stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שולי מועלם-רפאלי
ביוגרפיה

שולי מועלם-רפאלי נולדה בחיפה ב-1965, כילדה שמינית מתוך תשעה, למשפחת תורג'מן, שעלתה ממרוקו חודשיים לפני הולדתה. היא גדלה בשכונת נווה דוד והדריכה בתנועת בני עקיבא.
שירתה בצה"ל כמורה חיילת. לה תואר ראשון בסיעוד בבית הספר לסיעוד שערי צדק, ותואר שני בהנדסת תעשייה וניהול באוניברסיטת בן-גוריון.
עבדה כאחות וכמנהלת תחום ניהול סיכונים בבית החולים סורוקה בבאר שבע. הייתה מרצה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב ומדריכת משלחות לפולין.
בעלה הראשון, סגן-אלוף משה מועלם, ממנו יש לה שתי בנות, היה הקצין הבכיר ביותר שנהרג באסון המסוקים ב-4 בפברואר 1997. הספדה על בעלה, שכלל מניית ניגודים רבים ביניהם, בהם העובדה שהוא היה חילוני והיא דתייה, זכה לתהודה רבה. לאחר נפילת בעלה, כיהנה כסגנית ומ"מ יו"ר ארגון אלמנות ויתומי צה"ל, ופעילה בעמותת משפחות אסון המסוקים. הייתה ממובילות המאבק להמשך מתן קצבה לאלמנות צה"ל שנישאו בשנית. במסגרת זאת, לאחר שנישאה מחדש לד"ר אלי רפאלי, אב לשלושה, פיזיקאי העובד בתעשייה האווירית, ממנו יש לה שני ילדים נוספים, נמנעה מלרשום את נישואיה השניים במשרד הפנים, והמשיכה לקבל כספים כאלמנת צה"ל. עם שינוי החוק נעשתה זכאית למפרע לכספים שקיבלה.
מכתביה לבעלה, שנכתבו לאחר מותו, יצאו בספר "מועלם, אהובי" (בהוצאת ידיעות אחרונות, 2002).
ביוגרפיה > פעילות פוליטית

בשנת 2012 התמודדה בבחירות הפנימיות במפלגת הבית היהודי לקראת הבחירות לכנסת ה-19, ללא הבעת תמיכה פומבית באחד המתמודדים לראשות המפלגה ושובצה במקום ה-12 ברשימה המשותפת עם האיחוד הלאומי-תקומה. ב-5 בפברואר 2013 הושבעה לחברת הכנסת. בכנסת זו שימשה כחברה בוועדת הכנסת, בוועדת החוקה, חוק ומשפט, בוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, בוועדה מיוחדת לפניות הציבור ובוועדת העבודה, הרווחה והבריאות. כן כיהנה כיושבת-ראש שדולת חברות הכנסת, השדולה לשוויון בבריאות והשדולה למען העגונות ומסורבות הגט.
בשנת 2014 הציעה מועלם להפסיק להגיש אוכל לאסירים פלסטינים עד שאבו מאזן יכיר בישראל כמדינה יהודית.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים מועלם נבחרה למקום התשיעי ברשימת הבית היהודי. בבחירות זכתה הרשימה ב-8 מנדטים ומועלם נשארה מחוץ לכנסת. לאחר הבחירות יזם חבר הכנסת נפתלי בנט את "החוק הנורווגי הקטן" ולאחר קבלתו התפטר השר בנט מהכנסת העשרים על פי אותו חוק ומועלם נכנסה לכנסת ב-9 באוקטובר במקומו. לאחר שינון מגל פרש מהכנסת, שב בנט לכנסת, ומפלגת הבית היהודי לא ניצלה את החוק הנורווגי הקטן להכנסת הבא בתור ברשימה.
מועלם כיהנה כחברה בוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות ובוועדה מיוחדת ליישום הנגשת המידע הממשלתי ועקרונות שקיפותו לציבור. בנובמבר 2015 מונתה מועלם-רפאלי ליו"ר סיעת הבית היהודי, לאחר שחבר הכנסת ינון מגל פרש מהתפקיד.
ועדה מיוחדת לדיון בהצעת חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית ובסעיפים מהצעת חוק התוכנית הכלכלית ובתחילת דצמבר מונתה לחברה בוועדת החוץ והביטחון.
הייתה חברה בהנהלת מתנ"ס גוש עציון.
לאחר הכרזת הבחירות לכנסת העשרים ואחת פרשה מהבית היהודי והייתה שותפה עם נפתלי בנט ואיילת שקד להקמת מפלגת הימין החדש. היא שובצה במקום החמישי ברשימה שלא עברה את אחוז החסימה. לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים וה-23 הוצבה במקום ה-12 ברשימת ימינה ולא נבחרה לכנסת.
ב-2 בספטמבר 2020 התפקדה מועלם-רפאלי למפלגת הליכוד. ושמה עלה כאחת המועמדות לשריון על ידי ראש הממשלה בנימין נתניהו ברשימת הליכוד לבחירות לכנסת העשרים וארבע. לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש התמודדה בבחירות הפנימיות בליכוד במשבצת של מחוז יש"ע.
באוגוסט 2023 הודיעה מועלם כי תתמודד על ראשות מועצה אזורית גוש עציון בבחירות שנועדו להתקיים ב-2023, אך כשבועיים קודם לבחירות, שנדחו לפברואר 2024 הודיעה על פרישתה ותמיכה בראש המועצה המכהן שלמה נאמן.
ביוגרפיה > הצעות חוק

