stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סינגור עצמי
סנגור עצמי לאנשים עם מוגבלות שכלית

סנגור עצמי לאנשים עם מוגבלות שכלית, בא לידי ביטוי בשני מישורים- במישור האישי (הפרט) ובמישור החברתי (התנועה לסנגור עצמי).
במישור הפרט סנגור עצמי של אדם עם מוגבלות שכלית בא לידי ביטוי ביכולתו ואחריותו של האדם להכיר ולקבל את כישוריו ומגבלותיו, לבטא בגלוי את רצונותיו, לקבוע מהם צרכיו והאינטרסים שלו, לשפר יכולת בחירה בין אפשרויות שונות בתחומי חייו ולהגדיל את הסיכויים לקבל מענה לצרכיו. יישומו של סנגור עצמי בחיי הפרט עם מוגבלות שכלית תורם לאיכות חייו, מגביר אסרטיביות, מוטיבציה, עניין ודימוי עצמי חיובי. סנגור עצמי של אדם עם מוגבלות שכלית נעשה ברמות שונות- מאנשים החיים בקהילה ועד האנשים החיים בהוסטלים ובמוסדות.
במישור התנועה לסנגור עצמי נערכות פעילויות שונות ליצירת שינוי חברתי, להבטחת זכויותיהם של יחידים וקבוצות של אנשים עם לקות או מוגבלות, להעצמתם לדבר בעד עצמם, להחליט בעצמם ולעמוד על זכויותיהם. מטרת התנועה לסנגור עצמי היא השגת מודעות לצורכיהם של אנשים עם מוגבלות שכלית והקטנת בידודם בקרב החברה, כמו כן מתן כלים והתנסות ללקיחת שליטה משמעותית יותר על חייהם תוך ביטוי גלוי של רצונות וצרכים. מטרה נוספת היא העצמת יכולת לפעול לפיתוח שירותים הולמים בתחומי חייהם של אנשים עם מוגבלות שכלית.
בתחום זה סנגור עצמי עוסקים בכמה מושגים עקרוניים: העצמה, הכללה ואיכות חיים.
העצמה היא תהליך של מעבר ממצב פסיביות וחוסר אונים למצב אקטיביות ושליטה יחסית בחיים ובסביבה. העצמה קהילתית עוזרת לאנשים בעלי מאפיין קריטי משותף להיחלץ ממצב של חוסר אונים למצב של יכולת לשלוט בסביבה ולקבל החלטות באשר לעתיד. תהליך העצמה מוביל לנחישות ורצון, הכרה בזכות להביע שאיפות, אמונה ביכולת אישית להשיג תוצאות ממשיות.
הכללה מבטאת שיתוף של כל אדם במערכות רגילות, תוך התייחסות לצרכיו המיוחדים נובעים ממוגבלויות פיזיות, מנטליות או חברתיות ויצירת כל התנאים שיסייעו לאדם עם מוגבלות להשיג עצמאות ואיכות חיים.
הגישה העומדת במרכז היא גישה מכוונת פרט אשר מאמינה ביכולת האדם לכוון את חייו ולמצות את זכויותיו. הגישה מתמקדת בחיי האדם ובבסיסה התייחסות מקפת לפיתוח שירותים חברתיים, תוכניות לימוד ושיקום מתוך נקודת המבט של הצרכן (האדם עם המוגבלות) ופעילויות להכוונה עצמית וסנגור עצמי. קיימים ארבעה מרכיבים הנכללים בסנגור עצמי: ידיעת עצמי, ידיעת זכויות, תקשורת ומנהיגות. סנגור עצמי אצל אנשים עם מוגבלות שכלית חייב להיות מלווה על ידי מסנגרים אנשי מקצוע והוא נלמד על ידי קשרי גומלין הנוצרים ביניהם. המטרה להקנות מיומנויות הנדרשות לצורך קבלת החלטות ולפתח בקרבם מנהיגות אשר תפעל לנטילת אחריות על איכות חייהם. העיקרון המנחה הוא איזון ביו הצורך הבסיסי להבטיח שלומו וביטחונו של אדם עם מוגבלות שכלית לבין טיפוח וקידום עצמאותו. בתוכנית הנחיה לסנגור עצמי יש שלושה מרכיבים: ידע, מיומנויות ותכונות מוטיבציוניות. בעקבות קבוצות לסנגור עצמי לאנשים עם מוגבלות שכלית לומדים המשתתפים לרכוש מיומנויות בין-אישיות, להביע את עצמם בדרך פתוחה וישירה יותר ולדרוש מעורבות בהחלטות הנוגעות לחייהם למשל בתחום עבודה נתמכת שזה התחום החשוב ביותר בתהליך השיקום של האדם עם מוגבלות שכלית התפתחותית.
קבוצות סינגור עצמי בעולם ובישראל

