stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פטרה נמצובה
המשך חייה

ב-2008 היא הביאה את קרן  Happy Hearts לפרו כדי לעזור לילדים שנפגעו מרעידת האדמה של 2007 בפרו.
היא הגיעה ל- Un Conte De Noel Premiere at the Palais des Festivals במהלך פסטיבל קאן ה-61 ב-16 במאי 2008, בקאן, צרפת.
המגזין גלאמור העניק לנמצובה את "אות ההישרדות" ב-2005 עבור הדרך שבה היא שיקמה את חייה לאחר אסון הצונאמי, היא הופיעה מחדש בגיליון בגדי הים של ספורטס אילוסטרייטד ב-2006. היא גם הופיעה בלוח השנה הבריטי FHM בשנת 2007 כמיס מאי. ב-2007 היא הנחתה את התוכנית  A Model Life  של רשת TLC.
היא כתבה את  הספר Love Always, Petra ‏  (ISBN 0446579130) שפורסם בדצמבר 2005, בו היא מספרת על חייה תחת השלטון הקומוניסטי בצ'כוסלובקיה, כניסתה לעולם הדוגמנות ופריצת הדרך שלה בצילומים לספורטס אילוסטרייטד, שהיו קרש הקפיצה שלה למעמד דוגמנית-על. היא גם מספרת על חייה עם סימון אטלי ואיך היא התאהבה בו, התארסה לו מתוך כוונה להתחתן.
נמצובה יצאה למשך זמן קצר עם הזמר הבריטי ג'יימס בלאנט בשנת 2006.
ב-7 ביולי 2007 היא הגישה את התוכנית/מופע American leg של לייב ארת' והופיעה בוידאו קליפ "Misfit" של קבוצת האינדי האמריקאית  Elefant.
כיום היא עובדת עם חברת HP כדי להפיק פרסומת עתירת תקציב  לטלוויזיה ובאינטרנט.
ביולי 2007 נמצובה נהפכה לטבעונית אחרי שהיא למדה על מאגר הדגים המתכלה של כדור הארץ. היא ויתרה על בשר ומוצרי חלב בפברואר של אותה שנה.
גם כן ביולי 2007 ביקרה נמצובה בהאיטי לצד המוזיקאי יליד האיטי ויקלף ז'אן כחלק מאירוע גיוס כספים לפעולות צדקה. חנוכת מעבדת מחשב ומזללה  בשכונת העוני, בחסות ובמימון  ארגון Jean's Yéle Haïti Foundation  וארגון Happy Hearts Fund של נמצובה.
נמצובה חתומה בסוכנות הדוגמנות  Chic Management בסידני, אוסטרליה.  נמצובה חתומה  בסוכנות הדוגמנות Next Models Management.
הערות שוליים

↑  פרופיל פטרה נמצובה, ב-Fashion Model Directory
↑  קטלוג בגדי הים של ספורטס אילוסטרייטד
↑  נמצובה מאושפזת בבית חולים עם פגיעות פנימיות, ESPN ‏ 29 בדצמבר 2004
↑  שיקום חייהם של ילדים אחרי אסונות טבע: איך אתה יכול להשיב להם את האושר, The Huffington Post ‏21 בדצמבר 2009
↑  ארגון Happy Hour יבקר את אתר השוק של נאסד"ק בעיר ניו יורק בטיימס סקוור, אתר הנאסד"ק
↑  ראו הערה 1
↑  ‏HP - המחשב חזר להיות אישי
↑  פטרה נמצובה נהפכת לטבעונית בגלל הדגים, 31 ביולי 2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 5566 8252  LCCN: n2006088134  NKC: js20051205021  NTA: 297562053  VIAF: 51122390   WorldCat (עם VIAF): 51122390 
נמצובה ב-2007
פונקציית בחירה חברתית

פונקציית בחירה חברתית בתורת המשחקים היא פונקציה המקבלת כקלט את יחסי ההעדפות של הבוחרים בבחירה חברתית ומחזירה כפלט את המועמד הנבחר או האלטרנטיבה הנבחרת. 
במקרים רבים החברה אינה צריכה לדרג את כל האפשרויות לפי סדר, אלא לבחור באפשרות אחת. לאפשרות זו נקרא מעתה האפשרות העדיפה על החברה כולה. זה המצב, למשל, בבחירות לנשיאות, לנציג לקונגרס או לראשות ועד, או בחירת המהלך המדיני או הכלכלי "הטוב ביותר" (לדעת קבוצת המחליטים). השאלה היא האם ניתן להתאים לכל פרופיל העדפות חזקות אפשרות אחת, האפשרות העדיפה על החברה כולה, כך שמצד אחד שיטת הבחירה תקיים תכונות רצויות, ומצד שני לא תהיה דיקטטורית.
הגדרה כללית

