stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המנון קוריאה הדרומית

| --- | --- |

 מדינה:  קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית
 מילים:  Yun Chi-ho 
 לחן:  Ahn Eak-tai 
 ‏האזנהקובץ:National anthem of South Korea, performed by the United States Navy Band.wav‏Ⓘ‏
 
אאגוקגה הוא ההמנון הלאומי של קוריאה הדרומית, על אף שאין הוא מוכר ככזה מבחינה חוקית. משמעות השם היא "השיר הפטריוטי".
על פי הדעה הרווחת המילים נכתבו בשנת 1896 על ידי יון חיהו, פוליטיקאי או על ידי אן צ'אנג-הו, מחנך ומנהיג שדגל בחירות. במקור, מנגינת ההמנון הייתה שיר עם סקוטי בשם "אולד לנג סיין" שהגיע לקוריאה הדרומית על ידי מיסיונרים אמריקנים. בעת טקס ליסוד קוריאה הדרומית ב-15 באוגוסט 1948, בדיוק שלוש שנים לאחר השחרור מהשלטון היפני, הוחלפה המנגינה הסקוטית על ידי הסיום של קוריאה פנטסיה שהולחן בשנת 1935 על ידי אהן אאק-טאה. ההמנון החדש אומץ מאוחר יותר על ידי הנשיא סינגמן רי בשנת 1948.
מילים

|  | קוריאנית | קוריאנית עם הנג'ה | תעתיק | תרגום לעברית |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 동해 물과 백두산이 마르고 닳도록 하느님이 보우하사 우리나라 만세 | 東海 물과 白頭山이 마르고 닳도록 하느님이 保佑하사 우리나라 萬歲 | Donghae mulgwa Baekdusani mareugo daltorok Haneunimi bouhasa urinara manse |  עד אשר הים המזרחי ייבש והר באקדו יישחק   האל עוזר לנו ומגן עלינו ! מי יתן ואומתנו תהיה נצחית |
| 2 | 남산 위에 저 소나무 철갑을 두른 듯 바람서리 불변함은 우리 기상일세  | 南山 위에 저 소나무 鐵甲을 두른 듯 바람서리 不變함은 우리 氣像일세 | Namsan wie jeo sonamu cheolgabeul dureun deut Baram seori bulbyeonhameun uri gisangilse |  עץ האורן בראש הר נאם לא נתון להשפעת הרוח והקרה כמו עוטה שריון,  רוחנו כמוהו. |
| 3 | 가을 하늘 공활한데 높고 구름 없이 밝은 달은 우리 가슴 일편단심일세 | 가을 하늘 空豁한데 높고 구름 없이 밝은 달은 우리 가슴 一片丹心일세 | Ga-eul haneul gonghwalhande nopgo gureum eopsi Balgeun dareun uri gaseum ilpyeondansimilse |  שמי הסתיו גדולים, גבוהים וצלולים,  הירח הבוהק הוא ליבנו, הבלתי חצוי והאמיתי. |
| 4 | 이 기상과 이 맘으로 충성을 다하여 괴로우나 즐거우나 나라 사랑하세 | 이 氣像과 이 맘으로 忠誠을 다하여 괴로우나 즐거우나 나라 사랑하세 | I gisanggwa i mameuro chungseong-eul dahayeo Goerouna jeulgeouna nara saranghase |  ברוח זו היה נאמן,  בסבל או בהנאה, אהוב את המדינה. |
| חוזר | 무궁화 삼천리 화려강산 대한사람 대한으로 길이 보전하세 | 無窮花 三千里 華麗江山 大韓사람 大韓으로 길이 保全하세 | Mugunghwa samcheolli hwaryeogangsan Daehansaram daehaneuro giri bojeonhase |  היביסקוס סיריאקוס מילא שלושת אלפים "לי" של נהרות והרים. אנשים יקרים, הבה נשמר לנצח את ההאן האדיר. |
בעיות זכויות יוצרים

מאז מות המלחין אהן אאק-טאה בשנת 1965, זכויות היוצרים של המנגינה נשמרו עד שנת 2015. שתי קבוצות כדורגל מקצועיות נתבעו על ידי בעלי זכויות היוצרים בשל השמעה צבורית של השיר בשנת 2003.
. 
המילים שנכתבו במאה ה-19 נמצאות ברשות הציבור.
הערות שוליים

↑  הפרת זכויות יוצרים על ידי שתי קבוצות כדורגל בשנת 2003
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: c5d1bcf9-ff4a-4cb8-9ed2-0652863970d9
המנון קירגיזסטן

| --- | --- |

 מדינה:  קירגיזסטן קירגיזסטן
 שפה:  קירגיזית
 מילים:  ג'מיל סדיקוב, ש. קולוייב
 לחן:  נאסיר דבלסוב, ק. מולדובסנוב
 תאריך מעמד רשמי:  1992
 ‏האזנהקובץ:Kyrgyzstan National Anthem.ogg‏Ⓘ‏
 
