stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הכללה נמהרת

הכללה נמהרת (או: הכללה חפוזה) היא כשל לוגי שבמסגרתו מתבצעת השלכה מתכונותיו של פרט, על הכלל כולו – וזאת, על סמך נתונים מעטים ולא מספיקים. לעיתים מתייחסים לכשל זה גם במונחים הכללה חפוזה או מוטה, הסקה מתוך מדגם לא־מספק או ראיה מקרית.
כאשר המידע המועט עליו נסמך טיעון הכללה נמהרת הוא מוטה או חלקי במכוון, הכשל מכיל גם מרכיב של קטיף דובדבנים.
כשל זה הוא אחד הגורמים העיקריים להסקת מסקנות מכלילות שגויות לגבי קבוצת אנשים, תוך יצירת סטריאוטיפים לא מוצדקים. הכשל נובע מהטיה קוגניטיבית שנקראת הומוגניות של קבוצת חוץ, ומעודדת את ההנחה ש"אנחנו" מיוחדים ושונים זה מזה (הטרוגניים), בעוד "הם" – כולם אותו הדבר (הומוגניים).
הליך הכשל

הכשל שבהכללה נמהרת מתרחש בתהליך הבא:
פריט  a_{1} או קבוצת פריטים  A=\{a_{1},a_{2},...\} נלקחים מתוך קבוצה  AZ=\{a_{1},a_{2},...,b_{1},...c_{1}...\}.
הפריט  a_{1} או קבוצת הפריטים  A הם חלק קטן מאוד מתוך הקבוצה הגדולה והכוללת  AZ.
מסקנה  C שנמצאה כנכונה עבור  a_{1} או  A, מוצגת ככזו שנכונה גם עבור כל  AZ.
בפועל:
מסקנה  C נכונה עבור הפריטים  a_{1},  a_{2} ...
מסקנה  C לא בהכרח נכונה עבור  b_{1}...,  c_{1}...
למרות זאת,  C מוצגת כנכונה על הקבוצה הגדולה הכוללת  AZ, בלי שבהכרח היא אכן נכונה עבור כל אחד מהפריטים  \{b_{1},...c_{1}...\}.
הכשל לא מתחשב בכך שהמסקנה לא נבדקה על כל הפריטים, ולמרות זאת מיישם ומכליל אותה אליהם, באופן חפוז. ככל שהמדגם  A יותר קטן, כך הוא עלול להיות פחות מייצג ונכון עבור המקרים כולם ( AZ).
במקרים הפרטיים שבהם ההכללה מתבססת על פריט בודד  a_{1}, היא גורמת לתת־הכשל הלוגי חיוניות מטעה.
דוגמאות

ראובן: ”ראיתי בפארק שני נערים משחיתים מתקנים. הנוער של היום כל כך חסר אחריות!”
– לוי: ”אי אפשר להסיק שדור שלם הוא חסר אחריות, על סמך שני נערים בלבד”.
פרסומת: ”ארבעה מתוך חמישה רופאי שיניים ממליצים על משחת השיניים של ״לכלוכית״; משחת השיניים של ״לכלוכית״ היא מומלצת ביותר!”
– צופה אחראי, בעל חשיבה ביקורתית: ”רק חמישה רופאים נשאלו בפועל, לכן גודל המדגם במקרה זה הוא קטן מדי והעוצמה הסטטיסטית נמוכה. בסקר שבדק 1000 רופאי שיניים, רק 20% המליצו על משחת השיניים של ״לכלוכית״”.
בצלאל: ”ברור שאין התחממות גלובלית, תראו כמה קר היה החורף הזה!”
– לילך: ”אולי החורף היה קר, אך הוא טווח זמנים מצומצם מאוד, שאינו מייצג את מגמת שינוי האקלים בעשרות השנים האחרונות.”
כשלי הכללות שונים ונגזרים

