stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מטונימיה

מֶטונימיה (מיוונית: μετωνυμία – מט-אונימיה – "החלפת שם", "שימוש בשם אחר במקום השם המקורי", והפועל – μετ-ονομαζειν מט-אונומאזין) היא אמצעי פיגורטיבי הממחיש מושג או גורם באמצעות החלפתו בגורם אחר הקרוב אליו בזמן או במקום או כסמל. התוצאה היא ביטוי שאינו הגיוני כפשוטו, אך מובן בקלות בשל הסמיכות בין הגורמים. לדוגמה, בביטוי "הבית הלבן הודיע ש...", מחליף המושג "הבית הלבן" (במשמעות הפשוטה: מבנה פיזי, שאינו יכול לדבר) את המושג "דוברו של הנשיא" (או "אנשים הנמצאים בסביבתו של הנשיא"), הקשור אליו בקשר של קרבה פיזית והגיונית. 

במטונימיה, בניגוד למטפורה, לא מתבצעת העברה של תכונות בין שני הגורמים (אין אנו אומרים שדובר הבית הלבן – דובר הנשיא, הוא בעל תכונות הדומות לבית הלבן) אלא רק נוצר קישור אסוציאטיבי בין שני הגורמים, המאפשר לנו לראות אחד כמייצג את האחר. 
דוגמאות דומות הן "הקרמלין" במקום השלטון הרוסי או הסובייטי, "השער הנשגב" במקום השלטון העות'מאני, "קה ד'אורסה" (שם הרחוב) במקום "משרד החוץ של צרפת".
אמצעי פיגורטיבי הקרוב למטונימיה (או הנחשב למקרה פרטי שלה) הוא הסינקדוכה, שבה הקשר בין שני הגורמים הוא כקשר בין חלק לשלם, בין הספציפי לכללי, או בין החומר לחפץ.
הבלשן רומן יאקובסון הבדיל בין 'הציר המטאפורי' ('ציר הברירה') – הדמיון בין מילים נרדפות או קרובות תוכנית זו לזו, לבין 'הציר המטונימי' ('ציר הצירוף') – הקישור בין מילים המתחברות זו לזו לכלל רצף הגיוני. יש להבדיל בין הגדרה זו לבין המושג 'מטונימיה' כתחבולה ספרותית, שכן היא רחבה יותר מההגדרה המקובלת, שניתנה לעיל, וכוללת בתוכה, למשל, גם את הסינקדוכה.
צורות נפוצות

הצורות הנפוצות של מטונימיה, כפי שהן ידועות ברטוריקה הקלאסית הן:
החלפת תוכן במכל: "לשתות כוסית" (במקום המשקה); "היציעים (במקום הצופים ביציעים) שרקו"
החלפת המשתמש בכלי בכלי עצמו: הכינורות (במקום הכנרים)
החלפת סיבה במסובב: להרים ראשו (במקום לקבל ביטחון); לרעוד (במקום לפחד); קיבל פיק ברכיים; יש לו פה גדול
החלפת מסובב בסיבה: לקרוא א.ב. יהושע (במקום לקרוא ספר שלו); האם את אוהבת את ברהמס? (במקום מוזיקה שלו)
החלפת אדם או מוסד במקום שבו נמצא: הבית הלבן במקום נשיא ארצות הברית; שמאל או ימין פוליטי, על פי מקום נציגיו בפרלמנט
החלפת מוצר בחברה המייצרת אותו או במקורו: "מיצובישי" אדום; קח "פריגת"!
החלפת עצם, או אישיות, או קבוצת אנשים בסמל או סימן: שמנה וסלתה של העיר; הכס הקדוש, במקום האפיפיור ולשכתו; ניצחון הסהר על הצלב במקום המוסלמים על הנוצרים; מרדו בכתר במקום במלך; רודף שמלות, במקום מחזר סדרתי
החלפת כללי בפרטי: הפרוטה מצויה בכיסו
החלפת אלמנט נפשי או מוסרי בגופני: יש לו לב רחב; קשה עורף; יש לו בטן מלאה
החלפת אדם או קבוצת אנשים בחפץ אופייני להם: כיפה סרוגה, הכומתות הירוקות, משטרת ישראל המשטרה הכחולה
החלפת הנשלט או הנמצא בפיקוד בשולט או המפקד: יהודה המכבי ניצח, במקום צבאו של יהודה
החלפת מוחשי במופשט: התקשורת אשמה, במקום עיתונאים; האקדמיה שותקת (במקום המרצים, החוקרים וכו'); זוועה; תועבה (על ציור מסוים)
החלפת מופשט במוחשי: לפרוק את העול; בעל שיעור קומה; עוקר הרים (במקום חריפות שכל).
דוגמאות למטונימיה בספרות

