stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הטבח ביהודי יורק
רקע

בימי הביניים פעלה בעיר יורק קהילה יהודית מבוססת. ההגבלות על היהודים ועיסוקיהם היו רבות, ובין העיסוקים הבודדים שהיו מותרים ליהודים הייתה חלפנות כספים והלוואה בריבית, שהייתה אסורה לנוצרים. באמצעות מערכת הכספים שלוו יהודי יורק מבעלי הון ואצולה, והלוו לתושבים הנוצרים ולאצולה, והריבית על הלוואות אלה, נוצר הון זמין לצורכי בית המלוכה והממלכה; כמו כן, הוזרם כסף רב לקופת המלוכה באמצעות מיסים על הריבית שהיו היהודים גובים. בית המלוכה ניצל את התלות של האצילים בו - דרך היהודים - לשם שליטה בכלכלה הפיאודלית באזור. המצב ליבה שנאה כלפי היהודים מצד האצולה שהייתה תלויה בחסדיהם; אולם כל עוד המלך נוכח באי, הייתה האצולה מנועה מלפעול כנגד היהודים. למעשה, האצולה איימה להתמרד בכל רגע, כלפי בית המלוכה במכלול נושאי חלוקת השליטה בממלכה; עד שלבסוף המתיחות הובילה לחתימת המגנה כרטה.
בתקופה שבין מסע הצלב השני והשלישי, ולאחר שבשנת 1187 ספגו הנוצרים תבוסה בקרב קרני חיטין מול צלאח א-דין, הם ניסו לכבוש את ירושלים מידי המוסלמים, ובשנת 1190 החליט ריצ'רד לב הארי, מלך אנגליה, להצטרף למסע הצלב השלישי, ובכך הוסר המחסום האחרון שמנע מהאצולה לשפוך זעמם על היהודים.
אירועי הטבח

בערב שבת הגדול, יום ז' בניסן, ה-16 במרץ 1190, החל המון, בהנהגת כמרים ואצילים, לפרוע בבתי היהודים וברכושם, ולפגוע בגופם. רבים מיהודי העיר ובראשם אחד מתלמידיו של רבינו תם - רבנו יום טוב בר יצחק מיואני - נמלטו והתבצרו במצודת קליפורד שבעיר. היהודים ביקשו את עזרתו של מפקד המחוז, והפקיד האחראי מטעמו הסכים ליטול אחריות על היהודים - אך לזמן מועט בלבד; מפקד המחוז נכנע ללחץ הנוצרי, ולאחר שהסתיימה ביזת הרכוש התכנס ההמון סביב המצודה, וצר עליה. ליהודים ניתנה הברירה להתנצר או למות. ובינתיים רבי יום טוב בר יצחק, שמונה זמן מה לפני כן לרב הקהילה, פנה ליהודים והזכיר להם מעשי אבותיהם שקידשו את השם בנסיבות דומות בשו"ם. שמעון דובנוב שם בפיו את הנאום הבא:
”אלוקי אבותינו, מי יאמר לו מה תעשה?! הוא המצווה עלינו היום למות על תורתנו, והנה המוות עומד בפתח. מובטחני כי אינכם חושבים, חס וחלילה, לעזוב את התורה הקדושה בשביל שעה קלה של חיים, ולבחור לכם גורל יותר קשה לאנשי כבוד מן המוות, לחיות כבוגדים, תלויים ברחמי האויבים הזדים ונתונים לכלימת עולם. והנה, הואיל והבורא דורש מאיתנו היום להשיב את החיים אשר מסר לנו, הבה נמסרם לו במו ידינו, והרי רבים מבני עמינו ידעו לעשות כדבר הזה בימי הגזירות”
לאחר שסיים רבי יום טוב בר יצחק את נאומו, אלו מבין היהודים המתבצרים שלא הסכימו הורשו לעזוב. השוהים הציתו את המגדל, שהיה עשוי באותה תקופה מעץ, עליהם, ונפנו להרוג את נשיהם וילדיהם; על פי המסופר, נותר רבי יום טוב אחרון, והוא היה היחיד שנאלץ לטרוף את נפשו בכפו. מעטים מהיהודים הצליחו להימלט, ונרצחו בידי ההמון המתפרע. בפוגרום נספו לפי אחת העדויות כ-150 יהודים.
בעקבות הטבח זעם ויליאם דה לונגשאם, שליט הממלכה בהיעדרו של ריצ'רד, על הפגיעה בכבוד המלוכה שהיהודים היו תחת הגנתה. הוא הגיע ליורק והטיל קנסות כבדים על 52 אזרחים בכירים בעיר, וגירש את מנהיגי המהומות, שהיו כולם בעלי חוב ליהודים.
עדויות היסטוריות

