stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יאגוטיל מישייב
ביוגרפיה

יאגוטיל מישייב נולד בקירמיזי קסבה. שהוא כפר במעמד עיר במחוז קובה שבאזרבייג'ן, רוסיה (בילדותו, ברית המועצות). רוב תושביו היו יהודים.  ב-1943 הוא נשלח לקורס הוראה והחל ללמד בגיל 16. בשנת 1944, הוא השלים לימודי תעודה, תוך למידה מרחוק וזכה לתואר מהמכללה הפדגוגית קובאן. בשנת 1945, כשעבד כבר בבית הספר, החל בלימודים לתואר במתמטיקה במכון הפדגוגי קובאן. בשנת 1947, הוא הוסמך כמורה לפיזיקה ומתמטיקה, כולל דיפלומה.
בין השנים 1943 עד 1951, הוא עזר לוועד המנהל של עיריית קובה, להכין מסמכים ותעוד להענקת מדליות לאלה שעבדו ולחמו בחזית העבודה במלחמת העולם השנייה. המדליה נקראה "עבודה נועזת/אמיצה" Doblisneye Trud.
בשנת 1946, הוא התבקש על ידי ראש לשכת הגיוס של צבא ברית המועצות בעיר קובה לבצע מפקד של החיילים המשוחררים, על מנת להעניק להם את מדליית "הניצחון על גרמניה במלחמה הפטריוטית הגדולה 1941–1945". ב-1951 עברה משפחת מישייב לעיר דרבנט, דגסטן, רוסיה.
בשנת 1997 עלה מישייב לישראל והתיישב בראשון לציון.
ב-2 באפריל 2024, מישייב נפטר בגיל 97.
קריירה פדגוגית וספרותית

משנת 1954 עבד יאגוטיל מישייב כמורה למתמטיקה בבית הספר לנוער עובד, שנקרא בית ספר מס' 1. בשנת 1963, הוא קיבל תואר מוסמך כמורה למתמטיקה מאוניברסיטת דאגסטן. בהמשך עבד מישייב כמנהל המוזיאון ללימודים אזוריים ואסף חומרים ייחודיים אודות ההיסטוריה של העיר. משנת 1976 עד 1991 עבד כמנהל בית ספר מס' 11 בדרבנט.  בשנים 1991 עד 1997 היה המומחה הראשי במשרד החינוך בעיר.
בישראל הוא כתב מספר ספרים אודות ההיסטוריה ועל המונומנטים האדריכליים ההיסטוריים בעיר דרבנט. הכותרים שלו כוללים את "דרך ארוכה בת 5000 שנים של דרבנט והציוויליזציה". כמו כן, הוא כתב "מילון רוסי-אנגלי למונחים מתמטיים". המילון נכתב עבור תלמידים, מורים והורים.  בספר "שורשינו", מישייב כתב אודות ההיסטוריה של בני משפחתו ומעשיהם. ספרו האחרון, "רק הזיכרון אינו מזדקן", הוקדש להיסטוריה של הציוויליזציה היהודית.
המוזיאון ללימודים אזוריים

בשנת 1952 הורה משרד התרבות של רוסיה על סגירת המוזיאון ללימודים אזוריים, שהיה בעיר דרבנט, מכיוון שהתערוכות שהוצגו בו לא עמדו בדרישות המינימום שנקבעו על ידי משרד החינוך למוזיאון. מאידך, הוגשו מספר המלצות לשינויים, שלאחר תיקונם יוכל המוזיאון להיפתח מחדש. לאור חשיבות המוזיאון לרשות העיר דרבנט, מחלקת התרבות העירונית פנתה למישייב שיעזוב את ההוראה ויעבור לנהל את המוזיאון. על בסיס ההמלצות שנתקבלו, מישייב אצר תערוכה חדשה במוזיאון. בשנת 1953, המוזיאון נפתח מחדש. תוך כדי עבודתו במוזיאון, נדד מישייב ברחבי מחוז דרבנט ואסף חומרים ומידע ייחודיים אודות ההיסטוריה של העיר. הוא דאג לעדכן את ממצאיו במוזיאונים של העיר דרבנט, במוזיאון הלאומי להיסטוריה של אזרבייג'ן בבאקו, ובמוזיאון האזורי של דאגסטן במחצ'קלה. במחצית השנייה של שנות ה-50, המוזיאון החל לקדם את הוראת ההיסטוריה של העיר ההיסטורית דרבנט, בציבור. מישייב ערך הרצאות וכתב בקביעות בעיתון של העיר שנקרא "זנמיה קומוניזמה" (בתרגום לעברית, 'הכרזה של הקומוניזם'), וכן בעיתון האזורי בשם לננצ'י, שנכתב בשפה האזרית. ניהול המוזיאון שהחל ב-1952 הפך למפעל חייו.
יצירותיו שפורסמו > ספרים > מילון

