stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
באד פאוול

| --- | --- |

 לידה:  27 בספטמבר 1924 הארלם, ניו יורק, ארצות הברית
 פטירה:  31 ביולי 1966 (בגיל 41) ניו יורק, ארצות הברית
 שם לידה:  ארל רודולף פאוול
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1944–1965 (כ־21 שנים)
 מקום לימודים:  תיכון דוויט קלינטון 
 עיסוק:  מלחין, פסנתרן
 סוגה:  ג'אז, בי בופ
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  פסנתר
 חברת תקליטים:  בלו נוט, ESP-Disk, Roost Records 
 שיתופי פעולה בולטים:  ארט בלייקי, מיילס דייוויס, צ'ארלי פארקר, צ'ארלס מינגוס, דקסטר גורדון, קנונבול אדרלי, סאני סטיט
 פרופיל ב-IMDb
 
ארל רודולף "באד" פאוול (באנגלית: Earl Rudolph "Bud" Powell; ‏27 בספטמבר 1924 - ‏31 ביולי 1966) היה אחד מענקי פסנתרני בג'אז, שינה את הדרך שבה מנגנים פסנתרני הג'אז בכל הסגנונות שלאחר תקופת הסווינג. לצד הסקסופוניסט צ'ארלי פארקר, החצוצרן דיזי גילספי והפסנתרן ת'לוניוס מונק, פאוול נחשב לאחד מאבי הג'אז המודרני, המכונה בי בופ.
ביוגרפיה

באד פאוול נולד בהארלם, ניו יורק בשנת 1924, הוא היה מראשוני הפסנתרנים שהפסיקו לנגן צליל בס ביד שמאל ("Striding"), אלא להשתמש בה על מנת לנגן אקורדים צבעוניים יותר. בנוסף, לעיתים קרובות עשה שימוש ב-Horn-like-playing, כלומר, נגינת פראזות "בופיות" על פסנתר. הוא התחיל את קריירתו כפסנתרן כבן חסותו של ת'לוניוס מונק, והצטרף להרכביהם של צ'ארלי פארקר וקוטי ויליאמס. בתקרית גזענית פאוול הוכה בראשו על ידי שוטרים, מה שהביא לנזק בלתי הפיך. מאז אותה התקרית באד סבל מכאבי ראש חמורים והתמוטטויות מנטליות רבות. למרות זאת, הוא המשיך להקליט מספר תקליטים מוצלחים, ועבד בשיתופי פעולה עם נגני ג'אז דוגמת צ'ארלי פארקר, דיזי גילספי, צ'ארלס מינגוס ומקס רואץ' - ארבעה אמנים שנחשבים לאבות סגנון הבי בופ, אשר עימם הקליט את האלבום "ג'אז במאסיי הול". באד החמיץ הזדמנויות רבות בגלל הנזק המוחי שלו, ומסופר כי פעם צ'ארלי פארקר אמר למיילס דייוויס שלא יצרף את באד להרכבו משום ש"הוא משוגע אפילו יותר ממני!".
לאחר הקלטת "ג'אז במאסיי הול", באד אושפז בבית חולים פסיכיאטרי בעקבות סכיזופרניה, החל ליטול כלורפרומאזין אשר השפיע על נגינתו, והתאבל על אחיו שנהרג בתאונת דרכים לצד החצוצרן קליפורד בראון. לאחר מספר התקפים מנטליים לאורך שנות ה-50, פאוול עבר להתגורר בפריז והמשיך בקריירתו. הוא הקליט תקליטים בשיתוף פעולה עם הסקסופוניסטים קנונבול אדרלי, סאני סטיט ודקסטר גורדון, וחלה במחלת השחפת בשנת 1963. למרות מחלתו ובעיותיו הנפשיות, פאוול המשיך לנגן, והופעותיו האחרונות בציבור היו בקרנגי הול ובקונצרט לזכרו של צ'ארלי פארקר. הוא אושפז בניו יורק בשל התנהגותו הבלתי-יציבה והזנחתו העצמית, ונפטר ב-31 ביולי 1966 בעקבות שילוב של מחלת השחפת, תת-תזונה ואלכוהוליזם.
אפקט בראדלי

טום בראדלי ב-1988
אפקט בראדלי (באנגלית: Bradley effect) הוא כינוי לתופעה שבה מועמדים אפרו-אמריקאים שמתמודדים מול מועמדים לבנים על תפקידים ציבוריים בארצות הברית זוכים בבחירות לתמיכה נמוכה באופן משמעותי מזו שחזו להם סקרי דעת הקהל.
הערות שוליים

