stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנג'לה מורלי
קריירה

בגיל 26 החליטה מורלי לוותר על הקריירה בנגינה בשביל להתמקד בכתיבת עיבודים ולחנים. בגיל 29 הפכה להיות המנהלת המוזיקלית של חברת הפקות חדשה, פיליפס. בפיליפס היא עיבדה והלחינה שירים לכל האומנים החתומים על חוזה ואף לעיתים גם לאומנים אמריקאים. למרות שרוב האומנים הבריטים ביצעו גרסאות כיסוי ללהיטים אמריקאים, מורלי הייתה נחושה להפוך את התקליטים לייחודיים ככל האפשר. בנוסף, היא החלה להקליט אלבומים אינסטרומנטליים משל עצמה, להלחין סרטים תחת שמה, להלחין בשביל סדרת קומדיה פופולרית - "Hancock's Half Hour" של ה-BBC (אשר לה היא גם כתבה את נעימת הפתיחה) ולהלחין עבור "The Goon Show" שהייתה אחת מתוכניות הרדיו המצליחות ביותר. באותה שנה גם החלה להלחין סרטים עבור Associated British Picture Corporation.
ב-1957 הלחינה את פסקול הסרט "בואו נשמח" בכיכובם של ורה-אלן וטוני מרטין.
מורלי תיארה את שנות ה-50 כ-"תקופה מאוד מרגשת להקליט וליצור תקליטים", בזכות טכנולוגיות חדשות ומתקדמות, אך ההתקדמות הטכנולוגית הזאת לא הגיעה לעולם הקולנוע והיא תיארה את חוויית ההאזנה להלחנות חדשות בקולנוע כ-"עינוי מוחלט". בעקבות כך, כשהייתה בת 36 החלה לדחות את כל ההצעות להלחנת סרטים.
בשנות ה-60 היא הלחינה ועיבדה עם אומנים כמו בני גודמן, נלסון רידל ומל טורמה וגם כתבה מנגינות לסרטים תיעודיים. בנוסף, מורלי ניצחה על התזמורות באירוויזיון 1962 ובאירוויזיון 1963.
מורלי התחרטה על כך שדחתה הצעות להלחין סרטים נבחרים וניסתה בכל כוחה להיכנס שוב לעולם הלחנת הסרטים, עד שלבסוף חזרה להלחין סרטים משנת 1969 והלחינה את המנגינות בסרטים "The Looking Glass War", "When Eight Bells Toll" ו-"Captain Nemo and the Underwater City".
בשנת 1974 מורלי הלחינה את הסרט "The Little Prince" שבזכותו היא הייתה מועמדת לאוסקר (בכך הפכה לטרנסג'נדרית הראשונה שהייתה מועמדת לאוסקר), בשנת 1976 היא הלחינה את "The Slipper and the Rose: The Story of Cinderlla" ובשנת 1978 היא הלחינה את הסרט "Watership Down" (עבודתה המפורסמת ביותר). בנוסף להלחנות הסרטים מורלי ניצחה על תזמורת הרדיו של ה-BBC.
בשנת 1980 עברה לגור בלוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית, שם היא בעיקר עבדה בטלוויזיה האמריקאית; והלחינה סדרות אמריקאיות ובהן שושלת, דאלאס, קגני ולייסי ווונדר וומן. מורלי הייתה מועמדת לאמי 8 פעמים ומתוכם זכתה 3 פעמים עבור ההלחנה של "Christmas in Washington" ועבור שתי תוכניות טלוויזיה מיוחדות בכיכובה של ג'ולי אנדרוז.
בנוסף לקריירה האישית שלה, מורלי גם סייעה לג'ון וויליאמס להלחין את הפסקול בסרטים "מלחמת הכוכבים - פרק 4: תקווה חדשה", "מלחמת הכוכבים - פרק 5: האימפריה מכה שנית", "סופרמן", "אי.טי. - חבר מכוכב אחר", "שכחו אותי בבית", "שכחו אותי בבית 2", "רשימת שינדלר" ו-"הוק".
מותה

בשנת 1994 עברה מורלי לגור בסקטוסדייל, אריזונה, ארצות הברית. שם היא נפטרה מסיבוכים לאחר נפילה ב-2009.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8  Angela Morley, IMDb
1 2 3 4 5 6  Gavin Gaughan, Angela Morley - Transsexual conductor and arranger best known for BBC radio comedy classics, The Guardian, ‏23/1/2009
1 2   עמוס הראל, המוזיקאי הבריטי שהיה לטרנסג'נדרית הראשונה המועמדת לאוסקר - חדר ניתוח, באתר הארץ, 3 במרץ 2018
1 2 3 4 5  Spencer Leigh, Angela Morley: Composer and arranger who worked with Scott Walker and scored 'Dynasty' and 'Dallas', Independent, ‏22/1/2009
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17  Angela Morley, Angela Morley
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007352846705171  BNE: XX845148  BnF: cb14066732z (data)  GND: 1016599137  ISNI: 0000 0001 1600 9307  LCCN: n84007882  MusicBrainz: 06a9c6a4-6a3e-4737-83e3-e75fce3e9c3a  VIAF: 17427868   WorldCat (עם VIAF): 17427868 
לוחית זיכרון על החלון של הכניסה לבניין ה-BBC בלידס.
אנפת לילה לבנת-גב

| אנפת לילה לבנת-גב |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: שקנאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: אנפתיים
סוג:: אנפת לילה אפרו-אסייתית
מין:: אנפת לילה לבנת-גב
שם מדעי
 Gorsachius leuconotus ‏ואגלר, 1827
תחום תפוצה


