stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אהרן חטר-ישי
הקמת המערכת השיפוטית של צה"ל וניהולה

עם הקמת צה"ל היה תפקיד בשם התובע הכללי של צה"ל, אותו מילא אברהם גורלי. בסוף דצמבר 1948 החליף אותו חטר-ישי שהחליף את התביעה הצבאית לפרקליטות הצבאית, והיה לפרקליט הצבאי הראשי הראשון בתחילת 1949.
עם הקמת המערכת השיפוטית של צה"ל הוא אייש את כל התפקידים במערכת: שופטים, פרקליטים, תובעים וסנגורים.
בתפקידו כפצ"ר מילא גם את התפקיד של יועץ משפטי לשר הביטחון.
הוא יזם וכינס ישיבה מיוחדת עם דוד בן-גוריון כשר הביטחון, שר המשפטים פנחס רוזן, היועץ המשפטי יעקב שמשון שפירא והרמטכ"ל יעקב דורי, שקבעה את השוואת דרגתם ומשכורותיהם של השופטים הצבאיים לזו של השופטים במערכת השיפוט האזרחית, בדרגה אחת נמוכה בלבד, וכן את זכות השופטים הצבאיים להיקלט כשופטים במערכת השיפוט האזרחית, בצד חובת השופטים האזרחיים לכהן במילואים כשופטים צבאיים, מה שהבטיח להערכתו את רמת השיפוט הצבאי. כן שריין את מעמדו של הפרקליט הצבאי הראשי כחבר קבוע במועצה השיפוטית של המדינה[דרוש מקור].
בהמשך ביטל את בתי הכלא הפרטיים במסגרת הש"י ויזם את מינויה של הוועדה הממונה על מאסרים מנהליים שבהרכבה היו שופט בית המשפט העליון מנחם דונקלבלום, והרב שמחה אסף ואורי מנהלן[דרוש מקור].
חטר-ישי הקים את כל מוסדות השירות המשפטי בצה"ל ואייש את כל התפקידים. הוא ניהל מאבק חריף עם הרמטכ"ל השני, יגאל ידין, על עצמאות המערכת המשפטית.
לפי בקשת שר המשטרה טיפל בשכנוע קצינים במשטרת המנדט להישאר לשרת במשטרת ישראל[דרושה הבהרה].
אלמנתו של סרן מאיר טוביאנסקי, שנשפט למוות כבוגד והוצא להורג על ידי כיתת יורים, פנתה לבן-גוריון באמצעות עו"ד אשר לויצקי, ותבעה חקירה מחדש. היא כפרה בגרסה הצבאית של בית דין השדה וטענה לחפותו של בעלה. חטר-ישי, שנדרש על ידי שר הביטחון לבדוק את הפרשה מחדש, מצא כי טוביאנסקי היה חף מפשע, פסק דינו וגזר דינו היו משגה חמור ומצער, והמליץ לפרסם עובדה זו לניקוי שמו, לערוך לו הלוויה צבאית, להחזיר לו את דרגתו ולהחשיב את אלמנתו ואת בנו כשאירים של חייל צה"ל, הזכאים לתשלומים ממשרד הביטחון. הממשלה אימצה את כל המלצותיו.
התמנה על ידי בן-גוריון, יחד עם השופט בנימין זהר ואבא חושי, כחבר ועדת חקירה לטבח כפר קאסם וכן כחבר בוועדות אחרות.
לאחר שחרורו מצה"ל

בין השנים 1952–1954 השתחרר חטר-ישי מתפקידו כפרקליט הצבאי הראשי בדרגת אלוף-משנה וחזר למשרדו בחיפה.
"שורת המתנדבים" ביקשה שינהל אותה. המשמרת הצעירה של מפא"י ביקשה שיבוא לרכז אותה ואבא חושי, ראש עיריית חיפה, הציע לו לעבוד עמו.
חטר-ישי נענה לבקשת המגבית היהודית המאוחדת ויצא בשנית לשלושה חודשים למגבית בקנדה.
בהמשך פתח משרד לייעוץ חינם בשפרעם לבני העדה הדרוזית, לבקשתו וכתמיכה בח"כ סאלח-חסן ח'ניפס, שלדעתו קופח על ידי מפא"י, אף על פי שנבחר לכנסת מטעמה.
חטר-ישי הגן על ראג'י עיסא וסאלח קונטר שנידונו למוות על רצח שני מחבלים ועונשם הומר במאסר עולם, וקיים על חשבונו את אשתו ושני ילדיו של קונטר במשך למעלה משנתיים, עד שחרורם של השניים מהכלא בחנינה שהשיג עבורם מהנשיא חיים ויצמן בהמלצת בן-גוריון.
בשנת 1958 כתב אהרן חטר-ישי את הספר "רק אתמול".
עזרתו לבן-גוריון בפרשת לבון

