stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כ"א בתשרי
אירועים היסטוריים

ד'תתקמ"ח – ירושלים הצלבנית נכנעת לצלאח א-דין.
ה'תש"ז – נאשמי משפטי נירנברג שנדונו למוות הוצאו להורג בתליה
נולדו

ה'תרע"ח – הרב פרץ מימון רב ממוצא תוניסאי, רב המושב גילת ורב אזורי של מושבי האזור מרחבים (נפטר ב-י"א בתשרי ה'תשס"ג)
ה'תשס"ג – קים אור אזולאי, שחקנית, מנחת טלוויזיה, בלוגרית אופנה, דוגמנית ומעצבת אופנה ישראלית
נפטרו

ה'תמ"ג – הרב יצחק חריף, רבה של קראקא
ה'תש"ו – הרב יעקב קנטורוביץ (רב) ליטאי חבר הנשיאות של אגודת הרבנים באמריקה
ה'תש"ם – רבי יעקב אריה טברסקי, האדמו"ר מטריסק לונדון
ה'תשמ"ו – נח מוזס, בעל "ידיעות אחרונות"
ה'תש"ס – תד אריסון, איש עסקים ומיליארדר ישראלי-אמריקאי
ה'תשפ"א – דוד רפאל בן-עמי, זמר, במאי ויוצר ישראלי.
כ' בתשרי – כ"ב בתשרי
תשרי
ד' בתשרי

ד' בתשרי הוא היום הרביעי בחודש הראשון 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום הרביעי בחודש השביעי 
למניין החודשים מניסן. ד' בתשרי לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדז".
חגים ומועדים

היום הרביעי של עשרת ימי תשובה
בשנה שחל ג' בתשרי בשבת, נדחה צום גדליה ליום זה
אירועים היסטוריים

ה'תרצ"ט – נחתם הסכם מינכן: מנהיגי אנגליה, צרפת, גרמניה הנאצית ואיטליה חותמים על הסכם המאפשר לגרמניה לספח את חבל הסודטים שבצ'כוסלובקיה
ה'ת"ש – ברית המועצות פולשת לפולין
ה'תש"ך – הכרמלית, הרכבת התחתית של חיפה, מתחילה לפעול
ה'תשנ"ו – נחתם הסכם אוסלו ב'
בר מצווה

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בד' בתשרי היא פרשת וילך, אם ראש השנה חל ביום שני או שלישי בשנת בר המצווה. אם ראש השנה חל בשבת בשנת בר המצווה, פרשת בר המצווה תהיה פרשת האזינו. אם ראש השנה חל ביום חמישי בשנת בר המצווה, תיפול שבת בר המצווה ביום כיפור, ואז דוחים את הקריאה בתורה לסוכות.
נולדו

ה'תרמ"ט – הרב נח גד וינטרוב מחבר ספרים
ה'תש"ך – הרב חיים שלמה דיסקין, רבה הראשי האשכנזי של קריית אתא, ושליח חב"ד הראשי במקום.
ה'תשל"א – מרדכי כהנא, קצין צה"ל
ה'תשל"ד – מיקי בוגנים, מעצב שיער, איש אופנה ומנחה טלוויזיה ישראלי
נפטרו

ה'תק"ח – רבי צבי הירש ביאלה, רב וראש ישיבה אשכנזי-פולני. רבן של ביאלה והלברשטאדט ומחבר שו"ת עטרת צבי וספרי "כוס ישועות" על התלמוד הבבלי (נולד בערך בשנת ה'ת"ל).
ה'תקפ"א – הרב אברהם דנציגר, מחבר החיי אדם (נולד ב-ה'תק"ח)
ה'תקצ"א - רבי משה טוביה מזונטהיים רבה של הנאו, ומגדולי רבני יהדות גרמניה בתקופתו (נולד כ"ח בטבת ה'תקי"ג)
ה'תרל"ט – הרב יהודה בן שלמה חי אלקלעי, ממבשרי הציונות
ג' בתשרי – ה' בתשרי
תשרי
הערות שוליים

↑  כ-31.9% מכלל השנים.
↑  כ-39.5% מכלל השנים.
↑  כ-28.6% מכלל השנים.
↑  כ-31.9% מכלל השנים.
קארטינג

מרוץ קארטינג באליפות TKM הבריטית
קארטינג הוא ענף בתחום הספורט המוטורי. זה מרוץ מכוניות המבוסס על מכוניות קטנות הנקראות קארט. פעילות קארטינג מתקיימת לרוב במסלולי מרוצים הייעודיים לשם כך. ישנם סוגים רבים של קארטים, החל מקארטים פשוטים הזמינים לקהל הרחב במסלולי שעשועים, קארטים המשמשים למרוצי חובבים, וכלה בקארטים המשמשים ככלי מרוץ מקצועיים באליפויות העולם.
היסטוריה

