stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אולימפיאדת אוסלו (1952)
הערות שוליים

↑  בשנת 1948 אירחה סנט מוריץ שבשווייץ, שלא נפגעה במלחמה, את המשחקים.
↑  רק בשנת 1956 הוקמה המשלחת הכלל-גרמנית למשחקים האולימפיים.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4348417-7  LCCN: n98109034  VIAF: 248701773   WorldCat (עם VIAF): 248701773
אוותנדיל ר'ור'וברידזה

אָוותַּנְדִּיל ר'וֹר'וֹבֵּרִידזֶה (בגאורגית: ავთანდილ ღოღობერიძე, ברוסית: Автандил Николаевич Гогоберидзе‏; 3 באוגוסט 1922 – 20 בנובמבר 1980) היה שחקן כדורגל גאורגי בתקופת ברית המועצות; הוא שיחק בעמדת חלוץ; אחרי סיום קריירת המשחק פנה לקריירת אימון.
ביוגרפיה

אוותנדיל ר'ור'וברידזה נולד בשנת 1922 בעיר סוחומי, בירת חבל אבחזיה שבמערב גאורגיה; קבוצת הבוגרים הראשונה שבה שיחק, הייתה "פישֵוויק" סוחומי (1939); בשנת 1940 עבר לדינמו סוחומי, אך עם הפלישה הגרמנית לברית המועצות בשנת 1941 הפסיק לשחק.
בשנת 1945, בתום מלחמת העולם השנייה, החל ר'ור'וברידזה לשחק בדינמו טביליסי, שבמדיה הופיע במשך 17 עונות; בסך הכול, הוא שיחק במדי הקבוצה ב-344 משחקים והבקיע 128 שערים לזכותה.
בשנת 1951 נכלל ברשימת 11 המצטיינים של עונת האליפות בברית המועצות.
ב-11 במאי 1952 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת ברית המועצות; היה זה במשחק ידידות ביתי מול נבחרת פולין, שהסתיימה בהפסד סובייטי בתוצאה 1:0; הופעתו הראשונה במשחק רשמי של הנבחרת הסובייטית התקיימה ב-6 ביולי של אותה שנה במשחק הפסד (2:1) לנבחרת בולגריה באולימפיאדת הלסינקי.
ב-8 בספטמבר 1954 הבקיע את שערו היחיד במדי נבחרת ברית המועצות – במשחק ידידות מול שוודיה, שבה הסובייטים ניצחו בתוצאה 0:7. ב-26 בספטמבר 1954 ערך ר'ור'וברידזה את הופעתו האחרונה במשחק ידידות של נבחרת ברית המועצות; היה זה במשחק תיקו (1:1) מול הונגריה. בסך הכול, ר'ור'וברידזה הופיע בשלושה משחקים רשמיים ושלושה משחקים בלתי-רשמיים של הנבחרת הסובייטית והבקיע שער יחיד לזכותה.
בשנים 1961–1962 אימן ר'ור'וברידזה את דינמו טביליסי, ואילו בשנים 1963–1965 היה מנהלהּ; בשנת 1964, תחת ניהולו, הקבוצה הגאורגית זכתה לראשונה באליפות ברית המועצות; באותה שנה פרסם ספר על הקריירה שלו.
בשנים 1966–1967 אימן את לוקומוטיב טביליסי, ששיחקה בליגת המשנה של ברית המועצות.
ב-1967 נקלע לתאונת דרכים קשה, שבעקבותיה רותק למיטה ואיבד את יכולת הדיבור.
ר'ור'וברידזה זכה בחייו בשני פרסים ממלכתיים: תואר אמן ספורט נכבד של ברית המועצות (1951) ועיטור הדגל האדום של העמל (1957).
אוותנדיל ר'ור'וברידזה מת בשנת 1980 בטביליסי; נכון לשנת 2014 הוא ניצב במקום ה-19 במועדון המבקיעים של גריגורי פדוטוב, עם 143 שערים (המועדון הלא-רשמי מהווה רשימת דירוג של כדורגלנים סובייטים ורוסים, שהבקיעו 100 שערים ויותר במשחקים רשמיים בכול המסגרות).
תארים ופרסים

דינמו טביליסי
שתי מדליות כסף על סגנות אליפות ברית המועצות: 1951, 1953
ארבע מדליות ארד על מקום שלישי באליפות ברית המועצות: 1946, 1947, 1950, 1959
אישיים
נכלל ברשימת 11 המצטיינים של ליגת העל הסובייטית: 1951
איבו מירו יוביץ'

