תפילת מנחה
הערות שוליים

↑  ספר בראשית, פרק כ"ד, פסוק ס"ג
↑  שתי הדעות ביחס למקורה של תפילת מנחה מובאות בתלמוד הבבלי, מסכת ברכות, דף כ"ו, עמוד ב'.
↑  ספר מלכים א', פרק י"ח
↑  פסוק ל"ו
↑  למרות דברי הרמ"א (שו"ע או"ח רלג:א) שמחשבים את זמן מנחה גדולה לפי שעות זמניות, ראו שער הציון (שם ס"ק ח) שמסתפק שאולי צריכים לחכות עד חצי שעה רגילה אחרי חצות.  ולכן נהוג להחמיר בחורף, כאשר שעה זמנית קצרה משעה רגילה, לא להתפלל עד חצי שעה שלמה אחרי חצות.
↑  ישראל מ' תא שמע, "ממנהגי תפילת המנחה של חול ושל שבת", מנהג אשכנז הקדמון, ירושלים: הוצאת מאגנס, תש"ן, עמ' 186–200, וכן הביא הרמב"ם (משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות תפילה וברכת כהנים, פרק ג', הלכה ג').
↑  משנה, מסכת ברכות, פרק ד', משנה א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ"ז, עמוד א'
↑  תוספות, מסכת פסחים, דף ק"ז, עמוד א', ד"ה סמוך למנחה
↑  ספר בראשית, פרק ג', פסוק ח'
↑  אולם במחזורי האיטלקים הישנים, מנחה מתחילה עם אשרי.  עיין הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, סדר תפלות כמנהג בני רומה, ירושלים תשע"ד, עמ' סט בהערה.
↑  ספר במדבר, פרק כ"ח, פסוקים א'–ח'.  מנהג זה מובא ברמ"א אורח חיים, סימן רל"ד, סעיף א', אך למרות דברי הרמ"א, רק יחידים נהגו כן בקהילות אשכנז, ולא נוהגים לאומרו בציבור.
↑  ספר שמות, פרק ל', פסוקים י"ז–כ"א
↑  למרות דברי הרמ"א הנ"ל, ואולי כוונתו שראוי ליחיד לומר, אבל לא נוהגים לומר בציבור.
↑  מחזור רומניא, ויניציאה רפ"ד, דף יט ע"ב.
↑  ספר תהילים, פרק קמ"א, פסוק ב'
↑  ספר תהילים, פרק ה', פסוק ג'
↑  ודווקא במצב כזה מוזכר מנחה קצרה בשולחן ערוך, עיין שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רל"ב, סעיף א'.
↑  אולם, הרב משה שטרנבוך (מועדים וזמנים ח, סימן צד) טוען שהנימוק לאי אמירת חזרת הש"ץ במנחה בישיבות הליטאיות אינו בגלל ביטול תורה אלא בגלל חשש לדיבורים, וצריך עיון.
↑  חלק אורח חיים, סימן רל"ד
↑  חלק או"ח, סי' כ
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קכ"ט, סעיף ב'.
↑  אך ראו לקמן לגבי תופעת אי אמירת תחנון אצל חלק מהחסידים
↑  לחריגים לכלל זה לפי מנהגי קהילות שונות, ראו בערך תחנון
↑  כנראה בגלל הסברא השנייה הנ"ל - "קדושת פסח שני" נובע מזמן ההקרבה, שהיא בצהרים של י"ד אייר, וקדושה לא "ממשיכה אחורה" אלא עד שחרית של אותו אבל, אבל לא ליום שלפניו.  בכל מקרה, אי אמירת תחנון בפסח שני הוא מנהג מאוחר שלא מוזכר בראשונים כלל.
↑  ראו לדוגמה את הסידורים של חסידות בוסטון או חסידות סאטמר.
↑  יכול להיות שלא אומרים עלינו במנחה משום שאין בה קבלת עול מלכות שמים, אך במחזור ויניציאה רמ"ו, מופיע הוראה במנחה של ערב יום כפור לומר עלינו במנחה, ואם כן, סביר להניח שבמקור עשו כמו מנהג האשכנזים (כדלקמן) שלא אמרו עלינו כשהסמיכו מנחה וערבית, ובסוף נשתרבב המנהג שלא לומר אפילו כשלא מתפללים מנחה וערבית ביחד.
↑  משנה ברורה, סימן קל"ב, סעיף קטן ז'.
↑  אולם, לפי מנהג פפד"מ המקורי אין אומרים קדיש אחרי עלינו, ראו מדריך למנהג אשכנז המובהק, עמ' 25.
↑  ראו  הפיוט שמע קולי, באתר הפיוט והתפילה.
↑  ספר שמות, פרק ל"ב, פסוקים י"א–י"ד ושם, פרק ל"ד, פסוקים א'–י'
↑  ספר ישעיהו, פרק נ"ה, פסוק ו'–פרק נ"ו, פסוק ח'
↑  ספר הושע, פרק י"ד, פסוקים ב'–י'. ספר מיכה, פרק ז', פסוקים י"ח–כ'
↑  גם בהקילות שבשאר ימות החול עושים מנחה קצרה, עושים חצרת הש"ץ כדי לומר עננו בין גואל לרופא.
↑  אולם החזון איש (או"ח סימן כ') סובר שיעלו אפילו במנחה גדולה.
↑  רמ"א או"ח קכט:ב. בקהילות האשכנזים בחו"ל שנוהגים לישא כפים רק ביו"ט, אומרים או"א ברכנו בברכה המשולשת אפילו במנחה הסמוכה לשקיעה.
↑  מנהגי בית הכנסת לבני אשכנז לשנת תשע"ט, בתוך ירושתנו, כרך י (תשע"ט), עמ' 31.
↑  כגון קהילת וויען (לפחות בבתי כנסת ששומרים על נוסח אשכנז).
↑  כך הוא מנהג ויז'ניץ.
↑  חוץ מקהילות תימן שאומרות תחנון בכל תפילות תשעה באב, ובמנהג איטליה המקורי, חזרו לומר תחנון במנחה של תשעה באב.
↑  ספר תהילים, פרק ק"ב
↑  ספר תהילים, פרק כ"ב
↑  ספר תהילים, פרק צ"ג
| סדר השבת |
| --- | --- | --- |
| ערב שבת | מנחה לערב שבת • תוספת שבת • הדלקת נרות |  |
| ליל שבת | קבלת שבת • תפילת ערבית של שבת • קידוש • סעודת ליל שבת |  |
| יום השבת | תפילת שחרית של שבת • תפילת מוסף של שבת • סעודת יום שבת • דרשת השבת • תפילת מנחה של שבת • סעודה שלישית |  |
| מוצאי שבת | תפילת ערבית למוצאי שבת • הבדלה • מלווה מלכה |  |
פורטל שבת ומועדי ישראל
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007289000405171 
שלט באור יהודה המודיע על שעת התפילה