stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איי התעלה
היסטוריה > במלחמת העולם השנייה

האיים נכבשו על ידי הנאצים ב-1 ביולי 1940 ושוחררו במאי 1945. זוהי הטריטוריה הבריטית היחידה שנכבשה על ידי הנאצים. היטלר האמין שדרך איי התעלה יוכל לכבוש את בריטניה. לכן, בנה שם מבצרים רבים ולמעשה במקום היו יותר רובים מבנורמנדי. לפני הגעת הכוחות הגרמניים מספר גדול של גברים מהאיים עזבו כדי להתגייס לצבא הבריטי, וילדים פונו לאנגליה ולסקוטלנד. מהאי אולדרני התפנתה כל אוכלוסיית האי. הגרמנים בנו באי ארבעה מחנות עבודה, כאשר שניים מהם הפכו למחנות ריכוז לאחר שהועברו לניהול האס. אס. במחנה נורדרניי הוחזקו שבויי מלחמה רוסים ופולנים, ובמחנה סילט הוחזקו יהודים. בין הקמת המחנות ב-1942 לסגירתם ב-1944 מתו בהם כ-700 אנשים ממגוון סיבות, כולל מחלות, תאונות, הרס מסופות, או כשהם נורו או נתלו על ידי הגרמנים. יש מחלוקת בין ההיסטוריונים כמה מתו בפועל, ומה בדיוק היו מעשי הנאצים במחנות, מכיוון שהארכיונים מהמחנות פוזרו ברחבי עולם, ומן המחנות לא נותר כמעט דבר, והם לא שומרו בתום המלחמה. ישנה הסכמה שנעשו במחנות "מעשים איומים" כפי שניסחה זאת ההיסטוריונית קרולין קוליס. מחנה סילט – או אתר המחנה, ממנו לא נותרו שרידים – הפך לאתר מונצח ויעד תיירותי. בפתחו עמודים מאחד המחנות האחרים ולוח זיכרון עם מידע על המחנה.
באיים הגדולים חיו הגרמנים לצד האוכלוסייה המקומית בשלווה יחסית. לא קמה באיים תנועת התנגדות לכיבוש הגרמני, כמו זו של צרפת. הסיבות נטועות בפיזור ובהפרדה של האיים, שהקשו על תנועה ותקשורת ביניהם. בהיות האיים קטנים וללא מקומות מסתור, בעובדה שלא הוצבו באיים כוחות גסטפו שאיימו על האוכלוסייה המקומית או הגבילו אותה באופנים שהיו מקובלים ביבשת האירופית, וכן בכך שרוב הגברים בגיל גיוס עזבו עוד קודם להגעת הכוחות הגרמניים. הכיבוש של האיים הסתיים ב-9 במאי 1945, יום אחרי יום הניצחון של ה-8 במאי, ורק המוצב באולדרני נשאר עד 16 במאי, מן השיירים הנאצים האחרונים להיכנע בתום המלחמה. המפונים מן האיים החלו לחזור ביוני של אותה שנה ולאולדרני בדצמבר. בשיקום לאחר תום המלחמה הוקמו מחדש ממשלות הבייליוויקס והחל תהליך הפיכת האיים למקלטי מיסים ומרכזי בנקאות. האיים לא הצטרפו לקהילה הכלכלית האירופית.
גאוגרפיה

שני האיים המרכזיים הם ג'רזי וגרנזי, אשר מהווים 99% מהאוכלוסייה ו-92% משטח איי התעלה.
גאוגרפיה > רשימת האיים

האיים המיושבים של איי התעלה, אוכלוסייתם ואזורם הם:
ג'רזי 100,080 (118 קמ"ר)
גרנזי 63,026 (65 קמ"ר)
אולדרני 2,000 (8 קמ"ר)
סרק 600 (5 קמ"ר)
הרם 60 (2 קמ"ר)
ג'ת'ו 3 (0.2 קמ"ר)
ברצ'ו (0.3 קמ"ר)
יש גם מספר איים שאינם מיושבים. ארבעה הם חלק מבייליוויק ג'רזי:
מינקווירס
אקרהוס
לה דירואי (Les Dirouilles)
לה פיירה דה לק (Pierres de Lecq)
איים הסמוכים לאולדרני:
בורהו
לה קסקט
אורטק (Ortac)
רנונקיי (Renonquet)
קקורובר (Caquorobert)
קרבישון (Crevichon)
גראנד אמפרוק (Grande Amfroque)
לה אומט (Les Houmets)
ליהו (מיושב חלק מהשנה)
מעמד פוליטי

תושבי האיים אינם אזרחים בריטים ואינם מצביעים לפרלמנט הבריטי, אולם הם נושאים דרכונים בריטיים והם בעלי זכות שבות בבריטניה.
כלכלה

