stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ון כריסטופר קטלר
ביוגרפיה

קטלר נולד בשפילד שבצפון אנגליה בראשית פברואר 1846. משפחתו של קטלר היגרה לטריטוריית יוטה ב-1864 לאחר שנעשתה חברה בכנסיית ישוע המשיח של קדושי אחרית הימים. קטלר נישא לשרה אליזבת טיילור, עמה חבק שבעה ילדים. לאחר מכן התמקצע כאיש עסקים, וכיהן כנשיא עסקי הסחורות היבשות של משפחתו וישב במספר מועצות מנהלים של בנקים אחדים, חברות ביטוח ותאגידים אחרים. קטלר היה פעיל בפוליטיקה של ארצות הברית כאיש המפלגה הרפובליקנית ושימש כפקיד מחוז סולט לייק מ-1884 עד 1890.
במהלך העשור הראשון של המאה ה-20 היה קטלר מזוהה עם הסיעה במפלגה הרפובליקנית שנקראה "החבורה הפדרלית" (Federal Bunch), נושאי משרות פדרליות שהתנגדו למושל יוטה המכהן היבר מאנינג ולס. בשנת 1904 ולס לא הצליח לגרף תמיכה מספקת במועמדותו המתוכננת אל הסנאט של ארצות הברית, לכן בחר להתמודד לתקופת כהונה שנייה כמושל. החבורה הפדרלית תמכה בקטלר; הוא זכה במועמדות המפלגה הרפובליקנית ונבחר למושל המדינה בנובמבר 1904. קטלר מילא את תפקיד המושל בשנים 1905–1909. כהונתו עוצבה בחסות חוקים שייסדו בתי משפט לנוער בערים הגדולות של יוטה ומיסוד מרשמי לידה ומוות מרכזיים המנוהלים בידי מועצת הבריאות של המדינה.
קטלר הכריז על מועמדותו לקדנציה שנייה בבחירות 1908, אך פרש לפני הוועידה הרפובליקנית כאשר איבד את תמיכתה של החבורה הפדרלית בהנהגת הסנאטור ריד סמוט.
בתום כהונתו כמושל שב קטלר לעסקיו במגזר הפרטי. ב-1911 נבחר לנשיא "הבנק הלאומי דזרט". בגיל 82 ובמצב בריאותי לקוי, השתמש קטלר באקדח כדי להתאבד ב-30 ביולי 1928. הוא נטמן בבית העלמין של סולט לייק סיטי.
הערות שוליים

↑  Gov. John Christopher Cutler, באתר אגודת המושלים הלאומית (באנגלית)
↑  מרים ב. מרפי, CUTLER, JOHN CHRISTOPHER, באתר Utah History Encyclopedia (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1192311825  ISNI: 0000 0000 5470 0388  LCCN: nr2004038192  SNAC: w6381v07  VIAF: 49181184   WorldCat (עם VIAF): 49181184
תיקון ליל הושענא רבה

שער תיקון ליל הושענה רבה, דפוס ראם, וילנא, תר"ט 1849
תיקון ליל שבועות והושענא רבה, וורשא, 1873
תיקון ליל הושענא רבה הוא סדר לימוד ותפילות המיועד לליל הושענא רבה, היום האחרון של חג הסוכות, לפני חצות הלילה. לתיקון מספר נוסחים, וברובן הוא כולל קריאת ספר דברים ופסוקים מספר תהילים.
רקע

אף על פי שמעיקר הדין הושענא רבה הוא אחד מימי חול המועד סוכות, הוא קבל אופי ומעמד מיוחדים בפני עצמו. כבר חז"ל, כמתואר במשנה, קבעו יום זה כמוקד המרכזי של מצוות ערבה במקדש ושל מנהג הקפת המזבח, אף על פי שנהגו בכל ימי החג. בשונה משאר ימי החג, ביום זה מצוות הערבה התקיימה אפילו אם חל בשבת, ובמקום להקיף את המזבח פעם אחת, הקיפו אותו שבע פעמים. לאחר חורבן בית שני, נהגו ביום זה את מנהג חיבוט ערבה, וכזכר למקדש הקיפו את הבימה שבע פעמים, והרבו באמירת פיוטי הושענות. בתקופה מאוחרת יותר, הונהגו בתפילה של יום זה, שבבסיסה היא תפילת חול המועד רגילה, מנהגים המאפיינים תפילת יום טוב ומנהגים המאפיינים תפילת ימים נוראים. הבסיס לייחוד זה הוא בתפיסה כי ביומו האחרון של חג הסוכות מתקיים גזר הדין על גשמי השנה הקרובה, שכאמור במשנה, נידונו במהלך החג.
בספרות הקבלה הורחב אופי זה, ובספר הזוהר נאמר כי יום זה הוא לא רק יום דין על המים, אלא גם יום חיתומו הסופי של הדין הכללי שנידון האדם בראש השנה ויום הכיפורים. התפשטות הקבלה העצימה עוד יותר את תפיסתו של הושענא רבה כיום דין, ועמה גם את המנהגים שהנהיגו המקובלים כפועל יוצא מתפיסה זו.
מקור המנהג וטעמיו

