stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מספר מעגלי

באופן ויזואלי מתקבלות מכפלותיו של מספר מעגלי על ידי סידור ספרותיו במעגל וסיבוב המעגל
מספר מעגלי (בבסיס נתון) הוא מספר שלם בן n ספרות באותו בסיס, שכל כפולה שלו במספר קטן מ-n מתקבלת על ידי העברת ספרות מראש המספר אל זנבו. למספרים מעגליים קשר לשברים מחזוריים כמוסבר בהמשך הערך.
המספר המעגלי הקטן ביותר (בבסיס B=10) הוא 142857; אכן, הכפולות של המספר הזה הן 285714, 428571, 571428, 714285 ו-857142, כולן סיבובים של המספר עצמו. מספרים מעגליים גדולים יותר, כמו המספר המעגלי 0588235294117647, פותחים בכמה אפסים מובילים.
יש נוסחה המאפשרת לכתוב את כל המספרים המעגליים. לכל מספר ראשוני p זר ל-10, יש למספר 10 סדר בחבורת אוילר של p. הסדר הזה הוא t החיובי הקטן ביותר כך ש- 10^{t}\equiv 1{\pmod {p}}. לפי משפט אוילר, הסדר של 10 תמיד מחלק את p-1. אומרים ש-10 יוצר של חבורת אוילר (של p) אם הסדר שלו הוא הערך המקסימלי האפשרי, כלומר p-1.
מתברר שכל מספר מעגלי עשרוני הוא מהצורה  {\frac {10^{p-1}-1}{p}} (והכפולות של מספר זה) כאשר p ראשוני שעבורו 10 הוא יוצר של חבורת אוילר מסדר p. המספרים המעגליים הראשונים מתקבלים עבור p=7,17,19,23,29,47,59,61. אם 10 אכן יוצר את חבורת אוילר של p, אז ההצגה העשרונית של  {\frac {1}{p}} היא מחזורית, עם מחזור באורך p-1 המהווה בעצמו מספר מעגלי. כך למשל  {\frac {1}{7}}=0.142857142857....
אם 10 אינו יוצר של חבורת אוילר, כמו במקרה של p=13, שעבורו הסדר הוא 6 משום ש- 10^{6}-1=76923\cdot 13, מתקבל מספר "מעגלי למחצה": כל תמורה מעגלית של 076923 היא כפולה של המספר הזה, אבל לא כל כפולה היא תמורה מעגלית.
מיחה מבליה

מיחה מבליה (בסלובנית: Miha Mevlja; נולד ב-12 ביוני 1990) הוא כדורגלן עבר סלובני ששיחק בעמדת הבלם.
קריירת מועדונים

מבליה התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של גוריצה. בגיל 19 עלה לקבוצה הבוגרת. ב-16 במאי 2010 כבש את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 2–3 נגד רודאר ולניה. בעונת 2010/2011 הפך מבליה לשחקן הרכב ושיחק 34 משחקים וכבש 3 שערים. ב-8 ביולי 2013 חתם בלוזאן מליגת העל השווייצרית. ב-15 ביולי 2014 חתם לעונה בבני סכנין מליגת העל. באפריל 2015 שוחרר מהמועדון עוד בטרם נגמרה העונה לאחר סכסוך עם ההנהלה. בקיץ 2015 חתם בדינמו בוקרשט מליגת העל הרומנית.
לאחר שאת עונת 2016/2017 התחיל בדינמו בוקרשט, ב-31 באוגוסט 2016 חתם בפ.צ. רוסטוב מליגת העל הרוסית. ב-13 בספטמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בשלב הבתים של ליגת האלופות בהפסד 0–5 לבאיירן מינכן.
באוגוסט 2017 חתם בזניט סנקט פטרבורג למשך 4 שנים. הוא ערך את הופעת הבכורה במדי הקבוצה ב-14 בספטמבר 2017, במסגרת משחק בליגה האירופית, בניצחון קבוצתו 5:0 על ורדאר סקופיה. את שער הבכורה שלו גם עשה במסגרת משחק הליגה האירופית, כשהבקיע שער בדקה ה-89 בניצחון קבוצתו על מולדה בשלב הפלייאוף ב-23 באוגוסט 2018. בפברואר 2019 הושאל לרוסטוב למשך חצי עונה.
בספטמבר 2019 עבר לסוצ'י. את הופעת הבכורה ערך הבכורה בניצחון 2–3 על דינמו מוסקבה במחזור ה-10, ב-22 בספטמבר 2019, שבו גם הבקיע. ביולי 2020 נודע כי נמצא חיובי לנגיף COVID-19 יחד עם 8 שחקנים נוספים, במה שהביא לביטול משחק במחזור 29 של קבוצתו נגד טמבוב.
ב-19 ביולי 2021, מבליה חתם באלניהספור מליגת העל הטורקית.
ב-8 בספטמבר 2022 חזר מבליה לרוסיה וחתם לעונה אחת בספרטק מוסקבה. ברם, בינואר 2023 עזב את הקבוצה, לאחר שהופיע במדיה בשבעה משחקי ליגה בלבד.
קריירה בנבחרת

