stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 1978/1979 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל
מהלך התחרות > משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 במרץ 1979 | איטליה גבטי קאנטו | 82:84 | הולנד דן בוס | אולם ספורט, פורץ' צופים: 1,500 שיפוט: מיכאל דבידוב (ברית המועצות),  איוואן מייניני  (צרפת) |
| 22 במרץ 1979 | פיירלואיג'י מרזורטי (6)   ג'ון נוימן (20)   רנצו בריביירה (16)  פבריציו דלה פיורי (8)  דייב בטון (20)   רנצו טומבולטו (11)   קרלו רקלקאטי (2) |  | יאן דקר (10)   דן קרמר (10)  בוף קירקלנד (8)  קיס אקרבום (19)   ג'יימס ליסט (12)   רוב ואן אסן (2)   טאו קרופמן(2)   אל פבר (10) | אולם ספורט, פורץ' צופים: 1,500 שיפוט: מיכאל דבידוב (ברית המועצות),  איוואן מייניני  (צרפת) |
ישראל בתחרות

הפועל תל אביב הייתה הנציגה הישראלית בתחרות. היא התחילה את השלב המוקדם מהסיבוב הראשון בו היא הפסידה לדן בוס מהולנד 83-67 ו-86-81
פאולו בוזלי

פאולו בוזלי (באיטלקית: Paolo Boselli‏; 8 ביוני 1838–10 במרץ 1932) היה מדינאי איטלקי, ראש ממשלת איטליה במהלך מלחמת העולם הראשונה.
חייו

בוזלי נולד בעיר סאבונה שבאיטליה. הוא כיהן כפרופסור לכלכלה באוניברסיטת רומא בשנת 1869.
בשנת 1870 נבחר בוזלי לחבר בפרלמנט האיטלקי מטעם מפלגת הימין. בשנת 1881 מונה לכהן כשר לתשתיות ציבוריות, תפקיד אותו מילא עד שנת 1891, וכן שימש בתפקיד שר החקלאות.
לאחר התפטרות ראש ממשלת איטליה, אנטוניו סלנדרה, בעקבות תבוסת איטליה לכוחות האוסטריים בקרב אסיאגו, מונה בוזלי לתפקיד ראש הממשלה. בוזלי, שנחשב לאחד מחברי הפרלמנט הוותיקים באיטליה, הושבע לתפקידו ביוני 1916. בוזלי אולץ להגיש את התפטרותו בחודש אוקטובר 1917 לאחר תבוסה נוספת של צבא איטליה בקרב קפורטו.
בוזלי, כחברים רבים ממפלגת הימין, גילה אהדה רבה לעלייתו לשלטון של בניטו מוסוליני בשנת 1922 לשלטון באיטליה. מוסוליני מצדו גמל לבוזלי על תמיכתו בו והעניק לו בשנת 1924 אות כבוד מטעם המפלגה הפשיסטית האיטלקית.
בוזלי נפטר ברומא בשנת 1932 בגיל 93. בוזלי היה ראש הממשלה האיטלקי שהאריך חיים יותר מכל ראש ממשלה אחר באיטליה.
פאולהורן

| --- | --- |

הר פאולהורן ומלון ברגהוטל בפסגתו
 מידע כללי
 גובה:  2,681 מטר
 מדינה:  שווייץ 
 מיקום:  שווייץ שווייץ, קנטון ברן
 רכס הרים:  האלפים הברניים
 אורך הרכס:  100 קילומטר
 קואורדינטות:  40°40′29.6″N 7°59′58.8″E﻿ / ﻿40.674889°N 7.999667°E﻿ / 40.674889; 7.999667
  (למפת שווייץ מוגדלת) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.פאולהורן(למפת שווייץ רגילה) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.פאולהורן(למפת ברן רגילה) ברן ביל/ביין תון בורגדורף לנגנטל שפיץפאולהורן(למפת ברן מוגדלת) ברן ביל/ביין תון בורגדורף לנגנטל שפיץפאולהורן
 
פאולהורן (Faulhorn) הוא הר ברכס האלפים הברניים המתנשא לגובה של 2,681 מטר, וממוקם בקנטון ברן בשווייץ.
ההר ממוקם בין אגם ברינץ (Lake Brienz) והעיירה גרינדלוולד, ובין שטחה המוניציפלי של העיירה איסלטוולד (Iseltwald) ושטחה המוניציפלי של גרינדלוולד כאשר פסגתו מהווה את הגבול שבין העיירות.
בשנת 1830 הוקם על פסגת ההר מלון ברגהוטל.
הערות שוליים