בין השנים 1963–1965 נענה לפנייתם של נתן אלתרמן ואורי לובראני, מנהל לשכת ראש הממשלה, וירד לשדה בוקר, לעזור לבן-גוריון בעניין "פרשת לבון". לאחר ששכנע את בן-גוריון שלא נשלח על ידי שום מפלגה אלא בא לעזור לו בעניין "פרשת לבון" מתוך התנדבות אישית, קיבל לעיונו את כל החומר, לו הקדיש חודשים אחדים. כשהגיע למסקנה שוועדת השבעה טעתה במסקנתה שלבון לא נתן את הפקודה "לקצין השלישי", הזמין את ידידו, עו"ד יצחק טוניק, לערוך עמו ניתוח משפטי ודו"ח מסכם על פעולת ועדת השבעה. הדו"ח של חטר-ישי וטוניק הוגש על ידי בן-גוריון לשר המשפטים וליועץ המשפטי. האחרון קבע, שהדו"ח "לא השאיר מתום ממסקנותיה והחלטתה של "ועדת השבעה".
תפקידים שונים

בתחילת 1964 התמנה, לפי בקשתם של לוי אשכול ושר החינוך זלמן ארן, ליו"ר ההתאחדות לספורט, במטרה לחבר תקנון להתאחדות הספורט שמצד אחד יאפשר קבלת החלטות ברוב ומצד שני ימנע דורסנות של הרוב. בנוסף, ביקש חטר-ישי להביא לחקיקת חוק ספורט בכנסת שיעזור במאבק באלימות הקהל בספורט. עם כניסתו לתפקיד העריך שמלאכתו תושלם תוך שישה חודשים, אולם רק לאחר קרוב לשנתיים הצליח במשימה. הוא הכין בשיתוף עם הנהלותיהן של אגודות הספורט "מכבי", "הפועל", "בית"ר", "אליצור", ו"איסט"א" טיוטה מוסכמת לחוקה ספורט בארץ.
היה חבר במשך שנים רבות בוועדה ביד ושם, המעניקה את התואר "חסיד אומות העולם", ודן בקרוב ל-2,000 המלצות.
היה חבר התנועה למען ארץ ישראל השלמה.
בשנת 1973, חודשים ספורים לפני מלחמת יום הכיפורים, עבר לגור בקיבוץ עין גב, בעקבות הזמנת חברי הקיבוץ, עמם היה קשור עוד טרם הוקם הקיבוץ. סייע לקיבוץ ולחבריו בבעיות משפטיות.
התנדב לעזרתה של קבוצת עולים מרוסיה שהתארגנה בשם "עליה 70", ושמטרתה - הקמת יישוב של אנשי מדע ליצירת מקומות עבודה לעולים אנשי מדע, תוך התנגדות עקרונית לקבלת תקציב כלשהו, ועומדת על קיום עצמי ממפעלים שהקימו במקום. הרעיון של קיבוצים הבנויים על תעשייה היה חדש, ועברו עליהם קשיים רבים, כאשר חטר-ישי ליווה אותם גם בהלוואות אישיות והשקיע בהם זמן ועבודה רבה במשך זמן ממושך. רעייתו רחל התנדבה ולימדה עברית את כל חברי הקבוצה במשך חודשים ארוכים, כשהיא נוסעת יום יום מעין גב לקיבוצם, שהוא כיום המושב אניעם.
בשנת 1991 פרסם את ספרו "קו ההגנה", ובו משפטים ואירועים שהשתתף בהם בשנים 1936–1939.
הספר מספר על הקו שנקטה "ההגנה" נגד השלטון הבריטי בארץ ישראל. "קו ההגנה" הוא גם אותו קו בו נקט חטר-ישי כעורך הדין של "ההגנה" בהיותו מייצג את הנאשמים במשפטים שונים.
אחרית ימיו

בשנת 1992 עבר חטר-ישי אירוע מוחי, שגרם לו לשיתוק מחצית הגוף ואובדן כוח הדיבור. מאז ועד למותו התמקד בשני ספרים נוספים: על פעילותו בשנים 1945–1946 כראש ועדת הסעד של החטיבה היהודית הלוחמת, שבמסגרתה פעלו היחידות העבריות בגרמניה בקשר עם הצלת פליטי השואה וריכוזם לשם הבאתם ארצה (ספר שפורסם תחת הכותרת "הבריגדה ושארית הפליטה"), ועל פעילותו באירועי שנות 1947–1948, שנה לפני קום המדינה ושנה לאחריה (ספר שלא פורסם).
יחד עם אחיותיו יהודית קרסיק, מרים איצקוביץ ואמה מריוט הגיש חטר-ישי בשנת 1996 עתירה לבית המשפט הגבוה לצדק בדרישה להשיב לידיהם קרקע ליד גבעת אולגה שהופקעה על ידי המדינה לפני שנים רבות, בשל חלוף הצורך הציבורי שהצדיק את ההפקעה; העתירה הביאה לקביעת הלכה חשובה (בג"ץ קרסיק) בדיני ההפקעות.
חטר-ישי נישא בשנת 1930 לרחל לבית רבינוביץ. לשניים נולדו שלושה ילדים: שני בנים - און, ודרור חוטר ישי, לימים ראש לשכת עורכי הדין בישראל, ובת, סמדר אוטולנגי, משפטנית. הרעיה רחל נפטרה בשנת 1993.
חטר-ישי נפטר ב-20 במאי 2003, והובא למנוחות בקיבוץ עין גב לצד אשתו רחל, שנפטרה עשר שנים קודם לכן.
ספריו

