stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וולאס בנט
הערות שוליים

1 2  Donovan, Chris (2006-06-16). "Father's Day for the Senate's 'Legacy Caucus'". NBC News.
1 2 3 4  "DEATH: WALLACE FOSTER BENNETT". Deseret News. 1993-12-20.
1 2 3 4  "BENNETT, Wallace Foster, (1898 - 1993)". המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית.
1 2  "Wallace Bennett, Ex-Senator, 95; Utah Republican Served 24 Years". The New York Times. 1993-12-20.
↑  "HR. 6127. CIVIL RIGHTS ACT OF 1957". GovTrack.us.
↑  "HR. 8601. PASSAGE OF AMENDED BILL".
↑  "TO PASS H.R. 2516, A BILL TO PROHIBIT DISCRIMINATION IN SALE OR RENTAL OF HOUSING, AND TO PROHIBIT RACIALLY MOTIVATED INTERFERENCE WITH A PERSON EXERCISING HIS CIVIL RIGHTS, AND FOR OTHER PURPOSES".
↑  "TO PASS S. 1564, THE VOTING RIGHTS ACT OF 1965".
↑  "CONFIRMATION OF NOMINATION OF THURGOOD MARSHALL, THE FIRST NEGRO APPOINTED TO THE SUPREME COURT". GovTrack.us.
↑  "S.J. RES. 29. APPROVAL OF RESOLUTION BANNING THE POLL TAX AS PREREQUISITE FOR VOTING IN FEDERAL ELECTIONS". GovTrack.us.
↑  "TO PASS H.J. RES. 208. -- Senate Vote #533 -- Mar 22, 1972".
| חברי הסנאט של ארצות הברית מטעם מדינת יוטה יוטה |
| --- | --- | --- |
| קבוצה 1 | פרנק קנון • תומאס קירנס • ג'ורג' סאת'רלנד • ויליאם הנרי קינג • אייב מרדוק • ארתור ווטקינס • פרנק מוס • אורין האץ' • מיט רומני • ג'ון קרטיס |  |
| קבוצה 3 | ארתור בראון • ג'וזף רולינס • ריד סמוט • אלברט תומאס • וולאס בנט • ג'ייק גארן • בוב בנט • מייק לי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n87870686  NARA: 10571714  SNAC: w6mg7zt7  US Congress: B000384  VIAF: 8911535   WorldCat (עם VIAF): 8911535
ויל טיודור

| --- | --- |

 לידה:  11 באפריל 1987 (בן 37) לונדון, אנגליה, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  ויליאם ג'יימס סיברי טיודור
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2011
 פרופיל ב-IMDb
 
ויליאם ג'יימס סיברי טיודור (באנגלית: William James Sibree Tudor; נולד ב-11 באפריל 1987) הוא שחקן אנגלי.
ביוגרפיה

טיודור נולד בלונדון, ולמד משחק ב-Royal Central School of Speech and Drama שבאוניברסיטת לונדון.
בין השנים 2013 ל-2015 שיחק בסדרת הטלוויזיה "משחקי הכס" של HBO בתפקיד אוליבאר. ב-2014 הופיע במיני-סדרה "The Red Tent". ב-2015 החל להופיע בסדרה "אנושיים" של ערוץ 4 ו-AMC. בשנים 2017 ו-2018 גילם את סבסטיאן ורלאק/ג'ונתן מורגנשטרן בסדרה "ציידי הצללים" של ערוץ Freeform.
פילמוגרפיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | תקוות גדולות | Great Expectations | מעריץ של אסטלה | מיני-סדרה |
| 2013–2015 | משחקי הכס | Game of Thrones | אוליבאר | סדרת טלוויזיה (7 פרקים) |
| 2013 | רופאים | Doctors | סם ריד הצעיר | בפרק "Turn Back Time" |
| 2014 | במועדון | In the Club | ג'ק מורהאוס | סדרת טלוויזיה (4 פרקים) |
| 2014 | האוהל האדום | The Red Tent | יוסף | מיני-סדרה |
| 2014 | האקדמיה לערפדים | Vampire Academy | Senior Novice |  |
| 2014 | בונובו | Bonobo | טובי |  |
| 2015–2018 | אנושיים | Humans | אודי / V | תפקיד ראשי |
| 2016 | מר סלפרידג' | Mr Selfridge | פרנק ויטלי | סדרת טלוויזיה (4 פרקים) |
| 2018-2017 | ציידי הצללים | Shadowhunters | סבסטיאן ורלאק / ג'ונתן מורגנשטרן | סדרת טלוויזיה (11 פרקים) |
| 2018 | טרוויל ודין | Torvill & Dean | כריסטופר דין | סרט טלוויזיה |
| 2019 |  | Tomorrow | טריסטאן | סרט קולנוע |
| 2020 | התעשייה | Industry | תיאו טאק | סדרת טלוויזיה |
| 2024 |  | Wolf Hall: The Mirror and the Light | אדוארד סימור, דוכס סומרסט | 5 פרקים |
| 2024 |  | Moonflower Murders | איידן מק'ניל / אלגרנון מארש | תפקיד ראשי; 6 פרקים |
הערות שוליים