מנהג נפוץ בקהילות ישראל להישאר ערים בליל הושענא רבה וללמוד תורה. למנהג זה מקורות שונים וטעמים שונים. במאה ה-13 מספר רבי צדקיה בן אברהם בספרו שבלי הלקט על הנוהגים להישאר ערים כל הלילה, וקוראים את כל התורה מפרשת בראשית עד לפרשת וזאת הברכה. גם הרב דוד אבודרהם שחי במאה ה-14 מזכיר מנהג זה, ומצטט גם את נימוקו: להשלים את קריאת כל התורה טרם שמחת תורה, מתוך חשש שמא במהלך השנה לא השלימו את הפרשה שנים מקרא ואחד תרגום. במקורות אלו לא מדובר במנהג שנוגע דווקא לאופיו של יום הושענא רבה עצמו, אלא משום סמיכותו להשלמת התורה בשמחת תורה. האבודרהם עצמו התנגד למנהג וטען כי הוא אינו מועיל להשלים את הקריאה החסרה, משום שקוראים בו את כל התורה פעם אחת בלבד, ולא שנים מקרא ואחד תרגום.
המנהג להישאר ערים בליל הושענא רבה המשיך להתקיים בחוגי המקובלים בספרד, אך שם ניתן לו טעם אחר, על פי המשמעות שהוענקה ליום זה בספר הזוהר כיום חיתום הדין שהחל בימים הנוראים. רבי משה די ליאון ציין כי ראוי לעסוק בתורה כל הלילה.
מקובלי צפת המשיכו מנהג זה והדגישו את חשיבותו. בספר שער הכוונות נכתב בשם האר"י כי יש להישאר ערים כל הלילה, ובחציו הראשון, שבו נחתם הדין, לקרוא ספר דברים ולעסוק בקבלה בלבד. בחציו השני מתיר שער הכוונות ללמוד גם שאר דברים או לומר סליחות (אך לא לומר י"ג מידות). לעומת זאת, רבי משה בן מכיר, מזכיר בספרו "סדר היום" את המנהג להישאר ערים במהלך הלילה, אך לא מזכיר לימוד תורה וקריאת ספר דברים, אלא דווקא קריאת ספר תהלים, ואמירת תחנות וזמירות ובאשמורת הבוקר גם סליחות, "וכל המרבה להתחנן הרי זה משובח". בעקבות התפשטות תורת האר"י, התפשט מנהג התיקון הן בארצות המזרח והן בארצות אירופה. בסופו של דבר שולבו שני המנהגים ונוצר נוסח התיקון הכולל הן לימוד תורה והן אמירת תהלים ושירות ותשבחות. המנהג התפשט הן בארצות המזרח, הן בצפון אפריקה והן באירופה, והוא נזכר בספרות הפוסקים כגון כף החיים והבן איש חי, וכן נכתב גם במשנה ברורה. המנהג נפוץ במיוחד בקהילות הספרדים.
תוכן התיקון

