stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מערכת הבריאות בישראל
רגולציה

הרגולציה (אסדרה) החוקית של מערכת הבריאות בישראל נשלטת על ידי מספר חוקים:
פקודת בריאות העם: נחקקה בשנת 1940, על ידי שלטון המנדט הבריטי ומסדירה את פעילות מערכת הבריאות בתחומים אלה: בריאות הציבור, סניטציה של מים וחלב, סידורי קבורה, רישוי מוסדות רפואיים, איכות הסביבה, ועוד. מכוח פקודה זו מוסדרים בישראל בתקנות נושאים כגון ניסויים רפואיים בבני אדם, הפריה חוץ גופית ובקרת מחלות כולל מחלות מידבקות.
פקודת בריאות הציבור (מזון): פקודת בריאות הציבור (מזון) נחקקה אף היא על ידי הבריטים, בשנת 1935 ומסדירה את נושא ייצור וייבוא מזון, ופיקוח על נושאים הקשורים בתזונה.
רגולציה > חוקים המסדירים מקצועות רפואיים

חלק מהמקצועות בתחום הבריאות מוסדרים בחקיקה בישראל, והעוסקים במקצועות אלה חייבים ברישוי לפי חוק. להלן רשימת המקצועות והחוקים:
רופאים – פקודת הרופאים
רופאי שיניים, טכנאי שיניים, שינניות, סייעות לרופאי שיניים – פקודת רופאי השיניים
רוקחים – פקודת הרוקחים – פקודה מנדטורית, משנת 1921, המסדירה את נושא רישוי התרופות ותכשירים רפואיים בישראל.
אחיות – תקנות בריאות העם (עוסקים בסיעוד בבתי חולים), ותקנות בריאות העם (צוות סיעודי במרפאות)
אופטומטראים – חוק העיסוק באופטומטריה
פסיכולוגים – חוק הפסיכולוגים
מיילדות – פקודת המיילדות
ייעוץ גנטי, גנטיקה קלינית – חוק מידע גנטי
רגולציה > חוקים המסדירים את זכויות המטופלים

חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד–1994 – מסדיר את סוגיית הביטוח הרפואי לתושבי ישראל.
חוק זכויות החולה, התשנ"ו–1996 – מסדיר את מערכת היחסים בין מטפל למטופל, ברמת זכויות האדם.
חוק מידע גנטי, התשס"א–2000 – מסדיר את זכויות הפרט בנוגע למידע גנטי אודותיו.
חוק החולה הנוטה למות, התשס"ו–2005 – מסדיר את סוגיית הטיפול בחולים במחלות סופניות (נכנס לתוקף בדצמבר 2006).
רגולציה > רגולציה על בתי החולים הציבוריים

בשנת 2016 הוקם האגף לפיקוח על מערך האשפוז במשרד הבריאות. האגף הוקם במטרה להבטיח את האיתנות הפיננסית של בתי חולים בישראל על מנת שיוכלו לספק שירותי בריאות נאותים. האגף מרכז את הסמכויות והכלים הנדרשים לפיקוח ומעקב פיננסי אחר בתי החולים הציבוריים במדינת ישראל.
טכנולוגיה לרשות הרפואה

טכנולוגיה, חלקה פרי פיתוח ישראלי עומדת לרשות מערכת הרפואה בישראל. בין הפיתוחים: הפריה חוץ גופית, מערכות נאנוטכנולוגיות המובילות תרופות לאיבר הנדרש, שימוש בתאי גזע, ניתוחים העושים שימוש בלפרוסקופיה, טלפונים סלולריים המאפשרים נגישות של הרופא ונותני השירות כמו גם יכולת אזעקת אמבולנס ועוד. ישראל מובילה בעולם בתחום המחקר והפיתוח הרפואי.
ביקורת ציבורית > דו"חות מבקר המדינה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בשנת 2010 הקדיש מבקר המדינה את הפרק הראשון לקופת חולים מאוחדת. הוא הצביע על פגמים מהותיים בהליכי הניהול, הפיקוח והבקרה של הקופה. תוארה תרבות ארגונית קלוקלת, חריגות חמורות מאוד מכללי מינהל תקין וליקויים המעוררים חשש לזילות כספי הציבור.
ביקורת ציבורית > עומס

