stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שילוב בחינוך
פעילות מערכת החינוך

משרד החינוך התחיל להפעיל תוכניות לשילוב לתלמידים עם צרכים מיוחדים בחינוך הרגיל משנת 1996.
הצלחת השילוב נשענת רבות על מעורבותם של מורים מהחינוך הרגיל בחינוך המיוחד ואופן התמודדותם עם התהליך. בעקבות היישום של חוק החינוך המיוחד מורים רבים ניסו לגבש את הדרך ההולמת ביותר לשילוב של תלמיד עם צרכים מיוחדים בכיתתם. ישנם מורים במערכת החינוך הטוענים כי השילוב בחינוך יכול לתרום למורה ולתלמיד בעל הצרכים המיוחדים בכיתה רגילה ולתלמיד זה יש סיכוי גבוה להתקדם יותר בלימודים ולהסתגל בקלות יותר לחברה.
במהלך השנים האחרונות חל שינוי במערך הלימודי של ילדים בעלי צרכים מיוחדים. חלק ניכר מהשינוי הוא השנוי בדעתם של המורים לתוכנית השילוב בכיתות רגילות. כדי שהשילוב יצליח צריך לערוך עוד מספר שינויים. על המורים ללמוד היטב על הלקות של הילד וכמו כן לדאוג שהכיתות שבהן הילד לומד תהיינה מונגשות. חשוב להשתמש בשיטות הוראה מתאימות לילד וחשובה מאוד התקשורת עם ההורים.
עמדות המורים כלפי השילוב

העמדה הרווחת בקרב אוכלוסיית המורים היא נגד השילוב.
ישנם מורים שאינם מסוגלים ללמד ילד עם צרכים מיוחדים. הם טוענים שזה דורש מהם זמן רב ורוב תשומת הלב של המורה תופנה לתלמיד המשולב וכך תפגע תשומת הלב ליתר תלמידי הכיתה ולמורה יהיה קשה לבצע את עבודתו. למוטיבציה של המורה יש קשר ישיר להצלחת תהליך השילוב של התלמיד עם הצרכים המיוחדים, ולכן חובה להכשיר את המורים שבכיתתם ילד משולב.
כאשר המורה מתנגד לשילוב וגישתו שלילית כלפי הילד והשילוב, הדבר יגרום להתנהגות שלילית מצד התלמיד. לעומת זאת, תפיסה חיובית של המורה תביא להצלחת השילוב.
אמצעי שילוב מקובלים

אמצעי השילוב המקובלים מחולקים לשניים: אמצעי התאמת הכלל לפרט, הקרויים גם "אמצעי הַנְגַשָׁה," ואמצעי התאמת הפרט לכלל, הקרויים גם "אמצעי שיקום." היתרון בשימוש באמצעי ההנגשה על אמצעי שיקום הוא שהתאמת הכלל לפרטים אחדים מקלה על התאמת הכלל לפרטים נוספים. פרטים נוספים אלה יכולים להיות תלמידים שקיימת מודעות למגבלותיהם ותלמידים שלא קיימת מודעות למגבלותיהם. הנגשה מטשטשת גם את ההבדל בין תלמידים עם לקויות לתלמידים בלי לקויות ובין תלמידים עם כסף לאמצעי אבחון ושיקום לבין תלמידים בלי כסף לאמצעי אבחון ושיקום ויוצרת אווירה שוויונית.
אמצעי שילוב מקובלים > התאמת הכלל אל הפרט

שיפור נגישות מבנה מוסד הלימודים, למשל, שיפור נגישות שמע של חדרי כיתה, שיפור נגישות כיסאות גלגלים
שיפור נגישות חומר הלימוד של הכלל (למשל, הוספת רמזים צורניים למצגת צבעונית כך שהבנתה תתאפשר גם למי שיש לו עיוורון צבעים)
שינוי דרכי הלמידה וההבחנות של הכלל כדי שיהיו נגישות לתלמידים עם יכולות שונות (למשל, חיבור בחינות שההצלחה בהן תלויה יותר בידיעת החומר או ביכולת ניתוחו ופחות בכתיבה מהירה).
אמצעי שילוב מקובלים > התאמת הפרט אל הכלל