פונקציית בחירה חברתית בתורת המשחקים, היא פונקציה שמטרתה לבחור את המועמד המועדף על כלל הבוחרים מבין האפשרויות הנתונות.
פונקציית בחירה חברתית מתאימה לכל פרופיל העדפות חזקות אפשרות אחת, שתיקרא "האפשרות העדיפה" על החברה. בפרט, על פי הגדרה זו אין אפשרות שהחברה תבחר בשתי אפשרויות שונות כעדיפות. 
דוגמאות לפונקציה שכזו ניתן לראות למשל בבחירות לראשות הממשלה, בבחירות לנציגות גוף מסוים, בסקר על אבקת כביסה יעילה ביותר וכדומה.
הגדרה פורמלית

תהי  A קבוצת האפשרויות, או המועמדים לבחירה, ותהי  N=\{1,2,\cdots ,n\} קבוצת הבוחרים. 
יחס העדפות על קבוצת האפשרויות   A הוא  יחס סדר חזק. 
את קבוצת יחסי ההעדפות החזקים על  A מסמנים ב  P\left(A\right),

והעדפה חזקה של  a על  b לפי יחס הסדר  P_{i} מסמנים ב a>_{P_{i}}b.
לכל בוחר  i יש יחס העדפות  P_{i} על קבוצת האפשרויות  A. 
רשימת יחסי ההעדפות החזקות של כל הבוחרים נקראת בשם פרופיל העדפות חזקות, והיא תסומן ב P=\{P_{1},\cdots ,P_{n}\}. 

פונקציית בחירה חברתית היא פונקציה  \,F:P(A)^{n}\rightarrow A, המתאימה לכל וקטור של יחסי העדפות חזקים  P=\{P_{1},\cdots ,P_{n}\}\in P\left(A\right)^{n} 

מועמד  A. נאמר שהמועמד  F(P) הוא המועמד המועדף על החברה, כאשר יחסי ההעדפות של הבוחרים ניתנים על ידי פרופיל ההעדפות  P.
תכונות

ישנן מספר תכונות שניתן לדרוש אותן או לחלופין להימנע מהן עבור פונקציית הבחירה החברתית:
דיקטטורה:
פונקציית בחירה חברתית   F נקראת דיקטטורית אם קיים בוחר  i כך שלכל פרופיל העדפות חזקות   P מתקיים ש  F\left(P\right) היא האפשרות המועדפת ביותר על  i.
במקרה זה   i יקרא דיקטטור.
פונקציית הבחירה הדיקטטורית היא מונוטונית.
פה אחד:
כמו במקרה של פונקציית רווחה חברתית, תנאי סביר לדרוש מפונקציית בחירה חברתית הוא שהיא תהיה יעילה פארטו, היינו שאם כל הפרטים בחברה מעדיפים את אפשרות a על פני אפשרות b, אזי אפשרות b לא תיבחר.
פונקציית בחירה חברתית F מקיימת את תכונת הפה-אחד אם לכל שתי אפשרויות  a,b\in A ולכל פרופיל העדפות 
חזקות  \ P^{N} מתקיים : אם  \ a\succ _{P_{i}}b לכל פרט  \forall i\in N אזי  \ F(P^{N})\neq b.
מונוטוניות:
פונקציית בחירה היא מונוטונית אם עבור פרופיל העדפות חזקות מסוים נבחרת האפשרות a, אזי בכל פרופיל העדפות חזקות אחר שבו השתפר מיקומו של a, או לפחות לא הורע אצל כל הפרטים, נבחרת גם כן האפשרות a אף אם הסדר בין הפרטים האחרים השתנה.
פונקציית בחירה חברתית   F נקראת מונוטונית אם לכל שני פרופילי העדפות חזקות  P_{2},  P_{1}
המקיימים: לכל בוחר  i, ולכל  a\in A אם לכל  b שונה מ  a מתקיים
 a>_{P_{1}}b  \Leftarrow   a>_{P_{2}}b,
ואם  F\left(P_{1}\right)=a, אזי גם  F\left(P_{2}\right)=a.
לפי משפט גיבארד-סתרסוויט, כשיש שלושה מועמדים לפחות אם פונקציה היא מונוטונית אזי היא או דיקטטורית או לא יעילה פארטו ולכן דרישה זו לא מתקיימת לרוב בפונקציות שימושיות.
תבחין קונדורסה:
פונקציית בחירה חברתית   F מקיימת את תבחין קונדורסה אם השיטה בוחרת מועמד המנצח כל מועמד אחר בהתמודדות ראש בראש אם קיים כזה, מועמד כזה נקרא מנצח קונדורסה. כלומר, אם A הוא מנצח קונדורסה, אזי לכל מועמד אחר, B, רוב הקבוצה מעדיפה את A על B.
ראו גם

מניפולציה (תורת המשחקים)
לקריאה נוספת

שמואל זמיר, מיכאל משלר, אילון סולן, תורת המשחקים, ירושלים: מאגנס, 2008, מסת"ב 9654932946
צביר תלמי

.
| --- | --- |

 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  עקרב
 שמות נוספים:  M7 ,NGC 6475
 מגלה:  תלמי 
 תאריך גילוי:  ימי קדם
 סוג:  צביר פתוח
 בהירות נראית:  3.3+
 סיווג מורפולוגי:  I,3,m
 עלייה ישרה:  17ʰ 53.9ᵐ‏
 נטייה:  ‏‏49′ ‏34°‏-
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  3.65-
 מרחק:  800  שנות אור 245.28  פארסק
 קוטר:  20 שנות אור
 מספר כוכבים:  80
 
