stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישי לוי
קריירה מוזיקלית > שנות ה-90 > השנים 1998–1999

חברי להקת "אתניקס", ששיתפו פעולה בהצלחה עם איל גולן, סירבו לשתף גם עמו פעולה. לוי הקליט גרסה משלו ל"אין כמו אמא", שיר שלהקת "אתניקס" הוציאה זמן קצר לפני כן כתקליט שדרים, מתוך אלבומם "ברוכים הבאים לישראל". חברי "אתניקס" פנו בעניין לבית המשפט בתביעה לאסור את השמעת הגרסה של ישי לוי. השיר "אין כמו אמא" יצא ב-1998 באלבום "ישי לוי מארח", שלא היה בעצם אלבום אולפן, אלא אוסף שירים בביצועים של זמרים שונים. באלבום נכללו גם "שבע" (שהופיע באלבום "זירת חיי") וכן הגרסה בערבית ל"אמרי לי אהובה" (שהוקלטה לאלבום "להתחיל מבראשית" ב-1989).
עוד באותה שנה הקליט לוי דואט ביחד עם גאולה מדיאל (אחותו של הזמר חיים משה), "שבועות אוהבים.. השיר זכה לכמות השמעות נאה ונכלל באלבומה היחיד של מדיאל. עוד ב-1998 חידש לוי בפרויקט "חברים שרים זוהר" את השיר "בדד".
בתחילת 1999 השתתף לוי באלבום "דרבוקה ישראלית" (פרויקט שהופק על ידי גלי צה"ל ובו חידושים לקלאסיקות ישראליות על ידי זמרים ים תיכוניים שונים), ובו ביצע את "חדר משלי" (במקור של ארקדי דוכין) ואת "עוד תראי את הדרך" (במקור של מתי כספי). ב-1999 התפרסם גם האלבום פנים לעתיד שכולו גרסאות טראנס לשיריו של ישי לוי מהאלבומים "בת אלמוות" ו"האמונה".
ב-1999 רכשה חברת התקליטים של האחים "בן-מוש" את הזכויות על אלבומיו של לוי, "להתחיל מבראשית","עלם חמודות", "בת אלמוות" ו"האמונה", והוציאה אותם במהדורה מחודשת עם מילות השירים. בהוצאה המחודשת של האלבום "להתחיל מבראשית" נכללו שתי רצועות חדשות שלא הופיעו באלבום המקורי - "מונה מונה" (גרסה מחודשת לשירו של לוי מאלבומו ״מביט מהצד״) ו"זה הזמן לסלוח" (במקור של יואב יצחק), שניהם בעיבודים של אייבי קזס, שהיו אמורים במקור להכלל באלבום "בת אלמוות". באותה שנה חידש לוי את הקשר עם חברת התקליטים של האחים "בן מוש". האלבום הראשון שיצא באותה שנה במסגרת שיתוף הפעולה המחודש היה "בלהיטי היובל", שהיה מורכב כולו מחידושים לקלאסיקות ישראליות מכל הזמנים, דוגמת: "ירושלים של זהב", "עטור מצחך" ו"לבכות לך".
האלבום, שהופק מוזיקלית בצורה מינימליסטית, כשל אומנותית ומסחרית.
קריירה מוזיקלית > השנים 2000–2011

בשנת 2000 עלה לוי לכותרות בהקשר הפלילי, כאשר פרץ לדירת שכנתו, וגנב ממנה מכשירי חשמל, על מנת לממן לעצמו מנות סם. זמן קצר לאחר האירוע הוציא לוי לרדיו את השיר "טעיתי אני טועה", שכתב והלחין לו רמי ברזל, בעיבוד של משה דנינו. השיר יצא כתקליטון שדרים, אך מעולם לא הופיע באלבום של לוי. בספטמבר 2000 יצא לרדיו הסינגל "רק אני ואתה", דואט של ישי לוי עם ישי לפידות, סולן להקת הדאנס החרדית "אוף שימחעס".
בתחילת 2003 הקליט לוי שיר ראשון עם בנו, שיר לוי: "מילים הורגות". השיר הופיע באלבום הדואטים "שניים סוכר 1". בקיץ 2003 נעצר לוי שוב, ונגזר עליו עונש מאסר בגין תקיפה ואיומים כנגד אשתו, איריס.
קריירה מוזיקלית > השנים 2000–2011 > האלבום "נתיב ייסורי" (2003)

באוקטובר 2003, במהלך ריצוי עונשו בבית הסוהר, יצא אלבום האולפן הבא של לוי, "נתיב ייסורי". היה זה ניסיון לשחזר את ההצלחה האומנותית והמסחרית לה זכו שני אלבומיו הראשונים בחברה. לוי חידש באלבום מספר שירים: "שיר פרטי" (במקור של זוהר ארגוב), "קפה אצל ברטה" (יגאל בשן), "ערב כחול עמוק" (ריטה), "רחוק רחוק" (שכתבה חוה אלברשטיין לגליקריה) וחידוש לשיר "אילו יכולתי" (במקור של הזמר שרון כהן). בנוסף לשיר הנושא, בין השירים המקוריים בלטו עוד: "בעצבות שקטה", "יין זמר נשים" ו"אושרי שלי", שנכתב לזכרן של שתי בנות שנהרגו בשנת 2000 בתאונת דרכים.
למרות ההערכה הרבה מצד מבקרי המוזיקה הים תיכונית, האלבום לא נחל הצלחה מרובה במכירות ושיריו הושמעו באופן מועט יחסית ברדיו.
קריירה מוזיקלית > השנים 2000–2011 > השנים 2004–2006