כאמור, בספר שבלי הלקט נכתב כי בזמנו נהגו לקרוא את התורה כולה. בשער הכוונות נאמר לקרוא את ספר דברים, ומשכך נכנסה קריאת ספר זה לרוב הנוסחים של תיקון ליל הושענא רבה. רבי יחיאל מיכל הלוי אפשטיין מנמק זאת בכך שבספר דברים נמצא עיקר אהבת ה' ויראתו.
המקובלים קבעו כי יש לומר בלילה שירות ותשבחות. בספר סדר היום מוזכר מנהג לקרוא בלילה את ספר תהילים, כיוון שהספר נכתב בידי דוד המלך (תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף י"ד, עמוד ב'), שהוא האושפיז של אותו הלילה, וכיוון שמתואר בתלמוד שדוד המלך נהג להיות ער בלילה ולומר שירות ותשבחות, לכך נוהגים להיות ערים בלילה ולקרוא בספר תהילים. בסדר היום מנמק את אמירת התהילים גם בכך שיום הושענא רבה הוא יום חיתום הדין: ”ולהיות היום הזה נורא מאוד ובו נחתמים כל הספרים כולם.. צריך להרבות בו צדקה תפילה ותחנונים... ויש שעומדים כל הלילה ואין ישנים כלל, מרבים בזמירות ותחינות וקורין ספר תהילים כולו.”
הרב ישעיה הלוי הורוביץ כותב בספרו שני לוחות הברית שבארץ ישראל נהגו לעשות תיקון בליל הושענא רבה כמו בליל שבועות, וקצת קהילות באירופה נהגו לומר הושענות ובקשות, ואמרו י"ג מידות ותקעו תשר"ת. בתקופות מאוחרות יותר המשיכו לומר בחלק מהקהילות, הן בקרב האשכנזים והן בקרב הספרדים, סליחות בליל הושענא רבה לאחר חצות, אלא שביטלו את אמירת י"ג המידות מכיוון שהושענא רבה הוא יום חג, ועל כן אמרו את הסליחות, אך השמיטו את אמירת י"ג המידות. גם בכף החיים הוזכר מנהג אמירת סליחות לאחר חצות.
נוסח התיקון הנהוג כיום בקרב האשכנזים נדפס בוונציה בשנת ה'תט"ו על ידי הרב נתן שפירא שד"ר של עדת האשכנזים בירושלים. בסוף ספרו 'טוב הארץ' שעסק בשבחי האר"י הוסיף כמה תיקונים כמנהג האר"י:.תיקון חצות, תיקון ליל שבועות, תיקון היסוד וגם תיקון ליל הושענא רבה: ”סדר לילה הזאת הוא שבחצי לילה הראשונה תקרא ספר משנה תורה מן אלה דברים עד סוף פרשת וזאת הברכה בלבד. ואמנם אם תקראהו ותסיימהו קודם חצות אזי צריך לקרות בספר הזוהר פרשת האזינו באדרא זוטא ובספרי קבלה דווקא ולא בדבר אחר... ולכן נוהגים לומר סליחות בליל הושענא רבה אחר חצות קודם אשמורת הבוקר. אך צריך להזהר מאוד שלא יאמר ויעבור ושום דבר כיוצא בו...”
בקרב הספרדים אומרים בתיקון פיוטים שהיו נאמרים בכל יום, כמו "שומרים לבקר", ארבעה פיוטים מיוחדים להושענא רבה עם "א-ל מלך" בין פיוט לפיוט, ובסיומם: "ה' הוא האלקים" 7 פעמים, ואחר כך אומרים כל הקהל "שמע ישראל" ותוקעים תשר"ת ואומרים "זכור ברית".
מנהגים שונים

בהתאם למחלוקות פוסקים שונות, יש הנוהגים לקרוא את ספר דברים בציבור (או את כל התורה), וחלקם אף מברכים לפני הקריאה. אחרים קוראים ביחידות. כמו כן, יש המקפידים שלא לקרוא את התהילים לפני חצות.
הרב חיים כהן בספרו "טור ברקת" הפליג במעלת תיקון ליל הושענה רבה ואף אסר ללמוד דברים אחרים ”לאחר משנה התורה אין ללמוד שום דבר רק זוהר ואגדה”.
לקריאה נוספת

הרב יחיאל גולדהבר, "תיקון ליל הושענא רבה: סקירה מקפת על התיקון והתפשטותו בישראל", בית אהרן וישראל קג [יח, א] (תשרי תשס"ג), עמ' קיא–קיח, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום).
בצלאל לנדוי, "הושענא רבה", מחניים עד (תשכ"ג), עמ' 34–38, באתר דעת.
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת ראש השנה, פרק א', משנה ב'.
↑  ראו למשל ספר הזוהר, חלק ג', דף ל"א, עמוד ב', שביום הושענא רבה נחתם האדם בחותם חיצוני, אחר שנחתם ביום כיפור בחותם פנימי.
↑  סימן שעא.
↑  אבודרהם, שער שלישי, סדר מצוות סוכה ופירושה.
↑  רבי חיים ויטאל, שער הכוונות, דרושי חג הסוכות, דרוש א.
↑  רבי משה אבן מכיר, סדר היום, קו: סדר יום הושענא רבה, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום).
↑  סימן תרסד, ג.
↑  פרשת וזאת הברכה סימן ג.
↑  משנה ברורה, סימן תרס"ד.
↑  הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן תרס"ד, סעיף י"א.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ג', עמוד ב'
↑  סדר יום הושענא רבה ושמיני עצרת וש"ת
↑  עשרת הדברות, מסכת סוכה, נר מצווה
↑  עיין למשל במחזור כל בו באתר היברובוקס.
↑  בצלאל לנדוי, "הושענא רבה", מחניים עד (תשכ"ג), באתר דעת.
| סוכות |
| --- | --- | --- |
| מהלך החג | יום טוב ראשון • חול המועד סוכות • הושענא רבה • שמיני עצרת/שמחת תורה |  |
| סוכה | סכך • אכילה בסוכה • שינה בסוכה • ברכת לישב בסוכה • אושפיזין • מצטער פטור מן הסוכה • תשבו כעין תדורו • מעמיד • דופן עקומה • הלכות סוכה |  |
| ארבעת המינים | אתרוג, לולב, הדס וערבה • הלכות ארבעת המינים • קוישיקלך |  |
| מנהגים | הושענות • הקפות • חיבוט ערבה • זכר לשמחת בית השואבה • תיקון ליל הושענא רבה |  |
| מצוות הנוהגות  בזמן בית המקדש | מצוות ערבה במקדש • הקפת המזבח • ניסוך המים • שמחת בית השואבה • הקהל • שמחת הרגלים |  |
| שמיני עצרת ושמחת תורה | תפילת הגשם • וזאת הברכה • דגל שמחת תורה • הקפות בשמחת תורה • הקפות שניות |  |
| תפילות ופיוטים | פיוטי הושענות (כהושעת אלים) • פיוטי הגשם (אף ברי · זכור אב · שפעת רביבים) • מפי אל • סוכה ולולב לעם סגולה • משה אמת |  |
| שירי החג | אורחים לחג • שלומית בונה סוכה |  |
| שונות | שמחת הרגלים • מסכת סוכה • שלומית בונה סוכה • סהרנה |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש הרגלים
Nahir

