stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מון גירל ושדינוזאור
קצרים > המעבדה של מון גירל

| מספר הפרק | שם הפרק באנגלית | שם הפרק בעברית | תאריך שידור מקורי ארצות הברית |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Adaptations | הסתגלות | 11 ביוני 2024 |
| 2 | States of Matter | מצב צבירה | 28 ביוני 2024 |
| 3 | Plants | צמחים | 5 ביולי 2024 |
| 4 | Forces & Motion | כוחות ותנועה | 12 ביולי 2024 |
| 5 | Light | אור | 19 ביולי 2024 |
| 6 | Echolocation | הד | 26 ביולי 2024 |
| 7 | Coding | קידוד | 2 באוגוסט 2024 |
| 8 | Save the Moon | להציל את הירח | 9 באוגוסט 2024 |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מעומדים | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023 | פרסי TCA | הישג יוצא דופן בתוכנית לכל המשפחה | מון גירל ושדינוזאור | מועמדות |  |
| 2023 | פרס הומניטאס | תסריט טלוויזיה לילדים (לייב-אקשן או אנימציה) | מון גירל ושדינוזאור על "לכל שיער יש סוף" | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי אמי לתוכניות לילדים ולמשפחה | סדרת האנימציה הטובה ביותר לילדים או לנוער | מון גירל ושדינוזאור | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי אמי לתוכניות לילדים ולמשפחה | ספיישל האנימציה הטוב ביותר | מון גירל ושדינואר על "נחיתת מון גירל" | זכייה |  |
| 2023 | פרס פיבודי | סדרת האנימציה הטובה ביותר לילדים או לנוער | מון גירל ושדינוזאור | מועמדות |  |
| 2024 | פרס אנני | תוכנית הטלוויזיה/שידור אנימציה לילדים הטוב ביותר | מון גירל ושדינוזאור | מועמדות |  |
| 2024 | פרס אנני | עיצוב הדמויות הטוב ביותר בתוכנית טלוויזיה/שידור אנימציה | חוסה לופז | זכייה |  |
| 2024 | פרס אנני | הסטוריבורד הטוב ביותר בתוכנית טלוויזיה/שידור אנימציה | בן ג'וונו | זכייה |  |
| 2024 | פרס אנני | הדיבוב הטוב ביותר בתוכנית טלוויזיה/שידור אנימציה | דיימונד וייט | זכייה |  |
| 2024 | פרס הומניטאס | תסריט טלוויזיה לילדים | מון גירל ושדינוזאור על "לרכב או למות" | זכייה |  |
הערות שוליים

↑  נשאר הדיבוב המקורי בדיבוב העברי
↑  Disney Channel IL, מון גירל ושדינוזאור, סדרה חדשה, טריילר 1#, באתר Instegram
↑  Disney Channel IL, מון גירל ושדינוזאור, פרקים חדשים, טריילר 2#, באתר Instegram
↑  הפרק "לילה טוב, מון גירל" היה אמור לעלות במקור כפרק השביעי ב-4 במרץ 2023. עם זאת, עקב שינוי בלוח הזמנים, הוא הוחלף בפרק "יום חופש", שבמקור תוכנן לעלות כפרק העשירי ב-25 במרץ 2023. "לילה טוב, מון גירל" שודר בסופו של דבר כפרק העשירי ב-25 במרץ 2023. בדיסני+, הפרקים מסודרים לפי סדר ההפקה המקורי שלהם, וכך מוצגים הפרקים כאן.
↑  Disney Channel IL, מון גירל ושדינוזאור, פרקים אחרונים לעונה, טריילר 3#, באתר Instegram
↑  הפרק "The Gatekeeper" היה אמור לעלות במקור כפרק השישי, אך הוא לא שודר בגלל שהוא עוסק ב"להט"ב" וההחלטה הזאת נקבעה שנה לפני שהסדרה שודרה. ב-15 בנובמבר 2024, הדליפו את הפרק הזה באינטרנט.
↑  TCA Award winners, www.tvcritics.org
↑  Michael Schneider, Children’s & Family Creative Arts Emmys 2023 Full Winners List: Disney, Netflix Lead, Variety, ‏2023-12-17 (באנגלית אמריקאית)
↑  Patrick Hipes, Annie Awards: ‘Spider-Man: Across The Spider-Verse’ Takes Best Feature And Tops Winners List; ‘Blue Eye Samurai’ Dominates TV, Deadline, ‏2024-02-18 (באנגלית אמריקאית)
כזרת הסדרה - עונה 2
דובריש טורש

| --- | --- |

 לידה:  1863 תרכ"ג ורשה, האימפריה הרוסית
 פטירה:  1930 (בגיל 67 בערך) ורשה, הרפובליקה הפולנית השנייה 
 מדינה:  פולין 
 