איבוֹ מירוֹ יוֹביץ' (Ivo Miro Jović‏; 15 ביולי 1950), היה אחד משלושת חברי נשיאוּת בוסניה והרצגובינה (2005–2006), כנציג הקרואטי של הפדרציה.
יוביץ' הוא חבר מפלגת האיחוד הדמוקרטי הקרואטי של בוסניה והרצגובינה.
במרץ 2005, לאחר הדחתו של דרגאן צ'וביץ' מן הנשיאות, בחר הפרלמנט ביוביץ' כמחליפו בתפקיד החבר הקרואטי בנשיאות בוסניה והרצגובינה. יוביץ' כיהן כיו"ר הנשיאות  מיוני 2005.
אווטאר: כשף האוויר האחרון – הרפתקאות הצוות

| --- | --- |
עטיפת הספר
עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  מייקל דנטה דימרטינו ובריאן קונייצקו
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  קומיקס, אנתולוגיה
 מקום התרחשות:  יקום האווטאר
 תקופת התרחשות:  סיפורים קצרים שקרו לחבורת האווטאר בזמן אירועי הסדרה אווטאר: כשף האוויר האחרון
 הוצאה
 הוצאה:  דארק הורס קומיקס
 תאריך הוצאה:  2 באוקטובר 2019
 מספר עמודים:  72
 עורך:  רייצ'ל רוברטס, ג'ני בלנק (עורכת עוזרת)
 סדרה
 סדרת ספרים:  אווטאר: כשף האוויר האחרון (קומיקס)
 ספר קודם:  אווטאר: כשף האוויר האחרון – חוסר איזון
 הספר הבא:  אווטאר: כשף האוויר האחרון – קטרה וכסף הפיראטים
אווטאר: כַּשָּף האוויר האחרון – הרפתקאות הצוות (באנגלית: The Avatar: The Last Air Bender – Team Avatar Tales) הוא אנתולוגיה ורומן גרפי שפורסם על ידי דארק הורס קומיקס. הרומן אוסף את סיפורים שיצאו לרגל יום הקומיקס חינם של 2013, 2014 ו-2015 יחד עם עוד כמה סיפורים קצרים מקוריים שנוצרו במיוחד עבור אוסף זה.
הספר תוכנן במקור לצאת בספטמבר 2018, אך הוצאתו נדחתה מספר פעמים ולבסוף הספר שוחרר ב-2 באוקטובר 2019 והוא חלק מסדרת ספרי הקומיקס שיצרו מייקל דנטה דימרטינו ובריאן קונייצקו המתרחשים לאחר עלילת הסדרה אווטאר: כשף האוויר האחרון ומהווה חלק מהזיכיון האמריקאי "אווטאר: כשף האוויר האחרון".
סיפורים

|  שם באנגלית |  שם בעברית |  כתיבה |  אמנות |  צבעים |  אותיות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Rebound”† | "ריבאונד" | ג'ין לואן יאנג | ריאן היל | ריאן היל | מייקל הייזלר |
| “The Substitute” | "התחליף" | דייב שיידט | קורבוס הקטן | קורבוס הקטן | קורבוס הקטן |
| “Shells”† | "צדפים" | ג'ין לואן יאנג | פיית' ארין היקס | כריס פיטר | מייקל הייזלר |
| “Sokka's Poem” | "השיר של סוקה" | רון קורטגה | ג'ין לואן יאנג | לארק פיאן | ג'ין לואן יאנג |
| “Toph and the Boulder” | "טופ והבולדר" | שרה גוטר | שרה גוטר | נטלי ריס | שרה גוטר |
| “Origami” | "אוריגמי" | קיקו יוז | קיקו יוז | קיקו יוז | קיקו יוז |
| “Sisters”† | "אחיות" | ג'ין לואן יאנג | קרלה ספיד מקניל | ג'ן מנלי לי | מייקל הייזלר |
| “The Scarecrow” | "הדחליל" | דייב שיידט | קוני יובניניז | קוני יובניניז | קוני יובניניז |
† - מציין סיפורים שהופיעו בגיליונות ליום הקומיקס חינם.
ראו גם

אווטאר - דמויות
אווטאר: כשף האוויר האחרון (זיכיון)#קומיקס
הערות שוליים

↑  Read Nickelodeon Avatar: The Last Airbender - Team Avatar Tales Issue #TPB Online Page 72, Viewcomics (באנגלית)
↑  "Avatar: The Last Airbender – Team Avatar Tales". Dark Horse Comics. נבדק ב-26 בספטמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Unsupported Browser, www.hoopladigital.com
↑  Avatar: The Last Airbender - Team Avatar Tales, אמזון
אזהרת מירנדה

