stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שאול סלע
הערות שוליים

1 2 3  על פי דברים שכתב לזכרו של שאול סלע אחיו, אפרים.
1 2  מייק אלדר, עמ' 226.
1 2 3  ענת מידן: "היא נתנה לסיפור שלנו חיים". ידיעות אחרונות, 10.5.2013.
1 2  על פי שיחה עם אפרים סלע, אחיו של שאול.
↑  מייק אלדר, שייטת 13 ע' 227.
↑  על פי דברים של איתן ליפשיץ בערב לזכר שאול סלע שנערך במעגן מיכאל ב-22 באוקטובר 2016.
↑  אלדר, עמ' 349.
↑  אלדר, עמ' 436.
↑  אלדר, עמ' 368.
↑  שלמה לוי, ע' 249 -251.
↑  אלדר, עמ' 444 - 445.
↑  אלדר, עמ' 367.
↑  אלדר, עמ' 453.
↑  אלדר, עמ' 462.
↑  שלמה לוי, ע' 318.
↑  מכתב בוצר ללוחמי 707 מ-15 באוקטובר 2011, באתר משמר המורשת הימית.
↑  אלדר, עמ' 21 - 22; 48 - 49; 51; 506 - 508.
↑  על פי: חיל הים במלחמת יום הכיפורים, חוברת בהוצאת חיל הים, מספן כח אדם, תחום מורשת - רס"ן מרלי צפי, עמ' 28; אלדר, עמ' 26 - 27.
↑  צוללים קדימה באתר הספרייה הלאומית.
שאול סלע בתחילת שירותו בצה"ל
שאול סלע לפני הירידה לתעלת סואץ לקראת מבצע ויקטוריה 1969
סא"ל שאול סלע מעביר את הפיקוד על יחידה 707 לרס"ן דב בר. אות "כנפי התמנון" בצד שמאל אות "כנפי העטלף" עובר לצד ימין, 1972
אל"ם שאול סלע מפקד בה"ד חיל הים
שאול סלע במפגש ותיקי יחידה 707 ב-2011
שירים ליואל

שירים ליואל הוא אלבומה השלישי של הזמרת והיוצרת הישראלית רונה קינן, שיצא בשנת 2009. האלבום הוא אלבום קונספט המספר את סיפורה של דמות בת דור תש"ח בשם יואל, המבוססת באופן רופף על אביה של קינן, הסופר והעיתונאי עמוס קינן.
על האלבום

בתחילת העבודה על האלבום תכננה קינן ליצור דמות פיקטיבית, אולם עם התקדמות העבודה על האלבום הבינה כי היא מתארת למעשה את חייו של אביה, שהיה חולה במחלת אלצהיימר באותה תקופה. כשנה לפני כן התפרסם ספרה של נורית גרץ, אימהּ ואשתו של קינן, "על דעת עצמו" שתיאר אף הוא את חייו של קינן בשילוב מציאות ובדיה. קינן עצמו נפטר כחודשיים לאחר צאת האלבום.
שמו של האלבום מרמז לשם עמוס בשל צמידות ספרי הנביאים עמוס ויואל בתנ"ך, וכן מהווה מחווה לסופר יואל הופמן, האהוב על קינן עצמה.
האלבום בנוי כביוגרפיה הנפתחת עם לידתו של יואל ועוקבת אחרי אירועים שונים בחייו עד למותם, כשכל שיר מלווה בחוברת האלבום בתיאור קצר של שלב החיים אליו הוא מתייחס. חלק משירי האלבום נכתבים מפי דובר חיצוני או מפי דמות המדברת אל יואל וחלקם מפיו של יואל עצמו. בין שיר לשיר אין הפסקות בנגינה ובהאזנה רצופה הם נמשכים אחד אל תוך השני.
רבים מהשירים מתייחסים לפרטים אמיתיים מחייו של קינן. השיר "כשסנונית בישרה את בוא האביב" מתאר את לידתו של יואל ב-2 במאי, תאריך הולדתו של קינן, במקום את לידתו המתבקשת כביכול ב-1 במאי, חג הפועלים; השיר "משהו נורא קרה ליואל" מרמז להשתתפותו של קינן בקרב דיר יאסין; השירים "איש לא גבוה" ו"כשהקוצים היו קוצים" מתארים את מחלתו של יואל ואת אובדן הזיכרון שלו, באופן מקביל למחלת אלצהיימר ממנה סבל קינן בסוף חייו; יש שפירשו את המילים "אתה כל כך מתגעגע לשריקה המתוקה של הפצצה" (מתוך "כשהקוצים היו קוצים") כאזכור לניסיון ההתנקשות בשר התחבורה דאז דוד צבי פנקס, שקינן הואשם בו. שירים אחרים מתארים התרחשויות אופייניות לבני התקופה ולעיתים אף כוללים מאפיינים של דמיון ופנטזיה.
מבחינה מוזיקלית מושפע האלבום מהתקופה אותה הוא מתאר ומתאפיין בכלים כמו קלרינט, כינור ואקורדיון ובניגוד לאלבומיה האחרים של קינן ניתן בו דגש רב לגיטרה אקוסטית על פני גיטרה חשמלית. קינן הסבירה כי
”דמיינתי אלבום מתוזמר וצבעוני, שבקצהו האחד יש בחורה שיושבת עם גיטרה ושרה ליד מדורה ובקצהו האחר תזמורת ששוגרה במנהרת הזמן מתוכנית ספיישל של הטלוויזיה הישראלית בשנות השישים או השבעים”.
בנוסף מכילים השירים מספר התייחסויות ליצירות מוזיקליות אחרות: השיר "אתה מתעורר" מצטט שורה מתוך שיר של המשורר דוד אבידן "הכתם נשאר על הקיר" ומסתיים בציטוט ובשריקה מתוך השיר "אושר" ("העצב אין לו סוף", A Felicidade) של אנטוניו קרלוס ז'ובים. השיר "כשהקוצים היו קוצים" מסתיים בציטוט מתוך המנון מחתרת הלח"י, "חיילים אלמונים", שבה היה קינן חבר.
אחרי צאת האלבום

