stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רכבת ישראל
תפעול הרכבות > בטיחות ואמינות

ב-26 בדצמבר 1963 אירע המקרה החמור ביותר של התנגשות רכבות נוסעים בשנותיה הראשונות של רכבת ישראל, כאשר שתי רכבות מחיפה ומתל אביב התנגשו חזיתית בבית יהושע. איש לא נהרג בתאונה ומתוך 55 הפצועים, 5 נזקקו לאשפוז בבית חולים. בתאונה נהרסו שני קטרי דיזל (105 ו-118) ולאור המחסור בקטרים, נאלצה רכבת ישראל להפסיק את השירות בין חיפה לירושלים עד לחודש מרץ 1964, כאשר הגיעו קטרי דיזל נוספים מארצות הברית.
ב-2 באוגוסט 1985 נהרגו חמישה נוסעי מכונית פרטית מפגיעת רכבת במפגש מסילת ברזל סמוך לטירת יהודה.
בפברואר 2012 הורשעה רכבת ישראל בגרימת מוות ברשלנות עקב אסון רבדים ב-2005 בו נהרגו שבעה בני אדם. ביולי 2013 הורשעה הרכבת בגרימת מוות ברשלנות עקב תאונת הרכבת בבית יהושע בה נהרגו 5 נוסעים.
במהלך העשור השני של המאה ה-21 היו מספר תקלות של רכבות שעלו באש במהלך הנסיעה ובמקרים מסוימים רכבות נאלצו לעצור את נסיעתן עקב דיווחים על ריח שרפה, דבר שגרם לעיכובי נסיעות וכן ביטולים.
החברה והנהלה

הרכבת פעלה כחלק ממשרד התחבורה החל מקום המדינה. ב-1988 פעילות הרכבת הועברה לרשות הנמלים והרכבות. בדצמבר 1996 החליטה ממשלת ישראל על הפרדת הרכבת מרשות הנמלים והרכבות, והקמת חברת רכבות ממשלתית. ב-2003 נוסדה חברת "רכבת ישראל" בע"מ.
משרדי הנהלת רכבת ישראל נמצאים סמוך לתחנת הרכבת לוד. הם עברו לשם לאחר שבמשך שנים שכנו בצמידות למוזיאון רכבת ישראל שבשטח תחנת חיפה מזרח, ולאחר מכן, בצמוד לתחנת הרכבת תל אביב מרכז.
החברה והנהלה > יושבי הראש של רכבת ישראל

| מספר | דיוקן | שם | תחילת כהונה | סיום כהונה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | משה ליאון | 15 ביוני 2003 | 26 באפריל 2006 |
| 2 |  | יעקב אפרתי | 23 ביוני 2008 | 13 בינואר 2011 |
| 3 |  | דורון וייס | 17 בנובמבר 2013 | 18 בספטמבר 2014 |
| 4 |  | חוסם בשארה | 6 ביולי 2015 | 17 ביולי 2016 |
| 5 |  | דן הראל | 20 ביוני 2018 | פברואר 2020 |
| 6 |  | משה שמעוני | 22 בדצמבר 2020 | מכהן |
אין רציפות בזמני הכהונה של יושבי הראש כיוון שתפקיד זה לא אויש באופן רציף ולא מונו מחליפים.
החברה והנהלה > המנהלים הכלליים של רכבת ישראל

| מספר | דיוקן | שם | תקופת כהונה | הערה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | משה פייקוביץ' | 1948 - 1951 |  |
| 2 |  | אריה אפרתי | 1951 - 1953 |  |
| 3 |  | בנימין גלבוע | 1953 - 1954 |  |
| 4 |  | מנחם סבידור | 1954–1964 |  |
| 5 |  | אברהם צוויק | 1964–1972 |  |
| 6 |  | יהודה רשף | 1972–1974 |  |
| 7 |  | צבי צפרירי | 1974–1985 |  |
| 8 |  | אליהו ברק | 1985–1990 |  |
| 9 |  | משה בר כוכבא (בריל) | 1991–1992 |  |
| 10 |  | יעקב שן צור | 1993–1994 |  |
| 11 |  | אהוד הדר | 1994–1996 |  |
| 12 |  | עמוס עוזני | 1996–2001 |  |
| 13 |  | יוסי שניר | 2001–2004 |  |
| 14 |  | יוסי מור | 2004–2005 |  |
| 15 |  | עופר לינצ'בסקי | 2005–2007 |  |
| 16 |  | יצחק (חקי) הראל | 2007–2011 |  |
| 17 |  | בעז צפריר | 2011–2016 |  |
| 18 |  | שחר איילון | 2017 - מרץ 2019 | פרש מתפקידו, לאחר כהונתו כיהן כמנכ"ל בפועל סמנכ"ל המטענים, אורי שריר, למשך 3 חודשים. |
| 19 |  | מיכה מייקסנר | 25 ביוני 2019 - 11 באוקטובר 2023 | התפטר מתפקידו, לאחר כהונתו מונה כמנכ"ל בפועל סמנכ"ל התכנון וההפעלה, אבי אלמליח, לזמן קצר. |
| 20 |  | משה זנה | 23 באוקטובר 2023 - מכהן |  |
החברה והנהלה > מבנה ארגוני