מילון רוסי-אנגלי למונחים מתמטיים. נכתב בשנת 1999.
יצירותיו שפורסמו > ספרים > היסטוריה

דרך ארוכה של 5000 שנה (2002)מסת"ב 9785914620469 ,מסת"ב 9781684891924 ,יאגוטיל מישייב, באתר OCLC (באנגלית)
דרבנט ותרבות העולם (2005)מסת"ב 9785914620452 ,יאגוטיל מישייב, באתר OCLC (באנגלית)
השורשים שלנו (2008)
רק הזיכרון לא מזדקן (2014)מסת"ב 9785914620476 ,יאגוטיל מישייב, באתר OCLC (באנגלית)
יהודי ההר (2022)מסת"ב 9785914626506 ,יאגוטיל מישייב, באתר OCLC (באנגלית)
יצירותיו שפורסמו > מאמרים

האנציקלופדיה ההיסטורית הסובייטית של דרבנט
זכרונות העבר, על חיי אבותיהם - זו חובתנו!
בשנות ה-60 וה-70 כתב מאמרים עבור העיתון Znamya Kommunizma (הכרזה של הקומוניזם), ששמו שונה ל־Derbentskiye Novestye (החדשות של דרבנט) על הסיפורים מאחורי האנדרטאות של דרבנט.
פרסים והוקרה

1967: פרס הוקרה ברמה הגבוהה ביותר ממשרד התרבות של הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית
1984 מדליית ויתיקי המערך העובד
1992 מדליית ותיקי מלחמת העולם השנייה
1994: מדליית "המורה המכובד" של הרפובליקה של דאגסטן
1995: מדליית 50 שנה לניצחון על גרמניה הנאצית
1997: מדליית "המורה המכובד" של הפדרציה הרוסית
ראו גם

דרבנט
יהודי ההרים
קהילת יהודי דרבנט
הערות שוליים

1 2  Awarded for many years of diligent work. The Presidium of the Supreme Soviet of the USSR and Supreme Soviet Presidium of the Dagestan ASSR. 28 June 1984
1 2  Awarded Decree of the State Council of Dagestan. December 7, 1994.
1 2  Decree of the President of the Russian Federation, Boris Yeltsin. 22 March 1995.
1 2  Awarded for services to training and educating students and many years of hard work. Decree of the President of the Russian Federation, Boris Yeltsin. 21 July 1997.
↑  The State Statistical Committee of the Republic of Azerbaijan, web.archive.org, ‏2010-11-14
↑  "Elkhan Shaul 07/28/2011 - "Yagutil Mishiev"". Stmegi.net. נבדק ב-2012-05-04.
↑  "Journal of Vatan. Hana Rafael. - "Geglue zindeguni reh." An article about the life of Y.I. Mishiev. Translated from Russian to Tat - May Boruhova". Vatan.etnosmi.ru. נבדק ב-2012-05-04.
↑  M. Karina. — M. Karina. - Dreams of Derbent
↑  2000 words and terms.
1 2  Y.I. Mishiev - Derbent and World Civilization. (Russian: Я. И. Мишиев - «Дербент и мировая цивилизация»). Published in 2005, pp. 267, 8.26x11.81 in. Rostov-on-Don, Russia. ISBN 9785914620452
↑  Soviet Historical Encyclopedia. - Moscow: Soviet Encyclopedia. Under the reduction of: Evgeniy Mikhailovich Zhukov. 1973-1982. Y.I. Mishiev - Derbent
↑  "Dictionaries and Encyclopedias on Academics - Y.I. Mishiev - Derbent". Academic.ru.
↑  "Journal of "The New Frontier". - No. 68, May, 2009, p.22" (PDF). נבדק ב-2012-05-04.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011453824105171  ISNI: 0000 0005 0270 1932  LCCN: n2022032301  VIAF: 408162664219155000811   WorldCat (עם VIAF): 408162664219155000811
יהודה לייב אמציסלבסקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1850 פולטבה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  5 בינואר 1931 (בגיל 81 בערך) ראשון לציון, פלשתינה (א"י) 
 מקום קבורה:  בית עלמין גני אסתר 
 
יהודה לייב (ליאון) אמציסלבסקי (תר"י, 1850 - י"ז בטבת תרצ"א, 5 בינואר 1931) היה עסקן ופעיל בתנועה הציונית, איש העלייה הראשונה, בעל אדמות בראשון לציון ומנכבדי העיר. אחיו של ד"ר יצחק ד'ארבלה.
ביוגרפיה

