stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וורקוטה

| --- | --- |
מרכז וורקוטה
מרכז וורקוטה
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 רפובליקה:  רפובליקת קומי רפובליקת קומי
 חבל ארץ:  סיביר
 ראש העיר:  ירוסלב שאפושניקוב
 תאריך ייסוד:  1932 כמחנה עבודה
 שטח:  29.8 קמ"ר
 גובה:  180 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  56,131 (2024)
 קואורדינטות:  67°30′00″N 64°02′00″E﻿ / ﻿67.5°N 64.033333333333°E﻿ / 67.5; 64.033333333333 
 אזור זמן:  UTC +4
 האתר הרשמי
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת רוסיה מוגדלת) מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה  קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט  אוקיינוס הקרח הצפוניוורקוטה(למפת רוסיה רגילה) מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה  קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט  אוקיינוס הקרח הצפוניוורקוטה(למפת רפובליקת קומי רגילה) סיקטיבקר אוחטה פצ'ורה אוסינסק אינטה סוסנוגורסק ימבה ווקטיל הניינץ ימלו ננץ  חנטי ומנסי סברדלובסק פרם קירוב וול. קו. ארכנגלסק ים ברנץ וורקוטה(למפת רפובליקת קומי מוגדלת) סיקטיבקר אוחטה פצ'ורה אוסינסק אינטה סוסנוגורסק ימבה ווקטיל הניינץ ימלו ננץ  חנטי ומנסי סברדלובסק פרם קירוב וול. קו. ארכנגלסק ים ברנץ וורקוטה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
רחוב בעיר
וורקוטה (ברוסית: Воркута) היא עיר ברפובליקת קומי, צפון רוסיה. אוכלוסייתה מונה (נכון לשנת 2021) 52,292 איש. העיר שוכנת צפונית לחוג הארקטי באזור קפוא-עד.
היסטוריה

בסוף המאה ה-19, גאולוגים גילו באזורים אלו מרבצי פחם. משנת 1924 נשלחו מספר משלחות מחקר גאולוגיות כאשר עבודתה של כל משלחת גאולוגית באותם ימים לא נעשתה ללא עזרת האוכלוסייה המקומית. סביב השנים אתרי הגילוי נוצר מחנה הגולאג בשנות ה-30 של המאה ה-20. בשנת 1932 היו במחנה 9,000 אסירים ולאחר מכן בשנת 1938 מספר האסירים גדל ל-55,000 אסירים.
ב-28 בדצמבר 1941 נחנך קו הרכבת הראשון מוורקוטה לאורך מסילת הרכבת הצפונית פצ'ורה. באמצע קיץ 1942 הוכנס הקו לפעילות סדירה במקטע וורקוטה-קוטלאס-קונושה. במהלך מלחמת העולם השנייה היישוב הפך לעיר, אך עדיין פעל לצדה מחנה גולאג בשם וורקוטלאר. המחנה היה בין הגדולים בברית המועצות, בתחילת שנות ה-50 שכנו בו מעל ל-73 אלף אסירים.
בשנת 1953 פרץ במחנה המיוחד מספר 6 רקלג מרד אסירים. המחנה פורק ב־1962, ו-ורקוטה קיבלה מעמד של עיר. העיר נבנתה בהתאם לתוכנית של אדריכלים מלנינגרד בהתאם לסגנון קלסיציזם סטליניסטי. התפתחה סביבה תעשיית מזון נרחבת ותעשיית הפחם המשיכה להוות מקור הכלכלה העיקרי בעיר.
שני פיצוצים גרעיניים תת-קרקעיים בוצעו בשטח אזור וורקוטה. הפיצוץ הראשון התרחש ב-2 ביולי 1971, בעומק של 542 מטר, 20 ק"מ מוורקוטה, לא הרחק מתחנת הרכבת חאנוביי. השני בוצע ב-29 באוגוסט 1974 בעומק של 583 מטר ליד תחנת סיידה שליד וורקוטה. לפיצוצים לא היו חשיבות צבאית, אלא כלכלית: בעזרתם נבדקו השכבות העמוקות של כדור הארץ למטרות מדעיות.
לאחר קריסת ברית המועצות והמשבר בתעשיית הכרייה, עזבו תושבים רבים את העיר. המכרה, היישוב הראשון באתר של העיר הנוכחית שפעם היה אזור עירוני גדול, ננטש וחלה נסיגה במספר התושבים בה.
תרבות

בשנת 1943 פועל בעיר תיאטרון. בשנים הראשונות הרכב התיאטרון כלל בעיקר שחקנים מקרב אסירי הגולאג, ובהתאם לכך בין השחקנים היו שחקני תיאטראות של מוסקבה ולנינגרד שנשלחו לתקופות מאסר. עד שנת 1953 עמד בראש התיאטרון בוריס מורדבינוב, בעבר במאי תיאטרון הבולשוי במוסקבה. לאחר פטירת יוסיף סטלין רבים מאסירי הגולאג שוחררו, והשחקנים חזרו על פי רוב לערים הגדולות.
אקלים

