stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ראשון לציון
תולדות העיר > גידול הגפנים

תחילת גידול הגפנים במושבה הייתה בהיסח הדעת. מיכל זלמן פוחצ'בסקי, שהיה גנן ומומחה לגידול גפנים, סיפר על הניסיון שהצליח וגרם לתחילת גידול גפנים על בסיס מסחרי באדמת ראשון לציון ובסופו של דבר לבניית היקב הראשון בארץ ישראל. מייסדי המושבה ניסו לגדל בשדותיהם חיטה, אך התאכזבו. בדרכם מיפו למושבה הבחינו תושבי ראשון לציון בצדי הדרך בשתילי הגפן המקומית. הם הביאו זמורות מהגפנים אל ביתם ושתלו אותם בגינה הביתית. בהנחה כי היות שהגפן היא אחד משבעת המינים שארץ ישראל משתבחת בהם, יש סיכוי כי שתילי גפן ישגשגו גם באדמת ראשון לציון, ואכן כך היה.
כשביקרה במושבה משלחת של מומחים חקלאיים מצרפת בשליחות הברון רוטשילד, היא בדקה את אפשרויות גידולי החקלאות במושבה. בסיורם במושבה נוכחו המומחים כי בגינות התושבים גדלות בהצלחה גפנים. הם חזרו לצרפת והמליצו בפני הברון לעודד את גידול הגפנים במושבות.
שתילי הגפנים גדלו בהצלחה, אך האיכרים עדיין לא הצליחו בנטיעת הכרמים על פני שטחים נרחבים. הברון רוטשילד החליט לסייע ושלח לארץ מומחה מיקביו "שאטו לאפיט רוטשילד", וזה הגיע למסקנה כי יש לבחור את מין הגפן המתאים לקרקע הארץ ומניב גפנים באיכות הראויה לייצור יין. הוא בחר את המינים המצליחים באירופה אך משום שמחלת הפילוקסרה, הפוגעת בשורשי הגפן, פשטה אז בכרמי אירופה, הציע לברון לייבא מהודו זמורות של גפנים, אשר יוכלו לשמש ייחורים. כך ניטעו הכרמים הראשונים בראשון לציון. עם סיום הנטיעה רחבת ההיקף הראשונה, הונחה אבן הפינה ליקבי כרמל מזרחי ונפתחה תקופה של שגשוג כלכלי בראשון לציון. הדוגמה של ראשון עברה לאחר מכן לשאר המושבות בארץ.
בשנת 1898 ביקר במושבה תיאודור הרצל, בראש משלחת ציונית שנועדה לפגוש את קיסר גרמניה בזמן ביקורו בארץ ישראל. באותו הזמן מנתה אוכלוסיית המושבה כ-400 נפש.
במלחמת העולם הראשונה ידעה המושבה קשיים רבים: סגירת השווקים לחוץ לארץ, מכת הארבה בשנת 1915 והקרבות שהתנהלו בדרומה של המושבה בנובמבר 1917.
במרץ 1921 הגיע שר המושבות הבריטי וינסטון צ'רצ'יל לביקור בארץ ישראל, במהלכו ביקר בראשון לציון ונפגש עם איכריה. לאחר שובו ללונדון, חזר מספר פעמים על התרשמותו הרבה מהמושבה, כדי להצדיק את מדיניות הבית הלאומי היהודי של בריטניה.
תולדות העיר > מלחמת העצמאות

במהלך מלחמת העצמאות הפציצו מטוסי חיל האוויר המצרי את העיר ב-3 ביוני 1948. בהפצצה נהרגו 25 תושבים וחיילים והיו פצועים רבים.
ההתנכלויות נגד הנוסעים לראשון לציון וממנה גרמו להתמעטות הנסיעות וצמצמו כך גם את שירותי הדואר, עד שהעירייה הסדירה שירותי דואר מיוחדים באמצעות מכוניות משוריינות וגם הפיקו לשם כך את בול ראשון לציון.
בשנת 1996 הקימה עיריית ראשון לציון אנדרטה לחללי ההפצצה המצרית בקרבת צומת הרחובות הרצל ורוטשילד, לא הרחק מאתרי ההפצצה.
האנדרטה ניצבת על במה עגולה בכניסה לגן ציבורי. היא כוללת שני עמודי אבן ומעליהם שלוש פצצות בדרכן כלפי מטה - פצצות דמויות אלו שהוטלו מהמטוסים המצריים. בין העמודים שלט המביא את פרטי ההנצחה ושמות החללים.
תולדות העיר > פיגועי טרור בעיר