האלבום הושק ב-24 במאי 2009 במופע בפסטיבל ישראל, כחודשיים לפני פטירתו של קינן, ובחודש נובמבר של אותה שנה הועלה בגרסת פסנתר בפסטיבל הפסנתר. לאלבום קדם הסינגל "אתה מתעורר".
האלבום נמכר בכ־15,000 עותקים בתוך כחצי שנה מצאתו והקלטת הופעת ההשקה שהוצעה להורדה חינמית הורדה על ידי כ־60,000 גולשים.
האלבום זכה לביקורות משבחות ביותר, בין השאר ביחס לעברית העשירה, לעיבודים המוזיקליים, ולרגישות בתיאור הדמות והסיפור.
בעקבות האלבום נבחרה קינן כ"זמרת השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של תחנת הרדיו גלגלצ לשנת ה'תשס"ט, וכן זכתה בפרס אקו"ם ל"הישג השנה" לפזמונאית.
האלבום קידם למעשה את קינן ממקומה כזמרת שוליים יחסית אל לב המיינסטרים והיווה צעד משמעותי בהתפתחות הקריירה שלה כזמרת ויוצרת רוק צעירה.
משתתפים

רונה קינן - מילים, לחנים, גיטרה אקוסטית וחשמלית, שירה
אסף תלמודי - הפקה מוזיקלית, אקורדיון, פנדר רודס, מלוטרון, קלידים, סמפלר
יוני סילבר - עיבודים, פסנתר, כינור, חליל צד, סקסופון, קלרינט בס, מלודיקה, גיטרה קלאסית ואקוסטית, סמפלר, שריקה
ערן ויץ - גיטרה חשמלית, יוקליילי
אלי מגן - קונטרבס
תמיר מוסקט - תופים, כלי הקשה
רוני עברין - כלי הקשה
יעל ברולסקי - כינור, ויולה
עידית מינצר - קרן יער
משתתפים > משתתפים נוספים

מפיק אחראי - יזהר אשדות
טכנאי הקלטה - יואב שדמה, אלידע רמון, קובי פרחי
מיקס - אלדד גואטה
מאסטרינג - איציק פיליבה
איור העטיפה וחוברת האלבום - שלומציון קינן
שירי האלבום

מילות השירים נכתבו על ידי רונה קינן, המוזיקה לשירים הולחנה על ידי רונה קינן.
| מס' | שם | יואל | משך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | למה הלכת ליער האפור  | ראשית | 0:46 |
| 2. | כשסנונית בישרה את בוא האביב  | יואל נולד בשניים במאי | 2:01 |
| 3. | הבית האפור  | יואל מקשיב לתקליט הישן | 2:44 |
| 4. | הסולם  | אמא שרה ליואל | 1:55 |
| 5. | היא תמיד הייתה הראשונה  | יואל מאוהב | 2:22 |
| 6. | שיר הנוצות  | יואל נאהב | 2:32 |
| 7. | ימים זהובים  | החלומות של יואל | 3:20 |
| 8. | אם תלך לשם  | אזהרה נשלחה ליואל | 5:12 |
| 9. | בצד של הטובים  | משהו נורא קרה ליואל | 3:12 |
| 10. | זה לא הכל  | בעיות השינה של יואל | 2:03 |
| 11. | אתה מתעורר  | יואל חולה געגועים | 4:46 |
| 12. | איש לא גבוה  | יואל כבר לא מה שהיה | 3:44 |
| 13. | הסולם  | II | 0:32 |
| 14. | כשהקוצים היו קוצים  | יואל רץ אל האור | 4:02 |
| 15. | למה הלכת ליער האפור  | אחרית | 2:49 |
הערות שוליים

