stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ינה ינוביץ'
לקריאה נוספת

↑ Filmspirál 2002: Bibliográfia (Janovics Jenő). Filmspirál, VIII. évf. 30. sz. (2002)
↑ Gaal 1997: Gaal György: Tört kövön és porlandó kereszten: Pusztuló múlt és fájó jelen a Házsongárdi temetőben. Kolozsvár: Stúdium. 1997. ISBN 973-9258-21-2
↑ Gidó 2014: Gidó Attila: Două decenii: Evreii din Cluj în perioada interbelică [Két évtized: Kolozsvári zsidók a két világháború között]. Cluj-Napoca: Institutul pentru Studierea Problemelor Minorităților Naționale. 2014.
↑ Imre 1924: Imre Sándor: Dr. Janovics Jenő és a színház. Cluj–Kolozsvár: Erdélyi és Bánáti Színészegyesület. 1924.
↑ Jordáky 1971: Jordáky Lajos: Janovics Jenő és Poór Lili. Bukarest: Kriterion. 1971.
↑ Balogh–Zágoni 2009: A kolozsvári filmgyártás képes története 1913-tól 1920-ig. Szerk. Balogh Gyöngyi és Zágoni Bálint. Kolozsvár: Filmtett Egyesület; Budapest: Magyar Nemzeti Filmarchívum. 2009. ISBN 978 973 0 07065 1
↑ Kötő 2009: Kötő József: Közhasznú esmeretek tára: Színjátszó személyek Erdélyben (1919–1940). Kolozsvár: Polis. 2009. ISBN 978 606 542 004 5
↑ Kupán 2004: Kupán Árpád: Az erdélyi magyar szabadkőművesség története a két világháború közötti időktől napjainkig. Várad, III. évf. 2. sz. (2004)
↑ Lőwy 2005: Lőwy Dániel: A kálváriától a tragédiáig. Kolozsvár: Koinónia. 2005.
↑ Senkálszky 1997: Senkálszky Endre: Ungvártól a Házsongárdig: 125 éve született Janovics Jenő. Szabadság, (1997. dec. 25.) arch Hozzáférés: 2016. júl. 14.
↑ Székely 1990: Magyar színháztörténet. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai–Magyar Könyvklub–Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. 1990–2001. ISBN 963 05 5647 2
↑ Székely 1994: Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4
↑ RMIL 1991: Romániai magyar irodalmi lexikon: Szépirodalom, közírás, tudományos irodalom, művelődés II. (G–Ke). Főszerk. Balogh Edgár. Bukarest: Kriterion. 1991. ISBN 973-26-0212-0 [Janovics Jenő]
↑ RMIL 2002a: Romániai magyar irodalmi lexikon: Szépirodalom, közírás, tudományos irodalom, művelődés IV. (N–R). Főszerk. Dávid Gyula. Bukarest: Kriterion; Kolozsvár: Erdélyi Múzeum-Egyesület. 2002. ISBN 973-26-0698-3 [Napkelet]
↑ RMIL 2002b: Romániai magyar irodalmi lexikon: Szépirodalom, közírás, tudományos irodalom, művelődés IV. (N–R). Főszerk. Dávid Gyula. Bukarest: Kriterion; Kolozsvár: Erdélyi Múzeum-Egyesület. 2002. ISBN 973-26-0698-3 [Projektograph Janovics]
↑ Tompa: Tompa Andrea: A kolozsvári Nemzeti Szinház újranyitása 1941-ben. www.academia.edu (Hozzáférés: 2016. aug. 27.)
↑ Török 1968: Török László: Janovics Jenő filmjei az emlékezet vásznán. Korunk, XXVII. évf. 6. sz. (1968. jún.)
↑ Zakariás 2013: Zakariás Erzsébet: A film, a színház és Janovics Jenő. Szabadság, (2013) november 9., november 12., november 16., november 20., november 26., december 7.
מאמרים קשורים

רשימת סרטים אילמים בקלוז'-נאפוקה
אולימפיאדת סופרים בקלוז' שהוקמה על ידי ינה ינוביץ'
ספרות הבונים החופשיים ההונגרית ברומניה
הערות שוליים

↑  A mokka.hu és worldcat.org adatbázisok alapján
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007423518605171  BnF: cb15116477c (data)  GND: 1277652600  ISNI: 0000 0000 7847 2770  LCCN: no99024031  SUDOC: 223989746  VIAF: 15070133   WorldCat (עם VIAF): 15070133 
תיאטרון כיכר הוניאדי לפני 1918
בניית "בימת הקיץ" בתקופת ינוביץ'
כריסטיאן לייטנר

