stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קלרה שומאן
הערות שוליים

1 2  Riebsamen, Hans (9 May 2019). "Pianistin Clara Schumann : Klavierstunde bei der eisernen Meisterin". Frankfurter Allgemeine Zeitung (in German). Retrieved 12 September 2019.
↑  Reich, Nancy B. (2001). Clara Schumann: The Artist and the Woman (Revised ed.). Ithaca, NY: Cornell University Press. ISBN 978-0-8014-8637-1.
↑  Klassen, Janina (2011). "Schumann, Clara (Josephine)". sophie-drinker-institut.de (in German). Bremen: Sophie Drinker Institute. Retrieved 12 September 2019.
↑  Allihn, Karen (5 March 2019). "Erinnerungen an Clara Schumann : Alleinstehend, berufstätig, kinderreich". Frankfurter Allgemeine Zeitung (in German). Retrieved 13 September 2019.
↑  Forkert, Annika (4 באפריל 2010). "Luise Adolpha Le Beau". MUGI (Musik und Gender im Internet). Nancy Schuman, trans. נבדק ב-28 במרץ 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  John Daverio and Eric Sams, Schumann, Robert, Grove Music Online, ‏2001
↑  Harwood, Gregory W, Robert Schumann's Sonata in F-Sharp Minor: A Study of Creative Process and Romantic Inspiration, Current Musicology 29, 1980, עמ' 17-30
↑  TIM DOWLEY, SCHUMANN his life and times, MIDAS BOOKS, 1982
↑  BERTHOLD LITZMANN, CLARA SHCUMANN, DA CAPO PRESS, 1979
↑   "Song of Love (1947)", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑   "The Clara Schumann Story", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑   "Beloved Clara (2008)", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑  ביקורת: ג'ניס גאלווי, השתיקות שבין התווים, באתר הארץ, 10 ביולי 2002
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267753405171  PLWABN: 9810612597805606  BIBSYS: 90520395  BNE: XX931184  BnF: cb140298711 (data)  CANTIC: a10451328  CiNii: DA00660928  GND: 11861164X  ICCU: CFIV098678  ISNI: 0000 0001 2130 5653  LCCN: n50003165  LNB: 000036717  MusicBrainz: 36df8e64-6ec6-4342-9045-e962ab9effb3  NDL: 00455829  NKC: ola200142381  NLA: 35066443  NLK: KAC201914995  NSK: 000048225  NTA: 068171129  RERO: 02-A000145666  SELIBR: 207352  SNAC: w6959pts  SUDOC: 028697804  Trove: 816675  VcBA: 495/284171  VIAF: 44499359   WorldCat (עם VIAF): 44499359
מעבר כרם שלום

| --- | --- |
משאית עמוסת סחורה בכניסה למעבר כרם שלום
משאית עמוסת סחורה בכניסה למעבר כרם שלום
 מיקום:  סמוך לקיבוץ כרם שלום
 מנוהל על ידי:  ישראל רשות מעברים יבשתיים
 קואורדינטות:  31°13′15″N 34°16′14″E﻿ / ﻿31.22083333°N 34.27055556°E﻿ / 31.22083333; 34.27055556
  (למפת מערב הנגב מוגדלת) מעבר כרם שלום(למפת מערב הנגב רגילה) מעבר כרם שלום(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מעבר כרם שלום(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מעבר כרם שלום
 
ביקור הנשיא יצחק הרצוג במעבר כרם שלום, אוגוסט 2024
מעבר כרם שלום הוא מעבר גבול שהוקם בסמוך לקיבוץ כרם שלום לאחר ההתנתקות מרצועת עזה ומאפשר מעבר מטען מישראל לרצועת עזה ולמצרים, ובכיוון ההפוך. לאחר סגירתם ההדרגתית של מעברים אחרים מישראל לרצועת עזה (כגון מעבר קרני ומעבר סופה) זהו המעבר היחיד לשינוע סחורות לרצועת עזה וממנה. מעבר פעיל נוסף, מעבר ארז, משמש למעבר בני אדם.
זהו מעבר אזרחי המנוהל על ידי רשות מעברים יבשתיים במשרד הביטחון, ופועלות בו נציגויות של מנהלת תיאום וקישור, של המכס ושל היחידה המרכזית לאכיפה וחקירות (פיצו"ח) במשרד החקלאות.
פעולות טרור במעבר

