stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרן (תואר)
אישים מפורסמים > התואר בעיתונות החרדית

העיתונות החרדית הממסדית שומרת בקפידה על השימוש בתואר זה לרבנים ספורים בלבד: בעיתונות החסידית מוענק התואר רק לאדמו"רי חסידויות גדולות במיוחד, ובעיתונות הליטאית היו תמורות בנושא זה במשך השנים. העיתון "יתד נאמן", שבמשך שנים היה העיתון הליטאי היחיד, העניק בראשית דרכו את התואר לשורת רבנים, בהם הרבנים שלמה זלמן אוירבך, דוד פוברסקי, מאיר חדש ויוסף שלום אלישיב, זאת על פי הוראת מנהיג הציבור הליטאי דאז, הרב אלעזר מנחם מן שך, שאף לו הוענק התואר. לאחר פטירת הרב שך לא הוענק התואר לאישים שלא כונו כך לפני פטירתו, ולמעשה נשמר התואר עבור הרב יוסף שלום אלישיב באופן בלעדי. לאחר החלפת מערכת העיתון בנאמני הרב אהרן יהודה ליב שטינמן ופטירת הרב אלישיב, החל העיתון משתמש בתואר זה גם לאזכור שמו של הרב שטינמן והרבנים חיים קניבסקי, נסים קרליץ וגרשון אדלשטיין. בשנת 2022 החל העיתון, בהוראת הרב אדלשטיין, להוסיף את התואר לשמותיהם של הרבנים ברוך מרדכי אזרחי, מאיר צבי ברגמן, דוב לנדו וברוך דב פוברסקי. החל מספטמבר 2023 החל העיתון להעניק לרב לנדו את התואר "רבינו מרן", במקביל להוספת התואר "מרן" לרבנים משה הלל הירש, משה יהודה שלזינגר ויצחק זילברשטיין. העיתון "הפלס" לא השתמש בתואר לתיאור אנשים חיים מאז פטירת הרב אלישיב ועד לסוף 2016, בה ניתן התואר לרב שמואל אוירבך. בעיתון "יום ליום", אשר זוהה בעבר עם מפלגת ש"ס, מקבלים את התואר מרן הרבנים מאיר מאזוז ושלום כהן מאז פטירת הרב עובדיה יוסף. בעיתון "הדרך" מקבל הרב שלום כהן את התואר מרן.
התואר "מרן ראש הישיבה" משמש, במקורו, באופן פנימי בכל ישיבה כלפי ראש הישיבה, אך הוצמד באופן כללי בציבור הליטאי לרב שך, למרות שתואר זה כלל בהתייחס לרב שך, התייחסות לישיבת פוניבז'. מאז, רבנים בולטים שמכהנים כראשי ישיבה מכונים כך גם במרחב הציבורי, גם אם הישיבה בראשותה הם עומדים אינה מן הבולטות ביותר במגזר. לדוגמה: הרב שטינמן כונה כך כבר מתקופת כהונתו כראש ישיבת גאון יעקב, ישיבה שולית באופן יחסי.
התואר "מרן שר התורה" ניתן באופן כמעט בלעדי לרב חיים קניבסקי.
התואר בפי לא-יהודים

הנוצרים הסורים, דוברי הסורית (השייכת לאותה משפחה בתוך הארמית כמו הניב הגלילי), משתמשים לפעמים בתואר זה עבור ישו, ובתואר "מרתן" ("גבירתנו"; צורת נקבה של מרן) עבור מרים, אמו (אנ').
ראו גם

תארים רבניים
לקריאה נוספת

הרב אברהם אורנשטיין, אנציקלופדיה לתארי כבוד בישראל, כרך שלישי, תל אביב: הוצאת נצח, תשכ"ב, עמ' 1662. (בעברית)
הערות שוליים

↑  כן מנקד וואלף היידנהיים, שפה ברורה, בתפלת יקום פורקן, באתר היברובוקס
↑  לדוגמה, בראשית רבה, פרשה ע"ה, פסקה ה'
↑  לדוגמה, תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף י"א, עמוד ב'
↑  לדוגמה, מנדי גרוזמן, המרן החדש: מי אתה, הרב מאיר מאזוז?, באתר nrg‏, 1 בינואר 2015
↑  לדוגמה, כ”ק מרן אדמו”ר מפיטסבורג שליט”א יצא היום לביקור בארה”ב, באתר JDN
↑  החיד"א, שם הגדולים, מערכת סופרים, אות ב, סימן כ"ט בית יוסף, באתר היברובוקס
↑  יעקב ושדי, אמת ליעקב, באתר היברובוקס
↑  לדוגמה, דברי הרב בן ציון מוצפי בעניין
↑  לדוגמה, הרב דוד כהן, קול הנבואה, ראש דבר, באתר אוצר החכמה
↑  לדוגמה, הרב חיים שאול גריינימן, חדושים וביאורים, זרעים, הלכות תרו"מ סי' ד', באתר היברובוקס
↑  חיים שקדי, ‏מדוע שינה 'יתד' את ה"מרן" ל"מורנו"?, באתר כיכר השבת, 29 באוגוסט 2011
↑  ישראל כהן, ‏בהוראת הגר"ח: "מרן" לגרי"ג אדלשטיין ב"יתד נאמן", באתר כיכר השבת, 2 בינואר 2014
↑  משה ויסברג, ההנהגה הליטאית: 'רשכבה"ג' לגרי"ג אדלשטיין, 'מרן' לזקני הדור, באתר בחדרי חרדים, 31 במאי 2022
↑   ציוץ של מנחם קולדצקי ברשת החברתית אקס (טוויטר), 1 בספטמבר 2023
↑  אברמי פרלשטיין, היסטוריה ליטאית: ב'פלס' הוענק תואר 'מרן' לגר"ש אויערבך, באתר בחדרי חרדים, 30 בדצמבר 2016
↑  לדוגמה, ישראל כהן, ‏מרן שר התורה בהתרת נדרים ערב יום הדין, באתר כיכר השבת, 24 בספטמבר 2014
משפט ארטין-שרייר (שדות סדורים)

