stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תקיפת שרשרת האספקה

תקיפת שרשרת אספקה היא תקיפה, שמטרתה פגיעה בארגון על ידי תקיפת רכיבים חשופים בשרשרת האספקה. תקיפה כזו יכולה להתרחש בכמעט כל התחומים, בהם המגזר העסקי, תעשיית הנפט והמגזר הציבורי. אחת הגישות המועדפות לביצוע תקיפה כזו היא באמצעות התקפת סייבר. שיטת התקיפה יכולה להיות באמצעות שינוי קוד תוכנה (על ידי שילוב נוזקה ברכיבים, כרטיסים, מכלולים או מערכות), באמצעות שינויים זדוניים בקושחה או באמצעות הטמנה של מרכיבי חומרה ש"טופלו" על ידי התוקף. דוגמה להתקפה כזו יכולה להיות על ידי התקנת Rootkit או רוגלה בתהליכי הייצור.
אירועים של תקיפת שרשרת האספקה נפוצים מאוד. דו"ח של סימנטק משנת 2019 הצביע על גידול של 78 אחוזים במקרים של תקיפת שרשרת האספקה בשנה זו לעומת השנה הקודמת.
לפי מאמר של האתר Threatpost מאפריל 2019 - 50% מסך תקיפות הסייבר הן תקיפות נגד שרשרת האספקה.
יתרונה הגדול של השיטה הוא בכך שהיא מאפשרת לחדור למערכות, גם אם הן, על פי התכנון המקורי, לא מחוברות לרשת האינטרנט הפתוחה.
רקע

שרשרת אספקה היא מערכת של פעילויות ותהליכים שבהם מתנהלים ייצור, עיבוד והפצה של סחורה. בתהליכים אלו משאבים עוברים מספק לספק עד שהם מגיעים לצרכן הסופי. בשרשרת אספקה כל המשתתפים קשורים זה בזה, ומדי פעם חלים בה שינויים בהתאם להיצע וביקוש.
תקיפת שרשרת האספקה לא חייבת להיות תקיפת סייבר. למשל, בשנת 2010 פרצו גנבים למחסן של חברת התרופות "אלי לילי" בארצות הברית וגנבו סחורה בשווי 80 מיליון דולר, דבר שפגע קשות בשרשרת האספקה של החברה. אפשרות נוספת היא מתקפה משולבת כמו זו התפוצצות זימוניות חזבאללה בה נעשתה תקיפת סייבר לאחר הכנה פיזית.
בתחום הסייבר, תקיפת שרשרת האספקה מתארת שינוי שנעשה בחלק מהרכיבים האלקטרוניים בשרשרת האספקה, כמו רכיבים, כרטיסים אלקטרוניים, מכלולים, מערכות או שרתים, מערכות חשמל, רשתות ארגוניות וכדומה. ברכיבים אלה מותקנת ברכיב תוכנה זדונית, מתבצעת מניפולציה בקושחה או מוטמן רכיב חומרה שלא ניתן להבחין בהם, במטרה לגרום נזק באחד או יותר משלבי ההמשך של שרשרת האספקה.
תקיפת סייבר של שרשרת האספקה

תקיפת סייבר של שרשרת האספקה מורכבת משני שלבים עיקריים. השלב הראשון הוא איתור רכיב פגיע בשרשרת. דבר זה יכול להיעשות בעזרת "רוגלה" שאוספת נתונים לאורך זמן, מהמערכות האדמיניסטרטיביות של הארגונים המשתתפים בשרשרת האספקה. לעיתים, נעשה שימוש בתקיפה ייעודית קשה לזיהוי שנבנתה במיוחד לצורך זה בשם ‏ Advanced persistent threat (APT) (אנ') המוחדרת למערכות המחשוב של הארגון ונשארת פעילה במשך זמן רב. תוכנה זו ממפה את התהליכים בשרשרת האספקה ומזהה את הרכיבים בעלי אבטחת הסייבר החלשה ביותר. תחקיר של חברת ורייזון תקשורת גילה כי קל יותר להחדיר APT למערכות ארגוניות של חברות קטנות מאשר לחברות גדולות.
בשלב השני תוכנת ה-APT תוקפת אחד או יותר מהרכיבים, ובכך פוגעת בשרשרת האספקה. למשל, באוקטובר 2008 זיהו גופי אבטחת מידע אירופאים קוד זדוני בקוראי כרטיס אשראי מתוצרת סין, שאגר פרטים של כרטיסי אשראי והעביר אותם לתוקפים. בשיטה זו בוצעו רכישות בכרטיסי האשראי שפרטיהם נגנבו בסך של כ-100 מיליון דולר.
דוגמאות

