stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כלכלת רוסיה
מגזרים במשק > חלל ונשק

אחת התעשיות החשובות בכלכלה הרוסית ובה היא גם מובילה בעולם היא תעשיית החלל הכוללת ייצור של טילים, חלליות, לוויניים וציוד נוסף הקשור בחקר חלל. לאחר התפרקות ברית המועצות הצטמצמו מאוד תקציבי החלל של רוסיה והיא ביטלה פרויקטים רבים. מאז שנת 2000 עם ההשתפרות במצב הכלכלי גדלו תקציבי סוכנות החלל הרוסית ופרויקטים רבים תפסו מחדש תאוצה.
רוסיה היא יצואנית הנשק השנייה בגודלה בעולם (אחרי ארצות הברית) עם היקף מכירות של יותר מ-6 מיליארד דולר ב-2006.
ב-3 השנים האחרונות הודיעו חברות רבות ליצור מכוניות על רצונן לבנות מפעלי ייצור אך רק ארבע חברות השקיעו בבניית מפעלים בהם שתי חברות מארצות הברית אחת מגרמניה ואחת מיפן.
בשנת 2008 נכנס לתוקפו חוק המגביל השתתפות חברות זרות בבעלות על מגזרים אסטרטגיים לביטחון לאומי. החוק מונה 42 מגזרים בכלכלה שעל מנת לרכוש יותר מ-5% מהמניות על העסקה לקבל את אישורה של הממשלה הפדרלית, כגון תעשיות הגנה, תעופה וחלל, חומרים רדיואקטיביים, פרמצבטיקה, גאולוגיה, נפט גז טבעי ומחצבים אחרים, דיג ותקשורת (רדיו, טלוויזיה, הוצאה לאור, בתי דפוס ועיתונים שתפוצתם עולה על מיליון עותקים).
מגזרים במשק > אנרגיה

מגזר האנרגיה הוא אחד המגזרים החשובים ביותר בכלכלת רוסיה. תעשיית האנרגיה ברוסיה מהווה שליש מהתמ"ג של המדינה. בתחום זה פועלות שלוש החברות הגדולות של רוסיה: גזפרום, רוסנפט ולוקאויל. גזפרום, עם שווי כולל של 300 מיליארד דולר, היא החברה השלישית בגודלה בעולם.
תחנות כוח תרמיות, מבוססות גז טבעי, פחם ונפט מספקות כשני-שלישים מתצרוכת החשמל המקומית. היֶתר הן תחנות הידרו-אלקטריות וגרעיניות. ייצור האנרגיה הלא-גרעינית נשלט על ידי חברת החשמל הלאומית (מערכת האנרגיה המאוחדת של רוסיה (UES)) עד לפירוקה ב-2008. תחנות כוח גרעיניות תורמות כ-16% מייצור החשמל. בשנת 2006 אישר פוטין רפורמה רחבת היקף בתעשיית האנרגיה הגרעינית, במסגרתה פוצלה תעשיית האנרגיה הגרעינית לשני חלקים נפרדים: אזרחית וצבאית. זו האחרונה מנוהלת על ידי צבא רוסיה בעוד שהאזרחית נשלטת על ידי התאגיד אטומאנרגופרום שבבעלות ממשלתית הכולל את כל החברות הקשורות באנרגיה גרעינית (אטומסטרויאקספורט – החברה לבנייה ומתן שירותים לאנרגיה גרעינית בחו"ל, רוסאנרגואטום – מונופול ייצור האנרגיה הגרעינית, טקסנבאקספורט – ספקית האורניום, וטוול – ספקית הדלק הגרעיני).
מגזרים במשק > אנרגיה > נפט

כיום רוסיה היא יצרנית הנפט הגדולה בעולם לצד ערב הסעודית. לפי הערכות לרוסיה עתודות של בין 60 - 120 מיליארד חביות נפט. נפט מהווה שליש מהכנסות המיסים של האוצר הרוסי וחצי מהייצור של רוסיה. בניגוד למדינות ערב העשירות בנפט, מרבצי הנפט ברוסיה הם במקומות קשים לשאיבה, דבר המקשה על פיתוח שדות נפט. לאחר פירוק ברית המועצות הופרטה תעשיית הנפט במחירים נמוכים בצורה יוצאת מן הכלל מערכן האמיתי של החברות ותחת שלטונו של ולדימיר פוטין הולאמה בחזרה חלק מתעשיית הנפט, הלאמת מרכיב היצור העיקרי של חברת יוקוס הדהד בכל העולם. השתפרות המצב הכלכלי ברוסיה בתחילת שנות ה-2000 עודדה מודרניזציה מסיבית של המגזר זה ועל ידי כך הגדלת התפוקה, ופיתוח שדות נפט קיימים וחדשים.
בשלהי שנת 2014, נכנסה רוסיה למשבר חריף, עקב הימנעות מדינות אופ"ק מצמצום הפקת הנפט, לצד ירידה בצריכת הנפט העולמית, אשר הביאה לירידת מחירי הנפט הגולמי במעל ל-40%, ערערה את הכלכלה הרוסית והביאה לנפילות של עשרות אחוזים בערך הרובל הרוסי, והעלאת ריבית הבנק המרכזי הרוסי ל-17% בשעה שהריבית בכל מדינות המערב נשקה ל-0%, בניסיון לפצות על הסיכון הגבוה שבהחזקת מטבע רוסי. משבר זה בא בסמיכות לסנקציות חריפות שהוטלו על רוסיה על ידי המערב בעקבות פלישת רוסיה לחצי האי קרים.
מגזרים במשק > אנרגיה > גז טבעי

