stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מגדלי אלון
היסטוריה

בשנת 2001 אישרה הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה בתל אביב את תוכנית הפרויקט, כחלק משינוי של תוכנית בניין עיר (תב"ע) בשכונת ביצרון,  המאפשרת בנייה לגובה במתחם, במסגרתה אושרו מבנים של עד 50 קומות ברחוב יגאל אלון.
בשנת 2010 מכר שלום חגי, בעלי קבוצת הארגז, את המתחם תמורת כ-400 מיליון שקל לקבוצת ב.ס.ר., אשר הקימה קבוצת רכישה במסגרתה רכשו חברות הביטוח "מגדל" ו"הראל" את המגדל הצפוני, וכמאה משרדים של עורכי דין, רואי חשבון, סוכני ביטוח, משרדי פרסום, שמאים ומהנדסים רכשו שטחים במגדל הדרומי. אדריכלי המיזם היו משרד ברעלי לויצקי כסיף אדריכלים, והוא משתרע על קרקע בשטח של כ-20 דונם הנמצאת בחכירה מעיריית תל אביב ומינהל מקרקעי ישראל.
בניית המגדלים החלה בשנת 2014, והסתיימה בסוף שנת 2017. קבלני הבנייה הראשיים היו "אשטרום" ואלקטרה בנייה". ספק הבטון בפרויקט היה חברת רדימיקס ואת שלד הבניין בנתה חברת "יילמזלר" הטורקית.
במאי 2017 שכרה חברת אבטחת המידע פאלו אלטו נטוורקס 4 קומות משרדים במגדלים, וכיום (2025) למעלה ממחצית ממגדל אלון 1 בשימוש החברה.
בשנת 2018 החלה בניית מבנה חדש לתיאטרון תמונע שיעתיק את מיקומו כחלק מפרויקט מגדלי אלון. את עלות בניית התיאטרון מממנים יזמי המגדלים במסגרת מטלות ציבוריות שהשיתה העירייה כתנאי לאישור התוכנית. התיאטרון ישוכן במבנה בשטח 2,400 מ"ר בבעלות עיריית תל אביב-יפו. נכון ל-2022, התיאטרון לא עבר.
הערות שוליים

↑  על פי תוכנית מתוקנת מתאריך 13.11.17 המופיעה בארכיון ההנדסי של עיריית תל אביב, גובה קצה הגג העליון של כל אחד מהמגדלים הוא 162.75 מטרים.=https://archive-binyan.tel-aviv.gov.il/pages/results.aspx?owsTikid=06440940&streetcodes=644&housenum=94&entrances=&PageIndex=1&PageSize=25
↑  שלומית צור, האקזיט של חגי שלום: מתחם הארגז בת"א יימכר בכ-400 מיליון שקל, באתר הארץ, 20 ביולי 2010
↑   אריק מירובסקי, מגדל והראל השכירו 10,000 מ"ר במגדלי אלון ב-1.1 מ' ש' בחודש, באתר TheMarker‏, 17 ביולי 2016
↑  ת"א: שונתה התב"ע המאפשרת בנייה לגובה במתחם ביצרון, באתר גלובס, 30 בדצמבר 2001
↑  שלומית צור, ‏פאלו אלטו שכרה 4 קומות משרדים במגדלי אלון בת"א, באתר גלובס, 23 במאי 2017
↑  שלומית צור, ‏עיריית ת"א תיצור מוקד תרבות מחוץ לאזור הבימה-רוטשילד: תאטרון תמונע יעתיק את מיקומו הנוכחי מאזור המסגר לפרויקט מגדלי אלון ברחוב יגאל אלון ויכלול 2,400 מ"ר, באתר גלובס, 14 במאי 2017

מגדלי אלון, יולי 2024
העולם השלישי

מפת העולם לפי מדד הפיתוח האנושי של האו"ם:  פיתוח  אנושי גבוה  פיתוח אנושי בינוני  פיתוח אנושי נמוך  לא ידוע
חלוקת העולם על פי המערב באמצע תקופת המלחמה הקרה (תחילת שנות ה-70 של המאה ה-20): בכחול העולם הראשון, באדום העולם השני, באפור העולם השלישי
העולם השלישי הוא מונח מימי המלחמה הקרה המתייחס למדינות הבלתי-מזדהות. המונח הפך לכינוי למדינות שאינן מפותחות, מבחינה כלכלית ומשטרית. מכיוון שמרבית מדינות העולם השלישי היו מדינות עם רמת פיתוח נמוכה, בעיקר באפריקה, אסיה ודרום אמריקה. "העולם השלישי" מתייחס למדינות שלא היו מזוהות עם מדינות המערב וברית נאט"ו ("העולם הראשון") וגם לא עם הגוש הקומוניסטי וברית ורשה ("העולם השני").
בציבור קיימת הקבלה רבה בין המנוח "מדינת עולם שלישי" לבין "מדינה מתפתחת" (וזאת בהשוואה למדינה מפותחת). עם זאת המונחים אינם זהים, מכיוון שמדינות מפותחות כמו אירלנד ושווייץ שייכות היסטורית לעולם שלישי, ומנגד קיימות מספר מדינות מתפתחות שהשתייכו דווקא לעולם שני (כגון סומליה וצפון וייטנאם).
מאפיינים