באפריל 2012 בוצעה רפורמה ארגונית ברכבת ישראל. פעילות הרכבת חולקה בין שמונה חטיבות ומספר אגפים. כמו כן הוקמו שתי חברות בת: חברה להובלת מטענים (51% מהמניות שלה עתידים לעבור למשקיע פרטי) וחברה לנדל"ן ולפיתוח מסחרי בבעלות מלאה של רכבת ישראל. בנוסף לכך, נקבע כי 30% מהציוד הנייד הקיים והעתידי של רכבת ישראל יתוחזקו באמצעות חברה פרטית חיצונית, מהלך שלווה במאבק של ועד עובדי הרכבת בראשות גילה אדרעי, החל מהכרזת שר התחבורה ישראל כ"ץ על הרפורמה, באפריל 2011.
החברה והנהלה > מבנה ארגוני > פירוט החטיבות

חטיבת נוסעים אחראית על הפעלת תחנות והסעת רכבות נוסעים.
חטיבת מטענים הפועלת כחברה עסקית ומשמשת להובלת מטענים. בנוסף אחראית החטיבה על תפעול רכבות המשא ונהגי המשא.
חטיבת נייד האחראית בין היתר על אחזקת הציוד הנייד מכל הסוגים (משא ונוסעים).
חטיבת פיתוח אחראית על פיתוח רשת המסילות.
חטיבת כלכלה וכספים אחראית תהליכי הרכש והביצועים הכספיים של החברה תוך התאמה ליעדי הממשלה והנהלת הרכבת.
חטיבת תשתיות אחראית על הנחת המסילות ותחזוקתן, מערכות איתות וחשמל ומערכות נוספות.
חטיבת בטיחות, ביטחון ואיכות הסביבה אחראית על בטיחות בתחומים כגון: ציוד נייד, תחנות רכבת, תשתית ועוד. בנוסף אחראית על מערך הביטחון הכולל של רכבת ישראל, ומבקרת את פעילות הביטחון, הבטיחות ואיכות הסביבה בהתאם לחוקים.
חטיבת משאבי אנוש ולוגיסטיקה אחראית פיתוח ההון האנושי, גיוס וקליטת כוח אדם, הדרכות, רווחת העובדים, שכר, ניהול לוגיסטיקה בתהליכים חוצי ארגון, הפצת נהלים בנושאי לוגיסטיקה ועוד.
החברה והנהלה > סמל הרכבת

סמל רכבת ישראל הראשון, עוצב בשנת 1949 על ידי הגרפיקאי פרנץ קראוס. סמל זה היה בשימוש במשך שנים רבות, ועל אף שעוצב סמל חדש בשנת 1967, שהיה גרסה לאותו הסמל, שימשו שתי הגרסאות במקביל ובגוונים שונים (בהתאם לציוד עליו הוטבעו) עד לאמצע שנות ה-90.
באמצע שנות ה-90 הוחלף הסמל לחלוטין בעקבות התחדשות מערכת הרכבות בישראל. הסמל החדש עוצב על ידי "סטודיו אדלר", חברת המיתוג של משרד הפרסום אדלר חומסקי. בסמל ניתן לראות צללית של מגן דוד נטוי, ממנו מתפצלות מסילות לארבע רוחות השמים, כסימן להתחדשות ולהתרחבות מערכת המסילות והרכבות.
סמלה הראשון של רכבת ישראל
שנת 1949
סמלה השני של רכבת ישראל
שנת 1967
סמלה השלישי של רכבת ישראל
שנת 1994
סמלה הרביעי של רכבת ישראל
שנת 2014
החברה והנהלה > מדי הרכבת ובעלי תפקידים

נהגי קטר - חולצה שחורה עם לוגו הרכבת בלבן
פקחים - חולצה מכופתרת כחולה, תג שמי, עניבה כסופה, ומכנסיים שחורים.
מאבטחי רכבות - קיץ: מכנסי דגמ"ח בצבע שחור, חולצת פולו קצרה, ז'קט ספארי בצבע אפרפר - כחול ; חורף מכנסי דגמ"ח בצבע שחור, חולצת פולו קצרה, ז'קט פליז בצבע שחור.
מנהלי תחנות/מנהלי תחנות במשמרת - חולצה מכופתרת לבנה, תג שמי, עניבה שחורה, ומכנסיים שחורים.
דייל/ת שירות - חולצת טריקו לבנה, ווסט צהוב זוהר, תג שמי, ומכנסיים שחורים.
ציוד ותשתית > ציוד נייד ברכבת ישראל

