stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תוחלת
דוגמה 2

על מנת לחשב תוחלת רווחה מהגרלה, נמפה את כל התוצאות האפשריות מההגרלה (זכייה או הפסד), נחשב את הסיכוי שכל מאורע יקרה ומה תוחלת התוצאה, ונסכם את כולם. קיימת גם אפשרות להפסד, בו המשתתף בהגרלה מפסיד את סכום ההגרלה.
לצורך הדוגמה נעזר בטבלה הבאה: (בהנחה שאלו פרסים קבועים שאינם משתנים, מספר המשתתפים בהגרלה הוא 16,273,488 והמחיר להשתתפות בהגרלה הוא ₪2.9).
| רמת הפרס | סכום הפרס | מספר הזוכים | הסתברות הזכייה | ≈אחוז תוחלת הזכייה (*אחוז ההחזר) | ≈תוחלת הרווח הצפוי | ≈תוחלת הזכייה (=תוחלת הרווח) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 4,000,000 | 1 | 1/16,273,488 | 8.4758% | 0.2458 ₪ | 2.6542- ₪ |
| 2 | 500,000 | 6 | 6/16,273,488 | 6.3569% | 0.1843 ₪ | 2.7157- ₪ |
| 3 | 2,500 | 186 | 186/16,273,488 | 0.9853% | 0.0286 ₪ | 2.8714- ₪ |
| 4 | 350 | 1,116 | 1,116/16,273,488 | 0.8277% | 0.0240 ₪ | 2.8760- ₪ |
| 5 | 125 | 6,975 | 6,975/16,273,488 | 1.8475% | 0.0540 ₪ | 2.8464- ₪ |
| 6 | 40 | 41,850 | 41,850/16,273,488 | 3.5471% | 0.1030 ₪ | 2.7971- ₪ |
| 7 | 35 | 89,900 | 89,900/16,273,488 | 6.6673% | 0.1934 ₪ | 2.7066- ₪ |
| 8 | 10 | 539,400 | 539,400/16,273,488 | 11.4296% | 0.3315 ₪ | 2.5685- ₪ |
| סה״כ: | 1.16 ₪ בממוצע | 679,434 | 679,434/16,273,488 | 40.1371% | ₪1.1640 | 1.7360- |
| שאינם זוכים בשום פרס אלא מפסידים את סכום ההגרלה | 2.9- | 15,594,054 | 15,594,054/16,273,488 | 95.8249%- | 2.7889-₪ |  |
| סה״כ | 1.16 ₪ בממוצע | 16,273,488 | 1/1 | 55.6877%- | 1.6149-₪ |  |
ניתן לחשב את תוחלת הרווח הצפוי בצורה הבאה:
בשביל לזכות בפרס הראשון יש רק אפשרות אחת מתוך סך של 16,273,488 אפשרויות כך שהסיכוי הוא 0.000006% והתקבול הוא 4,000,000 ש"ח.
באופן דומה נחשב עבור כלל אפשרויות הזכייה ואז נקבל:
4,000,000\times {\frac {1}{16,273,488}}+500,000\times {\frac {6}{16,273,488}}+2,500\times {\frac {186}{16,273,488}}+350\times {\frac {1,116}{16,273,488}}
+125\times {\frac {6,975}{16,273,488}}+40\times {\frac {41,850}{16,273,488}}+35\times {\frac {89,900}{16,273,488}}+10\times {\frac {539,400}{16,273,488}}=1.164
כלומר, אם לדוגמה עלות השתתפות במשחק זה היא 2.9 ₪ אזי תוחלת אחוז הרווח הצפוי שווה ל-40.1371575% (2.9 / 1.163977569) מההשקעה.
תוחלת ההפסד הצפוי מן ההשתתפות בהגרלה היא  -2.9\times {\frac {15,594,054}{16,273,488}}=-2.7789
כך שסך תוחלת הרווח מההגרלה היא:
1.164-2.7789=-1.6149 והמשמעות היא שעבור כל 2.9 שח שיסכן משתתף ההגרלה, הוא תוחלת ההפסד היא 1.6149, שהם 55.6877%-
יש להבדיל בין תוחלת הזכייה/תוחלת ההפסד (שבה הערך המתקבל מייצג את סכום הרווח/ההפסד) לבין תוחלת הרווח הצפוי/תוחלת ההפסד הצפוי (שבה הערך המתקבל מייצג את הסכום הממוצע שמוחזר בכל הגרלה) הנובעות מההשתתפות בהגרלה, בשני המקרים האחוז זהה אך התוחלת שונה.
בהגרלות בהן הפרסים מתחלקים בין הזוכים – תוחלת הצפי אינה בהכרח זהה לאחוז ההחזר המוקצה לפרסים כיוון שהסיכוי לנצח נשאר זהה, אך התקבול מזכייה יורד (מתחלק כאמור בין כמה זוכים), מה שמקטין עוד את תוחלת הרווח (קר, מגדיל את תוחלת ההפסד).
תכונות התוחלת