↑  "Will Tudor". Filmweb.pl (בפולנית). נבדק ב-27 ביולי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Game of Thrones star Will Tudor: "How amazing it must be to be a student at Leicester at the moment"". le.ac.uk. נבדק ב-30 בספטמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hawkins, Kayla. "Who Plays Joseph in 'The Red Tent'? Will Tudor Will Look Familiar to HBO Fans". Bustle. נבדק ב-30 בספטמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Humans: Channel 4 and AMC's sci-fi drama releases its first image". דיגיטל ספיי. 10 בינואר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "'Humans' Star On Life In The Biggest TV Show Of The Year". Esquire. 29 ביולי 2015. נבדק ב-30 בספטמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Levy, Dani (2017-01-26). "'Shadowhunters' Casts 'Game of Thrones' Actor Will Tudor as Sebastian". Variety (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2017-05-08.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1195496990  ISNI: 0000 0004 5002 158X  LCCN: no2015062974  VIAF: 316390879   WorldCat (עם VIAF): 316390879
מהירויות-V

מד מהירות של מטוס קל חד־מנועי (ססנה 150L) עם תוויות המציינות את מהירויות ה־V
בתעופה, מהירויות־V (באנגלית: V-speeds או Velocity-speeds) הן מונחים תקניים להגדרת תחומים של מהירות אוויר החיוניים להפעלת כלי טיס, כמו מטוסים, דאונים, מסוקים וספינות אוויר. מהירויות אלה נגזרות מנתונים המתקבלים ממתכנני ויצרני כלי הטיס בזמן טיסות הניסוי ומאומתים ברוב המדינות על ידי פקחים מטעם הממשלה בעת בדיקות לקבלת אישור רישוי עבור כלי הטיס. באמצעותן נשקלות הטכניקות המיטביות למיקסום הבטיחות התעופתית, ביצועי המטוס או שניהם.
המהירויות הממשיות המתוארות באמצעות מחוונים אלה הן מהירויות אמיתיות (מהירות המטוס ביחס למסת האוויר בה הוא טס) ספציפיות לדגם מסוים של כלי הטיס והן מבוטאות במונחים המופיעים במד המהירות, כך שהטייס יוכל להשתמש בהן ישירות מבלי צורך לבצע תיקונים.
בתעופה הכללית המהירויות הנפוצות והקריטיות מוצגות כקשתות וקווים צבעוניים על פני מד המהירות של המטוס. הקצוות התחתונים של הקשת הירוקה והלבנה הם מהירות ההזדקרות כאשר המדפים סגורים ומהירות ההזדקרות כאשר המדפים פרוסים במלואם, בהתאמה. אלה הן מהירויות ההזדקרות של המטוס במשקל מרבי.
מהירויות־V המוצגות כהלכה הן דרישה לקבלת אישור כשירות לטיסה עבור המטוס ברוב המדינות בעולם.
תקנות

רוב מהירויות ה־V הנפוצות מוגדרות לעיתים קרובות על ידי תקנות תעופה של מדינות מסוימות. בארצות הברית, הן מוגדרות כחלק מ־14 החוקים של התקנות הפדרליות המכונות "תקנות התעופה הפדרליות" (באנגלית: Federal Aviation Regulations או FAR). בקנדה, הגוף המתקן הגדיר 26 מהירויות־V נפוצות במדריך המידע התעופתי (AIM) שלהם.
מהירויות־V נוספות

