stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2023/2024 בליגת העל בכדורסל
טבלת הליגה > בתום שני הסיבובים הראשונים

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים | אחוזי הצלחה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי תל אביב | 24 | 21 | 3 | 2202 | 1899 | 303+ | 87.5% | העפלה לבית העליון |
| 2 | הפועל תל אביב | 24 | 18 | 6 | 2251 | 1971 | 280+ | 75.0% | העפלה לבית העליון |
| 3 | מכבי עירוני רמת גן | 24 | 18 | 6 | 2039 | 1928 | 111+ | 75.0% | העפלה לבית העליון |
| 4 | הפועל ירושלים | 24 | 14 | 10 | 1967 | 1929 | 38+ | 58.3% | העפלה לבית העליון |
| 5 | הפועל חולון | 24 | 13 | 11 | 1966 | 1904 | 62+ | 54.2% | העפלה לבית העליון |
| 6 | עירוני קריית אתא | 24 | 12 | 12 | 1987 | 2030 | 43- | 50.0% | העפלה לבית העליון |
| 7 | בני הרצליה | 24 | 11 | 13 | 1971 | 2004 | 33- | 45.8% | הבית התחתון |
| 8 | הפועל חיפה | 24 | 11 | 13 | 1982 | 2139 | 157- | 45.8% | הבית התחתון |
| 9 | הפועל עפולה | 24 | 10 | 14 | 1947 | 1939 | 8+ | 41.7% | הבית התחתון |
| 10 | עירוני נס ציונה | 24 | 9 | 15 | 1962 | 2017 | 55- | 37.5% | הבית התחתון |
| 11 | הפועל אילת | 24 | 7 | 17 | 1830 | 2029 | 199- | 29.2% | הבית התחתון |
| 12 | הפועל גליל עליון | 24 | 6 | 18 | 1961 | 2138 | 177- | 25.0% | הבית התחתון |
| 13 | הפועל באר שבע דימונה | 24 | 6 | 18 | 1984 | 2122 | 250- | 21.7% | הבית התחתון |
בתום שני הסיבובים הראשונים מתחלקת הליגה לשני בתים, עליון ותחתון, וממשיכה לסיבוב שלישי.
טבלת הליגה > הבית העליון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים | אחוזי הצלחה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי תל אביב | 29 | 25 | 4 | 2670 | 2310 | 360+ | 86.2% | העפלה לשלב הפלייאוף |
| 2 | הפועל תל אביב | 29 | 21 | 8 | 2663 | 2348 | 315+ | 72.4% | העפלה לשלב הפלייאוף |
| 3 | מכבי עירוני רמת גן | 29 | 18 | 11 | 2448 | 2328 | 79+ | 62.1% | העפלה לשלב הפלייאוף |
| 4 | הפועל ירושלים | 29 | 18 | 11 | 2391 | 2325 | 66+ | 62.1% | העפלה לשלב הפלייאוף |
| 5 | הפועל חולון | 29 | 16 | 13 | 2357 | 2321 | 36+ | 55.2% | העפלה לשלב הפלייאוף |
| 6 | עירוני קריית אתא | 29 | 13 | 16 | 2388 | 2493 | 105- | 44.8% | העפלה לשלב הפלייאוף |
טבלת הליגה > הבית התחתון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים | אחוזי הצלחה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | הפועל חיפה | 30 | 15 | 15 | 2481 | 2664 | 183- | 50.0% | העפלה לשלב הפלייאוף |
| 8 | עירוני נס ציונה | 30 | 14 | 16 | 2465 | 2461 | 4+ | 46.7% | העפלה לשלב הפלייאוף |
| 9 | הפועל עפולה | 30 | 12 | 18 | 2431 | 2435 | 4- | 40% |  |
| 10 | בני הרצליה | 30 | 12 | 18 | 2449 | 2503 | 54- | 40% |  |
| 11 | הפועל גליל עליון | 30 | 10 | 20 | 2469 | 2598 | 129- | 33.3% |  |
| 12 | הפועל באר שבע דימונה | 30 | 9 | 21 | 2481 | 2646 | 165- | 30% |  |
| 13 | הפועל אילת | 30 | 9 | 21 | 2333 | 2553 | 220- | 30% | ירדה לליגה הלאומית |
פלייאוף > רבע הגמר

