stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עבד אבו שחאדה
הערות שוליים

↑   נועה הראל בשיתוף עיריית ת"א-יפו, יש אור בקצה המנהרה - הרכבת מתחילה לנסוע, באתר TheMarker‏, 9 בפברואר 2022
1 2 3   في الحلقة المئة سهى عرّاف تحاور عبد أبو شحادة #100, סרטון בערוץ "عرب 48 | Arab48", באתר יוטיוב (אורך: 01:29:46)
1 2  הקול הערבי - עבד אבו שחאדה, בעמוד הפייסבוק של עמותת יד ביד, 27 בפברואר 2020
↑  "אי אפשר להישאר ואי אפשר לעזוב", באתר מכון ון ליר בירושלים, ‏14 במרץ 2023
↑  עבד אבו שחאדה מיפו, בעמוד הפייסבוק של הטלוויזיה החברתית
1 2   פוליטיקת השתיקה והחזרה לקהילתיות פלסטינית | עבד אבו שחאדה, סרטון בערוץ "The Van Leer Jerusalem Institute - מכון ון ליר בירושלים", באתר יוטיוב (אורך: 09:32)
↑  על הקשר בין התפרקות המשפחה לאלימות בחברה הפלסטינית, באתר העוקץ, ‏6 בספטמבר 2023
↑  עבד אבו שחאדה, מדוע הפלסטינים אינם משתתפים במחאה?, באתר העוקץ, ‏24 באפריל 2023
↑  הפלירטוט באמצע נגמר. מה עושים עכשיו?, באתר העוקץ, ‏4 בפברואר 2024
↑  עומר שרביט, בל"ד בונה על עלייה באחוז ההצבעה בחברה הערבית, באתר זמן ישראל, 31 באוקטובר 2022
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "עבד אבו שחאדה".
צבי פרצוביץ

| --- | --- |

 לידה:  7 בדצמבר 1952 (בן 72) י"ט בכסלו תשי"ג ישראל 
 השכלה:  ישיבת חברון כנסת ישראל 
 מקום פעילות:  מודיעין עילית, ירושלים
 השתייכות:  ליטאים
 תחומי עיסוק:  חינוך, לימוד תורה
 רבותיו:  אביו רבי נחום פרצוביץ ודודו רבי רפאל שמואלביץ
 אב:  נחום פרצוביץ 
 חותנים:  אלחנן משה קונשטט
 
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבה
 
הרב צבי פרצוביץ הוא ראש ישיבה בישיבת מיר מודיעין עילית, ומראשי ישיבת אור לציון בירושלים.
ביוגרפיה

נולד בירושלים לרבי נחום ועטל פרצוביץ, בתו של רבי חיים שמואלביץ, ונקרא על שם סבו רבי אריה צבי פרצוביץ שהיה נכדו של הרב שלמה הכהן, בעל ה"חשק שלמה". בצעירותו למד בישיבת תפארת צבי ולאחר מכן בישיבת חברון, נישא לחנה בתו של הרב אלחנן משה קונשטט, ראש ישיבת קול תורה, בנו של הרב ברוך קונשטט מייסד הישיבה, ולאחר נישואיו המשיך ללמוד בישיבת מיר. בשנת 1991 נקרא על ידי הרב יגאל רוזן לשמש כר"מ בישיבת אור ישראל בפתח תקווה, ובשנת 2000 עם פתיחתה של ישיבת מיר ברכפלד נקרא על ידי רבי נתן צבי פינקל לשמש כראש הישיבה לצד רבי אריה פינקל. כיום הוא משמש כאחד מראשי הישיבה לצדו של רבי נועם אלון.
הרב פרצוביץ מוסר חבורות במספר ישיבות, ביניהם ישיבת עטרת ישראל וישיבת חברון.
מוסר אחת לחודש שיעור כללי בהיכל הישיבה, ומוסר שיעורים יומיים, ובישיבת אור לציון מוסר שיעור כללי אחת לשבועיים.
בניסן תשפ"ג הוכרז כי נבחר לשמש כראש ישיבת 'ברכת שמואל' בירושלים.
משפחתו

אביו רבי נחום פרצוביץ, וסבו (מצד אימו) רבי חיים שמואלביץ - היו ראשי ישיבת מיר.
דודו רבי רפאל שמואלביץ גם היה מראשי ישיבת מיר.
אחיו הוא הרב רפאל, ראש כולל מיר בביתר עילית ומחבר הספר "מנחת רפאל" על מסכת בבא מציעא ומסכת סוכה, גיסו הוא הרב חיים מנדל ברודסקי, המשמש כראש ישיבה בטורונטו, גיס נוסף הוא הרב יצחק הלמן, ר"מ בישיבת מיר, גיס נוסף הוא הרב אשר אריאלי, גיסיו מצד אשתו הם הרב אברהם אריה קונשטט. גיס נוסף הוא הרב יחזקאל קורן ששימש כראש ישיבת קול תורה הקטנה. חתנו הרב דוד כהנוביץ' משמש כר"מ וראש קיבוץ בישיבת עטרת שלמה.
הרב פרצוביץ' ורעייתו מתגוררים בשכונת קריית מטרסדורף בירושלים ולהם 11 ילדים, רובם נשואים.
הערות שוליים