אנפת לילה לבנת-גב (שם מדעי: Gorsachius leuconotus) היא מין של אנפה המצויה בטבע באפריקה שמדרום לסהרה. היא נקראה ב-1827 בידי החוקר הגרמני יוהאן גאורג ואגלר (אנ'), כששמו ניתן על שם הנקודות היוצרות משולש במרכז הגב. אנפה זו קרובה לאנפת לילה מלאית, אנפת לילה יפנית ואנפת לילה לבנת-אוזן ושייכת כמותם לסוג אנפת לילה אפרו-אסייתית, כשבעבר שויכה לסוג אנפת לילה.
תיאור

האנפה מגיעה לאורך ממוצע של 50 עד 55 סנטימטרים, והיא בעלת נוצות כנפיים וגב אפורים (למעט משולש מנוקד בלבן על הגב) עם צוואר וחזה אדמדמים, בטן אדמדמה בהירה וראש וכתפיים שחורים. העיניים אדומות כהות מוקפות בטבעת צהובה, המקור קצר ושחור-צהוב והסנטר לבן. הרגליים צהובות עם אצבעות ארוכות. הפרטים הצעירים מנוקדים בנקודות לבנות לאורך הגוף והם בעלי חזה מפוספס.
אנפה זו מצויה באזורים הטרופיים והסובטרופיים של אפריקה והיא פעילת לילה החיה סמוך ליערות עם מקווי מים קרובים כמו אגמים, ביצות, מישורי הצפה וביצות מנגרובים. האנפה חיה בגפה או בזוגות בודדים ומחפשת על הקרקע או במים טרף של דגים, חסילונים, סרטנים, צפרדעים ותולעים. האנפות מקננות על העצים הגבוהים ומטילים 2 עד 3 ביצים ירקרקות בקן עשוי מענפים ומצמחיה.
אנפה זו בעלת תפוצה רחבה ואינה בסכנה כיום, אף שבמספר מדינות כמו דרום אפריקה האוכלוסייה נפגעת מהרס בתי מחיה ומציד בניגריה לטובת שימוש רפואי מסורתי.
אשר לעמיל לעווי

| --- | --- |
 לידה:  ה'תקנ"ח
 פטירה:  13 בנובמבר 1850 (בגיל 52 בערך) ח' בכסלו ה'תרי"א ירושלים
 מקום קבורה:  הר הזיתים
 מדינה:  פולין, ישראל
 מקום מגורים:  גאלין, ירושלים
 רבותיו:  הרב שלמה זלמן ליפשיץ, הרב יעקב מליסא, רבי עקיבא איגר
 בת זוג:  אסתר (מרגליות) לעוי
 אב:  הרב אברהם לעווי
 אם:  אסתר ינקלביץ (איציק) לעוי
 צאצאים:  גיטע (לעוי) פסטנברג, הרב שלמה זלמן פראסט-לעוי, רחל דינה פערלא פראסט לעוי, יצחק פראסט, רייזל (לעוי) בהר"ן, יחיאל מיכל פראסט, פריידע גיטל פראסט לעוי, צבי הירש לעוי, הרב אברהם לעוי וייספיש
 מספר צאצאים:  9
 
הרב אשר לעמיל לעווי (ה'תקנ"ח – ח' בכסלו ה'תרי"א, 13 בנובמבר 1850) היה אב בית דין של העיר גאלין שבפולין ובסוף ימיו גם של ירושלים.
קורות חייו

נולד לרבי אברהם לעווי מפוזנא ולאסתר ינקלביץ (איציק) לעוי בשנת ה'תקנ"ח והיה בנם השני. בצעירותו למד אצל הרב שלמה זלמן ליפשיץ ואצל רבי יעקב מליסא. התחתן עם אסתר מרגליות.
כיהן כרב העיר גאלין, ובשנת ה'תר"ג עלה לארץ ישראל יחד עם שנים מאחיו הצעירים ממנו, הרב נחום לעווי משאדיק, והרב יעקב יהודה לייב לעווי. בירושלים נתמנה כאחד משלושת הדיינים בבית הדין האשכנזי, לצידם של רבי נחמן שלמה הלוי., והרב בנימין דב.
לחם נגד המיסיון בירושלים, ויש אומרים שהוא נפטר בגיל צעיר מפני שהרעילו אותו המיסיונרים[דרוש מקור]. נפטר בח' בכסלו ה'תרי"א (13 בנובמבר 1850), ונקבר בבית הקברות היהודי בהר הזיתים.
הערות שוליים