למדינות "העולם השלישי" מספר מאפיינים דומים:
ברובן מתקיים משטר אוטוריטרי, דיקטטורי או מלוכני.
שחיתות שלטונית במידה רבה יחסית.
שירותי בריאות מינימליים, שיעור תחלואה גבוה בקרב האוכלוסייה, תוחלת החיים נמוכה ושיעור תמותת תינוקות גבוה.
שיעורי ילודה גבוהים ותוחלת החיים נמוכה, אשר יוצרים יחד פלח רחב של אוכלוסייה צעירה.
רמת הכנסה לנפש נמוכה ורמת חיים נמוכה.
אחוזי האבטלה גבוהים מאוד או ממוצע השתכרות נמוך במיוחד.
שיעורי אלימות גבוהים.
חוקרים כמו עמנואל ולרשטיין מתנגדים לניתוח הפוליטי של עולם ראשון, שני ושלישי. לטענתם, המדינות אינן אלא יחידות משנה בתוך מערכת עולמית בלתי שוויונית. במערכת זו ההתפתחות הכלכלית, המבנה החברתי ודפוס המשטר נובעים דווקא ממערכת היחסים הכוללת ומן המיקום היחסי בתוכה, ולא מתוך התפתחויות "אימננטיות" לכל אחת מיחידות המשנה. על כן הציע ולרשטיין ניתוח פוליטי של מסגרת מאוחדת של ליבה מול פריפריה.
ראו גם

העולם הראשון
העולם השני
OLPC
OECD
הערות שוליים

↑  פנחס לנדאו, ‏העולם השלישי, רחוב ליד, באתר גלובס, 22 בפברואר 2000
↑  אריה כספי, הנידונים למוות, באתר הארץ, 11 באפריל 2001
| --- | --- |
בקרת זהויות :  HDS: 043022
לינה הופנקו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 באוקטובר 1887 פולטבה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  14 בדצמבר 1943 (בגיל 56) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 מקום קבורה:  בית הקברות טרומפלדור 
 בן או בת זוג:  משה הופנקו 
 
לינה (רחל לאה) הופנקו (א' בחשוון תרמ"ח; 19 באוקטובר 1887 - ז' בכסלו תש"ד; 14 בדצמבר 1943) הייתה מוזיקאית, פסנתרנית ומורה למוזיקה. הייתה רעייתו של משה הופנקו, מנהל קונסרבטוריון שולמית.
ביוגרפיה

נולדה בפולטבה בשם רחל לאה קרישבסקי לבתיה ולמרדכי אזרחי-קרישבסקי. היא נקראה על שם סבתה רחל לאה קרישבסקי, שנפטרה ברוסיה בשנת תרמ"ג (1883). סבה חיים יעקב קרישבסקי, חסיד חב"ד, עלה לבדו לארץ ישראל בשנת 1886 והתיישב בראשון לציון.
בשנת 1897 עלתה לינה עם הוריה לארץ ישראל, ובתקופתם הראשונה התיישבו בירושלים. לינה למדה בבית הספר אוולינה דה רוטשילד בירושלים. לאחר לימודיה הצטרפה ל"במת החובבים" ביפו, בראשותו של מנחם גנסין, והייתה השחקנית הראשית של אגודה זו. בין השאר, היא שיחקה את "יהודית" בהצגה "אוריאל אקוסטה" לקרל גוצקוב, הכלה ב"נישואין" לניקולאי גוגול, והנערה ב"מזל טוב" לשלום עליכם.
בשנת 1910 עלה לארץ ישראל משה הופנקו כדי לשמש מורה בבית הספר למוזיקה שהקימה שולמית רופין. בבואו לתל אביב התגורר הופנקו בבית המורה מרדכי אזרחי (אז: קרישבסקי), ושם ערך את הקונצרט הראשון שלו. בתו של אזרחי, לינה, הייתה תלמידתו הראשונה, וכעבור זמן קצר נישאה לו. בשנת 1912 נפטרה שולמית רופין, והופנקו נקרא לנהל את בית הספר, ששמו הוסב ל"שולמית" על שם המייסדת. באותה שנה גם נולד בנם הבכור של משה ולינה, יובל-חיים הופנקו (עמידרור), שלאחר פטירת אביו ניהל את "שולמית".
לינה נסעה לווינה להשתלם בהוראת מוזיקה, וכשחזרה החלה ללמד ב"שולמית". ביתם של בני הזוג הופנקו היה מוקד לקונצרטים, כשבני תל אביב הקטנה היו מתגודדים סביבו ומאזינים לצלילי המוזיקה שבקעו ממנו. לאחר כיבוש הארץ בידי הבריטים נהגו משה ולינה הופנקו לערוך קונצרטים לחיילי הצבא הבריטי ולחיילי הגדודים העבריים.
לינה נפטרה בשנת 1943, בהיותה בת 56. נקברה בבית הקברות טרומפלדור בתל אביב, לצד אמה בתיה אזרחי. אחיה הוא הכנר והמוזיקאי יריב אזרחי, שניהל את קונסרבטוריון רון.
איבקפטור

