stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סימפוניית תהילים
פרק 1

הפרק נפתח באקורד בכל הכלים מלבד החצוצרות והקרנות. מיד אחריו נכנסים אבוב ובסון סולו בלגאטו מהיר בחלקי 16, הנפסק אחרי שתי תיבות באקורד נוסף, זהה לאקורד הפתיחה. מתכונת זו חוזרת על עצמה עד סימן מקום 2, הקרן האנגלית מצטרפת לתיבה אחת ובמקביל נכנס הפסנתר הראשון. אחרי סימן 2 עובר הנושא אל הפסנתר הראשון בליווי כלי הקשת והקרן ובהמשך מצטרף גם הפסנתר השני. בסימן 4 חוזר הנושא אל כלי הנשיפה מעץ וכאן גם נכנסת לראשונה המקהלה, תחילה בקול האלט ("Exaudi, orationem meam, Domino" שִׁמְעָה תְפִלָּתִי ה'...")
ובהמשך, בסימן 5, שאר הקולות ("...וְשַׁוְעָתִי...") ושוב האלט בלבד ("...הַאֲזִינָה אֶל-דִּמְעָתִי, אַל-תֶּחֱרַשׁ"). מנעד הצלילים בקטע המקהלה מצומצם מאוד ומבוסס בעיקר על סקונדות קטנות והרושם המתקבל הוא של מזמור תפילה עתיק. מרגע שנכנסת המקהלה, מצטמצם תפקיד התזמורת לליווי קצבי, בעיקר, לשירה. בסימן 6 חוזר הנושא אל האבובים בליווי בסונים ובתיבה 7 נכנס שוב האלט באותו סגנון. לאחר סימן 8 מצטרף הנבל לפסנתר בארפג'י ונכנסים כלי הנשיפה מעץ בנושא חדש, המאופיין בסטאקאטו ובהתעוררות. אחרי סימן 10 מצטרפים עוד כלים למקהלה המלאה עד שבתיבה 11 מנגנת התזמורת כולה. אופי המוזיקה במקהלה משתנה – מנושא סטטי כמעט, במרווחים קטנים, נפתחת המוזיקה למרווחים גדולים במשכי זמן ארוכים ואיטיים, לעומת ליווי סטאקאטו בסקונדות בתזמורת. מפיתוח בתזמורת המלאה המגיע לפורטיסימו ובקולות גבוהים במקהלה, הולך הנושא ומצטמצם שוב בהדרגה עד לסיום, המדגיש "סנצה דימינואנדו" – ללא דימינואנדו, כלומר, לשמור על פורטה עד לסיום והמעבר המיידי לפרק השני.
פרק 2

הפרק הוא פוגה. הנושא מופיע תחילה באבוב הראשון, אליו מצטרפים בהדרגה ארבעת החלילים, האבוב השני והפיקולי, הנכנסים לסירוגין בנושא ובפיתוחיו. בסימן 5 נכנסת המקהלה בפוגה לפי הטקסט של פסוקים ב' עד ד' מפרק מ' ("קַוֹּה קִוִּיתִי ה'; וַיֵּט אֵלַי, וַיִּשְׁמַע שַׁוְעָתִי. וַיַּעֲלֵנִי, מִבּוֹר שָׁאוֹן מִטִּיט הַיָּוֵן וַיָּקֶם עַל-סֶלַע רַגְלַי; כּוֹנֵן אֲשֻׁרָי. וַיִּתֵּן בְּפִי, שִׁיר חָדָשׁ תְּהִלָּה לֵאלֹהֵינוּ"), בליווי כלי נשיפה מעץ וכלי קשת. הנושא עובר מן הסופרן אל האלט, אל הטנור ולבסוף, בסימן 8, מצטרף גם הבס. מתיבה 10 חלה סטרטה – הנושא מופיע בקולות השונים, החל בסופרן וכלה בבס, בתכיפות גדולה יותר. בסימן 14 מפנה הפוגה במקהלה את מקומה לכוראל, חלקו באוניסונו, עד לסיום והמעבר אטאקה (ללא הפסקה) לפרק השלישי.
פרק 3

