stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בובי דיקסון
נבחרת טורקיה

בשנת 2015, לאחר שזכה דיקסון לאזרחות טורקית, יצג לראשונה את נבחרת טורקיה בטורניר אליפות אירופה בכדורסל 2015. בששת משחקיו בטורניר קלע 15.1 נקודות ומסר 4.8 אסיסטים בממוצע למשחק, כולל משחק של 28 נקודות, 12 ריבאונדים ו-4 אסיסטים מול נבחרת איסלנד. בשנת 2016 השתתף עם הנבחרת הטורקית בטורניר מוקדמות אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו; בשלושת משחקי הטורניר קלע דיקסון 11.7 נקודות בממוצע למשחק, אולם קבוצתו הפסידה לנבחרת צרפת ולא העפילה לטורניר האולימפי.
סטטיסטיקות הקריירה ביורוליג

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % לשתיים |  % לשלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009/2010 | ליון-וילרבאן | 10 | 10 | 28.0 | 0.575 | 0.353 | 0.750 | 2.6 | 3.1 | 1.4 | 0.0 | 11.5 |
| 2015/2016 | פנרבחצ'ה | 28 | 21 | 24.7 | 0.448 | 0.379 | 0.895 | 3.3 | 3.6 | 1.0 | 0.1 | 10.8 |
| 2016/2017 | פנרבחצ'ה | 34 | 25 | 25.4 | 0.460 | 0.388 | 0.906 | 2.7 | 3.1 | 1.0 | 0.0 | 11.4 |
| 2017/2018 | פנרבחצ'ה | 21 | 6 | 11.3 | 0.485 | 0.462 | 0.750 | 1.1 | 1.2 | 0.3 | 0.0 | 7.0 |
| 2018/2019 | פנרבחצ'ה | 34 | 22 | 17.8 | 0.553 | 0.496 | 0.867 | 1.7 | 2.2 | 0.6 | 0.0 | 9.3 |
| 2019/2020 | פנרבחצ'ה | 22 | 2 | 14.5 | 0.577 | 0.364 | 0.947 | 1.3 | 1.3 | 0.5 | 0.0 | 5.5 |
| קריירה |  | 149 | 86 | 20.1 | 0.499 | 0.410 | 0.875 | 2.1 | 2.5 | 0.8 | 0.0 | 9.3 |
הערות שוליים

↑  דיקסון זוכה לאזרחות טורקית, באתר eurohoops.net,‏ 18 ביוני 2015
↑  הסטטיסטיקות של דיקסון בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
1 2  דיקסון חתם על חוזה בפנרבחצ'ה, באתר היורוליג, 21 ביולי 2015
↑  דיקסון השיג טריפל דאבל מול בשיקטש, באתר eurohoops.net,‏ 29 במרץ 2016
↑  סטטיסטיקות המשחק בין טורקיה לאיסלנד, באתר פיב"א
אפקט מצנן

במונחים משפטיים, אפקט מְצַנֵּן הוא עיכוב או הרתעה מהפעלת זכויות טבעיות וחוקיות לגיטימיות בשל האיום בסנקציה משפטית. אפקט מצנן יכול להיגרם מפעולות משפטיות כמו חקיקת חוק, החלטת בית משפט או איום בתביעה משפטית; כל פעולה משפטית שתגרום לאנשים להסס לממש זכות לגיטימית (כגון חופש הביטוי) מחשש להשלכות משפטיות. כאשר הפחד הזה נגרם על ידי איום בתביעת לשון הרע, זה נקרא "אפקט מצנן של לשון הרע". תביעה משפטית שהוגשה במיוחד לצורך יצירת אפקט מצנן עשויה להיקרא "תביעה אסטרטגית נגד השתתפות ציבורית".
במובן הזה, "מצנן" בדרך כלל מרמז על האטה לא רצויה. מחוץ להקשר המשפטי, כל כפייה או איום בכפייה (או אי נעימויות אחרות) יכולים לגרום לאפקט מצנן על קבוצה של אנשים בנוגע להתנהגות מסוימת.
שימוש

במשפט האמריקאי והקנדי, המונח "אפקט מצנן" מתייחס להשפעה המדכאת של חוקים עמומים או רחבים מדי על פעילות דיבור לגיטימית. עם זאת, המונח משמש גם מחוץ לז'רגון המשפטי האמריקאי, כמו האפקט המצנן של מחירים גבוהים או של משטרה מושחתת, או של "ציפייה לתגובות תוקפניות" במערכות יחסים אישיות.
אפקט מצנן הוא השפעה שמפחיתה, מדכאת, מרתיעה, מעכבת דיווח על חששות מכל סוג שהוא. דוגמה לאפקט מצנן בפסיקה קנדית ניתן למצוא במקרה של Iorfida נגד MacIntyre, שבו נחקרה חוקתיות חוק פלילי שאוסר על פרסום ספרות המתארת שימוש בסמים אסורים. בית המשפט מצא שהחוק יצר "אפקט מצנן" על צורות ביטוי לגיטימיות ויכול לדכא דיון פוליטי בנושאים כמו לגליזציה של מריחואנה. בית המשפט ציין שהוא לא אימץ את אותו ניתוח של "אפקט מצנן" כמו במשפט האמריקאי, אך שקל את האפקט המצנן של החוק כחלק מהניתוח שלו.
היסטוריה

