stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הדק
עקרון פעולה > מנגנוני הדק מוקדמים

בכלי נשק מוקדמים, כמו קשת מוצלבת, הספיק מנגנון מנוף פשוט כהדק שמשחרר את מיתר הקשת. העיצובים האירופיים המוקדמים ביותר כללו חריץ רוחבי במשטח העליון של המסגרת של הקשת, שאליו הונח המיתר. על מנת לירות בקשת היורה היה לוחץ על הדק פשוט שהיה דוחף מוט אנכי למעלה דרך חור בתחתית החריץ, שדחף את המיתר הדרוך מהחריץ. מוט זה מחובר בדרך כלל בניצב לידית הפונה לאחור הנקראת "דגדגן" (אנגלית:tickler) . תכנון מאוחר יותר יישם כף גלילית מתגלגלת הנקראת "אגוז" עשוי מעצם קרן או מתכת שהחזיק את המיתר במצב דרוך. לכף זאת הזה יש חריץ מרכזי מאונך לבורג, וחריץ צירי מצטלב עבור המיתר, בצד השני של הכף יש חריץ שבו יושב ההדק הפנימי. בדרך כלל האגוז "צף" בחופשיות בתוך מגרעת מתאימה בקת הקשת כשהוא קשור בחבל או גיד, או במקרים אחרים מותקן על ציר מתכת או פינים. לוחות נשלפים או אינטגרליים של עץ, שנהב או מתכת בצידי הקת שמרו על האגוז במקומו.
בהתפתחות ההיסטורית של כלי נשק, השפעת ההדק על הדיוק של הנשק הייתה גורם בתכנון המנגנון בשלב מוקדם של ההתפתחות, ומאמץ ניכר הושקע בפיתוח של מנגנונים מכניים מורכבים לדריכה וירי של כלי נשק. חלק מהמנגנונים הללו יוצרו ברמת דיוק גבוהה מאוד ואפשרו ירי מדויק ככל שניתן.
עקרון פעולה > מנגנון הדק בנשק חם

מנגנון ירי מאפשר למשתמש בנשק לירות את התחמושת - הכדור שנמצא טעון בתוך בית הבליעה בקצה הקרוב של הקנה. הפעולה מתבצעת על ידי הפעלת מתקן הקשה קרוי בדרך כלל פטיש, באמצעות שילוב של קפיץ ראשי האוגר אנרגיה אלסטית, מנגנון נעילה שמחזיק את הקפיץ דרוך, מנגנון הקשה להעברת האנרגיה הקינטית מהקפיץ המשתחרר, בדרך כלל הפטיש של כלי הנשק, החלק האחרון של המנגנון הוא נוקר המעביר את תנועת הפטיש אל פִּיקָה - תחל המורכב על תחתית התרמיל. הפעלת הפיקה יוצרת את הניצוץ הראשוני המפעיל את החומרים ההודפים בתוך תרמיל הכדור. הנוקר יכול להיות קבוע ומחובר לפטיש או רכיב נפרד ש"צף" במסגרת כלי היריה או כחלק ממכלול הירי בתוך הבריח של כלי הנשק.
נקודת המגע בין להב ההדק לפטיש משתנה לעיתים נקודה זו תהיה זיז בדרך כלל בקצוות של מוט ("שטנגה") או חוליה מקשרת המתוכננת עם זיזים או מגרעות הנועלות או משחררות את ההדק מצד אחד ואת הפטיש מהצד השני ובאנגלית "סיר" (Sear (firearm)). נקודת מגע זו יוצרת חיבור נעילה זמני המשתלב בקצה להב ההדק עם זיז או מגרעת בקצה הפטיש או מכלול הבריח או להיות חלק אינטגרלי ממנגנון ההקשה.
קיימים שני סוגים של מנגנון הקשה, פטיש וסטרייקר.
פטיש הוא רכיב מתכתי מסתובב על גבי ציר הנתון למתח של הקפיץ הראשי, כאשר הפטיש משוחרר הוא נע לכוון הנוקר קדימה ומכה בו כמו פטיש הפוגע באזמל, אשר לאחר מכן מעביר את האנרגיה מהקפיץ הראשי על ידי תנועה מהירה קדימה לאורך ציר האורך אל הנוקר.
סטרייקר הוא נוקר שנדרך על ידי קפיץ המחובר אליו ישירות ומבטל את הצורך בפטיש נפרד. עם הלחיצה על ההדק משתחרר הקפיץ הראשי ומניע את הנוקר למגע עם הפיקה של הכדור, הסטרייקר משמש בעיקר במנגנוני הדק של רובה בריחי ואידיאלי לשימוש במנגנונים בהם הבריח מופעל בקו אחד לאורך ציר הקנה.
עקרון פעולה > שלבי פעולה