פרק זה מבוסס על מזמור ק"נ בשלמותו:
"הַלְלוּ-יָהּ: הַלְלוּ-אֵל בְּקָדְשׁוֹ; הַלְלוּהוּ, בִּרְקִיעַ עֻזּוֹ. הַלְלוּהוּ בִגְבוּרֹתָיו; הַלְלוּהוּ, כְּרֹב גֻּדְלוֹ. הַלְלוּהוּ, בְּתֵקַע שׁוֹפָר; הַלְלוּהוּ, בְּנֵבֶל וְכִנּוֹר. הַלְלוּהוּ, בְּתֹף וּמָחוֹל; הַלְלוּהוּ, בְּמִנִּים וְעֻגָב. הַלְלוּהוּ בְצִלְצְלֵי-שָׁמַע; הַלְלוּהוּ, בְּצִלְצְלֵי תְרוּעָה. כֹּל הַנְּשָׁמָה, תְּהַלֵּל יָהּ: הַלְלוּ-יָהּ."
זה הפרק הארוך, המורכב והמגוון ביותר ביצירה. המקהלה נכנסת כבר בתיבה השנייה ב"הללויה" חרישי, הנמשך באוניסונו של כל הקולות, בליווי אוניסונו של התזמורת כולה, עד לשינוי הקצב מ-2/2 ל-3/2 ובהמשך ל-4/2. הליווי מצטמצם לכלי הקשת עד לסימן 2, שם מצטרפים גם הפסנתרים, הנבל וחלק מכלי הנשיפה, אך גם בהרכב מלא יותר נשאר הליווי סטטי, אוניסונו במרווחים קבועים של קווינטות, אוקטבות וקוורטות, מלבד הקרנות, הנעות בסקונדה קטנה, עולה ויורדת. עד סימן 3 רישומו של הפרק הוא של תפילה חרישית, סטטית ומופנמת מאוד, אך אז משתנה האופי בבת אחת. הבסונים והקרנות נכנסים בסטקטו מהיר, החוזר בכל כלי על אותו צליל בקבוצות של שמיניות. החצוצרות והנבל מצטרפים בצלילי סטאקאטו נפרדים, שאותם מאמצים גם כלי הקשת. המוזיקה מתפתחת לטריולות מקוטעות בכל התזמורת פרט לגליסנדי בנבל ובפסנתר השני, והקטע התזמורתי נמשך עד לכניסתה המחודשת של המקהלה בסימן 6. בניגוד גמור לשלוות התפילה המהורהרת של הקטע הראשון, קטע תזמורתי זה, קצבי, צבעוני וסוער, דומה מעל לכל לפולחן פגני, המעלה בזיכרון את פולחן האביב של אותו מלחין. גם המקהלה תורמת לאווירת התסיסה ואי-השקט. בסימן 8 חוזרים האלט והטנור על מוטיב הסטאקאטו הקצבי בשמיניות על אותו צליל שהוצג קודם בתזמורת וכאשר נכנס הבס לבדו לאחר שינוי המקצב ל-2/2, בצלילים ארוכים אך מהירים, חוזר הליווי הקצבי בכלי הנשיפה. שאר המקהלה מצטרפת אל הבס בליווי סטקטו של התזמורת בהרכב משתנה. בסימן 13 חוזרת המקהלה על מוטיב הפתיחה, אך המשכו שונה מאוד מן האווירה שנמשכה ממוטיב זה בתחילת הפרק. אין זו תפילה חרישית אלא הצהרה, המוטחת בפורטיסימו ובסוּבּיטוֹ פיאנו לסירוגין וחוזרת על עצמה שוב ושוב בהמשך, במהירות כפולה ומכופלת, מסימן 15 עד סימן 18, שם משתתקת המקהלה לעוד קטע תזמורתי סוער, מקוטע וקופצני, המשנה את אופיו בבת אחת לקראת סימן 20, בהוראה "meno mosso" – "פחות תנועה". אוקטבות איטיות בנבל ובפסנתרים מכינות את האווירה לכניסת המקהלה בנושא חדש, מלודי, שונה כליל מכל מה שקדם לו. מקצב מנוקד מעניק לו אופי לירי וזורם ובסימן 22, לאחר מודולציה, הוא הופך לכוראל איטי ושירתי, בליווי מקביל של הנבל, הפסנתרים, כלי הקשת וכלי הנשיפה ממתכת, אליהם מצטרפת בהדרגה שאר התזמורת. קטע זה נמשך באווירת ציפייה ההולכת ונבנית עד לחזרה לטמפו הראשוני בסימן 29 ומשם לסיום חרישי באוניסונו מלא, הן במקהלה והן בתזמורת.
הערות שוליים

↑  סימפוניית תהילים, באתר Igor Stravinsk
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007583414105171  BnF: cb13920018m (data)  LCCN: n82234825  MusicBrainz work: 84070a93-3b55-4c11-a15c-7f4efec7df7f  VIAF: 182361144   WorldCat (עם VIAF): 182361144
סביאטוסלב פודגאייבסקי

| --- | --- |

 לידה:  8 בפברואר 1983 (בן 41) מוסקבה, רוסיה
 סוגה מועדפת:  אימה
 מדינה:  רוסיה 
 יצירות בולטות:  הכלה   מלכת העלים: הטקס האפל
 http://podgaevsky.ru
 פרופיל ב-IMDb
 
