stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משה אבן עזרא
שיריו > שירי הקודש

רמב"ע חיבר מאות פיוטים הכוללים קדושתאות, פיוטים ל'נשמת', פיוטי 'יוצר' ('מאורות', 'אהבות', 'גאולות'), למתודה חטאתיו, סליחות, ותוכחות. רוב הפיוטים הם שירי סטרופיים בעלי פזמונים חוזרים (מענה חוזר) או בתים הנחתמים בפסוקים מהמקרא. להבדיל משירי החול המקושטים והמלוטשים מלאכת מחשבת; הפיוטים השתפכות נפש ישירה, וכתובים בלשון פשוטה המדברת ללבם של משכילים והמוני-עם כאחד. הפייטן כשליח ציבור משווע בתחנונים לסליחת־חטא ומביע ציפייה לגאולה. נושאי הפיוטים: גדולת הבורא, קידושו והילולו בפי דרי־מעלה ודרי־מטה. זיכרון יום המיתה, תשובה מחטאים, הבלות העולם הזה ואפסות האדם, ענות הגלות, זכות אבות, חביבותן של תורה ומצוות, גדולת גוי שומר־אמונים, גאולה.
כתב דוד רדנר: "רוח המשורר מלא מרגשות תם ואמונת אומן לא-להי הצבאות, והגיונותיו סובבים הולכים להטיף לקח טוב לבני אדם כי ינזרו מתענוגות החיים וממנעמיהם אשר בהבל יסודם, וישימו כל מעיינם לבחור בדרך הישר והטוב אשר הוא חיינו ואורך ימינו בארצות החיים, לכן עשו למו שירי תפילותיו יתד במקום נאמן בספרי תפילות ישראל, ביתר שאת בספרי התפילה ליהודים בספרד ובאפריקה".
ספריו העיוניים > ספר ערוגת הבושם

פעם רמב"ע ישב באספת אנשים חכמים ומשכילים בספרות, ששוחחו על אודות השימוש במילות לשון הקודש על דרך ההעברה ועל דרך האמת. כל אחד מן הנאספים דיבר על זה לפי דעתו והבנתו. ראש האספה ביקש מרמב"ע, שיאסוף ויסדר בחיבור את הדברים השייכים לעניין זה, עם כל היוצאים מן הכללים, כדי שיוכלו המתעסקים בתורה ובנביאים למצוא בו את כל הדוגמאות הנצרכות. זה היה המניע לחיבור ספרו "ערוגת הבושם".
ספר ערוגת הבושם, או בשמו המקורי "מאמר הגן בעניין הדברים המשליים והאמתיים", הוא ספר פילוסופיה יהודית בשבעה שערים, המשקף את העולם האינטלקטואלי של משכיל אנדלוסי בן זמנו. הספר נחלק לשני חלקים: חלק פילוסופי וחלק לקסיקוגרפי, העוסקים גם-יחד בתורת המטאפורה המקראית. החלק הפילוסופי עוסק בתאולוגיה, במטאפיזיקה, ובתורת הנפש, תוך ביאור פסוקים מהמקרא; חובר בהשפעת המעתזלה והנאו-אפלטוניות, ואינו מושפע מהפילוסופים הערבים האריסטוטלים. חלק זה קרוב ברוחו לספר "עולם הקטן" של רבי יוסף אבן צדיק. בחלק הלקסיקוגרפי (מעין מילון של מילים בלשון הקודש הקשורות לאדם וגופו, בהתאם לדעות שבחלק הפילוסופי ולסיווגים של הרפואה הערבית האריסטוטלית), יש עיסוק ארוך במלאכת הרטוריקה, תוך הגנה על ביטויי האנשה במקרא ובספרות הרבנית. חלק זה דומה לחלק הראשון של "מורה נבוכים", אלא ששני הספרים חוברו מתוך תפיסות שונות.
בספרו רמב"ע משתמש באמרים מחכמים רבים (כגון רס"ג, יצחק בן שלמה הישראלי, דונש בן תמים, רבי שלמה אבן גבירול, רבנו בחיי אבן פקודה, סוקרטס, אפלטון, אריסטו, פיתגורס, אמפדוקלס, אבוקרט (היפוקרטס), אל-כנדי, קוסטא אבן לוקא, אל-פאראבי, אנציקלופדיה של אחי הטוהר). בשל צורתו האקלקטית נהגו בדורות האחרונים להעריכו כנעדר מקוריות. רק בשנים האחרונות החלו חוקרים לעמוד על חשיבותו.
הספר פותח בשיר פילוסופי התואם את תכנו (שיר רלד, במהדורת בראדי). הרי תחילתו:
בְּשֵׁם אֵל אֲשֶׁר אָמַר / וְהָעֹז לְאִמְרוֹתָיו / וְצִוָּה בְּלִי מוֹרֶה / וּמוֹרֶה לְמִצְוֹתָיו'"`UNIQ--ref-00000025-QINU`"'

וּפָעַל וְעָשָׂה כֹל / אֲשֶׁר אִוְּתָה נַפְשׁוֹ / וְהֵחֵל בְּלִי עֹזֵר / וְכִלָּה פְעֻלּוֹתָיו

