stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שרה כפרי
ביוגרפיה > עלייה לארץ ישראל: מלימודי גננות בתל אביב לתפקיד הגננת הראשונה בנהלל

בשנת 1920 עלתה לארץ ישראל והתיישבה בתל אביב הקטנה, שם התגוררה בביתו של משה שרת (שרתוק). לאחר שסיימה את לימודי הגננות בסמינר לוינסקי ייסדה גן קטן לילדי המורים במקווה ישראל. בשנת 1922 התקבלה כגננת ראשונה במושב נהלל, שם עבדה כחמש שנים. על כך כתבה לימים:
בבואי לנהלל מצאתי את הגן במצב נורא. צריף נמוך בלי חלונות וגג. רצפת אדמה מלאה בורות ובליטות. שולחן ענקי שתופס כמעט את כל השטח. כיסאות ערבים עקומים ושבורים ועל הקירות תמונות קרועות. כלים וצעצועים שבורים ומלוכלכים מפוזרים מתגוללים פה ושם. הכל הפקר. חשבתי אז בליבי: האם לזה יקרא גן ילדים? האם בתנאים כאלה אפשר ליצור לילדים סביבה טובה שיתפתחו ויגדלו בה כפרחים בגן? אולם נגשתי לעבודה. את השולחן הגדול הוצאתי ובמקומו השגתי שני שולחנות וספסלים קטנים. ישרתי את רצפת האדמה, סידרתי את כל החפצים, רחצתי, כבסתי, קשטתי. בינתיים באים ילדים, נכנסים לגן יחידים יחידים סוקרים בי. אני מציעה להם להשתתף בעבודתי. ההצעה מתקבלת בחפץ לב ובעבודה. אנו מתקרבים ומכירים איש את רעהו. וכעבור מספר ימים ב- ט' חשון אספתי את כל הילדים.
ביוגרפיה > הקמת המשק בכפר יהושע

בנהלל פגשה שרה קפלן במיכאל קוקסו (כפרי), בן למושבה היהודית החקלאית "נהר-טוב" באוקראינה, ממייסדי קיבוץ תל יוסף, שעזב את המשק במטרה להרוויח כסף על מנת להביא לארץ ישראל את משפחתו, שסבלה מרעב ברוסיה, ועבר לנהלל, שם עבד כפועל בניין וכנגר. השניים, שנפגשו לראשונה בחדר האוכל של הרווקים והרווקות צעירי נהלל, נישאו בפסח 1922.
בני הזוג העדיפו את חיי המושב על פני החיים המשותפים במסגרת הקיבוצית, ובשנת 1927 נמנו עם מייסדי מושב כפר יהושע שבעמק יזרעאל, שם התגוררה כפרי עד מותה.
בשנים הראשונות המשיכה לעבוד בגן הילדים בנהלל, לבנות את משקם בכפר יהושע ולגדל את ארבעת ילדיהם. בד בבד השתתפה בוועדת החינוך בכפר. במסגרת פועלה בארגון אמהות עובדות יצאה להדריך נשים במושבים, פעלה לקידום מעמדן בהתיישבות זו ועודדה אותן להשתלב בפעילות ציבורית. וכך כתבה:
תפקיד האישה בחברתנו אינו מתמצה בטיפול בילדים, היא חברה שווה לכל, בעלת זכויות וחובות שוות. היא עצמה צריכה להכיר בכך, ואז תשתחרר מכל אותן מסורות והנטיות הטבועות באופייה והמרתקות אותה רק למשק הבית. החברה במושב עדיין אינה עומדת במעלה שווה עם החבר בכל תחומי החיים, עדיין לא תפסה את העמדה הראויה לה. דווקא במושב, המיוסד על הפרט, הבונה את חייו ואת משקו לפי נטיותיו הנפשיות, חייבת החברה להיות שווה עם החבר ביצירת המשק, וכן לשאת על שכמה את עול קיום המשפחה.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית

החלה את פעילותה הציבורית עוד בנעוריה, והמשיכה בה בארץ ישראל. הייתה פעילה שנים רבות במושבי התנועה בנושאי חינוך, בעיות חברתיות ומקום החברה במושב, ובה בעת טיפלה בארבעת ילדיה הקטנים ובמשק החקלאי הצעיר בכפר יהושע. מעמד האישה במושב העסיק אותה והיא הקדישה לו רבות במסגרת פועלה הציבורי. בין היתר פעלה לקידום השוויון בין מעמד החבר למעמד החברה במשק.
בשנות ה-40 הייתה צירה של מפא"י באספת הנבחרים הרביעית, ושימשה צירה בקונגרס הציוני ה-20 (1937) וה-21 (אוגוסט 1939). בסוף שנת 1945 יצאה בשליחות מועצת הפועלות לארצות הברית וקנדה, שם הופיעה בפני פעילות Pioneer Women (נשות החלוץ; תנועת האחות של מועצת הפועלות בארצות הברית), ונשים בקהילות היהודיות שם וגייסה כספים להסתדרות ולמועצת הפועלות. היא סירבה להאריך את שהותה מוץ לישראל, ושבה ארצה כעבור תשעה חודשים. בשנת 1951 התגייסה לפעילות מועצת הפועלות לסיוע במעברות, שם התמקדה בסיוע חינוכי במסגרת הכשרת מורים ובסיוע בתחום הבריאות, בין היתר בהדרכת נשים במעברות בנושאי תזונה ושמירה על תברואה.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית > פעילות בכנסת

