stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דפיברילטור
סוגים > דפיברילטורים חיצוניים ידניים

משתמשים ביחידות אלה במקביל לא.ק.ג. (או לעיתים קרובות יותר, יש במכשיר א.ק.ג. מובנה), שבו משתמש הקלינאי לאבחון מצב הלב (לרוב פרפור חדרים או טכיקרדיה חדרית, אם כי יש הפרעות קצב נוספות שניתן לטפל בהן בעזרת שוקים חשמליים שונים). הקלינאי אז יחליט בכמה אנרגיה (בג'אול) להשתמש, בהתבסס על ידע מוקדם וניסיון, ואז יעביר את השוק דרך אלקטרודות אל חזה המטופל. מאחר שהן דורשות ידע רפואי רחב, היחידות האלה נמצאות בדרך כלל רק בבתי חולים, ומעט באמבולנסים. לדוגמה, כל אמבולנס של שירות הבריאות הארצי בממלכה המאוחדת (בריטניה) מצויד בדפיברילטור ידני לשימוש על ידי הפרמדיקים והטכנאים המטפלים. בארצות הברית, פרמדיקים מאומנים לזהות הפרעות קצב קטלניות ולבצע טיפול חשמלי מתאים עם דפיברילטור ידני, במצב המתאים. גם בישראל, פרמדיקים מורשים להשתמש בדפיברילטור ידני ומכשירים כאלו נמצאים על גבי ניידות טיפול נמרץ של מגן דוד אדום.
סוגים > דפיברילטורים פנימיים ידניים

אלה הם הצאצאים הישירים של העבודה של באק ולואן. בפועל הם זהים לגרסה החיצונית, חוץ מכך שהמטען החשמלי מועבר דרך אלקטרודות פנימיות במגע ישיר עם הלב. אלה נמצאים כמעט באופן בלעדי בחדרי ניתוח, שבהם סביר שהחזה יהיה פתוח, או יוכל להיפתח במהירות על ידי מנתח.
סוגים > דפיברילטורים חיצוניים אוטומטיים (AED)

ליחידות פשוטות אלו יכולת ניתוח ממוחשב לניתוח קצב הלב בעצמה ולייעץ אם הלם חשמלי נחוץ. הן מתוכננות לשימוש על ידי אנשים ללא הכשרה. הן בדרך כלל מוגבלות ביכולת ההתערבות שלהן לשלוח שוקים חשמליים בעלי אנרגיה גבוהה בשביל פרפור חדרים וטכיקרדיה חדרית. לכן הן מגבילות בשימוש על ידי אנשי צוות רפואי, שיכולים לאבחן ולטפל במגוון רחב של בעיות בעזרת יחידה ידנית או חצי אוטומטית.
ליחידה האוטומטית דרוש זמן (בדרך כלל בין 10 ל-20 שניות) לאבחן את הקצב, כאשר מומחה יכול לאבחן ולטפל במצב הרבה יותר מהר בעזרת יחידה ידנית. על פי מספר מחקרים, מרווחי זמן האבחון, אשר דורשים הפסקת עיסויים ללב, גורמים אפקט שלילי מובהק על שיעורי ההצלחה של ההלם החשמלי. אפקט זה הוביל לשינוי בהנחיות לדפיברילציה של ארגון הלב האמריקאי (AHA, American Heart Association); כיום ההנחיה היא לבצע החייאה (CPR) במשך שתי דקות אחרי כל שוק חשמלי, מבלי לנתח את קצב הלב, וכן הנחיה הכתובה במדריך, שלא להשתמש בדפיברילטור אוטומטי כאשר קיים דפיברילטור ידני וצוות המוכשר להשתמש בו.
דפיברילטורים חיצוניים אוטומטיים מוחזקים בדרך כלל על ידי צוות מוכשר אשר יטפל באירועים, או שהם יחידות נגישות לציבור שאותן ניתן למצוא במקומות כמו חברות, משרדי ממשלה, מרכזי קניות, שדות תעופה, מסעדות, קזינו, מלונות, אצטדיונים, בתי ספר ואוניברסיטאות, מרכזים קהילתיים, חדרי כושר ומועדוני בריאות.
מיקום הדפיברילטורים האוטומטיים שלהם גישה לציבור, צריך לקחת בחשבון היכן קבוצות גדולות של אנשים מתאספות, ואת קטגוריית הסיכון המקושרת לאנשים אלו, כדי לוודא האם הסיכון לתקרית של דום לב פתאומי הוא גבוה או לא. לדוגמה, מרכז לבני נוער הוא בקטגוריית סיכון נמוך במיוחד (מכיוון שילדים באופן נדיר ביותר נכנסים למצב של הפרעות קצב, כמו פרפור חדרים או טכיקרדיה חדרית, מכיוון שהם צעירים ובכושר בדרך כלל, והסיבה השכיחה לדום לב בילדים הוא בטראומה - שבה יש ללב סכנה להיכנס למצב של אי יכולת להתכווץ כנדרש או לפעילות חשמלית חסרת דופק בכלל, מצבים בהם דפיברילטור אוטומטי לא יועיל כלל). בניין משרדים גדול עם אחוז גבוה של גברים מעל גיל 50 הוא סביבה בעלת סיכון גבוה ביותר.
באזורים רבים הסבירות גבוהה כי כלי רכב של שירותי חירום נושאים דפיברילטורים אוטומטיים, ויש אמבולנסים שנושאים גם דפיברילטור אוטומטי בנוסף ליחידה הידנית. בנוסף, חלק ממכוניות המשטרה ומכבי האש נושאים דפיברילטורים אוטומטיים לשימוש כעזרה ראשונה. יש אזורים שבהם נמצאים מגישי עזרה ראשונה קהילתיים, שהם מתנדבים אשר מופקדת בידם המשימה לשמירת דפיברילטור אוטומטי ומתן עזרה ראשונה לכל נפגע באזורם. כמו כן ניתן למצוא דפיברילטורים אוטומטיים בכלי תחבורה, כגון במטוסי נוסעים ובספינות שיט.
כדי להפוך אותם לקלים להבחנה, דפיברילטורים אוטומטיים הנגישים לציבור צבועים לעיתים קרובות בצבעים בהירים, ומוצבים בקופסאות מגן ליד הכניסה לבניין. כאשר קופסת המגן נפתחת והדפיברילטור נלקח, חלק מהמערכות האלה ישמיעו צליל זמזום כדי להודיע לצוות בסביבה על כך אבל לא בהכרח יזמנו את שירותי החירום. כל מפעילי הדפיברילטורים האוטומטיים המוכשרים לכך צריכים גם לדעת להתקשר לזימון אמבולנס כאשר הם שולחים להבאת הדפיברילטור האוטומטי או משתמשים בו, מכיוון שהמטופל יהיה חסר הכרה, מה שתמיד דורש נוכחות וטיפול של צוות אמבולנס.
סוגים > דפיברילטורים חיצוניים חצי אוטומטיים

