stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ברכות התורה
קטעי לימוד לאחר הברכות > עיקר התקנה

כיוון שברכות התורה נאמרות לפני לימוד תורה, נוצר הצורך ללמוד לאחריהן קטעי לימוד מן התורה. כותב הרמב"ם:
בכל יום, חייב אדם לברך שלוש ברכות אלו, ואחר כך קורא מעט מדברי תורה. ונהגו העם לקרות ברכת כהנים, ויש מקומות שקורין "צו את בני ישראל", ויש מקומות שקורין שתיהן. וקורין פרקים או הלכות מן המשנה או מן הברייתות.
הרמב"ם מזכיר כי עיקר החיוב הוא ללמוד קטע כלשהו מן התורה, אלא שנהגו לקרוא את פרשת ברכת כהנים או את הפרשה הפותחת במילים "צו את בני ישראל" היא פרשת קרבן התמיד מספר במדבר. כמו כן הוא מזכיר קריאה של משניות או ברייתות. לעומת הקטעים מן המקרא שהוזכרו במפורש על ידי הרמב"ם והקטעים התנאיים שהוזכרו ברמז, רס"ג בסידורו מזכיר רק קריאה של משנה הפותחת במילים "אלו דברים שאין להם שיעור" שהיא המשנה הפותחת את מסכת פאה. ר' שלמה בן נתן הסג'למסי מזכיר את שלושת הקטעים הללו גם יחד.
קטעי לימוד לאחר הברכות > לימוד קטעים מן המקרא, המשנה והתלמוד

בסדר רב עמרם גאון מוזכר כי מנהג יהדות ספרד לומר לאחר ברכות התורה שלושה קטעים: פרשת קרבן התמיד מספר במדבר, פרק "איזהו מקומן של זבחים" מן המשנה במסכת זבחים והברייתא דרבי ישמעאל מתחילת הספרא. את טעם אמירת התקנה תולה רב עמרם גאון במימרא בתלמוד הבבלי: ”אמר רב ספרא משום רבי יהושע בן חנניא: מאי דכתיב "ושננתם לבניך"? אל תקרי "ושננתם" אלא "ושלשתם" - לעולם ישלש אדם שנותיו: שליש במקרא, שליש במשנה, שליש בתלמוד. מי יודע כמה חיי? לא צריכא ליומי”, דהיינו לימוד התורה בכל יום צריך להתחלק לשלושה חלקים: שליש במקרא, שליש במשנה ושליש בתלמוד. מפרט יותר ר' אברהם בן נתן הירחי המציין כי "לכך מי שדוחקת שעתו מלעסוק בתורה ישלש ימותיו באילו ודיי לו" כלומר קטעים אלו נקבעו על מנת לקבוע לימוד מינימלי בכל אחד מחלקי התורה הנזכרים: פרשת התמיד היא מן התורה, פרק איזהו מקומן מן המשנה, וברייתא דר' ישמעאל היא מדרש שהוא כמו התלמוד.
מנהג לימוד שלושת הקטעים, אשר רב עמרם גאון ציין כי הוא מנהגה של יהדות ספרד, הוזכר גם על ידי מספר ראשונים מארצות אחרות בעיקר מארצות אירופה המערבית, מה שמעיד על התפשטות המנהג גם אליהן. מזכירים את המנהג ראשונים אשר חיו בפרובאנס, צרפת הצפונית, אנגליה, אשכנז ואיטליה.
קטעי לימוד לאחר הברכות > הרחבת סדר הלימוד לקטעים ממקורות נוספים

בקהילות איטליה, נוסף על הסדר המוזכר לעיל, נהג סדר לימוד מורחב יותר שכלל קטעים מן התורה, הנביאים, הכתובים, משנה ותלמוד כשלפני כל קטע ברכו ברכה מיוחדת. בתחילה ברכו את ברכת התורה ולאחריה הקטעים מן התורה: פרשת קרבן התמיד, פרשת ברכת כהנים וחתמו בפסוק "ושמרתם את דברי הברית הזאת...". לאחר מכן ברכו על הנביאים ברכה הדומה לברכות ההפטרה וקראו פסוקים מספר יהושע ומספר ישעיה. לאחריהם ברכו על הכתובים "אשר בחר בכתבי הקודש" וקראו את שלושת הפסוקים הראשונים של ספר תהלים. לאחר מכן ברכו "אשר בחר בדברי חכמים" וקראו את המשנה הראשונה במסכת ברכות ואת קטע התלמוד עליה. בתקופות מאוחרות בוטלה אמירת הברכות על כל קטע, אך עצם קריאתם של קטעים אלו קיימת בנוסח איטליה עד ימינו. הפסוקים מתורה, נביאים וכתובים הקיימים בסדר זה נמצאים (בשינויים קלים) גם בסדרי קהילות שאינם נוהגים עוד כנוסח הרומניוטים, פרס וארם צובא.
קטעי לימוד לאחר הברכות > סדרי לימוד של הרמב"ם

