stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי לבנון–לוב
היסטוריה

היחסים בין לבנון ללוב נוצרו על בסיס הזדהות ערבית משותפת והשתתפות בארגונים אזוריים ובינלאומיים, כמו הליגה הערבית ואונסק"ו. בתקופות מסוימות, המדינות תמכו זו בזו במגרשים דיפלומטיים ובזירות בינלאומיות.
מאז שמועמר קדאפי עלה לשלטון בלוב במהפכה ב-1969, המנהיג החדש הציע תמיכה כספית וחומרית לאש"ף בלבנון. במהלך מלחמת האזרחים בלבנון, ממשלת לוב תחת קדאפי שלחה עשרות מיליוני דולרים ב-1975 לתנועות סוניות שמאלניות לבנוניות הקשורות לתנועה הלאומית הערבית הלבנונית שנלחמה נגד כוחות המרונים. לוב הוציאה עד 100 מיליון דולר בלבנון ב-1975. כתוצאה מכך, לוב הפכה למקור החיצוני העיקרי למימון שש קבוצות לחימה מוסלמיות לבנוניות או יותר, לפי מחלקת המדינה של ארצות הברית. גורם וושינגטוני דיווח כי לוב הייתה בבירור המעצמה החיצונית הגדולה ביותר המעורבת בלבנון וכי "העיראקים נמצאים שם וגם הסורים, כפי שהיו זמן רב". "הסובייטים תמיד היו מעורבים בלבנון. אך אין סימנים להגברת השפעתם בלבנון. רק של הלובים". ב-21 ביוני 1976, כ-500 חיילים לובים ו-500 חיילים סורים הגיעו לנמל התעופה של ביירות מדמשק ככוחות שמירת השלום של הליגה הערבית לאכיפת הפסקת אש בלבנון במהלך מלחמת האזרחים.
ב-25 באוגוסט 1978, יצא האימאם השיעי הלבנוני ומנהיג תנועת אמל, מוסא א-סדר, לטריפולי כדי להיפגש עם פקידי ממשל בהזמנתו של מועמר קדאפי. הפעם האחרונה בה נראו הייתה ב-31 באוגוסט 1978. הדעה הרווחת בקרב המוסלמים השיעים הלבנונים שקדאפי הורה על הריגתו של אל-סאדר, אף על פי שלוב תמיד התנערה מאחריות וטענה שא-סאדר עזב את לוב לרומא, איטליה. הדבר הוביל למתיחות בין שתי המדינות, שכן יו"ר הפרלמנט הלבנוני, נביה ברי, טען כי המשטר הלובי, ובמיוחד מנהיג לוב, אחראי להיעלמותו של האימאם מוסא א-סאדר.
במהלך מלחמת האזרחים בלוב ב-2011, לבנון הציעה החלטה, בתמיכת בריטניה וצרפת, הקוראת להקים אזור אסור לטיסה מעל לוב. נוואף סלאם, שגריר לבנון, אמר לעיתונאים כי "יש לנקוט באמצעים כדי לעצור את האלימות, לסיים את המצב בלוב, להגן על האזרחים שם". לאחר הריגתו של מועמר קדאפי והדחת ממשלתו באוקטובר 2011, משלחת לבנונית רשמית הגיעה לטריפולי כדי לחקור את האמת מאחורי היעלמותו של מוסא אל-סדר בלוב ב-1978. עם זאת, התקדמות זעומה נעשתה מכיוון שהממשלה הזמנית החדשה של לוב התמודדה עם אתגרים חדשים.
לוב החרימה את פסגת הליגה הערבית 2019 בביירות לאחר שתומכי תנועת אמל השיעית הלבנונית הפילו את דגל לוב בין הדגלים השונים שהונפו על עמודים לאורך הכביש לשדה התעופה כדי לברך את המשלחות שהשתתפו בפסגה, והחליפו אותו בדגל עמל. למחות על חטיפת האימאם מוסא א-סאדר בלוב. בנוגע לתקרית, שגריר לבנון, מוחמד סוקאינה, אמר כי "לבנון משוכנעת שמה שקרה בביירות ובטריפולי אינו מכוון נגד תושבי לוב ולא נגד העם הלבנוני".
יחסי אוקראינה–פורטוגל

| יחסי אוקראינה–פורטוגל |
| --- | --- |
אוקראינה: פורטוגל


אוקראינה: פורטוגל
שטח (בקילומטר רבוע)
603,550: 92,090
אוכלוסייה
38,139,491: 10,421,898
תמ"ג (במיליוני דולרים)
178,757: 287,080
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,687: 27,546
משטר
רפובליקה

שגרירות אוקראינה בליסבון
יחסי אוקראינה–פורטוגל הם יחסי החוץ בין פורטוגל לאוקראינה.
סקירה כללית

פורטוגל הכירה בעצמאות אוקראינה בשנת 1991. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו בשנת 1992. שתי המדינות חברות מלאות בארגון לביטחון ושיתוף פעולה באירופה ובמועצת אירופה.
נציגויות דיפלומטיות

