stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טירסו דה מולינה
הוצאת יצירותיו

Obras completas. Cuarta parte de comedias,
I, Madrid-Pamplona, Instituto de Estudios Tirsianos, 1999. ISBN 84-923453-4-9.
Obras completas. Cuarta parte de comedias,
II, ed. M. Zugasti, Madrid-Pamplona, Instituto de Estudios Tirsianos, 2003. ISBN 84-95494-03-5 * Obras completas. Autos sacramentales I, 
Madrid-Pamplona, Instituto de Estudios Tirsianos, 1998. ISBN 84-923453-3-0.
Obras completas. Autos sacramentales II ,
,Madrid-Pamplona, Instituto de Estudios Tirsianos, 2000. ISBN 84-95494-01-9.
El pretendiente al revés y Del enemigo el primer consejo
dos comedias palatinas, ed. E. Galar,
Madrid-Pamplona, Instituto de Estudios Tirsianos, 2005.ISBN 84-95494-17-5
Mari Hernández, la gallega,
ed. S. Eiroa, Madrid-Pamplona, Instituto de Estudios Tirsianos, 2003. 252 pp. ISBN 84-95494-08-6.
El mayor desengaño. Quien no cae no se levanta
,dos comedias hagiográficas, ed. L. Escudero, Madrid-Pamplona, Instituto de Estudios Tirsianos, 2004. 513 pp. ISBN 84-95494-15-9.
Las quinas de Portugal, ed. C. C. García Valdés, Madrid-Pamplona,
Instituto de Estudios Tirsianos, 2003. 224 pp. ISBN 84-95494-09-4
Los tres maridos burlados, ed. I. Arellano,
Madrid-Pamplona, Instituto de Estudios Tirsianos, 2001. 110 pp. ISBN 84-95494-04-3.
La villana de la Sagra,
ed. A. Hermenegildo, Madrid-Pamplona, Instituto de Estudios Tirsianos, 2005, 226 pp. ISBN 84-95494-16-7.
La villana de Vallecas,
ed. S. Eiroa, Madrid-Pamplona, Instituto de Estudios Tirsianos, 2001, 299 pp. ISBN 84-95494-02-7.
לקריאה נוספת

Christopher Innes - Tirso de Molina in The Cambridge Guide to Theatre, Cambridge University Press,1992 (המדריך קיימברידג' של התיאטרון) p.687
Robert Lauer - Tirso de Molina, Calderón, and the comedia compuesta of the Golden Age Estudios 156-157 (1987): 145-154.
(רוברט לאואר - טירסו דה מולינה, קלדרון והקומדיה המורכבת של עידן הזהב, אסטודיוס, 156-157, 1987, עמ' 145–154 באנגלית)
Miguel Zugasti De enredo y teatro de Tirso de Molina, en (ed) Felipe B. Pedraza Jiménez,Rafael González Cañal - La comedia de enredo: actas de las XX jornadas de teatro clasico Edición de la Universidad Castilla-la Mancha. Almagro, Jornadas de Teatro clasico (1997)
(מיגל סוגאסטי - על עלילה ותיאטרון אצל טיסו דה מולינה בספר קומדייה עלילתית: מחברות ימי התיאטרון הקלאסי, עורכים: פליפה ב. פדראסה חימנס, רפאל גונסאלס קנייאל, הוצאת הספרים של אוניברסיטת קסטיליה-לה מאנצ'ה, אלמגרו, 1997, בספרדית)
Munoz Pena, El Teatro del Maestro Tirso de Molina, Valladolid, 1889
Blanca de los Rios, Tirso de Molina, Madrid, 1900
הערות שוליים

↑  Luis Vázquez, Gabriel Téllez nació en 1579. Nuevos hallazgos documentales", en Homenaje a Tirso, L. Vázquez, ed., Madrid: Revista Estudios, 1981, pp. 19-36, מצוטט במאמר טיסו דה מולינה - בכתב העת לספרות און ליין קתארסיס מס.6, מרץ 2008 Katharsis Nº 6, Marzo 2008, Literatura Barroca
↑  Ignacio Arellano Historia del teatro español del siglo XVII Ediciones Cátedra,Madrid:, 1995
↑  אילו היה ילד מחוץ לנישואים היה נזקק לפטור מיוחד מהאפיפיור על מנת שיתקבל למנזר המרצדים. מציינים גם כן כי הדוכס דה אוסון היה ב־1579 בא בימים ומילא תפקיד דיפלומטי בנאפולי. כמו כן נטען כי התעודה שבלנקה דה לוס ריוס השתמשה בה לפיה היה ניתן להסיק כי טירסו דה מולינו הוא יליד 1584 היא בלתי קריאה.
↑  בספרים שונים בעבר ציינו שנים שונות כשנת לידתו: 1570, 1580, 1583, 1584.
↑  ר. לאואר - טירסו דה מולינו ברשת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265555905171  PLWABN: 9810673879205606  BIBSYS: 90131326  BNE: XX1719677  BnF: cb11887708q (data)  CANTIC: a10374292  CiNii: DA01536196  GND: 118642863  ICCU: CFIV014742  ISNI: 0000 0001 1773 5570  LCCN: n81047641  LNB: 000024130  MusicBrainz: 1986d80b-c1fe-4617-b0f3-20de89c7e1ec  NDL: 00621566  NKC: jn19990005780  NLA: 36524854  NLG: 110986  NLK: KAC200206682  NSK: 000254256  NTA: 068584350  RERO: 02-A000162517  SELIBR: 200054  SNAC: w6z338dc  SUDOC: 026672804  Trove: 1272233  VcBA: 495/337096  VIAF: 87464366   WorldCat (עם VIAF): 87464366 
האנדרטה של טירסו דה מולינה במדריד, פרי עבודתו של רפאל ולה דה קאסטיו, 1943 צילום:לואיס גרסיה
שלמה זלמן אהרנרייך

