stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מחלף חולון מזרח

| --- | --- |

צילום אווירי של מחלף חולון מזרח
 תאריך הקמה:  7 ביוני 2010
 מיקום:  מזרח חולון
 כבישים במחלף:    כביש 4 שדרות ירושלים
 אתרים סמוכים:  פארק פרס, מרכז וולקני
 קואורדינטות:  32°00′00″N 34°48′17″E﻿ / ﻿32.00006111°N 34.80477222°E﻿ / 32.00006111; 34.80477222
 
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) מחלף חולון מזרח(למפת גוש דן רגילה) מחלף חולון מזרח(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף חולון מזרח(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף חולון מזרח  he מחלף חולון מזרחhe מחלף חולון מזרחמפת  __ חולון (in English: Holon)  __ אזור (in English: Area) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ תל אביב-יפו (in English: Tel Aviv), __ פארק אריאל שרון (in English: Ariel Sharon Park) ממזרח: __ מועצה אזורית שדות דן (in English: Sdot Dan Regional Council) ממזרח ומדרום: __ ראשון לציון (in English: Rishon LeZion) ממערב: __ בת ים (in English: Bat Yam)  ^ כיום שטחי מקוה ישראל (in English: Mikveh Israel) הם חלק מפארק אריאל שרון   tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחלף חולון מזרח הוא מחלף המחבר את כביש 4 עם שדרות ירושלים במזרח חולון ועם אזור התעשייה והעסקים של העיר. בעתיד מתוכנן המחלף להתחבר לשכונת נחלת יהודה בראשון לציון.
בקרבת המתחם שוכנים מתחמי תעשייה בהם עזריאלי חולון ומסוף קריית שרת.
היסטוריה

תוכנית המחלף אושרה על ידי הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה בפברואר 2002, במטרה לאפשר כניסה מזרחית חדשה לחולון במקום הכניסות הבלתי מסודרות שהיו עד אז מכביש 4, ושגרמו לפקקי תנועה רבים בשעות העומס. במזרח התוכנית אושרה אפשרות להתחברות של שכונות סמוכות בראשון לציון למחלף. בנוסף התוכנית כללה גשר ושטח לצורך תכנון עתידי של דיפו של הקו הירוק של הרכבת הקלה, וכן תכנון עתידי של חניון חנה וסע לאזור הדרומי של מטרופולין תל אביב. ביולי 2003 בוצע קיצוץ בתקציב מע"ץ והמשך קידום בניית המחלף התעכב כשנתיים.
במאי 2005, לאחר שמנהלת אזור התעשייה בחולון השלימה את התכנון התחבורתי של הדרכים המובילות לגשר, פורסם מכרז הביצוע. במכרז זכתה חברת סולל בונה.
חלקו הראשון של המחלף, שכולל כניסה לחולון מכיוון דרום, באמצעות גשר מעל כביש 4, נפתח לתנועה ב-7 ביוני 2010‏. חודש לאחר מכן נפתחה רמפת ירידה משדרות ירושלים לכביש 4 בכיוון דרום. ב־25 בפברואר 2011 הסתיים שלב נוסף במחלף, כאשר נפתחה לתנועה רמפת עלייה לשדרות ירושלים ורחוב המרכבה, מכיוון צפון בכביש 4.
רמפת ירידה לכיוון צפון לא נבנתה יחד עם חלקיו האחרים של המחלף, עקב עיכוב בתכנון, שנבע מהתנגדות משרד התחבורה, שחשש כי בניית הרמפה תיצור תנועת מספריים מסוכנת בגלל כלי רכב הפונים לכיוון מחלף השבעה, שמרחקו ממחלף חולון מזרח עומד על קילומטר וחצי בלבד. נכון למרץ 2012, עיריית חולון קידמה תכנון חלופי לרמפה בשיתוף עם עיריית ראשון לציון, כך שתכלול לולאה שתפנה קודם לכיוון דרום, ורק לאחר מכן תשתלב בכביש 4 לכיוון צפון, דבר שיגדיל את המרחק בין נתיב ההשתלבות מהמחלף לכביש 4, לבין מחלף השבעה. לפי התכנון החדש, בנוסף לכניסה לחולון, תתאפשר כניסה ויציאה מהמחלף לשכונת נחלת יהודה אשר בראשון לציון.
לפי סקר תנועה על כניסות כלי רכב מדרום, נמצא כי למעלה מ-30,000 כלי רכב נכנסים ביממה לאזור התעשייה והעסקים ממחלף חולון מזרח.
ב-2021 החלו עבודות ההקמת של הדיפו המזרחי של הקו הירוק של הרכבת הקלה בתל אביב בסמוך למחלף, כמו כן החלה הרחבה של המחלף בעזרת הקמת כביש שיחבר את המחלף הן לשכונת נחלת יהודה בראשון לציון והן בעזרת הקמת כביש שיחבר את המחלף גם לקריה החקלאית בבית דגן.
גלריית תמונות

