stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יש עם מי לדבר (קו קשב ומידע)

| --- | --- |

 www.lgbt.org.il/yesh
 
יש עם מי לדבר הוא קו קשב ומידע המיועד להומואים, לסביות, ביסקסואלים וטרנסג'נדרים, בני משפחותיהם וחבריהם.
הקו הוא אחד משירותים הניתנים על ידי אגודת הלהט"ב, ונותן מענה אישי טלפוני למבקשים להתייעץ ולהישמע בנושאי זהות מינית, נטייה מינית, מגדר. כמו כן נותן הקו מענה למחפשים מידע בנושאים להט"בים שונים. הסיוע ניתן בתנאים של אנונימיות וסודיות, המהווים חלק מעקרונות היסוד של הקו. הקו אינו מתיימר לשמש תחליף לייעוץ פסיכו-סוציאלי או שירות טיפולי, ומשמש כקו קשב לפונים אליו.
הקמה

בין דצמבר 1981 ל-1992 היה שירות אחד בלבד, "הקו הלבן", אשר נתן למענה טלפוני ודיסקרטי לקהילת הלהט"ב בארץ. שירות זה הוקם על-ידי האגודה לשמירת זכויות הפרט (לימים, אגודת הלהט"ב) אך נוהל באופן עצמאי ודיסקרטי. בסוף דצמבר 1992 נפתח קו שירות חדש 056, לשיחות וייעוץ עם פסיכולוגים לאנשי הקהילה ומשפחותיהם. בתחילת שנות ה-90, בעקבות קבלת פניות רבות במשרדי אגודת הלהט"ב, הוחלט להכשיר מערך של מתנדבים אשר יקבל את פני המגיעים לבית האגודה ויאפשר שירות שיחות פנים אל פנים, שירות זה נקרא "יש עם מי לדבר" והוא פעל במקביל לפעילות "הקו הלבן".
פעילות

עם השנים השירות גדל והשתנה, ובין השאר התחיל לתת גם מענה ותמיכה לפונים טלפונית. במסגרת שיחות קשב והכוונה. לימים, לאור פעילותם הזהה של שני הקווים במתן מענה לפניות, הוחלט בשנת 2004 על מיזוגם תחת השם "יש עם מי לדבר - הקו הלבן".
כיום פועלים בקו כ-50 מתנדבים. קורס ההכשרה אורך כארבעה חודשים, ופעילות הקו מלווה על ידי מנחים מקצועיים ועובדים סוציאליים.
ראו גם

ער"ן
הערות שוליים

↑  קו הקשב, באתר Aguda
↑  נתיב נוסף מס' 5, ינואר 1982
↑  החיים מחוץ לארון - חדש: שירות טלפוני להומוסקסואלים ולסביות, חדשות, 29 בדצמבר 1992
↑  "יש עם מי לדבר" - קו מידע וייעוץ לקהילה הגאה, באתר כל זכות
↑  אל תישארו לבד - כל המענים לקהילה הגאה, באתר עיריית תל-אביב-יפו
| להט"ב בישראל |
| --- | --- | --- |
| היסטוריה | בג"ץ אל-על נגד דנילוביץ (1994) • בג"ץ ירוס-חקק נגד מנכ"ל משרד הבריאות (1997) • בג"ץ קלפים פתוחים (1997) • פסק דין ירוס-חקק נגד היועץ המשפטי לממשלה (2005) • בג"ץ יוסי בן-ארי נגד מנהל מינהל האוכלוסין במשרד הפנים (2006) • הרצח בברנוער (2009) • הרצח במצעד הגאווה בירושלים (2015) • בג"ץ ארד-פנקס נגד הוועדה לאישור הסכמים לנשיאת עוברים (2017) • מחאת הלהט"ב (2018) • בג"ץ שי גורטלר נגד שר הרווחה (2023) • מצעד הבהמות |  |
| מעמד אישי וחברתי | זכויות להט"ב בישראל • שירות במערכת הביטחון • נישואים של זוגות מאותו המין • פונדקאות •  הומופוביה |  |
| תרבות | מצעדי גאווה (אילת, חיפה, ירושלים, תל אביב) • TLVFest • טקס פרסי הנוער הגאה "איגי LOVE" • לסבית קטלנית |  |
| ארגונים ומוסדות | אגודת הלהט"ב • האחווה הסטודנטיאלית הגאה • איגי • אל"ף • אסוואת • בית גאה בבאר שבע • בית דרור • הבית הפתוח • בת קול • הו"ד • חברותא • חוש"ן • טרנסיות ישראל • יש עם מי לדבר • כביסה שחורה • כמוך • מעברים • סגול • העשירון האחר • הפורום החיפאי • פרויקט גילה • הצבעים שלנו • הקבוצה הירושלמית • קל"ף • שב"ל • שישה צבעים • תהל"ה • רבני קשת • בלה דואגת • פיות רדיקליות • אלקאוס • A Wider Bridge |  |
| מקומות | המרכז הגאה • יער הגאווה • תיאטרון הקהילה הגאה • גן העצמאות (ירושלים) • גן העצמאות (תל אביב) • האנדרטה לזכר ההומואים והלסביות שנרדפו בשואה • הברנוער |  |
| תקשורת | מגעים • GoGay • WDG • נתיב נוסף • קל"ף חזק • העיר בוורוד • הזמן הוורוד • פנדורה |  |
| ראו גם | פעילים למען זכויות להט"ב • להט"ב ויהדות |  |
לקטגוריה • לפורטל
ערך זה הוא קצרמרבנושא להט"ב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מחוזות משנה של אוקראינה

