stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1978 בספורט
שחייה > שיאי עולם > שחייניות

| תאריך | משחה | שם השחיינית | מדינה | מקום תחרות | שיא |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 בינואר | 800 מטר חופשי | מישל פורד | אוסטרליה אוסטרליה | בריסביין, אוסטרליה | 8:34.86 דקות |
| 21 בינואר | 800 מטר חופשי | מישל פורד | אוסטרליה אוסטרליה | סידני, אוסטרליה | 8:31.30 דקות |
| 8 בפברואר | 1500 מטר חופשי | טרייסי ויקהאם | אוסטרליה אוסטרליה | בריסביין, אוסטרליה | 16:14.93 דקות |
| 21 בפברואר | 800 מטר חופשי | טרייסי ויקהאם | אוסטרליה אוסטרליה | בריסביין, אוסטרליה | 8:30.53 דקות |
| 7 באפריל | 200 מטר חזה | יוליה בוגדנובה | ברית המועצות ברית המועצות | לנינגרד, ברית המועצות | 2:33.32 דקות |
| 9 באפריל | 200 מטר פרפר | אנדריאה פולק | גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית | לנינגרד, ברית המועצות | 2:11.20 דקות |
| 2 ביולי | 200 מטר חופשי | ברברה קראוזה | גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית | ברלין המזרחית, גרמניה המזרחית | 1:59.04 דקות |
| 3 ביולי | 100 מטר פרפר | אנדריאה פולק | גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית | ברלין המזרחית, גרמניה המזרחית | 59.46 שניות |
| 4 ביולי | 200 מטר פרפר | אנדריאה פולק | גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית | ברלין המזרחית, גרמניה המזרחית | 2:09.87 דקות |
| 5 ביולי | 100 מטר חופשי | ברברה קראוזה | גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית | ברלין המזרחית, גרמניה המזרחית | 55.41 שניות |
| 2 באוגוסט | 200 מטר מעורב אישי | טרייסי קולקינס | ארצות הברית ארצות הברית | וה וודלנדס, ארצות הברית | 2:15.09 דקות |
| 2 באוגוסט | 400 מטר חופשי | קים לינהאן | ארצות הברית ארצות הברית | וה וודלנדס, ארצות הברית | 4:07.66 דקות |
| 5 באוגוסט | 800 מטר חופשי | טרייסי ויקהאם | אוסטרליה אוסטרליה | אדמונטון, קנדה | 8:24.62 דקות |
| 19 באוגוסט | 50 מטר חופשי | אן ג'רדין | קנדה קנדה | אטוביקוק, קנדה | 26.74 שניות |
| 20 באוגוסט | 200 מטר מעורב אישי | טרייסי קולקינס | ארצות הברית ארצות הברית | ברלין המערבית, גרמניה המערבית | 2:14.07 דקות |
| 22 באוגוסט | 100 מטר חזה | יוליה בוגדנובה | ברית המועצות ברית המועצות | ברלין המערבית, גרמניה המערבית | 1:10.31 דקות |
| 22 באוגוסט | 200 מטר חופשי | סינתיה וודהד | ארצות הברית ארצות הברית | ברלין המערבית, גרמניה המערבית | 1:58.53 דקות |
| 23 באוגוסט | 400 מטר מעורב אישי | טרייסי קולקינס | ארצות הברית ארצות הברית | ברלין המערבית, גרמניה המערבית | 4:40.83 דקות |
| 24 באוגוסט | 200 מטר חזה | לינה קצ'ושיטה | ברית המועצות ברית המועצות | ברלין המערבית, גרמניה המערבית | 2:33.11 דקות |
| 24 באוגוסט | 200 מטר חזה | לינה קצ'ושיטה | ברית המועצות ברית המועצות | ברלין המערבית, גרמניה המערבית | 2:31.42 דקות |
| 24 באוגוסט | 400 מטר חופשי | טרייסי ויקהאם | ארצות הברית ארצות הברית | ברלין המערבית, גרמניה המערבית | 4:06.28 דקות |
| 26 באוגוסט | 4x100 מטר חופשי שליחות | נבחרת | ארצות הברית ארצות הברית | ברלין המערבית, גרמניה המערבית | 3:43.43 דקות |
| 28 באוגוסט | 200 מטר גב | לינדה ג'זק | ארצות הברית ארצות הברית | ברלין המערבית, גרמניה המערבית | 2:11.93 דקות |
שחייה > שיאי עולם > שחיינים