השלב הראשון של הפעלת מנגנון ההדק הוא הלחיצה על להב ההדק ותנועתו עד לשחרור המוט המקשר עם הפטיש. שלב זה נחשב לשלב לא קריטי בפעולת המנגנון של הפעלת ההדק. לעיתים קרובות מנגנוני הדק מסווגים כחד-שלביים או דו-שלביים בהתבסס על המאפיינים של התנועה בשלב זה. למנגנוני הדק חד-שלביים אין התנגדות הניתנת להבחנה על ידי המשתמש במהלך הלחיצה על להב ההדק, אלא בסיום התנועה נוצר אפקט המתואר לעיתים קרובות כמפגש עם "הקיר" בעת שהמוט המקשר מתנתק מקצה להב ההדק ומשחרר את הפטיש. למנגנוני הדק דו-שלביים יש התנגדות בולטת אך קלה יחסית במהלך תנועת להב ההדק ואחריה התנגדות מוגברת באופן מובהק של הפעלת המנגנון בפועל. זה מאפשר ליורה להפעיל בהדרגה את ההדק במקום להכות בלהב ההדק בלחיצה מהירה.
השלב השני של פעולת מנגנון ההדק ה"שבירה" (של ההתנגדות) מתאפיין בהפסקה פתאומית של התנגדות לתנועה של להב ההדק, כאשר המוט המקשר עם הפטיש מגיע לנקודת השחרור. רגע זה מתואר כנקודת השבירה של חומרים קשיחים כאשר החומר קורס תחת לחץ. כוח ההפעלה הנדרש כדי להתגבר על התנגדות הקפיץ הראשי ידוע כמשקל ההדק, הנמדד בדרך כלל עם מד כוח על סקלת ניוטון. שלב זה נחשב לעיתים קרובות לשלב הקריטי ביותר של לחיצת ההדק, מכיוון שהוא מתרחש ממש לפני הירי ועלול לגרום לטלטולים לא רצויים ברגע הירי ומשפיע על דיוק הירי למטרה.
השלב השלישי הוא תנועת היתר של להב ההדק המתרחשת מיד לאחר שבירת ההתנגדות ושחרור הפטיש. זו בדרך כלל תנועה למרחק קצר ויכולה להיחשב כתנועה על בסיס עיקרון ההתמד הנגרמת על ידי שארית תנועת הלחיצה של האצבע על להב ההדק יחד עם ההפסקה הפתאומית בהתנגדות. גם לשלב זה השפעה על דיוק הירי מאחר שהתנועה יוצרת טלטול של כלי הנשק שבולט במיוחד בכלי ירייה עם קנה ארוכים, קליעים בעלי מהירות לוע איטית ומשקל הדק כבד, זאת מאחר שירידת ההתנגדות המשמעותית יותר האופיינית לכלי נשק אלו עלולה לגרום לאצבע ההדק ליצור רעד משמעותי. מאידך תנועת היתר של להב ההדק יוצרת "אזור חיץ" שמונע מהיורה "לדחוף את ההדק", תעצור את תנועת להב ההדק ותמנע תנועה מוגזמת.
שלב רביעי כאשר המשתמש משחרר את להב ההדק, והוא חוזר למצב המנוחה שלו. בכלי נשק חצי אוטומטיים התנועה מנגנון מנתק ההדק מונע מההדק מלחזור למצב מנוחה. שלב זה אינו מתרחש בכלי ירייה עם פעולה כפולה ובכלי נשק אוטומטיים מלאים.
סוגי מנגנון הדק > פעולה בודדת

מנגנון הדק בפעולה בודדת (single-action) הוא המנגנון והפשוט ביותר מבחינה מכנית מבין סוגי ההדק והמוקדם מבחינה כרונולוגית לכל שאר סוגי המנגנונים. מנגנון זה קרוי "פעולה בודדת" מכיוון שהוא מבצע את הפונקציה הבודדת של שחרור הפטיש או הסטרייקר, במנגנון זה הפטיש נדרך בנפרד ופעולת שחרור הפטיש מבוצעת על ידי מנגנון ההדק. מנגנון זה נמצא בכלי נשק ליריה בודדת, ובנשק בעל מנגנון טעינה חוזרת (באנגלית: Repeating firearm) כולל רובים, רובה ציד, תת מקלע, ומכונת ירייה.
אקדחי התופי בעל הפעולה הבודדת הקלסיים של אמצע עד סוף המאה ה-19 כוללים אקדחים נטעני לוע שהשתמשו באבקת שריפה שחורה וכן האקדחים התופיים המודרניים יותר ובראש וראשונה קולט סינגל אקשן ארמי (ששמו כלל את סוג מנגנון ההדק) ואקדח הסמית' אנד וסון דגם 3 דרשו שהמשתמש ידרוך את הפטיש על ידי האגודל של היד האוחזת בנשק לפני הירי. הדק בפעולה יחידה עם פטישים חיצוניים שנדרכו ידנית החזיקו מעמד זמן רב יותר ואפשרו שליטה על קצב הירי במקרים שבהם יורה לא רצה להסתמך על נשק עם מנגנונים מורכבים. בעוד אקדחים של פעולה בודדת מעולם לא איבדו את הפופולריות בארצות הברית על להופעתו בשוק של האקדח החצי-אוטומטי, אקדח תופי עם מנגנון פעולה כפולה תוכננו ויוצרו באירופה לפני פרוץ מלחמת האזרחים האמריקנית וזכו פופולריות רבה לאורך המחצית השנייה של המאה ה-19, ונמכרו במספרים לא משמעותיים בארצות הברית.
במחצית הראשונה של המאה ה-20, כל האקדחים החצי-אוטומטיים היו כלי נשק עם מנגנון פעולה בודדת, ההבדל בין כלי נשק אלו לבין אקדח התופי בעל פעולה בודדת הוא שבעוד אקדח תופי בעל פעולה בודדת דורש מהמשתמש לדרוך את הפטיש באופן ידני לפני כל ירי, אקדח חצי אוטומטי בעל פעולה בודדת דורש דריכה ידנית עבור הירייה הראשונה בלבד, שלאחריה המחלק יחזור תחת כוח הרתיעה כדי לדרוך מחדש את הפטיש באופן אוטומטי ליריה הבאה. מנגנון זה חייב את נושא הנשק לשאת אותו כשהוא דרוך, טעון ונצור אם רצה בירי מהיר או לא דרוך וללא כדור בבית הבליעה אם הדגש היה על בטיחות. חסרון נוסף של המנגנון היה סרבול בעת תפעול תקלות ירי בגין כדור עקר או לחיצה על ההדק כאשר אין כדור בבית הבליעה
סוגי מנגנון הדק > פעולה כפולה/פעולה בודדת - היברידי

