו,  אזי תיקח את גופתי לצרפת,  קבור אותי באדמת צרפת. : Gewähr’ mir Bruder eine Bitt’: Wenn ich jetzt sterben werde, So nimm meine Leiche nach Frankreich mit, Begrab’ mich in Frankreichs Erde. 
את מדליית הכבוד בסרט האדום,  שים על לבי;  את הרובה תן לי בידי,  וחגור לי את החרב. :  Das Ehrenkreuz am roten Band Sollst du aufs Herz mir legen; Die Flinte gib mir in die Hand, Und gürt’ mir um den Degen. 
אז אשכב בשקט ואקשיב,  כמו זקיף, בקבר,  עד שאשמע רעם תותחים,  וצהלת סוסים דוהרת. : So will ich liegen und horchen still, Wie eine Schildwacht, im Grabe, Bis einst ich höre Kanonengebrüll, Und wiehernder Rosse Getrabe. 
אז ירכב הקיסר מעל קברי,  מלא חרבות מתנגשות ומנצנצות;  אז אעלה אני חמוש מן הקבר -  אל הקיסר, הקיסר, למשמרת!: Dann reitet mein Kaiser wohl über mein Grab, Viel Schwerter klirren und blitzen; Dann steig’ ich gewaffnet hervor aus dem Grab – Den Kaiser, den Kaiser zu schützen.
לקריאה נוספת

אשר רייך, הנשיקה מבעד למטפחת, מבחר השוואות תרגומי שירה, עם עובד, תל אביב, 2001, עמ' 49–59.
הערות שוליים

↑
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7656229-3  VIAF: 199746880   WorldCat (עם VIAF): 199746880 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שיח (מדעי החברה)

במדעי החברה, שיח (באנגלית: Discourse, במקור מלטינית: discursus, ומשמעותו "התרוצצות") מציין דרך חשיבה ממוסדת, תפיסה חברתית המגדירה את גבולות השפה ופרשנות לה בתקופת זמן מסוימת ובשדות חברתיים מוגדרים. שיח כולל צורות ייצוג, קודים של התנהגות, משמעויות והרגלים. השיח משפיע על הדרך שבה אנו נותנים פרשנות לדברים. הוא המגדיר את מה שניתן לומר בתחום מסוים ואיך אנו רואים את הדברים. לדוגמה, שתי צורות שיח שונות עשויות לשמש לתיאור קבוצות לוחמי גרילה, האחת מתארת אותם כ"לוחמי חופש" והשנייה כ"טרוריסטים", כך שהשיח הנבחר מכתיב את הדקדוק, הביטויים ולפעמים גם את הסגנון הנדרש כדי לתקשר.
חשיבותו של השיח, לפי תאורטיקנים פוסט מודרניסטים, נובע משתי תובנות שהתפתחו במאה ה-20:
בפילוסופיה של הלשון התפתחה בתקופה זו תפיסה לפיה השפה היא גבול טרנסצנדנטלי של התודעה – אנו מסוגלים לתפוס, לחשוב ולהבין רק את מה שאנו מסוגלים לנסח במילים.
בתאוריות פוסט סטרוקטורליסטיות ופוסט מודרניסטיות, השיח מקבל משמעות חשובה ביותר, בגלל ניתוק הקשר בין מסמן למסומן. עקב ניתוק זה, השיח מהווה למעשה את המציאות – האופן שבו אנו מדברים על דברים, האופן בו אנו מתייחסים אליהם, מעצב את המציאות ומכתיב אותה.
שילוב של שתי תפיסות אלה מביא לכך, שהשיח הנהוג בחברה מסוימת לגבי נושא מסוים מכתיב את העמדות שיכולות להינקט על ידי בני חברה זו בנושא המדובר.
אחת מהתרומות העיקריות לתאוריה של השיח ניתנה על ידי מישל פוקו שקישר בין ידע, כוח ושיח. פוקו טען כי שיח פירושו משטר של ידע המגדיר את מה שמותר לומר, וגם את מה שאסור. השיח מפעיל על הסובייקט כוח, מתוקף יכולתו לכפות על הסובייקט אמת שעליו להכיר בה.
חקר השיח המתמטי

