stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דיוקן בשחור
תקציר העלילה

מת'יו קבוט (לויד נולן) הוא איל ספנות בסן פרנסיסקו. הוא נשוי בפעם השנייה לשילה (לנה טרנר) ולהם בן קטן, פיטר (דניס קולר). לקבוט יש גם בת, קתי (סנדרה די), מאשתו הראשונה. היחסים בין קתי ושילה גרועים וכך גם היחסים בין קבוט לשילה.
קבוט חולה במחלה כרונית ומרותק למיטה. את החברה מנהל למעשה מנכ"ל החברה, הווארד מייסון (ריצ'רד בייסהארט). מטפל בו ד"ר דניאל ריברה (אנתוני קווין) שהוא גם המאהב הסמוי של שילה. ריברה רוצה לנסוע למחקר בשווייץ ושילה רוצה להישאר צמודה אליו. הם מחליטים ביחד להרוג את קבוט וריברה עושה זאת על ידי הזרקת אוויר במקום זריקה לשיכוך כאבים כדי שלא יגלו כל רעל בדמו.
לאחר ההלוויה משתלט מייסון על העסק וגם רוצה להתחתן עם שילה כדי לחזק את מעמדו אבל היא דוחה אותו.
קתי מאורסת לריצ'רד בלייק (ג'ון סקסון) בעל ספינות גרירה. מייסון מבטל לו את החוזה ומזכירתו מיס לי (וירג'יניה גריי) מוסרת לו בחשאי כי הוא היה גם מעורב בחיסול עסקי הגרירה של אביו.
מייסון מתחיל לחשוד בקשר של שילה וריברה עם הרצח והם מחליטים לחסלו. ריברה יורה בו בחוץ ומחטיא ואחר כך בבית כשמייסון מגלה את האמת על שילה ורוצה להכות אותה, הוא יורה בו למוות ושניהם שמים אותו במכוניתו, נוסעים לחוף שומם ומשליכים את המכונית לים.
קתי מגלה את האמת על הרצח וריברה רוצה לחסלה. היא נסה לגג והולכת על המעקה על פי התהום וריברה אחריה אבל הוא מועד ונופל למותו.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| לנה טרנר | שילה קבוט |  |
| אנתוני קווין | דייוויד ריברה | רופא |
| סנדרה די | קתי קבוט |  |
| ג'ון סקסון | בלייק ריצ'רד |  |
| לויד נולן | מתיו קבוט |  |
| ריצ'רד בייסהארט | הווארד מייסון |  |
| וירג'יניה גריי | מיס לי | מזכירה |
| דניס קולר | פיטר קבוט |  |
| ריי ולסטון | קוב | משרת |
| אנה מיי וונג | טאוני | משרתת |
הכרטיס הכפול

הכרטיס הכפול הוא תקנה שהנהיג איגוד הכדורסל בישראל, המאפשרת לשחקני כדורסל עד גיל 22 להשתייך לקבוצה מליגת העל בכדורסל ובמקביל לשחק ולהתאמן בקבוצה מהליגה הלאומית והארצית. התקנה נכנסה לתוקף בעונת 2013/2014.
איגוד הכדורסל ומנהלת הליגה הלאומית יזמו את התקנה. התקנה נועדה לאפשר לשחקנים צעירים שאינם מקבלים דקות משחק רבות בשל ריבוי שחקנים זרים ומתאזרחים, לקבל דקות משחק בליגות המשנה ובכך לצבר ניסיון על הפרקט. הקבוצות מליגת המשנה זוכות מצידן לשחקנים איכותיים מליגת העל. על פי ההסדר קבוצה מליגת המשנה יכולות לכלול בשורותיהן עד 3 שחקנים מליגת העל.
ב-2015 הוחלט לכלול גם את ליגת כדורסל הנשים בהסדר זה לקראת עונת 2015/2016, ובכך לאפשר לשחקניות צעירות לקבל דקות משחק בליגת המשנה.
הערות שוליים

↑  דובי פיק, ‏"הכרטיס הכפול": אשדוד ויבנה ישתפו פעולה, באתר ONE‏, 17 ביוני 2013
↑  למדו מהגברים: הכרטיס הכפול יונהג בליגת הנשים, באתר ONE‏, 15 ביולי 2015
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורסל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הידרוגרפיה

אגם מים מתוקים בקנדה
הידרוגרפיה (באנגלית: Hydrography) הוא תחום בגאוגרפיה העוסק במים ובשימושיהם השונים בכדור הארץ.
תת נושא בהידרוגרפיה הוא אנרגיה הידרואלקטרית – הפקת חשמל מזרימת המים.
אטימולוגיה