לשני משתנים מקריים בעלי אותה התפלגות תהיה אותה תוחלת.
אופרטור התוחלת  E הוא ליניארי, ולפיכך (כאשר  X,Y משתנים מקריים המוגדרים על אותו מרחב הסתברות, ו- a,b מספרים ממשיים):
\operatorname {E} (a)=a
\operatorname {E} (aX+b)=a\operatorname {E} (X)+b
\operatorname {E} (aX+bY)=a\operatorname {E} (X)+b\operatorname {E} (Y)
אופרטור התוחלת אינו כפלי, כלומר, השוויון  \operatorname {E} (XY)=\operatorname {E} (X)\operatorname {E} (Y) אינו מתקיים בדרך כלל. כאשר השוויון מתקיים, אומרים שהמשתנים  X ו- Y בלתי מתואמים. כל שני משתנים בלתי תלויים הם גם בלתי מתואמים. ההפרש  \operatorname {E} (XY)-\operatorname {E} (X)\operatorname {E} (Y) הוא השונות המשותפת ומסומן לרוב  \operatorname {cov} (X,Y), שממנה אפשר לחשב את מקדם המתאם.
אם X,Y משתנים מקריים, מתקיים  \ \operatorname {E} (X)=\operatorname {E} (\operatorname {E} (X|Y)). תוצאה זו קרויה לפעמים "משפט ההחלקה".
תוחלת של זמן המתנה

אם  X הוא משתנה מקרי המקבל רק ערכים טבעיים, אז התוחלת שלו מקיימת  \operatorname {E} (X)=\sum _{n=1}^{\infty }P(X\geq n) (לנוסחה זו יש גם גרסאות כלליות יותר). ביטוי זה לחישוב התוחלת שימושי במקרה שהמשתנה מייצג את זמן ההמתנה עד להתרחשותו של מאורע (כגון הופעתה הראשונה של המלה "אנציקלופדיה" בסדרה של תווים אקראיים).
ראו גם

תורת הערך
תורת המספרים
הסתברות
מידה (מתמטיקה)
משתנה מקרי
שונות
קרב מוצב פגה

קרב מוצב פגה, הוא אחד הקרבות הראשונים בטבח שבעה באוקטובר. בקרב לחמו 25 לוחמי פלוגה מבצעית ג' של גדוד 13 ומחלקת מרגמות של המסייעת של חטיבת גולני נגד כ-150 מחבלים המשתייכים לזרוע הצבאית של חמאס, שפשטו על מוצב פגה בגבול רצועת עזה. ארבעה עשר לוחמים מגדוד 13 של חטיבת גולני נהרגו במהלך הקרב ובעקבותיו. בצד חמאס, עשרות מחבלים נהרגו במוצב וסביבותיו.
רקע

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 329 חיילים, 58 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי.
מוצב פגה (בשמו הרשמי "מגן בארי") נמצא דרומית לנחל עוז, כשלוש מאות מטרים מהגבול עם רצועת עזה, מול הכפר ג'וחור א-דיכ. באותו זמן הגנה על המוצב פלוגה מבצעית ג' של גדוד 13 מחטיבת גולני.
ראו גם

חטיבת גולני במלחמת חרבות ברזל
קרב מוצב נחל עוז
הערות שוליים

↑  ※ ישראל במלחמה - תמונת מצב, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי (טבח ה-7 באוקטובר, שקף 4) מעודכן ל-20 באוקטובר 2024
↑  ※ 100 ימי לחימה: 779 אזרחים נרצחו, 52,571 נפגעו, באתר ערוץ 7, 13 בינואר 2024
↑  ※ ישראל במלחמה - תמונת מצב, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי מעודכן ל-20 באוקטובר 2024
↑  ※ עמית סגל, ‏הבקשה של פיקוד הדרום בלילה שלפני הטבח - והסירוב, באתר ‏מאקו‏, 26 בפברואר 2024
↑  ※  מערכת את"צ, סיכום מספר הנפגעים בצה"ל בשנתיים החולפות, באתר צה"ל, 2 בינואר 2025
↑  ※ אלון חכמון, ‏גיבורים בכחול: 67 שוטרים ושוטרות חירפו נפשם בהגנה על ישראל בשנת המלחמה, באתר מעריב אונליין, 7 באוקטובר 2024
↑  ※ יואב זיתון, ההקפצה של צוות "טקילה" והאובדן של שב"כ, באתר ynet, 13 באוקטובר 2023
↑   סמ"ר איתמר בן יהודה ז"ל, באתר צה"ל
↑   סמ"ר יקיר לוי ז"ל, באתר צה"ל
↑   סרן דקל סויסה ז"ל, באתר צה"ל
↑  סמ"ר תומר ברק, באתר יזכור
↑  סמל עידו ביננשטוק, באתר יזכור
↑  סמל חביב קיעאן, באתר יזכור
↑   סמל איתמר כהן ז"ל, באתר צה"ל
↑   סמל רועי פרי ז"ל, באתר צה"ל
↑   סמל ליאור עזיזוב ז"ל, באתר צה"ל
↑   סמ"ר עידן רז ז"ל, באתר צה"ל
↑   סמ"ר שלו ברנס ז"ל, באתר צה"ל
↑   סמ"ר איתי אופק גליסקו ז"ל, באתר צה"ל
↑   סמ"ר דולב אמויאל ז"ל, באתר צה"ל
↑   נפגע מנ"ט, נחשב להרוג – ושב לחיים: הנס של רון, סרטון בערוץ "חדשות 13", באתר יוטיוב (אורך: 16:31)
↑  קרן נויבך, סמ"ר דולב אמויאל שמע את מצוקת חבריו בנחל עוז, נסע לעוטף כדי לנסות להציל את חבריו בקרב – ממנו לא חזר, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 1 באפריל 2024
↑  סמל חיים מאיר עדן, באתר יזכור
↑   סמ"ר חיים מאיר עדן ז"ל, באתר צה"ל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012655571605171 
מדבקה לזכרו של סמ"ר עידן רז, שנפל בקרב מוצב פגה
מדבקה לזכרו של סמ"ר איתי גליסקו, שנפל בקרב מוצב פגה
מדבקה לזכרו של סמ"ר תומר ברק, שנפל בקרב מוצב פגה
קריסטל פאלאס

