stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מורדי גרשון
תפקידים בתיאטרון > התיאטרון הקאמרי

| הצגת בכורה | הצגה | תפקיד | מחזאי | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 ביוני 2003 | עד ראייה | כומר בית הכלא | יהושע סובול | פאולוס מנקר |
| 6 במרץ 2003 | כובע הקש האיטלקי | אמיל טאברנייה | אז'ן לביש | מיטקו בוזקוב |
| 5 בדצמבר 2002 | אמא קוראז' | רב-הסמל | ברטולט ברכט | עמרי ניצן |
| 22 בנובמבר 2001 | אטום | חוקר שב"כ ועוזר ראש הממשלה | מתי גולן | עודד קוטלר |
| 11 באוגוסט 2001 | דוניה רוסיטה הרווקה | האחיין | פדריקו גארסיה לורקה | דוד מוכתר-סמוראי |
| 6 בינואר 2001 | לכל השדים והרוחות | הסופר, חייקין, מרק והשד | יצחק בשביס-זינגר בעיבודו של מייקל אלפרדס | מייקל אלפרדס |
| 17 בפברואר 2000 | קרום | ברתולדו האיטלקי | חנוך לוין | מיכאל גורביץ' |
תפקידים בתיאטרון > הופעות בפסטיבל עכו

| שנה | הצגה | תפקיד | מחזאי | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | הלב POEM, ערב שירה ותיאטרון, במסגרת הסטודיו למשחק ניסן נתיב |  | נגה יתומי-רביב |  |
| 1989 | ציור עץ | השחקן | עיבוד ל"החותם השביעי" של אינגמר ברגמן | הווארד ריפ |
| 1990 | אלוהים | המחזאי | וודי אלן | הווארד ריפ |
תפקידים בתיאטרון > הצגות נוספות

| הצגת בכורה | הצגה | תפקיד | תיאטרון/פסטיבל | מחזאי | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1991 | הקורמורן האחרון | המדען | תיאטרון הנפש | הווארד ריפ |  |
| 2017 | שלוש אחיות | הברון טוזנבאך | הפקה משותפת של הקאמרי והבימה | אנטון צ'כוב | חנן שניר |
|  | דון ז'ואן |  | פסטיבל חובבים בברצלונה | מולייר | ראובן קלינסקי |
כתיבה ובימוי

| שנה | הצגה | תיאטרון/חברת הפקות | מחזאי | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | דינג דונג Sexe et Jalousie | בית צבי | מארק קאמלוטי | מורדי גרשון |
| 2012 | רודף השמלות | בית צבי | צ'ארלס מוריי | מורדי גרשון |
| 2011 | פרק ב' | תיאטרון הספרייה | ניל סיימון | מורדי גרשון |
| 2009 | דור 3.5 | תיאטרון הנפש | מורדי גרשון | מורדי גרשון |
| 2004 | היצור, אני והציר הצפוני | מסגרת התחרות בפסטיבל חיפה להצגות ילדים |  | מורדי גרשון |
| 2002 | מצב אבוד | הסטודיו למשחק ניסן נתיב | מורדי גרשון | מורדי גרשון |
| 2001 | יומנו של מטורף | פסטיבל תיאטרונטו | רמי רוזן על פי גוגול | מורדי גרשון |
| 2000 | השעשואום | במסגרת התחרות בפסטיבל עכו | מורדי גרשון | מורדי גרשון |
פילמוגרפיה > טלוויזיה וקולנוע

| שנה | סדרה | תפקיד | במאי | ערוץ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | ראש גדול | אילן מוסקט | עופר וויצמן | Yes Kidz |
| 2016 | נשואים פלוס | ספר | עופר וויצמן | ערוץ 2 |
| 2014–2016 | שכונה | טדי שיינפלד | אורן שקדי, רועי פלורנטין | ניקלודיאון (HOT) |
| 2014 | פולישוק | רופא עור | שמואל הספרי | ערוץ 2 |
| 2013 | ישראל | דוד | רועי פלורנטין | ערוץ 10 |
| 2013 | איגור ומסע העגורים | עובד קק"ל | יבגני רומן | (סרט קולנוע) |
| 2012–2016 | החממה | אריק | אורן שקדי, רועי פלורנטין | ניקלודיאון (yes) |
| 2012 | אליפים | אבא של אילנה | אורן שקדי | ערוץ הילדים (yes) |
| 2004 | אהבה מעבר לפינה | שאול מגנזי | עופר ויצמן | ערוץ 2 |
| 2004 | שמש | פיתגורס | רובי דואניאס, יואב צפיר | ערוץ הילדים |
הערות שוליים