לעיל הובאו דברי הרמב"ם במשנה תורה ביחס לסדרי הלימוד הנוהגים לאחר ברכות התורה. בסדר התפילה שלו מפרט הרמב"ם יותר את סדרי הלימוד הנוהגים. סדר זה שונה מן הסדר שהזכיר רב עמרם גאון אך העיקרון המנחה של קטע מן המקרא, המשנה והתלמוד נשמר גם כאן. נכללים שני קטעים מן התורה: פרשת התמיד וברכת כהנים. הקטע מן המשנה הוא "אלו דברים שאין להם שיעור". הקטע מן התלמוד הוא "אמר רבי זירא" ואחריו הקטע "תנא דבי אליהו כל השונה הלכות", ואחריהם הקטע "אמר רבי אלעזר אמר רבי חנינא תלמידי חכמים מרבים שלום בעולם" בחתימת מסכת ברכות והקטע לעולם יהא אדם. מהרי"ץ בפירושו לתכלאל מסביר כי הבחירה בקטע "אמר רבי זירא" כקטע מן התלמוד היא משום שבמסכת ברכות מובא שאין מתפללים אלא מתוך הלכה פסוקה (כלומר הלכה שאינה מצריכה עיון, כדי שלא יהרהר בה בתפלתו) ואביי מזכיר את דברי רבי זירא אלו כדוגמה להלכה פסוקה, ובשל כך היא הובאה בתחילת התפילה. מהרי"ץ מציין גם כי היא עדיפה על ברייתא דרבי ישמעאל כי היא לקוחה מן התלמוד עצמו.
חלק מן הקטעים שהזכיר הרמב"ם הוזכרו לאחריו גם על ידי ראשונים אחרים. כך למשל אמירת ברכת כהנים הוזכרה על ידי ראשונים רבים ונהוגה כיום בכל נוסחי התפילה. המשנה "אלו דברים שאין להם שיעור" נזכרת על ידי מספר ראשונים ונאמרת אף היא בכל נוסחי התפילה כיום כמוה גם הקטע "לעולם יהא אדם". לעומת זאת קטעים אחרים שהזכיר הרמב"ם כדוגמת "אמר רבי זירא" נזכרים על ידי מספר מצומצם של ראשונים, למשל אצל ר' יעקב חזן מלונדרץ שסדרו מכליל את הקטעים שהזכיר הרמב"ם נוסף על קטעים אחרים ומקובלים כיום רק בתכלאל הבלדי ובנוסח איטליה.
הרמב"ם מקדים את פרשת התמיד לברכת כהנים, וכן נוקט ר' שלמה בן נתן הסג'למסי. מהרי"ץ בפירושו לתכלאל מסביר כי הרמב"ם העדיף להקדים את פרשת התמיד מפני שבסדר עבודת בית המקדש קודם הקריבו את התמיד ורק לאחריו ברכו את ברכת כהנים. לעומת זאת, בעל הטורים מביא בשם רב עמרם גאון שיש לומר את ברכת כהנים לפני פרשת התמיד. ר' אברהם בן נתן הירחי ור' דוד אבודרהם מנמקים שיטה זו בטענה שעדיף להזכיר את ברכתם של ישראל לפני התמידים. זאת כיום נהוג במרבית נוסחי התפילה להקדים את ברכת כהנים, אך בנוסח תימן בלדי ובנוסח איטליה מקדימים את פרשת התמיד, כשיטת הרמב"ם.
לקריאה נוספת

ברכת התורה; בתוך: אוצר עיונים, ש"ס מתיבתא, ברכות, כרך א, מערכה ה, עמ' נד-עא.
עזרא פורמן

| --- | --- |

 לידה:  5 בספטמבר 1986 (בת 38) ארצות הברית שיקגו, אילינוי, ארצות הברית
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2008
 עיסוק:  מוזיקאית, פזמונאית
 סוגה:  ארט פופ • רוק אנד רול • פופ אלטרנטיבי • אינדי פופ • אינדי פולק
 כלי נגינה:  גיטרה • קול • הרמוניקה
 חברת תקליטים:  Bar/None Records,‏ Bella Union
 www.ezrafurman.com
 
עזרא פורמן (באנגלית: Ezra Furman; נולדה ב-5 בספטמבר 1986) היא מוזיקאית ופזמונאית יהודייה-אמריקאית. פורמן הייתה הסולנית והגיטריסטית של להקת Ezra Furman and the Harpoons (אנ'), שפעלה בין השנים 2006–2011. בשנים שלאחר מכן היא הוציאה מספר אלבומים, וכן יצרה את פסקול הסדרה "חינוך מיני" של נטפליקס.
קריירה > Ezra Furman and the Harpoons

