stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צניחה חופשית
בטיחות

למרות שצניחה חופשית נתפסת כפעילות מסוכנת, מקרים חמורים של פציעות ומוות הם נדירים. בכל המצנחים בעולם המערבי קיים מצנח רזרבי אשר קופל על יד מומחה שאושר על ידי הפדרציה לצניחה חופשית. כמו כן, המצנחים מצוידים בחיישן גובה שפותח את המצנח הרזרבי במידה ולא נפתח המצנח הרגיל כשמגיעים לגובה 900 מטר.
בניגוד למה שנדמה, רוב התאונות דווקא נגרמות לצנחנים מנוסים ובעת הנחיתה. אותם צנחנים מבצעים נחיתות בעזרת מצנחים קטנים מאוד, ומוטל עליהם להגיע לדיוק רב במהירות גבוהה ברגע הנחיתה.
טכניקות לימוד

קיימות מספר טכניקות ללימוד צניחה.
שיטת הלימוד המקובלת מכונה Accelerated freefall (AFF).
החניך עובר סדרת צניחות המתקיימות בליווי מדריך או שניים (בהתאם להתקדמות) במהלך הנפילה החופשית, מגובה של 12,000 רגל. המדריך/ים מוודאים את ביצוע התרגולים, מצב הגוף ופתיחת המצנח.
טכניקה אחרת היא IAD. בשיטה זו קופץ הצנחן לבדו כבר בפעם הראשונה, אך מגובה נמוך. המצנחון אשר פותח את המצנח הראשי (pilotchute) כבר פתוח בעת הקפיצה, והתלמיד צריך רק למשוך ידית דמה על מנת להוכיח יכולת. בשלב הבא התלמיד כבר קופץ מגובה רב יותר וצריך לפתוח את המצנח בכוחות עצמו ישר ביציאתו מהמטוס. ההתקדמות בשיטה זו באה לידי ביטוי בעליה בגובה הצניחה בכל שלב, כלומר זמן נפילה ארוך יותר. בשלב האחרון עולים ל-12,000 רגל, ומתרגלים תרגילים שונים באוויר בעת 50 השניות של הנפילה החופשית. שיטת לימוד זו נזנחה ברוב המועדונים לטובת AFF בשל יתרונותיו בלימוד נפילה חופשית, אך היא עדיין נהוגה.
קבלת רישיון אמריקאי

קיימות מספר דרגות של רישיון מטעם אגודת המצנחים האמריקאית. על מנת לקבל רישיון מהאיגוד יש לעבור מספר מבחנים תאורטיים ומעשיים. בין היתר במבחנים המעשיים יש להדגים נחיתה ברדיוס מסוים מנקודת הנחיתה המוסכמת. יש להראות יכולת לשליטה באוויר, כמו תעופה קדימה, אחורה, האטת קצב הנפילה, הגברתו, היפוך, סיבוב, ועוד.
רישיון אמריקאי (USPA) מהווה רישיון מוכר ומקובל בכל העולם, אם כי במדינות שונות נדרשים הצנחנים לעיתים לרישיון מקומי.
קבלת רישיון ישראלי

רישיון צניחה חופשית ישראלי ניתן להוציא באחד מבתי הספר לצניחה חופשית הפועלים בישראל.
על מנת להוציא רישיון צניחה בינלאומי מטעם האיגוד הישראלי לצניחה חופשית, על הצנחן להשלים לפחות 25 צניחות חופשיות (כולל קורס הצניחה), וארבע קפיצות הדרכה נוספות. בנוסף עליו להוכיח בקיאות בחומר התאורטי.
עם השלמת החובות והגעה למספר המינימום, הצנחן המתלמד יכול לגשת למבחן מעשי ואם עבר את הבחינה והשלים את כל המטלות יוכל להוציא רישיון צניחה בינלאומי A [דרושה הבהרה]מטעם האיגוד הישראלי.
לאחר 50 צניחות יכול הצנחן להשלים את המטלות הנדרשות להוצאת רישיון דרגה B.
לאחר 200 צניחות יכול הצנחן להשלים את המטלות הנדרשות להוצאת רישיון דרגה C.
לאחר 500 צניחות יכול הצנחן להשלים את המטלות הנדרשות להוצאת רישיון דרגה D.
בישראל פועלים כיום 3 מועדוני צניחה חופשית - פרדייב והצנחניה בצפון (לצנחניה סניף נוסף בים המלח - GO JUMP), וסקיי כיף בדרום.
סגנונות צניחה

