stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סאדיק ביי
קריירת משחק במכללות

במשחק הבכורה שלו בליגת המכללות, מול אוניברסיטת מורגן סטייט, קלע ביי 16 נקודות והוריד 4 ריבאונדים. בששת משחקיו הראשונים קלע בממוצע מעט מתחת ל-16 נקודות. ב-30 בינואר 2019, במשחק מול אוניברסיטת דהפול, השיג את הדאבל-דאבל הראשון שלו, כשקלע 16 נקודות והוריד 11 ריבאונדים. וילאנובה זכתה בטורניר ביג איסט, והייתה לקבוצה הראשונה שזוכה שלוש פעמים ברציפות בתואר, כשביי תורם 16 נקודות ו-10 ריבאונדים בניצחון בגמר 72–74 על אוניברסיטת סטון הול. בשנתו הראשונה, רשם ממוצעים של 8.2 נקודות ו-5.1 ריבאונדים למשחק, ופתח ב-29 מתוך 36 משחקים. כן נבחר לחמישיית הפרשמנים של הביג איסט.
לקראת שנתו השנייה במכללות, נבחר ל"רשימת המעקב" לפרס ג'וליוס אירווינג הניתן לשחקן המכללות המצטיין בעמדת הסמול פורוורד. ב-11 בינואר 2020 רשם שיא קריירה של 33 נקודות, כולל שמונה שלשות, בניצחון של וילאנובה 66–80 על אוניברסיטת ג'ורג'טאון. בסיום העונה, נבחר פה אחד לחמישיית האול-ביג איסט הראשונה. ביי אף זכה בפרס רוברט ו. גיזי, הניתן לשחקן המצטיין בפילדלפיה ביג 5, וכן בפרס ג'וליוס אירווינג. ביי היה לשחקן השלישי של וילאנובה שזוכה בפרס ג'וליוס אירווינג, לאחר שעשו זאת לפניו ג'וש הארט ב-2017 ומיקאל ברידג'ס ב-2018. בסך הכול בשנתו השנייה רשם ממוצעים של 16.1 נקודות, 4.7 ריבאונדים ו-2.4 אסיסטים למשחק.
קריירה מקצוענית

לאחר שנתיים במכללות, נרשם ביי לדראפט ה-NBA, ונבחר במקום ה-19 בדראפט 2020 על ידי ברוקלין נטס. ב-19 בנובמבר 2020, הועברו זכויות החתימה של ביי בטרייד לדטרויט פיסטונס, במהלך שעירב שלוש קבוצות. ב-1 בדצמבר הודיעה פיסטונס כי היא מחתימה את ביי. ב-15 בפברואר 2021 הוכתר ביי לשחקן השבוע במזרח, כשבמערב נבחר דווין בוקר.
ב-9 בפברואר 2023 הועבר בטרייד לאטלנטה הוקס.
ב-11 ביולי 2024 הצטרף לוושינגטון ויזארדס כשחקן חופשי עבור חוזה לשלוש שנים בסך 20 מיליון דולר.
סטטיסטיקות קריירה ב-NBA > בעונה הסדירה

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020/2021 | דטרויט | 70 | 53 | 27.3 | 0.404 | 0.380 | 0.844 | 4.5 | 1.4 | 0.7 | 0.2 | 12.2 |
| 2021/2022 | דטרויט | 82 | 82 | 33.0 | 0.396 | 0.346 | 0.827 | 5.4 | 2.8 | 0.9 | 0.2 | 16.1 |
| 2022/2023 | דטרויט | 52 | 30 | 28.8 | 0.404 | 0.345 | 0.861 | 4.7 | 1.6 | 1.0 | 0.2 | 14.8 |
| 2022/2023 | אטלנטה | 25 | 7 | 25.1 | 0.470 | 0.400 | 0.862 | 4.8 | 1.4 | 0.8 | 0.0 | 11.6 |
| 2023/2024 | אטלנטה | 63 | 51 | 32.7 | 0.416 | 0.316 | 0.837 | 6.5 | 1.5 | 0.8 | 0.2 | 13.7 |
| קריירה | קריירה | 292 | 223 | 30.1 | 0.408 | 0.352 | 0.842 | 5.2 | 1.8 | 0.8 | 0.2 | 14.1 |
סטטיסטיקות קריירה ב-NBA > בפלייאוף

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022/2023 | אטלנטה | 6 | 0 | 22.1 | 0.375 | 0.389 | 0.889 | 4.0 | 1.0 | 0.5 | 0.0 | 7.5 |
| קריירה | קריירה | 6 | 0 | 22.1 | 0.375 | 0.389 | 0.889 | 4.0 | 1.0 | 0.5 | 0.0 | 7.5 |
My Favorite Things

| --- | --- |

 שיר בביצוע מרי מרטין, ג'ולי אנדרוז
 מתוך האלבום The Sound of Music
 יצא לאור:  1959
 פורמט:  קלאסי
 שפה:  אנגלית 
 כתיבה:  אוסקר המרשטיין
 לחן:  ריצ'רד רוג'רס
 
