stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הורטדן

הורטדן (באזרית: Xortdan; בטורקית: Hortlak; בטובאנית: Хортан) הוא יצור מיתולוגי על-טבעי, הנפוץ בפולקלור העמים הטורקים, ובעיקר במיתולוגיה הטורקית והמיתולוגיה האזרית.
ההורטדן הוא נשמתו הטרודה של מת העולה מן הקבר. חלקם מההורטדנים מתלבשים בדמות אדם, ויש להם מגוון תכונות מיוחדות, כגון שינוי מראה למראה של בעל חיים, היעלמות מהעין והנטיה להרוג את קרבנותיהם באמצעות ניקוז דמם.
הם ידועים גם בשם "הערפדים בני האלמוות".
אטימולוגיה

משמעות השם "הורטדן" או "הורטלאק" מגיע מפועל בטורקית שמשמעותו "לצאת", ובעיקר "לצאת מן הקבר".
היסטוריה

בראשית המיתולוגיה האזרית ההורטדן תואר כייצוג של רוח רעה, רוחם של המתים.
במשך הדורות איבדה האגדה את מהותה המקורית, וההורטדנים הפכו בפי העם לערפדים צמאי-דם.
בהורטדנים נתקלים באגדות רבות המבססות נרטיבים בנושאי אימה ופנטזיה, כשהם מתוארים כגופות חסרות-דעת הרעבות לבשר אדם.
סוגי הורטדנים

הורטלאק - יצור דמוי זומבי מהמיתולוגיה הטורקית.
הורטן - פולטרגייסט, יצור דמוי רוח רפאים.
במיתולוגיה האזרית תכונותיו של ההורטדן דומות יותר לשל ערפד.
הערות שוליים

↑  xortdan nədir, xortdan haqqinda, xortdan mənası - Haqqinda.net, web.archive.org, ‏2013-10-21
↑  Türk Mitolojisi Ansiklopedik Sözlük, Celal Beydili, Yurt Yayınevi (עמוד 243)
ערך זה הוא קצרמרבנושא מיתולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
היפסלוזאורוס

| היפסלוזאורוס |
| --- | --- |
 
תקופה
קרטיקון עליון, 70 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
סוג:: היפסלוזאורוס
מינים
 Hypselosaurus priscus
שם מדעי
 Hypselosaurus

היפסלוזאורוס (שם מדעי: Hypselosaurus; מיוונית: "הלטאה הכי גבוהה") הוא סוג של דינוזאור זאורופוד גדול מקבוצת הטיטאנוזאורים אשר חי באירופה במשך הקרטיקון העליון שלפני 70 מיליון שנה. המאובנים שלו נמצאו בדרום צרפת ב-1846 לצד דינוזאורים שונים כמו הפירורפטור, הוארירפטור והרבדודון. מהמאובנים נמצאו שרידי חוליות זנב וגם מאובנים של ביצים גדולות שכנראה השתייכו לדינוזאור.
מאפיינים

דינוזאור זה היה קרוב לסלטזאורוס מדרום אמריקה והיה גבוה מאוד, מה שנתן לו את שמו (עם זאת הוא לא היה הכי גבוה, הזאוריפוסידון היה גבוה הרבה יותר). הוא הגיע לאורך 15 מטר, אם כי כיום סוברים שהגיע רק לאורך 12 מטר. משקלו הגיע ל-7.3-14.5 טונות, די קטן ביחס לקבוצתו. מדדים אלה משוערים ביחס לאורך עצם הירך שלו שנמצאה באורך 80 ס"מ. שאר השלד לא השתמר במאובנים.
זאורופוד זה היה מהגדולים שבזאורופודים של אירופה הקרטיקונית והוא ניזון מצמרות העצים באמצעות צווארו הארוך.
דררה ארוכת-זנב

| דררה ארוכת-זנב |
| --- | --- |
 דררה ארוכת-זנב
מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: תוכאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: דרראים
סוג:: דררה
מין:: דררה ארוכת-זנב
שם מדעי
 Psittacula longicauda ‏בודארט, 1783

דררה ארוכת-זנב (שם מדעי: Psittacula longicauda) היא מין של תוכי מהסוג דררה, החיה באיי אנדמן וניקובר, חצי האי המלאי, סומטרה ובורנאו. היא תוארה בידי חוקר הטבע הצרפתי ז'ורז'-לואי לקלר דה בופון ב-1783.
מאפיינים

