stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בניין לודינגטון

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בניין עירוני רב-קומות 
 שימוש:  משרדים
 מיקום:  שיקגו 
 מדינה:  ארצות הברית
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1892
 אדריכל:  ויליאם לה ברון ג'ני
 קואורדינטות:  41°52′08″N 87°37′35″W﻿ / ﻿41.868928°N 87.626342°W﻿ / 41.868928; -87.626342
  (למפת שיקגו מוגדלת) בניין לודינגטון(למפת שיקגו רגילה) בניין לודינגטון
 
בניין לודינגטון (באנגלית: Ludington Building) הוא הבניין קדום ביותר שנבנה בשיטת השלד ממסגרות פלדה בשיקגו, אילינוי. הוא ממוקם באזור הקהילה (אנ') של הלופ. הוא תוכנן על ידי ויליאם לה ברון ג'ני והוכרז כנקודת ציון של שיקגו ב-10 ביוני 1996. הוא התווסף למרשם הלאומי של מקומות היסטוריים ב-8 במאי 1980. בניין לודינגטון "הוזמן על ידי מרי לודינגטון בארנס עבור חברת הספרים האמריקאית"; כיום זהו אחד מעשרים בניינים המרכיבים את הקמפוס של קולומביה קולג' שיקגו (אנ').
הערות שוליים

1 2  "Ludington Building". City of Chicago Department of Planning and Development, Landmarks Division. 2003. Archived from the original on June 7, 2007. Retrieved May 14, 2007.
↑  "Campus Map". Columbia College Chicago. Archived from the original on June 13, 2013. Retrieved June 3, 2013.
↑  "Ludington Building History Page". LION Publishers 2016.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2012094256  VIAF: 251953198   WorldCat (עם VIAF): 251953198
בניין לייטר הראשון

| --- | --- |

בניין לייטר הראשון (צילום מ-21 ביולי 1963)
 מידע כללי
 סוג:  בניין משרדים 
 שימוש:  משרדים
 כתובת:  רחוב ווסט מונרו 208, שיקגו, אילינוי
 מיקום:  שיקגו 
 מדינה:  ארצות הברית
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1879–1879
 תאריך פתיחה רשמי:  1879 
 אדריכל:  ויליאם לה ברון ג'ני
 קואורדינטות:  41°52′52″N 87°38′03″W﻿ / ﻿41.881°N 87.634278°W﻿ / 41.881; -87.634278
  (למפת שיקגו מוגדלת) בניין לייטר הראשון(למפת שיקגו רגילה) בניין לייטר הראשון
 
בניין לייטר הראשון (באנגלית: First Leiter Building או Leiter I) היה בניין מסחרי בשיקגו, שנבנה בשנת 1879 ותוכנן על ידי האדריכל ויליאם לה ברון ג'ני. הוא שופץ והורחב ב-1888, ונהרס ב-1972.
ג'ני תכנן את הבניין, הממוקם בצומת הרחובות מונרו-וולס, כבית כלבו, עבור איש העסקים לוי לייטר (אנ'). בניין זה סומן וצוין כאבן דרך משמעותית הנדסית-אדריכלית: הוא שילב, לראשונה, ארבעה אלמנטים חיוניים של גורד שחקים מודרני בבניין אחד. היו אלה: גובהו הרב (לייטר הראשון היה במקור בגובה חמש קומות, וזמן קצר לאחר מכן הוגבה לשבע קומות), מסגרת שלד מברזל, טרקוטה כחומר הגנה נגד אש על כל הרכיבים המבניים שלו, וכן, שינוע אנכי באמצעות מעליות. הוא גם נבנה מסוג חדש של זכוכית בחלונותיו. אף על פי ש-"מחלקת בניין עיר" דרשה מג'ני לבנות קיר חיצוני אחד בשיטה המסורתית, כקיר נושא עומס ורצפות העשויות עץ כבד, שאר הבניין נבנה כחידוש מודרני.
ראו גם

בניין לייטר השני
הערות שוליים

↑  William Le Baron Jenney
בסמה (שיר)

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
"בֶּסָמֶה" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית דיקלה, מתוך אלבומה הרביעי, ואם פרידה. השיר יצא לאור ב-8 ביולי 2014, כסינגל השני מתוך האלבום, תחת חסותה של חברת התקליטים "Helicon Music - הליקון".
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-3 במדיה פורסט, ה-4 במצעד של רשת ג', ואף זכה בתואר "הכניסה הגבוהה של השבוע".
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי דיקלה, הולחן על ידי דיקלה ועידו אוחיון והופק על ידי דיקלה, אוחיון ורוני בראון. השיר הוא שיר ים תיכוני קיצבי, אשר מדבר על אהבתה של דיקלה כלפי בחור, עליו מדברת לאורכו של השיר.
בביקורת שערכו מאקו על האלבום ואם פרידה, הם התייחסו אל השיר ואף כינו אותו בחלקו כ-"להיט ענק וסקסי".
וידאו קליפ