המחלף מכיוון מרכז וולקני
הגישה אל המחלף מכיוון חולון
הערות שוליים

↑  שרון קדמי, ‏אושר המחלף בתחנת הדלק הסיירים, באתר גלובס, 3 בפברואר 2002
↑  גל ניסים, ‏הקיצוץ בתקציב מע"ץ: הוקפאו פרויקטים ב-270 מיליון ש' בדרום, באתר גלובס, 20 ביולי 2003
↑  שרון קדמי, החל ביצוע מחלף הסיירים ופורסם המכרז להקמת הגשר מעל כביש 4 בהשקעה של כ-154 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 3 במאי 2005
↑  גל ניסים, ‏סולל בונה תבצע עבודות במחלף חולון מזרח ב-35 מיליון ש', באתר גלובס, 3 ביולי 2005
↑  נחנך מחלף "חולון מזרח" המחבר את כביש 4 עם העיר, באתר ynet, 7 ביוני 2010
↑  מחלף חולון מזרח פרויקט היציאה צפונה
↑  מחלף חולון מזרח
↑   מיכאל רוכוורגר, אלקטרה ושותפיה חתמו על ההסכם להקמת פרויקט הקו הירוק של הרכבת הקלה בגוש דן, באתר TheMarker‏, 17 במאי 2022
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מחלף ראשון לציון | מחלפים בכביש 4 | הבא: מחלף השבעה |
מחלף חורשים

| --- | --- |
 תאריך הקמת המחלף:  2002
 מיקום:  קיבוץ חורשים, חגור, ג'לג'וליה
 כבישים במחלף:    כביש 6   כביש 531
 קואורדינטות:  32°08′23″N 34°57′32″E﻿ / ﻿32.13983333°N 34.959°E﻿ / 32.13983333; 34.959
 
  (למפת גוש דן מוגדלת) מחלף חורשים(למפת גוש דן רגילה) מחלף חורשים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף חורשים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף חורשים
 
מֶחלף חורְשים הוא מחלף אשר מחבר בין כביש 6 לכביש 531.
מיקום ומבנה

המחלף נקרא על שם קיבוץ חורשים הנמצא ממזרח למחלף. ממערב למחלף נמצא מושב חגור ומצפון נמצא היישוב ג'לג'וליה. מחלף חורשים ממוקם כשלושה קילומטר מצפון למחלף קסם ובכך הוא מהווה את קצהו הצפוני של הקטע הקצר ביותר לתשלום בכביש 6.
מבנה המחלף הוא מסוג מחלף חצוצרה. רמפת היעף מאפשרת נסיעה רציפה מכביש 6 בכיוון צפון לכביש 531 בכיוון מערב ללא רמזורים או צמתים, והלולאה מאפשרת נסיעה מכביש 531 בכיוון מזרח לכביש 6 בכיוון צפון. קצהו המזרחי של כביש 531 מסתיים במחלף.
היסטוריה

מיקום המחלף נקבע בתמ"א 3 (תוכנית מתאר ארצית לדרכים), שנערכה ב-1976. התכנון המפורט של המחלף בוצע על ידי חברת כביש חוצה ישראל בשנות ה-90. החברה גם ניהלה את הפקעת הקרקעות להקמת המחלף. עבודות ההקמה החלו בנובמבר 1999, והמחלף נחנך בתחילת חודש אוגוסט 2002, עם השלמת המקטע הראשון של כביש 6 בין מחלף אייל למחלף נחשונים, באורך של כ-18 ק"מ. באוקטובר 2002, נפתח לתנועה קטע נוסף של כביש 6, באורך של כ-13 ק"מ, בין  מחלף נחשונים למחלף בן שמן.
עם פתיחת המחלף כביש 531 לא הושלם ברובו, למעט הקטע המוביל למחלף, והוא קושר זמנית ישירות לכביש 444 ולדרכים מקומיות. זאת עד לפתיחתו של מחלף ג'לג'וליה בשנת 2011.
ראו גם

