stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פקודת המשטרה
הוראות הפקודה

סעיף 3 לפקודה קובע את תפקידי המשטרה: "משטרת ישראל תעסוק במניעת עבירות ובגילוין, בתפיסת עבריינים ובתביעתם לדין, בשמירתם הבטוחה של אסירים, ובקיום הסדר הציבורי וביטחון הנפש והרכוש." בהתאם ליעדים אלה מקיימת המשטרה חקירות משטרתיות וחטיבת התביעות שלה היא אחת משתי סמכויות התביעה העיקריות בבתי המשפט בישראל (לצד פרקליטות המדינה).
הוראות הפקודה > תפקידי השוטר וסמכויותיו

סעיפים 4–8 עוסקים בתפקידי השוטר ובסמכויותיו:
כאשר מצא שוטר שקיים חשש ממשי לפגיעה חמורה בביטחון הנפש או הרכוש הוא רשאי להורות לכל אדם הנמצא באזור או במקום שבו קיים החשש האמור, הוראה סבירה הדרושה באופן חיוני לשם הצלת הנפש או הרכוש או למניעת הפגיעה. לצורך הצלת הנפש או הרכוש שוטר רשאי להיכנס לכל מקום שהכניסה אליו נדרשת באופן חיוני ולהשתמש בכוח סביר כלפי אדם או רכוש לצורך ביצוע סמכות הכניסה כאמור, ובלבד שהשוטר זיהה עצמו לפני מי שנמצא במקום והודיע לו את המטרה שלשמה נדרשת הכניסה, ביקש את הסכמתו לכניסה והזהירו כי יש בכוונתו להשתמש בכוח לצורך הכניסה, וכן לעשות כל פעולה הדרושה באופן חיוני, ולהשתמש בכוח סביר כלפי אדם או רכוש לצורך ביצוע פעולה כאמור.
במיוחד יהא מתפקידו של כל שוטר:
הזדהות שוטר:
הוראות הפקודה > השר לביטחון הפנים והמפקח הכללי של משטרת ישראל

סעיפים 8א–10 עוסקים בשר לביטחון הפנים ובמפקח הכללי של משטרת ישראל (המפכ"ל):
השר לביטחון הפנים יתווה את מדיניות המשטרה ואת העקרונות הכלליים לפעילותה, לרבות לעניין סדרי העדיפויות, תוכניות עבודה, הנחיות כלליות, וכן יקיים פיקוח ובקרה על פעילות המשטרה ועל רמת מוכנותה, והוא רשאי להתוות מדיניות כללית בתחום החקירות, לרבות קביעה של סדרי עדיפויות עקרוניים, לאחר ששמע את עמדת היועץ המשפטי לממשלה ולאחר התייעצות עם המפקח הכללי והמופקדים במשטרה על נושא החקירות.
המפכ"ל יתמנה בידי ממשלת ישראל לפי המלצת השר לביטחון הפנים.
המפכ"ל יפקח על משטרת ישראל, על סדרי ניהולה ועל הפעלתה, בהתאם להתוויית המדיניות ולעקרונות הכלליים של השר לביטחון הפנים.
המפכ"ל יוציא, באישור השר לביטחון הפנים, את הוראות המשטרה – הוראות כלליות שיקבעו עקרונות לעניין ארגון המשטרה, סדרי המינהל, המשטר והמשמעת בה והבטחת פעולתה התקינה, ויוציא את פקודות המטה הארצי – פקודות כלליות שיקבעו פרטים בנושאים האמורים בהוראות המשטרה.
המפקח הכללי רשאי:
הוראות הפקודה > העסקתם של שוטרים