במקום ווידאו קליפ מלא אשר היה צריך לצאת לשיר, הוחלט כי יעלה ליוטיוב אודיו רשמי של השיר, בו נראית גם עטיפתו של הסינגל. בעטיפה ניתן לראות את שם השיר ושמה של דיקלה בצבע אדום, כאשר לידם ניצבות שפתיים המורכבות ממשולשים צבעוניים.
האודיו זכה להצלחה נאה, ונכון לאפריל 2018, מונה הצפיות שלו עומד על קרוב ל-2 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 3 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 4 |  |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 8 |  |
|  ישראל | רדיו לב המדינה | 9 |  |
הערות שוליים

↑  בסמה, יוסי חרסונסקי
↑  ""הוא כותב לי מאמי" – דיקלה חוזרת עם סינגל חדש | | Helicon Music". Helicon Music. 2016-05-29. נבדק ב-2018-04-27.
↑  אסף נבו, ‏ישי לוי ומוש בן ארי חוזרים לפסגה, באתר ‏מאקו‏, 19 ביולי 2014
1 2  17.7.2014 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  מילים לשיר בסמה - דיקלה, באתר שירונט
↑  Helicon Music - הליקון (2014-07-08), דיקלה - בסמה - Dikla, נבדק ב-2018-04-28
↑  מילים לשיר בסמה - דיקלה, באתר שירונט
↑  גל אוחובסקי, ‏דיקלה יכולה לשנות את הפופ הישראלי, באתר ‏מאקו‏, 17 בנובמבר 2014
1 2  Helicon Music - הליקון (2014-12-01), דיקלה - אין עוד אהבה כזאת - Dikla, נבדק ב-2018-04-28
↑  מילים לשיר אין עוד אהבה כזאת - דיקלה, באתר שירונט
| דיקלה |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אהבה מוסיקה • עולם • ארלוזורוב 38 • ואם פרידה • סיפור אופטימי • חופשייה |  |
| חברות תקליטים | הד ארצי • התו השמיני • הליקון |  |
קטגוריה (אלבומים • שירים)
| דיקלה – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| אהבה מוסיקה | "בוקר טוב" • "בוחרת להיות" • "אהבה מוסיקה" • "אהבתך" • "תבלינים" |  |
| עולם | "עולם" • "בונבוניירות" • "תראי" • "געגועים" |  |
| ארלוזורוב 38 | "לבכות" • "מזל" • "חולת אהבה" |  |
| ואם פרידה | "ואם פרידה" • "בסמה" • "שבע בערב" • "Here Comes the Rain Again" • "אין עוד אהבה כזאת" • "יהיה לנו טוב" • "קופנגן" |  |
| סיפור אופטימי | "הוא כותב לי מאמי" • "אל תלך" • "בדידותי הנהדרת (מישהו אוהב אותי)" • "מסקרה שחורה" |  |
| חופשייה | "אתי" • "תודה" • "פסנתר לבן" • "הו ליבי" • "שבועיים" • "רק תגיד" |  |
| השתתפות בסינגלים | "איפה בעולם" • "מחמל נפשי" • "ואז את תראי" |  |
| סינגלים אחרים | "ביי ביי" • "ואולי" • "כל הפרפרים" • "לא מתנצלת" • "אבא" • "לבד" • "Bring Them Home" |  |
| סינגלים שיווקיים | "בשביל אהבתה" • "Confide in Me" • "כמו צמח בר" |  |
ברונו קוניה

ברונו קוניה קנטניידה (בפורטוגזית: Bruno Cunha Cantanhede; נולד ב-22 ביולי 1993) הוא כדורגלן ברזילאי, המשחק בעמדת החלוץ באל-מסאיימיר.
קריירה

ברונו התחיל את הקריירה שלו בסאו פאולו. לאחר שסיים את גיל הנוער, הושאל לקבוצות מהליגות הנמוכות בברזיל.
ביוני 2015 חתם בעירוני קריית שמונה. ב-30 ביולי 2015, ברונו ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 1–2 לסלובן ליברץ הצ'כית במסגרת מוקדמות הליגה האירופית. ב-23 באוגוסט 2015, כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 1–3 נגד הפועל באר שבע.
ב-10 ביולי 2016, קוניה הושאל לטונדלה מליגת העל הפורטוגזית, ובינואר 2017 חזר לברזיל והצטרף לפרנה.
בקיץ 2017, קוניה שוחרר מקריית שמונה וחתם בטג'אן האנה סיטיזן מהליגה השנייה בקוריאה הדרומית. בהמשך שיחק גם באניאנג, ווילה נובה וסנטראל.
ביולי 2019 חתם בוייטל מליגת העל הווייטנאימית.
בינואר 2021, ברונו חתם בהאנוי.
בדצמבר 2021 הצטרף לפרסיב באנדונג מליגת העל האינדונזית.
תארים

