stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיתוס הארץ השטוחה
הידע האסטרונומי בימי הביניים > חזרת המקורות העתיקים למערב אירופה

החל מהמאה ה-10, אך ביתר שאת מאז תקופת מסעי הצלב, החלו לחזור למערב אירופה חלק מכתבי העת העתיקה, בניהם כתבים פילוסופיים, מתמטיים ואסטרונומיים, אשר החיו מחדש את הידע המערבי בנושאים אלה. לעיתים, מכנים זאת כ"רנסאנס המאה ה-12".
החל מתקופה זו, החלו להיכתב עוד ועוד חיבורים הדנים בצורתו של כדור הארץ, ובין המחברים ניתן למצוא את רוברט גרוסטסט, אשר כתב כיצד יכול אדם לדעת את מקומות על פני כדור הארץ בהביטו אל הכוכבים, גאוטייה ממץ, אשר בחיבורו "תמונת העולם" (L'Image du Monde) תיאר מפגש בין שני אנשים בצידו האחר של כוכב הלכת (בתמונה משמאל), יוהנס דה סקרובוסקו, אשר חיבורו "על אודות העולם הכדורי" (De sphaera mundi) לא משאיר הרבה מקום לדמיון, וכן הוגים אחרים.
חיבורו של אדלארד מבאת' Qaestiones Naturales Perdifficiles מהמאה ה-12, אשר עסק לא רק בצורת כדור הארץ, אלא בשאלות מדעיות רבות, אף תורגם לעברית זמן לא רב לאחר מכן (במאה ה-13) על ידי ברכיה בן נטרונאי הנקדן. בעברית נקרא הספר "דודי ונכדי", ולהלן קטע ממנו, העוסק בכדור הארץ:
"דודי, הנה אמרתי בלבי לטמון שגופי (סעיפי) לבלתי לשום עוד מצחי נגד מצחך, פן בשאלתי אטריחך. ועוד סבותי לבי ליאש, בתוכי תבער אש, בלשוני להוסיף לקח: למה נתלה הארץ באמצע האוויר, ואיך תעמוד? כי סובלת כל משא עולה (עליה) כעצים וכאבנים, שאין להם משען רק ממה (ממנה), כי האוויר לא תשען, כי היא כבידה בתולדותיה יותר מהם, ועוד האוויר סובב כל הרוחות. אם תאמר שאין מעמדה מן האוויר אז הארץ נופלת, מה שלא ייתכן לפי מראית העין.
[...]
ויען דודי: אשיבך לפי מראה משפט הלבבות ולא לפי מראה משפט העין. ואתה בין תבין, למה יאמר עוד שהארץ תיפול? אם הייתה בה סיבת נפילה היינו נופלים עמה, אך תולה ארץ על בלימה, ונטע בליבנו שכל לדעת שהארץ כבידה לפי ראשי תולדותה ומוסדתה.
וכל דבר יש לו תועלת לנטות לתולדותו שהוא מקום השפל ויאהב, כי כל דבר אוהב תולדתו ונוטה להיות מעמד עם דבר שיאהב. על כן תולדות העפר נוטה למקום השפל, ומהו מקום השפל? זהו הנקדודה (הנקודה) הנקראת סוף הגבול, לפי שאין דבר תחתיה. כי הארץ אשר תחשוב שהיא מתחת הנקודה, אם יוכל אדם ללכת שם עליה, יהיו רגליו כנגד רגלי הולכי הארץ שאנחנו עליה באמצע עיגול הארץ הנעה ככדור. ואותה נקודה היא בלא פרידה, ומעמדה במקום אחד, וכל הנעשה שהוא מתולדתה יבוא לנקודה אמצעית.
ואחרי שהיא מאחזת מתולדותה ולא מרולדת (מובדלת) ומופרדת, על כן כל דבר אליה למהר מרוב כובד, מה יפלו הנפול (יפול הנופל) היא מן הכובד היא המהירות לרדת במקום השפל שהיא הנקודה שהיא עומדת ובמקום יעמדו לא יתפרדו אם לא בחוזק יפרידם מצבתם, כאבנים לחצוב, וכעצים לחטוב, וכמיני מתכות, לפי שמנקודה והלאה לא יחשוב ממעל לה, ובנקודה תולדותה להטות אליה כל כובד. ועתה תראה שאין בה סיבת נפילה, והדבר שחשבת שיש בה סיבת נפילה, והיא הנותנת מעמד לכל כובד כאשר ימצאו.
אבל עלילה וסיבה ראשונה ממעמדה אינה מתולדותיה, אך עלילה וסיבה שנייה שהוא מדבר הנצמד עליה, והיא מעמד במקום השפל האהוב שאין מקום השפל ממנה, ולא תטה אנה ואנה שהיא באמצע הארץ. והכוכבים והמאורות שתולדותיה המה ימשיכו בשווה לחלוחית תחילתן ותולדותן, על כן ימשיכו בשווה מארבע הרוחות."
הידע האסטרונומי בימי הביניים > הידע האסטרונומי היהודי

