stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מעגל ריסים

מעגל ריסים
מעגל ריסים הוא מכשיר מכני המופעל ידנית לעיגול הריסים העיניים למטרות קוסמטיות. מעגל הריסים עשוי בדרך כלל ממתכת, ולעיתים קרובות יש רפידות גומי במקום שבו המתכת יוצרת מגע עם הריסים. הפטנט הראשון הידוע של מעגל ריסים הוגש על ידי צ'ארלס סטיקל ויליאם מקדונל מרוצ'סטר, ניו יורק.
ממציא מעגל הריסים

ויליאם ג'וסף בלדו (1889- 28 בספטמבר 1995) היה הממציא האמריקאי הראשון של מעגל הריסים.
ויליאם והחברה שלו Kurlash company רשומים על פטנטים בקנדה, ארצות הברית ובריטניה למעגל הריסים והוסיפו לו מספר שיפורים.
ראו גם

מסקרה
מועדון ספורט בני יפו אורתודוכסים

סמל המועדון הפועל צעירי יפו
סמל המועדון א.ס. רמת אליהו
מועדון ספורט בני יפו אורתודוכסים היא קבוצת כדורגל מהעיר תל אביב-יפו המורכבת מאיחוד של קבוצות הכדורגל בני יפו המזוהה עם הקהילה המוסלמית-ערבית ביפו והפועל אורתודוקסים יפו המזוהה עם הקהילה הנוצרית-יוונית-אורתודוקסית ביפו.
היסטוריה

הקבוצה הוקמה בשנת 2012 כאיחוד של הקבוצות "בני יפו" ו"הפועל אורתודוקסים יפו". למעשה היא איחוד מלא של כל קבוצות הכדורגל ששיחקו ביפו למעט מכבי קביליו יפו, כולל: מכבי יפו (הקבוצה המקורית), בני יפו, צעירי יפו, חצרות יפו, אורתודוקסים יפו, וא.ס רמת אליהו המשויכת לראשון לציון.
היסטוריה > בני יפו

המועדון הוקם בשנת 1963 בשם "הפועל איחוד צעירי יפו". צעירי יפו שיחקו בליגה א' פעמיים, שלאחריהם נשרה הקבוצה לליגה ב',בעונת 85–1984 ובעונת 01–2000. מיקום השיא של הקבוצה היה המקום השלישי בליגה א' דרום בעונת 84–1983. המועדון נסגר בשנת 2001 בשל בעיות כלכליות והיה מזוהה עם הקהילה הערבית מוסלמית ביפו.
המועדון הוקם מחדש בשנת 2003, תחת שם חדש, "הפועל איחוד בני יפו", מכיוון שלא היה אפשר להשתמש בשם המקורי בשל החובות הכבדים של הקבוצה. "הפועל איחוד בני יפו" שיחקו בשם זה עד עונת 08–2007, שבה הם סיימו במקום החמישי בליגה ג' תל אביב. בעונת 09–2008, התאחדה הקבוצה עם "א.ס. רמת אליהו" מליגה ב'. "א.ס. רמת אליהו" עצמה התאחדה עם "מכבי יפו" בעונת 1999–2000 ואחר-כך עם קבוצת "חצרות יפו". לאחר איחוד זה שונה שם המועדון ל"בני יפו".
היסטוריה > הפועל אורתודוקסים יפו

קבוצת "הפועל אורתודוקסים יפו" הוקמה בשנת 1970 בשם "הצופים האורתודוקסים", כחלק מפעילויות הספורט של אגודת הצופים הערבים האורתודוקסים של הקהילה הנוצרית-יוונית-אורתודוקסית של ערביי ישראל. רוב שנות קיומה שיחקה הקבוצה בליגה ג' עד שבעונת 2006/2007 עלתה לליגה ב'.
באפריל 2004 שיחקה לראשונה הקבוצה ב"דרבי נוצרי" נגד קבוצת אורתודוקסים לוד.
היסטוריה > לאחר האיחוד

לאחר האיחוד שיחקה הקבוצה בליגה ב'. בסיום עונת 2015/2016 עלתה הקבוצה לליגה א', ושובצה בליגה א' דרום. בעונה לאחר מכן סיימה הקבוצה במקום ה-15 וירדה חזרה לליגה ב' דרום א', שם סיימה במקום ה-12, ה-11, וה-12 בשלוש העונות הבאות בהתאמה.
אצטדיון

לאחר האיחוד משחקת הקבוצה במגרש "צעירי יפו" בשדרות הבעש"ט (המשמש גם כמגרש אימונים ואין בו יציעים מסודרים לקהל) או באצטדיון הלוחמים בחולון. קבוצת "א.ס. רמת אליהו" עוד הספיקה לשחק מספר שנים באצטדיון גאון ביפו לפני שנהרס בשנת 2009.
הערות שוליים

