stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מלון אליזבת (טבריה)
המבנה

המלון המפואר היה בן 3 קומות ויועד לאירוח ובידור. היה זה האולם הראשון בארץ שנבנה ללא עמודי תמך תוך שימוש בקורות בטון שתי וערב שהיוו את שלד הגג. על גג המלון נבנתה כיפה. האגף הימני כלל 80 חדרי אירוח ובאגף השמאלי הוקמו אולם תיאטרון ובית קולנוע שעם הקמתו הוצגו בו סרטים אילמים. המלון כלל טרקלין שבמרכזו מזרקת שיש מפוארת, אולם מפואר עם כיסאות מרופדים בקטיפה אדומה, אולם סעודות, חדרי עישון וחדרי ברידג' וביליארד מעוטרים ברוב פאר.
היסטוריה > הקמת המלון

עם סיום מלחמת העולם הראשונה עודדו הבריטים את הרחבת היישוב היהודי בטבריה על ידי הקמת שכונות מחוץ לחומות העיר העתיקה. למטרה זו הוקמה אגודת "אחוזת בית", בראשותם של ברוך בן-טובים ושל אשר זליג ארליך שיזמה הקמה של שכונה יהודית חדשה, במורדות ההר הצפוני-מערבי, בשם "קריית שמואל" (לכבודו של הנציב העליון הראשון הרברט סמואל). תכנון השכונה נמסר לאדריכלים פטריק גדס ויהושע סלנט שסיימו את העבודה ב-1921. התכנון כלל בתי מגורים, מבני ציבור, גנים ובית מלון.
פיינגולד הצטרף ב-1926 לאגודה ורכש את מגרש מס' 239 שהיה בגודל 5 דונם, בפינת הרחובות אחד העם וביאליק, ועליו תכנן להקים את המלון.
את תכנון המלון מסר פיינגולד לאדריכל זליג אקסלרוד אך לאחר מספר חודשים הסתכסכו השניים ופיינגולד העביר את העבודה לאדריכל אהרון שורצבלט ואליו הצטרף האדריכל דב הרשקוביץ, אדריכל העיר תל אביב.
לקראת סוף השנה החל בהקמת המלון.
בהקמת המלון שאפו הגופים הנוגעים (היזמים, העירייה וההסתדרות) להעסיק בעיקר פועלים יהודיים ולכן חברת הבניה סולל בונה שכרה עובדים מאנשי טבריה וכן פועלים מקבוצת גורדוניה להקים את המבנה.
העבודה נמשכה שלוש שנים והמלון נחנך ברוב פאר והדר ב-1 בפברואר 1929 בנוכחות אישים בכירים ובראשם הנציב העליון סר ג'ון צ'נסלור. המלון, שנקרא בתחילה "מלון פיינגולד" שינה את שמו ל"מלון אליזבת" (או בשמו המלא "בית המרגוע והרפואה אליזבתה") על שמה של אשתו של פיינגולד, אליזבת-אלישבע, שנפטרה באלכסנדריה ב-1915.
היסטוריה > כמלון אלישבע-אליזבת

לאחר פתיחת המלון החל פיינגולד לנהל אותו ובמקביל עבר להתגורר בו יחד עם אשתו השנייה, יהודית, ועם מרגרט אליס פלמר (אמה המאמצת של אליזבת). למרות הפופולריות של המלון נאלץ פיינגולד להכריז ב-1931 על פשיטת רגל ולמכור אותו תוך שהוא ממשיך לנהל אותו כשכיר.
שלמה פיינגולד נפטר ב-1935 ונקבר בבית הקברות בטבריה. אשתו, יהודית, המשיכה לגור במלון עד פטירתה ב-1953.
בנובמבר 1935 עבר המלון לניהולה של מרים מטילדה טלטש שהפעילה את "פנסיון בית טלטש" בחיפה (מלון הר הכרמל). המלון זכה לפופולריות רבה בקרב קציני וחיילי המנדט הבריטי. ב-1944 אף נסגר לחודש, עקב הפקעת מחירים. אחר כך שימש לשיכון קצינים בריטים, שבתחילת 1947 עזבו את המלון והוא נותר ריק.
היסטוריה > כמלון גינוסר

