stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hardwired...to Self-Destruct
רשימת השירים > מהדורת דלוקס

מילות השירים נכתבו על ידי ג'יימס הטפילד ולארס אולריך (למעט היכן שמצוין אחרת).
| דיסק 3> מס' | דיסק 3> שם | דיסק 3> מילים | דיסק 3> לחן | דיסק 3> משך | דיסק 3>  | דיסק 3>  | דיסק 3>  | דיסק 3>  | דיסק 3>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Lords of Summer  |   | הטפילד, אולריך, טרוחיו | 7:10 |  |  |  |  |  |
| 2. | Ronnie Rising Medley (מחרוזת קאברים לריינבו: A Light in the Black / Tarot Woman / Stargazer / Kill the King)   | ריצ'י בלקמור, רוני ג'יימס דיו | בלאקמור, דיו, קוזי פאוול | 9:03 |  |  |  |  |  |
| 3. | When a Blind Man Cries (קאבר לדיפ פרפל)   | איאן גילן | בלאקמור, גילאן, רוג'ר גלובר, ג'ון לורד, איאן פייס | 4:35 |  |  |  |  |  |
| 4. | Remember Tomorrow (קאבר לאיירון מיידן)   | סטיב האריס | סטיב האריס, פול דיאנו | 5:50 |  |  |  |  |  |
| 5. | Helpless (קאבר לדיאמונד הד בהופעה)   | שון האריס, בריאן טאטלר | שון האריס, בריאן טאטלר | 3:08 |  |  |  |  |  |
| 6. | Hit the Lights (הופעה)   |   | הטפילד, אולריך | 4:07 |  |  |  |  |  |
| 7. | The Four Horsemen (הופעה)   |   | הטפילד, אולריך, דייב מאסטיין | 5:19 |  |  |  |  |  |
| 8. | Ride the Lightning (הופעה)   |   | הטפילד, קליף ברטון, אולריך, מאסטיין | 6:56 |  |  |  |  |  |
| 9. | Fade to Black (הופעה)   |   | ברטון, קירק האמט, אולריך, הטפילד | 7:24 |  |  |  |  |  |
| 10. | Jump in the Fire (הופעה)   |   | אולריך, הטפילד, מאסטיין | 5:13 |  |  |  |  |  |
| 11. | For Whom the Bell Tolls (הופעה)   |   | ברטון, אולריך, הטפילד | 4:32 |  |  |  |  |  |
| 12. | Creeping Death (הופעה)   | הטפילד, האמט | ברטון, האמט, אולריך, הטפילד | 6:43 |  |  |  |  |  |
| 13. | Metal Militia (הופעה)   |   | אולריך, הטפילד, מאסטיין | 6:07 |  |  |  |  |  |
| 14. | Hardwired (הופעה)   |   | הטפילד, אולריך | 3:30 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 79:37 |  |  |  |  |  |
הרצועה הראשונה מהווה הקלטה מחודשת של דמו של הלהקה, אשר קצרה ביותר מדקה ביחס לגרסת הדמו. שתי הגרסאות יצאו לאור במקור בשנת 2014 במסגרת הסינגל Lords of Summer. הרצועה השנייה הופיעה במקור במסגרת אלבום המחווה לרוני ג'יימס דיו, Ronnie James Dio – This Is Your Life, אשר יצא לאור בשנת 2014. הרצועה השלישית הופיעה במקור במסגרת אלבום המחווה לדיפ פרפל, Re-Machined: A Tribute to Deep Purple's Machine Head, אשר יצא לאור בשנת 2012. רצועות 5–13 הוקלטו במסגרת הופעה שנערכה בחנות התקליטים Rasputin Music בברקלי, קליפורניה, ב-16 באפריל 2016, במסגרת "יום חנות התקליטים". רצועה 14 הוקלטה במסגרת הופעה באצטדיון יו. אס. בנק במיניאפוליס, מינסוטה, ב-20 באוגוסט 2016.
מבצעים

ג'יימס הטפילד - גיטרה ושירה
קירק האמט - גיטרה
לארס אולריך - תופים
רוברט טרוחיו - גיטרה בס וקולות רקע
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה | 70,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 70,000 |
כבוד הבריות

| --- | --- |
 משנה:  מסכת אבות, פרק ד', משנה א'
 תלמוד בבלי:  מסכת ברכות, דף י"ט, עמוד ב'
 משנה תורה:  הלכות כלאים, פרק י', הלכה כ"ט
 שולחן ערוך:  יורה דעה, סימן ש"ג, סעיף א'
 
כבוד הבריות הוא מושג הלכתי המתייחס לכבודו של אדם כערך, שעבורו נדחים ערכים אחרים.
מקור הדין