ההמנון הלאומי של הרפובליקה הקירגיזית (בקירגיזית: Кыргыз Республикасынын Мамлекеттик Гимни) אומץ ב-18 בדצמבר 1992.
בהחלטת הפרלמנט הקירגיזי, הוא אומץ כהמנונה הלאומי של המדינה ב-18 בדצמבר 1992.
השיר מנוגן בדרך כלל בסולם לה מז'ור.
מילות השיר

| תרגום חופשי לעברית | קירגיזית |
| --- | --- |
 הרים גבוהים, עמקים ושדות,  שווי ערך לנשמת בני עמינו.  במשך מאות בשנים,  שימרו אבותינו וחיו באלא-טו    צעדו קדימה, אנשי קירגיזסטן,  בדרך אל החופש,  שגשוג ועלייה מתמדת,  גורלך, בידיך הואǃ    ידידות ואחדות, מאבותינו ניתנו ומזמן בליבנו,  קירגיזסטן, ארצנו, מולדתנו, זורחת.  ברית של הרמוניה כרתנו בינינו,  שלום ושלווה על אדמתנו.    צעדו קדימה, אנשי קירגיזסטן,  בדרך אל החופש,  שגשוג ועלייה מתמדת,  גורלך, בידיך הואǃ    תקוותנו ומשאלות ליבנו התגשמו,  אנשי עמינו בדגל החופש מנופפים,  מורשת אבותינו, הגיעה אלינו,  נא למשך דורות, תן לנו לשמור על מורשתנו הקדושה.    צעדו קדימה, אנשי קירגיזסטן,  בדרך אל החופש,  שגשוג ועלייה מתמדת,  גורלך, בידיך הואǃ:  Ак мөңгүлүү аска зоолор, талаалар,  Элибиздин жаны менен барабар.  Сансыз кылым Ала-Тоосун мекендеп,  Сактап келди биздин ата-бабалар.    Алгалай бер, кыргыз эл,  Азаттыктын жолунда.  Өркүндөй бер, өсө бер,  Өз тагдырың колунда.    Байыртадан бүткөн мүнөз элиме,  Досторуна даяр дилин берүүгө.  Бул ынтымак эл бирдигин ширетип,  Бейкуттукту берет кыргыз жерине.    Алгалай бер, кыргыз эл,  Азаттыктын жолунда.  Өркүндөй бер, өсө бер,  Өз тагдырың колунда.    Аткарылып элдин үмүт, тилеги,  Желбиреди эркиндиктин желеги.  Бизге жеткен ата салтын, мурасын,  Ыйык сактап урпактарга берели.
מילות השיר > תעתיק

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה .  הסיבה היא: צריך להחליף בתעתיק עברי.
Ak moenkguelueue aska zoolor, talaalar,
Elibizdin Zhaneu menen barabar.
Sanseuz keuleum Ala-Toosun mekendep,
Saktap keldi bizdin ata-babalar.
Algalai ber, Keurgeuz el,
Azatteukteun zholunda.
Oerkuendoei ber, oesoe ber,
Oez tagdeureunk kolunkda.
Bayeurtadan buetkoen muenoez elime,
Dostoruna dayar dilin berueuegoe
Bul eunteumak el birdigin shiretip,
Beikuttuktu beret Keurgeuz zherine.
Atkareuleup eldin uemuet, tilegi,
Zhelbiredi erkindiktin zhelegi.
Bizge zhetken ata salteun, muraseun,
Euyeuk saktap urpaktarga bereli.
ראו גם

דגל קירגיזסטן
סמל קירגיזסטן
הפרס הישראלי לביקורת התקשורת ע"ש אברמוביץ'

| --- | --- |

 תיאור:  פרס לביקורת העיתונות
 מדינה:  ישראל 
 הגוף המעניק:  האגודה לזכות הציבור לדעת 
 תקופת הפרס:  2000–הווה (כ־24 שנים) 
 נקרא על שם:  נירה וקנת' אברמוביץ'
 
עמוס רגב, עורך היומון "ישראל היום" מקבל את הפרס לשנת תש"ע
הפרס הישראלי לביקורת התקשורת ע"ש אברמוביץ' היה פרס שנתי אותו העניקה האגודה לזכות הציבור לדעת בין השנים 2000 ו-2015. הפרס הוענק לשני אישים שבעיני האגודה "הרימו תרומה אמיצה, איכותית ומשמעותית במיוחד לביקורת התקשורת בישראל".
גובה הפרס היה 5,000 דולר והוא נתרם על ידי בני הזוג נירה וקנת' אברמוביץ', על שמם גם קרוי הפרס.
הפרס הוענק לאחרונה ב-2015 ומאז איננו פעיל.
על הפרס

