יחסי האו"ם–ישראל
תולדות פעילות האו"ם בסכסוך הישראלי ערבי > המאה ה-21

ב־30 במאי 2000 צורפה ישראל כחברה זמנית ומוגבלת בקבוצת מערב אירופה ואחרות (WEOG), דבר שהוציא את ישראל מהמצב המפלה הקודם (שהיה קיים מאז 1961) שבו לא יכלו נציגיה להיבחר למרבית מוסדות האו"ם ואמור לאפשר באופן עקרוני השתתפות ישראלית במועצת הביטחון. המגבלות כללו איסור על הצגת מועמדים בכל גוף של האו"ם במשך שנתיים ואיסור על התמודדות על תפקידים בגופים הגדולים של האו"ם, כגון המועצה הכלכלית-חברתית, כמו גם ויתור על האפשרות להיבחר למועצת הביטחון באמצעות WEOG.
ב־24 ביולי 2000 קבע מזכ"ל האו"ם, דאז קופי ענאן כי ישראל מילאה בשלמותה את החלטה 425 ונסוגה לגבול הבינלאומי עם לבנון. הצהרה זו אושרה על ידי המועצה שלושה ימים לאחר מכן בהחלטה 1310 שגם האריכה את המנדט של יוניפי"ל (תוך הוראה לפריסה מחדש) וקראה לממשלת לבנון להשתלט על השטח שפונה על ידי ישראל.
בעקבות הכישלון של המשא ומתן הישראלי פלסטיני באמצע 2000 ותחילת האינתיפאדה השנייה בסוף ספטמבר התדרדר מעמדה של ישראל באו"ם. כך למשל נחסמה ב־21 במרץ 2001 רק בווטו אמריקאי הצעת החלטה למועצת הביטחון שאמורה הייתה לקרוא להקמת כוח בינלאומי להגנה על הפלסטינים. ואילו במהלך הוועידה העולמית נגד גזענות שהתקיימה בדרבן באוגוסט-ספטמבר 2001, הואשמה הציונות בגזענות.
חיילי יוניפי"ל (הגדוד ההודי) אשר שהו במוצב שצפה על אזור חטיפת החיילים בהר דב צילמו סרטון של החטיפה שכלל גם סריקה שערכו בנקודת החטיפה בצד הלבנוני. תחילה הכחישו בכירים באו"ם כי קיים סרט וידאו של האירוע. אולם בסוף התגלתה האמת והאו"ם נאלץ למסור את הסרטים וחפצים שנמצאו לידי ישראל. אירוע זה גרם לקרע בין ישראל ליוניפי"ל ולהאשמות חריפות מצד גורמים בישראל לפיהן יוניפי"ל שיתף פעולה עם חזבאללה בחטיפה.
בשנת 2002 הוקם הקוורטט לענייני המזרח התיכון ביוזמתו של ראש ממשלת ספרד דאז, חוסה מריה אסנאר, שמטרתה הייתה למצוא דרך להתקדמות במשא ומתן הישראלי-פלסטיני. מאז פעיל הגוף בניסיונות עקרים למציאת פתרון של שלום לסכסוך הישראלי - פלסטיני.
ב-2002 גינתה מועצת הביטחון של האו"ם בהחלטה 1450 את הפיגועים בקניה, הפעם הראשונה בה הוזכרו נפגעים ישראליים על ידי מועצת הביטחון.
הקמת גדר ההפרדה על ידי ישראל החל מ־2003 הפכה גם היא לאחד מהנושאים הקבועים בביקורת האו"ם עליה והוגדרה כבלתי חוקית הן על ידי העצרת הכללית (החלטה ES-10/13 מה־27 באוקטובר) והן על ידי בית הדין הבינלאומי לצדק (בחוות דעת מה־9 ביולי 2004). בית הדין הבינלאומי הבהיר כי המיקום של המכשול, מעבר לקו הירוק, הוא המפר את החוק הבינלאומי.
לאחר מספר כישלונות נבחר נציג ישראלי בפברואר 2003 לקבוצת העבודה על פירוק נשק של העצרת הכללית והיה לנציג הישראלי הראשון שנבחר לארגון כלשהו של האו"ם לראשונה מאז הקמת הקבוצות האזוריות בשנת 1961. בחירתו סללה את הדרך לנציגים ישראלים אחרים שהתקבלו למוסדות נוספים.
מלחמת לבנון השנייה הביאה להחלטה 1701 שאושרה במועצת הביטחון ב־12 באוגוסט. ההחלטה הביאה להפסקת אש בין ישראל לחזבאללה, תוך פריסת כוח או"ם חמוש וצבא לבנון בדרום לבנון. הלחימה אמנם פסקה אך לא כל סעיפי ההחלטה יצאו לפועל.
בעקבות הפלישה הישראלית לעזה ב־27 בדצמבר 2008 במסגרת מבצע עופרת יצוקה, החליטה מועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם על הקמת ועדת החקירה (צוות הבדיקה של האו"ם למבצע עופרת יצוקה) ב־3 באפריל בראשות ריצ'רד גולדסטון. מטרת ועדת החקירה הייתה לבדוק את פעילות צה"ל במבצע עופרת יצוקה ואת מעשי החמאס שהובילו למבצע. ישראל בחרה שלא לשתף פעולה עם הוועדה. דו"ח הוועדה הותקף על ידי דוברי ממשלת ישראל כעוין וחד צדדי.
במאי 2021 החליטה מועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם להקים את ועדת האו"ם לגילוי עובדות אודות הסכסוך הישראלי-פלסטיני (אנ') שנועדה לאסוף ראיות להפרת החוק הבינלאומי במהלך המהומות בירושלים, אירועי פינוי תושבים בשייח ג'ראח ובמבצע שומר החומות. בראשות הוועדה עומדת המשפטנית נאווי פילאי. לאחר זמן מה הוחלט לשנות את שם הוועדה לשם "ועדת החקירה הבינלאומית העצמאית של האו"ם על השטח הפלסטיני הכבוש, כולל מזרח ירושלים, וישראל" וכן הוחלט כי הוועדה לא תוגבל לתקרית או פרק זמן ספציפיים, אלא תעבוד באופן מתמשך ותגיש דו"חות פעמיים בשנה.
בזמן מלחמת חרבות ברזל ב-24 באוקטובר 2023 התבטא מזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש בעניין טבח שבעה באוקטובר: "חשוב לציין שההתקפות של חמאס לא התרחשו בחלל ריק, העם הפלסטיני נתון ב-56 שנות כיבוש חונק". התבטאות בביקורת רבה, כשבועיים לאחר מתקפת זוועות בה מחבלים פלסטינים ביצעו מעשי טבח באזרחים לא חמושים, מעשי אונס ואלימות מינית, וחטיפה המונית של אזרחים, בהם נשים, תינוקות וקשישים. מצד ישראל הגיבו בתקיפות לדבריו, ושר החוץ אלי כהן הודיע כי לא יפגש יותר עימו.
באוקטובר 2024 הכריז שר החוץ ישראל כ"ץ על מזכ"ל האו"ם, אנטוניו גוטרש, אישיות בלתי רצויה.
בנובמבר 2024 הוחלט שלא לחדש את החוזה של אליס ואירימו נדריטו, היועצת המיוחדת לאו"ם לענייני רצח עם, לטענת כלי תקשורת בארץ ובעולם ההחלטה הזו באה לאחר שנדריטו סירבה להגדיר את פעולותיה של ישראל כרצח עם.