↑  הרב אשר לעמיל (פראסט) לעוי, באתר www.bazach.com
↑  ספר ארח דוד: אסופת הלכות והליכות, חידושים ומכתבים, אורחות ותולדות / של ... רבי דוד בהר"ן ... ומשפחת בית אבותיו ; נלקט ונערך ע"י יוצאי חלציו ישראל גולדברג, נחום סילמן | בהר"ן, דוד, 1866-1946 (גולדברג, ישראל בן צבי פינחס ) | The National Library of Israel, באתר www.nli.org.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007418017005171  VIAF: 91156675132133582730   WorldCat (עם VIAF): 91156675132133582730
אנפת לילה יפנית

| אנפת לילה יפנית |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: שקנאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: אנפתיים
סוג:: אנפת לילה אפרו-אסייתית
מין:: אנפת לילה יפנית
שם מדעי
 Gorsachius goisagi ‏טמינק, 1836
תחום תפוצה


אנפת לילה יפנית (שם מדעי: Gorsachius goisagi) היא מין של אנפה החיה בטבע במזרח אסיה. האנפה מתרבה ביפן (ומכאן שמה), ונפוצה גם לאורך מזרח אסיה מדרום סיביר וקוריאה, ועד החוף של סין. האנפה חיה ביערות צפופים ולחים של מחטניים ויערות נשירים בגובה של עד 2,400 מטרים, אך לרוב לא יותר מ-1,000 מטרים מגובה פני הים ומצויה ליד נהרות ונחלים בקצה היערות. בחורפים האנפה נודדת דרומה לעבר הפיליפינים ובורנאו, אך בקיץ ובאביב מקננת בצפון.
אנפה זו נפגעה מבירוא יערות מופרז, שימוש בקרקע לחקלאות, פגיעה באפרוחים ובביצים וטריפה בידי עורבים ובידי חמוס סיבירי, שהופץ בידי האדם. האנפה מצויה בסכנת הכחדה בטבע והיא מין מוגן בהונג קונג וביפן.
זוהי אנפה בינונית המגיעה לאורך 43 עד 47 סנטימטרים בממוצע, ללא הבדלים גדולים בין הזוויגים. היא בעלת נוצות חומות-אדמדמות כשהכנפיים חומות כהות, המקור שחור והעיניים צהובות. האנפה בעלת צוואר ורגליים קצרות יחסית, ולרוב מצויה על הקרקע.
האנפה חיה לבדה או בקבוצות קטנות והיא פעילה של בין-הערביים, אז היא יוצאת לחפש חרקים, חלזונות ותולעים שהיא חוטפת במהירות. לעיתים היא מצויה סביב ביצות שונות גם דגים וסרטנים.
הערות שוליים

↑  אנפת לילה יפנית באתר הרשימה האדומה של IUCN
אנפת לילה אפרו-אסייתית

| אנפת לילה אפרו-אסייתית |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: שקנאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: אנפתיים
תת־משפחה:: אנפות לילה
סוג:: אנפת לילה אפרו-אסייתית
שם מדעי
 Gorsachius ‏בונפרטה, 1855

אנפת לילה אפרו-אסייתית (שם מדעי: Gorsachius) הוא סוג של עוף מים ממשפחת האנפתיים, השייך לתת-משפחה אנפות לילה לצד הסוג אנפת לילה ואנפת לילה אמריקאית. סוג זה מכיל 4 מינים החיים לאורך האזורים הטרופיים והסובטרופיים של דרום-מזרח ומזרח אסיה והמין אנפת לילה לבנת-גב מצוי גם אפריקה שמדרום לסהרה, לרוב סמוך ליערות לחים או ביצות סבוכות.
אנפות אלו דומות לאנפת לילה מצויה ובעלות ראש וצוואר רחבים, רגלים קצרות ועיניים צהובות. בקצה ראשם ציצה שחורה הפונה אחורה והנוצות שעל גופם בעלות גוונים חומים או אדמדמים וגרון ערמוני כשהראש כהה במיוחד ולעיתים גם שחור. האנפות קטנות יחסית ולעיתים מבלבלות עם עופות מים אחרים, כמו טבלניים או קורמורניים.
האנפות הם פעילי לילה או פעילי דמדומים והן נעות ביחידות או בקבוצות קטנות ומקננים על העצים. בקן הנקבה מטילה 2 עד 5 ביצים.
מינים

אנפת לילה יפנית (Gorsachius goisagi)
אנפת לילה לבנת-אוזן (Gorsachius magnificus)
אנפת לילה לבנת-גב (Gorsachius leuconotus)
אנפת לילה מלאית (Gorsachius melanolophus)
אנג'לה בקסטון

