stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליעזר שטריך

| --- | --- |

 לידה:  1879 דאוגבפילס, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  1941 (בגיל 62 בערך) חיפה, פלשתינה (א"י) 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי חוף הכרמל 
 
אליעזר שְטְריך (1879, דווינסק – פברואר 1941, חיפה) היה פסל ארצישראלי יליד לטביה.
שטריך נולד בדווינסק, לטביה ולמד אמנות בבית הספר לאמנות בפטרבורג ואחר כך באקדמיה לאמנות בעיר. בשנת 1905 סיים בהצטיינות ונסע לפריז בעקבות מלגת לימודים שקיבל. עם סיום לימודיו שם בשנת 1907, שב שטריך לפטרבורג ועסק בעיצוב תפאורות ובעיצוב תכשיטים. בין היתר עבד עבור "בית פָבֶּרזֶ'ה". על עיצוב תבליט קיבל שטריך מדליית-זהב מן הצאר ניקולאי השני.
בשנת 1914, בגיל 35, הוזמן לנהל מחלקה של "עבודות מקשה" ב"בצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות", שם שהה עד 1915. ב-1917, לאחר כיבוש הארץ על ידי הבריטים, התגייס ל"גדוד העברי" ושירת בו עד 1918. לאחר שחרורו שב ללמד בבצלאל עד שנת 1921. בשנת 1923 מונה כמורה לציור בבית הספר הריאלי בחיפה ובטכניון, ושימש בתפקידים אלו כ-16 שנים. נפטר בחיפה ב-1941.
בין עבודותיו - "דיוקן הרמן שטרוק" (1923)
הערות שוליים

↑  שלמה שבא, אנחנו חיים בזכות העבר וגם שודדים אותו ..., דבר, 26 בספטמבר 1975
↑  חגיגת החנוכה בבתי הספר בירושלים, הצפירה, 25 בינואר 1916
↑  נשף חנוכה בביה"ס הריאלי בחיפה, דואר היום, 21 בדצמבר 1922
↑  חיפה: המורה אליעזר שטריך ז"ל, המשקיף, 9 בפברואר 1941
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 278498  NLI: 987007517283405171  VIAF: 308267982   WorldCat (עם VIAF): 308267982 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אירמנטס זלמיקאס

אירמנטס זלמיקאס (בליטאית: Irmantas Zelmikas; נולד ב-3 בינואר 1980) הוא כדורגלן עבר ליטאי, ששיחק בעמדת הבלם.
קריירה

זלמיקאס התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער של קארדה קובנה ובגיל 17 הצטרף לאינקרה קובנה. לאחר מכן, עבר לז'לגיריס וילנה וממנה חזר לקארדה קובנה.
במהלך שנת 2000, חתם בקובנה, עמה זכה בשלוש אליפויות, שני גביעים וסופר קאפ אחד. זלמיקאס, שיחק בקובנה עד שנת 2006, למעט שתי קדנציות קצרות בשילוטה וב-MTZ-RIPO.
בקיץ 2006, זלמיקאס חתם בטאבריה סימפרופול מליגת העל האוקראינית, בה שיחק שנה וחצי ובינואר 2008, חזר לקובנה לאחר שלא זכה לדקות משחק רבות בטאבריה. לפי עונת 2009, חתם בסודובה מריאמפולה, עמה זכה בגביע הליטאי באותה שנה.
בינואר 2010, זלמיקאס הצטרף להפועל רעננה מתחתית ליגת העל. ב-16 בינואר 2010, זלמיקאס ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד מכבי נתניה. בסיום העונה, רעננה ירדה לליגה הלאומית וזלמיקאס עזב את רעננה.
בקיץ 2010, זלמיקאס חתם ב-MOIK באקו האזרית, בה לא זכה לדקות משחק ובינואר של אותה שנה חתם בבנגה גרגז'דאי.
בהמשך הקריירה שלו, זלמיקאס שיחק גם בקרויה פקרוייס ואסקים פוטבול קלאב, ובשנת 2015 פרש ממשחק פעיל.
ב-3 ביולי 2003, זלמיקאס ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ליטא בניצחון 1–5 נגד אסטוניה. זלמיקאס, ערך בסך הכל 13 הופעות בנבחרת ללא שערים.
תארים

ליגת העל הליטאית: 2000, 2002, 2003
הגביע הליטאי: 2002, 2005
הסופר קאפ הליטאי: 2002
הגביע הליטאי: 2008/2009
אליס מינס

| --- | --- |

 לידה:  1874
 פטירה:  1953  (בגיל 79 בערך)
 ענף מדעי:  ארכאולוגיה
 מקום מגורים:  אנגליה
 מקום לימודים:  מכללת פמברוק  בית הספר צ'רטרהאוס 
 מוסדות:  אוניברסיטת קיימברידג' (1906–1927)  מכללת פמברוק (1901–1927)  אנציקלופדיה בריטניקה 
 פרסים והוקרה:  Knight Bachelor 
 תרומות עיקריות
 חקר יוון
 