לאחר הקמת המדינה המבנה עבר שיפוץ, וב-15 בנובמבר 1949 נחנך המלון המשופץ בשמו החדש "מלון גינוסר" כשהקולנוע ממשיך לפעול לצידו תחת השם "אלישבע". קישוט הקירות נעשה על ידי הציירת חנה לרנר.
החל מסוף שנות השישים שימש המלון כבית הבראה של קופת חולים. ב-1980 נסגר המלון ובית הקולנוע ב-1983, המבנה עמד נטוש מאז. במשך שנים רבות ביקשה עיריית טבריה לשפץ את המבנה, אך לא הצליחה לגייס את התקציב הדרוש, אף על פי שהוכרז מבנה לשימור. באוגוסט 2001 נשרף המלון וכיפת המבנה קרסה.
בשנת 2005, ביצעו עיריית טבריה והמועצה לשימור מבנים ואתרים, עבודות תחזוקה שנועדו לשמר את חזית המבנה בלבד, כדי למנוע קריסה סופית שלו.
תוכניות עתידיות לשיפוץ וחידוש המבנה

ביוני 2020, אושרה תוכנית לשיפוץ וחידוש המבנה כ"מלון בוטיק" והקמת פרויקט מגורים של 25 קומות לצידו.
באוגוסט 2021 אישרה ועדת המשנה לנושאים תכנוניים עקרוניים תוכנית הכוללת הקמת מלון עם 80 חדרים ומגדל עם 144 דירות, לצד שחזור הגן ההיסטורי
הערות שוליים

1 2  רון פז, ‏טבריה: עוד יש מה להציל, באתר גלובס, 12 באוגוסט 2001
↑  הכיפה שעל גג המבנה תוכננה על ידי האדריכל הרשקוביץ שהשתמש בידע שרכש בתכנון והקמת כיפת מבנה בית הכנסת הגדול בתל אביב
↑  טבריה - בניין פיינגולד, הארץ, 14 בספטמבר 1926
↑  בתקופת מלחמת העולם הראשונה גורשה המשפחה מארץ ישראל למצרים
↑  מרגרט פלמר, שגם היא גרה במלון, עברה ב-1935 לירושלים שם נפטרה ב-1944
↑  יפתח בטבריה מלון אלישבע בהנהלת בית טלטש, הארץ, 25 בנובמבר 1935
טבריה, דואר היום, 18 בנובמבר 1935
↑  עתידה של טבריה, הארץ, 22 בדצמבר 1944
↑  נסגר מלון בטבריה על הפקעת מחירים, הארץ, 21 במרץ 1945
↑  מחוסרי גג ובתים ריקים בטבריה, הארץ, 19 בפברואר 1947
↑  טבריה - נפתח מלון גינוסר, דבר, 16 בנובמבר 1949
↑  החלמה בטבריה לחברי קופ"ח, על המשמר, 11 בנובמבר 1969
↑  אלי אשכנזי, החלו עבודות שימור מלון גינוסר וקולנוע אלישבע בטבריה, באתר הארץ, 3 במרץ 2005
↑  גיא נרדי, ‏מול הכנרת: האייקון הטברייני יהפוך למלון בוטיק ופרויקט מגורים של 25 קומות, באתר גלובס, 22 ביוני 2020
↑  הילה ציאון, המועצה הארצית אישרה: מתחם אליזבת הנטוש בטבריה יהפוך לפרויקט יוקרה, באתר ynet, 12 באוגוסט 2021
מסיבת אוזניות

מסיבת אוזניות בירושלים
מסיבת אוזניות בשד' בן-גוריון בתל אביב
מסיבת אוזניות ברמת השרון
מסיבת אוזניות היא מסיבה בה כל האנשים רוקדים לצלילי מוזיקה הנשמעת אך ורק באוזניות. בניגוד למסיבה רועשת בה נעשה שימוש במערכות הגברה וברמקולים, במסיבת אוזניות כל משתתף מקבל זוג אוזניות אלחוטיות שרק באמצעותן הוא יכול להאזין למוזיקה. המוזיקה עצמה בוקעת מעמדת שמע אליה מחובר משדר היוצר מרחב וירטואלי מוגדר שרק בו ניתן לשמוע את המוזיקה עם אותן האוזניות האלחוטיות – ללא אוזניות לא ניתן לשמוע מוזיקה כלל.
במסיבת אוזניות ניתן לשלב מספר ערוצי מוזיקה המשודרים במקביל לאותו המרחב והקהל על ידי שני די ג'יים  או יותר. מסיבות האוזניות פופולריות במיוחד בתור מסיבות רחוב[דרוש מקור] בשל יכולתן לאפשר מסיבה נטולת רעש שאפשר לקיים גם בשעות בהן ישנם איסורים על קיום רעש בפומבי ועל השמעת מוזיקה רועשת.
היסטוריה

מסיבת האוזניות הראשונה נערכה בשנת 1969 במסגרת סרט מדע בדיוני פיני בשם "Ruusujen Aika"‏. בשנות התשעים שב והועלה רעיון מסיבות האוזניות על ידי מספר ארגונים למען הסביבה שהשתמשו באוזניות במסיבות רחוב על מנת לצמצם את "זיהום הרעש" העולה מהן ואת הפגיעה בטבע ובסביבה. בשנות האלפיים יושם הרעיון גם בחופיה של גואה שבהודו כמענה להגבלות הממשלתיות בנוגע לעריכת מסיבות וקיום רעש במקומות פתוחים.
שימושים נוספים

