stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קון קופלין
ביוגרפיה

נולד בלונדון ב-1955. למד היסטוריה מודרנית בברזנוז קולג' (אנ') שבאוניברסיטת אוקספורד, שם התמחה במהפכה התעשייתית בהדרכת ההיסטוריון היהודי בריטי סיימון שאמה.
באוגוסט 1977 הצטרף לקורס ההכשרה לעיתונאים של קבוצת תומסון (אנ'). לאחר תקופת הכשרה בקארדיף התחיל לעבוד ככתב בעיתון רדינג איבנינג פוסט (כיום רדינג פוסט (אנ')). בנובמבר 1980 הצטרף לדיילי טלגרף ככתב חדשות כללי. מכאן ואילך, במשך עשרות שנים, בילה קון את רוב הקריירה העיתונאית שלו בעבודות שונות עבור קבוצת התקשורת של הטלגרף.
ככתב צעיר, סיקר סיפורי פשע גדולים כמו מעצרו של פיטר סאטקליף (שכונה "המרטש מיורקשייר") ומהומות בריקסטון. בהמשך, ככתב חוץ, משימת הסיקור הגדולה הראשונה שלו הייתה הפלישה האמריקנית לגרנדה ב-1983. משם נשלח לביירות לסיקור מלחמת האזרחים הלבנונית, אז התפתח העניין שלו במזרח התיכון ובטרור בינלאומי. כאשר נרכשה קבוצת הטלגרף בידי איש העסקים הקנדי קונרד בלאק ב-1985, מונה קופלין בידי העורך החדש מקס הייסטינגס להיות כתב המזרח התיכון של הדיילי טלגרף. בשלוש השנים הבאות היה מופקד על סיקור המזרח התיכון מלשכת העיתון בירושלים.
ב-1986 חמק מניסיון חטיפה על ידי פעילי חזבאללה בביירות, יום לפני שהעיתונאי הבריטי ג'ון מקארתי (אנ') נחטף בפועל באותו אזור.
ב-1989 חזר ללונדון ועבר לכתוב בסאנדיי טלגרף (אנ'), שם מונה לכתב החוץ הראשי. ב-1997 מונה לעורך לענייני חוץ וב-1999 לעורך ראשי בפועל.
ב-2006 חזר לעבוד במערכת הדיילי טלגרף כעורך לענייני ביטחון והגנה, ובהמשך אותה שנה קודם לתפקיד העורך לענייני חוץ. הוא כותב טור שבועי בו הוא עוסק במיוחד בנושאי ביטחון, המזרח התיכון וטרור בינלאומי.
קופלין הוא מחברם של מספר ספרים, בהם ביוגרפיה של סדאם חוסיין (סדאם: מלך של טרור) שהפכה לרב מכר של הניו יורק טיימס ב-2003 וזיכתה אותו בשבחי ביקורת בינלאומיים. ספרים נוספים שלו עוסקים בטוני בלייר ומעורבותו במלחמה בטרור וביוגרפיה של האייתוללה חומייני והשפעתו על ההקצנה של העולם האסלאמי.
הוא כותב בקביעות גם עבור הוול סטריט ג'ורנל, הספקטייטור והאטלנטיק. במקביל הוא מופיע כאנליסט לענייני חוץ ברשתו האמריקאיות: CNN, Fox News, CBS, ABC, MSNBC ו-NBC. בבריטניה הוא משדר בקביעות ב-BBC וב-Sky News.
הוא משמש עמית אורח בכיר במחלקה ללימודי המלחמה בבית הספר ללימודי ביטחון בקינגס קולג' לונדון.
קודי קאש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 באוגוסט 1987 (בן 37) סנטה מוניקה, קליפורניה, ארצות הברית
 שם לידה:  Cody Reed Kasch 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1989
 פרסים והוקרה:  זכה בפרס גילדת שחקני המסך
 פרופיל ב-IMDb
 
קודי ריד קאש (באנגלית: Cody Reed Kasch; נולד ב-21 באוגוסט 1987), הוא שחקן אמריקאי. הוא ידוע בשל גילום תפקידו של זאק יאנג בסדרת הטלוויזיה "עקרות בית נואשות".
ביוגרפיה

קאש נולד בסנטה מוניקה שבקליפורניה. הוא גדל בחווה באוג'אי שבקליפורניה עד גיל 13, אז עבר לקמרילו שבקליפורניה. שני הוריו של קאש היו פעילים בתחומי אומנות שונים. אביו היה שחקן ותסריטאי עבור הצגות בכורה מקומיות, ואימו במאית וצלמת. הצלחתו של קודי בתחום המשחק, כמו גם הצלחתו של אחיו הגדול מקס קאש בתחום זה, הובילה את המשפחה כולה לעזוב את אוג'אי ולהעתיק את מקום מגוריה לקמרילו שנמצאת במיקום טוב יותר.
קריירה

