stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רשת תקשורת מקומית
היסטוריה

הרשתות המקומיות הראשונות (ARCNet), הוקמו ב-1977 על ידי Datapoint ונועדו, במקור, לשיתוף כוננים קשיחים בין מחשבים מאותה הסדרה. כיום מאפשרים תקנים שקובע ה-IEEE לרכיבים מדגמים שונים, של יצרנים שונים, לתקשר זה עם זה ביעילות באותה הרשת, ולספק מלבד שיתוף כוננים קשיחים גם שיתוף מדפסות, סורקים חיבור לרשתות אחרות, ניתוב וחלוקת עומסים.
בעבר התחרו מספר תקנים שונים על שימוש ברשת המקומית: תקן ה-Ethernet שפותח במשותף על ידי DEC, זירוקס ואינטל (תחת קונסורציום שנודע בשם DIX), תקן Token ring ("טבעת אסימון") של IBM, ‏LocalTalk של חברת אפל, FDDI, ותקן ATM שתוכנן אמנם עבור רשת אזורית אבל התחרה גם על יישום כרשת מקומית.
עם הזמן כל התקנים פרט ל־Ethernet (את'רנט או אית'רנט) נזנחו, וכיום למעשה כל הרשתות המקומיות פועלות בתקן זה ובגילגוליו – גרסאות חדשות יותר של התקן עבור רוחב פס גבוה יותר, וכן גרסאות שלו לתקשורת אלחוטית (Wi-Fi). למעשה, היום ממעטים להשתמש בשם "את'רנט", משום שהמילה נחשבת למילה נרדפת ל"רשת תקשורת מקומית" (LAN).
תקן ה־Ethernet תוכנן בתחילה לרוחב פס של 3 Mbit/Sec, אבל עוד לפני שקיבל חשיפה רחבה הועלה רוחב הפס ל־10 Mbit/Sec. בשלב זה נפוצו שני מימושים פיזיים של התקן: תצורה שהתבססה על כבל קואקסיאלי – 10BASE-2, והשתמשה בטופולוגיית רשת מסוג אפיק, ומולה מימוש המבוסס על זוגות שזורים, שעושה שימוש ברכזת ("Hub") ובטופולוגיית כוכב.
רשתות אלו זכו לתפוצה הולכת וגוברת החל בשנות השמונים של המאה ה-20, כשבתחילת שנות התשעים נוסף תקן לרוחב פס של 100 Mbit/Sec, תוך זניחת טופולוגיית אפיק, והתבססות על זוגות שזורים או סיב אופטי. מאז נוספו תקנים מהירים אף יותר, וכן תקני Wi-Fi אלחוטיים.
שימושים

רשת מקומית מאפשרת למחשב אחד המחובר לרשת להשתמש במשאבים (כגון קבצים על דיסק, מדפסות) ממחשבים אחרים. כמו כן, ניתן להריץ יישומים ממחשב אחד על מחשב אחר.
לדוגמה, בקמפוס קטן של מכללה ישנם שלושה בניינים. בכל בניין מוקצת כיתה אחת עם שלושים מחשבים לשימושם של הסטודנטים בזמנם החופשי כדי שיוכלו להכין את שיעורי הבית שלהם ולחפש מידע באינטרנט. בכל כיתה מצויים סורק אחד ומדפסת אחת שנחלקים בין המחשבים באותה כיתה. חלוקה זו חוסכת קנייה של 87 מדפסות וסורקים. כמו כן מכל מחשב בקמפוס יש גישה לכונן קשיח מרכזי שבו לכל סטודנט יש תיקייה פרטית משלו. גישה זו מאפשרת לסטודנט להמשיך ולעבוד על מסמכים שהוא שמר בתיקייה שלו מכל מחשב בקמפוס.
יישום

רשתות מקומיות כיום משתמשות לרוב בתשתית אתרנט קווית או אלחוטית (Wi-Fi). בעבר היו נפוצים גם סוגי חיבורים אחרים, כגון Token ring,‏ FDDI‏ ו־LocalTalk.
פרוטוקול התקשורת הנפוץ ביותר הוא פרוטוקול האינטרנט - TCP/IP. פרוטוקולים אחרים שהיו בשימוש בעבר כגון IPX,‏ NetBIOS,‏ AppleTalk, בניאן, DecNet ואחרים למעשה נזנחו ואינם נמצאים בשימוש כמעט כלל.
רשתות ואבטחת מידע