לקראת הבחירות לכנסת השנייה, בשנת 1951, הוצע לה למלא את מקומה של חברת הכנסת חסיה דרורי כנציגת תנועת המושבים ברשימת מפא"י לכנסת. היא עצמה חששה שהניסיון שצברה אינו מספיק לטיפול בענייני המדינה, אך קיבלה עליה את צו התנועה. כפרי כיהנה כחברת הכנסת במשך שבע שנים והייתה חברה בוועדת החינוך והתרבות ובוועדת השירותים הציבוריים. במאי 1953, במהלך הקדנציה הראשונה שלה כחברת הכנסת, נהרג בעלה מיכאל בתאונת דרכים. לאחר מותו הקדישה את כל זמנה לפעילות בכנסת.
פעילותה בכנסת הייתה בעיקר בתחומים של חינוך וסעד, על פי רוב בנוגע להתיישבות החקלאית. בתוקף תפקידה כנציגה של תנועת המושבים, דאגה לחוק המושבים ואמרה:
יש להצטער שעניין חוק המושבים שהוא חשוב מאוד לחברי המושבים מבחינה חברתית ומשקית, הופך למחלוקת ציבורית פוליטית ולוויכוח בין אנשים שאינם חיים במושבים ואינם מבינים את חייהם. עשרות שנים ידענו בעמל רב ליצור מושב המיוסד על עקרונות אידיאיים, על עבודה עצמית מלאה או חלקית ועזרה ואחריות הדדית, על מנת להבטיח יכולתו של כל חבר להוציא את לחמו בכבוד ולספק צרכיו הדרושים לפיתוח משקו ביצירת חיים תרבותיים ומתן השכלה נאותה לילדיו ובדרך זו לחזק את העדה העובדת, מקדמת החקלאות בחברה ובארץ. לא שלילת זכות הפרט, אלא דאגה לקיומו.
כחברת הכנסת דאגה לקידומם של ילדים בעלי צרכים מיוחדים. במסגרת פועלה למען קידום אוכלוסייה חלשה זו יזמה הקמת מפעלים מוגנים, הקצאת סיוע להורים שילדיהם סובלים מפיגור שכלי והרחבת תמיכתה של המדינה בילדים מוגבלים עד גיל 21.
מציאותו של ילד כזה במשפחה, המבהיל בחיצוניותו ומפריע קשות בהתנהגותו, גורמת להתמוטטות גופנית ונפשית של ההורים ואף לאיבוד מקור פרנסה קשה מנשוא. הוא גם מצבם של שאר בני הבית הגדלים באווירה טראגית ומדכאה. אין לשכוח אף את המצב הכלכלי הקשה ותנאי הדיור הגרועים של חלק גדול מהמשפחות הללו. לאור התמונה המחרידה ייפלא, אם לעיתים נוטשים הורים את ילדיהם, נפרדים זוגות, אחד מבני הזוג בורח מהבית וכו'. בני משפחות מוכות גורל אלה נוהרים בלי הרף ללשכות הסוציאליות ותובעים בכל תוקף את הצלת משפחותיהם על ידי הוצאת הילד המפגר מהבית... מה הפתרון שמדינת ישראל נותנת לנפשות אומללות אלה, המצפות שנים לסידורן? והתור הולך וגדל.
כחברה בוועדת השירותים הציבוריים פעלה לגיבוש חוק אימוץ ילדים. פעלה להקמת אגף מיוחד של שוטרים לטיפול בעבריינות נוער והורדת הגיל שבו מופיע נוער עבריין בבית המשפט מגיל 12 לגיל 9 שנים.
ביוגרפיה > ערוב ימיה

בשנת 1959 פרשה מתפקידה כחברת הכנסת, עזבה את כפר יהושע ועברה לגור בירושלים. היא למדה חינוך, היסטוריה, פסיכולוגיה ואנגלית באוניברסיטה העברית. בתום לימודיה המשיכה את פועלה הציבורי במסגרת מועצת הפועלות כמנהלת מחלקות התרבות והחינוך החקלאי ובארגון אמהות עובדות. ב-1968 פרשה מהפעילות הציבורית וחזרה לכפר יהושע.
נפטרה בכ' בסיוון תשמ"ג, 1 ביוני 1983, ונטמנה בכפר יהושע. הייתה אם לארבעה, והותירה נכדים ונינים.
ב-1985, לאחר מותה, ראה אור הקובץ "חיים של משמעות", בעריכת שלמה אבן-שושן, ובו מאמרים משלה ולזכרה.
לקריאה נוספת

