stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גיא אדלר (שחקן)
ביוגרפיה

אדלר הוא בוגר סל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין. הוא התחיל את הקריירה שלו כדוגמן למספר חברות אופנה כמו "פקטורי 54" ו"פרופר". אדלר שיחק במספר סרטים וסדרות טלוויזיה. ב-2005 לוהק לטלנובלה של הוט 3, "טלנובלה בע"מ", בה גילם את דמותו של רן. בשנת 2009 שיחק בסרטו של חיים בוזגלו, "כבוד", וכן שיחק גם בסדרה המבוססת על הסרט, "הכבוד של מרציאנו", ששודרה בשנת 2010 בערוץ 10.
בשנת 2010 שיחק בסרט הקולנוע "התגנבות יחידים", בתפקיד אבנר. בשנת 2012 גילם את דמותו של יוסף (דוצ'ה) בסרט "ברקיע החמישי". בשנת 2012 שיחק בסרט הטלוויזיה "שליטה מלאה". ב-2013 שיחק בסרט הקולנוע "מי מפחד מהזאב הרע", לצדם של ליאור אשכנזי, צחי גראד, רותם קינן, דובלה גליקמן ועוד.
הוא שיחק במספר מחזות. בתיאטרון הבימה שיחק במחזה "אם יש גן עדן". בתיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער שיחק במחזות "הנחשול" ו"הקסם של אורנה".
בשנת 2016 השתתף בסדרת הנעורים "סוסי פרא" בערוץ זום ללקוחות הוט.
בשנת 2022 השתתף בתפקיד אורח בתפקיד 'רמי' לשלושה פרקים בעונה השלישית של סדרת המתח "ג'ק ריאן" באמאזון פריים.
חיים אישיים

החל משנת 2012 הוא בזוגיות עם הדוגמנית האיטלקייה ולנטינה מיצ'טי, בשנת 2013 נולדה בתם הבכורה ובשנת 2016 נולדה בתם השנייה. אחותו היא הדוגמנית איזבל אדלר.
מיוצר בישראל

סמליל "מיוצר בישראל"
הסמליל "מיוצר בישראל" על אוטובוס במסוף הטייסים
תו "מיוצר בישראל" הוא מיזם שיצר משרד הכלכלה והתעשייה שנועד לעודד צרכנים בישראל לבחור לקנות מוצרים מתוצרת הארץ.
התו הוא סימן מסחר רשום של התאחדות התעשיינים בישראל.
בעידן שבו הגלובליזציה מאפשרת גישה נרחבת למוצרים מכל רחבי העולם, קל לשכוח את הערך העצום של רכישת תוצרת הארץ. תמיכה במוצרים ישראליים אינה רק ביטוי לפטריוטיות, אלא גם דרך משמעותית לתמוך בעסקים הקטנים ובתעשייה המקומית, המחזקת את היציבות הכלכלית של המדינה.
ובנוסף רכישה מתוצרת מקומית היא בעלת ערך אקולוגי הנובע מחסכון בשינוע בינלאומי, ומספקת בקרת זיהום סביבה על מפעלים שלא קיימת במדינות עולם שלישי.
הדרך שנבחרה להגדיר את השימוש בסמליל היא להטביע תו בולט (ועליו כובע טמבל) על מוצרים שעמדו במדדים (קריטריונים) להגדרתם כתוצרת ישראל.
הגדרה

במסגרת מיזם זה, מוצר ישראלי מוגדר כמוצר שמחיר המרכיב הישראלי בו, מהווה לפחות 35% וכתוצאה ממנו התקבלו מוצרים אחרים או שונים.
תו "מיוצר בישראל", הוא סימן מסחר רשום בישראל שמספרו 257765. השימוש בתו "מיוצר בישראל" יכול להתבצע בהתאם להרשאה מפורשת של התאחדות התעשיינים בישראל, ובהתאם לנוהל קבלת תו "מיוצר בישראל" של משרד הכלכלה והתעשייה
סמלילים נוספים מהעולם לעידוד צריכה מייצור מקומי

ישנם מדינות נוספות אשר מציגות את הסמליל להדגש של היצור המקומי באותם מדינות. לדוגמה: ארצות הברית Made in USA וגרמניה Made in Germany ומדינות רבות נוספות.
הערות שוליים

↑  עופר וולפסון, התאחדות התעשיינים מחתימה על אמנת תוצרת הארץ, באתר News1 מחלקה ראשונה, 7 בספטמבר 2009
↑  משרד הכלכלה והתעשייה, שם הנוהל: קבלת תו "מיוצר בישראל", באתר gov.il, ‏6 אוגוסט 2017
אנרגיה פוטנציאלית חשמלית

אנרגיה פוטנציאלית חשמלית היא אנרגיה פוטנציאלית האצורה בשדה חשמלי, הנובעת מכוח לורנץ הפועל על מטען חשמלי בשדה אלקטרומגנטי. ביחידות SI, אנרגיה פוטנציאלית חשמלית נמדדת בג'אול.
אנרגיה פוטנציאלית של חלקיק טעון

