stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טחניים
מיון

משפחה טחניים (Myliobatidae)
תת-משפחה כנפתניים (Mobulinae) - לעיתים נחשבת למשפחה עצמאית
סוג מנטה (Manta)
סוג כנפתן (Mobula)
תת-משפחה Myliobatinae
סוג טחן (Aetobatus)
סוג Aetomylaeus - בו טחן פר
סוג מיליובטיס (Myliobatis)
תת-משפחה Rhinopterinae - לעיתים נחשבת למשפחה עצמאית
סוג אברתן (Rhinoptera)
הערות שוליים

↑  לפי מילון בעלי חיים: דגי סחוס (תש"ס), 2000. האקדמיה ללשון העברית מינים מסוגים שונים תחת משפחה זו נקראו טַחָן ובהתאמה לרמה הטקסונומית של משפחה נוספה סיומת -יים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555749005171
חיטחבים

| חיטחבים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
על־מערכה:: לופוטרוכוזואה
מערכה:: חיטחבים
מחלקות
 Stenolaemata   Gymnolaemata   Phylactolaemata
שם מדעי
 Bryozoa ‏אהרנברג, 1831
חיטחבים (שם מדעי: Bryozoa) היא מערכה של חסרי חוליות מושבתיים, רובם חיים בימים ומיעוטם בנחלים ומקווי מים מתוקים ונפוצים בעולם כולו. לחיטחבים מבנה פנימי מורכב: לרובם שלד גירני המצופה שכבת קוטיקולה דקה. כ-4000 מיני חיטחבים ידועים כיום בעולם.
מאפיינים

לחיטחבים אין קרבה סיסטמטית ברורה למערכת אחרת של חסרי חוליות. יש מושבות חיטחבים שהן קרומיות ומכסות את המצע, ויש שדומות לשיחים זעירים ואף לאלמוגים. כל פרט במושבה נראה כקופסה זעירה שאורכו פחות ממילימטר, הוא עשוי מחומר כיטיני או גירני ובקצהו קבוע פתח בודד. במושבות קרומיות צמודים הפרטים זה לזה בדופנותיהם הצדדיים והפתח מופנה כלפי מעלה. הפתח של בעלי השלד הגירני סגור במכסה כיטיני מעוגל. מבעד לפתח נשלף זר זרועות עדינות, גמישות וריסניות, שמקיפות את הפה שנמצא במרכז.
הזרועות יוצרות מין משפך סביב הפה וחלקיקי מזון נסחפים אליו באמצעות זרם המים שיוצרת תנועת הריסים. האיברים הפנימיים בתוך קופסת השלד כוללים מנגנון לשליפת זר הזרועות, מעי פשוט שצורתו כפרסה, מערכת רבייה ומערכת עצבים. לחיטחבים אין איברי חישה או איברי הפרשה.
התפתחות המושבה נעשית על ידי הנצה של פרטים חדשים מגופם של אלה שקדמו להם. הקשר ביניהם נוצר באמצעות נקבים בדופנות המשותפים. מושבות חדשות נוצרות ברבייה מינית. מן הביצית המופרית נוצרת פגית ריסנית בעלת צורה כדורית, ששוחה במים ובוחרת מקום להתיישבות. לאחר שהפגית נצמדת למצע היא מתפתחת והופכת לפרט הראשון של המושבה החדשה.
מיני החיטחבים נבדלים ביניהם בצורת המושבה, בגודלה ובצבעיה. מינים שונים מתפתחים על גבי סלעים, בעלי חיים ימיים או אצות גדולות.
מיון

מחלקת Stenolaemata
מחלקת Gymnolaemata
מחלקת Phylactolaemata
מינים נפוצים

בוגולה חופית
נקצולית
סעיפנית רכה
נקבובית
פרגודית עדינה
כברנית הנקיקים
קרומיתית
טחנת הנזירים

מצפה
רמון
מצפה
רמון
תצלום אווירי של טחנת הנזירים.
טחנת הנזירים
טחנת הקמח בנחל ציפורי, הידועה בשם טחנת הנזירים, ממוקמת על גדות נחל ציפורי במרחק שני קילומטרים מערבית למעיין עין יבקע (אחד ממקורות נחל ציפורי) שבגליל המערבי התחתון.
היסטוריה