כריסטיאן דונלד לייטנר (באנגלית: Christian Donald Laettner; נולד ב-17 באוגוסט 1969) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק במשך 13 עונות בליגת ה-NBA, ואחד מחברי ה"דרים טים" - נבחרת ארצות הברית לאולימפיאדת ברצלונה (1992). לייטנר זכה עם אוניברסיטת דיוק פעמיים רצופות בטורניר אליפות המכללות בכדורסל ונחשב לאחד מגדולי שחקני המכללות בכל הזמנים.
ביוגרפיה

נולד וגדל באנגולה הסמוכה לבאפלו שבניו יורק, למשפחה קתולית. משפחתו הייתה מהמעמד הבינוני-נמוך המכונה צווארון כחול. אביו עבד בעיתון המקומי ואמו הייתה מורה. אחיו הגדול כריסטופר תואר כבעל השפעה גדולה עליו ועל הפיכתו למתחרה קשוח. הוא היה נוהג להתחרות איתו בענפי ספורט בפיזיות ובקשיחות. הלך לתיכון פרטי, "ניקלס" שבבאפלו, וכדי לממן את שכר הלימוד הגבוה שמשפחתו לא הייתה מסוגלת לשלם עבד בבית הספר כשרת בניקיון חלונות וכדומה. לאחר הצלחה גדולה בתיכון במגמת הכדורסל (שתי אליפויות מדינה) קיבל הצעות למלגות ממספר מכללות ולבסוף בחר בדיוק.
קריירת כדורסל > מכללות ונבחרת ארצות הברית

לייטנר הצטרף לאוניברסיטת דיוק ב-1988. כבר בעונתו הראשונה היה שותף להגעת הקבוצה לפיינל פור של טורניר אליפות המכללות בכדורסל שהתקיים במרץ 1989. דיוק הפסידה בחצי הגמר למכללת סיטון הול. שנה לאחר מכן במשחק על הזכות להעפיל לפיינל פור בין דיוק לקונטיקט שבשורותיה שיחק נדב הנפלד, שתי שניות לסיום המשחק, בפיגור נקודה, קלע לייטנר סל ניצחון. דיוק הגיעה למשחק הגמר אך הפסידה לאוניברסיטת לאס וגאס. בקיץ 1990 נמנה לייטנר עם הסגל של נבחרת ארצות הברית לאליפות העולם בכדורסל בבואנוס איירס, וזכה עמה במדליית הארד. בשנת 1991 הוביל לייטנר את דיוק לזכייה ראשונה בתולדותיה באליפות ה-NCAA, הוא קלע 125 נקודות לאורך הטורניר ונבחר ל-MVP. ב-1992 התמודדו לייטנר ודיוק מול נבחרת אוניברסיטת קנטקי על הזכות להעפיל לפיינל פור. משחק זה נחשב לאחד ממשחקי כדורסל המכללות הגדולים ביותר. לייטנר היה בשיאו במשחק זה, הוא קלע באופן מושלם מהשדה (10 מ-10) ומקו העונשין (10 מ-10). שתי שניות לסיום המשחק כשדיוק הייתה בפיגור נקודה, גרנט היל מסר מסירה לאורך המגרש ללייטנר והוא קלע סל ניצחון תוך כדי סיבוב. המשחק והסל של לייטנר נחשבים לטובים והזכורים ביותר בתולדות טורניר האליפות. דיוק המשיכה לנצח והגיעה למשחק הגמר בו ניצחה את נבחרת אוניברסיטת מישיגן וזכתה באליפות השנייה ברציפות.
נכון ל-2015 לייטנר עדיין מחזיק בשיאי אליפות כגון המספר הרב ביותר של משחקים בטורניר האליפות (23), מספר הניצחונות בטורניר האליפות (21) ומספר הנקודות הרב ביותר (407).
בעקבות הצלחתו הרבה במכללות, צורף לייטנר לנבחרת ה"דרים טים" לקראת אולימפיאדת ברצלונה (1992). לייטנר היה השחקן היחיד בנבחרת שלא הגיע משורות ה-NBA. עם הדרים טים זכה לייטנר במדליית זהב באולימפיאדה.
קריירת כדורסל > קריירת NBA

