פרץ לביא
קריירה

לביא סיים את לימודי תואר ראשון בסטטיסטיקה ובפסיכולוגיה באוניברסיטת תל אביב, שם עבד גם כעוזר הוראה של פרופסור צבי גיורא שעסק בחקר השינה ובזכותו נחשף לתחום. תוך כדי לימודיו הנחה קבוצות והרצה במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה של צבא ההגנה לישראל בפתח תקווה. בארצות הברית המשיך את לימודיו תוך התמחות בנושא השינה. למד לתואר שני באוניברסיטת מדינת פלורידה, אותו סיים ב-1972. קיבל את תואר הדוקטורט בפסיכולוגיה פיזיולוגית בשנת 1973, במסגרת עבודתו במעבדת השינה של פרופסור וולסי ברני ווב, ראש החוג לפסיכולוגיה שבאוניברסיטת פלורידה. הייתה זו אחת ממעבדות השינה הראשונות בעולם. נושא הדיסרטציה שלו היה "מקצבים אולטרדיאניים בשינה ובעירות". עשה בתר-דוקטורט במעבדת השינה של פרופסור דניאל קריפקה, במחלקה לפסיכיאטריה של אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו.
לביא חזר לישראל ב-1975 ומונה למרצה בטכניון. הקים מעבדה לחקר השינה בטכניון ולאחר מכן את המעבדה הראשונה בישראל לאבחון הפרעות בשינה, שהפכה ברבות הימים למרכז לרפואת שינה. כיום המרכז מונה בישראל ארבעה סניפים: בבתי החולים רמב"ם, הלל יפה בחדרה, וולפסון בחולון והדסה בירושלים, בהם נבדקו מעל 120,000 בני אדם
. בשנת 1997 יזם לביא מרכז דומה בבתי החולים המסונפים לאוניברסיטת הרווארד בארצות הברית וכך שישה עשר סניפים בארצות הברית היו קשורים למרכז רפואת השינה בחיפה
. בנוסף למתן שירותים קליניים, הקים המרכז חברות שמייצרות ציוד רפואי לבדיקת שינה. אחת מהן היא חברת איתמר מדיקל שמייצרת מכשור לאבחון ביתי של הפרעות שינה וזיהוי בני אדם בסיכון גבוה למחלות לב. המכשיר הביא את הבדיקות מהמעבדה לבית המטופל. הוא מבצע ניטור של השינה באמצעות בדיקת זרימת הדם באצבע. לביא פיתח את הטכנולוגיה בשיתוף עם ד"ר בוב שנל, שאצלו עשה בתר-דוקטורט.
חברה נוספת היא- SLP, שמפתחת ומייצרת חיישנים לביצוע בדיקות שינה שמיוצאים לכל העולם.
לביא יזם והשתתף במספר פעולות לשינוי תקנות ציבוריות שהיו כרוכות בהשלכת השינה על הבריאות; היה פעיל בביטול שעת האפס בבתי הספר היסודיים על ידי משרד החינוך, היה בין הלוחמים למען שעון קיץ ולמניעת תאונות דרכים עקב עייפות והירדמות; שכנע את רשות השידור להנהיג את הגל השקט בזמן מלחמת המפרץ הראשונה

ופעל במסגרת צה"ל לשינוי פקודות מטכ"ל לגבי מספר שעות השינה בצה"ל.
בשנת 1978 מונה למרצה בכיר, בשנת 1983 לפרופסור חבר ובשנת 1989 לפרופסור מן המניין. בשנת 1994 הופקד על הקתדרה על שם אנדרה בלרד לפסיכיאטריה ביולוגית. לביא היה ראש המרכז הטכניוני למחקר בבטיחות בעבודה וגורמי אנוש ובשנים 1981–1993 הוא כיהן כראש היחידה לביולוגיה של ההתנהגות בפקולטה לרפואה. בשנים 1993–1999 היה לביא דקאן הפקולטה לרפואה בטכניון, בשנים 2001–2008 היה סגן נשיא הטכניון למשאבים ופיתוח קשרי חוץ. שהה בשבתון כפרופסור אורח בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת הרווארד. לביא חבר באגודה למחקר השינה האמריקאית ובאגודה למחקר השינה האירופית, היה יושב ראש ומארגן של הוועידה האירופית השמינית למחקר השינה שהתקיימה בירושלים בשנת 1988, כיהן כסגן נשיא של אגודת מחקר השינה האירופאית, כיהן כנשיא אגודת מחקר השינה הישראלית, שימש כיועץ לוועדה הבינלאומית לסיווג הפרעות שינה וכיהן כיושב ראש הוועדה המדעית של איגוד השינה האירופאית.
לביא פרסם 342 מאמרים מדעיים ופרקים בספרים וכתב שמונה ספרים. ספרו "עולמה הקסום של השינה" ראה אור בעברית בהוצאת ידיעות אחרונות ב-1993, באנגלית בהוצאת אוניברסיטת ייל ותורגם ל-15 שפות. ספרו "לילות ללא נחת: כאשר נחירות הופכות לדום נשימה" יצא לאור בהוצאת משכל בשנת 2002, ובהוצאת אוניברסיטת ייל באנגלית ב-2003.
פרץ לביא הוא העורך לשעבר של כתב העת Journal of Sleep Research וחבר במערכת כתבי העת Journal of Clinical Sleep Medicine, Dreaming; Sleep Medicine Reviews; היה חבר במערכת כתבי העת, Harefuah, EEG & Clinical Neurophysiology; Chest.
בספטמבר 2013 לביא חתם על הסכם עם קרן לי קה שינג בהונג קונג, מושל מחוז גואנגדונג בסין ופרובוסט אוניברסיטת שנטאו בסין, על הקמת סניף של הטכניון בסין בסמוך לאוניברסיטת שנטאו.
היזמה להקמת סניף הטכניון בסין הייתה של לי קה שינג, אחד מעשרת האנשים העשירים בעולם המתגורר בהונג קונג. לי קה שינג אף העניק לטכניון תרומה של 130 מיליון דולר. לביא, בשיתוף עם עמיתו פרופ' סקורטון נשיא אוניברסיטת קורנל, אף הצליחו לגייס למעלה מ-150 מיליון דולר עבור המיזם המשותף.
החל מיוני 2020, משמש יו"ר אגודת ידידי הטכניון בישראל, ובנובמבר 2020 מונה ליו"ר המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח. במשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה (המולמו"פ). בשנת 2023 הצטרף גם לוועד המנהל של סיינסאברוד - ארגון המדענים הישראלים בחו"ל (עמותה).