stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דמרקוס קאזינס
הערות שוליים

1 2 3  ביוגרפיה באתר nba.com
↑  דמרקוס קאזינס מדאיג את סקרמנטו, באתר וואלה, 14 בנובמבר 2010
↑  דמרקוס קאזינס דרש לעזוב את סקרמנטו, והושעה, באתר וואלה, 2 בינואר 2012
↑  סקרמנטו השעתה את קאזינס עד להודעה חדשה, באתר וואלה, 22 בדצמבר 2012
↑  קליבלנד הפסידה לשיקגו בבכורה של טיירון לו, הקהל קרא בוז, באתר וואלה, 24 בינואר 2016
↑  גולדן סטייט מחצה את סן אנטוניו, ניצחון בכורה ללו, 56 לקאזינס, באתר וואלה, 26 בינואר 2016
↑  סקרמנטו הפסידה לשארלוט בשתי הארכות. 56 לקאזינס, באתר ערוץ הספורט, 26 בינואר 2016
↑  פורסמו המחליפים לאולסטאר: לאב בחוץ, תומפסון, גרין וקאזינס בפנים, באתר וואלה, 29 בינואר 2016
↑  קאזינס סובל מקרע בגיד האכילס וגמר את העונה, באתר ערוץ הספורט, 27 בינואר 2018
↑  דמרקוס קאזינס סיכם לעונה אחת בגולדן סטייט, רונדו בלייקרס, באתר וואלה, 3 ביולי 2018
↑  קאזינס סובל מקרע בשריר הירך הארבע ראשי, באתר ספורטס אילוסטרייטד, 16 באפריל 2019
↑  הלייקרס מחתימים את קאזינס, גרין וקוק, באתר הקבוצה, 6 ביולי 2019
↑  קאזינס סובל מקרע ברצועה הצולבת הקדמית, באתר bleacherreport.com,‏ 15 באוגוסט 2019
↑  הלייקרס מחתימים את מוריס ומנפים את קאזינס, באתר הקבוצה, 23 בפברואר 2020
↑  קאזינס חותם על חוזה ביוסטון, באתר הקבוצה, 1 בדצמבר 2020
↑  Rockets release DeMarcus Cousins, NBA.com. February 23, 2021
↑  העיר שלה. צפו: 86:104 לקליפרס על הלייקרס, באתר ערוץ הספורט, 5 באפריל 2021
↑  ‏קאזינס אחרי הבכורה בקליפרס: "אני בכושר הטוב בקריירה", באתר ספורט1, 7 באפריל 2021
↑  מצטרף לאלופה: קאזינס יחתום במילווקי באקס, באתר ערוץ הספורט, 28 בנובמבר 2021
| נבחרת ארצות הברית – גביע העולם בכדורסל 2014 (מדליית זהב) |
| --- | --- | --- |
|  1  •  2  •  3  •  4 קרי •  5 תומפסון •  6 רוז •  7 פאריד •  8 גיי •  9 דרוזן •  10 אירווינג (MVP) ‏ •   11 פלאמלי •  12 קאזינס • 13 הארדן •  14 דייוויס • 15 דראמונד • מאמן: ששבסקי |  1  •  2  •  3  •  4 קרי •  5 תומפסון •  6 רוז •  7 פאריד •  8 גיי •  9 דרוזן •  10 אירווינג (MVP) ‏ •   11 פלאמלי •  12 קאזינס • 13 הארדן •  14 דייוויס • 15 דראמונד • מאמן: ששבסקי | ארצות הברית |
| נבחרת ארצות הברית – האלופה האולימפית - ריו דה ז'ניירו (2016) |
| --- | --- | --- |
|  1  •  2  •  3  •  4 באטלר •  5 דוראנט •  6 ג'ורדן •  7 לאורי •  8 בארנס •  9 דרוזן •  10 אירווינג •   11 תומפסון •  12 קאזינס • 13 ג'ורג' •  14 גרין • 15 אנתוני • מאמן: ששבסקי |  1  •  2  •  3  •  4 באטלר •  5 דוראנט •  6 ג'ורדן •  7 לאורי •  8 בארנס •  9 דרוזן •  10 אירווינג •   11 תומפסון •  12 קאזינס • 13 ג'ורג' •  14 גרין • 15 אנתוני • מאמן: ששבסקי | ארצות הברית |
1944 (שיר)

ג'מאלה בעת ביצוע השיר
ג'מאלה לאחר זכייתה
"1944" הוא שיר שנכתב ובוצע בידי הזמרת האוקראינית ממוצא טטרי סוזנה ג'מאלדינובה (הידועה יותר בכינוי "ג'מאלה"). השיר עוסק בגירוש הטטרים מקרים בשנת 1944. השיר ייצג את אוקראינה באירוויזיון 2016, וזכה במקום הראשון עם 534 נקודות.
הרקע ההיסטורי של השיר

