stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ממלכת הדמיון
עלילה > חלק שלישי ואחרון

לקראת המלחמה צועדים היצורים הדמיוניים הטובים לכיוון באטרס, גנדלף ולוק סקייווקר מספרים לו כי בתור בן אדם רגיל הוא יכול ליצור דברים באמצעות הדמיון שלו בארץ הדמיון. באטרס מנסה לדמיין את סנטה קלאוס מביא לו מתנות אך במקום זה הוא מדמיין את אביו בתור מפלצת נוראית.
במקביל בעולם האמיתי מתעורר קייל, הוא רואה כי קרטמן מתכונן לכך שהוא ימצוץ את אשכיו: מכין גלידה ומתלבש כאפיפיור. באותו הזמן קייל יוצר קשר טלפתי עם סטן שנכלא בממלכת הדמיון בחלק הקודם, הוא שומע קול חצוצרה ואומר כי "משהוא גדול הולך לקרות...". החצוצרה, מתברר, מבשרת את הגעת צבא היצורים הדמיוניים הרעים.
לאחר שנשמעת החצוצרה צבא היצורים הדמיוניים הרעים מגיע, צבא היצורים הדמיוניים הטובים (בראשותו של ישו) מתפעלים מגודל היצורים מכיוון שהם מעטים. שני הצדדים מתחילים להילחם ונראה שהצד הטוב בדרך לתבוסה. אך באטרס מצליח להשתלט על הדמיון שלו ולדמיין גיבוי ואמצעי לחימה העוזרים לחבריו הטובים.
בינתיים הפנטגון מודים כי כל האירועים שקרו אכן אמיתיים, זאת בעקבות הדלפת הווידאו על ידי אל גור. במקביל בית המשפט קובע כי יצורים דמיוניים אינם אמיתיים וקייל לא צריך למצוץ את אשכיו של קרטמן. קייל עוזב את בית המשפט כאשר קרטמן משתולל מאחוריו עצבני בעקבות ההחלטה, בשל כך קרטמן פורץ שוב לפנטגון ומנסה לצותת למדענים שאומרים כי ממלכת הדמיון אכן אמיתית. קרטמן וקייל מצליחים לשכנע את הפנטגון שלא לפוצץ את ממלכת הדמיון מכיוון שהיצורים הם כמו אנשים - בעלי חיים ובעלי מודעות. קייל מודה שייצורים דמיוניים קיימים, ולכן הוא נדרש למצוץ את אשכיו של קרטמן. לאחר שקייל מודה שייצורים דמיוניים קיימים הוא נוזף וצועק על קרטמן בשל כך שלא אכפת לו מבאטרס וסטן הכלואים בממלכת הדמיון, קייל מוסיף כי הכל קרה בגלל ההתערבות הטיפשית שהוא הציע והוא מעדיף ללכת לכלא מאשר להשפיל את עצמו במציצת אשכיו של קרטמן. אל גור פורץ לחדר ושואל מדוע הפצצה עוד לא שוגרה ומגלה כי רצף השיגור בוטל, הוא אומר "אדם דב חזיר חייב למות!" ולאחר מכן מרסק את לוח הבקרה בניסיון להפעיל את הפצצה אך במקום לפעיל את הפצצה הוא פותח את הפורטל וכולם נשאבים לתוך ממלכת הדמיון.
קרב היצורים הדמיוניים נמשך ונוטה לניצחון הצד הטוב כאשר הכל נקטע בפיצוץ גדול שהורס את הכל ומשאיר ריקנות לבנה גדולה. באטרס שורד איכשהו את הפיצוץ ומשחזר בדמיונו את כל ממלכת הדמיון ואנשיה כפי שהיו לפני הפיצוץ. לאחר השחזור היצורים הרעים כלואים, כולם מריעים לבאטרס. במקביל קרטמן מבין כי הוא יוכל לדמיין כל דבר, והוא מדמיין את קייל מוצץ את אשכיו, מנגד אומר קייל שזה דמיוני בלבד ומצדו זה לא קרה מעולם. ראש העיר של ממלכת הדמיון מצליחה לחזור לחייה ומברכת את באטרס, במקביל סנטה אומר לילדים כי הגיע הזמן שיחזרו הביתה.
באטרס במיטתו והוריו לידו, באטרס מספר להם את כל מה שחלם והם מראים לו כותרת עיתון שמוכיחה כי הכל היה אמיתי, הוריו מודיעים לו כי הוא מקורקע מכיוון שלא חזר לעולם האמיתי בזמן לסדר את המרתף.
הפקה

הפקת הטרילוגיה החלה ביולי 2007 ונמשכה כשלושה חודשים עד השידור המקורי, למרות שבדרך כלל הפקת פרק לוקחת כשבוע בלבד. הרעיון המקורי היה ליצור סרט באורך מלא, מאט סטון ציין כי "זה לא הרגיש לנו נכון" ולכן הופקו שלושה פרקים בהמשכים.
ביקורת