נולד בפולטבה שבדרום-מערב האימפריה הרוסית (כיום אוקראינה) ליעקב ולציפה לאה, משפחה חרדית מחסידות חב"ד, שהעניקה לילדיה חינוך תורני והשכלה כללית.
אמציסלבסקי סיים את לימודיו כמהנדס רכבות, גשרים ודרכים בפוליטכניקום במינכן. בתום לימודיו שב לרוסיה ועבד כמנהל טכני של שירות הרכבות בתחנות מרכזיות בחרקוב ובערים נוספות. בשנת 1881 נשא לאשה את מלכה (מריה) בת חיים סלובוצקי מהעיר יליזבטגרד.
קשריו הראשונים עם ארץ ישראל התחילו על ידי אחיו, ד"ר יצחק ד'ארבלה. בהמשך נוספו לו קשרים עם ידידים ומכרים שעלו לארץ מדרום רוסיה וייסדו את המושבה ראשון לציון. בשנת 1887 עלה ארצה והשתקע בראשון לציון. הוא רכש בעיר כשלוש מאות דונם אדמה ונטע בה כרמים, ואת ניהולם הפקיד בידי דודנו חיים יעקב קרישבסקי.
בשנת 1892 שב לרוסיה, שם היה פעיל בתנועת חיבת ציון, ואחר כך היה פעיל מרכזי בתנועה הציונית מראשיתה. בקונגרס הציוני הראשון שהתקיים בבזל באוגוסט 1897 השתתף כציר מיליזבטגרד.
במהלך השנים ביקר פעמים אחדות בארץ. בשנת 1911 שב ארצה לצמיתות, היה מאזרחיה הנכבדים של ראשון לציון ופעיל בחייה הציבוריים והחברתיים. מפעם לפעם פרסם מאמרים בעיתונות, שבהם הביע את השקפתו הציונית. תרם חלקת אדמה לבניין בית הכנסת של חסידות חב"ד בראשון לציון.
בי' באלול תרע"ו (1916), בתקופת מלחמת העולם הראשונה, נפטרה אשתו בירושלים. בתחילת הכיבוש הבריטי קשר קשרי ידידות עם הגנרל אלנבי ואנשי מטהו. בתקופת המנדט הבריטי רכש ידידים בריטים רבים וקשר אותם למפעל הציוני.
נפטר בראשון לציון. ארבע בנותיו הן: שרה ראשוני מראשון לציון, אלכסנדריה, ויקטוריה ואנה שהתגוררו בחו"ל.
יהודה כלץ (השני)

| --- | --- |
 מדינה:  מרוקו 
 חיבוריו:  מגיד משנה על הלכות שחיטה לרמב"ם
 שם השושלת:  משפחת כלץ 
 
רבי יהודה כלץ (ה'ר"ס בערך – לפני ה'שנ"א) היה רב מרוקאי, מחבר פירוש מגיד משנה על הלכות שחיטה ברמב"ם.
ביוגרפיה

נולד לרבי שלמה כלץ וכאביו אף הוא לימד את רבי אברהם גאבישון. בגיל צעיר, חלק על רבי אברהם אבן טוואה.
בה'ש"ג נכבשה תלמסאן וכתוצאה מכך כל הכתובות נעלמו, הרב כלץ ואביו תיקנו כתובות חדשות לכולם. רבי אברהם גאבישון מתאר את המאורע בשנת שנ"א כסיפור היסטורי ששמע מפי מגידי אמת מה שאומר שבשנת שנ"א כבר לא היה בין החיים.
רבי יוסף אלאשקר חיבר (ברפ"ט) את ספרו צפנת פענח לבקשת הרב כלץ, בתשובה לנכדו של הרב כלץ הוא מתואר כנכדו של "רב קדוש וחכם בנעלמות ועשר מאמרות".
חיבוריו

חיבורו המפורסם הוא פירוש על הלכות שחיטה לרמב"ם אשר נדפס לראשונה בתוך ספר זבחים שלמים לרבי אברהם אנקווה (ליוורנו תרי"ח) והחל משנת ה'תרמ"ב נדפס על ידי מדפיסי ורשא כפירוש מגיד משנה של רבי וידאל די טולושא, תחת הכותרת "פירוש מגיד משנה על הלכות שחיטה אשר היה טמון בכתב יד ולא נדפס מעולם".
שאול ליברמן סבר שהמחבר הוא רבי יהודה הראשון (ללא תימוכין), והסכים עמו ישראל תא שמע, לעומתם שלמה זלמן הבלין הביא כתב יד של רבי יהודה השלישי בו כותב שמחברו הוא זקנו רבי יהודה השני וכך הוכרע הספק.
הערות שוליים

