stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמריקה הדרומית
גאוגרפיה > גזרת החופים והאיים

צורתה של אמריקה הדרומית היא כעין משולש, אשר את בסיסו מהווים חופיה הצפון מזרחיים וקודקודו פונה דרומה לעבר יבשת אנטארקטיקה. בצפון נמצא הים הקריבי, ממזרח מקיף אותה האוקיינוס האטלנטי, ובעוד שהקצה הדרומי מגיע עד לאוקיינוס הקרח הדרומי, את גבולותיה המערביים תוחם האוקיינוס השקט.
אין בחופיה של אמריקה הדרומית הסתעפויות רבות ורק חלקו הדרומי של החוף המערבי מבותר מאוד על ידי מפרצים קטנים ועמוקים, הדומים לפיורדים. בכל זאת מצויים בחופיה מספר מפרצים הנוחים לעגינה שבסמיכות אליהם קמו ערי נמל גדולות וחשובות כמו ריו דה ז'ניירו בחוף המזרחי, ולפראיסו בחוף המערבי וקרטחנה בחוף הצפוני. בואנוס איירס, בירת ארגנטינה ועיר הנמל הראשית שלה, שוכנת על חופו הדרום מערבי של שפך הנהר לה פלאטה שהוא כעין מפרץ גדול, ואילו מונטווידאו, בירתה ועיר הנמל הראשית של אורוגוואי, שוכנת על חופו הצפון מזרחי של שפך הנהר הזה. עם ערי הנמל החשובות האחרות שקמו לחופי מפרצים קטנים, נמנות גם קייאו בפרו, גואיאקיל באקוודור וברנקיה בקולומביה.
כשם שקצה הדרומי של אמריקה הדרומית הוא העשיר ביותר במפרצים קטנים, כך הוא גם העשיר ביותר גם באיים קטנים. כאן גם מקומו של גדול האיים של אמריקה הדרומית, הנקרא בשם ארץ האש ("טיירה דל פואגו"). עם אייה החשובים האחרים של אמריקה הדרומית נמנים איי פוקלנד, שמקומם ממזרח לקצה הדרומי של היבשת, האי טרינידד, השוכן בסמוך לחופה הצפוני וכן איי גלאפגוס, הפזורים באזור קו המשווה ממערב.
דמוגרפיה

האוכלוסייה של אמריקה הדרומית מונה למעלה מ-433 מיליון תושבים. הם מפוזרים בעיקר בשוליים של היבשת כאשר מרכז היבשת כמעט ריק מאנשים. האוכלוסייה מורכבת בעיקר מצאצאים של אירופאים (בעיקר ספרדים, פורטוגזים ואיטלקים), אפריקאים ואינדיאנים. יש אחוז גבוה של מסטיסים שמשתנים מאוד בהרכב לפי מקום. שתי השפות העיקריות הן ספרדית ופורטוגזית, ואחריהן אנגלית, צרפתית והולנדית במספרים קטנים יותר.
במחקרים שפורסמו בשנים האחרונות נמצאו תיעודים במספר אתרים ארכאולוגיים ביבשת להימצאות התיישבות אנושית קדומה מזו שחשבו עליה עד היום. מתוכם: בארויו בתקופה שדל ויסקארינו (Arroyo del Vizcaíno) באורוגוואי, נמצאו סימנים של חיתוך בעצמות בעלי חיים, שנעשו בידי אדם מלפני כ-30 אלפי שנים, בסנטה אלינה (Santa Elina) שבמרכז ברזיל נמצאו מאובנים של עצלני קרקע פרהיסטוריים, שטופלו עי אדם בתקופה של כ-27,000 שנים, ובמונטה ורדה שבדרום-מרכז צ'ילה, נמצאו כלי אבן בני 14,500 אלף שנים, ושרידים של צמחי מאכל ועורות בעלי חיים.
דמוגרפיה > דתות

הדת באמריקה הדרומית הוא מרכיב בעל השפעה רבה על כל מרחבי החיים, התרבות, האומנות והחוק. כיום בכל המדינות ביבשת יש הפרדה של הדת מהמדינה מה שמאפשר חופש דת לתושביה. עם זאת, בפרו וברפובליקה הדומיניקנית, הנצרות הקתולית משמשת כדת הרשמית. בשתי המדינות האלה יש חינוך דתי קתולי חובה.
הדת הדומיננטית באמריקה הדרומית היא הנצרות כאשר רוב הנוצרים הם נוצרים קתולים. לפי הערכות כ-83% מהאוכלוסייה הם נוצרים כאשר רובם קתולים עם מיעוט פרוטסטנטי, פנטקוסטלי ואוונגליסטי. השפעת כנסיות המיעוט גוברת ככל שגוברת ההשפעה של ארצות הברית ביבשת.
על אף התנצרותם של רוב האינדיאנים בתקופה הקולוניאלית נותרו עדיין קהילות קטנות של בני הדתות האינדיאניות והמערב-אפריקניות. מצד שני בקרב קהילות האינדיאנים והאפריקנים שהתנצרו נפוצה התופעה של שילוב טקסים ואלמנטים מהדתות המקוריות שלהן בפולחן הנוצרי הקתולי. התופעה הזו המכונה סינקרטיזם נתפסת כשלילית בעיני הממסד הקתולי, אך יכולתו למנוע את התופעה מוגבלת.
חוץ מהנצרות ישנן גם קהילות מוסלמיות, יהודיות, בודהיסטיות, הינדואיסטיות, בהאיות ושינטו.
חלוקה מדינית

