stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רב ביבי

ערך זה עוסק ברב ביבי. אם התכוונתם לבנו של אביי שגם נקרא בשם זה, ראו .
| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  דור רביעי לאמוראי בבל
 רבותיו:  רב נחמן רב אדא בר אהבה
 בני דורו:  רב יוסף
 
רב ביבי היה אמורא בדור הרביעי לאמוראי בבל.
רבי ביבי סך את בתו בסיד, כל אבר ואבר בנפרד, דבר שגרם לה להתייפות, כך שלנדונייתה הוא לקח ארבע מאות זוז. גוי שגר בשכנותו, ניסה לחקות אותו, ומרח סיד על גופה של בתו (אך בשונה מרב ביבי, הוא לא נזהר וסך את כל גופה בבת אחת), דבר שגרם לה למות, ואמר: רב ביבי הרג את ביתי. מסופר, כי רב נחמן אמר על כך שרבי ביבי יפה את בנותיו על ידי סיד: רב ביבי, מכיוון ששותה שיכר, אין בנותיו נאות די הצורך, וצריך הוא לייפות את ביתו בסיד, אבל אני איני שותה שכר ואיני צריך לעשות תחבולה כזו לייפות את ביתי.
מסופר, כי היה לו סכסוך ממוני עם בעל האכסניה של רב אדא בר אהבה שהיה גר, מי יהיה פרנס על בני העיר. כאשר באו לפני רב יוסף, פסק רב יוסף, כי על פי הפסוק ”שום תשים עליך מלך מקרב אחיך” יש למנות רק מי שהוא יהודי מבטן ומלידה. אך רב אדא בר אהבה התערב בדיון, והעיר כי אמו של הגר היא יהודייה, ולכן פסק רב יוסף כי אם כן ניתן למנות גם את הגר לפרנס, שכן מי שאמו יהודייה נקרא "מקרב אחיך", ולכן רב ביבי יעסוק בענייני הדת בעיר והגר יעסוק בניהול העיר. אמר על כך אביי: מי שמארח באכסנייתו תלמיד חכם, כדאי לו לארח תלמיד חכם בדרגתו של רב אדא שיכול לדאוג למארחו על ידי חכמתו ולהפך בזכותו. יש הגורסים רב  אדא בר אבא.
כמו כן, מסופר עליו שהיה דודו של יצחק ריש גלותא.
רב ביבי, היה גם מקורב לאשתו של רב יוסף, ולכן כאשר היה מגיע לבית יוסף, מיד לאחר שבצע על פרוסת המוציא שהביאה לו אשתו של רב יוסף, הוא עצמו ציווה לסלק את המדריגות שהובילו מחדר האורחים לביתו של רב יוסף, כך שלא תהיה לו גישה לבית רב יוסף.
הוא מזכיר את אמרותיו של ריש לקיש, רבי אלעזר, דן בהלכה עם רב נחמן שאת אמרותיו גם לימד. רב יוסף, שכאמור דן עמו בהלכה, היה ככל הנראה חבירו, שכן הוא לא היה קורא לו בשם "מר" כתלמיד לרב. מסופר כי הוא אמר לו אמרה בשמו של רב אדא בר אהבה, וכאשר רב יוסף אמר אותה כשהוא שוכח חלק מהאמרה ומסלף אותה בטעות דברי תורה  אמר רב ביבי: "לא תצייתו ליה! (אל תשמעו לו!) אנא אמריתו ליה, ומשמיה דרב אדא בר אהבה אמריתו ליה".
רודולף נואק

רודולף נואק (בגרמנית: Rudolf "Rudi" Noack; ‏30 במרץ 1913 – 30 ביוני 1947) היה כדורגלן גרמני, ששיחק בעמדת החלוץ.
ביוגרפיה

נואק נולד ב-30 במרץ 1913 בהמבורג שבגרמניה. כחלוץ, הוא ערך שלוש הופעות במדי נבחרת גרמניה בהן כבש שער אחד. שערו היחידי הובקע במשחק נגד צ'כוסלובקיה בחצי גמר מונדיאל 1934 והיה לשער השוויון במשחק אך גרמניה הפסידה בסיומו 3–1. במשחק על המקום השלישי גרמניה ניצחה. את הופעתו האחרונה ערך נגד שווייץ ב-1937.
במהלך רוב הקריירה שלו שיחק נואק במועדון עיר הולדתו המבורג ושיחק גם זמן קצר ב-SV הרבורג ובמועדון האוסטרי פירסט וינה. בגמר הגביע הגרמני של 1943 כבש וניצח לזכותה של פירסט וינה את המשחק עם צמד על לופטואפן המבורג.
במהלך כיבוש הרייך השלישי שבמלחמת העולם השנייה נואק היה לאסיר מלחמה על ידי הסובייטים, ונפטר במחנה כלא ב-30 ביוני 1947 בגיל 34 בלבד.
קתדרלת קלרמון-פראן

