stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שכר מינימום
השפעת שכר המינימום על הכלכלה > שכר מינימום וצמיחה

חילוקי דעות חריפים קיימים גם בשאלת השפעתו של שכר המינימום על הצמיחה הכלכלית.
לטענתם של תומכי שכר מינימום, קביעתו ברמה גבוהה תעודד צמיחה כלכלית בכמה מובנים:
העלאת השכר הצפויה לעובדים תגרום למעבר של תעשיות לתחומים שהרווחיות בהם גבוהה יותר, כמו תעשיות עתירות ידע, להגברת המיכון והיעילות בעבודה.
תוצאה נלווית של המעבר לתעשיות עתירות ידע תהיה דרישה מוגברת לחינוך והכשרה מקצועית מתקדמים.
ההכנסות הגבוהות יותר שבידי העובדים ברמות הנמוכות יגרמו להוצאה צרכנית מוגברת, שתביא לצמיחה גבוהה יותר.
לגישת המתנגדים לשכר מינימום כל אלו בטלים, שכן שכר המינימום פוגע בעובדים החלשים ולא מעלה את שכרם. כלומר, העלאת שכר המינימום תגרום לסגירת מפעלים עתירי עבודה, אך הדבר לא יביא בהכרח לפתיחת מפעלים אחרים בשכר גבוה יותר, שכן פריון העובדים החלשים לא ישתנה, ולא מתחייב כי מיומנויותיהם מתאימות לעבודה מסוג שונה. לדוגמה, אם בעקבות העלאת שכר המינימום משה סוגר את מפעל הטקסטיל ומפטר 50 עובדים בשכר נמוך, אין הדבר מהווה עידוד לחיים לפתוח חברת תוכנה בשכר גבוה. יתר על כן, העלאת שכר המינימום תוביל לאובדן מוחלט של מקומות עבודה, משום שהעבודה במפעלים ה"זולים" תנוייד למדינות אחרות בהן שוק העבודה גמיש ותאבד למשק לחלוטין.
אשר לטענת הגדלת כוח הקנייה הצרכני, לטענת המתנגדים לשכר המינימום, הגדלת הוצאה צרכנית שאינה מבוססת על ייעול או גידול בפריון אינה יכולה להביא לצמיחה, שכן הכנסה מוגדלת לחלק מהצרכנים תבוא כאן בהכרח על חשבונם של צרכנים אחרים. במקרה זה, הגידול בכוח הקנייה של עובדי מדינה ועובדים מאורגנים (שהם עיקר הנהנים מהגדלת שכר המינימום) יאוזן בירידה בכוח הקנייה של העובדים המפוטרים. שנית, צריכה אינה בהכרח עדיפה על חיסכון, שכן חיסכון מאפשר השקעה במוצרי הון המאפשרים להגדיל את פריון העבודה ורמת החיים בטווח הארוך.
השפעת שכר המינימום על הכלכלה > חסימת עבודה זולה

לדעת המתנגדים לשכר המינימום, הוא מונע מעובדים חלשים, הרצויים פחות למעסיקים, להתחרות בשוק העבודה על ידי הצעת עבודה יותר זולה. למשל, עובדים זרים, עובדים חסרי ניסיון ונכים יתקשו להתחרות בעובדים מקומיים ומיומנים אם אינם יכולים להסכים לעבוד בשכר מופחת. בהתאם לכך, הם יטענו כי עובדים וחברות באזורים מבוססים יתמכו בהחלת שכר מינימום על אזורים פחות מפותחים, על מנת למנוע תחרות מאזורים אלו. מילטון פרידמן הציג טענה זאת ביחס לשכר המינימום בארצות הברית: "האיגודים המקצועיים והחברות בצפון, למשל, בשל חששם מפני תחרות של הדרום, תומכים בחוקים לקביעת שכר מינימום כדי לצמצם על ידי כך את התחרות מן הדרום". טענות דומות, בניסוח חריף יותר, מעלה גם הנס זנהולץ בספרו "הפוליטיקה של האבטלה". כוונה דומה יוחסה לתביעת ההסתדרות הכללית, בראשית שנות ה-40, שממשלת המנדט תקבע שכר מינימום שאותו יחויבו ספקי הממשלה לשלם לעובדיהם. בתביעה זו רצתה ההסתדרות לסכל את נכונותם של הפועלים הערביים להסתפק בתעריפי שכר נמוכים מהמקובל ביישוב העברי.
מחקרים על השפעתו של שכר המינימום > בעיות במדידת השפעתו של שכר מינימום

