stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Now and Then
הגרסה של הביטלס > הודעת שחרור

ב-25 באוקטובר 2023 פורסמה תמונה של קלטת בכתום-לבן עם סליל הקלטה מתפתל באתר הרשמי של הביטלס ובחשבונות הרשמיים ברשתות החברתיות. בפינה השמאלית התחתונה של הקלטת כתוב "Type I (Normal) Position", ובסעיף זכויות היוצרים כתוב "Yoko Ono Lennon, MPL Communications Ltd, G.H. Estate Ltd ו-Startling Music Ltd". למחרת, השיר הוכרז רשמית כסינגל איי-סייד כפול עם תאריך שחרור של 2 בנובמבר 2023, מגובה ברמיקס סטריאו חדש של "Love Me Do". מקרטני וג'יילס מרטין מקבלים קרדיט כמפיקים על ההקלטה, בעוד שג'ף לין מקבל קרדיט על "הפקה נוספת".
חברת ההפקה של ג'קסון, WingNut Films, אושרה לבודד כלי נגינה, שירה ושיחות אישיות באמצעות טכנולוגיית שחזור האודיו שלה. הרשת העצבית שנקראה MAL (למידת מכונה) על שם מנהל הדרך של הביטלס מל אוונס וכמשחק מילים ל-HAL 9000 מהסרט 2001: אודיסיאה בחלל שימשה לראשונה לסרט התיעודי The Beatles: Get Back משנת 2021, ומאוחר יותר למיקס של Revolver משנת 2022, המבוסס ישירות על קלטות מאסטר בנות ארבעה שירים. WingNut יישם את אותה טכניקה בהקלטה הביתית של לנון לשיר "Now and Then", תוך שמירה על בהירות ביצועיו הקוליים בנפרד מהפסנתר.
לאחר השחזור נוסף קטע מיתרים שנכתב על ידי מרטין, מקרטני ובן פוסטר, והוקלט באולפני הקפיטול. לבסוף, מקרטני ומרטין הוסיפו חלקים מהקלטות ווקאליות מקוריות של "Here, There And Everywhere", "Eleanor Rigby" ו-"Because" לשיר החדש, בעקבות השיטות בהן השתמשו באלבום הרמיקס Love משנת 2006. השיר המוגמר הופק על ידי מקרטני ומרטין, ומיקס על ידי ספייק סטנט.
הגרסה של הביטלס > קידום

סרט תיעודי באורך 12 דקות Now And Then – The Last Beatles Song, שנכתב ובוים על ידי אוליבר מאריי, עלה לראשונה ב-1 בנובמבר 2023 בערוץ היוטיוב של הביטלס. הסרט הקצר מספר את הסיפור מאחורי השיר, כולל פרשנות של מקרטני, סטאר, האריסון, כמו גם שון לנון וג'קסון. הסרט מציג גם קטע מהשחרור הקרוב.
כדי לחגוג את שחרורו של "Now And Then", מיפויי הקרנה מונפשים של קלטת מהאתר של הביטלס צצו במקומות הקשורים לביטלס ברחבי ליברפול, כולל Strawberry Field, השלט של פני ליין, מחוץ לבית ילדותו של לנון, ומועדון Cavern.
ה-BBC הכין מהדורה מורחבת של The One Show ב-BBC One, סדרת הפודקאסט Eras: The Beatles ברדיו 2 של ה-BBC בהנחיית מרטין פרימן, כמו גם תוכניות נוספות ב-BBC Two וב-BBC iPlayer.
iHeartMedia הודיעה כי 740 תחנות רדיו בבעלותה ישדרו במקביל את "Now And Then" ב-2 בנובמבר 2023, וישודרו מדי שעה בתחנות הרוק הקלאסי שלהן.
הגרסה של הביטלס > קליפ

הקליפ לשיר "Now And Then" יצא ב-3 בנובמבר 2023, ובוים על ידי ג'קסון. הוא כולל קליפים שמעולם לא נראו לפני כן של הביטלס, קטעים של פיט בסט, סצנות שצולמו במהלך הקלטות 1995 עבור האנתולוגיה, כמו גם קטעי וידאו ביתיים של האריסון, וקטעים חדשים של מקרטני וסטאר מופיעים. בנוסף, אפקטים חזותיים הופקו על ידי Wētā FX.. הקליפ כולל סצנות פוטומונטז' רבות המראות את חברי הלהקה בגילאים שונים זה לצד זה.
קבלה