האנרגיה החשמלית נובעת מהימצאותו של מטען חשמלי בתוך שדה חשמלי. האנרגיה הפוטנציאלית החשמלית של חלקיק q המצוי בפוטנציאל חשמלי  \ V(r) שווה למכפלה  \ qV(r). העבודה הנדרשת להעברת מטען זה דרך הפרש פוטנציאלים נתונה על ידי המשוואה הבאה:  W_{ab}=qV_{ab}=q(V_{a}-V_{b})\,
אנרגיה פוטנציאלית האצורה בקבוצת מטענים

האנרגיה הפוטנציאלית בין שני מטענים שווה לאנרגיה הפוטנציאלית של אחד המטענים בהשפעת השדה החשמלי שיוצר חשמל של המטען השני. כלומר, אם מטען  q_{1} יוצר בנקודה  r_{2} בה מונח מטען
 q_{2} פוטנציאל חשמלי  V_{r_{2}}, אז האנרגיה הפוטנציאלית האצורה תהיה:  U=q_{2}V_{r_{2}}. ניתן היה לחשב את האנרגיה גם על פי הפוטנציאל בנקודה  r_{1}, ולכן ברור שמתקיים:  U=q_{1}V_{r_{1}}=q_{2}V_{r_{2}}={\frac {1}{2}}(q_{1}V_{r_{1}}+q_{2}V_{r_{2}})
ביטוי זה ניתן להכללה עבור קבוצה של  N מטענים  q_{i} הממוקמים בנקודות  r_{i}, כאשר בכל אחת מנקודות אלו יש פוטנציאל של  V_{r_{i}} שנוצר בהשפעת כל המטענים פרט למטען הנמצא בנקודה  r_{i}. הביטוי עבור המקרה הכללי הוא:  U={\frac {1}{2}}\sum _{i=1}^{N}q_{i}V_{r_{i}}
הערה: ההכפלה בחצי נועדה לפצות על ספירה כפולה של ההשפעה ההדדית בין כל שני מטענים.
אנרגיה פוטנציאלית האצורה בפילוג מטען מרחבי

ניתן להכליל שוב את הביטוי מהסעיף הקודם כדי לקבל ביטוי עבור האנרגיה הפוטנציאלית של פילוג מטען שאינו מורכב בהכרח מאוסף מטענים נקודתיים אלא מפוזר על פני מרחב:
U=\iiint _{V}{\frac {1}{2}}\rho \varphi \ dV
כאשר:
הצפיפות במקום ללא מטען היא 0, כך שלרוב צריך לבצע אינטגרציה על התחום בו הגוף הטעון נמצא בלבד משום שהאינטגרל מתאפס בשאר המרחב.
אנרגיה פוטנציאלית האצורה בשדה חשמלי

ניתן להשתמש במשוואה של האנרגיה הפוטנציאלית האצורה בפילוג מטען מרחבי ולהביאה למונחים של השדה החשמלי.
על פי חוק גאוס (בצורתו הדיפרנציאלית):  \mathbf {\nabla } \cdot {\vec {E}}={\frac {\rho }{\varepsilon _{r}\varepsilon _{0}}}
כאשר:
לכן מתקיים:
על פי חוקי אנליזה וקטורית:
ולכן:
תוך שימוש במשפט גאוס (משפט הדיברגנץ), קביעה שהפוטנציאל החשמלי באינסוף מתאפס ואינטגרל על כל המרחב ( V={\text{all space}}):
U={\frac {\varepsilon _{r}\varepsilon _{0}}{2}} {_{\partial V}} \varphi {\vec {E}}\cdot d{\vec {A}}
 \ -{\frac {\varepsilon _{r}\varepsilon _{0}}{2}}\iiint _{V}(-{\vec {E}})\cdot {\vec {E}}dV=\iiint _{V}{\frac {1}{2}}\varepsilon _{r}\varepsilon _{0}E^{2}dV
כלומר אנרגיית כלל המערכת האצורה בשדה החשמלי היא:
U=\iiint _{\text{all space}}{\frac {1}{2}}\varepsilon _{r}\varepsilon _{0}E^{2}\ dV
מנוסחה זאת ניתן להגדיר צפיפות אנרגיה נפחית לאנרגיית המערכת, כלומר:
אמנם ניתן להגדיר צפיפות אנרגיה גם באמצעות פילוג מטען מרחבי (ראו לעיל), אבל משיקולי נוחות ותאימות לתופעות מתחום האלקטרודינמיקה, מקובל להשתמש בנוסחה זו.
ראו גם