בשנת 1944, בהוראת יוסיף סטלין, גורשו מחצי האי קרים כמעט רבע מיליון מבני המיעוט הטטרי, בגלל שיתוף פעולה שלהם עם הנאצים במהלך מלחמת העולם השנייה. ג'מאלה כתבה את השיר בעצמה בהשראת סיפורה של סבתא רבתא, שבזמן הגירוש הייתה בשנות ה-20 לחייה. היא גורשה יחד עם חמשת ילדיה. הגירוש התבצע במשאיות דחוסות ללא אוויר ומזון, ואחת הבנות לא שרדה את המסע וגופתה הושלכה בצד הדרך. לדבריה של ג'אמלה, היא נזרקה מהמשאית "כמו זבל". ג'אמלה טענה שהשיר נכתב במידה רבה כדי להנציח את זכרה של "הילדה שאין לה קבר". סבא-רבא של ג'אמלה לא גורש, כיוון שהוא שירת בצבא האדום ולחם בקרבות החזית המזרחית. השיר גם נכתב על רקע סיפוח חצי האי קרים בידי רוסיה המודרנית בשנת 2014, שכן מרבית הטטרים החיים כיום בחצי האי קרים, מסרבים לקבל את הסיפוח.
אירוויזיון

אוקראינה לא השתתפה באירוויזיון 2015, בשל בעיות של עלות. עם זאת, בשנת 2016 חזרה לתחרות, ובחירת השיר נעשתה בידי "חברת הטלוויזיה הלאומית של אוקראינה" (NTU), וערוץ STB. ג'מאלה הוכרזה כאחת מתוך שמונה עשר המתחרים בבחירה הלאומית האוקראינית לתחרות. היא הופיעה בחצי הגמר האוקראיני ב-6 בפברואר 2016, שם הוכרז על קידומה לגמר. ב-21 בפברואר היא ניצחה בגמר את השיר "Helpless" של להקת The Hardkiss, ונבחרה לייצג את אוקראינה באירוויזיון 2016.
בחצי הגמר הגיע השיר למקום השני עם 287 נקודות, וזכה במקום ראשון בגמר עם 534 נקודות.
מחאה על השיר

בריאיון להגרדיאן בפברואר של אותה שנה, אמרה ג'מאלה שהשיר הזכיר לה את קרובי משפחתה החיים כיום בחצי האי קרים הנמצא תחת שלטון רוסי. היא הוסיפה שמאז הסיפוח של חצי האי ב-2014 הטטרים "חיים בשטח כבוש". עם זאת, מילות השיר אינן מזכירות כלל את הסיפוח, שכן כללי האירוויזיון אוסרים שירים עם מילים היכולות להתפרש כבעלות "תוכן פוליטי".
מייד לאחר בחירת השיר האשימו כמה פוליטיקאים רוסיים, כמו גם רשויות מקומיות בחצי האי קרים, את השלטון האוקראיני בניסיון "להעליב את רוסיה" באמצעות השיר, וכן ב-"ניצול הטרגדיה של הטטרים כדי להטיל על צופים אירופיים תמונה כוזבת של הטרדה לכאורה של הטטרים בקרים כיום".
הערות שוליים

↑  עמית קוטלר, אירוויזיון 2016: אוקראינה ניצחה, ישראל במקום 14, באתר ynet, 15 במאי 2016.
1 2  Crimean singer in line to represent Ukraine at Eurovision, באתר הגרדיאן (11 February 2016)
↑  Jamala entered Eurovision-2016 national selection,‏ באתר QHA (26 January 2016)
↑  עמי פרידמן, ניצחה פעמיים: סיפורה של הזוכה באירוויזיון, באתר ynet, 15 במאי 2016
↑  Eurovision: Ukraine's entry aimed at Russia,‏ באתר BBC (22 February 2016)
↑  Jamala leads after the first semifinal of the National Selection to the Eurovision 2016, באתר Day.Kyiv.ua (9 February 2016)
↑  1944 all over again, באתר האקונומיסט (26 May 2016)
↑  Ukraine: NTU will not participate in Eurovision 2015, באתר Esctoday (19 September 2014)
↑  Ukraine: State broadcaster to collaborate with STB for national selection 2016, באתר wiwibloggs (19 November 2015)
↑  Ukraine: Results of the first semi-final, באתר הארוויזיון (6 February 2016)
↑  Russia MPs slam Ukraine’s choice of Crimean Tartar for Eurovision, באתר ברייטברט (22 Feb 2016)
שטפן קינג

שטפן קינג (באנגלית: Stefan Küng; נולד ב-16 בנובמבר 1994) הוא רוכב אופני כביש ואופני מסלול שווייצרי בקבוצת Groupama–FDJ. בתחום הכביש, קינג הוא מדליסט הארד מאליפות העולם 2019, אלוף אירופה (פלואה 2020) בנגד שעון, והיה חלק מסגל BMC Racing Team בעת זכייתה במדליית זהב באליפות העולם 2015 בנגד השעון לקבוצות, ובמדליית כסף באליפות באותו המקצה שנה לאחר כך. בתחום המסלול, קינג הוא אלוף העולם לרדיפה אישית ב-2015, ומדליסט הכסף באליפות העולם באותו המקצה ב-2014 ו-2013.
ביוגרפיה