אלוף האלופים: 2015
הערות שוליים

↑  שמעון אלבז, קריית שמונה: ברונו קוניה חתם לחמש שנים, באתר ynet, 1 ביוני 2015
↑  שלום אלבז, ‏קוניה נפרד מק"ש, הושאל לטונדלה הפורטוגלית, באתר ONE‏, 10 ביולי 2017
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ברונו קוניה".
ברנט גלפי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1966 (בן 58 בערך) 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אריזונה 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 סוגה:  מותחן, רומן ריגול, action novel 
 יצירות בולטות:  המשחק של וולק 
 מספר צאצאים:  2 
 
ברנט גלפי (באנגלית: Brent Ghelfi; נולד במאי 1966) הוא סופר אמריקאי של ספרות למבוגרים, מסתורין, מותחן, ספרות פשע, מתח וריגול. הוא כתב סדרת ספרי המסתורין על אלכסיי וולקובוי, גנגסטר וסוכן חשאי של צבא רוסיה. ברנט הוא עורך דין במקצועו.
ביוגרפיה

ברנט הוא בוגר המכללה למשפט על שם ג’יימס רוג’רס מאוניברסיטת אריזונה (1987) והוא גם בעל תואר במינהל עסקים (1984). לאחר סיום הלימודים הוא החל בקריירה בתחום המשפטים ועסקים.
בשנים 2007–2011 כתב מספר ספרי מותחן, בהם הדמות הראשית היא של גנגסטר רוסי בשם אלכסיי ״וולק״ וולקובוי, כשהספר הראשון בסדרה ״המשחק של וולק״ תורגם לעברית על ידי אסתר קלשטיין בהוצאת כנרת וזמורה ביתן. הסדרה כוללת ארבעה רומנים, כולם ספרי מתח המתרחשים ברוסיה של ימינו. הם תורגמו לשמונה שפות ואף התקיימו דיונים על מנת להפיק עיבוד קולנועי. ״המשחק של וולק״ היה מועמד על ידי כותבי המתח הבינלאומיים לרומן הביכורים הטוב ביותר לשנת 2007 ועל ידי מגזיני Mystery News ו-Deadly Pleasures לפרס בארי לספר המתח הטוב ביותר. הרומנים נכתבו בהשראת טיולים שעשה לרוסיה במהלך שנות ה־90.
לאחר כתיבת ספרי הסדרה, חזר גלפי לעסקים.
חיים אישיים

הוא נשוי ויש לו שני ילדים. חי עם משפחתו בפניקס, אריזונה שבארצות הברית.
ספריו

המשחק של וולק (Volk's Game), בהוצאת Henry Holt משנת 2007. תורגם לעברית ב־2009.
Volk's Shadow, בהוצאת Henry Holt‏ 2008
The Venona Cable‏, 2009
The Burning Lake‏, 2011
ברנדון לי

| --- | --- |

 לידה:  1 בפברואר 1965 אוקלנד, קליפורניה, ארצות הברית 
 נהרג:  31 במרץ 1993 (בגיל 28) וילמינגטון, קרוליינה הצפונית, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  Lake View Cemetery 
 סוגה מועדפת:  סרט פעולה, דרמה, סרט אמנויות לחימה 
 מדינה:  ארצות הברית, הונג קונג 
 תקופת הפעילות:  מ-1985 
 מקום לימודים:  קולג' אמרסון  בית הספר צ'דוויק  מכון לי סטרסברג לתיאטרון ולקולנוע  Bishop Montgomery High School 
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:   
 
קבר ברנדון לי, לצד קברו של אביו
ברנדון ברוס לי (באנגלית: Brandon Bruce Lee;‏ 1 בפברואר 1965 – 31 במרץ 1993) היה בנו של ברוס לי, שחקן ואמן אמנויות לחימה. גילם את דמותו של אריק דרייבן בסרט הקולנוע המבוסס על סדרת חוברות הקומיקס "העורב", ונהרג כתוצאה מתאונת ירי במהלך הצילומים לסרט.
ביוגרפיה