בתורת השדות, משפט ארטין-שרייר קובע כי שדה הוא ניתן לסידור אם ורק אם  -1 איננו סכום של ריבועים בשדה, או בשקילות שהרמה שלו היא אינסוף. המשפט נקרא על שמם של המתמטיקאים אוטו שרייר ואמיל ארטין, והוא מהווה משפט חשוב בתורת השדות הסדורים, ובעל שימושים במספר תחומים קרובים, ביניהם תבניות ריבועיות.
ניסוח

נאמר ששדה (ממאפיין לא 2) הוא ממשי פורמלית אם  -1 איננו סכום של מספר סופי של ריבועים בשדה, אחרת נאמר שהוא לא ממשי פורמלית. בשקילות, שדה הוא ממשי פורמלית כאשר הרמה שלו אינסופית.
משפט ארטין-שרייר קובע כי השדה הוא ממשי פורמלית אם ורק אם הוא ניתן לסידור. יותר מכך, לכל איבר בשדה שאיננו סכום ריבועים, קיים סדר בו איבר זה שלילי.
ראו גם

שדה סגור ממשית
נמל התעופה הבין-לאומי טימישוארה טראיאן וויה

נמל התעופה הבינלאומי טימישוארה טראיאן וויה (ברומנית: Aeroportul Internațional Traian Vuia Timișoara, באנגלית: Timișoara Traian Vuia International Airport) הוא נמל תעופה, הנמצא סמוך לעיר טימישוארה ברומניה ומשרת את מחוז טימיש. הוא נמצא במרחק של 10.7 ק"מ מהעיר.
נמל התעופה נבנה בשנת 1964, והוא השלישי במדד העומס התעבורתי האווירי ברומניה, הוא משמש כבסיס תפעולי של חברת ויז אייר.
הנמל נקרא על שמו של טראיאן וויה, חלוץ תעופה רומני.
מתקני הנמל

בנמל קיים מסלול המראה ונחיתה יחיד באורך של כ-3,500 מטרים.
טיסות לישראל וממנה

הייסקיי מפעילה 5 טיסות שבועיות לנמל התעופה בן-גוריון.
הערות שוליים

↑  CLOSEST AIRPORTS, Closest Airport to Timişoara, Romania
ניסיון ההפיכה של 15 במאי 1932

Tokyo Asahi Shimbun describing the May 15 Incident and assassination of Prime Minister Inukai
ניסיון ההפיכה של 15 במאי 1932 היה ניסיון הפיכה שהתרחש באימפריה היפנית ב-15 במאי 1932, ביוזמת גורמים קיצוניים בצי הקיסרי היפני ובסיוע צוערים בצבא הקיסרי היפני וגורמים אזרחיים קיצוניים. הקושרים התנגדו לשחיתות הפוליטית ותמכו במיליטריזם ובהתפשטות טריטוריאלית יפנית. במהלך ניסיון ההפיכה נרצח ראש ממשלת יפן אינוקאי צויושי על ידי 11 קציני צי צעירים. התמיכה הציבורית הרחבה בקושרים ובמטרותיהם הובילה לענישה קלה במיוחד כלפיהם, מה שחיזק את המיליטריזם והחליש את הדמוקרטיה ושלטון החוק באימפריה היפנית.
הרקע

כתוצאה מאשרורה של "אמנת חיל הים" ב-22 באפריל 1930, במסגרתה הוגבל גודלו של הצי הקיסרי היפני, התפתחה בקרב קציני הצי הזוטרים תנועת מחאה שקראה להפיל את הממשלה היפנית ולהחליפה בשלטון צבאי. במקביל התפתחה גם בתוך הצבא היפני הקיסרי תנועת מחאה דומה, תחת השם "אגודת פרחי הדובדבן".
קציני הצי יצרו קשר עם הוגה הדעות הלאומני הקיצוני אינואה נישה ויחד הם הסכימו כי על מנת לאפשר את שלטונו המוחלט של הקיסר הירוהיטו, יש צורך להתנקש בחייהם של מספר פוליטיקאים ואנשי עסקים יפנים שונים.
במהלך "תקרית ליגת הדם" שהתרחשה במרץ 1932 הצליחו אנשיו של אינואה להתנקש בחייו של שר האוצר לשעבר וראש מפלגת ריקן מינסייטו אינואה ג'ונוסוקה וכן בחייו של מנכ"ל חברת ההחזקות "מיצוי", דן תקומה.
המרד