במהלך שהותו של לוי במאסר, להקת "אתניקס" הגיעה אליו במיוחד על מנת להקליט אותו לשיר "תרקדי" יחד עם צמד ההיפ הופ "חיילי הנקמה", להם הפיקו אלבום שיצא בתחילת 2004.
באפריל 2004, זמן קצר בלבד לאחר שחרורו ממאסר, העלה לוי, לראשונה, מופע עם קופות פתוחות במוזיאון ארץ ישראל בתל אביב. המופע נקרא "אני שר לך איריס", כבקשת סליחה ומחילה מרעייתו על המעשים שפגעו בה. על העיבודים וההפקה המוזיקלית במופע הופקד רביב בן מנחם. המופע הוקלט וצולם ויצא ב-2004 הן בדיסק והן ב-DVD. את המופע פתח לוי עם שיר חדש, "בשבילי את השיר לגן עדן".
ב-2004 הקליט לוי דואט עם לירן טל בשם "אהבה זמנית". השיר הפך ללהיט הגדול באלבום הבכורה של טל שיצא באותה שנה. בקיץ 2005, באלבום "שרים גדסי", ביצע לוי עם אבנר גדסי חידוש לשירו של האחרון, "מחפש אותך" (במקור מהאלבום "מנגן ושר" מ-1981).
למרות בקשת החרטה הפומבית, זמן לא רב עבר עד ששמו של לוי עלה שוב לכותרות בנסיבות לא מחמיאות והוא הואשם שוב בפלילים: באוגוסט 2005 הוא נעצר שוב, כאשר הצית את ביתו, לאחר שרעייתו סירבה לתת לו כסף עבור רכישת סמים. כעבור חודשים ספורים נגזרו עליו 15 חודשי מאסר, ולוי שוחרר ממאסרו ב-2006. אמרגנו של לוי, גדעון מלאכי, הסביר את הנפילה וההסתבכות הנוכחית בכך שהזמר היה מעורב בתאונת דרכים, הוא נפצע ושבר את רגלו. התאונה השביתה אותו מפעילות מוזיקלית, מה שהוביל אותו חזרה לחיק הסמים.
עוד באותה שנה הקליט דואט עם אחיו, נתי לוי שנקרא ״ללכת יד ביד״ שכתב והלחין נתי בעצמו ונכלל באלבום ״אהבה של פעם בחיים״ של נתי לוי.
באותה שנה הוא הקליט שתי מחרוזות בדואט עם לירן טל: הראשונה כללה את "כל מה שתרצי" ו"ארצנו הקטנטונת" (ללחנים של רמי קליינשטיין). השנייה כללה את "זה הכל או כלום" (במקור של דויד ברוזה) יחד עם "על פי תנועות הרכבות" (במקור של שלמה ארצי) שתי המחרוזות נכללו באלבום הדואטים "שניים סוכר 3".
קריירה מוזיקלית > השנים 2000–2011 > האלבום "ריקוד רומנטי" (2008)

לוי שוב ניסה לחזור למוטב ולהשקיע בקריירה שלו. באמצע 2007 הוא הוציא סינגל ראשון מתוך אלבום החדש, "רוצה אותך". השיר זכה להצלחה בינונית, אולם הסינגל שיצא אחריו, "ריקוד רומנטי", החזיר אותו שוב לתודעה. השיר, בעיבוד שכולל אלמנטים ספרדיים-ערביים, זכה להצלחה רבה, והפך ללהיט. השיר אף הגיע למקום השני במצעד הפזמונים של רשת ג' תשס"ח (2008). אחריו יצא השיר "אישה נאמנה", שזכה אף הוא להצלחה ניכרת, והגיע למקום ה-9 במצעד הפזמונים של רשת ג' באותה שנה. האלבום המלא "ריקוד רומנטי" יצא באפריל 2008, והחזיר את הזמר הוותיק למרכז המפה בז'אנר הים תיכוני-מזרחי.
בעקבות ההצלחה הגדולה של ריקוד רומנטי – השיר והאלבום כולו, יצא לוי בסבב הופעות פתוחות לקהל הרחב.
קריירה מוזיקלית > השנים 2000–2011 > השנים 2009–2011