חלק ממהירויות ה־V הן עבור סוגי כלי טיס מסוימים והן אינן מוגדרות על ידי תקנות ממשלתיות.
| מהירות־V | תיאור |
| --- | --- |
 VBE : מהירות סיבולת מיטבית – המהירות הנותנת את זמן הטיסה המרבי עבור צריכת הדלק. ניתן להשתמש בה כאשר ישנה סיבה להישאר בגובה רב זמן ממושך כמו המתנה לשיפור במזג האוויר שעל הקרקע.
 VBG: מהירות מיטבית לדאיה ללא הנעה – המהירות המספקת יחס עילוי־גרר המקסימלי המאפשר את מרחק הדאיה הגדול ביותר.
 VFS: המקטע האחרון של ההמראה עם תקלה במנוע אחד
 Vimd: כוח גרר מינימלי
 Vimp: כוח מינימלי
 VLLO: מהירות מקסימלית עם אורות נחיתה פתוחים – עבור כלי טיס בעלי פנסים מתקפלים
 Vmde: מהירות אנרגיית בלימה מקסימלית
 Vmca : מהירות שליטה מינימלית באוויר – מהירות האוויר המינימלית שבה המטוס ניתן לשליטה מבחינה כיוונית בזמן טיסה עם מנוע אחד לא פעיל וכוח המראה במנוע/ים הפעיל/ים.
 Vmcl : מהירות שליטה מינימלית באוויר בתצורת גישה לנחיתה או בתצורת נחיתה עם מנוע אחד לא פעיל
 Vmin: מהירות מינימלית לטיסת מכשירים (IFR) עבור מסוקים
 Vmp: כוח מינימלי
 Vp: מהירות החלקה על המים
 Vra: מהירות אוויר קשה (מהירות כניסה למערבולות אוויר)
 VSL: מהירות הזדקרות בתצורה מוגדרת
 Vs1g : מהירות הזדקרות עם מקדם עילוי מקסימלי
 Vsse: מהירות בטוחה עבור מטוס חד־מנועי
 Vt: מהירות סף
 Vtocs: מהירות טיפוס בהמראה (מסוקים)
 Vtos: מהירות מינימלית עבור יחס טיפוס חיובי עם מנוע אחד לא פעיל
 Vtmax : מהירות סף מקסימלית
 Vwo: מהירות טיסה מקסימלית עם חלון או חופה פתוחים
 VXSE : המהירות של זווית הטיפוס המיטבית עם מנוע פעיל אחד במטוס קל דו־מנועי – מהירות המספקת את התוספת המרבית של גובה לכל יחידת מרחק בעקבות תקלה במנוע.
 VYSE : המהירות של יחס הטיפוס המיטבית עם מנוע פעיל אחד במטוס קל דו־מנועי – מהירות המספקת את התוספת המרבית של גובה לכל יחידת זמן בעקבות תקלה במנוע.
 VZRC : מהירות יחס טיפוס אפס במטוס דו־מנועי
ראו גם

מד מהירות אוויר
מהירות אווירית
מיקי גיצין

| --- | --- |
מיקי גיצין
מיקי גיצין
 לידה:  16 ביולי 1981 (בן 43) אזור
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  תל אביב יפו
 תפקיד:  מנכ"ל הסניף בישראל של "הקרן החדשה לישראל" וחבר לשעבר במועצת העיר תל אביב-יפו
 מפלגה:  מרצ 
 
מיכאל (מיקי) גיצין (נולד ב-16 ביולי 1981) הוא מנכ"ל המשרד בישראל של הקרן החדשה לישראל, החל מיולי 2017. בין השנים 2010–2017 שימש כמנכ"ל עמותת "ישראל חופשית" והיה פעיל במאבקים בנושאי דת ומדינה, בהם המאבקים למען חופש בחירה בנישואים, תחבורה ציבורית בשבת, ונגד הדרת נשים. חבר לשעבר במועצת עיריית תל אביב-יפו מטעם מפלגת מרצ.
ביוגרפיה

גיצין נולד להורים יוצאי ברית המועצות, שעלו לישראל בסוף שנות ה-70. הוא נולד וגדל באזור, וכיום מתגורר בתל אביב-יפו. למד בתיכון איילון בחולון. בין השנים 2000–2004 שירת בחטיבת המחקר של אמ"ן, והשתחרר בדרגת סגן.
עם תום שירותו הצבאי יצא גיצין לשליחות של הסוכנות היהודית באינדיאנה שבארצות הברית.
פעילותו החברתית-פוליטית

לאחר החזרה לארץ, התחיל גיצין בלימודי תואר ראשון בלימודי המזרח התיכון ויחסים בינלאומיים באוניברסיטה העברית בירושלים. במקביל, שימש כסמנכ"ל עמותת "פסטיבל בשקל", הפועלת לקידום תרבות ואמנות בפריפריה.
לקראת הבחירות לכנסת השמונה עשרה, בשנת 2009, היה דוברו של ח"כ אילן גילאון.
מיד לאחר הבחירות התקבל ללימודי תואר שני בניהול ציבורי ב-UCL של אוניברסיטת לונדון, וניתנה לו מלגת לימודים ומחיה הניתנת למי שמזוהים כמנהיגי הדור הבא, מלגת Chevning של משרד החוץ הבריטי. עם סיום הלימודים קיבל תואר שני במדיניות ציבורית.
פעילותו החברתית-פוליטית > ישראל חופשית