↑  ראו שו"ת נופך סימן ו, (נדפס בשו"ת התשב"ץ חלק ד מהדורת מכון ירושלים).
↑  מסופר על ידי רבי שלמה בן צמח דוראן, בשו"ת חוט המשולש, הטור הראשון סימן יו
↑  רבי אברהם גאבישון, עומר השכחה, עמ' כט:
↑  חוט המשולש עניין לב
↑  בה'תפ"ח כבר הייתה מצויה העתקה של הספר, ראו דברי הרב משה צבעון בתוך ספרו של ר"א אנקווה, טהרת הכסף, י:
↑  שאול ליברמן, תוספת ראשונים חלק ב ירושלים תרצ"ח, חולין עמ' 218 – 219
↑  ישראל תא שמע, "על ספר מגיד משנה הנדפס על הלכות שחיטה לרמב"ם" קריית ספר מח (תשל"ג) עמ' 179, באתר רמב"י.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007521111205171  VIAF: 8720158070659608780003   WorldCat (עם VIAF): 8720158070659608780003
חשפנות

.
חשפניות בהופעה, 2014
חשפנות היא מקצוע שהעוסק בו, חשפנית או חשפן, מסיר בהדרגה את בגדיו כדי לעורר תשוקה מינית על ידי הצגת הגוף העירום בתנועה. קיימים מופעי חשפנות של גברים, אך המופע הנפוץ הוא של נשים. הדגש בחשפנות הוא על פעולת ההתפשטות ביחד עם תנועות המרמזות על מין, ולא בעירום עצמו, ויש שהמופע מסתיים בתום ההתפשטות.
מופעי חשפנות מתקיימים במועדוני חשפנות, וכן באירועים פרטיים, כגון מסיבת רווקים או מסיבת רווקות. בחלק מהמקרים נוהגים העוסקים בחשפנות גם לקיים יחסי מין תמורת תשלום עם הצופים בהם.
ההיסטוריה של החשפנות

שורשיה של החשפנות מובילים ללוחות שומריים, שעליהם נכתב המיתוס על הנפילה של האלה אינאנה אל הגיהנום כדי להחזיר את אהובה דאמאוז. בכל אחד משבעת השערים, היא הסירה מעליה רעלה ותכשיט. הריקוד שלה המשיך להתקיים כריקוד שבעת הצעיפים (אנ') של שלומית בת הרודיאס, שרקדה, על פי המסופר בברית החדשה, עבור הורדוס אנטיפס. בשנת 1501 בתקופת כהונת האפיפיור אלכסנדר השישי, שהיה ידוע בשחיתותו ורמתו המוסרית הירודה ערך משתה מפואר בוותיקן. במהלך המשתה, נשים לבושות התפשטו בהדרגה תוך שליקטו ערמונים שהיו מפוזרים על הרצפה בעוד שהאפיפיור ואחותו צפו. לאחר מופע החשפנות שזכה לשם "בלט הערמונים" נערכה אורגיה המונית בין באי המשתה.
שורשיה של החשפנות האמריקאית נעוצים בקרנבלים ובתיאטראות בורלסקה, שבהם הופיעו חשפניות ידועות. פעילות זו נהנתה משגשוג כאשר ארצות הברית יצאה מהשפל הגדול במהלך שנות החמישים.
בסוף המאה ה-19 התפתחו בפריז מופעי "קאן-קאן", בעיקר במועדון מולן רוז', שעל פי סטנדרטי אותם זמנים היו בגדר חשפנות. מופעים אלו כללו חשיפת רגליהן של הרקדניות, וכיום כוללים לרוב גם ריקוד בחזה חשוף.
מועדוני חשפנות במדינות שונות > מועדוני חשפנות בישראל

ב-1992 הוקם במתחם הבורסה ברמת גן מועדון חשפנות בשם "מועדון הבורסה", ואחריו נפתחו במתחם מועדוני חשפנות נוספים בתל אביב ובחיפה.
מתחילת שנות האלפיים פעלו עיריית רמת גן ומשטרת ישראל לסגירת מועדוני החשפנות במתחם ובתי הבושת שפעלו בו. "מועדון הבורסה" עבר ב-2010 לתל אביב, ולקראת סוף שנת 2016 נסגרו רוב המועדונים ובתי הבושת שפעלו במתחם הבורסה ברמת גן.
בתחילת שנת 2019 נסגר מועדון הבורסה. בפברואר 2020, בעקבות הנחיה של שי ניצן לפיה ריקוד חיק מהווה שידול לזנות, נסגרו המועדונים שעדיין פעלו, ונשאר רק אחד פעיל בחיפה, דבר שגרר ביקורת מצד קבוצת חשפניות.
מועדוני חשפנות במדינות שונות > מועדוני חשפנות בישראל > מעמדם החוקי

