stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
להקת פיקוד המרכז
היסטוריה > שנות ה-80 ואילך

ב-1985 הוקמו מספר להקות צבאיות מחדש, בהן להקת פיקוד המרכז, שהפיקה את תוכניתה ה-21, "בשערייך יריחו". בתוכנית בלטו השירים "יא ליל" (קובי לוריא), "את עיניך שא מזרחה" (יורם טהרלב/אורי קריב), "נאהב" (מיכאל אלדר/אורי קריב), ו"מכתב קטן" (דני רובס), והשתתפו בה דוד ד'אור, מירון מינסטר, רועי ששון וסיגי חזמה.
שנה לאחר מכן הופקה תוכניתה ה-22 של הלהקה, "ילדי 67", וכן יצא תקליט באותו שם. בתוכנית כיכבו אלון אופיר, דוד ד'אור ורועי ששון. בין השירים בלטו הלהיטים "בן-גוריון" (יורם טהרלב/יאיר רוזנבלום), "ילדי 67" ו"נגן אקורדיאון" (יורם טהרלב/אורי קריב).
באפריל 1989 נעצרו תשעה מחברי הלהקה בחשד לעישון חשיש. התשעה הודו במעשה, ונשפטו לעונשי מאסר בפועל בבית דין צבאי: את העונש החמור ביותר קיבל אורי גוטליב שנידון לחצי שנת מאסר והורדת דרגה מפני שהוא זה אשר סיפק את החומר לשאר חברי הלהקה. נועה לביא נידונה לחודשיים מאסר, ערן ויץ לשלושה חודשי מאסר, אורי בנאי היה גם עצור, אך לבסוף זוכה הדבר הביא לפירוק הלהקה ולהקמת "צוות הווי פיקוד מרכז" ולכן נוצר מצב שהיה צוות ההווי היחידי שפעל עם חידוש הלהקות הצבאיות ב-1985. הצוות הקליט שני שירים לרדיו: "עומד על קו רקיע", ו"סיפור אגדה" שכתבה חמוטל בן זאב על פי דברים שנשא מפקד חטיבת הצנחנים באותם ימים.
בתחילת שנות ה-90 הוקמה מחדש להקת פיקוד מרכז. הבימוי הופקד בידי איקה זהר שביים שתי תוכניות: "כשהאריה צוחק" ו"הפז"מ דופק" שזכו להצלחה מרובה ביחידות צהל והופיעו כ-280 פעם כל אחת, שירי התוכנית" כשהאריה צוחק" הוקלטו כקלטת אך לא הוקלטו כתקליט. המנהל המוזיקלי של ההפקה הראשונה היה יאיר רוזנבלום, השירים נכתבו על ידי אבי קורן, איקה זהר, אלדד זיו ויוסי אשדות, והולחנו בידי יאיר רוזנבלום, בעז שרעבי, חגי אלקיים ורועי זו-ארץ. את התוכנית כתבו במשותף יוסי אשדות ואיקה זהר, על העיבודים הופקדו ערן מיטלמן וגיל פלדמן. בהפקה השנייה הוחלף יאיר רוזנבלום בחגי אלקיים כמנהל מוזיקלי. בין חברי הלהקה היו עידן אלתרמן, גלית גיאת, דדי זהר, השיר היחיד שהקליטה הלהקה לרדיו הוא "זה השיר שלך", שאת מילותיו כתב אבינועם קורן כמתנת מפעל חיים לרוזנבלום.
כיום, בדומה לשאר הלהקות הצבאיות, להקת פיקוד המרכז מורכבת ממספר חברים הפועלים כהרכב. המוזיקאי דרור אלכסנדר מופקד על ניהולה המוזיקלי. את המופעים מפיקים חיילי מדור הפקות במקח"ר (מפקדת קצין-חינוך ראשי) יחד עם הבמאי ירון כפכפי. פעילות הלהקה כוללת, בין השאר, הופעות מול חיילים בבסיסי צה"ל וערבי התרמה לצה"ל ברחבי העולם.
תקליטים

שמע חבר - 1957: התקליט הראשון שכלל ביצועים חדשים והקלטות לשירים של הלהקה מכלל תוכניותיה עד כה.
רשות הדיבור לאריה - 1961: תקליט משותף עם להקת פיקוד צפון, שצד אחד מוקדש לכל להקה.
חיילים יצאו לדרך - 1963: תקליטון ארבעה שירים מהתוכנית "למה כובע"
טוויסט מולדת - 1963: תקליטון ארבעה שירים נוסף מהתוכנית "למה כובע"
לא רוצים טובות - 1964: אריך נגן חדש עם שירים מהתוכנית "לא רוצים טובות"
במרכז העניינים - 1966: תקליטון ארבעה שירים
איפה המרכז - 1968: אריך נגן לאחר מלחמת ששת הימים
רד אלינו לבקעה - 1969
ליד הירדן - 1970
שר מי ששר אחרון - 1972
וזוהי רק ההתחלה - 1974
בשערייך יריחו - 1985
ילדי 67 - 1987
משירי הלהקה