↑  דני רכט, מגרש הפחים של מכבי יפו / איצטדיון ניסים גאון, באתר האנציקלופדיה העירונית "תל.אביב.פדיה"
↑  רון עמיקם, יפו, גם היום אני לא עוזב אותך, באתר nrg‏, 25 באפריל 2007
↑  אור שדה, משפחת טועמה ומלחמתה במונופול, באתר הארץ, 10 באפריל 2004
↑  בשאיפה לדרבי: אורתודוכסים יפו עלתה לליגה א', באתר ONE‏, 19 באפריל 2016
↑  גורמים פרטיים הרסו את חומת אצטדיון גאון ביפו, באתר nrg‏, 4 באפריל 2008
↑  הדחפורים עלו על איצטדיון גאון, באתר nrg‏, 28 ביוני 2009
מעגל רנקין

תרשים מעגל רנקין
מעגל רנקין הוא מעגל תרמודינמי המכיל מנוע המופעל על ידי חום, ובייחוד מנועי קיטור.
המעגל קרוי על שם החוקר והמהנדס הסקוטי ויליאם רנקין, שתיאר אותו לראשונה בהרחבה, במסגרת המחקר שערך בנושא מנועי קיטור.
מעגל רנקין פועל על ידי שימוש בחום להחלפת מצב צבירה מנוזל לגז, ושימוש בלחץ הנוצר להנעה - בדרך כלל על ידי מדחף או טורבינה. מעגל רנקין מגיע ליעילות תיאורתית (קרנו) של 63% כאשר המנוע עובד עם נוזל עבודה במעגל סגור, והפרש הלחצים מהעיבוי מנוצל אף הוא. בתחנות כוח מודרניות מופעלות פחם מגיעים ליעילות (נצילות) של 42%. האדים, הנראים לעיתים יוצאים מארובות הקירור בתחנות כוח אינם נוזל העבודה, אלא נוזל קירור מאודה מתהליך הקירור או אדי מים מהאוויר בארובת הקירור.
ניתוח תרמודינמי

במנוע מופעל טורבינה, כפי שמוצג בתרשים (הטורבינה עצמה אינה נראית) כל האנרגיה מהאידוי ומהעיבוי אובדים לסביבה אך החום שהתווסף למערכת בתהליך החימום מנוצל בטורבינה בעקבות זרימת נוזל העבודה בהפרש לחצים גבוה, והנעתה. במנוע במעגל סגור נדרשת גם אנרגיה להנעת הנוזל בחזרה אל מכל האידוי, אך כמות האנרגיה לשאיבת נוזלים היא מזערית, ביחס לכח הנדרש להניע את אותה כמות חומר כגז, אשר כאמור, בעקבות הפרש לחצים, לא רק שאינה דורשת כח, אדרבה היא הנותנת כח לפעולת המערכת.
מעגל רנקין תאורטי מגדיר ארבעה תהליכים:
א. שאיבת נוזל העבודה אל אזור בו הלחץ מוגבר. (מופיע בגרף בין 1 ל-2). מכיוון שמצב הצבירה הוא נוזל, אין צורך בהשקעת אנרגיה רבה לצורך כך.
ב. העברת הנוזל למכל הרתחה (מופיע בגרף בין 2 ל-3). הנוזל מחומם בלחץ קבוע, עד שנוצרים אדים יבשים ורוויים.  החום הדרוש לשם כך ניתן לחישוב באמצעות טבלאות ידועות.
ג. האדים מתפשטים דרך טורבינה (מופיע בגרף בין 3 ל-4) ויצרים עבודה מהתנועה.
ד. האדים היוצאים מהטורבינה עוברים דרך מעבה, ההופך אותם שוב לנוזל, בלחץ קבוע - עד היותם "נוזל רווי" בטמפרטורת רתיחה.
במעגל רנקין אידיאלי (תאורטי) - אין מחשבים את איבודי האנרגיה כתוצאה מהמשאבה ומהטורבינה. בגרף היו מתקבלים שני קווים אנכיים ללא אנטרופיה בתהליכים א' ו-ג' (מסומנים 1-2 וכן 3-4 בתרשים), הדומה מאוד למעגל קרנו. משום כך יש המכנים מעגל זה: "מעגל קרנו פרקטי".
מעגל רנקין אורגני (ORC)