במאה ה-21 ראשון לציון כמעט שלא סבלה מפיגועי טרור. עם זאת, בעיר אירעו מספר פיגועים שבוצעו על ידי מחבלים פלסטינים:
7 במאי 2002: פיגוע התאבדות במועדון "שפילד'ס קלאב" בו נרצחו 15 בני אדם.
22 במאי 2002: פיגוע התאבדות שביצע פלסטיני בן 16 בגן המושבה בו נרצחו 2 בני אדם.
ירי רקטות M-75 ופג'ר 5 בזמן מבצע עמוד ענן. ב-20 בנובמבר 2012 פגעה רקטת פג'ר ישירות בבניין מגורים גרמה לנזק רב ולמספר פצועים.
2 בנובמבר 2015: מחבל ערבי ביצע פיגוע דקירה בתחנה המרכזית הישנה ופצע קשה 3 אזרחים לפני שנעצר על ידי המשטרה.
11 במאי 2021: במהלך מבצע שומר החומות שיגרו הפלסטינים מטח רקטות כבד על גוש דן, רקטה אחת הרגה אישה ופצעה עוד מספר אזרחים.
13 במאי 2023: בזמן מבצע מגן וחץ, בשעה 21:40, נפל ליד הלייב פארק, רסיס של כיפת ברזל שיירט רקטה שנורתה לעבר ראשון לציון, היכן שהייתה אמורה להתקיים ההופעה של הבקסטריט בויז שבוטלה בהמלצת פיקוד העורף. להופעה היו צפויים להגיע כ-15 אלף צופים.
במהלך מלחמת חרבות ברזל, פגעו מספר רקטות בראשון-לציון. פגיעה ב-7 באוקטובר 2023 פצעה קשות שני אזרחים.
ציוני דרך בתולדות ראשון לציון > מאורעות חשובים בתולדות העיר

31 ביולי 1882 (ה'תרמ"ב) - התיישבו על הקרקע 17 המשפחות הראשונות.
1882–1897 - המושבה נוהלה על ידי פקידות הברון רוטשילד.
1886 - הוקם בית הספר העברי הראשון "בית הספר חביב".
1898 - נפתח גן הילדים העברי הראשון, בהנהלתה של אסתר שפירא גינזבורג.
1900 - ניתן אישור מטעם הפקידות לוועד המושבה לנהל את העניינים החברתיים והתרבותיים.
1912 - השלטון העות'מאני הכריז על ראשון לציון כעיר (בלדיה) והורה על איחודה עם נס ציונה (דבר שלא בוצע מעולם).
1915 - ג'מאל פאשה, המושל העות'מאני של ארץ ישראל וסוריה מבקר במושבה. כאות הוקרה והתפעלות מפיתוח המושבה, המושל הרחיב את גבולות המושבה על ידי הוספת שטח החולות לתחומה של ראשון לציון.
1922 - ראשון לציון קיבלה מעמד של מועצה מקומית.
1948 - ב-3 ביוני הפציצו מטוסים מצריים את ראשון לציון. בהפצצה נהרגו 25 בני אדם ונפצעו רבים. נזק רב נגרם לבתים ולרכוש. ב-1996 הוקמה אנדרטה לזכרם בגן העיר. באנדרטה - לוח זיכרון ועליו שמות ההרוגים. מעל האנדרטה יש פסל של פצצות נופלות.
1950 - ראשון לציון קיבלה מעמד של עיר ואם בישראל.
1988 - המושב נחלת יהודה צורף לעיר והפך לשכונה בה.
1995 - נחנך הקמפוס של המסלול האקדמי המכללה למינהל
2000 - ראשון לציון העיר הרביעית בגודלה בישראל.
2002 - סופחו כ-8,000 דונם ושטחה גדל ל-58,611 דונם.
2016 - קבוצת הכדורסל מכבי ראשון לציון זכתה לראשונה בתולדותיה באליפות המדינה בכדורסל.
2021 - ארטיום דולגופיאט ולינוי אשרם, תושבי העיר, זכו במדליית זהב במשחקים האולימפיים טוקיו 2020 בענפי ההתעמלות וההתעמלות האמנותית בהתאמה.
2021 - שטח תחום השיפוט העדכני הוא 63,840 דונם.
ציוני דרך בתולדות ראשון לציון > זכות ראשונים לראשון לציון

בה נתפר והונף לראשונה דגל ישראל כטלית שעליה מגן דוד בצבעי כחול ולבן בשנת 1885 (הונף בחגיגת שלוש שנים למושבה).
בית הספר העברי הראשון בארץ ישראל ומחוצה לה - "חביב", הוקם ב-1886.
האורקסטרה של ראשון - התזמורת העברית הראשונה בארץ ישראל, נוסדה ב-1895.
הגן העברי הראשון בארץ ישראל ובעולם, הוקם על ידי אסתר שפירא בשנת 1898.
היקב המסחרי הראשון (היקב הראשון למעשה פעל בבית הספר החקלאי מקוה ישראל).
שביתת פועלים עבריים ראשונה (ביקב).
"התקוה" הושרה לראשונה במושבה, לאחר שהאיכר שמואל כהן התאים לטקסט של נפתלי הרץ אימבר מנגינה של שיר עם רומני.
האישה הראשונה שכיהנה כראש עיר בארץ ישראל - חנה לוין כיהנה בתפקיד משנת 1956.
ציוני דרך בתולדות ראשון לציון > הסמל והדגל