| --- | --- |
רבי שלמה זלמן אהרנרייך
רבי שלמה זלמן אהרנרייך
 לידה:  26 ביוני 1863 ט' בתמוז ה'תרכ"ג ברהובה, זקרפטיה (כיום באוקראינה,  אז ברגסאס בממלכת הונגריה, האימפריה האוסטרית
 פטירה:  2 ביוני 1944 (בגיל 80) י"א בסיוון ה'תש"ד אושוויץ, אז שלזיה עילית בגרמניה הנאצית (הרייך הגרמני הגדול), כיום בפולין
 כינוי:  ידוע גם כ Sámuel Ehrenreich
 מדינה:  האימפריה האוסטרית, האימפריה האוסטרו-הונגרית, ממלכת רומניה 
 תקופת הפעילות:  1876 – 2 ביוני 1944 (כ־68 שנים) 
 השתייכות:  רבני הונגריה, רבני רומניה
 תחומי עיסוק:  תנ"ך, אגדה, הלכה, תלמוד, מוסר
 רבותיו:  סבו הרב אברהם יהודה הכהן שוורץ ממאד (ה"קול אריה")
 תלמידיו:  בניו: הרב חיים, הרב יהושע, הרב שמעון זאב
 חיבוריו:  שו"ת "לחם שלמה", "מאורות שלמה: שמן למאור ובשמים לשמן", "בית שלמה", "משנֶה שלמה", "אבן שְׁלֵמָה", "אבן שלמה", "גן שלמה", "באר שלמה", "תהלת שלמה", "עטרת שלמה", "מדרש שלמה", "אבני שלמה", "אם לבינה" (נשרף בשואה)
 
רבי שלמה זלמן עהרנרייך (יידיש: עהרנרייך, ונהגה אֶרֶנרייך) (26 ביוני 1863, ט' בתמוז ה'תרכ"ג - נרצח בשואה, 2 ביוני 1944י"א בסיוון ה'תש"ד) היה אב"ד שימלוי במחוז סילאג' בחבל טרנסילבניה, מחבר "שאלות ותשובות לחם שלמה" ועוד כארבעים חיבורים, ונרצח עם קהילתו בשואה, בסוף מלחמת העולם השנייה.
שנותיו הראשונות

נולד ב-1863 בעיר בֶּרֶגסאס בהונגריה לרבי יעקב ולהינדל רייזל, בתו הבכורה של הרב אברהם יהודה הכהן שוורץ. בילדותו עברו הוריו לסובראנץ שבמחוז אונג (אנ') בהונגריה. מגיל 6 גדל בבית סבו. בגיל 13 החל לחבר חידושי תורה.
נישא בו' בניסן תרמ"ד (בגיל 21) להינדל לבית רייכמן, נכדתו של הרב יהודה שינדלר. כארבע שנים חי אצל חותנו, יוסף דוד הורביץ מליסקא. בשנת תרמ"ח ירד חותנו מנכסיו ובני הזוג עברו לבית הורי חמותו שתמכו בהם בעיירה היהודית סיקס. הוצע לו לשמש ברבנות בקהילות שונות ומכובדות, אך הוא סירב והעדיף להתפרנס ממסחר.
במשך כ-3 שנים ניהל חנות מכולת ותוך כדי כך המשיך ללמוד תורה. החנות סבלה מגנבות רבות בשל חוסר תשומת הלב של הרב אהרנרייך לנעשה בחנות. הוא סגר את החנות ועבר למסחר באתרוגים. מדי שנה נסע לקנות אתרוגים בעיר הנמל טריאסטה באיטליה. את שאר זמנו הקדיש ללימוד תורה ולכתיבת חידושי תורה.
סחר האתרוגים לא הספיק לפרנסת משפחתו ולאחר הפצרות רבנים ובהם הרב אברהם יצחק גליק אב"ד טולצ'ווה, הרב שמואל רוזנברג, אב"ד אונסדורף והרב שרגא צבי טננבוים רבה של סנדרה, נענה לבקשתם לשאת במשרת רב.
תפקיד רב העיירה עד השואה > בעיירה צ'ובה

