stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תפקודים ניהוליים

תפקודים ניהוליים או פונקציות ניהוליות (Executive Function) הם תהליכי השליטה הקוגניטיביים הגבוהים של האדם (cognitive control), האחראים על היכולת ליזום, להתמיד, לעכב, לווסת, להבחין ולשנות, ומעורבים ביכולת הקשב וזיכרון העבודה. התפקודים הניהוליים אחראים במידה רבה על ויסות רגשי ועל תפקוד חברתי ולימודי. הם מאפשרים לאדם לנהל ולכוון את מעשיו בהתאם למטרותיו, ולנהל את שאיפותיו וקשריו החברתיים.
באופן כללי התפקודים הניהוליים פועלים באופן לא מודע, על כן לא ניתן לשלוט בהם באופן רצוני.
מבחינה מוחית, האונה המצחית היא האחראית על התפקודים הניהוליים, כאשר קליפת המוח הקדם-מצחית (Pre-frontal Cortex) היא חלק חיוני במיוחד לפעולתם של התפקודים הניהוליים והשליטה הקוגניטיבית. מצבים נוירולוגים מסוימים פוגעים ומחלישים את היכולת הניהולית, בראשם הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות (ADHD) ואוטיזם.
חשיבות

המושג תפקודים ניהוליים משמש לתיאור הדרך הדינמית שבה התפקודים הקוגניטיביים השונים של המוח מנוהלים באופן מתמיד, כך שיאפשרו להתמודד באופן יעיל מול דרישות החיים המשתנות מרגע אחד למשנהו.
תפקודים ניהוליים חיוניים לצורך תכנון וקבלת החלטות, מודעות עצמית, איתור ותיקון טעויות, למידה של מצבים חדשים או פעולות חדשות ופתרון בעיות, התמודדות מול מצבים מסוכנים או מסובכים, התגברות על הרגל מושרש היטב או התנגדות לפיתוי, והבחנה בין טפל לעיקר.
כמו כן, הם מאפשרים לאדם לפתח שליטה עצמית, לווסת את יצריו ורגשותיו, ויכולת לדחיית סיפוקים מידיים לצורך הגשמת מטרות ארוכות טווח, תוך מודעות לזמן.
בנוסף, התפקודים הניהוליים מקושרים לאינטליגנציה זורמת, אשר על פי אינטליגנציה גבישית ונוזלית מהווה חלק מגורם g של האינטליגנציה הכללית.
בהתאם לכך, לתפקודים הניהוליים יש חשיבות רבה להצלחה האקדמית ולפיתוח המקצועי של האדם, וכן וליכולתו והצלחתו החברתית ולמניעת התנהגות חברתית בלתי-הולמת.
באופן כללי, ליכולות הניהוליות של מעלה-מטה יש חשיבות רבה בעידן המידע, משום שהן חיוניות לשמירה על נתיבי קריירה מאתגרים, כמו גם לצורך ביצוע מטלות יום יומיות בסיסיות, כמו דאגה למצב הבריאותי והפיננסי של האדם.
חשיבות > יכולות המושפעות מתפקודים ניהוליים

המונח תפקודים ניהוליים מתייחס לאוסף רחב של תפקודים שכליים ולכן אינו מיוצג על ידי התנהגות בודדת.
תפקודים ניהוליים אחראים על יכולת לתכנון ופתרון בעיות, תהליכי בקרה, עכבה וויסות, בחירת מידע חושי רלוונטי, זיכרון עבודה מילולי וחזותי, יכולת תכנון והתארגנות, גמישות מחשבתית, חשיבה מופשטת, רכישת כללים, יוזמה של פעולות ועכבה על פעולות, הכנת תגובה, קשב מתמשך, סריקה חזותית, קשב סלקטיבי, התגברות על הרגל, שליטה במסיחים ועוד
.
עם זאת, שמירה על הקשב והעוררות אינה נחשבת לאחת מהפונקציות הניהוליות.
תפקודים ניהוליים יכולים לנבא את התפקוד האקדמי של ילדים בכיתות הראשונות של בית ספר יסודי טוב יותר ממדידה של מנת משכל.
שלבים מרכזיים בתהליכי השליטה הקוגניטיבית של התפקודים הניהוליים

