stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ריטה פוגרלוב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  10 בספטמבר 1985 (בת 39) הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית המולדובנית, ברית המועצות
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 גובה:  1.60
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה
 תת-ענף:  ריצה
 מועדון:  הפועל חולון באתלטיקה
 מאמן:  רפי גרודצקי
 הישגים
 שיאים אישיים:  100 מטר: 11.73 שניות (2008)  200 מטר: 24.28 שניות (2009)
 
מרגריטה (ריטה) פוגרלוב (נולדה ב-10 בספטמבר 1985) היא אתלטית ישראלית, אלופת ישראל לשעבר בריצת 100 ו-200 מטר, וחברת נבחרת ישראל באתלטיקה קלה מאז 2003.
ביוגרפיה

פוגרלוב עלתה ארצה ממולדובה הסובייטית, בשנת 1989 בגיל 4 עם הוריה ואחיה הגדול (יפים, לודמילה ורומן). אביה חשף אותה לעולם הספורט בגיל צעיר ובגיל 8 הייתה שחיינית אומנותית בקבוצת הפועל יבנה. רק בגיל 17 עשתה ריטה את המעבר לאתלטיקה קלה כאשר הצטרפה לאגודת הפועל חולון בהדרכתו של המאמן רפי גרודצקי. אחרי שנה של אימונים בלבד השיגה תוצאה 12.08 שניות בריצת 100 מטר והפכה לחברה בנבחרת ישראל באתלטיקה קלה. הישגיה בספורט אפשרו לה להתקבל ללימודים בתחילת שנת 2007 באוניברסיטת מיאמי באוהיו, ארצות הברית. במהלך שהותה בארצות הברית פוגרלוב חזרה לישראל פעמיים בשנה כדי להשתתף באליפות האגודות בליגת העל הישראלית לאתלטיקה, באליפות ישראל ובתחרויות בינלאומיות בהם ייצגה את ישראל. באותה השנה בה התחילה ללמוד בארצות הברית, השיגה את הקריטריון לאליפות אירופה עד גילאי 22 וקבעה שיא אישי ב-100 מ' - 11.84 שניות. במסגרת תחרויות ה-Mid-American Conference הייתה אלופת הקונפרנס פעם אחת וקבעה שיא ישראלי ב-60 מ' באולמות שהוא 7.54 שניות[דרוש מקור], שנשבר רק ב-2022. בנוסף, שברה שיאי אוניברסיטה במקצועות 100 מ' באצטדיון, 200 מ' באצטדיון ובאולם וכמו כן הייתה חלק מנבחרת ה-4*400 מ' אשר שברה שיא אוניברסיטה גם כן[דרוש מקור]. לאחר 4 שנות לימודיה והשלמת תואר ראשון בכלכלה בבי"ס לעסקים, ריטה חזרה לישראל והמשיכה להתאמן עם מאמנה רפי גרודצקי.
חיים אישיים

אחרי לימודי הכלכלה בארצות הברית, ריטה החליטה שהיא מעוניינת לשלב את תחום הכלכלה עם תחום אחר אשר קרוב לליבה, אקולוגיה וסביבה, ובשנת 2015 היא סיימה את לימודי התואר השני שלה במחלקה לזואולוגיה במסלול לאקולוגיה ואיכות הסביבה באוניברסיטת תל אביב.
שיאים אישיים

60 מטר: 7.53 (2009).
60 מטר באולם: 7.50 (2008), שיא ישראל.
100 מטר: 11.73 (2008).
200 מטר: 24.28 (2009).
300 מטר: 40.35 (2016).
300 מטר באולם: 40.89 (2008), שיא ישראל.
400 מטר: 57.13 (2009).
הישגים > 60 מטר באולם

מחזיקת שיא ישראל, 7.50 (2008).
הישגים > 300 מטר באולם

מחזיקת שיא ישראל, 40.89 (2008).
הישגים > 100 מטר

אלופת ישראל בריצת 100 מטר לשנת 2006, 11.95 (1.1).
אלופת ישראל בריצת 100 מטר לשנת 2007, 11.84 (0.5-).
אלופת ישראל בריצת 100 מטר לשנת 2009, 12.01 (0.3).
אלופת ישראל בריצת 100 מטר לשנת 2014, 11.99 (0).
הישגים > 200 מטר

אלופת ישראל בריצת 200 מטר לשנת 2006, 25.21 (0.2).
אלופת ישראל בריצת 200 מטר לשנת 2007, 24.63 (1.6).
אלופת ישראל בריצת 200 מטר לשנת 2008, 24.78 (0.8).
אלופת ישראל בריצת 200 מטר לשנת 2009, 24.71 (1.5).
גלריית תמונות

