stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרשי
הערות שוליים

↑  Uzbekistan: Administrative Division (Regions and Districts) - Population Statistics, Charts and Map, citypopulation.de
| האימפריה המונגולית |
| --- | --- | --- |
| מונחים | מונחים |  |
| תארים | כגן • חאן • חאטון • חאנום • ג'ינונג • נויאן • טארקאן |  |
| צבא | יארליק • יאם • אורדה • פקס מונגוליקה • יאסה • קורילטאי • פאיזה • מאנגוד • טומן • קשיג |  |
| פוליטיקה • ארגון • חיים | פוליטיקה • ארגון • חיים |  |
| נושאים | Tug Banner • פלישות וכיבושים מונגוליים • החותם הקיסרי • המבנה הארגוני-טקטי של הצבא המונגולי • דת באימפריה המונגולית • המבנה החברתי-כלכלי של האימפריה-המונגולית |  |
| ח'אנויות | שושלת יואן שושלת יואן (1271–1368) • אורדת הזהב אורדת הזהב (1242–1502) • השושלת האילח'אנית השושלת האילח'אנית (1256–1335) • צ'אגאטאי (חאנות) צ'אגאטאי (1260–1687) |  |
| ערים מרכזיות | אלמליק • אוורגה • אזוב • בוכרה • בולגר • חרחורין • חאנבאליק • מג'אר • מראגה • קרשי • סראי-ג'וק • סראי • סמרקנד • שאנגדו • סולטאניה • תבריז • אובק • חאג'יטרחאן |  |
| פלישות • כיבושים • קרבות | פלישות • כיבושים • קרבות |  |
| מרכז אסיה | סיביר (1207) • קארה חיטאי (1216–18) •  ח'ווארזם (1218–1221) |  |
| מזרח אסיה | מערב שיה (1205 / 1207 / 1209–10 / 1225–27) • צפון סין ומנצ'וריה (1211–34) •  דרום סין (1235–79) • ממלכת דאלי (1253–56) • טיבט (1236 / 1240 / 1252) • קוריאה (1231–60) • יפן (1274 / 1281) • סחלין (1264–1308) |  |
| דרום-מזרח אסיה | בורמה (1277 / 1283 / 1287) • ג'אווה (1293) • וייטנאם (1257 / 1284–88) • בורמה (1300–02) |  |
| דרום אסיה | הודו (1221–1327) |  |
| אירופה | גאורגיה (1220–22 / 1226–31 / 1237–64) • צ'צ'ניה (1237–1300s) • בולגריה של הוולגה (1229–36) • רוס (1223 / 1236–40) • פולין ובוהמיה (1240–41) • הונגריה (1241-42) • בולגריה (1242) • ליטא (1258-59) • פולין (1259–60) • תראקיה (1264-65) • הונגריה (1285–86) • פולין (1287–88) |  |
| המזרח התיכון | אנטוליה (1241–43) • עיראק (1258) • הלבנט (1260-1323) • ארץ ישראל (1260 / 1300) |  |
| מלחמות אזרחים | חלוקת האימפריה-המונגולית • מלחמת האזרחים הטולויית (1260–64) • מלחמת ברקה-הולאגו (1262) • מלחמת קאידו-קובלאי (1268–1301) • מלחמת אסן בוקה-איורברוואדה (1314–1318) |  |
| אישים מרכזיים | אישים מרכזיים |  |
| חאנים גדולים | ג'ינגיס חאן • טולוי (עוצר) • אוגדיי חאן • טורגנה חאטון (עוצרת) • גויוק חאן • אוגול גאימיש (עוצרת) • מונגקה חאן • קובלאי חאן |  |
| חאנים | צ'יוצ'י • בורטה • באטו חאן • סרטק חאן • אורדה חאן • ברקה • טוקטה • עוז בג חאן • צ'אגאטאי חאן • דווה • קבק • הולאגו • אבקה • ארגון |  |
| אנשי צבא | סובוטאי • דז'ב • מוקאלי • נגודר • בואורצ'ו • גואו קאן • בוקולה • ג'למה • צ'ילוון • אג'ו • באיין מבאירין • קדן • בורולדאי • נוגאי חאן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555475105171  GND: 4802670-0  LCCN: n85064226  VIAF: 156596261   WorldCat (עם VIAF): 156596261 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אוזבקיסטן ובנושא יישובים באסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רבי יהודה בן קנוסא

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה-2 (לערך)
 פטירה:  המאה ה-3 (לערך) האימפריה הרומית פרובינקיה סוריה פלשתינה, האימפריה הרומית
 תקופת הפעילות:  דור ראשון לאמוראי ארץ ישראל
 השתייכות:  אמוראי ארץ ישראל 
 רבותיו:  רבי חייא
 בני דורו:  יהודה הנשיא
 אב:  קנוסא (או נקוסא)
 
רבי יהודה בן קנוסא היה אמורא ארץ ישראלי בדור המעבר מהתנאים לאמוראים, ובדור הראשון של אמוראי ארץ ישראל, ותלמידו של רבי חייא. הרב רפאל נתן נטע רבינוביץ, ובעקבותיו גם הרב אהרן היימן, מזהה אותו עם התנא רבי יהודה בן נקוסא.
חסידותו של רבי יהודה

