stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2019/2020 בליגה הבלקנית בכדורסל
מתכונת התחרות

5 הקבוצות שיחקו בבית בודד במתכונת של שני סבבים, בית וחוץ נגד כל אחת מקבוצות הבית ו-2 משחקים נוספים נגד צמד היריבות האחרונות, בסך הכל כ-10 משחקים כאשר 4 הראשונות מעפילות לפינל פור שלא התקיים בסופו של דבר. אקדמיק פלובדיב סיימה את שלב הבתים במקום הראשון בעת הפסקת הליגה אך לא הוכרזה כאלופה.
|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | בולגריה אקדמיק פלובדיב | 8 | 7 | 1 | 700 | 612 | 88+ | 15 |
| 2. | קוסובו קייבי פיה | 9 | 5 | 4 | 741 | 728 | 13+ | 14 |
| 3. | מונטנגרו איבר רוז'ייה | 10 | 4 | 6 | 736 | 782 | 46- | 14 |
| 4. | אלבניה ק.ב וולאזניה שקודרה | 10 | 4 | 6 | 760 | 769 | 9- | 14 |
| 5. | קוסובו קייבי ראהובצ'י | 9 | 3 | 6 | 676 | 722 | 46- | 12 |
ספר יואל

| --- | --- |

דמותו של יואל, מעשה ידי האמן מיכלאנג'לו כפי שמצוירת על תקרת הקפלה הסיסטינית
 סוגה:  ספרי נבואה 
 מספר פרקים:  4
 מספר פסוקים:  73
 סדרת ספרים:  תרי עשר
 הספר הקודם:  הושע
 הספר הבא:  עמוס
 דמויות מרכזיות:  יואל בן פתואל
 
ספר יוֹאֵל הוא הספר השני בקובץ תרי עשר, הקרוי כשם הנביא הבא בכותרת הספר: יוֹאֵל בֶּן-פְּתוּאֵל. בתרגום השבעים הוא נקרא Ἰωήλ ʹ ובוולגטה Ioel.
הספר כולל 4 פרקים ו-73 פסוקים, בהם מדובר על פורענות גדולה שמגיעה לעם ישראל ועל ה' שמציל את העם ממנה, ושופט את כל הגויים שהרעו לעם. לא ברור זמן כתיבתו של הספר, והועלו השערות שונות בנושא.
תוכן > כותרת (פרק א' פס' א')

בכותרת מסופר שהנביא שאמר נבואות אלו הוא יואל, בנו של פתואל. חוץ משני פרטים אלו, לא מסופר פרט נוסף על תקופת הספר או על הנביא.
תוכן > קינה על בוא הארבה וקריאה לתשובה (פרק א' פס' ב' - פרק ב' פס' י"ז)

כאן מתואר הארבה שאוכל את כל היבול, וכחלק מהקינה מתואר אבל כולל:
אבלם של החקלאים, שעמל ידיהם נאכל
אבלם של הכהנים, על שהמנחות המובאות למקדש נפסקו (מכיוון שאזלה התבואה ולפיכך המנחות)
אבלו של היבול עצמו
אבלן של החיות הרעבות
כאן הנביא כבר פונה בתפילה אל ה', ובקריאתו לעם להתפלל אל אלקיו, משלב תיאור נוסף של אותה תקופת פורענות נוראה.
תוכן > הישועה והמשפט לגויים (פרק ב', פס' י"ח-סוף הספר)

כאן קורה מעבר חד לחלק השני של הספר. בחלק זה ה' מקנא לעמו ומרחם עליו, ולכן מתוארת לנו רווחה גדולה שתגיע לעם. בנוסף לכל זאת, ה' "ישפוך" את רוחו על כולם, וכולם יינבאו. אלקים ישפוט בפרט את הגויים שמכרו את ישראל לעבדים, ויינקם בכלל מכל אלו שהרעו לעם, בעוד לעם ישראל יהיו שפע וברכה.
הקשר בין חלקי הספר

