stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המשחקים האירופיים (2019)
ענפים

15 הענפים בהם התקיימו תחרויות הם:
אופניים:
מרוץ אופני הרים
מרוץ אופני כביש
אגרוף
אתלטיקה
בדמינטון
ג'ודו
היאבקות
התעמלות:
התעמלות מכשירים
התעמלות אירובית
התעמלות אמנותית
התעמלות אקרובטית
טרמפולינה
טניס שולחן
כדורגל חופים
כדורסל 3x3
סמבו
קאנו/קיאק
קליעה
קראטה
קשתות
ענפים > לוח זמנים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ● | טקס הפתיחה | ● | תחרות | ● | גמרים | ● | טקס הנעילה |
| יוני | יוני | 21 ו' | 22 ש' | 23 א' | 24 ב' | 25 ג' | 26 ד' | 27 ה' | 28 ו' | 29 ש' | 30 א' | גמרים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| טקסים | טקסים | ● |  |  |  |  |  |  |  |  | ● |  |
|  קשתות  |  קשתות  | ●  | 2  | 2  | ●  | ●  | 2  | 2  |   |   |   | 8 |
|  אתלטיקה  |  אתלטיקה  |   |   | 8  |   | ●  | ●  |   | 1  |   |   | 9 |
|  בדמינטון  |  בדמינטון  |   |   |   | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | 2  | 3  | 5 |
|  כדורסל 3x3  |  כדורסל 3x3  | ●  | ●  | ●  | 2  |   |   |   |   |   |   | 2 |
|  כדורגל חופים  |  כדורגל חופים  |   |   |   |   | ●  | ●  | ●  | ●  | 1  |   | 1 |
|  אגרוף  |  אגרוף  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  |   | ●  | 7  | 8  | 15 |
|  קאנו/קיאק  |  קאנו/קיאק  |   |   |   |   | ●  | 5  | 11  |   |   |   | 16 |
|  אופניים |  מרוץ אופני כביש  |   | 1  | 1  |   | 2  |   |   |   |   |   | 4 |
|  אופניים |  מרוץ אופני הרים  |   |   |   |   |   |   | 2  | 6  | 6  | 6  | 20 |
|  התעמלות |  התעמלות אקרובטית  |   | 4  | 2  |   |   |   |   |   |   |   | 6 |
|  התעמלות |  התעמלות אירובית  |   |   |   | 1  | 1  |   |   |   |   |   | 2 |
|  התעמלות |  התעמלות מכשירים  |   |   |   |   |   |   | ●  |   | 2  | 10  | 12 |
|  התעמלות |  התעמלות אמנותית  |   | 1  | 7  |   |   |   |   |   |   |   | 8 |
|  התעמלות |  טרמפולינה  |   |   |   | 2  | 2  |   |   |   |   |   | 4 |
|  ג'ודו  |  ג'ודו  |   | 5  | 4  | 5  | 1  |   |   |   |   |   | 15 |
|  קראטה  |  קראטה  |   |   |   |   |   |   |   |   | 6  | 6  | 12 |
|  סמבו  |  סמבו  |   | 9  | 9  |   |   |   |   |   |   |   | 18 |
|  קליעה  |  קליעה  |   | 2  | 4  | 4  | 1  | 3  | 3  | 2  |   |   | 19 |
|  טניס שולחן  |  טניס שולחן  |   | ●  | ●  | ●  | 1  | 2  | ●  | ●  | 2  |   | 5 |
|  היאבקות  |  היאבקות  |   |   |   |   | ●  | 4  | 4  | 4  | 3  | 3  | 18 |
| סה"כ גמרים ביום | סה"כ גמרים ביום | 0 | 24 | 37 | 14 | 8 | 16 | 22 | 13 | 29 | 36 | 199 |
מדינות משתתפות

50 מדינות השתתפו במשחקים:
אוסטריה אוסטריה
אוקראינה אוקראינה
אזרבייג'ן אזרבייג'ן
איטליה איטליה
איסלנד איסלנד
אירלנד אירלנד
אלבניה אלבניה
אנדורה אנדורה
אסטוניה אסטוניה
ארמניה ארמניה
בולגריה בולגריה
בוסניה והרצגובינה בוסניה והרצגובינה
בלארוס בלארוס
בלגיה בלגיה
בריטניה בריטניה
גאורגיה גאורגיה
גרמניה גרמניה
דנמרק דנמרק
הולנד הולנד
הונגריה הונגריה
טורקיה טורקיה
יוון יוון
ישראל ישראל
לוקסמבורג לוקסמבורג
לטביה לטביה
ליטא ליטא
ליכטנשטיין ליכטנשטיין
מולדובה מולדובה
מונטנגרו מונטנגרו
מונקו מונקו
מלטה מלטה
מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית
נורווגיה נורווגיה
סלובניה סלובניה
סלובקיה סלובקיה
סן מרינו סן מרינו
ספרד ספרד
סרביה סרביה
פולין פולין
פורטוגל פורטוגל
פינלנד פינלנד
צ'כיה צ'כיה
צרפת צרפת
קוסובו קוסובו
קפריסין קפריסין
קרואטיה קרואטיה
רומניה רומניה
רוסיה רוסיה
שוודיה שוודיה
שווייץ שווייץ
מדליות