שרה כפרי, חיים של משמעות; ערך: שלמה אבן-שושן, תל אביב: הדר, 1985. (משלה ולזכרה)
לבי במזרח: אגרות קטנות מגולת ברית-המועצות לאחות בציון; שיגרן אברהם קפלן איש מינסק, כפר יהושע: הוצאת המשפחה, תשל"ב. ("מכתביו שנועדו ברובם לאחותו שרה כפרי בכפר יהושע ... נכתבו ברוסית ותורגמו על ידיה לעברית. המכתבים לצעירי המשפחה נכתבו עברית")
שביט בן-אריה, שרה כפרי, חברות הכנסת: נשים מובילות בישראל, ישראל: מדיה 10, 2011, עמ' 227–229.
אופיר חובב, על כבוד המשפחה - נורית גור לביא (קרני), גלריה שישי, הארץ.
הערות שוליים

↑  שביט בן-אריה, "שרה כפרי", ספר חברות הכנסת, ישראל: מדיה, 2011, עמ' 227.
1 2 3  שביט בן-אריה, ספר חברות הכנסת, עמ' 228.
↑  עשר שנות ההתישבות החדשה, דבר, טור אחרון, 24 בינואר 1960.
↑  מיכאל כפרי, דבר, 29 במאי 1953;
3 נפצעו בהתהפך טנדר בוואדי מילק, הצופה, 31 במאי 1953;
שבתי קפלן, לזכר נעדרים: מיכאל כפרי, על המשמר, טור 1, 28 ביוני 1953.
1 2 3  שביט בן-אריה, ספר חברות הכנסת, עמ' 229.
↑  שרה כפרי דורשת להקים אגף מיוחד של שוטרי נוער, דבר, 12 במרץ 1959.
↑  מ. משב, ספרים חדשים: האמא של המשפחה, מעריב, טור 1, 19 ביולי 1985.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007526566005171  ISNI: 0000 0000 5400 8455  LCCN: nr92011950  VIAF: 2329829   WorldCat (עם VIAF): 2329829
מצעד שירי קוריאה הדרומית

לוגו מגזין הבילבורד
מצעד שירי קוריאה הדרומית הוא מצעד מוזיקה בדרום קוריאה, שמפורסם על ידי בילבורד מאז מאי 2022 ומהווה תחליף למצעד בילבורד קיי-פופ הוט 100 שסקר שירים בקוריאה הדרומית ופעילותו הופסקה באותה שנה. המצעד מתעדכן מדי יום שלישי באתר של בילבורד והוא חלק מאוסף מצעדי הלהיטים של בילבורד, המדרג את 25 השירים המובילים מדי שבוע ביותר מ-40 מדינות ברחבי העולם. המצעד עוקב אחר ביצועי השירים מיום שישי עד חמישי. הדירוג מבוסס על הורדות דיגיטליות בחנויות מוזיקה (אנ') (לא נכללות מכירות של אתרים שמוכרים ישירות לצרכן כגון חנות של אמן בודד) וסטרימינג מקוון המתרחש בדרום קוריאה במהלך תקופת המעקב. כל הנתונים מסופקים על ידי לומינייט דאטה.
השיר הראשון שהגיע למקום הראשון במצעד היה "Still Life" (אנ') של ביג באנג בגיליון שפורסם ב-7 במאי 2022. השיר שנמצא במקום הראשון כרגע, נכון למצעד שפורסם ב-27 ביולי 2024, הוא "Supernatural" (אנ') של ניו-ג'ינס.
רשימת השירים שהגיעו למקום הראשון

