stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עילי בנירי
הערות שוליים

↑  נבחרת ישראל עד גיל 21 סגנית אלופת העולם בברידג', באתר ynet, 19 באוגוסט 2018
↑  התאגדות הברידג', באתר bridge.co.il
↑  27th European Youth Team Championships / Team Participants, db.eurobridge.org
↑  התאגדות הברידג', באתר bridge.co.il
↑  Israel Bridge Federation's results website - התאגדות ישראלית לברידג' אתר התוצאות, באתר www.bridge.co.il
1 2  http://db.eurobridge.org/repository/competitions/17Samorin/microsite/Asp/RoundTeams.asp?qtournid=1431&qroundno=34
↑  26th European Youth Team Championships - Results, db.eurobridge.org
↑  17th World Youth Teams Championships, db.worldbridge.org
↑  (בוליטין מספר 9)http://db.worldbridge.org/repository/tourn/suzhou.18/microsite/Bulletins.htm
↑  Results, db.worldbridge.org
↑  Francesca Canali, 28th European Youth Team Championships – the Winners | European Bridge League (באנגלית בריטית)
↑  Francesca Canali, 29th European Youth Team Championships: the Winners | European Bridge League (באנגלית בריטית)
↑  https://i.ytimg.com/an_webp/w3Vp7BNLw6U/mqdefault_6s.webp?du=3000&sqp=CN2B2eQF&rs=AOn4CLD5il8J5bnzu9anHvOuJNMd_hem9w
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סטיפה פלטיקוסה

סטיפה פלטיקוסה (בקרואטית: Stipe Pletikosa; נולד ב-8 בינואר 1979 בספליט שבקרואטיה) הוא כדורגלן עבר קרואטי ששיחק בעמדת השוער.
קריירת מועדונים

פלטיקוסה התחיל את הקריירה שלו במועדון הקרואטי היידוק ספליט. הוא נבחר כשוער ראשון בעונה 1998/99 כאשר הוא החליף את השוער הקודם של הקבוצה טונצ'י גאבריץ'. אוהדי היידוק נתנו לו את הכינוי "תמנון" בשל הרפלקסים והקואורדינציה המצוינים שלו. ב-2002 הוא נבחר כשחקן השנה בקרואטיה מטעם העיתון "וצ'רני ליסט"; זורן סימוביץ' הוא השוער היחיד שקיבל את תואר זה קודם לכן.
ב-2003 עבר פלטיקוסה לשחטאר דונצק תמורת 2 מיליון יורו יחד עם חברו לקבוצה דאריו סרנה. בניגוד לסרנה, סטיפה לא כל כך הצליח בקבוצתו החדשה ואחרי שאיבד את מקומו בהרכב הוא הושאל חזרה להיידוק ספליט. בעונה 2006/07 חזר לשחטאר, אך שוב לא הצליח להיכנס להרכב.
ב-7 במרץ 2007 חתם חוזה של 3 שנים עם המועדון הרוסי ספרטק מוסקבה תמורת 3 מיליון יורו.
באוגוסט 2011 חתם חוזה עם רוסטוב לשנתיים וחצי. משחק הבכורה שלו נערך ב-13 באוגוסט 2011 מול קובאן קרסנודר, המשחק הסתיים 2-1 לזכות קובאן. פלטיקוסה נבחר לשחקן המצטיין של הקבוצה לעונת 2012/13 מטעם האוהדים. בתום עונת 2014/15 סטיפה עזב את הקבוצה לאחר סיום החוזה משיקולים משפחתיים.
ב-21 בדצמבר 2015 פלטיקוסה חתם חוזה בדפורטיבו עד סוף העונה.
נבחרת לאומית

במדי נבחרת קרואטיה עד גיל 18 סיים את אליפות העולם במקום השלישי. הופיע לראשונה במדי הנבחרת הבוגרת בגיל 20 במשחק מול דנמרק ב-1999. סטיפה שיחק בכל 6 המשחקים של הנבחרת במונדיאל 2002 ובמונדיאל 2006. שיחק גם ב-3 מ-4 המשחקים של נבחרתו ביורו 2008 בהם ספג רק 2 שערים. בתום מונדיאל 2014, שבו הופיע בכל 3 המשחקים של קרואטיה וספג 6 שערים, החליט סטיפה לפרוש מהנבחרת אחרי 114 הופעות.
תארים

קרואטיה היידוק ספליט
אליפות קרואטיה – 2000/01
מקום 2 בליגה הקרואטית – 1999/2000, 2001/02, 2002/03
מקום 3 בליגה הקרואטית – 1998/99
הגביע הקרואטי – 1999/2000, 2000/03
אוקראינה שחטאר דונצק
אליפות אוקראינה – 2000/01
מקום 2 בליגה האוקראינית – 2003/04
הגביע האוקראיני – 2003/04
רוסיה ספרטק מוסקבה
מקום 2 בליגה הרוסית – 2007, 2009
רוסיה רוסטוב
הגביע הרוסי – 2013/14
שחקן השנה בקרואטיה מטעם העיתון "וצ'רני ליסט" – 2007
מקום 3 בין השוערים הטובים ביותר בליגה הרוסית – 2007
שוער השנה ברוסיה מטעם העיתון "ספורט-אקספרס" – 2007
ספוטניק (משגר לוויינים)