סעיפים 11–24 עוסקים בהעסקתם של שוטרים:
כל המבקש להימנות עם משטרת ישראל ייבדק בדיקה רפואית, ומשאושר גיוסו יגויס לתקופה של חמש שנים. הנחיות נוספות בעניין גיוס למשטרה ניתנו בתקנות המשטרה (גיוס), תשי"ח–1957.
עשרים וארבעה החודשים הראשונים ישרת המגויס שירות ניסיון ויידרש לעבור קורס אימונים; נמצא בתוך תקופת הניסיון כי הוא בלתי מתאים לתפקידיו או שאין זה מסתבר שיהיה יעיל, רשאי המפכ"ל לצוות על שחרורו מן השירות.
שוטר בדרגת מפקח משנה ומעלה יישבע, עם מינויו, שבועת אמונים לפני המפכ"ל בנוסח שנקבע.
שוטר, כשהוא בישראל, רואים אותו, לכל עניין שבפקודה זו, כנמצא תמיד בתפקיד, ומותר בכל עת להעסיקו בכל מקום בישראל.
שוטר לא יעסוק בעבודה או במשרה חוץ מתפקידיו לפי פקודה זו, אלא אם המפכ"ל התיר לו זאת במפורש בכתב.
המפכ"ל רשאי להאריך את תקופת שירותו של שוטר לתקופות שירות נוספות שכל אחת מהן לא תעלה על חמש שנים. השלים שוטר תקופה של עשרים שנות שירות רשאי המפקח הכללי להאריך את תקופת שירותו לתקופה נוספת בלתי קצובה.
שוטר לא יתפטר מן השירות אלא אם כן נתן למפכ"ל הודעה על כך שלושה חדשים מראש; לא עשה כן – יראוהו נעדר מן השירות ללא רשות. המפכ"ל רשאי, לבקשת שוטר, להתיר לו לפרוש מהשירות אף אם לא חלפו שלושה חדשים ממועד מתן ההודעה.
השר לביטחון הפנים רשאי להורות בצו לעכב, לתקופה שהיא לדעתו שעת חירום, כל שוטר, או סוג או הגדר אחר של שוטרים, אף על פי שתמה תקופת שירותם, ולהאריך שירותם לתקופת החירום.
מותר לשחרר שוטר מן השירות תוך תקופת ההתקשרות, אם ועדה רפואית קבעה כי אין הוא מתאים עוד לשירות מבחינה נפשית או גופנית.
שום דבר האמור בפקודה זו או בחוק המשטרה אינו בא לגרוע מסמכות השר להרחיק שוטר בכל עת שירצה.
שוטר יהיה אחראי לכספי הציבור שנמסרו להשגחתו או שהגיעו לרשותו; כלי הנשק, התחמושת, הציוד, ההלבשה והאפסניה שניתנו לשימוש המשטרה שבפיקודו או לשימושו העצמי, ייזקפו לחובתו, והוא יהיה אחראי להם כלפי המפכ"ל במקרה שאבדו, ניזוקו או הושמדו, זולת אם אפשר להוכיח להנחת דעתו של המפכ"ל שהדבר קרה מחמת תאונה בלתי־נמנעת, מחמת גניבה שאין לייחסה לרשלנות מצדו או מחמת מילוי תפקידו למעשה.
השעיה של שוטר מסדרת בסעיפים 77י-77יא.
מעמדו של שוטר אינו כמעמד עובד שכיר, מאפיין הבא לידי ביטוי בשניים מסעיפי הפקודה:
סעיף 93א קובע שתובענות מסוימות שעניין יחסי עובד–מעביד לא ייחשבו כתובענות הנובעת מיחסי עובד-מעביד לעניין סעיף 24 לחוק בית הדין לעבודה, תשכ"ט–1969. תובענות אלה הן: תובענה הבאה להתנגד לשימוש בסמכויות הנתונות לפי פקודה זו לעניין מינויו של קצין משטרה בכיר, קביעת שוטר לתפקיד, העברתו מתפקיד לתפקיד או ממקום למקום בתפקיד, העלאתו בדרגה או הורדתו מדרגתו, השעייתו מתפקידו, פיטוריו מן החיל, הארכת שירותו מחמת שעת חירום, עיסוקו בעבודה מחוץ לתפקידיו במסגרת המשטרה, או שחרורו מן השירות.
סעיף 93ב אוסר על הקמת ארגון עובדים של שוטרים ועל חברות של שוטר בו.
החרגה של שוטר מהזכויות הניתנות בחקיקה לשכיר נעשית גם באחדים מחוקי העבודה. חוק שעות עבודה ומנוחה, למשל, קובע שהוא אינו חל על העסקתם של שוטרים.
הוראות הפקודה > בדיקות התאמה לתפקיד

פרק שלישי1 (סעיפים 24א–24יד) מסדיר עריכה של בדיקות התאמה לתפקיד למועמדים לתפקידים במשטרת ישראל ולנושאים בתפקידים בה, לשם הבטחת השמירה על טוהר המידות ועל תפקוד ראוי של המשטרה וחיזוק אמון הציבור במשטרה, במטרה להגן על שלום הציבור וביטחונו, והכול בדרך של שמירה מרבית על פרטיותם של הנבדקים.
הוראות הפקודה > סוגים נוספים של משרתים במשטרה

פרק רביעי (סעיפים 25–49) עוסק בשוטרים שלא מן המניין:
שוטרים מוספים זמניים (שמ"ז), שהם שוטרים שגויסו לתקופה של שישה חדשים.
שוטרים לתפקידים מיוחדים (שת"ם), שהם שוטרים שגויסו בעקבות בקשת גוף המבקש להעסיק שוטרים בתפקידים מיוחדים. שוטרים אלה ישרתו שירות מיוחד זה בלבד, ועלות העסקתם תמומן על ידי הגוף שהזמין את העסקתם.
שוטרים מיוחדים, שהם אזרחים שבאישור של שופט או הממונה על המחוז מונו כשוטרים מיוחדים, משום שהיה נראה שיש התקהלות בלתי־חוקית, התפרעות או הפרעת השלום, או שיש יסוד סביר לחשוש לכך, וכי המשטרה המופקדת כרגיל על שמירת השלום אינה מספקת כדי שמירת השלום, הגנת התושבים וביטחון הרכוש במקום.
נוטרי כפרים, המשרתים בתחומם של כפר או קבוצת כפרים במשך זמן שהממונה על המחוז ראה לנכון, אם היה סבור כי הגנת הרכוש והיבול במקום, או מצב הביטחון הציבורי, התנהגות התושבים או סיבה אחרת, מחייבים לעשות כן.
פרק רביעי 1 (סעיפים 49א–49ח) מסדירים את פעולת המשמר האזרחי.
פרק רביעי 1א׳ (סעיף 49ח1) מסדיר את השירות במשטרה של המשרתים בה כשירות לאומי-אזרחי.
הוראות הפקודה > חקירת עבירות של שוטרים ועובדי שירות הביטחון הכללי