ערך זה עוסק בקבוצת הכדורגל הלונדונית. אם התכוונתם למבנה הוויקטוריאני, ראו .
מועדון הכדורגל קריסטל פאלאס (באנגלית: Crystal Palace Football Club) הוא מועדון כדורגל אנגלי מהעיר לונדון. פאלאס היא הקבוצה היחידה בכדורגל האנגלי שירדה חמש פעמים מהפרמייר ליג. נכון לעונת 2023/24, קבוצת הכדורגל של המועדון משחקת בפרמייר ליג.
קריסטל פאלאס משחקת באצטדיון סלהרסט פארק אשר מכיל 26,309 מקומות ישיבה. מדיה המסורתיים כוללים חולצת פסים כחולה-אדומה ומכנסיים כחולים.
שניים מארבעת בעלי הקבוצה הנוכחיים הם אנשי העסקים האמריקאים-יהודים ג'ושוע "ג'וש" האריס(אנ') ודייוויד ס. בליצר(אנ').
היסטוריה > העשורים המוקדמים

קריסטל פאלאס הוקמה בשנת 1905 סמוך לארמון הקריסטל, אחד מפלאיה הארכיטקטוניים של המאה ה-19, שהעניק את שמו לכל אזור סיינדהאם שבדרום לונדון. הקבוצה שיחקה בליגה הדרומית עד שנת 1920, או אז העפילה לראשונה לליגה השלישית של הפוטבול ליג.
ב-1915 נדרש המועדון להעתיק את עצמו לאזור אחר בעיר. סלהרסט פארק שבאזור סלהרסט נבחר כמגרשה הקבוע של הקבוצה. משחקה הראשון של הקבוצה באצטדיון זה נערך ב-30 באוגוסט 1924.
פאלאס שיחקה ברמות הנמוכות של הכדורגל האנגלי עד שנות השישים. רק ב-1969 - 64 שנים לאחר היווסדו - העפיל המועדון לראשונה בתולדותיו לליגה הבכירה. עם זאת, המועדון לא הצליח לבסס עצמו וכבר בראשית שנות השבעים צנחו העיטים לליגה השלישית. הנהלת המועדון חשה כי הגיע הזמן לשינוי: העיט הוצג כסמלו הרשמי של המועדון, ומדיו - שהיו עד אז סגולים-תכולים (בדומה למדי אסטון וילה) - הוחלפו בחולצות פסים כחולים-אדומים, יש האומרים כדי לחקות קבוצות כדורגל בכירות כברצלונה ובולוניה.
עם זאת, השינוי הממשי בטיבו של המועדון הגיע רק עם מינויו של טרי ונבלס למאמן הקבוצה בסוף שנות השבעים. בתוך שתי עונות בלבד בתפקיד (1979-1981), ונבלס העלה את קריסטל פאלאס חזרה לליגה הבכירה.
ב-1981 עזב לטובת אימון היריבה העירונית קווינס פארק ריינג'רס. תחתיו הובא מלקולם אליסון, שכבר אימן את הקבוצה בעבר. אלא שתחת אליסון המועדון שוב גמגם, וגורלו של המועדון לרדת ליגה נחרץ עוד בחודש פברואר של אותה עונה.
המועדון אימץ את הכינוי העיטים בתחילת שנות ה-70 כחלק ממאמץ רחב יותר לחדש את תדמית המועדון בניהולו של מלקולם אליסון. לפני שאימצו את העיט כסמל וככינוי שלהם, קריסטל פאלאס נודעה בכינוי "הזגגים" (the Glaziers) בשל בניין תערוכת קריסטל פאלאס ההיסטורי, שהיה עשוי ברובו מזכוכית ועמד באזור לפני שנהרס בשריפה ב-1936.
היסטוריה > 1981: רון נודס משתלט על המועדון