ספוטניק (ברוסית: Спутник) היה משגר שפותח על בסיס הטיל הבליסטי R-7. הוא נוצל לשיגור למסלול של לוויין ראשון בעולם "ספוטניק 1".
המשגר פותח בהובלת סרגיי קורוליוב בOKB-1 (כיום תאגיד הטילים והחלל אנרגיה) על בסיס הטיל הבליסטי R-7 שפותח במשרד. במשגר הורד ראש קרבי וחלק גדול של מערכת הניווט. שלב הראשון כלל 4 מנועים והשלב השני כלל מנוע בודד. כל המנועים היו מופעלים בו-זמנית.
השיגור הראשון בוצע ב-4 באוקטובר 1957 עם לוויין ראשון בעולם "ספוטניק 1". בהמשך בוצע שינוי מוצלח נוסף.
בהמשך בוצע שדרוג המשגר והוא היה יכול להביא למסלול משקל של 1,300 ק"ג. השיגור הראשון נכשל לאחר 102 שניות של טיסה. השיגור שהתרחש ב-15 במאי 1958 היה מוצלח.
לא היו שיגורים נוספים ושימוש במשגר הסתיים לאחר 4 שיגורים מהם 3 מוצלחים.
סרטנים עילאיים

| סרטנים עילאיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
על־מחלקה:: Multicrustacea
מחלקה:: סרטנים עילאיים
שם מדעי
 Malacostraca ‏לטריי, 1802

Periclimenes imperator.
גמלן שלמה בסולאווסי
סרטנאי דמוי-חסילון מהמין Mysis relicta
סרטנים עילאיים (שם מדעי: Malacostraca) היא מחלקה גדולה בתת-המערכה סרטנאים, הכוללת את המינים הגדולים ביותר בה, כמו הלובסטרים וסרטן הקוקוס.
המחלקה מחולקת לשלושה תת-מחלקות: Phyllocarida, בה מצויה כיום רק הסדרה לפטוסטראכה (אנ'), Hoplocarida בה מצויה כיום רק הסדרה טְרַפְיָדִים ו-Eumalacostraca, הכוללת את שאר הסדרות.
מאפיינים

לסרטנים אלה ישנו גיוון גדול במבנה גופם ותכונותיהם. רובם בעלי גוף נוקשה עשוי כיטין המשמש כשריון להגנה מטורפים. הם בעלי בית חזה בעל שמונה מקטעים ובטן בעל שישה מקטעים, לרוב מוארכים בצורתם עם קצה דמוי-זנב אך לעיתים (כמו אצל סרטנים קצרי בטן) הללו מאוחים יחדיו. לסרטנים עיניים מורכבות קטנות בעלות גבעול שגודלם משתנה אצל המינים השונים.
מרבית המינים חיים על קרקעית הים ונעים על רגליהם הרבות, בעוד מספר מינים פיתחו ריאות פרימיטיביות המאפשרות להם לחיות על היבשה או במים מתוקים. מרביתם אוכלי פלנקטון (מסננים) או אוכלי נבלות, אך ישנם גם כמה מינים טפילים ואף טורפים כמו טרפידים.
מיון

תת-מחלקה Phyllocarida
סדרה Archaeostraca - נכחדה
סדרה Hoplostraca - נכחדה
סדרה לפטוסטראכה (Leptostraca)
תת-מחלקה Hoplocarida
סדרה Aeschronectida - נכחדה
סדרה Archaeostomatopoda - נכחדה
סדרה טְרַפְיָדִים (Stomatopoda)
תת-מחלקה Eumalacostraca
על-סדרה Syncarida
סדרה Palaeocaridacea - נכחדה
סדרה Bathynellacea
סדרה Anaspidacea
על-סדרה Peracarida
סדרה Spelaeogriphacea
סדרה Thermosbaenacea
סדרה Lophogastrida
סדרה חסילוני אופוסום (Mysida)
סדרה Mictacea
סדרה שטצדאים (Amphipoda)
סדרה שווה-רגלאים (Isopoda)
סדרה Tanaidacea
סדרה Cumacea
על-סדרה Eucarida
סדרה קרילאים (Euphausiacea)
סדרה Amphionidacea
סדרה מעשירי רגל (Decapoda)
עינחש עדינה

| עינחש עדינה |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: לטאות
משפחה:: לטאיים
סוג:: עינחש
מין:: עינחש עדינה
שם מדעי
 Ophisops elegans ‏Ménétries, 1832