פרק רביעי 2 (סעיפים 49ט–49יא) מסדיר חקירת עבירות של שוטרים ועובדי שירות הביטחון הכללי.
בהתאם לסעיף 49ט חקירה של עבירה ששוטר חשוד בביצועה, לא תיערך בידי משטרת ישראל, אלא בידי המחלקה לחקירת שוטרים (מח"ש) שבמשרד המשפטים. סעיף זה אינו חל על העבירות הבאות:
הוראות הפקודה > מעצר ועיכוב של שוטרי חובה

סעיפים 77ח1–77ח25 עוסקים במעצר ועיכוב של שוטרי חובה – שוטרים שמשרתים במשמר הגבול במסגרת שירות החובה שלהם.
הוראות הפקודה > טיפול המשטרה באירועים מיוחדים

פרק ששי (סעיפים 78–90) עוסק בהתקהלויות, אסיפות ותהלוכות, ובכלל זה כללי רישוי הפגנות. סעיף 82 לחוק קובע כי "המפקח הכללי רשאי לאסור הנפתו, הצגתו או פרישתו של דגל או סמל שיש בו כדי לעורר להפרעת השלום."
פרק ששי 1 (סעיפים 90א–90יח) עוסק באירוע חירום אזרחי – אירוע הגורם לפגיעה חמורה בשלום הציבור, בביטחון הנפש או ברכוש המתייחס לציבור גדול או לשטח גדול, או אירוע שיש בו חשש לפגיעה כאמור, לרבות מחמת פגע טבע, מפגע סביבתי, אירוע חומרים מסוכנים, אירוע כימי או ביולוגי, אירוע קרינה רדיולוגי, תאונה או פעילות חבלנית עוינת.
הוראות הפקודה > עבירות כלפי המשטרה

פרק שביעי (סעיף 91) עוסק בעבירות כלפי המשטרה. בהתאם לסעיף זה, שוטר רשאי לעצור בלי פקודת מעצר
את העושה אחת מאלה:
הוראות הפקודה > תקנות

סעיף 94 מסמיך את השר לביטחון הפנים להתקין תקנות לביצוע הפקודה. מכוח סעיף זה הותקנו תקנות אחדות:
תקנות קרן המשטרה הכללית, עוסקות בניהולה של קרן המשטרה הכללית, המשמשת להענקת פרסים כספיים לשוטרים מצטיינים. תקנות אלה הותקנו עוד בתקופת המנדט.
תקנות המשטרה (גיוס), תשי"ח–1957, כוללות הנחיות נוספות בעניין גיוס למשטרה.
תקנות המשטרה (חופשה), תשל"א–1971, עוסקות בהיעדרות של שוטר, שאינו שוטר חובה, מחמת חופשה או מחלה.
תקנות המשטרה (העסקת שוטרים באירוע), תשל"ו–1975, מסדירות את שכירתם של שוטרים, על ידי מארגן של אירוע, לשם השגחה על התנהלות האירוע.
הערות שוליים

↑  פקודת המשטרה, חוקי ארץ ישראל ב' - קיב, מ-31 בדצמבר 1933
↑  חוק שירות המדינה (גמלאות), התשט"ו-1955, ס"ח 188 מ-8 ביולי 1955
↑  חוק לתיקון פקודת המשטרה, התשכ"ג-1963, ס"ח 395 מ-20 ביוני 1963
↑  פקודת המשטרה [נוסח חדש], התשל"א-1971, דיני מדינת ישראל 17, מ-11 במרץ 1971
↑  חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 4), התשל"ה-1975, ס"ח 762 מ-27 בפברואר 1975
↑  בג"ץ 789/78 אופק ואח' נ' שר הפנים, פ"ד לג(3) 480, ניתן ב-29 באפריל 1979.
↑  חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 6), התשל"ט-1979, ס"ח 941 מ-3 באוגוסט 1979
↑  חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 7), התש"ם-1980, ס"ח 962 מ-28 בפברואר 1980
1 2  חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים והוראות שונות), התשס"ו-2006, ס"ח 2045 מ-1 בינואר 2006
↑  חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 9), התשמ"ח-1988, ס"ח 1262 מ-27 ביולי 1988
↑  חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 11), התשנ"ב-1992, ס"ח 1391 מ-25 במרץ 1992
↑  חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 16), התשנ"ח-1998, ס"ח 1652 מ-11 בפברואר 1998
↑  חוק שירות לאומי-אזרחי, התשע"ד-2014, ס"ח 2442 מ-19 במרץ 2014
↑  חוק לתיקון פקודת המשטרה (תיקון מס' 33), התשע"ז-2017, ס"ח 2659 מ-7 באוגוסט 2017
↑  חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 37), התשפ"ג-2022, ס"ח 3012 מ-28 בדצמבר 2022
↑  בג"ץ 8987/22 התנועה למען איכות השלטון בישראל ואחרים נ' הכנסת ואחרים, ניתן ב־2 בינואר 2025;
מכה לבן גביר: בג"ץ פסל חלקית תיקון בחוק פקודת המשטרה, באתר מעריב אונליין, 2 בינואר 2025
האופק האבוד