רבי יהודה בן קנוסא מוזכר בשם זה שלוש פעמים בתלמוד הבבלי. במסכת בבא קמא הוא מתואר כחסיד מופלג וש"כל מעשיו לשם שמיים". סיפור המעשה מתייחס לעשר התקנות שתיקן יהושע בן נון בעת חלוקת הארץ, שרובן באו להשכין שלום בין איש לרעהו בבני ישראל כשיתיישבו בארץ. אחת התקנות הייתה שכאשר יש דרך שנעשית חתחתים וקשה לצעוד עליה, מותר בלי לבקש אישור מבעל השדה הסמוכה לדרך, להיכנס לשטחו כדי שניתן יהיה לעבור בנוחות, מבלי שהדבר ייחשב לגזל, ועל כורחו של בעל השדה. אולם, רבי יהודה בן קנוסא רצה להחמיר על עצמו ולא להיכנס לשדה חברו אף בהיתר. כשראה זאת רבי יהודה הנשיא רצה להעניש אותו שכן יש חשש יוהרה במעשה כזה, שנראה שהוא מתנשא על חביריו החכמים כביכול הוא צדיק מהם. ועל כך ענה לו רבי חייא, רבו של רבי יהודה בן קנוסא, כי מפני שרבי יהודה, כל מעשיו לשם שמיים, אין בכך משום יוהרה כלל.
הערות שוליים

↑  על פי הגהת דקדוקי סופרים. בדומה לכך מגיה גם המהר"ץ חיות בבבא קמא פא, ב
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף פ"א, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ע"א, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ל"ט, עמוד ב'
| אמוראי ארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| הדור הראשון (עד 250) | אבא כהן ברדלא • אבא יודן •  רבי אושעיא • רבי אפס • בר קפרא • רבי בנאה • רבן גמליאל ברבי • רבי הלל • רבי חייא • רבי חנינא בר חמא •  חזקיה • רבי זכאי דכבול • יהודה בן רבי חייא • רבי יהודה נשיאה • רבי יצחק מגדלאה • רבי יוסי בן פטרוס • רבי יוסי בן שאול • רבי יונתן בן אלעזר • רבי ינאי • רבי יהודה בן קנוסא • רבי ירמיה (הראשון) • רבי יהושע בן לוי • רבי יוסי בן זמרה • רב כהנא (הראשון) • לוי בר סיסי • רבי נחוניא דמן חוורן • רבי שמעון בן יהוצדק • רבי שבתי |  |
| הדור השני (עד 280) | אבא דמן יפו • רבי אבא בר אבינא • רבי אבא בר זבדא • רבי אבא בר אחא • רבי אלעזר בן פדת • אילפא • רבי אביתר • רבי אפטוריקי • בר פדא • רבן גמליאל הרביעי • זעירי • רבי חייא בר יוסף • רבי חנינא תורתייא • רבי יוחנן •  רבי יהושע אוניא •  רבי יהודה בר נחמני • רבי יאשיה (אמורא) • רבי יצחק נפחא • רבי יוסי בר חנינא • רבי יעקב בר אידי • רב יוסף בריה דרבי יהושע בן לוי • רב כהנא (השני) • רבי לוי • רבי מנחם • רבי מני בר פטיש • רבי סימון •  ריש לקיש • רבי שמעון בר אבא • רבי שמואל בר נחמני • רבי שמלאי • רבי שמעון בן אליקים • רבי שמעון חסידא • רבי תנחום • רבי תנחום בר חנילאי |  |
| הדור השלישי (עד 310) | רבי אמי • רבי אסי • רבי אבהו • רבי אבין • רבי אבדימי דמן חיפה • רבי אייבו • רבי אבא בר פפא • רב אושעיא • אמי ורדינאה • אבא בר קורייה • רבי אבא דמן עכו • רבי אבא הראשון • רבי אלכסנדרי • אבימי בר פפי • רבי אלעאי • רבי אבא מקרטיגנא • רבי אחא בר חנינא • רבי אבא בר ממל • רבי בנימין בר יפת • רבי חלבו • רבי חמא בר עוקבא • רבי חנינא בן עגיל • רבי חנינא בר פפא • רבי חנינא בן פזי • רב הושעיא • רבי זירא • רבי חייא בר אבא • רבי חנינא בר פפי • רב חנינא • רבי ירמיה (השני) • רבי יהודה נשיאה השני • רבי יוסי דמן יוקרת • רבי יודן בן ישמעאל • רבי יהודה בן פזי • רבי יצחק בר אבא • רבי יצחק • רבי יצחק עטושיא • רבי כרוספדאי • עולא • רבי עוירא • רבי ענני בר ששון • רבי פדת •  רבי פנחס בר חמא • רבי פרידא • רבה בר בר חנה • רבי שילא איש כפר תמרתא • רב שמואל בר יהודה • רב שמואל בר רב יצחק • תחליפא בר מערבא |  |
| הדור הרביעי (עד 340) | רבי אחא • רבי אבא בר זבינא • רבי אבא בר כהנא • רבי אבא בר פפי • רב אויא • אבימי בריה דרבי אבהו • אבימי בר טובי • רבי ברכיה • רבן גמליאל החמישי • אבא אושעיא איש טריא • רבי זריקא • חסא דאשתמוע • רבי חלקיה • רבי חזקיה • רבי ירמיה • רבי יונה • יצחק בן אלישיב • רבי יוסנא • רבי יהודה בר טיטס • רב יהודה בר שילא • רבי יהושע דסכנין • רבי יוסי צידוניא • יעקב איש כפר נבוריא |  |
| הדור החמישי (עד 380) | הלל נשיאה • רב חנניה • רבי יהודה בר שלום • רבי יוסי ברבי בון • רבי יוסי בר זבידא • רבי יונה בוצרייא • רבי יוסטא בר שונם • רבי מנא • רבי מתניא • רבי שמעון בר כרסנא |  |
| הדור השישי (עד 410) | רבי אבא (השלישי) • רבי יהודה נשיאה השלישי • רבי תנחומא • רבי שמואל בן רבי יוסי ברבי בון |  |
| לרשימת אמוראי בבל | לרשימת אמוראי בבל |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קסאפר שארוונקה

