stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אתה כולם
הרכב

הכל נמצא בכף ידך / צחוקו של הגורל / שתיעלם יתפללו לשובך / וכשתופיע לראותך איש לא יוכל
אביתר בנאי עושה בשיר קולות רקע. גלוסמן סיפר כי הוא לא רגיל להלחין שירים שנכתבו על ידי אנשים אחרים, אך כי הוא הצליח להלחין את השיר תוך 10 דקות. בנוסף, אמר כי הוא השתדל להלחין את השיר במנגינה "חיובית": ”להשאיר משהו בהיר יותר וגדול יותר, להאיר באור חיובי כמה שאפשר. שהפזמון יהיה קליט, שיהיה גרוב, שיהיה אפשר לשיר יחד. שזה לא עצוב, זה לא שיר זיכרון קלסי.”.
לא פעם צוין כי מילות השיר מתארות באופן דומה את גורלו של שמריז. אביו, אבי שמריז, אמר: ”יש שם שלוש שורות שהן די מטלטלות, שמי שקורא אותן במצב רגיל לא מבין על מה הוא מדבר. אבל במצב של בן אדם שהוא חטוף, הטקסטים מקבלים משמעות מזעזעת. [...] הוא נעלם במנהרות של חמאס ואנחנו עשינו כל מעשה שאנחנו יכולים כדי להחזיר אותו. כל כך רצינו שהוא יחזור. וסוף סוף, כשהוא הצליח להשתחרר ממלתעות החמאס ולצאת לחופשי, אף אחד לא הצליח לראות אותו.”
הערות שוליים

1 2  אלדה נתנאל, אלון לולו שמריז, סטודנט למחשבים בן 26 מקיבוץ כפר עזה עדין נעדר וככל הנראה נחטף לעזה, באתר ישובניק נט, ‏2 בנובמבר 2023
1 2 3 4 5 6 7  נועם כהן, ‏"כשתעלם יתפללו לשובך וכשתופיע לראותך איש לא יוכל": השיר המצמרר שכתב אלון שמריז ז"ל והלחין יוגב גלוסמן, באתר ‏מאקו‏, 15 בינואר 2024
↑  יואב זיתון, החטופים שנורו למוות צעקו "הצילו" למצלמת כלב של עוקץ - בקרב של גולני עם החוטפים, 5 ימים לפני הטרגדיה, באתר ynet, 20 בדצמבר 2023
↑  ניר דבורי, ‏תחקיר ראשוני של הרג החטופים בסג'עייה: הרימו דגל לבן ונורו למוות, באתר ‏מאקו‏, 16 בדצמבר 2023
1 2 3 4   "כשתיעלם יתפללו לשובך": השיר האחרון של אלון - שהפך ללהיט, סרטון בערוץ "חדשות 13", באתר יוטיוב (אורך: 9:18), 6 בפברואר 2024
המוזיקה הקלאסית בתקופת הבארוק

| תולדות המוזיקה הקלאסית> התקופה העתיקה | תולדות המוזיקה הקלאסית> התקופה העתיקה | תולדות המוזיקה הקלאסית>  | תולדות המוזיקה הקלאסית>  | תולדות המוזיקה הקלאסית>  | תולדות המוזיקה הקלאסית>  | תולדות המוזיקה הקלאסית>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ימי הביניים | (476–1450) |  |  |  |  |  |
| תקופת הרנסאנס | (1450–1600) |  |  |  |  |  |
| התקופה האמצעית | התקופה האמצעית |  |  |  |  |  |
| תקופת הבארוק | (1600–1750) |  |  |  |  |  |
| התקופה הקלאסית | (1740–1830) |  |  |  |  |  |
| התקופה הרומנטית | (1815–1910) |  |  |  |  |  |
| התקופה המאוחרת | התקופה המאוחרת |  |  |  |  |  |
| התקופה המודרנית | (1900–הווה) |  |  |  |  |  |
Evaristo Baschenis: כלי נגינה האופייניים לתקופת הבארוק
יוהאן סבסטיאן באך 1748
Claudio Monteverdi in 1640
Jean-Baptiste Lully by Paul Mignard
גורג' פרידריך הנדל
Marc-Antoine Charpentier
מוזיקת בארוֹק היא מוזיקה קלאסית שנכתבה בתקופת הבארוק בין השנים 1600 ו-1750 לערך.
על ציר הזמן של המוזיקה הקלאסית המערבית, תקופת הבארוק נמצאת אחרי תקופת הרנסאנס ולפני התקופה הקלאסית; אשר לאחריה באה התקופה הרומנטית.
ליצירות שנכתבו בתקופת הבארוק מקום מכובד בהיסטוריה של המוזיקה הקלאסית, והן מבוצעות עד היום.
סגנון הברוק מתאפיין ביצירתיותו ובחרותו הסגנונית. בין המלחינים של תקופת הברוק נמנים מונטוורדי, שיץ, קופרן, שרפנטייה, קריסימי, אלגרי, לולי, פכלבל, פרסל, קורלי, טלמן, ראמו, סקרלטי, ארן – אבל הייצוגיים ביותר הם באך, ויוואלדי, והנדל.
סקירה כללית

