stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תחל'ס
רקע

מאז קום המדינה נקבע חוק גיוס חובה לפיו כל אדם שהגיע לגיל 18 צריך להתגייס לצבא. עם זאת, לומדי התורה הוחרגו בפטור שנקרא תורתו אומנותו, לפיו כל עוד אדם לומד בישיבה באופן מלא, הוא פטור משירות צבאי. עם השנים מספר מקבלי הפטור הלך וגדל, בפרט בציבור החרדי שאינו נכלל במסגרת ישיבות ההסדר. בנוסף עלתה טענה שגם מי שאינו לומד בישיבה מקבל דה-פקטו פטור זה, ובכך משתמט משירות צבאי, דבר הפוגע גם בשילוב הציבור החרדי בשוק התעסוקה. בעקבות הדיון הציבורי הער וארוך השנים סביב העניין, נעשה ניסיון לחוקק תיקון לחוק שירות ביטחון הקובע את מסגרת הפטור של תלמידי ישיבות.
במקביל לניסיון להסדיר את המצב באמצעות חוק, קמו יוזמות שונות לשילוב בני הציבור החרדי בשירות הצבאי, בדגש על אלו שאינם לומדים בישיבות. אחד המיזמים הבולטים בתחום הוא תוכנית תחל"ס.
התוכנית ומטרותיה

ארגון תחל"ס הוא ארגון אזרחי שמעודד את בני הציבור החרדי שאינם לומדים תורה להתגייס לשירות קרבי בצה"ל. הארגון אינו מופעל על ידי גורמים צבאיים או ממשלתיים. מטרתו המוצהרת היא "לסייע למתגייס החרדי ולמשפחתו, ולהבטיח כי כל צעיר חרדי יכול לשרת בתנאים הטובים ביותר", ובכלל זאת שמירה על אורח חיים דתי מלא. מנהל התוכנית הוא רס"ן במיל' מוטי קמינשטיין, שעד להקמתה שימש כמפקד פלוגת "חץ" (חרדים צנחנים) בגדוד 202 בצנחנים. יוזם נוסף של התוכנית הוא עו"ד משה תורג'מן, שעוסק רבות בשילוב חרדים בצה"ל.
המסלול הראשון של התוכנית נפתח במרץ 2024. באוגוסט 2024 השתתפו במסלול כבר כ-150 בחורים שהתגייסו למחלקות חרדיות בחטיבת גבעתי ובצנחנים.
הערות שוליים

↑  כיכר בשיתוף תחל'ס, ‏תַּחְלֶ'ס- המסלול המושלם לבן שלך, באתר כיכר השבת, 17 ביולי 2024
↑  רון קופמן ואריה אלדד, "אנחנו פונים לאנשים שהם בצומת בחיים שלהם", באתר רדיו 103fm, ‏16 באוגוסט 2024
↑  בפינת ב הנבחרים של כאן 11
↑  דודי פטימר, ‏היוזמה החרדית לשירות: "אין שום הצדקה לכך שחרדי לא יתגייס לצבא", באתר מעריב אונליין, 4 במרץ 2024
↑  יאיר אטינגר, 150 חרדים בדרך לגבעתי ולצנחנים: התוכנית שמצליחה במקום שבו צה"ל נכשל, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 19 באוגוסט 2024
קן ציפור

ערך זה עוסק בשיר ילדים. אם התכוונתם לאצטדיון הלאומי בייג'ינג, המכונה גם "קן הציפור", ראו .
גרפיטי של השיר "קן ציפור" ליד בניין העירייה של רמת גן
"קן ציפור" בספארי ברמת גן
"קַן צִפּוֹר" הוא שיר ילדים מאת המשורר חיים נחמן ביאליק.
השיר מתאר את חיי הטבע וקצבם באמצעות המבט בקן הציפורים, שבו שלוש ביצים שטרם בקעו מהן האפרוחים.
בעת כתיבת השיר, אפרוח הייתה מילה נרדפת לגוזל וכוונת השיר לצאצאי הציפור, המכונים בימינו גוזלים.
השיר הולחן על ידי יצחק אדל והוא זכה לביצועים רבים, למשל על ידי נחום נרדי ואורי גבעון.
תחילת הלחן של השיר "קן ציפור" דומה ביותר, אף אם אינה זהה, ללחן של השיר "נר לי" מחג החנוכה.
"קן ציפור" הוכנס אל קובצי שירים לילדים ולתוכנית הלימודים בגני הילדים ובתי הספר של היישוב העברי, ואחר כך במערכת החינוך של מדינת ישראל.
חוקרת הספרות זיוה שמיר מציינת שאת תבניתו של השיר ניתן לייצג באמצעות מעגלים קונצנטריים (או בובת מטריושקה), הממקדים את תשומת לבו של הקורא אל המרכז. סדרת המעגלים שבשיר, מהחוץ פנימה, היא: עצים, קן ציפור, ביצה, אפרוח זעיר. שמיר מוסיפה שתבנית זו מופיעה, באופן פחות גלוי, גם באחדים משיריו הקאנוניים של ביאליק, כגון "הברֵכה".
השיר "קן ציפור" מומחש בשדרות ח"ן ברחובות בארבעה פסלי רחוב צבעוניים: ציפור בעלת חללים בצורת שלוש ביצים, שני ספסלים בצורת ביצה וביצה ענקית חלולה, שבתוכה ספסל המקיף אפרוח. לפסלים נלווה שילוט הכולל את מילות השיר.
לקריאה נוספת

