stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נמל היובל
היסטוריה > הקמת הנמל

ביוני 2000, חמש קבוצות עלו לשלב הגמר במכרז ההקמה שכלל את בניית שוברי הגלים והרציפים. באוגוסט 2000 זכה מיזם משותף שכלל את חברת דרגאדוס (Dragados) הספרדית וחברת אשטרום במכרז. לפי התוכניות המקוריות, התחייבה הקבוצה להשלים את הקמתם של שובר הגלים הראשי בנמל ושל שלושה רציפים עד סוף 2003. ואולם עד מהרה התברר כי הקבוצה אינה ערוכה לביצוע העבודות הן מבחינת הציוד המכני והן מבחינת כוח האדם. כך למשל, הוחלפו בשנה הראשונה לעבודות שלושה מנהלי עבודה מטעם המיזם המשותף, לפי דרישת רשות הנמלים, מטעמים של חוסר התאמה. בנוסף נמנעה דרגדוס מלשלוח לישראל עובדים בעקבות פריצת האינתיפאדה השנייה. בעקבות העיכובים קנסה רשות הנמלים את הקבוצה. ב-2004 נחתם הסכם מתוקן בין רשות הנמלים לבין אשטרום-דרגדוס בו נקבע החזר הקנסות ונקבעו לוחות זמנים חדשים לביצוע העבודות בפרויקט.
בדצמבר 2002, רכשה רשות הנמלים מחברת החשמל 127 דונם לפיתוח נמל היובל, תמורת 60 מיליון דולר.
בדצמבר 2003 הוזמן עבור הנמל ציוד טכנולוגי מתקדם, בהיקף של 72.5 מיליון אירו, שכלל 4 עגורני גשר, 24 עגורני שער, ו-6 עגורני זרוע. ספקיות הציוד היו החברה הגרמנית קוקס, החברה הפינית KCI, פלגווארה מספרד ומול מבלגיה.
בשנת 2005 ועם החלת הרפורמה בנמלי הים, נכלל נמל היובל בשטחה של חברת נמל אשדוד שהחלה לפעול באותה העת על פי כתב הסמכתה במרחב נמל אשדוד.
במאי 2005 זכתה חברת אפקון במכרז לאספקה והתקנה של מערכות טכנולוגיות לתפעול מתחם הכניסה לנמל.
רפאל איתן היה אחראי מטעם קבלן ההקמה על הקמת שובר הגלים בנמל היובל. ב-23 בנובמבר 2004 הגיע איתן במכוניתו לנמל אשדוד, ועלה עם מכוניתו על שובר הגלים כדי לבדוק את מצבו. באותו יום התחוללה סערה קשה בנמל. כשאיתן יצא ממכוניתו פגע בו, ככל הנראה, גל שסחף אותו לים וגרם לטביעתו. המסוף החדש  נקרא על שמו עם חנוכתו ב-2005, ועל שובר הגלים ציון לזכרו.
טקס חנוכת נמל איתן נערך ב-2 באוגוסט 2005 במעמד ראש הממשלה, אריאל שרון; שר האוצר, בנימין נתניהו, ושר התחבורה, מאיר שטרית, אולם רציפיו באותה עת הושלמו באופן חלקי בלבד, והם החלו לפעול באופן מלא רק בינואר 2007, כשלוש שנים אחרי המועד המקורי שתוכנן.
בעקבות העיכובים בהשלמת הפרויקט פרצו מספר סכסוכים משפטיים בין רשות הנמלים לשותפות אשטרום-דרגדוס, ובינה לחברה דנית לעבודות ימיות שהייתה קבלן משנה, לגבי האחריות לעיכובים והפיצוי הכספי בעקבותיהם. בנוסף גורמים מדיניים הפעילו לחצים להגיע להסכם פשרה מהיר בעניין. לאחר שלא הושגה פשרה, ביולי 2007 הגישה אשטרום-דרגדוס תביעה נגד רשות הנמלים לפיצוי בסך 962 מיליון שקל, בשל הנזקים הכספיים שנגרמו לה, לטענתה, כתוצאה מהתנהלותה הכושלת בפרויקט. בתגובה לתביעה טענה כי השותפות לא הייתה כשירה לבצע הפרויקט כי השותפות לא הייתה כשירה לבצע הפרויקט וזכתה בו במרמה במכרז.
מספר שנים לאחר הפעלת רציפי נמל איתן התברר, כי בעקבות המעבר המהיר ברחבי העולם לבניית אוניות גדולות, בשוקעים של מעל 15 מטרים וברוחב שמעל 50 מטרים, אוניות רבות אינן יכולות לעגון בו. עקב כך החל תכנון נמל הדרום מצפון לנמל היובל וכן תכנון שדרוג רציפי נמל איתן.
היסטוריה > שדרוג נמל איתן

