stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אווה רוטקאי
הערות שוליים

↑  "Ruttkai Éva – Névpont.hu". Névpont.hu.
↑  http://hvg.hu/itthon/20101112_jad_vasem_kituntetes_vilag_igaza
↑  "Ruttkai Éva". Ruttkai Éva Színház. אורכב מ-המקור ב-2007-09-28.
1 2  "A legendás színésznő példája ad erőt a betegeskedő Sas Józsefnek". Blikk.hu (בהונגרית). 2019-06-29. אורכב מ-המקור ב-2019-12-19.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16996153q (data)  CiNii: DA11400113  GND: 118893971  ISNI: 0000 0000 8116 6838  LCCN: n82093163  MusicBrainz: cba41181-0604-4752-9b27-231d9b98cc8f  NKC: xx0153419  SUDOC: 192013130  VIAF: 37332703   WorldCat (עם VIAF): 37332703
בית חכם

בית חכם או בניין חכם הוא מבנה בעל מערכת שליטה ממוחשבת במערכות הבניין, כגון תאורה תריסים, מיזוג, השקיה, מערכות סאונד ועוד, בעזרת בקרים, מעבדים ומחשבים שבדרך כלל משולבים במערכת בקרת מבנה. התחום זכה להתפחות מואצת החל מהעשור השני של המאה ה-21 בשל מהפכת האינטרנט של הדברים (IOT).
שימושים

בין מערכות הבית שאפשר לחבר למערכות בית חכם:
מערכת התאורה, תריסים ווילונות
דלתות ושערים (שער לרכב)
מערכות חימום המים ומיזוג האוויר
מערכות אבטחה (חיבור למערכת האזעקה קיימת, מצלמות, גלאי תנועה וחלונות, אמצעי זיהוי להקשת קוד או RFID, מערכת כריזה)
מערכות בטיחות (גלאי אש, עשן, זיהום אויר, מים ועוד.)
תקשורת ובידור: מערכת הטלוויזיה בכבלים, רשת האינטרנט הביתית ומערכות קולנוע ביתי, מוזיקה ווידאו
מערכת השקיה
מכשירי מטבח (קומקום, תנור) ומכשירי חשמל ביתיים (מכונת כביסה)
מנעולים חשמליים
כך למשל ניתן להגדיר כי בעת חזרה הביתה בשעות האור, המערכת תדע לפתוח את התריסים (ביום בהיר ולא גשום) ובמקרה של חזרה בשעות החושך המערכת תדליק את האורות הרלוונטיים.
לדוגמה, הדלקת אורות על סמך זיהוי תנועה וחיישן אינפרה חכמים לעוצמת האור או השקיית של הגינה כאשר האדמה יבשה, סגירת כיסוי גג לכביסה עם זיהוי גשם על ידי סנסור מים, משלוח MMS במקרה של זיהוי תנועה בגינה בשעות בלתי צפויות, למשל על ידי גילוי תנועה בווידאו וכן אפשרות של הפצת הווידאו והאודיו בבית, כמו על ידי מזרים מדיה, כולל אפשרות בקרה ממסכי מגע או שלטים.
המערכת מאפשרת לבצע פעולות שגרתיות, כגון הדלקת אורות או כיבוי באופן אוטומטי וללא מגע אדם, דבר שמגביר את נוחות השימוש באמצעים אלה בבית. המשתמשים יכולים לתזמן פעולה לקראת חזרתם אל הבית (לדוגמה, הפעלה וכיבוי של מזגן או דוד חימום). רמת תחכום גבוהה יותר יכולה לעשות שימוש בזיהוי בעזרת GPS. לפעולות אלו יש פוטנציאל להשגת חיסכון באנרגיה.
טכנולוגיה

"בית חכם" היא מערכת אשר שולטת ומנהלת מגוון מערכות חשמליות. כדי לאפשר את הבקרה יש להחליף לרוב מפסק רגיל במפסק מבוקר, כלומר מערכת חשמל חכם.
למערכת יכולות להיות דרגות אוטונומיה שונות: עצמאות יחסית (לדוגמה, השקיה ללא מעורבות המפעיל, בהתאם לתנאי תאורה, טמפרטורה וגשם) או שליטה ישירה של המשתמש (שבה שום פעולה ללא תתרחש ללא הפעלה ישירה של המשתמש). שליטת המערכת במכשור יכולה להעשות ברמות שונות של תחכום: שליטה ישירה של המשתמשים (באמצעות שלט ראשי או פנל ייעודי, מחשב או מכשיר נייד כגון סמארטפון או טאבלט) או בקרה עם לוגיקה והגדרת תרחישים למכשירי חשמל בבית על פי לוגיקה. בהתאם ליישום, הלוגיקה יכולה להיות מוגדרת באמצעות תוכנה עם אופציות נתונות או שהמשתמש יכול להרחיבה כרצונו באמצעות קוד פתוח.
מערכות הבית החכם נבדלות בהספק היציאה החשמלי שלהן. ככל שהספק היציאה גבוה יותר כך אמינות בקרי חשמל החכם טובות יותר. הדעה הרווחת שרצוי בקרים עם הספק יציאה גדול מ-2000 וואט לקבלת אמינות טובה.[דרוש מקור]
המערכת לרוב אינה אוטומטית לחלוטין וגם המכשירים המחוברים אליה נדרשים להתאמה מסוימת לקונספט זה - כך למשל מערכת סטריאו, שלאחר הפסקת חשמל לא תידלק מעצמה, לא תוכל להשתלב במערכת בית חכם, זאת מכיוון שלאחר שהמפסק המבוקר ינתק אותה מהחשמל לא ניתן יהיה להפעילה. מנגד, אם ניתן להפעילה באמצעות שלט אינפרא אדום, אפשר יהיה לשלב אותה באמצעות הצמדת בקר הפולט אותות אינפרא אדום ובדרך זו להפעילה. קל יותר לקבל דרגה גבוהה של אוטומציה ואמינות כאשר המערכות יכולות להעביר משוב על מצבן, אך הדבר אינו הכרחי.
טכנולוגיה > פרוטוקולים