סמל העיר הוזמן על ידי המועצה המקומית לציון יובל השישים לעיר. הסמל מורכב ממספר אלמנטים הקשורים לראשיתה של ראשון:
באר "מצאנו מים" (לצד הכיתוב "מצאנו מים") לזכר הבאר המוצלחת הראשונה שנחפרה בעיר, במורד כיכר המייסדים (כיום במזרח המדרחוב).
גפנים - המסמלים את תעשיית היין של העיר ואת היקב העתיק.
פרדס עצי פרי הדר - המסמלים את הפרדסים הרבים שהיו נטועים בראשון.
מפעלי תעשייה - המסמלים את אזור התעשייה הישן שהתפתח בראשון.
דגל ראשון לציון מורכב ממלבן כתום, לציון פרדסי פרי ההדר הרבים שהיו בעיר, שעליו מוטבע סמל העיר בירוק על גבי לבן.
לעיר נכתב המנון מאת ריקה ברקוביץ שהולחן על ידי נחום הימן. קדם לו "המנון המושבה" מאת אריה ליפא שביט.
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים בראשון לציון 260,269 תושבים, מתוכם 254,881 תושבי ישראל (מקום 5 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  שינוי בגודל האוכלוסייה ‎+0.6% בשנה‏.  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 88.6%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 12,487 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
לפי נתוני מרשם האוכלוסין של משרד הפנים, נכון לסוף רבעון הראשון (31 במרץ) של שנת 2019, היו בראשון לציון 252,190 תושבים. פריסתם בשלושת האזורים העיקריים בעיר היא כדלקמן: במרחב מזרח (מזרח העיר עד כביש 412) כ-38%, במרחב תיכון (בין כביש 412 לכביש 4) כ-23% ובמרחב מערב (מכביש 4 ועד לים התיכון) כ-39%. הנשים בראשון לציון מהוות 51% מהאוכלוסייה העירונית ואילו הגברים 49%. 43,180 מתושבי העיר הם עולים חדשים.
להלן גרף התפתחות האוכלוסייה ביישוב:
חינוך, תרבות וספורט > חינוך

בראשון לציון פועלים שלושה עשר בתי ספר תיכוניים מקיפים, מהם תיכון אחד דתי (מקיף ב' "אוריה"). אלו הם בתי ספר שש שנתיים מכיתה ז' ועד י"ב, בעקבות רפורמה של ראש העיר דב צור בשנת הלימודים תשע"א, "לומדים שש-שש", לביטולן של חטיבות הביניים. כל התיכונים בראשון מציעים הן לימודים עיוניים במגוון תחומים והן לימודיים מקצועיים/טכנולוגיים ולכן נקראים "מקיף". בנוסף קיימת בראשון לציון ישיבה תיכונית (בני עקיבא) ואולפנה ("עלמא ע"ש מיכל קלדרון ז"ל").
הראשון מבין התיכונים בראשון לציון שנחשב לתיכון מקיף הוא הגימנסיה הריאלית ע"ש אליעזר קררי (מקיף א'), שנוסד בשנת 1939, ומתוקף כך זוכה לתואר "התיכון הוותיק ביותר בראשון לציון" והתיכון החמישי בוותק שלו בישראל. בנוסף לאחוזי הצטיינות גבוהים, לגימנסיה גם נבחרת כדורסל המתחרה בליגת העל בכדורסל לבתי ספר תיכוניים וזו זכתה ב-3 אליפויות.
בראשון לציון נוסדו גן הילדים העברי הראשון ובית הספר העברי הראשון בעולם, "בית ספר חביב", בו כל הלימודים התנהלו בעברית ואחד ממוריו היה אליעזר בן-יהודה, ממחיי השפה העברית. במסגרת "בית הספר חביב" תחילה, הוקם בשנת 1986 "מרכז רון ורדי לטיפוח ילדים מחוננים" המספק העשרה בתחומים שונים כגון מדעים, טכנולוגיה, פילוסופיה, לוגיקה, אמנות, מוזיקה ומדעי הרוח לילדים שהובחנו כמחוננים בכיתות ג'–ט'.
במערב העיר נמצא תיכון מקיף ט' ראשון לציון והקמפוס של המסלול האקדמי המכללה למינהל, ובו לומדים מנהל עסקים, כלכלה, משפטים, עיצוב פנים ומדעי המחשב. מוסד אקדמי נוסף בסמוך לשכונת נווה ים – "המכללה למדעים ראשון לציון" – שלוחה של האוניברסיטה הפתוחה.
נכון לסוף שנת 2013, 26 בתי ספר לוקחים חלק בפרויקט העירוני "הגגות הסולאריים" לייצור חשמל באופן ירוק. בכל בית ספר הותקנו פאנלים סולארים על שטח של כ-600 מ"ר ובסך הכל למעלה מ-15 דונם של פאנלים סולאריים בכל בתי הספר. המערכות מייצרות 50 קילוואט שעה כל אחת, ובסך הכל כ-1.5 מגה-ואט.
חינוך, תרבות וספורט > תרבות