| --- | --- |

 מבוסס על:  האופק האבוד 
 בימוי:  פרנק קפרה, אנדרו מרטון 
 הופק בידי:  פרנק קפרה 
 תסריט:  רוברט ריסקין, ג'יימס הילטון 
 עריכה:  גן הבליק 
 שחקנים ראשיים:  רונלד קולמן דייוויד טורנס ווילי פונג ריצ'רד לו מרגרט מקויד לורנס גרנט לאונרד מודי איזבל ג'ואל תומאס מיטשל סם ג'אפה ג'ין וייט מרגו John Howard אדוארד אברט הורטון ה. ב. וורנר Norman Ainsley בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מוזיקה:  דימיטרי טיומקין 
 צילום:  ג'וזף ווקר, Elmer Dyer 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  סרטי קולומביה 
 חברה מפיצה:  סרטי קולומביה, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  1937 
 משך הקרנה:  97 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פנטזיה, סרט מדע בדיוני, סרט דרמה, סרט המבוסס על יצירה ספרותית 
 מקום התרחשות:  סין 
 פרסים:  פרס אוסקר לעריכה הטובה ביותר (גן הבליק, ג'ין מילפורד)  פרס אוסקר לעיצוב האמנותי הטוב ביותר (Stephen Goosson) 
 דף הסרט ב־IMDb
 
האופק האבוד (באנגלית: Lost Horizon) הוא סרט פנטזיה אמריקאי משנת 1937, בבימויו של פרנק קפרה. התסריט מאת רוברט ריסקי מבוסס על הרומן מאת ג'יימס הילטון, ומספר את סיפורו של דיפלומט בריטי הנמלט מסין יחד עם קבוצת מערביים נוספים. לאחר שהמטוס שלהם מתרסק בטיבט, הם מוצאים מקלט בעמק נסתר בשם שנגרי-לה, מקום אוטופי שבו הזמן כמעט ועומד מלכת, והתושבים חיים בשלום ובהרמוניה.
עלילת הסרט

רוברט "בוב" קונווי (רונלד קולמן), דיפלומט בריטי, מוביל קבוצת פליטים מערביים במטוס הנמלט מאזור מלחמה בסין. לאחר שהמטוס נחטף ומתרסק בהרי ההימלאיה, הניצולים מוצאים את עצמם בעמק מבודד וקסום בשם שנגרי-לה. בעמק זה, התושבים חיים חיים ארוכים ושלווים, מנותקים מהעולם החיצון. במהלך שהותם, קונווי מתחיל להטיל ספק בערכים ובשאיפות שהנחו אותו עד כה, וניצב בפני החלטה האם להישאר בשנגרי-לה או לשוב לעולם שממנו הגיע.
פרסים ומועמדויות

התפאורה המורכבת שעיצב סטיבן גוסון זיכתה אותו בפרס אוסקר לעיצוב ההפקה הטוב ביותר, בעוד ג'ין האבליק וג'ין מילפורד חלקו ביניהם את פרס אוסקר לעריכה הטובה ביותר.
הסרט היה מועמד לפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר, אך הפסיד לחייו של אמיל זולא. השחקן ה.ב. וורנר היה מועמד לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר, אך הפסיד לג'וזף שילדקראוט על תפקידו בחייו של אמיל זולא. למרות שהמלחין דימיטרי טיומקין הלחין את הפסקול, המועמדות לפרס אוסקר למוזיקה המקורית הטובה ביותר ניתנה למוריס סטולוף, ראש מחלקת המוזיקה של אולפני קולומביה. הזכייה בפרס הייתה של צ'ארלס פרווין מסרטי יוניברסל עבור הסרט מאה גברים ובחורה.
ג'ון פ. ליבדארי היה מועמד לפרס אוסקר למיקס הסאונד הטוב ביותר, אך הפסיד לתומאס מולטון עבור הסרט ההוריקן. צ'ארלס סי. קולמן היה מועמד לפרס אוסקר לעוזר הבמאי הטוב ביותר, אך הפסיד לרוברט וב על עבודתו בסרט בשיקגו העתיקה. זו הייתה השנה האחרונה שבה הוענק פרס אוסקר בקטגוריה זו.
בתרבות הפופולרית

הארי אי. הופמן, בעל רשת בתי קולנוע במרכז העיר דנוור, קולורדו, בנה בשנת 1937 העתק של המנזר המופיע בסרט כבית מגוריו הפרטי וקרא לו "שאנגרי-לה".
בסיפור הקצר "תשעת מיליארד השמות של אלוהים" מאת ארתור סי. קלארק משנת 1953, המתרחש בלמסרי טיבטי, הדמויות מכנות את המקום "שאנגרי-לה" ומתייחסות לראש הלמסרי בכינוי "סם ג'אפה", על שם השחקן בסרט.
הרלן אליסון מתייחס לסרט בפרשנות טלוויזיונית משנת 1995 לתוכנית Sci-Fi Buzz, שבה הוא מביע תסכול ממה שהוא רואה כאוריינות תרבותית הולכת ופוחתת.
מספר שניות מתוך הסרט מופיעות בפרק הפתיחה של העונה השביעית של הסדרה מד מן כאשר הדמות דון דרייפר צופה בשידור לילי מאוחר של כותרות הפתיחה של הסרט בזמן ביקורו אצל אשתו מייגן בקליפורניה.
כמה סצנות מהסרט, המתארות את רגעי ההתרסקות של המטוס, שולבו בסרטון האנימציה A Wish for Wings That Work.
ברצועת קומיקס של פינאטס מאת צ'ארלס מ. שולץ שפורסמה ב-20 בפברואר 1974, הדמות וודסטוק משחק טריוויה עם סנופי ושואלת: "מי היה הטייס של המטוס שלקח את רונלד קולמן לשאנגרי-לה ב-אופק אבוד?"
הערות שוליים

