stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נורמה של אופרטור
הגדרה

יהיו B,C מרחבים נורמיים. הנורמה של אופרטור ליניארי  \ T:B\rightarrow C, המסומנת  \|T\| (ולעיתים גם  \|T\|_{\mathrm {op} }), היא הסופרמום של הנורמות  \ \|T(x)\|_{C} כאשר  \ x\in B הוא וקטור יחידה. לחלופין, זהו הסופרימום של כל המנות  \ {\frac {\|T(x)\|_{C}}{\|x\|_{B}}} כאשר המכנה אינו אפס. מן ההגדרה נובע שלכל x מתקיים  \ \|T(x)\|\leq \|T\|\|x\|.
לפעמים – למשל כאשר B מרחב בנך מממד סופי, או כאשר האופרטור ניתן ללכסון – מובטח שהסופרימום מתקבל, ואז הנורמה שווה לערך העצמי הגדול ביותר (מבחינת הנורמה המרוכבת) של האופרטור.
הנורמה מקיימת את הכללים הבאים:
\ \|T\|\geq 0, עם שוויון רק כאשר T=0;
\ \|\alpha T\|=|\alpha |\|T\|;
\ \|T+S\|\leq \|T\|+\|S\|;
\ \|TS\|\leq \|T\|\|S\|.
אם B,C מרחבי מכפלה פנימית, אז  \ \|T^{*}\|=\|T\| כאשר  \ T^{*} הוא האופרטור הצמוד ל-T. בכל מקרה מתקיים  \ \|T\|^{2}=\|TT^{*}\|. נוסחה זו שימושית במיוחד משום שהאופרטור  \ TT^{*} שבאגף ימין הוא הרמיטי, ולכן כל הערכים העצמיים שלו ממשיים (חיוביים), והנורמה שווה לגדול ביניהם.
פפירוס האריס א

אחד משלושת הציורים המופיעים בפפירוס. מימין רעמסס השלישי ניצב לפני שלישית האלים של תבאי: האל אמון, אשתו מות ובנם ח'נום
פפירוס האריס א הוא מהפפירוסים הארוכים ביותר שנמצאו שמקורם במצרים העתיקה. אורך הפפירוס הוא 42 מטר, הוא מחולק לחמישה קטעים, והוא כולל 1,500 שורות של טקסט. הטקסט מעוטר בשלושה ציורים המתארים את רעמסס השלישי בחברת האלים.
הפפירוס נמצא בקבר ליד מדינת האבו מול לוקסור מצידו במערבי של הנילוס. הטקסט מספר על תקופת מלכותו של המלך המצרי רעמסס השלישי והוא חובר בתקופת מלכותו של בנו ויורשו רעמסס הרביעי שמלך באמצע המאה ה-11 לפנה"ס.
הפפירוס נקרא לרוב בשם פפירוס האריס, למרות שישנם פפירוסים נוספים באוסף הפפירוסים של האריס. הוא ידוע גם בשם פפירוס האריס הגדול. במוזיאון הבריטי הפפירוס מקוטלג בשם "פפירוס המוזיאון הבריטי מס 9999 (Papyrus British Museum 9999).
הפפירוס נרכש בשנת 1855 על ידי האספן אנתוני צ'ארלס האריס, ובשנת 1872 נרכש על ידי המוזיאון הבריטי.
הטקסט