הטחנה הוקמה בשנת 1825 על הריסותיה של טחנה נטושה. לא ידוע מתי נבנתה אותה טחנה ומי בנה אותה, אך ידוע שהייתה בשימוש עד שנת 1800 לערך. בשל התנאים הטופוגרפים באזור התיישבו אוכלוסיות רבות למרגלות הנחל, והוא היווה אזור מועדף למעבר סוחרים וצבאות במסעות כיבוש לאורך ההיסטוריה. ישנן שתי סברות מדוע ננטשה הטחנה: הראשונה מאשימה את פלישתו של נפוליאון בניסיונו לכבוש את האזור מידי העות'מאניים, בעוד השנייה גורסת כי ייתכן שמחסור במים בתקופה זו הוביל לנטישת הטחנה. נזיר כרמלי בשם ז'אן בטיסטה מפרסקטי (אנ'), אדריכל במקצועו, הגה את הרעיון להקמת הטחנה על מנת לאפשר הכנסה זמינה למסדר הכרמליטי אשר יושב בחיפה. בבניית הטחנה השתתפו משפחה דרוזית משפרעם שהייתה בעלת הקרקע ואדם טורקי בעל ממון רב שסיפק את ההון הראשוני לשיפוצה של הטחנה ההרוסה. שמה של הטחנה נגזר ממסדר הנזירים האחראים לבנייתה. הטחנה שימשה מקור הכנסה חשוב למסדר, והרווחים מתפוקתה התחלקו בין שלושת השותפים למהלך. הרווחים שהופקו מהטחנה שימשו את המסדר הכרמלי בשיקום מנזרי הכרמל סטלה מאריס ומוחרקה. לטחנה היו מגעים המקומיים מכל הכפרים והישובים סביב על מנת לטחון את חיטתם, בכך היוותה הטחנה מקום מפגש חשוב לתושבי האזור. הטחנה הפסיקה לפעול בסביבות שנת 1930 מכיוון שלא יכלה להתחרות בטחנות הקמח החשמליות שהוקמו בשפרעם ובאיבטין. בשנת 1954 עברה הטחנה שיפוץ ושימשה כדיר לחזירים, עזים וכבשים. בשנת 2000 שופץ שוב המקום, והוסב לאולם אירועים, עם מסעדה וחדרי אירוח. בשנת 2011 עזבו מפעילי האתר את המתחם וזמן קצר לאחר מכן נחתם חוזה עם רשות ניקוז ונחלים קישון על מנת לשקם את המבנה ולהפכו למרכז הראשון בארץ לשיקום נחלים.
מבנה הטחנה וכיצד פעלה

טחנה זו היא טחנת ארובה אשר פועלת על ידי כוח המים. המים היו מגיעים ממעיין עין יבקע הסמוך (במרחק כ-2 ק"מ), ונכנסים לטחנה דרך אמת המים. המים שמשו כמקור אנרגיה להזזת ארבע אבני הריחיים בטחנה ואלו היו טוחנות את זרעי החיטה עד לקבלת אבקת הקמח. הטחנה הייתה מחולקת לשני מפלסים כאשר בכל מפלס היו שתי אבני ריחיים. שימוש בשיטה זו לטחינת קמח היה נפוץ מאוד בארץ ישראל וישנן טחנות ארובה רבות בנות מאות שנים ברחבי הארץ, כאשר רובן מרוכזות בצפון הארץ. בסמוך לטחנה ישנו גשר המאפשר מעבר לגדה השנייה של הנחל.
חיטרובקה

| --- | --- |

 מידע
 עיר:  בסמאני ראיון 
 מייסדים:  ניקולאי חיטרובו 
 קואורדינטות:  55°45′09″N 37°38′34″E﻿ / ﻿55.7525°N 37.642777777778°E﻿ / 55.7525; 37.642777777778
  (למפת מוסקבה מוגדלת) חיטרובקה(למפת מוסקבה רגילה) חיטרובקה
 
חיטרובקה (ברוסית: Хитро́вка) הוא רובע היסטורי באזור בסמאני שבמרכז העיר מוסקבה, הידוע בשם כיכר חיטרובקה (Хитро́вская площадь).
אטימולוגיה

עד 1824, הרובע נודע בשם סמטת שלושת הקדושים, על שם כנסיית שלושת הקדושים שניצבה שם. לאחר שהאציל ניקולאי חיטרובו התיישב באחוזה במקום, הסמטה ולאחר מכן הרובע ההיסטורי הסובב אותו נקראו על שמו. בשנים 1935–1993 נקרא בשם "מקסים גורקי".
היסטוריה