התזמורת העברית הראשונה בארץ ישראל הייתה האורקסטרה של ראשון שהוקמה ב-1895 ונהפכה למוסד התרבותי החשוב במושבה הצעירה. האורקסטרה הופיעה בבית העם (מבנה קטן שעדיין קיים ומשמש לפעילויות תרבות) ובגן המושבה.
את תזמורת האורקסטרה ירשה התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון, שהוקמה בשנת 1988 על ידי מאיר ניצן ושמעון כהן. מאז 1989 היא משמשת כתזמורת הבית של האופרה הישראלית.
היכל התרבות ע"ש מאיר ניצן, אשר כיהן במשך 25 שנה כראש העירייה של ראשון לציון, הוא המרכז התרבותי של ראשון, נחנך בשנת 1998, עם אולם להצגות וקונצרטים. באולם 686 מקומות ישיבה, בטרקלין 201 מקומות ישיבה, וביציע עליון 83 מקומות ישיבה. בהיכל התרבות שני אולמות קטנים לסדנאות אמן. מאז פתיחתו הועלו בהיכל מאות הצגות ומופעים והוא זכה להצלחה רבה המתבטאת במספר מנויים גבוה. במרחק קצר מהיכל התרבות עומד Friends, אולם "מופת" לשעבר, הניצב בסמוך לבית הסתדרות העובדים במרכז העיר. בעבר שימש המקום אולם הבית של התיאטרון השחור היחיד במדינה שנקרא "פנטאזי" בראשו עומד השחקן ליאור כלפון.
בראשון לציון יש מוזיאון ומרכזים לתולדות הציונות וראשון, ביניהם "מוזיאון ראשון לציון", הכיתה המשוחזרת בבית ספר חביב ובית זרובבל חביב (מדרשה לחקר הציונות). כמו כן מצוי בעיר בית יד לבנים (בניין הפקידות הישן של הברון רוטשילד) המוקדש להנצחת בני העיר שנהרגו במערכות ישראל ומשמש גם לקיום פעילויות תרבות.
כמו כן, נפתח בראשון לציון מוזיאון יעקב אגם. המוזיאון, יוזמה משותפת של עיריית ראשון לציון והאמן המוכר בעולם כאבי התנועה הקינטית, מציג יצירות פורצות דרך משישה עשורים של עשייה בינלאומית, אשר הוצגו בעבר במוזיאונים ובאוספים נחשבים.
החל משנת 1989 מתקיים בראשון כל סוכות פסטיבל חג היין, בהמשך שונה שמו לפסטיבל "הילולים", והחל משנת 2008 נקרא "פסטיבל ראשון לציון לזמר עברי".
לכבוד חגיגות שנת ה-60 למדינת ישראל נערך לראשונה כנס "לשון ראשון" המוקדש לשפה העברית. מאז הוא נערך מדי שנה.
בין השנים 1998–2013 התקיים ב"אמפיפארק" (אמפיתיאטרון במערב העיר, ליד החי-כיף) ביום העצמאות מופע "רוק עצמאות" בו מיטב אומני הרוק של ישראל הופיעו במרתון מהערב עד הבוקר שלמחרת. הפסטיבל בוטל מאחר שלא היה כלכלי והפסיד כספים בשנותיו האחרונות. באמפיתיאטרון גם מתקיימות הופעות בינלאומיות עם אומנים אורחים. בשנים 2013–2015 נבנה ה"אמפיפארק" החדש "לייב פארק" ליד אגמון הסופרלנד כחלק מפיתוח פארק האגם במערב העיר. אמפיפארק זה הוא הגדול בישראל מכיל כ-20,000 איש, מתוכם 4,000 בישיבה.
חינוך, תרבות וספורט > בילויים וחיי לילה

