stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בלאדי מורי
דמויות ושחקנים

| דמות | שחקן/ית | הערות |
| --- | --- | --- |
| מור (מורי) גוטמן | נעמי לבוב | מרצה לקולנוע |
| דנה לימוני | רותם סלע | רופאה מתמחה בגינקולוגיה וילודה |
| ליאור קריאף | שלומי טפיארו | בן זוגה של דנה |
| גור | עומר עציון | מנהל בר. האקס של מורי |
| עידן | אלעד אטרקצ׳י | מתמחה. חבר טוב של דנה |
| אטיאס | יורם טולדנו | רופא בכיר שמנחה את דנה בהתמחות |
| אמיר (אח בית חולים) | עלא דקה | עובד עם דנה ויוצא עם מורי פעמיים |
| נועם גוטמן | אביב פנקס | אחותה של מורי |
| איתמר | יואב דונט | האקס המיתולוגי של דנה |
| עפר שכטר | עפר שכטר | בתפקיד עצמו |
| חנוך | רותם קינן | מרצה לקולנוע שעובד עם מורי |
| מרים (סבתא של מורי) | מרים זוהר |  |
הפקה > צילומים

הסדרה צולמה בחלקה במחלקת היולדות בבית חולים איכילוב.
פרסים

2022 הקומדיה הטובה ביותר בפסטיבל סירייס מאניה - צרפת
| שנה | פרס | קטגוריה | מועמדות | תוצאה | סימוכין |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | סדרת דרמה קומית וקומדיית מצבים | בלאדי מורי – עונה 1 | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | שחקן ראשי בסדרת דרמה קומית וקומדיית מצבים | שלומי טפיארו | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | שחקנית ראשית בסדרת דרמה קומית וקומדיית מצבים | נעמי לבוב | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | שחקן משנה בסדרת קומדיה וקומדיית מצבים | עומר עציון | זכייה |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | שחקנית משנה בסדרת קומדיה וקומדיית מצבים | רותם סלע | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | בימוי בסדרת דרמה קומית וקומדיית מצבים | יוגב יפת | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | תסריט בסדרת דרמה קומית וקומדיות מצבים | סתיו אידיסיס | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | מוזיקה מקורית | גל לב | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  רועי אבן, ‏הסדרות החדשות של yes לשנת 2022, באתר ‏מאקו‏, 28 בדצמבר 2021
↑  יהודה לוי ו"בלאדי מורי" הישראלית זכו בפסטיבל סירייס מאניה, באתר ynet, 25 במרץ 2022
↑  גיל משעלי, ‏עכשיו זה רשמי: "בלאדי מורי" חוזרת לעונה שנייה, באתר ‏מאקו‏, 26 בספטמבר 2023
↑  גיא פינס, ‏"איבדתי מלא דם והתעלפתי - זו הייתה חוויה טראומתית", באתר ‏מאקו‏, 5 בדצמבר 2021
↑  פְרָסֵי הַטֵלֵוִיזְיָה 2022 – תָכְנִּיַת הַגְמָר, באתר האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה
שגרירות רוסיה בוושינגטון

| --- | --- |
  
 מידע כללי
 סוג:  שגרירות 
 מיקום:  וושינגטון די. סי. 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מפעיל:  רוסיה 
 הקמה ובנייה
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות מודרנית 
 מידות
 גובה:  118.93 רגל 
 קומות:  10 
 קואורדינטות:  38°55′28.48″N 77°4′29.3″W﻿ / ﻿38.9245778°N 77.074806°W﻿ / 38.9245778; -77.074806
 washington.mid.ru/en/
 he
 
שגרירות רוסיה בוושינגטון די. סי. (ברוסית: Посольство России в США) היא הנציגות הדיפלומטית העליונה של הפדרציה הרוסית בארצות הברית. השגרירות ממוקמת בשדרת ויסקונסין 2650, צפון-מערב וושינגטון די. סי. והיא משמשת כמקום עבודתו של שגריר רוסיה בארצות הברית.
השגריר הנוכחי (מאז 2017) הוא אנטולי אנטונוב.
מעון השגריר

מעון השגריר הרוסי ממוקם ברחוב 16 1125, צפון-מערב וושינגטון הבירה והוא נבנה בשנת 1910, כאחוזת בוז-אר ששירתה כשגרירות האימפריה הרוסית וברית המועצות בשנים 1913 עד 1994.
מתחם השגרירות החדש בשדרת ויסקונסין