↑  "The 10th Academy Awards (1938) Nominees and Winners." (אורכב 06.07.2011 בארכיון Wayback Machine) oscars.org.
↑  "Lost Horizon (1937)." (אורכב 27.01.2011 בארכיון Wayback Machine) TCM.
↑  Bretz, James (2005). Mansions of Denver: The Vintage Years 1870–1938. Pruett Publishing. p. 190. ISBN 978-0871089373.
↑  Leonard, Stephen J.; Noel, Thomas Jacob (1990). Denver: Mining camp to metropolis. University Press of Colorado. p. 158. ISBN 9780870811852.
↑  "Harlan Ellison's Watching 55". YouTube. 24 במרץ 2014. ארכיון מ-2021-12-11. נבדק ב-2 בינואר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Fitzgerald, Tom; Marquez, Lorenzo (14 באפריל 2014). "Mad Men: Times Zones". Tom & Lorenzo: Fabulous and Opinionated. ארכיון מ-22 בדצמבר 2014. נבדק ב-19 בדצמבר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Crump, William D. (2019). Happy Holidays--Animated!: A Worldwide Encyclopedia of Christmas, Hanukkah, Kwanzaa and New Year's Cartoons on Television and Film. McFarland & Company. p. 342. ISBN 9781476672939. נבדק ב-2020-04-11.
דקלה הדר

| --- | --- |

 לידה:  10 בדצמבר 1981 (בת 43) אשקלון, ישראל
 סוגה מועדפת:  תיאטרון וקומדיה
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2007
 עיסוק:  מדבבת ושחקנית
 מקום לימודים:  תלמה ילין  בית צבי 
 בן או בת זוג:  שני גרובר (15 באוגוסט 2014–?) 
 פרופיל ב-IMDb
 
דקלה הדר (נולדה ב-10 בדצמבר 1981) היא שחקנית ומדבבת ישראלית.
ביוגרפיה

נולדה באשקלון. בין השנים 1996–2000 למדה בבית ספר תלמה ילין במגמת תיאטרון. ב-2006 סיימה 3 שנות לימוד משחק בבית הספר לאמנות הבמה "בית צבי". בשירותה הצבאי הייתה קצינת תחזוקה.
למדה פיתוח קול אצל נירה גל ודוקי עצמון. ב-2011 למדה משחק מול מצלמה אצל רות דייכס. בשנת 2013, השתתפה בסדנת משחק בהנחיית אודי בן-משה במסגרת "סדנאות הבמה".
ביוגרפיה > קריירה מקצועית > תיאטרון

