stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מארדר 3
דגמים

מארדר סימן 3 - Sd.Kfz. 139, תותח 76.2 מ"מ: שמו המלא: (Panzerjäger 38(t) für 7.62cm PaK36(r, הדגם הראשון של משחית הטנקים מארדר 3. הדגם מבוסס על הרכבת תותח רוסי 76.2 מ"מ, שקיבל את הסימון הגרמני Pak. 36, תותחים אלו נפלו שלל בידי הצבא הגרמני בחזית. לתותח הרוסי היה צורך בשדרוג מבנה הסדן כדי שיוכל להשתמש בתחמושת הגרמנית בקוטר 75 מ"מ. צוות התותח ישב מאחורי מתקן מיגון תותח שהיה פתוח מאחור ומלמעלה. צללית הכלי הייתה גבוהה מאוד (כ-25 ס"מ יותר מהפנצר 38t). לצד החימוש העיקרי של תותח ה-76.2 מ"מ, היה מותקן בחזית הכלי, בתובה, מקלע MG37t שהיה מאפיין של הפנצר 38t המקורי. בין אפריל לנובמבר 1942, יוצרו 363 כלים מדגם זה.
מארדר סימן 3 - Sd.Kfz. 138, תותח 75 מ"מ: דגם בו התותח הוחלף לתותח 7.5 ס"מ PaK 40 הגרמני, דגם זה התחלק לשני דגמים:
מארדר סימן 3, 75 מ"מ, דגם H: שמו המלא: 7.5cm PaK40/3 auf PzKpfw 38(t) Ausf H, דגם המבוסס על טנק הפנצר 38t מדגם H (מנוע אחורי: Hekmotor), דגם בו המנוע ממוקם באחורי הכלי והתותח הותקן יחד עם תא הלחימה, בקדמת הכלי. תא הלחימה, היה מוגן רק לפנים ולצדדים, הוא היה פתוח מלמעלה ומאחור והיה בו מקום לצוות ותחמושת של 38 פגזים. לצד החימוש העיקרי, בדגם H, היה מותקן מקלע תובה MG37t צ'כי, שהיה חלק מהפנצר 38t המקורי. בין נובמבר 1942 לאפריל 1943, יוצרו 418 כלים מדגם H.
מארדר סימן 3, 75 מ"מ, דגם M: שמו המלא: Panzerjäger 38(t) mit 7.5cm PaK40/3 Ausf M, דגם המבוסס על טנק הפנצר 38t מדגם M (מנוע במרכז: Mitte), דגם בו המנוע ממוקם במרכז הכלי והתותח (תותח 7.5 ס"מ KwK 40) הותקן באחורי הכלי. תא הלחימה שהגן על צוות התותח, הורכב כך שהוא מגן על הלוחמים מכל הכיוונים מלבד מלמעלה, מה שהעניק מעט יותר מיגון מהדגמים הקודמים, התא הכיל מקום לצוות התותח ול-27 פגזים. קדמת הפנצר 38t מדגם M, הייתה משופעת והוסר מתקון מקלע התובה MG37t, לכן במארדר 3 דגם M, היה מקלע בתא הלחימה עצמו מסוג MG34 או MG 42. בין אפריל 1943 למאי 1944, יוצרו 975 כלים מסוג M.
ראו גם

פנצרייגר
הערות שוליים

↑  הנתונים מתייחסים לדגם M של המארדר 3
↑  מתוך האתר אכטונגפאנצר
| רק"מ של גרמניה הנאצית מימי מלחמת העולם השנייה |
| --- | --- | --- |
| טנקים קלים | פאנצר 35(t) • פאנצר 38(t) • פאנצר סימן 1 • פאנצר סימן 2 |  |
| טנקים בינוניים | פאנצר סימן 3 • פאנצר סימן 4 • פנתר |  |
| טנקים כבדים | טיגר 1 • טיגר 2 (קינגסטיגר) |  |
| משחיתי טנקים | פנצרייגר 1 • מארדר 1 • מארדר 2 • מארדר 3 • יאגדפנצר 38(t) הצר • נאזהורן • יאגדפנצר 4 • יאגדפנתר • אלפנט • יאגדטיגר • RSO |  |
| תותחי סער | שטוג סימן 3 • שטוג סימן 4 • שטורמהוביץ 42 • ביסון  • שטוג 33B • ברומבר • שטורמטיגר |  |
| ארטילריה מתנייעת | וספה • הומל • קרל גרט • לוריין 37L • גריל • פאנצר 1 siG33 • פאנצר 2 siG33 • פאנצרוורפר |  |
| רק"ם נגד מטוסים | פלאקפאנצר 38(t) • פלאקפאנצר 1 • פלאקפאנצר 4 |  |
| כלי רכב משוריינים | רק"ם סיור קל: Sd.Kfz. 223 • Sd.Kfz. 222 • Sd.Kfz. 221   רק"ם סיור כבד:  Sd.Kfz. 231 • 232 • 233 • 234 • 263 • 247 • M35 ADGZ |  |
| זחל"מים | Sd.Kfz. 2 • 4 • 6 • 7 • 8 • 9 • 10 • 11 • Sd.Kfz. 250 • 251  • 252 • 253 • 254 • SWS |  |
| רק"ם ניסיוני | פאנצר סימן 7 • פאנצר סימן 8 • נויבאופארצויג • שטורר אמיל • הוישרק 10 • פנתר 2 • פרויקט טנקי ה-E • ראט P.1000 • לנדקרוזר P.1500 • קוגלפנצר |  |
מארדר 3 בלחימה ברוסיה
מארדר 3, Sd.Kfz. 139
מארדר 3, Sd.Kfz. 138 דגם M
האקדמיה הצעירה הישראלית