חסרונותיה של העבודה ברשת הם סיכון לפרטיות המידע וריבוי מקורות לתוכנות זדוניות. המחשבים שברשת יכולים להתחבר ביניהם בכבלים או בקשר אלחוטי ויש לוודא שרק מחשבים מורשים יוכלו להצטרף לרשת, גם אם הם התחברו אליה בכבל או באופן אלחוטי ושרק אנשים מורשים יוכלו להשתמש במחשב שכבר מחובר אל הרשת. מעבר לזאת יש להגביל את הגישה של מי שכן מורשה כך שתוכנם של מסמכים יהיה גלוי רק לבעלי סמכות רלוונטית עבור תוכנו של כל מסמך, ששינויי הגדרות הפעולה של הרשת יהיו בסמכות מנהל הרשת בלבד ושהתקנת תוכנות תהיה בפיקוח ובמגבלות כלשהן.
סידורי הבטיחות המקובלים הם:
הגדרת שם קבוצת עבודה, כך שקשר פיזי או אלחוטי עם הרשת לא יספיק כדי להשתתף בה עבור מחשב ששם קבוצת העבודה שהוגדר בו לא תואם.
קרבה בין ה-IP של המחשבים ברשת אך לא זהות ביניהם (כדי שלא יהיה ניתן להתחזות למחשב שכבר נמצא ברשת)
שמות מחשבים שונים כדי שלא יהיה ניתן להתחזות למחשב שכבר ברשת.
שמות משתמש שונים לאנשים וכניסה לסביבות עבודה אישיות בעזרת סיסמה.
הגדרות שונות לסוגי משתמשים כך שלאנשים שונים יהיו סמכויות שונות.
הגדרות ברורות לאיזה משתמש מותר לגשת לאיזו תיקייה ואיזו תיקייה משותפת בין מחשבים או פרטית למחשב אחד.
תקנים לרשתות מקומיות

Ethernet
Token Ring
LocalTalk
FDDI
ראו גם

טופולוגית רשת
רשת מקומית וירטואלית (VLAN)
רשת פרטית מדומה (VPN)
מונחים ברשת מחשבים
תוכנת שליטה
שד"ר

ערך זה עוסק בראשי תיבות שפירושן "שלוחא דרבנן". אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
הרב יעקב ספיר יצא בשליחות קהילת "הפרושים" בירושלים אל הודו ואוסטרליה בשנים 1858–1863, בדרכו שהה תקופה במחיצת יהודי תימן ופרסם רבות אודותיהם
בית כנסת החורבה ברובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בשלהי המאה ה-19
שַׁדָּ"ר ראשי תיבות של שְׁלוּחָא דְרַבָּנָן היה כינוי של יהודים שנשלחו מארץ ישראל לקהילות הגולה כדי לגייס תרומות לקיומו וחיזוקו של היישוב היהודי בארץ ישראל. מוסד שליחי ארץ ישראל אשר החל בעת העתיקה, התפתח ותרם רבות לקשר בין יהדות הגולה לבין היהודים בארץ ישראל, ולחיי התרבות של הקהילות היהודיות.
התפתחות מוסד השדרו"ת > רקע

בזמן שבית המקדש היה קיים, שלחו אליו הקהילות שבגולה את כספי מחצית השקל. בכל עיר הייתה קופה מיוחדת שלתוכה היו נותנים את כספי השקלים, ופעם בשנה ביום קבוע, נשלח הכסף לירושלים בידי אנשים ממשפחות מיוחסות.
כספים אלו יועדו לקרבנות הציבור, פעילותם השוטפת של בית המקדש ומוסד הסנהדרין, תיקון חומות ירושלים ואספקת צורכי עולי הרגל כתשתיות המים ועוד.
משחרב בית-המקדש בטלה מצוות מחצית השקל, אך היהודים המשיכו לשלוח כספים לארץ ישראל. במקביל, ניסה השלטון הרומאי להפוך את הכספים הללו למס מיוחד בסכום שני דינרים, אותו היו צריכים היהודים לשלם לרומא.
אף על פי כן יהודי התפוצות המשיכו להעביר כספים לארץ ישראל, אך בהיעדר בית המקדש פסקה חובת העלייה לרגל ולכן התקשו היהודים בגולה להביא בעצמם את תרומתם. כך נוצר צורך לשלוח שלוחים מיוחדים לקהילות הפזורה היהודית, כדי לעורר את העם לתרומה ונדבה, ואף לגבות כספים בשם מרכז ההנהגה של האומה שהמשיך להתקיים בארץ ישראל.
על אף שבית המקדש חרב, הייתה להנהגה שבארץ ישראל עדיפות והשפעה על כלל היהודים שבתפוצות. דוגמה לכך היא סוגיית הלוח העברי שנקבע באותן שנים על ידי קידוש החודש. דבר שיכול לפי ההלכה להתקיים אך ורק על ידי בית דין שבארץ ישראל.
התפתחות מוסד השדרו"ת > בעת העתיקה

מוסד שליחי ארץ ישראל התפתח בצורות שונות החל מחורבן בית שני, והמשיך בימי הסנהדרין בהנהגתו של רבן גמליאל דיבנה. כך הונח יסוד השליחות ונהפך למוסד קבוע ששימש קשר עיקרי בין ארץ ישראל והגולה וסיפק סכומים משמעותיים לצורכי לימוד התורה ומוסדות הנשיאות והסנהדרין שהמשיכו להתקיים בארץ ישראל. במאה הרביעית הייתה השליחות מוכרת באופן רשמי על ידי השלטון הרומי-ביזנטי.
כינויים של השליחים