↑  Daniel J. Hopkins,‏ "No More Wilder Effect, Never a Whitman Effect: When and Why Polls Mislead about Black and Female Candidates",‏ עבודת פוסט-דוקטורט, אוניברסיטת הרווארד, 4.8.2008.
↑  Janet Elder,‏ "Will There Be an ‘Obama Effect?",‏ הניו יורק טיימס, 16.5.2007.
↑  Alex Koppelman,‏ "Will whites vote for Barack Obama?",‏ אתר salon.com,‏ 24.1.2008.
↑  Poll Data Doesn't Reflect Bradley Effect, CBS, 7.11.2008
↑  Laura Smith-Spark, Will closet racism derail Obama?, BBC 20.11.2008
↑  Isaiah Thompson, "The Fishtown Effect, Philadelphia Citypapaer 29.10.2008
↑  Tim Arango,‏ "Before Obama, There Was Bill Cosby",‏ הניו יורק טיימס, 7.11.2008
↑  Nick Bryant, "Ten quick lessons from the US election, BBC, 8.11.2008
אפעה מצרי

| אפעה מצרי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
קבוצה:: נחשים
תת־סדרה:: נחשים
משפחה:: צפעיים
סוג:: אפעה
מין:: אפעה מצרי
שם מדעי
 Echis pyramidum ‏סנט-אילר, 1827

אפעה מצרי (שם מדעי: Echis pyramidum) הוא מין של נחש ארסי בסוג אפעה ממשפחת הצפעיים הנפוץ בעיקר בצפון מזרח אפריקה, אך גם בחצי האי ערב.
תיאור

אורכו נע בין 30-60 ס"מ כאשר אורכו המרבי יכול להגיע ל-85 ס"מ. הזכרים גדולים מן הנקבות.
צבעם נע בין אפור, ירוק זית ל-אדמדם, חום. הגוף דק ולאורכו מופיעות נקודות בהירות.
הראש נבדל מהגוף ובעל עיניים גדולות יחסית.
תפוצה

האפעה המצרי נפוץ בצפון מצרים, מרכז סודאן, אריתריאה, אתיופיה, קניה וסומליה באפריקה ובמדינות חצי האי ערב הוא נפוץ בערב הסעודית, תימן ועומאן.
ארס ותזונה

האפעה המצרי הוא נחש לילי. הוא ניזון מלטאות, יונקים קטנים ומציפורים קטנות.
ארסו רעיל ביותר ומכיל מרכיבים המו-טוקסינים (הרעלת דם) חזקים מאוד, ורכיבים נוירו-טוקסינים (רעלן עצבים), שחלשים יחסית.
לאחר הכשה, בתוך שעה עד 6 שעות, האזור שנפגע מתחיל לדמם בלי הפסקה, להתנפח מאוד ונקרוזה עלולה להתפתח. ללא טיפול בנסיוב, רוב המקרים מסתיימים במוות.
אין נסיוב ייחודי למין זה, אולם הנסיוב המשמש מפני מיני אפעה אחרים יעיל כנגד ארסו.
תת-מינים

למין שלושה תת-מינים:
E. p. aliaborri - נפוץ בצפון קניה
E. p. leakeyi - נפוץ בצפון-מערב ודרום-מערב קניה
E. p. pyramidum - נפוץ בשאר האזורים
הערות שוליים

↑  אפעה מצרי באתר הרשימה האדומה של IUCN
ביחד (אלבום)

ביחד הוא אלבום האולפן השלישי והשני בעברית של הזמרת הישראלית מארינה מקסימיליאן. האלבום יצא לאור ב-23 באוגוסט 2021 באמצעות חברת התקליטים D-Music. האלבום כולל את תשעת הסינגלים בעברית שהוציאה בין השנים 2020 ל-2021, לצד סינגל נוסף, "מרוב השיעמום", שיצא בסמוך לצאתו של האלבום. באלבום משתתף בעלה, המוזיקאי גיא מנטש, בשיר הנושא "ביחד", שהיה ללהיט והתברג במצעדי הפזמונים. מנטש היווה גם כמפיק המרכזי באלבום, כשלצידו חברו לצמד "גיא ויהל" יהל דורון והמפיק תומר בירן.
האלבום זכה לאהדה ממבקרי המוזיקה והקהל, כשבשיאו הגיע למקום ה-19 במצעד האלבומים השבועי של פלטפורמת ספוטיפיי.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | בוא אליי  | 2:32 |
| 2. | בוער בי השינוי  | 3:30 |
| 3. | יש פה בית  | 3:36 |
| 4. | תני לו לראות  | 3:54 |
| 5. | מרוב השיעמום  | 3:51 |
| 6. | הלב שלי בבית  | 3:49 |
| 7. | מישהו לשמור  | 2:36 |
| 8. | ביחד (ביחד עם גיא מנטש)   | 2:31 |
| 9. | העיקר קרוב  | 3:07 |
| 10. | אמא  | 3:14 |
| משך כולל: | משך כולל: | 32:45 |
הערות שוליים