הטקסט כתוב בכתב היראטי, שלושת הקטעים הראשונים מתארים את התרומות שנעשו על ידי מלך רעמסס השלישי לאלים במקדשים של תבאי, הליופוליס וממפיס. בכל קטע נמצא ציור המתאר את האל נותן מנחות לאלי העיר. הקטע הראשון מוקדש מנחות שניתנו לאלי תבאי. בציור המתאר את אלי תבאי, רואים את רעמסס השלישי נותן מנחה לשלישיית אלי תבאי: אמון, אשתו מות ובנם ח'ונסו. הטקסט מציין את גודל המנחה. בתבאי המנחה כללה 309,950 שקי דגנים וכמויות גדולות של מתכות ואבנים יקרות למחצה.
הקטע השני מוקדש למנחות שניתנו לאלי הליופוליס. האלים להם הוא הקדיש את המנחות היו: אתום, שו, תפנות, גב, אוזיריס, איזיס, נפתיס וסת.
הקטע השלישי מוקדש למנחות שניתנו לשלישית אלי ממפיס, שהייתה אחת הערים החשובות בממשל המצרי. המלך מחזיק בידו שוט מפותל כשהוא לבוש בבגדים הייחודים למלך כולל כיסוי ראש מבד מגולגל, חצאית משולשת עם אבנט וזנב של שור. האלים היו: פתח המתואר כמומיה, אשתו סחמת והאל נפרטם, והם מוצגים בדמויות האופייניות להם שיותר כולל בגדים מסורתיים.
הקטע הרביעי עוסק במספר מקדשים קטנים.
הקטע החמישי והאחרון מתאר את אירועי תקופת שלטונו של מלך מהשושלת ה-20, שמלך במחצית הראשונה של המאה ה-11 לפנה"ס. הטקסט מציג את הכאוס בתחילת השושלת עשרים. קטע זה עוסק בסיפור מעשיו וגבורותיו של רעמסס תוך אידיאליזציה של מעשיו, שמקטינה את אמינות הסיפור ההיסטורי. יחד עם זאת, הפפירוס מכיל מידע על אירועים חשובים בתקופת שלטונו. קטע זה מסתיים בציון מותו של רעמסס השלישי ועלייתו לשלטון של בנו רעמסס הרביעי. אין אזכור בטקסט לגבי נסיבות מותו של רעמסס השלישי.
על פי הטקסט בפפירוס, אביו של רעמסס השלישי סת נ אחת' החזיר את הסדר והיציבות למצרים לאחר תקופה של מלחמות אזרחים פנימיות. הוא גרש את חסידיו של ירסו (אנ') שהיה פקיד במעמד גבוה ממוצא חורי (ח'ארו במצרית), שעלה לגדולה בתקופת שלטונו של סתי השני. ירסו הביא לנפילת השושלת ה-19.
רעמסס השלישי שיקם את המדינה, ארגן אותה ואת הבירוקרטיה מחדש, ושיקם את הצבא. הוא נלחם בגויי הים וטען כי הכניע אותם והפכם לנתיני הממלכה המצרית. הוא שיעבד את האדומים, הפסיק את פלישות הלובים ויישבם בחלקו המערבי של דלתת הנילוס.
בקטע בו הפפירוס מסכם את מלחמותיו של רעמסס השלישי בגויי הים נכתב: ”אני הרחבתי את כל גבולות מצרים והכיתי את המתקיפים אותי מארצותיהם. אני הכיתי את הדנינ באייהם, הת'כר והפלשתים נעשו לאפר. השרדנ והושש מן הים היו כלא היו. נתפסו כולם והובלו בשבי מצרימה כחול הים. אני יישבתים במצודות כשהם נשבעים בשמי. אנשי חילם רבים היו למאות אלפים. קצבתי כל שנה מנות לכולם ומזון מן האוצרות והאסמים.”
רעמסס עסק גם בפעילות כלכלית, הוא שלח משלחת לארץ פונט, ייבא נחושת מהמכרות הגדולים באטיקה (תמנע), ושלח משלחות לסיני שייבאו משם אבנים יקרות. כדי להקל על חיי פשוטי העם הוא נטע עצים לצורך מתן צל. הוא הגן על נשים כדי שתוכלנה ללכת באופן חופשי לכל מקום שהן רוצות.
כאשר מצרים הייתה בתקופה של שלום, שכירי החרב הזרים התגוררו עם משפחותיהם בערים מבוצרות. ובסך הכל, רעמסס היה משוכנע בכך שמצבם של כל תושבי מצרים שפר עליהם בתקופת מלכותו נתינים וזרים כאחד.
ראו גם

האונומסטיקון של אמנופה
פפירוס האריס 500
הערות שוליים

↑  תרגום: אברהם מלמט (עורך): מקורות לתולדות ישראל וארצו בתקופת המקרא אלף השני לפני סה"נ, ירושלים תשכ"ה.
נבחרת רומניה בכדורסל

| --- | --- |
רומניה
 מידע כללי
 הצטרפות:  1932
 השתייכות:  פיב"א אירופה
 דירוג פיב"א (10 באוגוסט 2024):  63      
  - ניקוד פיב"א:  172.7
 מאמן:  ישראל מיקי גורקה
 
 משחק בינלאומי ראשון
 שווייץ שווייץ 42 - 9 רומניה רומניה ז'נבה, שווייץ; 2 במאי 1935
 הניצחון הכי גדול
 ויילס ויילס 50 -164 רומניה רומניה האגן, מערב גרמניה; 15 במאי 1975
 ההפסד הכי גדול
 רוסיה רוסיה 115 - 45 רומניה רומניה מוסקבה, רוסיה; 28 בפברואר 1998
 המשחקים האולימפיים
 הופעות:  1 (הראשונה ב-1952)
 ההישג הטוב:  מקום 17 (1952)
 אליפות אירופה בכדורסל
 הופעות:  18 (הראשונה ב-1935)
 ההישג הטוב:  מקום חמישי (1957, 1967)
 
נבחרת רומניה בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של רומניה. הדירוג הנוכחי של נבחרת רומניה ברשימת הדירוג של פיב"א לנבחרות גברים, הוא המקום ה-63 בעולם, נכון ל-10 באוגוסט 2024, ללא שינוי לעומת דירוג קודם.
נבחרת רומניה נחשבת לאחת מהנבחרות החלשות באירופה. למרות שעד אמצע שנות ה-70 היא הופיעה כמעט בקביעות באליפות אירופה בכדורסל, היא כמעט ולא הגיעה להישגים משמעותיים בזירה זו. הישג השיא שלה הוא המקום החמישי בו סיימה פעמיים בשנים 1957 ו-1967.

