stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוריון (חללית)
מבנה החללית > תא הצוות

תא הצוות של אוריון יוכל לשמש 4 עד 6 אנשי צוות (לעומת 3 בחללית אפולו ו-7 במעבורת החלל). תא הנוסעים מתוכנן כך שיוכל להיות בשימוש עד כ-10 פעמים, בניגוד לשאר חלקי החללית שיהיו חד-פעמיים. למרות הדמיון בעיצובו לתא הנוסעים של חלליות אפולו, התא הנוכחי מציג שיפורים ומאפיינים מתקדמים הרבה יותר מקודמו:
"קוקפיט זכוכית" - מערכת הצגת נתונים דיגיטלית ומתקדמת, המבוססת על המערכת הקיימת במטוסי בואינג 787.
יכולת עגינה אוטומטית דומה לזאת שבשימוש החלליות פרוגרס ו-ATV (ובשונה מכל החלליות האמריקאיות הקודמות: ג'מיני, אפולו ומעבורת החלל).
מתקנים משופרים לטיפול בפסולת, הכוללים בית שימוש מיוחד לחלל וזאת לעומת "שקיות אפולו" השנואות שהיו בשימוש בחלליות אפולו ואספו את הצואה של האסטרונאוטים, ו"תאי נוחות" לאיסוף השתן של האסטרונאוטים. תאי נוחות אלו נמצאים בשימוש גם בתחנת החלל הבינלאומית.
אטמוספירה פנימית בגובה פני הים המכילה חמצן וחנקן.
מערכות מחשב מתקדמות ביותר.
תא הצוות יבנה מסגסוגת אלומיניום/ליתיום המשמשת את משגרי הדלתא 4 והאטלס 5. התא יכוסה בשכבות חומר דמוי נומקס, בדומה לזה שכיסה את מעבורת החלל באזורים שנחשפו לחום לא רב מידי, כמו דלתות תא המטען. מצנחי התא (שיהיו גם כן רב פעמיים) מבוססים על מצנחי החללית אפולו ומצנחי רקטות ההאצה של מעבורות החלל. הים יהווה את אתר הנחיתה היחיד של תא הצוות של החללית.
תא הצוות יהווה את נקודת העגינה של החללית עם חלליות אחרות ועם תחנת החלל הבינלאומית, ולכך מפותחת עבורו מערכת עגינה חדשה ומתקדמת יותר מזו ששימשה את מעבורות החלל. מעל תא הצוות ומערכת העגינה שבחרטומו, מורכבת מערכת המילוט, הדומה לזאת ששימשה את חלליות האפולו.
תא הצוות הוא גוף חרוטי ששיפועו 57.5°. קוטרו 5.02 מטרים, גובהו 3.3 מטרים, נפחו 8.9 מ"ק ומשקלו כ-8.5 טון. הוא נבנה על ידי חברת לוקהיד מרטין שזכתה במכרז לפיתוח החללית ב-2006.
התא מהווה את אזור המגורים של הצוות, מספק מקום אחסון למטען ורכיבים מדעיים ומשמש כתחנת עגינה. התא הוא החלק היחיד של החללית אוריון שחוזר לכדור הארץ בתום המשימה. התא יוכל לספק מגורים לצוותו במשך 21 יום עם אפשרות להרחבת הטיסה באמצעות תאי שרות ייעודיים. מפתחיו טוענים כי הוא פי 10 יותר בטוח ממעבורת החלל.
מבנה החללית > תא השירות