דובריש (דב בריש) טורש (נולד: תרכ"ג, 1863 – (?)193) היה מחבר ומדפיס ספרים, עסקן ופולמוסן תושב ורשה.
ביוגרפיה

נולד בוורשה לאלכסנדר זושא טורש. עסק בספרות ובמחקר תורניים, והיה בעל בית דפוס בוורשה שבו הדפיס גם את ספריו.
בשנת 1894 הדפיס את ספרו של רבי יצחק אברבנאל "עטרת זקנים", וצירף לו הקדמה. בשנת 1895 הדפיס את ספרו של רבי אברהם אבן עזרא "שפת יתר", שבו השיב להשגות דונש בן לברט על ביאורי רבי סעדיה גאון. טורש צירף לספר את תולדותיו של אבן עזרא.
בשנת 1899 הוציא את ספרו "בר הדיא או חלום הירצל", ובו פולמוס כנגד הרעיון הציוני ההרצליאני.
כאשר התעוררו ברוסיה קולות הסתה כנגד התלמוד, בטענה שהוא מעודד מרידה במלכות, ביקר בביתו הרב אליהו חיים מייזל, רבה של לודז', וביקשו לחבר חיבור הדוחה טענות אלו. בעקבות זאת חיבר את ספרו "הוד מלכות". הספר שיכך את קולות ההסתה, וטורש אף קיבל מכתב תודה מהצאר ניקולאי, כפי שכתב הרב צבי יחזקאל מיכלסון בדברי ההקדמה לספרו של טורש שבעה כוכבי לכת'.
טורש ניחן בסגנון כתיבה מליצי והִרבה בחריזה. בין השאר ניסח את נוסח מצבותיהן של אמו ואשתו של הרב צבי יחזקאל מיכלסון מוורשה.
ספריו

מערת המכפלה, ביאור מאמרי חז"ל, ורשה תרנ"ז, באתר היברובוקס
מאזני צדק, מחקרים וביאורים וסנגוריה למחברי האגדות וחכמת הנסתר, ורשה תרנ"ה, באתר היברובוקס
בר הדיא או חלום הירצל, נגד הרעיון הציוני, ורשה תרנ"ט, באתר היברובוקס
הוד מלכות, נגד התנגדות למלכות, ורשה תרס"ד, באתר היברובוקס
מלכות דוד - תולדות דוד המלך על פי מקורות חדשים, ורשה, תרע"ד (1914)
הס קטגור, המלמד סנגוריה הגיונית על תורה שבעל פה, ורשה תרפ"ד, באתר היברובוקס
שבעה כוכבי לכת, על שבעת פרקי הלכות דעות של ספר משנה תורה לרמב"ם, ורשה תרפ"ו, באתר היברובוקס
תולדות יש"ר, ביוגרפיה של יוסף שלמה דלמדיגו ("יש"ר מקנדיה"), ורשה, באתר היברובוקס
גנזי המלך או משה ותורתו אמת - חיבור על האמונה בצורת ויכוח בין שני יהודים (שאלתיאל ומהללאל). ורשה, תרנ"ו (1896).
הערות שוליים

↑  דברי ההקדמה בספרו של טורש "שבעה כוכבי לכת" באתר HebrewBooks
↑  הקדמת ספרו של הרב מיכלסון "פינות הבית" באתר HebrewBooks
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299788205171  PLWABN: 9810619249105606  ISNI: 0000 0000 6696 4778  LCCN: n95051066  NTA: 296179019  VIAF: 299308840   WorldCat (עם VIAF): 299308840
סוזן לינץ'

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 ביוני 1971 (בת 53) קורינגשגו, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1991 
 מקום לימודים:  בית הספר המרכזי לנאום ודרמה בלונדון 
 בן או בת זוג:  קרייג פרקינסון 
 פרופיל ב-IMDb
 
סוזן לינץ'  (באנגלית: Susan Lynch; נולדה ב-5 ביוני 1971) היא שחקנית צפון אירית.
ביוגרפיה

לינץ נולדה בקורינשגו, ניורי במחוז ארמה שבצפון אירלנד לאם איטלקייה ואב אירי. יש לה ארבעה אחים ואחיות, אחד מהם הוא השחקן ג'ון לינץ'. אחותה פולין היא מורה למשחק בבית הספר התיכון בבסברוק.
קריירה