לאחר הופעות אורח רבות בטלוויזיה הגיעה הפריצה הגדולה שלו כשלוהק לתפקיד קבוע בקומדיית המצבים Normal, Ohio, שבוטלה לאחר מספר פרקים. קאש גילם את תפקידו של תלמיד תיכון טקסני בסדרת הטלוויזיה הקומית-דרמטית של הנוער האוסטרלי "Out There". הוא גילם את דמותו של זאק יאנג, בנה של מארי אליס יאנג, בסדרת הטלוויזיה הקומית-דרמטית של ABC, עקרות בית נואשות. לאחר היעדרות קצרה מהסדרה הוא חזר להופיע בעונות השלישית והשביעית כמעריצה הסודי של גבריאל סוליס. הוא גם המספר בכמה ספרים מוקלטים. ב-2010 השתתף בסרט האימה מכתב שרשרת.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2008 | Asylum | סטרינג |  |
| 2009 | The 2 Bobs | דופוס |  |
| 2010 | Chain Letter | ניל קונרס |  |
| 2011 | The Encore of Tony Duran | מייקל דוראן |  |
| 2012 | The First Five | ג'ק |  |
| 2015 | The Last Rescue | ג'יימס לואיס |  |
| 2015 | Powder and Gold | ג'רי |  |
| 2019 | Narco Soldiers | ג'ורג' |  |
| 2020 | The 420 Movie: Mary & Jane | קורט |  |
| 2021 | Hollywood.com | מרווין לאבג'וי |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1999 | Martial Law | ילד | פרק: "Sammo Claus" |
| 2000 | ER | ג'ייסון בנדר | פרק: "Family Matters" |
| 2000 | The Others | ילד פצוע | פרק: "Luciferous" |
| 2000 | נאש ברידג'ס | דרי | פרק: "Heist" |
| 2000 | הפרקליטים | סקוט סימפסון ג'וניור | פרק: "Death Penalties" |
| 2000 | Any Day Now | בריאן | פרק: "Love Is Love" |
| 2000 | Normal, Ohio | רוברט "רובי" מילר | תפקיד ראשי; 12 פרקים |
| 2002 | בוסטון פאבליק | אוסטין קופר | פרק: "Chapter Thirty-Five" |
| 2002 | NYPD Blue | ג'וש סטובר | פרק: "Better Laid Than Never (Part I)" |
| 2003 | משפחה שכזאת | דווין | פרק: "Miss Turnstiles" |
| 2003 | בומטאון | טרוור "TJ" ג'אנקובסקי ג'וניור | פרק: "Haystack" |
| 2004 | Out There | טום באטלר | תפקיד ראשי (עונה 2); 13 פרקים |
| 2004 | תקועים בזמן | טרוי | פרק: "Future Jock" |
| 2004–2007, 2011 | עקרות בית נואשות | זאק יאנג | 35 פרקים |
| 2005 | חוק וסדר: מדור מיוחד | קייל אקרמן | פרק: "Raw" |
| 2007 | חיים מבעד לעדשה | מקס קלן | פרק: "Early Bird Catches the Word" |
| 2008 | מחשבות פליליות | אוון סבג' | פרק: "Elephant's Memory" |
| 2009 | CSI | טומי בייקר | פרק: "Death and the Maiden" |
| 2009 | פילדלפיה זורחת | צ'יזפוט | פרק: "The Gang Reignites the Rivalry" |
פרסים

| שנה | פרס | קטגוריה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | פרס גילדת שחקני המסך | אנסמבל השחקנים הטוב ביותר בסדרה קומית | זכייה |
| 2005 | פרס האמן הצעיר (Young Artist Award) | שחקן המשנה הצעיר הטוב ביותר | מועמדות |
| 2006 | פרס דרבי הזהב (Gold Derby Award) | פרס דרבי הזהב לטלוויזיה | מועמדות |
הערות שוליים

↑  USA Today: Live from the 2005 Emmys‏, ספטמבר 2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2007129461  VIAF: 68721429   WorldCat (עם VIAF): 68721429
קפה אלהמברה

קפה אלהמברה הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מרגלית צנעני, מתוך אלבום האולפן התשיעי שלה, חופשי (1997). השיר יצא לאור בינואר 1997, על ידי חברות התקליטים מגנט הפקות והד ארצי, כסינגל השלישי מתוך האלבום, בסמוך ליציאת הסינגל "ציפיות".
השיר הגיע למקום התשיעי ברשת ג' ולמקום ה-36 במצעד השנתי של התחנה.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי רחל שפירא, הולחן על ידי מרגלית צנעני והופק על ידי ירוסלב יעקובוביץ'. בדצמבר 2018 פורסם בעמוד הפייסבוק של כאן גימל הופעה של צנעני עם השיר, שהתקיימה בעבר והוצגה לראשונה באינטרנט, לכבוד יום הולדתה ה-70. השיר הופץ כסינגל רשמי מתוך חופשי, על מנת לעזור בקידום המסחרי שלו.
ב-2 ביוני 1997 ביצעה מרגלית צנעני את "קפה אלהמברה"; אותה ההופעה הועלתה ליוטיוב כמה עשורים לאחר מכן.
וידאו קליפ