רוסיה היא יצרנית ויצואנית הגז הטבעי הגדולה בעולם. כ-27% מעתודות הידועות של גז טבעי בעולם נמצאות בשטחה. גם מגזר תעשייתי זה עובר בשנים האחרונות מודרניזציה מהירה וכאמור תפוקת הגז גדלה משנה לשנה. מגזר הגז הטבעי ברוסיה מולאם כולו ושולטת בו חברה אחת, מונופול הגז הממשלתי - גזפרום. נוסף על עתודות הגז הטבעי העצומות ברוסיה, לרוסיה גם זיכיונות לפיתוח שדות גז טבעי באלג'יריה קזחסטן טורקמניסטן, אוזבקיסטן, איראן וונצואלה.
מגזרים במשק > כרייה וחציבה

רוסיה עשירה מאוד במחצבים רבים ולפי הערכות כ-28% מאוצרות הטבע של העולם נמצאים בשטחה. ענף הכרייה והחציבה חשוב מאוד לכלכלה ומהווה 30% מהייצוא של המדינה (ועוד 50% נפט וגז טבעי). לרוסיה מחצבים חשובים רבים כגון זהב, כסף, ניקל, אלומיניום, נחושת, בדיל, פחם, טונגסטן, טיטניום ועוד. מגזר הכרייה נחשב אסטרטגי בעיני ממשלת רוסיה ולכן על משקיעים זרים מטילים הגבלות בענף זה. חלק גדול מחברות הכרייה נמצא בהחזקה מלאה/חלקית של הממשלה. בנוסף, ישנם אזורים בצפון מערב רוסיה, אשר מכרות הפחם מהווים שם מקור תעסוקה מרכזי ולכן הרשויות אינן מקדמות שינויים מבניים כדי למנוע עלייה בשיעור האבטלה.
מגזרים במשק > היי טק

בתקופה הסובייטית הייתה תעשיית ההיי טק נתונה למרות התכנון הממשלתי (גוספלן).
ללימודי הפיזיקה והמתמטיקה ניתנה עדיפות מרבית בעקבות המרוץ לחלל, לממציאים ולמדענים היה מעמד מיוחד שהתעצם אף למעמד של פולחן אישיות בעקבות גילוי של המצאות ייחודיות. לאחר פירוק ברית המועצות, נפתח השוק ליזמות פרטית. הצמיחה של המגזר עלתה לאורך שנות ה-90 עד שב-1998 חוותה רוסיה את "משבר הרובל", דבר שגרם לזעזוע בענף. מאז, ענף ההיי טק גדל בקצב מהיר (בין 20%–30% בשנה). ההשקעות במגזר זה עולים ויש מחסור בכוח עבודה בתחום זה עקב הצמיחה המהירה. בשנת 2006 הוחל בבנייתם של מספר "טכנופארקים" – אזורים המותאמים להתפתחות של תעשיות היי טק שונות. בינואר 2007 נכנס לתוקף קוד מס חדש המעניק הקלות מס כדי לעודד את צמיחת המגזר. מערכת החינוך הרוסית ידועה כאחת האיכותיות ביותר בעולם, למרות תקציבים נמוכים משמעותית ממדינות מקבילות במערב, רוסיה הצליחה לשמור על תחרות צמודה במירוץ לחלל עם ארצות הברית ואף לפרוץ דרך ולהיות חלוצה בתחומים רבים במדעים מדויקים.
מגזרים במשק > בנייה

ענף הבנייה הוא אחד הענפים הצומחים בקצב מהיר יותר ברוסיה. ענף הבנייה הופרט ברובו, ותרומת המגזר הפרטי גדולה. שוק הבנייה נשלט בנוסף לחברות הרוסיות גם על ידי חברות סקנדינביות וגרמניות. משבר הרובל באוגוסט 1998 גרם לעצירת פרויקטים רבים אך מאז הצמיחה גבוהה. רוסיה מקימה מיזמים משותפים בענף זה ורוכשת טכנולוגיות חדשות ומיומנויות ניהול.
אף על פי העובדה שאוכלוסיית רוסיה קטנה בקצב של כ-500,000 איש בשנה, קצב בניית יחידות דיור חדשות גדל בכ-10% בשנה. ענף הבנייה צומח במהירות ברוב חלקי רוסיה אך שיאו במוסקבה שם הביקוש העצום שאינו עומד בהיצע הוביל לעלייה חדה ביותר במחירי הדירות, מתחילת שנת 2005 ועד סוף אוקטובר 2006 המחירים יותר מהוכפלו. על פי הסוכנות הפדרלית לסטטיסטיקה של רוסיה ("רוסטאט"), בתשעת החודשים הראשונים של 2006 הושלמו בנייתן של כמעט 300,000 דירות חדשות, רבע מהן בבירה מוסקבה.
נכון לתחילת 2005, 85% מהדירות הופרטו. נשיא רוסיה ולדימיר פוטין אישר תוכניות לסיוע למגזר הבנייה כמו סבסוד דירות. בשנת 2005 צמח מגזר הבנייה ברוסיה ב-14%.
מגזרים במשק > חקלאות