היא למדה בבית הספר למשחק "Central School of Speech and Drama". באוגוסט 2004 החלה לשחק בתיאטרון המלכותי הלאומי בלונדון במסגרת "The Night Season".  ב-2008 הופיעה בתפקיד ראשי במחזה "ימיו האחרונים של יהודה איש קריות" בתיאטרון אלמידה (אנ').
בקולנוע שחקה בין השאר בסרט "יצורים יפים", בסרט "להעיר את נד" ובתפקיד ראשי בסרט "נורה".
ב-3 בדצמבר 2000 זכתה בשלושה פרסים של האקדמיה האירית לקולנוע וטלוויזיה בהם פרס השחקנית הטובה ביותר על משחקה בסרט "נורה".
חיים אישיים

לינץ' נשואה לשחקן קרייג פרקינסון. ב-2008 עברו לינץ' ובעלה לגור בפיינסוויק שבגלוסטרשייר. לבני הזוג יש בן אחד.
הערות שוליים

1 2  Flint Marx, Rebecca "Susan Lynch Full Biography", Rebecca Flint Marx, Rovi
↑  Dicker, Ron (2001) "Rachel Weisz's Moment: Three New Movies Will Test British Actress' Box-Office Power In U.S.", Hartford Courant, 18 March 2001.
↑  Maddox, Brenda (1999) "FILM; Where Nora Joyce Fell For a Talented Nobody", The New York Times, 8 August 1999, retrieved 15 August 2011
↑  BBC's Common actress Susan Lynch on working with ‘lovely’ Johnny Depp and ‘amazing’ Ewan McGregor Gloucester Citizen, 2014-03-24.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810605612305606  BnF: cb14531836n (data)  GND: 14403929X  ISNI: 0000 0001 1886 311X  LCCN: no2002017695  NKC: xx0183172  SUDOC: 161734332  VIAF: 48891259   WorldCat (עם VIAF): 48891259
יום העגונה

יום העגונה הוא יום הזדהות עם נשים עגונות שיזמה הקואליציה הבינלאומית למען זכויות העגונה (ICAR,"עיקר") ומצויין ביום תענית אסתר. מטרת יום העגונה להגביר את המודעות למצוקותיה של העגונה, ולהגיע לפתרונות על פי ההלכה. "יום העגונה" הוא יוזמה של ארגוני הנשים אך אינו מעוגן או מוכר על פי החוק בישראל.
רקע

קואליציה ICAR נוסדה ב-1992 וחברים בה ארגונים כמו מבוי סתום, יד לאישה, התנועה המסורתית, נאמני תורה ועבודה, קולך, מרכז צדק לנשים ועוד. היום מצוין בישראל ובקהילות יהודיות ברחבי העולם, לרוב לפני תענית אסתר עצמה.
הבחירה בתענית אסתר, נובעת מכך שאסתר המלכה כמו העגונות, מצאה עצמה כלואה בתוך קשר נישואים בלתי רצוי והייתה זקוקה להתגייסות משותפת של בני עמה לצורך הצלתה.
לקראת יום העגונה בשנת 2007 פרסמה יעל לוין תפילת "מִי שֶׁבֵּרַךְ לְהַתָּרַת עֲגוּנוֹת וּמְסֹרְבוֹת גֵּט" שחיברה, ולדבריה היא נאמרת בקהילות רבות בישראל ומחוצה לה בשבת שלפני התענית.
ב-2010 הגישה חברת הכנסת אורית זוארץ (קדימה) הצעת חוק שנוסחה על ידי קואליציית ICAR, לציון יום העגונה, בין היתר בבתי ספר, תנועות נוער ומחנות צה"ל, ובקיום דיון מיוחד בכנסת. ועדת השרים לענייני חקיקה החליטה להתנגד להצעה והיא לא התקבלה.
ראו גם

סרבנות גט
זכויות האישה
יד לאישה
מבוי סתום (עמותה)
הערות שוליים

↑  יום העגונה באתר קואליציית עיקר
↑  ערך על הקואליציה באתר אנציקלופדיה לנשים יהודיות
↑  ועידה בלוס אנג'לס ב-2012
↑  אירוע יום העגונה 2015 במלבורן, אוסטרליה
↑  משמרות הזדהות לרגל יום העגונה 1994 בקנדה
↑  יום העגונה הבינלאומי - צעדים למניעת עגינות, באתר מתן - מכון תורני לנשים, ‏בינואר 2021
↑  יעל לוין, "תפילה לעגונה", דעות 31 (תשס"ז), עמ' 22
↑  הצעת החוק באתר הכנסת
↑  החלטת ממשלה מספר 2997 מיום 17.3.2011 באתר משרד ראש הממשלה
משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 תחום שיפוט:  ישראל ישראל
 תאריך הקמה:  1982
 ממשלה:   ממשלת ישראל
 שר:  גילה גמליאל
 תאריך כניסה:  18 במרץ 2024
 מנכ"ל:  עומר שכטר
 שמות קודמים:  משרד המדע והפיתוח משרד המדע והאומניות משרד המדע, התרבות והספורט משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל משרד המדע והטכנולוגיה
 http://www.most.gov.il
 