| שם השיר | מילים | לחן | תוכנית | שנה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| איזה ערב יפה | לאה נאור | נורית הירש | איפה המרכז | 1968 |
| איפה המרכז | יורם טהרלב | יאיר רוזנבלום | איפה המרכז | 1968 |
| אנחנו שנינו מאותו הכפר | נעמי שמר | נעמי שמר | רד אלינו לבקעה | 1969 |
| שירו של צנחן | יורם טהרלב | יאיר רוזנבלום | רד אלינו לבקעה | 1969 |
| בכי תמרורים | יורם טהרלב | סשה ארגוב | רד אלינו לבקעה | 1969 |
| את עיניך שא מזרחה | יורם טהרלב | אורי קריב | בשערייך יריחו | 1985 |
| בן-גוריון | יורם טהרלב | יאיר רוזנבלום | ילדי 67 | 1987 |
| גבעת התחמושת | יורם טהרלב | יאיר רוזנבלום | איפה המרכז | 1968 |
| דובר צה"ל מודיע | אבי קורן | יאיר רוזנבלום | איפה המרכז | 1968 |
| האיש מן הבקעה | חיים חפר | מוני אמריליו | שר מי ששר אחרון | 1972 |
| הארץ שלי | רחל שפירא | מוני אמריליו | שר מי ששר אחרון | 1972 |
| הימים האחרים | חיים חפר | דובי זלצר | ליד הירדן | 1970 |
| הנהג שלנו חברה'מן | יורם טהרלב | אלונה טוראל | איפה המרכז | 1968 |
| הסמלת | יחיאל מוהר | חיים אלכסנדר | כף קוף אחד | 1954 |
| הצנחנים באים | אבי קורן | סשה ארגוב | ליד הירדן | 1970 |
| הרם את המורל | יחיאל מוהר | משה וילנסקי | ככה זה | 1960 |
| וזוהי רק ההתחלה | נעמי שמר | נעמי שמר | וזוהי רק ההתחלה | 1975 |
| חיילים יצאו לדרך | נעמי שמר | נעמי שמר | "חיילים יצאו לדרך"  "למה כובע" | 1962  1963 |
| טוויסט מולדת | דרורה חבקין | דרורה חבקין | למה כובע | 1963 |
| טנגו תורנות | יוסי גמזו | עממי | במרכז העניינים | 1966 |
| יא ליל | קובי לוריא | קובי לוריא | בשערייך יריחו | 1985 |
| יש לי אהוב בסיירת חרוב | חיים חפר | יאיר רוזנבלום | ליד הירדן | 1970 |
| כנרת | רחל | נעמי שמר | לא רוצים טובות | 1964 |
| לא רוצים טובות | יחיאל מוהר | יוחנן זראי | לא רוצים טובות | 1964 |
| מכתב קטן | דני רובס | דני רובס | בשערייך יריחו | 1985 |
| מסביב למדורה | נתן אלתרמן | יאיר רוזנבלום | שר מי ששר אחרון | 1972 |
| מקפלות המצנחים | יאיר רוזנבלום | יאיר רוזנבלום | שר מי ששר אחרון | 1972 |
| נאהב | מיכאל אלדר | אורי קריב | בשערייך יריחו | 1985 |
| נגן אקורדיאון | יורם טהרלב | אורי קריב | ילדי 67 | 1987 |
| פלשתים עליך שמשון | יורם טהרלב | יאיר רוזנבלום | ליד הירדן | 1970 |
| צ'ארלי צ'פלין | יורם טהרלב | סשה ארגוב | רד אלינו לבקעה | 1969 |
| קום לך אל נינווה | יורם טהרלב | אלונה טוראל | איפה המרכז | 1968 |
| רד אלינו לבקעה | חיים חפר | עממי | רד אלינו לבקעה | 1969 |
| שבחי החושך | נתן אלתרמן | יאיר רוזנבלום | שר מי ששר אחרון | 1972 |
| שומר החומות | דן אלמגור | בני נגרי | שירי ירושלים | 1977 |
| שירו של צנחן | יורם טהרלב | יאיר רוזנבלום | רד אלינו לבקעה | 1969 |
| תחת עץ האקליפטוס | חיים חפר | יאיר רוזנבלום | ליד הירדן | 1970 |
הערות שוליים