חקר השיח המתמטי (בו משתתפים חוקרים, מורים, הורים ולומדים) הוא כלי להעצמת תהליכי הלמידה וההוראה ובעל חשיבות רבה בהבנת הקשיים בחינוך המתמטי ואיתור פתרונות לקשיים אלו. על מנת לקדם את השיח המתמטי יש ליצור שיח מחקרי מתקדם, יעיל ומועיל. שיח המאפשר התפתחות של עצמו ושל הפרקטיקה החינוכית יחד. את הממצאים למחקרים של השיח המתמטי אוספים בדרך כלל בצורה איכותית, באמצעות הסתכלות רחבה ככל האפשר, כזו המאפשרת לזהות מאפיינים ייחודיים שעשויים לקדם את הבנת הבעיות הקיימות בהוראת ולמידת המתמטיקה.. חקר השיח המתמטי מאפשר התבוננות ביקורתית על תהליכי ההוראה והלמידה ומשמש כלי חשוב המסייע בקידום ופיתוח תהליך הלמידה של המשתתפים בו.
תפקידו של חקר השיח המתמטי הוא לטפל בשלושת ההיבטים של תהליכי הלמידה: קוגניטיביים, חברתיים ורגשיים (אישיים ובין-אישיים). מציאת פתרון לבעיות הקיימות בתחום החינוך המתמטי, מחייבת התייחסות להיבטים הנ"ל. השיח המתמטי נתפס כצורת תקשורת ייחודית ומשמעותית בהשפעתה על לומדי המתמטיקה. השיח כולל קשרי גומלין בין שתי פעולות המעצבות זו את זו: "מתמטיזציה" – תקשורת על עצמים מתמטיים ו"פרשנות אישית" – קשורה להיבטים המקוטלגים כרגשיים וחברתיים. פעמים רבות התלמידים מפרשים סיטואציות מתמטיות ממקום רגשי אישי חברתי, ולא ממקום נייטרלי של שיח מתמטי בלבד.. חשוב להיות מודעים ולזהות מאפיינים בשיח המתמטי של אוכלוסיות שונות שעשויים לקדם או לעכב את פיתוח השיח הנובעים מפרשנותם האישית..
מחקר הוא שיח, ולכן במידה ויתוכנן היטב הוא יוכל לקדם פרקטיקת הוראה יעילה יותר. פעמים רבות, מורים אינם מודעים כלל לפרשנות של התלמיד למושג מסוים. לכן, אם מורה יכיר את המחקר, ייתכן שגישתו להוראת המתמטיקה תשתנה. למרבית המורים והחוקרים יש תפיסה ברורה לגבי ההוראה ודרכי הלמידה שהם מאמינים בהן. התלמידים מגיעים עם אג'נדה, נורמות וערכים משלהם שפעמים רבות אינם תואמים להבנה של מהי למידה מוצלחת לפי תפיסת המורה או החוקר. מסיבה זו, יש צורך לקיים מחקרים שוטפים על השיח המתמטי הקיים שיאפשרו קבלת תמונה כוללת של הלמידה המתמטית, כדי להרחיב ולענות על צורכי כלל התלמידים. חשוב לזכור שהשפעת ממצאי המחקר אינה ישירה ולכן קשה לאמוד את השפעת יישום מסקנות המחקר. מסיבה זו, יש צורך בתקשורת טובה ורציפה בין החוקרים למורים, כזו שתאפשר מעקב ובדיקה של יישום ממצאי המחקר וכן תאפשר למורה להציע רעיונות למחקרים עתידיים..
כאשר מבצעים מחקר חינוכי במתמטיקה יש לשמור על עקרונות שיאפשרו את התפתחות השיח החינוכי:
עקרון השלמות והדיוק: יש לתעד את כל תהליך המחקר כדי למנוע אי הבנה או חוסר בהירות.
עקרון ההקשר: יש לתעד אינטראקציות אנושיות ככל האפשר (ולא רק פעילות מתמטית).
עקרון נקודות המבט החלופיות: בניתוח הממצאים של המחקר, על החוקרים לבחון את הממצאים תוך התחשבות בשוני הקיים בין נקודות המבט של החוקרים בשיח המתמטי לזו של המשתתפים.
עקרון הישירות: על החוקרים להציג תחילה את הנתונים כפי שנאמרו ובוצעו, ורק לאחר מכן עליהם להציג את פרשנותם לאירועים שהתרחשו..
ראו גם

סדר השיח
תקינות פוליטית
תולדות המיניות - הרצון לדעת
פוסטקולוניאליזם
חקר
הוראה
לקריאה נוספת

Heyd-Metzuyanim, E., Sfard, A. (2012). Identity struggles in the mathematics classroom: On learning mathematics as an interplay of mathematizing and identifying. International Journal of Educational Research, 51, 128–145.
Kim, D. J., Ferrini-Mundy, J., & Sfard, A. (2012). How does language impact the learning of mathematics? Comparison of English and Korean speaking university students’ discourses on infinity. International Journal of Educational Research, 51, 86–108.
Sfard, A. (2005). What could be more practical than good research?. Educational Studies in Mathematics, 58, 393–413.
Sfard, A. (2012). Introduction: Developing mathematical discourse—Some insights from communicational research. International Journal of Educational Research, 51, 1–9.
הערות שוליים

