stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ממנטין

| --- | --- |

 שמות מסחריים בישראל
 אביקסה, ממנטין טבע, ממוקס, נמדטין
 נתונים כימיים
 מסה מולרית:  179.1674 יחידת מסה אטומית מאוחדת 
 בטיחות
 מעמד חוקי:  בישראל תרופת מרשם שאינה בסל הבריאות
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון B2 (אוסטרליה), קטגוריית סיכון B 
 מזהים
 קוד ATC:  N06DX01 
 מספר CAS:  19982-08-2
 PubChem:  4054
 ChemSpider:  3914
 
ממנטין (Memantine) היא תרופה לטיפול במחלת אלצהיימר הפועלת על ידי חסימת קולטני הגלוטמט NMDA בתאי המוח.
ממנטין משווק תחת המותגים אקסורה (Axura) ואקטינול (Actinol) על ידי חברות התרופות מרץ (Merz); תחת המותג נמנדה (Namenda) על ידי חברת התרופות פורסט (Forest); תחת המותג אביקסה (Ebixa ו-Abixa) על ידי חברת התרופות לונדבק (Lundbeck); ותחת המותג ממוקס (Memox) על ידי חברת אוניפארם (Unipharm). שמה הכימי של התרופה הוא 1-amino-3'5-dimethyladamantane hydrochloride.
שימוש קליני

תווית התרופה בישראל היא למחלת אלצהיימר בדרגת חומרה בינונית וקשה. מכיוון שמחלת אלצהיימר מאופיינת בירידה קוגניטיבית הדרגתית, ירידה המתבטאת בכל מרכיבי הקוגניציה (התמצאות, זיכרון, שיפוט וכו'), ניתן לדרג את חומרת המחלה לפי חומרת הירידה הקוגניטיבית. קיימות שיטות רבות לבדיקת רמת הקוגניציה. השיטה הפשוטה והשכיחה ביותר היא בעזרת מבחן המכונה Mini Mental State Evaluation - בראשי תיבות: MMSE. הנבדק מקבל ניקוד לפי תוצאות מטלות או תשובות לשאלות שונות: 27-30 נקודות מראות על קוגניציה תקינה, 20-26 - הפרעה קלה, 14-20 - הפרעה בינונית, 10-14 - הפרעה בינונית-קשה ומתחת ל-10 - הפרעה קשה. ממנטין מותווה לחולים עם MMSE מתחת ל-20.
באופן עקרוני לא קיימת כיום תרופה למחלת אלצהיימר. לטיפול (תרופתי, פסיכולוגי, סביבתי, דיאטי, פיזיותרפי ועוד) הניתן כיום לחולים אלו יש מטרה להאט את תהליך התקדמות המחלה ולשפר את איכות החיים של חולה במחלת אלצהיימר.
ממנטין נקשר עם ירידה מתונה בהידרדרות הקלינית של מחלת אלצהיימר.
בדיקה שיטתית של בחינות אקראיות מבוקרות הראתה כי הממנטין הוא בעל השפעה חיובית נמוכה על קוגניציה, מצבי רוח, התנהגות, והיכולת לבצע פעולות יום-יומיות במקרים במצב בינוני עד קשה של מחלת אלצהיימר; עם זאת נמצא כי לתרופה יש השפעה בלתי ידועה במקרים מתונים עד בינוניים של המחלה.
ממנטין נבדק לשימוש גם במקרים של מחלות נוספות של מערכת העצבים ומערכות אחרות, אך בדיקות אלו נמצאות עדיין בשלבי מחקר ולא הגיעו לשימוש קליני.
בישראל התרופה נמכרת בצורת כדורים במינונים של 5 מג' ו-10 מג'. המינון המומלץ הוא להתחיל במינון של 5 מג' פעם ביום ולהעלות את המינון כל שבוע ב-5 מג' נוספים, עד למינון המרבי של 10 מג' פעמיים ביום. חולים עם אי ספיקת כליות מקבלים מינון נמוך יותר.
נטילת התרופה אינה קשורה במזון וניתן ליטול אותה גם על קיבה ריקה.
יש טענות שהתרופה יכולה לעזור ל-OCD, אך זה עדיין במחקרים[דרוש מקור].
תופעות לוואי