ב-1644 ג'ון מילטון הביע את האפקט המצנן של צנזורה ב-Areopagitica:
"כי לא לסמוך על השיפוט והיושרה של מי שיש לו מוניטין לימודי ולא עשה עבירה מעולם, כדי לא לסמוך עליו לפרסם את מחשבותיו ללא מורה או בוחן, מחשש שהוא עלול ליפול בשוגג או משהו של השחתה, זהו העלבון הגדול ביותר לרוח חופשית ויודעת."
המונח "אפקט מצנן" בשימוש בארצות הברית מאז לפחות 1950. בית המשפט העליון של ארצות הברית התייחס לראשונה לאפקט מצנן בהקשר של חוקת ארצות הברית בפסק הדין של Wieman נגד Updegraff ב-1952.
המונח הפך לשימושי יותר כטרמינולוגיה משפטית כאשר השופט ויליאם ג'יי ברנן, שופט בית המשפט העליון של ארצות הברית, השתמש בו בהחלטה משפטית (Lamont נגד Postmaster General) אשר ביטלה חוק שהצריך ממקבל דואר המכיל תעמולה פוליטית קומוניסטית לאשר במיוחד את קבלתו.
מקרה Lamont לא התרכז בחוק שמפורשות מדכא את חופש הביטוי. האפקט המצנן שהוזכר באותה עת היה "אפקט הרתעה" על חופש הביטוי – גם כאשר אין חוק שמפורשות אוסר עליו. עם זאת, באופן כללי, המונח "אפקט מצנן" משמש גם בהתייחסות לחוקים או פעולות שאולי לא אוסרים במפורש על דיבור לגיטימי, אלא מטילים נטל בלתי סביר על הדיבור.
אפקט מצנן על משתמשי ויקיפדיה

אדוארד סנודן חשף ב-2013 שתוכנית Upstream של ממשלת ארצות הברית אוספת נתונים על אנשים שקוראים ערכי ויקיפדיה. גילוי זה השפיע משמעותית על הצנזורה העצמית של הקוראים, כפי שהוכח בירידה משמעותית במספר הצפיות בערכים הקשורים לטרור וביטחון. מאז נערך המקרה המשפטי Wikimedia Foundation נגד NSA.
בנוסף, על פי נוהלי ויקיפדיה, על עורכים אסור לפנות לערכאות משפטיות אזרחיות כדי לפתור סכסוכים הנוגעים לפעילותם באתר. איסור זה נועד לשמור על פתרון בעיות במסגרת קהילתית פנימית ולמנוע את האפקט המצנן על עורכים שעלול להיווצר מפנייה לערכאות חיצוניות. עם זאת, ניתן לראות באיסור הזה אפקט מצנן בפני עצמו. הנהלים, שנועדו ליצור סביבת עבודה פנימית ופתרון בעיות בצורה קהילתית וללא חשש מהשלכות משפטיות, עשויים גם להרתיע עורכים מלפעול במצבים שבהם הם מרגישים שנעשה להם עוול חמור הדורש התערבות חיצונית. בכך, האיסור יכול לגרום לעורכים להסס או להימנע ממימוש זכויותיהם המשפטיות, מחשש להפרת נוהלי הקהילה.
הערות שוליים

↑  אפקט מצנן, באתר קרוא וכתוב
1 2 3  עו"ד יחיאל אורן-הרוש, דוקטרינת האפקט המצנן בחופש הביטוי: כרוניקה של אימוץ פזיז, באתר רשות הרבים, ‏2021-05-23
↑  Joshua Rissman, Put it on Ice: Chilling Free Speech at National Conventions, Minnesota Journal of Law & Inequality 27, 2017-02-03, עמ' 413
אפקט מנדלה

נלסון מנדלה עם אליוט אנג'ל.
אפקט מנדלה (באנגלית: Mandela Effect) היא תופעה של בעיית זיכרון קולקטיבית, כאשר לחלק נרחב מהאוכלוסייה יש זיכרון כוזב של אותו אירוע או פרט שלא התרחשו במציאות.
מקור השם

התופעה נקראת על שמו של נלסון מנדלה, פעיל זכויות האדם ונשיא דרום אפריקה לשעבר, שנאסר לאחר שהואשם בפעילות חבלנית ובקשירת קשר נגד השלטון. רבים ברחבי העולם זכרו כי מנדלה מת בכלא ביוהנסבורג בשנות השמונים, ואף טענו כי צפו בקליפים מההלוויה, כאשר למעשה, מנדלה מת ב-2013 לאחר אשפוזים תכופים כתוצאה מזיהום בריאות. מי שטבעה את המונח "אפקט מנדלה" היא הסופרת והחוקרת פיונה ברום, לאחר שהייתה חלק מהאנשים הרבים שזכרו בטעות שמנדלה מת בשנות השמונים.
הסברים אפשריים לתופעה