פורטוגל מחזיקה באוקראינה שגרירות בקייב.
אוקראינה מחזיקה בפורטוגל שגרירות וקונסוליית כבוד בליסבון וקונסוליה בפורטו.
יחסי הממלכה המאוחדת – לבנון

| יחסי הממלכה המאוחדת – לבנון |
| --- | --- |
הממלכה המאוחדת: לבנון


הממלכה המאוחדת: לבנון
שטח (בקילומטר רבוע)
243,610: 10,400
אוכלוסייה
69,242,094: 5,816,885
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,340,032: 17,937
תמ"ג לנפש (בדולרים)
48,237: 3,084
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה

יחסי הממלכה המאוחדת–לבנון הם היחסים הדו-צדדיים בין הממלכה המאוחדת ולבנון.
היסטוריה > מלחמת העולם הראשונה

בסתיו 1918 כבשו כוחות האימפריה הבריטית את שטחי לבנון, כחלק מהמערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה, אולם לאחר המלחמה העבירו הבריטים את שטחי לבנון לצרפת, כחלק מהסכם סייקס–פיקו.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

במהלך מלחמת העולם השנייה הייתה לבנון תחת שלטון צרפת של וישי, אשר שיתף פעולה עם גרמניה הנאצית, ובעקבות כך פלשו כוחות חבר העמים הבריטי לסוריה ולבנון בקיץ 1941, ולאחר כיבושן מסרו אותן לכוחות צרפת החופשית.
היסטוריה > מלחמת לבנון השנייה

במהלך מלחמת לבנון השנייה עמדה בריטניה לצד ישראל וגינתה את פעולות החזבאללה, ואף סיכלה יחד עם גרמניה וצ'כיה ב-1 באוגוסט הצעה של האיחוד האירופי להפסקת אש מיידית, כדי להגן על האינטרסים הישראליים.
נציגויות דיפלומטיות

בריטניה מחזיקה בלבנון שגרירות בביירות בלבד, ואילו לבנון מחזיקה בבריטניה שגרירות בלונדון בלבד.
יחסי לבנון–מרוקו

| יחסי לבנון–מרוקו |
| --- | --- |
לבנון: מרוקו


לבנון: מרוקו
שטח (בקילומטר רבוע)
10,400: 446,550
אוכלוסייה
5,816,885: 38,168,990
תמ"ג (במיליוני דולרים)
17,937: 141,109
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,084: 3,697

יחסי החוץ בין לבנון ומרוקו הם היחסים הדיפלומטיים בין מרוקו ללבנון שנבנו על הבנה והערכה הדדית, וכוללים תחומים פוליטיים, תרבותיים, כלכליים וחברתיים. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו בשנות ה-50 של המאה ה-20, ומאז נבנתה שותפות המתאפיינת בשיתוף פעולה במגוון תחומים.
היסטוריית היחסים בין המדינות

יחסי החוץ בין לבנון ומרוקו החלו להתגבש לאחר קבלת העצמאות של שתי המדינות. לבנון זכתה בעצמאותה מצרפת ב-1943, ואילו מרוקו קיבלה את עצמאותה מצרפת בשנת 1956. מאז, שגרירויות נפתחו בשתי המדינות, ובכך החלה תקופה של שיתוף פעולה והידוק קשרים דיפלומטיים. במהלך השנים, הקשרים בין לבנון ומרוקו התאפיינו בתמיכה הדדית בזמנים קשים, שיתוף פעולה כלכלי ותרבותי, והידוק קשרים פוליטיים.
במהלך השנים, הקשרים בין המדינות התחזקו בזכות מספר אירועים משמעותיים. לבנון הביעה תמיכה חזקה בריבונותה ושלמותה הטריטוריאלית של מרוקו, במיוחד בנושא הסהרה המערבית. בהצהרה שפורסמה ביוני 2024, שר החוץ הלבנוני, עבדאללה בו חביב, הביע תמיכה בלתי מתפשרת בריבונותה של מרוקו ובשלמותה הטריטוריאלית, וגינה כל איום על יציבותה של מרוקו. במקביל, מרוקו הציגה את תמיכתה בלבנון בזמנים קשים, כולל סיוע במהלך משברים פוליטיים וכלכליים בלבנון. מרוקו הייתה אחת המדינות שהציעה סיוע הומניטרי ותרומות כספיות לאחר הפיצוץ בנמל ביירות בשנת 2020.
היסטוריית היחסים בין המדינות > שיתופי פעולה תרבותיים

בין לבנון למרוקו מתקיימים קשרים תרבותיים עשירים, הכוללים חילופי תרבות, אמנות ומסורת. אירועים תרבותיים משותפים נערכים בשתי המדינות, ומלגות לסטודנטים ניתנות לצעירים מלבנון ללמוד במרוקו ולהפך.
יחסי פולין–שוודיה

| יחסי פולין–שוודיה |
| --- | --- |
פולין: שוודיה


פולין: שוודיה
שטח (בקילומטר רבוע)
312,685: 450,295
אוכלוסייה
38,438,419: 10,619,488
תמ"ג (במיליוני דולרים)
811,229: 593,268
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,105: 55,866
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