↑  מפה מוניציפלית של שווייץ.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 247378898   WorldCat (עם VIAF): 247378898
עפרה (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |
 סוגה:  דוקומנטרי
 יוצרים:  דליה מבורך דני דותן
 בימוי:  דליה מבורך דני דותן
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  3
 הפקה
 מפיק:  דליה מבורך דני דותן
 מפיקים בפועל:  מיכל אליאס
 חברת הפקה:  אליל תקשורת
 הפצה:  HOT
 עורכים:  רון גולדמן
 צלמים:  איציק פורטל
 בעלי תפקידים נוספים:  תחקיר: מיכל אליאס דוד מימוני
 מוזיקה:  יסמין אבן
 אורך פרק:  56-57 דקות
 שידור
 רשת שידור:  HOT8 ערוץ 13
 פורמט (תמונה):  16:9 HDTV
 תקופת שידור מקורית:  16 באוגוסט – 30 באוגוסט 2020
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
עפרה היייתה סדרה תיעודית ישראלית בת שלושה פרקים העוסקת בחייה של הזמרת עפרה חזה.
הסדרה נוצרה על ידי דליה מבורך ודני דותן, ושודרה מ-16 באוגוסט עד 30 באוגוסט 2020 ב-HOT8. הסדרה שודרה בשידור נוסף ברשת 13 מ-25 בינואר עד 8 בפברואר 2021.
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | שודרה לראשונה (HOT8)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (HOT8)> הפרק האחרון | שודרה לשנייה (רשת 13)> הפרק הראשון | שודרה לשנייה (רשת 13)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 3 | 16 באוגוסט 2020 | 30 באוגוסט 2020 | 25 בינואר 2021 | 8 בפברואר 2021 |
פרקים

| מס' פרק | HOT8  > תאריך שידור ראשוני | ערוץ 13> תאריך שידור ראשוני | ערוץ 13> נתוני צפייה | ערוץ 13> נתוני צפייה | ערוץ 13> מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 16 באוגוסט 2020 | 25 בינואר 2021 | 10.6% | 324,000 |  |
| 2 | 23 באוגוסט 2020 | 2 בפברואר 2021 | 12.9% | 319,000 |  |
| 3 | 30 באוגוסט 2020 | 8 בפברואר 2021 | 12.5% | 315,000 |  |
ביקורות

