stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תפקיד כפול
דוגמאות > קולנוע

הדיקטטור הגדול (1940) - צ'ארלי צ'פלין מגלם את שני התפקידים הראשיים.
אבא מתארס (1961) - השחקנית היילי מילס מגלמת זוג אחיות תאומות זהות.
דודנים מתנשקים (1964) - אלביס פרסלי מגלם שני דודנים דומים אחד לשני.
קונילמל (1966) - השחקן מייק בורשטיין משחק את שני הבני דודים החורגים קוני ומקס.
חגיגה בסנוקר (1975) - השחקן יהודה בארקן מגלם את האחים התאומים עזריאל וגבריאל.
קוני למל בתל אביב (1976) - השחקן מייק בורשטיין משחק את שני נכדיו של קוני למל, מוני החילוני וקוני החרדי.
קוני למל בקהיר (1983 ) - השחקן מייק בורשטיין משחק את האחים התאומים שוב, וגם מתחזה לאח האחר.
זיכיון בחזרה לעתיד - מייקל ג'יי פוקס מגלם את מרטי מק'פליי, וכן את שני ילדיו מרטי מקפליי הבן ומארלין מקפליי ואת הסבא-רבא שלו שיימוס מקפליי. שחקנים נוספים מגלמים מספר דמויות שונות, בהם תומאס פ. וילסון, ליאה תומפסון וג'יימס טולקאן.
עסקים גדולים (1988) - בט מידלר ולילי טומלין מגלמות שני זוגות של אחיות תאומות זהות
אדי מרפי משחק את כמעט כל בני משפחתו בקומדיה הפרופסור המטורף מ-1996 ובסרט ההמשך הפרופסור המטורף 2 מ-2000.
בסרטי אוסטין פאוורס מייק מאיירס מוצג בתור הדמות הראשית אוסטין פאוורס וגם בתור הנבל הראשי - ד"ר אוויל.
בפיטר פן (2003) נראית דמותו של קפטן הוק ושל מר דרלינג, שניהם בידי ג'ייסון אייזקס. מנהג זה לסרטי פיטר פן מקובל בהצגות הקשורות לזיכיון.[ דרוש מקור]
אייזקס גם מופיע בסרטי הארי פוטר בתור לוציוס מאלפוי וגם מדבב את קולו של הבסיליסק.
בג'ומנג'י נראה ג'ונתן הייד בתור אביו של אלן פאריש אך בהמשך מוצג בתור הצייד ואן פלט.
בקינג קונג מ-2005 הדמות של קינג קונג גולמה בידי אנדי סירקיס. הוא מגלם גם הטבח לאמפי.
גם בעיבוד המחודש לסרט מ-2017 דמותו של קינג קונג בוצעה (לצד טרי נוטרי) בידי טובי קבל שגם גילם את החייל צ'אד מקרי.
בסרטי שר הטבעות השחקן ג'ון ריס-דייוויס מגלם את הגמד גימלי ומדבב את דמותו של זקן-עץ, מנהיג האנטים (עצים מהלכים). בסרטי ההוביט בנדיקט קמברבאץ' מדבב הן את הדרקון סמאוג והן את "בעל האוב".
דוגמאות > טלוויזיה

בסדרה משחקי הכס נראו מספר שחקנים בתפקידים מתחלפים. בין השאר דין צ'ארלס צ'פמן שיחק את מרטין לניסטר (לפני שהתקבל לתפקיד קבוע) ולאחר מכן הופיע בתור טומן באראתיאון (כאשר קאלום ווארי שיחק אותו צעיר יותר), השחקן איאן וייט שיחק בסדרה את סר גרגור קלגיין בעונה 2, כמה הלכים לבנים גבוהים ואת הענקים דונגו ווון וון, והשחקן קווין אלדון שיחק את שחקן התיאטרון קמלו בעונה 6 ובעונה 7 שיחק חייל לאניסטר.
בסדרה יומני הערפד נינה דוברב מגלמת ארבע דמויות: אלנה גילברט, קתרין פירס, אמרה וטאטיה. פול וסלי מגלם שלוש דמויות: סטפן סלבטור, סיילאס וטום.
בסדרה סברי מרנן, ימית סול המגלמת את אורנה כ"ץ מגלמת גם את אחותה אפרת.
בסדרה אורפן בלאק שיחקה טטיאנה מסלני 14 דמויות שונות.
בסדרה שומר אחי מגלם מארק ראפלו שני אחים תאומים זהים
בסדרה הצמד מגלם ג'יימס פרנקו שני אחים
בסדרה פארגו בעונה 3 מגלם יואן מקגרגור שני אחים
בסדרה אחשלירוח לי בירן מגלם שני אחים תאומים.
סרט תלת-ממד