צניחת בטן (Belly Flying) בצניחה זו הבטן מופנית לקרקע, זהו סגנון הצניחה הבסיסי ביותר משום שבתנוחה זו, כמעט תמיד ולמעט במקרי חירום, יפתח הצנחן את המצנח. כלומר, בשניות האחרונות של הנפילה החופשית עובר הצנחן למצב שכיבה על הבטן, שכן זהו המצב האידיאלי למשיכת הידית שפותחת את המצנח.
צניחת פריפליי (Free Flying) - צניחה במצגים שונים, על הגב, ברכיים, כפות רגלים ואפילו כשהראש כלפי מטה.
נחיתות מהירות (Swooping) - סגנון זה, אינו מתייחס לנפילה החופשית אלא לנחיתות עצמן המתבצעות במהירות גבוהה מאוד. סגנון זה מלווה בסיכון גבוה והוא מבוצע תוך שימוש במצנחים ייעודיים. הצנחנים צוברים מהירות אנכית גבוהה מאוד לקראת הנחיתה, אשר מומרת באופן כמעט מיידי למהירות אופקית. ישנם מועדונים בהם הוקמה לשם כך בריכת מים אליה מגיעים ה"סוופרים" לנחיתה ובשאיפה למשוך את רגליהם על המים למרחק גדול ככל האפשר.
קרו (CReW) -(עבודה יחסית עם חופות) - מטרת הצניחה בסגנון זה היא יצירת מבנים באמצעות המצנחים. מיד לאחר היציאה מהמטוס, פותחים הצנחנים את המצנחים ומתחברים אחד לשני באוויר ויוצרים צורות שונות.
שיא עולם

פליקס באומגרטנר קבע את שיא העולם לצניחה חופשית מגובה כאשר הוא קפץ ב-14 באוקטובר 2012 מגובה של כ-39 ק"מ. בנפילה זו הגיע למהירות מוערכת של 1,357.64 קמ"ש, או 1.25 מאך, והיה לראשון שעובר את מהירות הקול ללא עזרת רכב בנפילה שלו. שיא זה נשבר ב-2014 על ידי אלן יוסטס.
ראו גם

צניחה
קפיצת בסיס
מנהרת רוח אנכית
הערות שוליים

↑   Breaking the Sound Barrier Without a Plane | Earth Science, סרטון בערוץ "BBC Earth Science", באתר יוטיוב (אורך: 03:51)
↑  חדשות nana10, נשבר שיא העולם: הפעלולן האוסטרי צנח מגובה 39 קילומטרים, באתר nana10‏, 14 באוקטובר 2012
↑  ynet, נגע בשמיים: שיא חדש לקפיצה מ"קצה החלל", באתר ynet, 25 באוקטובר 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563164305171  BNE: XX526083  BnF: cb119415489 (data)  GND: 4016376-3  LCCN: sh85097736  NARA: 10646305  NDL: 00571658  NKC: ph137695 
סימולטור מציאות מדומה
אדירים

| --- | --- |
הכניסה למושב אדירים
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: הגלבוע
גובה ממוצע: ‎71 מטר
תאריך ייסוד: 1956
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 364 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הכרמל מוגדלת) אדירים(למפת הכרמל רגילה) אדירים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אדירים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אדירים32°32′56″N 35°16′19″E﻿ / ﻿32.5489706272988°N 35.2719421290988°E﻿ / 32.5489706272988; 35.2719421290988  heמפת היישובים של מועצה אזורית הגלבוע (in English: Gilboa Regional Council) באדום - אדירים בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 4 מתוך 10

אַדִּירִים הוא מושב חקלאי ישראלי בחבל תענך השייך למועצה אזורית הגלבוע. ממוקם כשישה קילומטר מדרום לעפולה.
היסטוריה

אדירים נוסד ב-20 בפברואר 1956, ח' באדר ה'תשט"ז, ראשון למושבי גוש "חבר" על ידי עולים ממרוקו, מהרי האטלס, במסגרת מבצע יישוב חבל תענך. תושבי המושב מסורתיים דתיים ובמקום הוקם בית ספר דתי. המושב שוכן ליד הקו הירוק וסבל מחבלות בידי מסתננים. בינואר 1959 חובר המושב לרשת החשמל הארצית.
כשמם של הרבה מיישובי חבל תענך, שמו של היישוב לקוח מפסוק בשירת דבורה. "אז ירד שריד לאדירים עם". רבותינו דרשו: "אדירים - אילו ישראל, שנאמר: "ואדירי כל חפצם בם". שם זה נבחר על מנת לסמל כוח ועוצמה.
בני מושב אדירים מוצאם מאזור איית בולי שבהרי האטלס פירושו עמק רועים (ait bououlli) מהכפרים אסמר, איית איברהים, תיזנית וטריסל.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוקטובר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  לבטי התערות בישובי תענך, הצופה, 21 בנובמבר 1957
↑  המושבים אדירים ברק, דבר, 13 בינואר 1959
↑  שמות עבריים ליישובי תענך, דבר, 28 בנובמבר 1955
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588169005171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מושבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יצחק אלחנן חסקין