אורך הזכר 41 סנטימטרים והוא בעל זנב ארוך בצבע כחול שמהווה יותר ממחצית אורכו, סנטר שחור, לחיים אדומות-ורדות וגוף ירוק. לעומת זאת הנקבה קצרה יותר ואורכה 25 סנטימטרים והיא חסרת סנטר שחור. זנבה קצר יותר מהזנב של הזכר. הדררה חיה במגוון רחב של בתי גידול כמו ביצות, יערות גשם, מטעי דקל השמן, בין עצי קוקוס, בגנים ציבוריים ובפארקים עד לגובה 300 מטר. הדררה היא ציפור חברתית המתקשרת עם בני מינה וניזונה בעיקר מפירות. עונת הרבייה של הפרטים בחצי האי המלאי היא מדצמבר עד פברואר בעוד הפרטים של איי אנדמן וניקובר מתרבים מפברואר עד מרץ. הנקבה מטילה 2–4 ביצים ודוגרת עליהם 24 יום. האפרוחים עוזבים את הקן כשהם בני 7 שבועות. הדררה נמצאת במצב שימור פגיע עקב כריתת יערות וסחר לא חוקי בתוכיים.
הערות שוליים

↑  דררה ארוכת-זנב באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  דררה ארוכת-זנב במילון בעלי חיים: נכר (תשל"ב), 1972, באתר האקדמיה ללשון העברית
היגיינת הפה
הערות שוליים

↑  Hamilton Taddei Bellini, Pål Arneberg, Frithjof R. Von Der Fehr, Oral hygiene and caries, Acta Odontologica Scandinavica 39, 1981-01-01, עמ' 257–265 doi: 10.3109/00016358109162287
↑  Valenzuela, M. J., Waterhouse, B., Aggarwal, V. R., Bloor, K., & Doran, T., Validate User, academic.oup.com, ‏2021
↑  M Seminario-Amez, J Lopez-Lopez, A Estrugo-Devesa, R Ayuso-Montero, E Jane-Salas, Probiotics and oral health: A systematic review, Medicina Oral Patología Oral y Cirugia Bucal, 2017, עמ' 0–0 doi: 10.4317/medoral.21494
↑  Shariq Najeeb, Muhammad Zafar, Zohaib Khurshid, Sana Zohaib, Khalid Almas, The Role of Nutrition in Periodontal Health: An Update, Nutrients 8, 2016-08-30, עמ' 530 doi: 10.3390/nu8090530
↑  Xue Jiang*, Xiaoge Jiang*, Yan Wang#, Ruijie Huang#, [http://dx.doi.org/10.18332/tid/106117 Correlation between tobacco smoking and dental caries: A
systematic review and meta-analysis], Tobacco Induced Diseases 17, 2019-04-19 doi: 10.18332/tid/106117
↑  Giovanni E. Salvi, Christoph A. Ramseier, Efficacy of patient‐administered mechanical and/or chemical plaque control protocols in the management of peri‐implant mucositis. A systematic review, Journal of Clinical Periodontology 42, 2015-04 doi: 10.1111/jcpe.12321
↑  A Glimpse Into Wearable Tech For Oral Health, FasterCapital
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548298705171  BnF: cb11944105n (data)  GND: 4067327-3  LCCN: sh85087992  NKC: ph135094
דרגה (תורת הגרפים)

ערך זה עוסק בדרגה בהקשר של תורת הגרפים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
גרף לא מכוון בו מצוינות דרגות הקודקודים
בתורת הגרפים, דרגה של צומת מתארת את מספר הקשתות המקושרות לצומת מסוים. זהו המידע הבסיסי ביותר שאפשר למסור על צומת בגרף, משום שהוא מתאר את תמונת העולם המקומית של הקודקודים שלו. דרגה של צומת  \,v מסומנת כ־ \,\deg(v).
גרף שדרגות כל הצמתים בו שוות ל- k נקרא גרף  k-רגולרי, ונהוג לומר שדרגתו של הגרף היא  k.
גרפים בלתי-מכוונים

בגרף בלתי מכוון, הדרגה של צומת היא מספר הקשתות היוצאות ממנו. במקרה כזה, לולאה נספרת כשתי קשתות, כפי שרואה אותה מעגל קטן סביב הצומת. מכאן נובע, כי דרגת צומת אשר בו קיימת לולאה הנה  2.
הדרגות של הצמתים בגרף משמאל מתוארות בטבלה הבאה:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| צומת | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| דרגה | 2 | 3 | 2 | 3 | 3 | 1 |
גרפים מכוונים

בגרפים מכוונים, לכל קשת יש שני קצוות שונים: ה"ראש" (המסומן על ידי ראש החץ), וה"זנב" (ממנו יוצאת הקשת). לצורך חישוב דרגה של צומת, כל סוג של קצה נספר בנפרד.
גרפים מכוונים > דרגת כניסה