ב-5 ביוני 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סלובניה בהפסד 0–1 לטורקיה.
הערות שוליים

↑  דורון בן דור, ‏הקשר הסלובני מיכה מבליה חתם לעונה בבני סכנין, באתר ONE‏, 15 ביולי 2014
מעגל האור

מעגל האור הוא אלבומו החמישי של הזמר-יוצר הישראלי נעם רותם, שיצא בשנת 2021.
שבע שנים לאחר יציאת אלבומו הקודם של רותם "נשורת" הוציא את אלבומו החמישי. בראיונות סיפר רותם כי במהלך אותן שנים שעברו מאז יציאת אלבומו הקודם, חשב כי לא יוציא עוד אלבומים חדשים. אלא שלאחר שהוזמן ליצור את שיר הנושא לסרט הקולנוע 15 שנה, המשיך ויצר את שאר השירים שהרכיבו את האלבום החדש, ברובם בעת הסגר הראשון שהתרחש במגפת הקורונה בישראל.
להקלטת השירים שיתף רותם פעולה עם שורה ארוכה של מוזיקאים ובהם גבע אלון, קרני פוסטל, אוהד קוסקי וג'נגו.
על עטיפת האלבום מופיע רותם בתצלום שצולם באולפן ההקלטות, בעת צילומי הקליפ לשיר "מה הסיבה שלך?". משמאלו תלויות על קיר האולפן גיטרות ומימינו מציצה בת זוגו, כשהוא לובש חולצה של ג'וני ת'נדרס, הסולן לשעבר של להקת הרוק הכבד ניו יורק דולס.
רשימת השירים

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי נעם רותם (למעט היכן שמצוין אחרת).
| מס' | שם | לחן | משך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | השמיכה הלבנה  |   | 02:52 |
| 2. | מה הסיבה שלך?  | נעם רותם, יואב שושני | 03:00 |
| 3. | אלא מחלימים מהפצע  | אוהד קוסקי | 03:01 |
| 4. | בקי  | נעם רותם, טל הפטר | 03:35 |
| 5. | רחוב דנמרק  | נעם רותם, אוהד קוסקי | 02:59 |
| 6. | מוזיקה שוחה חזרה אלייך  |   | 02:55 |
| 7. | מילה בזמן  |   | 03:08 |
| 8. | ארץ לעולם-לא  |   | 02:19 |
| 9. | מעגל האור  |   | 04:10 |
| 10. | חתכים קטנים  | נעם רותם, אורית גוטמן | 03:29 |
| 11. | חלק קטן ממני  |   | 03:46 |
| 12. | שוב להאמין  | עמיר רוסיאנו (ג'נגו) | 03:05 |
| 13. | להקת עורבים  | קרני פוסטל | 01:10 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 43:25 |
השתתפו באלבום

נעם רותם: שירה, גיטרות, סינטי, מפוחית
עובד אפרת: גיטרה
גבע אלון: גיטרה, קולות
עמיר רוסיאנו (ג'נגו): בס, קולות
עודד פרח: תופים
טל הפטר: פסנתר
קרני פוסטל: צ'לו, קולות
גליה חי: ויולה
אבנר קלמר: כינור
חן שנהר: כינור
אמילי קרפל: שירה, קולות
מספר מחומש

ששת המספרים המחומשים הראשונים (המספר המחומש הוא מספר הנקודות הכחולות)
בתורת המספרים, מספר טבעי p הוא מספר מחומש אם אפשר לסדר p עצמים בצורת סדרה של מחומשים משוכללים בעלי קודקוד משותף. זהו מספר מצולע מסדר 5, בדומה למספר משולשי (סדר 3) ומספר ריבועי (סדר 4).
לפי הנוסחה הכללית למספר מצולע, המספר המחומש ה-n הוא:
20 המספרים המחומשים הראשונים הם: 1, 5, 12, 22, 35, 51, 70, 92, 117, 145, 176, 210, 247, 287, 330, 376, 425, 477, 532, 590 (סדרה A000326 באתר OEIS – האנציקלופדיה המקוונת לסדרות של מספרים שלמים).
אם מתירים גם n שאינם חיוביים מקבלים את סדרת המספרים המחומשים המוכללים.
20 המספרים המחומשים המוכללים הראשונים הם: 0, 1, 2, 5, 7, 12, 15, 22, 26, 35, 40, 51, 57, 70, 77, 92, 100, 117, 126, 145 (סדרה A001318 באתר OEIS – האנציקלופדיה המקוונת לסדרות של מספרים שלמים).
לפי משפט המספרים המצולעים כל מספר טבעי הוא סכום של חמישה מספרים מחומשים (כולל 0). יש רק שישה מספרים טבעיים שאינם סכום של ארבעה מספרים מחומשים: 9, 21, 31, 43, 55, ו-89 (סדרה A133929 באתר OEIS – האנציקלופדיה המקוונת לסדרות של מספרים שלמים). משערים שיש רק 210 מספרים טבעיים שאינם סכום של שלושה מספרים מחומשים
חשיבותם של מספרים מחומשים נובעת ממשפט המספרים המחומשים שהוכיח לאונרד אוילר:
מהמשפט נובע הקשר של מספרים אלו לפונקציית החלוקה:
מיזרי (מחזה)

