stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גלית לוי
ביוגרפיה > ילדותה ותחילת דרכה

גלית לוי נולדה כשם גלית גרינשטיין, וגדלה בשכונת צהלה שבתל אביב, אביה אבי הוא בעל מפעל ואמה רחל מנהלת חשבונות במפעל, היא הבכורה מבין שלושה ילדים.
מגיל שבע החלה לתפור בעצמה בגדים לבובות הברבי שלה משאריות בדים שמצאה בבית הוריה, ולערוך תצוגות אופנה בפני סבתה גולדה בביקורה השבועי.
בגיל תשע החלה כבר בציור "סקיצות" של בגדים אותם נתנה לבעלי חנות בגדים כיוון שלא אהבה את המבחר שהוצע בה, בשל העובדה שהייתה ילדה קטנת מידות, והתקשתה למצוא בגדים למידותיה ולטעמה.
מגיל 14 החלה לתפור לעצמה בגדים בעזרת מכונת תפירה שהייתה בביתה. הסביבה הגיבה במחמאות, והיא החלה לתפור בגדים לחברות של בנות משפחתה תמורת תשלום.
בשירותה הצבאי שירתה לוי במשרד הביטחון, ובמקביל למדה לימודי תואר ראשון באופנה בבית הספר לאמנות "שנקר" שברמת גן. במסגרת לימודיה בשנקר למדה גזרות, תדמיתנות וציור.
במסגרת לימודיה ב"שנקר" נחשפה לתחרות המעצב הצעיר העולמי, אשר התקיימה בפריז. מיד עם שחרורה מהשירות הצבאי והיא עוד לא בת 20, החליטה לרכוש כרטיס טיסה לפריז כדי לצפות בתחרות, מבלי להכיר איש.[דרוש מקור] לוי הגיעה לפריז, התאהבה בעיר ונחשפה לאופנה ולמגמותיה השונות. היא החלה לרכוש מיומנות בתפירה עילית (Haute couture), ובמשך שנה לקחה קורסים והשתלמויות בתחום, כולל תפירת מחוכים.
ביוגרפיה > הקמת בית האופנה

בגיל 21 חזרה לוי לישראל, כחודשיים לאחר שהכירה את מי שעתיד היה להיות בעלה, וכחלק מההכנות לחתונה החליטה לתפור שמלה בעצמה אשר הייתה עשויה מתחרה ורודה עם הינומה מוזהבת. במהלך 1994, כחודשיים לאחר החתונה, לוי הקימה את בית האופנה שלה בסטודיו קטן ברחוב חובבי ציון שבתל אביב.
מספר חודשים לאחר חתונתה, לאחר ששחקן הכדורגל מאיר מליקה ראה במקרה את שמלת החתונה שתפרה,[דרוש מקור] קיבלה הזמנה ראשונה לייצר שמלת כלה, עבור אשתו לעתיד של מליקה. הזמנות נוספות לשמלות כלה בעיצובה החלו לזרום והיא החליטה להיענות להן, מתוך מתן מענה לצורך הקיים בשוק לשמלות כלה מודרניות ומתוחכמות. הביקוש ההולך וגובר הביא אותה בשנת 1995 לעבור לסטודיו ברחוב דיזנגוף 268, אשר במהלך השנים הלך והתרחב (מ-40 מ"ר ל-200 מ"ר)[דרוש מקור].
בשנת 2006 השיקה לוי את קו בגדי הים שלה "Galit Levi Beach Couture" אשר נמכר בהמשך ב-250 נקודות ברחבי ישראל ובעולם.
בשנת 2010 הושק קו ההלבשה התחתונה בשם "Galit Levi Under Wear" שנמכר בכל רשתות ההלבשה התחתונה המובילות בישראל. כמו בהחלטה להיכנס לשוק שמלות הכלה, כך במקרה של בגדי הים וההלבשה התחתונה, נבעו המהלכים שעשתה לוי מתוך זיהוי מחסור בשוק ומענה על הצורך הקיים.
לאחר 15 שנים בהן פעל הסטודיו ברחוב דיזנגוף, החליטה לוי להעתיק את משכנה ללופט גדול בתל אביב כדי ליצור קשר רציף בין המתפרה, החנות והסטודיו ולרכז את עבודתה במקום אחד.[דרוש מקור]
ביוגרפיה > הפריצה הבינלאומית