תחת השם "בארוק" נכללים סגנונות רבים של מוזיקה, שמקורם מאזורים רבים באירופה ושנכתבו במהלך תקופה של כ-150 שנה. החלת המונח בארוק על מוזיקה החלה רק בתחילת המאה העשרים, ועד שנות השישים הייתה מחלוקת בעניין הכללתם של סגנונות מגוונים כשל באך, דומניקו סקרלטי ויאקופו פרי, אך כיום המונח התקבל ונכנס לשימוש נרחב.
תקופת הבארוק מחולקת לשלוש תת-תקופות: הבארוק המוקדם, הבארוק התיכון והבארוק המאוחר. רוב היצירות הנחשבות כיום כ"בארוקיות" נכתבו בתקופת הבארוק המאוחר.
מוזיקת הבארוק על רקע מוזיקת הרנסאנס

במאה הי"ז חלה מעין מהפכה במוזיקה. אמנם גם במוזיקת הבארוק וגם במוזיקת הרנסאנס נעשה שימוש נרחב בפוליפוניה ובקונטרפונקט. אלא שאם בתקופת הרנסאנס ההרמוניה הייתה תוצר לוואי של הפוליפוניה, בתקופת הבארוק המבנה ההרמוני נעשה חשוב, וכן מוקנית משנה חשיבות לטכניקה. כמו כן, בתקופת הבארוק מושם יתר דגש לקולות השונים; וניתן משקל יתר לקול העליון ולקול הבאס – הבחנה שבאופן כללי לא קיימת במוזיקת הרנסאנס, בה לקולות השונים ניתן משקל שווה. במוזיקת הבארוק ניתן לרגש מקום חשוב יותר, (היווצרות תורת האפקטים) ויצירות רבות שואפות לתאר רגש מסוים על גווניו. לעיתים קרובות, מוזיקת הבארוק נכתבה לנגנים וירטואוזים, ובאופן כללי היא קשה יותר לביצוע מאשר מוזיקת הרנסאנס.
שינוי נוסף שחל בין תקופת הרנסאנס לתקופת הבארוק הוא עלייתם של הקטעים האינסטרומנטליים, וירידתו של סגנון הא-קפלה של שירה ללא לווי כלי.
קישוט נרחב של היצירה הוא מאפיין חדש נוסף שנכנס למוזיקת הבארוק. לעיתים קרובות הקישוט אולתר על ידי הנגן.
סוגות הבארוק (ז'אנרים)