בינואר 2020, זכתה חברת פאן מדיטרניאן (PMEC, חברת בת של צ'יינה הרבור) במכרז לשדרוג והעמקת רציף 21 בנמל, בעלות של כחצי מיליארד שקלים: מ-13.5 מטר עומק ל-17.5 מטר. שדרוג רציף 21, שאורכו הכולל הוא 850 מטר, יאפשר לאניות מכולה גדולות של עד לאורך של 400 מטרים וכושר נשיאה שמעל 20,000 TEU's (יחידת מדידה המגדירה מכולת 20 רגל)   לפקוד את הנמל בחלקו המזרחי של הרציף ואוניות גרעינים בחלקו המערבי, באמצעות מסוע חדש. העבודות צפויות להסתיים ב-2023. בדצמבר 2020 נחתם הסכם עם חברת ZPMC להצטיידות ב-5 מנופי גשר מתקדמים עבור רציף 21, המותאמים לפריקה של אניות מכולה רחבות עד 24,000 TEU, בעלי יכולת פריקה וטעינה של 2 מכולות 40 רגל מלאות בו זמנית, בזכות מערכת tandem מתקדמת.
באפריל 2020, החל בהפעלת רציף 24 עבור אוניות צובר ומטען כללי, שבמקביל רציף 21 הושבת לצורך שדרוגו. במאי הוחל בפרויקט הארכת הרציף.
באוגוסט 2021 הושלמה הסבת חלקו המערבי של רציף 21 לפריקת אוניות גרעינים, אך העבודות להקמת מסוע באורך של 2.5 ק"מ ובעלות של 220 מיליון שקלים מהרציף לממגורות אשדוד לא הושלמו, והוא החל לשמש למטען כללי.
היסטוריה > הקמת רציף 25 (פרטי) בנמל

באוקטובר 2020 פרסמה חברת נמלי ישראל מכרז ראשוני למתן הרשאה לתפעול רציף בנמל היובל (רציף 25). הרציף הוקם בחלקו הצפוני של הנמל, בשטח של כ-60 דונם ואורך של כ-350 מטר, לטובת העבודות להקמת נמל הדרום הסמוך. הרציף שימש את קבלן ההקמה של הנמל. לאחר סיום העבודות הוא יימסר לזוכה במכרז, לצורך השמשה ותפעול שלו.
מסוף הרכבת

באוגוסט 2005 הוכרז על תחילת תוכנן של מסוף רכבת בצמוד לשטח הנמל, לאחר חברת נמלי ישראל, רכבת ישראל ונמל אשדוד הגיעו להסכם על ביצוע הפרויקט.
ביולי 2007, פורסם המכרז להקמת מסוף הרכבת בעלות של כ-130 מיליון.
באוגוסט 2015, זכתה חברת ההובלה והלוגיסטיקה פרידנזון במכרז של חברת נמלי ישראל להפעלת המסוף ל-15 שנה, עם אפשרות הארכה בעוד 10 שנים. תמורת הזכייה במכרז פרידנזון משלמת לחברת נמלי ישראל דמי שכירות שנתיים של 10 מיליון שקל.
השפעה על הסביבה

בעת הדיון על אישור תוכנית נמל איתן, גופי איכות הסביבה, בהם החברה להגנת הטבע והמשרד להגנת הסביבה, התנגדו לתוכנית השדרוג בטענה שהוא יגרום לנזק בלתי הפיך לחופים שמצפון לו, עקב גריעת חול קשה בעקבות הארכת שובר הגלים. בנוסף מנועי אוניות הענק שיפקדו אותה יגרמו לזיהום אויר קשה. עקב כך הוסכם בין רשות הנמלים והרכבות, ובין הוועדה לשמירת הסביבה החופית של משרד הפנים, להעביר בכל שנה, 180 אלף קוב חול, מדרום נמל אשדוד לצפונו. במכרז לחפירה ושינוע של החול זכתה חברת "אוקיאנה" באוקטובר 2000 והיא החלה בעבודות במקביל להקמת הנמל.
צבי הרמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  6 בספטמבר 1915 
 פטירה:  24 בינואר 1999 (בגיל 83) 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 
צבי הרמן (6 בספטמבר 1915 – 24 בינואר 1999) היה סופר ישראלי עברי.
הרמן נולד בקלַאוּזֶנבּוּרג (קלוּז'), טרנסילבניה ועלה לארץ ישראל ב-1934. תחילה למד באוניברסיטה העברית תנ"ך, היסטוריה, פילוסופיה וספרות. לאחר מכן הצטרף כחבר לקיבוץ כפר גליקסון בימי ייסודו. הרמן היה יו"ר קרן היסוד וחבר המוסד לעלייה ב', הנהלת הסוכנות היהודית, הוועד הלאומי והנהלת "צים".
על שמו רחוב במפרץ חיפה.
מספריו

קרתגו - המעצמה הימית
זכרונות חניבעל (רומן היסטורי)
עמים ימים אניות
הנהר והגרעינים
רוח לא כבולה (רומן היסטורי ביוגרפי על חייו של ג'ורדנו ברונו)
במבוך הזמן (תולדות היישוב)
אין פטור מזיכרונות, זמורה ביתן, 1996
לים תהילה
הכובשים בים נתיבה: תולדות הספנות העברית, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1978.
פרנסואה ויון (רומן היסטורי ביוגרפי על חייו של פרנסואה ויון)
לים תהילה (שירה)
סמבו ואני (ספר ילדים)
הים ומעמקיו (מדע פופולרי)
האדם והים (היסטוריה ימית)
בלעדיהם – עמותה לסיוע ותמיכה במשפחות הנעדרים

| --- | --- |

סמליל העמותה
 פעילות:  הקמת מערך איתור נעדרים אזרחיים, שיפור התיאום בין הגורמים השונים במדינה בסוגיית הנעדרים וקידום הטיפול והתמיכה במשפחותיהם.
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  ישראל ישראל
 יושב ראש:  יהושע (שוקי) מיניביצקי
 תקופת הפעילות:  2015–הווה (כ־10 שנים)
 