מקור השם הוא ביוונית: "הידרו" – משמעותה "מים", "גרפיה" – רישום.
מושגי יסוד במים

מעגל המים – תנועת המים המחזורית בטבע,
השמש מחממת את הים וגורמת לאידוי.
האדים מתחברים לטיפות ונוצרים עננים.
העננים מורידים גשם ביבשה.
הגשם זורם בנחלים לים וחוזר חלילה.
פן ביני – אזור המגע והגבול הדמיוני בין מי התהום המתוקים למי הים המלוחים.
סוגי המים השונים .
מים שפירים – מים מתוקים המתאימים לשתייה. מי גשמים, מי שיטפונות.
מים מלוחים – מי ים וימות בעלי רמת מליחות גבוהה שאינם מתאימים לשתייה.
מי קולחין – מי ביוב מטוהרים או מים משימוש ביתי שאפשר להשתמש בהם לחקלאות ותעשייה.
מים מליחים – מים מלוחים יותר ממים מתוקים ופחות מלוחים ממי ים. מגיעים בדרך כלל ממעיינות וניתנים לשימוש בתעשייה ובחקלאות.
מי תהום – מאגר מי מתוקים ראויים לשתייה, הנמצא בשכבת האקוויפר. שכבת מים זו מתחדשת לאחר הגשמים.
מים פוסיליים – מאגר מים תת-קרקעי, שנלכדו כתוצאה מתזוזה של השכבות. מים אלו מליחים ומתאימים אך ורק לשימוש בחקלאות. מים אלו אינם מתחדשים.
מי מושבים – מים שעברו סינון וטהור וניתנים לשימוש בעיקר להשקיה.
מי שפכים – מים מזוהמים משימוש ביתי, תעשייתי או חקלאי, חלקם רעילים.
התפלה – הפיכת מים מלוחים ומליחים למים מתוקים הניתנים לשתייה.
זרימת מים בטבע . בגאוגרפיה משתמשים במונחים שונים לתיאור מים. "נגר" זו זרימת מים. ישנם שני סוגי נגרים.
נגר עילי – זרימת מים מעל פני הקרקע, אגם נהר ים וכו'.
נגר תחתי – זרימת מים מתחת לפני השטח, נקראים גם מי תהום
קו פרשת המים – קו דמיוני המחבר את הנקודות הגבוהות ביותר בשטח. לקו זה יש משמעות רבה שכן מהקו הזה מי הגשמים היורדים מתפצלים וזורמים לשני כיוונים שונים
נחל – תוואי הדרך בה זורמים כמות גדולה של מים על פני השטח. לרוב מקור המים הוא בגשמים
יובל – נחל עם כמות מים קטנה שמתחבר או מתפצל מהנחל המרכזי
ספיקה – כמות המים שיש בנחל בלשון הגאוגרפיה. בנהר לרוב תהייה ספיקת מים גבוהה
גדה – הצד של הנחל
אפיק – רוחב הנחל מגדה אחת לגדה השנייה
מוצא – המקום בו מתחילה הזרימה של הנחל
אגן ניקוז – אפיק זרימת הנחל
אגן היקוות – השטח בו יורד הגשם הנאסף לנחל מסוים
בסיס הסחיפה – המקום בו מסתיים הנחל. בדרך כלל הנחל יסתיים בים. לצורה בה הנחל מתחבר לים קוראים שפך . ישנם שלושה סוגי שפכים:
משפך – זרימה של מים ישירות לים, בדרך כלל בשיפוע שלילי לכיוון הים.
דלתה – פיצול הנהר להרבה יובלים על שטח גדול לפני שהוא מתחבר לים. הדלתה היא אזור טוב לחקלאות, בשל הסחף ששקע בה, שהוא מקור עשיר לדשן אורגני.
אסטואר – ישנו כמו מפרץ שאליו זורמים מי הנחל. הים חודר ליבשה ומתחבר לנחל. מקור המילה היא לשון ים. אסטואר הוא מקום מוגן מרוחות וסערות, ולכן ישמש מקום בטוח להקמת נמל.
אקוויפר – שכבת קרקע ספוגית מתחת לפני השטח שיכולה לאגור בתוכה מי תהום.
אקוויקלוד – שכבת קרקע אטומה המונעת ממי התהום להמשיך לחלחל לתוך האדמה
משטר זרימה – כמות המים הזורמים בנחל לפי ארבע עונות השנה. לפי גאות או שפל
באביב – גאות גדולה. כמות המים הרבה ביותר, השלגים מפשירים וגורמים לנהרות להתמלא.
קיץ – שפל קטן. לא יורדים גשמים והחום גורם לאידוי המים. בנוסף לשאיבה התמידית מהנהרות.
סתיו – שפל גדול. כמות המים הקטנה ביותר, עדיין לא יורדים גשמים וממשיכות תופעות האידוי והשאיבה.
חורף – גאות קטנה – יורדים גשמים ומתחילים למלא את הנהרות
מהלך הזרימה – מתייחס לכיוון זרימת הנהר, צורת הנהר ועוד.
סלע רך – יגרום לנהר להתפתל
סלע קשה – יגרום לנהר לזרום ישר
ניצול המים