במדגם גדול יותר יכולה להתרחש הכללה שגויה אחרת, כי הוא עלול שלא לייצג נאמנה את הקבוצה כולה, אלא אם הוא אקראי לחלוטין. במקרים כאלו ייתכן שמדובר בכשל לוגי דומה מקבוצת כשלי המדגם הלא־מייצג.
מלבד ההכללות השגויות, קיימות גם הכללות תקינות שמובילות להיקשים כושלים. למשל, ניתן לתקן את הפגמים של ההכללה הנמהרת באמצעות הוספת סייגים לכל המקרים מתוך  \{b_{1},...c_{1}...\} שאינם מקיימים את טענת ההכללה, כך שמגבילים את כלל האצבע לקטגוריה שבה הוא מתקיים באופן גורף. אך, אם יש יותר מדי חריגים, הסייגים מעקרים את ההכללה מתוכן מהותי.
התהליך המשלים שנגרם בכשל ההכללה הנמהרת, הוא דיקטו סימפליקיטר או סֶקוּנְדוּם קְוּוִיד (לטינית: Secundum quid, מילולית "מה הלאה"). במסגרתו, מתוך ההכללה הנמהרת והסילוגיזם הסטטיסטי שגרמה, נגרמת ”תאונה” שבה מסיקים את קיומה של הטענה הכללית על פריט ספציפי, אף על פי שהיא שגויה לגביו בפועל, משום שהוא לא הוחרג כראוי. כאשר ההסקה מתבצעת מתוך אי־הכרה בגבולות וביכולות ההכללה של כללי אצבע, התהליך נקרא גם ”התעלמות מכישורים”, או ”שימוש לרעה בעיקרון”.
לחלופין, בדיקטו סֶקוּנְדוּם עלולה להתרחש ”תאונה הופכית”, שבה החריגים מהכללה המקורית מוכללים בעצמם באופן מופרז ולא־מדויק – תוך שפריטים מוחרגים מההכללה המקורית, למרות שהם כן מקיימים את טענת ההכללה – כך שההכללה המקורית איבדה מכוחה וממשמעותה הנכונה שלא לצורך.
ראו גם

הכללה (למידה)
אינדוקציה
דדוקציה
בניין אב
עיסוי נתונים
לקריאה נוספת

Michael J. Muniz, Hasty Generalization, 1, Wiley, 2018-05-09, עמ' 354–356, ISBN 978-1-119-16578-1. (באנגלית)
John Woods, Hasty Generalization, Dordrecht: Springer Netherlands, 2004, עמ' 311–334, ISBN 978-1-4020-2712-3. (באנגלית)
הערות שוליים

1 2 3  ריצ'רד נורדקוויסט (2019)
1 2 3  ננה אריאל, המדריך לכשלים רטוריים
1 2  Hasty Generalization, www.logicallyfallacious.com (באנגלית)
↑  Hasty Generalization Fallacy, Excelsior College OWL (באנגלית אמריקאית)
↑  Douglas N. Walton, IGNORING QUALIFICATIONS (SECUNDUM QUID) AS A SUBFALLACY OF HASTY GENERALIZATION, Logique et Analyse 33, 1990, עמ' 113–154
↑ Bradley Dowden, Fallacies | Secundum Quid, Internet Encyclopedia of Philosophy (באנגלית אמריקאית) :
Accident
Converse Accident
| מסקנות לא-רלוונטיות (איגנורטיו אלנכי) וכשלים לוגיים |
| --- | --- | --- |
| כללי | דיקטו סימפליקיטר • אד נאוסאם • אקס סילנטיו • כשל הסתברות קודמת • בורות בלתי-מנוצחת • איש קש |  |
| פנייה אל הרגש | אד מטום • הסתמכות על החנופה • אד מיסריקורדיאם • בשם הלעג • לא הומצא כאן • אד אודיום • בשם ההומור • בשם הפטריוטיות • בשם הרצינות • בשם התועלת • כבוד בגלל קרבה |  |
| כשל גנטי | אד הומינם • אד ורקונדיאם • פנייה למניעים אישיים• אד אנטיקוויטם • אשמה בגלל קרבה • הרעלת בארות • רדוקטיו אד היטלרום • אד פופולום |  |
| אד קונסקוונטיאם | אד בקולום • בשם המשאלה |  |
| טווח ביניים | אבחנת פנטום • חשיבה בשחור לבן • מדרון חלקלק • דיקטו סימפליקיטר • אד טמפרנטיאם |  |
| כשלי סילוגיזם | איליקיט מיור • איליקיט מינור • כשל אמצע לא מופץ • מסקנה מחייבת מהנחה שוללת • כשל הנחות בלעדיות • כשל קיומי •  אישור מופרד • דיקטו סקונדום |  |
| נון סקוויטור | אישור הסוגר • הכחשת הפותח • חוסר עקביות |  |
| שגיאת דגימה | גורמים לא מבוקרים • היקש עצל • מדגם לא מייצג • היפרבולה היקשית • הכללה נמהרת • הקבלה שגויה • חיוניות מטעה • יותר מדי חריגים • כשל אי הכללה • עיסוי נתונים |  |
| כשלי הסחה | אד איגנורנטיאם • כשל נטורליסטי • פלוריום אינטרוגטיונום • משתי עוולות יוצא צדק • כשל התנגדויות זניחות |  |
| פנייה אל הסמכות | אד אנטיקוויטם • אד לזרום • אד נוביטם • אד קרומנם • בשם האינדיבידואליזם • בשם האמינות • מומחים לא מזוהים  • סמכות בלתי מעורערת • תמיכת המפורסם |  |
| שגיאות תצפית | דגימה מוטה • דגימה מוכתמת • הטיית הנסיין |  |
החיים עלי אדמות

