stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שבח אדן
עבודתו > תכנון והפעלה של תוכניות לימודים חדשות > השפעת הרעיון של 'מבנה הדעת'

בעקבות הרפורמה בתכנון לימודים בארצות-הברית, שהתפתחה אחרי משבר הספוטניק, הובלט הרעיון של 'מבנה הדעת', שהניח קיומם של רעיונות יסוד במקצועות שונים, ושימוש בדרכי מחקר אופייניים למקצוע. לצד מבנה הדעת, בלטה בישראל השפעת הגורם החברתי בחינוך. חשיבות גורם זה בלטה בניסוח מטרות החינוך בחוק חינוך ממלכתי התשי"ג-1953, והיא תולדה של תנאיה המיוחדים של החברה הישראלית ושל מאבקה על קיומה.
'מבנה הדעת' התבטא בין השאר בשימוש בשיטות מחקר אופייניות לדיסציפלינות שונות בדרכי הוראה, ובלט במיוחד בלימודי הטבע. נטייה זו הייתה חזקה במיוחד בחומר הלימודים בשנים הראשונות, שכלל ניסויים למיניהם, תצפיות, ניתוח טקסטים וחשיפת מידע מחומר חזותי. בשנים שלאחר מכן גברה הנטייה להעשיר את חומר הלימודים בפרקי קריאה, ללא עבודות חקירה וגילוי. פרקי קריאה אמורים להציג לפני הלומדים תופעות ומחקרים בצורה סיפורית נוחה לקריאה ולקליטה, הנעזרת בסקרנות ובעניין שהיא מעוררת.
'מבנה הדעת' התאפיין במעורבות רבה של מדענים, ששימשו כיושבי ראש של ועדות לתוכנית הלימודים, כחברי ועדות, כיועצים ואף כמחברים שותפים של חומר לימודים. ההנחה הייתה שאנשי מדע יסייעו בבחירת העיקר במקצוע, יסירו את הגודש מתוכניות לימודים קודמות, ויתרמו לעדכון של תוכניות הלימודים ולדיוקן המדעי.
חלק מהתקוות התאמת, אך לצד התרומה הגדולה של אנשי המדע, הופיעו גם בעיות חדשות:
אנשי המדע ששימשו כחברי ועדות, תרמו לדיונים בוועדות גם בנושאים שחרגו מתחום מומחיותם. לא תמיד ידעו המדענים עצמם, ואף לא החברים האחרים בוועדה, להבחין בין המדען היועץ בתחום מומחיותו, לבין עצותיו כ"אזרח משכיל".
התכנון נעשה לפי חלוקת המקצועות המוכרת בעולם האקדמי, בלי להתחשב באינטגרציה בבית הספר.
נעשה תיאום אנכי במקצוע מסוים, לאורך כל שלבי החינוך, אך הוזנח התיאום האופקי בין המקצועות בתוך הכיתה.
עקב השאיפה להקפיד על הרמה המדעית של תוכניות הלימודים החדשות, לא הייתה התחשבות מספקת ביכולתו של המורה לקלוט חידושים.
למרות הציפיות שאנשי המדע יידעו לבחור את העיקר במקצוע ולשחרר את תוכניות הלימודים מגודש תכנים – נותרו תוכניות רבות עמוסות וגדושות.
עבודתו > תכנון והפעלה של תוכניות לימודים חדשות > צורכי החברה

נוסף לרעיון של 'מבנה הדעת', גם לצורכי החברה היו השפעה מכרעת על תוכניות הלימודים, כפי שבאו לידי ביטוי בעניינים הבאים:
השמת דגש על מקצועות העשויים להעמיק את החינוך היהודי והלאומי. דגש זה משקף הן את הצרכים של חברה הנתונה במצור, והן את הצרכים של חברה שמתגבשת ומעצבת את זהותה. הקושי בהוראת היצירה התרבותית של העם היהודי לדורותיו ולעדותיו לא היה נעוץ בתוכניות הלימודים, וגם לא בספרי לימוד, אלא נבע ממחסור במורים בעלי הכשרה מספיקה להוראה של מקצועות היהדות ברמה נאותה לפי תוכניות הלימודים החדשות.
צורכי החברה באו לידי ביטוי גם בשאיפה להישגיות במדע ובטכנולוגיה. חברה מצומצמת מבחינה כמותית שאפה להעלות את איכותה, ואכן ניתן לכך ביטוי בתוכניות הלימודים העשירות והמעודכנות במדעים הריאליים, ובחינוך המקצועי. כל אלה שימשו כתשתית להתפתחות טכנולוגית מתקדמת.
צורכי החברה באו לידי ביטוי גם בשאיפה להעלות את רמת ההישגים של התלמידים משכבות מקופחות, בהכנת חומר לימודים מתאים, תוך צמצום פערים ופתיחת הזדמנויות שוות לתלמידים רבים. בתחום זה ננקטו דרכים שונות: הכנת נוסחים שונים להוראת אותו נושא; הכנת חומר לימודים בצורת כרטסות, המיועדות לרמות שונות בכיתה הטרוגנית; פרסום חומר מודולרי בצורת חוברות, המיועד לשכבת גיל ולא לכיתה מסוימת – דבר המאפשר להשתמש באותו חומר בכיתות שונות לפי הצורך; ולבסוף – שימוש באותו חומר עצמו, תוך תיקונם של עיוותי חשיבה שהפריעו ללמידה.
עבודתו > תכנון והפעלה של תוכניות לימודים חדשות > תהליך ההכנה של תוכניות הלימודים החדשות