חיטרובקה נוצרה סביב שוק מקומי ועד 1812 היו בו רק שתי אחוזות גדולות. לאחר מלחמת רוסיה–צרפת, חיילים רבים שחזרו מהחזית התיישבו בה. בסוף המאה ה-19, הפכה חיטרובקה לאזור תעשייתי ואיכרים ששוחחרו מהצמיתות חיפשו כאן עבודה. אנשים התקבלו לעבודה כפועלי בניין עונתיים. בנייני מוסקבה של אז נבנו על ידיהם. מסמכים ועיתונים מהתקופה גם מתארים התאספויות והפגנות רבות של האינטליגנציה בכיכר חיטרובסקאיה. הרובע היה משופע טברנות זולות, בתי מרזח ומפעלי שתייה. למטרות צדקה סופק מזון חינם לעניי הרובע. הבתים המקיפים את הכיכר נבנו מחדש ונבנו גם בתים עם דירות זולות. והאזור נודע לשמצה בכך שהתגוררה בו אוכלוסייה מפוקפקת. הרובע התפתח למעין מדינה בתוך מדינה. בחיטרובקה שלטו חוקים משלהם, ובמשך זמן רב, השלטונות במוסקבה לא התערבו בנעשה במקום.
הדבר הבולט ביותר הוא שנוצרה מובלעת של פשע בלב ליבה של מוסקבה – מחיטרובקה ועד לחומות הקרמלין, קצת יותר מחמישה קילומטרים ממרכז השלטון התגוררו בה גנבים, נוכלים, רוצחים, מורשעים לשעבר ופושעים נמלטים. בתים רבים יושבו על ידי אנשים שנפלו לתחתית הסולם החברתי, שלא הייתה להם אפשרות לשכור דיור במקום אחר. רבים מהם התדרדרו עד מהרה לפשע.
הזנות שגשגה בחיטרובקה: נשים רבות התדרדרו לזנות מגיל צעיר. גניבת ילדים פרחה: תינוק גנוב היה יכול להימכר לקבצן מקצועי להצטרף לכנופיית הכייסים ששגשגה ברובע.
בשנת 1935 שונה שם המקום לגורקי ולאחר מכן למקסים גורקי על שם הסופר הסובייטי.
השם "חיטרובקה" שוחזר ב־1993.
השראה

חיטרובקה היוותה השראה לסופרים רבים לכתוב יצירות נפלאות. המפורסמת ביותר היא עבודתו של העיתונאי ו. גיליארובסקי "מוסקבה והמוסקבאים". גיליארובסקי ביקר בחיטרובקה פעמים רבות ותיאר את האזור ותושביו בדיוק מדהים.
בצורה אמנותית, האווירה של שכונת העוני חיטרובקה הועברה בצורה מושלמת על ידי בוריס אקונין ברומן "אהוב המוות" מתוך סדרת ספרים על אראסט פנדורין.
חיטרובקה היא מרכז ההתרחשות של סרטו של הבמאי קארן שחנזארוב חיטרובקה: חותם הארבעה משנת 2023.
ניקולאי חיטרובו
מפת חיטרובקה, 1853.
טהרוואדה

| --- | --- |

 שורשים, סיווג והנהגה
 זרם:  בודהיזם 
 ארגונים ופעילות
  
 
טהרוואדה (פאלי:𑀣𑁂𑀭𑀯𑀸𑀤, מילולית: "תורת הנזירים הבכירים"), היא הזרם המוקדם ביותר ששרד מבין זרמי הבודהיזם. הטהרוואדה טוענת להיות המשך של צורה מוקדמת של תרגול בודהיסטי ומחשבה בודהיסטית כפי שהתקיימה בזמנו של גאוטמה הבודהה, אך למעשה היא תולדה של התפלגויות שקרו במאות שלאחר מותו, ולכן יש להבדיל בינה לבין הבודהיזם הקדם-כיתתי (אנ') שהתקיים לפני שהתנועה הבודהיסטית התפלגה לזרמים וכיתות.
הטהרוואדה היא הדת העיקרית בסרי לנקה ובמספר מדינות בדרום-מזרח אסיה (קמבודיה, לאוס, מיאנמר, ותאילנד), ויש לה נוכחות במדינות נוספות באסיה ובעולם. בתחילת המאה ה-21 היו כמאה מיליון מאמיני ומתרגלי טהרוואדה ברחבי העולם. בזרם המהאיאנה ("המרכבה הגדולה") המאוחר והנפוץ יותר, יש המכנים את מסורת הטהרוואדה בכינוי המזלזל "הִינַיַאנָה" ("המרכבה הקטנה"; Hīnayāna).
היסטוריה