תוכנת סטקסנט נחשבת לאחד המקרים הראשונים של תקיפת שרשרת האספקה. תוכנה זו פגעה בשנת 2011 בתוכנית הגרעין האיראנית באמצעות פגיעה במערכות בקרה תעשייתיות מסוג SCADA של חברת "סימנס" ששלטו בצנטריפוגות במתקן ההעשרה בנתנז. בתקיפה זו זוהתה התקנת Rootkit ב-PLC שפגעה במערכות הבקרה של מתקני הגרעין.
בשנת 2013 חוותה חברת "טרגט" בארצות הברית תקיפת בשרשרת האספקה. קוד זדוני שהוחדר לתוכנה בקופות החברה העביר לתוקפים פרטי תשלום של 40 מיליון לקוחות ב-1,800 סניפים. החברה שילמה פיצויים ללקוחות בגובה 61 מיליון דולר.
מקרים של גנבה מקוונת של אמצעי תשלום נחשבים אף הם לתקיפה בשרשרת האספקה.
אחת הדוגמאות הבולטות לתקיפת שרשרת אספקה מהעת האחרונה (2019), היא סדרה של התקפות על שרשרת האספקה של חברת המטוסים "איירבוס" שבמסגרתה נתקפו קבלני משנה ראשיים כמו חברת "רולס רויס", יצרנית המנועים וחברות גדולות נוספות שהן ספקיות של "איירבוס".
מאמר של "הפורום הכלכלי העולמי" המנתח את השפעות המגמות העולמיות, "המהפכה התעשייתית, הדור הרביעי", על שרשראות האספקה. המאמר מתייחס לנושאים רבים ובכללם, פגיעות להתקפות סייבר. במאמר אפשר למצוא פרוט של תקיפות הסייבר, היותר גדולות, על שרשרת האספקה, בשנים 2004–2017 (עמוד 15).
ב-18 בספטמבר 2019, חברת "סימנטק" פרסמה מאמר בנוגע למערכה המתנהלת נגד סעודיה ועניינה תקיפה של ספקיות ציוד IT - מתוך כוונה שתקיפה זו, תאפשר יכולת לתקוף את הלקוחות העתידיים של הציוד.
דרכי התמודדות לצמצום הסיכון מתקיפת שרשרת אספקה

כדי לצמצם את הסיכון מתקיפת שרשרת האספקה של הארגון אפשר לנקוט בכמה וכמה גישות:
לחייב את הספקים, במסגרת החוזה איתם, לעמוד בתקינה רלוונטית, לאפשר ביצוע ביקורות מטעם הקניין וכדומה - מצב אפשרי רק אם יש לקניין יכולת לתחר בין כמה ספקים.
לחתום על הסכמים צולבים עם הרשות המוסמכת לנושא במדינה של הספק - כך שהיא תהיה זו שבודקת את הנושא, מותנה ברמת האמון בין הארגונים ובהסכמים ההדדיים וביכולת לממן את הבדיקות.
לבדוק כל חומר גלם, רכיב, כרטיס, מכלול, מערכת או שירותים - במטרה לוודא "פיזית" שלא שולבה "נוזקה", קושחה או חומרה זדונית - גישה המחייבת השקעות לא מבוטלות מצד הקניין.
למתקן את כל הנ"ל, בכל פעם שיש חשש מיכולת גישה פיזית לציוד, עם אמצעים שמונעים "התערבות בציוד" (Anti Tampering) או, לכל הפחות, אמצעים שיאפשרו לדעת ש"מישהו" התעסק עם הציוד. גישה רלוונטית במיוחד לשלבי השינוע, והשילוח של הציוד וכדומה.
בישראל, מערך הסייבר הלאומי גיבש "סוג של שאלון" שמאפשר לקניינים להיערך לצמצום הסיכון להתקפות שרשרת אספקה.
הערות שוליים

↑  Symantec’s 2019 Internet Security Threat Report, באתר חברת סימנטק (באנגלית) (ארכיון)
↑  מאמר באתר Threatpost מאפריל 2019
↑  cf. Wieland, Andreas; Wallenburg, Carl Marcus (2011). Supply-Chain-Management in stürmischen Zeiten (בגרמנית). Berlin: Universitätsverlag der TU. ISBN 978-3-7983-2304-9.
↑  Drug theft goes big, בעיתון Fortune, ‏31 במרץ 2011 (באנגלית)
↑  אבטחת כרטיסי אשראי - מי תהיה הטרגט הבאה?!
↑  פרסום באתר "infosecurity-magazine" מ-30 בספטמבר 2019
↑  פרסום באתר הפורום הכלכלי העולמי
↑  פרסום באתר סימנטק לגבי תקיפת שרשרת אספקה, בסעודיה, בספטמבר 2019
↑  פרסום באתר של מערך הסייבר הלאומי
שרשרת האספקה היא למעשה רשת דינמית של ספקים וקניינים.
תל סחר