| תאריך | משחה | שם השחיין | מדינה | מקום תחרות | שיא |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 ביולי | 200 מטר מעורב אישי | אלכסנדר סידורנקו | ברית המועצות ברית המועצות | מוסקבה, ברית המועצות | 2:05.24 דקות |
| 29 ביולי | 50 מטר חופשי | רון מנגניאלו | ארצות הברית ארצות הברית | מיאמי, ארצות הברית | 23.72 שניות |
| 2 באוגוסט | 200 מטר מעורב אישי | סטיב לנדקוויסט | ארצות הברית ארצות הברית | וה וודלנדס, ארצות הברית | 2:04.39 דקות |
| 4 באוגוסט | 400 מטר מעורב אישי | ג'סי ואסאלו | ארצות הברית ארצות הברית | וה וודלנדס, ארצות הברית | 4:23.39 דקות |
| 22 באוגוסט | 4x100 מטר חופשי שליחים | נבחרת | ארצות הברית ארצות הברית | אליפות העולם, ברלין המערבית, גרמניה המערבית | 3:19.74 דקות |
| 24 באוגוסט | 4x200 מטר חופשי שליחים | נבחרת | ארצות הברית ארצות הברית | אליפות העולם, ברלין המערבית, גרמניה המערבית | 7:20.82 דקות |
| 24 באוגוסט | 200 מטר מעורב אישי | גרהם סמית' | קנדה קנדה | אליפות העולם, ברלין המערבית, גרמניה המערבית | 2:03.56 דקות |
| 27 באוגוסט | 400 מטר חופשי | בריאן גודל | ארצות הברית ארצות הברית | אליפות העולם, ברלין המערבית, גרמניה המערבית | 3:51.56 דקות |
| 4 באוגוסט | 400 מטר מעורב אישי | ג'סי ואסאלו | ארצות הברית ארצות הברית | אליפות העולם, ברלין המערבית, גרמניה המערבית | 4:20.05 דקות |
הערות שוליים

↑  אריה ליבנת, "היינו ברצלונה של ישראל", באתר הארץ, 26 בספטמבר 2012
| ספורט לפי שנים |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-19 | 1884 • 1885 • 1886 • 1887 • 1888 • 1889 • 1890 • 1891 • 1892 • 1893 • 1894 • 1895 • 1896 • 1897 • 1898 • 1899 • 1900 |  |
| המאה ה-20 | 1901 • 1902 • 1903 • 1904 • 1905 • 1906 • 1907 • 1908 • 1909 • 1910 • 1911 • 1912 • 1913 • 1914 • 1915 • 1916 • 1917 • 1918 • 1919 • 1920 • 1921 • 1922 • 1923 • 1924 • 1925 • 1926 • 1927 • 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 |  |
אברהם מרדכי פיורקו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  15 בפברואר 1853 לומז'ה, רפובליקת פולין 
 פטירה:  11 ביוני 1933 (בגיל 80) גרייבו, רפובליקת פולין 
 שפות היצירה:  עברית 
 
אברהם מרדכי פְּיוּרקוֹ (בכתיב שנהג בזמנו: פיורקָא; ברוסית: Пюрко באנגלית: Abraham Mordechai Piurko;‏ 1853, לומז'ה, פולין הקונגרסאית – 1933, גראייבו, הרפובליקה הפולנית השנייה) היה סופר עברי, סופר ילדים, עורך, בעל בית דפוס ומו"ל. מחלוצי ספרות ועיתונות הילדים והנוער העברית.
בנו הוא הסופר חיים פיורקו.
קורות חיים

אברהם מרדכי פיורקו נולד ב-15 בפברואר 1853 בעיר הפלך לומז'ה למשפחה יהודית של בעלי מלאכה. למד בילדותו ב"חדר" מסורתי, ובד בבד רכש השכלה חיצונית וחילונית, עברית וכללית. בשנת 1875, בהיותו איש צעיר, עזב את עירו והשתקע בעיירה הסמוכה גראייבו. כמה שנים היה סוחר זעיר, מורה, פקיד ומלמד.
פיורקו הקים בית דפוס עברי, תחילה כדי להדפיס את הספרים הרבים שכתב הוא עצמו, ואחר כך גם הדפיס בו מספרי אחרים.
בשנת תרנ"ג פרסם בהוצאת שולדברג בוורשה סדרה ראשונה מסוגה: 11 "ספרי ילדים למקרא ולשעשועים".
בשנת תרנ"ט (ראשית 1899) ייסד וערך את שבועון הילדים העברי המפורסם "גן שעשועים" ("מכתב עתי לחנוך לספרות ולמדעים שונים: לנערי בני ישראל"), שהיה עיתון הילדים העברי הראשון שראה אור מחוץ לארץ ישראל. עיתון זה, שהופיע בעיר הקרובה ליק שמעבר לגבול, בפרוסיה המזרחית שבגרמניה (שם נדפס גם העיתון העברי הראשון, "המגיד"), שימש במה ראשונה לפרסום דבריהם של סופרים עבריים ידועים, כגון יעקב פיכמן, דוד שמעוני, צבי שארפשטיין ואחרים. בנוסף כתב לעיתוני ילדים יידיים באודסה, בסנקט פטרבורג ובוורשה. הוא פרסם את זיכרונותיו על אודות סופרים עבריים ויידיים ביומון הוורשאי "היינט".
בשנים תרפ"ח–תרצ"ב (1928–1931) ערך והוציא לאור את הירחון למדעי היהדות "בית המדרש החדש". פיורקו היה רב-גוני מאוד בכתיבתו, וטיפח את ספרות הילדים העברית בפולין בכל ענפיה. הוא ערך והוציא שבועונים ומקראות לילדי ישראל, כתב סיפורים ופואמות מקראיות, כתב משלים וסיפורי מופת, הביא מכתמים וחרוזי שיר, ואפילו טיפח את הדקדוק העברי.
ספריו