נכון לשנת 2023 שיעור הוצאות הבריאות במימון הממשלה הוא מהנמוכים ב-OECD. שחיקת סל שירותי הבריאות אף היא, משפיעה על זמינות, נגישות ואיכות של שירותי הבריאות. מספר המיטות לאשפוז כללי בבתי החולים בישראל נמוך משמעותית לעומת הממוצע ב-OECD ופיזורן הגאוגרפי בישראל אינו שוויוני: במחוזות תל אביב וחיפה מספרן הוא הגבוה ביותר, ואילו במחוזות הצפון והדרום הוא הנמוך ביותר. קיימת בישראל מצוקת אשפוז המתבטאת בצפיפות גדולה, שהייה במסדרון במחלקות הפנימיות, פקקים בחדרי המיון, בעומסים כבדים על צוותי הרפואה אשר מקשים על מתן מענה מלא למטופלים. בתחום בריאות הנפש חסרים כ־900 עובדים במרכזים הרפואיים הממשלתיים לבריאות הנפש ובמקבילה להם בבתי החולים הלא ממשלתיים. חסר זה מביא למיעוט בטיפולים פרטניים ובמפגשי צוות, מקטין את היחס בין מטפל למטופל ופוגע ביכולת לתת טיפול מיטבי. בעקבות העומס במחלקות, החסר בצוות, וסביבת העבודה הלקויה נוצר מעגל שלילי אשר גורם לשחיקה, נשירה, קושי בגיוס משאב אנושי למערכת, והחמרת החסר.
ביקורת ציבורית > רפואה שחורה

ישנה ביקורת ציבורית נרחבת לגבי היקף השחיתות במערכת הרפואה הציבורית במדינת ישראל. על-פי פרסומים שונים – 27% מהרופאים בישראל מקבלים שוחד עבור טיפול רפואי. 12.5% מהישראלים מעל לגיל 30 שילמו שוחד על מנת לקבל טיפול רפואי, ו-25% הפעילו פרוטקציה. במרכז הארץ שיעור המשתמשים ברפואה שחורה מגיע ל-64%.
בנוסף לסקרים רוחביים, ישנן גם פרשיות בהן רופאים ספציפיים נתפסו בתחקירים עיתוניים בקבלת תשלומים שחורים ומספר רופאים אף הורשעו בקבלת שוחד. רופאים שהורשעו בקבלת שוחד חזרו לאחר מכן לתפקידי ניהול במערכת הבריאות הציבורית, מכיוון שלשיטת חלק מן השופטים האינטרס הציבורי בהעסקת רופא מיומן גובר על האינטרס למניעת שחיתות. נטען שתיירות מרפא בישראל היא כר לתופעות פסולות מול מטופלים לא ישראליים.
בנוסף לתופעות פסולות בממשק מטפל-מטופל, ישנן גם עדויות לכך שיצרנים וספקים שונים למערכת הבריאות מציעים שוחד ותגמולים עקיפים לעובדי המערכת על מנת לקדם את מוצריהם במערכת.
נתונים וסטטיסטיקה

על פי נתוני הלמ"ס ההוצאה הלאומית לבריאות, במחירים שוטפים, הסתכמה בשנת 2012 ב-73.8 מיליארד ש"ח, שהם 7.4% מהתמ"ג. ההוצאה לנפש הגיעה בשנת 2012 ל-9,337 ש"ח. ההוצאה לבריאות בישראל באחוזים נמוכה מההוצאה במרבית מדינות ה-OECD. משנת 1995 קיימת מגמה של ירידה קבועה במספר מיטות האשפוז ל-1,000 איש. בסוף 2011 שיעור מיטות האשפוז בישראל 43,093 ועמד על 1.83 מיטות ל-1,000 איש, לעומת שיעור של 3.4 מיטות לאלף איש במדינות ה-OECD, כאשר תפוסת המיטות בישראל היא הגבוהה ביותר במדינות ה-OECD. בשנת 2023 שיעור מיטות האשפוז בישראל 2.1 מיטות בממוצע לכל אלף תושבים, לעומת 2.4 בממוצע במדינות המפותחות והיא מדורגת רביעית מסוף הטבלה. שיעור המיטות לאשפוז פסיכיאטרי בישראל היה 0.3 מיטות אשפוז במחלקות בריאות הנפש לכל אלף תושבים. גם במחלקות השיקום שיעור המיטות בישראל 0.3 מיטות אשפוז לכל אלף איש, מתחת לממוצע ה-OECD שעומד על 0.5 מיטות לאלף איש.
לפי נתוני הלמ"ס ההוצאה הלאומית לבריאות הסתכמה בשנת 2019 ב-106.2 מיליארד שקל, 7.6% מהתמ"ג ועלתה ב-3.9% לעומת 2018. ההוצאה לנפש, הסתכמה ב-3,089 דולר, ועלתה ב-2.0%. שיעור המימון הציבורי מההוצאה הלאומית ב-2019 עמד על 64% (24% מומנו מגביית מס בריאות ו-40% מומנו מתקציב המדינה). קופות החולים סיפקו בשנת 2019 33% משירותי הבריאות, מגזר הרפואה הפרטי ובתי חולים כלליים סיפקו 56%. מוסדות ממשלתיים 6%, ושירותי מלכ"רים, דוגמת מגן דוד אדום, סיפקו 5%.
עם זאת, תוחלת החיים הממוצעת בישראל היא מהגבוהות בעולם, ונמצאת במהלך השנים במגמת שיפור מתמשך בכל קבוצות האוכלוסייה. כאשר נשמרים פערים ברמת התמותה בין יהודים וערבים ובין גברים ונשים. ב-2011 תוחלת החיים הממוצעת של הגברים הישראליים עומדת על 79.9 שנים והיא הרביעית מבין מדינות ה-OECD, ואילו תוחלת החיים הממוצעת של הנשים הישראליות עומדת על 83.6 שנים, ומדורגת במקום ה-5 מבין מדינות ה-OECD. שיעור תמותת התינוקות ישראל הוא 2.5 ל-1,000 לידות חי, וישראל בהשוואה למדינות ה-OECD נמצאת בתחתית הרשימה, עם תמותת תינוקות נמוכה יחסית.
ב-2010 גורמי המוות השכיחים ביותר בישראל הם סרטן (26.3%) ומחלות לב (16.3%). מאז 1975 ועד ל-2010 ירדה השכיחות של גורמי מוות כמו מחלות לב (ב-13.6%) ושבץ מוחי (ב-6.6%), ולעומת זאת עלתה השכיחות של גורמי מוות כמו סרטן (ב-9.4%), סוכרת (ב-4.8%), מחלות נשימה (2.8%), מחלות זיהומיות (1.7%), ויתר לחץ דם (1.4%).
בשנת 2019 הועסקו בישראל כ-29,800 רופאים, כאשר שיעור הרופאים המועסקים עומד על 3.3 רופאים ל-1,000 תושבים. באותה שנה הועסקו בישראל 45,400 אחיות, שיעור של 5.01 ל-1,000 תושבים. בשנה זו שיעור האחיות בישראל היה נמוך בהשוואה לממוצע ה-OECD, כמו בכל השנים שלפניה.
על פי נתוני משרד הבריאות בשנת 2021 הועסקו בישראל 29,700 רופאים – 3.19 רופאים ל-1,000 איש, כאשר ממוצע הרופאים ב-OECD עמד על 3.5 רופאים ל-1,000 איש. המשרד צופה כי שיעור הרופאים בישראל יגיע לשיא של 3.3 רופאים ל-1,000 איש בשנת 2025. לאחר מכן צופה המשרד את התהפכות מגמת העלייה, כאשר בהתחשב בהזדקנות האוכלוסייה צפוי שיעור הרופאים לאלף נפש לעמוד על 3.03 בשנת 2035. כדי להתמודד עם הירידה הצפויה ממליץ המשרד להגדיל את מספר הסטודנטים לרפואה במדינת ישראל.
נתונים וסטטיסטיקה > מוסדות ריפוי ששינו את שמם