בביקורת הראשונה שפורסמה לקראת גלגולו השלם, תיאר לוס אנג'לס טיימס את השיר "האלגנטי והרך הפסיכדלי" כבעל "זרם תת-קרקעי ערמומי שזורם דרכו", וכינה אותו "סיום הולם לקריירה המוקלטת של הביטלס - לא כל כך סיכום אלא קודה שמעבירה תחושה של מה שהלהקה השיגה וגם איבדה". באופן ביקורתי יותר, וושינגטון פוסט כתב כי בעוד שהשיר היה "לא נורא", הוא היה "די שגרתי" - על הכללתו במהדורה המחודשת של 1967-1970, הוא סיכם: "שיר סביר הוא פשוט לא מספיק טוב כשאתה חולק תקליט עם 'Strawberry Fields Forever', 'A Day in the Life' או 'Let It Be'".
קבלה > רשימות ודירוגים

| ארגון | רשימה | דירוג | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| רולינג סטון | 100 השירים הטובים ביותר לשנת 2023 | 11 |  |
קבלה > פרסים ומועמדויות

| פרס | קטגוריה | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| טקס פרסי גראמי ה-67 | הקלטת השנה | מועמדות |  |
| טקס פרסי גראמי ה-67 | ביצוע הרוק הטוב ביותר | זכייה |  |
קרדיטים

לפי האתר הרשמי של הביטלס:
קרדיטים > הביטלס

ג'ון לנון - סולן וקולות רקע
פול מקרטני - סולן וקולות רקע, בס, גיטרת סליידים, פסנתר, צ'מבלו חשמלי, שייקר
ג'ורג' האריסון - קולות רקע, גיטרה אקוסטית, גיטרה חשמלית
רינגו סטאר - קולות רקע, תופים, טמבורין, שייקר
קרדיטים > הפקה

פול מקרטני, ג'יילס מרטין, בן פוסטר - עיבוד מיתרים
הופק על ידי פול מקרטני וג'יילס מרטין, עם הפקה נוספת על ידי ג'ף לין
בוטלגים ודיווחים

במהלך השנים 2005 ו-2006, דיווחים בעיתונות העלו השערות כי מקרטני וסטאר ישחררו גרסה מלאה של השיר בעתיד. ב-29 באפריל 2007, הדיילי אקספרס דיווחו כי השיר עשוי לצאת במקביל לשחרור קטלוג הביטלס לראשונה באמצעות הורדה דיגיטלית. דיווחים נוספים הופצו באותה שנה כי מקרטני קיווה להשלים את השיר כ"יצירה של לנון-מקרטני" על ידי כתיבת בתים חדשים, הנחת רצועת תופים חדשה שהוקלטה על ידי רינגו סטאר, ושימוש בהקלטות ארכיון של עבודת הגיטרה של האריסון.
ההקלטה הרשמית היחידה של השיר היא הדמו המקורי של לנון. בפברואר 2009, אותה גרסה של ההקלטה של לנון שוחררה על גבי תקליטור, שנלקח ממקור אחר, ללא "באזז" שהפריע לביטלס להקליט את השיר בשנת 1995.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 152 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 6 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 4 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | – |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרוק & האלטרנטיביים | 11 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הדיגיטליים | 1 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 1 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 79 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 8 |  |
מיקומי שיא > מצעדי סוף שנה

|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הדיגיטליים | 41 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרוק & האלטרנטיביים | 67 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרוק | 48 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הדיגיטליים – רוק | 10 |  |
ביטורנט

ביטורנט (BitTorrent) הוא פרוטוקול עמית לעמית לתוכנות שיתוף קבצים שנכתב על ידי בראם כהן. התוכנה הראשונה נכתבה בשפת התכנות פייתון.
הפרוטוקול מאפשר לאנשים רבים להוריד קובץ בלי להאט את קצב ההורדה של אנשים אחרים. יכולת זו מתאפשרת על ידי כך שהמורידים עצמם משתפים את החלקים שהם הורידו עם שאר המורידים, במקום שכולם יורידו את הקובץ משרת אחד אשר רוחב הפס שלו מוגבל. בדרך זו, לא רק שהמשתמש משתמש ברוחב פס, אלא הוא גם תורם רוחב פס בחזרה לשאר המשתמשים. עובדה זו גורמת לכך שבדרך כלל הפעלת ביטורנט תוך מתן האפשרות להעביר את הקובץ הלאה, גורמת להאטה משמעותית בעבודה עם יישומי אינטרנט אחרים.
כהן העלה את הקוד הפתוח של התוכנה לאינטרנט ומאז התפתחו מספר גרסאות ביטורנט שונות המתבססות על הקוד של כהן.
הסבר כללי

התוכנה עובדת עם קבצים בעלי הסיומת torrent. קבצים אלו הם למעשה מצביעים שמטרתם להפנות את התוכנה למידע הדרוש על מנת להוריד את הקובץ המבוקש.
קובץ ה-torrent מפנה את התוכנה ל-Tracker, שהוא למעשה שרת המכוון את כל התנועה בין המשתמשים המורידים את אותו קובץ.
ביטורנט שולחת ומקבלת מספר חלקים מקובץ ההורדה בו-זמנית, על פי הוראות ה-Tracker. היכולת לשלוח ולקבל חלקים שונים של הקובץ בו זמנית, ממשתמשים שונים, מאפשרת לביטורנט לשמור על קצב העברה גבוה מאוד.
למשל:
אדם מסוים רוצה להוריד את הקובץ A באמצעות ביטורנט.
הוא תר את האינטרנט אחר קובץ Torrent המצביע על הקובץ A, ומפנה את התוכנה לשרת (Tracker).
ברגע שתוכנה מתחברת לשרת, היא מקבלת ממנו הוראות באשר למי מהמשתמשים השונים עליה להתחבר.
התוכנה מתחברת למשתמשים רבים ומורידה מכולם את הקובץ בו-זמנית.
כל חלק מהקובץ שהורד והוא כבר מוכן, הופך להיות זמין למשתמשים אחרים דרך התוכנה. כלומר, ברגע שהתוכנה מסיימת להוריד חלק מסוים, היא חולקת אותו עם שאר המשתמשים.
בו בזמן, השרת מפנה משתמשים אחרים אל המחשב של אותו אדם, על מנת שיוכלו להוריד ממנו חלקים מהקובץ שהורדתם הסתיימה.
בניגוד לתוכנות העמית לעמית (P2P), ביטורנט מוצאת מקורות דרך שרת, ולא דרך משתמשים אחרים, על אף שהעברה עצמה של הקובץ כן מתבצעת ישירות ממשתמש לאחר. תוכנת שיתוף מהירה יחסית לתוכנות שיתוף אחרות.
ראו גם

