עוצמתם של קשרים חלשים
שינויים בקשרים החלשים ומחקרי המשך

על פי גוגל סקולר מאמרו של גרנובטר צוטט מעל ל־64,000 פעמים (נכון לינואר 2022). מכאן נראה שהמאמר התרחב להקשרים רבים נוספים. נביא בהמשך חלק קטן מהם.
הקשרים החלשים בתקופת הקורונה
ביולי 2020 פרסמה איאן לסלי (Ian Leslie) כתבה המתייחסת למאמרו של גרנובטר ומתארת את הקשרים החלשים בתקופת הקורונה. לדבריה, לקורונה הייתה השפעה ישירה על הקשרים החלשים ועל התועלת שהפיקו מהם. ההתקלויות באנשים אקראיים (חלק מהגדרת הקשרים החלשים) הפכו לנדירות יותר, וכך גם הקשרים החלשים בחיינו.
בנוסף לכך, קיימת גם השפעה של השינויים בצורת העבודה. סטיב ג'ובס האמין בכוחן של השיחות האקראיות להביא ליצירתיות, וכך גם תכנן את מרחב העבודה של פיקסאר. בתקופת הקורונה ברוב מקומות העבודה עבדו מהבית, דבר שהשפיע גם על פגישות אלו וצימצם למעשה את הרשת החברתית.
עם זאת, קיימות מספר דרכים בהם הקשרים החלשים באים לידי ביטוי גם בתקופת הקורונה ועל אף המגבלות. פסיכולוגית בשם סנדסטרום (Sandstrom), שהשתתפה במספר מחקרים שונים בנוגע להשפעתם של הקשרים החלשים, מציינת חלק מהן. לטענתה בזמנים של חוסר ודאות ניתן ללמוד דרכי התמודדות ממגוון שיחות עם אנשים שאנחנו לא נמצאים איתם בקשר קרוב ויומיומי. בנוסף, היא מתייחסת לעובדה שהקשרים החלשים דורשים סגנון שונה של שיחה, השיחות קלילות יותר ודורשות פחות. בכדי להפחית מהעומס הרגשי בתקופה זו היא כותבת כי ניתן לנסות לנהל סוג כזה של שיחה גם עם הקשרים החזקים. כלומר, להראות לאחרים שחושבים עליהם בלי לבקש מהם הרבה זמן, אנרגיה או תשומת לב. גם הרשת החברתית יכולה להוות בעיניה תחליף יעיל לשימור השיחות עם הקשרים החלשים בתקופה זו.
בריאות נפשית (Well being) וקשרים חלשים
לפי מחקר של סנדסטרום ודאן (Sandstrom and Dunn, 2014), בימים בהם למשתתף היו מספר גדול יותר של אינטראקציות אקראיות הוא חווה יותר שמחה ותחושה חזקה יותר של שייכות. דוגמאות לאינטראקציות אקראיות, כלומר היתקלות בקשרים חלשים, כללו מפגש עם שכן, חבר בכיתת היוגה או עובד מקומי בבית קפה. מעבר לכך, משתתפים עם רשת גדולה יותר של קשרים חלשים נטו להיות שמחים יותר ברמה הכללית.
הקשרים החלשים וכיצד הם באים לידי ביטוי בתרבויות שונות
טילסטון וסנדסטורם (Tilston & Sandstrom, 2018) ניסו לבדוק האם הכוח של הקשרים החלשים הוא אוניברסלי. המחקר של גרנובטר נערך בקרב עובדים מבוסטון ולכן נראה שקשה להשליך ממנו בצורה רחבה יותר על אוכלוסיות נוספות. גם המחקר הקודם של סנדסטרום, בנוגע להשפעתם של הקשרים החלשים על המצב הרגשי נבדק ביחס לסטודנטים קנדיים בלבד. במחקר זה נעשה ניסיון לבדוק האם ההשפעה של הקשרים החלשים מתקיימת גם בחברות שהן לא מערביות. נערכה השוואה בין מדגם של נבדקים מאמריקה הלטינית לעומת נבדקים קנדיים. הנבדקים דיווחו מדי יום על כמות הקשרים החזקים והחלשים, במקביל לתחושת הרווחה הנפשית הסובייקטיבית ותחושת השייכות. תוצאות המחקר הראו כי הלטינים דיווחו על תחושה חזקה יותר של קהילתיות, בהשוואה לקנדים, לצד רמות גבוהות יותר של קשרים חלשים. תוצאה זו תומכת בטענה של גרנובטר לגבי האופן בו הקשרים החלשים יוצרים קהילות. כמו כן, רומזת לכך שההשפעה של הקשרים החלשים אכן קיימת. מלבד תחושת הקהילתיות הלטינים לא נבדלו בצורה משמעותית באף אחד מהמדדים.
