stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הגירה המונית

מהגרים סינים על סיפונה של ספינת קיטור, בדרכם לסן פרנסיסקו, איור משנת 1876.
הגירה המונית היא תופעה בה קבוצות גדולות של אנשים מהגרים מאזור גאוגרפי אחד למשנהו. הגירה המונית שונה מהגירה של בודדים או של קבוצות קטנות, וכן מהגירה עונתית (אנ') המתרחשת באופן קבוע בקהילות חקלאיות.
במהלך ההיסטוריה אירעו מקרים רבים של הגירה המונית שכונו בשם "ההגירה הגדולה" או בשמות דומים, בהם:
נדידת העמים, הגירת שבטים גרמאניים וסלאביים באירופה, בין המאה הרביעית לבין המאה התשיעית.
סחר העבדים האטלנטי, מהמאה ה-16 ועד המאה ה-19.
ההגירה של סוחרי פרוות וציידים לשביל אורגון בשנת 1843
הטרק הגדול, גל הגירה המוני של אפריקאנרים באמצע המאה ה-19.
העלייה ההמונית לישראל, לאחר קום המדינה.
בשנים 1846 עד 1914 התרחשו גלי הגירה המונית רבים בעולם. היסטוריונים זיהו שלושה גורמים עיקריים לגלי ההגירה הללו: התפתחות התחבורה, שגרמה לירידה דרמטית בעלות ההגירה; פיתוח כלכלי מואץ בארצות הברית ובאירופה, שעודדו הגירה אליהן; וגבולות פתוחים בין המדינות. בתקופה זו היו הגירות המוניות גם באזורים נוספים בעולם, בהן גם הגירה פנימית. בסין, רבים היגרו מהכפרים ההרריים לערי החוף, וכן סינים רבים היגרו למטעי תה ומפעלי טקסטיל בהודו, ולאזורי תעשייה בצפון אירופה. במצרים, פרויקטים כמו הקמת תעלת סואץ ופיתוח חקלאי לגידולי כותנה משכו כמויות גדולות של מהגרים משאר אזורי המדינה.
רוב ההיסטוריונים כוללים במונח "הגירה המונית" גם מקרים של הגירה בכפייה וטרנספר, כמו סחר העבדים האטלנטי, חלוקת הודו ואפילו יציאת מצרים.
בארצות הברית החלה להתפתח בשנת 1825 תפיסה בשם "נייטיביזם" המתנגדת תקיפות להגירה המונית. תפיסה זו קיימת עד היום ומהווה חלק מהשיח הפוליטי הציבורי בארצות הברית. בין השאר גרמה תפיסת הנייטיביזם לכך שארצות הברית נעלה את שעריה בפני פליטים יהודים מגרמניה הנאצית שניסו להימלט מהשואה.
ראו גם

טרנספר
בהלה לזהב
הערות שוליים

↑  Global Migration, 1846-1940, מאמר בכתב העת Journal of World History. (באנגלית).
ביבשה

| --- | --- |

גיליון מס' 30, הגיליון האחרון של הביטאון, שיצא באפריל 2015
 תדירות:  רבעון
 פורמט:  A4
 בעלים:  זרוע היבשה
 עורך ראשי:  ע"צ עדי לרנר
 תאריכי הופעה:  אפריל 2007 – אפריל 2015 (כ־8 שנים)
 שפה:  עברית
 מערכת:  הקריה, תל אביב
 תפוצה:  כ-15,000 מנויים בארץ ובעולם
 מדינה:  ישראל
 
ביבשה היה ביטאון זרוע היבשה של צה"ל. הביטאון ראה אור לראשונה באפריל 2007, ומאז הופץ מדי שלושה חודשים לכל הקצינים והנגדים הסדירים בזרוע, לבסיסי אימונים ולקצינים בכירים במילואים. הביטאון עסק בנושאים הקרובים ללב העשיה והפעילות בזרוע היבשה, סקר את פעילות חיילות וגופי ההדרכה השונים בזרוע ומערכות נשק יבשתיות כמו אמצעי לחימה וכלי ירי שונים.
מערכת העיתון ישבה במחנה הקריה בתל אביב והיא הורכבה מכתבים, צלמים ומפעילי אתר האינטרנט שהיו חיילים בשירות חובה. עורך העיתון היה עדי לרנר, אזרח עובד צה"ל. מערכת העיתון הייתה אחראית גם על עדכון ידיעות והמידע באתר האינטרנט של זרוע היבשה.
ראו גם

במחנה
בטאון חיל האוויר
ראנג'לו יאנגה

ראנג'לו יאנגה (בהולנדית: Rangelo Janga; נולד ב-16 באפריל 1992) הוא כדורגלן הולנדי-קוראסאואי המשחק בעמדת החלוץ באיינדהובן.
קריירת מועדונים