| --- | --- |

שרידי תל סחר משמאל. מימין מסילת הרכבת העוברת על התל
 מידות
 גובה מעל פני הים:  22 מ' 
 היסטוריה
 תקופות:  התקופה הכלקוליתית, התקופה הפרסית בארץ ישראל, התקופה הביזנטית בארץ ישראל 
 אתר ארכאולוגי
 ארכאולוגים:  מגן ברושי, נדב נאמן 
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  32°43′25″N 34°56′52″E﻿ / ﻿32.72371542°N 34.94768368°E﻿ / 32.72371542; 34.94768368
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) תל סחר(למפת הגליל המערבי רגילה) תל סחר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל סחר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל סחר
 
חפירות ארכאולוגיות שנערכו בשנת 1969
תֵּל סחר הידוע גם בשם תֵּל מְגָדִים (בערבית: תַל קַרְעַה) הוא תל עתיק הנמצא בין חיפה לעתלית, בסמוך למושב מגדים בפינתו הדרומית־מערבית של המושב, שני ק"מ צפונית לעתלית. במקום נערכו מספר חפירות ארכאולוגיות בשנים 1967–1969 (בראשות מגן ברושי ועוזרו, נדב נאמן ובהשתתפות משלחת מבוסטון קולג') שבראשה עמד דוד ניימן (אנ'), כחפירות הצלה לפני סלילת כביש 2 ובשנת 1994 כאשר העתיקו את מסילת הרכבת לתוואי העובר על גבי התל.
המחקר מזהה את תל סחר עם העיר הפניקית קֵרְתָּה, ולפי אחת הסברות היא גם אותה קרתה, עיר הלויים שהייתה ממוקמת בנחלת שבט זבולון, כפי שכתוב: ”...אֶת קֵרְתָּה וְאֶת מִגְרָשֶׁהָ (ספר יהושע כ"א,ל"ד)”. קרתה מוזכרת גם בכתביו של הנוסע מבורדו משנת 333, שם הוא מכנה אותה בשם "מוטציו קרתה".
היישוב הקדום ביותר הוקם ככל הנראה במקום עוד בתקופה הכלכוליתית, על כך מלמדים מספר ממצאים ארכאולוגיים שנחשפו, אולם מרבית הממצאים תוארכו לתקופת הברונזה הקדומה ממנה נתגלו מספר שכבות ארכאולוגיות של היישוב. בנוסף, נחשפו מספר ממצאים התומכים בקיומו של יישוב פיניקי במקום: מערכת ביצורים הכוללת חומה וכלי חרס האופייניים לתרבות הפיניקית.
היישוב במקום התקיים ברצף מהתקופה הכלכוליתית ועד לתקופה הרומית והביזנטית, שכן נחשפו מספר שכבות של יישוב מהתקופה הפרסית ומבנה בודד המתוארך לתקופה הביזנטית ששימש לדעת החוקרים בתור פונדק דרכים.
בין הממצאים הרבים באתר נמצאו עדויות לכלי יבוא רבים אשר הובאו לאתר הן בתקופת הברונזה והן בתקופה הפרסית, נמצאו מספר רב של כלי חרס אשר יובאו מקפריסין בתקופת תל סחר הפיניקית. בשל קרבתו של האתר לחוף הים, נראה כי יושביו עסקו בין השאר במסחר ימי.
מדרום לתל יש שרידי מבנה וחציבות ברכס הכורכר. נמצאו במקום אבני צור מהתקופה האפיפלאוליתית (צייד ולקט) עד לתקופה הכנענית, וחרסים מן התקופות הפרסית והביזנטית.
מצפון לתל קיים אתר ובו תלוליות עפר בהן נחשפו שרידי בנייה וספלולים חצובים בסלע. נמצאו כלי צור וחרסים מן התקופות הכלכוליתית, תקופת הברונזה הקדומה והתקופה הפרסית.
לקריאה נוספת

וולף ש' תשנ"ח. תל מגדים (תל סחר). חדשות ארכאולוגיות ק"ח: 31–33
מגן ברושי, "תל מגדים – עיר פיניקית ותחנת דרכים אומית-ביזנטית", קדמוניות, הוצאת החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, שנה ב חוברת 4 (8), תש"ל, 1969, עמ' 124–126
אברהם רונן ויעקב עולמי 1978. מפת עתלית. סקר ארכאולוגי של ישראל. האגודה לסקר ארכאולוגי של ישראל. ירושלים.
כל מקום ואתר, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2000.
"תל מגדים", מדריך ישראל החדש: אנציקלופדיה, מסלולי טיול, כרך 5: הכרמל וחופו ורמות מנשה, עמ' 217–218
הערות שוליים