עמותת בלעדיהם – עמותה לתמיכה במשפחות נעדרים היא ארגון המאגד את משפחות הנעדרים בישראל ומטרתה להקים מערך לאיתור הנעדרים האזרחיים, שיפור התיאום בין הגורמים השונים במדינה בסוגיית הנעדרים וקידום הטיפול והתמיכה במשפחותיהם.
העמותה נוסדה בשנת 2015, ונכון ל-2024 חברות בעמותה משפחות של 69 נעדרים שטרם אותרו. בין פעילי העמותה נמנים גם יוסי יעקובי, אביה של עדי יעקובי; דוד בלס, מנהל בנק לפיתוח התעשייה לשעבר; אורי כץ, אנתרופולוג שכתב עבודת דוקטורט באוניברסיטת בן-גוריון על הנושא; חוקרים פרטיים, וכן אנשי אקדמיה בתחום הסוציולוגיה והפסיכולוגיה. פעילות העמותה נעשית כולה בהתנדבות.
במשטרת ישראל נפתחים בכל שנה כ-4,600 תיקי נעדרים ומדווחים למוקד 100 כ-25,000 אירועי נעדרים. רוב הנעדרים מאותרים תוך זמן קצר, בטווח של שעות או ימים. חלקם הקטן, כ-15-20 בשנה, לא נמצאים כלל. ברשימת הנעדרים העדכנית מאז קום המדינה רשומים מעל 600 אנשים נעדרים.
רקע והקמת הארגון

העמותה נוסדה בשנת 2015 על ידי ורדה ושוקי מיניביצקי, במלאת שנה להיעלמותו של בנם, דניאל מיניביצקי.
בין מקימי העמותה נמנים: גיל שמואלי ושאול ר. האחראים על התחום המבצעי של העמותה ומלווים אותה מתחילת דרכה, דורון אלמוג, אלוף פיקוד דרום לשעבר; שלמה אהרונישקי, מפכ"ל המשטרה לשעבר, יצחק אילן ז״ל, סגן ראש השב"כ לשעבר, דוד בלס, מנהל הבנק לפיתוח התעשייה לשעבר, ראובן שיף, נשיא לשכת רואי החשבון לשעבר, האלוף במיל' יצחק בריק, נציב קבילות החיילים לשעבר והאלוף במיל' וח"כ איל בן ראובן יו"ר עמותת לחופש נולד לשעבר.
בתקופה הסמוכה להקמת הארגון פנה ח"כ איל בן ראובן למרכז המידע של הכנסת להפקת דו"ח בדבר אופן הטיפול של משטרת ישראל והמרכז הלאומי לרפואה משפטית, באיתור נעדרים אזרחיים ובזיהוי אלמונים. הדו"ח שבדק את אופן עבודת הגורמים הנ"ל ומידת התיאום ביניהם בשנים 2001-2014 הצביע על קיומה של בעיה באופן התיאום בין המכון הלאומי לרפואה משפטית שדרכו עוברות גופות כל האלמונים, לבין המשטרה שתפקידה לברר את זהותם.
בין ממצאי הדו"ח צוינו פערים חמורים כך שבין השנים 2015-2004 נאספו 622 גופות במכון הפתולוגי שלא זוהו, בעוד שבמשטרה נאסף תיעוד רק של 193 גופות תחת ההגדרה "אלמוני". כאשר אף אחד מהגורמים הנ"ל לא יכל להסביר את הפער של 429 האלמוניים.
הדו"ח הצביע על כך שבמקרים רבים (457) לא בוצע עבור גופות האלמונים שום הליך זיהוי מסודר, ובנוסף חקירות רבות שכבר נפתחו אינן ממוצות ונזנחות לאחר זמן קצר או שלא ננקטות כל הפעולות הדרושות. כמו כן לא נלקחות מכל משפחות הנעדרים דגימות DNA.
חשיפת ממצאי הדו"ח, שלחלקו כבר נחשפו בני משפחות הנעדרים מניסיונן מול המערכת, הייתה מהמניעים להקמת העמותה. כבר עם פרסום הדו"ח הגיבה העמותה ”כי מדובר בכשל חמור אשר מותיר את משפחות הנעדרים והאלמונים בחוסר ודאות יומיומי, וכי יש לפעול להקמת יחידה לאיתור נעדרים אזרחית בדומה למדינות אחרות בעולם”.
בכנס הייסוד וההשקה של העמותה, במעמד ראש המל"ל לשעבר יוסי כהן, ראש עירית תל אביב, רון חולדאי, ורב-אלוף במיל' בני גנץ, הרמטכ״ל לשעבר ויו״ר ״המחנה הממלכתי״ הציג ח"כ איל בן ראובן את הממצאים ואת תוכניותיו להתמודדות עם הבעיה במסגרת הרשות המחוקקת ועבודת שאר הגורמים. בנוסף ציין בן ראובן כי נכון להיום (2015) יש במשטרה רק אדם אחד המטפל בתיקי הנעדרים.
בינואר 2018 פורסמה סדרת תחקירים בשם "כאילו בלעה אותם האדמה", שהפיקה מיה איידן בערוץ 10. בסדרה זו אמר מיניביצקי: ”...לא חיפשנו בכיוונים הנכונים, היום בדיעבד... לצערי אפשר לומר שאני כבר מומחה לנעדרים, הייתי עושה הכל אחרת.”
נכון לינואר 2024, לא קיים גוף שאחראי על הנעדרים האזרחיים, למעט משטרת ישראל העוסקת בתחום כחלק מכלל עיסוקיה, ואמורה לאתר נעדרים. במקרה שבו משפחה נקלעת למצב מסוג זה היא עשויה למצוא עצמה במצב משפטי סבוך בכל מה שקשור לגישה לכספים וירושה, נכסים, עגינות, ועוד.
פעילות