דרגת הכניסה (אנגלית: indegree) של צומת היא סך הקשתות אשר הקצה שלהן המשויך לצומת הוא מסוג "ראש" (כמה קשתות נכנסות לצומת).
דרגת הכניסה מסומנת ב־  \,\deg ^{+}(v) .
גרפים מכוונים > דרגת יציאה

דרגת היציאה (אנגלית: outdegree) של צומת היא סך הקשתות אשר הקצה שלהן המשויך לצומת הוא מסוג "זנב" (כמה קשתות יוצאות מהצומת).
דרגת היציאה מסומנת ב -  \,\deg ^{-}(v) .
גרפים מכוונים > דוגמה

דרגות הכניסה והיציאה של הצמתים בגרף משמאל מתוארות בטבלה הבאה:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| צומת | 1 | 2 | 3 | 4 |
| דרגת כניסה | 0 | 2 | 2 | 1 |
| דרגת יציאה | 2 | 0 | 2 | 1 |
ערכי דרגה מיוחדים

אם לצומת יש דרגה 0, הוא נקרא צומת מבודד.
אם לצומת יש דרגה 1, הוא נקרא עלה. בכל עץ לא טריוויאלי יש לפחות שני עלים.
אם לצומת  \,v מתקיים  \,\deg ^{+}(v)=0, הצומת נקרא מקור. זאת מאחר שהוא מהווה מקור לכל הקשתות העוברות דרכו.
אם לצומת  \,v מתקיים  \,\deg ^{-}(v)=0, הצומת נקרא בור.
הגדרה פורמלית

ניתן להגדיר פורמלית את דרגתו של צומת  \ v_{i} בגרף בלתי-מכוון ללא קשתות מקבילות  \ G=(V,E) כש־ \ V הוא אוסף הצמתים ו־ \ E הוא אוסף הקשתות, באופן הבא:
\,\deg(v_{i})=\left|\left\{v_{j}\in V:(v_{i},v_{j})\in E\right\}\right|
כלומר, הגודל של קבוצת כל הצמתים  v_{j} שקיימת קשת בינם לבין  \ v_{i}.
באופן דומה ניתן להגדיר את דרגות הכניסה והיציאה בגרף מכוון ללא קשתות מקבילות:
נוסחת סכום הדרגות קובעת שסכום הדרגות של כל הצמתים בגרף שווה ל:  \sum _{v\in V}\deg(v)=2|E|, זאת מאחר שלכל קשת יש שני קצוות, וכך היא תורמת 2 לסכום הדרגות בגרף. מסקנה מכך (למת לחיצות הידיים) היא שבכל גרף יש מספר זוגי של צמתים מדרגה אי-זוגית.
סדרת דרגות

סדרת הדרגות של גרף לא מכוון עם  n צמתים היא סדרה לא עולה של דרגות הצמתים של הגרף.
לגרפים איזומורפים יש את אותה סדרת דרגות. אבל התכונה ההפוכה לא מתקיימת, אם לשני גרפים אותה סדרת דרגות הם לא בהכרח איזומורפיים.
סדרה נקראת גרפית אם קיים גרף שהיא סדרת הדרגות שלו. בעיית סדרת הדרגות היא למצוא גרף (או את כל הגרפים) שסדרת הדרגות שלו שווה לסדרה נתונה כלשהי. קיים אפיון של הסדרות הגרפיות (אנ') המוביל לאלגוריתם החלטה בזמן פולינומי האם סדרה נתונה היא גרפית והגרף הוא גרף פשוט (אם הגרף יכול להכיל לולאות וקשתות מקבילות ניתן לבנות גרף שכזה לכל סדרה לא יורדת שסכומה זוגי, ולא ניתן לבנות גרף שכזה לכל סדרה שסכומה אי-זוגי (נובע ישירות מלמת לחיצות הידיים)).
הערות שוליים

↑  P. Erdős, T. Gallai, Graphs with prescribed degrees of vertices, Mat. Lopak 11, 1960, עמ' 264-274
| נושאים בתורת הגרפים |
| --- | --- | --- |
| הגדרות | צומת • קשת • דרגה • מסלול • מרחק |  |
| מבנים | גרף • גרף ממושקל • מעגל • גרף מקרי • היפרגרף • מולטיגרף • עץ • קומפלקס |  |
| בניות וטיפוסים | גרף משלים • גרף קיילי • גרף שלם • גרף תחרות • עץ פורש • רשת זרימה • שידוך |  |
| תכונות | גרף n-צביע • גרף דו-צדדי • גרף מישורי • גרף מרחיב • גרף רגולרי • גרף קשיר • עץ בינומי • עץ פורש מינימלי |  |
גרף בלתי-מכוון בעל 6 צמתים ו־7 קשתות
גרף מכוון בעל 4 צמתים ו־5 קשתות
גרף בלתי מכוון בו הצמתים 4, 5, 6, 7, 10, 11, ו־12 הם עלים
זוג גרפים לא איזומורפים עם אותה סדרת דרגות (3,2,2,2,2,1,1,1).
הבית באיטליה (סרט, 2020)