↑  משה ויסברג, כך סיימו את הש"ס בישיבת 'אור לציון', באתר בחדרי חרדים
↑  משה ויסברג, הוקמה ישיבת "ברכת שמואל" לצעירים בירושלים, באתר בחדרי חרדים, 10 באפריל 2023
| רבני ישיבת מיר |
| --- | --- | --- |
| ראשי הישיבה בירושלים | רבי אליעזר יהודה פינקל • רבי יצחק אזרחי • רבי יעקב שמואלביץ |  |
| ראשי ישיבת מיר מודיעין עילית | רבי נועם אלון • רבי צבי פרצוביץ |  |
| ראשי הישיבה בארצות הברית | רבי אברהם יעקב נלקנבאום • רבי צבי יעקב ז'ולטי • רבי אשר דב בירנבוים • רבי אשר אליהו קלמנוביץ' • רבי אליה ברודני |  |
| משגיחים בהווה | רבי בנימין פינקל  • רבי אפרים חדש |  |
| ראשי ישיבה שנפטרו | רבי שמואל טיקטינסקי • רבי אברהם טיקטינסקי  • רבי יוסף דוד אייזנשטט • רבי משה אברהם אייזנשטט • רבי חיים יהודה לייב טיקטינסקי • רבי אברהם (השני) טיקטינסקי • רבי אליהו ברוך קמאי • רבי אברהם צבי קמאי • רבי אליעזר יהודה פינקל • רבי חיים שמואלביץ • רבי בנימין ביינוש פינקל • רבי נחום פרצוביץ • רבי אברהם קלמנוביץ • רבי שמואל ברנבוים • רבי שרגא משה קלמנוביץ • רבי דוד קוויאט • רבי נתן צבי פינקל • רבי אריה פינקל • רבי אברהם יצחק ברזל |  |
| משגיחים שנפטרו | רבי זלמן דולינסקי • רבי ירוחם ליבוביץ • רבי יחזקאל לוינשטיין •  רבי חיים זאב פינקל • רבי אהרן חדש |  |
פונינקה

| --- | --- |
סמל פונינקהסמל פונינקה
 מדינה:  אוקראינה אוקראינה
 אובלסט:  מחוז חמלניצקי חמלניצקי
 תאריך ייסוד:  המאה ה־18 
 שטח:  1.31 קמ"ר
 גובה:  228 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  7,189 (2019)
 קואורדינטות:  50°11′07″N 27°33′49″E﻿ / ﻿50.18528°N 27.56361°E﻿ / 50.18528; 27.56361
 אזור זמן:  UTC +2
 http://w1.c1.rada.gov.ua/pls/z7502/A005?rdat1=26.07.2008&rf7571=36512
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוקראינה מוגדלת) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקיב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםפונינקה(למפת אוקראינה רגילה) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקיב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםפונינקה(למפת מחוז חמלניצקי רגילה) חמלניצקי קמניץ-פודולסקי שפטיבקה נטישין סלאוויטא סטרוקונסטנטינוב פולונה וולוצ'יסק רובנו ז'יטומיר ויניצה צ'רנוביץ מולדובה טר.פונינקה(למפת מחוז חמלניצקי מוגדלת) חמלניצקי קמניץ-פודולסקי שפטיבקה נטישין סלאוויטא סטרוקונסטנטינוב פולונה וולוצ'יסק רובנו ז'יטומיר ויניצה צ'רנוביץ מולדובה טר.פונינקה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פונינקה (באוקראינית: Понінка) היא עיירה השוכנת במחוז משנה פולונה שנמצאת בתוך מחוז חמלניצקי במערב אוקראינה. העיירה הוקמה בשנת 1787 וקיבלה את מעמדה כעיירה בשנת 1938. מספר התושבים נכון ל-2011 הוא 7,440 איש. הענף העיקרי ממנו מתפרנס היישוב הוא ענף הנייר.
ב-5 ביולי 1941 בזמן מלחמת העולם השנייה כבשו הגרמנים את העיירה.
הדבר המייחד את העיירה הוא מפעל הנייר שעדיין פעיל ומייצר מחברות, ספרים, יומנים לבתי ספר ומוצרי נייר נוספים.
בפונינקה נולדה וגדלה הציירת מרים ברמן (1906-1999).
היסטוריה