בתחילת 2009 הוא חזר לשתף פעולה עם חברי להקת "אתניקס" בדואט ששר עם זאב נחמה, "נשמה".
החל מאמצע 2009 החל לוי להוציא סינגלים מתוך אלבומו הבא. ביוני 2009 יצא הסינגל הראשון, "לאן את הולכת". באוגוסט 2009 יצא הסינגל השני, "כשהמזל נוגע", שזכה להצלחה נאה. בנובמבר 2009 שוחרר "ילדון", אשר נקטל על ידי רוב המבקרים, וזכה לביקורות לא מחמיאות, בעיצומו של משבר שחווה לוי, כאשר התגלתה בעיה במיתרי קולו, והיה חשש כי הוא עומד ליפול שוב אל מלכודת הסמים. המהפך חל בינואר 2010 עת יצא הסינגל הרביעי "האחת שלי" - השיר זכה לתגובות נלהבות ולהשמעות רבות. הוא כבש את מעוז הפלייליסט של גלגלצ, והגיע למקום ה-15 במצעד הסיכום השנתי באותו שנה של התחנה הצבאית בשיתוף עם גולשי ynet. במאי 2010 שחרר לוי שיר קצבי בשם "כשאת צוחקת". ביוני 2010 יצא השיר "תודה", אשר זכה לביקורות נלהבות. בספטמבר 2010 שוחרר השיר "מצד לצד".
בנובמבר 2010 במסגרת הפרויקט "שני צדדים למטבע" ביצע ישי לוי את גרסתו ל"מלנכולי" – במקור מהאלבום הראשון של "החברים של נטאשה". הרעיון ל"מלנכולי" נולד כשיוצר השיר ארקדי דוכין התארח בספיישל שנערך לכבודו של ישי לוי בערוץ המוסיקה 24, ויחדיו הם ביצעו את השיר. מתוך אותו הפרויקט, לוי גם חידש את "אהבה בת עשרים" (במקור הגרסה העברית בוצעה על ידי יוסי בנאי).
בינואר 2011 שוחרר השיר "ממני אלייך" שהפך ללהיט, והושמע רבות בתחנות הרדיו. כסינגל אחרון לפני צאת האלבום, שוחרר בסוף פברואר 2011 השיר "כשאת לידי".
קריירה מוזיקלית > השנים 2000–2011 > האלבום "האחת שלי" (2011)

בתחילת מרץ 2011 שוחרר האלבום המלא, שנקרא "האחת שלי". הוא כלל את הסינגלים ששוחררו לרדיו במשך השנתיים האחרונות, מלבד "ילדון". לאחר צאת האלבום יצא כסינגל נוסף השיר "עננים", שזכה לחיבוק חם מהתקשורת ומהקהל, והפך לאחד השירים המזוהים ביותר עמו עד היום. בין שאר שירי האלבום שלא יצאו כסינגלים, בלטו: "הזונה מרחוב הש"ך" ו"אהבת אדם" – השיר היחיד של חברי להקת "אתניקס", שנכנס בסופו של דבר לאלבום. על עטיפת האלבום צולם ישי לוי בפלג גוף עליון חשוף, כשהוא מאופר במראה, בהשראת אלבומיו הישנים של צביקה פיק.
ב-10 במרץ הופיע ישי לוי במופע ענק משלו בשם "סיפור חיי ב-360 מעלות" (במה מסתובבת) ב"האנגר 11" בנמל ת"א. במופע, בו הוקרנו קטעי וידאו קצרים שנערכו על ידי הבמאי דני ענבר, שר לוי לבד וכן אירח לשירים משותפים את ארקדי דוכין ומיכה שטרית (ביצועים משותפים ל"שני סיפורי אהבה קטנים" ו"קוק בצהריים"), אייל גולן ("ריקוד רומנטי"), זאב נחמה ("אישה נאמנה"), וכן את נגן הגיטרה משה בן מוש (שעלה לנגן את "ילדונת", מתוך האלבום הראשון).
במאי 2011, לראשונה בקריירה הארוכה שלו, השתתף לוי במופע "שרים בכיכר" בהנחיית יאיר לפיד בערב יום הזיכרון הממלכתי לחללי צה"ל. לוי שר ביחד עם קרן פלס את "אנחנו הילדים של חורף שנת 73", וביצע סולו את "יצאנו אט" (אותו הקליט בעבר באמצע שנות ה-90 לאלבומו "האמונה").
קריירה מוזיקלית > 2012 ואילך > האלבום "את" (2012)

ב-3 בינואר 2012 הוציא לוי את הסינגל הראשון "את", שנכתב והולחן על ידי עמיר בניון, כמחווה עבור אשתו, מתוך אלבומו הבא. השיר זכה בפרס אקו"ם לשיר השנה. ב-4 במרץ 2012 הוציא את הסינגל השני, "'אלף פעם". ב-26 במרץ 2012 הוציא את השיר "אבא" – הסינגל השלישי והאחרון מהאלבום. ב-3 באפריל 2012 הוציא לוי את אלבומו ה-15, "את", שאת רוב שיריו כתב והלחין בניון. האלבום זכה להערכה ולביקורות משבחות בקרב מבקרי המוזיקה.
ב-11 בדצמבר 2012 הוציא ישי את האלבום "השירים שאהבתי", שכולל 11 מחרוזות שירים מזרחיים ישנים אשר השפיעו מוזיקלית על לוי.
קריירה מוזיקלית > 2012 ואילך > האלבום "עוד היום" (2014)