| תאריך | שיר | אמנים | מספר |
| --- | --- | --- | --- |
| 7 במאי 2022 | "Still Life" (אנ') | ביג באנג | 1 |
| 14 במאי 2022 | "That That" | סיי בהשתתפות שוגה | 3 |
| 4 ביוני 2022 | "Tomboy" (אנ') | (G)I-dle | 4 |
| 25 ביוני 2022 | "Yet to Come (The Most Beautiful Moment)" | BTS | 1 |
| 9 ביולי 2022 | "Love Dive" (אנ') | אייב | 3 |
| 23 ביולי 2022 | "Girls" (אנ') | אספה | 1 |
| 6 באוגוסט 2022 | "At That Moment" | גאיה-ג'י (אנ') | 1 |
| 13 באוגוסט 2022 | "Sneakers" (אנ') | איצי | 1 |
| 20 באוגוסט 2022 | "Attention" (אנ') | ניו-ג'ינס | 2 |
| 3 בספטמבר 2022 | "Pink Venom" | בלאקפינק | 2 |
| 17 בספטמבר 2022 | "After Like" (אנ') | אייב | 2 |
| 1 באוקטובר 2022 | "Shut Down" (אנ') | בלאקפינק | 3 |
| 22 באוקטובר 2022 | "Hype Boy" (אנ') | ניו-ג'ינס | 2 |
| 4 בנובמבר 2022 | "Nxde" (אנ') | (G)I-dle | 2 |
| 19 בנובמבר 2022 | "Event Horizon" | יונאה (אנ') | 6 |
| 31 בדצמבר 2022 | "Ditto" (אנ') | ניו-ג'ינס | 6 |
| 21 בינואר 2023 | "OMG" (אנ') | ניו-ג'ינס | 9 |
| 15 באפריל 2023 | "Flower" (אנ') | ג'יסו | 1 |
| 22 באפריל 2023 | "I Am" (אנ') | אייב | 8 |
| 20 במאי 2023 | "Unforgiven" (אנ') | לה סרפים | 1 |
| 3 ביוני 2023 | "Queencard" (אנ') | (G)I-dle | 4 |
| 22 ביולי 2023 | "Super Shy" (אנ') | ניו-ג'ינס | 1 |
| 29 ביולי 2023 | "Seven" | ג'ונגקוק בהשתתפות לאטו | 12 |
| 21 באוקטובר 2023 | "You & Me" (אנ') | ג'ני | 1 |
| 28 באוקטובר 2023 | "Do or Die" | לים יאנג-וואונג (אנ') | 15 |
| 10 בפברואר 2024 | "Love Wins All" (אנ') | IU (אנ') | 2 |
| 24 בפברואר 2023 | "Do or Die" | לים יאנג-וואונג | 1 |
| 2 במרץ 2024 | "Bam Yang Gang" (אנ') | ביבי (אנ') | 3 |
| 30 במרץ 2024 | "Fate" (אנ') | (G)I-dle | 2 |
| 13 באפריל 2024 | "Magnetic" (אנ') | אייליט | 4 |
| 11 במאי 2024 | "!Spot" (אנ') | זיקו (אנ') בהשתתפות ג'ני | 3 |
| 1 ביוני 2024 | "Supernova" | אספה | 8 |
| 6 ביולי 2024 | "Small Girl" | לי יאנג-ג'י (אנ') בהשתתפות D.O. (אנ') | 3 |
| 27 ביולי 2024 | "Supernatural" (אנ') | ניו-ג'ינס | 2 |
| 31 באוגוסט 2024 | "Home" | לים יאנג-וואונג | 1 |
| 31 באוגוסט 2024 | "Pump Up the Volume!" | פלייב (אנ') | 3 |
אבני דרך של שירים > הכי הרבה שבועות במקום הראשון

| מספר | שיר | אמן | שנת  פרסום |
| --- | --- | --- | --- |
| 16 | "Do or Die" | לים יאנג-וואונג (אנ') | 2023 |
| 12 | "Seven" | ג'ונגקוק בהשתתפות לאטו | 2023 |
| 9 | "OMG" (אנ') | ניו-ג'ינס | 2023 |
| 8 | "I Am" (אנ') | אייב | 2023 |
| 7 | "Supernova" | אספה | 2024 |
| 6 | "Event Horizon" | יונאה (אנ') | 2022 |
| 6 | "Ditto" (אנ') | ניו-ג'ינס | 2022 |
אבני דרך של אמנים > הכי הרבה השירים שהגיעו למקום הראשון

| מספר | אמן | שירים |
| --- | --- | --- |
| 6 | ניו-ג'ינס | "Attention" (אנ') "Hype Boy" (אנ') "Ditto" (אנ') "OMG" (אנ') "Super Shy" (אנ') "Supernatural" (אנ') |
| 4 | (G)I-dle | "Tomboy" (אנ') "Nxde" (אנ') "Queencard" (אנ') "Fate" (אנ') |
| 3 | אייב | "Love Dive" (אנ') "After Like" (אנ') "I Am" (אנ') |
| 2 | בלאקפינק | "Pink Venom" "Shut Down" (אנ') |
| 2 | ג'ני | "You & Me" (אנ') "!Spot" (אנ') |
| 2 | אספה | "Girls" (אנ') "Supernova" |
אבני דרך של אמנים > הכי הרבה שבועות במקום הראשון

| מספר | אמן | שירים |
| --- | --- | --- |
| 21 | ניו-ג'ינס | "Attention" (אנ') (2 שבועות) "Hype Boy" (אנ') (2 שבועות) "Ditto" (אנ') (6 שבועות) "OMG" (אנ') (9 שבועות) "Super Shy" (אנ') (שבוע אחד) "Supernatural" (אנ') (שבוע אחד) |
| 17 | לים יאנג-וואונג (אנ') | "Do or Die" (16 שבועות) "Home" (שבוע אחד) |
| 13 | אייב | "Love Dive" (אנ') (3 שבועות) "After Like" (אנ') (2 שבועות) "I Am" (אנ') (8 שבועות) |
| 12 | ג'ונגקוק | "Seven" (9 שבועות) |
| 12 | לאטו | "Seven" (9 שבועות) |
| 12 | (G)I-dle | "Tomboy" (אנ') (4 שבועות) "Nxde" (אנ') (2 שבועות) "Queencard" (אנ') (4 שבועות) "Fate" (אנ') (2 שבועות) |
| 6 | יונאה (אנ') | "Event Horizon"  (6 שבועות) |
| 5 | בלאקפינק | "Pink Venom" (2 שבועות) "Shut Down" (אנ') (3 שבועות) |
| 3 | סיי | "That That" (3 שבועות) |
| 3 | שוגה | "That That" (3 שבועות) |
הערות שוליים

