stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיגועי התאבדות בישראל
גיוס, הדרכה ותכנון > תכנון

תכנון פיגועי התאבדות מבוצע בחשאיות מרבית ובמידור קפדני. תהליך זה כולל איסוף מודיעין על ידי הארגון המתכנן, רכישת נשק - לעיתים קרובות מוברח ממצרים או איראן - וארגון לוגיסטי. התכנון מחולק לתפקידים ספציפיים: מנהיגות הארגון מציבה יעדים אסטרטגיים, מפעילים מנהלים את הבחירה וההכנה של המחבלים המתאבדים, ועוזרים זוטרים מטפלים ברכישת חומרים ותמיכה לוגיסטית. במקרים מסוימים, מדינות זרות היו מעורבות באימונים ובתכנון פיגועי התאבדות פלסטינים. כך למשל, לאחר מעצרו ב-1996, הודה חסן סלמה, בכיר בחמאס, כי הוא אומן באיראן להתכונן להתקפות נגד מטרות ישראליות.
ככל שזמן המשימה מתקרב, מועמדים נעלמים בדרך כלל מבתיהם וממשפחותיהם כדי להימנע מגילוי התוכנית. הם עוברים הכשרה אינטנסיבית אחרונה ותדרוכים על הפיגוע הספציפי שלהם. בימים שלפני השליחות, מחבלים רבים מקליטים הודעה שעשויה לכלול הצהרת כוונתם וקריאה לאחרים ללכת בעקבותיהם. הקלטות אלו נעשות לרוב על רקע הסמלים הארגוניים ולעיתים כוללות אלמנטים דתיים.
מחבלים מקבלים בדרך כלל תחפושות, כגון ביגוד דתי יהודי, מדי צבא ישראלי או ביגוד תיירים, והם מקבלים הוראה לכוון למקומות ציבוריים צפופים תוך הימנעות ממחסומים ביטחוניים. היעדים כללו מרכזי קניות, אוטובוסים ציבוריים, מועדוני לילה, מסעדות ומקומות פופולריים בקרב בני נוער וילדים. ההכנות האחרונות כוללות כתיבת צוואה, קיום טקסים דתיים וסיום פרטים תפעוליים.
חמאס השתמש בפיגועי התאבדות כדי לעורר תגובה תוקפנית מצד ישראל, במטרה להציג את האלימות שלה כמתגוננת וכמעלה מזו של קבוצות פלסטיניות יריבות. גישה זו שואפת לגייס אהדה בינלאומית לטרוריסטים ולבקר את התגובה הישראלית, ובכך לעצב את דעת הקהל ותמיכה בינלאומית.
גיוס, הדרכה ותכנון > מעורבות נשים

ארגונים איסלאמיים שללו בתחילה מנשים להשתתף בפיגועי התאבדות. עם זאת, דבר זה השתנה במהלך האינתיפאדה השנייה כאשר קבוצות כמו גדודי חללי אל-אקצא החלו להשתמש במחבלות מתאבדות. עד 2003, הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני לקח אחריות על שתי מחבלות מתאבדות. בסופו של דבר, חמאס גם הכיר בשהידיות, במה שתואר על ידי הארגון כ"אבולוציה משמעותית" בפיגועי ההתאבדות. המחבלת המתאבדת הראשונה הייתה רם ריאשי, אם צעירה לשני ילדים, שביצעה את הפיגוע במעבר ארז בינואר 2004.
מספר חוקרים ציינו כי גיוסן של מחבלות מתאבדות על ידי קבוצות פלסטיניות מונע מהצורך לעקוף את אמצעי הביטחון הישראליים והמחסומים.
גיוס, הדרכה ותכנון > השפעה זרה

השפעתו של חזבאללה, ארגון טרור שיעי לבנוני, ניכרת בפיגועי ההתאבדות שבוצעו הן על ידי חמאס והן על ידי הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני. שתי הקבוצות אימצו את הנהלים של חזבאללה לבחירה והכשרת מחבלים מתאבדים, כולל הכנה פסיכולוגית, כתיבת מכתבי פרידה והכנת קלטות וידאו. ח'אלד משעל, המנהיג המדיני של חמאס, הצהיר ביולי 2000, "תמיד יש לנו את הניסוי הלבנוני לנגד עינינו... זה היה מודל נהדר שאנו גאים בו". פתחי שיקאקי, מייסד הגא"פ, אמר שהוא פיתח תוכנית למבצעי קדושים "חריגים" המבוססת על ההצדקות התאולוגיות של חזבאללה. מנהיג הג'האד האסלאמי בפלסטין, רמדאן שלח, הודה כי פיגועי ההתאבדות של הארגון הושפעו מההפצצות של חזבאללה ב-1983.
גיוס, הדרכה ותכנון > מחקר השוואתי