עזריאל אוכמני הביא דוגמאות מן השירה העברית להחלפת חפץ או תופעה על ידי חפץ או תופעה אחרים: למשל אצל משה אבן עזרא – "מי עיניים" במקום דמעות, "מי זהב" או "בן-שורק" במקום יין, או אצל לאה גולדברג – "התכלת המרוגשת" – במקום השמיים התכולים הרוגשים.
בספרות נעשה לעיתים קרובות שימוש במטונימיה מורחבת, שבה מתואר אופייה של דמות באמצעות תיאור של סביבתה הקרובה, ממנו משליך הקורא על תכונות הדמות. ברומן מאדאם בובארי, למשל, מתוארת הגיבורה אמה פעמים רבות במהלך העלילה כשהיא עומדת ליד חלון, באופן המבטא את שאיפתה לצאת החוצה לעולם הגדול ולפרוץ גבולות.
שימוש מעניין במטונימיה בשירה ניתן למצוא בשתי השורות הבאות, מתוך שירה של לאה גולדברג, "את הכול אזכור":
הדוברת בשיר (שב"מציאות" היא זו ההולכת הלומת אהבה) מוחלפת בשורות אלו ברחובות שבהם הלכה (שנמצאים קרוב אליה מבחינה פיזית). באמצעות השימוש במטונימיה זו, מועברת לקורא התחושה שהלם האהבה אינו פרטי לדוברת, אלא נחווה על ידי העולם כולו (או לפחות, שכך חשה הדוברת בשיר).
בשיר "עטור מצחך" של אברהם חלפי, הדובר מתאר את אהובתו באמצעות הבגד שלה, במקום לתאר את גופה: "חלוקך הורוד צמרירי ורך".
לקריאה נוספת

עזריאל אוכמני – תכנים וצורות – לקסיקון מונחים ספרותיים – מהדורה ערוכה ומורחבת, ספריית פועלים, תל אביב 1992
אורי פרץ שרון, איך כותבים פזמון, החלפה (מטונימיה), עמ' 68–72, הוצאת כתיבה נוצרת, 2021, מסת"ב 978-965-599-560-2
Jean-Jacques Robrieux – Rhétorique et argumentation, 3e édition, Armand Colin, Paris 2010
Mihaela Popescu Dicționar de stilistică, ALL Educational, București 2002
הערות שוליים

↑  M.Popescu עמ' 169.
↑  לפי J.-J.Robrieux עמ' 64–65
↑  ע.אוכמני, עמ' 48
↑  ע.אוכמני עמ 48'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529311705171  BnF: cb12004048d (data)  GND: 4169738-8  LCCN: sh85084434  NKC: ph874846
GSLV

GSLV - Geosynchronous Satellite Launch Vehicle ,משגר לוויינים מפיתוח וייצור הודי, מופעל על ידי הארגון ההודי לחקר החלל (ISRO).
המשגר מיועד לשגר לוויינים למסלול גאוסטציונרי, בגובה 36,000 ק"מ מעל קו המשווה של כדור הארץ. הדגם "Mark II", המצוי בשירות מסוגל לשגר מטע"ד בעל מסה של 2,450 ק"ג למסלול זה.
דור שלישי של המשגר נמצא בשימוש בשם LVM-3.
תצורה

GSLV הוא משגר לוויינים תלת שלבי, בעל ארבעה מאיצים המונעים בדלק נוזלי. שיפור ניכר בביצועי המשגר על פני המשגר ההודי PSLV מושג על ידי שימוש במנוע קריוגני (השורף מימן נוזלי וחמצן נוזלי) לשלב השלישי.
תצורה > שלב ראשון

השלב הראשון מכיל דלק במשקל של 129 טון. בנוסף, ארבעה מאיצים ניתקים המונעים בדלק נוזלי היפרגולי (ניצת במגע) מקיפים את השלב הראשון.
תצורה > שלב שני

השלב השני מופעל על ידי דלק נוזלי במשקל של 37.5 טון. הדחף המיוצר על ידי שלב זה הוא כ־720 קילו-ניוטון.
תצורה > שלב שלישי

השלב השלישי מונע על ידי מנוע קריוגני השורף מימן נוזלי וחמצן נוזלי. המשגרים ראשונים עשו שימוש במנועים מפיתוח רוסי, אולם הארגון ההודי לחקר החלל מקדיש מאמץ ניכר לרכישת יכולת ייצור עצמית של מנועים קריוגניים, שישולבו בשיגורים הבאים של המשגר.
דגמים

הדור הראשון GSLV Mark I ניצל מרכיבים תוצרת רוסיה. במקור הוא היה יכול להביא למסלול מטען של 1,500 ק"ג. לאחר ביצוע שיפורים המטען גדל ל-1,800 ק"ג.
הדור השני GSLV Mark II ניצל מרכיבים תוצרת הודו. הוא היה יכול להביא למסלול מטען של 2,500 ק"ג כבר בגרסה הראשונה.
שיגורים שבוצעו