בת יפתח: שיר חרוזי בשש מחלקות, ליק: רודאלף זיעבערג, תרל"ג.
ראוים הדברים למי שאמרם, ורשה: דפוס י’ אלאפין, 1880. (פירוש למדרש)
ספר מכתבים השלם: ... בו שלשה ספרים א) מכתבי משפחה ב) מכתבי רעים ג) מכתבי מסחר כולל מאה וחמשים מכתבים ..., ורשה: דפוס נתן שריפטגיססער, תרמ"ב. (ספר לימוד)
נטעי נעמנים: כולל מאה ספורים יפים ונעימים לקוחים ממיטב חכמי החנוך והפדגוגיא בשפות העמים ונעתקים ללשון הקודש ... , ורשה: אלעקסאנדער גינז, תרמ"ג. (תרגומיו לסיפורי ילדים)
נטעי נעמנים: הוצאה חדשה בשלש מחלקות ... א) חמשים ספורים קטנים; ב) מאה ספורים ומשלי מוסר... לקוחים ממיטב חכמי הזמן והפדגגיה בשפות העמים נעתקים ללשון ספרי הקודש; ג) שמונים וחמשה ספורים בשיר, מכתמים ושירים... מהם אריגינאלים ומהם נעתקים משפת העמים, ורשה: מ"י האלטער, תר"ן.
כור המבחן: ... יכיל שאלות ותשובות על סדר כתבי הקדש לנסות בהן התלמידים בדברי ימי ישראל אשר בכתבי קדשנו ..., ורשה: אלעכסאנדער גינז, תרמ"ד. (ספר שאלות ותשובות ללימוד התנ"ך)
כור המבחן: ... שאלות ותשובות על סדר כתבי הקדש לנסות בהן התלמידים בדברי ימי ישראל ..., הוצאה שנייה בהוספות ותקונים רבים, גראייבו: דפוס ח’ פיורקא, תרס"ב.
השכלה מדֻמה: ספור מחיי עמנו, ורשה: לעווין-עפשטיין, תרמ"ז. (סיפור)
סדרת "סיפורי ילדים למקרא ולשעשועים לילדי ישראל", ורשה: האחים שולדבערג, תרנ"ג:
"ערום ראה רעה ונסתר: ספור בימי אחאב מלך ישראל";
"מצא אשה מצא טוב: ספור ימי הבית השני (יסודתו באגדות התלמוד)";
"חלום אמת: ספור בימי שבת בני ישראל בארץ מצרים (יסודתו בהגדה קדמנית)";
"חכמת שלמה: ספור בימי שלמה ... מלך בירושלים";
"חיים ואהבה: ספור בימי שלמה בן דוד מלך ישראל";
"דם נקי: ספור בימי הבית השני";
"דורש משפט: ספור מימי ההוה";
"אחרית רשע: ספור בימי המלך שאול מלך ישראל";
"אוד מצל מאש: ספור בימי גלות בבל".
שבט סופר השלם ...: חלק ראשון כולל מאה וחמשים מכתבים על כל עניין וחפץ ... ובסופם ספור ... והחלק השני כולל מכתבים ומכתמים שירים ואמרי נועם מאבירי סופרים אשר נאספו ונסדרו ..., ורשה: ב’ טורש, תרנ"ד. (ספר לימוד)
ילקוט הרעים: שש מאות מאמרים בדרך שיר ובחרוזים יכילו כל השמות, הפעלים והמלות השוים במבטאם ומשונים בכתיבתם ..., ורשה: האלטער ואייזענשטאדט, תרנ"ד. (ספר ללימוד הלשון)
אלף המגן: ... לתלמידי בתי הספר אלף פעלים נבחרים לצין הוראתם בנינם וגזרתם ... להתרגל ..., ורשה: האלטער ואייזענשטאדט, תרנ"ח. (ספר ללימוד הלשון) (ראה אור במהדורות נוספות)
ספר תורת החנוך: ... הלכות פסוקות להורים ולמורים לחנוך לילד על פי דרכו על פי דעת חז"ל ודעת חכמי הפדגוגיה ...; אספוֹ ולִקטוֹ ... אברהם מרדכי פיורקא ..., גראייבו: חיים פיורקא, תרס"ב. (חינוך)
לוחות הפעלים החדש: דוגמות דרכי הפעלים, נטיותיהם ותמונותיהם ...; ערכוֹ בסדר חדש ... אברהם מרדכי פיורקא, פייטרקוב: מרדכי צעדערבוים, תרס"ג. (ספר ללימוד הלשון)
ספר לוחות הפעלים המתֻקן: כולל דוגמות דרכי הפעלים, נטיותיהם ותמונותיהם השונות, על פי שנוי כל הבניינים והגזרות והאופנים הרבים והשונים הנמצאים בכתבי הקדש. גם לוח כנויי הפעלים; ערכוֹ וסִדרוֹ בסדר חדש ... אברהם מרדכי פיורקא, הוצאה חדשה בהוספות רבות ותקונים, גראייבו: דפוס פיורקא, תרס"ו 1905.
בית ספר עברי החדש: או, המדבר בלשון עמו: ספר למתחילים ..., וילנה: דפוס ראָם, תרס"ג. (מקראה ללימוד עברית)
דרך הקֹדש: באור חדש לתורה, נביאים וכתובים: על דרך הפשט וחכמת הלשון, דרכי הלשון והמקרא, מנהגי סופרים קדמונים, חקירות במשפטי השפה ושרשים, הבדל לשונות נרדפים, הארות והערות, הוספות ותקונים בתרגומים ובדברי המפרשים הראשונים והאחרונים ..., 2 כרכים, ירושלים: מקור, תש"ם.
הערות שוליים