השגרירות ממוקמת על "הר אלטו" בשדרת ויסקונסין בצפון-מערב העיר, שנבנתה על נכסים שהושכרו לממשל הסובייטי למשך 85 שנים על בסיס הסכם בין ברית המועצות לארצות הברית בשנת 1969. על פי הסכם 1972, שטח שווה ערך במוסקבה אמור היה להיות מושכר לארצות הברית לשגרירות חדשה באותם תנאים. ההסכם השני קבע גם כי על שני הצדדים להתחיל להשתמש בבניינים החדשים שלהם במקביל.
השגרירות עוצבה על ידי האדריכל הסובייטי הידוע מיכאיל פוסוחין, שתכנן את ארמון הקרמלין הממלכתי ומספר מבנים נוספים במוסקבה. בניין המגורים, בית הספר, גן הילדים ומגרשי הספורט הושלמו כולם בשנת 1979. מבנים אדמיניסטרטיביים ומבנים טקסיים הושלמו בשנת 1985.
בסוף שנות ה-80 של המאה העשרים, ה-FBI והסוכנות לביטחון לאומי בנו מנהרה מתחת למתחם למטרות ריגול, אך היא מעולם לא נוצלה בהצלחה לאחר שסוכן ה-FBI רוברט הנסן חשף מידע על המבצע בפני הק.ג.ב.
בספטמבר 1994, במהלך ביקורו בארצות הברית, חנכו נשיא רוסיה בוריס ילצין ונשיא ארצות הברית ביל קלינטון את הבניין הטקסי החדש של שגרירות רוסיה, בהר אלטו.
אירועים

בשנת 1985 ויטלי יורצ'נקו, מרגל סובייטי שערק לארצות הברית, ערק לברית המועצות מחדש דרך השגרירות, לאחר שחמק ממחזיקיו במסעדת Au Pied de Cochon בג'ורג'טאון.
ראו גם

יחסי ארצות הברית–רוסיה
שגרירות ארצות הברית במוסקבה
שגריר ארצות הברית ברוסיה
שגריר רוסיה בארצות הברית
הערות שוליים

↑  "The Russian Federation". Embassy. 2011-10-05. נבדק ב-2011-11-18.
↑  "Embassy of the Russian Fdrtn, Washington, DC : Reviews and maps - Yahoo! Local". Local.yahoo.com. נבדק ב-2011-11-18.
↑  "Set The Soviet Embassy On Its Ear - Orlando Sentinel". Articles.orlandosentinel.com. 1985-09-24. נבדק ב-2011-11-18.
↑  "U.S. Thinks Agent Revealed Tunnel At Soviet Embassy - New York Times". Nytimes.com. 2001-03-04. נבדק ב-2011-11-18.
↑  "U.S. officials were given tours of Soviet Embassy spy tunnel - Washington Post". The Russia Journal. 2001-03-10. אורכב מ-המקור ב-2012-03-23. נבדק ב-2011-11-18.
↑  Kelly, James (2005-04-18). "The Spy Who Returned to the Cold". TIME. נבדק ב-2011-11-18.
↑  Grass, Mike (2004-09-10). "An Obituary: Yurchenko's Au Pied du Cochon". DCist. אורכב מ-המקור ב-2013-04-24. נבדק ב-2011-11-18.
↑  Washington, The (2002-06-06). "No secrets on cloak & dagger circuit". Washington Times. נבדק ב-2011-11-18.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 0639 2412 
בית השגריר
הרכב המוזיקה לחומאי "Alash" בשגרירות רוסיה בוושינגטון, 25 באפריל 2018.
מר אמריקה של IFBB

| --- | --- |
 ענף:  פיתוח גוף 
 תאריך ייסוד:  1949 
 www.ifbb.com
 
לו פריגנו, זוכה התחרות בשנת 1973
מר אמריקה (באנגלית: IFBB Mr. America) הייתה תחרות פיתוח גוף שנערכה על ידי הפדרציה הבינלאומית של פיתוח הגוף (IFBB). היא נערכה לראשונה בשנת 1949 ועם התמודדות ישירה עם תחרות מר אמריקה של AAU. אחרי התחרות החד-פעמית בשנת 1949 היא חזרה בשנת 1959 באופן קבוע.
התחרות נערכה בשם זה עד שנת 1977 כשניהולה עבר לאחריות ה"ועדה הלאומית לכושר" (NPC) ושמה שונה ל"התחרות הלאומית לפיתוח הגוף של NPC" התחרות החדשה מתקיימת משנת 1982 עד היום.
אותות הערכה והוקרה של חיל האוויר

בחיל האוויר הישראלי קיימים מספר אותות הערכה והוקרה אשר מוענקים מדי תקופה בטקס רשמי לאנשי חיל האוויר. האותות הם: מדליית "מעל ומעבר", אות המופת בטיסה, אות כנפי הזהב ואות כנפי הכסף.
מדליית "מעל ומעבר"