תא השירות יכיל את מערכות ההנעה העיקריות של החללית אוריון ואת מערכות קיום החיים לצוות האסטרונאוטים. התא יוכל לשמש גם כתא מטען וכבסיס לכלים מדעיים. כמו קודמו, תא השירות שהיה בשימוש בתוכנית אפולו, תא השירות של החללית אוריון הוא חד-פעמי, ולאחר סיום תפקידו הוא ייפרד מתא הנוסעים ויישרף באטמוספירה.
תא השירות ייבנה בסגסוגת אלומיניום/ליתיום, זאת על מנת להפחית במשקלה של החללית אוריון. בתא השירות יותקנו פאנלים סולאריים הדומים במבנם לאלה שהותקנו על גבי הגשושית פיניקס. החללית אוריון תהיה החללית המאוישת הראשונה בתוכנית החלל האמריקאית שתשתמש בפאנלים סולאריים, זאת על מנת לאפשר לנאס"א להסיר את השימוש בתאי דלק שמועדים לתקלות ולבעיות תפקודיות, וחלקים נוספים הקשורים לאותם תאים (בעיקר מכלי מימן נוזלי), מה שיאפשר לחללית להיות קצרה יותר, ובאותו זמן להיות בעלת יכולות תמרוניות טובות יותר.
מערכת ההנעה המרכזית של החללית אוריון, הנמצאת בתא השירות, תכלול מנוע בעל דחף של 33.3 קילו-ניוטון. תא השירות יכיל גם את מנועי התמרון של החללית, שיאפשרו לה לבצע תמרונים ושינויי מסלול בחלל. נאס"א מאמינה כי במקרה של תקלה במנוע המרכזי בזמן החזרה לכדור הארץ מן הירח, יוכלו מנועי התמרון להחליפו.
מכלי החמצן והחנקן שבתא השירות יספקו לצוות החללית אוויר לנשימה ולחץ אטמוספירי הקיים בגובה פני הים. מערכת האוורור בחללית אוריון תסנן את הפחמן הדו-חמצני שנפלט על ידי האסטרונאוטים מהאוויר שבחללית, ותשחרר לאוויר שבחללית חמצן וחנקן. בתא השירות תותקן מערכת דומה לזאת שבתחנת החלל הבינלאומית שתטהר את שתן אנשי הצוות ותהפוך אותם חזרה למי שתייה ומי קירור.
קוטר התא יהיה 5.03 מטרים ואורכו (כולל נחיר הפליטה של המנוע) יהיה 4.78 מטרים. עם פרישת הלוחות הסולאריים אורך החללית יהיה 17 מטרים. משקל התא יהיה 12,000 ק"ג מתוכם 8,300 דלק.
נאס"א החליטה להחליף את תא השירות המתוכנן בחללית ATV שפותחה על ידי סוכנות החלל האירופית, המשמשת לנשיאת אספקה אל תחנת החלל הבינלאומית. כתוצאה מבחירת ה-ATV בתור תא השירות יחסך זמן רב בפיתוח הכולל של ה-MPCV.
מבנה החללית > מערכת המילוט

במקרה של מצב חרום על כן השיגור, או במהלך הנסיקה, מערכת המילוט מפרידה את תא הצוות מהמשגר באמצעות מנוע רקטי עוצמתי יותר ממנוע טיל האטלס LV-3B ששימש לשיגורו של ג'ון גלן למסלול סביב כדור הארץ ב-1962. אם תא הצוות אינו בגובה מספק לפתיחת המצנחים, המערכת תעלה אותו לגובה המתאים ורק אז תשחרר אותו.
ב-2 ביולי 2019 בוצע ניסוי של מערכת המילוט, שבו שוגרה קפסולת הצוות של האוריון ומערכת המילוט על גבי רקטה קטנה, הניסוי עבר בהצלחה והחללית הופרדה מהרקטה זמן קצר אחרי השיגור, ונפלו לים.
עלויות

החל משנת 2005 מקבלת נאס"א מימון לפיתוח החללית. להלן התקציבים אותם ביקשה נאס"א החל מ-2005 לפיתוח החללית:
2005 - 428 מיליון $ (6.6 מיליארד בפרישה של 5 שנים).
2006 - 753 מיליון $.
2007 - 875.5 מיליון $.
2008 - 950.8 מיליון $.
2009 - 1,101.4 מיליון $.
2010 - 1,383.5 מיליון $.
2011 - בשנה זו לא נכללה החללית אוריון (שהייתה חלק מתוכנית קונסטליישן שבוטלה) בתקציב נאס"א.
2012 - 1,010.2 מיליון $.
2013 - 1,024.9 מיליון $.
הערות שוליים