סביאטוסלב יורייביץ' פודגאייבסקי (באנגלית: Святослав Юрьевич Подгаевский; נולד ב-8 בפברואר 1983) הוא במאי קולנוע, מפיק ותסריטאי רוסי. ביים את הסרטים "מיומנות 18" וכן "הכלה", "מלכת העלים: הטקס האפל", המשכו "מלכת העלים: מעבר למראה", "המכתב" ו"רוסלקה: אגם המתים".
קריירה

בזמן לימודיו באוניברסיטה עבד כעורך וידאו באולפני הקולנוע על שם גורקי וגם ביים מספר סרטי טלוויזיה עבור ערוץ NTV.
בשנת 2004 יצא סרט קצר בן 10 דקות שביים, בשם "ג'דיי"  שהיה מבוסס על יקום מלחמת הכוכבים של ג'ורג' לוקאס, מאוחר יותר הוא ביים סרטים קצרים נוספים כדוגמת "המסע", "הבוגד", "קרובים" ו"בלתי אנושיים".
בשנת 2009 הקים את חברת STGCinema שהפיקה פרסומות וקליפים עבור זמרים ולהקות.
בשנת 2001 השלים את סרט הקולנוע באורך מלא הראשון שביים, שהצליח להוציא לאקרנים רק בשנת 2014. בשנת 2015, יצא סרטו השני מלכת העלים: הטקס האפל, שזכה להצלחה רבה ברוסיה.
הוא החל בבימוי סרט האימה "המעטפה", אך עזב לפני השלמת ההפקה והוחלף על ידי הבמאי ולדימיר מרקוב.
בשנת 2017 הקים את חברת ההפקות QS Films (‏КЬЮ ЭС ФИЛМС) שעוסקת בהפקת סרטי אימה, מדע בדיוני ומותחנים פסיכולוגיים.
פילמוגרפיה נבחרת

מיומנות 18 (2014)
מלכת העלים: הטקס האפל (2015)
הכלה (2017)
רוסלקה: אגם המתים (2018)
יאגה: אימת היער האפל (2020)
כישוף אהבה: חתונה שחורה (2020)
איוואן האיום (2021)
הערות שוליים

↑  Svyatoslav Podgaevsky left the post of Director of the Thriller “Envelope” for the month before the premiere
↑  Авторы «Пиковой дамы» запустили собственную кинокомпанию
↑  הכלה באתר Fajr International Film Festival
סקילנדיס

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  נקניק 
 מוצא:  ליטא 
 גבינות
 תו תקן:  התמחות מסורתית מובטחת 
 
סקילנדיס או קינדזיאוקס (בליטאית: Skilandis או Kindziukas) היא נקניק ליטאי בשל העשוי מבשר, שומן, מלח, פלפל ושום. הבשר הטחון נדחס באופן מסורתי לתוך קיבת חזיר או לתוך שלפוחית השתן, אך כיום עשוי להיות ממולא גם לתוך דברים אחרים. הנקניק מיובש ומעושן קר.   תחילתה של סקילנדיס לפחות במאה ה-16. המילה סקילנדיס עצמה מוזכרת במסמכים ממקומות שונים ברחבי הדוכסות הגדולה של ליטא כבר במאות ה-18-16.
המונח Lietuviškas skilandis מוגן כהתמחות מסורתית מובטחת. במקור הוצע המונח Skilandis, אך בעקבות הליך התנגדות לאומי, שונה השם ל-Lietuviškas skilandis.
ראו גם

האגיס
הערות שוליים

↑  Juozas Kudirka (1991). The Lithuanians: an ethnic portrait. Lithuanian Folk Culture Centre. p. 29. נבדק ב-10 בפברואר 2012. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Wedliny Domowe: Kindziuk
↑  "Art of Taste > Lithuania > Skilandis". Slow Food Foundation. נבדק ב-22 בפברואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Lithuanian cuisine". www.2015expo.lt. נבדק ב-17 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Commission Regulation (EU) No 29/2010 of 14 January 2010". Official Journal of the European Union. 14 בינואר 2010. נבדק ב-9 בפברואר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Commission Implementing Regulation (EU) 2016/657 of 27 April 2016 entering a name in the register of traditional specialities guaranteed (Lietuviškas skilandis (TSG))". European Union. נבדק ב-27 באפריל 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
עזרא חמווי

רבי עזרא ב"ר יצחק חמווי - כבאז (1875 - כ"ח בכסלו ה'תש"ו 3 בדצמבר 1945) היה רב, דיין, בעל תפילה, אב בית דין ארם צובא וראש קהילת יהודי חלב.
ביוגרפיה