המרכז הרפואי לניאדו, קריית צאנז, נתניה, (הוקם על ידי האדמו"ר מקלויזנבורג).
מרכז רפואי מעיני הישועה, בני ברק, (הוקם על ידי ד"ר משה רוטשילד).
המרכז הרפואי לגליל, נהריה, בעבר בית החולים לגליל המערבי בנהריה ובית החולים נהריה.
המרכז הרפואי שמיר, באר יעקב, בעבר מרכז רפואי אסף הרופא.
שירותי בריאות כללית, בעבר קופת חולים כללית.
מכבי שירותי בריאות, בעבר קופת חולים מכבי.
לאומית שירותי בריאות, בעבר קופת חולים לאומית.
פערים בשירותי הבריאות מרכז פריפריה בישראל

בישראל, קיימים פערים בהיקף שירותי הבריאות בין אזורי המרכז לאזורי הפריפריה. הפערים הללו הם חלק מהאי-שוויון הכלכלי והחברתי בין האזורים, הכוללים תחומי חיים כמו תעסוקה, חינוך, רווחה ותחבורה. בפריפריה מתגוררת אוכלוסייה מוחלשת. תחום הבריאות משקף את הרמה החברתית הכללית של האוכלוסייה ומושפע ממנה. פערי הבריאות בין המרכז לפריפריה מתפתחים בעקבות הפערים הסוציו-אקונומיים בין שני האזורים. מחקרים מראים שקיים יחס ישיר בין מעמד חברתי-כלכלי, רמת הכנסה והשכלה לבין רמת הבריאות. התוצאה היא שדווקא אלו הזקוקים ביותר לשירותי בריאות, יש להם גישה מוגבלת יותר לשירותים אלו.
על פי דוח משרד הבריאות קיימים פערים ומצוקות בשירותי הרפואה בקהילה בצפון ביחס למרכז: הפערים באים לידי ביטוי במחסור כללי בשירותי בריאות, מחסור בכוח אדם ומחסור בתשתיות: ישנו מחסור במיטות שיקום, במרפאות כאב בבתי החולים, ברופאות נשים, ברופאים מומחים לגריאטריה (בהם הוגדר המחסור כחמור), ברופאי משפחה, ברופאי ילדים, במומחים בנוירולוגיה ילדים, בקלינאי תקשורת, ברפואה פיזיקלית, בפסיכיאטריה בקהילה – במבוגרים ובילדים, באולטרסאונד אנדוסקופי, במכוני הקרנות ו-PET CT ועוד. ההשקעה במחוזות הצפון והדרום ביחס לגודל האוכלוסייה היא על פי רוב הנמוכה ביותר, ומפגרת אחר יתר המחוזות.
במחקר של מכון טאוב על מערכת האשפוז הכללי בישראל, נמצאו פערים בין המרכז לפריפריה במיטות האשפוז ובמרחק ונגישות. ממוצע מיטות האשפוז בישראל הוא נמוך יחסית למדינות ה-OECD והוא חמור יותר בפריפריה בהשוואה למרכז. בפריפריה הדרומית והצפונית, מספר המיטות ל-1,000 נפש הוא הנמוך ביותר, 1.32 ו-1.55 בהתאמה, ובירושלים הוא הגבוה ביותר, 2.36. בנוגע למרחק ונגישות המחקר מראה כי הנגישות הממוצעת לבית החולים הקרוב שבו מטופלים מקרים קלים יחסית הוא הגדול ביותר במחוז הצפון (יותר מ-19 ק"מ), אחריו מחוז יהודה ושומרון (יותר מ-18 ק"מ), ואחריהם מחוז הדרום (כ-16 ק"מ); זאת לעומת מרחקים קצרים ביותר במחוזות תל אביב וירושלים (כ-3–4 ק"מ). במחוז צפון, המרחק הממוצע ממרכז רפואי אזורי, המטפל במקרים מורכבים יותר, הוא כ-45 ק"מ וכ-41 ק"מ בדרום, בעוד בירושלים ובתל אביב המרחק הוא כ-4 ק"מ בלבד.
פערים בשירותי הבריאות מרכז פריפריה בישראל > פתרונות לפערים בשירותי הבריאות בין המרכז לפריפריה