במהלך הדורות כונו השליחים בצורות שונות:
בתלמוד הירושלמי נקראה השליחות בשם מגבת חכמים.
בזמן הרומאים אנו מוצאים תיעודים רבים המלמדים כי השתמשו פשוט בכינוי שליח או בהטיית השם כגון השליח, שלוחינו וכדומה.
במאה ה-17 יש שליחים המכונים בשם שליח ציון, (גם בתלמוד מופיע הכינוי הזה אם כי לא בהכרח בהקשר זה).
במאה ה-17 מוצאים את השימוש בביטוי שלוחא דרחמנא או בראשי התיבות - שד"ר. ורק מאוחר יותר מוצאים שימוש בביטוי שליח דרבנן כפרוש לשם שד"ר.
פעמים רבות השליח נקרא על שם המקום ממנו או שבעבורו הוא נשלח, כגון: שליח ירושלים, שליח טבריה, שליח צפת, שליח חברון.
במאה ה-18 יש שליחים הנקראים בשם: שליח מורשה או בקיצור מורשה, זאת משום שהוסמך וקיבל הרשאה לתפקיד כלומר שלא כמו "שליחים לעצמם" שהם שליחים שיצאו לגיוס כספים ביוזמתם האישית.
כמו כן פעמים ואנו מוצאים בארצות אשכנז את השימוש בביטוי משולח או ירושלמי ככינוי לכל שליח מא"י. אצל ארצות המזרח נהגו לכנות את השליח בשם חכם או חכם שד"ר או שליח קדוש או בקיצור ש"ק.
יש והשליח היה מכונה או קורא לעצמו בשם ציר אמונים או ציר נאמן לשולחיו או שליח מצווה, כמו כן אנו מוצאים שליחים שהשתמשו בכינויי מליצה וקראו לעצמם -בשמות כגון "צעיר המשתלח" (על משקל הביטוי "שעיר המשתלח)", או כתיאור לנדודיהם השתמשו בביטויים "סובב נתיבות" "נע ונד בארץ לא לו" וכדומה.
דוגמה יפה לשנינותם היא בחתימה "מדלג על הע'רים מקפץ על הג'באות", על משקל הפסוק בשיר השירים: "מדלג על ההרים מקפץ על הגבעות".
היחס אל השליחים

שליחי ארץ ישראל זכו ליוקרה בעיני היהודים בקהילות השונות בשל היותם שליחים ונציגים של היישוב החי בארץ ישראל, ולרוב גם בשל אישיותם וגדולתם בתורה. הם עזרו לשמירת הקשר בין יהודי הגולה ליהודי ארץ ישראל, בהגיעם לקהילות היהודיות הפזורות מהודו במזרח ועד מרוקו במערב נתבקשו השד"רים להכריע במחלוקות, להסמיך רבנים ושוחטים, לפסוק בענייני הלכה ולתת הסכמות לספרים.
כך למשל מספר אברהם צבי אידלסון כי בעת ששהה רבי יעקב מאיר בבוכארה נקראו כל הילדים שנולדו אז על שמו, כי "היו מכבדים כל שד"ר ירושלמי כמלאך אלקים ממש".
זאב וילנאי מתאר את מעמדו של השליח בקרב קהילות הגולה:
השליחים בדורות הקודמים היו מתקבלים בקהילות הגולה בכבוד רב, ורבנים נהגו לאכסנם בביתם. יהודים ראו בהם באי-כוח שומרי הגחלת היהודית בארץ אבות, הנמצאת בצלן של ממלכות זרות. שד"רים מלומדים בתורה היו נואמים בענייני תורה לפני קהל המתפללים, ומספרים להם גם על מצב הקהילות הסובלות בארץ ומעוררים בקרב השומעים כיסופים אל ארץ הקודש.
השד"רים נטעו בתודעת היהודים בתפוצות זיקה לארץ ישראל; זיקה זו היא שגרמה ליהודי הגולה לתת את תרומתיהם ברצון תוך שהם רואים במעשה זה מילוי חובתם הלאומית והדתית. ויש שאף הושפעו לעלות בעקבותיהם לארץ ישראל. רבים מהשד"רים הקפידו להשתמש ולהתבטא בשפה העברית גם אם זה הצריך שיעמידו לצידם מתורגמנים, ובכך תרמו להפצת השפה ולהחייאת השימוש בה בדיבור בעל פה.
השד"ר היה מקבל בדרך כלל כרבע מהכספים שאסף כשכר על שליחותו. לעיתים ארכה השליחות כשלוש או ארבע שנים, אז היו נעדרים מספר שנים מהארץ וממשפחתם. קהילות רבות ביקשו מהשד"רים לחזור אליהם בסוף השליחות, ולהתמנות אצלם לרבני או דייני הקהילה. קהילות רבות ביקשו משד"רים שהגיעו אליהן לרגל שליחותם, לחזור אליהם בתום השליחות, ולשמש בהנהגת הקהילה למספר שנים. בדרך כלל, הם או בניהם ונכדיהם חזרו לאחר תקופה זו לארץ.
תעוזתם של השליחים