ביולי 2013 הוציא לוי סינגל ראשון מתוך אלבומו הבא "רק תנגני". ב-29 באוקטובר 2013 הוציא את הסינגל השני - השיר "הללו". ב-1 בדצמבר 2013 הוציאו לוי את הסינגל השלישי, "תמיד תישארי" - בדואט עם ארקדי דוכין. ב-30 במרץ 2014 שחרר לוי את הסינגל הרביעי, "יפת עיניים". ב-16 ביוני 2014 הוציא לוי דואט עם מוש בן ארי בסינגל החמישי, "עוד היום". השיר זכה להצלחה רבה והיה לאחד המושמעים ביותר במהלך 2014. ב-14 בספטמבר 2014 הוציא את הסינגל "עפה על כולם". ב-3 בנובמבר 2014 הוציא לוי את השיר האחרון לפני צאת האלבום, "סלחי לי".
ב-11 בנובמבר 2014 הוציא לוי את האלבום "עוד היום". הוא כולל 17 שירים ובלטו מתוכו השירים: "רק אתמול", "ביקשתי", "בראשית ברא אלוהים אותך", "שחקנית" ועוד.
קריירה מוזיקלית > 2012 ואילך > האלבום "עכשיו הוא חול" (2015)

ב-5 בינואר 2015 הוציא את הסינגל "רק את" עם עופר לוי. השיר הגיע למקום החמישי במצעד השבועי של מדיה פורסט.
ביוני 2015 יצא השיר "עכשיו הוא חול". בדצמבר 2015 יצא הסינגל השני, "מבטך". באמצע פברואר 2016 יצא הסינגל האחרון לפני צאת האלבום, "נקלטת". בסוף פברואר 2016 יצא האלבום המלא, שכלל גם דואט עם היוצר והזמר יוני יעיש.
בספטמבר 2016 יצא אלבום הקונספט "2023" שיצרה איה כורם, בו התארח ישי לוי עם השיר "דוד". עוד באותו חודש, בעקבות מותו של המלחין נחום (נחצ'ה) היימן הוציא לוי את "בבוא יומי" שאת מילותיו כתב היימן בעצמו.
קריירה מוזיקלית > 2012 ואילך > האלבום "שועל קרבות" (2018) עד היום

בדצמבר 2016 הוציא לוי את הסינגל הראשון, "שועל קרבות". ביוני 2017 שוחרר הסינגל השלישי, "השמש עצרה", באוגוסט 2017 הוציא לוי את הסינגל הרביעי, "בוער בנשמה". בספטמבר 2017 הוציא לוי את הסינגל החמישי, "האהבה תעשה את שלה", ב-13 במרץ 2018 הוציא ישי לוי את האלבום המלא - "שועל קרבות".
באפריל 2018 לכבוד חגיגות שנת ה-70 למדינת ישראל הצטרף לרמי קליינשטיין בחידוש לשיר "עוד לא תמו כל פלאייך" ("ארצנו הקטנטונת").
באוגוסט 2018 הוציא שיר ראשון מתוך אלבומו הבא - "אל תתני לו". באוקטובר 2018 הוציא סינגל שני "הנמל". בדצמבר 2018 הוציא סינגל שלישי "אני זה אני".
במרץ 2019 הוציא דואט שני עם בנו שיר לוי - "משהו טוב". הדואט זכה להצלחה והפך לשיר המושמע ביותר בתחנות הרדיו בשבועות שאחרי יציאתו. במאי 2019 הוציא את "מולדת" במסגרת פרויקט שם עולם 2019. ביולי 2019 הוציא דואט נוסף, הפעם עם הזמר והיוצר סגיב כהן "על גג העולם".
בינואר 2020 הוציא את השיר "לבדי". באוקטובר 2020 במסגרת הפרויקט והאלבום "צו השעה" יצא החידוש ל"זה קורה" (שביצע במקור אריק לביא) בדואט יחד את רבקה זוהר.
ב-15 בספטמבר 2020 הוציא את השיר "אחד עשר ילד", זאת כחלק מהפרויקט המוזיקלי "לעת זקנה עזובה". ב-9 במרץ 2021 הוציא את השיר "אנה בחלאם ביק".
באפריל 2021 בעקבות יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ביצע את השיר "אתה פה" לזכרו של סרן נתן כהן שנהרג במבצע צוק איתן. בדצמבר 2021 הוציא את השיר "מיתרים חלודים". במאי 2022 הוציא את השיר "מלאך במדים" לזכרו של בראל שמואלי ז״ל.
ביוני 2022 הוציא את השיר "אמא". ביולי 2022 הוציא את השיר "לך תתחתן" בדואט עם בנו אושר לוי. בספטמבר 2022 הוציא את השיר "המלך". בנובמבר 2022 הוציא את השיר "אני שלך".
במרץ 2023 הוציא את השיר "איתך עד סוף הזמן", בדואט עם הזמר עילי בוטנר. ביולי 2023 הוציא את השיר ״רני״.
חיים אישיים