השוואת ההפצצות הפלסטיניות לאלו שבוצעו על ידי קבוצות אחרות מדגישה כמה הבדלים בטקטיקה ובבחירת מטרות. פיגועי התאבדות פלסטינים כוונו בעיקר נגד אזרחים ולעיתים קרובות בוצעו על ידי חברים חדשים שגויסו. לעומת זאת, בסרי לנקה, ארגון הטרור טיגריסי השחרור של טמיל אילם כיוונו בעיקר למטרות צבאיות או לדמויות אזרחיות בעלות פרופיל גבוה והעסיקו יחידה מיוחדת המכונה "הנמרים השחורים" במיוחד עבור פעולות אלו.
דעת הקהל הפלסטינית

בקרב הפלסטינים, פיגועי התאבדות מלווים בדרך כלל בהפגנות תמיכה, חלוקת כרוזים ולוויות גדולות בהשתתפות מאות או אלפי תומכים. במקום להתאבל, מעודדים את המשפחות לחגוג את מות יקיריהן. בנוסף, רחובות, בתי ספר וכיכרות ציבוריים נקראים לעיתים קרובות על שם השהידים המתים. תרבות השהידיות מושרשת עמוק, וניכרת בצורות שונות, כולל קריאת טורנירי ספורט על שם מחבלים מתאבדים או הצגת דרמות על דמויות כמו יצרן הפצצות יחיא עיאש.
ארגונים פלסטינים השתמשו בשיטות שונות כדי לקדם את פעילותם, לרבות הצגת פוסטרים של מחבלים מתאבדים בקהילות, שיתוף סרטונים ותמונות של חללים ברשתות החברתיות, העסקת אימאמים להסתה לאלימות במסגדים, שילוב מסרים מסיתים במערכת החינוך האזרחית וארגון מחנות קיץ שבו ילדים מקבלים הכשרה בשימוש בנשק וכישורי הישרדות. מחקרים מציינים כי ילדים פלסטינים בני 6 מביעים לעיתים קרובות רצון להפוך לשהידים, אם כי ייתכן שהם אינם מבינים עד הסוף את משמעותו. עד שתים עשרה, בדרך כלל יש להם הבנה ברורה יותר והם מחויבים יותר לרעיון.
הרשות הפלסטינית תמכה גם היא בהנצחת מחבלים מתאבדים.  בשנת 2002 קראה הרשות הפלסטינית לטורניר כדורגל על שמו של עבד אל באסט עודה, המחבל המתאבד של חמאס שאחראי לטבח במלון פארק שבו נהרגו 30 בני אדם במהלך ליל סדר בנתניה. בעוד שטורנירים אחרים נקראו על שם מחבלים מתאבדים פלסטינים, זה היה המקרה הראשון של כבוד כזה שניתן על ידי הרשות למחבל של חמאס.
לפני 1996, התמיכה הציבורית בפיגועי התאבדות בקרב פלסטינים הייתה מתחת ל-30 אחוזים.  עד 1999, התמיכה בג'יהאד הייתה 26.1%, אך היא עלתה ל-66.2% שלושה חודשים לתוך האינתיפאדה השנייה. בקיץ 2001, התמיכה בפיגועי התאבדות הגיעה לשיא של למעלה מ-70%, על פי סקר של המרכז הפלסטיני לדעות הציבור. עד קיץ 2002, תמיכה זו פחתה מעט אך נותרה חזקה, כאשר יותר משני שלישים מהפלסטינים תומכים בהתקפות מסוג זה.
דעת הקהל הפלסטינית > סקירה כללית

הופעתם של פיגועי התאבדות פלסטינים בשנות ה-90 ייצגה הסלמה משמעותית באלימות בהשוואה לאינתיפאדה הראשונה (1987–1993). כמעט כל פיגועי ההתאבדות הפלסטינים כוונו לאזרחים,  ובוצעו על ידי מחבלים חדשים שגויסו. בין 1993 לתחילת אוגוסט 2002, למעלה מ-135 מחבלים מתאבדים פלסטינים ביצעו פיגועים נגד אזרחים וחיילים ישראלים.
בסך הכל, במהלך האינתיפאדה השנייה, מספטמבר 2000 עד פברואר 2005, היו כ-116 פיגועי התאבדות שבוצעו על ידי 127 מחבלים. רק במרץ 2002 היו 23 פיגועים, שהביאו ל-135 הרוגים ישראלים. אחד התקריות ההרסניות ביותר היה הפיגוע במלון פארק בנתניה, שבו עבד אל-בסת עודא המזוהה עם חמאס, מחופש לאישה, פוצץ בערב פסח מטען חבלה במשקל עשרה ק"ג בחדר האוכל, והרג את עצמו ו-30 אורחים ופצע 140 ישראלים נוספים. טרור ההתאבדות הפלסטיני הגיע לשיאו במהלך השנה הזו, ולאחר מכן חלה ירידה הדרגתית, כאשר הפיגועים פסקו עד 2005.
במהלך האינתיפאדה השנייה, ההוצאה האופיינית של פיגוע התאבדות הייתה בסביבות 150 דולר. למרות העלות הנמוכה הזו, התקפות מסוג זה הובילו פי שישה יותר מקרי מוות וכפי עשרים ושישה יותר נפגעים מאשר צורות אחרות של טרור.
דעת הקהל הפלסטינית > מקורות גאוגרפיים