ראשיתו של ענף הקארטינג הייתה בקליפורניה של שנות החמישים, עת ארט אינגלס הרכיב את הקארט הראשון שלו מצינורות פלדה ומנוע של מכסחת דשא בחלוף שנים ספורות, יצרנים רבים החלו לייצר קארטים כאלה ברחבי יבשת אמריקה. עד סוף העשור כבר הגיעו הקארטים לאירופה, שם נחלו הצלחה רבה. בשנות השישים החל הענף להתמסד, כאשר ההפדרציה הבינלאומית לרכב (FIA) הקימה גוף בקרה בשם CIK, העוקב אחר ענף הקארטינג. במקביל, החלו להופיע יצרנים ייעודיים לייצור מנועי קארטים. מנועים אלו החליפו בהדרגה את השימוש במנועי מכסחות דשא ואופנועים. החל משנות השבעים, החלה ההכרה בקארטינג כחממה לגידול אלופי מרוצי מכוניות, כאשר אלופי עולם כאיירטון סנה ואלן פרוסט התחרו בהצלחה במרוצי קארטינג במדינותיהם.
מבנה הקארט

הקארטים הם מעין מכוניות זעירות, המצוידות במנוע בנזין מסוג שתיים או ארבע פעימות. קארט מורכב בדרך כלל משלדה ללא אביזרים מיותרים ולכן הוא קל מאוד ומתאפיין בנהיגה טכנית מאוד. הקארט נמוך מאוד וגחון הקארט נמצא בגובה של סנטימטרים בודדים מהרצפה. מכיוון שהקארט נמוך וקל, יש לו יכולת אחיזה גבוהה, והוא מסוגל להאיץ ולפנות היטב. לכן בתנאים מסוימים מספק ביצועי מסלול העולים על אלו של מכוניות מרוץ יקרות.
ישנה קשת רחבה של קארטים ממגוון סוגים המשמשים למטרות שונות: חלקם מיועדים להשכרות בפארקים מוטוריים ומשמשים קהל רחב ומזדמן, ואחרים הם כלים המיועדים למרוצים, המורכבים ומותאמים לפי צורכי ויעדי הנהג להם הם שייכים. למרות השוני הרב ביניהם, רוב הקארטים חולקים מספר מאפיינים בסיסיים, כדלקמן:
מבנה הקארט > השלדה

השלדה בנויה מצינורות פלדה או מסגסוגות פלדה שונות, פרי פיתוח היצרן. בקארט אין מערכת מתלים כמו ברכב רגיל, לכן השלדה צריכה להיות גמישה מספיק, זאת כדי לספק שיכוך ובו בעת קשיחה מספיק כדי לא להישבר או לקרוס תחת המאמץ בפניות.
כדי לשמור על מרכז כובד נמוך ולא לפגוע באווירודינמיקה, הקארט הוא פתוח ואין לו גג או משענת ראש לנהג. חלוקת המשקל תלויה במידה רבה במשקל המנוע, נתוניו הפיזיים של הנהג, וסוג המסלול בו נוסע הקארט. ברוב המקרים, החלוקה עומדת על 60% לאחור ו-40% לפנים.
קשיחות השלדה משתקפת בביצועיה על המסלול. בדרך כלל שלדה קשיחה עדיפה יותר במזג אוויר יבש, לעומת מזג אוויר רטוב בו שלדה גמישה עדיפה. בשלדות המובילות יש אפשרות להוסיף בחלקים שונים של הקארט מוטות קשיחות כדי לשנות את התנהגות הקארט ולהתאימו בצורה יותר טובה למסלול או למזג האוויר.
אמצעי הבלימה המקובל בקארטים הוא בלם דיסק שנמצא על הציר האחורי, ונשלט לרוב באמצעות משאבה הידראולית. בקארטים בקטגוריות הגבוהות, מורכב בלם דיסק נפרד לכל ציר ומתאפשרת חלוקת עוצמת בלימה בין הגלגלים הקדמיים והאחוריים.
שלדות מובילות שוקלות בסך הכל, כולל אביזרים ונוזלים אך ללא נהג, בין 65 ל-80 קילוגרם. בכל קטגוריה מוגדר משקל מינימלי למכלול הקארט, הנהג וציודו על מנת שלנהגים קלים לא יהיה יתרון משמעותי.
מבנה הקארט > העברה

בקארט אין דיפרנציאל, כלומר שני הגלגלים האחוריים מחוברים לאותו הציר ומסתובבים באותה המהירות. כדי להתגבר על כך, השלדה ומערכת ההיגוי מעוצבות כך שבזמן הפניה, הגלגל האחורי הפנימי מתרומם מעט מהכביש ומאבד אחיזה, ובכך יאפשר לקארט לפנות בצורה יותר חלקה.
הולכת התנועה מהמנוע לגלגלים נעשית בעזרת רצועת גומי או שרשרת. גלגלי השיניים שעל המנוע ועל הציר האחורי ניתנים להחלפה, על מנת ליצור יחס העברה אידיאלי לתוואי המסלול, תנאי מזג האוויר, וסגנון הנהיגה של נהג הקארט. ככל שגלגל השיניים האחורי גדול ביחס לגלגל השיניים שעל המנוע, לקארט יהיה יותר כוח ויהיה לו יותר קל להאיץ לאחר פנייה חדה. במצב ההפוך, יכולת התאוצה נפגעת אך המהירות המקסימלית עולה. לדוגמה, במסלול אובלי או מסלול עם מעט פניות יחס ההעברה יהיה ארוך, על מנת לשמור על מהירות גבוהה וקבועה. לעומת זאת, במסלול מפותל וטכני יידרש יחס העברה קצר יותר לשיפור ההאצה לאחר עקומות חדות.
העברת הכוח נעשית באופן ישיר מגלגל השיניים במנוע לגלגל השיניים על הציר האחורי, כלומר יש להניע את הקארט בדחיפה, והמנוע עובד רק בזמן שהקארט בתנועה. לחלופין, בקארט שעשועים מורכב מצמד צנטריפוגלי על גלגל השיניים במנוע, דבר המאפשר למנוע הקארט לעבוד גם כשהקארט עומד מלכת.
כמו כן, ישנם מנועי קארטינג בעלי תיבת הילוכים סדרתית, בדומה לאופנועים ומכוניות מרוץ.
מבנה הקארט > גלגלים וצמיגים

