stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דור שלישי (ספר)
תרגום לעברית

הספר תורגם לעברית בידי סמי מיכאל, ויצא לאור בהוצאת "ספרית הפועלים" בשנת 1987.
ראו גם

הטרילוגיה הקהירית
נגיב מחפוז
ד'תק"ו

ד'תק"ו (4506)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 745 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 19 בספטמבר 746. שנה מסוג החא, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג החא, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
היסטוריה של עם ישראל
ד'תק"ך

ד'תק"ך (4520)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 759 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 14 בספטמבר 760. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
גזרת נעו"י

גזרת נעו"י (נחי ע' הפועל ו' י') היא גזרת פעלים השייכת לשפות השמיות.
גזרה זאת היא מגזרות הנחים, הכוללות שורשים שבחלק מהטיותיהם, אחת מאותיות השורש "נחה" (כלומר כתובה אך לא נהגית), או אינן נכתבות כלל. בגזרה נעו"י נמצאים הפעלים שע' הפועל שלהם היא ו' או י' המתפקדות כאם קריאה. הגזרה נקראת גם "גזרת החלולים", כיוון שהאות האמצעית של השורש "נעלמת".
עברית

למן העברית המקראית מתוארות בפעלים שע' הפועל שלהם היא ו' או י' דרכי נטייה על דרך השלמים ועל דרך הגזרה. בלשון חז"ל וביתר שאת בעברית החדשה ניכרת מגמה להעדיף את הצורות על דרך השלמים.
בבניינים קל, נפעל, הפעיל והופעל לעיתים, בפרט בעברית המקראית, מופיעה תנועת חולם חוצצת לאחר ל' הפועל וטרם הסיומות של גופי המדברים והנוכחים. צורות אלה אינן משמשות בעברית החדשה.
עברית > בניין קל

מקצת הפעלים שע' הפועל שלהם היא ו' או י' נוטים על דרך השלמים. עבור פעלים הנוטים על דרך הגזרה, בצורת העבר נשמטת ע' הפועל בכל צורות הנטייה, אם כי במקרא בפעלים שבהם ע' הפועל י' מופיעות גם צורות בתנועה חוצצת, לדוגמה בִּינוֹתִי. לעומת זאת, בצורות העתיד, הציווי ושם הפועל ע' הפועל מופיעה בדמות ו' או י' כאם קריאה בהתאם לשורש ולמשקל. צורת העבר הנסתר וצורת היחיד בהווה זהות, וההבדל ביניהן ניכר לפי ההקשר. לעומת זאת, צורת הנסתרת בעבר וצורת היחידה בהווה אמנם נכתבות באופן זהה, אך ניכר הבדל בין הצורות בהטעמה: צורת הנסתרת בעבר מוטעמת מלעיל וצורת היחידה בהווה מוטעמת במלרע. לדוגמה, היא טָסָה בעבר ואת טָסָה כעת. בלשון הדיבור בעברית החדשה אין הקפדה על הבדל זה. בעתיד בגופים נוכחות ונסתרות ובציווי בגוף נוכחות, בשל ההטעמה המלעילית התנועה מונמכת, ע' הפועל נשמטת ובמקומה פ' הפועל מנוקדת בחולם (תָּקֹמְנָה) או בצירה (תָּשֵׁרְנָה). בהוספת ו' ההיפוך, בנוסף להקדמת הטעם, התנועה לעיתים מתקצרת ומונמכת, וניקוד פ' הפועל עשוי להיות בקמץ קטן או בקבוץ (וַיָּקָם, וַיָּקֻמוּ או וַיָּקוּמוּ) או בפתח (וַתָּשַׁר).
מספר פעלים מופיעים במשקל פֵּל, בדומה למשקל פָּעֵל בגזרת השלמים: מֵת ועֵר. כמו כן, ישנם פעלים במשקל פּוֹל, בדומה למשקל פָּעֹל: אוֹר, בּוֹשׁ, זוֹר וטוֹב. בעוד הפועל טוֹב נוטה בזמן עבר והווה בגזרת נעו"י ובזמן עתיד ובשם הפועל בגזרת נפי"ו, הפועל יָגֹר נוטה בגזרת נפי"ו בזמן עבר ובהווה, ובגזרת נעו"י בעתיד, בציווי ובשם הפועל.
| שורש | עבר | הווה (בינוני) | עתיד | ציווי | שם הפועל | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ק-ו-ם | קָם | קָם | יָקוּם | קוּם | לָקוּם | - |
| שׁ-י-ר | שָׁר | שָׁר | יָשִׁיר | שִׁיר | לָשִׁיר | - |
| ר-ו-ח | רָוַח | רוֹוֵחַ | יִרְוַח | רְוַח | לִרְוֹחַ | - |
| א-י-ב | אָיַב | אוֹיֵב | - | - | - | אין תיעוד לצורות עתיד [יְאַיֵּב], ציווי [אַיֵּב] ושם הפועל [לְאַיֵּב] |
| מ-ו-ת | מֵת | מֵת | יָמוּת | מוּת | לָמוּת | מקביל למשקל פָּעֵל בגזרת השלמים |
| ב-ו-שׁ | בּוֹשׁ | בּוֹשׁ | יֵבוֹשׁ | בּוֹשׁ | לֵבוֹשׁ | מקביל למשקל פָּעֹל בגזרת השלמים בחלק מן הגופים בזמן עבר ע' הפועל נשמטת, לדוגמה בֹּשְׁתִּי |
עברית > בניין נפעל