מאז שנות ה-60 של המאה ה-20 היו ג'רזי וגרנזי למרכזי בנקאות ומקלטי מס בסדר גודל דומה לאיי קיימן, הודות להיעדר מס רכוש ומס רווח הון ומקסימום של 20% מס הכנסה. המשבר הכלכלי של 1987 לא פסח על האיים, אולם הם הצליחו לצאת ממנו בצורה יותר טובה מבריטניה וצרפת הודות לנגישות לשוק האירופי המשותף מחד, ללא הרגולציה שהושתה מצד האיחוד על חבריה מאידך. בגרנזי יש גם תעשיית הורטיקולטורה וחממות מפותחת, אשר הופכת אותה לפחות תלויה במגזר הפיננסי לכלכלתה מאשר ג'רזי; עם זאת, שני האיים מאוד תלויים בתעשייה זו. תלות זו, יחד עם התייקרות עלות המחיה, גרמה לפערים הולכים וגדלים בין עניים ועשירים באיים.
לכל אחד משני הבייליוויקים מטבע משלו, המשמשים באיים לצד לירה שטרלינג של הממלכה המאוחדת ושטרות סקוטיים.
באיים הקטנים יותר תיירות היא התעשייה העיקרית, יחד עם מספר ענפי חקלאות. התוצר החקלאי, לצד מגוון מוצרי מלאכה, משמשים לייצוא. גם באיים הגדולים ענף התיירות בצמיחה. התיירות החלה להתפתח באיים, בעיקר בג'רזי, לאחר התקופה הנפוליאונית, עת התגברה התנועה בין אנגליה וצרפת. מאז הוקמו באיים מלונות ותשתית תיירותית נוספת. בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 הגיע מספר התיירים השנתי בג'רזי לכ-790,000, בגרנזי לכ-350,000 ובאיים הקטנים יותר לעשרות אלפים. בגרנזי ישנה צמיחה גדולה בתיירות הימית, והאי נבחר כאחד מחמשת היעדים המובחרים על ידי אגודת הפלגות הנופש.
תרבות

השפה הנורמנית שלטה באיים עד המאה ה-19, אז השפעתם הגוברת של מהגרים דוברי אנגלית, וכן נגישות תחבורתית נוחה יותר אל הממלכה המאוחדת הובילו לאנגליזציה. ישנם ארבעה ניבים או שפות נורמניים באיים: אולדרנית (Auregnais - מדוברת באולדרני, הפכה לשפה נכחדת בסוף המאה העשרים), גרנזית (Dgèrnésiais - מדוברת בגרנזי), ג'רזית (Jèrriais - מדוברת בג'רזי) וסרקית (Sercquiais - מדוברת בסרק, ניב של ג'רזית).
ויקטור הוגו בילה שנים רבות בגלות באיים, תחילה בג'רזי ואז בגרנזי, שם הוא סיים לכתוב את "עלובי החיים". הרומן שלו "Les Travailleurs de la Mer" (עובדי הים) מתרחש בגרנזי. בפרק 91 של ספרו של הרמן מלוויל, "מובי דיק", מופיעה דמות של "איש גרנזי".
תרבות > ספורט

משחק הכדורגל השנתי בין קבוצות האיים, ה"מוראטי", נחשב לאירוע הספורט המרכזי, אם כי מאז החלו המשחקים להיות משודרים בטלוויזיה, הם מושכים פחות תנועה בין האיים ואין כבר המוני צופים הפוקדים את המשחקים כמו במאה העשרים. גם קריקט הוא ספורט פופולרי באיי התעלה. ספורטאים מאיי התעלה מתחרים במשחקי חבר העמים הבריטי עבור האיים שלהם, וגם בתחרויות האי משחקים. קליעה הוא ספורט פופולרי, בו מתחרים מן האיים זכו במדליות במשחקים אלו.
הצבע המסורתי של גרנזי בספורט ובמסגרות אחרות הוא ירוק, ואילו של ג'רזי אדום.
לכל אי יש כינוי מסורתי לתושביו:
גרנזי: "les ânes" ("חמורים" בצרפתית ונורמנית), אולי בשל השימוש בחמורים כבהמות משא ברחובות התלולים של סנט פיטר פורט, ואולי, כפי שבני האי גרנזי טוענים, כי חיה זו מסמלת את אופיים החזק, בעוד שבני ג'רזי באופן מסורתי מפרשים כעקשנות.
ג'רזי: "les crapauds" ("קרפדות" בצרפתית ובג'רזית): בג'רזי יש מגוון בעלי חיים אשר אין בגרנזי, בהם קרפדות ונחשים.
סרק: "les corbins" ("עורבים" בגרנזית, ג'רזית וסרקית, ובצרפתית "les corbeaux"): בהשקפה מן הים, ניתן לראות את העורבים הרבים החגים על חוף האי.
אלדרני: "les lapins" ("ארנבים" בצרפתית ובאולדרנית): האי ידוע בשל מחילות הארנבים הרבים שבו.
תרבות > אמונה והיסטוריה דתית