מבחינת החלוקה המדינית באמריקה הדרומית יש 13 מדינות עצמאיות ושתי טריטוריות.
מדינות עצמאיות:
אורוגוואי אורוגוואי
אקוודור אקוודור
ארגנטינה ארגנטינה
בוליביה בוליביה
ברזיל ברזיל
גיאנה גיאנה
ונצואלה ונצואלה
סורינאם סורינאם
פרגוואי פרגוואי
פרו פרו
צ'ילה צ'ילה
צרפת צרפת (באמצעות מחוז גיאנה הצרפתית)
קולומביה קולומביה
טריטוריות:
איי פוקלנד איי פוקלנד, טריטוריה של הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים, טריטוריה של הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
פסל ישו הגואל ונופה של ריו דה ז'ניירו הנשקף מההר, ברזיל.
מאצ'ו פיצ'ו, פרו.
המפל הגבוה בעולם – אנחל, ונצואלה.
הפארק הלאומי טורס דל פיינה, צ'ילה.
אגם קלימה, קולומביה.
ראו גם

| --- | --- |
: ספר: מדינות וטריטוריות באמריקה הדרומית
אוסף של ערכים בנושא הזמינים להורדה כקובץ אחד.
גאוגרפיה פיזית - מונחים
הערות שוליים

↑  , יוגב ישראלי, מוקדם משסברו: כשבני אדם נפגשו עם עצלנים ענקיים באמריקה, באתר ynet, 23 בדצמבר 2024
| מדינות וטריטוריות אמריקה הדרומית |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אורוגוואי • אקוודור • ארגנטינה • בוליביה • ברזיל • גיאנה • ונצואלה • סורינאם • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קולומביה |  |
| טריטוריות | איי פוקלנד • גיאנה הצרפתית • איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560976505171  BNE: XX4575402  BnF: cb15238513g (data)  GND: 4078014-4  KulturNav: 38a9293b-c324-491c-b2fe-fe33144c1910  LCCN: sh85125524  NARA: 10035685  NDL: 00567659  NKC: ge129486  NSK: 000588167  SELIBR: 163484  SUDOC: 027375099  VIAF: 577145424560886831330   WorldCat (עם VIAF): 577145424560886831330
דיטה קראוס

| --- | --- |

 לידה:  12 ביולי 1929 (בת 95) פראג, צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה 
 מדינה:  ישראל ישראל
 ידועה בשל:  היותה הספרנית בבלוק הילדים באושוויץ
 בן או בת זוג:  אוטו ב. קראוס 
 www.ditakraus.com
 
אדית קראוס (נולדה ב-12 ביולי 1929 בפראג) היא ניצולת שואה, מורה, ציירת ישראלית ממוצא צ'כי וממייסדות בית טרזין. היא גיבורת הספר הספרנית מאושוויץ,  מאת: אנטוניו איטורבה, המתאר את תלאותיה במחנה.
ביוגרפיה

אדית (דיטה) קראוס (נולדה אדית פולאך) נולדה בשנת 1929 בפראג. אביה ד"ר האנס פולאך היה משפטן ולאמה קראו אליזבת. במרץ 1939, פלשו הנאצים לצ'כוסלובקיה וסיפחו אותה. אביה פוטר מעבודתו בשל היותו יהודי. בפרוץ מלחמת העולם השנייה, שלחו ההורים את דיטה לכפר עד שהסכנה תחלוף. ב-1940 חזרה אדית הביתה. דיטה למדה בבית. המקום היחידי בו ניתן היה ליהודים לשהות היה מגרש הספורט. שם פגשה דיטה לראשונה את איש החינוך פרדי הירש.
בנובמבר 1942 גורשה המשפחה לגטו טרזיינשטט. סבה וסבתה קתרינה גורשו לטרזיינשטאט בקיץ אותה שנה. דיטה נשלחה ללון בצריף המיועד לבנות. בזמן הכליאה בגטו עבדה דיטה בחקלאות.
בגטו התקיימו פעילויות חינוכיות ותרבותיות רבות. בין המורים היה פרדי הירש שארגן פעילות ספורט לצד לימודים. בגטו דיטה השתתפה בהעלאת המחזה ברונדיבר. האופרה נכתבה בשנת 1938 על ידי שני יוצרים יהודיים: הנס קראסה (1899–1944), מלחין יהודי יליד פראג, אשר גורש לגטו טרזיינשטט באוגוסט 1942 ונרצח בתאי הגזים בבירקנאו ב-16 באוקטובר 1944; ואדולף הופמייסטר, שכתב את הטקסט לאופרה, משורר שברח מצ'כיה ב-1939 וחזר לפראג לאחר מלחמת העולם השנייה. בנוסף למדה דיטה בגטו ציור, בשיעורים שהעבירה האמנית פרידל דיקר ברנדייס. דיקר ברנדייס גורשה לאושוויץ ונרצחה. ציוריה של קראוס מהמחנה נשמרו והם מוצגים בתערוכת קבע של ציורי הילדים במוזיאון היהודי בפראג.
בדצמבר 1943 נשלחו דיטה והוריה לאושוויץ. היא הכריזה שהיא ציירת וכך ניצלו חייה בהתחלה. באושוויץ הוכנסה המשפחה למחנה המשפחות הצ'כיות בבירקנאו. היא הופרדה מאמה שנשלחה לבידוד. האב נפטר לאחר שישה חודשים במחנה.
ספרנית באושוויץ