תהליך ההכנה של תוכניות הלימודים החדשות בישראל התאפיין בעיקר ב:
הכנתן של תוכניות הלימודים ושל חומר הלימודים בעיקר ב"מרכזים", ולא ב"פריפריה".
משימה "מתמדת", ולא "משימה מסתיימת".
שיתוף מדענים, מורים ומתכננים.
עבודה בצוותים.
שיפור חומר הלימודים על יסוד ניסויו.
אינטראקציה בין מטרות סמויות ומוגדרות, פעילויות לימודיות והערכה.
עבודתו > תכנון והפעלה של תוכניות לימודים חדשות > מסקנות ולקחים

אדן הצביע על ההתפתחויות בהלכה ובמעשה של תכנון הלימודים בישראל. הורגש צורך בהתחשבות בצורכי הלומד והמורה, ועלתה שאלת מעורבותם של המורים בפיתוח התוכניות. בשורת הפתרונות הוצע חומר לימודים מודולרי, שהמורה היה יכול לבחור ולארגן לתוכניות עבודה. נוסף על כך הוכשרו המורים להתאים חומר לימודים מוכן לצורכי התלמידים – בשינויים, בתוספות ובעיבודים חדשים.
הבעיה המרכזית שעמדה בפני הרפורמה של תוכניות הלימודים, הייתה הפעלת התוכניות החדשות. חומר הלימודים היה כלי חשוב בידי המורה, אך לא היה די בכלים משוכללים ובמיומנויות השימוש בהם. נדרש גם רצון לעשות שימוש בכלים חדשים אלה, שהיה כרוך במאמץ רב מצד המורה, משום שהיה עליו לוותר על תכנים והתנהגויות, שרכש בעמל רב, ולשנות את דרך הוראתו. מעורבות זו של המורה בתהליך של תכנון הלימודים, לצד פיתוח האוטונומיה המקצועית שלו, תרמה תרומה משמעותית לשיפור ההוראה-למידה במערכת החינוך, שעקב ההיררכיה והמבנה שלה, הייתה ערוכה יותר לשימור נוהלים והתנהגויות, מאשר לשינויים.
עבודתו > סיכום עבודתו

אדן שימש כמנהל ישיר של הפרויקטים, והיה אחראי, יוזם, מפעיל ומייעץ בכל הפרויקטים, וכן במוסדות להשכלה גבוהה. במהלך עבודתו, פותחו במרכז לתוכניות הלימודים ובשש אוניברסיטאות בישראל, תוכניות לימודים חדשות לכל הכיתות בכל המקצועות, נכתבו ספרי לימוד חדשים, ספרי הדרכה למורים, ועזרי לימוד מגוונים – כולם ברמה מדעית וברמה דידקטית גבוהות, ששיפרו את רמת ההוראה במערכת החינוך.
כאיש תוכניות לימודים, התמיד אדן להיות מעודכן בכל הנעשה בפיתוח של תוכניות לימודים בארצות אחרות. כאיש מינהל, היה גמיש ופתוח לרעיונות וליוזמות, ויצר גרעין של צוות מסור. כאיש חינוך, שהכיר מקרוב את המערכת על כל שלביה, עשה שימוש בניסיונו לצורך קבלת החלטות בעלות משמעות חינוכית, ועסק בניהול בקרה ומחקרים על פעילויות הצוותים במרכז לתוכניות הלימודים.
פעילותו הציבורית התמקדה באגודה על שם יאנוש קורצ'אק, שבה שימש כיו"ר האגודה הישראלית, וכסגן יו"ר האגודה הבינלאומית.
ב-1981 ריכז אדן צוות כתיבה באוניברסיטה הפתוחה, בנושא "תוכנית הלימודים בביצועה"; היה יו"ר הוועדה הישראלית לבדיקה הדדית של ספרי לימוד גרמניה-ישראל; היה יו"ר הסקציה לתכנון לימודים במרכז א.י.ל.ה באוניברסיטת בר-אילן, ויעץ למוסדות שונים כמו איגוד הבנקים בישראל, בתכנון לימודים.
גם אחרי צאתו לגמלאות, המשיך לשמש יועץ למחלקת החינוך של הסתדרות העובדים, בעיקר בהכנת חומר לימודים בתחום החינוך לערכים, ובהפעלתו בבתי הספר.
כתביו