↑  שמואליק טסלר, שירים במדים - סיפורן של הלהקות הצבאיות, ישראל: יד בן צבי, 2007, עמ' 135
↑  מושיק טימור: "זראי היה עולה מהונגריה ולא דיבר טוב עברית. לכן דרש שאשתו, ריקה, תהיה המדריכה הקולית של הלהקה" (ראיון לעפר גביש)
↑  לכן חלק מלהיטי הלהקה היו גם להיטיה של ריקה זראי באותן השנים
↑  מנשה רבינא, להקת פיקוד המרכז, דבר, 17 בינואר 1958
↑  "להקת השכונה" - קבוצת חיילים, דבר, 16 באוקטובר 1963
↑  מתוך ריאיון עם יורם טהרלב, ראו גבעת התחמושת (שיר)
↑  אחרי שכולם עברו את הקורס, הם קיבלו כנפי צניחה
↑  יעקב העליון, שביבים, מעריב, 3 בדצמבר 1970
↑  רונן טל, יוסי ורטר, חברי להקת פיקוד מרכז נעצרו בעקבות הלשנה, חדשות, 9 באפריל 1989
↑  אהרן קליין, יlאב בירנברג, את המנגינה הזאת אפשר להפסיק, חדשות, 20 באוגוסט 1992
↑  איקה זהר (2020-05-02), להקת פיקוד המרכז 91 בביצוע לשיר "שומר החומות", של דן אלמגור ובני נגרי, נבדק ב-2025-03-09
| להקות צבאיות בישראל |
| --- | --- | --- |
| מלחמת העצמאות | הצ'יזבטרון • חישטרון • הלהקה הצבאית הארצית • להקת הכרמל • להקת איילון  הרכבים קטנים: להקת אלכסנדרוני • להקת חיל הים • הצמד עדה וניניו • להקת צלילי הקסם • להקת תל ליטוינסקי |  |
| להקות צבאיות | להקת הנח"ל • להקת פיקוד הצפון • להקת פיקוד המרכז • להקת פיקוד הדרום • להקת חיל הים • להקת גייסות השריון |  |
| צוותי הווי | צוות הווי הנח"ל • צוותי הווי פיקוד מרכז • צוותי הווי פיקוד צפון • צוות הווי פיקוד דרום • להקות חיל האוויר • צוותי הווי גייסות השריון • להקת חיל התותחנים • מקהלת הרבנות הצבאית • צוות הווי הנדסה קרבית • צוות הווי פיקוד ההדרכה • להקת הגדנ"ע • להקת חינוך מיוחד • להקת קיטבג • להקת חילות השדה • להקת החמ"ניות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308033105171  MusicBrainz: 19b2161b-ebc6-4ad0-912f-48c62f2c3020  VIAF: 140086513   WorldCat (עם VIAF): 140086513
אור אדרי (מוזיקאית)

| --- | --- |

אור אדרי בהופעה
 לידה:  18 ביולי 1983 (בת 41)
 שם לידה:  אור אדרי
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2005
 מקום לימודים:  מכללת אורט
 סוגה:  אינדי, דרים פופ, אלקטרוני, רוק
 שפה מועדפת:  עברית ואנגלית
 כלי נגינה:  קלידים, גיטרה בס
 חברת תקליטים:  קמע, נענע דיסק, NMC
 שיתופי פעולה בולטים:  אסף אמדורסקי, זואי פולנסקי, קרני פוסטל
 בן זוג:  דני שניידרמן
 מספר צאצאים:  2
 
אור אדרי בהופעה חיה באינדינגב 2022. צילום: תומר גילת
אור אדרי (נולדה ב-18 ביולי 1983) היא בסיסטית, זמרת-יוצרת, קלידנית ומפיקה מוזיקלית ישראלית.
ביוגרפיה

אדרי נולדה בערד לרפי ולדבי אדרי. לאחר סיום לימודיה בתיכון אורט ערד התגייסה לעתודה. היא שירתה בצה"ל כקצינה בקבע, והשתחררה מצה"ל בדרגת סרן. לאדרי יש שני אחים: פז אדרי, קולנוען, ושחר, פרמדיק במגן דוד אדום.
קריירה

