stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אסון פסטיבל ערד
השלכות האסון > תביעות נזיקין

בנובמבר 1997 נשיא בית המשפט המחוזי בבאר-שבע השופט אפרים לרון, נתן תוקף של פסק דין להסכם פשרה, במסגרת תובענה ייצוגית שהוגשה נגד עיריית ערד ועמותת פסטיבל ערד, על ידי שניים מבאי הפסטיבל. התובעים הגישו את התביעה וביקשו להכיר בה כתובענה ייצוגית, בטענה, כי הם מייצגים 250 אלף צופים שהגיעו לפסטיבל ערד ב-1995. התובעים טענו, כי עיריית ערד ועמותת הפסטיבל גרמו ברשלנות ובחוסר אחריות למותם של הנערים. התובעים דרשו לפצות את כל באי הפסטיבל על עוגמת הנפש וביטולם של חלק מן המופעים. לאחר שנה וחצי של דיונים הושגה פשרה. על פי ההסכם, כל באי הפסטיבל, וכן כל מי שהיה נוכח בערד בעת הפסטיבל, יהיה זכאי להשתתף בהגרלה, שבמסגרתה יוגרלו 7,500 כרטיסי חינם למופעים בפסטיבל ערד 1998.
ביולי 1997 הוריהן של חן יצחק ונעמה אלקריב, הגישו לבית המשפט המחוזי בתל אביב תביעת נזיקין נגד בצלאל טביב, ראש עיריית ערד, עמותת פסטיבל ערד, יוסף ורועי שוורץ, מפיקי הפסטיבל, יוסי בנדר, הבעלים של משרד הכרטיסים הדרן, ומשטרת ישראל. לטענת התובעים, שתי ועדות חקירה לבדיקת האירוע קבעו ממצאים קשים וחמורים. לאחר דיונים משפטיים ארוכים, בפברואר 2007, נפסקו פיצויים של קרוב לחמישה מיליון שקלים. ההורים של איטן פלד הגיעו מספר שנים קודם לכן להסכם פשרה על פיו הוקמה קרן מלגות לסטודנטים מצטיינים להנצחתו, על ידי הנתבעים.
בספטמבר 2007 הגיעה אל קיצה תביעת נזיקין נוספת בפיצוי בסך כ-250 אלף שקל, במסגרת הסכם פשרה. להסכם הפשרה היה שותף בנק הפועלים, שהיה אחד הנתבעים בתביעתה כנותן חסות לאירוע. בתביעה טענה התובעת לאחריות הבנק מכוח היותו נותן החסות להופעה של משינה, כשחילק כרטיסים לכל מי שפתח "חשבון צעיר" בבנק. "הבנק פיזר והפיץ כרטיסי כניסה למופע ללא בקרה, פיקוח והבחנה וללא הגבלה לכל לקוח שהוא חפץ ביקרו, וזאת ללא בחינת המצב בשטח, ומעבר לכמות הכרטיסים שניתן היה לספק", נטען בתביעה.
בחג סוכות 2009 ניסה הפסטיבל לחזור למתכונת דומה לזו המקורית במסגרת ווליום ערד בחסות סלקום. הפסטיבל כלל אירוע הנצחה לזכרם של השלושה.
על שם איטן פלד נערך מדי שנה סקר שטח במסגרת חוגי הסיירות של קק"ל.
הערות שוליים