נכון ל־12 באוגוסט 2021, משגרים ממשפחת ה־GSLV ‏(Mk I ו־Mk II) ביצעו 16 שיגורים, והביאו ל־10 הצלחות, ארבעה כישלונות ושני כישלונות חלקיים. כל השיגורים התרחשו ממרכז החלל סאטיש דאוון (SDSC) בסריהריקוטה. מהשגר מדגם "Mk I" סיים את פעילותו.
שיגורים שבוצעו > 2001–2009

| משימה | תאריך שיגור  (UTC) | משגר | אתר שיגור | מטען | משקל  (ק"ג) | מסלול | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ‏ D1 | 18 באפריל 2001   10:13 | Mk I | כן שיגור 1 | הודו GSAT-1 | 1540 | GTO | כישלון חלקי |
‏ D1: טיסת ניסוי. מטען שהונח במסלול נמוך מהמתוכנן, ולא היה מספיק דלק כדי להגיע למסלול הנדרש.
| ‏ D2 | 8 במאי 2003   11:28 | Mk I | כן שיגור 1 | הודו GSAT-2 | 1825 | GTO | הצלחה |
‏ D2: טיסת ניסוי.
| ‏ F01 | 20 בספטמבר 2004   10:31 | Mk I | כן שיגור 1 | הודו GSAT-3 | 1950 | GTO | הצלחה |
‏ F01: טיסה מבצעית ראשונה.
| ‏ F02 | 10 ביולי 2006   12:08 | Mk I | כן שיגור 2 | הודו INSAT-4C | 2168 | GTO | כישלון |
‏ F02: כשל באחד המנועים בשיגור. היה צורך להשמיד את המשגר והלוויין מעל מפרץ בנגל לאחר שמסלולם סטה מחוץ לטווח הגבולות המותרים.
| ‏ F04 | 2 בספטמבר 2007   12:51 | Mk I | כן שיגור 2 | הודו INSAT-4CR | 2160 | GTO | כישלון חלקי |
‏ F04: הצלחה, בהכנסת 2160 ק"ג של מטען במסלול.
שיגורים שבוצעו > 2010–2017

| משימה | תאריך שיגור  (UTC) | משגר | אתר שיגור | מטען | משקל  (ק"ג) | מסלול | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ‏ D3 | 15 באפריל 2010   10:57 | Mk II | כן שיגור 2 | הודו GSAT-4 | 2220 | GTO | כישלון |
‏ D3: מבחן טיסה ראשון של ה־ISRO. לא הצליח להגיע למסלול עקב תקלה של משאבת הטורבו של מגבר הדלק בשלב העליון.
| ‏ F06 | 25 בדצמבר 2010   10:57 | Mk I | כן שיגור 2 | הודו GSAT-5P | 2310 | GTO | כישלון |
‏ F06: טיסה ראשונה של GSLV Mk I. המעטפת האחורית של תא המנוע בשלב העליון התפרקה עקב עומסים אווירודינמיים. הרכב הושמד על ידי קצין בטיחות טווח לאחר אובדן שליטה על המאיצים.
| ‏ D5 | 5 בינואר 2014   10:48 | Mk II | כן שיגור 2 | הודו GSAT-14 | 1980 | GTO | הצלחה |
‏ D5: השיגור השני של GSLV עם מנוע קריוגני בשלב העליון (CUS) שפותח על ידי המרכז למערכות הנעה נוזלית (LPSC) של הארגון ההודי לחקר החלל (ISRO). זה היה השיגור המוצלח הראשון של השלב הקריוגני שפותח באופן מקומי בהודו.
| ‏ D6 | 27 באוגוסט 2015   11:22 | Mk II | כן שיגור 2 | הודו GSAT-6 | 2117 | GTO | הצלחה |
‏ D6: ‏ משגר GSLV Mk II עם מנוע קריוגני מקומי (ICE) העלה בהצלחה את המטען GSAT-6 למסלול גיאוסטציונרי (GTO).
| ‏ F05 | 8 בספטמבר 2016   11:20 | Mk II | כן שיגור 2 | הודו INSAT-3DR | 2211 | GTO | הצלחה |
‏ F05: שיגור מבצעי ראשון של המשגר GSLV Mk II. ‏ INSAT-3DR הוא לוויין מזג אוויר אטמוספירי מתקדם, כמו גם הלוויין השני הכבד ביותר שהוצב במסלול על ידי מנוע מקומי של המשגר GSLV.
| ‏ F09 | 5 במאי 2017   11:27 | Mk II | כן שיגור 2 | הודו GSAT-9 / South Asia Satellite | 2230 | GTO | הצלחה |
‏ F09: לוויין דרום אסיה נקרא בעבר לוויין הארגון הדרום-אסיאתי לשיתוף פעולה אזורי (SAARC).
שיגורים שבוצעו > 2018