במאות הראשונות אחרי מותו של הבודהה, שהתרחש במאה החמישית לפנה"ס,  התפצלה הקהילה של תלמידיו מספר פעמים סביב מחלוקות פרשניות. מהפיצול המוקדם ביותר נוצרה קבוצת סְטְהַוִוירַוָואדִין, הקבוצה השמרנית יותר, שבהמשך התפצלה לקבוצות נוספות. אחת מהן, וויבג'הואדין, שהתבססה בסרי לנקה במאה השלישית לפנה"ס, מזוהה עם הטהרוואדה של ימינו.
פירוש השם טהרוואדה הוא התורה של הוותיקים (בשפת פאלי: טְהֵרָא) והוא מרמז על הגישה השמרנית ללמידה והתרגול וההתנגדות לתוספות וחידושים. על פי הגישה הזו הטהרוואדה טוענים ששמרו את תורת הבודהה באופן האותנטי ביותר על ידי העברה קפדנית מדור לדור מאז מותו.
הכתבים של זרם זה הם הקאנון הפאלי, והפרשנויות המאוחרות יותר שחוברו בסרי-לנקה. למרות שאין הסכמה במחקר שהקאנון כולו חובר בימי הבודהה, הוא נחשב לאוסף העתיק ביותר בשפה הודית שנשמר בשלמותו עד היום. הוא הועלה על הכתב בסרי לנקה במאה ה-1 לפני הספירה.
על בסיס הקאנון הפאלי התפתחה מסורת פרשנית שמאפיינת ומייחדת את הטהרוואדה. במאה ה-5 לספירה הפרשן בודהגהוסה אסף את הפרשנויות השונות שהיו כתובות בשפה המקומית ותרגם אותן לשפת הפאלי. בנוסף, הוא חיבר מדריך מקיף בשם "דרך הטיהור" שמסכם את ההבנה המסורתית לגבי הדרך שלימד הבודהה. המדריך והפרשנות מגדירים הלכה למעשה מה העמדה של הטהרוואדה לתרגול של ההיבטים השונים בדרך הבודהיסטית.
הטהרוואדה היא כנראה המסורת הנזירית העתיקה בעולם. כיוון שזו מסורת עתיקה, היא נחשבת על ידי רבים לשריד אותנטי יותר מזרמים אחרים.
פילוסופיה

הלימוד הבסיסי בזרם הטהרוואדה אינו שונה מהלימוד באסכולות הבודהיסטיות האחרות. הוא כולל את ארבע האמיתות הנאצלות, והדרך המתומנת הנאצלת שמובילה אל שחרור מוחלט מסבל (מכונה בפאלי ניבאנה אך מוכרת במערב בשמה הסנסקריטי נירוואנה). כמו בכל הזרמים, השילוב בין אתיקה, מדיטציה וחכמה מוביל אל השחרור, ובתוך זה ההכרה באי-הנחת שמאפיינת את הקיום, הארעיות של כל התופעות, והעדר-עצמי (אנטא).
בנוסף לארבע האמיתות והדרך המתומנת, מוזכרות נקודות שונות, הידועות שבהן הן עשר הפרמיטות, שעל הבודהיסט לטפח. רשימת העשרה כוללת נדיבות, מוסריות, פרישות, חכמה, מאמץ, סבלנות, כנות, נחישות, אהבה חברית, ואיזון נפשי. בין רשימה זו לרשימות דומות במסורות בודהיסטיות אחרות יש הבדלים, כגון ההוספה של ריכוז מדיטטיבי ועצמה רוחנית ברשימת הפרמיטות במאיאנה.
הבדל מרכזי בין הטהרוואדה למהאיאנה המאוחרת יותר הוא בדמות המתרגל - לפי מסורת הטהרוואדה דמות המתרגל האידיאלי היא המתרגל שהגיע להארה והשתחרר מסבל, אלו שהשיגו מטרה זו מכונים ארהאט. עם ההגעה להארה הארהאט משתחרר ממעגל הסבל ומגלגול הנשמות המכונה סמסרה. לעומת זאת, במהאיאנה הדגש הוא על דמות הבודהיסטווה, המתרגל שנדר לא לצאת ממעגל הסמסרה אלא להישאר חלק מעולם הסבל מבחירה, וזאת על מנת לכוון מתרגלים נוספים לעבר ההארה ולחתור להארה קולקטיבית של כל היצורים החיים. הבודהיסטווה המפורסם ביותר היום הוא טנזין גיאטסו, הדלאי לאמה הנוכחי, שהוא וכל קודמיו נחשבים גלגולים של הבודהיסטווה המיתולוגי אוולוקיטשוורה.
יישום בפועל > נזירים ובעלי בתים