↑  שלושה בני נוער נמחצו למוות בכניסה להופעה, באתר הארץ, 21 בספטמבר 2001
↑  רפי רשף, בחזרה לערד, חדשות 13, 25 באוגוסט 2009
↑  כנס הצגת התקן החדש: ת"י 5688 - בטיחות באירועים המוניים, 17 בינואר 2007, אתר המוסד לבטיחות וגיהות
↑  עכבר העיר, פסטיבל ערד חוגג חצי יובל, באתר הארץ, 5 ביולי 2006
רוי רגב, עכבר העיר, ערד: איפה הילדים עם הגיטרות?, באתר הארץ, 6 באוקטובר 2009
↑  בגלל הפסטיבל ההוא, באתר הארץ, 22 בדצמבר 2003
↑  שנת מאסר בפועל על בעלי משרד הכרטיסים "הדרן", יוסי בנדר, בפרשת אסון פסטיבל ערד, באתר גלובס, 25 בדצמבר 2001
↑  עליזה ארבלי, עונשי מאסר למורשעים באסון פסטיבל ערד, באתר הארץ, 24 בדצמבר 2001
↑  יובל אזולאי, נדחה ערעור ארבעת המורשעים באסון פסטיבל ערד, באתר הארץ, 20 ביוני 2005
↑  שמואל דקלו, ‏נדחה ערעורו של מפיק פסטיבל ערד על אחריותו להריגת 3 בני נוער, באתר גלובס, 8 בפברואר 2006
↑  גדי גולן, ‏כרטיסי חינם לפסטיבל ערד יוגרלו בין רוכשי הכרטיסים בשנת 1995, באתר גלובס, 16 בנובמבר 1997
↑  יצחק דנון, ‏הורי הנערות שנהרגו בפסטיבל ערד הגישו תביעת נזיקין נגד מארגני הפסטיבל, באתר גלובס, 22 ביולי 1997
↑  נורית רוט, הוריהן של שתי הצעירות שנמחצו למוות בהופעה של "משינה" בפסטיבל ערד יפוצו בכ-5 מיליון שקל, באתר הארץ, 21 בפברואר 2007
↑  נועם שרביט, ‏פשרה: בנה"פ, שנתן חסות לפסטיבל ערד, ישלם פיצוי לנפגעת באסון, באתר גלובס, 25 בספטמבר 2009
↑  גד פרץ, ‏סלקום משיקה את פסטיבל "ווליום ערד" בסוכות בהשקעה של 14 מיליון שקל, באתר גלובס, 24 באוגוסט 2009
↑  העיר, דנית אמינוף, עכבר אונליין, 14 שנים אחרי האסון - פסטיבל ערד חוזר, באתר הארץ, 24 באוגוסט 2009
↑  טל פרי, ‏אחרי 14 שנה: סלקום מחזירה את פסטיבל ערד המיתולוגי, באתר גלובס, 24 באוגוסט 2009
רעידת האדמה בכרמאנשאה (2017)

| --- | --- |

 תאריך התרחשות:  12 בנובמבר 2017 
 שעה:  18:18 UTC
 מגניטודה:  7.3
 מוקד:  כרמאנשאה, כורדיסטן האיראנית
 הרוגים:  מעל 530
 פצועים:  מעל 8,000
 קואורדינטות:  34°54′40″N 45°57′32″E﻿ / ﻿34.911°N 45.959°E﻿ / 34.911; 45.959
  (למפת איראן מוגדלת) טהראן משהד כרג' אספהאן תבריז שיראז קום אהוואז רשת כרמאנשאה בנדר עבאס אפגניסטן פקיסטן טורקמניסטן אוזבקיסטן אזרבייג'ן ארמניה טורקיה עיראק כווית ערב הסעודית  קטר איחוד האמירויות הערביות ע. הים הכספי  המפרץ הפרסי  מפרץ עומאןרעידת האדמה בכרמאנשאה(למפת איראן רגילה) טהראן משהד כרג' אספהאן תבריז שיראז קום אהוואז רשת כרמאנשאה בנדר עבאס אפגניסטן פק. טורקמניסטן או. אזר. א. ט. עיראק כ. ערב הסעודית  ק. אי. ע. הים הכספי  המפרץ הפרסי  מפרץ עומאןרעידת האדמה בכרמאנשאה
 
רעידת האדמה בכרמאנשאה אירעה ב-12 בנובמבר 2017, בשעה 21:48 לפי שעון איראן (שעה 18:18 UTC) בגבול איראן–עיראק במחוז כרמאנשאה האיראני. עוצמת הרעש הייתה 7.3 לפי סולם מגניטודה. מוקד הרעש היה כ-32 קילומטרים דרום-מערבית לעיר חלאבג'ה בכורדיסטן העיראקית. רעידת האדמה הורגשה ברחבי עיראק, איראן, כמו גם איחוד האמירויות, טורקיה, וישראל. לפחות 530 בני אדם נהרגו, יותר מ-8,000 נפצעו, ויותר מ-70,000 נותרו ללא קורת גג.
הערות שוליים

↑  "M 7.3 - 32km S of Halabjah, Iraq". earthquake.usgs.gov. נבדק ב-12 בנובמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Northern Iraq rocked by 7.2 magnitude earthquake". Al Jazeera English. נבדק ב-12 בנובמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Iraq-Iran earthquake: Deadly tremor hits border region". BBC News (באנגלית בריטית). 12 בנובמבר 2017. נבדק ב-12 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "At least sixty dead and 300 injured as 7.3 magnitude earthquake hits Iraq border". The National (באנגלית). נבדק ב-12 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  יותר מ-500 הרוגים ברעידת האדמה באיראן, באתר ישראל היום, 12 בנובמבר 2017
↑  A 7.3-magnitude earthquake on the Iran-Iraq border leaves hundreds dead, The Economist, Nov 13th 2017
טיסה 630 של רויאל אייר מרוק

| --- | --- |

 תאריך:  21 באוגוסט 1994
 מיקום:  32 קילומטרים צפונית לאגאדיר, מרוקו
 גורם:  התאבדות של טייס
 קואורדינטות:  30°26′00″N 9°36′00″W﻿ / ﻿30.4333°N 9.6°W﻿ / 30.4333; -9.6
 הרוגים:  44
 פצועים:  0
 ניצולים:  0
 המעורבים באסון

