stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אשר מסטולין (השני)
חיים אישיים

אשתו הראשונה הייתה חיה בתו של רבי מנחם נחום טברסקי - האדמו"ר ממקארוב. וממנה נולדה להם בת אחת:
חנה - אשת רבי מרדכי טברסקי מקוזמיר.
אשתו השנייה הייתה שיינא צביה עד לגירושיהם, וממנה לא נולדו לו ילדים.
אשתו השלישית הייתה שרה דבורה בתו של רבי אלימלך שפירא - האדמו"ר מגרודז'יסק. ממנה נולדו לו שלושת ילדיו:
רבי ישראל (הינוקא) מסטולין.
חוה בת ציון.
נחמה פייגא - אשת רבי ישראל מגרודז'יסק.
לקריאה נוספת

בנימין בראון, כספינה מיטלטלת: חסידות קרלין בין עליות למשברים, ירושלים: מרכז זלמן שזר, 2018.
הערות שוליים

↑  שנת פטירתו של סבו רבי אשר מסטולין (הראשון) שעל שמו נקרא.
↑  בנו של המגיד מזלוטשוב
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: רבי אהרן מקרלין (השני) | אדמו"רי קרלין | הבא: רבי ישראל מסטולין |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310221005171  LCCN: nr95034240  VIAF: 76208462   WorldCat (עם VIAF): 76208462
סנדי צ'יקס מצילה את ביקיני בוטום

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  "בובספוג מכנסמרובע" מאת סטיבן הילנבורג
 בימוי:  ליזה ג'ונסון
 הופק בידי:  רוברט אנגלמן
 תסריט:  טום סטרן, קאז
 עריכה:  בילי וובר, מתיו פיינמן
 מדבבים:  ראו כאן
 צילום:  גרג גרדינר
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Nickelodeon Movies
 חברה מפיצה:  נטפליקס
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  2 באוגוסט 2024
 משך הקרנה:  86 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית (הסרט דובב לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 סוגה:  סרט הנפשה, סרט קומדיה, סרט הרפתקאות
 מקום התרחשות:  ביקני בוטום טקסס
 סרט קודם:  בובספוג הסרט: מבצע הצלה
 סרט הבא:  פלנקטון: הסרט
 סרטים בסדרה:  בובספוג מכנסמרובע (סדרת סרטים)
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
סנדי צ'יקס מצילה את ביקיני בוטום (באנגלית: Saving Bikini Bottom: The Sandy Cheeks Movie) הוא סרט הנפשה אמריקאי, מסוגת קומדיה והרפתקאות, אשר מבוסס על סדרת הטלוויזיה "בובספוג מכנסמרובע" שנוצרה על ידי סטיבן הילנבורג. הסרט בוים על ידי ליזה ג'ונסון, נכתב על ידי טום סטרן וקאז והופק על ידי Nickelodeon Movies.
הסרט הוא הרביעי בסדרת הסרטים "בובספוג מכנסמרובע", כאשר הוא הראשון שמשמש כספין אוף עבור אחת הדמויות. הסרט עוקב אחר סנדי צ'יקס ובובספוג מכנסמרובע שיוצאים למדינת הולדתה של סנדי, טקסס, על מנת להציל את ביקיני בוטום מידיו של מנכ"ל מרושע.
לפני יציאתו של הסרט, הוא הודלף כולו ב-21 בינואר 2024 ברשת החברתית X. ב-2 באוגוסט 2024 הסרט עלה באופן רשמי לשירות הסטרימינג נטפליקס. אורך הסרט הוא 86 דקות.
תקציר העלילה

כאשר ביקיני בוטום נלקח לפתע מהאוקיינוס, סנדי צ'יקס ובובספוג מכנסמרובע יוצאים למדינת הולדתה של סנדי, טקסס, שם הם פוגשים את משפחתה של סנדי ועושים הכל על מנת להציל את ביקיני בוטום מידיו של מנכ"ל מרושע.
מדבבים