קאזה
eMule
שיתוף קבצים
μTorrent
Tixati
qBittorrent
Popcorn Time
Nyaa Torrents
RARBG
הנפשה (אנימציה) של השימוש בפרוטוקול - הנקודות הצבעוניות תחת כל מחשב בחלק העליון מייצגות חלקים שונים של הקובץ. כאשר הושלמה העתקה של חלק כזה לאחד ממחשבי היעד, ההעתקה למחשב יעד אחר כבר מתרחשת בין משתמשים. השרת מספק רק עותק יחיד של הקובץ, וכל המשתמשים משכפלים את חלקיו זה מזה.
מיגרי צור-קמפינלה

מיגרי צור-קמפנילה
מיגרי צור-קמפנילה (באנגלית: Migry Zur Campanile נולדה ב-1960) היא שחקנית ברידג' ישראלית שהיגרה לארצות הברית. צור-קמפנילה זכתה פעמיים באליפות העולם.
ביוגרפיה

מיגרי צור-קמפנילה נולדה וגדלה בבוקרשט ברומניה. כשהייתה בת שלוש נפרדו הוריה, וסבתה גידלה אותה עד שנפטרה. כשהייתה בת 14 חזרו הוריה להתגורר יחדיו, ואז למדה מהם לשחק ברידג'. היא התקשתה להסתגל לגבולות שהציבו לה הוריה. בגיל 17 וחצי נישאה ועלתה עם בעלה לישראל. כעבור שנתיים הם התגרשו. לאחר גירושיה הפכה לשחקנית ברידג' מקצוענית, והייתה לחברת נבחרת ישראל בברידג' לנשים. בגיל 29 התחתנה בפעם השנייה, והתגרשה שוב לאחר שנתיים.
עשר שנים מאוחר יותר הכירה את בעלה הנוכחי, פייטרו קמפנילה, איטלקי שחי בלונדון. לאחר נישואיהם הוא עבר לגור איתה בישראל. בשנת 2006 עברו להתגורר בארצות הברית בגלל קריירת הברידג' המקצוענית שלה. היא גרה בניו יורק ועובדת כשחקנית ברידג' מקצוענית וכמורה לברידג'.
הישגים בולטים

מקום ראשון ב-Venice Cup (אנ') (אליפות העולם לקבוצות נשים) בשנת 2013 בנבחרת ארצות-הברית. שותפתה הייתה Jill Meyers. התחרות התקיימה בבאלי באינדונזיה. שלטונות אינדונזיה סירבו לאפשר לה להיכנס למדינה בגלל דרכונה הישראלי, ורק לאחר המתנה של מספר ימים, אפשרו לה להיכנס.
מקום ראשון באליפות טרנסנשיונל לקבוצות מעורבות בשנת 2000. בקבוצה השתתפו גם שמואל (סם) לב (אנ') שחקן ישראלי לשעבר שהיגר לארצות-הברית. ואירינה לויטינה, אלופת עולם יהודיה שהיגרה מברית המועצות לארצות הברית.
זכייה באליפות העולם לקבוצות מעורבות בשנת 2000. שותפה היה Piotr Gawrys. הם שיחקו בקבוצת “Team E-Bridge” באולימפיאדה שהתקיימה במסטריכט שבהולנד.
זכייה במקום ראשון ב-World Generali Masters בשנת 1998 בקורסיקה.
זכייה במקום ראשון בתחרות הזוגות באליפות השוק האירופי המשותף באתונה בשנת 1991. היא זכתה גם במקום השני בתחרות לזוגות נשים באותו אירוע.
זכתה במקום שלישי באליפות אירופה בפורטוגל בשנת 1995 בתחרות הקבוצות ובתחרות הזוגות
מקום שלישי באליפות אירופה לקבוצות בשנת 1997.
זכתה שלוש פעמים באליפות ישראל לקבוצות (ליגה לאומית)
זכתה פעמיים באליפות ישראל לזוגות נשים
זכתה גם באליפויות ישראל לזוגות מעורבים
ראו גם