חלק נכבד מיצירות הברוק חוברו למען הכנסייה. בדרך כלל מוזיקה כנסייתית מורכבת ממקהלה וכלי מלווה ; בעוד שיצירות חילוניות מנוגנות על ידי הרכב של כ-4 נגנים: באסו קונטינואו, פורטה-פיאנו, כינור וכלי נשיפה. בתחום המוזיקה הכנסייתית, חשיבותן של המיסה והמוטט ירדה מעט, אך הקנטטה תפסה מקום נכבד בעבודותיהם של באך ומלחינים פרוטסטנטים אחרים.
מלחיני תקופת הבארוק כתבו במגוון רחב של סוגות:
האופרה, שהחלה להתפתח בתקופת הרנסאנס, הפכה לצורה חשובה בבארוק.
קונצ'רטו (רבים: קונצ'רטי) הוא ז'אנר מוזיקלי שתחילתו בתקופת הבארוק. הקונצ'רטו הוא יצירה לכלי סולו, או כמה כלי סולו, ותזמורת. ב-"קונצ'רטו" מתקיים דו-שיח בין הסולן לבין הטוטי (תזמורת). בעוד המלחינים האיטלקים בבארוק ואף באך כתבו לרוב קונצ'רטו לכלי סולו ולתזמורת במבנה של שלושה פרקים (מהיר-איטי-מהיר), העדיף הנדל את המבנה בעל ארבעת הפרקים (איטי-מהיר-איטי-מהיר). בין המפורסמים שבקונצ'רטי נמנים 'הקונצ'רטי הברנדנבורגיים' של באך.
קונצ'רטו גרוסו מורכב משתי חטיבות — האחת, תזמורת כלי קשת (כינור ראשון ושני, ויולה ובאסו קונטינואו) המכונה גם ripieno (באיטלקית, מילוי), והשנייה, הרכב של שני כנרים ובאסו קונטינואו המכונה גם concertino (חטיבה זו זהה להרכב המנגן בטריו סונטה). שתי החטיבות משמיעות שיח־נגינתן לסירוגין או גם ביחד. קורלי והנדל הם מהמלחינים שעשו שימוש בסוגה זו.
הקנטטה היא יצירה קולית לקולות סולו או למקהלה המלווה בתזמורת או בכלי בודד או מספר כלים. באך ערך את כל הקנטטות שלו עבור הכנסייה, בעוד שהנדל וסקרלטי ערכו קטטות חולין.
האורטוריה היא יצירה גדולה למקהלה, זמרים סולנים ותזמורת. המשותף לאופרה ולאורטוריה הם אריות סולו, רצ'יטטיבים, מקהלות והרכבים ווקאליים. העלילה היא דרמטית, אך בניגוד לאופרה, האורטוריה אינה מציגה את העלילה אלא "מספרת" עליה, כמרומז משמה. באורטוריה, בניגוד לאופרה, אין תפאורות ותלבושות, ובמקרים מסוימים ישנה תפאורה מינימלית ומרומזת ותלבושות, שתפקידן למקם את המבצעים ולהשרות את רוח התקופה על הצופים. המשחק גם הוא מינימלי ומרומז בלבד, בין הסולנים בלבד, והמקהלה ניצבת מאחור ואינה לוקחת חלק בעלילה פרט לשירה. בניגוד לאופרות, שהיו מבוססות על עלילות גיבורים, מיתוסים שונים, ענייני אהבים, תככים ומאבקי כוח, האורטוריות המוקדמות התבססו על סיפורים מהתנ"ך ומהברית החדשה. עלילותיהן של האורטוריות נכתבו כך שיתאימו לביצוע כנסייתי בחגים הנוצריים. בין האורטוריות המפורסמות והמרשימות ביותר כלולה 'משיח' מאת הנדל.
סונאטות נכתבו לכלי מקלדת, לכינור או לכלי נשיפה (סולו או בליווי כלי מקלדת), ולקבוצות כלים. באך חיבר את הסונטות המפורסמות שלו לכינור.
הסוויטה היא סדרת ריקודים, לעיתים קרובות לאחר אוברטורה (פתיחה). פעמים רבות נקראת הסוויטה בשמות אחרים, בעיקר בתקופת הבארוק: פרטיטה, פנטזיה ואחרים. אחד המאפיינים הבולטים בסוויטות רבות (אם כי בשום אופן לא בכולן) הוא חילופים בין פרקים מהירים ואטיים לסירוגין. בדרך כלל כל המחולות בסוויטה כתובים באותו סולם, עם חריגות קלות בלבד (אופייני קטע אחד במז'ור בסוויטה מינורית ולהפך). הסוויטות נכתבו לכלי סולו, להרכב קאמרי קטן או לתזמורת.
הפוגה לכלים, תזמורת או מקהלה התפתחה מכמה סוגים מוקדמים יותר של יצירות קונטרפונקטיות, כמו הריצ'רקר, הקפריצ'ו, הקנצונה והפנטזיה. מלחינים כדוגמת דיטריך בוקסטהודה (1637–1707) ויוהאן פכלבל (1653–1706), תרמו רבות להתפתחות הפוגה, והיא הגיעה לבשלות גבוהה ביצירותיו של יוהאן סבסטיאן באך.
אפיוני הברוק ויוצרים בולטים בארצות אירופה השונות > איטליה

הבארוק למעשה נולד באיטליה, שם חוברו סוגות קוליות חדשות – האופרה, הקנטטה והאורטוריו וכן שתי סוגות כליות הסונאטה והקונצ'רטו. תריסר הקונצ'רטי גרוסי של ארכאנג'לו קורלי חוקו בכל אירופה. בעקבותיו אנטוניו ויוואלדי וכן תומסו אלבינוני חיברו מספר מרשים של יצירות קוליות וכליות. ארבע עונות של ויואלדי הופכת ליצירה הכי מוכרת באירופה. כל אחד מארבעת הקונצ'רטי, שמרכיבים יצירה זו, כתוב בשלושה פרקים במתכונת המקובלת של "מהיר-איטי-מהיר":מבנה התלת פרקי הופכת למודל לחיקוי בידי יוהאן סבסטיאן באך.
מלחין איטלקי בולט נוסף הוא אלסנדרו סקרלטי, אשר חיבר 115 אופרות. יצירות אלו נפתחות בשלושה פרקים הנקראים סימפוניה, והם מאבות הסימפוניה הקלאסית. בנו דומניקו סקרלטי הביא לרמה חדשה וגבוהה את טכניקת המוזיקה למקלדת. מלחינים נוספים הם מונטוורדי, אלגרי, קריסימי.
אפיוני הברוק ויוצרים בולטים בארצות אירופה השונות > צרפת

