stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שלדג הצווארון
תיאור

אורכו של שלדג הצווארון הוא בין 23 ל-25 ס"מ. משקלו של הזכר בין 51 ל-90 גרם, בעוד שמשקל הנקבה 54-100 גרם. בחלקו העליון צבעו משתנה מכחול לירוק, בעוד שהחלק התחתון יכול להיות לבן או חום. יש לו צווארון לבן סביב צווארו, ומכאן שמו של השלדג. לחלק מתת-המינים יש פס לבן או צהוב על העין, ולאחרים יש כתם לבן בין העין והמקור. המקור הגדול שחור עם בסיס צהוב חיוור עד הלסת התחתונה. נקבות נוטות להיות ירוקות יותר מהזכרים. אצל הצעירים הצבעים חיוורים יותר, עם סימני קשקשים כהים על הצוואר והחזה.
לשלדג הצווארון יש מגוון קולות, המשתנים על פי המיקום הגאוגרפי של תת-המין. הקריאה האופיינית ביותר היא "קי-קי-קי" רועש, חריף ומתכתי החוזר על עצמו מספר פעמים.
תפוצה ובית גידול

שלדג הצווארון מצוי לרוב באזורי חוף, במיוחד בביצות מנגרובים. הוא גם מאכלס שטחים חקלאיים, חורש פתוח, שטחי עשב וגנים. בחלקים מסוימים מהתפוצה שלו, במיוחד באיים, ניתן לראות אותו בחלקים פנימיים יותר, כגון ביער או באזורים הרריים. השלדג, כמו גם סוגים אחרים של שלדגים, יושב לרוב על חוטים, סלעים או ענפים חשופים בצורה בולטת.
תת-המין המופיע במערב היבשה האירו-אסייתית/אפריקאית הוא abyssinica, בצפון-מזרח אפריקה, הוא מצוי במנגרובים באריתריאה, ותועד גם בסודן וסומליה. מזרחה יותר, בערב, נמצא הגזע kalbaensis בסכנת הכחדה, עם אוכלוסייה של 55 זוגות או פחות. אלה מוגבלים כמעט לחלוטין לאזור איחוד האמירויות הערביות, אך רבייה של מספר פריטים תועדה גם בעומאן. תת-מינים נוספים מופיעים באופן מקומי סביב חופי הודו ובנגלדש ובאיי אנדמן וניקובר. בדרום מזרח אסיה ובאינדונזיה המין נפוץ יותר, ומופיע בעומק הארץ באזורים מסוימים.
תזונה

המזון המועדף על שלדג הצווארון באזורי החוף הם סרטנים קטנים ושרימפס. בנוסף אוכלים השלדגים מגוון רחב של בעלי חיים אחרים ובכללם חרקים (כולל חיפושיות, ציקדות, חרקי מקל, חגבים, עשים ופרפרים), עכבישים, תולעים, חלזונות, צפרדעים, לטאות, נחשים, דגים קטנים, ולפעמים אף ציפורים ועכברים קטנים. שלדג הצווארון יושב כמעט ללא תנועה במשך זמן ממושך וממתין לטרף. כאשר הוא מבחין במשהו הוא גולש למטה כדי לתפוס אותו, ואז עף חזרה אל המוט או הענף עליו ישב. השאריות הבלתי ניתנות לעיכול מוחזרות ככדורים.
רבייה

השלדג מקנן בחורים: חור טבעי בעץ או מחילה, שנחפרה על ידי השלדג בעץ רקוב, קן טרמיטים נטוש בעץ, מחילה במתלול אדמה ועוד. לעיתים מקנן בחורי נקר ישנים. בדרך כלל הנקבה מטילה 2-5 ביצים לבנבנות מעוגלות, המונחות ישירות על רצפת המחילה, ללא שימוש בחומר ריפוד. שני ההורים לוקחים חלק בדגירה על הביצים ובהאכלת הגוזלים. הגוזלים עוזבים את הקן כ-44 ימים לאחר הבקיעה. לעיתים קרובות ישנן שתי עונות הטלה בשנה.
מצב שימור

שלדג הצווארון מסווג במצב שימור ללא חשש ברשימה האדומה של IUCN.
הערות שוליים

↑  שלדג הצווארון באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  Lesson, René (1827). "Description d'un nouveau genre d'oiseau. Todirhamphe, Todiramphus". Bulletin des sciences naturelles et de géologie (בצרפתית). 12: 268–271 [269].
↑  Jobling, James A. (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London: Christopher Helm. p. 102. ISBN 978-1-4081-2501-4.
↑  Woodall, P. F. (2020). "Collared Kingfisher (Todiramphus chloris), version 1.0." In Birds of the World (S. M. Billerman, B. K. Keeney, P. G. Rodewald, and T. S. Schulenberg, Editors). Cornell Lab of Ornithology, Ithaca, NY, USA. doi:10.2173/bow.colkin1.01
↑  Collared Kingfisher, RED LIST, ‏1 באוקטובר 2016
בסיס רמת דוד