צופים המרכיבים משקפי תלת־ממד, 1951.
סרט תלת־ממד הוא סרט קולנוע אשר קיים בו שיפור של האשליה של תפיסת העומק.
בהשראת הצילום הסטריאוסקופי, נעשה שימוש במערכת של מצלמת קולנוע רגילה לצורך צילום של אובייקטים משתי נקודות מבט שונות (או לחלופין: תמונות המיוצרות על ידי מחשב מייצרות שתי פרספקטיבות בשלב הפוסט־פרודקשן), ולאחר מכן - נעשה שימוש במכשיר הקרנה מיוחד או משקפי תלת־ממד מיוחדות, על מנת לספק אשליה של עומק בעת הצפייה בסרט.
סרטי תלת־ממד אינם מוגבלים אך ורק להקרנות של סרטי קולנוע בבתי קולנוע; גם סרטים שאינם מופצים לבתי קולנוע, כמו גם שידורי הטלוויזיה המסחרית, הכבלים, הלוויין וה־VOD, משלבים, לעיתים, שיטות דומות, בעיקר למטרות שיווק.
סרטי תלת־ממד קיימים מאז 1950, אך תעשיית הקולנוע עשתה בהם שימוש בעיקר בסרטי נישה בלבד, בעיקר בגלל החומרה ותהליכים יקרים שנדרשו כדי לייצר ולהציג סרטי תלת־ממד, וכן חוסר אחידות הפורמט של כל חלקי תעשיית הבידור. עם זאת, סרטי תלת־ממד הוצגו בהבלטה בשנת 1950 בקולנוע האמריקאי, ולאחר מכן חווה התעוררות מחודשת ברחבי העולם בשנות ה־80 ובשנות ה־90, בעיקר בשל הפופולריות הגוברת של אולמות IMAX, וכן סרטי דיסני שנוצרו כאקטרקציות מיוחדות באתרי החברה. לאורך שנות ה־2000 הפכו סרטי תלת־ממד להצלחות מסחריות, ששיאם בהצלחה חסרת התקדים של הסרט "אווטאר" אשר יצא לאקרנים בדצמבר 2009.
ראו גם

גרפיקת תלת־ממד
מרחב תלת־ממדי
ספר פופ־אפ
תפקיד חיי

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אדם
 מתוך האלבום חופשי
 יצא לאור:  1989
 שפה:  עברית
 אורך:  3:45
 חברת תקליטים:  פונוקול
 כתיבה:  אהוד מנור
 לחן:  רון רוזנפלד
 הפקה:  מתי כספי
"תפקיד חיי" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי אדם. הוא יצא לאור בשנת 1989, על ידי חברת התקליטים "פונוקול", כסינגל מתוך האלבום "חופשי".
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי אהוד מנור ורון רוזנפלד והופק על ידי מתי כספי. הוא הוצג כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב-3 באוקטובר 1989 בשבוע לאחר מכן נכנס לדירוג במקום ה-13. ב-7 בנובמבר 1989 עלה השיר למקום הראשון, שם שהה שבועיים רצופים. לבסוף, ב-6 בפברואר 1990, לאחר שנים עשר שבועות רצופים, יצא מהמצעד השבועי. במצעד הפזמונים העברי השנתי ב-1990 דורג במקום ה-24.
תוכן השיר

השיר מתמקד בארבעה זמנים שונים בחייו של נער. תחילה מוצג ילד שחולם על תפקיד חייו. הוא נותן בבית הראשון דוגמה להיותו אמן. בנוסף, באותו הבית הוריו שואלים אותו על מידת אהבתו לאימו ולאביו כאינדיבידואלים. הילד מהוסס, ולימים הבין כי הוא החמיץ את תפקיד חייו. בבית השני גדל הילד והפך לנער שהתאהב בנערה שלמדה עמו באותה הכיתה. פעם נוספת נשאלת בפניו שאלה, הפעם האם אהבתו אליה תימשך לעד. הוא שוב ניצב מהוסס. תחושת ההחמצה חוזרת על עצמה גם כאן וגם בבית השלישי והרביעי, בזמן טקס ההשבעה שלו בסיום שלב הטירונות בצבא ובחשבון נפש לגבי הקריירה שלו בהתאמה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1989)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1989)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1989)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1989)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1990)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1990)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1990)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1990)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 24 |  |
הערות שוליים

↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 3 באוקטובר 1989, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 10 באוקטובר 1989, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 7 בנובמבר 1989, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 14 בנובמבר 1989, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 6 בפברואר 1990, פזמונט
↑  תש"ן, פזמונט
↑  תפקיד חיי - אדם, שירונט
| אדם |
| --- | --- | --- |
דיסקוגרפיה
| אלבומי אולפן | סוד • מרחוק לרחוק • חופשי • הימים שאנחנו ביחד • סוד האחד • רגעים קטנים • גאולה |  |
| אלבומי אוסף | פעמיים ביום • אדם – האוסף |  |
| אלבומי הופעה | LIVE זאפה – הלהיטים הגדולים • לייב בגריי 2023 |  |
| סינגלים | "לא לוקח בקלות" • "הכרזת מלחמה" • "ימים ברקיע" • "אין מוצא" • "בלדה בין כוכבים" • "סוד" • "תמונות" • "נוסע רחוק" • "מצטער" • "היא רוקדת לבדה" • "שקיעה אחת" • "איש עוד לא הכיר אותי" • "מרחוק לרחוק" • "מכור לאהבה" • "איש עוד לא הכיר אותי" • "תפקיד חיי" • "פעמיים ביום" • "עד" • "ברוש" • "לילות אהבה" • "נגד הגורל" • "סוס מעץ" • "מחר יהיה שקט" • "הדברים הכי פשוטים" |  |
תאג'

תַּאג' (تاج, תעתיק מדויק: תַּאגּ (תרגום: כתר); ברבים: تيجان, תִּיגַּאן) הוא השם בו מכנים יהודי תימן ספר ובו חמישה חומשי תורה כתובים על פי המסורה, ולעיתים גם הערות המסורה, ששימש כ"תיקון סופרים".
משמעות המושג

תאג' הוא ספר שהיה בשימוש יהודי תימן, ובו חמישה חומשי תורה כתובים באופן מדויק ומנוקד על פי המסורה, עם ציון הפרשיות הסתומות והפתוחות, אותיות לפופות ועקומות, וכל דיוקי כתיבת ספר תורה. לעיתים נוספו בגיליון גם הערות המסורה. התאג' שימש כ"תיקון סופרים", ועליו סמכו בענייני חסרות ויתרות, פרשות פתוחות וסתומות ודקדוק כתיב המקרא. בדרך כלל נכתבו התיג'אן בהידור רב, בתוספת קישוטים ועיטורים, והוזמנו על ידי אנשים בעלי אמצעים כלכליים.
לאחר עליית אעלה בתמר, החלו העולים להדפיס ספרים כמנהג תימן, ביניהם תכלאל, וכן חומש עם תרגום אונקלוס, תרגום רב סעדיה גאון (תפסיר), הפטרות, חיבור "חלק הדקדוק" למהרי"ץ ועוד. לספר זה קראו "תאג'". לאחר העלייה הגדולה של יהודי תימן לארץ ישראל, התקבע השם "תאג'" לספר זה, למרות ששמו המקורי הוא "פרשה", ואילו "תאג'" מכיל את המקרא והמסורה בלבד.
תיג'אן מפורסמים > תאג' חבשוש

כתב יד עתיק של התאג' הוא תאג' חבשוש (או: תאג' ירושלים). התאג' נקנה על ידי סלימאן חבשוש בשנת ה'תר"ע (1910), ונדפס במהדורת צילום על ידי נכדו יחיאל חבשוש בשנת ה'תשמ"ה (1985). התאג' נכתב על ידי רבי דוד בן בניה הסופר בעיר צנעא בשנת ה'רמ"ה (1485).
התאג' כתוב על 211 דפי נייר בגודל 365x305 מילימטר, וכל עמוד מחולק לשני טורים. התאג' נתון בתיבה מצופה בקטיפה, ומעוטרת בעיטורי כסף ונחושת. המסורה הגדולה כתובה בצידי הדף במיקרוגרפיה שיוצרת צורות גאומטריות. בתחילתו נכתבה מחברת התיג'אן, ובסופו נכתבו ההפטרות יחד עם תרגום יונתן בן עוזיאל מנוקד בניקוד עליון.
כיום התאג' נמצא בספרייה הלאומית, לאחר שנמסר אליה על ידי עזרא חבשוש ובני משפחתו.
הדפסות

תאג' במתכונתו המקורית (מקרא בלבד) לא הודפס, אך הודפסו "פרשות" רבות, שנקראו לעיתים בטעות "תאג'":
הדפסות > הדפסה ראשונה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
את התאג' הראשון שיצא בדפוס של יהדות תימן הוציא הרב אברהם אלנדאף בשני כרכים (ספר בראשית וספר שמות בכרך הראשון וספר ויקרא, ספר במדבר וספר דברים בכרך השני) בשנים ה'תרנ"ד-ה'תרס"א, 1894–1901. דפוס זה של הרב אלנדאף נשאר יסוד לשאר מהדורות התאג' בשנים הבאות.
הדפסות > כתר תימן