בשנת 2006 הקימה פורמן יחד עם עוד שלושה חברים את להקת הרוק Ezra Furman and the Harpoons (עזרא פורמן וההרפונז) בעת שלמדו באוניברסיטת טאפטס. עזרא פורמן הייתה הסולנית והגיטריסטית של הלהקה, והיו בה חברים גם ג'וב מוקאדה (גיטרה בס), דרו "אדם" אברוטין (תופים) ואנדרו לנגר (גיטרה). הלהקה הוציאה ארבעה אלבומים: Beat Beat Beat‏ (2006), Banging Down the Doors‏ (2007), Inside the Human Body‏ (2008) ו-Mysterious Power‏ (2011). בשנת 2009, לאחר שהסתיים החוזה של הלהקה עם חברת התקליטים Minty Fresh, הם הוציאו אלבום אוסף בשם Moon Face: Bootlegs and Road Recordings 2006-2009, שכלל הקלטות חיות וכמה מיצירות הסולו של פורמן. הלהקה התפרקה בשנת 2011.
קריירה > The Year of No Returning

| --- | --- |

 לידה:  5 בספטמבר 1986 (בת 38) שיקגו, ארצות הברית 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2012
 סוגה:  אינדי רוק • רוק פסיכדלי
 כלי נגינה:  גיטרה 
 חברת תקליטים:  Bar/None Records,‏ Bella Union
 www.ezrafurman.com
 חברים
 עזרא פורמן ירגן ירגנסן בן ג'וזף סם דרקס טים סנדסקי
 
לאחר סיבוב ההופעות שלה לקידום האלבום Mysterious Power, פורמן הקליטה אלבום סולו בשם The Year of No Returning. את האלבום היא לא הוציאה דרך חברת תקליטים, וגייסה כסף דרך קיקסטארטר כדי לממן את ההקלטה וההוצאה העצמית של האלבום. האלבום הוקלט בסטודיו בליסטיקו, שבאותו זמן היה ממוקם בעליית הגג שבביתה של פורמן, והופק על ידי טים סנדסקי, שהיה הבעלים של הבית והאולפן. האלבום יצא לאור בפברואר 2012. בסוף אותה שנה, פורמן הוחתמה בחברת התקליטים Bar/None Records (אנ'), שהוציאה את האלבום בהוצאה מחודשת בקיץ 2013.
באביב 2012 הוקמה להקת הליווי Ezra Furman and the Boy-Friends, ויצאה לסיבוב הופעות לקידום האלבום. בלהקה היו חברים ירגן ירגנסן (בס), בן ג'וזף (קלידים, גיטרה) וסם דרקס (תופים). טים סנדסקי (סקסופון) הצטרף ב-2013.
קריירה > Day of the Dog

באוקטובר 2013 יצא לאור אלבומה השני של פורמן, Day of the Dog, שהופק גם הוא על ידי טים סנדסקי, וכן הוקלט בסטודיו בליסטיקו ויצא לאור דרך חברת התקליטים Bar/None Records. האלבום בלט בתקשורת בבריטניה. מייקל האן מהגרדיאן העניק לו ביקורת של 5/5 כוכבים: "עזרא פורמן יצרה אלבום של רוקנרול קלאסיציסטי שאף פעם לא מרגיש כמו תרגיל, אלא כמו פיסת ביטוי עצמי חיה ונושמת", ומגזין NME העניק לו ביקורת של 8/10: "גרסה פרחחית ומחוספסת לרוק הקרנבלי בסגנון הניו יורק דולס, הראמונס מעידן-ספקטור והאי סטריט בנד. פנינה בלתי צפויה".
בשנת 2014 הלהקה ערכה סיבוב הופעות בבריטניה וזכתה לביקורות חיוביות בעיתונות. "הרוקנ'רולרית הפאנקית לא מגניבה מספיק מכדי להתרגש מקבלת הפנים הנלהבת שהיא ראויה לה", כתב מלקולם ג'ק בגרדיאן, ונתן למופע 5 כוכבים. סיבוב ההופעות הסתיים בסתיו, בהופעה במועדון הסקאלה (אנ') בלונדון בספטמבר 2014.
קריירה > Perpetual Motion People

בתחילת 2015 פורמן חתמה בחברת התקליטים Bella Union (אנ') וב-27 באפריל הודיעה על אלבומה החדש, Perpetual Motion People, שיצא לאור ב-6 ביולי בבריטניה ובאירופה וב-10 ביולי בארצות הברית. בנוסף לביקורות החיוביות בעיקר שקיבל, האלבום נכנס למצעדי הפזמונים בבריטניה, והגיע בשיאו למקום ה-23 עם כניסתו. סדרה של הופעות באירופה ובארצות הברית התקיימה יחד עם יציאתו של האלבום.
בשנת 2016 פורמן הוציאה לאור את המיני-אלבום Big Fugitive Life, באומרה כי הוא הרגיש כמו "סוף של פרק עבורי, מבחינה מוזיקלית" וקראה לאוסף השירים "קבוצה של השירים המיותמים האהובים עלינו", כאשר לדבריה ארבעה מתוך ששת השירים שבאלבום היו מיועדים להיכלל ב-Perpetual Motion People, ושניים שהיו מיועדים להיכלל ב-The Year of No Returning, אך לא היו מוכנים באותו זמן.
בספטמבר 2017, פורמן הודיעה ברשתות החברתיות על שינוי שם הלהקה, מ-Ezra Furman and the Boy-Friends ל-Ezra Furman and The Visions. לא נעשה שינוי כלשהו בנוגע לחברי הלהקה, ואותם החברים נשארו בה.
קריירה > Transangelic Exodus