ספורטאים מ-43 מדינות זכו במדליות במשחקים.
בראש טבלת המדליות ניצבה רוסיה, בפער עצום מכל יתר המדינות שאחריה, עם 109 מדליות מתוכן 44 מדליות זהב. המארחת, בלארוס, דורגה במקום השני, עם 69 מדליות, מהן 24 מדליות זהב.
|  |  | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | רוסיה רוסיה | 44 | 23 | 42 | 109 |
| 2 | בלארוס בלארוס (מארחת) | 24 | 16 | 29 | 69 |
| 3 | אוקראינה אוקראינה | 16 | 17 | 18 | 51 |
| 4 | איטליה איטליה | 13 | 15 | 13 | 41 |
| 5 | הולנד הולנד | 9 | 13 | 7 | 29 |
| 6 | גרמניה גרמניה | 7 | 6 | 13 | 26 |
| 7 | גאורגיה גאורגיה | 6 | 10 | 14 | 30 |
| 8 | צרפת צרפת | 6 | 9 | 13 | 28 |
| 9 | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | 6 | 9 | 8 | 23 |
| 10 | אזרבייג'ן אזרבייג'ן | 5 | 10 | 13 | 28 |
| 11 | ארמניה ארמניה | 5 | 3 | 3 | 11 |
| 12 | ספרד ספרד | 5 | 2 | 6 | 13 |
| 13 | הונגריה הונגריה | 4 | 6 | 9 | 19 |
| 14 | בלגיה בלגיה | 4 | 1 | 1 | 6 |
| 14 | סלובניה סלובניה | 4 | 1 | 1 | 6 |
| 16 | בולגריה בולגריה | 3 | 7 | 8 | 18 |
| 17 | פורטוגל פורטוגל | 3 | 6 | 6 | 15 |
| 18 | שווייץ שווייץ | 3 | 3 | 4 | 10 |
| 19 | ישראל ישראל | 3 | 3 | 1 | 7 |
| 20 | יוון יוון | 3 | 2 | 4 | 9 |
| 21 | דנמרק דנמרק | 3 | 2 | 3 | 8 |
| 22 | פולין פולין | 3 | 1 | 10 | 14 |
| 23 | שוודיה שוודיה | 3 | 1 | 4 | 8 |
| 24 | טורקיה טורקיה | 2 | 6 | 7 | 15 |
| 25 | צ'כיה צ'כיה | 2 | 5 | 6 | 13 |
| 26 | רומניה רומניה | 2 | 3 | 5 | 10 |
| 27 | לטביה לטביה | 2 | 3 | 2 | 7 |
| 28 | קרואטיה קרואטיה | 2 | 1 | 5 | 8 |
| 29 | ליטא ליטא | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 30 | פינלנד פינלנד | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 31 | אוסטריה אוסטריה | 1 | 2 | 4 | 7 |
| 31 | אירלנד אירלנד | 1 | 2 | 4 | 7 |
| 33 | סרביה סרביה | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 34 | קוסובו קוסובו | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 35 | אסטוניה אסטוניה | 0 | 2 | 3 | 5 |
| 36 | מולדובה מולדובה | 0 | 1 | 4 | 5 |
| 37 | סלובקיה סלובקיה | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 38 | לוקסמבורג לוקסמבורג | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 39 | בוסניה והרצגובינה בוסניה והרצגובינה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 39 | מונטנגרו מונטנגרו | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 39 | קפריסין קפריסין | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 42 | נורווגיה נורווגיה | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 43 | סן מרינו סן מרינו | 0 | 0 | 1 | 1 |
המשלחת הישראלית

המשלחת הישראלית למשחקים מנתה 32 ספורטאים שהתחרו בעשרה ענפים. שחקן הבדמינטון, מישה זילברמן נשא את דגל ישראל בטקס הפתיחה. והמתעמל, אנדריי מדבדב, נשא את דגל ישראל בטקס הנעילה.
המשלחת הישראלית זכתה בשבע מדליות, שלוש מדליות זהב, שלוש מדליות כסף ומדליית ארד יחידה. המתעמלת האומנתית, לינוי אשרם, זכתה בארבעה מדליות: מדליות זהב בתרגיל הכדור ובתרגיל האלות, ובמדליות כסף בתחרות הקרב רב ובתרגיל הסרט. הקלע, סרגיי ריכטר, זכה במדליית זהב בירי ל-10 מטרים ברובה אוויר כשצבר 250.80 נקודות בגמר. בנוסף השיג ריכטר קווטה לנציג ישראלי באולימפיאדת טוקיו (2020) בתחרות זו. והג'ודוקא, לי קוכמן, זכה במדליית הכסף והוכתר לסגן אלוף אירופה במשקל של עד 90 ק"ג. בגמר התחרות הפסיד קוכמן ליריב טורקי, לאחר שספג שלושה עונשים. כמו כן, מישה זילברמן, זכה במדליית ארד בטורניר היחידים.
המשלחת רשמה הישגים נוספים על דירוגן במקום הרביעי בשלושת התרגילים (באלאנס, דינאמי ומשולב) של נבחרת ישראל בהתעמלות אקרובטית, אור ערמוני, צליל הורביץ וירין עובדיה. בנוסף, טוהר בוטבול עלה בקטגוריית משקל עד 73 ק"ג לקרב על מדליית הארד מבית הניחומים. אולם בוטבול הפסיד בקרב ודורג במקום החמישי. בהתעמלות מכשירים העפילו אנדריי מדבדב ואופיר נצר לגמר במכשיר שולחן קפיצות אך סיימו במקום הרביעי והחמישי, בהתאמה.
הערות שוליים