| שם הדמות | מדבב/ת באנגלית | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- | --- |
| סנדי צ'יקס | קרולין לאורנס | נעמה אוזן |
| סנדי צ'יקס | קרולין לאורנס | טליה ברקאי (שירה) |
| בובספוג מכנסמרובע | טום קני | עידו מוסרי |
| גארי החילזון | טום קני | טליה ברקאי |
| סו נאמי | ונדה סייקס | טליה ברקאי |
| קרן פלנקטון | ג'יל טלי | טליה ברקאי |
| רנדי | ג'וני נוקסוויל | דן שצברג |
| אבא צ'יקס | קרייג רובינסון | אליעזר וייס |
| אמא צ'יקס | גריי דליסל | איילת רובינסון |
| ראודי | גריי דליסל | עידן זילברמן |
| רוז | גריי דליסל | מייה קדוש |
| ילדה | ג'רסי ג'ונסטון | מייה קדוש |
| פיבי |  | תמי ברק |
| קייל | מאטי קרדרופל | גיא זיידמן |
| פטריק סטאר | ביל פייגרברייק | לירון ברנס |
| סקווידוויד | רוג'ר בומפאס | גלעד קלטר |
| מר קראב | קלנסי בראון | עמי מנדלמן |
| שלדון פלנקטון | דגלאס לאורנס | צביקה שוורצברג |
| לארי הלובסטר | דגלאס לאורנס | דור סרוגו |
| גברת פאף | מרי ג'ו קטלט | נורית בנאי קורן |
| בוני |  | נורית בנאי קורן |
| פרד |  | ניב פועל |
| מנהיג נחשי הפעמון |  | יובל גרבש |
| שדרן פרסומת |  | ניר ברק |
| ילד | מיילס הול | איתמר אולייר |
| קריין | די בראדלי בייקר | גדי לוי |
הערות שוליים

↑  שי שגב, חדש בטלוויזיה: יום שישי, 02 באוגוסט 2024, באתר ג'ירפה, 1 באוגוסט 2024
| בובספוג מכנסמרובע |
| --- | --- | --- |
| דמויות | בובספוג מכנסמרובע • פטריק סטאר • סקווידוויד • יוג'ין קראב • סנדי צ'יקס • איש הים ונער הפלא • גברת פאף • דמויות נוספות |  |
| עונות | 1 • 2 • 3 • 4 • 5 • 6 • 7 • 8 • 9 • 10 • 11 • 12 • 13 • 14 |  |
| סרטי טלוויזיה | אטלנטיס מכנסמרובע • בובספוג מתחת לאפס • ספוגהולדת לבובספוג • יצור המחנה |  |
| סרטים | בובספוג: הסרט • בובספוג הסרט: ספוג מחוץ למים • בובספוג הסרט: מבצע הצלה • סנדי צ'יקס מצילה את ביקיני בוטום • פלנקטון: הסרט • החיפוש אחר מכנסמרובע |  |
| סדרות בנות | מחנה האלמוגים: שנות הילדות של בובספוג • המופע של פטריק |  |
| שונות | ניקלודיאון • הסרטן הפריך • Spongiforma squarepantsii • סטיבן הילנבורג • בובספוג – המחזמר |  |
הפרלמנט הפיני

| --- | --- |

 מדינה:  פינלנד 
 היסטוריה
 תקופת הפעילות:  9 במאי 1906 – הווה (118 שנים) 
 הרכב
 מספר מושבים:  200 
  
 מנהיגים
 יושב ראש:  Anu Vehviläinen 
 משכן
  
 בניין הפרלמנט 
 אתר אינטרנט
 www.eduskunta.fi
 
האדוסקונטה (בפינית: eduskunta או Suomen eduskunta) הוא הפרלמנט והרשות המחוקקת בפינלנד. הפרלמנט בנוי בשיטה של בית מחוקקים חד-ביתי ומונה 200 נציגים. בניין הפרלמנט יושב בבירת המדינה, הלסינקי.
200 הנציגים נבחרים בבחירות ישירות ויחסיות מדי ארבע שנים לפי 13 מחוזות בחירה. כמות הנציגים מתחלקת במחוזות לפי גודל האוכלוסייה. נשיא המדינה יכול להקדים את הבחירות, אך מקרה שכזה לא קרה מאז שנת 1975. שיטת חלוקת המושבים מחושבת לפי שיטת ויקטור ד'הונד. כל אזרח מגיל 18 זכאי לבחור ולהיבחר. האנשים היחידים שאינם זכאים לעשות זאת הם אנשי צבא בשירות פעיל, פקידי שיפוט גבוהים, נשיא הרפובליקה, ואנשים תחת אפוטרופסות. לאחר הבחירות, הנשיא מתייעץ עם ראשי הסיעות, ובונה ממשלה המאושרת על ידי הפרלמנט.
הבחירות האחרונות נערכו בשנת 2019. הבחירות הבאות אמורות להתקיים בשנת 2023.
חברי הפרלמנט נהנים מחסינות פרלמנטרית, אשר יכולה להתבטל רק באישור של חמש שישיות בהצבעה בפרלמנט. שיעור הנשים בפרלמנט הוא כ-40%, אחד מהשיעורים הגבוהים בעולם.
לחבר פרלמנט אסור לכהן גם כחבר הפרלמנט האירופי.
בניין הפרלמנט הפיני בהלסינקי
היסטוריה