"קפה אלהמברה" לא הועלה באופן רשמי לערוץ היוטיוב שלה מרגלית צנעני, אך בשנת 2015 הועלה אודיו לא רשמי שלו ליוטיוב.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1997)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1997)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1997)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1997)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | רשת ג' | 9 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1997)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1997)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1997)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1997)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | רשת ג' | 36 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | ינואר 1997 | תקליטור | מגנט הפקות • הד ארצי |  |
הערות שוליים

1 2 3  קפה אלהמברה – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  מרגלית צנעני ציפיות, נבדק ב-2021-12-11
↑  תשנ"ז – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  מרגלית צנעני קפה אלהמברה, נבדק ב-2021-12-11
1 2  מרגלית צנעני – קפה אלהמברה (CD) (באנגלית), נבדק ב-2021-12-11
↑  מרגלית צנעני - קפה אלהמברה (זמרת הארץ, 02.06.1997), נבדק ב-2021-12-11
↑  שיר ישראלי - רון בכר - קפה אלהמברה - מרגלית צנעני -רחל שפירא - מרגלית צנעני - Margalit Tsanani -, נבדק ב-2021-12-11
| מרגלית צנעני |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נערי שובה אלי • שמור אותי • אהבה אבודה • מנטה • חומות חימר • פגישה • מרגול • ארץ אש וארץ ים • חופשי • לעולם • גלה לי • דווקא היום |  |
| אלבומי אוסף | להיטי זהב • להיטי זהב חלק ב' • המיטב • המובחרים |  |
| מארזי תקליטורים | זמרת הנשמה מס' 1 |  |
| ערכים קשורים | אסף לביא צנעני • מרגול • ביג בוס |  |
| מרגלית צנעני – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| נערי שובה אלי | "נערי שובה אלי" • "רוברטו" |  |
| שמור אותי | "שמור אותי" • "כמו שאתה יודע" |  |
| אהבה אבודה | "אהבה אבודה" |  |
| מנטה | "כל כך מוכר" • "עוד יהיה לי" • "ירוק חום ותכלת" • "בחיים תמיד צריך מזל" • "מנטה" |  |
| חומות חימר | "שחור הוא הצבע" • "צל על פני העשב" • "חומות חימר" • "אנ'לא מכפר שמריהו" • "נראה אותך הגבר" |  |
| פגישה | "פגישה" • "ידועה בציבור" • "חלומות האתמול" |  |
| מרגול | "למה לקחת לי אותו" • "רגעים" • "מרגול" • "עמק השווה" |  |
| ארץ אש וארץ ים | "ארץ אש וארץ ים" |  |
| חופשי | "חופשי" • "ציפיות" • "קפה אלהמברה" • "גם אני" • "נוגעת בתהילה" |  |
| לעולם | "לעולם" • "אל תבוא היום" • "שמעתי בכי" |  |
| גלה לי | "השנים הכי יפות" • "אין לי כוח למשחקים" • "אז מה?!" • "זה הכל משמים" • "אל תגיד לי ביי" |  |
| דווקא היום | "אל תישברי" • "עץ ירוק מפלסטיק" • "סרט ישן" • "צועקת אליך" |  |
| סינגלים אחרים | "רוצים שלום" • "נסיכות שחורות" • "פסטיגלבי" • "בלוז ים המלח" • "פתח לי" • "ימי הרדיו" • "במעגל" • "אני בחלד" • "בואו נתערבב" • "התחנה המרכזית" • "המנון האגודה" • "ארץ אבודה" • "נערי שובה אלי 2012" • "מלך" • "הלילה" • "למחוק את הזמן" • "מקצב במרוקאית" • "ילד" • "ידיים לשמיים" • "טיפה של חום" • "רגשות מזויפים" • "כולי באורות" • "מה אתה רוצה?" • "קול העולם" • "הוא פגע בי אמא" • "אהבה גדולה" • "עלם חמודות" • "מי אתה בכלל" • "פה זה לא אירופה" • "עוד יום" • "רחוק מכאן" • "יאמה" • "על הספסל שבשכונה" |  |
קלייד דרקסלר

קלייד אוסטין דרקסלר (באנגלית: Clyde Austin Drexler; נולד ב-22 ביוני 1962) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק במהלך הקריירה בפורטלנד טרייל בלייזרס וביוסטון רוקטס. מגדולי הקלעים בתולדות המשחק.
דרקסלר נבחר עשר פעמים במהלך הקריירה להשתתף במשחק האולסטאר, הוא נבחר לחמישיית העונה הראשונה, פעמיים לחמישייה השנייה ופעמיים לחמישייה השלישית. בשנת 1996 נבחר דרקסלר כאחד מבין 50 השחקנים הגדולים בתולדות ה-NBA ובשנת 2004 נבחר להיכל התהילה של הכדורסל.
כינויו של דרקסלר, Clyde The Glide (קלייד הדואה), ניתן לו בזכות יכולת הניתור שלו. במהלך הקריירה שלו, פיתח סגנון הטבעה ייחודי שבו נהג לקפל את רגליו לאחור ולהטביע ביד אחת.
ביוגרפיה