עם הקמת רכבת ישראל ב-1948, ירשה הרכבת את הציוד של הרכבת המנדטורית. ציוד זה התבסס על קטרי קיטור ועל קרונות נוסעים ומשא שרובם היו ישנים ובמצב תחזוקתי גרוע. במהלך שנות ה-50 קנתה רכבת ישראל 11 קטרי דיזל מודרניים, 21 קטרי עיתוק, 312 קרונות משא, 8 קרונות נוסעים ופסי רכבת, הרכישה התאפשרה באמצעות הסכם השילומים עם גרמניה. ב-27 בפברואר 1959 הוציאה רכבת ישראל משימוש את אחרון קטרי הקיטור, לאחר טקס קצר עם קטר קיטור בתחנת הרכבת בלוד. בשנות ה-60 נרכשו קרונות נוסעים רבים והוצאו משימוש כל הקרונות של הרכבת המנדטורית. מאז שנות ה-90, עם העלייה הניכרת במספר הנוסעים נרכשו קטרים חדשים וקרונות נוסעים רבים, בהם גם מערכי קרונועים וקרונות דו-קומתיים. נכון לשנת 2011 ממשיכה רכבת ישראל להצטייד בקטרים ובקרונות נוסעים חדשים, כך שכל הציוד המשמש להסעת נוסעים הוא לכל היותר בן 20 שנים, אך עדיין מתקשה להתמודד עם העומס הכבד על רכבות הנוסעים שלא מצליחות לעמוד בביקוש.
נכון לשנת 2024 רכבת ישראל נמצאת בתהליך של קליטת 63 קטרים חשמליים מדגם TRAXX תוצרת חברת ALSTOM שצפויים להקלט עד סוף שנת 2024.
בנוסף מפעילה רכבת ישראל מערך של "קרונועים" - רכבות ללא קטר שכבר פועלים בקווים החשמליים הקיימים של הרכבת.
ציוד ותשתית > רשת המסילות

רשת קווי הנוסעים שמפעילה רכבת ישראל מרוכזת סביב מסילה מרכזית, הקרויה הקו הראשי: הר צין - דימונה - באר שבע - לוד - תל אביב - בנימינה - חיפה - עכו - נהריה.
מהקו הראשי, שהוא למעשה חיבור של מסילת החוף, מסילת איילון, מסילת הרכבת יפו–ירושלים ומסילת הדרום, מתפצלות המסילות המשניות הבאות (מצפון לדרום):
מסילת עכו-כרמיאל: כרמיאל - אחיהוד - קריית מוצקין. מתחברת למסילת החוף דרומית לעכו וצפונית לקריות.
מסילת העמק: מרכזית המפרץ חיפה – עמק יזרעאל – עפולה – בית שאן. מתחברת למסילת החוף בחיפה, במתחם מרכזית המפרץ.
צומת רמז - תחנת חדרה מזרח (חלק מן המסילה המזרחית ההיסטורית).
מסילת השרון: הארכה של קו הנוסעים תל אביב-ראש העין מראש העין צפון לתחנות כפר סבא והוד השרון. מקטע נוסף הוקם ונפתח לתנועת נוסעים ב-2018 ומחבר את הוד השרון להרצליה דרך תחנת הרכבת רעננה דרום ותחנת הרכבת רעננה מערב ובכך נוצר למעשה מסלול טבעתי.
מסילת הירקון: תל אביב אוניברסיטה - בני ברק - פתח תקווה קריית אריה - פתח תקווה סגולה. מתחברת למסילה המזרחית מדרום לתחנת הרכבת ראש העין צפון
מסילת תל אביב – פלשת: תל אביב ההגנה - צומת חולון - תחנת הרכבת חולון - וולפסון - בת ים יוספטל - בת ים קוממיות - ראשון לציון משה דיין - יבנה מערב - צומת פלשת (מתחברת עם מסילת לוד-אשקלון וממשיכה לתחנת אשדוד עד הלום ואשקלון)
מסילת ירושלים - גנות: ירושלים יצחק נבון - נמל התעופה בן-גוריון - מחלף גנות (מתחברת עם מקטע הרכבת לוד - תל אביב).
שלוחה: מסילת מודיעין - ענבה: תחנת הרכבת מודיעין מרכז - תחנת הרכבת פאתי מודיעין - מחלף ענבה (מתחברת עם מסילת ירושלים - גנות לכיוון נמל התעופה בן-גוריון).
שלוחה: קשת מודיעין: מודיעין מרכז - פאתי מודיעין - מחלף ענבה (מתחברת עם מסילת ירושלים - גנות לכיוון ירושלים יצחק נבון).
המסילה המזרחית: מתחנת הרכבת לוד לתחנת הרכבת ראש העין צפון (חלק מן המסילה המזרחית ההיסטורית). ב-2019 החלו עבודות לחידוש של המסילה המזרחית לכל אורכה מחדרה ועד ללוד, והיא תכלול הקמת מסילה חדשה לאורך התוואי ההיסטורי בקטע חדרה-כפר סבא והכפלת המסילה הקיימת בקטע ראש העין-לוד והקמת תחנות רכבת חדשות בחדרה, טירה, אלעד ובשוהם ומשם תתחבר לתחנת הרכבת לוד.
מסילת לוד - אשקלון: לוד - באר יעקב - רחובות - יבנה מזרח - אשדוד עד הלום - אשקלון
שלוחה: באר יעקב - ראשון לציון הראשונים
שלוחה: צומת פלשת - מיון אשדוד
מסילת הרכבת יפו–ירושלים (מסילת שורק): נען - בית שמש - גן החיות התנכ"י - ירושלים מלחה
מסילת חלץ מקריית גת לאשקלון
מסילת אשקלון - באר שבע: צומת גורל - אופקים - נתיבות - שדרות - אשקלון
באר שבע - נאות חובב
צומת רותם - מפעלי רותם
מסופי מטען