אליס מינס (16 ביולי 1874–13 ביוני 1953), איש אקדמיה וארכאולוג בריטי, שמחקריו התמקדו במזרח אירופה.
התחנך בצ'רטרהאוס, ולאחר מכן למד לימודים קלאסיים, וכן סלובנית ורוסית, בפמברוק קולג' (קיימברידג'). חי זמן קצר בפריז ומשם עבר לסנקט פטרבורג ב-1898 כדי לעבוד בספריית הקומיסיון הארכאולוגי האימפריאלי.
בשנת 1901 חזר לקיימברידג', שם החל להרצות בלימודים קלאסיים (התרבות והאמנות של יוון ורומי העתיקות). בשנת 1927 מונה למופקד קתדרת דיסני לארכאולוגיה, עד לשנת 1938. כתב ספרים רבים, בהם: "סקיתיה ויוון" (1913) ו-"האמנות של הנוודים הצפוניים" (1944). הוא היה מעורב ביצירת חרב סטלינגרד.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293032705171  PLWABN: 9810635523105606  BIBSYS: 1450443203775  BnF: cb124786423 (data)  CiNii: DA02695843  GND: 1055198369  ISNI: 0000 0000 8346 7140  LCCN: nr90013452  NDL: 00450162  NLA: 35647873  NLG: 285826  NTA: 067632610  RERO: 02-A003597505  SNAC: w620972n  SUDOC: 033985359  Trove: 1026099  VcBA: 495/157026  VIAF: 109902912   WorldCat (עם VIAF): 109902912 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אליס אמברוז

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  25 בנובמבר 1906 Lexington, ארצות הברית 
 פטירה:  25 בינואר 2001 (בגיל 94) 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ויסקונסין-מדיסון, קולג' ניונהאם, אוניברסיטת קיימברידג', אוניברסיטת מיליקין 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 זרם ספרותי:  פילוסופיה אנליטית 
 הושפעה מ:  לודוויג ויטגנשטיין, ג. א. מור, Morris Lazerowitz 
 
אליס אמברוז לזרוביץ (באנגלית: Alice Ambrose Lazerowitz;‏ 25 בנובמבר 1906 – 25 בינואר 2001) הייתה פילוסופית, לוגיקונית וסופרת אמריקאית.
ביוגרפיה > ראשית חייה והשכלה

אליס לומן אמברוז נולדה בלקסינגטון, אילינוי, ארצות הברית, ובגיל 13 התייתמה. היא למדה פילוסופיה ומתמטיקה באוניברסיטת מיליקין (1924–1928). ב-1932 לאחר שסיימה את הדוקטורט שלה באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון, היא נסעה לאוניברסיטת קיימברידג' (Newnham College) כדי ללמוד אצל ג.א. מור ולודוויג ויטגנשטיין. ב-1938 היא קיבלה שם דוקטורט שני.
ביוגרפיה > ויטגנשטיין

אמברוז הפכה לתלמידה קרובה של ויטגנשטיין, ומאוחר יותר התייחסה לקשר שלה עמו "בלודוויג ויטגנשטיין: פילוסופיה ושפה" (1972), כרך שערכה בשיתוף עם בעלה מוריס לזרוביץ. אמברוז, יחד עם סטודנטית עמיתה מרגרט מקדונלד, רשמה בחשאי (שכן ויטגנשטיין לא התיר זאת) הערות במהלך הרצאותיו, שמאוחר יותר פורסמו. היא הייתה אחת מקבוצה נבחרת של תלמידים שוויטגנשטיין הכתיב להם את מה שנקרא "ספרים כחולים וחומים", המתארים את המעבר בהגותו של ויטגנשטיין בין שתי יצירותיו העיקריות, "טרקטט לוגי-פילוסופי" ו-"חקירות פילוסופיות". ב-1935 הפסיק ויטגנשטיין את הקשר שלהם בפתאומיות, לאחר שאמברוז החליטה, בעידוד ג.א. מור, לפרסם מאמר שכותרתו "פיניטיזם במתמטיקה" בכתב העת הפילוסופי "Mind" שנועד להסביר את עמדתו של ויטגנשטיין בנושא.
ביוגרפיה > קריירה

