stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מגרש קטמון
הערות שוליים

↑  רק 7,000 יורשו להיכנס לקטמון, מעריב, 8 בינואר 1976
↑  יהושע בן-אריה, ארץ בראי עברה : מחקרים בגאוגרפיה היסטורית של ארץ ישראל - חלק חמישי : ירושלים בראשית תקופת המנדט הבריטי, עורכים: רן אהרונסון וחגית לבסקי, ירושלים, הוצאת יד יצחק בן-צבי האוניברסיטה העברית בירושלים, 2001, עמוד 388
↑  לבוא "הכח", הארץ, 12 בינואר 1925
↑  פ.ד., התחרות "הכח" נגד "ארץ ישראל", דואר היום, 13 בינואר 1925
↑  ידיעה על משחק של קבוצת בית"ר ירושלים במסגרת גביע המדינה במגרש: בספורט, חרות, 17 באפריל 1949
↑  נחנך איצטדיון "הפועל" בירושלים, על המשמר, 2 במאי 1955
↑  הנהלת בית"ר ירושלים תתבע מגרש עירוני או משחקים במגרש קטמון, חרות, 12 בנובמבר 1961
↑  מרכז ירושלמי לספורט יוקם ליד שועפת, דבר, 18 ביוני 1971
↑  בתכנון: 3 מרכזי ספורט ,מירושלים, מעריב, 12 במרץ 1971
↑  אושרה הקמת איצטדיון בבירה, מעריב, 12 בנובמבר 1971
↑  טוביה מנדלסון, קריית ספורט לירושלים, דבר, 27 באוקטובר 1972
↑  קולק: אנו מתחילים בבניית האיצטדיון למרות האיומים, מעריב, 11 ביולי 1977
גד ליאור, חבר הכנסת ברעם: "על הכנסת לדון בפרשת האיצטדיון", מעריב, 25 ביולי 1977
↑  סיעת אגו"י בי־ם לוחצת להפסקת עבודות האיצטדיון, דבר, 12 ביוני 1979
↑  קולק: "הכביש ישאר פתוח וגם אצטדיון יקום", מעריב, 16 בספטמבר 1979}
יונתן פלג, הכפייה הדתית זוחלת לכדורגל, דבר, 9 במאי 1979
↑  הפוגה בחזית הירושלמית" במלחמת החרדים בקולק", דבר, 6 באוגוסט 1979
↑  קולק: אבן ברמות פוגעת כאבן בחברון, דבר, 19 במאי 1980
↑  עבודות האצטדיון נמשכו : אגו"י תפרוש היום מהקואליציה בירושלים, דבר, 19 באוגוסט 1979
↑  משה הורביץ, מאה שערים ולא איצטיון אחד, כותרת ראשית, 27 במאי 1987
↑  קולק מקווה שתכנית מגרש הכדורגל בקטמון תאושר בוועדה המחוזית, דבר, 6 בספטמבר 1981
↑  ר בן יצחק, עלייתה ונפילתה של הפועל ירושלים, מעריב, 22 במאי 1979
↑  טובה צימוקי, מועצת עיריית ירושלים אישרה הקמת האיצטדיון, דבר, 4 באוגוסט 1981
↑  איצטדיון בלב קטמון - שואה אקולוגית על תושבי השכונה, דבר, 8 במאי 1983
↑  פנייה לבג"ץ בעניין האיצטדיון בירושלים, דבר, 19 בינואר 1982
נדב שרגאי, ח"כ גיל מציע: לפרק את החברה להקמת מגרש קטמון, כל העיר, 13 בנובמבר 1981
↑  נדב שרגאי ורן לוי, העירייה עירערה נגד פסילת קטמון, כל העיר, 24 ביוני 1983
↑  רן לוי, לא יהיה אצטדיון בקטמון, כל העיר, 25 באוקטובר 1983
↑  רן לוי, קטמון להפועל, כל העיר, 13 ביולי 1984
↑  שלום ירושלמי, הפועל שיעבדה את קטמון, כל העיר, 7 בדצמבר 1984
↑  יהודה גולן, מתגעגעים לחירבה, מעריב, 10 ביוני 1990
↑  יוסי לוי, תאגיד רפאים, כל העיר, 4 באפריל 1986
↑  רוני דיאון, עסקי דירות, כל העיר, 26 באוקטובר 1984
↑  חפציבה אינה תורמת, היא מקבלת את מגרש קטמון, כל העיר, 4 באפריל 1986
↑  מתחילה הבנייה במגרש הפועל, כל העיר, 1 בספטמבר 1989
↑  שחר אילן, חומת מגרש הפועל מתפרקת, כל העיר, 26 בספטמבר 1986
↑  מאיר גבאי, ירושלים ניצחה במחצית השניה, מעריב, 30 בינואר 1966
↑  דרבי רגוע בבירה, מעריב, 28 בספטמבר 1969
↑  גד ליאור, דרמה סוערת בקטמון, מעריב, 5 בנובמבר 1975
↑  משה פרוכטר, אביטן שמר על המסורת בקטמון, מעריב, 20 באוקטובר 1974
↑  9 שערים ומהומה גדולה בירושלים, מעריב, 10 במאי 1959
הנפילים (סדרת טלוויזיה)