בהידרוגרפיה בודקים את הדרכים השונות האם מנצלים או לא את המים. צורות הניצול השונות הן:
אנרגיה – האם משתמשים בנהר או בים ליצור חשמל הידרו-אלקטרי על ידי תנועת המים
חקלאות – האם יש שימוש במים להשקיה או לדייג
תחבורה – האם קיימים נתיבי שיט לאורך הנהרות או הים
מקום ישוב – האם הוקמו מקומות ישוב לארוך הנהר או החופים
תעשייה – האם יש ניצול של מים לצורכי תעשייה, לקירור מכונות לדוגמה
הכרם האדום

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  וינסנט ואן גוך
 תאריך יצירה:  1888
 טכניקה וחומרים:  שמן על בד
 ממדים בס"מ
 רוחב:  93 ס״מ 
 גובה:  75 ס״מ 
 נתונים על היצירה
 מספר יצירה:  Ж-3372 (מוזיאון פושקין) 
 מיקום:  מוזיאון פושקין, מוסקבה
 
הכרם האדום הוא ציור שמן מעשה ידי הצייר ההולנדי וינסנט ואן גוך. היצירה צוירה בשנת 1888 והיא היצירה היחידה של האמן שנמכרה עוד בימי חייו.
היצירה הוצגה לראשונה בתערוכה השנתית שנערכה בבריסל בשנת 1890 ונמכרה במסגרת תערוכה זו עבור 400 פרנקים (סכום השווה כיום לכ-1,500 דולר אמריקאי). היצירה נמכרה לציירת אנה בוש, אחותו של אז'ן בוש, צייר אימפרסיוניסטי וחברו של ואן גוך.
היצירה, כמו גם "קפה הלילה", נרכשה על ידי האספן הרוסי סרגיי שצ'וקין. בעקבות המהפכה הבולשביקית הולאמו אוספיו של שצ'וקין, והועברו למוזיאון פושקין שבמוסקבה.
לקריאה נוספת

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
Hulsker, Jan. The Complete Van Gogh. Oxford: Phaidon, 1980. ISBN 0-7148-2028-8.
Pickvance, Ronald. Van Gogh in Arles (exh. cat. Metropolitan Museum of Art, New York), Abrams, New York 1984. ISBN 0-8709-9375-5.
| וינסנט ואן גוך |
| --- | --- | --- |
| יצירותיו | אגוסטינה סגטורי יושבת בקפה דו טמבורין • אוכלי תפוחי האדמה • אירוסים • בית החולים בארל • בית העירייה באובר • ברושים • גולגולת עם סיגריה בוערת • גן בית הכומר בנונן • גשר לנגלואה בארל • דיוקנו של ד"ר גאשה • דיוקנו של פר טנגי • דיוקן אמו של האמן • דיוקן עצמי ללא זקן • דיוקן עצמי עם אוזן חבושה • דיוקן עצמי של ואן גוך • דיוקנאות של וינסנט ואן גוך • דיוקנה של מאדאם ז'ינו • דרך ברושים וכוכב • דרך ליד ארל • הבית הלבן לעת לילה • הבית הצהוב • הזואווי • הרועה (על פי מילה) • זיכרון הגן באטן • חדר שינה בארל • החמניות • הכיסא של ואן גוך • הכנסייה באובר • הכרם האדום • לה מוסמה • ליל כוכבים • ליל כוכבים מעל הרון • מרפסת בית הקפה בלילה • משפחת רולין • נוף מושלג • נוף עם כרכרה ורכבת • נופי פריז מחדרו של וינסנט ברו לפיק • סמטת אליסקאמפס • סרטן על גבו • עגלה ופר שחור • על סף הנצח • עצי זית •  פרחי פרג • פריחות שקד • קפה הלילה • שדה חיטה עם ברושים • שדה חיטה עם עורבים • שדה חיטה עם עפרוני • שורשי עץ • שני סרטנים |  |
| סרטים | תאווה לחיים (1956) • חלומות (1990) • וינסנט ותיאו (1990) • לאהוב את וינסנט  (2017) • ואן גוך: בשערי הנצח (2018) |  |
| ראו גם | תאו ואן גוך • מוזיאון ואן גוך • מוזיאון ד'אורסה |  |
הידרוניום

| --- | --- |
 
 כתיב כימי:  H₃O⁺ 
 מספר CAS:  13968-08-6
 חומציות:  0±0.01
 
הידרוניום (באנגלית: Hydronium) הוא השם המקובל לקטיון +H3O, הנוצר מפרוטונציה של מים. זהו הסוג הפשוט ביותר של יון אוקסוניום.
שם

לפי מונחון IUPAC יש לכנות את יון ההידרוניום בשם "אוקסוניום", או, כדי לזהותו באופן חד-משמעי, "הידרוקסוניום". יון אוקסוניום הוא כל יון הכולל קטיון חמצן תלת-ערכי. לדוגמה, קבוצת הידרוקסיד שעברה פרוטונציה (נוסף לה פרוטון) היא יון אוקסוניום, אך אינה הידרוניום.
חומצות וחומציות