התאמות בדרכי למידה והיבחנות (כמו בחינה בעל פה לתלמיד עם ידיים משותקות) להבדיל מפטורים (כמו ויתור על בחינות לתלמיד עם ידיים משותקות). יש להשתמש במושגים "התאמה" ו-"פטור" ולא במושג "הקלה" שלא ברור ממנו אם הוא מתאר התאמה או פטור.
סייע אישי (למשל לתלמיד עם הפרעות שפה ותקשורת שרק למי שמכיר אותו היטב, כמו סייע צמוד, קל להבין אותו ולהסביר את דבריו למורים ולתלמידים).
טכנולוגיה מסייעת (כמו מכשור להקלטת הרצאות לתלמידים לקויי ריכוז) או תקשורת תומכת וחליפית.
העדפה מתקנת (להבדיל מפטור מחלק מחומר הלימוד) כמו הנחה בשכר לימוד שמאפשרת לתלמיד שלקותו גורמת לאבדן זמן לעבוד פחות למימון שכר הלימוד אחרי שעות הלימודים.
הדרכות בנושא אסטרטגיות למידה ייחודיות ללקות מסוימת.
מטרות השילוב

לחשוף את הילד עם הצרכים המיוחדים ל"עולם האמיתי" ולתת לו לחוות את החיים וההתנהגויות הנורמטיביות והטבעיות ובניית יחסים חברתיים משמעותיים תוך הכרה עם ילדים בני גילו ללא מוגבלויות בחינוך הרגיל, התוצאות הנלוות בפעילות זו שהילד המיוחד יוכל לשפר את תחומי התפקוד השונים.
עידוד שיתוף פעולה בין מערכת החינוך הרגילה ולחינוך המיוחד ולקידומם של הילדים המיוחדים.
קיום אורח חיים סובלני במערכת החינוך ולחנך לקבל את השונה תוך למידה לסייע ולתמוך בילד עם הצרכים המיוחדים.
לתת גמישות מרבית למערכת החינוך לצורך מענה וסיפוק הצרכים המשתנים של התלמידים עם הצרכים המיוחדים.
התלמיד יתקדם מהר יותר בחומר ויוכל להסתגל במהירות לחברה.
לטפח הרגלי סיוע, פתיחות וסובלנות בקרב קבוצת ילדי החינוך הרגיל, ילדי החינוך הרגיל יכולים להמריץ את תהליכי הלמידה בקרב הילדים המשולבים. מעצב ומפתח ערכים תרבותיים בקרב הילדים המשלבים ומעודדת קבלת האחר וראיית תחומי חיים שונים (רונן, 2000).
להוביל לפיתוח כישרונותיו של הילד בעל הצרכים המיוחדים, שיפור תפקודו הגופני, והשכלי, הנפשי וההתנהגותי דבר שיכול להקנות לו ידע, מיומנויות והרגלים, ולסגל לו נורמות התנהגות מקובלת בחברה (מיכאל, 1991, מרגלית, 2000, רנד, 1994).
השפעות השילוב

ישנן השפעות חיוביות ושליליות על הילדים המשולבים במספר תחומים.
השפעות חיוביות: הילדים למדים תכנים ברמה גבוהה מבית ספר מיוחד. אוצר המילים שלהם מתרחב, ההישגים הלימודיים והציונים שלהם יהיו גבוהים, לילד נבנית תוכנית מותאמת לו אישית הגורמת לו לעלייה במוטיבציה וברצון ללמוד ולהעשיר את הידע וגם מתוך אתגר, החומר יהיה להם מובן ויתאים לרמתם. התלמיד לא ירגיש שונה מחבריו, הילד יצור אינטראקציות עם בני גילו, ישחק איתם וילמד איתם ומהם דברים חדשים, יפתח קשרי ידידות וחיבה, ישתתף בפעילויות החברתיות השונות. תחושת הערך העצמי שלהם עולה, מרגישים עצמאיים יותר ושווים לאחרים. ניתנת לילד שליטה על חייו ויכולת להביע את עצמו, הילד מתנסה במצבים שונים ומקבל כלים להתמודדות בעתיד עם כישלונות וקשיים. הילדים הרגילים מתייחסים לילדים המיוחדים בצורה טובה ומכבדים, הם מקבלים ומחבקים אותם אליהם. מתפתחות אצלם מיומנויות שונות –אמפתיה, חמלה, רגישות .וככל הנראה יגדלו למבוגרים טובים ומכילים יותר.
השפעות שליליות:
ישנם הטוענים כי ילדים בעלי צרכים מיוחדים אינם צריכים ללמוד בכיתה רגילה מכיוון שהם לא משתלבים בה, הם חווים בידוד חברתי, מרגישים מדוכדכים, מוזנחים, אין להם הרבה חברים וחלק מהילדים הם מחזיקי סטריאוטיפים ודעות קדומות וחלקם מתייחסים אליהם מתוך רחמים או מתעלמים מהם לגמרי. נתפסים כ"חלשים" ונבחרים למשחק בלית ברירה או לא נבחרים כלל. לעיתים ילדים אלו חווים הצקות ואלימות פיזית. ילדים מיוחדים צריכים לנסוע למרחקים ארוכים- דבר שמצמצם את האפשרויות ליצירת קשרים חברתיים מחוץ לשעות הלימודים. ההישגים הלימודיים של הילדים יכולים לרדת עקב חיי חברה דלים ואי מוטיבציה ללמוד, משווים עצמם לילדים רגילים וחווים אכזבה שלא יודעים איך להתמודד איתה. הביטחון העצמי וההערכה העצמית שלו תקטן, משבר בזהות העצמית של הילד, דימוי עצמי נמוך. המורים אינם מוכשרים מספיק לעבודה עם ילדים מיוחדים, ולטענתם הקצב הלימודי יהיה איטי מידי ותינתן לילדים המיוחדים תשומת לב מיוחדת היכולה לפגוע בתלמידים האחרים ובהישגים שלהם.
חוקים ותקנות התומכים בשילוב > בישראל