הבחירות הראשונות לפרלמנט התקיימו בשנת 1907, בימיה של פינלנד כישות אוטונומית באימפריה הרוסית. בשנים שלאחר מכן כוחו של הפרלמנט היה מצומצם לעומת כוחו של הצאר. כוחו של הפרלמנט גדל לאחר מהפכת אוקטובר ועצמאותה של המדינה בשנת 1917. רפורמות בשנים 1991 ובשנת 2000 חיזקו עוד יותר את כוח הפרלמנט.
סמכויות

על פי החוקה של פינלנד, סמכויות הפרלמנט הן:
חקיקה
החלטה על תקציב המדינה
אישור אמנות בינלאומיות
פיקוח על פעולות הממשלה.
היכולת לשינוי החוקה (לשם כך דרוש רוב בשתי הצבעות)
בחירת ראש הממשלה המוצע על ידי הנשיא
היכולת להביא להפלת הממשלה
לעקוף וטו נשיאותי
מינוי המשלחות הפיניות למועצת אירופה ולמועצה הנורדית.
ועדות

בפרלמנט יש 16 ועדות קבועות, שרובן מונה כ-17 חברים. בנוסף ישנן 17 ועדות מיוחדות.
הערות שוליים

↑  רויטרס‏, לראשונה זה 20 שנה: ניצחון דחוק לסוציאל-דמוקרטים בפינלנד, באתר וואלה, 15 באפריל 2019.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007335224805171  BnF: cb11863728z (data)  ISNI: 0000 0001 2354 5589  LCCN: n79027004  MusicBrainz: fb2ec317-9ba7-47c2-a3db-5edf7237383b  SUDOC: 02922120X  Trove: 821890  VIAF: 173401267   WorldCat (עם VIAF): 173401267
מלאך של אמא

| --- | --- |
 סוגה:  דרמה מתח
 יוצרים:  קרן וייסמן
 כותבים:  קרן וייסמן
 בימוי:  אייל סלע
 שחקנים:  גיא מנסטר שרון שטרק יחזקאל לזרוב רוני צימרמן יוני מלס תהילה ישעיהו אדגה תום חגי דביר בנדק לירית בלבן אורי פפר ורד פלדמן
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  10 
 הפקה
 מפיק:  סער יוגב נעמי לבארי
 מפיקים בפועל:  אופיר רבינוביץ רוני פרי
 חברת הפקה:  Black Sheep Film Productions
 עורכים:  אסף לפיד, סער יוגב, נעמי לבארי, דגנית אטיאס גיגי
 אתר צילומים:  תל אביב גבעתיים אזור נס ציונה רחובות
 צלמים:  ישי ניקומרוב ראובן רוזנברג
 אורך פרק:  כשעה
 שידור
 רשת שידור:  yes Drama
 פורמט (תמונה):  HDTV
 פורמט (קול):  סטראו מיקס - על גבי CH 1-2 HDCAM
 תקופת שידור מקורית:  2016–הווה
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מלאך של אמא היא סדרת טלוויזיה ישראלית מסוגת דרמה ומתח שעלתה לשידור בקיץ 2016 בערוץ yes Oh. את הסדרה יצרה קרן וייסמן. הסדרה מתמקדת בקורותיה של משפחת טמיר, לאחר שכפיר בן ה-7 נמצא מת על הגבעה בה נהג לשחק.
דמויות

יעל טמיר (שרון שטרק): אימם של גיל וכפיר, פסיכולוגית משטרתית שקולה וקרת רוח, שמנהלת את משפחתה ביד רמה.
איתן טמיר (יחזקאל לזרוב): אביהם של גיל וכפיר. אדם שאפתן ותחרותי. המשפחה לא ממש עומדת בראש מעייניו – והוא מצטייר כטיפוס די סוציומט ומרוכז בעצמו, גבר ישראלי קשוח, לוחם לשעבר הסובל מהלם קרב.
בני מנדלוביץ (אייל רוזלס): מפקד המשטרה של היישוב, החוקר את הרצח.
עידית מנדלוביץ (רוני צימרמן): הבת של בני.
רפא עמנואל (יוני מלס): צעיר אתיופי שגדל בקהילה שלא ממש מקבלת אותו, גם זו שלו וגם זו של הוותיקים. הוא עם רגל אחת בחוץ – בדרך ללימודי אמנות בהולנד.
ניגיסט עמנואל (תהילה ישעיהו אדגה): אמא של רפא. אשה עצמאית ואם מגוננת, שלא פוחדת לצאת נגד הזרם.
אמנון שניידר (תום חגי): בחור צעיר אוטיסט, אחד החשודים ברצח.
ערן שניידר (דביר בנדק): אבא של אמנון.
דינה שניידר (לירית בלבן): אמא של אמנון.
שרון שגיא (אורי פפר): אסיר הכלוא באשמת רצח ילדיו.
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2021

| חלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני |
| --- | --- |

שוטרי משמר הגבול בפעילות במהלך המהומות בלוד
 תאריך:  שנת 2021
 מקום:  ישראל והשטחים
 סוג:  ציר זמן
 הרוגים:  18
 פצועים:  194
בשנת 2021 התרחשו וסוכלו מאות פיגועי טרור נגד ישראלים במדינת ישראל וביהודה ושומרון.
השפעות הפיגועים

