stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בר גיורא (מושב)
היסטוריה מקומית

המקום בו נמצא היום המושב היה בתקופת המנדט מחנה נופש צבאי בריטי בשם "מחנה עַלַאר" כשמו של הכפר הערבי הסמוך עַלַאר. שמיקומו בגבולו של מושב מטע הסמוך למושב בר גיורא.
שמה של "תחנת הרכבת בר גיורא" עד סיומה של תקופת המנדט היה "תחנת דִיר אֶ-שֵיח'", כשמו של הכפר הערבי דיר א-שיח' ששכן סמוך לתחנה הרכבת. תחנת בר גיורא היא תחנת רכבת תפעולית על מסילת הרכבת לירושלים. התחנה שוכנת בקטע המסילה מנען דרך בית שמש לירושלים, בערוץ נחל שורק כשני קילומטר צפונית למושב בר גיורא.
שני הכפרים הללו נכבשו במלחמת העצמאות במבצע ההר על ידי חטיבת הראל של הפלמ"ח והיום הם כפרים נטושים.
תחנת מדידת השדה המגנטי

מדידת עוצמת השדה המגנטי של כדור הארץ וכיוונו מבוצעות באמצעות מגנטומטר, מכשיר שמודד ורושם את עוצמת השדה המגנטי המקומי ואת כיוונו לאורך הזמן. בישראל קיימות כיום שלוש תחנות מדידה (המכונות "מצפים מגנטיים") המופעלות על ידי המרכז למיפוי ישראל: בהר חרמון, בבר גיורא ובהרי אילת.
ראו גם

תחנת הרכבת בר גיורא
לקריאה נוספת

כל מקום ואתר, משרד הביטחון – ההוצאה לאור והוצאת כרטא, 1978. עמ' 76.
זאב וילנאי, אריאל אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל, הוצאת עם עובד - תרבות וחינוך, 1986. עמ' 1020.
גלריה

מראה כללי במושב
בית הכנסת קהילת בני ישראל - אהבת שלום
בניין הספרייה התורנית
גן שעשועים
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  מנחם תלמי, 4 כפרים שהוקמו בטעות, מעריב, 30 בינואר 1961
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588168905171 
בית העם
ברמר קלאבן

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  Stollen, מגדנאות 
 על שם:  ברמן 
 אזור מוצא:  ברמן, ברמרהאפן, ורדן 
 מוצא:  גרמניה 
 מרכיבים עיקריים:  קמח 
 גבינות
 תו תקן:  protected geographical indication 
 
ברמר קלאבן (בגרמנית: Bremer Klaben, או בקיצור Klaben) הוא סוג של לחם מתוק מברמן, גרמניה.
מאפיינים

הלחם הזה, המפורסם בצפון גרמניה, נאכל באופן מסורתי בעונת חג המולד. אומרים שברמר קלאבן טעים במיוחד כשהוא נאפה שבועיים לפני ההגשה. יש לו חיי מדף של מספר חודשים.
מראה חיצוני

במאפה הזה יש יותר צימוקים מאשר בעוגת פירות רגילה. זהו לחם מהסוג שעשוי מפירות יבשים (במיוחד צימוקים), קמח, חמאה, סוכר, גרידת קליפת תפוז ולימון, רום, שקדים, שמרים ומלח, אם כי קיימות וריאציות רבות. תכונה שמבדילה אותו מה"סטולן" (Stollen) שהוא לחם מתוק, היא שהברמר קלאבן לא מאובק באבקת סוכר לאחר האפייה. המתכון שלו קשור קשר הדוק לחנות העוגות המסורתית שטקר שנוסדה בשנת 1742.
היסטוריה

המסמך המוקדם ביותר הידוע המזכיר את הקלאבן הוא משנת 1593.
מאז דצמבר 2009 יש לו מעמד של כינוי מקור מוגן. העוגה בצורת לחם הצטרפה לשורות המובחרות של מזון שנהנים מסימנים גאוגרפיים מוגנים על פי חוקי האיחוד האירופי, כמו לחם זנגביל (בגרמנית: Lebkuchen) מנירנברג. ועדת הרגולציה של נציבות האיחוד האירופי פרסמה את ההודעה באמצעות כתב העת הרשמי שלה.
הערות שוליים