כ-32% משטחה של רוסיה מעובדים וכ-45% נוספים מיוערים. עץ הוא אחד ממוצרי היצוא החשובים של רוסיה. בצפון רוסיה החקלאות מתמקדת בגידול בעלי חיים ובאזורי הדרום ומערב סיביר – גידול תבואות וגידולי קרקע אחרים (סלק, סוכר, תפוחי אדמה ועוד).
תפוקת הדיג הרוסית מהווה כרבע עד שליש מהתפוקה העולמית (בהתאם למוצרים השונים). בשנות ה-90 התכווץ מאוד הענף, בעיקר בתחום הדגים המשומרים. למרות הירידה בתפוקה, היקפי הדייג הגבוהים מסכנים את קיום האוכלוסייה הימית וממשלת רוסיה החלה להקצות מכסות כמות לדיג.
התפוקה החקלאית ירדה חדות לאורך שנות ה-90 ואינה רווחית. מאז 1999 ניכר שינוי במגמה והתפוקה החלה לעלות, אך בעיות היסוד של המגזר החקלאי טרם נפתרו. החקלאים אינם יכולים לממן רכישת ציוד חקלאי, דשנים ותשומות נוספות. כתוצאה מזה מזרימה הממשלה תקציבי סיוע עצומים לחקלאות ומבנה הסיוע מעודד את שיקום הענף. בשנות ה-90 ניסו בוריס ילצין וממשלתו להפריט את החוות החקלאיות (סובחוזים וקולחוזים) אך התוכנית לא יצאה לפועל עקב התנגדות עזה מצד הפרלמנט ומנהלי חוות, בשנים אלה רבים מאותן חוות חקלאיות קרסו בשל חוסר מימון או הפכו לחברות לתפוקה חקלאית. הנשיא ולדימיר פוטין הוציא לפועל תוכנית הפרטה של החוות החקלאיות אך זו מתקדמת בקצב איטי.
כלכלה דיגיטלית

הכלכלה הדיגיטלית ברוסיה מפגרת אחרי ארצות הברית, סין, אירופה ויפן. אם חלקה של רוסיה בשנת 2018 בתמ"ג העולמי היה 1.8%, אז בפריון העולמי של מחשבי-על, חלקה של רוסיה עמד רק על 0.32%. על פי מחקר BCG, רוסיה מדורגת במקום 39 מבחינת הדיגיטליזציה של הכלכלה, בהתבסס על נתונים על פיתוח תשתיות, הוצאות מקוונות ופעילות משתמשים. חלקה של הכלכלה הדיגיטלית בתוצר הרוסי, לפי האיגוד הרוסי לתקשורת אלקטרונית (RAEC), בסוף 2016 היה 2.8%.
בינואר 2020, ראש ממשלת רוסיה מיכאיל מישוסטין תיאר את המטרה לקדם פלטפורמות דיגיטליות רוסיות לשווקים ופיתוח זרים במדינה, כמו גם להפוך את הממשלה לפלטפורמה דיגיטלית כהשראה מהנהוג בשירות המס הפדרלי שחלק נכבד ממשאביו עברו דיגטציה.
קשיים