מאז יישומו, התפשט רעיון מסיבות האוזניות גם לתחומים נוספים בתחום המוזיקה: בנובמבר 2010 נערכה הופעת האוזניות הראשונה בישראל במסגרת פסטיבל הפסנתר במרכז סוזן דלל.
מובייל קלאבינג

סוג נוסף של מסיבות אוזניות, הידוע בשם "מובייל קלאבינג", כולל את התקבצותם של מספר אנשים במקומות לא-קונבנציונלים הרוקדים לצלילי מוזיקה שכל אחד מהם מספק לעצמו, תוך שימוש במכשירי שמע ניידים כדוגמת נגני MP3 ודיסקמנים הנשמעים באוזניות אישיות.
הערות שוליים

↑   "Ruusujen Aika", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑  “Silent Disco Started by Eco-activists” Wales Online Article
↑  תימורה לסינגר, וואו, אפשר להגביר!, באתר ynet, 19 בנובמבר 2010
מסיבה רעה

"מסיבה רעה" הוא סינגל שהוקלט על ידי הלהקה הישראלית ג'ירפות, הזמרת נטע ברזילי והמפיק דגו. הוא יצא לאור ב-28 בפברואר 2023, בהוצאת חברת התקליטים סיזן 42.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי גלעד כהנא, אבשלום אריאל, נטע ברזילי, צליל קליפי ודגו, שגם הפיק אותו.
על שיתוף הפעולה בין האמנים הרבים אמר סולן להקת הג'ירפות ”זו קבוצה של אנשים נורא נורא מוצלחים. השיר זה לאט לאט נבנה, שכבה אחר שכבה. הדבר הראשון שיצא ממנו זה המילים 'מסיבה רעה', ואז השיר הזה עבר הרבה תהפוכות ובסופו של דבר הגענו לזה”.
בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מרבע מיליון השמעות.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הרשמי פורסם ב-28 בפברואר 2023 בסמוך ליציאתו של "מסיבה רעה" כסינגל.
נכון לספטמבר 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-200 אלף צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | וואלה! | 17 |  |
הערות שוליים

↑  גלעד כהנא, אבשלום אריאל, נטע ברזילי, צליל קליפי, אורן עמנואל
↑  "מסיבה היא ההתכנסות למען הפוטנציאל שלה", 103FM
| נטע ברזילי |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | הכל עליי |  |
| מיני-אלבומים | Goody Bag • The Best of Netta's Office, Vol. 1 |  |
| סינגלים | "Toy"‏ • "Bassa Sababa"‏ • "Nana Banana"‏ • "Beg"‏ • "Ricki Lake"‏ • "בום" • "Cuckoo"‏ • "אפס מאמץ" • "CEO"‏ • "I Love My Nails"‏ • "Playground Politica"‏ • "מתמטיקה" • "You Spin Me Round (Like a Record)" ‏• "Everything" •‏ "Wonderful & Great" •‏ "Turn Up The Heat" •‏ "נתק אותי" |  |
| השתתפות בסינגלים | "יש לנו את הכוח" • "Moustache" • "מסיבה רעה" |  |
| שירים אחרים | "בלב אחד" |  |
| ערכים קשורים | ישראל באירוויזיון 2018 • אירוויזיון 2018 |  |
מחכה (שיר של עידן חביב)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע עידן חביב
 מתוך האלבום כל פעם קצת
 יצא לאור:  12 במרץ 2011
 פורמט:  הורדה דיגיטלית
 סוגה:  פופ רוק
 שפה:  עברית
 אורך:  3:29
 חברת תקליטים:  NMC
 כתיבה:  עידן חביב
 לחן:  עידן חביב
 הפקה:  גלעד שמואלי
מְחַכָּה הוא סינגל של הזמר-יוצר הישראלי עידן חביב, שיצא לאור ב-12 במרץ 2011, כסינגל השלישי מתוך אלבום הבכורה של חביב, "כל פעם קצת".
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי עידן חביב, והופק על ידי גלעד שמואלי, בדומה לשאר שירי האלבום "כל פעם קצת", והוא בסגנון הפופ רוק. השיר מהווה שיר אהבה (אנ') לבת זוג.
הצלחה