ישנם מספר הסברים מדעיים לתופעה, שאינם סותרים אחד את השני. בין הבולטים שבהם:
כדור שלג: אחד מההסברים הפשוטים לתופעה, היא שהדברים התפשטו מפה לאוזן, בצורה בה אדם הטעה את חברו בשגגה, עד שהטעות הפכה למציאות עבור חלקים גדולים בציבור.
בעיית זיכרון: לפי הסבר זה, מדובר בשילוב בין זיכרונות שהתערבבו יחדיו, דימויים שנכנסו לתרבות הפופ והאפילו על חומרי המקור, והשלמות קלות שהמוח עושה מבלי שנשים לב. הסבר זה מצביע גם על הצורה בה החברה האנושית זוכרת דברים ועל הקלות בה ניתן לתעתע במוח האנושי.
חוסר התמצאות: לפי הסבר זה, כל האירועים המסווגים תחת "אפקט מנדלה" עוסקים בפרטים שהציבור הרחב לא התעניין בהם ברצינות קודם לכן, והאינטואיציה מילאה את החסר. טענה זו מתבססת על כך שלעולם לא יהיו אנשים שעוסקים בתחום מסוים וסובלים מאפקט זה בתחומם. הסבר זה מבליט את העובדה שכל הפרטים המוצגים כ"אפקט מנדלה" הם שוליים, חסרי משמעות, והגיוני שבני אדם ישכחו או יתבלבלו בהם לאחר הרבה שנים[דרוש מקור].
הצפה של מידע רב בעידן הדיגיטלי, ויכולת התפוצה המהירה והרחבה ברשתות החברתיות
התייחסויות בתרבות

באחד מפרקי הסדרה "תיקים באפלה" מגדיר מאלדר את אפקט מנדלה כך: "להיות בעל זיכרון אחד או יותר שאינם תואמים את הזיכרונות של כולם, וגם לא את העובדות".
לקריאה נוספת

האתר המקורי של פיונה ברום, אפקט מנדלה.
אסור לפספס‏, אי.טי, פורסט גאמפ ודארת' וויידר לא אמרו את מה שאתם זוכרים שהם אמרו, באתר וואלה, 26 ביוני 2017
הערות שוליים

↑  Hundreds 'remember' Nelson Mandela dying in the 1980s: Inside the Mandela Effect, TimesLIVE (ב־)
↑   מת נלסון מנדלה, נשיא דרום אפריקה לשעבר ומוביל המאבק באפרטהייד, באתר הארץ, 5 בדצמבר 2013
1 2  The Mandela Effect and False Memories, Cleveland Clinic, ‏2022-05-31 (באנגלית אמריקאית)
1 2  סמדר כהן-טרקל, אפקט מנדלה: למה אנחנו זוכרים משהו שמעולם לא קרה?, באתר ynet, 28 בספטמבר 2022
↑  The X-Files, The Mandela Effect, www.crystalinks.com
נלסון מנדלה ב-1994
אקספלויט

אקספלויט (Exploit) הוא קטע תוכנה או מידע המנצלים פרצת אבטחה או באג בתוכנה או בחומרה. מטרת האקספלויט היא לשנות את ההתנהגות המתוכננת של הרכיב עליו הוא מופעל בהתאם לצורכי המפעיל ולרצונותיו. שימוש באקספלויטים נפוץ על ידי האקרים למטרות הפעלת קוד תוכנה זדוני (לדוגמה, התקנת נוזקה), הסלמת הרשאות, הפיכת המכשיר לזומבי ושימוש בו בהתקפות מניעת שירות ועוד.
כתיבה

אקספלויטים נכתבים ברחבי העולם בידי האקרים בעלי ידע בשפות תכנות שונות, ובחלק מהמקרים הם ניתנים להורדה חופשית ברשת האינטרנט באתרים ייעודיים לנושא. באתרים האלה קיימים בדרך כלל הסברים על מטרת האקספלויט ואופן הרצתו, עניין המייתר במידת מה את הצורך בידיעת שפות תכנות כדי לבצע התקפות האקינג אלו. לכתיבת האקספלויט ולפרסומו קודם מחקר שתכליתו מציאת חולשה באופן הפעולה של המערכת הרצויה, אשר מאפשרת לנצל אותה לצורכי התוקף.
במקרים מסוימים, בעת פרסומו האסקפלויט ינצל חולשת Zero-Day. במקרים כאלה הוא עלול להוות סיכון גבוה על המערכות הרלוונטיות, מכיוון שטרם הופץ עבורו טלאי מתאים.
בשנים האחרונות מוצעים "אקספלויט כשירות" (Exploit as a Service – EaaS) על ידי חבורות פושעי סייבר.
דרכי פעולה