ריקסי מרקוס
אירינה לויטינה
זיא מחמוד
הערות שוליים

↑  Migry Zur-Campinle, All About Migry ?
↑  Bridge Wins today News, September 13th,2013
רחב

| --- | --- |

 לידה:  כנען, יריחו
 פטירה:  האלף ה-2 לפנה"ס
 כינוי:  רחב הזונה
 בן זוג:  יהושע בן נון (במסורת היהדות) או שלמון (במסורת הנצרות)
 עיסוק:  זונה, בעלת פונדק, מרגלת 
 בתנ"ך:  ספר יהושע, פרק ב', פרק ו'
 
ערך זה עוסק בדמות מקראית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
וְהָיָה בְּתֵת יְהוָה לָנוּ אֶת הָאָרֶץ וְעָשִׂינוּ עִמָּךְ חֶסֶד וֶאֱמֶת. וַתּוֹרִדֵם בַּחֶבֶל בְּעַד הַחַלּוֹן כִּי בֵיתָהּ בְּקִיר הַחוֹמָה וּבַחוֹמָה הִיא יוֹשָׁבֶת.

— יהושע, ב', י"ד–ט"ו
 רחב ומרגלי יהושע, בציור מהמאה ה-17
רָחָב היא דמות מקראית המופיעה בספר יהושע ומתוארת כתושבת יריחו ואישה זונה שמארחת את מרגלי יהושע בארץ כנען, ובעקבות עזרתה, היא מקבלת הבטחה שבני ישראל לא יפגעו בה ולא במשפחתה, הבטחה החורגת מהציווי על השמדת היושבים בארץ טרם ההתנחלות.
רקע – מרגלי יהושע ביריחו

על פי ספר יהושע, רחב הסתירה את שני המרגלים ובכך סייעה בכיבוש העיר הראשונה בסדרת הערים שכבש יהושע בארץ כנען. היא הסבירה את החלטתה להגן על המרגלים בידיעתה כי ה' נתן ביד ישראל את הארץ, ידיעה שהתפשטה בקרב עמי כנען, וביקשה שיובטח שהיא ומשפחתה יינצלו אחר הכיבוש. כדי לוודא את זיהויה, רחב נדרשה לתלות חוט שני בחלון ביתה אשר בחומה, באמצעותו היא גם הבריחה את המרגלים מפני רודפיהם.
כל תושבי יריחו נהרגו בכיבוש העיר, אולם רחב ומשפחתה לא נפגעו, כפי שהובטח לרחב בידי המרגלים ספר יהושע, פרק ו', פסוקים ט"ז–י"ז.
תפקידה של רחב בעלילה

במהלך הסיפור, נראה כי דווקא רחב היא שהפנימה את ההבטחה הגורפת שניתנה לבני ישראל ברשתם את הארץ, והיא מציידת את המרגלים במסר תאולוגי שעושה עליהם רושם כביר, מסר שהוא למעשה יהיה תוצאתה היחידה של משימת הריגול. לעומת זאת, קולם של המרגלים לא נשמע, עובדה שלדעת חוקרים מסוימים, מביעה שהם סבילים לחלוטין.[דרוש מקור]
לפי חלק מהדעות, רחב היא זו שזימנה את אנשי המלך, על-מנת להציל את עצמה ואת משפחתה. רחב מופיעה כדמות הירואית של אם מצילה, בהתאם למודל האשה החכמה. רחב הוציאה את המרגלים, כמשה בתיבה, כשם שהאל הוציא את משה ממצרים, ועוד. דמותה ההירואית מועצמת משום הפנמתה את המסר האלוהי, וניכר כי דווקא היא, חרף היותה בסטטוס הנמוך ביותר, מוצגת כסובייקט פועל ממקד ודובר. החתירה תחת הסטריאוטיפ הנשי נועדה לשבות נופך מעצים לכישלונם של יהושע (שלא הפנים את ההבטחה) והמרגלים (שבמקום להתעסק בריגול הלכו לביתה של זונה).[דרוש מקור]
לדברי ספינה, שמה של רחב, עיסוקה והרמיזות המיניות הרבות בסיפור, צריכים להיחשב כסטריאוטיפ כנעני, שיש להבינו במונחים דתיים, כלומר - הפיתוי הוא לדת הכנענית.
רחב הזונה, הממוקמת בשולי החברה, בקיר החומה, ומחוץ לעיר, מוצגת כחכמה יותר ממלך יריחו ומשליחיו, ואף מתעלה באדיקותה על יהושע.[דרוש מקור]
תפקידה של רחב בעלילה > מניעה של רחב בסיפור - לפי ביקורת המקרא