אלבומה השביעי של פורמן, Transangelic Exodus, יצא לאור ב-9 בפברואר 2018. האלבום עוקב אחרי סיפורן של פורמן ומלאך שנמצאים בדרכם, בבריחתם משלטון דכאני.
קריירה > פרויקטים אחרים

בשנת 2018, יצא לאור ספרה של פורמן על האלבום Transformer של הזמר לו ריד, במסגרת מיזם הספרים 33⅓ (אנ').
פורמן יצרה את הפסקול לסדרת הדרמה הקומית של נטפליקס משנת 2019, "חינוך מיני". הפסקול כולל שירים מקוריים של פורמן, וכן שירים שנכתבו עבור הסדרה. בנוסף, פורמן ולהקתה הופיעו בפרק השביעי של העונה הראשונה של הסדרה, "At the Bottom of the Ocean", בהופעת קמאו, בתור הלהקה שמופיעה בנשף בית הספר של הדמויות הראשיות.
חיים אישיים

פורמן היא יהודייה. אביה הוא בן למשפחה יהודית ואמה התגיירה. היא סיפרה כי היא מתכננת להפוך לרבה, והחל מסתיו 2021 היא לומדת בבית הספר הרבני של המכללה העברית (אנ') בניוטון (אנ'), מסצ'וסטס.
פורמן היא ביסקסואלית, ומשתמשת בכינויי גוף היא/את ו-they/them. היא יצאה מהארון כאישה טרנסג'נדרית בסוף אפריל 2021.
לפורמן יש שלושה אחים ואחיות, והיא אם לילד. אחיה הצעיר, ג'ונה, היה הסולן והבסיסט של להקת הרוק Krill מהעיר בוסטון, שהתפרקה ב-2015. אחיה הבכור, נואה, הוא אמן חזותי, ועיצב את עטיפת האלבום Banging Down The Doors של Ezra Furman and the Harpoons.
דיסקוגרפיה > אלבומים > Ezra Furman and the Harpoons

2007: Banging Down the Doors (אנ')
2008: Inside the Human Body (אנ')
2011: Mysterious Power (אנ')
דיסקוגרפיה > אלבומים > סולו

2012: The Year of No Returning (אנ')
2013: Day of the Dog (אנ')
2015: Perpetual Motion People (אנ')
2018: Transangelic Exodus (אנ')
2019: Twelve Nudes (אנ')
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

2016: Songs by Others (אנ')
2016: Big Fugitive Life (אנ')
2018: Jam in the Van
דיסקוגרפיה > סינגלים

2013: "My Zero"/"Caroline Jones"
2015: "Restless Year"
2015: "Lousy Connection"
2017: "Driving Down to LA"
2018: "Unbelievers"
2019: "Calm down aka I Should Not Be Alone"
ביאורים

↑  פורמן משתמשת בכינויי הגוף she/her ו-they/them. בערך נעשה שימוש בכינוי הגוף היא/את כדי לשמור על עקביות.
הוצאת בבל

| --- | --- |

הסמליל של הוצאת בבל
 נתונים כלליים
 מייסדים:  עמית רוטברד 
 תקופת הפעילות:  1994–הווה (כ־30 שנה) 
 משרד ראשי:  תל אביב
 ענפי תעשייה:  הוצאה לאור 
 מוצרים עיקריים:  סיפורת, ספרי עיון, שירה, ספרות ילדים
  
 www.babel.co.il
 
בבל היא הוצאת ספרים עצמאית.
היסטוריה

ההוצאה נוסדה ב-1994 על ידי עמית רוטברד בשיתוף עם אשר ביתן, שהיה אז אחד השותפים בהוצאת זמורה ביתן. הכותר הראשון שיצא בבבל היה ספרו הראשון של דאגלס קופלנד "דור X", שראה אור בתחילת 1995.
בשנתיים הראשונות לקיומה, פעלה ההוצאה כסדרה בהוצאת זמורה ביתן, ומאז 1996 היא פועלת באופן עצמאי. משנת 2003 החלה ההוצאה יוזמת שיתופי פעולה מו"לים בחו"ל עם הוצאת Verso האנגלית ו-L'imprimeur הצרפתית, ובישראל מ-2004 עם הוצאת ידיעות ספרים.
במסגרת הוצאת בבל רואים אור כ-20 כותרים מקוריים ומתורגמים בשנה, בתחומי הפרוזה, העיון והארכיטקטורה, ובמינונים קטנים יותר בתחומי ספרות הילדים, השירה ובישול והדרכה. קטלוג ההוצאה (נכון לתחילת 2010) כולל כ-450 כותרים. בין הסופרים הבולטים שספריהם ראו אור בבבל נמנים מישל וולבק, יו נסבו, הילרי מנטל, תומאס ברנהרד, אלי סמית ודרור בורשטיין.
בשנת 1999 השיקה ההוצאה את אתר האינטרנט שלה, שהיה האתר הראשון בעברית שהוקדש לענייני ספרות, אמנות ותרבות. במסגרת העלייה לאוויר חולק לראשונה בישראל ספר שלם בפורמט דיגיטלי, אייכמן בירושלים: דו"ח על הבנאליות של הרוע מאת חנה ארנדט. בשנת 2004 האתר עלה בגרסה מחודשת תחת הכותרת "מכונת קריאה".
ספרים בולטים בהוצאת בבל