מאז שנת 1987 נבחרת רומניה לא הצליחה להעפיל לאליפות אירופה בכדורסל ומשנת 2005 החלה לשחק בדרג ב' של אירופה.
בדצמבר 2015 נקבע בקונגרס פיב"א שרומניה תהייה אחת מארבע המארחות של אליפות אירופה בכדורסל 2017 ביחד עם ישראל, טורקיה ופינלנד
בכך שבה רומניה להשתתף באליפות אירופה בכדורסל לראשונה מאז 1987
נבחרת רומניה השתתפה פעם אחת במשחקים האולימפיים וסיימה במקום ה-17 בשנת 1952.
כל האולימפיאדות

| כדורסל במשחקים האולימפיים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | מיקום | משחקים | ניצחונות | הפסדים |
גרמניה הנאצית 1936: לא נרשמה
בריטניה 1948: לא נרשמה
| פינלנד 1952 | מקום 17 | 2 | 0 | 2 |
אוסטרליה 1956: לא העפילה
איטליה 1960: לא נרשמה
יפן 1964: לא נרשמה
מקסיקו 1968: לא נרשמה
גרמניה המערבית 1972: לא נרשמה
קנדה 1976: לא נרשמה
ברית המועצות 1980: לא נרשמה
ארצות הברית 1984: לא נרשמה
קוריאה הדרומית 1988: לא נרשמה
ספרד 1992: לא העפילה
ארצות הברית 1996: לא העפילה
אוסטרליה 2000: לא העפילה
יוון 2004: לא העפילה
הרפובליקה העממית של סין 2008: לא העפילה
בריטניה 2012: לא העפילה
ברזיל 2016: לא העפילה
יפן 2020: לא העפילה
צרפת 2024: לא העפילה
ארצות הברית 2028: 
| סך הכל | הופעה אחת | 2 | 0 | 2 |
כל אליפויות העולם

1950 עד 2023 - לא העפילה
כל אליפויות אירופה

| אליפות אירופה בכדורסל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | מיקום | משחקים | ניצחונות | הפסדים |
| שווייץ 1935 | מקום עשירי | 3 | 0 | 3 |
לטביה 1937: לא נרשמה
ליטא 1939: לא נרשמה
שווייץ 1946: לא נרשמה
| צ'כוסלובקיה 1947 | מקום עשירי | 6 | 3 | 3 |
מצרים 1949: לא נרשמה
| צרפת 1951 | מקום 18 | 3 | 0 | 3 |
| ברית המועצות 1953 | מקום 13 | 9 | 6 | 3 |
| הונגריה 1955 | מקום שביעי | 11 | 5 | 6 |
| בולגריה 1957 | מקום חמישי | 10 | 5 | 5 |
| טורקיה 1959 | מקום שמיני | 8 | 2 | 6 |
| יוגוסלביה 1961 | מקום שביעי | 8 | 6 | 2 |
| פולין 1963 | מקום 11 | 9 | 4 | 5 |
| ברית המועצות 1965 | מקום 13 | 9 | 4 | 5 |
| פינלנד 1967 | מקום חמישי | 9 | 6 | 3 |
| איטליה 1969 | מקום תשיעי | 7 | 4 | 3 |
| גרמניה המערבית 1971 | מקום שמיני | 7 | 3 | 4 |
| ספרד 1973 | מקום תשיעי | 7 | 3 | 4 |
| יוגוסלביה 1975 | מקום 11 | 7 | 1 | 6 |
בלגיה 1977: לא העפילה
איטליה 1979: לא העפילה
צ'כוסלובקיה 1981: לא העפילה
צרפת 1983: לא העפילה
| גרמניה המערבית 1985 | מקום עשירי | 7 | 2 | 5 |
| יוון 1987 | מקום 12 | 7 | 0 | 7 |
יוגוסלביה 1989: לא נרשמה
איטליה 1991: לא העפילה
גרמניה 1993: לא העפילה
יוון 1995: לא העפילה
ספרד 1997: לא העפילה
צרפת 1999: לא העפילה
טורקיה 2001: לא העפילה
שוודיה 2003: לא העפילה
סרביה ומונטנגרו 2005: דרג ב
ספרד 2007: דרג ב
פולין 2009: דרג ב
ליטא 2011: דרג ב
סלובניה 2013: לא העפילה
צרפתקרואטיהגרמניהלטביה 2015: לא העפילה
| פינלנדישראלרומניהטורקיה 2017 | מקום 23 | 5 | 0 | 5 |
צ'כיהגאורגיהאיטליהגרמניה 2022: לא העפילה
קפריסיןפינלנדפוליןלטביה 2025: לא העפילה
| סך הכל | 18 הופעות | 132 | 54 | 78 |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות גברים באתר פיב"א
עיר חכמה