↑  תימורה לסינגר, צפוף באוזן, באתר ynet, 26 ביולי 2009
↑  מתוך ראיון בתוכנית "המקור"
↑  כשהכדורים נורו משמאל לימין, באתר m.news1.co.il
↑  אור ברנע, אבי, בתו, באתר ynet, 3 במאי 2009
↑  טל פרי, ‏מתעוררת, באתר גלובס, 1 בנובמבר 2009
↑  תימורה לסינגר, אלבום משפחתי, באתר ynet, 21 במאי 2009
↑  מירב מורן, ‏הבלדות על יואל, באתר גלובס, 26 במאי 2009
↑  אור ברנע, הוכרזו הזוכים בפרסי אקו"ם, באתר ynet, 18 בינואר 2010
↑  אחותה הבכורה של קינן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 7c3431fb-97a4-34ac-ad07-2314d6f04cef
שלום לופס

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  25 בנובמבר 1904 י"ז בכסלו תרס"ה חלב
 פטירה:  31 באוקטובר 1994 (בגיל 89) כ"ו בחשוון תשנ"ה
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  ? – 31 באוקטובר 1994 
 השתייכות:  חרדים ספרדים
 תחומי עיסוק:  רבה של עכו
 
הרב שלום אהרון לופס (י"ז בכסלו תרס"ה, 25 בנובמבר 1904 - כ"ו בחשוון תשנ"ה, 31 באוקטובר 1994) היה רב העיר עכו במשך ארבעים וחמש שנה.
תולדותיו

נולד בשנת תרס"ה (1905) בחלב שבסוריה לרב יעקב וחנה לופס, ממשפחת רבנים בת שלוש מאות שנה. בשנת תרס"ט (1909), בהיותו בן ארבע, עלה עם משפחתו לארץ ישראל והיא התיישבה בירושלים. בתקופת מלחמת העולם הראשונה נאלצה המשפחה לעזוב את הארץ והיא שהתה בטורקיה, ולאחר מספר שנים שבה לארץ. למד בישיבת פורת יוסף, שבה שימש אחיו הרב אליהו לופס כר"מ. באותה תקופה התגורר בשכונת בית ישראל בירושלים.
בשנת תרצ"א (1931) הוסמך להוראה על ידי רבני ירושלים הספרדים אברהם פילוסוף, בן ציון קואינקה ויעקב מאיר. בשנת תרצ"ו (1936) הקים יחד עם הרב יהודה צדקה את אגודת "מקבציאל", שמטרתה הייתה ליצור מסגרת תורנית לצעירי ירושלים הספרדים שחלק ניכר מהם לא מצאו את מקומם בישיבות הממוסדות. בשנת תרצ"ח (1938) התמנה לספרא דדיינא של בית הדין הספרדי בירושלים.
לאחר קום המדינה עזב את שכונת בית ישראל ועבר להתגורר בשכונת מוסררה בירושלים והקים בחצר שטרויס שבתחומה בית ספר חרדי לילדי השכונה. הוא היה מקורב לרבני ירושלים ובהם הרב מבריסק, הרב צבי פסח פרנק והרב עמרם בלוי, ופעל בשליחותם. בין השאר פעל בקרב ילדי המעברות, וכן במאבק נגד גיוס בנות לצה"ל. כמו כן הקים אגודת "מזהירי שבת" שפעלה לסגירת חנויות ובתי עסק בירושלים לפני כניסת השבת.
בשנת ה'תש"י (1950) התבקש על ידי הראשון לציון והרב הראשי לישראל דאז בן-ציון מאיר חי עוזיאל לקבל על עצמו את תפקיד הרב הראשי בעיר עכו. בכ' באב תש"י נבחר לתפקיד, ונשא בו כיובל שנים. פעל רבות בתחום הפצת תורה ויהדות וכינון שירותי הדת בעיר.
עיריית עכו קראה על שמו רחוב בעיר (רחוב 'שדליץ' בעבר).
משפחתו

בתו אסתר הייתה נשואה לראשון לציון והרב הראשי לישראל לשעבר אליהו בקשי דורון (נפטרה בניסן ה'תשס"ה). בנו הרב מרדכי לופס היה חבר בית הדין הרבני הגדול (נפטר בכ"ד טבת ה'תשמ"ה).
בת אחותו מרגלית עבאדי, שולמית, נישאה לרב שמעון בעדני, חבר מועצת החכמים של ש"ס. אחיינו סעדיה לופס שימש סמנכ"ל משרד הדתות.
נכדתו נאוה נשואה לרב דוד אברהם ראש ישיבת בנין אב בירושלים. נכדתו גילה נשואה לרב ארי אברהם סמג'ה רב שכונת רמת שלמה בירושלים.
לקריאה נוספת