רק אתמול, הוצאת "מערכות", 1958.
קו ההגנה, ספרית מעריב, 1991
הבריגדה ושארית הפליטה, הוצאה פרטית, 1999
הערות שוליים

↑  אתר "Billiongraves"
↑  ההיסטוריה של הפרקליטות הצבאית
↑  אספה פומבית למלאת שלש שנים לקיום הגדוד, דואר היום, 18 באפריל 1926
↑  תל אביב אסיפות והרצאות, דבר, 7 באוגוסט 1925
↑  הרצאת העו"ד חטר ישי, דואר היום, 10 בדצמבר 1930
↑  יצחק אליעזר, הצה"ר והבחירות לקונגרס, העם, 27 במאי 1931
הרצאות, דואר היום, 25 במרץ 1931
↑  חלוקת התעודות לעורכי הדין החדשים, דואר היום, 23 באפריל 1930
↑  המשפט נגד מזייפי הדרכיות מטבריה, דבר, 18 ביולי 1935
↑  משפט 17 המעפילים יתברר בחיפה, הַבֹּקֶר, 15 במרץ 1939
↑  בלתי ליגלי נידון לקנס בלבד לא יגורש חזרה לפולין, הַבֹּקֶר, 17 באוקטובר 1939
↑  מפרשת העלילות, דבר, 3 במרץ 1937
↑  חברי המשקים זוכו מאשמת התקפות, דבר, 20 באוגוסט 1940
האשימו ונמצאו אשמים, דבר, 11 באוקטובר 1940
↑  בתנועת ההתגייסות, הצופה, 3 ביוני 1941
אסיפת עם בתל אביב, הצופה, 13 ביוני 1941
↑  אסיפת גיוס המונית בתל אביב, דבר, 3 באוגוסט 1941
↑  הלוחם היהודי במלחמת עולם השנייה, באתר מוזיאון הלוחם היהודי במלחמת העולם ה - 2
↑  יואב גלבר תולדות ההתנדבות הוצאת יד יצחק בן-צבי, כרך שלישי (נושאי הדגל), עמ' 416.
↑  תצלומים של עדים במשפט אייכמן בירושלים, 1961-1960, באתר www.yadvashem.org
↑  חקירתם של הקצינים בן יעקב ופדרו, הַבֹּקֶר, 8 בינואר 1946
↑  איך "כבש" צבא ה.מ. את ביריה, דבר, 6 במרץ 1946
במה נאשמים אנשי ביריה, דבר, 12 במרץ 1946
↑  20 אנשי ביריה נידונו ל-4 שנות מאסר, הצופה, 2 ביוני 1946
↑  החל משפט האונייה מאכס נורדוי, הצופה, 1 ביולי 1946
↑  פקידי ספיני הצטרפו להסתדרות, דבר, 18 במרץ 1946
↑  הצעתו של אהרן חטר-ישי, באתר kotar.cet.ac.il
↑  יחקרו פרשת הריגת ערבים בימי עוצר במשולש, מעריב, 6 בנובמבר 1956;
לטיף דורי, הממשלה נתבעת לענוש האחראים להריגת אזרחים ערביים במשולש, על המשמר, 7 בנובמבר 1956;
המאורע בכפרי המשולש, הודעת ראש הממשלה, הישיבה המאתיים ושלוש של הכנסת השלישית, 12 בדצמבר 1956.
↑  חוטר-ישי בדק את חומר ה"פרשה" שנאסף ע"י ב.ג., מעריב, 10 ביולי 1964
↑  חוטר-ישי נתמנה יו"ר ההתאחדות, מעריב, 5 בינואר 1964
↑  אהרן להב, חטר-ישי: אסיים תפקידי כיושב ראש תוך ששה חודשים, דבר, 10 בפברואר 1964
↑  יהושע כהנא, תקנון חדש להתאחדות לספורט אושר אמש בקולות הפועל ואס"א, מעריב, 9 בנובמבר 1965
↑  נבחר ועד בת"א לתנועת א"י השלמה, מעריב, 21 בינואר 1968
↑  מתוך ראיון שנערך עם עו"ד דרור חטר-ישי, בתאריך 25 במרץ 2008
↑  בג"ץ 2390/96 קרסיק ואח' נ' מדינת ישראל, מינהל מקרקעי ישראל, ניתן ב־13 בפברואר 2001. פ"ד כרך נ"ה, חלק שני, עמ' 625
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298713505171  BnF: cb145108856 (data)  GND: 1089822901  ISNI: 0000 0000 7692 6425  LCCN: n88011844  NTA: 213073625  SUDOC: 12385072X  VIAF: 74084508   WorldCat (עם VIAF): 74084508 
פיליפ יוסף (חבוש פאה) ולצדו אהרון חטר-ישי, במשפט בן יוסף, ז'ורבין ושיין. מאחור שלושת הנאשמים.
חטר-ישי במהלך השירות בצבא הבריטי.
אהרן חטר-ישי מעיד במשפט אייכמן
מקס וייס

| --- | --- |

קברו של מקס וייס
 לידה:  21 ביולי 1857 סרד, סלובקיה 
 פטירה:  14 במרץ 1927 (בגיל 69) וינה, הרפובליקה האוסטרית הראשונה 
 הישג בולט:  היה מס' 3 בעולם בתקופות שונות בשנים 1887-1890
 מד כושר מרבי:  2727 (יולי 1889)
 מקצוע נוסף:  מתמטיקאי
 מדינה:  הונגריה
 הערות:  יהודי
 