היחידות האלה הן פשרה בין יחידה ידנית במלואה ליחידה אוטומטית. משתמש בהם בעיקר צוות מומחים רפואי בדרגה שמתחת לטיפול בבית החולים, כגון: פרמדיקים וטכנאיי רפואת חירום. יחידות אלה יכולות לטפל באופן אוטומטי, כמו הדפיברילטורים האוטומטיים, ובנוסף יש בהן גם תצוגת א.ק.ג. ואפשרות העברה למצב ידני, בו הקלינאי יכול להחליט בעצמו, לפני המחשב או במקומו. חלק מיחידות אלה יכולות לתפקד גם כקוצב לב במקרה וקצב הלב נמוך מדי (ברדיקרדיה), ולבצע פונקציות נוספות שדורשות מפעיל בעל הכשרה.
סוגים > דפיברילטור נשתל (ICD)

דפיברילטורים נשתלים (ICD - ‏Implantable Cardioverter Defibrillator), המכונים גם דפיברילטורים פנימיים אוטומטיים (AICD - ‏ Automatic Internal Cardiac Defibrillator), הם שתלים, דומים לקוצבי לב (ורבים מהם יכולים גם לבצע את הפונקציות של קוצב לב – CRTD), המושתלים מתחת לעור ומחוברים בעזרת אלקטרודות אל הלב. הם מפקחים באופן קבוע על קצב הלב של המטופל, ונותנים שוק חשמלי באופן אוטומטי למגוון הפרעות קצב מסכנות חיים, לפי תכנות המכשיר. את הדפיברילטור הפנימי הראשון המציא הקרדיולוג הישראלי ד"ר מישל מירובסקי.
מכשירים מודרניים רבים מסוגלים להבחין בין פרפור חדרים וטכיקרדיה חדרית, לבין מקצבים שפירים כמו טכיקרדיה על חדרית ופרפור עליות. חלק מהמכשירים יכולים לנסות להעביר את הקוצב שלהם לקצב גבוה יותר לפני שליחת שוק מתוזמן. כאשר הפרעת הקצב מסכנת החיים היא פרפור חדרים, המכשיר מתוכנת לעבור מיידית לשוק חשמלי לא מתוזמן.
ישנם מקרים בהם הדפיברילטור הנשתל של חולה שולח שוקים חשמליים באופן תדיר או במצבים לא הולמים. מצב זה נחשב כמקרה חירום רפואי, מכיוון שזה מכלה את אורך החיים של סוללת המכשיר, גורם לאי נוחות משמעותית וחרדה לחולה, ובמקרים מסוימים גורם להפרעות קצב מסוכנות. חלק מאנשי צוות שירותי רפואת החירום מצוידים כיום במגנט טבעתי להנחה מעל המכשיר המושתל. פעולה זאת מנטרלת בצורה יעילה את פונקציית ההלם החשמלי של המכשיר אך עדיין מאפשרת לקוצב הלב לפעול (אם המכשיר מצויד בו). אם המכשיר שולח שוקים חשמליים באופן תדיר, אך מסיבות שמצדיקות זאת, הצוות הרפואי ישקול לתת תרופות הרגעה.
עיצוב הדפיברילטור