צביר תלמי (נקרא גם Messier 7 ,M7, או NGC 6475) הוא צביר פתוח בהיר במיוחד וקל לצפייה בקבוצת הכוכבים עקרב הנמצא במרחק של כ-800 שנות אור ממערכת השמש ומכיל כ-80 כוכבים.
היסטוריה

הצביר מוזכר על ידי תלמי שתיאר אותו בשנת 130 לספירה כ"ערפילית מאחורי העוקץ של העקרב". האסטרונום האיטלקי ג'ובאני בטיסטה אודיירנה ציין בשנת 1654 כי מדובר בצביר כוכבים המכיל 30 כוכבים, אך לא ברור מתי צפה בו. אדמונד היילי תיאר את הצביר כ"כוכב מעורפל" וכלל אותו בקטלוג של כוכבי הדרום בשנת 1678 וניקולא לואי דה לאקאי זיהה אותו בשנת 1752 כ"קבוצה של 15-20 כוכבים קרובים בצורת ריבוע". בשנת 1764 כלל אותו שארל מסיה בקטלוג מסיה.
לצביר דרגת בהירות נראית 3.3 והוא קל לצפייה בעין כארבע מעלות צפונית-מזרחית לשאולה - העוקץ של העקרב, אך רק באמצעות משקפת ניתן להבחין בכוכבי הצביר, שהבהיר שבהם הוא מדרגת בהירות 5.6. בשל מיקומו של הצביר בכיוון מרכז שביל החלב ניתן לראות מעבר לו כוכבים רבים רחוקים וחלשים יותר השייכים לגלקסיה.
מאפייני הצביר

קוטרו של צביר תלמי הוא כ-20 שנות אור ומרחקו ממערכת השמש הוא כ-800 שנות אור כך שגודלו הזוויתי הוא כמעט מעלה וחצי - פי שלושה מגודלו של הירח במילואו. גילו של הצביר מוערך בכ-220 מיליון שנים והוא מכיל בעיקר כוכבים צעירים מסוג ספקטרלי B, בדומה לצבירים פתוחים אחרים. הכוכב הבהיר ביותר בצביר הוא ענק צהוב מסוג ספקטרלי G, שבשל צבעו הצהוב בולט על רקע שאר הכוכבים בצביר שצבעם לבן - כחלחל.
קאיסה

| --- | --- |

 תפקיד:  אלת השחמט
 תרבות:  מיתולוגיה יוונית 
 
קאיסה (בלטינית: Caïssa) היא אחת מהדריאדות (נימפת יער) שזכתה בכבוד להיות אלת השחמט. מקור המיתוס הוא בשיר שנקרא קאיסה, שחובר בשנת 1763 בלטינית.[דרושה הבהרה] השיר נכתב על ידי הבלשן האנגלי ויליאם ג'ונס במבנה של הקסמטר.
בשיר קאיסה דוחה בתחילה את חיזוריו של אל המלחמה היווני ארס. האל הדחוי מבקש את עזרתו של אל הספורט, שממציא את משחק השחמט כמתנה לארס כדי שזה יזכה בחסדיה של קאיסה.
קאיסה מוזכרת לעיתים קרובות בניתוחי שחמט. גארי קספרוב מזכיר אותה פעמים רבות, בעיקר בהקשר של מזל, כתחליף למילים "המזל שיחק לי" הוא כותב "קאיסה הייתה עמי", בעיקר בעמדות בלתי ברורות או כאשר הוא מקריב כלי.
התוכנה הראשונה שזכתה באליפות העולם בשחמט למחשבים שנערכה בשנת 1974 נקראה קאיסה.
פלגוניט

| --- | --- |
שכבות פלגוניט
שכבות פלגוניט
 סוג הסלע:  געשי, זכוכית געשית
 סביבת היווצרות:  געשית
 הרכב:  בזלתי
 תכונות וזיהוי:  צבע: חום, צהוב
פלגוניט הוא סלע געשי – סוג של זכוכית געשית הנובע ממִיוּם והמרה של סידרומלן וטקיליט – זכוכית געשית בהרכב בזלתי. היווצרותו קשורה בעיקר בגעשיות תת-ימית.
הסלע התגלה לראשונה ב-1835 סמוך לעיירה פלגוניה (Palagonia) בסיציליה – על שמה נקרא.
היווצרות

פלגוניט הוא סלע געשי, תוצר המרה הנובע מאינטראקציה בין זכוכית געשית בהרכב בזלתי לבין מים. אינטראקציה כזו עשויה להיווצר גם בין לבה בזלתית מותכת לבין מים. שיעורי הדיפוזיה של מים בזכוכית טבעית מצביעים על היווצרות של פלגוניט בתהליך מיום, המתרחש בטמפרטורות גבוהות יחסית – בעיקר במהלך זרימה והתקררות של לבה מתחת למים. היווצרות פלגוניט בטבע ממיום של סידרומלן לרוב אינה מתרחשת בהיקף נרחב.
פלגוניט נוצר בתהליך בו-זמני הנקרא "פלגוניזציה", באמצעות דרגות שונות של התפרקות הזכוכית והיפרדות של חומר מסיס בנקודת המגע בין הזכוכית לנוזל. תהליך זה מלווה בתנועה נרחבת של היסודות המעורבים בתהליך ההמרה, וכתוצאה מכך נגרמים העשרה ודלדול של הזכוכית ביסודות מסוימים.
היווצרות > תקציב יסודות במהלך פלגוניזציה