"My Favorite Things" (בעברית: "הדברים החביבים עליי ביותר") הוא שיר מהמחזמר "צלילי המוסיקה" מאת ריצ'רד רוג'רס ואוסקר המרשטיין, שנכתב על ידי המרשטיין והולחן על ידי רוג'רס. השיר בוצע והוקלט לראשונה במחזמר הראשון בברודוויי בשנת 1959, בביצוען של מרי מרטין ופטרישה ניוואי. הגרסה הנודעת ביותר הופיעה בסרט "צלילי המוסיקה" משנת 1965 המבוסס על המחזמר, בבימויו של רוברט וייז, ובוצעה על ידי השחקנית הראשית ג'ולי אנדרוז.
במחזה המקורי, השיר מופיע כאשר הנזירה מריה, הדמות הראשית, נמצאת במשרדה של אם המנזר, בטרם היא נשלחת לטפל בילדי משפחת פון טראמפ. אולם בגרסת הסרט מ-1965, מריה שרה את השיר לילדי המשפחה בחדר המיטות בזמן סופת רעמים, במקום השיר The Lonely Goatherd (בתרגום חופשי: "הרועה הבודד") שיועד לקטע זה במקור והועבר לקטע אחר בסרט. השינוי אומץ בעיבודים מאוחרים נוספים. השיר מציג רשימה של דברים מוחשיים בהקשר יומיומי (למשל: טיפות גשם על ורד, שפמפם של חתלתול, כרוכית תפוחים פריכה) האהובים על הדמות השרה את השיר, אשר מחשבה עליהם בזמנים קשים מקלה את הרגשתה הרעה של הדמות השרה, בכך שהם מעוררים נחמה או יוצרים הסחה מפני הפחד הפוקד אותה.
השיר תורגם לעברית מספר פעמים. התרגום הראשון ככל הנראה היה של עפרה אליגון תחת השם "אלו דברים שעלי אהובים", בביצוען של רבקה רז ועדנה גורן. כיום תרגום רווח הוא של אבי קורן, תחת השם "הדברים שאותי משמחים", עבור הגרסה הישראלית של המחזמר מ-1995, בבימויו של מנחם גולן ובכיכובה של חני נחמיאס. השיר בוצע על ידי נחמיאס (בתפקיד מריה) יחד עם דינה גולן (בתפקיד אם המנזר, במסגרת הסצנה המקורית במחזה).
עטיפת האלבום My Favorite Things מאת ג'ון קולטריין, 1961
לשיר עשרות גרסאות כיסוי בשפות שונות. אחת הגרסאות החשובות הייתה גרסת ג'אז אינסטרומנטלית מאת ג'ון קולטריין שפורסמה לראשונה בשנת 1961. השיר בעיבודו האינסטרומנטלי היה לחלק מייצג ברפרטואר של קולטריין, ולפחות שמונה עשר מביצועי השיר הוקלטו ונכללו באלבומים. כמו רבים משירי מחזות הזמר, גם My Favorite Things היה לסטנדרט ג'אז, ובוצע על ידי אמני ג'אז רבים, ביניהם שרה ווהן, גראנט גרין, דייב ברובק, ג'ון מקלפלין, קני בורל, בראד מלדאו, אל ג'ארו ורבים נוספים. השיר זכה לעיבודים רבים ובתקופות שונות גם במוזיקה הפופולרית, מחוץ לסוגת הג'אז. מילות השיר, שבחלקן קיים הקשר חורפי ועיבוד המחזה בו השיר מבוצע בזמן סופת רעמים, גרמו לשיר להיות פופולרי בזמן חג המולד ולהיות מזוהה עמו. השיר נכלל בעשרות אלבומים בנושא חג המולד (למשל, בביצועם של ברברה סטרייסנד, טוני בנט, קני רוג'רס, הקרפנטרז, בארי מנילו, קלי קלרקסון, מרי ג'יי בלייג' ורבים נוספים).
השיר "7 Rings" של הזמרת אריאנה גרנדה (2019) מבוסס על המנגינה של "My Favorite Things" והמילים רומזות אליו.
הערות שוליים

↑  לדוגמה:
”Snowflakes that stay on my nose and eyelashes, Silver white winters that melt into springs”
בתרגום חופשי:
”פתיתי שלג הנשארים על אפי וריסיי, חורפים כסופים-לבנים הנמסים לכדי אביבים”
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: edf0bfbc-c9e4-3b7d-9765-e8b86d9febbc
Whole Lotta Woman (שיר של קלי קלרקסון)

| --- | --- |
 שיר בביצוע קלי קלרקסון
 מתוך האלבום Meaning of Life
 יצא לאור:  2017 
 סוגה:  מוזיקת נשמה, טראפ 
 שפה:  אנגלית 
 אורך:  02:53
 חברת תקליטים:  אטלנטיק רקורדס 
 כתיבה:  קלי קלרקסון, יוסיפר, NOVA Wav (דניסיה אנדרוס ובריטני קוני), פייד מג'ה, ג'סי שטקין
 הפקה:  יוסיפר, NOVA Wav (דניסיה אנדרוס ובריטני קוני), פייד מג'ה, ג'סי שטקין
 