אריה דרילמן-גפן, עבד נאמן, חייו ופועלו של הגאון החסיד הרב שלום לופס זצ"ל רבה של עכו.
תיק ההתאזרחות של הרב שלמה לופס באתר ארכיון המדינה
הערות שוליים

↑  יוסף אליהו, הרבנית אסתר המלכה, באתר ערוץ 7, ‏כ"ז בניסן ה'תש"ע 11/04/1
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299624005171  ISNI: 0000 0004 0202 1921  LCCN: nr2004020974  VIAF: 297281941   WorldCat (עם VIAF): 297281941
שמעון שמרלינג

הרב שמעון שמרלינג, ממייסדי קהילת חב"ד בחברון ובארץ ישראל ברבע השני של המאה ה-19, שד"ר ואבי משפחת שמרלינג בארץ.
ביוגרפיה

הרב שמעון בן רבי חיים שמרלינג משקלוב, עלה לארץ ישראל עם אשתו שרה בנו משה וכלתו דבורה חנה בשנת ה'תקפ"א 1821 או ה'תקע"ט 1822 והתיישבו בחברון בקבוצה של 15 משפחות אשכנזיות בהן ר' לייב בעל הייסורים. בעת שהותו אצל רבו האדמו"ר דובער שניאורי קיבל ממנו שליחות להקים את קהילת חב"ד בחברון. ומטעמה יצא לחו"ל לגייס תרומות כשד"ר. בשנת ה'תקפ"ו כבר מנתה קהילת חב"ד בחברון 100 נפש. בעקבות גזירת גיוס החובה לצבא הרוסי בשנת 1827 התגברה הגירתם של משפחות שלמות מרוסיה ודבר זה השפיע גם הוא על גידול קהילת חב"ד בעיר והקמת קהילה נוספת בירושלים.
בעת שליחותו נקט ר' שמעון בשיטה מיוחדת לגביית הכספים, בדומה לנהוג היום להוציא תעודות כמו "שר החסד", או "אבן המזבח" כך שהתורם בעין יפה מקבל את התואר הנכסף, נהג ר' שמעון להסתובב במושבות היהודים בחוץ לארץ ולהכריז שמי שרוצה לקנות ארבע אמות נחלה בחברון, שיתרום סכום נכבד. שיטתו נחלה הצלחה והיא הגיעה לשיאה כאשר האדמו"ר האמצעי המליץ לחסידי חב"ד לקנות נחלה בחברון והבטיח שמי שיקנה ד' אמות בחברון - ינצל מחיבוט הקבר.
ר' שמעון חתום על שטר מכירת ד' אמות בחברון משנת תקפ"ב 1822. וכן לגבי ההסכם בין שתי העדות בעיר בשנת ה'תק"צ 1830. וכן באגרות אל האדמו"ר הצמח צדק בשנת ה'תקצ"א ובשנת ה'תקצ"ד ועל כתב השד"רות של ר' נתן עמרם בשנת ה'תקצ"ד.
במפקד מונטיפיורי משנת ה'תקצ"ט 1839 נזכרת אלמנתו שרה, בת 53, שעלתה משקלאב ולכן כנראה נפטר בין השנים 1834–1839.
צאצאיו

בנו הבכור הרב יוסף יהודה לייב היה ממוני כולל חב"ד בעיר ומדייניה.
נכדו ר' חיים שמואל שמרלינג היה ממייסדי הקהילה האשכנזית ביפו וראשון היוצאים מחומות העיר, דמות ציבורית בולטת ביישוב הישן. הקים לראשונה יחד עם בניו את "עמילות המכס שמרלינג" בנמל יפו, לשם טיפול בפריקת סחורות ייבוא מהאניות, שחרורן משלטונות המכס, שילוח למזמינים ברחבי הארץ וכן הטענת סחורות ייצוא על האוניות בנמל. כמו כן הקים מפעל לייצור טבק וחברה להפצתו. צאצאיו המשיכו אחריו בהנהגת קהילת יהודי יפו.
נכדתו טרנא נעכא (בת חיים שמואל) ובעלה ר' לוי יצחק סלונים (בן מנוחה רחל סלונים) היו הראשונים שבנו את ביתם מחוץ לתחומי הרובע היהודי בחברון ודמויות בולטות בעיר זו.
בת נוספת התחתנה עם יצחק ליפקין (פעלז) שעלה לארץ עם בשנת 1847 שהיה סוחר חשוב שהקים בתים ושכונות ביפו וירושלים.
הערות שוליים