| --- | --- |
 סוגה:  סדרות טבע
 יוצרים:  BBC 
 מנחים:  דייוויד אטנבורו 
 ארץ מקור:  בריטניה, הממלכה המאוחדת
 שפות:  אנגלית 
 מספר פרקים:  13
 הפקה
 מוזיקה:  אדוארד ויליאמס 
 אורך פרק:  54 דקות
 שידור
 רשת שידור:  BBC Two 
 תקופת שידור מקורית:  16 בינואר 1979 – 10 באפריל 1979
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
סרטן פרסה.
יער סקויות ענקיות.
עכבישת זאב עם צאצאיה על גבה.
נחיל נמלים על עלה.
דג ריאות אפריקני.
תנין יאור.
אלבטרוס שחור-גבות דואה.
דוב נמלים ענק.
זברה מצויה וסייח במישורי טנזניה.
איור של פרטי הומו ארקטוס.
החיים עלי אדמות (באנגלית: Life on Earth) היא סדרת טבע תיעודית שהופקה על ידי ה-BBC, והיא הסדרה הראשונה מתוך טרילוגיית "החיים", הכוללת גם את הסדרות "הכוכב החי" ו"מעגל החיים". הסדרה מלווה בהסבריו של החוקר ויוצר הסרטים דייוויד אטנבורו, ובמסגרתה מטייל אטנבורו ברחבי העולם ועוקב אחר סיפור האבולוציה של החיים על פני כדור הארץ. סדרה זו היא הראשונה שבה אטנבורו חזר להנחות סרטי טבע, לאחר שפרש מתפקיד המנהל הראשי של ה-BBC בין 1969–1972.
אחת הסצנות המוכרות ביותר של הסדרה מופיעה בפרק 12, והיא מפגשו המרתק של דייוויד אטנבורו עם גורילות ההרים במקלט של דיאן פוסי ברואנדה.
הלנה, דוכסית מקלנבורג-שוורין

הלנה, דוכסית מקלנבורג-שוורין (בגרמנית: Helene von Mecklenburg-Schwerin; ‏ 24 בינואר 1814 - 17 במאי 1858), הייתה אשתו של פרדיננד פיליפ, דוכס אורליאן, ואמו של הטוען לכתר צרפת הנסיך פיליפ, רוזן פריז.
ביוגרפיה

הלנה נולדה ב-24 בינואר 1814 בלודוויגסלוסט שהשתייכה לדוכסות מקלנבורג-שוורין, לפרידריך לודוויג, נסיך הכתר של מקלנבורג-שוורין וקרולינה לואיזה, נסיכת סקסוניה-ויימאר-אייזנך, בתם של קרל אוגוסט, הדוכס הגדול של סקסוניה-ויימאר-אייזנך ולואיזה, נסיכת הסן-דרמשטדט. בשנת 1816 מתה אמה, ובשנת 1819 מת אביה, והלנה ואחיה ואחיותיה התחנכו אצל סבה פרידריך פרנץ הראשון, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שוורין.
ב-30 במאי 1837 התחתנה הלנה עם פרדיננד פיליפ, דוכס אורליאן, בנו של לואי פיליפ, מלך הצרפתים, נגד רצון משפחתה, בעקבות רצונה להיעשות מלכה. נישואי השניים היו מוצלחים, והלנה הפכה לפופולרית מאוד בקרב הציבור. ב-13 ביולי 1842 מת בעלה פרדיננד פיליפ, כתוצאה מתאונת כרכרה, ודובר על כך שאם ימות חמיה כשילדה יהיה קטין, תהיה היא לעוצרת יחד עם גיסה לואי, דוכס נמור. אולם בשנת 1848 פרצה מהפכת פברואר, וחמיה התפטר משלטונו, ונמלט יחד עם משפחתו לבריטניה. הלנה ניסתה להעביר את הכתר לבנה הנסיך פיליפ, רוזן פריז, אולם הצעתה לא התקבלה, והוקמה הרפובליקה הצרפתית השנייה. הלנה עזבה עם ילדיה לגרמניה, ומשם המשיכה להיאבק למען זכויות בנה. בהמשך עברה הלנה גם היא לבריטניה, וב-17 במאי 1858 מתה בביתה בריצ'מונד שעל התמזה, לונדון, כתוצאה משפעת שהסתבכה.
משפחתה