אנג'לה בקסטון סילק (באנגלית: Angela Buxton;‏ 16 באוגוסט 1934 – 14 באוגוסט 2020) הייתה טניסאית יהודייה-בריטית.
הישג השיא של בקסטון היה זכייה בשני טורנירי גראנד סלאם לזוגות נשים באליפות צרפת הפתוחה (1956) ובאליפות וימבלדון (1956) וכן הגעה לשלב הגמר באליפות וימבלדון בטורניר לנשים (1956).
הישגים בטניס

בקסטון נולדה בליברפול, אנגליה והחלה לשחק טניס בגיל צעיר. בתחילת 1953 היא נסעה ללמוד טניס אצל ביל טילדן בקליפורניה. בשנת 1954 בקסטון דורגה במקום הרביעי בבריטניה. בהמשך, בקסטון אשר דורגה במקום התשיעי בעולם, הגיעה לרבע הגמר בטורניר וימבלדון 1955 ביחידות. השנה המוצלחת ביותר שלה הייתה 1956. בטורניר ווימבלדון של אותה שנה, אליו הגיעה כמדורגת שישית, היא הגיעה לגמר היחידות, אם כי נהנתה גם מצירוף נסיבות מוצלח, מבחינתה. ברבע הגמר, יריבתה בברלי פלייץ (Fleitz) האמריקנית, המדורגת שנייה, פרשה. בחצי הגמר היא ניצחה את פאט וורד (Ward) הבריטית, טניסאית בלתי מדורגת, עד שלבסוף הפסידה בגמר לשירלי פריי האמריקנית. לעומת זאת, בקסטון זכתה באותו טורניר בגמר טורניר זוגות הנשים. באליפות צרפת הפתוחה היא הגיעה לחצי הגמר ביחידות וזכתה בטורניר הזוגות. בשתי הזכיות בזוגות, שותפתה הייתה אלתיאה גיבסון. כן זכתה באותה שנה במספר תארים מקומיים, ביחידים, בזוגות, במגרשי דשא ובמגרשי חמר.
ב-1953 זכתה בקסטון במכביה הרביעית בתואר ליחידות. לטענתה, יהדותה פגעה ביכולתה להתקבל ולהתקדם בתחום הטניס העולמי בגיל צעיר, כי סבלה מאנטישמיות.
פרישה

לאחר שסבלה מפציעה קשה ביד בסוף 1956 (tenosynovitis), נאלצה בקסטון לפרוש לאחר שנת 1957, בגיל 22.
בקסטון כתבה מספר ספרי טניס באנגלית: Tackle Tennis This Way, טניס למתחילים, וטקטיקות מנצחות של טניס וזוגות.
בקסטון הייתה אחת מששת המייסדים של מרכזי הטניס בישראל.
היכל התהילה

בקסטון נכנסה להיכל התהילה של הספורט היהודי בשנת 1981. בשנת 2014 היא נכנסה למוזיאון והיכל התהילה הלאומי היהודי של הספורט בניו יורק.
נפטרה ב-14 באוגוסט 2020 בגיל 85.
תארים > סגנית

| שנה | תואר | יריבה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1956 | וימבלדון | שירלי פריי ארווין | 6-3 6-1 |
השתתפויות בטורנירי גראנד סלאם ביחידות

| טורניר | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | זכיות בקריירה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אליפות אוסטרליה הפתוחה | ל"ה | ל"ה | ל"ה | ל"ה | ל"ה | 0/0 |
| אליפות צרפת הפתוחה | ל"ה | ל"ה | רבע גמר | סיבוב 3 | חצי גמר | 0/3 |
| וימבלדון | סיבוב 1 | סיבוב 4 | סיבוב 4 | רבע גמר | גמר | 0/5 |
| אליפות ארצות הברית הפתוחה | ל"ה | ל"ה | ל"ה | סיבוב 3 | ל"ה | 0/1 |
| זכיות סה"כ | 0/1 | 0/1 | 0/2 | 0/3 | 0/2 | 0/9 |
ל"ה - לא השתתפה
הערות שוליים

↑  משלחת בריטניה למכביה, הארץ, 7 באוגוסט 1953
↑  אנג'לה בקסטון, באתר jewishsports
↑  OBITUARY: ANGELA BUXTON, www.itftennis.com, ‏17 באוגוסט 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259249505171  GND: 1243590971  ISNI: 0000 0001 1495 8437  LCCN: n2003093980  NTA: 071054529  SNAC: w6nt641c  VIAF: 97712842   WorldCat (עם VIAF): 97712842
אמנון שעשוע

| --- | --- |

 לידה:  26 במאי 1960 (בן 64) גבעתיים, ישראל 
 ענף מדעי:  מדעי המחשב 
 מקום לימודים:  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (1992)  אוניברסיטת תל אביב  מכון ויצמן למדע 
 מנחה לדוקטורט:  שמעון אולמן 
 מוסדות:  מובילאיי  אורקם טכנולוגיות  אינטל  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 פרסים והוקרה:  פרס לנדאו (2005)  מדליק משואה (2017)  פרס דן דוד (2020)  פרס ישראל (2023) 
 