| --- | --- |
יצחק חסקין, גזבר ההסתדרות, 1953
יצחק חסקין, גזבר ההסתדרות, 1953
 לידה:  20 ביוני 1905 האימפריה הרוסית קרקינובה, האימפריה הרוסית (כיום בשטח ליטא)
 פטירה:  8 באוקטובר 1979 (בגיל 74) ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום מגורים:  כפר ביל"ו
 פעילות בולטת:  ממיסדי כפר ביל"ו חבר במזכירות מפא"י גזבר ההסתדרות
 מפלגה:  מפא"י, מפלגת העבודה
 בת זוג:  נחמה חסקין (קרבן)
יצחק אלחנן חסקין (20 ביוני 1905 – 8 באוקטובר 1979) היה ממייסדי כפר ביל"ו, חבר במזכירות מפא"י, חבר בוועדה המרכזת של הוועד הפועל של ההסתדרות הכללית, כשזו מנתה רק חברים מעטים. במשך תקופה ארוכה כיהן גם כגזבר ההסתדרות.
ביוגרפיה

חסקין נולד בתמוז תרס"ה בעיירה קראקינובה, סמוך לפוניבז' שבאימפריה הרוסית (כיום בשטח ליטא), למשה חסקין, רב הקהילה, ולחנה, בת יהודה רבינוביץ'. כפעוט למד ב"חדר" וכן למד תורה מפי אביו, שנודע בספרו "כלכלת שביעית".
בשנת 1915, בעת גירוש היהודים ממחוזות הספר בראשית מלחמת העולם הראשונה, עבר עם הוריו ואחותו מרי, לפרילוקי שבאוקראינה, על גדות הנהר אודאי, יובלו של הדנייפר. משפחת חסקין הגיעה לעיר כחלק מגל של אלפי פליטים, שנמלטו בחוסר כל משאבלי, מקובנה ומשאר מקומות. כפי שכתוב ברשומות אותם ימים: "יהודי פרילוקי נזדעזעו ונרתמו לפעולה למען הפליטים שנתקבלו על ידיהם בזרועות פתוחות". אביו קיבל שם משרת רב ראשי, וכיהן בתפקיד, תחת הצקות הקומוניסטים, עד שנת 1933.
חסקין המשיך את לימודיו בישיבות לומז'ה וסלובודקה. בשנים 1922–1923 היה חסקין חבר בקבוצה של מספר נערים יהודיים, בני 16–17, שארגנו פעילות ציונית במחתרת, בהיעדר פעילות ציונית מאורגנת בפרילוקי. חסקין עמד בראש הסניף ועל מכתביו היה חותם בפסבדונים: "אלדד הדני" או "בן יהודה". הם חדרו לכול החוגים היהודיים וגייסו לשורותיהם למעלה ממאה חברים. הם הקימו קשר עם מרכזי התנועה בפולטאבה ובקייב. הם נסעו לשם כדי לקבל חומר לפעילותם ולקבל אליהם שליחים. כמה מהם הצטרפו לתנועת החלוץ.
ב-9 במרץ התאחדו ארגוני הנוער הציוני שפעלו באזורים שונים בברית המועצות להסתדרות אחת – "ההסתדרות המאוחדת של הנוער הציוני ברוסיה", או לפי ראשי תיבות של שנה ברוסית: י.ו.או.ס.מ.". האיחוד הכניס רוח חיים חדשה בתנועת הנוער והשפעתה של ההסתדרות המאוחדת התרחבה והלכה. לסוף השנה הראשונה לקיומה, מנתה כבר 140 סניפים ברחבי רוסיה. הפעילים החליטו לעשות מעשה שיגביר את תודעת התנועה הציונית בקרב היהודים. משום כך פרסמו כרוזים כתובים בכתב יד, באותיות דפוס בשפה הרוסית, עליהם רשמו "תחי ארץ ישראל העובדת" וקראו לציבור היהודי שלא ייתן את אמונו במפלגה הקומוניסטית. ב-2 בספטמבר 1924 בוצעו ברוסיה הסובייטית מעצרים המוניים של פעילי כול המפלגות. באותו לילה נעצרו והושלכו לכלא למעלה מ-3000 פעילים ציונים. הטקטיקה של החברים הייתה הכחשה מוחלטת של כול פעילות ציונית, אם וכאשר ייתפסו. אולם כאשר עלו שלוחי המשטר על עקבותיו של גרבובסקי, הם מצאו ברשותו עדויות מפלילות על פעילות ציונית, כולל מכתב חתום על ידי חסקין.
ביוגרפיה > בית הסוהר

