לאיוש לוי
כתביו ומחקריו

Eltérő nézetek a typhus diaetájáról. (Gyógyászat, 1899, 132–135. o.)
Bonctani hasonlatok a lelkiélet vizsgálatában. (Gyógyászat, 1900, 426–428. o.)
A heroin alkalmazása szívbetegeknél. (Gyógyászat, 1901, 119–120. o.)
Érdekesebb esetek a kórházi gyakorlatból. (Gyógyászat, 1901, I. Gonorrheát követő septicaemia gyógyult esete ill. II. Meningealis tuberculosis esete. 374–375. o. III. Heveny miliaris gümösödés. 409–412. o.)
Lueses eredetű Jackson epilepsia. (Gyógyászat, 1902, 25. sz., 388–391. o.)
Budapester Brief. (Berliner Klinische Wochenschrift, 1903, No. 17. 401–402. o. és No. 49. 1142–1143. o.)
Megjegyzések a tüdőgyulladás kezeléséről. (Gyógyászat, 1903, 180–183. o.)
Gyógykisérletek theocinnal. (Gyógyászat, 1903, 213–216. o.)
Esetek a kórházi gyakorlatból. Pons-betegség és agygyomrocs-vérzés egy-egy esete. (Gyógyászat, 1903, I. 565–567. o., II. 582–583. o.)
Protahált lefolyásu influenza. (Gyógyászat, 1903, 772–775. o.)
Vizsgálatok a kisérleti vérfestenyvizelésnél fellépő veseelváltozásokról. (Orvosi Hetilap. 1904, I. 595–598. o., II. 609-611. o., III. 623–625.)
Angina pectoris. (Gyógyászat, 1903, 4–6. o.)
Asthma cardiale. (Gyógyászat, 1904, 132–134. o.)
A morphium szerepe szívbetegek kezelésében. (Gyógyászat, 1904, 642–643. o.)
A tüdőtuberkulozis intézeti kezeléséről. (Gyógyászat, 1904, I. 708-711. o., II. 724- 726. o., III. 741-745. o.)
Denys tuberculinjával szerzett tapasztalataink. (Orvosi Hetilap, 1905, 602–605. o.)
Megjegyzések a vérkészitmények festéséről. Gyógyászat, 1905, 39–40. o.)
A Koch-féle tuberculin diagnostikus és therapeutikus értékéről tüdő-gümőkórnál. (Gyógyászat, 1905, I. 232–236. o., II. 249–250. o., III)
Gümőkóros egyének vérnyomásáról. (Gyógyászat, 1905, 512–513. o.)
Néhány szó a „megkülönböztető” tuberculin reactioról. (Orvosi Hetilap, 1907, 821–822. o.)
Az életmentő aetherinjectióról. (Gyógyászat, 1908, 717. o.)
Thanhoffer Lajos. (Gyógyászat, 1909, 207. o.)
A bélpathologia néhány kérdéséről. (Gyógyászat, 1910, I. 238–241. o., II. 260–265. o.)
Megjegyzések a gyomornedv-hypersecretio kórjelző jelentőségéről. (Gyógyászat, 1912,. 274–276. o.)
"Ein Großvatertraum", (Internat. Zeitschrift für ärztliche Psychoanalyse 1, 1913, p. 475.
Idült veselob, mint üzemi baleset. (Orvosszakértői Szemle – Munkásügyi Szemle melléklete, 1914, 51–54. o.)
A papaverin therápiás értékéről. (Gyógyászat, 1914, 72. o.)
Az epilepsiás halál mint baleset. (Gyógyászat, 1914, 514–515. o.)
Szívbaj és öröklés. (Gyógyászat, 1914, 720–721. o.)
Megjegyzések a háborus veselobról. (Gyógyászat, 1915, 556–557. o.)
Az epilepsia katonaorvosi megállapítása. Pach Henrikkel. (Gyógyászat, 1915, I. 568–569. o., II. 582–584. o.)
Schächter Miksa dr. (Gyógyászat, 1917, 211–212. o.)
Háborus váltóláz kórisméjéről, prognozisáról és megelőzéséről. (Orvosképzés, 1918, 1–3. füzet. 28-47. o.)
Purjesz Zsigmond dr. (Gyógyászat, 1918, 65. o.)