ב-14 בינואר 2018 ניטרל צה"ל מנהרת טרור שנחפרה על ידי חמאס סמוך למעבר כרם שלום וחדרה לתוך שטח ישראל. המנהרה אותרה באמצעות טכנולוגיה מתקדמת ונוטרלה בידי פיקוד הדרום וחיל ההנדסה הקרבית.
במהלך העימותים בגבול ישראל–רצועת עזה ב-2018 הפלסטינים פגעו וחיבלו במעבר כרם שלום המספק להם סיוע הומניטרי, וכתוצאה מכך נפגע הסיוע. ב-4 במאי 2018 בערב הגיעו עשרות מתפרעים פלסטינים לצד הפלסטיני של מעבר כרם שלום, הציתו והשחיתו את צינורות הדלק והגז, ובכך פגעו באספקת הדלק והגז לרצועת עזה. ב-11 במאי שוב השחיתו ושרפו מחבלים ומתפרעים פלסטינים את תשתיות הדלק, הגז וחומרי הבניין, בצד הפלסטיני של מעבר כרם שלום. בעקבות ההצתה, שהשביתה את פעילות המעבר וגרמה לנזקים כבדים (כולל מסוע לחומרי בניין ואגרגטים שנשרף כליל), הורה מתאם פעולות הממשלה בשטחים על סגירת המעבר עד להודעה חדשה והשלמת תיקון הנזקים. דובר רשות המעברים אמר שהפלסטינים הם שיישאו בעלות תיקון הנזקים.
בעקבות פעולות הטרור הודיע ראש הממשלה ב-9 ביולי 2018 כי מעבר כרם שלום ייסגר למעבר סחורות, למעט ציוד הומניטרי. החלטה זאת התקבלה על ידי ראש הממשלה ושר הביטחון בעקבות המלצות הרמטכ"ל, ונועדה לעצור את ההתפרעויות ברצועה, ובפרט את שליחת עפיפוני התבערה לשטח ישראל. עם זאת לאורך השנים המעבר נפתח לצורך מעבר סחורות. בדצמבר 2023, לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל, נפתח המעבר לצורך הכנסת משאיות סיוע הומניטרי לרצועת עזה. ב-5 במאי 2024 ירה חמאס 10 פצצות מרגמה לעבר כרם שלום. מן הירי נהרגו 4 חיילים ונפצעו עוד רבים.
הערות שוליים

↑  הושמדה מנהרת טרור של חמאס שחדרה לשטח ישראל מתחת למעבר כרם שלום, אתר צה"ל, 14 בינואר 2018. בסרטון המצורף ניתן לראות כלי צמ"ה החושפים את המנהרה ומכינים אותה להשמדה.
↑  אמיר בוחבוט, יניר יגנה‏, פלסטינים פרצו למתחם העזתי במעבר כרם שלום, רחפני צה"ל הופלו ברצועה, באתר וואלה, 4 במאי 2018.
↑   השחתה והצתות בכרם שלום, נפגעו מצבורי גז ודלק לרצועה, באתר צה"ל, 4 במאי 2018 (תמונות וסרטי וידאו).
↑  יואב זיתון, מתן צורי ואליאור לוי, הרס בכרם שלום: פלסטינים הציתו צינורות גז לעזה, באתר ynet, 12 במאי 2018.
↑  אמיר בוחבוט‏, בעקבות ההצתה: מעבר כרם שלום ברצועת עזה ייסגר עד להודעה חדשה, באתר וואלה, 12 במאי 2018,
מתן צורי ויואב זיתון, המעבר שהוצת נסגר: "בעזה מביאים על עצמם אסון", באתר ynet, 12 במאי 2018.
↑  גלי צה"ל, "מה בוער", 13 במאי 2018.
↑  איתי בלומנטל ומורן אזולאי, בתגובה לעפיפוני התבערה: מעבר כרם שלום ייסגר, באתר ynet, 9 ביולי 2018
↑   שוקי שדה, קופסת השמש שתביא את האור לעזה: הצעירה שהמציאה פתרון שיכול לסייע ל-2 מיליון בני אדם, באתר TheMarker‏, 18 באוגוסט 2018
↑  מבזק 13:00: מעבר כרם שלום נפתח לסחורות - mako, 2022-08-08, נבדק ב-2024-05-05
↑  מערכת, מעבר כרם שלום נפתח הבוקר להעברת סחורות ודלקים, באתר מבט חדש, ‏2023-09-26
↑  איתמר אייכנר, מעבר כרם שלום ייפתח לכניסת סיוע לעזה. משרד ראש הממשלה: "זה זמני", באתר ynet, 15 בדצמבר 2023
מיאלומה נפוצה

| --- | --- |

צילום מיקרוסקופי של פלסמציטומה, המקבילה ההיסטולוגית של מיאלומה נפוצה
 תחום:  המטולוגיה 
 טיפול:  תלידומיד  (RS)-lenalidomide  ixazomib  dexamethasone acetate  (S)-thalidomide  plerixafor  ציטוקסן  doxorubicin hydrochloride  aldesleukin  ציספלאטין  פרוקרבזין  ציטוקסן  תלידומיד  melphalan  bortezomib 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/204369 
 MeSH:  D009101
 MedlinePlus:  000583
 OMIM:  254500
 סיווגים
 ICD-10:  C90.0
 ICD-11:  XH4XA9, 2A83.1 
 ICD-O:  Plasma cell myeloma
 
