stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חלימה בהקיץ חריגה
גורמים ותפקידים נפשיים

חלימה בהקיץ סוחפת היא תופעה שכיחה בקרב ילדים ונפוצה פחות במבוגרים, הנאלצים להיות ערים יותר למציאות מתוך אחריותם למחויבויות היומיום. תופעה רלוונטית בגיל הילדות היא ככל הנראה תופעת החבר הדמיוני, שהיא דוגמה להִישָּׁקְעוּת רבת עוצמה, אבל נורמלית, של ילדים בעולם הפנטזיה שלהם. היכולת לחלימה בהקיץ סוחפת ועשירה היא כנראה נטייה מולדת. דיווחים של אנשים עם חלימה בהקיץ חריגה מגלים שעוד טרם החלה הפעילות המנטלית הזו לפגוע בבריאותם הנפשית, הם נטו בילדותם לשקוע בעולמות הפנטזיה שלהם ולשהות בהם למשך זמן רב כדי ליהנות מהעונג שהסבה להם הפעילות.
הִישָּׁקְעוּת רבת עוצמה בדמיון היא תופעה דיסוציאטיבית של פיצול ההכרה לעולם הדמיון מחד, תוך מודעות מסוימת לעולם המציאות, מאידך. החוויה המתגמלת של הפלגה אל מחוזות הדמיון, פועלת כחיזוק מגביר את שכיחות החלימה בהקיץ בהליך של התניה אופרנטית. במילים אחרות, גורם מרכזי האחראי להגברת שכיחות החלימה בהקיץ הסוחפת עד להתפתחותה להפרעה התנהגותית הוא האלמנט המתגמל שלה. מסיבה זו ניתן לסווג את התופעה כהפרעה דיסוציאטיבית המתפתחת כהתמכרות התנהגותית.
התמכרויות רבות הן לא פעם ניסיון של טיפול תרופתי עצמי, שנועד להסיח את הדעת משעמום, ממציאות חיים קשה, ממצוקה נפשית, מחסכים וצרכים נפשיים לא מסופקים או מזיכרונות טראומה. פנטזיה ואסקפיזם (בּוֹרְחָנוּת) למשחקי דמיון ממוחשבים מוכרים כהתמכרות שעמה מתמודדים רבים ברחבי העולם, ראו למשל את תוכנית שנים עשר הצעדים להתמודדות עם התמכרות לפנטזיה ואסקפיזם.
נושאים שכיחים בחלימה בהקיץ חריגה כוללים חוויות מפצות, למשל: אנשים עם חרדה חברתית מדמיינים את עצמם כמנהיגים חברתיים, אנשים בודדים מקיפים עצמם בדמיונם בחברים אוהבים, אנשים שגדלו במשפחה פוגעת בונים לעצמם משפחה חלופית אוהבת, ואנשים בודדים מנהלים מערכות יחסים קרובות עם בני זוג דמיוניים. יש המדמיינים מעין אופרת סבון של חיי אנשים אחרים, ואילו אחרים בונים עולמות דמיון של קוסמים, מכשפים, מדע בדיוני או עלילות מתח ודרמה. נתוני מחקר על נושאי הפנטזיה בחלימה בהקיץ חריגה בקרב אנשים עם טראומות ילדות גילה העדפה לשחזור אירועי אלימות, מוות, בריחה, הצלה ונקמה.
העיסוק בתכנים אלה, בחלוף עשורים מאירועי הטראומה, מרמז על כך שהחלימה בהקיץ החריגה איננה פותרת את הכאב הנובע מחוויות הטראומה אלא מאפשרת אולי אשליה של שליטה בהן על ידי הרצתן הרצונית בדמיון.
כלי אבחון > שאלון דיווח עצמי

הסולם בן 16 הפריטים לחלימה בהקיץ חריגה (MDS-16) תורגם לשפות רבות. בנוסף לתיקוף הגרסה המקורית באנגלית תורגם השאלון לעברית ותוקף בישראל.
תוקפו גם גרסאות השאלון בשפה הערבית, הצרפתית, האיטלקית, וההונגרית.
הציון בשאלון הוא ממוצע כל התשובות. ציון של 40 ומעלה מצביע על חשד להפרעה.
כלי אבחון > ריאיון אבחוני

כדי לבחון אם נבדקים מתאימים לקריטריונים המוצעים לאבחון ההפרעה יש לבצע ריאיון אבחוני. לצורך זה פותח ותוקף הריאיון הקליני המובנה לחלימה בהקיץ חריגה שאף תורגם לעברית.
כלי אבחון > רשימת ביקורת תצפיתית אצל ילדים

מאחר ששאלוני דיווח עצמי אינם מתאימים להערכת ילדים צעירים, פותחה התאמה מיוחדת, המתבססת על מילוי בידי הורים או מורים, ובה רשימת מצאי של תסמינים רלוונטיים המכונה "רשימת הביקורת לחלימה בהקיץ חריגה אצל ילדים".
תחלואה נלווית