במהלך מלחמת העולם השנייה בסתיו 1941 השמידו הנאצים את האוכלוסייה היהודית של העיירה. היהודים לא הצליחו לברוח מחוץ לעיירה, ונהרגו באכזריות כאלף פשיסטים בעיקר נשים, ילדים וזקנים.
רק שלושה אנשים שרדו: יהודי שניצל על ידי המשפחה האוקראינית השכנה, אשתו ובתו שניצלו על ידי פולני. שישה קברים קהילתיים ענקים נועדו לשמר את האפר של הרוגים.
לאחר השחרור של עובדי מפעל הנייר פונינקוב, העובדים יצרו אנדרטה של מקומות המוות הקדושים של היהודים. בשנת 1953 המועצה המקומית החליטה לבנות גדר ברזל סביב האנדרטה במקום גדר העץ שהייתה שם כדי לשמר את האנדרטה.
באתר ההיסטורי נעשה ונדליזם כאשר קבוצה של גונבי מתכת פירקו את גדר הברזל שנבנתה סביב האנדרטה.
בתקופה הסובייטית נפתח בפונינקה בית ספר יסודי יהודי, שהכיל ארבע שכבות גיל.
יהודי פונינקה

הקהילה היהודית בפונינקה גדלה עם פתיחתו של מפעל לייצור נייר בשנת 1870. בשנת 1897, חיו בעיירה 206 יהודים מתוך 1,025 תושבים שחיו בה. בשנת 1939 חיו בעיירה 675 יהודים. פונינקה נכבשה על ידי הנאצים ב-5 ביולי 1941. בסתיו של אותה שנה 485 יהודים נורו ביער הסמוך לפונינקה. ב-2 בספטמבר, נרצחו כ-2,000 יהודים מפונינקה ביער הסמוך לעיירה. במהלך כיבוש הנאצים נרצחו 4,000 יהודים מפונינקה ומיישובים הסמוכים לה.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  Poninka, Ukraine, Jewishgen Kehilalinks
קדימה מדע

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  ראש העין 
 מנכ"ל:  מוטי דותן
 תקופת הפעילות:  2007–הווה (כ־18 שנים) 
 www.wokm.org
 
World ORT קדימה מדע הוא ארגון חינוכי הפועל בישראל ללא מטרות רווח לקידום החינוך המדעי-טכנולוגי בישראל.
היסטוריה

קדימה מדע הוקם בשנת 2007 כנציגות בישראל של הארגון החינוכי הבינלאומי "World ORT", הפועל למעלה מ-135 שנה ביותר מ-50 מדינות. לאחר היפרדותם של World ORT ורשת אורט ישראל, החל הארגון העולמי לפעול בישראל בשמו החדש.
בשנת 2015 החל הארגון בהקמת רשת בתי ספר מדעית טכנולוגית חדשה. מאז מנהלת הרשת שישה בתי ספר בישראל: הודיות, כפר הנוער הדתי, הישיבה התיכונית אביר יעקב, כפר סילבר, תיכון לוינסון ותיכון רבין בקריית ים.
תוכניות חינוכיות

עבודת הארגון מתמקדת בייזום ופיתוח של תוכניות ופרויקטים חינוכיים בנושאי מדע וטכנולוגיה, ופועל בשיתוף משרדי ממשלה, רשויות מקומיות, מוסדות אקדמיה וארגונים נוספים מהמגזר השלישי והעסקי, ביניהם משרד החינוך, המשרד לפיתוח הנגב והגליל, SanDisk, הטכניון, המכללה הטכנולוגית באר שבע ואחרים. הפרויקטים מוטמעים במערכות החינוך הפורמליות והבלתי פורמליות בישראל, בעיקר בפריפריה.
פיתוח של מודלים פדגוגיים חדשניים במדע וטכנולוגיה, המוטמעים ב-34 בתי ספר בגליל ובנגב המסונפים לקדימה מדע. לדוגמה: ביוחקר ברשת - תוכנית ראשונה מסוגה בישראל בה תלמידים ניגשים לבחינת בגרות מקוונת כחלופה ליחידת הבגרות העוסקת בעבודת חקר במסגרת מגמת ביולוגיה.
YOU-niversity אקדמיה לנוער - מרכזים למדעים וטכנולוגיה בפריפריה המציעים לקהל הרחב חוגים ופעילויות במגוון רחב של נושאים. ביניהם, פיזיקה, חקר החלל, אופנה, אדריכלות, רובוטיקה ו"פרחי רפואה".
שירותי חינוך לילדים חולים - קדימה מדע מספק את כלל שירותי החינוך לילדים חולים בישראל, הן במהלך האשפוז בבית החולים במסגרת תוכנית "סאסא סטון קו אור" והן לילדים המרותקים לביתם לאורך השהות וההחלמה בבית בתוכנית "שלבים".
מדעפארק - קמפוס מדעי על שם אלכס ובטי שוינבאום בקריית ים. הפארק משמש מרכז חינוך, תרבות וספורט לכל תושבי הקריות. במקום קיימים בין השאר פלנטריום, אושינריום, מרכז מורשת לעדה האתיופית על שם נייט ליפסון ומרכז ספורט ימי.
פיתוח סביבות למידה טכנולוגיות מדעיות, כמו בפרויקט אלף כיתות חכמות ומרחבי למידה עתידיים בנגב ובגליל - קדימה מדע הוביל את פרויקט הטמעת הכיתות החכמות בכ-230 בתי הספר בפריפריה, שכללו לוחות חכמים, מקרנים אינטראקטיביים וערכות הצבעה לתלמידים. בשנת 2015 הכריז הארגון על השלב הבא בפרויקט - הקמת 200 מרחבים חדשניים שיכילו מגוון רחב של טכנולוגיות מתקדמות לשימוש התלמידים ויבנו באופן מודולרי שיאפשר גמישות. בין השאר המרחבים יצוידו באייפדים, מדפסות תלת מימד ומסכי מגע גדולים.
Aniéres Elite Academy - תוכנית המיועדת לתת מענה למחסור במהנדסים בתעשייה הישראלית, ומטרתה הכשרת 600 תלמידים מרחבי הארץ והעולם במסלול ייעודי במסגרת פנימייתית בכפר הנוער נהלל, וזאת במטרה לרכוש השכלה מדעית טכנולוגית רחבה שתאפשר להם להמשיך ללימודי הנדסה בטכניון במסגרת העתודה האקדמית.
"בין שגרה לחירום" - ניסוי למידה מרחוק בעוטף עזה
הערות שוליים