מעגל רנקין אורגני Organic Rankine Cycle או ORC באנגלית, הוא מעגל רנקין המסתמך על נוזל עבודה בעל מסה מולקולרית גבוהה, ואשר נקודת הרתיחה שלהם בטמפרטורה נמוכה מזו של מים, ומאפשר ניצול חום טבעי מהאדמה, מקולטי חום פשוטים ומהתפרקות של זבל אורגני. כמו כן מעגל זה מאפשר ניצול שארית חום מתהליכים תעשייתיים. המעגל הומצא בידי צבי תבור ויהודה ברוניצקי.
במעגל האידיאלי ההתפשטות איזנטרופית בלא איבוד אנרגיה, ואילו האידוי והעיבוי הם איזובריים בלחץ קבוע תוך איבוד אנרגיה.
במציאות ישנם איבודי אנרגיה במהלכים לא הפיכים כתוצאה מאיבוד חום בעת ההתפשטות (בטורבינה) שאינה איזנטרופית, ובמחליפי החום, שם נדרשת מהירות העברת החום על חשבון נפילות לחץ, שפירושם אובדן חלק מן העבודה שהמערכת הייתה יכולה להפיק.
בפועל, משתדלים להחזיר חלק מן האנרגיה האובדת, על ידי שימוש משני (או 'רגנרציה') לחימום מקדים של נוזלים בתהליכים תעשייתיים המניעים את המעגל האורגני. לדוגמה בתחנת כוח חשמלית, משתמשים במים לחימום מקדים של המים בטורבינה הגז הראשית. טורבינת הגז פועלת על פי מעגל רנקין רגיל (מנוע קיטור המונע על ידי מים, באמצעות חום ולחץ גבוהים מאוד). המים המתחממים כתוצאה מתהליך הקירור של הטורבינה, מניעים מעגל רנקין אורגני. המים החמימים היוצאים ממעגל הרנקין משמשים לחימום מקדים של המים למנוע הקיטור.
בחירת נוזל העבודה הוא בעל חשיבות עליונה במנועים מסוג זה, מכיוון שמדות החום הנמוכות והפרש הטמפרטורות הקטן הם גורם מרכזי לירידת הנצילות והיעילות של המעגל. כדי להשיג עבודה בתנאים אלו, משתמשים בנוזלי קירור או בנוזלים פחמימתיים. נוזל העבודה במנוע רנקין אורגני הם בעלי התכונות הבאות:
חומר בעל עקומת רוויה איזנטרופית לאדים: חומר כזה מאפשר תהליך איזנטרופי - חומר "יבש" כך שבמצב נוזלי הוא ללא נדיפות, ובמצב גז ללא התעבות - בייחוד בטמפרטורות ובלחצי המעבר הקיימים במערכת.
חומר בעל טמפרטורת קפיאה נמוכה - ויציבות גבוהה של מצב הצבירה
חומר בעל צפיפות חום גבוהה וחום התאדות גבוה, על מנת לספוג במהירות יותר אנרגיה בעת האידוי, שתועבר בהמשך לטורבינה. תכונה זו מגדילה את התפוקה למנוע (ומחליפי חום) בנפח מסוים, ומאפשרת את הקטנת ממדי המנוע הנדרש.
עקומת רוויה של אדים(אנ')
תרשים T-s (חום אנטרופיה) למעגל רנקין
תרשים T-s (חום אנטרופיה) למעגל רנקין אורגני
מידות ומשקלות

מידות ומשקלות על פי פקודת המשקולות והמידות, 1947, ופקודת סדרי השלטון והמשפט, תש"ח-1948.
חוק זה, שמסדר את המשקלות והמידות כך שיהיו אחידות וידועות, עולה בקנה אחד עם האיסור להחזיק מידה ומשקל שאינו סטנדרטי בבית העסק.
מידות ומשקלות ישראליים > משקלות

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
בכל ישראל
| 1 דרהם | 3.205 גרמים |  |
| 1 אוקה | 1.282 קילוגרמים |  |
| 1 רוטל | 12 אוקיות |  |
| 1 קנטר | 100 רוטל |  |

| מידה | צפון הארץ | דרום הארץ |
| 1 אוקיה | 213.7 גרמים | 240.4 גרמים |
| 1 רוטל | 2.564 ק"ג | 2.885 ק"ג |
| 1 קנטר | 256.4 ק"ג | 288.5 ק"ג |
מידות ומשקלות ישראליים > מידות אורך, שטח ונפח

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| 1 אמה (מידת אריג) | 67.76 סנטימטרים |  |
| 1 אמה (מידת קרקע) | 75.80 סנטימטרים |  |
| 1 אמה רבועה (מידת קרקע) | 0.575 מטר רבוע |  |
| 1 דונם (טורקי) | 1,600  אמות מרובעות | 919.3 מטרים מרובעים |
| 1 דונם (מטרי) | 1,000 מטרים רבועים |  |
| 1 צול (אינץ') | 2.54 סנטימטר |  |
| 1 קוב (מטר מעוקב) | מטר X מטר X מטר |  |
מידות ומשקלות בריטיים ואמריקניים > משקלות

| --- | --- |
1 גראן: 64.8 מיליגרמים
1 דרהם: 1.772 גרם
1 אונקיה: 28.35 גרם
1 אונקיה (טרוי): 31.104 גרם
1 ליטרה (פונט): 453.592 גרם
1 סטון: 6.35 קילוגרמים
1 רביעית: 12.7 קילוגרמים
1 משקל-האמה: 50.8 קילוגרמים
1 טונה (ארוכה) (בריטית): 1.016 טונות מטריות
1 טונה (קצרה) (ארצות הברית וקנדה): 0.907 טונות מטריות
מידות ומשקלות בריטיים ואמריקניים > מידות אורך