קינג נולד בוויל, עיירה בסנט גאלן שבשווייץ. בנוסף לכך הוא גם אזרח ליכטנשטיין.
ב-2011, הוא אף ייצג את ליכטנשטיין במשחקי מדינות אירופה הקטנות וזכה במדליית הכסף גם בנגד השעון וגם בכביש, כשבשני המקצים הקדים אותו בוב יונגלס. ב-2013, זכה באותה התחרות במדליית זהב בנגד השעון.
בתחום המסלול, זכה קינג במדליית ארד באליפות העולם ברדיפה אישית, לאחר שמייקל הפבורן המנצח ומייקל אירווין הקדימו אותו. ב-2014 כבר זכה במדליית הכסף במקצה זה וב-2015 הפך לאלוף העולם ברדיפה אישית. באותה עונה הפך קינג לאלוף אירופה באותו מקצה, וזכה עם שווייץ במדליית הכסף ברדיפה קבוצתית. בתחום הכביש, סיים קינג במקום השישי באליפות העולם עד גיל 23 בנגד השעון בשנת 2013. שנה לאחר מכן, כבר זכה במדליית ארד באותה התחרות.
ביוגרפיה > BMC Team Racing (2015–2018)

בתחום אופני הכביש, קינג הפך למקצוען ב-2015 עם הצטרפותו לקבוצת BMC Racing Team. באותה עונה הוא סיים רביעי בשלושת הימים של דה פאנה-קוקסייד וניצח את המרוץ החד יומי וולטה לימבורג קלאסיק. קינג גם ניצח את הקטע הרביעי בטור דה רומאנדי לאחר בריחת יחיד. לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו בגרנד טור כשנבחר לג'ירו ד'איטליה, אך פרש מהמרוץ במהלך הקטע ה-12. באליפות העולם, זכה קינג עם קבוצתו במדליית זהב בנגד השעון לקבוצות.
ב-2016, קינג סיים שביעי את שלושת הימים של דה פאנה-קוקסייד. הוא נבחר שוב לג'ירו ד'איטליה והפעם סיים את המרוץ בהצלחה, כשהתוצאה הבכירה שלו במרוץ היא מקום שביעי בקטע ה-9 שהיה נגד השעון. קינג סייע לדרווין אטאפומה לסיים תשיעי את המרוץ. באליפות העולם, הוא ושאר BMC נכשלו במטרה להגן על תוארם כאלופי העולם בנגד השעון לקבוצות והסתפקו במדליית הכסף, כשמקדימים אותם אטיקס קוויקק סטפ. במקצה האישי בנגד השעון באליפות, סיים קינג במקום ה-17.
ב-2017, ניצח קונג את הקטע השני בטור דה רומאנדי לאחר שגבר על אנדרי גריבקו בספרינט הסיום. הוא ניצח את אליפות שווייץ בנגד השעון וסיים שני במקצה הכביש באליפות, 1:51 אחרי סילבן דילייר המנצח. ביולי, קינג ערך את הופעת הבכורה שלו בטור דה פראנס, כשהתוצאה הבכירה שלו במרוץ היא מקום 9 בקטע ה-20 שהיה נגד השעון. בבינקבנק טור, הוא ניצח את הקטע השני שהיה נגד השעון. בספטמבר, סיים שלישי בטור של בריטניה אחרי לארס בום המנצח ואדוואלד בואסון האגן. הוא שוב זכה עם קבוצתו במדליית כסף באליפות העולם בנגד השעון לקבוצות, הפעם סיימו אחרי קבוצת סאנווב.
ב-2018, קינג התחרה בכמה מקלאסיקות האביב, כשהתוצאה הבולטות שלו בהן הייתה מקום 10 בE3 בינקבנק קלאסיק. הוא ניצח את קטע 9 (נגד השעון) בטור דה סוויס ושמר על תוארו כאלוף שווייץ בנגד השעון. הוא נבחר לטור דה פראנס בפעם השנייה ברציפות וניצח עם קבוצתו את הקטע ה-3 במרוץ, שהיה נגד השעון לקבוצות. התוצאה האישית הטובה ביותר של קינג במרוץ הייתה בקטע ה-20, שגם היה נגד השעון, כשסיים במקום ה-12. לאחר מכן הוא סיים שביעי באליפות אירופה בנגד השעון ושוב ניצח את קטע נגד השעון בבינקבנק טור. באליפות העולם בנגד השעון, סיים במקום ה-12.
ביוגרפיה > Groupama–FDJ (2019–היום)