בתיכון שרה אדרי בלהקה וניגנה בגיטרה בס. בגיל 22 עברה לתל אביב והחלה להופיע במועדונים. היא ניגנה עם מספר להקות ובהן נורוק, דה ג'נדרס, מונטיפיורי וטרי פויזן. בהמשך ניגנה כבסיסטית עם אסף אמדורסקי, רם אוריון, אביב מארק שהייתה שותפה בהרכב שלו "אביב מארק והמוות", ריף כהן, יובל דיין, נועם בנאי ושחר אבן-צור כקלידנית.
אדרי הקימה את ההרכב "ריו" עם זואי פולנסקי. השתיים הופיעו במסגרתו ברחבי הארץ ובאירופה, חיממו את להקת טיים אימפלה בהופעתה בישראל והשתתפו בשלושה שירים באלבומו של שלמה ארצי, קצפת. בשנת 2015 הוציא ההרכב את האלבום "מכונת הזמן של הלב".
בשנת 2017 הופיע הצמד בפסטיבל "האישה הכי יפה בעיר" שהתקיים בתל אביב.
בשנת 2017 הוציאה את אלבום הסולו הראשון שלה, "כידוד" והופיעה עם שיריו ברחבי הארץ. השירים זכו להשמעות רבות בתחנות הרדיו ובהן גלגלצ, כאן 88, כאן גימל וגלי צה"ל. את הקליפ לשירה "שמועות", דואט עם טל א. אברהם, ביימה אדרי בעצמה. את הקליפ לסינגל "חדר חושך" ביים עמית איצקר, ומלבד אדרי מופיעה בו המוזיקאית קרני פוסטל. באותה שנה השתתפה בפסטיבל אינדינגב ה-11.
בשנת 2020 השתתפה בפסטיבל אינדיזוםזום אשר הועבר בשידור ישיר ביום העצמאות בZOOM. המופע שודר במשך שש שעות וצפו בו אלפי צופים.
בפברואר 2021 הוציאה אדרי עם עמיר רוסיאנו (ג'נגו) גרסת כיסוי לשירו של יענקל'ה רוטבליט "ימי ראשית הקיץ". השיר היה אחד המועמדים במצעד השנתי של גלגלצ לשנת תשפ"א. את הקליפ ביימו אדרי ואחיה. בפרויקט השתתפו אמנים מוכרים לצד יוצרים אלטרנטיביים נוספים מעולם הפאנק והפולק.
ב-10 באוקטובר 2021 יצא אלבומה השני "20 צעדים" במסגרת נענע דיסק. לפני צאתו הוציאה אדרי שלושה סינגלים: הסינגל הראשון "על המסך" שאת הקליפ שלו ביימו אחיה פז אדרי ועמית איצקר, והוא זכה להשמעות רבות ולביקורות מצוינות; הסינגל השני "דלק" שאת הקליפ שלו ביים איצקר, נכנס לפלייליסט של כאן גימל; הסינגל השלישי "לב צר" נכנס לפלייליסט של גלגלצ ולבחירת העורכים של כאן 88, ואת הקליפ שלו ביימו אדרי ואחיה. הסינגל הרביעי "מוזה" שבו התארחה קרני פוסטל יצא באוקטובר 2021 ונכנס לפלייליסטים של כאן ג', גלגלצ וכאן 88. את האלבום השיקה אדרי בפסטיבל הפסנתר שנערך אותה שנה ואינדינגב 2021.
ביוני 2023 יצא הסינגל הראשון "בהצלחה שיהיה", מתוך אלבומה השלישי "הזמן הוא חבר".
באוגוסט 2024, יצא השיר "חלונות פתוחים" אותו אדרי כתבה, הלחינה והפיקה במסגרת הפרויקט "מנגינות לשעת חירום 2". השיר מספר את חוויותיו של אורי רונן מקיבוץ אור הנר שניצל מטבח השביעי באוקטובר ושיתף פעולה עם אדרי בכתיבה ובביצוע משותף. בפברואר 2024, אדרי ושרון רוטר שיתפו פעולה בשיר בספרדית בשם "Carta a mi niña". השיר נועד להעלות את המודעות בעולם הלטיני למלחמת חרבות ברזל ולשפוך אור על מצבן של משפחות החטופים. מילות השיר הן מנקודת מבט של אם שבתה נלקחה בשבי.
אדרי היא חלק מההרכב "יובל מנדלסון והמסע לפולין".
הפקה מוזיקלית

בשנת 2018 הפיקה אדרי את אלבומה הראשון של להקת חשש אמיתי, "עבריתפופ".עם סיום ההקלטות הופיעה הלהקה יחד עם אדרי על במת פסטיבל אינדינגב.
בשנת 2022 הפיקה מוזיקלית אדרי את אלבום הבכורה של יפעת נץ, "תחילתה של עונה". אדרי גם ניגנה בכל רצועות האלבום. באותה שנה הפיקה אדרי את השיר "הספירה לאחור" מתוך אלבומו של אביב מארק "בשעות הקרות".
בשנת 2023 הפיקה אדרי רמיקס לשיר "קח את הכל" של סטלה גוט.
אלבומים