| --- | --- |
 מבוסס על:  תיק נהיר גלרזה
 בימוי:  הרנן גרשוני 
 תסריט:  סופיה וילהלמי
 שחקנים ראשיים:  ולנטינה זנרה   מוניקה אנטונופולוס   סימום המפ   נאצ'ו גדאנו
 מדינה:  ארגנטינה 
 חברת הפקה:  סטודיו זפלין
 חברה מפיצה:  אמזון פריים וידאו 
 הקרנת בכורה:  2024
 משך הקרנה:  122 דק' 
 שפת הסרט:  ספרדית   כתוביות בעברית
 סוגה:  ספרות פשע 
 דף הסרט ב־IMDb
 
Nahir הוא סרט קולנוע ארגנטינאי משנת 2024, מז'אנר הדרמה-בדיוני, בבימויו של הרנן גרשוני בכיכובה של ולנטינה זנרה, מוניקה אנטונופולוס, סזאר בודון, נאצ'ו גאדנו וסיימון המפ. הסרט מבוסס על המקרה של נהיר גלארזה, הנערה בת ה-19 שנידונה למאסר עולם בגין פשע החבר שלה
הפקה

הפרויקט הושק בשנת 2020 אך נאלץ להידחות עקב מגפת הקורונה. בשנת 2021, הוא תוכנן לצאת עם מיני סדרה שתופץ ב-HBO MAX במרץ 2022, אך הפרויקט בוטל, מה שהוביל לפיתוח הסרט. הרנן גרשוני החל לצלם את נהיר בשנת 2023 בחודשים יוני ויולי. בזמן שהסרט צולם, שותף טיזר של כ-58 שניות דרך חשבון האינסטגרם הרשמי של אמזון פריים, והציג את השחקנית שתגלם את נהיר. גלרזה, זה היה ולנטינה זנרה משחקת את נהיר. הצילומים התרחשו בבואנוס איירס - הבירה הפדרלית, אולם הצוות נאלץ ליצור תפאורות כדי לשחזר את המקומות שבהם התרחשו האירועים האמיתיים, מכיוון שלא ניתן היה לצלם את הסרט ב-Gualeguaychú (העיר שבה התרחשו האירועים) מכיוון שהיה זעם עז על חלקם של השכנים בפרויקט שהתבצע, רואים בו "חוסר כבוד". הצילומים הסתיימו ביולי2023 בשעה 3:00 לפנות בוקר (-UTC). בינואר 2024 הוצגה הכרזה הרשמית של הסרט דרך הרשתות והתקשורת.
מחלוקות

משתמשים התווכחו על הסרט ועל האירוע האמיתי שהעניק לו השראה. במונחים כלליים, עם יותר מ-1,600 תגובות, ההחלטה המסוכנת של השחקנית ולנטינה זנרה בקבלת תפקיד הצעירה מאנטר ריוס הודגשה בפוסטים שונים, בעוד שאחרות התמקדובכל הפשעים שביצעו גברים ושלא בוצעו. החוצה ספרות. הפרויקט מצא סירוב עז להירשם בגואלגואיצ'ו בדיוק בגלל הדחייה שנגרמה בקרב תושביו על ידי הפשע הנורא של פסטוריצו, שמת לאחר שנורה פעמיים בידיו של גלארזה.
הקרנת בכורה

הסרט יוקרן בבכורה בבתי הקולנוע בארגנטינה בסוף מרץ 2024 ויגיע לכל הפלטפורמות ברחבי העולם יומיים לאחר הבכורה הרשמית.
ליהוק

ולנטינה סנרה בתפקיד נהיר גלארזה, סטודנטית שנה ראשונה למשפטים באוניברסיטת קונספסיון דל אורוגוואי, שהורשעה ברצח בן זוגה, פרננדו פסטוריצו, והפכה לאישה הצעירה ביותר שנידונה למאסר עולם בארגנטינה. - סיימון המפה בתפקיד פרננדו פסטוריצו, החבר של נהיר שנרצח בשעות המוקדמות של ה-29 בדצמבר 2017 על ידי ירי פעמיים בנשק חם.
César Bordón בתפקיד מרסלו גלארזה, קצין משטרה מחוז ואביו של נהיר.
מוניקה אנטונופולוס בתפקיד ימינה קרוה, אמו של נהיר.
מוניקה אנטונופולוס בתפקיד ימינה קרוה, אמו של נהיר.
הערות שוליים