זיוה שמיר, שירים ופזמונות גם לילדים - לחקר שירת ביאליק לילדים ולנוער, הוצאת פפירוס, 1986, הפרק: תבנית המעגלים הקונצנטריים: 'קן ציפור', עמ' 35–44
הערות שוליים

↑  אפרוח וגוזל, באתר "השפה העברית"
↑  קן ציפור, באתר זמרשת.
↑  קן ציפור, באתר זמרשת.
↑  קן ציפור, באתר זמרשת.
↑  זיוה שמיר, שירים ופזמונות גם לילדים - לחקר שירת ביאליק לילדים ולנוער, הוצאת פפירוס, 1986, הפרק: תבנית המעגלים הקונצנטריים: 'קן ציפור', עמ' 44-35
↑  תמונת הציפור, באתר הפסל גיל שדה
↑  תמונות הספסלים
↑  תמונת הביצה, כניסה לביצה
↑  הספסל והאפרוח בתוך הביצה
| חיים נחמן ביאליק |
| --- | --- | --- |
| שירים | אל הציפור • תחזקנה • אם יש את נפשך לדעת •  הכניסיני תחת כנפך • על השחיטה • בעיר ההרגה • המתמיד • מתי מדבר • הבריכה • מגילת האש • לא זכיתי באור מן ההפקר • שיר העבודה והמלאכה • למתנדבים בעם • אכן חציר העם • ראיתיכם שוב בקוצר ידכם • שירתי • זוהר • ביום קיץ יום חום • בגינה • עציץ פרחים • שיר לחמוטל • שבת המלכה • פרש • קן ציפור • הפרח לפרפר • הפרפר לפרח • בין העצים הירקרקים‎ • היא יושבה לחלון • נדנדה • מעבר לים • מתי מדבר האחרונים • יהי חלקי עמכם • לכבוד החנוכה • בערוגת הגינה • מקהלת נוגנים • קומי צאי • יש לי גן • הקיץ גווע • אחרי מותי • לבדי •  תרזה יפה • לא ביום ולא בלילה • בין נהר פרת ונהר חדקל • בשל תפוח |  |
| סיפורים | ספר האגדה • אלוף בצלות ואלוף שום • גילוי וכיסוי בלשון • החצוצרה נתביישה • אריה "בעל גוף" • התרנגולים והשועל • שירים ופזמונות לילדים • אגדת שלושה וארבעה • ויהי היום • מסע הדג‎ • ספיח • יום השישי הקצר • מאחורי הגדר |  |
| הנצחה | קריית ביאליק • בית ביאליק • גבעת ח"ן • פרס ביאליק • כפר ביאליק • שדרות ח"ן (תל אביב) • כיכר ביאליק • מוסד ביאליק • רחוב ביאליק (תל אביב) • קמפוס ביאליק-רוגוזין • שדרות ח"ן (רחובות) • רחוב ביאליק (רמת גן) |  |
| ערכים קשורים | מאניה ביאליק‎ • אירה יאן • מרדכי עובדיהו • משה אונגרפלד • ראדי • אהל שם • עונג שבת |  |
יארד נוגוס

יארד נוגוס (באנגלית: Yared Nuguse; נולד ב-1 ביוני 1999) הוא אתלט אמריקאי. סגן אלוף העולם באולם (גלאזגו 2024), שיאן עולם באולם בעבר (5 ימים) בריצת מייל, שיאן אמריקה באולם בריצת 3000 מטר ושיאן אמריקה באצטדיון בריצת 1500 מטר ובריצת מייל.
ביוגרפיה

נוגוס גדל בלואיוויל, קנטקי, למשפחת מהגרים מאתיופיה, בן רביעי מתוך שישה אחים. אביו ברח מאתיופיה כפליט פוליטי בשנות ה-80. אביו לימד מתמטיקה ואנגלית לפני שקיבל מקלט בארצות הברית. בתחילה הוא התיישב בארלינגטון, וירג'יניה, שם הכיר את אשתו. הוא למד באוניברסיטת נוטרדאם באינדיאנה. בתחילה תכנן להיות אורתודנט אך סיים תואר ראשון בביוכימיה בשנת 2021 תואר ראשון והחל ללמוד לתואר שני בניהול.
ביוגרפיה > 2021

במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת טוקיו שנערכו ביוג'ין, אורגון ביוני 2021 סיים במקום שלישי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:36.19 דקות, אחרי קול הוקר (3:35.28 דקות) והאלוף האוליפי היוצא מתיו צנטרוביץ' (3:35.34 דקות), אך החמיץ את המשחקים האולימפיים בשל פציעה.
ביוגרפיה > 2023 > שיאן אמריקה