שוטרים הגיעו באישון לילה לעצור את חסקין, והוא הסביר את המצב להוריו והודה לפני שלוחי המפלגה שהוא חבר הוועד המקומי של המפלגה הציונית. לאחר חיפוש יסודי וממושך בבית ובעיקר בספרייה הגדולה של האב, לקחו את חסקין לבית הסוהר של פרילוקי, שם פגש כמה מחבריו ונחקר במשך תקופה ארוכה. לאחר כחודש הועברו לכלא גדול יותר בעיר המחוז פולטאבה, שם פתחו בשביתת רעב לשיפור תנאי המעצר.
השביתה נחלה הצלחה והעצורים הועברו לתא מרווח יותר. העצירים הוצאו מדי לילה לחקירות. חוקריהם היו ברובם יהודים, אם אנשי הבונד ואם ציונים לשעבר, שהיו בקיאים בזרמי הציונות השונים. חוקרו של חסקין סיפר לו על התנאים הקשים בארץ ישראל, על העדפת הפועלים הערבים על פני היהודים, אך חסקין לא האמין לו ורק לימים, כשעלה לארץ ישראל, התפלא לגלות שהחוקר דיבר אמת.
יצחק נדון ללא משפט, לגירוש לאוראל הצפוני לשלש שנים. באותם ימים, יקטרינה פישקובה, אשתו הראשונה של הסופר הרוסי מקסים גורקי, הייתה יושבת ראש של הצלב האדום הפוליטי ועזרה לאסירים הפוליטיים ולציונים (ביניהם בבה אידלסון, ישראל בר יהודה, אלכסנדר פן ויהושע גלוברמן) ודאגה להשיג עבורם סרטיפיקטים מארץ-ישראל. בעזרתה המירו בשנת 1925, את הגירוש לאוראל, בגירוש מברית המועצות ובהתחייבות, שלא ינסו לשוב אליה בעתיד.
ביוגרפיה > עלייה

חסקין עלה לארץ ישראל בכ' תמוז תרפ"ה, 12 ביולי 1925, בעיצומו של גל העלייה הגדול, של העלייה הרביעית. עם עלייתו, הצטרף חסקין אל מכריו מפרילוקי, שקודם לכן ייסדו את קריית ענבים. ביניהם היו אברהם בן-נריה שהיה למומחה לגידול דבורים והזוג לייבוש ושפרה ביבר (אביו של שאול ביבר), ממייסדי קריית ענבים. בין חברי הקבוצה היה לביטוב, אביה של הטייסת זהרה, שנפלה במלחמת העצמאות.
ביוגרפיה > חבורת הדרום ברחובות

יצחק שם פעמיו לרחובות, שם הצטרף ל"חבורת הדרום", שנוסדה, כמו חבורות אחרות שהתארגנו באותה תקופה, כדי להקל על הפועלים להתערות במושבות ולסייע להם בכיבוש העבודה. בהמשך הצטרף לחבורת "השחר", שמנתה 25 חברים בלבד, עבדה בפרדסי רחובות, לצד "חבורת הדרום" והייתה מורכבת מבני פרילוקי ובני עיירות סמוכות.
לאחר מאורעות תרפ"ט נוסדה בארצות הברית "קרן העזרה לארץ ישראל", בהנהלת שמואל פסמן, שאספה את הכספים שתרמו יהודי אמריקה ביד רחבה ושהוקצו להתיישבות חקלאית. יצחק יסד יחד עם כמה חברים, ביניהם מרדכי גובר, ואליעזר מילרוד (איש "הר כנרת" ומדריך בחבורת הדרום), את "הארגון להתיישבות אינטנסיבית", שהיה לחלק מהתיישבות האלף, מבצע של הסוכנות היהודית להעלות על הקרקע, בשנה אחת, אלף משפחות. בסופו של דבר יושבו במבצע זה 432 משפחות בלבד. במקומות שונים בארץ התארגנו אגודות דומות, אך לא הצליחו להגיע למטרה שהציבו.
ביוגרפיה > ייסוד כפר ביל"ו

ב-1932 נטעו חברי הארגון להתיישבות את פרדסי כפר ביל"ו, שנקרא כך לציון יובל שנים לעליית הבילויים וב-1933 עלו על הקרקע . 12 חברים נבחרים, בהם יצחק, הקימו את "אגודת המים", מיד לאחר העלייה לקרקע מונה יצחק למוכתר כפר ביל"ו, היינו ראש הרשות כלפי שלטונות המנדט. תפקיד זה העניק לו את הזכות לשאת אקדח ברישיון. את משכורתו החצי חודשית, על סך 12 לא"י, העביר לקופת כפר ביל"ו.
עוד בשבתו ברחובות, הצטרף יצחק לארגון ההגנה ברחובות. כמו כן היה פעיל במסגרת "ועד הביטחון".
ביוגרפיה > פעילותו הציבורית