1 2  Sfard, A. (2005). What could be more practical than good research?. Educational Studies in Mathematics, 58, 393–413.
↑  Heyd-Metzuyanim, E., Sfard, A. (2012). Identity struggles in the mathematics classroom: On learning mathematics as an interplay of mathematizing and identifying. International Journal of Educational Research, 51, 128–145.
↑  Kim, D. J., Ferrini-Mundy, J., & Sfard, A. (2012). How does language impact the learning of mathematics? Comparison of English and Korean speaking university students’ discourses on infinity. International Journal of Educational Research, 51, 86–108.
↑  Sfard, A. (2012). Introduction: Developing mathematical discourse—Some insights from communicational research. International Journal of Educational Research, 51, 1–9.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4012475-7
תמימה יודלביץ

אין תמונה חופשית
תמימה יודלביץ  (1892 – 18 באוקטובר 1967) הייתה שחקנית תיאטרון ישראלית מראשוני שחקני "הבימה".
ביוגרפיה

תמימה יודלביץ נולדה בשנת 1892 בעיר לידא בפלך וילנה שבאימפריה הרוסית (כיום בבלארוס) לשלמה ולמרים (פרידה) יודלביץ. בנערותה הייתה חברה בתנועת "אגודת הנוער הציוני". כבר מנעוריה גילתה משיכה למשחק והופעה בפני קהל והשתתפה בהצגות.
ב-1918 עזבה יודלביץ את בית הוריה ונסעה למוסקבה ברוסיה הסובייטית, כדי להיבחן לתיאטרון הבימה, שזה לא מכבר נפתח במוסקבה בניהול נחום צמח ומתקבלת. היא למדה ב"סטודיה הדרמטית" ללימוד משחק, שפעל לצד תיאטרון הבימה במוסקבה בהדרכת השחקן הבמאי הארמני ייבגני וכטנגוב. ב-1919 צורפה באופן רשמי לצוות שחקני תיאטרון הבימה.
תפקידה הראשון ב"הבימה" היה "פרידה" ב"הדיבוק" ב-1922. ב-1926 עזבה יודלביץ יחד עם חברי להקת "הבימה" את מוסקבה מבלי שוב. הלהקה יצאה למסע הופעות ממושך באירופה ובארצות הברית. בשנת 1927 חל פילוג בלהקה. חלק ניכר משחקניה החליטו לעלות לארץ ישראל. ואילו נחום צמח מייסד התיאטרון וקבוצת שחקנים החליטו שהם נשארים בארצות הברית. אחרים חזרו לאירופה. במרץ  1928 עלתה יודלביץ יחד עם שחקני "הבימה" לארץ ישראל. יחד איתם הגיעה מרגוט קלאוזנר, שסייעה לקליטתם בארץ ישראל, תוך ליווי ותמיכה כלכלית. באותם ימים החליט שחקני "הבימה" להפוך את התיאטרון לקולקטיב שיתופי, שכל חבריו הפכו לבעלים ומנהלים של התיאטרון בעלי זכות שווה ואחריות בקביעת דרך ניהולו.
במשך למעלה מ-40 שנים הופיעה תמימה יודלביץ בעשרות הצגות ב"הבימה". רבים מהתפקידים שגילמה היו תפקידים "יהודיים". לרוב לא שיחקה בהצגות בתפקידים ראשיים, אולם הייתה אהובה על הקהל בזכות משחקה ששידר עממיות חום אותנטיות ונאמנות למקור באוקטובר 1958 התכבדה תמימה יודלביץ בגזירת סרט חנוכת גינה ציבורית ע"ש נחום צמח ברחוב חיסין בתל אביב.
בתחילת שנות ה-60 יצאה לגמלאות. היא התגוררה ברחוב פרוג בתל אביב באזור המכונה "שכונת הבימה", בה התגוררו כידוע רבים משחקני תיאטראות הבימה והאוהל.
ב-18 באוקטובר 1967 ערב חג הסוכות, הלכה תמימה יודלביץ לעולמה. היא נפטרה ערירית בגיל 75 והובאה לקבורה בבית העלמין בנחלת יצחק.
במסגרת פרויקט של עיריית תל אביב להנצחת אמנים ואנשי תרבות שפעלו ויצרו בתל אביב הוצבה על חזית הבית ברחוב פרוג 31 בתל אביב לוחית הנצחה משותפת לתמימה יודלביץ ולשחקנית ולמורה למשחק פאני לוביץ'. השתיים התגוררו באותו בנין.
הצגות שבהן השתתפה (רשימה חלקית)