כבישי ישראל
הערות שוליים

↑  דוד חיון, ‏השלב הראשון של כביש חוצה ישראל, נחשונים-אייל, ייפתח לתנועה בעוד כשנה, באתר גלובס, 3 בינואר 2001
↑  קיצור תולדות הכביש, באתר הארץ, 28 בינואר 2003
↑  ענת ג'ורג'י, כ-500 אלף נסיעות בחוצה ישראל בחודש הגבייה הראשון, באתר הארץ, 5 בפברואר 2003
↑  כביש האיוולת, באתר גלובס, 27 ביולי 2003
↑  האומנם כביש האיוולת?, באתר גלובס, 5 באוגוסט 2003
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מחלף קסם | מחלפים בכביש 6 | הבא: מחלף אייל |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: - | מחלפים בכביש 531 | הבא: מחלף ג'לג'וליה |
כניסות ויציאות מהמחלף מצידו הדרומי. ברקע, שלטי הכוונה בכביש 6 לקראת המפגש עם מחלף קסם
מחזיק מברשות שיניים

מחזיק מברשות שיניים עשוי ברזל מכופף
מחזיק מברשות שיניים הוא מתקן שנועד להחזיק מברשת שיניים אחת או יותר כאשר אינן בשימוש.
מחזיקי מברשות השיניים התפתחו עם התפתחות מברשת השיניים לאורך ההיסטוריה, בהתאם לתנאי המחיה ולטכנולוגיה הקיימת. מחזיק מברשת השיניים נועד לשמור על היגיינת מברשת השיניים על ידי הרחקת סיבי המברשת מנוזלים, מתן תנאי אוורור, והרחקת המברשת מגורמים חיצוניים שעלולים לזהם אותה. קיום תנאי לחות וחוסר אוורור יוצרים עובש וחיידקים שעלולים להזיק לבריאות.
קיימים גם מחזיקים שעוצבו בצורות אסתטיות מיוחדות.
ישנם שני סוגים עיקריים של מחזיקי מברשות שיניים – מחזיקים נייחים הממוקמים בחדר האמבטיה, ומחזיקים ניידים לנשיאת מברשת שיניים לצורך שמירה על היגיינת מברשת השיניים בזמן נסיעה וטיולים.
הפטנט הרשום הראשון

הפטנט הרשום הראשון בארצות הברית למחזיק מברשת שיניים הוגש לרישום ב-30 במרץ 1894 ואושר ב-2 באוקטובר באותה שנה. ממציא הרעיון הוא ג'ורג' פ' ויטינג (George F Whiting) ממסצ'וסטס. על-פי מפרט הפטנט מחזיק שיניים זה נועד להיות בראש ובראשונה פונקציונלי, זול ונוח לשימוש. הוא מאפשר אחזקה של מברשות באורך שונה על ידי שינוי גובה התופסן. המתקן מורכב ממסגרת חוט תיל המאפשרת תלייה, תופסן ("קליפ") עשוי רצועת מתכת שטוחה וגמישה להצמדת מברשת השיניים, הניתן להתאמה לסגנונות ידיות שונים, ותופסן נוסף בחלק התחתון להצמדת ידית מברשת השיניים. ויטינג עצמו מתאר את העיצוב הכללי של המתקן כקישוטי. המתקן סימטרי וצורתו קלאסית.
שיקולים תכנוניים > מבנה

במהלך השנים הוצעו מגוון צורות של מחזיקי מברשות שיניים. סוג ראשון הוא מעמד של מברשות שיניים שבתוכו מניחים את המברשת. לרוב, במעמד יש חורים לקבלת מספר מברשות מרוחקות זו מזו באופן שימנע מגע בין המברשות. מחזיקים אלו נהנו מיתרון על פני כוסות הזכוכית לשטיפת הפה לאחר צחצוח השיניים בכך שמנעו מגע בין המברשות. בנוסף, לרבים מהמעמדים תוכננו פתחי ניקוז או תחתית משופעת שנועדו למנוע הצטברות נוזלים שיכולים להוות בית גידול לחיידקים, בתחתית מחזיק המברשות.
מבנה אחר של מחזיקי מברשות כולל מתלים לתליית המברשות, שוב באופן המפריד אותן זו מזו. במהלך השנים הוצעו מתלים כאלו עם מכסים המגינים על מברשת השיניים מלכלוך. תכנונים שונים הוצעו כדי לאפשר הוצאה והכנסה קלה של המברשת למחזיק. הוצעו גם מתקנים בהם מכסה אחד מכסה את כל המברשות התלויות יחד. כן הוצע להחזיק בתוך המכסה מכל מחורר עם חומר חיטוי שהאדים שלו מתפשטים בתוך המכסה ומחטאים את מברשות השיניים.
נוצרו גם מחזיקי מברשות שיניים מסתובבים ש"נבלעו" בקיר. פתרונות מעין אלה נוצרו לאחר המלחמה ותאמו את העובדה שהדירות היו קטנות יותר מאשר לפני המלחמה.
סוג נוסף של מחזיקי מברשות שיניים הוא כזה המכיל חומר חיטוי שלתוכו מוכנס ראש המברשת שאינו בשימוש.
במברשת שיניים חשמלית נטענת, משמש המטען לרוב גם בתור מחזיק למברשת.
כמענה להמלצת רופאי השיניים לצחצח שיניים לפחות 2 דקות, שווקו מחזיקי מברשות שיניים הכוללים שעון (לרוב שעון חול), למדידת זמן הצחצוח המומלץ (הקישור אינו פעיל).
שיקולים תכנוניים > מראה