הנצרות הובאה לאיים סביב המאה השישית לספירה; על פי המסורת, ג'רזי נוּצרה על ידי סנט הלייר, גרנזי על ידי סנט סמסון מדול, והאיים הקטנים יושבו בתקופות שונות על ידי נזירי קהילות של נצרות קלטית. בתקופת הרפורמציה, האיים הפכו לקלוויניסטים בהשפעת זרם חוברות וחומרים בשפה הצרפתית שהגיעו לאיים ואשר פורסמו בז'נבה. אנגליקניזם נכפה על האיים במאה ה-17, אבל הנטייה הלא-קונפורמיסטית של תושבי האיים התחדשה עם אימוץ נרחב של מתודיזם. בתקופה שבין המאה ה-15 למאה ה-17, כללו התהפוכות והרדיפות הדתיות שהתקיימו באיי התעלה במקביל לממלכה ולשאר אירופה, רדיפת מכשפות, ומשפטי מכשפות רבים והוצאות להורג נערכו בג'רזי ובגרנזי. נוכחות ארוכת טווח של קהילות קתוליות מצרפת וזרמי עובדים עונתיים מברטאן ונורמנדי מוסיפים לתערובת הדתית. בסוף המאה ה-20, נוכחות קתולית חזקה התחדשה כשהגיעו עובדים רבים מפורטוגל וממדיירה, ואחריהם גם פולנים קתולים. בשנים האחרונות[דרושה הבהרה], קמות יותר ויותר כנסיות אוונגליסטיות, הפועלות במגוון שפות.
ראו גם

משפטי המכשפות של איי התעלה
הערות שוליים

↑  דירוג שטח יבשתי - מתוך אתר Worldometer, כפי שפורסם ב-28 במאי 2021
↑  טבלאת אוכלוסייה שם הקובץ: UN_PPP2024_Output_PopTot.xlsx, שם החוצץ: Median - מתוך אתר האו"ם
↑  טבלאת אוכלוסייה שם הקובץ: WPP2024_POP_F01_1_POPULATION _SINGLE_AGE_BOTH_SEXES.xlsx, שם החוצץ: Medium variant - מתוך אתר האו"ם, הערכה 1 ביולי 2024
↑  דירוג תמ"ג - מתוך אתר הבנק העולמי, כפי שפורסם ב-2 באוגוסט 2023
↑  , John Connell, Robert Aldrich, The Last Colonies, Cambridge University Press, 1998, page 275
↑  Only Nazi concentration camp on British soil may be protected, BBC News, ‏10 March 2015
↑  , John Connell, Robert Aldrich, The Last Colonies, Cambridge University Press, 1998, page 21-22
↑  ערי מקלט לפליטי מיסים, דבר, 22 בספטמבר 1972
↑  International Taxation: Large U. S. Corporations and Federal Contractors, page 15
↑  , John Connell, Robert Aldrich, The Last Colonies, Cambridge University Press, 1998, page 87
↑  "Other British Islands' Notes | Bank of England". www.bankofengland.co.uk (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2017-07-28.
↑  , John Connell, Robert Aldrich, The Last Colonies, Cambridge University Press, 1998, page 78
↑  , John Connell, Robert Aldrich, The Last Colonies, Cambridge University Press, 1998, page 83
↑  Visit Guernsey 2017 Seminar, Guernsey Trade and Media, September 2017
| איי התעלה |
| --- | --- | --- |
|  ביליוויק ג'רזי | ג'רזי • מינקווירס ואקרהוס |  |
|  ביליוויק גרנזי | גרנזי •   אולדרני •  סרק •  הרם • ג'ת'ו • ליהו •  ברצ'ו • בורהו • לה קסקט |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555032405171  GND: 4073186-8  NARA: 10044768  NKC: ge130189  VIAF: 316732616   WorldCat (עם VIAF): 316732616 
לוחית המתעדת את מחנות הריכוז באולדרני
איי התעלה וחופה של צרפת הסמוכה
צלליתם של האיים ג'ת'ו, הרם וסרק בתצפית מהחוף הצפוני של ג'רזי
פסטיבל הים - פרסום באמצעות Dgèrnésiais.
פסל של crapaud (קרפדה) בסנט הלייר מייצג את הכינוי המסורתי של בני האי ג'רזי.
אירוויזיון למוזיקאים צעירים 1994

| --- | --- |
 מספר התחרות:  7
 חצי גמר 1:  9 ביוני 1994
 חצי גמר 2:  10 ביוני 1994
 גמר:  14 ביוני 1994
 מנצח ראשי:  קז'ימייז' קורד
 תזמורת:  התזמורת הסימפונית של ורשה
 רשת השידור המפיקה:  TVP
 מיקום האירוע:  פולין הפילהרמונית הלאומית בורשה, ורשה, פולין
 השיר הזוכה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת-נטלי קלין
 שיטת הניקוד:  חבר השופטים בוחר את 3 האהובים עליו בהצבעה חשאית.
 מספר משתתפות:  8
 מדינות שמשתתפות לראשונה:  אסטוניה אסטוניה   לטביה לטביה   ליטא ליטא   מקדוניה הצפונית מקדוניה   סלובניה סלובניה   קרואטיה קרואטיה   רוסיה רוסיה
 מדינות שחוזרות לאחר פרישה:  אירלנד אירלנד   יוון יוון   פורטוגל פורטוגל   צרפת צרפת   שוודיה שוודיה
 מדינות שפרשו מהתחרות:  יוגוסלביה יוגוסלביה
 המדינות המשתתפות
 