↑  "Netherlands to host second European Games in 2019". SBS News. 17 במאי 2015. נבדק ב-31 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Netherlands chosen to host 2019 European Games". BBC. נבדק ב-21 בפברואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Netherlands to host 2019 European Games". European Table Tennis Union. 16 במאי 2015. נבדק ב-31 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Dutch plan nationwide bid for 2019 European Games". Reuters. 29 באפריל 2015. נבדק ב-31 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Netherlands steps up 2019 European Games bid". Sport Business. נבדק ב-31 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Netherlands Secure 2019 European Games - On the Scene". Around the Rings. 16 במאי 2015. נבדק ב-31 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Netherlands pulls out of staging 2019 European Games". The Guardian. נבדק ב-21 בפברואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Netherlands pulls out of hosting 2019 European Games". Stuff.nz. 11 ביוני 2015. נבדק ב-31 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "European Games MINSK 2019". Belarus.by. נבדק ב-11 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  שירי אלג'ם, ספורט 5, ‏מישה זילברמן יוביל את משלחת ישראל במינסק, באתר ‏מאקו‏, 2 ביוני 2019
↑  אורן אהרוני, המשחקים האירופיים: מדליית כסף ללינוי אשרם בקרב-רב, באתר ynet, 22 ביוני 2019
↑  אורן אהרוני, אשרם: "גאה שהשמיעו את ההמנון פעמיים", באתר ynet, 23 ביוני 2019
↑  אורן אהרוני, קליעה: סרגיי ריכטר זכה במדליית זהב במשחקים האירופיים, באתר ynet, 24 ביוני 2019
↑  אורן אהרוני, כבוד: לי קוכמן סגן אלוף אירופה בג'ודו, באתר ynet, 24 ביוני 2019
↑  אורן אהרוני, המשחקים האירופיים: ארד למישה זילברמן בבדמינטון, באתר ynet, 29 ביוני 2019
משחקי אסיה

לוגו משחקי אסיה
משחקי אסיה (באנגלית: Asian Games), המכונים גם האסיאדה (בלועזית: Asiad), הם אירוע ספורט רב-ענפי (בדומה לאולימפיאדה), הנערך אחת לארבע שנים בהשתתפות ספורטאים מיבשת אסיה. המשחקים מאורגנים על ידי הוועד האולימפי של אסיה (OCA), תחת פיקוחו של הוועד האולימפי הבינלאומי (IOC). משחקי אסיה נערכו לראשונה בשנת 1951 בעיר ניו דלהי, ומאז הקמתם מקבל המנצח בכל תחרות מדליית זהב, המקום השני מקבל מדליית כסף, והמקום השלישי מקבל מדליית ארד.
המשתתפים מוכנסים למשחקים על ידי הוועד האולימפי הלאומי שלהם, ומייצגים במשחקים את המדינה שבה הם מחזיקים באזרחות. במהלך טקסי קבלת המדליות מנוגנים המנונים לאומיים ומונפים דגלים, ובנוסף ישנו דירוג רשמי המציג את מספר המדליות בהן זכתה כל מדינה. במשחקים מיוצגים בעיקר לאומים מזוהים, אך גם מספר קטן של מדינות לא ריבוניות מורשות להשתתף במשחקים. הרפובליקה הסינית (טאיוואן) מתחרה תחת השם Chinese Taipei, בשל המעמד הבינלאומי של טאיוואן.
בתחילה משחקי אסיה נערכו כל שלוש שנים, אך החל ממשחקי אסיה ה-3 הוחלט לקיים אותם כל ארבע שנים. ב-2009 החליט הוועד האולימפי של אסיה שהמשחקים ייערכו שנה אחת לפני המשחקים האולימפיים, ובעקבות כך משחקי אסיה ה-19 ייערכו ב-2023 ולא ב-2022. בשנת 2010 נערכו לראשונה אחרי סיום המשחקים גם תחרות ספורט נכים, בשם משחקי אסיה הפאראלימפיים.
משנת 1986 מתקיימים גם משחקי החורף של אסיה אחת לכמה שנים.
בעבר, גם ישראל השתתפה במשחקי אסיה ואף זכתה במדליות, עד להדחתה לאחר הצבעה על חרם נגדה (ראו ישראל במשחקי אסיה) בסוף שנות השבעים ובתחילת שנות השמונים, וזאת מטעם הוועד האולימפי של אסיה.
היסטוריה