הכלל שמובא בתלמוד אומר גדול כבוד הבריות שדוחה את לא תעשה שבתורה. לפי כלל זה איסורים אחרים נדחים כאשר קיומם כרוך בביזיון לאדם. למסקנת הגמרא כלל זה תקף רק באיסורי דרבנן, אולם באיסורי דאורייתא לדעת הרמב"ם לא נאמר ההיתר זולת במקרים בודדים (מת מצווה, והשבת אבדה) אולם לדעת ראשונים אחרים כאשר מדובר על איסור שעוברים עליו בשב ואל תעשה מותר גם לעבור על איסורי תורה מפני כבוד הבריות.
החובה לנהוג כבוד בחברו

במקורות רבים מובאת החובה לנהוג כבוד בחברו. בשעת פטירתו של רבן יוחנן בן זכאי ציווה לתלמידיו "הזהרו בכבוד חבריכם". הרמב"ם כותב בין הלכות המצווה ואהבת לרעך כמוך, שיש בה גם חובה לשמור על כבודו של הריע:
מצווה על כל אדם לאהוב את כל אחד ואחד מישראל כגופו שנאמר ואהבת לרעך כמוך, לפיכך צריך לספר בשבחו ולחוס על ממונו כאשר הוא חס על ממון עצמו ורוצה בכבוד עצמו, והמתכבד בקלון חבירו אין לו חלק לעולם הבא.
כבוד הבריות במשפט העברי

במשפט העברי מהווה כבוד הבריות ערך יסוד, וכולל זכויות שונות ככבוד הגוף, מניעת קלון ושוויון. המשנה קובעת: "איזהו מכובד, המכבד את הבריות, שנאמר: 'כי מכבדי אכבד ובוזי יקלו'" (ספר שמואל א', פרק ל', פסוק ב'). כבוד הבריות אינו ערך מוסרי בלבד, אלא יש לו השלכות לעיצוב נורמות הלכתיות והוא מהווה כלל משפטי הדוחה לעיתים כללים משפטיים אחרים.
העיתונאי והמשפטן אדם ברוך המנוח היטיב לאפיין את כבוד הבריות כ"ערך-על הלכתי, ואינו רק 'כוונה טובה' או ביטוי לחמלה. 'כבוד הבריות' הוא האידאה המכוננת את היחסים בעולם, ועל כן הוא אבן יסוד בקוד ההלכה. [...] בוודאי שכבוד הבריות הוא חמלה, סולידריות, חיים. אך אין זו חמלה המסורה לנו להפעילה או להשהותה. זו חמלה כמשפט. המוסר ממילא מוטמע בדין היהודי. בעיני עצמו ולשיטתו, הדין היהודי מוסרי. לפי הגדרת הדין היהודי את עצמו, אין בדין היהודי רחמים לחוד, או מוסר לחוד, ודין לחוד. הרחמים לא יושבים מחוץ לדין היהודי ומחכים שיפעילו אותם, אלא הם בתוך הדין עצמו, אורגנית וקונסטיטוציונית".
דוגמאות > איסורי דאורייתא

מת מצווה: ההולך לשחוט קרבן פסח וראה לפניו מת מצווה נטמא לכבודו אף על פי שעל ידי כך ימנע מלהקריב את קרבן הפסח, וזאת משום שכבוד הבריות דוחה מצוות עשה דאורייתא בשב ואל תעשה.
השבת אבדה: אדם חשוב שמצא אבדה וחש פחיתות כבוד אם יחזירנה (זקן ואינה לפי כבודו) פטור ממצוות ההשבה, שגדול כבוד הבריות שדוחה לאו שקשור לדיני ממונות גם כאשר הוא עובר על לאו דאורייתא.
דוגמאות > איסורי דרבנן

שעטנז דרבנן: אדם שגילה שהוא לבוש בבגד שיש בו שעטנז שאסור רק מדרבנן יכול להישאר לבוש בו עד שיגיע לביתו, וזאת משום שאיסור דרבנן נדחה מפני כבוד הבריות. לעומת זאת, כאשר מדובר בשעטנז דאורייתא עליו לפשוט את הבגד מיד.
שבת (טלטול בכרמלית): ההולך בשבת בכרמלית וגילה שהציצית שעליו פסולה אינו חייב להסירה עד שיגיע לביתו, אף על פי שיש בכך איסור הוצאה מרשות לרשות מדרבנן, משום כבוד הבריות. לגבי החיוב מהתורה להטיל ציצית, כיוון שבשבת יש איסור קשירה, אינו מחויב בהטלת ציצית.
איסור מוקצה: בעבר, שהרגילות הייתה להתנקות בבית הכסא על ידי אבנים, התירו חכמים טלטול אבנים בשבת, למרות היותן מוקצה, משום כבוד הבריות.
ראו גם