במהלך השנים יזמה ממשלת ישראל מספר תוכניות לצמצום הפערים בין המרכז לפריפריה במערכת הבריאות. בתוכנית האסטרטגית של משרד הבריאות לשנים 2011–2014 הוקדש מקום מרכזי לנושא זה. בין היעדים המרכזיים שנקבעו היו: הגדלת מספר האחיות בדרום; הגדלת מספר הרופאים המומחים בפריפריה; הגדלת התשתיות בפריפריה; העדפת הפריפריה בהקצאת טכנולוגיות מתוחכמות; ותמרוץ קופות החולים להגדיל את השקעתן הכספית בתשתיות ובקידום בריאות בפריפריה.
תוכניות נוספות הן:
שינוי נוסחת הקפיטציה (נוסחת הקפיטציה היא הנוסחה לחישוב התקציב שהממשלה מחלקת לקופות החולים) – בתחילת 2011,לאחר תהליך ארוך, שונתה נוסחת הקפיטציה והיא נקבעת גם על פי המגדר (התייחסות זו מגדילה, לדוגמה, את המשקל של נשים בגיל הפוריות וממעיטה במשקל ההוצאות על נשים בגיל הזקנה). כמו כן הובטחה תוספת תקציב לקופות בעבור מבוטחים המתגוררים בפריפריה.
שינוי במבחני התמיכה לאזורי פריפריה: משרד הבריאות הוסמך להעניק תמיכה כספית לקופות החולים ולבתי החולים על פי יעדים וקריטריונים שוויונים, המכונים "מבחני התמיכה". בקריטריונים של מבחני התמיכה לשנת 2012 הודגשה הרחבת השירותים באזורי פריפריה גאוגרפית וחברתית.
הקמת מוקדי לילה וחדרי מיון קדמיים ביישובי הפריפריה: על מנת לספק את הצורך של החולים הגרים רחוק מכל בית חולים ונזקקים למוקד רפואי בלילה. מוקדים אלה חשובים במיוחד לאנשים חולים ולקשישים שאים להם רכב פרטי.
הקמת בתי חולים: ממשלת ישראל החליטה ב-2016 על הקמת בית חולים שני בנגב שימוקם בבאר שבע. בית החולים יכיל בשלב הראשון 500 מיטות אשפוז, ובכך צפוי לשנות בצורה משמעותית את מאזן שיעור המיטות בין מחוז הדרום לבין שאר המחוזות.
ראו גם

דיני פניות ציבור בנושאים רפואיים ובריאות במשרדי מדינת ישראל
לקריאה נוספת

שוקי שטאובר, בריאות הנפש בישראל, 2021.
שאול יהלום, מערכת הבריאות וערכי המדינה היהודית-דמוקרטית, מתוך: 'להיות תנועה של עם', הוצאת בני עקיבא, 2009. עמ' 313–327.
אבא בהפרעה