↑  נוי מוסלם, דאבל מרינה: אלבום וסינגל חדש לזמרת והאומנית המצליחה מרינה מקסימיליאן, באתר פרוגי, ‏1 ביולי 2021
↑  Spotify Charts, שבוע 26 באוגוסט 2021
| מארינה מקסימיליאן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | Step Into My World • ארמונות עשן • ביחד • Late Bloomer |  |
| ערכים קשורים | NMC • גיא מנטש • כוכב נולד • טדי הפקות |  |
| מארינה מקסימיליאן - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| Step Into My World | "Two Pigs" • "Tango" • "Hurricane" |  |
| ארמונות עשן | "1990" • "ימים חדשים בפתח" • "אפס סבלנות" |  |
| ביחד | "יש פה בית" • "בוער בי השינוי" • "תני לו לראות" • "בוא אליי" • "ביחד" • "אמא" • "הלב שלי בבית" |  |
| סינגלים אחרים | "עמוק בטל" • "אני הולכת" • "We Should Meet Again" • "Zero" • "Glow Now" • "לרקוד ולזוז" • "Let Him See" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Russian Cannon" • "My Boy" |  |
| שירים נוספים | "נגה" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: aa6d89b6-9a20-49b2-b122-9900914cc5ef
אקסיומת ההיקפיות

בתורת הקבוצות האקסיומטית, אקסיומת ההיקפיות היא אקסיומה במערכת ZF. האקסיומה גורסת כי  אם לכל איבר x, הוא שייך לקבוצה הראשונה אם ורק אם הוא שייך לקבוצה השנייה, אז שתי הקבוצות שוות.
משמעות האקסיומה היא שיחס השייכות מגדיר חד משמעי את הקבוצה. בפרט, האקסיומה שוללת את קיומם של האטומים - שהם אובייקטים שונים זה מזה חסרי איברים, כיוון שהיא מבטיחה שכל אובייקט כזה יהיה שווה לקבוצה הריקה.
באופן פורמלי:  \forall A\forall B(\forall x\,(x\in A\leftrightarrow x\in B)\Longrightarrow A=B)
אקסיומות הנובעות למושג השוויון בתחשיב הפרדיקטים מבטיחות את הכיוון השני - אם A=B אז יש להם את אותם איברים.
אקסיומת ההיקפיות יכולה להיחשב גם כהגדרה של מושג השוויון בין זוג קבוצות. במובן הזה, ניתן לעבוד בשפה שאיננה מכילה את סימן השוויון ולהגדיר אותו בהתאם לאקסיומה. במקרה הזה יש לשנות את האקסיומה: אם לכל x מתקיים x שייך ל-A אם ורק אם x שייך ל-B, אז לכל C יתקיים ש-A שייך ל-C אם ורק אם B שייך ל-C.
בכל מודל של האקסיומה הזו אמנם ייתכן שיהיו שני איברים שונים בעלי אותם איברים, אבל ההתנהגות שלהם תהיה זהה לחלוטין (הם יקיימו את אותן נוסחאות).
תורת הקבוצות עם אטומים

באופן היסטורי, תורת הקבוצות אפשרה קיום של אטומים, כלומר איברים שאינם הקבוצה הריקה ולא מכילים שום איבר. בעקבות התפתחות תורת הקבוצות, אובייקטים אלו נזנחו ואקסיומת ההיקפיות אומצה.
למרות זאת, לתורת הקבוצות עם אטומים (לעיתים מסומנת ZFA) יש שימושים. למשל, ב-ZFA קל לבנות מודלים בהם אקסיומת הבחירה נכשלת, כולל שליטה במידת הכישלון (כלומר האם גרסאות חלשות יותר של אקסיומת הבחירה או תוצאות מסוימות שלה מתקיימות או לא). מודלים אלו עמדו בבסיס הבנייה של כהן, המבוססת כפייה, של מודלים של ZF ללא אקסיומת הבחירה.
ניתן להתאים את אקסיומת ההיקפיות לתורה שמכילה אטומים בשני אופנים. אפשר להוסיף יחס חד-מקומי A, כך ש-A(x)‎ כאשר x אטום, ולהגביל את אקסיומת ההיקפיות רק לאיברים שאינם ביחס A. מצד שני, אפשר להימנע מהוספת סימן יחס, ולהגביל את אקסיומת ההיקפיות רק לקבוצות שמכילות איברים.
אצטדיון הקריקט של מלבורן

| --- | --- |

אצטדיון הקריקט של מלבורן
 כינוי:  MCG (מלבורן קריקט גראונד)
 כתובת:  120 Brunton Avenue, East Melbourne, Victoria 3004 
 מיקום:  מלבורן, אוסטרליה
 קואורדינטות:  37°49′12″S 144°59′00″E﻿ / ﻿37.819943°S 144.983447°E﻿ / -37.819943; 144.983447
 תקופת הפעילות:  1853–הווה (כ־171 שנים)
 בעלים:  ממשלת ויקטוריה
 מפעיל:  מלבורן קריקט קלאב
 משטח:  דשא
 מושבים:  100,024
 ממדי משטח:  171x146
 האתר הרשמי
 he
 