הסדרה קיבלה ביקורות מעורבות.
איתי שטרן מ"הארץ" בחר ב"עפרה" לסדרה התיעודית המפתיעה לשנת 2020, וכתב: ” מבורך ודותן הצליחו ליצור אירוע תיעודי שצבע אותה באור אחר מזה המוכר לנו. הסיפור של חזה, תוך שימוש בקטעי ארכיון וראיונות עם מכרים מעברה, כסיפור של קורבן ששר את זעקתו, הוא ניסוי מעניין בנרטיב שנבנה בדיעבד. במידה רבה, הסדרה הותאמה גם לעידן "מי טו" והעלתה שאלות על ניצול של גורמי כוח בתעשייה שמתפרנסת גם היום מזמרות צעירות מאוד. גם אם היה ב"עפרה" צד צהוב ברור, הוא הפך לתוכנית נצפית בעלת ערך, בין השאר בזכות עבודת תחקיר מקיפה, שהאירה מחדש את מי שחשבנו שידענו עליה הכל.”.
ניב הדס מ"הארץ" כתב :” זוהי סדרת ה"מי טו״ העברית הראשונה... הטענות כאילו מדובר בסדרה צהובה, רכילותית ומציצנית שמבקשת לדון בחיי המין של עפרה חזה ובשאלה מי הדביק את מי בנגיף האיידס - היא את בעלה דורון אשכנזי או הוא אותה - מלמדות בעיקר על שמרנותם של המבקרים. ״עפרה״ היא סדרה שמבקשת לחתור תחת הנרטיב הבלתי מעורער שלפיו עפרה חזה היתה בתולה, טהורה וקדושה - דימוי שבמשך 20 השנים שחלפו מאז מותה בטרם עת התקבע ביחס אליה, הודות לאמרגנה הנצחי בצלאל אלוני. העיסוק בסקס, לפיכך - שגם הוא מצומצם בהרבה מכפי שגורסים המקטרגים - הוא מהותי, ומשמש חלון למשהו גדול, היולי ומורכב יותר, שאי אפשר להפריד מהתמהיל הכולל; אינדוקציה שחשוב להתעכב עליה משום שדרכה מתגלים החורים בתסריט המנחם שהכרנו עד כה...כשהעורכת וחוקרת הספרות נווית בראל מקריאה את שירה של חזה ״בחושך״, ומנתחת אותו כטקסט שמשחזר חוויה של תקיפה מינית, קשה שלא להצטמרר, גם אם מדובר באלגוריה בלבד.”.
קרן מלמד-מרגלית מ"מקור ראשון" כתבה: ” לפני הכול "עפרה" היא סדרה מרשימה מאוד. היוצרים דליה מבורך, דני דותן ורון גולדמן אספו מאות קטעי ארכיון מכל שלב ושלב בחייה של עפרה, וראיינו עשרות אנשים...עבור מעריציה הרבים, "עפרה" היא זהב טהור. כמו לדפדף באלבום עמוס פריטים שנאסף לאורך עשרות שנים. הסקירה של חייה המקצועיים – החל מהפריצה שלה ב"שיר הפרחה", דרך ההופעה שלה בארוויזיון עם השיר "חי" ועד הפיכתה לזמרת בינלאומית עם הלהיט "אם ננעלו" – לא פחות ממרגשת.
מרגשת לא פחות התקופה המתוארת בפרק השלישי – הניסיון של עפרה להתנתק מהשלשלאות שכבלו אותה, ולצאת לעצמאות. האהבה הגדולה לדורון אשכנזי, הגבר שהרחיק אותה מאחיזתו של אלוני, והמשפחה שבנו יחדיו, מאפשרים לנו רגע לפני הסוף המר להיחשף לפן נוסף של עפרה – החמה, האוהבת, האמהית.
זה גם ההישג הגדול ביותר של "עפרה". החשיפה של עפרה האמיתית, האישה בשר ודם שמאחורי האייקון, על חולשותיה, מצוקותיה, חלומותיה וסודותיה”.
שני ליטמן מ"הארץ" טענה שהסדרה חודרת לפרטיותה של חזה וכתבה: ”הסדרה החדשה על עפרה חזה עוסקת באובססיביות בשאלת המיניות שלה ומבזה את האשה המוכשרת והקרייריסטית שהיתה”.
נדב מנוחין מאתר "וואלה תרבות" כתב שהסדרה פחות עוסקת בחזה עצמה אלא יותר בסיפורה האישי: ”לכאורה ל'עפרה' יש את כל הזמן לדון בזמרת המנוחה באריכות, עם פרקים שאורך כל אחד מהם כשעה. היא אמנם סוקרת את התחנות המרכזיות בקריירה שלה, אך נדמה כי היא מתעניינת משמעותית הרבה יותר בסיפור האישי שלה”.
ניר וולף מ"ישראל היום" כתב: ”הסדרה הדוקומנטרית החדשה על חייה של עפרה חזה חודרת לפרטיותה של הזמרת המופנמת בדרך הכי צהובה, טראשית ומלוכלכת שאפשר”.
הסדרה קיבלה גם ביקורת טובה מגל אוחובסקי מאתר "Tvbee" שכתב: ”סדרת הדוקו המרתקת שיצרו דליה מבורך ודני דותן, הוא הפרויקט השאפתני ביותר והראשון שמתיימר לפענח לעומק את הפסיכולוגיה של עפרה חזה”.
פרסים ומועמדויות

| שנה | טקס | קטגוריה | מועמדות | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2020 | סדרת תעודה | עפרה | מועמדות |
| 2021 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2020 | בימוי ויצירת סדרה תיעודית ועובדתית | דליה מבורך ודני דותן | מועמדות |
| 2021 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2020 | תחקיר בסדרה תיעודית ועובדתית | מיכל אליאס ודוד מימוני | מועמדות |
| 2021 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2020 | צילום בסדרה תיעודית ועובדתית | איציק פורטל | מועמדות |
| 2021 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2020 | עריכת תמונה בסדרה תיעודית ועובדתית | רון גולדמן | מועמדות |
| 2021 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2020 | הקלטה בסדרה תיעודית ועובדתית | עידן שמש | מועמדות |
הערות שוליים