אמנון שעשוע (נולד ב-26 במאי 1960) הוא מיליארדר ישראלי, נשיא ומנכ"ל חברת מובילאיי, אותה הוא ייסד (במשותף עם זיו אבירם), מייסד-שותף בחברות אורקם טכנולוגיות, הבנק הדיגיטלי הישראלי ONE ZERO ו-AI21 LABS ופרופסור למדעי המחשב באוניברסיטה העברית בירושלים. חתן פרס ישראל בתחום מפעל חיים - תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה לשנת תשפ"ג (2023).
ביוגרפיה

שעשוע נולד בגבעתיים, ולאחר סיום לימודיו במגמת מחשבים באורט טכניקום התגייס לצה"ל ושירת כקצין שריון. בשנת 1985 קיבל תואר ראשון במתמטיקה ומדעי המחשב מאוניברסיטת תל אביב. בשנת 1989 קיבל תואר שני במתמטיקה ומדעי המחשב ממכון ויצמן למדע, בהנחייתו של פרופ' שמעון אולמן. בשנת 1993 קיבל תואר דוקטור מ-MIT, על מחקר שעשה במסגרת המעבדה לאינטליגנציה מלאכותית. את הפוסט דוקטורט עשה ב-MIT, במרכז ללמידה ביולוגית וחישובית, תחת הנחייתו של פרופ' טומאסו פוג'יו.
ביוגרפיה > קריירה אקדמית

בשנים 1995–1996 היה מרצה בכיר במחלקה למדעי המחשב של הטכניון בחיפה. בשנת 1996 עבר לבית הספר למדעי המחשב ולהנדסה של האוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1999 מונה לפרופסור חבר ובשנת 2003 לפרופסור מן המניין. בשנים 2002–2005 עמד בראש בית הספר למדעי המחשב ולהנדסה של האוניברסיטה העברית.
בשנת 2007 מונה שעשוע לשמש כמחזיק הקתדרה על שם זקס במדעי המחשב באוניברסיטה העברית בירושלים.
לאורך השנים פרסם שעשוע מעל ל-100 מאמרים שונים בתחומים של ראייה ממוחשבת ולמידה חישובית.
עבודותיו של שעשוע כוללות עיבוד חזותי מוקדם לשיוך קבוצות על פי בולטות (Saliency), זיהויי ועיבוד תמונה, סינתזה חזותית לאנימציה וגרפיקה, תאוריית ראייה ממוחשבת של מגוון צורות גאומטריות (מוכרות ושאינן מוכרות) מזוויות שונות, מערכות מולטי ליניאריות באלגברה אשר מתמקדות בראייה ולמידה, אופטימיזציה של הראייה הממוחשבת על פי מודל MRF ומודלים גרפיים. בנוסף, מאז שנת 2014 מתמקד שעשוע רבות בבינה מלאכותית וברשתות נוירונים עמוקות (DNN).
חבר בחבר הנאמנים של עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים.
ביוגרפיה > קריירה עסקית

בשנת 1995 הקים את חברת קוגניטנס (CogniTens), שעסקה בהדמיה תלת-ממדית לבקרת איכות בפסי ייצור, באמצעות חיישנים אופטיים ומצלמות. בשנת 2007 נמכרה החברה לחברת הקסגון השוודית.
בשנת 1999 הקים את חברת "מובילאיי" העוסקת בפיתוח, ייצור ושיווק מערכות סיוע מתקדמות לנהג (ADAS (אנ')), המבוססות על טכנולוגיות לעיבוד תמונה, והוא משמש נשיא ומנכ"ל שלה. באוגוסט 2014 הונפקה מובילאיי בבורסת ניו יורק בשווי של 5.8 מיליארד דולר והיא נחשבת להנפקה הישראלית הגדולה ביותר בכל הזמנים. בשנת 2017 נמכרה מובילאיי לחברת אינטל בסכום של 15.3 מיליארד דולר, בעסקה הגדולה ביותר בתולדות המשק הישראלי. באוקטובר 2022 מובילאיי הונפקה בפעם השנייה בבורסת הנאסדק ושוב נרשמה כהנפקה הישראלית הגדולה ביותר בכל הזמנים.
בשנת 2010 ייסד את חברת "אורקם טכנולוגיות", המפתחת משקפיים לסיוע ללקויי ראייה, באמצעות טכנולוגיה של עיבוד תמונה והקראה ממוחשבת.
בשנת 2015 דורג על ידי המגזין "פורבס ישראל" בין 100 עשירי ישראל עם הון מוערך של 4.3 מיליארד ש"ח.
בשנת 2019 הצטרף למיזם של מריוס נכט להקמת הבנק הדיגיטלי הראשון. בספטמבר 2019 אישר בנק ישראל את הקמת הבנק אשר יחל לפעול באוגוסט 2022. לאחר פרישת נכט מהמיזם הפך שעשוע לבעל השליטה העיקרי.
שעשוע הוא יו"ר ומייסד משותף (יחד עם פרופ' יואב שוהם ואורי גושן) של חברת ההזנק AI21 Labs, העוסקת ביישומי בינה מלאכותית.
ביוגרפיה > פעילות חברתית