יאנגה התחיל את קריירת הכדורגל שלו בווילם II. ב-26 בספטמבר 2010 עלה לקבוצה הבוגרת בהפסד 2-1 לנאק ברדה. בסיום העונה ירד עם הקבוצה לליגה ההולנדית השנייה. במהלך עונת 2011/2012 יאנגה הושאל לאקסלסיור רוטרדם.
בשנת 2014 חתם באומוניה ארדיפו מהליגה הקפריסאית השנייה במדיה שיחק עונה. בשנת 2015 יאנגה חתם בדורדרכט.
בשנת 2016 חתם בא.ס. טרנצ'ין מליגת העל הסלובקית.
בינואר 2018 הצטרף לגנט מליגת העל הבלגית.
ביולי 2018 יאנגה חתם באסטנה מליגת העל הקזחית תמורת 1.2 מיליון אירו וזכה עמה בשני אליפויות. בהמשך הושאל לניימכן, לוגאנו ואפולון לימסול.
ב-14 בספטמבר 2023 חתם בבני סכנין מליגת העל.
בינואר 2024 חתם בנאה סלמיס פמגוסטה מליגת העל הקפריסאית.
ב-22 באוגוסט 2024 חתם באיינדהובן מהליגה ההולנדית השנייה.
קריירה בינלאומית

בצעירותו יאנגה שיחק בנבחרות הצעירות של הולנד. ב-23 במרץ 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קוראסאו בהפסד 1-0 לברבדוס.
תארים

ליגת העל הקזחית: 2018, 2019
ליגת העל הקפריסאית: 2021/2022
הערות שוליים

↑  דורון בן דור, ‏ראנג'לו יאנגה חתם רשמית בבני סכנין, באתר ONE‏, 14 בספטמבר 2023
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ראנג'לו יאנגה".
פודינג סאגו

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  קינוח
 אופן הגשה:  קר
 מרכיבים עיקריים:  חלב, עמילן
פודינג סאגו (באיטלקית: Sago Pudding) הוא קרם מתוק המופק מדקל הסאגו, שמוגש קר, לרוב נאכל לקינוח ונפוץ במדינות דרום אסיה, גינאה החדשה ובריטניה.
הקינוח מורכב מחלב, מים, סוכר, הל וזעפרן שאותם מערבבים יחד ולאחר מכן מקררים.
שם הקינוח מורכב מהמילה פודינג (Pudding) וסאגו (Sago) שפירושו עמילן המופק מגבעולי דקל טרופיים שונים.
לפודינג גרסאות שונות וניתן להכינו עם פודינג אורז, חלב קוקוס, סוכר דקלים או קורנפלור.
הערות שוליים

↑  What Is Sago Pudding? (with pictures), Delighted Cooking (באנגלית אמריקאית)
↑  Comforting Cape Malay Sago Pudding And An Egg-free Alternative, www.capetownmagazine.com (באנגלית)
↑  Sago Pudding - African Food Network, ‏2022-05-27 (באנגלית אמריקאית)
מעדן חלב

מעדן חלב מילקי
מעדן חלב הוא הכינוי בישראל לפודינג תעשייתי מוכן לאכילה במגוון טעמים, הנמכר בגביעי פלסטיק ונאכל קר. טעמים בסיסיים נפוצים הם שוקולד, וניל ותות. ישנם גם מעדנים עם שכבה עליונה של קצפת (מותג מפורסם בתוספת קצפת הוא מילקי) ומעדנים בעלי שניים ושלושה טעמים בשכבות או זה לצד זה. יש המשתמשים בכינוי "מעדן" גם בהקשר של יוגורטים.
מעדני חלב הממותקים בסוכר, ובפרט המעדנים בטעם שוקולד, נחשבים כמוצר המיועד לשוק הילדים ולסוג של ממתק.
אחד המותגים הוותיקים בתחום הוא "דני" של שטראוס גרופ - פודינג שוקולד, המיוצר משנת 1972. דני נקרא על שם בנו של מייסד דנונה דניאל קראסו.
ב-1985 נוהל מסע פרסום שנתמך בתשדיר השירות "מעדן חלב בעונג רב" כדי לקדם צריכת מעדני חלב.
כיום משווקים גם מעדני דיאט - בעלי ריכוז שומן מופחת, ולעיתים אף נטולי שומן, וממותקים בממתיק מלאכותי.
מוצרים דומים הם מעדני גבינה ממותקים ומעדני סויה המיועדים למי שאינו מעוניין לצרוך מוצרי חלב. קיימים מוצרי קינוח תעשייתיים נוספים, חלביים או פרווה, הנארזים בדומה למעדני חלב, ביניהם: מוס, פנקוטה, טירמיסו, מלבי ועוד.
מחירם של מעדני החלב בישראל היה תחת פיקוח עד אוגוסט 2007.
הערות שוליים