היעילות של דפיברילטור מושתל תלויה מאוד במיקום האלקטרודות שלו. רוב הדפיברילטורים מושתלים באנשים הנמצאים בשנות ה-80 לחייהם, אך יש גם מעט ילדים שזקוקים למכשירים. השתלת דפיברילטורים בילדים קשה במיוחד עקב העובדה שהם קטנים, יגדלו עם הזמן, ויש להם אנטומיה לבבית שונה מזה של מבוגרים. לאחרונה הצליחו חוקרים ליצור תוכנה אשר מסוגלת למפות את החזה של אדם ולהחליט על המיקום האופטימלי להשמת דפיברילטור חיצוני ופנימי.
בעזרתם של יישומי תכנון כירורגיים קיימים, התוכנה משתמשת במעברי המתח של שריר הלב כדי לחזות את הסבירות להצלחת הדפיברילציה. בהתאם להיפותזת המסה הקריטית, דפיברילציה אפקטיבית רק אם היא עוברת סף מתח ברוב מסת שריר הלב. בדרך כלל נחוץ שדה חשמלי שבין 3 ל-5 וולט לס"מ ב-95% מהלב. שדה של מעל 60 וולט לס"מ יכול לפגוע ברקמות. התוכנה מחפשת להשיג ערכי מתח בטוחים מעל נקודת הסף של הדפיברילציה.
סימולציות מוקדמות שהשתמשו בתוכנה מצביעות כי שינויים קטנים במיקום האלקטרודות יכולים להביא להשפעות גדולות על הדפיברילציה, ולמרות מכשולים הנדסיים שעדיין קיימים, המערכת מבטיחה לעזור בכיוון המיקום של דפיברילטורים להשתלה בילדים ומבוגרים.
ממשק עם המטופל

סוג האלקטרודה המוכר ביותר הוא האלקטרודה המתכתית המסורתית דמוית הדוושה עם הידית המבודדת. אלקטרודה כזו חייבת להיות מוחזקת על גבי עור המטופל, בזמן שהשוק החשמלי או הסדרה של השוקים החשמליים מועברת. לפני שמשתמשים באלקטרודות, יש למרוח ג'ל מיוחד על עור המטופל, על מנת להבטיח חיבור טוב וכדי למזער התנגדות חשמלית (קרויה גם "התנגדות החזה"), למרות שליחת הזרם הישיר. באופן כללי, ניתן למצוא אותו רק ביחידות חיצוניות ידניות.
סוג נוסף של אלקטרודות החייאה מעוצב כרפידה דביקה. כאשר חולה מאושפז עקב בעיות בלב, והרופא המטפל או האחות קבעו כי הוא או היא נמצאים בסיכון להפרעות קצב, לעיתים ישימו אלקטרודות דביקות על גוף המטופל בציפייה לבעיות שעלולות להתעורר. את האלקטרודות האלה מחברים לדפיברילטור. במקרה שנדרשת דפיברילציה, טוענים את המכונה, ושולחים את ההלם החשמלי, ללא צורך למרוח ג'ל או להניח אלקטרודות אחרות. הרפידות הדביקות הללו נמצאות ברוב היחידות האוטומטיות והחצי אוטומטיות.
אלקטרודות דביקות עם ג'ל יבש וגם כאלה עם ג'ל רטוב זמינות. אלקטרודות עם ג'ל יבש נוחות הרבה יותר, מכיוון שאין צורך לנקות את העור של המטופל לאחר הסרתן. לעומת זאת, בשימוש באלקטרודות עם ג'ל יבש סיכון גבוה יותר לקבלת כוויות בתוצאה מדפיברילציה, מאחר שאלקטרודות עם ג'ל רטוב מפזרות באופן שווה יותר את השוק החשמלי לגוף.
אלקטרודות דביקות נועדו לשימוש לא רק בשביל דפיברילציה אלא גם בשביל קביעת קצב הלב (פעולת קוצב הלב) באופן לא פולשני ולהיפוך חשמלי.
אף על פי שהאלקטרודות דמויות הדוושות במוניטור/דפיברילטור הן מהירות יותר מאשר הרפידות הדביקות, יש יתרון למדבקות ביכולת שלהן לספק מעקב א.ק.ג. הולם ללא תוצאות הלוואי הלא רצויות שנגרמות מההתערבות האנושית עם האלקטרודות דמויות הדוושות. אלקטרודות דביקות גם בטוחות יותר לשימוש עבור מפעיל הדפיברילטור, מכיוון שהן מצמצמות את הסיכון של המפעיל לבוא במגע פיזי (ולכן גם חשמלי) עם המטופל כאשר השוק מועבר, בכך שהן מאפשרות למפעיל לעמוד במרחק גדול יותר מהמטופל. אי נוחות נוספת של האלקטרודות דמויות הדוושות היא הדרישה להפעלת כוח של כ-12 ק"ג עליהן בזמן שליחת ההלם החשמלי.
מיקום האלקטרודות