העמותה פועלת להקמת יחידה ממלכתית לטיפול ותמיכה לאורך זמן בנושא הנעדרים ומשפחותיהם - מעין "יחידת אית"ן אזרחית", ובמקביל הקימה פורום תמיכה בעבור המשפחות. כמו כן פועלת העמותה בהסברה להעלאת המודעות לנושא והיבטיו.
בפסח 2015 ארגנו פעילי העמותה בכיכר רבין מיצג סדר פסח אלטרנטיבי ("סדר הנעדרים") במטרה להעלות את המודעות לאותן משפחות שלא יודעות מה עלה בגורל ילדיהן.
מקימי העמותה והמתנדבים נפגשו הן עם הנשיא ראובן ריבלין (שנת 2016) והן עם הנשיא יצחק הרצוג (שנת 2023), על מנת לקדם את חשיבות הנושא ולהעלאות את המודעות.
באוגוסט 2016 הפגינו בני משפחות ופעילי העמותה מול המכון לרפואה משפטית באבו כביר בדרישה להצליב בין נתוני DNA של נעדרים בישראל לבין גופות אלמונים. לטענתם באופן שיטתי לא מתקיימות בדיקות והצלבות בין דגימות שמסרו בני המשפחות לבין גופות אלמונים, דבר שעשוי לסייע בסגירת מעגל עבור חלק מהמשפחות. לפי דוח של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, ישנן מאות רבות של גופות אלמונים במכון.
בעקבות המשבר הפוליטי בישראל (2019–2022) נתקלה העמותה בקושי לקדם הצעות חוק בנושא, ברם ב-2021 ביוזמת העמותה ומספר חברי כנסת, הוגשה הצעת חוק "הוועדה לטיפול במשפחות אזרחים נעדרים" אשר עברה ב-2022 את הקריאה הראשונה והועברה להמשך דיונים.
אחת ממטרות החוק היא להגדיר לראשונה "מיהו נעדר" שכן פרט לנוהל במשטרת ישראל, אין לגופי הרווחה השונים (לדוגמה האפוטרופוס הכללי) ושאר גורמי ממשל ורשויות וכל שכן גופים ומוסדות פרטיים הגדרה והכרה בסטטוס נעדר ובמשמעויות שאמורות להיגזר מכך.
ב-2021 הקים מאיר שפיגלר יו"ר הביטוח הלאומי ועדה לבחינת הטבות וסיוע מטעם המוסד למשפחות נעדרים שבשל הסיטואציה הממושכת נקלעו למשבר נפשי וכלכלי. הוועדה הגישה את המלצותיה לדיון של הוועדה לביטחון לאומי..
כיום גובש נוהל לפיו לאחר חודש מיום ההיעדרות לוקחים דגימות DNA מבני המשפחה המועברות גם אל המכון הפתולוגי כדי שכאשר מתקבל אצלם ממצא פתולוגי חדש, ניתן יהיה לערוך הקבלה וזיהוי.
ביולי 2022 העלתה העמותה בשיתוף עם חברת האוטובוסים מטרופולין קמפיין ארצי להעלאת המודעות לנושא ולזיהוי הנעדרים באמצעות שלטי פרסום על האוטובוסים בהם יתנוססו תמונותיהם של עשרות נעדרים מהשנים האחרונות, בצירוף המסר: "בני משפחותיהם סופרים כל רגע".
הצעת חוק הוועדה לטיפול במשפחות אזרחים נעדרים