עינחש עדינה (שם מדעי: Ophisops elegans) היא מין של לטאה שחיה באגן הים התיכון ובמרכז אסיה. התפוצה שלה משתרעת מיוון במערב עד הודו במזרח. העינחש העדינה מתאפיינת בגוף צר וארוך, גב כחול-אפור, גחון ירוק-לבן, ראש צר בצורת משולש, וזנב ארוך. העינחש נפוצה יחסית ולמרות שהיא נפגעת קלות מהרס שטחי מחיה וטריפה על ידי חיות בית, בעיקר חתולים, היא לא מצויה בסכנת הכחדה, ואין צורך בתוכניות שימור או אמצעי שימור מיוחדים בשבילה ברוב אזורי תפוצתה. העינחש ניזונה בעיקר מחרקים ופרוקי רגליים אחרים, אך גם ממעט מזון צמחי.
קריאה נוספת

אביעד בר, גיא חיימוביץ ואמיר ארנון, זוחלים ודו-חיים בישראל - מדריך שדה, מהדורה שלישית 2022. ISBN 978-965-91880-2-4, עמודים: 115-116
עינחש על הסלעים
עונת 1924/1925 בפוטבול ליג

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  30 באוגוסט 1924 – 2 במאי 1925 (246 ימים)
 מספר משתתפות:  22
 הזוכה:  האדרספילד טאון
 מספר משחקים:  462
 מספר שערים:  1192 (2.58 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (31) פרנק רוברטס (מנצ'סטר סיטי)
 → 1923/19241925/1926 ←
 
עונת 1924/1925 הייתה העונה ה-33 של הפוטבול ליג שהיא הייתה הליגה האנגלית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-30 באוגוסט 1924 והסתיימה ב-2 במאי 1925. בעונה זו התחרויות התקיימו בליגה הבכירה, בליגת משנה ובדיוויזיון השלישי שחולק ל-2 מחלקות.
הליגה הבכירה כללה 22 קבוצות. לידס יונייטד (בפעם הראשונה בתולדות המועדון) וברי היו הקבוצות שעלו מליגת משנה.
עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו. במידה וכמה קבוצות זכו באותו מספר נקודות, הקבוצה עם יתרון ביחס שערים דורגה במקום גבוה יותר. שיטה זו הייתה בתוקף עד לעונת 1976/1977.
האדרספילד טאון זכתה באליפות בפעם השנייה בתולדות המועדון.
בסוף העונה לליגת משנה ירדו פרסטון נורת' אנד ונוטינגהאם פורסט. במקומן לליגה הבכירה עלו לסטר סיטי ומנצ'סטר יונייטד.
כדורגלנים מצטיינים

פרנק רוברטס ממנצ'סטר סיטי כבש 31 שערים וזכה בתואר מלך השערים.
טבלת הליגה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | יחס שערים | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| 1 | האדרספילד טאון | 42 | 21 | 16 | 5 | 69 | 28 | 2.464 | 41 | 58 | זכייה בליגה |
| 2 | וסט ברומיץ' אלביון | 42 | 23 | 10 | 9 | 58 | 34 | 1.706 | 24 | 56 |  |
| 3 | בולטון וונדררס | 42 | 22 | 11 | 9 | 76 | 34 | 2.235 | 42 | 55 |  |
| 4 | ליברפול | 42 | 20 | 10 | 12 | 63 | 55 | 1.145 | 8 | 50 |  |
| 5 | ברי | 42 | 17 | 15 | 10 | 54 | 51 | 1.059 | 3 | 49 |  |
| 6 | ניוקאסל יונייטד | 42 | 16 | 16 | 10 | 61 | 42 | 1.452 | 19 | 48 |  |
| 7 | סנדרלנד | 42 | 19 | 10 | 13 | 64 | 51 | 1.255 | 13 | 48 |  |
| 8 | ברמינגהאם סיטי | 42 | 17 | 12 | 13 | 49 | 53 | 0.925 | 4- | 46 |  |
| 9 | נוטס קאונטי | 42 | 16 | 13 | 13 | 42 | 31 | 1.355 | 11 | 45 |  |
| 10 | מנצ'סטר סיטי | 42 | 17 | 9 | 16 | 76 | 68 | 1.118 | 8 | 43 |  |
| 11 | קארדיף סיטי | 42 | 16 | 11 | 15 | 56 | 51 | 1.098 | 5 | 43 |  |
| 12 | טוטנהאם הוטספר | 42 | 15 | 12 | 15 | 52 | 43 | 1.209 | 9 | 42 |  |
| 13 | וסטהאם יונייטד | 42 | 15 | 12 | 15 | 62 | 60 | 1.033 | 2 | 42 |  |
| 14 | שפילד יונייטד | 42 | 13 | 13 | 16 | 55 | 63 | 0.873 | 8- | 39 | זכייה בגביע האנגלי |
| 15 | אסטון וילה | 42 | 13 | 13 | 16 | 58 | 71 | 0.817 | 13- | 39 |  |
| 16 | בלקברן רוברס | 42 | 11 | 13 | 18 | 53 | 66 | 0.803 | 13- | 35 |  |
| 17 | אברטון | 42 | 12 | 11 | 19 | 40 | 60 | 0.667 | 20- | 35 |  |
| 18 | לידס יונייטד | 42 | 11 | 12 | 19 | 46 | 59 | 0.780 | 13- | 34 |  |
| 19 | ברנלי | 42 | 11 | 12 | 19 | 46 | 75 | 0.613 | 29- | 34 |  |
| 20 | ארסנל | 42 | 14 | 5 | 23 | 46 | 58 | 0.793 | 12- | 33 |  |
| 21 | פרסטון נורת' אנד | 42 | 10 | 6 | 26 | 37 | 74 | 0.500 | 37- | 26 | ירדה ליגה |
| 22 | נוטינגהאם פורסט | 42 | 6 | 12 | 24 | 29 | 65 | 0.446 | 36- | 24 | ירדה ליגה |
עיני הדרקון