2017 - כידוד
2021 - 20 צעדים
חיים אישיים

אדרי נשואה לבסיסט דני שניידרמן ולהם שני בנים.
הערות שוליים

↑  היא גיטרה: סיפור ההצלחה של אור אדרי, באתר ‏מאקו‏, 31 ביולי 2013
↑  מערכת mako מוזיקה, ‏קוואמי ולאון פלדמן מארחים את אביב מארק והמוות ב"חי על הקצה", באתר ‏מאקו‏, 13 באוגוסט 2015
↑  אבי פיטשון, האלבום החדש של אור אדרי הוא תת־המודע של הפופ העברי, באתר הארץ, 5 באפריל 2017
↑  יותר מדי חלטורות: שרית חדד מוכרחה להפסיק להתאמץ, באתר וואלה, 2 באפריל 2017
↑  מתוכה יצא יצור חמוד: ההופעה של טיים אימפלה התחילה מהשיא ואז שמרה עליו, באתר וואלה, 12 ביולי 2016
↑  רעש: מגזין על מוזיקה, ביקורת אלבום: שלמה ארצי -קצפת
↑   אבי פיטשון, הנוסחה המתקתקה של "ריו" כובשת את הסצינה, באתר הארץ, 11 בנובמבר 2015
↑   אבי פיטשון, פסטיבל "האשה הכי יפה בעיר": לפאנק היה ייצוג בולט, אבל השיא היה שייך דווקא לריף כהן, באתר הארץ, 9 באפריל 2017
↑  אלעד בילו, הפופ החלומי של אור אדרי, באתר כלכליסט, 12 באפריל 2017
↑   אור אדרי (מארחת את טל א. אברהם) - שמועות // Or Edry (ft.Tal A avraham) - Shmuott, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:23)
↑   אור אדרי - חדר חושך // Or Edry - Cheder Hoshech, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:54)
↑   אינדינגב: העוצמה של שני פלג, הרוקיינטלי של בראונר כנרות, ההמולה של חאסי, באתר הארץ, 21 באוקטובר 2017
↑  יובל אראל‏, פסטיבל אינדי זומזום יוצא לדרך, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 26 באפריל 2020
↑   אור אדרי, ג'נגו - ימי ראשית הקיץ, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:53)
↑  יעקב בר-און, ‏רוטבליט אלטרנטיבי: האלבום שמצדיע לקלאסיקון והמורד של המוזיקה העברית, באתר מעריב אונליין, 3 בפברואר 2021
↑  בן שלו, כשהאבות המייסדים של הרוק הישראלי מוציאים שיר חדש, לא נותר אלא להצדיע, באתר הארץ, 8 בפברואר 2020
↑  מערכת כאן, אור אדרי - דלק, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 23 ביוני 2020
↑   Or Edry - Delek /// אור אדרי - דלק, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 4:11)
↑  מערכת כאן, אור אדרי - דלק, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 23 ביוני 2020
↑  שנה חדשה, מוזיקה חדשה: שעתיים עם נועה ארגוב, ינואר 2021
↑  מערכת כאן, בחירות העורכים - כאן 88 | 19.1.2021, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 20 בינואר 2021
↑   בן שלו, אור אדרי: הנה שיר שהולם את השנה שחלפה, באתר הארץ, 2 בינואר 2021
↑  אור אדרי מזמינה אותך להתרסק אל ההמשך - KZradio רדיו הקצה, באתר KZradio רדיו הקצה, ‏19 באוקטובר 2021
↑  יובל אראל‏, אור אדרי – בהצלחה שיהיה, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 20 ביוני 2023
↑  מאיה נחום שחל, הריפוי שמאחורי האלבום: מוזיקאים מארחים יוצרים מהעוטף והצפון, באתר כלכליסט, 1 בספטמבר 2024
↑  יובל אראל‏, אור אדרי ושרון רוטר – Carta a mi niña, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 20 בפברואר 2024
↑  רז גרוס, אחרי המעצר: יובל מנדלסון הורחק מהעיר שדרות ל-15 ימים, באתר ynet, 6 בנובמבר 2019
↑  אינדינגב חוזר לשורשים: פחות מיינסטרים, יותר אינדי, באתר "Time Out ישראל", 12 בספטמבר 2018
↑  מערכת ישראל היום, "לא לוקח קשה כמו רבין": "חשש אמיתי" מדברים על מה שחשוב באמת, באתר ישראל היום, 9 במרץ 2022
↑  וואלה! תרבות‏, חוזרת אל "המכשפות": יפעת נץ מחדשת את "מתח מיני", באתר וואלה, 15 במאי 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 65da72cf-db51-42dc-a3bc-7459b2a59c6f
סונטה 130

סונטה 130 מאת ויליאם שייקספיר שמה ללעג את מחבריהם של שירי אהבה המתארים את אהובתם בדימויים מופרכים. הסונטה מסתיימת בהצהרת אהבה של המשורר לאהובתו, כמות שהיא.
במכלול 154 הסונטות של שייקספיר נמצאת סונטה זו במקבץ הסונטות 127–152, המופנות לפילגשו של שייקספיר ומביעות רגשי אהבה עזים.
תוכן הסונטה

בסונטה מתייחס המשורר לאהובתו בדימויים המקובלים, ושולל אותם אחד לאחד. ההשוואה נעשית בשישה מקבצים שבכל אחד מהם זוג שורות. דוגמה לכך הן שתי שורות הפתיחה:
ובתרגומו של שמעון זנדבנק:
עֵינֵי גְּבִרְתִּי הֵן שֶׁמֶשׁ? לֹא וָלֹא!
אַלְמֹג אָדֹם יוֹתֵר מִשִּׂפְתוֹתֶיהָ.
חמשת הזוגות הראשונים עוסקים בהשוואה של האהובה ליפי הטבע. הזוג הבא שולל את השוואתה לאלילה. בזוג השורות האחרון מביע המשורר את אהבתו העזה לאהובתו, ושולל את ההשוואות המופרכות:
ובתרגומו של מאיר ויזלטיר:
אַף עַל פִּי כֵן, אַהֲבָתִי שְׁלֵמָה,
וְכָל הַהַשְׁוָאוֹת הֵן עַל בְּלִימָה.
מבנה

הסונטה כתובה במשקל פנטמטר ימבי, בתבנית חריזה א-ב-א-ב, ג-ד-ג-ד, ה-ו-ה-ו, ז-ז.
פרשנות

פרשנים ראו סונטה זו כפרודיה סאטירית של שייקספיר על יצירתם של משוררים בני זמנו, כמו גם יצירתו של המשורר האיטלקי בן המאה ה-14 פטרארקה. הפרודיה הופכת לאמירה בוטה בשורת הסיום, שבה מציג המשורר את השירים האחרים כשקריים.
השפעות