עדות נוספת לטבח נכתבה על ידי רבי אפרים מבונא, שכתב על כך בספרו "ספר הזכירה":
”אחרי כן, בשנת תתקנ"א (1191), קמו טועים על עם ה' בעיר אברווך (יורק) אשר באנגלטירא (אנגליה) בשבת הגדול, ועת הנס נהפך לאונס ולעונש. ויברחו אל בית התפילה, כי סיברו כי שמה בית מנוס. ויעמוד הרב ר' יום טוב וישחט ס' נפשות. וגם אחרים שחטו... ויש מהם שנשרפו על יחוד בוראם. ויהי מספר ההרוגים והשרופים כק"ן (בגימטריה: 150) נפשות קדושים, ואת בתיהם הרסו. ויבוזו זהב וכסף וחמדת ספרים אשר כתבו לרוב, נחמדים מזהב ומפז רב, אשר אין כערכם בנוי וביופי, והביאום לקולוניא ולשאר מקומות ומכרום ליהודים.”
השפעות

רבי יוסף מקרטרש חיבר קינה בשם "אלוהים בעלונו זולתך אדונים", וסופד בה לרבנו יום טוב בר יצחק: ”נאספו למשמר ואשר עמנו אך השר הצר והצר לימינו. ונאמר בידו קימנו, ויאמרו לא כי על יום טוב באנו. סין ועוקר הרים למישור שם עקוב, על פה וספרים במוקשים לא ינקוב. ישכון לבטח בשרו לא ירקוב, מה טובו אוהליך יעקב.”
הקהילה היהודית התחדשה מספר שנים לאחר הטבח אך היא באה לקיצה מאה שנה מאוחר יותר, ב-1290 עם גירוש יהודי אנגליה, שנותר בתוקף עד למאה ה-17.
מאז אותו פוגרום קיבלו על עצמם יהודי אנגליה שלא ללון בעיר יורק, ומנהג זה מוזכר אף בספרי הלכה שונים, למשל בשאלה שנשאל הרב יצחק זילברשטיין: ”ישנה עיר באנגליה שקורים לה "יורק", ויש עליה חרם קדמון, שלא ילין שם איש יהודי, כי אנשי העיר טבחו שם מבעלי התוספות, [ושמעתי שהגאון ר' לייב גורביץ זצ"ל ביקש מתלמידיו, שכשהרכבת בו נסע תעבור בעיר יורק, יעירו אותו משנתו, כדי לא לעבור על החרם]” לפחות בקרב יהודים דתיים, המנהג נהוג עד עצם היום הזה, כשיהודים רבים העוסקים במסחר בעיר יורק, נוסעים לפרבר מרוחק מן העיר ללון, ושבים בבוקר לעבודתם[דרוש מקור].
בשנת 1978 הוצב במצודת קליפורד שלט המנציח את האירוע.
ראו גם

גירוש יהודי אנגליה
הערות שוליים

↑  שמעון דובנוב, דברי ימי עם עולם, דברי ימי עם עולם: מראשית הגולה באירופה עד סוף מסע הצלב - עמוד 175
1 2  The massacre at Clifford’s Tower, באתר מורשת אנגליה
↑  הערך יורק, באתר האנציקלופדיה היהודית
↑  אברהם מאיר הברמן (עורך), ספר "גזירות אשכנז וצרפת", ירושלים, תש"ו, עמ' קכז
↑  "גזירות אשכנז וצרפת" עמ' קנ"ב
↑  הרב יצחק זילברשטיין, "חשוקי חמד" נדרים דף פג עמוד ב, ר"ן ד"ה אלמא
מצודת קליפורד בה התבצרו היהודים, באותה עת היא הייתה בנויה עץ
ה'שצ"ג

ה'שצ"ג (5,393) ובקיצור שצ"ג – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 1632, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 1633.
המולד של תשרי חל ביום שלישי, 12 שעות ו-1014 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים.
זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 16 במחזור העיבור ה-284. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 17 (סימנה יזלגא) במחזור השמש ה-193.
שנה זו היא שנת 1,564 לחורבן הבית, ושנת 1,944 לשטרות.
נולדו