הידרוניום הוא היון שנוצר ממים בנוכחות יוני מימן. יוני מימן אלה אינם מתקיימים במצב חופשי; הם ריאקטיביים מאוד, ומסולבטים (מוקפים מולקולות ממס) על ידי המים. מקורם בדרך כלל בחומצה, אולם, מכיוון שמים יכולים להגיב כחומצה, יוני הידרוניום מתקיימים אפילו במים טהורים, וזאת עקב תגובה בין מולקולות המים עצמן:
H_{2}O_{(l)}+H_{2}O_{(l)}\Leftrightarrow H_{3}O_{(aq)}^{+}+OH_{(aq)}^{-}
יוני ההידרוניום הללו מעטים, וזמן חייהם קצר. במים טהורים, ריכוזם שווה לזה של יוני ההידרוקסיד – כ-‎1×10-7 M‎. על כן לפי סולם ה-pH, למים טהורים pH 7.
ההידרוניום חומצי מאוד. ב-25°C, ערך ה-pKa שלו הוא 1.7-. הוא גם הצורון החומצי ביותר המסוגל להתקיים במים (חומר חומצי יותר יגרום ליינון ופרוטונציה של מולקולת מים ליצירת הידרוניום). ככל שריכוז חומצה במים גדול יותר, כך גדל ריכוז יוני ההידרוניום, ולפי ריכוזם ניתן לקבוע את חומציות התמיסה, ואת חוזק החומצה.
המסה

המסה (Solvation) של יון או מולקולה בנוזל היא תהליך שבו מספר מולקולות של הממס משנות את סידורן כך שיקיפו את מולקולות המומס. המולקולות הראשונות שמקיפות את המומס נקראות השכבה הראשונה, המולקולות שמקיפות אותן נקראות השכבה השנייה, וכן הלאה. ישנם מומסים אשר גורמים לכך שמספר שכבות של ממס מסתדרות סביבן ואילו מומסים אחרים יכולים להשפיע רק על שכבה אחת. תיאור יון ההידרונום עצמו עדיין בדיון בקהילה המדעית; ניתן לתאר שתי צורות עיקריות שלו, ביניהן מתקיים שיווי משקל, הנוטה לכיוון הצורון הראשון:
זונדל: H3O+ Zundel
אייגן: H5O2+ Eigen
למרות חשיבותו הרבה בראקציות כימיות וביולוגיות והעובדה שמים הם אולי הממס הנפוץ ביותר בכדור הארץ, תיאור שכבות הסולבציה של יון ההידרוניום לוקה בחסר.
בשנת 2007, פרסמו צמד החוקרים עומר מרקוביץ ונועם אגמון עבודה בנוגע לשכבות הסולבציה של יון ההידרוניום.
בעזרת שימוש בסימולציות מחשב הראו החוקרים כי חוזק קשרי המימן בין ההידרוניום לשכבת הסולבציה הראשונה שלו הוא כ-4.4 קק"ל (קילו-קלוריות למול), לעומת כ-1.9 קק"ל של קשר מימן במולקולת מים בטמפרטורת החדר (זהו ערך נמוך מהערך הנסיוני של כ-2.6 קק"ל; ההבדל של 0.7 קק"ל נובע מההבדלים בין הסימולציה למציאות, כמקובל בסימולציות מחשב).
אחד הדברים העיקריים הנובעים מכך שקשר מימני בשכבה הראשונה של יון ההדירוניום חזק יותר מפי 2 מהרגיל הוא שכעת כבר לא ניתן לדבר רק על יון ההידרוניום, אלא יש לדבר על הקומפלקס הגדול יותר של H9O4+.
הערות שוליים

↑  <לינק לתקציר
| חומצות ובסיסים |
| --- | --- | --- |
| לפי חוזק | חומצה (חלשה, חזקה, סופר חומצה) • בסיס (חלש, חזק, סופרבסיס) |  |
| לפי סוג | חומצה (מינרלית, אורגנית) • בסיס (מינרלי, אורגני) |  |
| לפי קאורדינטיביות | בסיס לואיס •  חומצת לואיס |  |
| אחר | חומצה מצומדת • בסיס מצומד • ערך הגבה • אמפוטריות |  |
| צורונים במערכת המימית | הידרוניום • הידרוקסיד |  |
| תגובות | פרוטונציה • דה-פרוטונציה • סתירה |  |
| אנליזה כימית | אינדיקטור pH • מד pH • טיטרציה • בופר • משוואת הנדרסון-האסלבאך |  |
| חומצות תעשייתיות חשובות | חומצה גופרתית • חומצה זרחתית • חומצה חנקתית • חומצה הידרוכלורית |  |
| בסיסים תעשייתיים חשובים | נתרן הידרוקסידי • סידן הידרוקסידי • אמוניה • נתרן תת-כלורי |  |
דליה כהן (מוזיקולוגית)