↑   A Favourite Bremen Food Retrieved 21 August 2013
↑   Where are the best in Bremen Klaben to have, translated via Google Retrieved 21 August 2013
↑  "GermanFoods.org - Bremen and Hamburg: Culinary Treasures From The Hanseatic Cities". אורכב מ-המקור ב-2014-03-31. נבדק ב-2007-12-24.
↑   Things to do in Hamburg Germany Retrieved 21 August 2013
↑  Manz, Sebastian (22 בדצמבר 2010). "Traditionsgebäck darf künftig nur noch in der Hansestadt und umzu hergestellt werden - EU stellt Bremer Klaben unter Schutz". Bremen. Weser Kurier. אורכב מ-המקור ב-28 במרץ 2012. נבדק ב-1 בספטמבר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Commission Regulation (EC) No 1181/2009 of 30 November 2009 entering a name in the register of protected designations of origin and protected geographical indications (Bremer Klaben (PGI))". Official Journal of the European Union. Commission of the European Union. 3 בדצמבר 2010. נבדק ב-1 בספטמבר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
ג'ון גילכריסט

| --- | --- |
 לידה:  29 ביוני 1985  (בן 39) נורפוק שבווירג'יניה, ארצות הברית
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.91 מטרים
 מכללה:  אוניברסיטת מרילנד
 דראפט:  לא נבחר, 2005
ג'ון הנרי גילכריסט השלישי (באנגלית: John Henry Gilchrist III; נולד ב-29 ביוני 1984) הוא כדורסלן אמריקאי. גובהו 1.91 מטר. משחק בעמדת הרכז.
קריירת המכללות

הוא שיחק במסגרת ליגת המכללות האמריקנית במדי אוניברסיטת מרילנד בין השנים 2003 עד 2005. ב-2004 זכה עם נבחרת המוסד שלו באליפות ה-ACC. באותו טורניר אף נבחר לשחקן המצטיין. בתום עונתו שבר את הברך וסירב להקשיב למאמניו לחכות עוד שנה עם יציאה לקריירה מקצוענית לה שאף בליגת ה-NBA.
קריירה מקצוענית

למרות הצטיינותו במכללות והשוואות לכוכב ה-NBA סטפון מרבורי בידי פרשנים, גילכריסט לא נבחר בדראפט של ליגת ה-NBA בשל ירידה ביכולתו הגופנית בתום השנה השלישית בשל פציעה בברכו שממנה לא החלים לחלוטין. למרות שקיבל זימון למחנה האימונים של קליבלנד קאבלירס בקיץ לא קיבל חוזה בשורות קבוצות מליגה זו.
לאחר מכן עבר גילכריסט לשחק במכבי ראשון לציון, בה שיחק במשך עונה אחת בהצטיינות ואז עבר לזמן קצר לקבוצת היורוליג פו אורטז הצרפתית, במהרה חזר לישראל למדי עירוני נהריה, ממנה שוחרר בינואר 2007 לאחר שהציג יכולת לא משכנעת ואיבד את מקומו לרכזים הישראלים רביב לימונד ועמית בן-דוד.
ב-2007 שיחק בליגת הפיתוח של ה-NBA בקבוצות לוס אנג'לס די-פנדרס ואיידהו סטמפיד. באוגוסט 2007 חתם על חוזה לעונה אחת בונטספיליס מצמרת הליגה בלטביה אך שוחרר ממנה בנובמבר וחזר לעירוני נהריה. בעונת 2009/2010 המשיך לאדלאייד 36' מהליגה האוסטרלית, בה הוביל את קבוצתו לסדרת חצי הגמר אך נפצע בברכו וסיים את העונה. בעונת 2011/2012 שיחק בסיגל פרישטינה מקוסובו ונבחר לנבחרת המצטיינים של הליגה באתר יורובאסקט. בעונת 2012/2013 שיחק בקבוצת SZTE מהעיר סגד שבהונגריה. בעונת 2013/2014 חזר לארצות הברית ושיחק במדי צפון דאלאס ואנדלס מליגת ה-ABA החצי מקצוענית.
בעונת 2014/2015 שיחק במדי דארקהן גאריד ממונגוליה.
ב-2016 פתח מחנה קיץ לאימוני כדורסל לשחקנים צעירים שפורסם באתר ESPN אולם לא הודיע על פרישה רשמית ממשחק פעיל.
ברוך צ'מרינסקי

| --- | --- |

ברוך צ'מרינסקי (מרכז) ביחד עם צבי פרידלנד (שמאל) ומקס ברוד (ימין), 2 באפריל 1942
 לידה:  3 בספטמבר 1889 מוראפה, פודוליה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  11 באפריל 1946 (בגיל 56) ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 מקום קבורה:  בית הקברות נחלת יצחק 
 
ברוך צֶ'מֶרינסקי (ז' באלול תרמ"ט, 3 בספטמבר 1889 – י' בניסן תש"ו, 11 באפריל 1946) היה במאי, שחקן, דרמטורג ומתרגם לתיאטרון. בשנות השלושים והארבעים היה, לצד צבי פרידלנד, אחד משני הבמאים העיקריים של תיאטרון הבימה.
הצגות בבימויו