↑  בתחילה היו רק ר' שמעון ור' לייב חסידי חב"ד היחדים בחברון
↑  סקירה קצרה אודות תולדות היישוב החבד"י בחברון
↑  שטר מכירה עליו חתום ר' שמעון שמרלניג מובא ב"כרם חב"ד" עמ' 135
שלום יוסף עראקי

| --- | --- |

 לידה:  1843 ה'תר"ג צנעא, תימן
 פטירה:  18 בינואר 1917 (בגיל 74 בערך) ה'תרע"ז
 תקופת הפעילות:  ? – 18 בינואר 1917 
הרב שלום יוסף עראקי (1843 – 18 בינואר 1917) היה שד"ר, מנהיג ואב בית הדין הראשון של העדה התימנית בירושלים, ומייסד בית הכנסת נווה שלום בעיר.
קורות חיים

נולד בצנעא שבתימן בשנת 1843 (ה'תר"ג) לרב יוסף עראקי. בשנת 1881 (ה'תרמ"ב) עלה עם הוריו ובני משפחתו לישראל במסגרת עליית אעלה בתמר, ונמנה עם ראשוני עולי תימן לישראל. תחילה השתכנה משפחתו בכפר התימנים בשילוח, ולאחר מכן עבר להתגורר בשכונת משכנות ישראל. לפרנסתו עסק בכתיבת שטרות בבית דין, ובהמשך בצורפות.
בשנת 1886 (ה'תרמ"ו) יצא בשליחות כשד"ר מטעם כוללות העדה הספרדית לערי הודו ותימן, וביקר בקולקטה, מובמאי, קוצ'י, סינגפור ותימן (כולל העיר עדן, שהייתה בשליטה בריטית באותה תקופה), ובחודש ינואר 1887 (טבת ה'תרע"ז) חזר לירושלים.
בשנת 1905 (ה'תרס"ה) ייסד בשכונת משכנות ישראל שבירושלים את בית הכנסת התימני נווה שלום על שטח שקנה לפני כן.
שימש כמנהיג העדה התימנית בירושלים יחד עם הרב יחיא צארום, וכשעלה נושא ההיפרדות מוועד העדה הספרדית, נמנה עם התומכים בהיפרדות, בעוד שזה האחרון נמנה עם המתנגדים למהלך.
לאחר ההיפרדות מועד העדה הספרדית בשנת 1908 (ה'תרס"ח), מונה לשמש כאב בית הדין של העדה התימנית בירושלים, וכיהן במשרה זו עד לפטירתו. ע"פ המסורת המקובלת, היה הראשון מבני עדתו שנשא בתואר אב בית דין בישראל.
הלך לעולמו ב-18 בינואר 1917 (כ"ד בטבת ה'תרע"ז).
אחיו היו הרבנים שלמה וחיים עראקי, מחשובי וממנהיגי העדה התימנית בירושלים.
חיבורו

יד שלום - חידושים ודקדוק השפה העברית
לקריאה נוספת

שוכן לשבטיו, עמ' ל"ה, בהוצאת מכון כתם אופיר, אלעד
שבר בלסת התחתונה

| --- | --- |

 תחום:  טראומטולוגיה 
 מיקום אנטומי:  לסת תחתונה של בני האדם 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  825663 
 MeSH:  D008337
 סיווגים
 ICD-10:  S02.6 
 ICD-11:  NA02.7 
 
שבר בעצם הלסת התחתונה
שבר בלסת התחתונה (באנגלית: Mandibular fracture; ידוע גם כשבר מנדיבולרי) הוא שבר בעצם הלסת התחתונה. בכ-60% מהמקרים השבר קורה בשני מקומות שונים בעצם. שבר זה עלול לגרום לירידה מוחלטת ביכולת לפתוח את הפה. לעיתים, ישנה הרגשה כי השיניים אינן מרגישות "ישרות", ועשוי להיות דימום בחניכיים. שברי המנדיבולה נפוצים ביותר בקרב גברים בשנות השלושים לחייהם. שברי הלסת נובעים באופן כללי מטראומה, לרוב מנפילה על הסנטר או מחבלה. ישנם גורמים נוספים, שכיחים פחות, כמו נמק או גידולים בתוך העצם. השבר נוצר באופן הכי שכיח באזור ראש המנדיבולר (condyle), בכ-36% מהמקרים. האבחון יתבצע באמצעות צילום רנטגן, או צילום CT. כאשר נוצר שבר לסת, אין הכרח לנתח במידי, ואף ניתן לחכות מספר ימים. כיום ישנן מספר טכניקות כירורגיות על מנת לטפל בשבר. בנוסף, המטופל יקבל לרוב אנטיביוטיקה כגון פניצילין, לפרק זמן קצר.
סימנים וסימפטומים > כללי