   מדינות משתתפות בגמר   מדינות משתתפות שלא העפילו לגמר   מדינות שהשתתפו בעבר, אך לא בשנה זו
 → אירוויזיון למוזיקאים צעירים 1992 אירוויזיון למוזיקאים צעירים 1996 ← 
 
האירוויזיון למוזיקאים צעירים 1994 הייתה המהדורה השביעית של האירוויזיון למוזיקאים צעירים, שהתקיימה בפילהרמונית הלאומית בורשה, פולין, לאחר התחרות בשנה שעברה. מה-9 ל-14 ביוני 1994 מאורגן על ידי איגוד השידור האירופי (EBU) ורשת השידור המארחת Telewizja Polska (TVP), מוזיקאים משמונה מדינות השתתפו בגמר המשודר בטלוויזיה. בסך הכל השתתפו בתחרות 24 מדינות, לכן נערך חצי גמר באותו מקום ב-9 וב-10 ביוני 1994. מתוך 24 המדינות, 16 לא העפילו לגמר, כולל המדינה המארחת פולין. כל המשתתפים ביצעו יצירה קלאסית לבחירתם בליווי התזמורת הסימפונית של ורשה בניצוחו של קז'ימייז' קורד.
תשע מדינות עשו את הופעת הבכורה שלהן, בעוד שחמש מדינות חזרו ויוגוסלביה פרשה מהתחרות עקב התפרקותה. זו, עד היום, התחרות עם הכי הרבה מתמודדים והכי קרובה להשוות את מספר המשתתפים באירוויזיון באותה שנה, עם 24 ל-25 בתחרות השירים. כמו כן הייתה לה הכי הרבה חפיפה בכל שנה, כמו לכל אחת מהן.
המדינות שלא העפילו היו אוסטריה, בלגיה, קרואטיה, קפריסין, צרפת, גרמניה, יוון, אירלנד, ליטא, מקדוניה, נורווגיה, פולין, פורטוגל, רוסיה, סלובניה וספרד. בפעם השלישית, המדינה המארחת לא העפילה לגמר. נטלי קלין מהממלכה המאוחדת זכתה בתחרות, כאשר לטביה ושוודיה ממוקמות במקום השני והשלישי בהתאמה.
מיקום

הפילהרמונית הלאומית בורשה, ורשה, פולין, היה המקום המארח למהדורת 1994 של האירוויזיון למוזיקאים צעירים. הבניין נבנה בין השנים 1900 ל-1901, בניהולו של קרול קוזלובסקי, כדי לשחזר ב-1955 על ידי יוגניוש שפארקובסקי. מנהל המוסד הוא וויצ'ך נובק. זהו המקום המרכזי של התזמורת הפילהרמונית הלאומית של ורשה.
המדינות המשתתפות > חצאי גמר

בסך הכל השתתפו 24 מדינות השתתפו בחצאי הגמר בתחרות של 1994, מתוכן שמונה העפילו לגמר הגדול המשודר בטלוויזיה. המדינות הבאות, בסדר אלפביתי, לא הצליחו להעפיל.
| מדינה | מוזיקאי | כלי נגינה | יצירה/ות |
| --- | --- | --- | --- |
| אוסטריה אוסטריה | ברנרד הופנגל | טרומבון | Sonatine for trombone and piano. Allegro vivance מאת קז'ימייז' סרוקי |
| אירלנד אירלנד | פינגין קולינס | פסנתר | Prelude in C-sharp minor op.45 מאת פרדריק שופן |
| בלגיה בלגיה | דוד כהן | צ'לו | Cantillene-jeu מאת P.B Michel |
| גרמניה גרמניה | לואיז וידמן | בסון | Sonate in F-major op.168, 2nd part מאת קאמי סן-סנס |
| יוון יוון | אנטוניוס סוסמוגלו | כינור | Monogramma for violin solo מאת C. Samaras |
| ליטא ליטא | וילהלם צ'פינסקי | כינור | Concerto No.2 part 1 מאת בלסיס |
| מקדוניה הצפונית מקדוניה | קלינה מרמבסקה | פסנתר | Sonata op.28 No. 3 מאת סרגיי פרוקופייב |
| נורווגיה נורווגיה | רולף-אריק נייסטרום | סקסופון | Sonata op.28 No. 3 מאת בונו |
| סלובניה סלובניה | מטה בקבאק | קלרינט | Solo de concours op. 10 מאת ה. רבסוד |
| ספרד ספרד | דולורס רודריגז פארדס | גיטרה | Estudo No.11 מאת הייטור וילה לובוס |
| פולין פולין | לוקאש שרנר | צ'לו | Danse du diable vert מאת גספר קסדו אי מורו |
| פורטוגל פורטוגל | רובן דה לוז סנטוס | טרומבון | Bach מאת ק. סטארצנגר |
| צרפת צרפת | ניקולס דלקלוד | כינור | Monologue Capriccio de la Vie d'artista מאת ב. פטרוב |
| קפריסין קפריסין | מנוליס ניאופיטו | פסנתר | Prelude and Fugue op. 87 No.5 in D מאת דמיטרי שוסטקוביץ' |
| קרואטיה קרואטיה | אנה וידוביץ' | גיטרה | Serenata española מאת חואקין מאלאץ |
| רוסיה רוסיה | אנה אג'רפטיאנטס | פסנתר | Ala Albeniz מאת רודיון שצ'דרין |
המדינות המשתתפות > הגמר הגדול