| --- | --- |

 בימוי:  ג'יימס ד'ארסי
 שחקנים ראשיים:  ליאם ניסן   מייקל ריצ'רדסון   ולריה ביללו  לינדזי דאנקן  מרקו קוואליה  ג'יאן מרקו טוואני  הלנה אנטוניו
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת  איטליה איטליה
 חברה מפיצה:  IFC Films  Lionsgate Films
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  23 ביולי 2020 
 משך הקרנה:  94 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט קומדיה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
הבית באיטליה (באנגלית: Made in Italy) הוא סרט קומדיה שכתב וביים ג'יימס ד'ארסי, שזהו סרט הביכורים שלו כבמאי. בסרט מככבים ליאם ניסן, מייקל ריצ'רדסון, ולריה ביללו ולינדזי דאנקן.
שחקנים ודמויות

ליאם ניסן כרוברט
מייקל ריצ'רדסון כג'ק
ולריה ביללו כנטליה
לינדזי דאנקן כקייט
מרקו קוואליה כלואיג'י
ג'יאן מרקו טוואני כמרציו
הלנה אנטוניו כרפאלה
הפקה

באוקטובר 2018 הוכרז כי ליאם ניסן ומייקל ריצ'רדסון הצטרפו לצוות הסרט, כשג'יימס ד'ארסי ביים מתוך תסריט שכתב. פיפה קרוס, סם טיפר-הייל וניקולה סרה ישמשו כמפיקים. במאי 2019 הצטרפו לינדזי דאנקן ו-ולריה ביללו לצוות שחקני הסרט. צילומי הסרט החלו באפריל 2019.
הפצה

בפברואר 2020 רכשה סרטי IFC את זכויות ההפצה האמריקאיות לסרט הוא מתוכנן לצאת לאקרנים בארצות הברית ב-7 באוגוסט 2020.
הערות שוליים

↑  McNary, Dave (29 באוקטובר 2018). "Liam Neeson to Star in Comedy 'Made in Italy'". Variety. נבדק ב-10 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wiseman, Andreas (7 במאי 2019). "Lionsgate Takes UK Rights To Liam Neeson Starrer 'Made In Italy', Lindsay Duncan & Valeria Bilello Join — Cannes". Deadline Hollywood. נבדק ב-10 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Barraclough, Leo (7 במאי 2019). "Lionsgate U.K. Acquires Comedy 'Made in Italy,' Starring Liam Neeson". Variety. נבדק ב-10 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Roxborough, Scott (24 בפברואר 2020). "Berlin: IFC Takes James D'Arcy's 'Made in Italy' for U.S. (Exclusive)". The Hollywood Reporter. נבדק ב-11 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  D'Alessandro, Anthony (11 במאי 2020). "IFC Films Liam Neeson & Micheal Richardson Pic 'Made In Italy' Eyes Late Summer Release". Deadline Hollywood. נבדק ב-11 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
דררת אצ'ו

| דררת אצ'ו |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: תוכאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: דרראים
סוג:: דררה
מין:: דררת אצ'ו
שם מדעי
 Psittacula eques ‏בודארט, 1783
תחום תפוצה


דררת אצ'ו (שם מדעי: Psittacula eques) היא מין של תוכי ממשפחת הדרראים ומהסוג דררה. אנדמית לאי מאוריציוס שבאוקיינוס ההודי.
מאפיינים

אורך גופה של דררת אצ'ו הוא 35–42 ס"מ. משקל הזכרים הוא 150 גרם ושל הנקבות 170 גרם. הן בעלי נוצות ירוקות, כמו רוב הדררות. המקור ורוד והעיניים לבנות. הזנב ארוך ועוזר לייצב אותן על הענפים.
הדררות חיות ביערות של מאוריציוס ומעופפות בקבוצות לחפש פירות. מקורן הגדול עוזר להן לפצח זרעים גדולים.
הדררות נעשו למינים פגיעים אחרי שהאדם הגיע למאוריציוס: הוא סחר בתוכים למחמד או הרג אותם, הביא מיני חיות טורפות כמו חולדות או נמיות לאיים ובעיקר הרס את יערות הגשם בהם הם חיים ועל עציהם מתרבים. יחד עם הרבה מעופות מאוריציוס, תוכים אלה נעשו נדירים כ"כ שב-1980 נותרו בחיים רק 10 תוכים. תוכנית רבייה מוצלחת עזרה לייצב מספר זה, אך הם עדיין בסכנה ממשית.
הערות שוליים