| --- | --- |

כרזת המחזה, בצילום: סגל (מימין) ומור
 בימוי:  עירד רובינשטיין
 הפקה:  תיאטרון הקאמרי
 כתיבה:  עירד רובינשטיין (נוסח עברי)
 מבוסס על:  הספר מיזרי
 דמויות:  פול שלדון (יובל סגל) אנני וילקס (קרן מור) השריף (שהם שיינר)
 מקום ההתרחשות:  קולורדו
 מדינה:  ישראל
 סוגה:  אימה
 הצגת בכורה:  תיאטרון הקאמרי 28 במרץ 2019‏
 משך ההצגה:  כשעה ו-45 דקות
 שפה:  עברית
מיזרי הוא מחזה ישראלי מאת עירד רובינשטיין (שגם ביים), שכתב את הנוסח העברי למחזה האמריקאי Misery מאת ויליאם גולדמן, אשר מבוסס על ספרו של סטיבן קינג, מיזרי. מיזרי הוא ספר אימה שראה אור ב-1987. הספר, שהיה לרב-מכר, זכה לעיבודים בימתיים בלונדון ואוף ברודוויי עוד בטרם הגיע לברודוויי (2015-2016) בעיבודו של ויליאם גולדמן (שכתב גם את התסריט לסרט הקולנוע המבוסס על הספר) ובכיכובם של ברוס ויליס ולורי מטקלף. המחזה בנוסח העברי עלה ב-28 במרץ 2019 בתיאטרון הקאמרי. מככבים בו יובל סגל וקרן מור.
המחזה מביא את סיפורו של פול שלדון, סופר אמריקאי המוכר בשל סדרת הספרים המצליחה שפרסם "מיזרי". שלדון נקלע לתאונת דרכים בשלג ומוצא עצמו פצוע וחבול בקרוואן המבודד של אישה זרה, אחות במקצועה, המציגה עצמה כמעריצה גדולה שלו וכמי שתטפל בו עד אשר הסופה תחלוף והיא תוכל להזעיק עזרה, אבל הסופה חולפת, העזרה לא מגיעה והאישה, אנני וילקס, מתבררת כפסיכופתית והופכת לסוהרת אכזרית שלא מתכוונת לוותר על שלדון, שמוצא עצמו כלוא בביתה ונתון לחסדיה. וילקס דורשת משלדון לכתוב רומן נוסף בסדרה במיוחד בשבילה. "מיזרי" (מאנגלית: סבל) הוא שם הדמות הראשית בספריו של שלדון, אותה מתעב שלדון ועליה משוגעת וילקס.
ביקורת

המחזה קיבל ביקורות חיוביות בסה"כ, במיוחד על משחקם של מור וסגל. ננו שבתאי כתבה בהארץ: "...למור ולסגל יש אמנם כימיה נהדרת על הבמה, אבל נדמה שהם בעצמם לא בדיוק יודעים לשם מה כל זה. וזה חבל, כי שניהם שחקנים מצוינים, שיכולים להביא עומק. מור מצליחה להצחיק בקלות, כמובן, ולסגל יש איכות ייחודית של כנות על הבמה. הם מצליחים לייצר כמה רגעי משחק מקסימים ומצחיקים ממש. אבל זה לא מספיק כדי ליצור חוויה בעלת משמעות." דוד רוזנטל כתב בוואלה! NEWS: "הנוכחות הבימתית של מור וסגל והתפאורה והמוזיקה שסביבם הופכים את העיבוד הזה של "מיזרי" לטוב, מבדר, מלחיץ לעיתים ונאמן למקור. כמה מהתמונות החזקות והמוכרות... קמות לתחייה בקול תרועה רמה. הביקורת היחידה שלי על המחזה היא שיש בו מעט רגעים רדומים, כשאם בסרט המתח נשמר, כאן הוא מעט מתרופף לעיתים. אלה באמת צרות של עשירים, כי במשך רוב הזמן (קרוב לשעתיים) ההצגה מצליחה להתקדם בהילוך גבוה ולספק הנאה מרבית."
מאיה נחום שחל כתבה בכלכליסט: "רובינשטיין צלח את המעבר לבמה: זה מתחיל בעיצוב מרשים ופונקציונלי של פולינה אדמוב, עם קרוואן שמסתובב על צירו. והבמה מכוסה דפים לבנים מקומטים המשווים מראה של שלג. הדפים הם מוטיב חוזר שמחזק את כוחו של התיאטרון כמדיום פיוטי, סמלי ומוחשי. בנוסף, הפך רובינשטיין את המותחן האימתני לקומדיה שחורה, בלי למתוח את הגבולות, אך עם רגעים מצחיקים פה ושם. הוא מצא פתרונות בימתיים מקוריים לסצנות שבקולנוע נפתרות באמצעות קלוז אפים וזוויות צילום, בעיקר הודות לתאורה של אבי יונה בואנו והמוזיקה של רועי ירקוני והשימוש בניצבים." שי בר יעקב כתב בידיעות אחרונות: "נראה שהיחסים הבימתיים המעוותים ביניהם נבנו במודע כסוג של אנטי־תזה לפנטזיה הנהנתנית העולה מהפרסונות הטלוויזיוניות שלהם. הרובד הסמוי המפרק את הדימוי המוכר של מור וסגל כצמד האוהב להתפנק ביחד, מוסיף ממד אירוני ומגרה למופע. שהם שיינר, בתפקיד השריף המקומי, עושה גם הוא עבודה טובה."
שותפים ליצירה