כלי טיס
 כלי טיס:  ATR 42
 מספר זנב:  CN-CDT
 מוצא:  נמל התעופה אגאדיר-אל משרייה
 מפעיל:  רויאל אייר מרוק
 נוסעים:  40
 אנשי צוות:  4
  (למפת מרוקו מוגדלת) רבאט קזבלנקה אגאדיר טנג'יר מקנס מרקש פאס אוג'דה סלא האוקיינוס האטלנטי הים התיכון אלג'יריה סהרה המערביתמיקום ההתרסקות(למפת מרוקו רגילה) רבאט קזבלנקה אגאדיר טנג'יר מקנס מרקש פאס אוג'דה סלא האוקיינוס האטלנטי הים התיכון אלג'יריה סהרה המערביתמיקום ההתרסקות
 
טיסה 630 של רויאל אייר מרוק הייתה טיסה פנימית במרוקו, שהתרסקה כ-10 דקות לאחר ההמראה. הטיסה, שיצאה מנמל התעופה אגאדיר-אל-מסירה, התרסקה ב-21 באוגוסט 1994. כל 44 הנוסעים ואנשי הצוות נהרגו. זו הייתה ההתרסקות הקטלנית ביותר של מטוס ATR 42, נכון לאותה נקודת זמן. החקירה העלתה כי הרוסק בכוונה על ידי הקברניט.
הטיסה

טיסה 630 הייתה טיסה סדירה של חברת רויאל אייר מרוק מאגאדיר שבמרוקו לקזבלנקה באמצעות מטוס מדגם ATR 42. כ-10 דקות לאחר ההמראה, בעוד המטוס מטפס לגובה 16,000 רגל, המטוס נכנס לצלילה חדה, והתרסק באזור הרי האטלס כ-32 קילומטרים צפונית לאגאדיר.
בין 40 הנוסעים על המטוס היה נסיך כוויתי ואשתו. הנסיך היה אחיו של שר ההגנה של כווית. לפחות 20 מההרוגים לא היו מרוקאים, ובהם 8 איטלקים, 5 צרפתים, 4 הולנדים, 2 כוויתים ואמריקאי אחד.
החקירה

הוועדה שחקרה את ההתרסקות קבעה כי הטייס האוטומטי של המטוס נותק בכוונה על ידי הקברניט יונס קייטי בן ה-32, אשר ריסק במכוון את המטוס. כמו כן, החקירה העלתה כי טייס המשנה ידע על כוונותיו של הקברניט בעת הצלילה ושידר אות מצוקה.
הערות שוליים

↑  "Kuwaiti Prince dies in crash."
↑  "Crash that killed 44 was pilot suicide."
↑  Shreeya Sinha (26 במרץ 2015). "A History of Crashes Caused by Pilots' Intentional Acts". The New York Times. נבדק ב-2015-04-18. Moroccan authorities said that Younes Khayati, 32, the pilot of a Royal Air Maroc ATR-42 aircraft, intentionally disconnected the plane's automatic navigation systems on Aug. 21, 1994, and crashed the plane into the Atlas Mountains shortly after takeoff, killing all 44 people aboard. ... {{cite news}}:  (עזרה)
שמורת דלבים

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך הקמה:  18 בנובמבר 1992 
 כניסה בתשלום:  חינם, לא נגיש לנכים
 נתונים ומידות
 שטח:  3.209 קמ"ר
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  מערב הרי בנימין
 קואורדינטות:  31°55′42″N 35°08′40″E﻿ / ﻿31.92832°N 35.14457°E﻿ / 31.92832; 35.14457
  (למפת גוש דן מוגדלת) שמורת דלבים(למפת גוש דן רגילה) שמורת דלבים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמורת דלבים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמורת דלבים
 
שמורת דלבים היא שמורת טבע במערב בנימין, בין היישובים טלמון ודולב, בה עובר נחל דולב (או בשמו הערבי ואדי דילב) הנגזר משמם של עצי הדולב המזרחי שגדלים בו, ועל שמם נקרא גם היישוב הסמוך דולב. הנחל הוא אחד מיובליו של נחל מודיעים. אורכו כ-20 ק"מ, ובחלקו העליון הוא שופע מעיינות, 6 מהם נכללים בתחומי השמורה.
תיאור