הדיבוק -"פרידה" (1922)
מירל'ה אפרת-"חנה דבורה" (1939)
האוצר -"אלקה הזהבית". (1942)
האדמה הזאת- "ריזיל".(1942)
שידוכים- "ארינה פנטלימונובנה"(1945)
איי לייק מייק-"גב' קריצמן" (1956)
טוביה החולב -"גולדה" (1959)
תוכנית ואנגארד

משגר ואנגארד על כן השיגור LC-18A
תוכנית ואנגארד (באנגלית: Project Vanguard) הייתה תוכנית שנוהלה על ידי מעבדת המחקר של צי ארצות הברית (NRL) שתוכננה לשגר את הלוויין המלאכותי הראשון של ארצות הברית למסלול סביב כדור הארץ, על גבי משגר ואנגארד שישוגר מנמל החלל קייפ קנוורל.
כתגובה לשיגור המפתיע של הלוויין ספוטניק 1 על ידי ברית המועצות ב-4 באוקטובר 1957, ארצות הברית חידשה את תוכנית אקספלורר שהוצעה קודם לכן על ידי הסוכנות הצבאית לטילים בליסטיים (ABMA). עם זאת, ה-CIA ידע שהרוסים מקדמים את תוכנית ספוטניק מצילומים של מטוסי ריגול. יחד עם JPL,‏ ABMA פיתחה את אקספלורר 1 תוך 81 יום ושיגרה אותו ב-31 בינואר 1958. עם זאת, לפני שהסתיימה בנייתו של אקספלורר 1, שיגרו כבר הרוסים את ספוטניק 2 עם הכלבה לייקה בתוכה ב-3 בנובמבר 1957. בינתיים, הכישלון של הוואנגארד TV3 ששודר בטלוויזיה ב-6 בדצמבר 1957 הוריד את מורל האמריקאים והציב את ארצות הברית במצב שבו לרוסים יש יכולות בליסטיות טובות הרבה יותר מהם.
ב-17 במרץ 1958 הפך הוואנגארד 1 להיות הלוויין השני המוצלח של ארצות הברית שסבב את כדור הארץ. היה זה הלוויין הראשון שהופעל על ידי אנרגיה סולארית. הוואנגארד 1 שהיה בקוטר של 152 מ"מ ושקל רק 1.4 ק"ג כונה על ידי נשיא ברית המועצות ניקיטה חרושצ'וב "לוויין האשכולית".
ואנגארד 1 הוא הלוויין הוותיק ביותר שמרחף בחלל, מעל 56 שנים, לאחר שספוטניק 1, ספוטניק 2 ואקספלורר 1 נשרפו באטמוספירה.
שיגורים

השיגור הראשון המוצלח בתוכנית ואנגארד היה שיגור הוואנגארד TV0 לתת-מסלול ב-8 בדצמבר 1956. ב-1 במאי 1957 בוצע שיגור מוצלח של המשגר הדו-שלבי TV1. ה-TV2 שוגר גם הוא בהצלחה לתת-מסלול ב-23 באוקטובר 1957.
כל השיגורים בוצעו בעזרת משגר מדגם ואנגארד.
מתוך 11 שיגורים בתוכנית, רק 3 לוויינים הגיעו למסלול:
ואנגארד TV3 – שוגר ב-6 בדצמבר 1957, נכשל להביא למסלול לוויין במשקל 1.36 ק"ג;
ואנגארד TV3 (גיבוי) – שוגר ב-5 בפברואר 1958, נכשל להביא למסלול לוויין במשקל 1.36 ק"ג;
ואנגארד 1 – שוגר ב-17 במרץ 1958, הביא למסלול לוויין במשקל 1.47 ק"ג;
ואנגארד TV5 – שוגר ב-28 באפריל 1958, נכשל להביא למסלול לוויין במשקל 9.98 ק"ג;
ואנגארד SLV1 – שוגר ב-27 במאי 1958, נכשל להביא למסלול לוויין במשקל 9.98 ק"ג;
ואנגארד SLV2 – שוגר ב-26 ביוני 1958, נכשל להביא למסלול לוויין במשקל 9.98 ק"ג;
ואנגארד SLV3 – שוגר ב-26 בספטמבר 1958, נכשל להביא למסלול לוויין במשקל 9.98 ק"ג;
ואנגארד 2 – שוגר ב-17 בפברואר 1959, הביא למסלול לוויין במשקל 10.8 ק"ג;
ואנגארד SLV5 – שוגר ב-13 באפריל 1959, נכשל להביא למסלול לוויין במשקל 10.3 ק"ג;
ואנגארד SLV6 – שוגר ב-22 ביוני 1959, נכשל להביא למסלול לוויין במשקל 10.3 ק"ג;
ואנגארד 3 – שוגר ב-18 בספטמבר 1959, הביא למסלול לוויין במשקל 22.7 ק"ג.
ראו גם