לקראת סוף עונת 1980/81 נרכשה קריסטל פאלאס על ידי רון נודס, לשעבר היושב ראש של וימבלדון. נודס פיטר את אליסון (לשמחת האוהדים), ותחתיו החתים את דריו גרדי, מאמן וימבלדון לשעבר. גרדי לא הצליח למנוע את הירידה, וגם בליגת המשנה בעונת 1981/82 הוסיפה להציג יכולת חלשה. גרדי פוטר ובמקומו הובא סטיב קאמבר כמאמן-שחקן. העיטים הוסיפו לסבול מחולשה, וניצלו מירידה שנייה ברציפות רק בעור שיניהם, במחזור שלפני האחרון בעונה. קמבר הוחלף בסוף העונה על ידי אלן מאלרי. אלא שבהינתן קשריו של מאלרי עם היריבה ברייטון אנד הוב אלביון, המינוי לא היה פופולרי וכך גם התוצאות שהשיג. מאבק נגד הירידה לליגה השלישית התנהל בעונת 1982/83, ואף ביתר שאת בעונת 1983/84. מאלרי עזב בסוף העונה כדי להחליף את טרי ונבלס בקווינס פארק ריינג'רס, ובמקומו מונה דייב באסט. אלא שבאסט הדהים את המועדון כשכעבור ארבעה ימים בלבד מההכרזה על המינוי התפטר ושב למועדונו הקודם, וימבלדון.
היסטוריה > עידן סטיב קופל (1984 - 1993)

סטיב קופל, שחקנה לשעבר של מנצ'סטר יונייטד שקריירת המשחק שלו נקטעה בעקבות פציעה, מונה למאמן החדש של הקבוצה והוא בן 29 בלבד. בשיתוף פעולה עם רון נודס, הוא שיקם את הסגל וכעבור חמש שנים - ב-1989 - השיב את הקבוצה חזרה לליגה הבכירה.
פאלאס סיימה במקום ה-15 בעונה הראשונה שלה מזה שמונה שנים בליגה הבכירה, אולם רשמה הישג משמעותי כשהגיעה לראשונה בתולדותיה לגמר גביע ה-FA, כשהיא מסיימת בתיקו 3-3 עם מנצ'סטר יונייטד הודות לתרומתם של שחקני מפתח ששיחקו אז עבור המועדון, כגון אנדי גריי, ג'ון סלאקו, איאן רייט, נייג'ל מרטין (שמוקדם יותר באותה עונה היה לשוער היקר בבריטניה) וריצ'רד שו. במשחק החוזר, פאלאס הפסידה 0–1 וכך כשלה בניסיונה לזכות לראשונה בתואר משמעותי. עידוד נשאב, עם זאת, מתפקודה של הקבוצה בעונת 1990/91, אותה סיימה במיקום שיא (שלישית בליגה הבכירה).
עם זאת, מכירתם של שחקני מפתח ופציעות ארוכות טווח הביאו לדעיכה ביכולתם של העיטים בעונת 1992/93, שירדו מהליגה הבכירה בעונתה הראשונה כפרמייר ליג.
היסטוריה > עידן אלן סמית' (1993 - 1995)

סטיב קופל התפטר נוכח ירידתה של פאלאס, והעביר את המושכות לעוזרו אלן סמית'. סמית' הדריך את פאלאס לזכייה משכנעת בליגת המשנה ואגב כך לקידום לפרמייר ליג. הקבוצה שיחקה היטב בעונת 1994/95 והגיעה לשלב חצי גמר גביע ה-FA וגביע הליגה האנגלית. עם זאת, פאלאס שבה לליגת המשנה בסיום העונה, במידה רבה נוכח החלטתה של התאחדות הכדורגל האנגלית לצמצם את הפרמייר ליג מ-22 ל-20 קבוצות; פאלאס איישה את מקומה של היורדת הרביעית. סמית' פוטר, וקופל הוזעק להחליפו. הירידה הביאה לגל עזיבה: כריס קולמן, אריק יאנג, ריצ'רד שו, גארת' סאות'גייט, איאן דואי, ג'ון סלאקו וכריס ארמסטרונג - כולם נמכרו למועדנים אחרים, וההרכב שהציגה פאלאס לעונת 1995/96 היה שונה לחלוטין.
היסטוריה > עידן דייב באסט (1996 - 1997)

קופל עבר לתפקיד ניהולי בקבוצה בפברואר 1996, והקבוצה הופקדה בידיו של דייב באסט. הלה הצעיד את קריסטל פאלאס מהמקום ה-16 לסיום במקום השלישי בטבלת ליגת המשנה, שהקנה לה כרטיס למשחקי הפלייאוף. פאלאס הפסידה לעומת זאת ללסטר סיטי בגמר הפלייאוף, ונותרה בליגת המשנה גם לעונת 1996/97. באסט עבר לנוטינגהאם פורסט במרץ 1997, וקופל שב להנהיג את הקבוצה. בסוף העונה ניצחה פאלאס את קבוצת שפילד יונייטד בגמר הפלייאוף והעפילה לפרמייר ליג. ואולם גם הפעם שהייתה בפרמייר ליג לא ארכה זמן רב, ובסוף עונת 1997/98 היא שבה לליגת המשנה.
היסטוריה > משבר מרק גולדברג (1998 - 2000)