השמורה נמצאת בצד המזרחי של נחל דלב, באזור היישוב דולב שבמערב בנימין.
קיים שביל שמתחיל בכרמים של היישוב דולב, בעליות ליישוב, וחוצה את כל השמורה עד לצד המזרחי שלה, ממנו עולים שבילים לכיון טלמון ודולב.
דרך לרכב שטח מסומנת כחול יוצאת מהישוב חרשה, מתפתלת לאורך הגדה הצפונית של ואדי דילב דרך טלמון עד לאפיק הנחל באזור הדלבים, וממשיכה במעלה הגדה הדרומית עד לכביש דולב - עין קיניא. הדרך סומנה בשנת 2009.
לאורך הנחל יש שטחי חקלאות שלחין ומטעי זיתים, וכן טחנת קמח הנמצאת בין דולב וטלמון.
בתחום השמורה נמצא ריכוז דלבים, אוכלוסיית הבר היחידה ביהודה ושומרון, והדרומית ביותר בעולם, שככל הנראה נתנה לנחל את שמה. באוקטובר 2005 נכרתו עצים אלו להסקה בידי פלסטינים, והעצים נמצאים כיום בתהליך התחדשות.
במדרונות מדרום לנחל נמצא יער אורנים נטוע ושרידי חורש טבעי אשר משתקם מאוד והיום מהווה חורש ים תיכוני מרשים, עם אלון מצוי, אלות, חרובים ושיחי לוטם. מצפון לנחל גדלה בעיקר בתה של קידה שעירה וסירה קוצנית, ומתפתח גם חורש טבעי.
בשנת 2018 חוותה השמורה רצף הצתות מצד תושבי הכפרים הסמוכים במטרה לשרוף את היישוב דלב. {{https://www.jdn.co.il/video/2042398/}}
ראו גם{{https://www.bhol.co.il/news/773669}}
במדרונות הנחל נמצאים מצוקים שגובהם מגיע ל-20 מ', ובהם מספר מערות.
ניתן לגלוש בסנפלינג מהמצוק.
בין בעלי החיים באזור השמורה ניתן לראות צבאים וחזירי בר, תנים ושועלים ואף צבועים לעיתים נדירות.
בנוסף דורסים רבים מוצאים את מקומן בשמורה, הודות לצמחייה הרבה ואזורי כינון במצוקים.
עצי הדולב גדלים בדרך כלל בקווי רוחב צפוניים, ושמורת הדלבים משמרת את תפוצתם הדרומית ביותר בכדור הארץ.
בשנים האחרונות נשפך ביוב רב מהעיר רמאללה ומכפרי הסביבה לנחל, בנוסף לפסולת בניין רבה,
דבר אשר פוגע פגיעה בלתי הפיכה בשמורה, מזהם את מי התהום והמעיינות, מחריב את הצמחייה הטבעית ומברח את בעלי החיים.
גאוגרפיה

במהלך השנה מצויות בנחל נביעות מים קבועות, ומימי הנחל זורמים עד לטחנת הקמח. בסוף החורף, ולעיתים גם באביב, זורמים בנחל מים לכל אורכו, עד המיזוג עם נחל מודיעים.
השמורה נמצאת מספר ק"מ מערבית לעיר רמאללה, ומשתרעת בין דולב ועין קיניא בדרום לטלמון ואל-מזרעה אל-קיבליה בצפון, ובין ח'רבת כפריה במזרח לכפר אל-ג'ניה במערב.
גאולוגיה והיסטוריה

לנחל דלבים ישנן תצורות קרקע ייחודיות, כמו תצורת ה'טמון'.
בין היישוב דלב לכפר עין קניא קיים מחשוף סלע עתיק, המכונה תצורת עין קניא.
התחתרות עמוקה של הנחל, יחד עם ההבדל בין השיא הטופוגרפי לשיא הגאולוגי בהרי בית אל יצר את החשיפה של הסלעים.
במורדות היישוב דלב קיים צניר יפיפה באורך של כ-20 מ'.
על גדת הנחל, בין היישובים טלמון ודולב, עוברת דרך רומית עתיקה שהשתמרה היטב. מעל הדרך ישנו מצוק ובו מספר מערות מפלט, שמשוערות כשרידים מהמרד הגדול של היהודים ברומאים.
בשמורה מספר מבנים עתיקים, טחנת קמח ובורות מים.
עץ הדולב

מאפיינים: עץ נשיר, גבוה ורחב, הגדל בארץ ליד נחלי איתן כמו נחל דולב כזיב, בצת, נחל עמוד ומקורות הירדן, במקומות בעלי מי תהום גבוהים ובגנים ציבוריים. הדולב מאריך ימים ויש עצים שגילם נאמד במאות שנים. העלים גדולים ושסועים ככף היד. הפריחה באביב. הפרחים ירקרקים, קטנטנים וחד מיניים. הם נישאים בתפרחות דמויות עגילים. מכל פרח נוצר פרי זעיר הנקרא אגוזית. האגוזיות מאוגדות בכדורים המשתלשלים כלפי מטה. הדולב הוא צמח מוגן.
תיירות