↑  שגיא בן נון‏, השחקן מורדי גרשון הושעה מהבימה כי סרב להתחסן או להיבדק לקורונה, באתר וואלה, 22 באוגוסט 2021
מכללת סמית'

| --- | --- |


 אוניברסיטה
 על שם:  סופיה סמית' 
 תקופת הפעילות:  1871–הווה (כ־153 שנים) 
 מייסדים:  סופיה סמית' 
 בעלי תפקידים
 יו"ר:  Jill Ker Conway 
 סגל:  1,276 (נכון ל־אוגוסט 2020) 
 תלמידים
 :  2,496 (נכון ל־2018) 
 מיקום
 מיקום:  Elm St, Northampton, MA, 01063 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 קואורדינטות:  42°19′03″N 72°38′15″W﻿ / ﻿42.3175°N 72.6375°W﻿ / 42.3175; -72.6375
 www.smith.edu
 he
 
מכללת סמית' (באנגלית: Smith College) הוא מוסד להשכלה גבוהה בבעלות פרטית בנורת'המפטון (מסצ'וסטס) המיועד לנשים בלבד. המוסד נוסד ב-1875 על ידי סופיה סמית' (אנ'). זוהי המכללה הוותיקה ביותר בקבוצת "שבע האחיות (אנ')", שבע המכללות הוותיקות והיוקרתיות לנשים בצפון-מזרח ארצות הברית (בהן גם מכללת רדקליף, מכללת ברין מאר ומכללת ולסלי). קמפוס המכללה כולל גם מוזיאון לאמנות וגן בוטני שתוכנן על ידי פרדריק לו אולמסטד.
תוכנית הלימודים במכללה חופשית ומיועדת לתלמידות מצטיינות, לאחר תהליך קבלה קפדני. התלמידות יכולות לשלב קורסים מכל אחת מ-41 המחלקות האקדמיות במסגרת התואר. המכללה מעניקה תואר ראשון ותואר שני, עמם ניתן להמשיך לתואר דוקטור באוניבסריטאות המחקר. הרוח השלטת במוסד היא פרוגרסיבית ולגוף הנבחר המייצג את התלמידות משקל רב בהתנהלות המוסד.
בין בוגרות המוסד ניתן למנות את הגברות הראשונות של ארצות הברית ננסי רייגן וברברה בוש, הסופרת מרגרט מיטשל (מחברת "חלף עם הרוח"), המשוררת סילביה פלאת', הפעילה הפמיניסטית בטי פרידן, הסנאטורית תמי בולדווין, חברת בית הנבחרים של ארצות הברית ג'יין הרמן ואחרות.
נכון ל-2024 מדורגת המכללה במקום ה-16 בין המכללות בארצות הברית בדירוג US News and World Report.
היסטוריה

סופיה סמית', אשר ירשה את הונו של אביה בגיל 65, ביקשה להשקיע אותו במוסד לילדים חירשים, עקב היותה חירשת מאז גיל 40. עם זאת, כאשר נפתח מוסד לחירשים בנורת'המפטון ב-1868, החליטה לפתוח מוסד להשכלה גבוהה לנשים, שיספק להן רמה אקדמית לא פחותה מזו הנהוגה במכללות הטובות ביותר לגברים. המוסד נפתח ב-1875 עם 14 תלמידות ו-6 מורים.
ב-1890 תוכנן הקמפוס בתוך גן בוטני בשטח של 147 אקר על ידי פרדריק לו אולמסטד.
ב-1900 קיבלה אותליה קרומוול תואר בוגר במכללת סמית'. בהמשך תהיה קרומוול האפרו-אמריקאית הראשונה שתקבל תואר דוקטור מאוניברסיטת ייל.
ב-1940 אדלייד מ. קרומוול (אנ'), אחייניתה של אותליה קיבלה תואר ראשון. היא הייתה המדריכה האפרו-אמריקאית הראשונה במכללת סמית'. בהמשך תקבל תואר דוקטור בסוציולוגיה ממכללת רדקליף.
ב-1942 שימשה המכללה כבסיס האימונים לנשות ה-United States Naval Reserve (Women's Reserve) WAVES (חיל המילואים של צי ארצות הברית).
ב-1945 קיבלה אוולין בויד גרנוויל תואר בוגר במכללה. בהמשך תהיה גרנוויל האפרו-אמריקאית השנייה בהיסטוריה שתקבל תואר דוקטור במתמטיקה.
ב-1961 קיבלת תואר בוגר נג'נדו מוואנגי, הרופאה-האשה הראשונה בקניה.
ב-1981 הייתה המכללה המוסד הראשון לנשים שקבוצות הספורט שלו התקבלו ל-NCAA.
ב-1999 הייתה המכללה המוסד הראשון לנשים שהעניק תואר בהנדסה.
ב-2015 הוחלט שגם נשים טרנסג'נדריות יוכלו להתקבל למוסד.
הערות שוליים

