stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מזל (שיר)

"מזל" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרים הישראליים איל גולן ועומר אדם. את השיר הוציאה לאור ב-26 במרץ 2017 חברת התקליטים NMC, והוא נכלל כרצועה ה-11 באלבום האולפן ה-20 של גולן, לא פשוט להיות פשוט.
השיר נכתב על המשחק המוכר והידוע רולטה.
על השיר

"מזל" נכתב והופק על ידי יעקב למאי, דולב רם ופן חזות. ב-29 במרץ 2017 נכנס לשבוע אחד למצעד המדיה פורסט במקום השביעי. כמו כן, במצעד השנתי של כאן גימל דורג במקום ה-16. זהו שיתוף הפעולה הראשון בין גולן לאדם, דואטים רבים שהוציאו השניים עם זמרים אחרים, דוגמת ליאור נרקיס ("מהפכה של שמחה"), משה פרץ ("כשאת הלכת") ושלישיית מה קשור ("דבש בשפתיים"). לשיר הופק קליפ-מילים, המלווה לשתי תמונות של אדם ושל גולן שרים אל תוך מיקרופון באחת מהופעותיהם.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 7 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2017)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2017)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | כאן גימל | 16 |  |
לידה שקטה

חלקת קברי העוברים המשותפים בבית הקברות הישן בחיפה.
לידה שקטה הוא מונח השגור בפי הציבור המתאר לידת עובר מת. מקור המושג "לידה שקטה" בא להבדיל אותו מלידת חי, בה התינוק בוכה. לעיתים מייחסים מושג זה ללידה לאחר מות עובר תוך-רחמי, אך למעשה לידה שקטה היא תוצאה זהה למגוון של מקרים רפואיים שונים שבהם התקבלה ההחלטה על הפסקת היריון. הפסקת ההיריון בשלביו השונים יכולה לנבוע ממגוון סיבות, אך בכל המקרים התוצאה היא לידת עובר מת. המונח הרפואי הוא stillbirth. לידה שקטה היא לידה לכל דבר, כולל כל תופעות הלוואי, הכאבים והקשיים המלווים אותה, המוחמרים ביתר שאת בגלל התוצאה הכואבת.
הפסקת היריון

הפסקת היריון מתרחשת לרוב בעקבות גילוי מומים קשים בעובר או הופעת סיבוכי היריון קשים המסכנים את חיי האם. בהיריון מתקדם (לרוב משבוע 21 ואילך) לא ניתן לבצע הפסקת היריון על ידי טיפול תרופתי, שאיבה או גרידה, אלא יש לזרז את הלידה באופן יזום וללדת את העובר. היה והעובר עדיין חי, טרם זירוז הלידה מפסיקים את פעימות לבו של העובר. הזירוז עצמו נעשה על ידי שימוש במשפחת תרופות הנקראת פרוסטגלנדינים, אשר גורמת להתכווצויות עזות של הרחם, וכך מתחיל תהליך הלידה באופן יזום ולא ספונטני. שם התרופה המשמש לזירוז לידה הוא מיסופרוסטול (Misoprostol; השם המסחרי - ציטוטק, Cytothec).
מות עובר תוך-רחמי

מוות תוך-רחמי הוא מצב בו עובר מת מסיבה כלשהי בעודו ברחם. כאשר המוות התוך-רחמי מתרחש בין השבועות 20–28 להיריון הוא נקרא "מוות תוך-רחמי מוקדם", ולאחר השבוע ה-28 נקרא "מוות תוך-רחמי מאוחר". כאשר שבוע ההיריון איננו ידוע, אזי החישוב הוא לפי משקל העובר, כאשר בין 500 גרם ל-1000 גרם מוגדר כמוות תוך-רחמי מוקדם ומ-1000 גרם מדובר במוות תוך-רחמי מאוחר.
הסיבות ללידה שקטה