נולד בארם צובא, לרבי יצחק חמווי.
נודע כעילוי וכמתמיד גדול כבר בצעירותו, ולמד יחד עם חבריו רבי עזרא עבאדי-שעיו, ורבי משה עזרא מזרחי.
בשנת ה'תר"ן[דרושה הבהרה] התמנה לדיין בבית הדין בארם צובא, ושימש בתפקיד זה במשך ארבעים וחמש שנה, לצד הרב ישעיה דיין והרב שלמה צפדיה, הרב יעקב דוויק הכהן, הרב אליהו חמווי ועוד.
לימים מונה לראש הרבנים בארם צובא ולאב בית הדין, עד עזיבתו בשנת ה'תרצ"ה[דרושה הבהרה], אז מונה חברו הרב משה עזרא מזרחי תחתיו. רבי יעקב קצין משבחו כדיין מתון ושקול מאוד, ומעיד עליו כי קיים בעצמו "והוו מתונים בדין".
בשנת ה'תרצ"ה[דרושה הבהרה] עלה לארץ הקודש והתיישב בירושלים, ובאותו זמן ניטל מאור עיניו והוא התעוור. עם זאת, נותר צלול בדעתו עד יומו האחרון, ורבים מחכמי ירושלים היו באים לבקרו ומשתעשעים עמו בדברי תורה.
בנוסף לגדלותו התורנית, היה בקיא באקטואליה ובהוויות העולם, וניחן בחוש הומור שסייע לו לשמח אנשים, בייחוד חתנים וכלות במשתה נגינתם.
נודע כבעל תפילה ובעל קול ערב, ועסק גם בשירה ופיוט. לפיוט על מות שני בני אהרן ליהודי ארם צובא, הוסיף את הבית האחרון:
הַכּוֹכָבִים אִסְפוּ נָגְהָם / וְאוֹר הַחַמָּה נִכְחַד
עַל דם שְׁנֵי אַחִים / שֶׁנִּשְׂרַף כְּאֶחָד
הַבְּכוֹר נָדָב / וְאָבִיהוּ גַּם יַחַד
וְיָמוּתוּ שְׁנֵי בְּנֵי אַהֲרֹן
נפטר בירושלים בנר רביעי של חנוכה, כ"ח בכסלו ה'תש"ו - 3 בדצמבר 1945, ונטמן בהר הזיתים.
ביוגרפיה > חיבוריו

הותיר אחריו בארם צובא כתבים רבים בהלכה ובאגדה שרובם אבדו. חלק מהם הודפסו בספר "וישא יעקב" לחתנו רבי יעקב אלמליח, וכן הובאו מדבריו בשו"ת "ישא איש" לרבי יעקב אלישר, ובכתב העת המאסף מאת רבי בן ציון קואינקה.
ביוגרפיה > תלמידיו

רבי מאיר נחמד
רבי שלמה לאנייאדו
רבי יהודה אצלאן עטיה
רבי רפאל שלמה לאנייאדו
הערות שוליים

1 2  בן ציון לניאדו, לקדושים אשר באר"ץ, ירושלים, ה'תשס"ו, עמ' מ"ד
↑  בית הלל - גיליון ד', ירושלים, ה'תש"ס, עמ' 16
↑  אר"ץ זבת חלב, בני ברק, ה'תשס"ו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 308278121   WorldCat (עם VIAF): 308278121
סטיבן וולפרם

| --- | --- |

 לידה:  29 באוגוסט 1959 (בן 65) לונדון, אנגליה, הממלכה המאוחדת 
 ענף מדעי:  מתמטיקה, פיזיקה, מדעי המחשב
 מקום מגורים:  בריטניה, ארצות הברית
 מקום לימודים:  המכון הטכנולוגי של קליפורניה  סנט ג'ונס קולג', אוקספורד  דרגון סקול  איטון קולג'  אוניברסיטת אוקספורד 
 מנחה לדוקטורט:  ריצ'ארד ד. פילד 
 מוסדות:  אוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין  מחקר וולפראם 
 פרסים והוקרה:  עמיתי מקארתור (יולי 1981)  עמית האגודה האמריקאית למתמטיקה (2013)  פרס פרידריך באור (2009)  עמית האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים (2023) 
 מספר צאצאים:  4 
 הערות:  יהודי
 www.stephenwolfram.com
 תרומות עיקריות
 היוצר של תוכנת Mathematica
 