מיקשה (מקס) וייס (בהונגרית: Weiss Miksa; בגרמנית: Max Weiss;‏ 21 ביולי 1857 – 14 במרץ 1927), היה שחמטאי יהודי-הונגרי. דורג שלישי בעולם בשנת 1887, ובין עשרת הטובים בעולם בין השנים 1885 ל-1895.
נולד בסרד. שחמט למד בגיל 12, עבר לווינה שם למד מתמטיקה ופיזיקה באוניברסיטה, ולאחר מכן לימד נושאים אלו. 
בשנת 1905, שנים מספר לאחר פרישתו מתחרויות שחמט בינלאומיות, הועסק וייס על ידי בנק רוטשילד בווינה.
הישגים

1880, גרץ - מקום ראשון משותף עם אדולף שוורץ ויוהנס פון מינקויץ'.
1882, וינה - מקום עשירי. זכה בשני ניצחונות מול יוהנס צוקרטורט וסיים בתיקו משחק מול אלוף העולם המכהן וילהלם שטייניץ
1883, נירנברג - מקום עשירי.
1885, המבורג - מקום שני משותף עם ברטולד אינגליש וזיגברט טאראש
1887, פרנקפורט - מקום 2-3 משותף עם ג'וזף הנרי בלקברן
1888, ברדפורד - מקום שישי משותף עם בלקברן
1889, ניו-יורק - מקום ראשון משותף עם מיכאל צ'יגורין לפני איזידור גונסברג ובלקברן. תוצאה זו זיכתה אותו בפרס כספי של 875 דולר.
1889, ברסלאו - מקום שלישי.
1890, וינה - מקום ראשון, לפני אינגליש ויוהאן באואר
1895, וינה - מקום ראשון משותף עם קרל שלכטר
וייס פרש מהזירה הבינלאומית לאחר התחרות בניו יורק, הגם ששיחק עדיין במספר תחרויות בווינה. בשנת 1895 הוא ניצח את גאורג מרקו בדו-קרב +5 -1 =1 (חמישה ניצחונות, תיקו אחד והפסד אחד).
דוגמאות מתוך משחקיו > לבן: ג'וזף הנרי בלקברן-   מקס וייס  ניו יורק 1889

כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט.
[Event "6th American Chess Congress"]
[Site "New York, NY USA"]
[Date "1889.04.01"]
[EventDate "1889.03.25"]
[Round "7"]
[Result "0-1"]
[White "Joseph Henry Blackburne"]
[Black "Max Weiss"]
[ECO "C65"]
[WhiteElo "?"]
[BlackElo "?"]
[PlyCount "140"]
1.e4 e5 2.Nf3 Nc6 3.Bb5 Nf6 4.d4 exd4 5.O-O Be7 6.Re1 O-O
7.Nxd4 Nxd4 8.Qxd4 d5 9.exd5 Nxd5 10.Bc4 {עדיף 10. פג3 לפי הכלל שאין מזיזים את אותו כלי פעמיים בשלב הפתיחה}
Be6 11.Bxd5 {לא ברור למה הלבן ויתר על צמד הרצים והחליף רץ בפרש. גם השחור היה יכול לדייק יותר ולשחק 11. רו6 ולהכות את הרץ הלבן עם המלכה }
Bxd5
12.Nc3 Be6 13.Qe4 c6 14.Bf4 Re8 15.Rad1 Qb6 16.Na4 Qb4 {16...מהא5 או מהב5 עוד יותר חזק }
17.Qxb4  {שטייניץ הציע 17. צד4 מהב5 18. רה5 אבל התעלם מהמסע 18...ו6 ולשחור יתרון גדול. בניתוח שלו 18...רד5 19. פג3 ר:ה4 20. פ:ב5 ולאחר החלפת כלים נוספים נוצרת עמדה שקולה}
Bxb4 18.Re4 Bg4 19.Rxe8+ Rxe8 20.f3 Bf5 21.c3 Be7 {עם האיום ב5 ולכידת הפרש במסע הבא}
22.b3 b5
23.Nb2 Bf6 24.Bd2 Rd8 25.b4 h5 {תמיד טוב לייצר ערוגת מפלט למלך מאיומי המט בשורה השמינית, אבל עדיף היה 25...רה6  26. א3 רב3 }
26.Be1 Rxd1 27.Nxd1 Bc2 28.Ne3
Bb1 29.a3 Kf8 30.Kf2 Bd3 {למרות השוויון החומרי, הניידות של הרץ הלבן מוגבלת מאוד ל-ה1-ד2-ג1-ב2-א1, הפרש לא יכול להתקדם וגם התקדמות המלך לעבר המרכז חסומה} 
31.g3 Ke7 32.f4 {בעקרון הלבן אמור להימנע מלהציב את הרגלים על משבצות שחורות, ובכך להקטין את ניידות הרץ שלו}
Ke6 33.Kf3 Bd8 34.Bf2
a5 35.Nd1 Bc2 36.Ne3 Bb3 37.Ke4 f5 38.Kd3 a4 39.Ng2 Bc4+
40.Kd2 {40ץ מה3 מפסיד מיידית ל-40...רב6+ 41. צו3 רד5+ 42. מה2 ר:ו2 43. מ:ו2 ר:ז2 44. מ:ז2 מד5  וזוכה ברגלים באגף המלכה ומכתיר}
Kd5 41.Bd4 g6 42.Ne3+ { 42. פה3+ היא טעות בעמדה לא פשוטה. עדיף היה פה1 או פח4 מתוך מגמה להחליף את הרץ השחור של השחור. כעת מוחלף הפרש הלבן ברץ הלבן של השחור, והלבן נשאר עם הרץ הגרוע. }
Ke4 43.Nxc4 bxc4 {המלך השחור פעיל מאוד במרכז, הרץ השחור חופשי לנוע כי כל הרגלים השחורים ניצבים על ערוגות לבנות ולשחור למעשה עמדה זכויה}
44.Ke2 g5 45.Be3
gxf4 46.Bxf4 Bf6 47.Bd2 h4 48.gxh4 Bxh4 49.Be3 Bf6 50.Bd2 f4
51.Be1 f3 52.Kf2 Bh4+ 53.Kf1 Bxe1 54.Kxe1 Kd3 55.h4 Kxc3 56.h5
Kb3 57.h6 c3 58.h7 c2 59.Kd2 f2 60.h8=Q c1=Q+ 61.Kxc1 f1=Q+
62.Kd2 Qf2+ 63.Kd3 Qc2+ 64.Ke3 Qc3+ 65.Qxc3+ Kxc3 66.Ke4 Kb3
67.Kd4 Kxa3 68.Kc3 Ka2 69.Kc2 a3 70.Kc1 Kb3 0-1
במשחק זה הדגים וויס טכניקה טובה בסיום הרצים וזכה בצורה מרשימה.
דוגמאות מתוך משחקיו > לבן: מקס וייס -  ג'וזף הנרי בלקברן ניו יורק 1889

כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט.
[Event "6th American Chess Congress"]
[Site "New York, NY USA"]
[Date "1889.04.26"]
[EventDate "1889.03.25"]
[Round "26"]
[Result "0-1"]
[White "Max Weiss"]
[Black "Joseph Henry Blackburne"]
[ECO "B01"]
[WhiteElo "?"]
[BlackElo "?"]
[PlyCount "114"]
1.e4 d5 2.exd5 Nf6 3.d4 Qxd5 4.Nc3 Qa5 5.Nf3 c6 {מסע זהה מאפשר למלכה לסגת למקום מבטחים, ובו זמנית מונע מהפרש את ערוגות ב5 ו-ד5.}
6.Ne5 Nbd7
7.Nc4 Qd8 {על 7..מהב4 יבוא 8. א3 ועל 7...מהא6 8. פד6+ וזוכה במלכה}
8.Be2 g6 9.d5 {עדיף להמשיך להתפתח למשל 9. 0-0 או 9. רו4}
cxd5 10.Nxd5 Nxd5 11.Qxd5 Bg7 12.h4
O-O 13.h5 Nf6 14.Qxd8 Rxd8 15.hxg6 hxg6 16.Bd3 Be6 17.Bd2 Rac8 {קל לראות שלאחר חילופי הכלים שנבעו מ-9. ד5 הרץ השחור ב-ז7 אקטיבי יותר. כרגע יש גם את האיום לזכות בכלי לאחר ר:ג4}
18.Ne5 Nd7 19.Nxd7 Rxd7 20.Bc1 {אין דרך טובה להגן על הרגלי. על הצרחה גדולה השחור זוכה מיד על ידי צ:ד3 ואם 20. רג3 השחור יחליף את הכלים ויזכה ברגלי}
Bc4 21.Rh3 Bxd3 22.Rxd3 Rxd3
23.cxd3 Rc2 24.Rb1 Bd4 25.Bd2 Rxb2 26.Rxb2 Bxb2 {היתרון של השחור נובע ממבנה הרגלים - יש לו שני איי רגלים וללבן שלושה מהם שני רגלים מבודדים וכמובן יש לו יתרון ברגלי}
27.Be3 a6
28.Kd2 Kf8 29.Kc2 Be5 30.Kb3 Ke8 31.Kc4 Kd7 32.Kc5 Bc7 {מסע זה מונע את המשך התקדמותו של המלך הלבן. כעת משימתו של השחור היא לדחוק את המלך הלבן חזרה ולהתחיל לקדם את רגליו}
33.f3
e6 {כעת כל הרגלים של השחור מונחים על ערוגות בצבע לבן, כך שהרץ הלבן לא יכול לאיים עליהם}
34.a4 b6 35.Kc4 Kc6 36.Bf2 f6 37.Be3 Bd6 38.Bd4 e5 39.Be3
b5 40.axb5 axb5 {הרגלים השחורים החלו להתקדם, וכעת יש לשחור גם רגלי מעבר בטור ב'}
41.Kb3 Kd5 42.Bf2 f5 43.Kc3 g5 44.g4 fxg4
45.fxg4 Bc5 46.Be1 e4 47.dxe4+ Kxe4 48.Bd2 Be3 {ההגנה על הרגלי על ידי רה7 היא שגיאה חמורה שמביאה לתיקו 49. ר:ז5 ר:ז5 50 . מב4 ותיקו}
49.Be1 Kf3
50.Kb4 Kxg4 51.Kxb5 Kf3 52.Kc4 g4 53.Kd3 Bf2 54.Ba5 g3 55.Bc7
g2 56.Bh2 Bb6 57.Kd2 Kg4 0-1  {אין דרך למנוע 58...מח3 והכתרת הרגלי}
גם המשחק השני בין השניים באותה תחרות הגיע לסיום רגלים ורצים, אלא שהפעם בלקברן שיחק היטב וזכה בסיום.
הערות שוליים