האקדמיה הצעירה הישראלית נוסדה בנובמבר 2012 על ידי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים. היא פועלת באופן עצמאי, בגיבוי ובסיוע של האקדמיה הלאומית. בהרכב האקדמיה הצעירה יש שאיפה לאיזון דיסציפלינרי ולייצוג הולם של האוכלוסייה והקהילה המדעית בישראל, בכפוף לעקרון המצוינות כתנאי קובע. לאקדמיה הצעירה הישראלית קשר הדוק עם אקדמיות צעירות אחרות בעולם ונציגות גם באקדמיה הגלובלית הצעירה (GYA).
נכון ל-2023, האקדמיה הצעירה הישראלית מונה 30 חברים ו-70 בוגרים.
פעילות

האקדמיה הצעירה עורכת מגוון כנסים, מפגשים, ימי עיון, סדנאות וישיבות בתחומים שאותם הגדירה כיעדים:
קידום מצוינות מחקרית - בספטמבר 2019 התקיים כנס "אקדמיקס" הראשון. בכנס נפגשו חוקרים ממגוון תחומים במטרה לעודד שיתופי פעולה מחקריים ולאפשר שיתוף ידע ולמידה הדדית.
קשר בין מדע לחברה - מדור "חוקרים פרטיים" באתר ynet מציג לקהל מחקרים מתחומים שונים.
ועד מנהל

הוועד המנהל נבחר בידי האספה הכללית ומורכב משלושה חברים, מתחומי דעת שונים. הוועד המנהל אחראי על מדיניות האקדמיה הצעירה ומקביל בתפקידו למועצת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
יושבת ראש הוועד המנהל הראשונה הייתה יעל חנין. החל באוקטובר 2018, יושב ראש הוועד הוא ד"ר אודי זומר. חברים נוספים בוועד המנהל (נכון לספטמבר 2019) הם: פרופסור מיכל בר-אשר סיגל ופרופסור אבי צדוק.
ועדות נוספות

באקדמיה הצעירה הישראלית פעילות מגוון ועדות, חלקן קבועות וחלקן ממונות לצורך מיזם מסוים:
ועדת חברים - ועדת החברים אחראית על סינון ראשוני של המועמדים להצטרף לאקדמיה הצעירה. הרכב הוועדה משתנה מדי שנה. הרכב הוועדה מבטא איזון דיסציפלינרי ומגדרי.
ועדת גיוס משאבים - תפקידה לפעול לאיתור ולגיוס מקורות מימון ומשאבים נוספים.
ועדת כנסת - תפקידה לעמוד בקשר עם ועדת המדע והטכנולוגיה ועם ועדת החינוך, התרבות והספורט בכנסת כדי לקדם את הקשר עם קובעי המדיניות.
ועדה בין-לאומית - מטרת הוועדה היא לפתח את קשרי החוץ של האקדמיה הצעירה, ולעמוד בקשר עם הפניות המגיעות ממדינות אחרות.
ועדת השאלה בין-ספרייתית
ועדת חברה ערבית
ועדת מאגר מידע
ועדת מרכזי כתיבה
ועדת משחק חשיבה "המסע למונדוס" - הוועדה הוקמה בעקבות הסכם עם האקדמיה הצעירה ההולנדית, שפיתחה משחק חשיבה המדמה מחקר אקדמי.
ועדת שאלון מדענים צעירים 2.0 - ועדה האחראית לאיסוף, ניתוח והצגת תוצאות שאלון אינטרנטי שנשלח לכל החוקרים בארץ עד 10 שנים מתחילת המסלול לקביעות.
ועדת תקשורת
ועדת מדעי הרוח - מקדמת את תחום מדעי הרוח באקדמיה הישראלית.
ועדת קידום נשים במדע- ייעוד הוועדה הוא להסיר מחסומים כדי שנשים יוכלו להתקדם במשרות אקדמיות בישראל.
ועדת קידום נשים בפיזיקה
ראו גם