6 קבוצות בבית העליון ו-2 הראשונות בבית התחתון התמודדו בסדרות לפי דירוגן בסיום העונה (מקום ראשון נגד מקום שמיני, מקום שני נגד מקום שביעי, מקום שלישי נגד מקום שישי ומקום רביעי נגד מקום חמישי). בסדרת הטוב מחמישה משחקים. המדורגת גבוה יותר אירחה את המשחק הראשון והשלישי. המדורגת נמוך יותר אירחה את המשחק השני. מאחר שכל הסדרות הסתיימו בתוצאה 3:0 לא נדרשו משחקים רביעי וחמישי.
| קבוצה 1 | תוצאה בסדרה | קבוצה 2 | משחק ראשון | משחק שני | משחק שלישי | משחק רביעי | משחק חמישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מכבי תל אביב | 3–0 | עירוני נס ציונה | 109–83 | 99–66 | 105–64 | – | – |
| הפועל תל אביב | 3–0 | הפועל חיפה | 97–66 | 100–91ה | 83–65 | – | – |
| מכבי עירוני רמת גן | 0–3 | עירוני קריית אתא | 94–95 | 84–94ה | 72–74ה | – | – |
| הפועל ירושלים | 3–0 | הפועל חולון | 93–86ה | 70–68 | 93–75 | – | – |
פלייאוף > חצי הגמר

4 הקבוצות המנצחות בשלב רבע הגמר התמודדו בסדרות בשיטת הטוב משלושה משחקים. המדורגת גבוה יותר אירחה את המשחק הראשון והשלישי (במידת הצורך). המדורגת נמוך יותר אירחה את המשחק השני.
| קבוצה 1 | תוצאה בסדרה | קבוצה 2 | משחק ראשון | משחק שני | משחק שלישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מכבי תל אביב | 2–0 | הפועל ירושלים | 89–82 | 82–73 | – |
| הפועל תל אביב | 2–1 | עירוני קריית אתא | 79–82 | 70–62 | 100–83 |
פלייאוף > הגמר

שתי הקבוצות המנצחות בשלב חצי הגמר התמודדו בסדרה שהוכרעה בשיטת הטוב משלושה משחקים. המדורגת גבוה יותר אירחה את המשחק הראשון והשלישי. המדורגת נמוך יותר אירחה את המשחק השני. מכבי תל אביב הוכתרה כאלופה.
| קבוצה 1 | תוצאה בסדרה | קבוצה 2 | משחק ראשון | משחק שני | משחק שלישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מכבי תל אביב | 2–1 | הפועל תל אביב | 84–76 | 67–85 | 82–74 |
במפעלים האירופים

| מועדון> יורוליג בסקטבול | מפעל> יורוליג בסקטבול | שלב> יורוליג בסקטבול |
| --- | --- | --- |
| מכבי תל אביב | יורוליג | פלייאוף |
| הפועל תל אביב | יורוקאפ | רבע גמר הפלייאוף |
פיב"א
| הפועל ירושלים | ליגת האלופות | 16 האחרונות |
| הפועל חולון | ליגת האלופות | 16 האחרונות |
| עירוני נס ציונה | ליגת האלופות | סיבוב המוקדמות ה-2 |
שלבים מודגשים לקבוצות פעילות במפעל.
בני הרצליה, הפועל גליל עליון ועירוני נס ציונה שהעפילו לשלב הבתים של היורופקאפ לא השתתפו בעונה זו עקב פרישתן בעקבות מלחמת חרבות ברזל.
הפועל באר שבע נרשמה לליגה הצפון אירופית, אך לא השתתפה עקב מלחמת חרבות ברזל.
פרסים > מצטיין החודש

| חודש | שחקן | קבוצה | מדד |
| --- | --- | --- | --- |
| דצמבר | ארצות הברית אקסבייר מנפורד | הפועל תל אביב | 25.4 |
| ינואר | ארצות הברית ג'יימס בייטמון | עירוני קריית אתא | 18.5 |
| פברואר | ארצות הברית קווין הרווי | הפועל חולון | 23.7 |
| מרץ | ארצות הברית קנדל מקולום | מכבי עירוני רמת גן | 21.6 |
| אפריל | ארצות הברית ליוואי רנדולף | הפועל ירושלים | 12.6 |
פרסים > השחקן הישראלי של החודש

| חודש | שחקן | קבוצה | מדד |
| --- | --- | --- | --- |
| דצמבר | ליאור קררה | הפועל גליל עליון | 20.3 |
| ינואר | ג'ורדן כהן | מכבי עירוני רמת גן | 16.2 |
| פברואר | איתן בורג | בני הרצליה | 20.2 |
| מרץ | ג'ון דיברתולומיאו | מכבי תל אביב | 17 |
| אפריל | רומן סורקין | מכבי תל אביב | 18.8 |
פרסים > מאמן החודש

| חודש | מאמן | קבוצה | נ–ה |
| --- | --- | --- | --- |
| דצמבר | ישראל שרון אברהמי | עירוני קריית אתא | 5–2 |
| ינואר | ישראל דני פרנקו | הפועל תל אביב | 3–0 |
| פברואר | ישראל עודד קטש | מכבי תל אביב | 7–0 |
| מרץ | ישראל גיא גודס | הפועל חיפה | 3–1 |
| אפריל | ישראל שמוליק ברנר | מכבי עירוני רמת גן | 5–0 |
פרסים > פרסים עונתיים