הקשר בין שני החלקים נראה בצורה בולטת בעיקר מבחינה לשונית, אופי החלקים דומה מאוד. ישנן הקבלות חלקיות ומלאות של מילים וביטויים בין החלקים (זוהי רשימה חלקית בלבד):
| חלק ראשון | חלק שני |
| --- | --- |
שֶׁמֶשׁ וְיָרֵחַ קָדָרוּ, וְכוֹכָבִים אָסְפוּ נָגְהָם (ב', י'): שֶׁמֶשׁ וְיָרֵחַ קָדָרוּ, וְכוֹכָבִים אָסְפוּ נָגְהָם (ד', ט"ו)
לְפָנָיו רָגְזָה אֶרֶץ, רָעֲשׁוּ שָׁמָיִם (ב', י'): וְרָעֲשׁוּ שָׁמַיִם וָאָרֶץ (ד', ט"ז)
כִּי-בָא יוֹם-ה', כִּי קָרוֹב (ב', א') / אֲהָהּ לַיּוֹם! כִּי קָרוֹב יוֹם ה' (א', ט"ו): כִּי קָרוֹב יוֹם ה' בְּעֵמֶק הֶחָרוּץ (ד', י"ד)
יוֹם חֹשֶׁךְ וַאֲפֵלָה, יוֹם עָנָן וַעֲרָפֶל (ב', ב'): דָּם וָאֵשׁ וְתִימְרוֹת עָשָׁן; הַשֶּׁמֶשׁ יֵהָפֵךְ לְחֹשֶׁךְ (ג', ג' - ד')
כִּי-גָדוֹל יוֹם ה' וְנוֹרָא מְאֹד, וּמִי יְכִילֶנּוּ? (ב', י"א): לִפְנֵי בּוֹא יוֹם ה' הַגָּדוֹל וְהַנּוֹרָא (ג', ד')
כְּגִבּוֹרִים יְרֻצוּן, כְּאַנְשֵׁי מִלְחָמָה יַעֲלוּ חוֹמָה (ב', ז'): הָעִירוּ הַגִּבּוֹרִים! יִגְּשׁוּ יַעֲלוּ כֹּל אַנְשֵׁי הַמִּלְחָמָה (ד', ט')
תִּקְעוּ שׁוֹפָר בְּצִיּוֹן וְהָרִיעוּ בְּהַר קָדְשִׁי! (ב', א'): ה' אֱלֹקֵיכֶם שֹׁכֵן בְּצִיּוֹן הַר-קָדְשִׁי (ד', י"ז)
וּמָלְאוּ הַגֳּרָנוֹת בָּר, וְהֵשִׁיקוּ הַיְקָבִים תִּירוֹשׁ וְיִצְהָר (ב', כ"ד): בֹּאוּ רְדוּ, כִּי-מָלְאָה גַּת, הֵשִׁיקוּ הַיְקָבִים! (ד', י"ג)
גם מבנה החלקים דומה בצורה בולטת: כל חלק מתחיל בפתיחה דרמטית, ממשיך בתיאור של מאורע מרעיש וחד פעמי. לאחר מכן באה תפילה וקריאה לה', ואז באה הישועה: הארבה וצבאות האויב הנאספים מובסים, ולעם ישראל תהיה פליטה. שני החלקים נגמרים בהבטחה מסוג דומה.
הקשר בין חלקי הספר > מדוע חוברו שני החלקים לספר אחד?

שאלת זו עוזרת להבנת הספר, מכיוון שככל הנראה הקשר בין החלקים אינו מקרי. אם כן, מהו הקשר?
לפי אברבנאל, ייתכן כי שני חלקים אלו הם משל ונמשל. כך, מוסבר הארבה כארבע המלכויות, ופלישתו אל הארץ (שלא התרחשה כלל) היא אלגוריה לפלישתם של צבאות הגויים לארץ. אברבנאל אף הציע התאמה בין סוגי הארבה המופיעים בפרק א', פסוק ד' (גזם, ארבה, ילק, חסיל) לבין 4 המלכויות (בבל, פרס, יוון ורומי). הפתרון שמציע הנביא לכיבוש הזר הוא עצרת תפילה, צום ובכי וחזרה בתשובה. הוא מבטיח שיום המשפט בוא יבוא, והרשעים ייענשו על מעשיהם הרעים, אחד לאחד. על פי גישה זו, קל להסביר את תיאוריו המוגזמים של הארבה - הנביא איננו מתאר פלישת ארבה אלא פלישת צבא.
יכול להיות שאירוע הארבה אכן התרחש, ויום ה' הוא נבואה שלא קשורה אליו בהכרח. ספר יואל עוסק בשני נושאים נפרדים לגמרי, שבמקרה נידונו על ידי אותו נביא. גם אם הארבה הוא משל ליום ה', על כל פנים, לא זו הייתה כוונתו המקורית של כתיבת הקטע על הארבה.[דרוש מקור]
יש הסוברים שהחלק הראשון נכתב על ידי הנביא יואל, והחלק השני הוסף אליו על ידי מחבר אלמוני שהיה מאוחר בעשרות או מאות שנים, אולי כדי להקביל את מתקפת הארבה שתיאר יואל אל התעמרות עמי האזור ביהודים. כמו שהארבה בא וחלף, ואף על פי שבזמנו נראה קשה ובלתי מנוצח, תפילה וצום הכריעו אותו - כך גם אותם עמים. כיום נראים הם בלתי מנוצחים, אולם למעשה הם בני חלוף. סברה זו הועלתה על ידי Duhm ב-1911,[דרוש מקור: המקור הקיים אינו ממוקד מספיק] ומרבית החוקרים מאז תומכים בה,[דרוש מקור] לעיתים בשינויים קלים. המכנה המשותף הלשוני והמבני לשני החלקים הוא מלאכותי, אם כך, ונעשה בידי המחבר השני בכוונה, לצורך ההקבלה.
ייתכן, כי החלק הראשון הוא נבואה עתידית (הדומה לנבואת יום ה' ואולי מקבילה לה) במסווה של סיפור על מכת ארבה. אף על פי שכתוב הוא בלשון הווה, אין זה פוגם באפשרות שדעה זו היא הנכונה: נבואה עשויה להיכתב בקוד שנועד שרק קבוצה מסוימת תבין אותו,[דרוש מקור] ואולי זהו המקרה של ספר יואל. ייתכן אף שיואל חשש לפרסם את נבואותיו כפשוטן (שמא יבולע לו על ידי שלטון זר כלשהו), ובחר לפרסמן כסיפור 'תמים' על מכת ארבה. אחרי כמה שנים, כשחלפה הסכנה, החליט לשחרר את הנבואות כפשוטן, ואז כתב את החלק השני.[דרוש מקור]
בנוסף, ייתכן שמדובר בקשר כרונולוגי- לאחר שה' הושיע את עמו מיד הארבה, מגיעה ישועה כללית יותר.[דרוש מקור]
הארבה כמשל לצבא