לאורך השנים הופיעו מחזיקי מברשות שיניים שהושפעו מסגנונות העיצוב שרווחו בזמנם.
מחזיקי מברשות שיניים מהתקופה הוויקטוריאנית של סוף המאה ה-19 אופיינו בשפע פרטים, דוגמאות של פרחים ועיטורים שונים הופיעו על גבי מחזיק מברשות השיניים, שהיה לרוב כלי קרמיקה. מחזיק מברשות השיניים דמה בצורתו לכד עם חורים בתחתיתו, והיה מלווה לרוב בתחתית נפרדת לקליטת הנוזלים ולנוחות ניקיון הכלי.
בשנות ה-20 וה-30 של המאה ה-20 החלו להופיע מחזיקי מברשות שיניים לילדים. מחזיקים אלו היו בצורת דמויות מסרטי ילדים, חיות ועוד, ונועדו לסייע להורים להביא את הילדים לצחצח שיניים. מנהג צחצוח השיניים לא היה נפוץ בארצות הברית עד לאחר מלחמת העולם השנייה, אז חויבו החיילים בצחצוח שיניים.
בשנות ה-60 של המאה ה-20 עלו הצעות למחזיקי מברשות שיניים מסתובבים ומנגנים.
שיקולים תכנוניים > חומר

במשך תקופה ארוכה לאחר מלחמת העולם השנייה היו נפוצים מחזיקי מברשות השיניים מתכתיים, לרוב מצופים אמייל, ומחזיקי מברשות השיניים העשויים כחלק מהקרמיקה שציפתה את חדר הרחצה.
חומרים חדשים נכנסו לשימוש בתקופה זו: PVC, פלסטיק, ויניל, אלומיניום, מלמין, גומי ועוד. הדבר השפיע גם על החומרים שמהם יוצרו מחזיקי מברשות השיניים. מוצרים ביתיים במטבח ובחדר האמבטיה החלו להתאפיין במראה יוקרתי יותר, ובעיקר במראה ניקל מבריק.
מתחילת המאה ה-21, ניתן לראות שפע עיצובים של מחזיקי מברשות שיניים. במקרים רבים העיצוב החדש נותן מענה לבעיות פונקציונליות כגון הצטברות לכלוך, אוורור ועוד, ובמקרים אחרים הערך הוויזואלי גובר על התכנון הפונקציונלי של מחזיק המברשות. כיום ניתן למצוא מחזיקי מברשות שיניים תלויים, נדבקים, עומדים, כחלק מסט מוצרים, או מוצר בפני עצמו, מעניינים, מבדרים, זולים ויקרים. החומרים הנפוצים כיום הם בעיקר פלסטיק וכרום, אך קיימים גם כאלו המיוצרים מחומרים ידידותיים יותר לסביבה.
השפעה

המבנה והגדלים של מחזיקי מברשות השיניים הרווחים בשוק משפיעים על יצרני מברשות השיניים אשר נוטים לייצר מברשות עם ידיות המתאימות למחזיקים הרווחים בשוק.
הערות שוליים