בתחרות שנערכה באולם באוניברסיטת בוסטון ב-27 בינואר 2023 קבע בריצת 3000 מטר שיא אמריקה חדש של 7:28.24 דקות, שיפור לשיא בן עשר השנים של גאלן ראפ (7:30.16 דקות). התוצאה שקבע טובה יותר משיא אמריקה באצטדיון בריצת 3000 מטר שנקע בשנת 2022 על ידי גרנט פישר (7:28.48 דקות).
שבועיים לאחר מכן, בתחרות שנערכה באולם בניו יורק ב-11 בפברואר הוא קבע בריצת מייל שיא אמריקה חדש והתוצאה השנייה בטיבה בכל הזמנים של 7:28.48 דקות, שיפור לשיא בן 18 השנים של ברנרד לאגאט מארצות הברית (3:49.98 דקות). תוך כדי הריצה הוא קבע גם בריצת 1500 מטר שיא אמריקה חדש של 3:33.22 דקות, שיפור לשיאו של ברנרד לאגאט (3:33.34 דקות). הוא פיספס במעט את שיא העולם של יומיף קג'לצ'ה מאתיופיה (3:47.01 דקות).
במסגרת ליגת היהלום שנערכה באוסלו, נורווגיה ב-15 ביוני הוא סיים במקום שלישי בריצת 1500 מטר בשיא אמריקה חדש של 3:29.02 דקות, אחרי יקוב אינגבריגטסן מנורווגיה שקבע שיא אירופה חדש של 3:27.95 דקות ומוחמד כתיר מספרד (3:29.02 דקות). שיפור לשיא בן 18 השנים של ברנרד לאגאט (3:29.30 דקות).
ביוגרפיה > 2023 > אלוף ארצות הברית

באליפות ארצות הברית שנערכה ביוג'ין ב-9 ביולי זכה במדליית זהב בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:34.90 דקטות, לפני ג'ו ואקום (3:35.32) וקול הוקר (3:35.46 דקות).
במסגרת ליגת היהלום נשערכה בלונדון, הממלכה המאוחדת ב-23 ביולי זכה לראשונה בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:30.44 דקות. היה זה הניצחון הראשון של אתלט אמריקאי בריצת 1500 בליגת היהלום מאז 2011.
באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ב-23 באוגוסט סיים במקום חמישי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:30.25 דקות.
בגמר ליגת היהלום שנערך ביוג'ין ב-16 בספטמבר הוא סיים שני בריצת מייל בשיא אמריקה חדש ובתוצאה הרביעית בטיבה בכל הזמנים של 3:43.97 דקות, אחרי יקוב אינגבריגטסן שקבע שיא אירופה חדש והתוצאה השלישית בטיבה בכל הזמנים של 3:43.73 דקות. נוגוס שבר את השיא בן 16 השנים של אלן ווב מארצות הברית (3:46.91 דקות).
ביוגרפיה > 2024 > סגן אלוף העולם באולם

באליפות העולם באולם שנערכה בגלאזגו, הממלכה המאוחדת ב-2 במרץ 2024 זכה במדליית כסף בריצת 3000 מטר בתוצאה של 7:43.59 דקות, אחרי ג'וש קר מהממלכה המאוחדת (7:42.98 דקות) וסלמון ברגה מאתיופיה (7:43.64 דקות).
ביוגרפיה > 2025 > שיאן עולם באולם

בתחרות שנערכה באולם בניו יורק, ארצות הברית ב-8 בפברואר 2025 הוא קבע בריצת מייל שיא עולם חדש של 3:46.63 דקות, שיפור לשיא בן 6 השנים של יומיף קג'לצ'ה מקניה (3:47.01 דקות). שיא זה החזיק מעמד 5 ימים ונשבר על ידי יקוב אינגבריגטסן מנורווגיה (3:45.14 דקות).
שיאים אישיים > אצטדיון

ריצת 1500 מטר: 3:29.02 דקות (2023), שיא אמריקה
ריצת מייל: 3:43.97 דקות (2023), שיא אמריקה
שיאים אישיים > אולם

ריצת 1500 מטר: 3:33.22 דקות (2023), שיא אמריקה
ריצת מייל: 3:46.63 דקות (2025), שיא עולם בעבר
ריצת 3000 מטר: 7:28.24 דקות (2023), שיא אמריקה
עיר לבנה (שיר)

| --- | --- |
 סינגל בביצוע לוליק
 יצא לאור:  1959
 תאריך כתיבה:  1958
 סוגה:  זמר עברי
 שפה:  עברית
 כתיבה:  נעמי שמר
 לחן:  נעמי שמר
 