תחרות הלילה של איגוד האתלטיקה בישראל, 2013
הערות שוליים

↑  דני בורשבסקי‏, שיא ישראלי נוסף לריטה פוגרלוב ב-60 מטר, באתר וואלה, 4 בפברואר 2008
↑  יניב טוכמן‏, דיאנה ויסמן שברה את השיא הישראלי בריצת 60 מטר, באתר וואלה, 27 בפברואר 2022
שדרק בונד

שדרק בונד (באנגלית: Shadrach Bond;‏ 24 בנובמבר 1773 –  12 באפריל 1832) היה פוליטיקאי אמריקאי מאילינוי, איש המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית, שכיהן כמושל אילינוי הראשון, מכינונה של אילינוי כמדינה בארצות הברית ב-1818 ועד 1822. קודם לכן, בשנים 1812–1813 הוא היה נציג טריטוריית אילינוי בבית הנבחרים של ארצות הברית.
ראשית חייו

שדרק בונד נולד בפרדריק, פרובינציית מרילנד. דודו, שגם הוא נקרא שדרק בונד, לחם ברגימנט אילינוי של ג'ורג' רוג'רס קלארק (אנ') במלחמת העצמאות של ארצות הברית. בשל העבודה ששניהם נשאו את אותו שם, יש לעיתים נטייה להתבלבל ביניהם. הדוד קרוי בדרך כלל שדרק בונד סניור. בונד הצעיר למד מדודו על ארץ החוות הפורייה של טריטוריית אילינוי, והיגר ל"קרקע האמריקאית" (American Bottom), אזור פורה במיוחד של אגן המיסיסיפי שבדרום אילינוי. בונד היה לחוואי באילינוי במשך כל ימי חייו. הוא היה חבר הבונים החופשיים בלשכה של רייסטרס טאון שבמחוז בולטימור, מרילנד. כאשר הוא עבר לאילינוי, הוא היה לחבר בלשכה של קסקסאיה שבטריטוריית אינדיאנה. ב-1822 כאשר נוסדה הלשכה הגדולה של אילינוי, הוא היה לנשיא הגדול שלה.
קריירה פוליטית

כאיש המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית, נבחר בונד למועצת הטריטוריה של טריטוריית אילינוי. לאחר שהטריטוריה התארגנה, הוא נבחר כנציגה בבית הנבחרים של ארצות הברית. כאשר התקבלה אילינוי כמדינה בארצות הברית, הוא נבחר כמושל אילינוי הראשון.
כמושל המדינה הראשון, הוביל בונד את המדינה החדשה שהיו לה סיכויים טובים להתפתח אך כמעט ולא היו לה תשתיות תחבורתיות או כספים בהישג יד. בונד שם את נושא התחבורה בראש סדרי העדיפות שלו כמושל. בשל העובדה שלרשות המדינה כמעט ולא היו מזומנים, העבירה האספה הכללית שלה חוק שבונד חתם עליו לסלול דרכים ולבנות כבישים שיופעלו באופן פרטי, הכביש שהמרכזי ביניהם היה זה שקישר את בירת המדינה הראשונה, קסקסאיה, שעל גדות המיסיסיפי, עם העיר שהייתה אז הגדולה ביותר במדינה, שוואניטאון, שעל גדות נהר אוהיו. הכביש נסלל ובסופו של דבר הועבר לבעלותה של המדינה ככביש ראשי. לאחר כמעט מאתיים שנה של עבודות שיפורים, כיום רובו מהווה חלק מכביש מספר 13 של אילינוי.
בונד נחל הצלחה פחותה יותר בנוגע לקידום כרייתה של תעלה שתקשר בין ימת מישיגן לבין נהר אילינוי (תעלת אילינוי ומישיגן), שנחפרה בסופו של דבר בשנות ה-40 של המאה ה-19, זמן רב לאחר שבונד סיים את כהונתו כמושל.
בונד היה טרוד במיוחד בנוגע למעשי הצתה. החוק הפלילי של אילינוי קבע עונש מוות למציתים, כמו לנאשמים באונס או רצח. עם זאת, הוא לא היה מודאג מלהיתפס כקשוח כלפי מבצעי פשעים. הוא נקט בצעדים לבטל את עמוד הקלון כעונש על פשעים.
הצעד השנוי ביותר במחלוקת של בונד היה ניסיונו להטיל וטו על חוק שעבר באספה הכללית להקמת הבנק המדינתי של אילינוי כבנק ללא הון. הבנק היה אמור להוציא שטרות כסף בהתבסס על סיכויים לצמיחה כלכלית עתידית של המדינה. בונד ראה את הצעת החוק כבלתי ראויה וחש שלא צריכים להתקיים בנקים שיקבלו זיכיון מממשלת המדינה עד אשר המדינה תחזיק ברשותה מספיק מטבעות של כסף וזהב שיהוו כיסוי לשטרות אלו. בנק זה הוקם בכל אופן, ועד מהרה נקלע לפשיטת רגל, בדיוק כפי שחזה בונד.
שנותיו האחרונות