מיאלומה נפוצה (מיאלומה, Multiple Myeloma, MM) היא מחלה ממארת של תאי פלסמה במח העצם.
המחלה שייכת למשפחת הגידולים ההמטולוגיים ומטופלת במחלקות המטולוגיות בבתי החולים.
המילה מיאלומה היא הלחם של המילים, ביוונית עתיקה, myelo]s] שפירושה מח עצם ו-h[oma]s שמשמעותה שלם, ומכאן, גוש, גידול.
עד לפני מספר שנים מיאלומה נפוצה נחשבה למחלה יתומה שאיננה נחקרת ועם מספר קטן של תרופות ואפשרויות טיפול כתוצאה מכך תוחלת החיים של הלוקים במיאלומה הייתה קצרה ביותר. בשנים האחרונות חלה התקדמות עצומה במחקר ובפיתוח תרופות חדשות ומתקדמות לטיפול במחלה ותוחלת החיים של החולים עולה בהתמדה עד כי ניתן להתייחס אליה כאל מחלה כרונית. עדין לא נמצא ריפוי למחלה, אולם ברוב המקרים ניתן לטפל במחלה ולהשיג הפוגה ממושכת באיכות חיים טובה.
אפידמיולוגיה

מיאלומה נפוצה מהווה כ־1% מכלל המחלות הממאירות, וכ־10% מהמחלות ההמטולוגיות. במערב מאובחנים כ-4–5 מקרים חדשים בשנה לכל 100,000 איש. על פי ההערכות, בישראל מאובחנים כ־300–400 מקרים חדשים לשנה. קיימת עליה בשכיחות מיאלומה נפוצה, ככל הנראה בשל הגילוי המוקדם ועליית גיל האוכלוסייה.
מיאלומה ידועה כמחלה של הגיל המבוגר, הגיל הממוצע בעת האבחנה הוא 62 שנים, אולם יש מקרים לא מעטים של חולים המאובחנים בשנות ה-40 וה-50 לחייהם. כ-5–10% מכלל חולי המיאלומה הם מתחת לגיל 40 מצב זה של מחלה בגיל צעיר מעלה אתגרים חדשים בהתמודדות עם המחלה.
המחלה מעט שכיחה יותר בגברים לעומת נשים.
תסמינים

מהלך המחלה משתנה מחולה לחולה. ברוב המקרים המחלה מתבטאת בחלק מהתסמינים הבאים:
הרס מוגבר של תאי העצם ודיכוי התאים בוני העצם - אשר גורם לפירוק עצם באזורים שונים בשלד, וכתוצאה מכך החלשת עצמות שלד ונטייה לשברים.
אנמיה - נגרמת כתוצאה מפגיעה בייצור של מרכיבי הדם (תאי דם אדומים, לבנים וטסיות דם)
פגיעה בתפקוד הכלייתי הנגרמת בעיקר בשל שקיעה של הנוגדנים החד-שבטיים בכליה.
עליה ברמת הסידן בדם
כתוצאה מתופעות אלה יש ירידה במערכת החיסונית ונטייה לזיהומים.
תסמינים אלו מכונים בקצרה CRAB:
hyperCalcemia
Renal failure
Anemia
lytic Bone lesions
במצב שבו יש ביטוי לחלק או לכל התסמינים האלה נוהגים לומר כי המחלה פגעה באיברי המטרה והמחלה מכונה מחלה סימפומטית (תסמינית).
ניתן לאבחן את המחלה עוד לפני שהפכה לסימפטומטית על פי מדדים בבדיקות דם, בדיקות שתן ובמח העצם. יש חשיבות רבה לאבחון מוקדם, עוד לפני הופעת התסמינים, כי אז ניתן להתחיל בטיפול לפני שיגרמו נזקים לאיברי הגוף.
התפתחות המחלה

במיאלומה נפוצה, תא פלסמה בודד עובר שינוי שגורם לו להתרבות ללא בקרה בתוך מח העצם. תאים אלו הם תאי מיאלומה (ממאירים). תאי הפלסמה הממאירים ממשיכים לייצר את החלבון (נוגדן) שנוצר על ידי אותו תא פלסמה בודד ולכן כל תאי המיאלומה אצל חולה מסוים מייצרים את אותו הנוגדן ממש. נוגדן זה נקרא נוגדן חד-שבטי או חלבון מונוקלונלי (Monoclonal) הנמצא בדם ובשתן.
מיאלומה מתפתחת ברוב המקרים ממצבים שונים של קדם מחלה שבהם כמות המחלה קטנה יחסית ואין סימנים לנזקים באיברי הגוף השונים. מצבים אלו, של קדם מחלה אינם נחשבים למיאלומה פעילה ואינם מחייבים טיפול אלא רק מעקב. מצבים אלה הם:
MGUS - ראשי תיבות Monoclonal Gammopathy of Undetermined significance
מיאלומה זוחלת/ רדומה (Smoldering Multiple Myeloma ,SMM)
בחלק מהמקרים המחלה מתפתחת למיאלומה המחייבת טיפול.
לעיתים מופיעים צברים של תאי מיאלומה כשהם מחוברים לעצם או ללא חיבור אליה. מצב זה נקרא פלסמציטומה (Plasmacytoma) והוא מטופל כמו מיאלומה רגילה.
אבחון המחלה