לועג לרש
לקריאה נוספת

גדול כבוד הבריות, כבוד האדם כערך על - פרופ' נחום רקובר, ספריית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, תשנ"ט 1998, באתר דעת
ירון זילברשטיין, '"כבוד הרבים" כעיקרון מנחה ליצירת מרחב קהילתי יהודי משותף בעולמם של חכמים: עיון בדרך עריכתה של סוגיית הירושלמי ברכות ג, א, ו ע"א (ומקבילתה בנזיר ז, א, נו ע"א), מכלול לד (תשפ"א), עמ' 82- 114
הרב ד"ר נעם סמט, "כבוד חכמים ינחלו: עיון בעריכתה של סוגיית כבוד הבריות", מחקרי ירושלים בספרות עברית, כרך כ"ט, ירושלים תשע"ז, עמ' 65-91
אנציקלופדיה תלמודית כרך כו, מעמ' תעז, כבוד הבריות
טלי פרידמן, שמואל ליימן-ווילציג, חופש הביטוי של רבני הציונות הדתית: בין הלכה, משפט ותקשורת בדמוקרטיה הישראלית, ניב, 2024
הערות שוליים

1 2  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף י"ט, עמוד ב'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות כלאים, פרק י', הלכה כ"ט
↑  כך כתב רש"י במסכת ברכות דף כ עמוד א דיבור המתחיל שב: "דברים רבים התירו לעקור דבר תורה מפני סייג ומפני כבוד הבריות, היכא דאינו עוקר דבר במעשה ידיים, אלא יושב במקומו, ודבר תורה נעקר מאליו".
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ"ח, עמוד ב'.
↑  משנה, מסכת אבות, פרק ד', משנה א'.
↑  אדם ברוך, סדר יום, תל אביב: כתר, 2002, עמ' 24
↑  כגון שאינו "שוע טווי ונוז" לסוברים שאיסורו רק מדרבנן, ראו ש"ך יורה דעה סימן ש סעיף קטן א.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות כלאים, פרק י', הלכה כ"ט, שולחן ערוך, יורה דעה, סימן ש"ג, סעיף א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ל"ח, עמוד א', שולחן ערוך, אורח חיים, סימן י"ג, סעיף ג'.
↑  ראו משנה ברורה סימן יג סעיף קטן ט, על פי מגן אברהם בשם המרדכי.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף פ"א, עמוד א', רש"י סוכה דף לו עמוד ב דיבור המתחיל מותר להכניס, משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק כ"ו, הלכה ד', שולחן ערוך, אורח חיים, סימן שי"ב, סעיף א'.
הממשלה האיראנית הגולה

| --- | --- |
סמל הממשלה האיראנית הגולה והמועצה האיראנית הגולה לבחירות חופשיות  דגל הממשלה הגולה וגם דגל איראן 1964–1980
דגל הממשלה הגולה וגם דגל איראן 1964–1980
 מדינה:  איראן
 שם רשמי:  شورای ملی ایران 
 מייסד:  רזא כורש עלי פהלווי
 תקופת הפעילות:  אפריל 2013 – הווה (כ־11 שנים)
 אפיון:  אוהל גדול (Big Tent)
 אידאולוגיות:  מלוכנות חילוניות לאומנות איראנית
 מטה:  פריז, צרפת
 
 irannc.org
 
הממשלה האיראנית הגולה, נקראת רשמית: המועצה הלאומית של איראן (National Council of Iran; בפרסית: شورای ملی ایران) היא הממשלה הגולה של איראן, בראשותו של רזא כורש עלי פהלווי. המועצה כוללת איחוד של כ-40 מפלגות ועמותות, ומטרתה הפלת משטר האייתולות באיראן והחלפתה בהשבת כס המלוכה לשושלת פהלווי כמו בימי המדינה האימפריאלית של איראן. המועצה הפכה לקבוצת האופוזיציה האיראנית הקולנית ביותר.
המועצה הוקמה בשנת 2013 על ידי רזא פהלווי. לאחר שהמועצה הוקמה נשלחה האמנה דרך האינטרנט ויותר מ-20,000 איש חתמו עליה, כשחצי מהם חיים באיראן. בעקבות הפצת האמנה הקהילה הערבית באיראן מחתה על הגדרת הזכויות האתניות וזכויות המיעוטים, שלפי האמנה היו שונים מאלו של חוקת הרפובליקה האסלאמית.
ראו גם

מוג'אהדין ח'לק
הממשלה האיראנית הגולה: יחס לישראל
ביאורים

↑  מפלגה פוליטית המבקשת למשוך אנשים עם נקודות מבט מגוונות. משמש בהתייחס למדיניות של מפלגה פוליטית להתיר או לעודד קשת רחבה של השקפות בקרב חבריה. זאת בניגוד למפלגות אחרות המגנות על אידאולוגיה נחושה ומחפשות בוחרים הדבקים באותה אידאולוגיה ומשכנעים אנשים כלפיה.
הערות שוליים