ז'אן-בטיסט לולי, שהיה איטלקי למעשה ייסד את האופרה הצרפתית, עם יצירותיו קדמוס וארמיון, פאטון ו ארמיד. האופרה הצרפתית הגיעה לשיאה עם ז'אן-פיליפ ראמו, עם יצירותיו lndes galantes, Castor et Pollux, Dardanus, Zoroastre. האוברטורות הצרפתיות היו עניין לחיקוי באורטוריות של הנדל. בין מלחיני הברוק של צרפת, נמנית גם שושלת קופרן, שהתמחו ביצירות למקלדת.
אפיוני הברוק ויוצרים בולטים בארצות אירופה השונות > גרמניה

ללא ספק המאסטר הגדול של התקופה הוא יוהאן סבסטיאן באך, אשר גאונותו נודעה רק לאחר מותו. הקונצרטי, הסונטות והקנטטות שלו הביאו לשיאן את היצירות האיטלקיות מהמאה הי"ז. בגלל צניעותו, ושאיפתו הבלעדית להיות האורגניסט וראש המקהלה בכנסייתו שבלייפציג – באך לא יצא מגבולות ארצו. אבל סואיטות צרפתיות וקונצ'רטו איטלקי הם עדויות לכך, שהוא התעניין בנעשה מחוץ לארצו. ההמנונים הלוטראניים שלו מעידים על יכולתו לנצל את הסינקופה הקצבית ועל שליטה בקונטרה-פונקט. על יצירתו של באך, נאמר שהיא נטולת רגש – אבל עדויות הפוכות לכך הם הפסיונים שלו וכן המיסה בסי מינור לקול סולו, מקהלה ותזמורת. מלבד העובדה שבך ייסד שושלת של מלחינים, הוא השפיע רבות על מוצארט, בטהובן ומנדלסון.
אנגליה
פרסל מיקד את כישוריו לעבר המלודיה, ואת יצירתיותו לעבר ההרמוניה והשליטה על הקונטפונקט. הוא חיבר אודות, מוזיקה לתיאוטרון ולכנסייה, פנטזיות וסונטות לכלי מיתר. האופרות שלו המפורסמות ביותר הן Fairy Queen, Didon and Enea.
אף על פי שהנדל היה גרמני במוצאו, הוא נחשב לקוסמופוליט שבין מלחיני הברוק וכן הוא דווקא מייצג את סגנון הברוק האנגלי. המוזיקה שלו היא שילוב של סגנון איטלקי, קונטרפונקט גרמני וכן הושפע מהמקהלות האנגליות. הוא שילב סגנונות אלו באופרות, אורטוריה והקונצ'רטי שלו. כל אלו מתאפיינים בקומפוזיציה דרמטית. יצירותיו הקוליות – קנטטות סולו, אופרות ואורטוריה – מלאות ברגש. בה במידה, הסואיטות, הקונצ'רטי וסונטות שובות את הלב תודות למלודיות שהן מביעות. הנדל נודע בעיקר בשל האורטוריו משיח.
מעבר לתקופה הקלאסית

לשלב שבין הבארוק לתקופה הקלאסית, על מגוון הרעיונות המתחרים שהועלו בו, והניסיונות לאחד השפעות שונות, יותר משם אחד. יש הקוראים לו גאלאנט, רוקוקו או פרה-קלאסי. בתקופה זו המלחינים הבארוקיים במובהק היו עדיין פופולריים – באך, הנדל וטלמן המשיכו להלחין כשהסגנון ההומופני היה כבר בעלייה ברורה. התרבות המוזיקלית עמדה בפני צומת – המלחינים הגדולים של הסגנון הישן נתפסו כמי שהטכניקה שלהם לוטשה עד לשיא, אך הציבור רעב לחידושים. זו הסיבה שקרל פיליפ עמנואל באך הפך לפופולרי כל כך – הוא הבין את צורות ההלחנה השונות, אך גם ידע כיצד לשלב אותם ברוח החדשה. עזיבתו את הסגנון הישן העלתה את קרנו עד כדי כך שהאפיל על אביו, יוהאן סבסטיאן באך, שלתקופה ארוכה נשכח.
בעקבות הלכי רוח אלו, בתקופה הקלאסית השימוש בקונטרפונקט פחת, לטובת שימוש בהומופוניה. למרות זאת, מלחינים שונים גילו מחדש את הקונטרפונקט במשך התקופה הקלאסית, דבר שהתבטא בפוגות. כמו כן השימוש בקישוט פחת.
היצירות בתקופה הקלאסית נטו להיכתב עם מבנה פנימי סדור, שהתבטא במיוחד בסונטה (ששורשיה בתקופת הבארוק). מודולציה – מעבר בין סולמות – הפכה לאלמנט מבני ודרמטי. היצירות נכתבו כמסע מהטוניקה, ובחזרה אליה.
כמו כן, הכתיבה בתקופה הקלאסית שואפת לנקודת שיא וממנה פתרון, בעוד שבאופן הכללי ניתן לומר על יצירות בארוקיות שרמת המתח בהן נשמרת לאורך היצירה.
הבדל נוסף בין יצירות מהתקופה הקלאסית ליצירות בארוקיות הוא במגוון הרגשות המוצג ביצירה. בעוד שיצירות בארוקיות נטו לתאר רגש יחיד, יצירות קלאסיות תארו קשת שלמה של רגשות.
קריאה נוספת