התפקודים הניהוליים מאפשרים התנהגות גמישה, שבאה לידי ביטוי ביכולת לבחור פעולה המתאימה לא רק למידע החושי שמתקבל ברגע מסוים, אלא גם למצב ולהקשר שבו הוא נקלט.
בהתאם לכך, שלושת ההיבטים המרכזיים של התפקודים הניהוליים הם: שמירת הסף בין מערכת החישה למערכת הקוגניטיבית (gating), שימור והנגשה של מידע חדש וישן לעיבוד (maintaining), העברה של ההתנהגות הנבחרת למערכות המוטוריות (relaying).
קולטני החישה קולטים באופן מתמיד את אנרגיות הגירוי התואמות שלהם ומספקים כמויות עצומות של מידע אודות הסביבה. עם זאת, בעקבות צווארי בקבוק בחשיבה האנושית היכולת של האדם לעבד את כל המידע שהוא מקבל היא מוגבלת. בהתאם לכך, שליטה קוגניטיבית מוצלחת מתחילה בייצוג של הגירויים הרלוונטיים מהסביבה.
זו הסיבה לכך שהשלב הראשון של התפקודים הניהוליים הוא פעולת שמירת הסף (gating), הכוללת סינון של גירוים רלוונטיים להתנהגות מתוך הקלט החושי.
הזיכרון החושי מחזיק את המידע חושי לפרק זמן שיספיק כדי לשים אליו לב. לכל אחד מהחושים יש מנגנון אחסון ייחודי לו, המופצץ כל הזמן בשפע של מידע חדש, שרובו אינו זוכה לתשומת לב ולכן נמוג. במסגרת תהליך זה, הזיכרון החושי משמש כשלב ראשון במסלול הקידוד של מידע לזיכרון. תפקידו הוא לאפשר די זמן לעיבוד המידע החושי הראשוני (הגירוי הקרוב), כדי שהמערכת הקוגניטיבית תוכל לבחור אלו פרטים מתוכו יש להעביר לעיבודים נוספים, למערכות הזיכרון המתקדמות יותר, לתהליכי קבלת החלטות ולמנגנוני תכנון התגובה.
בשלב הבא המידע החדש מהזיכרון החושי, עובר עיבוד בקליפת המוח הקדם-מצחית, אשר משלבת אותו עם מידע קיים מהזיכרון לטווח ארוך.
לצורך כך יש חשיבות רבה לשימור ותחזוקה (maintaining) של מידע מנמוניקי והקשרי בזיכרון העבודה.
זיכרון עבודה מאפשר לאדם להחזיק מידע במודעות ולהשתמש בו כדי להנחות את אופן פעולתו.
למעשה, היכולת ליצור ולשמר חוט מחשבה פנימי ללא תלות במציאות החיצונית, משחררת את האדם מהמגבלות של תגובה לאירועים סביבתיים מידיים בלבד.
לכן זיכרון העבודה מהווה גורם חיוני לתפקודים ניהוליים כמו תכנון.
לאחר שהמידע מתוך הקלט החושי הוערך בהתאם להקשר ולניסיון העבר, יש לתכן את התגובה המוטורית המתאימה ולהוציא אותה אל הפועל.
בהתאם לכך, השלב הבא הוא העברה (relaying) של המידע לאזורים קדם מוטוריים, כהכנה לתגובה ההתנהגותית. קליפת המוח הקדם-מוטורית היא חלק מקליפת המוח שנמצא באונה המצחית. היא ממוקמת בקדמת האזור המוטורי העיקרי ושולטת עליו, כך שיש לה השפעה ישירה על ההתנהגות.
ההבדל בין תפקודים ניהוליים לתפקודים מוחיים ספציפיים

התפקודים הניהוליים מתייחסים להיבטים שונים המעורבים בניהול התפקודים הקוגניטיביים של המוח. הפונקציות הניהוליות אחראיות על אופטימיזציה של תהליכים משניים נמוכים יותר על ידי תעדוף, ויסות ואינטגרציה שלהם במהלך פעולתם. מכאן, שהן לא התפקודים המוחיים עצמם (כמו זיכרון ושפה), אלא הן אלו אשר מעצבות את התפקודים השכליים.
מסיבה זו ניתן למדוד את הפונקציות הניהוליות רק באופן עקיף על ידי מדידת התפקודים שהם אחראים עליהם ולא ישירות.
הדבר גורם לכך שקשה לאתר בעיות בפונקציות הניהוליות במסגרת אבחון או מחקר מעבדתי.
מנגנונים פיזיולוגיים ועצביים

התפקודים הניהוליים הם תכונה אינטגרטיבית גבוהה של המוח הקדמי ועל כן אינה יכולה להשתייך רק לאזור מוחי, גן או חומר נירולוגי בודד. יש להם אופי ביזורי והם נתמכים על ידי מערכות מורכבות המפוזרות בין אזורים שונים של המוח.
מנגנונים פיזיולוגיים ועצביים > אזורים מוחיים ומערכות עצביות