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  14 במאי 1926 א' בסיוון תרפ"ו עין חרוד, פלשתינה (א"י) המנדט הבריטי
 פטירה:  6 במאי 2013 (בגיל 86) כ"ז באייר תשע"ג ירושלים, ישראל ישראל
 שם לידה:  דליה כרמי
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מוקד פעילות:  האוניברסיטה העברית בירושלים האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים
 עיסוק:  מוזיקולוגית
 כלי נגינה:  פסנתר
 שיתופי פעולה בולטים:  רות כ"ץ
 פרסים והוקרה:  כלת פרס ישראל למחקר מוזיקלי (2012)
 
דליה כהן (א' בסיוון תרפ"ו, 14 במאי 1926 – כ"ז באייר תשע"ג, ‏6 במאי 2013) הייתה מוזיקולוגית ומורה ישראלית, פרופסור אמריטה באוניברסיטה העברית בירושלים ובאקדמיה למוזיקה בירושלים. כלת פרס ישראל למחקר מוזיקלי לשנת 2012.
ביוגרפיה

דליה כהן נולדה בקיבוץ עין חרוד, השנייה מחמשת ילדיהם של עבריה ומשה כרמי (ינובסקי), שהיו אנשי חינוך. אביה, משה כרמי, היה בנם של אברהם ינובסקי, חקלאי נודע, ממתנחלי פתח תקווה, ושל פייגה בתו של חיים יהושע גולדברג ("חיים בֶּקֶר"), ה"מוכתר" הראשון של העדה היהודית ביפו. אמה, עבריה, הייתה בִּתם של אנשי חינוך: ליבה וילקומיץ-סגל ושמחה וילקומיץ, מראשוני המורים העבריים במושבות הגליל ומייסד בית הספר הראשון בראש פינה (על שמו נקרא בית הספר בראש פינה עד היום).
מאז ילדותה ולאורך עשרות שנים הייתה כהן המוזיקאית הקבועה של עין חרוד, שליוותה את חגי הקיבוץ כפסנתרנית, מלחינה ומדריכת מקהלות, זמרים ורקדנים.
בשנת 1953 השלימה תואר שני במתמטיקה ובפיזיקה באוניברסיטה העברית בירושלים, שלאחריו פנתה להרחבת השכלתה המוזיקלית. בשנת 1954 קיבלה תעודת הוראה בפסנתר ובתאוריה מהאקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים. בשנת 1969 השלימה לימודי דוקטורט במוזיקולוגיה באוניברסיטה העברית.
ביוגרפיה > קריירה

בשנת 1967 הצטרפה כהן לסגל החוג למוזיקולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים ואף כיהנה כראש החוג בשנים 1984–1987. בשנת 1980 הועלתה לדרגת פרופסור מן המניין. במקביל שימשה כחברת סגל באקדמיה למוזיקה בירושלים. כהן הייתה חוקרת מוזיקה ראשונה במעלה בישראל ובעלת שם בינלאומי. כתבה ספרים רבים בנושאי מוזיקה שונים, בהם מאקאמאת ערביים, חינוך מוזיקלי, אקוסטיקה, מוזיקה בתרבויות מזרח ומערב וספרי תאוריה ופרקטיקה, שבחלקם עבדה בשיתוף חוקרים נוספים, בעיקר פרופ' רות כ"ץ. כן כתבה יותר מ-70 מאמרים בכתבי עת מדעיים בינלאומיים, בספרים ובאנציקלופדיות בנושאים שונים, בהם אתנומוזיקולוגיה, קוגניציה מוזיקלית ואסתטיקה, מוזיקת עמים וסיווג כלי הנגינה, חקר שירת הציפורים וטעמי המקרא, חקר המוח, מוזיקה הודית עתיקה ויצירות יוהאן סבסטיאן באך. נוסף על תואר הדוקטור למוזיקולוגיה, החזיקה דליה כהן בתואר שני בפיזיקה ובמתמטיקה.
כהן הייתה מהיוזמות להקמת המחלקה למוזיקה מזרחית של האקדמיה. מחלקה זו טבעה את חותמה בתחומי הביצוע, המחקר וההוראה באוכלוסייה הערבית-פלסטינית בישראל.
על המוזיקה אמרה פרופ' כהן:
מהי מוזיקה? האם מהותה חברתית, אמנותית? [...] המוזיקה היא קודם לכל ארגון [...] לא ארגון שרירותי לשמו, אלא כזה שמטרתו לעורר חווייה [...] במוזיקה מארגנים קולות וצלילים. [...] אבל המוזיקה ייחודית [...] כל היופי שלה הוא עושר החוויות שנובעות ממנה על פי חוקי הארגון הבלעדיים לה.
אחותה של כהן, סמדר כרמי-גיברמן, היא מנצחת מקהלות, פסנתרנית, נגנית עוגב ומרצה.
פרופ' דליה כהן ופרופ' רות כ"ץ היו כלות פרס ישראל למחקר מוזיקלי לשנת 2012.
נפטרה ב-6 במאי 2013.
ביוגרפיה > מלוגרף