באוגוסט 2017 קבעה שופטת בית המשפט המחוזי, מיכל אגמון-גונן, בפסק דין תקדימי כי יש לסגור את מועדוני החשפנות שנותרו במתחם הבורסה וזאת בעקבות מקרה בו בעל מועדון חשפנות מקומי, שפעל במקום משנת 1993, פנה לוועדת הערר המחוזית לאחר שהוועדה המקומית לתכנון ובנייה של עיריית רמת-גן שללה את רישיון העסק שלו בטענה שאינה מתאימה לאופי המקום המתחדש. האחרונה עתרה לבית המשפט כנגד ההחלטה של קודמתה שהתירה את פעילות העסק. אף על פי שתוכנית בניין עיר למתחם מאפשרת להפעיל בו מועדוני בידור, קבעה השופטת כי מופעי חשפנות אינם נחשבים "בידור" מכיוון שכרוכים בהם "ביזוי, החפצת נשים ופגיעה בכבודן".
בעל העסק ערער על הפסיקה לבית המשפט העליון, וב-5 בדצמבר 2017 בדצמבר דחה שופט בית המשפט העליון, יצחק עמית, את הבקשה לעכב את ביצוע פסק הדין של בית המשפט המחוזי מתוך נימוק כי בית המשפט העליון אינו הערכאה להכריע בעניין זה אלא בית המשפט לעניינים מקומיים. דחיית הבקשה אפשרה לעיריית רמת גן להמשיך לפעול לסגירת מועדוני החשפנות באזור הבורסה כפי שפסק בית המשפט המחוזי.
עם זאת, בדיון שהתקיים בכנסת בוועדת המשנה למאבק בסחר בנשים ובזנות בדצמבר 2017, טענו ארגונים למאבק בזנות כי קיים פער במדיניות של העיריות השונות באכיפה נגד מועדוני החשפנות, נוכח ההגדרות המעורפלות בתחום. לטענתם, עיריית תל אביב, בשונה מהעיריות חיפה ורמת-גן אינה פועלת נגד מועדוני חשפנות בעיר חרף פסיקת בית המשפט, המאפשרת לה לפעול נגד אותם מועדונים, וכן שבמועדונים אלו מתקיימת גם זנות במסווה. זמן קצר לאחר מכן נתקבלה החלטה במועצת העיר תל אביב, לפיה מחלקת הרישוי בעירייה לא תוציא יותר רישיונות עסק למועדוני חשפנות. את ההצבעה יזמה חברת המועצה גבי לסקי.
מועדוני חשפנות במדינות שונות > מועדוני חשפנות בארצות הברית > מעמדם החוקי

בית המשפט העליון של ארצות הברית קבע כי קיומם מופעי חשפנות לצורך גירוי מיני מותרת בתנאים מסוימים ואינה אסורה לחלוטין בשל הזכות לחופש הביטוי. עם זאת, התיר בית המשפט לפזר פעילויות אלה במרחב, לרכז את המופעים הרחק ממקום יישוב, להגביל את מועדי הפעילות ולמנוע מגע בין הקהל לחשפניות.
מועדוני חשפנות במדינות שונות > מועדוני חשפנות באנגליה > מעמדם החוקי

בהתאם להוראות הרישוי של השלטון המקומי, באנגליה מותרת פעילות חשפנות לצור גירוי מיני למעוניינים בכך. עם זאת, החקיקה באנגליה מצריכה מתן רישיון לכל מקום המציג מופע חשפנות, גם אם בקהל רק אדם אחד, ובכך כוללת גם תאי הצצה. הרשות המקומית רשאית לקבוע מראש את המספר המרבי של מקומות המציעים פעילות זו ולסרב למתן רישיונות נוספים. הרשות גם רשאית לסרב לתת רישיון אם הדבר מנוגד לאופיה של הקהילה המקומית או להגביל זאת למקומות מרוחקים.
מועדוני חשפנות במדינות שונות > מועדוני חשפנות בגרמניה > מעמדם החוקי

בית המשפט המנהלי העליון בגרמניה אישר החלטה של רשות מקומית לסרב להעניק רישיון למופע הצצה. בית המשפט קבע שאין לתת רישיון לניהול עסק שבו נשים רוקדות בעירום לעיני צופים המציצים בהן בתשלום, חרף הסכמת הנשים ופגיעה בחופש העיסוק שלהן. בית המשפט הדגיש שהשתתפותה של האשה מרצונה באותו מופע אינה גורעת מהפגיעה בכבוד האדם, שהוא ערך אובייקטיבי כללי, שאדם אינו יכול לוותר עליו.
ראו גם

סטריפ דאנס
מציצנות
זנות
לקריאה נוספת

שני נרדימון ותומר עינת, חושפות את עצמן, הצצה לתת-תרבות חשפנות המועדונים בישראל, רסלינג 2022
טייסת 9 (חיל האוויר המלכותי)

| --- | --- |

 "טסים דרך הלילה" "Per noctem volamus"
 פרטים
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 שיוך:  חיל האוויר המלכותי חיל האוויר המלכותי
 סוג:  טייסת קרב רב-משימתית
 בסיס האם:  לוסימות', מוריי, סקוטלנד
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  8 בדצמבר 1914 – הווה (109 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם הראשונה, מלחמת העולם השנייה 
 נתוני היחידה
 כלי טיס:  יורופייטר טייפון
 פיקוד
 יחידת אם:  להק 1
 
