stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נצר סרני

| --- | --- |
אנדרטה "משואה לתקומה" של בתיה לישנסקי בקיבוץ
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: גזר
גובה ממוצע: ‎64 מטר
תאריך ייסוד: 1948
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 1,083 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 1,049 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) נצר-סרני(למפת גוש דן רגילה) נצר-סרני(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נצר-סרני(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נצר-סרני31°55′24″N 34°49′27″E﻿ / ﻿31.9232161851947°N 34.8242080812509°E﻿ / 31.9232161851947; 34.8242080812509  heמפת היישובים של מועצה אזורית גזר באדום - נצר סרני בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 8 מתוך 10

נֵצֶר סֶרֶנִי הוא קיבוץ הממוקם בין נס ציונה ורחובות לבאר יעקב ורמלה, בתחומי המועצה האזורית גזר. מצפון וממזרח לקיבוץ נמצא כביש 431. ממערב לקיבוץ שוכנת העיר נס ציונה, ומדרום לקיבוץ נמצאים מכון ויצמן והעיר רחובות.
הקיבוץ נוסד בי"ג בסיוון תש"ח, 20 ביוני 1948, בידי ניצולי שואה ממחנה בוכנוואלד.
שם הקיבוץ

בתחילה נקרא הקיבוץ "קיבוץ בוכנוואלד", כשֵם החבורה שהקימה את הקיבוץ. באוקטובר 1949 הוחלף שמו ל"נצר" על ידי ועדת השמות הממשלתית.
בשנת 1952, לאחר הצטרפותם של כחמישים משפחות מקיבוץ גבעת-ברנר, שביקשו להנציח את שמו של חברם אנצו סרני ביקשו חברי הקיבוץ לקרוא לו "נצר-סרני". ואולם ועדת השמות הממשלתית התנגדה לשימוש בשם הלועזי "סרני", ודרשה לבחור בחלופה העברית - "נצר חיים". במהלך הוויכוח פרסם נתן אלתרמן בטור השביעי, קריאה להשתמש בשם "נצר-סרני". חיים בן-אשר, חבר כנסת מטעם מפא"י איש הקיבוץ וידידו הקרוב של חיים-אנצו סרני, חש חובה לשמר את שמו. בינואר 1955 הוא החל בהליכי חקיקה שיועדו לכפות על ועדת השמות הממשלתית את השם "נצר-סרני", בנימוק שבעקבות מותו הטרגי באסון מעגן של דניאל, בנו יחידו של חיים אנצו סירני, נכרת השם "סרני". ביוני 1955 הודיעה ועדת השמות הממשלתית שאף שהיא ממשיכה - ותמשיך - לעמוד על משמר השם העברי, היא שמתוך כבוד לכנסת היא מסכימה לשנות את שם היישוב ל"נצר סרני".
תולדות הקיבוץ

קיבוץ נצר סרני הוקם על ידי אנשי קיבוץ בוכנוואלד שהתארגנו להכשרה באתר גרינגסהוף שבכפר אגנדורף, בחלק הכיבוש האמריקאי בגרמניה. חברי הקיבוץ היו ממגוון מפלגות - מאגודת ישראל ועד פועלי ציון שמאל. בספטמבר 1945 הגיעו לארץ ישראל, באוניה מטרואה, 83 חברי הקיבוץ. הם עברו הכשרה בקיבוץ אפיקים שבה עבדו חצי יום ולמדו חצי יום, והשתתפו בעלייה לביריה. בשנת 1946 פרשו החברים הדתיים מן הקיבוץ. בסתיו 1947 עברו חברי הקיבוץ להכשרה בנחלת יהודה.
הקיבוץ עלה על הקרקע בי"ג בסיוון תש"ח, 20 ביוני 1948, בחוות שפון, יחד עם אנשי קיבוץ זיקים.
בשנת 1952, בעקבות הפילוג בקיבוץ המאוחד, נקלטו בנצר סרני כחמישים משפחות מקיבוץ גבעת ברנר, מהם ותיקי הקיבוץ, כגון חיים בן אשר ויוסף אחאי.
ב-1992 נחנך בית תרבות וזיכרון בתכנונו של האדריכל פרדי כהנא. המבנה ממוקם בנקודה הגבוהה בקיבוץ. למרגלותיו הוקם אתר זיכרון, שגם אותו תכנן כהנא, ובמרכזו האנדרטה "משואה לתקומה", מעשה ידיה של בתיה לישנסקי.
במסגרת הסדר חובות הקיבוצים החזיר הקיבוץ למדינת ישראל בדצמבר 2000 שטח של 1039 דונם מצפון למפעל נשר רמלה, שעליהם מוקם מוסך של רכבת ישראל ואזור תעסוקה.
הקיבוץ החל תהליך של הפרטה, והחל משנת 2000 לא התקיים בקיבוץ סדר משותף. במהלך תהליך ההפרטה הקשה הקיבוץ על קליטה של חברים חדשים בגלל חוסר הבהירות לגבי חלוקת נכסי הקיבוץ. בשנת 2008 חודש סדר הפסח המשותף בקיבוץ ולאחר מספר שנים החליטו בקיבוץ לבטל את חלק מתהליכי ההפרטה כמו שיוך דירות ולהישאר קיבוץ שיתופי מתחדש.
חינוך