בגזרת נעו"י בבניין נפעל יש שתי דרכי נטייה: באחת הנ' התבניתית של הבניין מנוקדת בקמץ (הנחטף לשווא בנטייה) ופ' הפועל אינה דגושה, ואילו בשנייה הנ' התבניתית בחיריק (או בצירה בעת תשלום דגש לפני אות גרונית) ופ' הפועל בדגש חזק תבניתי. בפעלים בלא דגש הנטייה בזמן עבר אפשרית עם תנועה חוצצת בין ל' הפועל לסיומת הגופים המדברים והנוכחים או בלעדיה, ואילו בפעלים עם דגש (או בתשלום דגש לפני אות גרונית) אין תנועה חוצצת. חלק מהפעלים, כמו הפועל נדון, נוטים בשתי הדרכים.
הפועל היחיד אשר ע' הפועל שלו י' בבניין נפעל הוא נִהְיָה, אשר משתייך גם לגזרת נלי"ה. בדומה לבניין קל, גם בבניין זה אין הבדל צורני בין צורת העבר הנסתר להווה היחיד, אולם כאן בשל החיטוף עם התרחקות הטעם כן ישנו הבדל בין צורת העבר הנסתר לצורת ההווה היחידה.
| שורש | עבר> מדבר | עבר> נסתר | הווה (בינוני) | עתיד | ציווי | שם הפועל | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| כ-ו-ן | נָכֹנְתִּי / נְכוּנוֹתִי | נָכוֹן | נָכוֹן | יִכּוֹן | הִכּוֹן | לְהִכּוֹן | - |
| ז-ו-ן | נִזֹּנְתִּי | נִזּוֹן | נִזּוֹן | יִזּוֹן | הִזּוֹן | לְהִזּוֹן | - |
| ד-ו-ן | נִדֹּנְתִּי / נְדוּנוֹתִי / נָדֹנְתִּי | נִדּוֹן / נָדוֹן | נִדּוֹן / נָדוֹן | יִדּוֹן | הִדּוֹן | לְהִדּוֹן | שתי דרכי הנטייה מתקיימות |
| ע-ו-ר | נֵעֹרְתִּי | נֵעוֹר | נֵעוֹר | יֵעוֹר | הֵעוֹר | לְהֵעוֹר | תשלום דגש בשל הע' הגרונית |
| כ-ו-ץ | נִכְוַצְתִּי | נִכְוַץ | נִכְוָץ | יִכָּוֵץ | הִכָּוֵץ | לְהִכָּוֵץ | נטייה על דרך השלמים |
עברית > בניין הפעיל

גם בבניין הפעיל נוטים מקצת מן הפעלים שע' הפועל שלהם ו' או י' נוטים על דרך השלמים. בפעלים על דרך גזרת נעו"י נשמטת ע' הפועל לאורך כל הנטייה וניקודה בא במקום השווא שתחת פ' הפועל בגזרת השלמים. בעקבות זאת, ההברה הראשונה הופכת לפתוחה, וניקודה של הה' התבניתית בעבר ושל המ' התבניתית בהווה משתנה לצירה, בעוד שניקודה של אות האית"ן בעתיד ושל הה' התבניתית בציווי ובשם הפועל משתנה לקמץ. ניקוד זה נחטף בעת התרחקות הטעם, לדוגמה הֲנַעְתֶּם ומְנִיבָה. בבניין זה נפוץ יותר לראות תנועה חוצצת בין ל' הפועל לסיומות של גופי המדברים והנוכחים בזמן עבר, לדוגמה הֲכִינוֹתִי. בצורות שאינן כוללות תנועה חוצצת, פ' הפועל בזמן עבר מנוקדת בפתח (הֵכַנְתָּ).
למספר פעלים עם נטייה משותפת בבניין הפעיל עם גזרת נפי"ו: הֵנִיק והֵטִיב.
| שורש | עבר> מדבר | עבר> נסתר | הווה (בינוני) | עתיד | ציווי | שם הפועל | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ר-ו-ם | הֵרַמְתִּי / הֲרִימוֹתִי | הֵרִים | מֵרִים | יָרִים | הָרֵם | לְהָרִים | - |
| ח-ו-ר | הֶחֱוַרְתִּי | הֶחֱוִיר | מַחֲוִיר | יַחֲוִיר | הַחֲוֵר | לְהַחֲוִיר | הח' יכולה להיות מנוקדת בחטף או בשווא |
| כ-ו-ן | הִכְוַנְתִּי | הִכְוִין | מַכְוִין | יַכְוִין | הַכְוֵן | לְהַכְוִין | נטייה על דרך השלמים |
עברית > בניין הופעל