עובד סוכנות המכס והגנת הגבולות של ארצות הברית (CBP) מקריא את אזהרת מירנדה לאזרח מקסיקני החשוד בהברחת סמים
אזהרת מירנדה (באנגלית: Miranda warning) היא אזהרה הניתנת בעת מעצר או בעת חקירה על ידי שוטרים בארצות הברית. אין חובה להשתמש באזהרה זו כלפי חשודים לפני חקירתם, אך כאשר האזהרה אינה מושמעת לחשוד, יכול בית המשפט לפסול את הדברים שאמר בחקירתו, ובכלל זה את הודאתו בפשע, כראיות קבילות במשפט שבו הוא נאשם. עם זאת, הדברים עדיין יהיו קבילים כראיה במשפטים אחרים, שבהם העצור אינו הנאשם. האזהרה נועדה ליידע את החשוד כי עומדות לו זכות השתיקה והזכות להימנע מהפללה עצמית. מערכת אכיפת החוק בארצות הברית החלה להשמיע את האזהרה לחשודים, אחרי שב-1966 פסק בית המשפט העליון של ארצות הברית בפסק דין מירנדה נגד אריזונה, שהודאת החשוד אינה קבילה כראיה, משום שלא הובהר לו שדבריו יכולים לשמש נגדו בבית משפט. ההחלטה נועדה לשמור על זכויות החשוד בהתאם לתיקון החמישי לחוקת ארצות הברית.
אזהרת מירנדה מוכרת בתרבות הפופולרית מחוץ לארצות הברית, בזכות השימוש התכוף בה בסדרות טלוויזיה אמריקאיות, אולם בנוסחה זה (ראו בהמשך נוסח האזהרה) לאו דווקא נהוגה במדינות אחרות. יש במדינות שונות צורות של אזהרת נחקר, עצור או חשוד.
בישראל סעיף 28 לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) קובע שבעת מעצרו של אדם יש להזהירו כי "אינו חייב לומר דבר העלול להפלילו, כי כל דבר שיאמר עשוי לשמש ראיה נגדו וכן כי הימנעותו מלהשיב על שאלות עשויה לחזק את הראיות נגדו". סעיף 2 לפקודת הפרוצידורה הפלילית (עדות) אימץ את העיקרון שעל-פיו אסור להכריח אדם להעיד נגד עצמו, אך הוא מקבל עדות כזו אם היא ניתנה בהסכמת הנחקר (פירוט נוסף בערך זכות השתיקה).
נוסח האזהרה

אזהרת מירנדה מושמעת לחשודים רק לפני חקירה שבה הם נשאלים שאלות הקשורות לחשד לגבי ביצוע פשע, ואינה מושמעת בכל מעצר. כלומר, בעת מעצר שאינו מלווה בחקירה שהחשוד עלול להפליל בה את עצמו, אין צורך להקריא את האזהרה.
הנוסח המקובל של אזהרת מירנדה הוא:
You have the right to remain silent. Anything you say can and will be used against you in a court of law. You have the right to have an attorney present during questioning. If you cannot afford an attorney, one will be appointed for you.
ובתרגום לעברית:
יש לך זכות לשמור על שתיקה. כל דבר שתאמר עלול לשמש ואף ישמש נגדך בבית המשפט. יש לך זכות לשכור עורך דין שיהיה נוכח בעת החקירה. אם לא תוכל להרשות לעצמך לשכור עורך דין, ימונה עבורך עורך דין.
נוסחה המדויק של ההצהרה אינו מחייב. כל נוסח שהוא שבו הובהר לחשוד שזכותו לשמור על שתיקה, ושדבריו עלולים לשמש כעדות נגדו במשפט, מבטיח שדבריו של החשוד יוכלו לשמש כראיה נגדו. אלא, שבכל נוסח אחר עלול להתעורר הספק האם אכן הובהרו לחשוד הזכויות שפורטו בהצהרה, ואילו לגבי נוסח ההצהרה הוסכם שלא יתעורר ספק כזה.
הזכויות המוקראות באזהרת מירנדה מכונות זכויות מירנדה (Miranda rights). בעגה האנגלית אף נוצר הפועל mirandize, שפירושו להודיע לחשוד על זכויותיו במסגרת אזהרת מירנדה.
ארנסטו מירנדה

ארנסטו מירנדה, יליד 1941, נעצר במרץ 1963 בעיר פיניקס שבאריזונה בחשד למספר עבירות של חטיפה, שוד ואונס. מירנדה לא ידע על זכותו לשמור על שתיקה ובכך להימנע מהפללה עצמית, משום שזכות זו לא הובהרה לו. לאחר חקירה קצרה הוא הודה בעבירות שיוחסו לו. מירנדה הורשע בעבירות של אונס ושל חטיפה במשפט שנערך באותה שנה. ההרשעה ניתנה בעיקר על סמך הודאתו בעת חקירתו. ערעורו לבית המשפט העליון של אריזונה נדחה.
בשנת 1966 ערער מירנדה על ההחלטה בפני בית המשפט העליון של ארצות הברית. בית המשפט העליון, שבראשו עמד ארל וורן, ניצל את ההזדמנות על מנת להבהיר את הצורך לאפשר לחשודים את זכות השתיקה בהתאם לתיקון החמישי לחוקת ארצות הברית ואת הזכות למשפט הוגן בהתאם לתיקון השישי לחוקת ארצות הברית. בעקבות ההחלטה נערך משפט חוזר שבו הוא הורשע שוב באשמת האונס, הפעם בעזרת עדויות אחרות, ונידון ל-11 שנות מאסר. ארנסטו מירנדה שוחרר בסוף שנת 1972. במשך תקופה קצרה הוא עסק במכירת כרטיסים בחתימתו שעליהם מודפס נוסח "אזהרת מירנדה".
הערות שוליים