אחד מאזורי הבילוי של ראשון לציון נמצא בבתי הקפה והמסעדות ברחוב רוטשילד בעיר. אזור נוסף הוא מתחם "הרובע" הנמצא באזור התעשייה הישן בצפונה של העיר, מזרחית ל"דרך המכבים". מתחם זה תוכנן בשנת 2011 על ידי מייזליץ-כסיף אדריכלים ושופץ בשנת 2012. הוא כולל מדרחוב וכיכר מרכזית ברחוב משה בקר ומגוון רב של מועדונים, בתי קפה ומסעדות. במקום נערכות תערוכות גרפיטי (כגון של האמן Dede), מסיבות רחוב והופעות חיות.
מוקדי פנאי ובידור נוספים במערב ראשון הם הסופרלנד (פארק שעשועים) וחוף הים. חוף הים כולל טיילת, חוף רחצה, מסעדות ובתי קפה. בחוף קיים גם אזור המיועד לגולשים, ובו מועדון גלישה.
בשנות ה-90 של המאה ה-20 פעלו בעיר קניונים רבים, ולכן כונתה "עיר הקניונים". כיום נותרו רק שישה בולטים: "קניון רוטשילד" במרכז העיר, "קניון הזהב", הגדול ביותר באזור הקניונים של ראשון לציון מערב, "קניון שער ראשון" המתפקד כתחנה המרכזית החדשה במערב ראשון, קניון ה-"סינמה סיטי" באזור התעשייה במערב העיר ובו משולב גם בית קולנוע, "קניון הבאר" במערב העיר וקניון עזריאלי ראשונים ליד מחלף ראשונים בדרום-מזרח העיר. הקניונים כוללים מגוון רב של חנויות, מסעדות, בתי קפה ובעבר בתי קולנוע רב-אולמיים. בנוסף, בקניון הזהב ישנו אזור המוקצה למשחקי וידאו ("ארקייד") ומיני-באולינג, שדרת הצעירים עם חנויות אופנה ייעודיות וכן שדרת נעליים. ב-2008 החלו עבודת שיפוץ קניון הזהב והגדלתו, וביולי 2011 נפתח חלקו החדש של קניון הזהב ובעתיד יפתח בו גם מתחם IMAX שנועד להחליף את בית הקולנוע גלובוס, שנסגר ב-2010 עקב פתיחת הסינמה סיטי.
בנוסף לכל אלו קיימים מרכזי קניות נוספים במערב כמו "חונים קונים" מרכז "G1 (הצלחת יחזקאל לשעבר)", שידוע כמתחם קניות פתוח, ומרכזים מסחריים נוספים הפרוסים ברחבי העיר.
ב-17 במרץ 2010 נפתחו במערב ראשון מתחמי G2 ו-G Cinema City הכוללים את סינמה סיטי ראשון לציון, מגה-קומפלקס הכולל 26 אולמות קולנוע, מסעדות וחנויות. מחוץ למתחם מוצגת תערוכת בובות ענק אנימטרוניות של דינוזאורים, ובגג המתחם יש קאנטרי קלאב ומכון כושר.
ב-19 ביולי 2012 נפתח למבקרים פלאנט, מגה-קומפלקס נוסף של קולנוע. בדצמבר 2022 הופסק שיתוף הפעולה עם חברת יס, והשם שונה ל"פלאנט". המקום נבנה ליד הסופרלנד כחלק מפיתוח של אזור האגם בעיר. המתחם החדש כולל 24 אולמות קולנוע, בהם גם אולמות IMAX, ואולמות ארבעה ממדים. בנוסף, קיימים במקום שני אולמות אירועים ומספר מסעדות אשר צופות על אגמון הסופרלנד. תוך בניית המתחם, שופץ אזור האגם והוקמה עליו טיילת דואה. ב-2018 נפתח ליד אגמון הסופרלנד האמפיפארק "לייב פארק" המשמש להופעות מוזיקה ובו כ-20,000 מקומות עמידה.
ב-16 במרץ 2017 נפתח במזרח ראשון במתחם תחנת הרכבת הראשונים קניון עזריאלי ראשונים, מרכז קניות ומגדל משרדים. הקניון כולל כ-20,000 מ"ר של חנויות ומסעדות, ומגדל המשרדים כולל כ-32,000 מ"ר ב-14 קומות. מתחת לקניון יש חניון תת-קרקעי בן חמש קומות ובעל קיבולת של 1,500 מקומות חנייה.
חינוך, תרבות וספורט > גנים וטבע