טרביס פיקט מאתר IGN נתן לחלק הראשון דירוג של 9.1/10, שיבח את הפרק וכתב כי "(הפרק) חכם ויצירתי ויספק רגעים שמחים ומצחיקים גם לאחר שהוא נגמר". ג'רום קוסן מאתר 411Mania שיבח את החלק הראשון וכתב עליו כי הוא "פרק גדול", לעומת שני החלקים השניים שעליהם כתב כי הם חלשים. ג'וש מובל מאתר A.V Club ציין לשבח את כל שלושת החלקים וכתב כי הם מצחיקים ומדהימים. באתר TV Squad שלושת החלקים קיבלו ציון לשבח. באתר IMDb קיבלו שלושת החלקים יחד ציון של 8.5.
החלק הראשון לא רק שזכה לביקורות חיוביות, אלא גם למדרוג גבוה - 3.4 מיליון צופים והתוכנית הנצפית ביותר ביום השידור המקורי בקרב גברים בגילאי 18 - 49.
הטרילוגיה זכתה בפרס אנני לפרק הטלוויזיה הטוב ביותר ולפרס אמי לסדרת הטלוויזיה הטובה ביותר.
הערות שוליים

↑  Episode guide. South Park Studios.
↑  Episode at SouthParkStudios.com
↑  Episode Guide. South Park Studios
↑  AV Club Interview with Trey Parker and Matt Stone at spscrpitorium.com
↑  Fickett, Travis. "South Park: "Imaginationland" Review". IGN. News Corporation.
↑  Cusson, Jerome. "Goin' Down to South Park 10.17.07: Imaginationland". 411mania.com. אורכב מ-המקור ב-2008-02-22. נבדק ב-2014-02-27.
↑  ג'וש מובל, South Park: Imaginationland, באתר T.V. Club, ‏1 בנובמבר 2007
↑  "South Park: Imaginationland". TV Squad.
↑  ממלכת הדמיון, באתר IMDb
↑  "Imaginations are Running Wild in an All-New 'South Park' Wednesday, October 24..." PR Newswire. 2007-10-22. ארכיון מ-2012-07-20. נבדק ב-2014-02-27.
↑  "60th Primetime Emmy Awards". Academy of Television Arts and Sciences.
| סאות' פארק |
| --- | --- | --- |
| יוצרים | טריי פארקר • מאט סטון |  |
| דמויות | סטן מארש • קייל ברופלובסקי • אריק קרטמן • קני מקורמיק • באטרס סטוץ' • שף • טרנס ופיליפ |  |
| מדבבים ראשיים | אייזק הייז • מרי קיי ברגמן • ורנון צ'אטמן • ג'ניפר האוול • מונה מרשל • טריי פארקר • מאט סטון • אלייזה שניידר • אפריל סטיוארט |  |
| מדיות נוספות בזיכיון | סאות' פארק: גדול יותר, ארוך יותר ולא מצונזר • ממלכת הדמיון • Chef Aid: The South Park Album • Chocolate Salty Balls • מהדורות ה-DVD |  |
קומדי סנטרל
באטרס בורח מנבלי ממלכת הדמיון, חלק ב'
קרטמן לבוש כאפיפיור בבית החולים, חלק ג'
מדע בדיוני רך

פיטר ניקולס, שטבע את המונח מדע בדיוני רך
מדע בדיוני רך הוא תת-סוגה של מדע בדיוני שבה הדגש הוא על תהליכים סוציאליים. בספרות מסוג זה ההסברים המדעיים לטכנולוגיה הם בעלי חשיבות והיקף קטנים יחסית, או לחלופין כמעט ולא קיימת התייחסות למדע עתידני, וההתייחסות היא לכיצד החברה עלולה להיראות בעתיד.
הגדרה

ההגדרה של מדע בדיוני רך כוללת בתוכה שתי הגדרות שונות:
סיפורת בתחומי מדע "רך", במיוחד מדעי החברה (לדוגמה, אנתרופולוגיה, סוציולוגיה או פסיכולוגיה), יותר מאשר מדע "קשה" (לדוגמה, פיזיקה, אסטרונומיה או כימיה)
מדע בדיוני שאינו מתבסס על אפשרות מדעית מדויקת
המונח הופיע לראשונה בסוף שנות ה-70 והוא מיוחס לחוקר הספרות האוסטרלי פיטר ניקולס (אנ'). המונח המשלים הוא מדע בדיוני קשה.
באנציקלופדיה למדע בדיוני כותב פיטר ניקולס כי "מדע בדיוני רך" הוא "הגדרה לא מאוד מדויקת של מדע בדיוני" וכי הניגוד בין קשה לרך הוא "לפעמים לא הגיוני". למעשה, הגבולות בין " קשה "ו"רך" אינם מוגדרים ואינם מוסכמים באופן אוניברסלי, ולכן אין סטנדרט אחד של "קשיות" מדעית או "רכות". יש קוראים שעשויים להחשיב כל חריגה מהאפשרי או הבלתי אפשרי (למשל, כולל נסיעה במהירות האור או כוחות על טבעיים) כסימן של "רכות". אחרים עשויים לראות דגש על אופי או על ההשלכות החברתיות של שינוי טכנולוגי (ככל שיהיה אפשרי או סביר) כסטייה מהנושאים המדעיים-הנדסיים-טכנולוגיים שלדעתם אמורים להיות המוקד של מדע בדיוני קשה. בהתחשב בחוסר בסטנדרטים אובייקטיביים ומוגדרים היטב, "מדע בדיוני רך" אינו מעיד על ז'אנר או תת-ז'אנר של מדע בדיוני אלא על נטייה או איכות - קוטב אחד של ציר שיש בו "מדע בדיוני קשה" בקוטב השני.
במילים החדשות והאמיצות של כותרת המשנה במילון אוקספורד למדע בדיוני, מדע בדיוני רך מקבל שתי הגדרות:
ההגדרה הראשונה: בדיה שמתמקדת בעיקר בהתקדמות במדעים הרכים או בהקצנתם. כלומר מדעי החברה ולא מדעי הטבע.
ההגדרה השנייה: מדע בדיוני בו המדע אינו חשוב לסיפור.
אטימולוגיה