↑  Parker Richards (29 בינואר 2016). "Pahlavi, Elie Wiesel, Rev. King to Be Honored for Promoting Peace". Observer. נבדק ב-1 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה).
↑  Elaine Ganley (2 במאי 2013). "AP Interview: New job for son of toppled shah". Associated Press. נבדק ב-1 ביוני 2017 – via Yahoo. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  BBC News Channel - HARDtalk, Reza Pahlavi - Spokesman, Iran National Council, BBC (באנגלית בריטית)
↑  ELAINE GANLEY, AP Interview: New job for son of toppled shah, May 2, 2013.
↑  Pahlavi's bid as "unity" figure fails amid Ahwazi criticism. Ahwaz News Agency; Politics and human rights. June 11, 2013.
| היסטוריה מודרנית של איראן |
| --- | --- | --- |
| השושלת הקאג'ארית | מלחמות האימפריה הרוסית–פרס • המלחמה האנגלו-פרסית • מרד הטבק באיראן • מודרניזם אסלאמי • המהפכה החוקתית בפרס • המערכה בפרס במלחמת העולם הראשונה • ההסכם האנגלו-איראני • ההפיכה באיראן (1921) • מרד סימקו שיקאק | איראן |
| שושלת פהלווי | רזא שאה פהלווי • העימות במקדש האימאם א-רידא • הפלישה הבריטית-סובייטית לאיראן • משבר אבאדאן • ההפיכה באיראן (1953) • המהפכה הלבנה • חגיגות 2500 שנים לאימפריה הפרסית • תאוריית הקשר על הדחת השאה מאיראן • המהפכה האסלאמית • הממשלה האיראנית הגולה | איראן |
| הרפובליקה האסלאמית | הפיכת נוז'ה • משבר בני הערובה באיראן • מלחמת איראן–עיראק • הסכסוך האיראני-ישראלי • הסכסוך האיראני–סעודי • תוכנית הגרעין האיראנית • טרור אסלאמי • בדלנות כורדית באיראן • ההפגנות באיראן (2018–2019) • ההפגנות באיראן (2022–2023) | איראן |
פורטל איראן
ערך זה הוא קצרמרבנושא איראן ובנושא פוליטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אילן פרץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  שנות ה־70 של המאה ה־20 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 
 מספר צאצאים:  3 
 השתייכות:   משטרת ישראל
 דרגה:    תת ניצב
 תפקידים בשירות
 סגן מפקד מרחב נגב מפקד מרחב לכיש סגן ראש אגף המבצעים
 
אילן פרץ הוא קצין לשעבר בדרגת תת-ניצב במשטרת ישראל, אשר כיהן כסגן ראש אגף המבצעים שיטור וקהילה. בהמשך כיהן כמנכ"ל מועצה מקומית חורה.
ביוגרפיה

פרץ נולד בדימונה. ב-1990 התגייס למשמר הגבול, לאחר קורס קצינים שירת בפלוגות המבצעיות של מג"ב, ומילא תפקידי הדרכה בבסיס מג"ב בבית חורון.
פיקד על פלוגת קו התפר ועל יחידת רותם, יחידת ימ"ג של מג"ב דרום. בשנת 2002 מונה למפקד תחנת אופקים וב-2005 מונה למפקד תחנת עיירות במחוז דרום. ב-2009 מונה למפקד קורס פיקוד ומטה במכללה לקצינים בנעורים. לאחר מכן שירת כקצין אגף המבצעים של מחוז דרום. ב-2014 מונה לסגן מפקד מרחב נגב. ביוני 2016 מונה למפקד מרחב לכיש.
בנובמבר 2017 מונה לסגן ראש אגף המבצעים שיטור וקהילה בדרגת תת-ניצב. בפברואר 2021 הוא החליט לפרוש מהמשטרה ולא להגיע לתפקיד תת-ניצב חדש.
לאחר פרישתו עבד כמורה ביישוב עומר. במאי 2022 מונה למנכ"ל מועצת חורה, מינוי עליו נמתחה ביקורת מצד האופוזיציה ביישוב.
פרץ גרוש ואב לשלושה, מתגורר במיתר. הוא בעל תואר ראשון במזרחנות ותואר שני במנהל ובמדיניות ציבורית מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
הערות שוליים

↑  לירן לוי‏, סגן מפקד מג"ב המיועד תנ"צ אילן פרץ פורש מהמשטרה, באתר וואלה, 18 בפברואר 2021
↑  פרוטוקול ישיבת המועצה
↑  قاسم بكري, من يقف خلف تعيين ضابط سابق من الشرطة مديرا لمجلس حورة؟, ‏15 ביוני 2022(בערבית)
יללת תן

יללת תן הוא אלבומה השלישי של הלהקה הישראלית אתניX, אשר יצא לאור ביוני 1992.
הלהיט הבולט מתוך האלבום היה השיר "תותים". השירים "האמת בקולה", "קלמנסי" ו"עדניה" מוקססו גם לגרסאות דאנס. באלבום ניכרו השפעות רוק.
האלבום לא שיחזר את הצלחת קודמו האלבום "מסאלה" ולא הגיע למעמד פלטינה.
האלבום יצא לאור בתקופה שבה התקליטור תפס את מקום התקליט, וחברות התקליטים הפסיקו בהדרגה להוציא אלבומים בפורמט ויניל, והוא האלבום העברי האחרון שיצא בפורמט זה.
רשימת השירים באלבום