↑  דב גלעד כהן, "ונזהרתם מאד": דיות אזהרת חשוד והיקפה כבסיס לפסילת הודאות, ביטול אישומים או המרתם, משפט מפתח, אפריל 2021
↑  THE FREE DICTIONARY BY FARLEX, definition of Mirandize
↑  AMERICAN HERITAGE, The Miranda Decision, 51 Years Later, by Jack Kelly
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4144429-2
אוטואנטישמיות

אוטואנטישמיות (שם נוסף: שנאה עצמית יהודית) הוא מונח המגדיר תופעה חברתית־פסיכולוגית במסגרתה אדם ממוצא יהודי מפגין עוינות אובססיבית כלפי בני עמו ודתו, באופן דומה לזו שמפתחים האנטישמים מקרב עמים אחרים ודתות אחרות.
הגדרה

על פי הפילוסוף יעקב גולומב, בהקדמה לספרו של פול רייטר, הראשון שטבע את המונח "שנאה יהודית עצמית" היה אנטון קו (אנ') בספרו "Juden und Deutsche", שראה אור בברלין בשנת 1921. בהמשך אימץ את המונח תאודור לסינג, אשר שלוש שנים לפני עליית הנאצים לשלטון פרסם ספר שעורר הדים רבים בשם "השנאה העצמית היהודית" (Der jüdische Selbsthaß), בו ניסה להסביר את תופעת השנאה העצמית היהודית – משכילים יהודים אנטישמיים אשר הסיתו כלפי העם היהודי ואשר ראו ביהדות את מקור הרוע בעולם.
דוגמה נפוצה ומקובלת לתופעת האוטואנטישמיות היא המקרה של אוטו ויינינגר, פילוסוף אוסטרי ממוצא יהודי אשר התנצר ופרסם דברי גזענות אנטישמיים ששירתו לימים את האידאולוגיה הנאצית בגרמניה.
לדברי ההיסטוריון האמריקני סנדר גילמן, המקור של רעיון השנאה העצמית היהודית נובע מהמתח בין יהודי גרמניה ליהודים המהגרים ממזרח אירופה בשלהי המאה ה-19. היהודים הגרמנים הפנימו את הסטריאוטיפים השליליים שייחסו האנטישמים ליהודי המזרח וליהודים בכלל, והואשמו בתורם בשנאה עצמית.
שימוש > מונחים דומים

"Self-hating Jew" או "Self-loathing Jew" (תרגום חופשי לעברית: "יהודי בעל שנאה עצמית" או "יהודי בעל תיעוב עצמי") הם כינויי גנאי זהים הנפוצים בעיקר בארצות הברית ומשמשים לתיאור יהודים החשים שנאה כלפי המוצא היהודי שלהם או כלפי יהודים אחרים. גם כאן, יש אנשים שטוענים שהכינוי ניתן להם שלא בצדק, רק משום שביקרו את פעולותיה של מדינת ישראל או את מדיניות ממשלתה.
העיתונאי דן מרגלית עשה ב-2009 שימוש במושג "יהודי-שונא-יהודים" בהתייחסות אל ריצ'רד גולדסטון, על רקע מסקנות צוות הבדיקה של האו"ם למבצע עופרת יצוקה.
נתן זהבי השתמש באותו מונח בתוכנית "זהבי עצבני" בהתייחסות להתבטאות של אלי ישי מ-2002.
המחלוקת לגבי המינוח והשימוש בהגדרה "שנאה עצמית"

מייקל דש, מייקל לרנר, ונועם חומסקי ציינו כי חלק מהמחזיקים בדעות פרו-ישראליות משתמשים במונח בצורה שנועדה לפגוע באמינותם של יריביהם הפוליטיים על מנת להשתיק כל יהודי שאינו מסכים עם השקפותיהם הפוליטיות לגבי מדיניותה של מדינת ישראל. הפרופסור הישראלי ופעיל זכויות האדם ישראל שחק ציין בעבר כי לדעתו "זהו ביטוי נאצי. הנאצים כינו גרמנים אשר הגנו על זכויות היהודים - גרמנים בעלי שנאה עצמית".
ההיסטוריון האמריקני סאנדר גילמן דוחה את הרעיון כי כל או רוב היהודים המבקרים את מדיניותה של מדינת ישראל הם בעלי שנאה עצמית. לפי השקפתו, אם אדם יהודי פועל כנגד המדינה היהודית מתוך אמונה כי היהודים, כקבוצה, אינם ראויים להגדרה עצמית לאומית אז לדעתו המונח יהיה ישים. מצד שני, אם אדם יהודי מתנגד רק למדיניות ספציפית בלבד ולא לעצם קיומה של מדינת ישראל, אין להסיק כי הוא בעל שנאה עצמית משום שייתכן שישנה בעתיד את השקפותיו בהתאם לשינויים שיחולו במדיניותם ומעשיהם של הצד הפלסטיני והצד הישראלי. אף על פי כן, אם השקפותיו של האדם מקובעים, לטענת גילמן, ניתן יהיה באופן הגיוני לכנותו בעל "שנאה עצמית".
ראו גם