אנרגיה
אנרגיה פוטנציאלית
פוטנציאל ואנרגיה פוטנציאלית חשמלית של חלקיק טעון, כתלות במרחק ובסוג המטען.
סטיבן הוקינג

| --- | --- |

סטיבן הוקינג, 2008
 לידה:  8 בינואר 1942 אוקספורד, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  14 במרץ 2018 (בגיל 76) קיימברידג', הממלכה המאוחדת 
 ענף מדעי:  פיזיקה  תורת היחסות הכללית  תורת כבידה קוונטית
 מקום מגורים:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 מקום קבורה:  מנזר וסטמינסטר 
 מקום לימודים:  יוניברסיטי קולג' (1962)  טריניטי הול (מרץ 1966)  בית ספר סנט אלבנס  אוניברסיטת קיימברידג'  בית ספר סנט אלבנס לבנות  Byron House School 
 מנחה לדוקטורט:  דניס סיאמה 
 מוסדות:  קולג' גונוויל וקאיוס (1965–1969)  אוניברסיטת קיימברידג' (2018)  מכון פרימטר לפיזיקה תאורטית (2008–2018)  הפקולטה למתמטיקה, אוניברסיטת קיימברידג' (1962–1965)  המכון הטכנולוגי של קליפורניה (14 באוגוסט 1970–3 בספטמבר 1975) 
 תלמידי דוקטורט:  דון פייג', מייק (מייקל) סטנלי פוקט, ג'סטין ד. הייוורד, כריסטופר ג'. האנטר, אלן לאפדס, פול דייוויס, ג'יימס ספארקס, מייק קסידי, פריאדל אפל, סימון פרדריק, ג'וליאן לוטרל, טים פרסטידג', דאקש לוהילה, סטיבן תיאודור סיקלוס, ריצ'רד מונטיירו, אואיסין מקונאמהנה, זונג צ'או וו, אדוארד פול סקוט שלרד, בריאן ויט, כריס פריור, ג'יאנפאולו פרוקופיו, הארווי ס. ריל, אלן לודון יולי, רפאל בוסו, ברנרד קאר, כריסטופר גאלפארד, מלקולם פרי, ברוס אלן, מריקה טיילור, פיי דוקר, Wu Zhongchao, ג'יימס ד. א. גרנט, ריימונד לאפאלמה, גריי גיבונס, פיטר דייוויד ד'יאת', ניקולס פ. וורנר, תומאס הרטוג, אנדרו צ'מבלין, כריסטופר פופ, איאן גורדון מוס, ג'ונתן ג'. האליוול, גלן ליונס 
 פרסים והוקרה:  ראו פרסים והוקרה
 בן או בת זוג:  ג'יין ויילד הוקינג (14 ביולי 1965–1991)  איליין מייסון (1995–2006) 
 צאצאים:  לוסי הוקינג, רוברט הוקינג, טים הוקינג 
 hawking.org.uk
 תרומות עיקריות
 חקר התפתחות היקום, החל מהמפץ הגדול.
 חתימה:   
 
סטיבן הוקינג, במצב של חוסר משקל, בתוך מטוס בואינג 727 שנע במסלול פרבולי מיוחד. מימינו פיטר דיאמנדיס ומשמאלו בירון ליכטנברג.
סטיבן ויליאם הוקינג (באנגלית: Stephen William Hawking;‏ 8 בינואר 1942 – 14 במרץ 2018) היה אסטרופיזיקאי ותאורטיקן אנגלי, ששימש כפרופסור באוניברסיטת קיימברידג'. מחוץ לקהילה המדעית התפרסם בעיקר בזכות ספרו "קיצור תולדות הזמן" ("A Brief History of Time"), ספר מסוגת המדע הפופולרי, המתאר את התפתחות היקום למן המפץ הגדול.
ביוגרפיה