הלוח עם מילות השיר בגן בשדרות רוטשילד
"עיר לבנה" (ידוע גם כ"העיר הלבנה") הוא שיר של הפזמונאית הישראלית נעמי שמר אודות העיר תל אביב.
שמר כתבה את מילות השיר והלחינה אותן ב-1958. לוליק הקליט את השיר ב-1959, לסרט התיעודי של אדם גרינברג על יובל לעיר תל אביב. לדברי שמר, השיר נכתב כ'אמנות שימושית': "שיר רקע לסרט אודות תל אביב, המתאר יום ויללה, וכתבתי מה שעיני ראו בסרטון הזה". בהמשך הקליטו את השיר אמנים רבים נוספים, ובהם שלומית אהרון, אריק איינשטיין ושלמה ארצי. בלקט השירים של נעמי שמר שכותרו "כל השירים" וראה אור ב-1967 נקרא השיר "העיר הלבנה".
שמו של השיר בא מתיאורה המקובל של העיר תל אביב כ"עיר לבנה" כבר בראשיתה. בשיר מתוארת העיר כנוצרת מ"קצף גל ועננה". אולם, עם שחר, תל אביב שטופת האור הופכת לעיר גדולה העוסקת במסחר ובמשא ובמתן. לסיום מתאר השיר את רדת הערב על תל אביב, שעודנה מוארת וסואנת. לבסוף, עם ליל הופכת תל אביב ל"ארמון ענק אפל".
שמו של השיר ותכניו היו השראה לשמן של חגיגות אשר ציינו שנה להכרזת העיר הלבנה בתל אביב כאתר מורשת עולמית. החגיגות החלו בגילויו של לוח ועליו מילות השיר. הלוח קבוע מאז שנת 2005 בגן בשדרות רוטשילד 98.
בהתאם למופיע באתר אקו"ם קיימות נכון ליולי 2023, 49 גרסאות. בין היתר של שמעון בר, אריק איינשטיין, שלמה ארצי והלנה הנדל.
הערות שוליים

↑  דודי פטימר, "לוליק והגיטרה שלו" – סיפורו של לוליק לוי, באתר דודיפדיה – פרויקט שימור המוזיקה הישראלית של דודי פטימר
↑  לחם האוהבים - נעמי שמר ורבקה מיכאלי - חלק ה', באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 12 במרץ 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 81599bf9-2ccc-4779-a555-76816d656285
מייק קונאוויי

קנת' מייקל קונאוויי (באנגלית: Kenneth Michael Conaway; נולד ב-11 ביוני 1948) הוא פוליטיקאי אמריקאי, שכיהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס ה-11 של מדינת טקסס, ברציפות מאז 2005. מחוז קונגרס זה שוכן במערב טקסס, וכולל בשטחיו את הערים מידלנד, סן אנג'לו, אודסה, גראנדברי ובראונווד. ביולי 2019 הודיע כי יפרוש מהחיים הפוליטיים בראשית 2021.
ביוגרפיה

קונאוויי נולד בעיר בורגר שבצפון טקסס, השוכנת צפון-מזרחית לאמרילו, בנם של הלן ג'ין (לבית מקורמק) ולואי דנטון קונאוויי. בשנת 1966 סיים את לימודיו התיכוניים בתיכון פרמיאן שבאודסה, שם היה שחקן בולט בנבחרת הפוטבול התיכונית. לאחר בית הספר התיכון, למד במכללת ריינג'ר על מלגת פוטבול, זאת לפני שלמד באוניברסיטת טקסס A&M בקומרס. הוא למד חשבונאות וסיים את לימודיו הגבוהים ב-1970. בשנים 1970–1972 שירת בצבא ארצות הברית.
קונאווי היה לרואה חשבון מוסמך ב-1974, והחל לעבוד מנהל כספים ראשי בבנק. בשנים 1981–1986 שימש קונאוויי כמנהל הכספים הראשי של חברת "Arbusto Energy Inc", חברת קידוחי נפט וגז שנוהלה בידי ג'ורג' ווקר בוש. זמן קצר לאחר שבוש נבחר למושל טקסס, מונה קונאוויי בידי בוש לוועדת החשבונאות הציבורית של טקסס, המסדירה את הנהלת החשבונות במדינה. הוא כיהן במועצת המנהלים של החברה כמתנדב במשך שבע שנים, ובחמש האחרונות היה יושב הראש. בשנת 2004 התמודד אל בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס ה-11 של טקסס, ונבחר לתפקיד.
ב-2006 התנגד להרחבת חוק זכויות ההצבעה מ-1965. במהלך הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2008 הביע תמיכה במועמדותו של מושל מסצ'וסטס לשעבר מיט רומני. ב-13 במאי 2016 תמך במועמד המשוער דונלד טראמפ לקראת הבחירות לנשיאות ארצות הברית באותה השנה.
באפריל 2017 הכריז פול ראיין, יושב ראש בית הנבחרים של ארצות הברית, כי קונאוויי ינהיג את ועדת המודיעין של בית הנבחרים בעת נבצרותו הזמנית של יו"ר הוועדה דווין נונס בעת חקירת ההתערבות הרוסית בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016. בפברואר 2018 מנע קונאוויי את מאמצי הדמוקרטים בוועדת המודיעין לחקור קשרים של טראמפ, עסקיו, משפחתו עם שחקנים רוסים. קונאוויי מנע זימונים למסמכי בנק, החזרי המס של טראמפ ועדים. הדמוקרטים בוועדה ביקשו, למשל, לזמן את אנשי דויטשה בנק, ממנו לוו ארגון טראמפ וג'ארד קושנר כספים רבים.
ביולי 2019 הכריז כי אין בכוונתו להתמודד לתקופת כהונה נוספת בבחירות 2020. קונאוויי עזב את הקונגרס עם התפזרות הקונגרס ה-116 של ארצות הברית.
בדצמבר 2020 נמנה קונאוויי בין 126 חברי בית הנבחרים מהמפלגה הרפובליקנית שחתמו על מכתב ידידי בית המשפט לשם הבעת תמיכה בתיק "טקסס נגד פנסילבניה", תובענה ייצוגית שהוגשה לבית המשפט העליון של ארצות הברית בניסיון לערער על תוצאות הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020 במספר מדינות מתנדנדות, בהן ניצח ג'ו ביידן את הנשיא המכהן דונלד טראמפ. בית המשפט העליון מיאן לדון בתיק על סמך שלטקסס אין זכות עמידה לערער על תוצאות בחירות במדינה אחרת, על סמך פרק 3 לחוקת ארצות הברית.
הערות שוליים