מ-2007 חברה בהרכב הקומי "הגדוד העברי" שמביימת מוריה זרחיה.
בתיאטרון צוותא: ב-2007 השתתפה במופע הקברט "אצל הרננדו במרתף" שביים גלעד קמחי.
בתיאטרון הקאמרי: ב-2007 שיחקה בהצגה "לרציניים בלבד" שכתבה וביימה איריס מורגנבסר. ב-2008 גילמה את פריידל במחזמר "כנר על הגג" שכתב ג'וזף שטיין (על פי סיפורי טביה החולב מאת שלום עליכם) וביים משה קפטן, וגילמה את נרציסיה במחזמר "סאלח שבתי" שכתב אפרים קישון וביים משה קפטן. ב-2008 שיחקה בהצגה "הנפש הטובה מסצ'ואן" מאת ברטולט ברכט שעיבד וביים אודי בן-משה. ב-2022 החלה לשחק בהצגה "שלום לך ארץ" שכתבה וביימה מוריה זרחי.
בתיאטרון בית ליסין: ב-2006 שיחקה ב"זיסעלע" - מופע תיאטרון מחול שכתבה וביימה מוריה זרחיה. ב-2008 שיחקה במחזמר "ברודוויי פינת פרישמן" שכתב וערך דניאל אפרת וביים גלעד קמחי. ב-2009 גילמה את פק בהצגה "חלום של לילה בליל קיץ" מאת שייקספיר שביים גלעד קמחי; שיחקה בהצגה "תמונות יפואיות" שכתב גלעד קמחי (על פי הספר מאת מנחם תלמי) וביים שמעון מימרן ושיחקה בהצגה "משחק ילדים" מאת אפרים סידון שביים גלעד קמחי. ב-2010 גילמה את מרתה במחזמר "אביב מתעורר" שכתב סטיבן סייטר (על פי מחזה מאת פרנק ודקינד) וביים גלעד קמחי. ב-2011 גילמה את ליגוריו בהצגה "מנדרגולה" שעיבד יעקב שבתאי (על פי ניקולו מקיאוולי) וביים גלעד קמחי. באותה שנה גילמה את לינדה במחזמר "אחים בדם" מאת ווילי ראסל שביים גלעד קמחי; שיחקה בהצגה "אמא מאוהבת" מאת גורן אגמון שביים גלעד קמחי וגילמה את טוטו במחזמר "הקוסם מארץ עוץ" שעיבדו דניאל אפרת וגלעד קמחי שגם ביים בשיתוף תיאטרון המדיטק. ב-2012 גילמה את איילה בהצגה "מקסי ואני" שכתב וביים הלל מיטלפונקט וגילמה את אילנה בהצגה "משאלה אחת ימינה" שעיבדה דפנה אנגל על פי ספרו של אשכול נבו וביים גלעד קמחי. ב-2013 גילמה את פינוקיו בהצגה "פינוקיו - דל'ארטה" שעיבדו דניאל אפרת וגלעד קמחי שגם ביים, וגילמה את רייצ'ל, תפקיד מרכזי בהצגה "עובד בשביל שניים" שכתב ריצ'רד בין (על פי "משרתם של שני אדונים") וביים משה קפטן עם אלי יצפאן, נועם פנחסוב ואחרים. באותה שנה גילמה את תרצה הצעירה בהצגה "חברות הכי טובות" מאת ענת גוב שביים גלעד קמחי - הצגה זו הייתה קופרודוקציה של תיאטרון בית ליסין והתיאטרון הקאמרי. ב-2014 שיחקה בהצגה "המוגבלים" מאת גור קורן שביים גלעד קמחי.
בתיאטרון הספרייה: ב-2014 גילמה את המכשפה במחזמר "מקס בארץ האגדות" מאת אורי אוריין שביים אלדר גרויסמן.
ביוגרפיה > קריירה מקצועית > טלוויזיה

ב-2011 גילמה את שדונית ארץ עיר בסדרה "בית ספר למכשפים" ששודרה בערוץ לוגי. ב-2012 גילמה את הנסיכה אילאיל בסדרה "ממלכת טוביהו" ששודרה בערוץ הופ!. ב-2014 גילמה את יעל בסדרה "המועדון של יובל המבולבל" בערוץ הופ; את טינטונת הבת בסדרה "מיכל הקטנה והטונטונים" שביים רני מגר בערוץ ניק ג'וניור וגילמה את כתבת השטח בעונה השלישית של הסדרה "מר עגבנייה" – הרפתקה בזמן אחר, ששודרה בערוץ הופ. בשנת 2016 שיחקה את הקונפיטורית במיה בסדרה "דן ומוזלי" ששודרה בטלוויזיה החינוכית הישראלית. החל מ-2016 מגלמת את ליבי האבירה בסדרת הילדים "יורם החכם בממלכת המספרים", לצד דן קיזלר וציפי שביט. ב-2016 גילמה שלל דמויות בסדרה "אחת שיודעת" בחינוכית. ב-2018 השתתפה בעונה השנייה, השלישית והרביעית של סדרת הטלוויזיה "צומת מילר" בתפקיד אשתו של אדיר. ב-2019 גילמה את חן רומנו בעונה הרביעית של הסדרה "חברות".
בשנת 2023 השתתפה בתפקיד נורית אמה של גאיה בפודקאסט "רגעי קסם יחד לאורך כל היום", לצד גלעד קלטר ששיחק את תיק תק השעון ויובל לוי ששיחקה את גאיה.
ביוגרפיה > קריירה מקצועית > דיבוב