הוקינג נולד בעיר אוקספורד שבאנגליה שבממלכה המאוחדת, למשפחה מרקע נוצרי ממוצא אנגלי מצד אביו וממוצא סקוטי מצד אמו. כבר בילדותו התגלה הוקינג כתלמיד מוכשר, אך גם עצלן, רשלן וחסר משמעת.
כשהיה הוקינג בכיתה ו', העבירו הוריו אותו ואת אחיו לחינוך ביתי ושכרו להם מורים פרטיים שלימדו אותם בבית המשפחה. לאחר שהתבגר, התכוון הוקינג להמשיך בלימודי המתמטיקה, שאותם אהב במיוחד. אביו, שהיה רופא, ניסה לשכנעו ללמוד רפואה, אך בסופו של דבר, פנה הוקינג ללימודי פיזיקה.
בגיל 21, ב-1963, חלה הוקינג ב-ALS, המחלה גורמת במשך הזמן לשיתוק מוחלט, אך איננה פוגעת בפעילות המוח. הוקינג הוכיח זאת בפעילות מדעית שוטפת כשהוא נעזר במחקריו במחשב ובמסנתז קול להעברת הרצאותיו. אף על פי שתוחלת החיים מיום אבחון המחלה היא שנים ספורות, הוקינג התמודד עמה חמישה עשורים.
בשנת 1966 סיים הוקינג עבודת הדוקטורט בהנחיית דניס סיאמה. הוקינג היה פיזיקאי מוכר, שהתפרסם לא רק בזכות עבודתו התאורטית, אלא גם בזכות ספרי המדע הפופולרי שכתב, תוכניות הטלוויזיה שבאו בעקבותיהם וסיפור חייו המרתק. הוקינג היה לאייקון תרבות המופיע בתוכניות טלוויזיה כמו "מסע בין כוכבים: הדור הבא", "משפחת סימפסון", "המפץ הגדול" ו"פיוצ'רמה". כמו כן הוא תרם את קול הסינתיסייזר המדובב אותו ללהקת פינק פלויד בתקליטה The Division Bell, בשיר Keep Talking. למרות תרומותיו לחקר הפיזיקה, לא זכה הוקינג בפרס נובל, שכן הוא מוענק רק לגילויים שאוששו בניסיון או בתצפית, דבר נדיר יחסית בתחום מחקרו.
הוקינג הוציא לאור את ספר המדע הפופולרי הראשון שלו "קיצור תולדות הזמן", כדי לממן את לימודיה האקדמיים של בתו. עם התדרדרות תפקודו הגופני, נעשה הוקינג תלוי בסייעים אישיים. הוא נאלץ להיות מלווה בשני סייעים אישיים צמודים כמעט לאורך כל שעות היממה. בשנת 1990 החליט הוקינג לעזוב את ג'יין, אשתו הראשונה, אחרי 27 שנות נישואים, לטובת איליין מייסון, אחת האחיות שטיפלו בו. בעקבות הגירושים, נפגעו קשריו של הוקינג עם אשתו הראשונה וילדיו. כעבור כחמש שנים, התחתן הוקינג עם מייסון. בשנת 2006 הוקינג ומייסון התגרשו, וקשריו עם אשתו הראשונה, ילדיו ונכדיו התחזקו.
ביקורו של הוקינג בהודו גרר הפגנות נכים סוערות, עקב כך שארמון הטאג' מהאל הוסב לבניין נגיש למשתמשי כיסאות גלגלים לקראת בואו של הוקינג, אך סידורי הנגישות פורקו מיד עם עזיבתו את המקום.
ב-2014 הופק בבריטניה סרט הקולנוע הביוגרפי "התאוריה של הכול" על חייו של הוקינג לפי תסריט של אשתו הראשונה, ג'יין הוקינג. את דמותו של הוקינג בסרט גילם שחקן הקולנוע הבריטי אדי רדמיין, ואת דמותה של ג'יין, אם שלושת ילדיו, גילמה השחקנית הבריטית פליסיטי ג'ונס. הסרט היה מועמד ל-4 פרסי גלובוס הזהב, זיכה את אדי רדמיין בפרס השחקן הטוב ביותר וזכה בפרס נוסף על הפסקול.
מת ב-14 במרץ 2018 אחרי הידרדרות במחלתו חשוכת המרפא. נקבר בפינת המדענים במנזר וסטמינסטר בלונדון.
נושאי מחקרו

הוקינג חקר את הנושאים של מקור היקום (קוסמוגוניה) ועתידו (קוסמולוגיה). חורים שחורים - גופים כה צפופים עד ששום דבר, גם לא אור, לא יכול להימלט מהם - עניינו אותו במיוחד כנושא למחקר. חידושו של הוקינג בנושא הוא כי חורים שחורים יכולים גם להתנדף בתנאים מסוימים.
במסגרת עבודתו המדעית ניסה הוקינג לגבש תאוריה מאוחדת שתצרף את כל ארבעת הכוחות המוכרים של הטבע: הכוח האלקטרומגנטי, הכוח הגרעיני החזק, הכוח הגרעיני החלש, וכוח הכבידה. לשם כך יש לאחד את תורת היחסות הכללית העוסקת בכבידה עם מכניקת הקוונטים.
בשנת 1975 גילה הוקינג כי חור שחור יכול לפלוט קרינה (קרינת הוקינג), תוצאה של זוגות חלקיקים וירטואליים שנוצרים קרוב לפני אופק האירועים שלו. החישובים הראו שקרינה זו מתאימה לקיום אנטרופיה הפרופורציונלית לשטח אופק האירועים של החור השחור, כפי שהציע יעקב בקנשטיין (אנטרופיית בקנשטיין-הוקינג). תהליך זה מוציא אנרגיה מהחור השחור, ויכול לגרום לבסוף להתאיידותו, אם כי עוצמת הקרינה כל כך קטנה, שהזמן שתהליך זה דורש הוא ארוך ביותר. עבור חור שחור בעל מסת שמש, זמן זה גדול מזמן קיום היקום.
הוקינג הרבה לדבר על מציאת "תיאורית הכל", אולם בהרצאה שנשא ביולי 2002 בשם "גדל וקץ הפיזיקה" טען שבדומה למשפטי האי-שלמות של גדל אפשר להראות שאי אפשר יהיה למצוא תאוריה כזו, משום שהאנטרופיה של חור שחור מציבה מגבלה על כמות האינפורמציה שאפשר לדעת. השקפותיו על היקום נחשפו בהרצאה בגוגל שנשא ב-2011 בו אמר כי "היקום נשלט על ידי המדע, אך המדע מבהיר לנו שאין ביכולתנו לפתור את כל המשוואות באופן ישיר ובאופן מופשט. עלינו להשתמש בתאוריה היעילה של דרווין, על הבחירה הטבעית של החברות שסיכוייהן לשרוד הם הגבוהים ביותר, ולהעניק להן את הערך הגבוה ביותר". להוקינג ברור ששהותינו כאן היא מקרית: "המדע צופה שסוגי יקום שונים ייווצרו ספונטנית מלא כלום. העובדה שאנחנו כאן היא מקרית בלבד".
השקפותיו > השקפותיו על דת

