תוכנית להערכה בין-לאומית של כישורי מבוגרים (PIAAC)
ישראל

ישראל השתתפה עד כה בשני סקרים. התוצאות של הסקר האחרון משנת 2023 מראות על ירידה במיומנויות קריאה בהשוואה למחזור הקודם משנת 2014-2015 ופערים משמעותיים בין קבוצות אוכלוסייה שונות, כמו יהודים וערבים, גברים ונשים, וחילונים מול דתיים. מהסקר השני של מיומנויות בוגרים בישראל (PIAAC) נמצאה ירידה במיומנויות הבוגרים בישראל, ובפרט בקרב אוכלוסיות ספציפיות.הציון הממוצע של ישראל נמוך בשלושת תחומי המבחן, מממוצע ה-OECD.
בשלושת התחומים ישראל במקומות 25-27 מתוך 31 מדיות משתתפות: באוריינות קריאה ישראל נמצאת במקום ה-27, באוריינות מתמטית במקום ה-26 ובפתרון בעיות אדפטיבי ישראל נמצאת במקום ה-25.
ציוני המיומנויות בישראל נמוכים מממוצע ה-OECD ב-15 נקודות (כ-0.3 סטיות תקן)
ירידה באוריינות
ירידה כללית במיומנויות אוריינות קריאה ומתמטיקה (לא ניתן להתייחס להבדל בציון פתירת בהיון שכן הוא נמדד לראשונה בסקר האחרון):
ירידה של 10 נקודות בציוני אוריינות קריאה. בממוצע ה-OECD הייתה עליה קטנה. כתוצאה הפער בין ישראל לממוצע ה-OECD באוריינות קריאה גדל. הירידה באוריינות בישראל נובעת בעיקר מעלייה בחלקם של בוגרים בעלי ביצועים נמוכים, בעוד שחלקם של בוגרים בעלי ביצועים גבוהים נותר יציב.
27% מהאוכלוסייה הבוגרת בישראל מגיעים לרמות גבוהות של אוריינות קריאה, לעומת ממוצע של 33% במדינות ה-OECD.
באוריינות מתמטית הירידה היא ב-5 נקודות, ירידה שנחשבת בלתי מובהקת סטטיסטית.
בעלי מיומנויות נמוכות
בעלי המיומנויות הנמוכות בישראל קיבלו ציונים נמוכים בהרבה מבעלי מיומנויות נמוכות במדינות אחרות. לעומתם זאת, ציוני בעלי המיומנות הגבוהות בישראל נמוכים במעט לעומת בעלי מיומנויות גבוהות במדינות אחרות.
ביחס לסקר הראשון נראית עליה בכמות בעלי המיומנויות הנמוכות. משליש מהבוגרים בישראל הם בעלי מיומנות נמוכות מאוד (ציון ברמה 1 או מתחת ל-1):
36% מהבוגרים בישראל בעלי מיומנויות נמוכות באוריינות קריאה, לעומת 26% בממוצע ה-OECD. בסקר הקודם היו בישראל 27% בעלי מיומנויות נמוכות באוריינות קריאה.
34% מהבוגרים בישראל בעלי מיומנויות נמוכות באוריינות מתמטיקה, לעומת 25% בממוצע ה-OECD. בסקר הקודם היו בישראל 31% בעלי מיומנויות נמוכות באוריינות מתמטית.
40% מהבוגרים בישראל בעלי מיומנויות נמוכות בפתרון בעיות אדפטיבי, לעומת 29% בממוצע ה-OECD. מבחן זה נערך לראשונה.
פערים הקשורים במגזר
נראית ירידה חדה במיומנויות הקריאה והמתמטיקה בקרב האוכלוסייה הערבית, מה שהרחיב את הפער בינם לבין האוכלוסייה היהודית. ציוני החברה הערבית נמוכים משמעותית בפער של סטיית תקן שלמה (45-60 נקודות) מהציון הממוצע בקרב היהודים שאינם חרדים.
על פי הסקר לשנת 2023 70% מהאוכלוסייה הערבית היא ברמה נמוכה באוריינות קריאה לעומת 46% במחזור הקודם.
ירידה במיומנויות בקרב גברים: ירידה חדה בציוני אוריינות קריאה בקרב גברים ערבים. בכלל האוכלוסייה הערבית הייתה ירידה משמעותית באוריינות הקריאה (26 נקודות, כמחצית סטיית תקן). בקרב גברים ערבים חלה ירידה דרסטית יותר בציונים לעומת נשים ערביות.
פערים בין חרדים ללא חרדים
ציוני החברה החרדית נמוכים בכ-10 נקודות (0.2 סטיית תקן) מהממוצע בקרב היהודים שאינם חרדים.