גם בקרב המלומדים היהודיים שלטה הידיעה שכדור הארץ הוא כדורי, והתייחסות לצורת הארץ נעשתה הן במקורות יהודיים מקוריים, והן בספרים מתורגמים. להלן קטע מתוך מורה נבוכים של הרמב"ם, מהמחצית השנייה של המאה ה-12:
אך ההוכחה המופתית מלמדת, שהארץ כדורית, ושהאזור המיושב בני-אדם משתרע משני עברי הקוטר (קו המשווה). וכל איש מתושבי שני עברי האזור המיושב ראשו מכוון לשמים ורגליו מכוונות אל רגלי השני שממולו מעברו השני של הקוטר. אי-אפשר בשום פנים שייפול אחד מהם. דבר זה אין להעלותו על הדעת, שהרי אין אחד מהם למעלה והשני למטה, אלא כל אחד משניהם למעלה ולמטה ביחס לשני.
גם בספר הזוהר, ישנה התייחסות ברורה וחד משמעית לכך שכדור הארץ הוא כדורי:
"כל ישובא מתגלגלא בעיגולא ככדור, אלין לתתא ואלין לעילא, וכל אינון בריין משניין בחזווייהו, משינויא דאוירא, כפום כל אתר ואתר, וקיימין בקיומייהו כשאר בני נשא. ועל דא אית אתר בישובא, כד נהיר לאלין חשיך לאלין, לאלין יממא ולאלין ליליא, ואית אתר דכוליה יממא, ולא אשתכח ביה ליליא בר בשעתא חדא זעירא."
[תרגום: כל היישוב מתגלגל בעיגול ככדור, אלה [מתגוררים] למטה (בתחתית הכדור) ואלה למעלה, וכל אלה הבריות שונים בחזותם, כפי מזג האוויר, של כל מקום ומקום, [אולם] עומדים הם כשאר בני אדם. ועל כן יש מקום בעולם, כאשר אור לאֵלֶּה, חושך לאלה. לאלה יום ולאלה לילה, ויש מקום בעולם שמואר תמיד ולא יימצא בו לילה אלא זמן מועט (חוג הקוטב בקיץ).]
מקור המיתוס

הוגה המיתוס, או לפחות מראשי ההוגים שלו, היה הארכאולוג הצרפתי ז'אן אנטואן לטרון, בראשית המאה ה-19. צרפתי נוסף, ההיסטוריון של העת העתיקה ז'אן בפטיסט גייל גם נחשב לאחד מאבות הרעיון, בערך באותה תקופה.
עם זאת, פריחתו של המיתוס באה לו בזכות הסופר וושינגטון אירווינג וחיבורו היסטוריה של חייו ומסעותיו של כריסטופר קולומבוס (A History of the Life and Voyages of Christopher Columbus) משנת 1828. ספר זה, שהוא ביוגרפיה סיפורית, אך לא מחקר היסטורי, זכה להצלחה כבירה בארצות הברית ובריטניה, והיה לביוגרפיה המצליחה ביותר על קולומבוס עד שנת 1942.
סיפורו של אירווינג, כמו הנחותיהם של החוקרים הצרפתים, התבססו בעיקר על שני הוגים עיקריים מהעת העתיקה וראשית ימי הביניים: לקטנטיוס (אנ'), סופר רומי שהיה יועצו של הקיסר קונסטנטינוס הראשון, וקוסמס אינדיקופלאוסטס, גאוגרף ביזנטי בן המאה ה-6 מאלכסנדריה.
בין אם היה חיבור מדעי או פסאודו-מדעי של לקטנטיוס, הרי שהוא לא השתמר, ולכל היותר ישנן הערות שלו בסוגיית הארץ כדסקית. באשר לקוסמס, הוא כן כתב חיבורים מדעיים, כשהמוכר שבהם הוא "טופוגרפיה נוצרית" (יוונית: Χριστιανικὴ Τοπογραφία). קוסמס כתב באופן חד משמעי, ובניגוד לאמונה שרווחה בתקופתו, כי הארץ היא דסקית שטוחה, וכי השמים הם קופסה סגורה המקומרת מעט בצידיה. כמו כן, הוא גם תקף את הרעיון שהרקיע נמצא בתנועה, ופסל את המודל הגיאוצנטרי. הוא גם כינה את הסברה כי הארץ כדורית "רעיון פגאני".
הביקורות על המיתוס

ספרו של אירווינג, על אף הצלחתו בקרב הציבור הרחב, זכה לביקורות מצד חוקרים באקדמיה. ג'ק שריב (Jack Shreve) התייחס ל"דמיון הפעיל" של אירווינג, בעוד פוסטר פרובוסט (Foster Provost) התייחס לנטיותיו של אירווינג בספרו כ"דמיוניות וסנטימנטליות".
גם באשר למקורות ההיסטוריים עליהם נסמכו אירווינג ואחרים הוטחה ביקורת, ובין היתר נטען כי הם נאחזים בקש, ולבד משני ספרים אלה, קשה מאוד למצוא עוד התייחסות של אנשי ימי הביניים לארץ כדיסקית. אדוארד גיבון, בספרו שקיעתה ונפילתה של הקיסרות הרומאית, כינה את תוכנו של "טופוגרפיה נוצרית" כ"אוסף של הבלים של נזיר, משולבים עם עדויות של נוסע".
ריינהרד קרוגר (Reinhard Krüger), פרופסור לספרות לטינית באוניברסיטת שטוטגרט, ליקט רשימה (שאיננה ממצה), של יותר מ-100 סופרים משלהי העת העתיקה ומימי הביניים, הן סופרים שכתבו בלטינית והן סופרים שכתבו בשפת ארצם, שהיו מודעים לכך שהארץ היא כדורית.
היחס למיתוס היום