בתרנ"ד (1894) נבחר לרבה של צ'ובה (היושצ'אבא, נהגית ביידיש כמו המילה "תשובה" בעברית), סמוך למישקולץ במחוז בורשוד שבהונגריה, אולם המינוי נתקל בהתנגדות של חלק מבני הקהילה. הללו פנו לוועד הקהילות האורתודוקסי שהיה ממונה מטעם השלטונות לפקח על הקהילות, בבקשה לבטל את המינוי בטענה שהליך הבחירה היה פגום, ורב אחר נבחר. לאחר דין ודברים בין הצדדים הוסכם למנות רב שלישי, הרב יהודה אלטמן.
במחלוקת התערב הרב שרגא צבי טננבוים חותנו של הרב אלטמן והתומך בו כלכלית, והתנגד להדחת הרב אהרנרייך, וקיבל את דין הבוחרים, תוך הכרה במנהיגות וידיעותיו של הרב אהרנרייך, וכן בהתחשב במצבו הכלכלי וריבוי ילדיו הצעירים. הרב אברהם יצחק גליק אב"ד טולצ'אבה מונה כבורר ובכסלו ה'תרנ"ד (סביבות 1894) מונה לרב ועבר לגור בצ'ובה. שם העיירה שימש אותו גם ככינוי בספריו הראשונים בהיות המילה "תשובה" מונח שמשמעותו בספרות הרבנית חזרה למוטב וחתירה לטוב.
עם בואו הקים ישיבה בה לימד גפ"ת, הלכה בשולחן ערוך טור או"ח ויו"ד, וכן חומש עם פירוש רש"י. את הבחורים המוכשרים יותר לימד סוגיות עם ראשונים ואחרונים.
סמוך למינויו כרבה של צ'ובה, הוזמן להשתתף באספת רבנים ארצית, שם הציע לברון וילהלם קרל פון רוטשילד, בשמו העברי שמעון זאב רוטשילד, להקציב מלגה לתלמידים מצטיינים העומדים להינשא, על מנת שיוכלו להמשיך בלימוד התורה. על אף שהצעה זו לא נתקבלה, היא הובילה את הברון להתעניין במצב מוסדות התורה בהונגריה והוא החל תומך בהם כלכלית. את הרב אהרנרייך מינה, על פי המלצת הרב יצחק רייך נשיא ועד הקהילות האורתודוקסיות, ליו"ר ועד חלוקת הכספים בשלושה אזורים בהונגריה.
המשכורת כרבה של צ'ובה לא הספיקה לכלכלת ביתו, והעוני בביתם תואר כהסתפקות באכילת גבינות וחלב מפרה שגידלה רעייתו. בעצת רב העיירה סיגט הרב יום טוב ליפא טייטלבוים (המכונה על שם ספרו "קדושת יום טוב"), פנה במכתב לראשי קהילת שימלוי, הגדולה יותר, ומונה בג' באלול תרנ"ט (1899) למשרת רב העיירה והאזור.
תפקיד רב העיירה עד השואה > בעיירה שימלוי

בשימלוי פתח ישיבה לנערים בה למדו כמאה תלמידים, ובהם חלק מתלמידי ישיבתו בצ'ובה. כמו כן הקים תלמוד תורה לילדים שבו למדו מאות תלמידים.
הרב קבע סידרה של תקנות מחמירות לקהילה מבחינה דתית וחברתית, ובהם הגבלת ההוצאות על הקמת מצבה, הפרדה מגדרית בחתונות במקום, קוד לבוש מחמיר לגברים ולנשים המצניע את הגוף, ואיסור מכירת בשר שאינו כשר בידי יהודים, גם לא לגויים. בהוראתו נבנה מקווה חדש בתקן מחמיר, והוא שכנע הורים של בוגרי בית הספר היסודי הממשלתי לשלוח את בניהם לישיבות המקומיות במקום לגימנסיה העירונית.
שיטת הלימוד בישיבתו הייתה לפי משמעותה הפשוטה של הסוגיה, הוא תמך בהסבר בהיר ומובן לכל, והתנגד לשיטת הפלפול. הרב ייחס שרפה בספרייתו, שפרצה כשהיה בגיל 40, לכך שהיו אלו כתבים עם חידושי תורה שהיה בהם משיטת הפלפול והם לא היו "לאמיתה של תורה". בין כתבים אלו נשרפה דרשת בר המצווה אותה כתב בעצמו, ועליה קיבל שבחים מסבו. הוא נהג לקצר ולקצוב בזמן את דרשותיו עד עשרים דקות לכל היותר ובהם עסק בשכנוע שומעיו לשמוע בקול המצפון והמוסר.
מנהיגותו בעיר תוארה כתקיפה ובלתי משוחדת אך כללה קשב ואהדה לבאים אליו. מנהיגות זו הושוותה לתיאור מנהיגות שמאי הזקן בפרקי אבות: "אֱמוֹר מְעַט וַעֲשֵׂה הַרְבֵּה, וֶהֱוֵי מְקַבֵּל אֶת כָּל הָאָדָם בְּסֵבֶר פָּנִים יָפוֹת". לפי התיעוד העיתונאי מהתקופה, הרב היה מקובל גם על יהודי העיר שלא שמרו מצוות וכונה "אבי העיר".[דרוש מקור] בין היתר היה הוא מקדם את פני הרבנים הבאים לבקרו, ובביתו סעדו עניי הקהילה באופן קבוע. הרב כובד בידי הנוצרים בעיירה ובסוף מלחמת העולם הראשונה ראש הז'נדרמים בשימלוי ביקר אצלו לאחר שטרנסילבניה סופחה לרומניה ב-1918 תרע"ח, ופורסם שהתייעץ עם הרב בענייני המשטרה והעיירה.
למרות ההחמרה הדתית, בפסיקותיו לקהילתו התחשב במצבם החברתי והכלכלי, ונטייתו הייתה למצוא "קולא" בהלכה. במקרים בהם נפגע אדם עני מפסיקה הלכתית שגרמה לו הפסד כספי, הרב נהג להחזיר את הסכום שאבד לעני, מכיסו הוא.
בימי השואה