| שם ההצגה | שם המחזאי | תאריך הצגת הבכורה | מספר ההצגות |
| --- | --- | --- | --- |
| עמך | שלום עליכם | נובמבר 1932 | 157 |
| כבלים | ה. לייוויק | 16 בדצמבר 1931 | 126 |
| יום שישי הקצר | חיים נחמן ביאליק | 9 בינואר 1933 | 162 |
| אותו ואת בנו | יצחק דב ברקוביץ | 30 בינואר 1934 | 31 |
| מעשה כשפים | שלום עליכם | 30 באפריל 1934 | 35 |
| רָחָב | הארי סקלר | 11 במאי 1933 | 20 |
| עלי כינור | שלום עליכם | 17 בדצמבר 1935 | 176 |
| אהבה שבקצבה (אנ') | רונלד גאו (אנ'), וולטר גרינווד (אנ') | 23 במרץ 1936 | 16 |
| החשבון האחרון | נחום סוקולוב | 14 ביוני 1936 | 6 |
| מסעות בנימין | מנדלי מוכר ספרים | 25 במרץ 1937 | 40 |
| המגפה הלבנה (אנ') | קרל צ'אפק | 28 בספטמבר 1938 | 45 |
| כתריאלים | שלום עליכם | 28 במאי 1939 | 22 |
| מי האיש | ה. לייוויק | 7 באוגוסט 1939 | 17 |
| אדם ושטן | יעקב גורדין | 15 באוקטובר 1940 | 33 |
| מיכל בת שאול | אהרן אשמן | 11 בינואר 1941 | 142 |
| הסוחר מוורשה | רומן ברנדשטטר (אנ') | 27 באוקטובר 1941 | 31 |
| שני עולמות | מקס צוויג | 18 בינואר 1942 | 27 |
| האדמה הזאת | אהרן אשמן | 19 בספטמבר 1942 | 213 |
| בת יפתח | קלרה חוה בושווייץ | 26 ביוני 1943 | 42 |
| טוביה החולב | שלום עליכם | 25 בדצמבר 1943 | 275 (בשתי ההפקות, השנייה עלתה ב-7 במרץ 1959, לאחר מותו) |
הצגות בהן שיחק

| שם ההצגה | שם המחזאי | שם הבמאי | תפקיד | תאריך הצגת הבכורה | מספר ההצגות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| היהודי הנצחי | דוד פינסקי | ו' מסצ'ילאו | פלטיאל | 1919 | 304 (במרוצת השנים) |
| הדיבוק | ש. אנסקי | יבגני וכטנגוב | מאיר, שמש בית המדרש; עזריאל, הצדיק ממירופול; בטלן א'; בטלן ב'; חסיד | 31 בינואר 1922 | 1,029 |
| הגולם | ה. לייוויק | נ' וורושילוב[דרושה הבהרה] | המהר"ל | 15 במרץ 1925 | 340 |
| המבול | הנינג ברגר (Henning Berger) | בוריס וורושילוב, טלישובה | פריזר | 20 בנובמבר 1925 | 45 |
| האוצר | שלום עליכם | אלכסיי דיקי | לוי מוזגובויר | 29 בנובמבר 1928 | 120 |
| הלילה השנים עשר | ויליאם שייקספיר | מייקל צ'כוב | מלווליו | 1930 | 87 |
| אוריאל ד'אקוסטה | קארל גוצקוב | א. גרנובסקי | דה-קסטרו | 24 בספטמבר 1931 | 182 |
| עמך | שלום עליכם | צבי פרידלנד, ברוך צ'מרינסקי | שמל'ה | נובמבר 1932 | 157 |
| היהודי זיס | ליון פויכטוונגר | צבי פרידלנד | ר' גבריאל | 26 ביולי 1933 | 88 |
| האוצר | שלום עליכם | אלכסיי דיקי | לוי מוגובוייר | 20 בנובמבר 1933 | 4 |
| החולה המדומה | מולייר | לאופולד לינדטברג | ארגן | 11 באוגוסט 1934 |  |
| מעשה כשפים | שלום עליכם | ברוך צ'מרינסקי | שמעון אלי | 30 באפריל 1934 | 35 |
| חלום הגולם | ה. לייויק | לאופולד לינדברג | הזקן העיוור | 1935 | 37 |
| רביזור | ניקולאי גוגול | צבי פרידלנד | פיוטר איונוביץ דובצ'ינסקי | 23 במרץ 1935 | 41 |
| עלי כינור | שלום עליכם | ברוך צ'מרינסקי | נפתלי בזבורוזדקי | 17 בדצמבר 1935 | 176 |
| הסוחר מוונציה | ויליאם שייקספיר | ליאופולד יסנר | גובו הזקן | 14 במאי 1936 | 47 |
| וילהלם טל | פרידריך שילר | ליאופולד יֶסנֶר (אנ') | ברון פון אטינגהאוזן | 18 ביולי 1936 | 20 |
| מסעות בנימין | מנדלי מוכר ספרים | ברוך צ'מרינסקי, אברהם ברץ | בנימין | 25 במרץ 1937 | 17 |
| מרד המתים | אירווין שו | צבי פרידלנד | העורך | 4 במאי 1937 | 57 |
| האנוסים | מקס צוויג | צבי פרידלנד | יוסף גלנטי | 27 בדצמבר 1938 | 81 |
| בנות הנפח | פרץ הירשביין | יהושע ברטונוב | שמואל-שמחה, אבי הנפח | 13 בינואר 1940 | 28 |
| ראובני שר היהודים | מקס ברוד | צבי פרידלנד | אליהו מונקה | 1 ביוני 1940 | 36 |
| שידוכים | ניקולאי גוגול | יהושע ברטונוב | פודקולוסין | 15 ביולי 1945 | 27 |
ספרים לזכרו