| --- | --- |
1 אצבע (אינץ'): 2.54 סנטימטרים
1 רגל (פוט): 30.48 סנטימטרים
1 יארד: 91.44 סנטימטרים
1 מיל (יבשתי): 1.609 קילומטרים
1 מיל (ימי): 1.853 קילומטרים
מידות ומשקלות בריטיים ואמריקניים > מידות שטח

| --- | --- |
1 אצבע רבועה (אינץ' רבוע): 6.452 סנטימטרים רבועים
1 רגל רבועה (פוט רבוע): 929.030 סנטימטרים רבועים
1 יארד רבוע: 0.836 מטר רבוע
1 אקר: 0.405 הקטר
1 מיל רבוע: 529 הקטרים
מידות ומשקלות בריטיים ואמריקניים > מידות נפח

| --- | --- |
מידות בריטיות
1 גיל: 142 מיליליטרים
1 פינטה (פינט): 568 מיליליטרים
1 קוורטה (קוורט): 1.136 ליטרים
1 גאלון: 4.546 ליטרים
1 פק: 9.092 ליטרים
1 בושל: 36.368 ליטרים
מידות אמריקאיות
1 גיל: 118 מיליליטרים
1 פינטה (פינט): 473 מיליליטרים
1 קוורטה (קוורט): 946 מיליליטרים
1 גאלון: 3.785 ליטרים
1 פק: 7.57 ליטרים
1 בושל: 30.28 ליטרים
מידות בריטיות של ארצות הברית
1 אונקיה נוזלים: 28.412 מיליליטרים
1 אצבע מעוקבת (אינץ' מעוקב): 16.387 סנטימטרים מעוקבים
1 רגל מעוקבת (פוט מעוקב): 28.317 דצימטרים מעוקבים
1 יארד מעוקב: 0.765 מטר מעוקב
ראו גם

יחידת מידה
היסטוריה של שיטות המדידה
מידות, שיעורים ומשקלות בהלכה
רשימת מידות, שיעורים ומשקלות בהלכה
הערות שוליים

↑  פקודת המידות והמשקולות, וקישורים לצו המשקולות והמידות, לתקנות המשקולות והמידות ולמסמכי OIML, באתר משרד הכלכלה
↑  נחום רקובר "המשפט העברי בחקיקת הכנסת – המקורות היהודיים בשילובם בדיוני הכנסת ובחוקי מדינת ישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 967-968 הצעת חוק לתיקון פקודת המשקלות והמידות, באתר דעת.
מכניקת הזורמים

מכניקת הזורמים היא ענף פיזיקלי מתחום מכניקת הרצף העוסק בחקר הזורמים (קרי: נוזלים וגזים, בהקשרים מסוימים אף פלזמה), תכונותיהם ובכוחות הפועלים עליהם. תורה זו מאפשרת להסיק מידע על תנועתם של הזורמים, הנקראת "זרימה", ולהפיק יישומים חשובים רבים בתחומי הנדסת המים, הנדסת אווירונאוטיקה והנדסת המכונות. לענף תחומי משנה נוספים, כאשר העיקריים שבהם הם הידרודינמיקה החוקרת את תנועת הנוזלים, הידרוסטטיקה החוקרת את מאפייני הנוזלים הנמצאים במנוחה והאווירודינמיקה החוקרת את תנועתם של גזים.
מכניקת הזורמים היא ענף פיזיקלי ותיק אשר ראשיתו עוד בימי יוון העתיקה, אז חקר ארכימדס את תכונותיהם של נוזלים ופיתח את בורג ארכימדס. מאז, התפתח ענף זה רבות והוא מהווה שדה מחקר פעיל גם היום. הבסיס המתמטי העומד מאחורי מכניקת הזורמים מורכב מאוד לעיתים וחלק ממשוואותיה אינן ניתנות לפתרון אנליטי. עם ההתקדמות הטכנולוגית והתפתחות המחשוב, מנוצלות כיום יכולות מחשוב לביצוע חישובים נומריים וניתוח מערכות מורכבות המתארות זורמים.
מנומטר, כלי המשמש למדידת לחץ
היסטוריה