ההתפתחות של תפקודים ניהוליים בגילאי הילדות קשורה להתפתחות של האונה המצחית והקשרים שלה לאזורים אחרים במערכת העצבים.
בכל ההיררכיה התפקודית של המוח יש למבנים עצביים גישה ישירה לשפעול של המערכת המוטורית, אך ההתנהגות המבוססת על קליפת המוח הקדם-מצחית (הנמצאת באונה המצחית) היא המתוחכמת ביותר, שכן היא מעורבת בתפקודים מחשבתיים גבוהים. היא מכילה חלק מהמערכות המורכבות המעורבות בתפקודים הניהוליים ומשמשת כמרכז של השליטה הקוגניטיבית והתפקודים הניהוליים.
קליפת המוח הקדם-מצחית הדורסו-לטראלית, הנמצאת בקליפת המוח הקדם-מצחית, מעורבת בתפקודים ניהוליים. היא מגבשת תוכניות ואסטרטגיות עבור התנהגות ההולמת מצב מסוים ומנחה את המעגלים המוטוריים להוציא אל הפועל את תוצרי החישובים שלה.
האמיגדלה היא אזור רגשי מרכזי והיא עוסקת באינטגרציה והפצת מידע לאזורים רבים במוח, ביניהם גם אזורים התומכים בתפקודים קוגניטיביים. היא מכילה חלק מהמנגנונים החיוניים לתפקודים הניהוליים.
התצורה הרשתית אשר ממלאת תפקיד חשוב בשליטה על מנגנונים הקשורים לעוררות ושינה, חיונית להיבטים מסוימים של התפקודים הניהוליים.
המוח הקטן מעורב בחלק מההיבטים של התפקודים הניהוליים.
הוא לוקח חלק בהפעלה של תנועות מוטוריות על ידי מערכת השרירים ובתהליך הלמידה שלהן עד לשלב של רכישת מיומנות אוטומטית.
מנגנונים פיזיולוגיים ועצביים > מוליכים עצביים

אותות של קלט ופלט נעים ברחבי המערכות המעורבות בתפקודים ניהוליים על ידי דחפים עצביים מהירים, אשר מסוגלים לקשר ביניהן בפחות ממילישנייה.
התנועה של אותות אלו תלויה בתהליך ההעברה הסינפטית של מוליכים עצביים בין תאי העצב.
המוליך העצבי דופמין חיוני לשליטה על הפעילות הקוגניטיבית בקליפת המוח הקדם-מצחית.
בהתאם לכך, יש לו תפקיד חיוני בתפקודים הניהוליים.
הוא מעורב בכל השלבים של השליטה הקוגניטיבית - משמירת הסף, שימור המידע והעברתו הלאה.
הדופמין מווסת את הקלט החושי המגיע לקליפת המוח הקדם-מצחית באופן ישיר, כך שרק המידע הרלוונטי להתנהגות יאוחסן ברשתות הקדם מצחיות.
בעקבות זאת גירויים בולטים וגירויים רלוונטיים להתנהגות אשר נמצאים בסביבה החיצונית של האדם, גורמים לעלייה ברמת הדופמין בקליפת המוח הקדם-מצחית. הדופמין יכול לשלוט גם ברמת הרגישות של קליפת המוח הקדם-מצחית למידע חושי מסוג מסוים.
הקשר בין רמות הדופמין לבין התפקודים הניהוליים אינו ליניארי.
זאת משום שהפעילות הטונית (tonic) של המוליך העצבי דופמין מווסתת את קליפת המוח הקדם מצחית ואת התפקודים הקוגניטיביים שהיא אחראית עליהם, כמו: זיכרון העבודה, הקשב הסלקטיבי והתפקודים הניהוליים, ביחס של צורת U הפוכה. כלומר, התפקוד המיטבי מתרחש ברמות בינוניות או מתונות של דופמין טוני, בעוד שרמות גבוהות או נמוכות מידי של הדופמין הטוני פוגעות בתפקודים אלו.
פגיעה בתפקודים ניהוליים

התפקודים הניהוליים אינם ניתנים לשליטה מכוונת ומודעת. לכן פגיעה בהם יכולה להוביל לפגיעה ביכולת הניהול והתפעול של מגוון תפקודים קוגניטיביים, באופן שאינו מושפע מרצונו של האדם להפעיל אותם בדרך ובזמן המתאימים.
מבחינה התנהגותית, פגיעה בתפקודים הניהוליים יכולה לבוא לידי ביטוי בשכחנות יחד עם קשיים בתכנון ותיאום מטלות יום יומיות, כמו התארגנות לקראת יציאה לבית הספר או לעבודה.
בהתאם לכך, ליקויים בתפקודים ניהוליים עלולים להוביל להישגים אקדמיים נמוכים בקרב ילדים ומבוגרים ולפגוע בתפקוד החברתי והתעסוקתי.
עם זאת, פגיעה בתפקודים הניהוליים אינה בהכרח קשורה לאינטליגנציה של האדם. זאת משום שאדם מסוים יכול להיות מבריק ולהפגין רמת משכל גבוהה במבחנים מתוקננים, בזמן שהוא סובל מהנמכה בתפקודים הניהוליים.
פגיעה בתפקודים ניהוליים > גורמים

