stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחיאל לייטר
הערות שוליים

1 2  מיכאל (מייק) הרצוג, Today marks the end of my tenure as Israel's Ambassador to the United States, פוסט ברשת X, ‏24/01/2025
↑   אמיר תיבון, נתניהו מינה את יחיאל לייטר, שכיהן בעבר כראש המטה שלו, לשגריר החדש בארה"ב, באתר הארץ, 8 בנובמבר 2024
↑  איתמר אייכנר, מימן טיסות לילדי נתניהו: "לא היה לו כרטיס אשראי", באתר ynet, 24 במאי 2016
↑  לילך ויסמן, ‏ועדת שפניץ: לחבר הליכוד יחיאל לייטר אין זיקה פוליטית - יכהן כדירקטור בחברת הנמלים, באתר גלובס, 29 בנובמבר 2011
↑  יוני קמפינסקי, ד"ר יחיאל לייטר יהיה שגריר ישראל בארה"ב, באתר ערוץ 7, 8 בנובמבר 2024
↑  דביר עמר, "מלח הארץ שתרם רבות": משה ידידיה לייטר נפל בקרב בעזה, באתר ערוץ 7, 11 בנובמבר 2023
↑  גל פרל, "ייחודו הבולט של צה"ל, שהמפקדים הם סוד כוחו": לקחים מ־1982 ו־2023, מערכות, ‏ 11 באפריל 2024.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300626605171  GND: 1163756555  ISNI: 0000 0004 0298 9334  LCCN: no94037345  SUDOC: 242627773  VIAF: 299224183   WorldCat (עם VIAF): 299224183
מבצע אתגר כפול

אתגר כפול הוא מבצע צבאי של צה"ל, שנערך בשטחי רצועת עזה ב-5 בנובמבר 2008.
רקע למבצע

בתאריך 19 ביוני 2008 החלה תקופה נוספת של רגיעה בין ישראל לבין רצועת עזה, והפעם רצועת עזה שנמצאת תחת שליטת החמאס. רגיעה זו הושגה לאחר משא ומתן בן מספר חודשים בתיווך עומאר סולימאן שר המודיעין המצרי. ההסכם כולל פתיחת המעברים והתקדמות בהשגת הסכם לשחרור החייל החטוף גלעד שליט. כחודש לפני המבצע התקבל מידע מודיעיני על מנהרת חדירה שחפר החמאס, שלוש מאות מטרים מעבר לגדר הגבול עם רצועת עזה, שאמורה הייתה לשמש לפעילות טרור. אלוף פיקוד הדרום, יואב גלנט, יזם מבצע לסיכול המנהרה, והוא אושר על ידי הרמטכ"ל גבי אשכנזי ושר הביטחון, אהוד ברק.
המשימה הוטלה על גדוד הסיור של הצנחנים (שרף), עליו פיקד סא"ל ירון פינקלמן. על כוח סיירת צנחנים, עליה פיקד רב-סרן נמרוד לוטן הוטל לתקוף את המבנה שבתוכו היה מצוי פתח המנהרה בצד העזתי, ואילו על כוחות הפלנ"ט, עליה פיקד יניב בארוט, והפלחה"ן, עליה פיקד אלעד פרץ, הוטל לשמש ככוחות אבטחה במהלך הפשיטה, שיבודדו את הזירה מתגבורות ויסייעו במידת הצורך לכוח הסיירת. לכוח צורף גם כוח שריון וכוח מיחידת יהל"ם, שעליו הוטל להרוס את המנהרה.
מהלך המבצע

ב-4 בנובמבר 2008 פשט כוח מגדוד הסיור של הצנחנים (שרף), בפיקוד סא"ל ירון פינקלמן והשמיד בית ממולכד ומנהרה שחפר החמאס שלוש מאות מטרים מעבר לגדר הגבול עם רצועת עזה. במהלך הפשיטה הרגו לוחמי פלנ"ט הצנחנים שישה מחבלים, כאשר יהונתן קפשוק מפקד על הכוח. במהלך הלחימה, נתקל כוח הצנחנים באזרחים פלסטינים ששהו במרחב, ופינה אותם משטח הלחימה. בעת הלחימה ירו פעילי חמאס אש מרגמות לעבר הכוח, ממנה נפצעו 4 חיילים. לאחר שכוח מיחידת יהל"ם הרס את המנהרה באמצעות מטעני חבלה הכוח השלים את משימתו ונסוג חזרה לשטח ישראל.
בנוסף ירה החמאס עשרות רקטות קסאם על עוטף עזה ובירי רקטות על אשקלון. ירי הרקטות נמשך גם אחרי שישראל נצרה את האש, ובתגובה סגרה ישראל את המעברים לרצועה. ב-12 בנובמבר הרג כוח צנחנים 4 מחבלים שהניחו מטען חבלה סמוך לכיסופים. בתגובה פתחו ארגוני הטרור, לרבות חמאס, בירי רקטות על שדרות, אשקלון ועוטף עזה. הירי נמשך לכל אורך חודש נובמבר ובתגובה שר הביטחון אהוד ברק הורה על סגירת המעברים עד שהירי יפסק. ב-18 בדצמבר 2008, עם תום תקופת ההודנא, החל ארגון החמאס במתקפה ארטילרית מתמשכת כנגד שדרות, אשקלון ויישובי עוטף עזה. מהלך זה הוביל, לאחר מספר ימים, לתחילתו של מבצע עופרת יצוקה.
הערות שוליים