ממנטין נסבל היטב באופן כללי. תופעות לוואי שכיחות (ביותר מ-1% מהחולים) כוללות: בלבול, סחרחורת, עייפות, כאב ראש, נדודי שינה, חוסר מנוחה או הזיות. תופעות לוואי פחות שכיחות כוללות: הקאות, שלשול, חרדה, דלקת שלפוחית השתן וליבידו מוגבר.
הפסקת הטיפול אינה גורמת לתסמינים ייחודיים, אך אם יש צורך בכך, ההמלצה היא להפסיק את הטיפול בהדרגה ולא בבת אחת. התרופה אינה גורמת לשינויים בתוצאות בדיקות המעבדה ובתרשים ה-א.ק.ג.. אין לתרופה תסמיני התרגלות או התמכרות. אין בתרופה סיכון סרטני.
יש להיזהר בנטילת התרופה ביחד עם תרופות אחרות:
חוסמי NMDA אחרים כמו סוגי סירופ לשיעול, P.K. MERZ ו-KETALAR.
תרופות המופרשות דרך השתן כמו משתנים שונים, GLUCOPHAGE, TAGAMET, ZANTAC ועוד.
תרופות, חומרים ומזון הגורמים לשתן בסיסי (למשל, סודה לשתיה) יכולים להגביר את תופעות הלוואי של התרופה.
בהרעלה הנגרמת מנטילת יתר של התרופה (בטעות או בניסיון התאבדות) יכולים להופיע אי שקט קשה, מצב בלבולי, שינויים ב-א.ק.ג., ישנוניות ושקיעה במצב ההכרה עד למצב של תרדמת. הטיפול, כבכל מקרה של הרעלה, הוא הפניית החולה ליחידת רפואת חירום. במקרים קלים מספיקה שתייה מרובה וחמצון יתר של השתן המגביר את הפרשת התרופה מהגוף.
מנגנון פעולה

מחלת אלצהיימר היא אחת מקבוצת מחלות המכונות מחלות נוירודגנרטיביות (Neurodegeneative), המאופיינות בניוון ומוות הדרגתי של תאי המוח. מבחינה היסטולוגית (כלומר, במישור המיקרוסקופי), מאופיינת מחלת אלצהיימר על ידי שקיעת חומר עמילואיד בין תאי המוח המכונה "פלאקים" (Plaques), ובתוך הנוירונים (תאי המוח העיקריים) שם הוא מכונה "פקעות" (Tangles). הקשר הכימי בין תאי המוח הולך ופוחת עד שנפסק. תהליך זה גורם למותם של הנוירונים ולהצטמקות הדרגתית של המוח. הקשר בין תאי המוח מתבצע בעזרת חומרים כימיים שונים העוברים מתא אחד למשנהו דרך חיבורים כימיים בין התאים, חיבורים הנקראים סינפסה. החומר הכימי העובר בסינפסה נקרא נוירוטרנסמיטור; הוא מופרש בקצה הנוירון אל תוך הסינפסה ומשם הוא מגיע לנוירון הבא, שבצדה השני של הסינפסה. על פני קרום התא של הנוירון השני, באזור הסינפסה, קיימים מבנים מיקרוסקופיים תת-תאיים המכונים קולטנים, אליהם נקשר הנוירוטרנסמיטור המופרש מהנוירון הראשון. קשר זה מפעיל פעילות כימית ייחודית בתוך הנוירון השני (הקולט), פעילות שהיא ייחודית לכל סוג של נוירוטרנסמיטור, ומטרתה להפעיל את הנוירון הקולט לפעילותו הייחודית (למשל, לגרום לסיב שריר להתכווץ) או להפסיק את פעילותו הקודמת של אותו נוירון (למשל, לשחרר ולהרפות סיב שריר). בסביבת הקולטן נמצאים גם חומרים כימיים נוספים שתפקידם הוא לפרק את הנוירוטרנסמיטור בגמר פעילותו ולשחרר את הקולטנים. תוצרי פירוק זה מוחזרים ישירות או בעקיפין לנוירון הראשון כדי שיוכל לייצר מהם נוירוטרנסמיטור חדש. כאמור, נוירוטרנסמיטור יכול להיות מגרה לפעילות (אקסיטטורי) או חוסם פעילות (אינהיביטורי).
אחד הנוירוטרנסמיטורים השכיחים (כמותית) ביותר במוח הוא הגלוטאמט, נוירוטרנסמיטור מגרה-אקסיטטורי. כאשר תאי מוח מתחילים למות במחלת אלצהיימר, נוצר עודף היצע של גלוטמאט על פני הקטנת הביקוש (עקב מות התאים). עודף גלוטמאט זה גורם לעודף גירוי של הנוירונים, שהוא רעיל לגבי הנוירונים וגורם להגברת מותם ולהחמרת המחלה. לכן ניסו החוקרים למצוא תרופה שתגן על תאי המוח הנותרים מפני השפעתו הרעילה של הגלוטאמט.
הגלוטמאט מגיע לקולטנים מיוחדים לגלוטמאט - NMDA ‏(N-METHYL-D-ASPARATE), הנמצאים על קרום התא של הנוירון השני בסינפסה. הפעלתם על ידי הגלוטאמט גורמת למעבר מהיר לתוך התא של יונים של סידן המפעילים מערכות תת-תאיות שונות בתוך הנוירון. פעילות יתר של גלוטאמט (כפי שמתרחשת במחלת אלצהיימר) תגרום, על כן, לכניסת יתר של יוני סידן לתא, להרעלתו ולמותו. החומר המרכיב את התרופה ממנטין מתחבר אף הוא לקולטני NMDA ועל ידי כך מקטין את אפשרות קולטנים אלו להתחבר לגלוטמאט. הדבר גורם להפחתת הפעילות שהגלוטמאט יכול לגרום בתוך תא הנוירון, וכך פעילות הגלוטמאט מתקרבת לנורמה והסכנה לתא פוחתת. חסימת קולטני ה-NMDA על ידי הממנטין היא הפיכה ולא מלאה ועל כן יש צורך בנטילה מתמדת של התרופה.
האינטראקציה של הממנטין עם קולטני ה-NMDA משמעותית בשיפור התסמינים שהתרופה יוצרת בקרב חולי אלצהיימר. מעבר לכך, אין כרגע הוכחה לכך שליכולתו של הממנטין לספק הגנה מפני הרעלה תאית גלוטמאטרגית המתווכת על ידי קולטני NMDA יש השפעה מתקנת ומשפרת על מחלת אלצהיימר, למרות שהיכולת הזו נמצאה במודלים של בעלי חיים.
השפעות נוספות של הממנטין