↑  דירוג US Ness
↑  ביוגרפיה של סופיה סמית
↑  ההיסטוריה של הצי
↑  היסטוריה של קבוצות הספורט של המכללה
↑  Women's College to Diversify via Engineering, ניו יורק טיימס, 20 בפברואר 1999
↑  Smith College to admit transgender women in historic policy change, וושינגטון פוסט, 4 במאי 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268146205171  BIBSYS: 6021413  BNE: XX134173  BnF: cb11997301k (data)  GND: 1001052-X  ISNI: 0000 0004 1936 885X  LCCN: n79109755  MusicBrainz: 0ffee527-ba24-4ebc-a753-4fff67212e5b  NKC: kn20081203014  NLA: 35508422  SNAC: w6f802dt  SUDOC: 028073789  Trove: 978596  VIAF: 158225466   WorldCat (עם VIAF): 158225466
מחלקה סגורה

מחלקה סגורה היא מחלקה בבית חולים פסיכיאטרי, או תת-מחלקה במחלקה פסיכיאטרית בבית חולים כללי, אשר המאושפזים בה נמצאים בהשגחה צמודה של הצוות ואינם רשאים לצאת ממנה לרחבי בית החולים בתקופת אשפוזים, למעט מטופלים ספציפיים עם אישור יציאה.
מחלקה סגורה למול מחלקה פתוחה

במחלקה פתוחה, בחלק משעות היום החוסים רשאים לצאת ממתחם המחלקה אל החצר או אל מקומות סביב המחלקה שאינם מוגדרים כמחוץ לשטח בית החולים.
לעומת זאת, החוסים במחלקה הסגורה נמצאים בהשגחה צמודה של הצוות. הם אינם יכולים לשוטט ברחבי בית החולים כרצונם ועליהם להישאר במחלקה (שלרוב נעולה, ומכאן נגזר שמה - מחלקה "סגורה"). בנוסף מוחלות עליהם צורות פיקוח שונות כגון סימון בפיג'מה צבעונית על פי רמות הסיכון הנשקף מהם לכאורה, מצלמות מעקב בחצרות, במסדרונות ובחלק מהחדרים, רישום דקדקני של כל תנועה (ב"קרדקס") מתוך עמדת תצפית, חיטוט בחפצים אישיים, מניעת שימוש בחפצים אישיים על פי חוות דעת הפסיכיאטר המטפל (מותר על פי החוק לטיפול בחולי נפש 91), וכן אופציה לאמצעי כפייה באמצעות קשירה או תרופות אלחוש (שניתן לראות בהם שיטות פיקוח עקיפות).
המעבר בין המחלקה הסגורה לפתוחה ולהפך משמש גם הוא אמצעי לחץ עקיף[דרוש מקור] להגברת מוטיבציה של מטופלים לעבור למחלקה הפתוחה שבה התנאים טובים יותר, או לחלופין להימנע מלהיות מועבר בכפייה למחלקה הסגורה.
בשני סוגי המחלקות האשפוז הוא קבוע, ולעיתים מאפשרים למטופלים יציאות לביתם. אחדים מבתי החולים מאפשרים יציאות מסוג זה על בסיס שבועי או מדי מספר שבועות, ואילו באחרים האפשרות ניתנת בהתאם להתנהגות המטופלים.
ביקורת בספרות המקצועית על הרעיון והפרקטיקה של המחלקה הסגורה

יש הרואים במחלקה הסגורה דוגמה מובהקת למוסד טוטליטרי וכוללני, בו ניטלות מבני אדם זכויות בסיסיות באופן הנוגד את חוקי היסוד של מדינות מערביות רבות ובהן מדינת ישראל. דבר זה מעורר אפוא תמיהה בסיסית - כיצד ייתכן שבאמצעות שלילת החירות, קשירה, תיוג משפיל וכדומה ניתן לרפא אדם ולהמציא מזור לכאבו.
האסכולה הלקאנית, למשל, מתנגדת באופן עקרוני לשימוש באמצעי כפייה כיומרה לריפוי הנפש, וזוהי בין היתר גם נגזרת של התאוריות ההומניסטיות בפסיכולוגיה המודרנית ככר למתודות חדשות.
ביקורת ציבורית על המחלקות סגורות בישראל בשנים האחרונות