↑  רוני סופר, ישראל מאשרת רגיעה "בלי לפתוח שמפניות", באתר ynet, 18 ביוני 2008.
↑  רון בן ישי, רגיעה בעזה - מדריך למשתמש, באתר ynet, 17 ביוני 2008.
↑  עלי ואקד, חמאס: תגובה כואבת על כל הפרה ברגיעה, באתר ynet, 19 ביוני 2008.
↑  יועז הנדל ויעקב כץ, "ישראל נגד איראן, מלחמת הצללים", כנרת זמורה-ביתן, 2011, עמוד 191.
↑    גל פרל פינקל, ‏האויבים לא בסגר: גם בקורונה, צה"ל צריך להיערך למלחמה, בעיתון מקור ראשון, 15 באוקטובר 2020.
↑  גל פרל פינקל וסא"ל ירון, מבצע "קרנף": מה כדאי לחטיבת הקומנדו ללמוד מרגימנט הריינג'רס של צבא היבשה האמריקני, מערכות 488, יולי 2020, עמוד 47
↑  יפתח שפיר וגל פרל, לוחמה תת-קרקעית: אתגר חדש־ישן, בתוך הספר "'צוק איתן' השלכות ולקחים", המכון למחקרי ביטחון לאומי, נובמבר 2014, עמודים 49–53
↑   עמוס הראל, אחרי עזה ובלבנון, דווקא הקרב נגד הקורונה מעודד את ראש חטיבת המבצעים החדש, באתר הארץ, 2 באוקטובר 2020
↑  אמיר בוחבוט‏, המלחמה על הגדר: הונאה היא שם המשחק, באתר וואלה, 25 באפריל 2014.
↑  אמיר בוחבוט ואורי בינדר, עשרות רקטות על הנגב – פיקוד העורף העלה כוננות, nrg, ‏5 בנובמבר 2008
↑  תומר ולמר ושי גבעתי, זמן דרום, רקטות במרכז אשקלון - כמה בני אדם לקו בחרדה, nrg,‏ 5 בנובמבר 2008
↑  אמיר בוחבוט וירון ששון, חילופי אש בעזה: כח צה"ל הרג ארבעה מחבלים, nrg,
 12 בנובמבר 2008
↑  גל פרל פינקל, יוזמה היא משחק סכום אפס, באתר זמן ישראל, 18 בינואר 2021.
פחמימה

דבש מורכב כמעט אך ורק מפחמימות (פרוקטוז) וממים
מוצרי דגן הם מזונות העשירים בפחמימות מורכבות
פחמימות הן קבוצת תרכובות אורגניות. הפחמימות הן משפחת התרכובות האורגניות הנפוצה ביותר על-פני כדור הארץ, ותאית היא התרכובת האורגנית הנפוצה ביותר.
לפחמימות ארבעה תפקידים בעלי חשיבות עליונה בביולוגיה:
הפקת אנרגיה בתא – חלק מהיצורים החיים מפיקים אנרגיה מפירוק גלוקוז, תחילת תהליך זה מכונה גליקוליזה.
בנייה – מבנים פיזיים רבים, במיוחד בעולם הצומח, עשויים פחמימות (בעיקר תאית ועמילן).
DNA ו-RNA – חומצות הגרעין, המכילות את החומר התורשתי של כל היצורים החיים, מורכבות מנוקלאוטידים, אשר כל אחד מהם מכיל סוכר – ריבוז ב-RNA ודיאוקסיריבוז ב-DNA.
זיהוי תאים – פחמימות נמצאות על-גבי הממברנה החיצונית של רוב התאים. הן משמשות מעין "תעודת זיהוי" של התא באלפי תהליכים ביולוגיים. ללא זיהוי זה לא הייתה כלל מתאפשרת פעולתה של מערכת החיסון, למשל.
בטבע מייצרים הצמחים את הפחמימות הנחוצות להם מהפחמן הדו-חמצני שנקלט מהאוויר ומהמים שהם קולטים מהקרקע. את אלה הצמח מקבע אחד לשני בעזרת אור השמש בתהליך הפוטוסינתזה. התהליך המטבולי של הקיבוע עצמו נקרא מעגל קלווין.
פירות הם עשירים בפחמימות
גם חלק מהירקות (ובמיוחד שורשים) – עשירים בפחמימות
הגדרה כימית