| --- | --- |

 שם IUPAC
 N-(2,4-Di-tert-butyl-5-hydroxyphenyl)-4-oxo-1,4-dihydroquinoline-3-carboxamide
 שמות מסחריים בישראל
 קליידקו - Kalydeco וכן לומקפטור\איבקפטור lumacaftor-ivacaftor
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C24H28N2O3 
 מסה מולרית:  392.209993 יחידת מסה אטומית מאוחדת 
 בטיחות
 מעמד חוקי:  תרופת מרשם
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון B 
 דרכי מתן:  פומי
 מזהים
 קוד ATC:  R07AX02 
 מספר CAS:  873054-44-5
 PubChem:  16220172
 ChemSpider:  17347474
 
איבקפטור (ivacaftor) הוא המרכיב הפעיל של התרופה קליידקו (kalydeco) המשמשת לטיפול בסיסטיק פיברוזיס (CF)‏, באנשים עם מוטציות מסוימות בגן לחלבון המווסת הולכה טרנס-ממברנלית של סיסטיק פיברוזיס (CFTR) (בעיקר, המוטציה G551D), המהווים 4-5% מהמקרים של סיסטיק פיברוזיס.
פיתוח התרופה ואישורה

איבקפטור פותחה על ידי חברת וורטקס פרמסוטיקלס (אנ'), בשיתוף עם הקרן לסיסטיק פיברוזיס (אנ') ומרכיב את התרופה הראשונה המטפלת בגורם הבסיסי ולא בתסמינים של המחלה. התרופה קליידקו אושרה על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) בינואר 2012‏ וכעבור זמן קצר, התרופה אושרה גם על ידי הסוכנות האירופאית לתרופות (EMA)‏, בקנדה ובמספר מדינות אירופאיות.
איבקפטור נכלל בתרופה המשולבת לומקפטור\איבקפטור (lumacaftor/ivacaftor) בעלת השם המסחרי אורקמבי - orkambi המשמשת לטיפול באנשים עם סיסטיק פיברוזיס בעלי המוטציה F508del ב-CFTR‏.
אורקמבי, אושרה על ידי ה- FDA ביולי 2015, תחת ההגדרה "טיפול פורץ דרך" ובמסגרת "מסלול סקירה מועדף".
שימוש רפואי

סיסטיק פיברוזיס נגרמת על ידי כל אחד מהפגמים בחלבון ה- CFTR, המסדיר זרימת נוזל בתוך התאים ומשפיע על מרכיבי זיעה, מיצי עיכול וריר. פגם אחד כזה, הוא המוטציה G551D, שבה חומצת האמינו גליצין (G) בעמדה 551 מוחלפת עם חומצה אספרטית (D). G551D מאופיינת על ידי חלבון CFTR בלתי-תפקודי, על פני התא. במקרה של G551D, החלבון מועבר לאזור הנכון על פני תא האפיתל, אבל בהגיעו לשם, אינו יכול להעביר יוני כלוריד דרך התעלה. איבקפטור משפר את המעבר של יוני הכלוריד דרך תעלת היונים, באמצעות קשירה ישירות לתעלות היונים, וגורם למצב הלא-קונבנציונלי של gating אשר מגדיל את ההסתברות שהתעלה פתוחה.
התרופה איבקפטור משמשת לטיפול בסיסטיק פיברוזיס אצל אנשים עם אחת מהמוטציות הספציפיות, בגן לחלבון המווסת הולכה טרנס-ממברנלית של סיסטיק פיברוזיס (CFTR) : E56K, G178R, S549R, K1060T, G1244E, P67L, E193K, G551D A1067T, S1251N, R74W, L206W, G551S, G1069R, S1255P, D110E, R347H, D579G, R1070Q, D1270N, D110H, R352Q, S945L, R1070W, G1349D, R117C, A455E, S977F, F1074L, R117H, S549N, F1052V, D1152H. ‏.
הוא משולב עם טזאקפטור בתרופה סימדקו.
תופעות לוואי