בבניין הופעל נשמטת ע' הפועל בכל הנטיות, פ' הפועל מקבלת במקום זאת את ניקודה של ע' הפועל והה' התבניתית של הבניין מנוקדת בתנועה גדולה – שורוק – במקום קבוץ. תנועה חוצצת אינה קיימת בנטיות העבר. למעשה, נטיית גזרת נעו"י בבניין זה זהה לנטיית גזרת נפי"ו, ודומה ברוב הגדול של הצורות לגזרת הכפולים.
| שורש | עבר | הווה (בינוני) | עתיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| צ-ו-ף | הוּצַף | מוּצָף | יוּצַף | - |
עברית > הבניינים הכבדים

בבניינים הכבדים (פיעל, פועל והתפעל), גזרת נעו"י זהה לעיתים לגזרת ע"ע: את הפועל כּוֹנֵן ניתן לנתח כשורש כ.ו/י.נ. או כ.נ.נ., אך לעיתים שורשי הגזרה נוהגים כגזרת השלמים: במקרא, ע' הפועל היא י' עיצורית ולא אם קריאה, כמו בפועל קִיֵּם, ובלשון חז"ל ובפיניקית, ע' הפועל היא ו' עיצורית ולא אם קריאה, כמו בפעלים גִּוֵּן וכִּוֵּן, וכך גם בחלק מהפעלים במקרא. על רקע זה מתפרש השם המקראי חוה מהשורש ח.ו/י. י/ה., שפירושו "אם כל חי".
ערבית

הגזרה המקבילה לגזרת נעו"י בערבית נקראת الفعل الأجوف (הפועל החלול). הגזרה ניכרת בחלק הבניינים, בצורות הפעיל והסביל, לרבות בצורות העתיד השונות, אך לא בבניינים 2, 3, 5, 6 ו-9, אז השורשים נוטים כבגזרת השלמים. בבניינים 4, 7, 8 ו-10 הנטייה זהה עבור ע' הפועל و או ي. ככלל, תופיע אות נחה במקום ע' הפועל בהתאם לתנועה שלפניה או לתנועה שהייתה אמורה להיות על ע' הפועל והוקדמה. אולם, כאשר בנטייה ל' הפועל מנוקדת בסכון, ע׳ הפועל נשמטת כליל.
ערבית > בניין 1

משקלי בניין 1 בזמן עבר באים לידי ביטוי בניקודה של פ' הפועל, למעט בגופים הנסתרים (להוציא את הנסתרות), שם מופיעה ا נחה בכל המשקלים הפעילים. בצורות העתיד והציווי משתנה ע' הפועל לאות נחה בהתאם למשקל ולניקודה של פ' הפועל. בצורת הבינוני הפועל מוחלפת ע' הפועל ב-ئ (המזה על כיסא יאא), בעוד בצורת הבינוני הפעול ע' הפועל נשמטת, וה-و התבניתית עשויה להשתנות ל-ي לפי השורש.
בצורת הסביל בעבר מופיעה ي נחה במקום ע' הפועל, ואילו בעתיד מופיעה ا נחה.
ערבית > בניינים 4 ו-10

בבניינים 4 ו-10 ע' הפועל הופכת לאות נחה ا בעבר הפעיל, בעתיד הסביל ובבינוני הפעול, ול-ي בעבר הסביל, בעתיד הפעיל, בציווי ובבינוני הפועל. צורת המקור, כתשלום על שמיטת ע' הפועל, מסתיימת ב-ة.
ערבית > בניינים 7 ו-8

בבניינים 7 ו-8 ע' הפועל הופכת לאות נחה ا בעבר הפעיל, בעתיד, בציווי, וכן בבינוני הפועל והפעול, כך שצורות הבינוני זהות עבור כל בניין. ע' הפועל הופכת ל-ي בעבר הסביל בלבד. בצורת המקור ע׳ הפועל הופכת ל-ي עיצורית.
ראו גם