בסיס חיל האוויר רָמַת דָּוִד (בשמו הרשמי: כנף 1) על-שם האלוף עזר ויצמן הוא בסיס טיסה מבצעי של חיל האוויר הישראלי. הבסיס נמצא מצפון מזרח לקיבוץ רמת דוד, כפר יהושע ממערב ובסמיכות למגדל העמק. הבסיס הוא בסיס הטיסה היחיד של חיל האוויר באזור צפון מדינת ישראל, עובדה שזיכתה אותו בכינוי "חיל-אוויר צפון"..
טייסות ויחידות

בבסיס מוצבות חמש טייסות:
טייסת 109 ("טייסת העמק") המפעילה מטוסי קרב מסוג F-16D ("ברק" דו־מושבי)
טייסת 101 ("טייסת הקרב הראשונה") המפעילה מטוסי F-16C ("ברק" חד-מושבי)
טייסת 105 ("טייסת העקרב") המפעילה מטוסי F-16D ("ברק" דו-מושבי)
טייסת 160 ("טייסת ציידי הצללים") המפעילה כטמ"מים מסווגים
טייסת 193 ("טייסת מגיני המערב") המפעילה את מסוקי ה-AS 565 פנתר ("עטלף") במשימות סיור ימי עבור חיל הים
יחידת בינוי 302 האחראית על תחזוקת אתרי חיל האוויר בצפון
שדה לויד > הקמת שדה לויד

רמת דוד התחיל את דרכו כמנחת מאולתר בשדה תירס, ואחד הטייסים הראשונים שנחתו בו היה סופר הילדים רואלד דאל. הבסיס הצבאי ברמת-דוד הוקם בשנת 1937 על ידי הבריטים בתקופת המנדט הבריטי בארץ ישראל. זהו אחד הבסיסים אשר הוקמו כחלק מתשתיות חיל-האוויר המלכותי, ונועד לשמש כבסיס חלופי לבסיס חיפה שהותקף על ידי מטוסים גרמניים במהלך מלחמת העולם השנייה. שמו המקורי של הבסיס ברמת דוד היה "שדה לויד" על שם סר דייוויד לויד ג'ורג', מדינאי בריטי וראש ממשלת בריטניה. הבסיס מוקם בסמוך לתחנת רכבת העמק השוכנת על קו צינור הנפט שהוביל נפט מכירכוכ שבצפון עיראק אל חיפה.
בשנת 1942 הורחב הבסיס ולצורך כך הופקע מוסד כפר עבודה שהועבר לאזור תל מונד. כחלק מההגנה בפני תקיפות אוויר של שדה התעופה הועברו חלק מהפצצות שאוחסנו בבסיס לבונקרים בין גבת לשריד.
שדה לויד > מלחמת העצמאות

ב-22 במאי 1948 תקפו ספיטפיירים מצרִיים את שדה התעופה ברמת דוד בהנחה מוטעית שהבריטים פינו אותו. לטענת המצרים הם התכוונו לתקוף את מנחת מגידו הסמוך ובטעות תקפו את רמת דוד. הם גרמו נזק למבנים, הוציאו מכלל שימוש מספר ספיטפיירים בריטים והרגו ארבעה בריטים. מוכי תדהמה וזעם העמידו הבריטים מספר מטוסים במצב הכן בהניחם כי הפוגעים בהם ישובו להתקפה נוספת. כעבור כחצי שעה הופיעה שוב להקה של ארבעה ספיטפיירים. הפעם קדמו אותם הבריטים באוויר ובקרב האווירי שהתחולל, הופלו שני ספיטפיירים מצריים ונגרם נזק לשניים אחרים. אחד הטייסים המצרים נחת נחיתת אונס ליד קיבוץ דליה ונפל בשבי כוחות צה"ל.
ב־23 במאי הבסיס הועבר לידי יהושע גילוץ, מפקדה הראשון של הכנף. המסדר הצבאי שנערך נעשה בחיפזון ועד היום נהנית הכנף מההאנגרים הבריטים, המכונים גם דירים תת-קרקעיים ומהתשתיות שנבנו על ידי הבריטים, לרבות "הקולנוע הבריטי". ברמת דוד התמקמו טייסות 69 (טייסת הפצצה ובה שלושה מטוסי B-17 מבצר מעופף) ו-103, שכללה מטוסי תובלה DC-3 דקוטה ומפציצים קלים בופייטר.
ב־11 ביוני 1948 הוצא אזור הבסיס באופן רשמי מהמובלעת הבריטית בחיפה.
ב-24 בדצמבר 1948, רביעיית מטוסי קרב עיראקיים שנשלחו להפציץ את רמת דוד, הפציצו את קיבוץ משמר העמק השוכן מספר ק"מ מהבסיס, במחשבה שזהו יעד ההפצצה. הפצצות פגעו בבית הילדים שבקיבוץ, והביאו למותם של שלושה ילדים ואם בהיריון.
ימי מדינת ישראל > שנות החמישים