פלגוניזציה של זכוכית געשית היא תהליך מתמשך של התפרקות הזכוכית, היווצרות פלגוניט ואבולוציה שלו. האבולוציה המבנית והכימית של פלגוניט נלמדת מהרכב הזכוכית, מסביבת המרה וממשך התהליך. ניתן לחלק את האבולוציה של הפלגוניט לשני שלבים נפרדים, המתאפיינים בתקציב יסודות המושפע משינוי בתנועת היסודות בין הסלע לתמיסה המימית:
השלב הראשון מתאפיין באמצעות תהליך בו-זמני של התפרקות הזכוכית והיפרדות של חומר פלגוניטי צהוב, מסיס, דמוי ג'ל, אמורפי ואחיד מבחינה אופטית. שלב זה מלווה באיבוד של צורן, אלומיניום, סידן, מגנזיום, נתרן ואשלגן, בהעשרה אקטיבית במים ובהעשרה פסיבית בטיטניום ובברזל.
השלב השני הוא תהליך "הזדקנות", במהלכו מגיב הפלגוניט התרמודינמי הלא יציב עם הנוזלים סביבו, ומתגבש למינרלי סמקטיט. שלב זה מלווה בקליטה חוזרת של צורן, אלומיניום, מגנזיום ואשלגן מן התמיסה ובאיבוד של טיטניום ומים. הסידן והנתרן עדיין לוקים בחסר, בעוד הברזל מגיב באופן לא עקבי: נותר ללא שינוי או מראה חוסר.
הדרגה והכיוון של תנועת היסודות במהלך הפלגוניזציה משתנים, בעיקר בתהליך ההזדקנות – מיד לאחר שמתרחשת תגובת שיקוע ראשונית בפלגוניט. מצב זה מתבטא בחתימות סותרות של היסודות העיקריים בפלגוניט בשלבי הזדקנות שונים, בשינויים בכיוון תנודת היסודות בשלבי הזדקנות ובהפחתה כללית של אובדן יסודות בעת התגברות יצירת החומר הגבישי. בהתחשב בתקציב היסודות הכללי של מערכת סלע-מים, המעבר מזכוכית לפלגוניט מלווה באובדן גדול יותר של יסודות מאשר בתהליכי המרה כלליים, הכוללים היווצרות פאזות שניוניות והזדקנות פלגוניטית. הזכוכית המאפית האחרונה לעבור פלגוניזציה מראה ירידה של 65% במשקלה באמצעות איבוד יסודות במהלך היווצרות הפלגוניט, לעומת ירידת משקל של 28% באמצעות איבוד יסודות במהלך המרה כוללת. איבוד משקל של 33% באובדן יסודות נצפה בדרגה גבוהה יותר של הזדקנות, בהשוואה לאובדן כמעט אפסי במהלך המרה כוללת.
תקציב היסודות, היקף וכיוון תנועת היסודות ושיעור הפלגוניזציה תלויים בכמה גורמים ובשילוב המורכב ביניהם:
טמפרטורה
מבנה החומר הראשוני
שטח הפנים המגיב של החומר הראשוני
מבנה הפאזה השניונית הנוצרת בעקבות תגובת השיקוע
שיעור התפתחותן של פאזות שניוניות
משך הזמן שעבר מתחילת התהליך
מאפייני הנוזל: שיעור הנזילות, pH, פוטנציאל חמצון-חיזור, חוזק יוני ופונקציית המצב החולף (fugacity) של החמצן
מאפייני הנוזל עצמם מושפעים על ידי תנאים הידרו-גאולוגיים שונים דוגמת נקבוביוּת, חדירוּת ומפל לחצים.
היווצרות > היווצרות טוף פלגוניטי בסירטסיי