כאמור, מקרים רבים ומגוונים יכולים להוביל ללידה שקטה:
במקרים בהם העובר סובל ממומים קשים שלא נתגלו בבדיקות מוקדמות כגון סקירת מערכות, יכול להיגרם נזק בהתפתחותו התקינה של העובר ואף להביא למותו ברחם ולהשראת לידה מוקדמת אשר תוביל ללידה שקטה. מומים אלו יכולים להתרחש כתוצאה מבעיות כרומוזומליות כדוגמת טריזומיה, שינויים מבניים במערכות חשובות כמו מערכת העצבים המרכזית, לב וכליות, מחלה המוליטית בעובר או מחלות מטבוליות בעובר.
סיבוכים שונים יכולים להוביל לבעיות באספקת הדם מהאם לעובר עקב פגיעה בחבל הטבור. בעיות אלה כוללות לחץ על חבל הטבור, קשירת חבל הטבור והפרעות נוספות. הנזק העוברי שנגרם כתוצאה מאספת הדם הלקויה לעובר יכולה להוביל לפגיעה בלתי הפיכה ואף להביא למותו.
בעיות בשליה יכולות לגרום גם כן לפגיעה קשה בעובר ולמותו בטרם עת. בין היתר מדובר באי ספיקת שליה והאטה בגדילה תוך רחמית, היפרדות שליה, שליית פתח, או דימום שלייתי.
בעיות במי השפיר גם הן יכולות להוביל ללידה שקטה. לעיתים מדובר בריבוי מי שפיר ולעיתים במיעוט מי שפיר. מיעוט מי שפיר קיצוני יכול להיגרם באופן ספונטני, אך לעיתים גם באופן לא ספונטני, למשל כתוצאה מבדיקת מי שפיר, אשר גורמת לירידת מים אצל אחוז מזערי מאוכלוסיית הנשים.
זיהום תוך רחמי הנגרם על ידי חיידקים או וירוסים יכול גם הוא להוביל לפגיעה בעובר ולמותו ברחם.
הסיכון ללידה שקטה

ישנם מספר גורמי סיכון העשויים להוביל לסיום היריון וללידה שקטה, חלקם קשורים לאורח החיים של האם ולמצבה הבריאותי וחלקם נוגעים למהלך ההיריון עצמו. בעיות רפואיות של האם המהוות גורם סיכון הן יתר לחץ דם, הפרעות קרישה (טרומבופיליה), תפקודי כבד לא תקינים, סוכרת, וקרע של הרחם כתוצאה מניתוח קיסרי קודם. שתיית אלכוהול, עישון וצריכת סמים במהלך ההיריון מגדילים את הסיכון להיווצרות מומים ולהוביל ללידה שקטה, שכן חומרים אלו יכולים לחדור מבעד לשליה ולפגוע בהתפתחות התקינה של העובר. בכלל זה גם החשיפה לעישון פסיבי הוא בעל אפקטים שליליים. מחקרים הראו כי בהריונות בגילאים צעירים מאוד (גיל 18 ומטה) או בגילאים מאוחרים יותר (35 ומעלה) השכיחות למות עובר ברחם עולה. הריונות אלה נחשבים הריונות בסיכון ודורשים מעקב קפדני יותר. כמו כן, תת-גובה, תת-משקל ומשקל יתר מהווים גם הם גורם סיכון. בהיריון ממושך, הנמשך מעבר ל-40 שבועות, הסיכון לסיבוכים ולמוות תוך רחמי עולה. כדי להימנע מסיבוכים אפשריים, עם התקדמות ההיריון מעבר לשלב זה ישקלו זירוז לידה באמצעות תרופות. בנוסף, עוברים בעלי משקל נמוך שלא התפתחו כמצופה והגיעו למשקל תקין נמצאים בסיכון יתר להתפתחות סיבוכים שונים שעשויים להסתיים בלידה שקטה.
אופן ביצוע לידה שקטה