ב-2008 דיבבה את מאסטרית וייפר בסרט "קונג פו פנדה" ודיבבה בסרט "וול-E".
ב-2009 דיבבה את נואל, מיקארו אמאג'י ויורי בסדרה "בנות הים פיצ'י פיצ'י פיץ'"; את סוזן מרפי בסרט "מפלצות נגד חייזרים"; את קלואי בסרט "הצ'יוואווה מבוורלי הילס"; את מאלא בסרט "הקרב על הכוכב"; את סם ספארקס בסרט "גשם של פלאפל"; את סלניה בסרט "ארתור: נקמתו של מלתזאר" ואת לידיה בסרט "טינקרבל והאוצר האבוד".
ב-2010 דיבבה את ג'ורג'יה בסרט "נסיכה והצפרדע"; את פיונה בסרט "שרק לנצח" ואת סלניה בסרט "ארתור 3: מלחמת שני העולמות".
ב-2011 דיבבה בסדרה "המכשפים מוויברלי פלייס"; את רייצ'ל בסרט "יוגי דב"; את לונדון טיפטון בסדרה "החיים היפים של זאק וקודי"; ;דיבבה דמויות שונות בסדרה "יוהו וחברים"; את יוליה בסרט "נומיאו ויוליה"; את מאסטרית וייפר בסרט "קונג פו פנדה 2"; את הולי שיפטוול בסרט "מכוניות 2"; את קרן פלא בסדרה "הטקטקים"; את לונדון טיפטון בסרט "זאק וקודי החיים היפים על הסיפון - הסרט" ואת מריסה וילסון בסרט "ספיי קידס 4: כל הזמן שבעולם.
ב-2012 דיבבה את טריקסי בסרט "חתול בצמרת"; דיבבה בסרט "סמי וחברים מסביב לעולם"; החלה לדבב את קורה בסדרה "האגדה של קורה"; דיבבה את ספייק בסרט "טינקרבל וסוד הכנפיים", דיבבה את מאספטר וייפר בסדרה "קונג פו פנדה: אגדת המגניבות" ואת סו בסרט "העולם על פי דינו".
ב-2013 דיבבה את בוטס בסדרה "מגלים עם דורה"; את וונדה בסדרה "קסם של הורים"; דיבבה פודל בסדרה "חיות בקצר"; דיבבה בסדרה "ברנדי ומר וויסקרס"; דיבבה את האמא בסדרה "אמה ודין"; את איפ בסרט "הקרודים"; דיבבה דיילת בסרט "גנוב על המיניונים"; דיבבה את דובונית הרמוניה בסדרה "דובוני אכפת לי: ברוכים הבאים לארץ אכפתיה"; דיבבה את נסי בסדרה "רובוט ומפלצת"; את המלכה פלינה בסדרה "הרפתקאות מקס והדינוזאורים"; את סקרלט בסדרה "כוח המחץ"; את סם ספארקס ב"גשם של פלאפל 2"; את קארי בסדרה "וונדי"; דיבבה את רוברטה רודס, סשה, ודמויות שונות בסדרה "איירון מן" ודיבבה קולות רקע בסרטים "טורבו", "בית ספר למפלצות", "הממלכה הסודית". כמו כן, דיבבה את ג'לטה בסרט "טינקרבל: תחרות אפייה".
ב-2014 דיבבה את סוזן מרפי בסדרה "מפלצות נגד חייזרים"; השתתפה בדיבוב הסרט "קיקוריקי"; דיבבה את דיפר בסרט "מטוסים 2: לוחמי האש"; דיבבה בסרט "יצאת כוכב"; דיבבה את רוג' ואת מיסטיק בסדרה "וולברין והאקס-מן"; דיבבה את פיקסאל בסדרה "נינג'גו"; דיבבה את ראש העיר ואת סבתא-פוח (סבתא סמית') בסדרה "הפוני הקטן שלי: חברות היא קסם"; את דודה בסדרה "יורדים מהפסים" ; את שמחה בסרט האנימציה ״הקול בראש״ ואת קורה בסדרה המונפשת "האגדה של קורה".
ב-2016 דיבבה את הנסיכה ליה אורגנה בסדרה "מלחמת הכוכבים: המורדים", ואת דובונית הרמוניה בסדרה "דובוני אכפת לי ובני דודים". ב-2018 דיבבה את יוליה בסרט "עולמם הסודי של גמדי הגינה" וכן נתנה את קולה לסרט "בלגן בממלכה".
ב-2018 דיבבה את נערת הגומי בסרט האנימציה "משפחת סופר על 2". ב-2019 דיבבה בסרטים "אגלי דולס", "הכוכב של אנדרה וטאטי" ו"אנגרי בירדס - הסרט 2".
ב-2020 החלה לדבב בסדרה "רוקטיר".
ב-2021 דיבבה את רוזיטה מהסרט "לשיר 2".
ב-2022 שימשה כקולה של דחלילה בסדרה "חנן הגנן וחברים" וגם דיבבה את פאם בסדרה "לא רעב ולא אוהב".
בשנת 2023 דיבבה את סקאטל בסרט "בת הים הקטנה".
בשנת 2024 היא דיבבה את אנג'י בסרט "וודי הנקר במחנה קיץ", את שמחה בסרט "הקול בראש 2" ואת וונדה בסדרה "קסם של הורים - משאלה חדשה".
ביוגרפיה > חיים אישיים

הדר יצאה מהארון כלסבית והייתה בזוגיות עם שני גרובר. היא אם לבן.
דקלה הדר ויוסי טולדו, ב"מנדראגולה", תיאטרון בית ליסין, 2011
הלוואי (שיר)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע בועז שרעבי
 יצא לאור:  1986
 סוגה:  זמר עברי 
 שפה:  עברית 
 אורך:  3:00
 כתיבה:  אהוד מנור
 לחן:  בועז שרעבי
 עיבוד:  ננסי ברנדס
 ביצועים מאוחרים:  "הלוואי" (עם ואלרי חמאתי, 2022)
 
"הלוואי" הוא שיר שכתב אהוד מנור והלחין וביצע בעז שרעבי עבור תחרות קדם-אירוויזיון 1986.
השיר הוגש לתחרות גם בשנת 1985, אך אז לא התקבל.
הצלחה

בתחרות עצמה הגיע השיר למקום האחרון וזכה בנקודה אחת בלבד, אולם ברבות הימים הפך לשיר אהוד שזכה לגרסאות כיסוי שונות. בייחוד התפרסם ב-1998 ביצועה של יהודית רביץ לשיר, במופע "פעמוני היובל"  בעיבודו של אבנר חודורוב.
השיר נכלל באלבומו החמישי של שרעבי, "משאלה" שיצא ב-1987, ובאלבום האוסף את לי לילה שיצא בשנת 1993.
מילות השיר