בשנת 2010, עם חזרתו לישראל, היה ממקימי "ישראל חופשית", תנועה הפועלת לקידום חופש דת ותפיסה יהודית פלורליסטית בישראל. פעילות הארגון כוללת מאבקים חברתיים והעלאת השיח הציבורי בנושאים רלוונטיים, כמו תחבורה ציבורית בשבת, נישואים אזרחיים, מאפייני השבת בישראל ומאבק בהדרת נשים. בין השנים 2010–2017 שימש כמנכ"ל העמותה, והיה מעורב במספר פעילויות בולטות:
מאבק כנגד הדרת נשים.
שילוב מרכז הטקסים הֲוָיָה, העורך טקסי חיים (חתונות, אבלות, לידה וכו') לפי פרשנות יהודית חילונית-פלורליסטית, אל תוך עמותת ישראל חופשית.
מאבק למען הפעלת תחבורה ציבורית בשבת.
ממובילי המאבק "ישראלים למען חופש בחירה בנישואין" - המאבק נעשה במטרה להוביל חקיקה שתאפשר לכל אזרח במדינה את החופש לבחור כיצד ברצונו להינשא עם בן או בת הזוג, אם במסלול המוכר ברבנות, ואם במסלול אזרחי שיוכר באופן רשמי וחוקי על ידי המדינה, ויעניק לאותם זוגות את אותן הזכויות האזרחיות הניתנות לזוגות המתחתנים במסלול הרבני.
הובלת המאבק נגד הרב יעקב אריאל, ששלל השכרת דירה לזוג לסביות.
פעילותו החברתית-פוליטית > מועצת העיר תל אביב יפו

בין השנים 2013 ל-2018, כיהן גיצין כחבר מועצת העיר תל אביב יפו מטעם מרצ. בין היתר, פעל בנושאים הבאים:
הובלת המאבק לפתיחת מרכולים בת"א בימי שבת.
הובלת מהלך לפיקוח על המחירים של מוצרי בסיס במרכזים ותאגידים עירוניים.
הובלת פורום ארגונים להתחדשות יהודית בת"א-יפו כיו"ר ועדת הפלורליזם העירונית.
ייזום אירועי "תיקון ליל שבועות" בבניין העירייה, והובלת המהלך במסגרתו עיריית ת"א נותנת חסות לאירועים הללו. עד לשנה זו הייתה הפעילות בעיקר של ארגונים עצמאיים, גופים ויחידים, אך לא נעשתה כמהלך עירוני. המטרה הייתה הכנסת תחום ההתחדשות היהודית בעיר לשיח העירוני ולמרקם העירוני, מיצוי הפוטנציאל הקיים בחיפוש אחרי קהילתיות, זהות יהודית וליברליות.
חיזוק הקהילה הגאה (שילוב סדנאות חוש"ן - חינוך ושינוי בנושאי מגדר במערכת החינוך העירונית). גיצין הוביל להפסקת פעילות העירייה עם מנהלת הזהות היהודית כחלק מפעילותו למען פלורליזם דתי.
עידוד השקעה מוניציפלית בתושבי יפו.
קידום השקיפות וחופש המידע בעיריית תל אביב.
פעילותו החברתית-פוליטית > הקרן החדשה לישראל

גיצין הוא מנכ"ל הסניף בישראל של הקרן החדשה לישראל החל מיולי 2017. הקרן מעניקה תמיכה כספית וארגונית למאות ארגונים, הפועלים לקידום זכויות האדם, חברה משותפת בין יהודים לערבים, זכויות מיעוטים בישראל, קהילת הלהט"ב, פמיניזם ונושאים סביבתיים.
הערות שוליים

↑  ניר יהב‏, אלפים מפגינים בבית שמש: "הדרת נשים תזלוג לכל הארץ", באתר וואלה, 27 בדצמבר 2011
↑  רויטל בלומנפלד ועוז רוזנברג, עצרות בת"א ובירושלים נגד הדרת נשים: אסור להישאר אדישות, באתר הארץ, 23 בדצמבר 2011
↑  גיא עזרא, ‏אפקט הגיור העצמאי: נישואים אלטרנטיביים, באתר "סרוגים", 12 באוגוסט 2015
↑  שחר הזלקורן, עיריית תל אביב החליטה: רוצים אוטובוסים בשבת, באתר ynet, 20 בפברואר 2012
↑  חדשות 2, ‏יאיר נתניהו: "אל תשתמשו בתמונתי", באתר ‏מאקו‏, 17 באוגוסט 2014
↑  ynet, רב העיר ר"ג: לא להשכיר דירות ללסביות, באתר ynet, 14 במאי 2014
↑  חדשות 10, סער קבע: מרכולים לא יפעלו בשבת בתל אביב, באתר nana10‏, 29 ביוני 2014
↑   אור קשתי, עיריית ת"א מפסיקה לשתף פעולה עם המינהלת לזהות יהודית: "רוצים מערכת פלורליסטית יותר", באתר הארץ, 21 בנובמבר 2016
↑  מנכ"ל חדש לקרן: מיקי גיצין, באתר הקרן החדשה לישראל, 17 במאי 2017
ישעיה הלוי הורוביץ

.
קברו של השל"ה בטבריה, במתחם קבר הרמב"ם
פנחס פסיס, "ספר עטרת הלוים", מונוגרפיה העוסקת בתולדותיו של רבי ישעיה הלוי הורוויץ. 1902 ורשה. לחצו על התמונה לדפדוף בספר מעמוד 1
רבי ישעיה הלוי הורוביץ (נכתב גם "ישעיהו" ו"הורוויץ"), המכונה השל"ה או השל"ה הקדוש (ה'שי"ח, 1558 – תאריך הפטירה שגוי אך נתקבע י"א בניסן ה'ש"צ, 24 במרץ 1630 וכנראה טבת שפ"ו), היה מגדולי רבני אשכנז במאה ה-17. הוא נקרא בראשי תיבות על שם ספרו המפורסם, שני לוחות הברית.
קורות חייו > מלידתו ועד לעלייתו לארץ