ממנטין מתקשר גם לקולטן ה-5-HT3 (המיועד להתקשר עם נוירוטרנסמיטור אחר, סרוטונין), בעוצמה דומה להשפעה על קולטן ה-NMDA.‏ החשיבות הקלינית של פעילות סרוטונרגית (serotonergic) זו בטיפול בחולי אלצהיימר אינה ידועה.
ממנטין יכול גם להתקשר לקולטני אצטילכולין ניקוטיני (Cholinergic nicotinic acetylcholine nAChRs) בעוצמות דומות כנראה לקולטני NMDA ו-5-HT3, אך קשה לקבוע זאת במדויק עקב הירידה המהירה ברמת הרגישות בתגובות ה-nAChR במהלך ניסויים אלה. באופן בולט, ממנטין הוא אנטגוניסט (כלומר, מתחרה תופס מקום) לקולטני-alpha-7nAChR, דבר שיכול להסביר את ההרעה הראשונית בתפקוד הקוגניטיבי בהתחלת הטיפול בממנטין. בהמשך, Alpha-7 nAChR מווסת כלפי מעלה במהירות בתגובה לאנטגוניזם, מה שעשוי להסביר את ההשפעות מגבירות הקוגניציה של טיפול ההמשך בממנטין.
ממנטין יכול להתחבר גם לקולטן נוירוטרנסמיטור דופאמין D2.‏. מכיוון שיש קשר הדוק בין דופאמין וקולטן D2 לבין תסמיני דיכאון, יש הסבורים שלממנטין יש גם השפעה נוגדת דיכאון. חוקרים מסוימים אף רואים בכך את התפקיד העיקרי של הממנטין.
היסטוריה

אלי לילי (Eli Lilly and Company) סינתז ורשם את ממנטין כפטנט לראשונה ב-1968. בהמשך פותחה התרופה על ידי "מרץ" בשיתוף עם "נוירוביולוג'יקל טכנולוג'יז בע"מ" (Neurobiological Technologies Inc.). היא נמצאת ברישיון חברת "פורסט" עבור ארצות הברית וברישיון חברת "לונדבק" עבור מדינות אירופה והשווקים הבינלאומיים.
אלצהיימר ודמנציה