בספטמבר 2019 הוקם בנצר סרני בית הספר של ארגון "בית אקשטיין". זהו בית ספר יסודי לכיתות א’-ו’ לילדים עם קשיים רגשיים נפשיים. בית הספר מונה כ-4 כיתות ו-32 תלמידים.
תלמידי היסודי לומדים ברובם בבית הספר "גוונים" בקריית חינוך סתריה, כמחצית מתלמידי התיכון לומדים בתיכון ברנקו וייס אית"ן בקריית החינוך סתריה והחצי השני מתלמידי התיכון, בבית הספר על שם הרצוג בבית חשמונאי
כלכלה

הקיבוץ מתפרנס בעיקר מגידולים חקלאיים, בהם תפוחי אדמה, הדרים ואבוקדו, מרפת גדולה, וכן משכיר בשטחו חוות סוסים, בית אירועים וכנסים ("חוות אלנבי") ואולם אירועים ("חצר נצר"). בכניסה לקיבוץ נמצא אזור תעשייה גדול, שבו פעלו בעבר כמה מפעלים בבעלות הקיבוץ.
עם הקמת הקיבוץ החלה לפעול בו מסגרייה, שהפכה במשך השנים למפעל מתכת. המפעל ייצר בין השאר נגררים לשוק האזרחי והצבאי, מובילי טנקים, ארגזים למשאיות עבור מפעל "ליילנד אשדוד", ואף קרונות משא עבור רכבת ישראל. המפעל רכש מפעל בהרצליה, ואף היה במשא ומתן לרכוש את מפעל הרכבת האוטובוסים "מרכבים",. אולם לאחר שנקלע לקשיים, הוא נמכר בשנת 1997 לחברת "התכוף".
הקיבוץ גם הקים מפעל רהיטים גדול.
בשנת 1982 הוקם בקיבוץ המפעל "רינוטרם" (rhinotherm),שייצר מכשיר לטיפול בנזלת ואלרגיה על בסיס טכנולוגיה שפותחה במכון ויצמן. בשנת 1991 קיבל המכשיר אישור לשיווק בארצות הברית על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי, אולם הוא נסגר בשל קשיים מסחריים. בשנים 2018-2016 צולמה בקיבוץ סדרת הנוער כדברא.
אישים

להלן רשימת אישים הקשורים בקיבוץ נצר סרני:
איל בן ראובן - איש ציבור ישראלי שכיהן כחבר כנסת. אלוף במילואים בצה"ל. נולד וגדל בקיבוץ נצר סרני.
מאיר עוזיאל - עיתונאי, סאטיריקן, מתרגם, עורך, סופר, איש במה ואיש תקשורת וטלוויזיה ישראלי. בגיל 14 עבר עם משפחתו לקיבוץ נצר סרני.
אנה ורבורג הייתה מחנכת יהודייה ילידת שוודיה, שהתפרסמה בזכות עבודתה החלוצית בתחום גני הילדים בשוודיה ובגרמניה. בשנת 1896 עברה לגרמניה, שם למדה קורס בבית פסטלוצי-פרבל. התעניינותה בשיטת פרבל הובילה להקמת גן ילדים ברוח זו בעיר גרֶנְגֶסְבֶּרִי שבשוודיה. עלתה ארצה והתגוררה בקיבוץ עד מותה.
גדעון אבידור - קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, כיהן כסגן מפקד גייסות השריון. לאחר הפילוג בקיבוץ המאוחד עבר לקיבוץ נצר סרני.
אברהם אהוביה - היה איש חינוך ישראלי, יוצרו של תנ"ך רם. נמנה עם מייסדי קיבוץ נצר סרני, שבו היה חבר עד לפטירתו ובו נקבר.
יצחק בָּקוֹן - היה חוקר ספרות עברית ויידית ישראלי, פרופסור באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. התגורר בקיבוץ נצר סרני, שם גם נקבר.
יוסף אחאי - היה ממייסדי תנועת "החלוץ" בליטא, מחנך עברי, סופר, עורך ומתרגם, עיתונאי ומשורר ילדים. ממייסדי קיבוץ נצר סרני, התגורר בו ונקבר בו.
אורן שמחה - קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה. נולד, גדל ומתגורר בקיבוץ נצר סרני.
רמי שלו - תעשיין ואיש עסקים ישראלי. אחד הילדים הראשונים שנולדו בנצר סרני.
מושיק לין - מאייר וקריקטוריסט ישראלי. נולד בנצר סרני ומתגורר שם.
שמואל גָדוֹן - היה סופר, עורך, מרצה וחוקר בנושאי הקיבוץ ותנועת העבודה. התגורר בנצר סרני ושם גם נקבר.
ליאור שמחה - מזכ"ל התנועה הקיבוצית. נולד, גדל ומתגורר בנצר סרני. בעברו כיהן כמזכיר הקיבוץ.
ניר רוזן - איש ציבור, פוליטיקאי ופעיל שמאל. לשעבר מנכ"ל מפלגת העבודה. חבר הקיבוץ ומתגורר בו.
תמונות

