stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בג"ץ סלאח חסן נגד המוסד לביטוח לאומי
הערות שוליים

↑  תומר זרחין, ביניש נפרדה בפסיקה: החזקת רכב אינה עילה לשלילת הבטחת הכנסה, באתר הארץ, 28 בפברואר 2012
↑  מתוך חוק הבטחת הכנסה (מס' 1417) מיום 30 בספטמבר 1979, תש"ם, עמ' 2
↑  סעיף 2 לחוק הבטחת הכנסה התשמ"א-1980
↑  מתוך סקירה שנתית לשנת 2005 של המוסד לביטוח לאומי, פרק 3: הבטחת הכנסה למעוטי יכולת
↑  מתוך חוק הבטחת הכנסה התשמ"א-1980
↑  מתוך פסק הדין בבג"ץ 10662/04 פסקאות 2–5
↑  מתוך פסק הדין בבג"ץ 10662/04 פסקאות 12–18
↑  מתוך פסק הדין בג"ץ 10662/04 פסקאות 19–22
↑  תיקון מספר 40 לחוק הבטחת הכנסה התשע"ב מיום 2 באוגוסט 2012 עמ' 610
↑  קובץ תקנות מס' 7165 מיום 24 בספטמבר 2012, עמ' 5–10.
↑  דר אבישי ביניש, הזכות לקיום בכבוד כזכות חוקתית: בעקבות פסק דין סלאח חסן, באתר מתוך אתר הלשכה לסיוע משפטי, ‏24 בנובמבר 2013
משרד ירושלים ומסורת ישראל

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 תחום שיפוט:  ישראל ישראל
 תאריך הקמה:  לראשונה: 1990 הוקם מחדש: 2015
 ממשלה:   ממשלת ישראל
 שר:  מאיר פרוש
 מנכ"ל:  שמעון אלבום
 שמות קודמים:  המשרד לענייני ירושלים, המשרד לענייני ירושלים רבתי, משרד ירושלים ומורשת
 אתר רשמי
 
משרד ירושלים ומסורת ישראל הוא משרד ממשלתי בישראל.
היסטוריה > המשרד לענייני ירושלים

המשרד לענייני ירושלים הוקם על פי החלטת הממשלה ה-24 מיום 18 בנובמבר 1990, שאושרה על ידי הכנסת כעבור תשעה ימים. לאורך תקופת פעילותו בממשלה ה-24 עמד בראשו ראש הממשלה יצחק שמיר והופקד על קידום ענייניו סגן השר לענייני ירושלים, חבר הכנסת אברהם ורדיגר. ראש הממשלה יצחק רבין עמד בראש המשרד מיולי 1992 ועד לביטולו.
המשרד הוקם במטרה לפעול למימוש חוק יסוד: ירושלים בירת ישראל ולקדם בעיר עדיפויות מיוחדות לפיתוח בנושאי משק וכלכלה. סמכויותיו כללו תיאום וקידום פעולות לפיתוח העיר, על פי סעיף 4 לחוק, והוא היווה מטה לוועדת השרים לענייני ירושלים. בחודש יולי 1991 סקר סגן השר את פעילות המשרד בפני הכנסת והציג את תוכניותיו העתידיות. בחוברת שהוצגה בפני חברי הכנסת שורטטו יעדים לעשור הבא ובהם: קליטת רבע מיליון תושבים, פיתוח תשתיות מגורים ותעסוקה, מינוף התעשייה והקמת גני תעשייה, וכן קידום התיירות בעיר. בחודש מאי 1992 קיים המשרד טקס ציבורי שבו הוקראה אמנת ירושלים הכוללת הצהרת אמונים לעיר כבירת ישראל הנצחית. טקס זה היה חלק ממסכת טקסים שקיים המשרד לציון 25 שנים לשחרור העיר ואיחודה מחדש, ובין תוכניות המשרד נכללו כנס הזדהות של יהדות העולם עם העיר ורתימת קהילות יהודיות ברחבי העולם לקיום טקסים בנושא ירושלים.
בממשלה הוקמה גם ועדת שרים לענייני ירושלים, בראשות ראש הממשלה שמיר, ובתקופת פעילותו של המשרד התקבלו בה החלטות להגדלת מספר העולים המכוונים להתיישב בעיר, וכן אושרה הפקעת כאלף דונם בדרום מזרח העיר לשם הקמת שכונות מגורים. כן אושרה בוועדת השרים הענקת מעמד אזור פיתוח א' לאזור התעשייה עטרות והוקם צוות משותף למספר משרדים ממשלתיים ולכוחות הביטחון בנושא העברת מחנות צה"ל ומשטרת ישראל מפנים העיר לאזור התעשייה. על שולחן הכנסת הונחו שתי הצעות חוק ממשלתיות מטעם המשרד בנוגע לאזור התעשייה עטרות.
המשרד עבד בשיתוף פעולה עם עיריית ירושלים והרשות לפיתוח ירושלים, וקיים קשרים הדוקים עם הסתדרות העובדים הכללית, התאחדות התעשיינים, התאחדות המלונות, איגוד לשכות המסחר ולשכת התיאום העירונית של הארגונים הכלכליים. המשרד השתתף בתוכניות לקליטת העלייה מברית המועצות לשעבר בשנות התשעים וגיבש תוכנית לקליטת רופאים עולים, בשיתוף בית החולים הדסה ובתמיכת משרד האוצר. המשרד קיים קשרים עם תעשיינים מיפן במטרה לקדם פיתוח תעשיית ידע בעיר, כפתרון למחסור באנשי מדע ביפן. כמו כן קודמו במשרד תוכניות להקמת מרכז למחקר רפואי בעיר, בו ייקלטו מדענים עולים ועל פי תוכנית רב-שנתית יהוו בסיס לקידום תשתית מחקרית בירושלים. נוסף לכך החל המשרד בבחינת תוכניות לשיקום שכונות ותיקות בעיר וקיים שיתוף פעולה עם מנהלת מבני הדת בעירייה להרחבת פריסתם של בתי הכנסת והמקוואות בעיר.
חודשים ספורים לאחר הקמת הממשלה ה-25 הוחלט על ביטול המשרד והעברת הטיפול בענייני ירושלים למשרדי הממשלה השונים. ביטול המשרד הובא לאישור הכנסת ביום 30 בדצמבר 1992, "הן מטעמים ענייניים הקשורים בנושאי ירושלים, והן מטעמי חיסכון".
היסטוריה > משרד לירושלים והתפוצות

