stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תאורה (צילום)
פלאש

כאשר אין מספיק אור טבעי לתמונה, לרוב הצלם ישתמש במבזק (פלאש) כדי להאיר את מושא הצילום. למבזק יש כמה מצבים כאשר במצלמות שונות מצבים שונים:
מצב אוטומטי - ברירת המחדל של המצלמה, נעשה בו שימוש באופן אוטומטי על ידי המצלמה כאשר המצלמה קולטת שאין מספיק אור.
מבזק מאולץ (נקרא גם "מבזק משלים") - משתמשים במבזק זה ללא תלות בתנאי התאורה, זאת אומרת שניתן להשתמש בו בכל רגע נתון (בניגוד למבזק האוטומטי, שתלוי במצלמה עצמה ולא ברצונות הצלם). מבזק זה מבהיר אזורים מוצללים, אך אם עומדים קרוב מדי למושא הצילום מבזק זה יכול לפגוע בחדות קווי המתאר של האובייקט על ידי הבהרת יתר של האזור. מבזק זה יהיה שימושי במידה שהאור נמצא מאחורי האובייקט (תאורה אחורית) במידה שאור זה פוגע באיכות התמונה או בכוונת הצלם.
תאורה אחורית - במצב של תאורה אחורית, המצלמה מתלכדת על האור שמאחורי האובייקט ובכך היא מדגישה אור לא רצוי (במידה שהדבר אינו מכוון) במקום להדגיש את האובייקט - שנותר חשוך. מבזק מאולץ יכול לתקן מצב זה היות שהוא מאיר את האובייקט מלפנים.תאורה אחורית ברחוב. המצלמה מתמקדת באור השמש וכתוצאה מכך הרחוב נראה חשוך
ביטול עין אדומה - אפקט העין האדומה נגרם על ידי אור (בדרך כלל של מבזק) המוחזר למצלמה מעומק העין של המצולם, האור מהמבזק מציף את העין באור רב, ומגיע עד לקרקעית העין, שבה יש נימים  רבים ולכן מוחזר אור אדום. כדי לבטל אפקט זה, ניתן לבקש ממושא הצילום שלא להביט ישירות למצלמה או להשתמש במצב הפחתת עין אדומה, במהלכו ישנם שני הבזקים של הפלאש - ההבזק הראשון גורם לאישון של המושא להצטמצם (האישון מצטמצם בתגובה לאור), וכך האור לא חודר במלואו לעומק העין ובהבזק השני נעשית הבהרה של המושא כבשימוש רגיל בפלאש, וכך האישון של המושא עדיין מצומצם ולכן לא מוחזר האור האדום, משום שהאור אינו חודר לעומק העין. שני הבזקים אלו קורים בהפרש קטן כדי שאישון המצולם עדיין יהיה מצומצם בעת הצילום עצמו. כמו כן ניתן לתקן את אפקט העין האדומה באמצעות תוכנות לעריכה גרפית כדוגמת פוטושופ, אם כי בחלק מהמצלמות יש מצב שניתן להשתמש בו שנקרא "Slow Synchronized Flash" ועליו יורחב בהמשך. עין אדומה כתוצאה מפלאש, ניתן לראות כי עין ימין של המצולם אינה אדומה וזאת משום שאינה נחשפה אל האור באותה המידה כעין שמאל
מבזק בסנכרון איטי (Slow Synchronized Flash) - משתמשים במצב זה לעיתים פחות תכופות משאר המבזקים והוא קיים רק בחלק מהמצלמות הדיגיטליות. מטרת מבזק זה היא לפתור בעיות שנגרמות מצילום של תמונות חוץ בלילה. במצב זה, המצלמה מבזיקה הבזק יחיד בזמן שצמצם המצלמה נשאר רחב למשך כמה שניות (משתנה ממצלמה למצלמה וממצב למצב), כמות האור שנכנסת אל הצמצם גדולה יותר ככל שהוא יותר רחב ולכן במצב זה תואר רוב התמונה מאורו של הפלאש. ככל שהאובייקטים קרובים יותר למצלמה, כך הם יהיו מוארים יותר. אם המצלמה אינה יציבה בעת הצילום, התמונה תצא מטושטשת ולכן כאשר משתמשים במבזק זה רצוי להשתמש בחצובה. ישנם עוד שימושים למבזק זה במטרה לגרום לטשטוש התמונה והאובייקטים כדי ליצור אשליה של תנועה.
בסופו של דבר, מטרתו העיקרית של הפלאש הוא לספק מקור אור נוסף לסצנה שהצלם מעוניין לצלם.
חשיבות התאורה בקולנוע