תוכניות לפיתוח של עיר חכמה בגואנגג'ואו, הרפובליקה העממית של סין
עיר חכמה היא חלק מחזון תכנון ערים ואזורים הכולל שילוב בין טכנולוגיות מידע ותקשורת ופתרונות האינטרנט של הדברים באופן מאובטח במטרה לנהל את נכסי העיר ובכללם: מערכות מידע מקומיות, בתי ספר, ספריות, מערכות תחבורה, בתי חולים, תחנות כוח, תשתיות הולכת מים, אשפה, אכיפת חוק ושירותים קהילתיים אחרים.
למושג עיר חכמה אין הגדרה מוסכמת והניסוחים השונים שמוצעים שומרים על פי רוב על אמביוולנטיות ועמימות. אולם, על אף שאין הגדרה אחת למושג וההגדרות הקיימות תלויות בהקשר תרבותי וכלכלי, הן על פי רוב מצביעות על מטרה משותפת: המטרה בבניית עיר חכמה היא לשפר את איכות החיים על ידי ניצול הטכנולוגיה כך שהיא תגביר את היעילות של השירותים המסופקים ותיתן מענה לצורכי התושבים, ולסייע בצמצום הפגיעה בסביבה כתוצאה מיעילות ניהול המשאבים.
לצד האפשרויות לשיפור חיי התושבים בערים החכמות, יש המבקרים את רעיון העיר החכמה ואת האופן שבו הוא מיושם. הביקורות מדגישות את הפגיעה בפרטיות כתוצאה משימוש בטכנולוגיות מעקב ואיסוף מידע, את מקומם המרכזי של תאגידי הטכנולוגיה בעיצוב החזון של עיר חכמה ואת הכוח שהתאגידים צוברים מיישום החזון שלהם. אחרים רואים בעיר החכמה מקור להגדלת פערים חברתיים ויש החוששים מפגיעה במאפיין האורגני של החיים האורבניים כתוצאה מתכנון יתר של העיר החכמה.
הגדרת המושג

המושג עיר חכמה מאגד תחתיו ריבוי הגדרות תלויות הקשר תרבותי ומקום. לפי חוקרת העירוניות וההיסטוריה של המדיות הדיגיטליות צ'אמי יאנג "עיר חכמה אינה רעיון מקובע או סינגולרי שיכול להיתפס בשלמות. כל עיר חכמה היא הופעה מקרית מתוך ריבוי חוטים היסטוריים שנארגים יחד במקום וזמן ספציפיים." עם זאת, ישנם מאפיינים חוזרים לערים חכמות. על פי מדד הערים החכמות של המכון הבינלאומי לפיתוח ניהול בשווייץ (אנ') "עיר חכמה מתארת מרחב אורבני שמיישם טכנולוגיה כדי להעצים את היתרונות ולצמצם את החסרונות של עיור."
האדריכל וחוקר העירוניות אנטואן פיקון (אנ') מזהה ארבעה מאפיינים שיחד מהווים הגדרה לעיר חכמה:
הסתמכות על שימוש אינטנסיבי בתקשורת ובטכנולוגיה.
הכלאה בין תוכן אלקטרוני לעולם החומרי.
היכולת לגשר בין איכות החיים בעיר לבין פיתוח בר קיימא וניהול הדוק של תשתיות ומשאבים טכנולוגיים.
היצע של הזדמנויות חדשות לשוכני הערים אשר באמצעות מכשירים ניידים יאפשרו היווצרות של קולקטיבים חדשים וארגונים חברתיים שמבוססים על שיתופי פעולה בקנה מידה עצום.
התפתחות המושג

ניתן לזהות את רעיון העיר החכמה כחוליה בשרשרת שמתחילה כבר בשנת 1624 בספר "אטלנטיס החדשה" מאת פרנסיס בייקון. בייקון מתאר עיר עתידנית אוטופית המנוהלת על ידי מדענים. היישומים הראשונים של טכנולוגיות עיר חכמה במובנה המודרני התחילו כבר בסוף שנות ה-70 ושנות ה-80 המוקדמות של המאה ה-20 כשבתכנונה והתפתחותה של העיר לוס אנג'לס נעשה שימוש בנתוני עתק באמצעות מחשוב. בתחילת שנות ה-80 סינגפור הכריזה על עצמה כ"אי חכם" עם רישות העיר בסיבים אופטיים במטרה לאסוף מידע מרחבי העיר ולנהל אותה.
למרות השימושים החלוציים בטכנולוגית מידע בלוס אנג'לס וסינגפור, המונח עיר חכמה נכנס לשימוש ככל הנראה רק באמצע שנות ה-80 לתיאור טכנולוגיית מידע שמאפשרת פיתוחים בתחום הניידות בעירו שיפור של ניהול השירותים והביצועים העירוניים בתחום הכלכלי והסביבתי. עם זאת, שימוש רחב יותר במושג החל באמצע שנות ה-90, שינוי שפיקון מייחס לפרסום של סדרת מאמרים על מחשוב מקיף (אנ'), מושג שנטבע על ידי מארק וייסר (אנ') מחלוצי מדעי המחשב באותה התקופה. הרעיון המרכזי של וייסר היה שמחשוב יכול להיות בכל מקום, כולל בחפצים יומיומיים שאנחנו לא נוהגים לזהות כמחשבים. מחשוב החפצים יהיה סמוי או כמעט סמוי: "הטכנולוגיות העמוקות ביותר הן אלו שנעלמות. הן אורגות את עצמן למרקם החיים עד שהן הופכות בלתי מובחנות מהחיים [עצמם]".
רעיונות המחשוב המקיף, שהתחילו מחזונו של וייסר, עיצבו את הדימוי של העיר החכמה. למרות התפתחות המושג באקדמיה ובקרב חברות הטכנולוגיה, המושג תפש מקום בתודעה הציבורית רק בשנים 2008–2010 כאשר ענקיות הטכנולוגיה סימנס, סיסקו ו-IBM אמצו את המושג והחלו להפנות את משאבי הפיתוח שלהן לנושאים עירוניים. פיקון מייחס שינוי זה למשבר הכלכלי של 2008 ולירידת ערכן של השקעות החברות בטכנולוגיות מידע.
בעשור לאחר מכן ערים רבות חרתו על דגלן את ההפיכה ל"עיר חכמה", ומדינות רבות הפכו זאת למדיניות רשמית. בין המקרים הבולטים הייתה ממשלת הודו שהקימה גוף ייעודי במשרד השיכון ההודי שמטרתו להפוך 100 ערים בהודו לערים חכמות. גוף זה הדגיש בנוסף לשימושים טכנולוגיים לחסכון במשאבים ושיפור חיי התושבים כתוצאה מיעילות, את מיקוד העיר החכמה סביב קהילה, וכן הדגיש את השימוש בטכנולוגיה כאמצעי ולא כמטרה.
התפתחות המושג > הגדרות שונות