ב-1935, כשחזרה לארצות הברית, החלה אמברוז את הקריירה שלה באוניברסיטת מישיגן. לאחר מכן ב-1937, היא קיבלה תפקיד במכללת סמית', שם נשארה למשך שאר הקריירה שלה. ב-1964 היא זכתה בפרס אוסטין וסופיה סמית' לפילוסופיה, וב-1972 הפכה לפרופסור אמריטוס. בין 1953 ל-1968, היא הייתה עורכת של "כתב העת ללוגיקה סמלית". היא עסקה בעיקר בלוגיקה ובפילוסופיה מתמטית, וכתבה עם יחד בעלה ספר יסוד בנושא שהפך לספר לימוד בשימוש נרחב והיה ידוע בשם "אמברוס ולזרוביץ". היא שיתפה פעולה עם בעלה במספר כתבים: "יסודות ההיגיון הסימבולי" (1948), 'לוגיקה: תורת ההסקה הפורמלית" (1961), "תיאוריות פילוסופיות" (1976), ומאמרים "בוויטגנשטיין הלא ידוע" (1984). גם לאחר פרישתה היא המשיכה ללמד ולתת הרצאות אורח בסמית', בהמפשייר קולג', באוניברסיטת דלאוור ובאוניברסיטאות אחרות ברחבי ארצות הברית עד למותה, ב-25 בינואר 2001, בגיל 94.
המסמכים האישיים שלה מוחזקים בארכיון מכללת סמית'.
פרסומים

Ambrose, A. & M. Lazerowitz (1948). Fundamentals of Symbolic Logic. Rinehart.
Ambrose, A. (1966). Essays in Analysis. Allen & Unwin.
Ambrose, A. & M. Lazerowitz, ed. (1948). Logic: The Theory of Formal Inference. Rinehart.
Ambrose, A. & M. Lazerowitz, ed. (1970). G.E. Moore: essays in retrospect. Allen & Unwin.
Ambrose, A. & M. Lazerowitz, ed. (1972). Ludwig Wittgenstein: Philosophy and Language. Allen & Unwin. ISBN 0041000293.
Ambrose, A. & M. Lazerowitz (1976). Philosophical Theories. Mouton de Gruyter. ISBN 9027975019.
Ambrose, A. & M. Lazerowitz, ed. (1984). Essays in the unknown Wittgenstein. Prometheus Books.
Ambrose, A. & M. Lazerowitz (1985). Necessity and language. Croom Helm. ISBN 0709941013.
Ambrose, Alice. (1989) "Moore and Wittgenstein as Teachers," Teaching Philosophy 12(2): 107–113.
אלדאר קומיאט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  11 בפברואר 1891 קושיצה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  3 בינואר 1937 (בגיל 45) פריז, צרפת 
 שם לידה:  Korach Aladár 
 מקום קבורה:  בית הקברות קרפשי 
 בן או בת זוג:  Irén Komját 
 
אלדאר קומיאט (במקור קורח, בהונגרית: Komját Aladár; קושיצה, 11 בפברואר 1891 – פריז, 3 בינואר 1937) היה משורר, עיתונאי, עורך, עורך דין הונגרי-יהודי, אחיו ואחותו היו מור קורח ויוליה קניירש.
ביוגרפיה

אביו היה פילפ קורח. אלדאר היה ילד במשפחה של פקיד בשרות הציבורי, אביו היה פקיד מס שהוצב על ידי הממונים עליו במקומות שונים. זו הסיבה שהמשורר, נולד במקרה בקושיצה, את לימודיו סיים בלטניה (כפר גדול של כ-4000 תושבים במערב טרנסדנוביה במפגש הגבולות הונגריה, קרואטיה, סלובניה, בצד ההונגרי), אחר כך ברייקה ובבודפשט. ברייקה היה המקום בו השפה האיטלקית נדבקה עליו. אבל בקרוב ילמד גם גרמנית וצרפתית. בגיל 20 הוא ומשפחתו עברו כאמור לרייקה, שם עבד קומיאט כפקיד בבית המשפט. שנתיים לאחר מכן עבר לפרקליטות של בודפשט. בשנת 1914 היה חשב שכר במפעל המצברים טודור. במהלך מלחמת העולם הראשונה (1914-1918) הוא היה אחד החברים המובילים בתנועה האנטי-מיליטריסטית ובקבוצה הסוציאליסטית המהפכנית. תחילה כתב בכתב העת "המעשה" (A Tett) ולאחר סגירתו בכתב העת "מא" (Ma), כלומר "היום" נתן מקום לפרסום שיריו. כתב עת זה הושק על ידי לאיוש קשאק, ככתב עת ספרותי ואמנותי (1916-1925) שהוציא לאור וערך אותו קשאק בעצמו עד לסגירתו. במטרותיו שאף כתב העת לשנות את האמנות ואת החברה, תוך השינויים ההיסטוריים בהונגריה. על כן הוא נתן במה גם לציירים כמו לאיוש טיהני ולפסלים שונים. בשנת 1917 ראה אור כרך השירים הראשון של קומיאט, "הזעקה" (Kiáltás). בשנת 1918 הפך לקומוניסט ופנה נגד לאיוש קשאק המו"ל של כתבי העת "המעשה" ו"היום"; הוא פרסם בשנת 1918 יחד עם יוז'ף לנדיאל ויוז'ף רוואי אנתולוגיה שכותרתה הייתה "שחרור" (Szabadulás). בשנת 1919 כתב במגזין "אינטרנציונלה" עם דיולה הבשי. בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית הוא היה חבר במנהלת הסופרים. משנת 1920 ירד למחתרת ואחריה היגר מהונגריה. למעשה בשנת 1921 גורש מהונגריה. שנה לאחר מכן, בווינה, הוא ערך את המגזין הקומוניסטי "אחדות" (Egység) שהוקם על ידו יחד עם מוזס כהנא. בשנת 1931 הופיע במוסקבה ספרו "אנחנו רוצים הכול" (Mindent akarunk) ובשנת 1937, אחרי מותו בפריז, יצא לאור ספרו, "האדמה זזה" (Mozdul a föld).
אלאדאר קומיאט היה למעשה המשורר הקומוניסטי הראשון בהונגריה, כלומר המשורר הראשון בתוך הונגריה שהפך לקומוניסט. הוא היה משורר לוחם מתוך שכנוע מוסרי והכרת האמת ההיסטורית, אף שהיה נשמה לירית עדינה באישיותו שבזמנים אחרים ובנסיבות אחרות היה אמן שמחפש מלים יפות במצב רוח מהורהר, אבל הוא היה צריך להיות מדריך, דוגמה, תועמלן. וזה מה שקרה.
יצירתו