↑  כפיר אדר, רייטינג: האם הבכורה של 'השוטרים' בקשת 12 התעלתה על תחקיר עופרה חזה?, באתר אייס, 26 בינואר 2021
↑  רייטינג: השוטרים בפרק שהשיג נתון דומה להשקה, האם ברשת 13 מצאו תשובה?, באתר אייס, 2 בפברואר 2021
↑  רייטינג: האם החלק ה-3 של 'עופרה' ניצח את השוטרים? ואיפה ראו יותר את משפט נתניהו?, באתר אייס, 9 בפברואר 2021
↑  איתי שטרן, לפחות שהטלויזיה תהיה טלויזיה: זו השנה שהיתה על המסך הישראלי, באתר הארץ, ‏27 בדצמבר 2020
↑   ניב הדס, הסדרה על עפרה חזה חותרת בהצלחה תחת הדימוי שנוצר לה ולחייה, באתר הארץ, 19 באוגוסט 2020
↑  קרן מלמד-מרגלית, "עפרה": המצוקות, הסודות והחלומות של האישה מאחורי האייקון, באתר מקור ראשון, ‏31 באוגוסט 2020
↑   שני ליטמן, זו השאלה החשובה? אם עפרה חזה היתה בתולה?, באתר הארץ, 15 באוגוסט 2020
↑  נדב מנוחין‏, עפרה חזה לא באמת נוכחת בסדרה החדשה עליה, כאילו סיפורה שלה הופקע ממנה, באתר וואלה, 16 באוגוסט 2020
↑  ניר וולף, בא לי לצעוק: זה דוקו צהוב, באתר ישראל היום, ‏17 באוגוסט 2020
↑  גל אוחובסקי, ‏איפה בצלאל?, באתר ‏מאקו‏, 20 באוגוסט 2020
| עפרה חזה – שירים |
| --- | --- | --- |
| בשיר השירים בשעשועים | "שיר השירים בשעשועים" • "בלדה למלך" • "היפה בנשים" |  |
| על אהבות שלנו | "שיר הפרחה" • "כמו ציפור" • "פלאש גורדון" • "הגשם" • "על אהבות שלנו" • "שיר אהבה לחייל" |  |
| בוא נדבר | "אין זמן לתעות" • "סימנים של אוהבים" • "כשנהיה בני 73" • "תפילה" |  |
| פיתויים | "כל יום מתחילה שנה" • "מלכת הקסמים" • "מכתב אהבה" • "גבריאל" |  |
| חי | "סוף קיץ" • "עכשיו" • "אחרי החגים" • "אמן למילים" • "חי" |  |
| שירי מולדת | "יד ענוגה" / "נעמה" |  |
| בית חם | "יד ביד" / "במנגינת הלב" • "בית חם" • "עזור לי" • "בן פרבר" • "אתך הלילה" / "אתה הבטחת" |  |
| אדמה | "רוח צפונית רוח דרומית" • "גורל אחד" • "מישהו הולך תמיד איתי" • "אדמה" • "רחמים" / "עוד מחכה לאחד" |  |
| שירי מולדת ב' | "אל נא תאמר לי שלום" / "בכרם תימן (אל תפחדי תמר)" • "שבעת המינים" • "הנערים הספנים" |  |
| ימים נשברים | "ימים נשברים" • "בוא ונגן אותי" • "הכאב הזה" • "כל הקלפים" / "ליידי" • "להמשיך לצעוד" |  |
| Shaday | "Galbi" • "Im Nin'alu" • "Galbi" • "Shaday" • "Eshal" |  |
| Desert Wind | "Wish Me Luck" • "I Want to Fly" • "Ya Ba Ye" • "Fata Morgana" |  |
| Kirya | "Daw Da Hiya" • "Innocent – A Requiem for Refugees" |  |
| כל הנשמה | "ליד באר מולדתי" • "כל הנשמה" • "לאורך הים" • "זה יבוא פתאום" • "מיליון" • "רוח האדם" |  |
| Ofra Haza | "Show Me" • "Give Me a Sign" |  |
| סינגלים אחרים | "שבת המלכה" • "הליכה לקיסריה" • "אם אשכחך ירושלים" • "שלאגר" • "Aime Moi" • "שיר המאה" • "שביל תפוח הזהב" • "ארבעים" • "השנה אינשאללה" • "Ya Hilwi" •‏ "Today I'll Pray" •‏ "Elo Hi" • "קופסת הצבעים" • "Mata Hari" • "Love Song" •‏ "ירושלים של זהב" • "The Queen of Tel Aviv" • "לתת" • "כאן לעולם" |  |
| שירים אחרים | "Deliver Us" • "שחרחורת" • "מוכר הפרחים" • "זמר נוגה" |  |
על מלחמה תרמו-גרעינית

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  הרמן קאן 
 שפת המקור:  אנגלית
 נושא:  מדע המדינה, מלחמה גרעינית 
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת פרינסטון 
 תאריך הוצאה:  1960 
 
על מלחמה תרמו-גרעינית (באנגלית: On Thermonuclear War) הוא ספר משנת 1960 מאת היהודי אמריקאי הרמן קהאן (אנ'), אסטרטג צבאי במכון ראנד ולימים מייסד מכון הדסון. בספר מתאר קהאן את תאוריית המלחמה בעידן הנשק התרמו-גרעיני והשפעתה על מאזן הכוחות הבינלאומי.
שם הספר

שם הספר נוצר בהשראת הכרך הקלאסי "על המלחמה", מאת קרל פון קלאוזביץ.
יציאה לאור

כאשר יצא לאור הספר היה פופולרי משני צידי מסך הברזל. הספר נמכר אז ב-30,000 עותקים.
תוכן הספר