חוק חינוך מיוחד, התשמ"ח - 1988 לראשונה, העניק זכויות לילד עם צרכים מיוחדים.
חוק שילוב ילדים עם צרכים מיוחדים בחינוך הרגיל
בשנת 2002 נוסד תיקון לחוק המגדיר מהן זכויותיו של הילד המשולב בחינוך הרגיל.
ב-2007 הוקמה ועדת דורנר בראשות השופטת בדימוס דליה דורנר, לבחינת מערכת החינוך המיוחד בישראל. ב-2009 הוגש דוח הוועדה, ובו הועלו הצעות שונות למספר שינויים בחוקים אלו, ביניהם מתן אפשרות בחירה של הורים בין חינוך מיוחד לבין שילוב לילדיהם עם הצרכים המיוחדים.
חוקים ותקנות התומכים בשילוב > בארצות הברית

לחוקים שונים העוסקים באנשים עם לקויות ובמיוחד לחוקים העוסקים בטכנולוגיה מסייעת יש השפעה החוֹצה גבולות. בחלק מהחוקים האמריקניים העוסקים בשילוב, יש סעיפים העוסקים בטכנולוגיה מסייעת.
Individuals with Disabilities Education Act
Americans with Disabilities Act of 1990
No Child Left Behind Act
ועדת שילוב בישראל

ועדת שילוב היא ועדה מקצועית הפועלת מתוקף תיקון מס' 7 לחוק חינוך מיוחד, התשמ"ח-1988. ועדת השילוב קובעת אם התלמיד יכלל במסגרת חינוכית רגילה וכן האם יהיה זכאי לתמיכה ולסיוע, במסגרת תוכנית השילוב, ומה היקף וסוג הסיוע. הקריטריונים לתמיכה נקבעו בחוזר מנכ"ל משרד החינוך.
הבקשה לזימון של ועדת שילוב יכולה להתבצע על ידי צוות בית הספר, ההורים, ועדת השמה אשר משימה את התלמיד בחינוך המיוחד או ועדת ערר.
פניה ביוזמת ההורים תהיה לבית הספר. את הבקשה לזימון ועדת השילוב יש להגיש עד סוף חודש אפריל בצירוף חות דעת, איבחונים ומסמכים נוספים המעידים על קשייו וצרכיו של התלמיד. פניה ביוזמת בית הספר תהיה באמצעות "חוות דעת חינוכית" של מחנך הכיתה ובה התייחסות לרמת התפקוד של תלמיד. ההורים זכאים לקבל את חות הדעת לפני הדיון.
ועדת שילוב בישראל > הרכב הוועדה ודיוניה

ועדת שילוב חייבת לכלול את מנהלת בית הספר (המשמשת כיו"ר הוועדה), מחנכת הכיתה, פסיכולוגית חינוכית ועובד הוראה המתמחה בתחום החינוך המיוחד. ניתן לזמן אנשי מקצוע כגון מומחים בתחום הלקות, פארא רפואיים ועוד. יש לזמן את ההורים לוועדה לפחות 10 ימים לפני הדיון והם רשאים להזמין את התלמיד.
ועדת שילוב רשאית לקבוע האם התלמיד זכאי או לא זכאי לתוכנית שילוב, האם ימשיך בתחינוך הרגיל יחד עם סיוע או האם להפנות את התלמיד לוועדת השמה לחינוך המיוחד. מהטעם הזה, ועדת שילוב נקראת לפעמים ועדת טרום השמה.
ניתן לערור על החלטת ועדת השילוב בתוך 21 ימים מקבלת החלטתה בכתב. זכאותו של תלמיד שעבר ועדת שילוב היא עד 3 שנים או במעברים מגן חובה לכיתה א' ומכיתה ו' לחטיבת הביניים. בנוסף, ניתן לכנס את ועדת השילוב כאשר עולה הצורך לכך, לדעת ההורים או צוות בית הספר.
התאמת שיעורי ההתעמלות