↑  החברה הבינלאומית אימצה מוצר מקומי, באתר גלובס, 19 באוגוסט 1997
↑  פיקוח על מוצרי חלב, מאתר פרסומי ממשלת ישראל
תסמונת פירוק הגידול

| --- | --- |
 תחום:  אונקולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/282171 
 DiseasesDB:  32051
 MeSH:  D015275
 סיווגים
 ICD-10:  E88.3 
 ICD-11:  5D01 
 
תסמונת פירוק הגידול היא קבוצה של סיבוכים מטבוליים שיכולה להופיע לאחר טיפול בסרטן, בדרך כלל מסוג לימפומה ולוקמיה ולעיתים אפילו שלא בעקבות טיפול. הסיבוכים נובעים מרכיביהם המפורקים של תאי הגידול הסרטני וכוללים היפרקלמיה, היפרפוספטמיה (עודף זרחן), היפראוריצימיה (עודף חומצה אורית), היפוקלצמיה ובעיות נלוות בכליות.
התסמונת קרויה באנגלית Tumor Lysis Syndrome, ובראשי תיבות: TLS. מצב זה מאופיין על ידי היפראוריצמיה (יתר חומצה אורית בדם), היפרקלמיה (יתר אשלגן בדם), היפרפוספטמיה (יתר זרחן בדם) והיפוקלצמיה (תת-סידן בדם). תסמונת זו נובעת כתוצאה מהרס נרחב של תאים סרטניים אשר נמצאים בתהליך גידולם. לעיתים יכול להתפתח מצב של חמצת (אצידוזיס), ואף אי ספיקת כליות חריפה.
תסמונת זו מקושרת בעיקר לאחר טיפול בסוגי סרטן מסוימים ובמיוחד סרטן מסוג לימפומה או לוקמיה בהם תהליך ההאצה של חלוקת התאים הסרטניים גבוה. עם זאת, תסמונת זו עלולה להופיע גם במצבים של לויקמיה מסוג לימפוציטים כרונית, בעיקר לאחר מתן טיפול ב- fludarabine. תסמונת זו נצפתה גם כאשר ניתנו תרופות אחרות לחולי סרטן- כגון מתן טיפול בסטרואידים, הורמונים כגון טמוקסיפן ולטרוזול, וכן נוגדנים מונוקלונאליים כגון ריטוקסימאב ו- gemtuzumab. 
TLS מתרחשת לרוב 1-5 ימים לאחר מתן טיפול כימותרפי (או תוך כדי מתן הטיפול).
הטיפול הכימותרפי כשלעצמו הורג תאים סרטניים ומביא לעליה ברמות חומצה אורית בדם כתוצאה מהתפרקותם של אותם תאים וחומצות גרעין. כתוצאה מכך שהסביבה נהיית חומצית יותר, חומצה אורית יכולה להתגבש לחלקיקים גדולים יותר ולשקוע באזורים שונים בכליה ובכך להביא לאי ספיקת כליות. חמצת לקטית והתייבשות יכולים לתרום גם הם לשקיעת חומצה אורית בכליות. מציאת קריסטלים של חומצה אורית בשתן מהווה עדות חזרה לכך שיש בעיה כלייתית (נפרופתיה כלייתית) כתוצאה מהצטברות חומצה אורית בכליה, ואצל חולים אלו היחס שבין רמות חומצה אורית בשתן ביחס לרמות קריאטינין בשתן יהיה גדול מ-1.
תהליך נוסף המתרחש ב- TLS הוא שחרור של זרחן תוך תאי מתאי הסרטן אל זרם הדם, כתוצאה מפירוק תאים אלו. יתר זרחן בדם מביא לירידה ברמת הסידן בדם, אשר מביאה בתורה לתופעות קליניות המקושרות לרמת סידן בדם כגון בעיות נוירו-מוסקולריות והתכווצויות טטניות. גם כאן, הצטברות של גבישי קלציום-פוספט (סידן זרחן) בכליה עלולה להביא לאי ספיקת כליות. 
אשלגן הוא יון עיקרי תוך תאי, ועל כן הרס של תאי סרטן יביא לשחרור אשלגן לזרם הדם ולעליה ברמת האשלגן (היפרקלמיה). יתר אשלגן בדם, יחד עם אי ספיקת כליות, עלול להביא למצב מסכן חיים אשר יכול להתפתח לכדי אריתמיות חדריות (בעיות קצב לבביות) ומוות פתאומי.
הסיכוי לפתח TLS אצל חולים עם לימפומה מסוג בורקיט קשור בין היתר למידת התפקוד הכלייתי ולמידת הגידול עצמו. חולים שאצלם רמות החלבון לקטט דהידרוגנז גבוהות מאוד וכן חולים שרמות החומצה האורית בדמם גבוהות מאוד, הם חולים אשר נמצאים ברמות סיכון גבוהות יותר לפתח TLS. על כן, אצל חולים אלו יש לבצע הערכה מקדימה הכוללת ספירת דם מלאה, בדיקות כימיה ושתן מלאות, ואצל חולים בהם תפקודי הכליות מתחת לנורמה, יש לבצע הערכה נוספת על ידי ביצוע אולטרא סאונד לכליות. 
הטיפול ב- TLS, לאחר ביצוע האבחנה עצמה, כולל מתן אלופורינול- allopurinol, הבססת השתן, ומתן הידרציה מסיבית (נוזלים).
גביע העולם בכדורסל נשים 2022