מטרתו המוצהרת של קאהן בכתיבת הספר הייתה "להימנע מאסון ולהגיש עוד זמן, מבלי לציין מה יש לעשות בזמן הזה".
הספר בין היתר עוסק בחוסר האמינות של השימוש בהרתעה תרמו-גרעינית בלבד ומסבר כיצד מדינה יכולה "לנצח" במלחמה גרעינית.
הספר בין היתר מפרט את אסטרטגיית הלוחמה הגרעינית לגבי נשק יום הדין. קהאן מראה בספר כיצד נשק יום הדין מגביל את עקרון השמדה הדדית מובטחת באסטרטגיה הגרעינית שפיתח המדען האמריקאי-אוסטרי-יהודי ג'ון פון נוימן.
דעות על הספר

הוברט ה. האמפרי אמר על הספר "רעיונות חדשים, במיוחד אלו הסותרים הנחות נוכחיות, תמיד כואבים למוח האנושי לשאת. הספר 'על המלחמה התרמו-גרעינית' מלא ברעיונות כאלה".
ראו גם

השמדה הדדית מובטחת
נשק יום הדין
פצצה מומלחת
לקריאה נוספת

Kahn, H. (2011). On Thermonuclear War. War and Peace Research. Transaction Publishers. ISBN 978-1-4128-1559-8. נבדק ב-2022-04-23.}
הערות שוליים

↑  Kaplan, Fred (10 באוקטובר 2004). "Truth Stranger Than 'Strangelove'". The New York Times. נבדק ב-11 בינואר 2015. In 1960, Mr. Kahn published a 652-page tome called "On Thermonuclear War," which sold 30,000 copies in hardcover. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Kahn 2011, pp. [https://books.google.com/books?id=EN2gtPTjFd8C&pg=PA145&dq=%22doomsday%20machine%22#v=onepage&q=%22doomsday%20machine%22 145-146.
עונת 1969/1970 בגביע אירופה לאלופות בכדורגל

| --- | --- |
מנצחי התחרות
 מארחת:  אצטדיון סן סירו
 תקופת התחרות:  21 באוגוסט 1969 – 6 במאי 1970. (259 ימים)
 מספר משתתפות:  33
 הזוכה:  הולנד פיינורד
 מספר משחקים:  63
 מספר שערים:  204 (3.24 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  אנגליה מייק גונס   (8 שערים)
 → 1968/19691970/1971 ←
עונת 1969/1970 בגביע אירופה לאלופות בכדורגל הייתה העונה ה-15 של התחרות האירופית לקבוצות כדורגל והיא אורגנה על ידי אופ"א. המשחק הראשון התקיים ב-21 באוגוסט 1969 ותחרות הסתיימה ב-6 במאי 1970.
בתחרות השתתפו 33 קבוצות.
משחק הגמר נערך בסן סירו, מילאנו. התחרות הסתיימה בניצחון של פיינורד בפעם הראשונה בתולדות המועדון. זה היה הפעם הראשונה שקבוצה הולנדית זכתה בגביע.
מתכונת התחרות

בתחרות השתתפו 33 קבוצות. כל הקבוצות חולקו לזוגות ונפגשו בשיטת משחק בית ומשחק חוץ לקביעת הקבוצה שתעפיל לשמינית הגמר.
בכל השלבים למעט משחק הגמר נערכו משחק בית ומשחק חוץ. חוק "שער חוץ", הורחב לכל שלבי התחרות. סוכם שבכל מקרה לא יהיה משחק נוסף, ובמקרה שאין אפשרות להגיע להכרעה תוך יתרון שער חוץ, המנצח יקבע על ידי הטלת מטבע.
ראו גם

גמר גביע אירופה לאלופות 1970
מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
עמותת אלשוג'עאן לסוכרת נעורים

| --- | --- |

 תחום:  תעשיית הבריאות 
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  נצרת 
 עובדים:  10 (נכון ל־2020) 
 תקופת הפעילות:  2007–הווה (כ־17 שנים) 
 www.ashujaan.org
 