חוק הקובע כי לא ניתן יהיה לגבות שכר טרחה בגין הגשת ערר בתביעות במסגרת חוק נכי רדיפת הנאצים.
יזמה את "תקנות הבקעה" שתכליתן למנוע מפועלים פלסטינים בבקעת הירדן לתבוע את מעסיקיהם.
באוקטובר 2016 יזמה הצעת חוק לתיקון סעיף 4ט לחוק התקשורת (בזק ושידורים) לסינון תכנים באינטרנט, המורה לכל ספקי האינטרנט בישראל לחסום אתרי אינטרנט פוגעניים, כשכל מי שמעוניין להחזירם יצטרך להגיש בקשה מפורשת בעניין. הצעת החוק לא התקבלה.
חוק להסדרת ההתיישבות ביהודה והשומרון (נובמבר-דצמבר 2016, חוקק בפברואר 2017).
תיקון לחוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים, האוסר הפליה מחמת גיל
תיקון לחוק יסוד: ירושלים בירת ישראל ("חוק שריון ירושלים") - הצעת חוק המחייבת רוב של 80 חברי כנסת כדי לאשר מסירה של חלקים מירושלים לריבונות זרה.
חוק המחיל את החוק הישראלי על מוסדות ההשכלה הגבוהה הישראליים ביהודה ושומרון ומכפיף אותם למל"ג הרגילה (מל"ג יו"ש בוטלה). החוק חוקק ביחד עם שר החינוך נפתלי בנט.
חוק המסמיך את שר החינוך למנוע כניסה לבתי הספר של ארגונים הפועלים נגד שירות בצה"ל או נגד חיילי צה"ל. החוק חוקק ביחד עם שר החינוך נפתלי בנט.
מועלם-רפאלי מתגוררת בנווה דניאל. במסגרת יום זכויות בעלי-החיים שהתקיים בכנסת ב-2017, סיפרה שהיא מקיימת אורח חיים צמחוני.
הערות שוליים

↑  אתר ועדת הבחירות לכנסת ה-20,רשימת הבית היהודי
↑  טלי חרותי-סביר,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'אלמנות צה"ל נאבקות: "המדינה מבזה אותנו", באתר ynet, 1 במאי 2006
↑  עדי כץ, "במכתבים היה מותר להוציא הכל, את כל הקישקעס". שולי מועלם חשבתי שאם אני מתמודדת כל-כך יפה הוא יחזור, באתר nrg,‏ 13 במאי 2002
↑  שולי מועלם תתמודד על מקום ב"בית היהודי", באתר ערוץ 7, 9 ביולי 2012
↑  עמיחי רובין,'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'‏מועלם: להפסיק להגיש אוכל לאסירים פלסטינים, באתר "סרוגים", 31 במרץ 2014
↑  עמרי נחמיאס‏, מיישם את החוק הנורווגי: השר בנט התפטר מהכנסת, באתר וואלה, 7 באוקטובר 2015
↑  לראשונה: אשה ממפלגת 'הבית היהודי' בועדת חוץ וביטחון, באתר "סרוגים", 9 בדצמבר 2015
↑  משה ויסטוך, ‏עוזבת עם בנט שקד: שולי מועלם מצטרפת ל"ימין החדש",  באתר כיפה, 29 בדצמבר, 2018
↑  עמוד הפייסבוק הרשמי של מפלגת הליכוד, חברת הכנסת לשעבר שולי מועלם הצטרפה לליכוד, ‏02/09/2020
↑  אלעד הומינר, ‏שולי מועלם מועמדת לשריון בליכוד,  באתר כיפה, 29 בדצמבר 2020
↑  16 באוגוסט 2023, טורפת את הקלפים? שולי מועלם מכריזה על התמודדות לראשות מועצת גוש עציון, באתר ערוץ 7
↑  גיא עזרא,'"`UNIQ--nowiki-0000000F-QINU`"'‏שולי מועלם פרשה; זה המועמד שהיא תומכת בו, באתר "סרוגים", 12 בפברואר 2024
↑  חזקי ברוך, "תקנות הבקעה" תיכנסנה לתוקף, באתר ערוץ 7, 13 באוקטובר 2016
↑  חוק ההסדרה עבר בכנסת. בבית היהודי מאושרים: ״עשינו היסטוריה״, באתר חדשות 0404‏, 6 בפברואר 2017
↑  הודעה באתר הכנסת, 20 בפברואר 2017.
↑  יקי אדמקר‏, הכנסת אישרה: החוק הישראלי יחול על המוסדות להשכלה גבוהה ביהודה ושומרון, באתר וואלה, 12 בפברואר 2018.
↑  חוק חינוך ממלכתי (תיקון מס' 17), התשע"ח-2018, באתר הכנסת
↑  יקי אדמקר‏, אושר בכנסת: שר החינוך יוכל לאסור כניסת "שוברים שתיקה" לבתי ספר, באתר וואלה, 17 ביולי 2018,
חזקי ברוך, כעס בשמאל הקיצוני הכנסת אישרה את "חוק שוברים שתיקה", באתר ערוץ 7, 17 ביולי 2018
↑  12 פוליטיקאים שלא ידעתם שהם צמחונים, באתר וואלה, 27 באוגוסט 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007367461805171  ISNI: 0000 0000 4408 0365  LCCN: no2002086117  VIAF: 51362797   WorldCat (עם VIAF): 51362797
הפורום הכלכלי העולמי