שילוב בשיעורי ההתעמלות לתלמידים עם לקויות שונות חשובה משום שגם תלמידים עם לקויות צריכים לשמור על כושר גופני. שילוב בשיעורי ההתעמלות אינו פשוט משום שיעורי ההתעמלות שונים באופיים מרוב השיעורים האחרים ודורשים שיטות שילוב שונות. מעבר לכך, יש תלמידים שלקותם מתבטאת בעיקר בשיעורים אלה (כמו תלמידים עם צליעה) ומוסד הלימוד לא מחשיב אותם כדורשי שילוב.
התאמת החינוך המיני

ילדים ונערים עם לקויות שונות עשויים להזדקק להדרכה נוספת בנושאי מין. הם עשויים להזדקק לידע נוסף על מין מעבר לידע הנדרש לשאר האוכלוסייה הצעירה, להתאמת דרכי למידה על מין או להוראה יזומה של חומר שילדים ונערים אחרים לומדים בלא הדרכה. דוגמאות:
נער עם שיתוק בפלג הגוף התחתון אינו יודע בהכרח אם הוא כשיר מינית. נער כזה עשוי גם לקבל מידע לא מוסמך מגורמים שונים בסביבתו והנערים והנערות שבסביבתו עשויים בתמימות להניח שהוא אדם חסר תחושות רומנטיות ומיניות.
חירשים, ובמיוחד אלו מהם שגדלו בין שומעים ולא בחברה חירשת, עשויים שלא לדעת מה שהחברה השומעת חושבת שכל נער יודע על מין. הם עשויים, למשל, שלא לקשר בין יחסי מין לבין כניסה להריון.
אוטיסטים עשויים שלא להבין שלהתנהגות מסוימת יש משמעות מינית או לא להבין את הקשר בין מיניות ופרטיות. ילד אוטיסט עשוי ללטף אדם אחר באזור המפשעה משום שלמכנסיו יש מרקם מעניין, או לצאת עירום מהשירותים הציבוריים ולבקש מאדם הנמצא בחוץ שיעזור לו להתלבש. בעיות אלה יכולות להיפתר בהסברים על נושאים הקשורים למין, אולם הסברים אלה אינם יכולים להיעשות בקיצור או ברמיזה, משום שלאוטיסטים שונים יש קשיים שונים בהבנת שפה וכן בתקשורת לא-מילולית וחברתית. זה תקף גם לגבי אוטיסטים שמשולבים היטב בחינוך הרגיל מבחינה אקדמית.
ראו גם

הכלה והשתלבות בחינוך
הוראה מתקנת
תוכנית לימודית אישית או תוכנית חינוכית יחידנית
שילוב ילדים בעלי לקויות שמיעה בחינוך
נגישות מידע ותקשורת
טכנולוגיה מסייעת לשילוב לימודי
הלן קלר
הערות שוליים

1 2 3 4  היימן, ט' (2004). הכיתה המשלבת: עמדות מורים כלפי תלמידים עם וללא לקות למידה, דפים, (38), 152-165.
↑  רבקה עובדיה, הנגשת חינוך בבתי ספר ובגנים: הקשבה להוראות, עניין של גישה, גיליון 8, עמ' 65-70, דצמבר 2008
↑  מורן זליקוביץ', "משרד החינוך מגרש את הנכים מבית הספר", באתר ynet, 21 במאי 2006
↑  עדו בן צבי, סיוע טכנולוגי לאנשים עם לקויות ונכויות
↑  חוק החינוך המיוחד, התשמ"ח
↑  חוק שילוב
↑  יהלי מורן זליקוביץ', ועדת דורנר: הורי מוגבלים יקבעו היכן ילמדו, באתר ynet, 29 בינואר 2009
↑  ידידה לחובר ורונית ארגמן, לקראת בגרות מינית: הבטים בחינוך מיני בראייה חברתית - מדריך לצוותים במסגרות החינוך המיוחד, אגף ת"ל ואגף חינוך מיוחד, באתר משרד החינוך
↑  Groce N, Yousafzai A, Dlamini P, Zalud S, Wirz S., HIV/AIDS and disability: a pilot survey of HIV/AIDS knowledge among a deaf population in Swaziland. Int J Rehabil Res. 2006 Dec;29(4):319-24.
↑  Chacko MR, Buttler JT, Kirkland RT.Communication and special health care needs of a profoundly hearing impaired adolescent. Clin Pediatr (Phila). 1987 Aug;26(8):395-7
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543547405171  LCCN: sh85079929  NDL: 00990806  NKC: ph121132
ליאור בן עמי

| --- | --- |

 לידה:  15 בפברואר 1975 (בן 49) בת ים, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת בר-אילן 
 עיסוק:  עיתונאי, פובליציסט, עורך מוסף
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  lior.benami.33
 