אצטדיון הקריקט של מלבורן (באנגלית: Melbourne Cricket Ground; מוכר גם בראשי התיבות MCG – ה"מלבורן קריקט גראונד") נפתח לראשונה כבר ב-1854 במיקומו הנוכחי בעיר מלבורן באוסטרליה. לאורך השנים נהרסו בהדרגה יציעים באצטדיון לטובת בניית חדשים וגדולים יותר. צורתו האובלית הנוכחית הוגדרה בשיפוץ שעבר האצטדיון לקראת היותו אצטדיון אולימפי באולימפיאדת מלבורן ב-1956 אף ששודרג רבות מאז אותה אולימפיאדה. האצטדיון הוותיק נכלל ברשימת אתרי המורשת של מדינת ויקטוריה, בה שוכנת מלבורן, וכן ברשימת אתרי המורשת של אוסטרליה.
האצטדיון מחזיק בכמה תארים של שיאים מקומיים ובין-לאומיים. הוא נחשב לאצטדיון הגדול באוסטרליה, (לאחר שאצטדיון אוסטרליה בסידני שהכיל 110,000 מקומות הוקטן לאחר סיום אולימפיאדת סידני (2000)), האצטדיון עם עמודי התאורה הגבוהים בעולם (גובה 6 העמודים שהוקמו ב-1984, עם מתקני התאורה עליהם, מגיע ל-85 מטרים), ואחד מ-11 האצטדיונים הגדולים בעולם שמכיל היום 100,018 מקומות (מתוכם 5,000 מקומות עמידה) וזאת לאחר שהוגבלו בו כמות הצופים ביציעים, בשיפוץ הגדול האחרון שנערך באצטדיון ב-2006 לקראת משחקי חבר העמים הבריטי. גם ב-2013 נערך באצטדיון שיפוץ נוסף שרובו נעשה תחת ליציעים וכלל שיפוץ הקופות, שערי הכניסות, המסדרונות, המזנונים וכו'. בעבר הצטופפו ביציעיו גם 130,000 איש בעצרת שערך המטיף הנוצרי אוונגליסטי בילי גרהם ב-15 במרץ 1959, ומעל 120,000 איש באירועים אחרים.
אירוע הספורט הבין-לאומי המפורסם ביותר שאירח האצטדיון הוא טקס הפתיחה וחלק מהתחרויות של אולימפיאדת מלבורן (1956). אירוע ספורט בין-לאומי נחשב אחר שאירח האצטדיון הוא טקסי הפתיחה והסיום וחלק מתחרויות הספורט של משחקי חבר העמים הבריטי שאירחה אוסטרליה בעיר ב-2006 וצפוי לארח את טקס פתיחת משחקי חבר העמים אף ב-2026 אף שתחרויות האתלטיקה וטקס הסיום ייערכו באצטדיונים אחרים במדינת ויקטוריה באוסטרליה שבחרה לחלק את אירוח את המשחקים לכמה ערים. מלבד זאת אירח האצטדיון אירועי ספורט נחשבים אחרים.
האצטדיון מארח בהווה מספר ענפי ספורט וביניהם קריקט, כדורגל, רוגבי, פוטבול אוסטרלי ואחרים. בעברו אירח גם תחרויות רכיבת אופניים, אתלטיקה, טניס ועוד. אוסטרליה אף אירחה באצטדיון משחקי ידידות ומשחקי מוקדמות גביע העולם בכדורגל של נבחרת הכדורגל הלאומית שלה. בנוסף משמש האצטדיון נקודת סיום למרתון מלבורן ואף להופעות ענק.
אקסיומת האיחוד

בתורת הקבוצות האקסיומטית, אקסיומת האיחוד היא אקסיומה שמבטיחה שאיחוד האיברים של כל קבוצה הוא קבוצה.
באופן פורמלי:
העובדה שקיים חיתוך של כל אוסף (לא ריק) של קבוצות נובע מאקסיומת ההפרדה – נבחר איבר  E של אוסף הקבוצות  A ונקבל:
אקסיומת האיחוד היא אקסיומה מקובלת מאוד וכל מערכת אקסיומות סבירה של תורת הקבוצות מכילה אותה או גוררת את נכונותה.
דוגמאות לשימוש

אקסיומת האיחוד מאפשרת לאחד כל זוג קבוצות  A,B. לפי אקסיומת הזוג הלא-סדור  \{A,B\} היא קבוצה. הפעלת אקסיומת האיחוד על הקבוצה הזו תתן את  A\cup B.
אם אנחנו משתמשים בקונבנציה של פון נוימן להגדרת הסודרים (סודרים הן קבוצה שסדורה קווית על ידי יחס השייכות), אז אקסיומת האיחוד, יחד עם האקסיומות שמבטיחות כי כל זוג סודרים ניתן להשוואה, מבטיחה לנו שלכל קבוצת סודרים יש חסם עליון מינימלי – שהוא האיחוד שלהם. מהסיבה הזו, אוסף כל הסודרים אינו קבוצה – אחרת היה סודר מקסימלי, בסתירה לכך שקיים לו עוקב.
אפעה קריני

| אפעה קריני |
| --- | --- |
 אפעה קריני
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: נחשים
משפחה:: צפעיים
סוג:: אפעה
מין:: אפעה קריני
שם מדעי
 Echis carinatus ‏שניידר, 1801