לי נולד לברוס ולינדה לי באוקלנד, קליפורניה. את שנותיו הראשונות בילה בהונג קונג, שם הוא גם למד את השפה הקנטונזית ולמד את אמנות הלחימה ג'יט קון דו.
בגיל 8 לאחר שאביו מת בפתאומיות משבץ מוחי, הוא עבר יחד עם אמו ואחותו חזרה לארצות הברית. הוא היה ילד פרוע, סולק פעמיים מבית הספר וגורש מבית ספר פרטי Chadwick רק כמה חודשים לפני סיום הלימודים וקבלת תעודת בוגר. לאחר שסוף סוף קיבל דיפלומה מתיכון Miraleste, התחיל ללמוד דרמה במכללת אמרסון ונסע לניו יורק לשיעורי משחק פרטיים במכון לי סטרסברג.
ב-1985, לאחר ששיחק בתיאטרון ניו יורק, עבר להוליווד. שם הוא עבד כקורא תסריטים (Script reader) לפני שקיבל את התפקיד בסרט טלוויזיוני "קונג-פו: הסרט" (שיצא ב-1987) עם דייוויד קאראדין. לאחר מכן חזר לי להונג קונג כדי להופיע בסרט קנטונזי – Legacy of Rage (במקור נקרא Long zai jiang hu) שיצא לאקרנים ב-1987. ב-1989 שיחק ב"משימת לייזר", ב-1991 שיחק ב"צמד לעניין" לצידו של דולף לונדגרן, וב-1992 שיחק בסרט "במהירות האש". לאחר מכן שיחק בסרט "אש מתמדת" אשר הפליא בשל רצף אמנויות הלחימה הבלתי פוסקות אשר לי ביים בעצמו.
בשנת 1993 השתתף לי בסרט האחרון בחייו – "העורב" (אשר מבוסס במקור על קומיקס באותו השם). במהלך צילום סצנת יריות נהרג לי לאחר שכדור אמיתי פגע בבטנו והתמקם בסופו של דבר בעמוד השדרה. לאחר 6 שעות של ניתוח מצבו של לי השתפר במקצת אך הוא מת לאחר שאיבד דם רב. הסרט שהיה לקראת שלבי הסיום הושלם כשדמותו של לי הוחלפה על ידי צ'אד סטאהלסקי, לימים במאי סדרת סרטי ג'ון וויק, בעזרת הדבקת פניו של לי באמצעות CGI.
ברנדון ברוס לי מת ב-31 במרץ 1993 בגיל 28, 17 ימים לפני חתונתו המתוכננת עם חברתו אלייזה.
בסופו של דבר, הסרט "העורב" יצא ב-1994 והוקדש ללי וחברתו אלייזה.
ביקורת התבונה הטהורה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  עמנואל קאנט
 שפת המקור:  גרמנית
 סוגה:  פילוסופיה
 נושא:  קאנטיאניזם, תורת ההכרה, מטאפיזיקה, transcendental philosophy 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1781
 מספר עמודים:  מהדורה ראשונה - 439 מהדורה שנייה - 654
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  מהדורה ראשונה - מוסד ביאליק מהדורה שנייה - הוצאת הקיבוץ המאוחד
 תאריך:  מהדורה ראשונה - 1954 מהדורה שנייה - 2013
 תרגום:  מהדורה ראשונה - שמואל הוגו ברגמן, נתן רוטנשטרייך מהדורה שנייה - ירמיהו יובל
 סדרה
 הספר הבא:  ביקורת התבונה המעשית, הקדמות לכל מטפיזיקה בעתיד 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003542309, 002060930, 001808100
 
ביקורת התבונה הטהורה (בגרמנית: Kritik der reinen Vernunft) הוא ספר העוסק בתורת ההכרה שנכתב על ידי עמנואל קאנט בשנת 1781 ויצא במהדורה שנייה בשנת 1787. הספר נחשב לאחת העבודות הפילוסופיות החשובות ביותר בהיסטוריה של הפילוסופיה. הספר נקרא גם "הביקורת הראשונה", כשבאים אחריו "ביקורת התבונה המעשית" (1788) ו"ביקורת כוח השיפוט" (1790). בהקדמה למהדורה הראשונה קאנט מסביר למה התכוון במילים ביקורת התבונה הטהורה: "אין כוונתי לביקורת הספרים והשיטות, אלא לביקורת כושר-התבונה בכלל מבחינת כל ההכרות כולן, שאליהן הוא יכול לחתור בלי שיהא תלוי בניסיון בכלל".
לפני קאנט, מקובל היה לומר שידע אפריורי חייב להיות מנתח (אנליטי), כלומר שהנשוא (הפרדיקט) כלול כבר בנושא ולכן נכונות המשפט אינה תלויה בניסיון (לדוגמה, "רווק הוא גבר לא נשוי", או "אדם חכם הוא חכם"). המשפט הוא מנתח כי הוא מגיע רק על ידי ניתוח של הנושא. מקובל היה לחשוב שכל המשפטים אפריורי כולם מסוג זה: בכולם נשואים הכלולים כבר בנושא המשפט. במצב כזה, לנסות ולהפריך משפט אפריורי (לדוגמה "אדם חכם הוא חכם" או "אדם חכם איננו חכם") יוביל פשוט לסתירה. לכן היה נהוג לחשוב שחוק הסתירה מספיק כדי לבנות את הידע האפריורי.
לפני זמנו של קאנט, הבדילו רוב הפילוסופים בין שני סוגי משפטים:
משפטים מרכיבים - משפטים המבוססים על הרכבה או על חיבור של שתי עובדות ניסיוניות שונות ולכן הם אפוסטריורי. לדוגמה: "מכתשי הירח ניתנים לצפייה גם לאחר רדת החשיכה".
משפטים מנתחים - משפטים המבוססים אך ורק על ניתוח של הנושא ללא שימוש בניסיון ולכן הם אפריורי. לדוגמה: "קו ישר הוא ישר".
קאנט איננו מסופק ממסקנות אלו וסבור שקיימים גם משפטים מרכיבים אפריורי, כמו משפטי המתמטיקה לדוגמה. כך או כך, מטרתו של קאנט ב"ביקורת" היא למצוא את כל אותם משפטים מרכיבים אפריורי, ובכך להבין מחדש את המטפיזיקה, את המתמטיקה ובעיקר את המדע הפיזיקלי.
דחייתו של קאנט את האמפיריציזם של יום