| --- | --- |

 לידה:  6 בינואר 1850 שמוטולי, רפובליקת פולין 
 פטירה:  8 בדצמבר 1924 (בגיל 74) ברלין, רפובליקת ויימאר 
 מקום קבורה:  חצר הכנסייה הישנה סנט מתאוס 
 מוקד פעילות:  ממלכת פרוסיה, גרמניה 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית, piano music 
 שפה מועדפת:  אנגלית, גרמנית, פולנית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 
דיוקן שרואנקה מאת אנטון פון ורנר
פרנץ קְסָאפֶר שָארְווֶנְקָה (בפולנית: Franz Xaver Scharwenka;‏ 6 בינואר 1850 – 8 בדצמבר 1924) היה פסנתרן, מלחין ומורה גרמני-פולני. הוא היה אחיו של פיליפ שארוונקה (1847–1917), שהיה גם הוא מלחין ומורה למוזיקה.
ביוגרפיה וקריירה

פרנץ קסאפר שארוונקה נולד בזאמטר, בממלכת פרוסיה (בפולנית: Szamotuły; עד 1793 ומאז 1919 שייכת לפולין) בשנת 1850. אף כי החל לנגן משמיעה בפסנתר כבר בגיל 3, את לימודיו הרשמיים בפסנתר החל רק בגיל 15, כשמשפחתו עקרה לברלין, שם נרשם לאקדמיה לאמנות הצליל ולמד אצל תאודור קולאק. כישורי הנגינה שלו התפתחו במהירות, והוא הופיע לראשונה באקדמיה לשירה בשנת 1869. הוא לימד באקדמיה עד לגיוסו לשירות צבאי בשנת 1873. לאחר השחרור, בשנת 1874, החל שארוונקה לצאת למסעות קונצרטים. הוא זכה לשבחים על יפי הצליל שלו ונודע בפרשנותו למוזיקה של פרדריק שופן.
בשנת 1881 ארגן שארוונקה סדרה שנתית מצליחה של קונצרטים קאמריים ורסיטלים באקדמיה, יחד עם גוסטב הולנדר והיינריך גרינפלד. באוקטובר של אותה שנה ייסד בית ספר למוזיקה משלו בברלין. בשנת 1886 ניצח על הראשון בסדרה של קונצרטים תזמורתיים, שהוקדשו למוזיקה של ברליוז, ליסט ובטהובן. במקביל המשיך לצאת לסיורי קונצרטים תכופים ולנגן יצירות משלו בשיתוף פעולה עם אמנים אחרים, בהם המנצח הנס ריכטר ו הכנר יוזף יואכים. שילוש תפקידיו, פסנתרן, מלחין ומחנך, יעסיק את שרוואנקה במשך כל הקריירה שלו.
ב-1891 יצא שארוונקה למסע הקונצרטים הראשון שלו בארצות הברית. בהמשך להחלטתו להגר, פתח סניף של בית ספר שארוונקה למוזיקה בניו יורק. בשנת 1893 התאחד קונסרבטוריון שארוונקה הברלינאי עם קונסרבטוריון קלינדוורת', ובשנת 1893 חזר שארוונקה לקונסרבטוריון המאוחד כמנהלו, מניו-יורק. ב-1914 פתח, עם ו. פטצט, בית ספר למוזיקה עם סמינר למורים לפסנתר לצדו. ספרו, "המתודיקה של הנגינה בפסנתר" (Methodik des Klavierspiels) יצא לאור בלייפציג בשנת 1907.
בשנים הראשונות של המאה ה-20 ניצח שרוואנקה על הקונצ'רטו מס' 1 לפסנתר בסול מינור של פליקס מנדלסון, ביצוע שהיה הופעת הבכורה של המלחינה והפסנתרנית מרת' סרווין. שארוונקה הוציא כמה תקליטים בקולומביה רקורדס בשנים 1910 ו-1913, שכללו יצירות משלו לצד יצירות משל שופן, מנדלסון, ובר וליסט.
שארוונקה מת בברלין בשנת 1924.
יצירתו