גזרה (דקדוק)
הערות שוליים

↑  מניית אותיות השורש מתבססת על השורש פ.ע.ל., כלומר האות הראשונה בשורש נקראת פ' הפועל, האות השנייה נקראת ע' הפועל והאות השלישית נקראת ל' הפועל.
↑  מגילת רות, פרק ד', פסוק ז', מגילת אסתר, פרק ט', פסוק ל"א ועוד.
↑  למשל בכתובת יחמלך, "האת חוי כל מפלת הבתם" כלומר "הוא חִיָּה (את) כל מפולות הבתים" בחילופי ו<->י בע' הפועל ו-ה<->י בל' הפועל (גזרת נלי"ה); בכתובת עבדאשמן (KAI 4): "בעל יברך ויחוו" כלומר "בעל יברך ויחַיֵּהוּ"; במצבת יחומלך: "תברך בעלת גבל אית יחומלך מלך גבל ותחוו ותארך ימו ושנתו על גבל" כלומר "תברך בעלת גבל את יחומלך מלך גבל ותְּחַיֵּהוּ ותאריך ימיו ושנותיו על גבל", ואף בשמו של יחומלך עצמו (יחימלך, בדומה לשם יחיאל).
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ק"מ, עמוד א'
↑  משנה, מסכת כלאים, פרק ה', משנה א', משנה, מסכת פרה, פרק ד', משנה ב'ועוד.
↑  כמו בפעלים "להשתחוות", "לקוות" ו"לשוות".
↑  ספר בראשית, פרק ג', פסוק כ'
גנוגרם

גנוגרם (באנגלית: Genogram; ידוע גם בשם דיאגרמת משפחה ובשם המחקר של מקגולדריק-גרסון) הוא תרשים ציורי המתאר את ההיררכיה וההיסטוריה הרפואית של משפחה מסוימת. התרשים מוצג כעץ משפחה ומאפשר חיזוי של תבניות ונטיות תורשתיות כמו גם תבניות התנהגות חוזרות בתא המשפחתי.
גנוגרמים פותחו והופצו לראשונה על ידי מוניקה מקגולדריק (Monica McGoldrick) ועל ידי רנדי גרסון (Randy Gerson) באמצעות ספרם שיצא לאור בשנת 1985: Genograms: Assessment and Intervention (ראו תמונת מהדורה שלישית של הספר משנת 2008).
לגנוגרמים שימושים רבים בתחומים מגוונים: רפואה, פסיכיאטריה, עבודה סוציאלית, גנטיקה, חינוך ועוד.
מתמחים בתרפיה אישית ומשפחתית משתמשים בגנוגרמים על מנת לתעד עבור המטופלים ולהסביר להם התנהגויות דינמיות במשפחתם.
סמלי הגנוגרם

גנוגרם בנוי מסימנים פשוטים המציינים את היחסים הבין משפחתיים. חלק מהגנוגרמים מציינים אנשים שגרים באותם המקומות על ידי הקפה של עיגול מסביב לבן המשפחה. ניתן להכין את הגנוגרמים באמצעות מעבדי התמלילים לסוגיהם או באמצעות תוכנה לציור תרשימים. ישנן תוכנות מחשב שמיועדות לייצור גנוגרמים.
מעל לסמלי הגנוגרם יצוין בדרך כלל תאריך הלידה של בן המשפחה (ותאריך של מוות במקרה של פטירה) ואת שמו מתחת לאותו הסמל. בתוך הסמל יירשם גילו של בן המשפחה ו/או מחלות גנטיות ו/או מקרי לידה כגון: הפלה טבעית או הפלה מלאכותית, עובר מת, תסמונת מוות בעריסה וכו'.
תוכן הגנוגרם

גנוגרם יכול להכיל מידע רב על יחסים בין משפחתיים. הגנוגרם לא מציג רק את שמות האנשים השייכים למשפחה אלא גם את היחסים ביניהם. לדוגמה הגנוגרם לא רק יציג לך שלדודך חיים ולאשתו שרה יש 3 ילדים אלא שבנם הבכור נשלח לפנימייה, שלילדם האמצעי יש בעיות אישיות עם אימו ושלילדם הצעיר יש סוכרת נעורים. דודך חיים הפילוסוף האלכוהוליסט סובל מדיכאון ואשתו שרה לא דיברה עם אחיה כבר כמה שנים ושהיא סבלה מסרטן השד ויש לה היסטוריה של עזיבת מקומות עבודה באופן תכוף.
יחסי משפחה