↑  ההשתייכויות הדתיות של חברי הקונגרס ה-116 של ארצות הברית, מסמך מאת Pew Research Center (באנגלית)
↑  Aides to Texans on Capitol Hill alter bosses’ Wikipedia entries, באתר דאלאס מורנינג ניוז, 24 בדצמבר 2013 (באנגלית)
↑  קייל צ'ייני ומרטין מטישאק, Meet Mike Conaway, the new sheriff on the Trump-Russia case, באתר פוליטיקו, 6 באפריל 2017 (באנגלית)
↑  מלאני זנונה, GOP Rep. Mike Conaway won't seek reelection in 2020, באתר פוליטיקו, 30 ביולי 2019 (באנגלית)
↑  מייקל ר. בלוד וניקולס ריקרדי, Biden officially secures enough electors to become president, באתר AP‏, 5 בדצמבר 2020 (באנגלית)
↑  הניו יורק טיימס, ביהמ"ש העליון בארה"ב דחה את התביעה של טקסס נגד תוצאות הבחירות, באתר הארץ, 12 בדצמבר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2021009941  US Congress: C001062  VIAF: 35161209018239860319   WorldCat (עם VIAF): 35161209018239860319
תחבורה בניו יורק

מערכת התחבורה בניו יורק היא רשת מסועפת של תשתיות. לעיר ניו יורק, בהיותה הגדולה ביותר באוכלוסייתה בארצות הברית, אחת ממערכות הרכבת התחתית הגדולות בעולם; מנהרת כלי הרכב המאווררת הראשונה בעולם וחשמליות עיליות. ניו יורק מפעילה גם רשת קווי אוטובוס נרחבת; מערכת מעבורות ומספר רב של מוניות שמסתובבות בעיר. בהשוואה לערים אחרות בארצות הברית, בניו יורק השימוש ברכב הוא נמוך יותר.
ניו יורק מכילה גם מספר נמלי תעופה: נמל התעופה הבין-לאומי ג'ון פ' קנדי, לה גוארדיה, ניוארק ליברטי, סטיוארט ומספר שדות תעופה קטנים יותר. בים, נמל ניו יורק וניו ג'רזי הוא בין העמוסים ביותר בעולם.
רקע > היסטוריה

ההיסטוריה של התחבורה בניו יורק נטועה בימי הקמת נמל ניו אמסטרדם, שהיה מחובר בכמה דרכים לערים מסביבו. המאה ה-19 הביאה לשינויים באופן תכנון התחבורה בעיר. במסגרת תוכנית הנציבים של 1811 הוקמה רשת הדרכים של מנהטן, וכן נבנתה דרך מקשרת חסרת תקדים לאותה תקופה בין ניו יורק וברוקלין, שהיו אז ערים נפרדות, באמצעות גשר ברוקלין שנחנך ב-1883.
המהפכה התעשייתית השנייה עוררה שינויים מהיסוד של העיר. הנמל גדל במהירות אחרי השלמת חפירת תעלת אירי, והעיר הפכה לנקודת החיבור החשובה יותר בין אירופה לארצות הברית.
ב-1904 נחנך קו הרכבת התחתית הראשון. ב-1930 החלו המכוניות הפרטיות להיכנס ביתר שאת לניו יורק ולגרום לתשתיות להתאים עצמן, במיוחד עם חפירת מנהרת הולנד ב-1927. ככל שהמכוניות צברו חשיבות, כך עלייתו בהמשך של רוברט מוזס התבררה לחשובה מבחינה היסטורית. מוזס, שהיה מתכנן עירוני, בנה רשת אוטוסטרדות שחיברו את ניו יורק לפרבריה. עם זאת, מטרתו בבניית האוטוסטרדות הייתה להפריד בין האוכלוסייה השחורה והלבנה, על ידי יצירת מכשולים פיזיים.
רקע > הסעת המונים ובעלות על רכב