| משימה | תאריך שיגור  (UTC) | משגר | אתר שיגור | מטען | משקל  (ק"ג) | מסלול | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ‏ F08 | 29 במרץ 2018   10:57 | Mk II | כן שיגור 2 | הודו GSAT-6A | 2140 | GTO | הצלחה |
‏ F08: השתמשו בגרסה משופרת של המנוע הרקטי Vikas בשם High Thrust Vikas Engine, אשר היה בעל דחף של 848 קילו-ניוטון בשלב GS2.
| ‏ F11 | 19 בדצמהר 2018   10:40 | Mk II | כן שיגור 2 | הודו GSAT-7A | 2250 | GTO | הצלחה |
‏ F11: השתמשו בגרסה משופרת של המנוע הרקטי Vikas בשם בשם High Thrust Vikas Engine יחד עם מנוע קריוגני משודרג C15.
שיגורים שבוצעו > 2021

| משימה | תאריך שיגור  (UTC) | משגר | אתר שיגור | מטען | משקל  (ק"ג) | מסלול | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ‏ F10 | 12 באוגוסט 2021   00:13 | Mk II | כן שיגור 2 | הודו GISAT-1 / EOS-03 | 2268 | GTO | כישלון |
‏ F10: נשא את EOS-03, לוויין דימות גיאוסטציונרי רב־ספקטרלי. השלב השלישי לא הצליח להדלק, מה שהוביל לאובדן המשימה. הגורם לכשל נמצא בירידה של 50 מיליבר בלחץ במכל המימן הנוזלי של השלב העליון.
שיגורים  עתידיים

| שיגורים מתוכננים עתידיים> תאריך שיגור  (UTC).תאריך שיגור  (UTC) | שיגורים מתוכננים עתידיים> משגר.‏ 2022 | שיגורים מתוכננים עתידיים> אתר שיגור.Mk II | שיגורים מתוכננים עתידיים> מטען.כן שיגור 2 | שיגורים מתוכננים עתידיים> מסלול.הודו NVS-01 / IRNSS-1J | שיגורים מתוכננים עתידיים> .GTO | שיגורים מתוכננים עתידיים> . | שיגורים מתוכננים עתידיים> . |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הדור הבא של לוויין NaVic. | הדור הבא של לוויין NaVic. | הדור הבא של לוויין NaVic. | הדור הבא של לוויין NaVic. | הדור הבא של לוויין NaVic. |  |  |  |
| ‏ מרץ / אפריל 2022 | Mk II | כן שיגור 2 | הודו  IDRSS-1 / CMS-4 | GTO |  |  |  |
| ‏ מרץ / אפריל 2022 | - | - | - | - | - |  |  |
| ‏ 2022 | Mk II | כן שיגור 2 | הודו INSAT-3DS | GTO |  |  |  |
| ‏ 2022 | המשך למשימת INSAT-3DR. | המשך למשימת INSAT-3DR. | המשך למשימת INSAT-3DR. | המשך למשימת INSAT-3DR. | המשך למשימת INSAT-3DR. |  |  |
| ‏ 2022 | Mk II | כן שיגור 2 | הודו GISAT-2 / EOS-05 | GTO |  |  |  |
| ‏ 2022 | מטען במשקל 2,268 ק"ג. | מטען במשקל 2,268 ק"ג. | מטען במשקל 2,268 ק"ג. | מטען במשקל 2,268 ק"ג. | מטען במשקל 2,268 ק"ג. |  |  |
| ‏ 2022 | Mk II | כן שיגור 2 | הודו GSAT-7C | GTO |  |  |  |
| ‏ 2022 | - | - | - | - | - |  |  |
| ‏ 2022 | Mk II | כן שיגור 2 | הודו GSAT-7R | GTO |  |  |  |
| ‏ 2022 | לוויין חלופי עבור GSAT-7 של חיל הים ההודי. | לוויין חלופי עבור GSAT-7 של חיל הים ההודי. | לוויין חלופי עבור GSAT-7 של חיל הים ההודי. | לוויין חלופי עבור GSAT-7 של חיל הים ההודי. | לוויין חלופי עבור GSAT-7 של חיל הים ההודי. |  |  |
| ‏ 2022 | Mk II | כן שיגור 2 | הודו GSAT-32 | GTO |  |  |  |
| ‏ 2022 | - | - | - | - | - |  |  |
| ‏ 2022 | Mk II | כן שיגור 2 | הודו IDRSS-2 | GTO |  |  |  |
| ‏ 2022 | - | - | - | - | - |  |  |
| ‏ 29 בינואר 2023 | Mk II | כן שיגור 2 | ארצות הברית / הודו NISAR | GTO |  |  |  |
| ‏ 29 בינואר 2023 | שיתוף פעולה של נאס"א / ISRO. | שיתוף פעולה של נאס"א / ISRO. | שיתוף פעולה של נאס"א / ISRO. | שיתוף פעולה של נאס"א / ISRO. | שיתוף פעולה של נאס"א / ISRO. |  |  |
| ‏ דצמבר 2024 | Mk II | כן שיגור 2 | הודו Shukrayaan-1 | GTO |  |  |  |
| ‏ דצמבר 2024 | משימת ונוס ההודית הראשונה. | משימת ונוס ההודית הראשונה. | משימת ונוס ההודית הראשונה. | משימת ונוס ההודית הראשונה. | משימת ונוס ההודית הראשונה. |  |  |
הערות שוליים