לתאורה ישנה חשיבות רבה בקולנוע היות שהיא משפיעה על אופי הסצנה המצולמת. בסרטים בצבע היא גם משפיעה על פלטת הצבעים של הפריים ועשויה להדגיש צבעים מסוימים. כל עוד נעשה שימוש נכון בתאורה, הבמאי והצלם יכולים להעביר אל הצופה רגשות, מסרים ותחושות שלא ניתן לבטא בשום דרך אחרת. בנוסף, ניתן להעביר נופך תקופתי באמצעות שימוש בתאורה ונופך ריאליסטי הדורש לרוב שימוש בתאורה טבעית, דבר העשוי להעלות בעיות. למשל, אם סצנה צולמה בלילה, כדי להעביר לצופה שהאירוע המתרחש אכן קורה בלילה ייאלץ הצלם לנקוט בשיטות מתוחכמות כדי גם לשמור על הריאליזם (זאת אומרת, לשמור על תאורת הלילה הטבעית) אך גם להאיר דברים מסוימים ובכך להדגישם (לדוגמה: דמויות, חפצים וכו'). כמו כן, התאורה יכולה להעביר מידע על מקום ההתרחשות של הסצנה, למשל, אם הסצנה מתרחשת בכוכב לכת אחר, הבמאי עשוי להשתמש בתאורה לא טבעית כדי להעביר תחושה שהצופה אינו על כדור הארץ.
היות שצוות הצילום מוגבל ללוחות זמנים נוקשים, סטים, לוקיישנים (אזור בו מצלמים מחוץ לאולפן) ספציפיים ותקציב, לעיתים, לבמאי אין את התאורה שבה הוא חפץ לצילום הסצנה, כך קורה שישנן סצנות יום המצולמות למעשה בלילה, דבר הדורש תאורה מלאכותית שתדמה אור יום טבעי, היות שבאולפן הקולנוע גם אין אור טבעי ועל כן סצנות המצולמות באולפן דורשות אור מלאכותי שיידמה אור זה. או שישנן סצנות גשומות המצולמות ביום שמשי, מה שמאלץ את הצוות ליצור תאורה גשומה וחורפית. לפעמים, הטבע גובר על האדם וימי צילום מתבטלים בגלל גשם, סופות או שלג לא צפויים המפריעים לתאורה ולסט.
סוגי תאורה ושימושם

בקולנוע ובצילום, ניתן להעביר מסרים ותחושות על ידי התאורה, שימושים נפוצים בתאורה הם:
הצללות - בקולנוע ובצילום, לאור ולצל משמעות רבה והיא מסתמכת גם על משמעויות סימבוליות תלויות תרבות, למשל, כדי לאפיין אווירה מדכאת יעשה שימוש רב בהצללות, משום שבתרבות המערבית הצבע השחור וכל היוצא ממנו - חושך, אפלה קדרות - מקושרים עם דיכאון, צער, מוות וכו'. כדי להשיג תאורה זו, על הצלם להסמך לרוב על האור הטבעי וההצללות הטבעיות שהוא יוצר, אם ברצונו להעמיק את האור עליו לבחון אור בעוצמה שונה על זוויות שונות עד לקבלת ההצללה הרצויה. בקולנוע, דמות של נבל תאופיין בדרך כלל בהצללות כהות כדי ליצור את החיבור של הצופה שבין הנבל לבין ה"חושך" שהוא מסמל.
תאורה גבוהה - בניגוד להצללה, בתאורה זו נעשה שימוש בדרך כלל כדי להדגיש דברים, למשל, אירוע או אדם. הדגשה זו של ההבהרה של האובייקט יכולה לפעמים ליצור ניגודיות בין המתרחש בסצנה לבין התאורה עצמה, למשל צילום של אירוע מחריד בתאורה גבוהה. הדבר מדגיש את החדות של התמונה ומטשטש קצוות כהים וקווי מתאר (תלוי בעוצמת החשיפה), דבר היכול להעביר חדות של הסצנה המצולמת ובכך לעורר את התחושה הרצויה בצופה בהתאם לאופן השימוש הנעשה בדרך תאורה זו.
הבהרה - לרוב נעשה כדי להדגיש אדם או חפץ, לבטל הצללות לא רצויות ולחדד קווי מתאר (בחשיפה נמוכה).
ריאליזם - בדרך כלל, כאשר הצלם מעוניין בריאליזם, הוא ישתמש בתאורה הטבעית של הסצנה ולא ייצור תאורה באמצעות השפעות מלאכותיות. בקולנוע, משתמשים בתאורה זו לרוב בסרטים תיעודיים (במיוחד כאשר הסצנה מצולמת בשטח באופן שאינו מאפשר תאורה מלאכותית), כאשר תאורה מסוג זה שומרת על מעין נטרליות מצד הצלם, דבר חשוב בסרטים תיעודיים (מלבד בסרטים דוקו - פוליטיים).
תנועה - לפעמים, כדי לגרום לסצנה או לפריים או לאובייקטים בו להרגיש בתנועה - בין אם הם באמת בתנועה ובין אם לאו - הצלם יבחר להשתמש ב"מבזק בסנכרון איטי" מה שגורם לטשטוש באזורים מסוימים של התמונה ולאשליה של תנועה.
ציוד תאורה