י"א בכסלו - ברוך שפינוזה, פילוסוף יהודי (נפטר ב-ה'תל"ז).
נפטרו

י"ג באב - רבי נתן נטע שפירא רב ומקובל בפולין, מחבר ספר מגלה עמוקות (נולד בה'שמ"ה).
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
ברוך שפינוזה
היסטוריה של עם ישראל
הכוכב הירוק

| --- | --- |
 סוגה:  סדרות טבע
 יוצרים:  BBC
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 שפות:  אנגלית 
 מספר פרקים:  5
 הפקה
 מפיק:  דייוויד אטנבורו
 אורך פרק:  60 דקות
 שידור
 רשת שידור:  BBC Earth
 תקופת שידור מקורית:  9 בינואר 2022 – 6 בפברואר 2022
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
הכוכב הירוק (באנגלית: The Green Planet) היא סדרת-טבע תיעודית, שהופקה על ידי ה-BBC ב-2022, העוסקת בצמחים ובמערכת היחסים שלהם עם בעלי חיים, בני האדם והסביבה. הסדרה מלווה בהסבריו וגם בהנחייתו של דייוויד אטנבורו.
תוך שימוש בצילום הילוך מהיר, בצילום אוויר ובאסדות מצלמה שתוכננו במיוחד בשם "Triffids", סדרה זו שמה לה למטרה להראות את תנועת הצמחים לאורך תקופות ממושכות, אך מאיצה אותם לזמן אמת. הסדרה בת 5 פרקים, שכל פרק עוסק בעולם צומח ייחודי, שבו הצמחים מנסים לשרוד וכיצד הם עוזרים לסביבתם לשגשג.
פרקי הסדרה

עולמות טרופיים: הפרק הראשון חושף את חייהם התחרותיים הקשים של הצמחים הטרופיים.
"עולמות מים: הפרק השני מתמקד בצמחי מים והשפעתם על הסביבה הימית.
עולמות עונתיים: הפרק השלישי בוחן כיצד מיני צמחים שונים מסתגלים לשינויים עונתיים בסביבתם.
עולמות מדבריים: הפרק הרביעי מתרכז בצמחי מדבר, ויכולות ההסתגלות שלהם לסביבות קשות.
עולמות האדם: הפרק החמישי והאחרון מתמקד ביחסים בין בני אדם לצמחים. הוא חוקר את ההשפעה הסביבתית השלילית של התפתחות האדם, והדרכים שבהן הצמחים הסתגלו לשינויים אלו. הפרק בוחן גם מאמצים ליצור שטחים ירוקים עינויים ולקדם אחריות סביבתית.
הונגריה במשחקים הפאראלימפיים

הונגריה השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים בהיידלברג (1972). היא שלחה לאולימפיאדה ארבעה אתלטים, שהביאו מדליית ארד אחת. הונגריה לא לקחה חלק במשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980), ומאז המשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984) היא משתתפת בכל אולימפיאדות הקיץ.
אולימפיאדת החורף הראשונה בה השתתפה הונגריה הייתה המשחקים הפאראלימפיים סולט לייק סיטי (2002), ומאז היא משתתפת בכל אולימפיאדות החורף למעט המשחקים הפאראלימפיים סוצ'י (2014) מהם נעדרה.
אולימפיאדת השיא של הונגריה הייתה המשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984), בה זכתה ב-28 מדליות, מתוכן 12 מדליות זהב.
פאל סקרש זכה ב-6 מדליות אולימפיות מהם 3 זהב.
מדליות לפי אולימפיאדה > משחקי הקיץ

| אולימפיאדה | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| המשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972) | 0 | 0 | 1 | 1 |
| המשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976) | 1 | 0 | 1 | 2 |
| המשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984) | 12 | 13 | 3 | 28 |
| המשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988) | 0 | 5 | 7 | 12 |
| המשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992) | 4 | 3 | 4 | 11 |
| המשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996) | 5 | 2 | 3 | 10 |
| המשחקים הפאראלימפיים סידני (2000) | 4 | 5 | 14 | 23 |
| המשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004) | 1 | 8 | 10 | 19 |
| המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) | 1 | 0 | 5 | 6 |
| המשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012) | 2 | 6 | 6 | 14 |
| המשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016) | 1 | 8 | 9 | 18 |
| המשחקים הפאראלימפיים טוקיו (2020) | 7 | 5 | 4 | 16 |
| סה"כ | 38 | 55 | 65 | 158 |
מדליות לפי אולימפיאדה > משחקי החורף

| אולימפיאדה | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
המשחקים הפאראלימפיים סולט לייק סיטי (2002): 0
המשחקים הפאראלימפיים טורינו (2006): 0
המשחקים הפאראלימפיים ונקובר (2010): 0
המשחקים הפאראלימפיים פיונגצ'אנג (2018): 0
המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2022): 0
סה"כ: 0
ראו גם