| --- | --- |


 מדינה:  שווייץ 
 מטה הארגון:  Cologny 
 מייסדים:  קלאוס שוואב 
 יושב ראש:  בורגה ברנדה 
 עובדים:  550 (נכון ל־19 ביוני 2020) 
 תקופת הפעילות:  ינואר 1971 – הווה (כ־54 שנים) 
 www.weforum.org
 קואורדינטות:  46°13′31″N 6°11′30″E﻿ / ﻿46.225269444444°N 6.1916888888889°E﻿ / 46.225269444444; 6.1916888888889
 he
 
הפורום הכלכלי העולמי (באנגלית: The World Economic Forum) הוא ארגון ללא מטרות רווח, אשר הקים המהנדס והכלכלן הגרמני קלאוס שוואב ב-1971. הארגון מפורסם בזכות הכנסים השנתיים שהוא מקיים בדאבוס שבשווייץ. לכנסים אלה מגיעים בכירי הפוליטיקאים, הכלכלנים, אנשי העסקים והעיתונאים, כדי לדון בנושאים הבוערים בענייני רפואה, סביבה וכלכלה. ייחודו של הכנס הוא בריכוז אנשי המפתח המגיעים אליו ובאפשרות שהוא מעניק להם, מדי שנה, להיפגש אחד עם השני הרחק מעיני התקשורת, שכן זו אינה מורשית, ברוב המקרים, לצלם במתחם בו נערכים האירועים.
הפורום מנפק מעת לעת דוחות מקיפים על סטטיסטיקות בינלאומיות שונות. הדוח המפורסם ביותר היוצא אחת לשנה הוא "מדד התחרותיות העולמי".
חברי הארגון

בפורום הכלכלי העולמי חברים גופים מסחריים ואנשים פרטיים. חברי הארגון המסחריים הם 1,000 התאגידים העשירים בעולם. עלות החברות לארגונים נעה בערך בין 53 אלף לכ-530 אלף יורו בשנה. מרבית חברי הארגון הפרטיים הם בוגרי 'תוכנית המנהיגים הצעירים', אשר בין שורותיה נמנים כמה אלפי פוליטיקאים ומובילי דעה מרחבי העולם.
דמותם הציבורית של הארגון והעומד בראשו, וההיסטוריה המשותפת שלהם > במהלך המאה ה-20