המלוגרף הוא מכשיר אלקטרוני שפיתחו רות כ"ץ ודליה כהן. המלוגרף מתעתק ומנתח מוזיקה חד־קולית שמועברת בעל פה ורושם גובה ועוצמה של קול בצורה גרפית. המכשיר שימש אותן בעבודה על הספר "Palestinian Art Music" ובעבודות רבות אחרות.
מבחר מספריה

אקוסטיקה ומוזיקה
מזרח ומערב במוזיקה
התבוננות וחוויה בחינוך המוזיקלי
הזמר הישראלי - דוגמה מתודולוגית לניתוח מוזיקה מונופונית בעזרת מחשב
שמע וידע של המרכיבים המוזיקליים
The Israeli Folk Song: A Methodological Example of Computer Analysis of Monophonic Music – במונוגרפיה חלוצית זו (1977) טיפלה כ"ץ ביחד עם פרופ' דליה כהן בהתפתחות השיר הישראלי לפני קום המדינה על ידי יישום מתודולוגיות חדשות לאנליזה של מוזיקה מונופונית.
Palestinian Arab Music – ספר זה חושף את העקרונות המנחים את המוזיקה הערבית העממית בישראל. מסורת אימפרוביזטורית זו משלבת את ה"מקאם" – המהווה בסיס בתאוריה המוזיקלית הערבית – עם מאפייניו של הטקסט. הספר מדגים את דרכי הביצוע של קורפוס זה תוך כדי בדיקת גורמים מוזיקליים וחוץ מוזיקליים הכוללים גם את אפיוני המבצעים בהקשרם הסוציו-חברתי תרבותי.
הערות שוליים

↑  דוד תדהר (עורך), "משה כרמי (ינובסקי)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ט (1958), עמ' 3388; משה כרמי (ינובסקי) באתר "ראשונים" פתח תקווה
↑  דוד תדהר (עורך), "חיים יהושע גולדברג ("חיים בקר")", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 361. אחיה הבכור של פייגה, משה גולדברג, היה סוחר וממייסדי תל אביב
↑  ח. קלר, לזכר נעדרים: ליבה וילקומיץ-סגל, דבר, 24 בדצמבר 1941 (נקרולוג)
↑  נעם בן-זאב, הצליל האחר: שיחה עם פרופ' דליה כהן, מחוקרות המוסיקה החשובות בישראל, באתר הארץ, 24 באפריל 2011
↑  אתר "Billiongraves"
↑  דליה כהן ורות כץ, "מלוגרף" מילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים אונליין; ‘Melograph’ in The New Grove, vol. 12
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282826205171  BnF: cb15102500w (data)  GND: 1033320706  ISNI: 0000 0000 7848 2178  SUDOC: 243205368  VIAF: 69225722   WorldCat (עם VIAF): 69225722
הילדה שראם

| --- | --- |

 לידה:  17 באפריל 1936 (בת 88) ברלין, גרמניה הנאצית 
 מדינה:  גרמניה 
 השכלה:  האוניברסיטה החופשית של ברלין 
 תפקיד:  חברת בית הנבחרים של ברלין 
 מפלגה:  מפלגת הירוקים הגרמנית 
 פרסים והוקרה:  פרס משה מנדלסון (2004)  צלב המפקד במסדר ההצטיינות של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 
ד"ר הילדה שראם (בגרמנית: Hilde Schramm; נולדה ב-1936), פעילה גרמנית נגד האנטישמיות ולהנצחת זכר השואה.
שראם היא בתו של אלברט שפר, אשר היה שר החימוש בממשלתו של אדולף היטלר, ושותף לפשעי המשטר הנאצי. שפר הואשם בפשעי מלחמה ובפשעים כנגד האנושות במשפטי נירנברג ונדון לעשרים שנות מאסר בכלא שפנדאו. בטרם כיהן שפר כשר החימוש, היה אדריכלו האישי של היטלר, ונחשב לידידו הקרוב.
ביוגרפיה