דבורה צ'מרינסקי, אהרן אשמן, גרשון חנוך ואברהם ברץ (עורכים), ספר צ'מרינסקי – דרך היצירה של במאי עברי: ליום השנה למות ברוך צ'מרינסקי, אמן הבימה העברית (י' ניסן תש"ו–תש"ז), תל אביב: לעם, תש"ז 1947.
שלמה שנהוד (עריכה ותרגומים), ספר צ’מרינסקי: פעילותו של איש הבימה; תל אביב: המנורה, תשכ"ז. (לשנת העשרים ואחת לפטירת ברוך צ'מרינסקי; דברים משלו ועליו)
לקריאה נוספת

דורית ירושלמי, דרך הבימוי – על במאים בתיאטרון הישראלי, כנרת זמורה-ביתן דביר, תשע"ג 2013. עמ' 14, 44, 49, 52, 54 (הע' 4), 56, 57, 58 (הע' 20), 59, 61, 87-62, 97-96, 98, 119, 135, 202, 330 (הע' 124), 550, 551, 552.
הערות שוליים

↑  דורית ירושלמי, דרך הבימוי – על במאים בתיאטרון הישראלי, כנרת זמורה-ביתן דביר, תשע"ג 2013, עמ' 57.
↑  ירושלמי, דרך הבימוי, עמ' 56.
↑  ירושלמי, דרך הבימוי, עמ' 551.
↑  ברוך צ'מרינסקי למנוחת עולמים, דבר, 14 באפריל 1946.
↑  בשכונת "הבימה", מול דירתה של חנה רובינא (שלמה בר-שביט, הנשמה התשיעית, לוד: זמורה-ביתן, תשס"א 2001, עמ' 86.
↑  ד"ר מ. א. קלרמן, ביקור בחדרו של ב. צ'מרינסקי, דבר, 3 בינואר 1947; י. מ. ניימן, מוזיאון צ'מרינסקי, דבר, 1 באפריל 1947; א. קלרמן, פתיחת "אולם צ'מרינסקי": שנתיים למותו, על המשמר, 20 בפברואר 1948; –ן, אזכרה אמנותית לברוך צ'מרינסקי, דבר, 27 בפברואר 1948; וכן רותי בן-שאול, דליה מגנט, 'רחוב גורדון 36', פה גר: עיר בעקבות אמניה, תל אביב: עיריית תל אביב-יפו, תש"ע 2009, עמ' 166.
↑  מדריך הרחובות באתר עיריית תל אביב-יפו
↑  ארכיון אוסף ברוך צ'מרינסקי., בספרייה הלאומית
↑  סקירה: מ. א. קלרמן, "ספר צ'מרינסקי", דבר, 15 באוגוסט 1947.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007517261505171  GND: 1049354435  ISNI: 0000 0000 4151 376X  LCCN: no2002081052  VIAF: 53823166   WorldCat (עם VIAF): 53823166
בעיית המסלול הארוך ביותר

בתורת הגרפים, בעיית המסלול הארוך ביותר היא בעיה המתייחסת לגרף נתון ועניינה מציאת המסלול הפשוט (שאינו חוזר לאותו צומת פעמיים), שאורכו מרבי מבחינת מספר הקשתות בו או מבחינת סכום משקלי הקשתות (במקרה של גרף משוקלל).
בעיית המסלול הארוך היא בעיה NP-קשה; לא ידוע אלגוריתם יעיל (אלגוריתם עם זמן ריצה פולינומי) שפותר את בעיית המסלול הארוך ביותר, ומציאת אלגוריתם כזה תוכיח ש-P=NP (ולכן הסברה היא שאלגוריתם כזה לא קיים). בעיית ההכרעה המתאימה: השאלה האם קיים מסלול פשוט בגרף ארוך יותר ממספר מסוים היא בעיה NP שלמה.
מבוא בלתי פורמלי