ב-30 במאי 1837 התחתנה הלנה עם פרדיננד פיליפ, דוכס אורליאן. לבני הזוג היו שני ילדים:
הנסיך פיליפ, רוזן פריז (1838–1894)
הנסיך רובר, דוכס שארטר (1840–1910)
הידווגרדו

הידווגרדו (בהונגרית: Hidvégardó) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
בהידווגרדו התגוררו מעט יהודים ובמקום קיים בית קברות יהודי.
| שנה | כמות יהודים | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 5 |  |
| 1880 | 65 | 694 |
| 1910 | 31 |  |
| 1920 | 21 |  |
| 1930 | 14 |  |
| 1941 | 4 | 965 |
הלן תומאס דרנגה

| --- | --- |

הלן תומאס דרנגה, 1922
 לידה:  28 בדצמבר 1866 אוקספורד, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  1940 (בגיל 73 בערך) איי הוואי, ארצות הברית 
 
הלן תומאס דרנגה (באנגלית: Helen Thomas Dranga‏; 1866 – 1927) הייתה ציירת בריטית–אמריקאית שהתגוררה וציירה בהוואי.
חיים אישיים

נולדה כקרוליין הלן תומאס באוקספורד, אנגליה ב-28 בדצמבר 1866. בתם של מרי אן ווב ורוברט תומאס, אינסטלטור, צייר ומעצב. היא למדה אמנות באקדמיה לאמנות של קנזינגטון, לונדון (הקולג' המלכותי לאמנות).
היא הגיעה לארצות הברית בשנת 1892 וב-16 בדצמבר 1895 התחתנה עם תיאודור דרנגה, סוחר שנולד בוויסקונסין בשנת 1867 להורים שהיגרו מנורווגיה. היא חיה באוקלנד, קליפורניה משנת 1894 עד שנת 1900, אז עברה להוואי ובשנת 1901 התיישבה בהילו בהוואי.
למשפחת דרנגה נולדו שני ילדים, תאודור תומאס, יליד 1901, ובת מאומצת, מרי, ילידת 1902.
בתחילת שנות העשרים, היא עברה לגור בהונולולו ועבדה שם כאמנית, עד שנפטרה ב-3 בינואר 1927.
קריירה

היא ציירה את הנוף בהוואי ב"נגיעה רגישה להפליא". היא גם ציירה דיוקנאות וגורדי שחקים.
ציוריה הופיעו בקביעות על שער המגזין "גן העדן של האוקיינוס השקט" בשנות העשרים והשלושים של המאה העשרים.
מוזיאון האמנות של מדינת הוואי, מוזיאון האמנות של הונולולו ומוזיאון הזיכרון לבית לימן (הילו, הוואי) הם בין האוספים הציבוריים המחזיקים עבודות של הלן תומאס דרנגה.
עבודותיה נכללו בתערוכה "נופים של גן עדן - הוואי ואנשים, 1778-1941" בשנת 1992.
בתערוכה במוזיאון האמנות של מדינת הוואי בשנת 2014, שהציגה ציורי הוואי בתחילת המאה ה-20, נאמר כי ציוריה "משקפים את הנוף הרומנטי של הוואי".
גלריה

מראה ממאקיקי
נערה פוליניזית
פריחה
שקיעה ליד הילו
נהר ליד הילו
מפרץ הילו
נוף בהוואי
שדות
הערות שוליים