הפרס נוסד בשנת 2000. מייסד הפרס, חבר הכנסת יובל שטייניץ, אמר שייסד את הפרס "לאחר שחש כי העיתונות מבקרת את כל העולם מלבד את עצמה, וכי היא סובלת מהטיה לשמאל". שטייניץ הסביר כי "בתקופה ההיא, כשהיו שמים אותי באולפן טלוויזיה מול אברום בורג או אופיר פינס, היה ברור למי מתייחסים בכבוד ולמי לא".
הערות שוליים

↑  תקנון הפרס הישראלי לביקורת התקשורת, אתר האגודה, 20/02/10
↑  יואב יצחק, פרס ביקורת התקשורת - לאמנון דנקנר ואמנון לורד, באתר News1 מחלקה ראשונה, 18 בנובמבר 2001
↑  איתי רום, מתן שירם, לשם שמים, באתר העין השביעית, 1 ביולי 2005
1 2  חנן עמיאור, פניית פרסה ב"מעריב", באתר העין השביעית, 1 בינואר 2003
המנהלה לפיתוח התיירות בנגב

| --- | --- |
לוגו בעיצוב דן ריזינגר
 התאגדות:  עמותה ממשלתית
 תחום:  פיתוח תיירות בנגב
 מדינה:  ישראל
 
המנהלה לפיתוח התיירות בנגב הייתה עמותה ממשלתית. מעמד עמותה ממשלתית דומה, אך לא זהה, למעמדה של חברה ממשלתית,שהוקמה בשנת 1989 לתקופה קצובה, כדי לפתח תשתיות תיירותיות בנגב.
פתח הדבר

בחודש מרץ 1988 התקבלה בממשלת ישראל החלטה שקרויה "נגב 7". עיקרי ההחלטה היו כדלקמן: "1. ממשלת ישראל החליטה להכיר בפיתוח הנגב כנושא בסדר לאומי גבוה; 2. הוחלט כי מענק בגובה 38% מערך ההשקעה יוענק לפרויקטים תיירותיים באזור הנגב אשר יאושרו על פי החוק לעידוד השקעות הון ב-5 השנים הבאות; 3. יו"ר ועדת השרים לעניין פיתוח הנגב, ביחד עם שר התיירות ושר האוצר, יפעלו למצוא מקורות תקציביים לפיתוח התשתית התיירותית בנגב, ולשיווק התיירות לנגב בסך 30 מיליון דולר ל-5 שנים, מהם יוקצו בשנת 1989 סכום של 5 מיליון דולר; 4. הוחלט להקים מנהלה אזורית לפיתוח התיירות בנגב, לצורך ריכוז המשאבים וייעול הטיפול בפיתוח וקידום מזורז של התיירות בנגב; 5. הוחלט כי ביצוע התקציב יהיה בהתאם לתוכנית אופרטיבית שתוכן על ידי המנהלה ותאושר על ידי משרד התיירות".
פעילות המנהלה > פיתוח פיזי ושיווק

