stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיס אירופה
נציגות ישראל בתחרות

שורה בצהוב מסמלת ניצחון של המתמודדת מישראל 

 שורה בטורקיז מסמלת תחרות בה המתמודדת הישראלית הגיעה לשלב חצי הגמר
| שנה | שם | מיקום בתחרות |
| --- | --- | --- |
| 1985 | ספיר קופמן |  |
| 1988 | לימור מגן | סגנית רביעית |
| 1992 | רוית כנפי |  |

| 1993 | דנה אבריש | סגנית שנייה |
| 1994 | לילך בן סימון | זכתה בתחרות |
| 1995 | יאנה קלמן |  |

| 1996 | קים רוסליקוב | סגנית שנייה |
| 1997 | אלכסנדרה שוורצוק |  |
| 2003 | שחר נהוראי |  |
| 2005 | קרן פרידמן |  |
הערות שוליים

↑  גלויות נסתרות, חרות, 9 ביולי 1954.
אזור תעשייה בוסתני חפץ

אזור תעשייה בוסתני חפץ הוא אזור תעשייה שעתיד לקום בצפון מועצה אזורית שומרון. אזור התעשייה אמור להשתרע על שטח של 980 דונם בין היישובים ענב ואבני חפץ.
הקמת אזור התעשייה אמנם הוכרזה בשנת 2018, אך התעכבה במשך זמן רב בגלל סכסוכי קרקעות עם פלסטינים מקומיים. הוועדה המקומית לתכנון ובנייה בקרני שומרון אישרה את בניית האתר ביולי 2020.
עמותת "כרם נבות" וארגון שלום עכשיו ביקרו את פיתוח התעשייה באזור. לדבריהם, "הפארק נועד להעניק לאפרטהייד בגדה המערבית חזות נורמטיבית."
הערות שוליים

↑  Facebook, פייסבוק
↑  פארק התעשיות בשומרון מתעכב בגלל בניה לא חוקית, באתר obiter - אוביטר, ‏1 בספטמבר 2019
↑  ערוץ 7, חדשות 13: "בלחץ ראש מועצת שומרון על נתניהו והבית הלבן יוצרפו למפת המאה שני איזורי תעשייה גדולים בשומרון, באתר ערוץ 7, 7 במרץ 2020
↑  דביר עמר, הוועדה לתכנון ובנייה אישרה: איזור תעשייה צפוני בקרני שומרון, באתר ערוץ 7, 21 ביולי 2020
↑  מועצת התכנון העליונה אישרה 2,191 יחידות דיור חדשות בהתנחלויות, באתר שלום עכשיו, ‏26 בדצמבר 2018
↑  Kerem Navot, פארק שמקדם אפרטהייד, באתר knavot, ‏24 באוגוסט 2020
|  אזורי תעשייה בישראל |
| --- | --- | --- |
| אזורי תעשייה | מעלות (מעלות-תרשיחא) • מגדל תפן (חבל תפן) • צ.ח.ר (ראש פינה) • צ'ק פוסט (חיפה) • אלון תבור (עמק יזרעאל) • קריית ספיר (נתניה) • הרצליה פיתוח (הרצליה) • כפר סבא • נווה נאמן ׁ(הוד השרון) • פארק שרונים (הוד השרון) • עבר הירקון (תל אביב-יפו) • BBC בני ברק • סגולה (פתח תקווה) • קריית אריה (פתח תקווה) • קריית מטלון (פתח תקווה) • חולון • מתחם האלף (ראשון לציון) • מרכז עינב (מודיעין-מכבים-רעות) • עטרות (ירושלים) • הר חוצבים (ירושלים) • תלפיות (ירושלים) • הר טוב • (מטה יהודה) • עד הלום (אשדוד) • שער הנגב וספירים (מועצה אזורית שער הנגב) • תימורים (קריית מלאכי) • עידן הנגב (רהט) • אופקים • באר שבע • עמק שרה (באר שבע) • קריית יהודית (באר שבע) • אבשלום (חבל שלום) • נאות חובב • דימונה • מישור רותם (מישור ימין) • מצפה רמון |  |
| פארקי תעשייה | רמת דלתון (דלתון) • בר לב (אחיהוד) • משגב • קדמת גליל (טבריה) • ציפורת (נוף הגליל) • שגיא 2000 (מגדל העמק) • מת"ם (חיפה) • צבאים (בית שאן) • יקנעם • מבוא כרמל (רמות מנשה) • קיסריה • עמק חפר • יורופארק (יקום) • לב הארץ (כפר קאסם) • אפק (ראש העין) • עתידים (תל אביב-יפו) • אזורים (פתח תקווה) • חמן (חבל מודיעין) • (נתב"ג) • שורק (ראשון לציון) • פלמחים • קריית ויצמן (נס ציונה) • מודיעין • מלחה (ירושלים) • כנות (גדרה) • ראם (בני עי"ש) • קריית גת • נעם (נתיבות) • גב ים נגב (באר שבע) • עומר  • שחורת (אילת) |  |
| אזורי תעשייה ביהודה ושומרון | שח"ק (גוש שקד) • ניצני שלום (שומרון) • בראון (קדומים) • ברקן • אריאל מערב (אריאל) • שער בנימין (מטה בנימין) • מישור אדומים (מעלה אדומים) |  |
| אזורי ופארקי תעשייה עתידיים | רמת בקע • צומת שוקת • מעבר תרקומיא • עירון • גבעת ברנר • רג"מ • בוסתני חפץ • שער הירדן • שער שומרון |  |
| אזורי תעשייה לשעבר | קריית המלאכה (תל אביב-יפו) • ארז (מעבר ארז) • קרני (מעבר קרני) • נווה דקלים • קטיף • ימית • אופירה |  |
| מרחב עורפי | חוף שמן • איירפורט סיטי |  |
יהודה דרור