פריצתה הגדולה של לוי אירעה בשנת 1998 כאשר עיצבה את שמלתה של הזמרת דנה אינטרנשיונל, נציגת ישראל בתחרות האירוויזיון ה-43, אשר זכתה באותה התחרות במקום הראשון עם השיר דיווה, שמלה אשר עוצבה על ידיי גאן פול גוטייה לא התאימה לתנועות השיר ודנה החליפה את שמלתה ברגע האחרון לשמלה של לוי, אשר איתה זכתה בתחרות. באותה שנה היא גם עיצבה שמלות למתמודדות בטקס מלכות היופי, וכמו כן עיצבה למלכת היופי לינור אברג'יל את "שמלת השלום" לתחרות "מיס עולם" עם דמויותיהם של ראש הממשלה המנוח יצחק רבין, המנהיג הפלסטיני יאסר ערפאת ונשיא ארצות הברית לשעבר ביל קלינטון. באותו הטקס נבחרה אברג'יל למיס עולם כשהיא לבושה בשמלה נוספת של לוי.
שנה לאחר מכן, עיצבה לוי את שמלת "מגן הדוד" עבור מלכת היופי הערבייה-ישראלית הראשונה רנא רסלאן אשר ייצגה עימה את ישראל בתחרות "מיס יוניברס". השמלה עוררה ביקורת רבה בעולם הערבי. בתחרות "מיס עולם" שהתקיימה באותה שנה בלונדון, זכתה שמלתה של לוי בתואר "שמלת הערב היפה בעולם", כשהיא מוצגת על ידי נערת ישראל ג'ני צ'רוואני. ג׳ני הגיעה למקום החמישי המכובד, אך השמלה זכתה במקום הראשון.
בשנת 2001, במהלך האינתיפדה השנייה, זכתה לוי לחשיפה תקשורתית בארצות הברית עקב סיקור תקשורתי ב-CNN של השמלה שעיצבה עבור מלכת היופי אילנית לוי אותה לבשה בתחרות מיס יוניברס בפוארטו ריקו. השמלה אשר הייתה בצבעי הסוואה כללה וסט חסין כדורים (אפוד מגן) משובץ ביהלומים ופנינים.
בשנים 2001–2004 עיצבה לוי שמלות לטקסים ואירועי יופי נבחרים בישראל ובעולם והלבישה מפורסמים רבים לשטיחים אדומים. בנוסף, ניהלה לוי טור אופנה במגזין "אנשים" ובאתר האינטרנט של ערוץ הבידור העולמי Eonline!‎.
בשנת 2004 יוצגה לוי לראשונה מחוץ לישראל באופן עסקי, לאחר שבית הכולבו היוקרתי "הרודס" הציג למכירה קולקציה שלה.[דרוש מקור] בשנה שלאחר מכן נמכרו שמלותיה גם בשאר מדינות אירופה, בארצות הברית ואף בערב הסעודית.[דרוש מקור] בשנים הללו לקחה חלק גם בתצוגות אופנה ובתערוכות בינלאומיות.
לוי היא הישראלית הראשונה אשר השתתפה בשבוע האופנה של הכלות בעיר ניו יורק ועשתה זו כבר בשנת 2006, עם תצוגה מרהיבה במלון וולדורף אסטוריה. השחקנית והדוגמנית מורן אטיאס פתחה וסגרה את התצוגה.
במהלך אמצע העשור הראשון של המאה ה-21 לוי העמיקה את השפעתה מחוץ לישראל. במהלך 2005 הלבישה את המתמודדים בתוכנית הטלוויזיה האמריקנית "המתמחה" של דונלד טראמפ בפרק סיום העונה ובמקביל פתחה חנות בלוס אנג'לס ואולם תצוגה לקניינים בניו יורק. שנה לאחר מכן הלבישה לוי את משתתפי הסרט האמריקני "בבל" לטקס פרס אוסקר.
בשנת 2008 נבחרה לוי להציג כמעצבת ישראלית יחידה בשבוע האופנה העילית ברומא "Alta Roma" לצד מעצבי על בינלאומיים, ובעקבות כך הופיעו דגמיה בספר אופנת העילית הידוע "Collezioni", הנמכר בכל העולם, המציג עיצובים של מעצבים כשאנל ודיור. שנה לאחר מכן נכללה לוי ברשימת הצעירים המבטיחים של מגזין העסקים "פורבס", מקום ראשון בתחום האופנה ומקום 27 בדירוג הכללי, מתוך 300 צעירים מתחת לגיל 40.[דרוש מקור]
לוי היא זוכת פרס "מעצבת השנה" של עיתון מעריב לשנת 1999 וזוכת פרס "מעצבת האופנה" של העיתון ידיעות אחרונות.
לוי היא הישראלית היחידה שעיצובי שמלותיה זכו בפרסים בינלאומיים.[דרוש מקור]
חיים פרטיים

לוי גרושה ולה בת אחת בשם סער שנולדה ב-1996. את השם לוי שמרה לאחר הגירושים בעיקר מסיבות שיווקיות.
מתגוררת כיום בתל אביב.
הערות שוליים

1 2 3  הודעות כלליות, פסטיבל ימי זמר 2010 בתיאטרון חולון, באתר News1 מחלקה ראשונה, 23 בפברואר 2010
1 2 3 4 5 6 7 8  רכילות - עוד לוקאלי nrg - כלת השמחה: ריאיון עם גלית לוי, באתר nrg
1 2 3 4  TotallyJewish.com | Entertainment | Features And Reviews
↑  Wedding Dresses 2011 | evening dresses 2011 | flower girls | galit levi
↑  Tel Aviv Loft | galit levi
↑  מותג ושמו גלית לוי
↑  נענע10 - שלום עולמי עלק - סלבס
↑  BBC News | MIDDLE EAST | Army chic for Israeli beauty queen
↑  New York Loft | Galit Levi
רשימת ערי יהודה