דוד יום קיבל את התפישה הכללית של הרציונליזם בדבר הכרה אפריורית. ובכל זאת, לאחר בחינה מדוקדקת, גילה יום כי מספר משפטים הנחשבים מנתחים, במיוחד אלו הקשורים לסיבה ותוצאה, הם למעשה מרכיבים (כלומר ניתוח של הנושא לא יוביל אל הנשוא). לכן משפטים אלו מסתמכים אך ורק על הניסיון והם אפוסטריורי. לפני יום, רציונליסטים טענו שהתוצאה ניתנת להסקה מתוך הסיבה, יום טען כנגדם שהיא איננה ניתנת להסקה ואנו מבצעים הסקה זאת מתוך הרגל בלבד. לדוגמה: אם אנו רואים יום אחרי יום את זריחת השמש ולאחריה את האבן מתחממת. אנו רגילים להסיק שהתחממות האבן היא תוצאה של חום השמש. יום יטען כנגדנו שאין לנו כל סיבה הגיונית להניח זאת וההסקה היא למעשה רק הסקה אינדוקטיבית המבוססת על ההרגל בלבד. קאנט, שתפיסתו התפתחה בצל הרציונליזם, הושפע עמוקות על ידי הספקנות של יום. קאנט מודה בעצמו: "רמזו של דוד יום הוא שעוררני ... מהתרדמת הדוגמטית, ונתן כיוון חדש לגמרי למחקרי בשדה הפילוסופיה". בשנת 1781 ולאחר 12 שנות עבודה, יצא לבסוף הספר במהדורתו הראשונה במטרה לענות על שאלות אלו.
לדעתו של קאנט, הספקנות של יום טמונה בכך שחשב שכל המושגים הם השתקפויות של ניסיון חושי בלבד. הבעיה שיום זיהה היא שאת הסיבתיות לא ניתן לגזור מתוך הניסיון לבדו: הניסיון מראה רק שמאורע קרה "לאחר" מאורע אחר, לא שהוא נגרם "בשל" מאורע אחר. בפרק VI (תפקידה הכללי של התבונה הטהורה) שבמבוא ל"ביקורת התבונה הטהורה", מסביר קאנט שיום נעצר בספקנות כשנתקל בטענה כי משפט מרכיב לעולם איננו אפריורי. מטרתו של קאנט היא למצוא דרך לגזור את יחס הסיבה-והמסובב בלי להסתמך על מידע אמפירי. קאנט דוחה ניסיון לפתור את הבעיה על ידי ניתוח מושגי. במקום זאת, קאנט טוען שהכרחי להשתמש במתודה מרכיבה, למצוא משפטים מרכיבים אפריורי. אך מתוך עמדה זו עולה בעיה חדשה: כיצד יכולים להיות לנו משפטים מרכיבים שאינם מתבססים על חקר ותצפית אמפירית? כלומר: משפטים מרכיבים אפריורי, כיצד הם באפשר? זוהי השאלה המרכזית שאותה באה "ביקורת התבונה הטהורה" לפתור.
משפטים מרכיבים אפריורי - המהפכה הקופרניקאית