בבודהיזם על זרמיו השונים נהוגות מספר צורות של התנזרות. קובץ הכתבים המתאר את קוד ההתנהגות הנדרש מנזירים והנדרים אותם הם נודרים מכונה וינאיה, ומטרתם לאפשר לנזירים לקיים אורח חיים פשוט וממוקד בתרגול הבודהיסטי. נזירים בטהרוואדה נשמעים ל-227 כללים, ונזירות ל-311. בין הכללים הבולטים אפשר למצוא הימנעות מכל פעילות מינית, איסור על החזקה בכסף או בעלות על רכוש, וכן כללים המסדירים את האכילה ואיסוף המזון. במסורות נזיריות שונות מתוך ומחוץ לטהרוואדה יש כללים שונים, מה שמגדיר את ההבדלים באורח החיים בין מסורות שונות ומסדרים שונים.
נזירים בודהיסטים מכונים בּיקְהוּ ונזירות בּיקְהוּני, משמעות המילה בפאלי היא "קבצן", כינוי שנובע מהאיסור על נזירים להחזיק רכוש. המאמינים הבודהיסטים שאינם משתייכים למעמד הנזירים מכונים "בעלי בתים". המסורת הטהרוואדית, והבודהיסטית בכלל, אינה פוסלת את האפשרות שבעל בית יגיע להישגים רוחניים משמעותיים. ועם זאת, הדבר נחשב קשה יותר, מכיוון שלבעל הבית חובות ומטלות רבות המפריעות לתרגול.
ישנם מסדרים בטהרוואדה שמאפשרים למאמין להפוך לנזיר לתקופה קצובה ולעבור טקס הסמכה על ידי קהילת הנזירים. אחרים מאפשרים הסמכה כזו רק עם כוונה להצטרף למסדר לכל החיים. בכל מקרה הנזירים אמורים לשמור על כללי מוסר רבים יותר מבעלי בית.
יישום בפועל > מדיטציה

מאמיני טהרוואדה, בין אם נזירים ובין אם לאו, מתרגלים מדיטציה באופן דתי. המדיטציה נקראת בפאלי בּהַאבַנָה (פאלי: Bhāvanā), מילה שלרוב נהוג לתרגם אותה לטיפוח איכויות הנפש.
ישנם מספר סוגי מדיטציה המתורגלים על ידי מאמיני הטהרוואדה המשרתים מטרות שונות, אך המרכזית בכולן היא החתירה אל ההארה וההפנמה האישית דרך חוויה לא מתווכת של אמיתות הדהרמה. לצד זאת שמור מקום של כבוד גם ללמידה האינטלקטואלית של אותם העקרונות.
שיטות המדיטציה המרכזיות הנהוגות בטהרוואדה מחולקות לרוב למדיציות המקדמות ויפאסנה ("ראיית הדברים כפי שהם" או "תובנה"), שהיא תכונת הנפש המאפשרת להביט בדברים כפי שהם ולהכיר בטבעם החולף והזמני, וכאלה המקדמות סַמַטְהַה, או השקטה של התודעה.
אסכולת הויפאסנה המודרנית כפי שמוכרת במערב נשענת על גישה שפותחה ונלמדה במיאנמר בסוף המאה ה-19.
ראו גם

זרמים בבודהיזם
הקאנון הפאלי
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534024205171  BNE: XX531519  BnF: cb12232486j (data)  GND: 4121773-1  LCCN: sh85134734 
ואט פהרה בודהה באט, מקדש טהראוודי בתאילנד
נזיר בורמזי צעיר
חורבת דובה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 היסטוריה
 תקופות:  התקופה הרומית בארץ ישראל, התקופה הביזנטית בארץ ישראל 
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  32°40′41″N 35°05′10″E﻿ / ﻿32.67805556°N 35.08611111°E﻿ / 32.67805556; 35.08611111
  (למפת הכרמל מוגדלת) חורבת דובה(למפת הכרמל רגילה) חורבת דובה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת דובה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת דובה
 
חורבת דוּבָּה הוא אתר ארכאולוגי השוכן על גבעה בסמוך לכביש המוביל מכביש 672 לקרן הכרמל. האתר שוכן על פסגה המתנשאת לרום של 475 מטר.
באתר שרידי מבנים מהתקופה הרומית והתקופה הביזנטית. השרידים נמצאים חלקם בפסגת הגבעה וחלקם על גבי המדרון. מהמבנים שרדו חלקי קירות, דפנות של דלתות ומשקופים, מפתנים ואבני פותה. בנוסף שרדו במקום בורות מים ושרידי בתי בד. באתר נמצא סרקופג חצוב בסלע, שחציבתו לא הסתיימה. כ-200 מטר מצפון מערב לחורבה נמצאים שרידי גת. בור האיסוף גודלו 2 על 1.3 מטר. אל הבור מגיעה תעלה רדודה שתחילתה במשטח דריכה ששטחו 2 על 2.3 מטר.
מסורת מקומית נוצרית מייחסת לאתר את מקום העימות בין אליהו הנביא ונביאי הבעל.
לקריאה נוספת

מנחם מרקוס, הר הכרמל סקר נוף ומסלול טיול, הוצאת רשות הטבע והגנים, 1997, עמ' 94
הערות שוליים

