stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לה קלאסיק
הערות שוליים

↑  "Joey Barton puts the "punch" back into the Marseille-PSG rivalry". Bleacher Report. 4 בספטמבר 2012. נבדק ב-29 ביולי 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Succès historique dans un Classico !". LFP.fr. 27 בפברואר 2017. נבדק ב-28 בפברואר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Marseille vs. PSG, France's awesome made-up rivalry". SBNation.com. 3 באפריל 2015. נבדק ב-7 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Payet has a chance to shine in France's biggest rivalry". Daily Mail Online. 23 בפברואר 2017. נבדק ב-7 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Football's greatest rivalries: PSG vs. Marseille". Rob Smith's Football El Mundo. 18 בדצמבר 2013. אורכב מ-המקור ב-2018-10-30. נבדק ב-7 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "PSG destroys Marseille 5-1 in French league". USA Today. 26 בפברואר 2017. נבדק ב-28 בפברואר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "PSG vs Olympique de Marsella: Le Classique del fútbol francés". MARCA. 9 בנובמבר 2017. נבדק ב-12 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "THE LIST: The greatest rivalries in club football". Daily Mail Online. 13 בספטמבר 2009. נבדק ב-28 באוגוסט 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "FourFourTwo's 50 Biggest Derbies in the World". FourFourTwo. 25 באפריל 2016. נבדק ב-3 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "The top 50 football derbies in the world". Mirror Online. 13 באוקטובר 2017. נבדק ב-3 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "20 of World Football's Greatest Rivalries". Bleacher Report. 2 באוקטובר 2015. נבדק ב-3 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Más que un partido: Los 20 clásicos más importantes del fútbol mundial". MARCA. 8 בנובמבר 2017. נבדק ב-12 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  לה קלאסיק: פריז נותרה מושלמת לאחר ניצחון מפוקפק על מארסיי
↑  Paris S-G: Histoire du club dans chaque compétition, Footballdatabase.eu
↑  Marseille: Histoire du club dans chaque compétition, Footballdatabase.eu
שחקני סן ז'רמן חוגגים את הזכייה בגביע הצרפתי, אחרי ניצחון על מרסיי במשחק הגמר.
שחקני מרסיי חוגגים את הזכייה בסופר קאפ הצרפתי 2011 אחרי ניצחון 5-4 על ליל.
הרכב שחקני מרסיי ופריז סן-ז'רמן בפתיחת משחק גביע האלופות 2011 שבו ניצחה מרסיי בדו-קרב פנדלים.
לשמוע את הלב (שיר של רבקה זהר)

לשמוע את הלב הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמרת הישראלית רבקה זהר. השיר יצא לאור ב-17 בפברואר 2021, מתוך אלבומה ה-11, העונה לאותו השם.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על-ידי שחר הדר, הולחן על-ידי עמרי קסטן ולירון בן שמעון והופק על-ידי אודי תורג'מן. "לשמוע את הלב" יצא לרגל ציונה של זהר יובל שנים על הבמות, וכן היה לסינגל הראשון מתוך אלבומה ה-11. זהר שיתפה כי כמעט וויתרה על המשך פעילותה כסולנית בשל רצונה להפסיק להופיע עם שיריה הקלאסיים שוב ושוב. אולם, לאחר פגישתה את תורג'מן, והתאהבותה בשירים החדשים - השלימה זהר את הקלטת האלבום, תוך תהליכי השלמה ויציאה מאזורי הנוחות שלה.
שחר הדר, שקיבלה מתורג'מן את תוכן שיחותיו עם זהר והפכה אותו לטקסטים, סיפרה כי השיר נכתב כפרץ מילים, וכי הוא מספר את דמותה של רבקה כאישה חזקה ועמוקה, מלאת עוצמה ויופי. עם צאת השיר, הפצירה זהר במאזיניו כי לעולם לא יפלו ברוחם וכי כמילות השיר, תמיד ניתן למצוא את האמת והאור בסופו של יום.
עם צאתו, התקבל השיר בחום בקרב המאזינים, זכה לשבחם של המבקרים וכן נכנס לפלייליסט של כאן גימל. מאוחר יותר, עם צאתו של האלבום המלא - נכנס השיר לפלייליסט של כאן גימל בשנית.
לאור הצלחתו וסמליותו, הפך השיר בהמשך גם לשיר הנושא של האלבום, וכן לשיר הנושא של סיבוב ההופעות שליווה אותו.
וידאו קליפ

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר, צולם ובוים על-ידי עומר בורין, והועלה לערוץ היוטיוב של זהר ב-17 בפברואר 2021. בקליפ ניתן לראות את זהר שרה את מילות השיר כשהיא פוסעת ביער ובחוף הים.
הערות שוליים