ישנם מספר פרוטוקולים לצורך העברת פקודות וקבלת עדכון מצב של הבקרים, חלקם דורשים חיווט מיוחד בכל הבית ובחלקם נעשה שימוש בתשתית החשמל הקיימת, כמו X-10,‏ PLCBUS; בחלק נעשה שימוש בתקשורת אלחוטית כמו Wi-Fi,‏ ZigBee ו־Z-wave או טכנולוגיות המשלבות תקשורת קווית עם אלחוטית כמו INSTEON SwitchBee Bswitchו-HIGOAL.
בנוסף ישנו פרוטוקול חדש הקרוי Matter .
פערים וסיכונים

לא כל הפעולות ניתנות לאוטומציה מלאה ובחלקן עדיין נדרשת או רצויה מעורבות המשתמש. לדוגמה, ניתן אולי להפעיל קומקום מרחוק, אך יש לדאוג שיהיו בו מים קודם לכן. ניתן לתזמן את הפעלת מכונת הכביסה לשעה מסוימת, אך המשתמש עדיין צריך להגדיר את הפרמטרים ולמלא את החומרים והכביסה. ניתן להגדיר לתנור מתאר פעולה מסוים (20 דקות ב-180 מעלות צלזיוס, שעה ב-150 מעלות) אך עדיין נדרשת מעורבות מסוימת של המשתמש.
ישנם גם סיכונים בחיבור הבית למערכת בקרה ממוחשבת. אם המערכת מחוברת לאינטרנט בצורה כלשהי, היא חשופה לאיום סייבר שיאפשר להשתמש בה לרעה. תאורטית, האקר עשוי לפתוח ברז גז בישול שהותאם לבקרה ממוחשבת ולגרום לפיצוץ הבית, או לגרום להצפתו בעזרת ברז המחובר למערכת ויצירת קצר חשמלי שיוביל לשריפה.
בתרבות

עלילת סדרת הטלוויזיה "קסנדרה" מבית נטפליקס, שעלתה לשידור ב־2015, נסובה סביב בית חכם, אך לוקחת את הרעיון קדימה לתחום המדע הבדיוני.
ראו גם

מערכת בקרה
האינטרנט של הדברים
פעמון דלת חכם, המכיל מצלמת אינטרנט
חיווט פנל חכם, בית חכם
יוחנן בן-יעקב

| --- | --- |

 לידה:  8 בדצמבר 1945 (בן 79) ד' בטבת ה'תש"ו
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  כפר עציון 
 
יוחנן בן-יעקב (נולד בד' בטבת ה'תש"ו, 8 בדצמבר 1945) הוא איש חינוך ופעיל ציבור בציונות הדתית, איש הגות וחוקר ארץ ישראל, ובמיוחד גוש עציון. חיבר ספרים על גוש עציון, השומר הדתי ומחלקת הל"ה.
ביוגרפיה