המונח מדע בדיוני רך נוצר כהשלמה של המונח הקודם מדע בדיוני קשה.
הציטוט המוקדם ביותר הידוע למונח הוא בשנת 1975: השנה במדע בדיוני מאת פיטר ניקולס, בסיפורי פרסי הערפיליות 11 (1976).
הוא כתב "אותה רשימה מגלה כי מעבר קבוע ממדע בדיוני קשה (כימיה, פיזיקה, אסטרונומיה, טכנולוגיה) למדע בדיוני רך (פסיכולוגיה, ביולוגיה, אנתרופולוגיה, סוציולוגיה ואפילו בלשנות) נמשך חזק יותר מאי פעם. "
היסטוריה

דוגמה מוקדמת לסופר מדע בדיוני רך: פול אנדרסון(אנ'), ב-Ideas for SF Writers (ספטמבר 1998), תיאר את הרברט ג'ורג' ולס (HG Wells) כמודל למדע בדיוני רך: "הוא התרכז בדמויות, ברגשותיהן ובאינטראקציות שלהן" ולא בכל המדע או הטכנולוגיה העומדים מאחורי, למשל, אנשים בלתי נראים או מכונות מסע זמן.
ג'פרי וולמן מציע שמדע בדיוני רך צמח מהסיפורת הגותית של אדגר אלן פו ומרי שלי.
קרול מקגירק, בסיפורת 2000 (1992), קובעת כי "האסכולה הרכה" למדע בדיוני שלטה בז'אנר בשנות החמישים, עם תחילת המלחמה הקרה וזרם קוראים חדשים לז'אנר המדע הבדיוני. [7] החברים המוקדמים בז'אנר המדע הבדיוני הרך היו אלפרד בסטר, פריץ לייבר, ריי ברדבורי וג'יימס בליש, שהיו הראשונים לעשות פריצה "רדיקלית" ממסורת המדע הבדיוני הקשה ו"לקחת אקסטרפולציה במפורש פנימה ", תוך הדגשת הדמויות ואפיונם. בקריאת דוגמאות ספציפיות מתקופה זו, מקגירק מתאר את הרומן של אורסולה ק. לה גווין, יד שמאל של האופל, משנת 1969 כ"קלאסיקה של מדע בדיוני רך ".
תנועת הגל החדש במדע בדיוני התפתחה מתוך מדע בדיוני רך בשנות ה-60 וה-70. האכזריות הקונטית (אנ') הייתה הצורה הנרטיבית הסטנדרטית של מדע בדיוני רך בשנות השמונים.
במהלך שנות השמונים התפתח הסייברפאנק ממדע בדיוני רך.
מקגירק מזהה שני תתי-סוגים של מדע בדיוני רך: "מדע בדיוני הומניסטי" (שבו בני האדם, ולא הטכנולוגיה, הם הגורם להתקדמות או שממנו ניתן להחליף שינוי בסביבה; לעיתים קרובות מעורבים ספקולציות על המצב האנושי) ו-" מדע בדיוני נואר" (מתמקד בהיבטים השליליים של הטבע האנושי; לעיתים קרובות במסגרת דיסטופית).
דוגמאות > סיפורים קצרים

ה"ג ולס, "מכונת הזמן" (1895) "האיש הבלתי נראה" (1897)
ריי ברדבורי, "רשימות מן המאדים"(אנ') (1950, אוסף סיפורים קצרים)
ג'יימס בליש, "מתח פנים" (1952)
דניאל קיז, "פרחים לאלג'רנון" (1959)
דוגמאות > רומנים

מרי שלי, "פרנקנשטיין" (1818)
ג'ורג' אורוול, 1984 (1949)
אלפרד בסטר, "האיש ההרוס" (1953)
ריי ברדבורי, "פרנהייט 451" (1953)
פיליפ ק. דיק, "יוביק" (1969)
וולטר מ. מילר הבן, "הימנון ללייבוביץ" (1960)
רוברט היינליין, "גר בארץ נוכרייה" (1961)
פייר בול, "כוכב הקופים" (1963)
פרנק הרברט, "חולית" (1965)
אורסולה לה גווין, "צד שמאל של החושך" (1969) ו-"המנושל" (1974)
רוברט סילברברג, "למות מבפנים" (1972)
אודרי ניפנגר, "אשתו של הנוסע בזמן" (2003)
דוגמאות > קולנוע וטלוויזיה