לייטנר נבחר על ידי מינסוטה טימברוולבס בבחירה השלישית של דראפט 1992, אחרי שאקיל אוניל ואלונזו מורנינג. בסיום עונת הרוקי שלו נבחר לחמישיית הרוקיז של העונה. שש עונותיו הראשונות ב-NBA היו הטובות בקריירה של לייטנר, במהלכן רשם 16.6 נקודות, 7.9 ריבאונדים ו-3.0 אסיסטים בממוצע למשחק במדי הטימברוולבס ואטלנטה הוקס. עונת השיא שלו הייתה בעונת 1996/1997, בה העמיד ממוצעים של 18.1 נקודות ו-8.8 ריבאונדים למשחק ונבחר להשתתף, בפעם היחידה בקריירה, במשחק האולסטאר של ה-NBA. בינואר 1999 נשלח בטרייד מאטלנטה לדטרויט פיסטונס. הוא עבר פציעה קשה בגיד האכילס ובהמשך נכשל בבדיקות סמים ונטל על כך אחריות. הוא הושעה לחמישה משחקים. מאז ועד סוף הקריירה שלו נחלשה תפוקתו באופן הדרגתי עד שפרש ממשחק בסוף עונת 2004/2005. לאורך 13 העונות שלו ב-NBA שיחק 913 משחקים בשש קבוצות שונות, קלע 12.8 נקודות ולקח 6.7 ריבאונדים בממוצע למשחק.
מחוץ למגרש

לייטנר הוא אחד השותפים בחברת ההשקעות ה"שדים הכחולים" הקרויה על שם הכינוי של נבחרות הספורט של אוניברסיטת דיוק. החברה הייתה מעורבת ב-2006 בניסיון הרכישה הכושל של קבוצת הממפיס גריזליס, וב-2007 הייתה שותפה לרכישת קבוצת הכדורגל די.סי. יונייטד מליגת ה-MLS.
לייטנר ידוע בתרומותיו לקהילה ממנה צמח. הוא תרם מיליון דולר לבית ספר התיכון בו למד וסכום דומה לקרן של אוניברסיטת דיוק.
בסקר שערכו בESPN עלה כי לייטנר הוא הכדורסלן השנוא ביותר בכדורסל המכללות למרות שעברו שנים מאז פרישתו. במסגרת פרויקט 30 על 30(אנ') צולם סרט הנקרא "אני שונא את כריסטיאן לייטנר" בו תוארו ראשית חייו והקריירה המצליחה של לייטנר. בסרט מנו חמש סיבות עיקריות שלייטנר גורם לרגשות כה עזים, ואלו הן: "פריביליגיות" - אנשים החושבים כי בגלל שהוא לבן יפה תואר שלמד בבית ספר פרטי, בוודאי גדל עם כפית כסף בפה. "גזע" - היותו לבן בספורט המורכב ברובו משחורים. "בריונות" - משחקו הקשוח והפיזי שגלש לעיתים לבריונות. "גדולה" - יכולתו הספורטיבית המשובחת ובמיוחד התעלותו ברגעי המאני טיים. "מראה" - דמותו המצודדת שגרמה לקנאה שגררה הפצת שמועות שגויות אודותיו על היותו הומוסקסואל.
הערות שוליים

↑  כתבה במגזין ספורטס אילוסטרייטד
↑  Matthew Waxman,‏ 16 Greatest Games, באתר Sports Illustrated (לקוח מגיליון 11 במרץ 2004)
↑  ממוצעי הקריירה של לייטנר, באתר basketball-reference.com
| נבחרת ארצות הברית – אליפות העולם בכדורסל 1990 (מדליית ארד) |
| --- | --- | --- |
|  1  •  2  •  3  •  4 ד. סמית' •  5 רנדל •  6 מייברי •  7 ויליאמס •  8 כ. סמית' •  9 אנדרסון •  10 סטית' •   11 דיי •  12 גאטלינג • 13 לייטנר •  14 אוונס • 15 מורנינג • מאמן: ששבסקי |  1  •  2  •  3  •  4 ד. סמית' •  5 רנדל •  6 מייברי •  7 ויליאמס •  8 כ. סמית' •  9 אנדרסון •  10 סטית' •   11 דיי •  12 גאטלינג • 13 לייטנר •  14 אוונס • 15 מורנינג • מאמן: ששבסקי | ארצות הברית |
| נבחרת ארצות הברית – האלופה האולימפית - ברצלונה (1992) |
| --- | --- | --- |
|  1  •  2  •  3  •  4 כריסטיאן לייטנר •  5 דייוויד רובינסון •  6 פטריק יואינג •  7 לארי בירד •  8 סקוטי פיפן •  9 מייקל ג'ורדן •  10 קלייד דרקסלר •   11 קארל מלון •  12 ג'ון סטוקטון • 13 כריס מאלין •  14 צ'ארלס בארקלי • 15 מג'יק ג'ונסון • מאמן: צ'אק דיילי |  1  •  2  •  3  •  4 כריסטיאן לייטנר •  5 דייוויד רובינסון •  6 פטריק יואינג •  7 לארי בירד •  8 סקוטי פיפן •  9 מייקל ג'ורדן •  10 קלייד דרקסלר •   11 קארל מלון •  12 ג'ון סטוקטון • 13 כריס מאלין •  14 צ'ארלס בארקלי • 15 מג'יק ג'ונסון • מאמן: צ'אק דיילי | ארצות הברית |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 5344 7931  LCCN: no2005117128  SNAC: w69m22h4  VIAF: 2210172   WorldCat (עם VIAF): 2210172
יקום משותף