↑  How to Keep a Clean Toothbrush
↑  Debra Moorhead, Is there Bacteria on Your Toothbrush?, August 6, 2008
↑  United States Patent US0527032
↑  US patent publication 2010/0288659
↑  US design patent D628418
↑  US patent publication 20070262035
↑  ראו למשל: US patent 1485850, March 4, 1924, US patent 1,444,368, Feb 6, 1923
↑  US patent 1,742,936, Jan 7, 1930
↑  1950s HALL - MACK BATHROOM ACCESSORIES
↑  Vintage HALL-MACK concealed bathroom fixture באתר Etsy.com
↑  AD Classics: Corbusierhaus Le Corbusier
↑  Architectural Styles in Pennsylvania from 1945-1965
↑  The Evolution of Design Characteristics During the Post-Second World War Housing Boom
↑  US patent publication 2009/0321284
↑  Copeland Spode Victorian Toothbrush Holder Transferware, W.T. Copeland & Sons ca 1850-1867
↑  Haviland Limoges toothbrush holder
↑  Porcelain Germany English Bulldog Toothbrush Holder, Rubylane Website
↑  1930's DISNEY MICKEY MOUSE TOOTHBRUSH HOLDER, Wortpoint
↑  Happy Bear Doing Splits
↑  Catalog of copyright entries, Library of Congress. Copyright Office, U.S. Govt. Print. Off., 1962, page 96
↑  Antique Porcelain Bath Accessories
↑  Use a recycled glass or bamboo toothbrush holder
↑  Innovation, Volumes 11-12, Industrial Designers Society of America, 1992, page 93
הפטנט הראשון עבור מחזיק מברשות שיניים, George F Whiting
מחזיק מברשות שיניים עשוי פלסטיק, תלוי על הקיר בסמוך לכיור
מכל האהבות

| --- | --- |

 סינגל בביצוע הפרויקט של עידן רייכל
 מתוך האלבום ממעמקים
 יצא לאור:  2005
 שפה:  עברית
 אורך:  4:22
 חברת תקליטים:  הליקון
 כתיבה:  עידן רייכל
 לחן:  רייכל
 הפקה:  רייכל, גלעד שמואלי
מכל האהבות הוא פזמון עברי אשר נכתב והולחן על ידי עידן רייכל, הופק על ידי רייכל וגלעד שמואלי ובוצע על ידי מאיה אברהם. השיר יצא לאור ב-2005 כסינגל הרביעי מתוך אלבומם השני של הפרויקט של עידן רייכל, ממעמקים, אשר זכה במעמד פלטינה משולשת. עם יציאתו נכנס השיר אל המקום השני במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. כמו כן, זכה במקום ה-19 במצעד הפזמונים השנתי של רשת ג' ובמקום ה-25 במצעד הפזמונים השנתי של גלגלצ. במצעד שירי עידן רייכל שנערך על ידי ynet הגיע השיר אל המקום השישי. באותה שנה זכה הפרויקט של עידן רייכל בתואר "להקת השנה" במצעד הפזמונים השנתי של רשת ג'.
השיר נכלל גם באלבום הסולו הראשון של אברהם, "רק רצית אהבה", שיצא ב־2007. באלבום "הביתה, הלוך חזור" של הפרויקט של עידן רייכל, שיצא ב־2011, נכלל השיר בשתי גרסאות שונות: גרסת הופעה וגרסה אקוסטית של רייכל ונגן הקמנצ'ה מארק אליהו. גרסת הופעה אחרת של השיר, בליווי פסנתר של עידן רייכל, נכללה באלבום ההופעה הראשון שלו, "רייכל - פסנתר - שירים". גם הזמרת שרית חדד ביצעה והקליטה את השיר בשנת 2023.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2005)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2005)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2005)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2005)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2005)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2005)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2005)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2005)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 19 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 25 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים נוספים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים נוספים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים נוספים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים נוספים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | מצעד שירי עידן רייכל | 6 |  |
הערות שוליים