אנטישמיות
שנאה עצמית
שלילת הגלות
אוטו ויינינגר
"המאמין"
לקריאה נוספת

שמואל דותן, 'שנאה עצמית יהודית-קומוניסטית והתגובה הציונית', האומה כט (107) (1992), 297-291.
הערות שוליים

1 2  Paul Reiter, 2012 On the Origins of Jewish Self-Hatred, Princeton University Press, 166 pages
↑  סנדר גילמן, Jewish self-hatred: anti-Semitism and the hidden language of the Jews, הוצאת ג'ון הופקינס, 1986.
↑  בן דרור ימיני, "קואליציית הטירוף", מעריב, "מוספשבת", 8.1.2010.
↑  טוביה טננבום, "תפוס ת'יהודי", 2014
↑  בן דרור ימיני, יש יהודים אנטישמים, nrg-בלוגים, 18.1.2010
↑  W. M. L. Finlay, "Pathologizing Dissent: Identity Politics, Zionism and the 'Self-Hating Jew'", British Journal of Social Psychology, Vol. 44 No. 2, June 2005, pp. 201-222. Online summary.
↑  ישראל היום, 14 באוקטובר 2009
↑  "נתן זהבי: "ראשי התיבות ש"ס - שרמוטות ספרדיות", באתר רדיו ללא הפסקה
↑  Critics of Israel deserve a debate, not demonisation The Australian February 08, 2007
↑  Healing Israel/Palestine: A Path to Peace and Reconciliation, North Atlantic Books, 2003.
↑  Deborah Solomon, The Professorial Provocateur, הניו יורק טיימס, November 2, 2003.
↑  Richard H. Curtiss, "Personality: Dr. Israel Shahak", Washington Report on Middle East Affairs, June 1989.
↑  Sander Gilman, "Jewish Self-Hatred: Anti-Semitism and the Hidden Language of the Jews," Baltimore:Johns Hopkins University Press 1986, pp. 361.
אזהרת רווח

אזהרת רווח (באנגלית: Profit Warning) היא הודעה המיועדת למשקיעים בבורסה, שאותה מכריזה חברה ציבורית. החברה מזהירה כי היא עלולה שלא לעמוד בתחזיות הרווח שאותן הציגה בפני המשקיעים, או שנחזו לגביה על ידי אנליסטים המסקרים את החברה בשוק ההון, בדיווח שאותו היא תמסור במועד הקרוב, וזאת על מנת שהללו יהיו מודעים להשלכות השקעתם בזמן שהם קונים או מוכרים את ניירות הערך של החברה.
לעיתים התוצאה של הודעה כזו היא ירידה בשערי המניות של החברה או עלייה בתשואות האג"ח שהנפיקה. מסירת אזהרת רווח היא נוהג של חברות הנסחרות בבורסות בעולם המערבי אותה הם מפרסמים בסמוך לפרסום דוחות כספיים. בדרך כלל מדובר בתחזית הכוללת הערכות לגבי ההכנסות והרווח הנקי של החברה, במסגרת תחום מסוים, בדיווח הקרוב. התחזית מקובלת כגורם מרכזי בהחלטה של משקיע אם לרכוש את ניירות הערך של אותה חברה. אם קיים חשש סביר שהחברה לא תעמוד בתחזית, או שהתוצאות תהיינה בגבול הנמוך שלהן.
אזהרת רווח בדין הישראלי

בדין הישראלי לא מופיע הביטוי "אזהרת רווח" אלא "אזהרה" אשר חייבת להופיע בדוח הדירקטוריון המצורף לדוחות הרבעוניים והשנתיים, בהתקיים "סימני אזהרה" שהם תנאים מסוימים בפעילות החברה.
הפרסום לגבי אזהרה זו מתבצע מכוח תקנה 10(ב)14(א) לתקנות בדבר פרסום דוחות תקופתיים ומידיים, לפיה הדירקטוריון מחויב לבחון סימני אזהרה לגבי נזילות או גירעון בהון חוזר ולהתריע על כך.
לפי תקנה 36 לתקנות ניירות ערך בדבר פרסום דוחות תקופתיים ומיידיים, יש לפרסם דוח מיידי ובו "פרטים דבר כל אירוע או עניין החורגים מעסקי התאגיד הרגילים בשל טיבם, היקפם או תוצאתם האפשרית ואשר יש להם או עשויה להיות להם השפעה מהותית על התאגיד...", ובכלל זה השפעה על הרווח.
תזמון הדיווח