כמו מושגים רבים אחרים במתמטיקה, גרף הוא מושג מופשט, המוגדר באופן פורמלי, ואשר עשוי לייצג מערכות ראליות מן המציאות החומרית (כגון, כבישים, רשתות מחשבים, רשתות חברתיות, ועוד) ובעצם כך לשמש לפתרון בעיות מעשיות.
כהגדרה פשטנית, גרף הוא אוסף של צמתים או מקומות נקודתיים (הנקראים גם קדקודים), המחוברים ביניהם באמצעות "ענפים" הנקראים צלעות או קשתות. החיבור בין כל שני צמתים עשוי להיעשות על ידי קשתות שונות, בעלות משקל או אורך שונה, וגרף עשוי להיבדל ממשנהו רק בקשתות המחברות את הצמתים בו. חיבור כל הקשתות בגרף נתון נקרא מסלול.
גרף נקרא פשוט אם ניתן לחבר את כל הקשתות בו למסלול העובר בכל קדקוד פעם אחת בלבד.
מציאת המסלול הקצר ביותר המחבר בין כל קדקודי הגרף, כמו גם המסלול הארוך ביותר, אינה אפשרית תמיד ותלויה בסוג הגרף.
ידוע כי ניתן למצוא את המסלול הקצר ביותר באופן יעיל (בזמן ריצה פולינומי). לעומת זאת, מציאת המסלול הארוך ביותר, היא בעיה NP קשה - שאפשרות פתרונה בסיבוכיות זמן פולינומית מוטלת בספק ושמציאת פתרון יעיל עבורה משמעה פתרון יעיל עבור כל בעיות מחלקת NP.
רדוקציה של הבעיה

נראה כי בעיית המסלול הארוך ביותר היא בעיית NP קשה (קשה לפתרון מבחינה חישובית לפחות כמו כל בעיה השייכת ל-NP), על ידי רדוקציה פולינומית של הבעיה (המרה אלגוריתמית בסיבוכיות פולינומית) לבעיית מציאת המסלול ההמילטוני שהיא בעיה NP שלמה.
א. נציג טרנספורמציה שתיקח כל מופע של הבעיה המוכרת, ותהפוך אותו למופע של הבעיה החדשה. הטרנספורמציה 
הרדוקציה היא זו: ניקח את הגרף, נסמן ב-V את מספר הקדקודים בו, ונגדיר שמשקל כל צלע בו שווה ל-1; כעת נשאל האם משקל המסלול הארוך ביותר שווה למספר הקדקודים בגרף V.
ב. נוכיח כי תשובה חיובית לבעיה החדשה שקולה (כלומר: נכונה אם ורק אם) לתשובה חיובית גם לבעיה המוכרת:
אם יש בגרף הנתון מסלול המילטוני, אזי יש מסלול שעובר בכל הקדקודים בגרף פעם אחת בדיוק. כלומר, למסלול יש V קדקודים וצלעות. כיוון שמשקל כל צלע הוא 1, אז משקל המסלול הוא V, ולכן התשובה חיובית גם לבעיה החדשה.
אם יש בגרף מסלול באורך V, הרי שהמסלול עובר ב V קדקודים; אבל V הוא מספר הקדקודים בגרף, ולכן יש גם מסלול המילטוני.
ג.  מכיוון שלא משנים את הגרף, אלא רק סופרים את מספר הקדקודים בו, הרי שזמן הספירה הדרוש כדי לעבור את כל הקדקודים יהיה לכל היותר V. לכן, הטרנספורמציה ניתנת לביצוע בזמן ליניארי והרדוקציה היא אכן פולינומית.
בית הכנסת באבוב (קרקוב)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת, בניין מגורים 
 מיקום:  קרקוב 
 מדינה:  פולין 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1871
 תאריך פתיחה רשמי:  1871 
 קואורדינטות:  50°03′07″N 19°56′44″E﻿ / ﻿50.0519°N 19.9455°E﻿ / 50.0519; 19.9455
  (למפת קרקוב מוגדלת) בית הכנסת באבוב(למפת קרקוב רגילה) בית הכנסת באבוב he
 
בית הכנסת באבוב היה בית כנסת של חסידי רבי שלמה הלברשטאם מבאבוב אשר הוקם בשנת 1871. הוא נבנה בקומה ראשונה של בניין דירות, ברחוב "12 Estery", בשכונת קז'ימייז' בקרקוב.
היסטוריה

בית הכנסת נוסד בשנת 1871 על ידי חסידים מבאבוב, ממשפחת הלברשטאם. ליד אולם התפילה היה גם בית מדרש לתלמוד.
במהלך מלחמת העולם השנייה הנאצים הרסו את בית הכנסת. לא שרד דבר מהריהוט המקורי של בית הכנסת. בתום המלחמה שכנה בבניין בית הכנסת נגריה, ולאחר מכן הוסב הבניין לבית דירות. החל משנת 1990 הבניין שימש כאכסניה לעניים ודיירי רחוב. בשנת 1996 תרמה הקומונה של קרקוב את הבניין לאגודת קהילת האח אלברט (אנ'), שהשתמשה בו כמקלט לילה לחסרי בית וילדים עניים. האגודה הגישה למעלה מ-200 ארוחות ביום.
במסגרת החוק הפולני משנת 1997 להשבת הרכוש היהודי, הוחזר בית הכנסת לקהילה היהודית בקרקוב בשנת 2001. למרות זאת לא ניתן היה לבנות בו בית כנסת מחדש, כי אגודת האח אלברט המשיכה להשתמש במקום כאכסניה ובית תמחוי לעניים ודרי רחוב. לאור המחלוקת המקום נסגר לשימוש הן לקהילה היהודית והן לאגודת האח אלברט. משנת 2004 תיק המחלוקת תלוי ועומד בבית המשפט.
ראו גם