התנהלות הארגון קשורה לרוב באופן ישיר באישיותו, אמונותיו ויוזמותיו של מקימו, בעליו ומנכ"לו הנוכחי - קלאוס שוואב, אשר מקדמו מזה עשורים רבים. קלאוס שוואב נולד בשנת 1938 בגרמניה הנאצית. את הונו הראשוני צבר קלאוס מעסקי משפחתו. אביו של קלאוס, אויגן, היה בעל מפעל גדול, סניף גרמני של חברת אסשר-וויס ושות' (Escher-Wiss & Co.), אשר קלאוס ירש את הנהלתו ממנו בבגרותו. בתקופת מלחמת העולם השנייה, עבד המפעל בשירות המפלגה הנאצית. הדעות חלוקות באשר למידת המעורבות של המפעל ובעליו, אביו של קלאוס, במהלך תקופה זו, בפשעי המלחמה שביצעו הנאצים. יש הטוענים כי המפעל בניהולו של אויגן שוואב, העסיק בכפייה כעבדים שבויי מלחמה. שוואב הוא פרופסור לכלכלה ומרצה בתחום בעברו. בראיונות הרבים עמו ונאומיו, נוהג הוא לדבר על הצורך "לשנות את העולם", ומתייחס לכוחות שיכולים לעשות זאת כ-"אנחנו" (חברי הפורום הכלכלי העולמי).
בהציגו את עצמו ומטרותיו, הפורום הכלכלי העולמי הוא ארגון החותר לשלום עולמי, מלחמה בעוני, וקידום ענייני השעה הבינלאומיים לטובת האנושות בכללותה. כל זאת תוך הדגשת מעורבות במשבר האקלים וקידום פתרון סכסוכים מדיניים וצבאיים. כך למשל, היה מעורב הארגון וקלאוס בראשו, במשא ומתן להסכמי אוסלו בין ישראל לפלסטינים. בשל מעורבות הארגון בענייני חשובים ביותר ועם אנשים רמי-מעלה, יוקרתו ועוצמתו הן רבות. לראיה, כרטיס כניסה למפגשיו השנתיים בדאבוס עולה כ-19,000 דולר לערך לאדם בודד, ויקר פי כמה עבור קבוצות. מפגשים אלה מסוקרים באופן קבוע בכלי תקשורת בינלאומיים רבים.
הארגון מקדם בפומבי קשרים חזקים בין גורמי הון ושלטון, כולל אנשים וארגונים ישראליים רבים. בשל כך, ומסיבות נוספות, הפך הארגון למטרה לאנשים וקבוצות הסבורים כי קידום קשרים שכאלה הוא פסול או מושחת. חלק ממתנגדיו של הארגון עורכים מחאות קבועות בדאבוס מחוץ לכנסיו מזה שנים רבות, בנושאים שונים. חרף היות הארגון מזוהה עם המאבק במשבר האקלים, ישנם גם פעילי אקלים מבין מתנגדיו. גורמים שכאלה הביעו ביקורת, למשל, על כך שחברי הארגון מגיעים לכנסים בדאבוס במטוסים פרטיים מזהמים.
דמותם הציבורית של הארגון והעומד בראשו, וההיסטוריה המשותפת שלהם > בתחילת המאה ה-21 (2000 - 2019)

בשנת 2004, קיבל שוואב מאוניברסיטת תל אביב את פרס דן דוד, על סך כמיליון דולרים, בעבור "תרומתו לקידום הדיאלוג הבינלאומי".
בשנת 2017 במהלך כנס, קלאוס שוואב התבטא בנוגע לתוכנית המנהיגים הצעירים של הפורום הכלכלי העולמי. הוא סיפר כי ראשי מדינות רבים הם בוגרי התוכנית בעבר ובהווה, כולל ולדימיר פוטין, אנגלה מרקל, ג'סטין טרודו, ועוד, כמו גם מאות חברי פרלמנטים ברחבי העולם, כולל "לפחות מחצית הפרלמנט הקנדי". זאת בעודו מספר למראיין כי "הם (הארגון) חודרים אל תוך הפרלמנטים". אמירות אלה הניבו ביקורת כלפיהן.
לאחר מגפת הקורונה (2022-2023)