לאחר סיום כהונתו של בונד כמושל, הוא שב לחוותו בקסקסאיה. הוא לא המשיך להיות במרכז הפוליטיקה של אילינוי, שכן האספה הכללית העבירה את בירת המדינה מקסקסאיה לוונדאליה. הנשיא ג'יימס מונרו מינה אותו כראש משרד תיעוד הקרקעות של קסקסאיה, תפקיד חשוב במדינת הספר שהייתה זקוקה לקרקעות. כמנהיג מקומי נכבד, סייע בונד גם לגייס את חלקם של המקומיים במימון ובניהול הבניה של בית הסוהר הראשון של המדינה באלטון. בראשית שנות ה-30 של המאה ה-19 נבחר בונד כנשיא לשכת הבונים החופשיים בה היה חבר.
שדרק בונד נפטר כתוצאה מדלקת ריאות בחוותו שבקסקסאיה ב-12 באפריל 1832.הוא נטמן בבית הקברות אברגרין שבצ'סטר, וכיום קברו מהווה אתר זיכרון מדינתי.
ב-1817, עוד בטרם הייתה אילינוי למדינה, ועוד בחייו של בונד, נקרא על שמו מחוז באילינוי. כבוד זה ניתן לו על שירותו כנציגה של הטריטוריה בבית הנבחרים של ארצות הברית. על שמו קרוי גם אגם בגרינוויל.
הערות שוליים

↑  ILLINOIS FREEMASONRY
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1189867761  LCCN: no2009015401  SNAC: w6cn7b68  US Congress: B000612  VIAF: 78912413   WorldCat (עם VIAF): 78912413
רצון מסדר גבוה

רצון מסדר גבוה (או רצון מסדר גבוה יותר, או רצון מסדר שני, second-order desire), בניגוד לרצון הקובע פעולה, הוא רצון הנוגע לרצון. רצון מסדר גבוה מונחה בעיקר על ידי אמונות עמוקות והיגיון ארוך טווח.
רצון מסדר ראשון הוא רצון לגבי כל דבר אחר, כמו הרצון לרכוש מכונית חדשה, לפגוש זמר מפורסם או לשתות אלכוהול. רצון מסדר שני הוא הרצון לגבי הרצון, או הרצון לשנות את האופן שבו אנחנו מגבשים את הרצון. למשל – אני רוצה לשנות את רצוני לקנות מכונית חדשה, כך שלא ארצה זאת יותר (וכך יוקל לי); אני רוצה לשנות את רצוני לרצות לפגוש את הזמר המפורסם, ואני רוצה לשנות את רצוני לשתות אלכוהול, כך שאוכל להיגמל משתייה. רצון מסדר גבוה יכול שלא להתממש וזאת עקב רצונות מסדר נמוך יותר, השולטים בבעל הרצון.
דוגמה לכישלון לממש רצון מסדר גבוה יותר היא הנרקומן שנוטל סמים אף על פי שהיה רוצה להפסיק לקחת סמים. לדברי הארי פרנקפורט, הנרקומן ביטא את רצונו החופשי לקחת סמים, רצון מסדר נמוך, ראשון, בעוד שרצונו של הנרקומן, רצון מהדרג הגבוה, הרצון להפסיק לרצות סמים, לא הצליח להשתלט על רצונו המשתנה, הרצון הקובע את הפעולה, שהיא לקחת סמים.
ראו גם

חולשת הרצון
הערות שוליים

↑  Frankfurt H.G. (1971). Freedom of the Will and the Concept of a Person. The Journal of Philosophy, Vol. 68, No. 1 (Jan. 14, 1971), pp. 5-20
ערך זה הוא קצרמרבנושא פסיכולוגיה ובנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ריקוד גו-גו

רקדנית הגו-גו, שרי ליי
מגף גו-גו ורוד
רקדני גו-גו (באנגלית: Go-go dancers) הם רקדנים המועסקים לאירוח קהל במועדוני לילה, או במקומות אחרים שבהם מנגנים מוזיקה. מקורו של ריקוד גו-גו הוא בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 בבר הצרפתי "Whisky a Gogo", שנמצא בז'ואן-לה-פן. לאחר מכן, בינואר 1964, ריקוד הגו-גו הופיע גם במועדון הרוק הפופולרי ביותר בלוס אנג'לס, קליפורניה, "ויסקי אה גוגו". רבים מרקדני הגו-גו במועדוני הלילה בשנות ה-60 של המאה ה-20, לבשו חצאיות מיני ומגפיים עם עקבים גבוהים. בעלי מועדוני לילה באמצע שנות ה-60 של המאה ה-20, הגו אז את הרעיון להעסיק נשים לבושות בבגדים אלו, בשביל לבדר פטרונים.
בסצנה הגאה