↑  רעות וילף, לראשונה: בחינת בגרות באמצעות שיחת וידאו, באתר nrg‏, 21 במאי 2014
↑  שי ניב, ‏לוח וגיר, הסוף: השינויים הדרמטיים שעוברים על מע' החינוך, באתר גלובס, 26 באוגוסט 2015
סמלילו הקודם של הארגון
השומר החדש

| --- | --- |
לוגו "השומר החדש"

 פעילות:  שמירה בשטחי מרעה פתוחים, סיוע לחקלאים וחינוך לציונות וחקלאות.
 מדינה:  ישראל ישראל
 מייסדים:  יואל זילברמן, און ריפמן, ארז אשל וחברים נוספים.
 נשיא:  יוהנה ארביב-פרוג'ה
 יושב ראש:  יוסי אקרמן
 מנכ"ל:  יואל זילברמן
 תקופת הפעילות:  2007–הווה (כ־18 שנים)
 www.hashomer.org.il
 
נשיא המדינה יצחק הרצוג ורעייתו מיכל יחד עם מקבלת אות הנשיא להתנדבות – עמותת "השומר החדש", יוני 2024
ארגון השומר החדש הוא עמותה ישראלית העוסקת בשמירה בשטחי מרעה פתוחים, סיוע לחקלאים וחינוך לציונות וחקלאות. שמו הוא בהשראת ארגון השמירה "השומר" שפעל ביישוב העברי בארץ ישראל בשנים 1909–1920.
הארגון הוקם בשנת 2007 על ידי קבוצת פעילים מתוך תפיסה שאין שמירה יעילה ללא נוכחות פעילה בשטח. מטרת הארגון היא לסייע לחקלאים ובוקרים להתמודד עם איומים על ביטחונם, רכושם וזכויותיהם. מראשיתו עוסק הארגון גם בפעילות חינוכית על מנת לחבר צעירים לאדמה למען עתיד החקלאות והחברה.
הקמת הארגון

"פרשת שי דרומי" בינואר 2007 חוללה סערה ציבורית שביטאה את תסכולם של רבים מהמציאות שבה ישראל מוותרת על ריבונותה באזורי הספר. במהלך הפרשה הוביל און ריפמן, בן וחבר קיבוץ רביבים, נכד למייסדי המקום עוד לפני הקמת המדינה ושאביו שמואל ריפמן שימש בין השאר כראש המועצה האזורית רמת הנגב, מחאה ציבורית שהביאה לחקיקת שינוי בחוק העונשין המכונה "חוק דרומי".
לאחר מספר חודשים החליט יואל זילברמן מציפורי לעבור להתגורר בשטח המרעה של משפחתו (נקודה הקרויה "מצפה סנדו"), על מנת לשמור על המרעה והשטח מפני התנכלויות. בעקבות אירוע תקיפה אלים שחווה מידי עבריינים, התגבשה קבוצה גדולה של מכריו שהצטרפו לשמירה על השטח. פעולות השמירה הצליחו להוריד באופן משמעותי את מספר ההתנכלויות במקום[דרוש מקור]. אירוע זה היה הגורם המניע ליסוד ארגון "השומר החדש". בין התומכים בהתארגנות החדשה היו אישים וגופים רבים, כגון אברי גלעד שבירך על הפעילות וקרא להצטרף אליה, ועמותת "אם תרצו".
בשנת 2019 הצטרפה לארגון, כיחידה נפרדת, תנועת נוער חדשה בשם "התנועה החדשה". תנועת נוער זו הוקמה על ידי חניכי הנוער העובד והלומד מסניפי בני המושבים, שפרשו ממנה לטובת הקמת התנועה.
פעילות