האקלים של העיר הוא תת-ארקטי. התקופה נטולת הכפור היא כ-70 יום בלבד בהן הטמפרטורות מעל לאפס מעלות (גם בקיץ ייתכן לעיתים כפור), בעוד שמשך החורף הוא כשמונה חודשים. עם זאת, האקלים של וורקוטה מתרכך באופן משמעותי (בהשוואה לאזורים אחרים באזור הארקטי) מהשפעת הגזרה המערבית הלא-קופאת של הקוטב הצפוני. לכן, תנודות הטמפרטורות השנתיות בוורקוטה קטנות למדי עבור קווי הרוחב הללו, והטמפרטורות בחורף גבוהות יותר מאשר בדרום. כמות המשקעים השנתית (531 מ"מ) גדולה בסטנדרטים של האזור הארקטי, אשר בשילוב עם טמפרטורות קיץ נמוכות יחסית, מובילה ללחות יתר (אקלים לח). בקיץ, האינטראקציה של חזיתות אטמוספיריות חמות של ציקלונים המגיעים מהאוקיינוס האטלנטי עם חזיתות קרות אך לחות של הקוטב הצפוני המערבי גורמת להיווצרות עננים רבים, ולכן יש מעט מאוד ימים ללא עננים בוורקוטה. כמעט תמיד נושבת רוח חזקה למדי, בעיקר לכיוון צפון מערב. בחורף, סופות שלגים קשות מתרחשות ללא הרף, הגורמות לסחף שלג.
חקלאות בשדה פתוח בלתי אפשרית בגלל האקלים הקשה, למעט כמה עשבים. מלפפונים, תרד, כרישה, בצל ואחרים גדלים בעיקר על אדני החלונות ובחממות. מ-17 בדצמבר ועד ל-27 בדצמבר מתקיימת תופעה של ליל קוטב ומ-30 במאי ועד ל-14 ביולי שמש חצות.
| אקלים בוורקוטה> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בוורקוטה> ינואר.-15.6.-23.6.36 | אקלים בוורקוטה> פברואר.-16.1.-23.9.34 | אקלים בוורקוטה> מרץ.-9.6.-18.1.33 | אקלים בוורקוטה> אפריל.-5.5.-14.4.27 | אקלים בוורקוטה> מאי.1.7.-5.2.35 | אקלים בוורקוטה> יוני.12.7.3.3.52 | אקלים בוורקוטה> יולי.18.7.8.2.55 | אקלים בוורקוטה> אוגוסט.14.2.5.8.63 | אקלים בוורקוטה> ספטמבר.7.8.1.3.57 | אקלים בוורקוטה> אוקטובר.-0.8.-6.1.57 | אקלים בוורקוטה> נובמבר.-9.5.-16.5.40 | אקלים בוורקוטה> דצמבר.-13.9.-21.6.42 | אקלים בוורקוטה> ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: Климат Воркуты - Погода и климат, www.pogodaiklimat.ru
כלכלה

כלכלת העיר מבוססת על מרבצי פחם. בשנות ה-50 פעלו באזור 17 מכרות, כיום פועלים 5 בלבד.
בפברואר 2016, נהרגו 36 איש במכרה הפחם 'סברנאיה' עקב פיצוץ שנגרם מדליפת גז מתאן. דווח כי מתוך 110 איש ששהו במקום חולצו 80 כורים, אך אפסו הסיכויים לחלץ את 36 הנותרים.
אוכלוסייה

לפי הסטטיסטיקה הרשמית של השירות הפדרלי לסטטיסטיקה ממלכתית בתחילת 2019, אוכלוסיית העיר מנתה 54,223 נפשות. הסטטיסטיקה הרשמית שונה מאוד ממצב העניינים האמיתי ולדברי פקידי העיר חיים בעיר בין 35 ל-40 אלף איש. על פי נתונים אלה וורקוטה היא העיר המובילה ברפובליקת קומי במונחים של ירידה באוכלוסייה. אם בשנת 1992 חיו בה יותר ממאה אלף איש, כיום חיים בה כחמישים אלף בלבד.
תחבורה

בעיר פועלת תחנת רכבת וזה אמצעי תחבורה העיקרי. עד לאחרונה לא היה כביש קבוע שהיה ניתן לשימוש במהלך כל ימות השנה. שדה תעופה של העיר מחבר אותה עם מוסקבה, סנקט פטרבורג וסיקטיבקר.
עד 2011 לא היה כביש לעיר. הדרך היחידה להגיע לוורקוטה ברכב הייתה לעצור באוחטה (סוסנוגורסק, במרחק כ-680 ק"מ מהעיר) ולהעמיס קרונות על רציפי רכבת שם. לקח כיממה להתגבר על קטע זה של המסלול, ובשל ארגון לקוי של התחבורה ברכבת, זמן הנסיעה יכול לעלות ל-8 ימים, בתוספת זמן ההמתנה לרציף עד יומיים. ברם בשנת 2010, עם הקמת צינור גז מחצי האי ימאל, נוצר צורך בתחזוקתו, מה שהוביל לסלילת כביש חורפי. עם זאת, ניתן לנסוע עליו רק ברכב שטח.
תקשורת