בן-יעקב נולד בכפר עציון, בנם של סימה ויעקב קלפהולץ. אביו ודודו נפלו בשנת 1948 בקרבות על הגנת גוש עציון (דודו, שלמה, היה מחללי שיירת העשרה. אביו, יעקב, נפל בקרב האחרון בכפר עציון, ביום ד' באייר תש"ח, 13 במאי 1948). בעקבות זאת שינה את שם משפחתו, מקלפהולץ לבן יעקב, על שם אביו.
הוא נמנה עם הגרעין שהקים את קיבוץ עלומים. במלחמת ששת הימים לחם באזור קיבוצו, שהיה קרוב לחזית הקרבות ברצועת עזה. יום למחרת המלחמה שב לסייר בחורבות כפר עציון. נמנה עם קבוצת ילידי כפר עציון, ובהם חנן פורת, שיישבה מחדש את המקום. פורת צידד בעלייה מיידית על הקרקע עוד לפני קבלת אישורים חוקיים מהמדינה, אך בן יעקב דגל בשיבה לכפר עציון והקמת הקיבוץ מחדש באישור הממשלה. כמו כן, סבר פורת כי יש להקים בכפר עציון המתחדש יישוב קהילתי, אך בן יעקב דרש לשוב ולהקים במקום מסגרת של קיבוץ דתי. שתי עמדותיו של בן יעקב התקבלו. בן יעקב הצטרף לכפר עציון בערב ראש השנה תשכ"ח (ספטמבר 1967), אך במקביל המשיך לרכז את ענף הלול בקיבוץ עלומים.
בן-יעקב כיהן כמזכ"ל בני עקיבא בשנים 1982–1988 והיה גם יושב ראש מועצת תנועות הנוער בישראל. בשנת 1990 מונה בידי שר החינוך זבולון המר ליועץ השר והקים את "הרשות לקליטת עלייה" במשרד החינוך, במסגרתה היה שותף מרכזי לייסוד מערך חינוך יהודי ציוני בברית המועצות, היא תוכניות: חפציב"ה (חינוך פורמלי ציוני יהודי בברית המועצות). כמו כן יזם את תוכנית נעל"ה (נוער עולה לפני הורים). עם מינויה של שולמית אלוני לשרת החינוך יצא בשליחות חינוכית של הסוכנות היהודית לברית המועצות (לשעבר) וכן שימש כמנכ"ל מייסד של ארגון שלהב"ת (שירות לאומי התנדבותי לבנות), שהיה לימים בת עמי. בשנת 1996 חזר בן יעקב לתפקיד ראש מטה חפציב"ה במשרד החינוך ושימש בו עד יציאתו לגמלאות בסוף שנת 2012. כמו כן, בשנים 1996–2012 היה ממונה על תוכנית חדשה שהקים במשרד החינוך – המכינות הקדם צבאיות. בן יעקב גם ריכז מספר ועדות בדיקה מטעם המשרד. במשך השנים הדריך עשרות קבוצות של תלמידים ישראלים בסיורים במזרח אירופה, בעיקר בפולין.
ביום העצמאות 1986 נמנה עם מדליקי המשואות, בזכות "תרומתו הייחודית לדמוקרטיה הישראלית".
בן-יעקב הוא ממייסדי בית ספר שדה כפר עציון ומפעיליו המרכזיים. במסגרתו היה חבר בצוות תחקיר פרשת הל"ה שהוביל יהושע כהן בסוף שנות ה-60. במשך שנים רבות הוא עוסק בחקר פרשת גוש עציון ופרסם ספרים, חוברות ומאמרים רבים בנושא. למד לתואר ראשון באוניברסיטה הפתוחה, לתואר שני בשלוחת הטורו קולג' בירושלים ואת עבודת הדוקטור שלו כתב במסגרת המחלקה לתולדות עם ישראל באוניברסיטת בר-אילן. בנושא: תנועת הנוער הציונית-דתית בפולין – השומר הדתי, תר"פ–תרצ"ט (1939–1920). סיפרו "התחיות" המספר את סיפורה של תנועת הנוער השומר הדתי בפולין, בפורמט אלבומי, ראה אור בהוצאת בית ספר שדה כפר עציון, תשפ"א, 2021. באחרונה ראה אור ספרו, "אנשי סלע – גוש עציון | הר, שדה, בית", שמספר את סיפורו של גוש עציון לתולדותיו.
חיים אישיים

נשוי לחנה ואב לשישה. חבר קיבוץ כפר עציון, ובעבר שימש יו"ר הנהלת הקיבוץ, יו"ר ראשון של אגודת המתיישבים בכפר עציון – "קבוצת אברהם", והיה חבר במוסדות תנועת הקיבוץ הדתי.
ספריו

בעקבות הל"ה, תשל"ט, 1979
גוש עציון: "בר מצווה לחידוש היישוב", אלון שבות: יד שפירא, תשמ"א, 1981
גוש עציון: חמישים שנות מאבק ויצירה, אלון שבות: יד שפירא, תשמ"ג, 1983
לקט מקורות למשנת תורה ועבודה, תשמ"ג, 1983
חביב אדם שנברא בצלם: לקט מקורות ומאמרים לברור היחס לנוכרי ומעמדו בארץ, הנהלה ארצית של תנועת בני עקיבא; משרד החינוך והתרבות, אגף הנוער, תשמ"ה, 1985
יריחו: לקט מקורות, תשמ"ה, 1985
הגפן והגת: מקורות וריאליה, בית ספר שדה כפר עציון, תשמ"ח, 1988
פרשת הל"ה: מורשת גוש עציון, בית ספר שדה כפר עציון, תשנ"ג, 1993
אהבת נוף וזיקת מולדת, לקט קטעי מקרא ועיון למדריך ולמסייר בארץ ישראל, בית ספר שדה כפר עציון, תשנ"ד, 1994
גוש עציון לתולדותיו, בית ספר שדה כפר עציון, תשנ"ט, 1999
מחלקת ההר: פרשת הל"ה, תשס"ח, 2008
השומר הדתי – תנועת הנוער הציונית-דתית בפולין, תר"פ–תרצ"ט, 1939–1920, המחלקה לתולדות ישראל, אונב' בר-אילן, חשוון תשע"ח, אוקטובר 2017
התחיות – סיפורה של תנועת השומר הדתי בפולין, (עורכת חנה עמית), בית ספר שדה כפר עציון, תשפ"א, 2021
אנשי סלע – גוש עציון | הר, שדה, בית, בית ספר שדה כפר עציון, (עורכת חנה עמית), 2023
ממאמריו