השיר נכנס למצעד השבועי של רשת ג', תוך שהגיע למקום ה-12, ובשיאו הגיע למקום הרביעי. במצעד הפזמונים העברי השנתי של התחנה, הגיע למקום ה-19, ובמצעד הפזמונים העברי השנתי של תחנת הרדיו גלגלצ הגיע למקום התשיעי.
נכון לאוגוסט 2020, השיר עומד על כ-1.5 מיליון השמעות ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, ו-16 מיליון צפיות בפלטפורמת שיתוף הווידאו יוטיוב.
ביקורת

מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי ביקר את האלבום "כל פעם קצת" באתרו "יוסמיוסיק", ואמר על "מחכה" כי הוא "ממש הפתעה בדיסק", בשל קצבו של השיר, שהשתנה ביחס לשאר שירי האלבום.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2011)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2011)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2011)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2011)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 4 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2011)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2011)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2011)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2011)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 19 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 9 |  |
הערות שוליים

↑  הפקה עצמית‏, בכורה: עידן חביב - "מחכה", באתר וואלה, 15 במרץ 2011
↑  14.7.2011, באתר "פזמונט"
1 2  מחכה (עידן חביב), באתר "פזמונט"
↑  אסף נבו, ‏שיר השנה: עידן עמדי - "כאב של לוחמים", באתר ‏מאקו‏, 28 בספטמבר 2011
↑  מחכה, נבדק ב-2020-08-29
↑   עידן רפאל חביב - מחכה -Idan Rafael Haviv, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:31)
↑  יוסי חרסונסקי, כל פעם קצת, באתר "יוסמיוסיק"
מירה אריאל

| --- | --- |
 לידה:  שנות ה־50 של המאה ה־20 
 ענף מדעי:  בלשנות, מדעי הרוח 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת פנסילבניה  אוניברסיטת אילינוי בשיקגו 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב (1 באוקטובר 1978)  אוניברסיטת תל אביב (1 בינואר 1988)  אוניברסיטת תל אביב 
 www.tau.ac.il/~mariel/
 
מירה אריאל היא פרופסור אמריטה בחוג לבלשנות באוניברסיטת תל אביב, המתמחה בפרגמטיקה ובחקר קוגניטיבי של השפה ושימושיה.
ביוגרפיה

בשנת 1976 סיימה לימודי תואר ראשון בספרות אנגלית ובבלשנות באוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1978 סיימה לימודי תואר שני בבלשנות באוניברסיטת פנסילבניה בהנחיית הבלשנית האמריקאית אלן פרינס. התזה שלה עסקה בהבדלים הדקדוקיים והפרגמטיים בין מילות השעבוד העבריות "אשר" ו-"ש". בשנת 1986 סיימה לימודי תואר דוקטור בהנחיית אלן פרינס וטניה ריינהרט. הדיסרטציה שלה לדוקטורט עסקה בסימון פרגמטי של מידע נתון בשיח. המשיכה לפוסט דוקטורט באוניברסיטת לונדון.
לאורך השנים פרסמה מספר חיבורים משפיעים בתחומה, ובשנת 2010 הוציאה לאור ספר יסוד בשם "Defining Pragmatics", אשר מנסה לאתגר את ההגדרות המסורתיות של תחום הפרגמטיקה ואת גבולותיה. הספר יצא לאור בהוצאת אוניברסיטת קיימברידג'.
אריאל מלמדת בלשנות באוניברסיטת תל אביב משנת 1978. בשנת 1988 מונתה למרצה, בשנת 1992 עלתה לדרגת מרצה בכיר, בשנת 1998 מונתה לפרופסור חבר ובשנת 2006 מונתה לפרופסור מן המניין. מאז שנת הלימודים תשע"ו מכהנת כראש החוג לבלשנות. בנוסף היא עומדת בראש התוכנית ללימודים קוגניטיביים של השפה ושימושיה במסגרת בית הספר למדעי התרבות, אשר מיועדת לתלמידי מחקר. היא בין הבלשנים הבודדים בישראל שגישתם פונקציונליסטית ולא גנרטיבית קלאסית.
הערות שוליים

↑  Defining Pragmatics by Mira Ariel, Cambridge
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007277426505171  BnF: cb16029378b (data)  ISNI: 0000 0001 1069 7372  LCCN: n88179923  ORCID: 0000-0003-2018-6917  SUDOC: 063460882  VIAF: 70488110   WorldCat (עם VIAF): 70488110 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בלשנות ובנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מלאך הברית

מלאך הברית הוא מלאך המופיע בספר מלאכי, והוא מופיע בכינוי זה באזכור יחידאי בתנ"ך. בפרקי דרבי אליעזר ובספר הזוהר הוא מזוהה כאליהו הנביא, אך קיימים זיהויים נוספים בראשונים לפיהם הוא מלאך המוות, המשיח או מלך פרס. תפקידו של מלאך הברית משתנה אף הוא בהתאם לזיהויו.
מקור