רוב מוחלט של הפרשנים המסורתיים מפרשים את תיאור תקיפת הארבה כפשוטו, כמתקפה של ארבה, חוץ מרבי אלעזר מבלגאנצי והאברבנאל שמפרשים אותו כמשל למלחמה, לארבע מלכויות, כאשר האברבנאל משייך לכל אחד מ-4 סוגי הארבה הנזכרים בספר יואל, פרק א', פסוק ד' מלכות אחרת:
הגזם הוא מלכות בבל
הארבה הוא מלכות פרס ומדי
הילק הוא מלכות יוון
החסיל הוא מלכות אדום-רומי
הארבה כמשל לצבא > הוכחות לטענה זו

האברבנאל מוכיח מהמדרש שניתן לפרש כל פסוק שכתוב בו על חיות שהן עם כמשל לעם כלשהו.
סגנון

לשונו של יואל עשירה ויפה,[דרוש מקור] ועם זאת קלה להבנה. סגנונו של ספר יואל מתאפיין בכמה נקודות עיקריות:
מקבילות: מספר המקבילות לספרים אחרים בתנ"ך הוא עצום.[דרוש מקור] על פי אחת מן הספירות, ישנן 25 מקבילות מתוך 73 פסוקים.[דרוש מקור]
שימוש במוטיב חוזר: לדוגמה, בקטע קצר בפרק א' (פסוקים ט' - י"ב), חוזרות מילים מן השורש י.ב.ש 5 פעמים, ובהמשך הפרק עוד פעמיים. משחק מילים מעניין יש בכך שהמשמעות של מילים אלו משתנה בין בושה לבין יובש. ישנם מקרים פחות קיצוניים של שימוש באמצעי אומנותי זה בספר, כגון: השמש והירח מוזכרים 3 פעמים כל אחד, והמילה אש חוזרת 5 פעמים.
דימויים: תיאורי הטבע רבים מאוד בספר יואל. לעיתים אף מייחס יואל לטבע הדומם או החי תכונות אנושיות ויש ויואל משתמש בדימויים מעולם הטבע על דברים מן הטבע. יש גם שהוא מדמה בני אדם לגידולים חקלאיים:
שִׁלְחוּ מַגָּל כִּי בָשַׁל קָצִיר בֹּאוּ רְדוּ, כִּי-מָלְאָה גַּת הֵשִׁיקוּ הַיְקָבִים כִּי רַבָּה רָעָתָם
הכוונה לצבאות האויב הנאספים בעמק יהושפט (הוא עמק החרוץ), אך יובסו כחיטה נקצרת וכענבים הנמעכים בגת.[דרוש מקור]
מקצב: חביב על יואל מקצב קצר בן שתים או שלוש מילים, כגון בספר יואל, פרק ב', פסוק ט', או בספר יואל, פרק ב', פסוקים ט"ו–ט"ז.
לקריאה נוספת