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  סטיבן קינג
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  פנטזיה
 מקום התרחשות:  Delain 
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת וייקניג 
 תאריך הוצאה:  1984
 מספר עמודים:  270
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת מודן
 תאריך:  1987
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001065598
 
עיני הדרקון הוא שמו של ספר פנטזיה פרי עטו של סטיבן קינג, שיצא לאור בשנת 1984, הנאמן לכללי סוגת המעשייה.
עלילה

העלילה עוסקת בבית מלוכה של ארץ נשכחת בשם דליין, בה שולט המלך רולנד הזקן ולצידו הקוסם והיועץ האפל פלאג. בתחילת הסיפור הוא מחפש אישה שתמצא חן בעיניו ומוצא נערה בת 17 ושמה סשה. היא מוצאת חן בעיניו, והשניים מתחתנים. לסשה נולדים שני ילדים: הבן הבכור פיטר (הדומה לאמו ויהיה מוכשר בדברים רבים בעתיד) והבן הצעיר תומאס (בעל חשיבה איטית, אך עם חוש כיוון והתמצאות טובים מאוד, וכן שליטה טבעית בחץ וקשת, בדומה לאביו) אך סשה מתה לאחר שילדה את תומאס, בנה הצעיר. המלך והממלכה כולה מתאבלים רבות מכיוון שהייתה מלכה טובה מאוד אדיבה וחביבה לכל תושבי דליין. הסיפור מלווה את החיים במשפחת המלוכה. בעוד פיטר אינטליגנט, תלמיד מצטיין ורב כישורים, תומאס הוא בעל אינטליגנציה מועטה ותמיד קינא בפיטר על היותו נאהב ומוכשר. עד שיום אחד כשהיה בן 16, נשלח פיטר למשפט על פשע איום ונורא שהרעיד את הממלכה. לאחר שנמצא אשם הוא מובל לכלא בראש כיכר המחט (הכיכר המרכזית בה נערכים טקסי ההמלכה) שם הוא אמור לבלות את שארית חייו. בזמן כליאתו, פלאג נוטל במרמה את השלטון לידיו. בהמשך הספר מתואר מסעו של יורש-העצר החוקי אל הכתר. דמות קוסם המלך היא דמות בעלת כוחות על טבעיים אשר גילה בן למעלה מ-500 שנה. קוסם המלך הופיע בממלכה פעמים רבות בעבר, נוטל כל פעם דמות אחרת וממיט חורבן ואומללות באשר הוא מופיע.
קוסם המלך נקרא כאן פלאג, דמות חוזרת בספריו של סטיבן קינג (הדמות ה"רעה" הראשית בספר 'העמדה', דמות שלילית בסדרת 'המגדל האפל' ועוד).
עונת 1921/1922 בפוטבול ליג

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  27 באוגוסט 1921 – 6 במאי 1922 (253 ימים)
 מספר משתתפות:  22
 הזוכה:  ליברפול
 מספר משחקים:  462
 מספר שערים:  1244 (2.69 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (31) אנדי וילסון (מידלסברו)
 → 1920/19211922/1923 ←
 
עונת 1921/1922 הייתה העונה ה-30 של הפוטבול ליג שהיא הייתה הליגה האנגלית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-27 באוגוסט 1921 והסתיימה ב-6 במאי 1922. בעונה זו התחרויות התקיימו בליגה הבכירה, ליגת משנה ודיוויזיון השלישי שחולק ל-2 מחלקות.
הליגה הבכירה כללה 22 קבוצות. ברמינגהאם סיטי וקארדיף סיטי (בפעם הראשונה בתולדות המועדון) היו הקבוצות שעלו מליגת משנה.
עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו. במידה וכמה קבוצות זכו באותו מספר נקודות, הקבוצה עם יתרון ביחס שערים דורגה במקום גבוה יותר. שיטה זו הייתה בתוקף עד לעונת 1976/1977.
ליברפול זכתה באליפות בפעם השלישית בתולדות המועדון.
בסוף העונה לליגת משנה ירדו ברדפורד סיטי ומנצ'סטר יונייטד. במקומן לליגה הבכירה עלו נוטינגהאם פורסט וסטוק סיטי.
כדורגלנים מצטיינים