רשימת חברי האקדמיה הצעירה הישראלית.
הערות שוליים

↑   ערב השקת האקדמיה הצעירה למדעים, סרטון  באתר יוטיוב, 8 בנובמבר 2012
↑  אקדמיות צעירות בעולם, באתר האקדמיה הצעירה הישראלית
↑  אתר GYA
↑  האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים - חדשות, באתר www.young.academy.ac.il
↑  חוקרים פרטיים, באתר ynet
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009841674805171
שעון יד

שעון יד מתוצרת רולקס
שעון יד עם מחוגים המציינים את השעה ותצוגה דיגיטלית של התאריך
שעוני יד מתוצרת אודמר פיגה השווייצרית

שעון יד הוא שעון אשר עוצב ויוצר לצורך ענידה על פרק היד של האדם, באמצעות צמיד או רצועה. בנוסף להצגת הזמן, שעונים מודרניים מציגים לעיתים נתונים נוספים, כגון תאריך, ספירה לאחור, הצגת השעה במקומות אחרים בעולם ועוד. שעון היד נחשב לאביזר אופנה ודגמים רבים של שעונים נבדלים זה מזה בעיצוב.
בניגוד לעבר בו רוב שעוני היד היו בעלי מנגנון מכני, בימינו רוב שעוני היד הזולים וברמת המחירים הבינונית, מיוצרים בייצור המוני ומכילים מנגנון אלקטרוני על בסיס גביש צורן ("מנגנון קווארץ"). שעוני יד יקרים נמכרים לרוב לאספנים, וערכם נמדד על פי תכונותיהם האסתטיות ומורכבות מנגנוניהם הנבנים במלאכת-יד. שעונים יקרים אלה מכילים בדרך כלל מנגנונים מכניים ומופעלים במתיחת קפיץ, ולעיתים בשילוב מנגנון אוטומטי. אף שמנגנונים אלה פחות מדויקים, יותר שבירים ויקרים ממנגנונים אלקטרוניים, נמכרים לרוב השעונים המכניים בתמורה למחירים גבוהים יותר, הן בשל ערכם האומנותי והן בשל הידע, המומחיות והטכניקה שדרושים לצורך פיתוחם והרכבתם.
היסטוריה

בטרם פותחו שיטות מזעור זולות, בתחילת המאה ה-20, רוב השעונים היו שעוני כיס, אשר לוח השעות בהם היה עטוי מכסה ואשר היו מונחים בכיסו של אדם, מחוברים בשרשרת לבגדו.
שעוני היד הראשונים, בייצור בהזמנה אישית, היו במאה ה-16. אליזבת הראשונה, מלכת אנגליה קיבלה מעין "שעון זרוע" מרוברט דאדלי, רוזן לסטר בשנת 1571. שעון היד העתיק ביותר ששרד, היה ברשות ז'וזפין דה בוארנה (אשת נפוליון בונפרטה), ויוצר בשנת 1806.
שעון היד הראשון בייצור המוני מיוחס לחברת פטק פיליפ שייצרה אותו בשנת 1867. עד מלחמת העולם הראשונה שעון היד נחשב בעיקר כאביזר נשי. הרצועה יוצרה אז פעמים רבות ממשי.
בשנת 1926 חברת פורטיס יצרה שעון נטען מעצמו ראשון בעולם. בשנת 1969 חברת סייקו שחררה לשוק שעון יד בטכנולוגיה שעון קוורץ.
בסוף המאה העשרים החלה מגמה של שילוב נתונים נוספים בשעוני היד. תחילה השעונים סיפקו גם נתוני תאריך, ולאחר מכן שעוני עצר וספירת זמן (טיימר), גובה ולחץ אוויר, ואף קצב פעימות הלב. בשנות השמונים החלו להופיע בשוק שעונים המשלבים בתוכם יכולות מחשוב, כגון שעון-מחשבון, שעון המסתנכרן עם מחשב אישי לטובת תזכורות, שעון עם יכולת טעינה של משחקים, ולבסוף שילוב של מחשב כף יד ושעון חכם הדומה ביכולתיו לטלפון חכם.
בהלכה

היו שהבחינו בין שעון יד פשוט לשעון יד יקר והתירו ללכת בשבת ברשות הרבים עם שעון יד יקר מדין תכשיט. הרב משה פיינשטיין כותב שמעיקר הדין שעון יד המולבש על היד עצמה נחשב בגד ועל כן מותר לצאת בו בשבת גם אם אינו יקר, אולם הוא כותב שראוי לא ללכת עם שעון יד כיוון שאנשים עלולים להתבלבל ולהתיר שעון יד המולבש על הבגד.
יש שרצו לאסור על גברים שעון יד משום שהיה נחשב אביזר נשי ונאסר משום לא ילבש.
ראו גם

קטגוריה: יצרני שעונים
שעון
גלריה

שעון צלילה
שעון יד משולב שעון אסטרונומי
שעון מחשבון
שעון עם חיבור USB למחשב
שעון חכם
שעון סולארי
הערות שוליים