פירוש דעת מקרא לספר יואל.
האנציקלופדיה המקראית - ערך יואל, ספר.
מרדכי כוגן, שלום מ' פאול (עורכים), יואל עמוס, סדרת "מקרא לישראל", הוצאת מאגנס ועם עובד, 1995.
אליהו עסיס, יואל בין משבר לתקווה, הוצאת קורן, 2015
דב קמחי, "אנציקלופדיה לאישים בתנ"ך", הוצאת יהושע צ'צ'יק, 1969, כרך א', עמוד 393–394.
ספריית הוותיקן

| --- | --- |

 מיקום:  Cortile del Belvedere, V-00120 Città del Vaticano 
 תאריך ייסוד:  1450 
 מנהל:  Angelo Vincenzo Zani 
 קואורדינטות:  41°54′17″N 12°27′16″E﻿ / ﻿41.904722222222°N 12.454444444444°E﻿ / 41.904722222222; 12.454444444444
 https://www.vaticanlibrary.va
  (למפת קריית הוותיקן מוגדלת) ארמון האפיפיור כיכר פטרוס הקדוש  בזיליקת פטרוס הקדוש  רומאספריית הוותיקן(למפת קריית הוותיקן רגילה) ארמון האפיפיור כיכר פטרוס הקדוש  בזיליקת פטרוס הקדוש  רומאספריית הוותיקן
 
ספריית הוותיקן תמונה משנת 1912
ספריית הוותיקן (בלטינית: Bibliotheca Apostolica Vaticana), היא הספרייה של הכס הקדוש הממוקמת בקריית הוותיקן. זו אחת מהספריות העתיקות בעולם, המכילה את אחד האוספים המשמעותיים של טקסטים היסטוריים.
היסטוריה

מומחים מחלקים את היסטוריית הספרייה האפיפיורית לחמישה חלקים:
לפני ארמון לטארן - ימי ראשית הספרייה, המתחיל מימי הכנסייה הקדומים ביותר, ונגמר בהעברת הספרייה לארמון הלטארן, ארמון האפיפיורים באימפריה הרומית. רק מספר זעום של כתבי יד שרדו מתקופה זו.
ארמון לטארן - כאשר כתבי יד אוחסנו בארמון לטארן. תקופה זו נמשכה עד המאה ה-13, בתקופת האפיפיור בוניפקיוס השמיני.
אביניון - בתקופה זו הייתה צמיחה אדירה באוסף כתבי היד והתיעודים, שנשמרו על ידי האפיפיורים שגרו בדרום צרפת בעיר אביניון, בין תקופת בוניפקיוס השמיני ל-1370, אז שבו האפיפיורים לרומא.
לפני הוותיקן - משנת 1370 עד שנת 1447, הספרייה הייתה מפוזרת ברחבי רומא, אביניון ומקומות אחרים.
הוותיקן - תקופה המתחילה בשנת 1448 כאשר הספרייה הועברה לקריית הוותיקן ועד לימינו.
יסוד ספריית הוותיקן

האפיפיור ניקולאוס החמישי ייסד את הספרייה בוותיקן בשנת 1448, על ידי שילוב של 350 קודקסים יווניים, לטינים ועבריים, אותם ירש מאבותיו, עם האוסף הפרטי שלו ורכישות גדולות נוספות, ביניהם של כתבי יד מהספרייה הקיסרית של קונסטנטינופול.
כאשר הספרן הראשון של ספריית הוותיקן עשה רשימה של הספרים בשנת 1481, הספרייה החזיקה בערך 3,500 פריטים, מספר שמשמעותו היא שהספרייה הייתה הגדולה ביותר בעולם המערבי באותה תקופה.
בערך בשנת 1587, הפקיד האפיפיור סיקטוס החמישי בידי האדריכל דומיניקו פונטנה, תכנון של מבנה חדש לספרייה, אשר נמצא בשימוש עד היום. הספרים הוצגו על מדפים, אליהם היו כבולים.
ירושות ורכישות

ספריית הוותיקן הועשרה בכמה רכישות וירושות במהלך השנים. ב-1601 הוריש אוטאוויו בנו של המומר חננאל דה פוליניו את ספרי אביו לספריית הוותיקן. 
ב-1623, ספריית רוזנות היידלברג (ספריית פאלאטינה), שהכילה כ-3,500 כתבי יד, נתרמה לספריית הוותיקן על ידי מקסימילייס הראשון, דוכס בוואריה, בתודה לתמרון הפוליטי החכם שעשה האפיפיור גרגורי החמש עשרה, שתמך בו בהתמודדותו מול מועמדים פרוטסטנטים על מושב בבית הנבחרים. 
39 מתוך כתבי היד של היידלברג נשלחו לפריז ב-1797, והוחזרו להיידלברג ב-1815. בנוסף ניתנה על ידי האפיפיור פיאוס השביעי מתנה של 852 כתבי יד נוספים בשנת 1816. מלבד אלה, כל שאר 2,609 כתבי היד של הרוזנות נמצאים בספריית הוותיקן עד היום.
ב-1657, כתבי יד של דוכסות אובינו שבאיטליה נרכשו על ידי הספרייה. כריסטינה מלכת שוודיה הסכימה לכך שספרייתה, שהייתה בעצם הספרייה השוודית המלכותית דאז, תהיה לחלק מספריית הוותיקן במותה ב-1689.
אחזקות נוכחיות