לאחר שקבוצת BMC הפכה לקבוצת CCC, העדיף קינג שלא לחדש את חוזהו בקבוצה ולעבור לGroupama–FDJ הצרפתית. בתחילת 2019 התחרה לראשונה בוואלטה או אלגארבה וניצח את קטע נגד השעון במרוץ. הוא סיים במקום ה-11 במונומנט פריז - רובה, מכן התחרה בטור דה סוויס וניצח את הקטע השני לאחר בריחת יחיד. הוא ניצח את אליפות שווייץ בנגד השעון בפעם השלישית ברציפות וסיים שמיני במרוץ הכביש באליפות. קינג השתתף בפעם השלישית לטור דה פראנס והתוצאה הטובה ביותר שלו במרוץ הייתה מקום 25 בקטע ה-21. לאחר מכן סיים רביעי באליפות אירופה בנגד השעון, 21 שניות פער מרמקו אוונפול המנצח, כשרק עשיריות שנייה מפרידות בינו לבין פיליפו גאנה שזכה במדליית הארד. לאחר מכן סיים שמיני בבינקבנק טור וניצח את המרוץ כי יומי בצרפת "טור דו דובס". הוא ניצח את החלק הראשון של הקטע הראשון בטור של סלובקיה וסיים במקום השלישי הכללי את המרוץ, 3 שניות מאיב למפרט המנצח. באליפות העולם, סיים קינג במקום העשירי את מקצה נגד השעון. במקצה הכביש, היה חלק מקבוצה קדמית שכללה אותו, את מאדס פדרסן, מת'יו ואן דר פול, מטאו טרנטין, וג'אני מוסקון. הקבוצה שרדה עד לסיום אך ואן דר פול נשר ממנה ובעוד מוסקון עבד בתור פועל של טרנטין, גם הוא נשר ממנה עקב כך וזה השאיר את קינג, טרנטין ופדרסן לספרינט הסיום. בספרינט הסיום פדרסן ניצח וזכה במדליית הזהב, בעוד טרנטין זוכה בכסף וקינג מסתפק בארד. לאחר מכן סיים תשיעי בבינץ' - שימאי - בינץ'. לקראת סוף העונה, סיים במקום ה-13 בפריז–טור.
ב-2020, סיים תשיעי באומלופ הט ניוסבלד.
הערות שוליים

↑  Küng signs for two years with Groupama-FDJ, cyclingnews.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: ca9085ca-6827-44ba-9bf6-57fe10a05398
נחל שורק

ערך זה עוסק בנחל בישראל. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

נחל שורק בתחנת הרכבת בר גיורא
 מידע כללי
 אורך:  65 קילומטרים
 אגן ניקוז:  722 קמ"ר 
 יובלים:  נחל לוז, נחל פלאי, נחל רמות, נחל מנוח, נחל ישעי, נחל יבנה, נחל רפאים, נחל רוממה, נחל שחם, נחל רבידה, נחל זנוח, נחל תמנה, נחל שמשון, נחל הראל, נחל עין כרם, נחל ארזה, נחל עטרות, נחל קטלב, נחל כסלון, נחל גמליאל, נחל חיל, נחל צופים, נחל חלילים, נחל עקרון, נחל צובה, נחל שמואל 
 שפך:  הים התיכון 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
 
גשר רפאים שמתחתיו מסילת הרכבת יפו–ירושלים ומעליו כביש 386, בנקודה שבה נחל רפאים נשפך לנחל שורק
שפך נחל שורק
נחל שורק באזור פלמחים
נַחַל שׂוֹרֵק (בערבית ואדי אַ-צְרַאר וואדי רובין או לפני קום המדינה: נהר רובין) הוא אחד הנחלים הארוכים בישראל וגדול הנחלים בהרי ירושלים. תחילתו בהרי ירושלים דרומית לרמאללה, והוא זורם לאורך כ-70 ק"מ. בחלקו המרכזי בהרי ירושלים הנחל עובר בתוואי מפותל לרגלי הר שלמון, כשלצידו עובר כביש 386. נחל שורק יוצר 'ברך' בחיבור בו מתנקז אליו נחל רפאים, פונה מערבה וממשיך בפיתולים עזים, למרגלות נוף חריף ויפיפה עד לכניסתו לשפלת יהודה, צפונית לבית שמש. משם ממשיך הנחל דרך השפלה, ונשפך לים התיכון בגן לאומי נחל רובין - שפך נחל שורק, צפונית לקיבוץ פלמחים.
שם הנחל

חלקו של הנחל המתפתל בהרי ירושלים נקרא בערבית ואדי א-צראר (מבוטא סראר), ואילו החלק בשפלה מאזור בית שמש נקרא ואדי רובין, על שם האתר המקודש נבי רובין, הסמוך לגדתו הדרומית של הנחל, כ-3.5 קילומטר מזרחית לקיבוץ פלמחים.
משטר הזרימה