קאנט טוען שקיימים משפטים אפריוריים מרכיבים, כדוגמת היחס שבין סיבה למסובב (לדוגמה המשפט "לכל תוצאה יש סיבה"). כדי להראות את קיומם האפריורי של טענות אלו פונה קאנט אל המתמטיקה (וביחוד אל האריתמטיקה והגאומטריה האוקלידית). הוא טוען שהמשפטים שאנו מוצאים הן בגאומטריה הן בפיזיקה הניוטונית הם מרכיבים. קאנט משתמש בדוגמה של 7 + 5 = 12. ניתוח של מושג החיבור, המושג 5 או המושג 7 לא מוביל אל המושג 12, ונדרשת הסתכלות מרכיבה כדי לחבר (או להרכיב) בין שני צידי השיויון. קאנט מגיע למסקנה שכל המתמטיקה הטהורה מורכבת ממשפטים מרכיבים וגם אפריוריים. לאחר שהראה את קיומם העקרוני של משפטים מסוג זה, פונה קאנט ושואל: כיצד זה אפשרי? כיצד המתמטיקה הטהורה באפשר? מתוך העקרונות העומדים מאחורי המתמטיקה, כך קיווה קאנט, יהיה ניתן לבסס מתוך הריסותיו של יום גם את קיומה של המטאפיזיקה (שכולה מורכבת מטענות מרכיבות-אפריורי) כמדע אמיתי.
לכן, קאנט הציע בסיס חדש למטאפיזיקה. עד כה הניחו יום והאמפרציסטים כי חושינו "מצלמים" את העולם, ובעזרת תצפית או ניתוח נוכל לגלות את חוקיו של העולם כפי שהוא. המהפכה שהוביל קאנט היא במחשבה על היפוך היוצרות. קאנט החליט להכניס את כושרי ההכרה לתפקיד אקטיבי יותר בבניית המושגים ובקביעת גבולות הידע. בהקדמה למהדורה השנייה של הביקורת, השווה קאנט את הפילוסופיה הביקורתית שלו למהפכה של קופרניקוס באסטרונומיה. קאנט כותב:
במקום שמושאינו יתעצבו על פי הטבע, הטבע יתעצב על פי מושגינו הבסיסיים. בעזרת ניסויי מחשבה הראה קאנט כיצד החלל והזמן הם מושגים אפריוריים של ההכרה (אידיאלים טרנסצנדנטליים) המבססים הן את המתמטיקה (ובכך היא באפשר) והן את משפטי הניסיון (ובכך אפשרית גם הפיזיקה, כמדע החוקר את התופעות). כלומר, הטבע מוגבל לחלל והזמן על ידי ההכרה האנושית. יתר על כן, קאנט הראה שיחסים כמו סיבה ומסובב גם הם הכרתיים (כלומר מרכיבים אפריורי) ותפקידם לכונן את המדע הניסיוני. למרכיבים ויחסים אלו (כמו היחס בין סיבה ומסובב) המכוננים את הניסיון ונותנים לו תוקף אובייקטיבי, קרא קאנט  קטגוריות שכליות. כך, תפקידה של המטאפיזיקה כמדע היא לא לעבור את גבולות הקטגוריות והניסיון אלא לבחון את גבולות אלה ולאפיין אותן. המוח האנושי לעולם אינו יכול לעבור את גבולות החלל והזמן או את גבולות מושג הסיבתיות, כלומר גבולות הניסיון.
תורתו של קאנט - אידיאליזם טרנסצנדנטלי

לתורתו קרא קאנט "אידיאליזם טרנסצנדנטלי". קאנט הבדיל פעמים רבות את תורתו מהאידיאליזם של ברקלי. דבר אחד, אומר קאנט, הוא לטעון אמנם שהפנומנה (עולם התופעות) תלויה בתנאים הכרתיים כמו החלל והזמן, אך דבר אחר לטעון לתורה שבה חיינו הם אוסף של דימויים שקריים שבמוחנו. כך מתאר קאנט את תורתו:
לתפיסתו של קאנט, הסתכלויות אפריורי ומושגים יוצרים משפטים אפריוריים, שיוצרים את המסגרת למשפטים האפוסטריוריים. כך, האמין קאנט שסיבתיות היא עקרון מושגי מארגן הנכפה על הטבע. כך קיבל הטבע משמעות חדשה, של סך התופעות המתחברות יחד באחדות מרכיבה על פי עקרונות אפריורי. במילים אחרות, החלל והזמן הם צורות התפיסה (או החושניות), והסיבתיות (יחד עם כל הקטגוריות) היא צורה של הידע המדעי (השכלי).
דברים "כשהם-לעצמם" (כלומר "הדבר-כשהוא-לעצמו") אינם ניתנים לידיעה. כדי שמשהו יהפך לאובייקט בשכלנו, עליו להיות בניסיון, והניסיון נבנה בשיתוף עם מוחנו. התבוננות במציאות תמיד תעשה מתוך צורת הסתכלות מסוימת (חלל וזמן), מתוך מושגים שכליים מסוימים (קטגוריות) ומתוך מתודה מסוימת (עיקרי השכל הטהור). לכן הניסיון יהא יראה לעולם כתופעה בלבד ולעולם לא כפי-שהוא-לעצמו.
תוכן הספר