ניו יורק בעלת השיעור הגבוה ביותר של שימוש בתחבורה ציבורית מבין ערי ארצות הברית, ונכון ל-2013, כ-56% מהתושבים משתמשים במערכות התחבורה הציבורית. התושבים בניו יורק מחכים בממוצע 15 דקות בתחנות, הנתון הנמוך ביותר בארצות הברית. עם זאת, בניו יורק זמן הנסיעה הממוצע הארוך ביותר מבין הערים הגדולות בארצות הברית יחד עם ניו ג'רזי וקונטיקט – 58 דקות.
נכון לשנת 2021, 69.63% ממשקי הבית החזיקו בלפחות מכונית אחת, הנתון הנמוך ביותר מבין ערי ארצות הברית.
רקע > סוגיות חברתיות וסביבתיות

השימוש הייחודי של ניו יורק בתחבורה ציבורית הביא לחיסכון של 1.8 מיליארד גלוני דלק בשנת 2006, וצריכת הבנזין בעיר דומה לממוצע צריכת הבנזין בארצות הברית של שנות ה-20.
ב-2005, אזור המטרו של ניו יורק הוגדר על ידי מכון ברוקינגס כאזור בעל טביעת הפחמן הנמוכה ביותר מבין 100 אזורים שנמדדו בארצות הברית, ובמקום הרביעי בטביעת פחמן לנפש, אחרי הונולולו, לוס אנג'לס ופורטלנד.
למערכת התחבורה בניו יורק השפעות על בריאות הציבור. מדענים מאוניברסיטת קולומביה מצאו שתושבי ניו יורק שמתגוררים באזורים צפופים והליכתיים היו בעלי מדד BMI נמוך יותר לעומת מי שגרו במקומות אחרים בעיר. מגורים באזורים עם עירוב שימושים, מגורים בסמוך לתחנות אוטובוס ורכבת תחתית ומגורים במקומות צפופים היו בעלי מתאם הפוך למדד ה-BMI.
למרות היעילות האנרגטית, הרחובות בניו יורק פחות בטוחים להולכי רגל ורוכבי אופניים. בשנת 2019 נספרו כ-225 אלף תאונות, 61 אלף פצועים, ולמעלה מ-200 הרוגים בתאונות דרכים בעיר ניו יורק לבדה. 75% משטחי הרחוב בעיר מוקדשים לנסיעת וחניית מכוניות, ואילו הולכי הרגל והרוכבים מסתפקים ב-25% בלבד.
רקע > פיצול נסיעות

מבין כלל הנסיעות לעבודה בניו יורק, 39% משתמשים ברכבת התחתית, 23% נוסעים ברכב, 11% נוסעים באוטובוס, 9% הולכים ברגל, 7% משתמשים ברכבת, 4% משתמשים בנסיעה שיתופית (קארפול), 1.6% במונית, 1.1% רוכבים על אופניים ו-0.4% עולים על המעבורת.
3.7 מיליון אנשים עובדים בניו יורק, שליבה הוא מנהטן, שם מרוכזות 56% מהמשרות. מבין העובדים במנהטן, 30% מתגוררים במנהטן, 17% בקווינס, 16% בברוקלין, 8% מהברונקס ו-2.5% מסטטן איילנד.
רקע > נסיעה בתחבורה ציבורית

רשות התחבורה המטרופולינית (MTA) מפעילה את רוב מערכות התחבורה בעיר. לפי נתוני הרשות, בין 1995 ל-2005 גדל מספר הנוסעים באוטובוסים עירוניים וברכבת התחתית ב-36%, לעומת גידול של 7% באוכלוסייה באותה תקופה.
בשנת 2013, מספר הנוסעים ברכבת התחתית היה 1.7 מיליארד, המספר הגבוה ביותר מאז 1946, למרות סגירת הרכבת התחתית בשל הוריקן סנדי. באוטובוסים העירוניים נסעו באותה עת 803 מיליון נוסעים.
רקע > בתרבות

מערכת התחבורה הציבורית היא מקור מרכזי למסחר, בידור ופוליטיקה. חלק גדול מהעיר, למעט סטטן איילנד, מסתמך על הרכבת התחתית שפתוחה 24 שעות ביממה. קמפיינים נערכים ברכבת התחתית באופן תדיר. מדי שבוע, יותר מ-100 הרכבים מוזיקליים עורכים יותר מ-150 הופעות במסגרת מיזם Music Under New York שמשלב מגוון ז'אנרים. רבים אחרים מופיעים ללא אישור, תוך בקשת תרומות בזמן הנגינה.
הרכבת התחתית יצרה גם תעשיית מקומונים חזקה. קהל הקוראים של מקומונים רבים מורכב ברובו מנוסעי הרכבת התחתית. שביתה בת שלושה ימים בדצמבר 2005 פגעה בתפוצת העיתונים, והוכיחה את חשיבות הרכבת התחתית לתעשייה זו.
רכבת