בדרך כלל המחלה מאובחנת בעקבות פגיעה באחד מאיברי המטרה (נזק לאחד מהאיברים) לדוגמה: שבר ספונטני, כאבי גב שאינם חולפים או אנמיה לא מוסברת.
בשנים האחרונות גברה המודעות למחלה בקרב רופאי משפחה, רופאים אורתופדים, רופאי שיניים והמטולוגים וכן בציבור הרחב.  בעקבות זאת יש עלייה במספר המקרים המאובחנים עוד לפני שיש פגיעה באיברי הגוף ולעיתים אף לפני שיש צורך בטיפול מיידי.
להחלטה על תחילת טיפול קודם תהליך של אבחון שעוזר להתאים את הטיפול המיטבי לכל מטופל, בהתאם לרמת המחלה וחומרתה. אבחון המחלה מבוסס על מגוון בדיקות מעבדה כמו גם על מצבו הקליני של המטופל.
בין בדיקות המעבדה הנמצאות בשימוש במיאלומה:
בדיקת מח עצם - נשאבת דגימה מנוזל מח העצם (אספירציה) ו/או נלקחת דגימת רקמה ממח העצם (ביופסיה) כדי לדגום את המחלה ולבדוק את כמות תאי המיאלומה וכן כדי ללמוד על התכונות הגנטיות שלהם.
בדיקות דם כלליות - ספירת דם וכימיה
בדיקות לקביעת כמות וסוג הנוגדן החד שבטי המופרש מתאי המיאלומה:
אימונופיקסציה - לזיהוי סוג הנוגדן
אלקטרופרוזיס - לזיהוי כמות הנוגדן
בדיקת שרשראות קלות (free light chains)
הדמיות :
בדיקת CT במינון נמוך ( Low Dose Total Body C.T) – מבוצעת עם מינון קרינה נמוך יחסית וללא חומר ניגוד.
MRI - במקרים בהם יש חשד ללחץ על חוט השדרה
PET CT - שילוב של בדיקת CT עם סוכר המסומן עם חומר רדיואקטיבי (FDG) המצביע על פעילות של המיאלומה. מבוצעת במקרים בהם קיים חשד למחלה מחוץ למח העצם (אקסטרה מדולרית), ובנוכחות גוש בולט באזור מסוים שנחשד כקשור למיאלומה נפוצה.
טיפול

ההחלטה על תחילת הטיפול מתקבלת בהתאם לתוצאות האבחון. מתחילים בטיפול כאשר יש פגיעה באיברי המטרה ולעיתים גם כשאין פגיעה באיברי הגוף אבל רמת המחלה, כפי שמתבטאת בבדיקות השונות, גבוהה בהתאם לקריטריונים המכונים SLIM CRAB.
מטרת הטיפול היא להפחית את התסמינים, למנוע התקדמות המחלה ולהשיג תגובה ממושכת ככל האפשר תוך שמירה על איכות חיים טובה.
התרופות שנמצאות היום בשימוש הן תרופות חדשניות - ביולוגיות שפוגעות בצורה סלקטיבית יחסית בתאי המחלה וכן תרופות אימונותרפיות אשר מעודדות את מערכת החיסון של הגוף לפעול כנגד תאי המחלה. ברוב המקרים, טיפולים אלו ניתנים במשולב עם מינונים נמוכים של סטרואידים וכימותרפיה, כדי להגדיל את יעילות הטיפול. ברוב המקרים בשלב ראשון של הטיפול נערך הליך של השתלת מח עצם עצמית שנועד לשפר את משך התגובה.
הטיפול במיאלומה כולל גם טיפול כנגד תופעות הלוואי של המחלה ושל התרופות עצמן. במסגרת זאת ניתנות תרופות המיועדות לחיזוק העצם, משככי כאבים, תרופות לטיפול באנמיה ועוד.
במידת הצורך ניתן גם טיפול בקרינה.
בזכות התפתחות במחקר ובפיתוח בשנים האחרונות, עומד לרשות המטפלים מגוון רחב של תרופות וטיפולים. כך, אם מטופל לא מגיב לטיפול בתרופה מסוימת או שהוא מפתח תופעות לוואי חמורות ביותר, ניתן לעבור לטיפול בתרופה אחרת.
לעיתים ניתן טיפול תרופתי, גם לאחר שאין יותר תסמינים כדי להאריך את ההפוגה ולמנוע הישנות המחלה.
לאחר סיום הטיפול הראשון ממשיכים להיות במעקב. מבצעים בדיקות שגרתיות, לרבות צילומי רנטגן ובדיקות דם על מנת לוודא שהמחלה נשארת בשליטה.
לעיתים במסגרת המעקב מגלים עלייה בסמני המחלה. במצב זה, נערכת הערכה מקיפה ומחליטים על תוכנית טיפול חדשה הכוללת משלב תרופתי שונה ובמידת הצורך גם טיפול בקרינה.
המצב בישראל