ב-15 במאי 1932 ניסו קציני צי, יחד גורמי ימין יפניים, ביניהם שומיי אוקאוה וטצ'יבאנה קוזאבורו, להשלים את מה שהחל ב"תקרית ליגת הדם".
עשרה קצינים צעירים, חדרו למעונו של ראש הממשלה אינוקאי צויושי וירו בו. מילותיו האחרונות של ראש הממשלה היו "אם הייתי יכול לדבר, היית מבין", אליו הגיבו הרוצחים במילים "הדיאלוג חסר תועלת".
במסגרת התוכנית המקורית, היו אמורים המתנקשים להרוג גם את כוכב הקולנוע האנגלי צ'ארלי צ'פלין, שהגיע ליפן ב-14 במאי 1932, במהלך טקס קבלת הפנים שאורגן לו על ידי ראש הממשלה. צ'פלין סימל בשביל המורדים את ההשפעה התרבותית המערבית הזרה שחדרה ליפן. בזמן ההתנקשות צפה צ'אפלין יחד עם בנו של ראש הממשלה תקרו אינוקאי בהיאבקות סומו, מה שככל הנראה הציל את חיי שניהם.
המורדים תקפו גם את מעונו של מקינו נובאקי, ששימש כ"לורד שומר החותם הפרטי של יפן" וכיושב ראש מפלגת ריקן סייוקאי וכן השליכו רימוני יד למטה בנק מיצובישי בטוקיו, לתחנת המשטרה ולמספר תחנות חשמל בעיר. המורדים פרסמו כרוזים שקראו להתקוממות עממית כנגד השלטון המושחת והזאיבצו ולאחר מכן נסעו למטה המשטרה במונית  והסגירו את עצמם לקמפייטאי.
מטרתם של המורדים הייתה מינויו של הגנרל סדאו אראקי לראשות הממשלה, במקום ראש הממשלה הנרצח, אך אראקי לא היה מעוניין בכך וסירב לשתף פעולה.
תוצאה

11 המעורבים ברצח ראש הממשלה הועמדו לדין ב-1933. המשפט הפך לפלטפורמה בה הצהירו הנאשמים על נאמנותם לקיסר ועוררו אהדה עממית גדולה. לפני סיום משפטם נשלח מכתב לבית המשפט, עליו חתמו כ-350,000 בני אדם שביקשו מבית המשפט להקל בעונשם של הרוצחים. לבית המשפט נשלחו גם תשע אצבעות כרותות של נערים מניאיגטה שקראו להקל בעונשם של הנאשמים.
העונש שהושת על הרוצחים היה קל ביותר ורובם נידונו לשנות מאסר ספורות בלבד. רק אחד מהרוצחים נידון למאסר עולם. הענישה המקלה שחקה עוד יותר את שלטון החוק ואת הדמוקרטיה היפנית ותרמה לניסיונות הפיכה נוספים בשנים שלאחר מכן, שהמשמעותי שבהם הוא מרד הנפל של 26 בפברואר 1936.
מותו של ראש הממשלה גרם להתפרקות הממשלה ולמינוי ממשלה לא מפלגתית בראשותו של האדמירל סאיטו מקוטו. לאחר ניסיון ההפיכה התפלג הצבא היפני לשתי סיעות בעלות השתייכות פוליטית - סיעת ה"קודו-הא" וסיעת ה"טוסיי-הא".
ראו גם

אוקאוה
הרסטורציה של מייג'י
קודו-הא
טוסיי-הא
לקריאה נוספת

יפן המודרנית - בן עמי שילוני, הוצאת שוקן.
נימפית הבוצין

| נימפית הבוצין |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: פרפראים
תת־סדרה:: Glossata
משפחה:: נימפיתיים
סוג:: Melitaea
מין:: נימפית הבוצין
שם מדעי
 Melitaea trivia ‏דניס ושיפרמילר, 1775

נימפית הבוצין (שם מדעי: Melitaea trivia) הוא מין של פרפר קטן ממשפחת הנימפיתיים החי מדרום אירופה עד לאיראן ופקיסטן כולל בישראל בה הוא נפוץ בכל האזור הים-תיכוני ובהרים הגבוהים בהנגב בחודשים מרץ עד נובמבר.
מאפיינים