על-פי המסופר, מניעה של רחב הוא להציל את עצמה ואת משפחתה, נוכח הפנמתה את ההבטחה האלוהית שניתנה ליהושע. אלא שמקובלת במחקר הסברה שפסוקים 9–11 הם תוספת מאוחרת של המחבר הדויטורנומיסט, ועל-כן שאלת מניעיה בסיפור הקדום נותרת פתוחה. [דרוש מקור]
יש המשערים אפוא כי בסיפור המקורי, רחב מבטאת את ההנחה שנאמנותה של זונה נתונה רק למי שמספק לה אתנן - לא לעמה ולא למלך (בדומה לירמיה ב 20, יחזקאל טז, והושע ב), ואילו המידע על כיבוש יריחו ניתן לרחב על-ידי המרגלים עצמם, שחשו מחויבים כלפיה, והציעו לה 'חסד' - הסכם.[דרוש מקור]
לדעת ניומן הסיפור בצורתו האוראלית היה מעשייה שסופרה במקור על ידי שבט רחב שהתגורר ביריחו ומטרתו להזכיר לישראלים את החוב שלהם לרחביים.
דמותה ועיסוקה של רחב

רחב היא מהנשים שאף זוכה לשם פרטי במקרא, בניגוד לנשים רבות במקרא ובניגוד לגברים בסיפור, עניין יוצא דופן במקרא ובעל משמעות, לאור כך שגם נשים משמעותיות ביותר נעדרות בו שם (האישה מצרפת, אשת מנוח, אשת לוט, האישה החכמה מתקוע, האישה החכמה מאבל בית מעכה).[דרוש מקור]
על פי המקרא רחב הייתה אשה זונה: ”וַיֵּלְכוּ וַיָּבֹאוּ בֵּית-אִשָּׁה זוֹנָה וּשְׁמָהּ רָחָב” (ספר יהושע, פרק ב', פסוק א'). בספרות בית שני (בכתבי יוסף בן מתתיהו למשל) המילה "פונדקית" שימשה גם ככינוי לזונה", וכך מתרגמים התרגומים הארמיים למקרא את מקצועה של רחב: "פונדקיתא".
לפי המחקר הרואה את שליחת המרגלים ליריחו כמשגה, תפקידה של רחב כ"זונה" נועד להעצים את המשגה של יהושע:
יהושע, אשר קיבל בפרק א' הבטחה גורפת לכיבוש הארץ, מצא לנכון לשלוח מרגלים מיוזמתו, דבר שנתפס כמשגה אמוני. אף שיהושע הוא המנהיג של עם ישראל, השווה במעמדו למשה - הוא איננו מפנים את משמעות ההבטחה האלוהית שקיבל ומביע חוסר אמונה בשליחת המרגלים. רחב, לעומתו, אף שהיא כנענית מהסטטוס החברתי הנמוך ביותר (זונה אשר גרה בחומת העיר, היכן שגרים אנשי השוליים), הפנימה והבינה את משמעות ההבטחה האלוהית ואף בקיאה בשירת הים.
בהגיעם של אנשי המלך, רחב מהתלת בהם, תוך הישענות על דו-המשמעות שבביטוי "בא אליה". כך, אנשי המלך שואלים אותה "ה֠וֹצִ֠יאִי הָאֲנָשִׁ֨ים הַבָּאִ֚ים אֵלַ֙יִךְ֙ אֲשֶׁר־בָּ֣אוּ לְבֵיתֵ֔ךְ כִּ֛י לַחְפֹּ֥ר אֶת־כָּל־הָאָ֖רֶץ בָּֽאוּ:", כאשר הביטוי "באים אלייך" משמש במשמעותו המינית ואילו באו לביתך במשמעותו הפונדקאית. רחב משיבה כי אלה אכן "באו אליה" (אך במובן המיני), מה שמסביר מדוע הם כבר אינם בנמצא (שכן לא נשארו לישון).[דרוש מקור]
במחקר רווחת הדעה לפיה אין להתפלא כי האדם הכנעני הראשון שפוגשים המרגלים הוא אשה זונה, שעה שלפי אידאולוגית המספר וקוראיו, 'תועבות' מיניות מאפייניות את הכנענים, ואין זאת אלא שרחב הזונה, היא אפוא הנציגה המובהקת ביותר שלהם. לפי ספינה, שמה של רחב, עיסוקה והרמיזות המיניות הרבות בסיפור צריכים להיחשב כסטריאוטיפ כנעני, שיש להבינו במונחים דתיים. הפיתוי הוא לדת הכנענית.
בניגוד לפשוטו של מקרא ולגישת התלמוד, היו בין הפרשנים המסורתיים שפירשו את המונח "זונה" כ"מי שהייתה מוכרת מזונות". רש"י היה מהראשונים שפירשו שרחב הייתה מוכרת מזונות, וצעד בכך בעקבות הפרשנות של תרגום יונתן בן עוזיאל, שתרגם "פונדקיתא" (=בעלת פונדק). עם זאת על פי רש"י רחב עסקה גם בזנות כמשמעה.
על פי הרד"ק, הפרשנות האמיתית של דברי התרגום אינה שרחב עסקה במכירת מזונות, אלא שעסקה בזנות, שכן בלשון התרגום "פונדקיתא" היא זונה, וכך מופיע בתרגום יונתן גם ב"שְׁתַּיִם נָשִׁים זֹנוֹת" שתרגם 'נשים פונדקן'. גם המלבי"ם סבר שרחב הייתה זונה במשמעות המקובלת והמרגלים הלכו אליה על מנת לתשאל אותה, כי כל גדולי הארץ ביקרו אצלה.
דמותה בספרות חז"ל