↑  "NASA Authorization Act of 2010"
↑  NASA's EFT-1 MISSION Slips To December
↑  NASA Unveils New Spaceship for Deep Space Exploration
↑  OFT-1: NASA gearing up for Orion’s 2013 debut via Delta IV Heavy
↑  SLS mission schedule improving – Crewed Moon mission moving to 2019
↑  NASA managers “serious” about ATV role as Orion Service Module
1 2 3 4  Space Launch System and Multi-Purpose Crew Vehicle Preliminary Report
↑  "Feasibility of Orion Crew Module Entry on Half of Available Propellant Due to Tank Isolation Fault"
↑  https://www.nasa.gov/press-release/vice-president-unveils-nasa-spacecraft-for-artemis-1-lunar-mission-on-moon-landing
↑  President Bush Announces New Vision for Space Exploration Program
↑  "Crew Exploration Vehicle, Solicitation SOL NNT05AA01J"
↑  NASA Chief Pushes for Shuttle's Replacement
↑  NASA Selects Contractors for Crew Exploration Vehicle Work
↑  NASA Selects Orion Crew Exploration Vehicle Prime Contractor
↑  NASA Awards Thermal Protection Contract for Orion Spacecraft
↑  Obama cancels Moon return project
↑  NASA budget for 2011 eliminates funds for manned lunar missions
↑  Obama Vows Renewed Space Program
↑  Obama signs Nasa up to new future
↑  NASA Stuck in Limbo as New Congress Takes Over
1 2  NASA Announces Key Decision For Next Deep Space Transportation System
↑  NASA Announces Design For New Deep Space Exploration System
↑  Review of U.S. Human Spaceflight Plans Committee - Final Report
↑  Press Conference - Washington, D.C.
↑  http://www.npr.org/templates/story/story.php?storyId=126023150
↑  NASA managers “serious” about ATV role as Orion Service Module
↑  "Mission to the Moon: How We'll Go Back — and Stay This Time"
↑  Preliminary NASA plan shows Evolved SLS vehicle is 21 years away
↑  FY 2005 Budget Summary
↑  FY 2006 Budget Summary
1 2  FY 2008 Budget Request
↑  FY-2009
↑  FY-2010
↑  FY-2011
↑  FY-2012
↑  FY-2013
‏‏
| תוכנית קונסטליישן |
| --- | --- | --- |
| מפעילת התוכנית | סוכנות החלל האמריקאית |  |
| חלליות | אוריון • אלטאיר |  |
| משגרים ומנועים | ארס 1 • ארס 5 • שלב העזיבה של כדור הארץ • J-2X • RS-68 • SRB |  |
| משימות | ארס 1-X (טיסת מבחן) |  |
| אתר שיגור | מרכז החלל קנדי |  |
| נושאים קשורים | תוכנית החלל האמריקאית • החזון לחקר החלל • מושבת ירח • משימות מאוישות למאדים |  |
| חלליות מאוישות |
| --- | --- | --- |
| פעילות | ארצות הברית (אוריון • דרגון 2 • סטארליינר • ניו שפרד) • סין (שנג'ואו) • רוסיה (סויוז) |  |
| הוצאו משירות | ארצות הברית {X-15 • מרקורי • ג'מיני • אפולו ((תאי הפיקוד/שירות • רכב הנחיתה הירחי)) • מעבורות החלל • ספייס שיפ 1 • ספייס שיפ 2} • ברית המועצות {ווסטוק • ווסחוד • מעבורת החלל בוראן} |  |
| בפיתוח | ארצות הברית (סטארשיפ • סטארשיפ HLS • ‏Blue Moon) • הודו (גאגאניאן) • סין (לאנייה • מנגז'ו) • רוסיה (אוריול) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012575168505171  LCCN: sh2017005215 
הדמיית החללית אוריון עוגנת בתחנת החלל הבינלאומית.
הדמיית נחיתה מאוישת על אסטרואיד עם החללית אוריון.
הדמיית החללית אוריון במסלול סביב מאדים.
דגם של תא הצוות של האוריון MPCV עם מתאם בראשו לקראת ניסוי במערכת המילוט של החללית.
הדמיית אמן של תא השירות (SM) של החללית אוריון.
הדמיית מערכת המילוט בפעולה.
טיסה 820 של ואריג

| --- | --- |

בואינג 707-379C של ואריג, דומה לזה שהיה מעורב בתאונה
 תאריך:  11 ביולי 1973
 מיקום:  ליד אורלי, צרפת
 גורם:  אש פנימית, שגרמה לאיבוד שליטה ולנחיתה על הגחון
 קואורדינטות:  48°45′N 2°24′E﻿ / ﻿48.750°N 2.400°E﻿ / 48.750; 2.400
 הרוגים:  123
 פצועים:  11
 ניצולים:  11
 המעורבים באסון

כלי טיס
 כלי טיס:  בואינג 707-320C
 מספר זנב:  PP-VJZ
 מוצא:  נמל התעופה הבינלאומי ריו דה ז'ניירו-גאליאו, ריו דה ז'ניירו, ברזיל
 יעד:  נמל התעופה לונדון הית'רו, לונדון
 חניות ביניים:  נמל התעופה אורלי, פריז, צרפת
 ואריג
 נוסעים:  117
 אנשי צוות:  17
 he
 
טיסה 820 של ואריג הייתה טיסה של חברת התעופה הברזילאית ואריג שהמריאה מנמל התעופה הבינלאומי גאליאו בריו דה ז'ניירו, ברזיל, ב-11 ביולי 1973, לנמל התעופה הית'רו, לונדון, אנגליה ועצירת ביניים בנמל התעופה אורלי, פריז, צרפת. המטוס, בואינג 707 קידומת PP-VJZ, ביצע נחיתת חירום על שדה בצל, כארבע ק"מ מנמל התעופה אורלי, בגלל עשן במטוס, שנגרם מאש שפרצה באחד מתאי השירותים של המטוס. המטוס ביצע נחיתת אונס שתוצאותיה היו 123 הרוגים, ואחד עשר ניצולים (עשרה אנשי צוות, ואחד הנוסעים).
נחיתת האונס