נולד בפראג, בירת צ׳כיה, בשנת ה'שי"ח (1558)[דרוש מקור] לרבי אברהם הלוי הורוויץ, צאצא למשפחת הורוויץ, משפחה מפורסמת וחשובה בפראג ממנה יצאו רבנים רבים. רבי אברהם הלוי היה תלמידו של הרמ"א וחיבר את הספר "חסד אברהם".
מילדותו הצטיין השל"ה בלימודיו, למד בלובלין בישיבה שבה לימד אביו, אצל רבי שלמה לייבושס (המכונה 'המהרש"ל השני') ורבי מאיר מלובלין (המהר"ם מלובלין) שהיו מגדולי רבני פולין במאה ה-16. לאחר מכן שימש ברבנות כאב בית דין במקומות רבים באיחוד הפולני-ליטאי ובאימפריה הרומית הקדושה בקהילות פוזנן ופרנקפורט דמיין. לאחר שגורשו היהודים מפרנקפורט על נהר המיין בשנת ה'שע"ד (1614), חזר לפראג ושימש שם ברבנות. נחשב כרב מחמיר.
בתקופת כהונתו בווינה נשא את חיה (בתו של ר' אברהם מויל). לאחר מות אשתו חיה בשנת ה'ש"ף (1620) החליט לעלות לארץ ישראל כדי לבסס ולהרחיב את היישוב היהודי בארץ, שלמען החזקתו טרח ואסף כספים עוד קודם לכן ולאור אמונתו בביאת המשיח שעתידה להתרחש במאה החמישית של האלף השישי לספירה היהודית[דרוש מקור].
קורות חייו > חייו בארץ ישראל

השל"ה יצא למסע רגלי ארוך, הגיע דרך העיר חלב שבסוריה לירושלים, בשנת ה'שפ"ב (1622), ונתקבל בכבוד רב. הוא העיד כי במסעו לארץ ישראל עבר דרך סוריה כדי להיכנס לביתו של רבי שמואל ויטאל וללמוד זמן מה בכתבי "עץ חיים". טרם עלותו לירושלים נשא אשה שנייה.
בתקופה בה שהה השל"ה בירושלים, גדלה העיר במהירות בשל עלייה מסיבית של יהודים מכל התפוצות, וכך כתב השל"ה באחת מאיגרותיו: "כי תהילה לאל נעשה צר המקום בירושלים". תקופה זו של התעוררות יהודית בירושלים הייתה קצרה לאחר שבשנת 1624 השתלטה על העיר משפחת אבן פארוח' ובניה רדפו והכבידו על חיי היהודים במקום, אף השל"ה נאסר ביחד עם עוד 15 מרבני העיר על ידי מוחמד אבן פארוח' וכופר עצום נדרש בעבורם. הקהילה היהודית הקטנה בארץ ישראל, הצליחה בתחנונים לצמצם את סכום הכופר לאחד עשר אלפים גרוש ולשחררם.
לאחר שחרור הרבנים ממאסר, הם ברחו מירושלים וקבעו את מושבם בצפת. כעבור שלוש שנים, קבע השל"ה את מושבו בעיר טבריה, שם חי חמש שנים עד לפטירתו. צפת וטבריה היו באותם ימים מרכזים ללימוד הקבלה. השל"ה התמסר גם הוא ללימוד הקבלה וזאת שימשה יסוד לחיבורו הגדול "שני לוחות הברית". יש הטוענים[דרוש מקור] שהשל"ה בחר את מקום מושבו בצפת לא רק בשל הסיבה שהייתה מרכז יהודי גדול, אלא גם משום שראה בה מקום מרכזי להחשת תהליך גאולת ישראל.
בנו של השל"ה היה רבי שבתי שפטל הלוי הורוביץ, ונודע כמחבר הספר 'ווי העמודים'. מקובל שהחוזה מלובלין (רבי יעקב יצחק הלוי הורוויץ, מגדולי החסידות במאה ה-18) הוא מצאצאיו, אם כי הקשר הגנאלוגי המדויק אינו ידוע.
חיבוריו