לוי נשוי לאיריס, אשר משמשת גם כמנהלת האישית שלו. לזוג יש ארבעה ילדים. ללוי יש בן נוסף, הזמר שיר לוי, שנולד מחוץ לנישואים, לפני שפגש את אשתו. אחיו הצעיר של ישי הוא הזמר נתי לוי.
מתגורר בתל אביב.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

1984 חפלה עם בן מוש
1986 הנה בא היום
1989 להתחיל מבראשית
1991 מביט מהצד
1992 עלם חמודות
1993 בת אלמוות
1995 האמונה
1997 זירת חיי
1999 פנים לעתיד
2004 נתיב ייסוריי
2008 ריקוד רומנטי
2011 האחת שלי
2012 את
2012 השירים שאהבתי
2014 עוד היום
2016 עכשיו הוא חול
2018 שועל קרבות
דיסקוגרפיה > אלבומי אוסף

1999 ישי לוי מארח
2000 להיטי היובל
2006 ״המיטב״
2011 קלאסיקה ישראלית
2016 ״המיטב״
דיסקוגרפיה > אלבומי הופעות

2004 אני שר לך איריס - dvd ההופעה
2004 אני שר לך איריס - אלבום ההופעה
הערות שוליים

↑  יערה יעקב, "בצניעות, יש לי את השירים הכי יפים": הסיפורים מאחורי הלהיטים של ישי לוי, באתר ynet, 10 בדצמבר 2021
↑  אורי זר אביב, הכל סביבו מאיר: ראיון עם ישי לוי, באתר הארץ, 13 באפריל 2012
↑  ריקוד רומנטי: שבת עברית בעריכת ישי לוי, באתר מעריב אונליין, 31 בינואר 2020
↑  סוף שבוע קטלני בכבישים: 12 בני אדם נהרגו בתאונות דרכים, באתר וואלה, 23 ביולי 2000
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, ‏4–10 בינואר 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313043005171  ISNI: 0000 0000 6694 4793  LCCN: nr2007000382  MusicBrainz: 7196086c-0703-4ccd-8f28-266a6688e145  VIAF: 36883872   WorldCat (עם VIAF): 36883872 
ישי לוי נואם בהפגנת תעשיית התרבות בירושלים, 15 ביוני 2020.
תלווה לי את אשתך

| --- | --- |

עטיפת ה-DVD
 בימוי:  זאב רווח
 תסריט:  זאב רווח   מישה נתן
 שחקנים ראשיים:  זאב רווח   יונה אליאן   דן תורן   אריה מוסקונה   אברהם מור
 מדינה:  ישראל 
 הקרנת בכורה:  אפריל 1989
 משך הקרנה:  93 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט קומדיה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
תלווה לי את אשתך הוא סרט משנת 1989, קומדיה של טעויות מז'אנר סרטי הבורקס מבית היוצר של זאב רווח. צילומי הסרט החלו ב-29 בדצמבר 1988, הסתיימו בפברואר 1989, והוא עלה לאקרנים באפריל 1989.
עלילה

ששון (זאב רווח) רוכש מסעדה במחיר מציאה בסמוך לסדום. הוא מגיע לשם עם יפה אשתו (יונה אליאן) על מנת להקים את העסק, וילדיהם נשארים אצל אימה לזמן מה. כאשר הוא מגלה כי המסעדה שקנה לא שוכנת לצדי הכביש הראשי, אלא על כביש צדדי נטוש, הוא מחליט להציג את אשתו כאלמנה, ואת עצמו כאחיה שהגיע לעזור לה לזמן מה בעסק. השמועה על היותה של יפה אלמנה גורמת לגברי האזור להגיע ולהתארח במסעדה, ובכך עוזרת לשניים להגדיל את ההכנסות. המפסידה העיקרית מסיפור זה היא בלה (עדי לב), אלמנה שהעסק שלה מפסיד את לקוחותיו בעקבות הגעתם של ששון ויפה לאזור. בלה גם מתאהבת בששון בהמשך. אולם, כמו בכל סרטיו של זאב רווח, העלילה מסתבכת כאשר תושבי העיר מגלים את האמת מאחורי זהותם של ששון ויפה.
שחקנים

| שחקנ/ית | תפקיד |
| --- | --- |
זאב רווח: ששון
יונה אליאן: יפה
אריה מוסקונה: דוד המשוגע
אברהם מור: איש עסקים
עדי לב: בלה האלמנה
דן תורן: אורי
ז'אק כהן: שייח' אבו ענתר
ברי סימון: רקדנית בטן
יענקל'ה בן-סירא: שמריהו
נירה רבינוביץ': תיירת
מישה נתן: אביו של אורי
ליה דוליצקיה: אימו של אורי
גאולה נוני: אלמנה חדשה
שלמה גולדברג: אחיה של האלמנה
הערות שוליים