| --- | --- |

קתדרלת קלרמון-פראן - מבט מצפון מערב
 מידע כללי
 סוג:  קתדרלה
 על שם:  חג עליית מרים 
 מיקום:  קלרמון-פראן
 מדינה:  צרפת צרפת
 זרם:  נצרות קתולית
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1248–1884 (כ־636 שנים)
 תאריך פתיחה רשמי:  1248 
 חומרי בנייה:  סלע געשי 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות גותית
 מידות
 גובה:  96.1 מטר
 גובה פנימי:  28.70 מטר
 קואורדינטות:  45°46′43″N 3°05′09″E﻿ / ﻿45.778727°N 3.085766°E﻿ / 45.778727; 3.085766
 אתר רשמי
 he
 
מבט מדרום מערב על הקתדרלה השחורה וזוג צריחיה המחודדים, המתנשאים מעל העיר
החזית המערבית (הנאו-גותית) של הקתדרלה
פנים הקתדרלה: הספינה הראשית ובית המקהלה, מבט מזרחה
קתדרלת נוטרדאם דה ל'אסומפסיון דה קלרמון-פראן (בצרפתית: Cathédrale Notre-Dame-de-l'Assomption de Clermont-Ferrand, "קתדרלת גברתנו של העלייה השמיימה") היא קתדרלה קתולית בעיר קלרמון-פראן שבצרפת. קדמו לה באותו המיקום שלוש קתדרלות. חלק הארי של הקתדרלה הנוכחית נבנה במאה ה-13 בסגנון גותי והחזית המערבית נבנתה במאה ה-19 בסגנון התחייה הגותית.
היא ממוקמת בראש הגבעה המרכזית המהווה את המרכז העתיק של קלרמון-פראן, על כיכר הניצחון, ממש לצד פסלו של האפיפיור אורבנוס השני, יוזם מסע הצלב הראשון בשנת 1095. הקתדרלה, שבנויה מסלע אנדזיט-טרכיט שחור, בולטת למרחוק עם זוג צריחיה המחודדים והשחורים, המתנשאים לגובה 96.1 מטרים (315 רגל) מעל גגות העיר.
אדריכלות

הקתדרלה בנויה בסגנון גותי קורן (Rayonnant), מסלע אנדזיט-טרכיט שחור. כמו כנסיות קורנות אחרות, חלונות קומת התאורה כוללים מקטעים גדולים של זכוכית לבנה, וזאת כדי לאפשר לאור רב יותר לחדור לחלל המבנה וכן כי לבן מסמל טוהר, בתולין ותהילה. לצידם מכילה הקתדרלה גם חלונות ויטראז' מזכוכית צבעונית בהם בולט הצבע הכחול. חלונות הוויטראז' של הקתדרלה נודעים ביופיים.
החזית המערבית בנויה בסגנון התחייה הגותית ובמרכזה חלון רוזטה בסגנון גותי קורן (Rayonnant). היא בעלת שער ראשי אחד. החזית מאוגפת בשני מגדלי פעמונים ובראשם צריחים מחודדים המתנשאים לגובה 96.1 מטרים (315 רגל). כיום לקתדרלה 6 מגדלים: 2 מגדלים מערביים, 2 מגדלים בדרום בית הרוחב (נהרסו מגובה הגג ומעלה) ו-2 מגדלים בצפון בית הרוחב, מהם רק "מגדל השומר" בנוי מעל גובה הגג.
הספינה הראשית בת 4 המפרצים מתנשאת לגובה של כ-28 מטרים (92 רגל) והיא בעלת 5 אגפים: אולם התווך ו-2 ספינות משניות מכל צד. מצידי הספינה הראשית נמצאות 5 קפלות. בית הרוחב הוא ברוחב הספינה הראשית על אגפיה ולא בולט מעבר לה. בכל קצה ישנו שער כניסה אחד. בית המקהלה הוא בן 3 מפרצים ו-5 אגפים גם הוא. הוא מסתיים באפסיס שבסופו אמבולטוריום וסביבו שווה (Chevet) בעל 5 קפלות. הקתדרלה מקורה בגג הנתמך בידי קמרונות בני 4 צלעות האופייניים לגותיקה בעיצומה, כאשר במקום המצלב (בו הספינה הראשית חותכת את בית הרוחב) ישנו קמרון כוכב.
ממדים

אורך כולל: 99 מטר.
אורך בית המקהלה הוא 36 מטר.
אורך הספינה והטרנספט: 46.75 מטר.
רוחב הטרנספט: 32.70 מטר.
גובה מקום המצלב: 28.70 מטר.
גובה מגדל באייט: 50.70 מטר.
גובה הצריחים המערביים: 96.1 מטר.
גלריה