הפארק העירוני הוותיק והמפורסם ביותר בראשון לציון הוא גן המושבה שבמרכז העיר, המשתרע בין המדרחוב בצפון לרחוב הכרמל בדרום, מזרחית לשדרות הרצל, וכולל מספר אתרים היסטוריים. הגן שופץ בשנות ה-90 של המאה ה-20.
במערב החדש מספר רב של פארקים עירוניים גדולים, בהם פארק החולות בדרום המערב החדש, פארק הזיכרון, פארק חסידי אמות עולם ובו אנדרטה לזכר השואה, פארק ערים תאומות וכן גנים במרכזי שכונות כגון נאות אשלים ונאות שקמה. ב-2008 החל ראש העיר דב צור בשיפוץ והקמת פארקים חדשים בעיר הישנה ובמזרח ראשון. גינות רבות שופצו והוקמו פארקים חדשים, הבולטים שבהם הם גן מנהיגי האומה (הידוע גם בשם גן המנהיגים ומוקדש למנהיגי המדינה ולתומכי הקמת מדינת ישראל באו"ם) בשכונת כצנלסון סמוך לשדרות ז'בוטינסקי, גן בעברית בצפון-מזרח העיר ליד צריפין המוקדש לשפה העברית, גן הפיזיקה בשכונת נחלת יהודה וגן המוזיקה ליד דרובין.
בראשון יש גם טבע עירוני. בעבר היו בראשון פרדסים ושטחים פתוחים רבים, בהם שדות שופעי פריחה. עקב הרחבת העיר ובנייה במרכזה רבים מהם נעקרו ונהרסו לטובת בניית שכונות חדשות (כגון מישור הנוף). כיום נותרו שדות טבעיים בדרום העיר, ליד כביש 431 וכן בצפון העיר, סמוך לבית העלמין הישן. מדרום לראשון וליד נס ציונה נמצאת גבעת האירוסים, שמורת טבע קטנה של גבעת כורכר הכוללת פריחה רבה של אירוס הארגמן, כלנית מצויה, רותם, אלקנת הצבעים, חרצית עטורה ועוד. במערב העיר נמצאים חולות ראשון לציון ובהם מגוון ביולוגי רחב של בעלי חיים וצמחים המותאמים לחיים בחולות. כיום מאוים מגוון זה על ידי הבנייה הרבה באזור והפיתוח המואץ בעשורים האחרונים במערב העיר. ממערב לנתיבי איילון דרום נמצאים שני אגמים שהוקמו ב-1992: אגמון הסופרלנד ואגם הנקיק, המהווים מקום מפלט ועצירה למינים רבים של עופות מים, ציפורים נודדות, חרקים ובעלי חיים נוספים, כגון תנים. אגמים אלה הפכו ליעד צפרות חשוב באזור גוש דן ומהווים דוגמה לטבע עירוני בישראל. בין ראשון לציון ופלמחים נמצאת גבעת חומרה ובה פריחה רבה ומגוונת, הכוללת את אירוס הארגמן, כלנית מצויה, חרצית עטורה, צבעוני השרון, שקדייה, חמציץ נטוי, אלקנת הצבעים, סביונים, נורית אסיה, שום תל אביב ועוד.
במהלך שנת 2019, נערך סקר טבע עירוני ראשון-לציון . בסקר מופו ערכי החי והצומח בעיר.
בינואר 2021 הוכנה תוכנית לשימור עצים עתיקים בראשון לציון, במסגרתו תועדו אלף העצים הוותיקים ביותר בעיר.
במרץ 2023 החל סקר יונקים קטנים, בתוך מטווח 24 במערב העיר, ובשטח הסובב לו, כדי להעריך אותו מבחינה חשיבותו האקולוגית. אחרי ארבעה חודשי סקר, נתגלו פרטים רבים של מריוני חולות, גורים וצעירים, מין אנדמי שקיים רק בישראל וכמעט נכחד מכל אזור התפוצה שלו.
בתוך העיר גינות פרטיות רבות ושטחי מעזבות בהם פורחים פרחים רבים כגון סביונים, מרור הגינות, חמציץ נטוי, חרצית עטורה, פרג אגסני וגדילן מצוי. צמחי גינון נפוצים בעיר הם היביסקוס, סיגלון חד-עלים ופלומריה ריחנית.
פריחה אביבית באגמון הסופרלנד
גן עם בריכה ודשא בראשון
מזרקת מגן דוד בגן המנהיגים
הגינה בנאות אשלים
חמציצים במעזבה בשכונה בראשון
סיגלון חד-עלים בראשון
פריחה אביבית בשדות בדרום העיר
אגם הנקיק
עופות מים באגמון הסופרלנד
כלניות בגבעת האירוסים
אתרים עיקריים בעיר > אתרים היסטוריים

