נובאיה גאזטה
היסטוריה

בשנת 1993 קבוצה של עיתונאים לשעבר מהעיתון הרוסי היומי, קומסומולסקאיה פרבדה, ארגנה את היווסדותו של נובאיה גאזטה, בעוד שמו היה "Ежедневная Новая Газета" (העיתון היומי החדש). מיכאיל גורבצ'וב, מנהיגה האחרון של ברית המועצות לשעבר, השתמש בכספיו מטעם פרס נובל לשלום בו זכה בשנת 1990 כדי לסייע בהקמת נובאיה גאזטה ב-1993 ולרכוש את המחשבים הראשונים שלו.
ב-26 בנובמבר 2001, נובאיה גאזטה פרסם מאמר מאת אולג לוריא, לפיו הנהלת הבנק התעשייה הבינלאומי (אחד הבנקים הרוסיים הגדולים שנוסד בשנת 1992), בראשות סרגיי פוגאצ'יוב, הייתה מעורבת בהלבנת הון בבנק אוף ניו יורק מלון.הבנק של פוגאצ'יוב הגיש תביעת לשון הרע נגד העיתון, בנימוק של הפסדים כספיים, שכן מספר לקוחות שלו שינו לכאורה את תנאי חשבונותיהם באופן שגרם לבנק להפסיד כספים בשל הפרסום. ב-28 בפברואר 2002, הבנק זכה בתיק בבית המשפט העירוני בבסמני במוסקבה וזוכה להפסד הכנסות בסך 15 מיליון רובל (כ-500,000 דולר), סכום חסר תקדים לעיתונים רוסיים שעלול לערער את עצם קיומה של נובאיה גאזטה. נובאיה גאזטה חויב על ידי אותו בית משפט בסמני לשלם כמיליון דולר בגין האשמת שחיתות נגד השופט העליון של מחוז קרסנודר. באפריל אושרה מחדש ההחלטה בעניין הבנק הבינלאומי לתעשייה על ידי בית משפט. עם זאת, במאמר מ-27 במאי 2002. חשפה יוליה לטינינה, עיתונאית נובאיה גאזטה, כי שלושת הלקוחות של הבנק הנזכרים בתביעה היו חברות בת שלו או בשליטת הדירקטוריון שלו בדרך אחרת, וטענה כי נובאיה גאזטה ביקש פתיחת חקירת הונאה פלילית בפעילות הבנק. כתוצאה מכך, ביוני 2002 התנער בנק התעשייה הבינלאומי מתביעתו לפיצויים.
ב-2004 הדפיס העיתון שבעה מאמרים מאת בעל הטור ג'ורג'י רוז'נוב, שהאשים את סרגיי קיריינקו במעילה בכספי קרן המטבע הבינלאומית ב-4.8 מיליארד דולר ב-1998 כשהיה ראש ממשלת רוסיה. העיתון ביסס את ההאשמות על מכתב שנכתב לכאורה לקולין פאוול וחתום על ידי חברי הקונגרס האמריקני מטעם המפלגה הרפובליקנית: פיליפ קריין, מייק פנס, צ'רלי נורווד, דן ברטון והנרי בונילה אותם פרסם באתר האינטרנט של מועצת ההגנה האמריקאית. העיתון טען כי קיריינקו השתמש בחלק מהכספים שנגרמו לרכישת נדל"ן בארצות הברית. מאוחר יותר התברר שהמכתב היה מתיחה שנרקחה על ידי הצהובון הרוסי הגלות. בתגובה, קיריינקו תבע את נובאיה גאזטה ורוז'נוב בגין הוצאת דיבה, ובמתן פסק דין לטובת קיריינקו הורה בית המשפט לנובאיה גאזטה לחזור בו מכל הפרסומים הנוגעים להאשמות והוסיפו כי על העיתון "חובה לפרסם רק מידע מוכח רשמית הקושר את מר קיריינקו עם מעילה".
ב-13 באפריל 2009, העיתון זכה לראיון מודפס ראשון אי פעם בפרסום רוסי עם נשיא רוסיה, דמיטרי מדבדב, שדן בנושאים בהם החברה האזרחית והאמנה החברתית, שקיפות פקידי ציבור ופיתוח אינטרנט.
ב-26 בינואר 2010, אתר האינטרנט של העיתון היה נתון למתקפת מניעת שירות והוצא מזמינות שירותו המקוון. נכון ל-1 בפברואר 2010, האתר עדיין לא היה נגיש. בשיא ההתקפה השרת קיבל כ-1.5 מיליון חיבורים בשנייה. העיתון שמר על נוכחותו המקוונת על ידי פרסום מאמרים בעמוד "LiveJournal" מטעמו. ב-7 באפריל 2011, אתר האינטרנט נמצא במוקד של מתקפה נוספת של בוט, שגם שימש להתקפה בקנה מידה גדול על "LiveJournal" המארח בלוגים רבים של האופוזיציה הרוסית.
ב-25 ביולי 2014, העיתון נפתח במאמרו במשפט "Vergeef ons, Nederland" ("סלחי לנו, הולנד", בהולנדית וגם ברוסית), בתגובה לאסון טיסה 17 של מלזיה איירליינס.
בתחילת 2016 פרסם העיתון מאמר שטען לקיומו של המשחק "לווייתן כחול", כמי שמבקש לגרום לצעירים רוסים להתאבד. הפרסום גרם לבהלה מוסרית ששטפה את רוסיה.
לאחר שנוביה גאזטה פרסם תחקיר של העיתונאי דניס קורוטקוב על איש העסקים הרוסי יבגני פריגוז'ין, באוקטובר 2018, קורוטקוב והעורך הראשי של נובאיה גאזטה (דמיטרי מוראטוב) היו יעד לאיום של משלוחים אשר כללו ראש איל כרות ופרחי הלוויה למשרדי העיתון. סגנון האיום דמה לאחרים של יבגני פריגוז'ין, אשר נקשרו לקרמלין.
בשנת 2017 פרסמה העיתונאית ילנה מילאשינה מטעם נובאיה גאזטה דיווחים על "טיהורים" אשר כללו ציד מכשפות ועינויים נגד תושבי להט"ב ברפובליקה האסלאמית של צ'צ'ניה, בה למעלה מ-100 גברים תושבי הרפובליקה אשר הרשויות סברו כי הם הומוסקסואלים או ביסקסואלים, רוכזו, עונו ונרצחו על ידי הרשויות בשל נטייתם המינית. לאחר הפרסום, נערכו ברחבי העולם הפגנות רחבות נגד רוסיה והרפובליקה אשר דרשו להעמיד לדין את החשודים ולערוך חקירה מקיפה של האירועים נוסף לממשלות שונות בהן משרד האוצר של ארצות הברית, האיחוד האירופי, בית הדין האירופי לזכויות אדם וארגוני זכויות אדם אשר הטילו סנקציות שונות נגד רוסיה וצ'צ'ניה כתוצאה מהרדיפות ואי טיפולה היעיל של הפדרציה הרוסית במניעתן. ממשלת צ'צ'ניה הכחישה בתגובה את קיומן של רדיפות ברפובליקה בעוד מנהיגה רמזן קדירוב הכחיש את קיומם של הומוסקסואלים ברפובליקה.