יצירותיו של שארוונקה כוללות אופרה "מטאסווינתה", סימפוניה, ארבעה קונצ'רטי לפסנתר, מוזיקה קאמרית (כל היצירות כוללות תפקיד לפסנתר) וקטעים רבים לפסנתר; אופי כתיבתו לפסנתר מזכיר במידת מה את שומאן ואת רחמנינוב.
ארבעת הקונצ'רטי לפסנתר הן יצירות כבדות-משקל. הראשון, בסי במול מינור, אופוס 32, הושלם בשנת 1874 ובוצע לראשונה כעבור שנה. הוא נכתב במור כפנטזיה לפסנתר סולו, אך שארוונקה לא היה מרוצה, ותזמר אותו לקונצ'רטו. פרנץ ליסט קיבל את ההקדשה וביצע אותו בברלין. ההקלטה הראשונה שלו הייתה ב-1968 עם ארל ויילד והתזמורת הסימפונית של בוסטון בניצוח אריך ליינסדורף. ויילד למד את הקונצ'רטו כנער אצל זלמאר יאנסון, שלמד אותו ישירות מן המלחין. כשליינסדורף ביקש מוויילד להקליט את הקונצ'רטו, אמר זה, "חיכיתי ארבעים שנה ליד הטלפון שמישהו יבקש ממני לנגן אותו".
הקונצ'רטו הרביעי, בפה מינור, אופוס 82 (1908), בוצע לראשונה ב-18 באוקטובר 1908 באולם בטהובן בברלין, עם תלמידתו של שארוונקה, מרתה זיבולד, ליד הפסנתר ובניצוח המלחין.
יצירותיו של שארוונקה נשכחו לכמה שנים אחרי מותו; עם זאת, "המחול הפולני מס' 1" שלו במי במול מינור, אופוס 3 מס' 1, שמר על פופולריות רבה כל השנים. מאז אמצע שנות ה-90' של המאה ה-20, התחדש העניין במוזיקה שלו, והקלטות של רוב יצירותיו זמינות עכשיו לרכישה. הקלטת הקונצ'רטו הרביעי שלו לפסנתר בנגינת סטיבן יו, עם התזמורת הסימפונית של ברמינגהאם בניצוח לורנס פוסטר הוכרה כתקליט השנה על ידי מגזין המוזיקה הבריטי גרמופון בשנת 1996. הסימפוניה שלו בדו מינור אפוס 60 הוקלטה לראשונה על תקליטור בשנת 2004.
הערות שוליים

↑  צ'ארלס סאטוני, מילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים אונליין
1 2  סאטוני, גרוב
↑  רביעיית המיתרים רות בתוכנית מיצירות מרתה זרווינה. תוכנייה לקונצרט באולם העירייה, ניו יורק, 9 בפברואר 1941
↑  גלן גולד התייחס אליו במילים "הזוועה בי במול מינור של שארוונקה" ב"מקראה של גלן גולד" בעריכת טים פייג', הוצאת קנופף, ניו יורק 1984, עמ' 74
↑  Debora Arder, The Piano Teaching of Earl Wild דבורה ארדר, הוראת הפסנתר של ארל ויילד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267633405171  PLWABN: 9810676831605606  BNE: XX1659826  BnF: cb148451472 (data)  CiNii: DA11212099  GND: 117110450  ISNI: 0000 0001 0982 0775  LCCN: no89017702  LNB: 000056936  MusicBrainz: 9737c5c6-8613-4d38-81dc-07561a512bc7  NKC: kup19960000087193  NLA: 36092626  NSK: 000400737  NTA: 09721745X  SELIBR: 250714  SNAC: w6x64731  SUDOC: 080625649  Trove: 1210976  VIAF: 66733848   WorldCat (עם VIAF): 66733848
קרול מוריס

| --- | --- |

 לידה:  8 באפריל 1936 (בת 88) אומהה, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  Ottumwa High School  אוניברסיטת דרייק 
 פרסים והוקרה:  Miss Iowa (1954)  Miss Iowa USA (1956)  Miss USA 1956  מיס תבל 1956 
 פרופיל ב-IMDb
 
קרול אן לוורן מוריס (באנגלית Carol Ann Laverne Morris‏; נולדה ב-25 באוקטובר 1936) היא שחקנית אמריקאית, מיס ארצות הברית ומיס תבל 1956.
ביוגרפיה

מוריס נולדה בנברסקה, ולאחר מכן משפחתה עברה לקנזס וכשהייתה בתיכון עברה להתגורר באיווה, ב-1954 זכתה בתואר מיס אייוה וייצגה את מדינתה בתחרות מיס אמריקה 1955 אך לא זכתה. היא ניצחה את מיס ארצות הברית 1956 כאשר התמודדה מול 43 בנות. בהמשך השנה התחרתה במיס תבל 1956 וניצחה התחרות.
במהלך כהונתה כמיס תבל נפגשה עם נשיאי ארצות הברית הארי טרומן והרברט הובר ולאחר מכן החלה בקריירת משחק. הסרט הראשון בו שיחקה היה לצד ג'ף צ'נדלר. לאחר מכן הופיעה בעוד מספר סרטים והופיעה בסדרות טלוויזיה רבות.
מוריס נישאה פעמיים ובעלה הראשון היה איש עסקים עשיר מטקסס ולה שלושה ילדים.
רבי בנאה