במרץ 2013, עם הקמתה של הממשלה ה-33 הועברו סמכויותיו של המשרד למשרד ההסברה והתפוצות, ששמו שונה למשרד לירושלים והתפוצות.
היסטוריה > משרד ירושלים ומורשת

עם הקמת הממשלה ה-34 המשרד הוקם מחדש בשם משרד ירושלים ומורשת.
היסטוריה > משרד ירושלים ומסורת ישראל

בינואר 2023, לאחר הקמת הממשלה ה-37 שמו של "משרד ירושלים ומורשת" שונה ל"משרד המורשת" וכלל תחומי האחריות הקשורים בירושלים עברו ל"משרד ירושלים ומסורת ישראל".
שרים לענייני ירושלים לדורותיהם

לאחר ביטול המשרד, ב-31 בדצמבר 1992, פוזרו סמכויותיו בין משרדי הממשלה השונים. ועדת השרים לענייני ירושלים נותרה לפעול ומופקדת מאז בידי אחד מחברי הממשלה, ראשות הוועדה הופקדה בידי שרים שונים לצד סמכויותיהם בראש משרד ממשלתי אחר.
| מס'> המשרד לענייני ירושלים | דיוקן> המשרד לענייני ירושלים | שם (תקופת חיים)> המשרד לענייני ירושלים | סיעה> המשרד לענייני ירושלים | סיעה> המשרד לענייני ירושלים | תקופת כהונה> המשרד לענייני ירושלים | תקופת כהונה> המשרד לענייני ירושלים | ממשלה> המשרד לענייני ירושלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | ראש הממשלה יצחק שמיר (1915-2012) |  | הליכוד | 26 בנובמבר 1990 | 13 ביולי 1992 | העשרים וארבע |
| 2 |  | ראש הממשלה יצחק רבין (1922-1995) |  | העבודה | 13 ביולי 1992 | 31 בדצמבר 1992 | העשרים וחמש |
המשרד פורק ב-1992, נושא ירושלים הופקד במשרד ראש הממשלה ונמסר מעת לעת לשרים שהחזיקו בתיקים אחרים עד שהוקם מחדש ב-2015
| - |  | אליהו סויסה (1956-) |  | ש"ס | 7 במרץ 2001 | 23 במאי 2002 | העשרים ותשע |
| - |  | אליהו סויסה (1956-) |  | ש"ס | 3 ביוני 2002 | 28 בפברואר 2003 | העשרים ותשע |
| - |  | נתן שרנסקי (1948-) |  | ישראל בעליה לא ח"כ | 3 במרץ 2003 | 4 במאי 2005 | השלושים |
| - |  | נתן שרנסקי (1948-) |  | הליכוד לא ח"כ | 3 במרץ 2003 | 4 במאי 2005 | השלושים |
| - |  | צחי הנגבי (1957-) |  | הליכוד | 4 במאי 2005 | 4 במאי 2006 | השלושים |
| - |  | צחי הנגבי (1957-) |  | קדימה | 4 במאי 2005 | 4 במאי 2006 | השלושים |
| - |  | יעקב אדרי (1950-) |  | קדימה | 4 במאי 2006 | 22 ביולי 2007 | השלושים ואחת |
| - |  | רפי איתן (1926-2019) |  | גיל | 22 ביולי 2007 | 31 במרץ 2009 | השלושים ואחת |
| - |  | ראש הממשלה בנימין נתניהו (1949-) |  | הליכוד | 31 במרץ 2009 | 29 באפריל 2013 | השלושים ושתיים |
| - |  | ראש הממשלה בנימין נתניהו (1949-) |  | הליכוד - ישראל ביתנו הליכוד | 31 במרץ 2009 | 29 באפריל 2013 | השלושים ושלוש |
| - |  | נפתלי בנט (1972-) |  | הבית היהודי | 29 באפריל 2013 | 19 במאי 2015 | השלושים ושלוש |
| - |  | נפתלי בנט (1972-) |  | הבית היהודי | 29 באפריל 2013 | 19 במאי 2015 | השלושים וארבע |
| - |  | ראש הממשלה בנימין נתניהו (1949-) |  | הליכוד | 19 במאי 2015 | 1 ביוני 2015 | השלושים וארבע |
משרד ירושלים ומורשת
| 3 |  | זאב אלקין (1971-) |  | הליכוד | 1 ביוני 2015 | 17 במאי 2020 | השלושים וארבע |
| 4 |  | רפי פרץ (1956-) |  | הבית היהודי | 17 במאי 2020 | 13 ביוני 2021 | השלושים וחמש |
| (3) |  | זאב אלקין (1971-) |  | תקווה חדשה | 13 ביוני 2021 | 29 בדצמבר 2022 | השלושים ושש |
| 5 |  | עמיחי אליהו (1979-) |  | עוצמה יהודית | 29 בדצמבר 2022 | 22 בינואר 2023 | השלושים ושבע |
משרד ירושלים ומסורת ישראל
| 6 |  | מאיר פרוש (1955-) |  | יהדות התורה אגודת ישראל | 22 בינואר 2023 | מכהן | השלושים ושבע |
שרים לענייני ירושלים לדורותיהם > סגני שרים לענייני ירושלים