הונגריה במשחקים האולימפיים
הונגריה במשחקים האולימפיים לנוער
ה'שצ"א

ה'שצ"א (5,391) ובקיצור שצ"א – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-7 בספטמבר 1630, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 26 בספטמבר 1631.
המולד של תשרי חל ביום השבת, 6 שעות ו-629 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשה. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים.
זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 14 במחזור העיבור ה-284. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 15 (סימנה טויזא) במחזור השמש ה-193.
שנה זו היא שנת 1,562 לחורבן הבית, ושנת 1,942 לשטרות.
נולדו

כ"ז באלול – רבי וידאל הצרפתי, מורה צדק בפאס, ודיין בבית הדין של יהדות פאס. (נפטר בי"ד בכסלו ה'תס"ד)
נפטרו

ז' בחשוון – רבי בנימין וולף שפירא, דיין וראש ישיבה בפראג ואביו של רבי אהרן שמעון מפראג.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
היסטוריה של עם ישראל
המדריך הישראלי לגידול קנאביס

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  יאיר רביב ופלג פסטיג
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  ספר הדרכה
 הוצאה
 הוצאה בשפת המקור:  גוונים
 תאריך הוצאה:  2016
 מספר עמודים:  260
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 9789655346534
 הספרייה הלאומית:  003887031
 
המדריך הישראלי לגידול קנאביס הוא ספר הגידול הראשון בישראל אשר נכתב על ידי יאיר רביב ופלג פסטיג וראה אור בהוצאת גוונים בפברואר 2016. הספר זכה לתפוצה רחבה במיוחד.[דרוש מקור]
פלג פסטיג הוא איש עסקים ממייסדי רשת חנויות הגינון "הידרושופ". פלג ורביב ראו לנכון לשנות את המודעות ולהעלות את השיח הציבורי על צמח הקנאביס, והחליטו לשתף פעולה ולהקים את "קאנה - העמותה הישראלית לקנאביס אחראי", עמותה ללא מטרות רווח ששמה לה למטרה לפעול לקידום מדיניות צריכה אחראית של קנאביס ושינוי המעמד החוקי של צמח הקנאביס.
הספר כולל גם פרקים העוסקים במאבק לשינוי מדיניות הקנאביס בישראל, היסטוריה של קנאביס בעולם וידע כללי על תהליכים פיזיולוגים של הצמח, פתרון בעיות, שיטות גידול, השקיה ועוד.
הערות שוליים

↑  זה אינו המדריך הראשון בנושא זה בעברית. קדמו לו מדריך הגידול של "סימיסו", שפורסם באתר "המחירון", ומדריכים נוספים שפורסמו במרשתת.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "המדריך הישראלי לגידול קנאביס".
המדרגות הפיניקיות

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מדרגות 
 כתובת:  Viale Axel Munthe 
 מיקום:  אנקאפרי 
 מדינה:  איטליה 
 קואורדינטות:  40°33′23″N 14°13′41″E﻿ / ﻿40.55638889°N 14.22805556°E﻿ / 40.55638889; 14.22805556
 he
 
המדרגות הפיניקיות (באיטלקית: La Scala Fenicia) הן מדרגות חצובות בסלע המובילות מהנמל מארינה גראנדה, של האי קפרי, למעלה למונטה סולארו ובדרכן חיברו בין קפרי ובין אנאקפרי. למרות שם המדרגות, ההנחה היא שהן לא נחצבו על ידי פיניקים, אלא על ידי מתיישבים יוונים במאה השישית או השביעית לפני הספירה.
יש 921 מדרגות עליהן עברו האנשים במשך אלפי שנים, כשהם נושאים מזונות, חפצים שונים, חומרי בניה ואפילו מים, שחסרו בחלק העליון. את נשיאת הדברים עשו, בדרך כלל, הנשים, הגברים עסקו בחקלאות וברעיית בעלי חיים.
עד שנת 1874 המדרגות היוו הקשר היחיד בין אנאקפרי לקפרי - בשנה זו נסללה הדרך הראשונה, דרך צרה ומפותלת. לא תמיד היו יחסים טובים בין תושבי שתי העיירות, קפרי ואנאקפרי. בשנת 1493 פרצה מגפה בקפרי ואנשי אנאקפרי הציבו מחסום בדרך אליהם, שער ברזל כבד. אנשי קפרי באו בלילה, פירקו את השער והטילו אותו לתהום. מה שנשאר זו מסגרת השער, הקרויה "השער המבדיל" (Porta della Differenza). בדרך המדרגות הנמשכת לאורך 1,7 קילומטרים, יש מקום בו נחרטו בסלעים, לצד הדרך, סימני צלב. הדבר נעשה, כדי להרחיק מעולי הרגל רוחות רעות.
הסופר אקסל מונתה מזכיר את המדרגות בספרו מגילת סן מיקלה והיום המדרגות קרויות על שמו, Viale Axel Munthe.
הערות שוליים