↑  מכל האהבות, באתר פזמונט
↑  המצעד השנתי הישראלי תשס"ה, באתר גלגלצ
↑  אתם בחרתם: "ממעמקים" הוא הלהיט הגדול ביותר של עידן רייכל, באתר ynet, 12 במאי 2016
↑  "רק רצית אהבה" באתר Discogs.
↑  מכל האהבות של עידן רייכל, האזינו לזו, באתר ynet, 14 ביולי 2011
| עידן רייכל |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי סולו | היד החמה • רייכל - פסנתר - שירים • ואם תבואי אליי • The Idan Raichel Symphonic Project (Live In Buenos Aires) |  |
| הפרויקט של עידן רייכל | הפרויקט של עידן רייכל • ממעמקים • The Idan Raichel Project ‏• בין קירות ביתי • הביתה, הלוך חזור • רבע לשש • מגדל של אור |  |
| טורה-רייכל קולקטיב | The Tel Aviv Session ‏• The Paris Session |  |
| בוטן מתוק בקרקס | כל מה שנשאר |  |
| סיבובי הופעות | ממעמקים • בין קירות ביתי • מנגנים בשקט 2011 - המופע האקוסטי • Open Door • רבע לשש • רייכל - פסנתר - שירים |  |
| ערכים קשורים | הליקון • קומבנצ'ה • שחור על לבן • הביתה, הלוך חזור |  |
| עידן רייכל – שירים |
| --- | --- | --- |
| הפרויקט של עידן רייכל | הפרויקט של עידן רייכל |  |
| הפרויקט של עידן רייכל | "בואי" • "אם תלך" • "הנך יפה" • "מדברים בשקט" • "שושנים עצובות" |  |
| ממעמקים | "עלה נישא ברוח" • "שובי אל ביתי" • "יש בי עוד כוח" • "ממעמקים" • "מילים יפות מאלה" • "מכל האהבות" |  |
| בין קירות ביתי | "Todas las Palabras" • "שאריות של החיים" • "מי נהר" • "חלומות של אחרים" • "רוב השעות" • "מינהאר לי משיתי" • "הכל עובר" • "מנעי קולך מבכי" |  |
| הביתה, הלוך חזור | "אמא, אבא וכל השאר" • "הביתה, הלוך חזור" • "מחכה" |  |
| רבע לשש | "יורד הערב" • "עכשיו קרוב" • "בלילה" • "Sabe Deus" • "עד שאין יותר לאן" • "בקרוב" • "אם היית רואה" |  |
| מגדל של אור | "תחזור" • "כל יום מחדש" • "עד שתחזרי אליי" |  |
| סינגלים אחרים | "Petit Roi" • "איזה יום טוב" • "על הספסל שבשכונה" |  |
| סולו | סולו |  |
| היד החמה | "היד החמה" • "מעגלים" • "געגוע" • "בחמש שניות" • "לפני שייגמר" |  |
| רייכל - פסנתר - שירים | "לסלוח ולשכוח" |  |
| ואם תבואי אליי | "גלגל מסתובב" • "אהבה כזו" • "ואם תבואי אליי" • "בראשית" • "למה זה מגיע לנו" • "את לא נשארת לבד" |  |
| סינגלים אחרים | "קוצים" • "בובות" • "שבט אחים ואחיות" • "עכשיו נשארנו שנינו" • "כתוב מלמעלה" • "Lumiére" • "אם רק תסכימי" • "למה ככה עצובה" • "מכל הכוכבים בלילה" • "מתגעגעת אותך" • "ככה מיום ליום" • "להאמין" • "אין לך דאגות" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Po co" |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מלונאי

ערך זה עוסק באדם העוסק בניהול בית מלון. אם התכוונתם למחבר מילון, ראו .
מלונאי הוא אדם העוסק בניהול בית מלון.
פעמים רבות, כאשר המלונאי הוא גם הבעלים של המלון או של רשת בתי המלון, נקראים המלון או הרשת על שמו. כך, למשל, רשת "הילטון", על שם  קונרד הילטון, רשת "ריץ", על שם סזאר ריץ ורשת פתאל ניהול מלונות על שם דוד פתאל.
בדרך כלל מלונאי בעל השכלה במלונאות ו/או במינהל עסקים. בישראל מתקיימים לימודי מלונאות במכללה האקדמית כנרת, בבית הספר הארצי לתיירות ועוד. בשנים 2011-2017 בתל אביב פעל סניף של בית ספר למלונאות צרפתי ואטל.
מיי גיבני

| --- | --- |

 לידה:  2 באוקטובר 1893 טראלי, אירלנד 
 פטירה:  1984 (בגיל 90 בערך) דבלין, אירלנד 
 מדינה:  אירלנד 
 מספר צאצאים:  4 
 
מיי ברידג'ט גיבני (באנגלית: May Bridget Gibney;‏ 2 באוקטובר 1893 – 1984) הייתה לאומנית ורפובליקנית אירית, שהייתה פעילה במהלך חג הפסחא עולה בשנת 1916, במלחמת העצמאות האירית ובמלחמת האזרחים האירית.
תחילת דרכה

מרי ברידג'ט גיבני נולדה בשנת 1893 לתומאס גיבני ומרי אוריילי בטראלי, מחוז קרי, אירלנד. היא הייתה הבכורה מבין שלושה ילדים. אבא שלה היה שוטר במשטרה המלכותית האירית, והמשפחה לא הייתה לאומנית; היא הייתה הפעילה היחידה בתנועה. היא הייתה כמעט בת 5 כאשר אביה נפטר ב 20-בספטמבר 1898 בדבלין.
מרידת חג הפסחא

כאשר החלה הפסחא עולה ב-1916, גיבני הלכה למוצב של המורדים בכללית הדואר וביקשה להצטרף אליהם. היא הכירה את אחד המתנדבים, ולכן הורשתה להיכנס. היא נשארה בבניין למשך כל השבוע של ההתקוממות. היא הייתה מעורבת בפעילויות הכלליות, כולל בישול ועזרה ראשונה, וכן פעלה כשליחה והעבירה מסרים למוצבים אחרים, כולל למייקל מאלין בקולג' המנתחים המלכותי.
לפני הכניעה, הנשים התבקשו לעזוב את בניין הדואר. היא הייתה בדרכה הביתה עם בריד קונלי, כאשר שתיהן נעצרו ונשלחו למעצר בתחנת ברודסטון. היא השתחררה משם כעבור זמן קצר.
אחרי ההתקוממות