↑  רווח מהיר, מעריב, 1 בינואר 1989
↑  חברים מפרגנים לזאב רווח, מעריב, 22 בפברואר 1989
↑  היי דרומה, חדשות, 6 באפריל 1989
ערך זה הוא קצרמרבנושא סרטים ישראליים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ליסה גונארסון

ליסה גונארסון (בשוודית: Lisa Gunnarsson; נולדה ב-20 באוגוסט 1999) היא אתלטית שוודית המתחרה בקפיצה במוט. שיאה האישי הוא 4.65 מטר.
ביוגרפיה

גונארסון נולדה בסטוקהולם, בתם של מאטס ואולריקה. אמה התחרתה בקפיצה לגובה. בגיל שלושה חודשים עברה משפחתה משוודיה בעקבות עבודתו של אביה ונדדה בין מדינות שונות, כשבשוודיה התגוררה שלוש שנים ושאר הזמן בצרפת, ארגנטינה, ולוקסמבורג. היא התאמנה בהתעמלות מכשירים בילדותה. בגיל 12 עברה להתאמן באתלטיקה קלה, היא התחרתה בריצת משוכות, בקפיצה לרוחק ובקפיצה במוט ענף בו החלה לעסוק במועדון ספורט בעת מגוריה בפריז.
ב-2016 סיימה במקום השביעי באליפות העולם עד גיל 20 שהתקיימה בבידגושץ' שבפולין. באליפות אירופה באתלטיקה באולם 2017 סיימה במקום השישי בתוצאה של 4.55 מטר, כמו הזוכות במדליית ארד אך עם יותר פסילות. בהמשך השנה זכתה במדליית זהב בקפיצה במוט באליפות אירופה עד גיל 20 שהתקיימה בגרוסטו שבאיטליה, בתוצאה של 4.40 מטר. באליפות העולם באתלטיקה 2017 לא עברה את שלב המוקדמות.
ב-2018 החלה ללמוד הנדסה ולהתאמן באוניברסיטת וירג'יניה טק בארצות הברית. במרץ 2018 קבעה שיא אישי של 4.60 מטר במהלך תחרות באוסטין שבטקסס. ביולי אותה שנה זכתה במדליית כסף באליפות העולם עד גיל 20 שנערכה בטמפרה
אליהו בן-טובים

ד"ר אליהו בן-טובים
אליהו בן-טובים (14 בדצמבר 1914 – 26 באוגוסט 1991) היה רופא כירורג, שפעל בבתי החולים בתל אביב לפני קום המדינה ולאחריה, שירת בחיל הרפואה, יצא בשליחות המדינה לבורמה, וניהל במשך שנים רבות את המחלקה הכירורגית בבית החולים זיו בצפת .
ביוגרפיה

אליהו בן-טובים נולד בטבריה בזמן שאביו, ברוך בן-טובים, ניהל את סניף בנק אפ"ק בעיר. סבו יצחק אייזיק בן-טובים עלה לארץ בשנת 1890 כחבר במשלחת של חובבי ציון. אמו חנה בן-טובים לבית רבינוביץ' היא נצר לשושלת רבנים מפורסמת. בדצמבר 1919, בהיותו בן חמש, נכלא אביו על ידי השלטון הטורקי, הוגלה לדמשק ולבתומי, ושוחרר רק כעבור 15 חודשים.
בשנת 1923 עברה המשפחה לתל אביב, לרגל מינוי אביו למנהל הראשון של סניף בנק אפ"ק בעיר. בן-טובים המשיך את לימודיו בבית הספר תחכמוני. במקביל למד נגינה בפסנתר אצל אמה גורוכוב ואחר כך אצל אלכסנדר בוך ופנינה זלצמן. את לימודיו התיכוניים התחיל בבית הספר התיכוני למסחר בתל אביב ("גימנסיה גאולה") והמשיך בגימנסיה העברית הרצליה, אותה סיים בשנת 1932. מחנך כיתתו היה המשורר דוד שמעוני. באותה שנה יצא ללימודי רפואה, ובהיעדר בית ספר בארץ ישראל בחר ללמוד באיטליה. בשנים הראשונות למד בפירנצה ולאחר מכך עבר למילאנו, שם סיים את לימודיו בהצלחה. ב-13 באוגוסט 1938 הוענק לו התואר ד"ר ברפואה בהתמחות כירורגיה.
ביוגרפיה > כירורג בתל אביב