"Whole Lotta Woman" הוא שיר בביצועה של הזמרת האמריקאית קלי קלרקסון, מתוך אלבום האולפן השמיני שלה, Meaning of Life. השיר נכתב על ידי קלי קלרקסון, יוסיפר, NOVA Wav (דניסיה אנדרוס ובריטני קוני), פייד מג'ה וג'סי שטקין (אנ') והופק על ידי יוסיפר, NOVA Wav (דניסיה אנדרוס ובריטני קוני), פייד מג'ה וג'סי שטקין. כמו כן, חלק מחברי להקת Earth, Wind & Fire מופיעים בשיר.
נכון לאוקטובר 2022, השיר הושמע למעלה מ-17 מיליון פעמים בספוטיפיי, ולמעלה מ-2 מיליון פעמים ביוטיוב.
הופעות חיות

ב-31 באוקטובר 2017, קלרקסון הופיעה עם השיר ב-The Tonight Show Starring Jimmy Fallon.‏ ב-2 בנובמבר 2017, היא הוציאה גרסה חיה של השיר שצולמה באודיטוריום לזכר המלחמה בנאשוויל (אנ').‏
בנוסף, במהלך 2017 ו-2018, היא ביצעה את השיר בקארפול קריוקי, Dick Clark's New Year's Rockin' Eve (אנ'), פרסי המוזיקה של בילבורד 2018 ובפסטיבל המוזיקה iHeartRadio (אנ').‏
ב-11 באוקטובר 2018, לרגל יום הילדה הבין-לאומי לשנת 2018, קלארקסון ביצעה את השיר ב-Today (אנ'), כחלק מהשקת הקמפיין החינוכי Global Girls Alliance של הגברת הראשונה של ארצות הברית, מישל אובמה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הדיגיטליים | 142 |  |
|  ארצות הברית | מצעד ה-LyricFind | 21 |  |
דואג האדומי

דאג האדומי הורג את כוהני נוב
דֹּאֵג הָאֲדֹמִי (שמו נכתב גם כדויג) הוא דמות מקראית. נודע לשמצה עקב הריגת כהני נוב שהואשמו בסיוע לדוד בהמלטותו מפני שאול.
משמו של דואג ניתן להסיק שמוצאו ככל הנראה מאדום. יוסף בן מתתיהו מכנה אותו "דואג הסורי" וזאת כנראה בעקבות הגרסה "ארמי" תחת "אדמי" המתועדת בתרגום השבעים.
הסיפור התנ"כי

על דואג מסופר בספר שמואל א' פרקים כ"א-כ"ב. כמו כן מזמור נ"ב בתהילים נכתב אודותיו.
דואג היה "אַבִּיר הָרֹעִים, אֲשֶׁר לְשָׁאוּל", כלומר השר הממונה על הרועים בממלכתו של שאול. ניתן להבין כי דואג היה איש אדוק - מתואר כ"נֶעְצָר לִפְנֵי ה'" במשכן נוב. בעת שהותו במשכן נוב, היה עד לעזרה שהגיש הכהן הגדול אחימלך בן אחיטוב לדוד בברחו מפני שאול.לאחר מכן, שאול מאשים את עבדיו בכך שלא עוזרים לו בתפיסת דוד. דואג היה האחרון שראה את דוד מבין מקורביו של שאול, ולא עשה כלום בנדון, ולכן הוא מרגיש אשמה ואחריות לטפל בעניין.
דואג מנסה לגלגל את האשמה לאחימלך הכהן כדי למצוא חן בעיני שאול. וכדי להדגיש את אשמת אחימלך, דואג מדגיש כמה פרטים, הוא:
מכנה את דוד "בן ישי"- לשון זלזול, כפי שכינה שאול את דוד.
משמיט משמו של אחימלך בן אחיטוב את תואר "הכהן", כדי להקטין את דמותו בעיני שאול.
חוזר חזרה כפולה על המילים "נתן לו" וכך מדגיש את אשמת אחימלך.
בעקבות כך שאול גזר מוות על אחימלך ובית אביו. כאשר סירבו עבדי שאול לבצע את גזר הדין, פנה שאול לדואג והורה לו לפגוע בכוהנים. ובכך, שאול ניצל שוב את חולשתו של דואג שהרגיש תחושת אשמה ונחשב כחשוד.
אם יסרב דואג לבקשת שאול יחשיד את עצמו עוד יותר, לכן דואג מבצע את גזר הדין, אך מתוך הלהיטות שלו להראות את נאמנותו לשאול, מפריז דואג הרבה יותר מהנדרש. שאול ביקש להרוג רק את הכהנים ואילו דואג, מוסיף על כך והורג את הנשים, התינוקות והצאן באכזריות רבה: "מֵאִישׁ וְעַד אִשָּׁה, מֵעוֹלֵל וְעַד יוֹנֵק וְשׁוֹר וַחֲמוֹר וָשֶׂה, לְפִי חָרֶב".
מדרש שמו