שראם היא השנייה מבין ששת ילדיו של שפר, בהם האדריכל אלברט שפר הבן (אנ'). בילדותה, בטרם נפילת המשטר הנאצי, הייתה שראם בין המבקרים באוברזלצברג משכנו ההררי של היטלר, וניהלה אורח חיים המקובל בקרב ילדי בכירי המשטר הנאצי. לאחר כליאתו של אביה, ניהלה שראם עמו התכתבות ערה בעת שבתו בכלא, שהחלה בהיותה בת 17. התכתבות זו וטענתו של אביה כי "לא ידע דבר" הביאו אותה למחשבה עצמאית, ולמסקנות משלה. באשר לאביה טענה שראם כי אינה חשה אשמה, כי אם בושה.
לאחר מלחמת העולם השנייה בילתה שראם שנה בארצות הברית והתארחה אצל משפחה קוויקרית. לאחר מכן שבה לגרמניה ולמדה חינוך. בשנות השמונים הפכה שראם לפוליטיקאית ליברלית ושימשה כסגן נשיא הפרלמנט של ברלין, מטעם מפלגת הירוקים.
שראם שיתפה פעולה עם הביוגרפית של אביה, גיטה סרני אשר פרסמה בשנת 1995 ביוגרפיה ביקורתית בשם "אלברט שפר ומלחמתו באמת". סרני כינתה את שראם "האדם המוסרי ביותר שהכרתי מעודי".
בשנת 1994 ייסדה שראם את קרן "Zurückgeben" (להעניק בחזרה), אשר סייעה לנשים יהודיות בתחום האומנות. שראם ייסדה את הקרן בכספי ירושת אביה, ובמכירת תמונות משפחתיות, אשר היא חשדה כי במקורן היו שייכות ליהודים, והוחרמו בימי המשטר הנאצי. כן פעילה שראם במכון "קונטקט" המסייע לקורבנות הנאצים במזרח אירופה אשר אינם זכאים לסיוע אחר מן הממשלה הגרמנית. היא אף בחבר המנהלים של המרכז לסיוע לנפגעי טרור בברלין.
בספטמבר 2004 קיבלה שראם את פרס משה מנדלסון על פעילותה זו, ותרמה חלק מכספי הפרס למכון צוריקגבן, ולמכון קונטקט. הקהילה היהודית בברלין ביקשה כי הפרס לא יינתן בבית כנסת, והטקס התקיים בסוף בכנסייה. דובר הקהילה הדגיש כי שראם ראויה לקבל את הפרס, אך הבהיר כי המטען הרגשי הכרוך בזכר אביה של שראם אינו מאפשר הענקת הפרס בין כותלי בית כנסת.
הערות שוליים

↑  הנריק המרן, אני חשה בושה, לא אשמה, באתר הארץ, 21 באפריל 2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007403984205171  PLWABN: 9810558691605606  BnF: cb133323888 (data)  GND: 108957225  ISNI: 0000 0000 8101 3460  LCCN: n78046321  NTA: 068405669  SUDOC: 035728655  VIAF: 22288276   WorldCat (עם VIAF): 22288276
הלבשה תחתונה

הַלְבָּשָׁה תַּחְתּוֹנָה כוללת בגדים הנלבשים בצמוד לגוף, ובפרט ובעיקר תחתונים וחזייה. בגדים אלה קרויים "הלבשה תחתונה" משום שבדרך כלל הם אינם גלויים, אלא נלבשים מתחת לבגדים שמעליהם - חולצה, מכנסיים, חצאית או שמלה (אולם לא כל פריט שנלבש מתחת לבגדים ואינו גלוי יוגדר אוטומטית כ"הלבשה תחתונה"). לבישה של הלבשה תחתונה מסוג חזייה או תחתונים באופן גלוי במקומות ציבוריים עשויה להיחשב לגסות רוח או להתערטלות בפומבי במרבית המקומות בעולם.
תפקידי ההלבשה התחתונה הם מגוונים. הגאטקעס והגופייה הארוכה נלבשים כדי לשמור על חום הגוף מעבר לשמירה שמספקת ההלבשה העליונה. עקב השינויים שחלו בדפוסי הלבוש המקובלים במהלך השנים, הן הגאטקעס והן הגופייה, יכולים להחשב גם כהלבשה עליונה. הגופייה הקצרה והתחתונים נלבשים כדי לשמור על ההלבשה העליונה נקיה; בהקשר זה ניתן להחשיב גם את הגרביים להלבשה תחתונה.
בשנת 2003 הוערך שוק ההלבשה התחתונה העולמי ב-23 מיליארד דולר.
עיצובים וסגנונות

| שם | כינויים | מידע | סגנונות |
| --- | --- | --- | --- |
מיועד לגברים ולנשים
לבוש מלא
| תחתונים ארוכים  | גטקעס | תחתונים ארוכים חמים במיוחד או רגילים הכוללים מכנסיים באורך מלא וגופייה באורך מלא |  תחתונים תרמיים המיועדים לחימום באזורים קרים במיוחד. |
חלק גוף עליון
| גופיה  | גופיית סבא | גופייה הדומה לחולצת T אך בלא השרוולים. |  |
| חולצת T  | טישירט | חולצה המיועדת לחצי הגוף העליון. לחולצה אין כפתורים והשרוולים יכולים להיות או קצרים או ארוכים. |  חולצת T עם צווארון עגול  חולצת T עם צווארון V |
חלק גוף תחתון
| טנגה  |  | מ"נטנגה", מילה המתארת את אזור החלציים בשפת הקימבונדו שהייתה נפוצה בדרום אמריקה לפני תקופת הקולוניות) - יושבים מתחת לקו המותן ומכסים את כל הישבן. הישבן ואזור המפשעה מכוסים לחלוטין ומחוברים ביניהם בעזרת רצועה או חוט באזור הירכיים. |  |