↑  קאפרי: במעלה המדרגות הפיניקיות
ה'שצ"ד

ה'שצ"ד (5,394) ובקיצור שצ"ד – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 1633, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 22 בספטמבר 1634.
המולד של תשרי חל ביום השבת, 21 שעות ו-810 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחה. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים.
זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 17 במחזור העיבור ה-284. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 18 (סימנה יחלדז) במחזור השמש ה-193.
שנה זו היא שנת 1,565 לחורבן הבית, ושנת 1,945 לשטרות.
אירועים

י' בחשוון – רבי שבתי סופר מפרעמישלא מגיע לירושלים.
נולדו

רבי יהודה שמואל פרימו, רב ומקובל טורקי ממוצא מצרי, אולי סופרו של שבתאי צבי. בסוף ימיו רב באדריאנופול. (נפטר בה'תס"ח)
נפטרו

כ"ח בתשרי – רבי אפרים זלמן שור, פוסק ומרא דאתרא בבריסק ובלובלין, מחבר "תבואות שור".
ד' באייר – יעקב ב"ש, פרקליט, סוחר ואיש כספים יהודי איש פראג, סוכן החצר של קיסרי האימפריה הרומית הקדושה במהלך מלחמת שלושים השנים וראש הקהל בעירו. נפטר בגלותו בבומסלא.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
היסטוריה של עם ישראל
הונגריה באירוויזיון למקהלות

| --- | --- |
 מדינה:  הונגריה הונגריה
 רשת שידור:  MTVA
 השתתפות ראשונה:  לטביה ריגה, 2017
 זכיות:  0
 השתתפויות:  1
 היעדרויות:  0
 אירוח האירוויזיון:  לא אירחה
 השתתפות אחרונה:  לטביה ריגה, 2017
 
הונגריה נטלה חלק באירוויזיון למקהלות פעם אחת החל מתחילת התחרות ב-2017, כאשר שלחה את "מקהלת הגברים של ברטוק בלה" כנציגתה בתחרות.
היסטוריה

ב-20 במרץ 2017 הודיעה הונגריה כי הם יערכו להופעת הבכורה שלהם בתחרות של 2017.
המקהלות והשירים שייצגו את הונגריה באירוויזיון למקהלות

שורה בצהוב מסמלת ניצחון של המתמודדת באותה תחרות

 שורה באפור מסמלת תחרות בה המתמודדת הגיעה למקום השני

 שורה בחום מסמלת תחרות בה המתמודדת הגיעה למקום השלישי

 שורה באדום מסמלת תחרות בה המתמודדת דורגה במקום האחרון

 שורה בירוק-זית מסמלת תחרות ממנה המתמודדת פרשה או שלא השתתפה לאחר שכבר נבחר שיר
| שנה | מבצע | שירים | שפה | מיקום |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | מקהלת הגברים של ברטוק בלה | "Karádi nóták" | הונגרית | אין |
השדרנים מטעם הונגריה

| שנה | שדרן |
| --- | --- |
2017: מילאן בולה
ראו גם

האירוויזיון למקהלות
הכוכב של לורה (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |
 סוגה:  סדרת טלוויזיה לילדים 
 מדבבים בעברית:  ראו כאן
 ארץ מקור:  גרמניה גרמניה
 שפות:  גרמנית 
 מספר פרקים:  52 
 הפקה
 הפצה:  נטפליקס 
 אורך פרק:  כ-10 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ZDF 
 רשת שידור בישראל:  הטלוויזיה החינוכית הישראלית
 תקופת שידור מקורית:  2002–2011 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
הכוכב של לורה (בגרמנית: Lauras Stern) היא סדרת טלוויזיה גרמנית לילדים, המבוססת על סדרת ספרים בעלת אותו שם מאת קלאוס באומגרט (גר').
בסדרה 3 עונות ו-52 פרקים, כשאורך כל פרק הוא עשר דקות. הסדרה הופקה בין השנים 2002 ו-2011, והוקרנה בתחילה בערוץ הגרמני ZDF. מאז היא מופיעה בשידורים חוזרים בקביעות בערוץ הגרמני KiKa (אנ'). הסדרה שודרה בישראל בדיבוב עברי בטלוויזיה החינוכית החל מ-2003.
תקציר העלילה

לורה היא ילדה בת 7 שעוברת עם משפחתה לעיר. בלילה הראשון בביתה החדש היא מוצאת בחצר כוכב נופל שנפצע, מביאה אותו הביתה ומטפלת בו. הכוכב מתגלה כיצור חי עם כוחות קוסמיים. לורה עוברת הרפתקאות, כשהכוכב המיוחד נמצא לצידה בשמיים.
מדבבים בעברית