למנכ"ל המנהלה לפיתוח התיירות בנגב התמנה זאב (זורקין) טמקין, עד אז מנהל אגף תכנון ופיתוח של רשות שמורות הטבע, וחבר בהנהלתה המרכזית. פעילות הפיתוח על ידי המנהלה בראשותו שהחלה בשנת 1989, שיקפה את יעדי הפיתוח כפי שהוצגו ב"תוכנית לפיתוח התיירות בנגב 1989", אשר הוכנה על ידי גדי כהן ויצחק טישלר. התכנית כללה את כל מרחב הנגב, מקו רוחב 90 ודרומה, דהיינו: תחום המועצות האזוריות אשכול; בני שמעון ודרום הר חברון; ועד למועצה האזורית חבל אילות; ובכלל זה הזיקה התיירותית בין העיר אילת למועצה אזורית חבל איילות. תוכנית זו הציגה את הפוטנציאל התיירותי הטמון בנגב והציעה סדרי קדימויות לפיתוח תשתיות ואתרי ביקור, שיהוו מנופים לפיתוח התיירות בנגב. ריכוז המאמץ בפיתוח התשתית התיירותית הפיזית בנגב תוך גיבויו בפעילות שיווקית, הניב השקעות ופעילות של גורמים ציבוריים נוספים בנגב בשיטה של "מימון תואם" שמביא לאפקט מכפיל של השקעות. כל אלה אִפשרו הבשלת המיזמים העסקיים בנגב הכוללים מתקני אכסון ואטרקציות תיירותיות שונות. התכנית, שעודכנה מידי שנת עבודה, כללה שילוב בין פיתוח פיזי של המרחב התיירותי לפעולות שיווק תיירות במגוון תחומים: הן לתיירות הפנים והן לתיירות הנכנסת; סיוע למיזמי תיירות עסקיים ופעולות לטיפול והכשרת כח אדם בתיירות בנגב.
תחום הפיתוח הפיזי בפועל כלל הנגשת אתרי ביקור רבים בנגב לקהל רחב של מבקרים, הקמה והעשרה של אטרקציות תיירותיות וסיוע בתשתיות הנדסיות הנדרשות לקיום מיזמים עסקיים בנגב. המענק המוגדל לעסקי התיירות בנגב, אשר נקבע בהחלטת הממשלה, הביא, בין היתר, להכפלת מוקדי האכסון בעין בוקק בחבל ים המלח ולהקמה על ידי קבוצת "ישרוטל" של המלון הראשון במצפה רמון (מלון "פונדק רמון").
השיווק התיירותי התמקד הן בתיירות הפנים במגוון רחב של פעילויות ובהם אירועי תיירות בהיקף חסר תקדים שנערכו בנגב ובחשיפה של המדבר הישראלי לתיירות נכנסת. בנוסף, ארגון והפקה של פעילויות בחגים, באתרי תיירות ספציפיים ובכל שטח הנגב כגון: "אוצר הנגב" – משחק בסגנון "חפש את המטמון", נושא פרסים יקרי ערך, ועל בסיס כתבי חידה שחיבר דן חמיצר, הביאו לחשיפה חסרת תקדים לפעילות התיירותית בנגב ולבואם של אלפי אנשים מכל רחבי הארץ, לקחת חלק באירועים ולבקר באתרי התיירות. הסלוגן של פעילות זו היה: "נגב זה אי אפשר לעמוד".
בין השנים 1989 - 1992 סך כל ההשקעה של המנהלה לפתוח התיירות בנגב הגיעה לכדי 21 מיליון ש"ח, ואלה הניבו השקעות ציבוריות נוספות של השותפים בהיקף של כ־50 מיליון ש"ח, ובסך הכל 71 מיליון ש"ח בתקופת הנעה של כשלוש שנים. עובדה זו, והפיתוח שנלווה לכך, הביא לצורך בעדכון התכנית משנת 1989. זו הוגשה ב־1992, והיוותה את המסגרת להמשך פעילות הפיתוח. ואכן, פעילות המנהלה המשיכה בהיקפים דומים גם אחרי 1994, השנה בה עזב המנכ"ל הראשון שפנה לפרקטיקה תכנונית פרטית, והוחלף על ידי סגנו, דני מעיין איש ערד.
פעילות המנהלה > הכשרת כח אדם בתיירות וחונכות עסקית

במהלך שלוש השנים הראשונות של פעילות המנהלה, התברר שנושא הכשרת כ"א בתיירות בנגב אינו מטופל על ידי גוף כלשהו. הוחלט שיש לגבות את פיתוח התיירות בנגב בהכשרת כח אדם מתאים מקרב תושבי הנגב, ועל פי תחזית התפתחות וגידול עסקי התיירות במוקדים השונים של הנגב, כולל המלונאות באילת. בראשית 1992 התבצע סקר צרכים של הכשרת כח אדם לחמש השנים הבאות, והוכנה תוכנית רב שנתית להקמת מערכת להכשרת כח אדם בתיירות בנגב. זו התבססה על חמישה נדבכים:
הקמת מרכז הכשרה למקצועות המלונאות במרכז הקליטה בערד, כמענה לצורכי ההכשרה בתחום המלונאות בצפון הנגב ואזור ים המלח - ערד.
הקמת מערך לליווי וחונכות עסקית בתיירות, כמענה לצורכי ההכשרה (בעיקר ניהוליים, אך גם תפעוליים) בעסקי התיירות הפריפריאליים.
הקמת מחלקה לניהול תיירות ומלונאות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, כמענה לצורכי ההכשרה לכוח אדם בכיר ובכיר למחצה בענף התיירות בכל הארץ.
בניית קורס מורי דרך לסיורי מדבר, כמענה לצורכי ההכשרה למוצר התיירותי המדברי, שהביקוש לו נמצא בסימן עלייה מתמדת, והפעלתו בתדירות קבועה.
הפעלת מערכת של קורסים, סדנאות והשתלמויות לצרכים אד-הוק, שמאותרים תוך כדי עבודה שוטפת (ניהול, שיווק, מזון ומשקאות, איכות שירות, שימוש ביחסי ציבור וכיוצא בזה).
התכנית על נדבכיה, התממשה ופעלה עד סיום "המנדט" של המנהלה בשנת 1998, עת התמזגה עם "הרשות לפיתוח הנגב".
ראו גם

רון אבני, 2001. פיתוח התיירות בנגב. בתוך: אריאל - כתב עת לידיעת ארץ ישראל, 150 - 151 (עורכים: גבריאל ברקאי ואלי שילר), חשון תשס"ב, עמ' 35 - 42..
ביאורים