נוסף לעיסוקיו השונים, שעשוע פועל למען שילובם של גברים ונשים מהמגזר החרדי בשוק העבודה, הוא חבר המועצה המייעצת של חברת "קמא-טק" ואף השקיע במיזם של החברה להקמת חלל העבודה המשותף הראשון בבני ברק.
בשנת 2020 ייסדו הוא ואשתו חברה לתועלת הציבור בשם "הבית לסולידריות חברתית", במסגרתה הושק מיזם לסיוע לעסקים מתחילים בתקופת התפרצות מגפת הקורונה.
באוקטובר 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל, פרסם מאמר שבו מתח ביקורת על ממשלת ישראל, וקרא להחלפתה המידית בהצבעת אי-אמון קונסטרוקטיבי.
ביוגרפיה > חיים אישיים

שעשוע נשוי ליזמית החברתית ענת רמתי-שעשוע, יו"ר ארגון אור שלום. הוא מתגורר במבשרת ציון. הוא חובב רכיבת אופנים בשטח.
במהלך חודש דצמבר 2021 שעשוע נפצע בתאונת מסוק קלה סמוך לקיבוץ יקום בשרון.
פרסים והוקרה

בשנת 2001 קיבל את פרס Marr.
בשנת 2006 קיבל את פרס לנדאו למדעים ולמחקר.
בשנת 2017 נבחר להדליק משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות.
בשנת 2019 נבחר שעשוע למדען השנה על ידי קהילת מדע הראייה והטכנולוגיה (Society for Imaging Science and Technology).
בשנת 2020 זכה בפרס דן דוד.
בשנת 2022 נבחר לקבל את פרס החדשנות בתחום התחבורה של The Automotive Hall of Fame.
בשנת 2023 נבחר לקבל את פרס המובילות בתחום החדשנות בעולם הרכב של מגזין MotorTrend, על פועלו רב השנים לקידום ראייה ממוחשבת ברכבים אוטונומיים ומערכות סיוע לנהג.
בשנת 2023 נבחר לקבל את פרס ישראל בתחום מפעל חיים. ועדת הפרס ציינה כי הוא "סיפור הצלחה ישראלי – הוא השגריר של המצוינות, ההעזה והיצירתיות הישראלית בעולם. יזם ומדען פורץ דרך שתרם ותורם באופן משמעותי לכלכלה הישראלית, מוביל חברתי בפיתוח וביצירת מקומות עבודה ופועל ללא לאות להגשמת חזונו, מתוך תחושת שליחות, ציונות, ודבקות במטרה. לצד כל זאת, הוא עוסק בפעילות פילנתרופית נרחבת למען החברה הישראלית על כל גווניה".
בשנת 2023 קיבל תואר פרופסור לשם כבוד מהמכון הבינלאומי לטכנולוגיות העתיד שבאוניברסיטת ג'יאו טונג בשאנגחאי.
הערות שוליים