טוף בהרכב פלגוניטי הוא משקע טפרה בזלתי המומר בקלות. ההמרה גורמת לחלקיקי הטפרה לדבוק זה בזה בתהליך של פלגוניזציה. חרוטי טוף פלגוניטי אופייניים לאזורים בהם נוצר מגע בין לבה בזלתית ומים. חרוטים כאלה מצויים באיי גלאפגוס, באיי הוואי ובאיסלנד.
היווצרות מודרנית של טוף בהרכב פלגוניטי נצפתה עם היווצרותו של האי הגעשי סירטסיי בסמוך לחופה הדרומי של איסלנד. בנובמבר 1969 – 6 שנים לאחר פריצתו מעל פני הים –התגלה הסימן הראשון לטוף פלגוניטי, שנוצר בתוך אזור הידרותרמי בטמפרטורה של 60–70 מעלות צלזיוס במהלך תקופה המוערכת בשנתיים וחצי. מאז נצפתה היווצרות טוף פלגוניטי על פני השטח מקרוב, ומחקר נוסף נערך באמצעות קידוח ליבה בשנת 1979.
הפלגוניזציה של הטוף תלויה בעיקר בטמפרטורת המים בתוך הסלע. בטמפרטורה של 100 מעלות צלזיוס ומעלה התגבשה הטפרה בסירטסיי לטוף פלגוניטי במשך פחות משנה, ובטמפרטורות נמוכות היה קצב ההמרה נמוך יותר: ב-40–50 מעלות צלזיוס חלה פלגוניזציה במהלך 4–8 שנים. בהווה מתגבשת בסירטסיי טפרה מעל גובה פני הים לטוף פלגוניטי קשה, ונראה כי מתרחשת גם פלגוניזציה תת-ימית נרחבת. בטוף הפלגוניטי בסירטסיי נוצרו 10 מינרלים חדשים, בהם: אנלציט, סמקטיט, טוברמוריט (tobermotite), פיליפסיט (phillipsite) מקבוצת הזאוליט ואנהידריט. התפרצות סירטסיי הובילה להבנה טובה יותר של היווצרות הרי געש מטוף פלגוניטי בעידן הקרח.
היווצרות > זכוכית געשית על קרקעית האוקיינוס

פלגוניט מתגבש במהירות גבוהה יחסית מאשר זכוכית לא ממוימת באותו הרכב. עובדה זו עשויה להסביר הימצאות של זכוכית געשית על קרקעית אוקיינוסים – בעיקר את קיומם של סוגים מגובשים במשקעים צעירים ואת הימצאותם של סוגים לא מומרים במשקעים עתיקים יותר.
המרת הזכוכית הגעשית תלויה במצב המיום שלה, ובטמפרטורה נמוכה במיוחד המיום איטי מאוד. מכך עולה כי זכוכית ממוימת תתגבש בשיעורים גבוהים יותר מאשר זכוכית לא ממוימת בטמפרטורות נמוכות. למעשה, שיעורי ההמרה השונים של זכוכית בהרכבים שונים עשויים להוות רמז להבנת המרכיבים. עם זאת, התנאים הקובעים את שיעור ירידת הלחץ והתגבשות הזכוכית געשית במשקעים ימיים עדיין לא ברורים. נמצאו מעט שברי זכוכית לא מומרים במשקעים מהמזוזואיקון, ולעומתם משקעים של אפר געשי ופומיס מן הרביעון שהומרו לחלוטין למונטמורילוניט או לפיליפסיט.
סתירה זו נפתרת כאשר מניחים שמדובר בשני סוגים של זכוכית געשית:
זכוכית הנוצרת באינטראקציה ישירה של לבה עם מי הים במהלך התפרצות תת-ימית – זכוכית כזו תהיה ממוימת מאוד, ותתרחש בה הפחתת לחץ שתגרום לפאזה מגובשת על קרקעית הים בשיעורים גבוהים לעומת זכוכית געשית לא ממוימת בהרכב זהה.
זכוכית הנוצרת במהלך התפרצות תת-אווירית ומובלת למשקעים אוקייניים, או בתהליך של התפרצות תת-ימית – בזכוכית זו נמנע מהלבה מגע ישיר עם מים במהלך התקררותה, ויחולו בה מיום והתגבשות בשיעורים נמוכים מאוד.
שיעור ההמרה – הכולל גם מיום וגם התגבשות – תלוי בהרכב הזכוכית. אנרגיית השפעול הנחוצה לפעפוע המים אל תוך הזכוכית פוחתת עם הירידה בחומציות הזכוכית. תלותם של מקדמי הפעפוע על צמיגות החומר ידועה, ולכן – רמתה הנמוכה של אנרגיית השפעול הנחוצה לפעפוע מים לזכוכית בסיסית נגרמת מצמיגותה הנמוכה, כלומר מרשת משובשת של סיליקה הנובעת מתכולת קטיונים גבוהה יותר. ההבדל בין שיעורי הפעפוע בזכוכית חומצית לבין אלה של זכוכית בסיסית הנובעים מתוצא זה הופך זניח בתנאי הטמפרטורה של קרקעית האוקיינוס ובטווחי זמן של מיליוני שנים, בעוד הוא עשוי להיות ברור יותר בטמפרטורות גבוהות.
שיעור ההמרה תלוי גם בהרכב, מאחר שבזכוכית חומצית נחוצים יותר מים על מנת להפריע לקשרי Si-O ו-Al-O. נראה שתוצא זה הוא אחד הגורמים להבדלים העיקריים בשיעור ההמרה בין זכוכית חומצית לבין זכוכית בסיסית בטמפרטורות נמוכות על קרקעית האוקיינוס. מרכיב זה גורם לשיעור המרה של בזלת הגבוה בכ-20% מזה של זכוכית חומצית. הבדל זה בשיעור ההמרה זניח כאשר משווים אותו להבדל בין שיעור ההמרה של פלגוניט לבין זה של זכוכית רגילה בעלת הרכב כימי זהה.
מאפיינים