אם הצלם אינו רוצה לעשות שימוש בתאורה טבעית בלבד בעת הצילום, עליו להשתמש בציוד תאורה מלאכותית או לאלתר.
אמצעי תאורה אלו הם מבזקים (בין אם זה מבזק במצלמה עצמה או מבזקים חיצוניים למצלמה), עמודים עליהם ניתן להתקין גופי תאורה, עמעמים שהם התקנים המאפשרים שליטה בהיקף התאורה עוצמתה וכיוונה.
אמצעי תאורה אלו לרוב יקרים ודורשים הבנה בתאורה והשפעותיה על התמונה מצד המשתמש בהם, שימוש לא נכון בתאורה עלול להוביל לתוצאות לא רצויות והרס של הציוד.
הערות שוליים

↑  דיויד סטון ורון גלאדיס, צילום דיגיטלי, הוצאת פוקס מחשבים, 2003
↑  להבין סרטים – סיכום : תאורה | טקסטולוגיה
↑  דימר, באתר זגורי תאורה
תאורה באולפן טלוויזיה של הערוץ הראשון
דוד זונשיין

| --- | --- |

דוד זונשיין
 לידה:  13 במאי 1973 (בן 51) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
דוד זונשיין (נולד ב-13 במאי 1973) הוא מהנדס תוכנה, פעיל שמאל רדיקלי, פובליציסט ומבקר ספרות ישראלי. התפרסם בעקבות סירובו לשרת בשטחי יהודה, שומרון ועזה. היה מראשי תנועת "אומץ לסרב" חבר הנהלת "בצלם" ויו"ר הנהלת הארגון בשנים 2012 - 2022.
ביוגרפיה

נולד בתל אביב, הבכור מבין שלושה ילדים, לורדה, ילידת הארץ, וליצחק אייזיק זונשיין, יליד פולין ואיש העלייה החמישית. גדל ברמת השרון. היה לוחם וקצין ביחידת מגלן, שבה שימש מפקד צוות וסמ"פ. זונשיין לקח חלק בלחימה בדרום לבנון, כולל במבצע ענבי זעם. לאחר ארבע שנים בצה"ל השתחרר בדרגת סגן. סיים תואר ראשון בפיזיקה ובמדעי המחשב באוניברסיטה העברית בירושלים.
לאחר מספר שנים בתפקידי ניהול פיתוח בתחום התוכנה, הקים זונשיין יחד עם שותף פלסטיני חברת תוכנה המספקת ללקוחותיה פתרונות תוכנה ארגוניים על ידי צוות ישראלי פלסטיני העובד ממרכזי פיתוח בתל אביב וברמאללה.
זונשיין חי עם זוגתו ושתי בנותיהם בתל אביב ועוסק בהנדסת תוכנה. כותב ביקורות ספרים למוסף הספרות של עיתון "הארץ" ופרסם מספר סיפורים קצרים בעיתון זה ובאחרים.
סרבנות