↑  Management, Mobileye (באנגלית)
↑  אתר החברה
↑  גד ליאור, בלי סניפים, עם בינה מלאכותית: הבנק הדיגיטלי יוצא לדרך באופן רשמי, באתר ynet, 10 בינואר 2022
↑  אופיר דור, ‏הסטארט־אפ שיכתוב בשבילכם את המייל המושלם באנגלית, באתר גלובס, 22 במאי 2021
↑  12 על 12: הדמויות המשפיעות בענף השבבים, באתר tech12, ‏2022-01-04
↑  ראו פירוט
↑  פרופ' שעשוע אמנון, באתר של עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים
↑  גיא גרימלנד, לאחר שהושקעו בו 40 מיליון דולר - הסטארט-אפ קוגניטנס נמכר לחברת הקסגון איי בי השוודית עבור 20 מיליון, באתר TheMarker‏, 4 בספטמבר 2007
1 2  רנדל ליין, על המסלול המהיר: “סביב 2030 נהיגה תהפוך להיות ספורט”, באתר פורבס ישראל, 2 בדצמבר 2019
↑   מיכאל רוכוורגר, מובילאיי קפצה ב-48% ביום המסחר הראשון לשווי שוק הקרוב ל-8 מיליארד ד', באתר TheMarker‏, 1 באוגוסט 2014
↑  Mobileye Is Once Again a Public Company
↑  אסף בר-שי, פריצת דרך ישראלית תסייע לעיוורים לראות, באתר nrg‏, 26 בספטמבר 2013
↑  100 העשירים בישראל 2015, באתר "פורבס ישראל"
↑  חזי שטרנליכט ואורי גלאור, בנק ישראל אישר את הקמת הבנק הדיגיטלי של אמנון שעשוע ומריוס נכט, באתר כלכליסט, 24 בספטמבר 2019
↑   אתר האינטרנט הרשמי של AI21 Labs
↑  פרופ' אמנון שעשוע, יו"ר מובילאיי, על מאיץ קמא-טק ליזמי הייטק חרדים, בערוץ יוטיוב של קמא טק;
אתי אפללו, "לכל אדם ימשיכו להיות חברים. רק שחלקם יהיו בינה מלאכותית", באתר כלכליסט, 10 בספטמבר 2015
↑   אלירן רובין, אמנון שעשוע, בנק לאומי וסיסקו ישקיעו במרכז היי-טק בבני ברק, באתר TheMarker‏, 27 בספטמבר 2017
↑   אתר האינטרנט הרשמי של הבית לסולידריות חברתית מטעם ענת ואמנון שעשוע בע"מ;
הבית לסולידריות חברתית מטעם ענת ואמנון שעשוע בע"מ, באתר "גיידסטאר ישראל"
↑  אמנון שעשוע, הפתרון היחיד - החלפת הממשלה ומיד, באתר כלכליסט, 29 באוקטובר 2023
↑  רענן בן צור, דניאל סלאמה, נשיא מובילאיי אמנון שעשוע נפצע קל בהתרסקות מסוק, באתר ynet, 19 בדצמבר 2021
↑  CVPR and ICCV Best Paper Awards, tab.computer.org
↑  מירב לוי, שמונה מדענים יקבלו פרס מפעל הפיס לקידום המדע, באתר News1 מחלקה ראשונה, 15 במרץ 2006
↑  איתמר אייכנר, נבחרו שלושה ממדליקי המשואות ביום העצמאות, באתר ynet, 14 באפריל 2017
↑  EI Scientist of the Year, www.imaging.org
↑  אילן גטניונועם (דבול) דביר, הזוכה הישראלי בפרס דן דוד: פרופ' שעשוע, באתר www.israelhayom.co.il
↑  פרופ' אמנון שעשוע זכה בפרס החדשנות בניידות לשנת 2022, באתר וואלה, 3 באפריל 2022
↑  Mobileye CEO Amnon Shashua Wins 2022 Mobility Innovator Award, NoCamels, ‏2022-04-03 (באנגלית אמריקאית)
↑  Announcing the Winners of the MotorTrend Software-Defined Vehicle Innovator Awards!, MotorTrend, ‏2023-01-08 (באנגלית)
↑  פרופ' אמנון שעשוע בפרס החדשנות בתחום הרכב, באתר וואלה, 11 בינואר 2023
↑  מייסד מובילאיי פרופ' אמנון שעשוע יקבל פרס ישראל על מפעל חיים, באתר כלכליסט, 22 במרץ 2023
↑  Shanghai Jiaotong University Names Prof. Amnon Shashua Honorary Professor
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007397572605171  dblp: 47/1492  MGP: 260879  VIAF: 1201152503039710800001   WorldCat (עם VIAF): 1201152503039710800001
אשר למלין

אשר למלין (או לעמלין, Asher Lämmlein) היה יהודי-גרמני אשר הופיע בשנת 1502 באיסטריה, ליד ונציה וטען (ככל הנראה בהשפעת כתביו של דון יצחק אברבנאל), שהוא מבשר הגאולה. למלין נחשב למשיח שקר ביהדות.
למלין עסק ככל הנראה בקבלה. הוא קרא לחזרה בתשובה והודיע על ביאתו הקרבה של המשיח, במהלך ששת החודשים הקרובים, במידה והיהודים יפגינו תשובה מלאה. קבוצות גדולות של תומכים החלו להפיץ חזונו בקהילות היהודיות בגרמניה ובאיטליה. נטען, כי רבה של יהדות וסטפאליה זעליג גאנז כל כך האמין בביאת המשיח, שהוא פקד לשבור את התנור המיוחד לאפיית מצות, שכן האמין שחג הפסח הבא יחגג בארץ ישראל. למלין נפטר (או נעלם) והתנועה המשיחית באה אל קיצה.
קיימת טענה, כי האכזבה מכישלון נבואת למלין הביאה מספר אינטלקטואלים יהודים בולטים להתנצר, ביניהם ויקטור פון קרבן ויוהנס פפרקורן.
ראו גם

משיח שקר
לקריאה נוספת

אפרים קופפר, "חזיונותיו של ר' אשר ב"ר מאיר המכונה לעמליין רויטלינגן", קבץ על יד ח (תשל"ו), עמ' 385–423.
בנימין שלמה המבורגר, משיחי השקר ומתנגדיהם, מכון מורשת אשכנז תשע"ט, עמ' 239–245.
הערות שוליים

↑  Greenstone, Julius Hillel (1906). The Messiah Idea in Jewish History. The Jewish Publication Society of America, 189
.
↑  Graetz, Heinrich; Philipp Bloch (1894). History of the Jews. Jewish Publication Society of America, 482
↑  Gow, Andrew Colin (1995). The Red Jews: Antisemitism in an Apocalyptic Age, 1200-1600. Brill Academic Publishers, 135
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007516499905171  VIAF: 310737106   WorldCat (עם VIAF): 310737106
באריון אומגה