ב-2018 בתקופת הכנסת ה-20 הגיש ח"כ דאז, אלוף במיל' איל בן ראובן יחד עם ח"כים ממגוון סיעות הכנסת הן הקואליציה והן האופוזיציה הצעת חוק בנושא. בשל פיזור מוקדם של הכנסת מספר פעמים בתוך זמן קצר לא ניתן היה לקדם את הצעת החוק אשר הוגשה פעמיים נוספות על ידי ח"כ אלעזר שטרן לצד ח"כים נוספים בכנסת ה-23 וב-2021 על ידי ח"כ מוסי רז וחכ"ים נוספים בכנסת ה-24. ההצעה נוסחה על ידי עו״ד נעמה זר כבוד, שותפה במשרד פירון ושות׳.
ביוני-2022 עברה הצעת החוק שהוגשה שוב על ידי ח"כ דאז נירה שפק את אישור המליאה בקריאה ראשונה והוחזרה להוועדה לביטחון לאומי לשם הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
מתוך דברי ההסבר לחוק:
...על משפחה שאחד מבניה נעדר חרב עולמה באחת והיא שרויה בחוסר ודאות קשה מנשוא המקשה עליה מאוד את תפקודה היום־יומי... במדינות שונות בעולם הקימו מערכי תמיכה רגשית, סוציאלית ומשפטית המקלים על המשפחה במציאות החדשה והקשה שהיא נקלעה אליה, בין היתר על ידי סיוע בטיפול בעיות נפשיות ובסוגיות משפטיות בנוגע לרכוש הנעדר ולזכויות בני המשפחה. נוכח האמור, ראוי שמדינת ישראל, החורתת על דגלה דאגה לכל אזרחיה, תדאג להסדיר את מעמדו של נעדר, לתת תמיכה וליווי מתאימים למשפחות הנעדרים וכן לתת מענה לסוגיות הרכוש של הנעדר.
מטרתו של החוק: להגדיר בחוק את מעמדו של אזרח נעדר, להסדיר מערך תמיכה וליווי למשפחות הנעדרים וכן להסדיר סוגיות בעניינו רכוש הנעדר ובני משפחתו. בנוסף, מוצע להקים ועדה בין משרדית שתגבש נהלים לשם טיפול בזכויות בני המשפחות של הנעדרים..
הגדרתו של המושג נעדר לעניין החוק:
"נעדר" – מי שהתקיימו בו כל אלה:
(1) הוא היה אמור להגיע לביתו או לכל מסגרת אחרת שהוא לן בה ולא חזר לאותו מקום שישים ימים לפחות מיום שנמסרה על כך הודעה למשטרת ישראל.
(2) מקום הימצאו אינו ידוע, לא ניתן ליצור עימו קשר וכל המאמצים לעלות על עקבותיו לא צלחו.
(3) הוא אינו נעדר כהגדרתו בחוק מימון הוצאות למשפחות שבויים ונעדרים התשס"ח–2008.
(4) אין כל ראיה כי אינו בחיים.
(5) יש לגביו הכרזה תקפה כנעדר לפי פקודות המשטרה.
הקמת ועדת סיוע לבני משפחת נעדר – ע"פ החוק תוקם ועדה מלווה ומייעצת שתפקידה לתכלל את המענים שנותנים משרדי הממשלה בטיפול בבני משפחות נעדרים ובהסרת חסמים בטיפול.
(1) נציג משרד הרווחה והביטחון החברתי והוא יהיה היושב ראש.
(2) נציג המשרד לביטחון הפנים (מכונה כיום בשם המשרד לביטחון לאומי)
(3) נציג משרד הבריאות
(4) נציג המוסד לביטוח לאומי
(5) נציג האפוטרופוס הכללי
(6) נציג משרד האוצר
(7) מנהל תוכנית הסיוע
בין סעיפי החוק ישנה התייחסות לנוהל ההודעה על נעדר תוך שימת לב לאי פגיעה בנוהלי חקירה והתייחסות להקמת תוכנית סיוע לבני משפחות בהתאם לתנאי זכאות, משך הזכאות ואופי העזרה הנדרשת.
ראו גם