אלבומו של סטינג, "...Nothing Like the Sun", שואל את שמו משורת הפתיחה של סונטה 130. בהקדמה לאלבום מספר סטינג כי שם האלבום נבע ממפגש שהיה לו לילה אחד בהייגייט היל (שכונת מגוריו בלונדון) עם שיכור. הלה תפס את סטינג בשולי בגדו, הצביע על הלבנה, ודרש לדעת "כמה יפה היא הלבנה? כמה יפה היא הלבנה?". סטינג השפיל אליו את עיניו וענה לו "עיני אהובתי אינן כשמש כלל ועיקר" (במקור: "My mistress eyes are nothing like the sun") - השורה הפותחת את סונטה 130. "מצאתי", כתב סטינג, "ששייקספיר יעיל תמיד בהרגעת שיכורים אלימים ולו רק משום שזה נותן להם את ההרגשה שאתה מטורף יותר מהם". השיר Sister Moon המופיע בתקליט מוקדש לאפיזודה זו, ושורת הפתיחה של הסונטה פותחת את אחד מבתי השיר.
חוקר הספרות גדעון טיקוצקי ציין כי בסונטה החמישית שבמחזור השירים "אהבתה של תרזה די מון" מאת לאה גולדברג, "יש ודאי התכתבות סמויה עם סונטה מספר 130 של שייקספיר, שגם היא יוצאת חוצץ נגד היופי החלול, הסכריני של האשה בשירת ימי הביניים". ניתן לראות זאת בבית המסיים של הסונטה החמישית, האומר:
תרגומים לעברית

הסונטה זכתה לתרגומים רבים לעברית, ובהם:
תרגומו של ש. שלום, 1967.
תרגומו של מאיר ויזלטיר, הנאמן לרעיון של שייקספיר, אך חורג ממילותיו. נכלל בספרו 'פגימות' שיצא לאור בספרי סימן קריאה / הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1979.
תרגומו של שמעון זנדבנק, הנאמן למילותיו של שייקספיר. נכלל בספר "הסונטות" מאת שקספיר, בשיצא לאור במסגרת הספריה החדשה לשירה, 1992.
תרגומו של אפרים ברוידא, 1977.
תרגומו של אילן שיינפלד, 2004.
תרגומה של זיוה שמיר, 2010.
תרגומו של יעקב אוסטרובר, בְּשׁוּרוֹת נִצְחִיּוֹת, 2017.
תרגומה של עופרה עופר אורן, 2023.
תרגומו של אברהם עוז, מתוך "כוחו של יופי: שירים על ימי מלחמה וימים אחרים", בעריכת נוית בראל, הוצאת פרדס, 2024.
כל התרגומים הללו שומרים על תבנית החריזה של המקור.
קדם לתרגומים אלה תרגומו של אברהם רגלסון. זהו תרגום מילולי, המתעלם מתבנית החריזה של המקור.
באחדים ממחזותיו נטל שייקספיר סיפורים קלאסיים, ועיבד אותם למטרותיו ולזמנו. ברוח גישתו זו של שייקספיר פעלו שני יוצרים עבריים, שיצרו גרסאות עכשוויות של הסונטה:
בשנת 1989 פורסם מעין תרגום של אריה זקס, שהוא למעשה יצירה חדשה השואבת השראתה מהסונטה של שייקספיר, כפי שאפשר ללמוד מזוג שורות מתוכה:
שדה כוסה ביקיני, לא הולבן כשלג,
שערה אינו משי, והיא כן לועסת מסטיק.
וריאציה מודרנית נוספת, פרי עטה של חרות מעוז, מתחילה במילים:
עיני אהובתי אינן כשל נינט
יעל בר-זוהר לא נתנה לה את שפתיה
את הפרסומת לשמפו שיערה לא יקשט
ולארה קרופט היא לא - צונחים שדיה.
הערות שוליים

↑  גדעון טיקוצקי, "מחלוני וגם מחלונך": התכתבות דיאלקטית עם מוסכמות ספרותיות בשיר של לאה גולדברג, על אהבתה של תרזה די מון, בתוך: עלי-שיח 53, 2005.
↑  תרגום חדש לסונטות שייקספיר
↑  אברהם רגלסון, הסוניטות של שכספיר
↑  דליה וירצברג-רופא, סונטה 130, ‏6 בדצמבר 2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: ad123a6d-1806-4eb3-9123-ca5971b532b3  VIAF: 186849279   WorldCat (עם VIAF): 186849279
IPX

פרוטוקול IPX (ראשי תיבות של Internetwork Packet eXchange) או העברה בין-רשתות הוא פרוטוקול רשת המתפקד בשכבת הרשת של מודל ה-OSI ומודל ה-TCP/IP, ומהווה חלק מחבילת הפרוטוקולים IPX/SPX. פרוטוקול IPX שימש בעיקר מערכות של חברת נובל, ובמיוחד בשירותי Netware, אך נדחק עם התפוצה ההולכת וגדלה של האינטרנט בשנות השמונים והתשעים שהביא איתו את ה-IP כחלק מחבילת הפרוטוקולים TCP/IP.
כתובת IPX