ליאור בן עמי (נולד ב-15 בפברואר 1975) הוא עיתונאי, פובליציסט ועורך. בעבר שימש כראש מחלקת התחקירים של "ידיעות אחרונות". מזוהה כאחד האוהדים המוכרים של קבוצת הכדורגל מכבי קביליו יפו.
ביוגרפיה

בן עמי נולד בבת ים, ב-15 בפברואר 1975, לברכה ואליהו. יש לו תואר ראשון בתקשורת ומדעי המדינה מאוניברסיטת בר-אילן, וכן תואר ראשון ושני במשפטים. הוא נשוי ואב לשלושה. מתגורר בנס ציונה.
קריירה כעורך

באמצע שנות ה-90' החל לעבוד בידיעות תקשורת. הוא שימש במגוון תפקידי עריכה, בהם כעורך הראשי של המקומון "ידיעות הדרום", וכעורך הראשי של שלושת מקומוני השרון של הרשת. בהמשך מונה לסגן עורך המוסף "7 ימים". באפריל 2008 ייסד בן עמי את מחלקת התחקירים של "ידיעות אחרונות", ועמד בראשה במשך כעשור. אין ספור התחקירים שפרסמה המחלקה בראשותו הובילו לחשיפת שחיתויות, תיקון עוולות, דוחות מבקר מדינה וחקירות משטרה. בין התחקירים שחשפה המחלקה: סדרת תחקירים על אלפי האיברים שנשמרו במכון לרפואה משפטית באבו כביר, חשיפת עברו של ריצ'רד גולדסטון, השופט שמאחורי דו"ח החקירה על מבצע "עופרת יצוקה", ששלח אפריקאים לתלייה, ושירת את חוקי הגזע של דרום אפריקה בתקופת האפרטהייד. חשיפת עסקי הגז של אבריאל בר יוסף, המשנה לראש המטה לביטחון לאומי. סדרת תחקירים על יו"ר מרכז השלטון המקומי לשעבר, שלמה בוחבוט, שניצל את מעמדו כדי להיטיב עם מקורביו. סדרת תחקירים על הנעשה במפעל הפיס, ובמכון הביולוגי בנס ציונה. חשיפת פרשת רונן בר שירה, הנוכל שגייס כספים למען גלעד שליט. חשיפת רשת של סוחרי איברים, חשיפת אוניברסיטה שמחלקת תארים פיקטיביים, חשיפת מצלמות נסתרות בחדרי רופאים ועוד.
לאורך השנים משמש כעורך מוספי חגים ומוספים מיוחדים. בין השאר שימש כעורך מוסף עצמאות ה-70 למדינה, וכעורך מוסף ה-80 לידיעות אחרונות.
בין השאר שימש כעורך מוסף 50 שנה למלחמת יום הכיפורים.
קריירה ככותב

בן עמי כותב מאמרי דעה וביקורות, ומפרסם כתבות מגזין וצבע, בין השאר ב"מוסף לשבת" וב"7 ימים". לאורך השנים יצא למסעות עיתונאיים, וכתב עליהם בסגנונו הרגשי הייחודי, שלעיתים נוטה ללירי.
כך למשל באוגוסט 2018 התלווה לשגריר הודו, דניאל כרמון, במסע לרוחב חצי היבשת לרגל סיום תפקידו .
ביוני 2019 הצטרף למסע חיפושים בים אחרי הספינה אלטלנה וכתב את רשמיו ב"7 ימים". בנובמבר 2019 יצא למסע במחנה הפליטים לסבוס ביוון, וכתב על הישראלים באי הפועלים למען הפליטים. במאי 2021 שהה בשייח ג'ראח, וכתב בהרחבה על ההתחממות בשכונה ערב מבצע שומר החומות ועד פרוץ המבצע.
ביוני 2021, במלאת עשור לאסון התרסקות מסוק היסעור ברומניה, התלווה למסע של משפחות הנופלים אל מקום האסון. באוגוסט 2022 יצא למסע לאורך תעלת סואץ על ספינת המלחמה אחי אילת.
באוקטובר 2022 פרסם כתבה נרחבת, בת 12 עמודים, על תופעת הרילוקיישן של ישראלים ליוון, לאחר שיצא למסע לאורך המדינה, יחד עם הצלמת אביגיל עוזי. הכתבה זכתה לתהודה רבה.
בשתי מערכות הבחירות האחרונות סיקר בן עמי מקרוב ובאופן נרחב את עלייתו של איתמר בן גביר.
במסגרת פרויקט "בית נוסף לשירים מוכרים" שערך הוא ביקש מאריק איינשטיין לכתוב בית המשך לשיר "אני ואתה". הבית "אני ואתה לא שינינו שום דבר / אני ואתה, תצלצל אליי מחר / אמרו את זה קודם לפניי / לא משנה / אני ואתה לא שינינו שום דבר", התפרסם לאחר מותו של איינשטיין, ויש הרואים בו עדות לשינוי שחל בהשקפתו.
במרץ 2023 פרסם כתבה תיעודית נרחבת במוסף "7 ימים", לאחר שבמשך כשלושה חודשים ליווה את גדוד 51 של גולני בעת שזה תפס קו בעיר חברון.
במאי 2023 התלווה למשלחת לאתיופיה מטעם צה"ל. המשלחת כללה קצינים יוצאי אתיופיה, שיצאו למסע שורשים ראשון מסוגו. כתבת המסע פורסמה ב"מוסף לשבת" ובוינט.
בספטמבר 2023 התלווה למסעה לדיסלדורף של הנבחרת הפראלימפית של ישראל, שהורכבת מנכים יוצאי צה"ל, במשחקי ה"אינוויקטוס", טורניר ביוזמת הנסיך הארי, דוכס סאסקס, המיועד לנכי צבאות מכל רחבי העולם. סיפור המסע פורסם במוסף "7 ימים" ובעמודי החדשות.
בן עמי כותב גם ביקורת טלוויזיה בקביעות.
קריירה כסופר

