stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרדוקס הכול-יכול
הפרדוקס והיהדות

בעניין היכולות המיוחסות ביהדות לאל, כתב רס"ג: ”ולכן לא תהללנו שהוא עושה את החמשה יותר מעשרה, על אף שאינו מוסיף עליהן, ולא שהוא מכניס את העולם בתוך טבעת, בעוד שאינו מיצר את זה ולא מרחיב את זה, ולא שהוא מחזיר את אתמול במצבו של אתמול, מפני שכל אלה מן הנמנע. ויתכן שישאל אותנו אחד הכופרים עליהן, אז נענה לו שהוא יכול על כל דבר. וזה אשר שאלו עליו אינו מאומה, כי אם הבל, וההבל אינו כלום. וכאלו שאלו אם יש לו יכולת על לא כלום, כי על זה שאלו באמת.”
דברים דומים כתב הרמב"ם, והוסיף: ”ואין חיסרון ביוצר בכך שאינו יכול לעשות את הנמנע [...] ולא נייחס לאל יתעלה חוסר אונים מכיוון שאין הוא יכול להפוך את עצמותו לגוף או לברוא את מי שהוא כמותו”. זאת אומרת שעצם זה שהוא "לא יכול" להגביל את עצמו - זו היכולת הגדולה ביותר, ואם היה יכול להגביל את עצמו אז היה מוגבל. כן כתב ר' יוסף אלבו: ”אם נמנעות קיימות בעצמם, שלא יתואר השם ביכולת על חילופן, כמו שהכל יותר גדול מן החלק, או שקוטר המרובע גדול מצלעו. כי לא יתואר השם ביכולת [...] שיהיו החיוב והשלילה צודקים יחד על דבר אחד מצד אחד, וכיוצא באלו הנמנעות אי אפשר שתבוא הקבלה להאמין במציאותם ולא במה שהוא ממינם, ואי אפשר לחוש שיעיד לעולם על הימצא זה ולא כיוצא בו, אחר שאי אפשר לשכל לצייר מציאותם. ולזה לא יתכן שתבוא האמונה על זה ועל כיוצא בו, כמו שאי אפשר שתבוא הקבלה להאמין בשיתואר השם בשהוא יכול לברוא אחר דומה לו מכל צד, כי בהכרח יהיה האחד עילה והאחד עלול, ולא יהיה אם כן דומה לו מכל צד.” דברים דומים כתבו ר' ידעיה הפניני בעל "בחינות עולם" (בתשובתו שנדפסה בשו"ת הרשב"א סי' תי"ח), ר' יצחק עראמה בספרו עקדת יצחק (שער פ'), הרלב"ג (בפירושו על ספר יהושע, פרק ד', פסוק כ') ור' יצחק אברבנאל בספרו "מפעלות אלהים" (מאמר ד').
על פי פרופ' שלום רוזנברג, השאלה נוגעת לשאלת כפיפותו של אלוהים לעקרונות ההיגיון: ”במידה שהתשובה היא לא, בעולם הרציונליסטים, בו אין משולשים בעלי ארבעה קדקודים ולא עיגולים מרובעים, אין זאת פגיעה כלל בכבודו ובכל-יכולתו לטעון שהוא "כפוף" לעקרונות ההיגיון, שמבטא את חכמתו”. מאידך, אם התשובה היא כן: ”תמצא את עצמך בקוסמוס שהוא מעבר לחוקי תבונתך. הקב"ה אינו נבהל מאילוצי חוק הסתירה, ואולי יצר אי-שם, עולמות עם משולשים בעלי חמש זוויות, ואבנים מוזרות כאוות רצונך.”
ראו גם

אומניפוטנטיות
הערות שוליים

↑  הנבחר באמונות ובדעות, בתרגום הרב יוסף קאפח, פורסם באתר דעת
↑  מורה נבוכים, א, עה, בתרגום מיכאל שוורץ. שניר הראל העיר שהוא הדין באי יכולתו לברוא אבן שהוא לא יכול להרים. ("השלמות האנושית בשיטת הרמב"ם", הערה 62, בתוך "מברכת משה", עמ' 669.)
↑  ספר העיקרים מאמר ראשון פרק כ"ב
↑  פרופ' שלום רוזנברג, העולם והנעלם, באתר מקור ראשון, ‏17/01/2019
יצחק בן אברהם מנרבונה