↑  "חרבת דבה", מדריך ישראל החדש : אנציקלופדיה, מסלולי טיול כרך 5 : הכרמל וחופו ורמות מנשה, הוצאת משרד הביטחון, עמ' 107.
| רכס הכרמל |
| --- | --- | --- |
| הרים, עמקים ונקודות ציון גאוגרפיות | בקעת אלון • הר אלון • הר אורן • הר חורשן • הר ערקן • הר שוקף • הר סומק • הר טללים • חניון האגם •  מצוק מגדים • עין ורדיה • עין עמיקם • עמק מהר"ל •  סטלה מאריס • רום כרמל • חוטם הכרמל |  |
| נחלים | נחל אבן  • נחל אורן • נחל אזוב  • נחל אחוזה  • נחל אלרואי • נחל בוסתן • נחל גחר • נחל גיבורים • נחל גלים • נחל דורים • נחל הוד • נחל ורדיה • נחל חוסיפה • נחל חיק • נחל חרובים • נחל יגור • נחל כלח • נחל לוטם • נחל מגדים • נחל מהר"ל • נחל מערות • נחל נדר • נחל מעפילים • נחל נץ • נחל נשר • נחל סבך • נחל סעדיה • נחל ספונים • נחל עובדיה • נחל עמיק • נחל עמירם • נחל קטיע • נחל רקית • נחל רקפת • נחל שיח • נחל תן |  |
| אתרים ארכאולוגים | חורבת דובה • חורבת כרך • חורבת סומקה • חורבת קסטרא • חורבת רקית • מבצר ראש מיה • מחצבות קדומים • מערת אורן • מערות אורנית • מערת גמל • מערת הגדי • מערת הנחל • מערת תנור • מערת כבארה • מערת מיסליה • מערת ספונים • מערת רקפת • נווה דוד |  |
| נקודות ציון | בית אוליפנט • גבעת ההגנה • חוות משמר הכרמל • חורשת הארבעים • בית סוהר דמון • מלון יערות הכרמל • מקאם הנביא אבו אברהים • מצפה עופר • משמר הכרמל • קרן הכרמל • פארק הכרמל • פארק נשר • בית הקברות הצבאי בעספיא |  |
| יישובים | חיפה • נשר • טירת כרמל • דלית אל-כרמל • עספיא • יגור • בית אורן • גבעת וולפסון • ניר עציון • עין הוד • ימין אורד • עין חוד • כרם מהר"ל • עופר • מאיר שפיה • פוריידיס • זכרון יעקב • מעיין צבי |  |
| שונות | גאולוגיה של הכרמל • השרפה בכרמל בשנת 1989 • השרפה בכרמל בשנת 2010 • כביש 672 • כביש 705 • כביש 721 • כביש 7212 • דרך נוף כרמל • מטמון עספיא • חזירי הבר בחיפה • מלון יערות הכרמל • ההר הירוק תמיד  • גל השריפות בישראל בשנת 2016  • יקבי כרמל |  |
טירופטי

| --- | --- |
 מדינה:  הודו הודו
 שטח:  28.86 קמ"ר
 גובה:  161 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  287,482 (2011)
 קואורדינטות:  13°39′N 79°25′E﻿ / ﻿13.65°N 79.42°E﻿ / 13.65; 79.42 
 אזור זמן:  Indian Standard Time
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הודו מוגדלת) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודיטירופטי(למפת הודו רגילה) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודיטירופטי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מקדש ונקטסווארה בעיר טירופטי.
טירופטי היא עיר במחוז צ'יטור של המדינה אנדרה פראדש שבדרום הודו. העיר ממוקמת 750 ק"מ דרומית מערבית לבירה המחוזית ויסאקפאטנם, העיר הגדולה במדינה. טירופטי ממוקמת בין שתי ערים חשובות בדרום הודו, 133 ק"מ צפונית מערבית לצ'נאי שבמדינת טאמיל נאדו, ו-250 ק"מ ממזרח לבנגלור שבמדינת קרנאטקה. בסמיכות לעיר, על גבעת טירומלה, שוכן מקדש ונקטסווארה (तिरुपति वेंकटेश्वर मन्दिर) ההינדי, המכונה "הבירה הרוחנית של אנדרה פרדש".
מקדש ונקטסווארה

את מקדש וונקטסווארה הקדוש לדת ההינדית ושוכן על גבעת טירומלה הסמוכה לעיר, פוקדים עשרות אלפי אנשים מדי יום, ועשרות מיליוני אנשים בשנה. אתר זה נמנה בין האתרים המתויירים ביותר בהודו.
רבים מהפוקדים את המקדש נוהגים לנדור נדרים שונים לכבוד האליל וישנו שפסלו שוכן במקדש זה. הנדרים הנפוצים הם:  צומות, טיפוס במעלה גבעת טירומלה, גילוח השיער, ונדרים נוספים.
מקדש ונקטסווארה > פולמוס הפאות

בשנת התשס"ד, 2004, התעורר פולמוס נרחב בקרב חלקים בציבור החרדי בישראל, סביב כשרותן של פאות נוכריות המיוצרות משיער שבחלקו מיובא מהמקדש בטירומלה. יש פוסקים שאסרו את השימוש בפאות אלו בטענה שזו תקרובת עבודה זרה שאסורה בהנאה, ויש שהתירו משום שאין מדובר בתקרובת אלא במעשה סמלי של הכנעה לפני האליל, ומטעמים נוספים.
חנון מלך עזה