תוכנית אקספלורר
תוכנית ספוטניק
משבר הספוטניק
הערות שוליים

↑  http://ntrs.nasa.gov/archive/nasa/casi.ntrs.nasa.gov/19740072500_1974072500.pdf
↑  PBS.org - NOVA:Sputnik Declassified
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NARA: 10643468
שיר תקווה (שיר של מירי מסיקה)

| --- | --- |
 שיר בביצוע מירי מסיקה
 מתוך האלבום מירי מסיקה
 יצא לאור:  2 באפריל 2005
 שפה:  עברית
 אורך:  4:33
 חברת תקליטים:  הד ארצי ‏•‏‏ עננה
 כתיבה:  מיכאל וקנין
 לחן:  שמעון בוסקילה
 הפקה:  אורי זך ושמוליק נויפלד
"שיר תקווה" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מירי מסיקה, מתוך אלבום הבכורה שלה הנושא את שמה. הוא יצא לאור ב-2 באפריל 2005 דרך חברות התקליטים הד ארצי ועננה.
רקע וכתיבה

"שיר תקווה" נכתב על ידי מיכאל וקנין, והולחן על ידי שמעון בוסקילה. על הפקתו המוזיקלית היו אורי זך ושמוליק נויפלד אחראיים. השיר מדבר על התחלות חדשות, תקווה והתמודדות עם אתגרים. הוא מעודד את השומע לא לוותר, ומזכיר שהתשובות לשאלות ולפחדים מצויות בתוכו. "שיר תקווה" מעורר מחשבה על האפשרות לשנות את הגישה לחיים, ומחזק את התחושה שכל יום הוא הזדמנות להתחלה חדשה, גם אם הניצחון אינו מגיע מיידית.
בפזמון מודגש שהתקווה נשארת איתנו גם בזמנים קשים של בדידות וכאב. המסר המרכזי הוא לא להישבר מול הקשיים, להמשיך להאמין, ולעשות מאמצים להישאר חזקים גם מול הלא נודע.
הופעות חיות וגרסאות כיסוי

מסיקה ביצעה את "שיר תקווה" בעשרות מהופעותיה, ומוזיקאים נוספים ביצעו הקליטו אותו.
בשנת 2009 ביצעה אותו מסיקה בטקס הדלקת המשואות בהר הרצל לרגל חגיגות 61 שנים לעצמאותה של ישראל. בשנת 2010 ביצעה אותו בשוהם, לרגל חג סוכות. ב-13 בספטמבר 2012 בוצע "שיר תקווה" על ידי מסיקה בהיכל התרבות של מודיעין-מכבים-רעות. בשנת 2013 שרו אנאל ולנזי כשהתחרתה ב-The Voice ישראל ושי המבר כשהתחרתה ב"בית ספר למוזיקה" את השיר.
ב-21 באפריל 2015 פורסמה גרסה מיוחדת לשיר לכבוד יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל בביצועה של מסיקה וילדים יתומים, שאיבדו את הוריהם במהלך מבצע צוק איתן. בשנת 2017 בוצע "שיר תקווה" על ידי מסיקה במהלך הופעתה באמפי קיסריה, ומאוחר יותר גם במועדון "זאפה" תל אביב-יפו.
בשנת 2020, בעיצומה של מגפת הקורונה בישראל, יצאה רשת מועדוני זאפה בפרויקט "זאפה לייב". מסיקה השתתפה בו, וביצעה את "שיר תקווה". ב-25 באוקטובר 2021 הופיעה עם השיר בהיכל התרבות בבת ים. ב-8 באפריל אותה השנה שרה אותו במסגרת עצרת יום הזיכרון לשואה ולגבורה ביד מרדכי. בשנת 2022 שרה נופר שוקר אותו באודישן שלה ל"אקס פקטור לאירוויזיון". באותה שנה חברה מסיקה אל ואלרי חמאתי, והשתיים ביצעו את "שיר תקווה" בהופעתן המשותפת במועדון זאפה תל אביב-יפו. בשנת 2024 הופיעה מסיקה בערב "שרים לזכרם" של עיריית בת ים, ושרה את השיר.
גרסתם של שירי מימון ושמעון בוסקילה