ערך זה עוסק בברבי יצחק בן אברהם מנרבונא. אם התכוונתם לרבי יצחק בן אברהם משאנץ, ראו .
רבי יצחק בן אברהם מנרבונה, (ריב"א מנרבונה, גם יצחק קראקושה/קרקושא כפי הנראה על שם העיר קרקסון), היה חכם שחי ופעל בערך במאה ה-13, היה תלמידו וחברו של הרמב"ן, ורבו של הרשב"א.
זהותו תולדות חייו

נולד וחי כפי הנראה בנרבונה ובקרקסון (קראקושא), לאחר מכן נראה שעבר לברצלונה שבספרד.
במשך שנים רבות רווח בין החוקרים, שרבי יצחק בן אברהם מנרבונה ורבי יצחק בן אברהם מקרקושא, הם שני חכמים שונים. אך כיום נתברר שמדובר בחכם אחד.
רבי יצחק נזכר בספרי הראשונים: בשו"ת הרשב"א בחידושי הריטב"א ובשו"ת יכין ובועז וכן בטור בכמה מקומות. בספר התשב"ץ לרבי שמעון בן צמח דוראן, הביא פעמים רבות הלכות בשמו.
חיבוריו

רבי יצחק נזכר כמחבר פירוש על הלכות הרי"ף, כך למשל נזכר במאירי בהקדמתו למסכת אבות. לדעת רבים מהחוקרים הכונה לחיבור על הרי"ף הידוע יותר בשמו 'פירוש לתלמיד הרמב"ן'.
במשך השנים נדפסו חיבוריו בשמות שונים, מאחר שלא נודע שהוא מחברם, רבים מחידושיו נדפסו בעיקר בשם 'חידושים לתלמיד הרמב"ן'.
חיבורים אלו נדפסו במקומות שונים, רבים מהם נדפסו בספר 'שיטת הקדמונים', שמאגד בתוכו כמה פירושים מאת ראשונים שונים.
לקריאה נוספת

הרא"ש - רבינו אשר ב"ר יחיאל וצאצאיו, מאת אברהם חיים פריימן עמ' לט.
הערות שוליים

↑  למשל בטור אורח חיים תרכט נזכר בשם 'רבי יצחק מקרקישנא'.
↑  זיהוי זה נסמך גם על המובא בספר 'צרור הכסף' לרבי חיים בן שמואל למשפחת בן דוד, תלמיד הרשב"א שכתב כך בספרו ”והרב רבינו יצחק נרבוני מכונה קרקושא בשם הגאונים...” (צרור הכסף הקצר הדרך החמישי שער א).
↑  שו"ת הרשב"א חלא א סימן עא
↑  למשל פסחים מב א.
↑  חלק ב לג.
↑  אורח חיים
↑  ראו כאן.
| רמב"ן |
| --- | --- | --- |
| כתביו | פירוש הרמב"ן לתורה • חידושי הרמב"ן לתלמוד • מלחמות ה' • תורת האדם • השגות לספר המצוות לרמב"ם • דרשות הרמב"ן • איגרת הרמב"ן • אגרת הקודש • איגרת הרמב"ן לחכמי צרפת |  |
| אירועים בולטים | ויכוח ברצלונה (פבלו כריסטיאני • חיימה הראשון, מלך אראגון) • פולמוס הרמב"ם |  |
| רבותיו | רבי יהודה בר יקר • רבי נתן בן מאיר |  |
| חבריו | הרבנים עזרא ועזריאל בני שלמה • בן בלימה • רבי יונה גירונדי • משפחת רמב"ן |  |
| מתלמידיו | רא"ה • רשב"א • רבי שמואל הסרדי • רבי יצחק דמן עכו • רבי יצחק בן טודרוס • רבי ששת דסמרקדיל • רבי יצחק בן אברהם מנרבונה • רבי דוד בונפיד • רבי מאיר המעילי • רבי נתן בן יוסף • רבי משה דאשקולה גירונדי |  |
| חוקרי הרמב"ן | שרגא אברמסון • משה הלברטל • שלם יהלום • יהונתן יעקבס • עודד ישראלי • יעקב שלום ליכט • מרים סקלרץ • חביבה פדיה • עמוס פונקנשטיין • חיים דוב שעוועל • יצחק אונא |  |
| אתרים על שמו | בית כנסת הרמב"ן (הרובע היהודי) • בית כנסת הרמב"ן (קטמון) • קבר הרמב"ן • מערת הרמב"ן • רחוב רמב"ן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310586505171  ISNI: 0000 0000 7987 1052  LCCN: n87906516  VIAF: 23670885   WorldCat (עם VIAF): 23670885
החי בים התיכון