↑  דררת אצ'ו באתר הרשימה האדומה של IUCN
האסכולה הג'עפרית

|  שורשים, סיווג והנהגה |
| --- | --- |
 דת:  אסלאם
 זרם:  אסלאם שיעי 
 מקור השם:  ג'עפר א-צאדק 
 מייסד:  ג'עפר א-צאדק
 ארגונים ופעילות
 אזורי פעילות:  דרום עיראק, באזרבייג'ן ובאזורים השיעיים בהודו ובאפגניסטן, והיא האסכולה ההלכתית הרשמית באיראן.
 
 העולם המוסלמי; תפוצת האסכולה הג'עפרית מסומנת בזהב
 
האסכולה הג'עפרית (בערבית: المذهب الجعفري, בתעתיק עברי: אלמד'הב אלג'עפרי) היא האסכולה ההלכתית הנפוצה ביותר בקרב השיעים בעולם. האסכולה קרויה על שמו של האימאם השיעי ג'עפר א-צאדק אשר מת ונקבר בעיר מדינה בשנת 765.
השיעים מקפידים לקרוא לה גם בשם אסכולת משפחת הנביא (מד'הב אהל אל-בית) כדי להבדיל אותה מן האסכולות ההלכתיות של הסונה והיות שהם מייחסים את ההלכה השיעית לאימאמים שהם צאצאי הנביא מוחמד. בניגוד לסונים, האסכולה אינה מכירה בסמכות קיאס (אנ') (היקש) כאשר היא מפרשת את המסורות הדתיות, ומסתמכת בעיקר על פסיקות הלכתיות שהתחברו על ידי האימאמים השיעים שלדעתם הם חסינים מטעויות ופועלים מתוך השראה אלוהית. על מנת להתאים את האסכולה לשינויים החברתיים וההיסטוריים בעקבות היעלמות האימאם האחרון, אימצה האסכולה את המנהג כשיטה משפטית כדי להתאים את החוקים הישנים למנהגים הרווחים אצל השיעים באותה תקופה.
המעצב העיקרי של האסכולה הג'עפרית לאחר סיום תקופת האימאמים השיעים היה אבו ג'עפר א-טוסי (ابو جعفر الطوسي), שפעל במאה ה-11 בעיר נג'ף. א-טוסי היה חכם הלכה מן האסכולה השאפעית הסונית, שעבר לאסכולה הג'עפרית השיעית. א-טוסי אימץ שיטות משפטיות רבות שרווחו באסכולה הקודמת שלו, וכך הפכה האסכולה הג'עפרית להיות האסכולה הדומה ביותר לאסכולה השאפעית בקרב הסונים. כיום, מטעמים פוליטיים, מנצל המשטר האיראני את הדמיון הזה בין שתי האסכולות על מנת להציג את האסכולה הג'עפרית כאסכולה החמישית באסלאם, בנוסף לארבע האסכולות של הסונה, על מנת לקרב את האידאולוגיה האיראנית לסונים, שהם הרוב בעולם המוסלמי.
האסכולה נפוצה בעיקר בקרב המוסלמים השיעים בדרום עיראק, באזרבייג'ן ובאזורים השיעיים בהודו ובאפגניסטן, והיא האסכולה ההלכתית הרשמית באיראן.
היפסילופודוניים

| היפסילופודוניים |
| --- | --- |
 קוואנטזאורוס
תקופה
יורה תיכון-קרטיקון עליון, 168.3–66 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
קבוצה:: דינוזאוריה
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי עוף
תת־סדרה:: צרפודה
משפחה:: היפסילופודוניים
שם מדעי
 Hypsilophodontidae

השוואת גדלים לאדם
היפסילופודוניים (שם מדעי: Hypsilophodontidae) היא משפחת דינוזאורים צמחוניים שחיו בעידן המזוזואיקון מלפני 168.3-65 מיליון שנה.
יצורים אלה היו בעלי מבנה גוף קל ונעו בזריזות על 2 רגליים. הם חיו ביערות בקבוצות קטנות וניזונו מצמחייה בעזרת מקורם שהכיל שיניים טוחנות גדולות. יצורים אלה היו אבותיהם של האורניתופודים הגדולים יותר.
הם חיו מהיורה התיכון עד לקרטיקון העליון בסוף עידן הדינוזאורים.
סוגים