יהודה ("צ'ובה") דרור (4 באפריל 1927 – 25 באוקטובר 2004) היה המפקד הצבאי של קיבוץ רביבים במלחמת העצמאות, גזבר רביבים במשך שנים ארוכות, ובמשך כחמש שנים לא רצופות (1957 - 1959, 1963 - 1964) גם ראש המועצה האזורית רמת הנגב, אליה משתייך הקיבוץ.
ביוגרפיה

דרור נולד לבתיה ויהושע צ'ובינסקי, בשכונת בורוכוב בגבעתיים. היה חניך בנוער העובד והלומד והתגייס לפלמ"ח בגיל 17. בשנת 1945 הצטרף עם קבוצה שעברה הכשרה אל הקיבוץ הצעיר "רביבים".
אחרי מלחמת השחרור, בה שירת כקצין הביטחון של הקיבוץ, הוא המשיך לשרת בתפקידי קצונה אחרים בצה"ל. בהמשך למד הוראה ולימד בבית הספר המקומי. לצד עבודתו כחקלאי, הוא עסק בפעילויות חברתיות. הוא המשיך לעסוק בהן עד יום מותו. נקבר בבית הקברות בקיבוץ רביבים לצד רעייתו טובה שנפטרה מספר שנים לפניו.
חיים אישיים

בשנת 1947 הוא התחתן. בתו, טליה, היא אלמנתו של שמואל ריפמן, ששימש כראש מועצת רמת הנגב.
הערות שוליים

↑  אתר "Billiongraves"
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דראז'ן ירקוביץ'

דראז'ן ירקוביץ' (בקרואטית: Dražan Jerković‏; נהגה: [drǎʒan jěːrkoʋitɕ]; 6 באוגוסט 1936 – 9 בדצמבר 2008) היה כדורגלן קרואטי ששיחק בעמדת החלוץ, ולאחר מכן היה מאמן.
קריירה

ירקוביץ' שיחק עבור דינמו זאגרב בין 1954 ל-1965, ועבור גנט בשנת 1965. הוא נאלץ לפרוש בגיל צעיר יחסית בגלל פציעות חמורות שנגרמו לו במהלך המשחקים, ובזמן פרישתו הוא היה בשיא הקריירה. במדי דינמו הוא זכה באליפות בשנת 1958, ובגביע הליגה ב-1960 ו-1965. בסך הכל הוא הופיע במדי הקבוצה ב-315 משחקים והבקיע 300 שערים.
ירקוביץ' שיחק עבור נבחרת יוגוסלביה בין 1960 ל-1964, והבקיע 11 שערים ב-21 משחקים. הוא השתתף ביורו 1960 ומונדיאל 1962. הוא היה בסגל הנבחרת היוגוסלבית למונדיאל 1958, אך לא שותף במשחקים.
ביורו 1960 הוא הבקיע שני שערים נגד נבחרת צרפת בחצי הגמר, שבו יוגוסלביה ניצחה בתוצאה 4–5. במשחק הגמר יוגוסלביה הפסידה לנבחרת ברית המועצות בתוצאה 1–2, וסיימה במקום השני.
ירקוביץ' הבקיע 4 שערים עבור יוגוסלביה במונדיאל 1962, וביחד עם חמישה שחקנים נוספים הוא זכה בפרס נעל הזהב. יוגוסלביה סיימה במקום הרביעי. ברבע הגמר היא ניצחה את נבחרת מערב גרמניה בתוצאה 0–1, בחצי הגמר הפסידה לנבחרת צ'כוסלובקיה בתוצאה 1–3, ובמשחק על המקום השלישי הפסידה לנבחרת צ'ילה בתוצאה 0–1.
ירקוביץ' הופיע פעם אחת במדי נבחרת קרואטיה, לאחר שהיא כונסה פעם אחת במסגרת יוגוסלביה הקומוניסטית למשחק ידידות נגד נבחרת אינדונזיה ב-1956. ירקוביץ' היה המאמן של נבחרת קרואטיה החדשה בין 1990 ל-1992.
ירקוביץ' נפטר ב-9 בדצמבר 2008 בזאגרב.
לקריאה נוספת