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  22 בספטמבר 2022
 תאריך סיום:  1 באוקטובר 2022
 מספר משתתפות:  12
 מארחת:  אוסטרליה אוסטרליה
 ערים מארחות:  סידני, אוסטרליה
 זוכה:   ארצות הברית (11)
 מספר משחקים:  38
 השחקן המצטיין:  ארצות הברית אייז'ה וילסון
 מלך הסלים:  פוארטו ריקו ארלה גוירנטס  109, 18.2 למשחק
 מלך הריבאונדים:  מאלי סיקה קון  59, 11.8 למשחק
 מלך האסיסטים:  סרביה איבון אנדרסון  39, 6.5 למשחק
 → 20182026 ←
 
גביע העולם בכדורסל נשים 2022 היה תחרות גביע העולם בכדורסל נשים ה-19 שאורגנה על ידי פיב"א ונערכה באוסטרליה בין 22 בספטמבר ל-1 באוקטובר 2022.
ארצות הברית זכתה באליפות בפעם ה-11 בתולדותיה.
הנבחרות המשתתפות

| העפלה | מקומות | נבחרות |
| --- | --- | --- |
| מארחת | 1 |  אוסטרליה |
| אלופה אולימפית | 1 |  ארצות הברית |
| מוקדמות - סרביה בלגרד | 5 |  סרביה  קוריאה הדרומית  סין  צרפת ( ניגריה)  מאלי |
| מוקדמות - יפן אוסקה | 3 |  בוסניה והרצגובינה  קנדה  יפן |
| מוקדמות - ארצות הברית וושינגטון די.סי. | 2 |  בלגיה ( רוסיה)  פוארטו ריקו |
לקביעת המדינות המשתתפות נערכו משחקים מוקדמים בהם השתתפו 16 נבחרות (כולל ארצות הברית ואוסטרליה). הנבחרות חולקו ל-4 בתים. בית א' וב' נערכו בבלגרד.
רוסיה העפילה לתחרות אך נפסלה מהשתתפות בעקבות פלישת רוסיה לאוקראינה והוחלפה בפוארטו ריקו. ניגריה עברה את המוקדמות אך עקב המצב הפוליטי במדינה לא יכלה להשתתף והוחלפה במאלי.
שיטת המשחקים

תחילה התקיים השלב המוקדם בשתי בתים. הקבוצות שזכו במקומות 1-4 בבתים העפילו למשחקי רבע הגמר.
שיטת המשחקים > משחקי הגמר

המשחקים נערכו בסידני.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |
:  
|  | 29 בספטמבר | 29 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  | 29 בספטמבר | 29 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   בלגיה |  69 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   בלגיה |  69 |   |   | 30 בספטמבר | 30 בספטמבר |   |   |  |  |
|  |   אוסטרליה |  86 |   |   | 30 בספטמבר | 30 בספטמבר |   |   |  |  |
|  |   אוסטרליה |  86 |   |   |   אוסטרליה |  59 |   |   |  |  |
|  | 29 בספטמבר | 29 בספטמבר |   |   |   אוסטרליה |  59 |   |   |  |  |
|  | 29 בספטמבר | 29 בספטמבר |   |   |   סין |  61 |   |   |  |  |
|  |   סין |  85 |   |   |   סין |  61 |   |   |  |  |
|  |   סין |  85 |   |   |  |  |   |   | 1 באוקטובר | 1 באוקטובר |
|  |   צרפת |  71 |   |   |  |  |   |   | 1 באוקטובר | 1 באוקטובר |
|  |   צרפת |  71 |   |   |  |  |   |   |   סין |  61 |
|  | 29 בספטמבר | 29 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |   סין |  61 |
|  | 29 בספטמבר | 29 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |   ארצות הברית |  83 |
|  |   פוארטו ריקו |  60 |   |   |  |  |   |   |   ארצות הברית |  83 |
|  |   פוארטו ריקו |  60 |   |   | 30 בספטמבר | 30 בספטמבר |   |   |  |  |
|  |   קנדה |  79 |   |   | 30 בספטמבר | 30 בספטמבר |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  |   קנדה |  79 |   |   |   קנדה |  43 |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  | 29 בספטמבר | 29 בספטמבר |   |   |   קנדה |  43 |   |   |  1 באוקטובר |  1 באוקטובר |
|  | 29 בספטמבר | 29 בספטמבר |   |   |   ארצות הברית |  83 |   |   |  1 באוקטובר |  1 באוקטובר |
|  |   ארצות הברית |  88 |   |   |   ארצות הברית |  83 |   |   |   אוסטרליה |  95 |
|  |   ארצות הברית |  88 |   |   |  |  |   |   |   אוסטרליה |  95 |
|  |   סרביה |  55 |   |   |  |  |   |   |   קנדה |  65 |
|  |   סרביה |  55 |   |   |  |  |   |   |   קנדה |  65 |
משחק הגמר:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 באוקטובר 2022 |  ארצות הברית | 83–61 |  סין | סידני, סידני סופרדום |
|  | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: |  |
|  | נק': צ'לסי גריי - 10 |  | נק': יורלי לי - 19 |  |
המשחק על המקום השלישי:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 באוקטובר 2022 |  אוסטרליה | 95–65 |  קנדה | סידני, סידני סופרדום |
|  | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: |  |
|  | נק': לורן ג'קסון - 30 |  | נק': קיה נורס - 19 |  |
דירוג סופי