יצא לאור על ידי הרב מרדכי רמתי בהוצאת נוסח תימן. משקף את מסורת בית הכנסת "תפארת ישראל" בשכונת רמת עמידר ברמת גן.
בספר מובא נוסח המקרא ותרגום אונקלוס פסוק אחר פסוק. בצידיו החיצוניים של העמוד מופיע טקסט המקרא ללא ניקוד ופיסוק, על מנת לעזור לקורא להכין את הקריאה, ובתחתית העמודים מופיע חיבור "חלק הדקדוק" למהרי"ץ, ואוסף מנהגי קריאה בשם "שמן המור", שאסף הרב מרדכי רמתי. אחרי כל פרשה מודפסת ההפטרה המתאימה, ובסוף הכרך הודפסו תפילות השבת בנוסחים בלדי ושאמי. החל מהמהדורה הרביעית, נצבעו הטעמים המעמידים בצבע אדום, ה"כסרה" ברקע אפור, והשוא נח טושטש, כעזרה לקורא.
מהדורה ראשונה של החומש נדפסה בשנת ה'תשס"ד (2004), בארבעה גדלים: כיס (5 כרכים), קטן (כרך אחד), בינוני וגדול (2 כרכים).
הדפסות > פרשה מפורשה

יצא לאור על ידי הרב יוסף עראקי וד"ר אדם בן-נון. החומש מנציח את מסורת קריאתו של הרב יוסף צוברי כפי שבאה לידי ביטוי בחיבוריו "מסורת מדויקת" על המקרא, ו"מסורת מפורשת" על התרגום. בחיבוריו הרב צוברי הנציח את מסורת הקריאה שהייתה מקובלת בבית הכנסת בית אלאוסטא שהיה בקאע אל-יהוד, הרובע היהודי בצנעא בירת תימן.
בספר מובא נוסח המקרא ותרגום אונקלוס פסוק אחר פסוק. בתחתית העמודים מופיעים חיבור "חלק הדקדוק" למהרי"ץ, וחיבורים "מסורת מדויקת" ו"מסורת מפורשת" לרב יוסף צוברי.  צילום של עמודי ספר תורה ולצידם המקרא בלבד מנוקד ומוטעם, על מנת לעזור לקורא להכין את הקריאה, וכן תפילות השבת בנוסחים שאמי ובלדי.
מהדורה ראשונה של החומש נדפסה בשנת ?, בשני גדלים: בינוני וגדול (3 כרכים).
הדפסות > תורה קדומה

יצא לאור על ידי שאול חודייפי, בעריכת יואב פנחס הלוי (יפ"ה). החומש מנציח את המסורת שכתב מהרי"ץ בחיבורו "חלק הדקדוק", כפי שהיה נהוג בבית הכנסת בית צאלח שהיה בקאע אל-יהוד, הרובע היהודי בצנעא בירת תימן.
בספר מובא נוסח המקרא ותרגום אונקלוס פסוק אחר פסוק. בצידיו החיצוניים של העמוד מופיע טקסט המקרא ללא ניקוד ופיסוק, על מנת לעזור לקורא להכין את הקריאה, ותחתיו מופיע חיבור "חלק הדקדוק" למהרי"ץ, בתוספת הערות המוציא לאור. בסוף הכרך מודפסות ההפטרות עם פירושו של רבי שלום שבזי, ותפילות השבת בנוסחים בלדי ושאמי.
בהדפסת החומש הושם דגש רב על שמירת הצביון העתיק של הספר, שבא לידי ביטוי בהוספת קו הרפה, צורת הקמץ, עיטורים עתיקים, חיבור האותיות אל"ף ולמ"ד, ועוד.
מהדורה ראשונה של החומש נדפסה בשנת ה'תשנ"ט (1999), בשני גדלים: בינוני וגדול (2 כרכים).
הדפסות > תורת אמת

חומש "תורת אמת" מבוסס על "כתר תימן", בתוספת פירוש רש"י ותפסיר רב סעדיה גאון מנוקדים בניקוד תימני, וציון האותיות הלפופות והעקומות. בגוף החומש לא מופיע הטקסט ללא ניקוד וטעמים, ובמקום זה בסוף הכרך מובא צילום של דפי ספר תורה ולידם הטקסט מנוקד ומוטעם. בנוסף מובאים פרקי מנורת המאור לשבתות הרלוונטיות.
מהדורה ראשונה של החומש נדפסה בשנת ה'תשע"ו (2016), בגודל בינוני (5 כרכים).
הדפסות > הדפסות נוספות