מלאך הברית מופיע באזכור יחידי במקרא, כמי שיבוא קודם הגאולה, וכחלק מתהליך ההכנה לגאולה: ”הִנְנִי שֹׁלֵחַ מַלְאָכִי וּפִנָּה דֶרֶךְ לְפָנָי, וּפִתְאֹם יָבוֹא אֶל הֵיכָלוֹ הָאָדוֹן אֲשֶׁר אַתֶּם מְבַקְשִׁים וּמַלְאַךְ הַבְּרִית אֲשֶׁר אַתֶּם חֲפֵצִים הִנֵּה בָא, אָמַר ה' צְ-בָאוֹת”.
במקרא לא מבואר מיהו מלאך הברית, וגם לא מבואר האם הוא זהה עם "מלאכי" שנזכר בתחילת הפסוק או עם "האדון" המופיע בהמשכו, וקיימים פירושים שונים לכך בחז"ל ובראשונים, כשזיהויו המוכר הוא עם אליהו (ראו להלן).
זיהויו כאליהו

האפשרות הרווחת לזיהוי "מלאך הברית" היא זיהויו עם אליהו הנביא. יש שציינו סמך לזיהוי זה מהנאמר בסוף אותו פרק, שאליהו הנביא יבוא "לפני בא יום ה'", ומכך שהוא המלאך הנזכר בתחילת הפרק באותו התפקיד.
על סיבת כינויו של אליהו בשם "מלאך הברית", כתבו במדרש ובראשונים שהוא על כך שקינא לה' על שעזבו ישראל את הברית, ועל שבעקבות כך נקבע שיופיע בעת שישראל עורכים ברית מילה.
הצבת כיסא של אליהו בברית מילה, היא מנהג שמתבצע בעקבות מדרש זה, ומוזכרת גם בספרות ההלכה.
ראשונים אחדים כתבו טעם נוסף לכינויו של אליהו "מלאך הברית" על פי האמור במקרא, אחר שקינא פינחס והרג את זמרי בן סלוא ואת כזבי בת צור: ”לָכֵן אֱמֹר הִנְנִי נֹתֵן לוֹ אֶת בְּרִיתִי שָׁלוֹם” (ספר במדבר, פרק כ"ה, פסוק י"ב) (וזאת על פי זיהוי פינחס עם אליהו).
זיהויים נוספים

ל"מלאך הברית" המוזכר בפסוק זה, קיימים זיהויים נוספים על ידי הראשונים:
יש שמזהים את מלאך הברית עם המלאך הנזכר בתחילת הפסוק, שהוא מלאך המוות, שימית את הרשעים, וייפרע מהם ה' בגיהנום.
יש שמזהים את מלאך הברית עם "האדון" המוזכר לפני כן בפסוק, כשהכוונה לדבריהם היא על המשיח.
יש הסבורים כי הפסוק מדבר על מצב ותחושת ישראל בתחילת ימי בית המקדש השני, ומזהים את מלאך הברית עם מלך פרס שכרת לישראל ברית שלום (לפירוש זה, "מלאכי" הנזכר בתחילת הפסוק הוא הנביא מלאכי שיודיע לישראל על דין הצדיקים והרשעים באחרית הימים, ו"האדון" הוא ה', בהתייחס להשראת שכינתו בבית המקדש, שעתידה השכינה לרדת ולהתגלות לעתיד לבוא בבית המקדש השלישי).
תפקידו

תפקידו של מלאך הברית אף הוא אינו מבורר בפסוק, ויש לו מספר פירושים במפרשי המקרא - לפי השתנות זיהויו:
יש שזיהו אותו כמלאך המוות, ותפקידו הוא להמית את הרשעים, על מנת שייפרע מהם ה' בגיהנום.
יש הסבורים כי הפסוק מדבר על מצב ותחושת ישראל בתחילת ימי בית המקדש השני, ומזהים את מלאך הברית עם מלך פרס שיועד משמים להחריב את בבל ולהשיב את גולת בבל לארץ ישראל ולכרות עמהם ברית שלום.
יש שמזהים את מלאך הברית עם "האדון" המוזכר לפני כן בפסוק, כשהכוונה לדבריהם היא על המשיח, שתפקידו יהיה לגאול את ישראל ולקבץ את גלויותיהם, אחר תחיית המתים, בה יופיע אליהו הנביא - שהוא המלאך הנזכר בתחילת הפסוק - שיהיה ראשון הקמים בתחיית המתים.
יש שמזהים את מלאך הברית עם אליהו הנביא, שתפקידו הוא להכין ולהכשיר את הקרקע לגאולה:
בכך שיבשר על הגאולה הממשמשת לבוא, ושיחיה את המתים; ולאחר מכן יבוא "האדון" שהוא המשיח
בכך שיפעל להחזרת בני האדם בתשובה בברית התורה והאמונה בינם לבין ה', שלאחר מכן יבוא "האדון" שהוא ה', שיתגלה בכבודו ובהנהגתו שלא כדרך הטבע.
הערות שוליים