אגיליזאורוס (Agilisaurus)
Alocodon
Bugenasaura
Daurosaurus
דרינקר (Drinker)
פולגורותריום (Fulgurotherium)?
היפסילופודון (Hypsilophodon)
ג'יהולוזאורוס (Jeholosaurus)
לילינזאורה (Leaellynasaura)
Notohypsilophodon
אורודרומיאוס (Orodromeus)
אוריקטודרומאוס (Oryctodromeus)
אותניליה (Othnielia)
פארקוזאורוס (Parksosaurus)
קוואנטזאורוס (Qantassaurus)
תסקילוזאורוס (Thescelosaurus)
Yandusaurus
זפירוזאורוס (Zephyrosaurus)
קוריאנוזאורוס (Koreanosaurus)
סוגים אפשריים נוספים
אנביסטיה (Anabisetia)
אטלסקופקוזאורוס (Atlascopcosaurus)
גספאריניזאורה (Gasparinisaura)
מקרוגריפוזאורוס (Macrogryphosaurus)
מורוזאורוס (Morrosaurus)
קוואנטזאורוס (Qantassaurus)
Sektensaurus
טלנקאוון (Talenkauen)
טריניזאורה (Trinisaura)
היגרומטר

היגרומטר או מד לחות, הוא מכשיר מדידה המיועד למדוד את כמות הלחות הנמצאת באוויר ביחס לאוויר יבש.
היגרומטר
היגרומטר ידני
מודל פשוט של היגרומטר ידוע בתור פסיכרומטר והוא בנוי משני תרמומטרים: אחד מודד את טמפרטורת האוויר היבש והשני עטוף בפתיל שקצהו התחתון טבול במים למדידת הטמפרטורה הלחה (השם - גולה לחה, נובע מכך שקצהו טבול במים). אידוי מהגולה הלחה מוריד את הטמפרטורה (על פי קלאוזיוס קלפירון), כך שתרמומטר הגולה הלחה בדרך כלל מראה טמפרטורה נמוכה יותר מאשר זו המודדת את טמפרטורת האוויר היבש. כאשר טמפרטורת האוויר נמוכה מטמפרטורת הקיפאון, הגולה הלחה מתכסה שכבה דקה ומבודדת של קרח. במצב זה ייתכן שהטמפרטורה הלחה תהיה גבוהה יותר מהטמפרטורה היבשה.
בעזרת הטמפרטורות היבשה והלחה שתימדד, אפשר לחשב את נקודת הטל ואת הלחות היחסית באוויר בעזרת דיאגרמה תרמודינמית או באמצעות חישוב מנוסחאות.
היגרומטר נקודת הטל

נקודת הטל היא הטמפרטורה אליה יש לקרר את האוויר בתהליך איזובארי על מנת להגיע לרוויה. קירור נוסף יתחיל תהליך של התעבות. היגרומטר מסוג זה בנוי מזכוכית שיש שליטה על הטמפרטורה שלה. לרוב תקורר יותר מטמפרטורת הסביבה והטמפרטורה שממנה מתחילה התעבות תהיה טמפרטורת נקודת הטל.
ראו גם

טמפרטורה וירטואלית
הדסון (הר געש)

| --- | --- |
תצלום אווירי מ-1991
תצלום אווירי מ-1991
 מידע כללי
 סוג הר:  הר געש שכבתי פעיל
 גובה:  1,905 מטר
 מדינה:  צ'ילה צ'ילה
 מיקום:  Aysén Province, צ'ילהצ'ילה
 רכס הרים:  הרי האנדים
 מספר הר געש:  1508-057
 התפרצות אחרונה:  1991
 קואורדינטות:  45°55′48″S 72°58′12″W﻿ / ﻿45.929901°S 72.969875°W﻿ / -45.929901; -72.969875
  (למפת צ'ילה מוגדלת) סנטיאגו איקיקה טמוקו אנטופגסטה לה סרנה ולפראיסו קונספסיון פוארטו מונט פונטה ארנסארגנטינה בוליביה פרו האוקיינוס האטלנטי  האוקיינוס השקט הר הדסון(למפת צ'ילה רגילה) סנטיאגו איקיקה טמוקו אנטופגסטה לה סרנה ולפראיסו קונספסיון פוארטו מונט פונטה ארנסארגנטינה בוליביה פרו האוקיינוס האטלנטי  האוקיינוס השקט הר הדסון
הר הדסון (בספרדית: Cerro Hudson) הוא הר געש שכבתי בדרום צ'ילה, שבו התרחשה אחת ההתפרצויות געשיות הגדולות ביותר של המאה ה-20. ההר עצמו מכוסה בקרחון. בפסגת ההר יש קלדרה גדולה שנוצרה מהתפרצות עתיקה. פעילות געשית מודרנית מתרחשת בתוך הקלדרה. הר הדסון קרוי על שמו של פרנסיסקו הדסון, הידרוגרף של הצי הצ'יליאני במאה ה-19.
תיאור