יקום משותף או עולם משותף (Shared universe) הוא יקום בדיוני ממכלול של יצירות שבהן יותר מסופר אחד (או אמן אחר) שתורם באופן עצמאי יצירה שיכולה לעמוד בפני עצמה אך משתלבת בפיתוח המשותף של קו העלילה, הדמויות או העולם של המערך הכולל. זה נפוץ בסוגות כמו מדע בדיוני. זה שונה מכתיבה שיתופית שבה מספר אמנים עובדים יחד על אותה יצירה ומההצלבות שבהן היצירות והדמויות עצמאיות למעט מפגש יחיד.
המונח "יקום משותף" משמש גם בקומיקס כדי לשקף את הסביבה הכוללת שנוצרה על ידי הוצאת ספרי הקומיקס, בו דמויות, אירועים והנחות יסוד מקו מוצר אחד מופיעים בקווי מוצרים אחרים שבזיכיון המדיה. המונח שימש גם במובן רחב יותר, לא ספרותי כדי להעביר רב תחומיות או שיתוף חברתי, לעיתים קרובות בהקשר של "יקום משותף של שיח".
הגדרה

סיפורת במדיה מסוימת, כמו רוב תוכניות הטלוויזיה וכותרות ספרי קומיקס רבות, מובנת על ידי הצופים או הקוראים כדורשת תרומה של מחברים רבים ואינה יוצרת כשלעצמה יקום משותף ונחשבת לצורת אמנות שיתופית. הופעות משניות, כמו זו של ד'ארטניאן בסיראנו דה ברז'ראק, נחשבות להופעות קמאו ספרותיות. אינטראקציה משמעותית יותר בין דמויות ממקורות שונים משווקת לעיתים קרובות כקרוסאובר. בעוד שהקרוסאוברים מתרחשים ביקום משותף, לא כל הקרוסאוברים נועדו למזג את הסיפורי רקע של היצירה שלהן, ובמקום זאת משמשות לשיווק, פרודיה או לחקר תרחישי היסטוריה חלופית, לעיתים קרובות חד-פעמיים.
זה יכול להיות קשה לסופרים התורמים ליקום משותף לשמור על עקביות ולהימנע מפרטים סותרים ביצירות קודמות, במיוחד כאשר יקום משותף גדל להיות גדול מאוד. הגרסה הנחשבת "רשמית" על ידי המחבר או החברה השולטת ביצירה ידועה כקאנון. לא לכל היקומים המשותפים יש ישות בולטת המסוגלת או מעוניינת לקבוע קנוניות, ולא כל המעריצים מסכימים עם קביעות אלו כשהן מתרחשות. מעריצי קאנון עשויים במקום זאת למצוא מידה מסוימת של קונצנזוס בתוך הפאנדום של היצירה.
הגדרה > הקריטריונים של מרקשטיין

היסטוריון הקומיקס דון מרקשטיין (Don Markstein) הגדיר את המונח לראשונה במאמר משנת 1970. הוא קבע את הקריטריונים הבאים:
אם הדמויות A ו-B נפגשו, אז הם נמצאים באותו יקום; אם הדמויות B ו-C נפגשו, אז, באופן מעברי, A ו-C נמצאים באותו יקום.
לא ניתן לקשר דמויות על ידי אנשים אמיתיים – אחרת, ניתן לטעון שסופרמן וארבעת המופלאים היו באותו יקום, שכן סופרמן פגש את ג'ון פ. קנדי, קנדי פגש את ניל ארמסטרונג, וארמסטרונג פגש את ארבעת המופלאים.
אי אפשר לקשר דמויות על ידי דמויות "שמקורן לא מההוצאה לאור" – אחרת אפשר לטעון שסופרמן וארבעת המופלאים היו באותו יקום, שכן שניהם פגשו את הרקולס.
גרסאות בדיוניות ספציפיות של אנשים אמיתיים – למשל, הגרסה של ג'רי לואיס מ"הרפתקאותיו של ג'רי לואיס"(אנ') של DC קומיקס, שהיה נבדל מג'רי לואיס האמיתי בכך שהייתה לו עוזרת בית עם כוחות קסם – יכולות לשמש כקישורים; זה חל גם על גרסאות ספציפיות של דמויות בדיוניות של רשות הציבור, כמו הגרסה של מארוול קומיקס להרקולס או גרסת DC קומיקס להרקולס.
דמויות נחשבות כאילו נפגשו רק אם הן הופיעו יחד בפאנל בסיפור.
יקומים בסרטים ובטלוויזיה