כיום, מתקיימות בכל העולם קבוצות סינגור עצמי של אנשים עם מוגבלויות שונות. מטרת קבוצות אלו לקדם את זכויותיהם, להשמיע את קולם ודעתם לגבי חייהם האישיים ולהביא לשינוי בחיי המשתתפים והאנשים שהם מייצגים.
בעידן האינטרנטי ברחבי העולם, קיימות קהילות וירטואליות רבות לסנגור עצמי המשמשות כלי להעצמה בקרב אנשים עם מוגבלות שכלית ובני משפחותיהם. האתרים מאפשרים היכרות עם תחומי סנגור עצמי מגוונים, מתן במה וביטוי לאוכלוסייה עם מוגבלות שכלית ולבני משפחותיהם, מקורות מידע עדכני לגבי שירותים, פעילות פנאי, כנסים ואירועים, ייעוץ משפטי, פורומים וקבוצות דיון, ואף אתרים לחיפוש בני זוג לאנשים עם מוגבלות.
בישראל משרד העבודה והרווחה בשיתוף עם אקים וג'וינט ישראל מפעילים קבוצות לסנגור עצמי של אנשים עם מוגבלות שכלית במסגרות פנימייתיות ובמפעילים מוגנים. למשל ב-1998 הונחו על ידי אנשי מקצוע קבוצות לסנגור עצמי לאנשים עם מוגבלות שכלית במקביל בתשעה מעונות ברחבי הארץ. בישראל חוקקו מספר חוקים לקידום זכויות ושוויון אנשים עם מוגבלות אשר מתוכם נובעת ההתייחסות לנושא הקידום העצמי. בשנת 2012 ישראל חתמה על אמנת האו"ם בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות אשר לפי תפיסתה יש לקדם את הביטוי, שמיעת קולם ומתן אפשרויות בחירה לאנשים עם מוגבלות. בין שאר סעיפים חשובה התייחסות להכרה בחשיבות האוטונומיה הפרטית ועצמאות הפרט אצל אנשים עם מוגבלויות כולל מעורבות פעילה בתהליכי קבלת החלטות בדבר מדיניות הנוגעת לזכויותיהם. סעיפים אלה מתייחסים באופן ישיר לזכות לסנגור עצמי של האדם עם מוגבלות. באגף לטיפול באדם עם מוגבלות שכלית התפתחותית של משרד הרווחה פועלת מחלקה לסנגור עצמי שמטרתה להטמיע נושא זה במסגרות השונות ומפעילה סדנאות הדרכה. כמו כן אלווין ישראל ובית איזי שפירא החלו לעבוד יחד בשנים האחרונות על הקמת וטיפוח קבוצות שיביאו להקמת תנועה לסנגור עצמי ומנהיגות בקרב אנשים עם מוגבלות שכלית בישראל. כמו כן ארגון בזכות מפעיל קבוצות דומות לאנשים עם מוגבלות פיזית או נפשית.
ראו גם

סינגור קהילתי
חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות
שום דבר עלינו בלעדינו
לקריאה נוספת