| תמונה | סיעה | תואר | תואר | תחילת כהונה | סיום כהונה | ממשלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | אברהם ורדיגר (1921-2013) |  | אגודת ישראל | 27 בנובמבר 1990 | 13 ביולי 1992 | העשרים וארבע |
|  | אברהם ורדיגר (1921-2013) |  | יהדות התורה אגודת ישראל | 27 בנובמבר 1990 | 13 ביולי 1992 | העשרים וארבע |
ראו גם

דיני פניות ציבור במשרדי מדינת ישראל בנושאי מורשת
הערות שוליים

↑  דברי הכנסת, 23 ביולי 1991.
↑  דברי הכנסת, 4 בדצמבר 1990.
1 2 3 4  דברי הכנסת (עמ' 4848 - 4850), ‏9 ביולי 1991
↑  דברי הכנסת, 9 במרץ 1992, ומידע על האמנה המוצגת בטרקלין שאגאל בכנסת.
1 2  דברי הכנסת (עמ' 5265 - 5266), ‏23 ביולי 1991
↑  דברי הכנסת, 31 בדצמבר 1992.
↑  המשרד לירושלים והתפוצות (שינוי שם של משרד; חלוקת התפקידים בין השרים; העברת שטחי פעולה ממשרד למשרד), באתר של משרד ראש הממשלה
↑  אחראי בפועל על ענייני המשרד.
| השרים לענייני ירושלים ומורשת בממשלות ישראל |
| --- | --- | --- |
| השרים לענייני ירושלים (1990–2005) | יצחק שמיר • יצחק רבין • שמעון פרס • בנימין נתניהו • חיים רמון • אליהו סויסה • אריאל שרון • אליהו סויסה • נתן שרנסקי |  |
| השרים לענייני ירושלים רבתי (2005–2013) | צחי הנגבי • יעקב אדרי • רפי איתן • בנימין נתניהו |  |
| השרים לירושלים והתפוצות (2013–2015) | נפתלי בנט |  |
| השרים לירושלים ומורשת (2015–2023) | זאב אלקין • רפי פרץ • זאב אלקין • עמיחי אליהו |  |
| השרים לירושלים ומסורת ישראל (2023 ואילך) | מאיר פרוש |  |
| השרים למורשת (2023 ואילך) | עמיחי אליהו |  |
| משרדי ממשלת ישראל |
| --- | --- | --- |
| משרדים נוכחיים | משרד ראש הממשלה • משרד האוצר • משרד האנרגיה והתשתיות • משרד הביטחון • המשרד לביטחון לאומי • משרד הבינוי והשיכון • משרד הבריאות • המשרד להגנת הסביבה • משרד ההתיישבות והמשימות הלאומיות • משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה • משרד החוץ • משרד החינוך • משרד החקלאות וביטחון המזון • משרד ירושלים ומסורת ישראל • משרד הכלכלה והתעשייה •  משרד המורשת • משרד המשפטים • משרד הנגב, הגליל והחוסן הלאומי • המשרד לעניינים אסטרטגיים • משרד העבודה • משרד העלייה והקליטה • משרד הפנים • משרד הרווחה והביטחון החברתי • המשרד לשוויון חברתי וקידום מעמד האישה • המשרד לשירותי דת • המשרד לשיתוף פעולה אזורי • משרד התחבורה והבטיחות בדרכים • משרד התיירות • משרד התפוצות והמאבק באנטישמיות • משרד התקשורת • משרד התרבות והספורט |  |
| משרדים בעבר | המשרד להגנת העורף • המשרד לחיזוק וקידום קהילתי • המשרד לקידום מעמד האישה • משרד האספקה והקיצוב • משרד הדיגיטל הלאומי • משרד ההסברה • משרד ההשכלה הגבוהה והמשלימה • משרד החינוך, התרבות והספורט • משרד הכלכלה והתכנון • משרד המדע, התרבות והספורט • משרד המודיעין • משרד המיעוטים • משרד הפיתוח • משרד משאבי המים •  משרד ראש הממשלה החלופי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007420177405171  VIAF: 15154327903226850370   WorldCat (עם VIAF): 15154327903226850370 
סמליל "משרד ירושלים ומורשת" מוטבע על שלט של המועצה לשימור אתרים מחוץ לבית אליהו פראג'י ברחוב אוסישקין, ירושלים
רומן קופולה