קיימת ירידה הן בציוני גברים יהודים חרדים והן בציוני לא חרדים, אך היא גדולה יותר בקרב חרדים. כתוצאה גדל הסקר לעומת הסקר הראשון.
שיעור גבוה של בעלי מיומנויות נמוכות בקרב גברים חרדים, לעומת גברים יהודים אחרים. הציון הממוצע באוריינות מתמטית נמוך ב-12 נקודות לעומת היהודים (נשים וגברים) הלא חרדים. הפער נוצר מההבדל בין הגברים. הפער בין נשים חרדיות לנשים מכלל האוכלוסייה קטן הרבה יותר לעומת הפער בין הגברים.
השפעת השכלת ההורים
כמו במדינות אחרות, גם בישראל רמת השכלה גבוהה יותר של ההורים קשורה לרמות מיומנות גבוהות יותר אצל ילדיהם. אך בישראל פער זה בולט במיוחד בהשוואה למדינות אחרות.
הקשר בין מיומנויות לתוצאות כלכליות וחברתיות
בישראל, כמו במדינות OECD אחרות, בוגרים בעלי רמות מיומנות גבוהות יותר נוטים להיות בעלי השכלה גבוהה יותר, להשיג תעסוקה טובה יותר ולהרוויח שכר גבוה יותר. כמו כן, הם נוטים לדווח על רמות גבוהות יותר של שביעות רצון מהחיים, בריאות טובה יותר ומעורבות חברתית גבוהה יותר
פערים מגדריים
בישראל נצפה פער משמעותי של 6 נקודות לטובת נשים באוריינות, ופער משמעותי של 6 נקודות לטובת גברים באוריינות מתמטית. לא נצפה פער משמעותי בפתרון בעיות אדפטיבי. בהשוואה לשאר המדינות בישראל הפער באוריינות לטובת נשים גדול יותר (ממוצע ה-OECD הוא פער 3) והפער באוריינות מתמטית של גברים קטן יותר (ממוצע ה-OECD הוא פער 10)
חוסר התאמה תעסוקתית
כ-34% מהעובדים בישראל מוגדרים כבעלי יתר-הסמכה, כלומר רמת ההשכלה שלהם גבוהה מרמת ההשכלה הנדרשת בתפקידם. יתר-הסמכה קשורה לשכר נמוך יותר, אך בישראל אין השפעה משמעותית על שביעות רצון מהחיים
השפעת מקום לידת ההורים
בוגרים שנולדו בישראל להורים שנולדו בישראל מציגים רמות אוריינות גבוהות יותר בהשוואה לבוגרים שנולדו וגדלו בחו"ל. חלק מהפער נובע מהמאפיינים הסוציו-דמוגרפיים השונים של שתי קבוצות אלו, אך גם לאחר ניכוי גורמים אלו, עדיין קיים פער של 12 נקודות באוריינות
משתנה הגיל
פערי ההון האנושי בין ישראל ל-OECD ניכרים מגיל מוקדם ונותרים משמעותיים לאורך החיים. פערי הציונים שנצפו בגיל 15 נשארים דומים בגיל 25–34.
בדרך כלל האוריינות יורדת עם ההתבגרות כאשר השיא הוא בגילים הצעירים (24-16) קרוב להשכלה בבית הספר. הציונים של המבוגרים הצעירים הם דרך טובה להעריך את מערכת החינוך במדינה. בשונה מכך, בישראל הצעירים הם אלה שפותחים את עיקר הפערים יחסית לשאר המדינות, בעיקר במתמטיקה. בטווח הגילים הזה, הציונים נמוכים ביותר מ-20 נקודות מממוצע ה-OECD. טווח הגילים שבו הפער הקטן ביותר בין ישראל לבין ממוצע ה-OECD הוא 44-35, ומשם חלה הירידה המשמעותית. שחיקת המיומנויות עם עליית הגיל בולטת בישראל לעומת ה-OECD במיוחד בקרב ילידי שנות ה-60 וה-70.
משתנים נוספים
אין שיפור מובהק באוריינות קריאה או מתמטיקה בערים גדולות.
10% מבעלי ההשכלה העל-תיכונית בישראל חסרים את רמת הידע המינימלית הנדרשת ממבוגר – שיעור חריג בהשוואה ל-OECD.
פיזור ציונים גבוה באוריינות קריאה בישראל, גדל מאז המחזור הראשון. פיזור ציונים גבוה באוריינות מתמטיקה בישראל, ירד במעט. פיזור ציונים גבוה בפתרון בעיות אדפטיבי, מהגבוהים ב-OECD.