↑  ג. קרסל, ספרות ילדים, דבר, 30 במרץ 1961.
1 2  אבנר הולצמן, ספרות עברית, באנציקלופדיית ייִוואָ ליהודי מזרח אירופה (באנגלית).
↑  ביקורת: בינה בספרים: ספר נטעי נעמנים, המליץ, 14 בנובמבר 1884.
↑  על הספר: מגיד משנה, המגיד, 4 באוגוסט 1887.
↑  על הספר: מגיד משנה, המגיד, 4 באוגוסט 1887; קרית ספר, הצפירה, 23 בספטמבר 1887.
↑  ביקורת: ד"ר משה אלעזר אייזענשטאדט (רוסטוב-דון), מעל שלחן הספרות: ספר תורת החנוך, הצפירה, 2 בספטמבר 1903.
↑  ביקורת: ד"ר משה אלעזר אייזענשטאדט (רוסטוב-דון), מעל שלחן הספרות: בית ספר עברי חדש או המדבר בלשון עמו: ספר למתחילים, הצפירה, 13 בדצמבר 1903.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007504434105171  CiNii: DA16051350  GND: 1185208909  ISNI: 0000 0000 8335 8518  LCCN: n84182004  NTA: 302240896  VIAF: 119719952   WorldCat (עם VIAF): 119719952 
"הַשְׂכָּלָה מֶדֻמָה"', ספור מחיי עמנו, 1887 ורשה. לחצו על התמונה לדפדוף בספר מעמוד 5
פולימר

פולימר מורכב משרשראות ענק מולקולריות הבנויות ממולקולות קטנות – מונומרים
פּוֹלִימֶר (באנגלית: Polymer) הוא חומר העשוי ממולקולות ענק שרשרתיות המורכבות מיחידות חוזרות הקשורות ביניהן בקשרים קוולנטיים, או באמצעות קשרים תוך-מולקולריים חזקים אחרים. מקור השם "פולימר" הוא ביוונית: "פולי" משמעו הרבה, ו"מר" משמעו יחידה. יחידה בפולימר נקראת בשם "מונומר"; ביוונית: "מונו" משמעו אחד, ו"מר" משמעו יחידה.
תהליך החיבור של המונומרים ליצירת פולימר נקרא פִּילְמוּר.
פולימרים שמקורם מהטבע מכונים פולימרים טבעיים. בנוסף להם קיימת קבוצה גדולה נוספת של פולימרים מלאכותיים או חצי מלאכותיים שנקראים פולימרים סינתטיים וחצי-סינתטיים, בהתאמה.
תחומי המדע העיקריים שעוסקים במחקר של פולימרים הם: כימיה וביולוגיה, ובפרט, כימיה אורגנית, כימיה פולימרית, ביוכימיה, ביופיזיקה, ביולוגיה מבנית, וביוטכנולוגיה.
פיתוח תהליכי הייצור והעיבוד ההנדסיים של פולימרים הוא אחד מתחומי העיסוק של ההנדסה הכימית.
פולימרים הם המרכיב העיקרי של כל מוצרי הפלסטיק, והם הקובעים, כמעט את כל תכונותיו.
מינוח

בדרך כלל שמו של פולימר נקבע לפי המונומר המרכיב אותו יחד עם התחילית "פולי". אם מספר המונומרים גדול אפשר לכתוב את הנוסחה הכימית של הפולימר בצורה מקוצרת ולציין את מספר היחידות החוזרות. השם השיטתי יהיה פולי (שם מונומר).
דוגמאות:
פולי (וניל בנזין), או בשמו המסחרי פוליסטירן, הוא פולימר המורכב מיחידות חוזרות של המונומר וניל בנזין (סטירן).
פולי (אתֶן), או בשמו המסחרי פוליאתילן, הוא פולימר המורכב מיחידות חוזרות של המונומר אתן (אתילן).
פולי (פרופֶן), או בשמו המסחרי פוליפרופילן, הוא פולימר המורכב מיחידות חוזרות של המונומר פרופן (פרופילן).
לעיון מורחב: עקרונות המינוח של פולימרים
סימונים מקובלים