בסוף שנות ה-30 ותחילת שנות ה-40 של המאה העשרים, הציגה חברת קרל וולטר הגרמנית את האקדחים החצי-אוטומטיים בעלי פעולה כפולה - היברידית הראשונים, דגמי PPK ו-P.38, אשר כללו הדק פעולה כפולה הדומה באופיו למנגנון פעולה כפולה של אקדח תופי. המנגנון מאפשר לשאת את הנשק עם כדור בבית הבליעה ולהוריד את הפטיש. מנגנון פעולה כפולה/פעולה בודדת (DA/SA) הוא תכנון של מנגנון כלאיים (מנגנון היברידי) המשלב את התכונות של מנגנוני פעולה בודדת עם פעולה כפולה. הרוב המכריע של אקדחי "פעולה כפולה" מודרניים (גם אקדחים וגם אקדחים חצי אוטומטיים) משתמשים בסוג זה של הדק במקום "פעולה כפולה בלבד" (DAO). לאחר הירייה הראשונה, שאר הכדורים נורים במנגנון זהה למנגנון פעולה בודדת - תנועת המחלק לאחור דורכת את הפטיש ולחיצה על ההדק משחררת את הפטיש. עם זאת, בפועל רוב כלי הנשק בעלי פעולה היברידית כוללים את היכולת האופציונלית להפעיל את הפטיש בנפרד, ולחיצה על ההדק נעשית כפעולה בודדת, זאת בניגוד לכלי נשק "פעולה כפולה בלבד", שחסרה לחלוטין את היכולת לירות במצב פעולה בודדת. ירי של כדור ראשון במצב פעולה כפולה מאפשר התחלה מהירה יותר של פתיחה באש, אך הדיוק של הירי נפגע נפגע על ידי משיכה ארוכה וכבדה יותר של המשתמש על ההדק.
שימוש בנשק DA/SA מחייב את היורה להתמודד עם שתי משיכות הדק שונות: המשיכה הראשונה הארוכה והכבדה יותר של הפעולה הכפולה ומשיכות הפעולה הבודדת קצרות יותר וקלות יותר שלאחר מכן. ההבדל בין משיכות ההדק יכול להשפיע על הדיוק של היריות הראשונות.
מנגנוני הבטיחות, דהיינו הנצרות באקדחי DA/SA שונים מאקדחי פעולה בודדת וכוללים מנוף שמפיל את הפטיש בבטחה ובעדינות על הנוקר לאחר הכנסת כדור לבית הבליעה ומאפשר לשאת את האקדח ללא חשש לירייה מקרית בעת הורדת הפטיש או נשיאת האקדח. ללא מנגנון זה המשתמש נאלץ להוריד את הפטיש ביד על כדור חי בתוך בית הבליעה על כל סיכוני הבטיחות הנלווים לכך. אקדחי תופי בדרך כלל חסרים נצרות או אמצעי בטיחות אחרים מכיוון שהם נישאים באופן מסורתי כשהם לא דרוכים, והפטיש דורש מהמשתמש להניע אותו פיזית לפני כל ירייה שלא כמו אקדח DA/SA, שדורך את עצמו אוטומטית בכל פעם שהמחלק נע לאחור לאחר ירי.
סוגי מנגנון הדק > פעולה כפולה בלבד