כתר ישראל – יצא לאור על ידי הרב עזריאל צדוק. כולל מקרא, תרגום אונקלוס, תיקון קוראים, ליקוטי מרפא, מביאורי אונקלוס, מפירושי רס"ג, הפטרות, ותפילות שבת.
וזאת התורה – יצא לאור על ידי אהרן עמרם. כולל מקרא, תרגום אונקלוס, תיקון סופרים, והפטרות עם תרגום (2 כרכים).
כתר שלום – יצא לאור על ידי הרב עזריאל צדוק. כולל מקרא, תרגום אונקלוס, תיקון קוראים, חלק הדקדוק, ליקוטי מרפא, מפירושי רס"ג, הפטרות, וצפונות התרגום.
יכין ובועז – תיקון קוראים, כולל את נוסח המקרא מנוקד ומפוסק מול צילום מספר תורה, תרגום אונקלוס, הפטרות ותרגום. יצא לאור במכון שתילי זתים על ידי בועז דחבש, בשנת ה'תשס"ה (2005).
תורת אבות – יצא לאור על ידי הרב נתנאל אלשיך. כולל מקרא, תרגום אונקלוס, תיקון סופרים, חלק הדקדוק, הפטרות עם תרגום וליקוטי שינויי נוסחאות.
דרך הקדמונים – כולל מקרא, תרגום אונקלוס, תפסיר רס"ג, פירוש רבי אברהם אבן עזרא, וחיבור המבאר הפירושים הנ"ל בשם "פני משה" (5 כרכים).
ילקוט רועים – כולל מקרא, פירוש רש"י מנוקד, תרגום אונקלוס, תיקון סופרים, הפטרות ותרגומן ומנורת המאור. בנוסף החיבור "ילקוט רועים" שהוא אוסף פירושים מחכמי תימן מכתבי יד.
החומש המהודר – יצא לאור על ידי יעקב קרואני. כולל מקרא, פירוש רש"י מנוקד, תרגום אונקלוס, בעל הטורים, עיקר שפתי חכמים, חלק הדקדוק, הפטריות עם תרגום, מנורת המאור ותפילות השבת בנוסחים שאמי ובלדי.
התאג' המהודר – יצא לאור על ידי יעקב קרואני. כולל מקרא, פירוש רש"י, תרגום אונקלוס, חלק הדקדוק, תיקון סופרים, הפטרות עם תרגום, מנורת המאור ותפילות השבת בלדי ושאמי.
יפה מראה – יצא לאור על ידי פנחס הלוי. כולל מקרא, תרגום אונקלוס, פירוש רש"י, הפטרות ותפילות השבת (כרך אחד).
תורת חיים – כולל תרגום אונקלוס, פירוש רש"י מנוקד על פי מסורת יהודי תימן, תיקון קוראים, חלק הדקדוק, והפטרות עם תרגום יונתן בן עוזיאל.
חזון שמעון – יצא לאור על ידי הרב שמעון צאלח. כולל מקרא, תרגום אונקלוס, תיקון סופרים, תפסיר רס"ג, חלק הדקדוק, מרפא לשון, נווה שלום, דברי שלום ועוד פירושים. כולל הפטרות עם מדרש הביאור. נוסח התרגום הוגה על פי נוסח ה"פרשה" של בית הכנסת בית צאלח בצנעא שנכתבה בידי מארי לוי נג'אר, שהיה מפורסם בכתיבתו המדויקת. מ"פרשה" זו היו מתרגמים מדי שבת בשבתו, מה שמעיד על טיב הנוסח בה.
מקרא שלמה – ספר שניים מקרא ואחד תרגום.
חומש שילה – כולל מקרא, פירוש רש"י ועיקר שפתי חכמים מנוקדים לפי מסורת תימן, תרגום אונקלוס, חלק הדקדוק, הפטרות עם תרגום ותיקון סופרים.
ראו גם

תכלאל
כתר ארם צובא
הגייה תימנית
לקריאה נוספת

פרופ' יוסף טובי, התאג' במסורת יהדות תימן, בתוך: תאג' וזאת התורה בהוצאת אהרן עמרם
הערות שוליים

↑  הרב יוסף עראקי וד"ר אדם בן-נון, חומש פרשה מפורשה (הקדמה), עמ' 11-12
↑  הרב עמרם קורח, סערת תימן, עמ' צ"ח
↑  | באתר הספרייה הלאומית
↑  באתר יד מהרי"ץ
מהדורת צילום של "פרשה" שנכתבה בידי ר' משה בן יוסף הלוי בצנעא. יצאה לאור על ידי יוסף חסיד בשנת ה'תשל"א (1971)
פנים החומש "פרשה מפורשה"
חומש "תורה קדומה"
תחנת הכוח הגרעינית פוקושימה 2