השליחים יצאו למרחקים ונדדו במשך שנים בדרכים משובשות מלאות תלאות עקב תנאי הנסיעה שבאותם ימים. לפניהם עמדו סכנות וקשיים, ובמיוחד כיהודים שומרי מצוות ודלי אמצעים בדרך כלל. שליחים רבים נתפסו ונכלאו וחלקם אף נהרגו. הם נעצרו בשל האשמות בריגול, חירוף הדת השלטת, הוצאת כסף מהמדינה שלא כחוק, עבירה על חוקי ההסגר ועוד. גם מבין אלה ששרדו את סערות הים או נדודי המדבריות, שודדים וחיות טרף, היו כאלה שנספו מחמת תשישות, מחלה ומגפה. כפי שכתב אברהם יערי:
מבין 850 שלוחי ארץ ישראל ששמותיהם הגיעו אלינו, מתו בדרך-שליחותם לא פחות מ-85 היינו אחד מעשרה, עצמותיהם ... פזורים על פני איטליה, גרמניה, ביהם, פולין, ליטא, טורקיה, בולגריה, יון, סוריה, ארם נהריים, כורדיסטן, פרס, אפגניסטן, תימן, הודו, מצרים, אלג'יריה, תוניס, מרוקו, ארצות הברית, ואיי הודו המערבית. לא כולם זכו לקבורה... ולמצבה על קברם.
ביטוי להערכת תעוזתם של השליחים כתב הרופא ד"ר יעקב אדוארד פולאק, אשר פגש בשנת 1854 בהמדאן, שני שד"רים, אחד יליד הונגריה ואחד יליד יוון, וכתב עליהם:
מפליא לראות כיצד מתקדמים אנשים אלה במסעותיהם. הם נוסעים באין מעצור לסמרקנד, בוכרה, קנדאהר... לבקר את אחיהם, כלומר לגלילות שיש בהם סכנה עצומה לאירופאי, שלא יוכל כמעט לחדור אליהם כלל... רוב הנוסעים היהודים האלה מצליחים לעבור בכל מקום באמצעות הלשון העברית שבפיהם, וממקום-חניה למקום-חניה הם מקבלים ליווי של בני שבט רועים ונודדים דרך כל מיני שבטים ומחנות-שודדים וכך הם מגיעים בשלום אל מחוז חפצם.
ראו גם

גבאי, מחצית השקל, בתי כנסת עתיקים בארץ ישראל
נחותי
הישיבה הארץ ישראלית
חצר האשכנזים הקדומה
תוארי הממונים בגולה על מעות ארץ ישראל
יהדות ליבורנו ומוסדותיה במאה ה-17
היישוב הישן
ועד העדה הספרדית בירושלים
ועד העדה המערבית בירושלים
ועד פקידי קושטא
רוזני וילנה
ארגון הפקידים והאמרכלים של אמסטרדם
ועד שליחי הקהילות
לקריאה נוספת

אברהם יערי, שלוחי ארץ ישראל - תולדות השליחות מהארץ לגולה, מחורבן בית שני עד המאה התשע עשרה, ירושלים (תשי"א. נדפס שוב בשנת תשל"ז; ובשנת תשס"ב, בשני כרכים), ירושלים, מוסד הרב קוק.
יעקב גלר, כולל מולדביה וולכיה בארץ-ישראל, קתדרה, 1991, 59, עמ' 56–82.
גיורא פוזיילוב, חכמיהן של ארבע ערי הקודש, מינהל החינוך הדתי תשס"ב (2001).
ישעיהו זנה, תעודות על שדרי"ם אחדים באיטליה, קבץ על יד, סדרה חדשה, ספר ה (טו), ירושלים תשי"א.
אריה מורגנשטרן, השיבה לירושלים, חידוש היישוב היהודי בארץ ישראל בראשית המאה ה-19, ירושלים: הוצאת מרכז שלם, ה'תשס"ז.
אריה מורגנשטרן, בין רבי יהודה ביבאס לשד"ר ה'פרושים' הירושלמי, פעמים , 40, תשמ"ט, עמ' 156–159.
חולדות חוף

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  אליזה היטמן
 הופק בידי:  Paul Mezey 
 תסריט:  אליזה היטמן
 עריכה:  Scott Cummings 
 שחקנים ראשיים:  Kate Hodge Harrison Sheehan Anton Selyaninov Douglas Everett Davis Erik Potempa Kris Eivers David Ivanov Nicole Flyus ניל הוף Frank Hakaj האריס דיקינסון מדליין וינשטיין Giovanna Salimeni 
 צילום:  הלנה לוברט 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Cinereach 
 חברה מפיצה:  Neon
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  25 באוגוסט 2017 (ארצות הברית)
 משך הקרנה:  98 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט דרמה, סרט להט"בי 
 מקום התרחשות:  ברוקלין 
 הכנסות:  486,623 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   beachrats
 פרסים:  Sundance U.S. Directing Award: Dramatic 
 דף הסרט ב־IMDb
 