הסמליל הקודם של המשרד
משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה הוא משרד ממשלתי אשר אחראי על קידום המדע והמו"פ (מחקר ופיתוח) בישראל, קביעת מדיניות בנושא זה ומתן ייעוץ בתחום כוח אדם מחקרי ומדעי לממשלה ולכפופיה. כמו כן, אחראי המשרד על רשות החדשנות, סוכנות החלל הישראלית ועל קשרי המדע הבינלאומיים של ישראל.
המשרד משקיע במחקר ופיתוח באמצעות מענקי מחקר, מלגות והקמת מרכזי ידע על פי תחומי העדיפות הלאומית הנקבעים מדי שנה על ידי המדען הראשי של המשרד.
המשרד הוקם בשנת 1982, ומאז עברו שמו ותחומי אחריותו גלגולים אחדים. עם הקמת המשרד עמד בראשו הפיזיקאי זוכה פרס ישראל, יובל נאמן, מטעם מפלגת התחייה. מרבית השרים שעמדו בראש המשרד היו ללא ניסיון בתחום המדעי או הטכנולוגי.
היסטוריה

המשרד הוקם בשנת 1982 ונקרא משרד המדע והפיתוח, לאחר שתחום אחריותו היה כפוף למשרד האנרגיה והתשתית משנת 1977 עד אותה שנה. עד שנת 1977 הייתה כפופה "המועצה המדעית" ולאחר מכן "המועצה הלאומית למו"פ" למשרד ראש הממשלה. במשך השנים שינה המשרד את שמו מספר פעמים ואף צורפו לאחריותו תחומים שהיו שייכים למשרדים אחרים.
שנה לאחר הקמתו שונה שם המשרד ל"משרד המדע והטכנולוגיה". השם הוחזר לשמו המקורי כשנה לאחר מכן, וחזר לשמו השני בשנת 1988. בשנת 1993, במסגרת הממשלה ה-25 שונה שם המשרד למשרד המדע והאמנויות, וצורף אליו תיק התרבות שהיה חלק ממשרד החינוך, זאת במטרה לפצות את שולמית אלוני שאולצה לפרוש מתפקידה כשרת החינוך והתרבות.
בנימין נתניהו שהקים את הממשלה ה-27 שב והפריד את תיק התרבות מהמשרד ושמו שונה ל"משרד המדע והטכנולוגיה".
עם הקמתה של ממשלת ברק, בשנת 1999, שונה שם המשרד ל"משרד המדע, התרבות והספורט" וצורפו אליו תיקי התרבות והספורט, השר שכיהן במשרד היה מתן וילנאי.
בשנת 2003 הפריד אריאל שרון מהמשרד את תיקי התרבות והספורט ושם המשרד שונה ל"משרד המדע והטכנולוגיה".
במסגרת הקמת הממשלה ה-31 הופרדו תיקי התרבות והספורט מתיק החינוך, והועברו למשרד המדע והטכנולוגיה. בממשלה זו כיהן אופיר פינס-פז כשר המדע התרבות והספורט, עד להתפטרותו עקב הצטרפות סיעת ישראל ביתנו לקואליציה. לאחר מכן שימשה יולי תמיר כממלאת מקום שר המדע התרבות והספורט, ואחריה מונה לתפקיד ראלב מג'אדלה.
בעקבות ההסכמים הקואליציוניים שנחתמו לקראת הקמת הממשלה ה-32 הופרדו הסמכויות בתחום התרבות והספורט ממשרד המדע, והוקם משרד חדש, משרד התרבות והספורט, בראשות השרה לימור לבנת. בראש משרד המדע והטכנולוגיה הועמד השר דניאל הרשקוביץ, ראש מפלגת "הבית היהודי", שהיה פרופסור למתמטיקה בטכניון בטרם הצטרף לפוליטיקה.
בממשלה ה-33 שונה שם המשרד למשרד המדע, הטכנולוגיה והחלל, ובראשו עמד השר יעקב פרי. בתחילתה של הממשלה ה-34, עמד בראש המשרד דני דנון עד שמונה לשגריר ישראל באו"ם, במהלך כהונתה של הממשלה ה-34, בעת שבראש המשרד עמד השר אופיר אקוניס, הוחזר שם המשרד לשם משרד המדע והטכנולוגיה.
במהלך כהונת ממשלת ישראל השלושים ושש, ב־3 באוגוסט 2021, שונה שם המשרד למשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה, וכן הועברה "רשות החדשנות" ממשרד הכלכלה, לפיקוח המשרד. בראש המשרד עמדה השרה אורית פרקש-הכהן.
בממשלת ישראל השלושים ושבע, אופיר אקוניס שב לכהן כשר במשרד זה. בהמשך כהונתה של ממשלה זו, במרץ 2024, הוחלף על ידי השרה גילה גמליאל.
במהלך מלחמת חרבות ברזל נדרש המשרד להתמודד התדרדרות במעמדן הבין-לאומי של האוניברסיטאות בישראל, עקב החלטות של אוניברסיטאות ומדענים בעולם לנתק את קשריהם עם אוניברסיטאות ומדענים בישראל. ב-3 ביוני 2024 הציגו בכירי המשרד, ובראשם השרה גמליאל, את חומרת המצב בפני ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, ודיווחו ש-90 מיליון ש"ח מתקציב המשרד הוקצו לפעולות למניעת חרם אקדמי.
יעדי המשרד