פרסים הוענקו לשלוש המדינות המובילות. הטבלה שלהלן מדגישה את אלה באמצעות זהב למקום הראשון, כסף לשני וברונזה לשלישי. תוצאות המיקום של המשתתפים הנותרים אינן ידועות ומעולם לא פורסמו על ידי איגוד השידור האירופי.
| סדר ההופעה | מדינה | מוזיקאי | כלי נגינה | יצירה/ות | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הונגריה הונגריה | מארק פארגו | פסנתר | Dance Macabre מאת פרנץ ליסט | לא פורסם |
| 2 | לטביה לטביה | ליאן סירקן | פסנתר | Dance Macabre מאת פרנץ ליסט | 2 |
| 3 | שווייץ שווייץ | דייוויד ברוכז | טרומבון | Ballade for Trombone and Orchestra מאת פרנק מרטן | לא פורסם |
| 4 | פינלנד פינלנד | פיה טויביו | צ'לו | Roccoco Variations op. 33 part II, VI, VII מאת פיוטר צ'ייקובסקי | לא פורסם |
| 5 | אסטוניה אסטוניה | מרקו מרטין | פסנתר | Concerto in C minor, no.1 op. 35, part III, IV מאת דמיטרי שוסטקוביץ' | לא פורסם |
| 6 | שוודיה שוודיה | מלין ברומן | כינור | Violin Concerto in A minor op.53, part III מאת אנטונין דבוז'אק | 3 |
| 7 | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | נטלי קלין | צ'לו | Cello Concerto in E minor, op. 85, part I מאת אדוארד אלגר | 1 |
| 8 | דנמרק דנמרק | פרדריק מגל | אורגן | Concerto for Organ and Orchestra in G minor, part II מאת פרנסיס פולנק | לא פורסם |
חברי חבר השופטים

חברי חבר השופטים הבאים מסודרים בסדר אלפביתי:
פולין פולין-הנריק מיקולאי גורצקי (יו"ר)
הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת-אמה ג'ונסון
בלגיה בלגיה-מארק גראוולס
שווייץ שווייץ-אריה דז'ירלטקה
פולין פולין-וונדה וילקומירסקה
צ'כיה צ'כיה-פרנטישק מקסיאן
פינלנד פינלנד-יורמה פאנולה
אוסטריה אוסטריה-קרול דאון ריינהארט
איטליה איטליה-אלפרדו ריקארדי
שידור

גופי השידור הבאים שידרו את הגמר הגדול:
אוסטריה אוסטריה (ORF)
אירלנד אירלנד (RTÉ)
אסטוניה אסטוניה (ERR)
בלגיה בלגיה (RTBF)
גרמניה גרמניה (ZDF)
דנמרק דנמרק (DR)
הונגריה הונגריה (MTV)
הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת (BBC)
יוון יוון (ERT)
לטביה לטביה (LTV)
ליטא ליטא (LRT)
מקדוניה מקדוניה (MRT)
נורווגיה נורווגיה (NRK)
סלובניה סלובניה (RTVSLO)
ספרד ספרד (TVE)
פולין פולין (TVP)
פורטוגל פורטוגל (RTP)
פינלנד פינלנד (Yle TV1)
צרפת צרפת (France 3)
קפריסין קפריסין (CyBC)
קרואטיה קרואטיה (HRT)
רוסיה רוסיה (RTR)
שוודיה שוודיה (SVT)
שווייץ שווייץ (SRG SSR)
האלבום הרשמי

תחרות האירוויזיון ה-7 למוזיקאים צעירים היה אלבום האוסף הרשמי של תחרות 1994, שהוקם על ידי איגוד השידור האירופי ויצא על ידי השדרן המארחת TVP זמן קצר לאחר התחרות ביוני 1994. האלבום כלל הקלטות חיות של כל 24 המשתתפים כולל אלה השתתפה בסבב חצי הגמר, מחולק ל-2 תקליטורים נפרדים.
ראו גם

אירוויזיון 1994
הערות שוליים

1 2 3 4 5  7th Eurovision Young Musicians 1994 (Semi-Final) | Eurovision Young Musicians - Cologne 2016, web.archive.org, ‏2016-06-17
1 2  7th Eurovision Young Musicians 1994 (Semi-Final) | Eurovision Young Musicians - Cologne 2016, web.archive.org, ‏2016-06-17
1 2  7th Eurovision Young Musicians 1994 (Semi-Final) | Eurovision Young Musicians - Cologne 2016, web.archive.org, ‏2016-06-17
↑  Filharmonia Narodowa w Warszawie | Miejsce, Culture.pl (בפולנית)
↑  Strona główna | BIP - Filharmonia Narodowa w Warszawie, www.filharmonia.4bip.pl
אל ארך אפים