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  תחנת כוח גרעינית 
 על שם:  פוקושימה 
 מיקום:  נארהה 
 מדינה:  יפן 
 בעלים:  חברת החשמל של טוקיו 
 מפעיל:  חברת החשמל של טוקיו 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1982
 תאריך פתיחה רשמי:  1982 
 מידע טכני
 כושר ייצור חשמל:  4,400 מגה-ואט 
 קואורדינטות:  37°19′10″N 141°01′16″E﻿ / ﻿37.31944°N 141.02111°E﻿ / 37.31944; 141.02111
 www.tepco.co.jp/nu/f2-np/
 he
 
תחנת הכוח הגרעינית פוקושימה דיני המכונה גם "פוקושימה 2" (福島第二原子力発電所), ממוקמת בעיירות נארהה וטומיאוקה במחוז פוטבה, פוקושימה, יפן. התחנה כוללת ארבעה כורים מסוג רתיחה (Boiling Water Reactors - BWR), כל אחד בעל תפוקת חשמל של 1,100 מגה-ואט.
היסטוריה

בספטמבר 1961 מועצת העיר של אוקומה במחוז פוקושימה קיבלה החלטה להזמין את חברת החשמל של טוקיו (TEPCO) לבנות תחנת כוח גרעינית בפוקושימה. בעקבותיה גם מועצת העיר של פוטאבה במחוז פוקושימה קיבלה החלטה דומה לבנות תחנת כוח גרעינית בפוקושימה.
בינואר 1963 מחוז פוקושימה הכריז כי הזמין את TEPCO לבנות תחנת כוח גרעינית שנייה בפוקושימה.
בניית התחנה החלה ב-1976 וההפעלה המסחרית שלה החלה בין השנים 1982 ל-1987. שני הכורים הראשונים נבנו על ידי חברת טושיבה, ואילו הכורים השניים נבנו על ידי חברת היטאצ'י. תחנת הכוח מתפרסת על שטח של 150 הקטרים.
ב-11 במרץ 2011 רעידת אדמה בעוצמה 9.0 בסולם ריכטר גרמה לצונאמי שהכה בתחנת פוקושימה דיני. בעקבות האירוע, מערכות הקירור של התחנה נפגעו באופן קשה, והכורים נכנסו למצב של סגירה קרה (cold shutdown) תוך מספר ימים. בעוד שבתחנת פוקושימה דיאיצ'י הסמוכה התרחשה תאונה גרעינית חמורה, תחנת פוקושימה דיני הצליחה להימנע מאסון דומה בזכות הפעולות המהירות של צוות התחנה.
לאחר התקרית, צוות התחנה נקט במספר פעולות לשיקום התחנה ולהבטחת בטיחות הכורים. זה כלל תיקון מערכות הקירור ושיקום המערכות החשמליות שנפגעו. במהלך הפעולות, התמודדו העובדים עם תנאים קשים, כולל זרימת מים לתוך מבני התחנה ופגיעה בציוד חשוב.
ביולי 2019 התקבלה החלטה להרוס את כורי פוקושימה דאיני 1–4, הסיום הפירוק המתוכנן הוא בסביבות שנת 2051.
הערות שוליים

↑  "Nuclear Reactor Maps: Fukushima-Daini". Council for Security Cooperation in the Asia Pacific. אורכב מ-המקור ב-15 בפברואר 2005. נבדק ב-14 במרץ 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  The History of Nuclear Power in Fukushima, nippon.com, ‏2019-08-05 (באנגלית)
↑  Gulati, Ranjay; Casto, Charles; Krontiris, Charlotte (ביולי 2014). "How the Other Fukushima Plant Survived". Harvard Business Review. נבדק ב-16 במרץ 2017. {{cite journal}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 001273819
תימור מרגולין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 באוקטובר 1983 (בן 40) אוקראינה 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  פוקר 
 הישגים
 שיאים אישיים:  3 צמידי אליפות העולם בפוקר
 
תימור מרגולין (נולד ב-27 באוקטובר 1983) הוא שחקן פוקר מקצועני ישראלי. זכה בשלושה צמידי אליפות העולם בפוקר.
קריירה