| --- | --- |

 לידה:  22 באפריל 1965 (בן 59) ניי-סיר-סן, סן, צרפת 
 שם לידה:  Roman François Coppola 
 מדינה:  ארצות הברית, צרפת 
 תקופת הפעילות:  מ-1983 
 מקום לימודים:  בית הספר לאמנויות ע"ש טיש 
 בן או בת זוג:  Jennifer Furches 
 http://www.romancoppolastudio.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
רומן פרנסואה קופולה (באנגלית: Roman François Coppola; נולד ב-22 באפריל 1965)  הוא יוצר קולנוע, תסריטאי, מפיק ויזם אמריקאי. קופולה הוא שותף כתיבה קבוע של הבמאי וס אנדרסון, עמו היה מועמד עבור סרטם- ממלכת אור הירח לפרס האוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר. סדרת הטלוויזיה שיצר, כתב וביים (מוצרט בג'ונגל (אנ')) זכתה בפרס גלובוס הזהב לשנת 2016 בקטגוריית סדרת הטלוויזיה הטובה ביותר - מחזמר או קומדיה. בשנת 2019, קופולה הצטרף לאקדמיה לאמנויות ומדעים לקולנוע.
קופולה משמש כנשיא חברת הסרטים American Zoetrope (אנ') שבסן פרנסיסקו. הוא גם מייסד ובעלים של The Directors Bureau, חברה להפקת פרסומות וקליפים.
רקע משפחתי

רומן קופולה הוא בנם של במאי הקולנוע פרנסיס פורד קופולה ושל הבמאית הדוקומנטרית והאמנית אלינור קופולה (לבית ניל). דודניו הם השחקנים ניקולס קייג', מארק קופולה וג'ייסון שוורצמן, הבמאי כריסטופר קופולה והצלם ג'ון שוורצמן.
קריירה