חנון  (ידוע לעיתים גם כחנו) היה מלך עזה שהשתתף במרד המס נגד תגלת פלאסר השלישי.
חנון, הצטרף לקואליציה האנטי אשורית שכללה את ממלכת ישראל, מצרים העתיקה, ארם דמשק, ושבטים ערבים. מלך אשור תגלת פלאסר השלישי יצא בראש נגד חנון. הוא עבר בדרך בממלכת יהודה ושעבד אותה אל אשור. לאחר מכן ככל הנראה בגלל תבוסות צבאיות נמלט חנון מעזה אל מצרים. תגלת פלאסר עלה על עזה ובזז אותה. לאחר מכן יצא למערכה על מצרים שתוצאותיה אינן ברורות.
הערות שוליים

↑  בוסתנאי עודד, תולדות עם ישראל בימי בית ראשון, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה 2007. כרך ב' עמ' 412.
↑  בוסתנאי עודד, תולדות עם ישראל בימי בית ראשון, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה 2007. כרך ב' עמ' 409.
ח'לוותיה ג'אמעה רחמאניה

המסדר הח'לותיה המשולב, אל רחמניה (الطريقة الخلوتية الجامعة الرحمانية)
מִסְדַּר אל-חַ'לְוַותִ֫יַּה אל-גַ֫'אמִעַה א-רַּחְמַאנִ֫יַּה (בערבית: الطريقة الخلوتية الجامعة الرحمانية, בעברית: מסדר החַ'לְוַותִ֫יַּה המשולבת [של] רחמן) הוא מסדר סופי, סוני.
אטימולוגיה

מרכיבי השם:
הבסיס הוא הח'לוותיה.
המסדר הוקם על ידי השייח' עבד א-רחמן א-שריף (عبد الرحمن الشريف) ולכן נקרא על שמו (רחמאניה).
הוא נקרא המשולב, כי הוא משלב שמונה מסדרים וזרמים סופיים: דסוקיה (ער'), ריפאעיה (ער'), קאדריה (ער'), א-טריקה אל-בדוויה (ער'), שאד'יליה (ער'), שאד'יליה ישרוטיה (ער'), נקשבנדיה, וא-טריקה אל-אידריסיה (ער'). מאז שנת 1988 השייח' הוא: חוסני חסן ח'יר א-דין א-שריף (ער').
עקרונות המסדר

עקרונות המסדר מחייבים מחשבה והבנה עמוקה של הדת על רבדיה, מהחיצוני אל הפנימי ומהצורה אל התוכן ובתוך כך מתחייב איזון בין הנשמה, הגוף, הנפש, הלב, הזיכרון והמחשבה.
הבסיס של הסופיות מתחילה בקיום החוקים הקדושים של האסלאם. השייח' עבד אל-רחמן א-שריף הבהיר את עמדתו לגבי הסופיות:
"מי שהוא סוּפי ולא מסכים עם הדרך – הוא כופר.
מי שמבין בחוקי האסלאם ולא נוהג בסוּפיות – הוא חוטא.
מי שמבין במשפט ובסופיות – הגיע לאמת".
עקרונות המסדר > מחויבות לשריעה

כמו כל המסדרים הסופיים, גם מסדר רחמאניה רואה באמונה באסלאם וקיום חוקי השריעה, בסיס ומסגרת, ורק לאחר מכן אפשר להעמיק ולהגיע לליבה שהיא הדרך הסוּפית.
עקרונות המסדר > חברתו של שייח' חונך

יישום השריעה (במילים, במעשים ובהליכות), מנוגד לטבעו החופשי של כל אדם ולכן הוא חייב להיעשות בחברת שייח' "יורש", קרי: ממשיך הדרך, שאינו מסתפק בלימוד התאורטי, אלא מלמד באופן מעשי, תוך דוגמה אישית וליווי צמוד. לרוב יש לכל שייח' מספר תלמידים וכתוצאה מהחניכה האינטנסיבית נוצר מעין "מעגל פנימי" של מקורבים, שבהמשך, יהיו ממשיכי הדרך.
עקרונות המסדר > ידע והבנה נכונה של הדת

השיטה מדגישה את ההכרח בהבנה נכונה של הדת ודבקות באמונה האסלאמית, אך ברור שלא כל האנשים מגיעים לדרגה נעלה. השיטה מדגישה שכל מי שמבקש ללמוד, ימצא מה נדרש ממנו, כחובה אינדיבידואלית.
עקרונות המסדר > מחויבות לתפילות קבועות