בשנים הראשונות למלחמה, כשהונגריה הייתה בשלטון הונגרי בחסות הנאצים, המשיך ללמוד ולפרסם את חידושיו. בתגובה לטענה נגדו כי הוא עוסק בפרסום ספרים בשעה שיהודים בצרה השיב:
כמה חודשים לאחר פלישת השלטון הגרמני להונגריה בכ"ד באדר תש"ד (19 במרץ 1944), הועבר עם בני משפחתו לגטו שימלוי, שם המשיך לכתוב את חידושי תורתו. בקונטרס האחרון שלו כתב:
הקונטרס שרד אצל גוי בשימלוי, ויצא לאור בתשכ"ו במסגרת ספר "המאור" של הרז"ה עם פירוש "מאורות שלמה".
בגטו שימלוי הוצע לו להימלט לרומניה, אך הוא השיב שזו הזדמנות לקיים מצוות קידוש השם שלא כל דור זוכה לה, ושאינו רשאי להוציא עצמו מן הכלל.
לאחר חג שבועות תש"ד הועלו הרב וקהילתו לרכבת למחנה ההשמדה אושוויץ-בירקנאו. בי"א בסיוון תש"ד הומת שם עם רוב משפחתו וקהילתו הקרובה, כ-80 איש, שנרצחו מייד עם הגיעם למחנה (ארבעה ימים לפני תחילת פלישת בעלות הברית לצרפת).
בנו הרב יהושע מילא את מקומו בשימלוי לאחר מלחמת העולם השנייה עד שעלה לישראל בשנת ה'תש"י. בנו שמעון זאב הקים בירושלים את הוצאת "מפעל קסת שלמה" כדי להוציא את כתבי אביו.
יחסו ליישוב ארץ ישראל ותמיכתו הכלכלית בישוב הישן

כרוב רבני טרנסילבניה והונגריה היה הרב אהרנרייך מתנגד חריף לציונות ולאגודת ישראל. עם זאת נודע בחיבתו לארץ ישראל. בזקנותו חזר וביקר בה פעמיים, בשנת תר"ץ ותרצ"ה (סביבות 1930 בהיותו בן כ-67, ושוב בסביבות שנת 1935 בהיותו בן כ-72), ובצעירותו, טרם קבלת משרת הרב בשימלוי שקל לעלות ארצה עם משפחתו.[דרוש מקור] במהלך רבנותו עודד את בני קהילתו לתרום לעניי ארץ ישראל ולקופת רבי מאיר בעל הנס, וברישומי הקופה הופיעה עיירתו בראש רשימת התורמים מכל קהילות יהודי הונגריה. ביקור שלישי בארץ בערוב ימיו תוכנן אך בוטל עקב החשש לבריאותו.[דרושה הבהרה]
מחיבוריו > תלמוד והלכה

"שאלות ותשובות לחם שלמה " על השולחן ערוך:
ארבעה כרכים על אורח חיים (כרך ראשון, שימלוי תרפ"ד)
שני כרכים על יורה דעה (כרך ראשון, שימלוי תרצ"ח)
שני כרכים על אבן העזר כרך ראשון, ירושלים תשכ"ג, באתר היברובוקס
כרך שאלות ותשובות על חושן משפט.
"מאורות שלמה: שמן למאור ובשמים לשמן" - חידושים וביאורים על ספר המאור ומלחמות ה' בשני חלקים.
"בית שלמה" - חידושים על הש"ס בשני חלקים.
"משנה שלמה" - חידושים על משנה תורה של הרמב"ם בשני חלקים.
"אבן שלמה" על הספר "אבן העזר" של הראב"ן, שימלוי תרפ"ו.
"תפארת שלמה" - הגהות על הש"ס ושאר ספרים".
"תפארת שלמה" - הגהות על ד' חלקי השולחן ערוך".
מחיבוריו > תנ"ך, אגדה ומוסר