איתור נעדרים בישראל
הערות שוליים

↑  משמש גם כגזבר מרכז יצחק רבין.
↑  ורדה מיניבצקי, העמוד הראשי המתעדכן של "בלעדיהם" בפייסבוק, באתר Facebook
↑  Ori Katz, Anyone Having Information: Constructing Narratives of Missingness in Israel כל היודע דבר: הבניית נרטיבים של נעדרות אזרחית בישראל, Dissertation, 2020-01-01
↑  ורדה מיניבצקי, מענה משטרת ישראל על פי חוק חופש המידע- נתונים סטטיסטיים על נעדרים
↑  נעדר משנת 2014, בן 34 יצא מביתו ליציאה שגרתית בסמוך ונעלם.
↑  טיפול המשטרה והמרכז הלאומי לרפואה משפטית באיתור נעדרים אזרחיים ובזיהוי אלמונים, 22 בנובמבר 2015, הכנסת מרכז המחקר והמידע.
↑  איתי בלומנטל ורעות רימרמן,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'עמותה חדשה תסייע למשפחות נעדרים: "יחידת אית"ן של האזרחים", באתר ynet, 30 בדצמבר 2015
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"' רותם אליזרע,'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'דו"ח: כשלים בזיהוי גופות אלמונים, באתר "ידיעות אחרונות", 30 בדצמבר 2015
↑  איל בן ראובן, 30 בדצמבר 2015 ברשת הפייסבוק.
↑  פרסום הפרומו לסדרת התחקירים: כאילו בלעה אותם האדמה" 21 בינואר 2018, בדף הפייסבוק של ערוץ 13.
1 2  הנעלמים: בכל שנה 10-15 אזרחים נעדרים ולא נמצאים - חיים או מתים - שבתון - השבועון לציבור הדתי, באתר שבתון - השבועון לציבור הדתי, ‏3 ביוני 2022
↑  דנה ירקצי‏, הסדר העצוב של משפחות הנעדרים: "רוצים לקבל הכרה מהמדינה", באתר וואלה, 1 באפריל 2015
↑  איל בן ראובן, פגישה עם הנשיא ראובן ריבלין, באתר Facebook, ‏13.6.2016
↑  ורדה מיניבצקי, פגישה עם הנשיא יצחק הרצוג ורעייתו מיכל, באתר Facebook, ‏7/2/2023
↑  איתי בלומנטל,'"`UNIQ--nowiki-00000010-QINU`"'"529 נעדרים, 923 גופות אלמונים - ולאיש לא אכפת", באתר ynet, 22 באוגוסט 2016
↑  אור רביד‏, "אין לנו מנוחה": משפחות נעדרים דורשות לבדוק גופות של אלמונים, באתר וואלה, 22 באוגוסט 2016
↑  ורדה מיניביצקי,'"`UNIQ--nowiki-00000013-QINU`"'שבע שנים בלי דניאל: לטפל במשפחות הנעדרים, באתר ynet, 10 באוקטובר 2021
↑  עזרו למצוא אותם: עמותת 'בלעדיהם' בקמפיין ארצי ראשון מסוגו, באתר אייס, 30 ביוני 2022
↑   מטרופולין למען עמותת "בלעדיהם" בקמפיין קריאה לציבור באיתור נעדרים ותמיכה במשפחותיהם - קיץ 2022, סרטון בערוץ "Ben Gutman", באתר יוטיוב (אורך: 02:27)
↑  פרוטוקול הכנסת העשרים וארבע - פ/1348/24,
הצעת חוק הוועדה לטיפול במשפחות נעדרים אזרחיים, התשפ"א–2021, כ' בסיוון התשפ"א (31.05.2021).
↑  כנסת ישראל, הצעות חוק שעברו היום במליאה בקריאה ראשונה, באתר כנסת ישראל, ‏28/06/2022
↑  הצעת חוק הוועדה לטיפול במשפחות אזרחים נעדרים, התשפ"ב–2022, רשומות הצעות הכנסת 913, כ"ב בסיון התשפ"ב, 20 ביוני 2022.
תא רבייה

| --- | --- |

 שיוך:  haploid cell, תאים המשמשים לרבייה 
 היווצרות:  gametangium 
 התפתחות מתוך:  תא נבט 
 תיאור ב:  אנציקלופדיה של אוטו 
 מזהים
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C2718310 
 
תא רבייה הוא תא המיועד לרבייה זוויגית (קרויה גם רבייה מינית). בבעלי חיים תאי רבייה שטרם הבשילו קרויים תאי נבט. תאים אלה מבשילים בתהליך חלוקת התא, מיוזה וחלוקת הציטופלסמה, והופכים לתאי זוויג (בלועזית: גמטה, Gamete). גמטות מכילות מחצית מכמות ה-DNA שנמצאת בכל תא רגיל אחר, תא כזה נקרא תא הפלואידי. תאי רבייה, כאמור, מצויים אך ורק ביצורים המתרבים ברבייה זוויגית.
אצל נקבות נקרא תא הרבייה תא ביצה, ואילו אצל זכרים נקרא תא זרע. תאי הרבייה בבעלי חיים, ולעיתים גם ביצורים אחרים, מתפתחים ונאגרים באיברים ייחודיים: השחלות אצל הנקבות והאשכים אצל הזכרים.
תפקידם של תאי הרבייה יוצא לדרך כאשר תא רבייה זכרי ותא רבייה נקבי נפגשים ומתאחים בתהליך הנקרא הפריה. היות שבדרך-כלל הנקבה היא הנושאת בגופה את היצור החדש (הצאצא), מתרחשת ההפריה בתוך גופה, לאחר שתאי הרבייה הזכריים חודרים לגופה בדרכים שונות (כגון הזדווגות בבעלי חיים והאבקה בצמחים בעלי פרחים).
בבני אדם, תאי הזרע קטנים פי מאה מהביציות. תאי הזרע מיוצרים בהמוניהם החל מגיל הבגרות המינית ועד לסוף החיים, ומאגר תאי הזרע של הזכר מתחדש באופן תמידי. הנקבה, לעומת זאת, נולדת כשבשחלותיה כחצי מיליון ביציות, אותן היא תישא כל חייה, ללא יצירה של ביציות חדשות. עם הבגרות המינית מתחילה נדידה חודשית של ביצית בודדת היוצאת מהשחלה דרך החצוצרה אל הרחם, תהליך הנקרא ביוץ. כאשר אין בנמצא זרע מהזכר אשר יפרה את הביצית היא נפלטת מהגוף, יחד עם מעט רקמות ודם שמקורם ברחם, בתהליך הנקרא וסת. הביוץ והווסת מתרחשים כל חודש באופן די עקבי (שיכול להשתנות עקב תרופות או מצב נפשי, כגון לחץ), כאשר הווסת באה כשבועיים אחרי הביוץ; מחזור זה נקרא המחזור החודשי. במהלך חייה מבייצת האישה כ-400 פעמים. תהליך הביוץ נפסק לקראת גיל המעבר; כשזה קורה מפסיקה האישה להיות פוריה ולא מסוגלת יותר להעמיד צאצאים.
שלל בעיות של אי-פוריות נגרמות כתוצאה מפגמים בתאי הרבייה. לדוגמה, ספירת זרע היא בדיקה המודדת את כמות תאי הזרע בנפח נוזל זרע מסוים, מדד המצביע על רמת פוריותו של הגבר.
לצמחים שמשתכפלים מינית יש גם ביצית לנקבה או זרע לזכר. עם זאת, מאז שלצמחים יש חלופה של דורות דפלואידים ופלואידים קיימים כמה הבדלים. בצמחים פורחים הפרחים משתמשים במיוזה לייצר דור הפלואידים המייצרים גמטות באמצעות מיטוזה. הנקבה נקראת הביצית ומיוצרת על ידי השחלה של הפרח. כשהביצית בוגרת היא מייצרת את הגמטה הנשית המוכנה להפריה. הזכר הוא אבקה, והוא מופק בשק אבקה, כאשר האבקה נוחתת על סטיגמה בוגרת של פרח גדל צינור אבקה לתוך הפרח. האבקה הפלואידית מייצרת זרע על ידי מיטוזה ומשחררת אותם להפריה.
ראו גם