בשמורה שבילים מסומנים למטיילים והולכי רגל, דרכים ייעודיות לרכבי שטח ומצוק שחביב על גולשי ספורט ה"סנפלינג".
בצד הדרומי, על כיפה קטנה ליד צוק הנשרים נמצה מצפה רנה, בו אפשר לעצור לנוח. במקום ספסלים, פרגולה, עצים, בוסתן, מגדל תצפית ומבנה אבן.
ניתן לשכשך ולשחות בבורות המים ברחבי השמורה ובנביעות הפזורות בה.
בצד הדרומי במורדות של דולב נמצא מצפה אלישיב, שנבנה בתוך צניר מוארך ויפה הצופה על השמורה.
המקום נבנה לזכר אלישיב טיימנס, בן היישוב דולב, שנהרג בתאונת טרקטורון כאשר טייל בנחל.
{{ מצפה אלישיב https://g.co/kgs/tKAcaeN }}
בקצה המזרחי של השמורה, קיים קטע ארוך מאוד סלעי שיוצר מעוק יפיפה בנחל, ובחלקו מפל של כמעט 10 מטרים.
כיום מלא בביוב מרמאללה.
בנוסף בקצה המזרחי מצפון לנחל נמצא האתר הארכאולוגי חורבת כפריה, אתר יפה שהיה חווה צלבנית גדולה מאוד.
המבנה מגיע לאורך של 20 מ'
כמו כן, נשתמר מבנה תת-קרקעי גדול.
הערות שוליים

↑  עמנואל הראובני, קום התהלך בארץ
↑  מנחם מרקוס, סקר נוף ומסלולי טיול -ואדי דילב העילי, הרי בית אל
↑  ואדי דלב, באתר עמוד ענן
↑  הקוביא - בור מים, באתר עמוד ענן
פרי עץ הדולב
ט"ז בכסלו

ט"ז בכסלו הוא היום השישה עשר בחודש השלישי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השישה עשר בחודש התשיעי 
למניין החודשים מניסן.
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט"ז כסלו היא פרשת וישב, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת וישלח אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שלישי, שני או שבת.
חגים ומועדים

יום שמחה בתנועה השבתאית
אירועים היסטוריים

ה'ת"י – שבתי צבי ניצל מטביעה וקבע יום טוב לתלמידיו.
ה'תרפ"ה – ייסוד המושבה הרצליה
ה'תש"ך – דוד בן-גוריון מציג את ממשלת ישראל התשיעית בפני הכנסת
ה'תשס"ג – הפיגוע בקו 20 בירושלים: בפיגוע התאבדות של ארגון החמאס באוטובוס בקו 20 בירושלים נרצחו 12 איש
ה'תשס"ה – בקריסת מנהרה בציר פילדלפי נהרג סרן משה טרנטו, מפקד צוות המנהרות באוגדת עזה
ה'תשס"ח – בכנסת עובר חוק ההופך את "בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי" לספרייה לאומית
נולדו

ה'תר"ד – דויד פופר, צ'לן יהודי-בוהמי (נפטר בה'תרע"ג)
ה'תרנ"ו – אנה פרויד, פסיכואנליטיקאית, בתו הצעירה של זיגמונד פרויד (נפטרה בה'תשמ"ג)
ה'תשי"א – יעקב אדרי, פוליטיקאי ישראלי
ה'תשל"ד – טל ברמן, שדרן רדיו וטלוויזיה ישראלי
נפטרו

ה'תרע"ח – רבי מנחם קאליש, האדמו"ר מאמשינוב.
ה'תש"ח – רבי שאול ידידיה אלעזר טאוב, האדמו"ר ממודז'יץ, היה האחרון שנקבר בהר הזיתים טרם פרוץ מלחמת העצמאות
ט"ו בכסלו – י"ז בכסלו
כסלו
הערות שוליים

↑  כ-31.9% מכלל השנים.
↑  כ-68.1% מכלל השנים.
שבתי צבי
סטיבן מנושין

סטיבן טרנר "סטיב" מנושין (ניתן לאיית גם באיות העברי: סטיב מנוחין; באנגלית: Steven Terner "Steve" Mnuchin; נולד ב-21 בדצמבר 1962) הוא פוליטיקאי אמריקאי-יהודי שכיהן כמזכיר האוצר של ארצות הברית. קודם לכן היה איש עסקים אשר היה מייסדה של חברת ההפקות ומימון הסרטים "RatPac-Dune Entertainment" בה כיהן כמנכ"ל, וכן עבד כ-17 שנים בגולדמן זקס, בה כיהן כמנהל המידע הראשי.
ביוגרפיה