בית זיכרון וספרייה בתכנון האדריכל פרדי כהנא לזכר הנספים במחנה הריכוז בוכנוואלד
נצר-סרני מכביש 431
אולם המופעים במרכז הקיבוץ
פינת נוי בכניסה לחדר האוכל
חדר זיכרון לנספים בשואה
לקריאה נוספת

יהודית תידור באומל, קיבוץ בוכנוואלד, הוצאת הקיבוץ המאוחד - בית לוחמי הגיטאות, 1994.
אהוביה, אברהם. עדויות מגיא צלמות: ותיקי קיבוץ נצר-סרני מספרים. גבעתיים: אורנית, 1998.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
1 2  2 קבוצים להתישבות בדרום, המשקיף, 21 ביוני 1948
↑   לילך ניישטט בורנשטיין, כולנו רוצים לייסד קיבוץ בארץ ישראל שיוסיף להיקרא בשם בוכנוולד, באתר הארץ, 27 באפריל 2020
↑  הוחלפו שמותיהם של 48 יישובים חדשים, הארץ, 20 באוקטובר 1949
↑  נצר סירני, באתר מועצה אזורית גזר
↑  מפת Rehovot, 1:20,000 בהוצאת מחלקת המדידות, עדכון 1954, הדפסת 1955 (באנגלית) עם סימון היישוב בשם 'נצר חיים', באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  הצעת חוק להנצחת זכרו של סרני, הארץ, 11 בנובמבר 1954
↑  נתן אלתרמן, נצר סירני, דבר, 12 בנובמבר 1954
↑  הכנסת הכירה בשם "נצר סרני", דבר, 14 ביוני 1955
↑  חדר אוכל בקיבוץ בוכנוואלד בגרמניה, נובמבר 1945, באתר יד ושם
↑  חברי קיבוץ בוכנוואלד באנטוורפן, מרס 1946, באתר יד ושם
↑  קיבוץ הכשרה בגרמניה, משמר, 8 ביולי 1945
↑  ש. מארקוס, קיבוץ בוכנוואלד, דבר, 19 ביולי 1945
↑  גולת אירופה והמחנות בגרמניה, דבר, 7 בספטמבר 1945
↑  עלית אלף ביום א' של ראש-השנה: נוער, חלוצים ופליטים מכל חלקי אירופה. - "קיבוץ בוכנוואלד" הגיע במילואו, דבר, 10 בספטמבר 1945
991 עולים מאירופה המערבית הגיעו לחוף המולדת, משמר, 10 בספטמבר 1945
↑  מהגולה והשבי, הצופה, 23 בינואר 1946
↑  ארגון לחיסול הארגונים, הצופה, 11 באוקטובר 1945
↑  מבוכנוואלד לאפיקים, דבר, 15 באוגוסט 1947
↑  בקיבוץ בוכנוואלד, לחייל, 3 ביוני 1946
↑  ביריה נכבשה והוכרה כנקודה עברית, העולם, 21 במרץ 1946
↑  אריה גריפלד, בירור דברים, הצופה, 16 במאי 1946
↑  קיבוץ בוכנוואלד, דבר, 27 באוקטובר 1947
↑  קיבוץ נצר, הארץ, 27 במאי 1951
↑  2 קיבוצים עלו הבוקר להתיישבות באדמות הדרום, יום יום (עיתון ערב), 18 ביוני 1948
↑  שני יישובים חדשים קמו בדרום, על המשמר, 21 ביוני 1948
↑  למסיבת הקמת ישובנו המשותף, דבר, 23 במאי 1952
↑  קיבוץ נצר ועוזבי גבעת ברנר מקימים ביתם החדש, דבר, 26 במאי 1952
1 2  עשור ראשון לנצר סרני, דבר, 1 ביולי 1958
↑  שלומית צור, נדחתה תביעת פיצויים בסך 82 מיליון שקל שהגישו הבנקים בעניין אדמות קיבוץ נצר סירני, באתר כלכליסט, 3 באוקטובר 2021
1 2  אלי אשכנזי, משגיח הכשרות החרדי שהחזיר את הסדר לקיבוץ, באתר הארץ, 17 באפריל 2008
↑  איתי רום, ‏יש ערימה של חבר'ה על הדשא, באתר גלובס, 13 בספטמבר 2006
↑  מטה התנועה מסייר בקיבוצים: והפעם – בנצר סרני, אתר התנועה הקיבוצית, 13 ביולי 2021
↑  בית ספר בית אקשטיין, נצר סירני, באתר בית אקשטיין
↑  עמיאל רז, הטנקים של צה"ל, הניידות - של נצר סירני, מעריב, 23 בפברואר 1988
↑  "ליילנד" ייצא 26 משאיות לפרו, דבר, 27 בספטמבר 1966
↑  שרון שדה, חברה מסלובקיה הועדפה על פני תעש במכרז הקרונות, חדשות, 21 בספטמבר 1993
↑  שלושה מפעלים בהרצליה מחלקים רווחים לפועלים, על המשמר, 28 באוגוסט 1972
↑  נוית זומר, מו"מ על איחוד מרכבים ומפעל נצר סירני, חדשות, 10 בספטמבר 1989
↑  התכוף - רכשה מפעל המתכת של נצר סירני, באתר גלובס, 16 במרץ 1997
↑  מפעלי נצר סירני, דבר, 29 במרץ 1972
↑  האפצ'י האחרון, כותרת ראשית, 26 בנובמבר 1986
↑  גאולה למצוננים, חדשות, 17 באפריל 1991
↑  גלי וינרב, ‏הקאמבק של רינו-טרם: מחזירה לשוק את המכשיר שלה לטיפול בנזלת, באתר גלובס, 27 ביולי 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538001005171  VIAF: 127210184   WorldCat (עם VIAF): 127210184
לוקאש פביאנסקי