יקומים בסרטים (או בטלוויזיה) מורכבים ברובם מזיכיון הכולל מגוון של זיכיונות מרובים (קולנוע או טלוויזיה) המתרחשים באותה המשכיות, כל זיכיון במסגרת מספר את הסיפור עצמאי משלו המתמקד בדמות אחרת (או קבוצת דמויות), כמו גם מציג צוות שחקנים, במאים וכותבים משלו, תוך שהוא גם חלק מהמשכיות קוהרנטית, לא סותרת, המשותפת עם היצירות האחרות. יקומים בדיוניים עם נוכחות מרכזית בסרטים מכונים יקומים קולנועיים, בעוד יקומים בדיוניים עם נוכחות מרכזית בטלוויזיה מכונים יקומים טלוויזיוניים. יקומים עם נוכחות מרכזית הן בסרטים והן בטלוויזיה נקראים בדרך כלל יקומים קולנועיים. כמה יקומי קולנוע וטלוויזיה מלווים במשחקי וידאו ויצירות מודפסות כמו רומנים או קומיקס, המספרים סיפורים קנוניים נוספים המתרחשים באותה המשכיות.
כנסיית בית ברתולומאוס השליח

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  כנסייה 
 על שם:  ברתולומאוס הקדוש 
 מיקום:  כפר כנא 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1885
 תאריך פתיחה רשמי:  1885 
 קואורדינטות:  32°44′51″N 35°20′18″E﻿ / ﻿32.7475°N 35.3383°E﻿ / 32.7475; 35.3383
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) כנסיית בית ברתולומאוס השליח(למפת הגליל המערבי רגילה) כנסיית בית ברתולומאוס השליח(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כנסיית בית ברתולומאוס השליח(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כנסיית בית ברתולומאוס השליח
 
מראה הכנסייה מדרום
המזבח בכנסייה
כנסיית בית ברתולומאוס השליח היא כנסייה פרנציסקנית בכפר כנא, המנציחה לפי המסורת את מקום מגוריו של השליח ברתולומאוס הקדוש. הכנסייה הוקמה ב-1885‏.
ברתולומאוס הקדוש זוהה כבן כנא בבשורה על-פי יוחנן, עת היה בין השליחים אשר נכחו בנס הדגים השני בעין שבע:
"ויהי אחרי כן ויסף ישוע הגלות אל תלמידיו על ים טיבריה וכה נגלה אליהם׃ שמעון פטרוס ותומא הנקרא דידומוס ונתנאל מקנה אשר בארץ הגליל ובני זבדי ועוד שנים אחרים מתלמידיו ישבו יחדו." (יוחנן 21, 1-2)
בחזית הכנסייה ארבעה פילסטרים, וחלון מעוגל קבוע מעל דלת הכניסה היחידה. החזית נושאת גמלון שבמרכזו סמל המסדר הפרנציסקני, ומתחתיו הכיתוב:
"DOM S NATHANAELIS BARTHOLOMAEI APOSTOLI"
היינו, "בית השליח נתנאל ברתולומאוס הקדוש". חלל הכנסייה פשוט וחף מעיטורים כמעט לחלוטין. הוא מלבני בצורתו, ובצידו המערבי אפסיס שרוחבו כרוחב האולם (הכנסייה פונה מערבה ולא מזרחה). המזבח ניצב על בימה מוגבהת, ובחזיתו, בין שני זוגות של עמודים קטנים נושאי כותרות קורינתיות, תבליט המתאר את פגישת נתנאל ופיליפוס הקדוש בישו, והכיתוב בלטינית:
"ויען ישוע ויאמר לו... בהיותך תחת התאנה אנכי ראיתיך; ויען נתנאל ויאמר אליו רבי אתה בן אלהים." (יוחנן 1, 48-49)
מעל המזבח תמונה המתארת את מותו של הקדוש על אמונתו, ולמרגלותיו נראית גלימת עורו. בצד הצפוני של האולם נראה פסלו של השליח שמעון הקנאי, שזוהה גם הוא בטעות כבן כנא, כנראה בשל הדמיון לכינויו "הקנאי". שמעון הקנאי אוחז בידו מסור בהיותו פטרון הנגרים. בחצר המבנה בית קברות קטן.
הערות שוליים