כדי לסייע לחקלאים בעבודת אדמה ובנוכחות בשטח, הארגון מפעיל שירות שכולל אלפי מתנדבים בשנה במספר ערוצים.
קבוצות המתנדבים הקבועים פועלות לכל אורך השנה, וכוללות תוכניות התנדבות ומנהיגות לנוער, מסגרות שנת שירות ומכינה קדם צבאית, ותנועת נוער. במסגרת הארגון משתתפים אנשי הארגון והמתנדבים בתוכניות חינוכיות בנושאים שונים, ומקיימים סמינריונים וימי התנדבות למוסדות חינוך על-יסודיים.
נכון לשנת 2023, מספר המתנדבים הפעילים במסגרת האגף המבצעי עמד על 1,768 מתנדבים. כלל המתנדבים אינם חמושים במהלך הפעילות המבצעית. מאז פרוץ מלחמת חרבות ברזל, כ-170,000 מתנדבים הגיעו באמצעות הארגון להתנדבות חקלאית לעומת 57,729 מתנדבים שהתנדבו בכל שנת 2020.
פעילות > אפליקציית סאנדו – Sundo

בספטמבר 2019 השיק הארגון את אפליקציית סאנדו, שתומכת בהתנדבות חקלאית ליחידים ולקבוצות קטנות באמצעות קישור ישיר בין החקלאים והמתנדבים. בשנת 2023 הגיעו למעלה מ-13,000 מתנדבים באמצעות האפליקציה.
פעילות > ארץ נושבת

בשנת 2022 השיק הארגון קרן הון סיכון בשם "ארץ נושבת", עם למעלה מ-20 מיליון דולר. פעילות הקרן מתחלקת לשני תחומים: השקעות מסורתיות והשקעות הזנק. המטרה היא לייצר הון שיעודד השקעה בחקלאות ישראלית.
פעילות > מלחמת חרבות ברזל

החל מהיום הראשון למלחמת חרבות ברזל, הפעיל הארגון את "חמ"ל השומר החדש", שמטרתו לסייע לחקלאים להתגבר על מחסור בעובדים. באמצעות חיבור לארגונים הביא הארגון לעזרת החקלאים למעלה מ-170,000 מתנדבים.
תוכניות

תוכניות מרכזיות של השומר החדש:
תוכנית המנהיגות – תוכנית קדם צבאית, המיועדת לבוגרי י"ב במסגרת שנת שירות, אורכה כשנה וחודשיים. התוכנית מבקשת לתת מענה למציאות בשטח ולאתגרי התקופה, תוך בניית דור הפועל להגשמת הרעיון הציוני. במהלך התוכנית מקיימים החניכים שגרת חיים של עבודה, למידה ושמירה, תוך ליווי אישי והדרכה קבוצתית.
מסלול החוות בתנועה החדשה – שנת שירות לבוגרי כיתה י"ב, שבמהלכה הם מדריכים בתנועת הנוער של השומר החדש, "התנועה החדשה". ההדרכה נעשית בחוות קהילתיות אקולוגיות שמתנדבי שנת השירות הקימו בקיבוצים, מושבים וערים.
מצפי השמירה – מצפים בשטחים חקלאיים שאליהם מגיעים מתנדבים. המתנדבים עוברים ימי הכשרה בסיסיים, כאשר כל מתנדב מתחייב ל־12 לילות שמירה בשטחים החקלאיים. המתנדבים שומרים ללא נשק מתוך עיקרון.
מגורי סטודנטים בחוות בודדים בנגב – חוות הבודדים הוקמו על מנת ליצור רצף התיישבותי בנגב ולשמור על קרקעותיה של מדינת ישראל. נוכחותם של סטודנטים בחוות הבודדים נועדה לחזק את ידם של בעלי החוות. הסטודנטים גרים בחווה במהלך שנת לימודיהם ולוקחים חלק משמעותי בעבודות החקלאיות ובשמירות של חוות הבודדים.
"מתחברים לאדמה" ו"לעבדה ולשמרה" – התגייסות של קבוצות מתנדבים – תלמידי בתי ספר ומכינות קדם צבאיות, חיילים, סטודנטים, פרויקט תגלית, בני נוער מחו"ל ועוד – כמענה להשחתות הרכוש והנזקים הרבים שסופגים החקלאים והבוקרים. קבוצות המתנדבים מגיעות בהתאם ליכולתן וזמנן, לימים או שבועות, ומסייעות בתיקון גדרות, בשיקום והקמת טראסות, בשיקום מבנים ובכל עבודה חקלאית נדרשת. התוכניות משלבות עבודה חקלאית יחד עם העברת תוכני חינוך בנושאי ציונות, אהבת הארץ וערבות הדדית.
תוכנית מאהל ומגדל – תוכנית שמיועדת לחיילים משוחררים שמשלבת עבודה מועדפת בחקלאות ושמירה עם לימוד.
שומר היער – מיזם ארצי של השומר החדש וקרן קיימת לישראל, המשלב עובדים במטרה לשמור על היערות, שמורות טבע והשטחים הפתוחים ולסייע בשיקום יערות ובמניעת שריפות. עובדי שומר היער עוברים הכשרה מקצועית, ויחד עם צוותי עבודה מקצועיים עוסקים בשיקום היערות והשטחים הפתוחים שנפגעו בשריפות, בדילול צמחייה ובירוא עשבייה כדי למנוע התפשטות שריפות עתידיות, באחזקת יערות, בנטיעות לחידוש היערות ובסיוע בכיבוי שריפות על ידי איוש מגדלי תצפית. מאז התחיל שיתוף הפעולה לקחו צוותי שומר היער חלק בכיבוי אלפי שריפות ביערות ובמניעת התפשטות דליקות בחורש טבעי. הסיוע בא לידי ביטוי בסיורים ובתצפיות, בהשתלטויות מהירות על האש, בצמצום הנזקים ובסיוע למכבי האש.
תוכנית אדם ואדמה – רשת תיכונים חקלאיים. הפועלים כתוכנית למנהיגות המשלבת עבודת אדמה ולימודי בגרות, בקומפלקס פנימייתי בערבה המיועדת לכיתות י'–י"ב. הרשת פועלת בארבע שלוחות ערבה, גולן, תבור, ניצנים, ניצנה.
מכינה קדם-צבאית – סניף מכינה קדם-צבאית של השומר החדש הוקם בחוות רון במבואות העיר ערד. המחזור הראשון התחיל בשנת 2022 והחניכים עוסקים בחקלאות ובלימוד נושאים הקשורים בעבודת אדמה, לצד תוכנית מכינה קדם-צבאית שגרתית.
משפחת ה"פראיירים" – תוכנית המאחדת נוער מכיתות ט'–י"ב להתנדבות אצל חקלאים, בעיקר בסיוע חירום. התוכנית מחולקת לצוותים ברחבי ישראל. במקביל מפעיל הארגון תוכנית מנהיגות-נוער לתלמידי י"ב בשם "תוכנית אלכסנדר זייד".
התנועה החדשה – תנועת הנוער