↑  ספר מלאכי, פרק ג', פסוק א'.
↑  פרקי דרבי אליעזר, פרק כט; פירוש ב' ברד"ק, על ספר מלאכי, פרק ג', פסוק א'.
↑  מצודת דוד, מלאכי ג, א.
↑  פרקי דרבי אליעזר, פרק כט; ספר הזוהר, חלק א', דף צ"ג, עמוד א'.
↑  רבי משה אלשיך, אלשיך, על ספר מלאכי, פרק ג', פסוק א'; תלמיד הרי"ד, פירוש תלמיד הרי"ד, על מלאכי, פרק ג', פסוק א', באתר מקראות גדולות הכתר.
↑  רבי יצחק אברבנאל, אברבנאל, על ספר מלאכי, פרק ג', ד"ה אמנם, בביאור דברי רש"י.
↑  פירוש א' ברד"ק, על ספר מלאכי, פרק ג', פסוק א'; פירוש ב' אצל רבי יצחק אברבנאל, אברבנאל, על ספר מלאכי, פרק ג', ד"ה ואפשר.
↑  פירוש א' אצל רבי יצחק אברבנאל, אברבנאל, על ספר מלאכי, פרק ג', ד"ה ולכן.
↑  רבי יצחק אברבנאל, אברבנאל, על ספר מלאכי, פרק ג', ד"ה אמנם, בביאור דברי רש"י.
↑  פירוש א' אצל רבי יצחק אברבנאל, אברבנאל, על ספר מלאכי, פרק ג', ד"ה ולכן.
↑  ראו פירוש א' ברד"ק, על ספר מלאכי, פרק ג', פסוק א'; פירוש ב' אצל רבי יצחק אברבנאל, אברבנאל, על ספר מלאכי, פרק ג', ד"ה ואפשר.
↑  פירוש ב' אצל רבי יצחק אברבנאל, אברבנאל, על ספר מלאכי, פרק ג', ד"ה ואפשר.
↑  רבי דוד אלטשולר, המצודות, על ספר מלאכי, פרק ג', פסוק א'.
↑  מלבי"ם, על ספר מלאכי, פרק ג', פסוק א'.
מחכים לברברים (סרט)

| --- | --- |

 מבוסס על:  מחכים לברברים 
 בימוי:  סירו גרה 
 הופק בידי:  Olga Segura, Andrea Iervolino, Monika Bacardi 
 תסריט:  ג'ון קוטזי
 עריכה:  יאקופו קווארדי 
 שחקנים ראשיים:  מארק ריילנס דייוויד דנסיק ביל מילנר סאם ריד הארי מלינג רוברט פטינסון גרטה סקאקי ג'וני דפ Gana Bayarsaikhan 
 צילום:  כריס מנגס 
 מדינה:  איטליה 
 חברת הפקה:  Iervolino Entertainment  AMBI
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  6 בספטמבר 2019 
 משך הקרנה:  112 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
מחכים לברברים (באנגלית: Waiting to the Barbarians) הוא סרט דרמה משנת 2019 בבימויו של הבמאי הקולומביאני סירו גרה, שזהו סרטו הראשון שדובר אנגלית. הסרט מבוסס על הרומן באותו שם מאת ג'ון קוטזי. בסרט מככבים ג'וני דפ, מארק ריילנס, רוברט פטינסון, גאנה באיארסאיחאן וגרטה סקאקי. הסרט הוקרן בבכורה בפסטיבל ונציה ב-6 בספטמבר 2019. הוא מתוכנן לצאת לאקרנים ב-7 באוגוסט 2020 על ידי Samuel Goldwyn Films.
עלילה

| --- | --- |
 :  ראו גם – מחכים לברברים
חייו השלווים של שופט ביישוב השוכן בפאתי ממלכה עלומה, מתערערים עם בואו של כוח מיוחד בפיקודו של קולונל ג'ול. ישנן שמועות לפיהן הברברים מתכננים מתקפה על הממלכה. מסיבה זו קולונל ג'ול ואנשים מקיימים משלחת לחבל הארץ מעבר לגבולות הממלכה. הם אוסרים כמה "ברברים", מביאים אותם ליישוב, מענים אותם, הורגים כמה מהם ויוצאים לעיר הבירה כדי להכין תוכנית מתקפה גדולה יותר כנגד הברברים. במקביל, נרקמים יחסים בין השופט לבין "נערה ברברית" שהושארה מאחור על ידי החיילים, לאחר שגרמו לה לעיוורון ונכות. בסופו של דבר, השופט מחליט לקחתה בחזרה אל אנשיה. לאחר מסע הרה סכנות באדמות השוממות, הוא שב לכפרו. זמן קצר לאחר מכן, כוחות הממלכה חוזרים והשופט מוצא עצמו מתמודד עמם.
שחקנים ודמויות