אחד מיתרונות הגנוגרם הוא היכולת להשתמש בצבעים שונים על מנת לתאר יחסים בין אישיים שונים כגון: יחסי משפחה, יחסים רגשיים בין בני המשפחה, יחסים חברתיים. ניתן לראות אם זוג מסוים במשפחה נשוי, גרוש, מאורס, ידוע בציבור וכו'.
יחסים רגשיים

גנוגרמים יכולים גם להכיל יחסים רגשיים בין בני המשפחה כאשר הדבר מאפשר ניתוח מעמיק של הקשר הבין משפחתי בין הפרטים במשפחה.
יחסים חברתיים

עוד אחד מחלקי הגנוגרם הוא היחסים החברתיים בין בני המשפחה. הם מאפשרים לראות אנשים במשפחה אשר לא קשורים אחד לשני מבחינה תורשתית אבל יש להם יחסים חברתיים שונים כגון: שכנים, חברים לעבודה, יחסי עובד מעביד, יחסי מורה - תלמיד וכו'. יחסים חברתיים אלו יכולים להעיד על שייכות אדם לחברה מסוימת. שימוש בייצוג יחסים חברתיים בגנוגרמים מאפשר לאנשי עסקים ליצור תרשים גנוגרם עבור מיקום עובדים בחברה ויחסיהם.
גנוגרמים מוצגים בדרך כלל בצורת אילן יוחסין אבל יכולים לשמש גם מסגרות אחרות שיכולות לקבל מהגנוגרם תמונה כוללת על הפרטים במסגרת החברתית.
מטרת הגנוגרם > גנאלוגיה

בגנאלוגיה גנוגרמים משמשים על מנת לתעד את ההיסטוריה דרך החיים של בני המשפחה. גנוגרמים מאפשרים לגנאלוגים לתאר בצורה גרפית מורכבויות משפחתיות כגון נישואים, גירושים, אימוץ ילדים וכו'. על ידי נתונים אלו יכולים הגנאלוגים לנתח נתונים מעניינים בדבר היסטוריה משפחתית, תבניות של שמות בני המשפחה, יריבות בין בני משפחה ואפילו תהליכים מעניינים כמו הגירה וסיבותיה.
מטרת הגנוגרם > רפואה

גנוגרמים עוזרים לספק תרשים נוח ושימושי על מנת להעריך את הסכנות הבריאותיות של כל אחד מבני המשפחה, שכן יש אפשרות שירשו כל מיני מחלות תורשתיות. ידיעה אודות מחלות ומצבים רפואיים של בני המשפחה יכולים לאפשר לאדם להתעניין מראש בסכנות שעומדות בפניו ולקחת את הטיפול המתאים, האזהרות המתאימות לסכנות שייגרמו להתפתחות המחלה. גנוגרמים רפואיים יכולים לספק הערכה של מחלות תורשתיות ומחלות קלות שיכולות להתפתח במשפחה. בשביל להעריך מחלות תורשתיות ותבניות רפואיות במשפחה כדאי לציין דורות רבין אחורה, אמנם לפעמים בשביל להעריך סיכויי מחלה 4 דורות אחורה מספיק מידע נחוץ למדי.
מטרת הגנוגרם > סוציולוגיה

בסוציולוגיה גנוגרמים משמשים סוציולוגים על מנת לאסוף מידע עקבי ואובייקטיבי על המשפחה של המטופלים שלהם. גנוגרמים אלו מאפשרים להם לראות את בצורה כוללת ורחבה את הבעיות האישיות של המטופל, בעיות הנישואים, יחסים תרבותיים ומוצא ובעיות חברתיות מוסוות שסוציולוגים יכולים לנתח ולדון עם המטופלים שלהם. גנוגרמים מתארים את היחסים הרגשיים בין בני המשפחה וכך מאפשרים לסוציולוגים לנתח קונפליקטים צפויים וקיימים בין בני המשפחה. מבחינה פסיכולוגית ניתוח של גנוגרמים משפחתיים יכול לתרום לזיהוי מקדים של בעיות ואזהרת המטופלים בהתאם.
מטרת הגנוגרם > עבודה סוציאלית

בעבודה סוציאלית משתמשים בגנוגרמים על מנת להציג את הקשרים הרגשיים בין הפרטים במסגרת היוצרים יחידה משפחתית או חברתית. גנוגרם יעזור לעובדים הסוציאליים לבצע הערכה של רמת הלכידות במשפחה או הקבוצה ולהעריך את רמת העזרה הנחוצה. בנוסף גנוגרמים עוזרים לעובדים הסוציאליים למפות את המקומות בהם חברי הקבוצה/המשפחה נוהגים לשהות כגון: בתי ספר, בתי כנסת, מתנסים, עמותות, בתי אבות וכו'.
מטרת הגנוגרם > תרפיה משפחתית