אֲהוֹדֶה לְמֶמְשָׁלוֹ / וְאוֹדֶה לְמַהֲלָלוֹ'"`UNIQ--ref-00000026-QINU`"' / וְאֶקֹּד לְכֵס גָּדְלוֹ'"`UNIQ--ref-00000027-QINU`"' / וְזִכְרוֹ וְלִשְׁמוֹתָיו

וּמִי הוּא אֲשֶׁר יִצְרוֹ'"`UNIQ--ref-00000028-QINU`"' / מְאַחֵז יְקַר יֹצְרוֹ / וּמִי-זֶה אֲשֶׁר יַעֲמֹד / בְּסוֹדוֹ וְסִתְרוֹתָיו

וְאֵיךְ מֵת יְקַו לִסְפֹּר / וְסַפֵּר גְּאוֹן הַחַי / וְחֶסְרוֹן הֲיִמָּנֶה / בְּחַוֹּת יְתֵרוֹתָיו'"`UNIQ--ref-00000029-QINU`"'

לְרִאשׁוֹן בְּלִי רֵאשִׁית / וְאַחֲרוֹן בְּלִי אַחֲרִית / וְאֵיךְ לוֹ יְהִי תַכְלִית / וְאָפְסוּ תְחִלּוֹתָיו'"`UNIQ--ref-0000002A-QINU`"'

וְאֶחָד וְאַךְ לֹא הוּא / כְּאֶחָד אֲשֶׁר נָתַן / יְסוֹד הָאֱנוֹשׁ לַחְשֹׁב / וְלִכְלוֹל סְפֹרוֹתָיו'"`UNIQ--ref-0000002B-QINU`"'

וְאֶחָד וְלֹא יִרְבֶּה / וְיִמְעַט וְיֵחָלֵק / כְּאֶחָד אֲשֶׁר הוּא רֹאשׁ / אֲלָפָיו וְרִבְבוֹתָיו

אֲבָל הוּא אֲשֶׁר נוֹדָע / בְּרָאשֵׁי עֲלִילוֹתָיו / חֲיוֹתוֹ וְחָכְמָתוֹ / וְעֹז תַּעֲצוּמוֹתָיו'"`UNIQ--ref-0000002C-QINU`"'

וְרָחוֹק וְהוּא קָרוֹב / וְקָרוֹב וְהוּא רָחוֹק / וְנִמְצָא בְכָל-מָקוֹם / וְשָׂגְבוּ מְקוֹמוֹתָיו'"`UNIQ--ref-0000002D-QINU`"'
רבי משה אבן עזרא ומשוררי ספרד > פיוטי רבי יצחק אבן גיאת ופיוטי רמב"ע

בפשטות של פיוטי רמב"ע, בצורות של חלקם, ובבניית פיוטים סביב פסוקים מהמקרא, ניכרת השפעת הפיוטים של רבי יצחק אבן גיאת. בספר העיונים והדיונים כתב על רבו: "הוא היה מעיין המליצה ומקור הצחות... הוא הירבה לחבר יותר מאלה שקדמוהו דברי מוסר ותפילות, שירי תהילה וקינות; אבל לא כתב הרבה שירים שקולים משום שידיעותיו בחכמת בני ערב היו מעטות. הוא השתמש במילים נעימות שכוונתן פשוטה. שיריו נקראים ונמסרים מאיש לאיש".
לדוגמה, פיוט של רבי יצחק אבן גיאת (קידוש לליל ראש השנה שנמסר בעל-פה מדור לדור והועלה על הכתב לפני כמאה שנה):
לָנוּ כַטַּל תִּהְיֶה / נִפְרַח כַּשּׁוֹשַׁנָּה

יְמַלֵּא פִינוּ שְׂחוֹק / וּלְשׁוֹנֵנוּ רִנָּה



יָשֹׁמּוּ עַל בָּשְׁתָּם / הָאוֹמְרִים לִי הֶאָח

רְאוּ אוֹרִי נַעְתֶּם / וּלְצָרָתִי אֵין אָח

וַאֲנִי עַל קֵץ נֶחְתָּם / לִבִּי בּוֹעֵר כָּאָח

דַּבֵּר עַל לֵב נֶאֱנָח / כִּי בֹא יָבֹא בְרִנָּה'"`UNIQ--ref-00000032-QINU`"'



צָמֵא אֶל טַל יֶשַׁע / חַסְדְּךָ אֵלָיו יְקַוֶּה

כִּי בְשִׁמְךָ יִשְׁתַּעְשַׁע / הָעֵת גָּדְלְךָ יְחַוֶּה

אָנָּא שָׂא נָא פֶשַׁע / עֶבֶד נִבְזֶה וְדָוֶה

מָתַי יָשׁוּב בִּנְוֵה / שָׁלֵם עִיר נֶאֱמָנָה'"`UNIQ--ref-00000033-QINU`"'



חוּשָׁה לְעֶזְרָתִי / אַל נָא תִבְזֶה עֱנוּתִי

וּבְךָ אֱיָלוּתִי / כִי אַתָּה תִקְוָתִי

וּשְׂמֵחֵי רָעָתִי / יֵבֹשׁוּ עֵת פְּדוּתִי

יֹאמְרוּ אַחֲרֵי בְלֹתִי / הֵן הָיְתָה לִי עֶדְנָה'"`UNIQ--ref-00000034-QINU`"'