במהלך 2023 יצא לאור סיפור קצר שכתב, "החלוץ של טרזין", במסגרת הספר "שבת הייתה שבת", אסופת סיפורים קצרים סביב כדורגל שערך הסופר דודו בוסי.
מכבי יפו

בן עמי ידוע כאחד האוהדים המוכרים של מכבי קביליו יפו, ולאורך השנים פרסם עשרות כתבות וטורים אישיים מעיניו של אוהד שרוף. במאי 2018 פרסם ב"7 ימים" יומן אישי המתאר את ניסיונה הכושל של הקבוצה לעלות לליגה השנייה, ואת אכזבת אוהדיה. באפריל 2022 פרסם ב"מוסף לשבת" יומן תיעודי נוסף, שמתאר הפעם את הצלחת הקבוצה בהעפלה לליגה הלאומית.
מבחר כתבות פרי עטו

ליאור בן עמי, "הבן האובד של הכדורגל הישראלי חזר": המסע של מכבי יפו לליגה הלאומית, באתר ynet, 21 באפריל 2022
ליאור בן עמי | צילומים: יובל חן, סרט בורקס!, באתר "ידיעות אחרונות", 23 במאי 2018
ליאור בן עמי, השירים הגנוזים של מאיר אריאל נחשפים, באתר ynet, 18 במרץ 2022
ליאור בן עמי, צילומים: אביגיל עוזי, רומניה, בחזרה לפסגה שהפכה לתהום, באתר "ידיעות אחרונות", 17 ביוני 2021
ליאור בן-עמי, הודו, השיבה של השגריר מהודו, באתר "ידיעות אחרונות", 6 בספטמבר 2018
ליאור בן עמי | צילומים: גיל נחושתן, העמיס את כל הטראומות על הטנדר, באתר "ידיעות אחרונות", 9 בדצמבר 2021
מבחר כתבות פרי עטו > מאמרי דעה

ליאור בן עמי, חאלס עם "רצון הבוחר". זה לא מה שהבטחתם, באתר ynet, 10 בינואר 2023
ליאור בן עמי, זה לא אותו העמק, באתר "ידיעות אחרונות", 15 באפריל 2023
ליאור בן עמי, מעט מדי, מר נתניהו, ומאוחר מדי, באתר ynet, 29 במרץ 2023
ליאור בן עמי, עם אחד ליום אחד, באתר ynet, 25 באפריל 2023
ליאור בן עמי, "בוגדים ואויבים", הפלייליסט של אהבת המדינה, באתר ynet, 1 בפברואר 2023
ליאור בן עמי, להציל את טוראי גרושקין, באתר ynet, 28 ביוני 2023
"נרדמנו המון שנים, עכשיו אנחנו חוזרים לחזון משותף": מאחורי הקלעים של מחאת "אחים לנשק", באתר ynet, 27 ביולי 2023
הערות שוליים