שחקן העונה - ישראל רומן סורקין (מכבי תל אביב)
שחקן העונה הישראלי - ישראל רומן סורקין (מכבי תל אביב)
מצטיין הגמר - ישראל רומן סורקין (מכבי תל אביב)
שחקן ההגנה - ישראל גיא פלטין (עירוני קריית אתא)
מאמן העונה - ישראל שרון אברהמי (עירוני קריית אתא)
השחקן השישי - ארצות הבריתישראל ג'ורדן כהן (מכבי עירוני רמת גן)
השחקן המשתפר - ישראל שחר עמיר (הפועל חולון)
תגלית העונה - ישראל בן שרף (עירוני קריית אתא)
פרסים > חמישיית העונה

| חמישייה ראשונה | חמישייה ראשונה | חמישייה שנייה | חמישייה שנייה |
| --- | --- | --- | --- |
| ישראל רועי הובר | הפועל גליל עליון | ישראל תמיר בלאט | מכבי תל אביב |
| ארצות הברית ליוואי רנדולף | הפועל ירושלים | ארצות הברית ג'יימס בייטמון | עירוני קריית אתא |
| ישראל תומר גינת | הפועל תל אביב | ישראל אדם אריאל | מכבי עירוני רמת גן |
| ישראל רומן סורקין | מכבי תל אביב | ארצות הברית צרפת ג'יילן הורד | הפועל תל אביב |
| ארצות הברית אמין סטיבנס | עירוני קריית אתא | ארצות הברית ג'סטין סמית' | הפועל חולון |
הערות שוליים

↑  סתיו איפרגן, קטנים, מוזנחים ולא ראויים: מצבם של אולמות הכדורסל בליגת העל, באתר ynet, 31 בדצמבר 2023
↑  בעקבות לחימה בגבול לבנון הפועל גליל עליון אירחה משחקים בצפת, עפולה, תל אביב, וחדרה
↑  ""
↑  ""
↑  נועה פופלינגר, ‏המנהלת אישרה דחיית משחקים עד חודש ינואר, באתר ערוץ הספורט, 19 בנובמבר 2023
↑  סתיו איפרגן, הפועל גליל עליון תארח בצפת: "אין משהו אידיאלי בתקופה הזו", באתר ynet, 30 בינואר 2024
↑  גידי ליפקין, ‏קבוצות הכדורסל לוחצות על הקפאת הירידות, באתר ONE‏, 30 באוקטובר 2023
↑  נועה פופלינגר, ‏גליל עליון דורשת: הקפאת יורדות מליגת העל, באתר ערוץ הספורט, 14 בנובמבר 2023
↑  שלוש קבוצות מליגת העל דרשו להקפיא את הירידות בסיום העונה, באתר ‏מאקו‏, 14 בנובמבר 2023
↑  סתיו איפרגן, בגליל עליון זועמים על הסירוב להקפיא את הירידות: "חוסר סולידריות", באתר ynet, 20 בנובמבר 2023
↑  "הקפאת ירידות תחזיר אותנו 50 שנה אחורה", באתר ערוץ הספורט, 21 בנובמבר 2023
↑  עמרי מנהיים, ‏מסתמן: רוב במנהלת להקפאת היורדות, באתר ערוץ הספורט, 27 בפברואר 2024
↑  אור שקדי, ‏‏הדירקטוריון החליט: יתקיים משחק מבחן על הזכות לשחק בליגת העל, באתר ספורט1, 17 באפריל 2024
↑  נועה פופלינגר, ‏המנהלת קבעה משחקי מבחן, האיגוד: לא הוסכם, באתר ערוץ הספורט, 17 באפריל 2024
↑  אור שקדי‏, ביה"ד העליון דחה את עתירת המנהלת, אילת תרד ללאומית, באתר וואלה, 2 ביוני 2024
| עונות בליגת הכדורסל העליונה בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגה ארצית | 1953/1954 • 1955 • 1957 • 1957/1958 |  |
| ליגה לאומית | 1958/1960 • 1960 • 1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 |  |
| ליגה לאומית א' | 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 |  |
| ליגת העל | 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
התנ"ך בתרבות