טרור ההתאבדות הפלסטיני נבע ברובו ממרכזים עירוניים ומחנות פליטים סמוכים ברצועת עזה ובגדה המערבית. ג'נין תוארה כ'בירת' של טרור ההתאבדות הפלסטיני, עם התקפות שמקורן בעיר האחראית למותם של 124 בני אדם.  לפי המודיעין הישראלי, חמאס פעל בעיקר מצפון הגדה המערבית, בעיקר סביב שכם, בעוד שהג'יהאד האיסלאמי מיקד את פעילותו בג'נין. למרות ששתי הקבוצות שמרו על נוכחות בעזה, פעילותן הוגבלה על ידי הגדר המקיפה את רצועת עזה, והגבילה את התקפותיהן למטרות מקומיות כמו חיילים, אנשי ביטחון ומתנחלים.
דעת הקהל הפלסטינית > תפוצה גאוגרפית

מחקרם של קליוט וצ'רני על 120 פיגועי התאבדות פלסטינים מ-1994 עד ספטמבר 2005 מראה כי רוב הפיגועים כוונו לערים גדולות בישראל, כאשר ירושלים חוותה את המספר הגבוה ביותר (30), ואחריה תל אביב (11), וחיפה (7). גם ערים ויישובים קטנים יותר ספגו פיגועים, בהם נתניה (6) וערי מטרופולין תל אביב (10).  כ-65% מהתקיפות התרחשו בערים, מה שמשקף את נגישותן ואת הפוטנציאל לגרום לנפגעים המוניים. שאר התקיפות התרחשו ברצועת עזה (14), בגדה המערבית (7) ובמטרות קטנות יותר, הגיוניות פחות, לרוב בשל מגבלות תכנוניות או קרבה למרכזים פלסטינים בגדה המערבית. ההתקפות בהתנחלויות ישראליות בגדה המערבית ובעזה היו מינימליות, ככל הנראה בשל אמצעי ביטחון חזקים.
השפעה ותוצאות > סיכול טרור

ישראל העדיפה להתמודד עם טרור המתאבדים בעזרת סיכולים ממוקדים, מתוך אמונה שניסיון ללכוד מחבלים בחיים תגרום למספר נפגעים ישראלים גבוהים יותר. ב-1995 ביצעה ישראל חיסולים של מנהיגי טרור מרכזיים, כמו פתחי שיקאקי של הג'האד האסלאמי במלטה באוקטובר 1995 ויחיא עיאש של חמאס שלושה חודשים לאחר מכן. עיאש, המכונה "המהנדס", היה יצרן פצצות ראשי שאחראי לפיגועים רבים והציע לראשונה להשתמש בפיגועי התאבדות. בעקבות גל של פיגועי התאבדות בתחילת 1996, ממשלת ישראל הקימה מערך אבטחה נרחב ויקר להגנה על גבולות, כבישים ומתקנים מרכזיים. זה כלל יחידות אבטחה חדשות המתמקדות בתחבורה ציבורית ואבטחת בתי ספר.
במהלך האינתיפאדה השנייה, שפרצה בסוף שנת 2000, פיגועי ההתאבדות נהפכו לטקטיקה המרכזית והקטלנית ביותר של הפלסטינים. דבר זה הביא לנפילת ממשלת אהוד ברק ולעליית ממשלת אחדות בראשות אריאל שרון, שנחשב לסמן ימני במפלגת הליכוד ובעל גישה נצית ללוחמה בטרור. בהתחלה התגובות הישראליות היו מאופקות וכללו בעיקר סיכולים ממוקדים ופשיטות נקודתיות בעקבות התרעות שסיפק שירות הביטחון הכללי. למרות זאת, פיגועי ההתאבדות רק הסלימו. בתחילת שנת 2002, גל של פיגועי טרור שהגיע לשיאו בטבח הקטלני בפסח ערער את האסטרטגיה מבוססת ההרתעה של ראש הממשלה אריאל שרון, שכן האלימות התגברה למרות מאמצי הצבא הישראלי. תגובתו של שרון התפתחה מחיסולים ממוקדים לגישה מקיפה יותר שמטרתה פירוק תשתיות טרור. זה הוביל למבצע חומת מגן, שכלל כיבוש מחדש של אזורים שבשליטת הרשות הפלסטינית כדי לסכל את הטרור. למרות הצלחת המבצע בהשפלת יכולות הטרור, נמשכו הפיגועים, שהובילו להגברת הלחץ הציבורי לבניית גדר ההפרדה, שהחל ב-2002. הלחץ הצבאי המתגבר - שכלל מבצעי המשך, פשיטות סיכול, הריגת מחבלים רבים, סיכולים ממוקדים, השמדת כמעט כל מעבדות הנפץ ביהודה ושומרון והריסת בתי מחבלים - הביא לדעיכת פיגועי ההתאבדות ולהיעלמותם הכמעט מוחלטת אחרי שנת 2006.
השפעה ותוצאות > תוצאות פוליטיות