בימוי הדיבוב העברי נעשה על ידי טלי סולגניק, והופק על ידי אורית יואלי סנה. את הדמויות דיבבו מיכל צפיר, עידו מוסרי, רמה מסינגר, גליה שפרינג בצר, אורנה כץ, דור צויגנבום ורועי וינברג. את שיר הפתיחה בגרסה העברית ביצעה מיכל צפיר.
היט רב

תכשיר "טייגר באלם" האסייתי, שמגיע בצורת משחה
היט רב (באנגלית: Heat Rub) הוא שם כולל למגוון מוצרים המיועדים להקלה על כאבים הנגרמים מתופעות כדאבת השרירים ומתנת, כאבי שרירים וכאבי ראש הנגרמים מלחץ. הם נקראים כך משום שהם מפיקים הרגשה של חום בתוך אזור השריר אליו הם מסופקים, ובכך עובדים כגורם משכך. מוצרים אלה בדרך כלל מגיעים בצורת משחה, אם כי קיימים גם בצורת אגד מדבק ותרסיס.
הרכיבים העיקריים הפעילים במוצרים אלו הם מנתול, אשר מצר את כלי הדם, מת'יל סליסילייט, אשר משכך כאב ומפחית תחושה באזור הפגוע וקמפור, אשר משפר את זרימת הדם. בנוסף, עשויים להכיל רכיבים אקזוטיים כפלפל קאיין.
מת'יל סליסילייט (אנ'), החומר הפעיל בכמה ממוצרי ההיט רב, רעיל במידה ומשתמשים בו בהגזמה. נוסף על כך, פדים לחימום אינם רצויים בשימוש עם מוצרי ההיט רב מכיוון שהדבר גורם לספיגת יתר של הרכיבים הפעילים במוצר.
מבין המוצרים ניתן למנות את שמן ה"נאמן מואי" (שמן המואי תאי) מתאילנד, "אייסי הוט" ו"מנטולטום" האמריקאים, "טייגר באלם" הסיני, "דיפ היט" האוסטרלי ו"פלקספאואר".
הערות שוליים

↑  טייגר באלם - משחת הפלא הטבעית מהמזרח שכובשת את המערב, באתר Rue Royale, ‏2019-09-13
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
הונגריה במלחמת העולם הראשונה

הונגריה נכנסה אל מלחמת העולם הראשונה כחלק מן האימפריה האוסטרו הונגרית, כאשר ברקע הכניסה למלחמה בעיית המיעוטים הן באימפריה בכללותה והן בשטחי הונגריה.
במהלך המלחמה הצליחו צבאות אוסטריה-הונגריה לכבוש את סרביה ולהדוף פלישה רוסית לשטחם. לאחר הצטרפות רומניה למלחמה לצד מדינות ההסכמה, נסוגו בתחילה הכוחות ההונגרים מפני הרומנים, אך לבסוף התגברו, וכבשו את רומניה כולה. עם זאת, תבוסת האוסטרים באיטליה, והתקדמות צבאות בריטים וצרפתים בסרביה, כמו גם תבוסת בעלת הברית הגרמנית בחזית המערב, הביאו ב-1918 לכניעת צבאות האימפריה, להתפטרות הקיסר, ולסופה של הממלכה הדואלית.
בעיית המיעוטים הייתה עתה הבוערת ביותר. הנשיא האמריקני וודרו וילסון הכריז ב"ארבע עשרה הנקודות" ששימשו בסיס לעמדת מדינות ההסכמה לאחר המלחמה, כי יש לתת אוטונומיה למיעוטים בקיסרות האוסטרו-הונגרית. הונגריה עמדה בפני דרישות טריטוריאליות של היוגוסלבים, הרומנים והצ'כוסלובקים.
ב-16 בנובמבר 1918 הכריז הרוזן מיהאי קארואי על הקמתה של רפובליקה. משטרו של קארוי היה משטר כושל מבחינה מדינית וכלכלית, ולבסוף הוחלף ב-21 במרץ 1919 במשטר קומוניסטי שהנהיג בלה קון. משטרו של קון עמד בפני לחץ חיצוני - פלישה צ'כית ורומנית לשטחה של הונגריה, ופנימי - "צבא לבן" שהתארגן בעיר סגד, בראשות האדמירל מיקלוש הורטי, כנגד המשטר הקומוניסטי. ב-6 באוגוסט כבשו הרומנים את בודפשט וקון נמלט לאוסטריה. לאחר תקופה של "טרור לבן", מעשי זוועה כנגד אנשי השמאל, ופוגרומים באוכלוסייה היהודית, הן מצד הרומנים והן מצד "הצבא הלבן", נכנס הורטי לבודפשט, וקיבל את השלטון, במרץ 1920.
הדרך למלחמה