בית הכנסת הגדול, בצומת רחוב רוטשילד (כיום חלק זה של הרחוב נקרא כיכר המייסדים) ורחוב "אחד העם". הוקם 1885–1889 ובמשך שנים היה מרכז דתי וחברתי של המושבה.
בית הספר העברי הראשון בארץ, "חביב". נמצא ברחוב "אחד העם", מדרום לבית הכנסת הגדול. פעיל עד היום. חלקו המזרחי נהרס ויבנו בו מבני לימוד מודרניים ואילו חלקו המערבי, החלק ההיסטורי הסמוך לרחוב אחד העם, יעבור שימור ויהפוך למרכז התרבות "בית לעברית ראשון לציון".
המדרחוב או בשמו הרשמי מדרחוב רוטשילד, נמצא במרכז העיר הישנה, ובו בית העירייה הישן (בעבר בית הרופאים). לצד העירייה המדרחוב מכיל מסעדות, בתי קפה וחנויות. סמוך לו מדרום נמצאים גן המושבה, באר "מצאנו מים" ומרכז זד"ל (זלמן דוד ליבונטין). בעבר כלל המדרחוב מזרקה גדולה במערבו, עדניות גדולות עם צמחייה ורחבת משחקים הכוללת לוח דמקה/שחמט ענק. ב-2012 שופץ המדרחוב ועוצב מחדש וכיום כולל מרצפות חדשות ולאורכו תעלת מים מלאכותית ומזרקות.
באר "מצאנו מים"' , הבאר הראשונה בה נמצאו מים שאפשרו את קיום המושבה. הבאר היא חלק מהמוזיאון ובו חיזיון אורקולי ייחודי על חפירת הבאר הראשונה ותולדות המושבה. הבאר ממוקמת בדרום-מזרח המדרחוב ולצידה מגדל המים הישן.
מגדל המים הישן, נבנה ב-1898.
בית העירייה הישן: בניין עתיק לשימור הנמצא בלב מדרחוב רוטשילד. הוקם ב-1888 כ"בית הרופאים" והפך לאחר מכן לבית העירייה, תפקיד אותו מילא במשך עשרות שנים, עד להקמת בית העירייה החדש בדרום גן המושבה. ב-2017 הוחלט לשמר את הבניין ולהפכו למלון בוטיק. ב-2023 נפתח המלון בשם "רפאל-האוס".
בית העם: נמצא ממזרח לגן המושבה, זהו בית העם העברי הראשון בארץ,1897, שם התקיימו פגישות מועצת האיכרים של ראשון, הוקמה בו ספרייה ושם ניגנה האורקסטרה של ראשון - התזמורת העברית הראשונה בארץ-ישראל, 1895. כיום המבנה משמש לפעילויות תרבות ואמנות (הרצאות, הופעות, ערבי זמר).
רחוב הכרמל (מדרום לגן המושבה), ובו מגוון בניינים עתיקים, כולל היקב ובית יד לבנים.
יקב "יקבי כרמל" (לשעבר "כרמל מזרחי") - היקב העתיק של ראשון לציון, שהוקם במאה ה-19 והיווה את אחד מענפיה המרכזיים של העיר יחד עם פרדסנות ושתילת גפנים. במהלך השנים נבנה מפעל מודרני מאחורי המבנה הישן של היקב, שנהפך למוזיאון וכולל גם מועדון ואולם אירועים. בקרוב יועבר המפעל המודרני של היקב למקום אחר, וכל המתחם הישן יוקדש כולו למוזיאון לתולדות היקב ותהליך ייצור היין. מבנה היקב בולט חיצונית בזכות הצבע האדום העז בו הוא צבוע וניחוח היין התוסס הבוקע ממנו. כיום היקב אינו פעיל ועובר תהליכי שימור. בשטח הסלול שמסביב למבני היקב פועל חניון בתשלום.
בית יד לבנים - לשעבר בית הפקידות של הברון רוטשילד והיום זהו מוסד המוקדש להנצחת בני ראשון שנהרגו במלחמות ישראל. נמצא בקצה רחוב הכרמל, בצומת עם רחוב אחד העם וירושלים.
אורוות הברון 1888, ברחוב מוהליבר.
המדרשה לחקר חיבת ציון ע"ש זרובבל ושולמית חביב ברחוב לבונטין.
המוזיאון לתולדות ראשון לציון בפינת רחוב אחד העם וכיכר המייסדים. כולל מספר אתרים היסטוריים כמו בית הרפואות והדואר, מלון גורדון, בית שליט, בית הייסמן ועוד.
מועצת העיר ומוזיאון ראשון לציון התקינו את שביל הראשונים העובר דרך רבים מאתרים אלו.
אתרים עיקריים בעיר > אתרים ארכאולוגיים

גן הגיתות - אתר ארכאולוגי ובו ריכוז גיתות מתקופות שונות, בקצה רחוב רוטשילד, צומת בן-גוריון. המקום מגודר וסגור לביקור.
המצודה האשורית - מצודה בקצה הדרום-מערבי של שכונת נווה שקמה השוכנת על תל חולי. היא התגלתה בתחילת שנות ה-90 באקראי ומתוארכת למאה ה-8 לפנה"ס.
תל יונה - תל ליד חוף ימה של העיר, בשטחו של מטווח 24, בו נמצאו שרידי עתיקות מתקופות שונות.
אתרים עיקריים בעיר > מוסדות תרבות

היכל התרבות ע"ש מאיר ניצן, מרכז מודרני לתיאטרון ומוזיקה, כולל אולם מרכזי גדול להצגות וקונצרטים ושני אולמות קטנים יותר לכיתות אמן. נמצא בין רחוב ז'בוטינסקי לרחוב גרינבוים, סמוך לקניון רוטשילד. מקום משכנה של התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון.
מוזיאון ראשון לציון ובתי מייסדים משוחזרים. נמצא בכיכר המייסדים.
כותר ראשון - הספרייה העירונית המרכזית של ראשון לציון, נמצאת ברחוב תרמ"ב המחבר בין הרחובות מוהליבר והרצל. לספרייה מספר סניפים ברחבי ראשון.
מוזיאון יעקב אגם לאמנות, מוזיאון עם יצירותיו של יעקב אגם. ממוקם במערב ראשון, ממערב לתחנה המרכזית החדשה ובסמוך לבית משפט השלום בעיר (נפתח ב-2017).
מרכז המוזיקה - קונסרבטוריון ראשון לציון - הקונסרבטוריון העירוני ובית ספר למוזיקה, נמצא ברחוב תמר אבן ליד מסוף אבי האסירים.
בית לעברית ראשון לציון - מרכז לעברית כשפה וכתרבות. מוקם במתחם בית ספר "חביב" בלב העיר ההיסטורית.
גלריה בית גורדון-לונדון – גלריה עירונית לאמנות בבית גורדון - מלון לונדון.
אתרים עיקריים בעיר > מרכזי בילוי