סטיבן קינג (מחבר הספר)
ויליאם גולדמן (מחזה במקור)
עירד רובינשטיין (מחזה בנוסח עברי, ביום)
יובל סגל (משחק, פול שלדון)
קרן מור (משחק, אנני וילקס)
שהם שיינר (משחק, השריף)
פולינה אדמוב (תפאורה ותלבושות)
אבי-יונה בואנו (תאורה)
רועי ירקוני (מוזיקה)
עמית זמיר (תנועה)
הערות שוליים

↑   ננו שבתאי, "מיזרי": קרן מור ויובל סגל מעולים, אבל גם הם לא יודעים לשם מה כל זה, באתר הארץ, 2 באפריל 2019
↑  דוד רוזנטל‏, בזכות שילוב מושלם בין קרן מור ליובל סגל, "מיזרי" היא הצגה נהדרת, באתר וואלה, 2 באפריל 2019
↑  מאיה נחום שחל, "מיזרי": הכימיה בין יובל סגל לקרן מור עובדת גם על הבמה, באתר כלכליסט, 3 באפריל 2019
↑   שי בר יעקב, זוג מנצח, באתר "ידיעות אחרונות", 29 במאי 2019
מסוף החרש

| --- | --- |
 מיקום:  רחוב החרש, פתח תקווה
 שירות אוטובוסים:  פתח תקווה, שוהם, אלעד, ירושלים, ג'ת, אום אל פחם.
 קואורדינטות:  32°05′48″N 34°51′10″E﻿ / ﻿32.096687751798°N 34.852899243027°E﻿ / 32.096687751798; 34.852899243027
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) מסוף החרש(למפת גוש דן רגילה) מסוף החרש(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסוף החרש(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסוף החרש  he מסוף החרשhe מסוף החרשמפת  __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva)  __ גבעת שמואל (in English: Giv'at Shmuel) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ רמת השרון (in English: Ramat HaSharon), __ הוד השרון (in English: Hod HaSharon) מצפון, ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית דרום השרון (in English: Drom HaSharon Regional Council) מדרום: __ מועצה אזורית חבל מודיעין (in English: Hevel Modi'in Regional Council), __ גני תקווה (in English: Ganei Tikva), __ קריית אונו (in English: Kiryat Ono) מדרום-מערב: __ רמת גן (in English: Ramat Gan) ממערב: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ תל אביב (in English: Tel Aviv) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מסוף החרש הוא מסוף אוטובוסים בפתח תקווה, הנמצא ברחוב "החרש", וקרוב לרחובות "יגיע כפיים" ו"האופן".
מבנה התחנה