בהשוואה למחקר זה, ההשפעה החיובית של הקשרים החלשים באה לידי ביטוי בצורה משמעותית יותר במחקר המקורי, שבו השתתפו סטודנטים. אחת ההשערות להבדל היא שלסטודנטים יש יותר יכולת בחירה לגבי עם מי הם רוצים להתחבר. במחקר הנוכחי המדגם כלל נבדקים שאינם סטודנטים, כך שהאינטראקציות היומיומיות שלהם נקבעו מראש בהתאם לעבודה. ייתכן שעובדה זו השפיעה על ההבדלים בתוצאות.
גאוגרפיה של ידע (Geography of knowledge) וקשרים חלשים
עד שנת 1988 לא היו גשרים סביב שיקוקו,(Shikoku) האי הכי קטן ביפן. בכדי להגיע ממקום למקום נעזרו במעבורת, שלקחה זמן רב יותר בצורה משמעותית. נמצא שבניית הגשרים, בהתייחס בעיקר לגשרים שנבנו ב-9–1998, הגבירו את ההמצאות באזור (Moxnes, 2020). המחקר לא מחובר ישירות למאמרו של גרנובטר או למושג "הקשרים החלשים.״עם זאת, נראה שתוצאות המחקר תומכות באחת הטענות המרכזיות במאמר, לגבי השפעתם של הקשרים החלשים בהרחבת ההמצאות והידע. בניית הגשרים יצרה קשרים רחוקים יותר, שניתן לכנותם חלשים, דבר שהוביל ליותר המצאות בדומה לטענתו של גרנובטר.
מיתוג מנות, פיחוס (Disintermediation) וקשרים חלשים
המושג פיחוס משמעותו הורדה של מתווכים משרשרת האספקה בכלכלה והגעה ישירות, או קרוב יותר, לצרכן. גם מיתוג מנות מתייחס למעבר של מסרים דרך צמתים רבים, ולא בהכרח דרך נקודה מרכזית אחת. ביחס לקשרים החלשים - דרך הקשרים החלשים ייתכן שאפשר לקצר טווחים. כלומר, באמצעות מספר רב יותר של מכרים ייתכן ויתאפשר להגיע ישירות למקור הידע. זאת תוך כדי דילוג על התיווך ושבירה של המרכז.
תכנון ערים וקשרים חלשים
ג'יין ג'ייקובס הייתה עיתונאית וסופרת, מגדולי המבקרים של תכנון הערים המודרני. ערים טובות בעיניה הן, בין השאר, כאלה בהן מתקיימות אינטראקציות בין אנשים ברחובות. אחד הרעיונות בספרה ״מותן וחייהן של ערים אמריקאיות גדולות״ מדבר על כך שקהילות בריאות נבנות ממפגשים פנים מול פנים של התושבים (קשרי מדרכות כמו שהיא קוראת להם). רעיון זה נתפס עדיין כאמת אוניברסלית גם בתכנון העירוני של היום.
באירוע המתקיים במאות ערים ברחבי העולם ומכונה, על שמה, ״הליכות ג'יין״,("Jane's Walk") מעודדים אנשים להשתמש בהליכה כדרך להתחבר עם שכניהם.
נראה שבמידה מסוימת ג'ייקובס האמינה בעידוד הקשרים החלשים, כעשרים שנה לפני כתיבת מאמרו של גרנובטר.
הקשרים החלשים עוצמתיים עוד יותר
המאמר של גרנובטר מתייחס לקשרים החלשים כאמצעי יעיל יותר להפצת המידע בין בני אדם מאשר הקשרים החזקים. לעומת זאת במחקר המשך על רשתות והון חברתי בתעשיית הטלוויזיה הבריטית: חולשתם של הקשרים החלשים, החוקרים סאונדרי, אנטקליף וסטוארט (Saundry, Richard & Antcliff, 2007) טענו כי הרשת החברתית מורכבת יותר ממה שהמודל מתאר, וכי רשת של קשרים חלשים משמשת לשימושים נוספים עבור אלו המשתמשים בה, ויש לה כוח חזק יותר מעבר להעברת מידע.