הוקינג השתמש במילה 'אלוהים' במובנים מטפוריים כדי להדגיש נקודות המועלות בספריו ובהרצאותיו הפומביות. הוקינג, שתואר על ידי רבים (לרבות אשתו לשעבר, ג'יין) כאתאיסט, ציין כי הוא "לא חסר דת במובן המקובל" ושהוא מאמין ש"היקום נשלט על ידי חוקי הפיזיקה. ייתכן והחוקים חוקקו על ידי אלוהים, אבל אלוהים לא מתערב ומפר את החוקים"[דרוש מקור]. בנוסף, הוא אמר שגם אם אלוהים קיים אין לו ולא היה לו חופש בחירה ביצירת היקום. הוקינג כתב בספרו מ-2010, "התכנון הגדול" (The Grand Design), כי אין צורך בבורא כדי להסביר את עובדת קיומו של היקום. הספר עורר תגובות נזעמות מצד מנהיגים דתיים רבים. ב-2014 הוקינג אמר כי "אין אלוהים, ולדעתי גם אין מימד מציאותי וריאלי מעבר ליכולת התפישה של המוח האנושי".
ההלוויה שלו התקיימה בקיימברידג', בכנסייה אנגליקנית, ולאחר מכן נקבר בווסטמינסטר, במנזר אנגליקני.
השקפותיו > יחסו לישראל

בשנת 1988 זכה הוקינג בפרס וולף, המוענק בישראל, לאנשי מדע ולאמנים נודעים מכל רחבי העולם.
בתאריכים 10 בדצמבר 2006 – 15 בדצמבר 2006 הוא ביקר בישראל בפעם הרביעית ואז, גם ברשות הפלסטינית, ובמהלך ביקורו קיים מפגשים אחדים עם תלמידי תיכון ועם סטודנטים, והרצה באוניברסיטה העברית.
במאי 2013 הצטרף הוקינג לחרם האקדמי על ישראל וביטל את השתתפותו המתוכננת בוועידת הנשיא במחאה על יחסה של מדינת ישראל כלפי הפלסטינים. לדעת פרופסור ברק קול מהאוניברסיטה העברית, בשנים שלאחר מכן חזר בו הוקינג ממעשה זה.
חיים אישיים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. יש לציין את ילדיו מאשתו הראשונה ולהזכיר את אשתו השנייה.
הוקינג פגש את אשתו הראשונה ג'יין ויילד במסיבה ב-1962. ב-1963 אובחנה מחלתו. באוקטובר 1964 הזוג התארס, מודע לאתגרים הפוטנציאליים שעשויים להיות למחלתו. הוקינג אמר מאוחר יותר כי האירוסין נתנו לו "משהו לחיות למענו". השניים נישאו ב-14 ביולי 1965.
מספריו אשר תורגמו לעברית