ערך זה עוסק בהקדמה לאמירת י"ג מידות. אם התכוונתם לקטע הנאמר לפני פתיחת הארון, ראו .
אֵל אֶרֶךְ אַפַּיִם הוא קטע הקדמה לאמירת שלש עשרה מידות של רחמים. הוא משמש בראש ובראשונה לפני ההזכרה הראשונה של י"ג מידות באמירת סליחות, ונהוג גם כאשר נאמרות י"ג מידות במסגרת התחנון. תוכנו העיקרי הוא היותו של ה' רחום וחנון, תיאור אמירתו של ה' למשה את שלש עשרה המידות, והזכרת הבטחתו למשה לסלוח לעם ישראל אם יזכירו את שלש עשרה המידות. לפי השערות אחדות, לפיוט זה תפקיד מכריע בהתפתחות סדר הסליחות.
לקטע זה ידועות שלוש נוסחאות שונות: נוסח קצר, נוסח ארוך יותר מחורז, ונוסח פיוטי ארוך בעל אקרוסטיכון אלפביתי. הנוסח הקצר מופיע בסידורי הספרדים לפני אמירת י"ג מידות במסגרת התחנון שבכל יום. הוא מצוי במנהגים מזרחיים בהקשרים נוספים: למשל, במחזור ארם צובה הוא מופיע בפתיחת הסליחות לשבעה עשר בתמוז. הנוסח המחורז מופיע בסידורי האשכנזים בכל פעם שנאמרות סליחות, כהקדמה לפעם הראשונה שבה נאמרות י"ג מידות של רחמים. במנהגי הספרדים הוא מצוי באותו המקום רק בסליחות לתעניות ציבור. בנוסף, קהילות האשכנזים שאימצו את המנהג לומר י"ג מידות כחלק מהתחנון וללא קשר לסליחות, משתמשות אף הן בנוסח המחורז.
הנוסח האלפביתי נמצא בסידור רב סעדיה גאון כחלק מסדר הסליחות, ובניגוד לשני האחרים, הוא מוביל לשלש עשרה המידות רק בחלקו הראשון, והמשכו משמש הקדמה לקטעים נוספים בסליחות, כאמירת 'סלחתי כדברך', תפילות דניאל ועזרא והוידוי.
השתלשלות הנוסח

| הנוסח הקצר | הנוסח המחורז | הנוסח האלפביתי |
| --- | --- | --- |
| אֵל אֶרֶךְ אַפַּיִם אַתָּה וּבַעַל הָרַחֲמִים גְּדֻלַּת רַחֲמֶיךָ וַחֲסָדֶיךָ  הוֹדַעְתָּ לֶעָנָו מִקֶּדֶם וְכֵן כָּתוּב בְּתוֹרָתָךְ ”וַיֵּרֵד ה' בֶּעָנָן וַיִּתְיַצֵּב עִמּוֹ שָׁם וַיִּקְרָא בְשֵׁם ה'...” | אֵל אֶרֶךְ אַפַּיִם אַתָּה (וּבַעַל הָרַחֲמִים נִקְרֵאתָ), וְדֶרֶךְ תְּשׁוּבָה הוֹרֵיתָ גְּדֻלַּת רַחֲמֶיךָ וַחֲסָדֶיךָ, תִּזְכֹּר הַיּוֹם (וּבְכָל יוֹם) לְזֶרַע יְדִידֶיךָ תֵּפֶן אֵלֵינוּ בְּרַחֲמִים, כִּי אַתָּה הוּא בַּעַל הָרַחֲמִים בְּתַחֲנוּן וּבִתְפִלָּה פָנֶיךָ נְקַדֵּם, כְּהוֹדַעְתָּ לֶעָנָו מִקֶּדֶם מֵחֲרוֹן אַפְּךָ שׁוּב, כְּמוֹ בְּתוֹרָתְךָ כָּתוּב וּבְצֵל כְּנָפֶיךָ נֶחְסֶה וְנִתְלוֹנָן, כְּיוֹם וַיֵּרֶד ה' בֶּעָנָן תַּעֲבֹר עַל פֶּשַׁע וְתִמְחֶה אָשָׁם, כְּיוֹם וַיִּתְיַצֵּב עִמּו שָׁם תַּאֲזִין שַׁוְעָתֵנוּ וְתַקְשִׁיב מֶנּוּ מַאֲמָר, כְּיוֹם וַיִּקְרָא בְשֵׁם ה' וְשָׁם נֶאֱמַר... | אֶרֶךְ אַפַּיִם אַתָּה בַּעַל הָרַחֲמִים נִקְרֵאתָ גְּדֻלַּת רַחֲמֶיךָ וַחֲסָדֶיךָ  דָּע עָנָו מִקֶּדֶם  וכן כתוב בתורתך ”וַיֵּרֵד ה' בֶּעָנָן וַיִּתְיַצֵּב עִמּוֹ שָׁם וַיִּקְרָא בְשֵׁם ה'...”  הִרְבִּינוּ לִפְשֹׁעַ וּבִקֵּשׁ צִיר בַּעֲדֵנוּ זָעַק לְפָנֶיךָ סְלַח נָא חֲנַנְתּוֹ סָלַחְתִּי  כדבר שנאמר סלח נא לעון העם הזה...  טָרַדְתָּ רַבָּתִי עַם יָשְׁבָה בָדָד כִּי הֵעִיזָה מֵצַח לֵאמֹר לֹא חָטָאתִי ואנחנו בושים במעשינו... אבל אנחנו חטאנו...  מֶלֶךְ הַכָּבוֹד נְצֹר זֹאת לָעַד שִׂיחַת אִישׁ חֲמוּדוֹת עַל עִירְךָ וְעַל עַמֶּךָ כדבר שנאמר הטה אלהי אזנך...  פָּנַי מָכְלָמוֹת צָעַק סוֹפֵר קוֹל וִדּוּי עָרַךְ רַבּוּ פְּשָׁעֵינוּ לְמַעְלָה רֹאשׁ כדבר שנאמר אלהי בושתי ונכלמתי...  שִׁוַּע אֵלֶיךָ אִישׁ נְבוֹן דָּבָר תְּחִלַּת שִׁמְךָ קְרָא רַחוּם וְחַנּוּן סְלָחָה כדבר שנאמר רחום וחנון ה'... |
דניאל גולדשמידט שיער כי הנוסח המחורז הוא הנוסח המקורי, וכי הנוסח המקוצר הוא עריכה מקוצרת שלו. הנוסח האלפביתי הארוך, לדעתו, הוא נוסח נוסף שנוצר בעקבות הנוסח המחורז וכדוגמתו, ונועד להתייחס לחלקים נוספים בסליחות. לעומת זאת, שולמית אליצור הראתה כי סביר יותר שדווקא הפיוט האלפביתי הוא המקורי, הנוסח הקצר הוא התפתחות של המחרוזת הראשונה של הפיוט האלפביתי. ניתן לראות, למשל, את שרידי האקרוסטיכון שהיה במקור גם בנוסח הקצר. הנוסח המחורז, לשיטתה, הוא פיתוח של הנוסח הקצר, ובו לכל שורה מהנוסח הקצר הותאמה צלע נוספת, חורזת.
תפקידו בהיווצרות הסליחות