בגיי ברים רבים, הופיעו רקדני גו-גו, המכונים לעיתים קרובות נערי גו-גו, ב-1965–1968. לאחר מכן, הופתעם של רקדני גו-גו בגיי ברים הופחתה, עד לתחייה מחדש ב-1988, כאשר ריקודי גו-גו נהפכו שוב לאופנתיים (ונשארו כך מאז). כיום, רקדני גו-גוי הומוסקסואליים הם הרבה יותר פופולריים ונפוצים בתרבות האמריקאית, במיוחד בערים גדולות יותר כמו לוס אנג'לס וניו יורק. בסצנת המועדונים של ימינו, ישנם יותר רקדני גו-גו, מאשר רקדניות גו-גו.
אירועים ומסיבות

נכון להיום, עיריית ווסט הוליווד (אנ') חוגגת את ההיסטוריה והתרבות של ריקודי גו-גו על ידי אירוח יריד ופסטיבל רחוב שנתי, "יום הערכת רקדני הגו-גו" (באנגלית: Go-Go Boy Appreciation Day).
ראו גם

מועדון לילה
ריקוד על עמוד
חשפנות
הערות שוליים

↑  Mish, Frederic C., Editor in Chief Webster's Ninth New Collegiate Dictionary Springfield, Massachusetts, 1984--Merriam-Webster Page 525
↑  Levy, Shawn (2020). The castle on Sunset : life, death, love, art, and scandal at Hollywood's Chateau Marmont (First Anchor books ed.). New York. ISBN 0-525-43566-2. OCLC 1111699686. ארכיון מ-2021-05-07. נבדק ב-2021-05-04.
↑  Russell Hall (12 בנובמבר 2010). "Showtime! The 10 Greatest Rock Venues of All Time". Gibson.com. אורכב מ-המקור ב-14 באפריל 2012. נבדק ב-13 ביוני 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Going to a Go Go: Up Close with the Dancers and the Dance" Bay Area Reporter Thursday, May 2, 1991, "Arts and Entertainment" section Page 29
↑  "Going to a Go Go: Up Close with the Dancers and the Dance" Bay Area Reporter Thursday, May 2, 1991, "Arts and Entertainment" section Page 30
↑  "West Hollywood Starts Voting For Go-Go Dancer Appreciation Day". CBS Los Angeles. 2013-11-03. ארכיון מ-2015-05-30. נבדק ב-2015-06-13.
ערך זה הוא קצרמרבנושא להט"ב ובנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רקדני גו-גו במצעד הגאווה בשיקגו (אנ'), יוני 2008
רצוננו לראות את מלכנו (שיר)

| --- | --- |
 סינגל בביצוע אברהם פריד
 מתוך האלבום רצוננו לראות את מלכנו
 יצא לאור:  2012
 סוגה:  מוזיקה חסידית
 שפה:  עברית 
 אורך:  6:21
 כתיבה:  מקורות
 לחן:  איצי וואלדנר
 הפקה:  יובל סטופל
 
רצוננו לראות את מלכנו הוא פזמון חסידי שהלחין איצי וואלדנר, ובוצע על ידי הזמר החרדי-אמריקאי אברהם פריד באלבומו רצוננו לראות את מלכנו. מילות השיר לקוחות מפירוש רש"י בספר שמות.
רקע

מילות השיר עוסקות בכמיהה לביאת המשיח. מילות השיר הן הפסוק בחומש שמות ופירוש הרש"י עליו:
ויגד משה את דברי העם אל ה'. (רש"י:) תשובה על דבר זה שמעתי מהם, שרצונם לשמוע ממך. אינו דומה השומע מפי שליח לשומע מפי המלך רצוננו לראות את מלכנו
השיר זכה לפרסום רב ולהצלחה במגזר הדתי והחרדי, והוכתר לשיר השנה לשנת תשע"ג של רדיו קול חי.
הערות שוליים