הקושי העיקרי שמולו ניצבת הכלכלה הרוסית הוא עידוד העסקים הקטנים והבינוניים (שמהווים היום פחות מ-20% מהתמ"ג), היות שהכלכלה מנוהלת על ידי מונופוליים ענקים, הבנק המרכזי האירופי והבנק העולמי ניסו ליזום מערכת בנקאית מתוקנת, אך בהצלחה מועטה יחסית עד היום.
כחלק ממדיניות מכוונת של הממשל הרוסי, חברות זרות בתחום הבנקאות אינן מורשות לחדור למשק הרוסי. אך לאחרונה הגיעו להסכם עם ארצות הברית, כחלק מהסכם הכניסה של רוסיה לארגון הסחר העולמי, לתת מרחב השתתפות חלקי לחברות בנקאיות ברוסיה.
מאז התפרקות ברית המועצות, רוסיה סובלת מאינפלציה גבוהה, בשנים האחרונות האינפלציה תלויה יותר בגורמים חיצוניים כגון מחירי הנפט והגז ופחות במבנה הכלכלי הפנימי.
ריכוזיות יתר של הייצור התעשייתי והמגזר הפיננסי באזורי הבירה, הביאו לאי-שוויון כלכלי משמעותי בין אזור העיר והמחוז מוסקבה לבין חלקים נרחבים אחרים במדינה. בעוד שאזור מוסקבה מייצר את שליש התמ"ג הרוסי גרים בו רק עשירית מהאוכלוסייה.
מחירי הדירות בעיר הבירה עלו בצורה לא פרופורציונלית לרמת המשכורות (לכ-5,000 דולר למ"ר לעומת שכר ממוצע של 1,045 דולר לחודש) בשנים האחרונות ומהווים מכשול רציני לרמת החיים ברוסיה, בהינתן המצב הקיים האקונומיסט ופורבס העריכו את מוסקבה כעיר היקרה ביותר בעולם.
רוסיה ידועה בין השאר כאחת המדינות המושחתות ביותר באירופה, דבר שמנע ממנה להגדיל את ההשקעות הזרות במדינה בתקופת המעבר. הסיבה להיקפי השחיתות הגדולים נעוצה בעובדה שחלקים נרחבים מהכלכלה הרוסית נמצאים באפלה או בצללים (הכנסות או הוצאות שלא מדווחות). זאת בנוסף לתקצוב הנמוך של הממשלה את משרדיה ומשכורות נמוכות משמעותית במגזר הציבורי ביחס למקובל במגזר הפרטי.
מאז הפלישה הרוסית לאוקראינה הוטלו סנקציות כלכליות כבדות על רוסיה שהתבטאה במשיכת השקעות זרות מהמדינה, כמו גם עזיבת חברות בינלאומיות רבות, מה שהוריד את דירוג האשראי של המדינה. רוסיה מוצאת עצמה מבודדת וחלק מהבנקים נותקו ממערכת התשלומים SWIFT, אף שכ-20 אחוז מהבנקאות הרוסית מתנהלת באמצעות המערכת להעברת הודעות פיננסיות, המקבילה הרוסית. הכלכלה הרוסית נפגעה מאוד מההסנקציות ואלו היו בין הגורמים אשר יצרו במדינה משבר כלכלי חמור, שעורר סדרה של הפגנות, וגרם לירידה שער המטבע באופן חסר תקדים. בנוסף, בורסת מוסקבה לא נסחרה במשך 33 ימים שלאחר הטלת הסנקציות בפברואר 2022, כל אלה עודדו מיעוט בהשקעות זרות ומקומיות, אי יעילות של המשק, שגרמה לבריחת מוחות משמעותית.
סטטיסטיקה

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
נתונים כלכליים לשנים 1992–2020. אינפלציה קטנה מ-5% מסומנת בחץ ירוק.
| שנה | תמ"ג (במיליארדי דולרים) | תמ"ג לנפש (בדולרים) | צמיחת תמ"ג (ריאלית) | רמת אינפלציה (באחוזים) | אבטלה | חוב מדינה (אחוזים מהתמ"ג) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1992 | 1,703 | 11,482 | אין נתונים | אין נתונים | 5,2% | אין נתונים |
| 1993 | 1,591,9 | 10,724 | −8,7% | 874,6% | 5,9% | אין נתונים |
| 1994 | 1,419,3 | 9,563 | −12,7% | 307,6% | 8,1% | אין נתונים |
| 1995 | 1,389,5 | 9,370 | −4,1% | 197,5% | 9,4% | אין נתונים |
| 1996 | 1,363,8 | 9,210 | −3,6% | 47,7% | 9,7% | אין נתונים |
| 1997 | 1,406,3 | 9,517 | 1,4% | 14,8% | 11,8% | אין נתונים |
| 1998 | 1,345,6 | 9,130 | −5,3% | 27,7% | 13,3% | אין נתונים |
| 1999 | 1,452,9 | 9,889 | 6,4 % | 85,7 % | 13,0% | 92,1% |
| 2000 | 1,635,3 | 11,170 | 10,0% | 20% | 10% | 55,7% |
| 2001 | 1757,7 | 12 054 | 5,1% | 21,5% | 9,0% | 44,3% |
| 2002 | 1,869,3 | 12,875 | 4,7% | 15,8% | 8,0% | 37,5% |
| 2003 | 2,046,7 | 14,156 | 7,3% | 13,7% | 8,2% | 28,3% |
| 2004 | 2253,9 | 15,647 | 7,2% | 10,9% | 7,7% | 20,8% |
| 2005 | 2474,8 | 17,232 | 6,4% | 12,7% | 7,2% | 14,8% |
| 2006 | 2758,8 | 19,249 | 8,2% | 9,7% | 7,1% | 14,8% |
| 2007 | 3073,9 | 21,473 | 8,5% | 9,0% | 6,0% | 8,0% |
| 2008 | 3298,7 | 23,054 | 5,2% | 14,1% | 6,2% | 7,4% |
| 2009 | 3,063,8 | 21,411 | −7,8% | 11,7% | 8,2% | 9,9% |
| 2010 | 3240,9 | 22,639 | 4,5% | 6,9% | 7,4% | 10,6% |
| 2011 | 3,475,4 | 24,259 | 5,0% | 8,4% | 6,5% | 10,8% |
| 2012 | 3,670,4 | 25,592 | 3,7% | 5,1% | 5,5% | 11,5% |
| 2013 | 3,796,8 | 26,440 | 1,8% | 6,8% | 5,5% | 12,7% |
| 2014 | 3,892,0 | 27,072 | 0,7% | 7,8% | 5,2% | 15,6% |
| 2015 | 3,835,8 | 26,658 | −2,5% | 15,5% | 5,6% | 15,9% |
| 2016 | 3,877 | 26,930 | 0,3% | 7,1% | 5,5% | 15,7% |
| 2017 | 4,007,8 | 27,834 | 1,5% | 3,7% | 5,2% | 17,4% |
| 2018 | 4,213,4 | 29,267 | 1,7% | 2,7% | 5,5% | 18,7% |
| 2019 | 4,357,7 | 30,284 | 1,5% | 3,7% | 5,5% | 19,5% |
| 2020 | אין נתונים | אין נתונים | אין נתונים | אין נתונים | 6,2% |  |
ראו גם