לוקאש מארֶק פביאנסקי (בפולנית: Łukasz Marek Fabiański; נולד ב-18 באפריל 1985 בקוסטשין על האודר) הוא שוער כדורגל פולני, המשחק בווסטהאם יונייטד מהפרמייר ליג.
קריירת מועדונים

פביאנסקי החל את הקריירה שלו במועדון פולוניה סְלוּבִּיצֶה (Polonia Słubice), והצטרף לאקדמיית הכדורגל MSP שאמוטולי (MSP Szamotuły) בגיל 14, ושם פיתח את כישורי המשחק שלו. לאחר מכן הוא שיחק עבור שלושה מועדונים: לובושאנין דרזדנקו (Lubuszanin Drezdenko), ספרטה ברודניצה (Sparta Brodnica) ומיאשקו גניאזנו (Mieszko Gniezno). לאחר מכן הוא הוחתם בלך פוזנן לקראת עונת 2004/2005, אך לא השתתף במדי המועדון במשחק רשמי.
הוא הוחתם על ידי לגיה ורשה בחורף 2005, והתחרה על חולצת השוער הראשון עם ארתור בורוץ. לאחר שבורוץ הועבר לסלטיק, פביאנסקי הפך לשוער הראשון ופתח בתיקו 0-0 נגד ארקה גדיניה ב-24 ביולי 2005. בעונה הבאה (2005/2006) המועדון זכה באליפות ליגת העל הפולנית. בעונה זו ובעונה שלאחריה (2006/2007) פביאנסקי הצטיין בשער של לגיה ורשה וזכה על כך בתואר השוער המצטיין בליגה.
ב-8 במאי 2007 הגיע פביאנסקי ללונדון על מנת לעבור מבדקים רפואיים לפני חתימה על חוזה בארסנל תמורת סכום כסף שלא נחשף, כאשר המעבר עצמו אושר רשמית ב-11 במאי על ידי המאמן ארסן ונגר. פביאנסקי חתם על החוזה ב-26 במאי. הופעת הבכורה שלו הייתה במשחק קדם עונה נגד בארנט ב-14 ביולי 2007, לאחר שעלה כמחליף במקום מנואל אלמוניה. המשחק הסתיים בניצחון 2–0 של ארסנל.
לאחר מכן הוא היה לשוער הראשון של ארסנל בעונת 2007/2008 של גביע הליגה, והשתתף בכל חמשת המשחקים של התחרות. משחקו הראשון בטורניר היה בניצחון 2–0 על ניוקאסל יונייטד במסגרת הסיבוב השלישי. הוא לא ספג שער גם בניצחון החוץ 3–0 על שפילד יונייטד ב-31 באוקטובר 2007, ואף ענד את סרט הקפטן כאשר היה זה משחקו הרשמי השני עבור ארסנל. פביאנסקי הצליח למנוע מספר שערים משחקני בלקברן רוברס ברבע הגמר, שהסתיים בניצחון 3–2 לטובת ארסנל ברבע הגמר. אולם, המשחק החוזר בחצי הגמר הסתיים בתבוסה 1–5 לטוטנהאם הוטספר בוויט הארט ליין.
הופעת הבכורה של פביאנסקי בפרמייר ליג הייתה בניצחון החוץ 6–2 על דרבי קאונטי ב-28 באפריל 2008, ופביאנסקי זכה למחמאות מארסן ונגר אף על פי שספג שני שערים. הוא שיחק גם במשחק הבית נגד אברטון ב-4 במאי 2008, אך הוחלף בדקה ה-70 על ידי ינס להמן כיוון שארסן ונגר רצה לתת ללהמן הזדמנות להיפרד מהאוהדים באצטדיון הייבורי. פביאנסקי שיחק גם במשחק החוץ נגד סנדרלנד ב-11 במאי 2008, שהיה גם המשחק האחרון בעונה. לאחר עזיבתו של להמן בסיום העונה פביאנסקי הפך לשוער השני של ארסנל לאחר מנואל אלמוניה.
משחקו הראשון בעונת 2008/2009 היה בתיקו 0-0 עם פנרבחצ'ה בליגת האלופות, והיה זה גם משחקו הראשון במפעל האירופי הבכיר. משחקו הראשון בפרמייר ליג היה נגד מנצ'סטר יונייטד לאחר שמנואל אלמוניה נפצע מתיקול של מייקל קאריק. פביאנסקי הפגין יכולת גבוהה במשחק שהסתיים בניצחון של ארסנל בתוצאה 2–1, משער של סמיר נאסרי. ב-11 בנובמבר 2008 פביאנסקי הרשים את האוהדים במשחק גביע הליגה נגד ויגאן אתלטיק, לאחר שמנע שער מבעיטה חזקה של דניאל דה רידר ומייד אחר כך הצליח למנוע שער מאמר זאקי שבעט מטווח קרוב לצד השני של השער.
בעונת 2013/2014 היה פביאנסקי שותף לזכייתה של ארסנל בגביע האנגלי.
לקראת עונת 2014/2015 עבר פביאנסקי לסוונסי סיטי בהעברה חופשית.
ב-20 ביוני 2018 חתם לשלוש שנים בווסטהאם יונייטד.
נבחרת פולין