בשנת 1996 נכנס עיתונאי "ידיעות אחרונות" ירון קנר במסווה של חולה נפש למחלקה סגורה בבית החולים אברבנאל, וחשף בכתבת שער את תנאי האשפוז הלקויים, ואת האלימות כלפי חסרי הישע המאושפזים במחלקה. זו הייתה כתבת התחקיר הראשונה המקיפה שנעשתה בנושא בישראל. היוזמה לכתבת תחקיר זו כפי הנראה שאבה השראה מדיווחיה של העיתונאית נלי בליי אשר בשנת 1887 הכניסה עצמה לאשפוז פסיכיאטרי למשך עשרה ימים.
ב-1998 נחשפה בתוכנית 'כלבוטק' אלימות אנשי צוות במרכז לבריאות הנפש טירת כרמל. ב-2008 נחשפה באותה תוכנית שרשרת של מעשי אלימות כלפי חולים באותו בית חולים, בעיקר אלימות קשה כלפי קטין בן 15.
בשנת 2006 נחשפה בכתבת תחקיר בערוץ 1 מערכת של התעללות בילדים מאושפזים בבית החולים הפסיכיאטרי נס ציונה.
ב-2010 נערך תחקיר סמוי (בעזרת מצלמה נסתרת) בערוץ 1, שהעלה ממצאים של הזנחה, תנאי מחיה והיגיינה ירודים בבית החולים אברבנאל.. באותה שנה ערך סגן שר הבריאות יעקב ליצמן ביקור פתע בבית חולים זה, והוא גילה הזנחה ועליבות - מה שהעלה את נושא תנאי המחיה הקשים במחלקות הסגורות בישראל לסדר היום הציבורי.
בשנת 2011 עלתה ביקורת ציבורית לאחר שצעיר בן 23 שטופל בנזעי חשמל במחלקה הסגורה במרכז לבריאות הנפש בבאר יעקב, נפצע באורח אנוש בעקבות רשלנות רפואית.
בשנת 2012 נחשפה פרשת התעללות חסרת תקדים בבית החולים הפסיכיאטרי "נווה יעקב". בעקבות הצטברות תלונות נעצרו 70 רופאים, אחיות, ואנשי כח עזר שעבדו במוסד בחשד להתעללות, אונס ומעשים מגונים בחסרי ישע.
בשל האיסור הרשמי על הכנסת מבקרים חיצוניים ובפרט עיתונאים ומצלמות אל מתחמי המחלקות הסגורות (בשל חיסיון רפואי של המאושפזים), קיים קושי ניכר אובייקטיבי בהפקת תחקירים אלו והבאתם לידיעת הציבור.
הערות שוליים

↑  ארווינג גופמן, "מוסדות כוללניים", על מאפייני מוסדות טוטאליים, רסלינג, 2006
↑  ירון קנר, "משוגע בעל כורחו", "ידיעות אחרונות", 16 באוגוסט 1999, מוסף "7 ימים"
↑  ערוץ 2, כלבוטק, ינואר 98, רפי גינת
↑  ערוץ 2, רפי גינת, כלבוטק, 2008
↑  תוכנית "יומן", ערוץ 1, 13.7.07, מנחם הדר
↑  ינואר 2010, ערוץ 1, חדשות - מבט
↑  ערוץ 2, בפברואר 2010, חדשות - מהדורה מרכזית
↑  8 בפברואר 2011, ערוץ 2, חדשות - מהדורה מרכזית, יואב אבן
↑  9 בנובמבר 2012,  בכל כלי התקשורת
מחלקה כלכלית

מחלקה כלכלית היא יחידת מטה בארגון העוסקת בליקוט, ניתוח והגשה של מידע כלכלי ומימוני בצורה זמינה ומתאימה למקבלי החלטות בארגון. עובדיה אוספים מידע העשוי להשפיע על פעילותו. מומחיה מנתחים את המידע על סמך דיסציפלינות בתחומי מדעי הכלכלה ומימון ולאור הניסיון המקצועי של הצוות. הסיכומים נערכים בצורה מובנת, קצרה ונוחה למקבלי ההחלטות בארגון, אשר לעיתים אינם מודעים לרקע ממנו נאסף המידע. כמו כן, תשומת הלב שהם מסוגלים להקדיש לקריאת המידע וקליטתו הוא מוגבל, בהתחשב בכמויות המידע המנותב אליהם. בין השאר, המחלקה הכלכלית עורכת תחזיות על התפתחויות כלכליות ופיננסיות בתחומים המשפיעים על פעילות הארגון, כגון הגידול בתוצר הלאומי למרכיביו, השינויים במדד המחירים לצרכן והתנודות בשערי החליפין.
במחלקה הכלכלית, המכונה לעיתים, המחלקה למחקר כלכלי, מועסקים כלכלנים בעלי רקע בסטטיסטיקה ובמינהל עסקים. בראשה עומד היועץ הכלכלי של הארגון, אשר לעיתים שותף פעיל בהנהלת הארגון. במדינת ישראל, בה יש משקל חשוב לפעילות הכלכלית הממלכתית והציבורית, יש משקל חשוב למעקב השוטף שמקיימת המחלקה אחר ההתפתחויות השוטפות במשק, מגמות צפויות של המדיניות הכלכלית של הממשלה בכלל ושל משרד האוצר בפרט, המדיניות המוניטרית של בנק ישראל ועל התחיקה בשלביה השונים ולמרכיביה.
בהתאם למגוון הפעילויות של הארגון, המחלקה הכלכלית מפתחת פעילות ייחודית בתחומים המשפיעים ישירות על הארגון: מחקר ענפי המשק – הבנייה והתעשייה, מחקרי שוקי הכספים וההון בארץ ובמרכזים החשובים בעולם ומצבה של הכלכלה בינלאומית. בתחומים האחרונים קיים קשר הדוק עם יחידות אחרות בארגון, בעיקר אלו שעוסקים בנושאים באופן שוטף, ולעיתים צוות הכלכלנים עובר לחסותם הישירה.
מקורות מידע