התנ"ך הוא הספר הנפוץ ביותר והמתורגם ביותר בעולם. התנ"ך בשלמותו תורגם לכ-300 לשונות וחלקים ממנו תורגמו לכ-2,000 לשונות. השפעת התנ"ך ניכרת בחיי יום-יום, כשההשפעה ניכרת בין היתר על השפה, התרבות ותחומים אחרים.
התנ"ך היה אחד ממעצבי הזהות של החברה הישראלית במהלך רובה של המאה ה-20. התנ"ך הוזכר על ידי דוברים ישראליים רבים כמקור לערכים לאומיים ואוניברסליים, כמו הקשר לארץ ישראל והדאגה לחלש. במיוחד נודע בכך דוד בן-גוריון אשר ראה בתנ"ך את המרכיב השלישי במשולש עם-ארץ-ספר. השפה העברית בארץ ישראל ספגה מהתנ"ך ביטויים רבים, ולימוד התנ"ך לדור הצעיר נחשב למשימה חשובה.
מעמד התנ"ך בישראל

ראש הממשלה דוד בן-גוריון קיים בביתו חוג לתנ"ך, וחלק מנשיאי המדינה הלכו בעקבותיו. בשנת העשור למדינת ישראל התקיים חידון התנ"ך הראשון, ובעקבותיו החלה מסורת של חידוני תנ"ך ברחבי הארץ. בשנת 1963 נערך חידון התנ"ך העולמי לנוער, ששודר ברדיו ואחר כך בטלוויזיה וזכה לפופולריות. התנ"ך הפך לאחד ממקצועות הלימוד המרכזיים בישראל, בבתי ספר ממלכתיים ודתיים, והוא ממקצועות חובה בבחינות בגרות. בקהילות אורתודוקסיות בישראל, התנ"ך נתפס כספר מחייב ויום-יומי, המהווה בסיס לחוקי היהדות ומורה דרך להתנהלות בחיי היומיום.
מאז שנות ה-70 חלה ירידה במעמד התנ"ך בישראל, לטענת פרופ' אניטה שפירא בעקבות מפגש עם הבעיה הפלסטינית לאחר מלחמת ששת הימים וניכוס התנ"ך על ידי תנועות פוליטיות כגוש אמונים. היא מציינת גם מעבר מפרשנות ביקורתית לפרשנות מסורתית, בהובלת פרופ' נחמה ליבוביץ, שגרם להתרחקות מלימודי התנ"ך. לעומתה, פרופ' יאירה אמית סבורה כי דווקא באותן שנים התחזקה הביקורת המקראית בבתי הספר, ומכחישה את הטענה שבעבר הייתה אהבה רבה יותר ללימודי תנ"ך, היות שבכל מהלך המאה ה-20 התלוננו על הכישלון בהוראת התנ"ך.
מעמד התנ"ך בישראל > שמות יישובים

יישובים רבים בישראל נוסדו באתרם של יישובים תנ"כיים או סמוך אליהם, ולכן נושאים את השם המקראי של המקום, לדוגמה: שילה, מגידו ובית חורון. בחלק מערי ישראל התקיימה התיישבות רצפיה מאז תקופת המקרא כמו: ירושלים, חברון, בית לחם, יפו, עכו, שכם, באר שבע ואשקלון.
חלק מהיושבים נקראים על שמם של שבטי ישראל ונחלותיהם: בני שמעון, מעלה אפרים, רמות מנשה. יש יישובים בישראל להם שמות סמליים בהשראת צירופי-מילים מפסוקי התנ"ך כגון ראשון לציון, ראש פינה ופתח תקווה.
יישובים ואזורים רבים בעולם נקראים על שם מקומות המוזכרים בתנ"ך. לדוגמה: ערים הקרויות על שמה של ירושלים, ובית לחם, בפנסילבניה (ארצות הברית).
ספרות

הספרות והאמנות הושפעו גם הם רבות מהתנ"ך. סופרים רבים קבלו את השראתם מהתנ"ך, גם אם בכתיבתם הוסיפו נופך ופרשנות משלהם למוטיבים או גבורים מספר הספרים. כך לדוגמה "שמשון" של זאב ז'בוטינסקי, או "יוסף ואחיו" של תומאס מאן או "כבשת הרש" של משה שמיר.
בשנת 2020 פורסמה סדרת ספרי פרוזה המנגישים את התנ"ך וחוברו על ידי הסופר אייל כהן.
מוזיקה