האימפריה האוסטרו הונגרית בשנת 1914 הייתה סיר לחץ של מיעוטים אתניים, ובה מתחים הן בין העמים השולטים (הונגרים וגרמנים אתנים) והעמים הנשלטים (צ'כים, סלובקים, רותנים (סלאבים מזרחיים), ואלאכים (רומנים אתנים ואחרים), והן בין העמים השולטים ובין עצמם. לעמים הנשלטים לא הייתה כל זכות הצבעה, ולא הייתה כל השפעה על מדיניות האימפריה, הן בשטח מדיניות החוץ והן בשטח מדיניות הפנים. היה ברור כי זהו מרשם לאסון ולקריסה.
ה"פשרה" מ-1867 לפיה יוסדה הממלכה הדואלית, שבה ניתנה להונגרים סמכות מלאה לטיפול בענייניהם הפנימיים והשפעה על מדיניות הקיסרות (לרבות אישור התקציב על ידי הפרלמנט ההונגרי), נראתה עתה לרבים מן האוסטרים כמקח טעות. התלות בהונגרים, ובראש ממשלתם בעל הדעות העצמאיות אישטוון טיסה גרמה לרבים באימפריה להניח כי אם תספח האימפריה לתחומה עמים סלאביים נוספים, ותיצור פדרציה, או מלוכה משולשת, כאשר אל שתי הממלכות הקיימות, אוסטריה והונגריה, תצטרף ממלכה סלאבית, ייפתרו הבעיות הפנימיות והאיזון הפנימי באימפריה יופר לטובתם של האוסטרים.
כמה חברים בממשלה האוסטרית חשו כי מערכה בסרביה תהא הפתרון המושלם לבעיות הפנימיות של האימפריה.
כן היו רבים בהנהגה האוסטרית, ביניהם הקיסר פרנץ יוזף, מודאגים מתסיסת הלאומנות הסרבית בחלקים הדרומיים של האימפריה. ההתנקשות בפרנץ פרדיננד יורש העצר של הקיסרות, ביולי 1914 הביאה עמה את ההזדמנות שאותה חיפשו כמה מנהיגים אוסטרים לבוא חשבון עם הממלכה הסלאבית הקטנה. האוסטרו-הונגרים טענו כי הקושרים בסרייבו חומשו על ידי "היד השחורה" - ארגון טרור סרבי, עם קשרים במעגל מקבלי ההחלטות הסרבי.
בגיבוי גרמני, שלחה אוסטרו-הונגריה לסרביה (ב-23 ביולי 1914) אולטימטום בן 10 נקודות, אשר הסרבים התבקשו להסכים לו תוך 48 שעות. הממשלה הסרבית הסכימה לכל הדרישות מלבד אחת. למרות זאת ניתקה אוסטרו-הונגריה את קשריה הדיפלומטיים עמה (25 ביולי) וב-28 ביולי הכריזה עליה מלחמה, באמצעות מברק שנשלח לממשלה הסרבית. הכרזת מלחמה זו נחשבת לתחילתה של מלחמת העולם הראשונה. ההכרזה נעשתה שלא על דעתו של ראש הממשלה ההונגרי אישטוון טיסה הזהיר, אשר חשש מתוצאות המלחמה, ובמיוחד מהתקפה רומנית על טרנסילבניה, אך משהוכרזה המלחמה נענו ההונגרים לקריאה בהתלהבות. הצטרפותם של הרוסים למלחמה ב-30 ביולי, אך הלהיבה את ההונגרים, אשר פיתחו טינה כלפי הרוסים עוד מהזמן שבו סייע הצאר ניקולאי הראשון בדיכוי המרידה ההונגרית בשנת 1849.
ביטול המונרכיה