1 2  rank L. Hoogs; William M. Langton. Paradise of the Pacific. F. L. Hoogs; 1905. p. 125.
↑  John William Siddall, Men of Hawaii: Being a Biographical Reference Library, Complete and Authentic, of the Men of Note and Substantial Achievement in the Hawaiian Islands : Volume 1, Honolulu Star-Bulletin, 1917. (באנגלית)
↑  David W. Forbes. Encounters with paradise: views of Hawaii and its people, 1778-1941. Honolulu Academy of Arts; 1992
↑  A Gift of a Lifetime" by Cook, Lynn - Honolulu Star - Advertiser, January 19, 2014 | Online Research Library: Questia Reader, www.questia.com
הולדן FJ

| --- | --- |

הולדן FJ
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  ג'נרל מוטורס-הולדן (General Motor Holden)
 שנות ייצור:  1953–1956
 הרכבה:  אוסטרליה אוסטרליה
 מודל קודם:  הולדן 48-215
 מודל אחריו:  הולדן FE
 חברת אם:  ג'נרל מוטורס
 אורך:  4,401 מ"מ
 רוחב:  1,702 מ"מ
 גובה:  1,581 מ"מ
 משקל:  1,021 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,620 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  6 צילינדרים,2,160 סמ"ק המפיק 60 כ"ס, ב-3,800 סל"ד
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 3 מהירויות
הולדן FJ (באנגלית: Holden FJ) היא מכונית משפחתית גדולה, 4 דלתות, אשר יוצרה על ידי ג'נרל מוטורס-הולדן (General Motor Holden) האוסטרלית, חברת בת של קונצרן ג'נרל מוטורס ה-אמריקאית, בין השנים 1953–1956.
בנוסף יוצר דגם ה- "הולדן FJ" בתצורות: סטיישן, מסחרית, טנדר ולימוזינה.
סך הכול יוצרו 169,969 יחידות.
דגמים

סדאן - 4 דלתות
לימוזינה - 4 דלתות
סטיישן - 2 דלתות
מסחרית - 2 דלתות
טנדר - 2 דלתות
תמונות

הולדן FJ  - סטיישן
הולדן FJ - לימוזינה
הולדן FJ - סטיישן
הולדן FJ - סטיישן, שנת 1956
הולדן FJ - טנדר
הולדן FJ - טנדר, שנת 1953
הולדן FJ - מסחרית
הולדן FJ - מסחרית
הולדן FJ סדאן, שנת 1955
הולדן FJ סדאן, שנת 1953
הולדן FJ - לימוזינה
הולדן FJ  - סטיישן, שנת 1956 - מבט לתא הנהג
הולדן FJ  - סטיישן, שנת 1956 - מבט לתוך הרכב
ראו גם

הולדן FB
הולדן FE
הולדן אפולו
הולדן HX
הולדן HZ
הולדן ברוהאם
הערות שוליים

↑  הולדן FJ - ספציפיקציות uniquecarsandparts.com.au/holden_FJ_technical_specifications
↑  הולדן FJ fleetcare
הים הליגורי

| --- | --- |

 מידע כללי
 מיקום:  Western Mediterranean 
 סוג:  ים שולי 
 מידע נוסף
 נהר מזין:  Cecina, Pora, Nervia, פולצ'ברה, Lerone, Segno, Sturla, Varenna, Steria, Varatella, Torrente Chiaravagna, Verbone, Frigido, Entella, Acqua Tignese, Argentina, Serchio, Magra, Roya, Fiume Morto, ארנו, Bisagno, Cerusa, Arroscia, Centa, Canale Burlamacca, Versilia (river), בפסקה זו 2 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 מדינות באגן הניקוז:  איטליה איטליה צרפת צרפת מונקו מונקו
 קואורדינטות:  43°29′54″N 9°02′30″E﻿ / ﻿43.498333333333°N 9.0416666666667°E﻿ / 43.498333333333; 9.0416666666667
  (למפת הים התיכון מוגדלת) הים הליגורי(למפת הים התיכון רגילה) הים הליגורי
 
הים הליגורי (באיטלקית: Mar Ligure; בצרפתית: Mer Ligurienne; בקורסיקאית: Mari licuru; בליגורית: Mâ Ligure) הוא ים שולי בצפון האגן המערבי של הים התיכון. הוא גובל בליגוריה מצפון, בטוסקנה ממזרח, בים הטירני ובקצה הצפוני של קורסיקה מדרום, באגן המערבי של הים התיכון מדרום-מערב, ובחבל פרובאנס-אלפ-קוט ד'אזור שבצרפת ונסיכות מונקו ממערב. בחלקו הצפוני של הים הטירני משתרע מפרץ ג'נובה (אנ').
חופיו של הים באיטליה, בצרפת ובמונקו מיושבים בצפיפות יחסית, ולאורכם שוכנות ערי הנמל החשובות ליבורנו, לה ספציה וג'נובה, וכן נמלים ומעגנים קטנים רבים נוספים. עם זאת, לאורך חופי הים הליגורי שוכנות גם רצועות חוף הידועות ביופיין ובערכן הטבעי והתיירותי, ובהן הריביירה הצרפתית, הריביירה הליגורית וחוף טוסקנה הצפוני.
כדי להגן על אוכלוסיית הלווייתנאים בים הליגורי, הכריזו צרפת ואיטליה בשנת 1999 על כל שטח הים וכן על אזורים סמוכים לו בים התיכון עצמו ובים הטירני, כעל אזור מוגן ששטחו 87,500 קמ"ר.
החיים עם אבא