חולדות חוף (באנגלית: Beach Rats) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 2017 בבימויה של אליזה היטמן. בסרט מככבים האריס דיקינסון, מדליין ויינשטיין וקייט הודג'. הוא הוקרן במסגרת התחרות הדרמטית האמריקאית בפסטיבל הסרטים סאנדנס בשנת 2017, והופץ בהקרנה מסחרית ב-25 באוגוסט 2017, על ידי חברת ההפצה Neon.
תקציר העלילה

פרנקי (האריס דיקינסון) נאבק לברוח מחייו בבית הוריו שבברוקלין. הוא מחלק את זמנו בין דייטים עם בת-זוג חדשה סימון (מדליין ויינשטיין), בין בילוי עם חבריו, ובין צ'אטים באינטרנט עם גברים מבוגרים ממנו, איתם הוא נפגש לצורך סקס וסמים. עם זאת, הוא אינו מזדהה כביסקסואל או גיי בפניי חברתו או חבריו. הוא פשוט "גבר המקיים יחסי מין עם גברים", במילים של אחד מבני-זוגו לאינטרנט. פרנקי מנסה להפריד בין העולמות השונים המרכיבים את חייו, אך הדבר הופך לקשה יותר ויותר.
שחקנים ודמויות

| שם השחקן/ית | שם הדמות | אודות הדמות |
| --- | --- | --- |
| האריס דיקינסון | פרנקי | נער בן 19, גר בברוקלין בבית הוריו. |
| מדליין ויינשטיין | סימון | בת זוגו של פרנקי, עובדת בחנות בגדים. |
| קייט הודג' | דונה | אמא של פרנקי |
| ניל הוף | ג'ו | אבא של פרנקי |
| ניקול פליוס | קרלה | אחותו הקטנה של פרנקי |
| פרנק האקאג' | ניק | חבר של פרנקי |
| דייוויד איבנוב | אלכסיי | חבר של פרנקי |
| אנטון סלינינוב | ג'ס | חבר של פרנקי |
| האריסון שיהאן | ג'רמי | גבר אותו פרנקי מכיר דרך האינטרנט |
| דגלאס אוורט דייוויס | הארי | גבר אותו פרנקי מכיר דרך האינטרנט |
| אריק פוטמפה | מייקל | גבר אותו פרנקי מכיר דרך האינטרנט |
הפקה

באפריל 2016 פורסם כי אליזה היטמן תביים את הסרט, על פי תסריט שכתבה. את הסרט הפיקו Cinereach ו-Animal Kingdom, בשיתוף עם Secret Engine.
הפצה

הקרנת בכורה עולמית של הסרט נערכה בפסטיבל הסרטים סאנדנס, ב-23 בינואר 2017. זמן קצר לאחר מכן, Neon רכשה את זכויות ההפצה של הסרט. הסרט עלה לאקרנים ב-25 באוגוסט 2017.
ביקורות ותגובות

הסרט קיבל ביקורות חיוביות ממבקרי הקולנוע. לסרט דירוג של 84% באתר האינטרנט Rotten Tomatoes, המבוסס על 96 ביקורות, עם ממוצע משוקלל של 7.06 / 10. על פי דעת הרוב, נכתב באתר כי הסרט "אמפתי ופועל בעוצמה ... מעניק מבט צלול ועם זאת חלומי על סערת גיל העשרה של נער צעיר." באתר האינטרנט Metacritic, לסרט יש ציון של 79 מתוך 100, המבוסס על 22 מבקרים, המעיד על "ביקורות חיוביות בדרך כלל".
ג'יי קוכנר, המדווח מפסטיבל הסרטים של סאנדנס לשנת 2017 למגזין הקולנוע הקנדי "Scope Scope", שיבח את צילומי ה-16 מ"מ של הלנה לוברט, תוך השוואה לאסתטיקה הוויזואלית של הסרטים "אור ירח" ו-"עבודה טובה" (Beau Travail), כמו גם לסרטיהם של רובר ברסון ופיליפ גרנדריו.
פרסים ומועמדויות

| פרס / פסטיבל | תאריך | קטגוריה | מועמד/ים | תוצאה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chéries-Chéris | 21 בנובמבר 2017 | Grand Prize | חולדות חוף | מועמדות |  |
| Deauville Film Festival | 10 בספטמבר 2017 | Grand Special Prize | חולדות חוף | מועמדות |  |
| Gotham Independent Film Awards | 27 בנובמבר 2017 | Breakthrough Actor | האריס דיקינסון | מועמדות |  |
| פרס אינדפנדנט ספיריט | 3 במרץ 2018 | השחקן הראשי הטוב ביותר | האריס דיקינסון | מועמדות |  |
| פרס אינדפנדנט ספיריט | 3 במרץ 2018 | הצילום הטוב ביותר | הלנה לוברט | מועמדות |  |
| Hamburg Film Festival | 14 באוקטובר 2017 | NDR Young Talent Award | אליזה היטמן | מועמדות |  |
| Independent Film Festival of Boston | 29 באפריל 2017 | Grand Jury Prize | חולדות חוף | זכייה |  |
| Outfest | 16 ביולי 2017 | Best Screenwriting in a U.S. Feature | חולדות חוף | זכייה |  |
| פסטיבל לוקרנו | 12 באוגוסט 2017 | Golden Leopard | חולדות חוף | מועמדות |  |
| London Film Critics Circle Awards | 28 בינואר 2018 | Young British/Irish Performer | האריס דיקינסון | זכייה |  |
| Montclair Film Festival | 6 במאי 2017 | Future/Now Prize | חולדות חוף | זכייה |  |
| Sarasota Film Festival | 9 באפריל 2017 | Jury Prize | חולדות חוף | מועמדות |  |
| Seattle International Film Festival | 11 ביוני 2017 | Grand Jury Prize | חולדות חוף | מועמדות |  |
| Stockholm International Film Festival | 20 בנובמבר 2017 | Bronze Horse | חולדות חוף | מועמדות |  |
| פסטיבל הסרטים סאנדנס | 28 בינואר 2017 | Directing Award | אליזה היטמן | זכייה |  |
| פסטיבל הסרטים סאנדנס | 28 בינואר 2017 | Grand Jury Prize | חולדות חוף | מועמדות |  |
אלים בספרי רומח הדרקון