רבי בנאה (במקורות ארץ ישראליים: רבי בניה, או בנייה) היה תנא-אמורא בדור המעבר בין התנאים לאמוראים (סוף המאה ה-2 ותחילת המאה ה-3). רוב מאמריו בתלמוד מובאים בסגנון המקובל לגבי אמוראים, אולם מצאנו שהוזכר בתוך ברייתא בתלמוד, וכן מספר פעמים במדרש "ספרי", המאגד את תורת התנאים ופירושיהם לספר דברים.
מרבית מאמרי רבי בנאה הם בענייני אגדה, ומיעוטם בהלכה. האמורא רבי יוחנן מרבה לשאול אותו, ולמסור הלכות בשמו, ורוב מאמרי רבי בנאה בתלמוד מובאים על ידיו.
ביוגרפיה

כנראה התגורר בטבריה, שכן התלמוד הירושלמי מספר שרבי יוחנן לאחר עלותו לגדולה היה דורש לפעמים בבית מדרשו של רבי בנאה, רבו.
לא ידוע דבר על משפחתו. הרב אהרן הימן בספרו תולדות תנאים ואמוראים, משער שנולד בחוץ לארץ, על פי דבריו אודות שפת מקומו.
מעשיו והנהגותיו

התלמוד מספר שרבי בנאה נהג לסמן מערות קבורה, על מנת שידעו להימנע מטומאה. יש משערים שנקרא "רבי בנאה" על שם מנהגו לסמן ולציין את הקברות (כלשון הכתוב:"וְרָאָה עֶצֶם אָדָם וּבָנָה אֶצְלוֹ צִיּוּן עַד קָבְרוּ אֹתוֹ הַמְקַבְּרִים".).
בהקשר זה מסופר בתלמוד סיפור מפליא אודות ביקורו של רבי בנאה במערת המכפלה, והאופן שבו ראה את אברהם ושרה ואדם הראשון. הסיפור זכה לפירושים רבים, על דרך הפשט והדרש.
רבי בנאה היה מכריע לעיתים בדין על פי אומדן בלא ראיות קבילות. כך, למשל, מסופר על אדם שנודע לו שתשעה מתוך עשרת בניו הם ממזרים ואינם שלו, והותיר צוואה ובה כתב "כל נכסי - לבן אחד". לא ידעו למי מהם כוונתו, ורבי בנאה הורה להם שילכו לחבוט בקבר אביהם, עד שיעמוד ויגלה למי התכוון. הלכו כל הבנים לבית הקברות פרט לאחד, שסירב לחבוט על קבר אביו, ורבי בנאה הורה שזהו הבן החוקי. שאר הבנים התלוננו בפני השלטון הביזנטי על פסק זה, ורבי בנאה נאסר, עד שאשתו שחררה אותו בחכמתה.
עוד מסופר, שעל פי חוקי השלטון היה מקובל שכל דיין שהייתה כנגדו תביעה משפטית - נפסל מלדון עוד, ורבי בנאה שכנע אותם שהדבר אינו צודק, אלא רק אם הדיין הפסיד במשפט, והתברר שהחזיק בידו רכוש שאינו שלו - ראוי שייפסל.
רבי בנאה הקפיד על הופעה מכובדת וסדר ונקיון, ואף דרש זאת מתלמידי חכמים. כך הורה בתשובה לשאלותיו של רבי יוחנן:
חלוק של תלמיד חכם כיצד? כל שאין בשרו נראה מתחתיו. טלית של תלמיד חכם כיצד? כל שאין חלוקו נראה מתחתיו טפח. שולחן של תלמיד חכם כיצד? שני שלישי גדיל (=מכוסה במפה) ושליש גלאי (מגולה), ועליו קערות וירק, וטבעתו מבחוץ. ושל עם הארץ - דומה למדורה, וקדרות מקיפות אותה. מטה של תלמידי חכמים כיצד? כל שאין תחתיה אלא סנדלין בימות החמה ומנעלין בימות הגשמים, ושל עם הארץ - דומה לאוצר בלוס.
אכן, רבי יוחנן תלמידו נהג בעצמו יחס מכובד לביגוד.
קברו

רבי חיים ויטאל, מקובל בולט מהמאה ה-16, מביא את גרסת רבו האר"י כי רבי בנאה נטמן יחד עם הנביא אלקנה סמוך לכפר קיומה שבין צפת למירון.
באזור הוקם מבנה בן שני כיפות, המציין את קברם. אמנם, על פי מחקר שפורסם בשנת 2007 בספר "מקומות קדושים וקברי צדיקים בגליל" אותר המקום המדויק אותו תיאר ויטאל בכתביו.
ממאמריו בהלכה