דרקסלר נולד בניו אורלינס שבלואיזיאנה. לאחר סיום לימודיו בתיכון, החל את דרקסלר לשחק במדי קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת יוסטון. כבר בתור "פרשמן" החל דרקסלר להראות את יכולת הקליעה שלו, כשהעמיד
ממוצעים של 11.9 נקודות למשחק, עליהם הוסיף גם 10.5 ריבאונדים. יכולת הקליעה שלו הלכה והשתפרה עם השנים ובשנתו השנייה והשלישית העמיד ממוצעי קליעה של 15.2 ו-15.9 נקודות למשחק בהתאמה.
עיסוקים אחרים

בשנת 2007 דרקסלר היה המודח הרביעי בעונה הרביעית של תוכנית המציאות האמריקאית, רוקדים עם כוכבים.
סטטיסטיקת קריירה > בעונה הסדירה

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1983/1984 | פורטלנד | 82 | 3 | 17.2 | .451 | .250 | .728 | 2.9 | 1.9 | 1.3 | 0.4 | 7.7 |
| 1984/1985 | פורטלנד | 80 | 43 | 31.9 | .494 | .216 | .759 | 6.0 | 5.5 | 2.2 | 0.8 | 17.2 |
| 1985/1986 | פורטלנד | 75 | 58 | 34.3 | .475 | .200 | .769 | 5.6 | 8.0 | 2.6 | 0.6 | 18.5 |
| 1986/1987 | פורטלנד | 82 | 82 | 38.0 | .502 | .234 | .760 | 6.3 | 6.9 | 2.5 | 0.9 | 21.7 |
| 1987/1988 | פורטלנד | 81 | 80 | 37.8 | .506 | .212 | .811 | 6.6 | 5.8 | 2.5 | 0.6 | 27.0 |
| 1988/1989 | פורטלנד | 78 | 78 | 39.3 | .496 | .260 | .799 | 7.9 | 5.8 | 2.7 | 0.7 | 27.2 |
| 1989/1990 | פורטלנד | 73 | 73 | 36.8 | .494 | .283 | .774 | 6.9 | 5.9 | 2.0 | 0.7 | 23.3 |
| 1990/1991 | פורטלנד | 82 | 82 | 34.8 | .482 | .319 | .794 | 6.7 | 6.0 | 1.8 | 0.7 | 21.5 |
| 1991/1992 | פורטלנד | 76 | 76 | 36.2 | .470 | .337 | .794 | 6.6 | 6.7 | 1.8 | 0.9 | 25.0 |
| 1992/1993 | פורטלנד | 49 | 49 | 34.1 | .429 | .233 | .839 | 6.3 | 5.7 | 1.9 | 0.8 | 19.9 |
| 1993/1994 | פורטלנד | 68 | 68 | 34.3 | .428 | .324 | .777 | 6.5 | 4.9 | 1.4 | 0.5 | 19.2 |
| 1994/1995 | פורטלנד | 41 | 41 | 34.8 | .428 | .363 | .835 | 5.7 | 5.1 | 1.8 | 0.5 | 22.0 |
| 1994/1995 | יוסטון | 35 | 34 | 37.1 | .506 | .357 | .809 | 7.0 | 4.4 | 1.8 | 0.7 | 21.4 |
| 1995/1996 | יוסטון | 52 | 51 | 38.4 | .433 | .332 | .784 | 7.2 | 5.8 | 2.0 | 0.5 | 19.3 |
| 1996/1997 | יוסטון | 62 | 62 | 36.6 | .442 | .355 | .750 | 6.0 | 5.7 | 1.9 | 0.6 | 18.0 |
| 1997/1998 | יוסטון | 70 | 70 | 35.3 | .427 | .317 | .801 | 4.9 | 5.5 | 1.8 | 0.6 | 18.4 |
| קריירה |  | 1050 | 950 | 34.6 | .472 | .318 | .788 | 6.1 | 5.6 | 2.0 | 0.6 | 20.6 |
סטטיסטיקת קריירה > בפלייאוף