יללת תן (זאב נחמה/זאב נחמה ותמיר קליסקי) [4:17]
תותים (זאב נחמה/זאב נחמה ותמיר קליסקי) [4:04]
קלמנסי (זאב נחמה/זאב נחמה ותמיר קליסקי) [3:47]
עדניה (זאב נחמה/זאב נחמה ותמיר קליסקי) [3:39]
קלנדיה (זאב נחמה/זאב נחמה ותמיר קליסקי) [4:35]
לודידו (זאב נחמה/זאב נחמה ותמיר קליסקי) [4:15]
האמת בקולה (זאב נחמה/זאב נחמה ותמיר קליסקי) [3:44]
כלה כלה (זאב נחמה/זאב נחמה, תמיר קליסקי וגיל אלון) [3:48]
צל כבד (זאב נחמה/זאב נחמה ותמיר קליסקי) [3:20]
לא עוד עגונה (זאב נחמה/זאב נחמה, תמיר קליסקי וגל הדני) [5:15]
עבריין (זאב נחמה/זאב נחמה ותמיר קליסקי) [3:59]
פרח פלסטיק (זאב נחמה/זאב נחמה ותמיר קליסקי) [4:08]
עדניה - גרסת דאנס (זאב נחמה/זאב נחמה ותמיר קליסקי) [4:20]
האמת בקולה - גרסת דאנס (זאב נחמה/זאב נחמה ותמיר קליסקי) [4:25]
קלמנסי - גרסת דאנס (באנגלית) (זאב נחמה/זאב נחמה ותמיר קליסקי) [4:21]
משתתפים באלבום

זאב נחמה - שירה.
תמיר קליסקי - קלידים.
גיל אלון - גיטרות.
גל הדני - תופים.
ג'אקה - נגינה על בולבול טרנג ב"קלמנסי" וב"פרח פלסטיק".
חנה אהרוני - שרה "שדמתי" ב"קלנדיה".
עיבוד גרסאות ריקודים ל"האמת בקולה" ול"קלמנסי" - אתניקס ומרקי מרק רוטוול.
עיבוד גרסת ריקודים ל"עדניה" - מלכיאל גרוסמן.
דרור קליסקי - מפיק בפועל.
רוני בראון - מפיק בפועל.
מארקי רוטוול - הקלטה.
סינגלים

| תותים |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: 1992 | רשת ג': מקום 1 במצעד השבועי  קול ישראל: מקום 2 במצעד השנתי |  |
|  | אורך: 04:04 | רשת ג': מקום 1 במצעד השבועי  קול ישראל: מקום 2 במצעד השנתי |  |
|  | פזמונאי: זאב נחמה | רשת ג': מקום 1 במצעד השבועי  קול ישראל: מקום 2 במצעד השנתי |  |
|  | מלחין: זאב נחמה ותמיר קליסקי | רשת ג': מקום 1 במצעד השבועי  קול ישראל: מקום 2 במצעד השנתי |  |
|  |  | רשת ג': מקום 1 במצעד השבועי  קול ישראל: מקום 2 במצעד השנתי |  |
| קלמנסי |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: 1992 | מקום 24 במצעד השנתי של קול ישראל |  |
|  | אורך: 03:47 | מקום 24 במצעד השנתי של קול ישראל |  |
|  | פזמונאי: זאב נחמה | מקום 24 במצעד השנתי של קול ישראל |  |
|  | מלחין: זאב נחמה ותמיר קליסקי | מקום 24 במצעד השנתי של קול ישראל |  |
|  |  | מקום 24 במצעד השנתי של קול ישראל |  |
| קלנדיה |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: 1992 | מקום 4 במצעד השנתי של קול ישראל |  |
|  | אורך: 04:35 | מקום 4 במצעד השנתי של קול ישראל |  |
|  | פזמונאי: זאב נחמה | מקום 4 במצעד השנתי של קול ישראל |  |
|  | מלחין: זאב נחמה ותמיר קליסקי | מקום 4 במצעד השנתי של קול ישראל |  |
|  |  | מקום 4 במצעד השנתי של קול ישראל |  |
| האמת בקולה |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: 1992 | מקום 28 במצעד השנתי של קול ישראל |  |
|  | אורך: 03:44 | מקום 28 במצעד השנתי של קול ישראל |  |
|  | פזמונאי: זאב נחמה | מקום 28 במצעד השנתי של קול ישראל |  |
|  | מלחין: זאב נחמה ותמיר קליסקי | מקום 28 במצעד השנתי של קול ישראל |  |
|  |  | מקום 28 במצעד השנתי של קול ישראל |  |
הערות שוליים