ראשתן גדול-ראש
תמונת לוויין של הים התיכון
החי בים התיכון כולל כ־17,000 מינים שתוארו עד כה, כרבע מתוכם אנדמיים לים. הים התיכון נחשב לים כמעט סגור, המחובר בצידו המערבי לאוקיינוס האטלנטי דרך מצר גיבלרטר ובצידו המזרחי מחובר לאוקיינוס ההודי דרך הים האדום ותעלת סואץ. למרות ששטחו מהווה רק כ–0.8% משטח האוקיינוסים העולמי, חיים בו 6-7% מהמינים הידועים למדע.
על בעלי החיים בים התיכון מאיימים גורמים רבים בניהם: משבר האקלים, זיהום, תחבורה ימית, דיג יתר והגעת מינים פולשים. תופעה בולטת ביותר של פלישת בעלי חיים מהים האדום אל הים התיכון נקראת הגירה לספסית. הגירה זו התאפשרה בזכות בנייתה של תעלת סואץ בשנת 1869, מה שיצר חיבור בין שני הימים.
בישראל, החל מאמצע שנות ה–60 הוכרזו מספר שמורות ימיות, המשתרעות בדרך כלל מקו החוף ועד למספר מאות מטרים מערבה לתוך הים.
גאוגרפיה

הים התיכון אינו מתאפיין בגלים גבוהים במיוחד, שכן החיבור לאוקיינוס צר והים קטן מכדי שמערכות מזג אוויר ייצרו בו גלים גדולים מאוד. מחזורי הגאות והשפל חלשים יחסית לאוקיינוסים וכמעט שאינם מורגשים. לאורך חופיו הצפוניים, ים התיכון צלול, עמוק ושקט.
גאוגרפיה > תופעת ננסות מזרח ים תיכונית

האגן המערבי של הים התיכון עשיר יחסית בחומרי מזון המגיעים אליו דרך מצר גיברלטר מהאוקיינוס האטלנטי. אולם קומץ מחומרי מזון אלו מגיע לאזור הלבנט, באגן המזרחי של הים התיכון. הקמ
ת סכר אסואן בשנת 1902 בלמה אף היא את הסעת הסחופת העשירה בחומרי המזון מנהר הנילוס אל האגן המזרחי של הים התיכון. מדענים הבחינו כי מינים של יצורים ימיים מגיעים לגדלים מרשימים יותר באגן המערבי לעומת המזרחי, הם שיערו כי תופעה זו קשורה להסעת חומרי המזון ודלותם היחסית באגן המזרחי, להבדלי מליחות ואקלים. כדי להוכיח את קיום תופעת הננסות, התבצע מחקר מדעי בדג נפוץ המופיע בשפע בשני אזורים אלו, מולית אדומה (Mullus barbatus) ובהשוואה של 431 דגימות אקראיות מחופי סיציליה וחופי הים התיכון של ישראל התגלו פערים משמעותיים של דגים בני אותו גיל ואותו מין (זוויג), המבחן הסטטיסטי הראה כי בישראל הגודל נע בין 86.7–146.3 מ"מ ואילו בסיציליה הממוצע נע בין 100.8–191.5 מ"מ (בזכרים). ממצאים אלו אישרו לראשונה את קיום תופעת הננסות במזרח הים התיכון בדגי גרם. דקר חיפני אף הוא מגיע באזורינו לאורך של כ-80 ס"מ ובמערב הים התיכון עשוי להגיע עד 140 ס"מ. תופעה זו מכונה גם בשם ננסות לבנטינית.
גאוגרפיה > הפרעת פלמחים

הפרעת פלמחים היא תופעה גאומורפולוגית המתאפיינת באי סדירות בטופוגרפיה של קרקעית הים התיכון בקצה המדף היבשתי הנובעת כנראה מגלישת קרקע. הפרעת פלמחים נמצאת בתחום המים הכלכלים של ישראל, כאשר ראש הגלישה נמצא מול חופי פלמחים כעשרים קילומטר מהחוף. השמורה מארחת נקודה חמה במגוון הביולוגי, בית גידול לגנים של אלמוגי עומק, בעומק שבין 450 ל-800 מטרים מתחת לפני הים, ובהם מין אלמוגים אנדמי למקום. סוגי אלמוגים אלו חיים במים קרים, וה"הפרעה" היא האזור החם ביותר בו חיים אלמוגים אלו והמקום היחיד בדרום מזרח הים התיכון בו הם מצויים.
גורמי סיכון