בשפת המקור:
Új költők könyve. György Mátyás, Kassák Lajos, Komját Aladár, Lengyel József lírai antológiája; Ma, Bp., 1917
Kiáltás (versek, 1917)
Új Internationale. Versek; s.n., Bp., 1919 (Vörös könyvtár)
Mindent akarunk. Versek; Centrizdát, Moszkva, 1931 (Sarló és Kalapács könyvtára. Szépirodalmi sor)
Megindul a föld. Versek; Atelier de Paris, Paris, 1937
Válogatott versek; összeaáll., bev. Keszi Imre; Szikra, Bp., 1949
Komját Aladár összegyűjtött művei; összegyűjt., sajtó alá rend., bibliográfia, repertórium, jegyz. Hegedüs Éva, bev. Komját Irén, idegen nyelvű szövegford. Gábor György; Szépirodalmi, Bp., 1957
Versek; bev. Méliusz József; Irodalmi, Bukarest, 1962
Komját Aladár válogatott művei; sajtó alá rend., jegyz. Komját Irén, bev. Király István; Szépirodalmi, Bp., 1962 (Magyar klasszikusok)
Két világ mesgyéjén. Válogatott versek; vál., sajtó alá rend., utószó Waldapfel József, ill. Reich Károly; Magyar Helikon, Bp., 1962
Életre köszöntő. Válogatott versek; vál., jegyz. Komját Irén; Magyar Helikon, Bp., 1966
בתרגום לעברית:
ספר המשוררים החדשים. György Mátyás, Lajos Kassák, Aladár Komjat, the Lyrical Anthology של יוזף לינגל ; מא, ב., 1917
הזעקה (שירים 1917)
הבינלאומי החדש. שירים ; sn, Bp., 1919 (הספרייה האדומה)
אנחנו רוצים הכל. שירים ; Centrizdát, מוסקבה, 1931 (ספריית שרלו וקלפאץ'). בדיוני)
האדמה מתחילה. שירים ; אטלייה דה פריז, פריז, 1937
שירים נבחרים ; להגדיר, inc. אימרה קיסי; Spark, Bp., 1949
עבודותיו של אלדאר קומיאט שנאספו ; אוספים, הודעות לעיתונות, ביבליוגרפיה, רפרטואר, תזכיר Éva Hegedüs, bev. קומי הוא אירן, מתרגם לשפה זרה. Gábor Gábor; בדיוני, עמ ', 1957
שירים ; בב. József Méliusz ; ספרות, בוקרשט, 1962
עבודותיו הנבחרות של אלדאר קומיאט; הודעה לעיתונות, הערה מבוא קיראי אישטוואן הביאה לדפוס אירן קומיאט; ספרות יפה, עמ ', 1962 (קלאסיקות הונגריות)
באגדה של שני עולמות. שירים נבחרים ; עורך יוז'ף וולדפל וקארוי רייך; הליקון ההונגרי, ב., 1962
ברוך הבא לחיים. שירים נבחרים ; אפשרות, הערה Komén Iren; הליקון ההונגרי, ב., 1966
ראו גם

דיוקנאות הספרות ההונגרית. אלדאר קומיאט. A magyar irodalom arcképcsarnoka
לקסיקון ביוגרפי הונגרי. אלדאר קומיאט.
Alpári Gyula: Komját Aladár: Megindul a föld. Versek; Hoffmann Ny., Praha, 1937
Szabó György: K. A. költészete (Bp., 1958. 2–3. sz.)
Szabó György: „Az új rend katonája mindhalálig” (Élet és Irod. 1959. 14. sz.)
Waldapfel József: K. A. helye irodalmunk történetében (Az MTA I. Oszt. Közl. 1960)
Király István: Az első kommunista költő (Társadalmi Szemle, 1960. 3 sz.)
Komját Irén: Egy költői életmű gyökerei. Komját Aladár verseinek keletkezéstörténete; utószó Sőtér István; Szépirodalmi, Bp., 1981
לקריאה נוספת