במסוף יש חניון אוטובוסים ו־3 תחנות.
מנזר סן מיקלה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מנזר, מוזיאון דת, מוזיאון פרטי 
 כתובת:  Via alla Sacra, Via alla Sacra 14, 10057 Sant'ambrogio di Torino, Via alla Sacra, 14,  - Sant'Ambrogio di Torino, Via Alla Sacra 14, 10057 Sant'Ambrogio di Torino 
 מיקום:  Sant'Ambrogio di Torino 
 מדינה:  איטליה 
 מבקרים בשנה:  85,963 (נכון ל־2020)
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – המאה ה־10
 תאריך פתיחה רשמי:  המאה ה־10 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות רומנסקית 
 מידות
 שטח:  500 מ"ר (נכון ל־2015) 
 קואורדינטות:  45°05′52″N 7°20′36″E﻿ / ﻿45.097786°N 7.343282°E﻿ / 45.097786; 7.343282
 www.sacradisanmichele.com
  (למפת איטליה מוגדלת) בארי נאפולי בולוניה רומא מילאנו טורינו קליארי פלרמו פירנצה ונציה קטנזארו סיציליה סרדיניה קור. צרפת שווייץ אוסטריה סלובניה הונגריה קרואטיה בוסניה והרצגובינה  מ. תוניסיה אלג'יריה הים האדריאטי  הים הטירני הים הליגורי  הים התיכוןמנזר סן מיקלה(למפת איטליה רגילה) בארי נאפולי בולוניה רומא מילאנו טורינו קליארי פלרמו פירנצה ונציה קטנזארו סיציליה סרדיניה קור. צרפת שווייץ אוסטריה סלובניה הונגריה קרואטיה בוסניה והרצגובינה  מ. תוניסיה אלג'יריה הים האדריאטי  הים הטירני הים הליגורי  הים התיכוןמנזר סן מיקלה(למפת פיימונטה רגילה) טורינו נוברה אלסנדריה אסטי מונקאליירי קונאו שווייץ לומברדיה ליגוריה צרפת ואל ד'אוסטה הים הליגורימנזר סן מיקלה(למפת פיימונטה מוגדלת) טורינו נוברה אלסנדריה אסטי מונקאליירי קונאו שווייץ לומברדיה ליגוריה צרפת ואל ד'אוסטה הים הליגורימנזר סן מיקלה
 
"מדרגות המתים". ניתן להבחין בסלע השתית שעליו ממוקם המבנה.
מנזר סן מיקלה (באיטלקית: Sacra di San Michele) הוא מתחם דתי הבנוי על פסגת הר פירצ'יריאנו (Pirchiriano) בדרום עמק סוסה, אזור פיימונטה בצפון־מערב איטליה. המנזר הוקם על ידי נזירים בנדיקטינים ומוכר כאתר סימבולי של אזור פיימונטה.
היסטוריה

פיסגת ההר הכילה ככל הנראה ביצורים עתיקים שנבנו על ידי השבטים הליגורים והקלטים וזאת בשל מיקומו השולט מבחינה טופוגרפית של האתר על הכניסה המזרחית לעמק. בשנת 63 בתקופה הרומית הוקם באתר מוצב צבאי שתפקידו היה להגן על הדרך העיקרית שבין גאליה לרומא. בשנת 569 בימי הביניים המוקדמים, בתקופה שלאחר נפילת האימפריה הרומית המערבית, הקימו הלומבארדים באתר מבצר להגנה מפני פולשים פרנקים. בשנת 773 נכבש המקום על ידי כוחות האימפריה הפרנקית, ובשנת 888 על ידי הסרצנים.
קיים רק מעט מידע על ההיסטוריה של המבצר, והמהימן ביותר הוא זה של הנזיר ויליאם שחי בו במאה ה-11 אשר חיבר את "הכרוניקה של מיכאל הקדוש מקלוזה" (Chronicon Coenobii Sancti Michaelis de Clusa) ולפיו החלה הקמת המנזר בשנת 966 ולחלופין כי הבניה התנהלה בין השנים 999–1003 בתקופת כהונתו של האפיפיור סילבסטר השני.
מבנה הקריפטה של המנזר נבנה במאה ה-10 והושפע מהאדריכלות הביזנטית. על פי המסורת הוא נבנה על ידי הנזיר ג'ובאני וינצ'נזה שהיה בעברו הארכיבישוף של רוונה, והוקדש לכבודו של המלאך מיכאל. במשך השנים ובהשפעת הנזירים הבנדיקטינים שהתיישבו בו, נוספו למבנה המקורי הרחבות על מנת לאפשר לנזירים ועולי רגל לרומא בדרך הפרנקית לשהות במקום. בשנת 1255 התקיים באתר טקס החנוכה וההקדשה של הכנסייה.
בשנת 1315 נכתב במנזר מחזור התפילות של מיכאל הקדוש לשימוש הנזירים במקום. במשך השנים ובהשפעת מחלוקות בתוך בית סבויה ומעורבות האפיפיור אורבנוס השישי, איבד המנזר מחשיבותו הפוליטית ופעילות דעכה. בשנת 1622 נכבש המנזר על ידי האפיפיור גרגוריוס החמישה עשר והוא נשאר נטוש עד 1835 כאשר קרלו אלברטו, מלך סרדיניה והאפיפיור הורו על אכלוסו וחידוש הפעילות בו, והפעם ברוח הכנסייה הקתולית. בשנת 1900 החל במנזר פרויקט חידוש ושימור בפיקוח ממשלתי במסגרתו נוספו אלמנטים אדריכליים בסגנון ניאו רומנסקי.
אדריכלות ועיצוב