מקורם של משחקי אסיה הוא ב"משחקי האליפות של המזרח הרחוק", אירוע ספורט שנערך בתחילת המאה ה-20 בין האימפריה היפנית, הרפובליקה הסינית, והפיליפינים. המשחקים הראשונים נערכו במנילה בשנת 1913. מאוחר יותר הצטרפו מדינות נוספות מהאזור, ביניהן הונג קונג (כמושבה בריטית), ממלכת תאילנד, חברת הודו המזרחית הבריטית (מלזיה), וחברת הודו המזרחית ההולנדית (אינדונזיה). המשחקים נפסקו כאשר יפן פלשה לסין, והחלה מלחמת סין–יפן השנייה שהובילה למלחמת העולם השנייה.
לאחר סיום מלחמת העולם השנייה, מספר מדינות אסיאתיות השיגו את עצמאותן. אותן מדינות שאפו להקים תחרות ספורט אסיאתית, שבה יוצגו לראווה כוחן ועצמאותן של המדינות האסיאתיות החדשות. בזמן אולימפיאדת לונדון 1948 העלה נציג הוועד האולימפי ההודי, גורו דט סונדי, את הרעיון להקמת משחקי ספורט אסיאתיים לנציגי המדינות האחרות. הוחלט להקים פדרציית ספורט אסיאתית, ואכן בשנת 1949 הוקמה פדרציה זו בשם פדרציית המשחקים האסייתית. הוחלט לקיים את המשחקים האסייתיים הראשונים בניו דלהי, בירת הודו, בשנת 1951, ולערוך את התחרות אחת לארבע שנים.
בשנת 1962 נוצרו בפדרציה חילוקי דעות בנוגע להכנסתן של הרפובליקה הסינית וישראל למשחקים. מארחת המשחקים, אינדונזיה, התנגדה לקבלת שתי המדינות ולפיכך הן לא השתתפו. במשחקים הבאים, לעומת זאת, השתתפו שתי המדינות. בשנת 1970 נאלצה קוריאה הדרומית לוותר על אירוח המשחקים בשל בעיות ביטחוניות באירוח המשלחת של קוריאה הצפונית, ומארחת התחרות הקודמת, תאילנד, הסכימה לארח את התחרות פעם נוספת בעיר בנגקוק תוך שימוש במשאבים הדרום קוריאנים. במשחקים בשנת 1974 השתתפה סין בפעם הראשונה, לאחר שבשנת 1973 הכירו בה רשמית ארצות הברית ומספר מדינות נוספות. במקביל, הרפובליקה הסינית הפסיקה להשתתף במשחקים. בשנת 1978, פקיסטן נאלצה גם היא לוותר על אירוח המשחקים בשל סכסוכים עם בנגלדש והודו. תאילנד אירחה את המשחקים פעם נוספת בשל כך.
מדינות אסיה החליטו לשנות את חוקת פדרציית המשחקים האסייתית. הוקמה עמותה חדשה, בשם המועצה האולימפית של אסיה, בנובמבר 1981. הוועד החל לפקח על המשחקים באופן רשמי משנת 1986. הוחלט להרחיק את ישראל ונציגיהם מהמועצה החדשה, על אף שישראל לא השתתפה במשחקים משנת 1974, ולבקש מהמדינה לעבור לשחק באירופה. כמו כן, הוחלט להתיר מחדש השתתפות של משלחת מהרפובליקה הסינית, אולם בשם "טאייפי הסינית" (Chinese Taipei) ואכן הוחזרה המדינה לקראת המשחקים בשנת 1990.
לאחר פירוק ברית המועצות, החליט הוועד לצרף את המדינות החדשות שקמו בשטח אסיה, למרות התנגדות של חלק מחברות המועצה. מדינות אלה היו קזחסטן, קירגיזסטן, אוזבקיסטן, טורקמניסטן וטג'יקיסטן, והן החלו להשתתף במשחקים משנת 1994.
בשנת 2006 אוסטרליה ביקשה להצטרף לוועד האולימפי ולהשתתף במשחקים (על בסיס חברותה בקונפדרציית הכדורגל של אסיה והשתתפותה בגביע אסיה בכדורגל), אולם נשיא הוועד דחה את בקשתה בטענה שהיא לא תהיה הוגנת למדינות אוקיאניה הקטנות.
האנוי בירת וייטנאם נבחרה לארח את המשחקים ב-2019 אך בשל עיכובים בהכשרת התשתיות ואילוצים שונים נאלצה לסגת מהאירוח. במכרז המחודש זכתה אינדונזיה לארח שוב את המשחקים בג'קרטה ובחרה להקדים אותם ל-2018. אגב במכרז המקורי לאירוח המשחקים ב-2019, התמודדה מול האנוי הצעת האירוח של אינדונזיה לארח את המשחקים בעיר סורביה.
רשימת משחקי אסיה