| --- | --- |

כרזת הסדרה
 סוגה:  סדרת טלוויזיה קומית 
 כותבים:  ויקטור פרסקו, ג'ון אוון לאו, רוב לאו, Sean Clements, Michael Shipley, Michael A. Ross 
 בימוי:  Marc Buckland, גאי צ'נדרסכר 
 שחקנים:  רוב לאו  ג'ון אוון לאו  שאן קליפורד 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  2 
 מספר פרקים:  16 (נכון ל־1 באוגוסט 2024) 
 הפקה
 מפיק:  רוב לאו, ג'ון אוון לאו 
 שידור
 רשת שידור:  נטפליקס 
 תקופת שידור מקורית:  30 במרץ 2023 – 1 באוגוסט 2024 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
אבא בהפרעה (באנגלית: Unstable) היא סדרת קומדיה אמריקאית שנוצרה על ידי שירות הסטרימינג נטפליקס בכיכובם של רוב לאו ובנו ג'ון אוון לאו, כששניהם משמשים גם כמפיקים בפועל בסדרה, יחד עם ויקטור פרסקו. הסדרה עלתה לראשונה בנטפליקס ב-30 במרץ 2023.
תקציר העלילה

קומדיה אב-בן שבה בן ביישן (ג'ון אוון לאו) מתחיל לעבוד עבור אביו המצליח והנערץ, אך האקסצנטרי והנרקיסיסט (רוב לאו) בחברת ההיי-טק-ביו שלו במטרה לעזור לו בעקבות ההתמוטטות שעבר עקב מות אשתו.
שחקנים ודמויות > ראשיות

רוב לואו בתפקיד אליס דרגון, המנכ"ל והמייסד של חברת ביוטכנולוגיה בשם דרגון
ג'ון אוון לואו בתור ג'קסון דרקון, בנו של אליס שהוא חלילן
שאן קליפורד בתור אנה בנט, סמנכ"לית הכספים של דרגון
אהרון בראנץ' בתפקיד מלקולם, חברו של ג'קסון מילדות, שעבד בעבר כעוזרו של אליס, אך כעת עובד כמנהל תוכנית במעבדת הדרקון האדומה
רייצ'ל מארש בתור לונה, מדענית שעובדת במעבדה האדומה של הדרקון
אמה פריירה בתור רובי, מדען נוסף שעובד במעבדה האדומה של הדרקון וחברה הכי טוב של לונה
שחקנים ודמויות > משניות

פרד ארמיסן בתור לסלי, מטפל שהדירקטוריון של דרגון הביא לעבודה עם אליס
טום אלן בתור TJ, חבר מועצת המנהלים של דרגון שיושב בדירקטוריון לצד תאומו, צ'אז
ג'י. טי פאר בתור צ'אז, התאום של TJ שיושב איתו בדירקטוריון
כריסטינה צ'אנג בתור ג'ין, החברה הכי טובה של אשתו המנוחה של אליס שיושבת במועצת המנהלים של דרגון
הפקה

התוכנית אושרה על ידי נטפליקס, ולפי הדיווחים הקמת הסדרה נוצרה בהשראת הטרולינג של ג'ון אוון לאו במדיה החברתית על אביו רוב לאו. ג'ון אוון לאו תיאר את הסדרה כ"דינמיקה של אב-בן שמאוד מעוררת להזדהות אבל כשמתסתכלים תחת העדשה, ניתן לראות כי היא למעשה על אבא שאוהב להיות במרכז תשומת הלב ובנו, שמרגיש בדיוק ההפך".
בראיונות ציינו כי אילון מאסק שימש להם השראה. לסדרה.
באפריל 2022 הוכרז כי רוב לאו ובנו ג'ון אוון לאו ישמשו שניהם כמפיקים בפועל בתוכנית יחד עם ויקטור פרסקו, ושההפקה תטופל על ידי אולפני נטפליקס. ביוני 2022 לוהקה שאן קליפורד לתפקיד לצד רייצ'ל מארש, אמה פריירה וארון בראנץ' בתפקידים חוזרים בסדרה. בנוסף, פרד ארמיסן, טום אלן וג'יי טי פאר לוהקו לתפקידי אורח.
הערות שוליים

↑  נעמה רק‏, "אבא בהפרעה" נהדרת. דווקא לכן קשה לא להבחין בבעיה הגדולה של נטפליקס, באתר וואלה, 5 באפריל 2023
↑  עמית קלינג, מאחורי הכותרת הבנאלית, מסתתרת קומדיה הרבה יותר מוזרה ממה שחשבתם, באתר מאחורי הכותרת הבנאלית, מסתתרת קומדיה יותר מוזרה ממה שחשבתם | טיים אאוט, ‏2023-04-02
↑   גילי איזיקוביץ, "אבא בהפרעה": סיטקום אמריקאי אפל ומקורי, באתר הארץ, 10 באפריל 2023
1 2   אלכס סולוסקי, במקום טיפול פסיכולוגי, הבן של רוב לאו עשה סדרה בנטפליקס. עם אבא שלו, באתר הארץ, 30 באפריל 2023
↑  Darwish, Meaghan (3 בפברואר 2023). "Unstable': Rob Lowe Teams With Real-Life Son in Netflix Comedy First Look (VIDEO)". TV Insider. נבדק ב-6 במרץ 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Goldberg, Lesley (6 באפריל 2022). "Rob Lowe — and His Son — to Star in Netflix Comedy 'Unstable'". The Hollywood Reporter. נבדק ב-6 במרץ 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Thomas, Carly (3 בפברואר 2023). "Rob Lowe and His Son Discuss Taking Father-Son Dynamics to the Small Screen in 'Unstable': "Not a Whole Lot of Acting"". The Hollywood Reporter. נבדק ב-6 במרץ 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  White, Peter (6 באפריל 2022). "Rob Lowe & Son John Owen Lowe To Star In Netflix Comedy Series 'Unstable' From Victor Fresco". Deadline Hollywood. נבדק ב-6 במרץ 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Otterson, Joe (15 ביוני 2022). "Rob Lowe, John Owen Lowe Netflix Comedy Series 'Unstable' Adds Six to Cast". Variety. נבדק ב-6 במרץ 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
מחסה (מיני-סדרה)