סטיבן וולפרם (באנגלית: Stephen Wolfram; נולד ב-29 באוגוסט 1959 בלונדון) הוא מדען אמריקאי ממוצא בריטי שנודע בעיקר בזכות עבודתו במדעי המחשב, במתמטיקה ובפיזיקה תאורטית.
וולפרם הוא המייסד והבעלים של מעבדות וולפרם שם עבד כמעצב הראשי של Mathematica ומנוע החישוב וולפרם אלפא.
בשנת 2002 התפרסם ספרו A New Kind of Science, שעסק בביסוס מדעי הטבע באמצעות תוכנות פשוטות של אוטומטים תאיים (Cellular Automata). עם צאתו לאור הפך הספר לאחד מרבי המכר באתר אמזון.
כיום הוא עוסק בעיקר בבניית שפת תכנות מבוססת ידע בשם Wolfram Language. ב-2015 יצא ספרו בנושא, "An Elementary Introduction to the Wolfram Language". ב-2016 יצא ספרו "Idea Makers" העוסק בדמויות מההיסטוריה של המדע והטכנולוגיה.
קורות חיים

משפחתו של וולפרם הגיעה מגרמניה לאנגליה כפליטים יהודים בשנת 1933. אביו של וולפרם, הוגו וולפרם, היה יצרן טקסטיל וסופר, ואמו, סיביל, הייתה פרופסור לפילוסופיה באוניברסיטת אוקספורד. לוולפרם אח צעיר בשם קונרד. כיום נשוי למתמטיקאית ולהם ארבעה ילדים.
כבר בגיל 12 כתב מילון בנושאי פיזיקה, ובגיל 13–14 כתב שלושה כרכים על פיזיקת חלקיקים. הספרים הוקלדו ברמה מקצועית של עיצוב עם שרטוטים מדויקים, אך לא פורסמו.
וולפרם למד בבית הספר הפרטי האקסקלוסיבי איטון, אך נשר עקב תחושת שעמום. התגלה כעילוי כבר כנער, פרסם מאמר על פיזיקת חלקיקים בגיל 15, והחל ללמוד בקולג' סנט ג'ון באוניברסיטת אוקספורד בגיל 17. אך גם הקולג' לא התאים לו; הוא טוען שהיו שם הרצאות "נוראיות", ועזב בשנת 1978 בלי לסיים את לימודיו. בגיל 20 קיבל תואר דוקטור בפיזיקת חלקיקים מקאל-טק והפך לחבר סגל שם. בגיל 21 הוא זכה במענק מחקר של קרן מקארתור.
בגיל 24 התקבל כחבר סגל מלא במכון למחקר מתקדם בפרינסטון (ניו ג'רזי), מכון בו עבד בעבר אלברט איינשטיין.
עבודתו

לפי גוגל סקולר וולפרם מצוטט בלמעלה מ-76,700 פרסומים (עדכני ליוני 2023).
עבודתו > פיזיקת חלקיקים

בגיל 15 החל לחקור את פיזיקת החלקיקים ואת תורת השדות הקוונטית ופרסם את המאמר הראשון שלו. עד גיל 23 פרסם כ-25 מאמרים בנושאי פיזיקת חלקיקים. למעשה הפסיק לפרסם מאמרים אקדמיים בשנות העשרים לחייו. בגיל 18 פרסם מאמר על ייצור קווארקים שזכה לציטוטים רבים. מאמר שכתב עם ג'פרי פוקס על כרומודינמיקה קוונטית משמש בניסויים בפיזיקת חלקיקים גם בימינו.
עבודתו > תוכנת אלגברה

בקאל-טק הוא פיתח מערכת אלגברה ממוחשבת, אולם חוקי הפטנטים של המוסד מנעו ממנו להיות הבעלים של המצאתו. על כן הוא עזב לטובת בית הספר למדעי הטבע של המכון למחקר מתקדם בפרינסטון, שם חקר אוטומטים תאיים, בעיקר בעזרת סימולציות ממוחשבות.
עבודתו > Mathematica

בשנת 1986 עבר לאוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין כדי לפתח את מערכת האלגברה הממוחשבת Mathematica, אותה סיים והחל לשווק בשנת 1988. הוא ייסד את חברת Wolfram Research שממשיכה לפתח את התוכנה ולשווקה. החברה גם מעסיקה את אריק וו. וייסשטיין שעוסק בכתיבת האנציקלופדיה של המתמטיקה שלו, MathWorld, שמאוחסנת בשרתי החברה.
עבודתו > A New Kind of Science

בין השנים 1992 ל-2002 עסק וולפרם בכתיבת ספרו A New Kind of Science, שעסק בביסוס מדעי הטבע על ידי אוטומטים תאיים. הספר זכה לתשבחות וביקורות נוקבות גם יחד. חלק מהמבקרים טענו שוולפרם עשה שימוש לא נאות בהערות שוליים, כתב באופן מעורפל ושכל הנחות היסוד שלו שגויות. הספר, שגם הופץ בחנויות הספרים, זמין לקריאה בצורה מקוונת באתר המחבר. מאז צאת הספר וולפרם מחלק את זמנו בין עבודה על Mathematica ובין קידום והפצת הרעיונות שבספרו זה, בהרצאות, כנסים ואפילו ״סאמר סקול״ המוקדש לנושא.
עבודתו > וולפראם אלפא