| מיקום | נבחרת |
| --- | --- |
1:  ארצות הברית
2:  סין
3:  אוסטרליה
4:  קנדה
5:  בלגיה
6:  סרביה
7:  צרפת
8:  פוארטו ריקו
9:  יפן
10:  קוריאה הדרומית
11:  מאלי
12:  בוסניה והרצגובינה
אספרטם

| --- | --- |
 
 
 דגימה של אספרטם
 שם סיסטמטי:  N-(L-α-Aspartyl)-L-phenylalanine, 1-methyl ester
 שמות נוספים:  E951, NutraSweet
 כתיב כימי:  C14H18N2O5
 מסה מולרית:  294.301 גרם/מול
 מראה:  מוצק לבן
 מספר CAS:  22839-47-0
 צפיפות:  ~0.6 גרם/סמ"ק
 מצב צבירה:  מוצק
 מסיסות:  111 גרם ב-100 מ"ל מים ב-20°C
 ממסים:  אתנול, אצטון
 טמפרטורת היתוך:  246 °C   519.15 K
 NFPA 704:       1 ‏ 1 0 
 הערה כללית:  מתפרק בחימום
אספרטם או אספרטיים הוא שמו של ממתיק מלאכותי, המבוסס על האסטר המתילי של דו-פפטיד המורכב מחומצה אספרטית ופנילאלנין. אספרטם מתוק מסוכר פי 180 בערך. הוא משמש כתחליף לסוכר במאכלים ובמשקאות מסחריים רבים ברחבי העולם, בעיקר במשקאות דיאטטיים כתוסף מזון ומסומן כ-E951. אספרטם הוא מולקולה כיראלית ורק אננטיומר אחד הוא הממתיק, בעוד שלאננטיומר השני יש טעם מר.
בעיכול, האספרטם מתפרק לחומצות האמינו המרכיבות אותו ומתנול. האספרטם אינו מתאים לאפיה ממושכת משום שהוא עשוי להתפרק בתגובת הידרוליזה ולאבד ממתיקותו. מידת הפירוק עולה עם הטמפרטורה, משך האפייה וה־pH של המזון (האספרטם יציב בערכי pH 3-4 יותר מבסביבה בסיסית). בחימום ל-196°C האספרטם מאבד מתנול והופך ל-(2,5-Diketopiperazine).
תגובת הפירוק בחום של אספרטם
היסטוריה

האספרטם התגלה בשנת 1965 על ידי ג'יימס שלאטר, כימאי שעבד בחברה האמריקאית (G.D. Searle, LLC) וסינתז את החומר כשעבד על תרופה נוגדת אולקוס.
בשנת 1974 אושר האספרטם לראשונה לשיווק על ידי ה-Center for Food Safety and Applied Nutrition-FDA, ב-1980 הוא נאסר לשימוש עקב חשד להשפעה שלילית על המוח, בעקבות מחקרים שנערכו על עכברי מעבדה וב-1981 הוא שוב אושר לשימוש. באותה שנה מינה נשיא ארצות הברית דאז רונלד רייגן את ארתור הוּל הייס (Arthur Hull Hayes) כממונה על ה-FDA. הייס שהתבסס על מידע חדש ממחקר יפני, אישר מחדש עוד באותה השנה את הממתיק לשיווק בארצות הברית להמתקה של מוצרים יבשים. בשנת 1983 אישר ה-FDA את השימוש באספרטם במשקאות מוגזים ובשנת 1993 אושר לשימוש במשקאות אחרים ובמוצרי מאפה. בשנת 1996 הוסרו כל ההגבלות לגבי השימוש באספרטם בארצות הברית. הפטנט על אספרטם פג בשנת 1992.
בטיחות