דרכי הפעלת האקספלויטים הן רבות ובהן:
הרצה רגילה על המחשב המותקף על ידי התוקף (בדומה להרצת כל תוכנה אחרת). דרך פעולה זו שימושית בין היתר עבור הסלמת הרשאות.
הרצה מתוך פלטפורמת תוכנה מתאימה, לדוגמה Metasploit.
התקפה על מחשב מרוחק. דרך פעולה זו שימושי בין היתר עבור ניצול פרצות בתוכנות שרת מרוחקות.
התקפות אקספלויטים על מחשבים מרוחקים מאופיינות לעיתים קרובות באינטראקציה מסוימת עם המשתמש המותקף או עם המערכת המותקפת, ניצול שדות קלט בעלי יכולת חדירה למחשב מקבל הקלט, וכן שימוש בטכניקות הנדסה חברתית.
במקרים מסוימים, בהתאם לסוג הפרצה שנמצאה במערכת המותקפת, האקספלויט יכול להכיל גם Shellcode. כאשר הוא קיים, ה-Shellcode מאפשר לתוקף לקבוע את הפעולות שיתבצעו על המערכת המותקפת לאחר שנוצלה הפרצה על ידי האקספלויט.
סיווג

סיווג האקספלויטים מתבצע בדרך כלל על-פי הפרמטרים הבאים:
סוג החולשות המנוצלות. חולשה לדוגמה שניתן לנצל היא גלישת חוצץ.
תאימות האקספלויט למערכות תוכנה שונות.
מטרת פעילותו ותוצאתה: הסלמת הרשאות, מניעת שירות ועוד.
ראו גם

האקינג
פרצת אבטחה
אבטחת מידע
קוד ייעודי (Shellcode)
בדיקת חדירות
הערות שוליים

↑  Exploit-as-a-service: Cybercriminals exploring potential of leasing out zero-day vulnerabilities | The Daily Swig, web.archive.org, ‏2021-11-23
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb18096610j (data)
ארכידאמוס השלישי

ארכידאמוס השלישי (ביוונית : Ἀρχίδαμος Archídamos. מת ב-338 לפנה"ס) היה בנו של אגסילאוס השני ומלך ספרטה בין השנים 360 ל-338 לפנה"ס.
ביוגרפיה

בעודו נסיך היה ארכידאמוס הפדרסטי של קלונימוס, בנו של הגנרל הספרטני ספודריאס (אנ'). הוא הוביל את הכוחות הספרטניים לפני ובמהלך שלטונו, ועמד בראש הכוח שנשלח לסייע לצבא הספרטני לאחר תבוסתו על ידי התבאים בקרב לאוטרהק בשנת 371 לפני הספירה, והיה מפקד מאוחר יותר במהלך הלחימה בפלופונסוס. ארבע שנים לאחר מכן הוא כבש את קאריה, הרס את שטחם של הפרהסי והביס את הארקדים (אנ'), הארגיים והמסנים ב"קרב ללא דמעות", שנקרא כך מכיוון שהניצחון לא עלה לספרטנים בחיי אדם. עם זאת, הוא בתורו הובס על ידי הארקדים בשנת 364 לפני הספירה בקרומנוס.
בשנת 362 לפני הספירה, הוא הגן על ספרטה נגד המפקד התבאני אפמינונדאס. כמלך, ארכידאמוס תמך בפוקיאנים (אנ') נגד תבאי ב"מלחמת הקודש השלישית" (אנ') בין השנים 355–346. בשנת 346 לפנה"ס, הוא נסע לכרתים כדי לעזור לליטוס במאבקם נגד קנוסוס במלחמת החוץ. בשנת 343 לפנה"ס, המושבה הספרטנית טרנטום ביקשה את עזרתה של ספרטה במלחמה נגד האוכלוסיות האיטאליות, בעיקר הלוקאניות והמסאפיות. בשנת 342 לפנה"ס הגיע ארכידאמוס לאיטליה עם צי וצבא שכיר ולחם נגד הברברים, אך בשנת 338 לפנה"ס הוא הובס ונהרג מתחת לחומות העיר המסאפית מנדוריה. את המלוכה ירש בנו אגיס השלישי. ארכידאמוס היה גם אביהם של אודמידאס הראשון (אנ') ובן נוסף בשם אגסילאוס.
הערות שוליים

↑  Percy, William Armstrong (1998). Pederasty and Pedagogy in Archaic Greece. University of Illinois Press. p. 88. ISBN 0-252-06740-1.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n00146002  VIAF: 20924561   WorldCat (עם VIAF): 20924561 
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בוסתנאי עודד

| --- | --- |

 לידה:  1933 (בן 91 בערך) ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 ענף מדעי:  היסטוריה של עם ישראל 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מנחה לדוקטורט:  בנימין מזר, אברהם מלמט 
 מוסדות:  אוניברסיטת חיפה  שאנן - המכללה האקדמית הדתית לחינוך 
 