יש להבחין בין כמה משתנים אשר משפיעים הן על תהליך סיום ההיריון שתעבור האישה והן על ההתייחסות המוסדית לתהליך שהיא עוברת:
גודל העובר - שבוע ההיריון קובע אם המוסד הרפואי מתייחס לסיום ההיריון טרם זמנו כהפלה (בדרך כלל לפני שבוע 22) או כהפסקת היריון ולידה מוקדמת (אחרי שבוע 22).
מצב העובר - יש הבדל בין מצבים בהם העובר עדיין חי ברחם לבין מצב שאינו חי. היה והעובר עדיין חי והאישה נאלצת לעבור לידה או הפסקת היריון יזומה, החל משבוע 21+6 להריון יש לבצע הליך להפסקת פעילת הלב של העובר טרם הלידה, הליך המכונה פטיסייד. ההליך מתבצע כדי למנוע מצב שבו ייוולד תינוק עם סימני חיים, מה שעלול להביא לסבל פיזי ונפשי ולדילמות אתיות וחוקיות. לאחריו מתבצע תהליך הלידה או הלידה המוקדמת.
דרך סיום ההיריון - ישנן נשים שעוברות הפלה ספונטנית ללא התערבות, או נכנסות למצב לידה מוקדמת ללא התערבות. לעומתן, נשים אחרות נאלצות לעשות הפלה יזומה או הפסקת היריון יזומה. על אף שנראה כי התוצאה הסופית בכל המקרים זהה, התהליכים העוברים על היולדת ועל העובר מעט שונים.
תהליכי הלידה המוקדמת:
כשלב מקדים להליך עצמו, מוחדר לצוואר הרחם מקלון הנקרא למינריה (הקרוי גם דילפאן), במטרה לגרום להתרחבותו. למינריה היא סוג של אצה הסופחת נוזלים ובכך מאפשרת את ההתרחבות ההדרגתית של צוואר הרחם.
אם העובר עדיין חי, יבוצע הליך פטיסייד במהלכו תופסק פעילות לב העובר. הליך זה נעשה בהנחיית אולטרסאונד וכולל החדרה של מחט דרך בטנה של האם. המחט מוחדרת אל לב העובר והיא מכילה תמיסת אשלגן כלורי שגורמת באופן מיידי להפסקת פעימות הלב. לרוב, הפעולה נעשית על ידי גניקולוג/ית שמתמחה ברפואת אם-עובר. כחצי שעה לאחר ההליך מתבצע אולטרסאונד נוסף כדי לוודא את הצלחת הפעולה.
אז יוזרקו למי השפיר טבליות ציטוטק או תמיסת פרוסטגלנדינים אשר יגרמו לזירוז הופעת צירים.
משלב זה יש להמתין תחת השגחה עד לתחילת שלב הלידה הפעילה.
לעיתים, בתום הלידה ולאחר פליטת השלייה, יש צורך בביצוע גרידה על מנת להבטיח כי לא נשארו שאריות שלייה הדבוקות לקיר הרחם. הגרידה מתבצעת בחדר ניתוח תחת הרדמה ונמשכת דקות ספורות.
הפסקת פעילות העובר אינה מתקיימת במקרים בהם האישה נכנסת ללידה מוקדמת באופן ספונטני. במקרים כאלה, תוצאת הלידה קשורה בגורמים רבים, ביניהם גיל העובר. לעיתים רבות, עוברים מתחת לשבוע 24 אינם שורדים את מאמץ הלידה ונולדים מתים, או נולדים עם פעילות לבבית מסוימת. במקרים כאלה הצוות הרפואי ימתין להפסקה ספונטנית של הפעילות הלבבית של העובר על מנת לקבוע מוות סופי. במקרים אחרים בהם העובר שורד את הלידה המוקדמת, המצב הרפואי שגרם ללידה וכן גיל הוולד ישפיעו על המשך הטיפול הרפואי.
לאחר הלידה > מצבה הפיזי של האישה

לאחר הלידה היולדת עשויה לסבול ממספר תופעות כגון דימומים וגינליים, גודש בשדיים והתכווצויות הרחם (המנסה לחזור בהדרגה לגודלו המקורי טרם ההיריון). על גודש בשדיים ניתן להקל על ידי קבלת תרופה המייבשת את החלב. דימום וגינלי נמשך בין 4 ל-6 שבועות בממוצע, אם כי אצל נשים מסוימות התהליך עשוי לקחת זמן רב יותר עד הפסקת הדימום והתחדשות המחזור החודשי. ניתן ורצוי להיעזר ברופא להקלת הסימפטומים.
לאחר הלידה > התמודדות נפשית