בתרפיה משפחתית גנוגרמים משתמשים בשביל לחקור ולעד תבניות של יחסים ברורים בין בני המשפחה ותכונות של הפרטים המכילים את אותה קבוצה, בשביל ללמוד מדוע תבניות אלו מתרחשות. גנוגרמים יעזרו לתרפיסטים לבצע הערה של אותן תבניות ואיזו התערבות דרושה על מנת לעזור לאותה משפחה להפחית אותם מצבים ותפקודים לקויים שהביאו אותם לתרפיה המשפחתית.
מטרת הגנוגרם > מחקר

גנוגרמים עוזרים לחוקרים להבין תהליכים של צמחים ובעלי חיים שמובילים לקיום של מוטציות שונות ולנתח תהליכים הקשורים להתחדשות והישרדות.
מטרת הגנוגרם > חינוך

גנוגרמים יכולים לעזור למורים ותלמידים ללמידת מבנים פוליטיים, היסטוריה של פילוסופים, מוזיקאים, מדענים וכו', על ידי יצירת גנוגרמים בעצמם והבנת היחסים בין אותם אישים. גנוגרמים אלו מאפשרים לפקס את הלומדים בפרטים ספציפיים וגם לראות את התמונה הכוללת של היחסים בין האנשים בגנוגרם.
יצירת גנוגרם

גנוגרמים יכולים להיות שימושיים כמעט בכל מקצוע בו יש צורך בניתוח מבנים חברתיים. גנוגרמים יכולים לעזור בתיאור התמונה הכוללת בין היחסים של אותם אנשים המתוארים בתרשים וללמוד תבניות חוזרות של התנהגות ומחלות. ניתן ליצור גנוגרמים בקלות באמצעות מעבדי תמלילים או באמצעות תוכנות שמאפשרות ליצור תרשימים מורכבים ומרובי מידע. תוכנות מסחריות כגון Genopro, Genome Analytics ו- iGenogram בשביל iPad מאפשרות ליצור גנוגרמים בקלות.
דוד שווייצר

דוד (דוביד) שווייצר (18 ביולי 1925 - 17 באוגוסט 1997) היה כדורגלן ומאמן ישראלי, מאמנה של נבחרת ישראל בכדורגל בשנים 1973–1977.
קריירה > קריירה כשחקן

שווייצר החל את דרכו כשחקן כדורסל ולפני קום המדינה שיחק בקבוצת הפועל תל אביב, טרם הקמת הליגה. במקביל החל שוויצר גם לשחק כדורגל בהפועל הצפון תל אביב, שהייתה קבוצת בת של הפועל תל אביב, ויחד עם אשר בלוט ושחקנים צעירים נוספים העפיל עם הקבוצה לליגה הבכירה. כשפרצה מלחמת העצמאות הופסקה הליגה, ולאחר שנפצע במלחמה נטש שווייצר את הכדורסל והפך לשחקן הרכב קבוע בהפועל תל אביב, במדיה שיחק כמגן ימני עד שנת 1955, לצידם של יעקב חודורוב ורחביה רוזנבוים. ב-10 באוקטובר 1953 הבקיע את שערו היחיד במדי הקבוצה, במשחק מול הפועל רמת-גן גבעתיים. לאחר שעזב את הפועל תל אביב עבר לשחק בהפועל חיפה, שם החל גם לאמן את קבוצת הנוער של המועדון וזכה איתה באליפות הארצית לנוער בשנת 1956. בעונה שלאחר מכן הוא קודם לתפקיד מאמן הבוגרים של הפועל חיפה והמשיך גם לשחק בקבוצה. לאמר מכן יצא להשתלמות מאמנים בבית הספר הגבוה לספורט בקלן שבגרמניה. כשחזר לארץ שימש כמאמן-שחקן בהפועל קריית חיים.
בנבחרת ישראל הופיע לראשונה ב-30 ביולי 1949, במשחק ידידות מול נבחרת קפריסין. שוויצר הופיע במדי נבחרת ישראל גם במוקדמות מונדיאל 1950 ומוקדמות מונדיאל 1954, ובסך הכל רשם 6 הופעות במדי הנבחרת. ב-1 במאי 1954 ערך את הופעתו האחרונה בנבחרת, במשחק ידידות ביוהנסבורג מול נבחרת דרום אפריקה.
קריירה > קריירה כמאמן