↑  The Duh Awards: In This Stupid World, We Take The Prize, page 49
↑  Patek Phillipe, Vintage Wristwatches, Krause Publications, 2010, page 175
↑  משה פיינשטיין, אגרות משה, אורח חיים קי"א, נוא יארק, תשי"ט, באתר היברובוקס
↑  ר"ח קנייבסקי בכיכר השבת.
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קמטים

ערך זה עוסק בתופעה בעור. אם התכוונתם לתופעה גאולוגית, ראו .
קמטים על אצבע בעקבות מגע ממושך עם מים.
קמטים הם קפלים בעור. לרוב כתוצאה מהזדקנות: עם השנים, העור האנושי משתנה ומפסיק להיות מתוח. הקמטים הם תוצאה של פגיעה מצטברת בסיבי הקולגן והסיבים האלסטיים בדרמיס ונגרמים בעיקר בעקבות חשיפת יתר לשמש וגם בהשפעתם המצטברת של כוח המשיכה ותנועות שרירי הפנים. הקמטים מתחלקים לקמטי הבעה (הקמטים בפנים בצידי האף, במצח ובין הגבות) ולקמטים קטנים יותר הקיימים בעיקר באזורים החשופים לשמש. קמטים מעידים על עור לא בריא. סוג אחר של קמטים הם קמטים זמניים הנוצרים בעור כתוצאה ממגע עם מים. בחלקים נרחבים של התרבות המערבית, הקמטים נחשבים לפגם ביופי.
מניעה

ישנם אנשים המנסים, מהסיבות שהוזכרו לעיל, למנוע או להפחית היוצרות קמטים . על ידי נקיטת אמצעים המונעים חשיפה ונזקי קרינה מהשמש כגון : לבישת בגדים ארוכים, חבישת כובע, ושימוש בקרמים למיניהם - קרם לחות, קרם אנטי-אייג'ינג, וקרם הגנה לעור .
טיפול

ניתן להזריק לעור בוטולינום טוקסין. הבוטולינום טוקסין הוא חומר שנכנס לשימוש ברפואה בשנות ה־70, בעיקר לתיקון מצבים של עין עצלה או פזילה. הוא יעיל במיוחד לקמטי הבעה. הבוטולינום טוקסין הוא רעלן היכול בכמויות קטנות להרפות פעילות של שרירי הבעה הפועלים פעילות יתר ועל ידי כך להפחית או להעלים קמטים מסוימים לתקופה של 4-5 חודשים. התכשיר הידוע ביותר מסוג זה מכונה "בוטוקס" ומיוצר על ידי חברת אלרגן.
לא ניתן להשתמש בטיפולי בוטוקס להפחתת קמטים סטטיים אשר לא מושפעים מתנועות שרירי הפנים או לקמטים מאוד עדינים שקשורים למבנה העור.
שיטה נוספת להפחתת מראה הקמטים היא הזרקת חומר מילוי מתחת לקמט. טיפול זה מתאים לכל קמט ולא רק לקמטי הבעה כמו הבוטוקס.
קיימים מספר רב של חומרי מילוי הנבדלים אחד מהשני בצמיגות, משך הזמן שהם נותרים יעילים בעור, והסיכונים הכרוכים בהם. חומרים שנשארים בעור לתמיד כמו סיליקון עלולים לגרום לתופעות לוואי קבועות ולכן כמעט ואינם בשימוש. ככלל מעדיפים היום שימוש בחומרים שנספגים בעור ולכן בטוחים יותר לשימוש.
רוב זריקות חומרי המילוי שנמצאות בשימוש כיום מורכבות מחומצה היאלורונית. חומצה זו קיימת באופן טבעי בגופינו ומהווה חלק מרקמות החיבור בעור ובפרקים. לשימוש בהזרקה היא מסונתזת במעבדה בשיטות של הנדסה גנטית. החומר מגיע בדרך כלל כג'ל שקוף. ישנם מספר סוגים שההבדל ביניהם הוא גודל חלקיקי הג'ל. חלקיקים גדולים יותר מתאימים להזרקה עמוקה לקמטים גדולים ואילו תכשירים עם חלקיקים קטנים יותר מתאימים להזרקה לקמטים קטנים יותר.
משך ההזרקה הוא כ־30 דקות.
כאשר מזריקים חומר מילוי לשפתיים מקובל לאלחש בהזרקה מקומית של לידוקאין (כמו זריקה אצל רופא שיניים). בשאר מקומות ההזרקה בפנים מספיקה מריחה של קרם מאלחש כ־40 דקות לפני הטיפול. התוצאות מחזיקות מעמד בין 6 ל־12 חודשים לפי סוג החומר המוזרק.
קמטים כתוצאה ממגע עם מים