אנדי וילסון ממידלסברו כבש 31 שערים וזכה בתואר מלך השערים.
טבלת הליגה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | יחס שערים | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| 1 | ליברפול | 42 | 22 | 13 | 7 | 63 | 36 | 1.750 | 27 | 57 | זכייה בליגה |
| 2 | טוטנהאם הוטספר | 42 | 21 | 9 | 12 | 65 | 39 | 1.667 | 26 | 51 |  |
| 3 | ברנלי | 42 | 22 | 5 | 15 | 72 | 54 | 1.333 | 18 | 49 |  |
| 4 | קארדיף סיטי | 42 | 19 | 10 | 13 | 61 | 53 | 1.151 | 8 | 48 |  |
| 5 | אסטון וילה | 42 | 22 | 3 | 17 | 74 | 55 | 1.345 | 19 | 47 |  |
| 6 | בולטון וונדררס | 42 | 20 | 7 | 15 | 68 | 59 | 1.153 | 19 | 47 |  |
| 7 | ניוקאסל יונייטד | 42 | 18 | 10 | 14 | 59 | 45 | 1.311 | 14 | 46 |  |
| 8 | מידלסברו | 42 | 16 | 14 | 12 | 79 | 69 | 1.145 | 10 | 46 |  |
| 9 | צ'לסי | 42 | 17 | 12 | 13 | 40 | 43 | 0.930 | 3- | 46 |  |
| 10 | מנצ'סטר סיטי | 42 | 18 | 9 | 15 | 65 | 70 | 0.929 | 5- | 45 |  |
| 11 | שפילד יונייטד | 42 | 15 | 10 | 17 | 59 | 54 | 1.093 | 5 | 40 |  |
| 12 | סנדרלנד | 42 | 16 | 8 | 18 | 60 | 62 | 0.968 | 2- | 40 |  |
| 13 | וסט ברומיץ' אלביון | 42 | 15 | 10 | 17 | 51 | 63 | 0.810 | 12- | 40 |  |
| 14 | האדרספילד טאון | 42 | 15 | 9 | 18 | 53 | 54 | 0.981 | 1- | 39 | זכייה בגביע האנגלי |
| 15 | בלקברן רוברס | 42 | 13 | 12 | 17 | 54 | 57 | 0.947 | 3- | 38 |  |
| 16 | פרסטון נורת' אנד | 42 | 13 | 12 | 17 | 42 | 65 | 0.646 | 23- | 38 |  |
| 17 | ארסנל | 42 | 15 | 7 | 20 | 47 | 56 | 0.839 | 9 | 37 |  |
| 18 | ברמינגהאם סיטי | 42 | 15 | 7 | 20 | 48 | 60 | 0.800 | 12- | 37 |  |
| 19 | אולדהאם אתלטיק | 42 | 13 | 11 | 18 | 38 | 50 | 0.760 | 12- | 37 |  |
| 20 | אברטון | 42 | 12 | 12 | 18 | 57 | 55 | 1.036 | 2 | 36 |  |
| 21 | ברדפורד סיטי | 42 | 11 | 10 | 21 | 48 | 72 | 0.667 | 24- | 32 | ירדה ליגה |
| 22 | מנצ'סטר יונייטד | 42 | 8 | 12 | 22 | 41 | 73 | 0.562 | 32- | 28 | ירדה ליגה |
נזק בלתי ממוני טהור

נזק בלתי ממוני טהור הוא נזק גופני בלתי מוחשי, שאינו מתלווה לנזק פיסי ואינו מתבטא בחיסרון כיס, לדוגמה: כאב וסבל, אובדן הנאות חיים, פגיעה בשם הטוב וצער. נזק בלתי ממוני טהור הוא מקרה פרטי של נזק, שהוא אחד מיסודותיה של העוולה הנזיקית הקלאסית. לפי הגישה הקלאסית לדיני הנזיקין נזק בלתי ממוני טהור אינו בר פיצוי. עם זאת, במאה ה-20 החלה להתפתח תפיסה המכירה בצורך לפיצוי גם עבור נזק זה.
במשפט העברי

המשפט העברי מונה חמישה סוגי נזקים עליהם המזיק צריך לשלם פיצוי: נזק (אובדן קבוע של יכולת השתכרות), ריפוי (הוצאות רפואיות), שבת (אובדן זמני של השתכרות), צער ובושת. צער ובושה הם נזק בלתי ממוני טהור. חז"ל קבעו דרכים למדוד את שווי הנזק שנגרם, על ידי ברור תמורת כמה כסף אדם היה מוכן לסבול את הבושה או הצער הנדונים. במקרים אחרים קבעו חז"ל קנסות קבועים על מקרים ספציפיים, דוגמת מתן סטירת לחי או בעיטה.
הגדרה