אמצעי התחבורה העיקרי בניו יורק הוא הרכבת. רשת התחבורה הציבורית של העיר היא הנרחבת ביותר ובין הוותיקות ביותר בצפון אמריקה. האחריות על ניהול מרכיבי המערכת השונים מוטלת על מספר רשויות. החשובה ביותר היא MTA, רשות התחבורה המטרופולינית, שמפעילה שתיים מתוך שלוש מערכות התחבורה הציבורית המהירה בעיר, את רוב מערך האוטובוסים ושתיים משלוש רשתות רכבות הנוסעים.
רכבת > MTA

רשת הרכבת התחתית בניו יורק היא הגדולה ביותר בעולם מבחינת מספר התחנות (472), והיא השנייה הכי ותיקה בארצות הברית אחרי מערכת התחבורה המהירה בבוסטון.
מספר הנוסעים ברכבת גדל בעקביות מאז תחילת המאה ה-21, בזכות היעילות האנרגטית של הרכבת התחתית. החיים בניו יורק תלויים במידה רבה ברכבת התחתית, אשר היא בין הבודדות בעולם שפועלות 24 שעות ביממה.
נוסעי הרכבת התחתית משתמשים ב-MetroCard, כרטיס שתקף גם ביתר מערכות התחבורה בעיר.
רכבת > PATH

רשות נמל טרנס–הדסון (PATH) מפעילה מערכת תחבורה מהירה שמקשרת בין מנהטן לג'רזי סיטי, הובוקן, הריסון וניוארק. בעוד שחלק מהתחנות צמודות לתחנות הרכבת התחתית של ניו יורק, ניוארק ולרכבת הקלה במחוז הדסון, אין מעבר חינם בין שירותי התחבורה. בדומה לרכבת התחתית, גם PATH פועלת 24 שעות ביממה. היא נפתחה ב-1908 כרכבת ההדסון ומנהטן, והחל מ-1962 מופעלת בידי רשות הנמלים של ניו יורק וניו ג'רזי.
רכבת > רכבות לשדות תעופה

קיימות רכבות בין–מודליות לשדות התעופה ג'ון פ. קנדי וניוארק ליברטי, שמאפשרות חיבור לרכבת התחתית ובין הטרמינלים. בנמל ניוארק קיימת מערכת AirTrain שהיא מונורייל באורך 3 ק"מ שמחברת בין שלושת הטרמינלים לרכבות הבינעירוניות והעירוניות.
רכבת > רכבות יוממים

מערכת רכבות היוממים של ניו יורק היא הגדולה ביותר בארצות הברית, עם 250 תחנות ו-20 קווים שמשרתים מעל 150 מיליון נוסעים בשנה. שירותי הרכבת מופעלים על ידי שתי סוכנויות: MTA ו-Metro-North Railroad.
רכבת > רכבות בין–עירוניות

בעוד שתחבורת מטענים רכבתית בניו יורק הצטמצמה עם מעבר התנועה לצפון ג'רזי, קיים בעיר שירות רכבות תדיר שכולל נסיעות בין עירוניות יותר מכל עיר אחרת בארצות הברית, שמופעל על ידי אמטרק. בנסיעות של עד 800 ק"מ, רכבת אמטרק היא לרוב זולה ומהירה יותר מטיסה. היא מהווה 47% מהנסיעות הבין עירוניות שאינן ברכב בין ניו יורק ווושינגטון די. סי., ובסך הכל כ-14% מכלל הנסיעות ביניהן.
רכבות ה-Acela המהירות של אמטרק נוסעות מניו יורק לבוסטון ולוושינגטון די. סי. דרך המסדרון הצפון–מזרחי, ומשתמשות בקטרים חשמליים. תחנת פן בניו יורק היא העמוסה ביותר של אמטרק בארצות הברית.
רכבות לילה מחברות בין ניו יורק ושיקגו, אטלנטה, ניו אורלינס ומיאמי. כמו כן פועלות רכבות בינלאומיות לטורונטו ולמונטריאול שבקנדה.
אוטובוסים

נכון לשנת 2014, פעלו בניו יורק 5,710 אוטובוסים שהסיעו 2.5 מיליון נוסעים מדי יום בלמעלה מ-238 קווים מקומיים ו-62 קווי אקספרס, ובסך הכל היו בהם 793 מיליון נסיעות. בניו יורק פועל צי האוטובוסים המופעלים בגז טבעי ודיזל היברידיים הגדול ביותר בארצות הברית.
קווי אוטובוס מקומיים מסומנים במספר ובקידומת לפי הרובע בו הם פועלים (לדוגמה, B מסמל את ברוקלין, M את מנהטן וכדומה). קווי אוטובוס אקספרס של MTA New York City Bus משתמשים בקידומת X, ואילו קווי אקספרס של MTA Bus מסומנים בקידומת הרובע ו-M בסופה, לדוגמה BM עבור ברוקלין. בנוסף, ניתן לראות את זמן ההגעה המדויק של האוטובוסים לתחנה על ידי סריקת קוד QR, ובחלק מהתחנות קיים גם לוח זמן אמת דיגיטלי.
מעבורות