חלוקת אוקראינה למחוזות משנה
מחוזות המשנה של אוקראינה (המינוח האוקראיני: ראיונים; באוקראינית Райони України) הם יחידות החלוקה המנהלית ברמה השנייה, בחלוקה המנהלית של אוקראינה. ראיון הוא חלק ממחוז, ובסך הכל מחולקת אוקראינה כולה ל-136 מחוזות משנה, שהם תת-מחוזות או נפות. ישנן גם ערים בעלי חשיבות אזורית שהן בעלות מעמד מנהלתי זהה לזה של מחוזות משנה.
ב-17 ביולי 2020 אימצה הראדה העליונה החלטה להפחית את מספר מחוזות המשנה באוקראינה מ-490 ל-136 מחוזות משנה. התקנה נכנסה לתוקף ב-19 ביולי 2020.
נתונים סטטיסטיים

מחוז משנה הגדול ביותר מבחינת השטח - מחוז משנה קורוסטן שבמחוז ז'יטומיר. הוא מתפרס על השטח של 10,892 קמ"ר.
מחוז משנה הגדול ביותר מבחינת השטח - מחוז משנה קוסוב שבמחוז איוואנו-פרנקיבסק. הוא תופס השטח של 902 קמ"ר.
מחוז משנה המאוכלס ביותר - מחוז משנה חרקוב שבמחוז חרקוב. בשנת 2020 התגוררו בו 1,762,800 תושבים.
מחוז משנה בעל האוכלוסייה הקטנה ביותר - מחוז משנה ורחובינה שבמחוז איוואנו-פרנקיבסק. בשנת 2020 התגוררו בו רק 30,500 תושבים.
מספר היישובים הגדול ביותר נמצא במחוז משנה חמלניצקי (מחוז חמלניצקי)- 749 יישובים.
מספר היישובים הקטן ביותר נמצא במחוז משנה רחיב (מחוז זקרפטיה) - 29 יישובים בלבד.
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > I הרפובליקה האוטונומית של קרים

הרפובליקה האוטונומית של קרים מחולקת ל-10 מחוזות משנה.
| שם בעברית  | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה בחצ'יסראי | Бахчисарайський ‏ | בחצ'יסראי |
| מחוז משנה בילוהירסק | Білогірський ‏ | בילוהירסק |
| מחוז משנה ג'נקוי | Джанкойський ‏ | ג'נקוי |
| מחוז משנה יבפטוריה | Євпаторійський ‏ | יבפטוריה |
| מחוז משנה יאלטה | Ялтинський ‏ | יאלטה |
| מחוז משנה סימפרופול | Сімферопольський ‏ | סימפרופול |
| מחוז משנה פאודוסיה | Феодосійський ‏ | פאודוסיה |
| מחוז משנה פרקופ | Перекопський ‏ | קרסנופרקופסק |
| מחוז משנה קורמן | Курманський ‏ | קורמן |
| מחוז משנה קרץ' | Керченський ‏ | קרץ' |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > II מחוז ויניצה

מחוז ויניצה מחולק ל-6 מחוזות משנה.
| שם בעברית | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה האיסין | Гайсинський ‏ | האיסין |
| מחוז משנה ויניצה | Вінницький ‏ | ויניצה |
| מחוז משנה ז'מרינקה | Жмеринський ‏ | ז'מרינקה |
| מחוז משנה חמילניק | Хмільницький ‏ | חמילניק |
| מחוז משנה טולצ'ין | Тульчинський‏ | טולצ'ין |
| מחוז משנה מוהיליב פודילסקי | Могилів-Подільський ‏ | מוהיליב-פודילסקי |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > III מחוז ווהלין