Christensen, Thomas Street, and Peter Dejans. Towards Tonality Aspects of Baroque Music Theory. Leuven: Leuven University Press, 2007. ISBN 978-90-5867-587-3
Cyr, Mary. Essays on the Performance of Baroque Music Opera and Chamber Music in France and England. Variorum collected studies series, 899. Aldershot, Hants, England: Ashgate, 2008. ISBN 978-0-7546-5926-6
Foreman, Edward. A Bel Canto Method, or, How to Sing Italian Baroque Music Correctly Based on the Primary Sources. Twentieth century masterworks on singing, v. 12. Minneapolis, Minn: Pro Musica Press, 2006. ISBN 978-1-887117-18-0
Hebson, Audrey (2012). "Dance and Its Importance in Bach's Suites for Solo Cello", Musical Offerings: Vol. 1: No. 2, Article 2. Available at http://digitalcommons.cedarville.edu/musicalofferings/vol1/iss2/2.
Hoffer, Brandi (2012). "Sacred German Music in the Thirty Years' War", Musical Offerings: Vol. 3: No. 1, Article 1. Available at http://digitalcommons.cedarville.edu/musicalofferings/vol3/iss1/1.
Schubert, Peter, and Christoph Neidhöfer. Baroque Counterpoint. Upper Saddle River, NJ: Pearson Prentice Hall, 2006. ISBN 978-0-13-183442-2
Schulenberg, David. Music of the Baroque. New York: Oxford UP, 2001. ISBN 978-0-19-512232-9
Stauffer, George B. The World of Baroque Music New Perspectives. Bloomington: Indiana University Press, 2006. ISBN 978-0-253-34798-5
Strunk, Oliver. Source Readings in Music History. From Classical Antiquity to the Romantic Era. London: Faber & Faber, 1952.
ראו גם

רשימת מלחינים מתקופת הבארוק
"נגני בארוק", תחריט של אברהם בוס מ-1635
ולתר – הלקסיקון המוזיקלי הראשון, בשפה הגרמנית (1732)
אני הנעורים

"אני הנעורים" הוא המיני-אלבום השני של הזמרת הישראלית נועם קלינשטיין. הוא יצא לאור ב-28 בנובמבר 2024 על ידי חברת ההפצה D-Music.
רקע

נועם קלינשטיין היא בתם של ריטה ורמי קלינשטיין והתחילה את דרכה בדיבוב, אך כבר בגיל 4 כתבה שירים וידעה שמוזיקה תהיה חלק מרכזי בחייה. היא החלה לכתוב ולהלחין שירים בגיל 14. קלינשטיין השתתפה גם בסדרה "זיגי" בתפקיד רויטל וכתבה יומנים לדמויותיה כדי להתחבר לעולמן הפנימי.
נכון לשנת 2024, היא משחקת במחזמר "בלוז לחופש הגדול" בתיאטרון בית ליסין, ומשלבת בין משחק למוזיקה.
קידום

קלינשטיין הוציאה ב-8 ביולי 2024 את הסינגל "אירוניה" מתוך האלבום, שנכתב בעקבות פרידה מבן זוג לשעבר שהיה מושבניק. קלינשטיין סיפרה כי הפרידה הייתה גם פרידה מהחוויה של חיי המושב, שהיו חדשים לה כעירונית, והקשר איתו הכיר לה עולם חדש של טבע, פשטות וחיים נטולי ציניות. שם השיר "אירוניה" משלב משחק מילים עם המילה "עיר" ומתאר גם הבדל בגישות החיים בין קלינשטיין לבן זוגה לשעבר. הקליפ לשיר צולם בחוף בתל אביב על גבול יפו, עם חברים קרובים, באווירה טבעית ואינטימית.
ב-19 בספטמבר, הוציאה סינגל שני מהאלבום בשם "פאניקה", אותו כתבה עם אורי כלטוב והלחינה יחד עם כלטוב ואביה, רמי קלינשטיין. השיר נכתב בהשראת אותו בחור מהשיר "אירוניה", שעזב אותה לטובת טיול אחרי צבא במזרח.
ב-1 באוקטובר הוציאה את השיר "שיר לאדיר", שנכתב לזכרו של אדיר מסיקה, בן זוגה של חברתה יולי, שנרצח בטבח בפסטיבל הנובה במהלך טבח שבעה באוקטובר בעת שהדף מחבלים יחד עם חבריו מתן אקשטיין ועילי נחמן ז"ל, מהמיגונית בה הסתתרו. אדיר הציל את חייה של זוגתו יולי רייטר ושתי חברות נוספות. קלינשטיין הייתה מעורבת בתהליך הכתיבה של "שיר לאדיר", שהתבסס על כ-100 פתקים שכתבה יולי בתקופות שונות של מערכת היחסים והאבל. יולי ביקשה מקלינשטיין לכתוב שיר אהבה לזכרו של אדיר לקראת ה-30 לזכרו, תוך התמקדות באהבה שלהם ולא באבל שלה. קלינשטיין תיארה את תהליך הכתיבה כהרכבת "הפאזל הכי עצוב בעולם".
בינואר 2025, השיר "די" יצא כסינגל שיווקי מתוך האלבום לתחנות הרדיו.
הרכב