מוטת הכנפיים של מין זה היא עד 3.5 סנטימטרים והוא דומה למין כתמית הדרדר (Melitaea arduinna) וכן למינים נוספים בישראל מהסוג Melitaea.
הנקבה מטילה עשרות ביצים בצבע ירקרק על גבעולי צמח הבוצין והלוענית המשמשים מזון לזחלים. מהביצה בוקע זחל שעיר שצבעו קרם שעם גדילתו צבוע הופך לשחור ועליו גבשושיות בצבע כתום שמהן יוצאים זיפים. גודלו המקסימלי של הזחל הוא עד 2.5 סנטימטרים והוא מתגלם על אבנים בקבת הצמחים שמהן הוא ניזון. חלק מן הזחלים עוברים דיאפאוזה בחורף עד ינואר. הגולם בגודל של סנטימטר וחצי והוא בעל כתמים שחורים וכתומים. תקופת הגולם היא שבועיים עד חודש.
הפרפר מקים מספר דורות בשפלה ואילו בהרים הוא מקים רק דור אחד בשנה.
הערות שוליים

↑  נימפית הבוצין, באתר מן השדה, ‏2014-06-08
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "נימפית הבוצין".
משפט ארדש-צ'באטאל

בתורת הגרפים, משפט ארדש-צ'באטאל הוא משפט המספק תנאי מספיק לקיום מעגל המילטון בגרף נתון.
את המשפט הוכיחו פאול ארדש וווצלאב צ'באטאל(אנ'), במאמר שפרסמו יחדיו.
נוסח המשפט

יהי  G={\big (}V,E{\big )} גרף פשוט עם לפחות 3 קודקודים. יהי  \alpha (G) מספר האי תלות של  G (גודל הקבוצה הבלתי תלויה הגדולה ביותר) ויהי  K\left(G\right) הקשירות הקודוקדית של G (המספר הקטן ביותר של קודקודים שיש להסיר מG על מנת להפוך אותו לגרף לא קשיר).
המשפט אומר שאם מתקיים  \alpha \left(G\right)\leq K\left(G\right), אז  G מכיל מעגל המילטון.
הוכחת המשפט

נסמן  k=K\left(G\right),  n=\left|V\right|. אז אם  k=1 נקבל כי  \alpha \left(G\right)\leq 1 ולכן  \alpha \left(G\right)=1. לכן בין כל שני קודקודים ב G יש צלע ולכן  G קליקה. אבל אז  k=K\left(G\right)=n-1, סתירה.
לכן נוכל להניח כי  k\geq 2. יהי  C המעגל בעל האורך הגדול ביותר ב G. נטען כי  C מעגל המילטון. מאחר ש k=K\left(G\right)\leq \delta \left(G\right) (כאשר  \delta \left(G\right) הדרגה המזערית ב G), מתקיים כי  C מכיל לפחות  k+1 קודקודים.
נסתכל בגרף  G\left(V\setminus V\left(C\right)\right) (כלומר ב G בלי הקודקודים של  C והצלעות שנוגעות בקודוקדים אלה). נניח בשלילה כי הוא אינו ריק. יהי  U רכיב קשירות בגרף זה. אז בגרף המקורי  G, קבוצת קודקודי  U מחוברת ל k שכנים שונים ב C - אחרת נוכל לנתק את  U מהמעגל  C על ידי הסרת פחות מ k קודקודים, בסתירה לכך שהקשירות הקודקודית של  G היא  k.
נכוון את צלעות המעגל  C לכיוון אחיד. תהי  a_{1},a_{2},\dotsc ,a_{k} סדרת  k השכנים השונים שיש ל U על המעגל  C, מסודרים לפי סדר הופעתם במעגל. לכל  1\leq i\leq k נסמן ב u_{i} את השכן של  a_{i} ב U וב b_{i} את האיבר המופיע מיד אחרי  a_{i} במעגל  C. נשים לב כי איברי  b_{i} שונים אחד מהשני, מכיוון שאיברי  a_{i} שונים אחד מהשני.
יהי  u\in U כלשהו. נטען כי הקבוצה  \left\{b_{1},b_{2},\dotsc ,b_{k}\right\}\cup \left\{u\right\} היא קבוצה בלתי תלויה. זה יגרור סתירה, כי זו קבוצה בלתי תלויה בגודל  k+1, כאשר הנחנו שהקבוצה הבלתי תלויה הגדולה ביותר היא בגודל לכל היותר  k.
נראה ראשית שאין צלע בין  b_{i} ל b_{j} כאשר  i<j. לו הייתה כזו, יכולנו ליצור מעגל באורך גדול יותר ב G בצורה הבאה: נתחיל ב b_{j}, נמשיך לאורך  C עד שנגיע ל a_{i}, משם נמשיך ל u_{i} וממנו ל u_{j} (זה אפשרי כי  u_{i} ו u_{j} באותו רכיב קשירות) ומ u_{j} נמשיך ל a_{j} משם נלך על  C בכיוון הנגדי עד ל b_{i} ומשם לבסוף ניקח את הצלע  b_{i}b_{j} כדי לחזור ל b_{j}.
בנוסף, נראה שאין צלע בין  b_{i} ל- u, לו הייתה כזאת יכולנו לקבל מעגל ארוך יותר באופן הבא: נתחיל ב b_{i}, נמשיך לאורך  C עד אשר נגיע ל a_{i} נמשיך ל u_{i} ומשם ל u (זה אפשרי כי  u,u_{i} באותו רכיב קשירות) ולבסוף ניקח את הצלע  ub_{i} כדי לחזור ל b_{i}.
לכן קיבלנו כי הקבוצה  \left\{b_{1},b_{2},\dotsc ,b_{k}\right\}\cup \left\{u\right\} היא קבוצה בלתי תלויה באורך  k+1, סתירה.
משפט ארטין-שרייר (הרחבות ציקליות)