1 2  ⁨מוטציו קרתא – פונדק דרכים ותחנת סוסים נתגלה בדרך החדשה לחיפה ⁩ | ⁨למרחב⁩ | 27 נובמבר 1969 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  נסתיימה עונת חפירות ראשונה בתל מגדים, למרחב, 15 בנובמבר 1967
↑  "טור ראשון" (פסקה: "תל מגדים – העיר קרתא"), למרחב, 26 באוקטובר 1969
↑  צבי לביא, הפרופיסור היהודי ותלמידיו הנוצריים באו ללמוד תנ"ך בארץ התנ"ך, מעריב, 9 ביולי 1968
↑  Josette Elayi, Studies in Phoenician Geography during the Persian Period, Journal of Near Eastern Studies 41, 1982, עמ' 101, 104, 108
הבריגדה הצרפתית-גרמנית

| --- | --- |
סמל הבריגדה
סמל הבריגדה
 Le devoir d'excellence 
 פרטים
 מדינה:  צרפת צרפת גרמניה גרמניה
 שיוך:   צבא צרפת  צבא גרמניה
 בסיס האם:  מילהיים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  2 באוקטובר 1989 – הווה (35 שנים)
 נתוני היחידה
 ציוד עיקרי:  חיל רגלים ממוכן
 פיקוד
 יחידת אם:  יורוקורפוס
 דרגת המפקד:  בריגדיר גנרל
 מפקד נוכחי:  Helmut Neubauer 
 
הבריגדה הצרפתית-גרמנית (בצרפתית: Brigade Franco-Allemande, בגרמנית: Deutsch-Französische Brigade) היא בריגדה משותפת של צבא גרמניה ושל צבא צרפת. הבריגדה ממלאת מטלות רב-לאומיות המשרתות את שתי המדינות. בסיס האם שלה הוא במילהיים שבגרמניה, והמפקדים עליה הם גנרלים צרפתים וגרמנים לסירוגין.
היסטוריה

ההחלטה על הקמת הבריגדה התקבלה בוועידת פסגה של נשיא צרפת פרנסואה מיטראן וקנצלר גרמניה הלמוט קוהל ב-1987. הבריגדה עצמה הוקמה באופן רשמי ב-2 באוקטובר 1989. בסיס הבריגדה הוא בעיר מילהיים שבגרמניה, ובאזור זה נמצאות גם כל היחידות שלה. המפקדים על הכוח הם גנרלים גרמנים וצרפתים לסירוגין. ב-2009 הוצב אחד הגדודים הגרמניים של הבריגדה ליד שטרסבורג. זו הפעם הראשונה מאז מלחמת העולם השנייה שמוצב כוח גרמני בצרפת. ב-2014 הודיעה צרפת שהיא מחזירה את אחד הרגימנטים שלה מגרמניה. צעד זה צמצם באופן משמעותי את כוחה של הבריגדה, אולם הפחית את נוכחותם של הכוחות הצרפתיים בגרמניה (אשר נמצאים שם מאז מלחמת העולם השנייה) ל-500 איש בלבד.
הבריגדה נכללת במסגרת ה"יורוקורפוס", והיא נחשבת לגרעין הכוח שלו.
הגן הבוטני של ריו דה ז'ניירו

| --- | --- |

 מיקום:  ריו דה ז'ניירו, ברזילברזיל
 כתובת:  Rua Jardim Botânico, 1008 - Jardim Botânico, Rio de Janeiro - RJ, 22460-030 
 תקופת הפעילות:  13 ביוני 1808 – הווה (216 שנים) 
 שטח:  145 הקטאר 
 מייסדים:  ז'ואאו השישי, מלך פורטוגל 
 קואורדינטות:  22°58′03″S 43°13′26″W﻿ / ﻿22.9675°S 43.223889°W﻿ / -22.9675; -43.223889
 www.jbrj.gov.br
  (למפת ריו דה ז'ניירו מוגדלת) הגן הבוטני של ריו דה ז'ניירו(למפת ריו דה ז'ניירו רגילה) הגן הבוטני של ריו דה ז'ניירו
 