כתוצאה מפיגועי הטרור, בשנה זו נרצחו 18 ונפצעו 194, רובם במבצע שומר החומות ובמהומות בישראל
על פי נתוני צה"ל בשנה זו היו רק בגזרת יהודה ושומרון (נכון ל-10 בדצמבר) 5,532 אירועי זריקות אבנים, 1,022 אירועי השלכת בקבוקי תבערה, 61 אירועי ירי, ו-18 אירועי דקירה, עליה משמעותית (באירועי ירי ודקירה - פי שניים) לעומת השנה שעברה. אף שבשנה זו נרשמה עליה משמעותית בניסיונות הפיגועים לעומת השנים שקדמו, נרשם בה גם מספר ההרוגים והנפגעים הישראלים הנמוך ביותר בשנים האחרונות, זאת הודות לסיכול בארגוני טרור, מודיעין ומעצרים משמעותיים.
כרוניקה

להלן, נזכרים האירועים הבולטים יותר; לצידם, התרחשו מקרים רבים נוספים של ניסיונות פיגוע או פיגועים מתוכננים שלא פורסמו לפרטיהם. בנוסף, מאות פיגועים סוכלו על ידי כוחות הביטחון של ישראל בהובלת שירות הביטחון הכללי וצה"ל, ובסיוע הימ"מ ויחידות מסתערבים.

     פיגועים שיצאו מאזור יהודה ושומרון,      פיגועים שיצאו מרצועת עזה,      פיגועים שיצאו מלבנון,      פיגועים שיצאו ממצרים,      פיגועים שיצאו מישראל,      פיגועים שיצאו מירדן,      פיגועים שיצאו מסוריה,      פיגועים שיצאו מטורקיה,      פיגועים שיצאו ממדינות נוספות.
כרוניקה > ינואר

3 בינואר – יהודייה נפצעה באורח קשה בראשה מאבנים שיידו ערבים לעברה, סמוך לנווה צוף שבמערב בנימין.
5 בינואר – מחבל פלסטיני ניסה לבצע פיגוע דקירה בצומת גוש עציון, נורה על ידי כוח צה"ל ונהרג.
12 בינואר – מחבל פלסטיני ניסה לדקור לוחמים במעבר קלנדיה, נורה ונפצע קל. לוחם מג"ב נפצע קלות משריטות.
13 בינואר – מחבל פלסטיני בן 22 נורה בכניסה למערת המכפלה שבחברון לאחר שניסה לדקור לוחמים. הוא נפצע באורח בינוני.
26 בינואר – מחבל פלסטיני ניסה לדקור לוחמת של פיקוד העורף בצומת גיתי אבישר שליד אריאל, הלוחמת נפצעה קל מאוד, המחבל נורה ונהרג.
31 בינואר – מחבל פלסטיני ניסה לדקור חייל בצומת גוש עציון, המחבל נורה על ידי כוחות צה"ל ונהרג.
כרוניקה > פברואר

5 בפברואר – מחבל ניסה לחדור לבית בחוות שדה אפרים, נורה על ידי שומרי החווה ונהרג.
24 בפברואר – מחבל שלף סכין וניסה לדקור אדם בצומת יצהר. הוא נמלט בריצה ולא נפגע. לאחר הפיגוע, צה"ל החל בסריקות אחרי המחבל, וב-28 בפברואר, לאחר מצוד של 4 ימים, המחבל נתפס סמוך לכפר סאלם.
כרוניקה > אפריל

29 באפריל – מחבלים פלסטיניים השליכו בקבוקי תבערה לבית מגורים במאחז עוז ציון. שני בני אדם נפצעו באורח קל.
30 באפריל – מחבל פלסטיני ניסה לדקור חייל צה"ל ליד אפרת. החייל ירה במחבל ופצע אותו קשה.
כרוניקה > יוני