פביאנסקי שיחק מספר פעמים עבור נבחרת פולין עד גיל 21, ובזכות ביצועיו בלגיה ורשה הוא זומן לנבחרת פולין הבוגרת. הופעת הבכורה שלו הייתה במשחק ידידות נגד נבחרת ערב הסעודית ב-29 במרץ 2006. פביאנסקי היה שוער המשנה של הנבחרת במונדיאל 2006 שנערך בגרמניה. במהלך טורניר מוקדמות יורו 2008 הוא שיחק פעם אחת, בתיקו החוץ 2–2 מול נבחרת סרביה.
באוקטובר 2021 פרש מהנבחרת.
מופע הירח

ערך זה עוסק בחלק הנראה של הירח במהלך החודש. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מופע ירח מלא מעל חומות העיר העתיקה בירושלים
מופע הירח הוא צורת הירח הנראית לצופה הנמצא בכדור הארץ.
במהלך החודש מופעי הירח המואר משתנים בצורה מעגלית בהתאם לשינויים במיקומם של כדור הארץ והירח מ-100% – ירח מלא, ל-0% – הירח אינו נראה כלל מכדור הארץ. לאמיתו של דבר החלק המואר של הירח אינו משתנה במהלך כל החודש (מלבד בזמן ליקוי ירח) והשינוי במהלך החודש הוא רק ביכולת של הצופה מכדור הארץ לראות את הירח.
שינויים נוספים במופעי הירח המתרחשים במהלך החודש הם שעת הזריחה והשקיעה של הירח, ומיקומו של הירח בכיפת השמיים.
מופעי הירח מושפעים גם ממיקומו של הצופה בכדור הארץ.
מופעי הירח השונים

הודות לקרבתו הרבה של הירח לכדור הארץ ניתן לצפות בו בקלות רבה מכדור הארץ ואף להבחין במכתשים הרבים הפזורים עליו. הופעת הירח לצופה מכדור הארץ אינה קבועה ומשתנה במעגליות לאורך החודש, שינויים אלו אינם מתרחשים בירח עצמו אלא באופן שבו הירח נראה לצופה מכדור הארץ והם נובעים מתנועת כדור הארץ והירח לאורך החודש ומסיבות נוספות. קימים מספר שינויים במופעי הירח מכדור הארץ:
צורה
גודל
אור ארץ
מופעי הירח השונים > צורה