המחלקה הכלכלית היא אחת היחידות אשר אליה מתרכז מגוון רחב של מידע כלכלי ואחר, במידה ויש לו קשר כל שהוא להתפתחויות הכלכליות. המידע נבחן עם קבלתו תוך מתן דגש למידת החיוניות שלו בקרב מקבלי ההחלטות. בחלק מהמקרים, גם כאשר האמינות של המידע אינו ברורה, המידע עבר תוך ציון מקורו הלא-מוסמך. המקורות המקובלים במחלקה הכלכלית הם:
עיתונות, לכל מדוריה, יחד עם דגש למדורים הכלכליים והפיננסים.
עיתונות כלכלית ופיננסית, גם כאשר מידת התפוצה שלה אינה רחבה.
לקט קטעי עיתונות נבחרים, אשר בעזרתם ניתן לבדוק האם סקירת העיתונות הייתה מלאה. במקרים אחרים הלקט כולל תמליל של שידורים באמצעי התקשורת.
הודעות לעיתונות של מוסדות ממלכתיים ובראש וראשונה: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בנק ישראל ומשרד האוצר.
פרסומים תקופתיים של המוסדות לעיל, לאחר שנודע באמצעות העיתונות והודעות לעיתונות על הוצאתם לאור.
עיתונות חו"ל, בעיקר המדורים הבינלאומיים והפיננסיים.
תשומת לב מיוחדת יש למעקב אחרי התפתחות מדדים כלכליים, אשר מקדימים בהופעתם את התפתחות התוצר הלאומי – בייחוד בתחומי ההשקעות: מצב הבנייה והמלאי. להערכת המצב "בזמן אמת" קיים המדד המשולב למצב המשק, המייצגים היבטים שונים של הפעילות הריאלית במשק: מדד הייצור התעשייתי, היבוא ללא נכסי השקעה, הפדיון מהמסחר והשירותים, מספר משרות השכיר במגזר העסקי ויצוא הסחורות והשירותים.
כאשר מתקבלים המדדים הכלכליים על המצב בעבר נערך ניתוח מקיף על המשתמע מכך לגבי ההתפתחויות של הארגון בטווח הקצר, הבינוני והארוך. כמו כן, נבדקת אז מידת החיזוי של הממדים המקדימים ואלו בזמן התהוותם. שכן, החשיבות של המדדים היא לרוב בחיזוי שלהם.
המעקב אחרי הפרסומים דורש התמחות וניסיון, שכן סקירה שטחית, חפוזה ואיטית מדי עלולה להסתיים בכך שמידע חשוב יגיע למקבלי ההחלטות מאוחר מדי ולארגונים מתחרים לפני מקבלי ההחלטות בארגון אליו שייכת היחידה.
הגשת הדיווח

מתוך המקורות נאסף מידע רב ומגוון. על מנת שיהיה זמין ושימושי למקבלי ההחלטות יש לדרג את מידת חשיבותו תוך עריכת תקציר על תוכנו. יש כללים מקובלים בארגון מהי כמות המידע שניתן לספק לכל אחד ממקבלי ההחלטות ובאיזה תדירות. המידע מוגש בכתב ובתרשימים.
על המידע להגיע למקבל ההחלטה, תוך עיבוד מתאים ובזמן הרלונטי. השימוש באמצעי ההצגה סטטיסטיים הכרחי לשם המחשה מהירה של הנתונים הכלולים במידע. במידה ויש תקלות בתחום זה, המוניטין של המחלקה הכלכלית יורד, העלול לגרום לשינויים בצוות הכלכלנים.
מקובל כי המידע הוא סוג של "עצמה" ולכן ניתוב המידע בארגון נעשה במסלולים קבועים מראש. גם אם המידע היה נגיש לציבור הרחב, הוא אינו חייב להגיע באופן זמין למקבלי ההחלטות בארגון. כמויות המידע המתגלות באמצעי התקשורת ובפרסומים היא עצומה. אדם רגיל וכל שכן מקבל החלטה בארגון אינו מסוגל להגיע למידע שעשוי לסייע לו בתפקידו. ללו עזרת צוות המחלקה הכלכלית וצוותים נוספים העומדים לרשותו הוא לא יגיע לחומר הנחוץ לו לשם קבלת החלטות. יחד עם זאת, קיימת מגמה למדר את בעלי התפקידים באשר לקבלת מידע. ולכן המידע מפוזר בארגון בצורה מבוקרת ומגובשת מראש. לנושא יש משקל בארגון הפצת המידע הכלכלי שנאסף על ידי המחלקה הכלכלית.
ניתוח כדאיות