שבח אדן, העדה המחנכת: פרקים בחינוך חברתי, תל אביב: הוצאת נ. טברסקי, תשי"א-1950
שבח אדן, הנריק גולדשמיט – יאנוש קורצ'אק, ירושלים: האגודה ע"ש יאנוש קורצ'אק בישראל והוצאת כתר, 2000
שבח אדן, הפעלת חידושים בחינוך, חקר מקרה בתכנון לימודים, תל אביב: הוצאת מעלות, 1978
שבח אדן, מטרות החנוך בישראל, תל אביב: הוצאת מעלות, תשל"ו-1976
שבח אדן, פרקים בתכנון לימודים, ירושלים: הוצאת משרד החינוך והתרבות – המינהל הפדגוגי – האגף לתוכניות לימודים, תשנ"א-1991
שבח אדן, תוכנית-הלימודים בהפעלתה: גישה להערכה, רעננה: הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 1982
שבח אדן (עורך), על תוכניות הלימודים החדשות, תל אביב: הוצאת מעלות, 1971
שבח אדן (עורך), חינוך לערכי תנועת העבודה, המרכז לתרבות ולחינוך של ההסתדרות הכללית והוצאת הקיבוץ המאוחד, 1989. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
Eden, S., Curriculum Development In Israel, in P.H. Taylor and M. Johnson, Curriculum Development, a Comparative study, NFER Publishing Company Ltd, Windsor Berks, 1974
Eden, S., Implementation of Innovations in Education, A Case Study in Curriculum Planning (Studies in Educational Evaluation), Monograph 2, Tel Aviv University, University of California in Los Angeles, University of Kiel, 1979, 160 pages
Eden, S. and Tamir P., Curriculum Implementation - Retrospect and Prospect, in P. Tamir et al (Ed.) Curriculum Implementation and its Relationship to Curriculum Development in Science, Jerusalem: Israel Science Teaching Center, Hebrew University, 1979
לקריאה נוספת

שבח אדן: רשימת פרסומים, 1938–1980, ירושלים: הוצאת חברים לעבודה, תשמ"א-1980
משה זילברשטיין, האם הפעלת תוכנית לימודים היא חלק מפיתוחה?, עיונים בחינוך, 17, אוניברסיטת חיפה, 1978
Bloom, B.S., The Role of the Educational Sciences in Curriculum Development, International Journal of Educational Sciences, 1, 1966
הערות שוליים

1 2 3 4 5  מתוך התוכנייה של משרד החינוך והתרבות, המזכירות הפדגוגית, 'פרסי חינוך ותעודות הערכה למוסדות חינוך ולאנשי חינוך לשנת הלימודים התשנ"ב', ירושלים, התשנ"ב – 1992, ד"ר שבח אדן
↑  מתוך אוטוביוגרפיה שכתב אדן לעבודת שורשים בבית ספר תיכון בישראל
1 2 3 4 5  כפי שכתב אדן בקורות חייו
1 2  שבח אדן (אייזנבוד), העדה המחנכת – פרקים בחינוך חברתי, תל אביב: הוצאת נ. טברסקי, אוקטובר 1950
↑  מינויים ושינויים במשרד החינוך, הארץ, 21 בספטמבר 1959
↑  Shevach Eden, The Translation of General Aims of Education into Functional Objectives for Curriculum Construction, Ph.D. (Doctor of Philosophy) Dissertation, University of Chicago, 1973
↑  מינויים חדשים, מעריב, 29 בינואר 1980
↑  דוד פור – יו"ר המזכירות הפדגוגית במשרד החינוך במקום ד"ר שבח אדן, דבר, 29 באוקטובר 1980
↑  יו"ר המזכירות הפדגוגית הוא התפקיד הפדגוגי הבכיר ביותר במערכת החינוך: דוד פור – מועמד ליו"ר המזכירות הפדגוגית, מעריב, 7 בספטמבר 1980
↑  ארכיון שבח אדן, בספרייה הלאומית
↑  פרופסור בנימין אדן, באוניברסיטת ואנדרבילט
↑  בניגוד לשמם, בתי ספר אלה לא היו קשורים לרשות מקומית מסוימת, אלא עמד בראשם ועד ציבורי, כמעט בכולם היו פנימיות, המורים היו בוגרי אוניברסיטת קיימברידג' ואוניברסיטת אוקספורד, חלק מהם כמרים, והקבלה לבית הספר הייתה כרוכה בתשלום רב מאוד; ש. אדן, העדה המחנכת, עמוד 9
↑  'ימי בית-הספר של טום בראון' (אנ'), אדן כתב גם על ספר זה (ש. אדן, העדה המחנכת, עמוד 12)
↑  לספר הסרוק באתר הספריה הלאומית לחצו כאן
↑  שבח אדן, תוכניות לימודים חדשות – התנסויות ולקחים, הלכה למעשה בתכנון לימודים, גיליון 3, תש"ם–1980, עמודים 22–34
↑  שבח אדן, קורצ'אק – האדם והמחנך, הוצאת האגודה ע"ש יאנוש קורצ'אק בישראל, 2000
↑  שבח אדן, פרקים בתכנון לימודים, הוצאת משרד החינוך והתרבות – האגף לתוכניות לימודים, תשנ"א-1991
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305651505171  PLWABN: 9810544901205606  ISNI: 0000 0000 6693 5328  LCCN: n88174731  VIAF: 82144622   WorldCat (עם VIAF): 82144622 
זהבה ושבח אדן בתל אביב, 1945
שירות הביון והביטחון הלאומי של אתיופיה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  אתיופיה 
 niss.gov.et
 קואורדינטות:  9°01′06″N 38°45′44″E﻿ / ﻿9.0183333333333°N 38.762222222222°E﻿ / 9.0183333333333; 38.762222222222
 he
 