הבעיות בטיסה 820 החלו כאשר אש פרצה בשירותים האחוריים. אנשי הצוות עברו לחלק הקדמי של המטוס לעבר יציאת חירום, כשנוסעים רבים בגוף המטוס שואפים עשן. כבר קודם נחיתת החירום, רבים מהנוסעים מתו משאיפת עשן. המטוס נחת בשדה, מרחק 5 ק"מ מהמסלול.
רק נוסע אחד שרד, בעוד שמרבית הצוות עזב את המטוס דרך יציאת החירום בחלקו העליון של תא הטייס.
גורם אפשרי להתלקחות האש הוא שתא הפסולת של השירותים עלה באש לאחר שסיגריה בוערת עדיין הושלכה לתוכו. ה-FAA הוציא הודעה 74-08-09 הדורשת "התקנה של שלטים האוסרים על עישון בשירותים והשלכת סיגריות למכל הפסולת בשירותים; הקמת הליך להודיע לנוסעי המטוס כי העישון אסור בתוך תאי שירותים; התקנת מאפרות במקומות מסוימים; וכן בדיקות נשנות על מנת להבטיח שדלתות מכל הפסולת של השירותים פועלות כראוי".
קברניט הטיסה, אראוז'ו דה סילבה, היה ב-30 בינואר 1979 גם קברניט טיסה 967 של ואריג, מטוס מטען בואינג 707-323C שנשא 6 אנשי צוות. המטוס נעלם במהלך הטיסה.
הנוסעים

רוב הנוסעים שהיו על המטוס היו ברזילאים. הניצולים היחידים היו בתא הטייס או בשורות הראשונות. מתוך 11 ניצולים, 10 היו חברי צוות.
בין הנוסעים שנספו היו:
יורג ברודר, שייט אולימפי
פילינטו מולר, נשיא הסנאט של ברזיל
אוגוסטיניו דוס סנטוס, זמר
אנטוניו קרלוס סקבונה, עיתונאי ב-TV Globo, נהג פורמולה 3, והאחראי להבאת פורמולה 1 לברזיל.
חוסה ג'ו בקסטר, ארגנטינאי מהפכני, לוחם בצבא המהפכני העממי בארגנטינה.
ז'וליו דלאמר, עיתונאי ספורט.
ראו גם

טיסה 592 של ויליוג'ט
לקריאה נוספת

Varig 707 had toilet fire, FLIGHT International. 17 April 1976. pp. 995.
הערות שוליים

↑  url=http://aviation-safety.net/database/record.php?id=19730711-0
↑  "Death in the Air: Fire and Fumes."
פדרציית הכדורגל של ארצות הברית

| --- | --- |

 ענפי ספורט:  כדורגל
 תחום השיפוט:  ארצות הברית ארצות הברית
 השתייכות:  פיפ"א CONCACAF
 תאריך ההשתייכות:  1914 (פיפ"א)   1961 (CONCACAF)
 מיקום המטה:  שיקגו, אילינוי
 נשיא:  סינדי קון
 יושב ראש:  Carlos Cordeiro 
 מזכיר:  Dan Flynn 
 תאריך ייסוד:  5 באפריל 1913
 האתר הרשמי
 
לוגו ההתאחדות ונבחרות ארצות הברית השונות עד שנת 2016
פדרציית הכדורגל של ארצות הברית (באנגלית: United States Soccer Federation; בראשי תיבות: USSF; ידועה גם בשם התאחדות הכדורגל האמריקאית) היא הגוף המנהל הרשמי של ענף הכדורגל בארצות הברית. המשרד הראשי של ההתאחדות ממוקם בשיקגו שבאילינוי.
הפדרציה חברה בפיפ"א ואחראית על ניהול הכדורגל המקצועני וכדורגל החובבים בארצות הברית כאחד, בהם הנבחרות הלאומיות של הגברים, הנשים, הפוטסאל והנבחרת הפאראלימפית. פדרציית הכדורגל של ארצות הברית אחראית גם על קביעת השופטים וטורנירי הכדורגל; ועל מרבית ליגות הכדורגל בארצות הברית, ובהן ה-MLS.
הפדרציה חברה גם ב-CONCACAF (התאחדות הכדורגל הצפון אמריקאית) מאז שנת 1961, והיא שולחת את הנבחרות הלאומיות השונות שלה לטורנירים לגילאים השונים בצפון אמריקה.
נשיא הפדרציה הוא סוניל גולאטי.
יונקים ימיים

| יונקים ימיים |
| --- | --- |
 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: יונקים
תת־מחלקה:: יונקי שליה
סדרות
 ראו בטקסט
תחש נהרות קריבי
לווייתן בריד
דולפינים פסיפיים לבני-צד
לוטרת ים עם גור על בטנה
פיל ים דרומי
יונקים ימיים (באנגלית: Marine mammal) היא קבוצה פוליפילטית לא-טקסונומית של יונקים השוכנים בעיקר בים או שמשיגים את מזונם בים, להבדיל מיונקים מימיים (Aquatic mammal) השוכנים בסביבות מקווי מים בכלל ולא רק בים.
היונקים התפתחו לראשונה על היבשה ומאוחר יותר יונקים ימיים התפתחו בהתאמה לחיים בים.
יונקים אלה מגוונים בגודלם מגודלה של הלוטרה הימית שאורכה עד 113 ס"מ ומשקלה עד 8 ק"ג ועד למשקלו של הלווייתן הכחול שאורכו מעל 33 מ' ושוקל מעל 170 טון.
קבוצות היונקים הימיים