האספרטם נחשד בגרימת מגוון רחב של בעיות בריאותיות, חרף העובדה שהראיות המדעיות מצביעות על כך שהוא בטוח לשימוש, במסגרת המינון המומלץ. הצריכה היומית לאדם המוגדרת בטוחה לפי מנהל התרופות והמזון האמריקאי (FDA) היא 50 מ"ג לק"ג משקל גוף לאדם ליום ולפי מנהל בטיחות המזון של האיחוד האירופי, ה-EFSA‏ (European Food Safety Authority), הגבול הוא 40 מ"ג לק"ג משקל גוף לאדם ליום. ריכוז חומצות האמינו המרכיבות את האספרטם (חומצה אספרטית ופנילאלנין) בדם בעקבות צריכת אספרטם בכמות המרבית המומלצת, אינה עולה על ריכוזן בדם בעקבות ארוחה. כמויות אלו נמוכות משמעותית מצריכת האספרטם גם על ידי צרכנים כבדים של משקאות ממותקים. מפרוק האספרטם בפחית משקה ממותק המכילה 350 מ"ל מקבל הגוף כ-18 מ"ג מתנול הרעיל למערכת העצבים ובפרט לעצב הראיה. עם זאת כמות מתנול זו נמוכה משמעותית מהכמות הנחשבת לרעילה ונמוכה גם מכמות המתנול במיצי פירות בנפח דומה: 23 מ"ג מתנול במיץ תפוזים, 29 מ"ג במיץ תפוחים ולמעלה מ-100 מ"ג במיץ עגבניות. חשיפה אקוטית או כרונית לאספרטם או תוצרי הפירוק שלו על חיות מעבדה שונות (עכברים, חולדות, אוגרים וכלבים) לא גרמה נזקים בריאותיים בכמויות הנמוכות מ-40 מ"ג לק"ג משקל גוף ליום. גם מחקרים אפידמיולוגים לא הראו עליה בתחלואה אצל צרכני אספרטם.
חומצת האמינו החיונית פנילאלנין המרכיבה את האספרטם מהווה סיכון בריאותי לסובלים מהמחלה התורשתית פנילקטונוריה. בנשאי המחלה נוצר אנזים פגום ולכן חל עיכוב בהמרת הפנילאלנין לטירוזין. כתוצאה מכך נגרמת הצטברות של פנילאלנין הגורמת להפרעות נאורולוגיות. אנשים הסובלים מפנילקטונוריה נדרשים להימנע ממזונות עשירים בפנילאלנין. בעקבות זאת, נחקק בישראל ב-2018 חוק המחייב את היצרנים להדפיס אזהרה על אריזות מוצרים המכילים אספרטם.
בשנת 2021 מנהל בטיחות המזון של האיחוד האירופי זיהתה את הצורך בהערכת ייתכנות גנוטוקסית (Genotoxicity) של שני ממתיקים מקבוצת האספרטם: מלח של אספרטם (E962) אצסולפאם-K ודריווט של אספרטם (E 961) (Neotame).
מחקר על אנשים בריאים שהתפרסם באוגוסט 2022 טוען שסוכרלוז גרם לשינוי משמעותי ביכולת הגוף להתמודד עם סוכר. הוא שינה את הרכב חיידקי המעי ופעילותם וכתוצאה מכך נפגע חילוף החומרים. החוקר מציין, כי שינויים אלה משתנים מאוד מאדם לאדם, שכן לכל אדם יש הרכב חיידקי מעי שונה וייחודי. לצד זאת החוקר ציין כי "יש להדגיש שאין להסיק מהממצאים שצריכת סוכר עדיפה על צריכה של תחליפי סוכר, וכי הנזקים לבריאות האדם מצריכת סוכר מגובים בעדויות ממחקרים רבים”.
הערות שוליים

↑  Y. H. Hui, Harold Corke, Wai-Kit Nip, Ingrid De Leyn, Bakery products: science and technology עמ' 149
↑  James M. Schlatter | Encyclopedia.com, www.encyclopedia.com
↑  Ishii Hiroyuki, Incidence of brain tumors in rats fed aspartame, Toxicology Letters 7, 1981-03, עמ' 433–437 doi: 10.1016/0378-4274(81)90089-8
↑  Phil Gunby, FDA approves Aspartame as soft-drink sweetener, JAMA: The Journal of the American Medical Association 250, 1983-08-19, עמ' 872 doi: 10.1001/jama.1983.03340070004002
↑  Aspartame | EFSA, www.efsa.europa.eu, ‏2023-06-28 (באנגלית)
↑  FDA HIV/AIDS Timeline: Chronology of Significant Events, PsycEXTRA Dataset, ‏2004
↑  European Food Safety Authority (EFSA), Report of the meeting on Aspartame with National Experts, EFSA Supporting Publications 7, 2010-05 doi: 10.2903/sp.efsa.2010.ZN-002
↑  Magnuson BA, Burdock GA, Doull J et al. (2007). "Aspartame: a safety evaluation based on current use levels, regulations, and toxicological and epidemiological studies". Critical Reviews in Toxicology 37 (8): 629–727. DOI:10.1080/10408440701516184. PMID 17828671.
1 2  Aspartame hazard and risk assessment results released, www.who.int (באנגלית)
1 2  European Food Safety Authority (EFSA), Opinion of the Scientific Panel on food additives, flavourings, processing aids and materials in contact with food (AFC) related to a new long‐term carcinogenicity study on aspartame, EFSA Journal 4, 2006-05 doi: 10.2903/j.efsa.2006.356
↑  תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון)(סימון מזון המכיל ממתיק מסוגים מסוימים), התשע"ט 2018, באתר GOV.IL
↑  Call for data on genotoxicity data on sweeteners | EFSA, www.efsa.europa.eu, ‏2021-06-30 (באנגלית)
↑  מכון ויצמן, בלי קלוריות אבל לא בלי מחיר: איך משפיעים תחליפי הסוכר על גוף האדם, באתר הידען - Hayadan, ‏2022-08-20
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007295758905171  BnF: cb12266009k (data)  GND: 4201057-3  LCCN: sh85008688
אלון מדנס