↑  Así lucirá el personaje de Nahir Galarza en la película que filmaron basados en su historia, Todo Noticias, ‏2023-07-05 (בספרדית)
1 2  Por Milagros Monti, Comenzó el rodaje de la película de Nahir Galarza: la historia de Valentina Zenere, la actriz que la interpretará, infobae, ‏2023-07-05 (ב־European Spanish)
↑  ¿Por qué la película de Nahir Galarza no se grabó en Gualeguaychú? Visita al lugar de los hechos, נבדק ב-2024-03-03
↑  Una actriz de Elite interpretará a Nahir Galarza en la película del crimen de Fernando Pastorizzo, www.minutouno.com, ‏2023-04-05
מירצ'ה מונרו

| --- | --- |

 לידה:  11 במרץ 1982 (בת 42) סנט לואיס, מיזורי, ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2004 
 עיסוק:  שחקנית
 פרופיל ב-IMDb
 
מירצ'ה מונרו (באנגלית: Mircea Monroe; נולדה ב-11 במרץ 1982) היא דוגמנית ושחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית. ידועה בעיקר בשל הופעתה בתור מורנינג רנדולף בסדרה "אפיזודס" (2011 - 2017), בתור טנסי טרויט בסדרה "חשיפה לדרום" (2011 - 2015), ובתור אלכסה קאמינגס בסיטקום "אין לו אלוהים" (2016 - 2017).
ביוגרפיה

מונרו נולדה בסנט לואיס, מיזורי. כילדה, היא גרה באיים הדרומיים של פיג'י ובאיי סולומון. שמה הפרטי מירצ'ה נבחר על ידי אביה כמחווה לפרופסור החביב עליו מירצ'ה אליאדה, איתו למד אביה באוניברסיטת שיקגו. לאחר שסיימה את לימודיה בתיכון למדה שנתיים באוניברסיטת וירג'יניה אך פרשה משם לאחר שנתיים.
קולנוע

מונרו הופיעה בתפקיד אורחת במספר סרטים בהם "סלולר" (2004), "All Souls Day‏" (2005), "בית המתים 2" (2005), "החוזה" (2006), "המתנה המושלמת" (2006), "אגודת איטי ביטי טיטי" (2007), "השם שלך כאן" (2008), "finding bliss", "The Black Waters of Echo's Pond", "טקן" (2009), "חיים בהחלפה" (2011), "צעצוע של ילד" (2011), "מג'יק מייק" (2012), "רווקה קלילה באל איי", (2012), "דוקטור במונית" (2014), "חמישים גוונים של שחור" (2016), "גרייס" (2018) ו"מועדון הספר הטוב" (2018).
טלוויזיה

מונרו הופיעה כאורחת במספר סדרות בהם "Just for Kicks", "ילדי האנרכיה", "מיאמי מדיקל", "צ'אק", "פרנקלין ובאש", "צווארון לבן", "המנטליסט", ו"איך פגשתי את אמא".
בשנת 2007 כיכבה מונרו תפקיד ראשי בסדרה "דרייב" ברשת FOX; שארכה פרקים בודדים.
בשנים 2011–2017 שיחקה בתפקיד ראשי בסדרה "אפיזודס" בתפקיד מורנינג רנדולף.
בשנים 2015–2016 שיחקה בתפקיד משני בסיטקום "אין לו אלוהים" בתפקיד אלכסה קאמינגס. שיחקה גם בסדרה הקומית "אמא משמעותית" ברשת The CW.
בשנת 2016 השתתפה בתוכנית הריאליטי "מטבחי הגיהנום".
בשנים 2018–2019 שיחקה בתפקיד חוזר בסדרת הטלוויזיה "הטירון".
חיים אישיים