באוקטובר 1953 מונה עזר ויצמן למפקד הבסיס, וכיהן בתפקיד עד פברואר 1956, אז מונה למפקד בסיס חצור.
בשנת 1955, בעקבות עסקת הנשק בין צ'כוסלובקיה לבין מצרים והפרת המאזן האסטרטגי לרעת ישראל, נוצרה אפשרות ממשית לתקיפה אווירית של העורף הישראלי מבלי שתהיה לחיל האוויר יכולת טכנית להגן עליו. במסגרת ההכנות למלחמת סיני, נחתם ב-1956 הסכם בין ישראל לבין צרפת, שבו בין היתר התחייבה צרפת לספק לישראל ואף להפעיל שתי טייסות של מטוסי מיסטר 4A חדישים. המטוסים הגיעו לישראל במבצע "יונה", באוקטובר 1956, ימים מספר לפני המלחמה, והוצבו ברמת דוד. הזמן הקצר לא הספיק כדי להכשיר את צוותי האוויר הישראליים, ועל כן הוכנו המטוסים להפעלה בידי צוותי אוויר צרפתיים, במסגרת ההסכם. שתי טייסות, מספר 201 ומספר 199, הוקמו והועמדו בכוננות, אולם לבסוף לא נדרשו להשתתף במלחמה. בסופו של דבר פעלו במלחמה מטוסי מיסטר מדגם 2 מבסיס חצור, מוטסים בידי טייסים ישראלים.
ימי מדינת ישראל > מלחמת ששת הימים

במלחמת ששת הימים פעלה הכנף, בפיקודו של יחזקאל סומך, בהרכב של 3 טייסות: טייסת 117 – מיראז'ים, טייסת 110 – ווטורים וטייסת 109 – מיסטרים.
ימי מדינת ישראל > מלחמת יום הכיפורים

ב-9 באוקטובר 1973, היום הרביעי למלחמת יום הכיפורים, בשעה 03:35 לפנות בוקר, שיגרו הסורים מספר רקטות פרוג-7 לעבר הבסיס במה שכונה אחר-כך "ליל הפרוגים". אחת הרקטות פגעה בבית בשיכון המשפחות של הבסיס וגרמה למותו של דודו דותן (דימנט), טייס סקייהוק. שני טייסים נוספים נפצעו, ופרוג נוסף, שנחת במגורי החיילים, גרם לפציעתם של מספר חיילים. רקטות נוספות פגעו ביישובים סמוכים אך לא גרמו לנפגעים. ההתקפה על רמת דוד הייתה אחד הגורמים שהביאו להחלטה על תקיפת המטכ"ל הסורי בדמשק בהמשך אותו יום. בשעה 7:30 אותו היום יצאו שלושה סקייהוקים מטייסת 110 לתקיפת פורט סעיד, כאשר את המבנה הוביל סגן מפקד הטייסת אברהם וילן, מספר שתיים במבנה הוא אל"ם ארלוזור (זוריק) לב, מפקד הבסיס, שהצטרף למבנה בגילוי של מנהיגות ודוגמה אישית, מספר שלוש במבנה היה סגן שלמה לירן. השלושה טסו בגובה נמוך לנחל-ים ומשם לבלוזה. מבלוזה יצאו בגובה נמוך מאוד מעל הביצה. אש נ"מ נפתחה לעבר המבנה, והטייסים החלו לתמרן כדי לחמוק ממנה. זוריק הנמיך, כנראה, תלול מדי, ובהטייה שמאלה נכנס לים התיכון בזווית די תלולה, כקילומטר מהחוף. לא נראו אש או עשן מהמטוס ולא נראה מצנח. מקום קבורתו של זוריק לא נודע עד היום. זוריק היה הטייס הבכיר ביותר שאיבד חיל האוויר, ודבורה עומר כתבה עליו את ספרה "פתאום באמצע החיים". 34 שנים לאחר מותו, ב-19 ביולי 2007 בעקבות המלצת מפקד חיל האוויר, האלוף אליעזר שקדי ואישור שר הביטחון אהוד ברק, התקבלה החלטה להעלות את זוריק לדרגת תת-אלוף לאחר מותו. הטקס התקיים בלשכת הרמטכ"ל רב-אלוף גבי אשכנזי ב-18 בספטמבר 2007.
את זוריק החליף בתפקיד אל"ם יעקב אגסי שפיקד על הבסיס עד ה-23 באוקטובר, אז החליפו בתפקיד אל"ם גיורא רם-פורמן.
ימי מדינת ישראל > קבלת כלי טיס

ב-2 ביולי 1980 התקבלו בבסיס בטקס חגיגי ארבעת מטוסי ה-F-16 ("נץ") הראשונים של חיל האוויר הישראלי: שני F-16A ושני F-16B. המטוסים הוטסו מארצות הברית על ידי טייסי חיל האוויר האמריקני ולוו על ידי מטוס פנטום ("קורנס") ישראלי עם התקרבותם לישראל. הטיסה נמשכה כ-11 שעות, וכללה מספר תדלוקים אוויריים. ב-11 בפברואר 1987 נחתו בבסיס שלושת מטוסי ה-F-16C ("ברק") הראשונים שקיבל חיל האוויר הישראלי. המטוסים הוטסו מארצות הברית על ידי טייסי חיל האוויר האמריקני.
ימי מדינת ישראל > שנות התשעים