מערכת הרבייה
ישראל גלילי

ערך זה עוסק במפקד ההגנה ופוליטיקאי ישראלי. אם התכוונתם לממציא רובה הגליל, ראו .
ישראל גלילי ודוד כהן ודוד אשכול בטקס למלאת 25 שנה לנוער העובד
ישראל גלילי (10 בפברואר 1911 – 8 בפברואר 1986) היה פוליטיקאי ישראלי, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל, עמד בראשות המפקדה הארצית של "ההגנה".
ישראל גלילי בצעירותו, בחולצת התנועה של הנוער העובד
ביוגרפיה > ראשית חייו

ישראל גלילי נולד בשם ישראל בֶּרְצֶ'נְקוֹ, בבראילוב שבחבל פודוליה, בתחום המושב של האימפריה הרוסית (כיום באוקראינה). בשנת 1914, בהיותו בן שלוש, עלתה משפחתו לארץ ישראל והתיישבה בתל אביב שם למד ישראל בבית הספר העממי. לאחר מכן למד את מקצוע הדפוס.
בשנת 1924 נמנה עם מייסדי תנועת הנוער "הנוער העובד" ואף היה המזכיר הראשון של התנועה, ובשנת 1930 נמנה עם מייסדיו של קיבוץ נען, שבו היה חבר עד יום מותו.
ביוגרפיה > קריירה צבאית

בשנת 1927 התגייס ל"הגנה" ופתח בקריירה צבאית. ב-1935 מונה לחבר מרכז ההגנה, ומאוחר יותר הפך לממונה על הרכש והחימוש.
ב-1939 נאסרו חברי ההגנה על ידי הבריטים בכלא עכו. במהלך מאסרם, התגנב גלילי לכלא בתחפושת של שרברב, כדי להניא את האסירים ממחשבות בריחה.
בתקופת מלחמת העולם השנייה השתתף בהכנות לפלישה גרמנית לארץ. בתקופת פעולתה של תנועת המרי העברי, שהייתה ארגון גג של המחתרות היהודיות בארץ ישראל, כיהן גלילי יחד עם משה סנה כנציג "ההגנה" בהנהגת התנועה. ב-16 ביוני 1947 התמנה לראש המפקדה הארצית של הארגון (רמ"א).
הוא התנגד לשיתוף הפעולה עם הבריטים ולהסגרת לוחמי אצ"ל ולח"י לבריטים, במה שכונה הסזון, ולכן דרש שלא תהיה זו חובה מטעם ההגנה, אלא פעולה מתוך התנדבות אישית.
בראשית מלחמת העצמאות, לפני הכרזת המדינה, עסק בארגון והקמת שירות האוויר, שהפך לחיל האוויר, וכן בהקמתם של השירותים שהפכו לאחר מכן לחילות השריון, הים והתותחנים. ב-3 במאי 1948 ביטל דוד בן-גוריון את תפקיד הרמ"א ונטל את הסמכויות לידיו. ראשי האגפים במטה הכללי של ההגנה הציגו לדוד בן-גוריון אולטימטום בדרישה להחזיר את גלילי לתפקידו. פרשה זו מכונה "מרד הגנרלים". בן-גוריון הסכים להחזירו לתפקידו עד אשר מנהלת העם (הגוף המבצע העליון של היישוב בתקופה שבין החלטת האו"ם לבין הכרזת המדינה) תקבע נהלים לניהול המלחמה ותקנים למפקדיה.
טרם ההכרזה על הקמת המדינה, נשאל על ידי דוד בן-גוריון אם הוא מוכן להיות שר הביטחון בממשלתו, אך גלילי לא קבל את  ההצעה, וטען כי לרגל המלחמה הקשה הצפויה, צריך שראש-הממשלה יחזיק גם בתיק הביטחון.
ערב הכרזת המדינה השתתף גלילי בישיבת מנהלת העם שדנה בשאלה האם להכריז על הקמת המדינה. ביוני 1948 ניהל גלילי את המשא ומתן עם האצ"ל והלח"י על פירוקם וצירופם לצה"ל. גלילי ניהל את המשא ומתן עם מנחם בגין על גורל אוניית הנשק אלטלנה. שנים לאחר-מכן, ציין שמעון פרס, בעניין זה, ש"היה מי שהטעה את בן-גוריון. הוא היה ישר כסרגל ופעל לפי ההנחיות של גלילי". בן-גוריון, בריאיון לאחר מכן, סירב להתייחס לאפשרות שקיבל מידע לא-נכון מגלילי. גלילי גם עסק ברכש נשק מחו"ל. עם הקמתו הרשמית של צה"ל השתתף גלילי, יחד עם בן-גוריון, בהשבעת סגל הפיקוד העליון של צה"ל.
כשבן-גוריון החליט על פירוק הפלמ"ח התנגד לכך גלילי וטען כי הפירוק הוא מעשה מיותר ובזבוז של אנרגיה. לדעתו, שמירת הפלמ"ח במסגרתו לתקופת התהוות הצבא היא בעלת ערך רב בשמירת הרוח שבצבא. הוא סבר כי ההסתייגות הרעיונית-מפלגתית של דוד בן-גוריון לגבי הפלמ"ח, הכריעה את הכף ולא השיקולים הצבאיים של מבנה הצבא החדש.
ביוגרפיה > קריירה פוליטית