לידה שקטה היא חוויה נפשית קשה לשני בני הזוג המלווה לעיתים בתחושת קשות של אובדן, אבל, כעס, דיכאון ותחושת אשמה. מומלץ להתייעץ עם אנשי מקצוע כמו פסיכולוג או עובד סוציאלי לתמיכה והקלת ההתמודדות עם האירוע. ישנן קבוצות תמיכה ופורומים שונים בהם נשים חולקות את סיפורן האישי ובכך מסייעות לעצמן ולאחרות בהתמודדות עם המצב הנפשי המורכב אליו נקלעו. בני הזוג לעומת זאת נותרים בודדים בצערם. יגונם אינו נראה מכמה סיבות: אופן הביטוי של יגונם, (לרוב אינסטרומנטלי יותר ופחות רגשי ונראה מאופן הביטוי של נשים את יגונן) והעובדה שגברים באופן כללי, פחות נראים במרחבים פרינטליים.
במקרים שבהם הלידה השקטה כללה הליך של המתת העובר, היא עלולה להחוות כאירוע טראומטי ומשנה חיים עבור שני בני הזוג. אירוע שעלול לגרום לסימפטומים פוסט-טראומטיים. הקושי נובע משילוב של גיל הריון מתקדם (שבו ניתן להרגיש בתנועות העובר), וריבוי קבלת ההחלטות המורכבות שיש להחליט במעמד ההמתה, הלידה ולאחריה. הבחירה של ההורים על ביצוע הפעולה וחוסר ודאות לגבי בריאות העובר, אם היה נולד בכל זאת מותירים את ההורים בתחושות קשות ובחוסר ודאות מתמשך. בנוסף מחקרים מראים שהמתת עובר היא נושא מושתק ואין לגיטימציה לשוחח עליו, כך שהקושי מלווה לעיתים קרובות בתחושות בדידות ורגשות אשם.
במקרים רבים ההתמודדות הנפשית מורכבת גם מכיוון שבני הזוג (ולעיתים גורמים נוספים במשפחה) נאלצים לקבל החלטות חשובות בסיטואציה טעונה רגשית, ובזמן קצר מאוד. בין היתר, עליהם להחליט כיצד רוצים להפרד מהוולד. האם לראות אותו? לתעד אותו בעזרת צילום? להחזיק אותו? לתת לו שם ולטפל בסידורי הקבורה. (בעצמם או באמצעות בית החולים). בשנים האחרונות, עם עליית המודעות להשלכותיה של הלידה השקטה, ישנם זוגות הבוחרים לצלם את הוולד ולעיתים אף להצטלם איתו, במיוחד כשמדובר בלידה שקטה בשבועות מתקדמים. פרידה מקיפה נמצאה כבעלת קשר חיובי להתמודדות מיטיבה עם ההריון העוקב ללידה השקטה אם יש כזה, ולהתמודדות הכללית עם האובדן.
לאחר הלידה > סידורי הקבורה

על פי חוק, לבני הזוג יש הזכות לבחור אם לקחת על עצמם את סידורי הקבורה, או להעביר את הטיפול לבית החולים. העברת הטיפול לבית החולים משמעו שההורים מוותרים על הבחירה באיזה אופן ובאיזה מקום ייקבר הוולד. בית החולים מעביר את הטיפול לחברה קדישא, אשר קוברת בצורות שונות בהתאם לגיל הוולד, לעיתים בקברי אחים ובקברים ללא שם ולעיתים אף ללא תיעוד מדויק.
בעוד שישנם זוגות שמעדיפים שלא לראות את הוולד, לא לתת לו שם ולא לטפל בעניין הקבורה, אחרים מעדיפים לראותו, לעיתים להצטלם, לתת שם ולקבור בקבר מסודר. עם זאת, בשל הצורך לקבל החלטות במהירות ותחת השפעתה של סיטואציה נפשית ופיזית קשה, התחושות והרגשות של מי מבני הזוג עשויים להשתנות לאחר זמן מה. כך, זוגות אשר חותמים בבית החולים על טופס בו הם מעבירים את סידור הקבורה לבית חולים, מוצאים לאחר זמן מה כי הם רוצים לדעת מהו מקום הקבורה. במקרים כאלה, עמותת עתים מסייעת לזוגות לאתר את מקום הקבורה ואף לשפרו על ידי יצירת קשר עם חברה קדישא ובירור מקום הקבורה המדויק.
בחוק הישראלי

עובדת שילדה בלידה שקטה זכאית לחופשת לידה ככל יולדת. סעיף 6(ה) לחוק עבודת נשים מתיר לה, באישור בכתב של רופא, לקצר את חופשת הלידה כך שתכלול לפחות שלושה שבועות שאחרי הלידה.
החל מ-1 באפריל 2016, לידה שקטה לאחר השבוע ה-22 להיריון (לפני ה-01/04/16, החל מהשבוע ה-26) מזכה את היולדת במענק אשפוז, במענק לידה ובדמי לידה, בהתאם לכללים החלים על כל יולדת. נשים שעוברות את התהליך לפני שבוע 22 אינן זכאיות לחופשת לידה, אך זכאיות לניצול של עד 6 שבועות ימי מחלה באישור רופא משפחה או רופא נשים.
ראו גם

מות עובר תוך רחמי
הפלה מלאכותית
סקירת מערכות
מומים מולדים
עובר
עמותת עתים
לקריאה נוספת