↑  Joseph Henry Blackburne vs Max Weiss (1889), www.chessgames.com
↑  Max Weiss vs Joseph Henry Blackburne (1889), www.chessgames.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1138328979  ISNI: 0000 0003 8856 3942  NTA: 258657553  VIAF: 281754489   WorldCat (עם VIAF): 281754489
חיים אבולעפיה (הראשון)

ערך זה עוסק ברבי חיים אבואלעפיא הראשון. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
 לידה:  1580
 פטירה:  1670 (בגיל 90 בערך) ת"ל
 מקום קבורה:  ישראל בית הקברות היהודי בהר הזיתים, ירושלים
 תקופת הפעילות:  ?–1670 
 תחומי עיסוק:  רבנות
 תפקידים נוספים:  דיין
 רבותיו:  מהרי"ט
 בני דורו:  רבי חיים בנבנישתי, רבי אברהם אזולאי
 
קברו של ר' חיים אבואלעפיא בהר הזיתים
רבי חיים בן יעקב אבואלעפיא הראשון (1580 - ת"ל 1670) היה רב בארץ ישראל. ומגדולי התורה בדורו.
תולדותיו

נולד לר' יעקב אבולעפיה דמות מרכזית בצפת ובדמשק, נצר למשפחה יהודית ענפה של רבנים ועסקני ציבור ממגורשי ספרד, שמוצאה מן האזור ההיסטורי קסטיליה שבספרד, נמנה בין תלמידיו של מהרי"ט יחד עם חבריו ר׳ חיים בנבנישתי מחבר הספר כנסת הגדולה, ור' יהושע בנבנשתי מחבר ספר שדה יהושע, ור' אברהם בן חנניה.
עלה לארץ ישראל ושימש כדיין בצפת, כרבה של טבריה, עבר לחברון בזמנו של הרב אברהם אזולאי ולבסוף התיישב בירושלים. היה ראש משלחת הרבנים שיצאה ב-1662 לתהות על טיבו של נתן העזתי ולפי דברי השבתאים, הוא זה שהביא לגירושו של שבתי צבי מארץ ישראל. נכדו ר' יעקב אבולעפיה היה רבה של טבריה לפני חורבנה, ונינו, ר' משה אבולעפיה, היה אביו של ר' חיים אבולעפיה (השני) מחדש היישוב היהודי בטבריה.
קבר רבי חיים אבולעפיה

ר' חיים אבולעפיה נפטר בשנת ת"ל (1670) ונטמן בחלקת הקברים הסמוכה לקבר זכריה שבבית הקברות הר הזיתים. בשנת 1960 חפרה במקום משלחת ארכאולוגית ירדנית-בריטית סביב קבר זכריה, וזו השליכה את כל הקברים והמצבות היהודיים, שגורלם לא נודע מאז. כעבור 50 שנה התגלתה מצבתו של ר' חיים אבולעפיה מוטלת בקרבת מקום, ובשיתוף פעולה של אתרא קדישא, החברה קדישא הספרדית ומרכז המידע של הר הזיתים, אותר מקומו המקורי של הקבר, והמצבה הושבה למקומה.
הערות שוליים

↑  פירוש השם אבו אל-עפיא בערבית הוא: "אבי הבריאות".
ג'ו לוק

| --- | --- |

 לידה:  24 בספטמבר 2003 (בן 21) דאגלס, האי מאן
 שם לידה:  ג'וזף ויליאם לוֹק Joseph William Locke
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2020 
 עיסוק:  שחקן
 מקום לימודים:  Ballakermeen High School 
 פרסים והוקרה:  Out100 (2022) 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'וזף ויליאם לוֹק (באנגלית: Joseph William Locke; נולד ב-24 בספטמבר 2003) הוא שחקן בריטי יליד האי מאן. הוא ידוע בתפקידו כצ'ארלי ספרינג בסדרת הטלוויזיה "עוצר נשימה" המשודרת בנטפליקס.
ביוגרפיה

לוק נולד בדאגלס, האי מאן. הוא למד בתיכון באלקרמין. הוא השתתף בהפקות התיאטרון הלאומי בשנת 2020 וכן בהפקות בתיאטרון Gaiety באי מאן ועם קבוצת הנוער של מרכז קנזינגטון לאמנות. לוק הוא הומוסקסואל.
קריירה