↑  Cana
ישיבת אור לציון

| --- | --- |

 ישיבה גדולה
 על שם:  בן ציון אבא שאול 
 תקופת הפעילות:  1998–הווה (כ־26 שנים) 
 מייסדים:  אליהו אבא שאול 
 בעלי תפקידים
 ראש הישיבה גדולה:  הרב בן ציון אבא שאול (הנכד)
 שונות
 ספרים:  שו"ת אור לציון, אור לציון על הש"ס, אור לציון חכמה ומוסר ואור אליהו
 מיקום
 מיקום:  רחוב אהלי יוסף 19 ירושלים 
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°47′50″N 35°12′59″E﻿ / ﻿31.797222222222°N 35.216388888889°E﻿ / 31.797222222222; 35.216388888889
 he
 
ישיבת אור לציון היא ישיבה חרדית ספרדית בירושלים.
היסטוריה

הישיבה הוקמה בתשנ"ח על ידי הרב אליהו אבא שאול על שם אביו – הרב בן ציון אבא שאול.
הישיבה שוכנת בשכונת גבעת משה בשנת 2020 היו בישיבה כ-280 בחורים. נכון ל-2024 בישיבה כ-150 בחורים
רוב הצוות בישיבה ספרדי, ההלכות והמנהגים הם לפי הרב בן ציון אבא שאול, סגנון הלימוד הוא ליטאי קלאסי בתוספת שיטת העיון הספרדי.
באייר תשפ"ב (מאי 2022) נפטר ראש הישיבה הרב אליהו אבא שאול. בנו בן ציון מונה לראש הישיבה תחתיו.
מאנשי הצוות בישיבה: הרב שלמה בר שלום – משגיח, הרב צבי פרצוביץ – ר"מ בישיבה.
לישיבה מרכז קהילות לבוגרי הישיבה.
מכון אור לציון

בישיבה מכון להוצאת ספרים, ביניהם סדרת הספרים אור לציון, אור אליהו, ברכת ציון ועוד רבים אחרים.
הרב אלחנן אבא שאול מנהל את המכון.
גלריה

ראש הישיבה בעבר, הרב אליהו אבא שאול
ראש הישיבה הנוכחי הרב בן ציון אבא שאול
הערות שוליים

↑  משה ויסברג, בעצרת המספד ב'אור לציון': נשיא המועצת חיזק את הממשיך, באתר בחדרי חרדים, 16 במאי 2022
↑  חנני ברייטקופף, ‏'אור לציון' מצאו פטנט: בחורים פוזרו ב-10 סניפים, באתר כיכר השבת, 11 במאי 2020
↑  מנחם קולדצקי, כִּי הֵם חַיֵּינוּ וְאֹרֶךְ יָמֵינוּ > 'המחדש' מציג: מפת הרישום של עולם הישיבות לאלול תשפ"ד, באתר המחדש, ‏7 בספטמבר 2024
↑  משה ויסברג, אבל כבד: הגאון רבי אליהו אבא שאול זצ"ל ראש ישיבת אור לציון, באתר בחדרי חרדים, 9 במאי 2022
↑  יעקב מלמד, ‏אבל בעולם התורה: ראש הישיבה הגר"א אבא שאול נפטר בביתו, באתר JDN‏, 9 במאי 2022
↑  משה ויסברג, ממשיך השושלת: חכם בן ציון אבא שאול השני, שמונה לממלא מקום אביו, באתר בחדרי חרדים, 11 במאי 2022
↑  באור לציון התכנסו להספד על ראש הישיבה ככלות השבעה • גלריה, באתר JDN‏
↑  משה ויסברג, ב'אור לציון' ציינו שנתיים להסתלקותו של ראש הישיבה בעל ה'אור אליהו', באתר בחדרי חרדים, 18 במאי 2024
↑  משה ויסברג, הבוגרים התכנסו וראש הישיבה חבש כובע המבורג, באתר בחדרי חרדים, 8 במאי 2023
↑  משה ויסברג, לאחר שלושה עשורים: הספר יצא וגדולי התורה התכנסו למעמד, באתר בחדרי חרדים, 12 במרץ 2018
כביש 92