למונח "עיר חכמה" מספר הגדרות בהתאם לשדה שמגדיר אותן:
ICT - טכנולוגיות מידע ותקשורת – עיר חכמה היא כלי לשימוש בטכנולוגיות מידע ותקשורת בכדי לשפר את ניהול העיר. להגדרה זו ניתן לייחס טרמינולוגיות כמו עיר דיגיטלית, עיר אינטליגנטית, עיר מידע ועיר מקושרת.
פיתוח עירוני מוכוון עסקים ויזמות – מאפיין מפתח של ערים חכמות הוא הדגש המונח בבסיסן על פיתוח עירוני מוכוון עסקים. בתצורה זו הפיתוח העירוני מעוצב בידי תאגידים ויזמים פרטיים. להגדרה זו ניתן לייחס טרמינולוגיות כמו עיר יזמות.
פיתוח קהילתי והון חברתי – קהילה חכמה היא קהילה אשר עושה מאמץ מודע להשתמש בטכנולוגיות מידע כדי לקדם את החיים והעבודה בה באופן משמעותי. להגדרה זו מיוחסת הטרמינולוגיה "קהילה חכמה".
פיתוח מבוסס לימוד ומידע – ערים חכמות הן טריטוריות בעלות יכולת למידה והמצאה גבוהות, אשר נבנות בידי היצירתיות של אוכלוסייתן, מוסדות הידע שלהן ותשתיתן הדיגיטלית לתקשורת וניהול ידע. להגדרה זו מיוחסות הטרמינולוגיות עיר ידע, עיר לימוד ועיר יצירתית.
פיתוח בר קיימא – עיר היא חכמה כאשר השקעות בתשתית מסורתית, פיתוח חברתי ותשתית תקשורת מודרנית תורמות לגידול בר קיימא ולאיכות חיים גבוהה, עם ניהול נבון של משאבים טבעיים. להגדרה זו מיוחסות טרמינולוגיות כמו עיר בת קיימא ועיר אקולוגית.
"עיר מאפס" או התחדשות עירונית

חלק קטן אך בולט מן הערים החכמות בעולם הן ערים חדשות המעוצבות מיסודן כערים חכמות. הקמתה של עיר חכמה מיסודה מאפשרת למתכנניה לבנות תשתיות שיתמכו בתכנון, מבני ציבור חכמים ואף להגדיר תקני בניה שיתמכו ברעיון העיר החכמה בהגדרתה המקומית. לעומת זאת, רוב הערים הקיימות שהופכות לחכמות עושות זאת בתהליך של התחדשות עירונית שמאמץ עקרונות של עיר חכמה תוך כדי ההתחדשות.
"עיר מאפס" או התחדשות עירונית > דוגמאות לערים חכמות מ"אפס" > סונגדו