לאחר פרישתו ממשחק פעיל הוא הפך למאמן כדורגל מצליח, והוא אף אימן את נבחרת ישראל. כמאמן נודע שווייצר בערמומיותו הרבה, בטקטיקה הגנתית בדרך כלל וביכולתו להפיק את המיטב גם מקבוצות שחקנים שאיכותן מוגבלת. "דוביד משיג תוצאות" הייתה הסיסמה הנפוצה ביחס אליו. בשנות ה־80 הדביק לו העיתון "חדשות" את הכינוי "הכריש", בכוונה לציין את יכולתו הגדולה להשיג את הניצחון בכל דרך אפשרית. הכינוי דבק בו לשנים רבות. שווייצר נודע במשפטו "כולם עובדים על כולם", ונחשב לביקורתי.
בין הישגיו הבולטים כמאמן:
העלאתה של הפועל רמת-גן גבעתיים ללאומית וזכייה באליפות בעונתה הראשונה בליגה הבכירה (1964). בלטו אז בקבוצה שלמה לוי והשוער יעקב חודורוב.
זכייה באליפות כמאמן הפועל תל אביב (1966), כשתחתיו מככבים בקבוצה גדעון טיש, שייע פייגנבוים, יחזקאל חזום וג'ורג' בורבה.
זכייה בגביע המדינה כמאמן הכח מכבי רמת גן בשנת 1969.
זכייה באליפות עם מכבי תל אביב בשנת 1970, כשתחתיו מככבים גיורא שפיגל וצבי רוזן.
היה המאמן הראשון שזכה באליפות הן עם הפועל תל אביב והן עם מכבי תל אביב (אחריו עשו זאת יצחק שניאור ודרור קשטן).
הובלת מכבי נתניה לזכייה באליפות הראשונה בתולדותיה (1971), כשתחתיו מככבים מרדכי שפיגלר ושרגא בר.
זכייה באליפויות עם הפועל תל אביב בשנים 1981 ו-1986, כשתחתיו מככבים רפעת טורק, משה סיני, אלי כהן, גילי לנדאו, שבתאי לוי ומוריס ז'אנו.
הובלת בית"ר ירושלים למקום השני בשנת 1984, כאשר בית"ר הובילה את הליגה במקום הראשון ברוב מהלך העונה, והפסידה את האליפות למכבי חיפה במחזור האחרון, ולגביע המדינה עם בית"ר בשנת 1985, כשתחתיו מככבים אורי מלמיליאן, אלי אוחנה ויוסי מזרחי.
העלאת הפועל תל אביב מהליגה הארצית ללאומית בשנת 1990.
זכייה באליפות אסיה לנוער בבנגקוק בשנת 1972 (עם נבחרת הנוער).
העפלה למשחק גמר משחקי אסיה שנערך בטהראן בשנת 1974 שבו הפסידה ישראל 1:0 לנבחרת איראן.
העפלה לרבע גמר בטורניר הכדורגל באולימפיאדה שנערכה במונטריאול בשנת 1976.
בסך הכל זכה שווייצר ב-6 אליפויות (בהן 3 עם הפועל תל אביב), ופעמיים בגביע מדינה. בתחילת שנות ה-90 ירדה קרנו של שווייצר, והוא בחר לפרוש מאימון פעיל.
תארים כמאמן

אליפות ישראל (1): 1963/1964
אליפות ישראל (3): 1965/1966, 1980/1981, 1985/1986
גביע המדינה (1): 1968/1969
אליפות ישראל (1): 1969/1970
אליפות ישראל (1): 1970/1971
גביע המדינה (1): 1984/1985
העפלה לגמר למשחקי אסיה (כדורגל) (1): 1974
העפלה לרבע גמר אולימפיאדה (כדורגל) (1): 1976
אליפות אסיה לנוער (1): 1972
חיים אישיים

בשנות ה-50 של המאה ה-20 היה שווייצר אחראי על מעבדת הצילום של השב"כ.
לאחר פרישתו מאימון החל שווייצר לעבוד כפרשן במשחקי הליגה בטלוויזיה ובתוכנית הרדיו "שירים ושערים".
ב-1989 השתתף בסרטו של יוסי זומר "רסיסים" בתפקיד של מאמן כושר.
בשנת 2006, 9 שנים לאחר מותו, החליטה עיריית תל אביב-יפו לקרוא לרחוב ביפו על שמו.
בנו, מושיק שווייצר, כדורגלן עבר ששיחק במכבי תל אביב, בהפועל פתח תקווה ובנבחרת ישראל, כאשר דוד שווייצר היה מאמן הנבחרת.
הערות שוליים