יצחק השתלב בפעילות ציבורית. הוא היה חבר הפועל הצעיר, מפלגה שהייתה מתונה יותר ממתחרתה אחדות העבודה (ההיסטורית). היא הייתה יונית יותר מבחינה מדינית ופחות מהפכנית מבחינה סוציאליסטית. ב-1930 השתתף חסקין כציר בוועידת היסוד של מפא"י. חסקין המשיך להשתתף בכל ועידותיה של מפא"י כחבר מרכז המפלגה, וכן השתתף כציר בכל ועידות ההסתדרות מהשלישית ואילך. היה חבר מועצת הפועלים ברחובות. הוא חזר לעבודה חלקית במועצת פועלי רחובות, שהיה אחד ממייסדיה. בין היתר עסק ברכישת קרקעות, עליהן הוקמה שכונת חבצלת. ב-1936 הצטרף לנוטרות.
חסקין מונה למזכיר לשכת העבודה ברחובות. באותה תקופה התנהל מאבק של הפועלים על עבודה עברית בפרדסי רחובות. בשנת 1943, לאחר המשבר בפרדסנות בעקבות מלחמת העולם השנייה, והמעבר של הפועלים לעבודות מכניסות יותר, ביכה חסקין את נטישת האידיאה של כיבוש העבודה העברית בפרדסנות ואת נטישת המושבה.
ביוגרפיה > פעילות ביטחונית

במסגרת פעילותו ב"הגנה" עסק יצחק ברכישת נשק. איש הקשר שלו היה בדואי בשם סולימאן אבו חט'ב, שהביא את הרובים לביתו.
במלחמת העצמאות, הגם שהיה כבר בן 43, השתתף בקרבות מבצע "עשר המכות" מבצע יואב, בסתיו 1948. עם תום המלחמה התמסר לפעילות ציבורית בייתר שאת. ב-1949 נבחר לוועדה המרכזת של ההסתדרות, שמנתה שמונה חברים, זלמן (זיאמה) ארן, זאב און לשעבר איש 'גדוד העבודה', אהרון בקר וראובן ברקת אנשי מפא"י, ברל רפטור, מאחדות העבודה, ברוך לין ממפ"ם ויוחנן כהן, לימים שגריר ישראל ברומניה.
ביוגרפיה > בהנהגת ההסתדרות

ביולי 1949 נתמנה לגזבר הראשי של ההסתדרות. הוא כיהן בתפקיד זה 11 שנה.
בראשית כהונתו שם לב לכך שמזכירי מועצות הפועלים המקומיות הקדישו את מיטב עתותיהם להשגת כספים לפעולתם, דבר שהכביד על פעולתם. הוא גרם לכך שכול מיסי החבר יגיעו לגזברות הוועד הפועל וזו תחלק את הכספים למועצות הפועלים המקומיות, לפי צרכיהן. הוא הסדיר את נושא התשלומים, כך שההמחאות לא יירשמו עוד על שם המזכיר המקומי, אלא על שם המועצה, ובכך גרם לכך שהכספים יתועלו רק למטרות שלשמן נגבו. הוא יזם את קרן הבניינים הציבוריים, בתוך בנק הפועלים וסייע לבניית מבני ציבור בפריפריה. הוא רתם את איש המגבית דוד לוינסקי להקמת בית החולים שבנגב. בעקבות פנייתם של מרדכי ורבקה גובר, שיצאו לחבל לכיש להדרכת עולים, גייס את הכסף להקמת המרכז הקהילתי בנהורה. כמו כן היה פעיל בהקמת מגבית ההסתדרות, שפעלה בעיקר בארצות הברית במסגרת זו נפגש עם נשיא ארצות הברית הארי טרומן.
בשנת 1953 ביקר חסקין בדרום אמריקה. שליחותו בברזיל הייתה קצרה, הוא נתקבל באהדה על ידי כל עסקני המגביות והתנועה הציונית. נפגש עם עסקנים ובאספות שקיימו שם את הדגש על המצב הכלכלי בארץ. הוא ביקר בפורטו אלגרה ובסאן פאולו ונתן דחיפה להגברת פעילות המגבית בערים אלה. הוא הוזמן לביתו של ציר ישראל שם נפגש לפגישת היכרות עם ראשי המפלגה הסוציאליסטית והאגודות המקצועיות. הנוכחים גילו עניין רב ובקיאות בתנועת העבודה בארץ. בארגנטינה טיפל חסקין בהשגת הון להשקעה במוסדות המשקיים של ההסתדרות .
ב-22 בדצמבר 1954 נבחרה הנהלה חדשה לחברת החשמל. יצחק חסקין נמנה עם שישה עשר המנהלים של החברה. אחת הפעולות החשובות בהן עסק הייתה הקמת קרן התעסוקה. מרדכי נמיר, מי שהיה מזכיר ההסתדרות ב-1954, טען שאין די בתביעה מהממשלה לספק מקומות עבודה ועל ההסתדרות לתרום למטרה זו מכוחותיה היא. חסקין נמנה עם שלושת החברים שניסחו את הלכות הגמלאות של קרן הגמלאות המרכזית, שנוסדה ב-1954, תפקיד שייחס לו חשיבות רבה. עד סוף ימיו כמעט היה יו"ר הנהלת קרן הגמלאות. הוא הרחיב את "מבטחים", שהתחילה כקרן פנסיה של הפועלים.
חסקין כיהן גם כחבר ההנהלה המצומצמת של סולל בונה; חבר הוועד המפקח של קופת חולים כללית, וחבר הנהלת יכין חק"ל. בתפקידו זה עסק בעיקר בעיבוד מטעים, בנטיעת מטעים חדשים, בשיווק פרי הדר ובתעשייה חקלאית .
במאי 1960 סיים חסקין את תפקידו כגזבר ומונה למנהל לשכת המס של ההסתדרות.
משפחה