הספר "להפרד לפני שמכירים" מאת יעל בשור, המגולל את סיפורה האישי.
הערות שוליים

↑  פרופ' אדי ויסבוך, לידה שקטה, באתר קופת חולים כללית, ‏יוני 2018
↑  Mohammad, Y., Joy, L., Gary, D., Zulfiqar, B.(2010). Stillbirth: Epidemiology, evidence, and priorities for action, Seminars in perinatology, 387-394.
↑  Smith, G., Fertts, R.(2007). Stillbirth, Seminar, 370, 1715-1725.
1 2  ד"ר ארביב, לידה שקטה
↑  The Care of Women Requesting Induced Abortion (Evidence-based Clinical Guideline No. 7), RCOG (באנגלית בריטית)
↑  Iris Ohel-Shani, Dalit Yassour-Borochowitz, Moral Distress and Feticide: Hearing the Voices of Maternal-Fetal Medicine Physicians, The Journal of Clinical Ethics 32, 2021, עמ' 114–123
↑  Caroline Lafarge, Kathryn Mitchell, Andrew C. G. Breeze, Pauline Fox, Pregnancy termination for fetal abnormality: are health professionals’ perceptions of women’s coping congruent with women’s accounts?, BMC Pregnancy and Childbirth 17, 2017-02-08, עמ' 60 doi: 10.1186/s12884-017-1238-3
↑  Ronit D. Leichtentritt, Michal Mahat-Shamir, Mothers' Continuing Bond With the Baby: The Case of Feticide, Qualitative Health Research 27, 2017-04, עמ' 665–676 doi: 10.1177/1049732315616626
↑  M. J. Hendriks, A. Abraham, Perinatal loss and parental loneliness: Narratives of late termination of pregnancy, Death Studies 0, 2021-03-22, עמ' 1–11 doi: 10.1080/07481187.2021.1894511
↑  קבורת תינוקות ונפלים, באתר Itim, ‏2019-05-30
↑  אמהות - זכויות יולדת שתינוקה נפטר, באתר המוסד לביטוח לאומי
| היריון ולידה |
| --- | --- | --- |
| מונחים הקשורים להיריון | עובר • שליה • חבל הטבור • שק החלמון • שק שפיר • מי שפיר • הפריה • הפקק הרירי • פיזיולוגיה של ההיריון • תנועות עובר |  |
| מונחים הקשורים ללידה | לידה פעילה • צירי הלידה • השראת לידה • לידה בהלכה • סטריפינג • מגע עור לעור • אפידורל • ירידת מים |  |
| מצבים מיוחדים בהיריון | היריון בסיכון • היריון רב-עוברים • שליית פתח • שליה נעוצה • מיעוט מי שפיר • ריבוי מי שפיר • היפרדות שליה • מחלת בלוטת התריס בהיריון • רעלת היריון |  |
| מצבים מיוחדים בלידה | מצג עכוז • כריכת חבל הטבור • צניחת חבל הטבור • תסמונת שאיפת מקוניום • זיהום מי שפיר • חתך חיץ • ניתוח קיסרי • לידה מוקדמת • לידה מכשירנית • לידה שקטה • דיסטוציה • פקיעת קרומים מלאכותית • דמם שלאחר לידה (PPH) |  |
| בדיקות במהלך ההיריון | בדיקת היריון • בדיקות סקר בהיריון • בדיקת העמסת סוכר • בדיקת שקיפות עורפית • בדיקת אולטרה סאונד להיריון • מוניטור עוברי • תבחין משולש • בדיקת סיסי שליה • בדיקת מי שפיר • פטוסקופיה |  |
| מונחים נוספים הקשורים להיריון ולידה | קורס הכנה ללידה • לידת בית • לידה טבעית • לידה במים • תמיכת לידה • בית יולדות • עקומת פרידמן • שמירת היריון • דימום מיילדותי • טומאת יולדת • לידה ביהדות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536428105171  BnF: cb119712123 (data)  GND: 4140081-1  LCCN: sh85128116  NDL: 00571313  TE: E1.0.4.0.0.0.16 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
פינת הנצחה לזכר תינוקות שנולדו בלידות שקטות, בגן החיות התנ"כי בירושלים
שעלת

| --- | --- |

ילד צעיר חולה שעלת בעת שיעול
 תחום:  מחלות זיהומיות 
 גורם:  בורדטלה פרטוסיס 
 תסמינים:  נזלת, אפניאה, עייפות, שיעול, חום, הקאה 
 טיפול:  אריתרומיצין  אזיתרומיצין  guaifenesin  demeclocycline  קלריתרומיצין 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/967268 
 DiseasesDB:  1523
 MeSH:  D01491
 MedlinePlus:  001561
 סיווגים
 ICD-10:  A37
 ICD-11:  1C12.0 
 
שעלת (באנגלית: פרטוסיס, Pertussis או Whooping cough) היא מחלה זיהומית הנגרמת על ידי החיידק Bordetella pertusis, השייך למערכת החיידקים הארגמניים.
היסטוריה