סל הבריאות למיאלומה כולל מגוון רחב של תרופות וטיפולים.
במידת הצורך מטופלים יכולים להשתלב במחקרים קליניים שנערכים במרכזים הרפואיים, בכפוף להתאמה לתנאי המחקר.
בישראל פועלת עמותת חולים - "אמ"ן - אגודה למיאלומה נפוצה".
הערות שוליים

↑  Definition of MYELOMA, www.merriam-webster.com, ‏2023-09-27 (באנגלית)
↑  על פי ויקירפואה מיאלומה
↑  מרכז המידע ומחקר של הכנסת, נתונים על חולי סרטן צעירים בישראל, עמ' 26–28
↑  מתי מתחילים בטיפול?, באתר אמ"ן - אגודה למיאלומה נפוצה
↑  השתלה עצמית, באתר אמ"ן - אגודה למיאלומה נפוצה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550961905171  BNE: XX550059  BnF: cb126493458 (data)  LCCN: sh85088367  NDL: 01103104 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
עמנואל (סרט)

| --- | --- |

 מבוסס על:  עמנואל
 בימוי:  ג'אסט יאיקין 
 הופק בידי:  Yves Rousset-Rouard 
 תסריט:  ז'אן-לואי רישאר, עמנואל ארסן 
 עריכה:  קלודין בּוּשֵׁה 
 מוזיקה:  פייר באצ'לה 
 צילום:  רוברט פרייז 
 מדינה:  צרפת 
 חברה מפיצה:  סרטי קולומביה, Parafrance 
 הקרנת בכורה:  26 ביוני 1974 
 משך הקרנה:  90 דק' 
 שפת הסרט:  צרפתית 
 סוגה:  סרט ארוטי, סרט דרמה, סרטי סקספלוייטישן, סרט המבוסס על יצירה ספרותית, סרט להט"בי, סרט פורנוגרפי, softcore pornography 
 סרט הבא:  Emmanuelle 2 
 דף הסרט ב־IMDb
 
עמנואל (בצרפתית: Emmanuelle) הוא סרט דרמה ארוטי (אנ') צרפתי משנת 1974 בבימויו של ג'אסט יאיקין (אנ') המבוסס על הרומן "עמנואל" (אנ') מאת עמנואל ארסן (אנ'). סילביה קריסטל מככבת בסרט בתפקיד הראשי.
עלילת הסרט מתמקדת באשתו הצעירה של דיפלומט צרפתי, אשר עוברת לבנגקוק עם בעלה. בעודה בבנגקוק יוצאת עמנואל למסע של גילוי מיני.
הסרט היה סרט הבכורה העלילתי של יאיקין, והוא צולם בתאילנד ובצרפת בשנים 1973 ו-1974.
זהו הסרט הראשון בסדרת סרטי קולנוע וטלוויזיה, המבוססים על הרומן "עמנואל" (אנ') מאת עמנואל ארסן.
עם יציאתו לאקרנים בצרפת, היה לאחד מהסרטים הצרפתיים המרוויחים ביותר. ההצלחה המסחרית של הסרט הובילה לכך שבהמשך הופקו מספר סרטי קולנוע וסרטי טלוויזיה נוספים המבוססים על הרומן "עמנואל" אשר ברבים מהם כיכבה סילביה קריסטל שוב את הדמות הראשית.
צוות השחקנים הראשי

סילביה קריסטל בתפקיד עמנואל
אלן קוני בתפקיד מריו
מריקה גרין בתפקיד אריאן
דניאל סארקי בתפקיד ז'אן
כריסטין בויסון (אנ') בתפקיד דבורה
יאקי שוורץ בתפקיד בעלה של עמנואל
לולב