האלבום מתאפיין בהפקות אלקטרוניות ושיתופי פעולה עם מפיקים כמו עידו אוחיון, תום אלבז וג'ונתן אנטווי. קלינשטיין כתבה והלחינה את כל השירים באלבום. כל האלבום מוקדש לקשר שהיה לה עם אותו בן הזוג לשעבר, שהשפיע משמעותית על חייה.
רשימת רצועות

| מס' | שם | מילים | לחן | הפקה | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | די  | נועם קלינשטיין | נועם קלינשטיין ועידו אוחיון | עידו אוחיון | 2:50 |
| 2. | אירוניה  | נ. קלינשטיין | נ. קלינשטיין | אוחיון | 2:58 |
| 3. | פאניקה  | נ. קלינשטיין ואורי כלטוב | נ. קלינשטיין, רמי קלינשטיין ואורי כלטוב | תום אלבז | 3:12 |
| 4. | לילה בלילה  | נ. קלינשטיין | נ. קלינשטיין ור. קלינשטיין | אלבז | 3:02 |
| 5. | שיר לאדיר  | נ. קלינשטיין ויולי רייטר | נ. קלינשטיין | אוחיון | 3:02 |
| 6. | אני הנעורים  | נ. קלינשטיין | נ. קלינשטיין | Rewire | 3:11 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 18:17 |
הערות שוליים

↑  אפרת וכטל, ‏אנשים בוחרים בשיר שלי כדי להיכנס איתו לחופה. מה עוד אני יכולה לרצות, באתר ‏מאקו‏, 22 באוגוסט 2024
1 2  לירון זייד, ‏"גיליתי דברים של אישה": נועם קלינשטיין מדברת על הכול, באתר ‏מאקו‏, 30 באוגוסט 2024
1 2 3 4 5  דור שכניק, נועם קלינשטיין: "בא לי גם להיות בת 23, ולא רק לשבת ליד פסנתר ולשיר שירים עצובים", באתר פרוגי, 13 ביולי 2024
1 2  אלון פרוכטר, נועם קלינשטיין: "מוזיקה מרימה את הנשמה, אם זה התפקיד שלי - אני גאה בו", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 9 ביולי 2024
↑  בחצי היורם, תוכנית המוזיקה והבידור המובילה בהגשת יורם סוויסה, "זה מוזר להיות אמן בתקופות כאלה כי אתה לא יודע אם זה חשוב או לא": נועם קלינשטיין בראיון ליורם סוויסה, באתר רדיו דרום, ‏11 ביולי 2024
↑  גיל משעלי, ‏"אמרתי לו, אתה יכול לבטל": הדרמה של אביב גפן, באתר ‏מאקו‏, 18 בספטמבר 2024
1 2 3 4  אלון פרוכטר, "שיר לאדיר": נועם קלינשטיין בשיר לזכר אדיר מסיקה שנרצח בנובה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 1 באוקטובר 2024
↑  7.1.pdf, Google Docs
↑  אפרת קרסנר, נועם קליינשטיין בראיון: "הפריצה שלי מגיעה אחרי תקופה ארוכה של יצירה", באתר אייס, 19 בספטמבר 2024
שם עצם

שם העצם הוא אחד מחלקי הדיבר והוא מתייחס לכל המילים בלקסיקון, שמצביעות על ישויות בעולם (למשל חפצים ובני אדם, כגון: איש, טלפון, רנן, צעצוע, הם) ועל רעיונות מופשטים (למשל אהבה, אחריות). שם העצם הוא מרכיב הבסיס (ה"ראש") בכל צירוף שמני.
תפקידם התחבירי של שמות העצם נקבע בהתאם ליחסיהם עם שאר מרכיבי המשפט, ובהתאם להיררכיה שלהם בתוכו. זאת בניגוד לפועל כלומר שם העצם מגיע מלפני הפועל, למשל, שתפקידו התחבירי במשפט כנשוא הוא קבוע. כך, במשפט: "דני אכל תפוח", שם העצם דני יתפקד כנושא המשפט, אולם במשפט "נורית פגשה את דני", אותו שם עצם דני, יתפקד כמושא ישיר, משום שהיחסים שהוא מקיים עם הפועל הם אחרים.
גם כינויי גוף הם שמות עצם, והם מתנהגים מבחינה תחבירית כשמות עצם, צרים ומיוחדים.
סוגים של שמות עצם