יחסי פולין–שוודיה הם יחסי החוץ בין פולין לשוודיה. שתי המדינות מופרדות על ידי הים הבלטי ומקיימות קשר היסטורי ארוך מאוד, אשר שרד גם כמה סכסוכים בין שתי המדינות. בתחילת המאה ה-20 פולין ושוודיה אכן נהנו מיחסים קרובים שהופרעו על ידי פלישת גרמניה הנאצית לפולין יחד עם פלישת ברית המועצות לפולין, שהחלה את מלחמת העולם השנייה. לאחר המלחמה, הן כוננו מחדש את היחסים ושוודיה הפכה לתורמת הכלכלית הגדולה ביותר עבור פולין מבין המדינות הנורדיות. גם פולין וגם שוודיה חברות באיחוד האירופי. בשוודיה חיים למעלה מ-90,000 פולנים ותושבים משתי המדינות מבקרים לעיתים קרובות אצל השנייה.
היסטוריה

השושלת היגלונית ששלטה בפולין בין השנים 1386–1596, נחשבה ממוצא שוודי כלשהו ומילאה תפקיד משמעותי בפיתוח פולין למעצמה אירופית מרכזית בימי הביניים של אירופה. אחד משליטי פולין המשמעותיים ביותר, זיגמונט השלישי, מלך פולין ושוודיה, היה גם הוא שוודי בחלקו באמצעות אביו יוהאן השלישי, מלך שוודיה. אמו הייתה הנסיכה הפולנית קטז'ינה יגיילו. תחת שלטונו של זיגמונט  השלישי שתי המדינות הקימו את האיחוד הפולני-שוודי, שהקיף את מרבית אזור הבלטי, ומשנת 1561 עד 1722 חלקו שתי המדינות גבול משותף בליבוניה.
באותה תקופה, גם לפולין, כחלק מהאיחוד הפולני-ליטאי, וגם לשוודיה הקיסרית היו תוכניות שאפתניות להרחיב את הרווחים הטריטוריאליים ולגבש את הכוח, מה שהוביל לסכסוכים גדולים רבים בין שתי המדינות, שקראו תיגר על כוחה של כל אחת מהן. בשיאה פלשו השוודים פעם אחת לפולין, במה שכונה ההמבול השוודי (אנ'), אשר גרמה להרס של חלק ניכר מפולין . פלישה נוספת של שוודיה לפולין התרחשה בשנים 1701-1706. הפלישות השוודיות גרמו להחלשותה של פולין.
במאה ה-18, חלוקת פולין עוררה את החשש השוודי מגורל דומה בידי האימפריה הרוסית, אך לאחר סיום מלחמת רוסיה–שוודיה בשנת 1790, משימות דיפלומטיות שוודיות מוצלחות מנעו תוצאה כזו. אולם שוודיה, בדומה לפולין, איבדה שטחים גדולים במזרח לרוסיה ב-1721 וב-1809.
שוודיה הייתה היעד העיקרי עבור מהגרים רבים מפולין המחולקת.
היסטוריה > שתי מלחמות עולם

במהלך מלחמת העולם הראשונה ומלחמת העולם השנייה, הקהילה הפולנית בשוודיה תמכה מאוד בפולין עצמאית ללא שליטת הגרמנים והרוסים. במיוחד במהלך מלחמת העולם השנייה, כמה מחברי ארמייה קריובה השתמשו בשוודיה, מדינה נייטרלית, כדי להקל ולממן את ההתנגדות הפולנית. כמה אזרחים שוודים סייעו ותמכו גם בהתנגדות הפולנית והעניקו להם מקלטים, וגם הגנו על הפולנים מפני ציד של הנאצים.
נציגויות דיפלומטיות

פולין מחזיקה בשוודיה שגרירות בסטוקהולם.
שוודיה מחזיקה בפולין שגרירות בוורשה.
שגרירות פולין בסטוקהולם
שגרירות שוודיה בוורשה
יחסי לבנון – קוריאה הצפונית

| יחסי לבנון – קוריאה הצפונית |
| --- | --- |
לבנון: קוריאה הצפונית


לבנון: קוריאה הצפונית
שטח (בקילומטר רבוע)
10,400: 120,538
אוכלוסייה
5,816,885: 26,517,006
תמ"ג (במיליוני דולרים)
17,937: 
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,084: 
משטר
רפובליקה: דיקטטורה, טוטליטריזם, משטר חד-מפלגתי

יחסי צפון קוריאה-לבנון הם היחסים הבילטרליים בין קוריאה הצפונית ללבנון.
השוואה בין שתי המדינות