המין השני - תרגום לעברית של הספר משנת 1949 של ההוגה האקזיסטנציאליסטית סימון דה בובואר. הספר, שהוא מספריה הידועים ביותר, עוסק בהתייחסות לנשים במהלך ההיסטוריה ונחשב ליצירה מז'ורית בפילוסופיה הפמיניסטית.
מותן וחייהן של ערים אמריקאיות גדולות - תרגום לעברית של הספר משנת 1961 מאת העיתונאית ג'יין ג'ייקובס.  הספר נחשב לאחד החשובים ביותר בעולם על ביקורת ציבורית בנושא של תכנון עירוני במאה ה-20, ולמבשר של תנועת העירוניות המתחדשת.
בלי לוגו - ספרה של החוקרת והעיתונאית הקנדית נעמי קליין, העוסק במה שהיא רואה כהשתלטותם על הכלכלה העולמית של תאגידי ענק בינלאומיים בעידן הגלובליזציה.
אנציקלופדיה של הרעיונות - אנציקלופדיה בת כ-600 ערכים פרי עטם של ד"ר דוד גורביץ' וד"ר דן ערב, שראתה אור בדפוס בכרך אחד בן 1,326 עמודים בשנת 2012, ובמהדורה מקוונת בשנת 2016.
כניעה - רומן מאת הסופר הצרפתי מישל וולבק משנת 2015, בתרגומה של עמית רוטברד. הרומן הוא סאטירה פוליטית, המדמיינת מצב שבו מועמד מוסלמי, הדוגל בשמירה על ערכי המסורת והפטריארכליה, מוביל את ההצבעה של שנת 2022 בצרפת.
משגל - תרגום לעברית של ספרה של אנדריאה דבורקין משנת 1987, בו היא מציעה ניתוח פמיניסטי רדיקלי ליחסי מין בספרות ובחברה.
אייכמן בירושלים: דין וחשבון על הבנאליות של הרוע (תרגום: אריה אוריאל) 2000 - תרגום לעברית של ספרה של חנה ארנדט משנת 1965.
הערות שוליים

↑  אסתר זנדברג, מגדל בבל, באתר הארץ, 31 במאי 2001
↑  שירי לב-ארי, מגעים מתקדמים בין הוצאת בבל להוצאת ידיעות אחרונות, באתר הארץ, 21 באפריל 2004
↑  שיכון בבלי, באתר גלובס, 3 במרץ 2005
↑  רונית רוקאס, אתרים מומלצים, באתר הארץ, 15 בפברואר 2004
↑  ארנה קזין, "את לא נולדת אשה, את נעשית אשה", באתר הארץ, 2 באפריל 2001
↑  גיא נרדי, ‏חלומות הפוכים: מדברים על עירוניות, גרים בפרברים, באתר גלובס, 4 בפברואר 2018
תמר ברגר, במוסף "ספרים", בשבחי הצפיפות, באתר הארץ, 3 ביוני 2008
↑  ג'רמי בנשטיין, המיתוג כתכלית בפני עצמה, באתר הארץ, 26 במרץ 2002
↑  ורד קלנר, ‏"משהו טוטאלי": ריאיון עם דוד גורביץ' ודן ערב, באתר גלובס, 14 ביוני 2012
גלעד מלצר, במוסף "ספרים", "פיל אדום בסלון", באתר הארץ, 22 ביולי 2012
↑  גילי איזיקוביץ, "כניעה" של מישל וולבק ייצא לאור בעברית לקראת שבוע הספר, באתר הארץ, 19 במאי 2008
↑  צבי טריגר, טקסט פמיניסטי קלאסי, באתר הארץ, 15 ביוני 2005
↑  עדי ערמון, חנה ארנדט חוזרת כמנצחת גדולה לעולם העברית, באתר הארץ, 16 במרץ 2012
ויטושה

| --- | --- |

הר ויטושה
 מידע כללי
 גובה:  2,290 מטרים
 שטח:  311.28 קמ"ר 
 מדינה:  בולגריה 
 מיקום:  Sofia Capital, בולגריהבולגריה
 אורך הרכס:  19 ק"מ 
 קואורדינטות:  42°34′00″N 23°17′00″E﻿ / ﻿42.566666666667°N 23.283333333333°E﻿ / 42.566666666667; 23.283333333333
 