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1983/1984 | פורטלנד | 5 | 0 | 17.0 | .429 | .000 | .857 | 3.4 | 1.6 | 1.0 | 0.2 | 7.2 |
| 1984/1985 | פורטלנד | 9 | 9 | 37.7 | .410 | .286 | .844 | 6.1 | 9.2 | 2.6 | 1.0 | 16.7 |
| 1985/1986 | פורטלנד | 4 | 4 | 36.3 | .456 | .400 | .783 | 6.3 | 6.5 | 1.5 | 0.8 | 18.0 |
| 1986/1987 | פורטלנד | 4 | 4 | 38.3 | .456 | .250 | .793 | 7.5 | 3.8 | 1.8 | 0.8 | 24.0 |
| 1987/1988 | פורטלנד | 4 | 4 | 42.5 | .386 | .500 | .724 | 7.0 | 5.3 | 3.0 | 0.5 | 22.0 |
| 1988/1989 | פורטלנד | 3 | 3 | 42.7 | .493 | .000 | .765 | 6.7 | 8.3 | 2.0 | 0.7 | 27.7 |
| 1989/1990 | פורטלנד | 21 | 21 | 40.6 | .441 | .220 | .774 | 7.2 | 7.1 | 2.5 | 0.9 | 21.4 |
| 1990/1991 | פורטלנד | 16 | 16 | 39.6 | .476 | .268 | .776 | 8.1 | 8.1 | 2.1 | 1.0 | 21.7 |
| 1991/1992 | פורטלנד | 21 | 21 | 40.3 | .466 | .235 | .807 | 7.4 | 7.0 | 1.5 | 1.0 | 26.3 |
| 1992/1993 | פורטלנד | 3 | 3 | 38.7 | .419 | .417 | .800 | 6.3 | 4.7 | 1.7 | 1.0 | 19.0 |
| 1993/1994 | פורטלנד | 4 | 4 | 39.3 | .425 | .231 | .826 | 10.3 | 5.5 | 2.0 | 0.5 | 21.0 |
| 1995/1996 | יוסטון | 8 | 8 | 36.5 | .415 | .265 | .765 | 7.8 | 5.0 | 2.6 | 0.5 | 16.6 |
| 1996/1997 | יוסטון | 16 | 16 | 38.9 | .436 | .373 | .778 | 5.6 | 4.8 | 1.6 | 0.4 | 18.1 |
| 1997/1998 | יוסטון | 5 | 5 | 36.4 | .309 | .192 | .757 | 5.4 | 4.6 | 1.6 | 0.6 | 15.0 |
| קריירה |  | 82 | 70 | 48.0 | 0.447 | 0.000 | 0.646 | 6.9 | 6.1 | 0.7 | 1.9 | 20.4 |
תארים והישגים

אליפות ה-NBA: ‏ 1994/1995 

מדליית זהב אולימפית עם נבחרת ארצות הברית: 1992
חמישיית העונה במכללות: 1982/1983
בחירה לחמישיית העונה ב-NBA:
החמישייה הראשונה: 1991/1992
החמישייה השנייה: 1987/1988, 1990/1991
החמישייה השלישית: 1989/1990, 1994/1995
10 הופעות במשחק האולסטאר של ה-NBA: ‏1986, 1988–1994, 1996, 1997
בשנת 1996 נבחר לאחד מבין 50 השחקנים הגדולים בתולדות ה-NBA
בשנת 2004 נבחר להיכל התהילה של הכדורסל
בשנת 2001 נבחר להיכל התהילה של ספורטאי מדינת אורגון
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקת הקריירה של דרקסלר באתר basketball-reference.com
↑  דו"ח המשחק באתר basketball-reference.com
↑  עד עונת 2002/03 הסיבוב הראשון התקיים בסדרת הטוב מחמישה משחקים, ומאותה עונה גם הסיבוב הראשון מתקיים בשיטת הטוב משבעה משחקים.
↑  סטטיסטיקת סדרת הגמר 1990
↑  סטטיסטיקת סדרת הגמר 1992
↑  1991-92 NBA Awards Voting באתר basketball-reference.com
1 2  סטטיסטיקות אולימפיות באתר Basketball-Reference.com
↑  סטטיסטיקות סדרת הגמר 1995 באתרBasketball-Reference.com
| נבחרת ארצות הברית – האלופה האולימפית - ברצלונה (1992) |
| --- | --- | --- |
|  1  •  2  •  3  •  4 כריסטיאן לייטנר •  5 דייוויד רובינסון •  6 פטריק יואינג •  7 לארי בירד •  8 סקוטי פיפן •  9 מייקל ג'ורדן •  10 קלייד דרקסלר •   11 קארל מלון •  12 ג'ון סטוקטון • 13 כריס מאלין •  14 צ'ארלס בארקלי • 15 מג'יק ג'ונסון • מאמן: צ'אק דיילי |  1  •  2  •  3  •  4 כריסטיאן לייטנר •  5 דייוויד רובינסון •  6 פטריק יואינג •  7 לארי בירד •  8 סקוטי פיפן •  9 מייקל ג'ורדן •  10 קלייד דרקסלר •   11 קארל מלון •  12 ג'ון סטוקטון • 13 כריס מאלין •  14 צ'ארלס בארקלי • 15 מג'יק ג'ונסון • מאמן: צ'אק דיילי | ארצות הברית |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 3444 0611  LCCN: n97033803  NLK: KAC2020M3991  VIAF: 75597121   WorldCat (עם VIAF): 75597121
צ'רקסים בישראל