↑  "לסלוח לעצמי": רבקה זוהר חוזרת בשיר חדש ומרגש. צפו, באתר "סרוגים", 17 בפברואר 2021
↑  דודי פטימר, ‏רבקה זוהר מתוודה: "לקח לי 20 שנה ללמוד להרפות", באתר מעריב אונליין, 5 במרץ 2022
↑  אסף נבו, חיי רבקה: בגיל 73 - רבקה זהר יוצרת ובועטת, באתר ישראל היום, ‏30-09-2021
↑  יובל אראל‏, רבקה זהר - לשמוע את הלב, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 17 בפברואר 2021
↑  שגיא בן נון‏, רבקה זהר: "מתלבטת אם להתחסן נגד קורונה. מערכת החיסון חזקה ותתגבר על זה", באתר וואלה, 17 בפברואר 2021
↑  רבקה זוהר - לשמוע את הלב, באתר הכותל הישראלי, ‏2021-02-23 (באנגלית)
↑  רבקה זהר לשמוע את הלב, באתר yosmusic.com, ‏2021-02-17
↑  רבקה זהר – לשמוע את הלב, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 23 באפריל 2023
↑  הזמרת הוותיקה שמוכיחה לכולם איך עושים את זה נכון, באתר כיפה, ‏2022-08-15
לין (סם)

המרכיבים של הלין: קודאין-פרומתאזין, תרופת סירופ לשיעול, ממתקים וספרייט.
לין (באנגלית: Lean) המכונה גם "משקה סגול", "סגול" או "שמן", הוא משקה סמים פסיכואקטיבי, אשר מורכב מתרופה לשיעול או מסירופ קר המכיל קודאין ופרומתאזין עם משקה קל. מקורו של המשקה ביוסטון והוא מזוהה עם תרבות ההיפ הופ של דרום ארצות הברית.
אטימולוגיה

המילה "לין" (lean) באנגלית פירושה "נטייה", והכוונה היא לנטייה של אנשים להתקשות בעמידה יציבה תחת השפעת שיכרון או סמים. עם זאת, לסם יש שמות נוספים, כגון "סירופ" "שתייה", "שתייה סגולה", "ווק", "תה טקסס", "ספרייט" ועוד.
מרכיבים

בדרך כלל, לין מורכב מתרופת מרשם לשיעול שמכילה בעיקר קודאין ופרומתאזין. לעיתים היא מכילה תרופות שניתן לרכוש אותם ללא מרשם, כגון דקסטרומטורפן, מכיוון שיש להם את אותה השפעה ולא צריך לגשת לרופא על מנת להשיג אותם.
על מנת לגרום לסם להיות ידידותי למשתמש, נוסף לתרופת השיעול משקאות קלים בטעמי פירות, כגון ספרייט ופאנטה, ובדרך כלל מגישים את הלין בכוס חד פעמית. לעיתים נוסף לסם ממתק, על מנת להוסיף לסם טעם מתקתק.
השפעה

ההשפעות של לין הן חזקות וגורמות ל"הרגשה טובה", שמתבטאת ב"פגיעה במיומנות מוטורית, בעייפות, ובתחושת ניתוק מכל חלקי הגוף האחרים". יש הטוענים כי השימוש בסודה, בסירופ ובממתקים, משאיר טעם לוואי חזק בפה שלעיתים נשאר לאורך זמן. לעיתים משתמשים בלין בערבוב עם אלכוהול או עם סמים אחרים.
השפעה > סיכונים

כאשר מקבלים מרשם ללין, וכאשר משתמשים בו בכמויות הנכונות, הלין בטוח למדי, אך כאשר משתמשים בו בכמויות גדולות, הוא יכול לפגוע במשתמש. מנת יתר של לין עלולה לפגוע במערכת העצבים המרכזית ועלולה לגרום לדיכוי נשימתי. שימוש באלכוהול או בסמים אחרים ביחד עם הלין, עלול להגדיל את הסיכויים לדיכוי מערכת העצבים.
היסטוריה

רבים טוענים כי הלין התפתח ביוסטון בסביבות שנות ה-60, כאשר זמרי בלוז היו לוקחים את תרופה לשיעול עם בירה. זמרי הבלוז היו גרים בשכונות הרובע החמישי, הרובע השלישי ובסאות' פארק ביוסטון, וראפרים שגדלו באותם שכונות בעיר, אימצו את הלין והביאו אותו לתרבויות שונות. בשנות ה-80 ובשנות ה-90, התחילו להשתמש בקודאין ובסירופ פרומתאזין, והשילוב נהיה פופולרי עד שנות ה-90.
הערות שוליים