המעבורת לסטטן איילנד היא העמוסה ביותר בארצות הברית, ומדי שנה נוסעים באמצעותה 19 מיליון נוסעים במסלול שאורכו 8.4 ק"מ ונמשך 25 דקות. המעבורת פועלת 24 שעות ביממה כל השנה, ובכל יום שמונה סירות מסיעות למעלה מ-65 אלף נוסעים. מאז 1997 המעבורת פועלת ללא עלות, ומאז פיגוע 11 בספטמבר חל איסור להעלות עליה כלי רכב. היא פופולרית במיוחד בקרב תיירים, שמנצלים את ההזדמנות כדי לצפות בקו הרקיע של ניו יורק, פסל החירות ומנהטן.
מאז שנות ה-80 שודרג והורחב שירות המעבורות על נהר ההדסון והאיסט ריבר. בנוסף, במשך כל השנה קיים קו מעבורת לאליס איילנד וליברטי איילנד, ושירות עונתי לגברנרז איילנד.
רכבל

בשנת 1976 נחנך הרכבל לאי רוזוולט, קו שנועד להיות קישור זמני בין תושבי האי למרכז העיר, עד לבניית תחנת רכבת תחתית. עם זאת, גם אחרי חיבור הרכבת התחתית לאי ב-1989, הרכבל היה פופולרי מאוד ונותר בשימוש.
הרכבל מופעל על ידי חברת Roosevelt Island Operating Corp, ובכל קרון נכנסים עד 125 נוסעים. זמן הנסיעה בין האי רוזוולט למנהטן הוא קצת פחות מ-5 דקות, ותעריף הנסיעה זהה לזה של הרכבת התחתית.
אמצעי תחבורה נוספים

מערך האוטובוסים Bee-Line, שמחבר בין הברונקס למחוז ווסטצ'סטר.
Nassau Inter-County Express, מערך אוטובוסים שמחבר בין מחוז נסאו לקווינס.
The Downtown Connection, אוטובוסים חינמיים בדאונטאון מנהטן.
כבישים

לצד התחבורה הציבורית שמאפיינת את העיר, קיימים בה גם כבישים רבים, ורשת השתי וערב בעיר השפיעה משמעותית על תכנון התחבורה בה.
הרמזורים בניו יורק נשלטים ממרכז ניהול התנועה בלונג איילנד סיטי, ומבוצעות בהם התאמות תכופות כדי להתמודד עם העומסים הקשים בעיר.
במנהטן עצמה קיימות פחות מ-40 תחנות דלק, מה שיוצר עומס רב סביבן, וגורם למחירי הדלק שם להיות גבוהים יותר מהממוצע הלאומי.
כבישים > גשרים ומנהרות

גשר ברוקלין, שבנוי ממגדלי אבן בסגנון גותי נחנך ב-1883, והיה הארוך ביותר בעולם בעת שהושלם. גשר ויליאמסבורג וגשר מנהטן הם שני הגשרים הנוספים שחוצים את איסט ריבר והפכו לסמלים אדריכליים של ניו יורק. גשר ג'ורג' וושינגטון שחוצה את ההדסון הוא הגשר העמוס ביותר בעולם, וב-2016 עברו עליו 106 מיליון כלי רכב.
ניו יורק הייתה לחלוצה בתחום המנהרות, שרובן מכילות פסי רכבת, עם ארבע מנהרות חריגות: מנהרת לינקולן, שמעבירה מדי יום 120 אלף מכוניות מתחת להדסון בין ניו ג'רזי למנהטן, מנהרת הולנד, שהייתה למאווררת בצורה מכנית הראשונה בעולם, והיא העמוסה ביותר. השתיים האחרות הן מנהרת קווינס מידטאון שמחברת בין קווינס למנהטן, ומנהרת ברוקלין בטרי, שמחברת בין ברוקלין למנהטן.
כבישים > כבישים מהירים

רשת הכבישים המהירים של ניו יורק, שתוכננה בידי רוברט מוזס כוללת ארבעה כבישים מהירים בין–מדינתיים וארבעה כבישים בין–עירוניים. כבישי הגישה המוגבלים של ניו יורק (Parkway) שתוכננו בידי מוזס עמוסים גם הם בדרך כלל, אף על פי שתוכננו להכיל רק מכוניות פרטיות, ולא משאיות או אוטובוסים.
כבישים > כבישים מהירים > אגרת גודש

בעבר עלתה הצעה להטיל אגרות גודש על כלי רכב שנכנסים למרכז העיר. אגרות הגודש היו חלק מתוכניתו של ראש העיר מייקל בלומברג לשפר את הקיימות הסביבתית של העיר תוך הגידול באוכלוסייתה, אולם הרעיון מעולם לא הובא לדיון במועצת העיר.