השימוש בפרוטוקול IPX מחייב מתן כתובת IPX לכל תחנה ברשת. כתובת IPX מורכבת משני חלקים:
כתובת הרשת - 32 סיביות שנקבעות על ידי מנהל הרשת, כתובת הרשת חייבת להיות ייחודית בין כל הרשתות המחוברות.
כתובת התחנה - 48 סיביות המכילות את כתובת ה-MAC של התחנה ברשת.
השימוש בכתובת ה-MAC כחלק מהכתובת הלוגית חוסך את הצורך במנגנון תרגום דוגמת ARP שקיים ברשתות TCP/IP.
מבנה חבילת IPX

חבילת IPX (מאנגלית - IPX Packet) מורכבת מהשדות הבאים:
Checksum (בדיקת תקינות) - 16 סיביות - עד לגרסה 4 של NetWare לא היה בשימוש, החל מגרסה 4 השדה משמש לבדיקת תקינות הנתונים על ידי הפעלת פונקציה ידועה על הנתונים בתחנת המקור ובתחנת היעד והשוואה בין התוצאות.
Packet length (אורך החבילה) - 16 סיביות - מספר המציין את אורך החבילה כולה (פתיח ונתונים) בבתים.
Transport control (בקרת תעבורה) - 8 סיביות - משמש לספירת מספר התחנות שהחבילה עברה בדרך (hop count). אם החבילה עברה יותר מ-16 תחנות ועדיין לא הגיע ליעדה החבילה מושמטת. מנגנון זה נועד למנוע מצב שבו חבילה מסתובבת ברשת במעגלים.
Packet type (סוג חבילה) - 8 סיביות - מציין לאיזה שירות או פרוטוקול משכבה גבוהה יותר שייכים הנתונים בחבילה.
Destination network (רשת היעד) - 32 סיביות - כתובת ה-IPX של רשת היעד של החבילה.
Destination node (קצה היעד) - 48 סיביות - כתובת ה-IPX של הקצה המיועד ברשת היעד, למעשה כתובת ה-MAC שלו.
Destination Socket (מפתח היעד) - 16 סיביות - שקע ברשתות IPX/SPX משמש להבדלה בין התוכנות השונות שמנהלות תקשורת במקביל, ולמעשה מקביל למפתח (Port) ברשתות TCP/IP.
Source network (רשת המקור) - 32 סיביות - כתובת ה-IPX של רשת המקור של החבילה.
Source node (קצה המקור) - 48 סיביות - כתובת ה-IPX של הקצה ממנו נשלחו הנתונים ברשת המקור, למעשה כתובת ה-MAC שלו.
Source Socket (מפתח המקור) - 16 סיביות - שקע ברשתות IPX/SPX משמש להבדלה בין התוכנות השונות שמנהלות תקשורת במקביל, ולמעשה מקביל למפתח (Port) ברשתות TCP/IP.
Data (נתונים) - המידע שעובר בחבילה, בתוספת נתונים שהוסיפו פרוטוקולים בשכבות גבוהות יותר. אורך הנתונים מוגבל בדרך כלל על ידי תקני המדיה שעליה מועברים הנתונים.
ראו גם

מונחים ברשת מחשבים
אברהם אופנהיים

ערך זה עוסק ברב גרמני. אם התכוונתם לבנקאי יהודי, ראו .
הרב אברהם אופנהיים (? - נפטר בי"א בחשוון ה'תקמ"ז, 7 בנובמבר 1786) היה רב בגרמניה ומחבר ספרים. עבד כעורך ומגיה בדפוס האחים פרופס באמסטרדם, וכתב הגהות על ספרים רבים.
נולד במנהיים ליהודה לייב אופנהיים. שימש כריש מתיבתא בעיר. לאחר מכן עבר להתגורר באמסטרדם.
חיבר שני ספרים: מרגניתא שפירא על הלכות שופר, נדפס לראשונה באמסטרדם, תקכ"ז; ואשל אברהם על באר היטב, נדפס לראשונה באמסטרדם תקי"ד בשולחן ערוך אורח חיים, וגם בדובנא תק"פ. במהדורת באר היטב לחלק יורה דעה משנת ה'תקל"ח ערך את הספר מחדש בצורה יסודית ושילב בין חיבוריהם של רבי זכריה מנדל מבעלז ורבי יהודה אשכנזי לספר אחד. גרסה זו היא המצויה במהדורות השו"ע כיום.
ש"י פין בספרו כנסת ישראל כותב שהוא נפטר שׂבע ימים. על מצבתו נכתב "בבית המדרש פה למד כשם ועבר".
הערות שוליים