שרטוט של מבני לואיס למולקולות פולימר הוא דבר שאינו מקובל, וגם על סף הבלתי אפשרי, וזאת בשל גודלן העצום של מולקולות הפולימר. כתחליף, משרטטים את היחידה החוזרת בפולימר, תוך תחימה שלה בסוגרים מרובעים. מחוץ לסוגרים יש לציין את מספר הפעמים בו היחידה חזרה (ניתן גם להשאיר זאת כמספר טבעי כלשהו n).
כדי לבדוק אם כתבנו את יחידת המבנה של הפולימר בצורה נכונה, יש לשכפל את יחידת המבנה אל שני הצדדים, ולבדוק שאכן התקבל הפולימר שאותו ביקשנו לצייר.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  היחידה החוזרת בפוליפרופילן |  היחידה החוזרת בפוליסטירן |  היחידה החוזרת בפוליקרבונט |
מיון של פולימרים

מקובל למיין פולימרים על סמך אחת או יותר מהאפשרויות הבאות:
מיון של פולימרים > מקור

פולימרים טבעיים (ביופולימרים) – לקבוצה זו שייכים כל הפולימרים שמקורם מיצורים חיים. מבין קבוצות הפולימרים החשובות ניתן למנות את הרב-סוכרים (כדוגמת עמילן ותאית) ואת החלבונים. ה-DNA הוא אולי הפולימר הטבעי החשוב ביותר עבור כל היצורים החיים. פולימר זה, המורכב מארבעה מונומרים שונים שנקראים חומצות גרעין, נושאים את המידע הגנטי המתורגם ליצירת חלבונים האחראים על הנעתם של תהליכי החיים. דוגמאות לפולימרים טבעיים חשובים: משי, צמר, וגומי טבעי.
דוגמאות לפולימרים טבעיים
צלולוז – פולימר של סוכר (גלוקוז – בטא)
עמילוז – פולימר של סוכר (גלוקוז – אלפא)
חלבון – פולימר שהמונומרים שלו הם חומצות אמינו
DNA – פולימר שהמונומרים שלו הם חומצות גרעין
פולימרים חצי-סינתטיים – שיוצרו במעבדה על בסיס חומרי גלם ממקורות טבעיים. לדוגמה: צלולואיד, שהוא פולימר שנוצר מתאית (צלולוזה).
פולימרים סינתטיים – שיוצרו במעבדה על בסיס חומרי גלם שאינם טבעיים, כגון דלקים מאובנים (אומנם, חומרים אלה מקורם מיצורים חיים, אך הם עברו שינויים כימיים כתוצאה מתהליכים גאולוגים בכדור הארץ). במשפחת הפולימרים הסינתטיים נמצאים כמעט כל הפולימרים החשובים ביותר בעידן המודרני, כגון: פוליאתילן, פוליפרופילן, פוליסטירן, פוליוויניל כלוריד ועוד.
מיון של פולימרים > סדר המונומרים

הומופולימרים – פולימרים הבנויים מסוג אחד של מונומר.
קופולימרים – פולימרים הבנויים מסוגים שונים של מונומרים (למשל ABS).
סוגי קופולימרים
קופולימר אקראי (Randomm)
קופולימר שתול (Graft)
קופולימר מסורג (Alternating)
קופולימר גושי (Blockk)
מיון של פולימרים > טקטיות – פריסת המתמירים במרחב

בחלק מהפולימרים תיתכן אפשרות לקיומם של מרכזים כיראלים (נובע מאסימטריה על האטום המרכזי כתוצאה מנוכחותם של ארבעה מתמירים שונים). במצב זה ניתן למנות שלוש אפשרויות לסידור של המתמירים על השרשרת הפחמנית העיקרית:
איזוטקטיות – כול המתמירים שעל השלד המרכזי של הפולימר פונים לאותו הכיוון. עשוי להתקבל עבור פולימרים המסונתזים עם זרז (כגון, זרז זיגלר-נאטא).
סינדיוטקטיות – המתמירים בעלי כיווניות מסורגת.
אטקטיות – המתמירים בעלי כיווניות אקראית. עשוי להתקבל עבור פולימרים המסונתזים בפילמור רדיקלי ללא זרז.
מיון על פי הסידור הסטריוכימי של המתמירים
איזוטקטי – כול המתמירים פונים לאותו הכיוון
סינדיוטקטי – המתמירים בעלי כיווניות מסורגת
אטקטי – המתמירים בעלי כיווניות אקראית
מיון של פולימרים > התנהגות בחום