שירות הביון והביטחון הלאומי (באמהרית: ብሔራዊ መረጃና ደህንነት አገልግሎት) הוא סוכנות הריגול ושירות הביטחון ברפובליקה הפדרלית הדמוקרטית של אתיופיה. הגוף מופקד על תפקידי איסוף מודיעין, סיכול ריגול עבור המשטרה הפדרלית של אתיופיה וכוחות ההגנה של אתיופיה. השירות הוקם לראשונה במתכונתו המודרנית בשנת 2013.
לארגון הסכמי שיתוף פעולה עם קהילת המודיעין האמריקנית, קהילת המודיעין הישראלית וקהילת המודיעין הרוסית. הארגון חתום על מזכר הבנות למלחמה משותפת בטרור עם FBI. הארגון הוקם מתוך שירות הביטחון הלאומי שהיה קיים קודם ועסק בביצוע מעצרים ועינויים, ממניעים פוליטיים, לעיתונאים המתנגדים להשקפת הממשלה ולאנשי אופוזיציה.
לאחר 2013, הועבר הארגון לפיקוח הפרלמנט והוא משתף פעולה עם המשמר הרפובליקני האתיופי והסוכנות לביטחון סייבר באתיופיה.
שודדים את הדוצ'ה

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  רנטו די מריה 
 הופק בידי:  מתילד ברבגלו אנג'לו ברבגלו
 תסריט:  רנטו די מריה פדריקו גנסיני ולנטינה סטראדה
 עריכה:  צ'לליו בנבנטו
 שחקנים ראשיים:  פייטרו קסטיליאטו מתילדה דה אנג'ליס תומאסו רג'נו איזבלה פרארי פיליפו טימי
 מוזיקה:  דייוויד הולמס 
 צילום:  גלאן פיליפו קורטצ'לי 
 מדינה:  איטליה 
 חברה מפיצה:  נטפליקס
 הקרנת בכורה:  26 באוקטובר 2022
 משך הקרנה:  90 דק' 
 שפת הסרט:  איטלקית 
 דף הסרט ב־IMDb
 
שודדים את הדוצ'ה (באיטלקית: Rapiniamo il duce) הוא סרט קומדיה היסטורית איטלקי משנת 2022. הסרט מספר את סיפורה של כנופיית פורעי חוק, אשר זוממת לשדוד את אוצרו של בניטו מוסוליני בשלהי מלחמת העולם השנייה.
עלילה

מילאנו, 1945. גרמניה הנאצית שולטת בצפון איטליה באמצעות ממשלת בובות אשר נקראת הרפובליקה של סאלו, ומונהגת בידי הדוצ'ה בניטו מוסוליני. בעלות הברית מפציצות יומם וליל את ערי איטליה, וברור לכל שהסוף קרוב.
פייטרו למברטי (פייטרו קסטיליאטו) הוא פושע אנוכי אשר מתפרנס בעיקר באמצעות מכירת נשק ומסמכים מזויפים למחתרת. שותפיו הם הצלף מרצ'לו (תומאסו רג'נו) והזייפן אמדאו (לואיג'י פידל). באמצעות פענוח שדר סודי, השלישייה מגלה שיד ימינו של מוסוליני אקילה בורסלינו (פיליפו טימי) מתכנן להבריח את האוצר של מוסוליני לשווייץ. למברטי מחליט לשדוד את האוצר, ולשם כך מרכיב צוות מיוחד אשר כולל את האסה (קוקו אדוג'אמה), כייסת צעירה ונועזת ואהובתו של אמדאו, וכן את ג'ובאני פברי (מאקיו קפטונדה) לשעבר נהג מרוצים ידוע שם, וכיום מכור לסמים, וכן אנרכיסט ופירומן מסתורי אשר ידוע רק בכינוי "מולוטוב" (אלברטו אסטורי). עד מהרה הם מגלים שהמשימה תהיה קשה משחשבו.
רכב מיושן