עד שנות ה-30 של המאה ה-20 הייתה מחלת השעלת גורם לתחלואה של מיליוני ילדים בעולם וגורם משמעותי בתמותת תינוקות, לפיכך שויכה למחלות המכונות "מחלות ילדים".
מאז שהוחלט לחסן באופן שיגרתי כנגד שעלת, נצפתה ירידה דרמטית בתחלואה ובתמותה מהמחלה. לפני החיסון היו פי 800 מקרי שעלת בהשוואה לתקופה בה ניתן החיסון.
קליניקה

זמן הדגירה של המחלה הוא בין שבוע לשלושה שבועות. השלב הראשון של המחלה, "השלב הקטרלי", מתאפיין בהפרשה מוגברת של נזלת והפרשה מהעיניים. בשלב זה השיעול עדיין לא בולט וקשה לאבחן את השעלת. החולה נראה "מצונן" והוא עלול, בלי ידיעה על מחלתו, להדביק רבים. המשך המחלה, הפוגעת בעיקר בתינוקות ובילדים קטנים, מאופיינת בהתקפים פתאומיים של שיעול רצוף הנגמרים בשאיפה שורקנית כאשר החולה שואף אוויר. תופעה זו נקראת באנגלית Whooping‏, ומכאן שמה האנגלי. מאפיינים נוספים לשעלת בילדים הם האדמת הפנים בזמן שיעול, הפסקות נשימה, ושיעול המביא להקאה חוזרת.
המחלה עלולה לפגוע גם באנשים אשר חוסנו בעבר כנגד שעלת אם כי במקרה זה יהיו התסמינים לרוב קלים יותר.
שעלת עלולה לגרום לסיבוכים, בהם: דלקת ריאות, פרכוסים, דימומים במוח, קרע סרעפת, דימום במערכת העיכול, שבירת צלעות ובריחת שתן.
המחלה מסוכנת במיוחד לתינוקות בני פחות משלושה חודשים.
מעבדה

בספירת הדם אופייני למצוא אחוז גבוה של לימפוציטים.
סרולוגיה לחיידק השעלת - המצאות נוגדנים מסוג IgM או IgA אופייניים לזיהום בשלב החריף. נוגדנים אלו עולים גם בתגובה לחיסון, כך שבתקופה הסמוכה לחיסון, המצאות נוגדנים לא מאשרת זיהום.
נוגדנים מסוג IgG מצביעים על זיהום בעבר או מצב של חיסון.
תרבית כיח לשעלת.
בדיקת PCR לשעלת: בדיקה זו בודקת הימצאות DNA של חיידק השעלת, והיא הבדיקה הרגישה ביותר להמצאות זיהום. בדיקה זו אינה סטנדרטית עדיין, ואינה נכללת בסל הבריאות בישראל. (מבוצעת במרכז רפואי רמב"ם).
טיפול

חיידק השעלת נכנס ומתרבה בתוך תאי הגוף בדרכי הנשימה. טיפול יעיל דורש אנטיביוטיקה המסוגלת לחדור לתוך התא. הטיפול המקובל הוא באנטיביוטיקה ממשפחת המקרולידים כדוגמת אריתרומיצין הניתן למשך שבועיים, או אזיטרומיצין (אזניל) הניתן למשך 5 ימים.
יש חשיבות לסיים את מלוא הטיפול גם בכל בני הבית של החולה בין אם הם חולים בשעלת או אם אין להם תסמינים של המחלה וזאת בשל אחוז ההדבקה הגבוה של המחלה. גם לאחר טיפול אנטיביוטי מלא, עלול החולה להמשיך להשתעל למשך מספר שבועות בשל נזק שנגרם לדרכי הנשימה, וזאת למרות שהחיידקים בגופו הושמדו.
חיסון

מאז שהורכב חיסון למחלה ירדו אחוזי התמותה ממנה בכלל מדינות העולם וכיום היא כמעט ואינה קטלנית במדינות המערב. עם זאת, ישנם מקרי מוות של תינוקות משעלת בעולם המערבי בכלל ובישראל בפרט.
חיסון > סוגי חיסון