הר הגעש הדסון שוכן כ-15 קילומטרים מחוף האוקיינוס השקט ו-137 קילומטרים דרומית לעיר קויאיקה, דרומית לעיירה פוארטו אייסן (Puerto Aisén) וצפונית לשדה הקרח הצפוני (Campo de Hielo Norte) במחוז אייסן של צ'ילה.
הר הדסון משתרע על שטח של 300 קמ"ר, גובהו 1,905 מטרים ובפסגתו קלדרה שקוטרה עשרה קילומטרים המכוסה שלג עד. מי הפשרת השלגים מתנקזים בפרצה בשפה הצפון מערבית של הקלדרה, והם המקור למפולות הבוץ במורד הנהר ריו דה לוס ומלס (Río de Los Huemeles). צפונית להר הגעש יש שני חרוטי אפר, וחרוטי אפר נוספים מצויים על המדרונות הצפון-מערביים והדרום-מזרחיים.
היסטוריה של התפרצויות

הר הדסון הוא הר הגעש הדרומי ביותר בהרי האנדים של צ'ילה שפעילותו מיוחסת להפחתה של לוח נסקה מתחת ללוח הדרום-אמריקאי.
משערים כי מדד ההתפרצות הגעשית (המסומן בקיצור כ-VEI) של התפרצויות געשיות גדולות שהתרחשו בהר הדסון סביב השנים 4750 לפנה"ס ו-1890 לפנה"ס היה 6. התפרצויות אלו אחראיות, קרוב לוודאי, להיווצרות הקלדרה. ההתפרצות של 4750 לפנה"ס השמידה ככל הנראה קבוצות גדולות של התושבים הקדמונים שחיו במרכז פטגוניה ואולי אפילו את כולם, על פי הממצאים שנתגלו באתר הארכאולוגי של לוס טולדוס (Los Toldos). בתקופה המודרנית היו בהר התפרצויות מתונות ב-1891 וב-1971, והתפרצות גדולה מאוד ב-1991.
היסטוריה של התפרצויות > ההתפרצות של 1971

לפני 1970 היה ידע מועט מאוד על ההר. ב-1970 החלה התפרצות געשית שולית שהמסה חלקים מהקרחון, באוגוסט-ספטמבר 1971 זוהתה התפרצות מתונה (מדד התפרצות 3) בחלקה הצפון מערבי של הקלדרה שהעיפה אפר געשי לאוויר, וגרמה להתפתחות להארים מהמסת חלק גדול מהקרחון. הלהארים גרמו למותם של חמישה אנשים, ורבים נוספים פונו מהאזור.
היסטוריה של התפרצויות > ההתפרצות של 1991

ההתפרצות שהתחוללה בין אוגוסט לאוקטובר 1991 הייתה התפרצות פליניאנית שעוצמתה 5 במדד ההתפרצות הגעשית, שבה נפלטה טפרה בנפח גולמי של 4.3 קילומטרים מעוקבים (מקביל ל-2.7 קילומטרים מעוקבים של סלע מוצק). חלקים מהקרחון נמסו וזרמו במורד ההר כזרמי בוץ. איש לא נפגע בהתפרצות זו בשל ריחוקו של ההר ממקומות יישוב, אבל אלפי אנשים פונו מהאזורים הסמוכים. אפר נשר על צ'ילה, ארגנטינה כמו גם על איי פוקלנד.
בנוסף לאפר, נפלטו כמויות גדולות של גז געשי, בעיקר גופרית דו-חמצנית. אלו תרמו לגזים שכבר היו באטמוספירה מההתפרצות הגדולה עוד יותר של הר הגעש פינטובו מוקדם יותר באותה שנה וסייעו לתופעת ההתקררות העולמית בשנים שבאו אחר כך. גם האוזון התדלדל, כאשר החור באוזון מעל אנטארקטיקה גדל בשנים 1992 ו-1993 לממדים הגדולים ביותר שנמדדו מעולם.
בשל התפרצות פינטובו באותה שנה לא זכתה ההתפרצות הגעשית הגדולה של הר הדסון לתשומת לב רבה.
היסטוריה של התפרצויות > פעילות ב-2011