דיטה מונתה להיות ספרנית בספרייה הקטנה שהוקמה בבלוק 31. פרדי הירש היה אחראי על בלוק הילדים. בבלוק למדו הילדים ככל שהיה ניתן בתנאים הקשים במחנה.
דיטה החביאה ושמרה על הספרים המעטים שהיו ברשותם. חלק מהספרים אף תפרה והצמידה לבגדיה. יוזף מנגלה רדף אחריה, אך היא לא ויתרה על מה שהחזיק אותם בתנאים הקשים שבמחנה, הקריאה בספרים.
במרץ 1944 נשלחו מחצית מהילדים  לתאי הגזים. פרדי הירש מצא את מותו גם הוא. דיטה נשארה בצריף. במאי 1944 עברו דיטה ואמה סלקציה על ידי יוזף מנגלה. דיטה ואמה נשלחו להמבורג שבגרמניה לעבודות כפייה. מהמבורג עברו האם ובתה למחנות העבודה נויגראבן וטיפשטוק. במרץ 1945 נשלחו אדית ואמה למחנה ברגן-בלזן. לאחר שבועות מספר שוחררו על ידי הצבא הבריטי ששחרר את המחנה. דיטה ואמה עברו למחנה העקורים ברגן-בלזן. ב-29 ביוני 1945, נפטרה אמה של דיטה.
בשנת 2021 יצא לאור הספר הספרנית מאוושוויץ(ספ') שנכתב אודותיה על ידי אנטוניו איטורבה (אנ').
קראוס השיאה את אחת משש המשואות ביום הזיכרון לשואה ביד ושם לציון בשנת 2014.
לאחר המלחמה

דיטה נסעה לפראג שם פגשה את דודתה, את סבתה ששרדה את טרזינשטאט ואת מי שיהיה לבעלה, אוטו קראוס. לדיטה ובעלה נולד בן בפראג, ובשנת 1949 עלתה המשפחה לארץ. בני הזוג קראוס היו מורים במשך כ-30 שנה בכפר הילדים והנוער ויצו קנדה הדסים.
משפחתה

לדיטה ולאוטו נולדו שלושה ילדים וארבעה נכדים.
לקריאה נוספת

אנטוניו איטורבה, הספרנית מאושוויץ, תל אביב, כתר, 2021
Dita Kraus, A Delayed Life, London, Penguin Random House, 2020
דיטה והוריה הנס ואליזבת בפראג בשנת 1931
2048 (ספר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  דוד פסיג
 שפת המקור:  עברית
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  2010
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת ידיעות אחרונות
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 978-965-545-114-6
 הספרייה הלאומית:  002720398
2048 הוא ספר מאת דוד פסיג, פרופסור לחקר העתיד. יצא לאור בישראל בשנת 2010. הספר מציג מבוא מקיף למתודולוגיית "הגישה הגאוגרפית", מתודולוגיה לחיזוי מגמות ביחסים בינלאומיים. העיקרון שעומד בבסיס מתודולוגיית "הגישה הגאוגרפית", טוען שמה שמניע סכסוכים בינלאומיים הוא פחד טריטוריאלי. כמו כן מוצגים בספר עשרות תחזיות עתידיות בתחומי היחסים הבינלאומיים, הדמוגרפיה והטכנולוגיה.
הספר יצא בתרגום לאנגלית בינואר 2013, ונכתבה לו גרסה טורקית שיצאה לאור ב-2011 בשם "2050" (בטורקית: 2050: IKI BIN ELLI).
מבנה הספר

חלק ראשון: תיאור מתודולוגיית "הגישה הגאוגרפית", שעומדת בבסיס התחזיות המוצגות בספר.
חלק שני: ממגמות דמוגרפיות וטכנולוגיות במאה ה-21, והשפעתם על מערך היחסים הבינלאומיים.
חלק שלישי: מתאר את הסכסוכים בין המעצמות המרכזיות במאה ה-21: ארצות הברית, רוסיה, יפן וטורקיה.
חלק רביעי: מתאר את הגאופוליטיקה המזרח-תיכונית במאה ה-21.
חלק חמישי: מתאר את הגאופוליטיקה הישראלית במאה ה-21.
הרעיונות המובאים בספר