ערך זה עוסק בסדרת טלוויזיה. אם התכוונתם ליצורים מיתולוגיים מקראיים, ראו .
| --- | --- |

 שיר הנושא:  אלון לוי - מה שהלב אומר
 סוגה:  סדרת דרמה, מדע בדיוני, פנטזיה בטלוויזיה 
 יוצרים:  רובי דואניאס, חן קלימן
 כותבים:  רובי דואניאס (תסריטאי ראשי), חן קלימן (תסריטאית ראשית), שירי צוק, מאיה שעיה, יובל סגל
 בימוי:  רובי דואניאס, חן קלימן (במאית אנימציה), אייל זייד (במאי עריכות, עונה 2)
 שחקנים:  אלון לוי, ליטל רוזנצוייג, דניאל מרוז, ג'ייסון דנינו-הולט, יניב פולישוק, דן שפירא, סמי הורי, הילה ערן, הנרי דוד, יורם יוספסברג, יעל גולדמן, אייל נחמיאס, הילי ילון, ימית סול, ערן בן זאב, גלית גיאת
 פסקול:  טל ירדני
 ארץ מקור:  ישראל 
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  2 
 מספר פרקים:  75 
 הפקה
 מפיק:  טמירה ירדני (מפיקה אחראית), דודו ירדני (מפיק אחראי), נאוה קולטון, עינת זילבר, ליבי בן עמוס (עונה 1), טל כהן
 חברת הפקה:  טדי יזמות והפקות
 עורכים:  רובי דואניאס (עורך ראשי), חן קלימן (עורכת ראשית), ליבי בן עמוס, דנה ירדני ליכטר, דפנה רוזמן
 אתר צילומים:  אולפני ברודקאסט - חולון
 צלמים:  איציק חנית
 בעלי תפקידים נוספים:  במאי פתיח: איל B ליהוק: מורן מרציאנו עיצוב תפאורה: ערד שאואט
 מוזיקה:  טל ירדני
 אורך פרק:  25–30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  yes stars ישראלי  ערוץ הילדים  KidZ (ש.ח, 2017–2019)
 רשת שידור בישראל:  yes
 תקופת שידור מקורית:  27 ביוני 2007 – 10 בינואר 2008
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
הנפילים היא סדרת טלוויזיה ישראלית מז'אנר המדע הבדיוני, שיצרו רובי דואניאס וחן קלימן עבור yes. הסדרה מתמקדת בקמ"ג שבעיר דימונה, אליו מגיע צורי בן השבע עשרה ומגלה כי הוא ניחן בכוחות על וכי ייעודו הוא להגן על סודה של החללית הנמצאת במקום מפני חייזרים המכונים "הנפילים".
העונה הראשונה עלתה לשידור בדצמבר 2007 בערוץ yes ישראלי. הסדרה שודרה שוב בערוץ הילדים בעריכה מחודשת ומקוצרת, כשלאחר סיום הקרנת פרקי העונה הראשונה הוקרנו בבכורה בערוץ פרקי העונה השנייה.
החל מה-1 ביולי 2017 הסדרה משודרת בשידורים חוזרים ב־yes בערוץ Kidz (לשעבר yes Kidz). החל מ-1 בינואר 2018 העונה השנייה של הסדרה שודרה בפעם הראשונה ב-HOT בערוץ Kidz, בשנת 2019 שידור הסדרה הופסק בערוץ Kidz.
נכון לחודש אפריל 2019 הסדרה עלתה גם ב-HOT VOD Young.
עלילה > עונה 2