ב-26 באוקטובר הכריז השירות הגאולוגי של צ'ילה (SERNAGEOMIN), מצב חירום אדום. המשרד האחראי לטפל במצבי חירום (Onemi ראשי תיבות של Oficina Nacional de Emergencia del Ministerio del Interior) פינה מעל למאה תושבים מהאזורים הסמוכים. בטיסה מעל להר התגלה ענן קיטור וגז שהכיל מעט מאוד אפר שהגיע לגובה בין קילומטר ל-4 קילומטרים. לא אובחנה בינתיים פליטת לבה.
הערות שוליים

↑  Cerro Hudson
↑  Reporte Especial Nº23 Actividad Volcánica REGIÓN DE AYSÉN: Volcán Hudson
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563620205171  GND: 4417054-3  LCCN: sh97003870  VIAF: 627145857985523021602   WorldCat (עם VIAF): 627145857985523021602
הבירה התלמית

הבירה התלמית (לעיתים הבריס או החקרא התלמית) היא מצודה שעמדה בירושלים בזמן שלטון מצרים התלמית על ארץ ישראל. המצודה נזכרת במספר מקורות קדומים אולם לא נמצאה לה כל עדות ארכאולוגית ומידע רב אודותיה עדיין נסתר.
שיבת ציון

עם הכרזת כורש, שיבת ציון והקמתן המחודשת של חומות ירושלים בשלהי המאה ה-6 לפנה"ס, בנה השלטון הפרסי גם מצודה בעיר. מצודה זו היא הבירה המוזכרת בספר נחמיה ב 8 ו-ז 2. מקובל לזהות אותה עם מגדל חננאל, שעמד מצפון להר הבית. באזור זה לא היה מכשול טופוגרפי אשר ימנע גישת אויבים לחומות העיר והמצודה נבנתה כחלק ממאמץ פרסי לחזק את גבולות האימפריה.
כאשר כבש אלכסנדר מוקדון את ארץ ישראל בשנת 332 לפנה"ס, נפלה ירושלים לידיו ללא כל שפיכות דמים. אין כל עדות לתפקיד שמילאה מצודת הבירה בפרק זה. ייתכן וכלל לא עמדה עדיין על תילה בשלהי המאה ה-4 לפנה"ס, אך באותה המידה ייתכן שנכנעה בפני מוקדון בשלמותה.
השלטון ההלניסטי

בעשורים שלאחר מותו של מוקדון היה המזרח התיכון עד למלחמות הדיאדוכים – שורת התנגשויות, קרבות וקואליציות משתנות במאבק על השליטה באימפריה שהותיר אחריו. בין הראשונים לחזות את קריסתה של האימפריה היה תלמי בן לאגוס, נציב מצרים, אשר בשנת 305 לפנה"ס הכריז על עצמו כמלך. כעבור ארבע שנים ניצל תלמי את עיסוקם של יתר המלכים ההלניסטיים בקרב איפסוס על מנת להשתלט על קוילה-סוריה, ובכללה ארץ ישראל, על אף שזו יועדה לבעל בריתו סלאוקוס, מייסד הממלכה הסלאוקית. כל עוד היו שני המלכים בחיים, נוהל הפולמוס ביניהם באמצעים דיפלומטים, ככל הנראה עקב המחויבות שחש סלאוקוס לתלמי אשר עזר לו להקים ולבסס את שלטונו בבבל. אולם עם מות תלמי בשנת 283 לפנה"ס ומות סלאוקוס כעבור ארבע שנים, פנו יורשיהם למאבק מזוין.
במשך כמאה שנים, במהלך המאות ה-3 וה-2 לפנה"ס ניהלו שתי הממלכות סדרה של מלחמות שנודעו בשם המלחמות הסוריות.
בשנת 202 לפנה"ס ניצל אנטיוכוס השלישי את מותו של תלמי הרביעי, אשר הסתלקותו נתנה את האות לתחילתם של מאבקי כוח בצמרת השלטון התלמי, על מנת לפלוש לתחום קוילה-סוריה. בקרב פניאון (200 לפנה"ס) ריסק אנטיוכוס את הכוח שניצב מולו והשתלט על ארץ ישראל. אולם בעוד שכיבוש ירושלים על ידי מוקדון התרחש ללא קרב, לא כך היה כאשר הגיעו הכוחות הסלאוקים לירושלים. לפי יוסף בן מתתיהו, בבירה של ירושלים החזיק עדיין חיל מצב מצרי שהציב במקום סקופאס, מפקד הצבא התלמי. בסיועם של תושביה היהודיים של ירושלים צר צבאו של אנטיוכוס על מצודה זו עד שהכניעהּ. המצודה מוזכרת גם בתיאור אמנתו של אנטיוכוס השלישי ליהודים, ומכאן שנפלה ככל הנראה בשלמותה לידי הסלאוקים.