מחוז ווהלין מחולק ל-4 מחוזות משנה:
| שם בעברית | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה וולודימיר-וולינסקי | Володимир-Волинський ‏ | וולודימיר-וולינסקי |
| מחוז משנה לוצק | Луцький ‏ | לוצק |
| מחוז משנה קאמין-קושירסקי | Камінь-Каширський ‏ | קאמין-קושירסקי |
| מחוז משנה קובל | Ковельський ‏ | קובל |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > IV מחוז דניפרופטרובסק

מחוז דניפרופטרובסק מחולק ל-7 מחוזות משנה.
| שם בעברית  | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה דניפרו | Дніпровський ‏ | דניפרו |
| מחוז משנה ניקופול | Нікопольський ‏ | ניקופול |
| מחוז משנה סינלניקובו | Синельниківський ‏ | סינלניקובו |
| מחוז משנה סמר | Самарівський ‏ | סמר |
| מחוז משנה פאבלוהראד | Павлоградський‏ | פאבלוהראד |
| מחוז משנה קמיאנסקה | Кам'янський ‏ | קמיאנסקה |
| מחוז משנה קריבי ריה | Криворізький ‏ | קריבי ריה |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > V מחוז דונצק

מחוז דונצק מחולק ל-8 מחוזות משנה.
| שם בעברית  | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה באחמוט | Бахмутський ‏ | באחמוט |
| מחוז משנה דונצק | Донецький   ‏ | דונצק |
| מחוז משנה הורליבקה | Горлівський ‏ | הורליבקה |
| מחוז משנה וולנובאחה | Волноваський ‏ | וולנובאחה |
| מחוז משנה מריופול | Маріупольський ‏ | מריופול |
| מחוז משנה פוקרובסק | Покровський ‏ | פוקרובסק |
| מחוז משנה קלמיאוסקה | Кальміуський ‏ | קלמיאוסקה |
| מחוז משנה קראמטורסק | Краматорський ‏ | קראמטורסק |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > VI מחוז ז'יטומיר

מחוז ז'יטומיר מחולק ל-4 מחוזות משנה.
| שם בעברית  | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה ברדיצ'ב | Бердичівський ‏ | ברדיצ'ב |
| מחוז משנה זוויאהל | Звягельский ‏ | זוויאהל |
| מחוז משנה ז'יטומיר | Житомирський ‏ | ז'יטומיר |
| מחוז משנה קורוסטן | Коростенський ‏ | קורוסטן |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > VII מחוז זקרפטיה

מחוז זקרפטיה מחולק ל-6 מחוזות משנה.
| שם בעברית קישור לאנגלית כשחסר | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה אוז'הורוד | Ужгородський ‏ | אוז'הורוד |
| מחוז משנה ברהובה | Берегівський ‏ | ברהובה |
| מחוז משנה חוסט | Хустський ‏ | חוסט |
| מחוז משנה טיאצ'יב | Тячівський ‏ | טיאצ'יב |
| מחוז משנה מוקצ'בו | Мукачівський‏ | מוקצ'בו |
| מחוז משנה רחיב | Рахівський ‏ | רחיב |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > VIII מחוז זפוריז'יה

מחוז זפוריז'יה מחולק ל-5 מחוזות משנה.
| שם בעברית  | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה ברדיאנסק | Бердянський  ‏ | ברדיאנסק |
| מחוז משנה ואסיליבקה | Василівський ‏ | ואסיליבקה |
| מחוז משנה זפוריז'יה | Запорізький ‏ | זפוריז'יה |
| מחוז משנה מליטופול | Мелітопольський ‏ | מליטופול |
| מחוז משנה פולוהי | Пологівський‏ | פולוהי |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > IX מחוז איוואנו-פרנקיבסק

מחוז איוואנו-פרנקיבסק מחולק ל-6 מחוזות משנה.
| שם בעברית קישור לאנגלית כשחסר | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה איוואנו-פרנקיבסק | Івано-Франківський  ‏ | איוואנו-פרנקיבסק |
| מחוז משנה ורחובינה | Верховинський ‏ | ורחובינה |
| מחוז משנה נדבורנה | Надвірнянський  ‏ | נדבורנה |
| מחוז משנה קאלוש | Калуський ‏ | קאלוש |
| מחוז משנה קולומיאה | Коломийський ‏ | קולומיאה |
| מחוז משנה קוסוב | Косівський ‏ | קוסוב |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > X מחוז קייב