מבט כללי מדרום-מערב
החזית המערבית
הספינה הראשית - מבט מזרחה
החזית הדרומית ופסל האפיפיור אורבנוס
הספינה הראשית
פסל האפיפיור אורבנוס השני והקתדרלה בשלג
הקתדרלה בלילה
הקריפטה
פנים אחד הצריחים
תמיכות דואות, אייר: ויולה-לה-דוק
חלון ויטראז' בקתדרלה
הספינה הראשית, מבט מערבה
בית המקהלה
קפלת סן מדלן
פסל מלאך על הגג
השער הראשי
חלון רוזטה
החזית הדרומית ופסל האפיפיור
מבט על כיכר החזית הדרומית בקיץ
החזית, מבט מהרחוב
על רקע העיר
עיבוד HDR
מבט מצפון-מערב
תוכנית הקתדרלה
קלוצ'ר

קלוצ'ר (ברומנית: clucer) היה תוארו של  אחד מסוגי הדרגטור בחצר שליטי נסיכות מולדובה או נסיכות ולאכיה. הקלוצ'ר היה בויאר ממונה על המחסנים והמלאים של השליט ודאג לאספקתו. הקלוצ'ר הגדול החזיק במפתחות לחדרי השליט ותחתיו היו שני דרגטורים, האחד שדאג למחסני התבואה והשני שדאג למרתפי היינות המיועדים לצריכת החיילים.
הקלוצ'רים הזוטרים עסקו בגביית מיסי התבואה.
רודולף לומן

| --- | --- |

 לידה:  14 באוקטובר 1861 אמסטרדם, הולנד 
 פטירה:  4 בנובמבר 1932  (בגיל 71) האג, הולנד 
 מקצוע נוסף:  נגן עוגב 
 מדינה:  הולנד
 
רודולף לומן (בהולנדית: Rudolf Loman‏; 14 באוקטובר 1861, אמסטרדם – 4 בנובמבר 1932, אמסטרדם) היה שחמטאי יהודי-הולנדי.
לומן חי בלונדון מספר שנים, שם שיחק שחמט נגד אנגלים עשירים, בדומה לתלמידו ההולנדי ז'אק דוידסון, הגם שהיה לו מקצוע נוסף, נגן עוגב. לומן חזר להולנד, שם זכה באליפות הולנד השנייה לשחמט, בשנת 1912, בעיר דלפט.
לומן זכה לפני כן במספר אליפויות הולנד בלתי רשמיות, בשנים 1888, 1890, 1891, חלק מקום ראשון בשנת 1893, ניצח בשנת 1894 ו-1897.
לומן סיים בתיקו דו-קרב עם פאול לאונהרדט +4 -4 =2 (+ ניצחונות – הפסדים = תוצאות תיקו), הפסיד ליאן אסר +0 -3 =1 בשנת 1913 (פלייאוף של אליפות הולנד השלישית) והפסיד לאדגר קול +1 -2 =2 בלונדון, בשנת 1922.
באליפות הולנד בשנת 1926 הגיע לומן למקום השני, אחרי מקס אויבה, מנצח התחרות.
סיום משחק בין עמנואל לסקר בלבן מול לומן, לונדון 1910.
הלבן נראה זכוי לאור הכתרתו הצפויה של הרגלי ב-ח7. לומן ניסה את מזלו ושיחק 1...צג3+ וכאן טעה לסקר ושיחק 2. מז4 (כנראה ללא מחשבה יתרה, כי מו2 ומתקדם לכוון הצריח השחור זוכה ללא קושי). 2...צג4+ 3. מז5 צח4! 4. מ:ח4 ז5+ 5. מ:ז5 מז7 ועוצר את הרגלי הלבן. שחור זכה במשחק לבסוף. לא קל לראות בעמדת הפתיחה את המסע הזוכה ז5+.
הערות שוליים

↑  Rotterdam 1888, באתר La grande storia degli Scacchi
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0003 8802 5773  NTA: 160776961  VIAF: 281151754   WorldCat (עם VIAF): 281151754 
ערך זה הוא קצרמרבנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קיסר פריז (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  על חייו של אז'ן פרנסואה וידוק
 בימוי:  ז'אן פרנסואה רישה 
 הופק בידי:  אריק וניקולא אלטמייר 
 תסריט:  אריק בסנאר 
 עריכה:  ארב שנייד
 שחקנים ראשיים:  ונסן קאסל אולגה קורילנקו
 מוזיקה:  מרקו בלטרמי, Marcus Trumpp 
 צילום:  מנואל דאקוסה 
 מדינה:  צרפת 
 חברת הפקה:  Mandarin Cinéma Gaumont France 2 France 3
 חברה מפיצה:  צרפת‏ Gaumont Distribution   בלגיה‏ Athena Films
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  19 בדצמבר 2018
 משך הקרנה:  120 דקות
 שפת הסרט:  צרפתית 
 סוגה:  סרט פשע ודרמה היסטורית
 תקציב:  22 מיליון יורו
 הכנסות:  7.8 מיליון דולר
 http://www.gaumont.fr/fr/film/L-empereur-de-Paris.html
 דף הסרט ב־IMDb
 