אֶפְעֶה קָרִינִי (שם מדעי: Echis carinatus) הוא מין של נחש ארסי מסוג אפעה, הנפוץ במזרח התיכון, במרכז אסיה ובתת-היבשת ההודית. הוא אחד מ"ארבעת הגדולים" (לצד קוברה הודית, צפע הודי וקרייט מצוי), כינוי לארבעה מיני נחשים בהודו שאחראים למרבית ההכשות והמוות שם. קיימים 5 תת-מינים ידועים.
תיאור

אורכו של האפעה הקריני נע בין 38–80 ס"מ, אך לרוב הוא לא עובר את ה-60 ס"מ. הראש עגול ובעל חוטם מעוגל ונבדל מהצוואר במראה.
צבע הדגמה שלאורך גופו מכיל צבע אפרפר, אדמדם, ירוק זית או חום דהוי, ומעליו סדרה של צבעים משתנים, אך בדרך כלל נקודות לבנות, המתוחמות בצבע חום. בקצה הראש יש סימן לבן, ופס דק יוצא מאזור העין עד לקצה הלסת. הגחון לבנבן או ורדרד בצבע אחיד או עם נקודות חומות.
תפוצה ואזור מחיה

האפעה הקריני אנדמי ליבשת אסיה. בתת-היבשת ההודית הוא מצוי בהודו, סרי לנקה, פקיסטן ובנגלדש. במזרח התיכון הוא נפוץ בעומאן, איחוד האמירויות, עיראק ואיראן.
במרכז אסיה הוא מצוי באפגניסטן, אוזבקיסטן, טורקמניסטן וטג'יקיסטן.
אזור מחייתו מגוון וכולל אזורים חוליים, אזורי סלע ואזורי קרקע רכה. לעיתים קרובות יימצא מתחת לסלעים ואבנים חופשיות.
התנהגות

נחשי אפעה קריני פעילים בעיקר בשעות בין הערביים ובלילה. במהלך היום הם מתחבאים במקומות מסתור כמו מחילות, מתחת לסלעים וגזעים רקובים. באזורים חוליים הם עשויים לקבור את עצמם ולהשאיר רק את הראש חשוף. לרוב הם פעילים לאחר גשמים או בלילות לחים. המין הזה נמצא לעיתים קרובות מטפס על שיחים, לעיתים עד לגובה של 2 מ' מעל האדמה. כאשר יורד גשם, עד ל-80% מאוכלוסיית הבוגרים יטפסו על שיח או עץ. נצפו כבר עד ל-20 פריטים שהצטופפו יחד על ראש שיח קקטוס אחד.
מין זה ידוע לשמצה במהירות ההכשה שלו ובמוכנותו להכיש לאחר כל הטרדה, קטנה ככל שתהיה, ולכן הוא נחשב לאחד הנחשים המסוכנים בהודו. התנוחה האופיינית לו היא כריכה כפולה בצורת 8, כשהראש בולט במרכז, מוכן להכשה כמו קפיץ דרוך.
הם נעים בצורת צדית (sidewinding), שנראית כמו האות S. הם מסוגלים לנוע גם בצורות אחרות, אך דרך זו הכי נוחה להם באזור מחייתם החולי. בדרך זו הם גם נמנעים מהתחממות יתר, שכן בכל רגע נתון, רק 2 נקודות בגופו נוגעות בחול.
באזורים הצפוניים של תפוצתו הוא מעביר את החורף בשינה.
האפעה ניזון ממכרסמים, מלטאות, מצפרדעים, מפרוקי-רגליים ומחרקים גדולים. התזונה משתנה בהתאם לשפע המזון הקיים.
תקופת ההשרצה היא לרוב בין אפריל לאוגוסט. הנקבה משריצה בין 3-15 נחשים חיים באורך 115-152 מ"מ.
ארס

מין זה מייצר כ-18 מ"ג של ארס לפי משקל, עם מקסימום של 72 מ"ג מתועד. הוא עלול להזריק עד 12 מ"ג בהכשה, כאשר המנה המסוכנת לאדם בוגר הוא 5 מ"ג. אחוז התמותה מהכשה הוא בסביבות ה-20%.
קיים נסיוב נגד הארס שלו, והודות לו מקרי מוות הפכו לנדירים יחסית. בכל מקרה טיפול בנסיוב ומתן עירוי בתוך שעות מההכשה חיוניים להישרדות. קיימים לפחות 8 סוגי נסיוב שונים נגד הארס של מין זה.
הארס שלו משמש גם לייצור מספר תרופות נוגדות קרישה.
תת-מינים