מונרו היא צוללנית ומורה ליוגה מוסמכת.
בשנת 2017, מונרו החלה לצאת עם השחקן והקומיקאי האנגלי סטיבן מרצ'נט (אנ'), הם גרים יחד בבית שהיה בבעלותה של אלן דג'נרס בשכונת הוליווד הילס, לוס אנג'לס.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 | סלולר | חברה של קלואי |  |
| 2005 | All Souls Day | לילי וייט |  |
| 2005 | בית המתים 2 | שרה קרטיס |  |
| 2005 | רק ידידים | פרוצה | ללא קרדיט |
| 2006 | החוזה | כתבת |  |
| 2006 | המתנה המושלמת | קייטלין |  |
| 2007 | אגודת איטי ביטי טיטי | גסטין | דיבוב |
| 2007 | Borderland | ננסי |  |
| 2007 | One Long Night | מינדי |  |
| 2008 | Screw Cupid | סווין הולי |  |
| 2008 | Stone & Ed | מארה |  |
| 2008 | Fast Girl | אלכס ג'ונסטון |  |
| 2008 | Your Name Here | נערת צווארון גולף שחור |  |
| 2008 | No Man's Land: The Rise of Reeker | מיה |  |
| 2009 | Finding Bliss | סינדי |  |
| 2009 | סודות בים כחול 2: השונית | קימי מאליגן |  |
| 2009 | The Black Waters of Echo's Pond | ורוניקה |  |
| 2009 | Tekken | קארה |  |
| 2010 | Growth | ג'יימי אקרמן |  |
| 2010 | The 41-Year-Old Virgin Who Knocked Up Sarah Marshall and Felt Superbad About It | שרה |  |
| 2010 | Hard Breakers | שרי סאטר |  |
| 2011 | American Animal | אנג'לה |  |
| 2011 | חיים בהחלפה | טטיאנה |  |
| 2011 | Boy Toy | נורה |  |
| 2011 | Houndz from Hell | בטסדה |  |
| 2012 | Bloodwork | סטייסי |  |
| 2012 | 3 Days of Normal | ניקי גולד |  |
| 2012 | מג'יק מייק | מרסדס |  |
| 2012 | The Polterguys | מייגן טרייסי |  |
| 2012 | Slightly Single in L.A. | סיסי |  |
| 2014 | Dumbbells | קים הרץ |  |
| 2014 | Dr. Cabbie | רני שארמה |  |
| 2014 | Beautiful Girl | ויויאן |  |
| 2016 | חמישים גוונים של שחור | בקי |  |
| 2018 | מועדון הספר הטוב | שריל |  |
| 2018 | Grace | מיה |  |
| 2020 | The Opening Act | קארי |  |
| 2021 | Masquerade | אוליביה |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | פרדי | תמי | פרק: "Pilot" |
| 2006 | סטודיו 60 | קריסטל | פרק: "The Focus Group" |
| 2007 | סקראבס | הת'ר | פרק: "My No Good Reason" |
| 2007 | דרייב (אנ') | אלי לירד | תפקיד ראשי; 6 פרקים |
| 2007 | חוקי המשחק | דניאלה | פרק: "Guy Code" |
| 2008 | הפחד עצמו | וירג'יניה | פרק: "The Sacrifice" |
| 2008 | ילדי האנרכיה | סוזי | פרק: "Patch Over" |
| 2009 | ללא עקבות | איזבלה טיילר | 2 פרקים |
| 2009 | זיק ולותר | הוטי בייבסוורת' | פרק: "Summer School" |
| 2009–2010 | The Tonight Show עם קונאן או'בריאן | דוגמנית תיקים / פלופר / סטפני | 3 פרקים |
| 2010 | מיאמי מדיקל | טרייס הרסקופ | 2 פרקים |
| 2010 | על טבעי | אמבר | פרק: "Hammer of the Gods" |
| 2010 | Ghostfacers | אמבר | סדרת רשת; 9 פרקים |
| 2010 | Atom TV | הומלסית יפה | סדרת רשת; פרק: "Dan Levy" |
| 2010 | Madso's War | קולין לינץ' | סרט טלוויזיה של רשת פרמאונט |
| 2011 | צ'אק | איימי | פרק: "Chuck Versus the Cat Squad" |
| 2011 | פרנקלין ובאש | די-די | 2 פרקים |
| 2011 | עמק המוות | לינדזי | פרק: "Help Us Help You" |
| 2011–2017 | אפיזודס | מורנינג רנדולף | תפקיד ראשי (5 עונות); 39 פרקים |
| 2011–2015 | חשיפה לדרום | טנסי טרויט | 25 פרקים |
| 2012 | Men at Work | אבי | פרק: "Crazy for Milo" |
| 2012 | צווארון לבן | "סערה" | פרק: "Identity Crisis" |
| 2012 | המנטליסט | טארה סקיי | פרק: "If It Bleeds, It Leads" |
| 2012 | Dating Rules from My Future Self | אמנדה | סדרת רשת; 9 פרקים |
| 2013 | איך פגשתי את אמא | לידי גייטס | פרק: "Romeward Bound" |
| 2013 | סדנה לעצבים | טרייסי | פרק: "Charlie and His New Friend with Benefits" |
| 2014 | מגויסים | ג'יני | פרק: "Brothers and Sister" |
| 2014 | Sullivan & Son | קארה | פרק: "A Kiss is Never Just a Kiss" |
| 2014 | ניקי, ריקי, דיקי ודון | טיפאני | פרק: "Get Sporty-er!" |
| 2015 | הזוג המוזר | ברוק | פרק: "Jealous Island" |
| 2015 | בוג'ק הורסמן | אישה כלשהי | דיבוב; פרק: "Higher Love" |
| 2015 | Significant Mother | אנני הול | פרק: "Get Forked" |
| 2015–2016 | אין לו אלוהים | אלכסה קאמינגס | תפקיד ראשי (2 עונות); 20 פרקים |
| 2016 | Sing It! | סטייסי | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| 2017 | יום האהבה הגדול והסקסי של מייקל בולטון | אישה וירטואלית | ספיישל של נטפליקס |
| 2018–2019 | הטירון | איזבל ברדפורד | 6 פרקים |
| 2019 | Adam Ruins Everything | טרישה | פרק: "Adam Ruins Doing Good" |
מסכת כלים (כלי המקדש)