| --- | --- |

 אוכלוסייה
 בסביבות 4,000 עד 5,000 אנשים
 ריכוזי אוכלוסייה עיקריים
 כפר כמא וריחאניה
 שפות
 אדיגית, עברית, ערבית
 דת
 אסלאם סוני / אדיגה חאבזה
צ'רקסים בישראל (באדיגית: Адыгэхэу Исраэл исыхэр) היא קבוצה אתנית בחברה הישראלית, ממוצא צ'רקסי, אשר משתייכת לזרם הסוני של דת האסלאם, וחלקם משתייכים ל"אדיגה חאבזה" הקוד האתי הצ'רקסי אשר מופרד מהאסלאם
מרבית חברי הקהילה מתגוררים בשני יישובים בגליל – בכפר כמא ובריחאניה. הקהילה הצ'רקסית בישראל הם צאצאים של שתי קבוצות אוכלוסייה, אשר היגרו במקור לארץ ישראל מהאזור הצפון-מערבי של חבל הקווקז, אותם האימפריה העות'מאנית יישבה באזור הגליל במהלך שנות ה-70 של המאה ה-19.
חוק שירות ביטחון חל על כל הגברים הצ'רקסים. נשים צ'רקסיות פטורות משירות ביטחון. בדומה לקהילה הדרוזית, הקהילה הצ'רקסית היא קבוצת מיעוטים בישראל השנייה בגודלה, שחובת השירות בצה"ל חלה על כל הגברים.
נכון ל-2022 היוו הצ'רקסים כ-0.05% מאוכלוסיית מדינת ישראל.
היסטוריה > במהלך התקופה העות'מאנית

צ'רקסיה הייתה ארץ נוצרית במשך כאלף שנים, אך בין המאה ה-16 ל־19 כל האוכלוסייה הצ'רקסית התאסלמה בהשפעת הטטרים והטורקים-העות'מאנים. הקהילה הצ'רקסית בישראל הגיעה במקור למזרח התיכון לאחר שהם נלחמו באימפריה הרוסית במלחמה הרוסית-צ'רקסית במהלך המחצית השנייה של המאה ה-19 – מלחמה בה הם הפסידו ובעקבות כך חלקם נטבחו וחלקם גורשו ממולדתם באזור הצפון מערבי של חבל קווקז על ידי האימפריה הרוסית. האימפריה העות'מאנית, אליה הגיעו פליטים צ'רקסים רבים, החשיבה את הצ'רקסים כלוחמים מנוסים, ועל כן בחרה ליישבם באזורים דלילי אוכלוסייה בשטחים שונים של האימפריה העות'מאנית, כולל באזור הגליל. השלטונות העות'מאניים בחרו ליישב את הצ'רקסים באזור הלבנט לצד ריכוזי האוכלוסייה הבדואית והדרוזית, אשר לעיתים נהגו לצאת נגד השלטון העות'מאני, בעוד שבחרו להימנע מליישב את הצ'רקסים בקרבת המרונים על מנת להימנע מלגרום להיווצרות סכסוכים בין-לאומיים כתוצאה מכך.
בשנת 1860 הוקם הכפר הצ'רקסי "מאז" (באדיגית: Мэз), מדרום למקום בו נמצא כיום גן שמואל. היישוב הוקם על ידי צ'רקסים שהובאו למקום מבולגריה על ידי השלטונות העות'מאנים, כחלק מגל הגירות טרנס-לאומי נרחב מאזורי הספר של האימפריה העות'מאנית לצפון השרון. הכפר נעזב מאוחר יותר עקב מחלת המלריה. מרבית העוזבים פנו לכפרים הצ'רקסיים בירדן. יישובים נוספים של צ'רקסים שנבנו בארץ באותה התקופה היו ממוקמים באזור קיסריה (ליד המסגד) ובקרבת בנימינה וננטשו גם כן בהמשך.
בשנת 1876 הגולים הצ'רקסים הקימו את היישוב כפר כמא (13 קילומטרים דרומית-מערבית לטבריה) ובשנת 1878 הגולים הצ'רקסים הקימו את היישוב ריחאניה (9 קילומטרים צפונית לצפת).
בתחילת הדרך המתיישבים הצ'רקסים עמדו בפני אתגרים רבים. האוכלוסייה הבדואית ראו בהם פולשים לשטחי המרעה של הבדואים וכי הם עושים שימוש במעיינותיהם, וכמו גם החשיבו אותם לסוכנים פרו-עות'מאניים שיושבו בגליל על מנת לערער את האוטונומיה שלהם, והלאומיות הערבית שהחלה לפרוח באותה העת נטתה להתייחס לצ'רקסים בחשדנות. התרבות הצ'רקסית התנגשה מדי פעם גם עם הנורמות של האוכלוסייה הערבית כאשר הערבים המקומיים הזדעזעו בין היתר מכך שהריקודים הפומביים של הגברים והנשים הצ'רקסים בוצעו יחד. במהלך סוף המאה ה-19 לא פעל באזור ממשל ממשי עות'מאני שהקפיד על אכיפת החוקים בצורה נוקשה, ועל כן באזורים שונים בלבנט פרצו לא פעם סכסוכים מזוינים בין הצ'רקסים לבין קבוצות מקומיות אחרות – במיוחד עם בדואים ודרוזים באזור סוריה, לעיתים עם התערבות מועטה מצד השלטון העות'מאני או ללא שום התערבות מצד השלטון העות'מאני. חלק מהסכסוכים הללו נמשכו אף עד אמצע המאה ה-20. הקהילה הצ'צ'נית בסוריה, אשר עברה לאזור באותה התקופה בה הצ'רקסים עברו לאזור, כמעט ונעלמה לחלוטין עד שנת 1880 כתוצאה מהתפשטות של מחלות, וכתוצאה ממלחמות. אף על פי כן, באזור הגליל הצ'רקסים התגברו על הקשיים ויש אף תיעוד לכך שמבקרים מאירופה שיבחו את הצ'רקסים על "השיטות החקלאיות המתקדמות" והכישורים של האוכלוסייה הצ'רקסית בגידול בעלי חיים.
לאורך התקופה העות'מאנית הצ'רקסים הצליחו לשמר את זהותם הנפרדת, והיו להם אף בתי דין משלהם על מנת שלא יהיו נתונים למרותם של גורמים חיצוניים, ויש גם תיעוד שמטיילים שונים ציינו כי האוכלוסייה הצ'רקסית בישראל ציינה שהם מעולם לא שכחו את מולדתם, אליה כל הזמן ייחלו לחזור בעתיד.
היסטוריה > בתקופת המנדט הבריטי