מחוז קייב מחולק ל-7 מחוזות משנה.
| שם בעברית  | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה אובוחיב | Обухівський  ‏ | אובוחיב |
| מחוז משנה בוצ'ה | Бучанський ‏ | בוצ'ה |
| מחוז משנה בוריספיל | Бориспільський‏ | בוריספיל |
| מחוז משנה בילה צרקווה | Білоцерківський ‏ | בילה צרקווה |
| מחוז משנה ברובארי | Броварський ‏ | ברובארי |
| מחוז משנה וישהורוד | Вишгородський‏ | וישהורוד |
| מחוז משנה ברובארי | Фастівський ‏ | ברובארי |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > XI מחוז קירובוהראד

מחוז קירובוהראד מחולק ל-4 מחוזות משנה.
| שם בעברית  | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה אולקסנדריה | Олександрі́йський  ‏ | אולקסנדריה |
| מחוז משנה הולובניבסק | Голованівський ‏ | הולובניבסק |
| מחוז משנה נובואוקראינקה | Новоукраїнський ‏ | נובואוקראינקה |
| מחוז משנה קרופיבניצקי | Кропивницький ‏ | קרופיבניצקי |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > XII מחוז לוהנסק

מחוז לוהנסק מחולק ל-8 מחוזות משנה.
| שם בעברית  | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה אלצ'בסק | Алчевський  ‏ | אלצ'בסק |
| מחוז משנה דובז'נסק | Довжанський   ‏ | דובז'נסק |
| מחוז משנה לוהנסק | Луганський ‏ | לוהנסק |
| מחוז משנה סבטובה | Сватівський ‏ | סבטובה |
| מחוז משנה סוורודונצק | Сіверськодонецький ‏ | סוורודונצק |
| מחוז משנה סטרובילסק | Старобільський ‏ | סטרובילסק |
| מחוז משנה רובנקי | Ровеньківський ‏ | רובנקי |
| מחוז משנה שצ'סטיה | Щастинський ‏ | נובואידר |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > XIII מחוז לבוב

מחוז לבוב מחולק ל-7 מחוזות משנה.
| שם בעברית  | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה דרוהוביץ' | Дрогобицький  ‏ | דרוהוביץ' |
| מחוז משנה זלוטשוב | Золочівський ‏ | זלוטשוב |
| מחוז משנה יבוריב | Яворівський ‏ | יבוריב |
| מחוז משנה לבוב | Львівский ‏ | לבוב |
| מחוז משנה סטרי | Стрийський‏ | סטרי |
| מחוז משנה סמביר | Самбірський ‏ | סמביר |
| מחוז משנה שפטיצקי | Шептицкий ‏ | צ'רבונוהראד |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > XIV מחוז מיקולאייב

מחוז מיקולאייב מחולק ל-4 מחוזות משנה.
| שם בעברית  | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה בשטנקה | Баштанський  ‏ | בשטנקה |
| מחוז משנה ווזנסנסק | Вознесенський ‏ | ווזנסנסק |
| מחוז משנה מיקולאייב | Миколаївський ‏ | מיקולאייב |
| מחוז משנה פרבומייסק | Первомайський ‏ | פרבומייסק |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > XV מחוז אודסה

מחוז אודסה מחולק ל-7 מחוזות משנה.
| שם בעברית | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה אודסה | Одеський район ‏ | אודסה |
| מחוז משנה איזמאיל | Ізмаїльський ‏ | איזמאיל |
| מחוז משנה בולראד | Болградський ‏ | בולראד |
| מחוז משנה בילהורוד-דניסטרובסקי | Білгород-Дністровський ‏ | בילהורוד-דניסטרובסקי |
| מחוז משנה ברזיזיבקה | Березівський ‏ | ברזיזיבקה |
| מחוז משנה פודילסקי | Подільський ‏ | פודילסק |
| מחוז משנה רוזדילנה | Роздільнянський ‏ | רוזדילנה |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > XVI מחוז פולטבה

מחוז פולטבה מחולק ל-4 מחוזות משנה.
| שם בעברית  | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה לובני | Лубенський  ‏ | לובני |
| מחוז משנה מירהורוד | Миргородський ‏ | מירהורוד |
| מחוז משנה פולטבה | Полтавський ‏ | פולטבה |
| מחוז משנה קרמנצ'וג | Кременчуцький ‏ | קרמנצ'וג |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > XVII מחוז רובנו