אחד מתחומי הפעילות של המחלקה הכלכלית בארגון הוא ניתוח כדאיות. הניתוח כולל בדיקה של חברות או נכסים העומדים לרכישה או כאלה המיועדים למכירה. למחלקה הכלכלית יש מידע חשבונאי היסטורי, הערכות של שמאיים ומידע ממערכות מידע ממשלתיות וציבוריות. אמידת התמורה הנדרשת בעסקה כוללת, ברוב המקרים, מרכיב שלא ניתן לאמידה מראש. לפי-כך ההערכה של מידת הכדאיות הכלכלית מהווה רק נקודת מוצא לביצוע העסקה: לצורכי מיקוח ולשם השגת גיבוי. במקרים רבים הקשר בינה לבין המחירים שהושגו בפועל אינו חד-משמעי.
כאשר יש בארגון מנהלים תיק השקעות בניירות ערך, המחלקה הכלכלית עוסקת גם בניתוחו. אך כאשר הטיפול הוא מעל לסדר גודל מסוים של התיק הוא עובר למחלקה מיוחדת לכך בתוך הארגון או לגוף חיצוני, אשר מתמחה בניתוח ניירות ערך. החסרון של האפשרות האחרונה היא שלא מגיע אליה מידע פנימי שנאסף בתוך הארגון. בנוסף לכך קיים החשש שהמידע נאסף עבור הארגון ינוצל בצורה עקיפה עבור ארגונים אחרים במשק.
פעולות תקופתיות

המחלקה הכלכלית עורכת סקירות תקופתיות על התפתחויות הכלכליות במשק, כולל תחזיות. בדוחות כספיים המתפרסמים לציבור כלולה לעיתים סקירה כלכלית ומימונית תקופתית הנערכת על ידי כלכלני המחלקה.
היא מכינה עבור מקבלי ההחלטות חומר רקע לקראת דיונים בפורומים ציבוריים בנושרים הקשורים לפעילות הארגון. דיונים הקובעים במידה רבה את מגמות ההתפתחות בארגון. בין השאר, נאסף חומר באופן סלקטיבי לקראת ההכנה של הופעת ראשי הארגון בציבור או בפני רשויות ציבוריות. ראשי הארגון מבקשים להיות מגובים במידע שנאסף על ידי המחלקה הכלכלית, אשר עשוי לסייע לקידום האינטרסיים שלהם ושל הארגון אשר בראשו הם עומדים.
במקרה של אירוע מדיני או אחר היא מפרסמת התרעה על ההשפעות האפשריות על הארגון. לא מעט תשומת לב מוקדש לניתוח ההשפעה הכלכלית על הארגון לתחיקה צפויה מהכנסת ומממשלה.
מחלקה (תורת החבורות)

בתורת החבורות, מחלקה או קוֹסֵט (coset) של תת-חבורה  H היא קבוצה של איברי חבורה  G אשר מתקבלת מהכפלת אברי  H באיבר קבוע של החבורה. אוסף המחלקות של תת-חבורה  H מהווה חלוקה של  G לקבוצות שוות בעוצמתן. מספר המחלקות הימניות (או השמאליות) של תת-חבורה  H בחבורה  G נקרא האינדקס של  H ב- G, ומסומן  [G:H]. אם  G סופית, אינדקס זה שווה ל- [G:H]={\frac {|G|}{|H|}}.
חשוב להדגיש שעל אף שהקוסטים של תת-חבורה נגזרים ישירות ממנה, הם אינם מהווים תת-חבורות בעצמם (למעט הקוסט הטריוויאלי) משום שאינם סגורים לכפל. הדוגמה הפשוטה ביותר היא זו של החבורה
 G=\{1,-1,i,-i\} ותת-החבורה שלה
 H=\{1,-1\}. הקוסט הלא טריוויאלי המתאים לה הוא  \{i,-i\}, והוא אינו סגור לכפל.
הגדרה פורמלית

תהא  G חבורה ותהא  H\subseteq G תת-חבורה שלה. יהא  g\in G איבר כלשהו, אז הקבוצה  gH=\left\{gh|h\in H\right\} תיקרא מחלקה שמאלית (או קוסט שמאלי) של  H ב- G, והקבוצה  Hg=\left\{hg|h\in H\right\} תיקרא מחלקה ימנית (או קוסט ימני) של  H ב- G.
תכונות

קל להוכיח כי כל שתי מחלקות (ימניות, וכל שתי מחלקות שמאליות) שונות הן זרות, כלומר: לכל תת-חבורה  H, המחלקות (מאותו צד) של  H מהוות חלוקה של  G לקבוצות זרות.
בנוסף, מספר האיברים בכל מחלקה של תת-חבורה  H שווה למספר האיברים ב- H. במקרה של חבורות אינסופיות, עוצמת המחלקות שווה. מכאן נובע משפט לגראנז': הסדר של כל חבורה סופית מתחלק בסדר תתי החבורות שלה.
תכונות > נורמליות

אם לתת חבורה מסוימת  H מתקיים  \forall g\,,gH=Hg, כלומר - המחלקות הימניות שוות למחלקות השמאליות החבורה נקראת תת חבורה נורמלית. לתת חבורות נורמליות יש חשיבות רבה בתורת החבורות, כיוון שהן מאפשרות להגדיר חבורת מנה.
דוגמה