ההתקפות הקשיחו את עמדות הציבור הישראלי כלפי פלסטינים כשותפים פוטנציאליים להסכם שלום של שתי מדינות.
בשנות ה-90 חמאס השתמש בפיגועי התאבדות כדי לשבש את הסכמי אוסלו ואת תהליך השלום, במטרה להחליש את הארגון לשחרור פלסטין (אש"ף) ולקטב את הפוליטיקה הישראלית.  בתוך חודש מרגע החתימה על הסכם אוסלו, פתח חמאס בסדרת הפצצות חדשה שבה נהרגו עשרים ושישה ישראלים ופצעו רבים נוספים. תגובה אלימה זו שידרה את עמדתו של חמאס לפיה לא ניתן להשיג שלום וביטחון "אלא ועד שהחמאס [הוכר] ודרישותיו [ייענו]".
ב-1996, סדרה של פיגועי התאבדות הרסניים של חמאס, שהביאו לנפגעים משמעותיים וכמעט מחצית ממספר ההרוגים מהשנתיים הקודמות, מיוחסת לרוב בעיצוב תוצאות הבחירות הכלליות בישראל ב-1996. ההפצצות הגבירו את הפחד בציבור והעבירו את סנטימנט הבוחרים, ותרמו לניצחונו של בנימין נתניהו על שמעון פרס. עמדתו הנוקשה של נתניהו בעניין הביטחון הפכה מושכת יותר לבוחרים.  כשנתניהו החל את כהונתו הוא מיקד את האג'נדה הפוליטית שלו במאבק בטרור. בניגוד לגישת הממשלה הקודמת לטפל בטרור ובשלום בנפרד, מדיניות נתניהו הדגישה את השאיפה לשלום רק בהיעדר טרור.
השפעה ותוצאות > השראה לקבוצות איסלאמיסטיות אחרות

על פי ההערכות, השימוש בפיגועי התאבדות על ידי ארגונים איסלאמיסטיים פלסטיניים השפיע על ארגונים כמו חזבאללה ואל -קאעידה. אל-קאעידה, ארגון איסלאמיסטי טרנס-לאומי, השתמש בטקטיקה זו בהתקפות בעלות פרופיל גבוה, כולל הפצצות שגרירות ארצות הברית בקניה וטנזניה ב-1998, הפצצת USS Cole בתימן ב-2000, ובסופו של דבר התקפות 11 בספטמבר על ארצות הברית ב-2001. זה האחרון סימן הסלמה משמעותית בטרור העולמי, גרם לרפורמות ביטחוניות נרחבות ולגיטימציה נוספת לתנועה הג'יהאדית, ומשך עוד לוחמים זרים לאל-קאעידה.
השפעה ותוצאות > שינוי טקטיקה

בעקבות האינתיפאדה השנייה, חמאס עבר משימוש בפיגועי התאבדות להתמקדות בהתקפות רקטות נגד ישראל. עד שנת 2005 החל חמאס לאמץ אסטרטגיה דומה לזו של חזבאללה, תוך מינוף התמיכה האיראנית ונתיבים להברחה לבניית ארסנל רקטות משמעותי. בשנים 2006–2007 השתלט חמאס מידי פתח על רצועת עזה והחל לשלוט בשטח. אתגרים מבצעיים, כמו מכשול עזה-ישראל ושיפור המודיעין הישראלי, הגבילו את האפקטיביות של פיגועי התאבדות מסורתיים. כתוצאה מכך, חמאס אימץ ירי רקטות לעבר מרכזים עירוניים ישראלים כאסטרטגיה ראשית, שהובילה להפרעות משמעותיות ולאבדות בדרום ישראל ומהווה איום מתמשך על אוכלוסייה אזרחית גדולה יותר.  בין ההשתלטות של חמאס ב-2007 ל-2023, הארגון עסק בכמה מלחמות עם ישראל.
שינוי משמעותי התרחש בסוף 2023, כאשר חמאס הוביל את המתקפה על ישראל ב-7 באוקטובר, שמטרתה המוצהרת הייתה כיבוש יישובים בתוככי מדינת ישראל. במהלך מתקפת הטרור נרצחו ונהרגו כ-1,200 אזרחים וחיילים, כולל ילדים, קשישים ו-364 צעירים בפסטיבל המוזיקה נובה. התקיפות כללו מקרים רבים של אונס ואלימות מינית, והארגון לקח יותר מ-250 בני ערובה לעזה. אירוע זה עורר את מלחמת ישראל-חמאס המתמשכת.
רשימה של פיגועי התאבדות בישראל