האגדה כמעט ונעלמה מהחוגים האקדמיים, ואינה נלמדת יותר במוסדות להשכלה גבוהה. עם זאת, ניתן עדיין למצוא בקרב הציבור הרחב אנשים אשר מקבלים סברה זו, אם כי גם בקרבו אגדה זו כבר אינה נפוצה כפי שהייתה במהלך המאה ה-19 וראשית המאה ה-20.
השפעות תרבותיות

על אף שהמיתוס נחלש עם הזמן, האמונה בו לא פסחה גם על תעשיית הקולנוע, עמוק לתוך שנות ה-90 של המאה ה-20. בסרט 1492: מעבר לאופק, המגולל את מסעו של כריסטופר קולומבוס אל העולם החדש (אמריקה), ישנה סצנה בה קולומבוס (ז'ראר דפארדיה) טוען כי לימדו אותו שכדור הארץ "שטוח כמו שולחן".
ביבליוגרפיה

Bede, "On the Nature of Things," in On the Nature of Things and On Times, trans. C. B. Kendall and F. Wallis, ed. G. Clark, M. Humphries and M. Whitby, (Liverpool: Liverpool University Press, 2010): 69 – 103.
T. R. Eckenrode, "The Growth of a Scientific Mind: Bede's Early and Late Scientific Writings," Downside Review 94 (1976): 197 – 212.
Foster Provost, Columbus: An Annotated Guide to the Scholarship on His Life and Writings, 1750 to 1988, Detroit: Omnigraphics, 1991.
Jack Shreve "Christopher Columbus: A Bibliographic Voyage," Choice 29 (1991): 703–711.
Rudolf Simek, Heaven and Earth in the Middle Ages, trans. A. Hall. Woodbridge: The Boydell Press, 1996.
A. Williams, A. P. Smyth, and D. P. Kirby (eds.), A Biographical Dictionary of Dark Age Britain – England, Scotland and Wales c. 500 – c. 1500, London: Seaby, 1991.
ראו גם

אגודת הארץ השטוחה
מודל הארץ השטוחה
מודל הארץ ככדור
הערות שוליים

↑  בדה משתמש במילה globus כדי לתאר את צורת הכדור של הארץ.
↑  On the Nature of Things, pp. 97 – 98.
↑  A. Williams, A. P. Smyth and D. P. Kirby, A Biographical Dictionary of Dark Age Britain – England, Scotland and Wales c. 500 – c. 1500, p.57.
↑  כל ההערות בסוגריים הן של המהדיר.
↑  איוב כ"ו, ז'.
↑  יש לזכור כי באותה תקופה עדיין סברו כי הארץ נמצאת במרכז היקום.
↑  ספר הזוהר, חלק ג', דף י', עמוד א'.
↑  Jack Shreve, "Christopher Columbus: A Bibliographic Voyage", p.704.
↑  Foster Provost, Columbus: An Annotated Guide, p. 44.
↑  https://elib.uni-stuttgart.de/bitstream/11682/5268/1/ReinhardKrueger.pdf
איור מהמאה ה-14, המציג את הבנתם של אנשי ימי הביניים כי הארץ כדורית, וכי שני אנשים שיוצאים לכיוונים מנוגדים מאותה נקודה, יפגשו בצידו האחר של כדור הארץ.
אדם מוציא ידו אל מחוץ לכיפת השמים, ומנסה לגעת בכוכבים. איור משנת 1888.
מפת העולם, כפי שמופיעה בחיבורו של קוסמס אינדיקופלאוסטס, טופוגרפיה נוצרית.
אלעד מדמון

אלעד מדמון (נולד ב-10 בפברואר 2004) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת החלוץ במכבי תל אביב.
קריירת מועדונים

מדמון נולד וגדל בנתניה. התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של בית"ר טוברוק המקומית. כאשר היה בן 13 הצטרף לקבוצת הנערים מכבי נתניה וכעבור שנה עבר להפועל חדרה. ב-11 במרץ 2023 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון בניצחון 1-3 נגד סקציה נס ציונה. ב-30 בספטמבר הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0-1 נגד מ.ס. אשדוד.
ב-2 בדצמבר הבקיע שלושער בניצחון 0-3 על מכבי פתח תקווה. עד לסוף דצמבר כבש בסך הכל 6 שערים ב-4 משחקים ובזכות מאזן זה זכה באותו החודש בתואר כדורגלן החודש בליגת העל.
ב-2 בפברואר 2024 חתם במכבי תל אביב לארבע שנים עם אופציה לשנה נוספת. כחלק מההסכם עם הפועל חדרה, מדמון המשיך לשחק בקבוצה עד סוף העונה והצטרף למכבי בתחילת עונת 2024/2025.
נבחרת ישראל