הגן הבוטני משתרע לרגלי הר קורקובדו ופסל ישו הגואל שבפסגתו
הגן הבוטני של ריו דה ז'ניירו (Jardim Botânico do Rio de Janeiro) שבברזיל ממוקם בחלקה הדרומי של העיר. הוא משתרע על שטח של 540 אלף מטרים מרובעים ובו 6,500 מיני צמחים מברזיל ומחוץ לה, מהם 900 מינים של דקלים.
הגן הוקם בשנת 1808 על ידי ז'ואאו הששי, מלך פורטוגל. הוא נועד במקור לאקלם בברזיל צמחי תבלין שיובאו מאיי הודו המערבית, כאגוז מוסקט, פלפל וקינמון. הגן נפתח לציבור ב-1822.
מרכיב מרכזי בגן הוא שדרה באורך של 750 מטרים המובילה לתוכו מהכניסה אליו, ובה 134 עצי דקל, שכולם הם צאצאיו של עץ אחד.
רק כ-40% משטח הגן הוא מעובד והיתר מהווה יער אטלנטי. מצויות בו חממות רבות וכן מונומנטים רבים בעלי חשיבות היסטורית, ארכאולוגית ואמנותית, לרבות פסלים ומזרקות
בגן חיים מינים של קופים וכ-140 מינים של ציפורים, לרבות מינים בסכנת הכחדה.
בגן מתקיים מכון מחקר ולצידו הספרייה הבוטנית המקיפה ביותר בברזיל.
בשנת 1992 הכריז ארגון אונסק"ו על הגן כשמורה ביוספרית.
אנדי בישיר

אנדרו גרהאם בישיר (באנגלית: Andrew Graham Beshear; נולד ב-29 בנובמבר 1977) הוא פוליטיקאי אמריקאי המכהן כמושל קנטקי. בישיר, חבר המפלגה הדמוקרטית, הוא בנו של המושל לשעבר סטיב בישיר.
ביוגרפיה

בישיר נולד בלואיוויל שבקנטקי לג'יין וסטיב בישיר, מושל קנטקי בשנים 2007–2015. ולמד בבית ספר התיכון הנרי קליי שבלקסינגטון. בישיר למד באוניברסיטת ואנדרבילט, שם סיים את לימודיו בכבוד רב עם תואר ראשון במדע המדינה ובאנתרופולוגיה. לאחר מכן המשיך ללמוד בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת וירג'יניה, שם קיבל תואר במשפטים (Juris Doctor). ב-2005 התקבל לעבודה במשרד עורכי הדין "Stites & Harbison".
בנובמבר 2013 הכריז בישיר על מועמדותו לתפקיד התובע הכללי של קנטקי בבחירות שייערכו ב-2015, בשאיפה להחליף התובע הכללי המכהן ג'ק קונווי, שלא היה יכול להתמודד פעם נוספת בשל הגבלת כהונה. ביום הבחירות הכלליות גבר בישיר על מועמדת המפלגה הרפובליקנית ויטני וסטרפילד. באפריל 2016 תבע בישיר את המושל מאט בווין על רקע הקיצוצים שערך בתקציב מערכת האוניברסיטאות של קנטקי, שלדברי בישיר בווין לא היה מורשה לעשות זאת. בית המשפט העליון בקנטקי פסק ברוב של 2–5 לטובת בישיר וקבע לבווין לא הייתה הסמכות לערוך קיצוצים בתקציב ללא אישור האספה הכללית של קנטקי.
באפריל 2018 תבע בישיר את בווין בהצלחה פעם נוספת, בשל חתימתו על הצעת חוק 151 של הסנאט של קנטקי, תוכנית שנויה במחלוקת לרפורמה בפנסיות המורים. בית המשפט העליון של קנטקי קבע כי הצעת החוק אינה חוקתית. בדצמבר אותה השנה חבר בישיר ל-15 תובעים כלליים של מדינות אחרות בהתנגדות לפסק דין של שופט מטקסס שקבע כי חוק הגנת החולה וטיפול בר השגה אינו חוקתי. בישיר נימק את חבירתו לעמיתיו התובעים הכלליים באומרו כי "בעבור כל כך הרבה משפחות, חוק הגנת החולה וטיפול בר השגה הוא עניין של חיים ומוות".
ב-9 ביולי 2018 הכריז בישיר על התמודדותו למועמדות הדמוקרטית למושלות קנטקי לקראת הבחירות לתפקיד בנובמבר 2019. עמיתתו למירוץ הייתה ז'קלין קולמן, אשת חינוך. במאי 2019 זכה בישיר בבחירות המקדימות עם 38% מקולות הבוחרים כשהוא גובר על שני מועמדים אחרים.
בליל הבחירות ב-5 בנובמבר 2019, רשת הטלוויזיה "NBC News" קבעה כי בישיר גבר על המושל המכהן מאט בווין, אף על פי שסוכנות הידיעות "AP" קבעה כי המירוץ "צמוד מדי בשביל הכרעה" עם פחות מחצי אחוז המפריד ביניהם. ג'ון היקס, מועמד המפלגה הליברטריאנית קיבל כמעט פי 5.5 יותר קולות מאשר פער הניצחון של בישיר. ימים לאחר מכן, בווין לא הודה בהפסדו לבישיר וטען לאי סדרים בבחירות חרף העובדה שלא הציג ראיות לכך. עם זאת, משרד מזכירת המדינה של קנטקי, אליסון לונדרגן גרימס, הכריז על בישיר כמנצח הבחירות. בישיר גבר על בווין בקושי, בפער בן 0.4%. הוא הושבע לתפקיד ב-10 בדצמבר 2019.
בבחירות נובמבר 2023, נבחר שוב לקדנציה שנייה אחרי שניצח את המועמד הרפובליקני עם 52.5% מהקולות.
הערות שוליים