| --- | --- |
אל"ם אלון מדנס, 2018
אל"ם אלון מדנס, 2018
 לידה:  1976 (בן 48 בערך)
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  הקריה האקדמית אונו 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1995–2022 (כ־27 שנים)
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 רע"ן נשק מסייע גדודי בביסלמ"ח  מפקד גדוד 101  מפקד צוות במכללה לפיקוד טקטי  מפקד עוצבת ברעם  קצין אג"ם של פיקוד המרכז  נספח יבשה בארצות הברית
 פעולות ומבצעים
   המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן
 עיטורים
   צל"ש אלוף
 
אלון מדנס (נולד בשנת 1976) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה שתפקידו האחרון בצה"ל היה נספח זרוע היבשה בארצות הברית. לפני כן שימש קצין אג"ם של פיקוד המרכז, מפקד עוצבת ברעם ומפקד גדוד 101. בעל צל"ש אלוף על לחימתו במבצע חומת מגן.
ביוגרפיה

נולד וגדל בקריית אונו והתחנך בתיכון בן צבי ביישוב.
מדנס התגייס לצה"ל בשנת 1995, התנדב לצנחנים ושובץ בגדוד 202. עבר מסלול הכשרה כלוחם וקורס מ"כים חי"ר. לאחר הקורס שימש כמפקד כיתה בבא"ח צנחנים. לאחר קורס קציני חי"ר שב לגדוד 202, ומונה למפקד מחלקת הסיור בפלוגה המסייעת. בהמשך שימש סגן מפקד פלוגת מסלול. לאחר מכן מונה למפקד פלוגת מסלול של גדוד 202. בשנת 1999 מונה למפקד פלוגה בבה"ד 1, ושימש בתפקיד בפרוץ האינתיפאדה השנייה. לאחר מכן מונה למפקד הפלוגה המסייעת של גדוד 202, ושימש בתפקיד במהלך מבצע חומת מגן. הוא הוביל את הפלוגה בלחימתה בקרב שכם, בין היתר כנגד המחבלים שהתבצרו בקסבה. על פועלו וחתירתו למגע עם האויב עוטר בצל"ש אלוף, ממפקד פיקוד המרכז, יצחק איתן. בשנת 2002 מונה לסגן מפקד גדוד 202, בתחילת 2003 פיקד על מבצע למעצרו של ראש החזית הדמוקרטית בשכם, במהלך המבצע נפצע באורח בינוני מקליע שפגע ברגלו, לאחר שהחלים חזר לתפקידו, כסגן מפקד הגדוד. בהמשך יצא ללימודי משפטים בקריה האקדמית אונו, בסיומם מונה בשנת 2006 לקצין אג"ם של חטיבת הצנחנים. לאחר מכן יצא ללימודים בפו"ם.
בשנת 2009 הועלה לדרגת סא"ל ומונה לראש ענף נשק מסייע גדודי בחטיבת ביסלמ"ח, ושימש בתפקיד עד שנת 2010. בהמשך מונה למפקד גדוד 101 בין השנים 2010–2012. בתקופתו כמפקד הגדוד עורר את כעסם של ראשי ישיבות ההסדר, לאחר שלא הסכים לשלוח לוחמים בוגרי ישיבות ההסדר, מהמסלול לקורס מ"כים, בהמשך החלטתו בוטלה בהתערבות מפקדיו. לאחר מכן שימש כמפקד צוות במכללה לפיקוד טקטי בין השנים 2012–2014. ב-6 באוגוסט 2014 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד עוצבת ברעם. בתקופתו כמפקד החטיבה, הוביל הקמת מכשול מלאכותי נרחב בגבול גזרת החטיבה, במסגרת הקמת המכשול, כוחות הנדסיים חצבו וחשפו במדרונות ההרים הסמוכים ליישובים צמודי הגדר, ויצרו מצוקים גבוהים ומלאכותיים, דבר האמור להקשות ולכרסם משמעותית ביתרון שמעניק לחזבאללה, השטח ההררי התלול והצמחייה הסבוכה. את תפקידו סיים ב-16 ביוני 2016. ביולי 2016 מונה לקצין אג"ם של פיקוד המרכז, ושימש בתפקיד עד אוגוסט 2018. בסיום תפקידו יצא ללימודים במב"ל מחזור מ"ו. ב-2019 מונה לנספח יבשה בארצות הברית.
באוגוסט 2022 יצא ספרו: "הקרב במוצב הדיסקוטק".
חיים אישיים והשכלה