כיום, הספרייה מונה 75,000 כתבי יד לערך, ומעל ל-1.1 מיליון ספרים מודפסים, הכוללים בתוכם גם כ-8,500 אינקונבולה. ניתן גם לציין שלספריית הוותיקן יש כיום 803 כתבי יד עבריים עתיקים. הארכיונים הסודיים של הוותיקן הופרדו מהספרייה בתחילת המאה ה-17 וכוללים 1500 כותרים.
בין הפריטים המפורסמים ביותר של ספריית הוותיקן נמנה הקודקס ותיקנוס (Codex Vaticanus, תרגום חופשי - מצחף הוותיקן), התנ"ך העתיק ביותר המוכר לנו כיום. הספר ההיסטוריה הסודית של פרוקופיוס נמצא בספרייה ופורסם בשנת 1623.
מיתוס נפוץ הוא שספריית הוותיקן מחזיקה באוסף הפורנוגרפיה הגדול בעולם. טענה זו אינה נכונה. לספרייה יש מעט מאוד חומרים פורנוגרפיים, רובם בתיקיית העתקים של העבודה על רשימת הספרים האסורים. ישנם גם מעט מאוד יצירות אומנות ארוטיות, אך פחות אף מזה מאז תקופת הרנסאנס.
ספריית הוותיקן היא ספרייה עיונית בנושאים כמו היסטוריה, חוק, פילוסופיה ותאולוגיה. הספרייה פתוחה לכל אחד המסוגל להראות את סגולותיו ולהסביר את הצורך המחקרי שלו להשתמש באוסף.
כתבי היד העבריים

בספרית הוותיקן נמצא כנראה האוסף הגדול בעולם של כתבי יד עבריים מתקופת הרנסאנס וימי הביניים. הוא מכיל אוסף של מעל 600 כתבי יד עבריים. כתבי היד מתפרסים על פני כל הספרות היהודית – תנ"ך, תרגום ופרשנות התנ"ך,  תלמוד בבלי, תלמוד ירושלמי, מדרשי הלכה, מדרשי אגדה, מחזורים, קבלה ועוד.
כתב היד הקדום ביותר הוא מסוף המאה התשיעית או מתחילת המאה העשירית – זהו כתב היד של הספרא (כתב יד ותיקן 66) הנחשב לבכיר כתבי היד של הספרא. 
כתבי יד חשובים אחרים – 
כתב יד של התלמוד הירושלמי – ותיקן 133, המכיל את מסכת סוטה וכמעט כל סדר זרעים. נחשב לכתב היד השני בחשיבותו של הירושלמי (אחרי כתב יד ליידן).
כתב יד של הספרי – ותיקן 32 – בכיר כתבי היד של הספרי.
כתבי יד לכמעט כל מסכתות התלמוד הבבלי.
סקירה מקיפה של כתבי היד העבריים בספרייה בוצעה בשנת 2008 על ידי בנימין ריצ'לר ופרופ' מלאכי בית אריה.
לקריאה נוספת

בנימין ריצ'לר, כתבי-היד העבריים בספריית הווטיקן : קטלוג, 2008 - במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית
הערות שוליים

↑  ארבעה מכתבי היד העבריים הנדירים הושאלו בשנת 2005 למוזיאון ישראל לרגל חגיגות ה-40 של המוזיאון.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258746305171  PLWABN: 9810568265905606  BIBSYS: 90524924  BNE: XX88492  BnF: cb11873553t (data)  CANTIC: a11204138  CiNii: DA01214983  GND: 1003302-6  ISNI: 0000 0001 2178 6485  LCCN: n80050101  LNB: 000234237  NDL: 00744087  NKC: kn20010709241  NLA: 36347116  NLG: 43907  NSK: 000054692  RERO: 02-A000183715  SELIBR: 109867  SUDOC: 027307808  ULAN: 500308607  VcBA: 494/5404  VIAF: 146085455   WorldCat (עם VIAF): 146085455 
| ספריות לאומיות של אירופה |
| --- | --- | --- |
| מדינות ריבוניות | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן 1 • איטליה (רומא ופירנצה) • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה 2 • בולגריה • בלגיה • בלארוס • בוסניה והרצגובינה • גאורגיה 1 • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה (בודפשט ודברצן) • הממלכה המאוחדת (אנגליה, ויילס, סקוטלנד) • הרפובליקה הצ'כית • ותיקן • טורקיה 1 • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונקו • מונטנגרו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד (קטלוניה) • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צרפת •  קזחסטן 1 • קפריסין 2 • קרואטיה • רומניה • רוסיה 1 (מוסקבה וסנקט פטרבורג) • שוודיה • שווייץ |  |
| חבלי ארץ "לא מוכרים" | אבחזיה • דרום אוסטיה • טרנסניסטריה • קוסובו • צפון קפריסין 2 |  |
| שטחים תלויים | אולנד • אקרוטירי ודקליה 2 • איי פארו • גיברלטר • גגאוזיה • גרנזי • יאן מאיין • ג'רזי • האי מאן • סבאלברד |  |
| הערות | 1 חלק משטח המדינה נמצא באסיה. 2 מבחינה גאוגרפית נמצאת באסיה, אך נחשבת חלק מאירופה מסיבות היסטוריות. |  |
עונת 1992/1993 בליגה האירופית של פיב"א