בשנת 1999, לאחר מספר סבבי מילואים בגדה המערבית, החל זונשיין להתעניין בפלסטינים ובהיסטוריה של מלחמות ישראל, ובמשך שנה חל תהליך הדרגתי שבו התגבשה תפיסתו האידאולוגית. לדבריו, "אחרי שנה של קריאה ופגישות עם אנשים הבנתי עד כמה עמוק הפער בין מה שהאמנתי בו לבין המציאות בשטח והיה ברור לי שאין שום אפשרות להמשיך לקחת חלק במערכת הזאת שכל כך אהבתי והייתי כל כך מחובר אליה. החלטתי לסרב לשרת בשטחים."
בינואר 2002, אחרי שירות מילואים ברצועת עזה בגדוד בעוצבת חצי האש, יזם זונשיין, ביחד עם יניב איצקוביץ', את "מכתב הלוחמים 2002", שעליו חתמו עד היום כ-1,000 חיילי מילואים. בעקבות פרסום המכתב הוקמה תנועת "אומץ לסרב".
זונשיין הועמד לדין משמעתי צבאי על סירובו לצאת לשירות מילואים בבית אל. במהלך משפטו סירב זונשיין להישפט בדין משמעתי וביקש להישפט בבית דין צבאי בו העונש המרבי על העבירה חמור יותר אך קיימת אפשרות להביא עדים ולבסס הגנה הטוענת שהשירות בשטחים הכבושים אינו חוקי ולפיכך חובתם המוסרית של חיילי צה"ל היא לסרב לשרת מעבר לקו הירוק.
הפרקליטות הצבאית דחתה את בקשתו להישפט בבית דין צבאי, והחזירה את הטיפול בעניין למפקד עוצבת האש, תא"ל טל רוסו, שדן את סגן זונשיין לשלושים וחמישה ימי מחבוש בפועל. זונשיין עתר לבג"ץ על מנת שיורה לצבא לאפשר לו להישפט בבית הדין. לאחר כשבוע בכלא הוציא בג"ץ צו ביניים שהורה למדינה לשחרר את זונשיין מהכלא עד לבירור העתירה בעניינו. בהמשך, בתגובה למהלך משפטי שנקט נשיא בית המשפט העליון, אהרן ברק, הגיש זונשיין וחברים נוספים ב"אומץ לסרב" עתירה לבג"ץ בה ביקשו מבית המשפט לקבוע כי סירובם חוקי משום שמאז האינתיפאדה השנייה, הכיבוש ופעולות צה"ל הנעשות בשטחים אינם חוקיים. בתגובה לעתירה קבע בג"ץ בראשות הנשיא ברק כי סרבנות מוחלטת לשירות בצבא מטעמי מצפון היא צעד לגיטימי, אך סרבנות סלקטיבית למילוי פקודות מסוימות אינה לגיטימית. בעקבות פסק הדין חזר זונשיין לכלא שש להשלים את ריצוי עונשו.
אף על פי שזונשיין קורא לסירוב ביחס לפעולות של שליטה בפלסטינים, הוא מתנגד לסירוב לפנות יישובים יהודיים, מעשה שלדעתו מהווה פגיעה בדמוקרטיה.
החל משנת 2009 זונשיין הוא חבר הנהלת "בצלם". ובשנים 2012–2022 היה יו"ר הנהלת הארגון.
פרסים

בנובמבר 2012 הוענק לזונשיין פרס האקדמיה הנורווגית לספרות ולחופש ביטוי על פועלו למען זכויות אדם.
הערות שוליים

↑  nrg חדשות, סגנו של בנט ב'ענבי זעם': "פעל ברוגע ושיקול דעת", באתר nrg‏, 5 בינואר 2015.
↑   דוד זונשיין, בנט אשם. לא בטבח כפר כנא, באתר הארץ, 8 בינואר 2015.
↑  היום, לפני עשרים שנה בדיוק, השתנו לי החיים, בעמוד הפייסבוק של דוד זונשיין, 25 בינואר 2022.
↑  נוסח המכתב
↑  אמיר בן-דוד, המועמד, באתר הארץ, 28 בספטמבר 2004.
↑  לילי גלילי, בג"ץ ידון בדרישת סרבן לעמוד לדין צבאי במקום דין משמעתי, באתר הארץ, 13 ביוני 2002
↑  פליקס פריש ואפרת וייס, הסרבנים מבקשים מבג"ץ: להישפט בבית דין צבאי, באתר ynet, 12 ביוני 2003.
↑  אפרת וייס, אחד הסרבנים ישוחרר ממאסרו עד להחלטת בג"ץ, באתר ynet, 24 ביוני 2002
בג"ץ 7622/02 דוד זונשיין ואחרים נ' הפרקליט הצבאי הראשי, ניתן ב־4 בספטמבר 2002, צו ביניים
↑  משה גורלי, בג"ץ יקבע אם הכיבוש חוקי ואם הסרבנות לגיטימית, באתר הארץ, 29 באוקטובר 2002
↑  בג"ץ 7622/02 דוד זונשיין ואחרים נ' הפרקליט הצבאי הראשי, ניתן ב־30 בדצמבר 2002
↑  דורון שפר, "יש הבדל בין הסרבנות שלנו לסרבנות שלהם", באתר ynet, 19 באוקטובר 2004
↑  אתר האקדמיה הנורווגית לסיפרות ולחופש הביטוי
תקוות גדולות (סרט, 1999)

| --- | --- |

 מבוסס על:  תקוות גדולות מאת צ'ארלס דיקנס
 בימוי:  ג'וליאן ג'רולד
 תסריט:  טוני מרצ'נט
 שחקנים ראשיים:  יואן גריפית' ג'סטין ואדל שארלוט רמפלינג ברנרד היל קלייב ראסל
 מדינה:  בריטניה
 שיטת הפצה:  ישירות לווידיאו 
 הקרנת בכורה:  12 באפריל 1999
 משך הקרנה:  168 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 דף הסרט ב־IMDb
 