קִרְאוּ מַלְאֲכֵי שָׁלוֹם: / עִיר שָׁלֵם הָחֳרָבָה

צָרֵךְ הוֹלֵךְ וַהֲלֹם / בֵּיתוֹ שַׂמְתִּי עֲרָבָה

גֹּשִׁי בִתִּי עַד הֲלֹם / אֶרְפָּאֵךְ מִמְּשוּבָה

עַמְּךָ אֹהֲבֵם נְדָבָה / וּבָאוּ צִיּוֹן בְּרִנָּה'"`UNIQ--ref-00000035-QINU`"'
ופיוט דומה של רבי משה אבן עזרא (מאורה):
יַשְׁרוּ דַרְכֵי מְסִלַי / וְהָלְכוּ לְצִיּוֹן גְּאוּלִים

דַּבְּרוּ עַל לֵב אֲמֻלַי / נַחֲמוּ נַחֲמוּ אֲבֵלִים



מִבְּכִי מִנְעִי אֶת קוֹלֵךְ, / סֹעֲרָה כַיָּם הוֹמִיָּה

שִׁכְחִי כָל חֶרְדַּת אֶבְלֵךְ / תַאֲנִיָּה וַאֲנִיָּה

מִמְּעוּף צוּקָה אֶגְאָלֵךְ / מֵעֳנִי גָלוּת וּשְׁבִיָּה

קוֹל מְבַשֵּׂר טוֹב לִגְאוּלֵי / צַהֲלִי קוֹלֵךְ בַּת גַּלִּים'"`UNIQ--ref-00000039-QINU`"'



שַׁבְתִּי לָכֶם בְּרַחֲמִים / עַם מְתֵי אֹם לֹא רֻחֲמָה

תִּשְׁתִּי עוֹד כּוֹס תַּנְחוּמִים / תִּשְׁמְעִי אִמְרֵי נֶחָמָה

יוֹשְׁבֵי חֹשֶׁךְ שׁוֹמֵמִים / זָרְחָה לָכֶם אוֹר הַחַמָּה

וַחֲזוֹן נִחֻמֵי שְׁבִילִי / יֶחֱזוּ הַמַּשְׂכִּילִים'"`UNIQ--ref-0000003A-QINU`"'



הַעֲלוּ שִׁירִים הַמְרִיצוּ / עַם סְגֻלָּה מְתֵי מִסְפָּר

וּלְשֵׁם אֵל הַעֲרִיצוּ / כִּי בְרִיתְכֶם לֹא תוּפָר

אַחֲרָיו כְאַרְיֵה רוּצוּ / וִירִימְכֶם מִגּוּשׁ עָפָר

כִּי דְבָרוֹ נֵר לְרַגְלַי / צוּר עֹשֶׁה אוֹרִים גְּדוֹלִים'"`UNIQ--ref-0000003B-QINU`"'
רבי משה אבן עזרא ומשוררי ספרד > השפעת רבי שלמה אבן גבירול על שירתו

במיוחד ניכרת השפעת רבי שלמה אבן גבירול על שירי רמב"ע. רמב"ע כתב על רשב"ג בספר העיונים והדיונים: "הוא נקרא פרש המליצה ואמן השיר. יש עדינות ורוך לדבריו ונעימות לכוונותיהם... אלו שבאו אחריו הלכו בעקבותיו". שני המשוררים חיברו שירים פילוסופיים ושירי תלונה על פגעי הזמן ועל הרעות הנעשות תחת השמש. שירי רשב"ג מתאפיינים ברגשות עמוקים עזים גם רכים. שירי רמב"ע - ברעיונות נשגבים ובאמנות גדולה ובעושר מליצותיהם.
דוגמה לכך:
| רבי משה אבן עזרא | רבי שלמה אבן גבירול |
| --- | --- |
מְלִיצָתִי דְּרַשְׁתִּיהָ וְאֵינָהּ / וְדִמְעָתִי קְרָאתִיהָ וְהִנָּהּ וְנִשְׁמָתִי כְּמוֹ-אֶרֶץ נְשַׁמָּה / לְעֹז שִׁבְרָהּ וּבִתְעוֹת רַעֲיוֹנָהּ: מְלִיצָתִי בְּדַאְגָתִי הֲדוּפָה / וְשִׂמְחָתִי בְּאַנְחָתִי דְחוּפָה, וְאִם אֶרְאֶה שְׂחוֹק יִבְכֶּה לְבָבִי / לְחַיָּתִי שְׁהִיא מִנִּי קְטוּפָה.
נַכְעִיס בְּנֵי-יוֹם בּוֹ, וּמִי-זֶה יַעֲמֹד / מֵהֶם לְפָנֵינוּ וְיוֹעִידֵנוּ: אַכְעִיס בְּנוֹת יָמִים וְנֶגְדָּן אֶצְחֲקָה / כִּי צוֹעֲקוֹת: מִי זֶה אֲשֶׁר יִכְפֵּנוּ
בְּטֶרֶם יַעֲלֶה שַׁחַר דְּגָלָיו / וְהַשֶּׁמֶשׁ כְּנָפוֹ יִפְרְשֵׂהוּ: וְעֵת כִּי הֶעֱלָה שַׁחַר דְּגָלָיו / וְהֵרִים כּוֹכְבֵי בֹקֶר כְּנִסִּים
יָגוּר בַּאְשֶׁר / יִבְחַר בֵּינוֹת / צַלְעוֹתַי לוֹ / מוֹשְׁבוֹת שַׁלְוָה: לְךָ שָׁלוֹם שְׁכֹן צָפוֹן וְיָמִין - / בְּמָקוֹם נֶאֱמָן תִּשְׁכֹּן בְּחֻבִּי
הֲכִי תֵבֵל כְּמוֹ מַעְבָר וְשַׁחַת / כְּצוּלַת יָם וְנַחְנוּ הָאֳנִיָּה וְעוֹלַם הַגְּוִיּוֹת שָׂם לְנַסּוֹת / וְעוֹלַם הַנְּשָׁמוֹת שָׂם לְמִחְיָה: לְךָ שְׁנֵי הָעוֹלָמִים אֲשֶׁר נָתַתָּ בֵּינֵיהֶם גְּבוּל / הָרִאשׁון לְמַעֲשִׂים וְהַשֵּׁנִי לִגְמוּל.
וְאֵיךְ יַעְמֹד בְּלִי יוֹסֵף לְבָבִי / הֲיִחְיֶה גוּף אֱנוֹשׁ מֵאֵין נְשָׁמָה: הֲיִחְיֶה אֱנוֹשׁ מֵאֵין נְשָׁמָה וְיִשָּׁאֵר - / הֲכִי נִשְׁאֲרָה מֵאֵין נְשָׁמָה גְּוִיָּתִי,
שְׁפַל לֵב עִם־בְּנֵי תֵבֵל וְהָיוּ / לְיָדָיו עַל־בְּנֵי־עַיִשׁ תְּשׂוּמוֹת: מְעִידוֹת כִּי לְיָדָךָ הַנְּשׂוּאָה / בְּרוּם עַל כּוֹכְבֵי שַׁחַק תְּשׂוּמוֹת.
בָּאתִי בְאַחְרִית הַזְּמָן עֵת גָּֽמְרוּ / כָל־הַחֲסִידִים וֶאֱמוּנִים פָּסּוּ: מָה אַאֲרִיךְ שִׂיחִי וְתֵבֵל הָיְתָה / טוֹבָה אֲבָל בָּאֲחֲרוֹנָה בָּאתִי
ראו גם