מילות השיר מביעות משאלה לשגשוג, אחדות ושלום:
”הלוואי שלא נכאב ואיש אחיו יאהב

הלוואי ויפתחו שוב שערי גן עדן

הלוואי ויתמזגו מזרח ומערב

הלוואי ונחדש ימינו כאן כקדם.”
גרסאות כיסוי

השחקנית רבקה נוימן הקליטה גרסת רוק של השיר לסרט שמיכה חשמלית ושמה משה של אסי דיין משנת 1994, בו השתתפה.
בשנת 2000 ביצעה יהודית רביץ את השיר במסגרת האלבום "געגוע".
בטקס הדלקת המשואות לשנת 2020 ביצעו את השיר מנחי הטקס - גיא זו-ארץ ואסתר רדא.
במאי 2021 במסגרת הפרויקט של כאן 11, "אחים אנחנו", ביצע את הסינגל בעיבוד מחודש הזמר החרדי אבי אילסון.
הערות שוליים

↑   צפו: המיזם המסקרן יצא לדרך עם הופעה של בעז שרעבי וואלרי חמאתי, באתר וואלה, 31 במאי 2022
↑  אירוויזיון 1986 - איפה טעינו?, באתר כאן חדשות, ‏13 באפריל 2019 (בעברית)
↑  הלוואי - יהודית רביץ, נבדק ב-2023-01-19, באתר יוטיוב
↑  יאיר טוקר, ‏אבי אילסון מחדש את הקלאסיקה: "הלוואי", באתר כיכר השבת, 11 במאי 2021
טבי

ערך זה עוסק בדמות מהמשנה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
טבי היה עבדו הכנעני של רבן גמליאל, והוזכר בספרות חז"ל בכמה מקומות. רבן גמליאל העיד עליו שהיה תלמיד חכם ובקיא בהלכות.
הרמ"ע מפאנו מביא שטבי היה גלגול נשמתו של חם בן נח שעליו נגזרה עבדות, ואילו שם ועבר התגלגלו ברבן גמליאל אדונו[דרוש מקור].
אזכורו במשנה ובתלמוד

כך למשל סיפר רבן גמליאל עליו שישן תחת המיטה בסוכה, כיוון שהכיר את הלכות סוכה וידע שעבדים פטורים ממנה: ”הישן תחת המטה בסוכה - לא יצא ידי חובתו. אמר רבי יהודה: נוהגין היינו ישינים תחת המטות בפני הזקנים, ולא אמרו לנו דבר. אמר רבי שמעון: מעשה בטבי עבדו של רבן גמליאל שהיה ישן תחת המטה. אמר רבן גמליאל לזקנים: ראיתם טבי עבדי, שהוא תלמיד חכם, יודע שעבדים פטורין מן הסוכה, וישן לו תחת המטה.  ולפי דרכינו למדנו שהישן תחת המטה לא יצא ידי חובתו”.
בדומה לכך מוזכר במסכת שמחות שטבי היה מניח תפילין אף על פי שעבדים פטורים ממצווה זו. גם מוזכר שם, שהיו קוראים לו "אבא" בדרך כבוד למרות שהיה עבד.
הגמרא במסכת בבא קמא מביאה ברייתא המספרת שרבן גמליאל סימא את עינו [לגרסת הירושלמי -שבר את שינו] של טבי ושמח בכך כיוון שזו הייתה סיבה לשחרר את טבי מדין יציאה בשן ועין. רבי יהושע אמר לרבן גמליאל שמכיוון שאין עדים שראו את המעשה הוא לא יכול לשחרר את טבי ומסתבר שרבן גמליאל הסכים עמו, כי במסכת ברכות מסופר על מותו של טבי  ושם מסופר על יחסו המיוחד של רבן גמליאל לטבי בשונה מהיחס הרגיל לעבדים כנענים:
וּכְשֶׁמֵּת טָבִי עַבְדּוֹ – קִבֵּל עָלָיו תַּנְחוּמִין.
אָמְרוּ לוֹ תַּלְמִידָיו: "לֹא לִמַּדְתָּנוּ, רַבֵּנוּ, שֶׁאֵין מְקַבְּלִין תַּנְחוּמִין עַל הָעֲבָדִים?"
אָמַר לָהֶם: "אֵין טָבִי עַבְדִּי כִּשְׁאָר כָּל הָעֲבָדִים, כָּשֵׁר הָיָה."
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת סוכה, פרק ב', משנה א'.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת כתובות,  פרק ג', הלכה י'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987013304563405171
ג'ון סאליבן (דיפלומט)

ג'ון ג'וזף סאליבן (באנגלית: John Joseph Sullivan; נולד ב-20 בנובמבר 1959) הוא עורך דין ודיפלומט אמריקאי שכיהן כשגריר ארצות הברית בפדרציה הרוסית וכסגן מזכיר המדינה של ארצות הברית. מ-1 באפריל ועד 26 באפריל 2018 שימש כממלא מקום מזכיר המדינה בעקבות פיטורי המזכיר רקס טילרסון על ידי הנשיא דונלד טראמפ.ֿ