העונה השנייה שודרה במלואה ב"ערוץ הילדים" וממשיכה בעלילתה את העונה הראשונה. החללית מסוף העונה הראשונה מתקדמת לעבר כדור הארץ, ודגמה מתגלה לדברי המערכת הממוחשבת כ״גחנכט אמריקומדאנס״ – חללית תקיפה. החוצנים המפעילים את החללית מתקשרים עם היושבים בכדור הארץ בעזרת טלפתיה, וטוענים כי פניהם לשלום; בחללית של צורי נראה בבירור כי הם מטעינים את נשקיהם ומכינים עצמם לתקיפה ישירה נגד כדור הארץ. צורי מגן בגופו על החללית ומפוצץ את החייזרים שאיימו על השלום, חרף דעות מעצמות העולם בדבר כוונותיהם של החוצנים. רגע לפני שהתפוצצה, חללית האויב ״מאדנס״ שלחה אות מצוקה אל כוכב הבית שלה; הכוכב השיב לה והתריע כי בתוך חודש וחצי יגיע צי חלליות מטעמם במטרה להשתלט על כדור הארץ. בתום האירוע תועדו ממצלמות הלוויין תאי מילוט שהגיחו משברי חללית האויב ובהם נפילים נוספים מכוכבם של החוצנים. מטרתם המסתמנת היא להשתלט על כדור הארץ מבפנים ולעשות ככל יכולתם על-מנת למנוע מבני האדם להתכונן להתקפה היזומה הממתינה להם. כתגובה לכך, שלח צורי תוכניות בנייה של חלליות קרב מתקדמות מהמאגר של הפייביש לכל המעצמות, זאת מתוך תקווה שהעולם יוכל להיערך בהתאם לאיום שהוטל עליו. בחלוף הזמן מנסים הנפילים שהגיעו לכדור הארץ דרך תאי המילוט של המדאנס למנוע מבני האדם להצליח במשימתם, תוך שהם משתלבים בחברה האנושית ומנסים לפורר אותה מבפנים.
בשונה מן הנפילים שהתעוררו על כדור הארץ והפיצו כאוס מזדמן בכל מקום, הנפילים ששוגרו מהמדאנס חזקים יותר, מתוחכמים יותר ובעלי ייעוד וחזון ברורים יותר. יתרה מזאת הם משתפים פעולה ומתאמים ביניהם כל פעילות משמעותית כדי שיוכלו לתעתע בבני האדם כמה שיותר עד שגזיהם יגיע לכוכב. בעונה זו צורי נבחן על הקשר שלו עם סובביו, על עצם היותו נפיל שמשתף פעולה עם בני האדם במקום עם בני מינו, ועל יכולתו להגן על הפייביש וסודותיה מפני כל הנפילים הזוממים לקחת אותה ממנו. העונה ה-2 קצרה באופן משמעותי מהעונה הראשונה (25 פרקים לעומת 50 ב-yes 3), וסופה נגמר כסוף פתוח. נטען כי הסיבה לסוף הפיתוח ולהיעדר עונה נוספת נובעת מגרעונות תקציבי הפקה, וכי עלויות משוערות של עונה נוספת מתעלות על הביקוש.
ב-2017 שודרו שתי העונות של הנפילים בערוץ "יס קידס" במתכונתן הקצרה (30 ו-25 פרקים בהתאמה).
החל מה-14 בפברואר 2018 משודרת הסדרה לראשונה ב-HOT בערוץ KidZ וב-HOT VOD Young.
מקור שם הסדרה

שם הסדרה מתבסס על פרק ו' מספר בראשית המאזכר את "הנפילים".
"הַנְּפִלִים הָיוּ בָאָרֶץ בַּיָּמִים הָהֵם וְגַם אַחֲרֵי־כֵן"
יוצרי הסדרה נתנו פירוש לביטוי התנ"כי, ולפיו "הנפילים" המוזכרים בספר בראשית הם חייזרים, שצורתם צורת אדם, והם בעלי כוחות על-אנושיים. לפי הסדרה, בפסוק ד' (פרק ו' ספר בראשית) מתוארת הגעתם הקדומה של אותם חייזרים אל כדור הארץ והתמזגותם עם אוכלוסיית בני האדם.
פירוש זה מתבסס על אסכולת האסטרונאוט הקדמון.
סקירת סדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 50 | 50 | 27 ביוני 2007 | 23 באוגוסט 2007 |
|  | 2 | 25 | 25 | 28 באוקטובר 2007 | 10 בינואר 2008 |
הדמויות והשחקנים > דמויות ראשיות