ג'וני דפ – קולונל ג'ול
מארק ריילנס – שופט היישוב
רוברט פטינסון – הקצין מנדל
גאנה באיארסאיחאן – "הילדה"
גרטה סקאקי – מאי
דייוויד דנסיק – הפקיד
סאם ריד – הסגן
הארי מלינג – חייל משמר מספר 4
ביל מילנר – חייל משמר מספר 5
הפקה

הפקת הסרט הוכרזה באוקטובר 2016 כשהקולנוען סירו גרה נשכר לביים את העיבוד לרומן מחכים לברברים. מארק ריילנס לוהק לככב בסרט.
במאי 2018 נודע שג'וני דפ יצר קשר עם גרה כדי להופיע בסרט. רוברט פטינסון חשף גם כי הוא לוהק לתפקיד בסרט. דפ אישר באוקטובר שיככב בסרט וחשף שהצילומים היו אמורים להתחיל בסוף החודש במרוקו, ובהמשך נקבע שהצילומים יחלט ב-29 אוקטובר. ההפקה הושלמה ב-14 בדצמבר 2018.
הפצה

הסרט הוקרן בבכורה עולמית בפסטיבל ונציה ב-6 בספטמבר 2019. חברת Samuel Goldwyn Films רכשה את זכויות ההפצה של הסרט בארצות הברית והודיע כי ייצא לאקרנים ב-7 באוגוסט 2020.
הערות שוליים

↑  Busch, Anita (2016-10-13). "Mark Rylance & Ciro Guerra To Bring J.M. Coetzee's 'Waiting For The Barbarians' To Big Screen". Deadline (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-11-18.
↑  "Johnny Depp circling Ciro Guerra's 'Waiting For The Barbarians' (exclusive)". Screen (באנגלית). נבדק ב-2018-11-18.
↑  "Johnny Depp on 'The Crimes of Grindelwald' and His Most Iconic Roles". Collider (באנגלית אמריקאית). 2018-10-09. נבדק ב-2018-11-18.
↑  "Production Wraps on WAITING FOR THE BARBARIANS Starring Johnny Depp, Mark Rylance and Robert Pattinson". Broadway World. 14 בדצמבר 2018. נבדק ב-29 בדצמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Anderson, Ariston (25 ביולי 2019). "Venice Film Festival Unveils Lineup (Updating Live)". The Hollywood Reporter. נבדק ב-25 ביולי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  N’Duka, Amanda (20 במאי 2020). "Samuel Goldwyn Lands 'Waiting for the Barbarians' Drama Starring Mark Rylance, Robert Pattinson & Johnny Depp". Deadline Hollywood. נבדק ב-20 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Waiting for the Barbarians". Samuel Goldwyn Films. נבדק ב-21 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
מלכי אסקס

| --- | --- |
 מדינה:  ממלכת אסקס ממלכת אסקס
 מייסד:  אסקווין, 527
 השליט האחרון:  סיגרד, 812
 ענפים:  אסקס
 
מלכי אסקס שלטו בממלכת אסקס מהקמתה בשנת 527 ועד לפירוקה הסופי שלוש מאות שנים מאוחר יותר, בשנת 825. ממלכת אסקס הייתה אחת משבע מממלכות ההפטרכיה אשר הוקמו באנגליה בעקבות הפלישה האנגלו-סקסונית אליה במאה ה-5. לכל אורך שנות קיומה של הממלכה, שלט בה בית מלוכה אחת, בית אסקס. מהשושלת, אשר יוסדה על ידי אסקווין, המלך הראשון של אסקס, יצאו כל 18 המלכים של אסקס.
רשימת המלכים