האלים של רומח הדרקון הם הכוחות הנעלים שבעולם הפנטזיה קרין, מקום התרחשות עולם המערכה "רומח הדרקון". הם שונים מהאלים שבעולם מבוכים ודרקונים.
אלי קרין הם חסרי צורה, וכל אחד מהם מייצג צד אחר של בריאת העולם. לעיתים תכופות הם שולחים שליחים, נבואות וחזיונות על פני העולם, אך לרוב אינם מתגשמים במלוא מובן המילה.
אלי קרין מעורבים מאוד בחיים של בני התמותה. הם מנהלים את העולם, אך כל אחד מהם מנהל סדר משלו. כך למשל, טאקיזיס - אלת הרוע - מאמינה בשעבוד העולם על מנת להשליט סדר; פלאדין - אל הטוב - מנסה לחנך את האנשים להביא לכדי יצירת סדר; וגיליאן - אל הנטרליות - מאמין שבני תמותה צריכים להחליט בעצמם בדבר הדרך בה יבחרו לצורך השלטת סדר. אלי שלוש הנטיות (טוב, זדוני ונטרלי) יוצרים את האיזון שקיים בקרין. הכהנים שבעולם המערכה של רומח הדרקון משרתים את כל האלים חוץ מלוניטארי, נויטארי וסולינארי, אשר מעניקים כוחות כישוף למכשפים במקום כוח כוהני.
במהלך שתי תקופות לא הייתה התערבות של האלים בעולם: רוב עידן היאוש (לאחר החורבן הגדול ולפני מלחמת הרומח) ותחילת עידן בני התמותה (לפני מלחמת הנשמות).
האל העליון, כאוס והאלה האחת

כאשר מדברים על אלי קרין, יש להקדים ולדבר על האל העליון או אבי-האלים, ועל כאוס, שיש הטוענים שהם אותה ישות ומהווים שני צדדים שלה (בייחוד לגבי התואר המשותף להם של "אבי האלים"), ויש הטוענים שאלו הן ישויות סותרות, כיוון שהן ממלאות תפקיד כה נוגד. ישויות אלו הן העליונות בקוסמולוגיה של קרין, ומיוחס להם תפקיד קריטי בבריאת העולם של קרין. מנגד, האלה האחת (האל האחד, כפי שמופיע בתחילה, כיוון שלא היה ידוע המגדר שלה), היא אלה אשר מופיעה לזמן קצר בתקופת מלחמת הנשמות אשר טוענת לשליטה מוחלטת על קרין. בהמשך (ראו הערך מטה) מתגלה זהותה של אותה אלה.
האל העליון, כאוס והאלה האחת > האל העליון

מכונה לעיתים אבי האלים, (אף על פי שלרוב מיוחס כאוס כאבי האלים). האל העליון מילא את תפקיד היוצר הראשוני של עולם קרין בזמן בריאתו. אל זה, אשר שמו אינו מוגדר, ואין לו מאמינים כלל, הוא אשר זימן את שלושת האלים הראשיים של קרין, פלאדין, טאקיזיס וגיליאן, על מנת לעזור לו לברוא את העולם. לאחר שהם נענו להזמנתו, האל העליון לא מתערב במעשה הבריאה עצמו. רק לאחר שבין האלים פורצת מלחמה לגבי גורל הנשמות המתגלות לאחר בריאת העולם, חוזר האל העליון בפעם השנייה והאחרונה להתערב בגורל העולם - ומותיר לאלים אפשרות להעניק דבר אחד לאותן נשמות. לאחר שהדבר מתבצע, עוזב האל העליון לבלי שוב.
האל העליון חוזר בספר השלישי של טרילוגיית "כוהנת האופל", שיצא בעברית ב-2009. הוא תובע לעצמו את היכל חילול הקודש המלא בחפצי כוח של האלים כדי למנוע מחלוקות. גם מצוטטת כאן שבועה אלוהית: "בשם האל העליון שברא את כולנו ובשם כאוס שרוצה להשמיד אותנו".
האל העליון, כאוס והאלה האחת > כאוס