מנגנון הדק פעולה כפולה, הידוע גם כפעולה כפולה בלבד (DAO) כדי למנוע בלבול עם הדגמים ההיברידיים הנפוצים, הוא מנגנון שמתוכנן לבצע את הפעולה הכפולה של דריכת הפטיש ולאחר מכן את שחרור הפטיש על הנוקר. תכנון הדק מסוג זה כולל פטיש פנימי שלא ניתן לדריכה ידנית, ואין מנגנון שחרור פנימי המסוגל להחזיק את הפטיש או הסטרייקר במצב נעול, דריכת הפטיש הפנימי ושחרורו מתרחשים כפעולה רציפה אחת. מנגנון הדק פעולה כפולה בלבד מכתיב לחיצה ארוכה של להב ההדק, תחליה על מנת לדרוך את הפטיש ובהמשך הלחיצה על מנת לשחרר את הפטיש, פעולה שצריכה לחזור על עצמה לכל ירייה בודדת בניגוד למנגנון DA/SA, בו הפעולה הראשונה היא פעולה כפולה המחייבת לחיצה ארוכה ראשונה על ההדק אך המשתמש יכול גם להשתמש במנגנון פעולה בודדת בכל עת ירצה. משמעות הדבר היא שהפטיש תמיד נמצא במצב מנוחה עד תחילת המשיכה על ההדק. מטרת מנגנוני הדק פעולה כפולה בלבד בנשק חצי אוטומטי היא בעיקר למנוע את השינוי במשיכת ההדק בין היריה הראשונה והיריות לאחר מבן שחווים במהלך ירי באקדח DA/SA, יתרון נוסף של המנגנון הוא האפשרות לשאת בבטחה את האקדח מוכן לירי כאשר כדור נמצא בבית הבליעה בזכות האפשרות לנצור את הפטיש או הנוקר במצב "מנוחה", והאפשרות שהאקדח יישאר במצב נצור גם לאחר ירי חלק מהכדורים במחסנית.
באקדחי תופי פעולה כפולה בלבד אין אפשרות לדרוך את האקדח לפני הירי וחייבים תמיד לירות בו במצב פעולה כפול. אקדחים אלו מסווגים בדרך כלל כ נשק חסר פטיש (Hammerless) מאחר שהפטיש מכוסה, או מיוצר ללא "דורבן" מתכת המאפשר דריכה או חבוי לחלוטין בתוך במסגרת (הגוף) של האקדח ובכך נמנעת אפשרות לדריכה ידנית בכלל. אקדחי תופי בעלי פעולה כפולה בלבד בנויים בדרך כלל כדגמי DA/SA קיימים עם מנגנון הדק שונה המונע מהמשתמש של גישה לפטיש. המטרה היא למנוע הסתבכות אפשרית של דורבן הפטיש בבגדים או בנרתיק. ההתנגדות של המנגנון הדק פעולה כפולה באקדח תופי היא משמעותית בין היתר מאחר שהמנגנון לא רק דורך ומשחרר את הפטיש אלא גם מסובב את התוף עובדה המשפיעה מהותית על הדיוק של כלי הנשק, בגלל בעיה זו רוב אקדחי התופי בעלי מנגנון הדק DAO מיוצרים עם קנה קצר מאד, (Snubnosed revolver) ומיועדים לשימוש בתרחישים, שבהם המגע הוא מטווחים קצרים מאד, מהירות הוצאת הכדור הראשון חיונית ודיוק מוגבל הוא פשרה מקובלת.
סוגי מנגנון הדק > הדק בינארי

הדק בינארי (או הדק משיכה- ושחרור) הוא מנגנון הדק המאפשר לכלי נשק חצי אוטומטי לירות בקצב מוגבר. הדק בינארי פועל על ידי ירי ירייה אחת עם לחיצה על ההדק ולאחר מכן ירי נוסף לאחר מכן עם שחרור ההדק. מנגנוני הדק בינאריים הם בדרך כלל שינויים של מכלולי הדק קיימים בתהליך נפרד שלא על ידי יצרן הנשק המקורי. מנגנון ההדק המותקן מראש של כלי נשק מסוים מוחלף במכלול ההדק הבינארי. כמו בכל כלי נשק חצי אוטומטיים, רק כדור אחד נורה בתוך פונקציה אחת של ההדק. זה מאפשר לכלי נשק המצוידים בטריגר בינארי להימנע מסיווג כמכונת ירייה במסגרת ההגדרות המשמשות את החוק הפדרלי של ארצות הברית.
מנגנוני הדק בינאריים הפכו פופולריים בארצות הברית לאחר הטבח בסטריפ של לאס וגאס ב-2017, כאשר התקנים מיכאניים מסוג ארכובת הדק (Trigger crank) ו במפ סטוק (Bump stock), המשמשים באופן דומה להגברת קצב הירי, זכו לפרסום ולדרישה מגברת מחד ולדיונים על הגבלת המכירות ושימוש מאידך.
סוגי מנגנון הדק > הדק ניתן לכיוון

הדק ניתן לכיוון (אנגלית: set trigger) מאפשר ליורה שליטה על ההתנגדות של ההדק ללחיצה תוך שמירה על מידה של בטיחות ישנם שני סוגים: סט יחיד וסט כפול. מנגנוני הדק ניתנים לכיוון נמצאים בשימוש בכלי נשק מותאמים אישית וברובי תחרות, כאשר משיכה קלה על ההדק מועילה לדיוק.
סוגי מנגנון הדק > הדק ניתן לכיוון > סט יחיד