תור הזהב של יהדות ספרד
לקריאה נוספת > כתביו, פירושים

משה אבן עזרא, ספר הענק הוא התרשיש, בעריכת דוד גינצבורג, מקיצי נרדמים: ברלין, תרמ"ו.
שאול בן עבדללה יוסף, משבצת התרשיש, פירוש מספיק לספר התרשיש של ר' משה אבן עזרא, וינה. תרפ"ו.
משה אבן עזרא, שירי החול, יוצאים לאור על ידי חיים בראדי, הוצאת שוקן, ספר ראשון: ברלין תרצ"ח, ספר שני (ביאור לדיואן): ירושלים תש"ב, ספר שלישי (המשך הביאור, מפתח כללי לביאור מאת דן פגיס): ירושלים תשל"ח.
שירי משה בן יעקב אבן עזרא, מקובצים על פי ספרים וכתבי יד, סדורים, מוגהים ומבוארים על ידי ח. נ. ביאליק, י. ח. רבניצקי, הוצאת דביר תל אביב, ירושלים תרפ"ח
משה אבן עזרא, שירי קודש, יוצאים לאור על ידי שמעון ברנשטיין, מסדה, 1957
ישראל לוין, טובה רוזן, שירי הקודש של משה אבן עזרא, חלק א - תל אביב, אוניברסיטת תל אביב, 2012 חלק ב- תל אביב, 2014.
משה אבן עזרא, שירים, בעריכת חביבה שי, אוניברסיטת תל אביב תש"ע.
ר' משה בן יעקב אבן עזרא, שירת ישראל, מתורגם לעברית עם מבוא והערות מאת בן-ציון הלפר, הוצאת שטיבל, ליפסיה, תרפ"ד.
משה בן יעקב אבן עזרא, ספר העיונים והדיונים, ערך, הגיה ותרגם בצירוף הערות אברהם שלמה הלקין, ירושלים: מקיצי נרדמים, תשל"ה.
לקריאה נוספת > מחקרים ומאמרים > תולדות חייו ורקע היסטורי

דוד כהנא, רבי משה בן עזרא, ב-"השילוח" 2 בינואר 1904, 1 בפברואר 1904.
דוד ילין, משה בן עזרא ושירתו, ב-"תרביץ", ניסן-תמוז תרצ"ו, ע' 319–334.
חיים ברודי, משה אבן עזרא: אירועים בחייו, בתוך "הרבעון היהודי לביקורת", 24 מס' 4 (אפריל 1934), ע' 309–320 (באנגלית).
יהודה ליב (לאופולד) דוקעס, משה בן עזרא: תולדות חייו ויצירתו הספרותית, גברודר: בון 1839 (בגרמנית).
חיים שירמן, תולדות השירה העברית בספרד המוסלמית, מאגנס: ירושלים 1995.
אהרן בן-אור, תולדות השירה העברית בימי הבינים, ספר א, מסדה: תל אביב 1945.
ד"ר אריה מור, שמואל הנגיד המדינאי והמשורר, משה אבן עזרא האיש והמשורר, הוצאת מסדה, 1958
לקריאה נוספת > מחקרים ומאמרים > שיריו וספריו