עונת 1992/1993 בליגה האירופית של פיב"א הייתה העונה ה-36 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה. זו הייתה התחרות השנייה במתכונת של ליגה.
המשחק הראשון התקיים ב-10 בספטמבר 1992 ותחרות הסתיימה ב-15 באפריל 1993. בתחרות השתתפו 42 קבוצות.
העונה הסתיימה בניצחון של לימוז', בפעם הראשונה בתולדות המועדון.
טוני קוקוץ' (קרואטיה) מבנטון טרוויזו נבחר לכדורסלן המצטיין של הפיינל פור בפעם השלישית.
זדרבקו רדולוביץ' מציבונה זאגרב זכה בפרס אלפונסו פורד.
מתכונת התחרות

בתחילת התחרות התקיימו סיבובים מוקדמים בהם נקבעו 13 עולות לשלבים הבאים. ל-13 קבוצות אלו הצטרפו פרטיזן, בנטון טרוויזו ו-מונטיגלה בדלונה. בגלל החלטות האומות המאוחדות בעקבות מלחמת בוסניה, הקבוצות הסרביות לא הורשו להשתתף בשלב הבתים. בעקבות כך, פרטיזן והכוכב האדום בלגרד הוצאו מהתחרות. הקבוצות חולקו ל-2 בתים. עם סיום המשחקים בבתים נערך רבע הגמר בשיטת הטוב מ-3 משחקים.
מנצחות רבע הגמר נפגשו בהיכל השלום והאחווה פיראוס למשחקי פיינל פור.
מהלך התחרות

בשלבים המוקדמים נקבעו 13 עולות לבית הגמר.
מהלך התחרות > בית הגמר א'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | יוון פאוק סלוניקי | 12 | 8 | 4 | 879 | 839 | 40 |
| 2. | צרפת לימוז' | 12 | 7 | 5 | 816 | 757 | 59 |
| 3. | איטליה סקאבוליני פזארו | 12 | 7 | 5 | 887 | 877 | 10 |
| 4. | איטליה קנור בולוניה | 12 | 6 | 6 | 938 | 893 | 45 |
| 5. | ספרד מונטיגלה בדלונה | 12 | 6 | 6 | 945 | 946 | 1- |
| 6. | קרואטיה ציבונה זאגרב | 12 | 5 | 7 | 909 | 976 | 67- |
| 7. | ישראל מכבי תל אביב | 12 | 3 | 9 | 934 | 1020 | 86- |
| 8. | סרביה ומונטנגרו פרטיזן | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
↑  לא השתתפה בעקבות מלחמת בוסניה והחלטות האומות המאוחדות
מהלך התחרות > בית הגמר ב'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ספרד ריאל מדריד | 14 | 12 | 2 | 1181 | 1031 | 150 |
| 2. | איטליה בנטון טרוויזו | 14 | 10 | 4 | 1127 | 1073 | 54 |
| 3. | יוון אולימפיאקוס | 14 | 8 | 6 | 1057 | 1023 | 34 |
| 4. | צרפת פו אורטז | 14 | 8 | 6 | 1113 | 1100 | 13 |
| 5. | גרמניה באייר לברקוזן | 14 | 8 | 6 | 1099 | 1105 | 6- |
| 6. | קרואטיה זאדאר | 14 | 5 | 9 | 1096 | 1198 | 102- |
| 7. | ספרד אסטודיאנטס מדריד | 14 | 4 | 10 | 1132 | 1131 | 1 |
| 8. | בלגיה מאיס פילס מכלן | 14 | 1 | 13 | 1092 | 1236 | 144- |
מהלך התחרות > שלבי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר |  |  | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר |
 