המחקר על תחלואה הנלווית לחלימה בהקיץ חריגה מראה כי כ-77% מהאנשים שאובחנו בחלימה בהקיץ חריגה אובחנו גם בהפרעת קשב (לרוב ללא היפראקטיביות), כ-72% סובלים גם מהפרעת חרדה כלשהי, 67% מאובחנים בהפרעה דיכאונית כלשהי ולכ-53% יש הפרעה מהספקטרום הטורדני-כפייתי.
הפרעה נפשית הקשורה בנטייה לחלימה בהקיץ מסוג זה היא ביישנות וחרדה חברתית.
תחלואה נלווית בשיעורים גבוהים כל כך מעידה כי חלימה בהקיץ מסוג זה איננה תופעה פסיכולוגית נורמלית, אלא שמדובר בדפוס פתולוגי הכרוך בקשיי ריכוז במשימות היומיום ובמצוקה נפשית ניכרת.
הקשר בין התחלואות הנלוות לחלימה בהקיץ חריגה איננו ברור עדיין. מצד אחד, סביר שאנשים עם מצוקה נפשית ייטו לפצות על מצוקתם בהִישָּׁקְעוּת בעולמות דמיון מתגמלים. מצד שני, הפרזה בחלימה בהקיץ עלולה להעמיק את הפער בין החוויות האידיאליות המדומיינות למציאות, ולתרום להתפתחות אכזבה, בדידות, כאב נפשי ובעיות נפשיות נלוות.
תחלואה נלווית > אבחנה מבדלת

הפרעת קשב והיפראקטיביות: אנשים עם הפרעת קשב מוסחים בקלות על ידי גירויים בסביבתם. לעומת זאת, אנשים עם חלימה בהקיץ חריגה מאופיינים בריכוז עמוק בעולמם הפנימי באופן שעלול לפגוע בתשומת לבם לגירויים בסביבה. לכן, על אף שפורמלית אולי יעמדו בקריטריונים לאבחון הפרעת קשב, מקור הבעיה שלהם שונה.
סכיזופרניה: בניגוד לאנשים עם סכיזופרניה, לאנשים עם חלימה בהקיץ אין אמונות שווא, אין תפיסה של מראות או קולות לא קיימים בעולם המציאותי החיצון, אין תסמינים שליליים במובן של ליקוי, חוסר וצמצום חוויות, ואין התנהגות ודיבור בלתי מאורגנים. לרוב, אנשים עם חלימה בהקיץ חריגה יודעים היטב להבחין בין מציאות לדמיון.
הפרעה בספקטרום האוטיסטי: חלימה בהקיץ חריגה איננה כוללת סימפטומים של קשיי תקשורת. על כן, אנשים עם חלימה בהקיץ חריגה אינם בהכרח מאופיינים בפגיעה ביכולת התקשורת. רבים מהם אף מודעים היטב לתגובות האפשריות של סביבתם ולכן מקפידים שלא לעשות תנועות או העוויות פנים כשהם חולמים בהקיץ בפומבי.
הפרעת זהות דיסוציאטיבית: בניגוד להפרעת זהות דיסוציאטיבית, הדמויות המדומיינות בחלימה בהקיץ חריגה אינן משתלטות על הגוף או מפעילות אותו באופן שנחווה כעצמאי. כמו כן, חלימה בהקיץ חריגה איננה מאופיינת בפערים בזיכרון האוטוביוגרפי, המאפיינים הפרעת זהות דיסוציאטיבית.
הפרעה טורדנית כפייתית (OCD): OCD היא הפרעה המאופיינת במחשבות טורדניות, חוזרות ובלתי נשלטות ובטקסים כפייתיים המלווים במצוקה רבה. הטקסים הכפייתיים נחווים כמיועדים להרגיע חרדה שמתעוררת בעקבות מחשבות טורדניות. כאמור, הפרעות מהספקטרום של OCD מופיעות כתחלואה נלווית לחלימה בהקיץ חריגה, אבל OCD הוא לרוב אבחנה בפני עצמה ללא כל תסמינים של חלימה בהקיץ. לעיתים OCD מאופיין בדימויים ויזואליים שנחווים כחודרניים. ב-OCD הם יהיו יחסית סטטיים או ממוקדים, בניגוד לחלימה בהקיץ הסוחפת המאפיינת חלימה בהקיץ חריגה, בה מתקיימים דיאלוגים מורכבים והתרחשויות עלילתיות עם רגשות משתנים.
יחד עם זאת, חשוב לזכור כי אדם עלול לסבול בו זמנית הן מאחת מהאבחנות הללו והן מחלימה בהקיץ חריגה (תחלואה נלווית).
תמיכת עמיתים מקוונת