קופולה החל את קריירת הבימוי שלו בפיקוח על אפקטים חזותיים ביחידת בימוי שנייה על הסט של הסרט דרקולה של אביו, פרנסיס פורד קופולה. הסרט  היה מועמד לפרס באפט"א לקולנוע בעבור אפקטים חזותיים. קופולה המשיך לביים ביחידה שנייה לאורך הקריירה שלו, כולל בסרטים: ג'ק, מוריד הגשם, נוער ללא נוער וטטרו של אביו; עמוק במים ורכבת לדארג'ילינג של וס אנדרסון; ו"חמש ילדות יפות" ובסרט "מארי אנטואנט" של אחותו סופיה קופולה.
בשנות ה-90, ביסס קופולה את מעמדו כבמאי קליפים מוזיקליים וכבמאי פרסומות משפיע. באמצעות חברת ההפקה שלו, The Directors Bureau, הוא ביים את כל ארבעת הקליפים לאלבום הבכורה של הסטרוקס "Is This It" משנת -2001, וכן את "12:51" מהאלבום Room on Fire. הקליפים האחרים שלו כוללים קליפים עבור אמנים רבים, ביניהם דאפט פאנק, Lilys, מובי, The Presidents of United States of America, Ween, Green Day ו- פאטבוי סלים. הקליפ שלו עבור פיניקס של 'Funky Squaredance' נכלל באוסף הקבוע במוזיאון לאמנות מודרנית. הוא גם תמך בפרויקט הצד המוזיקלי של בן דודו ג'ייסון שוורצמן, Coconut Records.
סרטו העלילתי הראשון, CQ, הוקרן בבכורה בפסטיבל קאן 2001 וזכה לביקורת טובה. הסרט מתרחש בפריז בשנת 1969, ומתמקד בעורך סרטים צעיר המנסה ללהטט בין חייו האישיים והמקצועיים לבין הרפתקאות מדע בדיוני ויצירת סרט אמנות אישי משלו. הסרט השני של קופולה, הצצה בתודעתו של צ'ארלס סוואן השלישי, הופיע לראשונה ב-2012 בפסטיבל הסרטים של רומא. צ'רלי שין כיכב כדמות הראשית, כמעצב גרפי המתמודד עם פרידה. צוות השחקנים כלל גם את ביל מאריי וג'ייסון שוורצמן. הביקורות היו שליליות ברובן.
קופולה הוא גם ממציא ויזם, האחראי על חברת Photobubble,  Pacific Tote Company,  ומספר פרויקטים דרך זרוע "הפרויקטים המיוחדים" של חברת ההפקה שלו.
פילמוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | שם הסרט | במאי | תסריטאי | מפיק | שחקן | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1966 | You're a Big Boy Now | לא | לא | לא | Uncredited | Baby Boy in Carriage |  |
| 1972 | הסנדק | לא | לא | לא | Uncredited | Boy on Street Who Attended Funeral |  |
| 1974 | הסנדק 2 | לא | לא | לא | Uncredited | Sonny Corleone as a Boy |  |
| 1979 | אפוקליפסה עכשיו | לא | לא | לא | כן | Francis de Marais | Redux version only |
| 1983 | ראמבל פיש | לא | לא | Associate | לא |  |  |
| 1989 | Clownhouse | לא | לא | Executive | לא |  |  |
| 1990 | The Spirit of '76 | לא | Story | Executive | לא |  |  |
| 1999 | Gunfighter | לא | לא | לא | כן | Bandido |  |
| 1999 | מלחמת הכוכבים - פרק 1 | לא | לא | לא | Uncredited | Cid Rushing |  |
| 2001 | CQ | כן | כן | לא | לא |  |  |
| 2007 | רכבת לדארג'ילינג | לא | כן | כן | לא |  | Co-writer (with Wes Anderson and Jason Schwartzman) |
| 2009 | מר שועל המהולל | לא | לא | לא | כן | קבלן סנאי | דיבוב |
| 2010 | Somewhere | לא | לא | כן | לא |  |  |
| 2012 | ממלכת אור הירח | לא | כן | לא | לא |  | מועמד לפרס האוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר יחד עם וס אנדרסון. |
| 2012 | On the Road | לא | לא | כן | לא |  |  |
| 2012 | A Glimpse Inside the Mind of Charles Swan III | כן | כן | כן | לא |  |  |
| 2013 | בלינג רינג | לא | לא | כן | לא |  |  |
| 2017 | The Beguiled | לא | לא | כן | לא |  |  |
| 2018 | אי הכלבים | לא | Story | לא | כן | איגור | Story with Wes Anderson, Jason Schwartzman and Kunichi Nomura |
| 2021 | הכרוניקה הצרפתית | לא | Story | לא | לא |  | Story with Anderson and Schwartzman and Hugo Guinness |
| 2023 | אסטרואיד סיטי | לא | Story | לא | לא |  |  |
| TBA | The Phoenician Scheme | לא | כן | לא | לא |  |  |
| שנה | שם הסרט | יחידה שנייה | זוטר | אחר | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1992 | דרקולה | כן | במאי אפקטים חזותיים |  | פרנסיס פורד קופולה |
| 1996 | Jack | כן |  |  | פרנסיס פורד קופולה |
| 1997 | מוריד הגשם | כן |  |  | פרנסיס פורד קופולה |
| 1999 | חמש ילדות יפות | כן |  |  | סופיה קופולה |
| 2003 | אבודים בטוקיו |  |  | במאי נוסף | סופיה קופולה |
| 2004 | עמוק במים | כן |  |  | וס אנדרסון |
| 2006 | מארי אנטואנט | כן |  |  | סופיה קופולה |
| 2007 | רכבת לדארג'ילינג | כן |  |  | וס אנדרסון |
| 2007 | Youth Without Youth | כן |  |  | פרנסיס פורד קופולה |
| 2009 | Tetro | כן |  |  | פרנסיס פורד קופולה |
| 2014 | מלון גרנד בודפשט |  |  | יחידת צילום מיוחד | ווס אנדרסון |
| 2015 | חג מולד מורי מאוד |  | כן |  | סופיה קופולה |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם התוכנית | במאי | תסריטאי | יוצר | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | $2 Bill | כן |  |  | בפרק: "The Strokes" |
| 2013 | Arcade Fire in Here Comes the Night Time | כן |  |  | מיוחד לטלוויזיה |
| 2014–2018 | מוצארט בג'ונגל | כן | כן | כן | מפיק בפועל, יוצר, ביים 4 פרקים, נכתב בשיתוף עם ג'ייסון שוורצמן ואלכס טימברס. זוכה פרס גלובוס הזהב לסדרת הטלוויזיה הטובה ביותר - מחזמר או קומדיה |
| 2015 | A Very Murray Christmas |  |  | כן | ספיישל טלוויזיוני, מפיק בפועל |
פילמוגרפיה > קליפים