ערך זה עוסק באחד מארבעת המינים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
לולבים בשוק ארבעת המינים בקדומים
לוּלׇב (בהגיית יהודי תימן: לוֹלׇב) הם עלעלים הדבוקים בראשית צמיחתם, טרם נפרדו זה מזה. אחד מארבעת המינים, ומכונה בתורה בשם 'כפות תמרים' כאמור בספר ויקרא: ”וּלְקַחְתֶּם לָכֶם בַּיּוֹם הָרִאשׁוֹן פְּרִי עֵץ הָדָר כַּפֹּת תְּמָרִים וַעֲנַף עֵץ עָבֹת וְעַרְבֵי נָחַל” (ויקרא, כ"ג, מ'). את המילים כפת תמרים שבמקרא תרגם פרשן המקרא אונקלוס "לולבין".
יש הטוענים כי הלולב הוא חלופה למקור שאמור להיות כפות תמרים, הענף הנושא את אשכול הפרי, דהיינו את התמרים (הסנסנים). מאחר שזהו זמן גדיד התמרים ומצופה שהמקרא יצווה על הבאת תמרים כמנחה למקדש. אולם הטקסט המקראי כלל לא מציין שארבעת המינים הם מנחה אלא מציין "ולקחתם לכם" בניגוד למנחות אותם המקרא מתאר תמיד כ"הקרבתם לה' ", ואף גם שניים מארבעת המינים אינם מנחת פירות, אלא רק ענפים (ערבי נחל וענף עץ עבות), ולכן לא ניתן להבין מהמקרא שכפות התמרים מכילים את פירות התמר. נוסף לכך, בתיאור המפורט של קורבנות חג הסוכות בספר במדבר מופיעות מנחות מפורטות אך לא מוזכרת הבאת פירות תמרים, ועוד שהמקרא מתיר להביא פירות למקדש רק לצורך ביכורים. כמו כן, גם הלולב עצמו, אם נפרוץ את עליו יראה כמו כף יד.
הזיהוי שלו כמעט ודאי: תמר מצוי - עץ הגדל בנאות מדבר בארץ ישראל, בבקעת הירדן ובצפון חצי האי סיני. התמר אינו גדל באירופה ובעבר קהילות יהודיות באזורים אלה התקשו מאוד להשיגו. התמר המצוי ידוע בעליו המיוחדים, הנותנים לארבעת המינים את המראה האופייני.
בספרות חז"ל מכונים כל ארבעת המינים בשם "לולב" היות שהוא הבולט מבין המינים, ולכן נוסח הברכה על נטילת ארבעת המינים הוא "על נטילת לולב".
מעלעלי הלולב, המופרדים מכינים קוישיקלך - אביזר המשמש לאגידתם יחדיו של הלולב, ההדסים והערבות.
בדיקת כשרות הלולב
כשרות הלולב

כשרות הלולב מותנית בתנאים שונים, חלקם מופיעים במשנה ואחרים מהם בתלמוד ובפרשנות הראשונים והאחרונים:
אורכו המינימלי של הלולב יהיה לפחות ארבעה טפחים. בנוסף, על הלולב להיות ארוך בטפח מההדסים והערבות.
ה"תיומת" - בגמרא נאמר ש"נחלקה התיומת פסול". עלי הלולב מורכבים מזוגות עלים מחוברים. לדעת הספרדים, על פי פסקו של השולחן ערוך, התיומת היא החיבור של העלים, ולכן על רוב העלים להיות מחוברים, ואם לא הלולב פסול ביום הראשון של חג הסוכות. לדעת האשכנזים, על פסקו של הרמ"א, העלה האמצעי הוא התיומת ואם הוא החלק יותר מחצי הלולב פסול ביום הראשון ולכתחילה עדיף שלא יהיה פתוח בכלל. השם תיומת נגזר מהמילה "תאומים".
אם הלולב גזול או גנוב - הוא פסול, היות שזו מצווה הבאה בעבירה. לפי ההלכה, ביום הראשון של חג הסוכות גם לולב שאול פסול לנטילה, למרות שאין בכך עבירה, שכן נאמר "ולקחתם לכם" - משלכם. לולב נפסל גם אם אין בו יופי (הדר), למשל לולב יבש פסול, וכפי שאמרו בתלמוד ירושלמי: "רבי יודה בן פזי: היבש פסול על שם ”לא המתים יהללו יה” (סוכה, פרק ג', משנה א). כלומר, לולב יבש נחשב לדבר מת ולפיכך הוא אינו ראוי לנטילה.
המשנה מרחיבה גם לגבי מקרים שלא מצויים בזמן הזה: ”לולב של אשירה ושל עיר הנדחת פסול” (שם).אך העיקרון הוא: לולב של איסורי הנאה שחייבים בשריפה.
הלולב היבש