על בעלי החיים בים התיכון מאיימים גורמים רבים בניהם: משבר האקלים, זיהום, תחבורה ימית, דיג יתר והגעת מינים פולשים.
גורמי סיכון > מינים פולשים

פתיחת תעלת סואץ ב-1869 יצרה את המעבר הראשון למי-ים בין הים התיכון לים סוף. ים סוף גבוה יותר, ולכן מימיו הם שזורמים אל הים התיכון. האגמים המרים, המהווים קטע מתעלת סואץ, בלמו את הגירת בעלי החיים והצמחים מים סוף למשך כמה עשורים בשל מליחותם הגבוהה באופן שלא אפשר את הישרדותם, אולם במרוצת הזמן מליחות זו הושוותה בהדרגה למליחות הים האדום בשל זרימת המים בין הימים. כשמחסום ימי זה הוסר בעלי חיים וצמחים היגרו דרך התעלה והחלו לאכלס את מזרח אגן ים התיכון. ים סוף באופן כללי בעל מליחות גבוהה יותר ועני יותר בחומרי מזון (נוטריאנטים) מהאוקיינוס האטלנטי המחובר לים התיכון, כך שלמינים המהגרים מים סוף היה יתרון על המינים המקומיים במזרח אגן ים התיכון, פולשים אלו מותאמים למים דלי נוטריאנטים. כך החלו המינים של ים סוף לפלוש לביוטה של הים התיכון, ולא להפך; תופעה הידועה בשם הגירה לספסית. בנייתו של סכר אסואן על נהר הנילוס ב-1960 צמצמה את זרימת המים המתוקים הנושאים סחופת עשירה בנוטריאנטים אל מזרח אגן ים התיכון, וכתוצאה מכך דגת הים התיכון נפגעה באופן משמעותי. במקביל שינוי זה יצר תנאים אידיאליים לפולשים מים סוף ובכך תהליך הגירת המינים הפולשים הואץ אף יותר.
מינים פולשים הפכו לרכיב משמעותי במערכת האקולוגית של הים התיכון, ובעלי השפעות המסכנות מינים אנדמיים ים-תיכוניים רבים. בתחילת ההגירה, תצפיות על כמה קבוצות מהמינים האקזוטיים הראו כי יותר מ-70% ממעשירי הרגל הלא מקומיים ו-63% מהדגים האקזוטיים בים התיכון מקורם באזור האינדו-פסיפי, כלומר הגיעו מהאוקיינוס השקט וההודי במעלה ים סוף אל מפרץ סואץ שבקצהו, ודרך התעלה אל הים התיכון. התעלה הופכת למעבר הימי הראשון להגעת מינים פולשים אל הים התיכון. פגיעתם של כמה מהמינים הלספסיים הללו הפכה למשמעותית ביותר כאשר הם דחקו מינים מקומיים והפכו למחזה נפוץ באזור הלבנט. לפי האיגוד הבין-לאומי לשימור הטבע ומשאביו, אמנת המגוון הביולוגי ואמנת ראמסאר מינים אלו זרים לים התיכון, ונמצאים מחוץ לתחום תפוצתם הטבעי שהוא באזור האינדו-פסיפי. כשמינים אלו מצליחים לבסס אוכלוסיות בים התיכון תוך כדי תחרות ישירה במינים המקומיים ותפיסת מקומם הם הופכים ל"מינים זרים פולשים" ומהווים איום חמור על המגוון הביולוגי המקומי. הודעת ממשלת מצרים, מאוגוסט 2014, על כוונתה לכרות 35 ק"מ של תעלה חדשה במקביל לקיימת ולהעמיק ולהרחיב 37 ק"מ נוספים מתעלת סואץ מדאיגה ביולוגים ימיים החוששים שמעשה זה רק יחמיר את הפלישה מים סוף לים התיכון. ממצאי מחקר שפורסמו בכתב עת אמריקאי (Diversity and Distributions) קובעים כי במזרח הים התיכון נרשמה התופעה החמורה ביותר של פלישת דגים לעומת שאר העולם, ופלישה זו עלולה לפגוע מאוד במינים מקומיים.
בפברואר 2019, פורסם הדו"ח השנתי של המשרד להגנת הסביבה וממנו עולה כי חלה ירידה משמעותית
בנוכחותם של דגים פולשים כגון השפמית הארסית (הידועה גם בכינוי "דג נסראללה"). מאידך, כשליש ממיני הדגים שנדגמו היו מינים פולשים שמקורם בים סוף ואשר נכנסו אל הים התיכון דרך תעלת סואץ.
גורמי סיכון > מינים פולשים > הגעת מינים אטלנטיים לים התיכון