בשנת 2022, פרסם הפורום דו"ח מקיף ובו חזון משמעותי לשינוי החקלאות ושוק המזון באיחוד האירופאי.
הפורום הכלכלי העולמי מקדם בשנים האחרונות יוזמה בשם 'עיר 15 דקות', אשר נהגתה בידי פרופסור קארלוס מורנו בתחילת המאה ה-21. בבסיסו של רעיון ערי 15 הדקות, הוא חלוקה מחדש של כל הערים הגדולות בעולם לרבעים קטנים ומצומצמים, אשר הגדרת גבולותיהם היא, באופן כללי, "האזור בו אדם יכול להתנייד במרחק 15 דקות של הליכה או נסיעת אופניים מביתו". מטרת היוזמה היא לייצר מצב בו תושבי אזורים מיושבים צפופים, מקבלים תמריצים חזקים מן הממשלות והעיריות להישאר "באזור 15 הדקות" שלהם, בתוכו יוכלו לכאורה לקבל את כל השירותים להם עשויים הם להיזקק. הוגה התוכנית, פרופסור מורנו, תיאר אותה כ-"הולכת בכיוון הופכי לעיור המודרני עד כה... חשובה לשם ייצור צדק חברתי ואקלימי... מקדמת מקומות עבודה בקרבת אזורי המגורים... ויוצרת סולדריות בתוך קהילות...".
יוזמת ערי 15 הדקות החלה לקבל התייחסות תקשורתית ואקדמית לראשונה בשנת 2020, והפורום הכלכלי העולמי החל לפרסם מאמרים וסרטונים בעניינה החל בשנת 2021. בשנת 2022, זכתה יוזמת ערי 15 הדקות לתמיכה של ארגון בינלאומי, C40 Cities, אשר מאגד 96 ערים ברחבי העולם (כולל תל אביב-יפו), וקודמה בספרו של קלאוס שוואב, "הסיפור הגדול (האיפוס הגדול)". התקשורת הישראלית החלה להתייחס בהרחבה ליוזמת ערי 15 הדקות בשנת 2023, ובכתבות ומאמרים רבים תוארה התוכנית, לצד ביקורות שונות כלפיה.
העיר הסעודית העתידנית ניאום, אשר בנייתה החלה בשנת 2022, מיועדת להיות סוג של 'עיר 15 דקות', בה יהיה ניתן להתנייד לכאורה מקצה אחד לשני של העיר בתוך 20 דקות בלבד. עיר זו היא חלק מהחזון הסעודי לשנת 2030 (אנ'), אשר עומד בקנה מידה אחד ומבוסס על אג'נדת האומות המאוחדות לשנת 2030, אותה גם כן מקדם הפורום הכלכלי העולמי. העיר הסעודית ניאום, וסגן-מנהלה, אף הם חברים בפורום הכלכלי העולמי. בניית העיר צפויה להסתיים בשנת 2025.
בשנים 2021–2023, ערים רבות בישראל חולקו מחדש לרבעים. יש מי שקישרו בין חלוקה זו של הערים לרבעים, לבין תוכנית ערי 15 הדקות. ד"ר אורלי רונן-רותם מאוניברסיטת תל אביב, התבטאה באומרה כי "תל אביב, חיפה, באר-שבע ומרכז ירושלים כבר מממשות למעשה את הרעיון הזה (של ערי 15 דקות), לפחות באופן חלקי עם פרויקטים חדשים", והציעה "להקטין את הטווח מ-15 דקות לכ-300 מטרים בלבד מביתו של כל אדם". בישראל פעיל הארגון '15 דקות' אשר מעודד שימוש בתחבורה ציבורית על פני רכבים פרטיים, ופועל במוצהר לקידום חזון 'עיר 15 הדקות', גם אם לא בצורה בה מגדיר אותה הפורום הכלכלי.
לאחר מגפת הקורונה (2022-2023) > טענות המתנגדים לרעיון ״עיר 15 הדקות״

בשנים שלאחר מגפת הקורונה, עם התרחבות ההד התקשורתי, הוגה התוכנית, פרופסור מורנו, הפך למטרה להשמצות והפגנות מאת מתנגדיה.
חולשותיה של התוכנית תוארו, בין היתר בידי מתנגדים, כ-"צמצום הגיוון והתחרותיות, אובדן אוטונומיה של הפרט, ופוטנציאל למעקב מוגבר אחר האוכלוסייה בידי השלטונות"  מספר עיתונאים ואקדמאים טענו, כי למרות שערי 15 הדקות מקדמות קהילתיות ונוחות בתנאי המחיה, הן אינן מספקות מענה למצוקותיהן של אוכלוסיות מוחלשות, ובמיוחד אלו המתקשות במציאת דיור בר-השגה.
כחלק מהשיח התקשורתי בנוגע ל״עיר 15 הדקות״, ישנה תיאוריה לפיה תכלית היוזמה היא צמצום חופש התנועה של האזרחים מטעמים רודניים, תוך הצדקת המעשה באמצעות המאבק במשבר האקלים
ישנם אף מתנגדים לתוכנית אשר כינו אותה בשם "גטו מודרני". דעה זו תוארה בידי חלק מתומכי התוכנית כ-"ביטוי זעם של ימין קיצוני".
יחסי הפורום הכלכלי העולמי עם האומות המאוחדות

הפורום הכלכלי העולמי הוא ארגון פרטי, בניגוד לאו"ם אשר הוא ארגון על-מדיני ללא בעלים או מייסד בודד. חרף כך, שני הארגונים חולקים ביניהם מספר קווי דמיון משמעותיים. שניהם מקיימים באופן קבוע מפגשים ביבשת אירופה בין ראשי מדינות העולם. לשניהם קשרים הדוקים עם חברות עסקיות בינלאומיות, ובפרט אלו בבעלותו של ביל גייטס. בשנת 2019, חתמו שני הארגונים על הסכם לשיתוף פעולה אסטרטגי. שיתוף פעולה זה נוגע לתחומים רבים, וביניהם מציאת מימון לתוכנית "יעדים לפיתוח בר קיימא" של האו"ם (הידועה גם כ"אג'נדה 2030"), טיפול במשבר האקלים, ענייני 'בריאות' גלובליים, ועוד.
יוזמת האיפוס הגדול של קלאוס שוואב וארגונו, היא בעלת קווי השקה רבים עם תוכנית אג'נדה 2030, ובפרסומים שונים נושאות תוכניות אלה את אותו הלוגו (טבעת אשר היקפה עשוי מספר רב של חלקים בצבעים שונים). בהתאם, תומכי ומתנגדי הפורום הכלכלי כאחד הציעו כי מדובר למעשה באותה התוכנית.
פעילות הארגון במדינת ישראל

