הגן הארכאולוגי ירושלים
הערות שוליים

↑  דברי הימים, א' כז ג, ו-ב' לג יד
↑  יצחק רייטר, סטטוס-קוו בתהליכי שינוי: מאבקי שליטה בהר הבית, באתר מכון ירושלים לחקר ישראל, ‏2016.
↑  רייך השליך בין האבנים באתרן החדש מטבעות ישראליים, למען ארכאולוגים בעתיד, כדי שאלה יידעו שהעתקת האבנים נעשתה בימינו.
↑  א' מזר, המדריך לחפירות הר הבית, עמ' 30
↑  י' בן מתתיהו, מלחמות היהודים, ספר 20, פרק 9
↑  בנימין מזר, ‏ירושלים בתקופת בית הורדוס לאור החפירות מדרום ומדרום-מערב להר הבית, קתדרה 8, יולי 1977, עמ' 41-29
↑  האות א', החותמת את המשפט, לא זוהתה בוודאות וייתכן שמדובר בבקע אקראי בסלע; מאיר בן-דב, ‏כתובות עבריות חקוקות באבן מהר־הבית וסביבתו, קתדרה 40 (תמוז תשמ"ו), עמ' 17.
↑  ספר ישעיהו, פרק ס"ו, פסוק י"ד
1 2 3  מאיר בן-דב, ‏כתובות עבריות חקוקות באבן מהר־הבית וסביבתו, קתדרה 40 (תמוז תשמ"ו), עמ' 16–19.
↑  רפי כפיר, סיור בגן הארכאולוגי ובמרכז דוידסון (הרחבה)
↑  יעקב ביליג, רוני רייך, פרשנות חדשה אודות הכתובת "וראיתם ושש לבכם" החרותה על הכותל המערבי, חידושים בחקר ירושלים 3, תשנ"ח 1998, עמ' 19
↑  אילת מזר, המדריך השלם לחפירות הר-הבית, ירושלים: שהם - מחקר אקדמי ופרסום, 2000, עמ' 66; כתובת עברית נחשפה על אבן בכותל המערבי, דבר, 9 במאי 1969
↑  כגון נתינת זכויות ליהודים בידי אליה אודוקיה, אשתו של הקיסר תיאודוסיוס השני או הבטחותיו של ח'וסרו השני לבניית המקדש ועצמאות ליהודים בתמורה לכך שיסייעו לו לכבוש את ארץ ישראל בזמן מרד היהודים נגד הרקליוס.
↑  מזר, א., 'מחנה הלגיון העשירי למרגלות הפינה הדרומית-מערבית של מתחם הר-הבית בירושלים', בתוך: פאוסט, א., ברוך, א., (עורכים), חידושים בחקר ירושלים – דברי הכנס החמישי, רמת-גן תש"ס, עמ' 52–67; שטיבל גיא, 'סוגיית מחנה הלגיון העשירי בירושלים ותחומה של אליה קפיטולינה', חידושים בחקר ירושלים ה (תשס), 1999, עמ' 71-74
↑  שם
↑  Eilat Mazar (ed.),The Temple Mount Excavations in Jerusalem 1968–1978. Final Reports Vol. II: The Byzantine and Early Islamic Periods. Qedem - Vol. 43, Hebrew University Institute of Archaeology, Jerusalem, 2003 ; Eilat Mazar (ed.), The Temple Mount Excavations in Jerusalem, 1968–1978. Final Reports, Vol. III. The Byzantine Period, Qedem - Volume 46, Jerusalem, Hebrew University Institute of Archaeology, Jerusalem, 2007
↑  אילת מזר, גילוי אוצר המנורה למרגלות הר הבית, הוצאת שהם, 2013
↑  מטמון זהב נדיר
↑  אוצר זהב ובו דגם מנורת שבעת הקנים התגלה בחפירות הר הבית
↑  Eilat Mazar & Benjamin Mazar, Excavations in the south of the Temple Mount (Qedem 29), Hebrew University Institute of Archaeology, Jerusalem, 1989
↑  רוני רייך, בהדרכה שנתן בעיר דוד באוגוסט 2008
↑  Eilat Mazar (ed.),The Temple Mount Excavations in Jerusalem 1968–1978. Final Reports Vol. II: The Byzantine and Early Islamic Periods. Qedem - Vol. 43, Hebrew University Institute of Archaeology, Jerusalem, 2003 ; א' מזר, המדריך לחפירות הר הבית, עמ' 83
↑  מורן חג'בי, הלנה רוט, יוהנה רגב, אליזבטה בוארטו, טכניקות הבנייה של המבנים המונומנטליים במרכז דוידסון לאור החפירות המחודשות ביסודות מבנה 2, מחקרי עיר דוד וירושלים הקדומה - מחקרי עיר דוד וירושלים הקדומה : דברי הכנס השמונה עשר, 2015
↑  Eilat Mazar (ed.),The Temple Mount Excavations in Jerusalem 1968–1978. Final Reports Vol. II: The Byzantine and Early Islamic Periods. Qedem - Vol. 43, Hebrew University Institute of Archaeology, Jerusalem, 2003
↑  ביליג יעקב ו רייך רוני, 'מושבי-תיאטרון מחפירות ליד הר הבית ', חידושים בחקר ירושלים ה (תשס), 2001, עמ' 37–42 ; רוני רייך ויעקב ביליג, קבוצת מושבי תיאטרון מירושלים, קדמוניות 34(122), 2001, עמ' 93-95
↑  אילת מזר ואורית פלג, ‏'בית המנורות' בחפירות הר הבית – בית הכנסת הקדום ביותר שנתגלה עד כה בירושלים, קתדרה 94, דצמבר 1999, עמ' 74-55
↑  ירון דרוקמן, "ליהועזר בן הושעיהו": חותם נדיר מימי בית המקדש הראשון התגלה בירושלים, באתר ynet, 29 באוגוסט 2024
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007291880405171  LCCN: sh00005076  VIAF: 316597928   WorldCat (עם VIAF): 316597928 
הכניסה לארמון האומיי, יולי 2011
ציור הקיר הגדול בכניסה לגן הארכאולוגי
מראה בגן לעת ערב