הדק סט יחיד הידוע גם כ"הדק על חוט השערה" (אנגלית: hair trigger) הוא בדרך כלל הדק אחד שניתן לירות ללא כיוון של התנגדות מנגנון ההדק או שההתנגדות יכולה להיות "מוגדרת" - בדרך כלל על ידי משיכה של ההדק, או על ידי דחיפה קדימה של ידית קטנה המחוברת לחלק האחורי של ההדק. כך או כך ומאפשר משיכה קלה בהרבה של ההדק.
סוגי מנגנון הדק > הדק ניתן לכיוון > סט כפול

מנגנון הדק סט כפול נועד - כמו מנגנון הדק סט יחיד להשיג שליטה על התנגדות ההדק אך משתמש במנגנון כפול: הדק אחד משחחר לפעולה את ההדק השני. ההדק השני משחרר את הפטיש. מנגנון סט כפול, חד פאזי מופעל ומשחרר את הפטיש רק על ידי לחיצה תחילה על ההדק הדורך, ולאחר מכן לחיצה על הדק הירי. הדק סט כפול, עם פאזה כפולה יכול להיות מופעל כהדק סטנדרטי אם לא לוחצים על ההדק הדורך, או כהדק נשלט על ידי לחיצה ראשונה על ההדק הדורך.
סוגי מנגנון הדק > הדק קבוע מראש

מנגנוני הדק קבועים מראש מתייחסים לסטרייקרים ופטישים באקדחים חצי אוטומטיים. עם ירי הכדור או טעינת כדור אל בית הבליעה, הפטיש או הסטרייקר ינוחו במצב דרוך חלקית. לחיצה על ההדק משלימה את מחזור ההנעה של הפטיש או הסטרייקר ולאחר מכן את השחרור והנקירה. בעוד שמבחינה טכנית מדובר בהדק מסוג "פעולה כפולה" ההבדל נובע מכך שהדק אינו מסוגל להניע את החלוץ הפטיש במלואו. גרסה נוספת של המנגנון קבוע מראש מתוכננת כך שהלחיצה הראשונה על הדק נעשית ממצב "קבוע מראש", אם לא מתבצע ירי כתוצאה מתקלה מיכאנית או תקלה בהצתת הפיקה המנגנון מאפשר דריכה נוספת, מלאה של הפטיש כמנגנון הדק פעולה בודדת בלבד (DAO), סידור זה זה מאפשר ליורה לנסות לירות פעם שנייה לאחר תקלת ירי, בניגוד לאקדח בעל מנגנון "פעולה בודדת", שבה הפעולה האפשרית היחידה במקרה של תקלת ירי הוא להניע את המחלק בניסיון לפלוט את הכדור ולטעון כדור חדש ולאחר מכן ללחוץ שוב על ההדק.
סוגי מנגנון הדק > הדק משתנה

הדק משתנה מאפשר למשתמש יכולת לבחור קצב ירי אש ללא צורך במתג בורר מצבים .
הדק משתנה בצורת "סהר כפול" מאפשר שינוי קצב ירי על ידי לחיצה על אחד מהקימורים בלהב ההדק. הקימור העליון של ההדק מאפשר ירי חצי אוטומטי, בעוד לחיצה על הקימור התחתון של ההדק מאפשר ירי אוטומטי לחלוטין. אף על פי שנחשבה לחדשנית בעת הכנסתה לשימוש בחצי הראשון של המאה ה-20, התכונה בוטלה ברוב כלי הנשק בגלל המורכבות הטכנית של המנגנון שהעלתה את הסיכוי לתקלות והעלתה את העלות של ייצור כלי הנשק.
גרסה אחרת של המנגנון הוא הדק פרוגרסיבי המאפשר קצבי ירי שונים בהתבסס על הלחץ של היורה על להב ההדק. לדוגמה, כאשר לוחצים את ההדק קלות, הנשק יירה ירייה בודדת. בלחיצה מלאה הנשק יירה בקצב אש אוטומטי לחלוטין.
שמורת הדק

שמורת הדק הוא חלק בכלי הנשק שבדרך כלל איננו ישיר חלק ממנגנון ההדק אך מהווה חלק מהמכלול. תפקידה העיקרי של שמורת ההדק הוא להוות אמצעי בטיחות כנגד לחיצה אקראית על להב ההדק וירי בשוגג. שמורת ההדק יכולה להיות חלק מהמסגרת או מידית האחיזה. בדרך כלל גודל שמורת ההדק מתוכננת ומתאימה למידה של האצבע היורה. בכלי נשק המיועדים לשימוש במזג אוויר קר, שמורת ההדק גדולה יותר ומתאימה למידה של יד שלמה, לעיתים מכונה "שמורת יד". ומתוכננת כך שניתן לירות בנשק גם עם כפפות עבות. בעבר תוכננו אקדחים עם משענת אצבע מחוברת לתחתית מגן ההדק. במטרה ליצב את האחיזה בנשק על ידי אצבע האמה.
ברובים בעלי מנגנון טעינה חוזרת מסוג פעולת מנוף (Lever action), מערכת טעינה מכנית שנשלטת על ידי ידית הנעה המופעלת ידנית, הממוקמת כחלק משמורת ההדק. בעת ההפעלה הידית מסתובבת קדימה וגורמת לתנועת הבריח, מנגנון זה מזין וחולץ את הכדורים מתוך בית הבליעה ודורך את הנשק. רוב כלי הנשק הפועלים על ידי מנוף הם רובים, אך יוצרו כמה רובי ציד עם פעולת מנוף וכמה אקדחים.
שמורת הדק כחלק ממנגנון פעולת מנוף ברובה ווינצסטר מודל 1873
שמורת הדק עם משענת לאצבע נוספת
שמורת הדק באקדח מודרני
שמורת יד ברובה מסוג שטייר AUG
זמן פעולה