מי ומי בספרות ההונגרית. הוצאת טארוגטו. Ki kicsoda a magyar irodalomban? Tárogató könyvek ISBN 963-8607-10-6
מי ומי בספרות ההונגרית. הוצאת קנבקוצקו. Ki kicsoda a magyar irodalomban? Könyvkuckó Kiadó, Budapest, 1999 ISBN 9-638157-91-7
הערות שוליים

↑  Testvérének, Kenyeres Júliának születési bejegyzése. Bejegyezve Letenye állami akv. 37/1895. folyószám alatt.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb11473471s (data)  GND: 1303051990  ISNI: 0000 0001 0656 3363  LCCN: n81140748  VIAF: 121442956   WorldCat (עם VIAF): 121442956
אי התגליות (דיסני)

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  אגם ביי 
 קואורדינטות:  28°24′52″N 81°34′01″W﻿ / ﻿28.4144°N 81.5669°W﻿ / 28.4144; -81.5669
 שטח:  46,540 מטר רבוע
 נתונים מדיניים
 מדינה:  ארצות הברית 
  (למפת אורלנדו מוגדלת) אי התגליות(למפת אורלנדו רגילה) אי התגליות
 
אי התגליות
אי התגליות (באנגלית: Discovery Island) הוא אי ששטחו כ-46,540 מ"ר, הממוקם באגם ביי (Bay Lake) בדיסניוורלד, במדינת פלורידה שבארצות הברית.
היסטוריה

בראשית המאה ה-20 כונה האי בשם "האי רז" (Raz Island) על שם המשפחה שהתגוררה באי. בשלהי שנות ה-30 האי נרכש על ידי דלמר ניקולסון בעלות של 800 דולרים. ניקולסון כינה את האי בשם "אי המפרץ השלו" (Idle Bay Isle), והתגורר באי עד שנות ה-50. לאחר שהאי נרכש, שונה שמו לאי ריילס (Riles Island) והאי שימש כאתר ציד לנופשים. בשנת 1965 נרכש האי על ידי חברת בת של חברת וולט דיסני, על מנת להפוך את האי לחלק מאתר הנופש דיסניוורלד.
האתר נפתח בשם "אי המטמון" (Treasure Island) ב-8 באפריל 1974 ושימש כשמורת טבע בה יכלו המבקרים לצפות בבעלי חיים מוגנים. האי שימש כמקום מושבם של דרורים חופיים שקיעתיים (Ammodramus maritimus nigrescens), אשר נכחדו בשנת 1990. האתר נסגר ב-8 באפריל 1999, אולם בעלי החיים שבשמורה הועברו ממנה ב-9 ביולי 1999 לממלכת החיות של דיסני.
לאחר סגירת האי הוכנה תוכנית להפוך את האי ל"אי הערפל" (Myst Island) בו יוכלו המבקרים לחוות בעצמם את המשחק מיסט, אבל התוכנית לא בוצעה משיקולי תקציב.
האי אינו פתוח יותר לקהל, והוא ממתין לפיתוח נוסף. חברת וולט דיסני מתכננת להפוך את האי לאתר שיקרא "מסלול הג'ונגל של דיסני" (Disney's Jungle Trek) במטרה להתחרות ב"מערת התגליות" הסמוכה בפארק עולם הים. במסגרת מסלול זה מתוכננים המבקרים לשחות עם כרישים או דולפינים במהלך סיור מודרך שיימשך כחמש שעות.
על האי נמצא בניין ששמו ארמונו של מוגלי. בנוסף, על האי נכתבה קריפיפסטה בשם: "ננטש על ידי דיסני"
אי התגליות (קולומביה הבריטית)

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 קואורדינטות:  48°25′24″N 123°14′00″W﻿ / ﻿48.42333333°N 123.23333333°W﻿ / 48.42333333; -123.23333333
 נתונים מדיניים
 מדינה:  קנדה 
  (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי אי התגליות (למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי אי התגליות (למפת קולומביה הבריטית רגילה) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפ. מע יוקון אלסקה האוקיינוס השקט אי התגליות (למפת קולומביה הבריטית מוגדלת) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפון-מערביות יוקון אלסקה האוקיינוס השקט אי התגליות 
 
אי התגליות (באנגלית: Discovery Island) הוא אי לא מיושב הממוקם בצידו המזרחי של האי ונקובר בפרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה.
היסטוריה