לתבונה האנושית יש גורל מיוחד בסוג אחד של הכרותיה: מעיקות עליה שאלות שאין ביכולתה לסלק אותן, מפני שהוטלו עליה כמטלה על ידי טבע התבונה עצמה, אך אין גם ביכולתה להשיב עליהן, כיוון שהן חורגות מכל יכולותיה של התבונה האנושית.
"ביקורת התבונה הטהורה" מאורגנת סביב מספר חלוקות בסיסיות. לאחר שתי ההקדמות (הקדמה למהדורה הראשונה של 1781 והשנייה של 1787) והמבוא, הספר מחולק לתורת-היסודות, ותורת-המתודה:
תורת-היסודות מכילה את כל התוצרים אפריורי של המוח, והשימושים הנכונים והלא נכונים בהם. קאנט מחלק את תורת-היסודות לאסתטיקה טרנסצנדנטלית ולתורת ההגיון הטרנסצנדנטלית, המקבילים לחלוקה בין החושניות לבין השכל. בפרק על האסתטיקה הטרנסצנדנטלית הוא טוען שהחלל והזמן הם צורות טהורות של ההסתכלות הטבועות בכושר החישה שלנו. תורת ההיגיון הטרנסצנדנטלית מתחלקת לאנליטיקה טרנסצנדנטלית ולדיאלקטיקה טרנסצנדנטלית:
האנליטיקה הטרנסצנדנטלית מניחה ארבעה שימושים שונים של מושגים אפריוריים, הנקראים גם הקטגוריות, ומולם עיקרים שכליים, כתנאים לאפשרות של מדע המטאפיזיקה. הפרק בשם גזירה מטפיזית דן במקור הקטגוריות. בפרק גזירה טרנסצנדנטלית, קאנט מראה את מקומם של הקטגוריות כמכוננות הניסיון. בהמשך, הפרק האנליטיקה של העקרונות מראה את הקשר בין הקטגוריות לבין עיקרים מטפיזיים. פרק זה מתחיל בסכמטיזם, המתאר כיצד כושר הדימוי מחבר בין המושגים הטהורים למשפטי החישה (המגיעים מחושינו). בהמשך מוסברים העקרונות האפריוריים של הניסיון.
הדיאלקטיקה הטרנסצנדנטלית מתארת את האשליה הטרנסצנדנטלית מאחורי השימוש הלא נכון בעקרונות במטרה לחקור מעבר לניסיון. טענותיו החשובות של קאנט הם הפרלוגיזם של התבונה הטהורה, האנטינומיה של התבונה הטהורה והאידיאל של התבונה הטהורה, המכוונים בהתאמה כנגד התאוריות המקובלות על הנשמה, היקום וקיום האל. בנספח לדיאלקטיקה טרנסצנדנטלית מתאר קאנט את תפקידם של האידיאלים הטרנסצנדנלים של התבונה.
תורת-המתודה מכילה ארבע פרשות. הפרשה הראשונה, הדיסצפלינה של התבונה הטהורה, משווה בין מתודות מתמטיות ולוגיות של הסקה. הפרשה השנייה, הקאנון של התבונה הטהורה מבחינה בין תבונה עיונית לתבונה מעשית.
תוכן עניינים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
ביקורת התבונה הטהורה
| תורת-היסודות הטרנסצנדנטלית | תורת-היסודות הטרנסצנדנטלית | תורת-המתודה הטרנסצנדנטלית | תורת-המתודה הטרנסצנדנטלית | תורת-המתודה הטרנסצנדנטלית | תורת-המתודה הטרנסצנדנטלית |
| חלק ראשון: האסתטיקה הטרנסצנדנטלית | חלק שני: תורת-ההיגיון הטרנסצנדנטלית | הדיסצפלינה של התבונה הטהורה | הקנון של התבונה הטהורה | הארכיטקטוניקה של התבונה הטהורה | תולדות התבונה הטהורה |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
תורת-היסודות הטרנסצנדנטלית
| האסתטיקה הטרנסצנדנטלית | האסתטיקה הטרנסצנדנטלית | חלק שני: תורת-ההיגיון הטרנסצנדנטלית | חלק שני: תורת-ההיגיון הטרנסצנדנטלית |
| על החלל | על הזמן | חטיבה ראשונה: האנליטיקה הטרנסצנדנטלית | חטיבה שנייה: הדיאלקטיקה הטרנסצנדנטלית |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
חטיבה ראשונה: האנליטיקה הטרנסצנדנטלית
| ספר ראשון: האנליטיקה של המושגים | ספר ראשון: האנליטיקה של המושגים | ספר שני: האנליטיקה של העקרונות | ספר שני: האנליטיקה של העקרונות | ספר שני: האנליטיקה של העקרונות |
| על הקו-המדריך לגילוי כל מושגי-השכל הטהורים | על גזירת מושגי השכל הטהורים | הסכמטיזם של מושגי-השכל הטהורים | שיטת כל העקרונות של השכל-הטהור | על טעם ההבחנה בין כל המושאים בכלל לפנומנה ונואומנה |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
חטיבה שנייה: הדיאלקטיקה הטרנסצנדנטלית
ספר ראשון: על מושגי התבונה הטהורה: ספר שני: על ההיקשים הדיאלקטיים של התבונה הטהורה
| האידיאות הטרנסצנדנטליות | פרלוגיזם (פסיכולוגיה) | אנטינומיות (קוסמולוגיה) | האידיאל (תאולוגיה) |
מונחים וביטויים