בשנת 2010 ייסדו שירי מימון ושמעון בוסקילה צמד מוזיקלי חדש. הסינגל הראשון שלהם פורסם בינואר 2010, "גשם שיבוא", והגיע למקום השלישי במצעד הפזמונים של רשת ג'. ב-29 באוגוסט יצאה גרסתם ל"שיר תקווה" כסינגל מסחרי. היא נכללה באלבום ההופעה של השניים, "המופע המשותף".
גרסתם של שירי מימון ושמעון בוסקילה > הצלחה מסחרית

ב-16 בספטמבר 2010 הוצג "שיר תקווה" כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. בשבוע שלאחר מכן דורג במקום השישי, הכניסה הגבוהה ביותר למצעד באותו שבוע. ב-21 באוקטובר עלה למקום השני ורשם את שיאו. לבסוף, ב-25 בנובמבר יצא מהדירוג השובעי לאחר שבעה שבועות צעידה רצופה.
הוא הגיע למקומות ה-12 וה-22 במצעדים השנתיים של וואלה! ורשת ג' ושל גלגלצ ומאקו בהתאמה.
גרסתם של שירי מימון ושמעון בוסקילה > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2010)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2010)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2010)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2010)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 2 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 3 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2010)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2010)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2010)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2010)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | וואלה! ורשת ג' | 12 |  |
|  ישראל | גלגלצ ומאקו | 22 |  |
הערות שוליים

↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑   מירי מסיקה - שיר תקווה (מתוך טקס הדלקת המשואות 2009), סרטון בערוץ "Miri Mesika", באתר יוטיוב, 8 בנובמבר 2023
↑   שיר תקווה - מירי מסיקה בהופעה, סרטון בערוץ "YaelGrace", באתר יוטיוב, 26 באוקטובר 2010
↑   שיר תקווה מירי מסיקה היכל התרבות מודיעין 13.9.12, סרטון בערוץ "orit1304", באתר יוטיוב, 16 בספטמבר 2012
↑   עונה חדשה The Voice ישראל - אנאל ולנזי - שיר תקווה, סרטון בערוץ "The Voice ישראל", באתר יוטיוב, 13 בפברואר 2013
↑   שיר תקווה, סרטון בערוץ "shayhamberoriginal", באתר יוטיוב, 26 בפברואר 2013
↑   יתומי צה"ל ומירי מסיקה בביצוע מרגש לשיר תקווה, סרטון בערוץ "IDF Widows & Orphans Organization ארגון אלמנות ויתומי צה"ל", באתר יוטיוב, 21 באפריל 2015
↑   מירי מסיקה בקיסריה - שיר תקווה, סרטון בערוץ "Yaniv Levi", באתר יוטיוב, 25 ביוני 2017
↑   שיר תקווה - מירי מסיקה בהופעה, סרטון בערוץ "Nogaro", באתר יוטיוב, 6 בנובמבר 2017
↑   מירי מסיקה - שיר תקווה (מתוך ״זאפה בלייב״), סרטון בערוץ "Miri Mesika", באתר יוטיוב, 16 בדצמבר 2023
↑   מירי מסיקה - שיר תקווה, סרטון בערוץ "בן צ'קוב", באתר יוטיוב, 26 באוקטובר 2021
↑   "שיר תקווה" - מירי מסיקה - עצרת השואה והגבורה - יד מרדכי - תשפא, סרטון בערוץ "ירון הראל", באתר יוטיוב, 23 באפריל 2021
↑   נופר שוקר – שיר תקווה | 💙🤍💙 אקס פקטור לאירוויזיון 2022, סרטון בערוץ "The X Factor Israel", באתר יוטיוב, 14 בדצמבר 2021
↑   מירי מסיקה וואלרי חמאתי - שיר תקווה, סרטון בערוץ "יובל אראל", באתר יוטיוב, 21 בינואר 2022
↑   מירי מסיקה - שיר תקווה (מתוך ״שרים לזכרם 2024״), סרטון בערוץ "Miri Mesika", באתר יוטיוב, 17 במאי 2024
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 16 בספטמבר 2010. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 7 באוקטובר 2010. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 21 באוקטובר 2010. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 25 בנובמבר 2010. פזמונט
תוכנית זונד

תוכנית זוֹנְד (ברוסית: Зонд - גשושית) היא תוכנית חלל סובייטית במסגרתה שוגרו מספר גשושיות בלתי מאוישות בין 1964 ל-1970. סדרת המשימות הראשונה התבססה על הגשושיות 3MV ונועדו לאסוף מידע אודות כוכבי הלכת הקרובים אל כדור הארץ. הסדרה השנייה כללה שיגור חלליות סויוז ללא תא מסלולי ובלתי מאוישות כהכנה לתוכנית הסובייטית להנחתת אדם על הירח.
סדרת משימות ראשונה