שמו של האי ניתן לו בשנת 1846 על שם אוניית הוד מלכותו דיסקברי אשר שימשה את רב החובל ג'ורג' ונקובר בעת מיפוי החוף המערבי של קולומביה הבריטית בין השנים 1792–1794. האי הסמוך, צ'טהאם נקרא על שם ספינת הליווי של ונקובר - אוניית הוד מלכותו צ'טהאם.
קצהו המזרחי של האי, הנקרא בשם נקודת ציפור הים (Sea Bird Point), מהווה את נקודת המפגש בין מצר הארו ומצר חואן דה פוקה המהווים את הגבול בין קנדה לבין ארצות הברית. בשנת 1886 נבנה בנקודה זו מגדלור (אשר הפך אוטומטי בשנת 1996 אולם עד שנה זו התגוררו מפעילי המגדלור באי ברציפות).
בשנת 1972 הוכרז האי כפארק ואתר נופש בשם "הפארק הפרובינציאלי אי התגליות" (Discovery Island Marine Provincial Park).
אליזבת שרלוטה מפפאלץ

| --- | --- |

 לידה:  19 בנובמבר 1597 נוימרקט אין דר אברפלאץ, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  26 באפריל 1660 (בגיל 62) קרוסנו אורדז'נסקי, רפובליקת פולין 
 מדינה:  גרמניה 
 מקום קבורה:  קתדרלת ברלין 
 בן או בת זוג:  גאורג וילהלם, הנסיך הבוחר מברנדנבורג (24 ביולי 1616–1 בדצמבר 1640) 
 
אליזבת שרלוטה מפפאלץ (בגרמנית: Elisabeth Charlotte von der Pfalz;‏ 19 בנובמבר 1597 – 26 באפריל 1660) הייתה אשתו של גאורג וילהלם, הנסיך הבוחר מברנדנבורג ודוכס פרוסיה, ואמו של פרידריך וילהלם, הנסיך הבוחר מברנדנבורג, "הבוחר הגדול".
ביוגרפיה

אליזבת שרלוטה נולדה ב-19 בנובמבר 1597 והייתה בתם של פרידריך הרביעי, הנסיך הבוחר מפפאלץ ולואיזה יוליאנה, רוזנת נסאו. אחיה פרידריך התפרסם בתור הנסיך הבוחר מפפאלץ ו"מלך החורף" של בוהמיה.
בשנת 1616 התחתנה אליזבת שרלוטה עם גאורג וילהלם, הנסיך הבוחר מברנדנבורג, ממנו נולדו לה שלושה ילדים.
הנישואים נקבעו כדי לאחד שתי שושלות פרוטסטנטיות. בשנת 1618, הכתרת אחיה על כס המלכות של בוהמיה גרמה למלחמת שלושים השנים. בן זוגה תואר כאמביוולנטי ופסיבי, אך שרלוטה הבטיחה הגנה לאחיה כאשר ברנדנבורג תתייצב נגד אוסטריה בענייני בוהמיה והאימפריה הרומית הקדושה. בחצר המלוכה היא העדיפה את המפלגה הפרוטסטנטית נגד המפלגה הפרו-אוסטרית. היא השפיעה על בנה להזדהות עם המטרה הפרוטסטנטית, והוא הראה חיבה גדולה לאמו, קרובה יותר ממה שהיה מקובל בדרך כלל בעידן זה. את שנותיה האחרונות בילתה בקרוסן, שם נפטרה ב-26 באפריל 1660.
משפחתה

בשנת 1616 התחתנה אליזבת שרלוטה עם גאורג וילהלם, הנסיך הבוחר מברנדנבורג, ונולדו להם 3 ילדים:
לואיזה שרלוטה (29 במרץ 1674 – 25 ביולי 1676), התחתנה עם יאקוב קטלר, דוכס קורלנד.
פרידריך וילהלם (28 באפריל 1676 – 5 באפריל 1751), התחתן עם לואיזה הנרייטה מנסאו.
הדוויג סופיה (2 ביולי 1677 – 18 בספטמבר 1677), התחתנה עם וילהלם השישי, רוזן הסן-קאסל.
אולדריך דוראס

| --- | --- |

 לידה:  30 באוקטובר 1882 Pchery, ממלכת בוהמיה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  5 בינואר 1957 (בגיל 74) פראג, צ'כוסלובקיה 
 הדרגה הגבוהה ביותר:  רב אמן משנת 1950
 מקצוע נוסף:  פרובלמאי 
 מדינה:  האימפריה האוסטרו-הונגרית, צ'כוסלובקיה
 
אולדריך דוראס (בצ'כית: Oldřich Duras )‏ (30 באוקטובר 1882 – 5 בינואר 1957 פראג) היה שחמטאי צ'כי ומחבר בעיות שחמט. אחד משחקני השחמט הצ'כים החזקים ביותר בתחילת המאה ה-20. פיד"ה העניקה לו את תואר רב אמן בשנת 1950.
ביוגרפיה

