סינון תכנים באינטרנט באיראן
היסטוריה > העשור השני של המאה ה-21

בעקבות מחאת הבחירות של 2009, איראן אישרה בשנת 2010 את חוק פשעי המחשב, שקבע את כללי הצנזורה באינטרנט. הוראות בולטות של החוק כוללות, בין היתר, את הסעיפים הבאים:
סעיף 10, האוסר על משתמשי אינטרנט וחברות להשתמש בהצפנה או הגנה על נתונים, באופן ש"ישלול גישה של אנשים מורשים למערכות נתונים, מחשבים וטלקומוניקציה".
סעיף 14, המפליל "הפקה, שליחה, פרסום, הפצה, שמירה או עיסוק כספי בתוכן מגונה".
סעיף 21, המחייב ספקי שירותי אינטרנט לשמור רישומים של נתוני תעבורת אינטרנט והמידע האישי של משתמשי האינטרנט שלהם.
סעיף 48, המחייב ספקי שירותי אינטרנט להקליט נתונים משיחות טלפון דרך האינטרנט.
באפריל 2011, חבר המג'לס לשעבר, עלי אגה-מוחמאדי (אנ'), הודיע שלממשלה יש תוכניות להשיק אינטראנט לאומי, שיתאים לערכים האיסלאמיים ויספק שירותים באישור הממשלה. רשת כזו, הדומה לקוואנגמיונג (אנ') בקוריאה הצפונית ולמערכות הקיימות במיאנמר וקובה, תמנע ממידע לא רצוי מחוץ לאיראן להיכנס למערכת הסגורה.
בשנת 2012, משרד טכנולוגיית המידע והתקשורת של איראן הודיע כי הוא החל לבחון רשת "אינטרנט לאומית" ארצית, כתחליף לשירותים המופעלים דרך הרשת העולמית. כמו כן, המשרד החל לעבוד על רובוטי תוכנה לניתוח מיילים וצ'אטים, כדי למצוא "דרכים יעילות יותר לשלוט בפעילויות המקוונות של המשתמשים". מומחה IT איראני אחד הגן על התוכנית כמכוונת לא "בעיקר" לבלימת האינטרנט הגלובלי, אלא לאבטחת הצבא, הבנקאות והנתונים הרגישים של איראן מפני התקפות סייבר חיצוניות, כמו סטקסנט. בנוסף, עד סוף ינואר 2012, בעלי אינטרנט קפה נדרשו לרשום את זהות הלקוחות שלהם לפני מתן שירות מסוים. לפי אתר החדשות Tabnak, החוק האיראני קובע כי:
בתי קפה אינטרנט נדרשים לרשום את שם המשפחה, שם המשפחה, שם האב, מספר תעודת זהות, מיקוד ומספר טלפון של כל לקוח. מלבד המידע האישי, עליהם לשמור מידע נוסף של הלקוח כגון תאריך ושעת השימוש באינטרנט וכתובת ה-IP, וכתובות האתרים שבהם ביקר. הם צריכים לשמור מידע זה עבור כל אדם לפחות שישה חודשים.
המקור באנגלית
Internet cafes are required to write down the forename, surname, name of the father, national identification number, postcode, and telephone number of each customer. Besides the personal information, they must maintain other information of the customer such as the date and the time of using the internet and the IP address, and the addresses of the websites visited. They should keep these informations for each individual for at least six months.
לקראת הבחירות הכלליות במרץ 2012 (אנ') והשקת האינטרנט הלאומי, הנהיגה ממשלת איראן כללים נוקשים לבתי קפה אינטרנט. המנהיג העליון של איראן, עלי ח'אמנאי, הנחה את הרשויות האיראניות להקים את המועצה העליונה של מרחב הסייבר (אנ'), גוף המפקח על האינטרנט, המורכב מנשיא איראן, שר המודיעין וראשי משמרות המהפכה האסלאמית. כמו כן, הגוף מגדיר מדיניות ומתאם החלטות בנוגע לאינטרנט באיראן. זוהי הצנזורה הגדולה ביותר לאינטרנט שבוצעה על ידי מדינה. יתר על כן, הגוף מחייב את כל האיראנים לרשום את אתרי האינטרנט שלהם במשרד האומנות והתרבות האיראני.
כמו כן, במרץ 2012, איראן החלה ליישם אינטראנט לאומי, כתגובה לפעולות מערביות, כמו תולעת המחשב סטקסנט על המתקן העיקרי להעשרת אורניום של איראן. כתגובה לכך, ממשלת איראן ומשמרות המהפכה האסלאמית חייבו שימוש במערכות דוא"ל איראניות בלבד, תוך חסימה של שירותי דואר אלקטרוני פופולריים, בלימת הצפנה, בין היתר על ידי השבתת ה-VPN וה-HTTPS במדינה, וכן איסור תוכנות אבטחה שפותחו מחוץ לאיראן.
במאי 2012 מתחה איראן ביקורת על גוגל על כך שהורידה את השם "המפרץ הפרסי" מהמפות שלה, והותירה את שמו של המפרץ ללא שם. שישה ימים לאחר מכן, איראן הודיעה כי גוגל וג'ימייל יתווספו לרשימת האתרים האסורים לכניסה באיראן. כלי תקשורת באיראן דיווחו כי המערכת החדשה תהיה מוכנה לכל היותר עד מרץ 2013. הרשת כבר אירחה מספר אתרים ממשלתיים ואקדמיים.
בידוד הרשת הנפרדת משאר העולם הוגדרה, על ידי איראן, כשיפור באבטחת הרשת. שר טכנולוגיית המידע והתקשורת של איראן, רזא תקפור (אנ'), אמר כי: "השליטה באינטרנט לא צריכה להיות בידי מדינה אחת או שתיים. במיוחד בנושאים מרכזיים ובזמן משברים, אי אפשר לסמוך על הרשת הזו בכלל."
בספטמבר 2012, קרא המנהיג העליון של איראן, עלי ח'אמנאי, למנהיגי המערב לצנזר את הטריילר של תמימות המוסלמים, שפורסם ביוטיוב. בנוסף, הוא טען כי ”איך אין מקום לחופש ביטוי במקרים (כגון חסימת אתרים נאציים או אנטי להט"בים במדינות מסוימות), אבל העלבת האסלאם וקדושתו יכולה להיות בחינם?”.
החל מאמצע 2014, ממשלתו של חסן רוחאני ביקשה להקל על מגבלות האינטרנט במדינה, כאשר שר התרבות האיראני, עלי ג'נאטי (אנ'), השווה את ההגבלות לאיסור על מכשירי פקס, מכשירי וידאו וקלטות וידאו לאחר המהפכה האיראנית ב-1979.
בדצמבר 2016, התובע האיראני, אחמד עלי מונטזרי, העומד בראש ועדת הצנזורה של איראן באינטרנט, אסר על הצגת 14,000 אתרים באיראן. הוא הדגיש כי הנשיא רוחאני ושר הפנים האיראני, עבדולראזה רחמני פאזלי (אנ'), הסכימו איתו בנושא, כאשר ייחס לאותם אתרים כ-"אזהרות רציניות".
נכון לשנת 2018, ההערכה היא שבין 64% ל-69% מהאיראנים משתמשים באינטרנט.