להלן השוואה כללית במספר רב של תחומים בין שתי המדינות:
| השוואה | צפון קוריאה | לבנון |
| --- | --- | --- |
| שטח (קמ"ר) | 120.54 אלף | 10.45 אלף |
| מספר האוכלוסייה (אנשים) | 25.49 מיליון | 6.10 מיליון |
| צפיפות אוכלוסין (נפש/קמ"ר) | 211.47 | 583.73 |
| עיר בירה | פיונגיאנג | ביירות |
| שפה רשמית | צפון קוריאנית סטנדרטית | ערבית, צרפתית |
| מטבע | וון צפון קוריאני | לירה לבנונית |
| תמ"ג (מיליארד דולר) |  | 51.84 מיליארד |
| תוצר (שוויון כוח קנייה) במיליארדי דולרים |  | 81.54 מיליארד |
| תוצר נומינלי לנפש בדולרים |  | 8.05 אלף |
| תוצר לנפש דולר ארצות הברית |  | 17.46 אלף |
| מדד התפתחות האדם |  | 0.769 |
| קוד חיוג בינלאומי | +850 | +961 |
| סמל אינטרנט | .kp | .lb |
| אזור זמן | UTC+08:30, UTC+08:30, UTC+09:00 | UTC+02:00, UTC+03:00, שעון מזרח אירופה, שעון קיץ של מזרח אירופה |
ארגונים בינלאומיים משותפים

שתי המדינות חברות בקבוצה של ארגונים בינלאומיים המפורטים בטבלה:
יין נסך

ערך זה עוסק ביין שנוסך לעבודה זרה. אם התכוונתם לגזירת חכמים אודות יין של גוי או שנגע בו גוי, ראו .
סילו המחזיק יין עם מדבקת "נא לא לגעת" בשל חשש מפסילת הכשרות כהגדרת יין נסך
| --- | --- |
 מקרא:  ספר שמות, פרק ל"ד, פסוקים י"ב–ט"ז
 משנה:  מסכת עבודה זרה, פרק ב'
 משנה תורה:  הלכות מאכלות אסורות, פרקים י"א-י"ג
 שולחן ערוך:  יורה דעה, סימנים קכ"ג-קל"ח
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לאו קצ"ד ספר החינוך, מצווה קי"א
 
יין נסך, שאיננו מיוצר בארץ, עליו תווית המציינת כי הוא לא כשר.
יֵין-נֶסֶךְ הוא יין שנוּסַך לעבודה זרה, ועל כן אסור מדאורייתא בשתייה ובהנאה. השותה או הנהנה מיין-נסך נענש במלקות. תחולתו ההיסטורית של איסור יין-נסך, לפי התלמוד במסכת סנהדרין, היא רק לאחר סיפור הזניית בני-ישראל עם בנות מואב. אולם הרמב"ן סבור כי התלמוד מדבר אודות איסור סתם יינם ולא אודות יין-נסך, והאיסור על יין-נסך הוחל עם מתן תורה בהר סיני.
כהמשך לאיסור זה, תיקנו חכמים תוספת מאוחרת: איסור סתם יֵינָם או בפשטות יֵינָם; כלומר, כל יין של גוי - או אף אם רק נגע בו גוי באופן שאפשר לו לנסך את היין - נאסר כהרחקה מגויים ("על יינן משום בנותיהן"), ועל כן הוא אסור בשתייה ובהנאה מדרבנן.
מקורו ותוקפו של האיסור > בתלמוד הבבלי

במשנה נכתב:
אלו דברים של גוים אסורין ואיסורן איסור הנאה: היין...
ובתלמוד:
יין מנלן? (מניין שיין אסור?) אמר רבה בר אבוה, אמר (המ)קרא: "אשר חלב זבחימו יאכלו ישתו יין נסיכם" (דברים, ל"ב, ל"ח), מה זבח אסור בהנאה אף יין (נמי) אסור בהנאה... אמרי דבי רבי ינאי: כפרה כתיב בה כקדשים
בהמשך התלמוד יוצר שרשרת של מקורות: איסור הנאה ביין נלמד מאיסור זבחי עבודה זרה, זבח לעבודה זרה נלמד מאיסור הנאה ממת, מת נלמד מעגלה ערופה, ועגלה ערופה מקדשים - כפי שמצוטט מדברי "דבי רבי ינאי".
מקורו ותוקפו של האיסור > בתלמוד הבבלי > שיטת הרמב"ם

