לוויינים ישראליים
לוויינים ישראליים עתידיים > לוויינים זעירים

מרכז לימודי החלל בנצרת מפתח עם תלמידי התיכונים לוויין שינטר את מולד הירח כדי לקבוע את מועדי חודש הרמאדן והעיד אל פיטר שבסופו. באוקטובר 2021 פורסם כי לפרויקט יצטרפו בשיתוף פעולה תלמידים מאיחוד האמירויות והלוויין המשותף מכונה "לונר-סאט".
כמו כן תלמידי המכללה להנדסה אורט בראודה, יחד עם תלמידי תיכון מסכנין, כרמיאל, עכו ונהריה ובחסות סוכנות החלל הישראלית החלו לשתף פעולה בתחילת 2017 בתוכנית לימודים שבסופה תכנון ובניית הנאנו לוויין "גליל 1", פרויקט שנועד להימשך כשנתיים. עד כה במסגרת הפרויקט יצרו בלונים מרחפים עם חיישנים לגילוי שריפות שהועלו לאוויר במרץ 2018 אך טרם ידוע מועד השלמת מיזם הנאנו לוויין עצמו ושיגורו לחלל[דרוש מקור].
גם עיריית ראשון לציון מקדמת תוכנית לימודית לתלמידי התיכונים בנושא החלל בשם "Science app" שבמהלכה מתוכנן בניית לוויין קיובסאט זעיר ושיגורו שמטרתו היא תיעוד "מזג האוויר" בחלל[דרוש מקור].
בפברואר 2018 נחתם הסכם לפיתוח שלושה לוויינים זעירים בשיתוף פעולה מדעי ישראלי-צרפתי הכולל מדענים מאוניברסיטת ליל וסוכנות החלל הצרפתית לצד מדענים מהטכניון, האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת תל אביב, המרכז הבינתחומי הרצליה וסוכנות החלל הישראלית. משימת הלוויינים שישוגרו יחד ויטוסו במבנה הוא חקר שינויי האקלים בדגש על חקר העננים (מהירות ההתגבשות של עננים והשפעתם על שינויי אקלים וכן יצירת סופות רעמים). הלוויינים הזעירים מיועדים לבצע מדידות משלושה סוגים. הראשון מיפוי תלת־ממדי של עננים שיאפשר מעקב אחר ההתפתחות שלהם במשך זמן וכן חישוב עוצמת הרוחות המעצבות את העננים, תחום שלא נמדד בעבר מלוויינים. השני מדידה ספקטרלית של הרכב מולקולות שונות סביב העננה כגון אדי מים ותחמוצות חנקן שיחד עם מיפוי העננים יאפשר למצוא את הגורם החשוב בהשפעת העננים על מערכת האקלים. השלישי מדידת הברקים הנוצרים בתוך עננים היוצרים סופות רעמים והשלכותיהם על ריכוז גזי החממה כגון האוזון[דרוש מקור].
מדענים ממכון ויצמן, הטכניון והמכון לטלמטיקה מוויצרבורג הגרמני חתמו על הסכם למימוש פרויקט CloudCT שבדצמבר 2018 אושר כי יתוקצב בחלקו על ידי המועצה האירופית למחקר (ERC). מטרת הפרויקט היא לשגר תוך כמה שנים עשרה לוויינים בשם TOM שגודלם כקופסת נעליים ומשקל כל אחד מהם כ-3 ק"ג אשר יטוסו במבנה טיסה מתואם באופן אוטונומי וייעזרו בקרינת שמש ובטכנולוגיית CT למפות עננים על ידי צילומם באופן תלת־ממדי (טומוגרפיה) בדומה לדימות הרפואי בטכנולוגיית ה-CT ובמיוחד שדות עננים קטנים שאינם מנותחים כיום על ידי לווייני מזג האוויר הרגילים ועל ידי כך לשפר את מידול האטמוספירה ובחיזוי שינויים באקלים. תחילה מתוכננים להיבנות שלושה לווייני TOM אשר ייבחנו על הקרקע בסימולטור המתקדם בווירצבורג בטרם ייערכו לבניית כל הלוויינים ושיגורם לחלל[דרוש מקור].
חברת Sky and Space Global (ראשי תיבות SAS), נוסדה ב-2015 כחברה בריטית עם מרכז פיתוח ותפעול ישראלי. במהלך השנים הפכה לחברה אוסטרלית עם משרדים גם בפולין ואנגליה. החברה מפתחת טכנולוגיה של רשת תקשורת לוויינים "לעולם השלישי" שמיועדים לרחף בגבהים נמוכי מסלול של מעל 500 ק"מ עד 800 ק"מ וליצור פס תקשורת כ-15 ק"מ מצפון ומדרום לקו המשווה. הלוויינים הם נאנולוויינים בתצורת קיובסאט 3U. החברה ביצעה ביוני 2017 שיגור הדגמה של 3 ננו לוויינים ששקלו כל אחד כ-1.5 ק"ג בלבד וכונו 3 Diamonds וקוטלגו לפי הצבעים אדום, כחול וירוק. מקבץ הלוויינים שוגר באמצעות משגר "PSLV" ההודי. התכנון המקורי היה ליצור קונסטלציה של 200 לוויינים ותחילה 20 לוויינים בשם Pearl שאת הפלטפורמה שלהם הייתה אמורה לבנות חברת GOMSpace מדנמרק. בדצמבר 2019, החברה צמצמה את התוכניות ל-8 לוויינים המיועדים לשיגור עד סוף 2020, עקב בעיות מימון.
ביוני 2021 הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל בטכניון חתמה על הסכם עם מפעל חלל של תע"א לסיוע בפרויקט סטודנטים לבניית ננו לוויין עם מטעד מחקרי שיתוכנן בטכניון ושישוגר למסלול סביב הירח.
במרץ 2024 פורסם כי הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל בטכניון חתמה על הסכם עם מפעל חלל של תע"א לסיוע בפרויקט סטודנטים לבניית לוויין מדעי עם מטעד מחקרי שיתוכנן בטכניון ויכונה NOVA-SAT ע"ש המסיבה באירועי 7 באוקטובר. הלוויין הקטן יכלול גלאי בשם GALI בפיתוח תלמידת הטכניון, למדידת קרינת גמא מרחבית והתפרצויות קרינת גמא וכן תקשורת עם הלוויין. הפרויקט המשותף בהובלת ד”ר הלל רובינשטיין מהתעשייה האווירית וד”ר עודד גולן, האחראי האקדמי על פרויקטי הסטודנטים בפקולטה.
ביוני 2024 הוצגה תוכנית לבנות ננו לוויין בשם SCE-SAT-1 כחלק מפעילות מעבדת פיתוח ולימוד ננו לוויינים במכללה האקדמית להנדסה אשדוד בתחום לוויינים וחלל. הננו לוויין יצויד בשעון אטומי של החברה הישראלית אקיוביט (Accubeat) הפועלת בירושלים, ועיקר תפקוד הלוויין יהיה ניטור פעילות השעון האטומי הקטן מסוגו בחלל כחלק מאספקת שעונים אטומיים נוספים ללוויינים מבצעיים בעתיד.