קיסר פריז (בצרפתית: L'Empereur de Paris) הוא סרט מותחן היסטורי צרפתי משנת 2018 בכיכובו של ונסן קאסל כאז'ן פרנסואה וידוק. בוים על ידי ז'אן-פרנסואה רישה.
הסרט הוצג לראשונה בפסטיבל הסרטים באראס ב-3 בנובמבר 2018 ובו קאסל זכה לתשבחות על משחקו. הסרט יצא לאקרנים בהפצה מסחרית בצרפת ב-19 בדצמבר 2018 והיה מועמד לפרס סזאר 2019 בקטגוריית התלבושות ועיצוב ההפקה.
תקציר עלילת הסרט

בתקופת הקיסרות הראשונה, אז'ן-פרנסואה וידוק, הוא עבריין שהפך לאגדה בעולם התחתון של פריז והיה לאסיר נמלט ומהפושעים הגדולים ביותר במדינה, כשנמלט מהכלא והסתתר במסווה של סוחר פשוט, אך העבר המשיך לרדוף אותו ולאחר שהואשם ברצח שלא ביצע, הוא מציע עסקה למפקד המשטרה: להצטרף למשטרה ולהילחם בפשיעה בתמורה לחירותו. הוא ממונה לראש "גדוד הביטחון", מחלק הבילוש של משטרת פריז, שעל חבריה נמנו אסירים לשעבר ותפקידם לחדור לארגוני הפשיעה הגדולים וזוכה להצלחה רבה.
בשל התוצאות היוצאות מן הכלל שלו, הוא מושך את זעמם לא רק של שוטרים מהשורה, אלא גם של אנשי העולם התחתון של פריז.
שחקנים ודמויות

ונסן קאסל - פרנסואה וידוק
פריה מאבור
דני מנושה
אוגוסט דיהל
ג'יימס תיירה
פטריק צ'סניי
אולגה קורילנקו
הפקה > פיתוח

"זה סיפור אמיתי. הוא דמות חשובה בתרבות הצרפתית גם אם הוא לא מוכר במיוחד. הוא מספר את סיפורה של צרפת באותה תקופה, האימפריה הראשונה, לאחר המהפכה... כיצד אנו עוצרים את פריז... נפוליאון היה קיסר האימפריה שלו אך הוא לא היה קיסר פריז. זו גם הסיבה שהסרט נקרא כך, לייחד את וידוק."
קאסל חבר לבמאי ז'אן פרנסואה ריצ'ה, לאחר שהשניים שיתפו פעולה בסרטים "אויב הציבור מספר 1" (2008) ובסרט "רגע של תמיהה" (2015). עם זאת, שניהם שקלו, בשנת 2011, להפיק 2 סרטים על המרקיז דה לה פאייט, אך הפרויקט לא יצא לדרך.
הפקה > צילומים

הצילומים התחילו ב-25 בספטמבר 2017. לצורך הסרט, קאסל העלה 15 קילו למשקלו במהלך קיץ 2017. והושלמו בנובמבר אותה שנה. הצילומים נערכו בוו-לה-ויקונט, טירת פונטנבלו שהייתה אתר צילומים עיקרי ובמקומות נוספים כקתדרלת סן מקלו ואחרים.
הסרט מכיל כ-450 צילומים הכוללים אפקטים חזותיים ואפקטים מיוחדים דיגיטליים ששימשו במיוחד להוסיף את הקומות העליונות של הבניינים ורחובות הסטים שנבנו בבסיס האווירי 217 בו צולמו כמה סצנות. הסרט מציג שחזורים של פריז מתחילת המאה ה-19, ומסתיים בארמון טווילרי, שער הניצחון וגדות הסיין 12.
פרסים ומועמדויות

| רשימת פרסים ומועמדויות> פסטיבל סרטים / פרס קולנוע | רשימת פרסים ומועמדויות> תאריך | רשימת פרסים ומועמדויות> קטגוריה | רשימת פרסים ומועמדויות> מקבל הפרס | רשימת פרסים ומועמדויות> תוצאה | רשימת פרסים ומועמדויות>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס סזאר | 22 בפברואר 2019 | עיצוב התפאורה | אמיל גיגו | מועמדות |  |
| פרס סזאר | 22 בפברואר 2019 | עיצוב התלבושות | פייר איב גיירו | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑
↑  Arras Vincent Cassel rend « honneur au fils d’Arras » en dévoilant la rue Vidocq
↑  Après Mesrine, Vincent Cassel devient Vidocq pour Jean-François Richet, Le Figaro
↑  La Base accueille le tournage de L'empereur de Paris (Vidocq), le nouveau film de Jean-François Richet
↑  Fontainebleau : Jean-François Richet tourne « Vidocq », au château, Le Parisien
↑  Pontoise : Vincent Cassel se cache dans la Cathédrale Saint-Maclou
↑   קיסר פריז, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
קלוס