החקיקה הנזיקית נמנעת מהגדרה מפורשת של מושג הנזק הבלתי-ממוני, ומסתמכת על הגדרת היפוכו - נזק ממון: בסעיף 2 לפקודת הנזיקין, מוגדר נזק ממון כהפסד או הוצאה ממשיים הניתנים לשומה בכסף ואפשר למסור עליהם פרטים. בהתאם לכך, ההגדרה המסורתית של נזק בלתי ממוני טהור היא נזק שלא ניתן לשומה בכסף ושלא ניתן למסור אודותיו פרטים. לאורך הזמן, התגבשו תחת המושג ראשי הנזק הבאים: כאב וסבל, אובדן הנאות חיים, אובדן נוחות, אובדן רווחה גופנית, פגיעה באוטונומיה ופגיעה בשם הטוב.
חשובה ההבחנה בין נזק בלתי ממוני המתלווה לנזק פיסי כלשהו, כמו טראומה נפשית המתלווה לפציעה בתאונת דרכים או פגיעה נפשית העולה כדי נכות, לבין נזק בלתי ממוני טהור שהוא נזק שאינו מלווה בפגיעה פיזית.
הגדרת המושג שהוצגה היא בעייתית במציאות המשפטית הקיימת. במשך שנים ארוכות נמנעו בתי המשפט מפסיקת פיצוי בגין נזק בלתי ממוני טהור, בהתבסס על ההגדרה שמדובר בנזק שלא ניתן לכמתו בכסף. עם זאת, בתי המשפט נוטים לפסוק פיצויים בגין נזקים בלתי ממוניים כאשר הם מלווים בנזק פיסי כלשהו, וקשה לומר שנזק בלתי ממוני המתלווה לנזק פיסי הוא בהכרח חמור יותר מנזק שכזה שאינו מתלווה לנזק פיסי, אלא נראה שהדבר תלוי בנסיבות המקרה המסוים. יתר על כן, בשנים האחרונות גוברת נטייתם של בתי המשפט לפסוק פיצויים גם במקרים בהם הנזק הוא נזק בלתי ממוני טהור. החלטות אלו של בתי המשפט אינן עולות בקנה אחד עם ההגדרה לפיה נזק בלתי ממוני טהור הוא נזק שלא ניתן לכמתו בכסף, ולכן לא ניתן לפצות בגינו. ייתכן שיישוב סתירה זו מצוי בשינוי ההגדרה המסורתית לנזק בלתי ממוני טהור, לפיה מדובר בנזק לא מוחשי שלא מתבטא בחסרון כיס.
עוולות המזכות בפיצוי על נזק בלתי ממוני

לא כל העוולות בפקודת הנזיקין מכירות ביכולתו של ניזוק לקבל פיצויים בגין נזק בלתי ממוני שנגרם לו. ניתן להצביע על שלוש קטגוריות של עוולות בדיני הנזיקין:
עוולות שכלל אינן דורשות התהוות של נזק על מנת לקבל פיצוי, ולכן אין זה משנה אם הנזק שנגרם הוא נזק בלתי ממוני או כל נזק אחר, לדוגמה – עוולות התקיפה וכליאת השווא.
עוולות המוגבלות לקרות נזק מסוג מסוים - נזק פיסי או ממוני בלבד, ולכן הן שוללות מראש את האפשרות לקבל פיצויים בגין נזק בלתי ממוני טהור, כך קובעות עוולות הסגת הגבול ועוולת התרמית.
עוולות הדורשות קרות נזק על מנת לקבל פיצוי אך אינן מוגבלות לסוג נזק מסוים, ולכן הן כוללות אפשרות לקבלת פיצוי בגין נזק בלתי ממוני טהור. העוולות המרכזיות בקטגוריה זו הן עוולות המסגרת בדיני הנזיקין – עוולת הרשלנות ועוולת הפרת חובה חקוקה.
עוולת הנגישה היא עוולה חריגה לקטגוריות שהוצגו – היא מאפשרת קבלת פיצוי בגין רשימה סגורה של נזקים, ביניהם פגיעה בשמו הטוב של האדם, כלומר, היא מאפשרת מפורשות קבלת פיצוי בגין נזק בלתי ממוני טהור.
הדין הישראלי

הדין הישראלי מושפע רבות מדיני הנזיקין האמריקאיים. ביטוי לכך ניתן למצוא גם בהתפתחות הדין הישראלי בסוגיית הנזק הבלתי ממוני הטהור.
הדין הישראלי > הוראות החוק