אלקטרודות החייאה ממוקמות בהתאם לאחת משתי סכמות. הסכמה המועדפת בשביל השמת האלקטרודות לטווח ארוך היא סכמת אנטיריור-פוסטיריור (Anterior-posterior). אלקטרודה אחת ממוקמת מעל החלק השמאלי של החזה ממש מעל הלב; האלקטרודה השנייה ממוקמת על הגב, מאחורי הלב באזור שבין השכמות. המיקום הזה הוא מועדף כיוון שהוא הטוב ביותר לקציבת לב לא חודרנית.
סכמת אנטיריור-אפקס (Anterior-apex) יכולה לשמש כאשר הסכמה השנייה אינה נוחה או לא נחוצה. בסכמה הזו, האלקטרודה הקדמית מונחת מצד ימין מתחת לעצם הבריח. אלקטרודת האפקס מונחת בצד שמאל של החולה, ממש מתחת ולשמאלו של שריר החזה. הסכמה הזו עובדת טוב עם דפיברילציה, היפוך חשמלי ללב וגם לניטור אלקטרוקרדיוגרפי.
ראו גם

חוק הצבת מכשירי החייאה במקומות ציבוריים
דפיברילטור חיצוני אוטומטי
איפה דפי?
הערות שוליים

↑  רפואת הלב, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏17 בפברואר 2013
| עזרה ראשונה |
| --- | --- | --- |
| פעולות | ניהול נתיב אוויר •  החייאה • הנשמה • תמרון היימליך |  |
| ציוד | תיק עזרה ראשונה • דפיברילטור • מנשם ידני • אמבולנס • אלונקה • קרש גב |  |
| נהלי טיפול | ABC‏ • PHTLS • אירוע רב נפגעים |  |
| אנשי צוות | מגיש עזרה ראשונה • חובש • פרמדיק • רופא |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph1065118 
דפיברילטור חיצוני
דפיברילטור חיצוני אוטומטי בתחנת רכבת ביפן. על הקופסה ישנן הוראות שימוש ביפנית, אנגלית, סינית וקוריאנית, וצוות התחנה מוכשר להשתמש בו.
דפיברילטור חיצוני אוטומטי, פתוח ומוכן למיקום האלקטרודות.
שלט במרכז הלב של בית החולים שיבא - תל השומר, המתאר את ההיסטוריה של הדפיברילטורים המושתלים
מוזיאון מועצת העם ומנהלתה

.
| --- | --- |
בית קרן קיימת לישראל בתל אביב
בית קרן קיימת לישראל בתל אביב
 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון, מבנה פרלמנט 
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 1937 (בית קק"ל)   1988 (מוזיאון)
 תאריך פתיחה רשמי:  1937 
 אדריכל:  בנימין אנקשטיין 
 סגנון אדריכלי:  הסגנון הבין-לאומי 
 
 קואורדינטות:  32°04′32″N 34°46′38″E﻿ / ﻿32.075583333333°N 34.777277777778°E﻿ / 32.075583333333; 34.777277777778
 אתר המוזיאון
 תבנית:לשוניות2
 
מועצת העם ומִנהלתה הוא מרכז חינוכי ומוזיאון הנמצא בבית קק"ל ההיסטורי בתל אביב, ברחוב צבי הרמן שפירא, אבי רעיון קרן קיימת לישראל. הבית עצמו הוא אתר היסטורי לאומי הכלול בפרויקט העיר הלבנה.
היסטוריה

בית קק"ל בתל אביב נבנה בשנת 1937 על ידי האדריכל בנימין אנקשטיין. הבית בנוי מאבן ירושלמית ומבטון מזוין בסגנון הבינלאומי.
ב 12 באפריל 1948 החליט הוועד הפועל הציוני על הקמת מועצת העם ומִנְהלת העם, שני המוסדות המרכזיים של היישוב. מועצת העם כללה 37 חברים (הל"ז) שנבחרו מכל קצוות הקשת הפוליטית שהייתה אז בארץ והיוו למעשה את הכנסת הראשונה. מתוכם נבחרו 13 חברי מנהלת העם (הי"ג) שהיוו למעשה את הממשלה הראשונה של היישוב היהודי בארץ ישראל.
שני גופים אלה ניהלו את הישיבות באולם האספות, בקומה הראשונה של בית קרן קיימת בתל אביב בין 18 באפריל 1948 ועד ל-14 במאי 1948. בראש שני הגופים עמד דוד בן-גוריון, שלימים יכריז על הקמת המדינה ויהיה לראש ממשלתה הראשון. החלטות מנהלת העם הובאו לאישור מועצת העם. שם, יומיים לפני תום המנדט ב-12 במאי 1948, נתקבלה בהצבעה ההחלטה על הכרזת העצמאות להקמת המדינה מיד עם עזיבת הבריטים, שתיקרא בשם מדינת ישראל; וכן הוחלט על ניסוח יסודותיה ועל הנוסח הסופי של מגילת העצמאות. לבסוף, עם התפשטות שמועת ההכרזה ועקב חוסר במקום בשל הגדלת מספר הנוכחים, הועבר טקס ההכרזה למוזיאון תל אביב לאמנות ששכן בבית דיזנגוף שבשדרות רוטשילד.
הלוגו של המוזיאון הוא בצורת הכניסה המקומרת לבניין. בכניסה יש תערוכה על תולדות קרן קיימת ובאולם האספות מוקרנים שני חזיונות אור קוליים על תולדות קרן קיימת ועל המאורעות מהחלטת החלוקה עד הכרזת המדינה תוך הדגשה על מקומו החשוב של מקום זה בהקמת המדינה.
במלאת 40 שנה למדינת ישראל הוחלט לשפץ את הבניין ולפתוח את המוזיאון.
המרכז החינוכי והמוזיאון עוסק בסיפור של פיתוח ארץ-ישראל ופועלה של קק"ל. במקום קיים ארכיון המאפשר כתיבת עבודות בנושא הקמת המדינה. הם מעוצבים בצבעי כחול לבן. צבעי דגל ישראל.
במקום נמצאים גם אוספים ייחודיים של בולי קק"ל ושל "הקופסה הכחולה".
ב-22 ביולי 2019 אישר דירקטוריון הקק"ל את הפיכתו של בית קק"ל בתל אביב למלון בוטיק.
טבלת הקדשה בכניסה למוזיאון מועצת העם ומנהלתה
ארון חשמל בחצר מוזיאון מועצת העם ומנהלתה, המעוצב בצורת קופת קרן קיימת
הערות שוליים