מחוז רובנו מחולק ל-4 מחוזות משנה.
| שם בעברית  | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה דובנו | Дубенський ‏ | דובנו |
| מחוז משנה ורש | Вараський ‏ | ורש |
| מחוז משנה סארני | Сарненський ‏ | סארני |
| מחוז משנה רובנו | Рівненський ‏ | רובנו |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > XVIII מחוז סומי

מחוז סומי מחולק ל-5 מחוזות משנה.
| שם בעברית  | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה אוחטירקה | Охтирський  ‏ | אוחטירקה |
| מחוז משנה סומי | Сумський ‏ | סומי |
| מחוז משנה קונוטופ | Конотопський ‏ | קונוטופ |
| מחוז משנה רומני | Роменський ‏ | רומני |
| מחוז משנה שוסטקה | Шосткинський‏ | שוסטקה |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > XIX מחוז טרנופול

מחוז טרנופול מחוז ל-3 מחוזות משנה.
| שם בעברית  | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה טרנופול | Терно́пільський  ‏ | טרנופול |
| מחוז משנה צ'ורטקוב | Чорткі́вський ‏ | צ'ורטקוב |
| מחוז משנה קרמניץ | Кремене́цький ‏ | קרמניץ |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > XX מחוז חרקוב

מחוז חרקוב מחולק ל-7 מחוזות משנה.
| שם בעברית  | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה איזיום | Ізюмський ‏ | איזיום |
| מחוז משנה בוהודוחיב | Богодухівський   ‏ | בוהודוחיב |
| מחוז משנה ברסטין | Берестинський ‏ | ברסטין |
| מחוז משנה חרקוב | Харківський ‏ | חרקוב |
| מחוז משנה לוזובה | Лозівськи́й ‏ | לוזובה |
| מחוז משנה צ'והוייב | Чугуївський‏ | צ'והוייב |
| מחוז משנה קופיאנסק | Куп'янський ‏ | קופיאנסק |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > XXI מחוז חרסון

מחוז חרסון מחולק ל-5 מחוזות משנה.
| שם בעברית | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה בריסלב | Бериславський ‏ | בריסלב |
| מחוז משנה הניצ'סק | Генічеський ‏ | הניצ'סק |
| מחוז משנה חרסון | Херсонський ‏ | חרסון |
| מחוז משנה סקדובסק | Скадовський ‏ | סקדובסק |
| מחוז משנה קחובקה | Каховський ‏ | נובה קחובקה |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > XXII מחוז חמלניצקי

מחוז חמלניצקי מחולק ל-3 מחוזות משנה:
| שם בעברית | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה חמלניצקי | Хмельницький ‏ | חמלניצקי |
| מחוז משנה קמניץ-פודולסקי | Кам'янець-Подільський ‏ | קמניץ-פודולסקי |
| מחוז משנה שפטיבקה | Шепетівський ‏ | שפטיבקה |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > XXIII מחוז צ'רקאסי

מחוז צ'רקאסי מחולק ל-4 מחוזות משנה.
| שם בעברית  | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה אומן | Уманський ‏ | אומן |
| מחוז משנה זבניגורודקה | Звенигородський  ‏ | זבניגורודקה |
| מחוז משנהזולוטונושה | Золотоніський ‏ | זולוטונושה |
| מחוז משנה צ'רקאסי | Черкаський ‏ | צ'רקאסי |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > XXIV מחוז צ'רנוביץ

מחוז צ'רנוביץ מחולק ל-3 מחוזות משנה.
| שם בעברית  | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה דניסטר | Дністровський  ‏ | קלמנצי |
| מחוז משנה ויז'ניצה | Вижницький ‏ | ויז'ניצה |
| מחוז משנה צ'רנוביץ | Чернівецький ‏ | צ'רנוביץ' |
רשימת מחוזות אוקראינה וחלוקתם למחוזות משנה > XXV מחוז צ'רניהיב

מחוז צ'רניהיב מחולק ל-5 מחוזות משנה.
| שם בעברית  | שם באוקראינית | מרכז מנהלי |
| --- | --- | --- |
| מחוז משנה נובהורוד-סיוורסקי | Новгород-Сіверський ‏ | נובהורוד-סיוורסקי |
| מחוז משנה ניז'ין | Ніжинський  ‏ | ניז'ין |
| מחוז משנה פרילוקי | Прилуцький ‏ | פרילוקי |
| מחוז משנה צ'רניהיב | Чернігівський‏ | צ'רניהיב |
| מחוז משנה קוריוקובקה | Корюківський‏ | קוריוקובקה |
ראו גם