הרובע - אזור רחוב/מדרחוב משה בקר באזור התעשייה הישן, כולל מסעדות, פאבים ומועדונים רבים. במדרחוב מתקיימים גם פסטיבלים והופעות.
סופרלנד, פארק שעשועים במערב העיר.
מנחת ראשון לציון - מנחת תעופה במערב העיר כ-350 מטרים ממערב למחלף מבוא איילון וכ-700 מטרים מדרום לאצטדיון הברפלד ומזרחית לאגם הנקיק ואגמון הסופרלנד.
מתחם סינמה סיטי/G2 - מרכז מסחרי ומרכז בילוי שבמרכזו נמצא מתחם הסינמה סיטי ובו 23 אולמות קולנוע ומגוון רחב של מסעדות ופאבים. ליד המתחם נמצא גן "פסלים" ובו דגמי ענק אנימטרוניים של דינוזאורים ושני דגמי ענק של הרובוטריקים.
מתחם פלאנט - מרכז בילוי על גדת אגמון הסופרלנד במרכזו מתחם פלאנט ובו 26 אולמות קולנוע ומגוון מסעדות. המתחם משקיף על האגם וכולל טיילת דואה מעל המים. לידו נפתח ב-2015 "אמפיתיאטרון זאפה לייב פארק" להופעות.
חוף הים והטיילת - חוף רחצה ולידו טיילת ובה מסעדות ובתי קפה.
קניון הזהב - קניון השוכן במערב העיר הקניון הגדול בארץ הכולל 342 חנויות, הקניון משרת את תושבי ראשון והסביבה.
עזריאלי ראשונים - מרכז קניות הנמצא בסמוך לתחנת הרכבת הראשונים בפינת שדרות נים ורחוב הרצל. הקניון כולל חנויות, מרפאה, בתי קפה ומסעדות.
אתרים עיקריים בעיר > מרכזי ספורט

האצטדיון העירוני על שם הברפלד – אצטדיון כדורגל במערב ראשון על שם חיים הברפלד, מזכ"ל ההסתדרות ויו"ר ההתאחדות לכדורגל. בעל תכולה של 6,000 צופים.
היכל הספורט הישן בגן נחום – אולם ספורט לכדורסל וכדוריד, ששימש כביתן של מכבי ראשון לציון (כדורסל) ומכבי ראשון לציון (כדוריד) עד בניית "בית מכבי".
היכל הספורט בית מכבי – אולם ספורט במערב העיר המשמש כביתן החדש של קבוצת מכבי ראשון לציון (כדורסל) ומכבי ראשון לציון (כדוריד). בנוסף מארח טורנירי כדוריד וכדורסל ארציים.
אצטדיון האתלטיקה העירוני  – אצטדיון אתלטיקה מהמשוכללים בארץ, שנפתח ב-26 ביוני 2013.
סקייטפארק ומרכז לצעירים – מגרש החלקה ומרכז תרבות לצעירים שהוקם בשנת 2013 בשדרות תש"ח.
סככת השחמט בגן המושבה – מקום מפגש מודרני בגן המושבה (סמוך לשדרות הרצל) הכולל סככה ושולחנות שנועד לטובת תושבי העיר הנוהגים להיפגש מדי יום ולשחק שחמט, שש-בש, דמקה, קלפים ודומינו. ב-22 במאי 2002 התפוצץ ליד הסככה מחבל מתאבד פלסטיני בן 16 ורצח שני ישראלים.
אולם גמי – אולם הספורט של הגימנסיה הריאלית.
אתרים עיקריים בעיר > מוסדות חינוך ומחקר

הקריה החקלאית (מכון וולקני) – זהו קמפוס חקלאי מחקרי של מדינת ישראל המכיל מספר מכוני מחקר העוסקים בביולוגיה, גנטיקה, זואולוגיה, בוטניקה, חקלאות ורפואה וטרינרית. בקמפוס המכון נמצא גם משרד החקלאות וכן חלקות גידולים וחממות. הקמפוס ממוקם מצפון לאזור התעשייה הישן, משני צדדיה של "דרך המכבים" ("כביש בית דגן").
המסלול האקדמי המכללה למינהל – מכללה הממוקמת ממערב לכיכר רבין והתחנה המרכזית החדשה בעיר. במכללה מספר מבנים בסגנון אדריכלות מודרני.
מרכז רון ורדי לטיפוח ילדים מחוננים – מרכז חינוכי לילדים מחוננים, בעבר שכן בבית ספר חביב, אך ב-2013 עבר למבנה חדש בעיצוב מודרני בפינת רחוב אבי האסירים ושדרות הרצל.
ישיבת ההסדר ראשון לציון - ישיבה ציונית דתית על תיכונית