להלן מספר דוגמאות בולטות למדע בדיוני רך בקולנוע ובטלוויזיה:
זיכיון "מסע בין כוכבים"
זיכיון "מלחמת הכוכבים"
סדרת הטלוויזיה "פארסקייפ"
סדרת הטלוויזיה "דוקטור הו"
זיכיון "כוכב הקופים"
זיכיון "הרובוטריקים"
זיכיון "סטארגייט"
זיכיון "שליחות קטלנית"
הסרט "חולית" (2021) וסרט ההמשך "חולית: חלק שני" (2024)
זיכיון "פיירפליי"
הערות שוליים

↑  מדע בדיוני רך, באתר The Encyclopedia of Science Fiction,‏ 20 בדצמבר 2011 (באנגלית)
↑  מדע בדיוני (ספרות וביצועים), באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
↑  ג'ון קלוט ופיטר ניקולס, אנציקלופדיה למדע בדיוני
↑  פרוצ'ר, ג'ף, מילים חדשות אמיצות., הוצאת אוניברסיטת אוקספורד
הדררים (Fremen) הם קבוצה בדיונית של אנשים ברומן "חולית" מאת פרנק הרברט
קפטן קירק וספוק, הדמויות הראשיות בסדרה המקורית בזיכיון "מסע בין כוכבים"
מרדכי ישכר בער לייפר

הרב מרדכי ישכר בער לייפר (ט"ז בטבת ה'תשט"ז, 31 בדצמבר 1955 – י"ז בתשרי ה'תשפ"א, 5 באוקטובר 2020) היה האדמו"ר השלישי מפיטסבורג. לייפר הוא יקיר העיר אשדוד.
ביוגרפיה

נולד בניוארק לרבי אברהם אבא לייפר ולרחל בת רבי איתמר מנדבורנה. בשנת 1970 עלתה משפחתו לישראל והתגוררו באשדוד. רבי מרדכי למד בישיבת גרודנא בעיר, בישיבת טשעבין בירושלים ובישיבת לייקווד בארצות הברית.
נישא לאביבה מרים בתו של הרב יצחק אייזיק ליבס אב"ד אגודת הרבנים בניו יורק ומחבר שו"ת "בית אבי", לאחר נישואיו התגורר בניו יורק. בתשמ"ג עלה ארצה בשנית, וכיהן כראש ישיבת פיטסבורג. בעשרה בטבת ה'תש"ן נפטר אביו בפתאומיות, והוא הוכתר לממלא מקומו. בהנהגתו התרחבה החסידות בעיר, והוקמו מוסדות שונים.
לייפר, כאביו, הלחין ניגונים, וחלקם יצאו לאור בסדרת התקליטים "ניגוני חסידי פיטסבורג". כמה מניגוניו התפרסמו ביותר, בין השאר הניגון על המילים "וידע כל פעול" מתוך תפילת ראש השנה, והניגון על הפיוט "יה ריבון עלם" לשבת.
בשנת ה'תשס"ד יצא לאור כרך ראשון מתוך סדרת ספריו הנקראים בשמם "פתגמי אורייתא". במהלך השנים יצאו עוד חמישה כרכים של דברי תורתו. אחר פטירתו שונו שמות הספרים והם נקראים על שמו "תפארת מרדכי".
עם התפרצות מגפת הקורונה, בחודש אב ה'תש"ף, אוגוסט 2020, הוא נדבק בנגיף ואושפז במצב קשה בבית החולים לניאדו כשהוא מורדם ומונשם. נפטר בי"ז בתשרי ה'תשפ"א.
סמוך לפטירתו הוכשרה על פי צוואתו בבית העלמין באשדוד "חלקת פיטסבורג" והוא נטמן בה ראשון. על אף הסגר השני שהיה באותה תקופה, אושרה השתתפותם של 300 חסידים בהלוויה, בפועל השתתפו למעלה מ-5,000 איש.
משפחתו

ילדיו:
בנו וממלא מקומו רבי משולם אליעזר לייפר, חתן רבי ניסן רוזנבוים, האדמו"ר מקרעטשניף ירושלים
בתו מלכה, נשואה ליעקב הגר, בן הרב ישראל אליעזר הגר רב קהילת סערט ויז'ניץ בירושלים
בנו יעקב, נשוי לאסתר, בתו של הרב ישראל אליעזר אדלר, האדמו"ר מדז'יקוב-ויז'ניץ
בנו יוסף נשוי לעטיל, בתו של הרב ישראל ארנסטר, בן הרב מנחם ארנסטר וחתן רבי שמעון נתן נטע בידרמן מלעלוב
בתו שרה טויבא, נשואה לאליעזר זוסיא שטרן, נכדו של הרב ישראל אברהם פורטוגל האדמו"ר מסקולען
בתו איידל בינה, נשואה למנחם מנדל דוד פלדמן, בן הרב אהרן אליהו פלדמן חתן רבי משה הגר ראש ישיבת יחל ישראל
בתו הינדא יוכבד, נפטרה בד' תשרי תשנ"ז בגיל 3 ממחלת הסרטן.
בתו דבורה, נשואה לאלעזר ארנסטר נכד הרב זאב ארנסטר, רב קריית מאור חיים בירושלים
בתו רחל, נשואה לדוד מתתיהו קורנרייך, נכד רבי יהודה זאב קורנרייך, האדמו"ר משידלובצא
הערות שוליים