המנזר בנוי על פסגתו הסלעית של ההר כאשר מגדליה פונים לכוון העמק. חזית המבנה מובילה לגרם בן 243 מדרגות המכונה "מעלות המתים" אשר בצידו נבנו גומחות להנחת שלדי הנזירים שנפטרו. בראש גרם המדרגות בנוי מאבן שיש שער מגולף של סמלי המזלות. הכניסה לכנסייה מתבצעת דרך שער בסגנון רומנסקי מאבן בצבע אפור ירוק, מתחילת המאה ה-11 והיא מעוצבת במתאר של ספינה ראשית ושני מעברים בסגנון אדריכלי גותי ורומנסקי.
מתחם המבנים של המנזר כולל שרידים של מנזר בן חמש קומות מהמאה ה-12 ועד המאה ה-15 שבראשו מגדל וכן שרידי קפלה בת שמונה צלעות.
בתרבות

על פי תורת הנסתר הוקמו המבנים לכבודו של המלאך מיכאל הנאבק בשטן תמיד במקומות קשים לגישה, ולכן על פי האמונה חומרי הבניה הועברו לראש ההר באורח פלא. המנזר ממוקם על גבי קו גאוגרפי דמיוני המקשר אתרים שונים בעולם המוקדשים למלאך מיכאל.
מבנה המנזר השפיע על הסופר אומברטו אקו בכתיבת ספרו שם הוורד. כאשר נערכו הצילומים לסרט בשנת 1985, תוכנן לבצע את הצילומים באתר אך הדבר לא נסתייע.
לקריאה נוספת

A. De Bernardi: La Sacra de Saint-Michel. In: Congrès archéologique de France. 128e session. Piémont. 1971. Paris 1972, S. 565–579.
Christian Lauranson-Rosaz: L’abbaye de Saint-Michel de la Cluse et le Midi de la Gaule, xe–xiiie siècles. In: Frederi Arneodo, Paola Guglielmotti (Hrsg.): Attraverso le Alpi. S. Michele, Novalesa, S. Teofredo e altre reti monastiche. Atti del Convegno internazionale di studi, Cervére-Valgrana, 12–14 marzo 2004. Edipuglia 2008, S. 39–61.
Giovanni Gaddo: La Sacra di San Michele in Val di Susa. S.A.L.E. Sodalitas, Domodossola 1935.
מנוחתו האחרונה של קלייד ברוקמן

| פרק מ"תיקים באפלה" |
| --- | --- |

חלומו של קלייד ברוקמן, כפי שתיאר אותו לפוקס מאלדר, בו הוא שוכב בין צבעונים אדומים בזמן שגופו הולך ונשחק לאיטו עד אבק.
 מספר פרק:  4
 מספר עונה:  3
 קוד הפקה:  3X04 
 תאריך שידור מקורי:  13 באוקטובר 1995
 שפה:  אנגלית 
 תסריט:  דרין מורגן 
 בימוי:  ליאם אוחיון 
 דף הפרק ב-IMDb
 
מנוחתו האחרונה של קלייד ברוקמן (באנגלית: Clyde Bruckman's Final Repose) הוא הפרק הרביעי בעונתה השלישית של סדרת המדע הבדיוני "תיקים באפלה". בפרק חוקרים סוכני ה-FBI פוקס מאלדר (דייוויד דוכובני) ודיינה סקאלי (ג'יליאן אנדרסון) שרשרת רציחות של חוזי עתידות ומגייסים לעזרתם סוכן ביטוח (פיטר בויל בהופעת אורח) המאמין שביכולתו לנבא את נסיבות מותם של בני אדם. הפרק זיכה את הסדרה בשני פרסי אמי והוא נחשב לאחד מפרקיה הבולטים ביותר.
הפרק שודר לראשונה בארצות הברית ב-13 באוקטובר 1995.
כתיבה

הפרק הוא השני מתוך ארבעת פרקי הסדרה שכתב התסריטאי דרין מורגן, שנחשב לאחד מכותביה הפופולריים ביותר של "תיקים באפלה". מורגן החל את דרכו בסדרה בגילום הדמות "Flukeman", תולעת סרט דמוית-אדם שנוצרה מזבל רדיואקטיבי שמקורו באסון צ'רנוביל. לקראת סוף העונה השנייה הפך מורגן לתסריטאי מן המניין של הסדרה וכתב בסך הכל ארבעה פרקים, ששילבו לראשונה מרכיבים של קומדיה שחורה ופרודיה עצמית בסדרה, שהתאפיינה עד אז בטון דרמטי וקודר. הדמויות שתרם מורגן לסדרה הושוו לדמויותיה התמהוניות של הסדרה הקומית "חשיפה לצפון".
מלבד גישתו ההומוריסטית, הפרק נחשב ליוצא דופן בזכות גישתו לסוגת המדע הבדיוני שנמנעה לחלוטין משימוש בנושאים מתחום המדע, שהיו נפוצים מאוד בסדרה.
מורגן הכליל מספר בדיחות פנימיות בפרקים אותם כתב עבור הסדרה. כך למשל שמו של קלייד ברוקמן הוא מחווה לתסריטאי והבמאי מתקופת הראינוע קלייד ברוקמן, שהיה מהתסריטאים שהשפיעו ביותר על מורגן, ובדומה לדמות שבפרק ביצע התאבדות. הפרק עושה שימוש אף בשמותיהם של תסריטאי ראינוע נוספים וכן בפרטי טריוויה הקשורים אליהם.
תגובות