מוזיקאים מהשורה הראשונה כתבו בהשראת סיפורי התנ"ך. מספר דוגמאות: "שמשון ודלילה" של קמיל סן סנס, "בריאת העולם" של היידן, והנדל שכתב מוזיקה על שורה של דמויות מהמקרא: שאול, יוסף, יפתח, אסתר ודבורה הנביאה.
משוררים יהודיים רבים משלבים פסוקי-תנ"ך ביצירותיהם, בצורות שונות. יש כאלה הלוקחים פסוק כצורתו (ראה שירת קרליבך), יש השוזרים ביטויים וחלקי-פסוקים בשיריהם כמו עידן רייכל ששילב פסוקים מספר שיר השירים בשירו (הנך יפה), ויש שהתנ"ך שימש להם מקור השראה לנושא או סגנון שירתם כמו נעמי שמר שכתבה שירים המבוססים על התנ"ך כמו "כד הקמח" שמבוסס על סיפורו של אליהו הנביא או השיר "למה צחקה מיכל" שנכתב בהשראת סיפורה של מיכל בת שאול. בשירה "אחותי רוחמה" שבצה נעמי שמר ביטויים מספר שיר השירים. השראה של התנ"ך על שירים נמצאת גם בשירה המפורסם של להקת כוורת שנכתב על ידי דני סנדרסון "גוליית". אמנם השיר מכיל פרטים שאין קשר בינם לבין התנ"ך או אפילו לגבי המציאות (גוליית ששמו דומה לאפריים), אך השיר מבוסס על הסיפור התנ"כי של דוד וגוליית.
אמנות

גם בפיסול ובציור נלקחים נושאים רבים מסיפורי התנ"ך. דוגמאות בולטות לפיסול של נושאים תנ"כיים הם הפסלים משה ודוד של מיכלאנג'לו בואונרוטי.
בין יצירותיו של הצייר רמברנדט ציורו המפורסם "משה שובר את הלוחות". גם הצייר גוסטאב דורה שצייר מאות תמונות שמהוות גם פרשנות לסצנות מהתנ"ך.
קולנוע וטלווזיה

בשנת 2010 יצא לאקרנים הסרט הסאטירי "זוהי סדום", בהשתתפות כוכבי "ארץ נהדרת", שהתבסס על סיפור סדום ועמורה מספר בראשית והציג ביקורת הומוריסטית על סיפורי התנ"ך.
הסדרה "היהודים באים" מקדישה חלק ניכר מהמערכונים הסאטירים שלה לסיפורי המקרא.
הערות שוליים

↑  אניטה שפירא, התנ"ך והזהות היהודית, עמ' 1.
↑  זאב גלילי, מתי בכלל אהבו ללמוד תנ"ך, היגיון בשגעון, 7 באפריל 2006.
↑  יאירה אמית, האם ירדה קרנו של התנ"ך?, זמנים גיליון 95.
↑  זאב גלילי, המתנחלים גנבו לנו את התנ"ך, היגיון בשגעון, 13 בינואר 2006.
↑  יצחק טסלר, אקסקליבר והמלך ארתור? משה והמטה שלו היו פה קודם, באתר ynet, 18 באפריל 2022
↑  InterNews, מהמדרשים לפרוזה - הסופר החרדי שמנגיש את סיפורי התנ"ך מחדש בסדרת ספרים מרתקת ויוצאת דופן שהפכה לרב מכר, באתר InterNews - אינטרניוז, ‏2024-01-24
↑  המסע שלי, באתר האוצרות האבודים
פסל "דוד" של מיכלאנג'לו
ביצית

ערך זה עוסק בתא רבייה נקבי. אם התכוונתם לגמטופיט נקבי הנמצא בצמחים בעלי זרע, ראו .
| --- | --- |

 שיוך:  תא רבייה, oocyte 
 תיאור ב:  האנציקלופדיה הסובייטית הגדולה (1926–1947) 
 מזהים
 FMA:  67343 
 קוד MeSH:  A05.360.490.690 
 מזהה MeSH:  D010063 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0029974 
 
איור של ביצית אנושית, מוקפת תאי גרנולוזה, מתוך האנטומיה של גריי.
ביצית או תא ביצה היא תא רבייה (גמטה) המתפתח אצל נקבות של יצורים רב-תאיים המתרבים ברבייה זוויגית (מינית).
הביציות מתפתחות בשחלה, ולעיתים קרובות מאוחסנות בה למשך זמן מסוים. מהיותה תא רבייה, במהלך התפתחות הביצית היא הפלואידית, כלומר, מכילה מחצית ממספר הכרומוזומים בתא סומטי, אך גם בעלת שלב התפתחותי דיפלואידי. ביציות הן תאים גדולים יותר מתא זרע.
יצירת הביצית