ערך זה עוסק בהיווצרות זמנית של רקמה סביב עצם. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
שבר בעצם הזרוע, הקלוס מודגם כאזור בהיר יותר מרקמות שאינן עצם מסביב לשבר
קָלוּס (באנגלית: Fibrocartilage Callus; על פי האקדמיה ללשון העברית: גְּרֹמֶת (גרומת)) היא היווצרות זמנית של רקמה סביב עצם במקרה של שבר או סדק בעצם.
הקלוס נוצר כחלק מתהליך ריפוי העצם. רקמת הקלוס מורכבת מפיברובלסטים וכרונדרובלסטים. בסופו של דבר, לאחר תהליך הריפוי, תאי הקלוס מתפוגגים אט-אט, נעלמים ומהווים מטריצה חוץ-תאית.
קלוב אמריקה

קלוב אמריקה (בספרדית: Club América) הוא אחד ממועדוני הכדורגל העשירים והמצליחים ביותר במקסיקו ובאמריקה הלטינית. המועדון משחק באצטדיון האצטקה במקסיקו סיטי ולובש מדים בצבעים כחול וצהוב.
למועדון 4 זכיות בליגה המקסיקנית החובבנית, 13 זכיות באליפות מקסיקו, 6 זכיות בגביע, 5 זכיות באלוף האלופים, 7 זכיות בגביע CONCACAF לאלופות ושתי זכיות בגביע אינטראמריקנה. כמו כן המועדון הגיע פעמיים לחצי גמר גביע הליברטדורס ופעם אחת לגמר גביע סודאמריקנה (2007).
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
שחקנים ומאמנים בולטים

בין שחקני העבר של המועדון ניתן למנות את שחקני נבחרת מקסיקו:
לואיס פואנטה
אורסיו קסרין
קרלוס ארמוסיו
הוגו סאנצ'ס
כריסטובל אורטגה - שיאן ההופעות (711)
אלפרדו טנה
לואיס רוברטו אלבס (מלך השערים ההיסטורי)
קוואוטמוק בלנקו
לואיס גרסיה פוסטיגו
לואיס רוברטו אלבס זגיניו
חבייר אגירה
אנריקה בורחה
גיירמו אוצ'ואה
פאבל פארדו
ראול חימנס
פרנסיסקו חאווייר רודריגס
דייגו אנטוניו רייס
פאול אגילאר
אוריבה פראלטה
כמו כן, שחקו במועדון בעבר מספר זרים ידועי שם כמו:
ברזיל ואוה
ברזיל דירסאו
קמרון פרנסואה אומאם-ביאיק
צ'ילה איבן זמוראנו
זמביה קלושה בוואליה
ארגנטינה קלאודיו לופס
ארגנטינה אוסקר רוג'רי
ארגנטינה דניאל בריילובסקי
ארגנטינה דניאל מונטנגרו
לקבוצה היו מאמנים מהשורה הראשונה כמו:
הולנד לאו ביינהאקר
ארגנטינה אלפיו בסילה
ארגנטינה ריקרדו לה וולפה
ארגנטינה אוסקר רוג'רי
ארגנטינה חורחה סולארי
מקסיקו מנואל לפואנטה
תארים > לאומיים

עידן חובבני
הליגה המקסיקנית החובבנית (4): 1924/25, 1925/26, 1926/27, 1927/28
הגביע המקסיקני (1): 1937/38
גביע צ'לנג'ר (1): 1927
עידן מקצועני
ליגת העל המקסיקנית (13) (שיא): 1965/66, 1970/71, 1975/76, 1983/84, 1984/85, פרודה 1985, 1987/88, 1988/89, וראנו 2002, קלאוסורה 2005, קלאוסורה 2013, אפרטורה 2014, אפרטורה 2018.
הגביע המקסיקני (6) (שיא): 1953/54, 1954/55, 1963/64, 1964/65, 1973/74, קלאוסורה 2019.
אלוף האלופים (5): 1954/55, 1975/76, 1987/88, 1988/89, 2004/05.
תארים > בינלאומיים

גביע CONCACAF לאלופות/ליגת האלופות של CONCACAF‏ (7) (שיא): 1977, 1987, 1990, 1992, 2006, 2014/15, 2015/16
גביע אינטראמריקנה (2): 1978, 1991
גביע ענקי ה-CONCACAF‏ (1): 2001
גביע סודאמריקנה:
סגנות: 2007
רבי יצחק (תנא)