עשרות אלפי אנשים המזהים את עצמם כסובלים מחלימה בהקיץ חריגה מחפשים תמיכה וייעוץ הדדי ברשת האינטרנט. אחת הסיבות המדווחות על ידי אנשים הסובלים מהבעיה להצטרפותם לקהילות תמיכה מקוונות היא שבעייתם איננה מאובחנת כלל, או שהיא מאובחנת שלא כראוי על ידי אנשי מקצוע.
מפני שחלימה בהקיץ חריגה איננה מסווגת עדיין בפסיכיאטריה, פונים אנשים המתמודדים עם הבעיה לקהילות המאפשרות להם לשתף בחוויותיהם ולהחליף רעיונות ביחס לדרכי התמודדות אפשריות. בפייסבוק אותרו 28 קבוצות כאלה, עם אלפי משתתפות ומשתתפים. אותרו גם קבוצות חלימה בהקיץ חריגה בפיליפינית, באיטלקית, בספרדית, בצרפתית, בפורטוגלית, בטורקית, ובהונגרית.
ברחבי הרשת אותרו כמה קהילות מקוונות ייעודיות לחלימה בהקיץ חריגה, המונות אלפי משתתפים כל אחת.
בין שאר הרשתות החברתיות שבהן יש ייצוג נרחב למתמודדים עם התופעה ניתן למצוא עדויות רבות ביוטיוב, ואין ספור בלוגים אישיים שבהם אנשים משתפים בחוויותיהם.
עדויות אישיות למכביר של מתמודדים עם חלימה בהקיץ חריגה מועלות גם ברשתות חברתיות ייעודיות למתבגרים ואנשים צעירים. למשל, באפליקצית טיק טוק נספרו בספטמבר 2021 למעלה מ-36 מיליון צפיות בהשטאג maladaptive daydreaming#.
טיפול > טיפול תרופתי

אנשים המתמודדים עם התופעה מתייעצים אלה עם אלה ברשתות החברתיות בדבר היעילות של טיפול תרופתי. מאחר שהתופעה לא הוכרה עדיין כהפרעה פסיכיאטרית, ברור שעוד לא נערך כל מחקר מבוקר על יעילותו של טיפול תרופתי להקלה על התסמינים. יחד עם זאת, בשל התחלואה הנלווית המשמעותית, אנשים רבים המתמודדים עם חלימה בהקיץ חריגה קיבלו טיפול תרופתי עבור ההפרעה הנלווית. תיאור המקרה היחיד שפורסם בספרות המדעית בתחום, דיווח על טיפול תרופתי מוצלח באישה שסבלה מחלימה בהקיץ חריגה במשך שנים רבות באמצעות פלווקסמין (fluvoxamine), תרופה הנרשמת בדרך כלל לטיפול בהפרעה טורדנית-כפייתית. יחד עם זאת, סקר שימוש בתרופות וסמים שנערך בקרב 166 אנשים, שציון הממוצע שלהם בשאלון ה-MDS-16 הצביע על חשד להפרעה, לא הראה נתונים חד-משמעיים. המשיבים קיבלו מרשמים לתרופות פסיכיאטריות מסוגים שונים, אבל לרובם נרשמו תרופות אנטי-דיכאוניות. משיבים רבים השתמשו בסמים קלים, לרוב מריחואנה. אף אחת מהתרופות או החומרים שבהם השתמשו המשיבים לא יצר אפקט טיפולי או תופעות לוואי משמעותיים, אבל אף שהסקר לא כלל קבוצת ביקורת של תרופות פלצבו, מסקנתו הייתה שייתכן שיש מקום לבחינה מבוקרת של השפעת תרופות אנטי דיכאונית מעכבות ספיגת סרוטונין (SSRI), ושמומלץ לאנשים עם חלימה בהקיץ חריגה להימנע משימוש במריחואנה.
טיפול > פסיכותרפיה

השלב הראשון בכל טיפול בהתמכרות הוא הגברת מוטיבציה לטיפול, תוך בחינת המחירים להמשך ההתמכרות, הרווחים הפוטנציאליים מהגמילה מההרגל והגברת הביטחון ביכולת לבצע את השינוי הדרוש. קיימת הכרה בקרב מומחים בתחום ההתמכרויות ההתנהגותיות, שההרגל נובע לא פעם מניסיון לריפוי עצמי של הבעיות הנלוות. על כן, מרכיב חשוב בטיפול בהתמכרות מכל סוג הוא איתור ההפרעות הנלוות וטיפול בהן. טיפול כזה עשוי לכלול טיפול בהשפעות של הזנחה או התעללות בילדות, התייחסות לבדידות של המטופל, שיפור מיומנויות חברתיות, טיפול בהפרעות דיכאון או חרדה והתייחסות לערך עצמי ירוד.

טיפול התנהגותי לשינוי הרגלים והתמכרויות עשוי גם הוא להניב פרי, כשהדגש הוא על ניטור עצמי והגברת מודעות לגירויים המגבירים את ההסתברות לחלימה בהקיץ ופיתוח התנהגויות מתחרות, שאינן מתיישבות עם כניסה לעולם הפנטזיה ומקטינות את הכמיהה לחלימה בהקיץ. דוגמה למיומנות רלוונטית כזו היא מדיטציית קְשיבוּת (mindfulness meditation) המשפרת את יכולות הפרט להפנות קשב מכוון ובלתי שיפוטי לחוויות המנטליות, הגופניות והחושיות המתרחשות בעולם המציאותי.
סיקור בתקשורת