סונגדו שבדרום קוריאה היא עיר שבנויה על אי מלאכותי במטרופולין אינצ'ון. העיר נהגתה לראשונה בשנת 1986 כמרכז עסקים בינלאומי המבוסס על שילוב של מערכת תחבורה מתקדמת, שדה תעופה בינלאומי ותשתית טלקומוניקציה מתקדמת. הקמת האי עצמו החלה בשנת 2000 ונמשכה כשלוש שנים, כשבמקביל הוקם תאגיד בבעלות ציבורית-פרטית במטרה לתכנן את העיר עצמה ולפקח על הקמתה. תכנון האספקטים הטכנולוגיים של העיר בוצע על ידי תאגיד הטלקומוניקציה סיסקו. הבניה עצמה החלה ב-2005.
הקמתה של סונגדו מאפס, יחד עם תכנון ריכוזי ביותר, אפשרה לבוני העיר ליצור תשתיות טלקומוניקציה ומחשוב מקיף שמוטמעות בכל האספקטים של העיר, לצד ריבוי של פארקים ומבני ציבור חכמים. הטמעת חיישנים ורישות כל מערכות התחבורה, המים והחשמל עד רמת התשתיות הפנימיות בבניינים, מאפשרים להנהלת העיר ליעל את המערכות השונות בזמן אמת ולמנוע בזבוז. כרטיסים חכמים אישיים מאפשרים השכרת אופניים חשמליות וניידות בתחבורה ציבורית וגישה למקומות ציבוריים. כך נאסף מידע גם לגבי השימוש בשירותים והם מתוגברים או מצומצמים בהתאם לצורך.
הטמעת המחשוב המקיף בשלב מוקדם אפשרה למערכת החינוך לעבוד מרחוק הרבה לפני שהצורך בכך עלה בשאר העולם כתוצאה מהתפשטות נגיף הקורונה. מערכת פנאומטית להולכת אשפה שמייתרת את השימוש במשאיות אשפה, מנהלת את הפחים עצמם ולא מאפשרת השלכת פסולת ללא שימוש בכרטיסים אישיים. הפחים עצמם מוודאים שהפסולת שהתושב מנסה להשליך מתאימה לפח, במידה והפסולת אינה מתאימה הפח ידחה את קבלת הפסולת. הפסולת הממוינת מגיעה למפעל מחזור שממחזר 76 אחוז מהפסולת העירונית והיתר נשרף להפקת אנרגיה. הערכות הן כי סונגדו יעילה אנרגטית בכ-30 אחוז ביחס לערים בעלות מאפיינים דומים כתוצאה מעיבוד המידע וניהול משק האנרגיה החכמים.
למרות השימושים הטכנולוגיים הרבים סונגדו איננה נתפשת כהצלחה ברורה ומודל לחיקוי. רבים מבקרים אותה כעיר מתוכננת מידי, שבה הטכנולוגיה היא המטרה ולא האנשים, וכי התוצאה היא עיר ללא "נשמה" שאין בה חיי לילה ותרבות/ – "כתוצאה מהדגשת יתר של אינטראקציה מתווכת [בטכנולוגיה], יורדת תשומת הלב לנוכחים בגופם, להתמכרויות דיגיטליות ודועכת ה"קרבה".
"עיר מאפס" או התחדשות עירונית > דוגמאות לערים חכמות מ"אפס" > מסדאר סיטי

העיר מסדאר סיטי שבאבו דאבי היא דוגמה נוספת לעיר חכמה מן היסוד. בדומה לסונגדו העיר מסדאר נבנתה בשיתוף פעולה רחב עם תאגידי טכנולוגיה בין-לאומיים שרואים בעיר מסדר מעבדת מחקר לפיתוחיהם. בניית העיר החלה בשנת 2008 עם המטרה מוצהרת להפוך לעיר חכמה ובת קיימא, הכוללת מערך תחבורה חכם, 0% פליטות' 0% פסולת ועם חקלאות אקולוגית. על פי התוכנית המקורית העיר הייתה אמורה להפוך למרכז מסחרי שוקק עם 50,000 תושבים ו-40,000 עובדים יומיים. מאז הוקמו כ-10% אחוז מהמבנים והעיר מאוכלסת בדלילות. במקום פועל מוסד אקדמי עם מאות סטודנטית ויעדי ל-0% פליטות התמתנו והעיר שואפת ל-40% הפחתה בצריכת מים ואנרגיה ביחס לערים דומות באבו דאבי.
"עיר מאפס" או התחדשות עירונית > דוגמאות לערים מתחדשות > ריו דה ז'ניירו

ריו דה ז'ניירו בברזיל נחשבת לעיר חכמה עם מאגר גדול של תשתיות מידע פתוח ומקוון (BOLD). התשתיות המקוונות משמשות לבניית מודל ארגון ציבורי חדש הכולל שלושה מקורות שונים: מוקד פעילות ריו – COR (Center of Operations Rio) – הנותן מענה בזמן אמת, מרכז מענה טלפוני 1746 המתמקד במתן פתרונות בטווח קצר' ומוקד איסוף של נתונים סטטיסטיים משירותים ציבוריים כגון: בריאות, חינוך, תחבורה וכדומה הנותן פתרונות בטווח הארוך.
ה-COR הוקם בשנת 2011 על מנת לתת מענה לאסונות טבע כגון מפולות הרים, אך עם הזמן הפך לארגון המרכזי הנותן מענה לבעיות עירוניות החל מדיווחים על תאונות דרכים ועד לאירועים משמעותיים המשפיעים על מהלך העיר כגון גביע העולם בכדורגל ב-2014 והמשחקים האולימפיים ב-2016. המרכז הטלפוני 1746 הוקם בריו כמענה טלפוני לתלונות הציבור בנוגע לשירותים ציבוריים עירוניים. המידע שימש לארגון השירותים העירוניים התשתיתיים. מדי יום נאספים הנתונים הסטטיסטיים בנושאים כגון: מזג אוויר (גשם, גובה פני הים וגובה מי הנחלים), חינוך, בריאות עזרה סוציאלית ותחבורה.
מאמצי העיר החכמה של ריו התמקדו בפתרון בעיות הקשורות לאסונות טבע ובשיפור מערך התנועה והתחבורה הציבורית בעיר בזמן התרחשות אירועים גדולים. הנהלת העיר זיהתה את האפשרויות הגלומות במידע העצום שהצטבר לא רק כדי להגיב ולשפר, אלא גם כדי לחזות אירועים עתידיים ולתכנן מערך תגובות ומענה הולם לכל אירוע עתידי. לשם כך הקימה העירייה צוות מומחים רב תחומי (PENSA) שעיבד את הנתונים שנאספו משלושת המוקדים, ובשיתוף פעולה עם חברות Waze ו-Moovit שיפרה את איכות השירות הציבורי בעלות נמוכה.
בעזרת הנתונים המעובדים תכננה עיריית ריו את המתחמים ששימשו במשחקים האולימפיים ובמונדיאל, אך גם זיהתה מסלולים מתאימים להקמת נתיבי תחבורה ציבורית יעילים, ומסלולים אופטימליים להקמת מערכת תעבורת אוטובוסים מהירה (BRT).
"עיר מאפס" או התחדשות עירונית > דוגמאות לערים מתחדשות > לונדון