פחמימות הן קטונים או אלדהידים בעלי מספר קבוצות הידרוקסיל. לעיתים ניתן למצוא מחובר לשלד המולקולה גם זרחניים, חנקנים, קבוצות גופרית ועוד. שמם הכימי הבסיסי של הפחמימות הוא, לפיכך, פוליהידרוקסיקֵטונים או פוליהידרוקסיאָלדהידים.
הגדרה כימית > סוגי פחמימות

ניתן לחלק את הפחמימות בטבע לשלוש קבוצות עיקריות: חד סוכרים, דו סוכרים ורב סוכרים או לחלופין סוכרים, אוליגו-סכרידים ופוליסכרידים.
הגדרה כימית > סוגי פחמימות > מונוסכרידים

לקבוצת החד סוכרים שייכות מולקולות המכילות קבוצה קטונית או אלדהידית אחת. המונוסכריד הנפוץ ביותר בטבע מכיל שישה פחמנים ונקרא D-גלוקוז או בשמו האחר דקסטרוז. לרוב מונוסכרידים בעלי יותר מארבעה פחמנים ייטו להיסגר לכדי טבעת.
הגדרה כימית > סוגי פחמימות > אוליגוסכרידים

אוליגוסכרידים מכילים שרשרת קצרה של חד-סוכרים (בין 3 ל-9) המחוברים בקשר בעל תכונות נבדלות הנקרא קשר גליקוזידי. בתא החי כאשר אוליגו סכריד מכיל יותר משתי יחידות הוא יחובר למולקולה אחרת כמו חלבון או שומן.[דרוש מקור]
הגדרה כימית > סוגי פחמימות > פוליסכרידים

פוליסכרידים הם פולימרים של סוכר, המכילים יותר מ-8 יחידות של מונוסכרידים. חלקם בעלי מבנה ליניארי כמו תאית, אחרים כמו גליקוגן בעלי מבנה מסועף. רב סוכרים נבדלים אחד מהשני הן בצורת המבנה של קישור הסוכרים והן בסוג חד הסוכרים הבונים אותם. לרב סוכרים יכול להיות מבנה שלישוני מרחב בעל משמעות תפקודית בגוף החי.
הגדרה כימית > סטריאוכימיה של חד סוכרים

לנושא הסטריאוכימיה בפחמימות חשיבות רבה. רובן המוחלט של הפחמימות הן כיראליות, ולפיכך מתקיימות כסטריאואיזומרים שונים. ככל שעולה מספר אטומי הפחמן בפחמימה, כך מתרבות האפשרויות לאיזומריה. פחמימות ידועות רבות הן למעשה איזומרים האחת של השנייה: גלוקוז וגלקטוז, למשל.
נהוג לצייר את נוסחת המבנה של הסוכרים באמצעות היטלי פישר, כפי שניתן לראות בתרשים הגלוקוז משמאל. היטלי פישר מפשטים את הייצוג התלת-ממדי של המולקולה. כל הקשרים המצוירים בצורה אופקית מייצגים קשרים אשר מבחינה מרחבית פונים כלפי מעלה. כאלו הם כל הקשרים של קבוצות ההידרוקסיל, כפי שניתן לראות בגלוקוז. הקשרים המצוירים בצורה אנכית מייצגים קשרים אשר פונים כלפי מטה. כאלו הם קשרי הפחמן-פחמן.
הגדרה כימית > נומנקלטורה של פחמימות

קיימים כמה קריטריונים המגדירים חד-סוכרים מבחינה כימית:
מספר אטומי הפחמן – סוכר בעל 3 אטומי פחמן נקרא טריוז (Triose). ארבעה פחמנים: טטרוז (Tetrose). חמישה פחמנים: פנטוז (Pentose). שישה פחמנים: הקסוז (Hexose). הסוכרים החשובים ביותר הם הפנטוזות וההקסוזות.
אלדהיד, קטון – סוכר המכיל קבוצת קרבוניל נקרא קטוז (Ketose). סוכר המכיל קבוצת אלדהיד נקרא אלדוז (Aldose).
חיבור בין קבוצת האלדהיד או הקטון לבין קבוצת הידרוקסיל באותה מולקולה (המביא ליצירת גשר של אטום-חמצן) יוצר טבעת. טבעת כזו של חמישה אטומים (4 פחמנים וחמצן) נקראת פוראנוז (Furanose). טבעת של שישה אטומים (5 פחמנים וחמצן) נקראת פיראנוז (Pyranose).
סטראומטריה – L/D על מיקום ההידרוקסיל בפחמן הרחוק ביותר מהקרבוניל, R/S או +/- על ההידרוקסיל בפחמנים אחרים. על מיקום ההידרוקסיל בטבעת נהוג לסמן ב-α/β.
ניתן לשלב בין שני הקריטריונים שלעיל על-מנת לספק הגדרה מדויקת. גלוקוז, למשל, הוא אלדוהקסוז; הוא מכיל קבוצת אלדהיד וששה אטומי פחמן, וכאשר הוא נסגר לטבעת מתקבל גלוקופיראנוז (אטום פחמן אחד בולט מחוץ לטבעת).
פחמימות כמקור אנרגיה בגוף