המושג זמן נעילה או זמן פעולה מתייחס למרווח הזמן (לרוב נמדד באלפיות שניות) מרגע הפעלת ההדק של כלי ירייה ועד שהנוקר פוגע בפיקה. משך הזמן תלוי בתכנון מנגנון הירי. זמן נעילה ארוך מגדיל את ההסתברות שהיורה יסיט את הכוונות של כלי הנשק מהמטרה לפני שהכדור עזב את הקנה, טעות שעלולה להוביל להחטאות. זמני נעילה קצרים מבוקשים במיוחד בכלי נשק המיועדים לתחרויות ירי הדורשות דיוק גבוה על מטרות קטנות ממצבים לא יציבים, כמו עמדת ירי במטווח החשוף לתנאי חוץ.
ערכות שמיוצרות על ידי חברות שונות לשימוש לאחר הקניה, מפחיתות את זמן הפעולה בהשוואה לרובה מקו ייצור במפעל. ערכות אלו כוללות חלקים שונים ממנגנון ההדק לשיפור ביצועי זמן הפעולה. על ידי שימוש בנוקר קל יותר עשוי מטיטניום או תערובת של פלדה ואלומיניום יכול להפחית את משקלו של הנוקר החדש לכמעט מחצית מהמקור, קפיצים חזקים יותר משמשים כדי להגדיל עוד יותר את מהירות תנועת הנוקר להפחתה נוספת של זמן הנעילה, כמו גם להגביר את האמינות שכן לפין הירי החדש יש פחות מסה. בכלי ירייה בעלי פטיש, פטיש קל יותר וקפיץ פטיש חזק יותר יכולים גם לקצר את זמן הנעילה. צמצום נוסף של זמן הפעולה של מנגנון הדק מושג על ידי מנגנונים מיוחדים בהם לא קיים פטיש, לעיתים ניתן להתקין מערכות הדק אלקטרוניות במקום מערכות הדק מכניות. מערכות הדק אלקטרוני נמצאות בעיקר בכלי נשק לשימוש בתחרויות קליעה למטרה. זמן הנעילה של מעגל ירי אלקטרוני עם הצתה חשמלית של יכול להיות בסביבות 27 מיקרו-שניות.
לקריאה נוספת

Chris Monturo: Forensic Firearm Examination Academic Press, 2019 ISBN	0128145404
Bryce M. Towsley: Gunsmithing Made Easy: Projects for the Home Gunsmith Skyhorse Publishing Inc., 2010 ISBN	1616080779
DK editors: Weapon The ultimate record of arms and armour Dorling Kindersley Ltd, 2008 ISBN	1405334738
Ian V. Hogg : Firearms and how they work . Motorbuch Verlag, Stuttgart 1986, ISBN 3879437882
הערות שוליים

↑  Yablon, Alex "These Six Barely Legal Gun Products Are Still Widely Available"  אתר the trace October 16, 2017)
↑  B. E. Spencer Trigger Function and Terminology
↑  Randy Wakeman lock time and trigger
↑  Encyclopedia Of American Gun Design And Performance. Book I Rifles pp-147-216
מנגנון הדק של קשת בחלק העליון ה"כף" האוחזת במיתר בחלק התחתון הדק מימין ומנוף למתיחת המיתר משמאל
סכימה של מנגנון הדק של קשת צולבת 1=כף 2=מיתר 3=חץ 4=הדק
פטיש אליו מחובר נוקר קבוע. אקדח תופי מסוג סמית' אנד ווסון מודל 13
סכימה של מנגנון הדק מסוג "סטרייקר" של רובה דרייזה, הנוקר נדרך על ידי קפיץ ומחובר ישירות להדק.
סרטון וידאו של פעולת מנגנון הדק של אקדח מקארוב PM מסוג פעולה כפולה היברידית
אקדח סמית' אנד ווסון Safety Hammerless פעולה בודדת בלבד
קולט מודל 1908 אקדח פעולה בודדת בלבד ללא פטיש חיצוני
אקדח תופי אנפילד סימן 2 פעולה כפולה עם פטיש ללא דורבן.
סכמה של מנגנון הדק "סט כפול"
הדק כפול באקדח "נטען קנה" מתוצרת Parker Field & Sons לונדון
מנגנון הדק משתנה במכונת ירייה MG34
ג'ון מלקוביץ'