| --- | --- |

 מבוסס על:  "מחסה" מאת הרלן קובן
 סוגה:  מותחן דרמה
 יוצרים:  הרלן קובן
 כותבים:  הרלן קובן שרלוט קובן 
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  8
 הפקה
 מפיקים בפועל:  דייוויד מור נימר ראשד אריק ברמק רולה באואר פטרישיה קרדוסו הרלן קובן אלן מקדונלד אדוארד אורנלס 
 הפצה:  פריים וידאו
 שידור
 רשת שידור:  פריים וידאו
 תקופת שידור מקורית:  18 באוגוסט 2023 – 22 בספטמבר 2023
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מחסה (באנגלית: Harlan Coben's Shelter) היא סדרת דרמה מסתורית אמריקאית, אשר מבוססת על רומן בעל אותו שם מאת הרלן קובן, בכיכובם של ג'דן מייקל, קונסטנס זימר, אבי קוריגן ואדריאן גרינסמית'. הסדרה שוחררה באמזון פריים וידאו ב-18 באוגוסט 2023.
בנובמבר 2023, הסדרה בוטלה לאחר עונה אחת הכוללת שמונה פרקים.
תקציר

מחסה עוקבת אחר סיפורו של מיקי בוליטר, לאחר שמותו של אביו מוביל אותו לפצוח בחיים חדשים בפרוורי ניו ג'רזי. כשתלמידה חדשה אחרת נעלמת, מיקי מוצא את עצמו מסתבך ברשת של סודות. יחד עם שני חברים חדשים, כף ואימה, הם חושפים מחתרת אפלה שעשויה להכיל את התשובות לעשרות שנים של היעלמויות.
דמויות > דמויות ראשיות

מיקי בוליטר – (ג'דן מייקל) – תלמיד תיכון שנאלץ לנווט את חייו החדשים עם אמא בגמילה, אב מת, דודה מעצבנת ובית ספר חדש בניו ג'רזי.
שירה בוליטר (קונסטנס צימר) – דודתו של מיקי, בעיצומם של גירושים קשים. חזרה לניו ג'רזי כדי לטפל באחיין שלה, שלא רוצה שום קשר איתה בגלל קרע משפחתי.
ארתור ז'אן "כף" שפינדל ג'וניור (אדריאן גרינסמית') – בנו של אב הבית שהפוך במהרה לאחד מחבריו הקרובים והנאמנים ביותר של מיקי.
אמה "אמה" ווינסלו (אבי קוריגן) – תלמידה דחויה בבית הספר, אך נהפכת להיות חברתם של מיקי וכף.
רייצ'ל קלדוול (סייג לינדר) – הקפטן המפחידה והפופולרית של קבוצתה עידוד של "קאסלטון היי" עם סוד אפל
דמויות > דמויות נוספות

גברת מרתה פרידמן – (דידי קון) – מורה להיסטוריה ב"קאסלטון היי".
טרוי טיילור (בריאן אלטמוס) – האקס של רייצ'ל והחבר הכי טוב של באק רנה.
אלן(Allen) בוליטר (פיטר ריגרט) – סבא של מיקי,
אלן(Ellen) בוליטר (אדריאן ברבו) – סבתא של מיקי
בראד בוליטר (קרישטופר פולהה) – אביו של מיקי, מת בתאונת דרכים בתחילת הסדרה.
קיטי בוליטר (נרקי רגינה) – אמו של מיקי, מטופלת במרכז בריאות נפש מאז התאונה.
באק רנה (אנטוניו צ'יפריאנו) – חברו הטוב של טרוי.
וויטני רנה (אלכסה מרקה) – אחותו התאומה של באק, ומושא האהב של אמה.
אשלי קנט (סמנתה בוגליארו) – סטודנטית חדשה בתיכון עם סוד אפל.
אליזבת "ליזי"/"אשת העטלף" סובק (טובה פלדשו) – אישה מתבודדת אשר נותנת למיקי מידע שגורם לו לחוסר נחת.
פרקים