אחת השאלות המרכזיות בעניין אזהרת רווח היא מהו התזמון הנכון לדווח למשקיעים אודות אזהרת רווח לחברה: מתי מתגבש הלכה למעשה אצל חברה מידע מהותי המחייב דיווח על פי חוק ניירות ערך ותקנותיו והאם היה צורך להקדים את מועד פרסום אזהרת הרווח למועד מוקדם יותר על מנת להזהיר את המשקיעים? מתי יש לראות במידע אודות אירוע עתידי בחיי החברה, אשר אין ודאות ביחס להתרחשותו, כמידע מהותי החייב בדיווח למשקיעים והאם יש לראות במידע כחייב בדיווח רק שעה שהתגבש וניתן לכמת את משמעותו הכספית? פרסום מאוחר מדי עלול לגרום למשקיע לספוג הפסדים שניתן היה להימנע מהם.
פס"ד מלכה נ' אפריקה ישראל להשקעות בע"מ דן בסוגיית מועד התגבשותו של מידע בחברה המחייב דיווח לציבור. השופט ח'אלד כבוב דן באריכות בשאלת התזמון ומיישם את הפסיקה האמריקנית בנושא זה בקובעו כי יש לבדוק קיומם של שני מבחנים:
האחד, מבחן התוחלת - הקרוי גם מבחן הסבירות/העוצמה: מהותיות המדיע נקבעת בהתבסס על שקלול עצמת השפעתו של האירוע הצפוי העל החברה עם הסתברות להתממשות אותו אירוע צפוי בכל רגע נתון.
השני, מבחן ההסכמה העקרונית - לפיו יש לאתר סף מוקדר "קו בוהק" - Bright Line אשר ממנו ואילך חוצה האירוע את נקודת האל חזור והמידע אודותה אירוע הופך למהותי.
בפסק הדין מדובר היה בבקשה לאישור תובענה ייצוגית, בקשה אשר נדחתה משום שהתובע לא הרים את הנטל להוכיח כי במועד מוקדם יותר למועד פרסם אזהרת הרווח היה המידע מהותי החייב בדיווח.
הערות שוליים

↑  תקנות ניירות־ערך (דו"חות תקופתיים ומיידיים), התש"ל באתר רשות ניירות ערך
↑  ת"צ 28110-09-12 מלכה נ' אפריקה ישראל להשקעות בע"מ
| ניירות ערך והשקעות בשוק ההון |
| --- | --- | --- |
| ניירות ערך הוניים | הון מניות • מניה • מניה רגילה • כתב אופציה • כתב זכויות • מניות הטבה • כתב זכויות • מניית בכורה • מניית שליטה • מניות באוצר • יחידת השתתפות • בעל מניות |  |
| ניירות ערך התחייבותיים | איגרת חוב (איגרת חוב קונצרנית • איגרת חוב ממשלתית • איגרת חוב מוניציפלית) • אג"ח אופציה |  |
| ניירות ערך אחרים | קרן נאמנות • קרן מחקה • תעודת סל • תעודת סל בחסר • קרן סל • נייר ערך המיר • המירות • אג"ח להמרה |  |
| קבוצות ניירות ערך | שטר הון • מניית בכורה |  |
| השקעות שאינן נייר ערך | מוצר מובנה • פיקדון • חיסכון • חשבון בנק • קרן הון סיכון • קרן גידור • קרן השקעות פרטיות • מימון המונים • הלוואת בעלים • קרן נדל"ן |  |
| חסכונות פנסיוניים | קופת גמל (קרן פנסיה • קרן השתלמות) • קופת גמל להשקעה • ביטוח מנהלים • קופת גמל בניהול אישי |  |
| נגזרים | אופציה • חוזה עתידי • אופציה אקזוטית (אופציה בינארית • אופציה אסייתית) • CDO • CDS • עסקת החלף |  |
| סחורות נפוצות | סחורה • זהב • כסף (יסוד) • נפט |  |
| מטבעות דיגיטליים | הצעת מטבע ראשונית • מטבע מבוזר • ביטקוין |  |
| ניתוח ניירות ערך | ניתוח טכני • מודל בלאק ושולס • בטא (מדד) • ארביטראז' • רווח למניה |  |
| בורסות מרכזיות | הבורסה לניירות ערך בתל אביב • נאסד"ק • הבורסה לניירות ערך בניו יורק • הבורסה לניירות ערך בלונדון • Euronext |  |
| מדדים מרכזיים | מדד תל אביב 35 • דאו ג'ונס • S&P 500 • FTSE • מדד נאסד"ק 100 |  |
| תאגידים | מיזוגים ורכישות • הערכת שווי • בדיקת נאותות • הצעת רכש • השתלטות עוינת • רכישה ממונפת • מנוף פיננסי • דיבידנד • מיזוג חברות • פירוק חברות • דיני תאגידים • שליטה |  |
| דוחות כספיים | יחסים פיננסיים • דו"ח כספי • רואה חשבון • תקן דיווח כספי בין-לאומי • תשקיף • הערת עסק חי |  |
| רגולציה וגופים רגולטוריים | רשות ניירות ערך • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון • הפיקוח על הבנקים • חוק ניירות ערך • הוועדה לניירות ערך ולבורסות (ארצות הברית) • מועצה לפיקוח על הביקורת בחברות ציבוריות • פדרל ריזרב • חוק גלאס-סטיגל • רפורמת בכר • חוק החברות |  |
| היסטוריה | השפל הגדול • משבר הסאבפריים • משבר מניות הבנקים |  |
| תחומים אקדמיים קשורים | מימון • חשבונאות • כלכלה • מנהל עסקים |  |
| דירוג אשראי | דירוג אשראי • דירוג אג"ח • מודי'ס • סוכנות הדירוג פיץ' • סטנדרד אנד פורס |  |
| ערכים נוספים | הנפקה • ערך ריאלי וערך נקוב • הנפקה ראשונה לציבור • השוק הראשוני • השוק המשני • בנק השקעות • חיתום • רכישה עצמית • בורסה לניירות ערך • נייר ערך • ברוקר • דילר • חוזה הפרשים • מסלקת הבורסה • נייר ערך מגובה משכנתה • איגוח • עושה שוק • מעבר לדלפק • ספר הפקודות • מכירה בחסר • שורט סקוויז • קסטודיאן • שוק המעו"ף • בקדייטינג • מידע פנים • Dark Pool • הרצת מניות • ויסות שערי ניירות ערך • סיכון אשראי • נזילות פיננסית • EBITDA • אמות מידה פיננסיות • פירמידת שליטה • עקום התשואה • אזהרת רווח |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אוסמר שינדלר