מחלת אלצהיימר והדמנציה המתלווה אליה הן תהליך מורכב. אובדן היכולות הבלתי נמנע הכרוך במחלה הוא רב פנים, והתמונה הקלינית האופיינית מורכבת ממספר מרכיבים - קוגניטיביים, רגשיים והתנהגותיים. מנגנון הפעולה הייחודי של ממנטין, השונה מבולמי האנזים אצטיל כולינאסטרז (התרופות השכיחות ביותר, עדיין, במחלת אלצהיימר), נבדק במספר מחקרים אשר התייחסו למרכיביה השונים של המחלה.
ההשערה כי הפעילות של התרופה, הכרוכה בהשפעה על מערכת הגלוטמאט, עשויה להשפיע על הפרעות ההתנהגות במחלת אלצהיימר - אי שקט, רגזנות, אלימות ודיכאון - בגלל השפעתה של התרופה על שיווי המשקל של הגלוטמאט באזורים במוח הקשורים לרגש והתנהגות.
במאמר סקירה שהתפרסם בכתב העת היוקרתי Nature-Neurology נמצא כי ממנטין עשוי לשפר הפרעות התנהגותיות בחולי אלצהיימר, וכי שילובו בפעולות לא פרמקולוגיות כגון טיפול ארומותרפי, תרגילי הרפיה וכו' עשוי להביא לרגיעה בחולים הסובלים מאי שקט.
מאמר סקירה נוסף שבדק שישה מחקרים עצמאיים שונים מצא תוצאות דומות בכל הנוגע להרגעת חולים הסובלים מהפרעות התנהגות.
ממצאים אלה חשובים במיוחד לאור העובדה שטיפול במצבים אלה עם תרופות נוגדות פסיכוזה, שהיו מקובלות בשנים האחרונות, אינו בטוח וכרוך בסיכון מוגבר לאירועי שבץ מוחי.
ממצא נוסף הוא כי לממנטין עשוי להיות שימוש דווקא במחלת פרקינסון. במחלת פרקינסון קיימת פגיעה ביכולת התנועה עקב תמותה מוגברת של תאים באזור ייחודי של גזע המוח הנקראים "החומר השחור" (Substantia Nigra). במחקר הדמייתי נמצא שממנטין משפרת את זרימת הדם לאותו אזור במוח, ושיפור זה עשוי להיות בעל ערך חיובי להגנה על רקמת המוח.
זהו ממצא ראשוני הדורש מחקר נוסף.
הגם שמחלת אלצהיימר אינה נעצרת ונכון להיום אין טיפול שמרפא את המחלה, אין משמעות הדבר שאין דרך לטפל במחלה כלל. הארכת משך הזמן בו התפקוד הקוגניטיבי שמור במידה מסוימת עשויה לתת לחולה ולמשפחתו זמן יקר - חודשים ולעיתים שנים. טיפול בממנטין נמצא כיעיל בהאטת ההידרדרות ולעיתים אף בשיפור ממשי של המצב הקוגניטיבי של החולים.
ממצא נוסף בתרופה ממנטין הוא שהתרופה עשויה לשפר גם את תפקודים קוגניטיביים ספציפיים - שפה,
זיכרון וביצוע פעולות שגורות כגון שריכת נעליים והלבשה בחולים אשר מצבם מוגדר כבינוני עד קשה. הערך המוסף של ממנטין בא לידי ביטוי באופן מובהק כאשר מוסיפים אותה לתכשיר מקבוצת בולמי כולינאסטרז.
לעיכובים אלה במהלך המחלה השפעה חשובה מאוד בכל הנוגע למעמסת הטיפול והנטל הכלכלי על משפחתו של החולה, שכן הטיפול בשילוב של ממנטין ובולמי האנזים אצטיל כולינאסטרז עשוי לעכב בעוד כשנתיים את כניסתו של החולה למוסד סיעודי - שלב קשה במחלה אשר כרוך בקושי רגשי וכלכלי משמעותי על המשפחה.
תת-מזכיר המדינה לעניינים מדיניים

תת-מזכיר המדינה לעניינים מדיניים (באנגלית: Under Secretary for Political Affairs) הוא התפקיד הרביעי בחשיבותו במחלקת המדינה של ארצות הברית, אחרי המזכיר, סגן המזכיר וסגן המזכיר לענייני ניהול ומשאבים. בעוד שתפקידי המזכיר וסגן המזכיר מאוישים על ידי מינויים פוליטיים, תפקידו של תת-מזכיר המדינה לעניינים מדיניים בדרך כלל (אך לא תמיד) מאויש על ידי פקיד בעל קריירה בשירות החוץ האמריקאי, מה שהופך את המשרה למשרה הבכירה ביותר בשירות החוץ האמריקאי.
תת-המזכיר משמש כמנהל המופקד על הסוגיות המדיניות האזוריות והבילטרליות, ומפקח על לשכות מחלקת המדינה באפריקה, מזרח אסיה והאוקיינוס השקט, אירופה ואירואסיה, המזרח הקרוב, דרום ומרכז אסיה והארגונים הבינלאומיים. לתת-המזכיר מייעצים עוזרי המזכירים בלשכות ברחבי העולם, המובילים משימות דיפלומטיות אמריקאיות בתחום שיפוטן האזורי.
ביקור ראש ממשלת ישראל לוי אשכול בארצות הברית. בצילום, ראש הממשלה נותן הצהרה לעיתונות לאחר פגישתו עם נשיא ארצות הברית לינדון ג'ונסון, בבית הלבן בוושינגטון. מימין, תת-מזכיר המדינה אברל הארימן. משמאל, סגן שר הביטחון שמעון פרס.
הערות שוליים

↑  "Senior Officials". U. S. Department of State.
↑  "Under Secretary for Political Affairs". נבדק ב-20 בספטמבר 2007. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Under Secretaries of State for Political Affairs". נבדק ב-20 בספטמבר 2007. {{cite web}}:  (עזרה)
ארגוטיזם

| --- | --- |

 תחום:  רפואת חירום 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D004881
 סיווגים
 ICD-10:  T62.2 
 
ארגוטיזם (באנגלית: Ergotism) או האש של אנתוני הקדוש היא הרעלת מזון הנובעת כתוצאה מאכילת פטריות ארגוט או מזון הנגוע בהם (בדרך כלל שיפון ודגנים נוספים). ההרעלה גורמת לתסמינים גופניים ונפשיים שונים, ובמקרים רבים עקב חוסר טיפול מתאים אף למוות. הרעלת הארגוטיזם הייתה נפוצה מאוד בימי הביניים ונחשבה למגפה. כך לדוגמה בשנת 994 לספירה מתו בצרפת לבדה 40,000 איש. עם התפתחות המדע והרפואה כמעט ונעלמה התופעה למעט מקרים אקראיים בודדים מדי שנה, בעיקר באזורים כפריים.
האירוע בפונט־סנט־אספרי