תקוות גדולות (באנגלית: Great Expectations) הוא סרט טלוויזיה משנת 1999 זוכה פרס באפט"א של רומן באותו שם מאת צ'ארלס דיקנס. הסרט הופק על ידי ה-BBC ושודר ב"מאסטרפיס תיאטר".
עלילה

ילד בשם פיפ נתקל באסיר נמלט אשר מאיים עליו ודורש ממנו להביא לו מזון. שנים אחר כך מתברר לפיפ שמישהו מיטיב איתו, ומבטיח להוריש לו הון רב. פיפ משער שהמיטיבה שלו היא מיס האווישם, אישה עשירה שבביתה שיחק בילדותו, ושהוא מאוהב בבתה המאומצת אסטלה. פיפ מאמין שמיס האווישם מייעדת אותו להיות החתן של אסטלה. כל חלומותיו של פיפ מתרסקים כאשר בלילה סוער אחד הפושע שפגש בילדותו חוזר ומגלה את זהותו, שהוא מגוויץ' הוא מיטיבו. בתחילה פיפ דוחה את מגוויץ' ואינו רוצה בקשר איתו אבל במשך הזמן הוא הופך להיות נאמן לו ונשאר עמו עד מותו.
צוות השחקנים

יואן גריפית' – פיפ
גבריאל תומסון – פיפ הילד
ג'סטין ואדל – אסטלה
אמה קאניף – בידי
לורה אייקמן – בידי הצעירה
שארלוט רמפלינג – מיס הווישם
ברנרד היל – מגוויץ'
קלייב ראסל – ג'ו גארג'רי
איאן מקדרמיד – ג'אגרס
דניאל אוונס – הרברט פוקט
ג'יימס הילר – בנטלי דרמל
דונלד סאמפטר – קומפיסון
לזלי שארפ – גברת ג'ו גארג'רי
ניקולס וודסון – ומיק
אתרי צילום

הסרט צולם במספר אתרים בקנט כמו "שירנס דוקס", "קינגזוור קאסל פדלסטימר", "צ'אטהם דוקס", בנהר מידוויי וכן באדינבורו.
פרסים

בשנת 2000 זכה הסרט בפרס באפט"א לטלוויזיה בקטגוריית עיצוב התלבושות. הוא היה מועמד גם בקטגוריות של איפור ועיצוב שיער, צילום ותאורה, והסאונד הטוב ביותר.
ב-1999 הסרט זכה בפרס RTS לטלוויזיה עבור הסאונד הטוב ביותר בסרט דרמה, פרס ההפקה, פרס התאורה והצילום הטובים ביותר. עוד היה מועמד לפרס בתחום העריכה.
הסרט היה מועמד לפרס אמי כמיני סדרה המצטיינת של השנה.
הערות שוליים

↑  Kent Film Office. "Kent Film Office Great Expectations Film Focus".
↑  (2014) "Edinburgh the film set", Film Edinburgh, Page 9
1 2  "Awards for Great Expectations (1999) (TV)". The Internet Movie Database. נבדק ב-2008-07-07.
הפיגוע בשגרירות ישראל בארגנטינה

| --- | --- |

 תאריך:  17 במרץ 1992 
 מקום:  בואנוס איירס/רטירו, בואנוס איירס 
 מטרה:  שגרירות ישראל בבואנוס איירס
 קואורדינטות:  34°35′30″S 58°22′49″W﻿ / ﻿34.591561°S 58.380189°W﻿ / -34.591561; -58.380189
 סוג:  מכונית תופת 
 הרוגים:  29 
 פצועים:  242 
 מבצע:  חזבאללה חזבאללה
  (למפת בואנוס איירס מוגדלת) הפיגוע בשגרירות ישראל בארגנטינה(למפת בואנוס איירס רגילה) הפיגוע בשגרירות ישראל בארגנטינה
 
הפיגוע בשגרירות ישראל בארגנטינה היה אחד משני פיגועים שנערכו בשנות ה-90 בבואנוס איירס, בירת ארגנטינה, כנגד מטרות ישראליות ויהודיות.
הפיגוע