↑  יללת תן, באתר Discogs
↑  יללת תן, באתר Discogs
↑  עמית שהם, אתניX תיגמר כשנראה שאנחנו עושים תקליט בוגר, חדשות, 26 ביוני 1992
↑  עמית שהם, אתניX תיגמר כשנראה שאנחנו עושים תקליט בוגר, חדשות, 26 ביוני 1992
↑   בן שלו, "הליקון" חוגגת 30 עם תקליטי ויניל של אריק איינשטיין ועידן רייכל, באתר הארץ, 16 בספטמבר 2015
| אתניX |
| --- | --- | --- |
זאב נחמה • תמיר קליסקי • גל הדני • יורם פויזנר • גלעד פסטרנק
יועד נבו • גיל אלון • נדב וולפסון
| אלבומי אולפן | אתניקס (1990) • מסאלה (1991) • יללת תן (1992) • אדם ונחש (1993) • אתה (1994) • האוסף של אתניקס (1995) • פופ (1996) • ברוכים הבאים לישראל (1998) • מוריס (1999) • המופע המשותף (2000) • מקסימום אתניקס (2000) • בדרך שלך (2001) • 13 (2002) • אמריקה (2005) • טוטובל - חינם באינטרנט (2008) • געגועים (2011) • אהבת חינם (2012) • הטוב קורה (2015) • בטוח (2017) |  |
חתך חרוט

ארבע הצורות הגאומטריות המתקבלות ממישור החותך חרוט כפול אינסופי.
הימני: היפרבולה, האמצעי: למעלה - אליפסה, למטה - מעגל, השמאלי: פרבולה.
חתך חרוט (נקרא גם חתך קוני או שניונית) הוא הצורה הגאומטרית המתקבלת כאשר מישור חותך חרוט (קונוס). צורת חתך החרוט תלויה בזווית שבה המישור חותך את החרוט.
סוגים של חתכי חרוט

אם  \alpha  היא הזווית שבין ציר החרוט לקו היוצר שלו ו- \beta  היא הזווית שבין ציר החרוט למישור החותך, אזי:
| --- | --- |
 כאשר  \beta =90^{\circ }, מתקבל מעגל (אדום).  כאשר  \beta >\alpha , מתקבלת אליפסה (סגול).  כאשר  \beta =\alpha , מתקבלת פרבולה (ירוק).  כאשר  \beta <\alpha , מתקבלת היפרבולה (כחול). מקרים מנוונים מתקבלים כאשר המישור החותך עובר דרך קודקוד החרוט: כאשר  \beta =90^{\circ } או   \beta >\alpha , מתקבלת נקודה יחידה.  כאשר  \beta =\alpha , מתקבל ישר יחיד (הוא הישר היוצר של החרוט).  כאשר  \beta <\alpha , מתקבלים שני ישרים, החותכים זה את זה.:  
בגאומטריה פרויקטיבית, בהינתן שתי אלומות ישרים שביניהן התאמה פרויקטיבית, המקום הגאומטרי של חיתוך הישרים שמועתקים זה לזה הוא חתך חרוט.
על פי משפט פסקל, כל חתך חרוט נקבע באופן ייחודי באמצעות חמש נקודות שעליו, או באופן שקול, לכל חמש נקודות ישנו בדיוק חתך חרוט אחד שעובר דרך כולן. עם זאת במקרה של מעגל מספיקות שלוש נקודות, ובמקרה של פרבולה מספיקות ארבע נקודות.
הגדרות שקולות לחתכי חרוט

לחתכי חרוט יש מספר הגדרות שקולות. ההגדרות הן:
כל צורה הנוצרת מחתך של מישור וחרוט
היפרבולות, פרבולות, אליפסות, מעגלים, 2 ישרים, ישר ונקודה.
בהינתן קבועים  a,b,c,d,e,f, חתך חרוט הוא אוסף כל הנקודות במישור המקיימות את המשוואה  ax^{2}+bxy+cy^{2}+dx+ey+f=0, כאשר a, b ו-c אינם כולם 0, כלומר עקום ממעלה שנייה (בדומה לכך, ישר הוא עקום ממעלה ראשונה ועקום אליפטי הוא עקום ממעלה שלישית).
בהינתן ישר (המדריך) ונקודה (המוקד), חתך חרוטי הוא אוסף כל הנקודות כך שיחס המרחק שלהן מהמוקד ומהמדריך הוא קבוע.
לכל ההגדרות הללו יש מקרים מנוונים; ההגדרה השלישית מאפשרת לקבוצה הריקה להיות חתך חרוט, וההגדרה הרביעית לא מאפשרת למעגלים להיקרא חתוך חרוט (פרט למקרה המנוון שבו היחס הוא 0, ואז חתך החרוט הוא רק המוקד, שזה גם מעגל).
ההגדרה השנייה נבדלת מההגדרה הראשונה, בכך שכל המושגים המוזכרים מוגדרים בצורה שונה.
אוסף הנקודות, הנמצאות במרחק קבוע מנקודה נתונה – הוא מעגל.
אוסף הנקודות, שסכום מרחקיהן משתי נקודות נתונות הוא קבוע – הוא אליפסה.
אוסף הנקודות, שמרחקן מנקודה נתונה שווה למרחקן מישר נתון – הוא פרבולה. בהתאם לכך אפשר להגדיר פרבולה בקלות בהגדרה 4, כשהיחס הוא 1.
אוסף הנקודות, שהפרש המרחקים שלהן משתי נקודות נתונות קבוע – הוא היפרבולה.
הוכחה של שקילות ההגדרות הראשונה והשנייה מובאות בהמשך. קיימת עוד הוכחה הנקראת כדורי דנדלין.
מיון אלגברי של חתכי חרוט