בתורת השדות, משפט ארטין שרייר נותן תנאי הכרחי ומספיק לכך שחבורת גלואה של הרחבה סופית מעל שדה ממציין  p תהיה ציקלית מסדר  p. בכך הוא מצטרף למשפט קומר שעושה זאת על הרחבות מסדר זר למציין השדה.
המשפט

תהי  L/K הרחבת שדות לא טריוויאלית, כאשר  \operatorname {char} K=p. אז היא גלואה וחבורת גלואה שלה מעגלית מסדר  p אם ורק אם  L=K(\alpha ) עבור  \alpha \in L\setminus K המקיים  \alpha ^{p}-\alpha \in K.
הוכחת המשפט

כיוון אחד: נניח  G=\operatorname {Gal} (L/K) מעגלית מסדר  p. יהי  \sigma  יוצר שלה. אז
ולכן ממשפט 90 של הילברט, יש  \alpha \in L כך ש- \alpha -\sigma (\alpha )=-1. מכאן  \sigma (\alpha )=\alpha +1 ומכאן  \sigma ^{j}(\alpha )=\alpha +j. אז  \alpha \notin K כי  \sigma (\alpha )\neq \alpha , וכיוון ש- [K(\alpha ):K]=p אז  [K(\alpha ):K]|p ולכן
ובסך הכל  [L:K(\alpha )]=1 ולכן  L=K(\alpha ). כמו כן לכל  j\in \mathbb {F} _{p}\subseteq K מתקיים
ולכן  \alpha ^{p}-\alpha  נמצא בשדה השבת  L^{G}=K, כלומר:  \alpha ^{p}-\alpha \in K.
כיוון שני: נניח  L=K(\alpha ). נסמן  f=x^{p}-x-\alpha ^{p}+\alpha . אז לכל j מתקיים  f(\alpha +j)=(\alpha +j)^{p}-\alpha -j-\alpha ^{p}+\alpha =j^{p}-j=0 לפי המשפט הקטן של פרמה. לכן  f מתפצל ב- L. הוא גם פולינום ספרבילי כי הוא זר לנגזרת שלו (שהיא 1-) ולכן  L/K הרחבת גלואה. כל איבר בה,  \sigma , הוא K-אוטומורפיזם של  L ולכן מעביר את  \alpha  לשורש כלשהו של  f,  \alpha +j. לכן אפשר להגדיר פונקציה  \omega :\operatorname {Gal} (L/K)\to \mathbb {F} _{p} המקיימת  \sigma (\alpha )=\alpha +\omega (\sigma ). כאן  \mathbb {F} _{p}=\mathbb {Z} /p\mathbb {Z}  הוא השדה הראשוני מסדר p אבל אנו מסתכלים עליו כעל החבורה האבלית  \mathbb {Z} /p\mathbb {Z} =\{0,1,...,p-1\} עם חיבור מודולו p. נראה ש- \omega  הוא איזומורפיזם של חבורות: יהיו  \sigma ,\tau \in \operatorname {Gal} (L/K). אז
ולכן  \omega  הומומורפיזם. תמונתו היא תת-חבורה של  \mathbb {F} _{P}, לכן טריוויאלית או כולה. אבל אם היא הייתה טריוויאלית גם ההרחבה הייתה טריוויאלית, בסתירה להנחה. כמו כן הגרעין של  \omega  הוא  \{\sigma |\sigma (\alpha )=\alpha \}=\{\operatorname {Id} \} לכן הוא איזומורפיזם. לכן החבורה מעגלית מסדר  p כרצוי.
מ.ש.ל.
נחום תקום

נחום תקום
נַחוּם תָּקוּם (נקרא גם: "איש קם חיש") הוא סוג של צעצוע, שכאשר מטים אותו על צידו הוא מתרומם מאליו.
השם העברי "נחום תקום" נוצר כנראה בהשפעת השם הרוסי של הצעצוע "ואנקה וְסטאנקה" (Ванька-Встанька) שמשמעותו: ואנקה (שם פרטי) תקום.
מבנה ועיצוב

הצעצוע מעוצב לרוב כמעין בובה בעלת תחתית עגולה. חלקה התחתון של הבובה עשוי מחומר בעל משקל סגולי גבוה, כגון מתכת, ואילו רוב הנפח של הבובה עשוי מחומר בעל משקל סגולי נמוך. מרכז המסה של הצעצוע נמוך מאוד ביחס לגובהו, וכאשר מטים את הצעצוע על צידו, מרכז המסה הנמוך גורם למומנט כוח בכיוון שיחזיר את הצעצוע חזרה למצב של עמידה.
עובדות מתמטיות