↑  על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מס' 6.5100 (60.007א) משנת 1988: "עמותות ליד משרדי ממשלה - נוהל לשיתוף פעולה בין משרדי ממשלה לבין עמותות" סעיף א 1) "הממשלה, לצורך מילוי תפקידיה, מעדיפה לעיתים לבצע פעולות שונות שלא על ידי משרדי הממשלה במישרין...... לעיתים, יש צורך בהקמת עמותות.... לשם ביצוע פעולה במסגרת תפקידי הממשלה או פעולה אחרת שאין הממשלה מחויבת לעשותה, אך יש לה אינטרס שתיעשה"
↑  ארגון פעילויות בחגים באתרי תיירות ספציפיים ובכל שטח הנגב כגון: משחקי "מחפשים את המטמון" נושאי פרסים יקרי ערך, על בסיס כתבי חידה שחיבר דן חמיצר, הביאו לחשיפה חסרת תקדים לפעילות התיירותית בנגב, ורבים הגיעו מכל רחבי הארץ להשתתף ולחזות בפעילויות שהוצעו.
↑  כגון "הסוכנות היהודית", "רשות שמורות הטבע" דאז, "רשות הגנים הלאומיים" דאז (בטרם התמזגו), "הקרן הקיימת לישראל", "רשות העתיקות" ועוד.
↑  סלוגן שנלקח מהדמות הקומית "יאצק", שגולמה על ידי שלמה בראבא.
↑  התקיימו קורסים ספורדיים של משרד העבודה, אך לא מתוך ראיית פיתוח איסרטגי לגיבוי ההתפתחות העתידית של עסקי התיירות בנגב.
הערות שוליים

↑  תוכנית לפיתוח התיירות בנגב 1992 - 1997. המנהלה לפיתוח התיירות בנגב, דצמבר, 1992, עמ' 8.
הכביש המכושף

מבט על הכביש המכושף מטיילת ארמון הנציב
הכביש המכושף מונקטון קנדה
הכביש המכושף הוא קטע כביש מפורסם בירושלים, מתחת לארמון הנציב, בתחומי השכונה הערבית ג'בל מוכבר.
הכביש זכה לכינויו הייחודי מכיוון שכאשר עוצרים את המכונית באמצע כביש זה, היורד מפסגת ההר לעבר מדבר יהודה, ומשחררים את בלמיה, מבחינים בתופעה מעניינת: המכונית נראית כאילו היא נעה לכיוון מעלה, אף שעליה לנוע מטה בהתאם לכוח הכבידה, אותו הדבר גם כאשר שופכים מים על הכביש והם נראים כעולים במעלה הכביש במקום לרדת. התופעה הפכה חלק מן ההווי של תושבי ירושלים ואטרקציה למבקרים.
תופעה דומה מתרחשת באחד הכבישים בגליל, ליד עמוקה.
הסבר התופעה

למעשה, התופעה אינה אלא אשליה אופטית. הזווית בה נסלל הכביש ביחס לנוף יוצרת את התחושה כי שיפוע הכביש הוא כלפי מעלה, כאשר למעשה הדבר הפוך, ושיפוע הכביש הוא דווקא כלפי מטה. האדם הצופה מן המכונית בנוף, מסיק כי הנוף הוא הישר ולכן רואה את המכונית נוסעת למעלה, אך למעשה, כאשר הוא משחרר את הבלמים, המכונית נעה כלפי מטה, בהשפעת כוח הכבידה.
כבישים "מכושפים" נוספים בארץ ישראל

ישנם מספר כבישים נוספים בארץ ישראל שגם ביחס אליהם נטען כי קיימת אשליה אופטית דומה:
הכביש ליד מושב אליפלט, מספר קילומטרים לפני ראש פינה.
כביש באזור רמת הגולן, אחרי קצרין ולכיוון גשור.
אחד הכבישים בגליל, ליד עמוקה
הכניסה לכביש המהיר מבית שמש לכיוון שער הגיא.
כביש באזור אילת, אחרי הכניסה לכביש שמוביל לבסיסים חיל הים ובדיוק לפני השלט מ.ק 24 מצד ימין.
ראו גם

מערבולת אורגון
הערות שוליים

↑  רון פלד, יהודי, נוצרי ומוסלמי טיפסו על הר, באתר ynet, 2 בדצמבר 2005
↑  הכביש המכושף בגליל, youtube