| מס' | שם הפרק | בימוי | תסריט | תאריך עליה לאוויר |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | פיילוט | פטרישיה קרדוסו | הרלן ושרלוט קובן ואד דקטר | 18 באוגוסט 2023 |
| 2 | תפוס אותי אם תוכל | אדוארד אורנלס | שרלוט קובן | 18 באוגוסט 2023 |
| 3 | ארונית הסודות | כריסטינה צ'ו | ניקי רננה | 18 באוגוסט 2023 |
| 4 | חוטי פנטום | כריסטינה צ'ו | ניקי רננה | 25 באוגוסט 2023 |
| 5 | תראו אותי תרגישו אותי תיגעו בי תרפאו אותי | דבורה קמפמאייר | אלפרדו באריוס ג'וניור | 1 בספטמבר 2023 |
| 6 | חדרה של קנדי | דבורה קמפמאייר | אלן מקדונלד | 8 בספטמבר 2023 |
| 7 | חלומות מתוקים עשויים מזה | אדוארד אורנלס | אלפרדו באריוס ג'וניור וניקי רננה | 15 בספטמבר 2023 |
| 8 | נמצאה | אדוארד אורנלס | הרלן ושרלוט קובן | 22 בספטמבר 2023 |
הפקה

ב-19 באפריל 2021, דווח כי אולפני אמזון הזמינו פרק פיילוט המבוסס על הרומן הרלן קובן מחסה, הראשון בטרילוגיית מיקי בוליטר, וכי MGM רכשה את הזכויות על כל ספרי הסדרה.
ב-23 בספטמבר 2021, הוכרז כי ג'דן מייקל לוהק לתפקיד הראשי. ב-5 באוקטובר 2021, פורסם שקונסטנס צימר הצטרפה לצוות השחקנים בתור שירה בוליטר, דודתו של מיקי. ב-27 באוקטובר 2021, הוכרז כי אדריאן גרינסמית', אבי קוריגן וסיג' לינדר נוספו לצוות השחקנים. פרק הפיילוט נכתב על ידי הרלן קובן ושרלוט קובן ובוים על ידי פטרישיה קרדוסו. הצילומים התקיימו בניו ג'רזי בסוף 2021.
ב-15 במרץ 2022, הוכרז כי אולפני אמזון הזמינו את הסדרה, בהפקת MGM International Television Productions. הסדרה צולמה בעיקר בקרני, ניו ג'רזי, בקיץ ובסתיו 2022. הרלן קובן ואלן מקדונלד הם שותפים לכתיבה ומפיקים בפועל, והסדרה מופקת גם על ידי אדוארד אורנלס, אריק ברמק ופטרישיה קרדוסו, עם שרלוט קובן כמפיקה.
ב-21 בנובמבר 2023 דווח כי הסדרה בוטלה לאחר עונה אחת.
הערות שוליים

↑  Joe Otterson, Amazon Studios Orders YA Pilot Based on Harlan Coben Novel ‘Shelter’ (EXCLUSIVE), Variety, ‏2021-04-19 (באנגלית אמריקאית)
↑  Joe Otterson, Harlan Coben Amazon Studios YA Pilot ‘Shelter’ Casts Jaden Michael in Lead Role (EXCLUSIVE), Variety, ‏2021-09-23 (באנגלית אמריקאית)
↑  Joe Otterson, Constance Zimmer Boards ‘Shelter’ YA Pilot at Amazon (EXCLUSIVE), Variety, ‏2021-10-05 (באנגלית אמריקאית)
↑  Joe Otterson, Amazon YA Pilot ‘Shelter’ Adds Three to Cast (EXCLUSIVE), Variety, ‏2021-10-27 (באנגלית אמריקאית)
↑  Nellie Andreeva, ‘Harlan Coben’s Shelter’ YA Drama Starring Jaden Michael Picked Up To Series For Prime Video, Deadline, ‏2022-03-15 (באנגלית אמריקאית)
↑  Amy Kuperinsky | NJ Advance Media for NJ.com, Harlan Coben’s ‘Shelter’ series filming in N.J., hiring locals for story of Jersey teen detective Mickey Bolitar, nj, ‏2022-06-14 (באנגלית)
↑  Claire Franken, Amazon Cancels 3 Series, Including The Horror of Dolores Roach, TVLine, ‏2023-11-22 (באנגלית אמריקאית)
מסגרות חינוכיות לגיל הרך בישראל

מסגרות חינוכית לגיל הרך המוקדם הן מסגרות חינוך יומיות, פורמליות ולא פורמליות, שמיועדות לגילי לידה עד 3 ומקדימות את גן טרום החובה.
חשיבות מסגרות החינוך בגיל הרך