ב-1928 נשא יצחק לאשה את נחמה בת יצחק קרבן. ב-1931 נולד בכורם יגאל; ב-1933 נולדה חנה; ב-1938, נולד אפרים וב-1944 – נורית. בתו חנה הירש הייתה ליועצת המשפטית של המשטרה בדרגת ניצב, האישה הראשונה בתפקיד זה. בנו אפריים נפל במלחמת יום הכיפורים.
יצחק אלחנן חסקין נפטר בשנת 1979. אשתו נפטרה בגיל 96 כאחרונה למייסדי כפר ביל"ו.
לקריאה נוספת

בן נריה אברהם, "בשליחות קבוצת הכשרה", בתוך: יהודה ארז, (עורך), ספר העלייה השלישית, תל אביב, עם עובד, 1964, כרך א'[דרושה הבהרה]
באר חיים, גולדשטיין יעקב, שביט יעקב (עורכים), לקסיקון האישים של ארץ ישראל, 1948-1799, הוצאת עם עובד, תל אביב, 1983[דרושה הבהרה]
הטיס-רולף שילה, לקסיקון פוליטי של מדינת ישראל, כתר, ירושלים, 1998.[דרושה הבהרה]
כנעני אליהו, רוחמה היישוב היהודי הראשון בנגב 1912 – 1936, ירושלים, יד יצחק בן צבי, תשמ"א[דרושה הבהרה]
לייב גרפונקל ואחרים (עורכים), יהדות ליטא: השואה 1941 – 1945, תל אביב: איגוד יוצאי ליטא בישראל, תשמ"ד, כרך רביעי, עמ' 354–355[דרושה הבהרה]
הערות שוליים

↑  הייענו האיכרים ברחובות?, דבר, 27 באוגוסט 1937
אחרי תועבת היריות ברחובות, דבר, 5 בינואר 1938
↑  לענייני העבודה ברחובות, דבר, 22 בפברואר 1940
אספה למען העבודה העברית ברחובות, הַבֹּקֶר, 26 בפברואר 1940
↑  העתק, דבר, 3 ביולי 1941
↑  בטלנים שלא מעלמא הדין, הַבֹּקֶר, 5 ביולי 1943; המשך
↑  נבחרו מוסדות הוועד הפועל של ההסתדרות, על המשמר, 29 ביולי 1949
יצחק חסקין עם החולצה השחורה, ברחובות ב-1925 עם חבורת פועלים
קבוצת פועלים שעבדו ברחובות לימים הקימו את "חברות הדרום" שביעי מימין יצחק חסקין
אנשי פו"ש וביניהם יצחק חסקין בכפר בילו ב-1938
יצחק ונחמה חסקין ביום נישואיהם ב-1928.
1151

שנת 1151 היא השנה ה-51 במאה ה-12. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
אירועים

אל-מוואחידון מרחיבים את שליטתם בחצי האי האיברי. נוצרים ויהודים עוזבים את האזורים שבשליטתם.
נולדו

אונקיי, פסל יפני (נפטר ב-1223)
נפטרו

13 בינואר – סוגריוס, אב מנזר במנזר סן-דני (נולד ב-1081)
7 בספטמבר – ז'ופרואה החמישי, רוזן אנז'ו (נולד ב-1113)
ראו גם

ילידי 1151‎
נפטרים ב-1151‎
שער (ספורט)