סדרת התחשאים
משפחת תחשיים (Dugongidae)
סוג ומין יחיד תחש המשכן (Dugong dugon)
משפחת תחשי הנהרות (Trichechidae)
מין תחש נהרות קריבי (Trichechus manatus)
מין תחש נהרות אפריקני (Trichechus senegalensis)
סדרת הטורפים
משפחת דוביים (Ursidae)
מין דוב קוטב (Ursus maritimus)
משפחת סמוריים (Mustelidae)
מין לוטרת הים (Enhydra lutris)
מין לוטרה ימית (Lontra felina)
משפחת ניבתניים (Odobenidae)
סוג ומין יחיד ניבתן (Odobenus rosmarus)
משפחת אוטריים (Otariidae) - בה 7 סוגים ו-16 מינים
משפחת כלבי ים (Phocidae) - בה 13 סוגים ו-18 מינים
סדרת לווייתנים (Cetacea)
משפחת בלניים מפותחים (Cetotheriidae)
סוג ומין יחיד בלנית (Caperea marginata)
משפחת לווייתנים אפורים (Eschrichtiidae)
סוג ומין יחיד לווייתן אפור (Eschrichtius robustus)
משפחת בלניים (Balaenidae) - בה 2 סוגים ו-4 מינים
משפחת לווייתני ענק (Balaenopteridae) - בה 2 סוגים ו-9 מינים
משפחת ראשתניים (Physeteridae)
סוג ומין יחיד ראשתן גדול-ראש (Physeter catodon)
משפחת ראשתנים ננסיים (Kogiidae) - בה סוג אחד ו-2 מינים
משפחת חדשיניים (Monodontidae) - בו 2 סוגים ו-2 מינים
משפחת לווייתני מקור (Ziphiidae) - בה 6 סוגים ו-21 מינים
משפחת פוקניים (Phocoenidae) - בה 3 סוגים ו-7 מינים
משפחת דולפיניים (Delphinidae) - בה 17 סוגים ו-36 מינים
קבוצות היונקים הימיים > יונקי ים קדומים

הסדרה היחידה של יונקים ימיים ללא נציגים עכשוויים היא סדרת הדסמוסטיליים, מסוף תקופת האוליגוקן. לא ברור אם הם היו צמחוניים או היו אוכלי צדפות. כנראה הם התפתחו מהפרסתנים, כמו התחשאים והפילים. יונקים ימיים נוספים היו העצלנים הקדומים תאלסוקנוס ודמוי-הדוב קולפונומוס.
התפתחות