↑  מצעד המוזיקה השנתי תשע"ג – דירוג המקומות הסופי!
| אברהם פריד |
| --- | --- | --- |
| אלבומים | אף יהודי לא ישאר מאחור • זה הזמן • תנו שבח • קץ לגלות • מלווה מלכה • מעגל השנה 2 • אנחנו מוכנים • מעגל השנה 3 •   אדרבה • אוצרות יהודיים (שני חלקים, כל אחד ביידיש ובעברית) • שטר התנאים • ברכה והצלחה • האפ קאזאק • חזק! • ניגון הבעש"ט • יחיד ורבים • אבינו מלכנו • בין כך ובין כך • הלהיטים הגדולים • יענקל יענקל • אוסף להיטי העשור • רצוננו לראות את מלכנו • א מחייה •  אוצר של יראת שמיים • כמה טוב שנפגשנו • פרויקט רילקס עם אברהם פריד (שני חלקים) • Good Old Days • אברהם פריד בהופעה חיה בישראל (אלבום כפול) |  |
| סינגלים | עלה קטן שלי • כי הרבית • כמה טוב שנפגשנו • ירושלים שבלב • הנני בידך • אחים בנפש • עובר מה שעובר • אבא • אוטוטו • בצורת • רצוננו |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רמות פולין

| --- | --- |

רמות פולין, 2023
 מידע
 עיר:  ירושלים
 תאריך ייסוד:  1976
 על שם:  כולל פולין
 קואורדינטות:  31°49′10″N 35°11′53″E﻿ / ﻿31.81953°N 35.19818°E﻿ / 31.81953; 35.19818
 שכונות נוספות בירושלים
  (למפת ירושלים מוגדלת) רמות פולין(למפת ירושלים רגילה) רמות פולין(למפת הרי ירושלים רגילה) רמות פולין(למפת הרי ירושלים מוגדלת) רמות פולין
 
רמות פולין היא שכונה משנית בתוך השכונה הגדולה רמות אלון שבצפון־מערב ירושלים. השכונה נבנתה בשלבים החל משנת 1976 והיא מאוכלסת, בהתאם לתכנון, במשפחות חרדיות. השכונה כוללת 720 יחידות דיור בגדלים שונים.
היסטוריה

תכנון השכונה החל בשנת 1974 על ידי האדריכל צבי הקר ובנייתה החלה בסוף 1976 ביוזמת משרד הבינוי והשיכון וכולל פולין, במטרה להקל על מצוקת הדיור של הכולל בשכונת בתי ורשה הקטנה והצפופה. העיצוב יוצא הדופן של השכונה הוצג בתערוכה במוזיאון ישראל עוד לפני שנבנתה. הקר עבד על התכנון בשיתוף פעולה עם אנשי הכולל, שהסכימו לגור בדירות למרות העיצוב הלא שגרתי, מאחר שמחירן היה נמוך. השכונה נבנתה בבנייה טרומית על ידי חברת אשטרום. לאחר המהפך עליית הליכוד לשלטון, החליט שר השיכון החדש גדעון פת להפסיק את הפרויקט ושאר המבנים בשכונה לא נבנו לפי העיצוב המקורי של הקר.
עם השנים ניסו הדיירים לעקוף את חוסר הנוחות על ידי תוספות בנייה שריבעו את הצורה המחומשת, ונכון לשנת 2011 לא נותר בה בניין אחד במצבו המקורי. כיום בשכונת רמות מקודמת תוכנית פינוי בינוי המיועדת לאוכלוסייה החרדית. התוכנית משתרעת על שטח של כ-60 דונם, במסגרתה ייהרסו 316 יחידות דיור ב-11 בניינים לטובת 1,000 יחידות דיור חדשות. השכונה ייצגה את ישראל בתערוכה "הוספות: אדריכלות על רצף הזמן", בביאנלה לאדריכלות בוונציה בשנת 2008.
תכנון ועיצוב