קיצור תולדות הזמן, מן המפץ הגדול ועד החורים השחורים, תרגם מאנגלית: עמנואל לוטם, ספרית מעריב, (1989).
ספרו רב-המכר הראשון של הוקינג שהביא אותו לתודעת הציבור הרחב. הספר סוקר בקצרה את התפתחות הפיזיקה והאסטרונומיה מאז אריסטו, דרך קפלר, גלילאו, ניוטון ועד זמננו אנו. הוא מתאר את הידע העיקרי בתחומי הקוסמולוגיה, פיזיקת החלקיקים ומתאר חלקים מתורת היחסות ומכניקת הקוונטים. הוא מזכיר בספר רבות את "התאוריה של הכול", ומציע "מבט חטוף" אל שברירים ממנה. הספר תורגם על ידי עמנואל לוטם, ומונה כ-198 עמודים.
מדריך ידידותי לקורא, קיצור תולדות הזמן, ספרית מעריב, (1992).
3 שנים לאחר פרסום הספר "קיצור תולדות הזמן" יצא לספר "מדריך ידידותי" שמנסה להסביר את הספר, ובנוסף מכיל מידע ביוגרפי על הוקינג וסביבתו הקרובה.
חורים שחורים, גורי יקומים ומסות אחרות, תרגם מאנגלית: עמנואל לוטם, ספרית מעריב (1993).
בספרו השלישי של הוקינג שלושה עשר פרקים - עיבודים של נאומים ומאמרים אישיים, פופולריים וטכניים שלא נכללו בספרו "קיצור תולדות הזמן". כמו ב"קיצור תולדות הזמן", הוקינג דן בספר בתרמודינמיקה של חורים שחורים, ביחסות פרטית, ביחסות כללית ובמכניקת קוונטים. הוקינג מסביר את הקשר בין "גורי-יקומים" לחורים שחורים. בספר מוסבר גם איך אפשר באמצעות המושג "זמן מדומה" לתאר יקום שאין לו התחלה ואין לו סוף, ומתנבא לגבי קיום "התאוריה של הכול". עם זאת, הספר כולל התייחסויות רבות לחייו האישיים של הוקינג ולהתמודדות שלו עם מחלתו (שלושת הפרקים הראשונים בספר נקראים: "ילדותי", "אוקספורד וקיימברידג'" ו"ניסיוני עם ALS" ועוסקים כמעט לחלוטין בהוקינג עצמו).
היקום בקליפת אגוז, ספרית מעריב, (2003),
ספר זה הוא מעין חזרה והרחבה של "קיצור תולדות הזמן", ועוסק באותם נושאים עיקריים. שני ההבדלים העיקריים הם שצורת ארגון הספר שונה, וכל פרק בו עומד בפני עצמו, כך שהקריאה אינה חייבת להיות סדרתית. ההבדל השני הוא שהספר מכיל מידע עדכני לגבי התקדמות הפיזיקה מאז שפורסם "קיצור תולדות הזמן". כך למשל הוא כולל התייחסות לתורת המיתרים.
המפתח הסודי של ג'ורג' ליקום, ידיעות אחרונות, (2007).
ספר זה נכתב בשיתוף עם לוסי הוקינג וכריסטוף גלפאר, והוא מיועד לבני נוער. זהו שילוב של ספר הרפתקאות עם שפע של עובדות מדעיות על היקום וכוכבי הלכת, והוא כולל רעיונות עדכניים ביותר של סטיבן הוקינג על טבעם של חורים שחורים.
חיפוש המטמון הקוסמי של ג'ורג', ידיעות אחרונות, (2010).
ספר ההמשך ל "המפתח הסודי של ג'ורג' ליקום" שנכתב בשיתוף עם לוסי הוקינג וכריסטוף גלפאר, והוא מיועד לבני נוער. גם הוא כספרו הקודם, מהווה שילוב של ספר הרפתקאות עם שפע עובדות מדעיות. הספר ממשיך מאותה נקודה שקודמו נגמר.
(ביחד עם לאונרד מלודינוב) תוכנית-אב, הוצאת ינשוף, (2011).
ג'ורג' והמפץ הגדול,
ספר ההמשך ל "חיפוש המטמון הקוסמי של ג'ורג" ספר זה עוסק בעיקר על המחקרים האחרונים על המפץ הגדול
התאוריה של הכול, הוצאת אופוס (2010).
קובץ של שבע הרצאות של סטיבן הוקינג העוסקות ב"תאוריה של הכול": החל במפץ הגדול דרך חורים שחורים וכלה בתורת המיתרים
קיצור תולדות חיי, כתר הוצאה לאור, (2014).
אוטוביוגרפיה.
פרסים והוקרה

מדליית אלברט איינשטיין (1979)
דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת אוקספורד (1978)
פרס מרסל גרוסמן (יוני 1991)
מדליית פרנקלין (1981)
דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת הרווארד (1990)
פרס אגודת החלל לזכר רוברט היינליין (2012)
פרסי נסיכת אסטוריאס להסכמה (1989)
פרס אנדרו גמאנט (1998)
פרס אדמס (1966)
פרס חזית הידע של קרן BBVA (2015)
מדליית הזהב של מועצת המחקר הלאומית של ספרד (1989)
עמית החברה המלכותית (1974)
חבר האקדמיה הלאומית למדעים (1992)
מדליית בודלי (2015)
פרס לילינפלד (1999, 1999)
דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת קיימברידג' (1989)
פרס דני היינמן לפיזיקה מתמטית (1976, 1976)
פרס אלברט איינשטיין (1978)
מדליית דיראק (1987)
מדליית יובל המאתיים על שם ג'יימס סמית'סון (2005)
מדליית פיוס האחד עשר (17 באפריל 1975)
עמית כבוד (1989)
מדליית מקסוול (1976)
מדליית זהב של החברה המלכותית לאסטרונומיה (1985)
פרס פריצת הדרך מיוחד בפיזיקה יסודית (2013)
מדליית קופלי (2006)
מדליית החירות הנשיאותית (2009)
פרס וולף לפיזיקה (1988)
מפקד במסדר האימפריה הבריטית (23 בפברואר 1982)
מדליית אדינגטון (1975)
מדליית אוסקר קליין (2003)
מדליית אלברט (1999)
פרס ניילור (1999)
פרס פונסקה (2008)
פרס החברה המלכותית לספרי מדע (2002)
פרס אלברט מייקלסון (2003)
מדליית יוז (1976)
מסדר האימפריה הבריטית
דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת פרינסטון
חבר החברה המלכותית לאמנויות
פרסי נסיך אסטוריאס
הפרס לפיזיקה יסודית
מסדר עמיתי הכבוד
לקריאה נוספת