משום שהתפקודים הניהוליים הם יכולת אינטגרטיבית גבוהה של המוח הקדמי, בכל סוג של פגיעה בתפקודים אלו יכולים להיות מעורבים גורמים מרובים.
פגיעה בתפקודים ניהוליים יכולה להיגרם כתוצאה מהפרעה נוירו-התפתחותית, כמו הפרעת קשב ריכוז והיפראקטיביות (ADHD) שההנמכה בתפקודים ניהוליים היא מאפיין מרכזי שלה.
למעשה, התסמינים של הפרעת קשב, כוללים פגיעה ביכולת הוויסות מלמעלה-למטה של המערכת הפרונטלית על הקשב וההתנהגות.
זוהי דוגמה למצב שבו הפגיעה בתפקודים ניהוליים אינה קשורה לרמת המשכל ויכולה להתקיים גם בקרב אנשים בעלי אינטליגנציה גבוהה מאוד.
פגיעה בתפקודים ניהוליים > גורמים > היבטים רגשיים

חרדה פוגעת ביכולת להתרכז ולתכנן.
לחרדה יש השפעה על התפקודים הניהוליים ובעיקר על זיכרון עבודה והתארגנות.
בדומה לכך, גם דיכאון קשור לירידה בזיכרון ופגיעה בתפקודים הניהוליים.
פגיעה בתפקודים ניהוליים > איתור קשיים בתפקודים ניהוליים

קשיים בתפקודים ניהוליים ניתנים לאיתור כבר בגן ונשארים לרוב עמידים במשך שנים.
קיים קושי לאתר ליקויים בתפקודים ניהוליים בקרב אנשים מחוננים בעלי אינטליגנציה גבוהה, משום שהם מוצאים דרכים רבות יותר כדי לחפות על הכשלים, וכך קשה יותר למדוד את הקשיים שלהם.
פיתוח תפקודים ניהוליים

ישנם תפקודים ניהוליים הניתנים לשיפור.
אימון אישי הוא תהליך שמערב בין היתר גם פיתוח של תפקודים ניהוליים. זאת משום שהאימון האישי עושה שימוש במרכיב קוגניטיבי כדי לסייע למתאמן לפתח מודעות לאופן שבו הוא משנה את התנהגותו.
מאמנים משתמשים בסוג מסוים של שאלות על מנת להדגים למתאמנים שימוש יעיל בתפקודים ניהוליים ולמען חילוץ רעיונות המתאמנים, תוך כדי פיתוח היכולת שלהם להבהיר את מטרותיהם, לתכנן ולפעול להשגתן בכוחות עצמם.
ראו גם

אינטליגנציה זורמת
תודעה
הסקת מסקנות
אבוליה
תפיסת זמן
ניהול זמן
הסטה קוגניטיבית
יישוב הדעת
ניהול עצמי (עבודה)
אסטרטגיות קוגניטיביות
קלרה אשר-פינקהוף

| --- | --- |

 לידה:  25 באוקטובר 1896 אמסטרדם, הולנד 
 פטירה:  25 בנובמבר 1984 (בגיל 88) חיפה, ישראל 
 מדינה:  ממלכת ארצות השפלה, ישראל 
 שפות היצירה:  הולנדית, גרמנית, עברית, אנגלית 
 בן או בת זוג:  אברהם אשר 
 צאצאים:  Fieke Asscher 
 
קלרה אשר-פינקהוף עם בעלה הרב אברהם אשר, אמסטרדם, 1918
קלרה אשר-פינקהוף (בהולנדית: Clara Asscher-Pinkhof;‏ 15 באוקטובר 1896 – 28 בנובמבר[דרושה הבהרה] 1984) הייתה סופרת הולנדית-ישראלית.
קורות חייה

אשר-פינקהוף נולדה באמסטרדם בי"ח בחשוון תרנ"ז, 15 באוקטובר 1896, למשפחה אמידה של רופא שומר מסורת. היא סיימה גימנסיה הולנדית בעיר הולדתה, למדה בבית-מדרש למורים והשתלמה בפדגוגיה, והייתה למורה בשכונת עוני יהודית. לאחר נישואיה התגוררה בחרונינגן, שם כיהן בעלה אברהם אשר כרב הקהילה. בגיל צעיר התאלמנה ונותרה עם שישה ילדים.
עם כיבוש הולנד בידי הגרמנים ב-1940 שבה לאמסטרדם, בה לימדה בבית-ספר לנערות יהודיות שגורשו מבתי-הספר הממלכתיים. גורלם של יהודי הולנד לא פסח על קלרה ומשפחתה: שניים מששת ילדיה נרצחו וכן כל חמשת אחיה ומשפחותיהם. רק אמה ואחותה מרים שתל שרדו. ב-1943 נכלאה במחנה ריכוז ליד וסטרבורק ומשם נשלחה למחנה ברגן-בלזן. בשני המחנות עסקה בחינוך ילדים, בגלוי ובסתר.
בשנת 1944 עלתה ארצה עם קבוצה של אסירי ברגן-בלזן במסגרת עסקת חליפין חד-פעמית בין גרמניה הנאצית לממשלת בריטניה. היא למדה באולפן והייתה מורה בקיבוץ מעיין צבי. מאוחר יותר לימדה מבוגרים בנתניה. שנים אחדות התגוררה ברחובות ומשם עברה לחיפה, בה נפטרה בד' בכסלו תשמ"ה, 28 בנובמבר 1984.
יצירתה