ישנן מספר בעיות מהותיות במדידת השפעת גובה שכר המינימום, חלקן ייחודיות למחקרים לגבי שכר המינימום וחלקם משותפים למחקרים כלכליים רבים. הבעיות העיקריות הן:
קשיים במדידת רצפת השכר: כל בחינה של השפעת שכר המינימום על הכלכלה מחייבת התייחסות לרמת השכר הנמוך ביותר, הנקרא רצפת השכר, אילולא היה קיים שכר מינימום. אולם, בעוד גובה שכר המינימום ידוע וברור, גובה רצפת השכר אינו ידוע, משתנה כל הזמן עם האינפלציה ושינויים חברתיים וכלכליים, והערכתו איננה פשוטה. במקרים רבים, מחלוקות לגבי השפעות שכר המינימום נובעות מהערכות שונות של גובה הרצפה. במיוחד, בחברות בהן יש שחיקה משמעותית בכוח הקנייה של השכר, שינויים משמעותיים בגובה הרצפה ובמרווח בין הרצפה לשכר המינימום יכולים להתרחש בתקופת ביצועו של מחקר.
השפעה גבולית: לעיתים קרובות, גובה שכר המינימום קרוב לנקודת ה"רצפה" והשפעתו על הכלכלה מועטה, אם בכלל. מחקרים בחברות כאלו אינן תורמות להבנת השפעות שכר המינימום.
ציות לחוק: פעמים רבות ישנה תופעה של אי-ציות לחוקי שכר מינימום והתפתחות שוק עבודה "אפור" או "שחור". כאשר אי-ציות כזה מצוי בממדים רחבים, הוא מונע אפשרות מדידה אמיתית של השפעת שכר המינימום.
הטבות שאינן שכר: במדינות רבות, חלק ניכר משכרו של עובד משולם לו בהטבות שוות כסף ולא בכסף, דבר המקשה על תמחור מדויק של השפעת שכר המינימום. במיוחד, ישנה בעיה כאשר שווי ההטבות משתנה לאורך זמן, ויש צורך לעקוב אחרי ההטבות ולתמחר אותן. ייתכן, למשל, ששווי ההטבות יורד כדי לפצות על עלייה בשכר המינימום.
אוכלוסייה לא נמדדת: אחת המדידות הנפוצות של שכר מינימום נוגעת להשפעתו על התעסוקה. המדידה המקובלת ביותר לכך היא של מובטלים המבקשים דמי אבטלה. מדידה זו מתעלמת מאוכלוסייה רחבה למדי של מועסקים פוטנציאליים שקיום שכר מינימום עשוי להשפיע על עצם כניסתם לשוק העבודה, כמו מועסקים בעלי מוגבלויות, בני נוער ועובדים במשרות חלקיות מאוד.
בידוד משתנים: המשתנים הרלוונטיים בבחינת השפעות שכר מינימום הם בעיקר השפעתו על משתכרים ברמות הנמוכות ועסקים בעלי רווח שולי זעום. אוכלוסיות אלו קשות לבידוד. במקרים רבים נערכים מחקרים על בסיס סטטיסטיקה רשמית, וזו אינה מתעדת או מתעדת באופן שאינו מותאם למחקר את רוב המשתנים הרלוונטיים.
חוקים אחרים: במקרים רבים, חוק שכר מינימום נלווה למסכת רחבה יותר של חוקים בתחום התעסוקה והשכר. רוב המחקרים אינם יכולים להבחין בין השפעת משתנים אלו להשפעת שכר המינימום.
ראו גם

שכר מינימום בישראל
שכר מקסימום
חוקי מגן
לקריאה נוספת

קרנית פלוג וניצה (קלינר) קסיר, "הציות לחוק שכר המינימום בישראל״, סדרת מאמרים לדיון 94.12, בנק ישראל, מחלקת המחקר, 1994.
גדעון יניב ואחרים, "אי-ציות לחוק שכר מינימום: היבטים תאורטיים וניתוח אמפירי של גורמים מסבירים בישראל", המוסד לביטוח לאומי, מינהל המחקר והתכנון, 1996.
מסמך רקע בנושא: שכר מינימום - סקירה משווה, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, 2006
הערות שוליים

↑  The Budgetary Effects of the Raise the Wage Act of 2021, Congressional Budget Office
↑  ESTIMATING THE IMPACT OF MINIMUM WAGES ON PRICES, frontier economics.