להלן רשימת פיגועי ההתאבדות שבוצעו במסגרת התקפות הטרור הפלסטיניות שנובעות מהסכסוך הישראלי-פלסטיני בישראל, כולל ביהודה ושומרון וחבל עזה.
רשימה של פיגועי התאבדות בישראל > שנות התשעים > 1993 (2 פיגועים)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך | מיקום | נרצחים | פצועים | ארגון מבצע |
| 16 באפריל | פיגוע בצומת מחולה | 1 | 9 | חמאס |
| 4 באוקטובר | פיגוע מכונית תופת ליד בניין הממשל הצבאי בבית-אל | 0 | 30 | חמאס |
| סך הכל נרצחים לשנת 1993 | סך הכל נרצחים לשנת 1993 | 1 | 1 | 1 |
רשימה של פיגועי התאבדות בישראל > שנות התשעים > 1994 (5 פיגועים)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך | מיקום | נרצחים | פצועים | ארגון מבצע |
| 6 באפריל | פיגוע מכונית התופת בעפולה | 8 | 44 | חמאס |
| 13 באפריל | הפיגוע בתחנה המרכזית של חדרה | 5 | 30 | חמאס |
| 19 באוקטובר | הפיגוע בקו 5 | 22 | 75 | חמאס |
| 11 בנובמבר | פיגוע בצומת נצרים | 3 | 6 | חמאס בשיתוף עם הג'יהאד האסלאמי |
| 25 בדצמבר | חניון בנייני האומה בירושלים | 0 | 13 | חמאס |
| סך הכל נרצחים לשנת 1994 | סך הכל נרצחים לשנת 1994 | 38 | 38 | 38 |
רשימה של פיגועי התאבדות בישראל > שנות התשעים > 1995 (6 פיגועים)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך | מיקום | נרצחים | פצועים | ארגון מבצע |
| 22 בינואר | הפיגוע בצומת בית ליד | 22 | 66 | הג'יהאד האסלאמי |
| 9 באפריל | פיגוע מכונית התופת בצומת כפר דרום | 8 | 30 | הג'יהאד האסלאמי |
| 9 באפריל | מכונית תופת בכביש קרני נצרים | 0 | ? | חמאס |
| 26 ביוני | חמור עם עגלת נפץ על הציר המרכזי החוצה את גוש קטיף, קילומטר וחצי מצפון לנווה דקלים | 0 | ? | הג'יהאד האסלאמי |
| 24 ביולי | הפיגוע בקו 20 ברמת גן | 6 | 33 | חמאס |
| 21 באוגוסט | הפיגוע בקו 26 | 5 | 107 | חמאס |
| סך הכל נרצחים לשנת 1995 | סך הכל נרצחים לשנת 1995 | 40 | 40 | 40 |
רשימה של פיגועי התאבדות בישראל > שנות התשעים > 1996 (4 פיגועים)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך | מיקום | נרצחים | פצועים | ארגון מבצע |
| 25 בפברואר | הפיגוע באוטובוס קו 18, ליד התחנה המרכזית בירושלים | 26 | 80 | חמאס |
| 25 בפברואר | הפיגוע בצומת אשקלון | 1 | 36 | חמאס |
| 3 במרץ | הפיגוע באוטובוס בקו 18, ברחוב יפו בירושלים | 19 | 7 | חמאס |
| 4 במרץ | הפיגוע בדיזנגוף סנטר | 13 | 163 | חמאס בשיתוף עם הג'יהאד האסלאמי |
| סך הכל נרצחים לשנת 1996 | סך הכל נרצחים לשנת 1996 | 59 | 59 | 59 |
רשימה של פיגועי התאבדות בישראל > שנות התשעים > 1997 (3 פיגועים)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך | מיקום | נרצחים | פצועים | ארגון מבצע |
| 9 בינואר | תל אביב | 0 | 13 | חמאס |
| 21 במרץ | הפיגוע בקפה אפרופו | 3 | 48 | חמאס |
| 30 ביולי | הפיגוע בשוק מחנה יהודה | 16 | 178 | חמאס |
| 4 בספטמבר | הפיגוע ברחוב בן יהודה | 5 | ? | חמאס |
| סך הכל נרצחים לשנת 1997 | סך הכל נרצחים לשנת 1997 | 24 | 24 | 24 |
רשימה של פיגועי התאבדות בישראל > שנות התשעים > 1998 (2 פיגועים)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך | מיקום | נרצחים | פצועים | ארגון מבצע |
| 29 באוקטובר | מכונית תופת ליד אוטובוס תלמידים בכפר דרום | 1 | 8 | חמאס |
| 6 בנובמבר | פיגוע התאבדות כפול בירושלים | 0 | 20 | הג'יהאד האסלאמי |
| סך הכל נרצחים לשנת 1998 | סך הכל נרצחים לשנת 1998 | 1 | 1 | 1 |
רשימה של פיגועי התאבדות בישראל > שנות התשעים > 1999 (2 פיגועים)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך | מיקום | נרצחים | פצועים | ארגון מבצע |