| שנה | משחקים | עיר מארחת | מדינה | תאריך | ספורטאים | מדינות | ענפי ספורט | מירב מדליות הזהב |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1951 | I | ניו דלהי | הודו הודו | 4 במרץ – 11 במרץ 1951 | 489 | 11 | 6 | יפן יפן |
| 1954 | II | מנילה | הפיליפינים הפיליפינים | 1 במאי – 9 במאי 1954 | 970 | 19 | 8 | יפן יפן |
| 1958 | III | טוקיו | יפן יפן | 24 במאי – 1 ביוני 1958 | 1,820 | 16 | 13 | יפן יפן |
| 1962 | IV | ג'קרטה | אינדונזיה אינדונזיה | 24 באוגוסט – 4 בספטמבר 1962 | 1,460 | 12 | 13 | יפן יפן |
| 1966 | V | בנגקוק | תאילנד תאילנד | 9 בדצמבר – 20 בדצמבר 1966 | 1,945 | 16 | 14 | יפן יפן |
| 1970 | VI | בנגקוק | תאילנד תאילנד1 | ‏9 בדצמבר – 20 בדצמבר 1970 | 2,400 | 16 | 13 | יפן יפן |
| 1974 | VII | טהראן | איראן איראן | 1 בספטמבר – 16 בספטמבר 1974 | 3,010 | 19 | 16 | יפן יפן |
| 1978 | VIII | בנגקוק | תאילנד תאילנד2 | ‏9 בדצמבר – 20 בדצמבר 1978 | 3,842 | 19 | 19 | יפן יפן |
| 1982 | IX | ניו דלהי | הודו הודו | 19 בנובמבר – 4 בדצמבר 1982 | 3,411 | 23 | 21 | הרפובליקה העממית של סין  סין |
| 1986 | X | סיאול | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 20 בספטמבר – 5 באוקטובר 1986 | 4,839 | 22 | 25 | הרפובליקה העממית של סין  סין |
| 1990 | XI | בייג'ינג | הרפובליקה העממית של סין  סין | 22 בספטמבר – 7 באוקטובר 1990 | 6,122 | 36 | 29 | הרפובליקה העממית של סין  סין |
| 1994 | XII | הירושימה | יפן יפן | 2 באוקטובר – 16 באוקטובר 1994 | 6,828 | 42 | 34 | הרפובליקה העממית של סין  סין |
| 1998 | XIII | בנגקוק | תאילנד תאילנד | 6 בדצמבר – 20 בדצמבר 1998 | 6,554 | 41 | 36 | הרפובליקה העממית של סין  סין |
| 2002 | XIV | פוסן | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 29 בספטמבר – 14 באוקטובר 2002 | 7,711 | 44 | 38 | הרפובליקה העממית של סין  סין |
| 2006 | XV | דוחה | קטר (מדינה) קטר | 1 בדצמבר – 15 בדצמבר 2006 | 9,520 | 45 | 39 | הרפובליקה העממית של סין  סין |
| 2010 | XVI | גואנגג'ואו | הרפובליקה העממית של סין  סין | 11 בנובמבר – 27 בנובמבר 2010 | 9,704 | 45 | 42 | הרפובליקה העממית של סין  סין |
| 2014 | XVII | אינצ'ון | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 18 בספטמבר – 4 באוקטובר 2014 | 9,501 | 45 | 36 | הרפובליקה העממית של סין  סין |
| 2018 | XVIII | ג'קרטה | אינדונזיה אינדונזיה3 | 18 באוגוסט – 2 בספטמבר 2018 | 11,300 | 45 | 40 | הרפובליקה העממית של סין סין |
| 2022 | XIX | האנגג'ואו | הרפובליקה העממית של סין  סין | 23 בספטמבר – 8 באוקטובר 2023 | 11,909 | 45 | 40 | הרפובליקה העממית של סין סין |
| 2026 | XX | אאיצ'י-נגויה | יפן יפן | 19 בספטמבר – 4 באוקטובר 2026 | - | - | - | - |