לאחר סוף ההתקוממות הכושלת, גיבני המשיכה להיות פעילה בתנועה הלאומית והצטרפה לארגון הנשים הפארה-צבאי קומן נה מאן בספטמבר של 1916. היא פגשה בשנת 1915 את דיק מקי, לו התארסה. מקי היה מפקד במתנדבים האירים, ומאוחר יותר בצבא האירי הרפובליקני בדבלין. במהלך מלחמת העצמאות האירית היא פעלה כשליחה של ה-IRA., אז העבירה הודעות, והחביאה ושינעה נשק. היא גם הסתירה את ויקטור מרפי, לוחם רפובליקני, שחמק ממעצר לאחר התקוממות חג הפסחא. אחרי ש-13 סוכנים בריטיים נהרגו בדבלין, מקי ושני רפובליקנים אחרים נעצרו, נחקרו, עונו, ואז נורו למוות על ביום ראשון העקוב מדם ב-21 בנובמבר 1920 במהלך מלחמת העצמאות.
גיבני המשיכה למצוא מקומות מסתור עבור לוחמים רפובליקנים במהלך המלחמה, והייתה מעורבת בבחירות לאחריו. היא גם המשיכה לפעול כשליחה בין דבלין לבין נקודות אחרות ברחבי המדינה. היה זה במהלך נסיעות אלה שהיא פגשה את מי שעתידה הייתה להינשא לו, לורנס אוניל, מפקד חטיבה קרלו של ה-IRA. במהלך המלחמה היא גם עסקה באיסוף מודיעין, מתן עזרה ראשונה, והסתרת נשק. גיבני הייתה נגד חתימת האנגלו-אירי ההסכם ב-1921, וחלוקתה של אירלנד בשנת 1922, ונלחמה בצד אנטי-האמנה במלחמת האזרחים שנפתחה בעטיו. היא נעצרה בשנת 1922, ונכלאה בKilmainham כלא למשך תשעה חודשים.
המשך חייה

אחרי המלחמה, בשנת 1929, היא נישאה ללורנס אוניל בדבלין, שם הם התגוררו. היו להם ארבעה ילדים, שלוש בנות ובן. אחת מבנותיה היא האמנית סאלי סמית, אשר יצרה סדרת עבודות על כלא קילמיינהאם ואשר הוצגו שם, על הכלא ואלה שנכלאו בו. גיבני נפטרה בשנת 1984 ונקברה בלוויה צבאית.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Sinead McCoole. "Seven women who played a key part in 1916 and beyond, impacting on society".
↑  "Irish Genealogy".
↑  "Registration of death" (PDF).
↑  Connell, Joe. "Women imprisoned in Kilmainham gaol after the easter rising". Kilmainham Tales.
1 2 3 4  "May Gibney (1893 - 1987)".
1 2 3  Deirdre Morrissey (18 באוקטובר 1999). "An Irishwoman's Diary". {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Dublin Castle: Chapter 16: The End of British Rule". אורכב מ-המקור ב-23 בנובמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Niamh O'Sullivan (30 ביוני 2007). Every Dark Hour: A History of Kilmainham Jail. Liberties Press. ISBN 978-1-909718-07-4. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "Irish Genealogy".
↑  "Kilmainham Gaol". Carlow County - Ireland Genealogical Projects (IGP TM).
↑  "RTÉ Archives".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 315684520   WorldCat (עם VIAF): 315684520
מייג'ל בארט

| --- | --- |

מייג'ל בארט, 2006.
 לידה:  23 בפברואר 1932 קליבלנד, אוהיו, ארצות הברית
 פטירה:  18 בדצמבר 2008 (בגיל 76) בל אייר, לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית
 שם לידה:  מייג'ל לי יודק
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1957–2008 (כ־51 שנים)
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מיאמי  תיכון שייקר הייטס 
 בן זוג:  ג'ין רודנברי
 צאצאים:  רוד רודנברי 
 www.roddenberry.com
 פרופיל ב-IMDb
 