משבר הרובל
אוליגרכים רוסים
תעשיית חלל ברוסיה
תעשיית תעופה ברוסיה
גזפרום
סברבנק
פרסטרויקה
אארופלוט
יוקוס
רוסנפט
רשימת חברות רוסיות
האוטו שלנו גדול וירוק

| --- | --- |

תמונה מעובדת של האוטו של תנובה, מארכיון קיבוץ גבת
 שיר בביצוע Alice Skoglund, Ingela Forsman, Anita Lindman
 יצא לאור:  1940 
 שפה:  שוודית 
 כתיבה:  פניה ברגשטיין, אולוף טונמן 
 לחן:  אדווין אריקסון 
 
חברי קיבוץ מעמיסים כדי חלב על האוטו של תנובה, בסביבות שנות השלושים
"האוטו שלנו גדול וירוק" הוא שיר ילדים שכתבה המשוררת פניה ברגשטיין בשנת 1940, ללחן של שיר עם שוודי.
מילות השיר:
הָאוֹטוֹ שֶׁלָּנוּ גָּדוֹל וְיָרֹק,

הָאוֹטוֹ שֶׁלָּנוּ נוֹסֵעַ רָחוֹק.

בַּבֹּקֶר נוֹסֵעַ, בָּעֶרֶב הוּא שָׁב,

מוֹבִיל הוּא לִ"תְנוּבָה" בֵּיצִים וְחָלָב.
ההשראה לכתיבת מילות השיר הייתה משאית "גדולה" בצבע ירוק שפעלה בשנות ה-30 וה-40 בקיבוצי עמק יזרעאל. המשאית נרכשה מעודפי הצבא הבריטי על ידי קיבוץ גבת, קבוצת השרון, ועיינות מרמת דוד, ושימשה בהתחלה לצורך סלילת כביש 73 בין נהלל וגניגר.
בהמשך, נצבעה המשאית בירוק ושימשה לאיסוף תוצרת חקלאית מהקיבוצים והסעתה ל"תנובה" בחיפה. באותה עת לא ניתן היה לשמור את החלב בקירור עד הגיעו למחלבה, ולכן היה צורך להביאו במהירות למחלבה. הגעת המשאית אל הקיבוץ היה אירוע משמח לעובדים ולילדים; ולעיתים היא הסיעה גם אנשים.
המשאית בלטה בנוף השומם ממכוניות בעמק יזרעאל של אותם ימים, ונתקעה מדי פעם במהמורות של דרך העפר הבוצית בחודשי החורף, הרפתקאות שהוסיפו להילה ולחוויית הנסיעה בה. החוויות הללו הונצחו בשירה של פניה ברגשטיין, חברת קיבוץ גבת. חוויה דומה מתוארת גם בספרו של מאיר שלו הדבר היה ככה (2010).
השיר נדפס לראשונה בשנת תש"ה (1945) בספרה של ברגשטיין "בוא אלי פרפר נחמד", אשר ביטא בשפת ילדים את הרוח הקיבוצית ונתן ביטוי לחיי היומיום בקיבוץ, בתקופתו. מאז נדפס בעשרות מהדורות.
אילזה קנטור (1911–2000), מאיירת השיר, הייתה חברת קיבוץ נען; וכנראה לא ראתה את המשאית ששימשה את הקיבוצים הצפוניים. ועל כן, האוטו הירוק המופיע באיורה, שונה בכמה פרטים מהרכב שהיווה השראה לכתיבת השיר.
גרסה פארודית לשיר מופיעה במשחק פיפוש, אשר מבוצעת על ידי הדמות קפטן קרופניק בדיבובו של אילן פלד. ביצוע זה נפתח במילים: "האוטו שלנו אדום וירוק, האוטו שלנו מפר את החוק."
הסלוגן על גבי המשאית החשמלית של תנובה
ב-2020 השתמשה תנובה בשיר ובלחן, שניהם בשינויים קלים, במסגרת מסע פרסום שלה לתחליפי חלב (כשהיא משנה את המילים "ביצים וחלב" לפירוט תחליפים טבעוניים).
בשנת 2024 השתמשה תנובה בסלוגן על המשאית החשמלית הראשונה שבשימושה
הלחן

הסיפור אודות גלגוליו השונים של הלחן והאחראים להפצתו בישראל, הובא באחת מתוכניות הרדיו "מי יודע" שהגיש אליהו הכהן בקול ישראל בשנים 1963–1965, וכן ב"שרתי לך ארצי" בשנת 1975. בתוכניות הללו הוזכר השימוש הראשון שנעשה בלחן עבור שיר בשפה העברית - השיר "הוי ערש מולדת" משנת 1903 שחיבר אהרן ליבושיצקי ובשיר העברי "ידיים למעלה על הראש".
הלחן > לחן המקור