קלרה אשר-פינקהוף החלה בגיל 14 לכתוב שירים שפורסמו בעיתוני ילדים הולנדיים. אחר כך גם כתבה מאמרים בענייני חינוך. עד מלחמת העולם השנייה פרסמה 18 ספרי ילדים ונוער בהולנדית, שזכו לפופולריות רבה. כמו כן תרגמה מספרי אלנור פרנסס לטימור מאנגלית להולנדית. לאחר המלחמה כתבה את Sterrekinderen ("ילדי כוכבים"), בו תיארה את עולמם של הילדים היהודים בהולנד ואת תגובתם למצבי לחץ ומצוקה תחת השלטון הגרמני בעת השואה. הספר זכה להצלחה רבה, תורגם לשפות רבות (כולל עברית) וזכה בפרסים, ובכלל זה פרס ספרותי חשוב בשוודיה.
לאחר עלייתה ארצה עברה בהדרגה לכתוב בעברית. היא פרסמה סיפורים לגיל הרך ב"דבר לילדים" וקובצי סיפורים.
ספריה

(Joodsche Kinderliedjes (Amsterdam: W.Versluys, 1918
(Van twee Joodsche vragertjes (Amsterdam: W. Versluys, 1918
([Klompevoetjes (Alkmaar: Gebr. Kluitman, [ca. 1924
(Het eerste tandje (Alkmaar: Gebr. Kluitman, 1924
(Wij zijn er zóo blij mee! (Alkmaar: Gebr. Kluitman, ǂc 1924
(Een dappere jongen (Alkmaar: Gebr. Kluitman, 1924
([Het nieuwe broertje (Alkmaar: Gebr. Kluitman, [ca. 1924
([Toen moeder klein was (Alkmaar: Gebr. Kluitman, [ca. 1925
([Drie musjes (Alkmaar: Gebr. Kluitman, [ca. 1925
(Door's groeitijd (Alkmaar: Gebr. Kluitman, 1929
(Hoor eens even (Alkmaar: Gebr. Kluitman, 1930
(Om stil te luisteren (Alkmaar: Gebr. Kluitman, 1930
(Knus in een hoekje (Alkmaar: Gebr. Kluitman, 1930
(Zet wijd je ooren open (Alkmaar: Gebr. Kluitman, 1930
(Rozijntje (Amsterdam: Menno Hertzberger, 1931
(Aan wal (Amsterdam: Van Holkema & Warendorf, 1932
(Rozijntje van huis (Amsterdam: Hertzberger, 1934
(Tante Griet (Alkmaar: Uitgevers Mij. Gebr. Kluitman, 1934
(De weg alleen ('s-Gravenhage: H.P. Leopold's Uitg.-Mij, 1935
(Tineke en wat ze zoo'n heelen dag doet / fotografie en verzorging Piet Marée ; tekst van Clara Asscher-Pinkhof (Den Haag: H.P. Leopold, 1936
(Voor een schuit met violen ('s-Gravenhage: Leopold, 1936
Sterrekinderen ('s-Gravenhage: Leopold, 1946) Translated into: German, Hebrew, Swedish, Japanese, English
(Sternkinder / deutsche Übersetzung, Wilhelm Niemeyer (Berlin: C. Dressler, 1961
(Stjärnbarn / översättning från tyskan av Alf Ahlberg (Stockholm: Gummessons Bokförlag, 1963
(星の子 / アッスル作, 熊倉美康訳, 市川禎男画 (東京: 学習研究社, 1970
(Star children / translated by Terese Edelstein and Inez Smidt (Detroit: Wayne University Press, 1986
Tirtsa (Bussum: A. Voorhoeve, 1952). Translated into German, Danish, Swedish
(Tirza : ein Mädchen im Kibbuz / aus dem Holländischen übertragen von Ruth Rostock (Kassel: J.G. Oncken, 1960
(Tirsa / på dansk ved Bodil Gad (København: Høst, 1964
(Tirza : en flicka i en kibbutz / översatt från tyskan av Alf Ahlverg (Stockholm: Gummessons, 1964
De koopbrief: roman (Den Haag: Leopolds Uitgeversmij, 1953). Translated into Hebrew
De danseres zonder benen ('s-Gravenhage: Leopold, 1966). Translated into Hebrew
(Grijze gesprekken : Afgeluisterd ('s-Gravenhage: Leopold, 1972
(Binnen zonder kloppen (Den Haag: Leopold, 1974
ספריה שהופיעו בעברית