הראשון שעסק במכניקת הזורמים באופן אשר הותיר אחריו חותם היסטורי היה ארכימדס, אשר בין גילוייו העיקריים נמנים חוק ארכימדס ובורג ארכימדס. ברחבי הקיסרות הרומית נעשה שימוש במכונות הידראוליות נוספות לצורך הספקת ושינוע מים. המהנדס הרומי ויטרוביוס (Vitruvius) הציע לראשונה את טחנת המים במאה הראשונה לפני הספירה. מאז, במשך שנים רבות, נותר ענף זה ב"תרדמת" עד להופעת מחקריו של המתמטיקאי והפיזיקאי אוונגליסטה טוריצ'לי, אשר בשנת 1643 המציא את הברומטר וניסח את עקרון טוריצ'לי. החוקר הצרפתי בלז פסקל ניסח באותה תקופה את חוק פסקל, המהווה את אחד מחוקי הבסיס של ההידרוסטטיקה.
"זריקת מרץ" לחקר תחום הזורמים התקבלה עם ניסוח חוקי המכניקה החשובים על ידי אייזק ניוטון, אשר סיפק את הפורמליזם הפיזיקלי הדרוש. הפיזיקאי והמתמטיקאי לאונרד אוילר, אשר חי במאה ה-18, ניסח על סמך פורמליזם זה את משוואות אוילר, המתארות זורמים. בשנת 1739 פרסם דניאל ברנולי את משוואת ברנולי, המהווה את אחד מהכלים החשובים בהידרודינמיקה ובאווירודינמיקה (ראו בהמשך).
הראשונים שחקרו את השפעותיו של החיכוך על הזרימה היו, באופן בלתי תלוי, המדען הצרפתי ז'אן לואי מארי פואזיי, אשר חקר את תנועת הדם בשנת 1839, וגוטהילף היינריך לודוויג האגן, בשנת 1840. המחקר בדבר השפעות הצמיגות על הזרימה התקיים אף הוא באופן בלתי תלוי על ידי קלוד לואי מרי אנרי נאוויה  בשנת 1827 ועל ידי החוקר הבריטי גבריאל סטוקס בשנת 1845. הידע אשר צברו מנוסח במשוואות נאוויה-סטוקס.
מחקרים אשר בוצעו במאה ה-19 על זרימה במהירויות גבוהות עם חיכוך בלתי זניח עמדו בסתירה, לכאורה, לצפי על פי עקרון ברנולי. את הפתרון לסתירה זו הסביר בשנת 1883 אוסבורן ריינולדס , אשר הראה כי קיימים שני "משטרי זרימה" הנבדלים זה מזה בתכונותיהם. באופן כללי, מחקריו מראים כי במהירויות גבוהות הזרימה מפסיקה להיות "לוחית" והופכת "עירבולית" יותר, כך שישנו קושי בתיאור אנליטי מלא שלה. במהלך המאה ה-19 גבר העניין בזרימת האוויר, וכך נוצלו עקרונות מכניקת הזורמים על ידי חלוצי התעופה הראשונים, ביניהם האחים רייט.
חלק מהקושי הרב בניתוח זרימה של זורמים צמיגיים נפתר על ידי עבודתו של לודוויג פרנדטל, אשר פרסם בשנת 1904 מודל המפשט את ניתוח המערכות מסוג זה על ידי חלוקת הזורם לשני חלקים, חיצוני ופנימי - בחיצוני מרוכזת רוב השפעת הצמיגות, ובפנימי ניתן להזניחה. מודל זה, הפשוט יותר מזה אשר מספקת משוואת נאוויה-סטוקס, איפשר התקדמויות נוספות על ידי חוקרים בתחום. בעידן המודרני, עם הופעת המחשוב, נוצר פתח לשימוש בכוחו החישובי הרב לצורך תיאור מערכות זורמים אשר להן תיאור מתמטי מורכב.
הנחות היסוד

את תנועתם של גופים מוצקים ניתן לתאר על ידי כלים של המכניקה הקלאסית (בפרט מכניקת הגוף הקשיח) תחת הנחה שצורתם אינה משתנה תמידית. לעומתם, ייחודיותה של מכניקת הזורמים נובעת מן העובדה שלזורמים אין צורה קבועה, שכן הם מקבלים את צורת הכלי בו הם נמצאים. יתר על כן, לגז אין אף נפח קבוע; בעוד שמוצקים, לרוב, בלתי-דחיסים, גזים ואף חלק מהנוזלים הם דחיסים, ולכן בעת ניתוח תנועתם ניתנת תשומת הלב אף לעובדה הזו (הגם שישנם מודלים בהם מוזנחת תכונה זו). תכונה נוספת של הזורמים היא הצמיגות, המתארת את התנגדותו הפנימית של הזורם לזרימה, זוהי תכונה נוספת עליה ניתנת הדעת בעת ניתוח של מערכות זורמים.
מכניקת הזורמים משתייכת מבחינה רעיונית למכניקת הרצף, אשר בבסיסה עומדת "הנחת הרצף" הקובעת כי לצרכים מסוימים, ובפרט עבור ניתוח תכונות מסוימות של זורמים, ניתן להתייחס אל החומר כאל רציף ולהזניח את מבנהו הפנימי, כלומר – להתעלם מהיותו מורכב ממולקולות. מכניקת הזורמים עושה פעמים רבות שימוש במונח ה"אלמנט" על מנת לתאר חלק קטן מן הזורם ומסתפקת ברמת פירוט זו. הנחת הרצף היא מטבעה מודל המהווה קירוב של המציאות. ככל קירוב, ישנן מספר מגבלות דיוק הנובעות מהשימוש בו, ולכן במקרים בהם השערה זו איננה תואמת את צורכי המשתמש, נעשה הניתוח תוך שימוש בכלים אחרים, בפרט מכניקה סטטיסטית.
נוסף על הנחה זו, מתבסס הניתוח של מערכות זורמים על חוקי השימור הבסיסיים המוכרים מעולם המכניקה, ביניהם שימור המסה ושימור האנרגיה. חוקים נוספים בהם נעשה שימוש שכיח הם החוק השני של ניוטון והחוק השני של התרמודינמיקה.
כלים בסיסיים של מכניקת הזורמים