באפריל 2021, פורסם כי לוק לוהק לתפקיד ראשי, לצד קיט קונור, בסדרת הטלוויזיה "עוצר נשימה" בהפקת נטפליקס. הסדרה היא עיבוד לרומן הגרפי באותו השם, מאת אליס אוזמן. הוא נבחר מתוך כ־10,000 שחקנים פוטנציאליים אחרים שהיו מועמדים לתפקיד. בעוד לוק היה בן 17 בזמן הצילומים, הוא מגלם תלמיד בן 15 בבית ספר תיכון לבנים אנגלי.
פילמוגרפיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2022–הווה | עוצר נשימה | צ'ארלס "צ'רלי" ספרינג | תפקיד ראשי (3 עונות); 24 פרקים |
| 2024 | אגתה לאורך כל הדרך | ויקאן / בילי קפלן | תפקיד ראשי; 9 פרקים |
הערות שוליים

↑  O'Connor, Rachael (22 באפריל 2022). "Who is in the cast of Netflix's Heartstopper?". Metro. נבדק ב-23 באפריל 2022. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Williams, K-Ci (22 באפריל 2022). "Netflix's "Heartstopper" Stars Want Everyone to See "How Amazing and Beautiful Queerness Is"". Teen Vogue. נבדק ב-23 באפריל 2022. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Students petition Tynwald to reverse Syrian refugee position". Manx Radio. 26 בנובמבר 2019. נבדק ב-23 באפריל 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Netflix show starring Manx actor streams next week". Manx Radio. 17 באפריל 2022. נבדק ב-17 באפריל 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Joe's heart-stopping moment, as he gets picked for lead Netflix role". IOM Today. 2 במאי 2021. נבדק ב-3 במאי 2021. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Manx actor lands role in Netflix series". 24 באפריל 2021. נבדק ב-25 באפריל 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  James, Alastair (2022-04-13). "Heartstopper's young stars are ready to share the love in Netflix's most uplifting LGBTQ series yet". Attitude UK. נבדק ב-26 באפריל 2022. The conversation then turns to how the actors relate to their characters. As a young gay man, Joe, who is 18 and from the Isle of Man, compares his schooldays with what Charlie goes through. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Stroud, Will (22 באפריל 2021). "Heartstopper: Kit Connor and Joe Locke to star in Netflix adaptation of gay graphic novel". Attitude. נבדק ב-22 באפריל 2021. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Joe Locke - 1883 Magazine - Heartstopper". 1883 Magazine (באנגלית אמריקאית). 2022-04-21. נבדק ב-2022-04-25.
↑  Harrison, Ellie (2022-04-24). "Heartstopper's Joe Locke: 'Lots of queer teenagers feel like they don't deserve love'". The Independent (באנגלית). נבדק ב-2022-04-24.
↑  "Who Plays Charlie Spring In Netflix's 'Heartstopper'? Everything You Need To Know About Joe Locke". Capital FM (באנגלית). נבדק ב-2022-04-24.
↑  James, Alastair (13 באפריל 2022). "Heartstopper's Joe Locke: LGBTQ youth should know they 'deserve happiness'". Attitude. נבדק ב-16 באפריל 2022. {{cite journal}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: ca0579e3-a91f-45aa-ae55-cd03b891f2a0
עדנה בוקשטיין

| --- | --- |

 לידה:  22 במרץ 1949 (בת 75) ישראל 
 מידע כללי
 השכלה:  בוגר ומוסמך בהצטיינות מטעם אוניברסיטת פלורידה הבין-לאומית בתחום תרבות הפנאי, ופעילות גופנית לאוכלוסיות מיוחדות
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה
 תת-ענף:  הליכה תחרותית
 מסטרס (ותיקים):  נשים
 תפקידים נוספים:  חברת הנהלה באיגוד הספורט העממי  חברת הנהלה מרכז עצמה
 הישגים
 שיאים אישיים:  10,000 מטרים - 56:47 (1985)  5,000 מטרים - 26:58.6 (1989)
 דירוג שיא:  אלופת עולם, בהליכה תחרותית למסטרס נשים ל-5 ו-10 קילומטרים בשנים 1985 ו-1989
 
עדנה בוקשטיין (נולדה ב-22 במרץ 1949) היא יזמת הפועלת להגברת מודעות ההליכה בחברה בישראל כחלק מאורח חיים בריא ופעילה לקידום אורח חיים בריא ופעיל. בוקשטיין היא אלופת העולם למאסטרס בהליכה תחרותית (לנשים) בשנים 1985 (10,000 מטרים), ו-1989 (5,000 מטרים) ובנוסף היא חברת הנהלה לשעבר באיגוד האתלטיקה. בוקשטיין בעלת תואר בוגר ומוסמך בהצטיינות מטעם אוניברסיטת פלורידה הבין-לאומית (Florida International University; בראשי תיבות: FIU) בתחום תרבות הפנאי, ופעילות גופנית לאוכלוסיות מיוחדות. נכון לשנת 2023, עדיין משרתת במילואים בצה"ל, ומכהנת כחברת הנהלה ב"מרכז עוצמה" ובאיגוד הספורט העממי.
ראשית חייה ולימודים