תכונת הנחום תקום של חפצים מסוימים מתאפשרת בזכות חלקם התחתון שלו תכונת שיווי משקל יציב. חלק זה עשוי לקיים תכונות מתמטיות מעניינות:
חצי כדור (המיספירה) המונח על משטח אופקי כך שמרכזו למעלה ישאף תמיד לחזור למצב זה כל עוד לא הפכו אותו.
עבור חצי אליפסואיד מתקיים מצב ייחודי: הוא נמצא במצב שיווי משקל יציב כל עוד החתך האליפטי שלו הוא בעל אקסצנטריות הקטנה מערך מסוים. החל מאקסצנטריות מסוימת ( \epsilon =0.7905) הוא יימצא במצב שיווי משקל רופף וכל תנודה קטנה תשנה את מצבו. בפרט, פרבולואידים, בעלי אקסצנטריות 1, אינם יכולים להימצא בשיווי משקל כאשר מניחים אותם על קודקודם. ארכימדס חקר תנוחות יציבה של פרבולואידים צפים (בספרו על גופים צפים).
מחקר

ב-1995 חזה המתמטיקאי הרוסי ולדימיר ארנולד קיומו של גוף עם תכונת נחום תקום, כלומר גוף עם בדיוק שני מצבי שיווי משקל: אחד יציב ואחד רופף, העשוי מחומר הומוגני.

השערה זו הוכחה ב-2005 בידי המדענים ההונגרים גאבור דומוקוש ופטר ורקוני. הגוף עם התכונה הזו זכה בכינוי "גוֹמבּוֹץ".
בתרבות

המונח "נחום תקום" משמש לעיתים לתיאור של מי שנפל ממעמדו ואחר כך הצליח לקום מחדש.
בניסוי בנדורה - ניסוי בתחום הפסיכולוגיה שנערך בשנת 1961 - נעשה שימוש בבובת נחום תקום, כאובייקט שהופעלה עליו אלימות. אחד השמות באנגלית של הצעצוע הוא Bobo doll, והניסוי נקרא על שמו - Bobo doll experiment.
צעצועים וחפצים דומים

בובה מסורתית ביפן הקרויה אוקיאגארי-קובושי (起き上がり小法師) בנויה בצורה דומה, ועיקר הנפח שלה עשוי מעיסת נייר. משמשת כקמע וכסמל לכושר התמדה ולגמישות.
ישנם צעצועים המעוצבים בצורה אחרת: מחוברים למשקולת הנמצאת מתחת לגובה השולחן. מרכז המסה של הצעצוע נמצא אף הוא מתחת לגובה השולחן, ולכן גם צעצוע כזה יחזור למצבו הקודם כאשר יטו אותו על צדו.
העיקרון המכני של הצעצוע משמש לעיתים גם לאביזרים שונים שאינם צעצועים.
גלריה

תמונת הצעצוע נחום תקום, נירנברג, המאה ה-19
בובת אוקיאגארי-קובושי מסורתית מיפן
צעצוע שמרכז המסה שלו מתחת לגובה השולחן, צעצוע זה יחזור אף הוא למצבו הקודם לאחר שיטו אותו על צידו
דוגמה ל"גומבוץ" - גוף מרחבי עם תכונת "נחום תקום" העשוי מחומר אחיד
הערות שוליים

↑  תוצאה זו מתקבלת מהשיקול המכני שמרכז העקמומיות הרגעי של חצי האליפסואיד צריך להימצא מתחת למרכז הכובד שלו
↑  ניר וולף, הארץ‏, ג'יימס בלייק: נחום תקום, הגרסה האמריקאית, באתר וואלה, 28 באוגוסט 2007
↑  הזוכים בתחרות הביתן לעיצוב עכשווי - ריהוטים 2005 - באתר Archijob‏, 5 באוקטובר 2004
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4320484-3 
חלקו התחתון של הצעצוע עשוי חומר בעל משקל סגולי גבוה, ולכן מרכז המסה נמוך באופן יחסי לגובהו של הצעצוע
כאשר הצעצוע מוטה על צידו, מרכז המסה הנמוך גורם למומנט כוח בכיוון שיחזיר את הצעצוע חזרה למצב של עמידה
נישאות טופוגרפית

נישָאוּת או נישָאוּת טופוגרפית או התנשאות (באנגלית: prominence, relative height או autonomous height) היא המידה שבה בולטת פסגה מעל סביבתה. תכונה זו משמשת למיון של הרים ופסגות כ"ראשיים" או "משניים". ככל שפסגה בולטת יותר מעל סביבתה, כך היא נחשבת יותר כפסגה "ראשית". נישאות נמדדת ביחידות אורך (מטרים, למשל).
הגדרות