חלימה חריגה בהקיץ משכה את תשומת לבה של המדיה, וכתבות בנושא פורסמו בכלי תקשורת, וביניהם תחנות הרדיו הציבורי בארצות הברית (NPR), בקנדה (CBC), בגרמניה (Deutchlandfunk), וגם תחנות רדיו בישראל.
הנושא סוקר גם בערוצי טלוויזיה, כמו CNN, BBC ו-Fox, ונכתב עליו בעיתונים בישראל ומחוצה לה, כמו למשל וול סטריט ג׳ורנל, ניו יורק מגזין, יו אס ניוז אנד וורלד ריפורט, הגרדיאן והארץ.
כמו כן, התסמונת מתוארת רבות באתרי רפואה, כמו של בית הספר לרפואה של אוניברסיטת הרווארד.
מות אכילס (ספר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  בוריס אקונין
 שפת המקור:  רוסית
 תורגם לשפות:  עברית, אנגלית, צרפתית
 סוגה:  ספרות בלשית
 נושא:  contract killing 
 מקום התרחשות:  מוסקבה 
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת "זכרוב"
 תאריך הוצאה:  1998
 מספר עמודים:  358
 עורך:  פטר קריקסונוב (המהדורה העברית)
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  ספרי עליית הגג
 תאריך:  2007
 תרגום:  יגאל ליברנט
 סדרה
 סדרת ספרים:  תיבת פנדורין
 ספר קודם:  לוויתן 
 הספר הבא:  משימות מיוחדות (ספר)
 
"מות אכילס: פרשת הרוצח השכיר" (ברוסית: Смерть Ахиллеса) הוא ספר מאת בוריס אקונין מז'אנר ספרות בלשית, הספר הרביעי בסדרת ההרפתקאות של אראסט פנדורין.
כמו בספרים הקודמים, גם ספר זה הוא מחווה לספרות הקלאסית ובמיוחד – לאיליאדה של הומרוס. הספר ראה אור בשנת 1998 וזכה לפופולריות רבה, תורגם ללמעלה מ-36 שפות ונמכר במיליוני עותקים.
הספר מתמקד בחקירת רצח ובניסיונו של פנדורין לאתר רוצח שכיר בשם אחימאס. הרומן נפרש משתי נקודות מבט מנוגדות, בחלק הראשון מופיעה זו של הבלש ובחלק השני זו של אויבו, המחסל המקצועי אחימאס.
תקציר עלילת הספר

השנה היא 1882 ולאחר ארבע שנות שירות דיפלומטי ביפן, אֶראסְט פּטרוביץ' פַנדורין שב למוסקבה.
הוא צולל מיד לתוך חקירת פרשה מסתורית ובעלת חשיבות ממלכתית: הגנרל סוֹבּוֹלֶב, גיבורה המהולל של רוסיה, מת. לא מות גיבורים בשדה-קרב אלא סתם כך, יושב על הכורסה בחדרו. פנדורין מחליט לברר את העניין ומתמודד נגד רוקמי הקנוניות שבצמרת השלטון הרוסי, נגד סוכנים כפולים, פושעים מוסקבאיים אכזריים, דיוות מפתות, וכן נגד הרוצח השכיר המסוכן ביותר בעולם, אחימעץ ולדה, שבמקורו הוא בן למשפחת אנאבפטיסטים שגלו לקווקז.
פנדורין, בן 26 שנים, הוא אדם בוגר ובעל אופי מעוצב. עלילות חייו ברוסיה וביפן חישלו אותו והפכו אותו לשילוב המושלם של אינטליגנט רוסי, ג'נטלמן בנוסח בריטי ואיש-המעלה הקונפוציאני. לראשונה מתלווה אליו בן-לווייתו הקבוע של פנדורין, איש היאקוזה לשעבר ומשרתו הנאמן בהווה, שיבטה מאסהירו, או בקיצור – מאסה.
הערות שוליים

↑  מות אכילס באתר text.org.il
↑  אמנון ז'קונט, מי אתה, אראסט פנדורין (בפ' רפה), באתר הארץ, 2 בדצמבר 2007
↑  מות אכילס באתר ספרי עליית הגג
↑  פרק ראשון: מות אכילס, באתר וואלה, 21 באוקטובר 2007
| ספרים מאת בוריס אקונין |
| --- | --- | --- |
| ספרי תיבת פנדורין | עזאזל (סרט • סדרת טלוויזיה) • גמביט טורקי (סרט) • לוויתן • מות אכילס • משימות מיוחדות (סרט) • יועץ ממלכתי (סרט) • הכתרה • אהובת המוות • אהוב המוות • מרכבת היהלום • ין ויאנג • מחרוזת הירקן • כל העולם במה • העיר השחורה • כוכב המים • איני נפרד • פשוט מאסה • בור |  |
| ספרים נוספים | רומן ריגול (סרט) • הרפתקאות המגיסטר • פלאגיה והבולדוג הלבן (סדרת טלוויזיה) • תולדות המדינה הרוסית |  |
מיזם קורונה