הגעתם של מינים אקזוטיים מהאזורים הטרופים של האוקיינוס האטלנטי לים התיכון הפכה לתופעה בולטת בעשורים האחרונים. השאלות אודות השפעות הגירה זו נותרו ללא מענה. האם הגירה זו מהווה שלוחה טבעית של האזורים בהם מתקיימים מינים אלו שכעת נכנסים לים התיכון דרך מצר גיברלטר, בגלל מגמת התחממות המים הנגרמת מההתחממות גלובלית; או פשוט בגלל קיומו של מעבר ימי; או בגלל סיבות מדעיות מורכבות יותר שעדיין לא נחקרו. אף על פי שההגירה הזו אינה בעלת השפעה כמו ההגירה הלספסית, הנושא ממתין למחקרים ומענה על שאלות אלו.
מאמצי שימור > מאמצים בין-לאומיים

ב-16 בפברואר 1976 נחתמה אמנת ברצלונה שהיא אמנה בינלאומית שנועדה להגנה על הים התיכון מפני זיהום מים.
מאמצי שימור > מאמצים בישראל

בישראל נעשו מספר הכרזות של שמורות טבע ימיות וגנים לאומיים ימיים על מנת להגן על אוכלוסיות החי בים. בשטחי השמורות והגנים, כל בעלי החיים נחשבים לערכי טבע מוגנים וחל איסור לפגוע בהם ולדוג אותם.
בשנת 2012 החל לפעול מיזם החצי הכחול - הרפורמה להצלת הים התיכון, תחת החברה להגנת הטבע. מטרת המיזם היא הטמעת רפורמה להצלת הים התיכון ומימוש חזון של ים תיכון בריא, אשר מתקיימות בו מערכות אקולוגיות מאוזנות השומרות על בתי גידול ומינים ייחודיים בים התיכון.
עמותות נוספות אשר שמות במרכזן את שימור הים התיכון הן: עמותת אקואושן, שמטרתה היא לקדם את שמירת הסביבה הימית והחופית באמצעות מחקר, חינוך ופעילות קהילתית נרחבת; סיירת החוף, כרישים בישראל וצלול.
ספינת מחקר של עמותת אקואושן
רשת דיג נטושה שהוסרה ממעמקי הים על ידי סיירת החוף
סיור בקזינו בת גלים בהדרכת עמותת צלול, במסגרת כנס משפיעים איכות הסביבה 2024
יחסי גומלין עם האדם

בין היתר, החי בים התיכון מהווה אטרקציה תיירותית בצלילות.
יחסי גומלין עם האדם > דיג בים התיכון

| --- | --- |
 :  ראו גם – דיג בארץ ישראל
הסוכנות האירופאית לענייני סביבה טוענת כי יותר מ-65% מכלל סוגי דגי המאכל באזור הם בתוך טווח הסכנה ביולוגית, וסוכנות המזון והחקלאות באו"ם מדווחת כי סוגי הדגים החשובים ביותר כגון טונת אלבקור, טונה כחולת סנפיר, דג החנית, דג חרב, מולית אדומה (ברבוניה) וספרוסיים (כגון סרגוסים ודניס) נמצאים בסכנת קיום.
רק בישראל לבדה, דייגים ישראליים שולים מדי שנה לאורך חופי הים התיכון כ-3,500 טון דגים.
יחסי גומלין עם האדם > ייצור הארגמן בחוף הלבנט

לאורך ערים שונות באגן הים התיכון, כמו צור, צידון תל דור ועוד, התפתחה תעשיית ייצור צבע הארגמן, אשר נחשבה לאחת מתעשיות היוקרה הבולטות של העולם העתיק. צבע הארגמן הופק מבלוטת צבע תת-זימיות של מספר מיני חילזון ימי מן הסוג ארגמון (אנ') ארגמונית אדומת-פה (אנ'), ארגמון חד קוצים (אנ') וארגמון קהה קוצים.
יחסי גומלין עם האדם > תופעת הכרישים בחדרה

