קלמן ליבסקינד
ביוגרפיה > תחקירים בולטים

בשנת 1999 פרסם סדרת כתבות על פרשת עמותות ברק.
בשנת 2002 פורסמה בעיתון "מעריב" כתבת תחקיר של ליבסקינד אודות האשמות של שתי נשים כנגד הרב שלמה אבינר, שעל פי הכתבה עברו "מעשי הטרדה מינית לכאורה" כשבאו לייעוץ אצלו. מאות רבנים הביעו אמון פומבי ברב אבינר. היועץ המשפטי לממשלה החליט לסגור את תיק החקירה מחוסר אשמה. בורר שמונה בפרשה מטעם עורך "מעריב" ומקורבי הרב אבינר, הפסיכיאטר פרופ' נתנאל לאור, קבע "שהמאפיין המרכזי בעניין היה ליקויי תקשורת הנובעים מהעדר ליווי מקצועי צמוד בתחום הנפש" וש"אין להאשימו בהטרדה מינית, אלא לבקרו על כך שנכנס לשדה המקצועי ללא גיבוי". אחת המתלוננות פנתה לבית הדין הרבני האזורי בירושלים באומרה שבוצע נגדה מסע הכפשה. בית הדין הרבני האזורי פסק כי "אין ממש בתביעה, והיא בנויה כולה על דמיונות של התובעת". ערעור שהוגש לבית הדין הרבני הגדול נדחה והוא אישר את פסיקת בין הדין האזורי.
ב-2008 החל בסדרת תחקירים על התנהלותו של האלוף יואב גלנט בנושא שימוש לא מורשה בקרקעות ציבוריות וחשף שהוא השתלט, לכאורה, על עשרות דונמים במושב עמיקם. בעקבות החשיפה קיבלו מפקדיו של ליבסקינד הנחיה שלא לזמנו לשירות מילואים ביחידתו, המשתייכת לפיקוד הדרום. ב-2010, לאחר ששר הביטחון אהוד ברק וממשלת נתניהו החליטו למנות את גלנט לרמטכ"ל, ביקש השר מיכאל איתן ממבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס לבדוק את הפרשה, ובמקביל עתרה התנועה הירוקה לבג"ץ נגד המינוי. על רקע הפרשה. בדיקת המבקר הסתיימה בתחילת 2011, כשבועיים לפני שהמינוי אמור היה להיכנס לתוקף. בעקבות דו"ח המבקר הודיע היועץ המשפטי לממשלה יהודה ויינשטיין לבג"ץ שקיימים קשיים משפטיים משמעותיים באשר לסבירות ההחלטה למנות את גלנט לרמטכ"ל, ושיש לשקול את המינוי מחדש. כתוצאה מכך הודיעו נתניהו וברק על ביטול המינוי.
בשנת 2011 פרסם כתבת תחקיר, המציגה את התנהלותו של השופט ורדי זיילר כאדם פרטי במסגרת תביעה של קרובי משפחתו נגד קבלן. בתחקיר מוצג זיילר כמי שעושה שימוש פסול בתפקידו ובקשריו במערכת המשפט, עד כדי שיבוש הליכי משפט, לכאורה.
בנובמבר 2014 חשף הקלטות שמוכיחות שמשטרת ישראל ידעה שיש איומים ברצח כנגד יהודה גליק, שנורה בידי מחבל פלסטיני ב-29 באוקטובר.
ביולי 2018 חשף את תוכנו של "מסמך יצחקי", מסמך שחיבר ניצב מני יצחקי ומכיל ריכוז חשדות פליליים לכאורה, נגד עשרות חברי הכנסת ואנשי ציבור.
בספטמבר 2019 חשף שבבחירות לכנסת העשרים ואחת (אפריל 2019) מתוך 82 קלפיות שבהן היה חשד לזיופים רק 2 נבדקו על ידי ועדת הבחירות המרכזית והמשטרה. בעקבות התחקיר יצא ראש הממשלה בנימין נתניהו בהכרזה, ש"גנבו את הבחירות" ודרש מחנן מלצר, יו"ר הוועדה, להיפגש איתו כדי לדון בנושא.
בשנים 2018–2020 פרסם סדרת כתבות שטענו לניגודי עניינים של שופטי בית המשפט העליון. בעקבות תחקירו של ליבסקינד בנושא ניגוד עניינים של השופטים אסתר חיות ומני מזוז הודיעה הרשות השופטת כי תפרסם מעת לעת את רשימת ניגודי העניינים של כלל השופטים. ביולי 2020 נידונה בכנסת הצעה להקמת ועדת חקירה פרלמנטרית לבדיקת ניגוד העניינים של שופטי בית המשפט העליון, אך לא זכתה לרוב. בעקבות זאת, באוגוסט 2020 פרסמה נשיאת בית המשפט העליון אסתר חיות הנחיות לכלל השופטים והרשמים בעניין גיבוש רשימות המניעויות שלהם.
ב-21 ביולי 2023 פרסם תחקיר על האכיפה נגד המחאה נגד תוכנית ההתנתקות ב-2005 וכתב כי הייתה שם אכיפה בררנית ודרקונית נגד המוחים, בהובלת מערכת המשפט - פרקליטות המדינה, היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז ובית המשפט העליון לרבות בג"ץ. הוא השווה זאת לאכיפה נגד המחאה נגד הרפורמה המשפטית ב-2023 וטען לאכיפה בררנית, בפרט בנוגע למעצרים וענישה על חסימת כבישים, ועדויות שקר מטעם בכירי מערכת המשפט בנוגע להבדלים באכיפה.
ב-2023 פרסם, כי בספרו של עמי איילון, בשם "אש כוחותינו – איך נהפכה ישראל לאויבת של עצמה והתקווה לעתידה", הוקדש פרק שלם לשיח שקיים איילון עם הרב יצחק שפירא, אולם, מתחקיר שערך עולה כי דבריו של הרב שפירא - אשר הוקלטו על ידי שני הצדדים - שובשו וסולפו, וציטוטים רבים שייחס לו איילון כלל לא נאמרו. במאמר תגובה אומר איילון: ”הפרק העוסק ברב שפירא מבוסס על רצף שיחות ...ולא על שיחה אחת ...אני נוטל עליי את האחריות לכך. אם מיקום הגרשיים, המייחס תמלול מדויק, אינו תואם את הסטנוגרמה, אני מתנצל בפני הרב וקוראי הספר. ...הדברים אינם מהווים סטנוגרמה, אך משקפים את הנאמר בפגישות”.