יהדות קרקוב
הערות שוליים

↑  באתר עיריית קרקוב Municipal register of monuments in Krakow . Public Information Bulletin of the City of Krakow. 2021-09-18
ערך זה הוא קצרמרבנושא בתי כנסת ובנושא פולין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הקדושת ציון מבאבוב בקראקא - במדריגות לבית הכנסת באבוב
ג'ון גליאנו

| --- | --- |

גאליאנו, 2010
 לידה:  28 בנובמבר 1960 (בן 63) גיברלטר גיברלטר 
 שם לידה:  Juan Carlos Antonio Galliano-Guillén 
 לאום:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 מקום לימודים:  סט. מרטינ'ס סקול אוף ארט  בית הספר של וילסון  בית הספר לאמנות סנט מרטין 
 תחום יצירה:  עיצוב אופנה 
 פרסים והוקרה:  מפקד במסדר האימפריה הבריטית (2001)  גלובוס הקריסטל (2007)  לגיון הכבוד (1 בינואר 2009)  המעצב המלכותי לתעשייה (2002) 
 www.johngalliano.com
 
ג'ון צ'ארלס גליאנו (באנגלית: John Charles Galliano; נולד ב-28 בנובמבר 1960) הוא מעצב אופנה בריטי יליד-גיברלטר, הנחשב מבכירי מעצבי האופנה בעולם, מעצב הבית לשעבר של כריסטיאן דיור, עד שפוטר מתפקידו במרץ 2011 – עקב התבטאויות גזעניות ואנטישמיות.
ביוגרפיה

גליאנו נולד בגיברלטר (טריטוריה של הממלכה המאוחדת), למשפחה נוצרית ממוצא איטלקי וספרדי. לו שתי אחיות. בהיותו בן שש, משפחתו עברה להתגורר בדרום לונדון, אנגליה, שם גדל בשכונת עוני. העניין שלו באופנה החל כבר בגיל צעיר, ובעידודה של אמו. בהיותו בן שש עשרה נרשם ללימודי עיצוב והדפס טקסטיל במכללה מקומית. לאחר מכן הצטרף לבית הספר לאופנה של סיינט מרטין, המוסד היוקרתי ללימוד עיצוב אופנה בלונדון. בשנת 1983 הציג את קולקציית הגמר שלו, שנושאה היה "המהפכה הצרפתית". לקולקציה זו קשרו כתרים רבים בעיתונות העולמית והיא אף הוצגה בחלון הראווה של חנות האופנה הלונדונית היוקרתית בראונס.
בשנת 1984 השיק ג'ון גליאנו קו הנושא את שמו בלונדון ועיצב בגדים ששילבו השפעות היסטוריות ובגדים עכשוויים. בעשר השנים שלאחר מכן עיצב גליאנו בגדים בלונדון. ב-1996 התמנה למעצב הבית של ז'יבנשי, להם עיצב שתי קולקציות. ב-1997 נעשה המעצב הראשי של כריסטיאן דיור.
בפברואר 2011 הושעה גליאנו ממשרתו בשל התבטאויות בעלות אופי אנטישמי וגזעני, לאחר חשיפת הפרשה, פורסם סרטון בו צולם מתבטא בשבח היטלר והשואה. עקב הפרסום, הודיע בית האופנה "דיור" על פיטוריו של גליאנו נוכח התנהגותו ”המחרידה ביותר”. ובמקומו מונה המעצב הצרפתי הדי סלימאן. באפריל 2011 פוטר גם מבית האופנה הנושא את שמו. ב-8 בספטמבר 2011 הורשע על-ידי בית משפט בצרפת בהתנהגות אנטישמית, ונגזר עליו קנס של 6,000 יורו. באוגוסט 2012 החליט נשיא צרפת, פרנסואה הולנד, בצעד יוצא דופן – לשלול מגליאנו את אות לגיון הכבוד שהוענק לו ב-2010 – בעקבות התבטאויותיו האנטישמיות של גליאנו.
המאפיין הבולט ביותר בדגמיו של גליאנו היה במשך שנים רבות היסוד הדרמטי-הזוי, על גבול הדקדנס, המשדר עושר וזוהר מתריסים. ברם, הקולקציות האחרונות שלו היו יותר בורגניות ופחות ראוותניות.
הערות שוליים