השותפים בחצר רשאים למנוע זה מזה שימוש בחצר לצרכים שונים, אבל אינם יכולים למנוע מן השכנות השותפות בחצר לכבס בה, כי אין זה כבודן של בנות ישראל לכבס ברשות הרבים.
ממאמריו באגדה

תורה - מגילה מגילה ניתנה.
ארבע כוסות - כנגד ארבע גאולות.
לעולם ישקיע אדם עצמו במשניות.
כל העוסק בתורה לשמה – תורתו נעשית לו סם חיים... וכל העוסק בתורה שלא לשמה – נעשית לו סם המות.
באוצר המדרשים מופיע מדרש בשם "דרשת רבי בנאה".
רבי יהודה בן פזי

| --- | --- |
 מקום פעילות:  ארץ ישראל
 תקופת הפעילות:  הדור השלישי-רביעי לאמוראים. אמוראים – הדור השלישי-רביעי לאמוראים. אמוראים
 רבותיו:  רבי יוסי בר חנינא
 תלמידיו:  רבי יהודה בר טיטס
 בני דורו:  (רבי) אייבו בר נגרי, רבי הונא, רבי אחא
 
רבי יהודה (לפי ברייתה דרבי שמעון) בן פזי (גם רבי יהודה בן סימון) היה כהן, מן האמוראים המפורסמים בין אמוראי ארץ ישראל. ברחבי התלמוד הירושלמי נמצאים מאות מאמרים בנושאי הלכה ואגדה שנאמרו מפיו.
אישיות "פזי"

בעל סדר הדורות חוקר אם השם פזי היה שם אביו (או שם סבו) של רבי יהודה או שם אמו, אם שלא ניתן להחליט התשובה בבירור, ידוע כי אביו של רבי יהודה היה רבי שמעון בן פזי (או רבי סימון).
לקריאה נוספת

מרדכי מרגליות (עורך), הערך "ר' יהודה בר סימון", אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, הוצאת יבנה וספרי חמד, מהדורה מחודשת בידי יהודה איזנברג, 2006, כרך ב, עמ' 172.
הערות שוליים

↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק ה', הלכה ד'.
↑  ובכך מסתבר שפזי היה שם אשה ולא איש, וכן כפי המובא במסכת יבמות (סה, ב) אודות שתי האחיות טווי ופזי, בנותיו של רבי חייא.
| אמוראי ארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| הדור הראשון (עד 250) | אבא כהן ברדלא • אבא יודן •  רבי אושעיא • רבי אפס • בר קפרא • רבי בנאה • רבן גמליאל ברבי • רבי הלל • רבי חייא • רבי חנינא בר חמא •  חזקיה • רבי זכאי דכבול • יהודה בן רבי חייא • רבי יהודה נשיאה • רבי יצחק מגדלאה • רבי יוסי בן פטרוס • רבי יוסי בן שאול • רבי יונתן בן אלעזר • רבי ינאי • רבי יהודה בן קנוסא • רבי ירמיה (הראשון) • רבי יהושע בן לוי • רבי יוסי בן זמרה • רב כהנא (הראשון) • לוי בר סיסי • רבי נחוניא דמן חוורן • רבי שמעון בן יהוצדק • רבי שבתי |  |
| הדור השני (עד 280) | אבא דמן יפו • רבי אבא בר אבינא • רבי אבא בר זבדא • רבי אבא בר אחא • רבי אלעזר בן פדת • אילפא • רבי אביתר • רבי אפטוריקי • בר פדא • רבן גמליאל הרביעי • זעירי • רבי חייא בר יוסף • רבי חנינא תורתייא • רבי יוחנן •  רבי יהושע אוניא •  רבי יהודה בר נחמני • רבי יאשיה (אמורא) • רבי יצחק נפחא • רבי יוסי בר חנינא • רבי יעקב בר אידי • רב יוסף בריה דרבי יהושע בן לוי • רב כהנא (השני) • רבי לוי • רבי מנחם • רבי מני בר פטיש • רבי סימון •  ריש לקיש • רבי שמעון בר אבא • רבי שמואל בר נחמני • רבי שמלאי • רבי שמעון בן אליקים • רבי שמעון חסידא • רבי תנחום • רבי תנחום בר חנילאי |  |
| הדור השלישי (עד 310) | רבי אמי • רבי אסי • רבי אבהו • רבי אבין • רבי אבדימי דמן חיפה • רבי אייבו • רבי אבא בר פפא • רב אושעיא • אמי ורדינאה • אבא בר קורייה • רבי אבא דמן עכו • רבי אבא הראשון • רבי אלכסנדרי • אבימי בר פפי • רבי אלעאי • רבי אבא מקרטיגנא • רבי אחא בר חנינא • רבי אבא בר ממל • רבי בנימין בר יפת • רבי חלבו • רבי חמא בר עוקבא • רבי חנינא בן עגיל • רבי חנינא בר פפא • רבי חנינא בן פזי • רב הושעיא • רבי זירא • רבי חייא בר אבא • רבי חנינא בר פפי • רב חנינא • רבי ירמיה (השני) • רבי יהודה נשיאה השני • רבי יוסי דמן יוקרת • רבי יודן בן ישמעאל • רבי יהודה בן פזי • רבי יצחק בר אבא • רבי יצחק • רבי יצחק עטושיא • רבי כרוספדאי • עולא • רבי עוירא • רבי ענני בר ששון • רבי פדת •  רבי פנחס בר חמא • רבי פרידא • רבה בר בר חנה • רבי שילא איש כפר תמרתא • רב שמואל בר יהודה • רב שמואל בר רב יצחק • תחליפא בר מערבא |  |
| הדור הרביעי (עד 340) | רבי אחא • רבי אבא בר זבינא • רבי אבא בר כהנא • רבי אבא בר פפי • רב אויא • אבימי בריה דרבי אבהו • אבימי בר טובי • רבי ברכיה • רבן גמליאל החמישי • אבא אושעיא איש טריא • רבי זריקא • חסא דאשתמוע • רבי חלקיה • רבי חזקיה • רבי ירמיה • רבי יונה • יצחק בן אלישיב • רבי יוסנא • רבי יהודה בר טיטס • רב יהודה בר שילא • רבי יהושע דסכנין • רבי יוסי צידוניא • יעקב איש כפר נבוריא |  |
| הדור החמישי (עד 380) | הלל נשיאה • רב חנניה • רבי יהודה בר שלום • רבי יוסי ברבי בון • רבי יוסי בר זבידא • רבי יונה בוצרייא • רבי יוסטא בר שונם • רבי מנא • רבי מתניא • רבי שמעון בר כרסנא |  |
| הדור השישי (עד 410) | רבי אבא (השלישי) • רבי יהודה נשיאה השלישי • רבי תנחומא • רבי שמואל בן רבי יוסי ברבי בון |  |
| לרשימת אמוראי בבל | לרשימת אמוראי בבל |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קפטן מארוול (מארוול קומיקס)