קיימת חשיבות רבה לצריכת פחמימות לצורכי אנרגיה. כאמור, תחילת התהליך בתוך התא היא גליקוליזה (תהליך אנארובי, כלומר ללא צריכת חמצן, היוצר חומצה פירובית, שהיא טריוז). בהמשך, הגוף שורף את הפחמימות לצורך ייצור אנרגיה (נשימה ארובית). הגבלה של פחמימות בתזונה תוביל להרזיה על ידי ייצור אנרגיה משומנים. במצב של חסר פחמימות, חל שינוי בהפקת אנרגיה משומנים: אלו הופכים בכבד לתוצרי ביניים בשם גופי קטון שמגיעים לזרם הדם ולרקמות הגוף כמקור אנרגיה זמין. מצב זה נקרא קיטוזיס ובעל מספר רב של יתרונות אך בחולים עם ריכוז גבוה של גלוקוז בדם, עשויה להוות גורם להתפתחות חמצת (קטואצידוזיס). הגבלה קלורית חמורה בתזונה עלולה להוביל לייצור אנרגיה מפירוק חלבון. הדבר עשוי להוביל לכחשת (דלדול שריר קיצוני Marasmus).
פחמימות כמקור אנרגיה בגוף > צריכה עודפת של פחמימות

אם הגוף מקבל יותר פחמימות ממה שהוא צריך למען הפקת אנרגיה, הוא הופך את העודפים לשומן המצטבר בו. סוכר מזוקק גם פוגע בבריאות השיניים, היות שחיידקים הנמצאים בפה מפרקים אותו לתועלתם, ובתהליך מפרישים חומצה אשר פוגעת בשיניים. תוצאה אפשרית של הימצאות סוכר בפה היא עששת.
צריכת פחמימות גבוהה מעבר לצורכי האנרגיה של הגוף (בדומה לאבות מזון אחרים), גורמת להשמנה ועלולה לגרום לסכרת. ב-1999 דווח כי בארצות הברית וברוב מדינות המערב כמחצית מכמות הקלוריות שהאדם צורך מקורן בשומנים מרוכזים (רובם מן החי) ומסוכרים מזוקקים שהגוף הופך לשומנים. זו אחת הסיבות המרכזיות להשמנת יתר. דיווחים שפורסמו ב-2015–2016 מצביעים על השפעה ממושכת ומכרעת של תאגידי הסוכר והמשקאות על הידע המחקרי בנושא נזקי הפחמימות לבריאות ועל הנחיות התזונה, באמצעות קשרי מימון שלא דווחו.
אטימולוגיה > פחמימה כהלחם מילים

המילה פחמימה היא הלחם מילים של פחמן ומים. שמן של הפחמימות נגזר מכך שנוסחתן הכימית הכללית של רבות מהן היא CnH2nOn, או Cn(H2O)n, ועל כן סברו בתחילה כי ניתן לראותן כתרכובות של פחמן ומים. גם בשפות האירופאיות מורכבת המילה פחמימה מהמילים פחמן ומים; כך למשל באנגלית: פחמימה היא "Carbohydrate", מילה המורכבת מ-"Carbon" ("פחמן") ו-"Hydrate" ("הידרט", תרכובת המכילה מולקולות מים).
אטימולוגיה > סוכר

המילה סוכר משותפת לשפות רבות, באירופה ומחוצה לה. מקורה של המילה בסנסקריט (Sarkara), ופירושה המקורי: "אבנים קטנות". המונח סכריד (Saccharide), המשמש לעיתים לציון יחידת פחמימה, קרוב יותר לשורש המקורי. בשפת היום-יום משמשת המילה סוכר ככינויו של סוכרוז, הסוכר הלבן המשמש להמתקת מאכלים. זהו אמנם לא הסוכר הנפוץ או הבסיסי ביותר, אך הוא הנפוץ ביותר בשימוש ישיר של האדם; עקב זאת זכה הסוכרוז לכינוי המייצג את כל משפחת הסוכרים.
אטימולוגיה > סוכר > סוכרים

למונח סוכרים ישנן שתי משמעויות, משמעות אחת כקבוצת החד והדו סכרידים (למעט רב כהליים). במשמעות זאת משתמשים בטבלת הערכים התזונתיים על גבי מוצרי המזון. הגדרה אחרת הנפוצה בשפת היום יום היא "פחמימות בעלות טעם מתוק".
בשיח הדיאטני נהוגה ההבחנה בין "פחמימות פשוטות" ל"פחמימות מורכבות" (וכך גם למאכלים המכילים אותן). הבחנה זו, שהופיעה לראשונה במסמך של ועדת סנאט אמריקאית ב-1977 היא מעורפלת. הכוונה ב"פחמימות מורכבות" (complex carbohydrates) היא לעיתים למולקולות ענק (רב סוכרים) ולעיתים למאכלים העשירים ביותר נוטריאנטים.
ראו גם