כפי שצוין מקודם, במערכת קואורדינטות קרטזיות, המקום הגאומטרי של כל הנקודות המקיימות קשר ריבועי מסוים בשני משתנים הוא תמיד חתך חרוט (אף על פי שהוא עשוי להיות מנוון), וכל החתכים החרוטיים נוצרים בדרך הזאת. המשוואה הכללית ביותר לחתכי חרוט היא מהצורה:
כאשר כל המקדמים הם מספרים ממשיים ו-A,B,C לא כולם אפס. המשוואה הכללית הזאת היא לא בהכרח הצורה הקנונית של חתך החרוט אותו היא מייצגת, שבה הצירים הראשיים שלו מקבילים לצירי הקואורדינטות והמקדם B של האיבר המעורב  xy מתאפס. מכאן שקשה לזהות באופן ישיר את מרכז חתך החרוט וכיוון ציריו הראשיים ממשוואה זו, ולכן היא לא תמיד נוחה לתיאור חתך החרוט. להלן נראה כיצד לעבור לצורה הקנונית ממשוואה זאת.
מיון אלגברי של חתכי חרוט > סימון מטריציוני

את המשוואה הריבועית לעיל ניתן לראות כסכום של שלושה פולינומים הומוגניים: התבנית הריבועית  Ax^{2}+Bxy+Cy^{2}, התבנית הליניארית  Dx+Ey והאיבר הקבוע  F. בסימון מטריציוני ניתן לכתוב את המשוואה הכללית של חתכי חרוט כך:
מיון אלגברי של חתכי חרוט > הדיסקרימיננטה

טיפוס חתך החרוט (אליפסה, פרבולה או היפרבולה) נקבע על ידי החלק ההומוגני הריבועי: קיימת שמורה של התבנית הריבועית שאינה משתנה תחת טרנספורמציות סיבוב של מישור  xy אשר ערכה מאפשר לקבוע את טיפוס חתך החרוט. שמורה זאת היא הדיסקרימיננטה של התבנית הריבועית,  B^{2}-4AC, שהיא גם (עד כדי קבוע  -4) הדטרמיננטה של המטריצה המייצגת שלה  \left|{\begin{matrix}A&B/2\\B/2&C\end{matrix}}\right|. מכיוון שהמטריצה המייצגת של התבנית הריבועית היא מטריצה סימטרית מובטח שקיימת לה מטריצה מלכסנת אורתוגונלית ולכן ניתן להביא אותה לצורה אלכסונית על ידי סיבוב מתאים של המישור; הדיסקרימיננטה של התבנית הריבועית נשמרת בתהליך משום שהדטרמיננטה של מטריצה נשמרת תחת לכסון שלה.
אם חתך החרוט אינו מנוון, אז:
אם B^{2}-4AC<0 המשוואה מייצגת אליפסה;
אם  A=C=1 ו- B=0 אז המשוואה מייצגת מעגל, שהוא מקרה פרטי של אליפסה;
אם  B^{2}-4AC=0 אז המשוואה מייצגת פרבולה;
אם B^{2}-4AC>0 אז המשוואה מייצגת היפרבולה;
אם  A+C=0 אז המשוואה מייצגת היפרבולה ישרה. סכום זה הוא למעשה העקבה של התבנית הריבועית, שנשמרת בתהליך הלכסון, כך שניתן לזהות מראש אם מדובר בהיפרבולה ישרה.
מיון אלגברי של חתכי חרוט > אלגוריתם למעבר לצורה קנונית

כאמור לעיל, הדיסקרימיננטה מאפשרת לקבוע מראש את טיפוס חתך החרוט, ולכסון המטריצה המייצגת של החלק הריבועי מאפשר למצוא טרנספורמציית סיבוב מתאימה של המישור שבה התבנית הריבועית  תקבל צורה אלכסונית. ממטריצת הסיבוב ניתן לקבוע את כיוון הצירים הראשיים של חתך החרוט ביחס לצירים המקוריים, וכן לכתוב מחדש את התבנית הריבועית בצורה:
כאשר  {\tilde {x}}=\alpha x+\beta y,{\tilde {y}}=\gamma x+\delta y,  כלומר אלו משתנים חדשים המתקבלים מהמשתנים המקוריים על ידי החלפת משתנים ליניארית, כשערכי המקדמים של החלפות משתנים אלו נקבעים ידי איברי מטריצת הסיבוב המלכסנת של התבנית הריבועית. כדי להגיע לצורה קנונית, נותר רק "להעלים" את האיברים הליניאריים במשוואה החדשה של חתך החרוט, שכעת מקבלת את הצורה:
האיברים הליניאריים מייצגים הזזה של ראשית הצירים החדשים ביחס למרכז חתך החרוט, ומכיוון שאנו מעוניינים לעבור לצורה קנונית, יש להפעיל טרנספורמציית הזזה מתאימה. זה נעשה באופן כללי על ידי הוספת קבוע לכל אחד מהמשתנים החדשים,  x'+c_{1}={\tilde {x}},y'+c_{2}={\tilde {y}}, כאשר הקבועים  c_{1},c_{2} נקבעים כל אחד על ידי השלמה לריבוע של הביטוי המתאים ב- {\tilde {x}} ו- {\tilde {y}}, ואם חתך החרוט אינו מנוון זה מוביל לצורה הקנונית:
פיתוח גאומטרי קלאסי של תכונות חתכי החרוט