1 2  Tamara Palmer (2005). Country Fried Soul: Adventures in Dirty South Hip-hop. Outline Press Limited. p. 188.
↑  Use of Promethazine with Cough Syrup, web.archive.org, ‏2001-07-09
↑  A. B. C. News, Cough Syrup Abuse in Texas Takes Center Stage, ABC News (באנגלית)
↑  Scot ThomasLast updated on May 9, 2022, What Is Lean (Purple Drank), How It’s Made, Side Effects and Dangers, DrugAbuse.com (באנגלית)
↑  Shaheem Reid, Lil Wayne On Syrup: 'Everybody Wants Me To Stop ... It Ain't That Easy', MTV News (באנגלית)
↑  "Dirty Sprite" gains popularity among teens | News - Home, web.archive.org, ‏2015-10-26
↑  The Ranch PA, Sipping On Some Nonsense: What Is Lean?, The Ranch PA, ‏2019-11-04 (באנגלית)
↑  Dextromethorphan (Oral Route) Description and Brand Names - Mayo Clinic, www.mayoclinic.org
↑  Kim Painter, Sizzurp: What you need to know about cough syrup high, USA TODAY (באנגלית)
↑  T.I. Arrest -- Sippin' on Sizzurp?, TMZ (באנגלית)
1 2  Leon, Melissa (2013-03-17). "Lil Wayne Hospitalization: What the Hell Is Sizzurp?". The Daily Beast (באנגלית). נבדק ב-2022-06-09.
↑  Leon, Melissa (2013-03-17). "Lil Wayne Hospitalization: What the Hell Is Sizzurp?". The Daily Beast (באנגלית). נבדק ב-2022-06-09.
1 2 3 4  Learn all about the long, lean history of "sizzurp" with this 7-minute audio primer, The A.V. Club, ‏2013-03-26 (באנגלית)
1 2 3  Archives, Los Angeles Times (באנגלית)
כפית עם לין
לובסקוס

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מנה, מנה על בסיס בקר 
 מטבח:  המטבח הדני, המטבח הגרמני, המטבח הנורווגי 
 
סוג של לובסקוס
לובסקוס (בנורווגית: Lapskaus; בשוודית: Lapskojs; בדנית: Labskovs) הוא תבשיל סקנדינבי סמיך העשוי מבשר ותפוחי אדמה.
רקע

ישנן וריאציות רבות של לובסקוס. המנה עשויה להיות מבשר טרי או שאריות ממנות בשר אחרות (בדרך כלל בשר בקר או בשר כבש, אך לפעמים גם בשר עוף, בשר חזיר או שינקן) ותפוחי אדמה. מרכיבים אופייניים נוספים הם ירקות (כגון גזר, בצל, כרישה, שורש סלרי ורוטבגה), תבלינים (כגון פלפל שחור או זנגביל), מלח ועשבי תיבול.
לובסקוס או לפסקאוס קשור אולי (מבחינה היסטורית ואטימולוגית) ללובסקוז, נזיד או תבשיל של מלחים אירופיים המזוהה מאוד עם נמלים מרכזיים כמו ליברפול. מנות דומות כוללות גם את lapskoussi הפיני או labskaus של המטבח הגרמני.
המנה מופיעה גם במטבח האמריקאי הנורווגי. בשנת 1970, לפסקאוס היה חלק מ"התפריט הרשמי של הימאים" של קו אמריקה הנורווגי. עד שנות ה-80, השדרה השמינית של ברוקלין (במיוחד בין הרחובות ה-50 לבין ה-60) הייתה ידועה בשם " שדרות לפסקאוס" בהתייחס לאוכלוסייה הנורווגית-אמריקאית הרבה באזור.
לקריאה נוספת

האש (אוכל) - מנה קולינרית של בשר קצוץ, תפוחי אדמה ובצל מטוגן
סקאוז (אוכל) - תבשיל העשוי מבשר, תפוחי אדמה ובצל
לובי (אוכל) - תבשיל העשוי מעוף, בקר ותפוחי אדמה
ביבליוגרפיה

Lurie, April (2009). Dancing in the Streets of Brooklyn. Dell Yearling. ISBN 978-0385729420.
Scott, Astrid Karlsen (2011). Authentic Norwegian Cooking. Skyhorse Publishing. ISBN 978-0963433978.
Sinclair, Charles Gordon (1998). International Dictionary of Food and Cooking. Routledge. ISBN 978-1579580575.
הערות שוליים