בדצמבר 1996 נזקקו 30 מחיילי הבסיס לטיפול רפואי בעקבות הרעלת מזון לאחר שאכלו בחדר האוכל של הבסיס. הבסיס זכה בשנת 2003 בתקן ISO 1401 מטעם המשרד להגנת הסביבה. התקן ניתן על החשיבות שרואה הכנף בכל הנוגע לשמירה הסביבה ובמניעת שפיכת דלקים וחומרים לקרקע. לאור פעילותה הירוקה של הכנף היא מכונה גם כ"כנף הצפונית והירוקה שבעמק".
ימי מדינת ישראל > המאה ה-21

במהלך מלחמת לבנון השנייה היה הבסיס נתון תחת איום הרקטות הארטילריות של חזבאללה. שניים מחיילי הבסיס נהרגו בשירותם על ספינת הטילים אח"י חנית שנפגעה מול חופי לבנון.
במהלך השרפה בכרמל בשנת 2010, מטוסי הכיבוי הבין-לאומיים שנשלחו לישראל המריאו ותפקדו מהבסיס.
בסוף 2017 נסגרה טייסת 110 שהייתה ממוקמת בבסיס.
ב־21 ביוני 2021 טייסת 101 חזרה לבסיס רמת דוד, לאחר 65 שנות שירות בבסיס חצור.
ב-17 באוגוסט 2021 טייסת 105 חזרה אף היא לבסיס רמת דוד מבסיס חצור.
ב-25 בנובמבר 2021 הוענק לבסיס אות הערכה מטעם הרמטכ"ל על פעילותו במב"ם.
בהחלטת ממשלה משנת 2014 הוחלט כי הבסיס יהפוך לשדה התעופה הבין-לאומי המשני של ישראל, לאחר נמל התעופה בן-גוריון. בעקבות המאבק נגד הקמת נמל תעופה בין-לאומי בעמק יזרעאל הודיעה שרת התחבורה והבטיחות בדרכים מרב מיכאלי כי תגיש לממשלה הצעה לבטל את החלטת ממשלה זו ולהקים שני שדות תעופה משניים קטנים במקום אחד גדול.
ב-24 ביולי 2024 פרסם ארגון החזבאללה סרטון המציג תיעוד של הבסיס כולל מכלי דלק למטוסים, מפקדת טייסת 109, פלטפורמה של כיפת ברזל, מחסני תחמושת, מפקדת טייסת 157, מפקדת טייסת 105, מפקדות טייסות – 101 ו-160, והאזור הטכני של טייסת 193. חזבאללה פרסם גם תמונה של לשכת מפקד הבסיס, וחשף את פרטיו.
ב-22 באוגוסט וב-22 בספטמבר 2024 חזבאללה שיגר רקטות רבות בניסיון לפגוע בבסיס, כחלק מהחזית הצפונית של מלחמת חרבות ברזל.
מפקדי הבסיס

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| סא"ל רודי אוגרטן | יוני 1950 – ספטמבר 1951 |  |
| קלמן טורין | אפריל 1952 – 1953 |  |
| בנימין בונה | 1953 |  |
| אל"ם עזר ויצמן | 1953–1956 | לימים מפקד חיל האוויר הישראלי ונשיא המדינה ה-7 |
| אל"ם גדעון אלרום | 1956–1958 | מלחמת סיני |
| אל"ם מנחם בר | מרץ 1958 – אוגוסט 1963 |  |
| אל"ם יחזקאל סומך | 1963–1967 | מפקד הבסיס במלחמת ששת הימים |
| אל"ם יעקב אגסי | 1967–1970 | כולל מלחמת ההתשה, קליטת מטוסי ה-A-4 סקייהוק הראשונים והקמתה מחדש של טייסת 69 כטייסת מטוסי F-4 פנטום |
| תא"ל ארלוזור לב | 1970 – 9 באוקטובר 1973 | מפקד הבסיס במלחמת יום הכיפורים, במהלכה נהרג בעת משימת תקיפה במצרים. ב-18 בספטמבר 2007, 34 שנים לאחר נפילתו, הועלה לדרגת תא"ל על ידי מפקד חיל האוויר |
| אל"ם יעקב אגסי | 9 באוקטובר 1973 – 23 באוקטובר 1973 | מינוי זמני בעקבות מותו של תא"ל ארלוזור לב |
| אל"ם גיורא רם-פורמן | 23 באוקטובר 1973 –1977 |  |
| אל"ם רמי הרפז | 1977–1980 |  |
| אל"ם יפתח ספקטור | 1980–1982 | לימים מפקד בסיס תל נוף |
| אל"ם הרצל בודינגר | 1982–1984 | לימים מפקד חיל האוויר |
| אל"ם איתן בן-אליהו | 1984–1986 | לימים מפקד חיל האוויר |
| אל"ם אמיר נחומי | 1986–1988 | אלוף הפלות, בעל עיטור המופת וחתן פרס ביטחון ישראל. לימים ראש להק האוויר |
| אל"ם יצחק גת | 1988–1990 | לימים ראש להק הציוד |
| אל"ם אבנר נווה | 1990–1992 | לימים ראש להק המודיעין, להק האוויר ומטה חיל האוויר |
| אל"ם גדעון אילת | 1992–1994 | לימים ראש להק המודיעין |
| אל"ם יוסף גונן | 1994–1996 | לימים ראש להק המודיעין ולהק האוויר |
| אל"ם רני פלק | 1996–1998 | לימים מפקד בסיס חצרים ונספח אווירי בוושינגטון |
| אל"ם אליעזר שקדי | 1998–2000 | לימים מפקד חיל האוויר ומנכ"ל אל על |
| אל"ם רם שמואלי | 2000–2003 | לימים ראש להק המודיעין |
| אל"ם אבי יעקבי | 2003–2005 | לימים מפקד בסיס נבטים |
| אל"ם רמי בן אפרים | 2005–2007 | לימים ראש להק כוח האדם ונספח צה"ל בסינגפור |
| אל"ם אילן בוגר | 2007–2009 | לימים ראש להק כוח האדם |
| אל"ם רונן שמחי | 2009–2011 | לימים מפקד בסיס נבטים ונספח צה"ל בסינגפור |
| אל"ם ניר ברקן | 2011–2014 | לימים ראש המטה חיל האוויר |
| אל"ם אמנון עין דר | 2014–2017 | לימים ראש להק האוויר |
| אל"ם אמיר לזר | ספטמבר 2017 – מאי 2019 | לימים ראש להק האוויר |
| אל"ם גלעד פלד | 28 במאי 2019 – 26 ביולי 2022 |  |
| אל"ם אסף אשד | 26 ביולי 2022 – הווה |  |
| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: עמק יזרעאל
סוג יישוב: שיכון משפחות בבסיס של חיל האוויר
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הכרמל מוגדלת) מחנה יהודית(למפת הכרמל רגילה) מחנה יהודית(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחנה יהודית(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחנה יהודית  heמפת היישובים של מועצה אזורית עמק יזרעאל באדום - מחנה יהודית בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
שיכון משפחות