לאה קוזמינסקי - מדברים בעד עצמם סינגור עצמי של לומדים עם לקויות למידה. הוצאת מופ"ת, הוצאת יסוד, 2009  קישור לקריאה מקוונת בספר דרך אתר 'כותר'.
Dybwad, G., & Bersani, H. A, New voices: Self-advocacy by people with disabilities, Brookline Books, 1996
Schalock, R. L., Brown, I., Brown, R., Cummins, R. A., Felce, D., Matikka, L.,& Parmenter, T, Conceptualization, measurement, and application of quality of life for persons with intellectual disabilities: Report of an international panel of experts, Journal Information 40(6), 2002
Goodley, D, Empowerment, self-advocacy and resilience, Journal of Intellectual Disabilities 9, 2005, עמ' 333-343
Thompson, J. R., Bradley, V. J., Buntinx, W. H., Schalock, R. L., Shogren, K. A., Snell, M. E.& Yeager, M. H., Conceptualizing supports and the support needs of people with intellectual disability, Intellectual and developmental disabilities 47, 2009, עמ' 135-146
Emerson, E, What is normalisation, Londres. Routledge, 1992
Nirje, B, I-THE NORMALIZATION PRINCIPLE-IMPLICATIONS AND COMMENTS, The British Journal of Mental Subnormality, 16, עמ' 62-70
Stancliffe, R., Albery, B. & Smith, J., Personal control and the ecology of community living setting: Beyond living unit size and type, American Journal of Mental Retardation, 2000
Wehmeyer, M. &Bolding, M., Enhanced self-determination of adults with  intellectual disability as an outcome of moving to community-based work or living environments, . Journal of Intellectual Disability Research 45, 2001, עמ' 371-383
Stancliffe, R., Albery, B. & Smith, J, Personal control and the ecology of community living setting: Beyond living unit size and type., American Journal of Mental Retardation, 2000
Verdugo, M., & Schalock, R, Quality of life: From concept to future applications in the field of intellectual disabilities, Journal of Policy and Practice in Intellectual Disabilities 6, 2004, עמ' 62--64
Feldman, M. A., Owen, F., Andrews, E., Tahir, M., Barber, R.& Griffiths, D, Randomized control trial of the 3rs health knowledge training program for persons with intellectual disabilities., Journal of Applied Research in Intellectual Disabilities, 2015(הקישור אינו פעיל)
Tideman, Magnus; Svensson, Ove, [doi: http://dx.doi.org.proxy1.athensams.net/10.3402/qhw.v10.25100 Young people with intellectual disability—The role of self-advocacyin a transformed Swedish welfare system], International Journal of Qualitative Studies on Health and Well-being 10, 2015(הקישור אינו פעיל)
הערות שוליים

↑  לאה קוזמינסקי (2004). "מדברים בעד עצמם - סינגור עצמי של לומדים עם לקויות למידה". הוצאת יסוד ומכון מופ"ת
1 2  פריגל, י. (2014). קבוצה טיפולית להכוונה וסנגור עצמי לבוגרים עם מוגבלות שכלית התפתחותית- תיאור מקרה. כתב עת ישראלי לריפוי בעיסוק, 23(14), 159-168.
↑  הילה דולב, אלומה לוי-זוהר, שיתוף מקבלי השירות בפיקוח על שירותים חברתיים: מנגנוני השיתוף, האתגרים ועקרונות הפעולה המיטביים – סקירה בין-לאומית, באתר מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל, ‏2020
↑  Quality of life: Its application to persons with intelectual disabilities and their families- introduction and overview. Journal of Policy and Practice in Intellectual Disbilities, 6(1), 2-6.(2009 ) .Brown, R. Schalock & Brown. I.
↑  People first - האתר הרשמי
↑  "we are people first, our disabilities are second, why can't they just call us people first" ציטוט מקור
↑  הבמה האירופית לסנגור עצמי (EPSA) בתוך אתר Inclusion Europe
1 2 3 4  Lock, R. H., & Layton, C. A. (2001). Succeeding in postsecondary ed through self-advocacy. Teaching Exceptional Children, 34(2), 66-71.
↑  קוזמינסקי, ל., ויצמן. א (2009) לקראת בחינה של דפוסי סנגור עצמי בהקשר ללקויות למידה. עיונים בשפה וחברה (2)2, 83-98
↑  קוזמינסקי, ל. (2013). להקשיב לקולם. כתב עת לתרבות, חברה וחינוך, 62, 64-70.
1 2  Jonikas, J. A., Grey, D. D., Copeland, M. E., Razzano, L. A., Hamilton, M. M., Floyd, C. B., ... & Cook, J. A. (2013). Improving propensity for patient self-advocacy through wellness recovery action planning: results of a randomized controlled trial. Community mental health journal, 49(3), 260-269.
↑  גילמור גריל, נ ופרבר, ט.(2010). סינגור עצמי הקרב אוכלוסייה עם מוגבלות שיכלית. כתב עת ישראלי לריפוי בעיסוק, 19(1),56-60
↑  ממאגר הידע, באתר בית איזי שפירא (באנגלית)
אורי בלופרב

| --- | --- |

אורי בלופרב בסרט "המזח"
 לידה:  14 באוקטובר 1995 (בן 29) כ' בתשרי התשנ"ו רעננה, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2014
 עיסוק:  שחקן
 מקום לימודים:  בית הספר לאמנויות תל אביב  בית ספר תלמה ילין
 פרופיל ב-IMDb
 