שער בכדורמים (משמאל)
שער בהוקי קרח (משמאל)
שער רוגבי (מימין, דמוי האות H)
במשחקי ספורט שונים ובעיקר במשחקי כדור השער הוא מסגרת המוצבת במגרש המשחק ומטרת המשחק לנסות לגרום לכדור לעבור בעדה, כשניסיון מוצלח נקרא גם הבקעה (בעבר נעשה שימוש רב גם בתקיעת גול) או כיבוש. במגרש מוצבים שני שערים, כאשר כל קבוצה מגינה על השער שלה. ההצלחה של קבוצה יריבה להכניס את הכדור נקראת גם היא שער או גּוֹל (מאנגלית: Goal, מילולית: יעד, מטרה).
שלושער (באנגלית: hat trick) הוא מונח עברי שגור במשחקי כדורגל המציין הישג בו אחד מהשחקנים מבקיע שלושה שערים במשחק אחד. המונח הוא מקביל למונחים בשפות אחרות בעלי משמעות דומה בהתייחס לכדורגל או למשחקי ספורט אחרים.
צמד (באנגלית: a brace / two-goals) הוא מונח עברי שגור במשחקי כדורגל המציין הישג בו אחד מהשחקנים מבקיע שני שערים במשחק אחד. המונח הוא מקביל למונחים בשפות אחרות בעלי משמעות דומה בהתייחס לכדורגל או למשחקי ספורט אחרים.
השער במשחקים שונים > כדורגל

בכדורגל גודל השער נקבע ביחידות בריטיות: אורכו בין הקורות 8.00 יארד (732 סנטימטרים) וגובהו 8.00 רגל (244 סנטימטרים). בין הקורות מסומן קו בצבע לבן, ואם כדור המשחק יעבור אותו במלוא היקפו, ייפסק שער לזכות הקבוצה שמתקיפה לשער הזה. כאשר שחקן מכניס את הכדור (אפילו בשוגג) לשער קבוצתו, נחשב הדבר כשער לחובת הקבוצה. לשער כזה קוראים "שער עצמי" והוא לא נספר לזכות השחקן. בחלק האחורי של השער בדרך כלל מותקנת רשת חזקה שתפקידה לעצור את הכדור אחרי שחדר לשער, ומקלה בכך על ניהול המשחק. במספר משחקים, בהם גמר מונדיאל 1966 באנגליה ומשחק חשוב במונדיאל 2010, הובקעו שערים שלגביהם התעוררה מחלוקת האם הכדור עבר את קו השער במלוא היקפו. ב-2012 אישרה פיפ"א להכניס לשימוש את טכנולוגיית קו השער שמאפשרת לקבוע האם הכדור אכן חצה את הקו במלוא היקפו.
בכדורגל ישנו תפקיד מיוחד הנקרא "שוער": זהו שחקן כדורגל המוצב כשומר על השער ורק לו מותר לגעת בכדור בידו וזאת רק בתחום 'רחבת העונשין' ("רחבת השישה-עשר", שמסומנת במרחק 16 מטרים מהשער) הסמוכה לשערו. חלק מהמיומנויות והתכונות הנדרשות לשוער ייחודיים לעמדה זו ושונים משאר שחקני השדה.
השער במשחקים שונים > כדורגל > שלושער

בכדורגל, הבקעת שלושה שערים במשחק אחד על ידי שחקן נחשבת להישג ראוי לציון, אף שאיננו נדיר. סביב הישג זה, המכונה בעברית שלושער (הלחם בסיסים של שלוש ושער, באנגלית: hat-trick), התפתח פולקלור שכולל איסוף סטטיסטיקות רלוונטיות ושיאים, ומנהגים שונים (כגון כיבודים לשחקן הכובש).
קיים גם המונח המפורט יותר שנקרא השלושער המושלם (אנ') (באנגלית: perfect hat-trick) בכדורגל, כששחקן כובש בנגיחת ראש, ובבעיטה ברגל ימין וברגל שמאל. בגרמניה ובאוסטריה, המונח המפורט יותר שלושער ללא-רבב (בגרמנית: lupenreiner) הוא כאשר שחקן כובש שלושה שערים ברצף במחצית אחת ללא-הפסקת המחצית או הבקעת שער של שחקן אחר שקוטעת את הרצף.
השלושער הראשון בתולדות משחקי הגביע העולמי (המונדיאל), נחשב היום השלושער שהובקע על ידי ברטראנד פייטנוד לטובת נבחרת ארצות הברית אשר שיחקה נגד נבחרת פרגוואי במסגרת משחקי מונדיאל 1930, ואולם סביב השער השני של פייטנוד שהובקע בדקה ה-15 הייתה מחלוקת: על פי כמה דעות השער היה שער עצמי של אאורליו גונסאלס, או שער רגיל על ידי השוער האמריקאי תומאס פלורי. לכן במשך שנים רבות, על פי התיעוד של פיפ"א, השלושער הראשון בתולדות המונדיאל היה זה של הכדורגלן הארגנטינאי גיז'רמו סטאבילה שהובקע נגד נבחרת מקסיקו, שלושה ימים בלבד לאחר המשחק בין ארצות הברית ופרגוואי. רק ב-10 בנובמבר 2006, שינתה פיפ"א את דעתה וקבעה סופית שפייטנוד אכן היה האדם הראשון שכבש שלושער במשחקי הגביע העולמי.
רק ארבעה שחקנים כבשו שלושער פעמיים במסגרת המונדיאל והם שנדור קוצ'יש, ז'יסט פונטיין, גרד מילר וגבריאל בטיסטוטה. ההישג של בטיסטוטה נחשב למרשים במיוחד, מכיוון שהוא כבש שלושער בשני מונדיאלים שונים (במונדיאל של 1994 ושל 1998). השחקן הצעיר ביותר שכבש שלושער במסגרת המונדיאל היה פלה, בשנת 1958 כאשר היה בן 17 שנים בלבד, שלושער שהתחיל את הקריירה המרשימה של מי שנחשב לאחד השחקנים הגדולים בתולדות המשחק. השחקן המבוגר ביותר שכבש שלושער במסגרת המונדיאל הוא כריסטיאנו רונאלדו, שכבש במונדיאל 2018, כאשר היה בן 33 ו-100 ימים. רק שני שחקנים כבשו שלושער במשחק גמר של מונדיאל. הראשון היה ג'ף הרסט לטובת נבחרת אנגליה נגד נבחרת מערב גרמניה בגמר מונדיאל 1966, כשאחד מהשערים היה שער ומבלי השנוי במחלוקת, והשני, קיליאן אמבפה, מצרפת בגמר מונדיאל 2022.
השלושער הראשון בתולדות גביע אירופה לאלופות נכבש על ידי פטר פאלוטש במסגרת משחק בין מ.ט.ק. הונגריה לאנדרלכט בשנת 1955 בו ניצחו ההונגרים 3:6.
השלושער המהיר בהיסטוריה נכבש במסגרת "ליגת יום ראשון" (Sunday league football) בשנת 2013, כאשר אלכס טור כבש שלושה שערים ב-70 שניות.
השיא הקודם נכבש במסגרת משחק בליגה הסקוטית בשנת 1964, כאשר טומי רוס כבש שלושה שערים ב-90 שניות.
השער במשחקים שונים > כדורגל > צמד