"אבן שלמה" - על התנ"ך ומדרשי חז"ל בדרך פרד"ס בראשית, שמות, ויקרא, ובמדבר, ודברים, ירושלים תשכ"ג, באתר היברובוקס
"גן שלמה" על התורה.
"באר שלמה" - ביאורים והוספות לספר "קול אריה" על התורה מאת הרב אברהם יהודה הכהן, שימלוי תרס"ד
"תהלת שלמה" על תהילים.
"עטרת שלמה" על חמש מגילות.
"מדרש שלמה " - דרשות.
"אבני המקום, אוסף דרשות לזכר אם המחבר, ירושלים תשל"ט.
"טיול בפרד"ס" על התנ"ך ומדרשי חז"ל, שימלוי תרצ"ט, חלק א' וחלק ב'
"טיול בפרדס", על ספר הקבלה "אגרת הטיול" של הרב חיים, אחיו של המהר"ל מפראג, ירושלים תשי"ז.
"אבני שלמה" על המועדים (חלק א' - שבת וראש חודש, חלק ב' - ראש השנה, יום הכיפורים, סוכות, שמיני עצרת ושמחת תורה, חלק ג' - חנוכה ופורים, חלק ד' - פסח והגדה של פסח, חלק ה' - שבועות ומתן תורה.
"מצה שלמה על הגדה של פסח.
"יקרא דחיים" - הספדים על אחיו, הרב חיים צבי אהרנרייך ממאד ועל רבי חיים אלעזר שפירא ממונקאטש, שאמלוי תרצ"ז
"אם לבינה" על פרקי אבות כתב יד הספר נשרף וככל הידוע אבד בשואה.
הערות והוספות לספר המוסר רחמי האב, מהרב יעקב קטינא.
מחיבוריו > כללי

אגרות לחם שלמה - אוסף אגרות, מכתבים והסכמות מהרב שלמה זלמן אהרנרייך, שנאספו ממקורות שונים בכתבי הרב ואחרים. יצא על ידי "חברה מפיצי תורה ממשפחת קול אריה", ניו-יורק תשנ"ד.
משפחתו

בנו רבי יהושע גאב"ד שאמלוי, בנו רבי שמעון, חתנו רבי אשר אנשיל כ"ץ.
נכדו רבי חיים צבי עהרנרייך מכהן כגאב"ד שאמלוי מתגורר בבורקלין.
לקריאה נוספת

תולדות רבנו, הקדמת בנו הרב שמעון זאב לחיבור "אבן שלמה על התורה".
יצחק יוסף כהן, חכמי הונגריה והספרות התורנית בה, מכון ירושלים - מפעל מורשת יהדות הונגריה, ירושלים תשנ"ז, עמ' 563–565
יצחק יוסף כהן, חכמי טראנסילוואניה (ת"צ-תש"ד), מכון ירושלים - מפעל מורשת יהדות הונגריה, ירושלים תשמ"ט, עמ' רע"ט
אלה אזכרה : אוסף תולדות קדושי ת"ש-תש"ה ב', המכון לחקר בעיות היהדות החרדית, ניו יורק תשי"ז (1957)
הערות שוליים

↑  ברומנית: Şimleul Silvaniei ("שימלאול-סילבנֵי"), בהונגרית: Szilágysomlyó ("סילאג'שומיו").
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17  על פי תולדות רבנו - פרק הקדמה שנכתב לאחר השואה בידי בנו שמעון זאב לספר של אביו "אבן שלמה" על התורה. וכמו כן על פי ההקדמה לספר טיול בפרדס, ירושלים תשי"ז, עמ' 5–11, באתר היברובוקס - שנכתבה בידי בנו הבכור הרב יהושע ארנרייך
↑  לדוגמה בספר שאלות ותשובות לחם שלמה
↑  הקדמה לספר המאור עם פירוש מאורות שלמה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296464205171  LCCN: n80015482  VIAF: 97356568   WorldCat (עם VIAF): 97356568
ביטי דויטש

| --- | --- |

ביטי דויטש
 לידה:  29 באוגוסט 1989 (בת 35) ארצות הברית
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת נורת'איסטרן 
 גובה:  1.50 מטר
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה
 תת-ענף:  ריצת מרתון
 תקופת הפעילות:  מ-2015
 מועדון:  לידר ירושלים
 מאמן:  עמית נאמן
 הישגים
 שיאים אישיים:  אצטדיון 800 מטר: 2:10.80 דקות (2021) 1500 מטר: 4:27.92  דקות (2021)   3000 מטר: 9:32.19 דקות (2021)   5000 מטר:  16:44.73 דקות (2020)   10000 מטר: 35:15.30 דקות (2019)   כביש   5 ק"מ: 17:11 דקות (2021)   10 ק"מ: 35:00 דקות (2023)   15 ק"מ: 53:05 דקות (2022)   חצי מרתון: 1:14:04 שעות (2020)   מרתון: 2:31:36 שעות (2022)
 
ברכה (ביטי) דויטש (באנגלית: Beatie Deutsch; נולדה ב-29 באוגוסט 1989) היא אתלטית ישראלית אמריקאית המשתייכת למגזר החרדי. היא אלופת ישראל בריצת חצי מרתון (2018) ובריצת מרתון (2019, 2021, 2022, 2025), אלופת מרתון ירושלים (2018) לישראליות, ובעלת שיא המסלול לישראליות למרתון זה.
ביוגרפיה