↑  משה ויסברג, דאגה: הרופאים נאלצו להרדים ולהנשים את האדמו"ר מפיטסבורג, כח אב תש"ף, באתר "בחדרי חרדים"
↑  חנן גרינווד, האדמו"ר מפיטסבורג נפטר מקורונה, באתר ישראל היום, 5 באוקטובר 2020
↑   אלמוג בן זכרי ואהרן רבינוביץ, באישור המשטרה, כ-2,000 חסידים השתתפו במסע ההלוויה של האדמו"ר מפיטסבורג, באתר הארץ, 5 באוקטובר 2020
| שושלת נדבורנה |
| --- | --- | --- |
| אדמו"רי שושלת נדבורנה בעבר | רבי מאיר (הגדול) מפרמישלאן • רבי אהרן אריה לייב מפרמישלאן • רבי מאיר מפרמישלאן • רבי יצחק מקאליש • רבי שלמה מפרמישלאן • רבי ישכר בער לייפר (נדבורנה) • רבי אהרן אריה לייב לייפר (נדבורנה) • רבי מרדכי לייפר  • רבי ישכר בער לייפר (סאטמר) • רבי מאיר רוזנבוים (קרעטשניף) • רבי איתמר רוזנבוים • רבי אליעזר זאב רוזנבוים (קרעטשניף) • רבי שלמה איזקסון • רבי מאיר לייפר • רבי יוסף לייפר (פיטסבורג) • רבי חיים מרדכי רוזנבוים • רבי אברהם אבא לייפר • רבי אהרן יחיאל לייפר • רבי דוד משה רוזנבוים (רחובות) • רבי אליעזר זאב רוזנבוים (ראחוב) • רבי ישכר בער רוזנבוים • רבי יצחק אייזיק רוזנבוים • רבי מאיר איזקסון • רבי צבי הירש רוזנבוים • רבי ישראל רוזנבוים • רבי אשר ישעיה רוזנבוים (חדרה) • רבי יעקב ישכר בער רוזנבוים • רבי נתן דוד רוזנבוים • רבי ישראל ניסן רוזנבוים • רבי יצחק אייזיק רוזנבוים (קליבלנד) • רבי מרדכי ישכר בער לייפר • רבי מאיר רוזנבוים (קראקאס) • רבי שמואל שמעלקא לייפר |  |
| אדמו"רי שושלת נדבורנה כיום | רבי אליעזר זאב רוזנבוים (נדבורנה) • רבי מנחם אליעזר זאב רוזנבוים • רבי מאיר רוזנבוים (פרמישלאן) • רבי דוד משה רוזנבוים (קריית גת) • רבי יחזקאל שרגא רוזנבוים (טערבישאן) • רבי שלום אליעזר זאב רוזנבוים • רבי חיים מרדכי רוזנבוים (טשרנוביץ) • רבי ניסן חיים רוזנבוים • רבי זיידא אליעזר זאב רוזנבוים • רבי אשר ישעיה רוזנבוים (זוטשקא) • רבי מאיר יצחק אייזיק רוזנבוים • רבי אשר ישעיה רוזנבוים (ביתר עילית) • רבי יוסף נפתלי רוזנבוים • רבי ישכר בער לייפר • רבי משה מאיר לייפר • רבי משולם אליעזר לייפר • רבי אורי לייב הכהן רוזנבוים • רבי יחיאל מאיר רוזנבוים • רבי חיים לייפר • רבי ברוך פנחס לייפר • רבי דוד צבי רוזנבוים • רבי משה רוזנבוים • רבי זונדל ישכר דב רוזנבוים • רבי יהודה רוזנבוים • רבי גדליה משה רוזנבוים • רבי שלמה רוזנבוים • רבי מרדכי רוזנבוים (ירושלים) • רבי מאיר לייפר (דינוב) |  |
| ענפים בשושלת | חסידות נדבורנה באניא • חסידות ביטשקוב • חסידות בישטינא • חסידות זוטשקא • חסידות חוסט • חסידות טמשוואר • חסידות טערבישאן • חסידות טשערנוביץ' • חסידות לינסק • חסידות מז'יבוז' • חסידות מיאלען • חסידות נדבורנה • חסידות סטניסלב • חסידות סטרוז'ניץ • חסידות פיטסבורג • חסידות פרמישלאן • חסידות קאליש • חסידות קליבלנד • חסידות קרעטשניף • חסידות ראחוב |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309106105171  ISNI: 0000 0004 0313 5840  MusicBrainz: 62536854-220d-4bfd-bf17-94889cd3cd06  VIAF: 299315281   WorldCat (עם VIAF): 299315281
אמיר קטר

| --- | --- |


 איוש נוכחי:  תמים בן חמד אאל ת'אני
 תאריך כניסה לתפקיד:  25 ביוני 2013
 ייסוד המשרה:  1850
 איוש ראשון:  ג'אסם בן מוחמד אאל ת'אני
 www.diwan.gov.qa
 