| 2030 | XXI | דוחה | קטר (מדינה) קטר | 2030 | - | - | - | - |

| 2034 | XXII | ריאד | ערב הסעודית ערב הסעודית | 2034 | - | - | - | - |

1 קוריאה הדרומית הייתה אמורה לארח בתחילה 

2 פקיסטן הייתה אמורה לארח בתחילה 

3 וייטנאם הייתה אמורה לארח בתחילה
רשימת תחרויות הספורט

נכון למשחקים של 2010, נכללים במשחקים האסיאתיים 48 ענפי ספורט לגברים ולנשים. בנוסף נערכות תחרויות מיוחדות גם לנכים.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  אופניים  אגרוף  אתלטיקה  בדמינטון  בייסבול  ביליארד  גו  ג'ודו  גולף  הוקי שדה  היאבקות  הרמת משקולות  התעמלות  התעמלות אומנותית  התעמלות מכשירים  וו-שו |  חתירה  טאקוונדו  טניס  טניס שולחן  טניס רך  טריאתלון  כדורגל  כדוריד  כדורמים  כדורסל  כדורעף  כדורשק  כדורעף חופים  כדורת דשא  סופטבול  סיף |  דרגון בוט  סקווש  קבאדי  קאנו/קיאק  קליעה  קראטה  קרב חמש מודרני  קריקט  קשתות  ריקודים סלוניים תחרותיים (דאנספורט)  רכיבה  רולר ספורט  שח מט  שיאנג-צ'י  שחייה צורנית  שחייה |
כמו כן נערכו משנת 2002 עד לשנת 2006 תחרויות פיתוח גוף, אולם הן אינן נערכות יותר.
טבלת המדליות > למעלה מ-50 מדליות זהב

| דירוג | אומה | זהב | כסף | ארד | סך הכול |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין | 1,473 | 994 | 720 | 3,187 |
| 2 | יפן יפן | 1,032 | 1,037 | 985 | 3,054 |
| 3 | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 745 | 663 | 827 | 2,235 |
| 4 | איראן איראן | 179 | 181 | 17 | 557 |
| 5 | קזחסטן קזחסטן | 155 | 158 | 244 | 557 |
| 6 | הודו הודו | 154 | 202 | 315 | 671 |
| 7 | תאילנד תאילנד | 132 | 175 | 239 | 586 |
| 8 | קוריאה הצפונית קוריאה הצפונית | 110 | 144 | 276 | 433 |
| 9 | טאיפיי הסינית טאיפיי הסינית | 99 | 144 | 276 | 519 |
| 10 | אינדונזיה אינדונזיה | 91 | 120 | 235 | 446 |
| 11 | אוזבקיסטן אוזבקיסטן | 84 | 120 | 138 | 342 |
| 12 | הפיליפינים הפיליפינים | 67 | 114 | 230 | 411 |
| 13 | מלזיה מלזיה | 63 | 101 | 148 | 312 |
טבלת המדליות > 49-10 מדליות זהב

| דירוג | אומה | זהב | כסף | ארד | סך הכול |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 | פקיסטן פקיסטן | 44 | 63 | 97 | 204 |
| 15 | סינגפור סינגפור | 41 | 58 | 114 | 213 |
| 16 | קטר (מדינה) קטר | 43 | 31 | 56 | 130 |
| 17 | הונג קונג הונג קונג | 38 | 79 | 112 | 229 |
| 18 | בחריין בחריין | 37 | 25 | 23 | 85 |
| 19 | כווית כווית | 26 | 30 | 34 | 90 |
| 20 | מונגוליה מונגוליה | 25 | 46 | 91 | 162 |
| 21 | ערב הסעודית ערב הסעודית | 25 | 13 | 23 | 61 |
| 22 | וייטנאם וייטנאם | 17 | 71 | 88 | 176 |
| 23 | מיאנמר מיאנמר | 16 | 28 | 55 | 99 |
| 24 | סרי לנקה סרי לנקה | 11 | 10 | 20 | 41 |
טבלת המדליות > 9-1 מדליות זהב

| דירוג | אומה | זהב | כסף | ארד | סך הכול |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25 | סוריה סוריה | 9 | 7 | 16 | 32 |
| 26 | עיראק עיראק | 7 | 17 | 23 | 47 |
| 27 | איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות | 7 | 17 | 17 | 41 |
| 28 | ירדן ירדן | 5 | 16 | 24 | 45 |
| 29 | לבנון לבנון | 5 | 5 | 8 | 18 |
| 30 | קירגיזסטן קירגיזסטן | 4 | 23 | 38 | 65 |
| 31 | טג'יקיסטן טג'יקיסטן | 4 | 7 | 17 | 28 |
| 32 | טורקמניסטן טורקמניסטן | 3 | 8 | 12 | 23 |
| 33 | קמבודיה קמבודיה | 3 | 2 | 4 | 9 |
| 34 | מקאו מקאו | 2 | 11 | 20 | 33 |
| 35 | בנגלדש בנגלדש | 1 | 5 | 6 | 12 |
| 36 | עומאן עומאן | 1 | 0 | 3 | 4 |
| 37 | הוועד האולימפי הבינלאומי קוריאה | 1 | 1 | 2 | 4 |
טבלת המדליות > ללא מדליות זהב

| דירוג | אומה | זהב | כסף | ארד | סך הכול |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 38 | נפאל נפאל | 0 | 2 | 22 | 24 |
| 39 | לאוס לאוס | 0 | 4 | 11 | 15 |
| 40 | אפגניסטן אפגניסטן | 0 | 4 | 7 | 11 |
| 41 | ברוניי ברוניי | 0 | 0 | 4 | 4 |
| 42 | תימן תימן | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 43 | הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית | 0 | 0 | 1 | 1 |
ישראל במשחקי אסיה