ערכי הציונות הדתית – סדרת שיעורים, ד"ר יוחנן בן יעקב, באתר נאמני תורה ועבודה
תורה ועבודה בימינו (אורכב 03.03.2016 בארכיון Wayback Machine), "זרעים"
קץ לקטר עת להסתער, "תורה ועבודה"
"הערפל חותר תחת היסודות" – לבירור רעיונות היסוד הגלומים במשנת תורה-ועבודה, "זכור דבר לעבדך", ירושלים, תשס"ז
שתי עמדות מוצא מכוננות חיי תורה-ועבודה, "עת לחֶננה" ירושלים, תשע"ד
המקורות הרוחניים והתנועתיים של מתיישבי כפר עציון, "עין לעציון", ספריית יהודה דקל, תשע"ו, 2015
"וחי אחיך עמך" – ערבות הדדית או הפרטה, "להיות תנועה של עם", בני עקיבא, ירושלים, תשס"ט
"ועלינו המלאכה לגמור" – קווים למשנתו של הרב ישעיהו שפירא (האדמו"ר החלוץ), "סיני", מוסד הרב קוק, ירושלים, אב–אלול תשנ"ו
כיצד הסתיים הקרב האחרון בכפר עציון?, "מחקרי ארץ יהודה", בית ספר שדה כפר עציון, תשע"ז, 2017
הרב יצחק ניסנבוים, "באר מים חיים", בארות בנגב, תשע"ד, 2014
במבחן הנאמנות, "באר מים חיים", בארות בנגב, תשע"ו, 2016
הקדמה למהדורה שנייה, "שלום קרניאל – חייו ומשנתו", כפר עציון, תשע"ג
הערות שוליים

↑  יעקב קלפהולץ באתר יזכור
↑  יום העצמאות | טקס הדלקת המשואות, 1986, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 30 באפריל 1986
| בני עקיבא |
| --- | --- | --- |
| מזכ"לי תנועת בני עקיבא בישראל | מתתיהו רוטנברג • יעקב דרורי • אברהם שטרן • ליפא אהרוני • ידידיה כהן • שלמה סמסון • אמנון שפירא • יוחנן בן-יעקב • יהושע (שייע) אלטמן • אברהם ליפשיץ • אלחנן גלט • יונה גודמן • מרדכי (מוטי) יוגב • איתן מור-יוסף • הרב בני נכטיילר • דני הירשברג • יאיר שחל • יגאל קליין |  |
| מזכ"לי תנועת בני עקיבא העולמית | יוסקה שפירא • אברהם דובדבני • יצחק שטיגליץ • גאל גרינוולד  • זאב שוורץ  • הרב נעם פרל • רועי אביקסיס • אוהד טל  • צבי אלון • צחי מגנאג'י |  |
| מושגים | תורה ועבודה • שבט יובל • של"פ • צוותי נחשון • גרעין נח"ל • פרויקט השחר • שבט איתנים |  |
| אישים מרכזיים | יחיאל אליאש • הרב משה צבי נריה • הרב חיים דרוקמן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307107505171  GND: 136669980  ISNI: 0000 0000 7852 768X  LCCN: n79076357  VIAF: 3752639   WorldCat (עם VIAF): 3752639 
יוחנן בן יעקב (משמאל) בפאנל עם ג. יפית ורמי לוי
סוכרת

ערך זה עוסק בערך כללי על מחלת הסוכרת. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

הסמל הבינלאומי למחלת הסוכרת
 תחום:  diabetology 
 גורמי סיכון:  עישון בהריון 
 תסמינים:  polyuria, צימאון יתר, פוליפגיה 
 טיפול:  voglibose  אינסולין ליספרו  chromium picolinate  מטפורמין 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/117739  article/117853 
 MeSH:  D003920
 סיווגים
 ICD-10:  E10–E14
 
אינסולין
משאבת אינסולין
סֻכֶּרֶת (בלטינית: Diabetes mellitus) היא מחלה מטבולית המתאפיינת בריכוז גבוה של גלוקוז בדם. בישראל יש יותר מחצי מיליון חולי סוכרת. סוכרת היא סיבת המוות השלישית בישראל.
ארגון הבריאות העולמי מכיר בשתי צורות עיקריות של סוכרת: סוכרת מסוג 1 (סווגה בעבר כ"סוכרת התלויה באינסולין" וכ"סוכרת נעורים") וסוכרת מסוג 2 (סווגה בעבר כ"סוכרת שאיננה תלויה באינסולין", כוללת את רוב מקרי ה"סוכרת בהיריון" וסוכרת של הגיל המבוגר).
כל צורות הסוכרת נגרמות בגלל הפרעה בייצור אינסולין או בפעולתו. בסוכרת מסוג 1, תאי בטא בלבלב לא מייצרים מספיק אינסולין. לעומת זאת, בסוכרת סוג 2 וסוכרת הריונית יש תנגודת לאינסולין: תגובה לא מספקת של תאי הגוף לאינסולין, מצב המתבטא ברגישות פחותה של התאים לאינסולין, בדרך כלל יחד עם ייצור עודף שלו.
בסוכרת נפגעת יכולת ההעברה של גלוקוז מהדם והשמירה שלו (בעיקר שמירה כגליקוגן, במאגרים הנמצאים בעיקר בכבד ובשרירים). לכן חולי סוכרת סובלים משני מצבי קצה הפוכים: מצב של עודף גלוקוז בדם (היפרגליקמיה), שנוצר לרוב מפעילות לא מספקת של אינסולין אחרי ארוחות, ומצב של מיעוט גלוקוז בדם (היפוגליקמיה) שנוצר לרוב כתוצאה מהזרקה של כמות עודפת של אינסולין, או כתוצאה מצום או מאמץ גופני מסיבי.
בישראל כ-90% מהחולים בסוכרת סובלים מסוכרת מסוג 2 וכ-10% מסוכרת מסוג 1, והיא סיבת המוות השלישית בשכיחותה (2019).
בפברואר 2021 היו בישראל 600 אלף חולי סוכרת מאובחנים. באותה שנה היה שיעור חולי הסוכרת בכלל אוכלוסיית ישראל שמעל גיל 18: 9.8%. שיעור קטיעות הגפיים היה הגבוה מבין 31 מדינות האיחוד האירופי.
היסטוריה