גלוקוז
פרוקטוז
לקטוז
סוכרוז
עמילן
גליקוגן
גליקוליזה
הערות שוליים

↑  The two most abundant organic substances on Earth, cellulose and starch
↑  Akiko Nanri, Tetsuya Mizoue, Kayo Kurotani, Atsushi Goto, Low-Carbohydrate Diet and Type 2 Diabetes Risk in Japanese Men and Women: The Japan Public Health Center-Based Prospective Study, PLoS ONE 10, 2015-02-19 doi: 10.1371/journal.pone.0118377
↑  ראו ב-Underfed and Overfed: The Global Epidemic of Malnutrition מאת Gary T. Gardner, Jane A. Peterson, Brian Halweil בהוצאת Worldwatch Institute הודפס ב-1999
↑  ראו Sugar Association
↑  "סוכרים" - סך כל החד–סכרידים והדו–סכרידים הנמצאים במזון, למעט רב–כוהליים; https://www.health.gov.il/LegislationLibrary/Mazon12A_2017.pdf
↑  Chapter 1 - The role of carbohydrates in nutrition, www.fao.org
| קבוצות פונקציונליות |
| --- | --- | --- |
| פחמימנים | אלקיל (מתיל, אתיל, פרופיל, בוטיל, פנתיל) • אלקן (ויניל, אליל) • אלקין • קרבן • בנזיל • הלואלקאן • אלן • קומולן • פניל |  |
| תרכובות חמצן | הידרוקסיל (כוהל) • קרבוניל • קטון • אלדהיד • אציל • קרבונט • חומצה קרבוקסילית • אנהידריד • אסטר • הידרופראוקסיד • פראוקסיד • אתר • המיאצטל • המיקטאל • אצטל • קטאל• חומצה דיקרבוקסילית • אצטיל • אצטוקסי • אקרילואיל • אלקוקסי (מתוקסי) • בנזויל • דיאוקסירן • אפוקסיד • אורתו-אסטר • ינון |  |
| תרכובות חנקן | אמין • אמיד • קרבאמאט • אימין • אימיד • אזיד • אזו • ציאנט • איזוציאנט • ציאניד • ניטריל • איזוניטריל • הידרזון • ניטראט • ניטריט • ניטרו • ניטרוסו • אוקסים • פירידין • הידרזון • איזוניטריל  • ניטרן |  |
| תרכובות זרחן | פוספין • חומצה פוספונית • פוספאט • פוספודיאסטר |  |
| תרכובות גופרית | תיול • תיואתר • דיסולפיד • סולפוקסיד • סולפון • חומצה סולפינית • חומצה סולפונית • תיוציאנט • איזותיוציאנט • תיוקטון • תיאל • תיואסטר • סולפונאמיד • פרסולפיד • תיוניל |  |
| תרכובות ביוכימיות | חומצת שומן (ח.קרבוקסילית) • חלבון (פולי-אמיד) • פחמימה (קטון או אלדהיד) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283489605171  BNE: XX530029  BnF: cb11961088k (data)  GND: 4164517-0  LCCN: sh85020080  NDL: 00572696  NKC: ph125399 
דיאגרמה של גלוקוז לאחר ציקלזציה.
אנימציה של מבנה תלת־ממדי של עמילוז A בסביבה מימית. הנקודות הכחולות הגדולות מייצגות מולקולת מים, הקווים המקווקווים מייצגים קשרי מימן.
השלד החיצוני של חרקים, כדוגמת החרק שבתמונה, עשוי מכיטין. הכיטין הוא רב סוכר המשמש אמצעי הגנה.
גלוקוז, תחת היטל פישר
Lonerism

Lonerism הוא אלבום האולפן השני של להקת הרוק האוסטרלית טיים אימפלה. האלבום יצא ב-5 באוקטובר 2012 באמצעות Modular Recording. כמו אלבום הבכורה של הלהקה, "Lonerism" נכתב, הוקלט, הופק ובוצע על ידי קווין פארקר. האלבום שהוקלט בעיקר בפרת' שבאוסטרליה ובפריז שבצרפת מבוסס על הצליל הפסיכדלי של קודמו, ומכיל פחות גיטרה ויותר סינתיסייזר וסאמפלר. פארקר ניסה לשלב את אהבתו למוזיקת פופ לתוך השירים שכתב באמצעות מנגינות קליטות. נושא האלבום, בדידות, משתקף בעטיפת האלבום, המציגה תמונה של גני לוקסמבורג בפריז ומלפניהם גדר.
"Lenorism" זכה לרוב מוחלט של שבחים, ומבקרים מנו אותו בתוך אחד האלבומים הטובים ביותר של 2012. הוא הגיע למקום ה-4 במצעד המוזיקה האוסטרלי, למקום ה-14 במצעד הפזמונים הבריטי ולמקום ה-34 בארצות הברית. הוא נמכר במעל ל-210,000 עותקים בארצות הברית והוא הוכתר כאלבום פלטינה באוסטרליה ואלבום כסף בבריטניה. לאלבום יצאו שלושה סינגלים, כולל "Elephant" ו-"Feels Like We Only Go Backwards", אשר נכנסו למצעדי פזמונים במספר מדינות.
רקע