שיכון המשפחות של הבסיס נחשב באופן רשמי ליישוב ששמו מחנה יהודית.
השיכון נקרא ע"ש יהודית יוסיפוביץ' הגזברית של השיכון.
הערות שוליים

↑  לילך שובל, בסיס חיל האוויר ברמת דוד נקרא ע"ש עזר ויצמן ז"ל, ישראל היום, 31 באוקטובר 2011
1 2 3  ליאור בן ארי, מסוקים, טייסות ופרטי מפקד רמת דוד: חיזבאללה פרסם תיעוד נוסף מהכטב"ם, באתר ynet, 24 ביולי 2024
1 2  ביקור בבסיס חיל האוויר ברמת דוד (כנף 1), באתר בית הלוחם תל אביב, 21 במאי 2023
↑  מטוס דאסו מיסטר IV המוצב בבסיס רמת דוד ועליו סמלה החדש של הטייסת – באתר  פליקר.
↑  יסמין דרור, ‏מעין-שמר ועד החרמון: מה תפקידה של יחידת בינוי 302?, באתר חיל האוויר הישראלי, 16 באוגוסט 2020
↑  אבינעם מיסניקוב, ‏יחידת בינוי 302, באתר "מרקיע שחקים"
↑  טל מיכאל, עמלים להצליח, באתר חיל האוויר הישראלי
↑  י. פרויד, כפר עבודה, דבר, 18 באפריל 1947
↑  הסבר מצרי להרעשת רמת דוד, הצופה, 24 במאי 1948
↑  בנם של דבורה ומנחם גילוץ
↑  צומצמה "מובלעת חיפה", המשקיף, 11 ביוני 1948
↑  ארבעת מטוסי ה-F-16 הראשונים נוחתים בישראל, באתר חיל האוויר הישראלי
↑  דנה רוסו ומיכל ויסברוד, הכחול הירוק, באתר חיל האוויר הישראלי
↑  טייסת הקרב הראשונה עוברת לבסיס רמת-דוד, באתר חיל האוויר הישראלי
↑   אלה היחידות הזוכות ב"אות הערכה מבצעי", באתר צה"ל, 25 בנובמבר 2021.
↑  יובל שדה, שרת התחבורה מבטלת את שדה התעופה ברמת דוד, באתר כלכליסט, 6 באוקטובר 2021.
↑  ליאור בן ארי, הבסיס שממנו הכריז גלנט על "שלב חדש" במלחמה | המטרה שבחר חזבאללה, באתר ynet, 22 בספטמבר 2024
↑  34 שנים לאחר מלחמת יום הכיפורים: הטייס הנופל הועלה לדרגת תא"ל, באתר דובר צה"ל, 17 בספטמבר 2007
↑  זהר נייגר, ‏החיבור העמוק לעמק: חילופי פיקוד רמת דוד, באתר חיל האוויר הישראלי, 26 ביולי 2022
בסיס רמת דוד בשנת 1944
לוח על המפקדה הבריטית ברמת דוד
טקס קריאת הבסיס על שם עזר ויצמן, 2011
מגדל פיקוח בבסיס רמת דוד
הגעת מטוסים בין-לאומיים לסיוע בכיבוי השריפה בכרמל, 2010
רחפן