הלחן השוודי המקורי הוא שיר לכת עממי מאזור האלסינלנד לשעבר (Hälsingland, כיום יבלבורג) שבמזרח שוודיה. מילות השיר השוודי, שנקרא "Vi gå över daggstänkta berg" ("אנו מטיילים בהרים זרועי טל"), נכתבו על ידי אולוף טונמן (Olof Thunman; 1944-1879), והוא ראה אור בדפוס אברהם לונדקוויסט בשנת 1908. השיר נכלל בין שירי החובה בבתי הספר בשוודיה, לפי צו מלכותי שהיה בתוקף בשנים 1943–1956. בשנת 1969 הוסר השיר מתוכנית הלימודים השוודית, אך הוא עדיין נפוץ בבתי הספר.
הלחן > לחן המקור > מילות הלחן

| עברית | שוודית |
| --- | --- |
אָנוּ מְטַיְּלִים בֶּהָרִים זְרוֹעִי-טַל, לָהּ לָהּ לָהּ  אֲשֶׁר בְּצֶבַע הַבָּרֶקֶת בּוֹהֲקִים, לָהּ לָהּ לָהּ  וּכְלָל אֵין אָנוּ אֲבֵלִים  שֶׁיִּרְיֵנוּ הָעַלִּיזִים מְצַלְצְלִים,  כְּשֶׁאָנוּ מְטַיְּלִים בֶּהָרִים עַרְפִלִּיִּים    הָעֲמִידִים וְהַחֲכָמִים כְּעוֹלְצִים, לָהּ לָהּ לָהּ  כִּי מִי מִזְמוֹר יָשִׁיר  עַל בּוֹא הָאָבִיב,  "עַל הַיָּמִים הַבְּהִירִים שֶׁעַכְשָׁו נוֹבְעִים,"  אִלּוּ רַק כְּמוֹהֶם הָיִינוּ, לָהּ לָהּ לָהּ    הוֹ אֲנָשִׁים, שָׁכְחוּ מִכָּל דִּמְעוֹתֵיכֶם, לָהּ לָהּ לָהּ  שׁוֹרוֹ נָא וְהִצְטָרְפוּ אֵלֵינוּ אֶל הַדֶּרֶךְ הָעוֹלָה,  לַאֲגַמִּים כְּחֻלִּים  וּלְחוֹפִים שְׁטוּפֵי שֶׁמֶשׁ,  כֵּן, שׁוֹרוֹ נָא וְהִצְטָרְפוּ נָא, לָהּ לָהּ לָהּ    הִנֵּה שָׁב הַיַּעַר לְחַיִּים, לָהּ לָהּ לָהּ  וּמִתּוֹכָם עוֹלִים שׁוּב צִיּוּצֵי הַצִּפֳּרִים  וְכָל תְּלָאוֹת הַחַיִּים  כֹּה מַהֵר הֵן נִשְׁכָּחוֹת  עִם שׁוֹב צִיּוּץ הַצִּפֳּרִים, לָהּ לָהּ לָהּ    אָז שֶׁלִּבּוֹ נָא, אַחִים, יָדַיִם בְּגִיל, לָהּ לָהּ לָהּ  כְּשֶׁהָאָרֶץ כְּעוֹף הַחוֹל שָׁבֹה לַחַיִּים,  לְאֶרֶץ הַפְּלָאוֹת, חֶבֶל אֶרֶץ הַזֹּהַר וְרָקִיעָה  כֶּשֶׁל אָדְמּוֹת וּבְּדַלָּחִים  כְּשֶׁאָנוּ צוֹעֲדִים לֵאָרֶץ עוֹף הַחוֹל, לָהּ לָהּ לָהּ: Vi gå över daggstänkta berg, berg, berg,  Som lånat av smaragderna sin färg, färg, färg.  Sorger ha vi inga,  Våra glada visor klinga,  När vi gå över daggstänkta berg, berg, berg!    De gamla, de kloka må le, le, le,  Vi äro (är) ej (inte) förståndiga som de, de, de,  Ty vem skulle sjunga  Om våren den unga,  Om vi vore (var) kloka som de, de, de.    O mänskor, förglömmer er gråt, gråt, gråt  Och kommen och följen oss åt, åt, åt.  Se, fjärran vi gånga  Att solskenet fånga,  Ja, kommen och följen oss åt, åt, åt.    De väldiga skogarnas sus, sus, sus  Gå mäktiga som orgeltoners brus, brus, brus,  Och livets vardagsträta  Så lätt det är förgäta  Vid de väldiga skogarnas sus, sus, sus.    Så gladeligt hand uti hand, hand, hand  Nu gå vi till fågel Fenix’ land, land, land,  Till ett sagoland, som skiner  Av kristaller och rubiner,  Nu gå vi till fågel Fenix’ land, land, land!
הלחן > לחנים בשפות נוספות