מחקר בשביל הממשלה הבריטית.
↑  Survey of US Economists on a $15 Federal Minimum Wage, Employment Policies Institute (באנגלית אמריקאית)
↑  What Economists Think about a $15 Minimum Wage, The University of Chicago Booth School of Business (באנגלית)
1 2  אבי קליין, ‏שכר מינימום בגרמניה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 12 במאי 2017
↑  שלמה שמיר, 7.25 דולר לשעת עבודה - שכר המינימום החדש בארצות הברית, באתר הארץ, 10 בינואר 2007
↑  רויטרס, שכר המינימום בסן פרנסיסקו הוא הגבוה בארצות הברית - מעל 10 דולר בשעה, באתר TheMarker‏, 2 בינואר 2012
↑  הראלד טריביון, ברזיל העלתה את שכר המינימום ב-9.2%, ל248- דולר בחודש, באתר הארץ, 3 במרץ 2008
↑  רונן לב, ‏שכר המינימום במדינות אירופה עלה בממוצע בכ-9% בשנה האחרונה, באתר גלובס, 6 בינואר 2005
↑  The Minimum Wage and Unemployment - Coordination Problem
↑  The Unofficial Paul Krugman Web Page
↑  קרנית פלוג, ניצה (קלינר) קסיר ויונה רובינשטיין, ״השפעת שכר המינימום על התעסוקה בענפים עתירי עבודה פשוטה בישראל״, חטיבת המחקר, בנק ישראל. פירוט בעמודים 3-5.
↑  מילטון פרידמן, קפיטליזם וחופש, אדם מוציאים לאור, עמ' 161. תרגום של Milton Friedman, Capitalism and Freedom, 1962.
↑  אריה שירום, מבוא ליחסי עבודה בישראל, עם עובד, 1983, עמ' 326.
↑  נתונים רשמיים כאן וכאן.
↑  נתונים, כאן.(הקישור אינו פעיל, 19 במאי 2017)
↑  The Perkins Project on Worker Rights & Wages, Ecomomy Policy Institute
↑  Minimum Wage Policy Questions Persist, עמ' 4
↑  Myth and Measurement: The New Economics of the Minimum Wage ISBN 0-691-04823-1
↑  Neumark and Wascher, Minimum Wages and Employment: A Case Study of the Fast-Food Industry in New Jersey and Pennsylvania: Comment, The American Economic Review, December 2000, pages 1362-1396
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX547722  BnF: cb11967391r (data)  GND: 4170008-9  NARA: 10642215  NDL: 00570035  NKC: ph122894
עקדת יצחק (גייגר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  יוסף צבי גייגר
 תאריך יצירה:  שנות ה־90 של המאה ה־19 
 טכניקה וחומרים:  צבעי-מים על ניייר
 רוחב:  49 ס״מ 
 גובה:  41 ס״מ 
 
"עקדת יצחק" הוא ציור, מסוף המאה ה-19, המיוחס ליוסף צבי גייגר, ומתאר את עקדת יצחק.
היסטוריה

במשך תקופה ארוכה זוהה הציור כיצירתו של האמן משה בן יצחק מזרחי. כך, לדוגמה, בקטלוג התערוכה "אמנות ואומנות בארץ-ישראל במאה הי"ט", שנערכה במוזיאון ישראל בשנת 1979. גרסה מוקדמת של הציור מצויה באוסף יצחק איינהורן. חיזוק לזיהוי הגיע מהשוואה להדפס אבן מאת מזרחי, המצוי באוסף המוזיאון היהודי בניו יורק.
במשך השנים שונה הזיהוי. ראשית, בפינתו הימנית התחתונה של הציור מופיעה חתימה של האמן - "יוסף צבי לעבאך". בפינתו השמאלית מופיע זיהוי של מקום היווצרה - "בעיה"ק צפת ת"ו". על פי המחקר שם המשפחה 'לעבאך' עושה שימוש בשם המשפחה הנוסף של אביו של גייגר - ר' טודרוס ברי"ל [בן ר' יהודה לייב] לעבאך. שנית, חלק מיצירות אחרות של גייגר, כגון "סיפור מגילת אסתר", שאליהן נעשתה ההשוואה, זוהו אף הן בטעות כיצירות של מזרחי.
במאי 2022 נמכר הציור במכירה פומבית בעבור  3,200 דולר.
תיאור

העבודה מורכבת משני רגיסטרים (רצועות רוחב), המתארות את סיפור העקדה בסדר כרונולוגי, מימין לשמאל. סביב התיאור מסגרת בצורת חבל קלוע בצבע אדום. תיאורים אלו מלווים בציטוט פסוקים מתאימים מן הטקסט המקראי. ברגיסטר התחתון מתוארים אברהם ויצחק בדרכם אל העקדה. הם לבושים בגדים מפוארים בצבע סגול. אברהם נושא סכין ארוכה ומחתה, ואילו יצחק, ההולך לפניו, נושא על גבו עצים לבערה. מאחוריהם מתוארים חמור ושני נערים היושבים ומחכים. הם מתוארים כלבושים בבגדים בני התקופה וחובשים תרבוש או טורבן.
בחלק העליון מופיע תיאור העקדה עצמה. אברהם מתואר לבוש טלית ומניף את המאכלת לעבר יצחק, העקוד על המזבח. מזבח זה מתואר כבעל מסגרת מעוטרת בסגנון מזרחי. למרות שימוש בתיאור זווית המזבח, לא מצליח התיאור להפוך לתלת־ממדי. מעל המזבח מרחף מלאך בעל שש כנפיים אדומות. בצדו השמאלי של התיאור מופיע איל שראשו בין ענפי עץ קטן. למרות סממנים ריאליסטים שונים, נושא הציור אופי עממי בעל הקשור לתיאור פרופורציות ומרחב.
הערות שוליים