קיימות מספר הגדרות שקולות לנישאות של פסגה:
הנישאות של פסגה היא הגובה של הפסגה מעל קו הגובה הנמוך ביותר המקיף אותה ואינו מקיף אף פסגה גבוהה יותר.
נאמר כי הנישאות של פסגה היא P מטרים, אם כדי להגיע לנקודה גבוהה יותר, עלינו לרדת מן הפסגה P מטרים לפחות. המשמעות של הגדרה זו היא שלנקודה הגבוהה בכל אי (או מסה יבשתית אחרת) הנישאות היא בדיוק הגובה מעל פני הים (אם, כמקובל, לא מחשיבים את המדרונות שמתחת לפני הים). הנישאות של פסגת האוורסט היא 8848 מטרים והיא הנקודה הנישאת ביותר על פני כדור הארץ.
לכל רכס ניתן לתאר את קו הרכס כחיבור של הנקודות הגבוהות ביותר ברכס. הנקודה הנמוכה ביותר של קו הרכס בין שתי פסגות היא אוכף או פאס. האוכף הגבוה ביותר מבין האוכפים על קווי הרכס היוצאים מפסגה נקרא אוכף המפתח (key col) של הפסגה. הנישאות היא הפרש הגובה בין הפסגה לאוכף המפתח שלה.
הגדרות > הגדרות נוספות

יש המעדיפים להתייחס לנישאות יבשה (dry prominence). מדד זה דומה לנישאות (או נישאות רטובה, למעשה) אך מתעלם לחלוטין ממים. מכאן שהנקודה הנמוכה ביותר לחישוב הנישאות אינה פני הים, אלא קרקעית הים. על פי מדד זה, האוורסט אינו ההר הגבוה ביותר (או בעל הנישאות הגבוהה ביותר) אלא הר הגעש
מאונה קיאה (Mauna Kea) שבהוואי. גובהו אמנם רק 4,205מ' מעל פני הים, אבל עומק האוקיינוס השקט בסביבתו הוא כמעט 6ק"מ. יוצא שהמאונה קיאה מתנשא יותר מעשרה קילומטרים מעל בסיסו, ואם לדייק, 10,203מ'. אם בודקים מהו ההר בעל הנישאות הגבוהה ביותר, זהו ההר הגבוה ביותר בעולם.
בעיות

השימוש בנישאות כמדד בלעדי לקביעת חשיבותה של פסגה זוכה לביקורת רבה. יש לכך מספר סיבות, אבל העיקרית שבהן היא שההגדרה היבשה מתייחסת לגובה שצריך לרדת, ואינה משקללת כלל את המרחק של אוכף המפתח מן הפסגה. כך למשל, לפי ההגדרה היבשה, הר מקינלי, באלסקה, שהוא ההר הגבוה ביותר באמריקה הצפונית (אחת משבע הפסגות), הוא פסגה משנית של האקונקאגואה, הפסגה הגבוהה באמריקה הדרומית. אוכף המפתח של המקינלי נמצא בניקרגואה, במרכז אמריקה, כ-7450ק"מ משם.
חשיבות הנישאות

הנישאות משמשת מדד אובייקטיבי להפרש הגובה שיש לטפס כדי להגיע לפסגה. למדד אובייקטיבי זה יש מתאם גבוה עם החשיבות של הפסגה, שהיא מדד סובייקטיבי. מסתבר שבמרבית המקרים פסגה מרשימה יותר ככל שהיא נפרדת יותר מהרים בגובה דומה או גבוהים יותר, וככל שהיא גבוהה מעל סביבתה. פסגות עם נישאות נמוכה ייחשבו ברוב המקרים פסגה משנית של הר גבוה יותר, או פסגה ראשית, אבל לא חשובה. יוצא שהגובה פחות משמעותי מהנישאות בקביעת ה"חשיבות" של הר.
לדוגמה, לפסגה המשנית של האוורסט, בגובה 8749, יש נישאות של 10מ' בלבד. היא אכן נחשבת פחות מפסגת ה-K2, אף על פי שהיא גבוהה ממנו. פסגת ה- K2, שנחשבת הפסגה השנייה בגבהה בעולם, היא בגובה של 8611 מטרים בלבד, אבל עם נישאות של 4017 מטרים.
למעשה, רק הרים עם נישאות ניכרת, נחשבים פסגות ראשיות או עיקריות.
באלפים, למשל, נקבעה על ידי ה-UIAA רשימה של 82 פסגות "רשמיות" שגבהן מעל 4000 מטרים. במקרה זה "רשמיות" אבל לא "ראשיות". הרשימה כוללת מספר רב של פסגות משניות בעלות נישאות נמוכה, אך חשובות מבחינת טיפוס. פסגות משניות מצוינות ככאלה ברשימה זו, והן מוגדרות כפסגות בעלות נישאות של פחות מ-100 מטר.
נימפית

| נימפית |
| --- | --- |
 פרט של נימפית הסרפד
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: פרפראים
תת־סדרה:: Glossata
משפחה:: נימפיתיים
סוג:: נימפית
שם מדעי
 Vanessa ‏פבריציוס, 1807