1 ביוני – ניסיון דריסה וירי נגד לוחמי צה"ל ששהו מאחורי מחסום צבאי התרחש סמוך לכפר הפלסטיני יעבד.
12 ביוני – מחבלת ערבייה מעקבת ג'בר נהרגה בירי על ידי מאבטח לאחר שניסתה לבצע פיגוע דקירה במעבר קלנדיה.
16 ביוני – מחבלת נהרגה לאחר שניסתה לבצע פיגוע משולב של דריסה ודקירה באזור חיזמא שמצפון לירושלים. חייל נפצע קל בפיגוע.
17 ביוני – פורעים ערבים ממזרח ירושלים ביצעו לינץ' במשפחה יהודית שנסעו ברכבם באזור ואדי ג'וז בדרכם לכותל המערבי. הפורעים יידו על הרכב עשרות אבנים וסלעים, ושמשות הרכב נופצו לחלוטין. אישה בהריון נפצעה קל.
21 ביוני – יהודי נפצע קל על ידי פורעים ערבים בחברון.[דרוש מקור]
23 ביוני – לוחם מג"ב נפצע קל מזריקת אבנים בסילוואן.[דרוש מקור]
23 ביוני – לוחם מג"ב נפצע קל מזריקת אבנים בכביש 446 ליד הכפר דיר קדיס.[דרוש מקור]
25 ביוני – מחבל פלסטיני חדר למאחז מצפה יצהר שבשומרון וניסה לבצע פיגוע דקירה במקום. רכז הביטחון של יצהר ירה במחבל ופצע אותו בפלג גופו התחתון.
27 ביוני – ארבעה שוטרים נפצעו באורח קל בהפרות סדר בשועפאט.[דרוש מקור]
כרוניקה > יולי

1 ביולי – מחבל פלסטיני מהעיירה טובאס גנב את נשקה של חיילת בבסיס מול נבו הסמוך ליריחו לאחר שדקר אותה בגבה ופצע אותה באופן בינוני. לאחר מרדף הוא נתפס ונעצר.
3 ביולי – עשרות פורעים פלסטינים חדרו למאחז אש קודש שבבנימין. אחד מהפורעים השליך מטען צינור לעבר כוחות צה"ל שבאו כדי להרחיק את המתפרעים משטח המאחז. לוחמי צה"ל שזיהו את משליך המטען ירו בו והרגו אותו.
13 ביולי – מחבל פלסטיני שהגיע עם רכבו למעבר קלנדיה פתח באש לעבר כוח צה"ל במקום, פצע מאבטח באורח קל. המחבל נמלט ונלכד מאוחר יותר בתום מרדף.
14 ביולי – מחבל פלסטיני ניסה לחדור ליצהר. כוחות צה"ל שנתקלו במחבל הותקפו על ידו בסכין. המחבל נעצר.
19 ביולי – ערבי מבועיינה-נוג'ידאת תקף שני יהודים על ידי מוטות ברזל בנווה עובד, אחד מהם נפצע קשה ופונה לבית החולים פוריה.
כרוניקה > אוגוסט

9 באוגוסט – בצומת יצהר, מחבלת חמושה בסכין נפצעה מירי וסוכל פיגוע דקירה.
21 באוגוסט – בראל חדריה שמואלי, לוחם מג"ב מיחידת ימ"ס דרום, נפצע באורח אנוש כתוצאה מירי לעברו במהלך העימותים ונפטר מפצעיו 9 ימים לאחר האירוע. הירי בוצע על ידי מחבל פלסטיני שהתקרב לגדר המערכת סביב רצועת עזה עם אקדח וירה בלוחם מטווח אפס דרך חרך ירי בגדר. המחבל, פעיל הג'יהאד האיסלאמי, הוכנס ל"מעצר הגנתי" על ידי חמאס ושוחרר לאחר מספר שבועות, המחבל נהרג ב-20 באוקטובר 2023 כחלק ממלחמת חרבות ברזל וב-21 בינואר 2025 חולצה גופתו מההריסות.
כרוניקה > ספטמבר

10 בספטמבר – מחבל ניסה לבצע פיגוע דקירה בשער האריות בירושלים. לוחמי משמר הגבול הגיבו בירי ופצעו אותו באורח אנוש. לאחר מכן נקבע מותו. שוטר נפצע באורח קל ברגלו מנתז ירי.
13 בספטמבר – מחבל שהיה בדרכו לבצע פיגוע דקירה בצומת הגוש בגוש עציון נהרג.
13 בספטמבר – מחבל ביצע פיגוע דקירה ברחוב יפו בירושלים בו נפצעו 3 אנשים, מתוכם 2 במצב בינוני והשלישי במצב קל. המחבל נפצע ונעצר.
15 בספטמבר – מחבל דקר ופצע ביפו אדם באורח קשה. לאחר מכן הוא נעצר.
22 בספטמבר – בשעה 15:30 בוצע פיגוע דריסה בין מכמש לנווה ארז בו נדרסה אישה בדרגה קל עד בינוני, תחילה חשבו שמדובר בתאונת פגע וברח אך עד מהרה התברר כי מדובר בפיגוע. המחבל והרכב הפוגע אותרו לאחר כמה שעות באזור אלעיזריה.
24 בספטמבר – לוחם צנחנים נפצע קל בקדומים במהלך הפרות סדר.[דרוש מקור]
30 בספטמבר – בירושלים מחבלת נהרגה לאחר ניסיון פיגוע דקירה בסמוך להר הבית, לא היו נפגעים.
כרוניקה > אוקטובר