Nogometni leksikon (2004, in Croatian)
האנטילים הגדולים

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  האוקיינוס האטלנטי 
 קואורדינטות:  21°59′00″N 79°02′00″W﻿ / ﻿21.983333333333°N 79.033333333333°W﻿ / 21.983333333333; -79.033333333333
 שטח:  207,411 קילומטר רבוע
 נתונים מדיניים
 אוכלוסייה:  37,862,400 (2009)
  (למפת אמריקה המרכזית מוגדלת) האנטילים הגדולים(למפת אמריקה המרכזית רגילה) האנטילים הגדולים
 
האנטילים הגדולים הם ארבעת האיים הגדולים באיי הים הקריבי, ולצד איי בהאמה והאנטילים הקטנים, הם ידועים בשמם הכולל איי הודו המערבית.
האנטילים הגדולים כוללים את האיים:
קובה
ג'מייקה
היספניולה (האיטי במערבי והרפובליקה הדומיניקנית במזרחו של האי)
פוארטו ריקו
ארבעת איים אלה נוצרו כתוצאה מפעילות געשית, והם פסגות של הרי געש שנוצרו לפני כ-50 עד 70 מיליון שנים.
האיים מהווים חלק מאמריקה הלטינית בשל השפה וההשתייכות התרבותית של תושביהם.
בשל חשיבותם האסטרטגית נלחמו על השליטה בהם המעצמות הימיות ספרד, צרפת ובריטניה. כובשי האיים השתמשו בהם כתחנות ביניים לצורכי מסחר בין אירופה ויבשת אמריקה.
עם המצאת התעופה ושיפור התובלה הימית פחתה חשיבותם האסטרטגית.
ראו גם

האיים האנטילים
לכיד

| לכיד |
| --- | --- |
 לכיד הנחלים
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: אסטראים
משפחה:: מורכבים
שבט:: Heliantheae
תת־שבט:: Ambrosiinae
סוג:: לכיד
שם מדעי
 Xanthium ‏לינאוס, 1753
לְכִיד (שם מדעי: Xanthium) הוא סוג צמחים במשפחת המורכבים, מקורו באמריקה, מזרח אסיה וחלקים מסוימים של בדרום אסיה.
תיאור

לכידים הם צמחים שנתיים עשבוניים גסים שגדלים לגובה של 50–120 סנטימטרים. העלים מסודרים בצורה ספירלית, עם שוליים בעלי שיניים עמוקות. מינים מסוימים, במיוחד לכיד קוצני (Xanthium spinosum), הם קוצניים מאוד עם קוצים ארוכים ודקים בבסיס העלים.
ראשי הפרחים הם משני סוגים; אחד, בעל ענפים מסועפים קצרים, המייצרים אבקה בלבד. השני, מורכב ממקבצים בצירי העלים, המייצר זרעים.
בשונה מסוגי צמחים אחרים במשפחת המורכבים, שזרעיהם נישאים באוויר עם פלומת שערות משי המזכירות מצנחים מיניאטוריים, זרעי הלכיד מיוצרים בקליפה קשיחה, קוצנית, ספירית או סגלגלה, חד-זרעית באורך של 8–20 מילימטרים. הקליפה מכוסה בקוצים נוקשים ומחוברים, הנדבקים לפרווה ולבגדים ויכולים להיות קשים לניתוק. חריצים קליפות זרעים אלו נישאות למרחקים ארוכים מצמח האם במהלך הפצת הזרעים בעזרתם של בעלי חיים.
ביולוגיה

הלכידים הם צמחים קצרי יום, כלומר הם מתחילים את פריחתם רק כאשר הימים מתקצרים בסוף הקיץ והסתיו, בדרך כלל מיולי עד אוקטובר בחצי הכדור הצפוני, כאשר אורכו של היום הוא קצר מ-15 שעות. הם יכולים גם לפרוח באזורים הטרופיים שבהם אורך היום קבוע.
טקסונומיה

למעלה מ-200 שמות הוצעו למינים, תת-המינים והזנים בתוך הסוג. רוב השמות נחשבים למילים נרדפות למינים שונים. בחלק מהמקורות מזהים עד שניים או שלושה מינים בסוג. ה-Global Compositae Checklist מכיר במעל ל-80 מינים (אשר קיימת מחלוקת לגבי חלקם), המוכרים והמבוססים יותר מבניהם הם:
לכיד לבן (Xanthium albinum) – מונגוליה
Xanthium catharticum - צ'ילה, בוליביה, ארגנטינה
Xanthium cavanillesii – ארגנטינה
Xanthium inaequilaterum - סין, הודו, דרום-מזרח אסיה
לכיד מונגולי (Xanthium mongolicum) – מונגוליה
Xanthium orientale – אירופה, צפון אפריקה, המזרח התיכון
Xanthium pungens – אוסטרליה, צמח גר באירואסיה
Xanthium saccharosum
לכיד קוצני (Xanthium spinosum) – קוצני, בעל קליפות זרעים, בור, באטהורסט - נפוץ מאוד, כמעט קוסמופוליטי
לכיד הנחלים (Xanthium strumarium) – המין המוכר ביותר בסוג, בעל תפוצה רחבה, כמעט קוסמופוליטי
בסוג אמברוסיה:
Xanthium artemisioides – כיום Ambrosia arborescens
Xanthium fruticosum – כיום Ambrosia arborescens
רעילות ושימושים