ישנם שני סימפטומים עיקריים לשבר עצם המנדיבולה: הפרעה בסגירת הפה ותחושה של כאב. השיניים מאוד רגישות ללחץ, לכן כל תזוזה קטנה גורמת לתחושות האלו. אזור הלסת בו השבר התרחש מאוד רגיש, וכאשר השבר נוצר בעצם הקונדיל, יכולים להיות כאבים עד לטרגוס האוזן.
סימפטומים נוספים בתוך הפה: נשירה של שיניים, קושי לפתוח את הפה, חוסר רגישות (מכיוון שיכול להיפגע עצב).
תסמינים נוספים מחוץ לפה: נפיחות, סימני חבלה, עיוות האזור. כאשר השבר נמצא בעצם הקונדיל, נדיר יותר לראות סימני נפיחות, לעומת זאת הטראומה עלולה לגרום לדימום מתעלת האוזן. יכולה להיות הפרעה בפתיחת הפה (במקרים חריגים פתיחה מקסימלית של פחות מ-3 ס״מ), או חוסר תחושה באזור הסנטר והשפה התחתונה (כתוצאה מפגיעה בעצבים).
בתוך הפה, יכול להיות דימום, חוסר בשיניים, פער או רווח בבין שני צדי הלסתות, דימום בחניכיים, אופן בייט (כאשר בסגירה השיניים העליונות והתחתונות אינן נפגשות), לעיתים יתפתחו סימני חבלה במשטח הפה (מתחת ללשון).
סימנים וסימפטומים > קונדילר המנדיבולה

קונדילר המנדיבולה הוא הקצה של עצם המנדיבולה, מתחת לאוזן. יכול להיווצר שם שבר, בצד אחד (שבר חד צדדי) או בשני הצדדים (שבר דו צדדי). שבר חד צדדי עלול לגרום קושי וכאב בהזזת הלסת, נפיחות באזור המפרק הטמפורומנדיבולרי, ודימום האוזן. נוצר שתף דם פנימי (המטומה) מתחת, מסביב ומאחורי האוזן, מה שלעיתים גורם לאבחנה שגויה של שבר בבסיס הגולגולת. בשבר דו צדדי, נראה את אותם סימפטומים בשני הצדדים, למרות שבמקרה זה הפרעת התנועה והסגירה יהיו יותר משמעותיים. לעיתים, שבר דו צדדי עלול לגרום ללשון לתזוזה אחורה לא רצויה, כתוצאה מכך נראה הפרעה בנשימה.
סיווג

ניתן לחלק את שברי המנדיבולה לכמה סוגים.
סיווג > חלוקה על פי אזור

החלוקה הכי שימושית היא חלוקה על פי אזור השבר, מכיוון שגם סימני זיהוי וגם הסימפטומים תלויים באזור בו התרחש השבר. עצם המנדיבולה בדרך כלל מחולקת לאזורים שונים והם: קונדילר, קורונואיד פרוסס, רמוס, זווית המנדיבל, גוף (אזור השיניים הטוחנות והקדם-טוחנות), פארהסימפזיס וסימפזיס.
סיווג > חלוקה על פי אזור > אזור המכתש

שבר באזור זה מערב את האלוואולוס, הקרוי גם אלוואולר פרוסס (Alveolar process) של המנדיבולה.
סיווג > חלוקה על פי אזור > קונדילר (עלי)

שברים באזור הקונדילר (עלי) מסווגים על פי אזור ביחס לרצועות התומכות במפרק הטמפו-מנדיבולרי.
סיווג > חלוקה על פי אזור > קורונויד

שבר בקורונויד פרוסס בלבד יותר נדיר מכיוון שהוא נמצא עמוק במבנה הלסת, לכן השבר בדרך כלל יגיע יחד עם שברים נוספים במנדיבולה, כגון שבר בעצם הלחיים.
שיקולים כלליים לפני הטיפול

בדומה לשברים אחרים בגוף, רצוי לשקול לפני הטיפול את יתר המחלות (במידה שהן קיימות) שעלולות לסכן את המטופל. למעט מקרים בהם השבר גורם להפרעות בנשימה, נראה כי המתנה של כמה ימים לפני הטיפול בשבר אינו משפיע על הטיפול או מסבך אותו.
באופן כללי, מכיוון ששברים אלו הם תוצאה מטראומה או חבלה חיצונית, צריך לקחת בחשבון פציעות אחרות שאולי נגרמו לפני שמטפלים בשבר עצמו. לראש ולראשונה, יש לטפל בהפרעות בנשימה במידה וקיימות. כפי שהזכרנו מעלה, ישנם מקרים בהם הלשון חוסמת את קני הנשימה. במקרים של שברים גדולים יחסית, נפיחות של רקמות עלולה גם כן לחסום את נתיב האוויר.
בנוסף להפרעות בדרכי הנשימה, הכוח הדרוש על מנת לשבור את הלסת יכול לגרום לשברים אחרים בנוסף, כגון שברים בגולגולת או בעמוד השדרה הצווארי. מעבר לכך, יש סכנה לפגיעה בעורק הראשי המוביל דם לראש ולצוואר.
פרוגנוזה