צוריה "צורי" ברלב (אלון לוי): נפיל ותלמיד כיתה י"ב, היה בן זוגה של ליאה בתחילת העונה הראשונה ומאוחר יותר עם עדי. עובר עם אביו לכמ"ג לאחר שאימו נהרגה על ידי נוח, ואחרי שהם עוברים, מתברר שצורי הוא נפיל ושיש לו כוחות: מהירות על, סופר חזק, שמיעה מעולה, כוחות הגנה מפגיעה על ידי שאר הנפילים, ובעל יכולת טלקינזיס.
עדי כץ (ליטל רוזנצוייג): תלמידת כיתה י"א, הצעירה שבחבורה. אחותו של שלומי ובתו של שוקי כץ. נערה קצת צינית ובעלת קסם אישי. בעונה הראשונה היא התאהבה בעמית, ונכנסה לדיכאון כאשר גילתה שהוא אחד הרעים. בסוף העונה הראשונה היא וצורי נהיים זוג.
ליאה בנטוב (הילה ערן): תלמידת כיתה י"ב, הבת של עלמה בנטוב. נוח רצח את אביה בעזרת חומר כימי. הייתה החברה של צורי בתחילת העונה הראשונה ולאחר מכן בת זוגו של שלומי.
מאור אלמקייס (ג'ייסון דנינו-הולט): תלמיד כיתה י"ב. מקנה לעצמו רושם של קשוח אך בפנים הוא רגיש וטוב לב. נתן לעצמו את הכינוי "מאור הגבר גבר". הוא מרבה לנסות לברוח מהכמ"ג.
יובל עצמון (דניאל מרוז): תלמיד כיתה י"ב, חנון, חובב טכנולוגיה ומאוהב בעדי. בסוף העונה השנייה נהפך לחבר של רונה.
שלומי כץ (דן שפירא): קצין האבטחה הראשי של הכמ"ג. אחיה של עדי ובנו של שוקי כץ ובן זוגה של ליאה. ידו נכרתה בקרב מול איש החרבות אך חוברה מחדש.
נח ליטני (דביר בנדק): סמנכ"ל הכמ"ג. עומד מאחורי פרשיית הרציחות המסתוריות בכמ"ג. בנו של יפת ליטני. חיפש שנים אחרי צורי. לאחר שהוא ואסף נמלטו מן החוק, השתיים מגייסים נפילים כדי שישתלטו על החללית. הוא מת בסוף העונה הראשונה ובעונה השנייה הוחייה על ידי המפקדת של החללית "אמריקומאדאנס".
אסף חן (יניב פולישוק): סגן קצין האבטחה של הכמ"ג. נפיל בעל כוחות מגן. הוא חבר לנוח, וביחד שלחו נפילים לכמ"ג בניסיון להשתלט על החללית. נהרג על ידי שלומי בסוף העונה הראשונה אך בעונה השנייה הוחייה על ידי המפקדת של החללית. "אמריקומאדאנס".
אבי ברלב (סמי הורי): אביו של צורי. מורה להיסטוריה בכמ"ג. כמעט מת מדבר עד שצורי ריפא את ליבו. מתמנה לראש הממשלה מסוף העונה השנייה.
שוקי כץ (ז'יל בן דוד): המדען הבכיר של הכמ"ג. אביהם של עדי ושלומי. בהמשך, לאחר שנוח ברח, נהפך לסמנכ"ל הכמ"ג.
גחנקט אמריקו פייביש (ימית סול): הדמיה הולוגרפית של המחשב בחללית בדמות של בת אנוש.
מיכאל פרידמן (הנרי דוד; עונה שנייה): טייס בחיל האוויר, מאוהב בליאה.
רונה שור (הילי ילון; עונה שנייה): מפקדת טייסת חיל האוויר. בסוף העונה השנייה החלה לצאת עם יובל.
הדמויות והשחקנים > דמויות משנה

עלמה בנטוב (שירלי שטרן): מדענית ואמה של ליאה. עובדת בכמ"ג.
סמדר עוזרי שפיגלמן (גלית גיאת): עורכת העיתון ואחותו של מושיקו, אשר מנסה רבות לחשוף סודות על הכמ"ג ללא הצלחה.
מונה כץ (אוולין הגואל): בעלים של עיתון חדשות, אמם של עדי ושלומי כץ וגרושתו של שוקי. מנוכרת ממשפחתה בעקבות גניבת סודות חסויים משוקי. מתה לקראת סוף העונה השנייה.
מלכישוע (יורם יוספסברג): שר הביטחון אשר כלא את צורי ואבי נורה על ידי הנפיל של המאמינים. לא מחבב במיוחד את צורי.
בנצי שלום (ערן בן זאב; עונה שנייה): ראש הממשלה נורה על ידי הנפיל של המאמינים ופרש מתפקידו לאחר שחלה בדבר.
הדמויות והשחקנים > אורחים

עמי צוקרמן (עונה שנייה) (דדי זהר) - מורה להיסטוריה. נדרס על ידי רכבת, בגלל נוח, חודשיים לפני שצורי ואביו הגיעו לכמ"ג.
אילנה ברלב (עונה שנייה) (נאווה קולטון)- אשתו של אבי, המוות שלה נגרם על ידי נח בתאונת דרכים.
מפקד החללית (עונה ראשונה) (אמנון וולף) - מפקד החללית כשהם רק הגיעו לכדור הארץ. אחד הסוהרים ששחררו את הנפילים, העביר את ה-DNA של צורי לשליטה על החללית.
מלצר (רודריגו גונזלס) - המלצר הלטיני הווירטואלי בקפה.
מלצרית/רונה לי שמעון - משחקת את עצמה, בתור חברה של מאור, בחלום המשותף של כל הכמ"ג. אחת המלצריות הווירטואלית בקפה.
רני אביב/ רן דנקר - משחק את עצמו, וגם את רני אביב מהשיר שלנו כשמאור ועדי צופים בסדרה ביחד.
תמרה וייס/ אניה בוקשטיין - משחקת את עצמה וגם את תמרה וייס מהשיר שלנו כאשר מאור ועדי צופים בסדרה ביחד.
יפת ליטני (דידי גת) (עונה ראשונה) - אביו של נוח, ארכאולוג, חברו הקרוב של משה דיין, אשר ביחד הם מצאו את השער לחללית במינוס 5, חבר ותיק של ישראל ברקוביץ.
מונחים

נפיל - חייזר בעל כוחות על לרוב רשע חוץ מצורי
כמ"ג - כפר מחקר גרעיני, בדרום הארץ.
גחנקט אמריקו פייביש - מתקן כליאה 333/ח'. החללית של צורי.
גחנקט אמריקו מאדאנס - חללית תקיפה, החללית של הנפילים מהעונה השנייה.
הערות שוליים