הרקע לתכנון השכונה, כמו מספר שכונות ותתי-שכונות נוספות בעיר בכלל וברמות ובגילה בפרט, היה הרצון ליישב בבנייה חדשה ולהרחיב את ירושלים אל השטחים שנכבשו במלחמת ששת הימים. הבינוי החדש בפאתי העיר אופיין בניסיונות של שר השיכון דאז אברהם עופר ושל אדריכלים ישראלים רבים ליצור צורות חדשות של מבנים ושל מבנים שכונתיים וקהילתיים, שיחרגו מהתדמית האפורה שאפיינה את שיכוני הארץ. על תכנון הפרויקט של רמות פולין שהוא אחד מבין פרויקטי שיכון אלו, הופקד האדריכל הישראלי צבי הקר הן לתכנון השכונתי והן לתכנון האדריכלי. הקר, שנודע כאדריכל המתנסה בצורות גאומטריות מיוחדות וחדשניות, יישם בתוכניתו כמה רעיונות אדריכליים שהיו חדשניים מאוד באותה תקופה. בתי השכונה זכו לפרסום מקצועי וציבורי יותר מכל פרויקט אחר שתוכנן בירושלים מאז 1967. כמו כן הם נכללו ברשימות "הבניינים המוזרים בעולם", ותוארו כ"פרויקט דיור עבור דבורים".
השכונה כולה מאורגנת על גבעה במרכז רמות בצורה המזכירה כף יד בת חמש אצבעות או עלה בעל שלוש זרועות. כל אצבע, המייצגת שלב אחר של הבנייה אשר נמשכה עד אמצע שנות ה-80, היא סדרה של 5–6 בנייני מגורים בצורת 'ר' אשר משתלבים אחד עם השני ליצירת "זיגזג" רחב. בכל אצבע כזו קיימת מעין חצר פנימית, שנועדה להזכיר במידה מסוימת את החצרות המסורתיות של השכונות היהודיות הוותיקות של ירושלים, שצורתה הייתה על בסיס הזיגזג הפנימי שבין בנייני ה-'ר'. מרכז השכונה המבוסס על ציר המחבר בין כל האצבעות, כמו הסיב המרכזי בעלה, מתחיל בצד הדרום מזרחי של השכונה על רחוב הרא"ה (לכיוון מרכז העיר) וממשיך צפון מערבה עד לקצה האצבע הארוכה.
עיצוב הבתים גם הוא יוצא דופן: הבניינים אשר נבנו משילוב של בטון ואבן הורכבו בחלקם כרכיבים של בנייה טרומית. צורת הקירות החיצוניים היא של חלקי דודקהדרון (פאון משוכלל המורכב ממחומשים) המשתלבים זה בזה ובקירות משופעים נוספים לכדי מראה דמוי כוורת דבורים או סידור של סלעים גבישיים.
התכנון של שכונת רמות פולין זיכה את הקר בשבחים רבים על היצירתיות והחדשניות בעיקר מחוץ לישראל, אך בישראל נשמעו לרוב טענות וביקורות על אדריכלות זו. בקנה המידה העירוני, השכונה מנותקת מסביבתה ויוצרת חוסר הרמוניה עם שאר העיר והחצרות הפנימיות ודאי אינן מתפקדות כחצרות מסורתיות. מבקריו הרבים טוענים שצורות הבניינים הכוללות קירות בעלי שיפוע וגאומטריה מעניינת הם עניין של טעם ושל אופנה אך חוסר הנוחות שנגרמת לדיירי הבתים נמשכת לאורך שנים רבות. על אף הצלחתה של השכונה בתקופת בנייתה, השכונה סובלת כיום מבעיות שונות והבתים נחשבים לדיור באיכות נמוכה. אדריכלים ישראלים רבים ומבקרי אדריכלות טוענים נגד הקר, במיוחד על רקע בנייתה של רמות פולין, כי האדריכל שם את יצירתו האמנותית בעדיפות עליונה לעומת נוחיות התושבים ואיכות העיר. כך לדוגמה התייחס לתכנון של הקר האדריכל דוד קרויאנקר:
בלוק מגורים לאחר שעבר הרחבות בידי הדיירים
שלל האלתורים וההרחבות במבנה הכוורת המקורי, 2023
חזית מחומשת
אחד מהמבנים שהוקמו בשלב הבנייה השני
מבט חזיתי על השכונה
השכונה מעין הציפור
השלב השני של הבניה במבט על
רמות פולין, 2007
מודל רמות פולין
הערות שוליים

↑  אלאונורה לב, בנייה לא מרובעת, מעריב, 31 באוקטובר 1975
↑  בימים אלו תחל בעבודות חכשרת השטח של הקריה חחדשה "רמות פולין", מעריב, 2 בנובמבר 1976
↑  יגאל צלמונה, פרויקט רמות במוזיאון ישראל, מעריב, 27 באוגוסט 1976
↑  יצחק טישלר, תרגיל בחמש עצבעות, דבר, 3 באוגוסט 1979
↑  הילה ציאון‏, ירושלים מתחדשת: התכניות העתידיות לפינוי בינוי בבירה, באתר וואלה, 5 במאי 2017
↑  נועם דביר, צורה לה: שכונת רמות פולין מאבדת את קווי המתאר שלה, באתר הארץ, 28 בדצמבר 2011
↑  דוד קרוינקר, ירושלים: המאבק על מבנה העיר וחזותה, זמורה ביתן, 1988
↑  World's Strangest Buildings, באתר יאהו
↑  המאבק לעצמאות של האדריכלות הישראלית במאה ה-20, אבא אלחנני, 1998, עמ' 162
| שכונות חרדיות בירושלים |
| --- | --- | --- |
| תחילת היציאה מהחומות, לפני 1890 | בית ישראל • בתי ויטנברג • מאה שערים |  |
| בנייה בתקופה הטורקית, מ-1890 | בתי אונגרין • בתי הורנשטיין • בתי ורשה • בתי נייטין • בתי ברוידא • בתי ראנד • כנסת ישראל • זיכרון משה (התחרדה) • חצר שטרויס • שכונת אחווה (התחרדה) • גבעת שאול (התחרדה) • כרם אברהם (התחרדה) • שערי חסד • רוחמה |  |
| בנייה במנדט הבריטי | בתי מונקאטש • גאולה • מחניים • סנהדריה • שיכון פאג"י • תל ארזה (התחרדה) • בית וגן (התחרדה) • מקור ברוך (התחרדה) |  |
| בנייה ישראלית לפני מלחמת ששת הימים | קריית אונסדורף • קריית מטרסדורף • קריית צאנז • קריית שומרי אמונים • שיכון חב"ד • שמואל הנביא (התחרדה) • כרם • רוממה (התחרדה) |  |
| בנייה ישראלית אחרי מלחמת ששת הימים | גבעת משה • הר נוף • קריית איתרי • סנהדריה המורחבת • נוה יעקב מזרח • עזרת תורה • קריית בעלז • רמת אשכול (התחרדה) • רמות פולין • רמת שלמה • רמות אלון (התחרדה)  |  |
שכונות ירושלים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010400036905171
שוודיה באירוויזיון 1960