הספקים העיקריים של שירותי תקשורת (טלפוניה ואינטרנט) בעיר הם:
LLC "Сonnect";
LLC UPTS-Vorkuta;
רוסטלקום;
חברת AltergoSky (אינטרנט לווייני);
תקשורת סלולרית על תקן GSM מסופקת על ידי:
MTS;
Tele2;
Beeline;
"מגפון";
רוסטלקום (מאז המחצית השנייה של 2016);
Yota
ערים תאומות

מדגסקר אנטננריבו, מדגסקר
הערות שוליים

↑  הסיכויים אפסו: עשרות נהרגו בפיצוץ במכרה בצפון רוסיה - וואלה חדשות, באתר וואלה, 28 בפברואר 2016
↑  מינוס 70 מעלות בשיא: כך נראה אחד המקומות המיושבים הקרים בעולם, באתר ‏מאקו‏, 8 במרץ 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552791705171  BnF: cb15655170k (data)  GND: 4066937-3  LCCN: n82165221  MusicBrainz: d6414977-5c1b-427e-bd43-2293c81a1303  NKC: ge951557  VIAF: 248534740   WorldCat (עם VIAF): 248534740 
ורקוטה בשנות ה-50 של המאה ה-20
חוזה ורדן

חלוקת אירופה לאחר חוזה ורדן:  פרנקיה המזרחית – תחת שלטון לודוויג הגרמני  פרנקיה התיכונה – תחת שלטון לותאר הראשון  פרנקיה המערבית – תחת שלטון קרל הקירח
חוזה ורדן (בצרפתית: Traité de Verdun, בגרמנית: Vertrag von Verdun) של שנת 843 הוא הסכם במסגרתו שלושת בניו של לואי החסיד, נכדיו של קרל הגדול, חילקו ביניהם את האימפריה הקרולינגית.
ההסכם, שנחתם בוורדן אשר בצפון-מזרח צרפת, הביא לסיומה של מלחמת האזרחים הקרולינגית בת שלוש השנים.
המאבק על האימפריה

עם מותו של לואי החסיד ב-840 לספירה, תבע בנו הבכור, לותאר הראשון, בעלות על קיסרות אביו ותמך בהמלכתו של אחיינו פפין השני (אנ') כמלך אקוויטניה. לאחר שאֶחָיו של לותאר, קרל הקירח ולודוויג הגרמני, הביסו אותו בקרב על פונטני (אנ') בשנת 841 וחתמו על שבועות שטרסבורג (אנ') (842), הסכים לותאר למשא ומתן.
ההסכם

שלושת האחים כבר היו מבוססים בממלכות שונות, לותאר באיטליה, לודוויג בבוואריה, וקרל באקוויטניה.
באוגוסט 843 התכנסו שלושת האחים בעיר ורדן וחתמו על הסכם לפיו חולקה האימפריה לשלוש ממלכות שונות, בהתאם לנוהג הפרנקי לחלק את נחלות האב בין כל היורשים בחלקים דומים ולא להוריש את כולה לבן הבכור: לודוויג, לימים "לודוויג הגרמני", זכה בחלקה המזרחי של האימפריה, פרנקיה המזרחית, שהפכה בהמשך לממלכת גרמניה. לותאר זכה בחלק המרכזי של האימפריה, פרנקיה התיכונה, שכלל את ארצות השפלה, אלזס, בורגונדי, פרובאנס ואיטליה. כמו כן, בהיותו הבן הבכור, הוא זכה בתואר "הקיסר הרומי" והיה, בשם בלבד, השליט העליון. קרל זכה בחלק המערבי, פרנקיה המערבית, שהפך מאוחר יותר לצרפת. פפין השני קיבל את ממלכת אקוויטניה אבל היה תחת סמכותו של קרל.
הממלכה המזרחית והמערבית התפתחו לישויות יציבות יחסית. לעומתן ממלכתו של לותאר, שגבולותיה הארוכים היו קשים להגנה ושהרי האלפים חצצו בין חלקה הדרומי לצפוני, התפצלה בין יורשיו, וחלקים ממנה היוו זירה למאבק בין צרפת לגרמניה במשך מאות שנים.
ראו גם