מנושין נולד לאיליין טרנר ורוברט מנושין (אנ') ב-21 בדצמבר 1962. אביו הוא בנקאי השקעות, שותף לשעבר בחברת גולדמן זקס ואספן אומנות שהקים את גלריית מנושין באפר איסט סייד שבמנהטן. אמו כיהנה כסגנית נשיא בהנהלת מוזיאון סולומון ר. גוגנהיים, כיושבת ראש ועדת הרכישות של מוזיאון ויטני לאמנות אמריקאית ובדירקטוריונים של מוסדות תרבות נוספים.
ב-1985 סיים מנושין תואר ראשון באוניברסיטת ייל, בה היה חבר באחוות הגולגולת והעצמות. בתקופת הלימודים שימש מתמחה בבנק ההשקעות סולומון ברדרס.
בשנים 1985 עד 2002 עבד בחברת גולדמן זקס בה שימש שותף מ-1994. עמד בראש מחלקת ניירות הערך מגובות המשכנתה בחברה, בראש מחלקת מסחר אלקטרוני בינלאומי ושימש מנהל מערכות מידע ראשי בשנים 2001–2002. לאחר שעזב את גולדמן זקס חבר לקרן הגידור ESL של אדוארד למפרט וכיהן כסגן היושב ראש, לאחר מספר חודשים עזב לקרן ההשקעות SFM של ג'ורג' סורוס.
ב-2004 ייסד את חברת ההשקעות וקרן הגידור Dune Capital Management LP בגיבוי סורוס. בשנת 2009 הוביל קבוצת משקיעים שכללה את סורוס וג'ון פולסון לרכישת בנק המשכנתאות "IndyMac" שנקלע לקשיים בעקבות משבר הסאבפריים תמורת כ-1.5 מיליארד דולר. שם הבנק שונה ל-OneWest Bank ומנושין מונה ליו"ר ומנכ"ל החברה. הבנק זכה לתמיכה ממשלתית נרחבת במהלך המשבר. ב-2014 נמכר הבנק תמורת 3.4 מיליארד דולר ל-CIT Bank, National Association. לאחר הרכישה היה סגן יו"ר בחברת CIT Group ויו"ר CIT Bank National Association עד מרץ 2016.
ב-2006 ייסד את חברת ההפקות ומימון הסרטים "Dune Entertainment, LLC", החברה מימנה הפקות סרטים של אולפני פוקס המאה ה-20. ב-2013 התמזגה עם חברת RatPac שבבעלות ברט ראטנר וג'יימס פאקר, שינתה את שמה ל-"RatPac-Dune Entertainment" ומימנה את סרטי אולפני האחים וורנר וכן סרטו של וורן בייטי "Rules Don't Apply" בו מופיע מנושין בהופעת קמע.
מנושין כיהן כחבר בחבר הנאמנים של המוזיאון לאמנות עכשווית בלוס אנג'לס, כחבר הוועד המנהל במוזיאון ויטני לאמנות אמריקאית, מוזיאון הירשהורן וגן הפסלים של הגלריה הלאומית לאמנות.
קריירה פוליטית

באפריל 2016 מונה על ידי דונלד טראמפ למנהל הכספים בקמפיין הבחירות לנשיאות. לאחר הבחירות החליט טראמפ למנותו למזכיר מחלקת האוצר. המינוי אושר על ידי הסנאט ב-13 בפברואר 2017 ברוב של 53 מול 47.
במאי 2018 ביקר בישראל לרגל העברת שגרירות ארצות הברית בישראל לירושלים, שנה לאחר מכן לקח חלק בפסגה האמריקאית-קוריאנית באזור המפורז הקוריאני.
חיים אישיים

מנושין היה נשוי להת'ר דה-פורסט קרוסבי מ-1999 ועד 2014, ולהם שלוש בנות משותפות.
מנושין נישא בשנית ב-24 ביוני 2017 לשחקנית לואיז לינטון (אנ').
הערות שוליים