לירח אין אור עצמי, אורו של הירח הוא השתקפות של אור השמש עליו. בכל רגע נתון (חוץ מזמן ליקוי ירח) לירח יש צד מואר שאור השמש מגיע אליו וצד חשוך שאינו מואר באור השמש. בשל הקפת הירח את כדור הארץ בכל חודש, משתנה במהלך החודש זווית הצפייה מכדור הארץ על חלקו המואר של הירח.
בתחילת החודש העברי הירח נמצא בין כדור הארץ לשמש (אך בזווית, והוא אינו מסתיר את השמש כמו בליקוי חמה) וכל צידו המואר של הירח פונה לשמש ולכיוון כדור הארץ פונה רק חלקו החשוך. ולכן בימים אלו הירח אינו נראה כלל לצופה מכדור הארץ.
באמצע החודש העברי כדור הארץ נמצא בין השמש לירח וכל חלקו המואר של הירח פונה לכיוון כדור הארץ ולכן מכדור הארץ נראה 'ירח מלא'.
בשל הקפת הירח את כדור הארץ בכל חודש משתנה זווית שבה פונה חלקו המואר של הירח במהלך החודש בצורה מעגלית בין 0% ל-100% וכך נוצרים מגוון הצורות הקיימות במופעי הירח, החל מחרמש הניתן לצפייה בכדור הארץ במולד הלבנה, ועד לירח מלא הנראה אמצע החודש.
למופעי הירח השפעה על התאורה בשעות הלילה וכאשר הירח במופע 'ירח מלא' הוא מאיר את כדור הארץ באופן המקסימלי וניתן לצאת לשטח ללא פנס.
למרות שהופעת הירח בצורותיו השונות שוות לצופים מכל כדור הארץ. קיים שינוי בזווית הצורה על פי מיקום הצופה בכדור הארץ. לדוגמה הצופה מחלקו הצפוני של כדור הארץ יראה את החרמש בתחילת החודש כשחלקו החסר של הירח (הפינות החדות) פונה לשמאל הצופה ואילו בחצי השני של החודש יראו מופעים אלו בצורה הפוכה כשחלקו החסר של הירח פונה לימינו של הצופה. ואילו הצופה מחלקו הדרומי של כדור הארץ יראה את החרמש בתחילת החודש כשחלקו החסר (הפינות החדות) פונה לימינו ובסוף החודש הם יפנו לשמאלו.
באופן זה הצופה במופעי הירח יכול לדעת האם מדובר בירח מתמלא או נחסר, בהתאם למיקומו בכדור הארץ ולהעריך את התאריך בחודש העברי.
מופעי הירח השונים > גודל

המרחק של הירח מכדור הארץ נע בין כ-357,000 קילומטר וכ-406,000 קילומטר כתוצאה ממסלולו האליפטי סביב כדור הארץ בכל חודש. כאשר הירח נמצא בנקודה קרובה ביותר במסלולו לכדור הארץ הוא נראה גדול יותר גדול לצופה מכדור הארץ.
כאשר הירח ימצא בנקודה הקרובה ביותר בעת ירח מלא, הוא יראה גדול יותר בכ-14% בקוטר (ובכ-30% בשטח) ויאיר 30% אחוז חזק יותר מהירח המלא הקטן ביותר, תופעה זו נקראת ירח-על (באנגלית: Supermoon).
מופעי הירח השונים > גודל > אשליית הירח

יש להבדיל בין ירח-על לתופעת 'אשליית הירח'. כאשר הירח נצפה מכדור הארץ מול האופק הוא נראה לצופה גדול במאות אחוזים מגודלו הנראה בגובה הרקיע.
תופעה זו נקראת 'אשליית הירח' והיא אינה נגרמת מקרבתו של הירח לכדור הארץ. לדעת חוקרים רבים מדובר באשליה אופטית הנובעת מהשוואה של הירח לעצמים על פני כדור הארץ נראים באופק.
מופעי הירח השונים > אור ארץ

בכל עת לירח יש צד מואר שעליו משתקף אור השמש וצד חשוך הנסתר מקרני השמש. לעיתים גם הצד החשוך של הירח מואר באור חלש יותר המגיע מהשתקפות קרני השמש המאירים על כדור הארץ ועל האטמוספירה שלו. במקרים אלו ניתן לראות מכדור הארץ את חלקו החשוך של הירח מואר באור קלוש. תופעה זו נקראת 'אור ארץ' (באנגלית Earthshine).
מיקום הירח ברקיע

היות שהירח מקיף את כדור הארץ במהלך החודש הירחי (29.5 יום – חודש סינודי) הוא מופיע מדי לילה במהלך החודש במיקום שונה בכיפת השמיים. בעת מולד הירח הוא מופיע במערב ובסמיכות למיקום שקיעת השמש ברקיע ונע לאורך הלילה לכיוון מזרח, וכאשר הירח הולך ומתמלא מיקום הופעתו בכיפת השמיים מתרחק ממערב ופונה לכיוון מזרח, עד אשר הירח במופע מלא הוא נראה בעת זריחתו במזרח הרקיע במקום המנוגד לשמש בשקיעתה. החל מאמצע החודש הירחי, כאשר הוא הירח הולך ומתקטן הופעתו שבה ומתקרבת לצד מערב ומתקרב למיקום של השמש ברקיע בשעת שקיעתה.
מיקום הירח בכיפת השמיים לצופה מכדור הארץ משתנה גם בהתאם למיקום הצופה. הצופה ברקיע מחצי הכדור הצפוני, יראה את הירח בתחילת החודש כשהוא משמאל לשמש, במהלך החודש יתרחק הירח ממיקום השמש ברקיע אל המיקום הנגדי לשמש. לאחר אמצע החודש ישוב הירח להתקרב למיקום השמש ברקיע ויראה מימין לשמש, עד שיעלם לחלוטין. לאחר המולד יופיע שוב הירח במופע חרמש משמאל לשמש.
לעומת זאת לצופה בירח מחצי הכדור הדרומי יראה הירח בתחילת החודש מימין לשמש, ובחציו השני של החודש משמאל לשמש.
שינוי זה במיקום הירח ברקיע במהלך החודש מתרחש אודות למסלול הקפת הירח את כדור הארץ, (ניתן לראות את ההמחשה למיקום הירח ביחס לכדור הארץ ולשמש באיור).
זריחת ושקיעת הירח