אמיר קטר (בערבית: أمیر دولة قطر)  הוא האמיר העומד בראש אמירות קטר. אמירי קטר משתייכים לבית ת'אני, צאצאיו של מוחמד בן ת'אני שהקים את מדינת קטר בשנת 1868. הבית משתייך לשבט בנו תמים, מהשבטים הגדולים בחצי האי ערב.
אמירי קטר

| # | שם | תקופת כהונה> התחלה | תקופת כהונה> סיום | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ג'אסם בן מוחמד אאל ת'אני | 1878 | 17 ביולי 1913 |  |
| 2 | מוחמד בן ג'אסם אאל ת'אני | 17 ביולי 1913 | 1914 | ויתר, נפטר ב-1971 |
| 3 | עבדאללה בן ג'אסם אאל ת'אני | 1914 | 20 באוגוסט 1949 | ויתר, נפטר ב-25 באפריל 1957 |
| 4 | עלי בן עבדאללה אאל ת'אני | 20 באוגוסט 1949 | 24 באוקטובר 1960 | ויתר, נפטר ב-31 באוגוסט 1974 |
| 5 | אחמד בן עלי אאל ת'אני | 24 באוקטובר 1960 | 22 בפברואר 1972 | הודח על ידי בן-דודו, נפטר ב-25 בנובמבר 1977 |
| 6 | ח'ליפה בן חמד אאל ת'אני | 22 בפברואר 1972 | 27 ביוני 1995 | הודח על ידי בנו, נפטר ב-23 באוקטובר 2016 |
| 7 | חמד בן ח'ליפה אאל ת'אני | 27 ביוני 1995 | 25 ביוני 2013 | פרש מתפקידו והעבירו לבנו |
| 8 | תמים בן חמד אאל ת'אני | 25 ביוני 2013 | מכהן |  |
ויק אוחנה ג'אן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 ביוני 1996 (בן 28)
 שם לידה:  ויק אוחנה ג'אן
 תקופת הפעילות:  מ-2017
 עיסוק:  זמר, ראפר, מפיק מוזיקלי
 סוגה:  היפ הופ ‏•‏‏ טראפ ‏•‏‏ R&B ‏•‏‏ פופ
 שיתופי פעולה בולטים:  רון נשר, עומרי סגל
 
ויק אוחנה ג'אן (נולד ב-27 ביוני 1996), ידוע גם בשמו הפרטי בלבד ויק, הוא זמר, ראפר, פזמונאי ומפיק מוזיקלי ישראלי.
קריירה

רובו של פרק זה אינו כולל מקורות או הערות שוליים, וככל הנראה, הקיימים אינם מספקים. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים.
אוחנה החל את דרכו ב-2017 כאשר חתם בלייבל של הראפר רון נשר, תחילה יחד הוציאו את השיר "בלאט" ולאחר מכן הוציאו יחד שירים נוספים כמו "טובי", "אין קדוש בכנען" ו-"God הביא", שהיו ללהיטים זכו למיליוני השמעות, כמו כן, היה חלק מכותבי השיר "דלה דלה" של נשר. כל השירים נכנסו לאלבומו של רון נשר "ראש העיינשטיין/אינלונימוס", שיצא לאור ב-2018, ובו משתתף ויק בתשעה שירים.
ב-2018 הוציא את השיר סולו הראשון שלו, "פרנסין ומופי". השיר זכה למיליוני השמעות בסטרימינג. ב-2019 הוציא את השיר סולו השני שלו, "לא איתי", שזכה גם הוא להצלחה רבה. ב-10 באוקטובר 2019 הוציא את אלבום הבכורה שלו, "את/ה לא לבד", הכולל הופעות אורח של ניתן בן ארי, דור הראל, ג'הבי, דור3, עומרי 69 סגל ואמיר. האלבום זכה להצלחה רבה בסטרימינג. באותה השנה, השתתף בשירו של אביחי נפתלי, "מה השם שלי", מתוך האלבום "ילד מסדרון", לצד נומי.
בשנת 2021 השתתף באלבום "חלומות בטון" של ההרכב "איגל איי" בהובלת רון נשר. באותה השנה, השתתף ברמיקס לשיר "בארכה" של רוישה ושרק וצוקוש לצד נשר וחביביאן.
ב-2024 הוציא יחד עם רון נשר את השיר "דפוק". בדצמבר אותה השנה, הוציא את הסינגל הראשון מתוך אלבומו השני, "נהנהנה".
ב-2025, השתתף באלבומו השני של נשר, "אסיפת הורים", בשירים "אדם" ו"אמ פמ". באותה שנה הוציא את השיר "מאבד ת'ראש" יחד עם יואש ולסרי.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2019: את / ה לא לבד
2025: הכל יתהפך לטובה
דיסקוגרפיה > אלבומי אוסף