פלגוניט הוא תוצר יציב ראשון של המרת זכוכית געשית, והוא מהווה חומר הטרוגני בעל תכונות אופטיות ומבניות מגוונות – החל בסלע צלול, שקוף, איזוטרופי, חלק וערוך בפסים קונצנטריים הנקרא לעיתים "ג'ל פלגוניטי", ועד לחומר בעל שקיפויות שונות, אנאיזוטרופי, בעל דרגות שונות של שבירה כפולה, בעל מבנה גרגרי-סיבי ודמוי פסים הנקרא לעיתים "פיברו-פלגוניט".
צבעו של הפלגוניט נע בין גוונים של צהוב לגוונים של חום. פלגוניט יוצר מעין "קליפות" (rinds) בעוביים שונים על פני משטחים של זכוכית געשית מאפית שהיו חשופים במשך זמן מה לנוזלים מימיים. מרקם הסלע מגוון ותלוי בתנאי ההתפרצות.
בגרגרים פלגוניטיים רבים נמצא גרעין לא מומר של זכוכית געשית דוגמת טקיליט, סידרומלן והיאלוקלאסטיט, הנותר ללא שינוי מאחר שציפוי הפלגוניט מונע חדירה נוספת של מים.
גילוי ומחקר

פלגוניט התגלה לראשונה ב-1835 על ידי הגאולוג הגרמני וולפגנג סרטוריוס פון ואלטרסהאוזן, במסגרת מסעות שערך בסיציליה. הוא זיהה סוג של טוף חום – סלע הומוגני המורכב בעיקר ממינרל אחד, לו קרא "פלגוניט" על שם העיירה הסמוכה, פלגוניה (Palagonia). מבדיקה כימית שערך בסלע עלה כי הוא עשיר באופן לא רגיל במים (12-23%) ובברזל.
במסע שערך בשנת 1845 לאיסלנד עם רוברט בונזן הבחין ואלטרסהאוזן בהשתרעותו הנרחבת של הטוף החום על פני האי, וכי בסמיכות לפלגוניט נמצא חומר זכוכיתי נטול מים הדומה לאובסידיאן – לו קרא סידרומלן. ואלטרסהאוזן הוכיח כי פלגוניט הוא סידרומלן שספג מים, והסיק ממיקומו הגאולוגי כי הוא תוצר של התפרצות תת-קרחונית. כמו כן מצא כי הסלע קשור למשקעים ימיים, וכי הוא יצר שכבות עבות בתצורות געשיות תת-ימיות במקווי מים רבים. ואלטרסהאוזן צדק בהנחותיו ובמסקנתו כי סלעי איסלנד נוצרו מתחת לשכבת קרח עבה שכיסתה את איסלנד במהלך תקופת הקרח האחרונה, וכי פלגוניטים שמצא באיטליה ובסיציליה נוצרו בים.
בונזן טען לעומתו כי טוף פלגוניטי הוא תוצר של סלעים בזלתיים שהותמרו בסביבה עתירת מים ופחמה. ניתוח כימי שערך הראה כי לאחר שהוצאה מהם תכולת המים – סלעי הטוף היו זהים בהרכבם ללבה בזלתית. מחקרו של בונזן לא הוגבל לסלעים מאיסלנד, והוא ערך מחקר דומה על דוגמאות של פלגוניט מאיי כף ורדה שקיבל מידי צ'ארלס דרווין.
גילוי ומחקר > פלגוניזציה במאדים

ממחקר שהתבצע באמצעות ספקטרוסקופיה תרמית באינפרה אדום (Thermsl Infrared Spectroscopy – TIR) ופליטה תרמית מיניאטורית (Miniature Thermal Emission – Mini-Tes) של הרגולית על מאדים עולה נוכחות של זכוכית ואפשרות לקיום חרסיות וסיליקה על פניו. עם זאת, בדיקה בספקטרום נראה סמוך לאינפרה אדום (visible and near-infrared – VNIR) מראה כי מינרלי החרסית אינם נפוצים על פניו. על פי המחקר, מתקבל על הדעת כי את החומרים – שזוהו כדמויי זכוכית וחרסית – ניתן לפרש כתוצרי המרה דלה של סיליקטים גבישיים, שנוצרו מבליה כימית ומתהליכים סדימנטריים בסביבה מימית. תוצאות ראשוניות של המחקר הראו כי אלומו-סיליקטים לא מאורגנים – כמעט אמורפיים – עשויים לנבוע מהמרה בתוצרי בליה של בזלות, גם אם הסלעים התבלו בסביבה צחיחה למחצה.
מאדים עשוי להיות דל בחרסית, אך חלה בו המרה נרחבת. מינרלי חרסית נפוצים על פני כדור הארץ בעיקר בסלעי משקע בוגרים מבחינה מינרלית דוגמת פצלים ואבן בוץ, בקרקעות בוגרות ובסלעים בהם חלה המרה הידרותרמית דוגמת בזלות של רכסים מרכז אוקייניים. היעדר ראיות לתפוצה נרחבת של מינרלי חרסית במאדים מהווה מדד לכך שתהליכים משקעיים מימיים בפני השטח של מאדים היו מוגבלים, יותר מאשר מדד לחֶסֶר בבליה על מאדים. תהליכי הבדיקה כוללים מרכיבים ספקטרליים משמעותיים לקיומם של חומרים בעלי התגבשות דלה, שביכולתם להוות אינדיקציה לתוצרי פלגוניזציה במאדים.
גילוי ומחקר > פלגוניט וראשית החיים