↑  "GSLV-D1 Mission". ISRO. אורכב מ-המקור ב-2007-10-05. נבדק ב-2007-10-04.
↑  "GSLV-D2 Mission". ISRO. אורכב מ-המקור ב-2009-03-14. נבדק ב-2007-10-04.
↑  "EDUSAT mission". ISRO. אורכב מ-המקור ב-2007-10-11. נבדק ב-2007-10-04.
↑  "INSAT-4CR successfully placed in orbit". Times of India. ארכיון מ-2007-10-15. נבדק ב-2007-10-04.
↑  "GSLV-F04 Launc Successful - Places INSAT-4CR in orbit". ISRO. אורכב מ-המקור ב-2009-03-01. נבדק ב-2007-10-04.
| משגרי לוויינים וחלליות |
| --- | --- | --- |
| בשימוש | ארצות הברית אטלס 5 • טאורוס • מינוטואר • אלקטרון • אנטארס • פאלקון 9 • פאלקון כבד • פגאסוס • SLS‏ • וולקן קנטאור • פיירפליי אלפה   רוסיה סויוז 2 • אנגרה • פרוטון (פרוטון M)   הרפובליקה העממית של סין צ'אנגג'נג (2C‏ • 2D‏ • 2F‏ • 3A‏ • 3B‏ • 3C‏ • 4B‏  • 4C‏ • 5 • 6 • 7 • 8 • 11) • קואיג'ואו • קינטיקה 1 • קרס 1 • Zhuque • Jielong ‏• גרביטי • היפרבולה  הודו GSLV‏ • PSLV‏ •  SSLV • LVM-3‏  יפן H-II‏ (H-IIA)‏ • H-3‏ • אפסילון   איראן סימורג • Qaem  האיחוד האירופי וגה צרפת אריאן 6 קוריאה הדרומית נורי קוריאה הצפונית אונחה ישראל שביט |  |
| יצאו משימוש | ארצות הברית אטלס (1 • 2 • 3 • אג'ינה • אייבל • קנטאור • A‏ • B‏ • C‏ • D‏ • E/F‏ • G‏ • H‏ • LV-3B‏ • SLV-3) •  אתנה • ג'ונו 2 • דלתא (0100 • 2 • 3 • 4 • 1000 • 2000 • 3000 • 4000 • 5000 • A‏ • B‏ • C‏ • D‏ • E‏ • G‏ • J‏ • L‏ • M‏ • N)‏ • ואנגארד • טיטן (טיטן 2 23G‏ • טיטן 2 GLV‏ • 3A‏ • 3B‏ • 3C‏ • 3D‏ • 3E‏ • טיטן 3 מסחרי • 4‏ • 34D) • ליטל ג'ו • סטורן (1 • 5 • IB‏ • INT-21) • פאלקון 1 • רדסטון • תור (אג'ינה • אייבל • אייבלסטאר • בורנר • דלתא • תוראד-אג'ינה • DSV-2 • DSV-2U)‏ • Launcher One • סקאוט  ברית המועצות ספוטניק • לונה • ווסטוק (ווסטוק K • ווסטוק 2 • ווסטוק 2M) • קוסמוס (קוסמוס 2 • קוסמוס 3M) • מולניה • ווסחוד • סויוז (סויוז • סויוז FG • סויוז U) • פרוטון (פרוטון • פרוטון K) • רוקוט • זניט (זניט 2 • זניט-3SL) • דנייפר • ציקלון (ציקלון 2 • ציקלון 3) הרפובליקה העממית של סין פנג באו 1 • צ'אנגג'נג (1 • 2 • 3)  יפן N-1‏ • N-II‏ • H-I‏ • H-IIB‏ • Mu‏  הודו GSLV‏ (Mk I)‏ • צרפת דיאמנט • אריאן (1 • 2 • 3 • 4 • 5) • איראן סאפיר • קוריאה הדרומית נרו 1 |  |
| בפיתוח | ניו גלן • אירטיש • סויוז SPG • סטארשיפ • צ'אנגג'נג 9 • צ'אנגג'נג 12 • טיאנלונג-3 |  |
| פיתוחם בוטל | ארס 1 • ארס 5 • K-1‏ • Sea Dragon‏ • STAR 460 Stratolaunch |  |
הסכם TRIPS