בוסתנאי עודד (נולד ב-1933) הוא חוקר ההיסטוריה של עם ישראל בתקופה הקדומה.
ביוגרפיה

בוסתנאי עודד נולד בירושלים להורים שעלו מעדן. הוא שירת בצה"ל בשנים 1951–1953 ולאחר מכן למד תנ"ך והיסטוריה באוניברסיטה העברית. בשנת 1958 קיבל תואר ראשון במדעי הרוח מהאוניברסיטה העברית בירושלים, ובתחילת 1960 קיבל תעודת הוראה. בשנת 1960 קיבל את הפרס על שם חנה, זאב וברוך בן ישי, על עבודתו "מדיניות החוץ של יהודה מודגמת בתקופת אחז". בתחילת 1968 קיבל את פרס מפעל הפיס על עבודת הדוקטורט שלו, "המעמד המדיני של עבר הירדן הישראלי בתקופת המלוכה (עד חורבן שומרון)". בשנת 1969 זכה לתואר דוקטור להיסטוריה של עם ישראל, ומונה למרצה באוניברסיטת חיפה.
עודד לימד במכללת שאנן והיה דיקן לימודים מתקדמים והמנהל האקדמי של מכללת תל חי. כן היה בין כותבי אנציקלופדיה מקראית וסדרת עולם התנ"ך בהוצאת דוידזון-עתי.
לקריאה נוספת

בוסתנאי עודד, תולדות עם ישראל בימי בית ראשון (כרכים א–ד), האוניברסיטה הפתוחה, 2007–2008
בוסתנאי עודד, גלות ישראל ויהודה באשור ובבל (מאות ח–ו לפנה"ס), פרדס הוצאה לאור, חיפה, תש"ע 2010
הערות שוליים

↑  בוסתנאי הוא שמו הפרטי
↑  עודד, בוסתנאי, האגודה לטיפוח חברה ותרבות, מורשת יהדות תימן
↑  תואר בוגר במדעי הרוח, הארץ, 8 במאי 1958
↑  מקבלי תעודות הוראה תיכונית תש"ך, הארץ, 11 בינואר 1960
↑  האוניברסיטה העברית, הצופה, 7 בינואר 1960
↑  9 מענקי מחקר הוענקו על ידי מפעל הפיס, מעריב, 8 בינואר 1968
↑  האוניברסיטה העברית, למרחב, 10 ביולי 1969
↑  מינויים במכון האוניברסיטאי בחיפה, דבר, 16 ביולי 1969
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266162405171  PLWABN: 9810692093105606  BIBSYS: 90692127  BnF: cb12372188d (data)  GND: 140226788  ISNI: 0000 0003 7461 0285  LCCN: n85031103  NLA: 35194404  NTA: 10476032X  RERO: 02-A003651691  SUDOC: 057300909  VIAF: 91734906   WorldCat (עם VIAF): 91734906 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ארוס ריצ'ו

| --- | --- |

 לידה:  1 בדצמבר 1977 (בן 46) לוקה, איטליה 
 הדרגה הגבוהה ביותר:  רב-אמן בשחמט בהתכתבות 
 מד כושר נוכחי:  2,107 (נכון ל־אוקטובר 2021) 
 מקצוע נוסף:  שחמטאי בהתכתבות 
 מדינה:  איטליה 
 
ארוס ריצ'ו (באיטלקית: Eros Riccio; נולד בלוקה, ב-1 בדצמבר 1977) הוא שחקן שחמט בהתכתבות איטלקי בדרגת רב-אמן, נודע גם בתור אלוף שחמט מתקדם. הוא גם סגן אלוף אירופה, זכה במדליית ארד אולימפית עם הקבוצה האיטלקית וכן זכה באליפות העולם של FICGS. זכה שלוש פעמים באליפות איטליה בשחמט בהתכתבות. מאז שנת 2016 איננו פעיל יותר בשחמט בהתכתבות.
לצורך תחרויות השחמט מתקדם, בהן כל שחקן משחק ומסתייע במחשב הכולל תוכנת שחמט, פיתח ריצ'ו ספר פתיחות ממוחשב על בסיס מיליוני משחקי שחמט שאגר, ובמשך תקופה ארוכה בדק את הפתיחות והשתמש רק בפתיחות שקיבלו ציון מספק על ידי תוכנת השחמט.
הערות שוליים

↑  ICCF דירוגים
↑  Infinity Chess:  למעלה 100
↑  FICGS אלופי עולם
ערך זה הוא קצרמרבנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אקספופורום

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מרכז כנסים, exhibition site 
 מיקום:  שושארי 
 מדינה:  רוסיה 
 קואורדינטות:  59°45′39″N 30°21′14″E﻿ / ﻿59.760946°N 30.354°E﻿ / 59.760946; 30.354
 expoforum-center.ru
 he
 