שוודיה באירוויזיון 1960 השתתפה עם השיר "Alla andra får varann" (בעברית: "כל האחרים מקבלים אחד את השני"), שבוצע על ידי השוודית סיב מאלמקוויסט. זוהי השתתפותה השלישית של שוודיה בתחרות הזמר של האירוויזיון. השיר והזמרת נבחרו בתחרות מלודיפסטיבלן של אותה שנה.
לפני האירוויזיון

גמר מלודיפסטיבלן 1960, שבו נבחרו השיר והזמרת שייצגו את שוודיה באירוויזיון 1960, נערך בסטוקהולם בהנחייתה של ז'נט פון היידנשטאם (שו') ב-2 בפברואר 1960. ארבעה שירים השתתפו בגמר התחרות. השיר הזוכה נבחר על ידי ארבעה אנשים, שכל אחד מהם בחר את השיר המועדף עליו.
| סדר | אמן 1 | אמן 2 | שיר | כותבים | מקום | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | בריט דמברג (אנ') | מונה גריין (שו') | "Nancy, Nancy" | סאנה בורג, אוקה גרהרד | 4 | 56 |
| 2 | אינגר ברגרן (אנ') | אוסטן וורנרברינג (אנ') | "Alla andra får varann" | אולף קלקוויסט, אוקה גרהרד | 1 | 85 |
| 3 | מונה גריין (שו') | בריט דמברג (אנ') | "Alexander" | אוקה גרהרד | 3 | 67 |
| 4 | אוסטן וורנרברינג (אנ') | אינגר ברגרן (אנ') | "Underbar, så underbar" | פר לינדקוויסט | 2 | 76 |
באירוויזיון

ב-29 במרץ 1960, ליל האירוויזיון, שרה מאלמקוויסט שנייה בסדר ההופעות, לפני לוקסמבורג אחרי הממלכה המאוחדת. לבסוף, השיר הגיע למקום העשירי מתוך שלוש עשרה מקומות, וקיבל ארבע נקודות. שוודיה העניקה את הניקוד הגבוה ביותר (4) לבלגיה ולצרפת, שניצחה לבסוף.
באירוויזיון > נקודות שהוענקו לשוודיה

| 10 נקודות | 9 נקודות | 8 נקודות | 7 נקודות | 6 נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| 5 נקודות | 4 נקודות | 3 נקודות | 2 נקודות | 1 נקודות |
|  |  |  |  צרפת צרפת |  איטליה איטליה  הולנד הולנד |
באירוויזיון > נקודות שהוענקו משוודיה

| ציון | מדינה |
| --- | --- |
10 נקודות: 
9 נקודות: 
8 נקודות: 
7 נקודות: 
6 נקודות: 
5 נקודות: 
4 נקודות: בלגיה בלגיה צרפת צרפת
3 נקודות: 
2 נקודות: 
1 נקודות: גרמניה גרמניה הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
הערות שוליים