עמותת אלשוג'עאן לסוכרת נעורים(Ashuja`an association for juvenile diabetes), היא מוסד ללא כוונות רווח, העמותה הערבית הראשונה בישראל הפועלת למען ילדים סוכרתיים בחברה הערבית. נוסדה במרץ 2007, ביוזמתו של שאדי קסיס לאחר שחלה בסוכרת נעורים, כבר בגיל 19.
העמותה פועלת בכל רחבי הארץ, ב-53 ערים וכפרים ערביים (באזור הצפון, המשולש, הנגב והמרכז). כיום העמותה מונה כ-1200 סוכרתיים מרחבי הארץ ויותר מ-100 מתנדבים פעילים.
עמותת אלשוג'עאן דואגת לספק שירותים רבים לילדים סוכרתיים ולמשפחותיהם הכוללים: הדרכה מלאה על סוכרת, שיטות טיפול ומניעה, בנוסף להסבר מלא על זכויותיהם בחברה הערבית בפרט ובחברה הישראלית בכלל.
העמותה פועלת בעיקר על העלאת המודעות בחברה הערבית בישראל דרך הקמת פרויקטים שונים: הרצאות בבתי ספר להעלאת המודעות וקידום הבריאות, כנסים ארציים ובינלאומיים, מפגשי תמיכה למשפחות סוכרתיים, וקייטנות לסוכרתיים.
| עמותה ללא כוונות רווח |
| --- | --- |
שנת הקמה: 2007
מס' עמותה: 580471886
מייסד ומנכ"ל: שאדי קסיס
אזורי פעילות: צפון, משולש, מרכז ונגב
מס' משתתפים: 1200 סוכרתיים
אישור ניהול תקין: יש
סעיף 46-א להחזרת מס: יש
סוכרת נעורים

סוכרת נעורים, נקראת גם סוכרת מסוג 1, והיא נגרמת מחוסר תפקוד של הלבלב באופן מלא. סוכרת זו, אשר נפוצה ושכיחה יותר בקרב ילדים ונערים, מתבטאת בחוסר ייצור אינסולין על ידי הלבלב, ולכן מצריכה מתן חיצוני שלו. מצב זה הוא בלתי הפיך ונחשב ככרוני. השלמת האינסולין החסר יתבצע בזריקות או בשימוש במשאבת אינסולין באופן יומיומי וקבוע.
החולים בסוכרת סובלים משני מצבי קצה הפוכים: מצב של עודף גלוקוז בדם (היפרגליקמיה), שנוצר לרוב מכמות לא מספקת של אינסולין בדם, ומצב של מיעוט גלוקוז בדם (היפוגליקמיה) שנוצר לרוב כתוצאה מכמות גבוהה מדי של אינסולין בדם.
סוכרת נעורים > תחומי הפעילות של עמותת אלשוג'עאן

1. "מרפאות מתוקות" ביקורים בבתי חולים - במרפאות לסוכרת נעורים: ליווי הסוכרתיים במרפאות לסוכרת בבתי חולים – נציג סוכרתי מלווה את הסוכרתיים במרפאות הסוכרת בבתי חולים ועוקב אחרי הבדיקות שלהם.
2. מפגשי גיבוש ותמיכה לילדים ולהורים: מפגשי תמיכה והעלאת מודעות לסוכרתיים והוריהם - קבוצות תמיכה למשפחות שמתקשות לקבל את מחלת הסוכרת בתוך המשפחה מסיבות של בושה וחוסר מודעות.
3. העלאת המודעות וקידום הבריאות: פרויקט שוטף למתן הרצאות בבתי ספר ובמוסדות תרבותיים וחברתיים אחרים. המטרה היא העלאת המודעות של החברה עבור מתן הרצאות בנושא סוכרת בכלל, סוכרת נעורים בפרט.
4. קייטנת הסוכר מתוק: קייטנה שנתית אשר תוקם למשך שבוע בחופשת הקיץ. מה שמאפיין את הקייטנה הזאת שכל הילדים והמדריכים הם סוכרתיים "שוג'עאן", כולם עושים בדיקות סוכר ומזריקים אינסולין ביחד.
5. המשטרה הסוכרתית: יחידה מובחרת המורכבת מארבעה שוטרים ושוטרות סוכרתיים. יחידה זאת נקראת בשם "יחידת 7.3" לעקוב אחרי רמות הסוכר של הסוכרתיים.
6. כנס אלשוג'עאן לסוכרת נעורים: הכנס השנתי אשר יוקם בחודש המודעות הבינלאומי לסוכרת (חודש נובמבר) בהשתתפות כ-1000 אנשים מרחבי ארץ (80% משפחות סוכרתיים).
7. קבוצת כדורגל של אלשוג'עאן: העמותה דואגת לבריאותם של הילדים הסוכרתיים לכן היא מעודדת אותם לעשות ספורט ולא רק, אלא מאפשרת להם זאת. חשוב לציין שספורט =שליש מהטיפול של הסוכרתיים.
8. פעילויות מקומיות: העמותה פועלת ברחבי הארץ, ונותנת שירותים וכלים לקבלת הסוכרת ולחיות חיים איכותיים, להיות מודעים לזכויות שלהם, להשתלב בחברה כדי לחיות חיים איכותיים ומאוזנים.
9. פעילויות בינלאומיות: בנוסף לכל הפעילויות שהעמותה מקיימת בארץ, היא גם פועלת במדינות נוספות; בירדן ובגרמניה, לשם העלאת המודעות אצל הסוכרתיים וכן כדי לתת שירותים לסוכרתיים ברחבי העולם.
10. צמיד בכל יד: מוצר בלעדי לעמותת אלשוג'עאן, הנמכר באלפי יחידות ברחבי הארץ, לפיתוח הפרויקטים של העמותה. הצמיד הוא מחזיר אור המפיץ תקווה לכל מי שלובש הצמיד ביד שלו. חורטים על הצמיד לוגו העמותה והמשפט "BE BRAVE, NEVER GIVE UP".
עונת 1969/1970 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  4 בדצמבר 1969
 תאריך סיום:  26 באפריל 1970
 מספר משתתפות:  20
 ערים מארחות:  משחקי הגמר: נאפולי/ וישי
 זוכה:  איטליה פידס נאפולי
 מספר משחקים:  38
 → 1968/19691970/1971 ←
 