|   |   צרפתלימוז' |   צרפתלימוז' | 67 | 59 | 60 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   יוון אולימפיאקוס |   יוון אולימפיאקוס | 70 | 53 | 58 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   יוון אולימפיאקוס |   יוון אולימפיאקוס | 70 | 53 | 58 |   |   |   צרפתלימוז' |   צרפתלימוז' | 62 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |   צרפתלימוז' |   צרפתלימוז' | 62 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |   ספרד ריאל מדריד |   ספרד ריאל מדריד | 52 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   ספרדריאל מדריד |   ספרדריאל מדריד | 80 | 86 |  |   |   |   ספרד ריאל מדריד |   ספרד ריאל מדריד | 52 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   ספרדריאל מדריד |   ספרדריאל מדריד | 80 | 86 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |   איטליה קנור בולוניה |   איטליה קנור בולוניה | 56 | 58 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   צרפתלימוז' |   צרפתלימוז' | 59 |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   איטליה בנטון טרוויזו |   איטליה בנטון טרוויזו | 55 |  |  |
|   |   איטליהבנטון טרוויזו |   איטליהבנטון טרוויזו | 92 | 101 | 77 |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   איטליה סקאבוליני פזארו |   איטליה סקאבוליני פזארו | 94 | 94 | 58 |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   איטליה סקאבוליני פזארו |   איטליה סקאבוליני פזארו | 94 | 94 | 58 |   |   |   איטליהבנטון טרוויזו |   איטליהבנטון טרוויזו | 79 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |   איטליהבנטון טרוויזו |   איטליהבנטון טרוויזו | 79 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |   יווןפאוק סלוניקי |   יווןפאוק סלוניקי | 77 |  |  |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |  |  |
|  |   יווןפאוק סלוניקי |   יווןפאוק סלוניקי | 103 | 81 |  |   |   |   יווןפאוק סלוניקי |   יווןפאוק סלוניקי | 77 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   יווןפאוק סלוניקי |   יווןפאוק סלוניקי | 103 | 81 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   צרפת פו אורטז |   צרפת פו אורטז | 86 | 65 |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  יווןפאוק סלוניקי | 76 |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  ספרד ריאל מדריד | 70 |  |  |
מהלך התחרות > משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 באפריל 1993 | צרפת לימוז' | 55:59 | איטליה בנטון טרוויזו | היכל השלום והאחווה פיראוס צופים: 8,500 שיפוט: ויאצ'סלב ז'יך (פולין),  איצטוק רמס (סלובניה) |
| 15 באפריל 1993 |  |  |  | היכל השלום והאחווה פיראוס צופים: 8,500 שיפוט: ויאצ'סלב ז'יך (פולין),  איצטוק רמס (סלובניה) |
ישראל בתחרות > הפועל תל אביב

הפועל תל אביב העפילה ישירות לשלב השני של המוקדמות. בשלב זה היא נפגשה עם מאס פילס מכלן הבלגית והפסידה 88:80, 76:90.
ישראל בתחרות > מכבי תל אביב

מכבי תל אביב העפילה ישירות לשלב השני של המוקדמות. בשלב זה היא נפגשה עם בנפיקה הפורטוגזית וניצחה אותה 89:75 ו-81–100. היא סיימה את בית הגמר במקום השביעי לא עברה לשלב הבא.
עם ישראל למען השלום

| --- | --- |

 מדינה:  נורווגיה 
 מטה הארגון:  דראמן 
 חברים:  16,750 (נכון ל־2024) 
 תקופת הפעילות:  29 ביולי 1978 – הווה (46 שנים) 
 miff.no
 
הפגנה פרו-ישראלית באוסלו במהלך מלחמת לבנון השנייה, בארגונו של "עם ישראל למען השלום", אוגוסט 2006
עִם ישראל למען השלום (בנורווגית: MIFF - Med Israel For Fred) הוא ארגון התנדבותי נורווגי שהוקם בשנת 1975 כצוות עבודה והוכר רשמית כארגון שלוש שנים מאוחר יותר. מאז מקדם הארגון אהדה ציבורית למדינת ישראל והעם היהודי דרך פעילות הסברתית נרחבת הממומנת מכספי תרומות.
בארגון חברים נוצרים, יהודים וחילונים מנורווגיה, והוא שואף לשרת קהלים נוספים במדינות סקנדינביה השכנות.
הארגון שם לעצמו יעד להפיץ מידע אובייקטיבי ונטול פניות בנושאים הקשורים בסכסוך הישראלי-ערבי ובעם היהודי. ובמסגרת פעילות זו מאורגנים מפגשי הסברה ישראלית בשבע ערים ברחבי נורווגיה. כמו כן, מופק העיתון 'מבט למזרח התיכון' (Midtøsten i fokus), שיוצא לאור חמש פעמים בשנה, ומופץ לחברי הארגון ולציבור בכלל במסגרת פעילויות ההסברה השונות.
בשנים 1991–1993 קארה קריסטיאנסן, פוליטיקאי נורווגי היה נשיא הארגון, וב-2008 הוחלף על ידי מורטו רזמוסן (Morten Rasmussen).
מאז 2017 מכהן בתפקיד נשיא הארגון בנגט-אובה נורגרד.
עונת 1998/1999 בבונדסליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  14 באוגוסט 1998 – 29 במאי 1999 (289 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  באיירן מינכן
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  866 (2.83 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  10,025,899 (32,764 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (23) מיכאל פריץ (הרטה ברלין)
 → 1997/19981999/2000 ←
 