מחוזות אוקראינה
הערות שוליים

↑  מחוזות משנה חדשים: מפות והרכב, באתר decentralization.ua (באוקראינית)
↑  Про утворенняПро утворення та ліквідацію районів, Офіційний вебпортал парламенту України (באוקראינית)
↑  שטחי הרפובליקה האוטונומית של קרים והעיר סבסטופול סופחו לרוסיה ב-2014, אך אוקראינה עדיין תובעת בעלות על שטחים אלו.
ויליאם חאווי

| --- | --- |

 לידה:  5 בספטמבר 1908 ניו יורק, ניו יורק שבארצות הברית
 פטירה:  13 ביולי 1976 (בגיל 67) תל א-זעתר
 שם מלא:  ויליאם אמין חאווי
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית לבנון לבנון
 מפלגה:  הכתאיב
 דת:  מרוני
ויליאם אמין חאווי (בערבית: وليم أمين حاوي; 5 בספטמבר 1908 – 13 ביולי 1976) היה פוליטיקאי ואיש מיליציה לבנוני נוצרי. ראש מועצת הביטחון של מפלגת הכתאיב, מפלגת הימין הנוצרית הלבנונית, הידועה יותר בשם "הפלנגות".
חאווי הצטרף ללשכה הפוליטית של המפלגה ב-1952, וייסד את המיליציה החדשה של המפלגה ב-1961. נהרג מירי צלף פלסטיני בעת כיבוש מחנה הפליטים תל א-זעתר (חודש לפני טבח תל א-זעתר).
ביוגרפיה > רקע

משפחתו של ויליאם חאווי הגיעה מהכפר שויר בצפון נפת אל-מתן (אנ') במחוז הר הלבנון שבמרכז-מערב לבנון. אביו של ויליאם, אמין חאווי, היגר לארצות הברית בהיותו בגיל עשרים. בנו השני, ויליאם, נולד בניו יורק בשנת 1908. לפני שהמשפחה הספיקה להתאקלם בארץ החדשה, חזר אמין חאווי למולדתו בתחילת 1910, עם אשתו ושלושת ילדיו.
ויליאם חאווי הצעיר גילה תשוקה לספורט. הוא שיחק כדורגל וטניס ואהב לשחות ולגלוש סקי. פעילותו הספורטיבית הגיעה לשיאה בהשתתפותו ביצירת 'מועדון אל סלאם' באשרפייה. במסגרת עיסוקו בספורט פגש חאווי את פייר ג'ומייל שהזמין אותו ב-1937 להצטרף לארגון הפלנגות הלבנוני.
בשנת 1947 נישא ויליאם חאווי למרסל אניס ג'ובריל. הם גרו ברובע ביידון באשרפייה ונולדה להם בת יחידה. חאווי היה נוצרי יווני-אורתודוקסי לבנוני.
חאווי החזיק מפעל מפורסם למראות, שייצא את מוצריו לארצות ערב. במלחמה הפלסטינית-לבנונית בשנת 1970, נפל אזור ג'יסר אל-בשה שבו שכן אז המפעל של חאווי, תחת שליטתם של הפלסטינים המתגוררים במחנות הפליטים של ג'יסר אל-בשה ותל אל-זעתר והמפעל שלו הפך יעד להרס כנקמה בבעליו: ויליאם חאווי, מנהיג המפלגות הלבנוניות המתנגדות להתערבות הפלסטינית בענייני לבנון. הפלסטינים פרצו למפעל, השחיתו זכוכיות ומכונות בטרם פוצצו את המתקן כולו.
אביאל בלחסן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  ישראל ישראל
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
  מפקד גדוד 202   מפקד יחידת מגלן   מפקד חטיבה 226
 פעולות ומבצעים
 מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן  מלחמת חרבות ברזל
אביאל בלחסן הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, המשמש מפקד חטיבה 226. קודם לכן שימש מפקד יחידת מגלן ומפקד גדוד 202.
ביוגרפיה

בלחסן התגייס לצה"ל והתנדב לצנחנים, ועבר את הגיבוש ליחידות החטיבתיות והתקבל לסיירת צנחנים הוא עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בשנת 2020 מונה למפקד גדוד 202. לאחר מכן שימש כמפקד יחידת מגלן, בין השאר במבצע בית וגן ובמלחמת חרבות ברזל. בספטמבר 2024 הועלה לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד חטיבה 226, והוביל אותה במלחמת חרבות ברזל בלחימה בלבנון כנגד פעילי החזבאללה.
חייו האישיים