מאחר שהקבוצות השונות של היונקים הימיים התפתחו מאבות קדמונים שונים מדובר באבולוציה מתכנסת. היונקים הימיים הם דוגמה לקבוצת בעלי חיים שביצעה מעבר קיצוני מסביבת חיים אחת לאחרת. מעבר קיצוני מסוג זה, המעבר מהיבשה לים, הוא נדיר למדי במהלך האבולוציה. לעומתו המעבר חזרה מהיבשה למים הוא יחסית נפוץ מבין המעברים הקיצוניים. מעבר זה בוצע מספר פעמים על ידי הזוחלים (על ידי כמה לטאות, נחשים, צבים ותנינים)[דרוש מקור] ועל ידי העופות (כגון הפינגווינים)[דרוש מקור] והיונקים הימיים, בעיקר הלווייתנים והתחשאים שבשום שלב מחייהם אינם עולים ליבשה. זהו מעבר מורכב משום שהאבולוציה אינה הפיכה והיה עליהם למצוא פתרונות להתאים את עצמם מחדש לחיים בסביבה ימית. החזרה למים של היונק, שהוא קבוצה עילאית הכריחה אותו לעבור שינויים. הן שינויים במערכות הגוף והן שינויים התנהגותיים.
תנועת היונקים הימיים היא תנועה אנכית הנובעת מעצם התפתחותם על היבשה. עמוד השדרה התפתח קודם כהתאמה לסביבה יבשתית כמו שאר היונקים ורק לאחר מכן חלה ההתפתחות לחיים בסביבה ימית. לכן צורת השחייה האופיינית היא בהזזת הגב מעלה ומטה בניגוד לשאר הדגים המניעים את זנבם לצדדים בתנועה של ימינה ושמאלה. מסיבה זו מבנה זנב הדגים הוא בעיקר אנכי בעוד שמבנה זנבם דמוי הסנפיר של היונקים הימיים הוא אופקי.
ההבדלים העיקריים בין היונקים הימיים לבעלי חיים ימיים אחרים:
היונקים הימיים נושמים אוויר באמצעות ריאות, בעוד שבעלי חיים ימיים אחרים משיגים את החמצן לנשימה מהמים (כמו זימים למשל).
ליונקים ימיים שיער, ללווייתנים יש מעט מאוד שיער או שהם חסרי שיער אך בדרך כלל מספר זיפים מועט שנותר סביב הראש או הפה. לכל הטורפים מעטה פרווה או שיער, זהו שיער מאוד עבה החשוב לשמירת חום הגוף אצל הלוטרות ודובי הקוטב יותר מאשר בכלבי הים או אריות הים. שכבת שיער עבה היא חיסרון ליונק ימי השוחה במים, היא גורמת להתנגדות בזמן השחייה ובכך מאטה את בעל החיים בזמן השחייה.
ליונקים ימיים שכבת שומן עבה מבודדת ומונעת מהם לאבד חום. יוצאי דופן הם דובי הקוטב ולוטרת הים, שני אלה נעזרים בפרוותם העבה ובהתנהגות כדי להימנע מהיפותרמיה.
יונקים ימיים ממליטים ולדות חיים. רוב היונקים הימיים ממליטים ולד אחד בהמלטה ואינם מסוגלים להמליט תאומים או שגר הגדול מכך.
יונקים ימיים ניזונים מחלב בתחילת חייהם. לכן, טיפול האם חשוב ביותר לשרידותו של הצאצא הזקוק להתפתחותה של שכבת השומן המבודדת. החלב מקורו מבלוטות חלב ומכיל כ-40%–50% שומן, שומן החיוני להתפתחותה של שכבת השומן בוולד.
בניגוד לבעלי חיים ימיים אחרים, היונקים הימיים שומרים על טמפרטורת גוף גבוהה מסביבתם.
שכבת השומן העבה, הפרווה העבה, בועות אוויר בין העור למים, החלפת זרם נגדי והתנהגות כמו יציאה אל פני הים או אל היבשה הן התאמות חיוניות של היונקים הימיים על מנת לשמור על חום גופם.
בנוסף, ליונקים הימיים מאפיינים פיזיולוגיים כמו לשאר יונקי השליה: לב בעל ארבעה מדורים, מוח קדמי מוגדל, סרעפת, מערכת הפרשה אופיינית ליונקים, אברי מין, מבנה שלד ומפרק לסתות.
דוב קוטב מבלה את רוב זמנו בסביבה ימית, אף על פי שהיא קפואה. כשהוא שוחה בים הפתוח הוא שוחה במומחיות רבה. לפי תצפיות הוא שוחה כ-74 ק"מ ביום. מסיבות אלה סיווגוהו המדענים כיונק ימי.
יונקים ימיים בישראל

בתצפיות מול חופי הים התיכון בישראל נצפו כעשרה מינים של יונקים ימיים. השכיח ביותר הוא הדולפינן המצוי. מין נפוץ נוסף שנצפה הוא סטנלה מפוספסת אשר בתחילת שנות התשעים סבל מתמותה גבוהה במערב הים התיכון מנגיף עקב פגיעה במערכת החיסונית שנגרמה מזיהום סביבתי. יש מינים נוספים אותם ניתן לראות בחופי הים התיכון של ישראל, אך הם פחות נפוצים ואף נדיר לראותם הם: דולפין תלום-שן, דולפין מצוי קצר-חוטם, גרמפוס אפור, זיפיוס חלול-חרטום, עבשן קטלני, סוסא גיבן, ראשתן גדול-ראש ולווייתן גוץ. בנוסף בעבר היה חי בחופי הים התיכון כלב ים נזירי שנכחד מאזורנו. כלב ים נזירי מצוי נראה בארץ בשנת 2012 על ידי דייגים בחוף הבונים ופעמים נוספות בחוף ראש הנקרה בשנים 2014 ו-2015. בשנת 2010 הגיע לחופי ישראל לווייתן אפור, שככל הנראה הדרים מכיפת הקרח הצפונית מזרחית ליבשת אמריקה (במקום מערבה ליבשת). פחות נדירים הם פרטים של לווייתן מצוי, שפוקדים את חופינו ולעיתים אף מחיפים.
מינים שנראים מדי פעם במפרץ אילת: גרמפוס אפור, עבשן קטלני, דולפינן אנקולי, סטנלה ברודה וסטנלה ארוכת-חרטום, אשר נצפתה לראשונה בשנת 1995 במפרץ אילת. מבין משפחת התחשאים, ניראה בעבר תחש המשכן במפרץ אילת, אף על פי שבשנים האחרונות נדיר לראותו, עקב צייד בלתי פוסק של דייגים מהארצות השכנות.[דרוש מקור]
דלפיס עורכת סקרים ימיים לעיתים תכופות, כדי להעריך את ולעקוב אחר האוכלוסייה המקומית של היונקים הימיים. מתנדבי דלפיס ומחמל"י מוזעקים לכל אירועי ההחפה של יונקים ימיים בים התיכון ובים האדום.
סכנת הכחדה