נולד וגדל ברמלה. כאשר קיבל אחד מחבריו ערכת פוקר במתנה ליום הולדתו, החל יחד עם חבריו לשחק פוקר בטורנירים ביתיים בסוכמים של 20 ש"ח. עם הזמן, עבר מרגולין לשחק בשולחנות נוספים על סכומים גבוהים יותר ויותר. תחילה נחל מרגולין חוסר הצלחה, אולם בעקבות הליך של התמקצעות ולימוד שכללו קריאת ספרי פוקר וחומרים באינטרנט - החל להשתפר יותר ויותר ולהרוויח סכומים גדולים.
בשנת 2012 רשם את ההישג הראשון, כאשר זכה בטורניר בסבב EPT בברצלונה והרוויח 29,217 דולר.
בשנת 2014, עוד שכעבד בעבודה נוספת לפוקר, נסע לראשונה ללאס וגאס, לקח חלק באירוע המרכזי של אליפות העולם בפוקר, סיים במקום ה-120 מתוך 6,683 שחקנים וזכה בסך של 52,141 דולר.
בשנת 2015 עבר מרגולין לשחק פוקר באופן מקצועני. באותה שנה, היה מרחק נגיעה מצמיד ראשון באליפות העולם בפוקר, כאשר סיים מקום שני באחד מהטורנירים הצדדים וזכה בסך של 341,338 דולר.
ב-19 במאי 2018 סיים מרגולין במקום שני בסבב WSOP International Circuit וזכה בסכום של 166,050 דולר. ב-23 ביוני 2018 רשם את הישגו היוקרתי הראשון כאשר גבר על 1,248 שחקנים, סיים במקום הראשון בטורניר בסבב אליפות העולם בפוקר, וזכה ב-507,274 דולר ובצמיד אליפות העולם בפוקר הראשון שלו.
ב-22 באוקטובר 2018 זכה מרגולין בצמיד אליפות העולם השני שלו, כאשר ניצח בטורניר שנערך בעיר רוזבדוב שבצ'כיה, וזכה ב-154,468 דולר, השחקן השני בעולם שזכה בצמיד בווגאס וברוזבדוב באותה השנה.
נכון ליוני 2024, מרגולין זכה בסך של כ-2.6 מיליון דולר מטורנירי פוקר, כשמתוכם כ-1.3 מיליון דולר בסבב אליפות העולם.
קריירה > צמידי אליפות העולם בפוקר

| שנה | טורניר | פרס |
| --- | --- | --- |
| 2018 | $2,500 No-Limit Hold'em | $507,274 |
| 2018 | €1,100 Monster Stack | €134,407 |
| 2024 | $800 No-Limit Hold'em Deepstack (8-Handed) | $342,551 |
חיים אישיים

מתגורר ברמלה. נשוי ואב לשני ילדים.
הערות שוליים

1 2 3 4   תימור מרגולין - פוקר סנטר פרק 1, סרטון  באתר יוטיוב
↑  אליסף דעואל, פוקר: תימור מרגולין זכה ביותר מחצי מיליון דולר, באתר ynet, 25 ביוני 2018
↑  אלקנה איצקוביץ, ‏‏פוקר: צמיד שלישי לישראל תוך שבוע ושני בקריירה לתימור מרגולין, באתר ספורט1, 23 באוקטובר 2018
↑  ‏צמיד כחול לבן: תימור מרגולין זכה בחצי מיליון דולר באליפות העולם בפוקר, באתר ספורט1, 25 ביוני 2018
תפילת הליצן

תפילת הליצן (באנגלית: The Clown's Prayer) היא תפילה הכתובה כפואמה בה משתמשים קומיקאים כדי לקבל השראה. היו מספר תפילות שנקראו בשם זה.
היסטוריה

מחבר התפילה אינו ידוע. התפילה מוכרת בכמה נוסחים, וידוי כי מספר קומיקאים, ביניהם הקומיקאי כריס פארלי, היו נושאים איתם העתק של התפילה.
בהלווייתו של סטן לורל, קרא דיק ואן דייק את תפילת הליצן כהספד.
נוסח התפילה

התפילה כוללת בדרך כלל ארבע פסקאות:
כשאני מוֹעֵד לתוך החיים האלו, 

עזור לי ליצור יותר צחוק מדמעות,

להפיץ יותר אושר מעגמומיות, 

לפזר יותר עידוד מייאוש.



לעולם אל תתן לי להיות כה אדיש

עד שאכשל לראות פלא בעיניו של ילד,

או את הניצוץ בעיניו של ישיש.



לעולם אל תתן לי לשכוח שתכלית המאמץ שלי הוא לעודד אנשים,

לשמח אותם,

ולהשכיח לרגע

את כל אי-הנעימות שיש בחיים שלהם.



וברגע האחרון שלי,

האם אוכל לשמוע אותך לוחש:

"כשגרמת לאנשים שלי לחייך,

גרמת לי לחייך".
ישנם המוסיפים בין הפסקה השלישית לרביעית את הפסקה הבאה:
לעולם אל תתן לי להשיג הצלחה עד לנקודה שבה

אפסיק לקרוא לבוראי בשעת הצורך,

שאכיר אותו ואודה לו בזמן השפע.
נוסח התפילה > גרסה נוספת

ישנה גרסה נוספת לתפילה, שנכתבה על ידי וולטר גרוגן ופורסמה במגזין "קניון פאל" בשנת 1907:
אדוני, אני עני, אין לי מתנה להביא למקדשך;

אני מבלה את זמני בבדיחות ובהתלוצצות,

כה ריקים, לשווא, אינם במיטבם,

אלו הם חיי.