חיסון צלולרי (whole-cell): היה החיסון המקובל לשימוש עד לפני מספר שנים. כיום אין משתמשים בו.
עליית חום תוך 24 שעות ממתן החיסון.
חוסר שקט חולף ומתבטא בבכי אצל תינוקות.
יוחסה לחיסון פגיעה נדירה במערכת העצבים המרכזית. הנושא שנוי במחלוקת, ועם זאת מחמת הספק נמנעו מחיסון כנגד שעלת בילדים הידועים כסובלים ממחלה פרוגרסיבית (מתדרדרת) של מערכת העצבים.
חיסון א-צלולרי (acellular): הוא החיסון המקובל כיום והוא ניתן בישראל. הוא מבוסס על רעלן השעלת (Pertussis toxin) וחלבונים המצויים על פני החיידק. יתרונו בפחות תופעות לוואי, אם כי גם הוא לא מומלץ לילדים עם מחלות נוירולוגיות פרוגרסיביות (מחלות כגון שיתוק מוחין, לדוגמה, אינן פרוגרסיביות). החיסון ניתן בגילאים: חודשיים, ארבעה חודשים, חצי שנה ושנה, והחל משנת 2005 גם בגיל שש שנים. משרד הבריאות ממליץ לנשים בהריון להתחסן בשליש האחרון של ההריון כדי להגן על התינוק בחודשיים הראשונים של החיים, אשר בהם המחלה עלולה להיות קטלנית.
חיסון > חיסון נשים בהריון

מומלץ לנשים בהריון להתחסן נגד שעלת בזמן השליש האחרון של ההריון, ובמיוחד בשבועות 27-36, כדי להגן על תינוקות מפני המחלה ומפני מוות ממנה, עד שהם מחוסנים בעצמם. החיסון עצמו אינו עובר את השליה. האם מפתחת נוגדנים אשר פועלים כנגד שעלת והנוגדנים הם שעוברים את השליה. הוכח כי ההגנה שמספק חיסון האם בהריון מפני מחלה קשה של תינוק היא כ-90%. חיסון שעלת לנשים בהריון הוכנס לסל הבריאות בישראל והוא ניתן להן בחינם.
בשנים האחרונות חלה עליה בתחלואה משעלת שגורמיה הם:
עליה באבחנת המחלה (לפי טענה זו לא השתנה מספר החולים)
ירידה באחוז המחוסנים למחלה.
עליה בתחלואת מבוגרים אשר חוסנו בעבר אך בהיעדר חיסון כנדרש של האוכלוסייה המבוגרת, נצפית ירידה ברמת הנוגדנים בגופם. החיסון אינו נמצא בסל התרופות למבוגרים בישראל (שאינן נשים הרות).
בשפת היום-יום ניתן הכינוי שעלת לכל שיעול ממושך ואינטנסיבי שהוא. השואפים לדייק נמנעים מהחלפת המושגים ומבדילים בין המחלה הספציפית (שעלת) והתסמין (שיעול), אשר קיים במחלות רבות אחרות.
מקרי מוות של תינוקות בישראל

בחורף 2014–2015 חלו תינוקות רבים בישראל בשעלת ומספר תינוקות נפטרו מהמחלה. בשנת 2015, דווח על התפרצות מחלת השעלת באזור ירושלים, אשר גרמה למותם של 3 תינוקות. מאות תושבים חלו, מתוכם 58 תינוקות מתחת לגיל שנה. עקב המצב, החיסון כנגד שעלת הוקדם לגיל שישה שבועות (במקום 8 במצב רגיל) וכן זמן ההמתנה בין החיסון למנות הבאות קוצר ל-4 שבועות (במקום 8), במטרה לבנות את ההגנה אצל התינוקות מוקדם יותר ולהגן עליהם מפני המחלה.
בינואר 2024, דווח על מקרה מוות של תינוק בן כחודשיים באזור ירושלים, שנפטר מהמחלה. אמו לא התחסנה בזמן ההריון.
הערות שוליים

↑  The incidence of pertussis in Canada decreased from 156 cases per 100 000 population during the prevaccination era to a historic low of 2.0 per 100 000 in 2011
↑  על סימפטומי וצלילי המחלה
↑  אתר חיסונים של בית חולים וולפסון - שעלת
1 2  ה-CDC (מרכז לבקרת מחלות ומניעתן בארה"ב), Whooping Cough is Deadly for Babies
↑  גרף של ארגון הבריאות בעולמי המציג את הירידה בתחלואה בהתאם לעליה ברמת ההתחסנות
↑  ה-CDC (מרכז לבקרת מחלות ומניעתן בארה"ב), Get the Whooping Cough Vaccine While You Are Pregnant
↑  משרד הבריאות, חיסון נשים הרון נגד שעלת, משרד הבריאות
↑  Amirthalingam, Gayatri, et al, Effectiveness of maternal pertussis vaccination in England: an observational study, The Lancet, 2014
↑  דליה מזורי, באתר NRG, כתבה על התוספות לסל התרופות ל-2015, באתר nrg‏, 30 בדצמבר 2014
↑  ירון קלנר, באתר Ynet, התפרצות שעלת: 18 תינוקות אושפזו באזור ירושלים, באתר ynet, 22 בינואר 2015
↑  שרית רוזנבלום ומאיר תורג'מן, ב-Ynet, עלייה חדה בתחלואה: בת חודשיים מתה משעלת, באתר ynet, 16 בדצמבר 2014
↑  ירון קלנר, אתר Ynet, תינוקת נפטרה משעלת. תינוק נוסף מורדם ומונשם, באתר ynet, 20 בפברואר 2015
↑  ירון קלנר, אתר Ynet, התפרצות שעלת: מש' הבריאות מקדים חיסוני תינוקות, באתר ynet, 22 במאי 2015
↑  אדיר ינקו, תינוק מאזור ירושלים מת משעלת, אימו לא התחסנה בהיריון, באתר ynet, 4 בינואר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556183805171  BnF: cb119740724 (data)  LCCN: sh85146578  NDL: 00563843  NKC: ph915573 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
ישראל במשחקי סטוק מנדוויל