לונדון עומדת בחוד החנית בכל הנוגע לשילוב משאבים וטכנולוגיות עירוניות. ב-2010 לונדון הפכה את המידע הממשלתי לזמין לציבור באמצעות מערכת המידע, אשר מנוהלת בידי עיריית לונדון ומאפשרת לאזרחים לצפות ולהשתמש במידע גולמי, המופק בידי רשויות ומשרתי ציבור. המידע המופץ כולל מידע על פשע, כלכלה, תקצוב והקצאת משאבים ומידע בזמן אמת על מערכת התחבורה. הרווח השלטוני העומד מאחורי שיתוף המידע הוא כפול: הגדלת השקיפות מצד אחד ועידוד יזמות מצד שני.
אחת הבעיות המרכזיות בהן נתקלה העיר לונדון היא השימוש ההולך וגובר ברכב פרטי. על מנת להתמודד עם בעיה זו נקטה עיריית לונדון במספר אמצעים:
מיקום קוראי לוחיות רישוי בכניסה למרכז העיר, אשר קוראים את לוחיות הרישוי ומחייבים את הנכנסים בתשלום יומי. גבייה זו שימשה גם למימון שיפורים בתחבורה הציבורית.
שיטת תשלום משולבת לכלל אמצעי התחבורה הציבורית. השימוש בכרטיס יחיד מגביר את יעילות השימוש באמצעי התחבורה השונים.
פיתוח תוכנית השכרת אופניים. התוכנית מאפשרת למשתמשים להירשם ברשת ולשכור אופניים לשימוש יומי.
באמצעות כלים אלו הצליחה לונדון להפחית את השימוש בכלי רכב פרטיים ולגרום לכ-5.7 מיליון תושבי לונדון להשתמש בתחבורה ציבורית מדי שבוע.
"עיר מאפס" או התחדשות עירונית > דוגמאות לערים מתחדשות > ניו יורק

עיריית ניו יורק הפכה את המידע העירוני זמין לציבור ועודדה יצירת אפליקציות באמצעות אתר אינטרנט, יוזמה שהובילה למגוון של פתרונות יצירתיים כגון: כלים למציאת חניה ביעילות בעיר, ייעוד מחדש של נכסים נטושים ושימוש יעיל בתחבורה ציבורית.
בשנת 2009 הקים מייקל בלומברג, ראש עיריית ניו-יורק, יחידה שתכליתה איסוף נתונים, במטרה לפתח מדיניות ולקדם תכנון אסטרטגי. באמצעות שימוש בנתונים אלה פותחו יישומונים רבים בעלי תכליות מגוונות: הגדלת מודעות לפשיעה על פי אזורים, אופטימיזציה של איסוף זבל, הפחתת שחיתות מוניציפלית ועוד.
"עיר מאפס" או התחדשות עירונית > דוגמאות לערים מתחדשות > אמסטרדם

אמסטרדם היא מהערים המובילות בעולם בחדשנותן ובתהליך ההפיכה לעיר חכמה. מאמץ זה בולט בתחום ההתניידות:
ניהול חכם ויעיל של נפח החניה - אכיפה בזמן אמת של החונים במגרשי חניה המיועדים לרכבים חשמליים באופן בלתי חוקי והפניית מחפשי החנייה למגרשי חניה פנויים.
שימוש במשדרים לניטור בזמן אמת - באמצעות ניטור זה ניתן לנהל תנועות הולכי רגל ושלל אמצעי תחבורה בעיר.
תחבורה שיתופית - יצירת מערכת שיתוף נסיעות, אשר בנוסף להפחתת השימוש ברכב פרטי יוצרת אפשרויות אינטראקציה בין אנשים.
חיזוי מגמות - איסוף נתונים בזמן אמת בחיתוך עם מגמות מהעבר מאפשרים חיזוי התנהגויות.
מעבר לתחבורה, אמסטרדם שואפת להפוך לעיר בת קיימא עד שנת 2040. יוזמה חשובה בדרך להשגת מטרה זו כוונה לעבר הרחוב הפופולרי וההומה במרכז העיר, אוטרכטסטראאט. פרויקט אוטרכטשסראאט היה פיילוט דו שנתי אשר כלל איסוף זבל באמצעות כלי רכב חשמליים, איכון חכם, עמדות טעינת רכב חשמלי, עמעום אורות בלילה וגישה מרחוק לשליטה בציוד אלקטרוני בחנויות. בסיום הפיילוט הודיעו בכירים באמסטרדם כי פליטת דו־תחמוצת הפחמן ירדה בכ-18%.
"עיר מאפס" או התחדשות עירונית > דוגמאות לערים מתחדשות > סינגפור