ערך זה עוסק בכלי טיס בלתי מאויש. אם התכוונתם למשפחה של זבובאים, ראו .
רחפן מסוג קוודקופטר עם מצלמה
עין נקובא ממעוף הרחפן
תמונה אווירית שצולמה על ידי רחפן בחוף בתל אביב
רחפן או רב-להב (באנגלית: Multirotor או Multicopter) הוא כלי טיס בלתי מאויש היוצר עילוי באמצעות סיבוב מדחף בעל להבים. משנת 2020 ואילך לערך מספר חברות מנסות לייצר כלי טיס שמסוגלים לשאת נוסעים, בתצורת רחפנים. כלים אלה בדרך כלל מסווגים בז'רגון המקצועי כ-EVTOL.
רחפן הוא כלי טיס בלתי מאויש בעל שני מדחפים או יותר, בעל מכניקה פשוטה יחסית, וקל לשליטה בטיסה. ברוב המקרים הרחפן הוא בעל זווית פסיעה קבועה, בניגוד למסוק בעל מדחף אחד (או שניים) המשתמש במערכת להבים מורכבת עם זווית פסיעה משתנה, דבר המקשה על השליטה במסלול הטיסה וביציבותו של כלי הטיס.
השליטה בתנועת הטיסה של הרחפן מושגת על ידי שינויי המהירות היחסיים בין המדחפים השונים, באופן המשפיע על הדחף והכוח של כל מדחף.
היסטוריה

כלי הטיס הכבד מן האוויר הראשון שהצליח להמריא באופן אנכי, היה מסוק בעל 4 מדחפים שתוכנן על ידי לואיס ברגנט. כלי טיס זה ביצע את טיסתו כאשר הוא קשור ברצועה אל הקרקע, ולא המריא לגובה של מעל כ-2 מטרים. בשנת 1908 דווח כי כלי טיס זה טס "מספר פעמים", אך אמינותם של דיווחים אלו נמוכה.
בשנות ה-20 של המאה ה-20, המהנדס הצרפתי אטיאן אואמיצ'ן התנסה עם מגוון סוגים של כלי טיס בעלי הנעה רוטורית. בין מגוון העיצובים שתכנן, לדגם "היליקופטר מס' 2" שלו היו 4 רוטורים ו-8 מדחפים, כולם מונעים על ידי מנוע אחד. דגם זה היה בנוי ממסגרת צינורית העשויה מפלדה. בכל אחת מהזרועות היה רוטור בעל שני להבים, כאשר ניתן היה לשנות את זווית הלהבים באמצעות פיתולם. 5 מדחפים הוצבו באופן אנכי אל הקרקע, בכדי לייצב את כלי הטיס מצדדיו. מדחף אחד הוצב בחזית כלי הטיס בכדי לשמש כהיגוי, ושני המדחפים הנותרים שימשו כמייצרי דחף. כלי טיס זה היה בעל יציבות גבוהה יחסית, ובעל שליטה מדויקת ביכולת הטסתו, דבר שהיה יוצא דופן באותם ימים. בוצעו איתו אלפי טיסות ניסוי בשנות ה-20. בשנת 1923 הוא הצליח להישאר באוויר מספר דקות, וב-14 באפריל 1924 שבר את השיא למסוקים של "הפדרציה הלאומית לאווירונאוטיקה", כאשר טס למרחק של כ-360 מטרים. הוא הצליח להדגים טיסה במסלול מעגלי, ומאוחר יותר הדגים את הטיסה הראשונה באורך קילומטר של מעגל סגור.
ד"ר ג'ורג' דה בוטזאט ואיוון ג'רום, פיתחו את "מסוק דה בוטזאט", מסוק בעל 6 להבים בכל זרוע בצורה של X, כאשר 2 מדחפים בעלי זווית משתנה שימשו כמפעילי דחף, וכמשנים כיוון סביב הציר האנכי של כלי הטיס. הכלי נבנה על ידי שירות האוויר של ארצות הברית וטס לראשונה בשנת 1922. עד סוף שנת 1923 בוצעו כ-100 טיסות. הגובה המרבי שאליו הצליח להגיע הוא כ-5 מטרים. אך אף על פי שנראה היה כי יש היתכנות מעשית, כלי טיס זה היה בעל הנעה חלשה, בעל תגובת היגוי מועטה, מורכב מכנית ולא אמין. ניסיונות לטוס בטיסה צידית לא עלו יפה בעקבות משקלו של הטייס.
היסטוריה > אחרי מלחמת העולם השנייה

בשנת 1956 טס לראשונה כלי טיס בעל 4 מדחפים, שהפגין יכולת מוצלחת של טיסה קדימה. כלי טיס זה היה בעל 4 מנועים שהופעלו באמצעות רצועות V, והכוונתו בוצעה על ידי הפחתה של מהירות הסיבוב של המדחפים בהתאם לצורך. אך כלי הטיס לא היה מוצלח מסחרית בעקבות חוסר ביקוש בשוק הצבאי והאזרחי, ולכן הפרויקט הופסק.
ב-1958 פותח כלי טיס בשם "קרטיס רייט VZ-7" שהיה כלי טיס הממריא ונוחת אנכית. הוא פותח עבור צבא ארצות הברית שדרש "ג'יפ מעופף". השליטה בו הייתה באמצעות שינוי מהירות הסיבוב של הרוטורים.
היסטוריה > בפיתוח כיום