↑  Steve Mnuchin: Everything You Need to Know, אתר abcnews, ‏30 בנובמבר 2016
1 2  Trump Names Hedge Fund Manager as National Finance Chairman, בלומברג, 5 במאי 2016
↑  Deal Maker Profile: New IndyMac CEO Steve Mnuchin, וול סטריט ג'ורנל, 2 בינואר 2009
↑  Mnuchin to Get $4.5 Million Pay as Vice Chairman of CIT, בלומברג, 26 ביולי 2014
↑  OneWest's Steven Mnuchin Makes A Big Bet On Content, פורבס, 2 באוקטובר 2013
↑  Steven Mnuchin Expected to Be Named Trump’s Treasury Secretary (Report), וראייטי, 29 בנובמבר 2016
↑  Trumps attend Steve Mnuchin's wedding, officiated by Mike Pence, ‏Yahoo!, ‏, 25 ביוני 2017
↑  Meet Steven Mnuchin's Actress-Author Fiancee, הוליווד ריפורטר, 29 בנובמבר 2016
| הקבינט של ארצות הברית בממשל הראשון של דונלד טראמפ ארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| בעלי תפקידים על פי חוק | בעלי תפקידים על פי חוק |  |
| סגן הנשיא | מייק פנס (2017–2021) |  |
| מזכיר המדינה | רקס טילרסון (2017–2018) • מייק פומפאו (2018–2021) |  |
| מזכיר האוצר | סטיבן מנושין (2017–2021) |  |
| מזכיר ההגנה | ג'יימס מאטיס (2017–2019) • מארק אספר (2019–2020) |  |
| התובע הכללי | ג'ף סשנס (2017–2018) • ויליאם בר (2019–2020) |  |
| מזכיר הפנים | ראיין זינקי (2017–2019) • דייוויד ברנהרדט (2019–2021) |  |
| מזכיר החקאות | סאני פרדו (2017–2021) |  |
| מזכיר המסחר | וילבור רוס (2017–2021) |  |
| מזכיר העבודה | אלכסנדר אקוסטה (2017–2019) • יוג'ין סקאליה (2019–2021) |  |
| מזכיר הבריאות ושירותי האנוש | טום פרייס (2017) • אלכס אזר (2018–2021) |  |
| מזכיר השיכון והפיתוח העירוני | בן קרסון (2017–2021) |  |
| מזכירת התחבורה | איליין צ'או (2017–2021) |  |
| מזכיר האנרגיה | ריק פרי (2017–2019) • דן ברוייט (2019–2021) |  |
| מזכירת החינוך | בטסי דבוס (2017–2021) |  |
| המזכיר לענייני חיילים משוחררים | דייוויד שולקין (2017–2018) • רוברט וילקי (2018–2021) |  |
| מזכיר ביטחון המולדת | ג'ון קלי (2017) • קירסטן נילסן (2017–2019) |  |
| הערה |  ↑  רשימה זו אינה כוללת מזכירים שכיהנו בפועל  |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1121632319  ISNI: 0000 0004 9893 6711  LCCN: no2018013729  VIAF: 5822148209313000460005   WorldCat (עם VIAF): 5822148209313000460005
רעידות האדמה בגליל (363)

| --- | --- |
 סוג:  רעידת אדמה
 תאריך התחלה:  18 במאי 363
 תאריך סיום:  19 במאי 363
 משך האסון:  18 במאי 363 – 19 במאי 363
 במדינות או באזורים:  הפרובינקיה סוריה פלשתינה של האימפריה הרומית (האזורים בהם נמצאים בעידן המודרני: סוריה, ירדן, לבנון וישראל)
 קואורדינטות:  32°59′56″N 35°21′58″E﻿ / ﻿32.999°N 35.366°E﻿ / 32.999; 35.366
 he
 
רעידות האדמה בגליל בשנת 363 היו שתי רעידות אדמה אשר התרחשו באזור הגליל, ארץ ישראל ובאזורים סמוכים ב-18 במאי וב-19 במאי 363. רעידת האדמה הייתה לכל הפחות 7 בסולם המומנט לאור התפרושת המרחבית הגדולה מאד של ההרס: מפטרה שבדרום ועד ליישובים רבים בגליל, לרבות בהר הבית שבירושלים. העוצמה הסייסמית המקסימלית הייתה X (הרסנית ביותר) בסולם EMS (אנ').
נזקים מרעידת האדמה

רעידת האדמה של 363 החריבה את היישובים בית שאן סוסיתא, וגרמה לנזקים מהותיים ליישוב ציפורי, אשר נמצאת צפונית-מערבית לנצרת. היישוב נבוריה ובית הכנסת שבה (שנמצאים צפונית-מזרחית לצפת) נחרבו ברעידת האדמה.
גם לפטרה נגרמו נזקים רבים מרעידת אדמה זו, וכן ולישובים רבים מצפון לה: בית ג'וברין, לוד, ירושלים, קיסריה ועוד.
באיגרת של הבישוף קירילוס מירושלים מופיעה רשימת מספרי הנספים בכל עיר בארץ ישראל ברעידת האדמה.
יש השערה לפיה רעידת אדמה זו הפסיקה את עבודות בניין בית המקדש השלישי, שהיו בהוראת קיסר רומא יוליאנוס הכופר.
הערות שוליים