חוזה מרסן
חוזה הפרשים

חוזה הפרשים (באנגלית: CFD Contract for Difference) הוא חוזה בין שני צדדים, המתואר בדרך כלל כ"קונה "ו"מוכר", הקובע כי הקונה ישלם למוכר את ההפרש בין הערך הנוכחי של נכס לבין שוויו במחיר זמן החוזה (אם ההפרש שלילי, המוכר משלם במקום זאת לקונה).
חוזה הפרשים הוא בעצם מכשיר פיננסי שמבוסס ועוקב אחרי המחיר של מכשירים פיננסים וניירות ערך אחרים, והקונה לא באמת קונה את הנכס הפיננסי (מט"ח, מדד, מניה, סחורה וכו') ואינו הבעלים שלה בשום שלב. החוזה הוא על ההפרש בין מחיר הנכס במועד פתיחת העסקה לסגירתה. הכלי רלוונטי בעיקר למסחר בטווח זמן קצר.
חוזה הפרשים הוא מכשיר השקעה משוכלל המבוסס על מינוף ובדומה לאופציה יש אפשרות להפסדים משמעותיים.
היסטוריה > המצאתם

חוזי הפרשים פותחו במקור בראשית בשנות ה-90 של המאה ה-20 בלונדון כסוג של החלפת מניות (עסקת החלף) הנסחרות בשולי רווח נמוכים. המצאת חוזי הפרשים, מיוחסת לשני בנקאים מבנק UBS Warburg. הם שימשו בתחילה קרנות גידור ומשקיעים מוסדיים כדי לגדר בצורה חסכונית את חשיפתם למניות בבורסה לניירות ערך בלונדון, בעיקר מכיוון שהם נדרשו לרווחיות קטנה בלבד. יתרה מזו, מכיוון ששום מניה פיזית לא החליפה ידיים, הם גם נמנעו ממס בולים בבריטניה.
היסטוריה > מסחר קמעונאי

בסוף שנות התשעים החלו חוזי הפרשים להיסחר גם על ידי סוחרים קמעונאיים והציבור הרחב. הם זכו לפופולריות על ידי מספר חברות בבריטניה, שהקימו פלטפורמות סחר מקוונות חדשניות שהקלו על הצגת מחירים וסחר בזמן אמת. החברה הראשונה שעשתה זאת הייתה GNI ושירות המסחר שלה GNI Touch, שנרכשה מאוחר יותר על ידי חברת MF Global. מיד אחר כך החלו לפעול IG Markets ו-CMC Markets.
בסביבות שנת 2001, מספר ספקי פלטפורמת המסחר בחוזי הפרשים הבינו שהייתה להם השפעה כלכלית זהה ל"הימורי מרווחים" (Spread betting), פרט לכך שרווחי "הימורי מרווחים" פטורים ממס רווחי הון. מרבית הספקים השיקו גם פעילות "הימורי מרווחים" על מכשירים פיננסיים במקביל לסחר בחוזי הפרשים. בבריטניה שוק חוזי ההפרשים ושוק "הימורי מרווחים" על מכשירים פיננסיים במובנים רבים היה זהה. עם זאת, בשונה מחוזי הפרשים, שיוצאו למספר מדינות שונות, "הימורי מרווחים", ככל שהיא מסתמכת על יתרון מס ספציפי למדינה, נותרו בעיקר תופעה של בריטניה ואירלנד.
ספקי המסחר בחוזי הפרשים החלו להתרחב לשווקים מעבר לים, החל מאוסטרליה ביולי 2002 על ידי IG Markets ו-CMC Markets. הם הפכו זמינים באוסטרליה, אוסטריה, קנדה, קפריסין, צרפת, גרמניה, הונג קונג, אירלנד, ישראל, איטליה, יפן, הולנד, לוקסמבורג, נורווגיה, פולין, פורטוגל, רומניה, רוסיה, סינגפור, דרום אפריקה, ספרד, שוודיה, שווייץ, טורקיה, בריטניה וניו זילנד. הם אינם מורשים במספר מדינות אחרות - ובמיוחד בארצות הברית, שם, בשל כללים של הוועדה לניירות ערך ולבורסות, חוזי הפרשים אינם יכולים להיסחר על ידי משקיעים קמעונאיים.
הערות שוליים