עונת 1969/1970 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל הייתה העונה הרביעית של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.
המשחק הראשון התקיים ב-4 בדצמבר 1969 והתחרות הסתיימה ב-26 באפריל 1970. בתחרות השתתפו 20 קבוצות.
בתחילת התחרות התקיימו שני סיבובים של שלב הקדם בהם נקבעו 8 עולות לרבע הגמר. הסיבובים המוקדמים נערכו בשיטת משחק בית/משחק חוץ. בהמשך התקיימו משחקי רבע הגמר, חצי הגמר והגמר. גם הם נערכו בשיטת משחק בית/משחק חוץ.
התחרות הסתיימה בניצחון של פידס נאפולי מאיטליה.
מהלך התחרות

בשלבים המוקדמים נקבעו 8 עולות לשלב רבע הגמר.
מהלך התחרות > שלבי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר |  |  | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר |
 
|   |   בלגיה סטנדרד לייז' |   בלגיה סטנדרד לייז' | 95 | 53 | 148 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   צרפת ז'אן ד'ארק וישי |   צרפת ז'אן ד'ארק וישי | 95 | 78 | 173 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   צרפת ז'אן ד'ארק וישי |   צרפת ז'אן ד'ארק וישי | 95 | 78 | 173 |   |   |   צרפת ז'אן ד'ארק וישי |   צרפת ז'אן ד'ארק וישי | 78 | 65 | 143 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |   צרפת ז'אן ד'ארק וישי |   צרפת ז'אן ד'ארק וישי | 78 | 65 | 143 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |   יוון א.א.ק. אתונה |   יוון א.א.ק. אתונה | 60 | 74 | 134 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   ספרד חובנטוד נרווה |   ספרד חובנטוד נרווה | 87 | 46 | 133 |   |   |   יוון א.א.ק. אתונה |   יוון א.א.ק. אתונה | 60 | 74 | 134 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   ספרד חובנטוד נרווה |   ספרד חובנטוד נרווה | 87 | 46 | 133 |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |   יוון א.א.ק. אתונה |   יוון א.א.ק. אתונה | 68 | 74 | 142 |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   צרפת ז'אן ד'ארק וישי |   צרפת ז'אן ד'ארק וישי | 64 | 65 | 129 |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   איטליה פידס נאפולי |   איטליה פידס נאפולי | 60 | 87 | 147 |
|   |   יוגוסלביה לוקומוטיבה |   יוגוסלביה לוקומוטיבה | 80 | 84 | 164 |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   איטליה פידס נאפולי |   איטליה פידס נאפולי | 89 | 102 | 191 |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   איטליה פידס נאפולי |   איטליה פידס נאפולי | 89 | 102 | 191 |   |   |   איטליה פידס נאפולי |   איטליה פידס נאפולי | 86 | 88 | 174 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |   איטליה פידס נאפולי |   איטליה פידס נאפולי | 86 | 88 | 174 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |   ברית המועצות דינמו טביליסי |   ברית המועצות דינמו טביליסי | 69 | 83 | 152 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   פולין פולוניה ורשה |   פולין פולוניה ורשה | 77 | 82 | 159 |   |   |   ברית המועצות דינמו טביליסי |   ברית המועצות דינמו טביליסי | 69 | 83 | 152 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   פולין פולוניה ורשה |   פולין פולוניה ורשה | 77 | 82 | 159 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   ברית המועצות דינמו טביליסי |   ברית המועצות דינמו טביליסי | 82 | 92 | 174 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
מהלך התחרות > משחקי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 באפריל 1970 | צרפת ז'אן ד'ארק וישי | 60:64 | איטליה פידס נאפולי | Salle des Ailes, וישי צופים: 2,100 שיפוט: סנטיאגו פרננדס (ספרד),  מכאי צ'יפרה (הונגריה) |
| 15 באפריל 1970 | פול בסון (6)   אנדרה ז'אקמו (8)  לרי רוברטסון (22)  רודי בנט (24)  אלן שול (2)  פול ברו (2) |  | קרלוס ד'אקילה (8)   רמו מגטי (10)  סאורו בופליני (4)  מיילס אייקן (8)  ג'ים ויליאמס (17)   פרנצ'סקו אובי (6)   אנטוניו אריקו (7) | Salle des Ailes, וישי צופים: 2,100 שיפוט: סנטיאגו פרננדס (ספרד),  מכאי צ'יפרה (הונגריה) |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26 באפריל 1970 | איטליה פידס נאפולי | 65:87 | צרפת ז'אן ד'ארק וישי | פלספורט, נאפולי צופים: 12,000 שיפוט: ולדימיר נובוטני (צ'כוסלובקיה),  דרגש יאקצ'יץ' (יוגוסלביה) |
| 26 באפריל 1970 | קרלוס ד'אקילה (8)  רמו מגטי (24)  סאורו בופליני (12)  מיילס אייקן (19)  ג'ים ויליאמס (15)   ג'ובני גבנין (2)  פרנצ'סקו אובי (1)   מנפרדו פוצ'ילה (4)   אנטוניו אריקו (2) |  | פול בסון (8)   אנדרה ז'אקמו (5)  לרי רוברטסון (9)  רודי בנט (28)  אלן שול (14)  פייר ביסה (1) | פלספורט, נאפולי צופים: 12,000 שיפוט: ולדימיר נובוטני (צ'כוסלובקיה),  דרגש יאקצ'יץ' (יוגוסלביה) |
ישראל בתחרות