| --- | --- |

דוד וגלית של שינדלר
 לידה:  21 בדצמבר 1867 בורקהארדטסרורף
 פטירה:  19 ביוני 1927  (בגיל 59) ואשביץ
 מקום קבורה:  בית הקברות של לושביץ 
 לאום:  גרמני
 מקום לימודים:  אקדמיית דרזדן לאמנות יפה 
 תחום יצירה:  ציור
 זרם באמנות:  אר נובו, אימפרסיוניזם
 
אוסמר שינדלר (בגרמנית: Osmar Schindler; ‏21 בדצמבר 1867, בורקהארדטסרורף (גר') ‏– 19 ביוני 1927, ואשביץ (גר') ליד דרזדן) היה צייר גרמני, חניך אקדמיית דרזדן לאמנות. יצירותיו נחשבות לתערובת של סגנונות האר נובו והאימפרסיוניזם.
בין תלמידיו נמנה הצייר והקריקטוריסט ג'ורג' גרוס.
הערות שוליים

↑  Frank Fiedler, Uwe Fiedler, Lebensbilder aus der Oberlausitz: 34 Biografien aus Bautzen, Bischofswerda und Umgebung, BoD – Books on Demand, 2012-01-01, עמ' 221
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 131838407  ISNI: 0000 0000 1937 5786  LCCN: no2012002124  RKD: 230544  VIAF: 50370854   WorldCat (עם VIAF): 50370854 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמנות ובנושא גרמניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
איבהאיי

| --- | --- |
 מדינה:  דרום אפריקה דרום אפריקה
 שטח:  36.06 קמ"ר
 קואורדינטות:  33°52′19″S 25°34′16″E﻿ / ﻿33.872°S 25.571°E﻿ / -33.872; 25.571 
 אזור זמן:  UTC+2
 he
 
איבהאיי (באנגלית: iBhayi) היא עיר גדולה ליד פורט אליזבת שבדרום אפריקה. נכון לשנת 2011, התגוררו בעיר כ-238,000 תושבים.
איבהאיי הוא אוסף של עיירות שחורות ברובן הממוקמות צפונית לעיר פורט אליזבת. כ-98.63% מהתושבים הם שחורים. שאר התושבים הם צבעוניים, אסייתים ולבנים.
הערות שוליים

↑  TimesLIVE (2017-07-06). "Controversial 'Ibhayi' name may be canned". GO! & Express (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2020-07-21.
איבו ויקטור