↑  "Lapskaus: a Hearty Norwegian Stew". Nordic Nibbler. 8 בנובמבר 2010. נבדק ב-2020-03-01. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Sandvold, Irene O. (2011). Gudrun's Kitchen: Recipes from a Norwegian Family. et al. Wisconsin Historical Society|Wisconsin Historical Society Press. pp. 87–89.
1 2 3  Chotzinoff Grossman, Anne; Grossman Thomas, Lisa (1997). Lobscouse & Spotted Dog: Which It's a Gastronomic Companion to the Aubrey/Maturin Novels. W.W. Norton. pp. 18–19.
↑  "Lobscouse". Nordic Diner. 11 בפברואר 2016. נבדק ב-2020-03-01. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Lapskaus Boulevard, a tale about Norwegians in Brooklyn, NY". transparent.com. 7 בנובמבר 2011. נבדק ב-2020-03-01. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Yarrow, Andrew L. (1991-03-17). "In Brooklyn, Wontons, Not Lapskaus". The New York Times.
↑  Benardo, Leonard; Weiss, Jennifer (2006). Brooklyn by Name: How the Neighborhoods, Streets, Parks, Bridges, and More Got Their Names. New York University Press. p. 145.
מארק צ'ך

מארק צ'ך (בסלובקית: Marek Čech; נולד ב-26 בינואר 1983) הוא כדורגלן עבר סלובקי ששיחק בעמדת המגן השמאלי.
צ'ך גדל במחלקת הנוער של אינטר ברטיסלאבה, ולאחר מכן שיחק גם בספרטה פראג. בעונות 2005/2006 ו-2006/2007 זכה עם פורטו באליפות ליגת העל הפורטוגלית. ב-15 ביולי 2008 עבר צ'ך לוסט ברומיץ' אלביון תמורת 1.4 מיליון אירו, וערך את הופעת הבכורה בהפסד החוץ 0 - 1 לארסנל. את שער הבכורה שלו באלביון הבקיע צ'ך בניצחון 3 - 1 על פליימות' ארגייל ב-12 בספטמבר 2009, ובסך הכל כבש שני שערים בשלוש עונות בהן שיחק במועדון.
באוגוסט 2011 עבר לטרבזונספור מליגת העל הטורקית, וכעבור שנתיים חתם בקבוצת בולוניה מהסרייה א'. בתחילת 2015 עבר לבואבישטה ממנה שוחרר בתום עונת 2014/2015.
תארים

אליפות סלובקיה: 2000/2001
הגביע הסלובקי: 2000/2001
אליפות צ'כיה: 2004/2005
אליפות פורטוגל: 2005-06 ו 2006/2007
הגביע הפורטוגלי: 2006/2007
הסופר קאפ הפורטוגלי: 2006/2007
לורנצו פרמאטי

לורנצו פרמאטי (באיטלקית: Lorenzo Paramatti; נולד ב-2 בינואר 1995 בפאנצה שבאיטליה) הוא כדורגלן איטלקי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת מכבי פתח תקווה מליגת העל הישראלית.
קריירת מועדונים

פרמאטי גדל במחלקות הנוער של US רוסי, בולוניה 1909 ואינטר מילאנו. ב-1 ביולי 2014 חתם שוב בבולוניה 1909 מהסרייה ב'. הוא הושאל מבולוניה 1909 לקבוצות רובור סיינה, מסינה וסנטארקנג'לו קלצ'ו מהסרייה ג'. ב-22 באוגוסט 2017 חתם פרמאטי בגוביו מהסרייה ג', ממנה הושאל בהמשך לפרו פיאנצ'נצה, גם היא מהסרייה ג'.
ב-4 בפברואר 2019 חתם פרמאטי על חוזה לחצי שנה בפולי טימישוארה מליגת המשנה הרומנית. הוא ערך 15 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.
ב-27 בדצמבר 2019 חתם פרמאטי ברימיני מהסרייה ג'. הוא ערך ארבע הופעות ליגה במדי המועדון.
ב-18 בספטמבר 2020 חתם פרמאטי במועדון הכדורגל "אוניברסיטת קראיובה" מליגת המשנה הרומנית. בהמשך שיחק עם המועדון בליגת העל הרומנית. בסך הכך ערך 54 הופעות ליגה במדי המועדון. ב-11 באוגוסט 2023 שוחרר מהמועדון.
ב-24 באוגוסט 2023 חתם על חוזה לעונה אחת במכבי פתח תקווה מליגת העל הישראלית.
הערות שוליים