מוחשי/מופשט
שם עצם מוחשי: שם עצם שניתן לחוש בו באמצעות החושים: אפשר לראותו, להריחו, לטעום אותו, לשמוע אותו או לגעת בו.
שם עצם מופשט: שם עצם שאינו מוחשי, כזה שקיים רק במחשבה, כגון רגש או רעיון.
כללי/פרטי
שם עצם כללי: שם עצם המייצג עצם שלו מופעים רבים, כגון נהר, עיר, שולחן, ילד, יין.
שם עצם פרטי: שם של עצם מסוים אחד, כגון: שם פרטי של אדם, למשל לילך, שם של נחל, למשל נחל הירקון או שם של עיר, למשל הרצליה.
שם עצם קיבוצי או שם עצם כולל – שם עצם שבצורת היחיד שלו מתאר רבים (כגון ציוד, נשק, כיתה, צאן) או חומר (כגון זהב, נחושת, מים).
מאפיינים

להלן מספר מאפיינים של שמות עצם כלליים:
ניתן ליידע אותם בצורות שונות:
על ידי אמצעי יידוע לקסיקלי, כמו ה"א הידיעה בעברית: הספר.
על ידי צורת סמיכות – היידוע של הסומך גורם גם ליידוע של הנסמך: תחנת הרכבת = התחנה של הרכבת.
על ידי שייכות, הן פרודה והן חבורה: הספר שלי (פרוד) / ספרי (חבור).
למרביתם יש צורת יחיד וצורת ריבוי, למשל: ספר / ספרים.
בשפות מסוימות שם העצם מקיים התאם (agreement) עם הפועל, למשל במין ובמספר. דוגמה להתאם במספר: "הילד הלך" לעומת "הילדים הלכו"; דוגמה להתאם במין: "הילד הלך" לעומת "הילדה הלכה".
לכל שם עצם יש מין דקדוקי ( זכר-נקבה)!
מבנה שם העצם

קבוצה גדולה של שמות עצם מורכבת מצירוף של משקלים ושורשים. תת קבוצה של קבוצה זאת היא קבוצת שמות הפעולה. כמו כן, ניתן להרכיב שמות עצם חדשים על ידי הוספת תחיליות או מוספיות לשמות עצם קיימים (כולל אלה שנוצרו מצירוף של שורש ומשקל), או על ידי הלחמת שני שמות עצם.
אנדוגניות

ערך זה עוסק בסטטיסטיקה. אם התכוונתם למונח זה במשמעותו הביולוגית, ראו .
במודל סטטיסטי, כגון רגרסיה ליניארית, משתנה הוא אֶנְדּוֹגֵנִי אם ישנו מתאם בין המשתנה לבין השגיאה (השארית).
סיבות אפשריות

אנדוגניות יכולה לנבוע ממספר סיבות:
ממשתנה שהושמט (או לא נאמד במודל) יתווסף לשארית. כאשר יש מתאם בין המשתנה שהושמט למשתנה מסביר אחר – גם השארית תהיה מתואמת אִתו.
מערכת של משוואות סימולטניות – מספר משוואות אשר הגורם המסביר באחת משמש כמוסבר באחרת.
טעות מדידה.[דרושה הבהרה]
מהשפעה של המשתנה התלוי על המשתנה הבלתי תלוי. לדוגמה, במודל שמבקש לחזות איך כמות השוטרים משפיעה על כמות הפשיעה ישנה אנדוגניות שכן כמות השוטרים בעבודתם משפיעים על כמות הפשיעה (סביר להניח שמורידה את כמות הפשיעה). אך מצד שני כמות הפשיעה משפיעה על כמות השוטרים (סביר להניח שבערים עם פשע רב יש יותר שוטרים מלכתחילה).
דרכי התמודדות > שיטת TSLS

שיטה נפוצה אחת להתמודדות עם משתנים אנדוגניים במודל היא באמצעות ריבועים פחותים בשני שלבים (Two Step Least Squares, בקיצור: TSLS או 2SLS). בשיטה זו מנוסחת משוואה מצומצמת על סמך המודל המקורי, שבה המשתנה האנדוגני מוסבר על סמך כל הגורמים האקסוגנים במשוואה. לאחר שמבוצעת רגרסיה למשוואה זו (על פי שיטת OLS), המשתנה שנאמד תלוי רק בגורמים אקסוגנים – ולכן גם הוא אקסוגני. כעת ניתן להציב את המשתנה הנאמד במקום המשתנה האנדוגני במשוואת המקור – ומתקבלת משוואה שמכילה גורמים אקסוגנים בלבד.
דרכי התמודדות > שיטת IV

שיטה נפוצה נוספת משתמשת במשתנה עזר (Instrumental variable, בקיצור: IV) חיצוני שיש לו מתאם גבוה עם המשתנה האנדוגני אבל הוא כשלעצמו אקסוגני – החלפה ביניהם במודל תעזור להתגבר על הבעיה.
ראו גם