בחודש הזה חלה עלייה בזריקות אבנים ביהודה ושומרון.
1 באוקטובר – מחבל רכוב על אופנוע נסע ליד מחסום ריחן וזרק מטען חבלה, לא היו נפגעים.[דרוש מקור]
3 באוקטובר – נהג נפצע קל בין עלמון לחיזמא מזריקת אבנים של ערבים.[דרוש מקור]
8 באוקטובר – חיילת נפגעה קל בפיגוע דריסה שביצע מחבל פלסטיני ליד עוג'ה א-תחתא, המחבל נמלט.[דרוש מקור]
12 באוקטובר – 3 בדואים תושבי ביר הדאג' ניסו לתקוף חיילים בתחנת דלק במצפה רמון, אחד החיילים נפצע קל והבדואים נשלחו למעצר.[דרוש מקור]
14 באוקטובר – מחבל שזרק בקבוקי תבערה נהרג על ידי צה"ל ליד בית ג'אלא.
14 באוקטובר – בפיגוע דריסה שבוצע על ידי מחבל פלסטיני מקלקיליה במעבר קלנדיה נדרס לוחם מג"ב שנפצע באורח בינוני. לוחמי מג"ב ירו במחבל ופצעו אותו. המחבל והלוחם מג"ב פונו לבית חולים.
18 באוקטובר – מחבלת בת 37 נעצרה עם סכין בהר אדר לאחר שתכננה לבצע פיגוע דקירה.
19 באוקטובר – שני יהודים נפצעו מאבנים שיידו ערבים בשער שכם.[דרוש מקור]
19 באוקטובר – חייל נפצע קל בחברון מיידוי אבנים.[דרוש מקור]
20 באוקטובר – נהג יהודי נפצע קל מזריקת אבנים ליד נעלין.[דרוש מקור]
23 באוקטובר – עשרות פורעים ערבים הציתו שטחים ליד היישוב עמיחי ולאחר מכן פצעו חייל צה"ל במצב קל מזריקת אבנים על פניו.[דרוש מקור]
27 באוקטובר – רועה צאן יהודי נפצע קל ליד מצפה יריחו מזריקת אבנים על ידי בדואים.[דרוש מקור]
27 באוקטובר – יהודי נפצע קל מזריקת אבנים ליד בורקה.[דרוש מקור]
כרוניקה > נובמבר

על פי נתוני הפלסטינים, בחודש נובמבר נרשמו 15 פיגועי ירי, 2 פיגועי דקירה ו-5 פיגועי השלכת מטעני נפץ לעבר כוחות צה"ל.
13 בנובמבר – נורו זיקוקים בכינון ישיר אל חלונות הבתים של היהודים ונזרקו בקבוקי תבערה בשכונת מעלה הזיתים, היו פצועים.
17 בנובמבר – שני לוחמי מג"ב נפצעו במצב בינוני וקל כתוצאה מפיגוע דקירה בעיר העתיקה בירושלים. המחבל נורה ונהרג.
21 בנובמבר – פיגוע הירי בשער השלשלת: פאדי אבו שחידם, חבר הזרוע המדינית של החמאס בשועפאט, ביצע פיגוע ירי בסמוך לשער השלשלת שבעיר העתיקה, בו נרצח אליהו דוד קיי, ונפצעו שני אזרחים ושני שוטרים. המחבל נהרג.
21 בנובמבר – בצהריים, מחבל בן 18, שוהה בלתי חוקי מג'נין, ביצע פיגוע דקירה ביפו ודקר אדם ופצע אותו בינוני. המחבל נעצר.
22 בנובמבר – מחבלים זרקו בקבוקי תבערה על בתי יהודים בשכונת שייח ג'ראח.
ראו גם

טרור פלסטיני
המהומות בישראל (2021)
המהומות בירושלים (2021)
המהומות בלוד
המהומות בעכו (2021)
המהומות בבת ים
מבצע שומר החומות
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2022
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2020
אירועי העימותים בגבול ישראל–רצועת עזה (2018–2021)
הלחימה ברצועת עזה לאחר מבצע שומר החומות
הערות שוליים