במהלך עונת 2022/23, מדמון זומן גם לנבחרת הנוער של ישראל עד גיל 19, על ידי המאמן אופיר חיים. הוא ערך את הופעת הבכורה בהפסד לאיי פארו עד גיל 19, כאשר עלה מהספסל ב-11 בנובמבר 2022, ופתח לראשונה בהרכב במשחק ידידות מול הונגריה ב-31 בינואר 2023
נכלל בסגל הנבחרת האולימפית של ישראל לטורניר הכדורגל באולימפיאדת פריז (2024). הוא שותף בשלושת המשחקים ששיחקה ישראל בשלב הבתים.
ב-14 באוקטובר 2024 ערך את הופעתו הבכורה בנבחרת הבוגרת בהפסד 4-1 לאיטליה בליגת האומות.
תארים

מכבי תל אביב
אלוף האלופים: 2024
גביע הטוטו: 2024/2025
הערות שוליים

↑  מדמון חתם על חוזה ל-4 שנים במכבי, באתר מכבי תל אביב, ‏2 בפברואר 2024
↑  מאלעד מדמון ועד עדי יונה: סגל ישראל לאולימפיאדה, באתר ערוץ הספורט, 2 ביולי 2024
| נבחרת ישראל – אולימפיאדת פריז 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 ניראון •  2 פיינגולד •  3 גולדברג •  4 למקין •  5 רביבו •  6 גאנדלמן •  7 דוידה •  8 אזולאי •  9 תורג'מן •  10 גלוך •   11 עבדה •  12 בן הרוש • 13 מדמון •  14 פרדה • 15 יונה • 16 ישראלוב • 17 שחר • 18 אליאסי • 19 טוקלומטי • 20 יהושע • 21 מלמוד • 22 ששון • מאמן: לוזון |  1 ניראון •  2 פיינגולד •  3 גולדברג •  4 למקין •  5 רביבו •  6 גאנדלמן •  7 דוידה •  8 אזולאי •  9 תורג'מן •  10 גלוך •   11 עבדה •  12 בן הרוש • 13 מדמון •  14 פרדה • 15 יונה • 16 ישראלוב • 17 שחר • 18 אליאסי • 19 טוקלומטי • 20 יהושע • 21 מלמוד • 22 ששון • מאמן: לוזון | ישראל |
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת פריז (2024)  |
| --- | --- | --- |
|  אופניים | איתמר איינהורן • רותם גפינוביץ • תומר זלצמן • מיכאל יעקובלב |  |
|  אתלטיקה | גשאו איילה • גירמה אמרה • בלסינג אפריפה • מאור טיורי • מארו טפרי • לונה צ'מטאי-סלפטר |  |
|  בדמינטון | מישה זילברמן |  |
|  ג'ודו | טוהר בוטבול • מאיה גושן •  רז הרשקו • ים וולצ'ק •   ענבר לניר • שגיא מוקי •  תמנע נלסון-לוי •  פיטר פלצ'יק • גפן פרימו • שירה ראשוני • ברוך שמאילוב • גילי שריר   נבחרת ישראל בג'ודו (טוהר בוטבול • מאיה גושן • רז הרשקו • ים וולצ'ק • ענבר לניר • שגיא מוקי • תמנע נלסון-לוי • פיטר פלצ'יק • גפן פרימו • שירה ראשוני • ברוך שמאילוב • גילי שריר) |  |
|  גלישת גלים | ענת ליליאור |  |
|  התעמלות אמנותית | דריה אטמנוב    נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית (שני בקנוב, דיאנה סברצוב, הדר פרידמן, רומי פריצקי, אופיר שחם) |  |
|  התעמלות מכשירים |  ארטיום דולגופיאט • ליהיא רז |  |
|  טאקוונדו | אבישג סמברג |  |
|  טריאתלון | שחר שגיב |  |
|  ירי תחרותי | סרגיי ריכטר |  |
|  כדורגל | נבחרת ישראל בכדורגל (מוחמד אבו ניל, איתן אזולאי, ניב אליאסי, נועם בן הרוש, עמרי גאנדלמן, שון גולדברג, אוסקר גלוך, אושר דוידה, עדי יונה, אור ישראלוב, סתיו למקין, אלעד מדמון, עומר ניראון, ליאל עבדה, עילי פיינגולד, איינאו פרדה, רוי רביבו, עידו שחר, דור תורג'מן) |  |
|  סיף | יובל פרייליך |  |
|  שחייה | אביב ברזלי • איתן בן שטרית • דריה גולובטי • אנסטסיה גורבנקו • אלכסיי גליבינסקי • דוד גרצ'יק • מירון חרותי • גל כהן גרומי • דניס לוקטב • אנדראה מורז • אדם מראענה • בר סולובייצ'יק • איילה ספיץ • לאה פולונסקי • רון פולונסקי • תומר פרנקל • מרטין קרטאבי |  |
|  שחייה אומנותית | שלי בובריצקי • אריאל נשיא |  |
|  שחייה במים פתוחים | מתן רודיטי |  |
|  קשתות | רועי דרור • מיכאלה משה |  |
|  רכיבה | אשלי בונד • דניאל בלומן • רובין מוהר • איזבלה רוסקוף |  |
|  שיט | עומר ורד וילנצ'יק • דור זרקה • ניתאי חסון • נועה לסרי • גל צוקרמן •  שרון קנטור •  תום ראובני • שי קקון |  |
חושך