יעדי המשרד המוצהרים הם:
קידום וטיפוח המדע בישראל
פיתוח וקידום תשתיות מדעיות פיזיות וגם אנושיות
העמקת קשרי המדע של ישראל עם שאר העולם
הגברת פעולות בתחום המדע בנגב ובגליל
קידום ועידוד פעולות מדעיות בקרב לא יהודים, עולים ונשים
הפיכת המשרד לארגון מאוחד, על מנת לייעל אותו
לסייר ולהיות יותר נוכחים בשטח, כדי לשפר את קשרי המשרד עם הרשויות והתושבים
לשפר את תדמיתה של ישראל בעולם
לקצר את תהליך חלוקת התקציב בעזרת האינטרנט
מועצות, תוכניות וגופים באחריות המשרד

במסגרת המשרד פועלים המועצה לקידום נשים במדע ובטכנולוגיה, תוכנית התשתיות הלאומיות, המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי, סוכנות החלל הישראלית, ומרכזי מחקר ופיתוח אזוריים. וכן פועלת "רשות החדשנות" כרשות סטטוטורית, הנמצאת תחת הפיקוח של המשרד.
תמיכה במחקר ופיתוח

אחד הנדבכים העיקריים של משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה הוא קידום פעילות המו"פ בישראל. במסגרת זו המשרד מוביל את התוכנית הלאומית לפיתוח תשתיות מדעיות וטכנולוגיות בישראל. המטרות העיקריות של התוכנית הן מיצוי כוח האדם המקצועי והפוטנציאל הכלכלי הטמון בתחומי המדע והטכנולוגיה שבהם לישראל יתרון יחסי.
במסגרת התוכנית, משקיע המשרד במחקרים בתחומי עדיפות לאומית מתוך ראייה אסטרטגית כוללת של צורכי המשק לטווח הבינוני והארוך. יותר מ-80% מתקציב המשרד מופנה למימון מחקרים באקדמיה ובמכוני המחקר ולטיפוח תשתיות מדע אנושיות ופיזיות.
המשרד משקיע בתוכנית בשלושה אמצעים עיקריים:
מענקי מחקר: התוכנית נועדה להוות גשר בין המחקר הבסיסי האקדמי לבין הפיתוח היישומי ולצמצם את זמן ההבשלה של רעיונות טכנולוגיים שימושיים.
מלגות: המשרד מעניק מגוון מלגות, החל ממלגות לסטודנטים לתואר ראשון ועד למלגות פוסט דוקטורט בתחומי המדע והטכנולוגיה.
מרכזי ידע תשתיתיים: מדי שנה מקים המשרד מרכזי ידע תשתיתיים במוסדות מחקר ובהם ציוד מתקדם ייחודי ויקר במיוחד אשר אינם בהישג יד של מוסד בודד. מטרת המרכזים הם לחזק ולבסס את תשתית המחקר המדעי בישראל. מרכז ידע תשתיתי מפתח ומשכלל את הטכנולוגיה ומעמיד אותה לרשות קבוצות מחקר.
מרכזי מחקר ופיתוח אזוריים

משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה הקים ותומך במרכזים למחקר ופיתוח (מו"פ) אזוריים הפזורים ברחבי הארץ. פעילות המרכזים היא חוליה נוספת במערך המחקר הישראלי. המרכזים עוסקים במחקרים בתחומי מדעי הטבע והסביבה, מדעי החברה והחקלאות. המחקרים נעשים באזור, עבור האזור ועל האזור, על ידי מדענים וחוקרים שלרוב מתגוררים באזור.
המרכזים פועלים תחת חסות מוסד להשכלה גבוהה. המרכזים הקיימים היום הם : אגודת הגליל, אזורי המשולש, אזורי יהודה, מרכז מדע ים המלח, המכון לחקר הגולן, מרכז ידע גליל עליון, מרכז מדע רמון ומרכז מו"פ אזורי השומרון ובקעת הירדן שממוקם באוניברסיטת אריאל בשומרון. תנאי להקמת מרכז הוא היותו לפחות במרחק של 20 ק"מ לפחות מאחת מארבע הערים הגדולות.
התמיכות למחקרים ניתנות על בסיס עקרונות התמיכה לשם קידום המדע והטכנולוגיה בישראל. בין השאר ניתנת תשומת לב לביסוסו, העמקתו של המחקר המדעי התשתיתי, כולל באזורי הפריפריה של המדינה וכן העלאת מודעות הציבור לנושאי המדע.
המגוון של האזורים אקולוגיים, בעלי עניין חברתי וכלכלי, הם הבסיס למחקר אזורי הייחודי. (המחקר והפיתוח (המו"פ) האזורי מתבסס על חוקרים המעורים במקום אשר יש להם זיקה ועניין בפיתוח האזור. אופי הפעילות משתרעת על מגוון רחב ביותר של נושאים נשענת על התמיכה של המשרד.
קשרי חוץ מדעיים

המשרד פועל מתוך תפיסה שכדי לשמור על רמה גבוהה במחקר מדעי דרוש טיפוח מערך איתן של קשרי חוץ מדעיים. נחיצות טיפוח קשרים מדעיים בין מדינות גוברת על רקע התחזקותה של הגלובליזציה של המדע וההתפתחויות המהירות במדע.
המשרד פועל בשלושה מישורים לטיפוח קשרי החוץ המדעיים:
שיתופי פעולה מדעיים: משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה ממונה על יישומם של הסכמי המדע הדו-לאומיים של מדינת ישראל. במסגרת הסכמי המדע מתקיימים כינוסים דו-לאומיים, מחקרים משותפים בין מדענים ישראלים ועמיתיהם בעולם וביקורי משלחות. המשרד פועל תמידית להרחבה ולהעמקה של הקשרים הדו-לאומיים באמצעות הגדלת התקציב המיועד למחקרים משותפים וחתימת הסכמים עם מדינות נוספות. במסגרת זו מקדם משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה את התוכנית לשיתוף פעולה מדעי וטכנולוגי באירופה (COST).
ארגונים בינלאומיים: המשרד אחראי לייצוגה ולהשתתפותה של ישראל בארגוני מדע בינלאומיים כגון מאיץ החלקיקים הגדול בעולם שמפעיל ארגון CERN, תוכנית המסגרת האירופית למחקר ופיתוח והמעבדה האירופאית לביולוגיה מולקולארית (EMBL). המשרד פועל להבטיח את נגישותם של מדענים ישראליים למתקני מחקר גדולים ואת אפשרויות שילובם בשותפויות מחקר בינלאומיות גדולות.
כינוסים מדעיים: המשרד מקיים כינוסים מדעיים בינלאומיים בישראל בתחומי המדע השונים ותומך בהם. דרך כינוסים אלו ומיזמים נוספים, פועל המשרד כדי להגביר את המודעות בעולם לפוטנציאל ולחוזקה של ישראל בתחומי המדע והטכנולוגיה.
רשימת שרים במשרדי המדע לדורותיו > סגני שר המדע

| תמונה | שם (תקופת חיים) | סיעה | סיעה | תחילת כהונה | סיום כהונה | ממשלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | גאולה כהן (1925-2019) |  | התחיה | ‏25 ביוני 1990 | 31 באוקטובר 1991 | ממשלת ישראל העשרים וארבע |
|  | ציפי חוטובלי (1978-) |  | הליכוד | ‏29 בדצמבר 2014 | 14 במאי 2015 | ממשלת ישראל השלושים ושלוש |
מנכ"לי המשרד