הרטבה ממושכת של גוף אנושי גורמת להופעת קמטים זמניים. מחקר שהתפרסם בשנת 2001 מעלה השערה כי קמטים בכפות הידיים ובכפות הרגלים, הנוצרים ממגע עם מים, נועדו לשפר את אחיזת השטח של הכפות בסביבה מימית. המחקר מראה כי המבנה של הקמטים מותאם לשיפור האחיזה, וכמו כן מחקרים שנערכו בשנות ה-30, מצביעים על כך שהקמטים לא נוצרים כאשר יש פגיעה עצבית באזור.
הערות שוליים

↑  רון ויינברג, חומצה היאלרונית, באתר קולגן פלוס
↑  Changizi, M., Weber, R., Kotecha, R. & Palazzo, J. Brain Behav. Evol. advance online publication
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
ענבל ארנון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  11 בנובמבר 1978 (בן 46)
 ענף מדעי:  בלשנות, פסיכובלשנות
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת אדינבורו, אוניברסיטת סטנפורד, האוניברסיטה העברית בירושלים
ענבל ארנון (נולדה ב-11 בנובמבר 1978) היא פרופסור מן המניין בחוג לפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. תחומי מחקרה הם פסיכובלשנות, רכישת שפה ראשונה וההבדלים בין למידת שפה ראשונה ושנייה.
ביוגרפיה

ארנון נולדה וגדלה בירושלים.
בשנת 2003 סיימה ארנון בהצטיינות את לימודי התואר הראשון בבלשנות באוניברסיטת תל אביב. בשנת 2004 סיימה בהצטיינות את התואר השני בפסיכובלשנות באוניברסיטת אדינבורו. בשנת 2010 סיימה את עבודת הדוקטורט בבלשנות באוניברסיטת סטנפורד. נושא עבודתה היה Starting Big - The role of multi-word phrases in language" learning and use".
משנת 2017 היא פרופסור מן המניין בחוג לפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים.
פעילות אקדמית

בשנת 2014 ייסדה את המעבדה הפתוחה במוזיאון המדע ע"ש בלומפילד בירושלים, אשר נועדה לחשוף הורים וילדים לממצאים חדשים בתחום התפתחות הילד ולקדם מחקר בתחום זה בישראל. המעבדה הוקמה על פי מודל המעבדה החיה.
בשנת 2018 הייתה חברת מערכת בכתב העת Journal of Child Language(אנ') ובכתב העת Journal of Memory and Language(אנ').
נבחרה כחברת האקדמיה הצעירה למדעים.
במחקריה ארנון מבססת מודל אלטרנטיבי לשיטת חומסקי לתיאור תהליך רכישת שפה על ידי ילדים. על פי המודל הזה, המכונה "תלוי שימוש", תינוקות וילדים אינם פועלים על פי כללים מולדים הטבועים במוחותיהם, אלא משתמשים בכלים קוגניטיביים ובמנגנוני למידה מתוחכמים כדי לפענח את עקרונות השפה מתוך הקלט שהם שומעים.
פרסים והוקרה

בשנת 2011 זכתה בפרס פיטר ג'סקיק למאמר הטוב ביותר עבור מחקרה בנושא מסגרות שפתיות בקרב ילדים.
בשנת 2014 זכתה בפרס גולדה מאיר למצוינות אקדמית ובפרס הצטיינות בהוראה של המחלקה לפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית.
הערות שוליים

↑   גדעון לב, מחקר: תהליך רכישת השפה מתחיל עוד ברחם, באתר הארץ, 23 בנובמבר 2023
1 2  פרופ' ענבל ארנון, באתר languagelab
↑  המעבדה הפתוחה, באתר languagelab
↑  Child scientists, The Jerusalem Post | JPost.com, ‏2015-02-19 (באנגלית)
↑  האקדמיה הצעירה הישראלית
↑   ערן דינר, "מכונת הלמידה הכי מופלאה שיש": דברים שרק תינוקות יודעים, באתר TheMarker‏, 16 במאי 2017
↑  Peter Jusczyk Best Paper Award, Taylor & Francis (באנגלית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ענבל ארנון".
שואת יהודי אוקראינה

מפת השואה באוקראינה
השואה באוקראינה התקיימה בנציבות הרייך אוקראינה במהלך כיבוש אוקראינה הסובייטית על ידי גרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה. בין 1941 ל-1944 נרצחו יותר ממיליון יהודים ברפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית כחלק מתוכנית האב למזרח וממדיניות הפתרון הסופי.
תוכנית-האב למזרח

אחת משאיפותיו של היטלר בתחילת המלחמה הייתה להשמיד, לגרש או לשעבד את רוב הסלאבים מארצות מולדתם כדי ליצור מרחב מחיה למתיישבים גרמנים. תוכנית זו של רצח עם הייתה אמורה להתבצע בהדרגה על פני תקופה של 25–30 שנים.
על פי ההיסטוריון ויליאם ו' האגן, "תוכנית האב למזרח [...] נועדה להפחית את אוכלוסיית העמים במזרח אירופה בשיעורים הבאים: פולנים - ב-85%; בלארוסים - 75%; אוקראינים - 65 אחוזים; צ'כים - 50%. [...] העם הרוסי, שהיה פעם משועבד במלחמה, יצטרף לארבע המדינות הסלאביות, שגורלן הוכרע בתוכנית האב למזרח."
תוכנית-האב למזרח > חוליות מוות (1941–1943)