| --- | --- |

קפטן מארוול (מאר-וול), כפי שהופיע על עטיפת חוברת Civil War: The Return #1 מפברואר 2007, אמנות מאת אד מקגינס.
 סוג:  גיבור-על
 הוצאה לאור:  מארוול קומיקס
 הופעה ראשונה:  מאר-וול כקפטן מארוול: Marvel Super-Heroes #12 (דצמבר 1967) מוניקה רמבו כקפטן מארוול: Amazing Spider-Man Annual #16 (אוגוסט 1982) ג'ניס-וול כקפטן מארוול: Captain Marvel Vol.3 #4 (ינואר 1996) פילא-וול כקפטן מארוול: Captain Marvel Vol.5 #16 (נובמבר 2003) קהנ'נר כקפטן מארוול: Civil War: The Return #1 (ינואר 2007) נו-ואר כקפטן מארוול: Dark Avengers #1 (ינואר 2009) קרול דנברס כקפטן מארוול: Avenging Spider-Man #9 (יולי 2012)
 הופעה אחרונה:  קהנ'נר: Secret Invasion #6 (ספטמבר 2008) מאר-וול: Secret Avengers #28 (יוני 2012) פילא-וול: Guardians of the Galaxy Vol.2 #24 (מרץ 2010)
 יוצרים:  סטן לי, ג'ין קולן (מאר-וול) רוג'ר סטרן, ג'ון רומיטה הבן (רמבו) רון מארץ, ג'ו פיליפס (ג'ניס-וול) פיטר דייוויד, פול אזסטה (פילא-וול) טום רייני, פול ג'נקינס (קהנ'נר) גרנט מוריסון, ג'פרי גלן ג'ונס (נו-ואר) רוי תומאס, ג'ין קולן (דנברס)
 מידע
 שם אמיתי:  מאר-וול מוניקה רמבו ג'ניס-וול פילא-וול קהנ'נר נו-ואר קרול דנברס
 כינויים:  קפטן מרסקרול (קהנ'נר) ילד מארוול (נו-ואר) מרטיר (פילא-וול) פוטון, לגאסי (ג'ניס-וול) דוקטור וולטר לאוסון (מאר-וול)
 סטטוס:  פעיל
 כוחות:  כוח-על, תעופה, מודעות קוסמית, ספיגת והקרנת אנרגיה סולארית שינוי צורה (קהנ'נר) מסע בין-ממדים (ג'ניס-וול) יכולת לשנות מצב צבירת הגוף לכל צורה אלקטרומגנטית, הפקת ספיגת ותימרון אנרגיה (מוניקה רמבו)
 חברוּת בקבוצה:  האוונג'רס (דנברס) ת'נדרבולטס (רמבו) שומרי הגלקסיה (נו-ואר)
 חברוּּת לשעבר בקבוצה:  האוונג'רס האפלים, האוונג'רס, אימפריית קרי (נו-ואר) S.H.I.E.L.D, סטארג'אמרס (דנברס) ת'נדרבולטס (ג'ניס-וול) האוונג'רס, נקסטוייב (מוניקה רמבו) חבר כבוד של האוונג'רס (מאר-וול) כוח פלישת הסקרול, היוזמה (קהנ'נר) שומרי הגלקסיה (פילא-וול)
קפטן מארוול (באנגלית: Captain Marvel) זהו הכינוי שניתן למספר דמויות בדיוניות של גיבורי-על המופיעים בחוברות הקומיקס ביקום מארוול קומיקס. קפטן מארוול המקורי הופיע לראשונה בחוברת Marvel Super-Heroes #12 מדצמבר 1967 ונוצר על ידי הכותב סטן לי והמאייר ג'ין קולן.
עד כה חלקו בזהותו של קפטן מארוול שבע דמויות - חברי צי הקרי החייזרי מאר-וול, בנו ג'ניס-וול  ובתו פילא-וול, סוכן הסקרול הרדום קהנ'נר, חבר אימפריית הקרי נו-ואר ובנות האנוש מוניקה רמבו וקרול דנברס.
בעקבות משפט שנערך בין חברת DC קומיקס ל-Fawcett Comics בנושא הפרת זכויות, זו האחרונה הפסיקה לפרסם את דמותו של קפטן מארוול. בסוף שנות ה-60 של המאה ה-20, חברת מארוול קומיקס השיגה את הסימן המסחרי לשם "קפטן מארוול", מה שאילץ את חברת DC לשנות את שם כותרי הדמות ל-!Shazam. כדי לשמור על זכויות השם, חברת מארוול הייתה צריכה לפרסם חוברת "קפטן מארוול" כמדי שנה, מה שהוביל לסדרת כותרים, מיני סדרות ומהדורות מוגבלות של מספר גיבורי-על הנושאים את הזהות.
את דמותה של קרול דנברס כקפטן מארוול מגלמת השחקנית ברי לארסון בסרטי היקום הקולנועי של מארוול "קפטן מארוול" ו"הנוקמים: סוף המשחק". בסדרת האנימציה x-מן שמה בעברית היה "גברת פלא".
ביוגרפיה בדיונית > מאר-וול