מטוס לוכד קפסולה המכילה את סרטי הצילום שהוצאו מאחד מלווייני מיזם קורונה
מיזם קורונה היה מיזם של ה-CIA בשיתוף משרד הסיור הלאומי וחיל האוויר של ארצות הברית לצילום לוויני של אזורים נרחבים בעולם בדגש על המזרח התיכון וברית המועצות בין השנים 1959—1972, במסגרתו צולמו כמיליון תמונות.
לוויין החלל הראשון של ה-NRO לצורכי מעקב שוגר באוגוסט 1960. לווייני תוכנית קורונה נשאו גלילי סרטי צילום אשר הופלו אל כדור הארץ ונאספו בעודם צונחים לקרקע על ידי מטוסים צבאיים. איסוף מוצלח ראשון של סרט צילום נעשה ב-12 באוגוסט 1960 ושישה ימים מאוחר יותר פותחה התמונה הראשונה שצולמה בחלל. חדות האבחנה של התמונה הראשונות הייתה לעצמים בגודל 8 מטר, והיא השתפרה בהדרגה לחדות של 2 מטר. תמונות שצולמו בלוויינים אלה כיסו בדרך כלל תא שטח שגודלו 16 ק"מ רוחב ו-190 ק"מ אורך. המשימה האחרונה של לוויין בסדרת קורונה (משימה 145) שוגרה ב-25 במאי 1972 ונמשכה עד 31 במאי 1972. בסך הכול שוגרו 145 חלליות ומ-102 מהם התקבלו סרטי צילום. הסרט הראשון הקבל מחללית דיסקוורר-13 בשנת 1960.
התוכנית כללה לוויינים ממספר דגמים:
KH-1, בשנים 1959–1960
KH-2, בשנים 1960–1961
KH-3, בשנים 1961–1963
KH-4, בשנים 1962–1963
KH-4A, בשנים 1963–1969
KH-4B, בשנים 1967–1972
במקביל לסדרה זו שוגרו לוויינים מסדרה KH-5 ARGON.
פרסום קיומה של תוכנית קורונה הותר לראשונה ב-24 בפברואר 1995.
בין שימושיו האזרחיים מאגר התמונות הוא כלי עזר רב חשיבות במחקר הארכאולוגי של המזרח התיכון. השוואה בין תמונות שצולמו לפני כ-50 שנה לבין תמונות עדכניות של אותם האזורים מסייעת גם למחקרים גאוגרפיים.
הערות שוליים

↑   תמיר כהן, צפריר רינת, ניר חסון, צפו || השינוי שחל בארץ ב-40 שנה ממבט הלוויין, באתר הארץ, 15 בספטמבר 2013
↑  צו נשיאותי 12951 נחתם על ידי נשיא ארצות הברית ביל קלינטון ב-22 בפברואר 1995, ותוייג ב-24 בפברואר 1995: פירוט מלא של צו נשיאותי 12951
↑  Stereo analysis, DEM extraction and orthorectiﬁcation of CORONA satellite imagery: archaeological applications from the Near East , Jesse Casana1 & Jackson Cothren
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007295325205171  LCCN: sh85038365
מחשבות (אלבום)

מחשבות הוא אלבום משנת 2010 בו משתפים פעולה הזמרים עמיר בניון ויהודה מסס. זהו האלבום התשיעי של בניון והשלישי של מסס. השניים סיפרו על תהליך הפקת האלבום שלקח כחמש שנים: ”נוצרה כימיה מצוינת בינינו, היה כיף גדול לעבוד יחד, נהנינו מכל רגע ואפילו התחלנו כבר לעבוד על חומרים לפרויקט הבא. השקענו את הנפש שלנו בשנים האחרונות באלבום הזה ויש באלבום דברים שאף אחד מאתנו לא היה עושה לבד, אבל ביחד כן. זה היתרון והיופי של לעבוד ביחד”.
האלבום זכה להצלחה בזכות השילוב שלו עם הזמר יהודה מסס ובזכות העיבודים של השירים והלחן שלהם.
רשימת שירים

מחשבות
תהיה מאושר
גג העולם
באנו ללכת
בין שברי החומות
אמא
המנגינה הזאת
כשהגעתי לכאן
אהלן וסהלן
מילים ברוח
הערות שוליים

↑  אסף נבו, ‏מחשבות על הפלייליסט, באתר ‏מאקו‏, 15 בפברואר 2010
↑  אלבום חדש של עמיר בניון ויהודה מסס – "מחשבות", אתר חריף
בועז קלרטג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  25 באפריל 1978 (בן 46) 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 מנחה לדוקטורט:  ויטלי מילמן 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב  מכון ויצמן למדע 
 תלמידי דוקטורט:  רונן אלדן 
 פרסים והוקרה:  פרס ארדש (2010)  פרס סיילם (2008)  פרס האגודה האירופית למתמטיקה (2008)  פרס חיים נסיהו במתמטיקה (2005) 
 