קלאוס שוואב היה מעורב ישירות בתהליך המשא-ומתן של ישראל עם הפלסטינים, במהלך הסכמי אוסלו. שוואב נפגש מספר רב של פעמים עם שמעון פרס ויאסר ערפאת, אותם הכיר באופן אישי, לשם קידום ההסכמים הללו, וזאת במסגרת תפקידו הרשמי כראש הפורום הכלכלי העולמי. הפורום ממשיך להיות מעורב בענייני הסכסוך הישראלי-פלסטיני
בנימין נתניהו הוא דמות מרכזית בפורום והוא אף נוהג להשתתף ולנאום בכנסים השנתיים של הפורום בדאבוס.
מאז הקמת הפורום, נפגש שוואב עם כמה מראשי ממשלתה ונשיאיה של מדינת ישראל, כאשר את חלקם הכיר שוואב היטב. אלה הרבו ומרבים להשתתף ולנאום באירועיו של קלאוס וארגונו.
בישראל ישנם מספר 'מנהיגים צעירים של הפורום הכלכלי העולמי' שהוכשרו לתפקידם זה בקורסים ייעודיים. ביניהם: סתיו שפיר, ר'דיר מריח ולוסי אהריש. גם ראש הממשלה ה-10 אהוד ברק וראש הממשלה ה-14 יאיר לפיד הם חברי הפורום, אף שאינם מוצהרים כבוגרי תוכנית המנהיגות שלו. ראש הממשלה ה-13 נפתלי בנט, השתתף ונאם באירועי הפורום מספר פעמים.
הפורום הכלכלי העולמי מקיים יחסים שיתוף פעולה עסקי וחברתי עם רשות החדשנות. מדינת ישראל חברה ברשת המהפיכה התעשייתית הרביעית של הפורום (C4IR), ורשות החדשנות היא המשרד המפקח על קשר זה. החיבור האמור האמור כרוך גם בשיתופי פעולה טכנולוגיים בהווה ובעתיד. בשנת 2019 עלות השתתפות מדינת ישראל ברשת המהפיכה התעשייתית הרביעית הוערכה בכשישה מיליון ש"ח לשנה, אשר חלק ניכר מהם שולמו כדמי חבר לפורום הכלכלי העולמי. למשרד החוץ ישנה לפחות משרה אחת שתכליתה ביסוס שיתופי פעולה עם הפורום הכלכלי העולמי.
המאבק במשבר האקלים