בהתבסס על הנחות היסוד אשר תוארו לעיל, נעזרת מכניקת הזורמים במספר כלים לתיאור וניתוח הזורמים. בהתבסס על מאפייני הלחץ והכוחות אשר נלמדים במכניקה הקלאסית, מתקבלים חוקי ההידרוסטטיקה הבסיסיים. כך, למשל, חוק ארכימדס, שהוא אחד מחוקי ההידרוסטטיקה הבסיסיים ביותר, קובע כי כוח הציפה הפועל על גוף שנמצא בתווך (נוזל או גז) שווה למשקלו של תווך בעל נפח זהה. חקר הלחץ ההידרוסטטי מניב מספר תוצאות מעניינות כגון חוק הכלים השלובים וחוק פסקל.
בהתבסס על חוקי השימור הקלאסיים מנוסחים חוקי היסוד של תורת הזורמים תוך התאמתם למונחים המתארים זורמים וזרימה. כך, עבור תיאור התנועה, מתקבלות משוואת הרציפות הנובעת ישירות משימור המסה וכן משוואות התנע. בהידרודינמיקה, עבור ההנחה כי הזורם הוא ברוטרופי, קרי - מניחים כי הצפיפות תלויה בלחץ בלבד ללא תלות בטמפרטורה, בהסתמך על חוקי השימור אשר הובאו לעיל, מתקבלת משוואת ברנולי. חוקים נוספים חשובים המתארים את תנועת הזורם הם חוק פואזי ומשפט סטוקס.
כלים בסיסיים של מכניקת הזורמים > מונחים בסיסיים בתורת הזרימה

על מנת לתאר את תנועתו של הזורם, תחום בו עוסקת ההידרודינמיקה, נעזרים במכניקת הזורמים במספר מונחים נוספים המאפשרים ניתוח וסיווג של הזורם והזרימה.
כלים בסיסיים של מכניקת הזורמים > מונחים בסיסיים בתורת הזרימה > קווי זרם, קווי מסלול וקווי שיטוח

קו מסלול או קו זרימה הוא עקום המתאר את תנועת החלקיק. נקרא גם "קו חלקיק". כאשר עקום זה קבוע, הזרימה היא זרימה תמידית.
קו זרם הוא עקום המשיק לוקטור המהירות בכל נקודה בזמן מסוים/ מכיוון שקו זרם מתאר תנועה של חלקיקים, אפשר לומר שמסה לא חוצה אותו. טיעון זה ברור יותר כאשר מדובר בזרימה דו-ממדית.
קו שילוח הוא עקום המתאר קבוצת חלקיקים שעברו בפרק זמן מסוים דרך נקודה מסוימת.
משטח זרם או שפופרת זרימה הוא רצף של קווי זרם הצמודים זה לזה. אם נבחר עקום שרירותי שאינו קו זרם, כל קווי הזרם שיעברו דרכו יוצרים משטח זרם. לכן, דרך משטח זרם לא עוברת מסה.
כלים בסיסיים של מכניקת הזורמים > מונחים בסיסיים בתורת הזרימה > סוגי זורמים

לצורך תיאור תנועתו של זורם יש צורך בתיאור תכונותיו. לצורך זה, מבוצעת מספר הבחנות בין סוגי זורמים שונים. זורם אשר במצב סטטי איננו משנה כמעט את צפיפותו, גם בתנאי לחץ גבוה, נחשב לזורם בלתי דחיס. לעומתו, זורם אשר במצב סטטי צפיפותו משתנה כתוצאה משינוי בלחץ, נחשב לזורם דחיס.
פרמטר נוסף הנחוץ לצורך תיאור הזרימה הוא צמיגות: צמיגות היא התנגדות הזורם לעיבור (שינוי צורה) תחת מאמץ גזירה. הצמיגות נתפסת לעיתים קרובות כסמיכות, או התנגדות למזיגה. הצמיגות מתארת את התנגדותו הפנימית של הזורם לזרימה, וניתן לחשוב עליה כעל מידה של חיכוך. דבש ושמן הם דוגמאות לזורמים צמיגים.
הבחנה נוספת מתבצעת בין נוזל ניוטוני לנוזל לא ניוטוני, כאשר זורם ניוטוני הוא זורם איזוטרופי שבו מאמצי הגזירה נמצאים ביחס ישר לקצב עיבור הגזירה. במילים אחרות, מאמץ על זורם ניוטוני תלוי בקצב העיוות של צורת נפח הזורם (ללא שינוי בנפחו).
כלים בסיסיים של מכניקת הזורמים > מונחים בסיסיים בתורת הזרימה > סוגי זרימה