ערך זה עוסק בהיעדר אור. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
גשר חשוך
עיר חשוכה
חושך הוא מצב המתקיים בהיעדר אור. עם זאת, נהוג להתייחס גם למקומות בעלי תאורה חלשה כאל חשוכים.
החושך מקושר עם הצבע השחור, משום שהוא כהה מאוד ונתפש באמצעות חוש הראייה כהיעדר אור המגיע לעין.
השפעה על מערכת הראייה

התפקוד של מערכת הראייה נפגע במצבי חושך משום שהיא נעזרת במידע חזותי, שמקורו באור המגיע לעין ונקלט על ידי תאים קולטי אור.
רודופסין הוא קולטן המצוי בתאי הקנים של הרשתית. תאים אלו מסייעים במיוחד לראיה בתנאים של תאורה לקויה.
עיוורון לילה הוא מצב שבו קשה עד בלתי אפשרי לאדם לראות באור נמוך או בחושך קל. מצב זה יכול להיגרם כתוצאה ממולד, מפציעה או מתת-תזונה (למשל, חוסר בוויטמין A).
הפגיעה במערכת הראייה משפיעה על תהליכי תפיסה שונים בדרכים שונות. מאחר שהתפיסה החזותית מבוססת על מערכת הראייה היא אינה יכולה להתקיים בהיעדר אור. עם זאת, התפיסה המרחבית אינה תלויה רק במערכת הראיה ולכן היא יכולה להתקיים גם בתנאי חושך. דוגמה לכך היא היכולת של עיוורים להתמצא במרחב ללא שימוש במערכת הראיה.
התערוכה דיאלוג בחשכה מאפשרת להתנסות בהתמודדות בחיי היומיום ללא חוש הראייה.
מדיטציית חושך כוללת מספר טכניקות מדיטציה שבמהלכן מתרגל האדם מגע עם חשכה או עם צללים. העיקרון המנחה מאחורי המקור הבודהיסטי של הטכניקה הוא יצירת אלחוש בחלל תרגול הנעדר גירויים, אשר יתאים להתמרה של התת-מודע. על פי הגישה המודרנית תרגול החושך מאפשר לאדם להשתחרר מהלחצים הפסיכופיזיים הנגרמים לו על ידי תאורה מלאכותית.
השפעה על מערכת הראייה > בעלי חיים ליליים

קיימים בעלי חיים אשר מסוגלים להתמצא היטב בסביבה חשוכה על ידי מערכת ראייה רגישה במיוחד או פיצוי של חושים אחרים, כמו שמיעה.
לדוגמה: דורסי לילה, עטלפים ועוד.
שעות החושך

הלילה הוא הזמן ביממה שבו אין אור שמש ולכן הוא נחשב לחשוך. הוא מתחיל לאחר שקיעת השמש ומסתיים בזריחתה, כאשר מתחיל היום. עם זאת, גם בלילה לא תמיד חל חושך מוחלט. הירח הוא מקור תאורה טבעי, אשר מחזיר לכדור הארץ חלק מקרינת השמש המגיעה אליו בשעות הלילה. הכוכבים הם מקור תאורה טבעי נוסף, אם כי חלש יותר בהשוואה לירח. אף על פי שתאורת הכוכבים כמעט ואינה מספיקה להתמצאות לכאלה שאינם מיומנים בכך, במשך מאות שנים ואפילו כיום אנשים רבים, בעיקר מלחים ונודדי דרכים, השתמשו בכוכבים ובירח כאמצעי ניווט בעת חשכה; בעיקר בכוכב הצפון.
מקומות חשוכים

החלקים העמוקים באוקיינוסים נקראים אזור התהומות והם חשוכים באופן קבוע משום שקרני השמש לא מגיעות אליהם.
חושך ואי החזרה של אור