↑  ג'ון גליאנו הושעה מבית האופנה דיור עקב התבטאות אנטישמית, באתר TheMarker‏, 25 בפברואר 2011
↑  ג'ון גליאנו נחקר. צולם אומר אני אוהב את היטלר, באתר ynet, 28 בפברואר 2011
↑  המעצב ג'ון גליאנו פוטר מבית האופנה 'דיור', במרץ 2011 4036243, באתר ynet
↑  הילה אוחיון, לאחר שהודח מדיור, פוטר גליאנו גם מבית האופנה הנושא את שמו, באתר הארץ, 17 באפריל 2011
↑  nrg סגנון, סוף מסלול: גליאנו הורשע בהתנהגות אנטישמות, באתר nrg‏, 8 בספטמבר 2011
↑  נאוה סילוורה‏, ג'ון גליאנו: המעצב הבריטי יאלץ להיפרד מאות לגיון הכבוד, באתר וואלה, 27 באוגוסט 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007458804405171  PLWABN: 9810645716105606  BIBSYS: 13051928  BnF: cb13513993p (data)  CiNii: DA13153591  GND: 119544997  ISNI: 0000 0000 9406 2368  KulturNav: cb98f13e-2eda-46cd-9bfe-f1da7c41cff1  LCCN: n97849226  LNB: 000293508  NGV: 9715  NKC: js20051031028  NTA: 173971709  RERO: 02-A024222055  SELIBR: 383270  SUDOC: 050456652  ULAN: 500332093  VIAF: 6690696   WorldCat (עם VIAF): 6690696
בעיית הנקודה במצולע

דוגמה של מצולע פשוט.
בעיית הנקודה במצולע (PIP) היא מונח בגאומטריה חישובית ומבקשת לדעת האם נקודה נתונה במישור נחה בחלקו הפנימי, החיצוני, או על השפה של מצולע כלשהו. בעיה זו היא מקרה פרטי של בעיות מסוג אפיון המיקום של נקודה (point location problems), ויש לה יישומים במגוון תחומים שעוסקים בעיבוד מידע גאומטרי, כמו למשל גרפיקה ממוחשבת, ראייה ממוחשבת, מערכות מידע גאוגרפי, אמצעי תכנון תנועה ברובוטים ותכנון בעזרת מחשב.
על אף שהבעיה נראית טריוויאלית במבט ראשון, היא נעשית סבוכה (מבחינת כוח חישוב) כאשר מתייחסים למצולעים שחותכים את עצמם ובעלי מספר עצום של צלעות. החל מ-1974 קיימות שתי גישות אלגוריתמיות נפוצות בשימוש: מעקב קרן (Ray casting) וסיכום זוויות. הגישה הראשונה במהותה מתבססת על משפט עקומת ז'ורדן, ואילו השנייה מתבססת על המושג של אינדקס ליפוף.
אלגוריתם מעקב קרן (Ray casting algorithm)

דרך פשוטה אחת לברר האם נקודה נמצאת מבפנים או מבחוץ למצולע פשוט היא לבדוק כמה פעמים קרן, שמתחילה בנקודה ומתקדמת בכיוון קבוע, חותכת את המצולע. אם הנקודה נמצאת מחוץ למצולע אז הקרן תחתוך את שפת המצולע מספר זוגי של פעמים. אם הנקודה בתוך המצולע אז היא תחתוך את השפה מספר אי זוגי של פעמים. עם זאת, שיטה זאת לא עובדת אם הנקודה נמצאת בדיוק על השפה של המצולע.
אלגוריתם זה ידוע לעיתים קרובות בשם אלגוריתם מספר החציות (crossing number algorithm) או אלגוריתם כלל הזוגיות (even–odd rule algorithm) והוא ממומש בעולם המחשוב כבר מ-1962. הוא מבוסס על האבחנה הפשוטה שאם נקודה נעה מהאינסוף עד לנקודה הנתונה אז היא חוצה את השפה של המצולע, לעיתים מספר רב של פעמים, כאשר בכל חציה היא עוברת מחלקו הפנימי של המצולע לחלקו החיצוני, לסירוגין. כתוצאה, אחר שתי חציות עוקבות, היא תימצא באותו תחום של המישור. אבחנה זו מבוססת מתמטית על משפט עקומת ז'ורדן, שבפשטות קובע שכל עקומה מישורית סגורה שאינה חותכת את עצמה מחלקת את המישור ל"תחום פנימי" ו"תחום חיצוני".
אם היא ממומשת על מחשב עם אריתמטיקה בעלת דיוק סופי, התוצאות עשויות להיות לא מדויקות אם הנקודה נמצאת קרוב מאוד לשפה של המצולע, זאת בשל שגיאות עיגול. זו אינה בדרך כלל בעיה רצינית, שכן המהירות חשובה בהרבה מדיוק מושלם במרבית היישומים של גרפיקה ממוחשבת. עם זאת, בשביל ליצור תוכנית מחשב נכונה פורמלית, יש להציג מספר קטן מאוד ε ולבדוק האם נקודה P נמצאת במרחק של עד ε מאחת מצלעות המצולע, כך שבמקרה זה האלגוריתם יעצור וידווח ש-"הנקודה P נמצאת קרוב מאוד לשפה".
רוב המימושים של האלגוריתם בודקים בצורה סדרתית חיתוכים של קרן עם כל אחת מצלעות המצולע. בשיטה זאת יש להתמודד עם הבעיה הבאה. אם הקרן עוברת בדיוק דרך קודקוד של המצולע, אז היא תחתוך שני מקטעים בנקודות הקצה שלהם. למרות שאין הדבר פוגם בתהליך הספירה במידה וקודקוד זה הוא נקודת החיתוך האחרונה של הקרן עם המצולע, במידה והקרן אינה יוצאת סופית מהמצולע דרך אחד מקודקודיו יש למנות את נקודת החיתוך הזו פעמיים ולא פעם אחת כדי לא לפגוע בתוצאה. בעיה דומה עולה כאשר יוצא במקרה שאחת מצלעות המצולע מתלכדת עם הקרן. בעיה זו נפתרת כדלהלן: אם נקודת חיתוך כלשהי היא קודקוד של צלע המצולע הנבחנת, אז היא נספרת רק אם קודקוד הקצה השני של הצלע אינו נמצא על הקרן.
אלגוריתם אינדקס הליפוף