ב-17 במרץ 1992 (י"ב באדר ב' ה'תשנ"ב) בצהריים בשעה 14:50, מכונית תופת נהוגה בידי מחבל מתאבד התפוצצה ליד שער בניין שגרירות ישראל ברחוב ארויו 910 בבואנוס איירס וגרמה להריסתה. בפיגוע נהרגו 29 בני אדם מתוכם 4 ישראלים, עובדי משרד החוץ, ו-4 נשים יהודיות מארגנטינה. בפיגוע נפגעו למעלה מ-220, אגפים שלמים של הבניין ההיסטורי בן ארבע הקומות קרסו.
ארגון חזבאללה טען שהפיגוע בוצע בתגובה להריגתו של מזכ"ל הארגון, עבאס מוסאווי, בידי צה"ל ב-16 בפברואר 1992, בדיוק חודש קודם לפיגוע. ארגונים נוספים קיבלו אחריות על הפיגוע, בהם הג'יהאד האסלאמי.
תוצאות והשלכות

שנתיים לאחר מכן, התבצע באופן דומה פיגוע בבניין הקהילה היהודית בארגנטינה וגרם להרג של 86 איש. לאחר שחקירת הפיגועים התמסמסה בידי ממשלת ארגנטינה, הועלה החשד כי נשיא ארגנטינה קרלוס מנם ניסה לחבל בחקירה.
בשנת 2003 השלים "המוסד" הישראלי את חקירת הפיגועים, וכתב דו"ח מפורט ובו הוכחות חותכות לקשר בין איראן וארגון חזבאללה לביצוע הפיגוע בשגרירות ישראל, הוכחות שעולות בקנה אחד עם ממצאי הפרקליטות הארגנטינאית. בעקבות הממצאים קראה ישראל לארגנטינה לסגור את שגרירות איראן.
בתשובה לעתירתו של אב שאיבד את בתו בפיגוע, בסוף דצמבר 2006 פרסם בית המשפט העליון של ארגנטינה, במעמד שבעה שופטים, החלטה המונעת התיישנות של התיק. ההחלטה תאפשר את המשך החקירה ומיצוי הדין עם האחראים לפיגוע, בבוא העת, ללא הגבלת זמן.
אחד המבוקשים העיקריים בגין תכנון הפיגוע הוא אחמד וחידי, שכיהן עד שנת 2013 כשר ההגנה האיראני.
ב-18 ביולי 2019, לרגל 25 שנים לפיגוע בבניין הקהילה היהודית בבואנוס איירס, שבוצע לפי החשד על ידי חזבאללה ואיראן, הקפיאה ארגנטינה נכסים של אנשי הארגון והכריזה עליו בפועל כעל ארגון טרור.
ב-12 באפריל 2024 קבע בית משפט פדרלי בארגנטינה באופן רשמי כי שני הפיגועים בארגנטינה תוכננו על ידי איראן ובוצעו על ידי ארגון הטרור חזבאללה ששימש בידי איראן כ"כלי לביצוע פעולות טרור". בית המשפט קבע כי מדובר בפשע נגד האנושות וקרא לממשלה להגיש תלונה נגד איראן בבית הדין הבין-לאומי.
ראו גם

הפיגוע בבניין הקהילה היהודית בארגנטינה
הנופלים בשירות החוץ
אנדרטה לזכר קורבנות הפיגוע, בבאר שבע נט
טקס זיכרון לנרצחים ליד האנדרטה בכפר סבא
הערות שוליים