צמיגי הקארט מהווים את אחד הגורמים המשפיעים ביותר על ביצועי הקארט והתנהגותו. לכן, ישנם גלגלים וצמיגים למגוון רחב של תנאי דרך. גלגלי קארט קטנים בהרבה מגלגלי מכונית ועשויים בדרך כלל מסגסוגת מגנזיום או מאלומיניום. לרוב, הצמיגים האחוריים גדולים ורחבים מהצמיגים הקדמיים, מפני שהם נושאים את רוב העומס בתאוצה ובפניות. דפנות הצמיג גבוהות יחסית לעומת גודלו הכללי של הצמיג, מאחר שהן מהוות גורם נושא עומס ובולם זעזועים.
הצמיגים עשויים מתרכובות גומי רכות, ובנויים באופן המספק אחיזה גבוהה מאוד על המסלול. השילוב בין כיול נכון של מכלולי הקארט, לחץ האוויר בצמיגים ותנאי המסלול מביא את הצמיגים למצב בו הם מספקים את האחיזה האידיאלית. בניגוד לצמיגי רכב רגילים, המתוכננים לאורך חיים ממושך, צמיגי הקארט מתוכננים לספק ביצועים גבוהים על חשבון אורך חייהם. כתוצאה מכך, יש להחליף את סט הצמיגים בתדירות גבוהה - כל כמה מרוצים. תדירות זה משתנה בהתאם לתקציב המתחרים ותקנות הליגה, כאשר הנטייה בשנים האחרונות היא להגביל את כמות הצמיגים הנצרכת במהלך מספר מקצים או תחרויות.
בדומה לענפי ספורט מוטורי אחרים, קיימים צמיגי קארט שונים המתאימים לתנאי המסלול המשתנים. בין סוגי הצמיגים השונים ישנם צמיגים חלקים (slicks) למזג אוויר יבש, צמיגי ביניים (Intermediates) למזג אוויר לח, וצמיגי גשם (wets) למזג אוויר רטוב מאוד או גשום. בנוסף, יש גם שימוש חריג בצמיגים מיוחדים כמו צמיגים עם קוצים או מסמרים לנסיעה על קרח.
במרוצים הנערכים במסלולים אובאליים, רוחב הצמיגים בין הצירים אינו סימטרי.
חלק מיצרניות הצמיגים המובילות בעולם כמו ברידג'סטון ודאנלופ מפתחות ומספקות צמיגי קארטינג, אולם ישנן חברות המתמחות בפיתוח צמיגי קארטינג בלבד כמו מוג'ו, ווגה ו-MG.
מרוצי קארטינג > סוגי מרוצים

ישנם מספר סוגי מרוצים הנערכים בתחום הקארטינג:
ספרינט - מרוץ קצר שמתקיים במשך לא יותר מ 15 דקות. מרוצים אלה נערכים במסלולים קצרים באורך שלא עולה על קילומטר וחצי, בקירוב.
סיבולת - מרוץ המתקיים לאורך זמן ארוך יותר. ההגדרה משתנה ממקום למקום בעולם. המרוצים ארוכים יותר ממרוצי הספרינט, ונעים בין חצי שעה למקצה רצוף על מסלול קצר, המשך במרוצים הנמשכים מספר שעות בהם עורכים הפסקות תדלוק, עד למרוצים בני 24 שעות המתקיימים במסלולים ארוכים כגון לה-מנס, בהם מתחרות קבוצות המורכבות ממספר נהגים וקארטים.
Speedway - מרוצים הנערכים במסלולים אובליים קצרים בני חצי קילומטר בדרך כלל, פופולריים מאוד בארצות הברית.
מרוצי קארטינג > פעילות בישראל