↑  Mercato: tutte le operazioni di oggi באתר הרשמי של בולוניה 1909, 1 ביולי 2014 (באיטלקית)
↑  Bergamini all'Arezzo, Paramatti al Siena באתר הרשמי של בולוניה 1909, 20 ביולי 2015 (באיטלקית)
↑  Paramatti al Messina באתר הרשמי של בולוניה 1909, 16 ביולי 2016 (באיטלקית)
↑  Lorenzo Paramatti in gialloblù באתר הרשמי של סנטארקנג'לו קלצ'ו, 26 באוגוסט 2016 (באיטלקית)
↑  "Un italian crescut de Bologna şi Inter, cea mai nouă achiziţie a echipei lui Valeriu Răchită. Numărul transferurilor făcute de ACS Poli a ajuns la opt באתר liga2, ‏ 4 בפברואר 2019 (ברומנית)
↑  PARAMATTI E' UN GIOCATORE BIANCOROSSO באתר הרשמי של רימיני, 27 בדצמבכ 2019 (באיטלקית)
↑  תומר חבז, ‏לורנצו פרמאטי חתם לעונה במכבי פתח תקווה, באתר ONE‏, 24 באוגוסט 2023
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "לורנצו פרמאטי".
לשמור עליי

"לשמור עליי" הוא סינגל של הזמרת הישראלית רוני דלומי, שיצא לאור ב-19 ביולי 2015. זהו השיר השני מתוך אלבומה השלישי "תסתכל עליי".
רקע וכתיבה

השיר נכתב בידי רוני דלומי והולחן בידי דלומי ואביב קורן, והופק על ידי אורי אבני. בשיר מספרת דלומי על אהובה שהגיע מרחוק לשמור עליה. בראיון לתוכנית "אנשים" סיפרה דלומי שכתבה את השיר על בעלה אלון וייסמן.
ביקורת

מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי סקר את השיר בחיוב, והעניק לו ארבעה וחצי כוכבים כוכבים מתוך חמישה.
מיקומי שיא

רדיו אמצע הדרך-4
מדיה פורסט-9
רשת ג'-17
הערות שוליים

↑  אנשים 19/12/16
↑  לשמור עליי  יוסמיוסיק, 24 בנובמבר 2015
↑  תוצאות דירוג המצעד לשבוע 27/07/2015
↑  המצעד השבועי, שבוע 32, 2015, באתר מדיה פורסט ישראל
↑  מצעד רשת ג', 6.8.2015
| רוני דלומי |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | קצת אחרת • תחזיקו • תסתכל עליי |  |
| אלבומי הופעה | לוקחים את הזמן |  |
| ערכים קשורים | כוכב נולד |  |
| רוני דלומי – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| קצת אחרת | "תן" • "קצת אחרת" • "כך או כך" |  |
| תחזיקו | "תחזיקו" • "פניי לרוח" • "סתם שני אנשים" • "קצה היום" |  |
| תסתכל עליי | "איש של לילה" • "לשמור עליי" • "תסתכל עליי" |  |
| סינגלים אחרים | "עכשיו תורי" • "כל הזמן" • "12 בלילה" • "רוץ איתי" • "רציתי שזה יכאיב" • "זה בא אליי" • "למרות" |  |
| השתתפות בסינגלים | "כל אחד יכול" • "ספסלים" • "תחזור" |  |
כפר עציון

| --- | --- |
תמונה של כפר עציון בשנת 2023
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: יהודה ושומרון
מועצה אזורית: גוש עציון
גובה ממוצע: ‎934 מטר
תאריך ייסוד: 1967
תנועה מיישבת: הקיבוץ הדתי
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 1,371 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎7.2% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הרי ירושלים מוגדלת) כפר עציון(למפת הרי ירושלים רגילה) כפר עציון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר עציון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר עציון31°39′00″N 35°06′55″E﻿ / ﻿31.6498656274428°N 35.115251322026°E﻿ / 31.6498656274428; 35.115251322026  heמפת היישובים של מועצה אזורית גוש עציון (in English: Gush Etzion Regional Council) באדום - כפר עציון בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 4 מתוך 10
http://www.kfar-etzion.co.il
כְּפַר עֶצְיוֹן הוא קיבוץ מתחדש והתנחלות בגוש עציון, החבר בתנועת הקיבוץ הדתי והיישוב היהודי הראשון ביהודה ושומרון במאה העשרים. הקיבוץ הוקם בשנת 1943 באזור בו נעשו ניסיונות התיישבות החל ב-1926. הקיבוץ חרב במלחמת העצמאות ונבנה מחדש לאחר מלחמת ששת הימים, כקיבוץ בגוש עציון. הכפר נקרא על שם שמואל צבי הולצמן ('הולץ' הוא עץ בגרמנית), ממייסדי חברת "אל ההר", שפעלה בשנות ה-30 להקמת גוש יישובים באזור.
מגדל עדר וכפר עציון של "אל ההר"