י. נ. שמחוני, שירת ישראל, ב-"התקופה", ספר עשרים ושלשה, שטיבל: תל אביב תרצ"ד.
יעקב שטיינברג, שירת ישראל, ב-"מאזנים" ה' תש"ה, ע' 299–301.
דן פגיס, שירת החול ותורת השיר למשה אבן-עזרא ובני דורו, מוסד ביאליק: ירושלים 1970.
א. מ. הברמן, משורר בן-ימינו על שירתו של משורר מימי הביניים, בתוך "מאזנים", סיון תש"ל, ע' 76–78.
יוסף דנה, הפואטיקה של השירה העברית בספרד בימי הביניים עפ״י ר׳ משה אבן עזרא ומקורותיה, ירושלים: דביר תשמ"ג (1982).
יוסף דנה, הסתייעות באבות האומה בפיוט ר' משה אבן עזרא, בתוך "בית מקרא", תמוז-אלול תשמ"ה, כרך ל, חוברת ד, ע' 514–522.
מנחם זהרי, ר' משה אבן עזרא כחוקר המקרא, בתוך "בית מקרא", ניסן תשכ"א, כרך ו, חוברת א-ב, ע' 32–38.
מאשה יצחקי, אביב הגיע - פסח בא? (עיון בשירו של משה אבן-עזרא "כתנות פסים"), בתוך "מאזנים", אדר ב' תשמ"ד, ע' 52–53.
מאשה יצחקי, עיון בשיר 'כל מדברי תבל לבניה כזב' - הערות מספר על לשונו הפיגורטיבית של משה אבן עזרא, ב-"דפים למחקר ספרות", כרך רביעי (1988), ע' 45–50.
יוסף יובל טובי, זהר אלריאץ' (פרחי הגן) הוא ספר הענק: בין מציאות לדמיון, בתוך: "שירת דבורה, מתנת ידידות והוקרה לפרופסור דבורה ברגמן", באר שבע תשע"ט, ע' 133–166.
יוסף ינון פנטון (פול פנטון), פילוסופיה ופרשנות בגן המטאפורה של משה אבן-עזרא, ליידן, ניו-יורק, קלן: בריל 1997 (בצרפתית).
מרדכי כהן, דמיון והגיון, אמת ושקר: גישותיהם של רמב"ע ורמב"ם למטפורה המקראית לאור הפואטיקה והפילוסופיה הערבית, תרביץ, ניסן-סיון תשס"ד, ע' 417–458.
ג'ויס רנדולף

| --- | --- |

 לידה:  21 באוקטובר 1924 דטרויט, ארצות הברית 
 פטירה:  13 בינואר 2024 (בגיל 99) ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1949–2024 (כ־75 שנים)
 מספר צאצאים:  1 
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:   
 
ג'ויס רנדולף (באנגלית: Joyce Randolph, נולדה בשם ג'ויס סירולה; 21 באוקטובר 1924 – 13 בינואר 2024) הייתה שחקנית אמריקאית, שהייתה ידועה בעיקר בזכות משחקה בקומדיית המצבים האמריקאית "The Honeymooners".
ביוגרפיה

רנדולף נולדה בדטרויט, מישיגן. כנערה היא השתתפה בסדנת המשחק של אוניברסיטת וויין. לאחר שסיימה את התיכון, היא החלה לעבוד בחנות של סאקס פיפת' אווניו בדטרויט. כש-"Stage Door" ניגנה בדטרויט, היא ניגשה לאודישן, קיבלה תפקיד והופיעה איתה בהמשך סיבוב ההופעות. היא עברה לניו יורק בשנת 1943 כדי להמשיך בקריירת משחק. היא קיבלה תפקידים בברודוויי וכן תפקידים שונים בטלוויזיה.
בשנת 1951, היא השתתפה בפרסומת של ג'קי גליסון לחברת קלורטס ולאחר מכן לוהקה לתפקיד במערכון ב- "Cavalcade of Stars", תוכניתו של גליסון ברשת הטלוויזיה DuMont. זמן קצר לאחר מכן, היא לוהקה לתפקיד טריקסי בסדרת הטלוויזיה "The Honeymooners". כמה כותבי טורים עיתונאיים בניו יורק התייחסו אליה כ"גרבו מדטרויט". "זו עדיין תעלומה... הייתי מישהי לא ידועה מדטרויט. למה גארבו? ובכן, היא הייתה סקנדינבית - וגם אני", הגיבה רנדולף.
ביוגרפיה > The Honeymooners

רנדולף הייתה אחת מרביעיית שחקני קומדיית המצבים המצליחה, שכללה את ג'קי גליסון בתור ראלף קרמדן, ארט קרני בתור אד נורטון, אודרי מדוז בתור אליס קרמדן, ורנדולף בתור תלמה "טריקסי" נורטון.
רנדולף גם גילמה את טריקסי במערכונים בתוכניתו של גליסון, "המופע של ג'קי גליסון". בראיון בספטמבר 2015 אמרה רנדולף שהיא לא גילמה את טריקסי נורטון בחידוש לסדרה בגלל סיבות אישיות וגאוגרפיות. בנוסף, רנדולף הצהירה, שגליסון החשיב אותה כ"טריקסי המובהקת".
ביוגרפיה > תפקידים נוספים