רבי יצחק היה תנא בבלי בן הדור הרביעי. מגדולי העיר "נהר פקוד", יחד עם רבי נתן.
הוא מוזכר בברייתות בלבד ובתלמוד, חלוק עם רבי יאשיה רבי יונתן, ורבי אלעזר בן שמוע, חנניה בן אחי רבי יהושע ורבי יהודה הנשיא.
רוואבי

| --- | --- |

מבט אל השכונות הראשונות
 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  רמאללה ואל-בירה
 שפה רשמית:  ערבית
 תאריך ייסוד:  2010 
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  5,000 (2019)
 קואורדינטות:  32°00′36″N 35°11′06″E﻿ / ﻿32.01°N 35.185°E﻿ / 32.01; 35.185 
 אזור זמן:  UTC +2
 http://www.rawabi.ps
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גוש דן מוגדלת) רוואבי(למפת גוש דן רגילה) רוואבי(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום רוואבי(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום רוואבי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
רוואבי (בערבית: روابي; מילולית: "גבעות") היא עיר פלסטינית באזור השומרון ברשות הפלסטינית. זו העיר המתוכננת היחידה ברשות הפלסטינית. בנייתה החלה בשנת 2009 ובשנת 2015 הסתיימו העבודות על שתי שכונות ראשונות בעיר, והחל האכלוס שלהן.
העיר

העיר נמצאת כתשעה קילומטרים צפון-מערבית מרמאללה, בעיקר בשטח A, בסמוך ליישוב עטרת. העיר עתידה להשתרע על פני שטח של 6,300 דונם. בשלב הראשון, צפויה להתגורר בה אוכלוסייה בת כ-25,000 איש בכ-6,000 יחידות דיור, עם יעד אוכלוסייה סופי של 40,000. העיר מיועדת למעמד הבינוני-גבוה של החברה הפלסטינית, ובעיקר לאוכלוסייה חילונית. העיר תכלול בתי ספר, גני ילדים, בתי מלון, מרכזי מסחר, מקומות בילוי, בתי קפה ופארקים. כ-60% משטח העיר מתוכננים להיות שטחים ירוקים, וכמו כן מתוכננת בה חממת היי-טק. העיר אמורה לספק עד 5,000 מקומות תעסוקה.
היזם העומד מאחורי פרויקט הקמת העיר הוא איש העסקים בשאר אל-מסרי, בן למשפחה אמידה משכם, בסיוע מימון קטרי. התאגיד 'ביתי' שהוקם לצורך הפרויקט נמצא בבעלות משותפת של אל-מסרי וחברת ההשקעות הקטרית הממשלתית (קטרי דיאר), המחזיקה במרבית המניות. על פי עדותו של אל-מסרי, עלות בנייתה של העיר תהיה למעלה ממיליארד דולר, מתוכם הוא גייס 700 מיליון בביקור אחד בקטר.
אכלוס העיר התעכב תקופה ארוכה עקב מחלוקת בין ישראל לרשות הפלסטינית בשאלה על מי מוטלת האחריות לתשתיות המים של העיר. בשנת 2015 הושלמו העבודות על שתי שכונות ראשונות בעיר, והן החלו להיות מאוכלסות בפועל. מעל עשירית מהדירות הן בבעלות ערבים-ישראלים. בוני העיר קיבלו אישור מיוחד ממשרד הטאבו של הרשות הפלסטינית לאפשר רישום קרקעות על שם רוכשים ישראליים. כל רוכש חייב לעבור אישור ידני.
בריאיון למקור ראשון ב-16 ביולי 2016 העיד אל-מסרי שברוואבי מתגוררות 200 משפחות וכי 600 יחידות דיור נמכרו כלומר 400 דירות שנמכרו לא אוכלסו עד למועד זה. נכון ל-2017, מוערך שכ-4,000 בני אדם מתגוררים ברוואבי[דרושה הבהרה]. חברת התוכנה הישראלית מלאנוקס מעסיקה במרכז העסקים בעיר כ-100 עובדים.
במרכז העיר שוכן תיאטרון גדול ועל ידו מדרחוב מסחרי.
תגובות לבניית העיר