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תחום הקארטינג החל להתפתח באמצע שנות ה-90 של המאה ה-20, עת נפתח מסלול הקארטינג ליד קיבוץ נחשונים וגם בראשון לציון. מאז ועד היום נפתחו ונסגרו מסלולים רבים, אך עם זאת נשמרה פעילות רציפה במספר רמות, הן ברמה העממית והן במרוצים מקצועיים יותר.
בישראל מתקיימת ליגת ימאהה (Formula Yamaha) המכונה על ידי הנהגים והמעורבים בספורט ליגת ה-2 פעימות, עקב סוג המנוע שמייחד את ליגה זו.
בנוסף, מתקיימת פעילות של קארטינג מסוג רוטקס. קארט זה נחשב יקר יותר לתחזוקה ובנוי בטכנולוגיה מורכבת יותר אך פופולרי יותר בעולם.
בנוסף, מתקיימות מספר ליגות במסלולי קארטינג שונים על קארטים בעלי מנועי 4 פעימות, הניתנים להשכרה. המתכונת בה נערכות תחרויות אלו משתנות ממסלול למסלול, ומהוות את רמת הכניסה למעוניינים להתנסות במרוצי קארטינג, אך ללא העלות הכספית הגבוהה הכרוכה ברכישת קארט והמחויבות הנלווית לכך.
בשנת 2012 קיבלה התאחדות הקארטינג הישראלית הכרה מידי הרשות לנהיגה ספורטיבית כגוף המייצג את ענף הקארטינג בישראל.
קארטינג כשלב למידה

קארטינג משמש כדרך זולה ובטוחה בתור צעד ראשון בספורט המוטורי. על אף ההנחה שקארטינג הוא ספורט לילדים, מתחרים בספורט זה נהגים מכל הגילאים, חלק נכבד מהנהגים הם מבוגרים בעלי ניסיון. הקארטינג מפתח את יכולות הנהג להתמודד עם מצבים תחרותיים במהירויות גבוהות על ידי פיתוח אינסטינקטים ותגובות מהירות, שליטה מדויקת ברכב ויכולת קבלת החלטות במהירות הנדרשת. בנוסף, הקארטינג מפתח מודעות גם בצד הטכני של הספורט המוטורי ועוזר לנהג בהבנת המשתנים שמשפיעים על ביצועי הקארט. כל נהגי הפורמולה 1 כיום ורבים בעבר התחילו את דרכם בקארטינג, ביניהם מיכאל שומאכר, איירטון סנה, פרננדו אלונסו, קימי רייקונן ולואיס המילטון.
הערות שוליים

↑  הקארט הראשון בעולם ממכסחת דשא וצינורות פלדה
↑  מסמך "חמישים שנות קארטינג" באתר CIK
↑  http://www.cikfia.com/web/karting/webkarting.nsf/C54F7EAD9380CB63C125707500537686/$FILE/Web_RT2009.pdf?Openelement - תקנות טכניות לשנת 2009 כפי שהוגדרו על ידי CIK
↑  http://www.cikfia.com/web/karting/webkarting.nsf/47A2A6373E784AD9C1257074002EFC05/$FILE/Web_RDP%202009.pdf?Openelement תקנות חלוקת צמיגים במרוצי אליפות העולם
↑  http://www.cikfia.com/web/karting/webkarting.nsf/DFA1C9E16B319461C12573E20030661D/$FILE/Homol_pneumatiques_2008.pdf?Openelement רשימת יצרנים המוכרים לאליפות העולם בקארטינג
↑  מסלול אלן פרוסט בלה מנס - מרוץ 24 השעות (בצרפתית) - http://www.circuitalainprost.com/pages/1_24hopen.html
↑  ליגת פורמולה ימאהה, 2008 באתר מייקארט
↑  הכרה בהתאחדות הקארטינג!, אתר התאחדות הקארטינג הישראלית, 16 ביולי 2012
| אמצעי תחבורה |
| --- | --- | --- |
| חלליים | מעבורת חלל • חללית • רכב הנחיתה הירחי • רכב הנדידה הירחי • תרמיל ריחוף |  |
| אוויריים | אוויריים |  |
| ממונעים | מטוס (מטוס סילון · מטוס קרב · מטוס מנהלים · מטוס מטען · מטוס קל · מטוס דו-כנפי) •  מסוק • ספינת אוויר • צפלין • תרמיל ריחוף |  |
| לא ממונעים | כדור פורח • דאון  • מצנח רחיפה • גלשן אוויר |  |
| ימיים | ימיים |  |
| ממונעים | אונייה (מכלית · מכלית נפט · אוניית צובר · אוניית נוסעים · משחתת · נושאת מטוסים) • סירת מנוע • אופנוע ים • יאכטה  • צוללת (צוללת גרעינית) • מעבורת (נחתת) • רחפת • ואפורטו |  |
| לא ממונעים | מפרשית (דאו) • גלשן רוח • סירה (סירת הצלה · קיאק · קאנו · גונדולה) • רפסודה • חסקה • אַרְבָּה • בוצית • ג'ונקה • אוניית מפרשים • אוניית קיטור |  |
| יבשתיים | יבשתיים |  |
| מכוניות | מכונית מיקרו •  מכונית מיני •  סופרמיני •  משפחתית •  משפחתית גדולה •  מונית • ניידת משטרה • גראן טוריסמו • מכונית משוריינת  • מיניוואן • אמבולנס • קרון מתים • קלנועית • מכונית ספורט • רודסטר • קבריולה • מכונית-על • מעונוע |  |
| רכבות | רכבת מהירה • רכבת פרוורית • רכבת בין-עירונית • רכבת נוסעים דו-קומתית • רכבת קלה • רכבת תחתית • מונורייל • פוניקולר • רכבל • חשמלית • גונדולה • קטר • קרון |  |
| אוטובוסים | אוטובוס מפרקי • אוטובוס קומתיים • אוטובוס נמוך-רצפה • מיניבוס • אוטובוס תלמידים • טרוליבוס • מערכת אוטובוסים מהירה |  |
| דו-גלגלי ממונע | אופנוע • קורקינט ממונע • קטנוע  • רכינוע |  |
| רכבי שטח | טרקטור • ג'יפ • SUV • טרקטורון • באגי • תומקאר • גארדיום • אוונגרד • רכבי שלג (אופנוע שלג · חתול שלג · מפלסת שלג) • רכב קרבי משוריין (טנק · נגמ"ש · שריונית · זחל"ם) • ציוד מכני הנדסי (דחפור · מחפר · יעה אופני · מיני-מעמיס · מחפרון · מפלסת) |  |
| משאיות | טנדר (מטענית) • מסחרית (ואן) • טיולית • כבאית • משאית עפר • משאית סמי-טריילר • פול-טריילר • רכבת כבישים |  |
| מונעים בכוח אדם | אופניים (אופני טנדם · חד-אופן · אופנוח · תלת-אופן) • קורקינט • גלגיליות • סקייטבורד  • אפריון • ריקשה • מגלשיים • עגלת תינוק |  |
| מונעים בכוח בהמה | כרכרה • מרכבה • מזחלת •  קוודריגה •  דיליז'נס • עגלה • קרון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541065405171  BnF: cb11965323s (data)  GND: 4163383-0  LCCN: sh85071676 
פעילות קארטינג 2 פעימות בקיבוץ נחשונים
י' בחשוון