דוגמה ל"רכב מיושן" אלפא רומיאו 147 שנת 2000
רכב מיושן (באנגלית: Obsolete vehicle) מוגדר במדינת ישראל ככלי רכב שבמועד חידוש רישיונו מלאו לו 19 שנים מיום ייצורו (למעט טרקטור, גרור ואוטובוס).
אוטובוס - במועד חידוש רישיונו מלאו לו 15 שנה משנת ייצורו.
מונית - במועד חידוש רישיונה מלאו לה 10 שנה משנת ייצורה.
"רכב מיושן" כולל רכב פרטי מכל סוג (משפחתי, סטיישן) רכב מסחרי, רכב שטח, אופנוע.
בישראל

רכב מיושן נדרש למבחן רישוי כל 6 חודשים. לפני הבדיקה בעל הרכב חייב להציג תעודה מאת מוסך מורשה בנוסח שקבעה הרשות, כי הרכב נבדק תוך שלושה חודשים לפני מועד הבדיקה ונמצא במצב מכני תקין.
רכב מיושן חייב באגרת רישוי שנתית אחת.
לא יחודש רישיון לרכב מיושן אם חלפו שנתיים מיום שפג תוקף רישיונו (רישיון הוא בתוקף רק לאחר ביצוע טסט ותשלום אגרה).
רכב מיושן שרישיונו אינו בתוקף שנתיים ומעלה והוא רכב נוסעים פרטי, רכב פרטי דו שימושי, אופנוע או רכב מסחרי שמשקלו הכולל לא עולה על 6000 ק"ג, ניתן לחדש את רישיונו רק לאחר בדיקה ואישור של מעבדה מוסמכת (בנוסף לאישורים הרגילים לרכב מיושן).
בישראל > רישיון הרכב לא יחודש במקרים הבאים

עבור רכב אשר הוכרז כאובדן גמור (Total Loss).
עבור מונית אשר מלאו 12 שנים משנת ייצורה.
עבור רכב נוסעים פרטי או רכב פרטי דו שימושי המשמש להוראת נהיגה אשר מלאו עשר שנים משנת ייצורם.
עבור רכב חילוץ, שמשקלו המותר הוא עד 16,000 קילוגרמים אשר מלאו 19 שנים משנת ייצורו.
עבור אוטובוס וטיולית אשר מלאו 20 שנים משנת ייצורם.
עבור אופנוע להגשת עזרה ראשונה אשר מלאו שבע שנים משנת ייצורו.
בארצות הברית ובריטניה

מכונית קלאסית (אנ') היא מכונית ישנה יותר, ההגדרה המדויקת משתנה ברחבי העולם. הנושא המשותף הוא של מכונית ישנה יותר עם עניין היסטורי מספיק להיות רכב אספנות ושווה שמירה או שחזור.
לאחר מלחמת העולם השנייה "מכוניות קלאסיות" אינן מוגדרות במדויק והמונח מוחל לעיתים קרובות על כל רכב ישן יותר.
מבחינה משפטית, לרוב המדינות יש כללים מבוססי זמן להגדרת רכב "היסטורי" או "קלאסי" למטרות כגון רישום רכב עתיק. לדוגמה, מדינת מרילנד (בארצות הברית) מגדירה כלי רכב היסטוריים כגיל 20 שנה ומעלה, והם "לא השתנו באופן משמעותי, שופצו או יוצרו מחדש מהעיצוב המקורי של היצרנים" ואילו וירג'יניה המערבית מגדירה כלי רכב המיוצרים לפחות 25 שנים.
מועדון הרכב העתיק של אמריקה (AACA) מזהה "כלי רכב ממונעים בני 25 ומעלה, שנבנו במפעלים ועוצבו במיוחד ומיוצרים לשימוש בתחבורה ציבורית בכבישים ובכבישים המהירים".
בבריטניה אין הגדרה קבועה של מכונית קלאסית. המונח קלאסיקה מודרנית (Youngtimer) מתייחס לכלי רכב שגילם בין 15–25 שנה. המונח הגרמני Youngtimer מתאר מכוניות ישנות אשר עדיין לא הפכו למכוניות "עתיקות" קלאסיות.
ראו גם

רכב אספנות
הערות שוליים

↑  סעיף 1 לתקנות התעבורה, תשכ"א-1961
↑  מהי הגדרת "רכב מיושן" לגבי רכב נוסעים פרטי? שאלות תאוריה - חוקי תנועה quizme.co.il
↑  רכב מיושן מעות אגרון הכלכלה המינהל והעסקים
↑  מתוך "חידוש רישיון לרכב מיושן, סעיף 11", משרד התחבורה והבטיחות בדרכים רישיון לכלי רכב
↑  הגדרת רכב ממונע בארצות הברית ובריטניה web.archive.org/web
שוה קריתים