אורי בלופרב (נולד ב-14 באוקטובר 1995) הוא שחקן טלוויזיה, קולנוע ותיאטרון ישראלי.
ביוגרפיה

נולד בתל אביב לדורין וגיורא בלופרב. למד בבית הספר לאמנויות תל אביב ובבית ספר תלמה ילין. בצה"ל שירת ביחידה קרבית.
קריירה > טלוויזיה

החל את הקריירה שלו בשנת 2014, כשהשתתף בעונה הרביעית והחמישית של סדרת הנוער "גאליס". שיחק בסדרת הנוער "מועדון החנונים" כתפקיד ראשי בתפקיד צחי, עד סיום הסדרה בשנת 2016.
בשנת 2016 שיחק בתפקיד ראשי בתור דולב, בעונה השנייה של סדרת הנוער "נעלמים".
בשנת 2018 שיחק את אוריאל בתור המלאך השומר של יניב, בסדרה "המלאך השומר שלי".
בשנת 2021 השתתף בסדרה "פלמ"ח" בתור מאיר. שיחק בעונה הראשונה והשנייה של הסדרה "הבאר" בתור רועי סורקין, ושיחק בסדרת הנוער "בלוגה בלוז" בתור גב גבר.
בשנת 2022 שיחק בסדרת הטלוויזיה "ריקוד האש" בתור שלום.
בשנת 2023 שיחק בסדרת הדרמה "המזח" בתור רמי דורון.
קריירה > קולנוע

בשנת 2017 שיחק בסרט הקומדיה "מועדון החנונים: הסרט", המבוסס על הסדרה המקורית, מועדון החנונים.
בשנת 2019 שיחק בסרט הקולנוע "הרפתקה בשחקים" בתור צביקה טוכסמן.
בשנת 2020 שיחק בסרט "פינק ליידי", בתפקיד לייזר.
בשנת 2022 שיחק בסרט הקומדי רומנטי "מתחתנת".
קריירה > תיאטרון

שיחק בהצגות דרמות שונות כמו "מינוטאור", "צומת וולקן", "אחד משלנו", "לא מכניסה את זה הביתה", "מכניס, אבל עד כאן!", "בכורה" ועוד. משחק בתפקיד מרכזי במחזה ״שורה: מלאכת זיהוי חיים״ מאת רועי יוסף.
שיחק בתפקיד ראשי בהצגה "כולם היו בניי" בתיאטרון באר שבע.
פילמוגרפיה

| שנה | שם הסדרה | דמות | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | גאליס | דניאל | עונות 4–5 |
| 2014 | מועדון החנונים | צחי |  |
| 2016 | נעלמים | דולב | עונה 2, תפקיד ראשי |
| 2018 | המלאך השומר שלי | אוריאל | ללא |
| 2021 | פלמ"ח | מאיר | ללא |
| 2021 | הבאר | רועי סולקין | ללא |
| 2021 | בלוגה בלוז | גב גבר | ללא |
| 2022 | ריקוד האש | שלום | ללא |
| 2023 | המזח | רמי דורון | ללא |
| שנה | סרט | דמות |
| --- | --- | --- |
| 2017 | מועדון החנונים: הסרט | צחי |
| 2019 | הרפתקה בשחקים | צביקה טוכסמן |
| 2020 | פינק ליידי | לייזר |
| 2022 | מתחתנת | ללא |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | סדרה/סרט | מועמדות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | שחקן משנה בסדרת דרמה | ריקוד האש | מועמדות |
הערות שוליים

↑  יומנם של חנונים: אורי בלופרב נגד המושג 'חנונים', באתר פרוגי, 22 בדצמבר 2015
↑  פינק ליידי, באתר קרן הקולנוע הישראלי
↑  פְרָסֵי  הַטֵלֵוִיזְיָה 2022 – תָכְנִּיַת הַגְמָר, באתר האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה
More Life