מינים רבים מהיונקים הימיים נמצאים בסכנת הכחדה, מינים אלה פגיעים מאוד משום שקצב הריבוי שלהם הוא איטי (ולד בודד, בגרות מינית מאוחרת והריון ארוך). פעילות האדם פגעה בגודל אוכלוסיית היונקים הימיים פגיעה אנושה.
פעילות האדם המאיימת על היונקים הימיים:
ציד לווייתנים - ציד לווייתנים מסחרי החל במאה ה-19 במהלכו ניצודו מיליוני לווייתנים ממינים שונים. הלווייתנים ניצודו בשל בשרם ובשל שומנם העבה. בשנת 1975 החל ארגון גרינפיס מאבק בציד הלווייתנים וכיום ישנו פיקוח על ציד זה אך עדיין ישנה אוזלת יד מצד ממשלות של מדינות שונות. ציד לווייתנים כיום עדיין מתקיים ביפן, גרינלנד האיים הקריביים ונורווגיה.
רעלים - במחקרים שונים נמצאו ריכוזי מזהמים גבוהים בדולפינים ולווייתנים. חומרים אלו פוגעים בין היתר, במערכת החיסונית ובמערכת הרבייה. המקור העיקרי לזיהום הים ברעלים אלו הוא הזרמת שפכים של התעשייה הכימית ושימוש בחומרי הדברה. מקור זיהום נוסף הוא ספינות הפולטות שמן ודלק הגורמים לזיהום בתרכובות אורגניות.
דיג טונה - אלפי דולפינים נהרגים בשנה במהלך ציד הטונה. דגי הטונה שוחים מתחת ללהקות דולפינים זוכים לשיירי מזון והגנה. הדייגים מאתרים את הדולפינים שעולים לפני המים לנשום, הם מקיפים אותם ברשתות גדולות ומעלים את דגי הטונה. הדולפינים שמסתבכים ברשת, נחנקים למוות.
פגיעה בלתי מכוונת - היונקים הימיים מסתבכים וטובעים (אם אינם מצליחים לעלות מעל פני המים כדי לנשום), או נפצעים מסוגים שונים של ציוד דיג הכוללים רשתות דיג עומדות, רשתות הקפה, רשתות "פנטום" נודדות שננטשו בים, רשתות מכמורתנים ומלכודות סרטנים. כל אותם מתקני דיג הם תוצר אדם אשר לא יועדו ללכידות דולפינים ולווייתנים. אולם אבולוציונית הלווייתנאים עדיין לא התאימו עצמם להישרדות מול אותם סוגי ציוד דיג.
דיג יתר- דיג בכמויות העולות על תוצרי הרבייה של החי הימי ועל כן גורם לפגיעה בגודל האוכלוסיות. גורם להדלדלות בדגה המהווה את מזונם של היונקים הימיים ולפגיעה במארג המזון הימי.
גלריה

תחש המשכן
תחש נהרות קריבי
דוב קוטב
לוטרת הים
ניבתן
דוב ים אנטארקטי
כלב ים אפור
בלנית
לווייתן אפור
לווייתן קשות ראש
לווייתנים גדולי-סנפיר
ראשתן גדול-ראש
קוגיה גמדית
לבנתן
לווייתן מקור דרומי
פוקנת המפרץ
דולפינן מצוי
ראו גם

החפת לווייתנים
הערות שוליים

↑  ארז ארליכמן, הפתעה למטיילים: כלב ים נצפה בראש הנקרה, באתר ynet, 21 ביוני 2014
↑  ארז ארליכמן, תיירת חוזרת: כלבת ים נדירה בראש הנקרה, באתר ynet, 13 באפריל 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550859905171  BNE: XX528037  BnF: cb119738932 (data)  LCCN: sh85081212  LNB: 000136736  NARA: 10636772  NDL: 00564703  NKC: ph123030 
"יוליה", כלבת ים מהמין הנדיר כלב ים נזירי מצוי. יוליה הופיעה בחופי יפו במאי 2023 ונחה שם במשך כמה ימים. החפתה עוררה עניין בקרב חובבי טבע.
הצומח הים-תיכוני בישראל

החבל הפיטוגאוגרפי הים-תיכוני בישראל (בגוון מודגש)
הצומח הים-תיכוני בישראל הוא בִּיּוֹמָה (חברה אקולוגית המשתרעת על פני אזור טבעי נרחב), הכולל את כלל חברות הצומח (אנ')  באזור ההר המרכזי, במישור החוף מהצפון עד לאשקלון, בגליל, בגולן ובמורדות החרמון - עד לגובה של כ-1500 מטר.
תנאי הסביבה

הצומח, באופן כללי, מושפע ממספר רב של תנאי סביבה. בין הגורמים החשובים, ניתן להצביע על האקלים, התנאים האדפיים (תנאי הקרקע) - הכוללים את הקרקע, המסלע, המפנה והרום, והאדם, הגורם לשרפות, כריתה, רעייה ועיבוד חקלאי.
תנאי הסביבה > אקלים