תופעות הלוואי הנפוצות ביותר, שחוו חולים שקיבלו איבקפטור, במסגרת הניסויים הקליניים שלב III, מבוקרי-אינבו (פלצבו), היו כאבי בטן (15.6% לעומת 12.5% בקבוצת האינבו), שלשולים (12.8% לעומת 9.6% בקבוצת האינבו), סחרחורות (9.2% לעומת % 1.0 על אינבו), פריחה (12.8% לעומת 6.7% בקבוצת האינבו), תופעות לוואי בדרכי הנשימה העליונות (בכללן, זיהום בדרכי הנשימה העליונות, גודש באף, אריתמה (אנ') בלוע, כאבים בלוע התחתון, נזלת, גודש בסינוסים, ודלקת אף ולוע (63.3% לעומת 50.0% על אינבו), כאבי ראש (23.9% לעומת 16.3% בקבוצת האינבו) וחיידקים בכיח (7.3% לעומת 3.8% בקבוצת האינבו). חולה אחד בקבוצת האיבקפטור דיווח על כאבי בטן כתגובת לוואי חמורה.
פרמקולוגיה > פרמקודינמיקה

איבקפטור הוא גורם מפעיל של CFTR (אנ'), כלומר, מגביר את ההסתברות כי התעלה הפגומה תהיה פתוחה ותאפשר ליוני כלוריד לעבור דרך נקבובית התעלה.
פרמקולוגיה > פרמקוקינטיקה > פיזור

איבקפטור נקשר ברמה של כ-99% לחלבוני הפלזמה, בעיקר ל-alpha 1-acid glycoprotein (אנ') ולאלבומין. איבקפטור אינו נקשר לתאי דם אדומים.
פרמקולוגיה > פרמקוקינטיקה > ביו-טרנספורמציה

איבקפטור עובר מטבוליזם משמעותי בבני אדם. נתוני ניסויים במבחנה ובבעלי חיים הראו כי איבקפטור עובר מטבוליזם בעיקר על ידי CYP3A.‏ M1 ו- M6 הם שני המטבוליטים העיקריים של איבקפטור בבני אדם. M1 הוא בעל כשישית מהפוטנטיות של איבקפטור ונחשב פעיל, מבחינה פרמקולוגית. M6 הוא בעל פחות מ-2% מהפוטנטיות של איבקפטור ואינו נחשב פעיל פרמקולוגית.
פרמקולוגיה > פרמקוקינטיקה > סילוק

בעקבות מתן פומי, רוב האיבקפטור (87.8%) מופרש בצואה, לאחר פעילות מטבולית. המטבוליטים העיקריים M1 ו- M6 היוו כ -65% מכלל המנה שסולקה, עם 22% כ- M1 ו- 43% כ- M6. דווחה הפרשה זניחה בשתן של איבקפטור, כתרופה לא-מפורקת. זמן מחצית החיים הטרמינלי היה כ־12 שעות, לאחר מתן מנה בודדת, עם אוכל. הפינוי לכאורה (CL/F) של איבקפטור נמצא דומה, בנבדקים בריאים ובחולים עם CF. הממוצע (± SD) של CL/F עבור מנה של 150 מ"ג היה 17.3 ליטר\שעה (8.4) בנבדקים בריאים, במצב יציב.
מחקר וניסויים קליניים

הניסויים הקליניים שבוצעו לצורך האישור הרגולטורי של איבקפטור, מתוארים להלן:
מחקר וניסויים קליניים > מוטציה G551D

מתוך 70,000 המקרים של סיסטיק פיברוזיס ברחבי העולם, 4% (~ 3000) הם עקב המוטציה G551D‏.
הבטיחות והיעילות של איבקפטור, לטיפול בסיסטיק פיברוזיס, בחולים עם מוטציה זו, נבדקו בשני ניסויים קליניים.
הניסוי הראשון בוצע במבוגרים בעלי תפקוד נשימתי, בתחילת הניסוי (FEV1), שנע בין 32% ו-98% מהתפקוד הנורמלי, עבור אנשים באותו הגיל, הגובה והמשקל. הממוצע בתחילת הניסוי, היה 64%. שיפור ב-FEV1 היה מהיר ומתמשך. לאחר תום 48 שבועות, אנשים שטופלו עם איבקפטור, חוו בממוצע, עליה אבסולוטית ב-FEV1 של 10.4%, לעומת ירידה של 0.2% בקבוצת האינבו. התפרצויות ריאתיות, פחתו בכמחצית בקבוצת האיבקפטור, בהשוואה לקבוצת האינבו.
בניסוי שני, שבוצע בילדים בגילאי 6 עד 11 שנים, השיפור הממוצע ב- FEV1, הייתה עליה אבסולוטית של 12.5% בקבוצת האיבקפטור, לאחר 48 שבועות, לעומת ירידה קלה מאוד בקבוצת האינבו.
מחקר וניסויים קליניים > מוטציות אחרות