ההגדרה המקורית לעקומים הריבועיים (עקומים ממעלה שנייה) הייתה עקומים המהווים חתכי חרוט, כאשר רק זמן מה לאחר גילויים הוכח שחתכי חרוט מהווים עקומים ממעלה שנייה. להלן מובאים הפיתוחים הגאומטריים הקלאסיים לתכונות הריבועיות של חתכי החרוט. הפיתוחים שמובאים כאן הופיעו לראשונה אצל אפולוניוס מפרגה, אך אפולוניוס עצמו מציין שהטיעונים שלו לא מקוריים אלא מופיעים אצל מחברים מוקדמים יותר.
פיתוח גאומטרי קלאסי של תכונות חתכי החרוט > פרבולה

אפולוניוס מביא הוכחה המבוססת על משפט 35 בספר השלישי של ה-"יסודות" של אוקלידס. משפט זה קובע תכונה חשובה של שני מיתרים במעגל שנחתכים: "מכפלת הקטעים שמקצה המיתר האחד על השני שווה למכפלת הקטעים שמקצה המיתר השני על הראשון". תכונה זו מועילה מאוד בניתוח העקומים נחתכים מחרוט על ידי מישור. אם נעזר במעט דמיון מרחבי, נבחין שאם נסתכל על החרוט כאוסף של פרוסות מעגליות ברדיוס משתנה, אז ניתן להיעזר במשפט כדי להסיק באופן מקומי דברים על קו החיתוך של פרוסה מעגלית כזאת עם המישור. כיוון שהעקום הנחתך סימטרי, אם נסתכל על המישור העובר דרך נקודות  K,Q ו- H באיור, אז נקבל אודות לסימטריה ולמשפט של אוקלידס ש- VQ^{2}=HV\cdot VK.
כעת נעזר בתכונה שחתך החרוט הפרבולי מתקבל על ידי חיתוך החרוט עם מישור שמקביל לאחד הקווים היוצרים שלו - לכן מרובע  VKMC הוא מקבילית ו- MC=VK. מכאן נקבל  VQ^{2}=HV\cdot MC. אם ניעזר בעובדה שמשולשים  PHV ו-
 PBM דומים נקבל:  VQ^{2}=HV\cdot MC=BM\cdot (HV/BM)\cdot MC=MD^{2}\cdot (HV/BM)=MD^{2}\cdot (PV/PM), במעברים האחרונים נעזרנו בדמיון משולשים וביישום המשפט של אוקלידס למעגל העובר דרך נקודות  B,D ו- C. קיבלנו:  VQ^{2}=MD^{2}\cdot (PV/PM) ומכך נובע:  VQ^{2}/PV=MD^{2}/PM כלומר יש יחס קבוע בין ריבוע הרוחב של הפרבולה בציר אחד לאורך שלה בציר השני, וזו בדיוק התכונה הריבועית של הפרבולה.
פיתוח גאומטרי קלאסי של תכונות חתכי החרוט > אליפסה

ניתן ליישם את צורת ההסקה הזאת גם לאליפסה, אלא שהביטוי לריבוע מחצית הרוחב של החתך החרוטי הספציפי מוחלף בביטוי מסוג אחר. אם נסתכל על הביטוי שהתקבל מהמשפט של אוקלידס במקרה הפרבולי:  VQ^{2}=HV\cdot VK, אז נקבל שבמקרה של אליפסה לא ניתן להחליף את  VK ב- MC שכן כאשר החרוט מתרחב מתקיים  MC<VK (הקו היוצר כבר לא מקביל למישור, והם מתקרבים זה לזה). כיוון שמדובר בקווים ישרים ניתן לקשר בין  VK ל- MC על ידי ביטוי ליניארי מסוים, כלומר:  MC=VK-\alpha VM. לכן נקבל:  MD^{2}=BM\cdot MC=BM\cdot (VK-\alpha VM)=(HV+\beta VM)\cdot (VK-\alpha VM).
קיבלנו ש- MD^{2} הוא ביטוי ריבועי ב- VM. אם נכייל את הביטוי הריבועי כך ש- V יימצא בנקודה בה  VQ מקסימלי (במינוח מודרני, נציב את ראשית הצירים במרכז האליפסה), נפטר מן החלק הליניארי של הביטוי הריבועי ונקבל: 
 MD^{2}=L-\alpha \beta VM^{2}, כאשר  L הוא קבוע חיובי כלשהו. קיבלנו את משוואת האליפסה.