איבו ויקטור (בצ'כית: Ivo Viktor; נולד ב-21 במאי 1942) הוא כדורגלן עבר צ'כי ששיחק בעמדת השוער.
ויקטור החל את הקריירה שלו ב-1960 בקבוצת ז'לזרני פרוסטז'וב, ובשנים הבאות שיחק בקבוצות קטנות נוספות, RH ברנו וספרטק ברנו. ב-1963 הוא עבר לאחת מהקבוצות הבכירות בצ'כוסלובקיה, דוקלה פראג, במדיה שיחק 13 שנים. הוא זכה עם הקבוצה בשבע אליפויות ליגת העל הצ'כוסלובקית ובארבעה גביעי צ'כוסלובקיה, ונבחר חמש פעמים לשחקן המצטיין של המדינה.
החל מ-1966 שיחק ויקטור בנבחרת צ'כוסלובקיה, וערך במדיה 63 הופעות בסך הכל. הוא השתתף עמה במונדיאל 1970, שם הודחה הנבחרת בשלב הבתים. בשלהי הקריירה שלו היה ויקטור מהשותפים המרכזיים לזכיית הנבחרת ביורו 1976, ובאותה שנה סיים במקום השלישי בבחירות כדור הזהב. ויקטור זכה גם בתואר השוער המצטיין של השנה באירופה בשנים 1969 ו-1976.
בשנת 1977 הודיע על פרישתו ממשחק. בין השנים 1990–1991 אימן את דוקלה פראג.
תארים

אליפות אירופה: 1976
אליפות צ'כוסלובקיה (3): 1964, 1966, 1977
הגביע הצ'כוסלובקי (3): 1965, 1966, 1969
כדורגלן השנה בצ'כוסלובקיה (5): 1968, 1972, 1973, 1975, 1976
שוער השנה באירופה (2): 1969, 1976
השוער המצטיין באליפות אירופה: 1976
אורית קולודני

אורית קולודני (נולדה ב-14 בדצמבר 1965) היא אתלטית ישראלית בעבר. אלופת ישראל בריצת 100 מטר, בריצת 200 מטר ובריצת 400 מטר, שיאנית ישראל, אלופת המכביה השתים עשרה (1985) ושיאנית המכביה הנוכחית (2017) בריצת 400 מטר. היא ייצגה את ישראל באליפות העולם באתלטיקה (טוקיו 1991)
ביוגרפיה

קולודני התאמנה בקבוצת הפועל כפר סבא בהדרכת פטר דוידוביץ'.
ביוגרפיה > 1984

באליפות ישראל שנערכה באצטדיון הדר יוסף בתחילת יולי 1984 זכתה קולודני בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בריצת שליחות 4x100 מטר ומדליית כסף בריצת 200 מטר בשיא אישי חדש של 25.25 שניות, אחרי דלית בונין (25.07 שניות) ולפני סיגל קוגון (25.88 שניות), חברותיה לקבוצה.
ביוגרפיה > 1985

באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה באצטדיון שבהדר יוסף בתחילת יולי 1985 זכתה קולודני בשתי מדליות זהב, בריצת 200 מטר בתוצאה של 24.99 שניות, לפני דלית בונין (25.10 שניות) ודליה נבות (25.59 שניות) ובריצת 400 מטר בשיא אישי חדש של 56.68 שניות, לפני עידית מורלי (57.69 שניות) ופועה נייגר. נוסף לכך, היא קבעה בשלב המוקדמות בריצת 100 מטר שיא אישי חדש של 12.29 שניות, התוצאה השנייה בטיבה בתחרות, אך פרשה על מנת להתרכז בריצת 400 מטר.
ביוגרפיה > 1985 > אלופת המכביה

שבועיים לאחר מכן, בתחרות האתלטיקה של המכביה ה-12 שנערכה בהדר יוסף ביולי 1985 זכתה קולודני ב-4 מדליות, 2 זהב ו-2 כסף. מדליות זהב, בריצת 400 מטר בשיא מכביה חדש של 55.85 שניות ובריצת שליחות 4x100 מטר בשיא ישראלי ומכביה חדש של 47.45 שניות. מדליות כסף, בריצת 100 מטר בתוצאה של 12.35 שניות, אחרי ליזה גוריפ מבריטניה (12.00 שניות) ולפני דלית בונין (12.54 שניות) ובריצת 200 מטר בשיא אישי חדש של 24.69 שניות, התוצאה השלישית בטיבה בכל הזמנים של אתלטית ישראלית.
ביוגרפיה > 1986

באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בשנת 1986 זכתה קולודני ב-3 מדליות זהב, בריצת 100 מטר, בריצת 200 מטר בתוצאה של 24.62 שניות ובריצת 400 מטר בתוצאה של 55.50 שניות. שנה לאחר מכן, באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בשנת 1987 היא זכתה בשתי מדליות זהב, בריצת 200 מטר בתוצאה של 24.22 שניות ובריצת 400 מטר בתוצאה של 54.15 שניות.