↑  הג'יהאד: תקפנו אתכם בשגרירות ונוסיף לתקוף, חדשות, 24 במרץ 1992
↑  דיאנה בחור, שר החוץ: המוסד השלים חקירת הפיגועים בארגנטינה, באתר ynet, 17 במרץ 2003.
↑  דיאנה בחור-ניר, ישראל קוראת לארגנטינה לסגור את שגרירות איראן, באתר ynet, 17 באוגוסט 2003.
↑  סוכנויות הידיעות, שר ההגנה האיראני אחמד וחידי: נשק גרעיני מנוגד לדת שלנו, באתר הארץ, 12 בספטמבר 2009.
↑  רויטרס, ארגנטינה הגדירה את חיזבאללה כארגון טרור, באתר ynet, 18 ביולי 2019.
↑  נטע בר, בית משפט בארגנטינה הכריז: "איראן וחיזבאללה עומדות מאחורי הפיגועים בבואנוס איירס" | ישראל היום, באתר ישראלהיום, ‏2024-04-12
↑  Argentina court blames Iran for deadly 1994 bombing of Jewish center, France 24, ‏2024-04-12 (באנגלית)
| פיגועי טרור נגד ישראלים במחצית השנייה של המאה ה-20 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | 1948 עד 1959 • שנות ה-60 • שנות ה-70 • שנות ה-80 • שנות ה-90 • > |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | שנות ה-70: מתקפת הטרור בשדה התעופה של מינכן (10 בפברואר 70) • הפיגוע בטיסה 330 של סוויסאייר מציריך לנתב"ג (21 בפברואר 70) • חטיפת טיסת 571 של סבנה איירליינס מבריסל לנתב"ג (8 במאי 72) • טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן (5–6 בספטמבר 72) • משבר בני הערובה בשגרירות ישראל בבנגקוק (28 בדצמבר 72) • הפיגוע בטיסה 841 של טראנס וורלד איירליינס מנתב"ג לניו-יורק (8 בספטמבר 74) • חטיפת מטוס אייר פראנס 139 מנתב"ג לפריז (27 ביוני 76)  שנות ה-80: ניסיון ההתנקשות בשגריר הישראלי בלונדון (3 ביוני 82) • הפיגוע בראס בורקה (5 באוקטובר 85) • רצח הימאים הישראלים בברצלונה (5 באוקטובר 85) • הפיגועים בדלפקי אל על בנמלי התעופה של וינה ורומא (27 בדצמבר 85) • ניסיון הפיגוע בטיסת אל על מלונדון (17 באפריל 86)  שנות ה-90: פיגוע האוטובוס במצרים (4 בפברואר 90) • הפיגוע בשגרירות ישראל בארגנטינה (17 במרץ 92) • הפיגוע בשגרירות ישראל בלונדון (26 ביולי 94) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
טקס זיכרון באנדרטה לזכר קורבנות הפיגוע, 2019
29 עצי טיליה נטעו באנדרטה לזכר הנספים
תרדמת (סרט)

| --- | --- |

פוסטר הסרט
 בימוי:  ניקיטה אגרונוב 
 הופק בידי:  סאריק אנדריאסיאן 
 תסריט:  אלכסיי גראביצקי 
 שחקנים ראשיים:  אלכסיי סרבריאקוב מילוש ביקוביץ' רינאל מוחמטוב 
 מדינה:  רוסיה 
 חברת הפקה:  Enjoy Movies
 חברה מפיצה:  רוסיהסנטרל פרטנרשיפ הרפובליקה העממית של סין Turbo Film Planeta Inform
 הקרנת בכורה:  30 בינואר 2020
 שפת הסרט:  רוסית 
 סוגה:  סרט פעולה, סרט דיסטופי, סרט מדע בדיוני 
 תקציב:  352,500,000 מיליון רובלים
 הכנסות:  132,000,000 מיליון רובלים
 www.gpm-kit.ru
 דף הסרט ב־IMDb
 
"תרדמת" (ברוסית: Kо́ма) הוא סרט פנטזיה ופעולה רוסי בבימויו של ניקיטה אגרונוב.
הסרט יצא לאקרנים ב־30 בינואר 2020, אחרי כמה דחיות. יציאת הסרט נדחתה שוב ושוב, כאשר במקור הבכורה תוכננה לספטמבר-אוקטובר 2017,, לאחר מכן זה הועבר ל־25 בינואר 2018 ואז לאביב 2018 ולאחר מכן ל-1 בנובמבר 2018. לבסוף, הבכורה תוכננה להתקיים ב־24 בינואר 2019 אך לבסוף האולפנים החליטו לדחות את הבכורה לינואר 2020. בינואר 2021 הסרט הוקרן בסין תחת השם "מרחב־על" (Super Space), אך בגרסה לקולנוע הסיני הסרט קצר ב־16 דקות וסצנות רבות נערכו. בגרסה הסינית שונתה באופן קיצוני עלילת הסרט, נוספו סצנות חדשות מצילומים שנגנזו, כאשר כ־80% מהדיאלוגים שונו. אורך הסרט הצטמצם מ-111 דקות ל-95 דקות. כשבסך הכל, העבודה ארכה ארבעה חודשים. כך בעוד הסרט המקורי עסק במושג התרדמת, בגרסה הסינית, הוצג רעיון היקומים המקבילים ויסודות מדעיים כמו אנרגיה אפלה, חומר אפל והממשק שבין המוח למחשב.
תקציר עלילת הסרט