סך כל הקורבנות האזרחיים במלחמה ובכיבוש הגרמני באוקראינה נאמד בכ-4 מיליון, כולל כמיליון יהודים שנרצחו בידי האיינזצגרופן, גדודי משטרת הסדר ומשתפי פעולה מקומיים. איינזצגרופה סה של אוטו רש הוקצתה לצפון ומרכז אוקראינה, ואיינזצגרופה דה של אוטו אולנדורף - למולדביה, דרום אוקראינה, חצי האי קרים, ובשנת 1942 - צפון הקווקז. על פי עדותו של אולנדורף במשפט האיינזצגרופן, "משימת האיינזצגרופן הייתה להגן על עורף הכוחות על ידי הריגת היהודים, הצוענים, בעלי תפקידים קומוניסטים, קומוניסטים פעילים, סלאבים שלא שיתפו פעולה וכל מי שיסכן את הביטחון". בפועל, קורבנותיהם של חיילי האיינזצגרופן היו כמעט כל האזרחים היהודים (אף אחד מחברי האיינזצגרופה לא נהרג בפעולות אלה).
מ-16 עד 30 בספטמבר 1941 בוצע טבח בתוך העיר מיקולייב וסביבה, בו נרצחו 35,782 אזרחים סובייטים, רובם המכריע יהודים, כפי שדווח לאדולף היטלר. הטבח הידוע לשמצה ביותר של היהודים באוקראינה היה בגיא באבי יאר מחוץ לקייב, שם נרצחו 33,771 יהודים בפעולה אחת ב-29 עד 30 בספטמבר 1941. (100,000 עד 150,000 אזרחים אוקראינים ואזרחים סובייטים נוספים נרצחו בשבועות הבאים.) על ההרג ההמוני של היהודים בקייב החליט המושל הצבאי, האלוף פרידריך אברהרדט, מפקד המשטרה של קבוצת ארמיות דרום, אס-אס אוברגרופנפיהרר פרידריך יקלן, ומפקד איינזצגרופה C אוטו רש. הטבח בוצע על ידי SS, SD ומשטרת הביטחון, בסיוע משטרת העזר האוקראינית. יהודי קייב נאספו ליד בית הקברות וציפו להעלאתם על רכבות. רוב הגברים, הנשים והילדים היהודים לא יכלו לצפות את שעתיד להתרחש עד שהיה מאוחר מדי. הם הורצו במסדרון בין חיילים, בקבוצות של עשרה, ואז נורו ונפלו לגיא ההריגה.
שיתוף פעולה באוקראינה

על פי מרכז שמעון ויזנטל (ינואר 2011) "אוקראינה, למיטב ידיעתנו, לא ניהלה מעולם חקירה אחת של פושע מלחמה נאצי מקומי, שלא לדבר על תביעה נגד פושע שרצח יהודים בשואה".
לדברי ההיסטוריון הישראלי יצחק ארד, "בינואר 1942 הוקמה בסימפרופול, בפיקודו של "איינזצגרופה 11", חברה של מתנדבים טטרים. חברה זו השתתפה בציד אדם נגד יהודיים ובפעולות רצח באזורים הכפריים".
לדברי טימותי סניידר, "לא נאמר, כי הדבר לא היה נוח, שיותר קומוניסטים אוקראינים שיתפו פעולה עם הגרמנים, מאשר לאומנים אוקראינים." רבים מאלה ששיתפו פעולה עם הכיבוש הגרמני, שיתפו פעולה גם עם המדיניות הסובייטית של שנות השלושים.
מניין ההרוגים

עד נפילת ברית המועצות, הייתה הדעה כי כ-900,000 יהודים נרצחו בשואה באוקראינה. זהו האומדן שנמצא בעבודות כמו "חורבן יהודי אירופה" מאת ראול הילברג. בסוף שנות ה-90 אפשרה הגישה לארכיונים הסובייטיים אומדן מדויק יותר של אוכלוסיית היהודים לפני המלחמה כך שדיטר פוהל העריך כי 1.2 מיליון יהודים נרצחו, והערכות עדכניות יותר הגיעו ל-1.6 מיליון. חלק מהיהודים שנרצחו ניסו למצוא מקלט ביער, אך מאוחר יותר נרצחו על ידי צבא המורדים האוקראיני או קבוצות פרטיזנים אחרות במהלך הנסיגה הגרמנית. לדברי ההיסטוריונית האמריקנית ונדי לואר, "היו הרבה פושעים, אם כי עם אג'נדות פוליטיות שונות, שהרגו יהודים והשתיקו את ההיסטוריה הזאת".
הצלת יהודים באוקראינה