| 5 בספטמבר | מכונית תופת ליד אוטובוס בקו מס' 960 בטבריה | 0 | 4 | חמאס |
| 5 בספטמבר | מכונית תופת בתחנה המרכזית בחיפה | 0 | 0 | חמאס |
| סך הכל נרצחים לשנת 1999 | סך הכל נרצחים לשנת 1999 | 0 | 0 | 0 |
רשימה של פיגועי התאבדות בישראל > העשור הראשון של המאה ה-21 > 2000 (2 פיגועים)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך | מיקום | נרצחים | פצועים | ארגון מבצע |
| 26 באוקטובר | עמדת צה"ל סמוך לכפר דרום (המחבל היה רכוב על אופניים) | ללא | 1 | הג'יהאד האסלאמי |
| 22 בדצמבר | צומת מחולה | ללא | 3 | חמאס |
| סך הכל הרוגים לשנת 2000 | סך הכל הרוגים לשנת 2000 | 0 |  |  |
רשימה של פיגועי התאבדות בישראל > העשור הראשון של המאה ה-21 > 2001 (31 פיגועים)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך | מיקום | נרצחים | פצועים | ארגון מבצע |
| 4 במרץ | הפיגוע בנתניה | 3 | 1 | חמאס |
| 27 במרץ | סמוך לאוטובוס אגד בקו מס' 6 בגבעה הצרפתית בירושלים | ללא (2 נפצעו קשה ו-16 קל) | 18 | הג'יהאד האסלאמי, ארגון גדודי השיבה |
| 28 במרץ | הפיגוע בתחנת הדלק מפגש השלום ליד כפר סבא | 2 | 4 | חמאס |
| 22 באפריל | הפיגוע בכפר סבא - צומת הרחובות ויצמן וטשרניחובסקי בכפר סבא | 1 | 40 | חמאס |
| 29 באפריל | צומת דיר שרף בשומרון - מחבל נצמד עם מכונית תופת לאוטובוס תלמידים שיצא משבי שומרון | ללא | ללא | חמאס |
| 18 במאי | פיגוע בקניון השרון בנתניה | 5 |  ? | חמאס |
| 24 במאי | מחסום תופח בגוש קטיף | ללא | 2 באורח קל | חמאס |
| 25 במאי | התחנה המרכזית בחדרה (פיצוץ מכונית תופת) | ללא | 60 | חמאס |
| 25 במאי | פיגוע באמצעות משאית תופת בצומת נצרים | ללא | ללא |  |
| 1 ביוני | הפיגוע בדולפינריום בתל אביב | 21 |  | חמאס |
| 22 ביוני | סמוך לדוגית בצפון רצועת עזה | 2 |  | חמאס |
| 9 ביולי | מחבל נהוג במכונית תופת מערבית למחסום כיסופים | 1 | ללא | חמאס |
| 16 ביולי | הפיגוע בתחנת הרכבת בבנימינה | 2 |  | הג'יהאד האסלאמי |
| 8 באוגוסט | מכונית תופת במחסום בקעות בבקעת הירדן | ללא | פצוע קל | חמאס |
| 9 באוגוסט | מסעדת סבארו בירושלים | 16 |  | חמאס בשיתוף עם הג'יהאד האסלאמי |
| 12 באוגוסט | מסעדת "וול סטריט" בקריית מוצקין | ללא | 16 | הג'יהאד האסלאמי |
| 4 בספטמבר | רחוב הנביאים בירושלים | ללא | 20 בהם שוטר משמר הגבול אנוש | חמאס |
| 9 בספטמבר | הפיגוע בתחנת הרכבת נהריה | 3 |  | חמאס |
| 9 בספטמבר | מכונית תופת בצומת בית ליד | ללא (12 פצועים) | 12 | חמאס |
| 7 באוקטובר | הכניסה לקיבוץ שלוחות | 1 | ללא | הג'יהאד האסלאמי |
| 7 באוקטובר | מחסום ארז | ללא |  | חמאס |
| 17 באוקטובר | סמוך למעבר קרני | ללא (2 פצועים) | 2 | החזית העממית לשחרור פלסטין |
| 27 בנובמבר | מחסום ארז | ללא (2 פצועים קל) | 2 | חמאס |
| 29 בנובמבר | הפיגוע בקו 823 בצומת מחנה 80 | 3 |  | הג'יהאד האסלאמי והפת"ח |
| 1 בדצמבר | הפיגוע במדרחוב בן-יהודה - מדרחוב בן-יהודה בירושלים (פיגוע התאבדות כפול ומכונית תופת) | 11 |  | חמאס |
| 2 בדצמבר | אוטובוס בקו מס' 16 בחיפה | 15 |  | חמאס |
| 5 בדצמבר | רחוב דוד המלך בירושלים | ללא | 11 | הג'יהאד האסלאמי |
| 9 בדצמבר | צומת הצ'ק פוסט בחיפה | ללא | 30 | הג'יהאד האסלאמי |
| 12 בדצמבר | נוה דקלים | ללא | 4 קל | חמאס |
| 15 בדצמבר | מחסום טייבה | ללא |  ? | הג'יהאד האסלאמי |
| סך הכל נרצחים לשנת 2001 | סך הכל נרצחים לשנת 2001 | 84 |  |  |
רשימה של פיגועי התאבדות בישראל > העשור הראשון של המאה ה-21 > 2003 (22 פיגועים)