↑  יוני רז-פורטוגלי, ‏שלום, חייזר, באתר גלובס, 14 בינואר 2008
↑  עכבר העיר, ליעל גולדמן יש כוחות על, באתר הארץ, 16 ביוני 2007
↑  עכבר העיר, מה כדאי לראות השבוע בטלוויזיה?, באתר הארץ, 4 בינואר 2009
↑  David Darling, paleocontact hypothesis
דמויות בסדרה (מימין לשמאל): שלומי (דן שפירא), מאור (ג'ייסון דנינו-הולט), עדי (ליטל רוזנצוויג), אסף (יניב פולישוק), מחשב החללית (ימית סול), צורי (אלון לוי), ליאה (הילה ערן), יובל (דניאל מרוז)
1843 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1843  במדע |  |
< · 1841 · 1842 — 1843 — 1844 · 1845 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
אסטרונומיה

5 בפברואר-19 באפריל - תצפית כוכב שביט הגדול של מרץ.
23 בנובמבר – גילוי כוכב שביט 4P/Faye על ידי ארווה פיי (Hervé Faye)
גילוי המופע המחזורי של כתמי השמש על ידי היינריך שוואבה
ארכאולוגיה

חפירות של פול-אמיל בוטה בדור שרוכין.
העברת פסיפס אלכסנדר לנאפולי.
טכנולוגיה

25 במרץ – סיום בניית מנהרת התמזה - המנהרה הראשונה שנבנתה מתחת למים. התעלה נבנתה על ידי מארק ברונל
19 ביולי – סיום בניית האונייה "בריטניה הגדולה" על ידי איזמבארד קינגדום ברונל - אוניית הקיטור הראשונה העשויה מפלדה שחצתה את האוקיינוס.
21 בנובמבר – הוצאת פטנט על גיפור לתומאס הנקוק (Thomas Hancock)
המצאת דפוס צילינדר המופעל על ידי קיטור.
בניית מנוע סטרלינג ראשון.
הפעלת קו טלגרף ציבורי ראשון בבריטניה.
כימיה

גילוי טרביום וארביום על ידי קרל גוסטב מוסנדר (Carl Gustaf Mosander)
פיתוח ראשוני של התאוריה הקינטית של הגזים על ידי ג'ון ג'יימס ווטרסטון (John J. Waterston)
מתמטיקה

חקר קווטרניון על ידי ויליאם רואן המילטון
חקר אוקטוניונים על ידי ג'ון ט. גרייבס
גילוי טור לורן על ידי פייר אלפונס לורן
כתיבת תוכנת מחשב ראשונה על ידי עדה לאבלייס
פיזיקה

ג'יימס ג'ול הוכיח אקוויוולנטיות של חום ועבודה.
יוליוס פון מאייר מפרסם השערה שחום ועבודה הם שווי ערך.
נולדו

12 ביוני – דוד גיל, אסטרונום סקוטי (נפטר ב-1914).
24 ביולי – ויליאם אבני, אסטרונום אנגלי (נפטר ב-1920).
11 בדצמבר – רוברט קוך, רופא גרמני, חתן פרס נובל (נפטר ב-1910).
נפטרו

25 ביולי – צ'ארלס מקינטוש (Charles Macintosh), ממציא סקוטי (נולד ב-1766).
19 בספטמבר – גספאר גוסטב קוריוליס, מתמטיקאי ופיזיקאי צרפתי (נולד ב-1792).
30 בספטמבר – ריצ'רד הרלן (Richard Harlan), זואולוג אמריקאי (נולד ב-1796).
19 ביולי – פייר פלטייה, כימאי צרפתי (נולד ב-1788).
בית משותף (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |
 שיר הנושא:  "אחלום לנצח" של מופע הארנבות של ד"ר קספר
 סוגה:  מיני-סדרה
 יוצרים:  ציון רובין
 כותבים:  ציון רובין
 בימוי:  ציון רובין
 שחקנים:  הגר השילוני יעל איזנברג שאול אמיר רומן פורטר מתן ינקוביץ בר זילברשטיין
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  8
 הפקה
 מפיק:  אודי סגל עמי אמיר אריק ברנשטיין
 חברת הפקה:  אודי סגל הפקות
 אורך פרק:  30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ הילדים
 תקופת שידור מקורית:  2002–2003
 
בית משותף הוא שמה של מיני-סדרת טלוויזיה שהופקה עבור ערוץ הילדים בין השנים 2002 ל-2003. לסדרה שמונה פרקים המוקדשים לשמונה חגים או מועדים בלוח השנה העברי. העלילה של כל פרק קשורה לרוב לערכים של אותו חג או מועד. יוצר, תסריטאי, במאי, צלם ועורך הסדרה הוא ציון רובין.
גיבורת הסדרה היא הגר (אותה מגלמת הגר השילוני) המתגוררת בבניין דירות משותף ברמת גן. אמה נפטרה והיא גרה עם אביה. השכנים שלה הם חברתה ענת (יעל איזנברג), ידידה הטוב ביותר איתי (שאול אמיר) ואחותו משי (טס השילוני, במציאות אחותה של הגר).
פרקי הסדרה