↑  מתוך דוחות שירות הביטחון הכללי
↑  בישראל מעריכים: בנשק שמוברח לסוריה מאיראן יש טילי שיוט, באתר כאן-תאגיד השידור הישראלי
↑  דף המקור של פרסום צה"ל בארכיון האינטרנט.
↑  רענן בן צור, אלישע בן קימון,'"`UNIQ--nowiki-0000001D-QINU`"'מת מפצעיו תלמיד הישיבה שנפצע באורח אנוש בפיגוע בצומת תפוח, באתר ynet, 5 במאי 2021
↑  נתונים פלסטיניים: 15 פיגועי ירי בחודש נובמבר, באתר ערוץ 7
| פיגועי טרור נגד ישראלים בשנות ה-20 של המאה ה-21 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | < • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | פיגוע הירי באלכסנדריה (8 באוקטובר 2023) • רצח צבי קוגן (21 בנובמבר 2024) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
כל היצורים גדולים כקטנים (סדרת טלוויזיה, 2020)

| --- | --- |

 מבוסס על:  כל היצורים גדולים כקטנים
 סוגה:  סרט דרמה, סרט קומדיה, דרמה היסטורית 
 בימוי:  בריאן פרסיבל 
 שחקנים:  סמואל וסט  ניקולאס ראלף  דיאנה ריג  מתיו לואיס  רייצ'ל שנטון  אנה מאדלי  קאלום וודהאוס  נייג'ל הייברס 
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת 
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  5 
 מספר פרקים:  35
 הפקה
 חברת הפקה:  Playground Entertainment
 הפצה:  PBS 
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 5 PBS
 תקופת שידור מקורית:  1 בספטמבר 2020 – הווה 
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
כל היצורים גדולים כקטנים היא סדרת טלוויזיה משנת 2020 המבוססת על ספרים אודות וטרינר מיורקשייר, שנכתב על ידי אלף וייט בשם העט ג'יימס הריוט. העונה הראשונה, המורכבת משישה פרקים ופרק חג מולד מיוחד, צולמה בסימן 50 שנה לפרסום הספר הראשון בסדרה. הסדרה הוקרנה בבריטניה בערוץ 5 ב-1 בספטמבר 2020 ובארצות הברית ברשת PBS כחלק מ-Masterpiece Classic ב-10 בינואר 2021.
תקציר עלילה

הסדרה סובבת סביב שלישיית מנתחים וטרינרים העובדים ביורקשייר דיילס. זיגפריד פרנון (שמתואר כ"אקסצנטרי") שוכר את ג'יימס הריוט למרפאה הווטרינרית שלו בבית סקלדייל. מלבד זיגפריד וג'יימס, יש את אחיו הצעיר של זיגפריד, טריסטן, וגברת הול, עוזרת הבית בבית סקלדייל והעלילה מגוללת את קורותיהם.
שחקנים

ניקולס ראלף בתפקיד ג'יימס הריוט, וטרינר
סמואל וסט בתפקיד זיגפריד פרנון, מנתח וטרינרי ובעל בית סקלדייל
אנה מאדלי בתפקיד גברת הול, עוזרת בית של בית סקלדייל
קאלום וודהאוס בתפקיד טריסטן פרנון, אחיו הצעיר של זיגפריד
רייצ'ל שנטון בתפקיד הלן אלדרסון, בת חקלאית ומושא אהבתו של ג'יימס
דיאנה ריג בתפקיד גברת פומפרי, הבעלים האמידים של הפקינז טריקי וו
מתיו לואיס בתפקיד יו הולטון, בעל קרקעות עשיר שמתחרה בג'יימס על חיבתה של הלן
נייג'ל הייברס כגנרל רנסום, מנהל מסלול מרוצים מקומי
הפקה

הסדרה, שצולמה ביורקשייר, מופקת על ידי Playground Entertainment עבור ערוץ 5 בבריטניה ורשת PBS בארצות הברית. הסדרה של ה-BBC ששודרה בשנים 1978 עד 1990 צולמה בעיקר בחלק הצפוני של הדיילס (וונסלידייל וסוואלדייל) ואילו הסדרה החדשה צולמה דרומה יותר בפארק הלאומי (סביב נידרדייל).
עונה ראשונה בת שישה פרקים וספיישל לחג המולד צולמו בשנת 2019 וגם בתחילת 2020. היא חודשה לעונה שנייה.
נכון ל2025 יש חמש עונות ומתוכננת עונה נוספת.
הערות שוליים