הפורום הכלכלי העולמי מיצב ומיתג עצמו כארגון המצוי בחזית 'המאבק במשבר האקלים', ונושאים היקפיים הקשורים בו. אלפי כתבות באתר המרשתת של הפורום מוקדשות לשינוי האקלים, והפורום מצוי בשיתוף פעולה עם מאות חברות מסחריות המעורבות ביוזמות הנוגעות לעניין. מנהיגים מרחבי העולם שותפים לעשייתו של הפורום בענייני המאבק בשינוי האקלים. כך למשל, בשנת 2022, בעת ביקורו בכנס הפורום בדאבוס, ראש הממשלה דאז נפתלי בנט, נאם בעניין תרומתה של ישראל למאבק בשינוי האקלים. ספרו של קלאוס שוואב, קוביד-19: האיפוס הגדול, מקדם יוזמות חברתיות ופוליטיות בינלאומיות אשר חלקן הגדול תואר כמוצדק כחלק מן 'המאבק במשבר האקלים'. שינוי אקלים הוא נושא שעולה תכופות גם במאמריו. קלאוס אמר כי "ניתן לטעון כי שינוי האקלים הוא האיום הקיומי הגדול ביותר כלפי האנושות", וציין כי "חלק ניכר ממשנתו הפילוסופית אודות שינוי האקלים מקורה ב-ביל גייטס", אשר לו שיתופי פעולה רבים עם הפורום.
אחת מהחברות המסחריות שהן שותפות בולטות של הפורום, חברת Arup, עוסקת בקיימות על דרך פיתוחי הנדסה ואדריכלות. חברה זו הביעה תמיכה פומבית ברעיון 'המהפיכה התעשייתית הרביעית' של קלאוס שוואב, ראשיה משתתפים תכופות בכנסים של הפורום וחבריה לוקחים חלק פעיל בוועדות הארגון ומפרסמים מאמרים באתר הפורום. מספר חודשים טרם פרסום ספרו של קלאוס שוואב, קוביד-19: האיפוס הגדול, פרסמה חברת Arup דו"ח המכונה 'העתיד של תכנון עירוני בעולם של 1.5 מעלות (יותר)'. בדו"ח זה, שנכתב בשיתוף איגוד 40 ערים, מהדהדת חברת Arup כמה רעיונות בולטים, שהופיעו מאוחר יותר בספריו של קלאוס. בין השאר, ממליץ הדו"ח על צמצום הרכוש הפרטי (במיוחד ביגוד וכלי רכב), קידום כלכלה מעגלית בה אנשים שוכרים חפצים יום-יומיים (ממספר מצומצם של בעלי נכסים) במקום לרכוש אותם, צמצום טיסות מסחריות, וצמצום כמות המזון שאוכלים בני אדם ("עד לכמות מרבית של 2500 קלוריות ביום בלבד ועם שאיפה להפסקה מוחלטת של צריכת בשר ומוצרי חלב"). בדומה לכתוב בספרו של קלאוס, הדו"ח הצדיק דרישות אלה בהתבסס על החשיבות של "המאבק בשינוי האקלים". פרשנים ואתרי אינטרנט מסוימים טענו, בתגובה, כי הדו"ח מקדם רעיונות לפיהם "עד 2030 כל בני האדם ילבשו מדים", ו-"טבעונות כפויה", וכי המסרים הללו מקורם בקלאוס שוואב עצמו. מנגד, אתר בדיקת העובדות Snopes, וסוכנות AP, פרסמו מאמרים המכחישים קשר בין דו"ח זה של חברת Arup לפורום הכלכלי העולמי, וטוענים כי הכתוב בדו"ח סולף והוצא מהקשרו.
הפורום הכלכלי העולמי מעודד ודוחף לשילובם של חרקים בדיאטת בני האדם. רעיון זה מוצג על-ידי הפורום כחשוב למאבק בשינוי האקלים. זאת משום שלטענת הפורום, חיות המשק המסורתיות (פרות, חזירים, כבשים וכדומה) פוגעות באקלים על-דרך גידולן בידי האדם, והחרקים יהוו לכאורה תחליף נאות עבורן כחלבון מן החי. כן סבור הפורום שאכילת חרקים היא תשובה נאותה למצבי מחסור במזון. בתגובה למאמצי הפורום, בשנת 2022, כ-1000 בתי ספר באוסטרליה שילבו חרקים בארוחות שהציעו לתלמידים, או איפשרו רכישת מזונות וחטיפים המכילים חרקים.
ביקורת > ביקורת על מעורבות בינלאומית

נטען על-ידי רבים כי אחת ממטרות הפורום היא "לבסס שליטה תאגידית באמצעות הצעת פתרונות טכנולוגיים". ההיסטוריון הישראלי אורי מילשטיין, טוען כי מטרת הפורום הכלכלי העולמי היא "לשעבד את האנושות", והקליט ופרסם בנושא שני דיונים עם מספר מומחים.
אחת ממבקרותיו הבולטות של הפורום היא הפעילה הסביבתית והסופרת ההודית, ד"ר ואנדנה שיווה. חלק ניכר מספרה רב-המכר, 'אחדות כנגד האחוז האחד' (Oneness vs. The 1%), מוקדש לביקורת כלפי חברים בולטים בפורום הכלכלי העולמי. את גישת הפורום וחבריו היא מכנה 'קפיטליזם של נדבנות', אשר לדבריה מטרתו היא "לעקוף מוסדות דמוקרטיים, להפריע לגיוון חברתי, ולבסס רעיונות טוטאליטאריים..." (Philantrocapitalism).
מבקר בולט נוסף של הפורום הוא הפסיכולוג וההוגה הקנדי ג'ורדן פיטרסון. בינואר 2023, התראיין פיטרסון לתוכנית ההסכת של ג'ו רוגן. בראיון זה תקף פיטרסון בחריפות את הפורום הכלכלי העולמי. הוא כינה את הפורום "בעל חזון אפוקליפטי". באותו ראיון, הכריז פטרסון כי יקים ארגון בשם "הברית לאזרחות אחראית" (Alliance for Responsible Citizienship), אשר יהווה אלטרנטיבה לפורום הכלכלי העולמי, ויתנגד לו בזירה הבינלאומית "במטרה להביסו". במסגרת כנס שנערך כחודש לאחר מכן, נשאל פיטרסון: "האם עלינו להיות מודאגים מהפורום הכלכלי העולמי?". על כך ענה, בתמצות הדברים: "אינני מעריץ של הפורום. אינני מעריץ של אנשי אוטופיה גלובליסטית. אני סבור שהם יומרניים ובורים מעבר לכל הכרה... אני לא אוהב את הפורום הכלכלי העולמי... אני לא שמח במיוחד בנוגע לאנשים שמוכנים להקריב אנשים אחרים בעבור מחשבות השווא האוטופיות שלהם. ראינו הרבה מזה במאה השנים האחרונות. אני חושב שטיפוסי הפורום הכלכלי העולמי מתאימים היטב לקטגוריה זו... אני לא חושב שהם לטובת הציבור".
ביקורת > ביקורת על יחסי הפורום עם גורמים ישראליים