נחלות שבטי ישראל, לצורך זיהוי המקום
שוה קריתים הוא מקום המוזכר בתנ"ך כאתר בו הכו ארבעת המלכים את האימים.
שוה קריתים מוזכר בתנ"ך פעם אחת, בפסוקים:
"ובארבע עשרה שנה בא כדרלעמר והמלכים אשר אתו ויכו את רפאים בעשתרת קרנים ואת הזוזים בהם ואת האימים בשוה קריתים. ואת החרי בהררם שעיר עד איל פארן אשר על המדבר."
תרגום ירושלמי מתרגם "וְיַת אֵמְתָנַיָא אִילֵין דְשַׁרְיָין דִבְנוּהָ קַרְתָּא". פירוש אחד לשם הוא שמדובר על "שוה" בסמוך ל, או במחוז קרייתיים.
הימצאותו של שוה קריתים בפסוקים בין הם לשעיר, ממקם אותו ככל הנראה בגלעד הדרומי, אזור נחלת שבט ראובן.
הפייטן יוסף ברבי ניסן חתם את שמו "יוסף ברבי ניסן משוה קריתים". שמואל קליין טען, על פי התרגום הירושלמי, שמדובר על נווה, בדרום סוריה. היו שדחו זיהוי זה בכך שהניקוד בתרגום ירושלמי הוא אחר ואינו מתייחס לנווה ואחרים כמו יוסף יהלום שחזקו את הזיהוי ודחו את הדחייה.
הערות שוליים

↑  ספר בראשית, פרק י"ד, פסוק ה'
1 2  בוסתנאי עודד, אנציקלופדיה מקראית, כרך ז', עמוד 532, ערך: שוה קריתים
↑  שמעון מנחם לזאר, שכני ארץ ישראל, השרון (עיתון), 1 בינואר 1893
↑  בנימין לפלר, יוסה (יוסף) בירבי ניסן משוה קריתים: קדושתא לסדר "הנני ממטיר", לשוננו עו (תשע"ד), עמ' 416
↑  יוסף יהלום, פפירוס פייטני למועדי החורף ומשמעותו לתולדות היישוב בארץ־ישראל בשלהי התקופה הביזנטית, קתדרה 162, טבת תשע"ז, עמוד 10
שבט יהודה בדוחק ובצער

שבט יהודה בדחק ובצער הוא פיוט הנאמר בפתיחת הסליחות, לפי רוב מנהגי הספרדים. הפיוט פותח את חלק אמירת י"ג מידות שבמהלך הסליחות, ומגיע מיד אחרי אמירת אשרי ופסוקי הרחמים. שד"ל ייחס את הפיוט לרבי שמעיה קוסון מחבר הפיוט אודה לאל.
מבנה הפיוט

הפיוט מורכב משמונה שורות, אשר יוצרות את האקרוסטיכון "שמעיה חזק", ושורת מעבר לאמירת אל מלך. כל שורה בנויה משתי צלעיות, אשר חורזות ביניהם בחריזה פנימית. הצלעית השנייה של כל שורה היא שיבוץ מקראי.
תוכן הפיוט

הפיוט מדבר על צערו ומצוקתו של עם ישראל (המכונה כולו "שבט יהודה"), ומתפלל שה' ישמע את תפילת בניו, יזכור אותם ויושיע אותם מצרותיהם.
אמירת הפיוט

הפיוט משמש הקדמה לאמירת י"ג מידות של רחמים בפעם הראשונה שהן נאמרות בסליחות. במנהג המקורי, נאמר במקום זה פיוט פתיחה אחר, "ה' אלהי צבאות יושב הכרובים", אך קהילות רבות החליפו אותו ב"שבט יהודה", וזהו המנהג הרווח כיום. כיוון שהפיוט פותח את החלק של אמירת י"ג מידות, אותו ניתן לומר רק במניין, הפיוט משמש נקודת ציון למקום ממנו מדלגים כשאין מניין, ואליו חוזרים אם הגיע מניין באמצע אמירת הסליחות.

