מלאכת מחשבת
הערות שוליים

↑  ספר שמות, פרק ל"א
↑  ספר שמות, פרק ל"ה, פסוק ל"ג; תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף מ"ט, עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף י"ג, עמוד ב'.
↑  מכילתא דרבי שמעון בר יוחאי פרק כ - פסוק י- לא תעשה כל מלאכה יכול לא יקנב את הירק (=יחתוך ירק לסעודתו) ולא ידיח את הכלים ולא יציע את המטות תלמוד לומר מלאכה נאמרה כאן מלאכה ונאמרה מלאכה במשכן (שמ' לה כא) מה מלאכה האמורה במשכן מלאכה שיש עמה מחשבה אף מלאכה האמורה בשבת מלאכה שיש עמה מחשבה וכו' דוגמה נוספת קיימת במסכת ביצה דף יג עמוד ב: מלאכה של העמדת ערימה מגדולים חקלאים אחר שהביאו אותם הביתה (קיבוץ הגידולים למקום אחד בשדה עצמו לפני שהביאו את הגידולים הביתה נחשב למלאכת מעמר) לדוגמה בבצלים, אחרי שאספו את הבצלים מהשדה והביאו אותם הביתה, מעמידים מהם ערימה. העמדת הערימה נחשבת גמר מלאכה לעניין חיוב תרומות ומעשרות אך לעניין שבת אינה נחשבת מלאכה. זאת משום שלומדים מלאכות השבת מהמשכן, והעמדת ערימה לא הייתה מלאכה חשובה בעשיית המשכן רש"י מסכת ביצה דף יג עמוד ב: "ושלא פקסו משיעמיד ערמה - כלומר ואם עד שלא פקסו העמיד ערמה מהן, כמין כרי - הוקבעו, אלמא: העמדת ערמה הויא גמר מלאכה למעשר, ולעניין שבת, משהביא בצלים לביתו - אין העמדת ערמה מלאכה.. אלא מאי אית לך למימר - אף על גב דלמעשר הויא מלאכה, לשבת - מלאכת מחשבת שהיא מלאכת אומנות, אסרה תורה, שנסמכה פרשת שבת למלאכת המשכן בויקהל, והתם מלאכת מחשבת כתיב".
↑  רש"י כריתות דף יט/ב: מלאכת מחשבת - שחשב ונתכוון למלאכה זו עצמה:
↑  רש"י, מסכת חגיגה, דף י', עמוד ב'
↑  ראה מסכת שבת דף עג עמוד א: "נתכוון להגביה את התלוש וחתך את המחובר פטור"
↑  לדעת רש"י על שבת דף צד עמוד א ד"ה ור"ש פוטר, דעת רבי שמעון לפטור על מלאכה שאינה צריכה לגופה, משום שאינה "מלאכת מחשבת". לדעת תוס' מסכת שבת דף צד עמוד א ד"ה ור"ש פוטר, הפטור הוא מחמת כל המלאכות היו צריכות לגופן.
↑  ראה מסכת שבת דף מ עמוד ב ובמקומות נוספים בגמרא
↑  דבר זה נלמד ממה שנאמר בקרבן חטאת "בעשותה" ודרשו חכמים יחיד העושה אותה חייב, שנים שעשאוה פטורים.
כהגדרת הרמב"ם במשנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק א', הלכה ט"ו
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק א', הלכה ג'
| הלכות ואיסורי שבת |
| --- | --- | --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |  |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |  |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |  |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |  |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |  |
| מלאכות שבת | מלאכות שבת |  |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |  |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |  |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |  |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |  |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |  |
| הלכות עירובין | הלכות עירובין |  |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |  |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |  |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.