טייסת 9 (באנגלית: No. IX (B) Squadron) היא טייסת קרב רב-משימתית של חיל האוויר המלכותי המפעילה מטוסי יורופייטר טייפון.
הטייסת היא מהוותיקות ומהבודדות שהוקמו לפני מלחמת העולם הראשונה, היא גם הראשונה שהוגדרה כטייסת מפציצים, מה שהשתמר בתוספת Bomber (מפציץ) לשמה הרשמי. במהלך מלחמת העולם השנייה פעלה בין היתר לצד טייסת 617 עם מפציצי אוורו לנקסטר במשימות הפצצה מדויקת, ואף הייתה אחראית להטבעת אוניית המערכה הגרמנית הטירפיץ. החל מ-1982 עברה הטייסת לשמש כטייסת קרב רב-משימתית עם מטוסי פאנאוויה טורנדו, ומאז 2019 משמשת חלק ממערך התגובה המהירה (QRA) האמון על הגנת המרחב האווירי של בריטניה עם מטוסי יורופייטר טייפון מבסיס האם שלה בלוסימות' בסקוטלנד.
היסטוריה

טייסת 9 הוקמה ב-8 בדצמבר 1914 בסן-עומר, צרפת, הראשונה שהוקמה מחוץ לבריטניה, כשהיא מתמקדת בשימוש ברדיו לצורך סיור ואיתור ארטילריה. ב-1 באפריל 1915 עברה לברוקלנד, סארי, תחת מייג'ור יו דאודינג כטייסת אימוני רדיו. הטייסת עברה לדובר ביולי וחזרה לסן-עומר בדצמבר, שם החלה במשימות הפצצה בינואר 1916. היא לקחה חלק בקרב הסום ובקרב אראס השני. במאי 1917, היא הצטיידה במטוסי R.E.8 לאיתור ארטילריה והפצצות טקטיות, וספגה 57 אבדות במהלך קרב פשנדל. טייסת 9 קיבלה מטוסי בריסטול F.2 ביולי 1918 אך המשיכה להשתמש ב-R.E.8 עד לאחר המלחמה, באוגוסט 1919 היא חזרה לבריטניה והתפרקה ב-31 בדצמבר 1919.
הטייסת הוקמה מחדש ב-1 באפריל 1924 כטייסת הפצצה בבסיס חיל האוויר המלכותי אפרוון, בכך הייתה לטייסת הראשונה להיות מוגדרת כטייסת הפצצה, תוך זמן קצר עברה לבסיס חיל האוויר מנסטון עם מפציצי הויקרס וימי. בשנת 1925 הטייסת קיבלה מפציצי ויקרס ורג'יניה ומטוסי תובלה ויקרס ויקטוריה, שהוחלפו ב-1936 במפציצי הנדלי פייג' הייפורד, בתקופה זו המוטו ("טסים בלילה") וסמל העטלף של הטייסת אושרו על ידי המלך אדוארד השמיני ב-1936, אלו שיקפו את התפקיד המבצעי והפעילות הלילית של הטייסת.
ב-31 בינואר 1939, הטייסת קיבלה מפציצי ויקרס ולינגטון כשהיא מוצבת בבסיס חיל האוויר סטדרישל (סאפוק, אנגליה). ב-4 בספטמבר 1939 מטוסי הטייסת היו הראשונים לנהל קרב אוויר עם מטוסי אויב. במהלך מלחמת העולם השנייה טייסת 9 המשיכה להפעיל מפציצי ולינגטון מבסיס הונינגטון לפני שעברה בספטמבר 1942 בבסיס חיל האוויר המלכותי ודינגטון (סמוך ללינקולן) עת קיבלה מפציצי אוורו לנקסטר חדשים. הטייסת מילאה תפקיד מפתח לאורך המלחמה, בין היתר היא התמחתה בהפצצה מדויקת עם פצצות טלבוי (לצד טייסת 617. טייסת מס' 9 וטייסת מס' 617 תקפו את אוניית המערכה הגרמנית טירפיץ, בתחילה מבסיס ברוסיה ולאחר מכן מסקוטלנד. ב-12 בנובמבר 1944, פצצות הטאלבוי שלהם התהפכו את טירפיץ. מפציץ לנקסטר של דוגי טוודל מיוחסת להטבעת הספינה, והוא זכה ב-DFC. הטייסת השתתפה בפשיטה האחרונה על ברכטסגאדן ב-25 באפריל 1945.
לאחר מלחמת העולם השנייה, הטייסת נערכה למבצעים במערכה הפסיפית נגד יפן אך הוקצתה מחדש להודו שם הוצבה עד אפריל 1946, כאשר עברה ממטוסי לנקסטר לדגם המשופר האוורו לינקולן, ב-1952 קיבלה הטייסת את מפציצי הסילון קנברה B.2, איתם השתתפה בלחימה במלאיה ובמהלך משבר סואץ.
טייסת מס' 9 הוסבה ב-1962 למפציצים האסטרטגיים אוורו וולקן B.2 כחלק מכוח ה-V. עם וולקנים מצוידים בפצצות גרעיניות WE.177, היא פעלה מקפריסין ובסיס ודינגטון. ב-1982 הפכה לטייסת הטורנדו המבצעית הראשונה, היא שמרה על תפקיד ההרתעה הגרעינית עד 1994. הטייסת נפרסה בעימותים שונים, כולל מלחמת המפרץ, קוסובו ועיראק. ב-2014 היא השתתפה במתקפות נגד דאעש בעיראק ובסוריה. הטייסת החליפה את מטוסי הטורנדו שלה במטוס הקרב המתקדם יורופייטר טייפון ב-2019 כאשר בתקופה זו גם עברו לבסיס חיל האוויר המלכותי לוסימות' בסקוטלנד, שם היא מוצבת לצד עוד שלוש טייסות טייפון המהוות את כוח התגובה המהירה (QRA) האמון על הגנת המרחב האווירי של בריטניה.
מטוסי הטייסת לאורך השנים