לכיד הנחלים שמקורו בצפון אמריקה, הפך למין פולש ברחבי העולם, ובין היתר גם בישראל. הוא פולש לאדמות חקלאיות ועלול להיות רעיל לחיות משק, כולל: סוסים, בקר וצאן. חלק מהחיות המבויתות יימנעו מלאכול את הצמח אם יש מספוא אחר, אך בעלי חיים פחות בררנים, כמו חזירים, יאכלו את הצמחים ואז יחלו וימותו. השתילים והזרעים הם החלקים הרעילים ביותר של הצמחים. התסמינים מתרחשים בדרך כלל תוך מספר שעות, ומייצרים חוסר יציבות וחולשה, דיכאון, בחילות והקאות, פיתול של שרירי הצוואר, דופק מהיר וחלש, קשיי נשימה ובסופו של דבר מוות.
הצמח שימש גם להכנת צבע צהוב, ומכאן שמו המדעי של הסוג (מיוונית xanthos, 'צהוב'). מינים רבים השייכים לסוג זה, שניתן למצוא באזורים רבים ברחבי העולם, עשויים להיות למעשה זנים שונים של שניים או שלושה מינים. המחלוקת הגדולה ביותר בקרב בוטנאים היא סביב זני המין לכיד הנחלים, כאשר חלק מקהילת החוקרים מגדירה מינים מסוימים כעצמאיים ואחרים כזנים של מין זה. בחלק מהמינים קיימים זרעים מהם ניתן להפיק שמן אכיל וביו דיזל.
לכיד הנחלים ידוע בתור סאנג אר זי (苍耳子) ברפואה הסינית המסורתית. הלכיד משמש גם לטיפול בגודש באף ובסינוסים.
הקוצים והזרעים של הפרי עשירים בכימיקל הנקרא קרבואוקסיאטרקטילוציד (CAT), שכונה בעבר קסנטוסטרומרין (על שם שמו המדעי של הסוג), שהוא הכימיקל שאחראי לרוב ההשפעות השליליות מהשימוש בתרופה הסינית המסורתית. הוכח כי CAT הוא מעכב גדילה בלכיד ובצמחים אחרים, המשרת שני תפקידים, עיכוב נביטת זרעים ומעכב את הצמיחה של צמחים אחרים. רוב החומר הכימי מרוכז בקוצים. כאשר משתמשים בקליפת הזרע כתרופה צמחית, בדרך כלל מסירים את הקוצים, מה שמפחית את תכולת ה-CAT של התוצר המוגמר.
בספרות

ברומן של הסופר או. הנרי, "כרובים ומלכים" לכידים הם אמצעי עלילה בפרקים "נעליים וספינות" המשמשים לשכנוע התושבים, ברפובליקת הבננות הפיקטיבית אנצ'וריה, המתהלכים יחפים לרוב לקנות נעליים.
גלריה

לכיד הנחלים
לכיד איטלקי (Xanthium italicum)
לכיד קוצני (Xanthium spinosum)
לכיד לבן (Xanthium albinium)
לכיד לא מזוהה
הערות שוליים

↑  Linnaeus, Carl von. 1753. Species Plantarum 2: 987 in Latin
1 2 3  Flann, C (ed) 2009+ Global Compositae Checklist
↑  Tropicos, Xanthium L.
1 2  Flora of North America Vol. 21 Page 19, Lampourde, Xanthium Linnaeus, Sp. Pl. 2: 987. 1753; Gen. Pl. ed. 5, 424. 1754.
↑  Flora of China Vol. 20–21 Page 4, 6, 852, 875 苍耳属 cang er shu Xanthium Linnaeus, Sp. Pl. 2: 987. 1753.
↑  The Effect of Interrupted Days and Nights, bcs.whfreeman.com
↑  Anat Zelnier, לכיד הנחלים: סיסטמטיקה, ביוגיאוגרפיה, טיפוס המיניות ואסטרטגיה ההקצאה הזוויגית במואבקי-רוח, באתר כלנית, ‏2020-09-28
↑  Xanthium strumarium - an overview | ScienceDirect Topics, www.sciencedirect.com
↑  Surriya Amin, Barkatullah, Haroon Khan, Pharmacology of Xanthium species. A review, The Journal of Phytopharmacology
↑  Cüneyt Cesur, Tanzer Eryilmaz, Tansu Uskutoğlu, Hülya Doğan, Cocklebur (Xanthium strumarium L.) seed oil andits properties as an alternative biodiesel source, TURKISH JOURNAL OF AGRICULTURE AND FORESTRY 42, 2018, עמ' 29–37 doi: 10.3906/tar-1708-21
↑  English, J. (2010). "Natural Allergy Relief". Nutrition Review. 4 (2). נבדק ב-2012-01-03.
↑  Cutler, H. G. and R. J. Cole. (1983). Carboxyatractyloside: A compound from Xanthium strumarium and Atractylis gummifera with plant growth inhibiting properties. Journal of Natural Products 46(5) 609-13.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007551208205171
עודד ברזילי