| --- | --- |

מלקוביץ', 2015
 לידה:  9 בדצמבר 1953 (בן 71) כריסטופר, מחוז פרנקלין, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-1976
 מקום לימודים:  אוניברסיטת המדינה של אילינוי  אוניברסיטת איסטרן אילינוי  Benton Consolidated High School 
 בן או בת זוג:  גלן הדלי (1982–1988) 
 פרסים והוקרה:  פרס דונוסטיה (1998)  פרס עולם התיאטרון (1983)  פרס אמי לשחקן המשנה הטוב ביותר במיני סדרה או סרט טלוויזיה (1986)  מסדר ההצטיינות האוקראיני, דרגה 3  מסדר דניקה חרוווצקה  פרס קלרנס דרוונט 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ון גאבין מלקוביץ' (באנגלית: John Gavin Malkovich; ‏נולד ב-9 בדצמבר 1953) הוא שחקן קולנוע ותיאטרון, במאי ומפיק אמריקאי, זוכה פרס אמי ופרס אובי ובעל שתי מועמדויות לפרס אוסקר.
ביוגרפיה

מלקוביץ' נולד בכריסטופר, אילינוי שבארצות הברית, למשפחה נוצרית ממוצא קרואטי, גרמני, צרפתי ובריטי. אביו עמד בראש תנועה לשימור הסביבה ואמו הייתה בעלים של עיתון מקומי. לו שלוש אחיות צעירות ואח אחד גדול.
למד באוניברסיטת מזרח אילינוי. לאחר מכן, עבר לאוניברסיטת אילינוי סטייט, בה למד תיאטרון, אך נשר בטרם עת.
קריירה

מלקוביץ' שיחק בסרטים דוגמת "ז'אן ד'ארק" של לוק בסון, שבו גילם את שארל השביעי מלך צרפת, "צילו של ערפד", "דמעות של שתיקה" עטור התשבחות ו"מעבר לעננים", סרטו האחרון של אנטוניוני, לצד סרטים הוליוודים כדוגמת "שחיתות בצמרת", "בקו האש" של קלינט איסטווד ו"קון אייר".
הוא גילם את "אתוס" ב"האיש במסיכת הברזל", על פי ספרו של אלכסנדר דיומא, את שארל-מוריס דה טליראן במיני סדרה "נפוליאון", שבו כיכב ואת צ'ארלס השני מלך אנגליה ב"ליברטין".
שיחק בסרטיהם של סטיבן ספילברג, מנואל דה-אוליברה, ברנרדו ברטולוצ'י, וודי אלן, רוברט בנטון, סטיבן פרירס וג'יין קמפיון. מלקוביץ' בעצמו ביים סרט קולנוע אחד ב-2002 בשם "הרקדן בקומה מעל" בכיכובו של חאבייר בארדם.
ב-1984 הוא שיחק בסרט "מקום בלב", תפקיד עליו היה מועמדת לראשונה לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר.
ב-1993 שיחק בסרט "בקו האש", עליו היה מועמד לפרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר - סרט קולנוע ולפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר, בפעם השנייה.
הבמאי ספייק ג'ונז ביים ב-1999 את הסרט "להיות ג'ון מלקוביץ'", אחד הסרטים היחידים בהם כולל שם הסרט את שמו של שחקן. מלקוביץ' גילם שם את עצמו, ובאופן יוצא דופן לגבי שחקן המגלם את עצמו - שיחק באחד התפקידים הראשיים, וקיבל זמן מסך רב מאוד.
ב-2006 הופיע בסרט "אראגון" בתור המלך גאלבטוריקס, הנבל הראשי.
ב-2014 שיחק בתפקיד המרכזי בסדרה "Crossbones" בתור אדוארד טיץ' שחור הזקן.
חיים אישיים

ב-2009 היה אורח בפסטיבל הקולנוע ירושלים והעביר כיתת אמן. ב-2013 הופיע ב"קומדיה השטנית" במסגרת פסטיבל אילת הבינלאומי למוזיקה קאמרית.
פילמוגרפיה > טלוויזיה

קרוסבונז (2014) - בתפקיד: שחור הזקן
תעלומת האלפא ביתא (2018) - בתפקיד: הרקולה פוארו.
מיליארדים (2018) - בתפקיד: האוליגרך גריגור אנדולוב.
כוח החלל (2020) - בתפקיד: ד"ר אדריאן מאלורי.
האפיפיור החדש (2020) - בתפקיד: האפיפיור ג'ון פול השלישי.
ריפלי (2024) - בתפקיד: ריבס מינו.
הלוק החדש (אנ') (2024) - בתפקיד: לוסיאן ללונג (אנ').
Unsinkable ‏(2024) - בתפקיד: פולארד.
הערות שוליים