להלן הרעיונות העיקריים המובאים בספר:
הרעיונות המובאים בספר > גאופוליטיקה גלובלית

לטענת פסיג, על-מנת לזהות את המעצמות הגלובליות הבולטות בעתיד, יש לזהות את המדינות אשר נמצאות בחרדה גאוגרפית. מדינות אלו, יפעלו רבות בשל כך על-מנת לחזק את צבאותיהן. לטענתו, ישנן ארבע מדינות כאלו: ארצות הברית, רוסיה, יפן וטורקיה. סין לדעתו, הייתה יכולה להצטרף לרשימה לעיל, אם הייתה נמנעת ממדיניות הילד האחד, עם זאת היא עדיין תהיה מעצמה אזורית.
הרעיונות המובאים בספר > גאופוליטיקה גלובלית > ארצות הברית

חוששת מפלישה למרחבי המחייה הרחבים והריקים שלה, ופועלת לשמור על:
שליטה מוחלטת ביבשת אמריקה.
העומק האסטרטגי של ארצות הברית.
נתיבי השיט לחופי צפון אמריקה שבשליטתה.
שליטה באוקיינוסים.
פילוג בין מדינות אירואסיה.
הרעיונות המובאים בספר > גאופוליטיקה גלובלית > רוסיה

חוששת מפלישה יבשתית בעיקר של האמריקאים ממערב.
פועלת לייצר אזור חיץ מערבי על ידי השתלטות והשפעה על הרפובליקות של ברית המועצות לשעבר.
הרעיונות המובאים בספר > גאופוליטיקה גלובלית > יפן

חוששת מפלישה נוספת לשטחה.
נזקקת נואשות לכוח עבודה צעיר.
בעלת משבר דמוגרפי מהחמורים בעולם, אוכלוסייתה מזדקנת במהירות ואינה גדלה.
תתפתח כמעצמה בים ובחלל.
הרעיונות המובאים בספר > גאופוליטיקה גלובלית > טורקיה

מעצמה אזורית מתעוררת, הממוקמת בצומת אסטרטגית בין אסיה לאירופה.
מעוניינת להנהיג את העולם המוסלמי והערבי.
תפעל להרחיב את תחומי השפעתה לאזורים בעלי זיקה גאוגרפית, תרבותית והיסטורית לטורקיה כגון המזרח התיכון, הקווקז והבלקן.
הרעיונות המובאים בספר > גאופוליטיקה מזרח תיכונית > מצרים

חוששת מפלישה מצפון מזרח לדלתת הנילוס ולתעלת סואץ.
זקוקה למרחבי מחייה נוספים עבור אוכלוסייתה הגדלה.
תפעל ליישב את חצי האי סיני ולמסמס את הסכמי הפרוז כדי לשפר את יכולתה להגן עליו.
סיכוי לנפילת המשטר הפרו-מערבי במצרים לידי תנועות אסלאמיות קיצוניות. במקרה כזה, אפשר לצפות סיוע של טורקיה למשטר במצרים.
הרעיונות המובאים בספר > גאופוליטיקה מזרח תיכונית > ערב הסעודית

חוששת מפלישה של איראן השיעית. תנסה להשיג נשק גרעיני ואולי אף לכרות ברית עם ישראל.
זקוקה לשינוי מקורות המחייה, למרחבי מחייה נוספים ולנשים עקב יחס נשים/גברים נמוך.
תפעל להשתלטות על תימן העתירה במשאבים טבעיים, אזורי מחיה ונשים.
הרעיונות המובאים בספר > גאופוליטיקה מזרח תיכונית > ירדן

פוחדת מפני השתלטות של גורמים פלסטינים והפיכתה למדינת עימות עם ישראל.
זקוקה לנשים שיכולות להגיע משטחי הרשות הפלסטינית עקב המצב הכלכלי העדיף בירדן.
עלולה לצנן את היחסים עם ישראל כדי להסיט את העוינות הפלסטינית כלפיה לכיוון ישראל.
הרעיונות המובאים בספר > גאופוליטיקה מזרח תיכונית > הרשות הפלסטינית

לרשות הפלסטינית גאופוליטיקה בעייתית בשל הסיבות הבאות:
ישראל.
עוינות ערבית.
פיצול טריטוריאלי (רצועת עזה ויהודה ושומרון).
מצב כלכלי קשה.
למסקנה:
אין פתרון המבטיח אוטונומיה לאומית לפלסטינים ללא תלות כלכלית בישראל.
הפלסטינים יתקשו להקים מדינה פלסטינית במחצית הראשונה של המאה ה-21.
הרעיונות המובאים בספר > גאופוליטיקה מזרח תיכונית > סוריה

חוששת מהגמוניה מצרית שתאחד את האזור ותשתלט על סוריה ומישראל המאיימת על דמשק מהגולן.
שואפת לייצר אזור חיץ בארץ ישראל בשליטה סורית.
תפעל להוצאת ישראל מהגולן ולהטרדת המצרים על ידי תמיכה בתנועות אסלאמיות קיצוניות בה.
הרעיונות המובאים בספר > גאופוליטיקה ישראלית