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  הרומן "החיים עם אבא" של קלרנס דיי
 בימוי:  מייקל קורטיז 
 הופק בידי:  רוברט בקנר 
 תסריט:  דונלד אוגדן סטיוארט 
 עריכה:  ג'ורג' אמי 
 שחקנים ראשיים:  ויליאם פאוול איירין דאן אליזבת טיילור
 מוזיקה:  מקס שטיינר 
 צילום:  ג'ון פברל מרלי, ויליאם ו. סקאל 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  האחים וורנר, Warner Bros. Pictures 
 חברה מפיצה:  האחים וורנר, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  14 באוגוסט 1947
 משך הקרנה:  118 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט קומדיה, סרט ביוגרפי 
 תקציב:  4,710,000 דולר
 הכנסות:  6,455,000 דולר
 דף הסרט ב־IMDb
 
החיים עם אבא (באנגלית: Life with Father) הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 1947 עם ויליאם פאוול ואיירין דאן בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס עם מחזה בשם זה שהוצג בהצלחה עצומה בברודוויי בשנים 1939–1947 והיה למחזה הלא מוזיקלי שהוצג בברודוויי במשך זמן הארוך ביותר (5,758 הצגות). המחזה הזה מבוסס על רומן אוטוביוגרפי באותו שם של קלרנס דיי (אנ') משנת 1935.
הסרט עבר לרשות הציבור ב-1975.
תקציר העלילה

ניו יורק, 1883, משפחת דיי: האב קלרנס "קליר" דיי (ויליאם פאוול), האם וויני (איירין דאן) והבנים קלרנס הצעיר (ג'ימי לידון), ג'ון, וויטני והארלן, כולם אדומי שיער. האבא הוא בעל סוכנות מבוססת לניירות ערך. הוא המפרנס היחיד ומטיל את מרותו ומוראו על כל בני המשפחה ובעיקר על המשרתות שמתחלפות בזו אחר זו. על פי יישק דבר וכל הבית מתנהל כמו שעון מדויק ללא סטיות. וויני מנהלת את הבית אך כל פעם צריכה להתחנן לבעלה שייתן לה כסף להוצאות והוא דורש דיווח וקבלות על כל הוצאה.
למשפחה מגיעות בת הדודה קורה (זאסו פיץ) עם בת לווייתה מרי סקינר בת החמש עשרה (אליזבת טיילור) למורת רוחו של האב שנאלץ לשכן אותן בביתו. מרי מוצאת חן בעיני קלרנס הצעיר ומתפתחת ביניהם ידידות שנמשכת אחר כך בחליפת מכתבים.
קלרנס מגיע עם משפחתו לכנסייה וגם תורם לה אך יש לו הסתייגויות לגבי מנהגי הדת, הוא אינו כורע ברך בתפילה וכן לא הוטבל מעודו. לאחר דרשה של הכומר ד"ר לויד (אדמונד גוון) על חשיבות הטבילה וכי אדם שלא הוטבל לא יורשה להיכנס לעולם הבא, מתחילה וויני ללחוץ עליו להיטבל אבל ללא תוצאות.
האחים ג'ון וויטני רוצים להרוויח כסף ומסכימים להיות שליחים לשיווק תרופה שתרפא הכל. הם מנסים את התרופה על וויני בלי ידיעתה וגורמים כמעט למותה. הרופאים שנזעקים לא יודעים את האבחנה וקלרנס מבטיח לה שאם תבריא הוא יסכים לטבילה.
לאחר שהיא מבריאה הוא משנה את דעתו אבל וויני לא מוותרת ומסדרת לו הטבלה במקום מרוחק כדי שלא יוכר וייתבזה.
קורה ומרי חוזרות וכולם נוסעים לכנסייה לטקס ההטבלה של קלרנס האב.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| ויליאם פאוול | קלרנס "קליר" דיי | האב |
| איירין דאן | וויני דיי | האם |
| ג'ימי לידון | קלרנס דיי ג'וניר | הבן הבכור |
| אליזבת טיילור | מרי סקינר |  |
| זאסו פיץ | בת הדוד קורה |  |
| אדמונד גוון | ד"ר לויד | הכומר |
פרסים