לדעת משה גרסיאל קיימת זיקה בין שמו לבין מעשהו. ייתכן כי המחבר המקראי יוצר זיקה בין שמו לדאגתו לאחימלך. חז"ל ייחסו את שמו למעשהו בשונה: "כתיב דואג וכתיב דויג - אמר רבי יוחנן: בתחילה יושב הקב"ה ודואג שמא יצא זה לתרבות רעה" (סנהדרין ק"ו, ע"ב).
בספרות חז"ל

דואג הוא נושאם של מדרשים רבים, אשר רובם ככולם שופטים אותו לחומרה, חלקם שואבים ממזמור נ"ב בתהילים אשר חיבר דוד על דואג.
דואג מתואר כגדול בתורה ("אדומי" - שהיה מאדים פני הכל בהלכה, "אביר הרועים" = אב בית דין), אך גם כאדם אכזר, אשר קינא בדוד, שנא אותו ועשה ככל שניתן להכפיש את שמו.
דואג הוא אחד מבין ארבעה "הדיוטות" אשר אין להן חלק לעולם הבא.
הערות שוליים

↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר ששי, פרק יב, פסקה ד, סעיף 254 (כרך א, עמ' 207).
↑  ספר שמואל א', פרק כ"ב, פסוק י"ט
↑  הרב אמנון בזק, הריגת כהני נוב, בית המדרש הווירטואלי (M.B.V ) ע"ש ישראל קושיצקי שליד ישיבת הר עציון
↑  משה גרסיאל, מדרשי שמות במקרא, רמת גן, רביבים, 1987, עמ' 145
↑  מדרש תהילים פרק נב סימן ד
↑  רש"י, שמואל א פרק כא פסוק ח
↑  משנה, מסכת סנהדרין, פרק י', משנה ב'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007499240105171  GND: 1221562711  VIAF: 3160604779616122633   WorldCat (עם VIAF): 3160604779616122633
ג'משיד שארמהד

| --- | --- |

 לידה:  23 במרץ 1955 טהראן
 הוצאה להורג:  28 באוקטובר 2024 (בגיל 69) איראן
 מדינה:  איראן, גרמניה, ארצות הברית
 מקום מגורים:  גלנדורה, קליפורניה, ארצות הברית
 פעילות בולטת:  איש אופוזיציה איראני
 ידוע בשל:  פעילות אופוזיציונית, חטיפתו והוצאתו להורג
 מקצוע:  חשמלאי, מהנדס תוכנה, עיתונאי
 מספר צאצאים:  2 
 
ג'משיד שָארמַהְד (בפרסית: جمشید شارمهد, באנגלית: Jamshid Sharmahd; ‏23 במרץ 1955 – 28 באוקטובר 2024) היה מהנדס תוכנה תושב ארצות הברית ובעל אזרחות איראנית וגרמנית, שהיה דובר טונדאר, קבוצה אופוזיציונית מלוכנית איראנית. הוא הוצא להורג באיראן לאחר שנחטף אליה מדובאי.
ביוגרפיה

ג'משיד שארמהד נולד בטהראן ב-23 במרץ 1955 למשפחה זורואסטרית. כשהיה בן שבע, עבר עם אביו להנובר שבגרמניה המערבית. הוא למד חשמלאות, ובשנת 1980 חזר לאיראן והתחתן שם. ב-1983 שב למערב גרמניה עם אשתו ובתו. הוא קיבל אזרחות גרמנית ב-1995, והקים חברת תוכנה פרטית. בשנת 2003 עבר לארצות הברית, שם הפך לתושב קבע (בעל גרין קארד), והשתקע בגלנדורה, קליפורניה.
פעילותו הפוליטית וניסיון ההתנקשות

לדברי בתו, חברת התוכנה שלו סיפקה שירותים דיגיטליים לקבוצת טונדאר (אנ'), קבוצת אופוזיציה מלוכנית איראנית. ממשלת איראן טענה שהוא ראש הקבוצה שם היא נחשבת לארגון טרור.
בשנת 2009 עצר ה-FBI חשוד איראני שניסה להתנקש בחייו של שארמהד. החשוד הועמד לדין, אך נמלט לאיראן לפני שהחל משפטו.
חטיפתו והוצאתו להורג