לפי המדרש והתלמוד, הייתה רחב בת עשר כשיצאו בני ישראל ממצרים וזנתה כל ארבעים שנה שהיו במדבר. כשנכנסו בני ישראל לארץ הייתה בת חמישים, התגיירה ונישאה ליהושע בן נון.
התלמוד מציג את רחב כבעלת יופי אגדי ומספר על עיסוקה הקבוע בזנות קודם גיורה. על פי הספרות המדרשית מקור שמה הוא שהייתה רחבה בזכויות.
לפי המדרש, הנביא ירמיהו והנביא יחזקאל הם מצאצאיה, ויש המונים שורה שלמה של כהנים ונביאים כצאצאיה. אף חולדה הנביאה, בת ירושלים הנזכרת בספר מלכים ב', היא לפי אחת הדעות בתלמוד מצאצאי רחב הזונה.
בנצרות

על-פי הברית החדשה, רחב הייתה אמו של בעז, אבי-סבו של דוד המלך ומאבותיו של ישוע:
סֵפֶר תּוֹלְדוֹת יֵשׁוּעַ הַמָּשִׁיחַ בֶּן־דָּוִד בֶּן־אַבְרָהָם. [...] וְרָם הוֹלִיד אֶת־עַמִּינָדָב, וְעַמִּינָדָב הוֹלִיד אֶת־נַחְשׁוֹן, וְנַחְשׁוֹן הוֹלִיד אֶת־שַׂלְמוֹן. וְשַׂלְמוֹן הוֹלִיד אֶת־בֹּעַז מֵרָחָב, וְבֹעַז הוֹלִיד אֶת־עוֹבֵד מֵרוּת, וְעוֹבֵד הוֹלִיד אֶת־יִשָׁי. וְיִשַׁי הוֹלִיד אֶת־דָּוִד הַמֶּלֶךְ, וְדָוִד הַמֶּלֶךְ הוֹלִיד אֶת־שְׁלֹמֹה מֵאֵשֶׁת אוּרִיָּה. [...] וְהִנֵּה כָּל־הַדּוֹרוֹת מִן־אַבְרָהָם עַד־דָּוִד אַרְבָּעָה עָשָׂר דּוֹרוֹת, וּמִן־דָּוִד עַד־גָּלוּת בָּבֶל אַרְבָּעָה עָשָׂר דּוֹרוֹת, וּמִגָּלוּת בָּבֶל עַד־הַמָּשִׁיחַ אַרְבָּעָה עָשָׂר דּוֹרוֹת.
רחב נחשבת לאב טיפוס של זכאוס המוכס, הגזלן שאירח את ישוע בביתו ביריחו ובעקבות זאת חזר בתשובה והחזיר את כל גזלותיו.
לקריאה נוספת

לורית רמון, בעד החלון נשקפה:השתקפות המוטיב במקרא ובספרות הבתר מקראית, תל אביב: הילל בן חיים-הקיבוץ המאוחד, 2012. פרק שני סעיף ו' 'ותורידם בחבל בעד החלון' - רחב בחלון ביתה, יהושע ב' 15–24. עמ' 166–178.
אברהם נחום, אנשי שוליים בתקופת המקרא, ירושלים: מוסד ביאליק, ה'תשע"א. עמ' 138–144.
אהובה אשמן, תל אביב: תולדות חוה, הוצאת ידיעות ספרים, אוקטובר 2008, בעמ' 112–116.
Zakovitch, Y. Humor and Theology or the Successful Failure of Israelite Intelligence: A literary-Folkloric Approach to Joshua 2, Text and Tradition, S. Niditch (3d.), Atlanta, Georgia, 1990 75-98
Sherwood, A. A leader's Misleading and a Prostitute's Proffession: A Re-examination of Joshua 2, JSOT, 31, 1, 2006, 43-61
מספר מקוצר

לחיץ הספרות במכשיר טלפון
מספר מקוצר הוא מונח המתאר אפשרות לחיוג מקוצר מסוגי טלפונים שונים. המספר המקוצר מחליף את מספר הטלפון הרגיל בו משתמש בית העסק לצורך יצירת קשר, והוא נועד להקל על המתקשר בהיותו קצר וקליט לעומת המספר הרגיל, בדרך כלל מטעמי שיווק ושרות ללקוחות.
מבחינה טכנית המספר המקוצר אינו מספר טלפון "אמיתי" אלא קוד המזוהה על ידי המתג של חברות התקשורת. כאשר נכנסת שיחה אל המתג מתבצעת סדרה של פעולות זיהוי ביניהן גם בדיקת הקידומת ממנה יצאה השיחה. במידה והקידומת מזוהה ככוכבית, מופעל מנגנון תרגום והמתג מנתב את השיחה אל מספר הטלפון הרגיל של בית העסק. בנוסף על המספר המקוצר קיימים גם תחליפים אחרים למספר הרגיל, מספרי 1-800 ו-1-700 אולם אלו בעלי 10 ספרות וכרוכים בעלויות שיחה לבית העסק. החיוג למספר המקוצר אינו כרוך בעלות נוספת למתקשר, אך הוא מחויב בזמן אוויר על פי תוכנית התעריפים בחברת התקשורת עליה מנוי.
בישראל