ישראל סובלת ממספר חרדות שנובעות: מזהותה, מהקיום הפיזי שלה, מהמתאר הטופוגרפי שלה ומהפחדים הקמאיים שהוא מעורר.
ישראל עטופה באזורי חיץ (ים ומדבר) למעט מצפון ומצפון מזרח.
ישראל מהווה אזור התכנסות של המעצמות המתמודדות על השליטה באירואסיה ולכן תמיד שזורה באינטרסים גלובליים.
האיום האמיתי על ישראל אינו איום אזורי או הבעיה הפלסטינית אלא איום מעצמתי.
עצמאותה נתונה באיום מתמיד. מודל הקיום הנוכחי הוא מודל ריבוני אך יכול להשתנות למדינת חסות או אולי אף כיבוש.
ישראל צריכה לתמרן בין הכוחות הגלובליים ולצעוד יחד בזהירות עם הפטרון האזורי התורן (טורקיה) של הלבנט אם היא רוצה להתקיים באופן ריבוני.
התחזיות המובאות בספר

להלן התחזיות העיקריות המובאות בספר:
התחזיות המובאות בספר > תחזיות דמוגרפיות וטכנולוגיות > דמוגרפיה

העולם ייכנס לתקופה שתכונה "החורף הדמוגרפי". אוכלוסיית העולם תמנה באמצע המאה בין 9 ל-10 מיליארד ואחרי כן תרד עד שתגיע ל-5 או ל-6 מיליארד לקראת סוף המאה ה-21.
שתי המדינות שסבלו את הירידה הניכרת ביותר באוכלוסייתן עד שנת 2050, הן רוסיה ויפן. רוסיה תאבד 18 מיליון תושבים מאוכלוסייתה, ויפן תאבד 11.1 מיליון תושבים מאוכלוסייתה.
בשנת 2050 תעבור אוכלוסיית הקשישים (מעל גיל 65) בעולם את רף ה-15%. באותה השנה לערך תרד אוכלוסיית התינוקות (מתחת לגיל 5) בעולם את רף ה-7%.
בשנת 2050 ירד הריבוי הטבעי לפחות מ-1.5% לשנה, בעולם המפותח באותה התקופה ירד הריבוי הטבעי לפחות מ-0.5% ובסוף המאה יהפוך נתון זה לשלילי.
התחזיות המובאות בספר > תחזיות דמוגרפיות וטכנולוגיות > טכנולוגיה

מחסור בכוח אדם יניע את המין האנושי להשקיע בפיתוח רובוטים לצרכים רבים ומגוונים.
במלחמות עתידיות ייעשה שימוש בכלים בלתי-מאוישים, יהיו מעט נפגעים בנפש אך ייגרם הרס רב.
השקעות רבות במחקר ובפיתוח יביאו לקראת אמצע המאה להפקת אנרגיה בחלל ושידורה אל הקרקע.
התחזיות המובאות בספר > תחזית: אירועי 2020

מסלול ההתנגשות בין ארצות הברית לרוסיה יגיע לשיאו ב-2020 לערך.
רוסיה תשוב לכבוש חלקים גדולים ממזרח אירופה, כולל פולין והמדינות הבלטיות.
טורקיה תסתכסך עם רוסיה, ותגביר את פעילותה האנטי-רוסית בקווקז.
ארצות הברית תשקיע רבות בחיזוקה של טורקיה כדי שזו תמלא תפקיד מאזן במזרח התיכון ועל-מנת להסתייע בה במאבקה נגד רוסיה. היא תעזור לה לשוב להיות מעצמה אזורית.
סוריה ולבנון פותחות במלחמה אסימטרית נגד ישראל בעידוד ובתמיכה רוסית. ישראל תצא לתמרון קרקעי עמוק בסוריה ובסיומו תשב עם כוחותיה קרוב לדמשק ואף בתחומה. טורקיה, בגיבוי אמריקני, מרסנת את תגובות איראן ועיראק ולוקחת חסות על סוריה ולבנון - בגיבוי בינ"ל. ישראל לא תסכים לסגת ללא הסכם וערבויות של טורקיה וארצות הברית.
התחזיות המובאות בספר > תחזית: אירועי 2050

טורקיה, אשר כאמור לעיל, תחוזק על ידי ארצות הברית במהלך העשורים הראשונים של המאה ה-21, תתחיל לקרוא תיגר אל עבר ארצות הברית.
יפן וטורקיה יכרתו ברית ויתעמתו עם ארצות הברית במלחמה רובוטית באוקיינוס השקט ובבלקן, כל זה בעיקר בים ובחלל.
מסלול ההתנגשות בין ארצות הברית ליפן וטורקיה יגיע לשיאו ב-2050 לערך.
יפן תפלוש לאינדונזיה העתירה בכוח אדם צעיר ומעוררת את ארצות הברית וסין.
רוב מדינות ערב במעגל העימות הראשון עם ישראל, חוץ מירדן, יוגדרו כמדינות כושלות. טורקיה תתבקש לבוא לעזרתן.
לקראת סוף העשור הרביעי תחתום ישראל על הסכם שלום עם רוב מדינות העימות, בתיווכה ובערבותה של טורקיה בעיקר.
ראו גם