 
ויטושה (בבולגרית: Витоша) הוא רכס הרים בפאתי סופיה, בירת בולגריה.
ויטושה הוא אחד הסמלים התיירותיים של סופיה והאתר הקרוב ביותר לטיולים רגליים, טיפוס הרים וסקי. אל ההר ישנם קווי אוטובוס ורכבלים נוחים ההופכים את ההר לנגיש בקלות. להר ויטושה יש קווי מתאר של כיפה עצומה. השטח של ההר כולל את הפארק הלאומי ויטושה, המכיל את האזורים המוכרים והמתוירים ביותר. למרגלות ההר שוכנים רובעי הנופש של סופיה; ברובע Knyazhevo יש מעיינות מים מינרליים.
ויטושה הוא הפארק הלאומי הוותיק ביותר בבלקן. ההרים נוצרו כתוצאה של פעילות געשית ולאחר מכן עוצבו על ידי הקיפול האיטי של שכבות סלע הגרניט וסדרה של התרוממויות הדרגתיות של האזור. במבט הראשון הוא נראה ככיפה מעוצבת, אבל ההר, שאורכו 19 ק"מ ורוחבו 17 ק"מ, למעשה מורכב ממישורים חשופים קונצנטריים המונחים בשכבות אחד מעל השני.
ויטושה מופרד לארבעה חלקים עיקריים שהראשי מביניהם מכונה Cherni Vrah ("פסגה שחורה"). זוהי הנקודה הגבוהה ביותר של ההר, המגיעה לגובה של 2290 מ', והיא אחת מתוך 10 פסגות ההר שגובהן מעל 2000 מ'.
גן שאול

ערך זה עוסק בגן ברמת גן. אם התכוונתם לסרט הקולנוע הישראלי "גן קופים", ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  שאול טשרניחובסקי 
 תאריך הקמה:  1938 
 בעלות:  רמת גן 
 נתונים ומידות
 שטח:  16 דונם
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  רמת גן 
 קואורדינטות:  32°04′56″N 34°48′43″E﻿ / ﻿32.08231111°N 34.81181111°E﻿ / 32.08231111; 34.81181111
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) גן שאול(למפת גוש דן רגילה) גן שאול(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גן שאול(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גן שאול  he גן שאולhe גן שאולמפת  __ רמת גן (in English: Ramat Gan)  __ גבעתיים (in English: Givatayim) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון ומערב: __ תל אביב-יפו (in English: Tel Aviv) ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ גבעת שמואל (in English: Giv'at Shmuel), __ קריית אונו (in English: Kiryat Ono), __ מחנה דורי (in English: Tel HaShomer Base) מדרום: __ אור יהודה (in English: Or Yehuda), __ פארק אריאל שרון (in English: Ariel Sharon Park) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
צילום אוויר משנת 1918. בצילום ניתן לראות את גבעת שאול (מספר 2) לפני ההתיישבות של עיר גנים
שדרת האחות נחמה בגן שאול
בית הכנסת האיטלקי בגן שאול
שריד לשובך יונים. השריד היחידי לפינת החי ב"גן הקופים"
שביל הסרפנטינה המחבר את גן שאול עם רחוב המעגל
מראה כללי של גן שאול לפני השיפוץ שבוצע בשנת 2023
גן שאול לאחר השיפוץ בשנת 2023
תצפית על רמת גן מגן שאול
בריכת נוי בגן שאול, ברקע מגדל המים הישן. אוקטובר 1938.
בריכת נוי ומעיין בגן שאול 2023
גן שאול, הידוע בכינוי העממי "גן הקופים", הוא גן ציבורי ברמת גן. הגן ממוקם בפסגתה של גבעת כורכר המתנשאת לגובה 60 מטרים מעל גובה פני הים, ולמרגלותיו נמתח רחוב ביאליק, מרחובותיה המרכזיים של העיר. נקרא על שם המשורר שאול טשרניחובסקי.
תולדות הגן

בשנות ה-20 של המאה ה-20 נקראה הגבעה "ג'בל אל-חרמיה" (הר הגנבים) על שם השודדים הבדואים שהסתתרו במערותיה ופשטו על שיירות ועל עוברי אורח במקום. במלחמת העולם הראשונה, במהלך כיבוש ארץ ישראל מידי העות'מאנים, נאחזו הבריטים בפיקודו של גנרל אדוארד באלפין מגדוד הדיוויזיה ה-54 בגבעה, והציבו עליה את תותחיהם. משם ניהלו קרב עם חיילי הצבא העות'מאני שהתחפרו צפונית לנחל הירקון. הניסיונות לעבור לגדתו השנייה של הנחל עלו בתוהו, אבל בדצמבר 1917 הצליחו הבריטים לחצות את הירקון ולהדוף את העות'מאנים צפונה. זמן קצר לאחר מכן הושלם כיבוש הארץ כולה, והגבעה זכתה לכינוי "גבעת באלפין"(Bulfin Hill).
תולדות הגן > אברהם קריניצי וחזון "עיר הגנים"