גלילי כיהן כחבר הכנסת מהכנסת הראשונה ועד הכנסת השמינית (עם הפסקה בכנסת השנייה) – בתחילה מטעם מפ"ם (מפלגת פועלים מאוחדת) ומאוחר יותר מטעם אחדות העבודה - פועלי ציון והמערך. במהלך כהונת הכנסת הראשונה הוא ניהל משא ומתן מטעם מפ"ם על כניסה לממשלה, אולם הדבר לא יצא אל הפועל. בממשלה ה-13 שימש כשר האחראי על מרכז ההסברה בימי מלחמת ששת הימים, ומספר פעמים לאורך העשור כשר בלי תיק (בממשלה ה-13 עד לממשלה ה-17). עם זאת, מעמדו והשפעתו היו רבים מהמקובל לשר בלי תיק.
הוא היה מהמשפיעים ביותר על לוי אשכול ונחשב גם אחד השרים המקורבים לגולדה מאיר עת כיהנה כראש ממשלה, לחבר קבוע ב"מטבחון" ולכותב הנאומים שלה. כמו כן שימש כחבר ועדת החוץ והביטחון ויושב ראש ועדת שרים לענייני התיישבות. היה ממצדדי תנועת ההתנחלות - בדיון פגרה מיוחד של ממשלת גולדה מאיר במרץ 1972 בנוגע להקמת יישובים בחבל עזה ששוחרר במלחמת ששת הימים, אמר כי "המדיניות של הממשלה בזכות ההתנחלות ברורה לחלוטין. היא מדברת גם על היאחזויות וגם על ישובי־קבע. המדיניות הזאת נובעת קודם כל מן האידאולוגיה הציונית הסוציאליסטית. אנו רואים בהתנחלות כורח ביטחוני". בהמשך כתב את מסמך גלילי והיה מיוזמי הקמת חבל ימית.
בשנת 1982 יזם גלילי את הקמת המרכז לחקר כוח המגן ברמת-אפעל, שלאחר פטירתו נקרא על שמו.
ביוגרפיה > משפחתו

בשנת 1963 התאבד בנו, יונתן. בעקבות מותו יצא הספר "יונתן גלילי, אביב קצר" - אוסף ממכתביו. בשנת 1986 נפטר גלילי. הוא הותיר אחריו אישה ובן - שלמה, אביה של אשת התקשורת עינב גלילי. אחותו של גלילי, אסתר ברצ'נקו שאול היא סבתו של הבמאי דרור שאול שכתב וביים את הסרטים מבצע סבתא, על פי סיפור לווייתה, ואדמה משוגעת.
מכתביו

ישראל גלילי בבסיס צה"ל בסיני משתתף בתוכנית "קלידוסקופ" עם חיים יבין מהטלוויזיה הישראלית.במוקדי עשיה והכרעה / מנאומיו ומסותיו של ישראל גלילי / ערך שלמה דרך, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 1987
טעם המערכה, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 1987
אל ועל: איגרות ודמויות, אפעל: מרכז ישראל גלילי - יד טבנקין, 1990
לקריאה נוספת

אורה ערמוני, חבר ואיש סוד: שיחות עם סיני. הוצאת הקיבוץ המאוחד ויד טבנקין, 2008
עמוס שיפריס, ישראל גלילי: שומר המסד ונוטה הקו. הוצאת יד טבנקין, 2010
דני הדרי, ישראל גלילי: סמכות ללא תואר, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2011