הנוסח האלפביתי משמש בסידור רב סעדיה גאון כ'פיוט מסגרת' לכל סדר הסליחות. לאחר רשימת הסליחות, מביא רס"ג תחת הכותרת "פתיחת הסליחות הנאמרת לפניהן" את הקטע 'כי על רחמיך הרבים', אחריו את פתיחת הפיוט 'אל ארך אפים', ולאחריו את האמירה הראשונה של י"ג מידות של רחמים. לאחר האמירה הראשונה הוא מציין לאמירת פיוטי הסליחות עצמן, שאחר כל אחד מהם אומרים הציבור י"ג מידות פעם נוספת. ההוראה הבאה בסידור היא "ואחרי כל הסליחות אומרים את הדברים האלה והם המשך האלפבית", וכאן מובא המשך הפיוט דלעיל. כל מחרוזת מהפיוט מעבירה לצרור פסוקים: הראשונה, כאמור לי"ג מידות של רחמים; השנייה לתפילת משה לאחר חטא המרגלים ולאמירת 'סלחתי כדברך'; השלישית לאמירת הווידוי; הרביעית לתפילת דניאל; החמישית לתפילת עזרא; והשישית לתפילת דוד. כל הקטעים הללו אכן נאמרים גם בסדרי הסליחות הנהוגים בימינו, ומרביתם, כאמירת הווידוי ותפילות דניאל עזרא ודוד, אכן נאמרים לאחר סיום הסליחות והחזרות הרבות על י"ג מידות. אם כן, הנוסח האלפביתי של 'אל ארך אפים', שחלקו הראשון מקביל לנוסח הקצר, למעשה מקיף את המסגרת הכללית של סדר הסליחות וכולל בתוכו את המרכיבים הקבועים שלו, כאשר הסליחות המתחלפות באות בתוכו ומפסיקות אותו.
על בסיס ניתוח זה הראתה אליצור כי הפיוט האלפביתי מדגים את דרך היווצרות מעמד הסליחות בכלל. על פי מיקומו בסידור, הפיוט נועד לאמירת הסליחות בתפילות יום הכיפורים. מבחינת צורתו ומבנהו, הוא דומה למדי לסוג פיוטי אחר ליום הכיפורים – סדרי הפסוקים המופיעים בקדושתאות ליום הכיפורים בברכת קדושת היום. סדרי הפסוקים כוללים גם הם קטעי פיוט המעבירים לפסוקים מן התנ"ך העוסקים בסליחה, וגם בהם הפסוקים הנפוצים ביותר הם פסוקי י"ג המידות, פסוקי 'סלחתי כדברך' ותפילת דניאל. הדמיון בין הפיוט 'אל ארך אפים' המשמש מסגרת לסליחות ובין סדרי הפסוקים מוביל להשערה שסדרי הסליחות נוצרו מלכתחילה כהתפתחות של סדרי הפסוקים. הפיוט 'אל ארך אפים', כולל בראשו התייחסות רק לאמירה אחת של י"ג המידות, אך לאחריו נאמרות הסליחות, ולאחר כל אחת מהן נאמרות המידות פעם נוספת. נראה, כי מתפללים שאמרו את סדרי הפסוקים, ובהם גם אזכור של י"ג המידות, בקשו לומר את המידות פעמים נוספות, ולשם כך הוסיפו פיוטי סליחות, שיאפשרו לומר י"ג מידות שוב ושוב, ורק לאחר תום הסליחות שבו וסיימו את סדר הספוקים על שאר פסוקיו, ממש כפי שמתואר בסידור רס"ג בנוגע ל'אל ארך אפים'.
עם זאת, הפיוט 'אל ארך אפים' עצמו אינו סדר פסוקים מקורי, אלא נכתב לאחר שסדר הסליחות כבר התבסס כסדר תפילה עצמאי, ומראש נועד לשמש מסגרת עבורו. דבר זה מוכח מכך שיש בו קטע המעביר לאמירת וידוי. אמירת וידוי נהוגה בסדרי סליחות, אך אינה שייכת כלל לסדרי פסוקים.
לקריאה נוספת