ישראל השתתפה במשחקי סטוק מנדוויל משנת 1953, וספורטאיה זוכים להישגים נאים ובמדליות רבות.
הערות שוליים

↑  הספורטאים הנכים חזרו מלונדון, קול העם, 6 באוגוסט 1963
שלמה שחר

שלמה שחר (נולד ב-1961) עורך דין ומשפטן, הוא האפוטרופוס הכללי, הכונס הרשמי והנאמן הציבורי, של מדינת ישראל.
שחר הוא בעל תואר שני במשפטים, מומחה לניהול חברות במשבר, דיני חדלות פירעון של יחידים בהליך פשיטת רגל וחברות בהליכי הבראה ופירוק, דיני תאגידים, דיני כשרות משפטית ואפוטרופסות, דיני נאמנות, דיני הקדשות, דיני מקרקעין ומשפט מנהלי.
ביוגרפיה

שחר נולד בתל אביב. בנעוריו למד במסלול לתלמידים מחוננים שהפעיל משרד החינוך בישיבה התיכונית מקצועית, קריית נוער בירושלים.
לאחר לימודי התיכון, למד משך שנה בישיבה הגבוהה מרכז הרב בירושלים ומ-1980, בישיבת ההסדר הר עציון שבגוש עציון. שחר שירת כקצין בחיל השריון ובשירות המילואים התקדם לדרגת סרן. לאחר סיום מסלול ישיבת ההסדר בשנת 1984 פנה ללימודי משפטים באוניברסיטת בר-אילן ברמת גן. בתקופת לימודיו לתואר הראשון שימש כחבר מערכת של כתב העת של הפקולטה למשפטים "מחקרי משפט".
קריירה

בתקופת לימודיו לתואר השני במשפטים, שימש שחר כעוזר הוראה ומתרגל באוניברסיטת בר-אילן ואוניברסיטת תל אביב. את עבודת המסטר שזיכתה אותו בתואר השני, כתב בהנחייתה של פרופסור ציפורה כהן בנושא: " סמכות ואחריות כונס נכסים על פי אגרת חוב". במקביל הרצה מטעם לשכת עורכי הדין בישראל, בקורסים בסדר דין אזרחי, סדר דין פלילי ודיני אתיקה בפני עורכי דין מהתפוצות, שביקשו לקבל רישיון ישראלי לעריכת דין. לאחר סיום ההתמחות עבד שחר כעורך דין עצמאי, בעיקר בתחום המשפט האזרחי מסחרי, במשרדו של עורך הדין יהודה וינשטיין.
קריירה > פעילות ציבורית וחברתית

במקביל לעיסוקו כעורך דין פרטי, עסק שחר החל משנת 1990, בפעילות ציבורית וחברתית ושימש משך שנים, כחבר הנהלה וגזבר של האגודה לרפואה ולמשפט בישראל. כמו כן בתקופה זו שימש שחר כחבר ועדת האתיקה הארצית והוועדה לקשר עם בתי המשפט של לשכת עורכי הדין בישראל. בשנים אלו היה שחר גם פעיל בקהילה והוא שימש כיושב ראש ועד שכונת הדר גנים שליד צומת סירקין בפתח תקווה. במסגרת תפקידו זה פעל יחד עם חברי ועד השכונה מול הרשויות השונות, להסדרה של כל התשתיות אשר נדרשו לשכונה החדשה שקמה, לרבות בתחומי החינוך, התחבורה, מבני הציבור וגני הנוי. כמו כן שימש שחר כיושב ראש הראשון והמייסד של עמותת בית הכנסת המרכזי בהדר גנים, על שם נספי אסון המסוקים בשאר ישוב.