More Life הוא מיקסטייפ של הראפר הקנדי דרייק. המיקסטייפ יצא לאור ב-18 במרץ 2017 דרך חברות התקליטים קאש מאני רקורדס, ריפבליק רקורדס ויאנג מאני.
המיקסטייפ זכה לביקורות חיוביות והגיע לפסגת מצעד האלבומים האמריקאי בילבורד 200, לאחר שמכר כ-505 אלף יחידות שקולות לאלבום בשבוע הראשון להוצאתו. על אף היותו מיקסטייפ, זכה לתואר אחד האלבומים הטובים ביותר של שנת 2017 על ידי מספר מבקרי מוזיקה. עד סוף שנת 2017 מכר המיקסטייפ מעל לשני מיליון עותקים שקולים לאלבום בארצות הברית.
רשימת השמעה

| More Life> מס' | More Life> שם | More Life> משך | More Life>  | More Life>  | More Life>  | More Life>  | More Life>  | More Life>  | More Life>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Free Smoke  | 3:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | No Long Talk (בהשתתפות גיגס)   | 2:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Passionfruit  | 4:58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Jorja Interlude  | 1:47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Get It Together (בהשתתפות בלאק קופי וג'ורג'ה סמית')   | 4:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Madiba Riddim  | 3:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Blem  | 3:36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | 4422 (בהשתתפות סמפה)   | 3:06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Gyalchester  | 3:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Skepta Interlude  | 2:23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Portland (בהשתתפות קוואבו וטראוויס סקוט)   | 3:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Sacrifices (בהשתתפות 2 צ'יינז ויאנג ת'אג)   | 5:07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Nothings Into Somethings  | 2:33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Teenage Fever  | 3:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | KMT (בהשתתפות גיגס)   | 2:42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Lose You  | 5:05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Can't Have Everything  | 3:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 18. | Glow (בהשתתפות קניה וסט)   | 3:26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 19. | Since Way Back (בהשתתפות PartyNextDoor)   | 6:08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 20. | Fake Love  | 3:30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 21. | Ice Melts (בהשתתפות יאנג ת'אג)   | 4:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 22. | Do Not Disturb  | 4:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 81:28 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 9 |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 2 |
|  איטליה | מצעד האלבומים האיטלקי | 14 |
|  אירלנד | מצעד האלבומים האירי | 2 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 1  |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי ה-R&B/היפ הופ (בילבורד) | 1 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 7 |
|  דנמרק | היטליסטן | 2 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 3 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 2 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד אלבומי ה-R&B | 1 |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 17 |
|  נורווגיה | VG-lista | 2 |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 3 |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 4 |
|  ספרד | PROMUSICAE | 42 |
|  סקוטלנד | מצעד האלבומים הסקוטי | 5 |
|  פורטוגל | מצעד האלבומים הפורטוגזי (AFP) | 15 |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 6 |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 6 |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 6 |
|  צרפת | SNEP | 5 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 1 |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 3 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 4 |
מיקומי שיא > מצעדי סוף שנה

|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 100 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 167 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי ה-R&B/היפ-הופ | 64 |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה | 70,000 |
| איטליה (FIMI) | זהב | 25,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | 4× פלטינה | 4,000,000 |
| דנמרק (IFPI Denmark) | 3× פלטינה | 60,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | 2× פלטינה | 600,000 |
| ניו זילנד (Recorded Music NZ) | זהב | 7,500 |
| סינגפור (RIAS) | זהב | 5,000 |
| צרפת (SNEP) | פלטינה | 100,000 |
| קנדה (Music Canada) | 2× פלטינה | 160,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 5,027,500 |
מצודת ביריה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון, מצודה 
 מיקום:  ביריה 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1945
 תאריך פתיחה רשמי:  1945 
 אדריכל:  יעקב מטריקין 
 
 קואורדינטות:  32°59′25″N 35°30′28″E﻿ / ﻿32.990416°N 35.507909°E﻿ / 32.990416; 35.507909
  (למפת אצבע הגליל מוגדלת) מצודת ביריה(למפת אצבע הגליל רגילה) מצודת ביריה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצודת ביריה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצודת ביריה
 