במרץ 1998, חודשים ספורים לפני הירידה מהפרמייר ליג, מכר רון נודס את חלקו במועדון לטייקון המחשבים מרק גולדברג, שביקש להפוך את המועדון לאחד מהבכירים באירופה בתוך חמש שנים. סטיב קופל הוצב כמאמן-על וטרי ונבלס כמאמן. אלא שהאופטימיות שאפפה את עונת 1998/99 הפכה עד מהרה לסיוט. גולדברג הפסיק את תמיכתו הכלכלית במועדון, שנכנס להליכי פירוק. טרי ונבלס התפטר, וקופל נאלץ לשוב ולאמן. פאלאס סיימה את העונה במרכז טבלת ליגת המשנה, ואף על פי שנדרשה למכור כמה משחקניה הטובים ביותר נוכח אילוצים כלכליים, סיימה גם את עונת 1999/2000 הרחק מהקו האדום.
היסטוריה > חזרתו של אלן סמית' (2000 - 2001)

טייקון הטלפונים הסלולרים סיימון ג'ורדן רכש את המועדון כשהוא על סף פשיטת רגל ביולי 2000, והחליף את קופל באלן סמית', שאימן את המועדון בין השנים 1993–1995. אף שבעיותיה הכלכליות של הקבוצה נפתרו נוכח ההשתלטות, תפקודה של הקבוצה על המגרש היה מזעזע. סמית' פוטר בשנית באפריל 2001 שכן אף על פי שהצליח להביא את פאלאס לשלב חצי הגמר בגביע הליגה, הקבוצה הייתה סמוכה לירידה לליגה השלישית. סטיב קמבר הוזעק להחליף את סמית' וכנגד כל הסיכויים הבטיח תוצאות טובות דיין כדי להציל את קריסטל פאלאס מירידה.
היסטוריה > עידן ברוס, פרנסיס וקמבר (2001 - 2003)

לקראת עונת 2001/02 פנתה הנהלת קריסטל פאלאס למאמן ויגאן אתלטיק, סטיב ברוס, כדי שידריך את הקבוצה. ברוס פתח את העונה היטב, מה שפיתח ציפיות להעפלה לפרמייר ליג בסיום העונה. אך ברוס עזב אחרי ארבעה חודשים בלבד בסלהרסט פארק כדי לאמן את ברמינגהאם סיטי. ברוס הוחלף, באופן אירוני, על ידי מאמנה המפוטר של ברמינגהאם, טרבור פרנסיס.
פרנסיס כשל במשימתו להיאבק על העלייה לפרמייר ליג, ותחת הדרכתו הקבוצה סיימה את עונת 2001/02 במרכז הטבלה. במרץ 2003 התפטר, והוחלף על ידי סטיב קמבר.
עונת 2003/04 נפתחה בשלושה ניצחונות מרשימים, אולם קמבר פוטר כבר בנובמבר לאחר ששורת הפסדים דרדרה את המועדון לתחתית הטבלה. קיט סימונס מונה למאמן זמני במשך חודש עד למינויו של איאן דואי, שחקנה של פאלאס לשעבר ומאמנה זה מכבר של אולדהאם אתלטיק.
היסטוריה > עידן איאן דואי (2003-)