הסכם TRIPS הוא הגנה ושמירה על זכויות הקניין הרוחני מעוגנת בהסכמים בינלאומיים. הידוע שבהם הוא הסכם TRIPS ‏(trade related aspects of intellectual property rights) של ארגון הסחר העולמי. הסכם TRIPs, ההסכם המקיף ביותר בתחום הקניין הרוחני, מציב את הסטנדרטים המינימליים בתחום הקניין הרוחני, שאותם יש לקיים בכל מדינה ומדינה. ישראל, כחברה בארגון הסחר העולמי, מחויבת להסכם TRIPs, החל משנת 2000.
ייחודו של הסכם TRIPS הוא בהיותו מקיף היבטים רבים ומגוונים של נושא הקניין הרוחני, תוך קביעת סטנדרטים מינימליים שעל המדינות החברות לאמץ בחקיקתן הפנימית. המדינות החברות מתחייבות גם להבטיח את קיומם של אמצעי אכיפה משפטיים כדי לאפשר לבעלי הזכויות לפעול באפקטיביות נגד הפרות של זכויותיהם, ולאפשר ביקורת שיפוטית על כל החלטה מנהלית בקשר לזכויות בקניין רוחני. הסכם TRIPS מסדיר נושאים אשר לא הוסדרו לפני כן במסגרת אמנה בין לאומית רב צדדית כלשהי, כגון ההגנה על סודות מסחריים ועל ציונים גאוגרפיים. בניגוד לאמנות שהתקבלו בחסות WIPO, הסכם TRIPS נתמך במנגנון אכיפה חזק - מנגנון יישוב הסכסוכים של GATT (הסכם כללי על תעריפים ומסחר), אשר התחזק מאוד בעקבות סבב אורוגוואי בשנת 1994. גוף נוסף המפקח על יישומו של הסכם TRIPS ואחראי על תחום הקניין הרוחני במסגרת ארגון הסחר העולמי הוא מועצת TRIPS, הפועלת מתוקף ההסכם. מאז קבלת הסכם TRIPS, ארגון הסחר העולמי וארגון WIPO מקיימים שיתוף פעולה ביניהם, המתבטא בעיקר במעקב אחר יישום הסכם TRIPS ובהחלפת מידע בתחומי הקניין הרוחני השונים.
בשנת 2001 מדינות מתפתחות, שהיו מודאגות מלחץ של מדינות מפותחות לטובת מדיניות קריאה צרה של הסכם TRIPS, החלו בסבב הידברויות שהפכו בסוף להצהרת דוהה. הצהרת דוהה הנה הצהרה של ארגון הסחר העולמי שמבהירה את היקפו של הסכם TRIPS, כשההצהרה קובעת בין השאר שניתן וצריך לפרש את הסכם TRIPS באור המטרה "להנגיש תרופות לכולם".
באופן ספציפי, הסכם TRIPS דורש מחברי ארגון הסחר העולמי להמציא זכויות יוצרים, שיכסו יוצרי תוכן כולל מוזיקאים, מופיעים, במאים של הקלטות וחברות שדרניות; ציונים גאוגרפיים, כולל כינויי מקור; עיצובים תעשייתיים; עיצובי מעגלים משולבים; פטנטים; סוגי צמחים חדשים; סימני מסחר; עיצוב מסחרי; ומידע חסוי או סודי. הסכם TRIPS גם מציין הליכי אכיפה, תקנות, ונוהלי יישוב סכסוכים. הגנה ואכיפה של כל זכויות הקניין רוחני תעמוד במטרה לתרום לקידום חדשנות טכנולוגית, להעברה והפצת הטכנולוגיה, לטובה ההדדית של יצרנים ומשתמשים של ידע טכנולוגי ובאופן תורם לרווחה חברתית וכלכלית, תוך כדי שמירה על איזון בין זכויות וחובות.
רקע והיסטוריה

TRIPS הושג בתום סבב אורוגוואי של ההסכם הכללי בדבר תעריפים וסחר (GATT) בשנת 1994. הכללתו היה שיאה של תוכנית של שתדלנות אינטנסיבית של ארצות הברית, שנתמכה על ידי האיחוד האירופי, יפן ומדינות מפותחות אחרות. קמפיינים לעידוד כלכלי חד צדדי תחת שיטת ההעדפות הכללית וכפייה לפי סעיף 301 של חוק הסחר מילאו תפקיד חשוב בהבסת עמדות מדיניות של מדינות מתחרות שהעדיפו מדינות מתפתחות וברזיל, תאילנד, הודו ומדינות האיים הקריביים. אסטרטגית ארצות הברית שקישרה מדיניות סחר לתקני הקניין הרוחני יכולה להיות נעוצה ביזמות ההנהלה בכירה של חברת Pfizer בתחילת 1980, אשר גייסה את התאגידים בארצות הברית והעמידה את זכויות קניין הרוחני בעדיפות הראשונה של מדיניות הסחר בארצות הברית (Braithwaite and Drahos, 2000, פרק 7).
לאחר סבב אורוגוואי, GATT הפך לבסיס להקמת ארגון הסחר העולמי. מאחר שאשרור הסכם TRIPS הוא דרישת חובה של חברות בארגון הסחר העולמי, כל מדינה שמנסה להשיג גישה לשווקים הבינלאומיים הרבים שנפתחו על ידי ארגון הסחר העולמי חייבת לחוקק חוקי הקניין הרוחני הקפדניים הנדרשים על ידי הסכם TRIPS. מסיבה זו, הסכם TRIPS הוא כלי רב-הצדדי החשוב ביותר של הגלובליזציה של דיני קניין רוחני. מדינות כמו רוסיה וסין שהיו מאוד לא סבירים להצטרף לאמנת ברן ראו את הסיכוי של חברות בארגון הסחר העולמי כפיתוי חזק.
יתר על כן, בניגוד להסכמים אחרים על קניין רוחני, להסכם TRIPS יש מנגנון אכיפה חזק. ניתן לקרוא מדינות למשמעת באמצעות המנגנון ליישוב סכסוכים של ארגון הסחר העולמי.
דרישות הסכם TRIPS