מצודת ביריה היא מצודה שנבנתה בשנות המנדט הבריטי בסמוך למקום בו מצוי בימינו היישוב ביריה, שהיה זירת האירוע המכונה "העלייה לביריה" בשנת 1946, ומשמשת בימינו כמוזיאון המוכר כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל ועל ידי תוכנית ציוני דרך.
כחלק מהמאבק נגד תקנות העברת קרקעות החל הפלמ"ח ביישוב נקודות בגליל, הן כנקודות התיישבות, והן על מנת לסייע בהגנת היישובים הסמוכים ובהבאת מעפילים. הנקודה הראשונה שהקימו אנשי הפלמ"ח במסגרת זו הייתה בית קשת, שיושבה באוגוסט 1944, ולאחריה באו עמיעד (אז - ג'יב יוסוף), ביריה, חוקוק, משגב עם, רמות נפתלי ועין זיתים, כולן נקודות מבודדות בגליל. בכל שנה עולים חניכי תנועת הנוער בני עקיבא אשר יסדה את ביריה. המסע נקרא מסע ביריה.
העלייה לביריה > ביריה א

את ביריה יישב ב-8 בינואר 1945 גרעין של המחלקה הדתית של הפלמ"ח. לא היה מדובר בגרעין הכשרה שראה את ייעודו בהתיישבות, כי אם במחלקת פלמ"ח שראתה ביישוב המקום מטרה צבאית. במקום הוקמה מצודה, במתכונת הדומה למצודות שהוקמו ברמות נפתלי וחוקוק, בתכנונו של האדריכל יעקב מטריקין, שכיהן כראש המחלקה הטכנית בסוכנות היהודית. את זמנם בילו תושבי היישוב באימונים, סיורים, ועבודות ייעור מטעם הקרן הקיימת לישראל. אנשי ביריה ראו את ייעודם בהגנה על יהודי צפת שהיוו מיעוט בעיר שרובה הייתה אז ערבית. כן היוותה ביריה נקודה בדרכם של המעפילים הבלתי חוקיים שהגיעו דרך סוריה, בשיירות שלוו על ידי אנשי הפלמ"ח.
ב-28 בפברואר 1946 נעצרו כל התושבים ביישוב ביריה, שכן לאחר שנחקר אירוע ירי על מחנה הלגיון הערבי בהר כנען הובילו העקבות אל היישוב, ובמקום נמצאו שני סליקים שכללו כמות רבה של נשק ותחמושת וכן מסמכים שקשרו את היישוב אל ההגנה והפלמ"ח. על היישוב הופקדו מספר נוטרים שהחזיקו את הנקודה בעוד התושבים במעצר, אך ב-5 במרץ 1946 הודיע הצבא הבריטי כי הוא כובש את ביריה, גירש את הנוטרים, ואסר על המגורים במקום.
העלייה לביריה > ביריה ב

ביום י"א באדר ב' ה'תש"ו, הוא 14 במרץ 1946, עלו אלפי בני נוער אל אזור ביריה והקימו נקודת יישוב חדשה בסמוך לביריה א'. אחרי כמה שעות חזרו רובם לבתיהם ולמחרת נשארו במקום כ-150 איש, רובם גדנ"עים, אותם פינו הבריטים בכוח.
העלייה לביריה > ביריה ג

גויסו כמה מאות בני נוער שטרם הספיקו לחזור לבתיהם, הם טיפסו למקום בדרכים עוקפות בהרים ונשארו במקום עד פורים שחל ב-17 במרץ. אחרי משא ומתן הסכימו הבריטים לאפשר מגורי 20 אנשים במקום. האירוע נתפס כניצחון גדול של היישוב בארץ, וההר שעליו הוקמה המצודה כונה מאז "הר הנועזים". הקבוצה שיישבה את ביריה השתייכה לגרעין ה' של בני עקיבא, הם נשארו במקום עד שעברו לעין צורים בפברואר 1947. החליפה אותם קבוצה מגרעין ו' שהיו בשדה אליהו, קבוצה זו נשארה בביריה עד שלהי שנת 1950.
במלחמת השחרור