רשימת ערי יהודה היא רשימת ערים באזור יהודה הכתובה בספר יהושע, פרק ט"ו, פסוקים כ"א–ס"ב כחלק מתיאור נחלת שבט יהודה אותה נחל שבט יהודה בימי יהושע בן נון. רשימה זו היא המפורטת מבין כל הרשימות המופיעות במסגרת תיאור נחלות השבטים במקרא.
במחקר ההיסטורי והארכאולוגי ובביקורת המקרא, השם רשימת ערי יהודה כולל גם את רשימת ערי בנימין בפרק י"ח, פסוקים כ"א–כ"ח, המופיעה כחלק מתיאור נחלת שבט בנימין. זאת משום שלפי השחזור הטקסטואלי והגאוגרפי-היסטורי נראה כי שתי הרשימות המקראיות הנפרדות הן חלק מרשימה אחת קדומה. הרשימה האחת המשוערת היא המקור הטופונימי המפורט ביותר במקרא, והבסיס למחקר הגאוגרפי-היסטורי של ממלכת יהודה. מקובל לתארך אותה למחצית השנייה של תקופת המלוכה, כנראה ימי יאשיהו, ונחלקו החוקרים לגבי טיבה של הרשימה באותה תקופה.
מכאן והלאה בהמשך הערך, המונח רשימת ערי יהודה מתייחס לרשימה הקדומה המשוערת, שכללה את רשימות יהודה ובנימין. הוא כולל גם קבוצה אחת ביהודה שנשמטה מנוסח המסורה ושרדה רק בתרגום השבעים, וקבוצה משוערת בבנימין שכנראה נשמטה גם היא, אבל לא שרדה בשום מקור.
היקף הרשימה

רשימת הערים נדונה לראשונה בשנת 1925, במאמר היסוד של אלברכט אלט, שפתח את הדיון המחקרי בנושא. לדעת אלט כללה הרשימה המקורית, בנוסף לערים שנזכרו ברשימה שבנחלת יהודה, גם את ערי בנימין בספר יהושע, פרק י"ט, פסוקים מ"א–מ"ו, ערי שמעון בפרק י"ט, פסוקים א'–ט' וערי דן בפרק י"ט, פסוקים מ'–מ"ח. עם זאת, על בסיס כפילויות רבות, חפיפה ניכרת והבדלים סגנוניים, נראה שרשימות ערי שמעון ודן אינן שייכות לרשימתנו, וכך מקובל במחקר. בין רשימת יהודה לרשימת בנימין יש רק שתי כפילויות, אחת בכל קבוצה: בית הערבה, וקריית יערים. אולם כפילות זו מוסברת בנקל בכך ששני היישובים כלולים בסימון הגבול בין נחלת יהודה לנחלת בנימין; בעת העריכה הוכללו בשתי הרשימות, בטעות או משום שמשרטטי הגבול לא היו בטוחים היכן לשייך אותן, או כי הייתה בהן אוכלוסייה משפחתית מגוונת שהייתה משויכת גם למשפחות יהודה וגם למשפחות בנימין.
אלט שיער כי הרשימה משקפת את החלוקה המינהלית של ממלכת יהודה בשלב מסוים של ימי יאשיהו. הוא גם קשר את קבוצות הערים בהר (להלן) ליחידות המשפחתיות העיקריות של יהודה: הקנזים (קבוצה 5), הכלבים (6), הקינים (7), האפרתים (9).
קבוצות הערים ברשימה

להלן רשימת קבוצות הערים, לפי המיספור המקובל בדרך כלל במחקר, האזור הגאוגרפי, והעיר המרכזית או הידועה ביותר.
1 נגב ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוקים כ"א–ל"ב
2 שפלה: עדולם ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוקים ל"ג–ל"ו
3 שפלה: לכיש ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוקים ל"ז–מ"א
4 שפלה: קעילה ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוקים מ"ב–מ"ד
פלשת: אשדוד ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוקים מ"ה–מ"ז
5 דרום ההר: דביר ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוקים מ"ח–נ"א
6 מרכז ההר א: חברון ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוקים נ"ב–נ"ד
7 מזרח ההר: מעון ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוקים מ"ה–מ"ז
8 מרכז ההר ב: בית-צור ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוקים נ"ח–נ"ט
9 צפון ההר: בית-לחם ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוק 59ג (נשמטה מנוסח המסורה, שרדה רק בתרגום השבעים, מקובל להתייחס אליה כפסוק 59ג)
10 א צפון ההר / בנימין ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוק ס'
10 ב בנימין קבוצה 2 ספר יהושע, פרק י"ח, פסוקים כ"ה–כ"ח
11 א מדבר / בנימין ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוקים ס"א–ס"ב
11 ב בנימין קבוצה 1 ספר יהושע, פרק י"ח, פסוקים כ"א–כ"ה
12 בנימין מזרח, קבוצה 3 לפי סברה מקובלת התקיימה קבוצה נוספת בבנימין, שנשמטה (כמו קבוצה 9), שכן ברשימה חסרות ערים רבות מבנימין.
החלוקה לקבוצות ומשמעות הרשימה

ישנה מחלוקת בשאלה אם מדובר אכן ברשימה מנהלית של ממלכת יהודה, וגרשון גליל ערער על ההנחה שהיא מבוססת על היחידות המשפחתיות ביהודה וניסה להראות את ההפך, דהיינו שהיא מנסה לפצל אותן לקבוצות שונות.
אף על פי שהרשימה ערוכה באופן כללי לפי אזורים גאוגרפיים וקרבה בין היישובים, הרי נראה כי כשלו כל הניסיונות ליצור גבולות ברורים לכל קבוצה. אמנם כל אחת מהקבוצות מהווה תחום מוגדר, אך הוא כולל לעיתים שלוחות לתחומה המוגדר של קבוצה שכנה, כפי שמוכח ממערכת הזיהויים המבוססת על הסקרים הארכאולוגיים. ייתכן מאוד לפיכך שאין כאן כל חלוקה ריאלית, כי אם ניסיון למנות את יישובי הממלכה בקבוצות המהוות באופן כללי תחומים גאוגרפיים, אך אינן עקביות לגמרי בכך ומושפעות מגורמים שונים ואף מיד המקרה.
תארוך הרשימה