↑  פריט מס' 108. ראו: פישר, יונה (עורך), אמנות ואומנות בארץ-ישראל במאה הי"ט, מוזיאון ישראל, ירושלים, 1979, עמ' 124
↑  ראו: פריט 85, מכירה פומבית 86 חלק א' פריטים נדירים ומיוחדים, קדם, 24 במאי 2022
↑  ראו: פריט 85, מכירה פומבית 86 חלק א' פריטים נדירים ומיוחדים, קדם, 24 במאי 2022
היברניה

פסל היברניה מאת ג'ון סמית' מעל בית הדואר המרכזי, בדבלין
פסל היברניה מאת אדוארד סמית' מעל בניין הפרלמנט הקודם (תחת השלטון האנגלי), בדבלין
היברניה (באירית: Hibernia) הוא שמה הלטיני הקלאסי של אירלנד. השם היברניה נלקח מסיכומי ורישומי מפות גאוגרפיים יוונים. במהלך חקירתו בצפון מערב אירופה (בערך 320 לפנה"ס) כינה פיתאס ממסאליה את האי Iérnē (ביוונית: Ἰέρνη). בספרו "גאוגרפיה" (לערך -150 לספירה) כינה קלאודיוס תלמיוס ("תלמי") את האי Iouerníā (ביוונית: "lουερνία"). ההיסטוריון הרומאי טקיטוס, בספרו "חיי אגריקולה" (בערך 98 לספירה), משתמש בשם היברניה.
lουερνία היא העיבוד היווני לשם הקלטי Īweriū, שממנו צמחו בסופו של דבר השמות האיריים Ériu ו-Éire. השם שונה בלטינית (בהשפעת המילה hībernus) שפירושו "ארץ החורף".
שימוש פוסט-לטיני

המלך הגדול בריאן בורו (941–1014 בערך) ביסס את תוארו על היותו קיסר הסקוטים, (בלטינית: Imperator Scottorum, אימפראטור סקוטורום), או קיסר הגאלים. משנת 1172 ממלכת אירלנד העניקה למלך אנגליה את התואר הנוסף, Dominus Hibernie, דומינוס היברניה, "לורד אירלנד". ממלכת אירלנד גם יצרה את התואר - Rex Hibernie (רקס היברניה), מלך אירלנד, לשימוש בטקסטים לטיניים. ג'רארד מרקטור כינה את אירלנד "Hybernia" במפת העולם שלו משנת 1541. בשנת 1642 המוטו של הקונפדרציה האירית, ממשל בעל כנסייה ושלטון קתוליים ששלטו בחלק גדול מאירלנד עד 1650, היה - Pro Deo, Rege et Patria, Hibernia Unanimis (פרו דאו, רג'ה אט פטריה, היברניה אוננימיס) (באנגלית: 'For God, King and Fatherland, Ireland is United').
השימוש בשם 'היברניה' חזר עם זרם הקלאסיציזם באירופה במאה ה-18, וכך גם השימוש בשם 'קלדוניה', אחד המונחים הלטיניים לסקוטלנד, והשם 'בריטניה' לבריטניה. הכותרת "היברניה" נטבעה על מטבעות איריים בשנות ה-1700, ועל מטבע של 2 אירו לשנת 2016. הוקמו חברות כמו חברת הביטוח ההיברניאנית (ששמה לימים שונה לקבוצת היברניאן). השם זכה לפופולריות עם הצלחתה של מפלגת הפטריוטים האירית. בתקופה בה אומצו אדריכלות ועיצוב קלאסיים פלדיאיים בצפון אירופה, היברניה הייתה מילה שימושית לתיאור אירלנד עם גוונים של סגנון ואדיבות קלאסית, כולל על ידי העלייה האנגלו-אירית המשגשגת שלימדה לטינית בבית הספר. "היברניאן" שימש כמונח לאנשים, ותואר כללי. הבורסה המלכותית בדבלין נבנתה בשנים 1769–79 עם הכיתוב המגולף "SPQH" "לסנאטוס פופולוסקי היברניקוס" 'הסנאט ואנשי אירלנד'. האקדמיה המלכותית להיברניאן מתוארכת לשנת 1823.
הגדוד הספרדי של המאה ה-18 שהורכב מגולי אירים היה ידוע כגדוד היברניה.
היברניה היא מילה שמשמשת לעיתים רחוקות בהווה ביחס לאירלנד, למעט בשמות ותיקים. הוא משמש מדי פעם לשמות ארגונים ודברים שונים אחרים; למשל: הבנק הלאומי של היברניה, קבוצת הביטוח של היברניה, סדר העתיק של היברניאנים, המגזין "היברניה", מכללת היברניה, התזמורת ההיברניאנית, מועדון הכדורגל ההיברני, ה-HMS היברניה, ונגזרות מודרניות, מלטינית כמו רפובליקה היברניקה (הרפובליקה האירית). בקנדה, השם היברניה הוענק לשדה הנפט היברניה מחוץ לניופאונדלנד, ולפלטפורמת נפט ימית גדולה, היברניה.
תופעה נוספת היא בקדחת היברניה משפחתית או TRAPS (תסמונת תקופתית הקשורה לקולטן נמק הגורם לנמק), קדחת תקופתית שתוארה לראשונה בשנת 1982 במשפחה ממוצא אירי וסקוטי, אך נמצאה בכל הקבוצות האתניות.
מועדוני הכדורגל הסקוטיים Hibernian FC ודנדי היברניאן (כיום דנדי יונייטד) אימצו את השם.
ראו גם