אבל, אדוני, מתחת לפרצופי העליז אני מסתיר דמעה,

וכשהקהל צוחק ביריד,

נראה שהם מתגרים בייאוש שלי 

ולועגים לפחד שלי.

אדוני, אני עני, אלא אם אקח בחשבון:

יש לי ילד,

וכשאני מתבדח על הצד הטוב ביותר,

הוא, הבלתי נתפס, נמוג,

ובקרוב חייב למות.

אדוני, לך יש רבים בביתך,

אני רק אחד;

תחשוב, אדוני, חייו של בדחן הם עצובים,

שנה את "יש לו" ל"היה לו",

תן לי את בני.
אירוע התפילה

מדי שנה ביום ראשון הראשון של חודש פברואר עורך "איגוד הליצנים הבינלאומי" כינוס בכנסיית הליצנים (אנ') שבלונדון, בה הם מדקלמים תפילה זו.
ראו גם

ליצן
גנסיוס
הערות שוליים

↑  Farley, Tom; Colby, Tanner (2008). The Chris Farley Show: A Biography in Three Acts. Penguin. p. 40. ISBN 9780670019236. נבדק ב-14 בינואר 2016. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Gilpatrick, Kristin (2002). Famous Wisconsin Film Stars. Badger Books Inc. p. 266. ISBN 9781878569868. נבדק ב-14 בינואר 2016. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Dick Van Dyke, My Lucky Life In and Out of Show Business: A Memoir, Crown/Archetype, 2011-05-03. (באנגלית)
↑  Eneli, Aya (2004). Live Your Abundant Life. Xulon Press. p. 211. ISBN 9781594676611. נבדק ב-14 בינואר 2016. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Clowns of America International (2006). 20 Years of Laughter. Turner Publishing Company. p. 6. ISBN 9781596520738. נבדק ב-14 בינואר 2016. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Grogan, Walter (1907). "The Clown's Prayer". The Pall Mall Magazine. No. 39. George Routledge & Sons. נבדק ב-14 בינואר 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Bain, Roly; Forbes, Patrick (1995). Clowning Glory. Church House Publishing. p. 99. ISBN 9780715148631. נבדק ב-14 בינואר 2016. {{cite book}}:  (עזרה)
תהילה עופר

| --- | --- |

 לידה:  5 באפריל 1930 (בת 94) בוקרשט, רומניה
 תאריך עלייה:  1946
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   הפלמ"ח  צבא הגנה לישראל
 תפקידים בשירות
 לימדה עברית את חיילי גיוס חו"ל.
 תפקידים אזרחיים
 עיתונאית הארץ
 
תהילה עופר (נולדה ב-5 באפריל 1930) היא עיתונאית ועורכת. מחברת ספרי עיון ותיעוד, חברת פלמ"ח ופעילת ציבור, יקירת העיר תל אביב.
ילדות ונעורים

תהילה עופר נולדה בבוקרשט, רומניה, בשם טיטה גרינברג לרבקה (בקה) לבית גרופר ויצחק (איזאק) גרינברג. כשהייתה כבת שלוש עברה המשפחה לעיר בקאו, שם מתה האם משחפת. כעבור שנה נשא אביה את ביאנקה (לימים ברכה זיו), אחותה הצעירה של האם וזו אימצה וגידלה אותה כבתה היחידה. המשפחה לא הייתה דתית, אך חגגה את חגי ישראל. עד 1940 למדה בבית ספר ממלכתי לבנות, אז גורשו יהודים מכל המוסדות השייכים למדינה. והיא עברה ללמוד בגימנסיה יהודית בעיר.
בתקופת השואה סבלה המשפחה ממחסור כיוון שהאב היה מובטל ונלקח לעבודת כפייה. בתום המלחמה המשיכה בלימודים בבית ספר תיכון ממלכתי לבנות. בגיל 10 הצטרפה לתנועת השומר הצעיר שפעלה אז במחתרת, כחניכה ומאוחר יותר כמדריכה. בשנת 1946 עברה ליוגוסלביה ומשם הפליגה ארצה באוניית המעפילים כנסת ישראל, שאת קורותיה חקרה וכתבה לימים. כאשר הגיעה האונייה לשערי נמל חיפה גורשו העולים למחנה המעצר בקפריסין.
בדצמבר 1946, לאחר תקופה קצרה במחנה בקפריסין הגיעה לארץ-ישראל והייתה עצורה במחנה המעפילים עתלית. עם שחרורה התחנכה במסגרת עליית הנוער בקיבוץ מסילות, שם גם שונה שמה מטיטה לתהילה. היא למדה עברית, הכירה את הארץ ואת תולדותיה ברוח ערכי תנועת העבודה.