אלבום הבכורה של טיים אימפלה, "Innerspeaker", זכה לתשואות נרחבות ב-2010, וזכה בפרס J‏ ובפרס רולינג סטון לאלבום השנה והיה מועמד ל-5 פרסים בפרס ה-ARIA. זה הוביל לסיבוב ההופעות העולמי של טיים אימפלה, Innerspeaker, בין השנים 2010 ל-2011.
הקלטה

קווין פארקר התחיל לכתוב ולהקליט חומרים חדשים ל-Lonerism כמעט מיד לאחר ששחרר את "Innerspeaker". בעוד "Innerspeaker" הוקלט באופן מסודר והוקלט בפרק זמן מסוים, "Lonerism" הוקלט במקומות שונים ברחבי העולם במהלך סיבוב ההופעות של הלהקה.
עיצוב העטיפה

פארקר בחר את האמן האוסטרלי לייף פודחסקי כדי ליצור את עיצוב עטיפת האלבום, לאחר שעיצב את העטיפה ל-"Innerspeaker" ולסינגלים שלו. התמונה נלקחה על ידי פארקר עם מצלמת דיאנה F בעריכת פודחסקי. בתמונה מוצג שער חיצוני של גן לוקסמבורג שבפריז. התמונה קשורה לנושא עליו מבוסס האלבום, בדידות, המבוטא בשער המפריד בין הצופה לבין האנשים שבגן. כתם אדום בפינת התמונה נגרם למעשה בטעות, לאחר שפארקר ליפף באופן שגוי את סרט הצילום.
הוא אומר שחלק מהאנשים לא הבינו את הדימוי שבתמונה,: "לא ידעתי אם אנשים הולכים להבין את מה שהתמונה מייצגת, מה שבסופו של דבר היה נהדר כיוון שאני אוהב שאנשים יכולים להסתכל על התמונה ופשוט לראות כמה אנשים ולחשוב, 'מה העניין הגדול?', וכמה אנשים יכולים לראות את המשמעות, את הבדידות של האדם שמסתכל דרך הגדר."
בבדיקה עמוקה יותר של המתרחש בתמונה, פארקר מסביר: "אני אוהב את הבעות הפנים של האנשים בתמונה הזאת. זה סוג של תמונת מצב של החיים. יש שם איזה בחור שנוגע בעצמו, אני חושב, נהנה קצת. הוא מדבר עם איזו בחורה ומחזיק את היד על המפשעה שלו, ויש שוטר, ואתה יכול לראות עוד כל מיני דברים מטורפים כאלה אם אתה מסתכל ממש טוב. וככל שאתה בוחן יותר טוב את הדברים האלה, כך אתה מבין שאתה רק מביט מהצד השני של הגדר."
השלט שעל השער, שכתוב בצרפתית, מתורגם ל"כלבים, אפילו ברצועה, לא מורשים להיכנס מעבר לנקודה זו".
שחרור

ב-27 ביוני 2012, העלתה טיים אימפלה טריילר קצר עבור האלבום, בו מושמע קטע קצר מתוך השיר "Apocalypse Dreams", ומוצגים קטעי וידאו שונים מתוך סיבוב ההופעות האחרון של הלהקה, ובסוף הסרטון מוצגת הכותרת "Lonerism". ב-9 ביולי 2012, השיר "Apocalypse Dreams" יצא להורדה בחינם. כמו כן, התגלה כי הסינגל הראשון מהאלבום יצא בסוף יולי 2012 תחת הכותרת "Elephant". ב-13 ביולי 2012 הופיעו פרטים על האלבום, כולל עטיפתו ורשימת שיריו. תאריך השחרור של האלבום נקבע ל-5 באוקטובר 2012 באוסטרליה, וב-9 באוקטובר 2012 ברחבי העולם. הסינגל הרשמי הראשון מ-"Lonerism",‏ "Elephant", יצא ב-26 ביולי 2012. פארקר אמר כי "Elephant" הוא למעשה אחד השירים הוותיקים ביותר שלו, והוא פשוט היה בהמתנה כל הזמן. "אני לא בטוח למה אף אף פעם לא הקלטנו את זה. ניגנו את זה באחת מבדיקות הסאונד לילה אחד וכולם בלהקה היו כאילו 'אנחנו פשוט חייבים לשים את זה באלבום', וכך עשינו."
ביקורת וקבלה

| דירוגים מקצועיים> ציונים משוקללים.מקור | דירוגים מקצועיים> ציונים משוקללים.ציון |
| --- | --- |
Metacritic: 88/100
ציוני ביקורות
מקור: ציון
AllMusic: 
The A.V. Club: -A
The Guardian: 
The Irish Times: 
Mojo: 
NME: 
Pitchfork: 
Q: 
"Lenorism" זכה לשבחים רבים ממבקרי מוזיקה. Metacritic, אשר ציונו ניתן מתוך 100 נקודות ומבוסס על ביקורות ממבקרים חשובים, העניק לאלבום ציון 88, המבוסס על 35 ביקורות. האלבום קיבל ביקורות חיוביות גם מפיצ'פורק, NME,‏ AllMusic ו-Spin. בנוסף, האלבום מחזיק בדירוג 8.5 באתר שקלול הציונים הבריטי ?AnyDecentMusic. מבקר המוזיקה והיוטיובר אנתוני פנטנו נתן לאלבום ציון של 8/10.
ביקורת וקבלה > הצלחה מסחרית