ללחן גרסאות פופולריות בשפות נוספות. מילות השיר בגרמנית "Im Frühtau zu Berge" (כמו שם השיר השוודי) נכתבו על ידי יוליוס יניצק (Julius Janiczek;‏ 1887–1956). השיר בצרפתית, "Les Lansquenets", ("לה לנסקנה" – 'הלאנדסקנכטים') משמש כהמנון של צעירי מפלגת הימין הקיצוני הצרפתית "החזית הלאומית". לשיר גם גרסה רומנית שנקראת, ככל הנראה בהשפעה ישראלית, "Masina noastra" (האוטו שלנו).
בתרבות

השיר מוכר כמעט לכל ילד בישראל, וכותבים ומשוררים השתמשו בפרפרזות עליו. חנוך לוין כתב שיר על מות תינוק בשם "הילד שלנו" שמתכתב עם "האוטו שלנו", באורך ומשקל זהים. השיר מסתיים במילים ”בבוקר יצא ובערב לא שב / נותרו אבא, אמא, ביצים וחלב”.
הערות שוליים

↑  Växla innehållsförteckningen Vi gå över daggstänkta berg - אנו הולכים בהרים מכוסי טל, באתר יוטיוב, ‏2014
↑  מרים אהרוני, סיפור סלילתו של כביש נהלל-גניגר בשנות ה-30, אתר קיבוץ יפעת, 2011
↑  פניה ברגשטיין, בוא אלי פרפר נחמד (ציורים: אילזה קנטור), תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תש"ה-1945.
↑  ראו: משה דוד אחיקם, האוטו של מי גדול וירוק?, nrg מעריב, 10 בנובמבר 2009.
↑   Tnuva alternative, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 0:43)
↑  מגזין evm, משאית חשמלית ראשונה בישראל, באתר Evm
↑   האוטו שלנו, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 1:22) -  קטע מהתוכנית
↑  תווי השיר מאתר runeberg.org, הלחן הוא עממי (Efter gammal melodi)
↑  Vi går över daggstänkta berg - אנו מטיילים בהרים זרועי טל, באתר YouTube, ‏2014
↑  גרסת ספרון השירה "Nu ska vi sjunga" מ-1943
↑  הגרסה הצרפתית של השיר, באתר יוטיוב
↑   masina noastra.wmv, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 1:08)
↑  שירי ילדים, באתר חנוך לוין
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 88be6e1b-64fb-41b1-8478-e26b09895b47
רעידת האדמה בוואן (2011)

| --- | --- |

 תאריך התרחשות:  23 באוקטובר 2011 
 שעה:  12:41:23 (שעון מקומי)
 מגניטודה:  7.2 בסולם מגניטודה לפי מומנט
 מוקד:  טנבלי, מזרח נפת ואן, טורקיה
 הרוגים:  644
 פצועים:  4,412
 קואורדינטות:  38°37′41″N 43°29′10″E﻿ / ﻿38.628°N 43.486°E﻿ / 38.628; 43.486
  (למפת טורקיה מוגדלת) אנקרה איסטנבול איזמיר בורסה אדנה גזיאנטפ קוניה אנטליה דיארבקיר קייסרי סמסון ארזורום גאורגיה אר. א. עיראק סוריה יוון בולגריה הים האגאי  הים התיכון הים השחורוואן(למפת טורקיה רגילה) אנקרה איסטנבול איזמיר בורסה אדנה גזיאנטפ קוניה אנטליה דיארבקיר קייסרי סמסון ארזורום גאורגיה אר. א. עיראק סוריה יוון בולגריה הים האגאי  הים התיכון הים השחורוואן מפת עוצמת הרעש כפי שדיווח המכון הגאולוגי של ארצות הברית
 
מערכת השברים באזור לוח אנטוליה. ניתן לראות את העתק צפון אנטוליה
רעידת האדמה בוואן הכתה במזרח טורקיה, סמוך לעיר ואן ב-23 באוקטובר 2011‏. לפי פרסומים של המכון הגאולוגי של ארצות הברית, הרעידה החלה בעומק של 20 קילומטרים ואירעה בעוצמה של 7.2 בסולם מגניטודה לפי מומנט. דיווחים מקומיים מספרים שהרעידה הורגשה בעיקר באזור נפת ואן. מספר ההרוגים הוא מעל 1000. בעיר ארקיס, קרסו בניינים ומערכות הטלפונים והחשמל קרסו לחלוטין, מכך הושפעו גם ואן והערים הסמוכות, שגם בהן קרסו בניינים רבים. בעקבות פגיעה משמעותית בשדה התעופה של ואן, שהוא שדה תעופה מרכזי במזרח המדינה, הופנו טיסות לנחיתה בשדות אחרים. המוקד נמדד בעומק 16 ק"מ בעיירה טבנלי הנמצאת במזרח נפת ואן.
הנזק