↑  Farooqi, Jamila (24 בינואר 2020). "REVEALED: First look at new TV series of All Creatures Great and Small". Gazette & Herald (באנגלית). נבדק ב-23 בפברואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Blow, John (25 בספטמבר 2019). "All Creatures Great and Small adaption cast announced as Yorkshire show shoots this autumn". The Yorkshire Post (באנגלית). נבדק ב-23 בפברואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "When is the All Creatures Great and Small remake released? Cast, plot and latest news". Radio Times. 17 באוגוסט 2020. נבדק ב-1 בספטמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "'All Creatures Great and Small' Cast Announced". Screen Yorkshire. 25 בספטמבר 2019. נבדק ב-23 בפברואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Jack, Jim (28 באוגוסט 2020). "All Creatures Great and Small role for Matthew Lewis". Telegraph and Argus. נבדק ב-1 בספטמבר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Willis, Joe (10 באוגוסט 2020). "Dame Diana Rigg and Nigel Havers lined up to star in new All Creatures Great and Small adaptation". Richmondshire Today. נבדק ב-1 בספטמבר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Sweney, Mark (27 ביוני 2019). "Channel 5 to revive TV drama All Creatures Great and Small". The Guardian. נבדק ב-23 בפברואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Maguire, Brogan (21 בינואר 2020). "This is why you might see film crews around the Harrogate district this week". Harrogate Advertiser (באנגלית). נבדק ב-23 בפברואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Willis, Joe (24 בינואר 2020). "First images of new All Creatures Great and Small series released". Richmondshire Today. נבדק ב-23 בפברואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Blow, John (18 באוקטובר 2019). "First look as Yorkshire Dales market town is transformed for All Creatures Great and Small reboot". The Yorkshire Post (באנגלית). נבדק ב-23 בפברואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Chapman, Hannah, ed. (31 בינואר 2020). "First shots from new All Creatures Great and Small". Darlington & Stockton Times. No. 05–2020. p. 22. ISSN 2516-5348. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  White, Peter (2 בספטמבר 2020). "'All Creatures Great And Small' Becomes Highest-Rated Show For Viacom's UK Net C5 In Nearly Five Years". Deadline Hollywood. נבדק ב-2 בספטמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
טראיאנוס

מַרְקוּס אוּלְפִּיוּס נֶרְוָוה טְרַאיָאנוּס (בלטינית: Marcus Ulpius Nerva Traianus‏; 18 בספטמבר 53 – 9 באוגוסט 117) היה קיסר האימפריה הרומית משנת 98 ועד מותו. היה השני מבין "חמשת הקיסרים הטובים". תחת שלטונו הגיעה האימפריה לשיא התרחבותה הטריטוריאלית. לפי ההיסטוריון בן המאה ה-4, אוטרופיוס, מאז טראיאנוס כל קיסר חדש היה מקבל מטעם הסנאט הרומי את הברכה "מי ייתן ותהיה בר מזל יותר מאוגוסטוס וטוב יותר מטראיאנוס." (Felicior Augusto, melior Traiano). במסורת היהודית זכור טראיאנוס כמדכאו ביד רמה של מרד התפוצות אשר פרץ בשנת 115 בקרב היהודים בגולה.
טראיאנוס, יליד חצי האי האיברי ובן לסנאטור באימפריה, עלה בשורות הדרג הצבאי דרך קשריו וכישוריו. כדי להשיג את תמיכת הצבא, מינה הקיסר נרווה את טראיאנוס ליורשו בשנת 97 ושנה אחר כך ירש זה האחרון את הקיסרות במותו של נרווה. טראיאנוס קידם סדרת תשתיות אדריכלות יוצאות דופן (בהן גשר טראיאנוס, פורום טראיאנוס ועמוד טראיאנוס), נמנע מלרדוף אחר הקהילה הנוצרית באימפריה ופעל להתעלות מעל ההפרש התרבותי בין רומא ליוון ולחזק את ההשפעה הרומאית התרבותית על מזרח האימפריה. כקיסר הטביע חותם היסטורי במסעותיו הצבאיים שהובילו לכיבוש וסיפוח של דאקיה והממלכה הנבטית. ב-113 יצא במסע מלחמה נגד האימפריה הפרתית והגיע לכדי כיבוש בירתה המנהלית קטסיפון והסדר שליט בובות בראשה של האימפריה. בנקודה זאת ב-116 נאלץ לקטוע את מסעו הצבאי במזרח, עקב פרוץ מרד התפוצות ברחבי האימפריה הרומית. במהלך המרד כשלה בריאותו של טראיאנוס והוא נפטר זמן קצר לאחר דיכוי המרד. במותו הייתה האימפריה הרומית בשיא התפשטותה הטריטוריאלית, אם כי הישגיו במזרח עלו בתוהו לאחר מותו עם מרידה כללית ושיבת השטחים לידי הפרתים. תקופת שלטונו נזכרה לדורות כשעתה היפה ביותר של רומא.