דויטש נולדה בארצות הברית וב-2009 עלתה לישראל. בצעירותה התאמנה בטאקוונדו. היא החלה להתאמן בריצות ארוכות בשנת 2015, בהיותה בת 25. היא נוהגת לרוץ בחצאית ובכיסוי ראש. היא מתאמנת תחת המאמן ואתלט העבר עמית נאמן. מתגוררת במושב נווה מיכאל ליד בית שמש עם בעלה ו-5 ילדיהם ועובדת כאשת קשר בארגון החינוך היהודי "עולמי".
ביוגרפיה > 2016

את המרתון הראשון בחייה היא רצה בתל אביב. היא סיימה אותו בתוצאה של 3:27:26 שעות והגיעה למקום השישי מבין הנשים.
ביוגרפיה > 2017

במרתון תל אביב קבעה תוצאה של 4:08:16 שעות, על אף היותה בחודש השביעי להריונה.
ביוגרפיה > 2018

במרתון ירושלים שנערך בחודש מרץ, היא סיימה ראשונה בין הישראליות, בתוצאה של 3:09:50 שעות.
ביוגרפיה > 2018 > אלופת ישראל

בהמשך אותה שנה היא זכתה במדליית זהב באליפות ישראל בחצי מרתון, לאחר שקבעה תוצאה של 1:19:53 שעות.
ביוגרפיה > 2019

באליפות ישראל בריצת מרתון (מרתון טבריה) שנערכה בחודש ינואר, זכתה דויטש במדליית זהב בתוצאה של 2:42:18 שעות, שמיקמה אותה כישראלית החמישית בטיבה בכל הזמנים, בעת שנקבעה.. כתוצאה מהישגה זה היא צורפה לסגל האולימפי[דרושה הבהרה].
חודש לאחר מכן, בריצת חצי המרתון במסגרת מרתון תל אביב, סיימה במקום הראשון בשיא אישי חדש של 1:17:23 שעות.
באליפות ישראל בריצת 10,000 מטר שנערכה בחודש אפריל, זכתה דויטש במדליית כסף בשיא אישי חדש של 35:14:94 דקות, אחרי סלאמוויט באיולין-טפרי ממכבי תל אביב (32:18.48 דקות) ולפני כרואן חלבי ממכבי חיפה כרמל (35:50.65 דקות). התוצאה שקבעה מדרגת אותה במקום השביעי בין האתלטיות הישראליות בכל הזמנים.
חודש לאחר מכן, במרתון ריגה, זכתה דויטש במדליית זהב בריצת חצי המרתון בתוצאה של 1:17:34 שעות.
במרתון קייפטאון שנערך בספטמבר קבעה שיא אישי חדש של 2:36:41 שעות.
ביוגרפיה > 2020

במרתון טבריה שנערך בינואר זכתה ביטי במדליית זהב וסיימה במקום רביעי כללי, בשיא אישי חדש של 2:32:25 שעות.
בחצי מרתון מיאמי היא זכתה במדליית זהב בתוצאה של 1:16:49 שעות.
ביוגרפיה > 2021

במרתון צ'שייר עלית באנגליה שיפרה דויטש את שיאה האישי בריצת מרתון והעמידה אותו על 2:31:39 שעות.
באליפות ישראל שנערכה ביוני באותה שנה זכתה במדליית ארד בריצת 800 מטר, בשיא אישי חדש של 2:10.80 דקות, אחרי אדוה כהן (2:09.35 דקות)
באליפות ישראל במרתון טבריה זכתה במדליית זהב בתוצאה של 2:41:12 שעות.
ביוגרפיה > 2022

ב-11 בפברואר הגיעה למקום הראשון במרוץ אור יהודה בריצת 10 ק"מ ושיפרה את שיאה האישי בתוצאה 34:32.
ב-20 בפברואר במרתון ציריך שיפרה ביטי את שיאה האישי בריצת מרתון כשסיימה בתוצאה 2:31:32.
באליפות ישראל במרתון טבריה זכתה במדליית זהב בתוצאה של 2:41:17 שעות.
ביוגרפיה > 2025

באליפות ישראל במרתון טבריה זכתה במדליית זהב בתוצאה של 2:55:41 שעות.
שיאים אישיים

ריצת 10,000 מטר: 34:32 דקות (2022)
חצי מרתון 1:14:04 שעות (2020)
ריצת מרתון: 2:31:32 שעות (2022)
הערות שוליים

↑  מאתר מבט למרוץ.
↑  תוצאות מרתון תל אביב 2017.
↑  אורן אהרוני, אבינעם פורת, במרתון השלישי בחייה: ביטי דויטש זכתה באליפות ישראל, באתר ynet, 4 בינואר 2019
↑  יניב טוכמן‏, טדסה גטהון הוא אלוף ישראל בריצה ל-10000 מטר, באתר וואלה, 23 באפריל 2019
↑  אורן אהרוני, שיא אישי חדש לביטי דויטש במרתון, באתר ynet, 15 בספטמבר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  World Athletics: 14873980
נחום שרפמן

| --- | --- |

נחום שרפמן
 לידה:  20 בספטמבר 1947
 פטירה:  29 באפריל 2009 (בגיל 61)
 מדינה:  ישראל 
 ידוע בשל:  ממייסדי חברת קומטאץ' וחברת Shopping.com
 