| מספר | שם | תחילת כהונה | סיום כהונה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | תנחום גריזים | 1982 | 1986 |
| 2 | יעקב ספיר | 1987 | 1989 |
| 3 | אריה שומר | 1989 | 1990 |
| 4 | גרשון מצגר | 1991 | 1993 |
| 5 | צבי ינאי | 1993 | 1997 |
| 6 | מרדכי בשארי | 1997 | 1999 |
| 7 | נחמן שי | 1999 | 2000 |
| 8 | אריה שומר | 2001 | 2002 |
| 9 | דוד לפלר | 2002 | 2003 |
| 10 | עתליה רוזנבאום | 2003 | 2005 |
| 11 | דוד לפלר | 2005 | 2005 |
| 12 | איתן ברושי | 2006 | 2007 |
| 13 | יואב רוזן | 2007 | 2008 |
| 14 | גל דאי | 2008 | 2009 |
| 15 | שר-שלום ג'רבי | 2009 | 2009 |
| 16 | מנחם גרינבלום | 2009 | 2013 |
| 17 | בינה בר-און | 2013 | 2014 |
| 18 | עידו שריר | 2014 | 2016 |
| 19 | פרץ וזאן | 2016 | 2018 |
| 20 | רן בר | 2018 | 2020 |
| 21 | שי-לי שפיגלמן | 2020 | 2021 |
| 22 | הילה חדד-חמלניק | 2021 | 2023 |
| 23 | גדי אריאלי | 2023 | 2025 |
| 24 | עומר שכטר | 2025 | מכהן |
ראו גם

דיני פניות ציבור בנושאי חינוך, חדשנות מדע וטכנולוגיה במשרדי מדינת ישראל
הערות שוליים

↑  מרדכי לאש, יוסי גולדשטיין, יצחק שי, תרומתו של שר המדע והפיתוח יובל נאמן לקידום המחקר הארכיאולוגי ביהודה ושומרון, מחקרי יהודה ושומרון לא (1), 2022, עמ' 83 doi: 10.26351/JSRS/31-1/3
↑  הודעה על שינוי שם משרד, ילקוט הפרסומים 9831, תשפ"א, 22 באוגוסט 2021, עמ' 10444
↑  שחר אילן, חרם אקדמי ראשון: אוניברסיטה בנורבגיה מקפיאה חילופי הסטודנטים עם ישראל, באתר כלכליסט, 14 בפברואר 2024;
אסף אוני, ‏בלגיה והולנד בחרם אקדמי על ישראל, ותוכנית המיליארדים בסכנה, באתר גלובס, 15 במאי 2024
↑   אבי בר-אלי, "החרם פשט באיטליה, בלגיה והולנד", התריע השקף — אבל את מי זה מעניין?, באתר TheMarker‏, 4 ביוני 2024
↑  אודות המשרד, באתר משרד המדע והטכנולוגיה
↑  מרכז מו"פ אזורי השומרון ובקעת הירדן
| משרדי ממשלת ישראל |
| --- | --- | --- |
| משרדים נוכחיים | משרד ראש הממשלה • משרד האוצר • משרד האנרגיה והתשתיות • משרד הביטחון • המשרד לביטחון לאומי • משרד הבינוי והשיכון • משרד הבריאות • המשרד להגנת הסביבה • משרד ההתיישבות והמשימות הלאומיות • משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה • משרד החוץ • משרד החינוך • משרד החקלאות וביטחון המזון • משרד ירושלים ומסורת ישראל • משרד הכלכלה והתעשייה •  משרד המורשת • משרד המשפטים • משרד הנגב, הגליל והחוסן הלאומי • המשרד לעניינים אסטרטגיים • משרד העבודה • משרד העלייה והקליטה • משרד הפנים • משרד הרווחה והביטחון החברתי • המשרד לשוויון חברתי וקידום מעמד האישה • המשרד לשירותי דת • המשרד לשיתוף פעולה אזורי • משרד התחבורה והבטיחות בדרכים • משרד התיירות • משרד התפוצות והמאבק באנטישמיות • משרד התקשורת • משרד התרבות והספורט |  |
| משרדים בעבר | המשרד להגנת העורף • המשרד לחיזוק וקידום קהילתי • המשרד לקידום מעמד האישה • משרד האספקה והקיצוב • משרד הדיגיטל הלאומי • משרד ההסברה • משרד ההשכלה הגבוהה והמשלימה • משרד החינוך, התרבות והספורט • משרד הכלכלה והתכנון • משרד המדע, התרבות והספורט • משרד המודיעין • משרד המיעוטים • משרד הפיתוח • משרד משאבי המים •  משרד ראש הממשלה החלופי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299159805171  LCCN: nr93015369  VIAF: 312993783   WorldCat (עם VIAF): 312993783
תחנת הרכבת תל אביב – השלום