הרמב"ם כותב כי אף על פי שהפסוק המצוטט בתלמוד מתייחס רק בעקיפין, לכאורה, לאיסור יין-נסך, הוא מהווה מקור מקראי לאיסור, ואינו נחשב לאסמכתא בלבד, ומכאן שאיסור השתייה וההנאה מיין-נסך הוא מדאורייתא. כהמשך לשיטתו מונה הרמב"ם איסור זה במניין המצוות כמצוות לא תעשה עצמאית מדאורייתא, וזאת בנוסף למניית האיסור כחלק מהאיסור הכללי על הנאה ושימוש בתקרובת עבודה זרה. פסוק נוסף שהרמב"ם מצטט בהקשר זה הוא: ”ולא תביא תועבה אל ביתך” (דברים ז' כ"ו).
שיטתו של הרמב"ם מתאימה לאחת מהגדרות המקרה המופיעות בי"ג המידות שהתורה נדרשת בהן שמנה רבי ישמעאל: דבר שהיה בכלל ויצא מן הכלל [ללמד], תפקידו הלוגי הוא: לא ללמד על עצמו יצא, אלא ללמד על הכלל כולו יצא. במקרה שלפנינו מיושם, לכאורה, עיקרון זה; איסור שתיית יין-נסך כלול באיסור הכללי של הנאה מעבודה זרה, אך בכל זאת התלמוד מונה פסוק בו נעשה היקש (גזרה שווה) נוסף בין המקרה הספציפי של יין-נסך לבין שאר תקרובתה של עבודה זרה.
אם כך הם פני הדברים, יש למצוא דין נוסף אותו למדים מהמקור הספציפי ליין-נסך, ובכך להסביר את תוספת המקור המיותרת - לכאורה, אך הרמב"ם אינו מפרט אודות לימוד כזה.
מקורו ותוקפו של האיסור > בתלמוד הבבלי > שיטת הרמב"ן

לעומתו סבור הרמב"ן כי "לא בא בו כתוב גלוי בביאור", ואין ראוי למנות איסור זה כאיסור עצמאי. לדעתו הסוגיה הנידונה בתלמוד מתייחסת רק לאיסור-ההנאה ולא לאיסור-השתייה, וקיימים שלושה איסורים נפרדים: האחד הוא איסור-ההנאה מעבודה זרה עצמה, והוא נלמד מהפסוק: ”ולא ידבק בידך מאומה מן החרם” (ספר דברים פרק י"ג, י"ח). השני הוא האיסור אודות "תקרובת עבודה זרה", שהוא מלמד גם על איסור יין-נסך, ומקורו מהפסוק: ”הישמר לך פן תכרת ברית ליושבי הארץ וזנו אחרי אלהיהם וזבחו לאלהיהם וקרא לך ואכלת מזבחו” (שמות ל"ד ט"ו), ו"זבח" זה המוזכר בפסוק, הוקש ליין-נסך על סמך הפסוק ”אשר חלב זבחימו יאכלו ישתו יין נסיכם” (ספר דברים, פרק ל"ב, ל"ח). כלומר, פסוק זה אינו מהווה מקור עצמאי לאיסור יין-נסך, אלא הוא מלמד את עצם העובדה שהפסוק שמהווה מקור לתקרובת עבודה זרה מלמד גם על יין-נסך. והאיסור האחרון הוא ההנאה מ"משמשי עבודה זרה", והוא נובע מהפסוק: ”לא תחמוד כסף וזהב עליהם ולקחת לך” (דברים ז' כ"ה).
מקורו ותוקפו של האיסור > בתלמוד הבבלי > שיטת תוספות

בתוספות מוסבר כי המשנה נסובה אודות סתם יינם שאינו אלא תקנת חז"ל, והסיבה שהתלמוד מצטט את המקור המקראי, היא רק על מנת להסביר מה עומד בבסיס תקנת חכמים. מה שמוכיח כי איסור יין-נסך עומד כאיסור בפני עצמו - כשיטת הרמב"ם.
דעה נוספת שמובאת בתוספות - בהקשר של תקרובת עבודה זרה, אך משליכה ישירות על דינו של יין-נסך - מחלקת בין איסור אכילה (או שתייה, במקרה של יין), לבין איסור ההנאה. האיסור לאכול או לשתות הוא מדאורייתא, ונובע מהפסוק: ”ויאכלו זבחי מתים” (תהלים ק"ו כ"ח), אך איסור ההנאה אינו אלא גזירת חכמים.
מקורו ותוקפו של האיסור > שיטות נוספות

קיימות דעות שונות המבססות את איסור יין-נסך על פסוקים אחרים מאלו שהובאו לעיל, ושהתבססו על התלמוד הבבלי. 
בתלמוד ירושלמי הובא הפסוק: ”ולא ידבק בידך מאומה מן החרם” (דברים י"ג י"ח) כמקור לאיסור יין-נסך. בנוסף כתב הרמב"ם כי קיים פסוק נוסף המהווה מקור: ”ולא תביא תועבה אל ביתך” (ספר דברים, פרק ז', כ"ו).
פרטי האיסור

