פרוטו-הודו-אירופית
תרבות

מילים דומות בשפות ההודו-אירופיות, שמהן ניתן לשחזר מילים קדומות בפרוטו-הודו-אירופית, עשויות להעניק מושג על התרבות, המנהגים ואזור המחיה של דוברי שפה זאת. כך, למשל, בחלק מן השפות ההודו-אירופיות המילה "יישוב" דומה למילה "שבט" בשפות אחרות שבאותה משפחה. בצרפתית המילה Voisin פירושה "שכן", והיא התפתחה מהמילה הלטינית Vicus (יישוב). באנגלית המילה Wick פירושה "כפר". המילה המשוחזרת בפרוטו-הודו-אירופית היא, איפוא, weyḱ* (תעתיק IPA: /wejkʲ/). מכאן ניתן להסיק שביישוב הפרוטו-הודו-אירופי גר רק שבט אחד; מילה ל"שלג", sneygʷʰ*, משוחזרת אף היא בשפה, מה שמעיד על כך שדובריה התגוררו באזור מושלג; ביוונית עתיקה המילה νέμω (נֶמוֹ) פירושה "לתת", ואילו בגרמנית המילה Nehmen פירושה "לקחת". בשפות הודו-אירופיות אחרות, המילים "לתת" ו"לקחת" באות אף הן מאותו שורש. המילה המשוחזרת בפרוטו-הודו-אירופית היא, איפוא, nem*, ומשמעותה היא הן "לתת" והן "לקחת". עובדה זאת הובילה בלשנים לחשוב כי מערכת המסחר הפרוטו-הודו-אירופית התבססה על כלכלת מתנה. דוברי השפה ראו את הלקיחה והנתינה כשני צדדים של אותו מטבע, והצד הנותן ציפה כי הצד המקבל יחזיר לו באותו מטבע בעתיד; באופן דומה, הדמיון בין המילים האנגליות Host שפירושה "מארח" ו-Guest שפירושה "אורח" איננו מקרי: שתיהן משוחזרות מן המילה gʰóstis* שפירושה, בקירוב, "זר שלמארח יש חובות אירוח כלפיו". זאת, מתוך מחשבה שהן האורח והן המארח שותפים לאותה פעולה, ועל האורח להחזיר למארח באותו מטבע בעתיד. ממילה זאת שאולה המילה Hostile (עוין), מה שמלמד כי האורח לא תמיד ידידותי. גם המילים Hostel (אכסניה), Hotel (בית מלון) ו-Hospital (בית חולים), שקיימות באנגלית ובשפות הודו-אירופיות אחרות, שאולות מאותו השורש במשמעות של "בית הארחה". השורש הגיע דרך היוונית גם לארמית ולעברית במילים אושפיזין (אורחים) ואשפוז.
בפרוטו-הודו-אירופית משוחזרים שמות לקרובי משפחה, כגון méh₂tēr* לאם ו-ph₂tḗr* לאב. בשפה היו גם מילים עבור אחי הבעל (dayh₂wḗr*) או כלה במובן אשת הבן (snusós*), אך לא היו קיימות מילים מקבילות עבור אחי האישה או החתן במובן בעל הבת. בנוסף, הייתה קיימת המילה népōts* (בדומה ל-Nephew) לתיאור כל צאצא זכר שאיננו הבן. ממילה זאת התפתחה באיטלקית המילה Nipote, שמשמעותה היא הן "נכד" והן "אחיין". ריבוי השמות עבור קרובי המשפחה הזכריים לעומת מיעוט השמות עבור קרובי המשפחה הנקביים מוביל למסקנה כי החברה הפרוטו-הודו-אירופית הייתה, ככל הנראה, פטריארכלית, ועם החתונה עברה הכלה לחיק משפחת החתן. בדיוק באותה דרך שבה ניתן ללמוד על הפרוטו-הודו-אירופיים מן המילים הקיימות בשפות ההודו-אירופיות במאה ה-21, כך גם ניתן לדעת אילו מושגים לא היו קיימים בתרבותם, בהתבסס על בדיקת הבדלים בין מילים בשפות הודו-אירופיות שונות. כך, למשל, המילה לים איננה זהה בשפות הודו-אירופיות שונות: באנגלית Sea, בצרפתית Mer וביוונית Θάλασσα (תָ'אלַסַּה). מילים אלה התפתחו בנפרד בכל אחד מן הענפים השונים של משפחת השפות ההודו-אירופיות. עובדה זו מלמדת כי בפרוטו-הודו-אירופית לא הייתה קיימת מילה לתיאור ים, ומשכך, התרבות הפרוטו-הודו-אירופית הייתה, ככל הנראה, ללא מוצא לים.