ב-2009 השיק את מנוע החישוב וולפרם אלפא. זהו שירות מקוון שעונה על שאלות עובדתיות על ידי חישוב ישיר מתוך מידע מובנה, ולא על ידי סיפוק רשימת דפי אינטרנט שעשויים להכיל את התשובה כמו שעושה מנוע חיפוש.
עם תוכנת Mathematica שרצה ברקע, וולפרם אלפא מתאים במיוחד לשאלות מתמטיות. התשובה בדרך כלל מוצגת בצורה קריאה. לדוגמה: השאילתה "lim(x->0) sin(x)/x" נותנת את התוצאה 1. כמו כן מלוות תשובות רבות בגרפים להמחשה.
ראו גם

Mathematica
וולפרם אלפא
הערות שוליים

1 2  Wired 10.06: The Man Who Cracked The Code to Everything ..., archive.wired.com
↑  Stephen Wolfram's Simple Science, BloombergView
↑  Levy, Steven. "The Man Who Cracked The Code to Everything ..." Wired (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-05-12.
↑  חיפוש "Stephen Wolfram" בגוגל סקולר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007431635405171  PLWABN: 9810558700405606  ACM DL: 81100040537  BIBSYS: 90391881  BnF: cb12342311r (data)  CiNii: DA00292427  dblp: 09/4291  GND: 132412640  ICCU: LO1V131076  ISNI: 0000 0001 1047 0442  LCCN: n83166910  MGP: 114676  NDL: 00477453  NKC: kup20020000112418  NLK: KAC201763576  NSK: 000299399  NTA: 072902558  ORCID: 0000-0003-1884-7501  RERO: 02-A003984144  SNAC: w6bb0kmg  SUDOC: 032382677  S2AuthorId: 143898851  VIAF: 25762928   WorldCat (עם VIAF): 25762928
עידן (מושב)

| --- | --- |
גן ציבורי בעידןגן ציבורי בעידן
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: הערבה התיכונה
גובה ממוצע: ‎-203 מטר
תאריך ייסוד: 1980
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 432 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎6.1% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת צפון הנגב מוגדלת) עידן(למפת צפון הנגב רגילה) עידן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עידן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עידן30°48′20″N 35°18′01″E﻿ / ﻿30.805497°N 35.300197°E﻿ / 30.805497; 35.300197  heמפת היישובים של מועצה אזורית הערבה התיכונה (in English: Central Arava Regional Council) באדום - עידן בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 8 מתוך 10

עידן (עִדָּן) הוא המושב הצפוני ביותר בערבה התיכונה השייך למועצה אזורית הערבה התיכונה.
גאוגרפיה

המושב ממוקם כשעה ורבע מבאר שבע ושעה ארבעים וחמש דקות מאילת. הכניסה ליישוב נמצאת כ-6 ק"מ מזרחית לצומת עיר אובות שעל כביש 90. המושב ממוקם מעל אפיקו של נחל ערבה ומוקף בבתרונות שכמעט ולא מתפתחת בהם צמחייה בגלל ריכוזי המלחים והגבס, למעט אפיקי הנחלים ששם יש אדמת סחף.
המושב הוקם בשנת 1980 על ידי עולים מקנדה, בריטניה וארצות הברית. שם המושב נלקח מנחל עידן, שאפיקו ממערב ליישוב. מקור שם הנחל הוא דמיון לשמו הערבי – ואדי אום אל-עידן. עם השנים, החלו החלוצים עוזבים את היישוב, וכיום נשארה משפחה בודדת מהגרעין המקורי. במהלך שני העשורים האחרונים המושב קלט משפחות חדשות וכיום היישוב מונה כ־80 משפחות שרובן מתפרנסות מחקלאות באחד או יותר מענפי החקלאות הבאים: ירקות, מטעים, פרחים ובעלי חיים.
תודות לקרבתו של המושב לים המלח, נהנים החקלאים מאקלים אידיאלי לגידולים כמעט כל החורף. אולם, בשל המשקעים המקומיים המועטים, החקלאות מבוססת על אספקת מים מקומית הנשאבים מקידוחים ומתפיסת מי שיטפונות.
ענף תעסוקה נוסף ומתפתח הוא תיירות: ביישוב צימרים ומוצעות אטרקציות חקלאיות למבקרים.
בשל קרבתו של המושב לכביש 90 ולים המלח הוא מהווה בסיס לטיולי כוכב באזור הערבה ונחליו, ים המלח, הנגב ואילת.
ביישוב צרכניה, ספריה מקומית, בית כנסת, מגרש כדורגל, מגרש טניס, מגרש כדורסל, סקייט פארק, בריכת שחייה, גן שעשועים ומרפאה.
ביישוב קיימת מערכת חינוכית עד גן חובה. החל מכתה א' הילדים נוסעים לבתי הספר האזוריים בספיר: בית ספר יסודי שיטים ותיכון שיטים דרכא. במושב פועלת תנועת הנוער התנועה החדשה.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  ילקוט הפרסומים 2633 (עמ' 1825), ‏10 ביוני, 1980
↑  ילקוט הפרסומים 605 (עמ' 1160), ‏12 ביוני, 1958
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007581712505171
סנג'ק בוסניה