נימפית (שם מדעי: Vanessa) הוא סוג פרפרים ממשפחת הנימפיתיים. הסוג מונה מיני פרפרים נפוצים כגון נימפית החורשף ("גבירה מצוירת") ונימפית הסרפד ("אדמירל אדום"), המתגוררים גם בארץ.
מינים

נימפית הסרפד (Vanessa atalanta)
נימפית החורשף (Vanessa cardui)
Vanessa abyssinica
Vanessa altissima
Vanessa annabella
Vanessa braziliensis
Vanessa buana
Vanessa carye
Vanessa dejeanii
Vanessa dilecta
Vanessa dimorphica
Vanessa gonerilla
Vanessa hippomene
Vanessa indica
Vanessa itea
Vanessa kershawi
Vanessa myrinna
Vanessa samani
Vanessa tameamea
Vanessa terpsichore
Vanessa virginiensis
Vanessa vulcania
בספרות

בספרות של ולדימיר נבוקוב "אש חיוורת" (1962) משוחח גיבור הספר על סוג הפרפרים נימפית, כדימוי לאשתו.
נועם סובוביץ

| --- | --- |

 לידה:  9 בפברואר 1988 (בן 36) ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב 
 
נועם סובוביץ (נולד ב-9 בפברואר 1988) הוא דוגמן ובמאי קולנוע וטלוויזיה ישראלי.
ביוגרפיה

סובוביץ גדל במשפחה דתית בקרני שומרון, הצעיר מבין ארבעה ילדים. הוריו עלו להתנחלות בשנות ה־80 והמשפחה התגוררה בקרוואן. ב-2002 השתתף סובוביץ עם משפחתו בליל הסדר בפיגוע במלון פארק, ואימו נפגעה מרסיס. כשהיה בתיכון עזב את ההתנחלות ועבר ללמוד בפנימייה ברמת הגולן. לאחר סיום התיכון למד במכינה קדם צבאית ולאחריה התגייס לסיירת אגוז, ובמסגרת שירותו השתתף בלחימה בשג'אעייה במבצע עופרת יצוקה. למד קולנוע באוניברסיטת תל אביב.
קריירה מקצועית > במאי

ביקור מולדת (2017) - סרט קצר שיצר סובוביץ כחלק מהסדרה "מהגרים" - פרויקט של 12 סרטים דוקומנטריים קצרים של תלמידי החוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב. סובוביץ בחר להתמקד באחיו דן סובוביץ (אנ'), שחזר בשאלה, יצא מהארון ומתגורר בבריסל עם בן זוגו, בניסיון להבין מה גרם לו לעזוב את ישראל. הסרט שודר בישראל בערוץ 8 וזכה בפרס הסרט הקצר הטוב ביותר בפסטיבל אסטרה ובפסטיבל טמפה ביי, וכן היה מועמד לפרס הסרט הקצר הטוב ביותר בטקס פרסי ה-BAFTA.
הֶדֶף (2021) - סרט סטודנטים המתרחש בהתנחלות דתית שבמרכזו נער עדין המנסה להוכיח את גבריותו, בהשתתפותה של כרמל בין.
מלכה - סרט תיעודי קצר שהוקרן במסגרת פסטיבל מנה ראשונה.
נקודת מפנה (2022) - דוקו באורך מלא העוקב אחר משחק כדורגל שהתקיים ב-1970 בין נבחרת ישראל וקבוצת בורוסיה מנשנגלדבך, ועל חשיבות המשחק בקירוב יחסי גרמניה–ישראל.
דוגמנים (2022) - סדרה שיצר וביים סובוביץ עבור yes שעוקבת אחר עולם הדוגמנות.
חתונה ממבט ראשון - מאז 2024 שותף סובוביץ לבימוי הזוגות בתוכנית.
קריירה מקצועית > משחק

כשחקן, הופיע בתוכנית כוכב הצפון, וגילם מוכר בגדים בסדרה להיות איתה.
קריירה מקצועית > עריכה

נייעס - עורך תוכן ומפיק בפועל בסדרה התיעודית של כאן 11.
רבנו - עורך משנה בסדרה התיעודית אודות קהילת חסידי ברסלב בכאן 11.
קריירה מקצועית > דוגמנות

סובוביץ התגלה כדוגמן על ידי צלם ברחוב רוטשילד, ולאחר שתמונותיו הגיעו אל הסוכן שי כהן ארבל הוא הוחתם בסוכנות "יולי". הוא הופיע בפרסומות למותגי האופנה סלה ופוקס-ויזל ובפרסומות לקוקה-קולה ו-RC קולה, ועל שער מוסף זמנים מודרניים מבית ידיעות אחרונות.
חיים אישיים

סובוביץ מתגורר בתל אביב עם זוגתו. אחיו דן, הנמצא במרכז סרטו של סובוביץ "ביקור מולדת", הוא כותב הנאומים של סגן יו"ר האיחוד האירופאי.