מחקרים שנערכו בסירטסיי על המרת טפרה לפלגוניט הניבו מידע חדש על פלגוניזציה. הגילויים האחרונים במחקרים אלה – שנערכו על מיקרואורגניזמים בטוף – הראו כי סוגים מסוימים של חיידקים ממסים את הזכוכית הגעשית בתוך הטפרה, ומגבירים את שיעור היווצרות הפלגוניט.
תמיכה לגילוי זה נמצאה במחקר אחר שנערך בסיציליה – באזור בו התגלה פלגוניט לראשונה – שם נמצאו צינורות ארוכים ופתוחים החודרים לתוך זכוכית טרייה ומכילים עקבות של דנ"א, פחמן וגופים דמויי תאים. ממצאים אלה פורשו כעדות למעורבות חיידקית בהמרה תת-ימית של היאלוקלאסטיט. מעורבות זו מוסברת כהשפעת תוצרי המטבוליזם החיידקי על עלייה בשיעורי הפירוק וההמסה, וכן בשינוי הסטויכיומטריה של פני הסלע ויצירת קומפלקסים של יונים בתמיסה.
עוד עולה מהמחקר – שהתקיים כחלק מסדנה לחקר מאדים ואנלוגיות ארציות שלו – כי נוכחותם והשתתפותם של יצורים חיים בפלגוניזציה של זכוכית בזלתית בכדור הארץ עשויה לשחק תפקיד חשוב בחיפוש חיים חוץ-ארציים. אחד מתהליכי ההמרה שהוצעו כהסבר לקרקע של מאדים הוא פלגוניזציה של בזלת שנוצרה בגעשיות או מפגיעת מטאוריט. מנוכחות פלגוניט במאדים ומהבנת תהליכי וסביבת היווצרותו, ניתן להסיק כי הוא מתאים להתפתחות חיים פשוטים – במיוחד בסביבה לחה מעט המוגנת מקרניים קוסמיות, העשויה להיות עשירה בפעילות חיידקית.
ראו גם

גאולוגיה - מונחים
התפרצות געשית
זכוכית געשית
מיום מינרלי
לקריאה נוספת

Encyclopedia of Volcanoes, ‏ ISBN 0-12-643140-X, Academic Press
Encyclopedia of Geology, Elsevier Academic Press, First edition 2005, ISBN 0-12-636380-3
הערות שוליים

↑  מיום – הידרציה, ספיחת מים
↑  המרה (alteration) – שינוי כימי של סלע בנוכחות נוזלים חמים
1 2 3 4 5 6  Palagonite, hyaloclastites and alteration of volcanic glass in the ocean
↑  Volcanic glasss, their origins and alteration processes
↑  סינגנטי – בגאולוגיה: מתרחש במהלך ההיווצרות
↑  אבולוציה – תהליך הדרגתי של הצטברות שינויים התפתחותיים קטנים, ר' הגדרה בוויקימילון
↑  תקציב יסודות (element budget) – בגאוכימיה: שיעור נוכחותם של יסודות בשלבים שונים של תהליך
↑  אבולוציה של פלגוניט
↑  פלגוניט – סקירה
1 2  היווצרות טוף פלגוניטי
↑  איזוטרופי (isotropic) – בעל תכונות זהות בכל הכיוונים
1 2  Palagonite - a review
↑  ספקטרום נראה סמוך לאינפרה אדום – טווח אורכי הגל שבין 400 ל-1400 ננומטר
↑  פלגוניזציה על מאדים
↑  סלע משקע בוגר – סלע שהתמיינות החלקיקים בו טובה
↑  פלגוניט: מגרש משחקים מתאים לראשית החיים, עמ' 24–30
↑  סטויכיומטריה – מדידת כמויות וריכוז החומרים המשתתפים בתגובה כימית
| סלעים |
| --- | --- | --- |
| סלעי יסוד | סלעי יסוד |  |
| סלעים געשיים | אבן זפת • אגלוטינט • אגלומרט • אובסידיאן • איגנימבריט • אנדזיט • אצת פלה • בוניניט • בזלת • בזלת תולאיטית • בסניט • ברקציה געשית • דמעות אפאצ'ים • דמעות פלה • דקיט • הוואיט • היאלוטוף • היאלוקלאסטיט • טוף • טפריט • טקיליט • טרכיט • לטיט • לפיליסטון • מליליטיט • נפליניט • סידרומלן • סקוריה • פוידיט • פומיס • פונוליט • פלגוניט • פרליט • קומטיט • קרבונטיט • ריודקיט • ריוליט • שערות פלה |  |
| סלעי ביניים | דיאבז • למפרואיט |  |
| סלעים פלוטוניים | אנורתוזיט • גברו • גרנודיוריט • גרניט • דוניט • דיוריט • טונליט • טרוקטוליט • מונזוגברו • מונזוגרניט • מונזודיוריט • מונזוניט • מונזוסיאניט • סיאניט • פרידוטיט • קוורץ דיוריט • קימברליט |  |
| סלעים מותמרים | סלעים מותמרים |  |
|  | אמפיבוליט • אקלוגיט • גנייס • הורנפלס • לווחה • לפיס לזולי • מיגמטיט • פיליט • צפחה • קוורציט • שיש • סטיאטיט |  |
| סלעי משקע | סלעי משקע |  |
|  | אבן בוץ • אבן גיר • אבן חול • אבן חול נובית • אואולית • ארקוזה • ברקציה • דולומיט • חוואר • חוואר הלשון • חלמיש • חרסית • אבן טין • כורכר • פצלי שמן • פצלים • צור • קונגלומרט • קירטון |  |
שכבות פלגוניט נחשפות בצוקים בזלתיים לחופי ראוניון
שקף של היאלוקלאסטיט: הרצועות הכהות בשולי השברים הן פלגוניט
התפרצות סירטסיי, 1963
צוקי פלגוניט בחופי מיוט
ואלטרסהאוזן
פני השטח של מאדים
פיתול החגורה הקדמי העליון