1 2  Results of the Final of London 1960 (באנגלית)
רן הכהן

אין תמונה חופשית
רן הכהן (נולד ב-2 בדצמבר 1964) הוא חוקר, מרצה, ומתרגם ישראלי.
הכהן סיים תואר ראשון במדעי המחשב, תואר שני בספרות השוואתית והוא בעל תואר דוקטור בחקר היהדות.  הוא משמש מרצה בכיר בסגל החוג לספרות באוניברסיטת תל אביב.
הכהן תרגם לעברית כ-30 ספרים, בעיקר מהולנדית וגרמנית, אך גם מאנגלית ומגעז. בין השאר תרגם את מאמריו החשובים של מרטין לותר.
הכהן זכה בפרס טשרניחובסקי לתרגום לשנת תשע"א - 2010 על תרגומו לאפוס הלאומי האתיופי, כבר נגשת (כבוד המלכים).
הכהן זכה גם בפרס התרגום בהולנד בשנת 2020 על תרגומיו מהולנדית לעברית ועל פעילותו לקידום הספרות ההולנדית בישראל.
הכהן פעיל בארגוני שמאל פוליטי בישראל, ומפרסם מפעם לפעם מאמרים באתר האינטרנט "Antiwar.com".
הערות שוליים

↑  רן הכהן, ד"ר רן הכהן - דף מרצה, באתר www.tau.ac.il
↑   תומר פרסיקו, אי אפשר להפריז בחשיבות המילים שאמר מרטין לותר כשדחה את ציווי האפיפיור לחזור בו מדבריו, באתר הארץ, 25 באוקטובר 2017
↑  רן הכהן, הכרזת זכייה בפרס טשרניחובסקי - ד"ר רן הכהן, באתר www.tau.ac.il
↑  Ran HaCohen awarded the Dutch Foundation for Literature’s Translation Prize 2020, Dutch Foundation for Literature, 30 September 2020
↑  מאמריו של רן הכהן, באתר "Antiwar.com" (באנגלית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262385605171  BnF: cb14531574c (data)  GND: 124244920  ISNI: 0000 0001 2128 5576  LCCN: nr97007804  NKC: ola20241233500  NTA: 264183355  ORCID: 0000-0003-3944-0997  SUDOC: 139535179  VIAF: 37846279   WorldCat (עם VIAF): 37846279
שוודיה באירוויזיון 1958

שוודיה באירוויזיון 1958 השתתפה עם השיר "Lilla Stjärna", שבוצע על ידי הזמרת השוודית, אליס באבס.
לפני האירוויזיון

בשנת 1958, רשות השידור השוודית, הכריזה כי אליס באבס נבחרה לייצג את שוודיה בהופעת בכורתה, באירוויזיון 1958. מאוחר יותר, הוכרז כי באבס תשיר את השיר, "Samma stars lysa för oss två" על בימת התחרות. באבס לא התרצתה ממילות השיר, לכן, רשות השידור השוודית, זימנה את הסופר גונאר ורסן על מנת שישכתב את השיר. לאחר שכתוב השיר, השיר שונה לשם "Lilla Stjärna".
באירוויזיון

באבס שובצה חמישית בסדר ההופעות, לפני דנמרק ואחרי לוקסמבורג. שוודיה זכתה במקום הרביעי עם 10 נקודות.
באירוויזיון > נקודות שהוענקו לשוודיה

| 10 נקודות | 9 נקודות | 8 נקודות | 7 נקודות | 6 נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| 5 נקודות | 4 נקודות | 3 נקודות | 2 נקודות | 1 נקודות |
|  |  |  לוקסמבורג לוקסמבורג שווייץ שווייץ |  הולנד הולנד |  אוסטריה אוסטריה בלגיה בלגיה |
באירוויזיון > נקודות שהוענקו משוודיה

| ציון | מדינה |
| --- | --- |
10 נקודות: 
9 נקודות: 
8 נקודות: 
7 נקודות: 
6 נקודות: 
5 נקודות: 
4 נקודות: שווייץ שווייץ
3 נקודות: 
2 נקודות: 
1 נקודות: אוסטריה אוסטריה איטליה איטליה בלגיה בלגיה גרמניה גרמניה דנמרק דנמרק צרפת צרפת
הערות שוליים

↑  Eurovision Song Contest 1958
↑  ESC History - Sweden 1958
↑  Eurovision 1958 Results: Voting & Points
רפלקס

| --- | --- |
 שיוך:  תגובה לגירוי חיצוני, motor control 
 תיאור ב:  אנציקלופדיה של אוטו 
 מזהים
 קוד MeSH:  E01.370.376.550.650 
 מזהה MeSH:  D012018 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0034929 
 
רֶפְלֵקְס (מאנגלית: Reflex, בעברית: הֶגֵּב או הֶחְזֵר) הוא תגובה מיידית ולא רצונית של הגוף לגירוי חיצוני או פנימי. רפלקס הוא בדרך כלל תוצאה של עיבוד עצבי שמתרחש מחוץ למוח הגדול, במסלול המכונה קשת רפלקס.
רפלקסים עשויים לשרת מטרות הישרדותיות של בעל החיים, בכך שהם מבטיחים תגובה אוטומטית ומהירה במיוחד לשינויים בסביבה.