Echis carinatus astolae - נפוץ בפקיסטן
Echis carinatus carinatus - נפוץ בהודו
Echis carinatus multisquamatus - נפוץ מאוזבקיסטן ועד אירן
Echis carinatus sinhaleyus - נפוץ בסרי לנקה
Echis carinatus sochureki - נפוץ בפקיסטן, אפגניסטן, דרום הודו, איראן, איחוד האמירויות ועומאן
אסון כפר גלעדי

| חלק ממלחמת לבנון השנייה |
| --- | --- |

 תאריך:  6 באוגוסט 2006
 מקום:  סמוך לכפר גלעדי
 נשק:  קטיושה
 הרוגים:  12
 פצועים:  15
 מבצע:  חזבאללה
גל-עד בסמוך לבית הקברות כפר גלעדי - תל חי לזכר 12 הצנחנים שנהרגו באירוע
אסון כפר גלעדי אירע במהלך מלחמת לבנון השנייה, ב־6 באוגוסט 2006, והיה לאחת התקריות הקשות במלחמה זו. באסון נהרגו 12 חיילים וקצינים במילואים מחטיבה 226 מפגיעת רקטת קטיושה.
האסון

קטיושה שירה החזבאללה פגעה בקבוצת חיילי מילואים, מחטיבה 226, שחנתה בסמוך לכניסה לבית הקברות כפר גלעדי - תל חי, בהמתנה לכניסה ללבנון לפעילות מבצעית. מהפגיעה נהרגו 12 חיילים.
לאחר האירוע האשימו חלק מהמשפחות השכולות את חברי הקיבוץ בכך שלא התירו לחיילים את הכניסה לקיבוץ בטענה שהחיילים יפגעו ברכוש הקיבוץ, אך אנשי הקיבוץ התנערו מאחריות ואילו תא"ל אלון פרידמן, ראש מטה פיקוד הצפון, שלח מכתב למזכירות הקיבוץ שבו נטל בשם צה"ל את מלוא האחריות על התקרית.
במקום הוקם גל-עד לזכר החללים.
הערות שוליים

↑  אלי אשכנזי, צה"ל: אנו נושאים באחריות למות 12 חיילי מילואים בכניסה לכפר גלעדי, באתר הארץ, 19 בדצמבר 2007.
אסון ילדי כפר מנחם

| --- | --- |
 תאריך:  12 ביולי 1961 
 מיקום:  מכמורת 
 הרוגים:  7 
 פצועים:  5 
 
אסון ילדי כפר מנחם התרחש ב-12 ביולי 1961. שבעה מילדי הקיבוץ נהרגו בתאונת דרכים מדרום לחדרה כשהיו בדרכם למחנה קיץ.
התאונה

ב-12 ביולי 1961, במהלך החופש הגדול, יצאו מהקיבוץ 22 ילדי קבוצת רימון מכתה ז' בבית הספר בקיבוץ בדרכם למחנה קיץ של תנועת השומר הצעיר ליד מושב מכמורת.
משאית של הקיבוץ הובילה את הקבוצה ליעדה. היא עצרה בצד הדרך בכביש 4 מעט ממזרח למכמורת, כששליש ממנה על הכביש והיתר בשוליו. הילדים ירדו ממנה ועמדו מאחוריה ולידה כדי לקבל את ציודם שנמצא עדיין על המשאית. מונית שירות שנסעה על הכביש סטתה ופגעה ישירות בקבוצת הילדים. עקב הפגיעה נהרגו שבעה מהם ועוד חמישה נפצעו, אחד מהם קשה.
למקום נזעקו שוטרים רבים. אמבולנסים הובילו את הנפגעים לבית החולים הלל יפה בחדרה. משם הועברו הפצועים לבית החולים בילינסון בפתח תקווה. עשרת הילדים ניצולי התאונה חזרו מיד לקיבוצם.
הילדים שנהרגו - ארבע בנות ושלושה בנים – היו ילידי השנים 1947–1949, בני 12 עד 14.
לאחר התאונה

אבל כבד ירד על קיבוץ כפר מנחם. שבעת ההרוגים הובאו לקבורה ביישוב למחרת האסון בהלוויה משותפת.
שר התחבורה יצחק בן אהרן מינה ועדת חקירה ובה שופט, רופא ומהנדס לבדיקת התאונה.
נהג המונית, בן 64 בעת התאונה, הועמד למשפט פלילי בפני בית משפט השלום בחיפה. בית המשפט הרשיע אותו, ובמרץ 1963 שלל לצמיתות את רישיון הנהיגה שלו והטיל עליו קנס של 100 לירות.
ליד בניין הספרייה של הקיבוץ נבנתה לימים רחבת זיכרון לשבעת הילדים וניטעו בה שבעה עצי ברוש.
אצטדיון ויקטוריה גיברלטר