הסכם TRIPS דורש ממדינות חברות לספק הגנה חזקה עבור זכויות קניין רוחני. לדוגמה, תחת הסכם TRIPS:
זכויות יוצרים חייבים להישמר לפחות 50 שנים, אלא אם כן הם מבוססים על חייו של המחבר (Art. 12 ו-14).
כל הזכויות צריכות להיות מוענקות באופן אוטומטי, ולא מבוססת על שום "פורמליות", כגון רישומים, כמפורט באמנת ברן (Art. 9).
תוכניות מחשב חייבות להיחשב "יצירות ספרותיות" תחת חוק זכויות יוצרים ולקבל אותם התנאים של הגנה.
סייגים לאומיים לזכויות יוצרים (כגון "שימוש הוגן" בארצות הברית) מוגבלים על ידי מבחן בן שלושה שלבים של ברן.
פטנטים יינתנו על "המצאות" בכל "בתחומי הטכנולוגיה" ובלבד שיעמדו בכל דרישות הפטנטביליות האחרות (למרות שייתכנו יוצאים מן הכלל עבור אינטרסים ציבוריים מסוימים מורשים (Art. 27.2 and 27.3) ותקופת תוקף הפטנט לא תפחת מ-20 שנים (סעיף 33).
סייגים לזכויות בלעדיות חייבים להיות מוגבלים, ובלבד שניצול רגיל של העבודה (Art. 13) וניצול רגיל של הפטנט (סעיף 30) לא בסכסוך.
אסורות דעות קדומות בלתי סבירות לאינטרסים הלגיטימיים של בעלי זכות תוכנות מחשב והפטנטים.
אינטרסים לגיטימיים של צד ג' צריכים להילקח בחשבון על ידי זכויות פטנט (סעיף 30).
בכל מדינה ומדינה, חוקי קניין רוחני לא יציעו כל ההטבות לאזרחים מקומיים שאינם זמינים לאזרחים של מדינות אחרות החתומות על הסכם TRIPS תחת העיקרון של טיפול לאומי (עם חריגים בודדים מסוימים, Art. 3 and 5). להסכם TRIPS יש גם סעיף אומה מועדפת ביותר.
רבות מהוראות הסכם TRIPS על זכויות יוצרים הועתקו מאמנת ברן להגנת יצירות ספרותיות ואמנותיות ורבים מהוראות סימני מסחר ופטנטים עוצבו על בסיס אמנת פריז. זהו המקרה של הגנה על תוכנה ומסד נתונים.
סעיף 10 של האמנה קובע:
"1. תוכניות מחשב, בין אם מקור או קוד אובייקט, תוגנה כמו יצירות ספרותיות על פי האמנה ברן (1971). 2. אוספים של נתונים או חומר אחר, בין אם קריא במכונה או בצורה אחרת, אשר שמכוח הבחירה או הסדר של תוכנם מהווה יצירות רוחניות תוגנה ככזה. הגנה כזו, אשר לא תחול על הנתונים או החומר עצמו, לא תפגע בכל זכויות היוצרים בנתונים או החומר עצמו."
גישה לתרופות חיוניות

העימות הבולט ביותר נרשם על תרופות לטיפול באיידס באפריקה. למרות תפקיד הפטנטים בשמירת עלויות גבוהות יותר לתרופות עבור תוכניות בריאות הציבור ברחבי אפריקה, מחלוקת זו לא הובילה לשינוי של הסכם TRIPS. להפך, בנובמבר 2001 יצאה הצהרת דוהה, וממנה עולה כי הסכם TRIPS לא צריך למנוע ממדינות לעסוק במשברי בריאות הציבור. לאחר דוהה, PhRMA, בארצות הברית, ובמידה פחותה מדינות מפותחות אחרות החלו לעבוד כדי למזער את ההשפעה של ההצהרה.
הסכם 2003 ריכך את הדרישה של שוק מקומי, ואפשר למדינות מתפתחות לייצא למדינות אחרות בהן קיימת בעיית בריאות ממלכתית, כל עוד התרופות המיוצאות אינן חלק ממדיניות מסחרית או תעשייתית. תרופות מיוצאות תחת הסכם כזה עשויות להיות ארוזות באופן שונה, או להיות בצבע שונה כדי למנוע מהן לפגוע בשווקים בעולם המפותח.
בשנת 2003, ממשל בוש שינה את עמדתה, והגיע למסקנה כי טיפולים גנריים עשויים להיות חלק מאסטרטגיה יעילה כדי להילחם ב-HIV. בוש יצר את התוכנית PEPFAR, שקיבלה 15 מיליארד דולרים בין השנים 2003–2007, וקיבלה הרשאה מחודשת בשנת 2008 עבור 48 מיליארד דולרים למשך חמש השנים הבאות. למרות התלבטויות בנושא של רישיונות כפייה, PEPFAR החל להפיץ תרופות גנריות ב-5–2004.
פטנטים של תוכנה ושיטות עסקיות