היווצרות ביציות אצל בעלי חיים מתחילה בתא נבט דיפלואידי, בתהליך הנקרא אוֹאוֹגנזה (oogenesis). כל תא נבט מתפתח לביצה בלתי בשלה הקרויה גם אוֹאוֹציט (oocyte). אואוציט צובר בתוכו מרכיבים ציטופלזמיים רבים (יותר מאשר תא הזרע) ומתחלק בתהליך המיוזה I לשני תאי-צאצא השונים זה מזה בממדיהם ותפקידם. אחד מתאי הצאצא נקרא אואוציט משני, תא זה מקבל את רוב-רובה של הציטופלזמה, כך שהתא השני, הנקרא גופיף הקוטב הראשון, קטן למדי. בשלב זה, התהליך מוקפא עד לחדירת תא הזרע לתא הביצית ויצירת הזיגוטה. שני התאים עוברים מיוזה II וחלוקת ציטופלזמה: אחד מתאי הצאצא של האואוציט המשני מקבל מעט מאוד ציטופלזמה ומתפתח לגופיף קוטב שני; האחר, המכיל כעת גם את המידע התורשתי מתא הזרע, מקבל את רוב הציטופלזמה ומתפתח לביצית.
בסוף מיוזה II, נותר תא הפלואידי אחד המשמש כגמטה. היתר לא מתפקדים כגמטות, אלא משמשים "כלי קיבול" לכרומוזומים המיותרים, המסולקים כדי שהביצית תכיל מספר הפלואידי של כרומוזומים. מאחר שכמות הציטופלזמה בגופיפי הקוטב היא קטנה, הם מכילים מעט מאוד חומרי הזנה ומנגנונים מטבוליים, ועם הזמן הללו מתנוונים.
הפריה

לרוב, כאשר ביצית פוגשת תא רבייה זכרי – תא זרע בבעלי חיים, וגרגר אבקה בצמחים – היא מתאחה עמו בתהליך הידוע כהפריה. תא הרבייה הזכרי תורם את סט הכרומוזומים שלו, וביחד נוצר תא דיפלואידי, בעל מספר כרומוזומים רגיל, הנקרא זיגוטה. הזיגוטה מתחלקת לתאים רבים שמתמיינים ומתמחים בהדרגה, עד להיווצרותו של יצור חדש – הצאצא.
בבעלי חיים, על-מנת שהביצית תוכל לפגוש את תא הזרע היא צריכה לצאת מהשחלה. תהליך היציאה וההתקדמות לאורך החצוצרה נקרא ביוץ.
ההפריה נעשית עם חדירת תא זרע (לרוב בודד) אל הביצית. בתהליך הפריה טבעי תאי הזרע נכנסים אל גוף האישה דרך הנרתיק, שאליו הם מגיעים בעת השפיכה, יחד עם נוזל הזרע. משם תאי הזרע שוחים אל עבר הרחם והחצוצרה, שם אמורה להיות הביצית לאחר הביוץ. המסלול, שאורכו כ-10 ס"מ, הוא קשה ומהווה מבחן כוח אמיתי. מאות מיליוני תאי זרע מתים כבר בנרתיק ובצוואר הרחם בגלל הסביבה החומצית הקיימת ברירית הנרתיק. בנוסף, ריר צוואר הרחם פועל כמסנן כך שרק מספר מאות בודדים של תאי זרע יגיעו אל החצוצרה. שם הם יכולים לשרוד במשך יום-יומיים. לאחר חדירת תא זרע אחד אל הביצית מופעלת התגובה הקורטיקלית, המונעת מתאי זרע נוספים לחדור לביצית.
ביאורים

↑  הביצית היא התא האנושי הגדול ביותר, פי 85,000 מתא הזרע.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555740405171  BnF: cb12471072p (data)  GND: 4151658-8  LCCN: sh85096271  NDL: 00569288  NKC: ph135096 
תא זרע במפגש עם ביצית
פרנקים