אקספופורום (ברוסית: Экспофо́рум) הוא מרכז קונגרסים ותערוכות בסנקט פטרבורג, שהוקם בשנת 2014 כדי להחליף את מתחם לנאקספו המיושן, באי וסילייבסקי. זוהי פלטפורמה מודרנית וגדולה ברמה בינלאומית, המאפשרת קיום אירועים בכל פורמט והיקף: תערוכות, קונגרסים, כנסים, פורומים, אירועי ספורט, תרבות ובידור.
מיקום

הוא ממוקם באזור פולקובו ברובע פולקובסקויה ההיסטורי בחלק הדרום-מערבי של הכפר שושרי כחלק מנפת פושקין בסנקט פטרבורג. מצפון למתחם התערוכה נמצא הכביש המהיר פטרבורגסקויה של העיר פושקין. מצפה הכוכבים פולקובו ממוקם בקרבת הרובע ההיסטורי הסמוך דלנאיה רוגטקה, שסביבו באמצע המאה ה-20 נוצר אזור הגנה שנועד למנוע בנייה מאסיבית באזור, ברם בתחילת המאה ה-21 השטח עבר בינוי נרחב. ליד המתחם נסלל כביש האגרה "נבה", שנחנך בשנת 2019, כשהיציאה הקרובה ביותר אליו טרם נבנתה ובמקביל מהווה יציאה לנמל התעופה.
המתחם ממוקם על שטח של 56 דונם, כולל שלושה ביתנים, מרכז קונגרסים ותערוכות הכולל גם 2 מלונות הילטון, 2 מרכזי עסקים של גזפרום מג'רגיונגז, שלושה מנחתי מסוקים, מתחם מכס ולוגיסטיקה, בתי קפה, מסעדות, חדרי הלבשה נייחים וניידים, מרכז רפואי וחדר אם וילד. בשטח יש כנסייה של אייקון סמולנסק של אם האלוהים – שהוא שיפוץ של כנסיית פולקובו ההיסטורית, שברי יסודותיו התגלו במהלך תכנון בניית המתחם. הכנסייה שנהרסה במהלך מלחמת העולם השנייה, נבנתה במאה ה-18 על ידי ג'קומו קברנגי והיה נדיר ברוסיה. שופץ על פי הציורים והשרטוטים שנותרו של האדריכל. בשנת 2011 הונחה קפסולת זמן עם מסר לצאצאים בבסיס הכנסייה.
מאפיינים

מרכז קונגרסים עם קיבולת של 10,000 איש;
שטח חלל התצוגה הפנימי הוא 50 אלף מ"ר, שטח פתוח – 40 אלף מ"ר;
4,700 מקומות חניה מול הכניסות לביתנים ולמרכז הקונגרסים;
שטח התערוכה של הביתן – 13,114 מ"ר;
35 חדרי ישיבות בהיקף כולל של 10,000 איש, מרכז עיתונאים (1,150 מ"ר).
היסטוריה

ב-9 בפברואר 2007 חתמו ממשלת סנקט פטרבורג וחברת גזפרום על הסכם על שיתוף פעולה לבניית הפרויקט. ב-18 בינואר 2008 הוקמה חברת המניות הסגורה "אקספופורום" לניהול המתחם. ב-1 בנובמבר 2011 חתמה אקספופורום על חבילת הסכמים עם לנאקספו ולאחר מכן הועבר כל תחום התערוכות, כמו גם השכרת מתחם התערוכות לנאקספו, לבעלותה של אקספופורום.
ב-1 באוקטובר 2013 הושלם ארגון מחדש של החברה: פעילויות הבנייה נותרו בידיה של אקספופורום, משימות ארגון אירועי התערוכה, העסקים והתרבות, כמו גם ניהול חלל התצוגה, הועברו לחברה בת בשם ExpoForum-International. מאז 2014, חברת ExpoForum-International היא מפעילת מרכז הכנסים והתערוכות אקספופורום. הפתיחה התקיימה ב-7 באוקטובר 2014 בנוכחות יו"ר דירקטוריון גזפרום אלכסיי מילר ומושל סנקט פטרבורג גאורגי פולטאבצ'נקו.
במרץ 2016, משרד הספורט של הפדרציה הרוסית הכניס את אקספופורום לרשם מתקני הספורט הלאומיים, מאותו רגע הותר למתחם לארח תחרויות ב-77 סוגי ספורט שונים. המידות של כל ביתן דומות לשני מגרשי כדורגל, הם בנויים ללא עמודים וניתן להתקין יציעים ניידים ל-2,016 מושבים. במאי 2016 נפתח במתחם מרכז קונגרסים הכולל 35 חדרי ישיבות בהיקף כולל של 10,000 איש, מרכז עיתונאים (בגודל 1,150 מ"ר) ומסעדה פנורמית בקומה השביעית עם 256 מקומות ישיבה.
האירוע הראשון שהתקיים במתקן היה פורום הגז הבינלאומי של סנקט פטרבורג. בשנת 2016, נערך בו פורום סנקט פטרבורג הבינלאומי לכלכלה (SPIEF), שאיגד יותר מ-12,000 משתתפים מ-133 מדינות, כשהועבר מלנאקספו למתחם החדש. בעבר, SPIEF התקיים מדי שנה בלנאקספו.
אקספורום הפך באופן קבוע לאתר לצילומים. בסתיו ובחורף 2013 צולמו בשטח המתחם הנבנה כמה סצנות בקנה מידה גדול של הסרט "מתחת לעננים החשמליים" שביים אלכסיי גרמן הבן. שטח המתחם שימש כנוף הסרט, שחלק ניכר ממנו מספר על דוגמאות גבוהות לאדריכלות אירופאית מודרנית. הסרט שצולם על ידי חברת מטרה-פילמס יחד עם אולפן הקולנוע לנפילם בסיוע משרד התרבות של רוסיה, נכנס לתוכנית התחרות העיקרית של פסטיבל ברלין ה-65 וזכה בפרס דוב הכסף על הישגים יוצאי דופן בתחום הקולנוע. בספטמבר 2016 צילמה חברת הסרטים "פטיצה פילם", בהזמנת רשת NTV, סדרת טלוויזיה בלשית עתירת פעולה בת 16 פרקים בשם "הספירה לאחור" במרכז התערוכות והכנסים. תקופת הצילומים נמשכה מיולי עד נובמבר, כאשר לצורך נעשה שימוש בצילומים באזור הקבלה והחלק החיצוני של המתחם – חניה והכניסה למלון Hampton by Hilton St. Petersburg.
ראו גם