↑  אלעד בצלאלי ודקלה ליאני, מרכז חינוכי ומוזיאון מועצת העם ומינהלתה, מדריך לאתרי המורשת, 2019, עמ' 163
↑  דניאל רוט-אבנרי, תל אביב: בית קק"ל ההיסטורי יוסב למלון בוטיק, באתר ישראל היום, 23 ביולי 2019
בית הקברות החדש בבלגרד

| --- | --- |

הכניסה הראשית לבית העלמין (2014)
 פרטי בית הקברות
 פעיל
 תאריך הקמה:  16 באוגוסט 1886
 שטח:  0.3 קמ"ר
 מספר קבורים:  לפחות 340,000
 http://www.beogradskagroblja.rs
 
 מיקום:  בלגרד, סרביה סרביה
 קואורדינטות:  44°48′34″N 20°29′14″E﻿ / ﻿44.80944°N 20.48722°E﻿ / 44.80944; 20.48722
  (למפת בלגרד מוגדלת) בית הקברות החדש בבלגרד(למפת בלגרד רגילה) בית הקברות החדש בבלגרד
 
בית הקברות החדש בבלגרד (בסרבית: Ново гробље у Београду) הוא בית הקברות המרכזי של בלגרד בירת סרביה ומשרת את אוכלוסיית כל בני הדתות שבעיר.
היסטוריה

האתר נבנה ב-1886 והיה בית הקברות המתוכן הראשון בסרביה. הוא החליף את בית הקברות הישן שהפריע לפיתוח עירוני, והיה צר מלהכיל את צורכי הקבורות השונות בשל הגידול המואץ באוכלוסיית בלגרד. עד ל-1927 הושלם פינויו של בית העלמין הישן. בית הקברות החדש הוא קומפלקס המכיל בית קברות צבאי, חלקת גדולי האומה הסרבית ובית עלמין יהודי. ב-1983, הכריזה האספה הלאומית הסרבית על בית הקברות כאתר מורשת סרבי.
היסטוריה > בתי העלמין היהודיים

ב-1888 נחנכו ברחוב מִייֶה קוֹבָאצֶ'בִיץ' (בסרבית לטינית: Mije Kovačevića) שני בתי עלמין עבור יהודי בלגרד, האחד אשכנזי והשני ספרדי והם ניצבו בשני צידי הרחוב. בית העלמין הספרדי הוא גדול יותר, ונכון לראשית המאה ה-21 היה מתוחזק והכיתוב על המצבות היה בעברית, בלאדינו ובסרבית. בבית העלמין האשכנזי נמצאות 200 מצבות שהכיתוב עליהן הוא בעברית, בסרבית, בהונגרית ובגרמנית. ב-1925 סופחו שני בתי העלמין לשטח בית הקברות החדש. באמצע שנות ה-20 של המאה ה-20 הוקמה בשטח בית העלמין אנדרטה לזכר 132 יהודי בלגרד שנפלו במלחמות סרביה ממלחמת הבלקן הראשונה ועד מלחמת העולם הראשונה. ב-1928 הועברו מצבות רבני הקהילה מבית העלמין הישן לבית העלמין החדש. בבית העלמין קיימת גניזה בה הוחל ב-1894 ועבורה נקבעה מצבה ב-1931. בבית העלמין קיימת גם אנדרטה לזכר קרבנות קלאדובו-שאבאץ.
הערות שוליים