הניסיונות להתיישב באדמת האזור החלו בשנת 1927 עת הוקם באזור יישוב בשם "מגדל עדר" אשר ישב במקום בו נמצא צומת גוש עציון. היישוב ננטש בשנת 1929 עקב מאורעות תרפ"ט. בשנת 1935 יושב האזור על ידי חברת "אל ההר" ואז ניתן למקום שמו "כפר עציון".
החברה רכשה שטח של 5000 דונם. במשך השנים 1932 - 1936 נעשו פעולות רבות לרכישת שטחי קרקע נוספים. סוכני החברה קיבלו מאת יהודי הארץ והגולה הזמנות רבות לקרקעות. הולצמן השיג את הסכמתם של מושל מחוז ירושלים, י. א. פ. קמפבל, ושל ראש הכמרים בכנסייה הרוסית בדבר חכירת המנזר הרוסי.
הובאה למקום קבוצת פועלים יהודים והם השתכנו בחדרי המנזר. הפועלים הכשירו את הקרקע והכינו משתלה גדולה של עצי פרי נשירים, ונבנה בית למרפאה. גם ערביי הסביבה נהנו מהשירות הרפואי והיחסים איתם היו תקינים. כך הונח יסוד ליישוב חדש אשר נקרא על שם אחד ממייסדיו - הולצמן - "כפר עציון". ביישוב זה ישבו אנשי 'השומר' לשעבר, כמו פנחס שניאורסון ואחרים, ששמרוהו. חברת אל ההר שיווקה חלקות של 25 דונם בכפר עציון. בתחילת 1935 יצא יוסף ויץ נגד התוכנית של כפר עציון בטענה שהחלקות הן יקרות מדי והסיכון רב.
עם פרוץ מאורעות תרצ"ו (אפריל 1936) החלו ערביי האזור להתנכל ליישוב היהודי בכפר עציון. בחודש אב תרצ"ו (אוגוסט 1936) עזבה קבוצת הפועלים את המקום וכל העמל הרב שהושקע בו ירד לטמיון. מבנה המרפאה נשרף, אך שוקם לאחר מלחמת ששת הימים.
הקיבוץ עד מלחמת העצמאות

בשנת 1943 (תש"ג) נוסד קיבוץ כפר עציון, הקיבוץ הראשון בגוש עציון, על ידי קבוצת אברהם (ע"ש הרב אברהם יצחק הכהן קוק) של תנועת השומר הדתי. מייסדי הקיבוץ היו יהודים ממזרח אירופה, רבים מהם ניצולי השואה. הקבוצה, קבוצת פועלים שיתופית דתית, התגבשה במשך 8 שנים בכרכור בטרם עלתה ליישוב. מקורות הפרנסה העיקריים היו רפת, מטע נשירים, ענף בניין ומחצבה. בקיבוץ היה בית מרגוע וב-1946 נחנך בו "נווה עובדיה" - בית אבן מרשים ששימש כבית כנסת ובית מדרש. תכנון הקיבוץ התבצע על ידי האדריכל והאמן מאיר בן אורי, שתכנן קיבוצים ומוסדות דתיים רבים.
בסוף 1947, ערב מלחמת העצמאות, מנה הקיבוץ 163 חברים ו-57 ילדים. כפר עציון היה הראשון מתוך ארבעה קיבוצים שהוקמו כגוש התיישבות מדרום לירושלים על-מנת להגן עליה מפלישה מכיוון דרום. הייתה זו נקודת היישוב העברית הראשונה באזור שמדרום לירושלים, ובעת הקמתה, נקודת היישוב הגבוהה ביותר בארץ ישראל (965 מ').
הקיבוץ עד מלחמת העצמאות > בין הכרזת החלוקה להכרזת העצמאות