אולי - בראש השנה. הגר מתוודעת לאופיר, השכן החדש שמתחיל את השנה החדשה בבית חדש בו עבר לגור עם אימו, שזה עתה נפרדה מאביו. הגר מסבירה לו על עולם המבוגרים ועל החיים בכלל, וביחד הם מתכננים בריחה של אופיר לבית של אבא בערב ראש השנה (הפרק הראשון שודר לראשונה בראש השנה 2002).
הושענא רבה - בסוכות. סבא של הגר מאושפז בבית חולים לאחר שלקה בהתקף לב. הגר, שיודעת כמה חשובה לו הישיבה בסוכה, מגייסת את חבריה ויחד הם מבריחים אותו מבית החולים. הם מגיעים לערב האחרון בסוכה וחוגגים בה את ליל הושענא רבה (הפרק השני שודר לראשונה בסוכות 2002).
שווארמה כבש במצה - בפסח (הפרק השלישי שודר לראשונה בפסח 2003).
פלורי והרברט - ביום הזיכרון לשואה ולגבורה. בבוקר הטיול השנתי של הגר, היא ואבא שלה (צלם במקצועו) לא מתעוררים בזמן, והגר מאחרת את ההסעה של בית-הספר. בלא בררה היא מצטרפת לאביה לצלם ניצולת שואה בשביל הספרייה של יד ושם. בהתחלה הגר איננה רוצה לצאת מהרכב עד סוף הצילומים, אך השיעמום והסקרנות דוחפים אותה לעבר הבית. המשטרה העירונית גוררת לאבא של הגר את האוטו ובזמן שהוא משלם את הדוחות בעירייה הגר נחשפת באופן מאוד אישי לסיפור חייה של פלורי, ובפרט שומעת על אהוב ליבה הרברט. פלורי והרברט הסתתרו ביחד בבית של חסיד אומות העולם בזמן השואה. שיא הפרק הוא כשהגר ופלורי נכנסות מתחת למיטה בחדר האורחים, לפי הצעתה של פלורי הגר מרגישה עכשיו באותו כוך רגשי שהיא (פלורי) חייה בו כמעט שמונה שנים (הפרק הרביעי שודר לראשונה ביום השואה 2003).
שלג כחול - ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל. העלילה של הפרק מבוססת על האירוע הפיגוע בדולפינריום. אנה, אחותו של מיכאל, אחד הדיירים בבניין, נוסעת עם חברתה לבלות בדולפינריום. בהמשך הערב נודע בחדשות על פיגוע באותו מקום. הפרק מגולל את ההתמודדות של מיכאל ואמו עם אי-הידיעה בקשר לגורלה של אחותו. האמא מחפשת את הבת בבית החולים בעוד מיכאל מתמודד עם המצב בעזרת החברים מהבניין (הפרק החמישי שודר לראשונה ביום הזיכרון 2003).
סלינו על כתפינו - בחג השבועות. הגר, ענת, איתי ורותם משתתפים בתחרות "חפש את המטמון" של הצופים לכבוד חג השבועות. במהלך הפעילות הם מוצאים מזוודה מלאה במזומנים, החבורה מחליטה להחביא את הכסף כחודש ואם לא יבוא אף אדם לדורשו לחלק את הסכום ביניהם. הפרק עקוב אחרי הדינמיקה של הקבוצה בעקבות מציאת המזוודה. לבסוף שומעים החבורה כי הכסף במזוודה היה מיועד לממן ניתוח של ילד. בעקבות כך הם מחליטים להחזיר את הכסף. בפרק מסופר גם על אהבה שמתפתחת בין שני גיבורי הסדרה (הפרק השישי שודר לראשונה בשבועות 2003).
שנאת חינם - בתשעה באב. ענת ויעל הן חברות טובות. ישנה תחרות סיפורים שהזוכה בה יטוס לייצג את בית הספר בחוץ לארץ. יעל הנרגשת כבר בטוחה כי היא נוסעת מבין כל בית הספר. יממה לפני שהגשת הסיפורים נסגרת, מחליטה ענת אף היא לכתוב סיפור ולהגישו. יעל בטוחה כי ענת כתבה את הספר בזכות ציור בחדרה של יעל. יעל מובילה חרם חברתי נגד מי שהייתה עד לא מזמן חברתה הטובה, וכך נלמד בפרק מהי שנאת חינם (הפרק השביעי שודר לראשונה בט' באב תשס"ג 2003).
דמי חנוכה - בחנוכה. בעיצומה של חופשת וחנוכה, הבזבוזים מתחילים להקשות על חיי משפחתו של איתי. איתי ומשי, דורשים פעילויות בחופש, שעולים כסף רב שאין למשפחה. אביו של איתי מפוטר מעבודתו, והם נאלצים למכור את רכבם ואף לקצץ בהוצאות שונות. הגר וענת מחליטות לעזור לאיתי, הם מכינים סופגניות ויוצאים אותן ברחבי השכונה ואף בבניין הצופים כדי לממן את יציאתו של איתי לטיול השנתי (הפרק השמיני שודר לראשונה בחנוכה 2003).
שחקנים