בארצות הברית, האלבום הגיע למקום 34 בבילבורד 200 ומכר 12,000 עותקים בשבוע הראשון ליציאתו. בסך הכול, הוא מכר כ-21,000 עותקים עד כה בארצות הברית.
ביקורת וקבלה > פרסים

בנובמבר 2012, זכה "Lonerism" בפרס J עבור האלבום האוסטרלי של השנה. גם "Innerspeaker" זכה בפרס זה בשנת 2010. טיים אימפלה היא הלהקה היחידה שזכתה בפרס J יותר מפעם אחת, והלהקה הראשונה שזכתה בפרס J עבור כל אלבום שאי פעם פרסמה. הם המשיכו עם הישג זה בינואר 2012 כשזכו בפרס הרולינג סטון אוסטרליה לשנת 2012 שוב, לאחר שזכו בו גם בשנה הקודמת עם "Innerspeaker". האלבום היה מועמד לאלבום האלטרנטיבי הטוב ביותר בטקס פרסי גראמי השנתי ה-56. האלבום הוכר כאחד מ-100 האלבומים הטובים ביותר של העשור עד כה על ידי פיצ'פורק באוגוסט 2014, ונמנה במספר 7 ברשימה.
רשימת השירים

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Be Above It  | 3:21 |
| 2. | Endors Toi  | 3:06 |
| 3. | Apocalypse Dreams  | 5:56 |
| 4. | Mind Mischief  | 4:31 |
| 5. | Music to Walk Home By  | 5:12 |
| 6. | Why Won't They Talk to Me?  | 4:46 |
| 7. | Feels Like We Only Go Backwards  | 3:12 |
| 8. | Keep on Lying  | 5:54 |
| 9. | Elephant  | 3:31 |
| 10. | She Just Won't Believe Me  | 0:57 |
| 11. | Nothing That Has Happened So Far Has Been Anything We Could Control  | 6:01 |
| 12. | Sun's Coming Up  | 5:20 |
| משך כולל: | משך כולל: | 51:33 |
| קטעי בונוס> מס' | קטעי בונוס> שם | קטעי בונוס> משך | קטעי בונוס>  | קטעי בונוס>  | קטעי בונוס>  | קטעי בונוס>  | קטעי בונוס>  | קטעי בונוס>  | קטעי בונוס>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13. | Led Zeppelin (בונוס ל-iTunes)   | 3:08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Beverly Laurel  | 3:07 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  Music News, www.abc.net.au (באנגלית)
↑  WebCite query result, www.webcitation.org (באנגלית)
↑  "Tame Impala's Down-Under Psych-Out - Interview Magazine". Interview Magazine (באנגלית אמריקאית). 2010-11-18. נבדק ב-2018-10-15.
↑  Studio – Leif Podhajsky, leifpodhajsky.com (באנגלית)
↑  http://themusic.com.au/interviews/all/2012/09/27/tame-impala-kevin-parker/9021/, The Music (באנגלית)
↑  Modular People (2012-06-27), Coming Soon from Tame Impala, נבדק ב-2018-10-15
↑  modularpeople.com - This website is for sale! - modularpeople Resources and Information., www.modularpeople.com (באנגלית) (ארכיון)
↑  modularpeople.com - This website is for sale! - modularpeople Resources and Information., www.modularpeople.com (באנגלית) (ארכיון)
↑  "LISTEN: Tame Impala, "Elephant" - self-titled". self-titled (באנגלית אמריקאית). 2012-07-25. אורכב מ-המקור ב-2014-08-09. נבדק ב-2018-10-16.
↑  "Progress Report: Tame Impala". Stereogum. 2012-08-06. נבדק ב-2018-10-16.
↑  http://www.allmusic.com/album/lonerism-mw0002401709
↑  https://www.theguardian.com/music/2012/oct/04/tame-impala-lonerism-review
↑  http://www.irishtimes.com/culture/music/album-reviews/tame-impala-1.551447
↑  https://web.archive.org/web/20160312163536/http://www.nme.com/reviews/tame-impala/13755
↑  http://pitchfork.com/reviews/albums/17131-lonerism/
↑  Lonerism by Tame Impala (באנגלית), נבדק ב-2018-10-16
↑  Lonerism by Tame Impala reviews | Any Decent Music, www.anydecentmusic.com
↑  "Future Earns His First No. 1 Album on Billboard 200 Chart". Billboard. נבדק ב-2018-10-16.
↑  The 100 Best Albums of the Decade So Far (2010-2014) | Pitchfork, pitchfork.com (באנגלית)
הערות שוליים > ביאורים