גן שאול היה הגן הציבורי השלישי שניטע ברמת גן, לאחר גן המלך דוד וגן אברהם. נטיעתו תאמה את חזונו של אברהם קריניצי, מייסד העיר, שביקש להקים עיר מרגוע, משופעת בגנים ובאוויר צח.
כבר מימיה הראשונים ניטעו ברמת גן אלפי עצים ושתילי נוי על הגבעות, ברחובות העיר, באיי התנועה ובחצרות הבתים, ואף נוסדה משתלה עירונית שסיפקה שתילים לגני העיר. "גני רמת גן", ציין קריניצי בגאווה ב-1939, "יצא להם מוניטין בכל הארץ, מצטיינים בנוי מיוחד, בצמחייה עשירה, בשדרות מוצלות, בפינות משחק ושעשועים, במזרקות מים, ומשמשים מקום מנוחה ומרגוע הן לאנשי המקום והן לאנשי הסביבה". עד כדי כך היו הגנים בבת עינו של אברהם קריניצי, שהעירייה אפשרה לתושבים שהתקשו לשלם את מיסיהם להמיר את חובם בעבודה בגני העיר.
בתכנון הגנים ברמת גן חבר לקריניצי אדריכל הגנים משה כבשני, בוגר לימודי גינון במקווה ישראל, שטיפח את פינותיה הירוקות של העיר. כבשני, כפי שמעידים דוחות המועצה מסוף שנות ה-30, היה גנן בעל נשמה יתרה, והיה מודע היטב לחשיבות הקשר בין האדם לסביבתו. כל אימת שנחנך גן ציבורי חדש, נהג כבשני להזמין לטקס את תלמידי בתי הספר באזור, ובמהלכו "למסור" אותו לאימוץ על ידם. בדרך זו יצר זיקה חמה בין ילדי רמת גן לגני עירם.
תולדות הגן > מ"גן הנשיאים" ל"גן שאול"

במרץ 1937 החלה חברת "עיר גנים", שרכשה את הקרקע, בעבודות הכשרה של גן ציבורי חדש על גבעת הכורכר. ב-18 באפריל 1938 נחנך הגן בטקס רשמי בנוכחות מושל המחוז הבריטי קרוסבי, ונקרא "גן הנשיאים", על שם נשיאי ההסתדרות הציונית. חלק מהגן נקרא על שמה של נחמה צדק שנרצחה ברצח האחיות היהודיות. בשנת 1943, לאחר מותו של המשורר שאול טשרניחובסקי, הוסב שמו ל"גן שאול".
בראשיתו השתרע הגן על פני שטח של 25 דונם, ומאוחר יותר צומצם שטחו ל-16 דונם. פסגת הגבעה כוסתה בצמחייה עשירה, פינות נוי, חלקות דשא וגדרות חיות של עצי פיקוס, ניטיצה ולוגוסטרם, והוקצו בה שטחים ייחודיים לגידול צמחים מסוגים שונים. במרכז הגן נבנה אגם מלאכותי ובו קני סוף ופרחי מים יפהפיים, והותקנה ברכה של דגי זהב ומסביב לה פרגולת עץ, העטורה שיחי יסמין ובוגנוויליה. בינות לעצי האקליפטוס, האורן והשקמה נקבעו 25 ספסלי ישיבה נוחים, והוקמו מתקני שעשועים לילדים.
גולת הכותרת של הגן הייתה פינת חי ובה כלובי קופים, תוכים, טווסים, צבים, ארנבות ומיני חיות אחרים, כמו גם שובך יונים גדול. פינת חי זו היא שהעניקה לגן את הכינוי "גן הקופים", ובזכותה הוא זכור לרבים מתושביה הוותיקים של רמת גן כגן עדן של ילדות. "גן זה אהוב על ילדי העיר לא בשל מדשאותיו ואילנותיו ואף לא בשל פינת המשחקים, אלא בעיקר בשל פינת החי שבו", נכתב בספרון "סיפורה של רמת גן", שהוציאה המחלקה לחינוך ונוער של עיריית רמת גן. "מה שונים ורבים בעלי החיים אשר בגן: ציפורים מגוונות הנוצה, טווסים גאים על מניפותיהם הצבעוניות, המנומרות, תוכים גדולים וקטנים וקופים.
"העובר במשעולי הגן ישמע את ציוץ הציפורים העליז, את פטפוט התוכים, שאינם חדלים ללהוג, כמתגרים בעוברים ושבים, ואת צווחות הקופים האמיצים והנועזים, החשים עצמם כאדוני המקום. ואמנם, מכל בעלי החיים אהובים ביותר הקופים על הילדים, ומשום כך נקרא הגן בפיהם - 'גן הקופים'".
תולדות הגן > תוכנית הגן המקורית