↑  Billboard Staff, Billboard Expands International Footprint With ‘Hits of the World’ Charts, Billboard, ‏14 בפברואר 2022
| מצעדי מוזיקה |
| --- | --- | --- |
| אפריקה | דרום אפריקה • המזרח התיכון וצפון אפריקה • ניגריה |  |
| אסיה | אינדונזיה • הודו • הונג קונג • המזרח התיכון וצפון אפריקה • הפיליפינים • וייטנאם • טאיוואן • יפן • ישראל • לבנון • סין • פקיסטן • קוריאה הדרומית • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • איטליה • אירלנד • אסטוניה • בלגיה • גרמניה • דנמרק • הולנד (הולנד טופ 40 • מצעדי הולנד) • הונגריה • הממלכה המאוחדת • טורקיה • יוון • ליטא • נורווגיה • סלובניה • סלובקיה • ספרד • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קפריסין • קרואטיה (שירי קרואטיה • טופ ליסטה) • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אמריקה הצפונית | ארצות הברית • מקסיקו (איירפליי • שירי מקסיקו • טופ 100 • מוניטור לטינו) • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • ניו זילנד |  |
| אמריקה הדרומית | ארגנטינה • ברזיל (טופ 100 ברזיל • שירי ברזיל • ברזיל הוט 100) • ונצואלה • סורינאם • פרגוואי • פרו • קולומביה |  |
| אמריקה המרכזית | אמריקה המרכזית • הונדורס • קוסטה ריקה |  |
ויליאם רופוס קינג

ויליאם רופוס דה-ויין קינג (באנגלית: William Rufus deVane King;‏ 7 באפריל 1786 – 18 באפריל 1853) היה סגן נשיא ארצות הברית תחת הנשיא פרנקלין פירס במשך כחודש וחצי. קודם להיבחרו הוא כיהן כ-29 שנים כסנאטור מטעם אלבמה, כנשיא הזמני של הסנאט וכדיפלומט אמריקאי.
קורות חייו

קינג נולד במחוז סמפסון שבצפון קרוליינה. בשנת 1803 הוא סיים לימודי משפטים באוניברסיטת קרוליינה הצפונית ובשנת 1806 הוסמך לעריכת דין, מקצוע בו החל לעסוק באופן פרטי בעיר קלינטון. בין השנים 1807–1809 היה קינג חבר בית הנבחרים של צפון קרוליינה ובשנת 1810 שימש כיועץ משפטי לעיריית ווילמינגטון. בין השנים 1811–1816 הוא כיהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם צפון קרוליינה. לאחר התפטרותו הוא מונה למזכיר ראשון בנציגויות ארצות הברית בנאפולי שבאיטליה ובסנקט פטרבורג שברוסיה. לאחר שובו, בשנת 1818, התיישב קינג באלבמה ושימש כמנהל עבודה של עבדים במטע מקומי.
לאחר קבלתה של אלבמה אל איחוד המדינות של ארצות הברית, בשנת 1819, קינג נבחר כסנאטור מטעם אלבמה וכנציג המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית. כהונתו נמשכה 25 שנים רצופות, עד לשנת 1844, ולאחר שהיה בשליחות כשגריר ארצות הברית בצרפת (1844 - 1846), מונה מחדש לסנאט (כממלא מקומו של סנאטור שהתפטר) וכיהן בתפקיד ארבע שנים נוספות מטעם המפלגה הדמוקרטית. בקונגרסים ה-24 עד ה-27, ובשנית בקונגרסים ה-31 וה-32, כיהן קינג כנשיא הזמני של הסנאט (המנהל את ישיבות הקונגרס באופן רשמי, כמחליפו של סגן נשיא ארצות הברית). בתפקיד זה כיהן גם בתקופה שלאחר מותו של הנשיא זאכרי טיילור והיה, בהיעדר סגן נשיא, הראשון בסדר ממלאי מקומו של הנשיא מילרד פילמור. בסנאט הוא כיהן לאורך השנים כיושב ראש של מספר ועדות: הוועדה לענייני מקרקעין ציבוריים, הוועדה לענייני מסחר, הוועדה לעניין יחסי חוץ והוועדה לנושא הפנסיה. לאורך שנות כהונתו בתפקידיו השונים התנגד קינג באופן נחרץ לביטול העבדות.
בשנת 1852 נבחר קינג מטעם המפלגה הדמוקרטית לכהן כסגן הנשיא, תחת כהונתו של נשיא ארצות הברית פרנקלין פירס. באופן מיוחד אישר הקונגרס לערוך את השבעתו על אדמת טריטוריה זרה, בקובה, בה שהה קינג לצורך הבראה ממחלת השחפת. זמן קצר לאחר שובו לביתו באלבמה נפטר קינג מהמחלה, 45 יום בלבד לאחר שהחלה כהונתו כסגן הנשיא. משרתו נותרה פנויה ארבע שנים לאחר מותו. מחוז קינג במדינת וושינגטון נקרא על שמו עד שנת 2005, עת שינתה מושלת המדינה את ההחלטה וקבעה שהמחוז ייקרא על שמו של מרטין לותר קינג, אשר לחם למען זכויות האדם של השחורים בארצות הברית.
קינג היה שותפו למגורים של ג'יימס ביוקנן במשך 15 שנים, ויש האומרים שבין השניים התנהלה מערכת יחסים הומוסקסואלית.
הערות שוליים