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בישראל קיימים מסופי מטען: ברמת חובב, אשדוד, בני ברק, חדרה, חיפה, בית שאן, קישון ולוד.
תוכניות פיתוח > תוכנית החומש

תוכנית החומש של רכבת ישראל לשנים 2003–2008 התבססה על תקציב של כ-30 מיליארד שקלים חדשים. במסגרתה מתוכננת הרחבה משמעותית של רשת הרכבות. חלק מתאריכי היעד של הפרויקטים נדחו, כך שעל פי הערכות, השלמות חלקים ממנה עתידות להסתיים לכל המוקדם בשנת 2040.
עם המיזמים הנכללים בתוכנית החומש נמנים:
תוכניות פיתוח > תוכנית החומש > פרויקטים שהושלמו

מסילת תל אביב – פלשת מתחנת ההגנה בתל אביב לראשון לציון מערב דרך חולון ובת ים, בין מסלוליו של כביש איילון דרום. קו זה יתחבר בעתיד לקו המהיר לירושלים ולמודיעין דרך תחנת הראשונים הקיימת ומשם מדרום לרמלה בין מסלוליו של כביש 431 עד לנקודת הפיצול למודיעין של הקו המהיר נמל התעופה בן-גוריון-ירושלים באזור מחלף ענבה. הקו לראשון לציון מערב ממשיך דרומה מתחנת הרכבת ראשון לציון משה דיין דרך יבנה לאשדוד ולאשקלון.
"מסילת העמק" מחיפה דרך עפולה לבית שאן, מתוך כוונה להמשיכה לאירביד שבירדן, כדי להוביל מטענים מירדן דרך נמל חיפה. חלק מקו זה נבנה על התוואי ההיסטורי של רכבת העמק, הקו נחנך כקו פרברי בין עתלית לבית שאן (דרך חיפה ועפולה).
מסילת אשקלון - באר שבע דרך שדרות, נתיבות ואופקים.
מסילת עכו-כרמיאל: קו הרכבת נחנך בספטמבר 2017.
מסילת השרון - מכפר שמריהו לאורך כביש 531 דרך רעננה, הוד השרון וכפר סבא עד למסילה המזרחית.
הקמת תחנות רכבת חדשות על מסילות קיימות, נתניה - ספיר, מזכרת בתיה, קריית מלאכי – יואב ועוד
תוכניות פיתוח > תוכנית החומש > פרויקטים בביצוע

פרויקט החשמול (בתהליכים מתקדמים) - הסבת הינע הרכבות מקטרים המונעים על ידי דיזל להזנת חשמול עילית
המסילה המזרחית (בתהליך) - חידוש המסילה המזרחית בין חדרה ללוד, פרויקט זה כולל הקמת תחנות רכבת חדשות בחדרה מזרח, טירה - כוכב יאיר, אלעד ושוהם ושיפוצה של תחנת ראש העין צפון. בשנת 2021, הוחלט לצמצם את מספר התחנות במסילה, משיקולים תקציביים, ובוטלו תחנת הרכבת אחיטוב, תחנת הרכבת טייבה, תחנת הרכבת כפר סבא צפון ותחנת הרכבת לוד צפון, כמו כן בוטל חידוש תחנת הרכבת ראש העין דרום. במסגרת הפרויקט יתבצעו הכנות תשתיות במיקומן המיועד אך הן לא ייבנו.
מסילה רביעית באיילון (בתהליך) - הוספת מסילת ברזל רביעית מתחנת תל אביב סבידור מרכז ועד לתחנת תל אביב ההגנה והוספת מסילות ברזל שלישית ורביעית מההגנה ועד לוד (ביצוע בפועל עד גנות). לצורך כך מבצעים במקביל עבודות לפיתוח אגן הניקוז לנחל איילון באזור פארק אריאל שרון, במטרה למנוע הצפה של הנחל בתעלת האיילון שמעליו תוקם המסילה הרביעית.
מסילת ראשון לציון – מודיעין (בתהליך) - הקמת מסילה מתחנת הרכבת ראשון לציון משה דיין מזרחה לעבר תחנת הרכבת ראשון לציון – הראשונים וכן הקמת שתי תחנות נוסעים נוספות בראשון לציון-מעוין שורק וברמלה דרום (והלאה בין נתיביו של כביש 431 בדרום גוש דן עד למחלף ענבה, שבו ייפגש עם הקו המהיר המתוכנן לירושלים ובו גם מתחיל קו הרכבת למודיעין).
תוכניות פיתוח > תוכנית החומש > פרויקטים עתידיים