ניסוי קליני שלישי בחן את היעילות של איבקפטור, באנשים עם סיסטיק פיברוזיס עקב המוטציות:1244E, G1349D G178R, G551S, S1251N, S1255P, S549N, S549R. ניסוי זה, שכלל 39 משתתפים, בגיל של יותר מ-6 שנים, השתמש במתכונת מוצלבת. האנשים בניסוי היו עם FEV1 של 78% בממוצע, מהנורמלי, בתחילת המחקר. האנשים בניסוי חולקו באקראי לקבל איבקפטור או אינבו, למשך 8 שבועות. תקופת הטיפול הראשונה, לוותה לאחריה בתקופה ללא טיפול של 4 עד 8 שבועות, ולאחר מכן, כל קבוצה קיבלה את הטיפול ההפוך, ממה שניתן בחלק הראשון של הניסוי. בשבוע 8, אנשים שטופלו עם איבקפטור, חוו שיפור אבסולוטי ממוצע ב- FEV1 של 13.8%, אך נמצאה תלות חזקה של היעילות, במוטציה המדויקת שהייתה לחולה. הנתונים המפורטים עבור סוגי המוטציות השונות, מוצגים בעלון התרופה בארצות הברית.
התרופה בישראל

התרופה קליידקו מאושרת לשיווק בישראל, בצורת טבליות מצופות, ומיועדת לטיפול במטופלים עם לייפת כיסתית (סיסטיק פיברוזיס - CF) בני 6 שנים ומעלה ובמשקל 25 ק"ג או יותר שיש להם את אחת ממוטציות התעלה (III class ) בגן ה-CFTR. התרופה קליידקו מאושרת לשיווק בישראל גם כגרנולות, המיועדות לטיפול במטופלים עם לייפת כיסתית בני שנתיים ומעלה ובמשקל של פחות מ-25 ק"ג, עם אחת ממוטציות התעלה (III class ) בגן ה-CFTR‏.
התרופה נכללת בסל הבריאות.
הערות שוליים

↑  Jones AM, Helm JM (October 2009). "Emerging treatments in cystic fibrosis". Drugs. 69 (14): 1903–10. doi:10.2165/11318500-000000000-00000. PMID 19747007.
↑  McPhail GL, Clancy JP (April 2013). "Ivacaftor: the first therapy acting on the primary cause of cystic fibrosis". Drugs Today. 49 (4): 253–60.
↑  "Phase 3 Study of VX-770 Shows Marked Improvement in Lung Function Among People with Cystic Fibrosis with G551D Mutation". Press Release. Cystic Fibrosis Foundation. 2011-02-23.
↑  FDA Approves Kalydeco to Treat Rare Form of Cystic Fibrosis
↑  Matthew Herper The Most Important New Drug Of 2012
1 2 3 4 5  Annex I: Summary of product characteristics
↑  Health Canada Approves KALYDECO™ (ivacaftor), the First Medicine to Treat the Underlying Cause of Cystic Fibrosis in People with a Specific Genetic Mutation (G551D) 3 בדצמבר 2012
1 2  Kuk K, Taylor-Cousar JL (2015). "Lumacaftor and ivacaftor in the management of patients with cystic fibrosis: current evidence and future prospects". Ther Adv Respir Dis. 9: 313–26. doi:10.1177/1753465815601934. PMID 26416827.
↑  Orkambi (lumacaftor and ivacaftor)
↑  Lumacaftor/ivacaftor label
↑  Andrew Pollack Orkambi, a New Cystic Fibrosis Drug, Wins F.D.A. Approval
↑  FDA approves new treatment for cystic fibrosis
↑  Paul D. W. Eckford, Canhui Li, Mohabir Ramjeesingh, and Christine E. Bear Cystic Fibrosis Transmembrane Conductance Regulator (CFTR) Potentiator VX-770 (Ivacaftor) Opens the Defective Channel Gate of Mutant CFTR in a Phosphorylation-dependent but ATP-independent Manner J. Biol. Chem. 287 (44): 36639–49. doi:10.1074/jbc.M112.393637. PMC 3481266. PMID 22942289.
↑  Fredrick Van Goor, Sabine Hadida Peter D. J. Grootenhuis Bill Burton Dong Cao Tim Neuberger Amanda Turnbull Ashvani Singh John Joubran,a Anna Hazlewood,a Jinglan Zhou Jason McCartney Vijayalaksmi Arumugam Caroline Decker Jennifer Yang Chris Young Eric R. Olson Jeffery J. Wine Raymond A. Frizzell Melissa Ashlock and Paul Negulescua Rescue of CF airway epithelial cell function in vitro by a CFTR potentiator, VX-770 Proc. Natl. Acad. Sci. U.S.A. 106 (44): 18825–30. doi:10.1073/pnas.0904709106. PMC 2773991. PMID 19846789.
↑  Peter A. Sloanea and Steven M. Rowe Cystic fibrosis transmembrane conductance regulator protein repair as a therapeutic strategy in cystic fibrosis Curr Opin Pulm Med. 16 (6): 591–7. doi:10.1097/MCP.0b013e32833f1d00. PMC 3733473. PMID 20829696.
↑  FDA Approves Ivacaftor for 23 Additional CFTR Mutations
↑  Drugs@FDA: FDA Approved Drug Products
↑  CF Foundation About Cystic Fibrosis
↑  Bobadilla JL, Macek M, Fine JP, Farrell PM (June 2002). "Cystic fibrosis: a worldwide analysis of CFTR mutations--correlation with incidence data and application to screening". Hum. Mutat. 19 (6): 575–606. doi:10.1002/humu.10041. PMID 12007216.
1 2 3  HIGHLIGHTS OF PRESCRIBING INFORMATION
↑  עלון לצרכן באתר משרד הבריאות
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
נזלת אלרגית