שער עבודת הדוקטורט של נחום שרפמן
נחום שרפמן (20 בספטמבר 1947 - 29 באפריל 2009) היה יזם הייטק ישראלי, ממייסדי חברת קומטאץ' וחברת Shopping.com.
ביוגרפיה

שרפמן נולד וגדל ביבנאל. בשירותו הצבאי היה לוחם בצנחנים עד שנפצע, אז שירת כסייר אויר. בשנת 1968 קיבל שרפמן את התואר הראשון בפיזיקה מהטכניון שבחיפה ובשנת 1974 את התואר השני בפיזיקה, גם הוא מהטכניון. בשנת 1979 סיים את הדוקטורט שלו בפיזיקה גרעינית באוניברסיטת קרנגי מלון שבפנסילבניה.
בשנת 1980 החל לעבוד במרכז המחקר והפיתוח של חברת נשיונל סמיקונדקטור בהרצליה, ועמד בראש קבוצת התיב"ם. ב-1986 מונה למנהל המרכז.
בשנת 1991 הקים שרפמן, יחד עם אמיר לב וגדעון מנטל את חברת קומטאץ' (לימים סיירן), שעסקה בתחילה בפיתוח תוכנות לדואר אלקטרוני. בשנת 1999, הונפקה קומטאץ' בנאסד"ק לפי שווי של כ-222 מיליון דולר, אך בהמשך ערכה נפגע והיא שינתה כיוון לפיתוח תוכנות אנטי ספאם ואנטי-וירוס.
בשנת 1998 הקים שרפמן, יחד עם אמיר אשכנזי, את חברת Shopping.com, שפיתחה אתר השוואת מחירים באינטרנט. החברה הוקמה תחילה תחת השם "דילטיים" (DealTime). בשנת 2004 הונפקה החברה לפי שווי של 414 מיליון דולר, וב-2005 נמכרה ל-eBay תמורת 634 מיליון דולר.
לאחר מכן, היה שרפמן מעורב בניהולה של חברת StepIn, שעסקה בפיתוח משחקי מחשב המיועדים לאימון גופני עד שנסגרה בשנת 2008. בטרם מותו, היה מעורב בחברה בשלבי הקמה אשר פיתחה מכשיר נייד, המיועד לספורטאים, למדידה מדויקת של מדדים גופניים שונים.
ב-29 באפריל 2009 המריאו שרפמן ורעייתו נאווה לכיוון האי קורפו במטוס קל. הם נקלעו לתנאי מזג אוויר קשים וראות לקויה שגרמו להתרסקות המטוס בסביבות האי זקינתוס, שני בני הזוג נהרגו בהתרסקות. הם השאירו אחריהם שני בנים ובת.
הערות שוליים

↑  גיא גרימלנד, שרפמן: אחד מעמודי התווך של ההיי-טק הישראלי, באתר הארץ, 30 באפריל 2009
↑  חילופים ב"נשיונל סמיקונדקטור" - ד"ר נחום שרפמן (39), נתמנה למנהל מרכז התיכנון של "נשיונל סמיקונדקטור" בהרצליה. החל את דרכו בחברה ב־1980 ועמד בראש קבוצת התיב"ם של המרכז, מעריב, 7 באוקטובר 1986
↑  עינב בן יהודה, קומטאץ' גדלה בשנה האחרונה פי 6, באתר TheMarker‏, 19 באוקטובר 2000
1 2 3  אסף גלעד, חברים סופדים לנחום שרפמן: "היזם האולטימטיבי", באתר כלכליסט, 3 במאי 2009
↑  בתיה פלדמן וטלי ציפורי, ‏שופינג באמריקה, באתר גלובס, 3 בפברואר 2005
↑  עומרי כהן, eBay השלימה את רכישת שופינג.קום תמורת כ-634 מיליון דולר במזומן, באתר TheMarker‏, 30 באוגוסט 2005
↑  סימונה ברונפמן, ‏מייסד קומטאץ' ושופינג.קום, נחום שרפמן, נהרג בהתרסקות מטוס ביוון, באתר "אנשים ומחשבים", 30 באפריל 2009
משחה

ערך זה עוסק במִשְׁחָה, תכשיר סמיך רפוּאי או קוסמֵטי המשמש למריחה על העור. אם התכוונתם למִשְׂחֶה, פעילות ספורט, ראו .
משחה טיפוסית
מִשְׁחָה (מכונה גם קרם, ראו להלן) היא תכשיר סמיך רפוּאי או קוסמֵטי המשמש למריחה על העור. על פי מילון אבן-שושן, משחה היא "חומר סמיך ושמן שמושחים אותו על דבר-מה". משחות בדרך כלל מבוססות על טכניקות שפותחו על ידי מדעי הרוקחות.
קרמים הם תחליבים חצי-מוצקים של שמן ומים. הם נחלקים לשני סוגים: קרמי ""שמן במים"" (O/W), המורכבים מטיפות קטנות של שמן המופצות בפאזה מימית מתמשכת, וקרמי ""מים בשמן"" (W/O), המורכבים מטיפות קטנות של מים המופצות בפאזה שמנית מתמשכת. קרמי ""שמן במים"" הם נוחים ונעימים יותר למגע, מכיוון שהם פחות שומניים וקל יותר לשטוף אותם במים. קשה יותר לעבוד עם קרמי ""מים בשמן"", אך רבים מהתרופות הנמצאות בקרמים הן הידרופוביות ומשתחררות בקלות רבה יותר מקרם ""מים בשמן"" מאשר מקרם .""שמן במים"". קרמי ""מים בשמן"" גם יותר לחותיים, מכיוון שהם יוצרים מחסום שמני שמפחית את אובדן הלחות מהשכבה הקרנית של העור, השכבה העליונה ביותר של העור
שימושים