לנאקספו
הערות שוליים

↑  Пулково срастется с М–11. К аэропорту протянут развязку от платной трассы
↑  Воссоздание Смоленского храма в Большом Пулкове узаконили спустя два года — karpovka.com, 15.10.2013
↑  Администрация Санкт-Петербурга (2015-10-07). "В Петербурге открылся новый конгрессно-выставочный комплекс Экспофорум". Официальный сайт Администрации Санкт-Петербурга. Администрация Санкт-Петербурга.
מבט מהכביש המהיר פטרבורגסקויה
מבט על הביתנים והחניה
ארווין ינקה

| --- | --- |

גנרל ארווין ינקה
 לידה:  22 באפריל 1890 פררן, האימפריה הגרמנית האימפריה הגרמנית
 פטירה:  3 ביולי 1960 (בגיל 70) קלן, גרמניה המערבית גרמניה המערבית
 מדינה:  גרמניה 
 השתייכות:  האימפריה הגרמנית האימפריה הגרמנית   רפובליקת ויימאר רפובליקת ויימאר   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 תקופת הפעילות:  1911–1945 (כ־34 שנים)
 דרגה:   גנרל-אוברסט (ורמאכט)
 תפקידים בשירות
 מפקד הדיוויזיה ה-389   מפקד הקורפוס ה-4   מפקד הקורפוס ה-82   מפקד הארמייה ה-17
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה  מלחמת העולם השנייה קרב סטלינגרד
 עיטורים
   צלב האבירים של צלב הברזל   צלב הברזל דרגה ראשונה   צלב הברזל דרגה שנייה   הצלב הגרמני בזהב
 
גנרל-אוברסט ארווין ינקה (בגרמנית: Erwin Jaenecke;‏ 22 באפריל 1890 – 3 ביולי 1960) היה מפקד בכיר בוורמאכט שפיקד על דיוויזיה, על קורפוסים, ועל ארמייה במלחמת העולם השנייה.
ביוגרפיה > קריירה מוקדמת

ינקה נולד ב-22 באפריל 1890 בפררן, שהשתייכה לאימפריה הגרמנית. בשנת 1911 התגייס לצבא הגרמני הקיסרי, והצטרף לגדוד ההנדסה ההנוברי ה-10. במלחמת העולם הראשונה לחם עם גדודו כחלק מהדיוויזיה ה-19, וב-27 בינואר 1916 הועלה לדרגת אובר לוטננט. בהמשך שימש כקצין מטה בדיוויזיה, ובסוף המלחמה שירת בדיוויזיית המילואים ה-26. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטור צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה.
לאחר המלחמה נשאר ינקה ברייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. בשנת 1934 מונה למפקד גדוד ההנדסה ה-31, ובשנת 1937 השתתף כחלק מכוח מיוחד שהיה נוכח בהפצצת גרניקה על ידי לגיון קונדור הגרמני. בשנת 1938 מונה ינקה לאפסנאי הראשי של הארמייה השמינית, והשתתף עימה בסיפוח אוסטריה וחבל הסודטים, ובנובמבר 1938 מונה לראש מטה מפקדת הפיקוח על הביצורים.
ביוגרפיה > מלחמת העולם השנייה