בכדורגל, הבקעת שני-שערים במשחק אחד על ידי שחקן נחשבת גם היא להישג ראוי לציון, אף שאיננו נדיר ובפרט מתרחש לעיתים יותר תכופת לעומת שלושער. סביב הישג זה, המכונה בעברית הבקעת/כיבוש צמד (באנגלית: a brace / two-goals), התפתח גם כן פולקלור שמתבסס על איסוף סטטיסטיקות רלוונטיות.
השער במשחקים שונים > כדוריד

בכדוריד גובה השער 2 מטרים, ורוחבו 3 מטר. במקרה שהכדור עובר את קו השער בעקבות זריקה של אחד משחקני הקבוצה השנייה, הקבוצה שזרקה מקבלת נקודה. סביב לשער נמצאת רחבת השש שמסומנת במרחק של 6 מטרים מהשער, ורק לשוער מותר לדרוך בה (לשחקנים מותר לקפוץ אליה תוך כדי זריקה).
השער במשחקים שונים > כדורמים

בכדורמים גודל השער הוא שלושה מטר רוחב ומטר גובה. כמו בכדורגל, גם בכדורמים יש שוער השומר על השער שהוא היחידי שמותר לו לגעת בכדור בשתי ידיו.
השער במשחקים שונים > הוקי קרח

בהוקי קרח רוחב השער הוא 1.83 מטר (6 רגל במידות אנגליות) וגובהו 1.22 מטר (4 רגל במידות אנגליות). כמו במשחקים אחרים, לכל קבוצה יש שוער שתפקידו להגן על השער. בניגוד למשחקים אחרים, בהוקי קרח השער לא מוצב בקצה זירת הקרח אלא במרחק של 4 מטר ממנו (בליגת ה-NHL המרחק הוא 3.35 מטר - 11 רגל במידות אנגליות), כך שהמשחק יכול להימשך ברציפות גם מאחורי השער.
השער במשחקים שונים > פולו

בפולו השער מורכב משני מוטות אנכיים במרחק 7.32 מטר (8 יארד במידות אנגליות) זה מזה.
ראו גם

שער עצמי
שער הזהב (כדורגל)
שער יד האלוהים
הערות שוליים

↑  https://www.morfix.co.il/הקבעת שער
↑  Steve White, Sunday league footballer scores hat-trick in record-breaking 70 seconds, Daily Mirror, ‏4 MAY 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007585892705171  BnF: cb17803208j (data) 
שוער ושער בכדורגל
שער בכדוריד (משמאל)
סרגל הישגים מאוזן

סרגל הישגים מאוזן (BSC, ראשי תיבות של Balanced Scorecard) הוא שיטת ניהול ביצועים (Performance Management), שפותחה על ידי Robert S. Kaplan ו-David P. Norton  בשנת 1992, המשלבת מדדי ביצוע כמותיים ואיכותיים (KPI) המשמעותיים ביותר לארגון ומעניקה למנהל כלי ניהולי לניווט הארגון להצלחה תחרותית.