↑  ויליאם רופוס קינג באתר www.encyclopediaofalabama.org
↑  ויליאם רופוס קינג באתר אוניברסיטת סמפורד.
↑  תפקיד סגן הנשיא נשאר פנוי במהלך כהונתו של פירס, כיוון שהחוקה לא קבעה נוהל למינוי סגן נשיא חדש. כך הנשיא הזמני של הסנאט של ארצות הברית היה הבא בתור בסדר הירושה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008637773305171  CANTIC: a19960943  GND: 1195469152  ISNI: 0000 0000 4715 5297  LCCN: nr92028983  NARA: 10574664  SNAC: w6m14vtc  US Congress: K000217  VIAF: 61410158   WorldCat (עם VIAF): 61410158
גן שמואל

| --- | --- |

השער המשוחזר של גן שמואלהשער המשוחזר של גן שמואל
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: חיפה
מועצה אזורית: מנשה
גובה ממוצע: ‎26 מטר
תאריך ייסוד: 1913
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 1,188 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 1,130 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הכרמל מוגדלת) גן שמואל(למפת הכרמל רגילה) גן שמואל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גן שמואל(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גן שמואל32°27′11″N 34°57′00″E﻿ / ﻿32.4529664753589°N 34.9500470230345°E﻿ / 32.4529664753589; 34.9500470230345  heמפת היישובים של מועצה אזורית מנשה באדום - גן שמואל בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 3 מתוך 10
www.ganshmuel.org.il
בית אורי אילן, חדר הנצחה לנופלים בני גן שמואל
חגיגות ביכורים בקיבוץ בשנת 1945
חגיגות פורים בגן שמואל. 1951, בנו רותנברג, אוסף מיתר, הספרייה הלאומית
אנשים סועדים בחדר האוכל בקיבוץ
גן-שמואל-החצר הגדולה 1927
גַּן שְׁמוּאֵל הוא קיבוץ מזרם הקיבוץ הארצי השוכן במחוז חיפה מזרחית לחדרה ושייך למועצה אזורית מנשה, בה הוא מהווה היישוב המערבי ביותר. הקיבוץ נקרא על שם הרב שמואל מוהליבר ממבשרי הציונות.
היסטוריה > מהקמת הקיבוץ ועד קום המדינה