אין מחלוקת כי היקפה הכולל של הרשימה משקף את היקף ממלכת יהודה במאות 8–7 לפסה"נ, וגם הממצאים הארכאולוגים באתרים מוכיח זאת. הניתוח הארכאולוגי וההיסטורי לא מאפשרים לקבוע אם זמנה המדויק הוא אכן ימי יאשיהו, כפי שסבר אלט, או קודם לכן בימי חזקיהו. הסקרים הארכאולוגיים המפורטים ביהודה גם הם אינם מאפשרים קביעה מדויקת, אולם יש בהם, ובניתוח ההיסטורי, משום חיזוק לתארוך לימי יאשיהו.
על הערים הנמנות ברשימה, תולדותיהן וזיהויין, ניתן לקרוא עוד בערכים המוקדשים להן.
נספח: שחזור הרשימה המפורטת

להלן מובאת רשימת הקבוצות עם פירוט כל הערים, כהופעתן במקרא בספר יהושע:
נספח: שחזור הרשימה המפורטת > 1 נגב

פרק ט"ו, פסוקים כ"א–ל"ב: כא וַיִּהְיוּ הֶעָרִים מִקְצֵה לְמַטֵּה בְנֵי יְהוּדָה אֶל גְּבוּל אֱדוֹם בַּנֶּגְבָּה קַבְצְאֵל וְעֵדֶר וְיָגוּר. כב וְקִינָה וְדִימוֹנָה וְעַדְעָדָה. כג וְקֶדֶשׁ וְחָצוֹר וְיִתְנָן. כד זִיף וָטֶלֶם וּבְעָלוֹת. כה וְחָצוֹר חֲדַתָּה וּקְרִיּוֹת חֶצְרוֹן הִיא חָצוֹר. כו אֲמָם וּשְׁמַע וּמוֹלָדָה. כז וַחֲצַר גַּדָּה וְחֶשְׁמוֹן וּבֵית פָּלֶט. כח וַחֲצַר שׁוּעָל וּבְאֵר שֶׁבַע וּבִזְיוֹתְיָה. כט בַּעֲלָה וְעִיִּים וָעָצֶם. ל וְאֶלְתּוֹלַד וּכְסִיל וְחָרְמָה. לא וְצִקְלַג וּמַדְמַנָּה וְסַנְסַנָּה. לב וּלְבָאוֹת וְשִׁלְחִים וְעַיִן וְרִמּוֹן כָּל עָרִים עֶשְׂרִים וָתֵשַׁע וְחַצְרֵיהֶן.
נספח: שחזור הרשימה המפורטת > 2 שפלה: עדולם

פרק ט"ו, פסוקים ל"ג–ל"ו: לג בַּשְּׁפֵלָה אֶשְׁתָּאוֹל וְצָרְעָה וְאַשְׁנָה. לד וְזָנוֹחַ וְעֵין גַּנִּים תַּפּוּחַ וְהָעֵינָם. לה יַרְמוּת וַעֲדֻלָּם שׂוֹכֹה וַעֲזֵקָה. לו וְשַׁעֲרַיִם וַעֲדִיתַיִם וְהַגְּדֵרָה וּגְדֵרֹתָיִם עָרִים אַרְבַּע עֶשְׂרֵה וְחַצְרֵיהֶן.
נספח: שחזור הרשימה המפורטת > 3 שפלה: לכיש

פרק ט"ו, פסוקים ל"ז–מ"א: לז צְנָן וַחֲדָשָׁה וּמִגְדַּל גָּד. לח וְדִלְעָן וְהַמִּצְפֶּה וְיָקְתְאֵל. לט לָכִישׁ וּבָצְקַת וְעֶגְלוֹן. מ וְכַבּוֹן וְלַחְמָס וְכִתְלִישׁ. מא וּגְדֵרוֹת בֵּית דָּגוֹן וְנַעֲמָה וּמַקֵּדָה עָרִים שֵׁשׁ עֶשְׂרֵה וְחַצְרֵיהֶן.
נספח: שחזור הרשימה המפורטת > 4 שפלה: קעילה

פרק ט"ו, פסוקים מ"ב–מ"ד: מב לִבְנָה וָעֶתֶר וְעָשָׁן. מג וְיִפְתָּח וְאַשְׁנָה וּנְצִיב. מד וּקְעִילָה וְאַכְזִיב וּמָרֵאשָׁה עָרִים תֵּשַׁע וְחַצְרֵיהֶן.
נספח: שחזור הרשימה המפורטת > 5 דרום ההר: דביר

פרק ט"ו, פסוקים מ"ח–נ"א: מח וּבָהָר שָׁמִיר וְיַתִּיר וְשׂוֹכֹה. מט וְדַנָּה וְקִרְיַת סַנָּה הִיא דְבִר. נ וַעֲנָב וְאֶשְׁתְּמֹה וְעָנִים. נא וְגֹשֶׁן וְחֹלֹן וְגִלֹה עָרִים אַחַת עֶשְׂרֵה וְחַצְרֵיהֶן.
נספח: שחזור הרשימה המפורטת > 6 מרכז ההר א: חברון