| --- | --- |

 מיקום:  גיברלטר
 קואורדינטות:  36°08′58″N 5°21′01″W﻿ / ﻿36.149356°N 5.350342°W﻿ / 36.149356; -5.350342
 תקופת הפעילות:  1949–הווה (כ־75 שנים) 
 בעלים:  ממשלת גיברלטר
 מפעיל:  רשות הספורט של גיברלטר
 קבוצות:  כל קבוצות ליגת העל של גיברלטר נבחרת גיברלטר בכדורגל
 מושבים:  5,000
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גיברלטר מוגדלת) לה לינאה דה לה קונספסיון ספרד מפרץ גיברלטר הים התיכון אצטדיון ויקטוריה גיברלטר(למפת גיברלטר רגילה) לה לינאה דה לה קונספסיון ספרד מפרץ גיברלטר הים התיכון אצטדיון ויקטוריה גיברלטר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אצטדיון ויקטוריה הוא אצטדיון כדורגל הממוקם סמוך לנמל התעופה של גיברלטר. האצטדיון משמש כמגרש הביתי של כל קבוצת הכדורגל בליגת העל של גיברלטר, ובנוסף גם כאצטדיונה הביתי של נבחרת גיברלטר בכדורגל. האצטדיון מכיל 5,000 מקומות ישיבה.
לאחר שאופ"א קיבלה את גיברלטר כחברה מלאה, הוחלט לבנות אצטדיון לאומי חדש, אשר היה צפוי להחליף את האצטדיון הנוכחי כיוון אינו עומד בתקנים של אופ"א, אולם באפריל 2017 ההתאחדות לכדורגל בגיברלטר רכשה את האצטדיון מממשלת גיברלטר והחליטה על שיפוץ האצטדיון על מנת שיעמוד בתקנים של אופ"א.
אריאל טואף

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 ביולי 1942 (בן 82) אנקונה, איטליה 
 ענף מדעי:  היסטוריה
 מוסדות:  אוניברסיטת בר-אילן 
 
איור של עלילת הדם בטרנטו בשנת 1475, שנקשר בעלילת דם לקהילה היהודית בטרנט; מתוך כרוניקת נירנברג (אינקונבולום), 1493
אריאל טואף (נולד ב-1942) הוא פרופסור אמריטוס מאוניברסיטת בר-אילן, היסטוריון ישראלי. התפרסם בעולם בעקבות השערורייה שנוצרה סביב ספרו "פסח של דם" ב-2007.
ביוגרפיה

טואף הוא בנו של הרב אליהו טואף שכיהן כרבה הראשי של רומא והיה אחד ממנהיגיה של יהדות איטליה. אחותו היא מרים דלה-פרגולה, עורכת ביטאון יהודי איטליה קול האיטלקים.  דודו היה הגיניקולוג הפרופסור שלמה יונה רנצו טואף.
טואף כיהן עד לשנת 2007 כראש המחלקה לתולדות עם ישראל באוניברסיטת בר-אילן. ב-24 במרץ 2009 הוענק לו תואר פרופסור אמריטוס. הוא נחשב למומחה בינלאומי ליהדות איטליה בימי הביניים ובעת החדשה המוקדמת.
השערורייה סביב "פסח של דם"

ספרו, "פסח של דם" מספר ברובו על רציחתו של הילד הנוצרי סימון (יש אומרים סימונינו) מטרנטו במרץ 1475. יהודי העיר הואשמו ברצח ובשימוש בדמו לעשיית המצות. בעקבות האשמה זו הועלו על המוקד 13 מיהודי העיר. טואף טוען בספרו שלא ניתן לפסול את האפשרות שההאשמות נגד כמה מהיהודים היו מבוססות.
הטענות, שהתפרשו כעלילת דם חדשה, עוררו זעם רב בקהילה היהודית ברחבי העולם. בתגובה הודיע טואף על הפסקת הפצת הספר עד לבדיקה מחודשת. לדבריו, התכוון רק להצביע על סגנון דיבור שהיה רווח באותה עת, ושהיה עשוי לעורר את החשדות על היהודים ולהביא לעלילות מסוג זה.
לאחר פרסום הספר יצא טואף לאיטליה. באיטליה הוציא טואף לאור בתחילת 2008 מהדורה מחודשת של הספר ובה חזר בו מטענותיו וקבע שאין יסוד לטענה שיהודים הרגו נוצרים לצורך שימוש בדמם.
הערות שוליים

↑  בר-אילן העניקה תוארי "פרופסור אמריטוס" ל-9 חוקרים ומרצים באוניברסיטה, 24 במרץ 2009, באתר אוניברסיטת בר-אילן
↑  שמעון מירוני, פרופסור אריאל טואף: "עלילות הדם הם שקר, השתמשו רק באבקה", 24 בפברואר 2008, באתר חדשות בחדרי חרדים.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268947605171  PLWABN: 9810627880405606  BIBSYS: 90720144  BnF: cb121428782 (data)  CiNii: DA04279726  GND: 123938937  ICCU: CFIV094981  ISNI: 0000 0003 6945 1566  LCCN: n79109864  NTA: 067526691  RERO: 02-A003903256  SUDOC: 029901421  VcBA: 495/170639  VIAF: 73890557   WorldCat (עם VIAF): 73890557 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בארי שוורץ