יעקב הינדין, גיסו של הרב שמואל מוהליבר, תרם ב-1895, לציון יום הולדתו ה-70 של מוהליבר, 50 דונם מתוך 5,000 הדונמים שרכש מפעילי תנועת חובבי ציון בארץ ישראל לטובת נטיעת פרדס אתרוגים על שמו של מוהליבר. את ההצעה לכך העלה אברהם יעקב סלוצקי באספת חובבי ציון שהתקיימה בקיץ תרנ"ג בדרוסניק.   מייסדי חדרה שנטעו את הפרדס קראו את שמו "גן שמואל". ד"ר זליג סוסקין ניהל את עבודות הכשרת הקרקע לנטיעת הפרדס. לצד הפרדס נבנה בית ובו שתי קומות, הקומה הראשונה שימשה לאחסון כלי עבודה וכאכסניית בעלי חיים והקומה השנייה נמסרה לשימושו של מנהל הפרדס.
בגלל החשש שאתרוג מורכב אינו כשר לברכה, לא הרכיבו בפרדס את ענפי האתרוג על כנות עמידות וכתוצאה היה יבול האתרוגים דל והאתרוגים לא היו יפים מספיק לייצוא ולכן לא החזיק הפרדס את עצמו מבחינה כלכלית וניטש.
לאחר מכן, הועברו אדמות גן שמואל לידי הקרן הקיימת לישראל. ליד הפרדס היה מטע זיתים שלא הצליח, והאחים גולדברג תרמו גם אותו לקרן הקיימת.
ב-1913 קבלה קבוצת חלוצים קטנה את עיבוד הקרקעות (הפרדס ומטע הזיתים), והתגוררה בבית הקומתיים. החלוצים קיימו חיי קבוצה. קבוצת המייסדים היציבה התגבשה שנה לאחר מכן, וכללה עולים מרוסיה, פולין ואוסטריה. בשנת 1921 הוכר גן שמואל כקבוצה, בשנות ה-30, עם הגידול במספר החברים הפכה הקבוצה לקיבוץ ורק בשנת 1935 הצטרף הקיבוץ לתנועת הקיבוץ הארצי.
ב-1925 נרכשו עבור הקיבוץ אדמות "שטח החמרה" בהיקף של 472 דונם. שנה לאחר מכן, הוקם צריף ששימש כחדר האוכל הראשון. בסוף 1928 נמנו בגן שמואל 53 נפשות.
בשנים ראשונות עסקו חברי הקיבוץ בפרדסנות, ותפוזי גן שמואל זכו לשבחים בתערוכה חקלאית שנערכה ב-1929. בשנת 1930 הצטרפה לקיבוץ קבוצת חלוצים בשם: "בני ישראל" מרומניה. בשנת 1933 הצטרפה לקיבוץ קבוצת "בנימינה", שהתפלגה מקיבוץ עין שמר והייתה מורכבת מבוגרי תנועת השומר הצעיר בפולין. באותה שנה, הוקם הסילו, שהוא מחסן התבואה, ובשנה לאחריה נקנה הטרקטור הראשון. על "הבנימינאים" נמנו פייגה אילנית, שהייתה מאוחר יותר חברת כנסת ובעלה, שלמה אילן.
בשנת 1935 הצטרף הקיבוץ לתנועת הקיבוץ הארצי; וכן, הגיעה קבוצת חניכי "השומר הצעיר" מצ'כוסלובקיה. הקיבוץ חובר לרשת החשמל, והותקן הטלפון הראשון במשק. בשנת 1936 הצטרפה קבוצה של חברת הנוער מגרמניה ואוסטריה; וכן נרכש הרדיו הראשון והוצב בחדר האוכל. בשנת 1938 נרצח חבר הקיבוץ יצחק גלייכר בעת ששמר על העובדים בשטחי החמרה, על ידי ערבי שהתחזה לידיד.  ב-1941 הושלם מבנה הקבע לחדר האוכל. ב-1941 הוקם מפעל תעשייה למוצרי פרי הדר בשם "גן שמואל מזון" שהתפתח לאחד ממפעלי המזון הגדולים בישראל וליצואן המזון המעובד המוביל בישראל. בשנת 2007 רכשה החברה את מפעל "גניר", בעל המותג "פרימור" בתמורה לאחוזים מהחברה המאוחדת. המפעל מייצר מכירות של כ-250 מיליון דולר לשנה, הרוב הגדול ליצוא. הצורך במפעל עלה עקב הקושי למכור את פירות ההדר בחוץ לארץ בשנות מלחמת העולם השנייה. באותה שנה חזרו בני הקיבוץ הראשונים מההכשרה במוסד החינוכי במשמר העמק והצטרפו כחברים לקיבוץ. בשנת 1944 הצטרפו חברים נוספים מחברת הנוער וכן הצטרפו חניכי השומר הצעיר בתל אביב (גדוד "השדה"). שנה לאחר מכן צורפו לקיבוץ קרקעות נוספות, בהיקף של 280 דונם. בשנת 1946 הצטרפו ניצולי השואה מחברת הנוער "איתנים" לקיבוץ, הוקם המתבן, ונרכש מקרן הקולנוע הראשון. ב-1947 הונחה אבן הפינה למוסד החינוכי בקיבוץ.
היסטוריה > מקום המדינה ועד סוף שנות ה-80