מדנס נשוי לדנה ואב לשלושה. בעל תואר ראשון במשפטים מהקריה האקדמית אונו ובוגר המכללה לביטחון לאומי ותואר שני מאוניברסיטת חיפה.
לקריאה נוספת

אלון מדנס, "הקרב במוצב הדיסקוטק ", הוצאת כריכה, 2022.
הערות שוליים

↑  טקס החלפת מפקד עוצבת "ברעם", באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט).
↑  גל פרל פינקל, "הבושה תסייע לנו להתגבר על הפחד", הבלוג על הכוונת, ‏  3 בספטמבר  2022.
↑  פליקס פריש, שני חיילים שנהרגו בג'נין יקבלו צל"ש, באתר ynet, 4 ביוני 2002.
↑  שלושה פלשתינאים נהרגו בחילופי אש בשכם, באתר הארץ, 16 בפברואר 2003.
↑  פליקס פריש, כנגד כל הסיכויים: המפקד הפצוע שב לצנוח, באתר ynet, 25 במאי 2003.
↑  עמיחי אתאלי, מג"ד בצנחנים: חיילי הסדר לא יהיו מפקדים, באתר nrg‏, 21 ביוני 2011.
↑  אורי פולק, ‏ביני"שים בצנחנים יוכלו לצאת לפיקוד,  באתר כיפה, 8 ביולי 2011.
↑  קובי פינקלר, מח"ט בנימין יקודם, באתר ערוץ 7, 20 ביולי 2015
↑  איתי בלומנטל, אלוף-משנה אליעד (מואטי) מאור מונה למפקד עוצבת ברעם בפיקוד הצפון, באתר ynet, 16 ביוני 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306005405171  VIAF: 5753166479526707840002   WorldCat (עם VIAF): 5753166479526707840002
פטיינוזאורוס

| פטיינוזאורוס |
| --- | --- |
 
תקופה
טריאס עליון 210–221 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: פטרוזאוריה
משפחה:: דימורפודונטיים
סוג:: פטיינוזאורוס
מין:: Peteinosaurus zambelli
שם מדעי
 Peteinosaurus

פטיינוזאורוס (שם מדעי: Peteinosaurus) הוא סוג של פטרוזאור קטן שחי בטריאס העליון לפני 210–221 מיליון שנה. היצור ידוע מ-3 שלדים שהתגלו באיטליה.
זה היה מהמוקדמים ומהקטנים שבפטרוזאורים. מוטת כנפיו הגיע רק ל-60 ס"מ ובמשקלו הוא היה קטן משחרור. היה לו זנב ארוך, כנפי עור ולסת קטנה מלאה שיניים דמויות מחט. הוא היה מותאם לתפיסת חרקים מעופפים והיה לו מפרק גמיש שאיפשר לו לסובב את קרום הכנף כלפי מטה, כמו עטלף.
ייתכן שגופו כוסה בשיער וכך שמר על בידוד. מבנה טפריו עזר לו לטפס על עצים בדרך שהמינים הגדולים יותר לא יכלו.
בתרבות

הפטיינוזאורוס מופיע בסדרה "ללכת עם דינוזאורים" בפרק הראשון שם הוא צד חרקים כמו שפיריות. הוא מופיע גם בסדרה "מפלצות ים" גם בפרק הראשון, שם הוא בהופעה קצרה.
ראס מאלאי

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  קינוח
 מטבח:  הודי
 מוצא:  הודו הודו
 מרכיבים עיקריים:  מאלאי
ראס מאלאי (בהינדי: रस-मलाई; באנגלית: Ras Malai) הוא קינוח הודי מתוק הנפוץ במטבחי מדינות תת-היבשת ההודית.
הקינוח מורכב מכדורים של גבינת צ'אנה או פניר המבושלים במים חמים, מאלאי, הל, מי ורדים, חומץ ומיץ לימון ועליהם מוסיפים זעפרן ופיסטוקים.
נהוג להגיש את הקינוח בפסטיבלים ובאירועים דתיים כשהוא קר או חם.
פירושה של המילה ראס (रस) בשפת ההינדי הוא סירופ או מיץ.