ילדי כוכבים (תל אביב: עם עובד, תשכ"ג 1963) <תורגם מגרמנית על ידי אליהו דוד שפיר>
ילדי-כוכבים (ירושלים: יד ושם, תשנ"א 1991) <תורגם מהולנדית על ידי איתמר פרת>
בעקבות הצו: רומן (תל אביב: מ' נוימן, תשי"ז 1957) <תורגם על ידי המחברת>
אגדת הרצל (תל אביב: מסדה, תשט"ו) <איורים של בינה גבירץ>
השיר שהלך לטיל (תל אביב: מ' ניומן, תשי"ז) <איורים של בינה גבירץ>
רקדנית בלי רגליים (תל אביב: מורשת: ספרית פועלים, תשל"א 1971) <אוטוביוגרפיה>
לקריאה נוספת

Phillips, Krystyna, Clara Asscher-Pinkhof’s "Grandson" and "White lie": stories of separation, in: The Call of memory: learning about the Holocaust through narrative: a teacher’s guide / Karen Shawn and Keren Goldfrad, editors ; William Younglove, associate editor (Teaneck, NJ : Ben Yehuda Press, 2008), pp. 190-198.
טרסי-גיא, אסתר, השיר שהלך לטייל, בספרה: ביקורת זוטא: הערכות ספרי ילדים ונוער, תל אביב: מ. ניומן, תשכ"ט, עמ' 29–30.
ליטוין, רנה. "ילדי כוכבים". משא (מצורף ל'למרחב'), שנה 12, גל' 31 (ה' באב תשכ"ג, 26 ביולי 1963), עמ' ב.
הערות שוליים

↑  חתונה בטלאי צהוב באמסטרדם, אתר יד ושם
↑  הערך כולו מבוסס על: קלרה אשר-פינקהוף, באתר לקסיקון הספרות העברית החדשה; ילדי-כוכבים, קלרה אשר-פינקהוף  (בתרגום מהולנדית של איתמר פרת), באתר סימניה; ילדי-כוכבים, קלרה אשר-פינקהוף (בתרגום מגרמנית של אליהו דוד שפיר), באתר סימניה.
↑  ילדי-כוכבים, קלרה אשר-פינקהוף (הוצאת עם עובד), באתר סימניה.
↑  ילדי-כוכבים, קלרה אשר-פינקהוף  (הוצאת יד ושם), באתר סימניה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257932705171  BnF: cb14548188v (data)  BPN: 79228686  CiNii: DA10806848  GND: 120430991  ISNI: 0000 0003 5422 2832  LCCN: n85372260  NDL: 00685614  NKC: xx0319188  NTA: 068498543  SELIBR: 175515  SUDOC: 133066185  Trove: 1085352  VIAF: 27305178   WorldCat (עם VIAF): 27305178
אוטוקרטיה

אוטוקרטיה (גם: אבסולוטיזם פוליטי, מֻחְלְטָנּות, או שִׁלְטוֹן יָחִיד) הוא צורת שלטון בה כל סמכויות המדינה נתונות תחת שלטונו של אדם אחד באופן מוחלט (מהמילה הלטינית Absolvere או Absolutus שמשמעותה למחול או לפטור, כלומר השליט פטור מלציית להוראות החוק או יש למחול לשליט אם הוא עובר על החוק), והוא אינו חולק את השלטון עם אף גורם אחר (כמו אצולה או כנסייה).
משטרים אוטוקרטיים שיש בהם שליט אחד הם דוגמה לאבסולוטיזם פוליטי. בשלטון זה אין הכרה בריבונות העם - השלטון מהגדרתו אינו דמוקרטי או שוויוני. דוגמה לאוטוקרטיה היא ספרד תחת שלטונו של הגנרל פרנסיסקו פרנקו בין שנות ה-30 לשנות ה-70 במאה ה-20. בימינו אוטוקרטיה משמשת מושג נרדף לדיקטטורה, אף-על-פי שהיא מציינת כל סוג של שלטון יחיד, כולל מונרכיה (מלוכה).
מונרכיות בהן המונרך עדיין מחזיק בכוח אבסולוטי בימינו כוללות את ברוניי (סולטאן), אסוואטיני (מלך), עומאן (סולטאן), ערב הסעודית (מלך), קטר (אמיר) וקריית הוותיקן (אפיפיור).
פילוסופיה