ב-29 ביולי 2020, ג'משיד שארמהד נחטף ונעלם בדובאי בעת שהמתין לטיסת מעבר בדרכו מקליפורניה להודו. לפי איכוני הטלפון הנייד שלו, הוא נע לכיוון אל-עין, ומשם לסוחאר בעומאן, שם נעלמו נתוני הטלפון. יומיים לאחר מכן, שירותי הביון של איראן הודיעו על מעצרו במבצע מורכב. שארמהד הועמד לדין באיראן באשמת טרור, כולל תכנון פיגוע בשיראז ב-2008 שבו נרצחו 16 בני אדם. בנוסף, הוא הואשם ב"שחיתות עלי אדמות". ממשלת גרמניה טענה שנמנעה ממנו גישה לשירותים קונסולריים, משום שאיראן רואה בעלי אזרחות כפולה כאזרחים איראניים בלבד. בפברואר 2023, איראן הודיעה כי שארמהד נידון למוות על עבירות טרור. פסק הדין גולל גינויים מצד האיחוד האירופי, ארצות הברית וארגוני זכויות אדם. ב-28 באוקטובר 2024, הוא הוצא להורג בתלייה. מאוחר יותר שינתה איראן את גרסתה וטענה כי הוא מת לפני שהוצא להורג.
התגובות להוצאתו להורג

הוצאתו להורג גררה גינויים רבים בעולם. בתגובה להוצאתו להורג הורתה שרת החוץ הגרמנית אנאלנה ברבוק על סגירתן של שלוש הקונסוליות האיראניות (בפרנקפורט, בהמבורג ובמינכן) שבגרמניה, ועל גירושם מגרמניה של 23 דיפלומטים איראנים. שגרירות איראן בברלין לא נסגרה, ושגריר גרמניה באיראן הגיש את מחאתו לפני שהוחזר לגרמניה להתייעצויות. גרמניה קראה לאזרחיה לצאת מאיראן באופן מיידי "כדי למנוע מהם גורל דומה". בנוסף החלק לקדם את סיווג משמרות המהפכה כארגון טרור.
חיים אישיים

שארמהד התגורר בגלנדורה, קליפורניה, הוא עסק בתוכנה. בנו שהיאן ובתו גאזל פעלו בעולם להצלתו.
הערות שוליים

↑  U.S.-Iran Feud Hits L.A., The Wall Street Journal, ‏10 במאי 2010
↑  Man Who Targeted Iran Critics Skips LA Court Date, CBS Los Angeles, ‏3 בדצמבר 2010
↑  "מנהיג ארגון הטרור האיראני" נחטף בדובאי, באתר ynet, 4 באוגוסט 2020
↑  משפחתו של הגולה שנתפס על ידי איראן: "נחטף בזמן שהיה בדובאי", באתר וואלה, 4 באוגוסט 2020
↑  ניסן צור, גרמניה נגד "המשטר הלא אנושי" של איראן, באתר ערוץ 7, 29 באוקטובר 2024
↑  איראן גזרה עונש מוות על מנהיג "ארגון טרור" מלוס אנג'לס: "פוצץ מסגד בשיראז", באתר ynet, 21 בפברואר 2023
1 2  Alex Stambaugh, US envoy meets family of German-Iranian sentenced to death in Iran, CNN, ‏2023-08-26 (באנגלית)
↑  איראן הוציאה להורג "מנהיג ארגון טרור" מקליפורניה: "קיבל פקודות מישראל", באתר ynet, 28 באוקטובר 2024
↑  כאן חדשות, שינוי גרסה? מערכת המשפט של איראן טוענת כי האזרח האיראני-גרמני, ג'משיד שארמהד, שנטען בשבוע שעבר שהוצא להורג, מת לפני הוצאתו להורג המתוכננת, באתר טוויטר, ‏5 בנוב׳ 2024
↑   ציוץ של כאן ברשת החברתית אקס (טוויטר).
↑  ניסן צור, גרמניה נגד "המשטר הלא אנושי" של איראן, באתר www.inn.co.il, ‏29.10.24
↑  גרמניה תוקפת את איראן: "היחסים בינינו הם כבר מתחת לנקודת השפל", באתר אייס, 1 בנובמבר 2024
↑  דב גיל-הר, אחרי ההוצאה להורג של אחד מאזרחיה: גרמניה הטילה סנקציות על איראן, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 31 באוקטובר 2024
↑  אחרי החטיפה מדובאי וההוצאה להורג: גרמניה סוגרת את הקונסוליות האיראניות, באתר ynet, 31 באוקטובר 2024
↑  המשבר מחריף: גרמניה החזירה את שגרירה באיראן להתייעצויות, באתר www.inn.co.il, ‏29.10.24
↑  גרמניה החזירה מטהרן את השגריר, אחרי הוצאה להורג של אזרח גרמני-איראני, באתר ynet, 29 באוקטובר 2024
↑  בר שפר, ‏בעקבות הוצאה להורג של אזרח גרמני-איראני: שפל חדש בין ברלין לטהרן, באתר מעריב אונליין, 31 באוקטובר 2024
↑   ציוץ של כאן חדשות ברשת החברתית אקס (טוויטר), 1 בנובמבר 2024
↑  טל שניידר, גרמניה מחריפה את צעדיה נגד איראן, באתר זמן ישראל, 3 בנובמבר 2024
↑  דב גיל-הר נתן גוטמן, בתו של הגולה האיראני שנחטף והוצא להורג דורשת תשובות מגרמניה וארה"ב, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 29 באוקטובר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1281600350  VIAF: 5041167764305713890006   WorldCat (עם VIAF): 5041167764305713890006
קולנוע אורן (באר שבע)