עד כה דווח על יותר מ-4,412 פצועים ו-644 הרוגים. הרעידה הורגשה בעיראק, גאורגיה, ארמניה, איראן, אזרבייג'ן, לבנון וסוריה. כמו כן, מסר המכון הגיאולוגי לישראל כי הרעידה הורגשה אף בתל אביב.
בעיר אקריס, הקרובה לעיר ואן, נהרגו כ-45 ו-156 נפצעו ברעידה. הערכות ראשונות משערות כי מניין ההרוגים יעמוד על מספר בין 500 ל-1000. כ-15 הרוגים נוספים נמצאו בעיר ואן. המכון הגאולוגי של ארצות הברית מעריך שמספר הנפגעים יעמוד על 10000.
כעשרה מבנים גדולים קרסו בעיר אקריס ובין 25 ל-30 מבנים בעיר ואן.
9367 רעידות עוקבות ("אפטרשוק") נוספות התרחשו באזור הרעש בשעות שלאחר הרעידה.
תגובות בינלאומיות

נשיא ארמניה סרז' סרקזיאן שלח את ניחומיו לנשיא טורקיה עבדוללה גול והציע לו סיוע.
בין המדינות הנוספות שהציעו סיוע לטורקיה בטיפול באסון נמצאות דנמרק, ישראל, אזרבייג'ן, איראן, ארצות הברית, בריטניה, פולין, הונגריה, שווייץ, סין, קוסובו, רוסיה, יפן, יוון, גאורגיה ובולגריה.
למרות הדיווחים המוקדמים מהרשויות המקומיות על כך שנדרשת עזרה, דחתה טורקיה את הצעות הסיוע שהוגשו לה.
בהמשך קיבלה טורקיה את כל הצעות הסיוע וביניהן אף של ישראל, שהתבקשה וסיפקה מבנים ואוהלים למגורי הניצולים.
ראו גם

רעידת האדמה באיזמיט (1999)
הערות שוליים

↑  חדשות - אירופה nrg - ...מאות הרוגים ברעש אדמה עז במזרח
↑  http://earthquake.usgs.gov/earthquakes/recenteqsww/Quakes/usb0006bqc.php
↑  Son Dakika, Milliyet (בטורקית)
↑  Turkey earthquake's death toll rises to 279 – USATODAY.com
↑  Report: Death toll rises to 217 after massive earthquake in Turkey - CNN.com
↑  Strong Earthquake Hits Turkey - News Agency InterpressNews
1 2  http://thewatchers.adorraeli.com/2011/10/23/deadly-7-2-magnitude-earthquake-hit-van-eastern-turkey/
↑  Israel offers aid to Turkey in wake of massive earthquake Israel News | Haaretz
↑  TRT World, www.trt-world.com
מנחם פליקס

| --- | --- |

 לידה:  23 בספטמבר 1946 (בן 78) רומניה 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת מרכז הרב  ישיבת ניר קריית ארבע 
 
הרב ראובן מנחם צבי פליקס (נולד כ"ו באלול ה'תש"ו, 23 בספטמבר 1946) הוא מבוגרי ישיבת מרכז הרב וישיבת ניר קריית ארבע. תלמיד הרב צבי יהודה קוק ומראשי גוש אמונים.
ביוגרפיה

נולד ברומניה לאליהו ולאה פליקס, בשנת תש"י בהיותו בן ארבע עלה לישראל.
ביוגרפיה > הקמת קריית ארבע

למד בישיבת מרכז הרב מספר שנים אצל רבותיו הרצי"ה קוק והרב אברהם אלקנה שפירא. באותה העת במקביל ללימודיו החל את דרכו הציבורית בהיותו שותף להתנחלות הראשונה במלון פארק בחברון, שם שהה יחד עם קבוצה של משפחות ורווקים במשך תקופה, עד שהועברו לבניין הממשל הצבאי שבלב העיר חברון. מאמצי ההתיישבות האזרחית של הקבוצה נשאו לבסוף פרי, כאשר התקבלה החלטת ממשלה לבנות יישוב עירוני בקרבת מקום, וכך הוקמה קריית ארבע.
ביוגרפיה > יישוב השומרון

לאחר הקמת קריית ארבע, החליט הרב מנחם פליקס יחד עם בני קצובר, לפתוח במאמץ ליישב את אזור השומרון, שהיה ריק מיהודים עד לאותו זמן. בשנת תשל"ג (1973) הם גיבשו גרעין של משפחות להתיישבות בשומרון. מלחמת יום הכיפורים גרמה לעיכוב בתוכניות, אך מיד לאחר שהשתחררו מן השירות הצבאי הממושך, חזרו הרב מנחם פליקס, בני קצובר וחבריהם לנסות להתיישב בשומרון.
לאחר שהתייאשו מקבלת אישור ממשלתי להקמת יישוב, ניסו חברי הקבוצה להקים יישוב ללא אישור ליד הכפר רוג'ייב. משפונו משם על ידי חיילי צה"ל, המשיכו בניסיונות התיישבות בסבסטיה. באחד הראיונות שהעניק הרב מנחם פליקס באותה תקופה, אמר כי "אנו יודעים שאנו מטיחים את ראשנו בקיר, אך ראשנו חזק ובסופו של דבר הקיר ישבר". לאחר הניסיון השמיני, אישרה ממשלת ישראל את הקמת היישוב אלון מורה (אשר לימים שונה שמו לקדומים) בתוך המחנה הצבאי "קדום".