פולימרים תרמוסטים – אינם ניתכים בחום. המשך חימום יביא להרס הפולימר. לדוגמה: בקליט, פוליאוריתן, גומי סינתטי, פוליאפוקסיד.
פולימרים תרמופלסטים – ניתכים בחום ומסוגלים לחזור ולהתמצק בקירור ללא פגיעה בתכונות הפולימר. לדוגמה: פוליאתילן, פוליפרופילן, פוליוויניל כלוריד, פולימתיל מתאקרילט, ABS, ניילון, פוליקרבונט, טפלון. עבור החומרים הפולימרים התרמופלסטים ניתן להצביע על שלוש טמפרטורות שבמהלכן מתרחשים שינויי מורפולוגיה (שינויי מבנה וצורה) חשובים:
טמפרטורת המעבר הזכוכיתית (Tg) – היא טמפרטורה בה הפולימר עובר ממצב מוצק למצב רך בו הוא ניתן לעיבוד: מתיחה אלסטית או פלסטית ללא שבר. מתחת לטמפרטורה זו החומר נוקשה (דמוי זכוכית), ואילו מעל לטמפרטורה זו החומר רך. טמפרטורת המעבר מתייחסת לכושר התנועה והפיתול של האזורים האמורפיים בפולימר.
טמפרטורת ההיתוך (Tm) – היא הטמפרטורה בה הפולימר כולו ניתך (לרבות האזורים הגבישיים בו).
טמפרטורת הפירוק (Td) – היא הטמפרטורה בה מתרחשים תהליכי הרס כימי של הפולימר (שבירה ופירוק של קשרים קוולנטים). רלוונטי גם עבור הפולימרים התרמוסטים.
| השוואה בין Tg ל-Tm> Tg – טמפרטורת המעבר הזכוכיתית | השוואה בין Tg ל-Tm> Tm – טמפרטורת ההיתוך |
| --- | --- |
מתייחס לשינויים באזורים האמורפים שבפולימר.: מתייחס לשינויים באזורים הגבישים של הפולימר.
ב Tg לא חל שינוי במצב צבירה, החומר הופך מזגוגי לרך ונמתח.: ב Tm חל שינוי במצב צבירה, פולימר מוצק הופך לנוזל.
Tg תלויה בחופש הפיתול של קטעי שרשרת, בגורמים מגבילי פיתול.: תלוי בחוזק הקשרים הבין שרשרתים, ובשינוי אנטרופיית ההיתוך.
במעבר ממצב זגוגי למצב פלסטי נקלטת אנרגיה והטמפרטורה עולה בצורה רציפה, אך חל שינוי בשיפוע העלייה.: במעבר ממוצק לנוזל נקלטת אנרגיה אך הטמפרטורה נשארת קבועה.
מעל Tg חל שינוי בתכונות מקרוסקופיות: הנפח הסגולי עולה, הקשיחות יורדת, הצפיפות יורדת.: מעל Tm חל שינוי חד בתכונות המקרוסקופיות: הנפח הסגולי עולה, הקשיחות יורדת, הצפיפות יורדת.
מיון של פולימרים > קבוצות כימיות

המיון מתבצע על בסיס הקבוצה הכימית המרכזית בפולימר. לדוגמה: עבור פוליאתילן טרפתאלט, הקבוצה המרכזית היא אסטר, ולכן מדובר בפוליאסטר.
דוגמה נוספת: בניילון, הקבוצה המרכזית היא אמיד, ולכן מדובר בפוליאמיד.
מיון של פולימרים > מנגנון הפילמור

דחיסה – פולימרים אלה התקבלו מחיבור של מונומרים תוך שחרור של מולקולה קטנה אל מערכת הפילמור.
סיפוח – פולימרים אלה התקבלו מחיבור של מונומרים ללא שינוי במאזן האטומים.
מיון של פולימרים > מבנה שלד השרשרת

פולימר קווי – בו שלד השרשרת הפולימרית אינו מכיל קבוצות צד גדולות (לדוגמה: PVC).
פולימר מסועף – בו שלד השרשרת הפולימרית מכיל קבוצות צד גדולות (לדוגמה: LDPE).
פולימר מצולב – בו יש חיבור חלקי או מלא בין שרשראות הפולימר (לדוגמה: גומי סינתטי).
סוגי מבנים המתייחסים לשרשראות הפולימר
פולימר קווי
פולימר מצולב חלקי (אלסטומר)
פולימר מצולב מלא (יהיה בהכרח פולימר תרמוסטי)
מיון של פולימרים > רמת הגבישיות

פולימר גבישי או גבישי למחצה (גבישיות בין 10% ל-80%) – בו שרשראות הפולימר ערוכות ברמת סידור גבוהה ובכיווניות אחידה יחסית. לדוגמה: פוליאתילן, פוליאתילן טרפתאלט.
פולימר אמורפי (גבישיות פחות מ-10%) – בו שרשראות הפולימר נמצאות במצב כאוטי, חסר סדר, וארגון.
רמת הגבישיות
פולימר גבישי או גבישי למחצה
פולימר אמורפי
גורמים המשפיעים על רמת הגבישיות:
סדירות מרחבית של יחידות חוזרות בעלות סימטריה מעלה את רמת הגבישיות.
נוכחות קבוצות קשיחות בעמוד השדרה בשרשרת, כמו טבעות בנזן.
מסה מולרית גבוהה, והתפלגות מסה קטנה יעלו את רמות הגבישיות.
חוזק קשרים בין שרשרתים (מגביל את חופש התנועה ומקבע את המולקולות למבנה גבישי).
קצב קירור – קירור אטי יעלה את דרגת הגבישיות.
שיטות עיבוד ניתן להגדיל את רמת הגבישיות על ידי מתיחה, ניפוח ועוד.
מיון של פולימרים > התנהגות מכנית