בועז בנימין קלרטג (נולד ב-25 באפריל 1978) הוא פרופסור למתמטיקה במכון ויצמן למדע. זוכה פרס ארדש (2010).
בשנת 1996 זכה במדליית כסף באולימפיאדת המתמטיקה הבינלאומית. בשנת 1997 קיבל תואר ראשון במתמטיקה ומדעי המחשב, ובשנת 2000 קיבל תואר שני במתמטיקה, שניהם מאוניברסיטת תל אביב.
קלרטג השלים דוקטורט באוניברסיטת תל אביב בשנת 2004 אודות "נושאים בגאומטריה קמורה אסימפטוטית" בהנחיית ויטלי מילמן. לאחר פוסט דוקטורט במכון למחקר מתקדם בפרינסטון הצטרף לסגל אוניברסיטת תל אביב. בשנת 2009 מונה לפרופסור חבר ובשנת 2011 קודם לדרגת פרופסור מן המניין. תחומי מחקרו הם אנליזה וקמירות.
בשנת 2008 זכה בפרס האיגוד המתמטי האירופי (EMS) אשר מוענק לחוקרים צעירים עד גיל 35 על תרומה יוצאת דופן למתמטיקה ובפרס סאלם יחד עם אסף נאור. בשנת 2010 זכה בפרס ארדש. ב-2009 נכלל ברשימת 40 הצעירים המבטיחים של מגזין דה מרקר. ב-2016 עבר למכון ויצמן.
נשוי ואב לשלושה ילדים.
הערות שוליים

↑  בועז קלרטג, באתר של אולימפיאדת המתמטיקה הבינלאומית
↑  40/40 הצעירים המבטיחים 2009: מדעני העתיד, באתר TheMarker‏, 15 בספטמבר 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007422582105171  PLWABN: 9811263829605606  BnF: cb166688890 (data)  CiNii: DA17597994  dblp: 85/8574  GND: 1064116639  ISNI: 0000 0000 6998 6403  LCCN: nb2012024118  MGP: 103104  RERO: 02-A022513597  SUDOC: 164464557  VIAF: 279430305   WorldCat (עם VIAF): 279430305 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים ובנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ליקווידטור (צ'רנוביל)

העיטור שהוענק לליקווידטורים של צ'רנוביל
ליקווידטורים (ברוסית: ликвида́торы) היו אזרחים, כבאים ואנשי צבא שפעלו למען כיבוי וניקוי תחנת הכוח הגרעינית צ'רנוביל לאחר אסון צ'רנוביל בשנת 1986. רוב הליקווידטורים נפגעו מרמת הקרינה המייננת שהייתה ברמה קטלנית.
גיוס הליקווידטורים

800 אלף איש מכל רחבי ברית המועצות גויסו.
רוב הליקווידטורים אולצו לנקות את הפסולת הגרעינית עם הגנה מינימלית (כפפות, מסכה, כובע ומגפיים) ורובם גם לא ידעו על הרמה הקטלנית של הקרינה. רובם נחשפו לנשורת גרעינית וחומרים רעילים רבים אחרים. רוב הליקווידטורים חלו במחלות או עורם נכווה מרמת הקרינה גבוהה.
לחלק מהליקווידטורים הוענק עיטור גיבור ברית המועצות. בין הליקווידטורים המפורסמים נמנים שלושת עובדי הכור: ולרי בזפלוב, אלכסיי אנאנקו ובוריס באראנוב. השלישייה נכנסה לתוך מים רדיואקטיביים ופתחה את השערים, על מנת לרוקן את המים באזור הכור ולמנוע פיצוץ קטלני נוסף. למרות שהמשימה הייתה כרוכה בסיכון חיים גבוה במיוחד, השלושה שרדו את המשימה.
בישראל

מאז שנות ה-90 פועלת בישראל עמותת "ברית ליקווידטורים צ'רנוביל", בראשה עמד אחד מבכירי הליקוודטורים, אלכסנדר קלנטירסקי. בזכות פעילות העמותה, ליקווידטורים שעלו לישראל והוכרו ככאלה, זכאים לקבלת מענק כספי שנתי, בהתאם לחוק המסייעים לנטרול תוצאות אסון צ'רנוביל, התשס"א–2001. נכון לשנת 2012 הוכרו בישראל 1,405 עולים כליקווידטורים.
ראו גם

היבוקושה
הערות שוליים

↑  צוות המשרוקית של גלובס, ‏האומנם רק בישראל מסייעים לאנשים שניקו את צ'רנוביל?, באתר גלובס, 24 ביוני 2019
↑  מנטרלי אסון צ'רנוביל באתר משרד העלייה והקליטה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012575089605171  LNB: 000306800
לבנון הכנרת

| לַבְנוּן הכנרת> מיון מדעי |
| --- | --- |
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: קרפיונאים
משפחה:: קרפיוניים
סוג:: לבנון
מין:: לבנון הכנרת
שם מדעי
 Acanthobrama terraesanctae ‏שטייניץ, 1952

לבנון הכנרת הוא דג קטן הנמנה עם משפחת הקרפיונים. הלבנון הוא המין הנפוץ ביותר בכנרת. זהו דג קטן שחי כבוגר בלהקות במים הפתוחים. שם הוא ניזון מזואופלנקטון ומהווה כ-80% מסך כל הדגים באגם. לעיתים דג זה נקרא גם "סרדין", בשל הצורה הדומה, על אף שאין לו קשר למשפחת הסרדיניים.
מבנה פיזיולוגי