תומאס הובס, אחד מהפילוסופים הדוגלים בשיטה זו האמין כחלק מהפילוסופיה שלו על אודות "חוק הטבע", כי שליטים אבסולוטיים מופיעים בכפוף לדחפים היסודיים ביותר של האדם. לפי טענתו, לא ייתכן סדר חברתי ללא ויתור על הכוח לידיו של אדם יחיד שיפעל לריסון אלימות ומגמות אנטי-חברתיות של אנשים. הובס לא טען כי הכוח השולט יהיה האל, אלא אדם בעל סמכויות שיוצא מן המדינה והוא אחראי לביטחון האישי של כל פרט. אותה התאגדות של מדינה שבה מוותר היחיד על חלק מזכויותיו על מנת שכל היחידים יוכלו לחיות בשלום, נקראת, על פי הובס, "לווייתן".
בעיני אלה המאמינים כי השליט האבסולוטי נבחר בידי אלוהים, בגידה במונרך כמוה כבגידה באל. לפיכך, השלטון נחשב אבסולוטי, בכך שהשליט לא יכול להתחלף.
צרפת

משטר אבסולוטי היה נפוץ בצרפת במאה ה-17 ו-ה-18. השלטון האבסולוטי הונהג בצרפת למעשה עד למהפכה הצרפתית ב-1789. במאה ה-17 הלך והתגבש בצרפת משטר חדש שנקרא "המשטר האבסולוטי". משטר זה ביקש לפתור בעיות מדיניות, כלכליות וחברתיות קשות בצרפת. בצורת משטר זו ניתנות כל סמכויות השלטון למלך, הנחשב לשליחו של אלוהים. לכן באותו זמן ציות למלך היה נחשב ציות לאל. השלטון האבסולוטי הצרפתי התפרסם בשל פער המעמדות החריף בין המעמד השלישי למעמד האצולה. רשמית הוא אמנם ביטל את סמכויותיהם השלטוניות של האצילים, אך למעשה הותיר בידם זכויות-יתר רבות (התחמקות מתשלום מיסים, תפקידים שלטוניים שהיו פתוחים רק בפניהם וכו'), כך שמבחינות מסוימות הפיאודליזם היה עדיין קיים. השלטון האבסולוטי בצרפת הוא זה שהוביל למהפכה הצרפתית.
אבסולוטיזם כביטוי לא מופיע עד למאה ה-19, עת חלף העידן המסורתי של האבסולוטיזם.
ראו גם

אבסולוטיזם נאור
הערות שוליים

↑  החלטות האקדמיה בישיבתה האחרונה (אייר תשפ"ב, מאי 2022), באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏9 ביוני 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4206090-4  NDL: 00570749
ליל המדענים והמדעניות האירופי

סמליל ליל המדענים בישראל מאז 2015
הסמליל הרשמי, מטעם משרד המדע, של "ליל המדענים", שהיה בשימוש עד לשנת 2014
יאיר ניצני מקבל תואר מדען של כבוד, ספטמבר 2018
ליל המדענים והמדעניות האירופי (עד 2018 נקרא בישראל "ליל המדענים האירופי") הוא פסטיבל מדע שנתי המתקיים במוסדות מחקר ומדע באירופה ובישראל בתמיכת האיחוד האירופי.
באירופה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
"ליל המדענים והמדעניות האירופי" נוסד על ידי האיחוד האירופי בשנת 2005, והוא ממומן על ידי האיחוד האירופי במסגרת קרן מארי קירי של הנציבות האירופאית. הוא מתקיים מדי שנה ביום שישי האחרון של חודש ספטמבר, במוסדות מחקר רבים באירופה. באירוע משתתפים מוסדות מכ – 30 מדינות וממעל 300 ערים. מיזמים וארגונים שיכולים לקבל מימון מטעם האיחוד האירופי לעריכת האירועים השונים הם פעילויות לעידוד מחקר מדעי בקרב אנשים צעירים בקהילה, אשר נוסדו במדינות האיחוד האירופי.
בישראל