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| תאריך | מיקום | נרצחים | ארגון מבצע |
| 5 בינואר | פיגוע בתחנה המרכזית הישנה בתל אביב (פיגוע התאבדות כפול) | 23 | גדודי חללי אל-אקצא |
| 5 במרץ | אוטובוס בקו מס' 37 (בשדרות מוריה) בחיפה | 17 | חמאס |
| 30 במרץ | "קפה לונדון" בנתניה | ללא (כ-30 פצועים מתוכם אחד קשה) | הג'יהאד האסלאמי |
| 24 באפריל | תחנת הרכבת כפר סבא - נורדאו | 1 | גדודי חללי אל-אקצא |
| 30 באפריל | מסעדת מייק'ס פלייס (Mike's Place), הטיילת בתל אביב | 3 | בוצע על ידי אזרחים בריטים ממוצא פקיסטני שייתכן שנשלחו על ידי החמאס וגדודי חללי אל-אקצא או כחוליית ביצוע של אל-קאעידה |
| 17 במאי | כיכר גרוס בחברון | 2 | חמאס |
| 18 במאי | הפיגוע בקו 6 בירושלים | 7 | חמאס |
| 18 במאי | מחסום בכפר דחיית אל בריד סמוך לשכונת נווה יעקב | ללא | חמאס |
| 19 במאי | כניסה לקניון בעפולה | 3 | הג'יהאד האיסלאמי בשיתוף עם הפת"ח |
| 19 במאי | סמוך לג'יפ צבאי בכפר דרום (המחבל היה רכוב על אופניים) | ללא (3 חיילים נפצעו) | חמאס |
| 11 ביוני | אוטובוס בקו מס' 14א בירושלים, סמוך למרכז כלל | 17 | חמאס |
| 19 ביוני | הפיגוע בשדי תרומות | 1 | הג'יהאד האסלאמי |
| 7 ביולי | בית פרטי במושב כפר יעבץ | 1 | הג'יהאד האסלאמי |
| 12 באוגוסט | מרכול בראש העין | 1 | גדודי חללי אל אקצה |
| 12 באוגוסט | תחנת אוטובוס ליד אריאל | 1 | הגיהאד האיסלאמי והחמאס |
| 19 באוגוסט | אוטובוס בקו מס' 2 בירושלים | 23 | חמאס |
| 9 בספטמבר | טרמפיאדה בכניסה למחנה צריפין | 9 | חמאס |
| 9 בספטמבר | קפה הלל במושבה הגרמנית, ירושלים | 7 | חמאס |
| 4 באוקטובר | מסעדת מקסים בחיפה | 21 | הג'יהאד האסלאמי |
| 9 באוקטובר | משרדי התיאום והקישור של צה"ל בטול-כרם | ללא (שני חיילים נפצעו, קשה וקל) | גדודי חללי אל אקצה |
| 3 בנובמבר | סמוך לכפר עזון בציר אלפי מנשה-קדומים | ללא (פצוע אחד קל מאוד) | גדודי חללי אל אקצה |
| 25 בדצמבר | תחנת אוטובוס במחלף גהה בבני ברק | 4 | החזית העממית לשחרור פלסטין |
| סך הכל הרוגים לשנת 2003 | סך הכל הרוגים לשנת 2003 | 142 | 142 |
רשימה של פיגועי התאבדות בישראל > העשור הראשון של המאה ה-21 > 2004 (12 פיגועים)