עודד ברזילי (2 בינואר 1930 – 18 באוקטובר 2023) היה איש ציבור שכיהן כראש המועצה האזורית רמת הנגב בשנים 1960–1962 ושימש כמהנדס המועצה בשנים 1992–2012.
ביוגרפיה

ברזילי נולד בכפר גלעדי ובהמשך ילדותו גדל בקיבוץ קריית ענבים. בקריית ענבים הוא נחשף לראשונה מקרוב לפעילות הפלמ"ח כאשר כילד היה נוהג לצפות בגדוד הפלמ"ח שחנה בקיבוץ.
ביוגרפיה > תקופת הפלמ"ח

כשגדל, הלך ללמוד עם בני גילו בבית הספר החקלאי כדורי על מנת להגשים את חלומו ולהיות חקלאי בארץ ישראל. תוך כדי הלימודים התגבש בו ובקרב חביריו הרצון להתגייס לפלמ"ח כבר בזמן הלימודים בבית הספר. מכיוון שהפלמ"ח היה ארגון חשאי לקח להם זמן למצוא את לשכת הגיוס ובסופו של דבר לאחר מאמצים רבים הם הצליחו לאתר את הלשכה ולהתגייס לפלמ"ח.
מפקדם הראשון היה משולם שביט, שאימן אותם בסתר במקביל ללימודם בבית הספר עד שהפכו לכיתת כוננות חמושה מן המניין.
טבילת האש הראשונה שלהם הייתה בתחילת מלחמת העצמאות בהגנה על קיבוץ בית קשת מהסתערות של ערבים מקומיים, בהמשך השתתפו גם בקרבות ההגנה על משמר העמק. בשלב זה המשך הלימודים כתלמידים מן המניין בבית הספר הפך למורכב מדי ועודד וחבריו הצטרפו לפלמ"ח באופן מלא.
הוא נלחם במסגרת חטיבת יפתח בקרב ח'רבת מאחז, נפצע ועבר תהליך שיקום כנכה צה"ל.
ביוגרפיה > קיבוץ רביבים ומועצה אזורית רמת הנגב

לאחר השיקום מהפציעה חזר עודד להמשך השלמת הכשרה חקלאית ולאחר ההכשרה הצטרף לקיבוץ רביבים.
בקיבוץ הוא הכיר את רעיתו הדסה וביחד הם הקימו משפחה בקיבוץ.
בקיבוץ עסק עודד בחקלאות ובבנייה ובמקביל עסק בפעילות ציבורית. הוא שימש כגזבר הקיבוץ ובמשך שנתיים נשא בתפקיד ראש המועצה האזורית רמת הנגב.
בגיל ארבעים, התקבל עודד ללמודי הנדסה אזרחית בטכניון בחיפה, במהלך תקופה זו  הוא פגש את משפחתו, שנשארה בנגב, רק בסופי השבוע ובחגים.
לאחר סיום לימודיו החל עודד לעבוד כמהנדס עצמאי בבפרויקטים רבים ברחבי הנגב. לאחר מספר שנים התבקש עודד על ידי שמואל ריפמן, ראש המועצה דאז להוביל את תחום ההנדסה במועצה ותרם רבות לפיתוח הנרחב שעברה המועצה בשנים אלו החל מבניית יישובים החדשים ותשתיות ועד חיזוק של הקיבוצים והיישובים הקיימים של המועצה. לאחר פרישתו מתפקיד מהנדס המועצה, המשיך עודד לעבוד כמהנדס מן המניין במחלקת ההנדסה של המועצה עד לפרישתו לגמלאות בגיל 84.
נפטר ב-18 באוקטובר 2023 ברביבים, והובא למנוחות בבית העלמין של הקיבוץ.
הערות שוליים

↑  משולם ער, סופר "דבר" בנגב, מתנגדים להקמת עיר חדשה בקרבת מקום למצפה־רמון, דבר, 18 ביוני 1961
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007289164205171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דוח על הרווח הכולל

| דוח על הרווח הכולל לשנה שנסתיימה ביום 31 בדצמבר 2016>  | דוח על הרווח הכולל לשנה שנסתיימה ביום 31 בדצמבר 2016> 2016   ש"ח | דוח על הרווח הכולל לשנה שנסתיימה ביום 31 בדצמבר 2016> 2015   ש"ח |
| --- | --- | --- |
| מכירות | 2,200,000 | 1,900,000 |
| עלות המכירות | (1,300,000) | (1,100,000) |
| רווח גולמי | 900,000 | 800,000 |
| הוצאות מכירה, שיווק והפצה | (320,000) | (300,000) |
| הוצאות הנהלה וכלליות | (220,000) | (180,000) |
| הכנסות (הוצאות) אחרות, נטו | - | (115,000) |
| רווח תפעולי | 360,000 | 205,000 |
| הכנסות (הוצאות) מימון, נטו | 20,000 | (110,000) |
| רווח לפני מיסים על ההכנסה | 380,000 | 95,000 |
| מיסים על ההכנסה | (100,000) | (110,000) |
| רווח (הפסד) נקי | 280,000 | (15,000) |
| רווח (הפסד) כולל אחר | (10,000) | (20,000) |
| סה"כ רווח (הפסד) כולל | 270,000 | (35,000) |