מתבצעת הבדלה בין מספר סוגי זרימה שונים, על פי מספר פרמטרים.
מבחינת צורת הזרימה, מבחינים בין "זרימה קבועה", לזרימה טורבולנטית. בזרימה קבועה, כיוון הזרימה קבוע בזמן. והוא כאילו הוא עשוי משכבות דקות הנעות במקביל זו לזו. נוחה לחישוב מכיוון שכל הפרמטרים התלויים בזמן או נגזרותיהם - מתאפסים.
בזרימה עירובולית, לעומת כך, מתאפיין הזורם בחוסר אחידות מקומית בזמן וב"ערבול" המקנה לזרימה את שמה והזרימה מאופיינת באופי כאוטי.
עבור שני "משטרי הזרימה" לעיל, נמצאו משוואות אמפיריות שונות המתארות בצורה מקורבת את התנהגותם של הזורמים.
אבל רק עבור זרימה קבועה ניתן לפתח פתרונות תאורטיים אנליטים מלאים הנובעים מהחוקים הבסיסיים של זרימה.
מבדילים בין שני משטרי הזרימה באמצעות מספר ריינולדס, לרוב אין נקודת מעבר חדה בין שני משטרי הזרימה אלא ישנו תחום של ערכים עבורם הזרימה יכולה להיות או למינרית או טורבולנטית.
יישומים

למכניקת הזורמים יישומים חשובים רבים בתחומי הנדסת המים, הנדסת אווירונאוטיקה, הנדסה כימית והנדסת המכונות בהם אנו עושים שימוש יום-יומי. מכניקת הזורמים משמשת את האנושות מזה זמן רב, החל ממשאבות המים הפשוטות נוסח בורג ארכימדס וכלה בטורבינות המפיקות זרם חשמלי בעזרת עצמתם של זורמים או בלחץ האוויר הפועל על כנף המטוס.
כך, למשל אחד מן העקרונות החשובים בבסיס תורת הזורמים הוא עיקרון ברנולי הקובע כי ככל שמהירות זרימתו של זורם על גבי משטח גבוהה יותר, הזורם יפעיל פחות לחץ על המשטח. עיקרון זה עומד בבסיס אופן פעולתם של כנף המטוס ומפרש הסירה. להרחבה ראה "משוואת ברנולי". חוק פסקל הוא העומד בבסיס עקרון הפעולה של הבוכנה ההידראולית.
ראו גם

התאוריה הקינטית של הגזים
מכניקה של גוף קשיח
מספר מאך
משוואת ריינולדס
מספר ריינולדס
מספר גראשוב
מספר פראוד
מספר וובר
משפט קוטה-ז'וקובסקי
הידרודינמיקה
פרדוקס עלי התה
זרימה שניונית
ברוקליניות
טבעת מערבולת
היסטוריה של מכניקת הזורמים
אנימציה המדגימה את עקרון פעולתו של בורג ארכימדס
איור המדגים את חוק הכלים השלובים
דוגמה לזרימה טורבולנטית ידועה כ"רחוב הערבולים של קרמן", זרימה המתפתחת סביב גליל במספרי ריינולדס של בין  10^{5}>Re>47
תרשים המדגים את הגדלים העיקריים במשוואת ברנולי
מוס דף

| --- | --- |

מוס דף ב-2012
 לידה:  11 בדצמבר 1973 (בן 50) גארי, ברוקלין, ניו יורק, ארצות הברית
 שם לידה:  דנטה טרל סמית'
 שם במה:  Mos Def 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1987
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ניו יורק, Talent Unlimited High School, Philippa Schuyler Middle School, City As School 
 עיסוק:  זמר, שחקן, ראפר, מפיק מוזיקלי
 סוגה:  היפ הופ
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  זמרה, כלי הקשה, רב נגן
 חברת תקליטים:  רוקוס, פריוריטי, גפן רקורדס.
 שיתופי פעולה בולטים:  קניה ווסט, טאליב קוולי, גורילז
 צאצאים:  Laila! 
 מספר צאצאים:  6 
 פרסים והוקרה:  פרס עולם התיאטרון (2002) 
 Mos Def on MySpace
 פרופיל ב-IMDb
 
מוס דף בהופעה
יאסין ביי (באנגלית: Yasin Bey; נולד כדנטה טרל סמית' ב-11 בדצמבר 1973), המוכר בשם הבמה שלו מוס דף (Mos Def), הוא ראפר, זמר ושחקן אמריקאי. דף הועמד לשבעה פרסי גראמי, לפרס גלובוס הזהב ולפרס אמי.
ביוגרפיה

נולד בברוקלין, ניו יורק כבן הבכור למשפחה בת 12 ילדים. אביו היה חבר בתנועת אומת האסלאם והוא גדל עם אימו.
קריירת מוזיקלית