י' בחשוון הוא היום העשירי בחודש השני 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשירי בחודש השמיני 
למניין החודשים מניסן. י' בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה".
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי' חשוון היא פרשת וירא, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת לך לך אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת.
אירועים היסטוריים

כניסת נח לתיבה
ה'ת"ש – נוסדה ישיבת בני עקיבא כפר הרואה, אם ישיבות בני עקיבא
ה'תשנ"ה – בפעולת חילוץ כושלת של סיירת מטכ"ל נרצח החייל נחשון וקסמן, שנחטף על ידי מחבלים, ונהרג ניר פורז, מפקד כוח החילוץ
נולדו

ב'קצ"ח – על פי המסורת, גד, בנו התשיעי של יעקב (נפטר ב-ב'שכ"א)
ה'תרל"ב – ישעיהו ברשדסקי, סופר עברי בתקופת התחייה
ה'תרל"ג – יצחק שמעיה אלישר, מבוני היישוב ירושלים
ה'תרמ"ט – שמואל בן-שבת, מחנך, עיתונאי, משורר, פעיל ציוני ובלשן
ה'תרפ"ו – חיים חפר, פזמונאי ישראלי (נפטר בה'תשע"ג)
ה'תרצ"ב – מיכאל נהוראי, חוקר בתחום מחשבת ישראל, פרופסור לפילוסופיה יהודית באוניברסיטת בר-אילן
ה'תשכ"ב – הרב בנימין לאו, רב ציוני ודוקטור לתלמוד.
נפטרו

ב'שכ"א – על פי המסורת, גד, בנו התשיעי של יעקב (נולד ב-ב'קצ"ח)
ה'תרל"ג – הרב מאיר מארים שאפיט, רב ליטאי ופרשן התלמוד הירושלמי.
ה'תרצ"ט – הרב חיים שלמה גולובנציץ, הרב ממוהילב
ה'תשי"ד – הרב פרופ' שמחה אסף, רב, היסטוריון ומשפטן ישראלי
ה'תשט"ו – הרב שלמה זלמן פינס למדן אוטודידקט ומחבר ספרים פורה (נולד ב-ה'תרל"ד)
ה'תשכ"ב – אפרים שרגא, פעיל ציבור יהודי שעיקר תרומתו הושטת עזרה ליהודי רומניה, שהוגלו לטרנסניסטריה והשבתם לרומניה (נולד ב-ה'תרנ"ב).
ה'תשכ"ו – הרב דוב בעריש ויידנפלד (הרב מטשעבין), ראש ישיבת טשעבין, וחבר מועצת גדולי התורה (נולד ב-ה'תרמ"א)
ה'תשל"ה – רפאל ויס, חוקר לשון עברית ומקרא ישראלי
ה'תשע"ב – הרב דב שוורצמן, ראש ישיבת בית התלמוד בירושלים
ט' בחשוון – י"א בחשוון
חשוון
הערות שוליים

↑  כ-31.9% מכלל השנים.
↑  כ-68.1% מכלל השנים.
↑  פרקי דרבי אליעזר פרק כ"ג.
ישיבת בני עקיבא כפר הרואה
ט"ו בתשרי

ט"ו בתשרי הוא היום החמישה עשר בחודש הראשון 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום החמישה עשר בחודש השביעי 
למניין החודשים מניסן. ט"ו בתשרי לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אדו".
חגים ומועדים