תופעת הכרישים בחדרה היא תופעה בה כל שנה בעונת החורף, מתקבצים כמה עשרות, לרוב 20–30, כרישים במים הרדודים שסביב תחנת הכוח אורות רבין שבחדרה. בנוסף לכרישים אלו, ישנן תצפיות נוספות של צבי ים, תמנונים ובטאים, כדוגמת אברתן רחב שן, המגיעים במסגרת התופעה.
החי בים התיכון > יונקים בים התיכון > סדרת לווייתנאים > תת-סדרת לווייתני שיניים

משפחת דולפיניים
גרמפוס אפור (Grampus griseus)
דולפין מצוי קצר-חוטם (Delphinus delphis)
דולפינן מצוי (Tursiops truncatus)
עבשן קטלני (Pseudorca crassidens)
סטנלה מפוספסת (Stenella coeruleoalba)
דולפין תלום-שן (Steno bredanensis)
משפחת לווייתני מקור
זיפיוס חלול-חרטום (Ziphius cavirostris)
משפחת ראשתניים
ראשתן גדול-ראש (Physeter macrocephalus)
החי בים התיכון > יונקים בים התיכון > סדרת לווייתנאים > תת-סדרת לווייתני מזיפות

משפחת לווייתני ענק
לווייתן מצוי (Balaenoptera physalus)
לווייתן גוץ (Balaenoptera acutorostrata)
משפחת לווייתנים אפורים
לווייתן אפור (Eschrichtius robustus)
החי בים התיכון > יונקים בים התיכון > סדרת טורפים > תת-סדרת דמויי כלב

משפחת כלבי ים
כלב ים נזירי מצוי (Monachus monachus)
החי בים התיכון > צבי ים בים התיכון

משפחת צבים ימיים
צב ים ירוק (Chelonia mydas)
צב ים חום (Caretta caretta)
משפחת צבים גילדיים
צב ים גילדי (Dermochelys coriacea)
החי בים התיכון > דגי סחוס בים התיכון > כרישים > משפחת כרישיים

כריש עפרורי (Carcharhinus obscurus)
כריש סנפירתן (Carcharhinus plumbeus)
כריש גדול-שן (Carcharhinus altimus)
כריש קופר (Carcharhinus brachyurus)
כריש שחור-שוליים (Carcharhinus limbatus)
כריש שחור-סנפירים (Carcharhinus melanopterus)
כריש כחול (Prionace glauca)
החי בים התיכון > דגי סחוס בים התיכון > כרישים > משפחת פטישניים

פטישן תמים-חרטום (Sphyrna zygaena)
פטישן כד-חרטום (Sphyrna lewini) - מופיע באופן נדיר ביותר בחופי הים התיכון.
פטישן פגום-חרטום (Sphyrna mokarran)
החי בים התיכון > דגי סחוס בים התיכון > כרישים > משפחת כרישועליים

כרישועל גדול-עין (Alopias superciliosus)
החי בים התיכון > דגי סחוס בים התיכון > כרישים > משפחה קוצניים

קוצן חד גוני (Squalus blainville)
קוצן נקוד (Squalus acanthias)
החי בים התיכון > דגי סחוס בים התיכון > כרישים > משפחת שש זימיים

שש-זים אפור (Hexanchus griseus)
החי בים התיכון > דגי סחוס בים התיכון > כרישים > משפחת עמלציים

עמלץ כחול (Isurus oxyrinchus)
החי בים התיכון > דגי סחוס בים התיכון > כרישים > משפחת טריזניים

טריזן צניני (Oxynotus centrina)
החי בים התיכון > דגי סחוס בים התיכון > כרישים > משפחת הגלדניים

גלדן שחור-פה (Galeus melastomus)
החי בים התיכון > דגי סחוס בים התיכון > בטאים > משפחת טחניים

אברתן רחב שן (Rhinoptera marginata)
טחן פר (Pteromylaeus bovinus)
טחן עיטי (Myliobatis aquila)
החי בים התיכון > דגי סחוס בים התיכון > בטאים > משפחת אגפיתיים

אגפית משוישת (Gymnura altavela)
החי בים התיכון > דגי סחוס בים התיכון > בטאים > משפחת גיטרניים

גיטרן מובהק (Rhinobatos rhinobatos)
גיטרן אטלנטי (Rhinobatos cemiculus)
החי בים התיכון > דגי סחוס בים התיכון > בטאים > משפחת חשמלניים