| --- | --- |
דגל

 גאוגרפיה
 יבשת:  אירופה
 היסטוריה
 הקמה:  כיבוש ממלכת בוסניה על ידי האימפריה העות'מאנית
 תאריך:  1463
 פירוק:  הכיבוש האוסטרו-הונגרי של בוסניה והרצגובינה
 תאריך:  1878
 ישות קודמת:   קראייסט בוסניה    ממלכת בוסניה
 ישות יורשת:   השלטון האוסטרו-הונגרי בבוסניה והרצגובינה
 
סנג'ק בוסניה (בטורקית: Bosanski sandžak) היה סנג'ק עות'מאני באזור בוסניה.
היסטוריה

בשנת 1463 נכבשה ממלכת בוסניה על ידי האימפריה העות'מאנית, והשטחים הבוסנים נכללו בסנג'ק בוסניה. בין השנים 1463–1580 היווה הסנג'ק חלק מאיילט רומליה, ובשנת 1580 צורף לאיילט בוסניה החדש. בשנת 1864 בוצעה רפורמה בחלוקה המנהלית של האימפריה, אשר במסגרתה בוטל מעמד האיילט. והשטחים נכללו כעת במסגרת וילאייט אשר נקרא וילאייט בוסניה.
בשנת 1875 התקוממו הנוצרים בהרצגובינה בשל עול המיסים הכבד שהטילו העות'מאנים על האוכלוסייה. מונטנגרו הכריזה מלחמה על העות'מאנים באמתלה של סיוע לנוצרים. חרף ההקלה בעול המיסים, המרידה נמשכה והצטרפה אליה סרביה. המרד התפשט גם אל שאר חצי האי הבלקני, ובשנת 1877 הכריזה האימפריה הרוסית מלחמה כנגד העות'מאנים. המלחמה הסתיימה סופית ב-1878, ובמסגרת קונגרס ברלין הוחלט שהאימפריה האוסטרו-הונגרית תקבל מנדט על וילאייט בוסניה. העות'מאנים המשיכו לשלוט רשמית באזור, אולם בפועל הוא נוהל בידי האוסטרו-הונגרים. זאת פרט לאזור הרצגובינה הישנה אשר נמסר למונטנגרו. האוסטרו-הונגרים סיפחו את בוסניה סופית בשנת 1908 (סיפוח שהוביל למשבר בוסניה).
ראו גם

היסטוריה של בוסניה והרצגובינה
סקילתו של סטפנוס הקדוש (רמברנדט, 1625)

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  רמברנדט
 תאריך יצירה:  1625
 טכניקה וחומרים:  שמן על בד
 ממדים בס"מ
 רוחב:  123.6 ס״מ 
 גובה:  89.5 ס״מ 
 נתונים על היצירה
 זרם אמנותי:  תור הזהב של הולנד 
 מספר יצירה:  A 2735 (מוזיאון ליון לאמנות) 
 מיקום:  המוזיאון לאמנות יפה ליון שבצרפת
 
סקילתו של סטפנוס הקדוש (בהולנדית: De steniging van de Heilige Stefanus) הוא ציור שמן מאת הצייר ההולנדי רמברנדט משנת 1625. רמברנדט צייר אותו כשהיה בן 19, וזהו הציור הראשון בחתימתו. הציור מוצג כיום במוזיאון לאמנות יפה בליון, צרפת.
רקע

סטפנוס הקדוש היה יהודי-נוצרי הלניסטי, מתלמידי רבן גמליאל הזקן שעמד בראש הקהילה היהודית-נוצרית בירושלים. סטפנוס עמד בראש שבעת הדיאקונים הראשונים, נושאי הבשורה, שקיבלוה ישירות משליחיו של ישו ומונו על ידם להיות אמונים על כלכלת עניי הנוצרים בירושלים. היה ידוע כמטיף נוצרי אדוק שעורר התנגדות בקרב הקהילה היהודית בירושלים בעקבות אמירותיו המוחצנות כנגד מנהגי היהודים. בשל הטפות אלו הועמד סטפנוס לדין בפני הסנהדרין בהאשמת ביזיון בית המקדש ופגיעה בחוקי התורה. במשפטו, נשא סטפנוס נאום הגנה ביקורתי במיוחד אך השומעים אטמו את אוזניהם מלשמוע ובסופו הוציאו אותו אל מחוץ לעיר ורגמו אותו באבנים. המסורת אודותיו מופיעה בברית החדשה בספר מעשי השליחים פרק ז'.
תיאור היצירה