↑  Ferry, Matthieu; Meghraoui, Mustapha; Abou Karaki, Najib; Al-Taj, Masdouq; Khalil, Lutfi (2011). "Episodic behavior of the Jordan Valley section of the Dead Sea fault inferred from a 14-ka-long integrated catalog of large earthquakes". Bulletin of the Seismological Society of America. Seismological Society of America. 101 (1): 48. doi:10.1785/0120100097. אורכב מ-המקור ב-2012-11-30. נבדק ב-2019-01-21.
↑  Ferry, Matthieu; Meghraoui, Mustapha; Abou Karaki, Najib; Al-Taj, Masdouq; Khalil, Lutfi (2011). "Episodic behavior of the Jordan Valley section of the Dead Sea fault inferred from a 14-ka-long integrated catalog of large earthquakes". Bulletin of the Seismological Society of America. Seismological Society of America. 101 (1): 48. doi:10.1785/0120100097. אורכב מ-המקור ב-2012-11-30. נבדק ב-2019-01-21.
↑  Safrai, Zeev (1998). Missing Century: Palestine in the Fifth Century: Growth and Decline. Peeters Publishers. pp. 86–7. ISBN 978-9068319859.
↑  Sbeinati, Mohamed Reda; Darawcheh, Ryad; Mouty, Mikhail (ביוני 2005), "The historical earthquakes of Syria – an analysis of large and moderate earthquakes from 1365 B.C. to 1900 A.D." (PDF), Annals of Geophysics, Istituto Nazionale di Geofisica e Vulcanologia, 48 (3): 407 {{citation}}:  (עזרה)
1 2  Sbeinati, Mohamed Reda; Darawcheh, Ryad; Mouty, Mikhail "The historical earthquakes of Syria – an analysis of large and moderate earthquakes from 1365 B.C. to 1900 A.D." (PDF), Annals of Geophysics, Istituto Nazionale di Geofisica e Vulcanologia, 48 (3): 386
↑  Meyers, Eric M.; Strange, James F.; Meyers, Carol L. (Spring 1982). "Second Preliminary Report on the 1981 Excavations at en-Nabratein, Israel". Bulletin of the American Schools of Oriental Research. American Schools of Oriental Research (246): 35–54.
↑  Kenneth W. Russell. 1980, The Earthquake of May 19, A. D. 363, Bulletin of the American Schools of Oriental Research
No. 238, p. 47, by JStor
↑  Jewish History Sourcebook: Julian and the Jews 361-363 CE, Fordham University
| רעידות אדמה באזור הלבנט |
| --- | --- | --- |
| העידן הקלאסי | רעידת האדמה באנטיוכיה ב-115 • רעידת האדמה ביהודה ב-130 • רעידות האדמה בגליל ב-363 • רעידת האדמה באנטיוכיה ב-526 • רעידת האדמה בביירות ב-551 |  |
| ימי הביניים | רעידת האדמה בגליל ב-749 • רעידת האדמה בדמשק ב-847 • רעידת האדמה בעכו ב-881 • רעידת האדמה בבקעת הירדן ב-1033 • רעידת האדמה במזרח הקרוב ב-1068 • רעידת האדמה בעמק הירדן ב-1138 • רעידת האדמה בחלב ב-1138 • רעידת האדמה בחמה ב-1157 • רעידת האדמה בסוריה ב-1170 • רעידת האדמה בסוריה ב-1202 |  |
| התקופה העות'מאנית | רעידות האדמה במזרח הקרוב ב-1759 • רעידת האדמה בירושלים ב-1834 • רעידת האדמה בגליל ב-1837 |  |
| העת המודרנית | רעידת האדמה ביריחו ב-1927 • רעידות האדמה בנפת שוף בלבנון ב-1956 • רעידת האדמה בשארם א-שייח' ב-1969 • רעידת האדמה במפרץ אילת ב-1995 • רעידת האדמה בטורקיה ב-2023 |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא רעידות אדמה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שרידי בית הכנסת נבטין, 2005
פירה קנטר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1951 (בת 74 בערך) מוסקבה, ברה"מ 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים  סטודיו למשחק ניסן נתיב 
 פרופיל ב-IMDb
 
פירה קנטר (נולדה ב-1951) היא שחקנית ישראלית.
ביוגרפיה

נולדה במוסקבה. בין השנים 1967–1971 למדה משפטים באוניברסיטת מוסקבה.
ב-1971 עלתה לישראל. בשנים 1972–1976 למדה תואר ראשון בהיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים. בין השנים 1976–1980 למדה לימודי משחק בסטודיו למשחק ניסן נתיב. בין השנים 1984–1987 למדה סנדאות משחק בישראל ובאיטליה אצל רנה מירבסקה בשיטת יז'י גרוטובסקי.