| --- | --- |

קולנוע אורן הנטוש, הממוקם בצפונו של מרכז אורן, באר שבע, צולם ב-2014
 מידע כללי
 סוג:  בית קולנוע 
 שימוש:  נטוש
 כתובת:  באר שבע
 מיקום:  באר שבע 
 מדינה:  ישראל
 בעלים:  אורי ניסים, יצחק נחום, עזרא ירוחם ומנשה מאיר
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1972
 תאריך פתיחה רשמי:  1972 
 מידע טכני
 קיבולת:  817 מושבים
 
 קואורדינטות:  31°16′15″N 34°47′52″E﻿ / ﻿31.270830555556°N 34.79765°E﻿ / 31.270830555556; 34.79765
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת באר שבע מוגדלת) קולנוע אורן(למפת באר שבע רגילה) קולנוע אורן(למפת צפון הנגב רגילה) קולנוע אורן(למפת צפון הנגב מוגדלת) קולנוע אורן  he קולנוע אורןhe קולנוע אורןמפת  __ באר שבע (in English: Beersheba) [‌צפון הנגב‌]מצפון, ממזרח ומערב: __ מועצה אזורית בני שמעון (in English: Bnei Shimon Regional Council) ממזרח: __ עומר (יישוב) (in English: Omer, Israel), __ תל שבע (in English: Tel Sheva) מדרום: __ שגב שלום (in English: Shaqib al-Salam), __ מועצה אזורית מרחבים (in English: Merhavim Regional Council) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קולנוע אורן היה בית קולנוע בבאר שבע, ובשנות ה-70 וה-80 נחשב אחד מבתי הקולנוע הפופולריים והגדולים בעיר. הקולנוע נסגר, כמו רוב בתי הקולנוע בארץ, בסוף שנות השמונים כתוצאה מהכרסום ברווחי בתי הקולנוע עקב תחילתו של עידן הטלוויזיה הרב ערוצית בישראל. בשנת 2006, חברה יזמית רכשה את השטח של בית הקולנוע כדי לבנות בניין מגורים רב קומות, אולם התוכניות לא יצאו אל הפועל. עם הזמן המבנה ננטש ונהרס ולא נעשה בו כל שימוש, למעט חלקו התחתון, בו נפתחו חנויות מסחר שונות.
פרטי המבנה

המבנה ממוקם בכניסה לבאר שבע (מכיוון צפון), צפון שכונה ד', בכניסה לעיר ובסמוך לשדרות רגר. הקרקע עליה עומד הקולנוע משתרעת על פני שטח של 1.5 דונמים. קולנוע אורן מוקף בחנויות מכיוון שהוא צמוד למרכז אורן ומהווה חלק ממנו. כיום רב החנויות במרכז אורן פעילות, הקולנוע נטוש, ולכן חזית הקולנוע מלאה בכתובות גרפיטי. החזית הצפונית של הקולנוע פונה לגן יונתן. הכניסה לקולנוע היא דרך החזית הדרומית שבה יש כיכר ציבורית הפונה לחנויות השונות. החזית המזרחית פונה לכיוון שדרות יצחק רגר.
היסטוריה