1 2  ליאור בן עמי, היידה יפו / המסע המרגש של מכבי קביליו, באתר ynet, 24 במאי 2018
↑  רנן פריד‏, ליאור בן עמי - סגן עורך "7 ימים", באתר וואלה, 9 באוקטובר 2006
↑  גיא ליברמן, פרשת המכון הפתולוגי: המדינה תפצה משפחות נפטרים במיליונים, באתר ynet, 3 במרץ 2017
↑  תחיה ברק, צדוק יחזקאלי, דו"ח על גולדסטון, באתר ynet, 6 במאי 2010
↑    שחר גינוסר, כשבר יוסף לוחץ על הגז, באתר "ידיעות אחרונות", 28 ביולי 2016
↑  דניאל אדלסון ורענן בן צור, 30 ראשי רשויות: להדיח את שלמה בוחבוט, באתר ynet, 27 באוקטובר 2009
↑  גלעד מורג, 10 שנות מאסר לנוכל שקיבל כספים במרמה "לשחרור שליט", באתר ynet, 21 במאי 2017
↑  גיא ליברמן, "ידיעות אחרונות", ברגע האינטימי: מצלמות נסתרות בחדרי הרופאים, באתר ynet, 28 במרץ 2017
↑  מכתבים מהמלחמה ההיא, באתר p.ynet.co.il (באנגלית)
↑    ליאור בן-עמי, הודו, השיבה של השגריר מהודו, באתר "ידיעות אחרונות", 6 בספטמבר 2018
↑  ליאור בן עמי, בעקבות השרידים של אלטלנה, באתר ynet, 21 ביוני 2019
↑    כתב וצילם: ליאור בן-עמי, לסבוס, חולצה כחולה והצלה, באתר "ידיעות אחרונות", 21 בנובמבר 2019
↑    ליאור בן עמי | צילומים: עמית שאבי, "בגלל כמה דירות אתה מבעיר הכל? גורם אסון ליהודים ולערבים? זו טיפשות. אבל המנהיגים פה משוגעים", באתר "ידיעות אחרונות", 13 במאי 2021
↑    ליאור בן עמי, צילומים: אביגיל עוזי, רומניה, בחזרה לפסגה שהפכה לתהום, באתר "ידיעות אחרונות", 17 ביוני 2021
↑  ליאור בן עמי, בחזרה למצרים על מפלצת במשקל 1,300 טונות: הפלגה במכונת הלחימה הימית של צה"ל, באתר ynet, 19 באוגוסט 2022
↑  ליאור בן עמי ואביגיל עוזי, יוון, "אני לא צריכה להתנצל שעשיתי רילוקיישן. ישראל צריכה לעשות חשבון נפש": הישראלים שעברו ליוון, באתר ynet, 16 באוקטובר 2022
↑    ליאור בן עמי | צילומים: עמית שאבי, אלכס קולומויסקי, ארץ גביר, באתר "ידיעות אחרונות", 25 במרץ 2021
↑    ליאור בן עמי, בעל הבית על מלא, באתר "ידיעות אחרונות", 3 בנובמבר 2022
↑  "אני ואתה לא שינינו"  דבר: עיון לשוני סגנוני בשיריו של אריק איינשטיין, צביה סמיפור
↑  מה שקורה בחברון: בלב העיר המורכבת בעולם, באתר ynet, 24 במרץ 2023
↑  ליאור בן עמי, אתיופיה, "אם אשכחך ירושלים", בגונדר: הקצינים שעלו מאתיופיה צעדו בעקבות הזיכרונות, באתר ynet, 27 במאי 2023
↑  ליאור בן עמי, דיסלדורף, הבלתי מנוצחים: התחרות מעוררת ההשראה של נכי צה"ל, באתר ynet, 11 בספטמבר 2023
↑  ליאור בן עמי, סבא של שבת, באתר ynet, 28 בספטמבר 2023
↑    ליאור בן עמי | צילומים: יובל חן, סרט בורקס!, באתר "ידיעות אחרונות", 23 במאי 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009349239605171  VIAF: 9161149564934940808   WorldCat (עם VIAF): 9161149564934940808
הצב האדום

| --- | --- |

 בימוי:  מייקל דודוק דה ויט 
 הופק בידי:  טושיו סוזוקי, Grégoire Sorlat, וינסט מרוול, פסקל שאצטוק, איסאו טקהאטה 
 תסריט:  מייקל דודוק דה וייט ופסקלה פרן
 מוזיקה:  Laurent Perez del Mar 
 מדינה:  צרפת, בלגיה, יפן 
 חברת הפקה:  סטודיו ג'יבלי 
 חברה מפיצה:  BiM Distribuzione, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, ישירות לווידיאו 
 הקרנת בכורה:  18 במאי 2016 
 משך הקרנה:  80 דק' 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט אילם 
 הכנסות באתר מוג'ו:   theredturtle
 red-turtle.jp
 דף הסרט ב־IMDb
 
הצב האדום (בצרפתית: La Tortue Rouge; ביפנית: レッドタートル ある島の物語) הוא סרט מונפש אילם משנת 2016, שנכתב ובוים על ידי האנימטור ההולנדי מייקל דודוק דה ויט (אנ') והופק על ידי טושיו סוזוקי היפני. הסרט מספר את סיפורו של אדם שספינתו טבעה, והוא מגיע לאי בודד. באי הוא נתקל בצבה אדומה ענקית, ההופכת לאשה, איתה הוא חי את שארית ימיו. הסרט היה מועמד לפרס אוסקר לסרט המונפש הטוב ביותר בטקס פרסי אוסקר ה-89.
כתיבה והפקה