כיום חברת בואינג מפתחת קוודקופטר אשר יהיה לשימוש צבאי. כמו כן חברת "איירבוס" מפתחת קוודקופטר חשמלי שישמש כ"מונית מרחפת". בתחילה באמצעות טייס אנושי, אך בעתיד התוכנית היא שתהיה טיסה אוטונומית לחלוטין.
היסטוריה > רחפנים

בעשורים הראשונים של המאה ה-21, הרחפן נהיה פופולרי ביותר. הצורך בכלי טיס קטן, נייד ובעל אפשרות של ריחוף ממושך גרמה לעלייה במחקר של סוג כלי טיס זה. העיצוב בעל ארבעת הרוטורים, מאפשר לרחפן להיות פשוט לייצור אך עם זאת נייד ביותר ובעל אמינות גבוהה. בנוסף להתקדמות הטכנולוגית שהולכת וגדלה בייצור רחפנים, נחקרת ומתפתחת הטכנולוגיה של הטסת מספר רב של כלי טיס במקביל. שילוב טכנולוגיות זה, יאפשר בסופו של דבר מגוון פעולות אשר מתרחשות במקביל של רחפנים אוטונומיים.
רחפנים שנשלטים מרחוק על ידי שלט יוצרו ביפן כבר בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 אך הרחפן בעל מצלמה אשר יוצר בצורה מסחרית מוצלחת לא היה קיים עד שנת 1999.
בשנים 2005–2010 התפתחות טכנולוגית משמעותית בתחום האלקטרוניקה המזעור וכח עיבוד לרבות : ייצור שלט רחוקים קלים וזולים, חיישני מהירות סיבוב הרוטור, טכנולוגיות צילום ו-GPS. התפתחויות אלו הובילו לפופולריות הגדולה של הרחפנים, אשר יכולים לטוס בתוך מבנה סגור כמו שהם טסים מחוץ לו. בנוסף טכנולוגיית הסוללות של סוללת יוני ליתיום אפשרה צפיפות אנרגיה(אנ') גדולה, מה שהעניק יכולת שהייה באוויר ארוכה יחסית לסוללות הנטענות שהיו בשוק עד אז.
סוגי רחפנים

רחפנים נקראים על פי מספר המנועים שלהם:
טריקופטר – 3 מנועים
קוודקופטר – 4 מנועים; זהו סוג הרחפן השכיח יותר.
הקסאקופטר – 6 מנועים
אוקטוקופטר – 8 מנועים.
השליטה ברחפן

רחפנים הם בלתי יציבים מבחינה אווירודינמית בהשוואה לסוגי כטב"מים אחרים, ונשלטים על ידי בקר טיסה, או לוח בקרה, כדי לשמור על תנועה יציבה. כדי לשמור על דיוק מצב הטיסה וכיוונה, בקר הטיסה משלב נתונים של גירוסקופים ומדי תאוצה, וברחפנים מתוחכמים יותר משולבים גם GPS, מצפן, ולעיתים גם חיישנים חזותיים למניעת היתקלות במכשולים, ומדידת מרחק מהקרקע.
הכוחות שמפעילים הרוטורים תלויים במהירות סיבוב המנועים. ההנחה המקובלת היא שכוח העילוי יחסי לריבוע המהירות הזוויתית.
השליטה ברחפן > מצבי הטיסה angel או horizon או acro

רחפנים מסוג / במצב "אקרו" (acro מלשון אקרובטיקה) דורשים ייצוב ושליטה מתמידים מצד המפעיל, בעוד סוגי הטסה אחרים מאפשרים ייצוב תמידי ואוטומטי של הרחפן.
במצבים angel או horizon (בחלק מהחברות יש מינוח אחר) בקר הרחפן מתקן אוטומטית את הרחפן ביחס לזווית קבועה בדרך כלל לאופק, אבל בעוד מצב horizon מאפשר גלגול מלא, מצב angel מונע זאת.
השליטה ברחפן > שלושת צירי התנועה של הרחפן