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
פאלאס, שהייתה מועמדת ודאית לירידה מליגת המשנה האנגלית בדצמבר 2003, השיגה תחת הדרכתו של דואי כרטיס למשחקי הפלייאוף ארבעה חודשים מאוחר יותר. פאלאס ניצחה את סנדרלנד בפנדלים בחצי גמר הפלייאוף, ואת וסטהאם יונייטד בשלב הגמר. היה זה מספיק כדי להעלות את הקבוצה לפרמייר ליג לעונת 2004/05.
למרות מאמציו של איאן דואי, ו-21 שערי הליגה שכבש חלוץ הקבוצה אנדי ג'ונסון (סגן מלך השערים), קריסטל פאלאס שבה לליגת המשנה בסופה של עונת 2004/05 על חודו של שער בודד.
בנובמבר 2012 איאן הולוויי מונה למאמן והוא הצליח ב-27 במאי 2013 להצעיד את הקבוצה להעפלה לפרמייר ליג לאחר 8 שנות היעדרות.
אחרי כישלון בתחילת עונת 2013 מונה שחקן העבר אלאן פרדו למאמן. הוא הוביל את הקבוצה לגמר גביע FA לראשונה מזה 26 שנה, אך הפסידה שוב, הפעם בתוצאה 2–1 בתוספת הזמן למנצ'סטר יונייטד. לראשונה פאלאס שרדה בפרמייר ליג יותר מעונה אחת אך בדצמבר 2016, פרדו פוטר והוחלף על ידי סם אולרדייס, שהצליח לשמור את הקבוצה בפרמייר ליג.
ביוני 2017, פאלאס מינתה לראשונה מאמן זר, כשהחתימה את פרנק דה בור ההולנדי. אך זה פוטר כעבור 77 יום לאחר רצף הפסדים בפתיחת עונת 2017/18. מחליפו, רוי הודג'סון, מונה למחרת למאמן והצליח להשאיר את הקבוצה בפרמייר ליג לאחר שסיימה במקום ה-11.
את עונות 2018/19 ו 2019/20 סיימה הקבוצה במקומות 12 ו-14 בהתאמה.
את עונת 2020/2021 סיימה הקבוצה במקום ה 14, ובסיומה מונה פטריק ויירה למאמן הקבוצה. תחת ויירה הציגה הקבוצה כדורגל חיובי בעונת 2021/2022, וסיימה במקום ה-12 בליגה. בנוסף הגיעה עד לשלב חצי גמר הגביע. עם זאת, במהלך עונת 2022/2023 פוטר ויירה מתפקידו ובמקומו מונה שוב  רוי הודגסון. הודג'סון עזר לקבוצה להשיג את המטרה ולהישאר בליגה כשהקבוצה סיימה במקום ה-11.
סגל שחקנים

נכון ל-15 בפברואר 2025
ראו גם

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| עיינו גם בפורטל: |   | פורטל לונדון |
הערות שוליים

↑  https://www.nbcsports.com/philadelphia/philadelphia-sixers/sixers-owner-josh-harris-buys-crystal-palace-soccer-club
↑  Why are Crystal Palace Called The Eagles? - We Support The Palace, ‏2022-05-23 (באנגלית בריטית)
↑  First-Team Squad, Crystal Palace F.C. (באנגלית בריטית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: nb2011012187  VIAF: 170614900   WorldCat (עם VIAF): 170614900
בני הוד

| --- | --- |
הוד כמפקד בה"ד חיל הים, דצמבר 1997
הוד כמפקד בה"ד חיל הים, דצמבר 1997
 לידה:  16 בנובמבר 1954 (בן 70) כ' בחשוון ה'תשט"ו חיפה
 מדינה:  ישראל 
 כינוי:  "פינקי"
 השכלה:  תואר שני במנהל עסקים באוניברסיטת בן-גוריון
 בת זוג:  ענת, מבית פישר.
 השתייכות:  חיל הים הישראליחיל הים הישראלי
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד ספינות סער ראש לשכת מפקד חיל הים מפקד יחידת השליטה הימית מפקד פלגות סטי"לים 31 ו-33 ראש פרויקט סער 5  מפקד בה"ד חיל הים  בשירות מילואים: מפקד מוקד שליטה במצפ"י  מבקר בצוות ים ביחידת מבקר צה"ל.
 פעולות ומבצעים
   מלחמת יום הכיפורים   מלחמת לבנון הראשונה   המערכה ברצועת הביטחון
 תפקידים אזרחיים
 מנהל בית הספר התיכון ע"ש חיים גרינברג בקריית טבעון.  מנהל ובעלים  חברת 'במיו גלובל' לייעוץ ושיווק מערכות ימיות.  יועץ חיצוני, מקצועי ושיווקי לחברתאלתא מערכות.
 
בנימין (בני) הוד (הידוע בכינויו פינקי) (נולד ב-16 בנובמבר 1954) הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת אלוף-משנה. שירת בתפקידי פיקוד ימי, שליטה והדרכה בחיל הים. בתפקידו האחרון בשירות קבע שימש כמפקד בה"ד חיל הים. לאחר שחרורו מצה"ל עסק במשך עשרים שנה בפיתוח ושיווק מערכות הגנת חופים כיועץ חיצוני עבור חברת אלתא מערכות בע"מ. בשנת 2000 פרש לגמלאות ומשקיע את זמנו במשפחה, כתיבה, ותחביביו השונים. בין 2021 ל-2022 ביצע מסע חתירה בחסקה לאורך כלל חופי ישראל, בים התיכון, ים סוף, ים המלח והכנרת.
ביוגרפיה