חשמלן משויש (Torpedo marmorata)
חשמלן עינוני (Torpedo torpedo)
החי בים התיכון > דגי סחוס בים התיכון > בטאים > משפחת טריגוניים

טריגון נקוד (Himantura uarnak)
טריגון חד-אף (Dasyatis pastinaca)
טריגון אטלנטי (Dasyatis chrysonota)
מחבטן אפור (Taeniura grabata)
טריגון כד-אף (Pteroplatytrygon violacea)
אברתן רחב שן (Rhinoptera marginata)
החי בים התיכון > דגי סחוס בים התיכון > בטאים > משפחת תריסניתיים

תריסנית קוצנית (Raja clavata)
תריסנית הספירים (Raja miraletus)
תריסנית חוטמנית (Dipturus oxyrinchus)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת תלתניים

תלתנית מובהקת (Tripterygion tripteronotum)
תלתנית אטלנטית (Tripterygion delaisi)
תלתנית זוטית (Tripterygion melanurum)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת ספרוסיים

אובלד שחור-זנב (Oblada melanura)
גובוס גלילי (Boops boops)
חדון אזור (Diplodus puntazzo)
סלפית צהובת פסים (Sarpa salpa)
ספרוס הפסים (Pagrus auriga)
ספרוס זהוב (Sparus aurata)
ספרוס מצוי (Pagrus caeruleostictus)
סרגוס הטבעת (Diplodus annularis)
סרגוס הפסים (Diplodus cervinus)
סרגוס כתפי (Diplodus vulgaris)
סרגוס מסורטט (Diplodus sargus)
שישן מסורטט (Lithognathus mormyrus)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת מסריים

אוכם גדול-קוץ (Sciaena umbra)
יבלן האדווה (Umbrina cirrosa)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת מוליתיים

אופון זהוב-פס (Upeneus moluccensis)
אופון חום-פס (Upeneus pori)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת דקריים

אוקונוס מסורטט (Serranus scriba)
אוקונוס פסוס (Serranus cabrilla)
דוקרנית אדומה (Mycteroperca rubra)
דקר אלכסנדרוני (Epinephelus costae)
דקר המכמורת (Epinephelus aeneus)
דקר הסלעים (Epinephelus marginatus)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת אספירניים

אספירנה פסוסה (Sphyraena viridensis)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת אפוגוניים

אפוגון ים-תיכוני (Apogon imberbis)
אפוגון עיני (Apogonichthyoides pharaonis)
כילון ארבע קו (Cheilodipterus novemstriatus)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת מוליתיים

בינתן פורסקל (Parupeneus forsskali)
מולית הפסים (Mullus surmuletus)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת ברקניים

ברקן אדום (Sargocentron rubrum)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת גומבריים

גומבר טורף (Pomatomus saltatrix)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת גממיתיים

גממית הפסים (Pomadasys stridens)
גממית ים תיכונית (Pomadasys incisus)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת גרזנוניים

גרזינון הכוכים (Pempheris rhomboidea)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת צניניתיים

דבשתן ים-תיכוני (Alectis alexandrina)
כחלון ים תיכוני (Trachinotus ovatus)
סריול אטלנטי (Seriola dumerili)
צנינון דו-ימי (Alepes djedaba)
צנינית אטלנטית (Caranx crysos)
צנינית שיננית (Pseudocaranx dentex)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת שוניתיים

דפדוף אטלנטי (Abudefduf saxatilis)
כרומית ים תיכונית (Chromis chromis)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת דרקוניים

דרקון עכבישי (Trachinus araneus)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת עקרבנוניים

זהרון הדור (Pterois miles)
עקרבנון סלעים (Scorpaena maderensis)
עקרבנון קטן קשקשים (Scorpaena porcus)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת חדקוציים

זפיון מחוספס (Stephanolepis diaspros)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת חלילוניים

חלילון חלק (Fistularia commersonii)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת נפוחיתיים

חמת ים-סופי (Torquigener flavimaculosus)
לגינון מוארך (Lagocephalus sceleratus)
לגינון נודד (Lagocephalus guentheri) - היגר לים התיכון מהים האדום.
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת שפתוניים

טווסון ים-תיכוני (Thalassoma pavo)
יולית ים תיכונית (Coris julis)
להבי ים-תיכוני (Xyrichtys novacula)
שפתון ברוד (Symphodus roissali)
שפתון טווסי (Symphodus tinca)
שפתון ים-תיכוני (Symphodus mediterraneus)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת טורפניים