בשנת 2003 החל שרות ארצי בישראל של מספר מקוצר לעסקים, הפעיל מטעם כל חברות התקשורת בישראל. המספר המקוצר הוא תבנית של כוכבית ולאחריה בדרך כלל ארבע ספרות.
בישראל מספר מקוצר ניתן על ידי מספר חברות שקיבלו היתר ממשרד התקשורת לספק את השירות במסגרת תיק השירות. בין החברות המציעות את השירות נמנות חברות שירותי הטלפון  הגדולות וכן חברות אחרות שמתמחות בתחום.
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה ובנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הערות שוליים

↑  מספר מקוצר לעסקים - כוכבית ארבע ספרות, באתר משרד התקשורת
1 באוקטובר

1 באוקטובר הוא היום ה-274 בשנה בלוח הגריגוריאני (275 בשנה מעוברת). עד לסיום השנה נשארו עוד 91 ימים.
נולדו

86 לפנה"ס – גאיוס סאלוסטיוס קריספוס, מדינאי והיסטוריון רומאי (נפטר ב-35 לפנה"ס)
208 – אלכסנדר סוורוס, קיסר רומא (נרצח ב-235)
1207 – הנרי השלישי, מלך אנגליה (נפטר ב-1272)
1507 – ג'אקומו בארוצי דה ויניולה, אדריכל איטלקי (נפטר ב-1573)
1542 – אלברו דה מנדניה, מגלה ארצות ספרדי (נפטר ב-1595)
1685 – קרל השישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה (נפטר ב-1740)
1788 – יצחק בר לווינזון, מחלוצי תנועת ההשכלה היהודית באימפריה הרוסית (נפטר ב-1860)
1865 – פול דיקא, מלחין צרפתי (נפטר ב-1935)
1881 – ויליאם בואינג, מהנדס אמריקאי (נפטר ב-1956)
1903 – ולדימיר הורוביץ, פסנתרן רוסי (נפטר ב-1989)
1907 – פסח בר אדון, מאנשי היישוב, פעיל בארגון "ההגנה" ובהעפלה, הרפתקן, ארכאולוג וסופר ישראלי (נפטר ב-1985)
1910 – בוני פארקר, פורעת-חוק אמריקאית (נהרגה ב-1934)
1920 – וולטר מתאו, שחקן אמריקאי (נפטר ב-2000)
1922 – צ'ן-נינג יאנג, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה
1924 – ג'ימי קרטר, הנשיא ה-39 של ארצות הברית (נפטר ב-2024)
1924 – ויליאם רנקוויסט, נשיא בית המשפט העליון של ארצות הברית (נפטר ב-2005)
1925 – אדולפו קמינסקי, יהודי-צרפתי פעיל המחתרת הצרפתית, שהתמחה בזיוף תעודות זהות (נפטר ב-2023)
1927 – יעקב בן יזרי, שר הבריאות וחבר הכנסת מטעם מפלגת גיל (נפטר ב-2018)
1928 – ג'ורג' פפארד, שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי (נפטר ב-1994)
1929 – רעיה ברונשטיין, ספורטאית ישראלית (נפטרה ב-2023)
1930 – ריצ'רד האריס, שחקן אירי (נפטר ב-2002)
1931 – אורי שוהם, חלילן ישראלי (נפטר ב-2021)
1933 – יוסף צ'חנובר, איש כלכלה ומנהל ישראלי (נפטר ב-2024)
1935 – אוריאל רינגולד, סופר עברי, עורך ועיתונאי (נפטר ב-2008)
1935 – ג'ולי אנדרוז, שחקנית תיאטרון וקולנוע
1935 – יוסי לוין, ממובילי ענף הדאייה בישראל (נפטר ב-2024)
1938 – מיכה לימור, עיתונאי ושדר טלוויזיה ישראלי
1940 – עטרה בן-טובים, מוזיקאית בריטית, חלילנית קלאסית ומייסדת תוכנית הקונצרטים לילדים בלונדון (נפטרה ב-2022)
1943 – שלמה כישור, פזמונאי ישראלי (נפטר ב-2019)
1944 – דרור קשטן, כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי (נפטר ב-2024)
1947 – מריסקה ורס, זמרת הולנדית
1947 – אהרן צ'חנובר, ביוכימאי ישראלי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2004
1948 – חיים מרין, תסריטאי ומחזאי ישראלי
1950 – אלפידה, זמרת פופ יווניה
1953 – גרטה וייץ, אתלטית נורווגית (נפטרה ב-2011)
1954 – עוזי בן כנען, סופר ישראלי (נפטר ב-1991)
1954 – מילי קרלוצ'י, שחקנית ומגישת טלוויזיה איטלקייה
1956 – תרזה מיי, ראש ממשלת בריטניה
1957 – גדי דגון, צלם אמנותי ישראלי (נפטר ב-2021)
1958 – אתי אנטה-שגב, מפיקה ועורכת טלוויזיה, מוזיקה ותרבות ישראלית
1960 – בועז יזרעאלי, סופר עברי
1968 – סגול 59, חן רותם, ראפר ומוזיקאי ישראלי
1974 – אלכס אברבוך, קופץ במוט ישראלי
1975 – הילה הררי, זמרת ישראלית
1989 – ברי לארסון, שחקנית קולנוע, במאית ומוזיקאית אמריקאית
1989 – רום ברנע, שחקן ישראלי
1990 – צ'ארלי מקדונל, מוזקאי ווידאו-בלוגר בריטי
1991 – אבי שטיין, טרנסג'נדרית, בלוגרית ופעילה בקהילת הלהט"ב בארצות הברית
1991 – יהונתן קופלב, שחיין ישראלי
1997 – ג'ייד בירד, זמרת-יוצרת בריטית
נפטרו