↑  CFD/ חוזה הפרשים – כל מה שצריך לדעת, באתר גלובס, 29 באוגוסט 2018
↑  סוחרים? משקיעים בבורסה? מה זה CFD? והאם הוא רלבנטי עבורכם?, באתר Funder פאנדר פורטל קרנות נאמנות קופות גמל קרנות השתלמות קרנות פנסיה, ‏2020-11-02
↑  מה זה CFD והאם כדאי לסחור בהם?, באתר INSIDERS
↑  אבישי בן משה, CFD- חוזה הפרשים - המדריך המלא! |, באתר הון, ‏2015-04-05
| ניירות ערך והשקעות בשוק ההון |
| --- | --- | --- |
| ניירות ערך הוניים | הון מניות • מניה • מניה רגילה • כתב אופציה • כתב זכויות • מניות הטבה • כתב זכויות • מניית בכורה • מניית שליטה • מניות באוצר • יחידת השתתפות • בעל מניות |  |
| ניירות ערך התחייבותיים | איגרת חוב (איגרת חוב קונצרנית • איגרת חוב ממשלתית • איגרת חוב מוניציפלית) • אג"ח אופציה |  |
| ניירות ערך אחרים | קרן נאמנות • קרן מחקה • תעודת סל • תעודת סל בחסר • קרן סל • נייר ערך המיר • המירות • אג"ח להמרה |  |
| קבוצות ניירות ערך | שטר הון • מניית בכורה |  |
| השקעות שאינן נייר ערך | מוצר מובנה • פיקדון • חיסכון • חשבון בנק • קרן הון סיכון • קרן גידור • קרן השקעות פרטיות • מימון המונים • הלוואת בעלים • קרן נדל"ן |  |
| חסכונות פנסיוניים | קופת גמל (קרן פנסיה • קרן השתלמות) • קופת גמל להשקעה • ביטוח מנהלים • קופת גמל בניהול אישי |  |
| נגזרים | אופציה • חוזה עתידי • אופציה אקזוטית (אופציה בינארית • אופציה אסייתית) • CDO • CDS • עסקת החלף |  |
| סחורות נפוצות | סחורה • זהב • כסף (יסוד) • נפט |  |
| מטבעות דיגיטליים | הצעת מטבע ראשונית • מטבע מבוזר • ביטקוין |  |
| ניתוח ניירות ערך | ניתוח טכני • מודל בלאק ושולס • בטא (מדד) • ארביטראז' • רווח למניה |  |
| בורסות מרכזיות | הבורסה לניירות ערך בתל אביב • נאסד"ק • הבורסה לניירות ערך בניו יורק • הבורסה לניירות ערך בלונדון • Euronext |  |
| מדדים מרכזיים | מדד תל אביב 35 • דאו ג'ונס • S&P 500 • FTSE • מדד נאסד"ק 100 |  |
| תאגידים | מיזוגים ורכישות • הערכת שווי • בדיקת נאותות • הצעת רכש • השתלטות עוינת • רכישה ממונפת • מנוף פיננסי • דיבידנד • מיזוג חברות • פירוק חברות • דיני תאגידים • שליטה |  |
| דוחות כספיים | יחסים פיננסיים • דו"ח כספי • רואה חשבון • תקן דיווח כספי בין-לאומי • תשקיף • הערת עסק חי |  |
| רגולציה וגופים רגולטוריים | רשות ניירות ערך • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון • הפיקוח על הבנקים • חוק ניירות ערך • הוועדה לניירות ערך ולבורסות (ארצות הברית) • מועצה לפיקוח על הביקורת בחברות ציבוריות • פדרל ריזרב • חוק גלאס-סטיגל • רפורמת בכר • חוק החברות |  |
| היסטוריה | השפל הגדול • משבר הסאבפריים • משבר מניות הבנקים |  |
| תחומים אקדמיים קשורים | מימון • חשבונאות • כלכלה • מנהל עסקים |  |
| דירוג אשראי | דירוג אשראי • דירוג אג"ח • מודי'ס • סוכנות הדירוג פיץ' • סטנדרד אנד פורס |  |
| ערכים נוספים | הנפקה • ערך ריאלי וערך נקוב • הנפקה ראשונה לציבור • השוק הראשוני • השוק המשני • בנק השקעות • חיתום • רכישה עצמית • בורסה לניירות ערך • נייר ערך • ברוקר • דילר • חוזה הפרשים • מסלקת הבורסה • נייר ערך מגובה משכנתה • איגוח • עושה שוק • מעבר לדלפק • ספר הפקודות • מכירה בחסר • שורט סקוויז • קסטודיאן • שוק המעו"ף • בקדייטינג • מידע פנים • Dark Pool • הרצת מניות • ויסות שערי ניירות ערך • סיכון אשראי • נזילות פיננסית • EBITDA • אמות מידה פיננסיות • פירמידת שליטה • עקום התשואה • אזהרת רווח |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012575081805171  NDL: 01208948 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חוקי וודוורד

הכימאי רוברט ברנס וודוורד אשר ניסח את חוקי וודוורד
בכימיה, חוקי וודוורד, על שם הכימאי האמריקאי רוברט ברנס וודוורד, ידועים גם בשם חוקי וודוורד-פישר (על שם לואיס פישר (אנ')) הם מספר קבוצות של חוקים אמפיריים, המאפשרים לחשב את אורך הגל של הבליעה המקסימלית ( \lambda _{max}) בספקטרוסקופיית UV-Vis (אנ') של תרכובת כלשהי. החישוב מבוצע על סמך הכרומופורים השונים במולקולה (כמו טבעת ארומטית), והסביבה הכימית שלה, כמו תכונות הממס.
יישום