הסרט היה מועמד לארבעה פרסי אוסקר: פרס אוסקר לפסקול המקורי הטוב ביותר (מקס שטיינר), פרס אוסקר לצילום הטוב ביותר, פרס אוסקר לעיצוב האמנותי הטוב ביותר ופרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר (ויליאם פאוול).
מקס שטיינר זכה בפרס גלובוס הזהב לפסקול המקורי הטוב ביותר.
החיים קשים

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אלון אולארצ'יק
 מתוך האלבום תגיד לי מה אתה מרגיש
 יצא לאור:  1993
 שפה:  עברית
 חברת תקליטים:  NMC
 כתיבה:  אלון אולארצ'יק
 הפקה:  אלון אולארצ'יק
החיים קשים הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי אלון אולארצ'יק. את השיר הוציאה לאור בשנת 1993 חברת התקליטים NMC, והוא נכלל כרצועה הרביעית באלבום האולפן השלישי של הזמר, "תגיד לי מה אתה מרגיש".
על השיר

השיר נכתב, הולחן והופק על ידי אולארצ'יק. הוא הוצג כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב-16 במאי 1993. בשבוע לאחר מכן דורג במקום ה-19 (הכניסה הגבוהה ביותר למצעד באותו השבוע). ב-6 ביוני עלה למקום ה-12 – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. ב-11 ביולי, לאחר שבעה שבועות צעידה, יצא מהדירוג השבועי. במצעד הפזמונים של שנת ה'תשנ"ג דורג במקום ה-40.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 12 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1993)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1993)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1993)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1993)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 40 |  |
הערות שוליים

↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 16 במאי 1993, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 23 במאי 1993, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 6 ביוני 1993, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 11 ביולי 1993, פזמונט
↑  מצעד השנתי תשנ"ג (1993), פזמונט
| אלון אולארצ'יק |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אולארצ'יק • שעשועי כאילו • תגיד לי מה אתה מרגיש • בואי נגיד שאני שלך • אולארצ'יק בשקט • פעם בגליל - מבט מוזיקלי • רוק & רוך • אולארצ'יק סטייל • יום אחד • תה בשניים • אולארצ'יק. עכשיו |  |
| מיני-אלבומים | מתקרבים הכוכבים |  |
| אלבומי הופעה | אולארצ'יק ג'אז • נפגשנו Live • אולארצ'יק הלהקה ואני LIVE |  |
| אלבומי אוסף | האוסף • המיטב |  |
| סינגלים | "בא לשכונה בחור חדש" • "מאיר ואלון" • "היא הולכת בדרכים" • "גלים גלים" • "או שאתה שר או שלוקחים אותך מפה" • "כולם כולם" • "שלום סלאם" • "בחור אנלוגי בעולם דיגיטלי" • "בן בסט" • "החיים קשים" • "בואי נגיד (משחק המונופול)" • "נערה במשקפיים" • "בואי נתחבק" • "מסטיק" • "מחפש אותך" |  |
| השתתפות בסינגלים | "אני לא רוקד כשעצוב" • "מוכר הפרחים" • "מאחורי השער" • "בתוך עינייך" |  |
הלניקה מאוקסירינכוס