בשנת 1950 הופיעה רנדולף בברודוויי ב-"Ladies Night in a Turkish Bath".  לאחר שהיא הפכה מזוהה עם הדמות של נורטון, היא לוהקה לתפקידים אחרים לעיתים רחוקות. "במשך שנים אחרי התפקיד הזה", אמרה רנדולף, "הבמאים היו אומרים: 'לא, אנחנו לא יכולים להשתמש בה. היא ידועה מדי בתור טריקסי." היא הופיעה במחזות זמר, עשתה פרסומות והיו לה כמה הופעות אורח בסדרות טלוויזיה, כולל פרק מחווה לטריקסי נורטון (יחד עם אודרי מדוז) בשנת 1991 - הפרק "זבובי" בקומדיית המצבים "Hi Honey, I'm Home!".
ביוגרפיה > חיים אישיים

רנדולף התחתנה עם ריצ'רד לינקולן צ'ארלס, מנהל שיווק, ב-2 באוקטובר 1955. צ'ארלס מת ב-1997 בגיל 74. בנם, רנדולף ריצ'רד צ'ארלס, אף הוא מנהל שיווק.
היא הייתה דודה-רבתא של שחקן הבייסבול לשעבר טים רדינג.
נפטרה ב-13 בינואר 2024.
הערות שוליים

↑  Merwin, Gregory (בפברואר 1956). "Truly a 'Honeymooner'". TV Radio Mirror. 45 (3): 68–69, 102–103. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  
Collins, Glenn (2007-01-27). "For TV's Trixie, the Honeymoon Lives On". The New York Times. נבדק ב-2007-01-27.
↑  "Happy 91st birthday to Joyce Randolph, Trixie Norton of The Honeymooners". MeTV. אורכב מ-המקור ב-12 במרץ 2020. נבדק ב-12 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Terrace, Vincent (2011). Encyclopedia of Television Shows, 1925 through 2010 (2nd ed.). Jefferson, N.C.: McFarland & Company, Inc., Publishers. p. 521. ISBN 978-0-7864-6477-7.
↑  "JOYCE RANDOLPH 2015 INTERVIEW: Jackie Gleason / Honeymooners / Ripper the Clown Podcast". ארכיון מ-2021-12-21. נבדק ב-2 באפריל 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Joyce Randolph". Internet Broadway Database. The Broadway League. אורכב מ-המקור ב-12 במרץ 2020. נבדק ב-12 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Miller, Bryan (6 בפברואר 1994). "Trixie and Alice stuck in Endless TV honeymoon". Wisconsin State Journal. Wisconsin, Madison. The New York Times. p. 9 F. נבדק ב-12 במרץ 2020 – via Newspapers.com. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Noble, Marty (2009-01-22). "Rose over the 'Moon about Redding; New Mets pitcher sure to provide lots of material for broadcasts". MLB.com. אורכב מ-המקור ב-2009-01-22. נבדק ב-2009-01-22.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1250194946  ISNI: 0000 0000 3878 0234  LCCN: no00072349  VIAF: 53699206   WorldCat (עם VIAF): 53699206
ג'ניס איאן

| --- | --- |

 לידה:  7 באפריל 1951 (בת 73) הברונקס, ארצות הברית 
 שם לידה:  ג'ניס אדי פינק
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1965 
 מקום לימודים:  תיכון איסט אורנג' קמפוס 
 סוגה:  מוזיקת פופ, מוזיקה עממית 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה 
 חברת תקליטים:  קולומביה רקורדס, ורב רקורדס, אטלנטיק רקורדס, ווינדהאם היל רקורדס 
 פרסים והוקרה:  פרס גרמי לאלבום ספוקן וורד (10 בפברואר 2013)  Audie Award for Narration by the Author or Authors 
 janisian.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ניס איאן (באנגלית: Janis Ian, נולדה בשם ג'ניס אדי פינק, ב-17 באפריל 1951) היא זמרת-יוצרת יהודייה-אמריקאית, בעלת טור וסופרת.
איאן נולדה בניו יורק בתחילת שנות ה-50, ועוד בהיותה נערה לקחה חלק פעיל בסצנת מוזיקת הפולק האמריקאית של אמצע שנות ה-60.
אף על פי שעיקר פעילותה המוזיקלית של איאן הייתה בשנות ה-60 וה-70, היא המשיכה להקליט גם לתוך המאה ה-21.
קורות חיים > ילדות ונעורים