פרק ט"ו, פסוקים נ"ב–נ"ד: נב אֲרַב וְרוּמָה וְאֶשְׁעָן. נג וינים [וְיָנוּם] וּבֵית תַּפּוּחַ וַאֲפֵקָה. נד וְחֻמְטָה וְקִרְיַת אַרְבַּע הִיא חֶבְרוֹן וְצִיעֹר עָרִים תֵּשַׁע וְחַצְרֵיהֶן.
נספח: שחזור הרשימה המפורטת > 7 מזרח ההר: מעון

פרק ט"ו, פסוקים מ"ה–מ"ז: נה מָעוֹן כַּרְמֶל וָזִיף וְיוּטָּה. נו וְיִזְרְעֶאל וְיָקְדְעָם וְזָנוֹחַ. נז הַקַּיִן גִּבְעָה וְתִמְנָה עָרִים עֶשֶׂר וְחַצְרֵיהֶן.
נספח: שחזור הרשימה המפורטת > 8 מרכז ההר ב: בית-צור

פרק ט"ו, פסוקים נ"ח–נ"ט: נח חַלְחוּל בֵּית צוּר וּגְדוֹר. נט וּמַעֲרָת וּבֵית עֲנוֹת וְאֶלְתְּקֹן עָרִים שֵׁשׁ וְחַצְרֵיהֶן.
נספח: שחזור הרשימה המפורטת > 9 צפון ההר: בית-לחם

פרק ט"ו, פסוק 59ג. הקבוצה נשמטה מנוסח המסורה ושרדה רק בתרגום השבעים; היא מופיעה אחרי פסוק נט (59) של נוסח המסורה, ולכן מקובל להתייחס אליה כפסוק 59ג:
אפרתה, תקוע, עיטם, פעור, בית לחם, שרש\צבה(?), כרם, גלים, ביתר, מנחת. השם הסתום "טטם" הוא אולי שיבוש מנטופה.
נספח: שחזור הרשימה המפורטת > 10 צפון ההר / בנימין > 10 א צפון ההר / בנימין

פרק ט"ו, פסוק ס': ס קִרְיַת בַּעַל הִיא קִרְיַת יְעָרִים וְהָרַבָּה עָרִים שְׁתַּיִם וְחַצְרֵיהֶן.
נספח: שחזור הרשימה המפורטת > 10 צפון ההר / בנימין > 10 ב בנימין קבוצה 2

פרק י"ח, פסוקים כ"ה–כ"ח: כה גִּבְעוֹן וְהָרָמָה וּבְאֵרוֹת. כו וְהַמִּצְפֶּה וְהַכְּפִירָה וְהַמֹּצָה. כז וְרֶקֶם וְיִרְפְּאֵל וְתַרְאֲלָה. כח וְצֵלַע הָאֶלֶף וְהַיְבוּסִי הִיא יְרוּשָׁלַ‍ִם גִּבְעַת קִרְיַת עָרִים אַרְבַּע עֶשְׂרֵה וְחַצְרֵיהֶן זֹאת נַחֲלַת בְּנֵי בִנְיָמִן לְמִשְׁפְּחֹתָם.
נספח: שחזור הרשימה המפורטת > 11 מדבר / בנימין > 11 א מדבר / בנימין

פרק ט"ו, פסוקים ס"א–ס"ב: סא בַּמִּדְבָּר בֵּית הָעֲרָבָה מִדִּין וּסְכָכָה. סב וְהַנִּבְשָׁן וְעִיר הַמֶּלַח וְעֵין גֶּדִי עָרִים שֵׁשׁ וְחַצְרֵיהֶן.
נספח: שחזור הרשימה המפורטת > 11 מדבר / בנימין > 11 ב בנימין קבוצה 1

פרק י"ח, פסוקים כ"א–כ"ה: כא וְהָיוּ הֶעָרִים לְמַטֵּה בְּנֵי בִנְיָמִן לְמִשְׁפְּחוֹתֵיהֶם יְרִיחוֹ וּבֵית חָגְלָה וְעֵמֶק קְצִיץ. כב וּבֵית הָעֲרָבָה וּצְמָרַיִם וּבֵית אֵל. כג וְהָעַוִּים וְהַפָּרָה וְעָפְרָה. כד וּכְפַר העמני [הָעַמֹּנָה] וְהָעָפְנִי וָגָבַע עָרִים שְׁתֵּים עֶשְׂרֵה וְחַצְרֵיהֶן.
נספח: שחזור הרשימה המפורטת > 12 בנימין מזרח, קבוצה 3

לפי סברה מקובלת התקיימה קבוצה נוספת בנימין, שנשמטה (כמו קבוצה 9), שכן ברשימה חסרות ערים רבות מבנימין בעיקר ממזרח ההר.
ידוע על לפחות 11 ערים החסרות בוודאות ברשימת ערי יהודה כפי שהיא לפנינו: בחורים, (בית-)עזמות, חצור\בעל-חצור, ליש (ה), מדמנה, מכמש, נב\נבו, עי\ה\ת, עלמון\עלמת, ענניה, ענתות. 3 השמות הבאים עשויים להיות של ציונים גאוגרפיים גרידא, אך סביר כי הם היו גם יישובים: (ה)גבים(?), מגרון(?), מעברה(?). עוד שם עשוי להיות שם משפחתי בלבד, אך ייתכן שהוא גם יישוב: (ה)סנאה(?). בסה"כ 11–15 ערים חסרות ברשימה, חלקן חשובות ומוכרות מאד כמו ענתות, מכמש ונוב.
לקריאה נוספת