מחלת הסוכרת ידועה עוד מימי קדם; היא תועדה עוד מ-100 לפנה"ס ביוון העתיקה, ואובחנה כמחלה שכרוכה בהטלת שתן מוגברת וצמאון, מצב שבו "המים בגוף זורמים הַיְשֵׁר למוצא", ומכאן שמה ביוונית Diabetes, כלומר "לעבור דרך", שניתן על ידי ארטאוס מקפדוקיה. מאוחר יותר הוסף המונח mellitus שפירושו "מתוק כדבש". ואולם, הגורם לה התגלה רק בסביבות תחילת המאה העשרים.
חלקו של הלבלב במחלת הסוכרת התגלה ב-1889 על ידי יוזף פון מרינג ואוסקר מינקובסקי, שגילו שכלבים שמגופם הוסר הלבלב פיתחו את תסמיני הסוכרת, ומתו תוך זמן קצר. ב-1910 העלה סיר אדוארד אלברט שרפלי שייפר את ההשערה שהסוכרת נגרמת ממחסור בגוף של חומר כימי היפוטטי, לו הוא קרא "אינסולין".
את הטיפול באינסולין לחולי סוכרת פיתח צוות באוניברסיטת טורונטו שבקנדה, ביניהם פרדריק בנטינג, ג'ון מקלאוד, צ'ארלס בסט וג'יימס קוליפ. בנטינג ובסט חזרו על הניסוי של פון מרינג ומינקובסקי, אך הפעם טיפלו בכלבים חסרי הלבלב בעזרת אינסולין שהפיקו מאיי לנגרהנס, מתוך לבלב של כלבים בריאים.
זריקת האינסולין הראשונה ניתנה לחולה בן 14 בשם לאונרד תומפסון ב-11 בינואר 1922. החומר שבזריקה הראשונה לא היה טהור מספיק, וגרם לתגובה אלרגית, אך תוך 12 יום הצליח הצוות לייצר אינסולין טהור מספיק, והטיפול הוכתר בהצלחה.
בנטינג ומקלאוד זכו על כך בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה ב-1923. בנטינג מחה על כך שבסט לא שותף בפרס, וחלק איתו את סכום הזכייה, ואילו מקלאוד שיתף בכספי הפרס שלו את קוליפ. החוקרים לא רשמו פטנט על הטיפול, ובכך הוא הפך לנחלת העולם תוך זמן קצר.
ההבחנה בין סוכרת מסוג 1 לסוכרת מסוג 2 נעשתה על ידי הרולד הימסוורת ב-1935.
יום הסוכרת הבינלאומי מצוין ב-14 בנובמבר, יום הולדתו של פרדריק בנטינג.
אפידמיולוגיה