ב־1938 חזר בן-טובים לתל אביב והתקבל לסגל המחלקה הכירורגית של בית החולים הדסה בתל אביב. מנהלו, מדריכו ומנהל המחלקה היה פרופ' מכס מרכוס ("רופא המחתרות"). באפריל 1941 הוא קודם לדרגת רופא בית במחלקה. בתקופה זו התמחה בעיקר בטיפול בפציעות גפיים, כתוצאה מתאונות או מפעולות איבה. החל מ־1938 התנדב לארגון ההגנה בו שירת כרופא. מתחילת 1946 ועד הכרזת המדינה במאי 1948, כולל בתקופת מלחמת עצמאות, הוא הקדיש את רוב זמנו לארגון. על כך הוענקו לו "אות "עלה" ו"אות ההגנה". בערב פסח תש"ח (אפריל 1948) היה אורח הכבוד בסדר פסח מיוחד שערכו פצועי ההגנה לכבוד הצוות הרפואי. "ואז קם רחמים המוכתאר ונשא נאום ברכה והרים כוס לחייהם של הד"ר אלוטין, הד"ר בן-טובים, ולחיי האחיות".
ב־22 ביולי 1948 הוענק לבן-טובים "כתב מינוי לשירות המדינה", כרופא כירורג בבית החולים הירקון. בית חולים זה הוקם בסוף 1940 בצפון תל אביב כבית חולים לשעת חירום והפך לבית חולים כללי בתחילת 1944. מנהל המחלקה הכירורגית עמו עבד היה ד"ר דב (בוריס) טולצ'ינסקי. ב-16 במאי 1950 הוענק לו הרישיון לעסוק במקצוע הרפואה מטעם משרד הבריאות של מדינת ישראל, רישיון מס' 283. ב־1952 הועלה לדרגת רופא עצמאי. בתקופה זו השתתף במאות ניתוחי ברית מילה לעולים חדשים בוגרים. "לחדר כבר הגיעו שני המנתחים של ביה"ח, ד"ר טולצ'ינסקי וד"ר בן-טובים. זהו אחד ממאות הניתוחים הבלתי רגילים המבוצעים בבית חולים זה, מאז הקמת המדינה, כאשר נערים בני גילים שונים, ילדי פליטים ושרידי השואה, שנולדו בבונקרים, ביערות העד ברוסיה הצפונית, במקומות סתר בין נוצרים, מוכנסים עתה בבריתו של אברהם אבינו כדי להיות בישראל יהודים כדת וכדין".
ב־25 במאי 1953 סיים קורס קציני רפואה גדודיים של צה"ל והועלה לדרגת רב-סרן. ביוני 1953 נסגר בית החולים "הירקון" ואוחד עם המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר. ד"ר טולצ'ינסקי מונה למנהל המחלקה הכירורגית המאוחדת ובן-טובים הוזמן להצטרף אליו, ומונה לסגנו. בשנת 1954 התבקש למלא מקום כירורג בבית החולים הממשלתי "פוריה" בעיר הולדתו, טבריה, תפקיד אותו מילא במשך 6 חודשים.
ביוגרפיה > כירורג בבורמה

ב־1956, עם התהדקות היחסים בין ישראל לבורמה לאחר ביקור ראש ממשלתם או נו בארץ שנה קודם לכן, הציעו משרדי הבריאות והחוץ לבן-טובים להצטרף לקבוצה של רופאים שתצא למדינה זו לשנתיים במטרה להדריך רופאים מקומיים.
באוגוסט 1956 יצא בן-טובים עם משפחתו לבירת בורמה רנגון, והוצב לעבודה בבית החולים הצבאי Base Military Hospital בעיירה מינגלדון, הסמוכה לבירה. הצטרפו אליו ד"ר תרזה בתר, מייסדת בית החולים הפרטי "בתר" בחיפה והאורתופד ד"ר אלכסנדר פרבר. מפקד בית החולים היה קולונל צ'אנג: "כבר רואים תצאות רצויות מעבודתם של הישראלים. הרמה עולה. הטיפול מתייעל". לצדם פעלו במדינה מומחים ישראלים רבים בתחומי הבניה, החקלאות ועוד.
באמצע 1957, הצטננה האווירה הפוליטית בין שתי המדינות. הרופאים הישראלים נדרשו לסיים את שירותם במדינה בתום שנה אחת בלבד, על אף ההערכה הרבה לה זכו. בחודש אוגוסט 1957 הם יצאו מבורמה.
ביוגרפיה > כירורג בצפת