מאז היציאה לגלות התעוררו קשיים בהשגת ארבעת המינים, מציאות זו החריפה במיוחד בקהילות מזרח אירופה ומרכזה בה האקלים היה שונה מזה שבארץ ישראל. כבר חז"ל ציינו מציאות ש"אנשי כרי הים הורישו את לולביהם היבשים לבניהם", היות שלא היו להם לולבים טריים. המאירי כתב שבזמן המקדש לא היו היהודים רחוקים מארץ ישראל... וידוע כי שם היו דקלים...לאחר החורבן התרחקנו מהארץ למקומות שבהם אין דקלים.
פליניוס הזקן כתב שאפילו באיטליה לא גידלו תמרים כגידול חקלאי. הם גדלו רק באיים: כרתים, קפריסין וסיציליה.
בהגדרת לולב היבש קיים טווח גדול של פרשנות בראשונים מפרשנות מקלה ועד פרשנות מחמירה. בימי הביניים המוקדמים (מאות 13-10) היה קושי רב בארצות אשכנז וצרפת להשיג לולב כשר והם סמכו על הפרשנויות המקלות ואף ישנן עדויות בהן השתמשו בלולבים גם משנים קודמות. גישה זו, המשיכה להוות יסוד הלכתי מנחה מאות שנים לאחר מכן. רק החל מהמאה ה-17, עקב התפתחות המסחר הבין לאומי, במסגרת תקנות ארבע הארצות, חדלו פוסקי אשכנז לסמוך על השיטות המקלות בלולב היבש.
לקריאה נוספת

זהר עמר, ארבעת המינים - עיונים הלכתיים במבט היסטורי, בוטני וארץ-ישראלי, הוצאת המחבר, תש"ע
הערות שוליים

↑  אבשלום קור, באופן מילולי במלחמה: מבצע לולב של צה"ל, באתר גלי צה"ל, ‏22.10.2024
↑   מולי ברוג, סוכות | הלולב הוא רק תחליף לדבר האמיתי, באתר הארץ, 26 בספטמבר 2021
↑  במדבר
↑  "כי כל שאור וכל דבש לא תקטירו ממנו אשה לה'. קרבן ראשית תקריבו אותם לה', ואל המזבח לא יעלו" (ויקרא ב)
↑  התמר זקוק לטמפרטורות גבוהות בקיץ 25 עד 30 מעלות ואם בחורף הטמפרטורה יורדת מתחת ל-5 מעלות כפות התמרים נפגעים מהקרה מקור:זהר עמר, עמ' 82.
↑  לעיתים הגיע הקושי למצב בו נאלצו להשתמש ב"לולב יבש" - דהיינו משנה שעברה, על פי ההלכה המכשירה לולב יבש בשעת הדחק.
↑  אורכו של הטפח נתון במחלוקת: לפי  החזון איש – 38.4 ס"מ (טפח אחד – 9.6 ס"מ) ופי הגר"ח נאה – 32 ס"מ (טפח אחד – 8 ס"מ)
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף צ"ו, עמוד ב'.
↑  יהודה איזנברג.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת סוכה, א'.
↑  מגן אבות, ח', י"ז.
↑  זהר עמר, ארבעת המינים: עיונים הלכתיים במבט היסטורי, בוטני וארץ-ישראלי, נווה צוף: הוצאת המחבר, התש"ע, עמ' 100-87
| סוכות |
| --- | --- | --- |
| מהלך החג | יום טוב ראשון • חול המועד סוכות • הושענא רבה • שמיני עצרת/שמחת תורה |  |
| סוכה | סכך • אכילה בסוכה • שינה בסוכה • ברכת לישב בסוכה • אושפיזין • מצטער פטור מן הסוכה • תשבו כעין תדורו • מעמיד • דופן עקומה • הלכות סוכה |  |
| ארבעת המינים | אתרוג, לולב, הדס וערבה • הלכות ארבעת המינים • קוישיקלך |  |
| מנהגים | הושענות • הקפות • חיבוט ערבה • זכר לשמחת בית השואבה • תיקון ליל הושענא רבה |  |
| מצוות הנוהגות  בזמן בית המקדש | מצוות ערבה במקדש • הקפת המזבח • ניסוך המים • שמחת בית השואבה • הקהל • שמחת הרגלים |  |
| שמיני עצרת ושמחת תורה | תפילת הגשם • וזאת הברכה • דגל שמחת תורה • הקפות בשמחת תורה • הקפות שניות |  |
| תפילות ופיוטים | פיוטי הושענות (כהושעת אלים) • פיוטי הגשם (אף ברי · זכור אב · שפעת רביבים) • מפי אל • סוכה ולולב לעם סגולה • משה אמת |  |
| שירי החג | אורחים לחג • שלומית בונה סוכה |  |
| שונות | שמחת הרגלים • מסכת סוכה • שלומית בונה סוכה • סהרנה |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש הרגלים 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538674105171 
נטילת לולב
בדיקת לולב בירושלים, 1969
מצו"ב