↑  https://ethnicelebs.com/john-malkovich
↑  אורון שמיר, שנת הדרקון, באתר הארץ, 8 בדצמבר 2006
↑  רותה קופפר, ג’ון מלקוביץ’ יככב בסדרה על שחור הזקן, באתר הארץ, 12 במרץ 2013
↑  ג'ון מלקוביץ' בפסטיבל הקולנוע בירושלים, באתר הארץ, 30 ביוני 2009
↑ שיר חכם, ג'ון מלקוביץ' יופיע באילת ב"קומדיה השטנית", באתר הארץ, 4 בפברואר 2013ביקורת
נעם בן זאב, תיבתתהודה - ג'ון מלקוביץ' מטריד את הקהל, באתר הארץ, 5 במאי 2013
מיכאל הנדלזלץ, "הקומדיה השטנית": לראות את ג'ון מלקוביץ' ולהישאר בחיים, באתר הארץ, 1 במאי 2013
| פרס אמי לשחקן משנה מצטיין במיני סדרה או סרט |
| --- | --- | --- |
| 1975–2000 | אנתוני קווייל (1975) ‏•‏‏ אד פלנדרס (1976) ‏•‏‏ ברג'ס מרדית' (1977) ‏•‏‏ האוורד דה סילבה (1978) ‏•‏‏ מרלון ברנדו (1979) ‏•‏‏ ג'ורג' גריזרד (1980) ‏•‏‏ דייוויד וורנר (1981) ‏•‏‏ לורנס אוליבייה (1982) ‏•‏‏ ריצ'רד קיילי (1983) ‏•‏‏ ארט קרני (1984) ‏•‏‏ קארל מולדן (1985) ‏•‏‏ ג'ון מלקוביץ' (1986) ‏•‏‏ דבני קולמן (1987) ‏•‏‏ ג'ון שיה (1988) ‏•‏‏ דרק ג'קובי (1989) ‏•‏‏ וינסנט גרדניה (1990) ‏•‏‏ ג'יימס ארל ג'ונס (1991) ‏•‏‏ יום קרונין (1992) ‏•‏‏ בו ברידג'ס (1993) ‏•‏‏ מייקל גורג'יאן (1994) ‏•‏‏ דונלד סאת'רלנד (1995) ‏•‏‏ טום הולס (1996) ‏•‏‏ בו ברידג'ס (1997) ‏•‏‏ ג'ורג' סי. סקוט (1998) ‏•‏‏ פיטר או'טול (1999) ‏•‏‏ האנק עזריה (2000) |  |
| 2001–הווה | בריאן קוקס (2001) ‏•‏‏ מייקל מוריארטי (2002) ‏•‏‏ בן גזארה (2003) ‏•‏‏ ג'פרי רייט (2004) ‏•‏‏ פול ניומן (2005) ‏•‏‏ ג'רמי איירונס (2006) ‏•‏‏ תומאס היידן צ'רץ (2007) ‏•‏‏ טום וילקינסון (2008) ‏•‏‏ קן האוורד (2009) ‏•‏‏ דייוויד סטראתיירן (2010) ‏•‏‏ גאי פירס (2011) ‏•‏‏ טום ברנג'ר (2012) ‏•‏‏ ג'יימס קרומוול (2013) ‏•‏‏ מרטין פרימן (2014) ‏•‏‏ ביל מארי (2015) ‏•‏‏ סטרלינג קיי בראון (2016) ‏•‏‏ אלכסנדר סקושגורד (2017) ‏•‏‏ ג'ף דניאלס (2018) ‏•‏‏ בן וישו (2019) ‏•‏‏ יאיא עבדול-מאטין השני (2020) ‏•‏‏ אוון פיטרס (2021) ‏•‏‏ מאריי בארטלט (2022) ‏•‏‏ פול וולטר האוזר (2023) ‏•‏‏ למורן מוריס (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007428873305171  PLWABN: 9810667980205606  BIBSYS: 98013480  BNE: XX1288404  BnF: cb13931937t (data)  CANTIC: a10117581  GND: 128617381  ISNI: 0000 0001 2142 0985  LCCN: n88068080  LNB: 000186874  MusicBrainz: faff2ee7-8561-4f0a-a85d-654a76625173  NKC: xx0015475  NLK: KAC2020K7591  NTA: 073476196  RERO: 02-A008986680  SNAC: w6qn83vc  SUDOC: 080714439  VIAF: 85398839   WorldCat (עם VIAF): 85398839
וילם דפו

| --- | --- |
וילם דפו, 2019
וילם דפו, 2019
 לידה:  22 ביולי 1955 (בן 69) אפלטון, ויסקונסין, ארצות הברית ארצות הברית
 שם לידה:  William James Dafoe 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1977
 עיסוק:  מדבב
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ויסקונסין-מילווקי  תיכון אפלטון איסט 
 בן או בת זוג:    Elizabeth A. LeCompte (1977–2004) 
 מספר צאצאים:  1 
 פרסים והוקרה:  Romics d'Oro (2019)  גביע וולפי לשחקן הטוב ביותר (2018)  פרס אינדפנדנט ספיריט (2001)  פרס דונוסטיה (2005)  דוב הזהב של כבוד (2018)  פרס סטלייט  פרס סאטורן 
 פרופיל ב-IMDb
 
ויליאם ג'. "וילם" דפו (באנגלית: William J. "Willem" Dafoe;‏ נולד ב-22 ביולי 1955) הוא שחקן קולנוע אמריקאי, שהיה מועמד לארבעה פרסי אוסקר ולשלושה פרסי גלובוס הזהב. הוא ממייסדי קבוצת תיאטרון הניסיונית "The Wooster Group".