B.E.2 
(1914–1917)
B.E.8 
(1915–1919)
R.E.8 
(1917–1919)
ויקרס ורג'יניה 
(1924–1936)
ויקרס ולינגטון 
(1939–1942)
אוורו לנקסטר וליקולן 
(1942–1952)
אינגליש אלקטריק קנברה 
(1952–1961)
אוורו וולקן 
(1962–1982)
פאנאוויה טורנדו 
(1982–2019)
יורופייטר טייפון 
(2019–כיום)
הרונדל של טייסת 1
מפציצי ויקרס ולינגטון של הטייסת במלחמת העולם השנייה, 1945.
יום הולדת (שיר של דנה אינטרנשיונל)

"יום הולדת" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל, מתוך אלבום האולפן השמיני שלה, הכל זה לטובה. הוא יצא לאור ב-6 בדצמבר 2007, על ידי חברת התקליטים הד ארצי, כסינגל החמישי והאחרון מתוך האלבום. את השיר כתבה אינטרנשיונל לבדה והוא עוסק במלנכוליה סביב יום הולדתה.
השיר זכה לביקורות חיוביות מטעם מבקרי המוזיקה, והיה לשיר הנושא בתוכנית "מה זה השטויות האלה?!" בנושא ימי הולדת.
רקע וכתיבה

"יום הולדת" הושמע לראשונה באופן בלעדי באוגוסט 2006 במהלך אירוע שצוין לכבוד שלוש שנים לפורום שלה בתפוז אנשים. במרץ 2007 התראיינה אינטרנשיונל לידיעות אחרונות והצהירה: "השיר מדבר על החוויות שלי במהלך השנים, די עצוב ומלנוכלי, מה קורה כשאתה עובר את גיל 35 ומסתכל בצורה שונה על ימי הולדת".
בריאיון לתוכנית הטלוויזיה של גיא פינס ב-2012 הצהירה: "זה קשה לספור את השנים. יש עוד הרבה מה להגיד, המלאכה מרובה והזמן טס...".
וידאו קליפ

עבור "יום הולדת" לא צולם וידאו קליפ נלווה, אך ביולי 2014 העלתה אינטרנשיונל לערוץ היוטיוב שלה את קטע האודיו הרשמי של השיר.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2007–2008)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2007–2008)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2007–2008)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2007–2008)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | המצעד העברי השבועי של רשת ג' | 15 |  |
|  ישראל | רדיו KCITY | 1 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 6 בדצמבר 2007 | תקליטור | הד ארצי |  |
הערות שוליים