צורתו של לבנון הכנרת כצורת סרדין, עיניו גדולות, פיו חסר שינים, משוש והפה נוטה במקצת כלפי מעלה. צבעו של הדג, כסף מבריק, גבו כהה יותר וגופו ארוך וצר. קשקשיו מרובות וקטנות וסנפיר גבו קצר. סנפירי החזה לעומת אלו של לבנון הירקון אינם מגיעים עד אל סנפירי הגחון. הזנב ממוזלג (בצורת מזלג). אורכו המרבי מגיע עד 20 סנטימטר.
מזון

הלבנון משיג את מזונו באמצעות סינון המים וקליטת פלנקטון במסרקות הזימים המפותחות שלו.
רבייה

בחורף מתחברים הלבנונים ללהקות גדולות לצורך רבייה, בעונת החורף הנקבות מטילות את ביציהן על סלעים במים רדודים והזכרים מפרים אותן. הדגיגים בוקעים כעבור 5–7 ימים אין כל טיפול בצאצאים ורבים נטרפים ולא מגיעים לבגרות.
מיני הלבנון

בישראל מצויים שלושה מיני לבנון שכולם חיים בסביבת מים מתוקים: לבנון הכנרת הוא היחיד שיש לו ערך מסחרי חי בכנרת ונדוג בה בשוק מוכר דג זה גם בשם "סרדין הכנרת" דג הדומה ללבנון.
תפוצתו של הדג

תפוצתו העיקרית של לבנון הכנרת היא באגם הכנרת ובירדן, נוסף לכך הוא נצפה לעיתים באגמים נוספים בישראל לבנון הכנרת הוא מין אנדמי לארץ ישראל, כלומר זהו מין אשר תפוצתו מוגבלת לארץ ישראל בלבד.
מקום מחיה

בכנרת 19 מיני דגים טבעיים לאגם ועוד 8 מינים זרים שאוכלסו בה. המין הנפוץ ביותר באגם הוא הלבנון הידוע גם כסרדין הוא דג קטן שחי כבוגר בלהקות במים הפתוחים. שם הוא ניזון מזואופלנקטון ומהווה כ-80% מסך הכל הדגים באגם הכנרת מהווה מקור דגה לדייגים מקצועיים וחובבים. מדי שנה נידוגים כ-2000 טון דגים בכנרת כשליש מתוכם הוא לבנון הכנרת.
הידלדלות בדגי הלבנון בכנרת

מאז שנות ה-90 סובלת הכנרת מתנודות מפלס קיצוניות כגון: הבצורת של השנים 1999–2001 ובשנים 2008–2011 המערכת האקולוגית של הכנרת מצויה במצב רגיש והיא סובלת מחוסר יציבות כתוצאה מפעילות אדם הבאה לידי ביטוי במופעים אקולוגים שונים: אצות כחוליות המייצרות רעלנים שפלשו לכנרת והן פורחות מדי שנה בקיץ.
לאחרונה ככל הנראה עקב ירידת המפלס באגם הידלדלה בצורה משמעותית אוכלוסיית דגי הלבנון באגם הכנרת. גורמי פיקוח שונים בדקו את הסיבות להתדלדלות זו וגילו כי ירידת המפלס הכנרת מצמצמת באופן משמעותי את שטחי הרבייה של דג זה. בעבר דגו בכנרת כ-1000 טון לשנה של מין זה, אך בשנים האחרונות הביקור ללבנון פחת והשלל השנתי שלו ירד בסדר גודל.
כיום הלבנון כבר לא נמצא בסכנת הכחדה.
הערות שוליים

1 2 3  לבנון הכנרת, באתר דיסקוס הגליל
↑  קובי דוד‏, כמו סרדינים: פיצוץ האוכלוסין שמאיים על הכנרת, באתר וואלה, 10 באוגוסט 2012
להק תעופה

הלוגו הישן של החברה
כנפי צוות של פינוי רפואי מוטס
להק תעופה היא חברה המפעילה מסוקי פינוי רפואיים, מסוקי נוסעים בישראל, ומסוקי תובלת עובדים לאסדות קידוח בים התיכון. החברה נמצאת בבעלות משקיעים פרטיים אשר מממנים את פעילות החברה. לחברה צי ובו 4 מסוקים מסוג בולקו, 4 מסוקים מסוג איירבאס ביקי 117 (קוואסקי), 4 מסוקים מסוג בל 412 ושלושה מסוקי סיקורסקי 76 סי פלוס פלוס.
הצוותים הרפואיים של מסוקי הפינוי הם פרמדיקים של איחוד הצלה (החל מתאריך 12 במרץ 2023). כל טייסי החברה הם טייסים יוצאי מערך המסוקים של חיל האוויר הישראלי. "להק תעופה" שוכרת את השירותים הרפואיים מאיחוד הצלה, והצוות הרפואי במסוק הוא צוות פרמדיקים של איחוד הצלה אשר הודרכו והוסמכו למשימת הפינוי בהיטס.
להק תעופה יחד עם איחוד הצלה עתרו לבג"ץ כנגד מגן דוד אדום ומשרד הבריאות בטענה שמונעים מהם להזניק את המסוקים לקריאות חירום ובכך עלולים לפגוע בחיי אדם.
היסטוריה