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה .  הסיבה היא: תרגמת.
1994
ננסי בוי - "מוטל שינה עמוקה"
ווין - " גברת וודו "
PM Dawn -‏ " Norwegian Wood (This Bird Has Flown) "
1995
Butterglory - "יש לה את האקשון"
Love Battery - "החדר הוורוד של הרולד"
The Presidents of the United States of America - " גוש " (גרסה #1) / " קיטי "
מת'יו סוויט - "חולה על עצמי" / "אנחנו אותו דבר"
מייק וואט עם אוון דנדו - "איש בקבוק השתן"
1996
גרין דיי - " סתירה מהלכת "
מנסן - " Taxloss "
The Presidents of the United States of America - " גוש " (גרסה מס' 2) / " אפרסקים " / " כרכרה חולית " / " מאך 5 "
ההשכרות - "מחכה"
1997
וייקליף ז'אן and The Refugee All-Stars בהשתתפות ג'ון פורטה ופראס - " We Trying to Stay Alive "
גאד ליבס אנדרווטר - " מפיך "
קסיוס - "פוקסי"
דאפט פאנק - " מהפכה 909 "
פאטבוי סלים - " גנגסטר טריפינג "
מובי - " מותק "
1999
קסיוס - "לה מוש"
סופרגראס - "אנחנו עדיין צריכים יותר (משכל אחד יכול לתת)"
2000
אייר - "אהבת המשחקים"
פניקס - "פאנקי סקוורדאנס"
סופט - "עוד חורף רגוע"
הסטרוקס - " Nite Last " (גרסה מס' 2)
2002
מריאן פיית'פול - "סקס עם זרים"
Phantom Planet - " קליפורניה "
הסטרוקס - " העידן המודרני " / " קשה להסביר " (גרסה מס' 2) / " מתישהו "
הגפנים - " קבל חינם "
2003
אימה רובוט - "דינומיט"
The Strokes - " 12:51 "
2004
פניקס - " הכל זה הכל "
2006
פניקס - "שיחה למרחקים ארוכים"
רוני - "ספר לי בקרוב"
2007
ארקטיק מאנקיז - " טדי פיקר"
2009
סבסטיאן טלייר - "ל'אמור ואלימות"
2013
ארקייד פייר - "Here Comes the Night Time"
2014
קיילי מינוג - " Sexercize "
2015
ביסטי בויז בהשתתפות נאס - " Too Many Rappers "
2017
קארלי ריי ג'פסן וליל יאכטי - " It Takes Two "
2020
הסטרוקס - "The Adults Are Talking"
מריה קארי - "Oh Santa!"
פול מקרטני - "Find My Way"
הערות שוליים

↑  "ACADEMY INVITES 842 TO MEMBERSHIP". Oscars.org | Academy of Motion Picture Arts and Sciences. 1 ביולי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The Directors Bureau, New York and L.A. - Founded: 1996". נבדק ב-2016-10-06.
↑  "Festival de Cannes: CQ". festival-cannes.com. נבדק ב-2009-10-24.
↑  E! Online, Charlie Sheen Heading Back to the Big Screen!
↑  "Roman Coppola". Nothing Major (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2016-10-07.
↑  Binkley, Christina (2016-06-29). "Roman Coppola's Long-Planned Trip to Italy". Wall Street Journal. ISSN 0099-9660. נבדק ב-2016-10-07.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007342365305171  PLWABN: 9810662565105606  BNE: XX4697250  BnF: cb14089111g (data)  GND: 1027123309  ISNI: 0000 0001 1616 1747  LCCN: no2003057204  MusicBrainz: 344a089b-8967-48d7-83f4-24296f0db3c4  NKC: xx0155602  NTA: 370512456  SUDOC: 129786454  VIAF: 32203946   WorldCat (עם VIAF): 32203946
מש"ב – סוכנות הסיוע הלאומית של ישראל

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 משרד אחראי:   משרד החוץ
 תאריך הקמה:  1958 
 ממשלה:   ממשלת ישראל
 מטה מרכזי:   ירושלים
 mashav.mfa.gov.il
 