הסוכרת היא בין המחלות הנפוצות בעולם, ושיעור התחלואה בה נמצא בעלייה מתמדת. ב-2021 היו בישראל כ-548,000 בני 18 ומעלה שאובחנו עם סוכרת, ושיעור הימצאות המחלה בגילים אלה היה 9.8%. עליהם נוספו כ-3,300 ילדים ובני נוער לוקי סוכרת ששיעורם היה 0.13% בגילים 2–17. נתונים אלה מתייחסים לחולים מאובחנים בלבד, ולפי הערכות חולים רבים אינם מאובחנים.
ב-2018 מחלת הסוכרת הייתה הסיבה השלישית בשכיחותה לתמותה בישראל, בעוד שב-15 מדינות האיחוד האירופי היא הייתה התשיעית בשכיחותה, ובקנדה ובארה”ב (שבה שיעור התחלואה גבוה מבישראל) היא דורגה שמינית.
המחלה מגדילה את הסיכון להתקף לב ולשבָץ, לכשל כלייתי, לעיוורון ולכיבים שבעקבותיהם עלולה להידרש קטיעת גפיים תחתונים. בנייר עמדה של ההסתדרות הרפואית בישראל ממאי 2016 צוין כי בישראל מתבצעות כ-1,400 קטיעות גפיים מדי שנה, יותר מ-80% (כלומר יותר מ-1,120) מהן בקרב חולי סוכרת. אחד הנתונים שבהם נעשה שימוש בדיון על שכיחות מחלת הסוכרת בישראל הוא מיקומה היחסי של ישראל מול מדינות אחרות בשיעור הקטיעות. שיעור הקטיעות בקרב חולי סוכרת בישראל ב-2019 היה 17.6 לכל 100,000 נפש באוכלוסייה (כלומר כ-1,600 קטיעות), השיעור הגבוה ביותר בקרב 31 מדינות החברות ב־OECD.
כ-10% מהחולים במחלה סובלים מסוכרת מסוג 1, הדורשת טיפול באמצעות אינסולין וכ-90% מסוכרת סוג 2, המטופלת באמצעים שונים לפי הצורך (תזונה, ספורט, תרופות ואינסולין). סוכרת סוג 1 מופיעה לרוב לפני גיל 30 בעוד שכיחות הסוכרת סוג 2 עולה עם הגיל וכ-15% מבני 70+ לוקים בה.
על פי ארגון הבריאות העולמי, ב-2015 היו בעולם כ-422 מיליון (8.5% מהעולם) חולי סוכרת, ונכון ל-2012 מיליון וחצי בני אדם בעולם מתים מדי שנה ממחלות המיוחסות ישירות לסכרת. הארגון מעריך כי משנה זו ועד 2030 יוכפל מספר מקרי המוות.
נכון ל־2013, מדינות עם שיעור חולים גבוה מכלל האוכלוסייה (גדול מ-12%) מתרכזות באוקיאניה, (דוגמת מיקרונזיה ואיי מרשל, בהם שיעור החולים עומד על כ-35%) ובאזור המזרח התיכון (דוגמת ערב הסעודית, קטר וכווית, בהן אחוז החולים גבוה מ־23%). גם בתחומי הרשות הפלסטינית, בלבנון, במצרים ובטורקיה שיעור החולים גבוה. מבחינה כמותית בארצות הברית, בסין ובהודו ישנם מעל 20 מיליון חולים, בכל אחת מהן. שכיחות גבוהה של סוכרת מסוג 1 מופיעה במדינות סקנדינביה, אנגליה, קנדה וערב הסעודית. בסוכרת מסוג 2 קיים מרכיב גנטי חזק, וקבוצות אתניות כמו השחורים או ההיספנים מועדים ללקות בה, בין פי שניים עד פי שלושה מאשר הלבנים. בישראל, השכיחות הגבוהה ביותר של סוכרת מסוג 1 קיימת בקרב יוצאי תימן.
בקרב אוכלוסיית ערביי ישראל יש שיעור כמעט כפול של סוכרת מסוג 2 בהשוואה לאוכלוסייה היהודית. נתון זה מוסבר בחלקו בשכיחות גבוהה יותר של עודף משקל בקרב ערביי ישראל, ובנוהגים תרבותיים המביאים לצריכה גבוהה של פחמימות, לצד מיעוט פעילות גופנית.
נכון לראשית המאה ה-21, סוכרת היא מהמחלות היקרות ביותר, הגובה משאבים גדולים ממערכות הבריאות ברחבי העולם. בישראל ההערכה היא שמדובר בעלות שנתית כוללת של כ-10 מיליארד שקל ועלות ממוצעת של כ-10,613 ש"ח לחולה.
בארצות הברית מוערכת עלות הסוכרת בכ-245 מיליארד דולר, מתוכם כ-176 מיליארד בעלות רפואית ישירה.
הסדרת הגלוקוז בדם ואינסולין

אינסולין הוא הורמון המופרש מתאי בטא באיי לנגרהנס שבלבלב, אל מחזור הדם. לאינסולין כמה תפקידים בגוף, כמו עידוד תאים לחלוקה, ולהתמיינות תאים. בהקשר לסוכרת יש לאינסולין תפקיד מרכזי: השליטה ברמת "חומרי המזון" בדם. ריכוז חומרי המזון בדם, כמו סוכר, שומנים וגופי קטון (חומרי מזון הנוצרים מפירוק לא מלא של שומנים, בעיקר במצבים של חוסר חמור בגלוקוז בתאים) נשלט על ידי האינסולין בשתי דרכים עיקריות:
הראשונה היא בכבד. האינסולין מעכב את ייצור הסוכר בכבד מחומרי מוצא, ופירוק גליקוגן (רב-סוכר שמשמש חומר תשמורת עיקרי לאנרגיה בגוף האנושי) ומעודד את ייצור הגליקוגן מגלוקוז.
השנייה היא בתאי השומן והשריר. בתאים אלה אינסולין מעודד את הכנסת הגלוקוז לתוך התאים על ידי הגדלת כמות הנשאים שמעבירים גלוקוז על קרומי התאים ובכך מאפשר הכנסת יותר גלוקוז לתוך התאים ומקטין את כמותו בדם. בנוסף, בתאים אלה אינסולין מעודד את ייצור השומן ומעכב את פירוקו.
אינסולין הוא ההורמון המרכזי המשפיע על איזון רמת הגלוקוז בדם, אך אינו היחיד; הורמונים נוספים משפיעים על רמות הגלוקוז בדם בדרכים שונות, ואף משפיעים על רמת האפקטיביות של האינסולין. בין ההורמונים הנוספים ניתן לציין את הורמוני הדחק (סטרס), כגון אדרנלין וקורטיזול, שפעולתם מביאה לעליה בתנגודת לאינסולין, הורמונים נוספים המופרשים מהלבלב כגון סומטוסטטין ואמלין (אנ'), הורמונים המיוצרים בבלוטת התריס וכן הורמוני גדילה שונים. ריבוי ההורמונים וההשפעות ההדדיות שלהם הוא חלק מרכזי בקושי להגיע לאיזון אצל חולי סוכרת, ודרך הפעולה של חלק מהמנגנונים האחראים על כך טרם הובהר לחלוטין [דרוש מקור].
סוגי סוכרת