המים הזורמים בנחל כיום הם מי נגר מהרי ירושלים שהתנקזו לאפיק, מי קולחין (שפכים מטוהרים) שלא נוצלו להשקיה חקלאית ובאים ממכון טיהור השפכים נחל שורק, מי ביוב של יישובים פלסטינים באזור רמאללה, ובחורף גם מי שיטפונות.
תוואי

חלקו המרכזי של הנחל בהרי ירושלים מתאפיין בפיתולים ניכרים ובקניון עמוק, בניגוד לנחלים אחרים באזור. טופוגרפיה זו משכה את עינם של גאולוגים רבים, שניסו להסביר את פיתולי הנחל בנחל קדום שניקז את אזור עבר הירדן המזרחי. אחת הסברות הנסמכת על תזוזה צפונה של הלוח הערבי שמזרח לירדן בשיעור של כ-100 ק"מ לעומת הצד המערבי של הירדן משערת שנחל שורק הוא המשכו העתיק של נחל יבוק שבעבר ניקז את מרכז עבר הירדן המזרחי. ההשערה היא כי הנחל נותק מהמשכו מערבה עם פתיחת הבקע הסורי-אפריקני ותזוזת הלוח הערבי צפונה.
היסטוריה

נחל שורק מוזכר במקרא בשופטים בקשר לשמשון הגיבור. על פי נקודות הגבול המתוארות בספר יהושע, עולה כי נחל שורק, מבית שמש מערבה, משמש בקירוב גבול בין נחלות שבטי יהודה ודן. משוער כי נחל שורק, או לפחות חלקו ההררי, מכונה בתלמוד בשם "בקעת ידיים", בהקשר לנפילת ביתר העתיקה במרד בר כוכבא.
במאה ה־19 הונחה מסילת הרכבת יפו–ירושלים לאורך תוואי הנחל, כדי לנצל את הפיתולים והשיפוע המתון שלו.
במהלך המאה ה-20 מדי פעם עלה הנחל על גדותיו וחסם את הדרכים המובילים מצפון לדרום.
אתרים בתוואי הנחל

בסמוך לנחל, ובעיקר בחלקו העליון בהרי ירושלים ישנם מעיינות ונביעות רבים, כדוגמת הליפתא והסטף ועוד המוכרים פחות.
במשך השנים עד להקמת מכון הטיהור, הייתה בנחל זרימה קבועה של מי ביוב ושפכים מיישובים באזור ירושלים, כמו גם יישובים בחלקו התחתון כדוגמת: בית שמש, נס ציונה, רחובות, ויבנה. הנחל הזדהם ואזורים שונים בו הפכו מקור ללכלוך וריחות רעים. בשנים האחרונות, לאחר לחץ ציבורי מצד ארגונים לאיכות הסביבה, נעשו בנחל שורק עבודות ניקוי וטיהור, והוקמו בו מתקני טיהור שפכים כדוגמת מכון הטיהור בהרי ירושלים הסמוך לנחל, על כביש 386 כעשרה ק"מ מערבית לבית החולים הדסה עין כרם.
בחלקו העליון בסמוך למוצא, בין היישובים בית זית ומבשרת ציון, נמצא מאגר בית זית שהוא אגם מלאכותי שנוצר על ידי הקמת סכר, שיועד במקורו על מנת לגרום לחלחול מים לאקוויפר החוף, אך למעשה לא מילא את ייעודו בשל שינוי בקו פרשת המים התחתי שהזרים את כל המים לכיוון מזרח ירושלים, ולא לאקוויפר החוף עם כיוון נטיית השכבות הגאולוגית הגורם לו לאבד מים למזרח מקו פרשת המים הארצי, ומשמש כיום בעיקר כאתר תיירות.
לאורך תוואי הנחל ישנן תחנות רכבת עות'מאניות, מן המפורסמות שבהן היא תחנת הרכבת בר גיורא המשולבת במסלולי טיול בהרי יהודה, באזורי המעיינות.
בתוואי הנחל בגדתו הדרומית בתחילת כביש הגישה ליישוב פלמחים ישנו מבנה עתיק ובתוכו קבר הנקרא נבי רובין, על פי האגדה שם נקבר ראובן, וישנם הטוענים שזהו מסגד קדום. לפני קום המדינה היה שם כפר ערבי גדול שנקרא נבי רובין, ששימש כמרכז של חגיגות בקיץ.
לאחר כק"מ הקימו רשות הגנים והקרן הקיימת רחבת כניסה וחניה למבקרים בגן הלאומי נחל רובין – שפך נחל שורק. לאורך הנחל ועד מקום השפך לים, עם שביל הליכה המותאם בתחילתו גם לנכים. בגן מיני עופות מים סופיות, אנפות, קורמורנים ועוד, ואי מלאכותי הנקרא "אי הצבים" לשימור אוכלוסייתו של הצב הרך הגדל בו.
לצד הנחל, ולאורכו של שביל הטיול דיונות ושרידי חקלאות חולות ייחודית למישור החוף הדרומי בישראל, הנקראת חקלאות מואסי, בין הגידולים נמצאים גפן (המילה "שֹׂרֵק" מופיעה במקרא בהוראת: גפן מובחרת), שקמה, תאנה, אגבה ותמר.
בסמוך לשפך הנחל, צפונית לפלמחים, נמצא גן לאומי שפך נחל שורק. בתחום הגן פורחים אירוס הארגמן, סביון יפו וחמציץ נטוי ובחולותיו בעלי חיים האופיינים לחולות ראשון לציון.
יובליו של נחל שורק