בחשבונאות, דוח רווח על הרווח הכולל הוא דוח כספי המפרט את התוצאות הכספיות של הפעילות של ישות חשבונאית בפרק זמן נתון (בדרך כלל שנה או רבעון). דוח זה מתאם את תוצאות הפעילות של הישות כפי שהיא משתקפת מדוח רווח והפסד, לרווח הכולל שלה, תוך הכללת פריטי הכנסות והוצאות שלא הוכרו בדוח הרווח והפסד, בהתאם לטיפול שנדרש לפי תקני הדיווח הבינלאומיים. בישראל, דוח זה מוצג בדוחות הכספיים של חברות ציבוריות אשר מחויבות ליישם חשבונאות בינלאומית.
מבנה הדוח

התקינה הבינלאומית מאפשרת לישות להציג את הרווח הכולל שלה בדוח אחד (אשר נקרא "דוח על הרווח הכולל") או בשני דוחות נפרדים - דוח רווח והפסד ודוח על הרווח הכולל האחר.
אופן הצגת הדוח מפורט בתקנים החשבונאיים, בהתאם לאופי העסק.
באופן כללי, הדוח מוצג בצורה רב-שלבית, זאת לעומת האפשרות לקיים הצגה בשלב אחד, שבה מפחיתים את כל ההוצאות בבת אחת מכלל ההכנסות. חלוקת דוח רווח והפסד לשלבים מאפשרת לקוראי הדוחות הכספיים לנתח את מקורות הרווח של החברה - איזו פעילות רווחית ואיזו לא, מהן ההוצאות שבהן כדאי או ניתן לקצץ, כיצד ניתן לייעל את הפעילות והאם כדאי להשקיע בחברה. המבנה המוצג להלן הוא של דוח על הרווח הכולל פשוט יחסית. ישנן חברות שבהן מבנה הדוח מורכב יותר.
הערה: בחשבונאות נהוג לייצג סימן שלילי באמצעות סוגריים (למשל: (20) במקום 20-). בדו"ח על הרווח הכולל מוצגים לפיכך הוצאות או הפסדים בתוך סוגריים.
בשלב הראשון מחושב רווח גולמי (ברוטו). חישוב זה נעשה באמצעות ניכוי עלות המכר קרי עלויות ייצור המוצר או עלות קנייתו, מההכנסה הנובעת ממכירתו. אם כן, עלות המוצר בחברה יצרנית כוללת את כל הפעולות הקשורות לתהליכי הייצור המוגמר: קניית חומרי גלם, תהליכי העיבוד, עבודות חוץ וכדומה. לעומת זאת, בעסק מסחרי העלות כוללת את מחיר הרכישה של המוצר והוצאות שנלוות לה (הוצאות הובלה, מכס וכיוצא בזה).
בשלב השני מחושב רווח תפעולי (לעיתים נקרא: "רווח מפעולות רגילות"). בשלב זה מחסרים מהרווח (או ההפסד) הגולמי את הוצאות התפעול השוטף של העסק: הוצאות המכירה, השיווק והפרסום, הוצאות הנהלה, וכן מופחתות או נוספות "הוצאות והכנסות אחרות" המייצגות הוצאות ו/או הכנסות שאינן קשורות לפעילות העסקית הרגילה של החברה - למשל מכירת רכוש קבוע, רווחי הון או רווחי אקוויטי (יש גופים שאינם כוללים את ההוצאות וההכנסות האחרות ברווח התפעולי, אלא רק בשלב מאוחר יותר בדוח).
בשלב השלישי מחושב רווח (הפסד) לפני מס הכנסה. בשלב זה מופחתות/נוספות הוצאות/הכנסות המימון (וכן מופחתות או נוספות הוצאות והכנסות אחרות, אם הדבר לא נעשה בשלב הקודם).
בשלב הרביעי מחושב רווח (הפסד) נקי. תוצאה זו מתקבלת על ידי הפחתת הוצאות המס. לאחר קבלת הרווח הנקי, יש בידנו את דוח רווח והפסד.
בשלב החמישי מחושב רווח (הפסד) כולל. תוצאה זו מתקבלת על ידי הוספת (הפחתת) הרווח הכולל האחר מהרווח הנקי שקיבלנו בשלב הקודם.
סך הרווח הכולל הוא בעצם השינוי בהון העצמי במהלך התקופה שנגרם כתוצאה מעסקאות ואירועים אחרים.
רווח (הפסד) כולל אחר