במהלך תקופת המנדט הבריטי היו לצ'רקסים בגליל יחסים טובים עם היישוב ובהמשך עם הקהילה היהודית בישראל, בין היתר בשל השפה המשותפת משום שרבים מאנשי העלייה הראשונה היו עולים מרוסיה שהתיישבו בגליל. הקהילה הצ'רקסית בגליל סייעו בהמשך ליהודים רבים להגר באופן בלתי חוקי לתחומי המנדט הבריטי בארץ ישראל. לצ'רקסים וליהודים הייתה גם היסטוריה דומה של תקופת גלות אשר תרמה להזהות של הצ'רקסים עם היהודים ושל היהודים עם הצ'רקסים. כאשר הסכסוך בין האוכלוסייה היהודית לאוכלוסייה הערבית החלה להחריף במהלך תקופת המנדט הבריטי, הצ'רקסים בגליל נקטו בתחילה בעמדות נייטרליות או פרו-יהודיות.
היסטוריה > לאחר קום מדינת ישראל

במהלך מלחמת העצמאות בחרו הצ'רקסים בגליל להילחם לצד כוחות היישוב. בשנת 1958 פנו נציגי הקהילה לבן-גוריון בבקשה לשרת שירות חובה בצה"ל.[דרוש מקור: המקור הקיים אינו ממוקד מספיק] בן-גוריון הסכים ומאז כל הגברים הצ'רקסים מחויבים להתגייס לצה"ל, בדומה לגברים היהודים, בעוד שהנשים הצ'רקסיות פטורות מגיוס החובה לצה"ל. בעקבות כך הפכו הצ'רקסים בישראל לקבוצת המיעוט השנייה בגודלה בישראל שחובת השירות הצבאי חלה על כל הגברים שבה (הקבוצה השנייה היא האוכלוסייה הדרוזית בישראל, לא כולל את רוב האוכלוסייה הדרוזית שמתגוררת באזור רמת הגולן). אחוז המתגייסים לצה"ל בקרב הקהילה הצ'רקסית בישראל עומד על כ-75%. מרבית הצ'רקסים בוחרים לשרת במשטרת ישראל, במשמר הגבול ובשירות בתי הסוהר.
בשנת 1976 זכתה הקהילה הצ'רקסית בזכות לקיים מערכת חינוך נפרדת המבטיחה כי תרבותה תועבר לדורות הצעירים. בשנת 2011 הועברה הצעת חוק בכנסת להקצאת 680 מיליון שקל לפיתוח החינוך, התיירות ותשתיות נוספות בכפרים הצ'רקסים והדרוזים.
דמוגרפיה

בקהילה הצ'רקסית בישראל נהוג להקים משפחות קטנות יחסית, כאשר בממוצע יש לכל משפחה שני ילדים, לעומת הממוצע של 3.73 ילדים למשפחה בישראל.
חברי הקהילה הצ'רקסית בישראל דוברים הן אדיגית והן עברית, ורבים מהם דוברים גם ערבית ואנגלית, תוך שהם מקפידים לשמר את המורשת והתרבות הייחודית של הקהילה.
דמוגרפיה > זהות