בכ"ט בנובמבר (29 בנובמבר 1947) אושרה תוכנית החלוקה באו"ם, ומיד לאחר מכן פתחו הערבים מארצות האזור במלחמה נגד היהודים. התוצאה המיידית הייתה ניתוק גוש היישובים מירושלים, מקור האספקה העיקרי. תפקידו של כפר עציון היה להפריע לתנועת צבאות ערב ובעיקר מצרים להגיע ולתקוף את ירושלים מהדרום. כשהתגברו הקרבות הוחלט לפנות מהכפר את הילדים, האימהות ונשים בהריון; אלה עברו להתגורר במנזר רטיסבון שבירושלים. אחת האימהות, ציפורה רוזנפלד, בחרה להישאר בקיבוץ ונהרגה בקרבות. בהמשך הועברו תושבים נוספים לפתח תקווה, ולאחר כניעת כפר עציון ומות רוב מגיניו, יושבו בשכונת גבעת עלייה ביפו, באתר המוכר כיום בשם חורשת עציון.
ביום חמישי ד' אייר תש"ח (13 במאי 1948), יום אחד בלבד לפני הכרזת המדינה, נפלו כפר עציון ומגיניו. המגינים, חברים ולוחמי פלמ"ח, נהרגו תוך כדי קרב וחלקם נורו למוות לאחר שנכנעו לכוחות סדירים של צבא ירדן וערביי האזור (ראו: הטבח בכפר עציון). בקרבות גוש עציון נהרגו 242 חברים ולוחמים, ביניהם 21 נשים. ארבעה לוחמים הצליחו להימלט מהקרב. שלושת הקיבוצים האחרים נכנעו והמגינים נשלחו למחנות שבויים בירדן.
הקיבוץ החדש, לאחר 1967

ב-27 בספטמבר 1967 (כ"ב באלול ה'תשכ"ז) הוקם הקיבוץ מחדש על מקומו של קיבוץ כפר עציון החרב. מייסדי הקיבוץ היו בני המתיישבים הוותיקים, שאליהם הצטרפו חברי תנועת בני עקיבא מישראל ומהתפוצות. המתיישבים שהו במשך מספר שנים בתנאים קשים שכללו דיור זמני בשרידי בסיס ירדני, אספקה קצובה של מים מעיריית חברון, חשמל מגנרטור וכביש גישה לאזור בית שמש, כביש 367, שנפרץ אך לא כוסה באספלט.
הקיבוץ החדש תוכנן על ידי משרד האדריכלים בר-הרשקוביץ.
הקיבוץ מונה היום כ-230 משפחות. מקורות הפרנסה העיקריים הם:
שלוש חוות של רביית תרנגולי הודו ביחד עם שותפות במדגרה לאפרוחים של תרנגולי הודו עם קבוצת יבנה. המדגרה היא הגדולה ביותר במזרח התיכון.
מופת עציון, חברה למחקר ופיתוח של מיגון קרמי בליסטי.
מטעי דובדבנים בשטחים בהר, 6,000 דונם גידולי שדה ומטע זיתים באזור קסטינה ואזור לכיש בשותפות עם הקיבוצים ראש צורים ומגדל עוז.
בית ספר שדה ואכסניית נוער וענפי שירות.
רבים החברים המתפרנסים מעבודות חוץ.
הקיבוץ נערך להרחבת שורותיו תוך קידום בניית שכונה קהילתית.
מאז 2012 פועל בקיבוץ מרכז מסחרי המכיל חלל עבודה משותף בשם 'הלולים', חנויות הלבשה, חנויות הנעלה, בית קפה, מסעדות ומאפיות.
אתרים

על מורדות הגבעה שעליה שכן כפר עציון הישן נטוע גן זיכרון, ובו בית אחד ששרד מהקיבוץ שחרב וחזית של בית חווה ("המנזר הגרמני") שהקימו ב-1928 נזירים ממנזר דורמיציון בירושלים ובו התגוררו ראשוני גוש עציון. בגן ניצב בית עדות למורשת גוש עציון, ובו מוזיאון לתולדות ההתיישבות בגוש עציון וחיזיון אור-קולי שמספר את ההיסטוריה של האזור. באותו "מנזר גרמני" ששוחזר קיים ארכיון פעיל שמתעד את כל המסמכים והממצאים של גוש עציון ועוקב אחר פרסומים חדשים. הארכיון מהווה מרכז לחוקרים וסטודנטים שחוקרים את תולדות המקום.
בקיבוץ נמצאים גם מוזיאון האדם בהר, ובו אוסף של כלי בית וכלי עבודה האופייניים להר חברון, וגן בוטני וזואולוגי בשם "שיר השירים".
ראו גם