המקרה האחרון ההמוני המיוחס לארגוטיזם אירע ב-16 באוגוסט 1951 (אנ') בפונט־סנט־אספרי (אנ') שבדרום־מזרח צרפת בו כ־75 איש לקו בהזיות שונות ועוד כ־300 איש במיחושים שונים.
תסמינים

החומרים הפעילים שבפטריית הארגוט פוגעים במערכת העצבים המרכזית והדבר משפיע גופנית ונפשית בתחומים רבים:
התסמינים הגופניים עשויים לכלול תחושת עקצוצים ובעירה באיברי הגוף ההיקפיים, התקפי כאב כלליים ובכללם כאבי ראש עזים, פרכוסים, שלשולים, בחילות והקאות. במצב של אי טיפול בהרעלה והמשך תזונה מהפטריות עלולים אף להתפתח בצקת ונמקים, כשבמקרים קיצוניים ההרעלה עלולה לגרום למוות. בנוסף ייתכנו גם תסמינים נפשיים שונים המקבילים לתסמיני השפעת סם ה-LSD (המופק אף הוא מפטריות הארגוט) כדוגמת פסיכוזה, מאניה, והזיות.
דרכי טיפול

דרך הטיפול היעילה ביותר בתסמיני ההרעלה הגופניים היא הפסקת התזונה ממקור הרעל - הפטריות והמזון הנגוע. במקרים חמורים יותר של נמקים ובצקות נדרשת התערבות רפואית אקטיבית כגון כריתת האיבר הנגוע או חיתוך פיסת הבשר הבעייתית. בתסמיני ההרעלה הנפשיים מקובל לטפל בהכנסה לחדר נטול גירויים ובכך למנוע במידת מה את תופעת הסינסתזיה האופיינית להפרעות נפשיות ממשפחת ה-LSD. בימי הביניים התפרסמו מנזרי הכנסייה הנוצרית שבאירופה ביכולתם המיסטית לרפא את חולי הארגוטיזם, למפרע התברר כי החלפת לחם השיפון הנגוע אותו אכלו החולים עד כה, בלחם חיטה הנגוע פחות, אשר היה מצוי יותר במוסדות הכנסייה, היא זו שגרמה להחלמתם המסתורית של החולים. מכאן גם שמה המשני של ההרעלה "האש של אנתוני הקדוש" משום שמנזרי המסדר על-שם אנתוני הקדוש התפרסמו בהתמחותם בטיפול בהרעלה.
ראו גם

פטריות ארגוט
LSD
הערות שוליים

↑   מה גרם לתושבי עיירה קטנה לצאת מדעתם ביום בהיר אחד באוגוסט 1951?, באתר הארץ, 28 בפברואר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4152761-6
ג'ון ג'ייקוב אסטור הרביעי

| --- | --- |

 לידה:  13 ביולי 1864 ראינבק, ארצות הברית 
 פטירה:  15 באפריל 1912 (בגיל 47) צפון האוקיינוס האטלנטי 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום קבורה:  בית העלמין של כנסיית השילוש הקדוש 
 השכלה:  אוניברסיטת הרווארד  בית הספר סנט פול'ז 
 מפלגה:  המפלגה הרפובליקנית 
 בן או בת זוג:  אווה לוול-וילינג (17 בפברואר 1891–1909)  מדליין אסטור (ספטמבר 1911–1912) 
 חתימה:   
 
ג'ון ג'ייקוב אסטור הרביעי ורעייתו השנייה מדלן תלמג'-פורס-אסטור
ג'ון ג'ייקוב אסטור הרביעי (באנגלית: John Jacob Astor IV;‏ 13 ביולי 1864 – 15 באפריל 1912) היה איש עסקים, איל נדל"ן, מלונאי וסופר מדע בדיוני ניו יורקי. בן למשפחת אסטור, מייסד ובעלים משותף של מלון וולדורף-אסטוריה. נהרג בטביעת הטיטניק.
תולדות חייו