זמן ריפוי לשבר המנבידולה נמשך בין 4 ל-6 שבועות באופן כללי. הסיבוך השכיח ביותר הוא איבוד תחושה בעצם המנדיבולה, הפרעה בסגירת הפה, ונשירת שיניים בשורת השבר. ככל שהשבר יותר מורכב, ישנם סיכויים גבוהים יותר לזיהומים. במקרים של שברים קונדילריים אצל ילדים, עלולים להיות סיבוכים בעת הגדילה עקב השבר.
אפידמיולוגיה

נסיבות שברי המנדיבולה משתנים בהתאם לאזור המגורים בהם הם התרחשו. בצפון ארצות הברית למשל, הגורם הראשי לשבר הלסת הוא חבלה באזור הפנים על ידי חפץ גדול. לעומת זאת, בהודו, רוב השברים מתרחשים עקב תאונות דרכים.
באופן כללי, 80% מכלל שברי הלסת הם כתוצאה מתאונות דרכים, כאשר כשהאדם אינו חגור, עולים הסיכויים ב-50%.
ראו גם

לסת
שבר
לסת תחתונה
הלסת העליונה
שבר ג'ונס
ליקוי סגר
רפואת שיניים
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  John M. Murray, Mandible fractures and dental trauma, Emergency Medicine Clinics of North America 31, May 2013, עמ' 553–573 doi: 10.1016/j.emc.2013.02.002
↑  Essam Ahmed Al-Moraissi, Edward Ellis, Surgical treatment of adult mandibular condylar fractures provides better outcomes than closed treatment: a systematic review and meta-analysis, Journal of Oral and Maxillofacial Surgery: Official Journal of the American Association of Oral and Maxillofacial Surgeons 73, March 2015, עמ' 482–493 doi: 10.1016/j.joms.2014.09.027
↑  Sachin M. Shridharani, Jens Berli, Paul N. Manson, Anthony P. Tufaro, The Role of Postoperative Antibiotics in Mandible Fractures: A Systematic Review of the Literature, Annals of Plastic Surgery 75, September 2015, עמ' 353–357 doi: 10.1097/SAP.0000000000000135
↑  Oral & maxillofacial trauma, 4th ed, St. Louis, Mo.: Elsevier/ Saunders, 2013
1 2 3 4 5  Banks, Peter, 1936-, Fractures of the facial skeleton, Oxford: Wright, 2001
↑  Stewart, Michael G., 1962-, Head, face, and neck trauma : comprehensive management, New York: Thieme, 2005
↑  Khalid Abdel-Galil, Richard Loukota, Fractures of the mandibular condyle: evidence base and current concepts of management, The British Journal of Oral & Maxillofacial Surgery 48, October 2010, עמ' 520–526 doi: 10.1016/j.bjoms.2009.10.010
↑  F. Vanhove, M. Dom, G. Wackens, Fracture of the coronoid process: report of a case, Acta Stomatologica Belgica 94, June 1997, עמ' 81–85
↑  Athanassios Kyrgidis, Georgios Koloutsos, Argyro Kommata, Nikolaos Lazarides, Incidence, aetiology, treatment outcome and complications of maxillofacial fractures. A retrospective study from Northern Greece, Journal of Cranio-Maxillo-Facial Surgery: Official Publication of the European Association for Cranio-Maxillo-Facial Surgery 41, October 2013, עמ' 637–643 doi: 10.1016/j.jcms.2012.11.046
↑  Stephen Goth, Yoh Sawatari, Michael Peleg, Management of pediatric mandible fractures, The Journal of Craniofacial Surgery 23, January 2012, עמ' 47–56 doi: 10.1097/SCS.0b013e318240c8ab
↑  Michael Glazer, Ben Zion Joshua, Yitzhak Woldenberg, Lipa Bodner, Mandibular fractures in children: analysis of 61 cases and review of the literature, International Journal of Pediatric Otorhinolaryngology 75, January 2011, עמ' 62–64 doi: 10.1016/j.ijporl.2010.10.008
↑  Textbook of oral and maxillofacial surgery, 6th ed, St. Louis: Mosby, 1984
↑  I. Berkowitz, P. C. Bornman, R. E. Kottler, Cystic duct entry--another cause of pseudocalculus, Endoscopy 22, March 1990, עמ' 85–87 doi: 10.1055/s-2007-1012801
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
האזורים השכיחים ביותר לשבר
מספר שברים בלסת התחתונה ומיקומם
שלום יחזקאל שרגא רובין-הלברשטאם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1913 ה'תרע"ג טומשוב לובלסקי, פולין הקונגרסאית
 פטירה:  אפריל 1986 (בגיל 73 בערך) כ"ו באדר ב' ה'תשמ"ו ברוקלין, ארצות הברית
 כינוי:  "הרב השואל"
 מדינה:  פולין, ארצות הברית
 מקום מגורים:  טומשוב לובלסקי, פראג, ברוקלין
 מקום פעילות:  ברוקלין
 תקופת הפעילות:  ? – אפריל 1986 
 השתייכות:  תנועת החסידות
 תחומי עיסוק:  רבנות, כתיבה יוצרת, אדמו"ר
 בת זוג:  שרה בת רבי ישראל יעקב טאפאלא
 שם השושלת:  חסידות גלאגוב
 אב:  רבי אריה לייבוש רובין
 אם:  בת רבי שמחה ישכר בער הלברשטאם
 