עם פרוץ המלחמה היה ינקה מפקד אגף האפסנאות של הארמייה השמינית, והשתתף עימה במערכה בפולין. באוקטובר 1939 מונה ינקה למפקד אגף האפסנאות של חזית המזרח, ובנובמבר הועלה לדרגת גנרל מיור. במאי 1940 מונה ינקה למפקד אגף האפסנאות של הארמייה התשיעית, ובקיץ 1940 מונה למפקד אגף האפסנאות של אזור פריז. לאחר מכן מונה למפקד אגף האפסנאות של חזית המערב, וב-1 בנובמבר 1941 הועלה לדרגת גנרל לוטננט. ב-1 בפברואר 1942 מונה למפקד הדיוויזיה ה-389, ולחם עימה במתקפת הקיץ הגרמנית, כחלק מהקורפוסים ה-8 וה-11 לסירוגין במסגרת הארמייה השישית. על תפקודו בקרבות קיבל ינקה ב-9 באוקטובר 1941 את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל.
ב-1 בנובמבר 1942 מונה ינקה למפקד הקורפוס ה-4, שהיה חלק מהארמייה השישית, במקום ויקטור פון שבדלר שפרש בעקבות פציעה, ולחם עמו בקרב סטלינגרד, וב-1 בדצמבר 1942 הועלה לדרגת גנרל חיל ההנדסה. ב-2 בינואר 1943 קיבל ינקה את עיטור הצלב הגרמני בזהב, וב-17 בינואר 1943 נפצע ינקה והוטס אל מחוץ לכיס סטלינגרד, ובמקומו מונה למפקד הקורפוס מקס פפר.
ב-1 באפריל 1943 מונה ינקה למפקד הקורפוס ה-82 בהחזית המערבית, וב-25 ביוני 1943 מונה למפקד הארמייה ה-17 בגשר קובאן, ובלם את המתקפות הסובייטיות, אולם לבסוף נאלץ באוקטובר לסגת לעבר חצי האי קרים. ב-30 בינואר 1944 הועלה ינקה לדרגת גנרל-אוברסט, אך באפריל הודח מתפקידו עקב הנסיגה מחצי האי קרים, והועמד למשפט בבית דין צבאי בראשות היינץ גודריאן, שזיכה אותו בשקט. לאחר מכן לא קיבל ינקה עוד תפקיד פיקודי עד סוף המלחמה.
ביוגרפיה > לאחר המלחמה

ב-12 ביוני 1945 נפל ינקה בשבי הסובייטי, ובשנת 1947 נידון למוות, אולם גזר דינו הומר למאסר עולם. ינקה שוחרר מהשבי רק באוקטובר 1955, לאחר ביקור קונראד אדנאואר במוסקבה. לאחר שחרורו התגורר ינקה בקלן עד למותו ב-3 ביולי 1960.
הערות שוליים

↑  ובכך היה לאחרון הקצינים הבכירים שעזב את כיס סטלינגרד
| גנרל-אוברסטים וגנרל-אדמירלים בוורמאכט, בלופטוואפה ובקריגסמרינה במלחמת העולם השנייה ואוברסט-גרופנפיהררים באס אס |
| --- | --- | --- |
| גנרל-אוברסטים | וילהלם אדם • ארנסט אודט • הנס-יירגן פון ארנים • יוהנס בלסקוביץ • לודוויג בק • היינץ גודריאן • אולריך גראוארט • פרידריך דולמן • אדוארד דיטל • אוטו דסלוך • קורט האזה • פרנץ האלדר • הנס הובה • קרל-אדולף הולידט • הרמן הות • גוטהרד היינריצי • ולטר הייץ • קרל הילפרט • קורט פון המרשטיין-אקוורד • אריך הפנר • יוזף הרפה • הוברט וייזה • היינריך פון ויטינגהוף • ולטר וייס • הנס פון זלמות • אלפרד יודל • ארווין ינקה • הנס ישונק • אלכסנדר להר • גאורג לינדמן • ברונו לרצר • אברהרד פון מקנזן • ניקולאוס פון פאלקנהורסט • פרידריך פרום • ורנר פון פריטש • יוהנס פריסנר • קורט צייטצלר • גינטר קורטן • אלפרד קלר • ארהרד ראוס • ריכרד רואוף • גינטר רידל • גאורג-הנס ריינהרדט • לותר רנדוליץ • אויגן פון שוברט • קורט שטודנט • הנס-יורגן שטומפף • אדולף שטראוס • קרל שטרקר • רודולף שמידט |  |
| גנרל-אדמירלים | קונרד אלברכט • הרמן בהם • קרל ויצל • ולטר ורצכה • אלפרד זאלווכטר • וילהלם מרשל • הנס-גאורג פון פרידבורג • אוסקר קומץ • רולף קרלס • אוטו שולצה • אוטו שניוינד |  |
| אוברסט-גרופנפיהררים | יוזף דיטריך • קורט דליגה • פאול האוסר • פרנץ שוורץ |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1024785122  ISNI: 0000 0003 7792 8109  VIAF: 255322839   WorldCat (עם VIAF): 255322839