בדרך כלל, נוהגים לומר את הפיוט בצורה של חזן וקהל, כאשר החזן אומר את הצלעית הראשונה של השורה, והקהל את הצלעית השנייה, ויש נוהגים שכל הקהל אומר את הפיוט יחד. הפיוט נדפס גם בכמה סדרי תפילה ליום כיפור קטן (ערב ראש חודש), אך לא נהוג בשום קהילה היום לאומרו בהזדמנות זו.
הערות שוליים

↑  שמואל דוד לוצאטו, ‏אוצר טוב - נחלת שד"ל, עמ' 77, באתר גוגל ספרים
↑  שולמית אליצור, "למקורם של פיוטי הסליחות", תרביץ פד [ד] (תמוז תשע"ו), עמ' 510.
↑  ראו בין היתר: סימן תקפא - מדיני הסליחות - מורשת מרן - הרב עובדיה יוסף, באתר מורשת מרן - הרב עובדיה יוסף, ‏במרץ 2017
↑  שבט יהודה בדוחק ובצער באתר הפיוט והתפילה
↑  דניאל גולדשמידט, מחקרי תפילה ופיוט, מאגנס, ירושלים תש"ם, פרק "תפילות לערב ראש חודש", עמודים 322–340 (נדפס במקור בקרית ספר מ"ד, תשכ"ט, עמודים 129-140
רמת ברוס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  ויליאם ספירס ברוס 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  66°S 64°W﻿ / ﻿66°S 64°W﻿ / -66; -64
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהרמת ברוס(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהרמת ברוס(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומירמת ברוס(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומירמת ברוס
 
רמת ברוס או מישור ברוס היא רמה המכוסה בקרח בארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.
אורכה של הרמה 144 ק"מ. הרמה מתנשאת לגובה של 1,830 מטרים מעל פני הים.
הרמה משתרעת צפון-מזרחה מן הכפים של קרחון גולד וקרחון ארסקין עד לסביבות מפרץ פלנדרס.
היסטוריה > גיליו הרמה

לא ידוע מתי התגלתה הרמה או נראתה לראשונה, אך על פי המשוער ראו אותה בינואר 1909 חברי המשלחת הצרפתית לאנטארקטיקה בראשות ז'אן-באטיסט שארקו ממיקומם במצר פנדלטון. הרמה מופתה באמצעות תצלומי אוויר ובהתבסס על פי סקרים שנערכו על הקרקע על ידי סקר שטחי החסות של איי פוקלנד, בשנים 1946–1962.
קידוח שנעשה בשנת 2010 לעומק 448.12 מ' בקרח עד לתשתית הסלע ברמת ברוס מלמד על עלייה ניכרת בקצב צבירת המים משנות ה-30' של המאה ה-20 עד שנת 2009, מממוצע של 1.87 מ' לממוצע של 2.73 מ' בעליית המים משנת 2000 עד 2009. יש מקום להניח, שהשינויים משנה לשנה קשורים בתנודות בקנה מידה גדול באטמוספירה ובאוקיינוסים.
היסטוריה > מקור השם

ההוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה נתנה לרמה את שמה.
הרמה נקראת על שמו של ויליאם ספירס ברוס, חוקר קטבים סקוטי ומנהיג המשלחת הסקוטית הלאומית לאנטארקטיקה, שחקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1902–1904.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  עליית מפלס המים ברמת ברוס, דיון בכנס השנתי של האגודה האמריקאית למטאורולוגיה 9 בינואר 2013
| מישורי ארץ גרהאם / רמות ארץ גרהאם |
| --- | --- | --- |
| סדר אלפביתי: | אייברי • ברוס • דטרויט • המימונט • הרברט • לאקלאבר • לואי פיליפ • פוסטר • פורבידן |  |
| המישורים מצפון לדרום: | לאקלאבר • לואי פיליפ • דטרויט • הרברט • פוסטר • פורבידן • ברוס • אייברי • המימונט |  |
שגר ושכח

טיל שגר ושכח PARS 3 LR של הצבא הגרמני
שגר וּשכח היא הטכנולוגיה של רקטות או נשק מונחה הפועלים עצמאית לאחר השיגור.
חימוש שגר ושכח כולל בתוכו מערכת ניווט אינרציאלית או GPS, המנחים אותו אל המטרה לאחר שיגורו, כך שהמפעיל חופשי לעזוב את עמדת השיגור או לבצע שיגור נוסף. טילים מסוימים יכולים אף לאתר עצמאית את המטרה, גם אם היורה מעולם לא היה איתה בקשר עין, באמצעות רב"ת.
כמו כן, ישנם כטב"מים שניתן להפעיל בשיטת שגר ושכח, כמו הפוטרוס האיראני.
אפשרות לעדכן את מסלול מעוף הנשק לאחר השיגור, באמצעים בעלי יכולת שגר ושכח, נקראת "שגר ועדכן".
לעיתים הביטוי "שגר ושכח" מתייחס לאמצעים פחות מתקדמים, שאינם בעלי יכולת שליטה מרחוק, כמו ברקטות ובטילי אוויר-אוויר מונחי חום, בהם אין למשגר או לטייס בהתאמה, יכולת להשפיע על מעוף הטיל לאחר שיגורו.
בעברית מודרנית מקובל להשתמש בצירוף זה בהשאלה, כאשר מייחסים תכונה לאדם, למכונה או למנגנון ממוחשב המשלים נאמנה את כל המשימות שמוטלות עליו, מבלי שמפעיליו יצטרכו לעקוב אחריו ולוודא את ביצוע המשימה[דרוש מקור]. עוד מקובל להשתמש בביטוי שגר ושכח בניהול תיק השקעות שמשמעותו קנה והחזק או קניה לזמן מרובה שלא מצריכה התערבות בניהול[דרוש מקור].
דוגמאות