ישראל הייתה חברה בפדרציית משחקי אסיה והשתתפה חמש פעמים בתחרויות (1954, 1958, 1966, 1970 ו-1974) וזכתה ב-46 מדליות, מהן 18 זהב, 14 כסף ו-14 ארד. השתתפות ישראל נמנעה במשחקי 1962 באינדונזיה, ב-1978 בתאילנד וב-1982 בהודו, עקב סיבות פוליטיות. ישראל לא הוזמנה להשתתף במועצה האולימפית של אסיה, הגוף שהחליף את פדרציית משחקי אסיה ב-1982 בארגון המשחקים, ולכן לא השתתפה במשחקים שנערכו מאז.
הערות שוליים

↑  אי-אפשר לכפות שיתוף ישראל במשחקים אזוריים, דבר, 13 באפריל 1983
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011427476705171  GND: 7568169-9  LCCN: n83074290  NDL: 00576522  SUDOC: 129670952  VIAF: 134904867   WorldCat (עם VIAF): 134904867 
מארחות הטורניר עד 2014. הנקודות האדומות הן הערים המארחות
1964 בספורט

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1964  בספורט |  |
< · 1962 · 1963 — 1964 — 1965 · 1966 · >
כל ערכי השנים בספורט במאה ה-20 · כל ערכי השנים בספורט במאה ה-21 · פורטל הספורט
סיקסטן ירנברג השוודי, שזכה ב-9 מדליות אולימפיות בין 1956 ל-1964
הטניסאית האוסטרלית לסלי טרנר
השחיינים האמריקאים (משמאל לימין) דון שולנדר, גרי אילמן, מייק אוסטין וסטיב קלארק
אולימפיאדה > האולימפיאדה ה-18 מתקיימת בטוקיו שביפן > המדינות שגרפו את מרב המדליות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| 1 | ארצות הברית ארצות הברית | 36 | 26 | 28 | 90 |
| 2 | ברית המועצות ברית המועצות | 30 | 31 | 35 | 96 |
| 3 | יפן יפן מארחת | 16 | 5 | 8 | 29 |
| 4 |  המשלחת הכלל-גרמנית | 10 | 22 | 18 | 50 |
| 5 | איטליה איטליה | 10 | 10 | 7 | 27 |
מזרח גרמניה ומערב גרמניה יוצגו במשלחת משותפת.
ג'ודו נכלל לראשונה במשחקים האולימפיים.
אולימפיאדה > אולימפיאדת החורף ה-9 נערכת באינסברוק שבאוסטריה > המדינות שגרפו את מרב המדליות

| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ברית המועצות ברית המועצות | 11 | 8 | 6 | 25 |
| 2 | אוסטריה אוסטריה (מארחת) | 4 | 5 | 3 | 12 |
| 3 | נורווגיה נורווגיה | 3 | 6 | 6 | 15 |
| 4 | פינלנד פינלנד | 3 | 4 | 3 | 10 |
| 5 | צרפת צרפת | 3 | 4 | 0 | 7 |
אופניים

ג'ירו ד'איטליה - מנצח ז'אק אנקטיל (צרפת צרפת)
טור דה פראנס - מנצח ז'אק אנקטיל (צרפת צרפת)
וואלטה אספניה - מנצח ריימונד פולידור (צרפת צרפת)
אליפות העולם - יאן ינסן (הולנד הולנד)
אגרוף

קסיוס קליי (ארצות הברית ארצות הברית) מפתיע ומנצח את אלוף העולם במשקל כבד - סוני ליסטון (ארצות הברית ארצות הברית) בנוקאאוט טכני בסיבוב השמיני וזוכה לראשונה בקריירה שלו בתואר אלוף העולם.
אתלטיקה

בוב הייז (ארצות הברית ארצות הברית) זוכה במדליית הזהב בריצת 100 מטר באולימפיאדת טוקיו כשהוא שובר את השיא העולמי במדידה אלקטרונית ב-1.9 עשיריות השנייה.
אבבה ביקילה (אתיופיה אתיופיה) מנצח בריצת מרתון באולימפיאדת טוקיו שישה שבועות בלבד לאחר שעבר ניתוח להוצאת התוספתן והופך לרץ המרתון היחיד בהיסטוריה שזכה בריצה זו בשתי מדליות זהב אולימפיות.
טרייה פדרסן (נורווגיה נורווגיה) משפר פעמיים את השיא העולמי בהטלת כידון ומוסיף לשיא הקודם חמישה מטרים.
פיטר סנל (ניו זילנד ניו זילנד) זוכה בשתי מדליות זהב בריצות היוקרתיות ל-800 מטר ו-1500 מטר באולימפיאדת טוקיו.
בייסבול

בוורלד סירייס זוכה קבוצת סנט לואיס קרדינלס לאחר ניצחון 3:4 על ניו יורק יאנקיז.
הוקי קרח > אליפות העולם בהוקי קרח