הפינוי בהיטס נועד להעביר פצועים לבתי חולים מרכזיים (מרכזי טראומה) מהר יותר ועל ידי כך להשיג שתי מטרות בסיסיות - הקטנת שיעורי התמותה והפחתת חומרת הפציעות. בישראל, הפינוי בהיטס במסוקים בוצע במשך שנים על ידי טייסות מסוקי הסער של חיל האוויר, תוך היעזרות בצוותים רפואיים של יחידה 669. במשך השנים נוצר פער בין צורכי האוכלוסייה האזרחית כתוצאה מגידול טבעי, פריסת בתי החולים ומענה חיל האוויר שהלך והצטמצם לאורך השנים.
בשנת 2005 נוסדה חברת "להק תעופה", במטרה להקים שירות פינוי בהיטס אזרחי לשירות תושבי ישראל. הפעילות המבצעית מתבצעת על ידי צי של מסוקי בולקו BO-105 שנרכשו מחברת יורוקופטר, ואשר מופעלים מבצעית ומסחרית על ידי חברת הבת שפירית שירותי תעופה בע"מ. כל מסוק מדגם בולקו BO-105 כולל טייס אחד ו-2 פרמדיקים והוא בעל יכולת פינוי של 2 פצועים.
"להק תעופה" החלה את הכוננות המבצעית הראשונה בתחילת נובמבר 2007 באתר הפריסה הראשון בבית החולים פוריה שליד טבריה, ומאז מסוק הצפון (אות קריאה 'להק 1') ערך מאות משימות פינוי. אתר הפריסה השני התחיל לפעול במרכז הארץ במנחת מנועי בית-שמש בפברואר 2008 (אות קריאה 'להק 2') הוקפא חודשיים לאחר מכן. האתר השלישי בדרום הארץ במנחת ירוחם התחיל לפעול באפריל 2008 (אות קריאה 'להק 3') והוקפא ביולי 2008.
בין השנים 2023-2007, את השירותים הרפואיים שכרה "להק תעופה" ממגן דוד אדום.
בספטמבר 2010 זכתה החברה במכרז של חברת "נובל אנרג'י" והחלה בשיתוף עם החברה PHI לספק שירותי הטסת עובדים וציוד להאסדות בשדות "תמר" ו"לווייתן".
בשנת 2012 הוכנס הפינוי הרפואי לסל הבריאות בישראל ועקב כך נפתח אתר פריסה נוסף בדרום הארץ, בקיבוץ דביר.
בשנת 2021 הוצב מסוק פינוי רפואי של החברה באופן קבוע בבית החולים יוספטל באילת, בעקבות החלטת ממשלה מ-2019.
ממרץ 2023 הופסק התקשרות עם מד"א ופינויים רפואיים מתבצעים בשיתוף פעולה עם איחוד הצלה.
כעת פועלת החברה בכיסוי ארצי (צפון ודרום), במשך כל שעות היום ולאורך כל ימות השבוע.
תחומי פעילות > פינוי רפואי

לחברה שלושה מסוקים אשר מבצעים משימות פינוי רפואיות. המסוקים מותאמים במיוחד לפינוי בהיטס ומותקנת בהם תצורה מיוחדת מתוצרת חברת בוכר השווייצרית. לכל אתר פריסה מסוק כוננות אחד וצוות טייסים ופרמדיקים בכוננות מיידית להמראה. המסוקים צבועים בסכמת צביעה אדום-לבן.
מסוק MBB Bo-105 של להק תעופה בשירות מד"א, באוויר. זה הדגם שממנו התחיל שרות פינוי רפואי אזרחי בישראל.
מסוק Kawasaki BK117A-4 של להק תעופה,
מספר זנב 4X-BDW, בשירות מד"א
אותו מסוק Kawasaki BK117A-4 של להק תעופה,
מספר זנב 4X-BDW, בשירות איחוד הצלה, במנחת
מסוק Kawasaki BK117A-4 של להק תעופה שהוצב בבית החולים יוספטל, נושא סמל בית החולים ובלי סמל מד"א כי הוצב במכרז נפרד.
תחומי פעילות > הטסת עובדים וציוד לאסדות קידוח

לחברה 6 מסוקים אשר מבצעים משימות הטסת עובדים וציוד להאסדות בשדות "תמר" ו"לווייתן". לצורך כך נחכרו ארבע מסוקי בל 412 ושלושה מסוקי ++Sikorsky S-76C ייעודיים מחברת PHI האמריקאית הפועלים משדה התעופה חיפה. המסוקים צבועים בסכמת צביעה צהוב-שחור המסורתית של חברת PHI ונושאים את הלוגו של PHI.
בתחום הפעילות הזאת מועסקים טייסים של חברת PHI.
את תחזוקת המסוקים מספקת חברת אלביט.
מסוק Bell 412HP, אחד מתוך 4 מסוקים מדגם זה של להק תעופה בנמל התעופה חיפה המשרת את אסדות קידוח הגז
מסוק ++Sikorsky S-76C, אחד מתוך 3 מסוקים מדגם זה של להק תעופה בנמל התעופה חיפה המשרת את אסדות קידוח הגז