אוקראינה מדורגת במקום הרביעי במספר האנשים המוכרים כ"חסידי אומות העולם" שהצילו יהודים בשואה, עם 2,515 אנשים שהוכרו עד 2015.
השטונדיסטים, כתות פרוטסטנטיות אוונגליסטיות שצמחו בסוף המאה ה-19 באוקראינה, סייעו להחביא יהודים.
יחידות רצח

איינזצגרופן סה ודה (C ו-D; איינזצקומנדו)
אבוהר (Abwehr) / ברנדמבורג - יחידת מחבלים מיוחדת, גדוד נכטיגל (Nachtigall Battalion)
יחידות עזר רוסיות ואוקראיניות
יחידות עזר אוקראיניות: Schutzmannschaft וכן Ukrainische Hilfspolizei
מיקומי טבח מרכזיים

באבי יאר
בילה צרקבה
דנייפרופטרובסק
פאודוסיה
איוונו-פרנקיבסק
קלוואן
הפוגרומים בלבוב
טבח הפרופסורים בלבוב
מזריטש
מיזוץ'
טבח ניקולייב
אוליקה
טרבובליה
ז'יטומיר
הנצחה

שואת יהודי אוקראינה זכתה להנצחה במספר אנדרטאות הפזורות ברחבי אוקראינה. חלקן מוצבות במקומי קברי אחים ידועים.
דונצק
דניפרו
בוריסלב
אודסה
אודסה
רוזקישנה
רוזקישנה
קאמין-קושירסקי
קייב (באבי יאר)
קייב (באבי יאר)
דרוביצקי יאר
אולקסנדריה
רובנו
דובנו
מיכאילובקה
ראו גם

משפט האיינזצגרופן
משאית גז
תולדות היהודים באוקראינה
"אין מקום על פני כדור הארץ", סרט דוקומנטרי על קבוצת יהודים אוקראינים ששרדו את השואה במערות הכומר
הערות שוליים

1 2  Hagen, William W. (2012). German History in Modern Times: Four Lives of the Nation. Cambridge: Cambridge University Press. עמ' 313
↑  DIETRICH EICHHOLTZ "» גנרלפלאן אוסט «zur Versklavung osteuropäischer Völker"
↑  ברנבאום, מייקל (2006). The World Must Know. Contributors: Arnold Kramer, מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה (2nd ed.). USHMM / Johns Hopkins Univ Press. ISBN 978-0801883583. P. 93.
↑  ציידי הנאצים נותנים ציונים נמוכים ל-13 מדינות, כולל אוקראינה, קייב פוסט (12 ינואר 2011)
↑  ארד, יצחק (2009). The Holocaust in the Soviet Union. U of Nebraska Press. p. 211. ISBN 0-8032-2270-X.
↑  הגרמנים חייבים לזכור את האמת על אוקראינה - למען עצמם, Eurozine (7 יולי 2017)
↑  Lower, Wendy. "Introduction: the Holocaust in Ukraine". Holocaust and Genocide Studies (באנגלית): 3.
↑  "Names and Numbers of Righteous Among the Nations - per Country & Ethnic Origin, as of January 1, 2015". Yad Vashem. נבדק ב-12 בדצמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Snyder, Timothy (2015). Black Earth: The Holocaust as History and Warning. Crown/Archetype. p. 328. ISBN 978-1-101-90346-9.
↑  " חוליות הריגה ניידת ". מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה (USHMM)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552582605171  LCCN: sh2009126471 
חבר באיינזצגרופה D עומד לירות ביהודי ליד קבר אחים בוויניצה, אוקראינה, ב-1942. ברקע אנשי הצבא הגרמני, שירות העבודה הגרמני וצעירי היטלר. בגב התצלום נרשם "היהודי האחרון בוויניצה"
יהודים חופרים קברים לעצמם. סטורוב, 4 ביולי 1941
תצלום המתאר רצח יהודים באיוואנגורוד, אוקראינה ב-1942. אישה מנסה לגונן על ילדה באמצעות גופה, רגע לפני שהם נורים ברובים מטווח קרוב.
איתי הלוי (חוקר)

| --- | --- |

פרופ' איתי הלוי
 לידה:  1975 (בן 50 בערך) 
 ענף מדעי:  מדעי כדור הארץ וכוכבי הלכת
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב  אוניברסיטת הרווארד
 מוסדות:  המכון הטכנולוגי של קליפורניה  מכון ויצמן למדע
 פרסים והוקרה:  פרס קריל למצוינות במחקר מדעי מקרן וולף (2016)  André Deloro Prize for Scientific Research (2023)
 אתר רשמי
 