"מנוחתו האחרונה של קלייד ברוקמן" זכה לשבחים מהמבקרים. צוינו לטובה האופן בו מצליח הפרק לשלב בהצלחה מרכיבים של הומור, אימה ודרמה, וכן משחקו של פיטר בויל.
"הגאזט" של מונטריאול כינה את הפרק "אחת משעותיה הבלתי-נשכחות ושוברות-הלבבות ביותר של הטלוויזיה".
הפרק דורג במקום העשירי ברשימת "100 פרקי הטלוויזיה החשובים ביותר בכל הזמנים" של המגזין TV Guide מ-1997, שם נטען כי על אף שמרכיביה המרכזיים כוללים בעיקר נושאים כחוצנים, מוטציות וקונספירציות, הסדרה מעמיקה ונוגעת ללב ביותר כאשר היא "חוקרת את הלב השרוי באפלה".
כמו כן נטען כי הרגע המכונן ביותר בסדרה הוא תשובתו המסתורית של ברוקמן לסקאלי על שאלתה מתי תמות: "את לא", בעוד שבדיעבד אובחנה סקאלי בעונה העוקבת כחולה בסרטן המוח.
השחקן שמגלם את "יאפי הגדול" הוא יאפ ברוקר, שתיפקד בדרך כלל בסדרה ככפיל של דייוויד דוכובני. הבלוג הניו יורקי gawker.com טען כי הדמות מזכירה את אורי גלר.
פרסים

דרין מורגן זכה בפרס אמי עבור כתיבה בסדרת דרמה על כתיבת הפרק. זהו פרס אמי היחיד בו זכתה הסדרה עבור כתיבה. מורגן גם הועמד לזכייה בפרס מאיגוד התסריטאים האמריקאי על כתיבת הפרק. פיטר בויל זכה בפרס אמי עבור שחקן אורח בסדרת דרמה על גילומו של קלייד ברוקמן בפרק (זכייתו היחידה בפרס אמי מתוך עשר מועמדויות).
הערות שוליים

↑  The X-Files: Clyde Bruckman's Final Repose/War of the Coprophages, באתר waltonsimons.com (באנגלית)
↑  יעל שוב, מתוך "ראש 1", 50 עובדות על "תיקים באפלה", באתר ynet, 26 באוגוסט 2001
1 2  פאטה מורגנה: פרקיה הטובים ביותר של "תיקים באפלה" (באנגלית)
↑  תיקי המדע הבדיוני, המימד העשירי
↑  תיקים מן המגירה העליונה: הפרקים העצמאיים הטובים ביותר ב"תיקים באפלה" (באנגלית)
↑  100 פרקי הטלוויזיה החשובים ביותר בכל הזמנים (באנגלית)
מילינס

| --- | --- |
 
 מאכלים
 מוצא:  אירלנד 
 
מילינס היא (באנגלית: Milleens) גבינת חווה אירית, המיוצרת בחווה בפאתי אייריס (Eyeries), מחוז קורק, אירלנד.
מאפיינים

מילינס היא גבינת חווה אירית העשויה מחלב של פרות פריזיות (Friesian) הרועות את שטחי המרעה של חצי האי בארה (Beara peninsula) בדרום מערב אירלנד. לגבינת בקר שטופה רכה זו יש ניחוחות חריפים ואדמתיים, בעוד שהטעמים הם פטריות, פרחוניות, מתוקות ועשבוניות.
מילינס הומצאה במקור בשנת 1976 על ידי ורוניקה ונורמן סטיל,  וכעת מיוצרת על ידי בנם. גבינת מילינס מבשילה תוך ארבעה עד עשרה שבועות, ולאחר ייצורה נמכרת בגלגלים גדולים וקטנים בגרסאות של 1 ק"ג (הנקראת Milleens O) ו-200 גרם (הנקראת Milleens Dote). גבינות הדוטה רכות יותר ובעלות ניחוח יותר מגבינות O.
צריכה

לפני הצריכה, יש לתת למילינס להגיע לטמפרטורת החדר. מומלץ לשלב אותה עם גווירצטרמינר וסיידר עדין.
בשנת 1997, הגבינה זכתה כ"אלוף עליון" בטקס פרסי הגבינה הבריטיים שהתקיימו ב-Chelsea Barracks.
הערות שוליים