"אבי הכול והלא כלום". כמו ששמו מרמז, כאוס הוא בעצם מה שהיה לפני הבריאה - תוהו ובוהו ששרר ביקום ושהתבטא בישות אלוהית זו שאהבה את התוהו. נטען לעיתים, כי שלושת האלים הראשיים הם ילדיו של כאוס (במיוחד בספר "דרקוני להבת קיץ"), אולם מקובל כי הם ילדיו של האל העליון. כאוס חותר כל הזמן להרוס את אשר יצרו האלים, את קרין, אולם הוא נלכד על ידי ריאורקס לאחר שזה רוּמָה על ידי חידוקל אל תוך אבן-החן האפורה. אבן זו, לאחר מספר בעלים אלוהיים, שוחררה לחופשי לקרין, שם היא נדדה בין בעלים בני-תמותה (שחשבו כי הם שולטים באבן כאשר היא בעצם זו ששלטה בהם) ובעצם זרעה הרס ותוהו בכל מקום שבו שהתה. בין השאר גרמה לנתק חלק מגזע הגנומים לקנדרים ולגמדים, שנגרם כתוצאה מהאבן האפורה אותה חמדו הגנומים.
בתקופה שקדמה למלחמת הכאוס, נופצה האבן על ידי בני האירדא היהירים שחשבו כי יוכלו לשלוט בה ובמעלליה. כתוצאה מהשבירה כאוס שוחרר מן האבן ובזעם התחלתי הוא מחה את כל אי האירדא הסודי (ואת כל בני האירדא יחד איתו) מעל פני האדמה. לאחר מכן הוא החל להכין את כוחותיו (יצורים מפלצתיים שהוא יצר כמו דרקוני אש ולבה ענקיים או אנשי צל שכל מה שהם בולעים חודל מלהתקיים וכיוצא בזה) למתקפה על האלים ובו זמנית לפעור חור באמצע האוקיינוס במטרה לבלוע את כל עולם קרין.
בסוף המלחמה נפצע כאוס קשות על ידי מספר אבירים אמיצים שהובלו על ידי פלד בהיר-להב (בנם של סער בהיר-להב וקיטיארה אות-מאטר) ופאלין מאז'ר (בנם של קרמון וטיקה מאז'ר ואחיינו של רייסטלין מאז'ר), ולכן הוא הגיע לעסקה עם האלים שנשארו ולא ברחו (חלק מן האלים כמו טאקיזיס וחידוקל ברחו ונמנעו מן המלחמה בכאוס) שקבעה כי קרין לא תושמד, אך המחיר הוא עזיבת האלים עם כאוס. כך נפרדו האלים מעולמם ועזבו למישורים אחרים, כאשר הקסם עוזב עימם, דבר המוביל לפתיחתו של העידן החמישי בקרין - עידן בני התמותה.
התגלמותו הגשמית היא ענק אימתני העשוי מלבה רותחת, אשר חלקים רבים מגופו בוערים באש חיה.
האל העליון, כאוס והאלה האחת > האלה האחת

אלה מסתורית המופיעה בעידן החמישי. בעידן זה, עידן בני התמותה, הקסם לא קיים ופשוט אין אלים. את מקומם תפסו דרקוני ענק שפלשו לקרין והשתלטו עליה בעזרת כוחם ובעזרת מסדר אבירי האופל הישן של מלכת האופל. בעידן זה של יאוש מופיעה לפתע משיחה מסתורית בשם מינה, המביאה עימה את בשורת האלה האחת, אשר באה לעזור לאנשי העולם להיפטר מעול הדרקונים הגדולים. משיחה זו היא בעלת כוחות מיוחדים במינם אשר, לפי טענתה, ניתנו לה על ידי האלה האחת. עם בואה של המשיחה מתחילה לה תקופת מלחמת הנשמות, אשר אירועיהן מתגלגלות עד לחשיפת זהותו של אלה מסתורית זו.
בספר האחרון בטרילוגיית מלחמת הנשמות, מתברר בעצם כי אלה מסתורית זו, היא לא אחרת מאשר טאקיזיס בכבודה ובעצמה. מתברר כי מזימתה של טאקיזיס עוד מימי מלחמת הכאוס (כאשר ניתנה לה שליטה זמנית בעולם במטרה להילחם ביצורי האל כאוס) הצליחה. טאקיזיס תכננה להימנע מהמלחמה בכאוס בניגוד לשאר האלים שהתארגנו ונלחמו, אלא מיד לאחר פציעתו של כאוס ועזיבת האלים, היא השתמשה בכל הכוחות שהיא שמרה במטרה להעביר את עולם קרין למישור קיום אחר. בעקבות פעולה זאת, כוחותיה התרוקנו, והעולם נחשף לפלישת דרקוני הענק ששכנו במישור הקיום הזר אליו העבירה טאקיזיס את העולם. למרות פלישת הדרקונים לקרין, מלכת האופל לא ויתרה אלא חידשה את כוחותיה לאיטה, תוך כדי שהיא מעבירה את בשורת קיומו של ה"אלה האחת" אל בני-התמותה דרך משיחתה, מינה (בצורה אירונית היא בחרה להשתמש בביתה החורגת של סהר פז, שזו הביאה את בשורת קיומם של האלים אחרי החורבן).
אלי הטוב > פלאדין