מייג'ל בארט-רודנברי (באנגלית: Majel Barrett; ‏23 בפברואר 1932 - 18 בדצמבר 2008) הייתה שחקנית ומפיקה אמריקאית. היא ידועה בעיקר בשל תפקידה כאחות כריסטין צ'אפל במסע בין כוכבים: הסדרה המקורית, לואקסנה טרוי במסע בין כוכבים: הדור הבא ומסע בין כוכבים: חלל עמוק 9, ובגין היותו קולו של המחשב הנשמע לאורך כל הסדרה. בארט הייתה אשתו של יוצר מסע בין כוכבים ג'ין רודנברי.
בשל היותה אשתו של רודנברי, ובהתחשב ביחסים המתמשכים שלה עם מסע בין כוכבים - השתתפות בדרך כלשהי בכל סדרה במהלך ימי חייה - היא מכונית לעיתים "הגברת הראשונה של מסע בין כוכבים". היא וג'ין רודנברי נישאו ביפן ב-6 באוגוסט 1969, לאחר ביטולה של הסדרה מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית. לשניים בן אחד, יוג'ין "רוד" רודנברי ג'וניור, שנולד בשנת 1974.
ביוגרפיה

מייג'ל לי יודק החלה לקחת שיעורי משחק כילדה. היא למדה באוניברסיטת מיאמי בקורל גייבלס, פלורידה, ולאחר מכן היו לה מספר תפקידים בתיאטרון, והיא הגיעה להוליווד. אביה, ויליאם יודק (Hudec), היה קצין במשטרת קליבלנד. הוא נהרג בעת מילוי תפקידו בשנת 1955, בזמן שמייג'ל הייתה בסיבוב הופעת עם הפקת אוף ברודוויי. בשנות ה-50 המאוחרות ובראשית שנות ה-60 היו לה מספר תפקידים קטנים בכמה סרטים וסדרות טלוויזיה. היא עבדה באולפני דסילו במספר תוכניות טלוויזיה, בהן "בוננזה", "הבלתי משוחדים", "המופע של לוסי" ו-"הלוטננט" (בהפקתו של ג'ין רודנברי). היא קיבלה הכשרה בקומדיה מלוסיל בול. בשנת 1960 היא שיחקה את דמותה של גוון רתרפורד בסדרה "Leave It to Beaver". כמו כן הופיעה ב-"Will Success Spoil Rock Hunter?".
ביוגרפיה > תפקידים אחרים

היא הופיעה כדמות "פרימוס דומיניק" בפיילוט עבור דרמת טלוויזיה פוסט-אפוקליפטית של ג'ין רודנברי משנת 1973 בשם "Genesis II", כמו גם בפיילוט "Spectre" משנת 1977, כ-"לילית, סוכנת הבית".
בשנת 1973 היא הופיעה במערבון המדע בדיוני של מייקל קרייטון "Westworld", בדמות של זונה.
לאחר מותו של ג'ין רודנברי, בארט לקחה חומרים מהארכיונים שלו והביאה להפקתם של שניים מהרעיונות שלו. היא הייתה מפיקה בפועל של סדרת המדע בדיוני אותה יצר בעלה המנוח: "ארץ: הקונפליקט האחרון (שבו היא גם שיחקה את דמותה של ד"ר ג'וליאן בלמן), ו-"אנדרומדה".
כצעד מחווה של רצון טוב בין היוצרים של זיכיון מסע בין כוכבים לבין יוצרי בבילון 5 (שחלק מהמעריצים ראו בהם יריבים), היא הופיעה בפרק "Point of No Return" של בבילון 5, בתפקיד ליידי מורלה, אלמנתו הנביאה של קיסר הסנטאורים.
כפרודיה על עבודתה כקולו של המחשב במסע בין כוכבים, בארט הופיעה כאמנית קול אורחת בסדרה "איש משפחה", כקולו של המחשב של סטואי גריפין, בפרק "Emission Impossible".
חברת הרכבות יוניון פסיפיק משתמשת בקולה לצורך קריינות עבור מכשירים שלהם, הפזורים במקומות שונים ממערב לנהר המיסיסיפי שונים. כאשר מזוהה פגם, המערכת מגיבה עם קולה המוקלט של בארט, המכריז מידע אודות כך לצוות הרכבת באמצעות הרדיו.
ביוגרפיה > עבודת קריינות אחרונה

חלק מההקלטות האחרונות של קולה של בארט היו עדיין בשלב פוסט פרודקשן, והופצו לקהל במהלך שנת 2009, לאחר מותה, כפי שמצוין ברשימת הקרדיטים של הסרט "סטארטרק" משנת 2009, בו, שוב, שימשה כקולו של המחשב. בסרט אנימציה המבוסס על המחזה המלט מופיעה שמה של מייג'ל בארט-רודנברי ברשימת הקרדיטים, כקולה של מלכת הרובוטים.