| --- | --- |

 תחום:  אימונולוגיה 
 תסמינים:  allergic response, דלקת אף, עיטוש, שיעול 
 טיפול:  בטאמתאזון  ramatroban  cyproheptadine hydrochloride  מונטלוקאסט  (R)-carbinoxamine  flunisolide  olopatadine  chlorcyclizine  פקסופנדין 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  834281 
 MeSH:  D065631
 סיווגים
 ICD-10:  J30 
 ICD-11:  CA08.0 
 
אבקה מאבקני צמחים שונים הנחשבים כמעוררים של קדחת השחת
נזלת אלרגית (מכונה גם קדחת השחת, רניטיס, בלועזית: Allergic rhinitis או Hay fever) היא הפרשת נזלת, כתגובה דלקתית-אלרגית בדרכי הנשימה העליונות, למגע עם אלרגנים, שהגיעו אליה עם האוויר בפעולת הנשימה. האלרגנים האלו הם לרוב ביצי האקרית המיקרוסקופית קרדית אבק הבית הנישאים על גרגרי האבק, אבקת פרחים, חלקיקי עובש ורוק בעלי חיים הן כתרסיס והן רוק מיובש על שיערות שהושלו. הם יוצרים את התגובה האלרגית בחלל האף, תעלות האוזניים ומערכת הסינוסים. כמו כל רגישות אלרגית, גם רגישות הגורמת לנזלת אלרגית נחשבת לכרונית.
גילוי ושיום

הנזלת האלרגית תוארה לראשונה על ידי הפיזיולוג האנגלי ג'והן בוסטון ב-1819 ונקראה "קדחת השחת" או "קדחת אביבית" - מאחר שהופיעה בעיקר בעונת הקציר, דהיינו עונת פריחת הפרחים.
תסמינים

התסמינים העיקריים לאחר חשיפה לאלרגן מתחלקים לשתי תגובות: האחת מידית, תוך דקות ספורות מרגע שאיפת האלרגן, והאחרת- מושהית, לאחר מספר שעות. בתגובה המהירה הראשונית יש גירודים באזור הפנים (אף, אוזניים, עיניים), אף גדוש, פגיעה בחוש הריח, התעטשויות ועודף ליחה, נזלת וכן גרד בחך. עקב נזילת ההפרשות אל תוך הלוע מופיע שיעול, בעיקר בלילה. בתגובה המושהית חודרים אל תוך האף תאי דם לבנים וגורמים לדלקת והרס הרקמה.
לרוב תסמינים אלו מתמידים במשך מספר שבועות עד לירידה בריכוז האלרגן הנישא באוויר.
במקרים קיצוניים התגובה האלרגית עלולה גם לגרום להתקף של מחלת הקצרת, דלקת אוזניים ודלקת סינוסים.
מנגנון פתולוגי

המנגנון הפתולוגי של תגובת הנזלת האלרגית די דומה לזה של שאר התגובות האלרגיות, רק בהבדל האיברים הנגועים וסוג האלרגנים, שקל לאיברים אלו להתגרות מהם.
יש מספר סוגי אלרגיה, הנפוצה בהם היא האלרגיה המיידית הקשורה בנוגדני האלרגיה מסוג IgE. כאשר האדם נחשף לראשונה לאלרגן, התוצאה היא יצירת נוגדנים מסוג IgE המופיעים בדם. נוגדנים אלו נצמדים לדופן תאי פיטום (mast cells) הנמצאים בכל הרקמות בגוף, בעיקר ברקמות החשופות לאלרגן הספציפי (במקרה של הנזלת האלרגית - דרכי נשימה העליונות). כאשר האדם נחשף בפעם השנייה לאותו אלרגן, הדבר גורם לקישור של שני נוגדנים מסוג IgE על פני תאי הפיטום ולהפעלת מערכת תאית הגורמת להפרשה של חומרים המעוררים תגובה אלרגית ודלקתית שבראשן הוא החומר הקרוי היסטמינים. ההיסטמין גורם לתגובות האלרגיות, במקרה של הנזלת האלרגית - לנזלת.
בין התאים המרפדים את רירית האף ודרכי הנשימה פזורים תאים הקרויים תאי גביע (goblet cell). התאים קיבלו את שמם בשל צורתם כפי שהיא נצפית במיקרוסקופ (השונה מצורתם ברקמה החיה). גרעין התא ויתר מרכיביו נמצאים ב"תחתית" התא, וברוב הנפח בכיוון היציאה מאוחסנים גרגרי החלבון מוצין עטופים בקרום. ההפרשה מתאי הגביע נעשית, בשיגרה, באופן מועט וקבוע. אולם, הפרשה מוגברת מאוד בעקבות גירוי חיצוני וזוהי הנזלת.
ככלל, אלרגיה היא הפעלת יתר של חלק מהמערכת החיסונית - של אותו חלק, שנועד במקורו להגן על הגוף מפני טפילים רב תאיים. נזלת אלרגית, שמסלקת מהאף אבקני פרחים וחלקיקי עובש, היא הפעלה מוגזמת של מנגנון, שאמור להיפטר, למשל מתולעים, שחודרות לאף.
אבחון נזלת אלרגית וזיהוי האלרגנים