דוגמאות לטילי שגר ושכח מונחי אינפרה אדום ומונחי מכ"ם:
AGM-114 הלפייר
AGM-65 מאבריק
ספייק
הרפון
PARS 3 LR
נאג
מיקה
Kh-29
3M-54 Klub
יאחונט
9M123 כריזנטמה
וימפל R-77
וימפל R-73
וימפל R-27
SM-6
FIM-92 סטינגר
איריס-טי
FGM-148 ג'אוולין
אקסוסט
ברימסטון
AIM-9 סיידוויינדר
AIM-120 אמראם
רמת ביקון

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  ביקונייט 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  הרי קווטרמיין 
 קואורדינטות:  77°50′00″S 160°49′59″E﻿ / ﻿77.8333°S 160.833°E﻿ / -77.8333; 160.833
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומירמת ביקון(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומירמת ביקון
 
רמת ביקון (באנגלית: Beacon Heights). מקבץ פסגות (רמה) בהרי קווטרמיין, באזור חוף סקוט, בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה.
הרמה ממוקמת בין עמק ביקון ועמק ארנה.
שיא גובהה של הרמה - 2,345 מטרים מעל פני הים (בהר וסט ביקון).
הרים נוספים ברמה הם איסט ביקון, וסאות' ביקון.
היסטוריה > מקור השם

שמה של הרמה ניתן לה על ידי הרטלי פראר, גאולוג שהיה חלק מהמשלחת האנטארקטיקה הבריטית (משלחת דיסקברי) (אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1901– 1904).
הרמה נקראת על שם מאובני הביקונייט (Beaconites) המצויים באבני החול שברמה.
לקריאה נוספת

• P. J. Barrett (1981), , Journal of the Royal Society of New Zealand, 11:4, 447-458, DOI: 10.1080/03036758.1981.10423334
• P. N. Webb (1963), , New Zealand Journal of Geology and Geophysics, 6:3, 361-387, DOI: 10.1080/00288306.1963.10422069
• Russell, N.C., Edwards, H.G.M., Wynn-Williams, D.D., , Antarctic Science / 10, PP 63-74, https://doi.org/10.1017/S0954102098000091
• O. S. Vialov (1962), , New Zealand Journal of Geology and Geophysics, 5:5, 718-732, DOI: 10.1080/00288306.1962.10417633
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8  מידע גאוגרפי והיסטורי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541506405171  GND: 4342222-6  LCCN: sh88003336  VIAF: 238099168   WorldCat (עם VIAF): 238099168
רמת גלינר

| --- | --- |

רממ גלינר - מבט מפסגת מיזייה.
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  62°34′25″S 60°13′59″W﻿ / ﻿62.5736°S 60.2331°W﻿ / -62.5736; -60.2331
  (למפת איי שטלנד הדרומיים מוגדלת) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהרמת גלינר(למפת איי שטלנד הדרומיים רגילה) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהרמת גלינר(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומירמת גלינר(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומירמת גלינר
 
מסלול הסקר הטופוגרפי הבולגרי Tangra 2004/05 שכלל את רמת גלינר
מפה טופוגרפית של האי ליווינגסטון ואי סמית'
רמת גלינר (באנגלית: Gleaner Heights) היא רמה, בחלק המזרחי של האי ליווינגסטון באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה .
אורכה של הרמה 2 קילומטרים, והיא ממוקמת דרומית - מערבית לגבעת לזלי; בקע אלהובו מפריד בין רמת גלינר לבין גבעת לזלי.
בקע גורב מפריד בין רמת גלינר לבין פסגת חמוס, המהווה את הקצה הצפון-מערבי של רכס בוולז.
רמת גלינר מכוסה ברובה קרח, למעט אזור סלע חשוף קטן, במורדות הצפון-מערביים של הרמה.
רמת גלינר מתנשאת מעל שדה השלג סדינני שמצפון-מערב לה, מעל קרחון קאליאקרה שממזרח לרמה, ומעל קרחון פרוניקה שמדרום-מערב לרמה.
שיא גובהה של הרמה מגיע לגובה של 531 מטרים מעל פני הים; שיא זה ממוקם 5 קילומטרים צפון-מערבית להר בוולז; השיא ממוקם 5.05 קילומטרים צפונית-מערבית לפסגת מלניק ו-1.43 קילומטרים מערבית - דרום-מערבית מגבעת לזלי.