על שיתופי הפעולה של הפורום עם מדינת ישראל הועברה ביקורת מגורמים שונים. יש המאמינים כי מטרתו האמיתית של הפורום היא לספח לעצמו סמכויות על-מדינתיות, אשר יאפשרו לו להתוות למדינת ישראל כיווני פעולה ועשייה אשר אינם בהכרח כרצון בוחריה.
ביקורת > ביקורת בנושאי חקלאות, תזונה והמאבק בשינוי האקלים

יש המאמינים כי הפורום הכלכלי העולמי מעורב לרעה במשברי מזון וחקלאות ברחבי העולם. רבים מן המוחים במחאות החקלאים באירופה בשנים 2022–2023, קשרו את הפורום הכלכלי העולמי במצוקתם. בהקשר זה, הצביעו חקלאים-מפגינים בהולנד על העובדה, כי ראש ממשלת מדינתם, מארק רוטה, הוא חבר בפורום.
הפעיל הסביבתי המועמד לרשות המפלגה הדמוקרטית האמריקנית, רוברט קנדי ג'וניור, טוען כי: ""סוגיות הנוגעות לשינוי האקלים מנוצלות על ידי, אתם יודעים, הפורום הכלכלי העולמי ו-ביל גייטס... לשם שימוש בכך כתירוץ לתנועת מלקחיים מלמעלה למטה של שליטה טוטאליטארית על החברה".
על קידום אכילת חרקים על-ידי הפורום, הועברה ביקורת רבה בהתבסס על נימוקים בריאותיים ו-דתיים. אחרים סבורים כי האמונה לפיה הפורום הכלכלי יכפה באמצעות ממשלות את האכלתן של אוכלוסיות בני אדם בחרקים, היא לא יותר מתאוריית קשר.
ביקורת > ביקורת-נגד כלפי מבקרי הפורום

מבקרי הנגד נוטים להתייחס לעובדה כי לרבים ממבקרי הפורום דעות ימניות-קיצוניות, ונטייה להאמין במגוון תיאוריות קשר. כך למשל, מאוזכר לעיתים קרובות שמו של מפיץ תיאוריות הקשר מן הימין הקיצוני, אלכס ג'ונס, כמבקר של הפורום הכלכלי העולמי. הפורום עצמו פרסם לפחות מאמר אחד בגנות אלכס ג'ונס כדמות שלילית המובילה אמונה בתיאוריות קשר. יש גם מי שהציעו, שתיאוריות הקשר הנוגעות לפורום, היוו כר פורה לגיבושה של תנועת ימין-קיצוני בינלאומית. בהתאם, היו רבים ממבקרי הנגד שהאשימו את חברי מחאת המשאיות בקנדה (שנת 2022) בהשתייכות לימין הקיצוני, ובו-בעת לבעלי אמונות-שווא של תיאוריות קשר הנוגעות לפורום הכלכלי העולמי ולאיפוס הגדול. עוד מאשימים מבקרי הנגד, כי גורמי ימין קיצוניים 'רוכבים' על מצוקותיהן של קבוצות שונות - דוגמת החקלאים ההולנדים, ומסיתים אותן כנגד הפורום הכלכלי העולמי, לשם צבירת כוח פוליטי.
ביקורת הנגד מביאה גם לרוב את הטיעון, כי שיוכן של כוונות זדון למעשי או תוכניות הפורום, היא עיוות העובדות או אי-הבנה של טיב המצב. בהקשר זה, היו עובדות וטענות רבות מאוד הנוגעות לפורום, מושא למאמרים באתרי בדיקת עובדות, אשר הוקיעו לרוב את טענות מבקריו.
גלריית תמונות

קלאוס שוואב, מייסד הפורום
שמעון פרס בפורום, 2009
ציפי לבני נפגשת עם סאלם פאייד, ינואר 2008
גורדון בראון, ראש ממשלת בריטניה, נפגש עם המלכה ראניה מירדן, 2008
יצחק הרצוג בפורום, 2024
ראו גם

פורום סנקט פטרבורג הבינלאומי לכלכלה
דו"ח הפער המגדרי הגלובלי
מתיאש הראשון, מלך הונגריה

מתיאש הוניאדי
חותם וחתימה של מתיאש הוניאדי
מתיאש (מתיאס) הוניאדי (בהונגרית: Első Mátyás magyar király בשם לידתו Hunyadi Mátyás, ברומנית: Matei Corvin, בסלובקית: Matej Korvín, בלטינית: Matthias Corvinus או Matthias Rex ‏; 23 בפברואר 1443 – 6 באפריל 1490) היה מלך הונגריה, עליה שלט בשנים 1458–1490.