ארין
סמל אירלנד
דגל אירלנד
הערות שוליים

↑  https://www.tcd.ie/news_events/articles/crowning-of-irelands-last-scottish-high-king/
↑  http://resources.teachnet.ie/dhorgan/2006/mercator.html
↑  McPartland E. The Royal Exchange Competition JRSAI vol.102, p.63. See the original SPQR.
↑  Although it is found in the first line of the Aeolus section (part 2, episode 7) of James Joyce's novel Ulysses: IN THE HEART OF THE HIBERNIAN METROPOLIS (a fictional newspaper headline referring to Dublin).
↑  Laxer, Ronald M.; David D. Sherry (June 2012).
רדיותרפיה

מכשיר לטיפול ברדיותרפיה
רדיותרפיה (טיפול קרינתי) הוא טיפול שמשתמש בקרינה מייננת כגון קרני רנטגן או קרינת איזוטופים, בדרך כלל כחלק מטיפול בסרטן כדי לשלוט או להרוג תאים ממאירים, כאשר מקור הקרינה הוא בדרך כלל מאיץ חלקיקים קווי. טיפול בהקרנות עשוי להיות מרפא במספר סוגים של סרטן אם הם ממוקמים באזור אחד בגוף. זה יכול לשמש גם כחלק מטיפול מסייע, כדי למנוע הישנות של הגידול לאחר ניתוח להסרת גידול ממאיר ראשוני (למשל, שלבים מוקדמים של סרטן השד).
ברדיותרפיה, מנת קרינה מותאמת להרס התאים הסרטניים ברקמה. מטרתה היא להרוג תאים סרטניים תוך כדי מזעור רמת הקרינה לרקמות הבריאות. התאים הסרטניים מתחלקים במהירות, ולכן הקרינה הורסת אותם ומונעת את התפשטותם על ידי פגיעה ב-DNA שלהם. על הטיפול להיות מתוכנן בקפידה על מנת להבטיח כי מנת הקרינה הנכונה תינתן במיקום הנכון. הבעיה העיקרית היא הסכנה של גרימת נזק לרקמות בריאות.
מגוון של טכניקות טיפול המשתמשות בסוגים רבים של קרינה יכולות לשמש לטיפול בסרטן ובמחלות לא-סרטניות נוספות.
בטיפול במחלת הסרטן, טיפולי הקרינה ניתנים לרוב מדי יום במשך כ-6 שבועות, על מנת לאפשר זמן החלמה מספיק לרקמות הבריאות בין הטיפולים.
שימושים רפואיים

טיפול בקרינה משמש כמעט 60% מכלל חולי הסרטן. בטיפולים מכוונים להחלמתו של המטופל או לטיפול פליאטיבי אצל אנשים שסובלים מסרטן סופני.
במחלות רבות כמו גידולי שד, ערמונית, ריאה וצוואר, קרינה הפכה לחלק בלתי נפרד מגישות הטיפול בכמה מודלים טיפוליים שונים. בטיפולי רדיותרפיה שמכוונים להחלמת המטופל, המטרה היא לתת מנת קרינה מקסימלית לאזור הגידול ויחד עם זאת למזער את הגעת הקרינה ופגיעתה באזורים מסביב לגידול ואיברים. כלומר מינון חזק ככל האפשר לאזור הגידול אך מצד שני לא חזק מדי כדי שלא לפגוע בתאים בריאים. על מנת לקבל את התוצאה הרצויה, יש להיות מאוד מדויקים באזור המטרה בגוף, ניתן להשיג דיוק זה דרך הדמיות וצילומי CT ,MRI ו-PET. בנוסף, מכיוון שהגידול בדרך כלל אינו סטטי ונע יחד עם תנועת איברים, הגישה הפשוטה ביותר לטפל בבעיה זו היא לספק מרווח רחב סביב היעד ליצירת נפח יעד תכנון. ולכן, סימון המטופל הוא קריטי בשלב זה של הטיפול מכיוון שבכל הקרנה הוא יצטרך להיות ממוקם בדיוק באותו המקום כמו בטיפולים הקודמים. כלים רבים לסימון אזורי ההקרנה פותחו בדיוק בשביל מטרה זו, כולל מסכות וכריות אשר יכולות להיתפר למטופל.
תאי סרטן כליה וסרטן מלנומה נחשבים לסוגי סרטן עמידים בפני רדיותרפיה. עם זאת, במצבים אלו רדיותרפיה עדיין נחשבת לאופציה כטיפול פליאטיבי במלנומה גרורתי. שילוב של הקרנות עם אימונותרפיה הוא תחום פעיל בחקירה והראה הבטחה מסוימת למלנומה ועוד סוגי סרטן. חשוב לשים לב להבדל בין עמידות הסרטן/הגידול לרדיותרפיה, שברמה מסוימת הוא מדד מעבדתי, לבין היכולת לטפל בו דרך רדיותרפיה בסביבה קלינית. לדוגמה, לוקמיה לא מטופלת על ידי רדיותרפיה מכיוון שהיא מפוזרת בכל הגוף, בעוד שבלימפומה אפשר לטפל דרך רדיותרפיה אם הגידול מרוכז באזור אחד בגוף. מכיוון שאנו לא יכולים להקרין בכל מקום בגוף במטרה להרוג את התא הסרטני. בנוסף הרבה מסוגי הסרטן שהם עמידים בצורה חלקית לרדיותרפיה כן אפשר לטפל בהם דרך שיטה זו אם הגידולים מתגלים בשלבים מוקדמים. לדוגמה סרטן העור (חוץ ממלנומה), גידול בראש/ובצוואר, סרטן השד, סרטן ריאות שאינו קטן בתאים, סרטן צוואר הרחם, סרטן פי הטבעת וסרטן הערמונית. בדרך כלל לא ניתן לטפל בסרטן גרורתי בקרינה מכיוון שלא ניתן לטפל בגוף כולו.
תופעות לוואי