אסטור נולד לוויליאם בקהאוס אסטור הבן (William Backhouse Astor, Jr; ‏1830 – 1892, נכדו של ג'ון ג'ייקוב אסטור הראשון) ולרעייתו, קרוליין ובסטר שרמרהורן-אסטור (Caroline Webster Schermerhorn Astor; ‏1830–1908) באחוזת המשפחה בכפר ריינבק שבמדינת ניו יורק. את השכלתו רכש באוניברסיטת הרווארד.
ב-1891 נישא לאווה לוול-וילינג (Ava Lowle Willing; ‏1868–1958), לזוג נולדו שני ילדים. עם מות אביו ירש את הונו ואת זכויות הנדל"ן בשטחים נרחבים של מנהטן בפרט והעיר ניו יורק בכלל.
בשנת 1897 הקים את מלון אסטוריה בשדרה החמישית (היכן שניצב כיום בניין אמפייר סטייט), סמוך למלון "וולדורף" שהקים בן-דודו ויליאם וולדורף אסטור ב-1893. מאוחר יותר איחד את פעילות שני בתי המלון לעסק יחיד, בניהול ובעלות משותפת של שני בני הדודים שנקרא מלון וולדורף אסטוריה.
בעת מלחמת ארצות הברית–ספרד התגייס לצבא ארצות הברית, הוצב בקובה וקיבל דרגת לוטננט קולונל (סגן-אלוף). בין 1896 ו-1898 שירת במטה המושל לוי פ. מורטון.
ב-1911, בגיל 47, התגרש אסטור מאשתו, צעד שנחשב שערורייתי והתחתן עם מדלן תלמג'-פורס (Madeleine Talmage Force; ‏1893–1940) בת ה-18, דבר שערורייתי הרבה יותר. על מנת לשכך את חימת הביקורת והרכילות יצאו בני הזוג למסע ארוך באירופה ומצרים. במצרים חברו למרגרט (מולי) בראון (שכונתה לאחר שקיעת הטיטניק "מולי שאינה-יכולה-לטבוע"), אשת חברה ומן הבודדים שלא גינו את נישואיהם. יחד עם בראון עלה הזוג במסגרת מסעו חזרה לארצות הברית למחלקה הראשונה באנייה "טיטניק".
עם שקיעתה של האניה הועלתה מדלן אשתו לסירת הצלה. אסטור ביקש מן הקצין הממונה להצטרף אליה בטענה שהיא ב"מצב רגיש" (כלומר בהריון, בנם המשותף, ג'ון ג'ייקוב אסטור השישי נולד ארבעה חודשים לאחר מכן, ב-14 באוגוסט 1912‏), אך נענה בשלילה.
גופתו של אסטור אותרה וזוהתה למחרת יום הטביעה.
ועדת החקירה לחקר האירועים שגרמו לאסון הטיטניק קיימה את דיוניה במלון וולדורף-אסטוריה.
"מסע בעולמות אחרים"

בשנת 1894 פרסם אסטור נובלה בשם "מסע בעולמות אחרים: רומנסה של העתיד" (A Journey in Other Worlds: A Romance of the Future). הנובלה מתארת את העולם בשנת 2088. בנובלה חוזה אסטור רשת טלפונים גלובלית, שימוש באנרגיה סולרית, ומסעות באוויר ובחלל. בין היתר עורך גיבור הנובלה מסע בכוכבים שבתאי וצדק, עולמות ג'ונגל עתירי מחצבים.
בשנת 2003 יצאה לאור מהדורה מודרנית של הספר.
אסטור בקולנוע

טיטניק (1997)
הערות שוליים

↑  באותה אחוזה נערכה ב-2010 חתונתה של צ'לסי קלינטון, בתו של ביל קלינטון
↑  ידיעה בניו יורק טיימס
↑  John Jacob Astor, A Journey in Other Worlds: A Romance of the Future, Lincoln, NE, Bison Frontiers of Imagination Series, Bison Books, 2003. ISBN 0803259492
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007419254005171  PLWABN: 9810637971705606  BnF: cb10425774z (data)  GND: 123570093  ISNI: 0000 0001 0959 9169  LCCN: n89103767  SNAC: w6vh6gd6  VIAF: 23052838   WorldCat (עם VIAF): 23052838
חיים שוהם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1936 
 פטירה:  1993 (בגיל 57 בערך) 
 ענף מדעי:  בלשנות עברית, ספרות עברית, ספרות משווה 
 מקום קבורה:  חיפה 
 
חיים שוהם (16 באוקטובר 1936 - 13 בדצמבר 1993) היה פרופסור לספרות עברית וספרות משווה באוניברסיטת חיפה ובאוניברסיטת בר-אילן.
חיים שהם היה מתלמידיו המובהקים של פרופ' ברוך קורצווייל במחלקה לספרות עם ישראל באוניברסיטת בר-אילן, שם קיבל בשנת 1972 את תואר הדוקטור על עבודתו בנושא "הענות הדרמה הישראלית לאתגר המציאות". התמחה במיוחד בהשכלת ברלין הגרמנית והעברית עליהן כתב את שני ספריו נתן החכם בין בני מינו (עקד, 1981), בצל השכלת ברלין (הקיבוץ המאוחד ומכון פורטר, 1996). כמו כן התמחה בחקר הדרמה האירופית והעברית שעליה חיבר את שני ספריו אתגר ומציאות בדרמה הישראלית (בר-אילן, 1975), הקבוצה בתיאטרון ארץ-ישראל (פרסום פנימי: אוניברסיטת חיפה).
באוניברסיטת בר-אילן, עמד בראש מכון קורצווייל וכן בראש המחלקה לספרות עברית והיה מעורכי כתב העת בקורת ופרשנות.
ספריו

נתן החכם בין בני מינו, הוצאת עקד, 1981
בצל השכלת ברלין, הוצאת הקיבוץ המאוחד ומכון פורטר, 1996
גלעד ארדן