↑  לורנס סמית', Democratic Attorney General-elect Andy Beshear pledges cooperation with Republican Governor, באתר WDRB‏, 10 בנובמבר 2015 (באנגלית)
↑  Ky. Supreme Court rules Bevin can't cut budgets of public colleges, universities, באתר WKYT‏, 22 בספטמבר 2016 (באנגלית)
↑  Kentucky Attorney General Andy Beshear files suit against governor, lawmakers on pension reform, באתר WKYT‏, 11 באפריל 2018 (באנגלית)
↑   הניו יורק טיימס, שופט בטקסס קבע: רפורמת הבריאות של אובמה אינה חוקתית, באתר TheMarker‏, 15 בדצמבר 2018
↑  תומאס נובלי, 'It is a matter of life and death': Andy Beshear to fight ACA ruling, באתר Courier Journal.com‏, 25 בדצמבר 2018 (באנגלית)
↑  ברוס שריינר, Dem leads Kentucky governor’s race that is too close to call, באתר AP‏, 6 בנובמבר 2019 (באנגלית)
↑  ג'יין קוסטון, Matt Bevin’s Libertarian opponent says the Kentucky election just proved his point, באתר Vox‏, 8 בנובמבר 2019 (באנגלית)
↑  סוכנויות הידיעות‏, שנה לבחירות הכלליות: הישגים לדמוקרטים בבחירות בוירג'יניה ובקנטאקי, באתר וואלה, 6 בנובמבר 2019
↑   הישגים לדמוקרטים בארה"ב ומתקפה של דאעש בסוריה: מה קורה בעולם, באתר הארץ, 8 בנובמבר 2023
הבריגדה הממונעת (בלגיה)

| --- | --- |
סמל הבריגדה
סמל הבריגדה
 פרטים
 מדינה:  בלגיה בלגיה
 שיוך:   צבא בלגיה
 בסיס האם:  לאופולדסבורג
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1945–הווה (כ־79 שנים)
 נתוני היחידה
 כוח אדם:  2,500
 ציוד עיקרי:  חיל רגלים ממוכן
 פיקוד
 דרגת המפקד:   קולונל
 מפקד נוכחי:  ז'אן-לואי קרוסיס
הבריגדה הממונעת (בצרפתית: Brigade Motorisée) היא בריגדת חיל רגלים ממוכן של צבא בלגיה.
היסטוריה

הבריגדה הוקמה ב-1945 על בסיס בריגדת פירון שהייתה חלק מצבא בלגיה החופשית. שמה הראשוני של הבריגדה היה "בריגדת השחרור" (Brigade Bevrijding), ולאחר מכן שונה שמה ל"קבוצת הרגלים ה-1" (1 Groupement d'Infanterie) ואז ל"בריגדת הרגלים ה-1" (1 Brigade d'Infanterie). היא הייתה חלק מהכוחות הבלגיים בגרמניה. ב-1969 היא הוחזרה לבלגיה והוצבה בלאופולדסבורג. אז שונה שמה ל"בריגדת חיל הרגלים הממוכן ה-1" (1 Brigade d'Infanterie Blindée).
ביוני 1992 פורקה הבריגדה ושולבה עם בריגדת חיל הרגלים הממוכן ה-4, אולם בסוף 1993 היא הוקמה מחדש. ביולי 2004 שונה שמה ל"הבריגדה ה-1" (1( Brigade). בינואר 2011 אורגנה הבריגדה מחדש והוגדרה כיחידה משולבת הכוללת פלמים דוברי הולנדית עם ולונים דוברי צרפתית. בהתאם לכך שונה שמה ל"הבריגדה המשולבת" (Brigade Médiane). ב-2018 הפכה הבריגדה ליחידת חיל רגלים ממוכן ושמה שונה לבריגדה הממונעת.
גדוד היגרים הרכוב הוא חלק של הבריגדה.
הבריגדה הימית סן מרקו

| --- | --- |
סמל הבריגדה
סמל הבריגדה
 דרך הים, ביבשה
 פרטים
 מדינה:  איטליה איטליה
 שיוך:   הצי האיטלקי
 סוג:  נחתים
 בסיס האם:  ברינדיזי
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1 במרץ 2013 – הווה (11 שנים)
 נתוני היחידה
 כוח אדם:  כ-3,800
 פיקוד
 דרגת המפקד:   קונטראמירליו
 מפקד נוכחי:  לוקה אנקונילי
הבריגדה הימית סן מרקו (באיטלקית: Brigata Marina "San Marco") הוא בריגדה מיוחדת בצי האיטלקי, המשמשת כיחידת הנחתים של הצי.
היסטוריה