הגר השילוני – הגר
יעל איזנברג – ענת
שאול אמיר – איתי
טס השילוני – משי
רומן פורטר – מיכאל בוגדנובסקי
ג'ניה כץ – אנה בוגדנובסקי
ספיר בן עמי – אלמוג
בר זילברשטיין – רותם
מתן ינקובץ – אופיר
דוידה קרול – פלורי
נטשה מנור – טטיאנה בוגדנובסקי
פסקול

שיר הפתיחה של הסדרה הוא השיר "אחלום לנצח" של הלהקה "מופע הארנבות של ד"ר קספר". פסקול הסדרה כולל, בנוסף לשיריהם של להקת מופע הארנבות של ד"ר קספר, גם משירי "שוטי הנבואה" ועוד.
2009 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2009  במדע |  |
< · 2007 · 2008 — 2009 — 2010 · 2011 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2009 ונוגעים לעולם המדע.
אסטרונומיה וחקר החלל

15 בינואר – גשושית מסנג'ר הגיעה לסביבות כוכב הלכת חמה
15 בפברואר – סיום הכנת מפת שטח הירח על בסיס נתונים מעודכנים.
6 במרץ – שיגור טלסקופ החלל קפלר.
ארכאולוגיה

9 בפברואר – גילוי כ-30 מומיות ולפחות תיבת קבורה אחת שלא נפגעה בקרבת הפירמידה של ג'וסר.
טכנולוגיה

צוללת לא מאוישת "Nereus" הגיע לעומק של 10,902 מ' ולקחה דגימות קרקע.
4 ביוני – הפעלת LAMOST, הספקטרומטר אופטי הגדול בעולם, בסין.
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה – צ'ארלס קואן קאו (סין/בריטניה), על הישגים פורצי דרך בנוגע להעברת אור בסיבים לתקשורת אופטית, וילארד בויל (ארצות הברית) ג'ורג' סמית (ארצות הברית) על המצאת מעגל מוליך למחצה לדימוי - חיישן ה-CCD.
פרס נובל לכימיה - עדה יונת (ישראל) ונקטרמן רמאקרישנן (בריטניה) תומאס סטייץ (ארצות הברית) על מחקריהם שתרמו להבנת מבנה ותפקיד הריבוזום.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - אליזבת בלקברן (אוסטרליה), ג'ק שוסטק (ארצות הברית), קרול גריידר (ארצות הברית) על הגילוי כיצד כרומוזומים מוגנים על ידי טלומרים והאנזים טלומראז.
פרס נובל לכלכלה
אלינור אוסטרום (ארצות הברית) על הניתוח של ממשל כלכלי, בייחוד ביחס למשאבי הכלל.
אוליבר ויליאמסון (ארצות הברית) על הניתוח של ממשל כלכלי, בייחוד ביחס לגבולות של העסק.
פרס אבל - מיכאיל גרומוב (צרפת/רוסיה) על תרומותיו המהפכניות לגאומטריה
פרס טיורינג - צ'ארלס פ. ת'אקר (ארצות הברית) על תרומתו לפיתוח המחשב האישי המודרני הראשון ועל תרומתו ל-Ethernet ולמחשב הלוח.
נפטרו

19 במאי - רוברט פ. פורשגוט, ביוכימאי אמריקאי ממוצא יהודי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה על חלקו בגילוי תכונות האיתות של חנקן חמצני (נולד ב־1916)
12 בספטמבר – נורמן בורלוג, מיקרוביולוג, גנטיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לשלום, בעזרת הכלאת זני דגנים שונים הביא לגידול משמעותי ביבולים של מקורות מזון מרכזיים, נחשב לאבי המהפכה הירוקה (נולד ב־1914)
5 באוקטובר – ישראל גלפנד, מתמטיקאי, ממייסדי בתי הספר הסובייטים למתמטיקה. חתן פרס וולף (נולד ב-1913)
8 בנובמבר – ויטאלי גינזבורג, פיזיקאי ואסטרופיזיקאי רוסי ממוצא יהודי, חבר באקדמיה הרוסית למדעים, חתן פרס נובל לפיזיקה, עסק בחקר מוליכות-על, התקדמות גלים אלקטרומגנטיים בפלזמה ומקור הקרינה הקוסמית, מילא תפקיד מפתח בפרויקט פיתוח פצצת המימן הסובייטית (נולד ב־1916)
עדה יונת זוכה בפרס נובל לכימיה לצד שני מדענים נוספים על מחקריהם שתרמו להבנת מבנה ותפקיד הריבוזום
תאוריית האיום המשולב