איתי הלוי (נולד ב-1975) הוא פרופסור במחלקה למדעי כדור הארץ וכוכבי הלכת במכון ויצמן למדע, זוכה פרס קריל למצוינות במחקר מדעי מקרן וולף (2016), חבר באקדמיה הצעירה הישראלית (2020-2024) ויו"ר הוועד המנהל של האקדמיה הצעירה הישראלית (2023-2024).
ביוגרפיה

הלוי סיים את לימודיו (בהצטיינות) לתארים ראשונים בגאולוגיה ובמדעי המחשב באוניברסיטת בן-גוריון בנגב (2004), שם זכה במלגת הדיקן למצוינות אקדמית.
את תוארי המוסמך (2007) והדוקטור (2010) בגיאוכימיה השלים הלוי באוניברסיטת הרווארד, שם זכה ב-Fulbright Graduate Fellowship, ב-Harvard University Origins of Life Initiative Fellowship, ב-Harvard University Merit Term-Time Research Fellowship, וב-NASA Earth and Space Science Fellowship, בין פרסי הצטיינות נוספים.
את מחקר הבתר-דוקטורט ביצע במכון הטכנולוגי של קליפורניה, שם זכה ב-Texaco Prize Postdoctoral Fellowship וכן ב-Sussman Center for Environmental Sciences Fellowship ממכון ויצמן למדע.
הלוי שירת כעורך בעיתון Earth and Planetary Science Letters (2018-2020).
מחקר

במחקרו עוסק הלוי בעבר הביוגיאוכימי והאקלימי של כדור הארץ וכוכבי לכת אחרים. במסגרת המחקר מפענח הלוי את החותמים הכימיים והאיזוטופיים שמותירים תהליכים ביוגיאוכימיים בסלעי משקע, במטרה להרחיב את הידע לגבי הגורמים המווסתים את התנאים בפני השטח של כדור הארץ, ולגבי אירועים כימיים, ביולוגיים ואקלימיים קיצוניים בתולדות כדור הארץ.
הלוי הצטרף לסגל המחלקה למדעי כדור הארץ וכוכבי הלכת במכון ויצמן למדע ב-2011, שם הוא מוביל קבוצה העוסקת במחקר ביוגיאוכימי ניסיוני, תאורטי וחישובי.
מחקריו פורסמו בעיתונים מדעיים מובילים (למשל, Science,Nature Geoscience,PNAS) וצוטטו אלפי פעמים.
פרסים ומענקים עיקריים > פרסים

Sir Charles Clore Prize for Outstanding Appointment in the Experimental Sciences (2011)
מלגת אלון של המועצה להשכלה גבוהה (2012)
Anna and Maurice Boukstein Career Development Chair at the Weizmann Institute of Science (2015-2019)
פרס קריל למצוינות במחקר מדעי מקרן וולף (2016)
פרס המועצה המדעית לכימיה במכון ויצמן למדע (2018)
André Deloro Prize for Scientific Research (2023)
פרס מיכאל ברונו לשנת 2024
פרסים ומענקים עיקריים > מענקים

Starting Grant (2013) ממועצת המחקר האירופית (ERC)
Starting Grant (2018) ממועצת המחקר האירופית (ERC)
Advanced Grant (2024) ממועצת המחקר האירופית(ERC)
הערות שוליים

↑  Home | Halevy Lab, www.weizmann.ac.il, ‏2018-03-18 (באנגלית)
1 2  מיכל, איתי הלוי, באתר קרן וולף, ‏2018-12-14
↑  האקדמיה הצעירה הישראלית - ועד מנהל, באתר young.academy.ac.il
1 2 3 4 5  Scientists | The Institute for Environmental Sustainability, www.weizmann.ac.il
↑  Reconciling chemical weathering rates across scales: Application of uranium-series isotope systematics in volcanic wheatering clasts from Basse-Terre Island (French Guadeloupe), מאמר בעריכת ד"ר איתי הלוי, באתר Earth and Planetary Science Letters
↑  רשימת פרסומים של פרופ' איתי הלוי באתר Nature Geoscience
↑  רשימת פרסומים של פרופ' איתי הלוי ב-PNAS
↑  רשימת פרסומים של פרופ' איתי הלוי ב-Science
↑  Prof. Itay Halevy Department of Earth and Planetary Sciences Weizmann Institutf Science, p. 1
↑  ד"ר איתי הלוי - מסע הקסם המדעי - חדשות מדע, תגליות ומידע לציבור, באתר מסע הקסם המדעי - חדשות מדע, תגליות ומידע לציבור מבית מכון ויצמן למדע, ‏2018-05-27
↑  Institute Prizes | Academic Affairs Office, www.weizmann.ac.il (באנגלית)
↑  Announcement: 2024 Michael Bruno Memorial Award Laureates, iias.huji.ac.il (באנגלית)
↑  ERC Starting Grants 2013
↑  ERC Starting Grants 2017, p. 8
↑  ERC Advanced Grants 2023, p. 14
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012466654905171  ORCID: 0000-0002-7325-8139  ResearcherID: K-1364-2012