יזמי הפרויקט טענו בשנת 2010 שהשר להגנת הסביבה גלעד ארדן הטיל מגבלות רבות על הבנייה, במסווה של דאגה לאיכות הסביבה. ארדן עצמו הודיע כי ישראל תפסיק לסייע בהקמת העיר. ב-2013 פרסם העיתונאי נחום ברנע כי בכירים בשב"כ ובמוסד טוענים כי מיקומה של העיר מהווה איום אפשרי של ירי רקטות על נמל התעופה בן-גוריון ולשם כך אף נבחר מיקומה. אולם למעשה נבחר מיקומה של העיר מתוך שלושה אתרים שהציע המנהל האזרחי, בהנחיית שר הביטחון אהוד ברק.[דרוש מקור]
העיר מעוררת מחלוקת גם בקרב האוכלוסייה הפלסטינית. בקרב תומכיה, היא מוצגת כ"מודיעין הפלסטינית", ונתפסת כספינת הדגל של בינוי האומה. כפרויקט הפיתוח הפרטי הגדול ביותר ברשות כיום, היא מוצגת כקטר כלכלי שייצר אלפי מקומות עבודה חדשים, המעמיד בשורה חדשה של איכות חיים עירונית ומודרנית לחברה הפלסטינית ומקור לגאווה לאומית.
מנגד, מבקריה מצביעים על היותה מתחם מגורים אקסקלוסיבי ומנותק מסביבתו, המדיר את מרבית האוכלוסייה הפלסטינית, ומתוכנן ברוח 'הקהילות הסגורות' (אנ'), תופעה בה העשירים מתבצרים במתחמים מובדלים מפני העניים. בהיותה עיר בבעלות פרטית מלאה, וכשבכוונת התאגיד 'ביתי' הקטרי-פלסטיני להחזיק ולנהל את נכסי הנדלן המרכזיים בעיר, מפנים המבקרים גם שאלות לגבי ניהול החיים העירוניים, המרחב הציבורי וטיב הדמוקרטיה העירונית.
הערות שוליים

1 2  טל שניידר, ‏חממת הסטארט-אפים הפלסטינית ברוואבי צוברת תאוצה, באתר גלובס, 11 בדצמבר 2017
↑  אתר הבית של הפרויקט
1 2  שי ניב, ‏יזם העיר רוואבי: "אם הצלחנו לבנות עיר, נבנה גם מדינה", באתר גלובס, 28 ביוני 2015
↑  אליאור לוי, העיר הפלסטינית לפני אכלוס: 'למדו ממודיעין', באתר ynet, 18 בפברואר 2014.
↑  שי סלינס, גם קטאר בעסק: רוואבי - עיר ל-25 אלף תושבים ב-1.2 מיליארד דולר, באתר כלכליסט, 23 ביוני 2015
↑  עלון הפרויקט
1 2  "העיר האשכנזית הראשונה" מאת נחום ברנע, "ידיעות אחרונות" 17 במאי 2013
↑  אריאל כהנא, מים לראוובי? סילבן שלום נגד המינהל האזרחי, באתר nrg‏, 16 בפברואר 2015
↑   עפרה אידלמן, מה מחפשים ערביי ישראל ברוואבי, העיר הפלסטינית החדשה, באתר הארץ, 17 ביולי 2015
↑  "'Flagship' Palestinian city opens $450m plaza, hoping to attract young techies" (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2017-10-12.
↑  היזם אל מסרי, התבטא באירוניה בריאיון עם נחום ברנע: "הודות לשר, אנחנו נהיה העיר הכי אקולוגית בעולם."
↑  מתי טוכפלד, סיוע? רק אם הוא ידידותי לסביבה, באתר ישראל היום, 12 באוגוסט 2010.
↑  מיכאל יעקובסון, מודיעין של פלסטין: מי רוצה דירת ענק ב-140 אלף דולר ברוואבי?, באתר Xnet‏, 30 בספטמבר 2013
↑  דני רובינשטיין, הכלכלה הפלסטינית: מודיעין של השטחים, באתר כלכליסט, 4 באוגוסט 2008
↑  חגי עמית, ובינתיים ליד רמאללה: עיר פלסטינית חדשה למעמד הבינוני כבר בהקמה, באתר דה מארקר, 23 ביולי 2011
↑  אתר הבית של הפרויקט
1 2  שירה וילקוף, הניסוי של רוואבי: דיסנילנד צרכני בחסות הכיבוש, באתר שיחה מקומית, 20 בספטמבר 2014
↑  אנדרה טבקוף, ‏להקים עיר חדשה מכלום, למרות הכיבוש, ולהעביר מסר של שלום, באתר גלובס, 27 בדצמבר 2019
| דגל פלסטיןיישובי נפת רמאללה ואל-בירה |
| --- | --- | --- |
| ערים | אל-בירה • ביתוניא • רוואבי • רמאללה |   |
| מועצות מקומיות | אל-איתיחאד (ביתילו, דיר עמאר, ג'מאלא) • א-זיתונה (מזרעה אל-קיבליה, אבו שוחידם) • ביר זית • בית ליקיא • בני זייד (דיר ע'סאנה, בית רימא) • בני זייד א-שרקייה (עארורה, מזארע א-נובאני) • דיר ג'ריר • דיר דיבוואן • חרבתא אל-מצבאח • מזרעה א-שרקיה • נעלין • סילוואד • סינג'יל • תורמוס עיא |   |
| כפרים | אבו קש • אום צפא • א-לובן אל-ע'רבי • אל-ג'אנייה • אל-מוע'ייר • אל-מידיה • בודרוס • בורקה • בית סירא • ביתין • בית עור אל-פוקא • בית עור א-תחתא • בלעין • ג'יפנה •דורא אל-קרע • דיר אבו משעל • דיר איבזיע • דיר א-סודאן • דיר ניזאם • דיר קדיס • ח'ירבת אבו פלאח • ח'רבת'א בני חרית • טייבה • טירה • יברוד • כובאר • כפר מאליכ • כפר ניעמה • כפר עין • נבי סאלח • סאפא • סורדא • עאבוד • עבוין • עג'ול • עטארה • עין יברוד • עין עריכ • עין סיניא • עין קיניא • קיביה • קראוות בני זייד •  ראס כרכר • רמון • רנתיס • שוקבא • שיבתין |   |
| מחנות פליטים | אל-אמערי • ג'לזון • קדורה • קלנדיה |   |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007372988905171  VIAF: 39150940050626601367   WorldCat (עם VIAF): 39150940050626601367 
מבט אווירי על עטרת ורוואבי, פברואר 2014
רב בר שבא