בן דודו הוא איתן בלחסן מפקד סיירת צנחנים שנפל בשנת 1999 במבצע צמצום טווח.
הערות שוליים

↑    איתן גליקמן, זיכרון איתן, באתר "ידיעות אחרונות", 1 באפריל 2020, ‏2 באפריל 2020.
↑  שיבוצים חדשים למפקדי גדודים בצה"ל, באתר ערוץ 7
↑   אלישיב רייכנר, ‏"גם אם הלחימה פה תימשך עוד שלוש שנים – נישאר פה", בעיתון מקור ראשון, 15 במרץ 2024.
↑  יואב לימור, בקצה החץ הצה"לי, הכי קרוב שאפשר לליבת האויב: יואב לימור עם לוחמי מגלן בלב חאן יונס, באתר ישראל היום, 4 בינואר 2024.
↑  שי לוי, ‏אחרי שנה עמוסה במילואים: הלוחמים שלחצו להיכנס ללבנון, באתר ‏מאקו‏, 25 באוקטובר 2024.
ערך זה הוא קצרמרבנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקרית קיוג'ו

תקרית קיוג'ו (ביפנית: 宮城事件) הייתה ניסיון הפיכה צבאית כושל כנגד ממשלת יפן בראשות קנטרו סוזוקי, שנערך בלילה שבין ה-14 ל-15 באוגוסט 1945, שעות ספורות לפני ההכרזה הרשמית של הקיסר הירוהיטו על כניעת יפן, בניסיון לכפות על ההנהגה היפנית להמשיך במלחמה.
ההפיכה אורגנה על ידי משרד המטה של הצבא הקיסרי ומספר קצינים במשמר הקיסר. הקצינים הרגו את רב-סרן טאקשי מורי מהחטיבה הראשונה של משמרות הקיסר, וניסו לפרוץ אל ארמון הקיסר בטוקיו (קיוג'ו) ולשים את הקיסר במעצר בית תוך שימוש בחיל הפרשים השני של המשמר הקיסרי. אולם ניסיונם לשכנע את צבא המחוז המזרחי ואת הפיקוד העליון של הצבא לסייע להם ולהשתלט על טוקיו נכשל. לאחר שהקצינים ראו כי ההפיכה נכשלה, התאבדו רבים מהם. כישלון ההפיכה אפשר לקיסר ולהנהגה היפנית לבצע את החלטתם לקבל את תנאי הכניעה של בעלות הברית.
רקע

ב-26 ביולי, במהלך ועידת פוטסדאם, פורסמה הכרזה של בעלות הברית, שפרטה את תנאי הכניעה של יפן, ותבעה מההנהגה היפנית להיכנע ללא תנאי. כשתוכן הכרזת פוטסדאם הגיע לידי שר החוץ היפני שיגנורי טוגו, הוא מסר את עותק ההכרזה לידי הקיסר. לאחר שהשניים עברו על תוכן ההצהרה, שאל הקיסר את טוגו אם תנאי הכניעה הם הטובים ביותר, שיפן יכולה להשיג בהתחשב בנסיבות. טוגו השיב בחיוב. בתגובה ענה הקיסר "אני מסכים. בעיקרון התנאים מתקבלים על הדעת".
אולם בשלב זה, רוב ההנהגה היפנית הבכירה לא הייתה מוכנה לקבל את תנאי הכניעה, כפי שפורטו בהצהרת פוטסדאם. רק לאחר הטלת פצצות האטום על הירושימה ועל נגסאקי, והצטרפות ברית המועצות למלחמה נגד יפן, השתנתה עמדת ההנהגה היפנית, ובישיבה שנערכה ב-9 באוגוסט, הוחלט לקבל את תנאי הכניעה של בעלות הברית. באותו היום, במהלך ישיבת חרום של המועצה העליונה לניהול המלחמה (קבינט המלחמה היפני), פנו ראש הממשלה קנטרו סוזוקי, שר הצי יונאי מיצומאסה ושר החוץ שיגנורי טוגו אל הקיסר הירוהיטו והציעו כי יפן תקבל את תנאי הסכם פוטסדאם ותיכנע ללא תנאים לבעלות הברית.
לאחר ישיבה שהתקיימה במקלט להגנה מפני תקיפות אוויריות, ראש הממשלה סוזוקי הופיע בפני המועצה העליונה לניהול המלחמה שהפכה למועצה הקיסרית ובה נכח גם הקיסר והחל מליל ה-10 באוגוסט התנהלו ישיבות המועצה מתחת לאדמה. הירוהיטו הסכים לבסוף לדעת שר החוץ שלו להיכנע לבעלות הברית. או-אז פנה הנציג היפני בשווייץ אל בעלות הברית ויידע אותם בדבר ההחלטה.
משרד המלחמה ידע כי ההחלטה תכעיס קצינים רבים שרצו להמשיך להילחם. תגובות נזעמות רבות הגיעו לידי המשרד ובמהלך ישיבה שנערכה במשרד המלחמה קציני המטה התלוננו בפני השר קורצ'יקה אנאמי. הסבריו אף לא סיפקו חלק מהקצינים הנוכחים.
טרנספגרשאן