אף על פי שהקהילה הצ'רקסית בישראל נאמנה למדינת ישראל, הגברים משרתים בצה"ל, ועל אף שהם הצליחו להשתלב ולשגשג בישראל תוך שמירה על שפתם ותרבותם הייחודית, עבור רבים בקהילה הצ'רקסית בישראל נאמנותם העיקרית נותרה כלפי האומה הצ'רקסית אשר מפוזרת בעולם, בעוד שחלקם מעוניינים לחתור בבוא היום "לאסוף את כל הצ'רקסים בעולם לאותו המקום, בין אם זה יהיה אזור אוטונומי, או רפובליקה ברוסיה או במקום אחר". לאורך השנים חלק מחברי הקהילה הצ'רקסית בישראל היגרו חזרה לצ'רקסיה, אשר נמצאת כיום בשליטת רוסיה. חלק מהצ'רקסים שהיגרו לצ'רקסיה חזרו לבסוף לישראל לאחר שהתאכזבו מרמת החיים הנמוכה בצ'רקסיה.
הקהילה הצ'רקסית בישראל נחשבת קרובה יותר לחברה הישראלית מבחינה פוליטית ואידאולוגית, אם כי חלק מחברי הקהילה מדגישים את זהותם האסלאמית.
דמוגרפיה > עמדה חברתית-כלכלית

בשנת 2012 דווח כי 80% מהאוכלוסייה הצעירה של הקהילה הצ'רקסית בישראל היא בעלת תואר על-תיכוני – נתון יוצא דופן, בהשוואה לאחוז האזרחים הבוגרים בישראל בעלי תואר על-תיכוני אשר הוא 49%.
בשנת 2007, הרשויות הצ'רקסיות והדרוזיות בישראל פתחו ביוזמה משותפת להשקעה בענף הצימרים ההולך וגדל בכפרים הצ'רקסים והדרוזים, אשר מאפשר לאנשים מבחוץ לבוא ולחוות את תרבויותיהם בכפרים שלהם.
בשנת 2009 פעילים צ'רקסים ודרוזים קראו לממשלת ישראל לחדול מניכוס שטחים שבבעלותם ולפעול להגדלת ההקצבות להם זוכים חברי הקהילה הצ'רקסית. לטענת אותם הפעילים "הצ'רקסים מקבלים פחות מהקהילות הערביות או החרדיות, למרות 60 שנות נאמנות". בתגובה להפגנות ביקש ראש הממשלה בנימין נתניהו מהקהילות הצ'רקסיות והדרוזיות לגלות "סבלנות" לנוכח ההשפעה הנוכחית של המשבר הכלכלי העולמי של 2009. בשנת 2011, בתגובה לדאגות שהועלו מצד הפעילים בקהילות הצ'רקסיות והדרוזיות, אישרה ממשלת ישראל הקצאה של 680 מיליון שקלים לסיוע בפיתוח חינוך, התעסוקה, הדיור וכמו גם פיתוח ענף התיירות בקהילה הצ'רקסית והדרוזית, וכמו כן שימוש בכסף לצורך הענקת סיוע לצרכיהם של חיילים דרוזים וצ'רקסים משוחררים.
דמוגרפיה > פיזור גאוגרפי

הקהילה הצ'רקסית בישראל מתרכזת כולה ביישובים כפר כמא (המונה כ-3,500 תושבים) וריחאניה (המונה כאלף תושבים). בניגוד לקהילות הצ'רקסיות במדינות אחרות במזרח התיכון שלא הצליחו לשמר את המסורות הייחודיות שלהן לאורך השנים, הקהילה הצ'רקסית בישראל הצליחה בכך. מעל ל-90% מחברי הקהילה הצ'רקסית בישראל חוזרים לגור ביישוביהם לאחר שהם מסיימים את השירות הצבאי או את לימודיהם. על אף שעבור רבים יש קושי למצוא חתן או כלה בקהילה הצ'רקסית המצומצמת יחסית בישראל, מרבית חברי הקהילה נמנעים מנישואי תערובת. נישואי תערובת נחשבו לאורך השנים לטאבו בקרב חברי הקהילה.
רוב הצ'רקסים בכפר כמא הם צאצאי שבט שאפסו, ורוב הצ'רקסים בריחאניה הם צאצאי שבט אבזאח.
גלריה

להקה של ילדים צ'רקסים בלבוש מסורתי
בול ישראלי המוקדש לקהילה הצ'רקסית בישראל
יום הזיכרון הצ'רקסי בישראל
לוחמים צ'רקסים בצפון ארץ ישראל, 1900
חלוז' ומתאזה, מאכלים מסורתיים פופולריים בקרב הקהילה הצ'רקסית בישראל
צ'רקסים מכפר כמא בלבוש מסורתי
שלט רחוב בכפר כמא עם כיתוב באדיגית