↑  במבוא לשו"ע של מכון ירושלים כתוב שנפטר בתקמ"ט.
↑  ערכו שם, באתר hebrewbooks
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296897405171  GND: 1035111284  LCCN: nr96021723  NTA: 26526068X  VIAF: 280093646   WorldCat (עם VIAF): 280093646 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
להקות חיל האוויר

| --- | --- |
להקת חיל האוויר, 2016
להקת חיל האוויר, 2016
 פיקוד:  חיל האוויר
 תקופת הפעילות:  1970–הווה (כ־55 שנים)
 תוכניות:  5
 התוכנית הראשונה:  שבר ענן (צוות הווי חיל האוויר 1970)
 התוכנית האחרונה:  לא בשמיים (להקת חיל האוויר 1989)
 תקליטים:  4
סמל להקת חיל האוויר, על פי עיצובו של בן דרור, בשימוש החל משנת 2023.
מתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 החלו להופיע להקות צבאיות שונות וצוותי הווי שונים בחיל האוויר. הבולטות שבהן הן להקת חיל האוויר, רביעיית הזמר של חיל האוויר, צוות הווי חיל האוויר וצוות בידור חיל האוויר.
צוות הווי חיל האוויר

לאחר מלחמת ששת הימים החלו להופיע בצה"ל ובציבור האזרחי סימני אופוריה. הייתה דרישה לראות יותר להקות צבאיות שיבטאו את הניצחון הצבאי במערכה, ועל כן הוקמו באופן מיידי להקות וצוותי הווי כמעט לכל החילות שלא הפעילו עד כה גופי בידור צבאיים כולל חיל האוויר. ואכן בשנים 1967–1973 היו הלהקות הצבאיות בתקופת השיא שלהן.
בסוף שנת 1970 הוקם לראשונה צוות הווי בחיל האוויר שנקרא צוות ח"ן אוויר. הצוות הורכב מחיילות בלבד, ומפני שנאסר על חיילות אז להגיע למוצבים שבתעלה, צוות ההווי הופיע בעיקר במרכז. בהמשך הצוות הורחב, נוספו לו עוד חיילים, והוא הפך לצוות הווי חיל האוויר.
צוות זה העלה באותה השנה את התוכנית "שבר ענן". על הניצוח והעיבודים המוזיקליים הופקד המלחין יעקב הולנדר. בין חברי הצוות היו אילן וירצברג, דניאלה מיכאלי ועליזה אביב. התוכנית מנתה כמה שירים שהוקלטו על אריך נגן עם מספר רב של שירים שביטאו את ההווי בחיל האוויר, הבולטים בהם היו "הטובות לטייסים" (דידי מנוסי/צבי בורודו) ששרו בנות הלהקה ו"מתי הולכים הבחורים לישון" (רפי פרבמן/יעקב הולנדר).
צוות בידור חיל האוויר

הצוות פורק, ובשנת 1973 הוחלט על הקמת גוף חדש בחיל, צוות בידור חיל האוויר שהעלה את התוכנית "מסביב לעולם בשמונים דקות". בתוכנית זו החלה הזמרת נתנאלה את הקריירה שלה. נתנאלה בלטה בתוכנית כסולנית לצד אילן וירצברג, עמי ויינברג, מתי סרי, דורין כספי, אבי וולף ועוד. את העיבודים ערך מתי כספי. הוא גם עסק בהדרכה המוזיקלית, וזאת במסגרת שירות המילואים שלו. כספי אף הלחין את רוב שירי התוכנית למילים של דן אלמגור. את הלהיט הגדול של התכנית "געגועים הביתה" שנתנאלה שרה סולו הלחין אילן וירצברג למילים של אלמגור. שירי התוכנית הוקלטו באותה שנה על תקליט אריך נגן.
"היה לי חבר היה לי אח"

באותה שנה לאחר ירידת התוכנית פרצה מלחמת יום כיפור ולצוות הגיע שיר חדש שנכתב על ידי יורם טהרלב ויאיר רוזנבלום: "היה לי חבר היה לי אח", ששרה סולו נתנאלה בעיבודו של רוזנבלום. השיר הפך ללהיט במהלך המלחמה והוקלט לאוסף שירי מלחמת יום כיפור. תקופת הזוהר הגדולה של הצוות הייתה דווקא בזמן מלחמת יום כיפור, לאחר הצלחת השיר שהפך לנכס צאן ברזל בזמר העברי.
להקת חיל האוויר

הצוות פורק בסוף אותה שנה, וב-1974 הוקמה להקת חיל האוויר שהעלתה תוכנית מצליחה שנקראה "מוכרחים להמשיך לנגן". על הניצוח והעיבודים המוזיקליים הופקדו יאיר רוזנבלום ועמי גלעד. שם התוכנית היה כשם אחד השירים הבולטים, "מוכרחים להמשיך לנגן", (עודד פלדמן/יאיר רוזנבלום) בעקבות נאום שנשא מפקד חיל האוויר, בני פלד. שיר נוסף שנכתב על ידי יורם טהרלב ויאיר רוזנבלום היה הלהיט "תמיד עולה המנגינה", וכמו כן השירים "שיר פשוט" ו"הבלדה על דדלוס ואיקרוס" לצד שישה שירים נוספים שכולם הוקלטו על תקליט אריך נגן שנשא את שם התוכנית. בין חברי ההרכב היו נתנאלה, דני בסן, רחל שיין ארגמן, שפי ישי, איריס שמי, עמי ויינברג, אמיר פרוהליך ודגנית קריב.