↑  יהדות בלגרד, באתר jewish cemetery project (באנגלית).
↑  הקהילה היהודית בבלגרד, בתי העלמין בק"ק בילוגראדו, בתוך: צבי לוקר (עורך), פנקס הקהילות - יוגוסלאוויה, הוצאת יד ושם, 1988, עמודים 64-63.
↑  ג'ני לבל, עד הפתרון הסופי, היהודים בבלגראד 1541–1942, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2006, עמודים 233-224.
↑  Faces of Time in the Belgrade Jewish cemetery: a crowded “House of the Living”, באתר jewish-heritage-europe.eu (באנגלית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2004033674  SUDOC: 135444330  VIAF: 264905007   WorldCat (עם VIAF): 264905007
מפעל משנה תורה

מפעל משנה תורה הוא מיזם ישראלי שהחל בשנת 2004 במטרה לקדם את לימוד דברי הרמב"ם, בפרט ספרו משנה תורה, באמצעות הוצאת מהדורה מדויקת ומבוארת של ספר זה, ברוחו של הרמב"ם ועל פי כתביו.
ב-2009 זכה יוחאי מקבילי בפרס אגרסט לתרבות יהודית, על ייסוד מפעל משנה תורה.
הרכב המכון

את המפעל הקים יוחאי מקבילי, מתלמידיו של הרב יוסף קאפח. המפעל הוא גוף עצמאי שעיקרו הוא עבודת מתנדבים. בשיתוף עם המפעל עובדים ארגונים ויחידים רבים ומגוונים: ישיבות, מכונים, חוקרים ומומחים רבים מן האקדמיה. רוב העוסקים בו עושים זאת בהתנדבות.
משנה תורה בכרך אחד

הפרויקט המרכזי שהתחיל את המפעל, היה הוצאה לאור של ספר משנה תורה בכרך אחד (בפורמט גדול), על פי מהדורתו של הרב יוסף קאפח, בפיסוק חלקי, ובצירוף שינויי נוסחאות ממהדורות אחרות ומפתחות רבים. בניגוד למקובל, הודפס הספר ללא השגותיו של הראב"ד, וללא נושאי כלים או פרשנים כלשהם. זאת משום ש"תוספת מפרשים מעקרת את מאפייני המהדורה: בכרך אחד ללוות כל תלמיד, רב וחוקר. דבריו של הראב"ד עם השגותיו, דורשים גם מענה על השגותיו, החורגים מהמסגרת והמטרה שנדרשנו לה במהדורה זו. מטרת עיסוקם של המפרשים המסורתיים היא חשיפת מקורותיו של הרמב"ם ודרכי פסיקתו, ולא פרשנות עממית."[דרוש מקור]
המהדורה המבוארת

המפעל הוציא לאור גם מהדורה מבוארת של משנה תורה, שהביאור בה בנוי על יסוד פירושיו של הרמב"ם במשנה, תשובותיו, ועוד. לעיתים מובאים בביאור בקצרה הסבריהם של נושאי כליו של הרמב"ם כדוגמת המגיד משנה והכסף משנה ודבריהם של פרשנים נוספים כדוגמת רבי תנחום הירושלמי בספרו "המדריך המספיק", וכן פרשנים בני דורנו כגון הרב יוסף קאפח והרב נחום אליעזר רבינוביץ'.
מפעל הביאור פועל בשיתוף פעולה עם גורמים רבים והמבארים פועלים מישיבות ומוסדות רבים ומגוונים, כגון מכון משפטי ארץ, מכון המקדש, מכון התורה והארץ ומכון מש"ה.
תרגום וביאור למורה הנבוכים

מהדורה הכוללת תרגום חדש מאת ד"ר הלל גרשוני וביאור בעריכת הרב ד"ר מקבילי וצוות מבארים. התרגום כלל עבודת נוסח מקיפה על בסיס כתבי יד רבים. המהדורה מציעה חלוקה מסודרת לחטיבות פרקים, כאשר כל פרק מחולק לפסקאות בעלות כותרות-משנה.
הביאור נכתב ברוח הוראת הרמב"ם לתיאום הפרקים זה עם זה, תוך השוואה לחיבורים אחרים של הרמב"ם, מתוך ראיית שיטת הרמב"ם כמכלול (שיטת "רמב"ם על פי הרמב"ם"). הביאור מיועד לליווי הקריאה השוטפת של הלומד, ועל כן הוא מתאפיין בקיצור תוך שילוב מובאות רלוונטיות מדברי הרמב"ם במקומות אחרים. לצד הביאור מופיעים קטעי הרחבה רבים העוסקים במונחים, בנושאים ממוקדים או בסתירות בדברי הרמב"ם. חלק מהקטעים מציעים פרשנות המגשרת בין דברי הרמב"ם שהיו מתאימים לזמנו, לבין ימינו. לדברי אנשי המפעל, הסינרגיה בין התרגום לביאור יוצרת מאליה טקסט שאינו טעון ביאור, ובמקביל מאפשרת לביאור עצמו להתמקד בעניינים המוקשים ופחות בפתירת ניסוח מסובך.
המהדורה כוללת שלושה כרכים, אחד עבור כל חלק. היא יצאה לאור בשנים תשע"ח-תשפ"א (2018-2021) ולוותה בסדרת שיעורי אינטרנט. המהדורה זכתה להמלצותיהם של רבנים וחוקרים, שחלק מהן צורפו כהקדמות לחלקים השונים. בין הממליצים: פרופ' זאב הרוי, פרופ' מנחם קלנר, הרב פרופ' נחום אליעזר רבינוביץ, הרב יעקב אריאל, פרופ' חנה כשר ופרופ' משה הלברטל. לרגל השקת הכרך השלישי נערכו שני כנסים שעסקו במורה הנבוכים ובמשנת הרמב"ם, האחד במרכז האקדמי שלם והשני באוניברסיטת בר-אילן.
לימוד הרמב"ם היומי