נחל עטרות
נחל שמואל
נחל לוז
נחל כסלון
נחל צובה
נחל הראל
נחל שחם
נחל עקרון
נחל רפאים
נחל קטלב
נחל יבנה
נחל זנוח
נחל ישעי
נחל תמנה
נחל גמליאל
נחל פלאי
נחל מנוח
נחל צופים
נחל חלילים
נחל רמות
נחל רוממה
נחל רבידה
נחל עין כרם
נחל שמשון
נחל ארזה
נחל חיל
ראו גם

מאגר בית זית
נחל קטלב
תחנת הרכבת בר גיורא
מבט פנורמי על אפיק נחל שורק, בחלק המערבי של הרי ירושלים
הערות שוליים

↑  דו"חות מישיבות הוועדה הגיאוגרפית (למתן שמות עבריים למקומות גיאוגרפיים בישראל) (המשך מתיק 10), באתר ארכיון המדינה, עמוד 3, עמוד 43
↑  המסחר וחרושת המעשה בארץ ישראל, המליץ, 4 בינואר 1889
↑  עמיר אידלמן וליאור אנמר, אתרים גאולוגיים בישראל, עמ' 137-139
↑  גיטין נז א
↑  באה"ק, מכתבים מארץ הקדושה, המליץ, 13 באוגוסט 1893
↑  בדרום הארץ, הצבי, 18 בפברואר 1909
↑  שיבושי תנועה בדרום, נחל שורק עלה על גדותיו, למרחב, 13 בדצמבר 1964
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541874905171  LCCN: sh89006979  VIAF: 128377231   WorldCat (עם VIAF): 128377231 
מנזר יוחנן במדבר
מאגר בית זית ומושב בית זית
אית'ן ואנרי

אית'ן צ'ידיברה וַאנֶרי (באנגלית: Ethan Chidiebere Nwaneri; נולד ב-21 במרץ 2007 באנפילד שבאנגליה) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת ארסנל מהפרמייר ליג.
קריירת מועדונים

ואנרי גדל במחלקת הנוער של ארסנל. ב-18 בספטמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 0–3 על ברנטפורד במסגרת המחזור השמיני בפרמייר ליג לעונת 2022/2023, ובגיל 15 שנים ו-181 ימים הפך לשחקן הצעיר ביותר שמשחק בפרמייר ליג, ולשחקן ארסנל הצעיר ביותר שעורך הופעה במסגרת רשמית. זו הייתה הופעה היחידה בעונה זו, והוא ערך הופעת ליגה נוספת בעונת 2023/2024.
ב-25 בספטמבר 2024 הבקיע ואנרי את שערי הבכורה שלו במועדון, צמד שערים בניצחון 1–5 על בולטון וונדררס במסגרת הסיבוב השלישי של גביע הפוטבול ליג לעונת 2024/2025. ב-6 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בהפסד 0–1 לאינטר מילאנו במסגרת שלב הבתים לעונת 2024/2025. ב-23 בנובמבר הבקיע את שער הבכורה שלו בליגה, בניצחון 0–3 על נוטינגהאם פורסט במסגרת המחזור ה-12 לעונת 2024/2025.
קריירה בינלאומית

ואנרי נולד באנגליה למשפחה ממוצא ניגרי, והוא משחק בנבחרות הצעירות של אנגליה.
הערות שוליים

↑  Editor, Ethan Nwaneri- 14 Year Old Nigerian Turning Heads At Arsenal Wows Arteta With Wonder Goal - OwnGoal Nigeria, ‏2021-05-05 (באנגלית אמריקאית)
↑  Billy Meyers, 15-year-old Ethan Nwaneri to join Arsenal U21 side to face Blackburn today, HITC, ‏2022-09-03 (באנגלית בריטית)
↑  "Arsenal: Ethan Nwaneri, 15, becomes youngest Premier League player". BBC Sport (באנגלית בריטית). 2022-09-18. נבדק ב-2024-11-29.
↑  161385360554578, Arsenal wonderkid smashes Premier League record once held by Liverpool starlet, talkSPORT, ‏2022-09-19 (באנגלית בריטית)
↑  Gary Jacob, Ethan Nwaneri: Arsenal’s 15-year-old becomes youngest top-flight player, www.thetimes.com, ‏2022-09-18 (באנגלית)
1 2  Nwaneri enters the record books, Nwaneri enters the record books, ‏2024-11-30 (באנגלית)
↑  Every word from Mikel's post West Ham presser, Every word from Mikel's post West Ham presser, ‏2024-11-30 (באנגלית)
↑  Report: Arsenal 5-1 Bolton Wanderers, Report: Arsenal 5-1 Bolton Wanderers, ‏2024-09-25 (באנגלית)
↑  Adefolahan Guerreiro, "He's a big talent" - Mikel Arteta praises Arsenal's Nigeria-eligible midfield gem - Soccernet NG, Soccernet.ng, ‏2024-10-31 (באנגלית אמריקאית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אית'ן ואנרי".
ח' בשבט