גלעד מנשה אֶרְדָן (נולד ב-30 בספטמבר 1970; כ"ט באלול ה'תש"ל) הוא פוליטיקאי ודיפלומט ישראלי, המכהן כנשיא מד"א העולמי. בעבר כיהן כשגריר ישראל באו"ם שר וחבר הכנסת מטעם הליכוד, וכן שגריר ישראל בארצות הברית.
נעוריו

ארדן נולד, גדל והתחנך באשקלון. בנם של יהודית, ילידת הונגריה ופסיכולוגית במקצועה, ואבינועם ארדן, יליד רומניה ומורה שהסב את מקצועו לעריכת דין. ארדן למד בישיבה התיכונית נתיב מאיר בירושלים. שירת בצה"ל כקצין בחיל השלישות והשתחרר בדרגת סרן.
למד משפטים באוניברסיטת בר-אילן ושם בלט לראשונה בעשייה פוליטית, כשהיה פעיל במחאה נגד הסכמי אוסלו. התמחה במשרדו של דב וייסגלס והוסמך לעריכת דין בשנת 1996. הוא בעל תואר שני בהצטיינות במדע המדינה מטעם אוניברסיטת תל אביב.
כיהן כמנכ"ל החברה הכלכלית של התאחדות הקבלנים והבונים בישראל.
קריירה פוליטית

שימש עוזרו הפוליטי-פרלמנטרי של אריאל שרון בהיותו ח"כ באופוזיציה. לאחר מכן שימש יועץ לראש הממשלה בנימין נתניהו ומנהל האגף לפניות הציבור במשרדו. כמו כן כיהן כיו"ר צעירי הליכוד.
בבחירות המקדימות בליכוד לכנסת ה-15 מוקם ארדן במקום ה-26, ולא נכנס לכנסת.
בבחירות המקדימות בליכוד לכנסת ה-16 מוקם במקום ה-28, במשבצת שיועדה לצעירי הליכוד. ממשבצת זו נבחר לראשונה לכהן כחבר הכנסת. בכנסת ה-16 היה מהמתנגדים החריפים לתוכנית ההתנתקות ואף כינה את התוכנית והטיפול במפוני גוש קטיף "פשע ברמה לאומית". בראשית כהונתו בכנסת סירב להצעת שר החוץ, סילבן שלום, לעזוב את הכנסת לטובת תפקיד שגריר ישראל באו"ם.
במרץ 2005 נבחר ליו"ר "אל סם" ישראל - עמותה ארצית המעניקה טיפול לילדים, בני נוער וצעירים שנפגעו מצריכת סמים ואלכוהול.
בבחירות המקדימות לרשימת הליכוד לכנסת ה-17, נבחר ארדן במקום השני, אך ברשימת המועמדים לכנסת מוקם רביעי, אחרי יו"ר הליכוד נתניהו וסילבן שלום, אשר לו שוריין המקום השני ברשימה. בכנסת ה-17 פעל רבות בתחום חקיקה בנושא הבטיחות בדרכים ועמד בראש השדולה למאבק בתאונות הדרכים. נבחר לוועדה לבחירת שופטים יחד עם ח"כ אורית נוקד וכיהן גם כיו"ר ועדת הכלכלה.
בפריימריז לרשימת הליכוד לכנסת ה-18 זכה ארדן במקום השני ונבחר לעוד כהונה בכנסת. בחודש מרץ 2009, עם הקמת הממשלה ה-32, מונה ארדן לשר להגנת הסביבה והשר המקשר בין הממשלה לכנסת.
בבחירות המקדימות לרשימת הליכוד לכנסת ה-19 הגיע ארדן שוב למקום השני, ונבחר לכהונה נוספת בכנסת. עם הקמת הממשלה ה-33, מונה לשר התקשורת ובמקביל השר להגנת העורף וחבר הקבינט המדיני-ביטחוני. לאחר התפטרותו של גדעון סער מתפקיד שר הפנים מונה ארדן לתפקיד במקומו.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים הגיע ארדן למקום הראשון בפריימריז בליכוד והוצב במקום השני ברשימה לאחר היו"ר, בנימין נתניהו.
ארדן נבחר על ידי ארגון "אור ירוק" כאיש העשור במאבק בתאונות הדרכים. בנוסף זכה באות "הגלובוס הירוק" לשנת 2008 בקטגוריה "כנסת ירוקה", כאות להיותו חבר הכנסת המצטיין בפעילותו למען הגנת הסביבה.
קריירה פוליטית > חקיקה