מייקל וייט וג'ון גריבין, סטיבן הוקינג - חיים במדע, תרגום: עמנואל לוטם, תל אביב, הוצאת ספרית מעריב, 2007
לוסי וסטיבן הוקינג, המפתח הסודי של ג'ורג' ליקום, ידיעות ספרים, 2008
סטיבן הוקינג, קיצור תולדות חיי, ירושלים: הוצאת כתר, 2014
איסבל סנצ'ז וגארה, סטיבן הוקינג (קטנים-גדולים), תרגום: עטרה אופק, יפו: הוצאת צלטנר, 2020. (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑   נטע אלכסנדר, איך התאהב סטיבן הוקינג באשתו הראשונה, באתר הארץ, 3 באוקטובר 2014
↑  ynet, פרופ' סטיבן הוקינג הלך לעולמו בגיל 76, באתר ynet, 14 במרץ 2018
↑  סטיבן הוקינג קובע: אין אלוהים, באתר ynet, 27 בספטמבר 2014
↑  Elliott, Chris (31 במרץ 2018). "The day Cambridge said goodbye to Stephen Hawking – one of our city's greatest ever academics". Cambridge News. ארכיון מ-31 במרץ 2018. נבדק ב-31 במרץ 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Associated Press (31 במרץ 2018). "At Stephen Hawking Funeral, Eddie Redmayne and Astronomer Royal Give Readings". הניו יורק טיימס. ארכיון מ-31 במרץ 2018. נבדק ב-31 במרץ 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  אבי בליזובסקי, ‏הרצאתו של סטיבן הוקינג "מקור היקום" באוניברסיטה העברית, באתר "הידען", 16 בדצמבר 2006
↑  ירדן סקופ, סטיבן הוקינג מצטרף לחרם האקדמי; ביטל הגעתו לישראל, באתר הארץ, 8 במאי 2013
↑   אבדה לעולם המדע: פרידה מהאסטרופיזיקאי סטיבן הוקינג, סרטון בערוץ "כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 04:11)
↑  התאוריה (החמקמקה) של הכול / סטיבן הוקינג ולאונרד מלודינו, באתר סיינטיפיק אמריקן ישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262576705171  PLWABN: 9810592043905606  BIBSYS: 90139571  BNC: 000502511  BNE: XX989893  BnF: cb120395478 (data)  CANTIC: a1038456x  CiNii: DA00189472  GND: 118761285  ICCU: CFIV076585  ISNI: 0000 0001 2103 4996  LCCN: n81020731  LNB: 000028842  MusicBrainz: 6521b32f-3efb-4662-a0fa-c51f5897581b  MGP: 78459  NCL: 004898269  NDL: 00468083  NKC: xx0046498  NLA: 36245709  NLG: 71439  NLK: KAC199634310  NLR:   NSK: 000052066  NTA: 073223883  ORCID: 0000-0002-9079-593X  RERO: 02-A003354545  SELIBR: 190248  SNAC: w6nk63ht  SUDOC: 028590295  S2AuthorId: 49244787  Trove: 1235988  VcBA: 495/86787  VIAF: 102304634   WorldCat (עם VIAF): 102304634 
סטיבן הוקינג מקבל כשי מהאוניברסיטה העברית העתק פקסימיליה של מאמרו המפורסם של אלברט איינשטיין בו הוא פיתח את נוסחתו המפורסמת, לאחר הרצאתו של הוקינג באוניברסיטה העברית, 14 בדצמבר 2006
אקוויפר ההר

אקוויפר ההר של ארץ ישראל הוא אקוויפר (שכבת סלע המכילה מים) הנפרס באזור שדרת ההר של ישראל, מעמק יזרעאל בצפון, דרך הרי יהודה והשומרון, ועד לבאר שבע. זהו מאגר מי התהום הגדול בישראל. מקובל לחלק את אקוות ההר על פי כיוון הניקוז שלהם: אקוויפר ירקון תנינים זורם לכיוון הים התיכון, ואילו האקוויפרים המזרחיים מתנקזים לבקעת הירדן.
אקוויפר ההר מורכב מסלעי גיר ודולומיט מתקופת הקנומן והטורון, המאפשרים את חלחול המים הודות לתופעת הקרסט. מתחת לשכבה זו מצויים סלעי חוואר מתקופת הקרטיקון התחתון המשמשים כאקוויקלוד (שכבה אטימה).
באקוויפר ההר איכות מי התהום טובה, אולם הם חשופים לזיהום. האקוויפר נמצא באזור המורכב בעיקר מסלעים סדוקים וחלולים מאוד, ולכן המים, אך גם הגורמים המזהמים, חודרים לתוך האקוויפר ומתפשטים בו במהירות. כמות המים הניתנת לשאיבה מהאקוויפר היא כ-350 מיליון מ"ק מים בממוצע רב שנתי.
מי אקוויפר ההר נשאבים בעזרת מערכת מורכבת של בארות ומשמשים את תושבי האזור. בשל מבנה הסלעים של האקוויפר הבארות משפיעות זו על זו: שאיבה מבאר אחת מורידה במהירות את מפלס המים בבאר סמוכה.
ראו גם