דוד פסיג
עתידנות
הערות שוליים

↑  דוד פסיג, '2048', ידיעות אחרונות - ספרי חמד, 2010, גב הספר
1 2  דוד פסיג, 2048, ידיעות אחרונות - ספרי חמד, 2010, כריכת הספר
1 2  גאופוליטיקה גלובלית ואזורית 2048, דוד פסיג
ספינטרוניקה

ספינטרוניקה היא טכנולוגיה בהתהוות אשר שואפת לנצל את הספין של אלקטרונים והמומנט המגנטי שלהם, בנוסף למטען החשמלי, ביישומים של חישה, שמירת מידע ועיבודו.
כללי

מקורו של המחקר המדעי בספינטרוניקה בגילויין, בשנות ה-80 של המאה ה-20, של תופעות הקושרות בין המוליכות לספין של האלקטרונים נושאי המטען. תופעות אלה כוללות את ההזרקה של אלקטרונים מקוטבי-ספין ממתכת פרומגנטית למתכת רגילה (על ידי ג'ון וסילסבי ב-1985) וכן את גילוי ההתנגדות המגנטית העצומה (giant magnetoresistance, GMR, שנתגלתה בנפרד על ידי אלבר פר וקבוצתו וכן על ידי פטר גרינברג וקבוצתו ב-1988).
התגלית של פר וגרינברג הביאה במהרה לפיתוח ההתקן שנחשב למוצר הספינטרוני המסחרי הראשון - קורא דיסק קשיח המבוסס על אפקט ההתנגדות המגנטית העצומה. התקן זה אפשר להקטין את הראש המשמש לקריאת המידע מהדיסק הקשיח, מה שאיפשר להקטין את גודלם של הביטים המגנטיים ולדחוס יותר מידע על שטח הדיסק. יישום נוסף אשר כבר הפך מסחרי הוא זיכרון גישה אקראית מגנטי (MRAM - magnetic RAM). יתרונו במהירותו ובאי נדיפותו, מה שמאפשר לשמור על המידע לאורך זמן ללא מקור אנרגיה. זיכרון מסוג זה משמש בכונני SSD הפועלים במהירות גדולה מאות מונים מדיסקים מסורתיים, אך מחירם גבוה יותר.
באלקטרוניקה רגילה נעשה שימוש בזרמים של אלקטרונים, וכל מוליך יכול להימצא באחד משני מצבים: מצב שבו זורם זרם, ומצב שבו לא זורם זרם. בזרמים אלו זורמים בערבוביה אלקטרונים עם שני סוגי ספין: ספין "למעלה" וספין "למטה". הרעיון מאחורי הספינטרוניקה הוא ששימוש מושכל בכל ספין בנפרד יכול לשכלל את היכולות של מערכות מידע לשמור ולעבד מידע, הן על ידי רמת האינפורמציה שמאפשרת שליטה בספין והן על ידי אינטראקציות מגנטיות שמתאפשרות על ידי זרמים של מומנט מגנטי.
תאוריה