ערך זה עוסק בשבטים גרמאנים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
שטחי השליטה של האימפריה הפרנקית, 481–841
מפה מדינית של אירופה ואסיה בתחילת המאה השישית.
הפרנקים (בלטינית: Franci או gens Francorum) היו איחוד של מספר שבטים גרמאניים שחלקו סממנים תרבותיים משותפים בתקופת נדידת העמים. לאחר התיישבותם במרכז ומערב אירופה ובעיקר בגאליה הרומית, הייתה להם השפעה רבה על התקופה שאחרי נפילת האימפריה הרומית ועל אירופה של ימי הביניים. הפרנקים נחשבים לגורם מרכזי בהיסטוריה של צרפת, גרמניה, הולנד, בלגיה ולוקסמבורג.
הפרנקים מוזכרים לראשונה בהיסטוריה הכתובה בסביבות השנה 260 לספירה. לעיתים הם התאחדו עם שבטים שלא דיברו פרנקית, כמו הפריזים והסקסונים. רוב הפרנקים חיו בגבולות הצפוניים של נהר הריין, באזור לו קראו הרומאים פרנקיה. הם הפעילו מדי פעם לחץ על הגבולות הרומאים אך גם שירתו בצבא הרומאי וטיפסו בו לדרגות גבוהות. לאחר מחצית המאה החמישית לספירה הם השתלטו על האזור בו נמצאת כיום הולנד ונכנסו לשטחי האימפריה הרומית עד לדלתא של נהר סכלדה, שם הם חסמו את אספקת הדגן לצבא הרומאי. עם פשיטות מאוחרות יותר תחת הנהגתם של כלודיו וכילדריך הראשון הם התקדמו על הסכלדה והתבססו בסביבות העיר טורנה, משם הסאלים ניצחו לבסוף את הצבא הרומאי שנתמך על ידי פרנקים אחרים. השושלת המרובינגית של כילדריך הראשון איחדה את כל הפרנקים בגאליה והרחיבה את השפעתה לטריטוריות אחרות עד ששושלת חדשה, השושלת הקרולינגית, לקחה את השלטון וכבשה חלק גדול ממערב אירופה. תחת כלוביס הראשון הוקמה האימפריה הפרנקית (Regnum Francorum), פרנקיה, שהפכה מאוחר יותר ל"פרנקיה המזרחית" (האימפריה הרומית הקדושה) ו"פרנקיה המערבית" (צרפת).
הפרנקים השפיעו רבות על התפשטות הנצרות בצפון ובמערב אירופה והאימפריה הרומית הקדושה, גלגול של פרנקיה המזרחית, הייתה הגוף המדיני המרכזי במרכז ומערב אירופה בימי הביניים ולמעשה עד תחילת העת החדשה. בנוסף, בשורשי שפות ודיאלקטים רבים באזורי גרמניה ובנלוקס (בלגיה, הולנד ולוקסמבורג) של ימינו עומדות השפות של הפרנקים. הפרנקים הסאלים דיברו שפה שדמתה להולנדית העתיקה. מספר אזורים חשובים באירופה המערבית והמרכזית נקראים על שם הפרנקים, הבולטת שבהם היא צרפת (בצרפתית: France, בגרמנית: Frankreich, ממלכת הפרנקים). בגרמניה, אחד האזורים הגדולים בדרום המדינה נקרא פרנקוניה.
אטימולוגיה

מקור השם "פרנקים" נובע מלשון הפרנקים, מהמילה "frankon", שמשמעותה חנית או כידון. בדומה לכך שבטים גרמאנים אחרים גם הם נקראו על שם כלי נשק, כמו הסקסונים ששמם בא מהמילה "סאקס" (סכין), או הלומברדים שכנראה נקראו על שם ה"האלברד" (גרזן-קרב). הגרזן הנזרק של הפרנקים נקרא "פרנסיסקה" אולם ככל הנראה הנשק נקרא על שם השבט, ולא להפך.
על פי פרשנות אחרת, פירוש השם "פרנקים" הוא "האמיצים" או "החופשיים".
היסטוריה

ההיסטוריה הפרנקית המוקדמת עדיין לא ברורה. המקור החשוב ביותר על הפרנקים הוא ההיסטוריון הגאלו-רומאי גרגוריוס מטור, שספרו "ההיסטוריה של הפרנקים" סוקר את התקופה עד 594 ומצטט ממקורות עתיקים שאבדו. ישנם גם מספר כתבים רומים ששרדו המזכירים את הפרנקים, כמו אלו של אמיאנוס מרקלינוס וסידוניוס אפולינאריס.
גרגוריוס טוען כי הפרנקים ישבו במקור באזור בפאנוניה ולאחר מכן התיישבו על גדות נהר הריין. מלומדים מודרניים מסכימים כי האיחוד הפרנקי צץ בתחילת המאה ה-3 מתוך איחוד של מספר קבוצות קטנות ומוקדמות יותר שישבו בעמק הריין התחתון ומזרחית לשם. האיחוד היווה התפתחות חברתית שהואצה אולי על ידי העלייה באי הסדר באזור כתוצאה מהמלחמה בין רומא למרקומנים שהחלה בשנת 166 וממאבקים אחרים שהתפתחו במאות ה-2 וה-3. עד סוף המאה ה-5 חולקו הפרנקים לשתי תת-קבוצות: הפרנקים הריפוארים, שישבו באזור קלן ולאורך הריין, והפרנקים הסאלים שחיו סמוך לחוף בסביבות פלנדריה. שתי הקבוצות התפתחו באופן עצמאי בנפרד והתאחדו לעיתים רחוקות כנגד אויב משותף.
מאז סוף המאה ה-2 הפרנקים הופיעו בעולם הרומאי במקורות ארכאולוגים וטקסטואלים, גם כאויבים וגם כבעלי ברית. בסביבות 250 לספירה, קבוצה אחת של פרנקים, שניצלה את האימפריה הרומית המוחלשת, חדרה לשטחי הקיסרות עד טרגונה בשטחי ספרד של היום והתיישבה באזור במשך מאה שנים לפני שהכוחות הרומאים הצליחו לגרש אותם. כארבעים שנה מאוחר יותר כבשו הפרנקים את אזור נהר סכלדה והחלו להפריע לתנועה הימית בתעלה האנגלית. הכוחות הרומאים השקיטו את האזור, אך לא גירשו ממנו את הפרנקים.
בשנים 358-355 לספירה, כאשר האימפריה הרומית הייתה כבר בתהליכי שקיעה, הקיסר יוליאנוס, בניסיון לפייס את הפרנקים, העניק להם את השטח גאליה-בלגיקה, אזור התואם את פלנדריה והולנד של היום. במהלך המאה ה-5 השתלטו הפרנקים בהדרגה על כל גאליה הרומאית שהייתה פרובינציה פורייה מאוד, מה שהפך אותם לשבט הגרמאני החזק ביותר.
שפה