בשנות מלחמת העולם הראשונה הוקמה לראשונה "הבריגדה הימית" של הצי האיטלקי. לאחר המלחמה צומצמה הבריגדה והפכה לגדוד סן מרקו. ב-1994 הורחב הגדוד והפך לרגימנט סן מרקו. ב-1 במרץ 2013 הוקמה הבריגדה הימית סן מרקו על בסיס רגימנט סן מרקו ורגימנט קרלוטו. רגימנט סן מרקו הפך להיות רגימנט סן מרקו ה-1, ורגימנט קרלוטו הפך לרגימנט סן מרקו ה-2. רגימנט שלישי הוקם עבור הבריגדה וקיבל את השם רגימנט סן מרקו ה-3.
הבריגדה היא חלק מקבוצת הקרב האמפיבית הספרדית-איטלקית.
הבריגדה המוטסת 55 משיראז

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  איראן איראן
 שיוך:  הצבא האיראני
 סוג:  תכאוור (הכוחות המיוחדים של איראן)
 בסיס האם:  שיראז
צנחנים ממתינים בשדה התעופה בשיראז לפני עליה על מטוס לוקהיד C-130 הרקולס למשימת אימון בתרגיל של CENTO ב-1 באוגוסט 1977
הבריגדה המוטסת 55 משיראז (בפרסית: تیپ ۵۵ هوابرد) היא בריגדה מוטסת של כוחות היבשה של צבא הרפובליקה האסלאמית של איראן שבסיסה בשיראז, בפרובינציית פארס. הבריגדה מחזיקה יכולת של תגובה מהירה.
הבריגדה היא ייחודי במזרח התיכון בשל הכשירות היחידתית בצניחה חופשית.
היסטוריה

ב-1942 הובן הצורך ביחידה מוטסת מיוחדת בצבא איראן, בעלת יכולת לביצוע משימות טקטיות ואסטרטגיות ולהקל על הכוחות האחרים. לצורך כך, ב-1942, הוקמו בצבא איראן שני גדודי חי"ר מוטסים, בשם גדוד 01 וגדוד 02, ובתחילה הוצבו שני הגדודים בטהראן. יחידות אלה הצטרפו לגדוד הפרשים ה-19 ב-1944. בסיסן עבר לשיראז, שם הן המשיכו בפעילות תחת השמות גדוד 301 וגדוד 302. שנה לאחר מכן, הוקם גדוד חי"ר לצד שני הגדודים הקודמים, אליהם צורף גדוד תותחנים 105 ממרכז ההכשרה לתותחנים, והוקמה חטיבה, שנקראה בריגדת שאהין 25.
בהמשך נוספו לבריגדה גדוד תמיכה ויחידות עצמאיות. באותה תקופה[דרושה הבהרה] היו לחטיבה שלושה גדודי חי"ר מוטסים, גדוד תותחנים 105, גדוד סיור, גדוד תמיכה, וגדוד שירות. ב-1976, לאחר פירוק הבריגדה המוטסת 65, הועברו שני גדודים בשם 101 ו-146 לחטיבה המוטסת 55. עם תחילת מלחמת איראן-עיראק, נוצרו בחטיבה זו שלושה גדודים: 1912, 192 ו-1924, שהפכו לגדודי הסיירים 753, 754 ו-796. ב-1987 הוקצה לבריגדה גדוד הסיירים 796. ב-1991 גדודי הסיירים 753 ו-754 הופרדו מחטיבה 55 כדי להשלים את ארגון דיוויזיית תכאוור ה-58 משאהרוד.
הערות שוליים

↑  تمامی پرش‌های چتربازان تیپ ۵۵ هوابرد با چترهای بومی انجام می‌شود, خبرگزاری ایلنا (בפרסית)
↑  Iranian Army - 55 Airborne Brigade, www.globalsecurity.org
ערך זה הוא קצרמרבנושא איראן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תושב חוזר