ב־22 בדצמבר 1957 זכה בן-טובים במכרז לניהול המחלקה הכירורגית החדשה בבית החולים הממשלתי בצפת. כוונתו הייתה לתרום למערכת הבריאות המתפתחת בפריפריה למספר שנים, ולאחר מכן לשוב לתל אביב. בפועל הוא נשאר בראש המחלקה בצפת 22 שנה, עד ליציאתו לגמלאות ב־1980. בן-טובים שלט בשפות רבות, כולל ערבית ויידיש. הוא סירב לפתוח פרקטיקה פרטית ועמד על כך שהגיע לצפת אך ורק כמשרת ציבור.
ב־1960 הוא התקבל כחבר מלא בקולג' הבינלאומי של הכירורגים, שמושבו בוושינגטון די.סי.. ב-20 בנובמבר 1961 הוענק לו רישיון רופא מומחה כירורגיה כללית, מס' 82. ביוני 1967 טיפלה מחלקתו בנפגעים הרבים בקרבות רמת הגולן של מלחמת ששת הימים. ב־1969 נשלח להשתלמות בכירורגיה בבריטניה למשך 3 חודשים, בחסות המועצה הבריטית. בסוף מאי 1973 הוא עבר עם מחלקתו למבנה החדש של בית החולים הממשלתי בצפת, ששינה את שמו לבית החולים ע"ש רבקה זיו. מאוחר יותר הוגדר המעבר כ"נס", משום ששבועות ספורים לאחריו פרצה מלחמת יום הכיפורים ובית החולים היה ערוך לקראתו במתקן חדש ומודרני, בעל תפוסה גדולה. מאות נפגעים מקרבות רמת הגולן הגיעו למחלקתו של בן-טובים, כאשר הוא וצוותו עובדים מסביב לשעון.
בשנת 1977 נשלח בן-טובים על ידי משרד הבריאות להשתלמות בת 6 חודשים בבית החולים Cedars-Sinai Medical Center בלוס אנג'לס, בעיקר בנושאי כירורגיה של הבטן. המנחה שלו היה המנתח היהודי ד"ר לאון מורגשטרן, מי שניהל את האגף הכירורגי בבית החולים הענק. בכל שנותיו בצפת בן-טובים היה מעורב בחיי הקהילה - הוא עמד בראש הסניף של האגודה למלחה בסרטן ונבחר לנשיא מועדון רוטרי המקומי. בתפקיד זה היה אחראי לנטיעת היער ע"ש פול האריס, מייסד תנועת רוטרי הבינלאומית, סמוך לצפת.
ביוגרפיה > פרישה וחזרה לתל אביב

ב־1980 בן-טובים פרש לגמלאות וחזר לגור בתל אביב. הוא הוסמך כרופא בביטוח לאומי וטיפל בחולים במרפאות קופת חולים מאוחדת. ב־26 באוגוסט 1991 הוא נפטר בתל אביב, לאחר מחלה.
משפחתו

ב־10 בדצמבר 1936 נשא בן-טובים את אידה לבית סנדלר בתל אביב. אחותה הצעירה שרה דורון הייתה חברת מועצת עירית תל אביב, חברת כנסת ושרה בממשלות ישראל. לאחר פרישתה מהחיים הפוליטיים כיהנה כיושבת-ראש הנהלת מכבי שירותי בריאות. ב־19 בספטמבר 1942 פקדה טרגדיה גדולה את המשפחה, כאשר אידה נפטרה בשעת לידה ראשונה, והוולד ביחד עמה.
ב־10 ביולי 1946 נישא ד"ר בן-טובים בשנית לפרידה לבית אדלמן. פרידה הייתה אחות מוסמכת במקצועה, בוגרת האוניברסיטה האמריקנית בבירות. בתחילת שנות ה-50, עד למעבר המשפחה לצפת, כיהנה כמדריכה הראשית של בית הספר לאחיות בבית החולים "אסותא". בצפת עבדה כאחות בריאות הציבור וכאחות בית הספר ממלכתי א'. היא נפטרה ב־4 באוקטובר 2012.
לזוג נולדו שני בנים - יצחק ושמואל בן-טובים, ראש המועצה המקומית כפר שמריהו לשעבר.
ביו דודיו היו המורה והעיתונאי זלמן בן-טובים והרב פרופ' לואיס יצחק רבינוביץ, רבה של דרום אפריקה ומאוחר יותר סגן ראש עיריית ירושלים.
לקריאה נוספת

נסים לוי ויעל לוי עורכים, "בן-טובים, אליהו", ב:רופאיה של ארץ-ישראל 1799 – 1948, מהדורה שלישית, ינואר 2017, איתי בחור הוצאה לאור, זכרון יעקב, עמ' 142
הערות שוליים

↑  א. כנרתי, "סדר" בבית חולים צבאי, העולם הזה 553, אפריל 1948, עמ' 9.
↑  גרשון הל, "זה הבחורצ'יק גדול יהיה", הבוקר 31 במאי 1953, עמ' 2.
↑  אהרן דולב, "20 ישראלים מלמדים את בורמה תורת-פיתוח", מעריב 7 ביוני 1957, עמ' 4.
בורוקין

| --- | --- |

 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  סלפית
 שטח:  8.4% בשטח A ‏35.8% בשטח B  55.8% בשטח C קמ"ר
 גובה:  406 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  4,047 (2017)
 קואורדינטות:  32°04′16″N 35°05′58″E﻿ / ﻿32.071111111111°N 35.099444444444°E﻿ / 32.071111111111; 35.099444444444 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גוש דן מוגדלת) בורוקין(למפת גוש דן רגילה) בורוקין(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בורוקין(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בורוקין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בורוקין (בערבית: بروقين, בתעתיק מדויק: ברוקין, נהגה: בְּרוּקִ֫ין) היא עיירה פלסטינית, הממוקמת 13 ק"מ מערבית לסלפית, שבמחוז סלפית, בצפון יהודה ושומרון. העיירה סמוכה להתנחלות ברוכין. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, אוכלוסיית המקום מנתה 3,926 תושבים ב-2016. בורוקין הייתה בעבר ציר לסחר באמצעות גמלים.[דרוש מקור] המשפחות העיקריות של העיר הן ברכּאת, סבּרה, סמארה, וח'אטר.