המושג זריחת הירח מתייחס לשעה ביממה בה נגלה הירח לצופה מכדור הארץ, והמושג שקיעת הירח הוא הזמן שבו כבר לא ניתן לצפות בירח בכדור הארץ. עיתוי זריחת הירח ושקיעתו משתנה מדי יום בהתאם למיקומו של הירח ביחס לכדור הארץ.
היות שכדור הארץ נע על צירו מידי יממה ניתן לצפות בירח רק כאשר הנקודה בכדור הארץ בה מצוי הצופה פונה אל הירח, אך כאשר כדור הארץ סובב על צירו נקודה זו אינה פונה אל הירח ולא ניתן לצפות בירח מכדור הארץ. (בדומה לשמש הנסתרת מכדור הארץ בלילה וגלויה במהלך היום.
שעת הזריחה והשקיעה של הירח ניתנים לניבוי כללי על פי מופעו של הירח, משום שמופעי הירח מעידים גם על מיקומו של הירח ביחס לכדור הארץ והשמש (ראה איור). כאשר הירח הוא במופע חסר (בתחילת החודש העברי) הירח קרוב בזווית מופעו לשמש ומשכך שעות הזריחה והשקיעה של הירח דומות לשעות הזריחה והשקיעה של השמש. כאשר הירח מתקרב למופע ירח מלא הוא מתרחק ממיקום השמש בכיפת השמיים למיקום המנוגד לשמש ולכן שעות הזריחה והשקיעה של הירח יהיו בשעות המנוגדות לשעות זריחת ושקיעת השמש. וכך בהתאם להקיף הירח את כדור הארץ ולשינוי מופעי הירח משתנים גם שעות זריחת ושקיעת הירח לאורך כל החודש. בכל יום אנו מבחינים באיחור בזריחתו של הירח של 50 דקות בממוצע מלילה אחד למשנהו.
לדוגמה, באמצע החודש העברי, כשהירח במופע 'ירח מלא' הוא זורח כשהשמש שוקעת ושוקע כאשר השמש זורחת. ברבע הראשון של החודש (חצי ירח) הוא יזרח בחצות היום וישקע בחצות הליל (בכל עונות השנה). בסמוך לזמן המולד כשהירח במופע 'חרמש' הירח יזרח וישקע במקביל לזריחת ושקיעת החמה.
טבלת מופעי הירח מחצי הכדור הצפוני

| מופע | תאריך בחודש העברי | תמונה | שעת זריחה ממוצעת | הירח במצהר | שעת שקיעה ממוצעת |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מולד הירח | כ"ט / ל' / א' |  | 06:00 | 12:00 | 18:00 |
| סהר מתמלא | ב' – ה' |  | 09:00 | 15:00 | 21:00 |
| רבע ראשון | ו' – ט' |  | 12:00 | 18:00 | 00:00 |
| לקראת מילוא | י' – י"ג |  | 15:00 | 21:00 | 03:00 |
| ירח מלא | י"ד – ט"ז |  | 18:00 | 00:00 | 06:00 |
| אחרי מילוא | י"ז – כ' |  | 21:00 | 03:00 | 09:00 |
| רבע אחרון | כ"א – כ"ד |  | 00:00 | 06:00 | 12:00 |
| סהר מחסיר | כ"ה – כ"ח |  | 03:00 | 09:00 | 15:00 |
| ירח אפל | כ"ט / ל' / א' | לא נראה | 06:00 | 12:00 | 18:00 |
ביהדות

למופע הירח השפעה על מצוות קידוש החודש. במצוות קידוש החודש נדרשים הסנהדרין לקבוע את לוח השנה על פי קבלה וחקירה של עדים המעידים על ראית מולד הלבנה, ועל פי עדותם קובעים הסנהדרין האם החודש הנוכחי יהיה חודש חסר (29 יום) או חודש מלא (30 יום) ומועד 'ראש חודש' של החודש הבא. לעדות זו ולקביעה הבאה בעקבותיה משמעות גדולה על קביעת מועדי החגים ולוח השנה.
מתוך רצון לחקור ולאמת את עדות העדים על ראייתם את מולד הירח, עסקו החכמים בלימוד כלל מופעי הירח, צורותיו, מיקומיו בכיפת השמיים ושעות זריחתו והשקיעתו, וכך יכלו לבחון האם העדות על ראית המולד היא אמיתית או שמדובר בעדות שקר (שכן היו קבוצות שפעלו לשבש את מצוות קידוש החודש כמו הבייתוסים). הבולטים בתחום זה היה רבן גמליאל שאף החזיק מיצגים הממחישים את מופעי הירח השונים. מספר סוגיות במסכת ראש השנה עוסקות בהרחבה במופעי הירח השונים.
ירח מלא ושינה