בוקשטיין נולדה בשם עדנה קטרמן. בילדותה גרה בשיכון צה"ל ולמדה בבית ספר בפאתי העיר בני ברק, המרוחק מביתה כחמישה ק"מ. כך שכבר בהיותה בכיתה א' הלכה מדי יום מרחק רב עם ילקוט על גבה, וכאשר עברה בשכונות שבדרכה, הגבירה את צעדיה ומאז סיגלה לעצמה הליכה נמרצת ומהירה.
בוקשטיין שירתה בצה"ל כמ"כית של טירוניות, וכסמלת סעד (סמלת ת"ש) ואחרי הצבא הילכה לבדה בעולם, במסעות תרמילאות. תוך כדי כך היא למדה להתאים הליכה על פי תנאים משתנים. בתחילת שנות השבעים למדה בוקשטיין במדרשה לחינוך גופני בבאר שבע ולאחר נישואיה בשנת 1972 ליוסי בוקשטיין נסעו השניים ללימודים בארצות הברית. בוקשטיין למדה בפלורידה באוניברסיטת פלורידה הבין-לאומית Florida Inrernational University והשלימה תואר בוגר ומוסמך בהצטיינות בלימודי תרבות הפנאי, ופעילות גופנית לאוכלוסיות מיוחדות.
פעילות ציבורית

בתחילת שנות השמונים החלה בוקשטיין לקדם בישראל את משנתה להליכה סדירה ויומיומית, ולהסביר את תרומת ההליכה לאורח חיים בריא ופעיל. באותם ימים הייתה שגורה בישראל התפיסה שהליכה נועדה לזקנים ולחולים, וקהל היעד העיקרי אליו הופנתה בוקשטיין היה מבוגרים שהתגוררו בבתי אבות ואגודת אש"ל (אגודה לפיתוח שירותים למען הזקן בישראל). עם הזמן הצטרפו ליוזמה אחיות בריאות הציבור וארגוני הנשים כגון נעמ"ת וויצו, או אז נשים רבות סיגלו את ההליכה כחלק משגרת יומן, ובהמשך הצטרפו להולכים גם גברים, גיל ההולכות וההולכים ירד, ואוכלוסיות רבות ומגוונות הצטרפו להולכים. בוקשטיין פיתחה תוכניות לימודים המותאמות לאוכלוסיות השונות בישראל, ואף לימדה במסגרות שונות פעילות גופנית, ספורט, בריאות, איכות הסביבה, תחבורה, יוממות ועוד. היא יועצת ומנחה בנושאים כגון בניית תוכניות לקידום ההליכה כחלק מאורח חיים בריא ופעיל, הקמת מסלולי הליכה ושילוט מתאים, הרצאות בליווי סדנאות מעשיות בשיתוף אנשי מקצוע נוספים (דיאטניות, פיזיוטרפיסטיות, רופאות, רופאים, וכדומה)
הגופים להם היא יעצה ויועצת הם רבים:
קק"ל, החברה להגנת הטבע.
שירותי בריאות: קופ"ח כללית, קופ"ח מכבי וקופ"ח מאוחדת
משרדי ממשלה שונים: החינוך, הבריאות, הרווחה והספורט
רשויות מקומיות ואזוריות בכל רחבי הארץ, כולל קיבוצים יישובים וערים גם במגזרים החרדי, הערבי, והדרוזי צ'רקסי
וכן ארגון שח"ל, ואיגוד הקרדיולוגים, רופאי משפחה, האגודה למלחמה בסרטן, סטודנטים לרפואה. גופים פרטיים וחברות פרטיות בתחום ההייטק (אינטל) והמזון (שטראוס, יוניליבר),
כמו כן קיימה תוכנית מורחבת בקרב משטרת ישראל, ובמסגרת תוכנית "אורחות חיים" (המיועדת לאנשי צבא קבע) שהחלה בשנות התשעים בצה"ל היא מנחה הרצאות, סדנאות ופעילויות בנושא: הליכה כאורח חיים בריא ופעיל.
פעילות ציבורית > אירועי הליכה

בוקשטיין הייתה שותפה לייזום אירועי הליכה. בשנת 1995 בחסות נעמ"ת יחד עם שלומית ניר טור הן קיימו אירוע הליכה בפארק רמת גן. נשים מכל המגזרים השתתפו באירוע שאת שמו: "נשים הולכות רחוק" טבעה יעל דיין. משנת 1997 התקיימו אירועי הליכה נוספים של "נשים הולכות רחוק" בשיתוף ארגוני נשים, המחלקה לקידום נשים בספורט, והעמותה לקידום נשים בספורט בשיתוף עיריית תל אביב יפו ושרותי הבריאות. בשנת 2003 ארגנה יחד עם פרופסור דני צבעוני את "יום בריאות הלב" בשיתוף ארגון הקרדיולוגים, איגוד הספורט העממי בישראל והחברה למתנ"סים. בשנת 2004 התקיים יום "הולכים על אורח חיים בריא בכנסת ישראל" בהשתתפות הנשיא רובי ריבלין, ובשיתוף משרד הבריאות, משטרת ישראל, איגוד הקרדיולוגים הישראלי, החברה למתנ"סים וחברת הכנסת אורית נוקד, שביוזמתה הוצע חוק לתיקון פקודת העיריות (מסלולי הליכה 2004). בשנת 2017 נערכה צעדת "נשים עושות שלום" בה השתתפו נשים יהודיות, ערביות ופלשתינאיות, נשים חרדיות, בדואיות, ערביות, צ'רקסיות ודרוזיות, נשים מהעדה האתיופית, ואף נערכה צעדה כדי להגביר מודעות למחלת סרטן השד.