הכביש המכושף בגליל, youtube, סרט שני
המערכת לפעולות חקירה מבצעיות

המערכת לפעולות חקירה מבצעיות הוא שמה הרשמי של מערכת SORM (מרוסית: Система Оперативно-Розыскных Мероприятий) המהווה מערכת האזנה, ציתות ופיקוח על כלל רשת התקשורת ברוסיה ובכללה גם טלפון ואינטרנט ומסייעת לממשל בסינון תכנים באינטרנט.
המערכת הוקמה בשנת 1996 בשיתוף פעולה בין שירות הביטחון הפדרלי והסוכנות הפדרלית למידע ולתקשורת ממשלתית ומתחילה יועדה לשמש את ארגוני הביון ושירותי הביטחון ברוסיה לפקח ולצותת על מערכת הטלפון במדינה.
מאז שנת הקמתה שימשה המערכת שבעה שירותי אכיפת חוק וביטחון כדוגמת שירות הביטחון הפדרלי, משטרת המס הפדרלית, משרד הפנים, משטרת רוסיה, שירות האבטחה הפדרלי ושירות משמר הגבול הפדרלי והשירות הפדרלי ללוחמה בסמים).
המערכת שודרגה מספר פעמים וכללה את מערכת SORM-2 ששימשה לפיקוח כללי על רשת האינטרנט.
מאז 2014 פועלת מערכת SORM-3 המשמשת לפיקוח על האינטרנט ועל רשתות חברתיות ושירותי דואר אלקטרוני ברוסיה.
כיום משמשת המערכת את:
שירות הביטחון הפדרלי ושירות משמר הגבול הפדרלי
משרד הפנים ומשטרת הפדרציה הרוסית
שירות האבטחה הפדרלי
ראו גם

הסוכנות הפדרלית למידע ולתקשורת ממשלתית
מתקן המודיעין לורדס
פריזמה (תוכנית ביון)
סואו"ד
פרנצ'לון
אשלון
תיכונט ע"ש אלתרמן

| --- | --- |
חצר בית הספר
חצר בית הספר
 בית ספר תיכון
 על שם:  נתן אלתרמן 
 תקופת הפעילות:  2012–הווה (כ־12 שנים)
 מייסדים:  רם כהן
 התמחות:  מרכז מחקר ופיתוח, מתחם רובוטיקה
 מגמות:  חמד"ע (פיזיקה, כימיה ומדע חישובי), מדעי החברה, קולנוע, מדעי המחשב, פילוסופיה יהודית, אזרחות חברה וכלכלה, ערבית, היסטוריה, חינוך סביבתי, צילום, ביולוגיה, תכנון וחדשנות עירונית.
 שכבות לימוד:  ז - יב
 מספר כיתות:  41
 בעלי תפקידים
 מנהלת:  ניצה חן
 באחריות:  עיריית תל אביב יפו, מנהל החינוך
 סגל:  120
 תלמידים
 :  1,400
 מיקום
 מיקום:  תל אביב-יפו
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°07′57″N 34°47′43″E﻿ / ﻿32.1325°N 34.7953°E﻿ / 32.1325; 34.7953
 אתר בית הספר
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) תיכונט ע"ש אלתרמן(למפת גוש דן רגילה) תיכונט ע"ש אלתרמן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תיכונט ע"ש אלתרמן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תיכונט ע"ש אלתרמן  he תיכונט ע"ש אלתרמןhe תיכונט ע"ש אלתרמןמפת  צפון __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ רמת השרון (in English: Ramat HaSharon), __ הרצליה (in English: Herzliya) ממזרח: __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva), __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
תיכונט ע"ש אלתרמן הוא בית ספר תיכון בתל אביב-יפו שהוקם בשנת 2012. בית הספר ייחודי בהיותו "תיכון ללא נייר", אשר כל התכנים וחומרי הלימוד בו נמצאים ב"ענן" והם ממוחשבים בלבד. בית הספר מונה כ-1,400 תלמידים וכ-100 מורים ואנשי צוות.
תולדות בית הספר

תיכונט ע"ש אלתרמן נוסד ביוזמתו של רם כהן, שניהל בעבר את תיכון עירוני א' לאמנויות ואת בית הספר היסודי הירדן בעיר תל אביב. בתוך בית ספר מיושמת פדגוגיה חדשנית. בבית ספר זה נהוג ללמוד בקבוצות, לעבוד במרחבים פתוחים, להשתמש במשאבי אינטרנט, לעבוד על קבצים משותפים ותוכנות פתוחות ועוד. את סביבת הלימוד הווירטואלית של תיכונט מספק המרכז לטכנולוגיה חינוכית. בית הספר מיישם סביבת לימוד וירטואלית בעזרת מחשבים וטאבלטים מה שהופך את תיכונט לבית ספר הראשון שהוא "תיכון ללא נייר" אשר בו כל התכנים וחומרי הלימוד נמצאים על "ענן" והם דיגיטליים בלבד.
בית הספר מדגיש שלושה ממדי חינוך: חינוך הומניסטי, חינוך פוליטי ופלורליסטי. בתיכונט משולבים מספר מורים מוסלמים גם בעמדות ניהול. בבית הספר קיים מרכז מחקר ופיתוח אשר מטרתו לאפשר תשתית ומרחב עשייה יזמית לתלמידים.
בית הספר מקיים שותפות עם מכללת לוינסקי לחינוך בהכשרת פרחי הוראה. צוות המחקר והפיתוח מלווה את הכשרת המורים ומסייע לקידום היוזמות משלב הפיילוט ועד להטמעה מערכתית ואף הפצה מחוץ לתיכון. כל פיתוח מלווה במחקר, הערכה ובקרה פנימיים. צוות המחקר והפיתוח מקפיד על שיתופי הפעולה עם גופים יזמיים (כמו מט"ח, מיקרוסופט, יחידת המודיעין של צה"ל ועוד).
תולדות בית הספר > מנהלי בית הספר