האקלים האופייני לכלל האזור הים-תיכוני בארץ הוא חורף קצר, קר ולח, וקיץ ארוך, יבש וחם. ממוצע הטמפרטורה השנתית הוא 19oC. ממוצע המשקעים נע בין 400 ל-1,000 מ"מ בשנה.
בשל הקרבה למדבר בחלקו הדרומי של האזור הים-תיכוני, קיים מפל בלחות מצפון לדרום, וכן ממערב למזרח - בשל הירידה הטופוגרפית במזרח, והקרבה לים במערב.
למעשה האקלים הים-תיכוני בארץ משתנה בין מישור החוף - החם והלח, דרך ההר - הקר יחסית והלח, סְפַר המדבר החם והיבש וכלה בחרמון - הקר והיבש.
תנאי הסביבה > מסלע

המסלע ממנו בנוי הקטע ההררי של האזור הים-תיכוני הוא סלעי משקע ימיים, בעיקר גיר, דולומיט, חוואר, קירטון, חרסית ונארי, בני תקופות הקרטיקון התחתון עד האאוקן. אזור הגליל מכוסה בסלעים וולקניים צעירים מן הנאוגן.
החרמון בנוי מסלע דומה לזה של אזור ההר, אלא שהוא עתיק יותר - בן תור היורה. למסלע של החרמון, השפעה רבה מאוד על האקלים. הסלע הקשה של החרמון קרסטי מאוד, המים מחלחלים לעומק רב, ועל אף כמויות המשקעים הגדולות, אקלימו של החרמון יבש בקיץ.
תנאי הסביבה > קרקעות

הקרקעות באזור הים-תיכוני בישראל עוצבו בעיקר על ידי שלושה גורמים:
שטיפה ובליה של הסלע המקומי על ידי מים.
השקעה של סחף איאולי (הנסחף על ידי הרוח) מהמדבר.
סחיפת הקרקע הקיימת על ידי מים.
הקרקעות האופייניות לחבל הים-תיכוני בארץ ישראל הן:
טרה רוסה - קרקע אדומה או חומה, מכסה גיר או נארי. תגובת הקרקע בסיסית, ובסוגים מסוימים נייטרלית. מצויה בהרים בצפון הארץ ומרכזה.
רנדזינה בהירה - קרקע חומה-אפורה, מכסה קירטון או חוואר באזור האקלים הים-תיכוני וגיר ודולומיט באזור האקלים הערבתי, בינונית בעומקה, מרקמה חרסיתי עד סייני-סילטי, התגובה בסיסית. מצויה בצפון הארץ ובמרכזה.
רנדזינה חומה - קרקע חומה, מכסה גיר, קירטון ונארי, רדודה. מכילה כמויות גדולות של הומוס (שרידי חומר צמחי מפורק). התגובה בסיסית או נייטרלית. מצויה בגבעות בצפון הארץ ומרכזה.
גרומוסול בזלתי - קרקע חומה כהה או חומה אפורה, עמוקה, עשירה במונטמורילוניט (מינרל חרסיתי הסופג מים רבים). ללא חתך מוגדר, קרקע הנסדקת בקיץ - דבר הגורם לערבוב מתמיד של שכבות הקרקע. התגובה בסיסית. מצויה בעמקים בצפון הארץ.
פרוטוגרומוסול - קרקע חומה כהה, מכסה בזלת, רדודה, תגובה נייטרלית. תופחת ומתכווצת לפי רמת הלחות. מצויה במקומות נמוכים בגולן ובגליל.
תנאי הסביבה > השפעת האדם > רעייה

הרעייה גורמת להשמדת צמחים הרגישים לשן הבהמות, ולהתפתחותם של מינים החסינים בפני הרעייה. המינים שאינם רגישים לרעייה, מתחלקים לשלושה מאפיינים, על פי צורות ההגנה שלהם.
התאמה מורפולוגית - עלי הצמח, שהם המזון העיקרי של הבהמות, קשים או קוצניים.
התאמה ביוכימית - חומרים רעילים בעלים, או רפידים - מעין מחטים מיקרוסקופיות הבנויות מגבישים של אוקסלט הסידן.
התאמה התנהגותית - בעיקר פיתוח יחסי סימביוזה עם חרקים הדוחים בעלי חיים כגון מיני פשפשאים.
תנאי הסביבה > השפעת האדם > שרפות

שרפות גורמות להשמדת צמחים הרגישים להן, ויצרת חברות העמידות להן באופן יחסי. הצורות העיקריות של ההתאמה לעמידות בפני שרפות הן:
עמידות על ידי צמצום החלקים היבשים בצמח, ויצירת קליפה עבה המגנה עליו.
צמחים הנוטים למנוע התפשטות של האש, על ידי השארת רווחים גדולים בין הגזעים - יוצרים חברה של צמחים רחבי צמרת.