אלגוריתם אחר מבוסס על חישוב אינדקס הליפוף של המצולע ביחס לנקודה. אם אינדקס הליפוף אינו אפס, אז הנקודה נמצאת בתוך המצולע. דרך אחת לחשב את אינדקס הליפוף היא לסכום את זוויות הראייה שבהן צופה המוצב על הנקודה יראה את כל אחת מצלעות המצולע. בשיטה זו יש להשתמש בפונקציות טריגונומטריות הפוכות ולכן היא צורכת כוח חישובי רב, כך שבאופן כללי אלגוריתם זה איטי יותר מאלגוריתם מעקב הקרן.
מספר החיתוכים של קרן היוצאת מנקודה בתחום החיצוני למצולע ומגיעה לנקודה נתונה; אם הוא אי זוגי זה מראה שהנקודה נמצאת בחלקו הפנימי של המצולע. אם הוא זוגי, הנקודה נמצאת מחוץ למצולע; מבחן זה עובד גם בשלושה ממדים.
בית הכנסת באגורה שבאתונה העתיקה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת, חורבות 
 כתובת:  האגורה 
 מיקום:  אתונה 
 מדינה:  יוון 
 קואורדינטות:  37°58′29″N 23°43′20″E﻿ / ﻿37.974785°N 23.722217°E﻿ / 37.974785; 23.722217
  (למפת אתונה מוגדלת) בית הכנסת באגורה של אתונה (למפת אתונה רגילה) בית הכנסת באגורה של אתונה 
 
בית הכנסת באגורה שבאתונה העתיקה היה בית כנסת עתיק באגורה שבאתונה העתיקה.
במהלך חפירה בקיץ 1977, מספר מטרים מן הפינה הצפון-מזרחית של המטרון (אנ') (מקדש האלה האם), נתגלתה פיסת שיש פנטלי, אשר ככל הנראה שימשה חלק מאפריז קמור מעל פתח או מעל גומחה. על השיש חרוטות תמונות של מנורת שבעת הקנים ולולב או ענף דקל.
מעריכים כי בית הכנסת התקיים בשנים 267–369 לספירה.
התייחסויות בברית החדשה

על פי הספר מעשי השליחים בברית החדשה, ביקר השליח פאולוס בבית כנסת באתונה. לא ניתן לקבוע חד משמעית את זהותו של אותו בית כנסת.
ראו גם

יהדות יוון
הערות שוליים

↑  Ancient Synagogues: Historical Analysis and Archaeological Discovery, Dan Urman, Paul Virgil McCracken Flesher Contributor Dan Urman, BRILL, 1998, pp. 125 ff.
↑  Ancient Jewish Art and Archaeology in the Diaspora, Rachel Hachlili, BRILL, 1998, p. 323
↑  Acts 17:17
בקרת מקביליות אופטימית

במדעי המחשב, ובתחום מסדי הנתונים בפרט, בקרת מקביליות אופטימית (באנגלית: Optimistic Concurrency Control) היא שיטה לבקרת מקביליות במסדי נתונים יחסיים ללא שימוש במנעול. בקרת מקביליות אופטימית שימושית במקרים בהם רוב התנועות במסד הנתונים לא מעדכנות את אותם הנתונים. במקרה כזה, אין צורך ליצור מנעולים ולאכוף גישה בלעדית לנתונים, ורמת המקביליות של המערכת גוברת.
תנועות בשיטה זו פועלות באופן הבא:
קריאה: הלקוח קורא ערכים ממסד הנתונים ומאחסן אותם בארגז חול פרטי או במטמון כלשהו. הלקוח עורך את הנתונים כשהם ברשותו.
וידוא : הערכים נשלחים לעדכון במסד הנתונים. אלגוריתם כלשהו בודק אם השינויים שנעשו מתנגשים בשינויים אחרים, כדלקמן:
תנועות שקובעו, במקרה של מנגנון וידוא לאחור, או
תנועות הרצות כרגע, במקרה של מנגנון וידוא לפנים
כתיבה: אם אין חשש להתנגשויות, הערכים נרשמים והתנועה מקובעת.