באריוני אומגה הם משפחה של האדרונים תת-אטומיים (באריונים) המיוצגים על ידי הסמל Ω (האות אומגה ביוונית). באריון אומגה יכול להיות בעלי מטען נייטרלי או בעל מטען יסודי +2, +1 או −1. באריון זה אינו מכיל קווארקי מעלה או מטה. באריון אומגה המכיל קווארקים עליונים לא צפוי להתקיים לפי המודל הסטנדרטי. הסיבה לכך היא שהמודל הסטנדרטי צופה כי אורך החיים הממוצע של הקווארקים העליונים יהיה בערך 5x10⁻²⁵ שניות, כמות זמן זו קטנה בהרבה מכמות הזמן הדרושה לאינטראקציות החזקות, ולכן קווארקים אלה לא ייצרו הדרונים בכלל, ובאריון אומגה בפרט.
באריון האומגה הראשון שנצפה, היה מסוג ⁻Ω, אשר עשוי משלושה קווארקים מוזרים, ונצפה בשנת 1964. הגילוי היה ניצחון גדול במחקר תהליכי הקווארק, מכיוון שהוא נמצא רק לאחר שקיומו, המסתו והתפרקו, שוערו בשנת 1961 על ידי הפיזיקאי האמריקאי מארי גל-מאן, ובאופן בלתי תלוי, על ידי הפיזיקאי הישראלי יובל נאמן.
חוץ מבאריון ⁻Ω, התגלה גם חלקיק אומגה מוקסם (Ωºc), ובו קווארק מוזר אחד הוחלף על ידי קווארק קסם. באריון ⁻Ω מתפרק רק באמצעות האינטראקציה החלשה ולכן יש לו אורך חיים ארוך יחסית.
מאחר שבבאריון אומגה אין קוורקי מעלה או מטה, לכולם יש איזוספין 0.
רשימה

| חלקיק | סימון | הרכב | מסה במנוחה[MeV/c^2] | ספין | מטען[מטען יסודי e] | מוזרות | קסם\יופי | תחתיות | זמן מחצית החיים[sec] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| באריון אומגה | Ω⁻ | sss | 1672.45±0.29 | 3/2+ | 1- | 3- | 0 | 0 | (8.21±0.11)×10−11 |
| באריון אומגה מוקסם | Ωºc | ssc | 2697.5±2.6 | ½+ | 0 | 2- | 1+ | 0 | (6.9±1.2)×10−14 |
| באריון אומגה תחתון | Ω⁻b | ssb | 6054.4±6.8 | ½+ | 1- | 2- | 0 | 1- | (1.13±0.53)×10−12 |
| באריון אומגה מוקסם כפליים | Ω⁺cc | scc | - | ½+ | 1+ | 1- | 2+ | 0 | - |
| באריון אומגה מוקסם תחתון | Ωºcb | scb | - | ½+ | 0 | 1- | 1+ | 1- | - |
| באריון אומגה תחתון כפליים | Ω⁻bb | sbb | - | ½+ | 1- | 1- | 0 | 2- | - |
| באריון אומגה בעל הקסמה משולשת | Ω⁺⁺ccc | ccc | - | 3/2+ | 2+ | 0 | 3+ | 0 | - |
| באריון אומגה מוקסם כפליים תחתון | Ω⁺ccb | ccb | - | ½+ | 1+ | 0 | 2+ | 1- | - |
| באריון אומגה מוקסם תחתון כפליים | Ωºcbb | cbb | - | ½+ | 0 | 0 | 1+ | 2- | - |
| באריון אומגה תחתון משולש | Ω⁻bbb | bbb | - | 3/2+ | 1- | 0 | 0 | 3- | - |
ארמן טיגראניאן

| --- | --- |

 לידה:  14 בדצמבר 1879 (יוליאני) גיומרי, ארמניה 
 פטירה:  10 בפברואר 1950 (בגיל 70) טביליסי, ברה"מ 
 מוקד פעילות:  האימפריה הרוסית, ברית המועצות 
 תקופת הפעילות:  מ-1902 
 סוגה:  אופרה 
 כלי נגינה:  חליל צד 
 צאצאים:  אדמונד טיגראניאן, ורדן טיגראניאן 
 פרסים והוקרה:  עיטור לנין  אמן של כבוד של הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הארמנית  Honored Artist of the Georgian SSR 
 
ארמן טיגראני טיגראניאן או דיקראניאן (בארמנית: Արմեն Տիգրանյան; ‏ 26 בדצמבר 1879, באלכסנדרופול (כיום גיומרי) - 10 בפברואר 1950, בטביליסי, היה מלחין ומנצח ארמני. יצירותיו המוכרות ביותר היו שתי אופרות לאומיות, "אנוש" (ביצוע בכורה: אלכסנדרופול, 4 (17) באוגוסט 1912, הצגת האופרה הראשונה בארמניה) ו"דוויד בק" (1950); אופרה זו הוצגה לראשונה חודשים ספורים לפני מותו והייתה היצירה האחרונה שחיבר.