תושב חוזר הוא אזרח ישראל שהתגורר שנים אחדות מחוץ לישראל כתושב זר ושב להתגורר בה. במטרה לעודד אזרחים ישראלים לשוב לישראל, המדינה מעניקה הטבות שונות לתושבים חוזרים, כמו הטבות בביטוח לאומי, הקלות במס הכנסה, ייבוא חפצים אישיים ללא מסים ועוד. מספר שנות השהייה מחוץ לישראל המקנות זכות להקלות משתנה מחוק לחוק.
בפסיקה ובחקיקה נקבע שתושב ישראל הוא אדם שמרכז חייו בישראל. לקביעת מרכז החיים נקבעו מבחנים שונים, כגון מיקום המשפחה והעבודה, בעלות על דירה במדינה וכדומה. במסגרת תהליך ההכרה כתושב חוזר, דורש המוסד לביטוח לאומי להציג מסמכים המעידים על פעולות שננקטו כדי לנתק את מרכז החיים מחו"ל, כגון תיעוד על מכירת נכסים, הפסקת ביטוחים, מסמכי סיום עבודה, ויתור על אזרחות, שכירות דירה וחוזה העסקה בישראל, רישום ילדים לבית הספר ועוד. אדם שמרכז חייו אינו בישראל למשך תקופה של שנתיים ויותר ויבקש לשוב למדינה, יחשב כתושב חוזר.
תושב חוזר בכללי משרד הקליטה

תושב חוזר הוא אזרח ישראל מעל גיל 17 שעבר להתגורר מחוץ לישראל ושב למדינת ישראל לאחר שהות של שנתיים ויותר ולא ביקר בישראל יותר מארבעה חודשים בכל שנה במצטבר.
הקלות במס הכנסה

מי שעזב את ישראל כקטין וחזר אליה כעבור תקופה של חמש שנים לפחות זכאי לנקודות זיכוי כאילו הוא עולה חדש.
ב-2008 אושר תיקון מס' 168 לפקודת מס הכנסה, הפוטר עולים חדשים ותושבים חוזרים ממס הכנסה בישראל על הכנסותיהם בחו"ל במשך 10 שנים מבואם לישראל, ואף פוטר אותם מחובת דיווח על הכנסות אלה. בדו"ח מבקר המדינה מ-2013 נקבע שאמנם החוק מעודד תושבים חוזרים, אך פותח פתח להלבנת הון. למרות רצון של משרד האוצר לשנות פטור זה, החוק לא שונה.
ביטוח בריאות

תושב חוזר נדרש לתקופת המתנה שאורכה הוא עד שישה חודשים ותלוי במשך התקופה שבה לא היה תושב ישראל. בתקופה זו התושב החוזר חייב בתשלום דמי ביטוח בריאות אך אינו זכאי לשירותים שמעניק חוק ביטוח בריאות ממלכתי לתושבי ישראל. ניתן לפדות תקופת המתנה זו בתשלום מיוחד.
ראו גם

תושב קבע
הערות שוליים

↑  עו"ד עמוס א. רוזנצויג, זכויות תושב חוזר ועולה חדש, באתר ברנע ג'פה לנדה, ‏3 בדצמבר, 2023
↑  כללי מס הכנסה (זיכוי לעולים במקרים מיוחדים), התשל"ח-1977, באתר "נבו"
↑  חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 168 והוראת שעה), התשס"ח-2008, באתר הכנסת
↑  מקלט המס של ארנון מילצ'ן, באתר גלובס, 13 באוקטובר 2009;
 איתן אבריאל, היד הנעלמה שדואגת להעניק מדי שנה מתנה גדולה ויקרה לארנון מילצ'ן, באתר TheMarker‏, 25 בפברואר 2017
↑  תושבים חוזרים - קבלת שירותים רפואיים, באתר המוסד לביטוח לאומי
↑  תשלום מיוחד לפדיון תקופת ההמתנה, באתר המוסד לביטוח לאומי
תל סאקי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג הר:  הר געש
 גובה:  490 מטר
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  דרום רמת הגולן בישראל
 רכס הרים:  רמת הגולן 
 מספר הר געש:  -0300-03
 קואורדינטות:  32°51′59″N 35°49′50″E﻿ / ﻿32.8664887°N 35.8305095°E﻿ / 32.8664887; 35.8305095
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) תל סאקי(למפת הגליל העליון רגילה) תל סאקי(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל סאקי(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל סאקי
 
אנדרטת הזיכרון בתל סאקי
תל סאקי (בערבית: تل الساقي, תעתיק: תל אֶ-סַאקי), הוא תל געשי קטן בדרום רמת הגולן. למקור שמו, "התל המושקה", או "תל המשקה", שתי פרשנויות אפשריות. יש הסבורים כי מקור השם במי התהום שבאזור התל, שמותירים את הצמחייה בו ירוקה רוב ימות השנה. אפשרות אחרת היא כי בסביבות התל היו בעבר תעלות מים להשקיה.