את הקולנוע הקימו ארבעה משקיעים: אורי ניסים, יצחק נחום, עזרא ירוחם ומנשה מאיר, כשהמנהל בפועל היה יצחק נחום. הם קנו את המבנה שהיה בנוי כקולנוע מוכן ביוני 1972, אז נקרא המרכז בו היה הקולנוע מרכז ו'. לקולנוע הוחלט לקרוא קולנוע אורן ולאחר מכן נקרא המרכז על שם הקולנוע, מרכז אורן. הצגת הבכורה בקולנוע הייתה בספטמבר 1972.
המשקיעים היו מבוססים מאוד מבחינה כלכלית והיו גם בעלי קולנוע אשל שבבאר שבע ובתי הקולנוע היכל ודוד בהרצליה. לכן יכלו לרכוש את הסרטים הטובים והמבוקשים ביותר. התשלום עבור סרט התבצע לאחר משא ומתן בו השתתפו המשקיעים ובעלי הסרט ולאחר מכן שולם סכום חד פעמי כלומר תשלום של סכום מסוים שנקבע מראש בזמן המשא ומתן ומאפשר לבעלי הקולנוע להקרין את הסרט לזמן בלתי מוגבל או על פי תשלום באחוזים כאשר מפקח, אותו בחרו בעלי הסרט, סופר את הקהל שנכנס לצפות בסרט.
הסרטים שהוקרנו בקולנוע היו הסרטים הפופולריים ביותר באותה התקופה ובנוסף הוקרנו סרטי קולנוע ישראליים. בימי שישי הוקרנו סרטים הודיים וטורקיים ונמכרו כרטיסים בכמות גדולה יותר ב-50% מכמות המושבים בקולנוע. חלק מהצופים ישבו במדרגות שבמעברים ולא ויתרו על הבילוי של ימי שישי.
בקולנוע עבדו שישה אנשים ועוד שני אנשים שניהלו באופן עצמאי את המזנון. קופאית, סדרן בכניסה, שני דיילים שהושיבו את הקהל במקומו, מנקה ומסריט. בשעות לחץ גם אחד המשקיעים היה פותח קופה למכירת כרטיסים. בקולנוע עבד אותו המסריט מהקמתו ועד סגירתו. המזנון, שהיה פעיל מאוד ובמיוחד בימי שישי, הופעל באופן עצמאי על ידי שני שותפים חיצוניים. כרטיסי הקולנוע הונפקו על ידי העירייה ולכן שולם מס שעשועים. מספר הצופים המינימלי להקרנת סרט היה שמונה צופים, וכאשר לא הגיעו הרבה אנשים להקרנת סרט היה מדובר בהפסדים גדולים. כאשר הגיעו פחות משמונה אנשים לסרט לבעלי הקולנוע ניתנה האפשרות לבטל את הקרנת הסרט ולפצותם בכך שניתן להם כרטיס להקרנה אחרת או פיצוי כספי.
היסטוריה > מבנה אולם הקולנוע

הקולנוע בנוי ממספר אולמות: אולם הקרנה אחד שבו 817 מקומות ישיבה. אולם מיזוג ענק שבו הותקנו מזגנים גדולים. אולם הסרטה בו היו 2 מכונות שעבדו על פחם. כל מכונה הריצה גלגל סרט והקרינה אותו, על מנת לשמור על הרצף בסיום הרצת גלגל אחד הופעלה המכונה השנייה. הקולנוע שימש גם להצגות ולכן היה בו חדר הלבשה ששימש את השחקנים בהצגות. ב-1973 נגרם נזק רב לקולנוע משרפה שפרצה בגג, ככל הנראה מקצר חשמלי. בעקבות השרפה הגג שופץ אך הבמה להצגות, שנפגעה גם היא בשרפה, לא שופצה מפאת המחיר הכבד שהיה צריך להשקיע בה. מאז השרפה לא הועלו יותר הצגות בקולנוע. לקולנוע היו ארבע יציאות שנפתחו בסיום ההקרנה, כאשר שתיים מהן שימשו כמקלט ציבורי בזמן מלחמות (היה שימוש במקלטים במלחמת יום הכיפורים ב-1973).
בית הקולנוע כיום

בסוף שנות השמונים, כמו רוב בתי הקולנוע בארץ, היה גם קולנוע אורן על סף סגירה. בתחילה דנו השותפים באפשרות להפוך את הקולנוע לאולם אירועים, אך העלויות הכבדות לא אפשרו יישום תוכנית זו. בשנת 1994 הופסקה פעילות הקולנוע והמבנה נמכר לחברה גרמנית בסכום של 400,000 $ . מאז נמכר המבנה פעמיים נוספות. בשנת 2006 נרכשה הקרקע עליה עומד הקולנוע בידי קבוצת יזמי נדל"ן. כוונתם הייתה להרוס את מבנה בית הקולנוע ולבנות עליו מגדל מגורים בן 24 קומות, שיכלול 314 יחידות דיור בשטח של 25,800 מ"ר. ליזמים ניתנה האפשרות להקים שטחי מסחר בהיקף של 2,600 מ"ר. התוכנית עדיין לא יצאה לפועל מאחר שאין ליזמים אפשרות לספק מקומות חנייה.
ראו גם

קולנוע קרן
קולנוע אורות
הערות שוליים

↑  דותן לוי, כיבוי אורות: בתי קולנוע שהיו ואינם, באתר כלכליסט, 31 במרץ 2010
↑  דותן לוי, כיבוי אורות: בתי קולנוע שהיו ואינם, באתר כלכליסט, 31 במרץ 2010
המרה (אלה)

| --- | --- |

 תפקיד:  האנשת היום
 תרבות:  יוון העתיקה
 אלים מקבילים:  דיאס 
 אב:  ארבוס
 אם:  ניקס
 אחים:  אתר
 בן או בת זוג:  אתר
 צאצאים:  תלסה, אאורה, גאיה
 