↑  ישראל רוזנבלט, "קו שוייצר" החזיק מעמד, מעריב, 26 ביוני 1969
↑  רביב שכטר, העשור האדום, באתר ynet, 8 באוגוסט 2000
↑  מתח רב לקראת משחק הגמר בכדורגל שייערך היום, על המשמר, 7 באוקטובר 1970
↑  מכבי תל אביב זכתה גם בגביע של אותה עונה, אך משחקי הגביע נדחו לפתיחת עונת 1970/1 בגלל לו"ז נבחרת ישראל לקראת ההופעה בגביע העולם במאי-יוני 1970, ושווייצר כבר עבר לאמן את מכבי נתניה, שהפסידה בגמר.
את מכבי תל אביב אימן בגמר ישראל חליבנר
↑  יוסי מלמן, יש איזשהו נאום של חרושצ'וב מהוועידה, באתר הארץ, 10 במרץ 2006
↑  לי בוץ‏, "היינו נותנים לדוביד את כיכר מילאנו", באתר וואלה, 30 בנובמבר 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008500090405171  VIAF: 2004159035191601380008   WorldCat (עם VIAF): 2004159035191601380008
ד'תק"י

ד'תק"י (4510)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-18 בספטמבר 749 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 6 בספטמבר 750. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
גרוסגלוקנר

| --- | --- |
גרוסגלוקנר מכיוון דרום מערב
גרוסגלוקנר מכיוון דרום מערב
 מידע כללי
 גובה:  3,798 מטר
 מדינה:  אוסטריה אוסטריה
 מיקום:  קרינתיה ומזרח טירול
 רכס הרים:  הוהה טאורן
 העפלה ראשונה:  ס. קלוץ ו-פ. הוראש (1800)
 קואורדינטות:  47°04.492′N 12°41.715′E﻿ / ﻿47.074867°N 12.695250°E﻿ / 47.074867; 12.695250
  (למפת אוסטריה מוגדלת) וינה זלצבורג גראץ אינסברוק לינץ קלגנפורט שווייץ לכ. גרמניה צ'כיה סלוב. איטליה סלובניה הונגריהגרוסגלוקנר(למפת אוסטריה רגילה) וינה זלצבורג גראץ אינסברוק לינץ קלגנפורט שווייץ ל גרמניה צ'כיה ס. איטליה סלובניה הונ.גרוסגלוקנר(למפת הרי האלפים רגילה) גרוסגלוקנר(למפת הרי האלפים מוגדלת) גרוסגלוקנר
גרוסגלוקנר (Großglockner) הוא הגבוה בהרי אוסטריה והגבוה ביותר ברכס הרי ההוהה טאורן (Hohe Tauern) ובאלפים ממזרח למעבר ברנר. פסגתו מגיעה ל-3,798 מטרים מעל גובה פני הים.
הוא מאופיין בפסגה בצורת פירמידה ושוכן במחוז טירול המזרחי (Osttirol), על הגבול עם מחוז קרינתיה.
פאסטארזה הוא הקרחון הגדול ביותר באוסטריה והוא שוכן למרגלות ההר.
כביש Hochalpenstraße

בין השנים 1930 ל-1935 נסלל כביש הנקרא Großglockner-Hochalpenstraße או בשמו הנוסף הכביש האלפיני הגבוה של גרוסגלוקנר (מגיע לגובה 2,572 מטר), ממנו ניתן לראות נופים מרהיבים ביופיים ועל כן משמש כנתיב תחבורה אטרקטיבי עבור תיירים המגיעים לאוסטריה. כביש זה הוא כביש אגרה וכולל מספר נקודות עצירה ובהן אטרקציות לתיירים, רובן בעלות אופי חינוכי המלמדות על המקום.
ד'תק"ס

ד'תק"ס (4560)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 799 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 800. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג השג, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
היסטוריה של עם ישראל
ד'תק"ל

ד'תק"ל (4530)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-7 בספטמבר 769 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 24 בספטמבר 770. שנה מסוג החא, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג החא, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
היסטוריה של עם ישראל
גרוסיה

הגרוסיה (ביוונית: γερουσία) הייתה מועצת הזקנים של ספרטה, אשר נוצרה במאה ה-7 לפנה"ס על ידי ליקורגוס.
הגרוסיה הייתה מורכבת מ-28 תושבי ספרטה מעל גיל 60, ומשני המלכים של אותה תקופה. חברי הגרוסיה (מלבד המלכים) נבחרו מתוך האצולה הספרטנית לכל יתרת חייהם. הבחירות התבצעו במהלך אספת העם, באמצעות הערכת עוצמת צעקות העידוד לאדם מסוים. בניגוד לגופים אחרים, גוף זה לא היה מחויב לדווח על פעילותו, והוא היחיד בספרטה שהיה בעל סמכות שיפוטית גם על המלכים עצמם. תפקידה העיקרי של האספה היה הכנת וכינון סדר יום לאספת העם.
הערות שוליים

↑  ההגייה ביוונית: גרוסִיה, במלעיל (ההטעמה בהברה הלפני אחרונה).
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.