"התנועה החדשה" היא תנועת הנוער של ארגון השומר החדש. הוקמה ב-2019, לחיבור בני נוער לקהילה, לחברה ולאדמה. הפדגוגיה החינוכית בתנועה פועלת בשיטת חינוך דיאלוגי וחינוך חברתי.
נכון ל-2022 מונה התנועה מעל ל-25,000 חניכים מכיתה ד'–י"ב. קינים, סניפים וחוות פועלים במעל 250 יישובים, 23 מועצות אזוריות, מועצות מקומיות ובערים.
במסגרת התנועה ניתן לעשות שנת שירות טרום הגיוס לצה"ל, כאשר ישנם שלושה מסלולים:
מסלול הקהילות – חניכי התנועה חיים בקומונה במועצה אחרת ממקום מגוריהם. כל חבר קומונה משתבץ בשניים-שלושה יישובים שבהם הוא מוביל את פעילות הקן, מדריך את הנוער, ושותף בפעילות הקהילתית ובחיבור הקן לקהילה.
מסלול החוות – חניכי החוות יוצאים לשנת שירות בקהילות במגזר העירוני ובמגזר הכפרי. במסגרת השנה הם חיים בקומונה בקהילה שבה הם פעילים. כל חבר קומונה פעיל בשעות הבוקר בבתי הספר ובשעות אחר הצהריים בקהילה שבה הוא חי, ובקהילה נוספת באזור.
מסלול הנח"ל – חניכי הנח”ל משתלבים תחילה בתפקידי חינוך ופיקוד, ובהמשך, בפרק המשימה, משמשים כחיזוק לחקלאות וכצוותים חינוכיים.
שיתופי פעולה

הארגון משתף פעולה במגוון תחומים, עם ארגונים רבים, בהם:
המשרד לפיתוח הנגב והגליל
קק"ל
מינהל מקרקעי ישראל
מג"ב ומשטרת ישראל – החל מ־2014 פועלת במסגרת השומר החדש יחידת מתנדבי מג"ב, יחידת דורבן.
אימפקט – תוכנית המלגות של ארגון ידידי צה"ל בארצות הברית (FIDF). מקבלי המלגות נדרשים לשעות התנדבות במסגרות שונות, כשאחת האפשרויות היא התנדבות במסגרת ארגון השומר החדש.
משרד הדתות.
תנועות נוער – שיתוף פעולה בגיוס מתנדבים לעבודה חקלאית מרוכזת.
מסע ישראלי.
מימון