במיתולוגיה היוונית, המרה (יוונית עתיקה: Ἡμέρα) היא האנשה של היום. לפי הסיודוס, היא הייתה בתם של ארבוס (חושך) וניקס (לילה), ואחותו של אתר. למרות שהן ישויות נפרדות בתאוגוניה של הסיודוס, המרה ואאוס (שחר) זוהו לעיתים קרובות זו עם זו.
במיתולוגיה

לפי התאוגוניה של הסיודוס, המרה עזבה את טרטרוס בדיוק כאשר ניקס (לילה) נכנסה אליו; כאשר המרה חזרה, ניקס עזבה אותו:
לילה ויום שעוברים זה ליד זה מברכים זה את זה כשהם חוצים את סף הברונזה הגדול. האחד עומד להיכנס והשני יוצא מהדלת, ולעולם לא הבית מחזיק את שניהם בפנים, אלא תמיד האחד יוצא מהבית ועובר על פני האדמה, ואילו השני בתורו נשאר בתוך הבית. מחכה לזמן עזיבתה, עד שיגיע. האחת מחזיקה אור רב-רואי עבור אלה שעל פני האדמה, אך השנייה מחזיקה את שינה בידיה, אחיו של המוות - לילה קטלני, אפוף ענן עכור.
פולחן

בעוד שיש מעט עדויות לכך שהמרה קיבלה פולחן בימי קדם, עדויות ארכאולוגיות הוכיחו את קיומו של מקדש קטן להמרה והליוס, אל השמש, באי קוס.
הערות שוליים

↑  Farnell, Lewis Richard (1909). The Cults of the Greek States. Oxford. Clarendon Press. pp. 419.
דיסטלולוגיה

ארנסט הקל, 1860
דיסטלולוגיה (באנגלית: Dysteleology) היא העמדה הפילוסופית שלשום דבר שקיים אין טלוס (telus) או סיבה סופית, ולא עיצוב מכוון. המונח "דיסטלולוגיה" הוא מושג מודרני שטבע הביולוג, חוקר הטבע, והפילוסוף הגרמני ארנסט האקל (1834–1919).
דיסטלולוגיה היא צורה רדיקלית של אתאיזם עם אוריינטציה מדעית. במקור הוא נקשר עם האקל וחסידיו, אך החל מסוף המאה ה-20 היא מתייחסת יותר לסוג האתאיזם בו דוגלים ריצ'רד דוקינס, סם האריס וכריסטופר היצ'נס. תפיסה החורגת מעבר לנקודות מבט פילוסופיות ודתיות מסורתיות כמו האידיאליזם הגרמני (בן זמננו של האקל, של הוגים כמו הגל ושלינג) או תפיסת נגד לתרבות הניו-אייג' שהתפחתה באותה עת, ובמובן זה היא מצטרפת לנטורליזם הפילוסופי שטוען שאין שום סיבתיות מחוץ לטבע.
דיסטלולוגיה היא גם השם שניתן לקו חשיבה בתוך הפילוסופיה של הדת, העומד בניגוד לטיעון הטלאולוגי. היא טוענת כי המחלוקת, הכאב והרע ביקום מצביעים על כך שאין מאחוריו אלוהים או כוח עליון יוצר, או שאם יש כוח כזה, הוא מרושע ולא מיטיב.
ראו גם

הטיעון הטלאולוגי
טלאולוגיה
הטיעון מהתכנון הלקוי
הערות שוליים

↑  Romanes, George J. (1874-03-12). "Natural Selection and Dysteleology". Nature. 9 (228): 361–2. doi:10.1038/009361a0. 'Prof. Haeckel has invented a new and convenient name, "Dysteleology," for the study of the "purposelessnesses" which are observable in living organisms—such as the multitudinous cases of rudimentary and apparently useless structures.'
↑  dysteleology". Oxford English Dictionary (1st ed.). Oxford University Press. 1933.
סטנלי קוניץ

| --- | --- |

 לידה:  29 ביולי 1905 ווסטר, ארצות הברית 
 פטירה:  14 במאי 2006  (בגיל 100) ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 אירועים משמעותיים:  לידה שלאחר המוות 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הרווארד 
 שפות היצירה:  אנגלית, רוסית 
 סוגה:  שירה 
 פרסים והוקרה:  מלגת גוגנהיים (1945)  פרס הספר הלאומי לשירה (1995)  עמית האקדמיה האמריקאית לשירה (1968)  הפרס להנצחת שלי (1995)  Lenore Marshall Poetry Prize (1980)  פרס בולינגן (1987)  המדליה הלאומית לאומנויות (1993)  פרס פוליצר לשירה (1959)  מדליית יובל המאה של הרווארד  פרס פן ניו אינגלנד 
 
סטנלי קוניץ  (אנגלית: Stanley Kunitz; 29 ביולי 1905 –  14 במאי 2006), משורר יהודי-אמריקאי, מתרגם, מבקר ועורך בלשון האנגלית.