משחות משמשות למריחה הן על העור והן על קרומים ריריים. בין שימושי משחות:
הגנה על העור מפני יובש, סדקים וקרינת שמש.
שיקום עור פגוע.
הרגעה.
הרדמה מקומית.
טיפול בזיהום.
מתן תרופות באמצעות פיזורן על העור.
קיימות שתי דרכים מקובלות לקביעת כמות המשחה הנדרשת לטיפול: יחידת קצה האצבע (אנ') שהיא כמות התכשיר הנסחטת משפופרת באופן המכסה את קצה האצבע של אדם מבוגר, או הגדרת תוצא המריחה – שכבה עבה, שכבה דקה או עד לספיגת המשחה בעור.
קרמים הם צורות תרופתיות חצי-מוצקות המכילות יותר מ-20% מים או רכיבים נדיפים, ובדרך כלל פחות מ-50% פחמימנים, ווקסים או פוליולים כמתווכים. הם יכולים גם להכיל חומר פעיל אחד או יותר, המומסים או מוספים בבסיס קרם מתאים. המונח הזה היה נהוג לשמש לחומרים חצי-מוצקים עם מרקם נוזלי יחסית, המוכנים בצורת תחליבים מסוג ""מים בשמן"" (כגון קרם קר) או ""שמן במים"" (כגון קרם עם פלואוצינולון אצטוניד). אולם, לאחרונה, המונח הוגבל למוצרים המכילים .תחליבי שמן-במים או מיקרו-קריסטלים מימיים של חומצות שומן ארוכות שרשרת או אלכוהולים, שניתנים לשטיפה במים ומקובלים יותר מבחינה קוסמטית ואסתטית. קרמים יכולים לשמש להחדרת תרופות בדרך וגינלית (כגון קרם וגינלי עם אנטיביוטיקה משולשת). קרמים גם משמשים לטיפול בכוויות שמש
הרכב

משחות מכילות ארבעה מרכיבים עיקריים: מים, שמן, חומר מְתַחְלֵב וחומר מסמיך. שאר המרכיבים הנלווים ולא העיקריים ליצירת המשחה הם פרפין נוזלי, פרפין קשה, שעווה, גליצרין ופרופיל פארבן. רוב המשחות הן קולואיד מאחד משני סוגים:
שמן בתוך מים: טיפות קטנות של שמן שמפוזרות במים. משחות אלו מכונות קרם.
מים בתוך שמן: טיפות קטנות של מים המפוזרות בשומן.
הסוג הנפוץ והמועדף לשימוש על ידי הקהל הרחב הוא הקרמים, מכיוון שהם נוחים יותר לשימוש ונשטפים בקלות במים. לעומת קרמים, משחות הן לחות יותר ומספקות מחסום שמנוני אשר מפחית את אובדן המים משכבת הקרנית.
סוגי הקרמים הנפוצים הם:
משחה בסיסית – תרחיף של שמן ומים באופן כמעט שווה של חומרים.
משחה קרה – שילוב של כ-80% שמן ו-20% מים למניעת לחות בעור.
ג'ל.
משחה עיסתית – משלבת גם אבקה.
משחה אבקתית.
תמצית-נוזל לשפשוף על העור.
הערות שוליים

↑  אברהם אבן שושן ודב ירדן, מילון כיס מנוקד, הוצאת עם עובד, תשי"ג – 1953, עמ' 381
↑  Definition of Creams, www.pharmacy180.com
↑  Facial Creams – Definition, Benefits, Functions, Types, and More, www.gethealthandbeauty.com
↑  Pharmaceutical Cream, thepharmapedia.com
↑  Ointments and Creams, static.horiba.com
↑  Everything You Need To Know About Manufacturing Creams, www.icapsulepack.com
↑  Skin Care Creams: Formulation and Use, www.ospublishers.com
↑  Moisturizing Skincare: Benefits, Types, & Ingredients, www.univarsolutions.com
↑  ד"ר דנה שוורץ אילן, הנחיות לטיפול בתכשירים מקומיים המכילים קורטיקוסטרואידים, שירותי בריאות כללית, אוגוסט 2013, עמ' 8
↑  מהו קרם לעור ואילו סוגים קיימים?, באתר shop.intsuper.com
↑  Sunburn Treatment Cream: 4 Different Types & 3 Alternatives, drnumb.com
↑  How To Treat Sunburn And Lose The Lobster Look For Good, www.elle.com