יין-הנסך שנאסר בשתייה ובהנאה הוא יין שנוסך בפני עבודה זרה, בין במקומות המיועדים לכך ובין אם על הרצפה. המשקה שנאסר הוא זה שנוסך, ולגבי החלק שנותר בכלי ולא נוסך קיימת מחלוקת בקרב הראשונים: יש שכותבים שכל המשקה מוגדר כעת כתקרובת לעבודה זרה ואסור כולו, לעומת זאת אחרים סבורים כי היין שנותר בכלי אינו מוגדר כיין-נסך ואינו נאסר, אך עם זאת פעמים שהוא ייאסר משום שנחשב כ"ניצוק" - מושג בהלכה בדיני טומאה וטהרה, המתאר העברת טומאה באמצעות המגע הקיים בעת השפיכה בין הנוזל שנשפך לנוזל שנשאר בכלי.
האיסור על שתיית יין-נסך הוא על כמות כלשהי - ואין שיעור מינימלי, וזאת מכיוון שיין-נסך נחשב ככל איסורי עבודה זרה שאין להם שיעור.
לדעת רבי יהודה בן בתירא, וכך גם פוסק הריטב"א, יין-נסך מטמא ב"טומאה חמורה", דהיינו בטומאת אוהל ובמשא - כדינה של תקרובת עבודה זרה, ושיעור הטומאה הוא כזית.
ראו גם

חרס הדרייני
לקריאה נוספת

חיים סולובייצ'יק, יֵינָם, הוצאת "עלמא" ועם עובד, תל אביב, 2003. מהדורה מורחבת, הוצאת מגיד, 2016.
חיים סולובייצ'יק, היין בימי הביניים, הוצאת מרכז זלמן שזר, ירושלים, 2008.
הערות שוליים

↑  משנה תורה לרמב"ם, הלכות מאכלות אסורות, פרק י"א, א'. לגבי מלקות על הנאה (בניגוד לשתיה) מיין-נסך, ראו בלחם משנה על המקום; לשיטת התוספות המובאת בהמשך, אין מלקות על הנאה מיין-נסך, מכיוון שהאיסור על הנאה הוא רק מדרבנן.
↑  ספר במדבר, פרק כ"ה; תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ק"ו, עמוד ב': "ועדיין לא נאסר יין של גויים".
1 2  בהשגותיו לספר המצוות לרמב"ם, מצוות לא תעשה, קצ"ד.
↑  תלמידיו של רבי ינאי.
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף כ"ט, עמוד ב'.
↑  "אסמכתא" הוא מונח רווח למקרים בהם התלמוד מביא מקור מקראי לדין מסוים, אך עדיין הוא אינו נחשב כאיסור דאורייתא.
↑  ספר המצוות לרמב"ם, מצוות לא תעשה, קצ"ד. פסוק זה מצוטט גם במשנה תורה, הלכות מאכלות אסורות, פרק י"א, א'.
1 2  מצוטט במשנה תורה לרמב"ם, במניין המצוות שבפתיחת הספר, מצוות לא תעשה, כ"ה.
↑  כפי שמופיע כבר בפסקה מקור.
↑  תוספות על מסכת עבודה זרה, דף כ"ט, ב', בפסקה יין מנלן.
↑  הלימוד מפסוק זה מהווה דוגמה קלאסית ללימוד מנביאים (עקרונית, ייתכן גם מכתובים) המפרש דין כלשהו במקרא; כלומר, הפסוק ממנו לומדים כי מדאורייתא קיים איסור אכילה דווקא, ולא איסור הנאה, הוא פסוק מספר תהלים ולא מהמקרא. פעולתו של פסוק זה במקרה שלנו ובמקרים נוספים, אינה להוות מקור לכך שהדבר אסור מדאורייתא, אלא להוות מקור פרשני לאיסור המקראי.
↑  שיטת תוספות, מסכת בבא קמא, דף ע"ב, ב', בפסקה דאי.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת עבודה זרה, פרק ה', י"ב; ראו גם במשנה תורה לרמב"ם, הלכות עבודה זרה, פרק ז', ב'. פסוק זה הובא על ידי הרמב"ן ללמד על איסור הנאה מעבודה זרה עצמה, ולא על איסור הנאה מיין-נסך.
↑  במניין המצוות שבראש ספר משנה תורה לרמב"ם.
↑  חידושי הריטב"א והרמב"ן, מסכת עבודה זרה, דף ל"ג, א'.
↑  דעתם של תוספות רי"ד על מסכת עבודה זרה, דף ס"ב, א', והרמ"ה על מסכת גיטין, דף נ"ב, ב'.
↑  דעתו של הראב"ד בחידושיו על מסכת עבודה זרה, דף ע"ב, ב'.
↑  משנה, מסכת עבודה זרה, פרק חמישי, פסקה ח'. מקור העובדה כי לעבודה זרה אין שיעור הוא מהפסוק "ולא ידבק בידך מאומה מן החרם" (ספר דברים, פרק י"ג, י"ח), משמע אפילו כלשהו.
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ל', עמוד ב', ובתוספות. הריטב"א מופיע באותה מסכת, דף ל"ב, ב'.
| כשרות |
| --- | --- | --- |
| כשרות הבשר | אבר מן החי • טרפה • סירכא • גיד הנשה • צומת הגידים • סימני הכשרות • עופות טמאים • זרוע, לחיים וקיבה • איסור אכילת חֵלֶב • שחיטה • הכשרת בשר • איסור אכילת דם • בשר שנתעלם מן העין |  |
| מצוות התלויות בארץ | שמיטה • יובל • טבל • תרומות ומעשרות • חלה • איסור חדש • איסור ערלה • נטע רבעי • כלאי הכרם • פאה •מתנות עניים • ביכורים |  |
| הלכות הרחקה מגויים | חלב נוכרי, גבינת נוכרי וחמאת נוכרי • יין נסך • פת עכו"ם • בישולי גויים |  |
| הכשרת כלים | טבילת כלים • הכשרת כלים • ליבון • נעיצה |  |
| איסורי תורה | בשר בחלב • חמץ בפסח • איסור אכילת שרצים |  |
| איסורי דרבנן ומנהגים | איסור לינת לילה • משקים שנתגלו • איסור אכילת קטניות בפסח • איסור שתיית מים בחילופי תקופות • אכילת דג עם בשר • אכילת דג עם חלב • אוכלים ומשקים שתחת המיטה |  |
| דינים כלליים | איסור והיתר • תערובת • מיעוט המצוי • טעם כעיקר • נותן טעם • נותן טעם לפגם • נ"ט בר נ"ט • דבר דעביד לטעמא • מעמיד • ביטול איסור לכתחילה • איסורים מבטלים זה את זה • כבוש כמבושל • תתאה גבר • מליח כרותח • עבירה מטמטמת |  |
| כשרות בעת החדשה | ירקות ללא חרקים • ג'לטין • משגיח כשרות • שטירל • בראקל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007527898805171 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
יחסי אוקראינה–קזחסטן