הארכת מסילת ירושלים - גנות והקמת תחנות רכבת נוספות, ירושלים מרכז, חידוש תחנת ירושלים ההיסטורית כתת קרקעית, אולי אף חידוש תחנת מלחה.
הכפלת מסילת החוף - הקמת שתי מסילות נוספות שישמשו רכבות מהירות של 250 קמ"ש, בין סדנאות אפרים (חיפה) לשפיים במסגרת תוכנית התשתית הלאומית להכפלת מסילת החוף (תת"ל 65). קיימת מחלוקת לגבי תוואי המסילות המהירות והפרבריות.
הקמת תחנות רכבת על מסילות קיימות או מתכננות: גן דרום, גלילות צפון, דרום גלילות, תחנת הרכבת חיפה – בית המכס, תחנת הרכבת רחובות – ששת הימים.
מסילת דימונה - ירוחם - הקמת מסילת רכבת שתסתעף מקו הרכבת לאילת בסמוך לדימונה דרומה לאורך 13 ק"מ ותחבר את ירוחם לרשת הרכבות הארצית. תחנת הרכבת בירוחם תהיה בסמוך לאזור התעשייה המקומי.
מסילת באר שבע - ערד - הקמת מסילה שתחבר בין באר שבע לערד ותשפר הנגישות אל ערד ויישובים הבדואים ותכלול תחנות רכבת נוסעים בערד, כסייפה ובנבטים.
מסילת מנשה - בניית מסילה מאזור אחיטוב אשר תתחבר למסילת העמק ותכלול תחנה בחריש. קו זה יקשר את עפולה לתל אביב ולמרכז ויאפשר קו מהיר מבלי להחליף באחת מתחנות חיפה כפי שנעשה במצב הנוכחי במסילת העמק.
מסילת עפולה-טבריה - בניית מסילה מעפולה לטבריה שכוללת 30 ק"מ של מסילה כפולה, קו זה יחבר את טבריה לרשת המסילות ויתחבר בתחנת עפולה, פרויקט זה יכלול מספר גשרים ומנהרות, תחנת הרכבת טבריה תבנה מחוץ לעיר באזור טבריה עלית ותחנת רכבת בכפר תבור.
מסילת ראש העין - אריאל - מסילת רכבת שתסתעף מהמסילה המזרחית אשר תקשר את העיר אריאל לרשת המסילות הארצית ותכלול תחנות באריאל, אזור תעשייה ברקן ובאלקנה.
מסילת הרכבת לאילת - בניית מסילה מחצבה עד לאילת, פרויקט זה יקצר את זמן ההגעה מתל אביב לאילת בכשעתיים, פרויקט זה כולל תחנות רכבת בחצבה, ספיר, פארן, יהל, יטבתה, נמל תעופה רמון, שחורת, מרכז אילת.
מסילת כרמיאל - קריית שמונה - בניית מסילה מכרמיאל לקריית שמונה, קו זה יחבר את הערים קריית שמונה, צפת וחצור הגלילית וגם כן את הר מירון לרשת המסילות המרכזית של רכבת ישראל וכולל הקמת תחנות רכבת בראש פינה-חצור הגלילית, קריית שמונה ובהר מירון.
מסילת זבולון - בניית מסילה מאזור נשר אשר תתחבר למסילת הגליל המערבי, קו זה יקשר את מפרץ חיפה לשלומי, ולרשת הרכבות הארצית וכולל תחנות רכבת בנשר, קריית אתא, כפר יאסיף.
מסילת הגליל המערבי - בניית מסילה מאזור כפר יאסיף אשר תתחבר למסילת החוף, קו זה יקשר את כפר יאסיף לשלומי, ולרשת הרכבות הארצית וכולל תחנות רכבת ב-כפר יאסיף, כברי, שלומי.
מסילת עוקף באר שבע - בניית מסילה מאזור צומת גורל שתעבור דרך להבים, שוקת, צומת הנגב עד לעיר הבה"דים.
מסילה פלשת שורק - עוקף לוד בניית מסילה מנמל אשדוד לאורך כביש 7 וכביש 41 תעצור בתחנה דרך גדרה עד למסילת הדרום
תוכניות פיתוח > נתיבי ישראל

"נתיבי ישראל" היא תוכנית להאצת הקמתם של כבישים ומסילות רכבת לאורכה ולרוחבה של המדינה, בדגש על הנגב וצפון הארץ. התוכנית נהגתה וקודמה בשנת 2010 על ידי ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר התחבורה והבטיחות בדרכים ישראל כ"ץ. היקף ההשקעה המקורי של התוכנית היה 51 מיליארד שקל, אולם בשל התנגדות משרד האוצר, קוצץ היקף ההשקעה ל-27.5 מיליארד שקל. התוכנית עוסקת בקידומם והקמתם של קווי רכבת חדשים שיאפשרו נסיעה במהירות של עד 200 קמ"ש. בין המיזמים הרכבתיים הכלולים בתוכנית, נמצאים תכנונם וסלילתם של קווי רכבת לקריית שמונה ולאילת. "המסילה המזרחית" בין לוד לחדרה, עכו-כרמיאל ורכבת העמק בין חיפה לבית שאן. עוד נקבע בתוכנית כי קווי המסילה עכו-כרמיאל ורכבת העמק, יבוצעו בידי החברה הלאומית לדרכים.
תוכניות פיתוח > רכבת ישראל והרשות הפלסטינית