מכבי תל אביב הייתה הנציגה הישראלית בתחרות. היא התחילה את השלב המוקדם מהסיבוב הראשון בו היא הפסידה לפידס נאפולי האיטלקית בסיכום של שני משחקים 82:89 ו-91:62.
פאול רוזנשטיין-רודן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1902 קרקוב, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  28 באפריל 1985 (בגיל 83 בערך) בוסטון, ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת וינה 
 מנחה לדוקטורט:  Hans Mayer 
 מוסדות:  יוניברסיטי קולג' לונדון  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס  הבנק העולמי  בית הספר לכלכלה של לונדון  בפרס צ'טהאם האוס 
 פרסים והוקרה:  עמית מכובד של האגודה האמריקאית לכלכלה 
 
פאול נרציז רוזנשטיין-רוֹדָן (Paul Narcyz Rosenstein-Rodan;‏ 1902, קרקוב, גליציה, אוסטריה – 28 באפריל 1985, בוסטון) היה כלכלן אוסטרי, והוגה מודל הדחיפה הגדולה (Big push model).
ביוגרפיה

רוזנשטיין-רודן נולד בקרקוב למשפחה ממוצא יהודי, וגדל בווינה. בשנת 1925 קיבל את הדוקטורט שלו מאוניברסיטת וינה וחונך לאסכולה האוסטרית. בתחילת דרכו המקצועית, תרומתו לכלכלה הייתה בתחום התאוריה הכלכלית הטהורה - אודות תועלת שולית, מוצרים משלימים, מבנה היררכי של ביקוש ועוד.
ב-1930 היגר רוזנשטיין-רודן לבריטניה ולימד בקולג' האוניברסיטאי של לונדון ובהמשך בבית הספר לכלכלה של לונדון עד 1947. בשנים 1947-1950 עבד בבנק העולמי, בשנים 1953-1968 לימד במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס ובהמשך לימד באוניברסיטת טקסס באוסטין ובאוניברסיטת בוסטון. רוזנשטיין-רודן שימש כיועץ לממשלות הודו, איטליה וצ'ילה.
בשנת 1943 פרסם את המאמר "Problems of Industrialisation of Eastern and South-Eastern Europe", שעמד בבסיס מודל הדחיפה הגדולה. במאמר זה מצדד רוזנשטיין-רודן בהשקעה בקנה מידה גדול בתעשייה במדינות שבהן קיים עודף עובדים בחקלאות, במטרה לנצל את אפקט הרשת וזאת כדי להינצל ממצב בו שיווי המשקל הכלכלי נוצר במיקום נמוך. הוא למעשה מפתח רעיון שהוצע בידי אליין יאנג (אנ') במאמר "Increasing Returns and Economic Progress" שמתבסס בעצמו על רעיון של אדם סמית' משנת 1776.