רבי שלום יחזקאל שרגא רובין-הלברשטאם, (ה'תרע"ג – כ"ו באדר ב' ה'תשמ"ו) היה רב אמריקאי, אדמו"ר מצישינוב, וסופר חסידי-תורני. התפרסם בין השאר בשל המספר העצום של השאלות ההלכתיות ששיגר למגוון רחב של רבנים בדורו, וכונה בשל כך "הרב השואל".
ביוגרפיה

נולד בטומשוב לובלסקי לרבי אריה לייבוש מצישינוב בן רבי יצחק טוביה רובין נינו של רבי אשר ישעיה רובין וחתן רבי חיים מצאנז, ולאמו בת רבי שמחה ישכר בער הלברשטאם מצישינוב. למד בישיבות בצאנז ובטורנא. הוסמך להוראה על ידי רבי שמואל אהרן מילר מלאבאווא. מגיל צעיר החל להתכתב בהלכה עם פוסקים מפורסמים כמו רבי אהרן וולקין, רבי יהודה לייב צירלסון, ורבי נחום ויידנפלד. שימש כרב ור"מ בישיבת "נצח ישראל" בטומשוב.
עם פרוץ השואה נמלט לרוסיה ונסע לווילנה, אך נתפס כמבריח גבולות ונידון למאסר של 5 שנים במחנות עבודה בסיביר. באוגוסט 1941 שוחרר יחד עם כל אזרחי פולין לפי ההסכם שנחתם בין הממשלה הפולנית הגולה לסובנארקום (ממשלת ברית המועצות), ועבר לקזחסטן, בתקופה זו נפטר אביו והוא הוכתר כאדמו"ר לחסידות טומשוב, הוא ריכז סביבו שרידים מפולין ופעל להקמת מקווה והפצת יהדות.
עם תום המלחמה, שב לפולין בשנת ה'תש"ו, דחה את הצעת הרבנות של הערים חלם ושטטין, והתגורר בלודז' שם ניהל את "איגוד הרבנים הפליטים" ויחד עם רחה שטרנבוך ורבי אליעזר סילבר פעל להשגת אשרות כניסה ואישורי הגירה עבור רבנים פליטים. משם עבר לפראג והשתתף הקמת "איחוד שרידי הרבנים ממזרח אירופה".
אחרי השואה עבר לארצות הברית, שם התגורר בבורו פארק והתפרסם כאדמו"ר מצישינוב. הרבה בהתכתבות הלכתית עם רבנים רבים, עסק בפעילות ספרותית חסידית, והקים את מכון "סגולה" לחקר החסידות. הוציא גם לאור בעילום שם או תחת פסבדונים ספרים שונים; בהם ספר זיכרון לקהילת טומשוב לובלסק, וספר פולמוס נגד ספר "החסידות" שחיבר אהרן מרקוס. בין שמות העט שלו: שלום לבי"א, ועוד.
משפחתו

אחותו נישאה לרבי שלמה הלברשטאם מבובוב בזיווגו השני.
נשא את שרה בת רבי ישראל יעקב טאפאלא רבה של סדובנה.
בנו הרב אריה לייבוש ישראל בן ציון.
בנו הרב חיים יעקב מאיר.
בנו רבי יצחק טוביה (ה'תשי"ח, 1958 – כ"א בניסן ה'תש"ף, 2020), רב קהילת צישינוב בורו פארק.
בתו הענא נחמה נישאה לרבי חיים יעקב הורוביץ.
בתו חיה נישאה לרב משה אהרן אייזנבך בן רבי יחיאל פישל אייזנבך.
הערות שוליים

↑  מגיל 47 עד 100: אמריקה החרדית מסכמת חג באבל ויגון על קורבנות, אתר JDN.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298061805171  LCCN: nr96025221  VIAF: 297467715   WorldCat (עם VIAF): 297467715