ישנם מקרים בהם חומרים או עצמים מסוימים אינם מחזירים אור או בולעים אור.
כאמור, אחד המצבים המוכרים מחיי היום יום הוא הצבע השחור. פיגמנטים הסופגים אור יותר מאשר הם מחזירים אותו "נראים שחורים". אם מערבבים את שלושת צבעי היסוד בפרופורציות מתאימות, התוצאה מחזירה כה מעט אור עד שהיא נקראת שחורה.
אפקט עין העש נובעת מקיומו של מבנה בליטות זעיר, בגודל ננומטרי, על השכבה החיצונית של עין העש, היוצר התנהגות הזהה לזו של ציפוי נגד החזרה. עקרון הפעולה של שכבה זו משמש בתעשיית האופטיקה לייצור ציפויים נגד החזרה לעדשות ואלמנטים אחרים, בלי צורך בתוספת של שכבת חומר בעל מקדם שבירה שונה.
חומר אפל הוא חומר שאינו פועל על קרינה אלקטרומגנטית: הוא לא פולט, לא בולע ולא משקף אותה, לכן לא ניתן לצפות בו באופן ישיר. על-פי התאוריה המקובלת, החומר האפל מרכיב יחד עם האנרגיה האפלה כ-96% מן המסה של היקום.
חור שחור הוא גוף כה מסיבי שהאור אינו יכול לברוח ממנו. לכן גם אי אפשר לצפות בו ישירות, אלא רק לשער את מיקומו בעקבות ההשפעות שהוא יוצר על סביבתו.
חושך ושינה

אנשים רבים מתקשים להירדם במקום מואר ולכן כדי למנוע נדודי שינה נהוג להחשיך את החדר בו מתכוונים לישון. החושך מעורר את הפרשת ההורמון מלטונין אשר משפיע על תהליכים רבים בגוף, וביניהם מחזור השינה.
באופן טבעי האדם משתמש בשעות הלילה החשוכות לצורך שינה, בהתאם לשעון הביולוגי שלו. עם זאת, השעון הביולוגי ועיתוי השינה מושפעים גם מתאורה מלאכותית. מסיבה זו, דפוסי השינה בעולם המודרני שונים מאלו שהיו קיימים בעבר, ומשתנים גם בהתאם לתרבות. שעון ביולוגי שאינו מתואם עם שעות החושך עלול ליצור את תסמונת פאזת השינה הדחויה.
החושך משפיע גם על המחזור היומי של צמחים. בתופעה המכונה ניקטינסטיה העלים, העלעלים או עלי הכותרת אשר נפתחים ביום ופונים כלפי האור, נסגרים בשעות החושך של הלילה.
השפעה רגשית

לחושך יכולה להיות השפעה רגשית על האדם.
משום שהחושך פוגע ביכולת של האדם להעריך את סביבתו דרך חוש הראייה הוא עלול לעורר פחדים מהלא-נודע.
ניקטופוביה היא פחד לא רציונלי מהחושך. פחד זה שונה מפוביות אחרות בכך שהסובל מניקטופוביה אינו פוחד ישירות מגורם הפוביה (החושך), אלא מהסכנות שהוא עלול לטמון בחובו. זהו אחד הפחדים הנפוצים ביותר, בעיקר בקרב ילדים.
שהייה ממושכת מידי בחושך יכולה לפגוע במצב רוח. דיכאון עונתי הוא דיכאון המופיע בעיקר בעונת החורף, בעקבות הצמצום בשעות האור בעונה זו. זוהי תופעה שכיחה יותר באזורים שבהם שעות החושך ארוכות יחסית, כגון בארצות סקנדינביה, שם כ-10% מהאוכלוסייה עלול ללקות בה.
חושך ותאורה מלאכותית

האדם יצר דרכים מלאכותיות ליצירה של אור בתנאי חושך. האש הייתה אחד המקורות הראשונים לאור והיא שימשה גם לחימום ובישול. בתחילה הודלקה האש במדורה נייחת ואחר כך התפתחו כלים שאפשרו לנייד אותה, כמו לפיד, נר ומנורת שמן.
עם המצאת החשמל החל השימוש בנורה חשמלית באופנים מגוונים כמו פנס כיס או פנס רחוב. תאורת במה משמשת בתחום הבידור להארת אולמות חשוכים כדי למקד את הקהל בנעשה על הבמה. מועדון לילה משתמשים בתאורה ליצירת אווירה מתאימה.
בתחום הצילום נעשה שימוש במבזק לצורך הארת סביבות חשוכות, אך לעיתים קרובות הוא יוצר אפקט עיניים אדומות בצילומי פנים.
בנוסף לתאורה המלאכותית האדם פיתח גם אמצעי ראיית לילה, אשר נועדו לסייע למערכת הראייה בתנאים חשוכים.
חושך בתרבות

פעמים קרובות משתמשים במילה "חושך" או "אופל" כסמל לרוע, באופן המנוגד לאור אשר מסמל את הטוב והנאור.
לדוגמה:
סרט אפל הוא סגנון קולנועי המקושר לרוב עם סרטי פשע.
אלף אפל הוא בן לתת־גזע של גזע האלפים המכונים לעיתים בספרות שדונים.
חושך בתנ"ך וביהדות