בנוסף לתוכניות אלו הועלה גם הרעיון של שימוש ברכבת ליצירת ה"מעבר הבטוח" של פלסטינים בין רצועת עזה ליהודה והשומרון. יתרונה של הרכבת בהקשר זה הוא שקיום המעבר באמצעות רכבת מספקת שליטה ביטחונית טובה יותר על תהליך המעבר מעזה ליהודה והשומרון לעומת התהליך שנוסה בעבר בו הוקדשו כבישים מסוימים ל"מעבר הבטוח". במסגרת תוכנית זאת ישוקם קו הרכבת הישן מיד מרדכי למעבר ארז ו"הקו המזרחי" מהוד השרון לטולכרם. כמו כן יוקמו תחנות רכבת לנוסעים וסחורות בטול כרם ובמסוף ארז. בנוסף, הגישה רכבת ישראל לאישור תוכנית למסוף נוסף באזור ג'נין בקצה שלוחה מקו רכבת העמק המשוקם שיעבור ליד עפולה (שלוחה דומה לג'נין מקו העמק פעלה לפני קום המדינה). קו מוצע נוסף הוא קו שיקשר בין עזה למחסום תרקומיא הממוקם צפון-מערבית לחברון (באופן מעשי מדובר על הארכת מסילת חלץ המגיעה לקריית גת ממערב לכיוון מזרח למרחק של 25 ק"מ בערך). שיקום הקטע הקצר מיד מרדכי לארז יאפשר גם לשנע סחורות מעזה לנמל אשדוד ולשאר חלקי הארץ.
קווי רכבת ישראל > קווי לילה

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | קו הרכבת הלילי ירושלים יצחק נבון — בנימינה  ירושלים – יצחק נבון • נמל התעופה בן-גוריון • תל אביב – סבידור מרכז • הרצליה • נתניה • חדרה – מערב • בנימינה |  |
קווי רכבת ישראל > קווים שהושבתו

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | קו הרכבת בית שמש — ירושלים – מלחה (מושבת)   בית שמש • ירושלים – גן החיות התנכ"י • ירושלים – מלחה |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | קו הרכבת הלילי באר שבע – מרכז — תל אביב – ההגנה (מושבת)   באר שבע – מרכז • אופקים • נתיבות • שדרות • אשקלון • אשדוד – עד הלום • יבנה – מערב • ראשון לציון – משה דיין • בת ים – יוספטל • תל אביב – ההגנה |  |
ראו גם

תחבורה ציבורית בישראל
תחנות רכבת בישראל
היסטוריה של רכבת ישראל
הרכבת המנדטורית
עופר חדד

| --- | --- |

עופר חדד, 2020
 לידה:  18 בדצמבר 1983 (בן 41) י"ב בטבת ה'תשד"מ ראשון לציון, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת בר-אילן
 עיסוק:  עיתונאי ומגיש טלוויזיה ורדיו
 מעסיק:  חדשות 12, רדיו ירושלים
 בת זוג:  הודי צ'ייט (חייט)
 מספר צאצאים:  3
 קישורים חיצוניים
 טוויטר:  Ofer_Hadad
עופר חדד (נולד בי"ב בטבת ה'תשמ"ד, 18 בדצמבר 1983) הוא עיתונאי ישראלי. משמש ככתב ההתנחלויות ומגיש "מהדורת היום" בחברת החדשות של ערוץ קשת 12 ו"יומן הבוקר" ברדיו ירושלים. בעבר הוא הגיש את "שלוש"  בערוץ קשת 12.
ביוגרפיה

חדד נולד וגדל בראשון לציון, השלישי מבין ארבעה ילדים בבית דתי־לאומי, לנפתלי שעבד כחקלאי, ולשרי ששירתה שירות ממושך בצבא קבע ואף הגיעה לדרגה בכירה. הוא למד בבית הספר היסודי הממלכתי-דתי "הראל" שבעיר הולדתו, והיה חניך ומדריך בתנועת הנוער של בני עקיבא. אחרי "הראל", החל ללמוד בישיבה התיכונית המדעית, ולאחר מכן למד בישיבת ההסדר בעתניאל.
את שירותו בצה"ל, במסלול הסדר, עשה בחיל המודיעין, אך סיים את השירות בטרם עת, עקב תאונת דרכים שבה נפצע. אחרי שהשתקם מהפציעה, עבד במערכת הביטחון.
חדד הוא בוגר תואר ראשון מאוניברסיטת בר-אילן, במסלול המשולב בפסיכולוגיה, סוציולוגיה ואנתרופולוגיה.
עבודתו הראשונה בחברת החדשות הייתה כקשב, ומשם הגיע לתפקידי עריכה והגשה.
ב-2022, לאחר שאבשלום קור הודיע על פרישה מהתפקיד, חדד נבחר להנחות את טקס חידון התנ"ך העולמי לשנת תשפ"ב..
בפברואר 2025 פרסם את הטענה כי דוברו הצבאי של ראש הממשלה בנימין נתניהו אלי פדלשטיין העניק שירותי יח"צ לקטר בזמן מלחמת חרבות ברזל.
חיים אישיים

בינואר 2017 נישא להודי צ'ייט. הזוג הורים לשלושה ילדים, מתגוררים בטלביה שבירושלים ומנהלים אורח חיים דתי.
הערות שוליים