חורשת עציון
לקריאה נוספת

יוסי כץ, ההתיישבות היהודית בהרי חברון ובגוש עציון, 1940–1947, רמת גן: אוניברסיטת בר-אילן, תשנ"ב.
עמיה ליבליך, ילדי כפר עציון, כתר, הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה, תשס"ז
דב קנוהל, גוש עציון במלחמתו, 1954
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  ניסיונות התיישבות ראשונים
↑  קנוהל, ד. (תשי"ז). גוש עציון במלחמתו. ירושלים: המדור הדתי, עמ' 15-16.
↑  יוסף ויץ, במורדות כפר עציון, דבר, 14 בינואר 1935
↑  בירור דברים בעניין אל ההר, דבר, 30 בינואר 1935
↑  הולצמן מעפיל ההרה, דואר היום, 1 בפברואר 1935
↑  אל ההר - חלק ב, באתר www.etzion-bloc.org.il
↑  אהרון דולב, מה לוחץ על כפר עציון?, מעריב, 20 בפברואר 1970
תצפית פנורמית על כפר עציון מגגו של מוזיאון כפר עציון
| קיבוצי הקיבוץ הדתי |
| --- | --- | --- |
| שדות נגב | סעד • עלומים |  |
| דרום/מרכז | עין צורים • קבוצת יבנה • בארות יצחק |  |
| גוש עציון | כפר עציון • ראש צורים • מגדל עוז |  |
| עמק בית שאן | שלוחות • עין הנצי"ב • שדה אליהו • טירת צבי |  |
| הר הגלבוע | מעלה גלבוע • מירב |  |
| הגליל התחתון | לביא • בית רימון |  |
| מושבים שיתופיים | משואות יצחק • ניר עציון • בני דרום |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007559857105171  LCCN: n82247577  VIAF: 154801966   WorldCat (עם VIAF): 154801966 
"המנזר" בו התגוררו ראשוני מקימי הקיבוץ, 1944
מקימי היישוב מקימים חומת אבנים מאבני המקום. צולם בפברואר 1944
מבט לעבר כפר עציון בשנת 1945 מכיוון "גבעת הסלעים"
הלווית חללי גוש עציון בירושלים, 1949
שומר על גג המנזר הגרמני, 1943
סוכות בלב כפר עציון, 2015 ה'תשע"ו
בית הכנסת של כפר עציון, 2009
אולם התפילה בבית הכנסת עם ויטראז' מעשה ידי פרלי פלציג
לזגינים

| --- | --- |

 אוכלוסייה
 700,000
 ריכוזי אוכלוסייה עיקריים
 רוסיה רוסיה: 473,622 (מהם 385,240 בדאגסטן דאגסטן)   אזרבייג'ן אזרבייג'ן: 350,000
 שפות
 לזגינית
 דת
 אסלאם סוני ושיעי ומיעוט יהודי
 קבוצות אתניות קשורות
 עמים קווקזים אחרים בדאגסטן
 
לזגינים חוזרים מפשיטה, שנות ה-70 של המאה ה-19
לזגינים (בלזגינית - "лезгияр"; ברוסית - "лезгинцы") הם קבוצה אתנית המרוכזת בדרום דאגסטן ובצפון-מזרח אזרבייג'ן. הקבוצה דוברת שפה משלה, השפה הלזגינית.
יש המתעדים את ההיסטוריה הלזגינית החל מימי ממלכת אלבניה הקווקזית. ב-331 לפנה"ס לחמו לזגינים תחת הצבא הפרסי נגד צבאו של אלכסנדר הגדול בקרב גאוגמלה. ב-55 לפנה"ס לחם המצביא הרומי פומפיוס נגד "אלבנים" ובהם לזגינים וקבוצות אתניות אחרות. במהלך המאה ה-19 נקראו "לזגינים" כל השייכים לקבוצות האתניות הדוברות שפות צפון-מזרח קווקזיות, לרבות האווארים, הלאקים ורבים אחרים. כיום משויך השם לקבוצה האתנית הדוברת לזגינית ומרוכזת בעיקרה בדאגסטן ובאזרבייג'ן. דתם של הלזגינים היא האסלאם. רובם סונים ומיעוטם שיעים.
רוב הלזגינים מתגוררים באזרבייג'ן ובדאגסטן (רפובליקה המהווה חלק מהפדרציה הרוסית). מספרם הכולל של הלזגינים הוא כ-600,000. חציים מתגוררים באזרבייג'ן וכחצי מיליון מתגוררים בדאגסטן. היתר מתגוררים בארצות שונות בקווקז, במזרח אירופה, וקיימת פזורה לזגינית גם במזרח התיכון ובארצות הברית.
על פי דיווחי ארגונים המסקרים את זכויות האדם באזרבייג'ן, הלזגינים במדינה סובלים מאפליה כלכלית וחינוכית.
הערות שוליים

↑  "Национальный состав населения Российской Федерации согласно переписи аселения 2010 года". gks.ru. נבדק ב-2011-02-04.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565570605171  LCCN: sh85076376  NKC: ph117708  TDVİA: lezgiler