אקוויפר החוף
אקוויפר החרמון
הערות שוליים

↑  שלמה שובאל, צפונות כדור הארץ, עמ' 497, מסת"ב 9789650612795
| גאולוגיה של ישראל |
| --- | --- | --- |
| כללי | הבקע הסורי-אפריקני • הלוח הלבנטיני • הקשת הסורית • אגם עובדיה • ימת הלשון • מצוק ההעתקים |  |
| צפון | גאולוגיה של הכרמל • גאולוגיה של הגולן • שדה א-שמה • שקע הבזלת של דלתון • אקוויפר החרמון • הר הגלבוע • קרן עין גב • מחצבות חפציבה • פארק הסלעים |  |
| מרכז | אקוויפר ההר • אקוויפר החוף • בורג' אל-מלח • חמאם אל-מליח  • מדבר יהודה |  |
| דרום | מכתשים בנגב • קיר האמוניטים • קניון באר שבע-עזה • בקעת תמנע • הקניון האדום • הרי אילת • השילד הערבו-נובי • לשון ים המלח |  |
לערכים נוספים
ערך זה הוא קצרמרבנושא גופי מים ובנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אירוויזיון 2003
השירים המשתתפים

| סדר | מדינה | שפה | מבצע | שיר | תרגום לעברית | מקום | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 | איסלנד איסלנד | אנגלית | בירגיטה האוקדל | Open Your Heart | "פתח את הלב שלך" | 8 | 81 |
| 02 | אוסטריה אוסטריה | גרמנית | אלף פוייר | Weil der Mensch zählt | "בגלל שהאדם נחשב" | 6 | 101 |
| 03 | אירלנד אירלנד | אנגלית | מיקי הארט | We've Got the World | "יש לנו את העולם" | 11 | 53 |
| 04 | טורקיה טורקיה | אנגלית | סרטאב ארנר | Everyway That I Can | "בכל דרך שאני יכולה" | 1 | 167 |
| 05 | מלטה מלטה | אנגלית | לין קירקופ | To Dream Again | "לחלום שוב" | 25 | 4 |
| 06 | בוסניה והרצגובינה בוסניה והרצגובינה | אנגלית, קרואטית | מייה מרטינה | Ne brini | "אל תדאג" | 16 | 27 |
| 07 | פורטוגל פורטוגל | אנגלית, פורטוגזית | ריטה גוארה | Deixa-me sonhar | "תן לי לחלום" | 22 | 13 |
| 08 | קרואטיה קרואטיה | אנגלית, קרואטית | קלאודיה בני | Više nisam tvoja | "אני לא שלך יותר" | 15 | 29 |
| 09 | קפריסין קפריסין | אנגלית | סטליוס קונסטנטס | Feeling Alive | מרגיש חי" | 20 | 15 |
| 10 | גרמניה גרמניה | אנגלית | לוּ | Let's Get Happy | "בוא נשמח" | 11 | 53 |

| 11 | רוסיה רוסיה | רוסית | ט.א.ט.ו. | Ne ver', ne boysia | "אל תאמין, אל תפחד" | 3 | 164 |
| 12 | ספרד ספרד | ספרדית | בת' | Dime | ספר לי | 8 | 81 |
| 13 | ישראל ישראל | אנגלית, עברית | ליאור נרקיס | Words for Love | "מילים לאהבה" | 19 | 17 |
| 14 | הולנד הולנד | אנגלית | אסתר הארט | One More Night | "לילה אחד נוסף" | 13 | 45 |

| 15 | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | אנגלית | ג'מיני | Cry Baby | "בכה תינוק" | 26 | 0 |
| 16 | אוקראינה אוקראינה | אנגלית | אלכסנדר פונומריוב | Hasta la Vista | "להתראות" | 14 | 30 |
| 17 | יוון יוון | אנגלית | מנדו | Never Let You Go | "לעולם לא לתת לך ללכת" | 17 | 25 |
| 18 | נורווגיה נורווגיה | אנגלית | יוסטיין הסלגורד | I'm Not Afraid to Move On | "אני לא מפחד להמשיך הלאה" | 4 | 123 |
| 19 | צרפת צרפת | צרפתית | לואיזה ביילש | Monts et merveilles | "הרים ופלאים" | 18 | 19 |
| 20 | פולין פולין | גרמנית, פולנית, רוסית | Ich Troje | Keine Grenzen-Żadnych granic | "ללא גבולות" | 7 | 90 |
| 21 | לטביה לטביה | אנגלית | F.L.Y | Hello From Mars | "שלום ממאדים" | 24 | 5 |

| 22 | בלגיה בלגיה | שפה מתוכננת | אורבאן טראד | Sanomi | "סאנומי" | 2 | 165 |
| 23 | אסטוניה אסטוניה | אנגלית | רופוס | Eighties Coming Back | "שנות השמונים חוזרות" | 21 | 14 |
| 24 | רומניה רומניה | אנגלית | ניקולה | Don't Break My Heart | "אל תשבור את ליבי" | 10 | 73 |
| 25 | שוודיה שוודיה | אנגלית | Fame | Give Me Your Love | "תן לי את אהבתך" | 5 | 107 |
| 26 | סלובניה סלובניה | אנגלית | כרמן סטאבק | Nanana | "נה-נה-נה" | 23 | 7 |