| יחסי אוקראינה–קזחסטן |
| --- | --- |
אוקראינה: קזחסטן


אוקראינה: קזחסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
603,550: 2,724,900
אוכלוסייה
38,139,491: 20,655,596
תמ"ג (במיליוני דולרים)
178,757: 261,421
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,687: 12,656
משטר
רפובליקה

הסנאטור הקזחי בקטס בקנזרוב (מימין) נפגש עם נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי בשולי אירוע השבעתו במינסק, 2019
יחסי אוקראינה–קזחסטן הם יחסי החוץ המתקיימים בין קזחסטן לאוקראינה.
סקירה כללית

בין המדינות קשר היסטורי רב, שכן עד שנת 1918 היו שתי המדינות חלק מהאימפריה הרוסית ולאחר מכן, עד 1991 היו חלק מברית המועצות. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים מלאים בשנת 1991 עם קבלת העצמאות של שתיהן.
בקזחסטן חיים כיום בין 895,000 ל-2,400,000 תושבי קבע ממוצא אוקראיני. שתי המדינות חברות יחד בחוגים בינלאומיים שונים, כמו האומות המאוחדות, שותפות לשלום ובארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה. שתי המדינות גם חולקות אופי גאוגרפי דומה: המרחק בין שתי הנקודות הקרובות ביותר ביניהן הוא רק 468 קילומטרים (291 מיל), שמופרדים על ידי רוסיה.
הסחר הדו-צדדי בין אוקראינה לקזחסטן בשנת 2012 היה לפי הערכות גורמים רשמיים כ-4.4 מיליארד דולר, כפול ממה שהיה בשנת 2010.
ב-14 באוקטובר 2013 נפגש שר החוץ הקזחי ארלן אידריסוב עם שר החוץ האוקראיני, ליאוניד קוז'רה. השניים דנו בקידום שיתופי פעולה בין שתי המדינות. בשנת 2014 היה אמור לבקר בקזחסטן נשיא אוקראינה, ויקטור ינוקוביץ'. אולם ינוקוביץ' הודח מהנשיאות באותה שנה. אף שרוסיה, שהיא בעלת השפעה עצומה על קזחסטן, התנגדה בתוקף לממשלה שלאחר המהפכה בקייב, ממשלת קזחסטן הודיעה כי תמשיך לקיים יחסים מלאים עם אוקראינה.
נציגויות דיפלומטיות

קזחסטן מחזיקה באוקראינה שגרירות בקייב וקונסוליית כבוד באודסה.
אוקראינה מחזיקה בקזחסטן שגרירות בנור-סולטן וקונסוליה כללית באלמטי.
ראו גם

יחסי החוץ של אוקראינה
כנס מיתופיה

| --- | --- |

 סוג:  כנס 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  מודיעין‏־מכבים־רעות 
 מועדים
 תאריכי פעילות:  2005–הווה (כ־19 שנים) 
 mythopia.org
 