משנת 2012 ועד 2022: רם כהן
משנת 2022 ועד היום: ניצה חן
נבחרת הרובוטיקה

למידת תחומי הרובוטיקה והטכנולוגיה מתקיים במרכז טכנולוגיה ומדעים ע"ש ג'ודי וג'וש ווסטון המשתרע על כ-300 מטר רבוע בקומת הקרקע של בית הספר. בבית הספר פועלות נכון לשנת הלימודים תשע"ו 4 נבחרות רובוטיקה המתחרות בתחרויות של ארגון First, בנוסף בית הספר מארח כנסים ותחרויות רובוטיקה שונות. נבחרות הרובוטיקה של בית הספר פועלו בשם "Makers Anonymous". בשנת תשעז שונה שם הקבוצה ל-"Makers Assemble". נבחרות הרובוטיקה כוללות כ-100 ילדים מהתיכון וחטיבת הביניים.
בנוסף לנבחרות רובוטיקה המתחם כולל גם מדפסות תלת־ממד המאפשרות למידה של אחת הטכנולוגיות המובילות של המאה ה-21. במתחם סדנאות עבודה בתחום הנדסת המכונות והאלקטרוניקה. בשנת תשע"ז החלה מחלקת הרובוטיקה בפרויקט משותף עם חברת מיקרוסופט העולמית, בהדפסת כפות ידיים מלאכותיות לילדים הנולדים ללא כף יד במסגרת הפרויקט 'תנו לי יד בתלת מימד'.
הוראה ופרויקטים חינוכיים

בתיכונט משלבים במגוון תחומי לימוד מיומנויות יזמיות שמאפשרות לתלמידים להתנסות בייזום פרויקטים והובלתם מהלכה למעשה. בקורס אחריות לישראל 2048 במסגרת השכלה כללית נדרשים התלמידים ליזום פרויקטים לחיזוק אחריות ציבורית. במסגרת מגמה ייחודית של חדשנות אורבנית מתבקשים התלמידים לקדם מענים לאתגרי עיר העתיד. בנוסף הוקמה נבחרת "יזמי העתיד של תיכונט" המונה 24 תלמידים שלומדים כיצד ליזום חברות הזנק משלב ראשוני ביותר ועד לאב טיפוס משמעותי.
המבנה והסביבה

מבנה בית הספר כולל "חדרים שקופים" - מרחבים להתכנסות של קבוצות למידה שיתופיות ולמידה מחוץ לכיתה. בבית הספר קיימת ספרייה גדולה, אודיטוריום המכיל 310 מקומות ישיבה, אולם ספורט בעל 1,000 מקומות ישיבה המשמש לאירועי ספורט ומופעים, מגרשים מתקדמים וחצר. המבנה זיכה את מתכנניו בפרס רוקח לאדריכלות לשנת 2015. מנימוקי ועדת השופטים: "התיכון מציע תפישה של בית הספר פתוח היוצר סינרגיה בין בית הספר לבין המבנים סביבו". בשל מבנהו הייחודי של בית הספר התקיימו בו אירועי צבע טרי ב-2012 וב 2015.
התלמידים הקימו בחצר גינה חקלאית.
בצמוד לבית הספר תיכונט קיימת שלולית חורף שבה מגוון רחב של מיני בעלי חיים וצמחים, מהם הנמצאים בסכנת הכחדה בישראל. תלמידי תיכונט שולבו בתהליך השיקום שבוצע בבריכה והיא משמשת אותם כהזדמנות ללמידת חקר, לנופש ולחזרה לטבע.
מגמות הלימוד בבית הספר

מגמות הלימוד בתיכונט הן: תקשורת, חמד"ע (פיזיקה, פיזיקה מחקרית, כימיה ומדע חישובי), ביולוגיה, מדעי המחשב, מדעי החברה, קולנוע, מחשבת ישראל, אזרחות חברה וכלכלה, ערבית, היסטוריה. בשנת תשע"ז נפתחה מגמת תכנון עירוני ואדריכלות.
הערות שוליים