ברית המועצות (ברית המועצות) זכתה באליפות העולם לאחר ניצחון על שוודיה (שוודיה).
הוקי קרח > גביע סטנלי

טורונטו מייפל ליפס זכתה בגביע לאחר ניצחון 3:4 על דטרויט רד וינגס.
התעמלות

לריסה לטינינה (ברית המועצות ברית המועצות), מסיימת את הקריירה האולימפית שלה עם שיא של 18 מדליות מתוכן 9 מדליות זהב, לאחר שזכתה באולימפיאדת טוקיו ב-6 מדליות, מהן 2 מדליות זהב.
ורה צ'סלבסקה (צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה), זכתה ב-4 מדליות מהן 3 מדליות זהב כולל בתחרות הקרב-רב אישי.
נבחרת הגברים של יפן (יפן) שמרה על תוארה בתחרות הקבוצתית.
יוקיו אנדו (יפן יפן), זכה ב-4 מדליות, מהן 3 מדליות זהב כולל בתחרות הקרב-רב אישי ו-1 כסף.
חתירה

ויאצ'סלב איבנוב (ברית המועצות ברית המועצות), משלים רצף של זכייה בשלוש מדליות זהב במשחקים האולימפיים בחתירה בדגם סקיפ (מלבורן 1956, רומא 1960 וטוקיו 1964).
טניס > טורנירי הגראנד סלאם - מנצחות נשים

אליפות אוסטרליה הפתוחה - מרגרט סמית' (אוסטרליה אוסטרליה)
אליפות צרפת הפתוחה - מרגרט סמית' (אוסטרליה אוסטרליה)
אליפות וימבלדון - מריה בואנו (ברזיל ברזיל)
אליפות ארצות הברית הפתוחה - מריה בואנו (ברזיל ברזיל)
טניס > טורנירי הגראנד סלאם - מנצחי גברים

אליפות אוסטרליה הפתוחה - רוי אמרסון (אוסטרליה אוסטרליה)
אליפות צרפת הפתוחה - מנואל סנטנה (ספרד ספרד)
אליפות וימבלדון - רוי אמרסון (אוסטרליה אוסטרליה)
אליפות ארצות הברית הפתוחה - רוי אמרסון (אוסטרליה אוסטרליה)
טניס > גביע דייוויס

נבחרת אוסטרליה (אוסטרליה) מנצחת בגמר את נבחרת ארצות הברית (ארצות הברית) בתוצאה 2:3.
כדורגל > אולימפיאדה

נבחרת הונגריה (הונגריה) זוכה במדליית הזהב בפעם השנייה, לאחר ניצחון על נבחרת צ'כוסלובקיה (צ'כוסלובקיה) בתוצאה 1-2. במשחק הגמר שפט מנחם אשכנזי (ישראל ישראל).
כדורגל > יורו

נבחרת ספרד (ספרד) זוכה באליפות אירופה בפעם הראשונה, לאחר ניצחון על נבחרת ברית המועצות (ברית המועצות) בתוצאה 1-2.
כדורגל > גביע אסיה בכדורגל

נבחרת ישראל (ישראל) זוכה בתואר בפעם הראשונה והיחידה.
כדורגל > גביע אסיה לנוער

נבחרת הנוער של ישראל (ישראל) זוכה בתואר.
כדורגל > הגביע הבין-יבשתי

אינטר מילאנו (איטליה איטליה) זוכה בתואר בפעם הראשונה, לאחר ניצחון על אינדפנדיינטה (ארגנטינה ארגנטינה) 0-1 לאחר הארכה במשחק הכרעה.
כדורגל > גביע אירופה לאלופות

אינטר מילאנו (איטליה איטליה) זוכה בתואר בפעם הראשונה, לאחר ניצחון על ריאל מדריד (ספרד ספרד) בתוצאה 1-3.
כדורגל > גביע אירופה למחזיקות גביע

ספורטינג ליסבון (פורטוגל פורטוגל) זוכה בתואר בפעם הראשונה, לאחר ניצחון על MTK בודפשט (הונגריה הונגריה) 0-1 לאחר משחק חוזר (3-3 בתום המשחק הראשון).
כדורגל > גביע ערי הירידים

ריאל סרגוסה (ספרד ספרד) זוכה בתואר בפעם הראשונה והיחידה, לאחר ניצחון על ולנסיה (ספרד ספרד) בתצאה 1-2.
כדורגל > גביע האינטרטוטו

אינטר ברטיסלאבה (סלובקיה סלובקיה) זוכה בתואר בפעם השנייה ברציפות ובסך הכל, והאחרונה, לאחר ניצחון על פולוניה ביטום (פולין פולין) 0-1.
כדורגל > גביע ליברטדורס

אינדפנדיינטה (ארגנטינה ארגנטינה) זוכה בתואר בפעם הראשונה, לאחר ניצחון על נסיונל (אורוגוואי אורוגוואי) 1-3 (שיטת הנקודות).