אלברכט אלט, Judas Gaue unter Josia PJb 21, 1925, עמ' 100–117. נמצא גם בכרך II של מאמריו, 1953: 267–288.
נדב נאמן, "רשימות הערים של יהודה ובנימין וממלכת יהודה בימי יאשיהו", ציון נד, תשמ"ט, עמ' 17–71.
אבי עופר, הר יהודה בתקופת המקרא (עבודת ד"ר), אוניברסיטת תל אביב, 1993, עמ' 1: 74–92, 4: 21–25.
הערות שוליים

↑  אלברכט אלט, Judas Gaue unter Josia PJb 21, 1925}, עמ' 100–117. נמצא גם בכרך II של מאמריו, 1953: 267–288.
1 2 3  נדב נאמן, רשימות הערים של יהודה ובנימין וממלכת יהודה בימי יאשיהו. ציון נד, תשמ"ט, עמ' 17–71.
1 2 3  רשימת הערים בפלשת איננה נחשבת במחקר כחלק מהרשימה המקורית, ובשל כך אין לה מספר. לדעת החוקרים, זוהי תוספת שהוכנסה כדי להשלים את נחלת יהודה בשפלה ובמישור החוף לפי תפישת העורך המקראי, אף שבערים אלה לא התגוררו בפועל בני יהודה ובנימין.
1 2 3 4  לדעת רוב החוקרים קבוצה 10 המקורית נחלקה בתיאור המקראי לשניים כדי להתאים לסכימת גבולות השבטים.
1 2 3 4  לדעת רוב החוקרים גם קבוצה 11 המקורית נחלקה בתיאור המקראי לשניים, כדי להתאים לסכימת גבולות השבטים.
1 2  שמות אפשריים של יישובי בנימין החסרים ברשימה: בחורים, (בית-)עזמות, (ה)גבים(?), חצור\בעל-חצור, ליש (ה), מגרון(?), מדמנה, מכמש, מעברה(?), נב\נבו, (ה)סנאה(?), עי\ה\ת, עלמון\עלמת, ענניה, ענתות.

(ה)גבים, מגרון, מעברה ואולי גם מדמנה חשודים בהיותם אך ציונים טופוגרפיים בתיאור שבספר ישעיהו, פרק י', פסוקים כ"ח–ל"ב (ר' עוד על שמות אלו בערכים המתאימים באנציקלופדיה מקראית, ובפירושים). מביניהם נראה מניתוח המקורות כי גבים ומדמנה היו יישובים; לגבי מגרון ומעברה לא ניתן להכריע, אך ייתכן מאוד מתוך ההקשר בספר ישעיהו כי היה בהם גם יישוב, לצד היותם ציונים טופוגרפיים.
↑  יוסף גרפינקל. תפוצתן של 'טביעות החותם הזהות' והמערך היישובי ביהודה ערב מסע סנחריב. תשמ"ד. קתדרה 32: 53-35.
↑  .גרשון גליל, מחוזות ההר של ממלכת יהודה, ציון מט, תשמ"ד
1 2 3  אבי עופר, הר יהודה בתקופת המקרא (עבודת ד"ר), אוניברסיטת תל אביב, 1993, עמ' 1: 74–92, 4: 21–25.
↑  הערה (ינואר 2022): לעת עתה לא לכל הערים יש ערך מעודכן ארכאולוגית והיסטורית, או ערך בכלל. נעשה מאמץ אינטנסיבי להשלים פערים אלו בערכי ויקיפדיה במהלך שנת 2022.
| ספר יהושע |
| --- | --- | --- |
| הכניסה לארץ | שליחת המרגלים ליריחו • מעבר הירדן • ברית המילה בגלגל • מפגש יהושע עם המלאך |  |
| כיבוש הארץ | מלחמת יריחו • מעשה עכן ולכידתו • כיבוש העי • מעמד הר גריזים והר עיבל • ברית הגבעונים • מלחמת מלכי הדרום • שמש בגבעון דום • מלחמת מלכי הצפון |  |
| חלוקת הארץ לשבטים | נחלת שבט ראובן • נחלת שבט שמעון • נחלת שבט יהודה  (רשימת ערי יהודה) • נחלת שבט יששכר • נחלת שבט זבולון • נחלת שבט דן • נחלת שבט נפתלי •  נחלת שבט גד • נחלת שבט אשר • נחלת שבט אפרים • נחלת שבט מנשה •  נחלת שבט בנימין • ערי הלויים • ערי המקלט |  |
| סיום ספר יהושע | מזבח שניים וחצי השבטים • נאום יהושע • הברית בשכם |  |
| דמויות בספר יהושע | יהושע בן נון • רחב • עכן בן כרמי • אדני צדק • הוהם מלך חברון • דביר מלך עגלון • יפיע מלך לכיש • פראם מלך ירמות • הורם מלך גזר • יבין מלך חצור • כלב בן יפונה • אלעזר הכהן • עתניאל בן קנז • עכסה |  |
אורניום מדולדל

קליע בקליבר של 30 מ"מ של אורניום מדולדל
אורניום מדולדל היא מתכת כבדה וחזקה המשמשת בעיקר בתעשיות צבאיות, ביצירת מיגון לרכב קרבי משוריין וביצירת תחמושת חודרת שריון. זוהי מתכת אורניום שאחוז האיזוטופ אורניום-235 שבה הוקטן בדרכים מלאכותיות. למתכת גם מספר שימושים אזרחיים, ביניהם בידוד נגד קרינה וייצור משקולות איזון לכלי טיס ולכלי שיט.
לעומת אורניום מדולדל, קיים אורניום מועשר שבו הועלה אחוז האיזוטופ 235.
רקע: אורניום