נכון לשנת 2017 עמדו הכנסות העמותה על כ-41 מיליון ש"ח. מתוך הכנסותיה, 18.7 מיליון הן מתרומות, 14 מיליון ממשרדי הממשלה ו-3.8 מיליון ש"ח מקק"ל. ב-2017 פורסם כי המינהלת לזהות יהודית במשרד לשירותי דת תשתף פעולה עם "ארגון השומר החדש", ותחלוק עימו באופן שווה תקציב של 37.5 מיליון שקלים לשנה.
באוקטובר 2019 טען העיתון "הארץ" כי "השומר החדש" קיבל עשרות מיליוני שקלים שלא כדין ממשרד החקלאות. לפי תקנות משרד החקלאות, גוף שמקבל כסף עבור מתנדבים בחקלאות לא יכול לקבל בנוסף גם מימון ממשרד החינוך עבור מתנדבים בשנת שירות. אולם, "השומר החדש" ביקש וקיבל כספים משני המשרדים. בתגובתו הבהיר ארגון "השומר החדש" שלא מדובר בכפל מימון, כיוון שהתמיכה מכל אחד מהמשרדים מיועדת לתוכניות שונות ונפרדות של הארגון.
במאי 2022 פורסם תחקיר נוסף בעיתון "הארץ" שבו נטען כי בשנים הראשונות לפעילותו נסמך הארגון רבות על תרומותיו של ארווינג מוסקוביץ', וכי לאורך השנים הארגון מקבל מימון גם מ"הקרן המרכזית לישראל". תורמים נוספים שצוינו בתחקיר הם שלו חוליו, המייסד ובעל השליטה בחברת NSO המכהן גם כחבר ועד העמותה, ואיש העסקים נעם לניר.
הוקרה

העמותה זכתה בפרס בגין לשנת תשע"ב (2011) "עבור פעילותה הציונית לשמירה על אדמות המדינה וביטחון אזרחיה ועל היותה מודל מוביל לערבות הדדית ולאומץ אזרחי בחברה הישראלית".
באפריל 2023 הודיעה שרת התחבורה מירי רגב לרעות עמיחי, נערה בת 17 המתנדבת הארגון, כי היא נבחרה להשיא משואה בטקס הדלקת המשואות בהר הרצל ביום העצמאות ה-75 למדינת ישראל, כנציגת המתנדבים בארגון. עמיחי מתנדבת בארגון (נכון ל-2023 למעלה מ-3 שנים) והיא חלק מ"משפחת הפראיירים" ומ"תוכנית זייד".
בשנת 2023 הוענק ליואל זילברמן, מייסד ומנכ"ל השומר החדש, "אות אהבת העם והארץ" של הגרעינים התורניים. האות מוענק על ידי "קרן הקהילות" לאזרחים על מנת להביע הערכה לפועלם ברמה הלאומית בשדות העשייה בתחומי אהבת העם והארץ.
במהלך מלחמת חרבות ברזל זכה הארגון בפרס "אות גיבורי העורף" בקטגוריית "למען בעלי העסקים" מטעם ההסתדרות הציונית העולמית.
ביוני 2024 קיבל הארגון את אות הנשיא להתנדבות.
הוקרה > ביצירה ספרותית

ספרות ילדים ונוער: הספר ה-54 בסדרת ספרי "סדרת ספרי 'מנהרת הזמן'" נקרא "השומר החדש" ועוסק בארגון. בספר, דן ושרון, גיבורי הסדרה, מועברים לגליל ליישוב שמוגן על ידי השומר החדש. בניגוד לשאר הספרים, הם אינם חוזרים בזמן אלא שבסוף הספר "הזמן רץ לאחור" והם חוזרים לביתם. כמו כן חיברה הסופרת גלילה רון־פדר-עמית, סדרת ספרים חדשה בשם "הרשת החשאית" (בהוצאת מודן). גיבורי סדרה זו נקראים אל הדגל לפעילות נגד פשיעה חקלאית, שריפות בשטחים הפתוחים, ומשימות נוספות בהשראת מתנדבי "השומר החדש". בסדרה ראו אור שלושה כרכים ראשונים: "מארב מסוכן", "עדר בלי רועה", "לאן נושבת הרוח".
ביוגרפיות: הספר "העורג" (בהוצאת מודן, 2017), העוסק בסיפור חייו של אהרן דוד גורדון, הוקדש למתנדבי השומר החדש. המחברת גלילה רון־פדר-עמית ציינה כי ההשראה לכתיבת חיבור זה היו מפגשים בהגותו של גורדון במעגלי הלימוד של יואל זילברמן ואון ריפמן בשטחי ההתנדבות של השומר החדש.
הספר "לא בובה על חוט" (מודן, 2021) העוסק בסיפור חייה של רחל ינאית בן-צבי הוקדש לתלמידי רשת "אדם ואדמה". המחברת, גלילה רון־פדר-עמית, ציינה כי היא רואה את דמותה של רחל ינאית כאם מייסדת של החינוך החקלאי העברי, דמות מופת מכוננת במורשת, המקבלת חיים חדשים בתיכוני "אדם ואדמה".
ראו גם