"ליל המדענים והמדעניות האירופי" מתקיים בישראל החל משנת 2007, ביוזמת ובמימון האיחוד האירופי, בתמיכת משרד המדע והטכנולוגיה. במסגרת האירוע, למשך מספר שעות בשעות הערב של יום חמישי הקודם ליום שישי האחרון של ספטמבר, פותחים במקביל מוסדות מחקר ומדע ומוזיאוני המדע את שעריהם לקהל הרחב ללא תשלום. המוסדות מציעים מפגשים עם מדענים ומדעניות, סיורים במעבדות, הרצאות, מופעים, הדגמות וסדנאות. מטרת האירוע היא לאפשר לציבור הרחב להתוודע מקרוב אל הפעילות הנערכת במוסדות המחקר והמדע ולהנגיש המדע לציבור. מדי שנה משתתפים קרוב ל-60,000 אנשים בפעילויות בכ-14 מוקדים ברחבי הארץ.
בישראל האירוע מתקיים בחסות משרד המדע והטכנולוגיה המקיים מדי שנה גם אירוע ארצי מאחד במוסדות, נוסף לפעילויות האחרות המתקיימות בכל מוסד:
בשנת 2011 השתתפו 4,207 אנשים בשחזור של ניסוי "הגָן הכימי" שביצע האסטרונאוט אילן רמון בחלל. בכך קבעו שיא גינס בקטגוריה "שיעור הכימיה הגדול ביותר שנערך ב-13 מקומות במקביל".
בשנת 2012 הוקדש ליל המדענים לציון יום הולדתו המאה של אלן טיורינג והתקיים בו מבחן טיורינג בהשתתפות הקהל שבדק האם המחשב יכול לעבוד על בני אדם ולהתחזות לאדם.
בשנת 2013 עסק האירוע בנושא החלל, לרגל ציון עשור לאסון מעבורת החלל קולומביה STS-107, עליה היה האסטרונאוט הישראלי הראשון אילן רמון. לרגל האירוע שלח ראש נאס"א צ'ארלס בולדן מסר מיוחד למשתתפי האירועים.
בשנת 2014 ליל המדענים התקיים בסימן מדעי הים וכלל, בין היתר, הרצאות אודות המדע העומד מאחורי הצלילה והשיט, האוצרות הארכאולוגים שבקרקעית הים התיכון, שונית האלמוגים והמערכת האקולוגית בימים וטכנולוגיות בתחומי הפקת מי שתייה. לרגל האירוע נערך התרגיל הגדול בישראל בחוכמת ההמונים בשאלה - כמה מלח יש בים המלח.
בספטמבר 2015 התקיים ליל המדענים בנושא מדעי המוח.
בספטמבר 2016 התקיים ליל המדענים בנושא משחוק ומשחקים.
בספטמבר 2017 התקיים ליל המדענים בנושא "חקר העתיד: האנושות בשנת 2050". במסגרת האירוע הוכנה קפסולת זמן אשר הוטמנה מתחת לבניין הספרייה הלאומית בירושלים.
בספטמבר 2018 התקיים ליל המדענים בסימן "70 שנה של חדשנות ישראלית" ועסק בין היתר בהתפתחויות טכנולוגיות ומדעיות מאז קום המדינה.
ב-19 בספטמבר 2019 התקיים ליל המדענים בישראל תחת הכותרת "Ideas Come True - מרעיון למציאות". כמו כן התקבלה החלטה במשרד המדע להוסיף את המילה "והמדעניות" ושהוא יקרא "ליל המדענים והמדעניות האירופי בישראל".
בשנת 2020 בעקבות מגפת הקורונה התקיים ליל המדענים והמדעניות במוסדות רבים ב-3 בדצמבר בצורה מקוונת בלבד ולא במתכונתו הרגילה בחודש ספטמבר. הנושא שנבחר לשנה זו הוא "מדע יוצר מציאות" (Science Creates Reality).
בשנת 2021 לא התקיים אירוע ליל המדענים והמדעניות בישראל בשל עלייה במספר החולים בקורונה ובהתאם להנחיות משרד הבריאות.
בשנים 2022 ו-2023 לא התקיים אירוע ליל המדענים והמדעניות בישראל במתכונתו הרגילה.
בשנת 2024 ליל המדענים והמדעניות צפוי להתקיים ביום חמישי 26.9.2024 בנושא Invest in the unknown.
הערות שוליים

↑  Marie Skłodowska-Curie Actions, אתר האיחוד האירופי
↑  European Researchers' Night in the Kiel Region 2019
↑  MSCA Actions, האיחוד האירופי
↑  European Researchers’ Night, האיחוד האירופי
↑  "ליל המדענים" 2012, באתר מדעטק - המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל
↑  "ליל המדענים" 2014, באתר מדעטק - המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל
↑  "ליל המדענים" 2016, באתר משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל
↑  "ליל המדענים" 2017, באתר משרד המדע והטכנולוגיה
↑  משרד המדע, ‏לרגל ליל המדענים: המדע נכנס לקפסולת זמן, באתר "הידען", 14 בספטמבר 2017
↑  "ליל המדענים" 2018, באתר משרד המדע והטכנולוגיה
↑  "ליל המדענים והמדעניות" 2019, באתר משרד המדע והטכנולוגיה
↑  ליל המדענים והמדעניות בשנת 2020 יתקיים במתכונת מקוונת, באתר מדעטק - המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל
↑  ליל המדענים והמדעניות האירופי בישראל – מדע יוצר מציאות, באתר מדעטק - המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל
↑  ליל המדענים והמדעניות האירופי 2024, באתר האוניברסיטה העברית לנוער
↑  ליל המדענים והמדעניות האירופי 2024, באתר Gan Hamada
↑  ליל המדענים והמדעניות האירופי 2024 במדעטק: Invest in the unknown, באתר מדעטק - המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל, ‏19.5.2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: pag2014846437  VIAF: 311792650   WorldCat (עם VIAF): 311792650
צמר גפן

כדורי צמר גפן
צמר גפן הוא מוצר עשוי מכותנה טבעית לא מעובדת ומעוקרת.