עם שהתבררו והלכו ממדי התבוסה, לקראת חודש אוקטובר 1918, החלה התסיסה הפנימית בהונגריה לקבל ביטוי. עוד בקיץ 1917 התפטר ראש הממשלה הדומיננטי טיסה, וממשלות יורשיו היו חסרות את הכישורים להתמודד עם המציאות המורכבת בפניה מצאו את עצמן. ב-17 באוקטובר 1918 הכריז בית הנבחרים ההונגרי על ניתוק מאוסטריה, אם כי עדיין הייתה הונגריה כפופה לאישיותו המלכותית של הקיסר קארוי הרביעי. ב-1 בנובמבר בלחץ ההמון (באירוע שכונה "מהפכת החרציות") מונה הרוזן הליברלי מיהאי קארואי לראש הממשלה ההונגרי. המוניטין שיצאו לקארוי כמתנגד התקיף ביותר למלחמה גרמו לכך שהוא יהיה הדמות שאליה פנה ההמון. כן האמינו ההמונים כי קשריו של קארוי במערב יסייעו לו להשיג תנאים טובים להונגריה במשא ומתן על עתידה הטריטוריאלי והמדיני. ב-3 בנובמבר נחתמה שביתת הנשק בין הונגריה ומדינות ההסכמה. ב-11 בנובמבר, בלחץ ההמונים בווינה ובבודפשט, ויתר הקיסר קארוי הרביעי על כיסאו, וב-16 בנובמבר 1918 הכריז קארוי על הקמתה של הרפובליקה העממית ההונגרית.
ראו גם

האימפריה האוסטרו-הונגרית במלחמת העולם הראשונה
אניית מערכה מסוג "ויריבוס יוניטיס" (כוחנו באחדותנו). הצי האוסטרו הונגרי עליו פיקד מיקלוש הורטי כלל ארבע אניות מערכה מסוג זה
הכוכב הכחול 2

| --- | --- |
 סוגה:  סדרות טבע
 יוצרים:  BBC
 מנחים:  דייוויד אטנבורו 
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  7
 תוכנית מקור:  הכוכב הכחול
 הפקה
 מוזיקה:  הנס צימר, ג'ייקוב שיאה ודייוויד פלמינג
 אורך פרק:  60 דקות
 שידור
 רשת שידור:  BBC
 תקופת שידור מקורית:  29 באוקטובר 2017 – 10 בדצמבר 2017
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
ניבתנים נחים על קרחונים. הקרחונים חשובים לגורי הניבתנים המתקשים לשחות
קבוצת כרישי שונית בקצה השונית באי ג'רביס.
כריש כחול מלווה בדגי נווט נודד ברחבי האוקיינוסים
לווייתן גדול-סנפיר עם אריות ים במפרץ מונטרי.
קבוצה של נקבות צבי ים זיתנים במקסיקו.
הכוכב הכחול 2 (באנגלית: Blue Planet II) היא סדרת טבע תיעודית שהופקה על ידי ה-BBC המהווה סדרת המשך לסדרה "הכוכב הכחול". כמו קודמתה הסדרה עוקבת אחר האוקיינוסים והימים של העולם ומתעדת את היצורים החיים בו ואת שיטות החיים שלהם ברחבי הימים וכן מתארת את האתגרים המאיימים על הישרדותם כיום. הסדרה גם עוקבת אחרי חיות שצולמו בסדרה הקודמת ומשווה את המצב לכיום (למשל לווייתן קטלן, דולפינן, ניבתן, דג גריבלדי, לווייתן גדול-סנפיר, שש-זים אפור, כריש לווייתני או תוכינון ענק). הסדרה הופקה על ידי החוקר סר דייוויד אטנבורו שהוא גם הקריין בסדרה.
צילומי הסדרה כללו צילומים תת-מימיים מיוחדים ושיטות צילום חדשניות וצולמו באזורים חדשים ותיעדו יצורים חדשים והתנהגויות חדשות.
הסדרה מורכבת מ-7 פרקים עיקריים. תקופת השידור בבריטניה הייתה מ-29 באוקטובר 2017 והסתיימה ב-10 בדצמבר 2017. את המוזיקה לסדרה הלחינו הנס צימר, ג'ייקוב שיאה ודייוויד פלמינג.
חלק מהפרקים צולמו בחופי ים סוף, סמוך לחופי מצרים.
לאורך שנת מ-2018, הסדרה שודרה בישראל בערוץ כאן 11.
המדרגות

| --- | --- |

לוגו הלהקה
 תקופת הפעילות:  מ-2000 (ה'תש"ס)
 סוגה:  מוזיקה יהודית מקורית
 חברת תקליטים:  עצמאי, לב גרופ מדיה, נענע דיסק
 דף הבית של המדרגות
 חברים
 הוד דיין ואילן דמרי
המדרגות היא להקה המורכבת מצמד המוזיקאים הוד דיין, שמעבד ומפיק מוזיקלית את כל השירים, ואילן דמרי שהוא הסולן. הלהקה הוציאה חמישה אלבומים של מוזיקה יהודית מקורית. בתחילה שודרו שיריהם בעיקר בערוצים הדתיים, כדוגמת רדיו ברסלב וערוץ שבע, אך עם הזמן חלק מהסינגלים שהוציאו לרדיו נכנסו לפלייליסט גם של תחנות הרדיו הכלליות.[דרוש מקור]