2021: חלומות בטון (ביחד עם איגל איי)
הערות שוליים

↑  מתן שרון, ‏מפת ההיפ הופ של ישראל, המהדורה הראשונה (אי פעם), באתר ‏מאקו‏, 7 באוקטובר 2020
↑  את / ה לא לבד, באתר ספוטיפיי
אנציקלופדיה מקראית

| --- | --- |

עטיפת כרך ט' של האנציקלופדיה המקראית
 מידע כללי
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  אנציקלופדיה 
 הוצאה
 הוצאה:  מוסד ביאליק 
 עורך:  משה דוד קאסוטו, נפתלי הרץ טור-סיני, שמואל ייבין, בנימין מזר
 סדרה
 ספרי ספין אוף:  ספריית האינצקלופדיה המקראית
 
אנציקלופדיה מקראית - אוצר הידיעות על המקרא ותקופתו היא אנציקלופדיה לענייני התנ"ך המבוססת על תוצאותיו של המחקר האקדמי המודרני. את האנציקלופדיה יזמו קבוצת חוקרים מן האוניברסיטה העברית, שייצגו בעיקר את האסכולה הירושלמית (השמרנית יחסית) בחקר המקרא. המערכת המייסדת של האנציקלופדיה מנתה את הפרופסורים אלעזר ליפא סוקניק ומשה דוד קאסוטו. הכרך הראשון יצא לאור עוד בחייהם של המייסדים, בשנת 1950, ומלאכת ההוצאה לאור של האנציקלופדיה נמשכה עד 1982.
את האנציקלופדיה הוציאה לאור הוצאת מוסד ביאליק.
כותבי הערכים

הערכים נכתבו בדרך כלל על ידי טובי המומחים שעסקו בחקר המקרא החל משנות החמישים של המאה העשרים ועד שנות השמונים. בסיומם של הערכים מופיעות ראשי תיבות של שמו ושם משפחתו של הכותב, וראשי תיבות אלה מפוענחים בתחילתו של כל כרך (למשל: ב"מ = בנימין מזר). ישנם ערכים שנכתבו על ידי המערכת, ואלו מסומנים באות מ. או ללא סימון.
מטרת האנציקלופדיה

האנציקלופדיה באה לענות על צורך מוחשי של מחסור בידע מקיף, מסודר ומובנה בעברית שיסכם את מכלול הידיעות שהצטברו בעת החדשה על התנ"ך, ויהווה בסיס לכל מחקר עתידי. במובן זה, הצליחה האנציקלופדיה המקראית במטרתה, ועד היום היא מהווה מקור חשוב מאד, סמכותי ומקיף בתחומי מחקר המקרא בעברית.
היסטוריה של עריכת האנציקלופדיה

בשני הכרכים הראשונים (1950, 1954) היה סוקניק היו"ר וקאסוטו העורך הראשי, וסייעו בידו נפתלי הרץ טור-סיני, שמואל ייבין ובנימין מזר. בכרך השלישי (1958), שנערך לאחר פטירת סוקניק וקאסוטו, היו העורכים טור-סיני, יבין ומזר. בכרך הרביעי (1962) כבר מונה בנימין מזר ליו"ר, והצטרף לעריכה חיים רבין. בכרך החמישי (1968) הצטרפו יעקב ליוור ושמואל אפרים ליונשטם. בכרך השישי (1972) הצטרף חיים תדמור כ"עורך-מרכז", ונוסף גם יעקב שלום ליכט. בכרך השביעי והשמיני (1976, 1982) הפך חיים תדמור לעורך ראשי, ושמואל אחיטוב מונה כ"עורך-מרכז". הכרך התשיעי, כרך המפתחות, יצא לאור שנים אחדות לאחר סיום העבודה (1989). בכתיבת הערכים השתתפו חוקרים נוספים, כגון משה צבי סגל ורבים אחרים.
הערך "פרשנות" יצא לאור כספר נפרד בהוצאת מוסד ביאליק (משה גרינברג [עורך], פרשנות המקרא היהודית – פרקי מבוא, ירושלים תשמ"ג).
ספרים נוספים המבוססים על ערכים מתוך האנציקלופדיה המקראית הם: ח' רבין, שפות שמיות: פרקי מבוא, ירושלים תשנ"א (הדפסה שנייה: תשנ"ג); י' ליכט (עורך), מועדי ישראל, ירושלים תשמ"ח.
ספריית הבת של האנציקלופדיה