הלניקה מאוקסירינכוס (בלטינית: Hellenica Oxyrhynchia) הוא השם שניתן לחיבור כתוב על פפירוס המגולל את תולדות יוון בשלהי המאה ה-5 ותחילת המאה ה-4 לפנה"ס. פרגמנטים משלו נחשפו באוקסירינכוס (אנ') שבמצרים, בין פפירוסים רבים אחרים (אנ'), ומכאן שמו במחקר ההיסטורי. אחד משני הפרגמנטים העיקריים, זה המכונה "פפירוס לונדון" (אנ'), נתגלה ב-1906 ועוסק בקרבות שניטשו בשלהי המלחמה הפלופונסית ובעיקר בקרב נוטיום (406 לפנה"ס). השני, פפירוס פירנצה, התגלה ב-1942 ועוסק באירועים ההיסטוריים בתחילת המאה ה-4. החיבור כולו היה כפי הנראה המשך לספרו של תוקידידס והקיף את המאורעות מ-411 לפנה"ס עד 394 לפנה"ס, בדומה לחיבור "הלניקה" של קסנופון (שפרגמנט שלו (אנ') נמצא גם הוא באוקסירינכוס).
גילוי הפפירוס הראשון ב-1906 עורר שאלות בלב ההיסטוריונים בדבר האמינות שייחסו עד כה למקורות העתיקים של התקופה. קסנופון, שחי ופעל באותו זמן, נחשב במאה ה-19 על ידי כל החוקרים למקור אמין לאין שיעור יותר מדיודורוס סיקולוס המאוחר ממנו. ברם, מחבר ההלניקה מאוקסירינכוס (המכונה .P, לשון קיצור של papyrus), שחיבורו זכה לשבחים על הסגנון והפרגמטיות שלו, תואם בכמה נושאים מרכזיים וחשובים את גרסת דיודורוס ולאו דווקא את קסנופון. הדבר הוביל להערכה מחודשת את ערכם ההיסטורי של חיבורים אלה, והיסטוריונים מודרניים מעדיפים כיום את גרסתו של דיודורוס בעניינים אחדים.
מחלוקת קיימת במחקר ההיסטורי המודרני באשר לזהות המחבר. בשלביו הראשונים של הוויכוח האקדמי הועלו שמותיהם של היסטוריונים נודעים כמו אפורוס ותאופומפוס, אך מרבית ההצעות הללו נדחו בתוקף מטעמי סגנון, הצגת הדברים או נושאי הכתיבה. כיום נוטים רוב החוקרים לייחס את החיבור לקראטיפוס, היסטוריון אתונאי בן המאה ה-4 לפנה"ס. הסגנון, ההטיות לצד אחד (biases) והנושאים המכוסים על ידי החיבור (ידוע כי חיבורו של קראטיפוס היה המשך לתוקידידס) מחזקים טענה זו, אם כי סוגיות אחדות עדיין שנויות במחלוקת. ברונו בלקמן (Bruno Bleckmann), מומחה להיסטוריוגרפיה של העת העתיקה, טוען שוב בעד זיהוי המחבר כתאופומפוס.
תהא זהותו של P אשר תהא, הוא נחשב להיסטוריון מוכשר ובעל מודעות היסטורית, המשתמש בכתיבתו במקורות הטובים ביותר האפשריים, לא חוסך כל מאמץ כדי לפרשם ללא משוא פנים, אך חסר מחשבה וסגנון ייחודיים. ההיסטוריון וסטלייק (H.D. Westlake) מכנה אותו "תוקידידס מדרגה שנייה".
לקריאה נוספת

Bruce, I. A. F. (2007). An Historical Commentary on the Hellenica Oxyrhynchia. Cambridge: Cambridge University Press.
McKechnie, Paul (1988). Hellenica Oxyrhynchia. Warminster: Aris & Phillips.
Fine, John V. A. (1983). The Ancient Greeks: A critical history. Cambridge: Harvard University Press.
דוד אשרי, קניין לדורות - היסטוריונים יוונים וכתיבת היסטוריה ביוון וברומא. ערכה: דבורה גילולה. ירושלים, הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשס"ד. עמ' 79.
הערות שוליים

↑  Meister, Klaus (2003). "Oxyrhynchus, the historian from". In Hornblower, Simon; Spawforth, Antony (ed.). Oxford Classical Dictionary. New York: Oxford University Press.
↑  e.g. Goligher, W. A. (1908). "The New Greek Historical Fragment Attributed to Theopompus or Cratippus". English Historical Review (Oxford University Press) 23 (90): 277–283.
↑  Harding, Philipp (1987). "The Authorship of the Hellenika Oxyrhynchia". The Ancient History Bulletin 1: 101–104.
↑  Meister (2003).
↑  Bleckmann, Bruno. Fiktion als Geschichte. Neue Studien zum Autor der Hellenika Oxyrhynchia und zur Historiographie des vierten vorchristlichen Jahrhunderts. Göttingen 2006.
↑  Westlake, H. D. (1960). "Review of Hellenica Oxyrhynchia by Vittorio Bartoletti". The Classical Review, New Series (Cambridge University Press) 10 (3): 209–210.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262532505171  BIBSYS: 95000866  BNE: XX3845264  GND: 4263856-2  LCCN: no92023598  NKC: unn2008447382  NLG: 100516  SUDOC: 083745459  VcBA: 492/10647  VIAF: 183675107   WorldCat (עם VIAF): 183675107
הידגקוט

הידגקוט (בהונגרית: Hidegkút) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
יהודי הידגקוט

בהידגקוט חיו יהודים בתקופות זמן שונות.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 3 | 742 |
| 1910 | 2 |  |