שלוש המשימות הראשונות בתוכנית זונד התבססו על חלליות ה-3MV שיועדו לחקור את נוגה ומאדים. לאחר כישלון שתי המשימות הראשונות, זונד 3 הייתה לחללית השנייה שצילמה את הצד הרחוק של הירח, ולאחר מכן המשיכה אל עבר מאדים במטרה לבחון טכנולוגיות תקשורת ומערכות חלליות שונות.
| משימה | שיגור | סיום | מטרה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| זונד 1 | 2 באפריל 1964 | 14 במאי 1964 | ביצוע יעף על פני נוגה ב-14 ביולי 1964 | הקשר אבד ב-14 במאי 1964 |
| זונד 2 | 30 בנובמבר 1964 | מאי 1965 | ביצוע יעף על פני מאדים ב-6 באוגוסט 1965 | הקשר אבד במאי 1965 |
| זונד 3 | 18 ביולי 1965 |  | ביצוע יעף על הירח | ביצעה יעף על פני הירח ב-20 ביולי 1965 |
סדרת משימות שנייה

משימות הזונד הבאות היו שיגורי ניסוי כחלק מהתוכנית הרוסית לנחיתה מאוישת על הירח. במשימות אלו השתמשו בחללית סויוז חסרת תא מסלולי בשם 7K-L1 (נקראה גם רק L1). חלליות אלו שוגרו על גבי משגר פרוטון שהיה בעל יכולת לשגר את החללית למסלול חופשי סביב הירח (שלאחריו חזרה החללית לכדור הארץ) ללא כניסה למסלול סביבו (מסלול זה שימש את צוות אפולו 13 בחזרה לכדור הארץ). עם שינויים קלים החלליות יכלו לשאת שני קוסמונאוטים. החלליות תוכנו ב-OKB-1.
בתחילה היו בעיות רבות במשגר הפרוטון ובחללית הזונד אך טיסות הניסוי המשיכו. בטיסות האחרונות (1967 - 1970) הראו החלליות בעיות בזמן החדירה לאטמוספירה.
חלליות הזונד ביצעו אך ורק טיסות אוטומטיות ולא מאוישות. בארבע מהטיסות אירעו תקלות שללא ספק היו פוגעות או הורגות את הצוות לו היה כזה. כלים שונים שהוטסו במשימות אלו אספו מידע אודות זרמי מיקרו-מטאוריטים, קרינה סולארית וקוסמית, שדות מגנטיים, אותות רדיו ורוח השמש. תצלומים רבים נאספו על ידי החלליות ומטענים ביולוגיים רבים נשלחו למסלול סביב הירח, בהם היצורים החיים הראשונים שהקיפו את הירח וחזרו לכדור הארץ בשלום. לאחר נחיתת אמריקאים על הירח התוכנית הופסקה.
| משימה | שיגור | הערות |
| --- | --- | --- |
| קוסמוס 146 | 10 במרץ 1967 | שיגור אב-טיפוס של החללית סויוז 7K-L1P למסלול אליפטי גבוה על גבי משגר פרוטון. |
| קוסמוס 154 | 8 באפריל 1967 | שיגור אב-טיפוס של החללית סויוז 7K-L1P על גבי משגר פרוטון. נכשל להיכנס למסלול טרנס-ירחי. |
| זונד 1967A | 28 בספטמבר 1967 | 60 שניות לאחר השיגור איבד המשגר את הכוונתו. מערכת החילוץ של קפסולת הזונד הופעלה בהצלחה. המשגר התרסק כ-65 ק"מ מאתר השיגור. יועד לבצע יעף על הירח. |
| זונד 1967B | 22 בנובמבר 1967 | כשל בשלב השני של המשגר. קפסולת הזונד חולצה בהצלחה. המשגר התרסק כ-300 ק"מ מאתר השיגור. יועד לבצע יעף על הירח. |
| זונד 4 | 2 במרץ 1968 | שימש לבחינת טכנולוגיות שונות. חזר לכדור הארץ ב-7 במרץ 1968 והושמד מרחוק בגובה 10–15 ק"מ במרחק של כ-180 עד 200 ק"מ מחוף גינאה. |
| זונד 1968A | 23 באפריל 1968 | שלב השני של המשגר נכשל 260 שניות לאחר השיגור. יועד לבצע יעף על הירח. |
| זונד 1968B | 21 ביולי 1968 | שלב הבלוק-D של המשגר התפוצץ על כן השיגור וגרם למותם של 3 אנשים. |
| זונד 5 | 15 בספטמבר 1968 | הקיף את הירח ב-18 בספטמבר 1968 וחזר לכדור הארץ ב-21 בספטמבר. בתוך החללית היו צבים ותולעים שהיו בעלי חיים הראשונים שהקיפו את הירח וחזרו בשלום. |
| זונד 6 | 10 בנובמבר 1968 | הקיף את הירח ב-14 בנובמבר 1968 וחזר לכדור הארץ ב-17 בנובמבר. |
| זונד 1969A | 20 בינואר 1969 | השלב השני של המשגר נכבה 25 שניות לפני המתוכנן והשיגור בוטל אוטומטית. קפסולת הזונד ניצלה. יועד לבצע יעף על הירח. |
| זונד L1S-1 | 21 בפברואר 1969 | טיסת ניסוי למשגר N-1. השלב הראשון של המשגר נכשל ומערכת החילוץ של הקפסולה הופעלה והקפסולה ניצלה. יועד להיות לוויין של הירח. |
| זונד L1S-2 | 3 ביולי 1969 | טיסת ניסוי למשגר N-1. השלב הראשון של המשגר נכשל ומערכת החילוץ של הקפסולה הופעלה והקפסולה ניצלה. יועד להיות לוויין של הירח. |
| זונד 7 | 7 באוגוסט 1969 | ביצע יעף על הירח ב-11 באוגוסט 1969, חזר לכדור הארץ ב-14 באוגוסט. |
| זונד 8 | 20 באוגוסט 1970 | ביצוע יעף על הירח ב-24 באוקטובר 1970, חזר לכדור הארץ ב-27 באוקטובר. |
זונד 9: בוטל
זונד 10: בוטל
ראו גם