לאחר צאתו לאור של כרך המפתחות (ט') הוחלט במוסד ביאליק שלא לעדכן את האנציקלופדיה מדי כמה שנים, אלא להוציא לאור ספרים בנושאים ממוקדים הקשורים לעולם המקרא, או מרחיבים ערכים קיימים באנציקלופדיה. בין הספרים הבולטים שיצאו בסדרה זו,
"ממגדל סונה" תעודות לתולדות היהודים במצרים בתקופת פרס' מאת פרופ' בצלאל פורטן, המביא מבחר תעודות מהמושבה היהודית בעיר יֵב שעל הנילוס מהמאות ה'-ד' לפסה"נ.
"בריתות מדיניות במזרח הקדום" ספר זה מציע לקורא תרגום עברי של כל החוזים המדיניים של המזרח הקדום, בין השנים 2900 ל-330 לפסה"נ, הידועים לנו כיום, ואשר נשתמרו בצורה המאפשרת לפחות תרגום משמעותי רציף. אמנון אלטמן.
"הכתב והמכתב" אסופה של כתובות עבריות מימי בית-ראשון, מהממלכות ששכנו משני עברי הירדן, יהודה וישראל, ערי פלשת, אדום, עמון ומואב. מאת שמואל אחיטוב.
"ארמית מקראית" בספר מתוארת הארמית המקראית בצורה שיטתית. לתיאור הלשוני של הארמית נספחו קטעי הארמית שבמקרא בנוסח המסורה. מאת אלישע קימרון.
"למלך אדוני" הספר הוא תרגום עדכני מלא של כל מכתבי אל-עמארנה, שריד של ארכיון משרד החוץ המצרי במאה י"ד לפסה"נ, כמד, תענך ומכתבים נוספים מהמאה הארבע-עשרה לפסה"נ. מאת ציפורה כוכבי-רייני (תרגמה)
"אסופת כתובות היסטוריות מאשור ומבבל" מאת מרדכי כוגן. מהדורה חדשה, מורחבת ומעודכנת של ספר זה יצאה בשנת 2023 בשם "הנחל השוטף - תעודות מאשור ובבל בזיקה לתולדות ישראל בימי בית ראשון", בתוספת מפות, תרגומים ותעודות חדשות.
"תפילת קומראן ושירתה" הספר הוא פרי ניסיון ראשון למחקר מקיף ושיטתי של טקסטים פיוטיים וליטורגיים מקומראן שנתפרסמו עד 1990. מאת בלהה ניצן.
"שפות שמיות" הספר סוקר את השמות השמיות העתיקות, וכן את אחיותיהן הצעירות וענפים שזיקתם ללשון המקרא מרוחקת יותר. מאת חיים רבין.
"תרגומי המקרא" ספר זה הוא עיבוד של הערך 'תנ"ך, תרגומים' שנדפס בכרך השמיני של האנציקלופדיה המקראית, הואו סוקר את תרגומי התנ"ך, מאת חיים רבין (עורך).
"ודורך על במתי ים - מלחמת אל הסער בים בספרות המזרח הקדום": ספר זה, מאת נגה איילי-דרשן, מתחקה לראשונה אחר כל גרסותיו הקדומות של הסיפור המצויות בידינו היום, כפי ששרדו בכתביהן של ערי סוריה, מצרים, חת, אוגרית, מסופוטמיה וישראל.
הערות שוליים

↑  האנציקלופדיה המקראית, הארץ, 11 בספטמבר 1950
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008983451005171  VIAF: 7620160667582503560008   WorldCat (עם VIAF): 7620160667582503560008
דדו - 48 שנה ועוד 20 יום

| --- | --- |

עטיפת המהדורה השנייה, 2002
 מידע כללי
 מאת:  חנוך ברטוב
 סוגה:  ביוגרפיה
 הוצאה
 הוצאה:  מהדורה ראשונה: ספרית מעריב; מהדורה שנייה: דביר
 תאריך הוצאה:  מהדורה ראשונה: 1978; מהדורה שנייה: 2002
 מספר עמודים:  מהדורת 1978: 692; מהדורה שנייה: 782
 מהדורות נוספות
 מספר כרכים:  2
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001354265, 002245292, 002595898, 002087174
הספר דדו - 48 שנה ועוד 20 יום הוא ביוגרפיה של רא"ל (מיל') דוד אלעזר, רמטכ"ל צה"ל בעת מלחמת יום הכיפורים, מאת הסופר חנוך ברטוב. הספר יצא לאור בשנת 1978 בהוצאת ספרית מעריב, ובשנת 2002 יצא לאור במהדורה מורחבת ומוערת בהוצאת דביר.
תוכן הספר

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הספר מחולק לשני כרכים. הכרך הראשון מספר את קורות חייו של דוד אלעזר עד 1973: עלייתו לארץ ישראל, שירותו בפלמ"ח ובמלחמת העצמאות, הקריירה הצבאית שלו כולל שירותו כמפקד גייסות השריון ואחרי כן כאלוף פיקוד הצפון בזמן מלחמת ששת הימים ועד מינויו לרמטכ"ל ותחילת כהונתו בתפקיד זה.
הכרך השני עוסק בתקופה שלפני מלחמת יום הכיפורים ובמלחמה עצמה, בצורה של יומן מפורט שבו מתוארים בפירוט מהלכי הלחימה ותהליכי קבלת ההחלטות הצבאיות והמדיניות שבהן היה מעורב אלעזר.