בסיפור הבריאה שבפרשת בראשית מצוין שבמצב ההתחלתי של העולם היה "חושך על פני תהום".
מהותו של החושך עומדת בפולמוס ותיק בקרב אישי המחשבה והקבלה ביהדות. יש האומרים שהחושך הוא בריאה וכלשון הפסוק: "יוצר אור ובורא חושך" ויש החולקים ואומרים שלשון בריאה אינו מכריח עשיית יש מאין, וסילוק האור הגורם לחושך נחשב גם הוא כבריאה.
כמו כן, מכת חושך היא אחת מעשר מכות מצרים המוזכרות בתנ"ך. על מכת חושך כתוב במדרש על פי הפסוק "וימש חושך", שאותו חושך היה בריאה מיוחדת שהיה אפשר למששה. הדעות הטוענות שהחושך הוא העדר אור אומרות שבמכת חושך התחדשה בריאה לעומת זאת המצדדים שהחושך הוא בריאה בפני עצמה אומרים שבמכת חושך נדחו חוקי הטבע שהאור דוחה חושך. מכאן נולד הביטוי "חושך מצריים" המציין אפלה גמורה.
הרי החושך הם הרים אגדיים המוזכרים בתלמוד ובספרות האגדה היהודית.
ראו גם

חדר חושך (צילום)
חסך חושי
ניקטופוביה (פחד לא רציונלי מפני חושך)
צל
הערות שוליים

↑  הוארד גארדנר (1995). מוח חשיבה ויצירתיות. רעננה: ספרית פועלים.
↑  ישעיהו מ"ה ז'
↑  דעות שהחושך הוא העדר: אמונות ודעות מאמר א', מורה נבוכים ג' י', אבן עזרא על הפסוק בישעיהו, דרשות הר"ן דרוש ג', ספורנו שמות י' כ"א, רמב"ן שמות ד' י"א. דעות שהחושך הוא בריאה: חזקוני בראשית פרק א' פסוק ב', אלשיך שמות י' כ"א, מהרש"א מסכת תמיד חידושי אגדות דף ל"ב, קול אליהו פרשת בא. העמק דבר, בראשית, פרק א' פסוק ה'. ראו גם תורה תמימה פרשת בראשית, וראו גם כאן ו-כאן ו-בדאצ'ה וב חב"דפדיה במחשבת החסידות.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph1059151 
איור של זוגות עיניים בחושך, הנפוץ בסרטי הנפשה.
התפיסה החזותית מתבססת על מערכת הראייה ולכן היא אינה יכולה להתקיים בתנאי חושך. עם זאת, התפיסה המרחבית אינה תלויה באופן בלעדי במערכת הראיה ולכן היא יכולה להתרחש גם בהיעדר אור. בתמונה נראים עיוורים אשר משתמשים בחוש המישוש כדי להתרשם מצורתם ומיקומם של עצמים במרחב ללא שימוש בחוש הראיה וללא צורך באור.
אור הירח בלילה חשוך.
ציור של אונייה שמפליגה בחושך.
מדורה במחנה לאור ירח.
ציור של רחוב עם תאורה חשמלית
שגיב יחזקאל

שגיב שלום יחזקאל (נולד ב-21 במרץ 1995) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדות המגן-הימני והקיצוני במכבי תל אביב מליגת העל ובנבחרת ישראל.
קריירת מועדונים

יחזקאל נולד בראשון לציון שבישראל. החל לשחק כדורגל בקבוצות הילדים של הפועל תל אביב, וכשהיה בן 15 עבר למחלקת הנוער של מכבי תל אביב.
במרץ 2013, כשהגיע לגיל 18, ביקש להשתחרר ממכבי תל אביב, ונכנס להסגר קטין. יחזקאל לא שיחק במשך תשעה חודשים, עד שבתום הליך בוררות חתם בהפועל תל אביב. עד תום העונה שיחק בקבוצת הנוער של המועדון, וב-10 במאי 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של הפועל תל אביב, כשנכנס כמחליף במשחק מול הפועל באר שבע במסגרת ליגת העל, וכבש את שערו הראשון בקריירה. בעונת 2014/2015 ערך יחזקאל 15 הופעות בליגת העל וכבש שני שערים. בעונת 2015/2016 ערך 19 הופעות וכבש ארבעה שערים.
את עונת 2016/2017 פתח יחזקאל עם הפועל תל אביב בליגת העל, ושותף בשני משחקי ליגה בלבד במדיה.
אולם ב-2 בספטמבר 2016 חתם לארבע עונות במכבי תל אביב של ג'ורדי קרויף, ששילמה עבורו כ-750 אלף יורו. ב-27 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כששותף במשחק רבע גמר גביע הטוטו מול עירוני קריית שמונה. במהלך המשחק, שהסתיים בתוצאה 2–3, בישל יחזקאל את השער השלישי. בעונה זו ערך שמונה הופעות בליגה במדי מכבי תל אביב.
בתחילת עונת 2017/2018 כבש את יחזקאל את שער הבכורה שלו במכבי תל אביב, בניצחון 0–2 על בני יהודה תל אביב בגביע הטוטו, ולאחר מכן שותף במחזור הפתיחה של ליגת העל.
ב-4 בספטמבר 2017 הושאל לעירוני קריית שמונה מליגת העל, עד לתום העונה. חמישה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתחת בהרכב בניצחון החוץ 0–2 על מ.ס. אשדוד. את שערו היחיד במדי עירוני קריית שמונה כבש בניצחון 0–3 על הפועל עפולה במסגרת גביע המדינה, ובליגה ערך 15 הופעות.
ב-29 ביולי 2018 הושאל לבני יהודה תל אביב. ב-8 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, בתיקו 0–0 נגד מכבי פתח תקווה בגביע הטוטו. ב-10 בנובמבר כבש את שערו היחיד במדי בני יהודה תל אביב, בניצחון 0–2 על הפועל חיפה, ובסך הכל ערך 11 הופעות ליגה במדי הקבוצה.
ב-24 בינואר 2019 הושאל למ.ס. אשדוד עד לסוף העונה. את שער הבכורה שלו במדי הקבוצה כבש ב-30 במרץ 2019, בניצחון 3–2 על עירוני קריית שמונה, ובסך הכל כבש שלושה שערים בתשע הופעות ליגה במדי הקבוצה עד תום עונת 2018/2019.
בתום עונת 2018/2019 שוחרר ממכבי תל אביב וחתם כשחקן מן המניין לשנתיים במ.ס. אשדוד מליגת העל, כשעל פי החוזה החדש שלו, מכבי תל אביב תקבל 50 אחוזים מכל מכירה עתידית שלו.
ב-11 בפברואר 2021 חתם יחזקאל בהפועל באר שבע מליגת העל, בחוזה לשלוש שנים וחצי. את הופעת הבכורה ערך ב-13 בפברואר בתיקו 2–2 של קבוצתו עם הפועל חיפה. ב-3 במרץ כבש שער בכורה בתיקו 2–2 של קבוצתו עם עירוני קריית שמונה. במהלך 2022 עשה יחזקאל הסבה לעמדת המגן-הימני, ובעמדה זו הפך לשחקן מפתח בקבוצה.
קריירת מועדונים > אנטליהספור