מוס דף נודע כאחד המוזיקאים הבולטים בסצנת ההיפ הופ המחתרתי של סוף שנות ה-90. הוא התחיל את קריירת ההיפ הופ שלו בשנת 1994, תחת הרכב שנקרא Urban Thermo Dynamics. בשנת 1996, השתתף מוס דף באלבומיהם של הרכבי ההיפ הופ "Da Bush Babees" (אנ') ודה לה סול.
ב-1998 חבר דף לטאליב קוולי לצמד שנקרא בלאק סטאר ובאותה שנה הוציאו השניים את האלבום Mos Def & Talib Kweli Are Black Star. מתוך האלבום הצליחו הסינגלים "Definition" ו-"Respiration" נכנסו למצעד הבילבורד הוט 100 והאלבום עצמו זכה לשבחים מהמבקרים.
אלבום הבכורה שלו, Black on Both Sides, יצא לאור ב-1999. הוא כולל הופעות אורח של באסטה ריימס, טאליב קוולי וקיו-טיפ. האלבום הגיע למקום הראשון ב מצעד אלבומי הראפ של הבילבורד, הגיע למעמד זהב בארצות הברית ומכר כ-500 אלף עותקים סך הכל במדינה.
קריירת משחק

בשנים 1995-1994 גילם את אחת הדמויות הראשיות בסדרת הדרמה והמסתורין "מסתורי קוסבי" בכיכובו של ביל קוסבי.
בשנת 2001 שיחק את דמותו של פרנק מילר בסרט הטלוויזיה "Carmen: A Hip Hopera" מבית היוצר של MTV.
בשנת 2002 שיחק בקומדיה הרומנטית "כשדריי פגש את סידני" בכיכובה של קווין לטיפה. בשנת 2004 הוא גילם את ויוויאן תומאס בסרט הטלוויזיה הביוגרפי "יצירת האלוהים"; על תפקיד זה הוא זכה בפרס NAACP Image.
בשנת 2005 גילם את פורד פרפקט בעיבוד הקולנועי של "מדריך הטרמפיסט לגלקסיה".
בשנת 2008 שיחק בתפקיד ראשי בקומדיה "קדימה, תריץ אחורה" של הבמאי מישל גונדרי.
דיסקוגרפיה > אלבומי סולו

1999: Black on Both Sides
2004: The New Danger
2006: True Magic
2009: The Ecstatic
2019: Negus
דיסקוגרפיה > אלבומים משותפים

1998: Mos Def & Talib Kweli Are Black Star
2004: Manifest Destiny
2016: December 99th
2022: No Fear of Time
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1991 | הדרך הקשה | חבר כנופיה מת |  |
| 1998 | Where's Marlowe? | ווילט קרוואלי |  |
| 2000 | רייטינג לנצח | ביג בלאק אפריקה |  |
| 2000 | Island of the Dead | רובי ג'יי |  |
| 2001 | מונסטר בול | ריירוס קופר |  |
| 2002 | שואוטיים | לייזי בוי |  |
| 2002 | Civil Brand | מייקל |  |
| 2002 | כשדריי פגש את סידני | כריס אנטון ויצ'ון |  |
| 2003 | הג'וב האיטלקי | "אוזן שמאלית" |  |
| 2004 | וודסמן | הבלש לוקאס |  |
| 2005 | מדריך הטרמפיסט לגלקסיה | פורד פרפקט |  |
| 2006 | 16 רחובות | אדי באנקר |  |
| 2006 | לילות טלדגה: הבלדה על ריקי בובי | עצמו |  |
| 2006 | מסע אל סוף הלילה | וומבה |  |
| 2008 | קדימה, תריץ אחורה | מייק |  |
| 2008 | קאדילק רקורדס | צ'אק ברי |  |
| 2009 | משלוח למחר | אריק |  |
| 2010 | אני עוד פה (אנ') | עצמו |  |
| 2013 | התחלה חדשה | סול |  |
| 2014 | חיי פשע | אורדל רובי |  |
| 2016 | טור דה פראנס | פוס |  |
| TBA | The Disconnected | ג'ייקוב קנדה |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1988 | God Bless the Child | ריצ'רד ווטקינס | סרט טלוויזיה של ABC |
| 2001 | Carmen: A Hip Hopera | פרנק מילר | סרט טלוויזיה של MTV |
| 2002 | אשתי והילדים | טומי | פרק: "Chair Man of the Board" |
| 2004 | יצירת האלוהים | ויוויאן תומאס | סרט טלוויזיה של HBO מועמד פרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר במיני-סדרה או בסרט טלוויזיה  מועמד פרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקן הטוב ביותר במיני-סרט או סרט טלוויזיה (אנ') |
| 2005 | בלוז בלקוואנה | סולן הלהקה | סרט טלוויזיה של HBO |
| 2005 - 2008 | משפחת בונדוק | חבר כנופיה | דיבוב; 3 פרקים |
| 2009 | האוס | לי | פרק: "Locked In" |
| 2010 | יו גאבה גאבה! | מר סופר הירו | דיבוב; פרק: "Superhero" |
| 2011 | דקסטר | האח סם | 5 פרקים |