איאן נולדה למשפחה יהודית בעיר ניו יורק ורוב ילדותה עברה עליה באזור ניו ג'רזי. בילדותה גדלה בחווה, ולמדה בבית הספר יסודי בניו ג'רזי ובנעוריה למדה בבית הספר התיכון של העיר ניו יורק למוזיקה ואמנות.
אביה היה מורה למוזיקה, ויחד עם אימה הם ניהלו מחנה קיץ בצפון מדינת ניו יורק. בתקופת המלחמה הקרה הוריה של איאן היו תחת השגחה ממשלתית, בגלל הנטייה הפוליטית השמאלנית שלהם.
כילדה העריצה איאן את עבודתם של חלוצי מוזיקת הפולק כמו למשל הזמרות ג'ואן באאז ואודטה. איאן החלה ללמוד לנגן בפסנתר כבר בגיל שש, ועד תחילת שנות הנעורים שלה ידעה לנגן בכלים רבים: אורגן, צ'מבלו, קרן יער, חליל וגיטרה. כאשר הייתה איאן בת 12 היא כתבה את שירה הראשון, "Hair of Spun Gold" שפורסם במגזין הפולק Broadside ולאחר מכן הוקלט לאלבום הבכורה שלה.
בשנת 1964 היא שינתה את שמה חוקית לג'ניס איאן. שם המשפחה החדש שלה היה שמו האמצעי של אחיה אריק.
קורות חיים > קריירה מוזיקלית

כאשר הייתה איאן בת 13 כתבה וביצעה את שירה הראשון שהפך ללהיט "Society's Child (Baby I've Been Thinking)‎". השיר עוסק במערכת יחסים רומנטית בין-גזעית, שנתקלת בהתנגדות מכל הצדדים (אימה של הנערה, חבריה והמורים שלה). השיר שוחרר פעמיים לתקשורת בשנים 1965–1967, והפך ללהיט בארצות הברית לאחר שליאונרד ברנשטיין הציג אותו בתוכנית מיוחדת ברשת הטלוויזיה CBS שנקראה Inside Pop: The Rock Revolution.
מילות השיר נחשבו כטאבו ובכמה תחנות רדיו הוא נאסר להשמעה והוצא מרשימות ההשמעה.
בקיץ 1967 השיר הגיע למקום ה-14 במצעד Billboard Hot 100, ומכר 600 אלף עותקים. האלבום ממנו הוא לקוח מכר 350 אלף עותקים.
בשנת 2008 הוציאה איאן אוטוביוגרפיה בה כתבה בין היתר על דברי שטנה ואיומים על חייה שקיבלה בעקבות שיר זה. כמו כן היא סיפרה על תחנת רדיו באטלנטה שבעקבות השמעות של השיר הוצתה ונשרפה.
כשהייתה בת 16 איאן פגשה את השחקן ביל קוסבי מאחורי הקלעים של התוכנית Smothers Brothers בה היא קידמה את השיר Society's Child.
מאחר שהייתה קטינה, היא הייתה מחויבת בליווי במהלך מסע ההופעות. כאשר קוסבי פגש בה, איאן נחה על ברכיה של המלווה שלה. קוסבי לכאורה פירש את האינטראקציה בין איאן למלווה שלה כ"לסבית". נראה שלאחר מכן הוא הזהיר תוכניות טלויזה אחרות שאיאן לא עונה על ההגדרה של "בידור המתאים לכל המשפחה" ולא צריכה לקבל במה בתוכניות טלוויזיה, בגלל הזהות המינית שלה.
"Society's Child" שם את איאן במשבצת של זמרת-של-להיט-אחד, עד שנת 1975, אז יצא הסינגל שהפך להשיר המצליח ביותר שלה ביותר בארצות הברית, "At Seventeen".
השיר הוא אמירה מרירה על אכזריות בגיל ההתבגרות, אשליית הפופולריות וחרדת ההתבגרות, כפי שהשתקפה בפרספקטיבה של איאן בת ה-24. השיר הפך ללהיט וזכה לשבחי הביקורות והקהל. הוא הגיע למקומות הראשונים במצעדי הפזמונים העיקריים.
איאן זכתה פעמיים בפרס גראמי: בשנת 1975 זכתה לראשונה בפרס עבור השיר At Seventeen בקטגוריית ביצוע הפופ הקולי הטוב ביותר לזמרת, והביס שירים מתחרים של זמרות מובילות באותה תקופה.
בפעם השנייה זכתה בפרס גראמי לאלבום כמעט 40 שנה לאחר מכן, עבור האלבום האוטוביוגרפי שלה, Society's Child.
השיר At Seventeen נחשב כשיר המצליח ביותר של איאן והגיע למקום הראשון במצעדי הפזמונים.
איאן ביצעה את השיר בתוכנית הבכורה של סאטרדיי נייט לייב ב-11 באוקטובר 1975.
האלבום מתוכו לקוח השיר, Between the Lines, היה גם הוא להיט במצעדים. האלבום זכה במהירות במעמד של אלבום זהב ולאחר מכן לפלטינה עבור מכירות של למעלה ממיליון עותקים בארצות הברית.
מדד נוסף להצלחת השיר הוא אנקדוטלי: ביום וולנטיין בשנת 1977, איאן קיבלה 461 כרטיסי ולנטיין, בעקבות מילות השיר "At Seventeen" שדיברו על כך שהיא מעולם לא קיבלה כרטיס כזה.
השיר שלה "Fly Too High" שהופק על ידי מפיק הדיסקו ג'ורג'ו מורודר, היה תרומתה של ג'ניס איאן לפס הקול לסרט עם ג'ודי פוסטר, Foxes. איאן קיבלה על שיר זה מועמדות לפרס גראמי והשיר נהפך ללהיט במדינות רבות ביניהן ישראל, דרום אפריקה, בלגיה, הולנד ואוסטרליה. איאן זכתה גם לפופולריות רבה ביפן ושיריה הגיעו שם למקומות גבוהים במצעדי המוזיקה.
מספר שירים של איאן זכו לגרסאות עבריות. ביניהם "ג'סי" בביצוע מיכל טל, "בת 17" בביצוע צילה דגן ו"צל כבד" בביצוע אריק סיני.
כתיבה ועריכה