שולמית אליצור, "למקורם של פיוטי הסליחות", תרביץ פד [ד] (תמוז תשע"ו), עמ' 503–542.
הערות שוליים

↑  על פי תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף י"ז, עמוד ב'.
1 2 3  שולמית אליצור, "למקורם של פיוטי הסליחות", עמ' 511.
↑  בפעמים הבאות שנזכרות י"ג המידות נהוג לומר את ההקדמה אל מלך יושב על כסא רחמים.
1 2  דניאל גולדשמידט, סדר הסליחות כמנהג ליטא, מוסד הרב קוק, ירושלים תשכ"ה, עמ' ו, באתר אוצר החכמה.
1 2  ישראל דוידזון, שמחה אסף, ישראל יואל, סדור רב סעדיה גאון, מקיצי נרדמים, ירושלים תשכ"ג, עמ' שה–שז, באתר היברובוקס.
↑  בכתבי היד מופיעה עוד מחרוזת שאינה מצטרפת לאקרוסטיכון ואין ודאות שהיא חלק מקורי מהפיוט: "פְּאֵרָךְ נַבִּיעַ, וְעֻזָּךְ נְרַנֵּן, בְּעֵת יְבֻקַּשׁ, עֲוֹנֵנוּ וְאֵינֶנּוּ", ולאחריה מובאים פסוקי סליחה מספר ירמיהו. (אליצור, "למקורם של פיוטי הסליחות", עמ' 515).
↑  אליצור, "למקורם של פיוטי הסליחות", עמ' 515.
↑  סדר פסוקים לדוגמה הוא הסדר 'יום אשמנו יוצלל ויוסגר' הנאמר במנהגי אשכנז בתפילת שחרית (דניאל גולדשמידט, מחזור ליום כפור, ירושלים תש"ל, עמ' 305–307, באתר היברובוקס, וראה שם גם סדרים נוספים למוסף ולמנחה).
↑  ככל הנראה, זו הסיבה שגם במנהג המאוחר, משתמשים בפתיחה 'אל ארך אפים' רק באזכור הראשון של המידות, ובפעמים הבאות משתמשים בפתיחה 'אל מלך יושה על כסא רחמים'.
↑  אליצור, "למקורם של פיוטי הסליחות", עמ' 528–533 ועמ' 541–542.
↑  אליצור, "למקורם של פיוטי הסליחות", עמ' 532.
אישטוואן בורז'אק

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  24 בדצמבר 1914 מונור, ממלכת הונגריה, חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  9 בדצמבר 2007 (בגיל 92) בודפשט, הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 מעסיק:  אוניברסיטת אטווש לוראנד 
 פרסים והוקרה:  פרס סצ'ני (1993) 
 
אישטוואן בורז'אק ׁ(בהונגרית: Borzsák István;‏ 24 בדצמבר 1914 מונור – 9 בדצמבר 2007 בודפשט) היה פילולוג ומתרגם הונגרי, מומחה בלימודים הקלאסיים, חבר באקדמיה ההונגרית למדעים משנת 1987, פרופסור באוניברסיטה.
ביוגרפיה > שנותיו המוקדמות והלימודים

אישטוואן בורז'אק למד בבית הספר העממי בעיר הולדתו, מונור. באותה תקופה בניין בית הספר ניזוק קשות על ידי יחידה של הצבא הרומני שפלש להונגריה כדי לדכא את המהפכה הקומוניסטית שם. בשנת 1924 עבר לבודפשט ולמד בגימנסיה הרפורמית ברחוב לוניאי. לאיוש אפרילי היה מורו לפילוסופיה. בתום לימודי התיכון בשנת 1932 נרשם ללימודי שפות וספרות באוניברסיטת פטר פאזמאן בבודשפט, בתחום הלימודים הקלאסיים (לטינית, יוונית) והשפה הגרמנית. בשנת 1936 סיים את התואר ובשנת 1937 קיבל תעודת הוראה כמורה ליוונית, לטינית וגרמנית.
באותה תקופה, עד שנת 1939 השתלם בקולגיום על שם אטווש בבודפשט. במסגרת חילופי סטודנטים נסע להשתלמות באוניברסיטת טיבינגן ובאוניברסיטת ברלין. מוריו העיקריים היו אנדראש אלפלדי וקארוי קרניי.