טיפולי קרינה כשלעצמם אינם כואבים. טיפולים מקלים של מנות קטנות (למשל טיפול עבור גרורות גרמיות) גורמים לתופעות לוואי מינימליות ואף ללא תופעות כלל, על אף שכאב קצר מועד יכול להיות מורגש בימים שלאחר הטיפול, כתוצאה מבצקת דחיסת עצבים באזור המטופל\המוקרן. מנות גבוהות יותר של קרינה יכולות לגרום לתופעות לוואי משתנות במהלך הטיפול (תופעות לוואי חמורות), בחודשים או בשנים שלאחר הטיפול (תופעות לוואי ארוכות-טווח) או שלאחר טיפול מחדש (תופעות לוואי מצטברות). המקור, העוצמה והאריכות של תופעות לוואי תלויים באיבר הסופג את הקרינה, בטיפול עצמו (סוג הקרינה, עוצמת המנה, בכימותרפיה המתרחשת במקביל) ובמטופל.
רוב תופעות הלוואי ניתנות לחיזוי, מוגבלות בדרך כלל לאזור בגוף המטופל הנספג בקרינה ותלויות במנת הקרינה. לדוגמה, ניתן לקשר מנות גבוהות יותר של קרינה המכוונת אל הראש והצוואר אל סיבוכים קרדיוסקולריים, תפקוד לקוי של בלוטת התריס ותפקוד לקוי של ציר יותרת המוח. טיפולי קרינה מודרניים נועדו להקטין תופעות לוואי למינימום ולעזור למטופל להבין ולהתמודד עם תופעות לוואי בלתי-נמנעות. תופעות הלוואי העיקריות שדווחו כוללות עייפות וגירויי עור, כמו כוויית שמש חלשה עד בינונית. העייפות בדרך כלל מתרחשת בזמן תהליך הטיפול ויכולה להימשך שבועות לאחר שהטיפול נגמר. העור המוקרן יכול להבריא, אך לא יהיה אלסטי (גמיש) כבעבר.
תופעות לוואי > תופעות לוואי חמורות