הראשון לשאת בזהותו של קפטן מארוול היה מאר-וול, קצין במיליציה המלכותית של אימפריית הקרי, שנשלח להשגיח על כדור הארץ בזמן שחקר החלל היה בחיתוליו. הוא מבחין בכוונותיהם הזדוניות של שליטיו, ובוחר להישאר לצד גיבורי הארץ, בעוד אימפריית הקרי מכריזה עליו כבוגד. מרגע זה ואילך, הוא נלחם כדי להגן על כדור הארץ כנגד כל האיומים.
דמותו שוכתבה בהמשך בידי הכותב רוי תומאס והמאייר גיל קיין. דמותו הוגלתה לאזור השלילי בידי "האינטלקט העילאי", והדרך היחידה שבה יוכל להימלט היא להחליף אטומים עם ריק ג'ונס באמצעות צמידי שלילה מיוחדים. ניתנים לו כוחות-על ומדי מיליציית הקרי שלו מוחלפים בתלבושת מתאימה יותר.
שכתוב נוסף נעשה לאחר היקף מכירות נמוך של סדרת הסולו של הדמות. הכותב ג'ים סטארלין שחרר את מאר-וול מהאזור השלילי, והפך אותו לאלוף קוסמי אשר מונה לשומר היקום בידי הישות הקוסמית איאון. יחד עם ריק ג'ונס, מאר-וול נלחם בכוחות הרוע, ובסוגד למוות תאנוס במיוחד. מאר-וול הפך לבן בריתם של הטיטאנים, ואחת מחבריהם - אליסיוס - הפכה למושא אהבתו.
אולם, הקריירה שלו נקטעה באיבה כאשר חלה בסרטן בלתי ניתן לריפוי, כתוצאה מחשיפה לגז עצבי רעיל במהלך קרב עם הנבל נייטרו. הוא מת מסרטן על הכוכב טיטאן, כאשר קהילת גיבורי-העל כולה נכחה לידו, כפי שתואר ברומן הגרפי הגדול הראשון של החברה, "מותו של קפטן מארוול".
ביוגרפיה בדיונית > מוניקה רמבו

השנייה לשאת את נטל קפטן מארוול הייתה מוניקה רמבו, קצינת משטרה אנושית מניו אורלינס שמחזיקה בכוח להפוך לכל סוג של אנרגיה. למשך זמן מה, כוחותיה שוכתבו מחדש, והיא לא יכלה לשנות את צורתה לאנרגיה אלא ליצור שדה אנרגיה מסביבה. הייתה חברה בקבוצת האוונג'רס, ובשלב מסוים גם שימשה כמנהיגתה. נטלה בהמשך את הכינוי "פוטון", אם כי ג'ניס-וול אימץ לעצמו את הכינוי. השניים דנים ביניהם לגבי העניין, ומוניקה בוחרת בכינוי "פולסר".
רמבו הצטרפה ל-H.A.T.E, ארגון אנטי-טרוריזם בסדרת נקסטווייב החדשה, תחת כתיבתו של וורן אליס ואיורו של סטוארט אימונן. בהמשך היא גם חברה לקבוצות "הדיוות של מארוול" והאוונג'רס העוצמתיים של לוק קייג' תחת הכינוי "ספקטרום".