מִיתוֹפְּיָה הוא כנס ספרותי בנושא פנטזיה המאורגן על ידי עמותת טולקין הישראלית, קהילת הארי פוטר לבוגרים וקהילת הצב נוע ינוע - חובבי טרי פראצ'ט בישראל. במהלך הכנס, מתקיימות הרצאות בנושאים שונים בתוך עולם הפנטזיה, כגון מוסר, דת, מדע, שפות, תרבות ועוד. את ההרצאות מעבירים אנשים שונים העוסקים בתחום, כגון מתרגמים, ספרנים, כותבים, בלשנים ובוגרי תארים בספרות. בנוסף עליהם מרצים גם מתנדבים באגודה הישראלית למדע בדיוני ופנטזיה. הכנס מתמקד בספרי שר הטבעות, הארי פוטר, שיר של אש ושל קרח, וספרי פנטזיה פופולריים אחרים.
כנס מיתופיה בדרך כלל אינו סובב סביב רעיון מרכזי אחד. זאת בניגוד לכנסים אחרים בישראל העוסקים בפנטזיה, כגון כנס עולמות או פסטיבל אייקון, שבהם ישנו נושא מרכזי המתחלף בכל שנה. יוצא הדופן לכלל זה הוא כנס מיתופיה 2014, שבו הנושא המרכזי היה "מאה שנים למלחמת העולם הראשונה", ובו ערכו הקראה של טקסטים שונים מהתקופה, בנוסף להרצאות שעסקו בנושא. בנוסף לכך, בשונה משאר הכנסים העוסקים בפנטזיה, אך בדומה לכנס בדיון, כנס מיתופיה סובב אך ורק סביב הרצאות, פאנלים וסדנאות ואינו מקיים תחרות קוספליי. החל מכנס מיתופיה 2016 פועל בכנס יריד דוכנים ומרצ'נדייז ספרותיים.
הכנס מתקיים בקיץ מדי שנה מאז 2005. החל מ-2010 הכנס מתקיים בעיר מודיעין בספרייה המרכזית.
יחסי אוקראינה–פקיסטן

| יחסי אוקראינה–פקיסטן |
| --- | --- |
אוקראינה: פקיסטן


אוקראינה: פקיסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
603,550: 796,095
אוכלוסייה
38,139,491: 252,259,078
תמ"ג (במיליוני דולרים)
178,757: 338,368
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,687: 1,341
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה אסלאמית פדרלית ודמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי אוקראינה–פקיסטן הם היחסים הדיפלומטיים בין אוקראינה לבין הרפובליקה האסלאמית של פקיסטן.
היסטוריה

פקיסטן ואוקראינה היו שתיהן יחד בגוש המזרחי במלחמה הקרה, אוקראינה כחלק מברית המועצות ופקיסטן כחלק מאיבתה הרבה לארצות הברית. בסופו של דבר התפרק הגוש המזרחי, פקיסטן נשארה מקורבת לחבר המדינות בהן אוקראינה. היא הכירה בעצמאותה של אוקראינה אפילו לפני קבלת העצמאות האוקראינית, בשנת 1991, ושתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים לא זמן רב לאחר מכן, בשנת 1992.
יחסים כלכליים

אוקראינה מכרה לפקיסטן 320 טנקי מלחמה תמורה ל-650 מיליון דולר אמריקאי, זוהי אחת העסקאות הצבאיות הגדולות ביותר אי פעם בפקיסטן. הסחר בין שתי המדינות עומד לרוב בין 100 ל-200 מיליון דולר.
ייצוג

פקיסטן מיוצגת באוקראינה בדרג השגרירות באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה בקייב, בירת המדינה.
אוקראינה מיוצגת בפקיסטן בדרג השגרירות באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה באסלאמבאד, בירת המדינה.
יחסי פלאו–קנדה

| יחסי פלאו–קנדה |
| --- | --- |
פלאו: קנדה


פלאו: קנדה
שטח (בקילומטר רבוע)
459: 9,984,670
אוכלוסייה
17,688: 39,838,945
תמ"ג (במיליוני דולרים)
263: 2,140,086
תמ"ג לנפש (בדולרים)
14,870: 53,718
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

יחסי פלאו–קנדה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה של פלאו לבין קנדה.
סקירה כללית

היחסים הדיפלומטיים שבין פלאו לקנדה כוננו ב-25 באוגוסט 1997. שתי המדינות נהנות מיחסים דיפלומטיים "קרובים ולבביים" על פי משרד החוץ הקנדי, שמבוססים בעיקר על חברות משותפת בארגונים בינלאומיים. המסחר שבין שתי המדינות קיים, ומנוהל בידי לשכת המסחר וההשקעות הרשמית של קנדה בנציבות הגבוהה באוסטרליה, אך הוא זניח.
ביחסים שבין המדינות שימת דגש על שיתופי פעולה בנושא הדיג, ענף כלכלי חשוב בשתי המדינות. פלאו חברה גם בפורום האוקיינוס השקט, בו קנדה משמשת כבת דיאלוג פוליטי.
קנדה תומכת בפרויקטים פלאואניים למען הקהילה ופיתוח המדינה בין אם בכספים או במשאבים גולמיים.
נציגויות דיפלומטיות

פלאו אינה מיוצגת בקנדה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. פלאו האמינה את שגרירותה שבוושינגטון די. סי., בירת ארצות הברית הסמוכה, על קנדה.
קנדה אינה מיוצגת בפלאו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. קנדה האמינה את נציבותה הגבוהה שבקנברה, בירת אוסטרליה, על פלאו.