פלסטיק (מתייחס לתכונה המכנית ולא למונח שבשימוש) – פולימר מוצק וקשיח.
סיב – פולימר גמיש בעל אורך גדול בהרבה משטח החתך שלו.
אלסטומר – פולימר צמיגי עם דרגת אלסטיות גבוהה.
אורך הפולימר ומסתו

מדדים לקביעת אורך הפולימר ומסתו:
מסה מולרית ממוצעת (M) – היא המסה של שרשרת פולימר ממוצעת ביחידות של גרם למול. המסה המולרית הממוצעת היא המכפלה של דרגת הפילמור במסה המולרית של היחידה החוזרת.
דרגת הפלמור (DP) – היא כמות היחידות החוזרות הממוצעת, הקיימת בחומר פולימרי מסוים. דרגת הפלמור מחושבת על ידי חלוקת המסה הממוצעת במסה המולרית של היחידה החוזרת.
אורך ממוצע בפריסה (r) – הוא המרחק בין קצוות של שרשרת פולימר פרוסה. הנוסחה היא:  {r}={n}\cdot l כש-n הוא כמות הקשרים בשרשרת, ו-l הוא ההיטל של המרחק בין שני אטומים סמוכים המחוברים ביניהם בקשר.
אורך ממוצע על פי מודל הסליל האקראי (ידוע גם כ"מודל השיכור") – זהה לאורך הממוצע בפריסה, אך במקום להכפיל במספר הקשרים, יש להכפיל בשורש מספר הקשרים.  {\bar {r}}={\sqrt {n}}\cdot l
פילמור

הפולימרים נוצרים בתהליך הנקרא פילמור (polymerization) בו מולקולות המונומר (המגיבים) נקשרות זו לזו תוך יצירת שרשראות ארוכות, המהוות את הפולימר. שני סוגים עיקריים של פילמור קיימים:
פילמור דחיסה (גידול בשלבים) – טכניקה זו משמשת לחיבור של מונומרים המכילים שתי קבוצות פונקציונליות. במהלך פילמור דחיסה, המונומרים מתחברים ביניהם תוך פליטה של מולקולה קטנה אל מערכת הפילמור (כגון: מים, כוהל, HCl ועוד – תלוי בסוג המונומר). בפילמור דחיסה, הרכב האטומים ביחידה החוזרת אינו זהה להרכב במונומר.
פילמור סיפוח (גידול בשרשרת) – טכניקה זו שימושית בעיקר עבור חיבור מונומרים המכילים קשר כפול (כמו c=c). בתהליך זה, הקשר הכפול נפתח אגב סיפוח ובמקומו נוצרים קשרים קוולנטים בין המונומרים. תהליך זה הוא אקסותרמי תמיד. בתהליך זה, סיפוחם של המונומרים נעשה בזה אחר זה עד גמר המונומרים, על כן התהליך נקרא – פילמור שרשרת. בפילמור סיפוח, מאזן האטומים נשאר כשהיה, כלומר הרכב האטומים ביחידה החוזרת זהה להרכב במונומר.
לטכניקת הפילמור שנבחרה יש חשיבות מכרעת על תכונותיו הכימיות והפיזיקליות של הפולימר שהתקבל. שיטת הפילמור עשויה להכתיב את אורך השרשרת שתתקבל, את המסה המולקולרית הממוצעת לפולימר ואת חלוקת הגדלים היחסית של הפולימר. אלו ישפיעו על רמת הגבישיות, ומכאן גם על תכונותיו הפיזיקליות והמכניות של הפולימר, כגון: טמפרטורת היתוך, קשיות, אלסטיות ועוד.
יש מונומרים שניתן לפלמר בשתי השיטות, ולקבל בכל אחת מהן, פולימר בעל תכונות ומאפיינים שונים. על כן, נודעת חשיבות רבה לבחירת תהליך הפילמור.
| --- | --- |
 פילמור סיפוח (בדוגמה: קבלת פוליוויניל כלוריד בפילמור סיפוח של המונומר ויניל כלוריד).: פילמור דחיסה (בדוגמה: קבלת ניילון בפילמור דחיסה של דו-חומצה קרבוקסילית ודיאמין, תוך שחרור מולקולת מים).
תכונות מכניות > הגורמים המשפיעים על התכונות המכניות של פולימרים