תינוקות ופעוטות (גילי לידה עד 3) נמצאים בשלב רגיש ביותר מבחינת התפתחותם. ממצאים ממחקרים רבים שנערכו בארץ ובעולם בתחום הגיל הרך מספקים תימוכין משמעותיים לכך שאיכות חוויותיהם והתנסותם היום-יומית של ילדים מרגע לידתם משפיעה על התפתחותם הקוגניטיבית, הרגשית, הנפשית והחברתית, ועל הישגיהם מאוחר יותר בבית-הספר ובחיים בכלל. מומחים בתחום מסכימים שלאיכות הטיפול, החינוך והטיפוח של ילדים בשנות חייהם הראשונות יש חשיבות חברתית וכלכלית רבה.
לאיכותן של מסגרות חינוכיות בגיל הרך יש השפעה משמעותית על ההתפתחות של פעוטות וילדים. אינטראקציות קרובות עם מטפלים משמעותיים, סביבה מילולית עשירה והזדמנויות להתנסות מוטורית ואתגרים מנטליים מקדמים את התפתחותם של ילדים. לעומת זאת, סביבה המעודדת פסיביות אינטלקטואלית והתנהגות לא נאותה (אלימות, אימפולסיביות), או המונעת הזדמנויות להשתתף באופן אקטיבי ביחסים חברתיים, משחק יצירתי, התבוננות ופתרון בעיות מורכבות, עלולה להיות בעלת השפעה מזיקה על הילדים לטווח הארך ובאופן בלתי הפיך. מכאן, שהחינוך בשנים הראשונות לחיים הוא חשוב ומרכזי בחייהם של ילדים. ככל שבסיס המושגים והיכולות הנלמדות יהיה רחב יותר, וככל שהעמדות כלפי למידה וכלפי מערכת החינוך בגיל הצעיר חיוביות יותר, כך ילדים יגדלו להיות בוגרים בעלי יכולות הסתגלות טובות יותר.
לפני שפורקה נציבות הדורות הבאים, הגוף שהיה אמון על העלאת המודעות להשלכות של חקיקה בכנסת על דורות העתיד, היא התייחסה כך לנושא מסגרות בגילאי הגיל הרך: "נציבות הדורות הבאים רואה את ההשקעה בקבוצת גיל זו ובמיוחד בגילאי החינוך הקדם יסודי השקעה חשובה וכדאית לטווח הארוך ואף מציינת את העובדה שבמונחים של חשבונאות בין-דורית, נטילת הלוואות כדי לממן את החינוך כתשתית היא אחד הנושאים היחידים המצדיקים נטילת עול שפירעונו נופל על כתפי הילדים של היום וילדי הדורות הבאים". וכך: "רואה נציבות הדורות הבאים בהשקעה בחינוך בגיל הרך את התשתית הבסיסית והחשובה ביותר ליצירת עתיד כלכלי, חברתי וסביבתי חיובי למדינת ישראל. השקעה כספית נכונה, תכנון כולל ופיקוח נאות על התכנים המועברים לגיל הרך בכל המגזרים והשכבות החברתיות במדינת ישראל, תניב דור של ילדים בעלי מוכנות להתמודד עם האתגרים המשתנים במהירות אשר מציבה בפניהם המאה העשרים ואחת."
מחקר של פרופ' ג'יימס הקמן, מראה כי השקעה במסגרות בגיל הרך מניבה בטווח הארוך תשואה גבוהה מאוד. עם זאת, מחקר זה נערך בקרב אוכלוסייה בסיכון ובקרב משפחות עם קשיי תפקוד ובעלות סיכון גבוה לכישלון בבית הספר, ולכן אין להשליך את תוצאותיו על כלל האוכלוסייה.
לצד ההשפעות של מסגרות לגיל הרך, ישנם גורמים רבים המשפיעים על יכולות הלמידה והתפתחות המיומנויות של ילדים. אך ככלל, מחקרים רבים מראים כי משתנים משפחתיים מנבאים טוב יותר את התפתחות הילד מאשר משתנים הקשורים למסגרת הטיפול, אפילו עבור ילדים שבילו זמן רב במסגרת כאלו. המשפחה משמשת בתפקיד מטפח וחינוכי מרכזי, ומעשירה את התפתחות הילדים באופן המשמעותי ביותר דרך פעילויות משפחתיות והיבטים אחרים של הסביבה הביתית. בנוסף ניראה כי קיימת גם השפעה שלילית ונזקים הנגרמים כתוצאה משהות בטיפול לא-אימהי בשנות החיים הראשונות ובמיוחד בכל הקשור לבעיות התנהגות.
חקיקה ופיקוח בתחום מסגרות חינוך לגיל הרך > חוק לימוד חובה התש"ט 1949

כאשר חוקק חוק לימוד חובה התש"ט 1949, התחולה שלו הייתה מגיל 5. ב-1984, עת תוקן התיקון השני לעניין הגיל הרך וחוק חינוך חובה, הוחל החוק גם על גילאי 3–4. התיקון נעשה ביוזמתה של חברת הכנסת אורה נמיר. עם זאת, בגלל מגבלות תקציביות, בפועל לא נאכף החוק והוא יושם רק עבור השכבות החלשות יותר בחברה. הוא החל להיות מיושם באופן מלא רק החל משנת 2013 בעקבות המלצות ועדת טרכטנברג.