Bevezetés Török Lajos „Az orvosképzés reformjáról” című írásához. (Gyógyászat, 1919, 15. o., 31. o., 47. o.)
Levél. (Gyógyászat, 1919, 72. o.)
Az orvosképzés reformja. Bevezető. (Gyógyászat, 1919, 119–120. o.)
Kiegészítés Révész Géza „A pszichoanalízis egyetemi oktatása” című írásához. (Gyógyászat, 1919, 184. o.)
Bevezetés Sigmund Freud „Kell-e az egyetemen a pszichoanalízist tanítani?” című írásához. (Gyógyászat, 1919, 191. o.)
Válasz Oláh Gusztáv „A pszichoanalízis egyetemi oktatásának kérdéséhez” című írásához. (Gyógyászat, 1919, 407–408. o.)
Herpes zoster és bárányhimlő. (Gyógyászat, 1920, 486–488. o.)
Tisztviselői ápolási alap és szabad orvosválasztás. (Gyógyászat, 1922, 11–12. o.)
Jendrassik Ernő dr. (Gyógyászat, 1922, 12–13. o.)
Stiller Bertalan dr. (Gyógyászat, 1922, 29. o.)
Prochnov József dr. (Gyógyászat, 1922, 57–58. o.)
Chronikus gázmérgezés esete. (Gyógyászat, 1922, 582–584. o.)
Bäcker József dr. (Gyógyászat, 1924, 522–523. o.)
A belső syphilis néhány kérdéséről. (Gyógyászat, 1924, 876–881. o.)
Megemlékezés a budapesti Orvosi Körnek 1923. és 1924. évben elhunyt tagjairól. (Gyógyászat, 1925, 115–116. o.)
Végezhet-e psychoanalysises kezelést nem orvos. (Gyógyászat, 1926, 982–983. o.)
Allbutt Clifford T.: Arteriosklerosis. (Ütőérelmeszesedés.) Fordítás: Lévy Lajos. (Budapest, Singer és Wolfner, 1927, 112. o.)
Székely Ágoston. (Gyógyászat, 1927, 1102. o.)
Megjegyzések az anaemia perniciosa kérdéséhez. (Gyógyászat, 1928, 50–56. o.)
Schein Mór dr. (Gyógyászat, 1929, 399. o.)
Nagy Tivadar. (Gyógyászat, 1931, 301–302. o.)
Bevezetés Somló Ernő „Miért halnak hirtelen szívhalált a magasvérnyomásu egyének?” című cikkéhez. (Gyógyászat, 1932, 537–538. o.)
Mire figyeljünk a szívbeteg anamnézisében? (Lélekelemzési tanulmányok) Budapest, 1933, Somló Béla, 297–311 (reprint Budapest, 1993)
Hári Pál professor. (Gyógyászat, 1933, 334–335. o.)
Szívbeteg szemlélése. (Gyógyászat, 1935, 12–14. o.)
Az orvos és az élet. (Tolnai Világlapja, 1935, 32. sz. 17–?. o.)
A heveny szívgyengeség. I. (Gyógyászat, 1936, 758–760. o.)
Euthanazia. (Orvosi Napló, III. Melléklet. 1936, 84–?. o.)
A heveny szívgyengeség. II. (Gyógyászat, 1937, 4–8. o.)
Vigyázat a vérantisepticumokkal. (Gyógyászat, 1937, 274–276. o.)
A keringési rendszer (szív és erek) betegségeinek elkülönítő diagnosztikája. (Somló Ernővel) In: Klinikai diagnosztika, Budapest, Dante Kiadó, 1937, 166–204. o.)
A vér-, illetőleg a vérképző szervek betegségeinek elkülönítő kórismézése. (mit Lőwinger Simonnal) (Klinikai diagnosztika, Budapest, Dante Kiadó, 1937, 205–230. o.)
Digitális-kisérletek. Somló Ernővel, Deutsch Bélával és Engel Miklóssal. (Gyógyászat, 1938, 65–70. o.)
Chinidin hatása angina készség ellen. (Orvosi Hetilap, 1951, 415–416. o.)
Istvan Hollos. 19. April, 1872. – 2. February, 1957. (International Journal of Psycho-Analysis, 1957, 280–281. o.)