↑  Fabricant, Florence (1997-05-28). "Where a Top-Notch Cheddar Gets the Proper Respect". The New York Times. נבדק ב-6 בינואר 2009. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Wells, Patricia (1994-04-18). "Britain: Casual Dining". International Herald Tribune. The New York Times Company. נבדק ב-6 בינואר 2009. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "British cheeses". CatererSearch. 2005-07-07. נבדק ב-6 בינואר 2009. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Davenport, Fionn; Charlotte Beech; Tom Downs; Des Hannigan; Fran Parnell; Neil Wilson (2006). Ireland. Lonely Planet. p. 247. ISBN 1-74059-968-3. Milleens cheese.
↑  Johnson, Margaret M.; Christopher Hirsheimer (2003). The New Irish Table: 70 Contemporary Recipes. San Francisco, California: Chronicle Books. p. 10. ISBN 0-8118-3387-9. Milleens cheese.
↑  Day, Catharina (2007). Southwest Ireland, 5th. New Holland Publishers. p. 98. ISBN 978-1-86011-362-8.
↑  Bateman, Michael (1992-07-05). "Food & Drink / Our choicest cheeses". The Independent. ארכיון מ-14 במאי 2022. נבדק ב-31 במרץ 2009. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Bedell, Geraldine (2003-03-09). "An Irish round". The Observer. נבדק ב-6 בינואר 2009. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Hughes, Martin (2000). Ireland. Lonely Planet. p. 68. ISBN 1-86450-093-X. Milleens cheese.
↑  Harbutt, Juliet (1999). Cheese: A Complete Guide to Over 300 Cheeses of Distinction. Willow Creek Press. p. 93. ISBN 1-57223-200-5.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מילינס".
מספר מזל (מתמטיקה)

אנימציה המתארת את ניפוי מספרי המזל. המספרים באדום הם מספרי המזל.
במתמטיקה, מספר מזל הוא מספר השייך לתת קבוצה של המספרים הטבעיים, המכילה מספרים שנותרו לאחר ניפוי בשיטה דומה לשיטת הנפה של ארטוסתנס המוצאת ראשוניים.
אלגוריתם הניפוי למציאת מספרי מזל:
נתחיל בסדרת המספרים הטבעיים החל מ־1:
ואז ננפה את כל המספרים הזוגיים:
המספר השני בסדרה הוא 3, ולכן ננפה כעת כל מספר שלישי בסדרה:
המספר השלישי בסדרה הוא 7, ולכן ננפה כעת כל מספר שביעי בסדרה:
וכן הלאה.
המספרים הנותרים בסוף התהליך נקראים "מספרי מזל"; מספרם אינסופי. המספרים הראשונים בסדרה זו הם:
לקבוצת מספרי המזל יש כמה תכונות דומות לאלו של המספרים הראשוניים; למשל, שכיחותם האסימפטוטית דומה לזו שקובע משפט המספרים הראשוניים (כלומר, יש בערך  \ {\frac {x}{\log(x)}} מספרי מזל בין 1 ל- x). לא ידוע האם יש אינסוף מספרי מזל שהם בעת ובעונה אחת מספרים ראשוניים.
מחסן נתונים

מחסן נתונים (באנגלית: Data Warehouse) הוא מסד נתונים המשמש מערכות תומכות החלטה. הנתונים לרוב מיוצאים ממערכת אחת או מספר מערכות תפעוליות לשם הסקירה.
מחסן הנתונים לרוב משמר את היכולות שלו בעזרת שלוש שכבות: הצגה, היתוך וגישה. כל יכולות מחסן הנתונים נבנות כדי לשרת את משתמש הקצה.
שכבת המראה (מכונה באנגלית MRR, קיצור של Mirror, הכוונה למראה למערכות מקור) נועדה כדי לשמור את הנתונים הגולמיים לשימוש מאוחר יותר על ידי מפתחים (מנתחים ותומכים).
שכבת ההיתוך/ההצגה (מכונה באנגלית STG, קיצור של Staging) נועדה כדי לחבר, להשוות ולהצליב בין מידע ממקומות ומסוגים שונים וכדי שתהיה שכבת אבסטרקציה מהמשתמש.
שכבת הגישה/המחסן (באנגלית DWH, קיצור של Data WareHouse) נועדה לייצא או להציג מידע למשתמש.
הגדרה זאת של מחסן נתונים מתמקדת בצד האחסוני. מקורות המידע מטוהרים, עוברים עיבוד, קיטלוג ומובאים לשימוש על ידי מנהלים ובעלי מקצוע אחרים לשם בינה עסקית, כריית מידע ועיבוד אנליטי מקוון. אולם האמצעים הטכניים אותם משמישים כדי להביא את הנתונים למצב הזה (בפרט תהליך Extract, Transform, Load וניהול ה-Metadata) נחשבים גם חלקים מרכזיים במושג מחסן נתונים. הפניות רבות למושג מחסן הנתונים מדברות על הגדרה זאת.