ניתן לשלוט ברחפן בשלוש צירי תנועה : עלרוד, סבסוב וגלגול, ובנוסף על המצערת השולטת בדחף. בשלט הרחפן ישנם שני מוטות היגוי, הימני שולט על עלרוד (הזזה קדימה ואחורה) וגלגול (הזזה ימינה ושמאלה), ומוט ההיגוי השמאלי שולט על המצערת (יותר או פחות דחף), ועל הסבסוב (הזזה ימינה ושמאלה בציר אופקי). שליטה בשלושת צירי התנועה של הרחפן, עלרוד גלגול וסבסוב, נקבעת בהתאם לשינוי יחסי המהירות בהם מסתובבים הפרופלורים.
ברחפן מסוג קוואדקופטר, שני מנועים הממוקמים באלכסון מסתובבים לכיוון אחד, והשניים האחרים בכיוון ההפוך. בתצורה כזו קל לשלוט בציר הגלגול או העלרוד (הגברת המהירות של שני מנועים בצד אחד והאטת שני המנועים האחרים בצד השני).
נסיקה לגובה ממצב אפס, מבוצעת על ידי האצה (פתיחת מצערת) של כל המנועים בו-זמנית, והנמכה על ידי האטה של כולם (סגירת מצערת).
תנועה והאצה קדימה למשל, משלבת פתיחת מצערת, ועלרוד אף למטה.
פנייה ימינה משלבת סבסוב ימינה, גלגול ימינה, ועלרוד למעלה.
גם במצב אקרו, בקר הרחפן שולט ביחסי התנועה בין הפרופלורים כאשר משנים את המצב של אחד ההגאים (כפי שמוסבר בהמשך), במילים אחרות, למטיס אין שליטה פיזית על הפרופלורים עצמם, אלא על שלושת צירי התנועה והדחף של הרחפן.
השליטה ברחפן > המחשה ויזואלית של שלושת צירי התנועה של הרחפן

הערה - אמנם בתמונות נראה מטוס, אך התנועה של הרחפנים זהה בהקשר של צירי התנועה המדוברים. כמובן, רחפנים יכולים לבצע סיבוב שלם סביב כל אחד מהצירים במקום עצמו, בעוד שלמטוס (ולעוד כלי רכב אחרים) קיים רדיוס מעגל סיבוב(אנ').
שימושים ברחפנים

השימוש ברחפנים החל כאמצעי שעשוע או צילום לחובבים. עם הגידול בתפוצת הרחפנים ויכולותיהם, נוספו להם שימושים שונים, כאמצעי צילום מהיר וזול:
רחפנים משמשים גופי אבטחה וחוקרים פרטיים.
רחפנים נכנסו לשימוש ביחידה האווירית של משטרת ישראל לפעולות אכיפה שונות. כן משמשים רשויות מקומיות בפעילות פיקוח.קוודקופטר לפיזור גז מדמיע שנפל במהלך הפגנה בביתא, אוקטובר 2021
קיימת מערכת לניטור מזיקים בשדה חקלאי.
רחפנים סייעו לארכאולוגים לאתר אתרים פוטנציאליים לחפירה.
שימושים ברחפנים > שימוש צבאי

רחפנים נכנסו לשימוש בצה"ל בחיל האיסוף הקרבי, פיקוד המרכז, פיקוד העורף (במבצעי חילוץ והצלה ולשם איתור נפילות רקטות) וביחידות מיוחדות בהן היחידה הרב-ממדית. הרחפנים משמשים בין היתר לתחקור אימונים, לפעילות מבצעית כגון מעצר מבוקשים, פעילות פיזור הפגנות כמו פיזור גז מדמיע על מפגינים. וכן מפותח רחפן בשם "צור" שתהיה לו יכולת נשיאה מוגדלת, זמן שהייה ארוך יותר ומדחפים שקטים.
רחפנים בגרסה התקפית משמשים כחלופה בסיסית וזולה לכלי טיס בלתי מאוישים (כטב"מים). אומנם יכולות התקיפה של רחפנים מוגבלות מאוד בהשוואה לכטב"מים, אך נעשה בהם שימוש אפקטיבי לפגיעה במטרות, בין אם על ידי הטלת מטען נפץ מהרחפן ובין אם על ידי הטסת רחפן נפץ אל עבר המטרה, כלומר התאבדות הרחפן על המטרה. יחידת יפת"ח של צה"ל פיתחה רחפן שיורה רימוני 40 מ"מ בשם "קרנף" והוא נמצא בשירות היחידה הרב-ממדית והימ"מ.
במתקפת הפתע על ישראל עשה חמאס שימוש נרחב ברחפני נפץ, ובמלחמת חרבות ברזל הפעיל חזבאללה רחפני נפץ.
שימושים ברחפנים > שימושים פליליים

במהלך המאה ה-21 דווח על מספר שימושים בעל אופי עברייני ולא חוקי באמצעות רחפנים. בעקבות הקמת החומה בין ארצות הברית למקסיקו, דווח על קרטלי סמים שהבריחו סמים באמצעות רחפנים. כמו כן, התבצעו הברחות נשק ושלל מוצרים אסורים לאסירים בבתי כלא ברחבי העולם.
שימושים ברחפנים > פיתוחים עתידיים ושימושים מתפתחים

בין הפיתוחים שנמצאים בפיתוח:
חברת אמזון מתכננת להתבסס על רחפנים לביצוע משלוחים מהירים במשקל נמוך וטווח קצר. חברת גוגל מתכננת להשיק שירותי משלוחי מזון באמצעות רחפנים.
חברה Parrot פיתחה רחפן לשימוש עבור כוחות כיבוי.
קיימים מרוצי רחפנים ואירועים תחרותיים אחרים שצוברים תאוצה ומשמשים גם כמנוע לפיתוח של טכנולוגיות ושיטות פיקוד יעילות יותר.
הסטארט-אפ קלקונה מפתח אוטובוס-רחפן שיוכל לשאת 40 בני אדם. החברה מצפה כי הנסיעות הראשונות לציבור יהיו ב-2024.