היום הראשון של חג הסוכות
סוף עונת החום ותחילת עונת הזרע
אירועים היסטוריים

ה'ת"ר – הקמת חסידות איזביצה על ידי רבי מרדכי יוסף ליינר, תלמידם של רבי שמחה בונים מפשיסחה ורבי מנחם מנדל מקוצק
ה'תרנ"ט – הצאר ניקולאי השני מצווה על גירוש היהודי רוסיה מהערים הגדולות של האימפריה הרוסית
ה'תש"ד – מרד האסירים במחנה ההשמדה סוביבור: 14 אנשי אס אס ושומרים אוקראינים נרצחים בידי מחתרת שפעלה במחנה, ולמעלה מ-300 אסירים מצליחים להימלט מהמחנה
ה'תש"ה – מרד ורשה מסתיים בכניעת הכוחות הפולניים
נולדו

ב'ק"ח – יעקב אבינו (על-פי המסורת)
ה'תרנ"ה – משה שרת, ראש הממשלה השני (נפטר ה'תשכ"ה)
ה'תרנ"ז – אורי צבי גרינברג, משורר עברי (נפטר ה'תשמ"א)
ה'תשל"ה – אלכס אברבוך, קופץ במוט ישראלי
ה'תשמ"ז – עידן יניב, זמר ישראלי
נפטרו

ב'רנ"ה – יעקב אבינו (על-פי המסורת)
ה'תקמ"ח – רבי יצחק אייזיק הכהן כץ מתלמידי המגיד ממזריטש (נולד ה'תקי"ג)
ה'תרנ"ה – רבי מרדכי לייפער, האדמו"ר מנדבורנא
ה'תרפ"ו – הרב מאיר אריק רבן של יאזלוביץ וטרנוב (טארנא) שבגליציה, מגדולי רבני גליציה (נולד ב-ה'תרט"ו)
ה'תש"ד – שאול טשרניחובסקי, רופא ומשורר עברי (נולד ה'תרל"ה)
ה'תשמ"ו – המשוררת יונה וולך (נולדה ה'תש"ד)
ה'תשס"ח – ישראל סגל, עיתונאי וסופר ישראלי (נולד ה'תש"ד)
ה'תשס"ח – הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, דיין, הרב הראשי לישראל (ה'תשמ"ג עד ה'תשנ"ג) וראש ישיבת מרכז הרב. (נולד ה'תרע"א)
י"ד בתשרי – ט"ז בתשרי
תשרי
הערות שוליים

↑  יוסף זליגר, חמישה עשר בשבט וחמישה עשר באב. על פי תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ק"ו, עמוד ב'.
ברנרד פיקרט: יהודים הולנדים פורטוגזים ספרדים במאה ה-18 יושבים בסוכה
הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא במסירת שיעור כללי בישיבת מרכז הרב
י"ט בכסלו

י"ט בכסלו הוא היום התשעה עשר בחודש השלישי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום התשעה עשר בחודש התשיעי 
למניין החודשים מניסן.
חגים ומועדים

בחסידות חב"ד נחגג חג הגאולה (או: ראש השנה לחסידות) לזכר שחרור רבי שניאור זלמן מלאדי מהכלא הרוסי בשנת ה'תקנ"ט ומאז חסידי חב"ד נוהגים ביום זה כחג, עושים התוועדויות גדולות, ואין אומרים תחנון.
ביהדות תוניסיה, בתוך הקמת בתי כנסת על שמו של הרב יצחק חי טייב – ברמלה, בדימונה, בקריית אונו, באופקים, בנתיבות, בירושלים, בראשון לציון, בפתח תקווה בבאר שבע ובבני ברק נערכת הילולה לזכרו פעם בשנה בתאריך י"ט בכסלו.
אירועים היסטוריים

ה'תקנ"ט – רבי שניאור זלמן מלאדי שוחרר מהכלא הרוסי.
ה'תשע"ח – נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ הכיר בירושלים כבירת ישראל
נולדו

ה'תקכ"א – רבי אפרים זלמן מרגליות, מחכמי הקלויז בברודי ופוסק הלכה נודע. (נפטר בכ"ד באב ה'תקפ"ח)
ה'תקנ"ט – הרבנית מנוחה רחל סלונים מחברון, בתו של רבי דובער שניאורי ׳האדמו״ר האמצעי׳ מחב"ד ונכדתו של רבי שניאור זלמן מליאדי.
ה'תשי"ב – צביקה שרף, מאמן כדורסל ישראלי
ה'תש"ך – יוחנן דנינו, מפכ"ל המשטרה בשנים 2011–2015
ה'תש"ל – הרב מאיר אשכנזי, רב היישוב כפר חב"ד
נפטרו

ה'תקל"ג – רבי דב בער, המגיד ממעזריטש
ה'תרכ"ה – הרב ישעיה בנט אבד"ק קאליב ומחוז סאבולץ' (נולד ב-ה'תקנ"ב)
ה'תרל"ח – רבי שמואל בונדי, מייסד ורב הקהילה האורתודוקסית הנפרדת במגנצא.
ה'תרפ"ו – הרב אברהם אהרן בורשטיין, הגאון מטבריג, שימש ראש ישיבת מרכז הרב במקביל לרב קוק למשך תקופה קצרה
ה'תשי"ב – הרב פרופסור משה דוד קאסוטו, חוקר ופרשן המקרא, והיסטוריון
ה'תשמ"ח – יאשה חפץ, כנר יהודי (נולד ה'תרס"א)
ה'תשנ"ו – הרב משה צבי נריה, מייסד ישיבות בני עקיבא המכונה "אבי דור הכיפות הסרוגות"
ה'תשע"ב – רבי מאיר הלברשטאם בן רבי יעקב האדמו"ר מטשאקאווע-בני ברק.
י"ח בכסלו – כ' בכסלו
כסלו
משה דוד קאסוטו
כ"ט בתשרי