מיועדים לנשים
חצי גוף עליון
| חזייה  |  |  |  חזייה מרופדת  חזיית פוש אפ  חזיית ספורט  חזיית T  חזייה ללא כתפיות |
חצי גוף תחתון
תחתוני נשים : 
תחתוני ביקיני : 
| חוטיני  | G סטרינג |  |  |
בגדי גברים
חצי גוף תחתון
בוקסרז צמודים : 
בוקסרז רחבים : 
תחתוני גברים : 
ג'וקסטרפ :
הגנים הבוטניים של ברוקלין

| --- | --- |

 מיקום:  ברוקלין, ארצות הבריתארצות הברית
 תקופת הפעילות:  1910–הווה (כ־114 שנים)
 שטח:  21 קמ"ר 
 מבקרים בשנה:  725,000 (נכון ל־2013) 
 קואורדינטות:  40°40′05″N 73°57′50″W﻿ / ﻿40.668055555556°N 73.963888888889°W﻿ / 40.668055555556; -73.963888888889
 www.bbg.org
  (למפת ניו יורק מוגדלת) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזיהגנים הבוטניים של ברוקלין(למפת ניו יורק רגילה) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזיהגנים הבוטניים של ברוקלין
 
הגנים הבוטניים
הגנים הבוטניים של ברוקלין (באנגלית: Brooklyn Botanic Gardens) הוקמו בשנת 1910 ה'תרע"א וממוקמים בקצה הצפון מזרחי של פארק פרוספקט ברובע ברוקלין בעיר ניו יורק, במדינת ניו יורק שבארצות הברית.
הגנים נחשבים לאחד מהגנים הבוטניים הטובים ביותר בארצות הברית. בעיר ניו יורק גנים בוטניים נוספים - הגנים הבוטניים של ניו יורק הנמצאים ברובע הברונקס.
בשנת 2005 החל פרויקט לשיקום ושיפוץ הגן.
הגנים כוללים אזור של עצי דובדבן, גן ורדים ששטחו 4,000 מ"ר, גן יפני, גן סלעים, אוסף עצי בונסאי, וכן גן ריחות לעיוורים.
גן הוורדים על שם קנפורד

גן הוורדים על שם קנפורד נפתח ביוני 1928. הגן תוכנן על ידי האדריכלים הסביבתיים הארולד קאפרן ומונטגיו פרי, שהיה הבוטנאי של הגנים הבוטניים. בעת הקמתו היו מוצגים בגן למעלה מ-650 זני ורדים. כיום מוצגים בגן 1,200 זנים ו-5,000 שיחי ורדים.
עצי הדובדבן

בגן עצי הדובדבן למעלה מ-200 עצי דובדבן מ-42 זנים שונים. העצים נשתלו בגנים הבוטניים לאחר מלחמת העולם הראשונה והיו מתנה מממשלת יפן. בכל שנה באביב, בזמן שהעצים פורחים נערך בגן פסטיבל "סאקורה מטסוקי".
הגן היפני

הגן היפני תוכנן על ידי אדריכל הנוף היפני טאיקאו שיוטה. הגן נפתח לקהל בשנת 1915, וכולל מקדש שינטו קטן, אגם קרפיונים, בית תה יפני, מפל ואי קטן.
הגן השייקספירי

הגן השייקספירי הוא גן אנגלי המציג צמחים המוזכרים במחזותיו ושיריו של ויליאם שייקספיר. בגן 80 זני צמחים ופרחים המוזכרים ביצירותיו של שייקספיר.
גן הריחות

לצד הגן השייקספירי נמצא גן הריחות המיועד לעיוורים. הגן כולל שילוט בכתב ברייל המציג מידע אודות הצמחים השונים, והמבקרים מתבקשים לגעת בעלים השונים.
לגן הריחות ארבעה חלקים:
צמחים שמיועדים שייגעו בהם.
צמחים עם עלים ריחניים.
צמחים עם פרחים ריחניים.
צמחי תבלין.
הגן נגיש לנכים, וכל הצמחים בגובה המתאים לגישה לאנשים בכיסאות גלגלים.
מזרקה עם מים נקיים מאפשרת שטיפת הידיים לאחר המגע בצמחים.
ראו גם

הגנים הבוטניים של ניו יורק
גן הוורדים
הגן היפני
בית התה היפני בשנת 1915.
הלגיון הראשון מקסימיאנה

| --- | --- |
חותמת הלגיון על פי נוטיטיה דיגניטטום
חותמת הלגיון על פי נוטיטיה דיגניטטום
 פרטים
 מדינה:  האימפריה הרומית
 שיוך:  הצבא הרומי
 סוג:  לגיון
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  296/297 – לא ידוע
 מקים היחידה:  דיוקלטיאנוס
 נתוני היחידה
 ציוד עיקרי:  נשק קר, בעיקר פילום, גלדיוס, סקוטום, לוריקה לוריקה סקוומטה (שריון שרשראות)
הלגיון הראשון מקסימיאנה (בלטינית: Legio I Maximiana) היה לגיון רומאי, אשר פעל במהלך המאה השלישית והרביעית.