1 2  יונתן אוריך, עופר חדד: "לא באתי לייצג את הדתיים בערוץ 2", באתר nrg‏, 6 ביוני 2014
↑  תמר טרבלסי חדד, המנחה החדש של חידון התנ"ך: העיתונאי עופר חדד, באתר ynet, 29 במרץ 2022
↑  עופר חדד, ‏בזמן שרה"מ תקף אותה בפומבי: אלי פלדשטיין פעל לשיפור תדמית קטאר | פרסום ראשון, באתר ‏מאקו‏, 10 בפברואר 2025
↑  יפעת הללי אברהם, ‏יונית וכל החבר'ה: עפר חדד התחתן, באתר ‏מאקו‏, 26 בינואר 2017
↑  מיקי לוין, ‏שמחות קטנות: איך קרא מגיש החדשות עופר חדד לבנו הטרי?, באתר מעריב אונליין, 16 בינואר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007405404405171  VIAF: 49153530965348702398   WorldCat (עם VIAF): 49153530965348702398 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גביע העולם בשחמט

גביע העולם בשחמט הוא השם שניתן למספר טורנירי שחמט. מאז שנת 2000 זהו טורניר בשיטת המפסיד מודח שבו מתמודדים 128 שחמטאים ומאורגן על ידי פיד"ה.
גביע עולם GMA

בשנים 1988 ו-1989, אגודת רב-האמנים (Grandmaster Association או בראשי תיבות GMA) ארגנה שישה טורנירים ברמה גבוהה על פני שנתיים בשיטה הזהה לסבב הגרנד פרי בשחמט. התחרות הורכבה משישה טורנירים כאשר לכל שחמטאי מחשבים את הניקוד של שלושת הטורנירים הטובים ביותר שלו. בטורניר זכה גארי קספרוב.
האגודה ארגנה תחרות נוספת כזו בשנים 1991–1992 אך התחרות ננטשה לאחר טורניר אחד.
גביע העולם שמאורגן על ידי פיד"ה > היסטוריה

בשנים 2000 ו-2002, פיד"ה המאורגנת את שני גביעי העולם הראשונים. הטורניר נערך בשיטת המפסיד מודח ולא היה מקושר לאליפות העולם בשחמט. בשני הטורנירים ניצח וישוואנתן אנאנד.
מאז שנת 2005, אירוע באותו השם הוא חלק מהמוקדמות לאליפות העולם בשחמט. הטורניר מתקיים פעם בשנתיים. בטורניר היו 128 שחקנים. משנת 2021 עלה כמות המשתתפים ל־206 ונוסף סיבוב לכל השחמטאים מלבד ה־50 המדורגים הראשונים שעולים אוטומטית לסיבוב השני.
מגביע העולם בשחמט 2005 העפילו עשרה שחמטאים לתחרות המועמדים של אליפות העולם בשחמט 2007. בגביע העולם זכה לבון ארוניאן.
מגביע העולם בשחמט 2007 העפיל המנצח, גטה קמסקי לחצי-גמר אליפות העולם בשחמט 2010.
מגביע העולם בשחמט 2009 העפיל המנצח, בוריס גלפנד, לתחרות המועמדים של אליפות העולם בשחמט 2012.
מגביע העולם בשחמט 2011 העפילו שלושה שחמטאים לתחרות המועמדים של אליפות העולם בשחמט 2013: פטר סבידלר, אלכסנדר גרישצ'וק, ווסילי איוונצ'וק.
מגביע העולם בשחמט 2013 העפילו שני שחמטאים לתחרות המועמדים של אליפות העולם בשחמט 2014: ולדימיר קראמניק ודמיטרי אנדרייקין.
מגביע העולם בשחמט 2015 העפילו שני שחמטאים לתחרות המועמדים של אליפות העולם בשחמט 2016: סרגיי קריאקין ופטר סבידלר.
מגביע העולם בשחמט 2017 העפילו שני שחמטאים לתחרות המועמדים של אליפות העולם בשחמט 2018: לבון ארוניאן ודינג לירן.
מגביע העולם בשחמט 2019 העפילו שני שחמטאים לתחרות המועמדים של אליפות העולם בשחמט 2021: טיימור רג'אבוב ודינג לירן.
מגביע העולם בשחמט 2021 העפילו שני שחמטאים לתחרות המועמדים של אליפות העולם בשחמט 2023: יאן-קשישטוף דודה וסרגיי קריאקין.
מגביע העולם בשחמט 2023 העפילו שלושה שחמטאים לתחרות המועמדים של אליפות העולם בשחמט 2024: פראגנאננדה ראמשבאבו, פביאנו קרואנה וניג'אט אבסוב.
גביע העולם שמאורגן על ידי פיד"ה > תוצאות