↑  פוסט, בעמוד הפייסבוק של מינהל החינוך בעיריית תל־אביב-יפו, 25 באוגוסט 2022
↑  פדגוגיה חדשנית
↑  מירב שלמה־מלמד, ת"א: המורה הערבייה שמלמדת דו קיום, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 24 באוקטובר 2015
↑  יונתן קנטי, הצצה ראשונה לתיכון החדש בצפון תל אביב, באתר nrg‏, 2 במאי 2012
↑  נעמה ריבה, זוכי פרס רוקח 2015: אליקים (תיכונט) ואורית מילבואר אייל (גני שפירא), באתר Xnet‏, 21 ביוני 2015
↑   צפריר רינת, להחזיר את הבריכות לתל אביב, באתר הארץ, 3 באפריל 2014
תמר מייזלס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1969 (בת 55 בערך) תל אביב, ישראל 
 ענף מדעי:  מדע המדינה 
 מקום לימודים:  בייליול קולג' 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב 
 
תמר חנה מייזלס גנז (נולדה בשנת 1969) היא פרופסור בבית הספר למדע המדינה, ממשל ויחסים בינלאומיים בפקולטה למדעי החברה באוניברסיטת תל אביב באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה

מייזלס היא בתם של אנדרו מייזלס, כתב לענייני חוץ ושדרן, ומרתה כתבת לענייני צרכנות בג'רוזלם פוסט שעלו מארצות הברית לישראל. יש לה שתי אחיות נוספות, רות ויהודית.
מייזלס סיימה לימודי תואר ראשון ושני במשפטים באוניברסיטת תל אביב ולימודי דוקטורט במחשבה מדינית בבייליול קולג' באוניברסיטת אוקספורד בשנת 2000. היא חוקרת תיאוריה פוליטית של זכויות טריטוריאליות, מדינת לאום מדינתית ושאלות פילוסויפיות הנוגעות לטרור.
מייזלס ידועה בשל ההגדרה שלה לטרור: "רצח רנדומלי בכוונה תחילה של חסרי הגנה, בכוונה להשרות פחד בלב באוכלוסייה האזרחית כאסטרטגיה להישגים פוליטיים. היא כתבה על המורכבויות שבפנייה לחוק הבינלאומי בנוגע לטרוריסטים שהם אינם חיילים וגם לא אזרחים.
חתמה על מכתב הפרופסורים והדוקטורים כנגד חוק המאגר הביומטרי.
ספרים פרי עטה

Territorial Rights (2009)
The Trouble with Terror: Liberty, Security and the Response to Terrorism (Cambridge University Press, 2008)
"Historical Rights" to Land (1999)
מאמרים

לחשוב-מחדש-על-כללי-המלחמה פורסם בתאריך - 25-פברואר-2019
Meisels, Tamar (2009). "Defining terrorism – a typology". Critical Review of International Social and Political Philosophy. 12 (3): 331–351. doi:10.1080/13698230903127853.
Meisels, Tamar (2008). "Torture and the Problem of Dirty Hands". Canadian Journal of Law & Jurisprudence. 21: 149–173. doi:10.1017/S0841820900004367.
Meisels, Tamar (2007). "Combatants – Lawful and Unlawful". Law and Philosophy. 26: 31–65. doi:10.1007/s10982-005-5917-2.
Meisels, Tamar (2006). "The Trouble with Terror: The Apologetics of Terrorism—a Refutation". Terrorism and Political Violence. 18 (3): 465–483. doi:10.1080/09546550600752030.
Meisels, Tamar (2005). "How Terrorism Upsets Liberty". Political Studies. 53: 162–181. doi:10.1111/j.1467-9248.2005.00522.x.
Meisels, Tamar (2004). "Targeting Terror". Social Theory and Practice. 30 (3): 297–326. doi:10.5840/soctheorpract200430320.
Meisels, Tamar (2003). "Can Corrective Justice Ground Claims to Territory?". Journal of Political Philosophy. 11: 65–88. doi:10.1111/1467-9760.00167.
Meisels, Tamar (2003). "Liberal Nationalism and Territorial Rights". Journal of Applied Philosophy. 20: 31–43. doi:10.1111/1468-5930.00233.
הערות שוליים

↑  דף המרצה של פרופסור מייזלס באתר אוניברסיטת תל אביב
↑  אלה לוי-וינריב, ‏"בתיקי גירושים היום יש שימוש מוגזם ב'ניכור הורי'. ממהרים לשלוף את הקלף הזה", באתר גלובס, 14 בדצמבר 2019
↑  Do Israeli jails prepare prisoners for peace?
↑  THE TROUBLE WITH TERROR: THE APOLOGETICS OF TERRORISM -- A REFUTATION
↑  מכתבי המדענים והאקדמאים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265239005171  BnF: cb15990675t (data)  ISNI: 0000 0001 1674 3712  LCCN: n2006050223  NKC: jo20211105358  NTA: 290973759  SUDOC: 145782395  VIAF: 75743335   WorldCat (עם VIAF): 75743335 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "תמר מייזלס".