ב-15 בספטמבר 2023 חתם באנטליהספור מליגת העל הטורקית, בחוזה למשך שלוש עונות עד 30 ביוני 2026, כשהפועל באר שבע קיבלה תמורת יחזקאל, כמיליון יורו. ארבעה ימים אחר כך הוא ערך את משחק הבכורה שלו במדי אנטליהספור ובליגה, כשעלה כמחליף בדקה ה-58 ואף בישל את שער השוויון השני של קבוצתו החדשה במשחק חוץ מול פנרבחצ'ה, תוך שש דקות מכניסתו. לזכותו של יחזקאל 6 שערים ו-2 בישולים מתוך 13 הופעותיו בליגה הטורקית (וכן בכל המסגרות) לעונה זו במדי אנטליהספור, - מתוכם צמד שכבש בניצחון הביתי 2–0 על סמסונספור, וצמד מכריע שהבקיע לאחר בישול השער הראשון בניצחון הביתי 3–2 על בשיקטש.
ב-13 בינואר 2024, במשחק ליגה ביתי של אנטליהספור מול טרבזונספור, יחזקאל כבש את שער השוויון לטובת קבוצתו בדקה ה-68, וחגג תוך הקדשת השער לציון 100 יום לחטיפת הישראלים בידי חמאס. המחווה של יחזקאל עוררה סערה, והנהלת אנטליהספור הודיעה שיחזקאל ישוחרר מהמועדון וחוזהו מבוטל. באותו הערב עוכב יחזקאל לחקירה במשטרת אנטליה באשמת "פגיעה ברגשות הציבור", והעביר את הלילה במעצר. למחרת שוחרר ממעצר, ושב לישראל.
ב-26 בינואר 2024, הענישה ההתאחדות הטורקית את יחזקאל בהשעיה ל-8 משחקים, למרות שכבר אינו שחקן בקבוצה.
ב-19 ביולי 2024 פסק בית הדין של פיפ"א, לאחר עתירת השחקן נגד ההתאחדות הטורקית לכדורגל, כי הוא שחקן חופשי, ויפוצה ב-100 אלף אירו.
קריירת מועדונים > מכבי תל אביב

ב-22 ביולי 2024 חתם במכבי תל אביב מליגת העל, בחוזה למשך שלוש עונות.
נבחרות ישראל

לזכותו של יחזקאל 22 הופעות ושלושה שערים בכל מדי נבחרות הנערים והנוער של ישראל (למעט בנבחרת נערים ב' עד גיל 16, בה לא שיחק). ב-26 במרץ 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הנבחרת הצעירה עד גיל 21, במשחק ידידות מול קפריסין עד גיל 21, ובסך הכול לזכותו שתי הופעות במדי הנבחרת הצעירה עד גיל 21.
בנובמבר 2022 זומן לראשונה לנבחרת ישראל הבוגרת, על-ידי המאמן הלאומי אלון חזן, לקראת משחקי הידידות מול זמביה ומול קפריסין. ב-17 בנובמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בבוגרים של הנבחרת, כאשר נכנס כמחליף בדקה ה-74, במשחק הידידות מול זמביה שהסתיים בניצחון ביתי 2–4 לטובת ישראל.
חיים אישיים

באוגוסט 2022 נישא לאליאן יוסף, ולהם בן שנולד ביוני 2023.