תיקון מס' 2 לחוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים.
חבר הכנסת שהורשע בעבירה פלילית עם קלון יושעה אוטומטית מהכנסת.
ביטול רישומים פליליים - החוק מחייב את המשטרה למחוק רישום פלילי שנסגר בשל חוסר עניין לציבור או מחוסר ראיות.
השעיית ראש רשות מקומית שבחירתו בוטלה על ידי בית משפט.
שלילה מידית לנהג שהיה מעורב בתאונת דרכים קטלנית - רישיונו של כל אדם המעורב בתאונה קטלנית ישלל עד שיוכיח חפותו בבית המשפט.
המפקח על הבנקים יוכל להתערב בגובה העמלות הבנקאיות.
חובת חבישת קסדה בעת רכיבה על אופניים.
חוק מכירת רכב משומש (זכאות למידע וגילוי נאות) (יחד עם אמנון כהן).
חוק להסדרת הטיפול באריזות, המחייב מפעלים ובתי עסק למחזר 60% מהאריזות של מוצרים מייצור מקומי או מייבוא. בנוסף נאסרה הטמנת אריזות.
בכנסת השבע עשרה, עם תום כנס הקיץ של המושב השלישי, עמד מספר הצעות החוק הפרטיות שאושרו שהגיש ארדן על 23, ובכך היה לחבר הכנסת שהעביר את המספר הרב ביותר של הצעות חוק במושב זה.
קריירה פוליטית > בממשלת ישראל ה-32

לאחר הבחירות לכנסת ה-19, נבחר שוב כח"כ מטעם סיעת הליכוד ומונה לשר להגנת הסביבה בממשלה ה-32.
ארדן התנגד להסכם שבין משרד האוצר לחברת כימיקלים לישראל. המשרד בניהולו גיבש מתווה להקמת קרן ייעודית לשיקום הנזקים הסביבתיים בים המלח, ומנגנון פרוגרסיבי לשימוש וניצול כל משאבי הטבע בישראל, לרבות כריית חול, חומרי גלם טבעיים, משאבי המים המינרליים וכדומה, על בסיס ההתנהלות מול חברות הגז והנפט שבהתאם להמלצות ועדת ששינסקי. על פי המתווה: "על הממשלה לקבוע מדיניות ארוכת טווח בכל הנוגע לשימוש ולניצול של כלל משאבי הטבע, כך שישקפו נכונה את חלקו של הציבור מהרווחים" והמדיניות צריכה לאפשר "רווח סביר" לחברות יחד עם העברת כספים ייעודיים לטובת הציבור.
בתפקידו יזם חקיקה משמעותית בתחום הגנת הסביבה והוביל בהצלחה מספר מאבקים פרלמנטריים וציבוריים לשמירה על איכות הסביבה בישראל. כשר לאיכות הסביבה הוביל את קידום נושא המיחזור, הפרדת הפסולת וחקיקת "חוק האריזות". לצד אלה קידם את פרויקט ניקוי הגליל המערבי מאזבסט והיה שותף להובלת המאבק לשמירת חופי הים בפלמחים, ניצנים, נחשולים ובבצת. על כך זכה בשנת 2011 באות "הגלובוס הירוק" מטעם ארגוני הסביבה.
קריירה פוליטית > בממשלת ישראל ה-33

לאחר הבחירות לכנסת ה-19, נבחר שוב כח"כ מטעם סיעת הליכוד ומונה לשר התקשורת ולשר להגנת העורף בממשלה ה-33. חבר בוועדת השרים לענייני חקיקה. באפריל 2014 התפטר מנכ"ל המשרד להגנת העורף דן רונן, לטענתו כיוון שלא ניתנו למשרד סמכויות המאפשרות לו לפעול. למחרת ביקש ארדן מראש הממשלה לפרוש מתפקידו כשר להגנת העורף ולפרק את המשרד. ביוני 2014 נסגר המשרד להגנת העורף וכל סמכויותיו הועברו למשרד הביטחון.
בתפקיד שר התקשורת והשר הממונה על רשות השידור, הוביל ארדן מהלך לפירוק רשות השידור, שמימושו נדחה פעמים אחדות. בנוסף, חתם ארדן על צו המורה לחברת "הוט" להגיע לכל נקודה בארץ, ובכך להגביר את התחרות בחברת yes באזורים מרוחקים בארץ. ארדן הוביל גם את רפורמת "השוק הסיטונאי", שבה מחויבות חברות התשתית בזק והוט להשכיר את התשתיות שלהן לחברות כמו אורנג' וסלקום ובכך קיווה להכניס תחרות לשוק הטלוויזיה. על אף הניסיון הרב לקדמה הרפורמה לא הושלמה.
בתקופת כהונתו של ארדן כשר תקשורת הגיע ערוץ 10 כמעט לסוף תקופת רישיונו לשידור. סגירתו הייתה גורמת בעצם למונופול של ערוץ 2 בטלוויזיה המסחרית. על מנת למנוע זאת, יזם ארדן חוק המורה על פיצול ערוץ 2, ומעבר הזכייניות "רשת" ו"שידורי קשת" לשידור של שבעה ימים בשבוע כל אחת. חברת החדשות של ערוץ 2 הייתה אמורה להיות מוצעת למכרז, להפעלת אחת משתי הזכייניות. החברה השנייה הייתה אמורה להקים חברת חדשות חדשה. עם כניסתו לתפקיד שר הפנים, ומעבר סמכויות משרד התקשורת לראש הממשלה, בנימין נתניהו, נעצר קידום החוק.
בנובמבר 2014 מונה לשר הפנים לאחר פרישתו של גדעון סער, וסיים את כהונתו כשר התקשורת.