ח' בשבט הוא היום השמיני בחודש החמישי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השמיני בחודש האחד עשר 
למניין החודשים מניסן.
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בח' שבט היא ברוב השנים פרשת בשלח. אבל אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצוה היא פרשת בא.
אירועים היסטוריים

ה'תשט"ו – ד"ר משה מרזוק ושמואל עזר מוצאים להורג במצרים, בעוון השתתפותם בחוליית ריגול וחבלה ישראלית, פעילות שנודעה בשם "העסק הביש".
ה'תשנ"ז – הכנסת מאשרת את הסכם חברון.
ה'תשע"ו – פיגוע דקירה בעותניאל בו נרצחה דפנה מאיר לעיני ילדיה
נולדו

ה'תרמ"ו – יעקב זרובבל, ממנהיגי הציונות הסוציאליסטית וחבר הוועד הפועל של ההסתדרות. (נפטר בה'תשכ"ז)
ה'תרנ"ח – בצלאל בזק, פעיל ציבורי למען הציונות הדתית. (נפטר בה'תשל"ה)
ה'תרצ"ה – רבקה גור, שחקנית
ה'תש"ח – רבי ישכר דב רוקח (השני), האדמו"ר החמישי מבעלז.
ה'תש"י – דוד טל, פוליטיקאי ישראלי.
ה'תשי"ז – אורי מקלב, חבר כנסת מטעם יהדות התורה.
ה'תש"ל – עמי סמולרצ'יק, שחקן ישראלי.
נפטרו

ה'תצ"ג – רבי יעקב ריישר, ראב"ד פראג ורבן של וורמייזא ומץ, פוסק הלכה ומחבר הספרים "חק יעקב" ו"שבות יעקב".
ה'תקי"ד – ר' יצחק (ויטה) בן יעקב לומברוזו (המהרי"ל), מגדולי רבני תוניסיה ואבי שושלת לומברוזו.
ה'תקצ"ה – הרב יוסף ליג'י, רב ודרשן באזמיר ובקושטא.
ה'תש"ב – פליקס האוסדורף, מתמטיקאי גרמני ממוצא יהודי (התאבד). (נולד בה'תרכ"ט)
ה'תש"ב – רבי אריה פומרנצ'יק, מתלמידיו הקרובים של רבי יצחק זאב הלוי סולובייצ'יק, ומחבר הספרים "תורת זרעים" ו"עמק ברכה". (נולד בט"ו בניסן ה'תרס"ח)
ה'תש"ה – אלזה לסקר-שילר, משוררת יהודייה גרמנייה. (נולדה בה'תרכ"ט)
ה'תשט"ו – משה מרזוק, איש מודיעין ישראלי. (נולד בה'תרפ"ז)
ה'תש"ל – נפטרה לאה גולדברג, משוררת וסופרת, וכלת פרס ישראל. (נולדה בה'תרע"א)
ה'תשל"ח – רבי יוסף מאיר כהנא, האדמו"ר מספינקא-ירושלים. (נולד בה'תר"ע)
ז' בשבט – ט' בשבט
שבט
משפטים (כתב עת)

| --- | --- |

 תדירות:  שלישון
 סוגה:  כתב עת משפטי
 מו"ל:  הפקולטה למשפטים, האוניברסיטה העברית בירושלים
 תאריכי הופעה:  1969–הווה (כ־56 שנים)
 שפה:  עברית 
 
סמליל נוסף של כתב העת
משפטים הוא כתב העת העברי העיקרי שמפרסמת הפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים. הגיליון המודפס של כתב העת יוצא לאור שלוש פעמים בשנה, ולצדו מתפרסמים באופן שוטף מאמרים בכתב העת האינטרנטי "משפטים על אתר".
כתב העת "משפטים" הוא כתב עת משפטי מהוותיקים בישראל, המתנהל במתכונת ייחודית המבוססת על היותו סטודנטיאלי לגמרי, מתכונת המבדילה אותו משאר כתבי העת המשפטיים המתפרסמים בישראל. הן העורכים והן חברי המערכת של כתב העת הם סטודנטים מצטיינים הלומדים בפקולטה, האחראים על כל היבטי המערכת, מההחלטה האקדמית אילו מאמרים ראויים לפרסום ועד להבאתם לדפוס. מודל זה הוא המודל המאפיין את כתבי העת באוניברסיטאות הגדולות בארצות הברית.
המאמרים המוגשים למערכת כתב העת עוברים הליך שיפוט על ידי הסטודנטים החברים במערכת, וכן הליך של ביקורת עמיתים על ידי איש אקדמיה המצוי בתחום בו נכתב המאמר. אם מאמר עובר את שלב השיפוט הראשוני, עובר המאמר עריכה מהותית שתפקידה לבחון את המאמר לעומקו, ולהציע לכותב הצעות לשיפורו. לבסוף, המאמר מובא לפרסום במהדורה האינטרנטית או במהדורה המודפסת.
היסטוריה