מראה הכפר עכברה ומצוק עכברה שממזרח לו, ואשר למרגלותיו לכאורה נטמנו הכלים
מסכת כלים הוא שמו של חיבור שפורסם לראשונה במאה ה-17, המתאר, לכאורה, את מקום גניזתם של אוצרות בית המקדש.
מקור הספר

המסכת נתפרסמה בספרו של המקובל רבי נפתלי הרץ בכרך מפרנקפורט עמק המלך, שנדפס באמסטרדם שנת ת"ח (1648), הוא כנראה הביא אותה מצפת בה שהה זמן רב, יחד עם קונטרסים רבים אחרים שהביא משם עם חזרתו לעירו. לדבריו: "אלו המשניות כתבו חמשה צדיקים גדולים, והם: שימור הלוי, וחזקיה, וצדקיה, וחגי הנביא, וזכריה בן עדו הנביא. והם גנזו הכלים של בית המקדש ועושר האוצרות שהיו בירושלים, ולא יתגלו עד יום בא משיח בן דוד במהרה בימינו, אמן ואמן כן יהי רצון." הצדיקים שהוא מזכיר הם אלו שנזכרו במסכת עצמה כמטמיני המטמון במקומות שונים, וכמחברי המסכת.
לא ידוע על אזכורים כל שהם של המסכת במקורות קדומים יותר, אך ישנם קווי דמיון בינה לבין מגילת הנחושת שנכתבה לפני כ-2000 שנה ונמצאה לפני כמה עשרות שנים, כפי שיפורט בהמשך.
תוכן ומבנה המסכת

המסכת אינה מחולקת לפרקים, אלא ל-12 משניות (כפי שקרויים חלקי המשנה שבפרקי המשניות). מסופר בה על  מקומות מחבוא שונים, בהם הוטמנו אוצרות המקדש על ידי שימור הלוי וחבריו, ועל ידי מלאכים שונים. לפי שמות המטמינים, הרכב האוצרות ומקומות המחבוא נראה כי מדובר באוצרות בית המקדש הראשון, אך לדעת בן-ציון לוריא בספרו על מגילת הנחושת מדובר באוצרות בית המקדש של הורדוס.
קטע מתוך המסכת:
ועוד י"ב אבנים טובות ביד חילוק בן שימור הלוי נמסרו בידו להצניעם ולהחזירם לשבטים שהיו שמות השבטים חקוקים עליהם שהיו מאירות על ראשי השבטים מעולות ויקרים בדמיהן זו מזו, מלך ונביא ואיש לא ידע באיזה מקום נגנזו אלא חילוק בן שימור הלוי. ושאר העושר והכבוד שהיו בירושלים לקח אותו שמשיאל המלאך וחזרו והראו אותו שימור וחילק וחבריהם הלוים למיכאל וגבריאל, וכל ישראל החביאו כליהם עד שיקום מלך צדק לישראל, ולא עוד אלא שנשבעו שבועה גדולה אלו ואלו שלא יגלו הכלים האלה עד שיקום דוד בן דוד וימסרו בידו כל כסף וזהב ומרגליות שהטמינו בשעה שיתקבצו גליותיהם של ישראל מארבע רוחות העולם. ויעלו לגדולה ומעלה גדולה על א"י, ובעת ההיא יצא נהר גדול מבית קדש הקדשים ששמו גיחון וישטוף עד המדבר הגדול והנורא ויתערב בנהר פרת ומיד יעלו ויתגלו כל הכלים.
עין כחל