תכונת הספין מבטאת את התנע הזוויתי העצמי של האלקטרון והיא תכונה נפרדת מתכונת התנע הזוויתי האורביטלי של האלקטרון הנובעת מתנועתו. גודל ההיטל של ספין האלקטרון על ציר שרירותי כלשהו שווה ל-  {\frac {1}{2}}\hbar , מכאן נובע כי האלקטרון מתנהג כפרמיון על פי משפט ספין-סטטיסטיקה.
כמו התנע הזוויתי האורביטלי לספין יש מומנט מגנטי שגדלו מבוטא באמצעות הנוסחה הבאה:
כאשר  q ו -  m_{e} הם מטען ומסת האלקטרון בהתאמה.
כשהחומר נמצא במצב מוצק הספינים של האלקטרונים הרבים הנמצאים בו יכולים לפעול יחד כדי להשפיע על התכונות המגנטיות והאלקטרוניות של החומר. לדוגמה, הפיכת חומר בעל מומנט מגנטי פאראמגנטי לפרומגנט.
בחומרים רבים, הספינים של האלקטרונים נמצאים במידה שווה במצבים האנרגטיים השונים של ספין חיובי (ספין "מעלה") ושלילי (ספין "מטה"), ומאפייני המעבר בין רמות אנרגיה אלו לא תלויים בספין. מכשיר המבוסס על ספינטרוניקה דורש הוספת אלקטרונים מקוטבי ספין או תמרון באוכלוסיית האלקטרונים הקיימת, וכתוצאה מכך יצירת עודף של אלקטרוני מקוטבי ספין חיובי (ספין "מעלה") או שלילי (ספין "מטה"). הקיטוב הכללי עבור כמות אלקטרונים  X מוגדר כך:
כאשר  X_{\uparrow } ו -  X_{\downarrow } הם כמויות האלקטרונים מקוטבי הספין החיובי (ספין "מעלה") והספין השלילי (ספין "מטה") בהתאמה.
רשת של ספינים המקוטבים בכיוון אחד ניתנת להשגה על ידי יצירת פיצול אנרגיה בשיווי משקל בין ספין חיובי לספין שלילי כגון הכנסת החומר לשדה מגנטי חזק (אפקט זימן) או על ידי שימוש באנרגיית השחלוף הקיימת בחומר פרומגנטי. משך הזמן שבו מצב זה של אי שיווי משקל נשמר מוגדר כזמן החיים של הספין,  \tau . במוליך דיפוזי, אורך דיפוזיית הספין,  \lambda , יכול להיות מוגדר גם כמרחק שבו אוכלוסיית הספינים במצב אי שיווי משקל יכולה להתקדם. אורכי חיי הספינים של אלקטרוני הולכה במתכות קצרים יחסית (הזמן האופייני הוא פחות מ-1 ננו-שנייה) ויש מאמץ מחקרי גדול לנסות ולראות כיצד ניתן להגדיל אורך חיים זה לסקלות הזמן הרלוונטיות מבחינה טכנולוגית.
יש מנגנוני דעיכה רבים לאוכלוסיית ספין מקוטב, אם כי ניתן לסווגם במבט מקרוסקופי כפיזור ספין וביטול מופע ספין. פיזור ספין הוא תהליך בתוך מוצק שאינו משמר ספין ולכן הספין המקוטב שנכנס למערכת יכול לעבור במנגנון הזה ממצב ספין "מעלה" למצב ספין "מטה". ביטול מופע ספין הוא התהליך שבו אוכלוסייה של אלקטרונים עם מצב ספין זהה (כולם או במצב ספין "מעלה" או במצב ספין "מטה") הופכת פחות מקוטבת לאורך זמן בשל שיעורים שונים של נקיפת ספין האלקטרון. במבנים מוגבלים ניתן לדכא תהליך זה, מה שמוביל להגדלת אורך החיים של הספינים לסדר גודל של מילי שניות בנקודות קוונטיות של מוליכים למחצה בטמפרטורות נמוכות.
על ידי לימוד חומרים חדשים ומנגנוני דעיכה, החוקרים בתחום מקווים לשפר את הביצועים של מכשירים מעשיים, וכן את המחקר של בעיות בסיסיות בפיזיקה של חומר מעובה.
מכשירי ספינטרוניקה מבוססי מתכת

השיטה הפשוטה ביותר לייצור זרם ספינים מקוטבים במתכת היא להעביר את הזרם דרך חומר פרומגנטי. היישומים הנפוצים ביותר של אפקט זה כוללים התקני התנגדות מגנטית עצומה (GMR).מכשיר GMR טיפוסי מורכב מלפחות שתי שכבות של חומרים פרומגנטיים מופרדים על ידי שכבת רווח. כאשר שני וקטורי המגנוט של שכבות הפרומגנטיים מיושרים לאותו כיוון, ההתנגדות החשמלית תהיה (כך שזרם גדול של ספינים מקוטבים נע במתח קבוע) קטנה יותר מאשר אם וקטורי המגנוט של שכבות הפרומגנטיים הם בכיוונים מנוגדים. מכשיר זה מהווה חיישן לשדה מגנטי.
שתי גרסאות של GMR יושמו במכשירי ספינטרוניקה מבוססים מתכת:
(Current-In-Plane (CIP - התקן שבו הזרם החשמלי זורם במקביל לשכבות הפרומגנטיים.
(Current-Perpendicular-to-Plane (CPP - התקן שבו הזרם החשמלי זורם בניצב לשכבות הפרומגנטיים.
התקני ספינטרוניקה מבוססים מתכת אחרים:
(Tunnel Magneto Resistance (TMR - התקן שבו תחבורת CPP מושגת על ידי שימוש במנהור קוונטי
מכני של האלקטרונים דרך מבודד דק המפריד בין שכבות פרומגנטיות.
מומנט העברת ספין - התקן שבו זרם של אלקטרונים מקוטבי ספין משמש כדי לשלוט על כיוון המגנטיזציה של האלקטרודות הפרומגנטיות במכשיר.
התקני גל ספין לוגיים - התקן המנצל את הפאזה של גל האלקטרונים מקוטבי הספין לנשיאת מידע. כל הפרעה ופיזור של גל הספינים מנוצלים לביצוע פעולות לוגיות.
מכשירי ספינטרוניקה מבוססי מתכת > יישומים מבוססי מתכת