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| תאריך | מיקום | נרצחים | ארגון מבצע |
| 11 בינואר | הכפר ג'ינסאפוט באזור קדומים | ללא | המחבל ככל הנראה איש תנזים |
| 14 בינואר | מעבר ארז (הפיגוע בוצע באמצעות מחבלת מתאבדת) | 4 | פת"ח וחמאס |
| 29 בינואר | אוטובוס בקו מס' 19 בשכונת רחביה בירושלים | 11 | גדודי חללי אל אקצה |
| 22 בפברואר | אוטובוס בקו מס' 14א, ליד גן פעמון הדרור בירושלים | 8 | גדודי חללי אל אקצה |
| 27 בפברואר | סמוך לחממות בכפר דרום | ללא |  |
| 14 במרץ | פיגוע התאבדות כפול בנמל אשדוד | 10 | גדודי חללי אל אקצה והחמאס |
| 17 באפריל | מעבר ארז | 1 | גדודי חללי אל אקצה והחמאס |
| 22 במאי | מחסום בקעות בבקעת הירדן | ללא (פצוע אחד קל) | החזית העממית לשחרור פלסטין |
| 31 באוגוסט | אוטובוסים בקווים מס' 7 ו-12 בבאר שבע | 16 | חמאס |
| 14 בספטמבר | מעבר חָבְּלֶה באזור קלקיליה (המחבל היה רכוב על אופניים) | ללא (שני חיילים נפצעו, בינוני-קשה וקל) | גדודי חללי אל-אקצא |
| 22 בספטמבר | הגבעה הצרפתית בירושלים | 2 | גדודי חללי אל אקצה |
| 1 בנובמבר | פיגוע בשוק הכרמל בתל אביב | 3 | החזית העממית לשחרור פלסטין |
| סך הכל הרוגים לשנת 2004 | סך הכל הרוגים לשנת 2004 | 55 | 55 |
רשימה של פיגועי התאבדות בישראל > העשור הראשון של המאה ה-21 > 2005 (8 פיגועים)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך | מיקום | נרצחים | פצועים | ארגון מבצע |
| 13 בינואר | הפיגוע במחסום קרני | 6 | 5 | חמאס, גדודי חללי אל אקצה וועדות ההתנגדות העממיות |
| 18 בינואר | ביתן בידוק ביטחוני ליד צומת גוש קטיף | 1 | 8 | חמאס |
| 25 בפברואר | הפיגוע במועדון הסטייג' בתל אביב | 6 | 49 | הג'יהאד האסלאמי, גדודי חללי אל אקצה, מעורבות של חזבאללה |
| 12 ביולי | הפיגוע בכניסה לקניון השרון בנתניה | 5 | 90 | הג'יהאד האסלאמי |
| 28 באוגוסט | תחנה מרכזית בבאר שבע | 0 | 2 | הג'יהאד האסלאמי, גדודי חללי אל אקצה |
| 26 באוקטובר | הפיגוע בשוק בחדרה | 7 | 54 | הג'יהאד האסלאמי |
| 5 בדצמבר | הפיגוע בקניון השרון (דצמבר 2005) | 5 | 51 | הג'יהאד האסלאמי |
| 29 בדצמבר | מחסום פתע ליד הכפר ג'בארה שבאזור טולכרם | חייל צה"ל, 2 פלסטינים |  | הג'יהאד האסלאמי |
| סך הכל הרוגים לשנת 2005 | סך הכל הרוגים לשנת 2005 | 32 | 32 | 32 |
רשימה של פיגועי התאבדות בישראל > העשור הראשון של המאה ה-21 > 2006 (3 פיגועים)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך | מיקום | הרוגים | פצועים | ארגון מבצע |
| 19 בינואר | רחוב נווה שאנן, התחנה המרכזית הישנה בתל אביב | 0 | 32 | הג'יהאד האסלאמי |
| 30 במרץ | הפיגוע בקדומים | 4 | 0 | גדודי חללי אל אקצא |
| 17 באפריל | פיגוע ברחוב נווה שאנן אזור התחנה המרכזית הישנה בתל אביב (באותו המקום שבו התרחש הפיגוע ב-19 בינואר) | 11 | 66 | גדודי חללי אל אקצא והג'יהאד האסלאמי |
| סך הכל הרוגים לשנת 2006 | סך הכל הרוגים לשנת 2006 | 15 | 15 | 15 |
רשימה של פיגועי התאבדות בישראל > העשור הראשון של המאה ה-21 > 2007 (פיגוע אחד)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך | מיקום | הרוגים | פצועים | ארגון מבצע |
| 29 בינואר | פיגוע ההתאבדות באילת | 3 | 0 | הג'יהאד האסלאמי, גדודי חללי אל-אקצא ו"צבא המאמינים" |
| סך הכל הרוגים לשנת 2007 | סך הכל הרוגים לשנת 2007 | 3 | 3 | 3 |
רשימה של פיגועי התאבדות בישראל > העשור הראשון של המאה ה-21 > 2008 (פיגוע אחד)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך | מיקום | הרוגים | פצועים | ארגון מבצע |
| 4 בפברואר | פיגוע במרכז המסחרי בדימונה | 2 | 8 | הג'יהאד האסלאמי חמאס וגדודי חללי אל-אקצא |
| סך הכל נרצחים לשנת 2008 | סך הכל נרצחים לשנת 2008 | 2 | 2 | 2 |
רשימה של פיגועי התאבדות בישראל > העשור השני של המאה ה-21 > 2011 (פיגוע אחד)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך | מיקום | הרוגים | פצועים | ארגון מבצע |
| 18 באוגוסט | במהלך מתקפת טרור בכביש 12, סמוך לאילת, פוצץ עצמו אחד מהמחבלים בעזרת חגורת נפץ בסמוך לאוטובוס ריק מנוסעים. נהג האוטובוס נהרג והאוטובוס נשרף כליל. | 1 (בפעולות שנכללו במתקפה זו נהרגו עוד 7 ישראלים) | 14 | הג'יהאד הסלפי |
| סך הכל הרוגים לשנת 2011 | סך הכל הרוגים לשנת 2011 | 1 | 1 | 1 |
רשימה של פיגועי התאבדות בישראל > העשור השני של המאה ה-21 > 2016 (פיגוע אחד)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך | מיקום | הרוגים | פצועים | ארגון מבצע |
| 18 באפריל | אוטובוס אגד בקו 12, ליד צומת פת בירושלים | 0 | 20 | חמאס |
| סך הכל הרוגים לשנת 2016 | סך הכל הרוגים לשנת 2016 | 0 | 0 | 0 |