משפט אפריורי ואפוסטריורי
משפט מנתח ומרכיב
תופעה מול הדבר-כשהוא-לעצמו
קטגוריה
מושג מול מושא של תפיסה חושנית
ניסיוני מול טהור
הסתכלות
ריבוי של תופעות
עצם (אובייקט)
פנומנה מול נואומנה
סכמה
אידיאליזם טרנסצנדנטלי
תורגמו לעברית

ביקורת התבונה הטהורה, תרגום: שמואל הוגו ברגמן ונתן רוטנשטרייך, מוסד ביאליק, תשי"ד 1954.
ביקורת התבונה הטהורה, תרגום: ירמיהו יובל, הקיבוץ המאוחד, 2013. לקריאה ב"פסיק הספרייה הדיגיטלית" (זמין חינם לסטודנטים וחוקרים).
ראו גם

אנשים:
אדמונד הוסרל
ארתור שופנהאואר
מרטין היידגר
נושאים:
אידיאליזם טרנסצנדנטלי
תורת ההכרה
מטאפיזיקה
פילוסופיה של המתמטיקה
פילוסופיה של המדע
תאולוגיה
ספרים:
הקדמות לכל מטאפיזיקה בעתיד שתוכל להופיע כמדע
הנחת יסוד למטאפיזיקה של המידות
ביקורת התבונה המעשית
ביקורת כוח השיפוט
לקריאה נוספת

עמנואל קאנט, הקדמות לכל מיטאפיזיקה בעתיד שתוכל להופיע כמדע, תרגם אברהם יערי, בעריכת שמואל הוגו ברגמן, הוצאת מאגנס, תשנ"ח 1998.
עמנואל קאנט, ביקורת התבונה הטהורה, תרגמו והוסיפו מבוא ונספחים ש"ה ברגמן, נתן רוטנשטרייך, העריכה הסגנונית - דב סדן, מוסד ביאליק, תשי"ד 1954.
וינריב אלעזר, עיון בהקדמות של קאנט, האוניברסיטה הפתוחה.
שמואל הוגו ברגמן, הפילוסופיה של עמנואל קאנט, הוצאת מאגנס.
ירמיהו יובל, קאנט וחידוש המטאפיזיקה, מוסד ביאליק.
הערות שוליים

↑  ביקורת התבונה הטהורה, ההקדמה למהדורה הראשונה, עמ' AXII. עמ' 8 במהדורה העברית.
↑  ראסל ברטנארד, בעיות הפילוסופיה, עמ' 56–57 (אנגלית).
↑  פילוסופים רבים יטענו כי משפטים אלו גם הם למעשה מנתחים (ראו לדוגמה פורמליזם).
↑  קאנט, הקדמות לכל מטאפיזיקה בעתיד שתוכל להופיע כמדע, עמ' 9.
↑  ביקורת התבונה הטהורה, המבוא למהדורה השנייה, עמ' xvi, עמוד 16 במהדורה העברית.
↑  ביקורת התבונה הטהורה, המבוא למהדורה השנייה, עמ' xvi - xvii, עמ' 16–17 במהדורה העברית.
↑  ביקורת התבונה הטהורה – ירמיהו יובל, באתר הוצאת הקיבוץ המאוחד
↑  ביקורת התבונה הטהורה, עמ' 115 (אנגלית)
↑  נקרא בספר "על הקו-המדריך לגילוי כל מושגי-השכל הטהורים"
↑   יואב רינון, האם אור התבונה הופך אותנו למאושרים או אומללים פחות, באתר הארץ, 30 במרץ 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007522292605171  BNE: XX2037885  BnF: cb120121410 (data)  GND: 4099256-1  NDL: 00627400  VIAF: 190915617   WorldCat (עם VIAF): 190915617 
עמנואל קאנט
עמנואל קאנט מרצה בפני קצינים רוסיים. I. Soyockina / V. Gracov, מוזיאון קאנט בקלינינגרד