הוד נולד לאווה ועוזי הוד (במקור, "היימליך"). אביו עלה לישראל בשנת 1947 מסלובקיה לבדו, לאחר ששרד את השואה, התגייס לשורות הפלמ"ח, שירת בחטיבת הנגב והשתתף בכיבוש העיר אילת. במהלך שירותו, נפצע פעמיים בקרבות. בתום מלחמת השחרור התגייס למשטרת ישראל שם פגש את אוה (חוה) ממשפחת כהן, ניצולת מחנה טרזיינשטט, שעלתה גם היא ארצה מסלובקיה, יתומה וללא משפחה. השניים נישאו ב-1950 וחיו בחיפה. לזוג נולדו שני ילדים: בנימין הבכור ועידית. במהלך שירותו במשטרה הצטרף למשמר החופים ופיקד על ספינות משמר חופים, עבר קורס קציני ים ושירת כחובל שלישי בצי הסוחר הישראלי. בשנת 1967 שינה את שם המשפחה ל"הוד".
שנות ילדותו של בני הוד עברו בקריית אליעזר בחיפה, סמוך לים. בגיל 13 הצטרף לבית הספר לקציני ים עכו מחזור י"ז ובחר במגמת שיט. בעת ההפלגות בשיעורי הימאות זכה לשם החיבה "פינקי", בשל היותו אדום מהשמש היוקדת בקיץ ואדום מקור בחורף. במסגרת בית הספר השתתף בהפלגה לקפריסין על גבי ספינת בית הספר "צוער", לשעבר ספינת משמר החופים, שעליה פיקד גם אביו עוזי.
במהלך הלימודים הצטרף להפלגה על אוניית הנוסעים "דן", עמה הפליג לאיטליה וצרפת כימאי מן השורה. בקיץ 1972 סיים את הלימודים ועלה כקדט על א\מ "לאה" של חברת צים ובמהלך ארבעה חודשים הפליג עמה מאשדוד לרומניה הקומוניסטית.
בפברואר 1973 התגייס הוד לצה"ל ושירת כימאי בדבור 882 למשך שלושה חודשים. במסגרת זו השתתף במבצעי העלאת עולים מסוריה דרך לבנון. עם גיוס בני מחזורו מקציני ים עכו הצטרף הוד אליהם ועבר טירונות צה"לית. לאחר הטירונות הצטרף, יחד עם חלק מבני מחזורו, למחזור כ"ג של קורס חובלים.
במאי 1974 סיים הוד את קורס חובלים והוצב כסגן מפקד נחתת בבסיס אשדוד. במסגרת זו השתתף בהפלגת ציפור עדן, מאשדוד לאילת תוך הקפת יבשת אפריקה. הוד יצא בנחתת השלישית אח"י אשדוד (פ-61) בפיקודו של סרן ישראל הכט. ההפלגה הייתה מאתגרת ורבת תלאות. לאחר הגעה לשארם א-שייח' המשיך את שירותו בזירת ים סוף, כסגן המפקד הנחתת אח"י אכזיב (פ-65).
ביוני 1975 הוצב הוד בבה"ד חיל הים ועבר קורס קצינים מתקדם במגמת נשק. לאחר הסמכתו כקצין נשק, בסיום הקורס, הוצב בזירת ים סוף כקצין נשק באח"י עכו סער 2 ובהמשך התקדם לאח"י קשת סער 4. במהלך אותה תקופה השתתף במבצעים והפלגות ארוכות לדרום הים האדום.
בספטמבר 1978 הוצב הוד לבה"ד חיל הים כמפקד המאמ"ן. והיה אחראי על אימון והעלאת הכשירות של מפעילי הנשק בספינות סער. תפקיד זה מילא עד מאי 1979.
מפקד חיל הים בנימין תלם לוחץ את ידו של סג"ם בני הוד בוגר מחזור כ"ג חובלים מאי 1974.
הוד מנווט באמצעות סקסטנט באח"י אשדוד (פ-61), במהלך הקפת אפריקה בהפלגת ציפור עדן, ספטמבר 1974.
הוד קצין נשק באח"י קשת בהפלגה לדרום הים האדום, יוני 1978.
ביוגרפיה > פיקוד ספינות סער

בתום תפקיד זה הוצב בבסיס חיפה לצורך התמחות למפקד סטי"ל ולאחר שלושה חודשים קיבל פיקוד על אח"י חץ (סער 3). כשנה לאחר מכן קודם לפיקוד על אח"י ניצחון מדגם סער 4. במהלך הפיקוד השתתף עם ספינתו במבצעים רבים, הפלגות אימונים וביטחון שוטף.
בתום התפקיד יצא ללימודי תואר ראשון במדע המדינה וגאוגרפיה באוניברסיטת חיפה, אותם סיים בהצטיינות. במהלך הלימודים פרצה מלחמת שלום הגליל והוד נקרא לפקד על אח"י סער למשך כשלושה חודשים. במהלך פיקודו השתתפה הספינה במצור הימי על נמל ביירות.
עם סיום הלימודים, מונה הוד לרל"ש מח"י. בתפקיד זה שרת תחת שני מפקדי חיל הים: האלוף זאב אלמוג והאלוף אברהם בן שושן. בתפקידו זה הוכיח תבונה, שיקול דעת וכושר עמידה בדרישות מפקדים חזקים ותרם רבות להתנהלות נאותה של חיל הים.
מפקד אח"י חץ (סער 3), ספטמבר 1979.
הוד מפקד אח"י ניצחון (סער 4), נובמבר 1980.
הוד מלווה ביקור מפקד חיל האוויר, עמוס לפידות, בבסיס חיפה, יוני 1985.
ביוגרפיה > קורס בארצות הברית