רוב מקומות הגניזה המוזכרים במגילה נמצאים כנראה בבבל, אולם מקום אחד הנמצא בארץ עורר עניין רב.
באחת המשניות מסופר:
ואלו הן משקלי הכסף הגנוזים בעין-כחל על ידי ברוך וצדקיה: ככרי כסף - מאה עשרים רבוא, ושל כסף טוב - מאה שישים רבוא, כלים של נחושת, סירים של נחושת טוב - מאתיים רבוא, ושל ברזל - מאה עשר רבוא. ושפתים שאין להם מצוקים (כנראה שצ"ל: משקל), ומצוקים של נחושת, סביבות שער הנחושת, כרובים שאין להם משקל, כיורים של נחושת שאין להם משקל, מחבת זהב טוב - שלשת אלפים, ושלחנות של זהב טוב מתחת העץ החיים העומד בגן הקודש - שבעים, שהיו עליהם לחם הפנים - אין ערך לדמיהן, שקמים של זהב שכל מיני מעדנים תלויים בהם והן של זהב מזוקק שזקק דוד המלך עליו השלום, כל אלו גנזם צדקיה.
במשך הזמן התפתחה מסורה שזיהתה את המקום באחד המעיינות שבסביבת צפת, (יש טוענים שמסורה זו בטעות יסודה כי הנוסח המקורי הוא עין-כתל, אך עיון ב"עמק המלך" מהדפוס הראשון, מכריע כי הנוסח המקורי הוא אכן עין כחל):
עין כחל לדרום צפת, סמוך לעכברא, בדרך שהולכים מצפת לטבריה יש בקעה גדולה ועמוקה מאד, ולמטה מעין מים טובים זקוף וגבוה מאד ולמעלה בראשו חצוב מעט בעובי ההר, כדמות שער וסתום, ונקרא עין-כחל, ועוברים דרך עליו, ויש שם כמה בתים. ושם נגד מזרח יש הר ואומרים שבזה הר נגנזו כלי המקדש, והלא המה בכתובים במסכת כלים של בית המקדש.
לפי כמה מקורות, כאשר ניסה נפוליון לכבוש את הארץ, הורה לחפש את כלי המקדש הגנוזים שם לפי המסורה, אך אלו לא נמצאו. כך למשל מספר משה ריישר כי בשנת 1799 חיפש צבא נפוליאון בונפרטה אחר המטמון. וכך הוא מתאר את המקום:
עין-כחל בקעה גדולה ועמוקה מאוד ובה מעין מים טובים ועל שמו נקראת עין-כחל, שם מעט בתים תושבי ישמעאלים ערביים, ולמזרחו הר גבוה ורם ומשופע מאוד ובראשו חצוב כדמות שער סתום, ואומרים כי שם נגנזו כלי בית המקדש, וכן כתוב בספר 'עמק המלך' וכן בספר 'מסכת כלים'...
ומלך צרפת נאפולעאן [=נפוליאון] זה כחמישים שנה, שהיה בארץ-ישראל, וגם אצלו היה ידוע על ידי ספרי דברי הימים, ששם בהר עין-כחל הכלים גנוזים, וחפר את ההר כמעט עד חציו, אך לריק היה יגיעו ולשוא היה עמלו, כי לא ידע שלא יוכלו להתגלות, אליו ולא לאחר, עד שיבוא משיח בן דוד צדקינו בבי"א.
הזיקה בין מגילת הנחושת למסכת כלים

כאשר נמצאה מגילת הנחושת במערות קומראן, נמצאו קשרים בין החיבורים השונים: התוכן בשני החיבורים מדבר ברשימת מקומות בהם הוטמנו אוצרות, תוך כדי פירוט האוצרות והמקומות. כפי שמוזכר במסכת עצמה (משנה ב) היא נרשמה לראשונה בידי כותביה על לוח נחושת, ממש כמו מגילת הנחושת:
אלו כלי הקודש וכלי בית המקדש שהיו בירושלים ובכל מקום קודש כתבום שימור הלוי וחביריו על לוח נחושת.
בנוסף לכך, במגילת הנחשת מופיע כמה פעמים השם כחלת או תל כחלת, כמקום הטמנתם של רבים מהאוצרות, מה שמזכיר מאוד את השם עין כחל המפורסם ממסכת כלים. אם כי החוקרים נוטים למקם את כחלת לא בצפון כפי המסורה שהתפתחה סביב עין כחל, אלא בסביבות ירושלים וים המלח.
ראו גם

מסכת כלים
מגילת הנחושת
אוצרות בית המקדש
אדוארד זוויק

| --- | --- |

זוויק בשנת 2016
 לידה:  8 באוקטובר 1952 (בן 72) שיקגו, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1978
 עיסוק:  מפיק, תסריטאי ובמאי קולנוע
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הרווארד
 יצירות בולטות:  הסמוראי האחרון (2003) לגעת ביהלום (2006)
 פרסים והוקרה:  פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר (1998)  פרס אמי לבידור בפריים טיים  פרס גילדת הכותבים של אמריקה 
 פרופיל ב-IMDb
 
אדוארד זוויק (באנגלית: Edward Zwick; נולד ב-8 באוקטובר 1952) הוא מפיק, תסריטאי ובמאי קולנוע יהודי-אמריקאי. בטקס פרסי אוסקר ה-71 זכה זוויק בפרס לסרט הטוב ביותר כאחד המפיקים של הסרט "שייקספיר מאוהב" (1998), ושנתיים לאחר מכן היה מועמד לאותו הפרס על הסרט "טראפיק". מבין יצירותיו כבמאי בולטים הסרטים "גלורי" (1989), "רוחות של תשוקה" (1994), "הסמוראי האחרון" (2003) ו"לגעת ביהלום" (2006).
ביוגרפיה

זוויק נולד לזוג הורים יהודים בשיקגו, אילינוי, וגדל בכפר וינטקה הסמוך. בשנת 1974 סיים תואר ראשון באמנות באוניברסיטת הרווארד, ושנה לאחר מכן סיים את התואר השני באמנות יפה בקונסרבטוריון AFI.