בחילה והקאה
זוהי איננה תופעת לוואי כללית של טיפולי קרינה, ומקושרת מכנית רק לטיפול באזור הבטן (אשר מגיבה ככמה שעות לאחר הטיפול), או לטיפול קרינתי במבנים מסוימים בראש אשר יוצרים בחילה, בזמן טיפול של גידולי ראש וצוואר. השכיח ביותר מבין מבנים אלו הוא פרוזדור האוזניים הפנימיות. כמו בכל טיפול מעורר-דאגה או מלחיץ, מטופלים מסוימים מקיאים מיד לאחר טיפול הקרינה, או אף רק בציפייה לו, אך ההקאה נחשבת כתגובה פסיכולוגית. ניתן לטפל בבחילה הנגרמת מכל סיבה, על ידי תרופות נוגדות-הקאה.
כאבי בטן, גרון ופה
אם אזורי הצוואר והראש מטופלים, כאבים ואולקוס זמניים מתרחשים באופן שכיח בפה ובגרון. כאשר אלו חמורים, הם יכולים להשפיע על יכולת הבליעה והמטופל יצטרך משככי כאבים ותוספי מזון או עזר תזונתי אחר. הוושט יכול לכאוב בנוסף אם הוא מטופל באופן ישיר, או כפי שקורה באופן שכיח, הוא מקבל מנה עקיפה של קרינה במהלך טיפול בסרטן הריאה. כאשר מטפלים בגידולים ממאירים בכבד או בגרורות, הקרנה עקיפה עלולה לגרום לכיבי קיבה או תריסריון. שיטות וטכניקות שונות נגישות כדי להוריד את השכיחות של תופעת הלוואי הנגדית.
אי-נוחות במעיים
המעי התחתון ניתן לטיפול על ידי קרינה ישירה (בטיפול הסרטן הרקטלי או האנאלי), או שהוא ניתן לחשיפת קרינה מאזורים אחרים באגן הירכיים (ערמונית, שלפוחית, אזורי המין הנשיים). סימפטומים אופייניים כוללים כאב, שלשול ובחילה. ייתכן והתערבות תזונה תוכל לעזור עם שלשול הנובע מטיפולי הקרינה. מחקרים במטופלי קרינה באזור אגן הירכיים כחלק מטיפול נוגד-סרטן שעיקרו באגן הראו כי דיאטה הכוללת שינויים בצריכת שומן, סיבים ולקטוז יכולה להפחית את תופעת השלשול בסיום הטיפול בקרינה
התנפחות
כחלק מדלקת כללית המתרחשת, התנפחות של רקמות רכות יכולה לגרום לבעיות במהלך טיפולי הקרינה. זוהי בעיה במהלך טיפול של גידולי מוח וגרורות במוח, במיוחד היכן שישנו לחץ תוך-גולגולתי מלפני כן, או היכן שהגידול גורם לחסימה של קנה הנשימה או סמפונות עיקריות למשל. התערבות כירורגית תישקל קודם לטיפול בקרינה. אם הניתוח ייחשב כמיותר או כבלתי-מועיל, המטופל כנראה יקבל סטרואידים בזמן טיפולי הקרינה כדי להפחית את ההתנפחות.
אי-פוריות
בלוטות המין (gonads), כגון השחלות והאשכים, רגישות מאוד לקרינה. ייתכן והן ייכשלו בייצור גמטות (תאים המשתתפים בתהליך ההפריה) כתוצאה מחשיפה ישירה של רוב סוגי המנות לקרינה בטיפולים הרגילים. תכנון טיפולי עבור כל חלקי הגוף נועד למזער במידה המרבית, אם לא לשלול בכלל, את החשיפה לקרינה של בלוטות המין אם הן אינן נמצאות באזור הטיפול העיקרי כנגד הסרטן.
בעיה בתפקוד המיני
טיפול ברדיותרפיה עלול לגרום לתפקוד וחשק מיני ירוד, הרגשה של מופנמות והתכנסות פנימית. הן אצל גברים והן אצל נשים.
תופעות לוואי > תופעות לוואי משניות ומאוחרות