מש"ב – סוכנות הסיוע הלאומית של ישראל (ראשי תיבות של המרכז לשיתוף פעולה בינלאומי) היא יחידה במשרד החוץ המארגנת סיוע של מדינת ישראל למדינות מתפתחות ברחבי העולם. הסיוע ניתן באמצעות הדרכה והכשרה בתחומי החקלאות, הרפואה, החינוך והרווחה, והוא ממומן דרך שיתוף פעולה עם מדינות וגופים רב-לאומיים כמו ארגון מדינות אמריקה, הבנק הבין-אמריקני לפיתוח, תוכנית האו"ם לפיתוח, אונסק"ו וארגון המזון והחקלאות (FAO).
מעבר לשיקולים הומניטריים, הסיוע תורם לקשירת יחסי ידידות עם המדינות המסתייעות. דוד בן-גוריון ראה בפעילות הסיוע של המרכז "מנוף להידוק היחסים המקובלים בין מדינות ואף לצקת בהם תוכן מעשי ומדיני שיוסיף ממד חדש ליחסים הרשמיים. בעבר, ניתנה חשיבות גדולה לחבירה בדרך זו אל מדינות אפריקה ואסיה. כאשר מדינות אלה (שרק השתחררו מהקולוניאליזם בארצם) הצטרפו אל האו"ם, ישראל נהנתה מביצור מסוים במעמדה ונמנעה מבדידות בזירה הבינלאומית.
מש"ב הוקמה על ידי ראש הממשלה דוד בן-גוריון ושרת החוץ גולדה מאיר בשנת 1958.
פעילויות המרכז ותוצאותיהן

פעילותו של המרכז בולטת במיוחד בתחום הרפואה. המרכז הכשיר במשך השנים רופאים, אחיות ומיילדות רבים במדינות אפריקה, בהם הרופאים והאחיות הראשונים בכמה מן המדינות. כמו כן, הוא פועל להקמת בתי חולים, לביצוע ניתוחים באזורים נחשלים על ידי צוותים ישראליים, וכן הוא פועל להפצת ידע רפואי בתחומים שונים כמו מניעת מחלות וניהול של בנק דם.
המחלקה מקיימת השתלמויות ותוכניות הדרכה בתחומים שונים בארץ וקורסים ניידים ברחבי העולם, דרך ובסיוע מוסדות ומכונים אקדמיים וחברתיים. מספר בוגרי ההשתלמויות מהקמת המחלקה ב-1957 ועד 2003 עמד על כ-80,000 משתלמים בארץ, ועוד כ-120,000 משתלמים במסגרת ברחבי העולם. כמה מן הפרויקטים המתקיימים הם: חוות הדגמה חקלאיות, פרויקטים בנושא בריאות ויזמות בעסקים קטנים. בתחום ההשתלמויות נעשה ניסיון להכשיר נשים רבות ככל האפשר ממדינות מתפתחות בתחומי גידול ילדים, הוראת קרוא וכתוב ואף להקנות להן יכולת לפתח מקורות הכנסה.
מאידך, הסיוע הביא גם לתוצאה בלתי צפויה ולא רצויה. בשנות השישים המרכז עשה מאמץ להקמת תנועות נוער בנוסח הגדנ"ע במדינות אפריקה ואסיה. בניסיון לאמץ את המודל הישראלי, ראו מנהיגי המדינות בתנועות הנוער כלי לחינוך לאומי שיביא את בני הנוער הכפריים שגילו עד אז נאמנות גדולה יותר לשבטם מאשר למדינה להפוך לאזרחים הנאמנים למדינה. אולם, הצלחת תנועות הנוער הייתה לעיתים בעוכרי הדמוקרטיה ובניגוד למטרה שאליה כיוון המש"ב. באחדות מהמדינות תנועות אלו הפכו במהרה לכלי שרת בידי מפלגת השלטון ושימשו ככוח לחץ להשלטת סדר באזורים שבהם התעוררה התנגדות לשלטון. אף על פי כן, לפעולות סיוע אלה היו גם יתרונות משניים, במחנות התנועה זכו אלפי בני נוער להכשרה טכנית וללמידת קרוא וכתוב.
באי אילו מקרים אף נדחה הסיוע על ידי אזרחי המדינה המקבלת, תופעה זו הייתה נפוצה במיוחד בתחום הסיוע החקלאי. המרכז התקשה לשכנע את אזרחי המדינות שמיאנו לקבל עזרה מחמת אמונות תפלות, שמרנות, פחד משינוי, או חשדנות. בהתאם לכך, רואה המרכז חשיבות רבה בהכשרה של אנשים מקומיים, שנתפשים בסביבתם כאנשים אמינים יותר מאשר זרים, כמי שעשויים להשפיע ולהחדיר את הידע שלמדו ביתר הצלחה.
תמורות בפעילות