אורניום (U) הוא יסוד מתכתי לבנבן-כסוף, נוצץ, צפוף, בעל רדיואקטיביות נמוכה. האורניום נפוץ על פני כל הסביבה הטבעית, ונמצא בכמויות נמוכות ושונות בסלעים, באדמה, במים, באוויר, בצמחים, בבעלי חיים ובכל בני האדם.
אורניום טבעי מורכב משלושה איזוטופים שונים המכונים על-פי מספר הנוקלאונים בהם: אורניום 238, אורניום 235, אורניום 234. השכיח מבין השלושה הוא איזוטופ 238, שמהווה 99.27% מסך מסת האורניום בטבע. שני אחריו הוא איזוטופ 235, שמהווה 0.72% מסך מסת האורניום בטבע. אחרון ברשימה הוא איזוטופ 234 עם 0.0054% בלבד מסך המשקל.
האורניום המשמש בכורים גרעיניים הוא תערובת של אורניום שבה לרכיב ה-U235 חלק גדול יותר מאשר חלקו בטבע (0.72%) - והוא נקרא "אורניום מועשר".
ייצור והפקה

אורניום טבעי מפיקים מתוך עפרות אורניום הנחצבות במכרות במדינות שונות בעולם.
האורניום המדולדל מגיע משני מקורות:
לרוב הוא תוצר לוואי (פסולת) של תהליך ההעשרה של אורניום לשימוש בכורים גרעיניים. מקור משני לאורניום מדולדל הוא פסולת דלק של כורים גרעיניים, היינו, אורניום טבעי או מועשר ששימש כדלק לכור גרעיני וכבר אין בו שימוש מאחר שרוב או כל החומר הבקיע בו נוצל על ידי הכור.
ניתן להבדיל בין שני המקורות בעזרת בחינת האורניום המדולדל: באורניום מדולדל שמקורו בפסולת מכור גרעיני יימצא האיזוטופ אורניום 236, הנוצר כחלק מתהליך ה"בעירה" הגרעינית בכור. באורניום מדולדל שמקורו בפסולת מתהליך העשרת אורניום לא יימצא איזוטופ זה, שכן איזוטופ זה אינו קיים בטבע.
תכונות

האורניום הנותר לאחר הוצאת החלק המועשר (U235) מכיל כ-99.8% אורניום 238, 0.2% אורניום 235 ואחוז מזערי ביותר של אורניום 234 (0.001%) לפי משקל. תערובת מתכתית זו קרויה אורניום מדולדל.
ההבדל העיקרי בין אורניום מדולדל ובין אורניום טבעי, הוא בכך שמרכיב האורניום 235 באחרון גדול לפחות פי שלושה מאשר במדולדל. ניתן לומר כי אורניום מדולדל הוא למעשה מדולדל באחוז האורניום 235 הנמצא בו. באותו אופן ניתן לומר כי אורניום מועשר נקרא כך מאחר שהוא מועשר באחוז גבוה יחסית של אורניום 235.
פעילותו הרדיואקטיבית של אורניום 238 חלשה במידה ניכרת משל אורניום 235. בשל זאת ובשל העובדה כי מרכיב ה-238 גדול בהשוואה לזה שבטבע ומרכיב ה-235 נמוך בהשוואה לזה שבטבע, הרדיואקטיביות של האורניום המדולדל נמוכה בהרבה משל אורניום טבעי. מנת הקרינה הנפלטת מאורניום מדולדל מהווה רק 60% מהמנה הנפלטת מאורניום טבעי בעל אותה מסה (משקל).
תכונותיו הכימיות (צבע, ברק, רקיעות, הולכה חשמלית וכדומה) של האורניום המדולדל זהות לאלו של האורניום הטבעי ולאלו של אחיהם המועשר.
שימוש ויישום

תכונתו הבולטת ביותר של האורניום המדולדל היא צפיפותו הגבוהה – כפולה מזו של העופרת.
תכונה זו באה לידי ביטוי במספר דרכים, כגון ספיגת קרינה רדיואקטיבית. מכאן נגזר השימוש במתכת זו.
השימושים האזרחיים העיקריים בחומר הם כמשקולות-איזון במטוסים, וכמגיני קרינה במכשירי הקרנה רפואית ובמכלי בידוד לנשיאת חומרים רדיואקטיביים. שימושים אזרחיים שלא נובעים דווקא מצפיפותו הרבה של החומר הם בתור זרז בתהליכים כימיים וכפיגמנט בתעשיית הצבעים.
השימוש הצבאי-ביטחוני במתכת זו הוא בייצור מיגון לרק"מ. בנוסף, משתמשים בו בייצור תחמושת חודרת-שריון. שימוש זה נובע משלוש סיבות: הראשונה, צפיפותו הגבוהה. השנייה, יכולתה של המתכת לבעור בעת הפגיעה כאשר הטמפרטורה עולה על 600 מעלות צלזיוס. השלישית, לכדור חודר שריון העשוי אורניום מדולדל יש תכונה של חידוד עצמי – העוזרת לו לחדור אל המטרה.
השימוש בתעשיות הביטחון יבוא לעיתים לבד, אך לרוב בשילוב עם מתכות כבדות אחרות (בייחוד טונגסטן או טיטניום) ליצירת סגסוגת חזקה במיוחד.
בין הטנקים שבמיגונם נעשה שימוש במתכת זו ניתן למצוא את טנק האברהמס האמריקאי. בין הפגזים חודרי-השריון שמיוצרים ממתכת זו ניתן למצוא את סדרת ה-M829 האמריקאית ואת סדרת ה-BM-32 הרוסית.
אורניום מדולדל הוכנס לשימוש אינטנסיבי כנשק במלחמת המפרץ, דו"ח שהוכן בשנת 1994 והותר לפרסום מספר שנים מאוחר יותר מגלה שבמלחמה זו נורו מאות אלפי פגזי 30 מ"מ נגד טנקים, שכללו 235 טונות של אורניום מדולדל, שהכילו כ-7 טונות של אורניום מועשר (U235).
חשיפה לאורניום מדולדל