ניקח את החבורה  (\mathbb {Z} ,+), כלומר חבורת השלמים עם פעולת החיבור.  4\mathbb {Z}  היא תת-חבורה שלה - כל השלמים המתחלקים ב-4 ללא שארית. לתת חבורה זו יש בדיוק 4 מחלקות:
 \{4\mathbb {Z} ,1+4\mathbb {Z} ,2+4\mathbb {Z} ,3+4\mathbb {Z} \}. נציגים לדוגמה מהמחלקה  1+4\mathbb {Z}  הם 1, 5, 161, ו-3-. נציגים לדוגמה מהמחלקה  3+4\mathbb {Z}  הם 3, 23 או 7. נשים לב גם כי זוהי חבורה אבלית, ולכן המחלקות הימניות שוות למחלקות השמאליות.
מחלקה לשירותים חברתיים

לשכת רווחה, או בשמה הרשמי מחלקה לשירותים חברתיים, היא מחלקה הקיימת בכל רשות מקומית בישראל, מתוקף החוק, ומספקת שירותים חברתיים ורווחה לתושבי הרשות המקומית.
העובדים העיקריים במחלקות לשירותים חברתיים הם עובדים סוציאליים בעלי תואר אקדמי בתחום העבודה הסוציאלית. הם נותנים מענה לצרכים המועלים על ידי יחידים, משפחות וקבוצות, הנמצאים מסיבות שונות במצב קושי, זמני או קבוע, על רקע עוני, קשיים במערכת המשפחתית, נכות, פיגור, או מסיבות אחרות, וזקוקים לסיוע חיצוני.
הפנייה למחלקה לשירותים חברתיים היא ברוב המקרים וולנטרית. האדם פונה ופותח תיק מרצונו החופשי, ואינו נדרש לעשות זאת על פי חוק.
במקרים מסוימים, בהם האוכלוסייה מקבלת השירות נחשבת על פי חוק כחסרת ישע, כדוגמת קטינים, אנשים הלוקים בפיגור, ואחרים, ישנה אפשרות לפתיחת התיק במחלקה לשירותים חברתיים על ידי בעלי תפקידים ייחודיים, כדוגמת פקיד סעד לחוק הנוער, פקיד סעד להגנה על אנשים עם פיגור שכלי או פקיד סעד בשירות הזקן.
בניגוד לקיים בארצות הברית, שם קיימת מחלקת שירותי בריאות ורווחה ברמה הארצית הפדרלית; הרי שבמדינת ישראל בנויות המחלקות לשירותים חברתיים על פי המודל האירופי של מדינת הרווחה; והן כפופות לשלטון המקומי ותלויות בתקציביו. לכן, ייתכנו הבדלים משמעותיים במתן השירותים החברתיים הניתנים בערים וברשויות שונות, בהתאם ליכולתה הכלכלית של אותה רשות.
עבודת המחלקה

לשכת הרווחה משמשת כסוכן שינוי חברתי וכגוף תומך באוכלוסייה הנזקקת לשירותיה. חלק גדול מהעובדים הסוציאליים בה הם עובדים סוציאליים פרטניים, העובדים כעובדי משפחה. בנוסף נמצאים במחלקה עובדים סוציאליים לפי חוק (פקידי סעד), ורכזי נושא. חלק חשוב נוסף בעבודת המחלקה הוא בעבודה סוציאלית קהילתית.
במחלקות לשירותים חברתיים הממוקמות במועצות אזוריות מרובות יישובים קטנים, קיים גם תפקיד של עבודה סוציאלית מרחבית, בו משמש העובד במספר רב של תפקידים ומיומנויות ביישובים.
נזקקות וזכאות

לצורך מתן סיוע, על הפונה למחלקה לשירותים חברתיים לעמוד בשני קריטריונים:
נזקקות - קיומו של קושי מוכח, המוגדר בתע"ס - "תקנון העבודה הסוציאלית", שפורסם על ידי משרד הרווחה והשירותים החברתיים. יחידים ומשפחות בישראל נזקקים לשירותי הרווחה מסיבות שונות, כגון: תפקוד לקוי של המשפחה, נכות פיזית או אחרת המונעת תפקוד תקין, מצב כלכלי קשה ועוד.
זכאות - ההצדקה הכלכלית, לפי עמדת המדינה, לקבלת סיוע מכספי ציבור. הזכאות נקבעת לפי "מבחני הכנסה", לאחר שהפונה מביא מסמכים על כל הכנסותיו והוכיח כי מצבו הכלכלי קשה דיו. במקרים שונים יידרש הפונה להשתתף באופן חלקי בעלות השירותים שהוא מקבל. דרגת השתתפותו תהיה על פי מבחני ההכנסה.
עם זאת, אוכלוסיות שהוגדרו על ידי המדינה כחסרות ישע, לדוגמה קטינים (ילדים ובני נוער), אנשים הלוקים במוגבלות שכלית התפתחותית, אוטיזם, ועוד, או אוכלוסיות שהוגדרו על פי חוק, עשויות להיות זכאיות לקבלת סיוע ללא התחשבות במבחני הכנסה, במקרים מסוימים.
ראו גם