חיבורו העיקרי של השל"ה, אשר התפרסם על ידי בנו שבתי שפטיל הלוי הורוביץ רק לאחר מותו, הוא "שני לוחות הברית", שחובר כשנתיים לאחר בואו לארץ ישראל, כצוואה לבני משפחתו, ובו הוא מצווה אותם להנזר מתענוגות העולם.
המדובר ביצירה חשובה בתחום המוסר היהודי. הספר כולל חידושי תורה, ודברי מוסר, ומדבר אף בשבח הישיבה בארץ ישראל, עקרון שהגשים השל"ה בגופו, על אף קשיים רבים וייסורים. עד היום משמש הספר כספר יסוד ביהדות, ורבה השפעתו על החסידות ובמיוחד על הבעל שם טוב. על שם הספר נקרא המחבר בפי כל "השל"ה הקדוש" (של"ה - ראשי תיבות של "שני לוחות הברית").
בשער ההוצאה הראשונה של הספר, מהשנים ה'ת"ח ה'ת"ט (1648-1649) מתואר הספר וכותבו באלה המילים:
אמרות טהורות, מפנינים יקרות, חבור על שתי תורות, בכתב ובפה מסיני מסורות, ערוכות וסדורות מהגיבור בגבורות, איש אלוקי בוצינא קדישא, מרא דארעא דישראל, החכם השלם בכל מידות וחוכמות, גלויות וסתומות, הגאון אשר שפעת יפעת אור תורתו זרח בכל התפוצות, מקצה אל קצה - כב' הרב מהר"ר ישעיה במהר"ר אברהם הלוי זצ"ל ממשפחת הורוויץ, הספון וטמון במנוחתו בארעא קדישא.
בארץ ישראל ערך השל"ה גם את סידורו המפורסם "שער השמים". הוא נתן לסידורו שם זה היות ששמו ישעיה עולה בגימטריה כמילת 'השמים' וכן מפני שבשבוע בואו לירושלים קראו בתורה את פרשת השבוע ויצא שבה אמר יעקב "וזה שער השמים".
מלבד אלו, פרסם השל"ה חיבורים נוספים - "שמות גיטין", "מצוות תפילין", "בגדי ישע" על סדר מועד, פירושים שונים להגדה של פסח, הגהות לרש"י, לטור, לזוהר, הגהות למרדכי ועוד.
השל"ה עסק בקבלה ובפרשנות לתורה על דרך הסוד. ויתרה מזאת היה נכסף לחשוף את כתבי האר"י שבתקופה זאת היו תחת חרם בשל חשש לאמינותם, ובעברו בסוריה בא אל רבי שמואל ויטאל לקרוא את כתביו.
תפילות השל"ה

השל"ה חיבר וליקט מספר תפילות. שתיים מהן זכו לפרסום רב.
המפורסמת שבתפילותיו היא תפילת אבות על הבנים, הידועה בכינוי תפילת השל"ה, הגם שאין הוא מחברה. השל"ה מעתיקה בספרו מהקדמונים (יש אומרים שחיברה רבי בנימין הלוי ולטענתם הוא מחבר הספר חמדת ימים) ומחבר התפילה הוא שכתב את הקדמתה הידועה 'ליבי אומר לי כי זמן המסוגל להתפלל אותה הוא בערב ראש חודש סיוון'. תפלה זו נדפסה ומצורפת בהרבה סידורי תפלה. קטע מתוך התפלה: ”...באתי לבקש ולחנן מלפניך שיהא זרעי וזרע זרעי עד עולם זרע כשר ואל ימצא בי ובזרעי ובזרע זרעי עד עולם שום פסול ושמץ, אך שלום ואמת וטוב וישר בעיני אלהים ובעיני אדם ויהיו בעלי תורה וכו' ותן להם בריאות וכבוד וכח, ותן להם קומה ויופי וחן וחסד, ויהיה אהבה ואחוה ושלום ביניהם, ותזמין להם זווגים הגונים מזרע תלמידי חכמים וכו'...”
תפילה נוספת שחיבר והודפסה בסידורים רבים, היא תפילה הנאמרת בין התחינות שלאחר תפילת שמונה עשרה, אשר פותחת במילים: "יהי רצון מלפניך ה' אלוהינו ואלוהי אבותינו, שלא תעלה קנאת אדם עלי ולא קנאתי על אחרים, ושלא אכעוס היום ושלא אכעיסך, ותצילני מיצר הרע, ותן בלבי הכנעה וענווה...".
מותו וקבורתו > מקום מותו וקבורתו

קברו של השל"ה נמצא בטבריה, בחלקת קבר בה טמונים הרמב"ם, ורבי יוחנן בן זכאי על פי מקור מסוים. החלקה שופצה לאחרונה, ורבים נוהגים לפקוד את קברו ולהתפלל להיוושע בזכותו.
יש עוררין לגבי מיקום קברו בטבריה, שכן פסק שאין לצאת מירושלים, על פי דברי התלמוד "הכל מעלין לירושלים". אולם לפי הספר 'תולדות משפחת הורוויץ', שהודפס מעט לפני מלחמת העולם השנייה ונסמך במידת מה על הספר "כנסת ישראל", נכפה עליו לעזוב את ירושלים ומשם נדד לצפת וטבריה.
מותו וקבורתו > זמן פטירתו