בשנת 1948 החל הקיבוץ בגידול בננות ונרכשה מכונת חליבה חדשה, שנה לאחר מכן נפתח סניף דואר בקיבוץ. ב-1950 הצטרפו לקיבוץ חברי הנוער "יסעור" ומשפחות עולים מארגנטינה, שטחי הפלחה הוכפלו, מרפאה חדשה נחנכה וקבוצת הפועל גן-שמואל זכתה באליפות המדינה בכדורעף. בשנה זו הופסק גידול הבננות עקב קפיאתן ושבירת ענפיהן שגרם החורף המושלג. בשנת 1951 הצטרפה קבוצת "ניצנים" למשק, הוקם מגרש ספורט מואר ומרוצף והקיבוץ מסר שטחי פלחה עליהם הוקם המושב תלמי אלעזר. ב-1955 הצטרפה קבוצת נוער עולים מאמריקה הלטינית למוסד החינוכי בשם קבוצה "צאלים". ב-1957 נפתח אולפן ללימוד עברית בקיבוץ. בשנת 1958 הוחל בייצור מוצר מקורי במפעל הקרוי "כתש" שהיה גורם ראשי בהפניית תוצרתו מהשוק המקומי ליצוא, ומהסתמכות על עבודה שכירה לעבודה עצמית שנשמרה בו עד שנות ה-90. בשנת 1959 הוקמו ענף הנשירים, שהתמקד בעיקר בגידול תפוחי עץ וענף הבקר לבשר. ב-1963 הושלמה הקמתו של "בית העם", אולם המופעים של הקיבוץ. בשנת 1964 חוסל ענף הבקר ליצור בשר מחוסר כדאיות כלכלית. שנה לאחר מכן החלה ההגשה העצמית בחדר האוכל.
ב-1967 נפתחה חנות "דוכן" ליד הכביש הראשי, שמכרה עודפי תוצרת חקלאית לקהל הרחב. בראשית שנות ה-70 הוכנסו במפעל חידושים טכניים וטכנולוגיים רבים שהכפילו את תפוקתו ורווחיו בלי כמעט תוספת כוח אדם והוא הפך לגורם ראשי בכלכלת הקיבוץ. בשנת 1972 נבנתה בריכה לחברי הקיבוץ.
ב-1973 נחשפה פרשת הריגול על ידי אודי אדיב, בן הקיבוץ והייתה לנקודת משבר עמוק עבור הקיבוץ והסעירה המדינה.
ב-1974 חוסל ענף הנשירים מסיבות כלכליות ומחוסר ידיים עובדות. קבוצת הכדורסל של הקיבוץ, הפועל גן-שמואל, עלתה לליגה הלאומית (אז הליגה הראשונה) ב-1975. ב-1978 נחנך חדר אוכל חדש ושנה מאוחר יותר נפתח מפעל הדפסה למבוגרים והחלו לחבר טלפונים למגורי החברים. בשנת 1982 הוקם ענף גידול דגי הנוי "מג-נוי", כמו כן נרכשו עבור הקיבוץ קרקעות בהיקף של 392 דונם. שנה מאוחר יותר החלו ברכישת מקלטי טלוויזיה למגורי החברים. ב-1984 הוקם ענף לגידול תניני הנילוס בשיתוף עם חברת "כלל". התנינים גודלו למכירת עור ולבשר. מפעל המיצים של הקיבוץ זכה בתואר היצואן המצטיין ב-1986. ב-1988 הוקם "בית דורות", בית אבות סיעודי ונחנכו מגרשי טניס חדשים. בשנת 1989 החליט הקיבוץ על מעבר הילדים ללינה משפחתית. בשנה זו נחשפה גם מעילה גדולה ב"דוכן".
היסטוריה > משנות ה-90

החל מ-1991 עברו ילדי הקיבוץ ללמוד בבית הספר היסודי האזורי "רעות". המפעל שהיה קרוי עד אז "חרושת שימורים גן שמואל" והתבסס על עבודה עצמית הפך לחברת "גן-שמואל מזון" שיצאה לבורסה, הנפיקה מניות ב-1993 והרחיבה את העסקת השכירים שהפכו בשנות ה-2000 לרוב עובדיה. בשנה זו חוסל ענף התנינים בשל החורף הקשה שנה קודם, שגרם למותו של חלק גדול מן העדר. ב-1995 הוקמה קרן פנסיה לכל חברי הקיבוץ ושנה מאוחר יותר נפתח הפארק המסחרי בשטח הקיבוץ. החל משנת 1997 עברו תלמידי התיכון חברי המשק ללמוד בבית הספר התיכון האזורי "גוונים".
התפתחות האוכלוסייה

| שנה | אוכלוסייה |
| --- | --- |
1927: 54
1934: 84 מבוגרים, 36 ילדים
1940: 174
1948: 456
1961: 664
1972: 845
1983: 990
1990: 1,201
1995: 949
2005: 825
2023: 1000
הקיבוץ כיום > פעילות חקלאית

הקיבוץ כיום עוסק בתחומי הפעילות החקלאית הבאים:
גן שמואל מזון בע"מ - המפעל עוסק בייצור מיצים ורכז הדרים, הוקם בשנת 1942 ומהווה גב כלכלי לקיבוץ מאז הקמתו. זהו אחד המפעלים הגדולים בתחומו בארץ ומייצא את תוצרתו לעשרות מדינות זרות. מחזיק המותג "פרימור".
פרדסנות - מן הענפים הוותיקים במשק. מגדלים תפוזים, אשכוליות, פומלית וזני הדרים שונים לתעשייה.
גידולי שלחין - בעיקר עגבניות, כותנה, בוטנים וחיטה.
רפת - עוסק בגידול בקר לחלב. מהענפים הוותיקים במשק, יציב ורווחי לאורך שנים.
ברווזיה - הענף הוקם בראשית ימי הקיבוץ ועוסק בגידול ברווזים לבשר. ענף זה נסגר.
מטעים - הענף הוקם בשנות ה-80 וכולל אבוקדו, קיווי ומנגו.
הודים - עוסק בגידול תרנגולי הודו לבשר.
מדגה - הענף עוסק בגידול דגים למאכל, בעיקר קרפיונים, בורים, אמנון, כסיף ואמור. ענף זה נסגר בשנת 2017.
"מג נוי" - ענף זה עוסק בגידולם של דגי נוי. אלה משווקים בעיקר לאירופה.