הציור הוא אחד מציוריו הראשונים של רמברנדט, והוא הראשון שעוסק בנושא מהביבליה.
ברקע, מצד ימין, עומדים הכהנים. במרכז התמונה למעלה עומדת חבורת אנשים מודאגים, כנראה חברי הקהילה הנוצרית. סטפנוס לבוש גלימה האופיינית ללבושם של הדיאקונים. קרן אור (היוצאת מצד שמאל, למעלה) מבהיקה על פניו של סטפנוס, כסימן לכך שבשמיים ראו את ההתרחשות. האדם הרוכב על הסוס הוא ככל הנראה שאול (סאולוס), ששנא את הנוצרים והיה מופקד על רדיפתם, אך בהמשך הצטרף לעדת הנוצרים ונודע כפאולוס השליח, אחד מהחשובים שבשליחי ישו.
| רמברנדט |
| --- | --- | --- |
| יצירותיו | אחשוורוש והמן במשתה אסתר • אישה צעירה במסגרת תמונה • אנדרומדה כבולה אל הסלעים • ארטמיסיה • אריסטו מתבונן בפרוטומה של הומרוס • בת שבע במקלחת • דיוקן עצמי בגיל 63 • דנאה • הוועד של אגודת הדרייפרים • הכלה היהודייה • המלומד מעל דוכן הדרשות • חטיפת אירופה • יעקב מברך את בני יוסף • ירמיהו מבכה את חורבן ירושלים • משה שובר את לוחות הברית • משמר הלילה • משתה בלשאצר • סערה בים כנרת • סקילתו של סטפנוס הקדוש • עקדת יצחק • פטרוס הקדוש בכלא • שובו של הבן האובד • שיעור האנטומיה של ד"ר טולפ |  |
| ראו גם | בארוק • מאוריצהאוס • מוזיאון בית רמברנדט • רייקסמוזיאום |  |
סנג'יב סינגלה

סנג'יב קומאר סינגלה הוא דיפלומט הודי המכהן כשגריר הודו בישראל מאוקטובר 2019.
סינגלה הצטרף לשירות החוץ ההודי ב־1977, ושירת במספר נציגויות הודיות בעולם, בהן פריס (1999-2002), דקה (2005-2008), וז'נבה (2009–2011).
בדצמבר 2013 מונה לקונסול בשגרירות הודו בישראל, תפקיד שהחזיק בו במשך שמונה חודשים עד יולי 2014.
מאוגוסט 2014 עד אוגוסט 2019 שימש כמזכיר מיוחד לראש ממשלת הודו נרנדרה מודי.
ביולי 2019 נבחר סינגלה לשגריר הודו בישראל, ונכנס לתפקיד באוקטובר 2019.
חיים אישים

סנג'יב נשוא לק נאנדיני סינגלה, דיפלומטית הודית ששימשה כשגרירת הודו בפורטוגל ומכהנת כנציב העליון של הודו במאוריציוס. להם שני ילדים.
הערות שוליים

1 2  Profile, Ambassy of India, Tel Aviv, Isreal
1 2  Take a long-term view to tap business potential in India, ambassador advises, The Times of Israel, ‏1 במרץ 2021
↑  Sanjeev Kumar Singla appointed as India's Ambassador to Isreal, Economic Times, ‏19 ביולי 2019
↑  New ambassador to Portugal from Hubballi, Deccan Herald, ‏8 ביולי 2016
↑  K Nandini Singla
עזרא הררי רפול

| --- | --- |

 לידה:  14 באוגוסט 1857 ה'תרי"ז חלב, סוריה
 פטירה:  31 במאי 1936 (בגיל 78) ה'תרצ"ו 
 מקום קבורה:  הר הזיתים
 תקופת הפעילות:  ? – 31 במאי 1936 
 תחומי עיסוק:  קבלה
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבה
 רבותיו:  הרב חיים מרדכי לבטון והרב מרדכי עבאדי
 
קברו בהר הזיתים
הרב עזרא הררי רפול (כ"ד באב ה'תרי"ז, 14 באוגוסט 1857 - י' בסיוון ה'תרצ"ו, 31 במאי 1936) היה ראש ישיבה, מייסד ישיבת "אוהל מועד", מקובל ועסקן ציבור.