תוכנית לונה
תוכנית לונוחוד
המחשת אמן של החללית סויוז כפי ששוגרה למשימות זונד המאוחרות
שטפן יורש

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  7 במאי 1931 יאשי, ממלכת רומניה 
 פטירה:  8 ביולי 2013 (בגיל 82) 
 מדינה:  רומניה 
 שפות היצירה:  רומנית 
 תקופת הפעילות:  מ-1949
 
שטפן יורש (ברומנית: Ştefan Iureş. שמו המקורי Ștefan Iuster, שטפן יוסטר) (7 במאי 1931 יאשי – 8 ביולי 2013 יאשי) היה סופר, משורר, מחזאי ועורך יהודי-רומני. בשנותיו האחרונות פעל כמנהל הוצאת הספרים היהודית "Hasefer". (הספר) בבוקרשט. בנוסף לשירה ומסות יורש כתב גם ספרות ילדים ומחזות.
ביוגרפיה > ראשית חייו

שטפאן יורש נולד בשנת 1931 בשם שטפאן יוסטר בעיר יאשי בחבל מולדובה שברומניה. הוריו היו יחיאל יוסטר, רואה חשבון, ונטה יוסטר לבית לופו. כשהיה בן שלושה חודשים המשפחה עברה לגור בבוקרשט, בירת רומניה. בימי המשטר הצבאי-פרו-נאצי של יון אנטונסקו למד יורש בתיכון היהודי Cultura (קולטורה, כלומר "תרבות") אחר כך בתיכון "מיכאי האמיץ" (Mihai Vitezul) וסיים מבחני הבגרות בימי המשטר הקומוניסטי בשנת 1949.
בשנים 1950–1951 למד בבית הספר לספרות ע"ש מיכאי אמינסקו ואחר כך בשנים 1951–1955 בחוג לספרות רומנית בפקולטה לפילולוגיה של אוניברסיטת בוקרשט. סיים את התואר הראשון בשנת 1958.
ביוגרפיה > המשך פעילותו

בשנים 1969–1972 חזר לספסל הלימודים במחלקה לאנגלית של המכון לשפות גרמאניות באוניברסיטת בוקרשט וסיים תואר בשפה ובספרות האנגלית בשנת 1974.
בשנים 1966–1974 עבד כעורך בכתב העת של הסטודנטים "אמפיתארטו" ואחר כך במגזין "Viaţa studenţească" (ויאצה סטודנציאסקה - "החיים הסטודנטיאליים"). אחרי נפילת המשטר הקומוניסטי ב-1989 היא יורש עורך במגזין לתרבות „Contemporanul - Ideea europeană” ("קונטמפוראנול- הרעיון האירופי") ובבית ההוצאה לאור "סאפיאנס" (1992-1991). בשנים 2002–2011 היה עורך ומנהל ההוצאה לאור "הספר" של פדרציית הקהילות היהודיות של רומניה.