על פי הכתוב על מצבתו בטבריה, הוא נפטר בי"א בניסן ה'ש"ץ (1630), אך היום והחודש הם כנראה תוצאת טעות, והשנה היא רק על פי השערה מסתברת.
בספר 'תולדות משפחת הורוויץ' (דרזדן תרצ"ה (1936) שוער שתאריך מותו של השל"ה היה בטבת ה'שפ"ו. מחבר הספר, צבי הירש הורוויץ, רב העיר דרזדן, הביא את דברי הרב חוקר השושלות אפרים זלמן מרגליות, אשר מצא בתוך ספרו של הרב נתן נטע שפירא 'מגלה עמוקות' רישום לשנת מות השל"ה כשנת ש"פ. הרב מרגליות קבע שמדובר בשגיאה, ושיער שהאות האחרונה הושמטה אך לא קבע מהי. במהדורה מאוחרת יותר רשם בתיקונים את שנת שפ"ג כשנת פטירת השל"ה. הרב הורוויץ חישב ושיער שמדובר לפחות בשנת שפ"ו, לפי הידיעה על הגעת השל"ה לטבריה בראש השנה של אותה שנה, אך לא מסר מקור למידע אודות שנת הגעתו לארץ ישראל. בנוסף, הביא את דברי סיני הוק (חוקר כתבים עבריים, בתחילת תקופת ההשכלה, נקרא גם שמעון האק) שסבר ששנת מותו של השל"ה היא שנת ש"צ. זאת על פי הקדמה לספר "ווי העמודים" של הרב שבתי בנו של השל"ה המספר שהשל"ה נפטר שנתיים לפני הדפסת הספר "שני לוחות הברית". אלא שלדברי הרב הורוויץ, הוק טעה לגבי שנת הוצאת ספר זה עצמו, וכן לגבי משמעות ההערה, שדיברה על סיום כתיבת הספר שנתיים אחרי הגעתו של השל"ה לארץ.
התאריך י"א בניסן עורר תהיה, מכיוון שלפי פרסום של צאצאי השל"ה בספר סידור השל"ה, הם נהגו בכל יום משבעת הימים שלאחר פטירתו לומר סליחות לפי הוראותיו וצוואתו, וכן להכריז על כך לדורות, אך בכל חודש ניסן ובמיוחד בימי חג הפסח המתחילים ארבעה ימים לאחר התאריך המדובר, אין לומר סליחות.
נפתלי וקשטיין בספרו 'ויתילדו' מצא את מקור הטעות. לראשונה הופיע התאריך "י"א בניסן" בספר "יקרא דחיי" משנת ה'תרפ"ח (1928 או 1929), שטעה בהעתקת דברי הספר דור ודור ודורשיו (וי"ו החיבור הראשונה בשם הספר מכוונת). התאריך י"א בניסן מופיע שם בשורת המידע שמעל לשמו של השל"ה ושייך למעשה למידע על נפטר אחר, ואילו בשורה של השל"ה היה כתוב רק: שנת ש"צ. וקשטיין מצא גם שחודש הפטירה "טבת" הרשום בספר "תולדות משפחת הורוויץ", גם הוא שגוי, ומגיע מהעתקה מוטעית מתוך הספר "כנסת ישראל", של מידע לגבי בריחתו של השל"ה מן הכלא ויציאתו מירושלים בטבת שפ"ו, אך בחלק זה של הפיסקה אינו עוסק במותו כלל.
הואיל ואין ידוע מתי יום ההילולא של השל"ה, רבים עולים לציונו בכ"ט באייר, ערב ראש חודש סיוון, לומר את נוסח התפילה המפורסמת על שמו, שהביאה בספרו: ”...חל עלינו חובת התפילה ובקשה לה' יתברך בכל צרכינו, כי הכול מאיתו יתברך... וביותר צריך זירוז להתפלל שיהיה לו זרע כשר עד עולם... ולבי אומר לי שעת רצון לתפילה זו בערב ראש חודש סיוון...”.
בית כנסת השל"ה