| --- | --- |

 מידע כללי
 כינוי:  "הדרך לשמיים"
 אורך:  151 ק"מ
 הקמה
 תקופת הבנייה:  1970–1980 (כ־10 שנים)
 מיקום
 ערים ראשיות:  ולאכיה, טרנסילבניה 
 נקודת התחלה:  פיטשט
 נקודת סיום:  ארפאשו דה ז'וס
 מפגשים עיקריים:  אגם בליה
 קואורדינטות:  45°35′25″N 24°37′42″E﻿ / ﻿45.590317°N 24.628431°E﻿ / 45.590317; 24.628431
 he
 
הטראנספגרשאן (ברומנית: Transfăgărășan, מורכב מ- trans + Făgăraș, על שם הרי פגרש(אנ')), או כביש DN7C, מכונה גם "הדרך לשמיים", הוא כביש החוצה את חלקו הדרומי של רכס הרי הקרפטים שברומניה ונחשב לאחד הכבישים היפים באירופה ובעולם. הוא הכביש השני הגבוה ביותר ברומניה, אחרי הטראנסאלפינה.
הכביש, שאורכו 151 ק"מ (94 מייל), מתחיל בסמוך לכפר באסקוב, ליד העיר פיטשט, ונמשך עד העיר סיביו, כביש DN1, פסגות מולדוביאנו ונגויו (הנקודות הגבוהות ביותר ברומניה). נבנה בשנות ה-70 של המאה ה-20 כציר צבאי אסטרטגי המחבר בין החבלים ההיסטוריים של טרנסילבניה ומונטניה.
היסטוריה

הכביש נבנה בין 1970 ל-1974 לפי החלטתו של ניקולאה צ'אושסקו, השליט השני והאחרון של רומניה הקומוניסטית, אחרי הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה מ-21 באוגוסט 1968. זאת כדי לאפשר מעבר מהיר של כוחות צבא דרך ההרים; עד אז הכבישים שחצו את הרי הקרפטים היו DN1 ו-DN67C, שנבנו בתחילת תקופת הקומוניזם ברומניה. הכבישים נבנו על נחלים שקל היה לסובייטים לחסום ולתקוף. לפיכך הורה צ'אושסקו על בניית כביש שיחצה את הרי פגראש.
הכביש, שנסלל על ידי הצבא, דרש פועלים ומשאבים כספיים רבים. העבודות כללו שימוש ב-6 מיליון טון דינמיט, עבודה בגובה של מעל 2,000 מטר ובאקלים אלפיני קשה. לדברי ממשלת רומניה דאז, במהלך הסלילה נהרגו 40 איש, אך מדיווחים לא רשמיים המספר עומד על מאות פועלים.
הכביש נפתח ב-20 בספטמבר 1974 אך בפועל עבודות הבניה נמשכו עד 1980.
הדרך

הכביש הוא מסלול עקלתון מפותל, בעל סיבובים רבים וחדים. צורת כביש זו מושכת אליה מטיילים, רוכבי אופניים ואופנוענים. בשל הטופוגרפיה של הכביש המהירות המרבית מוגבלת ל-40 קמ"ש. בנוסף לכך, הכביש עובר בסמוך לאגם בליה (Bâlea Lake), מפל בליה ואגם וידרארו.
בין ה-31 באוקטובר עד 30 ביוני בכל שנה, הכביש סגור בקטע הגבוה שלו - בין מפל בליה לפיסקו נגרו (Piscu Negru) עקב שלגים. כמו כן, מעת לעת, הכביש נסגר לתנועה, בזמן תחרויות, כמו: רכיבת אופניים.
בכביש גשרי קשת רבים וחמש מנהרות, הארוכה ביותר באורך 884 מטר, ליד אגם בליה.
מראה אגם וידרארו הנשקף מכביש הטראנספגרשן
קטע של כביש הטראנספגרשן החוצה את אגם וידרארו
אגם בליה הסמוך לכביש הטראנספגרשן