מחקרים מצביעים על כך כי בלילות ירח מלא איכות השינה נפגעת עד עשרות אחוזים.
ראו גם

הירח
אור הירח
לוח שנה ירחי
לוח שנה ירחי-שמשי
הערות שוליים

↑  פארק אקולוגי, לוח אור ירח – כאן תדעו כיצד לחשב את מופעי הירח, באתר Navigo, ‏7 בספטמבר 2017
↑  חיים ברק, מדוע לעיתים הירח נראה גדול יותר? אלישע, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 9 בספטמבר 2009
↑  כולל השלמת פער ההקפה של כדור הארץ את השמש.
1 2  הירח ומופעיו, באתר lib.cet.ac.il
↑  Curious About Astronomy: How does the position of Moonrise and Moonset change?
↑  healthline, מקור
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543531005171  BnF: cb12355638j (data)  GND: 4273225-6  LCCN: sh85087135 
אנימציה של הירח ומופעיו כפי שנראה מההמיספירה הצפונית. ההתנודדות הנראית היא תוצאה של ליברציה ואילו השינויים בגודל הירח הם תוצאה של האקסצנטריות של מסלול הירח
בחלק התחתון של האיור ניתן לראות את מופעי הירח לאורך החודש כפי שהם נראים לצופה בירח מחצי הכדור הצפוני. בחלק העליון של האיור ישנה הדמיה למיקום הירח וכדור הארץ ביחס לשמש הגורם בהתאם למופע שתחתיו. (האיור אינו לפי קנה מידה, שכן הירח רחוק יותר מכדור הארץ מכפי שנראה פה).
הירח-על ב-19 במרץ 2011 (מימין), בהשוואה לירח רגיל מ-20 בדצמבר 2010 (משמאל), כפי שהם נראים מכדור הארץ.
ירח בקרבת האופק – יוצר אשליה של ירח גדול יותר.
חלקו החשוך של הירח נצפה באור קלוש יותר מן החרמש המואר אודות ל'אור ארץ'.
אוגר זהוב

| אוגר זהוב |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: בסכנת הכחדה סכנת הכחדה (EN) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: דמויי עכבר
משפחה:: אוגריים
תת־משפחה:: אוגרים
סוג:: אוגר
מין:: אוגר זהוב
שם מדעי
 Mesocricetus auratus ‏וטרהאוס, 1839

אוגר אוכל עלים
אוגר חושף שיניים
אוֹגֵר זָהוֹב או אוֹגֵר זָהֹב (שם מדעי: Mesocricetus auratus), הידוע גם כאוגר סורי, הוא מין מכרסם ממשפחת האוגריים. אוגר זה נמצא במצב שימור פגיע בגלל אובדן בתי גידול וציד בידי בני אדם.
מבנה הגוף

אורך גופו של האוגר הזהוב הוא כ־18 סנטימטרים, ומשקלו נע בין 130 ל־180 גרם. הזכר קטן במעט מן הנקבה. חרטומו מוארך ומחודד, ובקצהו זיפי שיער, המשמשים כאברי חישה. בפיו זוג שיניים חותכות גדולות בכל לסת, שצומחות ללא הפסקה ומשמשות לחיתוך המזון שכותשות השיניים הטוחנות. שיני הלסת העליונה מושחזות בשיניים המקבילות בלסת התחתונה ואם נפגעת שן, צומחת השן המקבילה לה צמיחת יתר. הרגליים קצרות ובקצותיהן ציפורניים חזקות קהות. הרגליים הקדמיות משמשות לאחיזת המזון והגשתו לפה, וכן לנבירה באדמה כדי לחפש זרעים. בגחון הנקבה ישנם ארבעה זוגות של פטמות.
אורח חיים

בטבע אורח חייו יחידאי. האוגר פעיל לילה וביום הוא שוהה במחילתו. לכל פרט מחילה משלו, המסתעפת לחדרים, המשמשים למטרות מוגדרות כמו אגירת מזון לחורף, מגורים, חדר לגורים וקן המלטה.
שמו של האוגר ניתן לו על שום מנהגו לאגור מזון בכיסי לחייו הגדולים, המאפשר העברת מזון בכמות גדולה למחילתו ובכך גם חיסכון באנרגיה. את מנות המזון הוא מוציא מפיו בלחיצה בכפות רגליו הקדמיות על הלחיים.
תוחלת חייו היא שנתיים עד שלוש שנים בממוצע, אם כי תועדו מקרים נדירים של פרטים שחיו שמונה שנים.
תזונה

מזונו בטבע הוא צמחים, לרוב זרעים, שהוא אוסף לתוך כיסי לחייו הגדולים, שעשויים להכיל כחופן זרעים, ואחר כך מעביר אותם אל מחסניו התת־קרקעיים.