| --- | --- |

כביש 92 סמוך לעין גב
כביש 92 סמוך לעין גב
 מידע כללי
 כינוי:  כביש עוקף כנרת מזרח
 סיווג:  כביש ארצי
 ציר:  כביש אורך
 אורך:  26 ק"מ
 מיקום
 נקודת התחלה:  צומת צמח
 נקודת סיום:  צומת יהודיה
 קואורדינטות:  32°47′19″N 35°38′33″E﻿ / ﻿32.78861111°N 35.6425°E﻿ / 32.78861111; 35.6425
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כביש 92 הוא כביש אורך ארצי בצפונה של ישראל, הנמתח לאורך חופה המזרחי של הכנרת מצומת צמח בדרום ועד לצומת יהודיה בצפון. אורכו של כביש 92 הוא 26 ק"מ.
היסטוריה

חלקו הדרומי של הכביש, מצמח לעין גב, נסלל מיד לאחר תום מלחמת העצמאות במסגרת המאמצים של ישראל לקבוע עובדות בשטחים המפורזים על פי הסכמי שביתת הנשק בין ישראל לסוריה, ונחנך ביוני 1950. הכביש נסלל על ידי סולל בונה, שליש ממנו מבטון והשאר באספלט. המשך הכביש נסלל בשלבים. בסוף 1969 הוארך הכביש מעין גב עד כורסי, במסגרת סלילת כביש 789 מכורסי לצומת אפיק. כבר אז תוכנן לסלול את כביש 87 שיעלה מצומת כפר נחום לגולן וכביש 92 תוכנן להתחבר לכביש זה, באופן שהכנרת תוקף בכביש. הכביש נחנך באפריל 1978.
צמתים לאורך הכביש

| קילומטרים | שם | סוג | מיקום | דרכים מצטלבות |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
כביש 92 מדרום לצפון
| 0 | צומת צמח |  | מרכז אזורי צמח |   כביש 90 |  |
| 1 | צומת ללא שם |  | מעגן | כניסה למעגן |  |
| 1.5 | צומת מעגן |  | מעגן |   כביש 98 |  |
| 3.5 | צומת תל קציר |  | תל קציר | כניסה לתל קציר |  |
| 5 | צומת ללא שם |  | האון | כניסה להאון |  |
| 12 | צומת עין גב |  | עין גב | כניסה לעין גב, כניסה לסוסיתא |  |
| 17 | צומת כורסי |  | גן לאומי כורסי |   כביש 789 |  |
| 21 | צומת רמות |  | רמות | כניסה לרמות |  |
| 23 | צומת מעלה גמלא |  | מג'רסה |   כביש 869 |  |
| 26 | צומת יהודיה |  | בקעת בית צידה |   כביש 87 |  |
אתרים לאורך כביש 92

חוות היענים בקיבוץ האון
אנדרטת הטייסים הטורקים
סוסיתא (אתר ארכאולוגי)
הגן הלאומי כורסי
בקעת בית צידה ותל בית צידה
ראו גם

הכנרת
רמת הגולן
כבישי ישראל
הערות שוליים

↑  נחנך הכביש צמח - עין גב, דבר, 19 ביוני 1950
↑  מנחם תלמי, קפיצת הדרך לגולן, מעריב, 26 בדצמבר 1969; המשך
↑  נחנך כביש עוקף הכנרת, דבר, 27 באפריל 1978
|  כבישי רמת הגולן |
| --- | --- | --- |
| כבישי אורך | כביש הנפט • כביש 92 • כביש 98 • כביש 808 • כביש 888 • כביש 918 • כביש 978 • כביש 9088 • כביש 9881 • כביש 9898 |  |
| כבישי רוחב | כביש 87 • כביש 91 • כביש 99 • כביש 789 • כביש 869 • כביש 959 • כביש 989 • כביש 999 • כביש 7599 • כביש 7899 • כביש 9098 • כביש 9799 |  |
כנסיית אנטוניוס הקדוש