הרווח הכולל מתקבל מהוספת הרווח (או הפחתת ההפסד) הכולל האחר מהרווח הנקי. הרווח הכולל האחר מורכב מפרטי הוצאות והכנסות שלא הוכרו בדוח רווח והפסד וזאת לפי כללי החשבונאות הבינלאומיים אשר נקבעים על ידי ה-IASB.
דוגמה לרווח כולל אחר מתקיימת בחברות אשר בחרו ביישום מודל הערכה מחדש, תוך הצגתם של נכסים מסוימים שלא לפי עלותם ההיסטורית אלא לפי שווים ההוגן. חברות אלו יזקפו בעצם את השינויים בערכי נכסים אלה, כאשר ימדדו מחדש, ישירות לסעיף ההון העצמי במאזן ולא דרך דוח רווח והפסד.
דוגמה נוספת לרווח כולל אחר היא למשל שערוכים שהועברו במישרין לקרן הון ולכן לא נכללו בדוח רווח והפסד.
הרכיבים של רווח כולל אחר הם בדרך כלל:
שינויים בקרן שערוך.
רווחים והפסדים אקטואריים בגין תוכניות הטבה לעובדים ואחרות.
רווחים והפסדים הנובעים מתרגום הדוחות הכספיים לגבי פעילות חוץ (השפעת השינויים בשער חליפין של מטבע חוץ).
רווחים והפסדים בשל מדידת נכסים פיננסים זמינים למכירה.
החלק האפקטיבי של רווחים והפסדים בגין גידור תזרים מזומנים.
ראו גם

מאזן
דוח על השינויים בהון העצמי
דוח על תזרימי המזומנים
דוח התאמה למס
דוח רווח והפסד
שבתאי בן-בסט

שבתאי (סבי) בן-בסט (נולד ב-22 במרץ 1940) הוא כדורסלן עבר ישראלי בגובה 1.87 מטר ששיחק בעמדת הפורוורד במכבי תל אביב בשנות ה-50 וה-60 והיה קפטן הקבוצה. זכה ב-8 אליפויות ו-7 גביעי מדינה. כן שיחק בנבחרת ישראל.
הערות שוליים

↑  ש. צבר, מכבי תל אביב - מחזיקת הגביע ואלופת ישראל, הבקר, 6 באפריל 1958
1 2  1959: מלחמת חולון בגביע, מעריב, 3 באפריל 1986
1 2 3 4 5 6  ציר זמן היסטורי, אתר מכבי תל אביב
1 2 3 4 5 6 7 8 9  שבתאי בן-בסט, קלעי כל הזמנים, אתר מנהלת הליגה
↑  שבתאי בן בסט, כרטיס שחקן, אליפות אירופה 1959, אתר פיב"א
↑  ליגה לאומית גברים – סיכום עונת 1960/1961, אתר ספסל
↑  הפינה האולימפית, רומא 1960, אתר מכון וינגייט
↑  מ. רותם, "פנים חדשות" בנבחרת הכדורסל למכביה השישית, מעריב, 23 ביולי 1961
↑  קלעי מכבי תל אביב בכל הזמנים, אתר מנהלת הליגה
↑  הכדורסלן ריקלין הורחק לשבוע ובו־בסט לשבועיים, מעריב, 8 במרץ 1970
↑  אלכס פרלסמן, שטרקמן ירד לליגה ב'; יגאל דר-לליגה הארצית, מעריב, 10 ביולי 1975
↑  שבתאי בן בסט, ספר הקולנוע הישראלי
↑  שבתאי בן בסט - קבלן בנין, אתר במרכז
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1959 (מקום אחד עשר) |
| --- | --- | --- |
|  1 שניאור •  2 חמו •  3 קסטן •  4 לין •  5 פריש •  6 אדליסט •  7 קליין •  ‏8‏ ‏דר‏‏  •‏ 9 קמינסקי • 10 חזן • 11 לוסטיג • 12 בן-בסט • מאמן: עמיאל  |  1 שניאור •  2 חמו •  3 קסטן •  4 לין •  5 פריש •  6 אדליסט •  7 קליין •  ‏8‏ ‏דר‏‏  •‏ 9 קמינסקי • 10 חזן • 11 לוסטיג • 12 בן-בסט • מאמן: עמיאל  | ישראל |
בן-בסט (מספר 14, כורע ראשון מימין לשמאל), מכבי תל אביב בסוף שנות החמישים.
אטנולול

|  נתונים כימיים |
| --- | --- |
 מסה מולרית:  266.163043 יחידת מסה אטומית מאוחדת 
 בטיחות
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון C (אוסטרליה), קטגוריית סיכון D 
 מזהים
 קוד ATC:  C07AB03 
 מספר CAS:  29122-68-7
 PubChem:  2249
 ChemSpider:  2162
 
אטנולול (באנגלית: Atenolol) היא תרופה שאושרה לשימוש רפואי בשנת 1975, דור שני של קבוצת חוסמי בטא, חוסמי קולטני בטא 1 המיועדת לטיפול בלחץ דם גבוה, תעוקת לב (אנגינה פקטוריס, כאבים בלב), הגנה מפני נזק נוסף על הלב, היפרתיארודיזם, תסמונת גמילה מאלכוהול וטיפול מונע למיגרנה.
אטנלול לרוב אינה מומלצת כטיפול קו ראשון עבור לחץ דם גבוה, ולרוב ניתנת בשילוב עם תרופות מורידות לחץ דם נוספות או לאחר כשל טיפולי של תרופות אחרות.
מבנה מולקולות האטנולול
מנגנון פעולה