תיאוריית האיום המשולב (ITT), הידועה גם בתור תיאוריית האיום הבין-קבוצתי, היא תיאוריה בפסיכולוגיה ובסוציולוגיה המנסה לתאר את מרכיבי האיום הנתפס שמובילים לדעות קדומות בין קבוצות חברתיות. התיאוריה חלה על כל קבוצה חברתית שעלולה להרגיש מאוימת בדרך כלשהי, בין אם אותה קבוצה חברתית היא קבוצת רוב ובין אם היא קבוצת מיעוט בחברה. תיאוריה זו עוסקת באיום נתפס ולא באיום ממשי. איום נתפס כולל את כל האיומים שחברי הקבוצה מאמינים שהם חווים, בלי קשר לשאלה האם איומים אלו קיימים בפועל. לדוגמה, אנשים עשויים להרגיש שרווחתם הכלכלית מאוימת על ידי קבוצה חיצונית שגונבת את עבודתם, גם אם בפועל לקבוצה החוץ אין השפעה על הזדמנויות העבודה שלהם. עצם התפיסה שלהם כי הביטחון התעסוקתי שלהם נמצא בסכנה יכולה להגביר את הדעות הקדומות שלהם כלפי קבוצת החוץ. לפיכך, אפילו לאזעקות שווא בנוגע לקיומו של איום, עדיין יש "תוצאה אמיתית" של דעות קדומות בין קבוצות.
מרכיביה המקוריים של התיאוריה

ITT הוצע לראשונה על ידי קוקי ווייט סטפן ווולטר ג'. סטפן בשנת 2000.  לתיאוריה המקורית היו ארבעה מרכיבים: איומים מציאותיים, איומים סמליים, חרדה בין-קבוצתית וסטריאוטיפים שליליים.
מרכיביה המקוריים של התיאוריה > איומים מציאותיים

איומים מציאותיים הם איומים המהווים סכנה לרווחת הקבוצה הפנימית. אלה יכולים לכלול איומים על בטיחות או על בריאות פיזית, איומים על כוח כלכלי ופוליטי ואיומים על קיומה של הקבוצה. רכיב זה פותח במקור כחלק מתאוריית הקונפליקט הריאליסטי על ידי דונלד ט. קמפבל (1965).
מרכיביה המקוריים של התיאוריה > איומים סמליים

איומים סמליים מתעוררים כאשר קיימת תפיסה על פיה קיימים הבדלים בין הערכים ותפיסת העולם של קבוצת הפנים, לבין הערכים ולתפיסת העולם של קבוצת החוץ . ההבדל יכול לגרום לקבוצת הפנים להרגיש שקבוצת החוץ מהווה איום על המוסר, הערכים, האמונות והעמדות של קבוצתם. איומים אלו קשורים אפוא קשר הדוק לתחושת הזהות של קבוצה. מרכיב זה בתאוריה נגזר מהדיון של גורדון אלפורט על הקשר בין הערכים של האדם לבין זהותו. הוא הציע שמכיוון שערכים חשובים לתפיסה העצמית של האדם, הוא ידחה קבוצות אחרות שלא מסכימות עם ערכיו.  קטגוריה זו מבוססת גם על המחקר של אסס ואל, שמצאו שלקבוצות היו רגשות שליליים יותר כלפי קבוצת החוץ, במקרים בהם קבוצת החוץ הפריעה למנהגי קבוצת הפנים.
מרכיביה המקוריים של התיאוריה > חרדה בין קבוצות

חרדה בין קבוצות מתייחסת לציפייה שאינטראקציה עם מישהו מקבוצה אחרת תהיה חוויה שלילית. אנשים עם חרדה בין-קבוצתית חוששים שהם ירגישו לא בנוח, נבוכים, לא בטוחים או נשפטים, בין אם על ידי חברי קבוצת החוץ ובין אם על ידי אנשים מהקבוצה הפנימית שלהם. המושג של חרדה בין-קבוצתית מושפע גם מתיאוריית הגזענות האברסיבית, הטוענת שרגשות שליליים תת-מודעים כלפי אמריקאים שחורים מהווים חלק משמעותי מהגזענות נגדם.
מרכיביה המקוריים של התיאוריה > סטריאוטיפים שליליים

סטריאוטיפים מהווים אסטרטגיה של פישוט מצב מורכב על ידי הסתמכות על שיפוט פופולרי שנקבע מראש. על פי ITT  שיפוטים שליליים שנקבעו מראש לגבי קבוצה אחרת יכולים להוביל לדעות קדומות. מרכיב זה של ITT מושפע ממחקר שמצא כי אמונה בתכונות סטריאוטיפיות שליליות, קשורה לרמות גבוהות יותר של דעות קדומות נגד הקבוצה הסטריאוטיפית. סטפן וסטפן מצאו שבחלק מהמחקרים לא נמצא קשר בין דעות קדומות לבין סטריאוטיפים כלליים.  לפיכך, נראה שבעוד שסטריאוטיפים כלליים כוללים כמה הנחות חיוביות לגבי קבוצות אחרות, רק ההיבטים השליליים של הסטריאוטיפים, רלוונטיים לדעות קדומות.