ערך זה עוסק בכנסייה קתולית ביפו. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  כנסייה 
 על שם:  אנטוניוס מפדובה 
 מיקום:   תל אביב-יפו
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1932
 תאריך פתיחה רשמי:  1932 
 סגנון אדריכלי:  התחייה הגותית 
 קואורדינטות:  32°02′59″N 34°45′12″E﻿ / ﻿32.04961111°N 34.7533°E﻿ / 32.04961111; 34.7533
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) כנסיית אנטוניוס הקדוש(למפת גוש דן רגילה) כנסיית אנטוניוס הקדוש(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כנסיית אנטוניוס הקדוש(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כנסיית אנטוניוס הקדוש  he כנסיית אנטוניוס הקדושhe כנסיית אנטוניוס הקדושמפת  דרום __ תל אביב (in English: Tel Aviv) ויפו (in English: Jaffa) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) מדרום: __ פארק אריאל שרון (in English: Ariel Sharon Park), __ חולון (in English: Holon), __ בת ים (in English: Bat Yam) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כנסיית אנטוניוס הקדוש היא כנסייה פרנציסקנית קתולית השוכנת ברחוב יפת 51 ביפו, מדרום למבנה בית הספר טרה סנטה.
הכנסייה נבנתה בשנת 1932 והחליפה את כנסיית פטרוס הקדוש שבכיכר קדומים ככנסייה הקתולית המרכזית בעיר. כיום היא משמשת עובדים זרים קתולים בגוש דן, בעיקר מהפיליפינים, וכן את הקהילה הקתולית המקומית ואת אנשי הסגל הדיפלומטי הקתולים המתגוררים באזור. במקום משמשים שלושה נזירים פרנציסקנים המתגוררים בקומה השנייה של המבנה.
הכנסייה מוקדשת לאנטוניוס הקדוש מפאדובה, נזיר פרנציסקני, מטיף ותאולוג, הנחשב לאחד ממורי הכנסייה. המבנה עוצב בסגנון נאו-גותי וצמוד לו מגדל גבוה בעל צריח מחודד. חלונות המבנה עשויים זכוכית צבועה, ובצדו המזרחי של האולם ניצב מזבח גותי עשוי עץ ושיש המעוטר בדמויותיהם של ישו הנוצרי, פרנציסקוס מאסיזי ואנטוניוס הקדוש מפאדובה. ליד הכנסייה פועלת מקהלת פרנציסקוס הקדוש, שחבריה הם מהגרי עבודה מהפיליפינים.
ב-22 במאי 1995 פרץ לכנסייה חייל צה"ל בן 21, אשר השליך רימוני הלם, ירה צרורות מנשקו האישי וגרם נזק כבד למקום. באירוע לא נפגע איש. לאחר מעצרו סירב החייל לשחזר את המעשה, בטענה שמטעמי אמונה אינו יכול לבוא בשערי כנסייה. הוא נידון למאסר של ארבע שנים וחצי.
גלריה

המגדל
חזית הכנסייה
פרט: חלון טריפורי בחזית
פרט: דלת הכנסייה
ישראל שפיגל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 באוגוסט 1934 ו' באלול ה'תרצ"ד 
 פטירה:  6 באוגוסט 2011 (בגיל 76) ו' באב ה'תשע"א 
 מדינה:  ישראל 
 מעסיק:  המודיע, יתד נאמן
 שפות היצירה:  עברית 
 תחום כתיבה:  עיתונאי
 
ישראל שפיגל (ו' באלול ה'תרצ"ד, 17 באוגוסט 1934 – ו' באב ה'תשע"א, 6 באוגוסט 2011) היה עיתונאי פובליציסט, מתרגם והגיוגרף חרדי, עורך "המודיע", עורך "דגלנו" ובעל מדור שבועי ב"יתד נאמן".
ביוגרפיה

נולד בירושלים למשפחה מחסידות צ'ורטקוב. לדוד משה, נקרא על שם בנו האדמו"ר רבי ישראל מצ'ורטקוב שנפטר מספר חודשים לפני לידתו. אמו, חיה מאטיל, היא בת למשפחת וינשטוק, צאצאי אדמו"רי ללוב (אחיה הם הרבנים המקובלים משה יאיר וינשטוק ויוסף וינשטוק). אביו, דוד משה שפיגל, שימש הגבאי הראשי של בית המדרש צ'ורטקוב בשכונת מאה שערים.
שפיגל התחנך בישיבות היישוב הישן - עץ חיים וחיי עולם. בגיל צעיר התגייס לצבא. בשנות החמישים נישא לחיה טובה גפן, ממשפחת אדמו"רי וולברוז'. בתו נשאה לרב צבי יפה ר"מ בישיבת 'קרן אורה' בכרמיאל בנו של הרב דב יפה משגיח ישיבת 'כנסת חזקיהו' וחבר מועצג"ת. בניו נישאו לבנותיהם של הרב דוד קולדצקי מרבני ומייסדי הקהילה היהודית באודסה באוקראינה, הדיין הרב אריה הורוביץ מבני ברק והדיין הרב משה יוסף מילצקי מירושלים. דודו הוא הסופר החרדי יאיר וינשטוק. אחותו של שפיגל, מרים וינשטוק הוציאה כמה ספרים.
התגורר בשכונת בית וגן בירושלים.