עונת 1998/1999 הייתה העונה ה-36 של הבונדסליגה, שהיא הליגה הגרמנית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-14 באוגוסט 1998 והסתיימה ב-29 במאי 1999.
איינטרכט פרנקפורט, פרייבורג ונירנברג עלו מהליגה השנייה.
על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות. במידה ובסוף העונה מספר קבוצות היו מגיעות לאותו מספר נקודות, הקבוצה עם הפרש השערים הטוב יותר הייתה מקבלת יתרון.
הליגה כללה 18 קבוצות. קבוצות שסיימו במקומות ה-16-18 ירדו בסוף העונה לבונדסליגה השנייה.
באיירן מינכן זכתה בתואר האליפות בפעם ה-14 בתולדות המועדון.
בורוסיה מנשנגלדבך, נירנברג ובוכום ירדו לבונדסליגה השנייה. קרב על השארות בליגה הבכירה נמשך עד לסיבוב האחרון, כאשר חמש קבוצות היו יכולות לרדת לליגה השנייה והכל היה תלוי בתוצאות המשחקים של הסיבוב האחרון. בסופו של דבר כל הקבוצות המעורבות למעט נירנברג ניצחו בסיבוב זה ולכן היא ירדה ליגה.
כדורגלנים מצטיינים

מיכאל פריץ (הרטה ברלין), אשר כבש 23 שערים, זכה בתואר מלך השערים של הליגה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | באיירן מינכן (אלופה) | 34 | 24 | 6 | 4 | 76 | 28 | 48 | 78 | העפלה לליגת האלופות |
| 2. | באייר לברקוזן | 34 | 17 | 12 | 5 | 61 | 30 | 31 | 63 | העפלה לליגת האלופות |
| 3. |  הרטה ברלין | 34 | 18 | 8 | 8 | 59 | 32 | 27 | 62 | העפלה לליגת האלופות |
| 4. | בורוסיה דורטמונד | 34 | 16 | 9 | 9 | 48 | 34 | 14 | 57 | העפלה לליגת האלופות |
| 5. | פ.צ. קייזרסלאוטרן | 34 | 17 | 6 | 11 | 51 | 47 | 4 | 57 | העפלה לגביע אופ"א |
| 6. | וולפסבורג | 34 | 15 | 10 | 9 | 54 | 49 | 5 | 55 | העפלה לגביע אופ"א |
| 7. | המבורג | 34 | 13 | 11 | 10 | 47 | 46 | 1 | 50 | העפלה לגביע אינטרטוטו |
| 8. | דיסבורג | 34 | 13 | 10 | 11 | 48 | 45 | 3 | 49 | העפלה לגביע אינטרטוטו |
| 9. | מינכן 1860 | 34 | 11 | 8 | 15 | 49 | 56 | 7- | 41 |  |
| 10. | שאלקה 04 | 34 | 10 | 11 | 13 | 41 | 54 | 13- | 41 |  |
| 11. | שטוטגרט | 34 | 9 | 12 | 13 | 41 | 48 | 7- | 39 |  |
| 12. | פרייבורג | 34 | 10 | 9 | 15 | 36 | 44 | 8- | 39 |  |
| 13. | ורדר ברמן | 34 | 10 | 8 | 16 | 41 | 47 | 6- | 38 | זכייה בגביע הגרמני העפלה לגביע אופ"א |
| 14. | הנזה רוסטוק | 34 | 9 | 11 | 14 | 49 | 58 | 9- | 38 |  |
| 15. | איינטרכט פרנקפורט | 34 | 9 | 10 | 15 | 44 | 54 | 10- | 37 |  |
| 16. | נירנברג | 34 | 7 | 16 | 11 | 40 | 50 | 10- | 37 | ירדו ליגה |
| 17. | בוכום | 34 | 7 | 8 | 19 | 40 | 65 | 25- | 29 | ירדו ליגה |
| 18. | בורוסיה מנשנגלדבך | 34 | 4 | 9 | 21 | 41 | 79 | 38- | 21 | ירדו ליגה |