ביוני 1985 סיים הוד את תפקידו בלשכת מפקד חיל הים ונשלח לקורס פיקוד ומטה במכללת המלחמה של הצי האמריקאי בניופורט, רוד איילנד שבארצות הברית. במסגרת זו השתתפו עשרים ושניים קצינים מרחבי העולם, כולל שבעה ממדינות עוינות לישראל. למרות עובדה זאת בני ורעייתו ענת זכו לחברים רבים מרחבי העולם, איתם הם בקשר עד היום. הוד סיים את הקורס בארצות הברית בהצטיינות.
הוד (שביעי מימין), ביקור באוניית המערכה ניו גרסי (USS New Jersey (BB-62)) במסגרת קורס פו"מ ימי בארצות הברית, אוקטובר 1985.
עם חזרתו ארצה קיבל את הפיקוד על אח"י עליה, נושאת מסוק. כספינת פיקוד נושאת מסוק ימי, הייתה זו תקופה אינטנסיבית של מבצעים והרחבת יכולות נחיתה והמראה של מסוק על גבי משטח הנחיתה הקטן. והסמכת הפלגה והטייסת לביצוע פעילות אוויר ים במצבי ים גבוהים.
הוד עם צוות אח"י עליה, יוני 1986.
קבלת מסוק ימי על המנחת בירכתי אח"י עליה. אימונים ראשוניים לקביעת מעטפת היכולת, יוני 1986.
ביוגרפיה > שליטה והדרכה

באוגוסט 1986 מונה הוד לתפקיד מפקד יחידת השליטה הימית של חיל הים והועלה לדרגת סא"ל. התקופה הייתה שזורה במבצעים רבים ומורכבים כגון "מבצע כחול וחום", מבצע "הצגת תכלית" - חיסול המחבל אבו ג'יהאד ואחרים, חלקם נשארו עלומים.
פיקודו של הוד על יחידת השליטה הימית נקטע מכיוון שרעייתו, ענת הוד, נדרשה לטיפולים תכופים ולשמירת היריון בבית חולים רמב"ם בחיפה. ראש מספן הים, תא"ל מיכה רם, הציע להוד לקחת חופשה על חשבון חיל הים. הוד התנגד לחופשה ונמצא לו תפקיד כמפל"ג הדרכה בבה"ד חיל הים. תפקיד אותו ביצע משך כחצי שנה. עם לידתו של בנם יובל חזר הוד לפקד על יחידת השליטה הימית ופיקד עליה עד אוגוסט 1989.
ביוגרפיה > פיקוד ימי

באוגוסט 1989 מונה הוד למפל"ג 31 בבסיס אשדוד. תחת פיקודו היו חמש ספינות טילים: אח"י תרשיש (סער 4), אח"י קוממיות, אח"י כידון (סער 4), אח"י חנית (סער 3) ואח"י סער.
במאי 1990 עקב מחלתו של חברו הטוב סא"ל אברהם ישראל, החליפו בני כמפל"ג 33 בבסיס חיפה. ולצד מבצעים רבים, כולל מלחמת המפרץ הראשונה, המשיך לפתח את שיתוף הפעולה עם טייסת 193 בהפעלת המסוקים הימיים מהספינות.
הוד כמפל"ג 33 בעת מעבר עם ספינה בתעלת סואץ, אוקטובר 1990.
הוד באירוע חברתי של פלגה 31 באשדוד, נובמבר 1990.
ביוגרפיה > סער 5

ב-1 באוגוסט 1991 מונה הוד לקצין מבצעי של פרויקט סער 5 והוא ומשפחתו עברו למוביל (אלבמה) בארצות הברית. ביוני 1993 מונה למפקד הפרויקט והועלה לדרגת אלוף-משנה.
בזמן פיקודו, לאחר ארבע שנות תכנון, ניבנו והוכנו להפלגה שלוש ספינות סער 5: אח"י אילת (סער 5), אח"י להב ואח"י חנית. הפרויקט הושלם בהצלחה ושלוש הספינות הפליגו לדרכם והגיעו בשלום לישראל. הוד הפליג כמב"ב עם אח"י להב בפיקודו של סא"ל עידו שבח. ההפלגה הייתה מרתקת תוך התגברות על ים סוער.
הוד מקבל דרגת אל"ם מהרמטכ"ל אהוד ברק. רעייתו ענת מלבישה את הדרגה, בנוכחות אביו עוזי הוד וילדיו מעין ויובל.
אח"י אילת (סער 5) בתהליך הבניה, בזמן הרכבה סופית, יוני 1994.
אח"י אילת (סער 5) ואח"י להב במהלך הבניה, דצמבר 1994.
אח"י אילת (סער 5) בניסויים בים, ינואר 1995.
הוד כמפקד בכיר בהפלגת אח"י להב, בפיקודו של עידו שבח, באיים הקנאריים, בדרך ממספנת אינגלס בפסקגולה מיסיסיפי לנמל חיפה, 1995.