הסוגיה המרכזית בחקיקה הנזיקית היא האם ניתן לראות בנזק בלתי ממוני טהור נזק בר פיצוי על-פי חוק. סעיף 2 לפקודת הנזיקין קובע:
"נזק – אבדן חיים, אובדן נכס, נוחות, רווחה גופנית או שם טוב או חיסור מהם, וכל אובדן או חיסור כיוצא באלה".
הדעה הרווחת בספרות הא כי בהתאם להגדרה זו יש לפרש פירוש רחב את המונח נזק, כך שאין מניעה לכלול בתוכו גם נזק בלתי ממוני טהור. סבל נפשי שנגרם לנפגע מבלי שיהיה מלווה בפגיעה בגופו, וכן סבל נפשי משני שנגרם בשל פגיעה באחר (המכונה "נזק ריקושט"), עשויים להיות מכוסים גם על ידי המושג "נזק גוף" המוגדר בחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים כ-"מוות, מחלה, פגיעה או ליקוי גופני, נפשי או שכלי". לטענת קציר, לפי לשון ההגדרה ורוחו של החוק לא ניתן לראות מדוע לא יפרשו בתי המשפט את ההגדרה ככוללת את האלמנטים הללו.
לטענת בן-עזר, החיקוקים העוסקים בהגדרת "נזק גוף" מזכירים גם "ליקוי נפשי או שכלי", אך אינם מפרטים מה מהותו של ליקוי זה. הקושי נובע מההבחנה הנדרשת בין נזק פיזי לנזק נפשי, הקשה הן מבחינה רפואית והן מבחינה משפטית, ואליה החוק אינו מתייחס.
מיקום נוסף בדיני הנזיקין בו ניתן למצוא ביטוי לנזק בלתי ממוני טהור הוא חוק איסור לשון הרע, אשר מגן על האדם מפני פגיעה בשמו הטוב, הנתפס כחלק מזכותו לכבוד, ומפני הסבל שנגרם לו מערעור מעמדו ומהפגיעה בכבודו בעיני החברה ובעיני עצמו. אפיון חשוב של האיסור הוא ההגנה על עצם הזכות לשם טוב, ללא דרישה לנזק תוצאתי כלשהו.
אפשרות נוספת הקיימת בחוק, מחוץ לדיני הנזיקין, היא תביעת פיצויים בגין נזק בלתי ממוני טהור על-סמך החוק למניעת הטרדה מינית, שאף מאפשר פיצויים של עד 50,000 ש"ח ללא הוכחת נזק.
דיני הנזיקין אינם מכילים הוראות חוק המסדירות את אופן קביעת סוג הפיצוי, זיהוי אופי הנזק והערכת מידת הפיצוי הראויה. עם זאת, במרוצת השנים ביססה הפסיקה "תורת פיצויים" בנוגע לפיצוי בגין פגיעה באינטרסים מוחשיים. מאידך, ההגנה על אינטרסים בלתי מוחשיים טהורים הוזנחה, ובפסיקה העוסקת בהם בולט חסרונו של דיון בשלב הערכת הפיצוי.
הדין הישראלי > פיתוחים פסיקתיים בבית המשפט העליון > מגמת הפסיקה בעבר

גישת בית המשפט העליון בעבר הייתה עוינת לפיצויים על נזק בלתי ממוני טהור. הפסיקה לא הכירה בראשיתה בזכאות לפיצויים בגין נזק גוף לא מוחשי. בפסק-דין נדיר נדון עניינם של אדם אשר הופקר ברשלנות בלב ים במשך 67 שעות ובמשך זמן זה סבל מקור, רעב ופחד מוות. עם זאת, בהגיעו למקום מבטחים הוא התאושש כמעט מיד, לא חלה ולא ניכר בו כל נזק ארוך טווח. בבית המשפט המחוזי נקבע לו פיצוי של 30 לירות עבור נזקים מיוחדים ונדחתה תביעתו בשל סבל גופני ונפשי, מכיוון שלא היה בהם פגיעה פיזית המשאירה סימן אשר ניתנת להבחנה.
השופט שניאור זלמן חשין קיבל את ערעורו של התובע והבחין בין שלילת נוחות גופנית כזעזוע נפשי, כהלם רוחני וכפחד פתאום אשר אינם ברי פיצוי בהיעדר נזק פיסי, לבין שלילת "רווחה גופנית", כמו רעב וקור, אשר בגללם זכאי התובע לפיצוי, ובעקבות זאת פסק לו פיצוי של 500 לירות. לגבי הנוחות הסביר השופט חשין מדוע אין עליו פיצוי:
זעזוע נפשי, ככל תחושה גופנית שאין רישומה ניכר, אינו ניתן לקביעה ברורה ולהערכה בממון, מפני האפשרות הנוחה הניתנת לו לאדם במסיבות רגילות להעמיד פנים ולהראות כנפגע בנפשו, ומפני שאין להוכיח זעזוע נפשי ולמדדו אלא על ידי תוצאות פיזיות הכרוכות בו או הבאות בעקבותיו.
כך נפסק כי "הפרעות רגשיות כגון זעזוע נפשי והלם שכלי שנגרמו לו לאדם כתוצאה מרשלנותו של חברו, אינם מזכים אותו לדמי נזק אלא כשתוצאתם היא פגיעה או מחלה ניכרת לעין" ואומצו התקדימים האנגליים "שסירבו להכיר בזכותו של אדם לפיצויי נזקים בשל פחד וכיוצא בו תחושות גופניות ורוחניות, שאינם מלווים פגיעה פיזית ממש".
לטענת השופט ריבלין, הקושי של דיני הנזיקין בהענקת פיצוי בגין נזק לא מוחשי איננו מובן נוכח העובדה שפקודת הנזיקין איננה מגבילה את הענקת הפיצוי לנזקים מוחשיים בלבד וההגדרה שהיא מעניקה למושג "נזק" היא רחבה.
עוינות בתי-המשפט כלפי פיצוי בגין נזק בלתי ממוני טהור נבעה ככל הנראה בעיקר מקשיי ההוכחה המאפיינים נזק מסוג זה, וכן מן החשש מפני תביעות סרק. עמדת הפסיקה מודגשת בדברים הבאים:
שום כסף שבעולם אינו מפצה על ייסורי גוף ונפש, על הפחתת הסיכויים להקים קן משפחתי, או על אבדן הנאות חיים נורמאליים
הדין הישראלי > פיתוחים פסיקתיים בבית המשפט העליון > התפנית בפסק דין גורדון ומגמת הפסיקה שבאה אחריו