המפעל מארגן לימוד יומי של מהדורת המפעל המבוארת בקרב הציבור הדתי, והנהלת החינוך הממלכתי דתי אימצה בשנים 2013–2015 את ספרי המפעל לתוכנית שבה נלמד מדי יום הרמב"ם היומי.
ב-2014 קיבל ארגון הרמב"ם היומי המבוסס על לימוד ספרי המפעל את פרס ירושלים במסגרת כנס ירושלים האחד עשר, על הפצת תורה.
מהדורות דיגיטליות לספרי המכון

המפעל יצר גם יישומון לאנדרואיד ואייפון בשם רמב"ם פלוס. ביישומון אפשר לקרוא בחינם את הנוסח של מהדורת המכון לספרי משנה תורה ומורה הנבוכים, ובתשלום ניתן לקבל בו גישה גם לביאור.
האפליקציה תומכת בהצגת נוסח הרמב"ם עם או בלי ניקוד, ובגדלים שונים שניתנים להגדרה. למנויים שיש להם גישה לביאור, הקשה על הלכה שיש לה ביאור גורמת להופעת הביאור בתחתית המסך. כפתורים ייעודיים באפליקציה מפנים את הלומד אל הפרקים הנלמדים כל יום במסגרת תוכנית לימוד הרמב"ם היומי.
המפעל מחזיק ברשת גם אתרי אינטרנט ייעודיים שבהם ניתן למצוא את מהדורת המפעל למשנה תורה ולמורה הנבוכים.
ספרים שיצאו במסגרת המפעל

עד כה יצאו במסגרת מפעל משנה תורה:
משנה תורה בכרך אחד
הלכות דעות, בצירוף ביאור
משנה תורה עם ביאור, מהדורה בארבעה כרכים ומהדורה בארבעה עשר כרכים
"ארצות החיים" - הלכות אבלות
"לקראת מקדש" - הלכות בית הבחירה והלכות קרבן פסח
"פרקי צדקה ופדיון שבויים" - ארבעה פרקים מתוך הלכות מתנות עניים
"שירה חדשה" - הגדה של פסח - הגדה שהוציא המכון בשנת תשע"ה (2015), הכוללת ביאורים ואיורים רבים.
"הזמנה למורה הנבוכים – מפגש ראשון", שלושה פרקי יסוד במורה הנבוכים, תשע"ו 2016
מורה נבוכים עם תרגום, ביאור והרחבות, חלק א' תשע"ח 2018, חלק ב' תשע"ט 2019, חלק ג' תשפ"א 2021
סימני ליל ראש השנה - מהדורה מיוחדת ומבוארת
כחול הים - על העברת המסורת והנהגת העם במשנת הרמב״ם
ראו גם

מכון מש"ה
הערות שוליים

↑  תעודת הפרס
↑  כדוגמת ישיבת תורת החיים, ישיבת מעלה אדומים, ישיבת אור וישועה וישיבת הר ברכה
↑  כגון מכון המקדש, מכון התורה והארץ, מכון משפטי ארץ, מכון משה
↑  כדוגמת ד"ר יחיאל קארה מהאקדמיה ללשון העברית, פרופ' זהר עמר מאוניברסיטת בר-אילן, הרב ד"ר דרור פיקסלר מישיבת ברכת משה ועוד
↑  בהתאם לדבריו של הרמב"ם "שידעם הכל, קטן וגדול, איש ואשה, בעל לב רחב ובעל לב קצר" (ספר המדע, הלכות יסודי התורה ד,יג)
↑  להשוואת התרגום עם תרגומי שוורץ, קאפח ואבן תיבון:
http://www.mishnetorah.co.il/wp-content/uploads/documents/hashvaat_targum.pdf
↑  השוואת התרגומים 
הרב ד"ר יוחאי מקבילי, פתח דבר למורה נבוכים
↑  יהושע בלאו, "הערבית־היהודית ב'מורה נבוכים' של הרמב"ם: עיונים לשוניים", פעמים 162 (אביב תש"ף).
↑  לדוגמאות ולפרטים נוספים על המהדורה:
http://www.mishnetorah.co.il/חדש-הזמנה-למורה-הנבוכים/
↑  הלל גרשוני, רשומה בעמוד הפייסבוק שלו, ‏27 ביוני 2021
↑  באתר המפעל
↑  ; .
↑  עמוד הרמב"ם היומי באתר המפעל משנה תורה: http://www.mishnetorah.co.il/the-daily-rambam/
↑  רמב"ם פלוס, בחנות Google Play
↑  מפעל משנה תורה - המהדורות הדיגיטליות, באתר rambam.plus
↑  מורה הנבוכים, באתר hamore.openapp.co.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304740905171  VIAF: 134236102   WorldCat (עם VIAF): 134236102 
ד"ר יוחאי מקבילי, מייסד המכון
משנה תורה בכרך אחד, בהוצאת מפעל משנה תורה
מורה הנבוכים מהדורת מפעל משנה תורה
הדת הישראלית הקדומה