| --- | --- |
 מקום פעילות:  בבל
 תקופת הפעילות:  הדור החמישי לאמוראי בבל. אמוראים
 בני דורו:  רב כהנא מפום נהרא, רב פפא, רבינא
 
רב בר שבא הוא אמורא בבלי בדור החמישי. נשא ונתן בהלכה עם רב כהנא מפום נהרא (רבו של רב אשי) ועם רב פפא.
יחסיו עם שאר החכמים

בצעירותו זכה רב בר שבא לראות את רב נחמן ואף התארח בביתו. שם הגישו לו כבד שלוק, והוא לא הסכים לאכול אותו מטעמים הלכתיים. רב נחמן שסבר שרב בר שבא טועה, הכריח אותו לאכול והלעיט אותו את המאכל.
במסכת ברכות מסופר שרב בר שבא עבר לפני רבינא בעת שרבינא קרא את ההלל, והוא לא הפסיק לשאול בשלומו אף על פי שהיה זה יום שבו לא גומרים את ההלל, משום שלא היה חשוב לטעמו לשאול בשלומו. יש גורסים שסיפור זה אירע עם רבא בר שבא תלמידו של רבינא.
הוא אמר שהברייתא האומרת "גדול כבוד הבריות שדוחה לא תעשה שבתורה", התכוונה שכבוד הבריות דוחה רק איסורים דרבנן, הנקראים מצוות לא תעשה משום שמקורם הוא הפסוק ”לֹא תָסוּר מִן הַדָּבָר אֲשֶׁר יַגִּידוּ לְךָ יָמִין וּשְׂמֹאל” (דברים, י"ז, י"א). התלמידים בישיבה צחקו על דבריו, אך רב כהנא מחה בהם, וקרא לו "גברא רבה".
לקריאה נוספת

מרדכי מרגליות (עורך), הערך "רב בר שבא", אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, הוצאת יבנה וספרי חמד, מהדורה מחודשת בידי יהודה איזנברג, 2006, כרך ב, עמ' 306.
קלובוצק

קְלוֹבּוּצְק (בפולנית: Kłobuck; בגרמנית: Klobutzko) היא עיירה בפולין, ובה כ-14,000 תושבים (נכון ל-2011). העיר נמצאת כ-15 קילומטר צפון מערבית לצ'נסטוחובה, במחוז קלובוצק. שטחה הוא 47.53 קילומטר רבוע.
לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה, הייתה בעיירה קהילה יהודית של כ-2,000 תושבים. כיום, כלל לא שוכנים יהודים בקלובוצק.
היסטוריה

לקלובוצק היסטוריה נרחבת, המתחילה כנראה סביבות המאה ה-12, אז התפתחה העיר באזור מסלול מסחר העובר מקרקוב. בשנת 1469 פרצה שרפה גדולה שהרסה את העיר כולה. העיר התפתחה מחדש סביב מכרות ותעשיית הברזל. בסוף המאה ה-17, לאחר החלוקה השנייה של פולין, הייתה קלובוצק תחת שלטון פרוסיה. ב-1815 עברה לשלטון מלכות פולין.
עד מלחמת העולם השנייה הייתה בעיר קהילה יהודית חיה ומשגשגת, שמנתה כ-2,000 אנשים. ב-3 בספטמבר 1939, שלושה ימים לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה, הגיעו הגרמנים לעיירה, השמידו חלקים גדולים ממנה, פרעו ביהודיה, והטילו עליהם גזירות שונות. בהמשך, רוכזו יהודי העיירה והפליטים היהודים שהגיעו אליה בגטו שהוקם בה, אשר חוסל ב-22 ביוני 1942.