כ"ט בתשרי הוא היום העשרים ותשעה בחודש הראשון 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ותשעה בחודש השביעי 
למניין החודשים מניסן. כ"ט בתשרי לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אדו".
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ט תשרי היא פרשת נח, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום שני, שלישי או חמישי, או פרשת בראשית אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת.
חגים ומועדים

ערב ראש חודש חשוון
יום כיפור קטן
אירועים היסטוריים

ה'ת"ש – היטלר מכריז על הקמת הגנרלגוברנמן בפולין
ה'תשמ"ז – מוגש דו"ח ועדת לנדוי לחקר שיטות החקירה של השב"כ, בעקבות פרשת קו 300
ה'תשס"ו – האו"ם מאשר את ההחלטה לפיה ה-27 בינואר יהיה יום הזיכרון הבינלאומי לשואה
נולדו

ה'תר"ד – משה לייב ליליינבלום, סופר איש תנועת ההשכלה ברוסיה, מראשי חובבי ציון והציונות המעשית. (נפטר בג' באדר א' ה'תר"ע)
ה'תש"ן – שיר אלמליח, דוגמנית ישראלית
ה'תשס"ב – הדר מוכתר, אושיית רשת ופעילה חברתית
נפטרו

על פי המסורת – שמעון הצדיק, כהן גדול בתקופת בית שני
ה'רס"ט – דון יצחק אברבנאל – פרשן מקרא, פילוסוף ומדינאי, ממנהיגי יהדות ספרד ערב הגירוש, שר אוצר במספר מדינות באירופה ומחבר פירוש נודע לתנ"ך. (נולד בה'קצ"ז)
ה'שכ"ג – רבי אליעזר מזיא, אב"ד ומרא דאתרא בפרידברג (אנ'), אביו של רבי יצחק מזיא בעל שו"ת 'יפה נוף', נרצח על קידוש השם.
ה'תר"א – רבי אברהם דוד מבוטשאטש, בעל האשל אברהם – בוטשאטש
ה'תרפ"ד – רבי שמואל צבי דנציגר, האדמו"ר השלישי בשושלת אלכסנדר, מכונה התפארת שמואל על שם ספרו.
ה'תשכ"א – הרב חכם סלימון ברזאני, רב העיר מוסול בעיראק ואב בית הדין בה
ה'תשע"ב – הרב אהרן חיטריק, חוקר ויושב ראש מערכת אוצר החסידים, לההדרת כתבי אדמו"רי חב"ד.
כ"ח בתשרי – ל' בתשרי
תשרי
הערות שוליים

↑  כ-71.4% (בדיוק: 5 שביעיות) מכלל השנים.
↑  כ-28.6% (בדיוק: 2 שביעיות) מכלל השנים.
ה' בכסלו

ה' בכסלו הוא היום החמישי בחודש השלישי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום החמישי בחודש התשיעי 
למניין החודשים מניסן.
חגים ומועדים

תענית ציבור בקהילת פוזנא, לזכר הקרב בשנת ה'תמ"ח.
אירועים היסטוריים

ה'תמ"ח – לאחר קרב בן שלושה ימים, הצליחו יהודי פוזנא להדוף אל מחוץ לגטו את הסטודנטים שביקשו לפרוע בהם.
ה'תרצ"ד – נוסד מושב העובדים כפר הרא"ה בעמק חפר.
ה'תרצ"ח – חמישה חברי גרעין "במעלה" נרצחו על ידי ערבים בהר הרוח סמוך לקריית ענבים. לזכרם הוקם בסמוך קיבוץ מעלה החמישה.
ה'תש"ט – טקס חנוכת כביש הגבורה, סלילת הכביש איפשרה קשר תחבורתי רציף ונוח בין ירושלים לשפלה ומישור החוף.
ה'תשמ"ח – ליל הגלשונים: מחבל חדר לישראל באמצעות גלשן אוויר וביצע פיגוע בו נהרגו שישה חיילי צה"ל.
ה'תשס"ג – מחבל מארגון התנזים חדר לקיבוץ מצר ורוצח חמישה אנשים, בהם אם ושני ילדיה הקטנים.
נולדו