טורפן פוטה (Terapon puta)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת טייריים

טייר ים-תיכוני (Dactylopterus volitans)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת טריגליים

טריגלה חלקה (Chelidonichthys lucerna)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת מורניים

מורנה ים תיכונית (Muraena helena)
ניבן חדגוני (Gymnothorax unicolor)
ניבן שינני (Enchelycore anatina)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת מינוניים

מינון שלוח (Spicara smaris)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת נצרניים

נצרן ים-תיכוני (Balistes capriscus)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת קרנוניים

נתרן אנקולי (Petroscirtes ancylodon)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת סוליתיים

סולית מצרית (Solea aegyptiaca)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת אבובניים

סוסון-ים מהגר (Hippocampus fuscus) - היגר לים התיכון מהים האדום.
סוסון-ים ים-תיכוני (Hippocampus hippocampus)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת סיכניים

סיכן הודי (Siganus luridus)
סיכן משויש (Siganus rivulatus)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת סילגיים

סילגו נודד (Sillago suezensis)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת סנדליים

סנדל פזלן (Bothus podas)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת קוליסיים

סקומברן זריז (Scomberomorus commerson)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת קברנוניים

סרטנון עינוני (Cryptocentrus caeruleopunctatus)
קברנון ברוד (Gobius bucchichi)
קברנון החוף (Gobius paganellus)
קברנון ענק (Gobius cobitis)
קרנון דמומי (Parablennius sanguinolentus)
קרנון טווסי (Salaria pavo)
קרנון מחושק (Parablennius incognitus)
קרנון מצוייץ (Scartella cristata)
קרנון מקרין (Parablennius zvonimiri)
קרנון ספינקס (Aidablennius sphynx)
קרנון עקוד (Microlipophrys canevae)
קרנון שחור קו (Parablennius rouxi)
קרנן (Istiblennius meleagris)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת בלוריתנתיים

שחורן אטלנטי (Schedophilus ovalis)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת שטחראשיים

שטח-ראש הודי (Platycephalus indicus)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת שפמיתיים

שפמית ארסית (Plotosus lineatus)
החי בים התיכון > דגי גרם בים התיכון > משפחת תוכינוניים

תוכידג כרתי (Sparisoma cretense)
תוכינון האוכפים (Scarus ghobban)
החי בים התיכון > סרטנים בים התיכון > משפחת סלעניים

סלען זיפני (Eriphia verrucosa)
החי בים התיכון > ספוגיים בים התיכון

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
החי בים התיכון > אלמוגים בים התיכון

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
החי בים התיכון > רכיכות בים התיכון > מחלקת סילוניות > משפחת דיונוניים

דיונון הרוקחים (Sepia officinalis)
החי בים התיכון > רכיכות בים התיכון > מחלקת סילוניות > משפחת לוליגיים

לוליגו שקוף (Loligo vulgaris)
לוליגו אילתי (Sepioteuthis lessoniana) - היגר לים התיכון מהים האדום.
החי בים התיכון > רכיכות בים התיכון > מחלקת סילוניות > משפחת תמנוניים

תמנון החוף (Octopus vulgaris)
תמנון ארוך זרועות (Callistoctopus macropus)
החי בים התיכון > רכיכות בים התיכון > מחלקת חלזונות > משפחת חופיות

חופית מנוקדת (Echinolittorina punctata)
חופית חיוורת (Melarhaphe neritoides)
החי בים התיכון > רכיכות בים התיכון > מחלקת חלזונות > משפחת סגוליות

סגולית דו-גונית (Janthina janthina, סינונים: Janthina bicolor)
סגולית מבהיקה (Janthina globosa)
החי בים התיכון > רכיכות בים התיכון > משפחת סולמיות

סולמית סתומה (Epitonium lamellosum)
החי בים התיכון > רכיכות בים התיכון > משפחת סולמיות > משפחת Scyllaeidae

חשופית הסרגסום (Scyllaea pelagica)
החי בים התיכון > רכיכות בים התיכון > משפחת סולמיות > משפחת Elysiidae

עלעלית ירוקה (Elysia timida)
החי בים התיכון > קווצי-עור בים התיכון

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
החי בים התיכון > אצטלניים בים התיכון

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
החי בים התיכון > צמחי-ים בים התיכון

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
החי בים התיכון > חצי-מיתראים בים התיכון

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.