686 – טמו, קיסר יפן ה-40 (נולד ב-631)
959 – אדוויג, מלך אנגליה, מלך אנגליה (נולד ב-941)
1404 – בוניפקיוס התשיעי, אפיפיור (נולד ב-1356)
1499 – מרסיליו פיצ'ינו, הומניסט ופילוסוף איטלקי (נולד ב-1433)
1532 – יאן גוסארט, צייר דובר צרפתית מארצות השפלה (נולד ב-1478)
1570 – פרנס פלוריס, צייר פלמי (נולד ב-1519)
1674 – דוד כהן די לארא, רב ספרדי גרמני (נולד ב-1602)
1684 – פייר קורניי, מחזאי צרפתי (נולד ב-1606)
1708 – ג'ון בלואו, מלחין ונגן עוגב אנגלי (נולד ב-1649)
1723 – דימיטריה קנטמיר, שליט נסיכות מולדובה, היסטוריון, מוזיקולוג (נולד ב-1673)
1955 – אברהם הירש, ראש ועד המושבה הרצליה, ראש המועצה המקומית הרצליה ויושב ראש מועצת ההדרים הראשון (נולד ב-1892)
1964 – ארנסט טוך, מלחין אוסטרי (נולד ב-1887)
1980 – גאורג זינגר, מנצח ופסנתרן ישראלי (נולד ב-1906)
1991 – דן הורוביץ, סוציולוג ישראלי, עיתונאי, ופרופסור באוניברסיטה העברית (נולד ב-1928)
1993 – יעקב גליל, מחנך וחוקר בשטח הבוטניקה, פרופסור וממייסדי אוניברסיטת תל אביב (נולד ב-1914)
1997 – ענבל פרלמוטר, מוזיקאית ישראלית (נולדה ב-1971)
1999 – תד אריסון, איש עסקים ישראלי-אמריקאי (נולד ב-1924)
2004 – ריצ'רד אבדון, צלם אמריקאי (נולד ב-1923)
2011 – הרב גדליה אייזמן, משגיח בישיבת קול תורה (נולד ב-1910)
2013 – ישראל גוטמן, היסטוריון ישראלי, חוקר השואה ופעל להנצחתה (נולד ב-1923)
2013 – טום קלנסי, סופר אמריקאי (נולד ב-1947)
2013 – ג'וליאנו ג'מה, שחקן קולנוע איטלקי שהתפרסם ככוכב מערבונים (נולד ב-1938)
2014 – שלמה להט, אלוף בצה"ל וראש עיריית תל אביב (נולד ב-1927)
2015 – איתם הנקין, רב, היסטוריון וחוקר תורני, נרצח בפיגוע ירי בבית פוריכ בשומרון (נולד ב-1984)
2016 – דייוויד הרד, כדורגלן בריטי ששיחק בארסנל ובמנצ'סטר יוניטד (נולד ב-1934)
2018 – שארל אזנבור, זמר, מלחין, שחקן קולנוע ופזמונאי צרפתי (נולד ב-1924)
2018 – עמירם גונן, גאוגרף ישראלי (נולד ב-1935)
2023 – רוברט מזרחי, פילוסוף יהודי צרפתי, נשיא מועצת האינטלקטואלים היהודים למען ישראל (נולד ב-1926)
2023 – אבי אתגר, שדרן רדיו ומנחה טלוויזיה ישראלי (נולד ב-1948)
2024 – עמי זאבי, איש חינוך, מייסד רשת אמי"ת ומנהלה במשך 25 שנים (נולד ב-1935)
2024 – ויאצ'סלב דוברינין, מלחין וזמר אסטרדה סובייטי-רוסי (נולד ב-1946)
חגים ואירועים החלים ביום זה

ניגריה – חג לאומי
טובאלו – יום העצמאות
הרפובליקה העממית של סין – חג לאומי
ערביי ישראל והפלסטינים – יום הזיכרון לאירועי אוקטובר 2000
30 בספטמבר – 2 באוקטובר
אוקטובר
לוח אירועים שנתי
אלכסנדר סוורוס
הנרי השלישי
ג'ימי קרטר
ג'ולי אנדרוז