ראשי קריאה של כוננים קשיחים מודרניים מבוססים על אפקט GMR או TMR.
חברת מוטורולה פיתחה דור ראשון של זיכרון גישה אקראית מגנטי של 256 קילובייט (MRAM) המבוסס על צומת מנהור מגנטית יחידה וטרנזיסטור בודד. ל-MRAM יש מחזור קריאה / כתיבה קטן מ-50 ננו-שניות. (אברספין, חברת ספין-אוף של מוטורולה, פיתחה גרסה של 4 מגה בייט). ישנן שתי טכניקות MRAM מדור שני שנמצאות בפיתוח: מיתוג בסיוע תרמי (SAT) אשר מפותחת על ידי חברת Crocus, ומומנט תעבורת ספין (STT) שעליה עובדות Crocus, Hynix, IBM ומספר חברות אחרות.
עיצוב נוסף הנמצא בפיתוח, הנקרא זיכרון מסלול מרוצים, מקודד מידע בכיוון של המגנטיזציה בין גבולות המרחב שבו נמצא תיל מתכתי פרומגנטי.
חיישנים מגנטיים המבוססים על אפקט GMR.
מכשירי ספינטרוניקה מבוססי מוליכים למחצה

הפיתוח בתחום הספינטרוניקה הוביל לעניין מחודש בחצאי מוליכים פרומגנטיים השייכים לקבוצת היסודות הנדירים (הנמצאים בעיקר בקרום כדור הארץ ומכאן שמם "rare - earth") כגון תרכובות אירופיום, במיוחד אירופיום חמצני (EuO).
אירופיום חמצני סטויכיומטרי (EuO) נחשב כפרומגנט הייזנברג אופייני עם טמפרטורת קירי (TC) של  69.8K.
עבור השימוש של חומר זה ביישומי ספינטרוניקה יש להגדיל את TCעל ידי ייצור נושאי מטען נוספים בפס ההולכה. ייצור זה, שיכול להיות מושג על ידי זיהום החומר או על ידי שימוש באירופיום חמצני עם חוסרי חמצן, מוסיף אינטראקציית שחלוף לא ישירה (דמוית שחלוף על) בין הספינים המקומיים. החל משנת 2000 נעשו מספר מחקרים תאורטיים (המשתמשים בעיקר במודל RKKY לחישוב המגנטיזציה) ונערכו מספר ניסויי מעבדה בנושא זה.
תחמוצות נוספות הנחשבות כמתאימות לשילוב במכשירי ספינטרוניקה אשר נחקרו תאורטית ואמפירית הם אבץ חמצני (ZnO) וטיטניום דו-חמצני (TiO2).
מוליכים למחצה פרומגנטיים לא חמצניים כגון מנגן גליום ארסניד (GaMnAs) מגדילים את ההתנגדות המגנטית על ידי שימוש במנהור קוונטי או בעזרת הזרקת אלקטרונים חמה.
גילוי או מדידת ספין במוליכים למחצה הוא אתגר בפני עצמו אשר ניתן לפתרון בעזרת הטכניקות הבאות:
אפקט פאראדיי - סיבוב של פוטונים מוחזרים/מועברים.
ניתוח קיטוב מעגלי של אלקטרולומינסנציה.
שסתום ספין לא מקומי (בהתאם לעבודתם ג'ונסון וסילסבי במתכות).
סינון ספין בליסטי.
הטכניקה האחרונה שימשה כדי להשיג העברת ספינים מקוטבים בסיליקון (Si), המוליך למחצה החשוב ביותר בתחום האלקטרוניקה.
עקב העובדה כי שדות מגנטיים חיצוניים יכולים לגרום לאפקטי הול לא זניחים והתנגדות מגנטית עצומה במוליכים למחצה (המחקים את אפקטי שסתום ספין), הראיה החותכת היחידה למעבר ספינים מקוטבים במוליכים למחצה היא האפקט של נקיפת הספין ודיפאזה של השדה המגנטי בכיוון שונה מכיוון הספין המוזרק. אפקט זה נקרא אפקט הנל.
מכשירי ספינטרוניקה מבוססי מוליכים למחצה > יישומים מבוססי מוליכים למחצה

יישומים המושתתים על הזרקה חשמלית של ספינים מקוטבים הראו הפחתה בזרם הסף ושליטה בקיטוב המעגלי ובקוהרנטיות של האור הנפלט ביציאה. הדוגמאות כוללות לייזרים מוליכים למחצה.
יישומים עתידיים עשויים לכלול טרנזיסטורים המבוסס על מוליכים למחצה בעלי ספינים מקוטבים, כלומר, מוליכים למחצה פרומגנטיים, עם יתרונות על פני התקני MOSFET הקיימים כמו מדרון מתח סף משני תלול יותר.
טרנזיסטור מנהור מגנטי טרנזיסטור מנהור מגנטי - בטרנזיסטור מנהור מגנטי בעל שכבת בסיס אחת, קיימים המסופים הבאים:
פולט (עשוי מחצי מוליך פרומגנטי 1) - מזריק זרם אלקטרונים מקוטבי ספין לתוך הבסיס.
בסיס - (עשוי מחצי מוליך פרומגנטי 2) - פיזור תלוי ספין מתרחש בבסיס. הוא גם משמש כמסנן ספין.
קולט -(עשוי מחצי מוליך כגון GaAs) - נוצר מחסום שוטקי בממשק. לקולט מגיעים רק אלקטרונים בעלי אנרגיה קריטית להתגברות על מחסום שוטקי, וכאשר יש רמות אנרגיה זמינות במוליך למחצה (GaAs).