אומנם כל סוגי הסוכרת מקורם בשיבוש בתפקוד ההורמון אינסולין או בהיעדרו ובעקבות כך קושי באיזון רמות הגלוקוז בדם, אולם סוגי הסוכרת שונים בגורמים להם, עצימות התסמינים, ההשפעה היומיומית על חיי החולה וכן בדרכי הטיפול וההתמודדות.
סוגי סוכרת > סוכרת מסוג 1

כ-10% מחולי הסוכרת סובלים מסוג זה, שהייתה ידועה גם בשם "סוכרת נעורים" ו"סוכרת תלוית אינסולין". עיקר ההופעה היא בחולים מתחת לגיל 30 בייחוד מיד לפני גיל בית-ספר ושוב בגיל ההתבגרות. מחקרים קליניים מראים שחולים שהתגלו בגיל ההתבגרות כבעלי סוכרת מסוג 1 נשארו בעלי אותו מבנה גוף גם בבגרותם ככל הנראה מהרס תאי השומן המהיר. סוג זה מאופיין גם בהרס של תאי הבטא בלבלב האחראים על ייצור ההורמון אינסולין מסיבות שעדיין לא הובהרו לחלוטין. הרס זה, מוביל בסופו של דבר, לחוסר מוחלט באינסולין ולתלות מלאה במתן אינסולין חיצוני באמצעות זריקות תת-עוריות או משאבת אינסולין, כיום יש מכשירים מתקדמים יותר כגון חיישן המראה את רמת הסוכר, ומשאבה אלחוטית.
קיים טיפול תרופתי בבליעה לסוכרת מסוג 1 אך מחקרים קליניים הראו שכתוצאה מהן נלוות למטופל תופעות לוואי כגון: מצבי רוח קיצוניים, תשישות או לחלופין יתר כוח פיזי מעל הממוצע (אם כי לזמן מוגבל), דיכאון, ירידה בחשק המיני ושינויים בפיגמנט העור.
תופעות הלוואי אינן זהות ולכן רק בדיקה ספציפית יכולה לזהות את התגלות המחלה.
נוהגים לחלק את הסוכרת מסוג 1 לשני סוגים הנבדלים בהימצאות של הוכחות לתגובה אוטואימונית (כלומר תגובה של מערכות ההגנה של הגוף כנגד עצמו): בסוג A1 ישנן הוכחות בדמות נוגדנים כנגד מרכיבים של תאי הבטא בעוד שבסוג B1 חסרות הוכחות אלה. סוג B1 נדיר יותר וקיים בעיקר אצל איטלקים, היספנים ואפרו-אמריקאים.
הסיבה שבגללה תוקפים תאי T (תאי דם לבנים) את תאי הבטא והורסים אותם אינה ברורה ולכן לא ניתן למנוע את התפתחות המחלה. עם זאת, כיום ניתן לאזן את המחלה תחת ביקורת רפואית קבועה. אי לכך, סוכרת מסוג 1 היא מחלה כרונית ללא מרפא, והטיפול בה דורש מעקב יומיומי רציף של החולה אחר רמת הגלוקוז בדם באמצעות מד-סוכר (גלוקומטר), והכנסת אינסולין לגוף.
| תכונה | סוכרת מסוג 1 | סוכרת מסוג 2 |
| --- | --- | --- |
| דרך הופעה | מהירה | הדרגתית |
| גיל גילוי | לרוב ילדים | לרוב מבוגרים |
| מבנה גוף | רגיל או רזה | לרוב שמן |
| חמצת קטוטית | נפוץ | נדיר |
| נוגדנים אוטואימונים | נפוץ | נדיר |
| ייצור אינסולין עצמי | נמוך או ללא | רגיל, מופחת או מופרז |
| סיכוי הופעה אצל תאום-זהה | 50% | 90% |
| כמות מהחולים | כ-10% | כ-90% |
סוגי סוכרת > "ירח דבש"

התגלות המחלה מתרחשת בדרך כלל באופן סוער, כאשר רמת התפקוד של תאי הבטא בלבלב מגיעים לרמה של כ-20% וחלק מהחולים מאובחנים במצב של חמצת קטוטית. לאחר אבחון המחלה והתחלת הטיפול, מתקיימת אצל חלק מהחולים תקופה ממושכת (חודשים עד שנים) בה קיים ייצור אינסולין עצמאי מסוים במקביל לקבלת אינסולין ממקור חיצוני, תקופה זאת מוכרת בשם "ירח דבש" והיא מסתיימת עם הרס תאי הבטא האחרונים והפסקת ייצור האינסולין בלבלב כליל.
ההשערה המקובלת בעולם המדעי היא ש"ירח דבש" מתרחש בעקבות שיפור זמני בתפקוד הלבלב, כך שמייצר מספיק אינסולין כדי לשמור על רמות סוכר תקינות. הטיפול באינסולין גורם להפחתה משמעותית על העומס על תאי הבטא בלבלב, לאחר תקופה ארוכה בה עבדו באופן מאומץ, לכן הם מתאוששים ומפרישים יותר אינסולין.
השערה נוספת היא שאיזון רמות הסוכר בטיפול בסוכרת מצמצם את הנזק הנגרם לתאי הבטא כאשר יש רמות סוכר גבוהות, והם יכולים לתפקד יותר ביעילות.
סוגי סוכרת > סוכרת מסוג 2