בדיקות אלרגיה עשויות לחשוף אלרגנים ספציפיים אליהם האדם רגיש. בדיקת עור היא השיטה הנפוצה ביותר של בדיקות אלרגיה והיא קבילה גם כשמדובר בנזלת אלרגית.
הבדיקה עשויה לכלול החדרה תת-עורית, שריטה, מדבקה, או שיטות אחרות. שיטה פחות נפוצה היא המסת האלרגן החשוד וטפטוף התמיסה אל העפעף התחתון כאמצעי לבדיקה לאלרגיות. בדיקה זו צריכה להיעשות על ידי רופא בלבד, שכן היא עלולה להזיק אם אינה נעשית כראוי. אצל אנשים שלא יכולים לעבור בדיקות עור (כפי שנקבע על ידי רופא), בדיקת דם RAST עשויה להיות מועילה בקביעת רגישות לאלרגן ספציפי.
כמו בכול בדיקה רפואית, גם בבדיקות אלרגיה יש אחוזי שגיאה מסוימים. יכולות להיות שגיאות של זיהוי גורם שגוי כאלרגן, אי זיהוי אלרגן (בהתאם למושג הסטטיסטי שגיאות מסוג I ו-II) וכמו כן, הבדיקה עשויה לזהות אלרגנים, שהנבדק לא חשוף אליהם כלל והם אינם רלוונטיים לו. בדיקת האלרגיה התת-עורית רגישה יותר ממבחן דקירת עור (שאינה חודרת לשכבה שתחתיו). בין השגיאות עצמן, בבדיקות האלרגיה, לעיתים קרובות יותר נותנת תוצאה חיובית שגויה (מזהה אלרגיות באנשים שאין להם תסמינים לאלרגן) מאשר אי זיהוי אלרגן קיים.
הבדיקות מכילות גם דקירות ביקורת, המוודאות, שהבדיקה עצמה קבילה. אחת הדקירות צריכה לפתח דלקת כמו אלרגית אצל כל הנבדקים, אחת לא אמורה לפתח את הדלקת בשום מקרה ומספר דקירות נוספות מחדירות חומר, שמפתח תגובה דלקתית רק אצל מי שהגיע לבדיקה, לאחר שלקח תרופות נגד אלרגיה, שעשויות למנוע מהאלרגיות להופיע בבדיקה.
אבחון נזלת אלרגית וזיהוי האלרגנים > סיווג

נזלת אלרגית יכולה להיות עונתית או רב שנתית. נזלת אלרגית עונתית מתרחשת בעיקר בעונות עתירות אבקנים. לרוב, נזלת אלרגית עונתית מתפתחת לא לפני גיל 6. נזלת אלרגית רב שנתית עשויה להתרחש במהלך כל השנה ועלולה להתפתח גם בילדים בגילאים צעירים יותר.
נזלת אלרגית עשויה להיות מסווגת כקלה לסירוגין, בינונית-קשה לסירוגין, קלה בקביעות ובינונית-קשה בקביעות. נזלת אלרגית תהיה מסווגת כלסירוגין כאשר התסמינים מתמשכים פחות מארבעה ימים בשבוע או במשך פחות מארבעה שבועות רצופים. נזלת אלרגית תהיה מסווגת כקבועה כאשר התסמינים מתמשכים מעל ארבעה ימים בשבוע או מעל ארבעה שבועות רצופים. נזלת אלרגית תחשב קלה אם אין הפרעה בשינה ואין פגיעה בתפקוד היומי. נזלת אלרגית תסווג כבינונית-קשה אם התסמינים חמורים מספיק כדי לגרום לפגיעה בשינה או בתפקוד היומיומי.
טיפול

מטרת הטיפול בנזלת היא למנוע או להפחית את הסימפטומים הנגרמים על ידי התגובה האלרגית:
מניעה - ליידע את המטופל לגבי זהות האלרגנים, שהוא רגיש אליהם, כדי שירחיק אותם ממנו.
תרסיס מי מלח לשטיפת האלרגנים מן האף.
מתן תרופות אנטי-היסטמיניות.
אימונותרפיה - אפשר גם לחסן את החולה נגד האלרגן בהזרקתו לגוף, בתחילה בתמיסה מהולה בריכוז נמוך, ואחרי כן בתמיסות שריכוזן עולה בהדרגה. כך קושרים, או "מצמידים" לאלרגן את כל הנוגדנים בדם החולה וכאשר מתחילה העונה שבה סובל החולה מקדחת השחת, אין התופעות האלרגיות מופיעות אצלו.
טיפות עיניים להקלת האודם העז, טיפות אף להפסקת הפרשת הריר למרות התגובה האלרגית.
במקרים קיצוניים גם תרופות מקבוצת הסטרואידים, המונעות את תגובת הנוגדנים ומעכבות את פליטת ההיסטמין לגוף.
טיפול > סטרואידים