איאן כותבת מדע בדיוני. היא קוראת של סוגה זו שנים רבות ובשנת 2001, השתתפה ב-Millennium Philcon. סיפורים קצרים שכתבה התפרסמו באוספים שונים, והיא ערכה יחד עם מייק רזניק את האנתולוגיה Stars: Original Stories Based on the Songs of Janis Ian, שפורסמה בשנת 2003. היא משתתפת לעיתים בכינוסים של מדע בדיוני.
איאן הייתה כותבת טור קבועה ועדיין כותבת לעיתים, עבור מגזין חדשות אמריקאי של הקהילה הלהט"בית, The Advocate.
ביולי 2008 פרסמה איאן את האוטוביוגרפיה שלה Society's Child, אשר זכתה לשבחי הביקורות. יחד עם הספר יצא גם אלבום המכיל רבים משירי האהבה של איאן.
חיים אישיים

איאן נישאה למפיק הסרטים הפורטוגלי טינו סרגו בשנת 1978; הם התגרשו לאחר חמש שנים. באוטוביוגרפיה שלה איאן חושפת פרטים על התעללות פיזית ורגשית שספגה ממנו. לאחר שעברה להתגורר בנאשוויל, איאן פגשה את פטרישיה שניידר בשנת 1989. איאן יצאה מהארון כלסבית בשנת 1993 כאשר הוציאה לאור את אלבומה Breaking Silence. שניידר ואיאן התחתנו בטורונטו בשנת 2003.
אמה של איאן, פרל, אובחנה כחולת טרשת נפוצה בשנת 1975. איאן ואחיה שכנעו את אימם להגשים את חלומה ולהירשם לקולג'. פרל בסופו של דבר השתתפה בתוכנית להשכלת מבוגרים בקולג' וסיימה לבסוף עם תואר שני. לאחר מותה של פרל, איאן החליטה לגייס כסף לתמיכה בתוכניות לחינוך המשך לסטודנטים מבוגרים. כיום הקרן שהקימה איאן, "Pearl Foundation scholarships", תורמת מעל 800 אלף דולר במלגות שונות.
דיסקוגרפיה

אלבומים
(Janis Ian (1967
(For All the Seasons of Your Mind (1967
(The Secret Life of J. Eddy Fink (1968
(Who Really Cares (1969
(Present Company (1971
(Stars (1974
(Between the Lines (1975
(Aftertones (1976
(Miracle Row (1977
(Janis Ian (1978
(Night Rains (1979
(Restless Eyes (1981
(Uncle Wonderful (1983
(Breaking Silence (1993
(Simon Renshaw Presents: Janis Ian Shares Your Pain (1995
(Revenge (1995
(Hunger (1997
(God & the FBI (2000
(Lost Cuts 1 (2001
(Billie's Bones (2004
(Folk Is the New Black (2006
(Strictly Solo (2014
אלבומי אוסף
Remember (1978) orig. JVC Japan, now Rude Girl
The Best of Janis Ian (1980) CBS Benelux
My Favourites (1980) CBS Benelux
At Seventeen (1990) CBS
Up 'Til Now (1992) Sony
Society's Child: The Verve Recordings (1995) Polydor/UMG
Live on the Test 1976 (1995) BBC World Wide
Unreleased 1: Mary's Eyes (1998) Rude Girl
The Bottom Line Encore Collection (1999) Bottom Line Record
The Best of Janis Ian (2002) Festival Australia
Live: Working Without a Net (2003) Rude Girl
Souvenirs: Best of 1972–1981 (2004) Rude Girl
Unreleased 2: Take No Prisoners (2006) Rude Girl
Unreleased 3: Society's Child (2006) Rude Girl
Ultimate Best (2007) JVC Victory
Best of Janis Ian: Autobiography Collection (2008) Rude Girl
The Essential Janis Ian - Sony worldwide
די וי די
(Live at Club Cafe (2005
(Janismania (2005
(Through the Years: A Retrospective (2007
(Janis Ian '79: Live in Japan & Australia (2008
לקריאה נוספת

Who Really Cares: Poems From Childhood and Early Youth 1969 (2002 re-release) [[:en:Special:BookSources/9781930709379|ISBN 978-1-930709-37-9]]
Songbook  1999 [[:en:Special:BookSources/9780769201481|ISBN 978-0-7692-0148-1]]
Stars: Original Stories Based on the Songs of Janis Ian 2003 [[:en:Special:BookSources/9780756401771|ISBN 978-0-7564-0177-1]] (ed., with Mike Resnick)
"Prayerville" 2003 (in Women Writing Science Fiction As Men, ed. Mike Resnick and Martin H. Greenberg [[:en:Special:BookSources/9780756401481|ISBN 978-0-7564-0148-1]])
Society's Child: My Autobiography, 2008, Tarcher/Penguin; [[:en:Special:BookSources/158542675X|ISBN 1-58542-675-X]]; [[:en:Special:BookSources/9781585426751|ISBN 978-1-58542-675-1]]