בשלהי שנות השישים ובתחילת שנות השבעים ישראל הייתה חלוצה בפיתוח כלכלי ותרמה מיכולותיה למדינות רבות באפריקה, אמריקה הלטינית ואסיה. באותן שנים, היה המרכז לשיתוף פעולה בינלאומי של משרד החוץ – מש"ב (הגוף הממשלתי האחראי לתוכנית הסיוע) המחלקה הגדולה ביותר במשרד החוץ הישראלי.
בשנות השבעים והשמונים של המאה ה-20 הצטמצמה הפעילות המש"בית בעיקר במדינות אפריקה. אפשר לייחס זאת לניתוק היחסים של כמה מן המדינות עם מדינת ישראל, אם בעקבות מלחמת יום הכיפורים או מאינטרסים שונים אחרים. מאידך התרחבה מאוד פעילות הסיוע הישראלית למדינות אמריקה הלטינית (אמל"ט) ובשנים האחרונות אף למדינות האיים בפאסיפיק ובקריבים. מאידך, חל שינוי בהיקף ובסוג הפעילות לאורך השנים גם מפני שהסתיים הצורך בה בתחומים או באזורים מסוימים או מפני שגורמי סיוע אחרים ממלאים את אותו התפקיד כעת.
בראשית המאה ה-21 הושם דגש מחודש על פעילות מש"ב במספר מדינות מפתח באפריקה כגון אתיופיה, קניה, אוגנדה ועוד בצד פעילות אינטנסיבית באסיה ובעיקר בהודו ובסין.
באפריל 2018, ביום העצמאות ה-70 למדינת ישראל, רות כהנוב השיאה משואה כנציגת המרכז.
מועדון שלום

מועדון "שלום" הוא מועדון המרכז את בוגרי הקורסים של מש"ב במדינות השונות.
המועדון הוקם על ידי מש"ב במטרה לשמור על הקשר עם משתלמיו וכדי ליצור קשר בינם לבין עצמם במדינות המסתייעות השונות. ראשוני המועדונים הוקמו בתחילת שנות השישים.
עם סיום הקורס מקבל הבוגר סיכת מועדון "שלום" והופך לחבר במועדון שבארצו. נציגות ישראל במקום מכוונת ומנחה את הפעילות, והבוגרים מפעילים את המועדון על בסיס התנדבותי. פעילות המועדון מורכבת ממפגשים חברתיים ומקצועיים, שבהם משולבים גם מרצים ומומחים שונים. בין הפעילויות הרבות שאורגנו על ידי חברי מועדון שלום במדינות המוצא שלהם, נערכו סדנאות בנושאים מקצועיים, החל מחינוך לאיידס ועד לניהול עסקים, ארגון אירועים לגיוס כספים עבור ארגוני צדקה מקומיים, גיוס חברי מועדון לתרומת שירותיהם המקצועיים פיתוח קהילתי ופעילות הומניטרית. חברי מועדוני שלום משחקים תפקיד אינטגרלי בקביעת המיקוד והיקף התכנות של המועדונים שלהם.
מלבד המפגשים, וכמרכיב חיוני למהות המועדונים, ממריץ מש"ב את הבוגרים לסייע למדינתם בתחומים השונים שהתמחו בהם: סיוע הומניטארי, חקלאות, חינוך וכן פעילויות כגון נטיעת חורשה וכדומה.
ראשי מש"ב

| שם | תקופת כהונה |
| --- | --- |
חיים יחיל: 1958–1959
חנן עינור: 1960
אהרן רמז: 1960–1964
דוד גולן: 1964–1966
איתן רון: 1966–1968
שמעון אמיר: 1968–1970
שלמה חביליו: 1971–1974
גדעון נאור: ?
בנימין אבילאה: 1986–?
אפרים דובק: 1986–1989
?: 1989–1992
אהוד גול: 1992–1995
?: 1995–2000
חיים דיבון: 2000–2011
דניאל כרמון: 2011–2014
גיל השכל: 2014–2020
עינת שלאין: 2020–מכהנת
ראו גם

דיני פניות ציבור במשרדי מדינת ישראל בנושאי מדיניות ופעולות חוץ
הערות שוליים

↑  ר' עינור, ח. (1990), עמ' 12-11.
↑  ר' עינור, ח. (1990), עמ' 16-15.
↑  ר' עינור, ח. (1990), עמ' 16–17
↑  באתר אוניברסיטת תל אביב
↑  ר' עינור, ח. (1990), ע' 17
מארק גרין וישראל כ"ץ מציגים את הסכם שיתוף הפעולה של הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי (USAID) עם המש"ב, אוגוסט 2019
ראובן ריבלין נשיא מדינת ישראל ורעייתו נחמה ריבלין אירחו את כנס נשים מנהיגות ה-30 שמאורגן על ידי מש"ב. שלישית משמאל ג'ואל טיילור (אנ') סגנית נשיא ליבריה
מרכז הדרכה של מש"ב בשפיים