סטרואידים משמשים כדי לשלוט בתסמינים הקשורים להתעטשות, נזלת, גרד וגודש באף. בטיפול זה משתמשים לרוב במקרים של נזלת רב שנתית. לוקח לסטרואידים כמה ימים לפעול ולכן הם צריכים להילקח במשך כמה שבועות על מנת שהאפקט הטיפולי שלהם יבנה עם הזמן.
טיפול > טיפולים משלימים ואלטרנטיביים

אין הוכחות ליעילותם של טיפולים משלימים ואלטרנטיביים (כגון דיקור, הומאופתיה) בטיפול בנזלת אלרגית.
מחקרים שנעשו לאחרונה הראו כי היפנוזה קלינית עשויה להיות יעילה בהפחתת הסימפטומים של נזלת אלרגית, ודרישות הטיפול התרופתי של חולים הסובלים ממצב זה. לאחרונה החל שימוש בהזרמה של פרוביוטיקה באופן יזום לחלל מבני בו שוהים אנשים שסובלים מתופעות נזלת אלרגית, במטרה לצמצם ואף למנוע את תופעות הנזלת האלרגית שמקורה באלרגיה לקרדית אבק הבית או בעובשים.
אפידמיולוגיה

ככלל, אלרגיות נפוצות יותר, במדינות בהן מערכת חיסון תקינה פחות קריטית להשרדות האדם. דהיינו, היא נפוצה יותר במדינות בהן למרבית האזרחים יש גישה קלה לסיוע רפואי מודרני.
כמו מרבית ביטויי האלרגיה, גם השכיחות של נזלת אלרגית עולה בשנים האחרונות בחלק גדול ממדינות העולם, אם כי קיימת שונות ניכרת בין מרכזים שונים.
מרבית הנתונים הופקו מתוך מחקרים שבוצעו במסגרת פרויקט ISAAC‏ (International study of asthma and allergies in childhood). סיכום ממצאי פרויקט ISAAC מסקרים חוזרים באותם מרכזים ברחבי העולם, בנקודות זמן שונות, פורסם בכתב העת Lancet ב-2006.
הנושא האפידמיולוגי המדאיג ביותר המוצג בסדרת מחקרים זו, הוא עלייה ניכרת ומתמשכת לאורך זמן בשכיחות גנחת הסימפונות והנזלת האלרגית בקבוצת הגיל הצעירה דווקא.
אפידמיולוגיה > הנתונים בישראל

בארץ נערך הסקר רק בקרב בני 14 שנים, והנתונים אשר פורסמו מראים שכיחות של כ-10% של נזלת אלרגית בקרב אוכלוסייה זו. הרושם בקרב אנשי המקצוע בישראל הוא כי במקביל לנטייה העולמית, גם אצלנו יש עלייה ניכרת בשכיחות המחלה בקרב הגילאים הצעירים של מתחת ל-6 שנים.
נוסף על כך, תהליכים הקשורים לאורח החיים הים תיכוני מעודדים חשיפה מוקדמת לגורמים סביבתיים כמו אבקנים (Pollens) ועובשים. חשיפה מוקדמת זו גורמת לריגוש (Sensitization) מוקדם באוכלוסייה בסיכון, ועלולה לגרום להקצנה של תהליך זה.
ראו גם

דלקת הלחמית
הערות שוליים

↑  Hay Fever (Allergic Rhinitis), באתר edicinenet.com (באנגלית).
↑  Allergic rhinitis, באתר nlm.nih.gov (באנגלית).
↑  נזלת אלרגית, באתר המרכז לטכנולוגיה חינוכית.
↑  Asher MI, Montefort S, Bjorksten B, et al. Worldwide time trends in the prevalence of symptoms of asthma, allergic rhinoconjunctivitis, and eczema in childhood: ISAAC Phases One and Three repeat multicountry cross-sectional surveys. Lancet 2006;368(9537):733-743
↑  Romano-Zelekha O, Graif Y, Garty BZ, et al. Trends in the prevalence of asthma symptoms and allergic diseases in israeli adolescents: results from a national survey 2003 and comparison with 1997. J Asthma 2007;44(5):365-369
↑  Geller-Bernstein C, Lahoz C, Cardaba B, et al. Is it 'bad hygiene' to inhale pollen in early life? Allergy 2002;57(Suppl 71):37-40
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553287005171  GND: 4024774-0  LCCN: sh85059408  LNB: 000113953  NDL: 00947057 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
Illustration depicting inflammation associated with allergic rhinitis