השפה שדוברה על ידי הפרנקים המוקדמים ידועה כפרנקית עתיקה, שהתפתחה לבסוף להולנדית עתיקה בארצות השפלה. באזור גרמניה של היום הניבים הפרנקונים המזרחים הוחלפו בהדרגה מהמאה ה-14 על ידי שפות גרמאניות עיליות. באזור שהפך לצרפת הפרנקית הוחלפה החל מהמאה ה-8 על ידי צרפתית עתיקה (אנ').
אין שום כתב בשפה הפרנקית ששרד עד היום, וייתכן כי לא היה קיים אף פעם כתב בפרנקית. הלטינית הייתה השפה הכתובה של גאליה עוד לפני תקופת הפרנקים והיא נשארה גם בזמנם.
דת

הפרנקים עסקו בסוג של פגאניזם גרמאני, אולם ב-493 המלך כלוביס הראשון, שהתחתן עם נסיכה בורגונדית קתולית בשם קלותילדה, הוטבל לאמונה הקתולית על ידי רמיגיוס. לפי גרגוריוס מטור, יותר מ-3,000 מחייליו של כלוביס הוטבלו יחד איתו. אקט זה של התנצרות הפך את כלוביס למלך הפרנקים, שליט לגיטימי בעיני האפיפיור, והייתה לו השפעה עמוקה על ההיסטוריה של אירופה משום שבאותו הזמן הפרנקים היו השבט הגרמאני הגדול היחיד שהיה בקשר עם רומא. יריביהם האוסטרוגותים, הוויזיגותים והלומברדים האמינו בנצרות האריאנית ולכן הפרנקים קיבלו את תמיכתה של הכנסייה הקתולית. אולם גם לאחר שהתנצרו המשיכו הפרנקים לשמור על מנהגים אליליים ולא קתוליים, כמו פוליגמיה, טקסי פריון או טקסים לגירוש רוחות רעות.
הכנסייה הפרנקית של המרובינגים עוצבה על ידי מספר כוחות פנימיים וחיצוניים: היא הייתה צריכה להשלים עם היררכיה נוצרית גאלו-רומית מבוססת; היא הייתה צריכה לספק בסיס תאולוגי למלכות המרובינגית, שהייתה מבוססת על מסורת פגנית גרמאנית; היא הייתה צריכה לתת מקום לפעילויות מיסיונריות איריות ואנגלו-סקסיות מצד אחד, ולדרישות האפיפיוריות מצד שני.
הרפורמציה הקרולינגית בחיים המנזריים וביחסים בין הכנסייה למדינה יכולים להראות כשיאה של הכנסייה הפרנקית וכן כשינויה. ההון האישי הגדל של האצולה המרובינגית אפשר מתן תרומות למנזרים רבים, כמו אלו של קולומבנוס הקדוש. המאות החמישית, השישית והשביעית ראו שני גלים חשובים של נזירות בעולם הפרנקי, שהודחקו לאחר חקיקת חוקים שקבעו כי כל הנזירים חייבים לעקוב אחר כלליו של בנדיקטוס הקדוש.
לכנסייה היו יחסים לא קלים עם המלכים המרובינגים, שטענתם לכתר הסתמכה על מוצא מיסטי שהכנסייה עוד לא הסכימה איתו, ושנטו לחזור אל הפוליגמיה של אבותיהם הפגנים. כשנושאי משרת המאיורדומוס השתלטו על הממלכה הכנסייה תמכה בהם יותר, והרעיון של קיסר שהוכתר על ידי האפיפיור מצא חן בעיניהם הרבה יותר.
אמנות וארכיטקטורה

אמנות וארכיטקטורה פרנקית מוקדמת השתייכו לתקופה באמנות האירופאית הנקראת אמנות נדידת העמים, אך נשארו מהן מעט מאוד שרידים. התקופה המאוחרת יותר נקראת אמנות קרולינגית, ובארכיטקטורה פרה-רומנסקית.