הכינוי שהעניקו דוברי השפה הפרוטו-הודו-אירופית לעצמם איננו ידוע. השם "פרוטו-הודו-אירופיים" הוענק להם בדיעבד, כמי שדיברו בשפת האם של מרבית השפות המדוברות בהודו ובאירופה. הוגה הכינוי "הודו-אירופי" היה המזרחן הגרמני יוליוס קלפרות. כאשר רעיון קיומה של השפה היה עוד בחיתוליו, חלק מהאנשים כינו את דוברי השפה "יפתים" ואת השפות ההודו-אירופיות "שפות יפתיות", על שמו של יפת בן נח, כיוון שמצאצאי יפת התפתחו, לכאורה, השפות ההודו-אירופיות. כך, למשל, מיוון בן יפת התפתחה השפה היוונית. בדומה לכך, השפות השמיות קרויות על שמו של שם בן נח. משמות צאצאיו מגיעים שמותיהן של חלק מהשפות השמיות: מארם בן שם התפתחה השפה הארמית ומעבר, נינו של שם – השפה העברית. חוקרים אחרים כינו את דוברי השפה "ארים", שכן זהו הכינוי שבו כינו את עצמם מחברי ה"רִיג וֶדָה", קובץ של מזמורים הינדואיסטים עתיקים שחוברו בסנסקריט. המילה आर्य (אַרְיָה) בסנסקריט פירושה "אציל" או "נכבד". מכינוי זה נלקח גם שמה של איראן. במהלך המאה ה-20 הכינוי "ארים" אומץ על ידי תנועות גזעניות, לרבות המפלגה הנאצית, לשם תיאור "הגזע העליון". לפיכך, ולנוכח מאורעות מלחמת העולם השנייה והשואה, יצא הכינוי "ארים" לתיאור הפרוטו-הודו-אירופים מכלל שימוש.
בדומה למילים עבור חיות משק, שוחזרו אף מילים לצאצאי אותן חיות, כגון עֶגְלָה (woḱéh₂*), טלה (h₂egʷnós*), סייח (pōlhos*, בדומה ל-Foal באנגלית) וחזרזיר (pórḱos*, בדומה ל-Pork). שוחזרה אף מילה עבור עול (yugóm*, בדומה ל-Yoke), הגזורה מהשורש של חיבור ורתימה. משורש זה שאול גם שמה של שיטת האימון הגופני יוגה, שמקור שמה בסנסקריט. משמעות המושג "יוגה" היא חיבור האדם לישויות אלוהיות. הפרוטו-הודו-אירופים היו מיומנים בתחום החקלאות, שכן כאמור התפשטו באירופה במהלך המהפכה החקלאית או לאחריה. בשפתם שוחזרו מילים עבור חרישה (h₂erh₃*), זרע (sēh₁mn̥*, בדומה ל-Semen), דגנים (ǵr̥h₂nóm*, בדומה ל-Corn) ומלאכת הטוחן (melh₂*, בדומה ל-Mill), שבוצעה באמצעות רחיים (gʷréh₂wō*, מאותו שורש של המילה gʷréh₂us*, שמשמעותה "כבד"). בפרוטו-הודו-אירופית שוחזרו מילים רבות הקשורות לחלב ולמוצריו. דעה רווחת במחקר קושרת בין המוטציה שאפשרה לבני אדם לעכל לקטוז לבין בני תרבות יאמניה. צריכת חלב ומוצריו העניקה להם יתרון על שכניהם ואפשרה את התפשטותם המהירה. בתרבויות הודו-אירופיות למיניהן קיימות מערכות חוק דומות, שייתכן כי הן חולקות מוצא משותף. כך, למשל, הן בחוק הרומי והן בחוק החיתי, אם בנו או עבדו של אדם מסוים הסב נזק לרכושו של אדם אחר, על האב או בעל העבד לפצות את מי שנגרם לו נזק. לא נמצאו עדויות לכך שלמשפט הייתה מערכת מסודרת, וכל אחד יכול היה לקחת את החוק לידיים. כך, למשל, בחוק הרומי ובחוקים המסורתיים האיריים אדם יכול היה לדרוש תשלום מרעהו, תמורת המעבר בשטחו.