ברוב המקרים, שימוש וחשיפה למתכת זו יתרמו תרומה זניחה לסך הקרינה הרדיואקטיבית הכולל בסביבה. בשל השימוש המועט במתכת בתחומים אזרחיים ההנחה היא כי החשיפה הגבוהה ביותר למתכת זו תהיה כחלק מעימות או קרב בו נעשה שימוש בתחמושת המכילה אורניום מדולדל (למשל קרב שבו נורים פגזים חודרי שריון).
נתונים שנאספו על ידי האו"ם באתרי קרבות בקוסובו, שבהם נעשה שימוש בתחמושת המכילה אורניום מדולדל, מצביעים כי זיהום הקרינה הסביבתי הנגרם כתוצאה מהשימוש במתכת זו מצומצם ביותר, ומשתרע על פני רדיוס של עשרות מטרים בלבד מנקודת הפגיעה. עוד עולה מן הנתונים כי הזיהום הנמצא במים ובצומח בסביבת הפגיעה הוא נמוך ביותר ונחשב זניח. על-כן, ההסתברות לחשיפה גבוהה מצד האוכלוסייה המקומית באתר קרבות נחשבת נמוכה ביותר.
בטווח הזמן שסמוך לזיהום של אזור מסוים (היינו, מזמן הקרב והלאה), כמות המתכת הנמצאת באזור זה עלולה להעלות את סך כמות האורניום הנמצאת באזור באופן טבעי. במהלך הזמן שלאחר אירוע כזה, הזיהום מתפזר לתוך הסביבה הרחבה על ידי גשמים ורוחות. אנשים המתגוררים או עובדים באזורים אלו עשויים לשאוף חלקיקי אבק מזוהמים או לצרוך מים ומזון מזוהמים.
אנשים או ניצולים הנמצאים בסמוך לאתר התרסקות מטוס עלולים להיחשף לאבק מזוהם במתכת במקרה שמשקולות האיזון חשופות לחום גבוה ביותר למשך זמן ממושך. חשיפה משמעותית היא דבר נדיר, מאחר שמשקולות בעלות מסה גבוהה יתחמצנו (יבערו) באיטיות.
אפשרות נוספת לחשיפה לאורניום מדולדל היא שהייה ברק"מ פגוע בעל שריון אורניום מדולדל או בכניסה לרק"מ שנפגע מתחמושת אורניום מדולדל. במהלך מלחמת המפרץ ולאחריה נתגלתה עלייה בתחלואה בקרב חיילים שהשתתפו בקרבות. מהות המחלה וסיבותיה לא היו ברורות והתופעה כונתה "תסמונת מלחמת המפרץ" (אנ'). הסברות שעלו כללו גם מקור ביולוגי או כימי, אך מחקרים שניסו לגלות מה מקור התסמונת מצאו כי אחוז גבוה מאלה שלקו בה נכנסו לרכב קרבי משוריין (רֶקֶ"ם) עיראקי פגוע או לרק"ם אמריקאי פגוע שמוגן באורניום מדולדל. ממצא זה העלה את ההשערה כי "תסמונת מלחמת המפרץ" נגרמה עקב חשיפה לאורניום מדולדל שנשרף, בין אם מדובר בתחמושת שהכילה אורניום מדולדל שבערה לאחר שהשמידה רק"ם עיראקי ובין אם מדובר ברק"ם אמריקאי שמוגן באורניום מדולדל, נפגע ובער. בעקבות השערה זו, ניתנה הנחיה בצבא האמריקאי, העושה שימוש בתחמושת המכילה אורניום מדולדל ובמיגון אורניום מדולדל לרק"ם, שאין להימנע בגלל האורניום המדולדל להיכנס לרק"מ ממוגן שנפגע על מנת להציל חיים, אך מומלץ להשתמש במסכת אב"כ ולכסות חלקי עור גלויים.
הבעיה הבריאותית העיקרית בנוגע לאורניום מדולדל בשדה הקרב מתעוררת כאשר משתמשים בפגזים המכילים חומר זה. האורניום מתפוצץ, מתפזר ויוצר ענן של מתכת כבדה. אפילו חלקיק בקוטר 5 מיקרון של חומר שיישאף לריאות יישאר שם לתמיד ויחשוף את הנפגע לקרינה בעוצמה פי 8,000 מהמותר לפי התקן האמריקאי, בנוסף לסכנות הרגילות הנובעות משאיפת מתכות כבדות. לא ברור מהו טווח הפיזור של אבק אורניום מדולדל, ובאיזו מהירות יתחמצן.
ראו גם

אורניום מועשר
כור גרעיני טבעי