השומר יו"ש
משפחת שור

ערך זה עוסק במשפחה מיוחסת צאצאי יוסף בכור שור. אם התכוונתם למשפחה חסידית בעלי יקבים מירושלים, ראו .
משפחת שור היא משפחה יהודית עתיקה ומיוחסת, בת כאלף שנים, שהצמיחה מתוכה רבנים, סופרים, מנהיגי ציבור, חוקרים ומלומדים. ראש שושלת משפחת שור הוא רבי יוסף בכור שור. המשפחה נדדה מאורליאן למרכז ולמזרח אירופה.
"תולדות משפחת שור", ספרו של חיים דובעריש פריעדבערג, המתאר בפירוט את קורות המשפחה לאורך הדורות, יצא לאור בפרנקפורט בשנת תרס"א (1901). ביוזמת פרופ' שמואל שור, נצר לשושלת בכור שור, נערך הספר מחדש בשנת 1988 על ידי הרב דוד אברהם מנדלבוים ויצא לאור בארץ בהוצאת גל-עד, מכון להנצחת מורשת חכמי פולין, בני-ברק. בנו של שמואל שור, רנן שור, מנהל בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה בירושלים, קיבל בינואר 2017 אות "אביר הספרויות והאמנות" של הרפובליקה הצרפתית, תוך כדי סגירת "מעגל משפחתי".
ענף אחר של משפחת שור שאינו מיוחס למשפחת שור המקורית[דרושה הבהרה] הוא של משפחת שור מירושלים – שהקימה באמצע המאה ה-19 את יקבי משפחת שור, היקב המשפחתי הראשון בארץ ישראל. הם אימצו את שם משפחת שור מגיסם שנפטר צעיר, כדי לזכות ברישיון לייצור יין שהיה בבעלותו מהטורקים. יש המייחסים בטעות את מקור שם משפחתם שו"ר לראשי התיבות שוחט ורב.
מבני משפחת שור

הרב אלכסנדר סנדר שור – בעל "תבואות שור".
הרב אברהם חיים שור – בן הרב נפתלי צבי שור, שהיה תלמיד הרמ"א ורבו של הב"ח. מחבר הספר "תורת חיים".
הרב אפרים זלמן שור – אחיו של הרב אברהם חיים שור. מחבר הספר "תבואת שור". נשא לאישה בגיל 70 את הנלי, בת הרב השר שאול וואהל.
הרב יעקב שור - בנם של הרב אפרים זלמן והנלי שור. מחבר הספר "פלפולא חריפתא", ורבה של בריסק.
הרב יעקב שור - "הגאון מקיטוב". נכדו של הרב מאיר ב"ר לוי שור, בעל "בית לוי".
ד"ר אלכסנדר שור - בנו של הרב יעקב שור, הגאון מקיטוב. היסטוריון.
פרופ' שמואל שור - בנו של ההיסטוריון ד"ר אלכסנדר שור. רופא. נישא ללאה הלר, בת הרב אברהם זיידה הלר.
רנן שור - במאי וקולנוען, מנהל בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה.
הרב אברהם יצחק הכהן קוק, רבה הראשי של ארץ ישראל וראש ישיבת מרכז הרב. בשער ספרו "מדבר שור" הוא חותם אברהם יצחק הכהן שור המכונה קוק.
החזן ישראל שור, הלחין את "שיבנה בית המקדש" הידוע כניגון חב"די.
דוגמה לאחד מענפי משפחת שור:
משפחת הרב שמואל יצחק שור > דור ראשון

הרב שמואל יצחק שור - רבה של מונסטריץ' שבגליציה, בעל ספר שו"ת "מנחת שי", מגדולי המשיבים בדורו.
הרבנית גיטל שור - בתו של הרב שמשון (שמאי) מרגליות, בן אחיו ותלמידו של הרב אפרים זלמן מרגליות, בעל ה"בית אפרים".
משפחת הרב שמואל יצחק שור > דור שני

בנם הרב אברהם צבי שור – בנם של הרב שמואל יצחק והרבנית גיטל שור. חתנו של רבי פנחס ברנדווין מברז'אן (חתנו של רבי אברהם מסטרטין). עלה לארץ ישראל וכיהן כראב"ד בבד"ץ כוללות החסידים בירושלים. מחבר ספר שו"ת שביבי אש.
בנם הרב זלמן לייב שור - שימש כשופט במדינת גאליציה.
הרב צבי יהודה לאו - נישא ללאה הינדא, בתם של הרב שמואל יצחק וגיטל שור. היה רב בלבוב.
הרב מרדכי הלפרין - נישא למרגלא, בתם של הרב שמואל יצחק וגיטל שור. נפטר שנים ספורות לאחר נישואיהם, והותיר בת יחידה.
הרב יעקב שמשון שפירא – נישא למרגלא, בתם של הרב שמואל יצחק וגיטל שור, לאחר שהתאלמנה. מצאצאי רבי פנחס מקוריץ.
הרב אריה בקנרוט - נישא לשרה עטיל, בתם של הרב שמואל יצחק וגיטל שור. נינו של הרב אריה לייב הלר מחבר ספר "קצות החושן".