תחנת הרכבת השלום, יולי 2019
תחנת הרכבת תל אביב – השלום היא תחנה של רכבת ישראל בעיר תל אביב. היא נמצאת במרכז נתיבי איילון על מסילת איילון בסמוך למרכז עזריאלי ודרך השלום, ומכאן בא שמה של התחנה. התחנה ממוקמת בקילומטר 94.563 של הקו הראשי של רכבת ישראל. מיקומה במרכז העיר וסמיכותה למחנה הקריה, למרכז עזריאלי ולמספר מגדלי משרדים נוספים הביאו לכך שהיא התחנה המובילה בארץ בהיקף הנוסעים העוברים בה. התחנה מחוברת לקניון עזריאלי דרך גשר העובר מעל הכביש. שער היציאה הראשי של התחנה נמצא על "גשר חיים לנדאו".
היסטוריה

התחנה נבנתה בשנים 1994–1996 ותוכננה על ידי דן איתן וערי גושן אדריכלים בע"מ בסגנון פוסט מודרני. עיצובה היה חדשני בזמנו בישראל בזכות המבנה הקל הכולל בתוכו אלמנטים תלויים ומסבכים רבים. עם פתיחתה היו בתחנה שני רציפי צד משני צידי המסילה הכפולה.
בשנת 2001 הוחלט על הוספת מסילה נוספת בקו ולכן נוצר צורך להוסיף רציף נוסף בתחנה. עבודות ההרחבה כללו את הסטת התעלה בה זורם נחל איילון מזרחה כך שחלקה עובר מתחת לנתיבים המזרחיים של נתיבי איילון ועל ידי כך התפנה מקום להרחיב את רציף הצד המזרחי ולהעביר את המסילה החדשה בצמוד אליו. הרציף השלישי והמסילה השלישית נפתחו ב-2 בספטמבר 2006, זאת לאחר מספר דחיות.
בסוף שנת 2005 זכתה חברת אשר גרין במכרז לשיפוץ התחנה בהיקף כ-10 מיליון שקלים. עיקר השיפוץ מתמקד בהפחתת מטרד הרעש הנובע מהימצאות התחנה בסמוך למסלולי הכביש המהיר.
בשנת 2016 פרסם המשרד להגנת הסביבה תוצאות חריגות של זיהום אוויר בשטח התחנה, בשל סמיכותה לנתיבי איילון והעדר אוורור בשטחה.
החל משנת 2016 נעשו בתחנה עבודות להרחבתה, בדרך של בניית טרמינל נוסף מדרום לטרמינל הקיים. התחנה נפתחה ב-22 בפברואר 2021.
ברציפי התחנה נמדד זיהום אוויר גבוה ולכן במסגרת העבודות מבצעת התקנת מפוחים במטרה לשפר את זרימת האוויר בתחנה. כלל העבודות הסתיימו ברבעון השני של שנת 2021.
ביוני 2020 החל לפעול בתחנה קו נוסעים חשמלי ראשון לירושלים.
מבנה התחנה

התחנה מורכבת משני מסופים, מסוף ראשון המחובר לקניון עזריאלי אשר ניתן לגישה מעברו הצפוני של דרך השלום, מסוף שני מעברו הדרומי של דרך השלום נפתח בשנת 2021.
בתחנה שלושה רציפי נוסעים, רציף צד אחד ואי רציפים. הרחבת נוספת של התחנה ללא פגיעה בשטח הכביש נחשבת בעייתית בשל המרחק הקטן יחסית שבין שני מסלולי הכביש ביניהם שוכנת התחנה וחוסר האפשרות לצמצם עוד את תעלת האיילון.
ברציף 1 נוסעות כל הרכבות (למעט הרכבות בקו השרון להרצליה) לכיוון צפון.
ברציף 2 נוסעות כל הרכבות (למעט הרכבות בקו בני דרום לאשקלון) לכיוון דרום, בית שמש ומודיעין.
ברציף 3 נוסעות הרכבות שבקו הרצליה-ראש העין-אשקלון.
הרציפים בתחנה הם באורך של כ-290 מטר.
בתחנה זו הותקנה מערכת הזנה חשמלית עילית על ידי חברת SEMI הספרדית ב-2019. המערכת מספקת מתח חילופין של 25 אלף וולט בתדירות של 50 הרץ. המערכת מאפשרת לציוד נייד רכבתי בעל פנטוגרף לפעול בתחנה. כיום יש לרכבת ישראל קטרי בומברדייה טראקס הגוררים קרונות דאבל דק מאותו יצרן וקרונועים חשמליים מדגם Desiro HC תוצרת סימנס.
פיתוח עתידי

במסגרת התוכנית להקמת מסילה רביעית באיילון (תת"ל 33) מתוכננת הוספת רציף רביעי לתחנה, על שטח תעלת האיילון.
גלריה

כללי
מבט מזרחה ממרפסת בתחנה, חורף 2024
חזית התחנה, משמאלה מגדלי עזריאלי
מבט אווירי על התחנה