בית הכנסת העתיק בטבריה קיים מהמאה ה-16. ר' חיים ויטאל ב"ספר הגלגולים" מתאר את קדושתו הקדמונית של המקום, ומתאר שמורו האר"י נהג להתפלל שם בשל קדושת המקום.
לימים סיפרו כי "בית הכנסת עבר ארבע רעידות אדמה, ותמיד שרד".
האגדות מספרות על נסים גדולים שאירעו במתחם: נשים עקרות ילדו וחולים שביקרו במקום הבריאו בפתאומיות. סיפורי הנסים עברו מפה לאוזן, ובית הכנסת הפך למוקד עלייה לרגל ולאחד המקומות הקדושים ליהודים. בית הכנסת וסיפורי המופתים סביבו היוו מקור הכנסה לקהילה האשכנזית בטבריה, (כנגד מתחם קבר רבי מאיר בעל הנס לקהילה הספרדית) והם הפיצו אגדות רבות סביבו וגם הטמיעו שם בית הכנסת על שם השל"ה, אמור מעתה "בית כנסת השל"ה".
לפני כ-200 שנה הגיעה הקהילה היהודית האשכנזית המצומצמת בטבריה לכדי פת לחם, והוחלט למכור את מתחם בית הכנסת לצליינים יוונים. לפי הסכם המכירה נקבע כי תמורת סכום מסוים אפשר יהיה לפדות את המקום בחזרה. במהלך השנים בנו הצליינים על בית הכנסת את הכנסייה היוונית בטבריה. מאז מכירת המקום ניסו יהודים רבים לעלות ולבקר בבית הכנסת, חלקם בכוח, אך ללא הצלחה. חלקם ניסו למצוא את חוזה המכירה ולפדות את המקום, אך המסמך אבד בדמשק.[דרוש מקור]
לאחרונה, ביקרו כמה יהודים לכמה דקות בבית הכנסת העתיק, הדבר היה לאחר פנייה של עסקנים לחבר מועצת העיר, איתן עובד, הקשור אל הפטריארך תיאופולוס מירושלים, ובכך הוענק אישור חד-פעמי לכניסתם של מספר מצומצם של יהודים למקום. בין המבקרים היה הרב דן סגל, צאצא של השל"ה וחבר הכנסת מאיר פרוש.
ראו גם

משפחת הורוביץ
לקריאה נוספת

רא"ל פרומקין, תולדות חכמי ירושלים חלק א' (תרל"ד) פרק ח' עמ' 111–122 (במהדורת ריבלין, תרפ"ח, עמ' 148–156).
פינחס פסס, עטרת הלוים, ורשא תרס"ב.
בן-ציון כץ, רבנות חסידות השכלה כרך א עמ' 48 ואילך.
יצחק (אריק) זימר, ר’ אליקים גוטשלק רוטנבורג וויכוחו עם השל"ה, סיני פח, ג/ד (תשמא) 138-154.
יוסף אביב"י, קבלת האר"י, מכון בן צבי, ירושלים 2008, עמ' 468–487.
הרב מאיר כץ, מבוא לספר "שני לוחות הברית", מכון יד רמה, כרך א, חיפה תשנ"ב, עמ' יט-מג.
מבוא לסידור השל"ה, מכון 'אהבת שלום', ירושלים תשנ"ח, כרך א' עמ' 25–30.
אברהם דוד, איגרת ר’ ישעיה הורוויץ בעל השל"ה מירושלים אחרי שנת שפ"ב, קובץ על יד טז (תשסב) 223-247.
שלמה גוטסמן, תשובה לרבינו השל"ה מכתי"ק, ישורון טו (תשסה) נ-פא.
יעקב אלבוים, כללי הדרושים והאגדות ב’שני לוחות הברית’ לר’ ישעיה הורוויץ, מחקרי תלמוד ג,א (תשסה) 42-63.
הרב יוסף מיכאל יוסקוביץ מבוא לשני לוחות הברית המבואר הוצאת עוז והדר ה'תש"ף
ויל קימליקה

| --- | --- |

ויל קימליקה, 2008
 לידה:  1962 (בן 63 בערך) לונדון, קנדה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אוקספורד, אוניברסיטת קווינס 
 מוסדות:  האוניברסיטה המרכז-אירופית  אוניברסיטת קווינס 
 תחומי עניין:  ליברליזם רב תרבותיות אזרחות זכויות מיעוטים
 עיסוק:  פילוסוף, מרצה באוניברסיטה, חוקר מדע המדינה 
 הושפע מ:  ג'ון סטיוארט מיל, ג'ון רולס, רונלד דבורקין, ג'רלד כהן
 מדינה:  קנדה 
 פרסים והוקרה:  פרס ראלף ג'. באנץ' (1996) פרס פייר שבו (2021) 
 www.willkymlicka.ca
 
ויל קימליקה (באנגלית: Will Kymlicka; נולד ב-1962) הוא פילוסוף קנדי הידוע בשל הגותו במדע המדינה, ובמיוחד בשאלת הרב תרבותיות.
קימליקה משמש כפרופסור למדע המדינה וראש הקתדרה למחקר קנדה באוניברסיטת קווינ'ס באונטריו וכן כפרופסור אורח בתוכנית ללימודי הלאומיות באוניברסיטה המרכז-אירופית בבודפשט שבהונגריה.
קימליקה קיבל את התואר הראשון בפילוסופיה ובמדע המדינה באוניברסיטת קווינ'ס ב-1984 וב-1987 קיבל תואר דוקטור בפילוסופיה מאוניברסיטת אוקספורד בהנחיית ג'רלד כהן. מאז עוסק קימליקה בכתיבה בנושא הרב תרבותיות והוא נחשב לאחד ההוגים המובילים בנושא זה, וספריו תורגמו לשפות רבות. קימליקה לימד במספר רב של אוניברסיטאות בקנדה ומחוצה לה, וכן שימש כיועץ לממשלת קנדה.