אירופה (מיתולוגיה)
החטיפה לכרתים > כתובים נוספים

כותבים קלאסיים רבים נוספים הזכירו את אירופה וחטיפתה לכרתים.
באיליאדה מאת הומרוס (המאה ה־9–8 לפנה"ס, יצירותיו הועלו על הכתב במאה ה־6 לפנה"ס, אך מכילות חומר המתוארך למאות רבות מוקדם יותר), מזכיר זאוס בדבריו את בת פויניקס המפורסם אותה אהב, שילדה לו את מינוס ואת רדמנתיס דמוי־האל.
באקכילידס (המאה ה־6–5 לפנה"ס) הזכיר אישה אצילה בת פויניקס שנלקחה על ידי זאוס למשכב.
הרודוטוס (המאה ה־5 לפנה"ס) הזכיר את אירופה מספר פעמים בהיסטוריות שלו. הספר נפתח בכך שלדברי היסטוריונים פרסים, הפיניקים שהגיעו בסחרם לארגוס חטפו את איו בת אינכוס למצרים (וזאת בניגוד למסורות היוונים), ולפי אותם פרסים, לאחר מכן הפליגו אחדים מהיוונים, שאין הפרסים ההם יודעים לכנותם בשם, לצור שבפיניקיה וחטפו את אירופה בת המלך, כנקמת מידה כנגד מידה. כל זה קרה דור לפני מלחמת טרויה (שגם היא התחילה בחטיפת אישה). במקום אחר הסביר שאירופה הצורית היא האפונים, נותנת השם ליבשת אירופה, אף שהיא אסייתית ועברה מפיניקיה מולדתה לכרתים, ומשם לליקיה. במקום נוסף הוא מזכיר אירועים שהתרחשו לקדמוס בן אגנור בחיפושיו אחר אירופה. הוא מזכיר אף אירועים שהתרחשו לתאסוס ואנשיו הפיניקים בהפליגם בחיפוש אחר אירופה, חמישה דורות לפני הרקלס בן אמפיטריאון, הקימו בו מקדש להרקלס (מלקרת).
אפולוניוס מרודוס (המאה ה־3 לפנה"ס) סיפר בארגונאוטיקה שקדמוס בן אגנור הגיע לתבאי בחפשו את אירופה.
דיודורוס סיקולוס (המאה ה־1 לפנה"ס) בביבליותקה היסטוריקה שלו הזכיר שלזאוס ולאירופה בת אגנור, שהובאה לכרתים על גב שור בעיצוב האלים, נולדו שלושה בנים, והוא פרט את עלילותיהם. בכמה מקומות הוא הזכיר אירועים שהתרחשו לקדמוס בן אגנור כשנשלח על ידי המלך מפיניקיה לחפש את אירופה.
היגינוס (אנ') (המאה ה־1 לפנה"ס עד המאה ה־1 לספירה), הזכיר את אירופה כצידונית בת אגריופה ואגנור, אשר יופיטר שינה את צורתו לשור ונשאה מצידון לכרתים, והיא הולידה ממנו את מינוס, סרפדון ורדמנתיס; לאחר מכן הוא מתאר את שילוח בני אגנור, קדמוס, פויניקס וקיליקס, לחפשה, והפיכתם לאפונימים.
כותב הביבליותקה (המאה ה־1–2 לספירה) סיפר שלאחר שהגיע אגנור לפיניקיה הוא התחתן עם טלפסה, והוליד בת – אירופה, ושלושה בנים – קדמוס, פויניקס וקיליקס; הוא גם מזכיר כי יש הטוענים שאירופה היא בתו של פויניקס. זאוס אהב את אירופה, ובהפכו לשור מאולף, הוא העלה אותה על גבו והעביר אותה דרך הים לכרתים. שם זאוס שכב עמה והיא הולידה את מינוס, סרפדון ורדמנתיס (הכותב הזכיר שלפי הומרוס, סרפדון הוא בן זאוס מלאודמיה (אנ') בת בלרופון). בהיעלמה של אירופה, אביה אגנור שלח את בניו לחפשה, באמרו להם לא לחזור עד שימצאוהובהמשך מתוארות עלילותיהם. אסטריוס, מלך כרתים, התחתן עם אירופה וגידול את בניה, וגם עלילותיהם מתוארות בהמשך.
פאוסניאס (המאה ה־2 לספירה) סיפר אנשי תאסוס הם פיניקים שהפליגו מצור ומפיניקיה כולה עם תאסוס בן אגנור מלך צור החיפוש אחרי אירופה, והם זכרו שבעבר עבדו את הרקלס הצורי – מלקרת – ורק כשנכללו בין היוונים אימצו את פולחן הרקלס בן אמפיטריאון. פאוסניאס ידע לספר שאסיוס מסאמוס (אנ') סיפר בשירתו האפית שאירופה (ואחותה אסטיפלאיה (אנ')) נולדו לפויניקס מפרימדה בת אוינאוס (אנ'). הוא גם הזכיר את מינוס בן אירופה. כן הוא סיפר שבבויוטיה, בדרך בין תבאי לכלקיס, יש מקום בשם טאומסוס (אנ'), עליו נאמר שזאוס הסתיר בו את אירופה.
לוקיאנוס מסמוסטה (המאה ה־2 לספירה) העיד שבפיניקיה יש מקדש גדול השייך לצידונים, שהם קוראים לו מקדש עשתרת. לפי אחד הכהנים המקדש מקודש לאירופה, אחות קדמוס; היא הייתה בת אגנור, והיעלמותה מארץ פיניקיה זיכתה אותה במקדש והולידה אגדה קדושה עליה; איך זאוס היה מאוהב בה משום יופיה ובשנותו צורתו לצורת שור נשא אותה לכרתים. את אגדה זאת שמע לוקיאנוס גם מפיניקים אחרים, והוא העיד שהמטבע הצידוני בזמנו נשא את דמות אירופה ישובה על שור, לא אחר מזאוס.
יואנס צצס (המאה ה־12 לספירה) העלה אפשרות ש'השור הכרתי' (ממשימותיו של הרקלס) הוא אותו השור שהעביר את אירופה (מעל הים), או השור שהעלה מהים פוסידון.