החזון של הממשל הסינגפורי לאומה חכמה מנסה לרתום טכנולוגיות מידע ותקשורת, רשתות ומידע לטובת חיים טובים יותר, יצירת הזדמנויות ותמיכה בקהילות חזקות, כתגובה לאתגר העירוני של הזדקנות האוכלוסייה, הצפיפות העירונית והאנרגיה בת הקיימא. גופים וחברות יזמיות רבות מרחבי העולם מוזמנות להיות מעורבות בחזון זה ולהשתמש בסינגפור כ"מעבדה חיה" ולנסות עליה רעיונות חדשים ופתרונות חכמים. מכיוון שסינגפור מהווה קרקע פורייה לבניית אומה חכמה, עם תשתיותיה המתקדמות, הפיתוח הטכנולוגי שלה והאיכות האנושית, שירותים חכמים מקודמים בה בנקל.
השירותים החכמים המתקדמים ביותר בסינגפור הם בתחום התחבורה והתנועה. הפיתוח של מערכות תחבורה חכמות מקודם כבר למעלה מ-10 שנים. לסינגפור יש גם יסודות של מערכת ממשל מקוון, אותה הם מפתחים עוד משנות ה-80 של המאה ה-20. ישנו מנעד רחב של שירותים חכמים שהממשל הסינגפורי רוצה לספק לתושביו. רבים משירותים אלה עדיין מצויים בשלבי הרצה ואחרים עדיין מצויים בהליכי תכנון.
אחד המאפיינים המעניינים ביותר של האומה החכמה של סינגפור הוא בשיטת שיתוף המידע בין גופים שלטוניים שונים. הרעיון העומד מאחורי שיטה זו הוא הימנעות מפלטפורמות שיתוף פיזי, ובמקום זאת הסכמה על חוקים ורגולציות לשיתוף מידע.
ערים חכמות בישראל > תל אביב

הגישה של תל אביב לעיר חכמה מתמקדת בתושבי העיר ולא בתשתיותיה הפיזיות. גישה זו קיבלה הכרה וזכתה בפרס ערי העולם החכמות באקספו ערים חכמות 2014 בברצלונה. הגרעין של חכמת העיר תל אביב הוא הדיגיתל, פלטפורמה המספקת גישה אישית לשירותים ומידע דרך דואר האלקטרוני, הודעות טקסט, אתר אינטרנט מותאם אישית ויישומון לטלפון. האינפורמציה המסופקת לתושבים לוקחת בחשבון את מיקומם, תחומי עניינם, צורכיהם ושאר מאפיינים אישיים. דיגיתל יוצרת חיבור בין העיר לתושבים באמצעות התראות על שיפוצים בכביש, סימון מיקומי עמדות השאלת אופניים קרובות, או הצעת הנחות על אירועי תרבות. היא גם מקדמת השתתפות פעילה, בעוד תושבים יכולים לדווח על הכל, החל מפעילויות ואירועים וכלה במכשולים וסיכונים עירוניים. בנוסף לדיגיתל, ישנם מספר שירותים חכמים בתחומים כמו ניהול תנועה חכם, בטיחות וביטחון, ניהול בעיות חירום וחניה. רבים משירותים אלה מסופקים באמצעות שותפות עם חברות סטארט אפ מקומיות.
בתחום התשתיות עיריית תל אביב פועלת לקידום שכונות בעלות עצמאות אנרגטית באמצעות ניהול אנרגטי, בנייה ירוקה, גיוון מקורות אנרגיה והקמת מתקני קירור רובעיים. ניסיונות אלה מקודמים הן בתוכניות עתידיות כמו תוכנית רובע צפון מערב העיר (תא 3700) והן בשכונת מעוז אביב הקיימת.
ביקורת

על אף יתרונותיהן של הערים החכמות, רבים מבקרים את הרעיון בשל האופן שבו הוא מיושם, הפערים בין הבטחותיו הגדולות למימושן בפועל, השפעותיו על החברה והאופי של העיר.
ביקורת > ביקורת כלכלית חברתית

אחד המאפיינים הבעייתיים בערים חכמות הוא המקום המרכזי שיש לתאגידי ענק בעיצובן. הגדרות תאגידיות למושג ומיתוג עירוני הם חלק מתהליך קידום אג'נדה נאו-ליברלית באמצעות המטרה העסקית של העיר החכמה לשרת את האינטרסים של החברות עצמן ולהתעלם מצרכיהן של הקהילות המקומיות. הענקת תפקידי מפתח לתאגידים בהקמת הערים החכמות יצר תלות גדלה והולכת באותם תאגידים. כמתכננים, מבצעים, בעלים ומספקי שירותים של מכלול האספקטים בעיר, תאגידים כסיסקו בסונגדו הופכים למונפול והממשל המקומי נחלש. במסגרת זו, העיר הופכת לבלתי נגישה למעוטי יכולת והפערים החברתיים גדלים.