אולפן ג'יבלי היפני פנה אל דודוק דה ויט והציע לו לביים במסגרתו סרט. הפנייה נעשתה ביוזמתו של האנימטור הייאו מיאזאקי. מי ששימש בפועל כמפיק ויועץ הוא שותפו של מיאזאקי, האנימטור איסאו טקהאטה. בפועל, הסרט הופק באירופה בשותפות עם כמה חברות אנימציה בצרפת ובבלגיה. הסרט מושפע מאוסף האגדות היפניות המסורתיות קוואידן, שם קיימים מוטיבים של טרנספורמציות בין בני אדם ובעלי חיים וכן אלמנטים חוזרים ונשנים של לידה ומוות.
עלילה

אדם חסר שם שנסחף על ידי סערה, מתעורר באי נטוש, שאותו הוא מגלה כעשיר במשאבים. הוא מוצא פירות ומים טריים, כמו גם מגוון רחב של בעלי חיים קטנים. בנוסף, יש באי יער במבוק גדול. הוא בונה רפסודה מבמבוק ומנסה להפליג משם. עם זאת, יצור ים בלתי נראה הורס את הרפסודה, וגורם לו לחזור אל האי. הוא בונה רפסודה נוספת, גדולה יותר, אתה הוא מנסה בשנית לעזוב את האי, אלא שניסיונו מסוכל שוב על ידי היצור הבלתי נראה. בניסיון השלישי, הרפסודה נהרסת שוב, אלא שהפעם הוא מגלה למולו צב אדום ענק. הצב לא מזיק לו, והוא נסוג לאי.
באותו ערב, האיש רואה את הצב האדום זוחל על החוף, לכיוון היבשה. בכעסו, הוא מכה את ראש הצב במקל במבוק, ואז הופך אותו על גבו. כאשר הוא מתחיל בבניית רפסודה נוספת, הוא מרגיש חרטה על הפיכת הצב ומנסה להפוך אותה בחזרה. הניסיון נכשל, מאחר שהצב כבד מדי. כאשר הוא נוכח לראות שהוא לא יצליח להפוך את הצב, הוא רץ ומביא מים מתוקים כדי להחיותו, אבל בינתיים, הצב מת. לאחר מכן, האיש נרדם לצדה. במהלך הלילה, שריון הצב מתפצל באמצעו, והאיש מופתע לראות אישה מחוסר הכרה, השוכבת בתוך הקליפה. הוא מביא לה מים ובונה מקלט המיועד להגן עליה מפני השמש. כאשר גשם מתחיל לרדת באי, האישה מתעוררת. האיש מבחין בה נעלמת, ומחפש אותה ברחבי האי. בסופו של דבר הוא מוצא אותה בים. הוא מסיר את חולצתו, משאיר אותה על החוף, ונכנס למים. אחר כך הוא רואה אותה גוררת את הקונכייה הריקה של הצב אל הים ומניחה לה להיסחף, והוא עושה את אותו הדבר עם הרפסודה שלו. לאחר מכן, השניים יוצרים במהרה קשר רומנטי.
זמן בלתי מוגדר לאחר מכן, לזוג יש בן. הילד הסקרן מוצא בקבוק זכוכית ולומד על מוצאו. לאחר מכן, הוא נופל בטעות לתוך מערה קטנה, ולומד לשחות. בהמשך, הוא יוצר מערכת יחסים עם כמה צבי ים. הילד גדל כאשר אינו מכיר דבר מעבר לאי. בהמשך צונאמי פוגע באי ולמרות שאיש מהשלושה לא נפגע, לאי נגרם נזק כבד, ויער הבמבוק נחרב. בעקבות כך, מפתח הילד רצון לעזוב את האי. הוא והוריו מבינים שאכן הגיע הזמן לכך, והוא עוזב בשחייה יחד עם שלישיית צבים ירוקים.
הגבר והאישה ממשיכים לחיות על האי, ולמרות שהם מזדקנים, הם עדיין מאוהבים זה בזה. לילה אחד, אחרי שהסתכל על הירח מעל האוקיינוס, האיש עוצם את עיניו ומת. האישה מבחינה במותו, ומתאבלת. למחרת, היא מחזיקה בידו בפעם האחרונה, ואז הופכת חזרה לצב אדום וחוזרת אל הים.
הערות שוליים

↑  ארז דבורה, ביקורת סרט - "הצב האדום": אנימציה נוגעת ללב, באתר ynet, 12 באפריל 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5710256  NLP: a0000003646062  VIAF: 2044150869796122190001   WorldCat (עם VIAF): 2044150869796122190001