מבנה השרשראות וקבוצות הצד
רמת הגבישיות
אורך השרשרות בדגש על התפלגות המסה המולרית ועל המסה המולרית הממוצעת
הקבוצה הפונקציונלית, וחוזק הקשרים הבין שרשרתיים
רמת הסיעוף ונוכחותם של קשרי צילוב
טמפרטורה
תכונות מכניות > התנהגות של פולימרים תחת מאמצי שבירה

פולימרים עם רמת גבישיות גבוהה, סיעוף נמוך, וקשרים בין מולקולריים חזקים, יתעוותו פחות כתוצאה מאמצי כפיפה, מתיחה, גזירה ופיתול המופעלים עליהם. לעומת זאת, חוזק הנגיפה שלהם (שבירה כתוצאה ממכה פתאומית) נמוך יותר. עבור פולימרים שבירים האנרגיה המועברת במכה, לא מתפזרת היטב בשל חוסר גמישות של השרשרות.
מאמץ מתיחה – הפעלת כוח מתיחה על הפולימר משפיע בעיקר על ההערכות המרחבית של השרשרות, ועל המרחק ביניהם. במאמץ מתיחה פולימרים עשויים להגיב באחד משני האופנים הבאים:
התארכות אלסטית – אחרי מתיחה יש חזרה למצב הקודם. נגרמת בעיקר על ידי שינוי במרחק בין אטומים סמוכים, הנמצאים בשרשרות שונות או בחלקי שרשרת שונים של אותה שרשרת. בהתארכות זו עשויים להישבר קשרי ואן דר ואלס ו/או קשרי מימן. לכן הקשיחות תושפע מחוזק הקשרים בין השרשרות ומצפיפות האריזה, וכן ממבנה השרשרות ומנוכחות קבוצות קשיחות. ככל שהשרשרות קשיחות יותר וכוחות האחיזה בינן חזקים יותר, יש להשקיע מאמץ רב יותר כדי לשנות מיקום קטע אחד יחסית לשני ומודול האלסטיות עולה (המודול מתייחס רק לתחום ההתארכות האלסטי).
התארכות פלסטית – אחרי מתיחה אין חזרה למצב קודם. השרשרות מחליקות, אחוז גבישיות עולה. נגרמת על ידי שינויים מבניים, הכוללים זחילה והזחה של קטעי שרשרות זו ביחס לזו. במהלך ההתארכות ניתקים ונוצרים מחדש קשרים בין שרשרתיים הן באזורים האמורפיים והן באזורים הגבישיים.
| תכונות מכניות של פולימרים נבחרים> פולימר | תכונות מכניות של פולימרים נבחרים> חוזק מתיחה MPa | תכונות מכניות של פולימרים נבחרים> % ההתארכות ברקיעה | תכונות מכניות של פולימרים נבחרים> חוזק נגיפה (ft-lb/inch) |
| --- | --- | --- | --- |
| פוליאתילן נמוך צפיפות | 14 | 700 | 13.0 |
| פוליפרופילן | 30 | 400 | 1.5 |
| טפלון | 20 | 250 | 3.0 |
| פוליסטירן | 46 | 1-2 | 0.5 |
| פולימתיל מתאקרליט | 58 | 5 | 0.5 |
| פוליוויניל כלוריד | 60 | 10 | 0.8 |
| פוליקרבונט | 62 | 90 | 15.0 |
פולימרים מוליכים חשמל

החל משנות ה-50 של המאה העשרים, עם התבססותה של התעשייה הפולימרית והעמקת המחקר בה, נמצא כי פולימרים מסוימים מציגים תכונות הולכה חשמלית החורגות בצורה משמעותית מהערכים המקובלים למבודדים.
תופעת המוליכות החשמלית הזו עוררה התלהבות עצומה בקרב הקהילה המדעית בשל הפוטנציאל העצום הטמון בפולימרים אלה, להשתלב ביישומים שונים כתחליף למתכות – "מתכות סינתטיות".
התחום נמצא, מאז, בחזיתו של המחקר המדעי, שאת פירותיו אנו יכולים למצוא במגוון רחב של יישומיים, כגון: סוללות חשמליות, התקנים פולטי אור, טרנזיסטורים אורגנים, ציפויים לסרטי צילום ולמסכים, "חלונות חכמים", ואף עור מלאכותי להענקת יכולת חישה לרובוטים.
אחד ההסברים למוליכות החשמלית של קבוצת הפולימרים הללו היא קיומן של מערכות מצומדות מלאות על כול אורכם של שרשרות הפולימר.
דוגמאות ליחידות החוזרות של פולימרים מוליכים חשובים:
ראו גם

מיחזור פלסטיק
רשימה של פולימרים סינתטיים
שרשרת פולימר אידיאלית
שרשרת פולימרית גאוסיאנית
לקריאה נוספת

Malcolm P. Stevens, Polymer Chemistry: An Introduction, Oxford University Press, 1999
Robert O. Ebewele, Polymer Science and Technology, CRC Press, 2000
לוי שגיב, פולימרים וחומרים פלסטיים, קרוננברג ספרות מקצועית, תל אביב
אילן ללוב, מקרומולקולות, המחלקה להוראת המדעים, מכון ויצמן למדע