המצודה הוחזקה בידי גרעין ו' עד למלחמת העצמאות. הגרעין החזיק את המשק והמשיך בהכשרת הקרקע, 22 חברי הגרעין, שש בחורות ו-16 בחורים עסקו בביצור ביריה ובהגנה עליה, בשמירה ובסיורים בדרכים המקשרות בין יישובי האזור, בליווי שיירות והעברת אספקה.
כיתת הפלמ"ח של גרעין ו', שהייתה מסופחת לפלוגת הפלמ"ח בהר כנען, השתתפה בכיבוש המשלט החולש על הדרך בין ביריה לבין עין זיתים.
לפי הידוע ביריה הייתה המקום היחידי בארץ שהיו בו יותר כלי נשק מאשר לוחמים. בסליקים היו 50 כלי נשק ועוד 17 רובים שהבריטים השאירו בתחנת הנוטרים שבמקום. מפקדת ההגנה השאירה את הנשק כדי לצייד תגבורת שאמורה הייתה להגיע בכל יום. בחודש פברואר 1948, הגיעה תגבורת של עשרה חברים שהיו בישיבת בני עקיבא בכפר הרוא"ה.
המצודה לא הותקפה ישירות, ככל הנראה בשל שמועות שביריה מוגנת היטב, משום שמצויים בה בית חרושת ומחסני נשק תת-קרקעיים. מסופר כי קאוקאג'י השקיף מג'יש (גוש חלב) ואמר לקציניו, לא נסתכן בכיבוש ביריה, לאחר שנכבוש את צפת, עין זיתים והר כנען, נצור על ביריה עד שתפול לידינו כפרי בשל. ליד הגדר החיצונית של ביריה היו בלילות סיורים רבים של חיילי האויב. הטקטיקה הייתה לא לירות לעברם כדי לא לגלות את "עוצמת האש" של המגינים. במקום היו שבע עמדות שבכל אחת מהן היה שומר אחד שהתחלף פעמיים באותו לילה. באותם לילות חורף גליליים השמירה בעמדות שלא היו מוגנות מגשם ורוחות הייתה קשה מאוד. שיפור רב חל במצב העמדות כשהתקבל קומפרסור, שבאמצעותו נחצבו בסלע ההררי תעלות קשר ועמדות.
מחוץ למבצר הלוחמים הותקפו, בתחילה בעבודה בשדה ואחר כך בסיורים, בזמן העברת אספקה ובשעת ליווי שיירות. בהתקפה על הטנדר שהביא אספקה וציוד לביריה הצליחו הערבים לפגוע בשניים מהלוחמים. כאשר התחזק המצור התקבלה אספקה חיונית ממטוסי "פייפר". במקביל, לוחמים מהר כנען ומביריה הביאו מראש פינה להר כנען ומשם לביריה את הדוידקה והפגזים על גב חמור באחת משיירות האספקה הרגליות.
הדוידקה, הנשק הסודי והכבד של ההגנה באותם ימים, השתתפה בקרב לכיבוש עין זיתים בשביעי של פסח, וע"י כך נפתח הפרוזדור לצפת. אותה דוידקה השתתפה כעבור ימים ספורים בקרבות לשחרור צפת.
ב-1 במאי 1948 במסגרת מבצע יפתח שוחרר המקום. בשל עמידתה במלחמה העניק משרד הביטחון את נס הקוממיות לנציגי היישוב.
בתקופת המדינה

אחרי המצור הצטרפו עוד חברים של גרעין ו' מסניפי בני עקיבא בארץ, ומספר המתיישבים הגיע ל-55. במקביל לבואם הסתיימה נטיעת היער שנקרא על שם היישוב ביריה. נמשכה הכשרת הקרקע שהייתה ברשות היישוב והוגברה הפעילות המשקית. לאחר שחרור הגליל העליון קיוו אנשי ביריה לקבל שטחים חקלאיים שהיו בסביבה. אולם המוסדות המיישבים – המחלקה להתיישבות של הסוכנות, המרכז החקלאי ומזכירות הקיבוץ הדתי – הצהירו שביריה אינה מתאימה להתיישבות חקלאית, כמו כן לא הייתה לה עוד משמעות מדינית-ביטחונית.
כפיצוי אפשרו לחברי ביריה לבחור כל מקום בגליל שיחפצו בו. הצעת החברים להרחיב ביריה, במקום להעבירם למקום אחר בגליל לא התקבלה, על אף שהיו קשורים מאוד למקום. אז הועלתה הצעה לאיחוד עם עין צורים, החברים העדיפו את הצעת האיחוד על שאר ההצעות וכך, בשלהי שנת 1950, בוצע האיחוד עם קבוצת עין צורים.
לאחר עזיבת אנשי בני עקיבא פעל במקום לתקופת מה מחנה עולים ואחר כך ננטש היישוב. מושב ביריה שהוקם בשנת 1971 הוקם במרחק של מספר קילומטרים מהמצודה.
אזור יער ביריה, שבו מצויה המצודה, ניזוק קשות מקטיושות במהלך מלחמת לבנון השנייה. ההרס והשריפה הגיעו עד סמוך למצודה, אך היא עצמה לא ניזוקה. בסמוך למצודה מצפור ממנו ניתן לצפות בנוף היער ובהתקדמות עבודות השיקום, ובו מצוינים שמות התורמים לשיקום היער.
הנצחה