מחזור עסקים: אקסוגני לעומת אדוגני
ערך זה הוא קצרמרבנושא סטטיסטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ז' בטבת

ז' בטבת הוא היום השביעי בחודש הרביעי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השביעי בחודש העשירי 
למניין החודשים מניסן.
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בז' טבת היא ברוב השנים פרשת ויגש. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי פרשת בר המצווה היא פרשת ויחי.
אירועים היסטוריים

ד'ר"ל – נאסרו שלושה מראשי היהודים בבבל: ראש הגולה – הונא מרי בר מר זוטרא, רב אמימר בר מר ינוקא ומשרשיא בר פקוד. מאוחר יותר הוצאו להורג (איגרת רב שרירא גאון)
ד'תתע"א – ממלכת ירושלים הצלבנית כובשת את צידון מידי הפאטמים.
ה'תרצ"ג – נוסד כפר הס, מושב בשרון
ה'תשכ"ט – מבצע תשורה: כוח צה"ל פשט על נמל התעופה של ביירות והשמיד 14 מטוסים של חברות תעופה ערביות
ה'תשנ"ה – יצחק רבין, שמעון פרס ויאסר ערפאת מקבלים את פרס נובל לשלום
ה'תשס"ב – חתול ראשון משובט
ה'תשס"ט – ביום השמיני למבצע עופרת יצוקה נכנסו כוחות רגלים של צה"ל לרצועת עזה וביתרו את הרצועה לשלושה חלקים
נולדו

ה'תרכ"ו – רבי אברהם מרדכי אלטר האדמו"ר מגור ממייסדי תנועת אגודת ישראל וממקימי רשת בתי הספר לבנות בית יעקב בפולין (נפטר בה'תש"ח)
ה'תרס"ט – שמעון ויזנטל ציד הנאצים (נפטר בה'תשס"ה)
ה'תרפ"ו – יפה ירקוני, זמרת ישראלית (נפטרה בה'תשע"ב)
ה'תרצ"ט – ברט ברמן, פסנתרן הולנדי-ישראלי
ה'תשי"ד – ענת גוב, מחזאית ישראלית (נפטרה בה'תשע"ג)
ה'תשכ"ה – בוני גינצבורג, שוער ישראלי
ה'תשכ"ט – ליאור אשכנזי, שחקן, מדבב ומנחה ישראלי
ה'תש"ל – שרון חזיז, זמרת ושחקנית ישראלית
ה'תשל"ד – שי הולצמן, כדורגלן ישראלי
נפטרו

ה'ש"ח – רבי יצחק יעבץ, רופא ורב בסלוניקי
ה'תקל"ז – הרב משה דוד ואלי מפדובה (מבית מדרשו של רמח"ל)
ה'תק"ם – הרב צבי בן הבעל שם טוב
ה'תרי"ד – רבי מרדכי יוסף ליינר האדמו"ר הראשון מאיזביצה ראדזין. הקים את חסידות איזביצה ראדזין עם פרישתו מחצר רבי מנחם מנדל מקוצק.
ה'תרנ"ב – רבי דוד מלובין תלמיד רבי שמואל מקאמינקא
ה'תרצ"א – הלורד מלצ'ט (אלפרד מונד) נדבן ומדינאי יהודי–בריטי: פעל למען ארץ ישראל והשתתף בהקמת הסוכנות היהודית
ה'תשכ"ז – הרב עמרם אבורביע, רב העיר פתח תקווה (נולד ה'תרנ"ב)
ה'תשל"ז – פרופסור שניאור זלמן צייטלין, היסטוריון יהודי אמריקאי
ה'תשס"ז – גרשון שקד, חוקר ספרות עברית וחתן פרס ישראל
ו' בטבת – ח' בטבת
טבת
הערות שוליים

↑  כ-68.1% מכלל השנים.
↑  כ-31.9% מכלל השנים.
מרדכי לבנון (שופט)

| --- | --- |
מרדכי לבנון בן 75
מרדכי לבנון בן 75
 לידה:  2 במרץ 1888 י"ח בשבט ה'תרמ"ח בוברויסק, אוקראינה
 פטירה:  10 באוקטובר 1985  (בגיל 97) כ"ד בתשרי ה'תשמ"ו ירושלים, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  משפטים
 פרסים והוקרה
 יקיר העיר ירושלים
 
טקס הנחת אבן הפינה לבית כנסת ישורון ירושלים.
מרדכי לבנון (י"ח בשבט תרמ"ח, 2 במרץ 1888 – כ"ד בתשרי תשמ"ו, 10 באוקטובר 1985) היה השופט היהודי הראשון בזמן שלטון המנדט הבריטי בארץ ישראל, משפטן, איש ציבור, יקיר ירושלים.