כ-90% מחולי הסוכרת סובלים מסוכרת סוג 2 (לשעבר נקראה סוכרת מבוגרים וגם סוכרת שאינה תלויה באינסולין ולעיתים נקראת גם סוכרס). סוג זה פוגע בעיקר במבוגרים מעל גיל 30 ושכיחותו עולה עם הגיל, אך לעיתים פוגע גם במתבגרים, בעיקר אלה הסובלים מהשמנת יתר או מחלת כבד-שומני. המחלה מופיעה באיטיות ומתגלה לעיתים קרובות בבדיקת דם מקרית. סוג זה של סוכרת הוא בעל מרכיב גנטי חזק, אך למאפייני אורח חיים יש השפעה מכריעה על התפתחות ומהלך המחלה. תזונה עשירה בפחמימות היא כנראה גורם עיקרי להתפתחות סוכרת מסוג 2. מקובל לראות בסוכרת סוג 2 כמחלה כרונית מתקדמת, בה החולים נדרשים ליותר ויותר טיפול עם חלוף השנים, אך ייתכן שהיא מחלה הפיכה בחלק משמעותי מהחולים בה, למשל באמצעות מעבר לתזונה דלת פחמימות או דלת קלוריות.
עם התקדמות המחלה נראה בדרך-כלל גם הרס של תאי הבטא בלבלב שמתרחש, ככל הנראה, מפעילות יתר של הלבלב לאורך זמן או מנזק ישיר לתאי הבטא עקב רמות הסוכר הגבוהות. בשלב זה יכולה להפוך הסוכרת לחמורה יותר ובעלת מאפיינים דומים לסוכרת מסוג 1.
סוגי סוכרת > סוכרת הריונית

במהלך ההיריון המבנה ההורמונלי של האישה עובר שינויים נרחבים. שינויים שכאלה, בכל מצב מלבד היריון, היו גורמים תסמינים קשים מאוד לסובל מהם. גוף האישה מתמודד עם מצב זה באמצעות שורה של תגובות הסתגלות המאפשרות לעבור את ההריון עם מינימום הפרעות הורמונליות. למרות זאת, השינויים מרחיקי הלכת מהווים עומס אדיר על מערכת האינסולין. לצד תצרוכת סוכר מוגברת והשמנה, מופרשים לדם האישה הורמונים רבים המתנגדים לאינסולין (כגון קורטיזול). מסיבה זו, היריון חושף בעיות קודמות שעד כה היו חסרות משמעות. לדוגמה, תנגודת אינסולין קלה, שעד כה הייתה תת-קלינית, הופכת לסוכרת לכל דבר עם העומס הנוסף שמוטל על תאי הבטא בהיריון. 3% מהנשים יפתחו סוכרת עם הכניסה להיריון, מתוכן 40-60% יפתחו סוכרת סוג 2 בהמשך חייהן[דרוש מקור].
סוגי סוכרת > סוכרת סמויה

סוכרת סמויה מהווה שלב מעבר מאדם בריא לאדם חולה סוכרת. סוכרת סמויה או גבולית (IGT) הוא מצב שבו יש לאדם יכולת תקינה לייצור אינסולין בשגרה, אך קיימת אצלו מגבלה לייצר כמות גדולה של אינסולין במהירות מספקת, ולכן בדיקת סוכרת רגילה לא תגלה ערכים יוצאי דופן ברמת הסוכר שבדם. על פי הסטטיסטיקות, אצל כשליש מחולי הסוכרת הסמויה היא תהפוך לסוכרת גלויה בתוך עשר שנים, שליש ימשיך במצבו, ושליש יבריא ממנה. כדי לאבחן סוכרת סמויה מבצעים העלאה חדה של רמת הגלוקוז בדם ובחינת הזמן שלוקח לרמת הגלוקוז בדם לרדת חזרה לרמה נורמלית. בדיקה זו קרויה העמסת סוכר.
חלק מהסובלים מסוכרת סמויה סובלים גם ממצב של רמת גלוקוז תקינה בדם, אבל רמה גבוהה של אינסולין בדם. מצב זה קרוי היפראינסולינמיה ומחקרים מראים שהוא מעיד על תנגודת אינסולין מתפתחת וסבירות גבוהה לפתח סוכרת. רמת האינסולין בדם לרוב אינה נמדדת בבדיקות דם רגילות.
סוגי סוכרת > סוגים נוספים של סוכרת

קטגוריה זו כוללת בתוכה מיני סוגי סוכרת שלא נופלים בקטגוריות האחרות. דוגמאות אחדות:
Maturity Onset Diabetes Of the Young (‏MODY)
Latent Autoimmune Diabetes in Adults (‏LADA)
פגמים בקולטן לאינסולין
סוכרת בעקבות זיהום
סוכרת נאונטלית
סוכרת נדירה המופיע אצל ילודים במהלך החודש הראשון לאחר הלידה.