התחרות הראשונה בה התבלט דוראס הייתה הילברסום 1903 כאשר סיים במקום השני. בין ניצחונותיו הבולטים זכייה במקום הראשון (משותף עם עקיבא רובינשטיין) בתחרות ברמן 1905, תוצאה שזיכתה אותו בתואר אמן, וינה 1908 (משותף עם גזה מארוצי וקרל שלכטר), תחרות פראג 1908 (משותף עם שלכטר), וברסלאו 1912 (משותף עם רובינשטיין).
בשנים 1905, 1909 ו-1911 זכה דוראס באליפות בוהמיה.
בשנת 1906 סיים שני בתחרות נירנברג, אחרי פרנק מרשל, גם בווינה בשנת 1907 סיים שני אחרי ז'אק מיזס. בשנת 1909 חלק מקום שלישי עם רודולף שפילמן בתחרות סנקט פטרסבורג אחרי עמנואל לסקר ורובינשטיין. בשנת 1910 סיים במקום השני בתחרויות גטבורג והמבורג.
בשנת 1913 נסע לניו-יורק, שם השתתף בתחרות מועדון מנהטן וסיים במקום השלישי אחרי חוסה ראול קפבלנקה ומרשל.
היו לו תוצאות חיוביות מול ריצ'רד טייכמן +6 -2 =6 (שישה ניצחונות, שש תוצאות תיקו ושני הפסדים), דוד ינובסקי +3 -1 =0, שלכטר +2 -1 =11 ואהרון נימצוביץ' +3 -2 =3, תוצאות שקולות מול זיגברט טאראש ומול מארוצי. מול מרשל היה במינוס נקודה: +7 -8 =5, במשחק היחיד ששיחק מול לסקר הפסיד, היה לו תיקו והפסד בשני משחקים מול קפבלנקה והיה בתוצאה שלילית גבוהה מול רובינשטיין, אוסיפ ברנשטיין ומילן וידמר.
כפרובלמאי חיבר דוראס כ-50 בעיות ואטיודים.
על שמו קרויה הסתעפות דוראס בפתיחה הספרדית: 1. ה4 ה5 2. פו3 פג6 3. רב5 א6 4. רא4 ד6 5. ג4
דוראס היה ידוע בשאיפתו למצות את המירב מן המשחק, ואחד ממשחקיו בתחרות קרלסבד משנת 1907 נמשך 168 מסעים ולמעלה מ-22 שעות, שיא עולמי באותה עת.
אטיודים בשחמט

אטיוד משנת 1900, הלבן מתחיל וכופה תיקו
פתרון: פג8+ מב7 2. רה4 מה:ה4 3. פד6+ ר:ד6 4. מהא8+ מ:א8 תיקו
עמדת הסיום
אטיוד משנת 1901, הלבן מתחיל וזוכה
1 מג8 ב:א6 (אם 1...ב5 2. א:ב5 א4 3. ב6 א:ב6 4. רב8 ב5 5 מג7) 2. רב4 א:ב4 3 א:ב4 א5 4 ב5 א6 5 מג7 וזוכה
אטיוד משנת 1905, הלבן מתחיל וזוכה
1. מג5! מסע זה מסייע לרגלי הלבן להתקדם, ומקשה על השחור להתקדם. 1...ז5 (אם 1... מז6 (כדי להתמודד עם הרגלי הלבן) 2. ב4 מו7 3. ב5 מה7 4. מג6 מד8 5. מב7 ז5 6. ב6 ז4 7. מא7 ז3 8. ב7 ז2 9. ב8=מה+ וזוכה.)
2. ב4 ז4 3. מד4 ז3 4. מה3 מז5 כדי להגן על הרגלי, משום שאין סיכוי לרדוף אחרי הרגלי הלבן.
5. ב5 (אסור מו3 מו5 6. מ:ז3 מה4 ולוכד את הרגלי הלבן - תיקו.) 5...מז4 6. ב6 מח3 (אם 6...ז2 7. מו2 מח3 8. מז1 וזוכה).
7. ב7 ז2 8. מו2 מח2 9. ב8=מה+ ומט במסע הבא.
אטיוד משנת 1926, פורסם בעיתון Schachmatny Listok. לבן מתחיל וכופה תיקו
פתרון: 1. צב3 ה2 2. צה3 רח5 3. מב4 ו5 4. מג3 ו4 5. מד2! ו:ה3 6. מה1 מד7 7. ד5 ותיקו
אטיוד משנת 1939, לבן מתחיל וזוכה
פתרון: 1. צז4! ר:ב3 2. צז5 רד5 3. צ:ד5 פב3 4. מב6 ומט במסע הבא.
אטיוד משנת 1939, לבן מתחיל וכופה תיקו
פתרון: 1. ג4 ר:ג4 (אם 1.. ד1=מה 2. צז8+ וזוכה) 2. מג7! מא7 (אם 2..ב1=פ 3. צז5 מא7 4. צא5+ רא6 5. צד5)
3. צא3+ רא6 4. צב3 ד1=מה (אם 4... מא8 5. צא3) 5. צב7 מא8 6. צב8+ מא7 7. צב7+ ר:ב7 ותיקו.
אטיוד משנת 1947, לבן מתחיל וכופה תיקו
פתרון: 1. צד5! מה:ד5 (אם צ:ד5 2. מהה3+ ומט) 2. רז7+! מ:ח7 3. מה:ב8 מהד8 4. צד7! צד1! (אם צ:ד7 5. מהז3) 5. צ:ד1 מה:ב8 6. צד3 (אם צח1? ח2!) 6...צ:ג3! 7. צ:ג3 מז8 8. צ:ח3 מהח2! 9. צ:ח2 ותיקו. לא יעזור גם 9. צח8+ מה:ח8 10. ר:ח8 מ:ח8 11. ז5 מח7 12. ז6+ ו:ז6 13. ו:ז6+ מ:ז6 14. ו7 מ:ו7 ותיקו
משחקים מפורסמים > לבן: אולדריך דוראס שחור: עקיבא רובינשטיין קרלסבד 1907

כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט.
[Event "Karlsbad"]
[Site "Karlsbad (Karlovy Vary) AUH"]
[Date "1907.08.29"]
[EventDate "1907.??.??"]
[Round "7"]
[Result "0-1"]
[White "Oldrich Duras"]
[Black "Akiba Rubinstein"]
[ECO "C49"]
[WhiteElo "?"]
[BlackElo "?"]
[PlyCount "74"]
1. e4 e5 2. Nf3 Nc6 3. Nc3 Nf6 4. Bb5 Bb4 5. O-O O-O 6. d3
Bxc3 7. bxc3 d6 8. Bg5 Qe7 9. Re1 Nd8 10. d4 Ne6 11. Bc1 c6
12. Bf1 Qc7 13. Nh4 Re8 14. Qd3 {עד מסע זה הלבן היטיב לשחק והגיע ליתרון. 14. פו5 היה שומר על היתרון. מהד3 שומט חלק גדול מהיתרון של הלבן}
Bd7 15. g3 Rad8 16. Bg2 Bc8
17. f4 exf4 18. gxf4 Nf8 19. f5 h6 20. Bd2 {עדיף 20. מהז3 ואם פח5 21. מהח3}
N8h7 21. Nf3 Re7
22. h4 c5 23. Nh2 Rde8 24. Re3 b6 25. Bf3 {רו3 זו טעות חמורה. צאה1 היה שומר על עמדה שקולה}
Bb7 {השחור מחמיץ אף הוא. המסע שמביא ליתרון גדול הוא 25...ג4}
26. Rae1 {טעות נוספת של הלבן. הכרחי היה ד5 ושומר על עמדה שקולה}
c4
27. Qe2 Bxe4 28. Qg2 d5 29. Bc1 Bxf3 30. Nxf3 Rxe3 31. Bxe3
Re4 32. Qh3 Rg4+ 33. Kh1 Rg3 34. Qh2 Ng4 35. Bg1 Nxh2 36. Bxh2
Qf4 37. Ng1 Qxh4 0-1
משחקים מפורסמים > לבן: עקיבא רובינשטיין שחור: אולדריך דוראס וינה 1908

כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט.
[Event "Vienna"]
[Site "Vienna AUH"]
[Date "1908.04.04"]
[Round "10"]
[White "Akiba Rubinstein"]
[Black "Oldrich Duras"]
[Result "1-0"]
[ECO "D02"]
[PlyCount "77"]
[EventDate "1908.03.23"]
1. d4 d5 2. Nf3 c5 3. e3 Nf6 4. dxc5 Qa5+ 5. Nbd2 Qxc5 6. a3 Qc7 7. c4 dxc4 8.
Nxc4 Nc6 9. b4 Bg4 10. Bb2 b5 11. Nce5 Nxe5 12. Nxe5 Bxd1 13. Bxb5+ Nd7 14.
Bxd7+ Qxd7 15. Nxd7 Bh5 16. Ne5 Rc8 17. g4 Bg6 18. Nxg6 hxg6 19. Bd4 a6 20. Kd2
f6 21. Rac1 Rxc1 22. Rxc1 e5 23. Bc5 Rxh2 24. Bxf8 Kxf8 25. Ke2 e4 26. Rc6 Rg2
27. Rxa6 Rxg4 28. Ra7 Rg1 29. b5 Rb1 30. a4 g5 31. Rb7 Ra1 32. b6 Rxa4 33. Ra7
Rb4 34. b7 g4 35. Ra8+ Kf7 36. b8=Q Rxb8 37. Rxb8 Ke6 38. Re8+ Kf5 39. Kf1 1-0
|}
משחק זה מתאפיין בתחילתו בהתקפות חזקות של רובינשטיין כדי להשיג יתרון של רגלי, ולאחר מכן משחק מעולה כדי לממש את היתרון החומרי. התחבולה כרוכה בהקרבת מלכה, מבריקה ומיושמת בצורה נקיה. את האסטרטגיה של רובינשטיין לזכייה עם רגלי עודף אפשר לסכם בשלושה שלבים:
פישוט העמדה על ידי החלפת מירב הכלים
החזרת הרגלי העודף באגף אחד כדי ליצור רגלי מעבר באגף השני
הרצת רגלי המעבר לערוגת ההכתרה