ערך זה עוסק בפסיכולוג אמריקאי. אם התכוונתם לאיש עסקים אמריקאי, ראו .
| --- | --- |
שוורץ בהרצאה ב-TED בשנת 2009
שוורץ בהרצאה ב-TED בשנת 2009
 לידה:  15 באוגוסט 1946 (בן 78) 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  אוניברסיטת ניו יורק  אוניברסיטת פנסילבניה 
 מעסיק:  מכללת סווארת'מור 
 פרסים והוקרה:  פרס אתניאום לספרות (1994)  פרס אתניאום לספרות (1986) 
 
בארי שוורץ (באנגלית: Barry Schwartz; נולד ב-15 באוגוסט 1946) הוא פסיכולוג אמריקאי. שוורץ הוא פרופסור דורווין קרטרייט לתיאוריה חברתית ופעולה חברתית במכללת סווארת'מור. לעיתים קרובות הוא מפרסם את דברי העורך בעיתון "ניו יורק טיימס", בו הוא מפרסם ומיישם את מחקריו בפסיכולוגיה על אירועים אקטואליים. מחקריו של שוורץ עוסקים במוסר, בקבלת החלטות וביחסי הגומלין בין המדע לחברה. ספריו מותחים ביקורת על החברה המערבית המודרנית, ומאירים אור על המגמות הפסיכולוגיות הבסיסיות של ימינו.
חינוך

תואר ראשון באוניברסיטת ניו יורק, 1968.
דוקטורט באוניברסיטת פנסילבניה, 1971.
פרסומים > מאמרים

מספר נבחר של עבודותיו זמין ברשת.
פרסומים > ספרים

Why We Work, סיימון ושוסטר / (TED, 2015. (ISBN 9781476784861
פרדוקס הבחירה: למה יותר זה פחות, אקו, 2004. (ISBN 0-06-000568-8 ,ISBN 0-06-000569-6)
Psychology of Learning and Behavior, עם אדוארד וסרמן וסטיבן רובינס
The Costs of Living: How Market Freedom Erodes the Best Things in Life, תאגיד קסליבריס, 2001. (ISBN 0-7388-5251-1)
Learning and Memory, עם דניאל רייזברג
The Battle for Human Nature: Science, Morality and Modern Life
Behaviorism, Science, and Human Nature, עם יו לייסי, WW נורטון ושות ', 1983. (ISBN 0-393-01585-8)
Practical Wisdom, עם קנת שארפ, ריברהד, 2010, (ISBN 978-1594487835)
הערות שוליים

↑  "Why We Work". Simon & Schuster. Simon & Schuster. נבדק ב-12 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267734305171  PLWABN: 9810669348605606  BIBSYS: 90109107  BNE: XX1710180  BnF: cb14424195k (data)  CiNii: DA00904578  GND: 129469718  ISNI: 0000 0001 1075 6029  LCCN: n81123671  MusicBrainz: 4152b27c-b01b-4553-b7e6-654490a04385  NDL: 00977649  NKC: vse2005316001  NLA: 36527833  NLK: KAC200408319  NTA: 069154902  SUDOC: 084326182  VIAF: 87452413   WorldCat (עם VIAF): 87452413
אצטדיון ויקטור טדסקו

| --- | --- |

 מיקום:  Ħamrun, מלטהמלטה
 קואורדינטות:  35°53′14″N 14°29′33″E﻿ / ﻿35.8873°N 14.4925°E﻿ / 35.8873; 14.4925
 תקופת הפעילות:  1996–הווה (כ־28 שנים) 
 בעלים:  חמרון ספרטנס 
 מפעיל:  חמרון ספרטנס 
 מושבים:  1,962 
 he
 
אצטדיון וקיטור טדסקו הוא אצטדיון הממוקם בחאמרון, מלטה. זהו מגרשו הביתי של מועדון הכדורגל חאמרון ספרטנס, שמשחק בליגת העל המלטזית. משטח הדשא הוא סינתטי.
האצטדיון נבנה במקור בשנות השמונים, הפך לאצטדיון פעיל בשנת 1996, וחודש בשנת 2008. האצטדיון מכיל 1,962 מקומות ישיבה וכ-6,000 מקומות בסך הכל. האצטדיון משמש גם כמגרש האימונים של הקבוצה, ומלבד זאת הוא משמש גם את כל קבוצות הנוער של המועדון. באצטדיון יש גם בר, משרדים של הקבוצה ומגרש כדורגל חמש-על-חמש.
האצטדיון מארח לפעמים גם משחקים מליגות הכדורגל השנייה והשלישית, ואף משחקי רוגבי ליג.
הערות שוליים

↑  Il-Victor Tedesco Stadium approvat 'FIFA 2 Star' (באנגלית)
↑  Sanctioning of upgrading at Victor Tedesco Stadium approved, independent