נקשרת באופן סלקטיבי לקולטני בטא 1 הנמצאים על גבי שרירים חלקים והלב. קשירת התרופה גורמת לכך שקטכולאמין, ביניהם אפינפרין אינם יכולים להקשר ולהפעיל את הקולטן, מה שמוביל לירידה בפעילות המערכת הסימפטטית, וכתוצאה אטנולול מובילה לירידה בקצב הלב, ירידה בלחץ דם, והפתחה בכוח התכווצות הלב.
כאשר ניתנת במינונים גבוהים אטנולול מהווה גם אנטגוניסט תחרותי לרצפטורי בטא 1 הנמצאים בכלי הדם ודרכי הנשימה העליונות.
אופן שימוש

אטנולול יכול להינתן במתן פומי כאשר קיימות טבליות במינונים הבאים: 25 מ"ג, 50 מ"ג, 100 מ"ג. בנוסף התרופה יכולה להינתן ישירות דרך הווריד כאשר המינון הוא 0.5 מ"ג/מ"ל.
אופן השימוש המקובל עבור מינון התחלתי הוא טבליה אחת של 50 מ"ג ביום, כאשר בהיעדר אפקט לאחר מספר שבועות ניתן להעלות מינון לטבליה אחת של 100 מ"ג ליום. עבור חולים קשישים או חולים עם מחלה כלייתית ברקע נהוג לתת מינון נמוך אף מ־25 מ"ג ליום.
אין להפסיק את השימוש בתרופה בבת אחת מאחר שהדבר מעלה את הסיכון להתקפי לב, החמרה של אנגימה, הפרעות קצב ופרפור פרוזדורים. לצורך הפסקת שימוש בתרופה זו יש לבצע תחילה ירידה הדרגתית במינון למשך כשבועיים טרם הפסקה מוחלטת.
אזהרות בשימוש

רגישות יתר לקטכולאמינים נצפתה במהלך הגמילה.
יש לנקוט באמצעי זהירות כאשר ניתן לחולי סוכרת וחולי עם הפרעות בתירואיד.
יש לנקוט באמצעי זהירות במתן בהריון מאחר שהתרופה הוכחה כחוצת שלייה.
יש להימנע ממתן אטנולול בחולי אסתמה או מחלות חסימתיות אחרות.
אינטראקציות בין תרופתיות

קלונידין המשמש לטיפול ביתר לחץ דם או במיגרנה.
וורפמיל, דילטיאזם וניפדיפין; משתנים
דיסופירמיד, קינידין או אמיודרון (להפרעות בקצב הלב).
דיגוקסין (לאי ספיקת לב), אדרנלין (ממריץ ללב).
איבופרופן ואינדומתצין או חומרים אחרים נוגדי דלקת לא סטרואידליים (לכאב ודלקת).
אינסולין או תרופות להורדת רמת הסוכר.
תרופות מפחיתות גודש באף, שיעול, נזלת או תרופות אחרות להצטננות (כולל תרופות שלא דורשות מרשם רופא).
פנותיאזינים, נוגדי דיכאון טריציקליים.
תופעות לוואי

תופעות לוואי שכיחות :
עייפות (13%)
דופק איטי (8%)
ידיים ורגליים קרות (0.5- 7%)
שלשול (1-2%)
בחילה (2-3%)
דיכאון (3%)
סחרחורת (1-2%)
תופעות לוואי נדירות:
אי ספיקת לב חמורה (CHF)
הזיות
כאבי ראש
פסיכוזות
פגיעה בזיכרון לטווח קצר
פריחה בעור
טרומבוציטופניה
מצב המדמה את מחלת הזאבת
היריון והנקה

קטגוריה D
ארגון רופאי הילדים האמריקאי מתנגד למתן אטנולול בנשים מניקות עקב סיכון מוגבר להיפוגליקמיה וברדיקרדיה בתינוק.
פרמקולוגיה

ספיגה:
זמינות ביולוגית: 46-60%
תחילת ההשפעה: תוך 2–4 שעות
משך: 12-24 שעות (תפקוד כליות תקין)
זמן שיא פלזמה: 2-4 שעות
אלימינציה:
זמן מחצית חיים: ילדים 4.6 שעות, מבוגרים 6–7 שעות, יילודים <35 שעות, מחלת כליות סופנית 15–35 שעות
הפרשה:
צואה (50%); שתן (40-50%)
מחקרים

בעוד אטנולול נחשב לתרופה יעילה ליתר לחץ דם ותעוקת חזה, היו כמה חששות לגבי הבטיחות והיעילות שלה. מחקר שפורסם ב-Journal of the American Medical Association בשנת 2008 מצא כי אטנולול היה פחות יעיל במניעת התקפי לב מאשר חוסמי בטא אחרים כגון מטופרולול. בנוסף, כמה מחקרים העלו כי אטנולול עשוי להגביר את הסיכון לסוכרת באוכלוסיות מסוימות. עם זאת, ממצאים אלה לא חזרו על עצמם באופן עקבי במחקרים אחרים.