החוקרים בחנו את התיאוריה שלהם על העובדים בתעשיית הטלוויזיה הבריטית, תעשייה בה רוב העובדים באים ממגזר עצמאי. בעקבות רגולציה מחדש של שוק העבודה, רוב הארגונים המאוגדים שדאגו לעובדים בנושאים של עבודה, זכויות, תנאי עבודה ושכר, פורקו. עולם העבודה החדש פוסט פורדיסטי, הפך ליותר מפוצל, מזדמן, יותר אינדיוידואלי ויותר תחרותי ממה שהיה, כך העובדים העצמאיים נאלצו לייצר לעצמם רשת, ובעצם כמה רשתות של קשרים היכולות לספק להם קרקע של ודאות, ביטחון ויציבות שסיפקו אז הארגונים הקודמים בעולם העבודה. לבסוף הארגונים החדשים השתמשו במנגנונים של רשתות כאמצעי מודרני ובלתי פורמלי לגיוס עובדים. מכאן לקשרים הייתה חשיבות גדולה יותר בהבטחת עבודה וקידום הקריירה של העובד העצמאי.
תאוריית ההון החברתי מסייעת להבין את היחס למידע העובר ברשת כנכס חשוב בשוק העבודה עבור הפרט החבר בה. ג'יימס קולמן (Coleman, 1988), זיהה שלושה צורות של הון חברתי: 1. חובות, ציפיות ואמינות - המתייחסות לציפייה להדדיות בין חברי הרשת. 2. ערוצי מידע - חברי הרשת יכולים לסמוך על המידע שסופק על ידי אחרים. 3. נורמות וסנקציות יעילות - קשרים מספקים בין חברי הרשת יכולים להבטיח את שמירת הנורמות. רוברט פוטנאם (Putnam, 2000) טוען שהון חברתי הוא נכס קיבוצי חשוב שמייצר אמון בין זרים ומכאן סובלנות ותרבות של הקהילתיות ודעת אזרחית.
העובדים העצמאיים יצרו רשת אחת מבין כמה רשתות, הנקראת 'פנקס כתובות' המבוסס על אנשי קשר אישיים שעשויים להיות שימושיים בהשגת עבודה. רשת זו מייצגת רשת פתוחה במובן זה שחברי הרשת הם הטרוגניים ולא בהכרח מכירים זה את זה. בהיבט של הון חברתי רשת זו סייעה לעובדים עצמאיים להרגיש תחושת ביטחון ו-וודאות על ידי קבלת גישה למידע על פרויקטים עתידיים ולהעלות פרופיל בין בעלי תפקיד שהם בעמדה להקצות להם עבודה. אך מעבר להבטחת העבודה, חברי הרשת סייעו לשאר החברים מאותה רשת גם כן בהשגת עבודה. כמו באחת הדוגמאות של המדגם במחקר, בה אחד מהעובדים מתעשייה הטלוויזיה הבריטית אמר למעסיק שאין ביכולתו לספק לו את השירות שהוא ביקש עקב אי זמינות, אך הוא יכול לתת לו כמה מספרי טלפון של אנשים אחרים שיכולים לבצע את העבודה. היווצרותה של מוטיבציה זו הממליצה על עובדים מתחרים היא תוצר של ציפייה הדדית בשלב מסוים, שבהמשך אותו העובד, עליו חבר הרשת המליץ, זה בתורו ימליץ בחזרה. כתוצאה מכך מגיעות הסנקציות המאפיינות את הרשתות הסגורות: עובד שבסופו של דבר לא ממליץ על זה שהמליץ עליו, או מנסה 'לגנוב' מהמתחרה שלו את הלקוחות שלו, ועוד פעולות אחרות שמזיקות גם לרשת כולה, מקבל מוניטין רע ואף מסולק מהרשת. עקב אופייה הפתוח של הרשת ולכך שהמידע זורם במהירות רבה יותר, הסנקציות יעילות וחזקות יותר. מכאן כוחן של הסנקציות משפיעות על ההתנהגות של העובדים העצמאיים שיישרו קו וישמרו על הנורמות החברתיות של הרשת הפתוחה.