קבוצה אחת של חוקי וודוורד-פייזר עבור דיאנים מופיעה בטבלה מטה. דיאנים יכולים להיות הומואנולארים עם שני קשרים כפולים בטבעת אחת, או הטרואנולארים עם שני קשרים כפולים בשתי טבעות נפרדות.
| מבנה הדיאן | אפקט על ה- \lambda _{max} בננומטרים |
| --- | --- |
ערך בסיסי עבור דיאן הומואנולארי: 253
ערך בסיסי עבור דיאן הטרואנולארי: 214
תוספות
קשר כפול צמוד: +30
ring residue: +5
קבוצת אלקיל: +5
קשר כפול אקסוציקלית: +5
קבוצת אצטט: +0
קבוצת אתר: +6
קבוצת סולפיד: +30
קבוצת ברום או כלור: +5
קבוצת אמין שניוני: +60
בעזרת חוקים אלה ניתן לחשב את הבליעה המקסימלית של דיאנים.
יישום > דוגמת שימוש

להלן דוגמת שימוש בחוקים עבור דיאן לשתי התרכובות הבאות:
בתרכובת השמאלית, ערך הבסיס הוא 214 ננומטר כיוון שזהו דיאן הטרואנולארי. לדיאן זה יש 4 קבוצות אלקילים המסומנות במספרים 1 עד 4, והקשר הכפול השמאלי הוא אקסוציקלי לטבעת הימנית. ולכן האורך גל המקסימלי של הבליעה עבור תרכובת זו יהיה 239 ננומטר.
בתרכובת הימנית, ערך הבסיס הוא 253 ננומטר כיוון שזהו דיאן הומואנולארי. גם לדיאן זה יש 4 קבוצות אלקילים המסומנות במספרים 1 עד 4, ושני הקשרים הכפולים הם אקסוציקלים לטבעות אליהם הם צמודים. ולכן אורך הגל המקסימלי של הבליעה עבור תרכובת זו יהיה 283 ננומטר.
עבור תרכובות עם מעל ל-4 קשרים כפולים צמודים יש להשתמש בחוקי פישר-קון.
ביאורים

1 2  אם שני הקשרים הכפולים המקוריים הם במרחק של קשר אחד ביניהם, קשר כפול שלישי נוסף יקרא צמוד (extending conjugation) אם הוא במרחק קשר אחד מאחד מהם.
הערות שוליים

↑  R.B. Woodward, Structure and the Absorption Spectra of α,β-Unsaturated Ketones, Journal of the American Chemical Society, ‏1941 (באנגלית)
↑  L.F. FIESER, M.FIESER, S. RAJAGOPALAN, ABSORPTION SPECTROSCOPY AND THE STRUCTURES OF THE DIOSTEROLS, Journal of the American Chemical Society, ‏1948 (באנגלית)
1 2  A. Mehta, Ultraviolet-Visible (UV-Vis) Spectroscopy - Woodward-Fieser Rules to Calculate Wavelength of Maximum Absorption (Lambda-max) of Conjugated Carbonyl Compounds, PharmaXChange.info, ‏5 באוגוסט 2012 (באנגלית)
↑  Neil Glagovich, Woodward's Rules for Conjugated Carbonyl Compounds, Central Connecticut State University, ‏19 ביולי 2007 (באנגלית)
↑  William Reusch, Visible and Ultraviolet Spectroscopy, VirtualText of Organic Chemistry, ‏5 במאי 2013 (באנגלית)
↑  Neil Glagovich, Woodward-Fieser Rules for Dienes, Central Connecticut State University, ‏19 ביולי 2007 (באנגלית)
חוזה הידידות הגרמני-טורקי

חוזה הידידות הגרמני-טורקי משנת 1941
החתימה על ההסכם
חוזה הידידות הגרמני-טורקי (בגרמנית: Türkisch-Deutscher Freundschaftsvertrag; בטורקית: Türk-Alman Dostluk Pakt) היה הסכם אי-תוקפנות שנחתם בין גרמניה הנאצית לטורקיה ב-18 ביוני 1941 בעיר אנקרה, על ידי שגריר גרמניה בטורקיה פרנץ פון פאפן ושר החוץ הטורקי שוקרו סרג'גלו. החוזה נכנס לתוקף באותו היום.
אף על פי שנקבע בחוזה שתוקפו יהיה למשך עשור, כבר בחודש אוגוסט של שנת 1944, מספר שנים לאחר החתימה על החוזה, ניתקה טורקיה את יחסיה הדיפלומטיים והמסחריים עם גרמניה הנאצית לאחר שהצבא הסובייטי פלש לבולגריה השכנה, וב-23 בפברואר 1945 הכריזה טורקיה מלחמה על גרמניה. ההסכם בוטל באופן רשמי ב-24 באוקטובר 1945, לאחר נפילת הרייך השלישי, ועם הצטרפותה של טורקיה לאו"ם.
היסטוריה

לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה ב-1939, נקט נשיא טורקיה, איסמט אינני, במדיניות של נייטרליות, וניסה להימנע ממעורבות ישירה במלחמה תוך היענות לבקשות שונות של משלוחי ציוד צבאי הן ממדינות הציר והן מבעלות הברית. למרות זאת, ניסתה גרמניה לסכסך בין טורקיה ובריטניה באמצעות מאמצים דיפלומטיים.
ב-4 במרץ 1941 העביר פרנץ פון פאפן מכתב מאדולף היטלר לאינני, בו כתב היטלר שהוא אינו מתכוון לתקוף את טורקיה. יתר על כן, הדגיש היטלר כי הורה לחייליו בבולגריה להישאר רחוק מהגבול הטורקי כדי להימנע מיצירת רושם שווא מנוכחותם. בנוסף, הציע היטלר הסכם אי-תוקפנות עם טורקיה, הטורקים הסכימו להצעתו של היטלר ובעקבות כך "הסכם הידידות הגרמני-טורקי" נחתם ב-18 ביוני 1941.
ב-22 ביוני 1941, ארבעה ימים לאחר חתימת חוזה הידידות הגרמני-טורקי, פלשו כוחות גרמנים לברית המועצות והפרו את הסכם אי-התוקפנות הגרמני-סובייטי. באוגוסט 1944, כאשר הסובייטים כבר שלטו בבולגריה השכנה, ניתקה טורקיה את יחסיה הדיפלומטיים והמסחריים עם גרמניה, וב-23 בפברואר 1945 הכריזה טורקיה מלחמה על גרמניה.
ראו גם

הסכם אנטי-קומינטרן
יחסי גרמניה–טורקיה
מלחמת העולם השנייה
הערות שוליים

↑  Allied Relations and Negotiations With Turkey, US State Department, pp. 6-8
↑  Solak, Cemil. "Savunma Tarihimizden Trajik Bir Olay" (בטורקית). arastiralim.com. אורכב מ-המקור ב-2010-10-01. נבדק ב-2011-05-15.
↑  "Nazi Panzer Spearheads Drive Through British-Greek Defense Line". The Pittsburgh Press. 1941-04-15. נבדק ב-2011-05-15.
חגורת האבן הירוקה של איסואה

| --- | --- |

חגורת האבן הירוקה של איסואה
 מידע כללי
 מדינה:  גרינלנד 
 מיקום:  גרינלנדגרינלנד
 אורך הרכס:  35 ק"מ 
 קואורדינטות:  65°05′N 50°02′W﻿ / ﻿65.09°N 50.04°W﻿ / 65.09; -50.04
 
חגורת האבן הירוקה של איסואה (באנגלית: Isua Greenstone Belt) היא רצועת אבן מתקופת הארכאיקון בדרום-מערב גרינלנד. תחילת היווצרותה של החגורה מתוארכת למועד שבין 3.7 ל-3.8 מיליארד שנים. החגורה נוצרה במשך כ-300 מיליון שנה והיא מכילה סלעי מינרלים סיליקטיים, סלעים וולקניים שעברו מטמורפוזה וסלעי משקע. עדויות גיאוכימיות לקיומם של מגנזיום וצורן דו-חמצני, המאופיינות על ידי דלדול קיצוני של יסודות לא נוזליים, מציעות ראיה לתהליכים של טקטוניקת הלוחות, תהליכים בהם שכבות צור שנמסו אולי היו אחראיות ליצירת החגורה. תאוריה אחרת מציעה שהחגורה נוצרה באמצעות תהליך המכונה טקטוניקת לוחות אנכיים.
ב-2016 התגלו בעקבות הפשרת שלגים סטרומטוליטים בני 3.8 מיליארד שנים – המאובנים העתיקים ביותר שהתגלו בכדור הארץ, בהפרש של מאות מיליוני שנים מהמאובנים העתיקים ביותר שעליהם נודע לפני כן. מהגילוי של סטרומטוליטים מורכבים בחגורת האבן, סטרומטוליטים שנוצרו מהצטברות שכבות של ביופילם בשלב כה מוקדם בהיסטוריה של כדור הארץ, עולה האפשרות שהחיים התפתחו לראשונה על כדור הארץ לפני למעלה מ-4 מיליארד שנים.
מבנה גאולוגי

חגורת האבן הירוקה של איסואה ידועה גם בשם חגורת העל-קרומיות של איסואה (Isua supracrustal belt) עקב המבנה הייחודי שלה, שכולל תצורה ייחודית של סלע על-קרומי (Supracrustal rock) (אנ'). החגורה שוכנת בדרום-מערב גרינלנד, ליד נוק, בירת האזור. חגורת האבן הירוקה מורכבת מסלעים וולקניים שעברו התמרה וצמודים בעיקר לנקודות שבר ולסלעי זירקון וטיטניט. החגורה נחקרה על ידי גאולוגים בשל ראיות באזור לפעילות טקטונית עתיקה, מכיוון שבאזור זה השתמרו היטב מקטעים המעידים על פעילות טקטונית מלפני 3,700–3,600 מיליון שנה. בנוסף, השטח נרחב, חשוף, ויש אזורים שעברו עיוות ושינוי מועטים יחסית של רצפי הסלע המקוריים. חגורת האבן הירוקה של איסואה מחולקת לאזור צפוני ודרומי לפי קווי שבר איווינגואיט (Ivinnguit Fault – ראו מפה). האזור הצפוני של החגורה מורכב בעיקר מסלעים אמפיבוליטים, סלעים וולקניים, וסלעים נוספים באופן שמרמז על תהליכים טקטוניים הידועים כ-Thrust tectonics (אנ')‏.
מדענים השתמשו בשיטות שונות כדי לקבוע מתי וכיצד נוצרה החגורה. תיארוך מועד היווצרותה של החגורה נעשה בשיטת התיארוך הרדיומטרי אורניום-עופרת. לגבי קביעת אופן היווצרותה, חלקם הסיקו שהיא נוצרה באזור מפגש לוחות טקטוניים אוקיאני קדום, שם המסה חלקית שגרמה להפחתה, וכן מטאסומטיזם של מעטפת כדור הארץ וסיבות נוספות, גרמו ליצירת הקרום היבשתי הראשון. עם זאת, הסיבות להתפתחות הגאולוגית של החגורה, כמו גם חלק מתהליכיה, שנויים במחלוקת. לא ברור עד כמה דומים תהליכי טקטוניקת הלוחות שחלו בעידן הארכאיקון לתהליכים אלה כפי שהם חלים כיום.
חקר הסלע