תופעות לוואי משניות מתרחשות כחודשים ועד שנים לאחר הטיפול והן, באופן כללי, מוגבלות לאזור אשר טופל. הן נובעות לרוב מנזק לכלי דם ותאי רקמות מחברות. השפעותיהן של תופעות מאוחרות רבות נחלשות על ידי חלוקה של הטיפול למנות קטנות יותר.
Fibrosis
רקמות שהוקרנו נוטות להיות פחות גמישות עם הזמן כתוצאה מתהליך הצטלקות מתפשט.
נשירת שיער
נשירת שיער יכולה להתרחש על כל אזור שעיר בעור המוקרן בעוצמה שמעל 1Gy. הנשירה קורית רק באזורי הקרינה. עבור מנה יחידה של 10Gy, אובדן השיער יכול להיות קבוע, אבל אם מנת ההקרנה מחולקת לחלקים, אובדן השיער לא יהיה בהכרח קבוע, עבור מנות הנמוכות מ-45Gy.
יובש
לבלוטות הרוק ובלוטות הדמעות ישנה יכולת ספיגה של כ-30Gy במנות של 2Gy, אשר נחשבות כגבוהות יותר מאלו הניתנות בטיפולי סרטן הצוואר והראש החמורים. יובש בפה ויובש בעיניים יכולים להוות מטרד לטווח ארוך ולהשפיע לרעה על איכות החיים של המטופל. באופן דומה, בלוטות הזיעה בעור מטופל (כגון בית השחי) נוטות להפסיק לעבוד. בנוסף, רירית הנרתיק הלחה באופן טבעי, לרוב מתייבשת כתוצאה מהקרנה על האגן.
לאפידמיה
מצב של הצטברות נוזלים והתנפחות רקמות, העלול להיגרם כתוצאה מנזק למערכת הלימפה במהלך טיפולי הקרינה. זהו הסיבוך הנפוץ ביותר המדווח בטיפולי קרינה באזור החזה אצל מטופלים אשר קיבלו טיפול אקסילרי מקדים לאחר ניתוח כדי לנקות את צמתי הלימפה האקסילריים.
סרטן
קרינה היא גורם פוטנציאלי לסרטן, וממאירות משניות נראות במטופלי קרינה מסוימים. למטופלים ששרדו סרטן סיכוי גבוה יותר מאשר האוכלוסייה הכללית לפתח גידולים ממאירים כתוצאה ממספר גורמים הכוללים גנטיקה, אורח חיים וטיפולי קרינה קודמים. קשה לכמת באופן ישיר את הקצב בו מתפתחים הסרטנים החוזרים מכל גורם כלשהו. מחקרים מצאו שטיפולי קרינה יהיו גורם לסרטנים חוזרים רק עבור חלק קטן מהמטופלים. טכניקות חדשות כדוגמת טיפולי קרני פרוטונים ורדיותרפיה של יוני פחמן, אשר נועדו להפחית את מנות הקרינה לרקמות בריאות, יפחיתו את הסיכונים הללו. אלו מתחילים להתרחש כארבע עד שש שנים לאחר הטיפול, אם כי ממאירות המטולוגיות יכולות להתפתח כשלוש שנים לאחר מכן. ברוב הגדול של המקרים, סיכון זה נחשב משני ביחס להורדת הסיכון המתבצעת על ידי מתן טיפול לסרטן העיקרי, אפילו בממאירות ילדים היכולים לשאת בנטל גבוה יותר של ממאירות משניות.
מחלות לב וכלי דם
קרינה יכולה להגביר את הסיכון למחלות לב ומוות כפי שנצפה בטיפולי רדיותרפיה של סרטן השד. קרינה רפואית מעלה את הסיכון לאירוע לב שלאחר מכן (כגון שבץ או התקף לב) פי 1.5 עד 4 מזה של אדם רגיל, כולל גורמים מחמירים, ואף יכול לעלות יותר בנוכחות גורמים קודמים למחלות לב. העלייה הסיכון תלויה במנת הקרינה הניתנת, הקשורה לעוצמת הקרינה, לנפחה ולמיקומה ברדיותרפיה. שמן של תופעות לוואי מאוחרות של מחלות לב נוסחו כ"מחלות לב כתוצאה מקרינה" (RIHD) ו"מחלות כלי דם כתוצאה מקרינה" (RIVD). הסימפטומים גם הם תלויים בעוצמת מנת הקרינה וכוללים קרדיומיופתיה, פיברוזיס שריר הלב, מחלות לב מסתמיות, מחלות עורקים כליליות, הפרעות בקצב הלב ומחלות עורקים היקפיות. פיברוסיס (fibrosis) כתוצאה מקרינה, נזק לתאים של כלי דם ולחץ חמצוני יכולים לגרום לסימפטומים אלו ואחרים. רוב מחלות כלי הדם הנובעות מקרינה מתרחשות עשר או יותר שנים לאחר הטיפול, עובדה ההופכת את קביעת הגורם העיקרי להופעתן לקשה יותר.
הידרדרות קוגניטיבית
במקרים שבהם הקרינה מוכוונת לראש, הטיפול יכול לגרום להידרדרות (ירידה) קוגניטיבית. תופעה זו נצפתה במיוחד בילדים קטנים, בגילאים שבין 5 ל-11. מחקרים הראו, למשל, שרמת ה-IQ של ילדים בני 5 ירדה כל שנה לאחר הטיפול בכמה נקודות.
שימוש במחלות לא ממאירות

טיפול בקרינה משמש לטיפול במחלת כוויצת דופיטרן. כאשר המחלה בשלב הנודולונים והמיתרים, או בשלב התחלתי של עיוות מינימלי של פחות מ-10 מעלות, קרינה יכולה להאט או לעצור את ההתקדמות לשלבים יותר חמורים; כמו כן, קרינה יכולה לעכב את ההחמרה לאחר התערבות ניתוחית. במקרים כאלה, מקובל לטפל בשני טיפולים של קרינה במינון נמוך של 3 Gy ל-5 ימים עם מרווח של 3 חודשים.
סוגים

ישנן שלוש דרכים עיקריות בהן ניתן להעניק טיפול של רדיותרפיה לחולים: טיפול בקרינה חיצונית (אנ'), טיפול בקרינה פנימית (ברכיתרפיה) או הקרנות מערכתיות. טיפול בקרינה חיצונית מגיע ממקור קרינה מחוץ לגוף ואילו ברכיתרפיה מגיעה מחומר רדיואקטיבי המוצב בתוך הגוף בסמוך לתאי הסרטן. קרינה מערכתית כוללת חומר רדיואקטיבי, הניתן דרך הפה או דרך הווריד ומגיע לרקמות דרך זרימת הדם. הבחירה בטיפול בהקרנות שנקבע על ידי האונקולוג תלויה בגורמים שונים, כולל סוג ומיקום הסרטן.