ה'תקצ"ד – הרב הלל משה מעשל גלבשטיין, מחבר הספר "משכנות לאביר יעקב". (נפטר בכ"ד בחשון ה'תרס"ח)
ה'תקצ"ז – רבי עקיבה יוסף שלזינגר, רב ופוסק שתמך ביישוב ארץ ישראל. (נפטר בא' באייר ה'תרפ"ב)
ה'תר"ס – יצחק למדן, משורר עברי, מתרגם, עורך וחלוץ בארץ ישראל בימי היישוב. (נפטר בכ"א בחשוון ה'תשט"ו)
ה'תרע"ד – הרב משה ובר, מראשי הישיבות "חתם סופר" ו"אוהל משה", מחזיר בתשובה ומשפיע חב"די בישראל. (נפטר בי"ח באדר א' ה'תש"ס)
ה'תרצ"ו – וודי אלן, במאי קולנוע ושחקן אמריקאי.
ה'תש"ז – נחמן שי, דובר צה"ל ופוליטיקאי ישראלי.
ה'תש"י – שלמה ארצי, זמר ישראלי.
ה'תש"י – רוני מילוא, ראש עיריית תל אביב וחבר כנסת במפלגת הליכוד.
ה'תשי"ח – מנחם מנדל הגר, האדמו"ר מוויז'ניץ – מרכז חסידי ויז'ניץ.
נפטרו

ה'שצ"ב – רבי שמואל אליעזר הלוי איידלס ("מהרש"א"), מחכמי פולין בראשית המאה ה-17, ומחשובי פרשני התלמוד. (נולד בה'שט"ו)
ה'תרט"ז – רבי דוד לוריא (הרד"ל), פוסק ומקובל, מחבר חידושים על הש"ס ומפרש פרקי דרבי אליעזר. (נולד בה'תקנ"ח)
ה'תרל"ד – רבי אשר אנשיל יונגרייז, ראש ישיבה ופוסק הלכה הונגרי, רבה של טשנגר ומחבר ספר מנוחת אשר. (נולד בה'תקס"ו)
ה'תרנ"ז – רבי חיים אריה ליב פנסטר, מחבר ספר שער בת רבים. (נולד בה'תקצ"ה)
ה'תרנ"ט – רבי יהונתן אליאשברג, רבן של פומפיאן, מריאמפולה ווולקוביסק, מעסקני חובבי ציון וחבר בתנועה הציונית. (נולד בג' באלול ה'תר"י)
ה'ת"ש – רבי ברוך בר ליבוביץ, מייסד ישיבת כנסת בית יצחק ומחבר ספר "ברכת שמואל", אחד הספרים החשובים בשיטת בריסק. (נולד בה'תר"ל)
ה'תשמ"ג – הרב אלכסנדר יודאסין, רבה של קריבי ריה (קריבוי רוג), נווה צדק ויפו במשך ארבעים וחמש שנה
ד' בכסלו – ו' בכסלו
כסלו
אנדרטה לזכר הנופלים בליל הגלשונים
רבי דוד לוריא
ג' בתשרי

ג' בתשרי הוא היום השלישי בחודש הראשון 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השלישי בחודש השביעי 
למניין החודשים מניסן. ג' בתשרי לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגו".
חגים ומועדים

צום גדליה: לציון רצח גדליהו בן אחיקם, מנהיג שארית הפליטה בישראל (נדחה כאשר ג' בתשרי חל בשבת)
היום השלישי של עשרת ימי תשובה
יום טוב במגילת תענית לזכר ביטול הזכרת שם ה' בשטרות בממלכת החשמונאים
אירועים היסטוריים

על פי המסורת, בליל יום זה, שהיה מוצאי השבת הראשונה (על פי דעת רבי אליעזר), לקח אדם הראשון שתי אבנים והוציא מהן אש. לזכר זה מברכים "בורא מאורי האש" בהבדלה בכל מוצאי שבת. בבוקר לקח שור בעל קרן אחת והקריבו כקורבן הראשון בהיסטוריה.
ה'ת"ש – השואה: מסע החורבן וההשפלות שהחל בסאנוק יומיים קודם נמשך. רב העיר דובצק ועוד עשרה יהודים נעצרו כבני ערובה אך בית הכנסת ניצל לבקשת תושבי הבתים הסמוכים, וליהודים ניתנה ארכה לבקשת ראש העיר.
ה'תש"ב – השואה: חיסול יהודי חרסון.
ה'תש"ג – השואה: חיסול יהודי גורליצה.
ה'תש"ה – הוקמה הבריגדה העברית במסגרת הצבא הבריטי, לשם לחימה בנאצים
ה'תשט"ז – הוקמה העיר דימונה, ושוכנו בה 36 משפחות ראשונות של עולים ממרוקו
בר מצווה

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בג' בתשרי היא פרשת וילך, אם ראש השנה חל ביום שני או שלישי בשנת בר המצווה. לעומת זאת, אם ראש השנה חל ביום חמישי או בשבת בשנת בר המצווה, פרשת בר המצווה תהיה פרשת האזינו.
נולדו

ה'ת"ק – רבי אליעזר היילבוט, רב גרמני ומחבר "משנת דרבי אליעזר" (נפטר ה'תקע"ד)
ה'תקנ"ז – רבי ישראל פרידמן מרוז'ין מייסד השושלת החסידית רוז'ין ואדמו"רה הראשון (נפטר ה'תרי"א).
ה'תרל"א – אברהם שפירא, "זקן השומרים", ראש שומרי פתח תקווה (נפטר בה'תשכ"ו)
ה'תרפ"ט – גיל אלדמע, מלחין ומעבד ישראלי (נפטר בה'תשע"ה)
ה'תש"ח – אילנית, זמרת ישראלית