ספינת המעפילים Akbel II, שהגיעה לנמל חיפה ב-1 ביולי 1946 נקראה בשם ביריה.
המצודה נחרבה. סייעו לזה הגשמים והרוחות, עקירת הדלתות והחלונות על ידי אנשי הסביבה ואחר כך אימוני צה"ל שהגיעו לשיאם באימוני חבלה. המגדל הופל, החומות נפרצו, גגות נפלו, בחדרים צמחה עשבייה וחיות בר שוטטו שם. לחברים היה קשה לראות את ביריה בעיזבונה.
יוסף פרדס, לוחם בעליה ג' לביריה ומנהלה הכללי של המצודה לשעבר, ביקר בביריה לעיתים מזומנות. לאחר שראה את תהליך החרבת המבצר הוא קיים שיחות עם חברים מביריה, כדי לעצור את התהליך ולטפל בשיקומו. לבסוף החברים הגיעו למסקנה כי רק גורם ממלכתי יוכל לבצע תוכנית זו. לכן יוסף פרדס פנה יחד עם דוד זאבי, חבר קרוב אשר ניהל יחד איתו את המצודה בתור המזכיר הכללי, אל שר הסעד מיכאל חזני (שבזמנו היה יושב ראש המרכז החקלאי של הפועל המזרחי). בסיועו, בשנת 1971 שוחזר המקום, והפך למוזיאון בו מוצגת ההיסטוריה של המקום. בחצר המוזיאון מוצגת מרגמת הדוידקה ששימשה בעת שחרור צפת. כן מוצגים אירועים הקשורים בעלייה לביריה ובהיסטוריה של ביריה, שהיא יישוב יהודי עתיק המוזכר במשנה ובתלמוד.
מהמצודה יוצא שביל הקרוי "בעקבות לוחמים", המוביל במסלול של שבעה קילומטרים דרך עין זיתים אל מצודת צפת, ובו מספר נקודות ציון בהן ניתן לחוות וללמוד את אירועי העלייה לביריה ואירועי מלחמת העצמאות באזור.
לקריאה נוספת

דוד זאבי (פרקש), יומן ביריה, (1947-1948) כתב-יד שעותקים ממנו נמצאים בארכיון מצודת ביריה ובארכיון עין צורים
בני מוריס, תולדות המלחמה הערבית הישראלית הראשונה, עם עובד, תל אביב, 2010,(פרק 4)
יוסף פרדס, אתר סיפור ושיר במצודת ביריה, "חדשות במגל " ביטאון מועצה אזורית מרום הגליל, תשנ"ב
אלעד פלד, צפת בתש"ח, יומן המערכה, אריאל, ירושלים, 2010
יוסף פרדס, פלמ"ח, לוחמים חברים
ד"ר נחום ברוכי, ביריה שלנו : ממאחז פלמ"ח לקבוצת בני עקיבא, ספריית יהודה דקל - מועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, 2013
הערות שוליים

↑  מדריך לאתרי מורשת - אתרי ביקור ומוזיאונים היסטוריים, המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, 2019, עמ' 29
מצודת ביריה בשנת 1945
חצר המצודה
Greatest Hits (אלבום של בלינק-182)

Greatest Hits הוא אלבום אוסף היחידי של להקת בלינק-182, הוא יצא לאור ב-1 בנובמבר 2005 ובאותו יום יצא גם ה-DVD עם אותו שם ועטיפה.
הוא מכיל את רוב הקליפים שהוציאה הלהקה. במקור, השיר "Carousel" לא היה אמור להיכלל ברשימת שירי האלבום, אך לאחר תלונות המעריצים (שטענו שהוא שיר ידוע) הוא נכלל.