| המאה ה-6> המאה ה-6.המאה ה-6 | בית> ממלכת אסקס ממלכת אסקס.אסקס.אסקס | שם> ממלכת אסקס ממלכת אסקס.אסקווין.סלדה | שם בשפת המקור> ממלכת אסקס ממלכת אסקס.Æscwine.Sledda | תקופת חיים> ממלכת אסקס ממלכת אסקס.?.? | הכתרה> ממלכת אסקס ממלכת אסקס.527(א).587(א) | סיום כהונה> ממלכת אסקס ממלכת אסקס.587(א).604 | הערות> ממלכת אסקס ממלכת אסקס.המלך הראשון ששלט על אסקס. קיום שלטונו במציאות איננו ודאי, וגם כהונתו הארוכה כמלך כפי שמוצגת במקורות (כשישים שנה), נראית תמוהה לדעת כמה מקורות מאוחרים..בנו של אסקווין. לפי מקורות אחדים הוא היה המלך הראשון אסקס, ולא אסקווין אביו. היה נשוי לריקולה, בתו של אאורמנריק מלך קנט ה-5 ואחותו של אתלברט הראשון מלך קנט ה-6. | ממלכת אסקס ממלכת אסקס> . |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| המאה ה-7 | אסקס | סאברט | Sæberht | מת ב-616(א) | 604 | 616(א) | בנו של סלדה ושל ריקולה, אחותו של אתלברט הראשון מלך קנט. התנצר בשנת 604 בהשפעת דודו אתלברט. |  |
| המאה ה-7 | אסקס | סיקסרד | Sexræd | מת ב-623 | 616(א) | 623(א) | מלך במשותף עם אחיו סאוורד, התנער יחד עמו מהנצרות והשיב את הממלכה לפגניות. נהרג בקרב נגד ממלכת וסקס. |  |
| המאה ה-7 | אסקס | סאוורד | Sæward | מת ב-623 | 616(א) | 623(א) | מלך במשותף עם אחיו סיקסרד, התנער יחד עמו מהנצרות והשיב את הממלכה לפגניות. נהרג בקרב נגד ממלכת וסקס. |  |
| המאה ה-7 | אסקס | סיגברט הראשון | Sigeberht I | ? | 623(א) | לפני 653 | בנו של סאוורד. |  |
| המאה ה-7 | אסקס | סיגברט השני | Sigeberht II | מת ב-660(א) | לפני 653 | 660(א) | בן נכד הנכד של סלדה, דרך סאקסה, אחותו של סאברט. נרצח על ידי שני בני משפחה. |  |
| המאה ה-7 | אסקס | סוויתהלם | Swithhelm | מת ב-664 | 660(א) | 663(א) | בנו של סאוורד ואחיו של סיגברט הראשון. |  |
| המאה ה-7 | אסקס | סיגהרה | Sighere | מת ב-683 | 663(א) | 687(א) | בנו של סיגברט הראשון. מלך במשותף עם סאבי. |  |
| המאה ה-7 | אסקס | סאבי | Sæbbi | מת ב-695 | 663(א) | 693(א) | בנו של סיקסרד. בראשית כהונתו מלך במשותף עם סיגהרה. ויתר לבסוף על המלוכה לטובת בנו סיגהרד. |  |
| המאה ה-7 | אסקס | סיגהרד | Sigeheard | ? | 693(א) | ?(א) | בנו של סאבי. בראשית כהונתו מלך במשותף עם אחיו סוואפרד. אח אחר שלו היה סוואפהרד מלך קנט. |  |
| המאה ה-8 | אסקס | סוואפרד | Swæfred | ? | 693(א) | אחרי 704 | בנו של סאבי. מלך במשותף עם אחיו סיגהרד. אח אחר שלו היה סוואפהרד מלך קנט. |  |
| המאה ה-8 | אסקס | אופה | Offa | ? | ? | 709 | בנו של סיגהרה. מלך לזמן קצר ועזב לרומא יחד עם קואנרד מלך מרסיה. יחד העבירו המשך חייהם במנזר בעיר. |  |
| המאה ה-8 | אסקס | סאלרד | Sælred | ? | 709 | 746 | בנו של סיגברט השני. בחלק מכהונתו מלך במשותף עם סוואפברט. |  |
| המאה ה-8 | אסקס | סוואפברט | Swæfberht | ? | ?(א) | 738 | מקומו במשפחה לא ידוע. מלך במשותף עם סאלרד. |  |
| המאה ה-8 | אסקס | סווית'רד | Swithred | ? | 746 | 758(א) | נכדו של סיגהרד. |  |
| המאה ה-8 | אסקס | סיגריק | Sigeric | ? | 758 | 798 | בנו של סאלרד. ויתר על שלטונו לבסוף על מנת לנסוע לרומא. |  |
| המאה ה-9 | אסקס | סיגרד | Sigered | ? | 798 | 825 | בנו של סיגריק. מלך אסקס האחרון. בשנת 825 פורקה הממלכה ושולבה בממלכת וסקס. |  |
הערה (א): שנים אלו הן אומדן, ואין ודאות לגבי מידת הדיוק בנתון זה.
ראו גם

בית אסקס
ממלכת אסקס