האל הבכיר של האלים הטובים, המכונה גם "הלוחם האמיץ" או "דרקון הפלטינה". לאחר יצירת העולם, ברא פלאדין את גזע האלפים בדמותו, כשהוא האל הפטרון שלהם. כך יצא כי האלפים, לא משנה לאיזה תת-גזע הם שייכים, תמיד היו קשורים לכוחות הטוב ואור. בנוסף ברא פלאדין את הדרקונים הטובים, דרקוני המתכת. כאדונם סמלו הוא דרקון פלטינה, מתכת נדירה נוספת.
במהלך הדורות עזר פלאדין להקים, יחד עם האל קירי ג'ולית וחבקוק, את מסדר אבירי סולאמניה שאליו השתייכו בעיקר בני-אדם ששירתו כאבירים המגינים על החלשים וכוחות הטוב, כאשר פלאדין משמש כפטרון של המסדר הגבוה ביותר של מסדרי האבירים, מסדר אבירי הוורד.
למרות היותו אל טוב, פלאדין יודע כי לו היה רק טוב בעולם, הוא בסופו של דבר היה נבלע בתוך עצמו והופך לרשע, כפי שקרה בימי אימפריית איסטר (שכתוצאה מפעולות שליטיה הטילו האלים חורבן על העולם), ולכן פלאדין פועל יחד עם אחיו גיליאן לשימור האיזון בין כוחות הטוב והרשע בעולם.
סמלו של פלאדין הוא דרקון פלטינה ענק. בנוסף, התגלמותו הגשמית (כפי שהופיעה בספרי "רשומות רומח הדרקון") היא פיזבן, הקוסם המטורלל אשר טייל בחלק מהזמן עם החבורה.
אלי הטוב > מישקאל

מישקאל היא בת זוגו של פלאדין, והיא משמשת בעיקר כאלה שמביאה לבני-התמותה הטובים את התקווה ואת אמנות הריפוי. מישקאל עזרה למי נהר במשימתו והיא גילתה לסהר פז את מיקומן של דיסקיות מישקאל שהוכיחו כי האלים כן קיימים (שכן בעידן שאחרי החורבן הגדול, נטשו בני-התמותה את אמונם באלים העתיקים).
סמלה של מישקאל הוא דיסקיות מישקאל, והתגלמותה הגשמית היא נערה יפהפייה הנושאת מטה בדולח כחול. התגלמותה השמימית היא צורת סליל או דסקיות. מאמיניה הם בדרך כלל כהנים ומרפאים המאמינים באלי הטוב, כמו סהר פז שהפכה לכוהנת מישקאל הראשית לאחר מציאת הדיסקיות והמטה שלה.
אלי הטוב > אחרים > קירי ג'ולית

בנם הבכור של מישקאל ופלאדין, המשמש כאל המלחמה, האומץ והגבורה, ופטרונם של אבירי סולאמניה לוחמי הצדק והחופש. מאמיניו הם אבירי מסדר החרב שהוא פטרונם, מינוטאורי אור ולוחמים בכלל המאמינים באלי הטוב. סמלו הוא פר לוחם וההתגלמויות שלו הן אביר סולאמני לבוש בשריון לבן נוצץ, ומינוטאור אור עם קלשון זהב ושרשרת עם סמלו.
אלי הטוב > אחרים > חבקוק

בנם השני של פלאדין ומישקאל, אשר משמש כאל הימים ויצורי היבשה, ובנוסף גם כאל מלחמה זוטר שכן הוא פטרונם של אבירי מסדר הכתר (הנמוך מבין שלושת המסדרים). סמלו הוא נשר, והתגלמותו הגשמית היא דולפין כחול ענק. מאמיניו וכהניו הם בדרך כלל אבירי מסדר הכתר, אנשי ארץ הקרח ואלפי הפרא (ארץ דרגונסטי). לאלפי הפרא שמאמינים בו יש מעט קסם טבעי.
אלי הטוב > אחרים > מאז'ר

מאז'ר הוא יועצו של פלאדין, והוא אל שקשור במדיטציה, ריכוז ומחשבה. הוא פועל בעיקר לחיזוק האמונה בכוחות הטוב, ומאמיניו וכהניו נמנים עם מספר נזירי חוכמה ולא יותר, בגלימות כתומות. סמלו של מאז'ר הוא פרח,יש לו 2 התגלמויות גשמיות: התגלמותו הגשמית ה-1 היא איש עיוור המשפיע על אנשים סביבו, ה-2 היא כוהן מאז'ר בעל גלימה משנה צבעים אשר גורמת לשיגעון בקרב האויב אם הוא מסתכל עליה מספיק זמן.
לעיתים מכונה "אל גמל-השלמה" על ידי נזיריו וכוהניו.