כד עם איורים וכיתובים דתיים מחורבת תימן; חורבת תימן היא אחד האתרים החשובים כמקור לדת הישראלית הקדומה
הדת הישראלית הקדומה הוא השם המודרני לאמונות והפולחנים שהתפתחו בישראל ויהודה הקדומות, החל מתקופת ההתנחלות, מתוך האמונות של הכנענים והשמיים הצפון־מערביים. עד המאה ה־7 לפנה"ס הייתה הדת פוליתאיסטית, אך הפולחן נסוב לרוב בעיקר סביב אלוהות אחת או שתי אלוהויות ראשיות (לרוב יהוה), פרקטיקה הידועה כהנותאיזם ושורשיה בתקופת הברונזה. הרעיונות הדתיים העיקריים המובעים בתורה ובספרות ההיסטורית המקראית, המוקיעים את האמונות והפרקטיקות הדתיות הישראליות הקדומות, לפי הקונצנזוס המחקרי הם רעיונות שמקורם במאות ה־7–4 לפנה"ס, והדת הישראלית הקדומה היא דת נפרדת ונבדלת מהיהדות. חקר דת זאת קשה לאור המקורות הדלילים יחסית הנוגעים לה.
מאפיינים ועדויות > ייצוג חומרי ליהוה

המקרא אוסר לעשות "פסל וכל תמונה", אך איקוניזם (ייצוג אמנותי, בהקשר זה ייצוג לאלוהות) של יהוה מוקע במקרא, דבר המרמז על קיומו; הדבר מעלה את השאלה, האם ניתן לזהות ייצוגים של יהוה בתרבות החומרית. בנושא זה, ממצאי חורבת תימן – המכילים הקדשות ליהוה ואשרתו ומכילים גם אמנות פיגורטיבית עשירה – הביאו להצעות שונות (במיוחד בנוגע לייצוג אפשרי של יהוה ואשרה בשתי הדמויות, זכר ונקבה דמויי בס, שעל אחד הפיטסים), אף שאין כל קונצנזוס בנושא. הצעות אחרות הועלו גם לגבי ממצאים מאתרים אחרים, גם הן ללא קונצנזוס. למשל, הוצע לקשר בין קשרי יהוה וה"חסידה" (מדובר, כנראה, ביען המודרנית) בספר איוב, פרק ל"ט לכמה חותמים בהם מתוארת דמות "אדון היענים".
בעיה נוספת בזיהוי יהוה באמנות החומרית היא שאלת תפקידיו של יהוה. בתור אלוהות שעברה תהליך מאלוהות מקומית לאלוהות העליונה ולבסוף לאלוהות הכללית והכוללת, יהוה צבר מספר רב של תכונות ותפקידים שונים, שלא ניתן לסכמם לצורה איקונוגרפית אחידה. הדבר ניכר בתנ"ך, כאשר טקסטים אחדים מתארים את יהוה כאלוהות תקיפה, אחרים מתארים אותו כישוב על כס מוקף במועצת ישויות אלוהיות, מועצה שקיומה נדחה בתוקף והוקע על־ידי טקסטים אחרים.
שאלת קיומו של פסל ליהוה בבית המקדש הראשון נתונה במחלוקת עזה במחקר.
ראו גם

יהוה
אל (אל כנעני)
אשרה
בעל
ההשערה המדיינית-קינית
לקריאה נוספת

Francesca Stavrakopoulou, John Barton (ע), Religious Diversity in Ancient Israel and Judah, T&T Clark, 2010
Rainer Albertz, Beth Alpert Nakhai, Saul M. Olyan, Rüdiger Schmitt (ע), Family and Household Religion: Toward a Synthesis of Old Testament Studies, Archaeology, Epigraphy, and Cultural Studies, Penn State University Press, 2014, ISBN 978-1-57506-288-4
Ziony Zevit, The Religions of Ancient Israel: A Synthesis of Parallactic Approaches, Continuum, 2001
Theodore J. Lewis, The Origin and Character of God: Ancient Israelite Religion through the Lens of Divinity, Oxford University Press, 2020, ISBN 978-0-19-007254-4
Jürgen van Oorschot, Markus Witte, The Origins of Yahwism, De Gruyter, 2017
Christoph Uehlinger, Distinctive or diverse? Conceptualizing ancient Israelite religion in its southern Levantine setting, Hebrew Bible and Ancient Israel 4, 2015, עמ' 11 doi: 10.1628/219222715X14343676549106
K. L. Noll, Was There Doctrinal Dissemination in Early Yahweh Religion?, Biblical Interpretation 16, 2008, עמ' 395–427 doi: 10.1163/156851508X288986