הניסיון הראשוני לתאר את מבנה הסלע וההיווצרות הטקטונית של החגורה היה קשה עקב תהליכי מטמורפוזות נרחבים שעבר האזור, ולכן רוב המאמצים היו מרוכזים בצד הצפוני של המתחם. מספר שכבות סלע וסוגי סלעים שמרכיבים את החגורה אותרו ומופו. בנוסף, האזור מכיל סוגי סלעים אחרים, פחות נפוצים. המחקר הנוכחי מתמקד בתנודות הסלעים ובשאלת היווצרותם. מפת הסלעים מציגה את החגורה ואת סוגי הסלעים ומיקומיהם השונים בחלק הדרומי-מערבי של גרינלנד. ציר הזמן מראה מתי כל סלע פלש לתוך החגורה.
טקטוניקת הלוחות

החגורה יוצרת מורכבות מחקרית עקב תהליכי טקטוניקת הלוחות שהתרחשו באזור. הפחתה היא תהליך שעשוי להסביר את העברת החום בתוך האדמה, תהליך שהיה תהליך חשוב בתחילת קורותיו של כדור הארץ. לחגורה חשיבות ייחודית בכך שהיא מכילה את העדות היחידה על פני כדור הארץ לדפורמציה (אחד ממושגי הגאולוגיה המבנית) שחלה לפני 3.2 מיליון שנה.
אתגרי מחקר

חלק מהבעיות בחקר החגורה הן:
ישנן מעט אבני זירקון זמינות עבור תיארוך.
דפורמציה באזור הרסה מידע חשוב.
האיזוטופיה ידועה, אבל מתייחסת לתקופתנו ואולי הייתה שונה בארכאיקון.
מעט חלקים השתמרו מהקרום מתקופת הארכאיקון.
השערה חלופית > טקטוניקה אנכית

לפי רעיון חלופי, תנועת הלוחות כרוכה בתנודות סלעים אנכיות בליתוספירה שנוצרו עקב הבדלי צפיפויות בין סוגי הסלעים השונים שמרכיבים את החגורה.
גילוי מוקדם של החיים

כאמור, גילה של החגורה תוארך לכ-4 מיליארד שנה על ידי תיארוך אורניום-עופרת (אנ'). עקב גילה הייתה החגורה מזה עשרות שנים מוקד למחקר בחיפוש אחר סימני חיים ראשונים. בשנת 1996 הועלתה ההשערה שאיזוטופ קל של פחמן בשכבות עשירות בפחמן מעיד על פעילות ביולוגית מוקדמת באזור.
באוגוסט 2016 הציג צוות מחקר ראיות לכך שהחגורה מכילה שרידים של סטרומטוליטים – מושבות חיידקים שנוצרו לפני כ-3.7 מיליארד שנים. אלה השרידים הקדומים ביותר הידועים של סטרומטוליטים. קודם לכן אותרו סטרומטוליטים בני 3.4 מיליארד שנה על ידי צוות מחקר במערב אוסטרליה.
מורכבות הסטרומטוליטים שנמצאו בחגורה מעידה על כך שהחיים על פני כדור הארץ התפתחו לפני למעלה מ-4 מיליארד שנים. מסקנה זו נתמכת בחלקה על ידי חוסר היציבות של פני השטח של כדור הארץ לפני 3.7 מיליארד שנים, אשר כללה הפגזה אסטרואידית אינטנסיבית. היווצרות ושימור של מאובנים מתקופה זו מעידים כי החיים התפתחו מוקדם ביותר בהיסטוריה של כדור הארץ.
הועלתה השערה שצורות שעשויות להתפרש כסטרומטוליטים עשויות להיווצר גם דרך תהליכים לא ביולוגיים. עם זאת, אופן הצטברות הממצאים ומקומות הריכוז שלהם מחזקים את ההשערה שמדובר בסטרומטוליטים.