1 2 3  יום הולדת, 2007-01-01, נבדק ב-2023-05-10
1 2 3 4 5  יום הולדת, באתר Dana International community
↑  Dana International - Yom Huledet דנה - יום הולדת, נבדק ב-2023-05-10
| דנה אינטרנשיונל |
| --- | --- | --- |
| אלבומים • סינגלים • וידאוגרפיה • שירים | אלבומים • סינגלים • וידאוגרפיה • שירים |  |
| אלבומי אולפן | דנה אינטרנשיונל • אומפטמפה • איפיטמפה • מגנונה • חופשייה • יותר ויותר • החלום האפשרי • הכל זה לטובה |  |
| אלבומים אחרים | דיווה – האוסף • האלבום • אוסף הסינגלים • 101 כלבים דלמטים |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 1998 • אירוויזיון 2011 • עופר ניסים • "דנה קמה" • "מחווה לדנה אינטרנשיונל" |  |
| דנה אינטרנשיונל – שירים |
| --- | --- | --- |
| דנה אינטרנשיונל | "פטה מורגנה" • "סמר-מר" • "מי שלא רוצה אותי" • "משחק הדמעות" • "No Alibi" • "ערוסה" • "Yes Sir, I Can Boogie" • "סעידה סולטנה" (2015) • "דנה אינטרנשיונל" • "ההצגה חייבת להמשך" |  |
| אומפטמפה | "לילה טוב אירופה" • "פטראנס" • "אני לא יכולה בלעדיך" • "ישנן בנות" • "Umpatampa" • "Qu'est-Ce Que C'est?" • "Right Now" •‏ "100% גבר" • "בתולה" • "Zomba" • "דרור יקרא" • "נוסעת לפטרה" |  |
| איפיטמפה | "אני רוצה לחיות" • "מי שלא רוקד עומד" • "פלאש גורדון" • "לילה טוב אירופה" • "דנה אינטרנשיונל" • "Qu'est-Ce Que C'est?" • "בתולה" |  |
| מגנונה | "מגנונה" • "Let Kiss" • "דון קיחוטה" • "יש בו אש" • "I'm Gonna Let" ‏• "Cinquemilla" • "מנפנפת" • "אות משמים" • "סיפור אהבתם של חס וחלילה" • "בוא" |  |
| דיווה – האוסף | "Power" • "שיר קדמשנתי (סקס אחר)" • "זמר שלוש התשובות" |  |
| חופשייה | "Dror Yikra (Traditional Prayer for Freedom)" •‏ "Free" • "מוכר הפרחים" • "Love Is All There Is" •‏ "Language of Love" • "עד סוף הזמן" • "La Vita è Bella" •‏ "Tease Me" •‏ "Glamorous" • "אני אוהבת" • "This Is the Night" •‏ "If You Don't Love Me The Way I Am" •‏ "Woman in Love" •‏ "Diva" |  |
| יותר ויותר | "ניצחתי" • "תן לחיות" • "אלף ימים של אהבה (קשר)" • "יותר ויותר" • "לקום בבוקר" • "אתה הורס" • "אתה הדי.ג'י. שלי" • "הרגשה טובה" • "שיר" • "בדרך אל החופש" • "הכל יהיה ורוד" • "ואחרי הכל" • "עד סוף הזמן" |  |
| החלום האפשרי | "עד היום" • "תחלום" • "תגיד לי, מי?" • "מכת חום (איי לה דיר לה דה דה)" • "החלום האפשרי" • "בסוף יהיה טוב..." • "רק לא היום" • "Gotta Move On" •‏ "Superman" • "סיפור קצר" • "ניצחתי" (גרסה אקוסטית) |  |
| הכל זה לטובה | "הכל זה לטובה" • "יום הולדת" • "בראשית" • "לא מאמינה" • "יאללה באלגן" • "סרט הודי" • "Love Boy" • "את מוכנה" • "איפה הלב" • "אתה ממגנט אותי" • "יום אחר" • "חורבות האהבה" |  |
| שירים אחרים | "Power" • "וזה לא מה ש..." • "במקום הכי נמוך בתל אביב" • "האם זו אהבה" • "עליי" • "Ding Dong" • "כשהגברים רוקדים" • "מה לעשות?" • "Loca" • "עיר שלמה" • "Down on Me" • "ילדים זה שמחה" • "אמונות קטנות" • "We Can Make It" • "רותי" • "יש לי אהבה (לה קוסטה)" • "נשארת איתך" • "Diva to Diva" •‏ "Just the Way You Are" • "מקהלה עליזה" • "אחלה גבר" • "לה קוקרצ'ה" • "Big D*** Energy" • "שקיעה אחת" |  |
טומאה רצוצה

טומאה רצוצה היא כלל יסוד בדיני הטומאות בהלכה היהודית, ולפיה טומאה המטמאה טומאת מת שאין במקומה רווח אוויר בגודל של טפח על טפח, נחשבת לרצוצה ומטמאת כל מה שעליה או מתחתיה ללא יכולת חציצה. פירוש המילה "רצוצה" הוא דבר שאין במקומו רווח.
דין זה, שהוא הלכה למשה מסיני, אומר כי לטומאה חייב להיות לכל הפחות טפח שבו היא חלה; ולכן אם אין מקום כזה מסביב למקום הטומאה, אלא היא נמצאת במקום סגור, היא פורצת מעליו עד אין סוף, עד שאוהל (בשיעור מינימום של טפח על טפח) אחר יכסה אותה.