באסלאם הסוני, מקובל לחזור ולשנן את שמות האל, או פרקי הקוראן, או לחזור על תפילות מסוימות (לשם כך אפשר להיעזר במחרוזת תפילה – מִסְבַּחָה, שעל פי המסורת קיימת כבר מהמאה השביעית). מתוך כך התפתחו כל מיני ריטואלים של "תפילות רשות" שנקראות אל-אָאוּרָאד (الأوراد). בשיטה הרחמאנית שייח' המִסדָר, או על ידי השייח' המלווה, קובעים את האאוראד, כדי לסייע לתלמידים לטהר את מחשבותיהם.
עקרונות המסדר > יישום עמודי התווך

כשם שלאסלאם יש חמישה עמודי תווך (أركان), לאמונה האסלאמית, יש שבעה עמודים לסוּפי במסדר רחמאניה: אהבה, ציות, זיכרון, מחשבה, שתיקה, רעב ובידוד.
עקרונות המסדר > חשיבות העבודה

גישת השיטה מדגישה גם את חשיבות העבודה והמאמץ ביישום המעשי של כל מה שהתלמיד לומד. כך למשל, בנוסף לקיום מצוות ה"צדקה" באופן פרטני, יש להתנדב לאגודות צדקה ומעשי צדקה בקהילה, כמו לסייע בבית יתומים, במסגד, במרכזי חלוקת סיוע למשפחות נזקקות וכדומה. השיטה של המסדר, באמצעות גישתה המשולבת, גורמת לכך שהתלמיד משרת, לא רק את החברה המקומית, אלא את כלל האומה, "כדי שתוכל להתרומם משקיעתה ולהיות בחזית העמים".
עקרונות המסדר > מוסר והליכות

על כל אדם במסדר לנהוג באופן מוסרי ובנימוסים טובים, בכל מעשיו והתנהגותו ולא רק בעת הפולחן בדתי. הדברים אמורים לא רק לגבי מוסלמים, אלא כפי כל אדם.
עקרונות המסדר > ה"זאוויה"

לאורך ההיסטוריה המסגד היה מרכזי בחייו של כל מוסלמי ובקיום הקהילתי. בשנים האחרונות, תפקידו של המסגד השתנה והצטמצם לקיום תפילות בלבד. מסיבה זו נבנתה במסגד זאוויה (בערבית: زاوية), כלומר: פינה שבה יכולים אנשי המסדר לשהות, לקבל שיעורים מהשייח' המלווה, להתפלל עם חברים, או לחלופין: להתבודד.
עקרונות המסדר > השקפת המסדר על קבוצות אסלאמיות

השקפת המסדר היא שכל המוסלמים שואפים לטוב, כל אחד בדרכו והדבר דומה לענפים (שונים) שיוצאים מתוך אותו גזע. המסדר אינו מכריז על אף מוסלמי ככופר, או חוטא, אלא אם כן מדובר במי ש"האומה הסכימה פה אחד על חוסר אמונתם, כמו הבהאים".
תהליך ההתפתחות של האומה מחייב שלא להדיר אף אדם או קבוצה, אלא להפך, יש לקיים דיאלוג מתמיד עם כל המוסלמים, מתוך קבלת האחר וכיבוד דעתו.
ראו גם

מסדר ח'לוותיה
הערות שוליים

↑  محمد أبو رمان מחמד אבו רומאן (2020). أسرار الطريق الصوفي (PDF) (בערבית) (2 ed.). مؤسسة فريدريش. p. 215-240. ISBN 978-9923-759-15-8. אורכב מ-המקור (PDF) ב-12 דצמבר 2023.
1 2  التعريف بالطريقة. موقع الطريقة الخلوتية الجامعة الرحمانية. (אורכב 21.06.2015 בארכיון Wayback Machine)
↑  مؤسس دار الإيمان الشيخ حسني الشريف. موقع الطريقة الخلوتية الجامعة الرحمانية. (אורכב 25.04.2016 בארכיון Wayback Machine)
↑  "الطريقة الخلوتية الجامعة الرحمانية - زوايا الاشراف المغاربة" (בערבית). אורכב מ-המקור ב-2023-04-29. נבדק ב-12 דצמבר 2023.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  "منهج الطريقة - الطريقة الخلوتية الجامعة الرحمانية" (בערבית). נבדק ב-12 דצמבר 2023.
↑  The Shadhili Tariqa
↑  Ian Richard Netton, Encyclopedia of Islamic Civilization and Religion, 2013, עמ' 1933, 1926
↑  ד. איילון, פ. שנער, מלון ערבי עברי, ירושלים: מאגנס, האוניברסיטה העברית, 1972, עמ' 411
↑  "أركان الطريقة -" (בערבית). אורכב מ-המקור ב-2023-05-07. נבדק ב-2023-05-08.
שייח' חוסני חסן א-שריף