הניסיון להסתמך על קשיי ההוכחה לשם שלילת הפיצוי על נזק בלתי ממוני טהור נדחה לראשונה על ידי בית המשפט העליון בפסק-דין גורדון. הנשיא ברק קובע בפסק הדין כי אמנם מלאכת קביעת הפיצויים בגין הנזק הבלתי ממוני היא קשה ביותר, אולם "'יהיה בזה מן הפרדוקסליות' אם קשיי ההערכה הם שימנעו פיצוי". בעניין זה נקבע כי "הטרדה גרידא" יכולה להיחשב כ"נזק" בר פיצוי, גם כאשר היא עומדת בפני עצמה ואינה מהווה נזק "טפיל".
בהלכת גורדון היה משום תפנית חדה בסוגיית הפיצוי בשל הנזק הבלתי ממוני הטהור, ואכן בעקבותיה התרחבה המגמה של בית המשפט לפסוק ברוח זו. כך, למשל, נפסק פיצוי בגין הסבל שנגרם למי שנכלא ללא צידוק בבית חולים לחולי נפש, אף על פי שנזק ממון לא נגרם. מגמת בית המשפט להכיר בנזקים לא ממוניים והעלאת כבוד האדם על נס הובילה גם ליצירת ראשי נזק חדשים, שבהגדרתם אינם ממוניים טהורים (אם כי הם עשויים להילוות לנזק פיזי). כך, בפסק-דין דעקה, קבע השופט אור כי עצם הפגיעה באוטונומיה של חולה שלא נתן את הסכמתו המודעת לניתוח, היא נזק בר פיצוי. לדעת פרופ' גלעד, הרחבה זו נעשית גם בהשראת חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, שהפך את הכבוד והאוטונומיה לערכים מוגנים.
מגמת הרחבה זו נמשכה ואף הגיעה לשיא בפסק-דין ויינשטיין, שם נפסקו פיצויים בשל פגיעה באוטונומיה כיוון שהחולה לא קיבל הסבר על כל הנזקים הצפויים, אף על פי שהנזק שהתרחש בפועל לא היה בגדר אחד הנזקים הצפויים. נקודת שיא נוספת נרשמה בפסק-דין תנובה (פרשת הסיליקון בחלב), שם ניתנה אפשרות לתביעה על בסיס נזק של תחושת גועל בלבד. עוד ביטוי למגמה זו ניתן למצוא בפסק-דין אבנעל, שבו הוכר באחריות לתחושת הפגיעה של מי שזוכה ליחס בלתי ענייני ובלתי הוגן מרשות שלטונית ועובדיה, כגון מי שניתנה לו הנמקה שגויה ונשללה ממנו זכות הטיעון.
הפרשות הללו מצביעות על כך שגבולות האחריות לנזק בלתי ממוני טהור הורחבו עד מאוד כך שגם נזקים קלים וחולפים נתפסים בהם. ביטוי קיצוני לכך ניתן לאחרונה בפסק-דין רובינוביץ בו נפסק כי התובעת, לקוחה של עורך-דין שהתרשל בהערכת חסר של מס השבח החל עליה, זכאית לפיצוי משמעותי בשל הנזק הנפשי שנגרם לה, על אף שלא סבלה נזק ממוני כלשהו, וזאת רק כיוון ש"חיה באשליות לגבי סכום הכסף שיהיה בידיה לאחר תשלום המיסים".