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צבא ההגנה לישראל
 נתוני היחידה
 ייעוד:  הצפנה ואבטחת מידע
 פיקוד
 יחידת אם:  חטיבת הספקטרום וההגנה בסב"ר
 דרגת המפקד:    אלוף-משנה
 
מרכז צופן, סייבר וביטחון לאומי, המוכר בראשי התיבות מצו"ב, הוא יחידה בחטיבת הספקטרום וההגנה בסב"ר שכפופה לאגף התקשוב בצה"ל. היחידה מוגדרת כיחידה הלאומית להצפנה ואבטחת מידע, והיא מספקת שירותים לכל מערכת הביטחון הישראלית, למשרד החוץ ולגופים אחרים שהוגדרו על ידי ממשלת ישראל.
היחידה נקראת מצו"ב 510, "היחידה הלאומית להגנת המידע".
פעילות

עיקר פעילותה של היחידה הוא בתכנון ומימוש יכולות הצפנת מידע ואמצעי הגנה המוטמעות בקרב המערך הלוחם של צה"ל. בנוסף, ביחידה פועלים צוותי התקפה – המנסים לפרוץ לרשתות הצבא, וצוותי ניטור.
בשל אופייה הייחודי של היחידה, מעט בלבד ידוע על תוצרי פעילותה. למרות זאת ידוע כי מערכות ההצפנה שלה משולבות במערכת צבא יבשה דיגיטלי ובמערכת כיפת ברזל.
מאז 2015, במסגרת תוכנית "גדעון" וזיהוי איומי הסייבר העתידיים מול מדינת ישראל, הרחיבה היחידה את פעילותה, ועברה להיות כפופה לחטיבת הספקטרום וההגנה בסייבר. ב-2021 זכתה היחידה בפרס ביטחון ישראל על פרויקט "כיפת ברזל הקיברנטית" בשיתוף גופי ביטחון נוספים.
נכון לשנת 2023, היחידה עוסקת בלימוד ובניית יכולות להתמודדות עם העידן העתידי של כניסת מחשבי קוונטים, היכולים לבצע חישובים שלמחשבי-על ייקח אלפי שנים לעשות זאת.
כוח האדם וההכשרה

היחידה קולטת לשורותיה מגוון רחב של חיילים למגוון תפקידים בעיקר בעלי אופי תכנותי בשפות שונות, ומונה כיום כמה מאות.
דרכי ההגעה ליחידה כוללים את מסלול גאמ"א סייבר באמ"ן, מסלול האיתור של היחידה בחיל התקשוב, תלפיות, פסגות, וארזים. בנוסף, משרתים ביחידה מצטייני קורס "מגן בסייבר" וקורסים אחרים של בסמ"ח. החל משנת 2015, נשלחים ליחידה גם בוגרי קורסים שונים של חיל מודיעין.
לאחר הקליטה ביחידה, עוברים החיילים תהליך הכשרה מקצועי ארוך שמטרתו להעניק להם ניסיון וידע רב בתכנות ובתחומי התקשורת, מערכות הפעלה, אבטחת מידע וקריפטוגרפיה.
בוגריה ממשיכים לרוב בשירות קבע או יוצאים לתעשיית ההיי-טק ולחברות סטארט-אפ.
הערות שוליים

1 2  ישראל וולמן, כיפת ברזל הקוונטית, ממון שישי, ישראל: ידיעות אחרונות, 3.6.2023, עמ' 9-8
↑  חנן גרינברג, הדליפות ממחשבי צה"ל: יותר חיילים יפקחו, באתר ynet, 22 באוגוסט 2009
↑  עמי רוחקס דומבה, ‏"בעידן הקיברנטי, הצפנה היא מרכיב אסטרטגי", באתר "IsraelDefense"‏, 10 בדצמבר 2013, פסקה אחרונה
↑  מאיר אורבך, "הרשת היא זירת קרב שכולם נמצאים בה", באתר כלכליסט, 16 בספטמבר 2013
↑  יוסי הטוני, פועלים גם מעבר ל'קווי' האויב הקיברנטיים, ‏8 ביולי 2021
↑   עינב גרינברג כהן, פיצחנו את הצופן של יחידת מצו"ב - וזה כל מה שמותר לנו לספר, באתר צה"ל, 25 באוקטובר 2020
↑  מאיר אורבך, אקזיט 700 המיליון של טראסטיר יצא ממצו"ב, באתר כלכליסט, 16 בספטמבר 2013
↑  גולן חזני, טאבולה הישראלית יוצאת לגיוס לפי שווי של 1.5 מיליארד דולר, באתר כלכליסט, 12 באוגוסט 2014
↑   ענבל אורפז, גוגל רוכשת את SlickLogin הישראלית, באתר TheMarker‏, 16 בפברואר 2014