| --- | --- |

 שיוך:  אזורי ברודמן 
 מזהים
 מזהה נרולוקס:  birnlex_1766 
 מזהה נרוניימס:  1021 
 FMA:  68629 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C2330169 
 
פיתול החגורה הקדמי העליון
פיתול החגורה הקדמי העליון (dACC - dorsal Anterior cingulate cortex) הוא חלק מפיתול החגורה הקדמי (ACC) שנמצא בפיתול החגורה הממוקם בקליפת המוח הלימבית.
אזור זה מקושר לקליפת המוח הקדם-מצחית והוא אחראי על הפן הקוגניטיבי של תהליכי עיבוד המידע במוח ועל תהליכי קשב.
פיתול החגורה הקדמי העליון מקושר לשליטה קוגניטיבית ומעורב בתהליכים של הערכת גמולים וחיזוקים, ניטור רמת התפקוד ובחירה בין פעולות אפשרויות.
הוא גם מעורב בתהליכים של איתור טעויות וניטור קונפליקטים קוגניטיביים, כמו אלו המודגמים באמצעות אפקט סטרופ.
פיתול החגורה הקדמי העליון עוסק באינטגרציה של מידע אודות הרווח והעלות הצפויים ממשימה המצריכה שליטה קוגניטיבית גבוהה, כלומר - עבור מצבים המצריכים הפעלה של מערכת שלמה של מנגנונים כדי להשיג מטרה ובמיוחד בנוכחות מסיחים עוצמתיים או תגובות מתחרות חזקות שיש לדכא, כדי לחשב את הערך הצפוי של השליטה EVC - expected value of control.
חישוב הערך הצפוי של השליטה יכול לשמש כדי לקבוע האם משימה מסוימת מצדיקה את ההשקעה הקוגניטיבית שהיא דורשת, איזו רמה של שליטה קוגניטיבית כדאי להשקיע במשימה מסוימת ולצורך בחירת האפשרות המשלמת ביותר, במקרים שבהם קיימות מספר משימות מתחרות.
כלומר, פיתול החגורה הקדמי העליון מעורב בתהליכי קבלת החלטות בנוגע לאופן השקעת השליטה הקוגניטיבית.
פיתול החגורה הקדמי העליון מופעל בשעת נדידת מחשבות.
הערות שוליים

1 2  Calkins, Susan D. (Ed); Bell, Martha Ann (Ed), (2010). Child development at the intersection of emotion and cognition. Human brain development. Washington, DC, US: American Psychological Association.
↑  Bush, G., Luu, P., & Posner, M. I. (2000). Cognitive and emotional influences in anterior cingulate cortex. Trends in cognitive sciences, 4(6), 215-222.
1 2 3 4  Shenhav, A., Botvinick, M. M., & Cohen, J. D. (2013). The expected value of control: an integrative theory of anterior cingulate cortex function. Neuron, 79(2), 217-240.
1 2  Schooler, J. W., Smallwood, J., Christoff, K., Handy, T. C., Reichle, E. D., & Sayette, M. A. (2011). Meta-awareness, perceptual decoupling and the wandering mind. Trends in cognitive sciences, 15(7), 319-326.
| המערכת הלימבית |
| --- | --- | --- |
| אזורים מוחיים | קליפת המוח הלימבית: פיתול החגורה (פיתול החגורה הקדמי, פיתול החגורה הקדמי העליון), הפיתול הפארהיפוקמפאלי (אנ') • קליפת המוח הארובתית-מצחית • היפוקמפוס • פורניקס • אמיגדלה •  גרעין האקומבנס • היפותלמוס • הגופים הדדיים • תלמוס |  |
| תפקודים | רגשות • מוטיבציה • זיכרון • למידה • הרחה • תגובת הילחם או ברח • ויסות של מערכת העצבים האוטונומית |  |