עוד מחלוקת עלתה בהקשר של סעיף 27 של הסכם TRIPS אשר עוסקת ברישום פטנט "בכל תחומי טכנולוגי", ובסוגיה האם זה מחייב להעניק פטנטים על תוכנה ועל שיטות עסקיות.
על-פי סעיף 10 של הסכם TRIPS הכלי המתאים כדי להגן הגנת תוכנה זה זכויות יוצרים. חשיבותו של כלי זה אושרה לאחרונה על ידי בית המשפט העליון של ארצות הברית (Oracle America, Inc. v. Google, Inc.).
יישום במדינות מתפתחות

החובות לפי הסכם TRIPS חלות באופן שווה על כל המדינות החברות, אך למדינות מתפתחות ניתן זמן נוסף כדי ליישם את השינויים על החוקים הלאומיים שלהם, בשני צעדים של המעבר על פי רמת הפיתוח שלהם. תקופת המעבר עבור מדינות מתפתחות הסתיימה בשנת 2005. תקופת מעבר עבור המדינות הפחות מפותחות ליישם הסכם TRIPS הוארכה עד 2013, עד 1 בינואר 2016 לפטנטים של תרופות, עם אפשרות להארכה נוספת.
לפיכך נטען כי תקן TRIPS אשר מחייב כל המדינות ליצור מערכות קניין רוחני קפדניות יזיק להתפתחות של המדינות עניות. הועלתה טענה כי, לכאורה, האינטרס האסטרטגי של רוב אם לא כל המדינות המתפתחות להשתמש בגמישות של הסכם TRIPS ולחוקק חוקי קניין רוחני חלשים בכל המידה האפשרית.
ברוב המקרים זה לא קרה. דו"ח שהוכן על ידי ארגון הבריאות העולמי בשנת 2005 מצא כי מדינות מתפתחות רבות לא ניצלו גמישות של הסכם TRIPS (רישיונות כפייה, יבוא מקביל, מגבלות על הגנת נתונים, שימוש במחקר רחב וסייגים אחרים לפטנטביליות, וכו') לתוך החקיקה שלהן במידה שהצהרת דוהה אפשרה.
הדבר נגרם, ככל הנראה, עקב חוסר מומחיות משפטית וטכנית לניסוח הצעות חוק מיישמות גמישות, אשר מביא לכך שפעמים רבות מדינה מתפתחת מעתיקה חקיקת קניין רוחני של מדינה מפותחת, או מסתמכת על סיוע טכני מן הארגון העולמי לקניין רוחני (WIPO), אשר, על פי מבקרים כגון קורי דוקטורוב, מעודד אותם ליישם מונופולין חזק בקניין רוחני.
בנרג'י ו ונייאק [15] העלו תצפית כי להסכם TRIPS יש השפעה חיובית על הוצאות מו"פ של חברות תרופות הודיות.
הרחבה שלאחר הסכם TRIPS

בנוסף לתקני הקניין רוחני הבסיסיים שיסד הסכם TRIPS, מדינות רבות סיכמו הסכמים דו-צדדיים כדי לאמץ סטנדרטים גבוהים יותר של הגנה. אוספים של סטנדרטים אלה, המכונים TRIPS + או TRIPS-Plus, יכולים לקבל צורות רבות. מטרות כלליות של הסכמים אלה כוללים:
יצירת החוקים נגד עקיפה כדי להגן על מערכות ניהול זכויות דיגיטליות. זו הושגה באמצעות אמנת זכויות יוצרים של ארגון הקניין הרוחני העולמי 1996 (אמנת WIPO) ואמנת הופעות ופונוגרמות של WIPO.
הגבלות מחמירות יותר על רישיונות כפייה עבור פטנטים.
אכיפת פטנט אגרסיבית יותר. מאמץ זה נצפה באופן רחב יותר בהצעות חוק עבור WIPO ואיחוד האירופי על אכיפת קניין רוחנית. הדירקטיבה של זכויות יוצרים של האיחוד האירופי ב-2001 נועדה למימוש אמנת זכויות יוצרים של WIPO 1996.
המערכה ליצירת אמנת השידור של WIPO שיעניק לשדרנים (ואולי שדרני אינטרנט) זכויות בלעדיות על עותקים של יצירות שהם הפיצו.