| שנה | מיקום | זוכה | סגן | המודחים בחצי הגמר | מספר השחמטאים שהעפילו לתחרות המועמדים | מספר מתמודדים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | שן-יאנג, סין | הודו וישוואנתן אנאנד | יבגני ברייב | בוריס גלפנד  גילברטו מילוס (Gilberto Milos) |  | 24 |
| 2002 | היידראבאד, הודו | הודו וישוואנתן אנאנד | רוסטם קסימג'אנוב | אלכסיי דרייב (Алексей Дреев) אלכסנדר בליאבסקי |  | 24 |
| 2005 | חנטי-מנסיסק, רוסיה | ארמניה לבון ארוניאן | רוסלן פונומריוב | אטיין בקרו (שלישי) אלכסנדר גרישצ'וק (רביעי) | 10 | 128 |
| 2007 | חנטי-מנסיסק, רוסיה | ארצות הברית גטה קמסקי | אלכסיי שירוב | סרגיי קריאקין מגנוס קרלסן | 1 | 128 |
| 2009 | חנטי-מנסיסק, רוסיה | ישראל בוריס גלפנד | רוסלן פונומריוב | סרגיי קריאקין ולדימין מלחוב (ВладимирМалахов) | 1 | 128 |
| 2011 | חנטי-מנסיסק, רוסיה | רוסיה פטר סבידלר | אלכסנדר גרישצ'וק | וסילי איוונצ'וק (שלישי) רוסלן פונומריוב (רביעי) | 3 | 128 |
| 2013 | טרומסה, נורווגיה | רוסיה ולדימיר קראמניק | דמיטרי אנדרייקין | מקסים ושייה-לגראב יבגני טומשבסקי | 2 | 128 |
| 2015 | באקו, אזרבייג'ן | רוסיה סרגיי קריאקין | פטר סבידלר | פבל אליינוב אניש גירי | 2 | 128 |
| 2017 | טביליסי, גאורגיה | ארמניה לבון ארוניאן | דינג לירן | וסלי סו מקסים ושייה-לגראב | 2 | 128 |
| 2019 | חנטי-מנסיסק, רוסיה | אזרבייג'ן טיימור רג'אבוב | דינג לירן | מקסים ושייה-לגראב יו יאנגי | 2 | 128 |
| 2021 | סוצ'י, רוסיה | פולין יאן-קשישטוף דודה | סרגיי קריאקין | מגנוס קרלסן ולדימיר פדוסייב | 2 | 206 |
| 2023 | באקו, אזרבייג'ן | נורווגיה מגנוס קרלסן | פראגנאננדה ראמשבאבו | פביאנו קרואנה ניג'אט אבסוב | 3 | 206 |
הערות שוליים

↑  רג'אבוב פרש מהתחרות מסיבות אישיות, והוחלף במקסים ושייה-לגראב. רג'אבוב שיחק במקום זאת בתחרות המועמדים 2022.
↑  בעקבות דברים שאמר קריאקין על המלחמה באוקראינה הוא הושעה מכל פעילה כל שבפועל הוא לא השתתף בתחרות המועמדים. הודעה על השעייתו של קריאקין מטעם פיד"ה
↑  מגנוס קרלסן הודיע שהוא לא מעוניין להשתתף בתחרות המועמדים, כל עוד הפורמט של אליפות העולם לא משתנה. בעקבות זאת הזוכה במקום הרביעי ניג'אט אבסוה העפיל לתחרות המועמדים
↑  The Winners of Hyderabad באתר chessbase.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534540505171  LCCN: sh90004199
גביע העולם באופני הרים

| --- | --- |

 סוג:  מרוץ אופני הרים
 היסטוריה
 התקיים לראשונה:  1990
 מרוצים עד כה:  28
 שנת מרוץ אחרונה:  2017
 
גביע העולם באופני הרים של האיגוד הבינלאומי לאופניים (באנגלית: UCI Mountain Bike World Cup) הוא סדרה של תחרויות רכיבה על אופני הרים. האליפות הראשונה נערכה בשנת 1990 וכללה מרוצי קרוס קאנטרי. תחרויות דאון היל החלו שנתיים מאוחר יותר ותחרויות הדאבל סלאלום נוספו בשנת 1998. לכל קטגוריית רכיבה יש אופניים וציוד מתאים. בנוסף, הרכיבה בתחרויות השונות יכולה להיות בכל תנאי שטח: שבילי עפר, יערות, בוץ, אבק, גשם ואפילו שלג. התחומים שבהם בדרך כלל מתחרים ומתקיימות תחרויות הם קרוס קאנטרי דאון היל. האליפויות מתקיימות בצרפת, סלובניה, ניו זילנד, ארצות הברית, גרמניה ומדינות נוספות
קטגוריות הרכיבה

קרוס קאנטרי (cross country): תחרות רכיבה למרחקים ארוכים בשטח, 60 עד 120 קילומטר
דאון היל (Downhill DH): הוא מרוץ נגד השעון (מרוץ שבו הרוכבים מנסים לשבור שיא זמן חדש בכל תחרות). הרכיבה מתבצעת ברצף של קטעים מהירים. הרוכב חייב לגלות אומץ לב וכישורים טכניים גבוהים. הרכיבה נעשית בין שורשי עצים גבוהים, בליטות, קפיצות, מדרגות ומכשולים טבעיים אחרים לאורך המסלול. הרוכב יכול להגיע למהירויות של 70 -80 קמ"ש.
אול מאונטיין (all mountain) / אנדורו (enduro): הוא סגנון של רכיבה אגרסיבית בתנאי קרקע קשים הדורשים אופנים מיוחדות עם בולמי זעזועים חזקים, שלדה מסיבי ורכיבים חזקים ואמינים. מסלולי הרכיבה מלאים באלמנטים כמו קפיצות, מדרגות סלעים וכדומה.