ועדה לתוכניות טיפול
הערות שוליים

↑  מתוקף חוק שירותי הסעד התשי"ח - 1958 סעיף 2 (א) וכן מתוקף תקנות  ארגון לשכת סעד (תפקיד המנהל וועדת הסעד ) התשכ"ד - 1963 (תיקון התשכ"ו)
↑  תע"ס, פרק 1 הוראה 4,, תקנות בדבר מבחני נזקקות - לקבלת שירותים במחלקות לשירותים חברתיים
↑  בעיריות גדולות, בהן קיים "אגף רווחה", לעיתים קיימת מחלקה נפרדת לעבודה סוציאלית קהילתית באגף הרווחה, בצמוד למחלקה לשירותים חברתיים.
↑  תקנות משרד הרווחה בדבר מבחני נזקקות לשירותי המחלקות לשירותים חברתיים, באתר משרד הרווחה והשירותים החברתיים, תע"ס, פרק 2, הוראה 4, ‏פורסם ב- 7.7.2011
מסגרת (הרלדיקה)

דגל הממלכה המאוחדת - צלב אדום ממוסגר בלבן על רקע כחול, מאחוריו צלב סאלטייר מנוגד של אדום ולבן ממוסגר בלבן
דגל דרום אפריקה - מסגרות של לבן וצהוב סביב צורת פאס ירוקה
המסגרת בהרלדיקה ובווקסילולוגיה היא פס דק של טינקטורה אשר מונח סביב צורה או מטען, בדרך כלל על מנת לגרום להם לבלוט על פני הרקע, כיוון שהמעצב ראה לנכון לציירם כך או עקב סיבות טכניות (בהרלדיקה בלבד) על מנת להימנע מהפרת הכלל הראשון של ההרלדיקה - חוק הטינקטורה. בדרך כלל המסגרת מקיפה את כל המטען מכל צדדיו.
על פי חוק הטינקטורה, אחד מאבני היסוד של העיצוב ההרלדי, לא ניתן להניח צבע על צבע; כמו כן לא ניתן להניח מתכת על מתכת (בהרלדיקה "מתכת" היא כסף/לבן או זהב/צהוב ו"צבע" הוא כחול, ירוק, אדום, סגול ושחור). לעיתים יש צורך עיצובי לעבור על החוק הזה, והמסגרת היא אחת הדרכים לעקוף אותו.
בווקסילולוגיה, אשר שאובה מן ההרלדיקה אך אינה כפופה לחוק הטינקטורה, השימוש במסגרת נפוץ בכל זאת. הסיבה לכך היא בעיקר לשם ראות - ההפרדה בין אזורים כהים באמצעות פס לבן או צהוב היא כלי עזר להפרדה הוויזואלית בין הצבעים הכהים. דוגמה טובה לשימוש במסגרת על דגל היא דגלה הלאומי של דרום אפריקה - מסגרת לבנה מעל ומתחת לצורת פאס ירוקה, ומסגרת צהובה בינה לבין המשולש השחור הסמוך לניצב.
דגלים לאומיים רבים מעוצבים בעזרת המסגרת וכוללים את דגלי טרינידד וטובגו, קוריאה הצפונית, בוטסואנה, קניה והדגל המפורסם מכולם - היוניון ג'ק הבריטי. בדגל אוזבקיסטן נעשה שימוש בלתי רגיל במסגרת בה קווים אדומים דקים מפרידים בין מתכת (הצבע הלבן במרכז) לצבעים (ירוק מתחת וכחול מעל הפס המרכזי).
מלווין דאגלס

| --- | --- |

מלוויין דוגלאס, 1939
 לידה:  5 באפריל 1901 מייקון, ג'ורג'יה, ארצות הברית
 פטירה:  4 באוגוסט 1981 (בגיל 80) ניו יורק סיטי, ניו יורק, ארצות הברית
 שם לידה:  Melvyn Edouard Hesselberg 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1927 
 מקום לימודים:  מכללת קנדה העילית 
 בן או בת זוג:  Helen Gahagan Douglas (1931–1980) 
 צאצאים:  Gregory Hesselberg 
 מספר צאצאים:  3 
 פרסים והוקרה:  שני פרסי אוסקר בקטגוריית פרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר, פרס גלובוס הזהב, פרס אמי, פרס טוני
 פרופיל ב-IMDb
 
מלווין אדוארד הסלברג (באנגלית: Melvyn Edouard Hesselberg; ‏5 באפריל 1901 – 4 באוגוסט 1981), שהתפרסם כמלווין דאגלס (Melvin Douglas), היה שחקן קולנוע אמריקאי ממוצא יהודי. זכה בשני פרסי אוסקר בקטגוריית פרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר על תפקידיו כבנג'מין טורנבול ראנד בסרט "להיות שם" וכהומר באנון בסרט "האד". בנוסף זכה בפרס גלובוס הזהב ובפרס אמי.