תאונה מסתורית ונוראית מתרחשת לאדריכל מוסקבאי מוכשר. כאשר האדריכל מתעורר הוא מגלה כי העולם סביבו דומה רק באופן חלקי לעולם האמיתי. עולם זה פועל על סמך זיכרון המציאות של אנשים שנמצאים במצב של תרדמת עמוקה.
מרחב תרדמת זה מתברר בדיוק כמו זיכרון האדם: כאוס ארעי, בלתי יציב. זהו אוסף זכרונות, שבו חוקי הפיזיקה, מופרים, כאשר נהרות, קרחונים וערים מסוגלים להיכנס בחדר אחד. האדריכל מוכרח להבין אילו חוקים קיימים במרחב התרדמת הזה, להילחם על חייו, למצוא אהבה, לצאת אל העולם האמיתי ולהבין האם יש דרך מפלט מעולם מוזר זה ומה באמת מייצג מרחב התרדמת הזה.
צוות השחקנים

רינאל מוחמטוב
אלכסיי סרבריאקוב
מילוש ביקוביץ'
קונסטנטין לברוננקו
ליובוב אקסיונובה
אנטון פאמפושצ'ניי
רוסטיסלב גולביס
וילן באביצ'ב
הפקה > צילומים

צילומי הסרט החלו באוקטובר 2016. השלב השני והסופי של הצילומים החל במרץ 2018 במוסקבה.
הפקה > שיווק

הטיזר הרשמי הועלה לרשת ב-18 באפריל 2016. ביוני 2019 שוחרר ביוטיוב הקדימון הרשמי המלא, שחשף את תאריך יציאתו לאקרנים של הסרט: נובמבר 2019. בקומיק-קון רוסיה 2019 נודע שהסרט ייצא לאקרנים ב-30 בינואר 2020.
הערות שוליים

↑  תרדמת באתר קרן הקולנוע הרוסי
1 2  טריילר הסרט הרשמי
↑  Ксения Генина (2016-03-02). "«Каропрокат» представил готовый трейлер «Матильды» и эксклюзивы по проектам Enjoy Movies". «Фильм Про». ВГТРК. נבדק ב-2017-11-06. Съемки фильма с ориентировочным бюджетом в 350 млн.руб. намечены на май-июнь, а выход в прокат - на сентябрь-октябрь 2017 года.
↑  "О фильме 2018 года Кома - дата выхода, актеры, трейлер". «Год 2018». נבדק ב-2017-11-06. Премьера триллера «Кома» назначена на 25 января 2018 года, в «Каропрокат».
↑  Георгий Харюнин (2017-07-20). "Создатели «Землетрясения» снимают фантастический фильм «Кома»". «Фильм Про». ВГТРК. נבדק ב-2017-11-06. Закончит работу над «Комой» планируется завершить весной 2018 года.
↑  "Фильм Кома (2018)". «Вокруг ТВ». נבדק ב-2017-11-06.
↑  "Карточка фильма «Кома»". Бюллетень кинопрокатчика. נבדק ב-2017-11-06.
↑  Кодзима-гений, майор Гром и Ганнибал: Самое интересное на Comic Con Russia 2019
↑  Китайский прокатчик перемонтировал российскую фантастику «Кома». Продюсеру новая версия не понравилась
↑  How heavily pirated Russian sci-fi 'Coma' was reworked for release in China
↑  "Начались съемки фантастического боевика "Кома"".
↑  В Москве приступили к финальному этапу съемок фантастического экшна «Кома»
↑  «Кома» будет российской фантастикой в духе «Начала»
↑  Всем выйти из комы: тизер нового проекта Сарика Андреасяна
אלכסנדר מנס

| --- | --- |

 לידה:  1930 בילגוריי, רפובליקת פולין 
 פטירה:  2010 (בגיל 80 בערך) תל אביב-יפו, ישראל 
 ענף מדעי:  מטאורולוגיה 
 מקום לימודים:  מכון ויצמן למדע  אוניברסיטת תל אביב  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 מוסדות:  השירות המטאורולוגי הישראלי 
 
אלכסנדר מנס (באנגלית:Alexander Manes; ‏2010-1930) היה פיזיקאי ומטאורולוג ישראלי, בין החלוצים לקידום אנרגיה מתחדשת בישראל. מבכירי החוקרים בארץ בנושא האקלים בכלל ובתחום אנרגיית הרוח בפרט. בעל תואר דוקטור בפיזיקה ממכון ויצמן למדע. קיבל פרס מפעל חיים בכנס אילת-אילות לאנרגיה מתחדשת, בעבור תרומתו לתחום אנרגיית הרוח בישראל. היה העורך המדעי הראשון של המהדורה העברית של סיינטיפיק אמריקן.