כתב העת "משפטים" נוסד בשנת 1969, ביזמתם של פרופ' יצחק זמיר ופרופ' אהרן ברק, כאשר ברק מימש את חזונו להקים כתב עת משפטי שינוהל ויצא לאור על ידי סטודנטים, באותה מתכונת בה מנוהלים כמה מכתבי העת המשפטיים המובילים בארצות הברית. כאשר הוקם כתב העת, מתוך רצון לשמור על ייחודו כמנוהל על ידי סטודנטים בלבד, הוא הוקם כחברה בע"מ, שמניותיה עברו בין עורכי המערכת לדורותיהם. פרקטיקה זו נמשכה כשני עשורים, עד אשר בוטלה על ידי עו"ד טל בנד. אף שהיום כתב העת כפוף למכון סאקר למחקר משפטי, נשמרת בו המתכונת האוטונומית של ניהול כתב העת.
גיליונו הראשון של כתב העת ראה אור באלול תשכ"ח (1969), ומאז יצאו 53 כרכים בהם פורסמו מאמרים של אנשי אקדמיה ושופטים מלומדים לצד רשימותיהם של עורכי דין ותלמידים.
בין חברי המערכת לאורך השנים נמנים שופטי בית המשפט העליון מרים נאור, יצחק עמית, נעם סולברג ומני מזוז, פרופ' דוד גליקסברג, פרופ' מרדכי קרמניצר, פרופ' רות גביזון, פרופ' יואב דותן, פרופ' איל זמיר, פרופ' אסף חמדני, פרופ' אהוד גוטל, פרופ' אריאל בנדור, פרופ' משה הירש, פרופ' אלון הראל, פרופ' דפנה לוינסון, פרופ' ברכיהו ליפשיץ, פרופ' מרים גור-אריה, פרופ' ישראל גלעד, פרופ' עלי זלצברגר,  פרופ' נטע זיו, פרופ' איל בנבנשתי, פרופ' אמנון רייכמן, ד"ר אירית חביב-סגל, פרופ' ישי בר, פרופ' סיני דויטש, פרופ' שמעון שטרית, פרופ' זהר גושן, השופטים מיכל אגמון-גונן, שירלי רנר, אריאל ואגו, יצחק ענבר, דוד חשין, שולמית וסרקרוג, חגי ברנר, משה דרורי, ועורכי הדין אלקס הרטמן, טל בנד, ראובן בכר, אסף פוזנר, יורם טורבוביץ', עמוס האוזנר, פרקליט המדינה שי ניצן ועוד.
מקומו של כתב העת בשיח המשפטי

המתחרה העיקרי של "משפטים" הוא כתב העת המקביל באוניברסיטת תל אביב, "עיוני משפט". מבין כתבי העת המשפטיים בישראל, ל"עיוני משפט" ול"משפטים" מיוחסת ההשפעה הרבה ביותר על השיח האקדמי.
מחקר שנערך בשנת 2005 בחן את השפעתם של כל כתבי העת המשפטיים בישראל שמתפרסמים בעברית. בדירוג על-פי מידת ההשפעה של כתבי העת על השיח האקדמי (כפי שזו מתבטאת במניין האזכורים בספרות העתית) נתגלה מרוץ צמוד בין שני כתבי עת: "עיוני משפט" ו"משפטים". לעומת זאת, בדירוג על-פי מידת ההשפעה על בית המשפט העליון, נהנה "משפטים" מיתרון משמעותי על פני כל המתחרים.
"משפטים על אתר"

"משפטים על אתר" היא המהדורה המקוונת של כתב העת "משפטים". מהדורה זו נוסדה בשנת 2009.
בין היתר, מפרסם "משפטים על אתר" תגובות לרשימות אשר ראו אור בכתב העת "משפטים" או ב"משפטים על אתר", רשימות קצרות בנושאים משפטיים הנמצאים על סדר היום הציבורי והאקדמי, הערות פסיקה, וביקורות ספרים.
חברי המערכת של "משפטים" משמשים גם כחברי המערכת של "משפטים על אתר", ובנוסף יש ל"משפטים על אתר" עורך עצמאי הפועל בשיתוף עם עורכי "משפטים".
הערות שוליים

↑  רונן פרי, ‏דירוג כתבי עת משפטיים עבריים, דין ודברים ‏א (2005), עמ' 401–448