↑  בגרסת ה-iTunes של האלבום נוסף השיר "Led Zeppelin" בין "Elephant" לבין "She Just Won't Belive Me". השיר זמין גם במהדורת ויניל 7 של האלבום.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2012: גוטייה – Making Mirrors | פרס המוזיקה של ARIA לאלבום השנה   2013: טיים אימפלה – Lonerism  | הבא: 2014: סיה – 1000 Forms of Fear |
| טיים אימפלה |
| --- | --- | --- |
| קווין פארקר • קם אברי • ג'וליאן ברבגאיו • דומיניק סימפר • ג'יי ווטסון | קווין פארקר • קם אברי • ג'וליאן ברבגאיו • דומיניק סימפר • ג'יי ווטסון |  |
| אלבומי אולפן | Innerspeaker‏ • Lonerism‏ • Currents‏ • The Slow Rush |  |
| אלבומי לייב | Live at the Corner‏ • Live Versions |  |
| מיני-אלבומים | Tame Impala (אלבום) |  |
| שירים | Let it Happen‏ • The Less I Know the Better‏ • Feels Like We Only Go Backwards‏ • Elephant |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: b0864c80-2726-4761-bf66-a97610162a2c
יומן מסע (אלבום)

"יומן מסע" הוא אלבום האולפן השמיני של הזמר אביב גפן.
האלבום יצא בספטמבר 2000 והוא כולל את הלהיטים "עורי עור" ו"יומן מסע", בדואט עם אריק איינשטיין. באלבום מארח גפן גם את הזמר שלום חנוך בשיר "חצר המלך". במהדורה מאוחרת של האלבום צורף השיר "גשם כבד עומד ליפול", גרסת כיסוי לשירו של בוב דילן, "A Hard Rain's a-Gonna Fall" מ-1962. השיר תורגם על ידי יהונתן גפן שאף משתתף בו.
אלבום זה היה האחרון בו גפן שיתף פעולה עם משה לוי כמפיק מוזיקלי.
סגנון ומסרים

באלבום בא לידי ביטוי קו מאופק יותר של גפן, לעומת הצווחות והדיסטורשנים שהיו נהוגים באלבומיו הקודמים. ניתן להבחין באלבום בחיבתו של גפן לבלדות רכות בשיר "מגיע לך יותר", שבו בולטת נגינת הפסנתר. עם זאת, נושאים בהם עסק גפן בעבר, כצבא, אבדון ומוות, שבים גם באלבום זה. באופן כללי, יש באלבום עידון מוזיקלי, כאשר הרגש לא מתבטא בצווחות אלא במילים ובמנגינה.
מרבית השירים באלבום בעלי מבניות טקסטואלית ואורך ממוצע (כשלוש עד ארבע דקות), אך ישנם יוצאים מן הכלל: "הכּל נרשם" הוא שיר קצר בן פחות משתי דקות המכיל רעיונות מכמה וכמה שירים באלבום. ניתן לראות בשיר, שבמפתיע זכה לקליפ, חלק מן השיר "יומן מסע". בנוסף, בשיר "צלקות" מופר עיקרון המבניות כאשר הבית השני אורכו כחצי מאורך הבית הראשון.
אמצעי שגפן ממעט להשתמש בו מופיע באלבום - הקלטות ממקורות חיצוניים: בשיר "מטוסים", בפתיחה ואל תוך הבית הראשון, נשמעת קריאה במערכת כריזה בנמל תעופה.
הגיטרות, התופים והקלידים באלבום בעלי צליל רך יחסית לגפן. ב"צלקות", התופים מנגנים מקצב מהיר יותר מהאחרים באלבום. ב"הסתכלו לשמיים" ישנם קטעי גיטרה בעלי צליל מעט יותר רועש מבשאר השירים בדיסק. פרט לאלו, לא ניתן להבחין מחריגות מיוחדות.
הצלחת האלבום

האלבום יצא לחנויות בתחילת ספטמבר 2000 והגיע למעמד אלבום זהב (20,000 עותקים) פחות מחודש מיום צאתו, ובהמשך הגיע למעמד אלבום פלטינה (40,000 עותקים).
הסינגלים אשר ליוו את יציאת האלבום היו: "עורי עור", "יומן מסע" (דואט עם אריק איינשטיין), "צלקות", "אקדחים שלופים" ו"גשם כבד עומד ליפול". בשלב מאוחר יותר יצא הסינגל "תמונה לשעת ערביים", שלא זכה להשמעות רבות. לשיר "עורי עור" הופק קליפ שהורכב מקטעי וידאו אשר תואמים את תוכן השיר. אמן הקומיקס ניר מטרסו יצר קליפ מונפש לשיר "צלקות" (שנכלל מאוחר יותר במארז המשולש של אלבום ההופעה "Live").