גן שאול, כך עולה מדוחות המועצה בשנותיו הראשונות, תוכנן כיחידה אורגנית, תוך שילובו ההרמוני בסביבה, וכל פינה בו טופחה בתשומת לב קפדנית. יעיד על כך תיאורו של הגנן כבשני, כפי שהוא מופיע בדוח המועצה משנת 1937:
בחירת העצים, כך מציין דוח המועצה משנת 1940, לא הייתה מקרית, אלא נעשתה מתוך מודעות למשמעותם הסמלית בחיי העם והארץ:
הנה תיאור מתפייט נוסף של הגן, הלקוח מדוח המועצה מן השנים 1937–1939:
כל השטח הפורח הזה היה שזור ברשת של שבילים מתפתלים, שסבבו את כל הפינות החבויות במדרונות הגן, ונודעו בשל פיתוליהם בשם 'הסרפנטינות'. לשם חיזוקם של דפנות המדרונות שבהם נחפרו שבילים, נשתלו צמחי 'אצבע האישה', שטיפסו על הקירות החשופים וכיסו אותם בירוק-עד. דוח המועצה משנת 1938 מציין, כי אורך השבילים בגן הוא 987 מטר, ומספר העצים בו מגיע ל-7,000. שטחה של פינת הפעוטות הוא 220 מ"ר, ובה ארבע נדנדות, קרוסלה אחת, ארבע נדנדות לוח וארגז חול. שטחה של פינת הילדים הוא 260 מ"ר, ומסודרים בה שתי נדנדות גבוהות, צינור חלק לטיפוס, סולם שוודי ונדנדת ענק. "בולטת באופן מיוחד סוכה שהוקמה על פרשת דרכים בצומת השבילים, הקלועה מעצי אקליפטוס, ממנה אפשר להשקיף על כל הנוף המרהיב מסביב".
תולדות הגן > שנות ה-70: הקופים הלכו, נותר רק השם

בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 עבר גן שאול שינויים מפליגים. בשנת 1974 הועברו החיות לספארי שנפתח ברמת גן, ושטח הגן צומצם לכמחצית ממה שהיה בימי הזוהר שלו. שנה לאחר מכן נבנה בגן מגדל מים מבטון מזוין המתנשא לגובה 11 מטר. שבילי אבן ומעקות ברזל תפסו את מקומם של הסרפנטינות ופרגולות העץ. שתי פינות משחק קטנות החליפו את הפינות הישנות של הפעוטות והילדים. על חלק משטחו הדרומי של הגן, בשדרת האחות נחמה (על שם האחות נחמה צדק שנרצחה עם חברתה ביפו ב-1936 ושהוריה התגוררו במקום), הקימו יוצאי יהדות איטליה את בית הכנסת האיטלקי ע"ש רבי עובדיה מברטינורו. הרוח החיה מאחורי הקמתו של בית הכנסת הייתה נאמנה (ג'רמנה) סיניגליה. בית הכנסת נקרא על שם רבי עובדיה מברטנורה, יליד ליבורנו, וארון הקודש שהוצב בו הובא מהעיירה מונקאלוו (Moncalvo) שבחבל פיימונטה (Piemonte). התפילה בבית הכנסת היא כמנהג בני ליבורנו (בנוסח הספרדים).
הגן כיום

מתפארת העבר של גן שאול נותרו היום רק שרידיו של שובך היונים. שטחי המדרון נזנחו, ושורשיהם של עצים מוגנים ועתיקי יומין נחשפו בעקבות סחף הקרקע, בהם עצי ברוש, אקליפטוס ואורן. התדרדרות מצב הגן החמירה במיוחד בקטע המדרון הפונה לרחוב המעגל, שם ביצעה עיריית רמת גן בחורף 2007–2008 פעולות חפירה יזומות, שנועדו למנוע זרימת מים למבנים העירוניים הממוקמים למרגלות הגן.
במהלך 2007 הודיעה עיריית רמת גן על כוונתה לבנות בגן הקופים חניון ציבורי שנועד לענות על מצוקת חניה באזור. ההחלטה עוררה את זעמם של תושבי הסביבה שפתחו בדצמבר 2007 במאבק לשימור הגן תחת הסיסמה "מצילים את גן הקופים". המאבק זכה לאהדה ציבורית רחבה, ולתמיכתם של נבחרי ציבור וגופים ירוקים שונים, בהם חברי מועצת העיר, הירוקים ברמת גן, החברה להגנת הטבע, עמותת אדם טבע ודין והמועצה לשימור אתרים, עד שב-3 באוגוסט 2008 הודיעה עיריית רמת גן על ביטול תוכנית הבנייה והפניית כספי הבנייה (8 מיליון ש"ח) לטובת קידום החינוך והרווחה בעיר. במהלך שנת 2009 ביצעה העירייה עבודות שיקום בגן בעלות של 300 אלף ש"ח שכללו החלפת מתחמי המשחקים וטיפול בצמחייה. כמו כן הותקנו גם מצלמות ביטחון על מגדל המים כדי למנוע את ריבוי מעשי הוונדליזם בגן באותה עת.