מדליית "מעל ומעבר" היא מדליית הוקרה אשר מוענקת על ידי מפקד חיל האוויר לאנשים אשר תרמו לחיל בצורה יוצאת דופן.
בפעולתם משקפים עשייה שהיא מעל ומעבר לנורמה המוכרת לנו בשגרת היום יום.
טקס הענקה הראשון נערך ב-22 בספטמבר 2019 בבית חיל האוויר בהרצליה. מפקד חיל-האוויר, אלוף עמיקם נורקין העניק את המדליה לשלושה אנשים אשר תרמו לחיל בצורה יוצאת דופן: פרופסור יוסי לשם, אזרח עובד צה"ל וסא"ל (במיל') יואב ברבי וקולונל מייקל מיילס.
ב־2 באוגוסט 2020 נערך בבסיס תל נוף טקס הענקת מדליית הוקרה על ידי מפקד חיל-האוויר, אלוף עמיקם נורקין לארבע אנשים שתרמו לחיל בצורה משמעותית ויוצאת דופן: אל"ם (במיל') ראובן אברהם, פרופסור ברכה אטינגר, אל"ם (במיל') ד"ר ו' והרב איציק לסלאו.
ב־9 באפריל 2021 נערך טקס הענקת מדליית ההוקרה "מעל ומעבר" בבסיס תל-נוף. מפקד חיל-האוויר, אלוף עמיקם נורקין, העניק את המדליה לדמויות שתרמו לחיל באופן יוצא מגדר הרגיל: אסתי סלומון, סא"ל (במיל') י', שרה שדמי.
ב־13 באפריל 2022 נערך טקס הענקת מדליית "מעל ומעבר" על ידי מפקד חיל האוויר, האלוף תומר בר לשלושה אנשים אשר תרמו לחיל בצורה יוצאת דופן: הרב יצחק אריה דויטש, תא"ל (במיל') פרופסור אלון דומניס, תא"ל (במיל') איתן יריב ואע"צ מאיר.
ב־28 במרץ 2023 נערך בבסיס חצור טקס הענקת מדליית "מעל ומעבר" על ידי מפקד חיל האוויר, האלוף תומר בר  לשלושה אנשים משפיעים ופורצי דרך בתחומם: אל״ם (במיל׳) מ׳, אבי בז׳ה, אל״ם (במיל׳) ישעיהו (שעיה) חרסית, אל״ם אלכס זילוני ז״ל (המדליה הוענקה למשפחתו לאחר מותו).
אות המופת בטיסה

אות המופת בטיסה מוענק בחיל-האוויר מדי שנה לאנשי צוות-אוויר ותיקים שטסו מעל 25 שנה בחיל והפסיקו לטוס.
הטקס הראשון נערך בית חיל-האוויר בהרצליה, בינואר 2004, ובו הוענקו אותות לכ-50 קצינים בדרגות סא"ל עד תא"ל ממערכי הקרב, המסוקים והתובלה..
מדליה - אות המופת בטיסה בקופסה מהודרת, הוענק לאל"ם ניר לפידות
מדליה - אות המופת בטיסה בקופסה מהודרת
כנפי הזהב

אות "כנפי הזהב" מוענק לטייסים כאות הוקרה על תרומתם רבת השנים לחיל ובחלוף 50 שנים מאז סיימו את קורס טיס.
הטקס הראשון נערך בית חיל-האוויר בהרצליה, ובו הוענקו אותות לבוגרי קורסים מספר 1-, 2-, 1, 2, 3 ו-4.
כנפי הכסף

אות "כנפי הכסף" מוענק לטייסים כאות הוקרה על תרומתם רבת השנים לחיל ובחלוף 25 שנים מאז סיימו את קורס טיס.
מדליה כנפי הכסף
אות כנפי הכסף בקופסה מהודרת
הערות שוליים

↑  שירה פיינסקי, ‏מדליית הוקרה מטעם מח"א לשלושה אנשים שתרמו במיוחד לחיל-האוויר, באתר חיל האוויר הישראלי, 23 בספטמבר 2019
↑  גילי שגיא, ‏האנשים שעשו מעל ומעבר, באתר חיל האוויר הישראלי, 6 באוגוסט 2020
↑  יסמין דרור, ‏מפקד חיל-האוויר העניק את מדליית ההוקרה "מעל ומעבר", באתר חיל האוויר הישראלי, 9 באפריל 2021
↑  זהר נייגר, ‏סמל לתרומתם: מח"א מעניק את מדליית "מעל ומעבר", באתר חיל האוויר הישראלי, 13 באפריל 2022
↑  עמית מרצ'לי, ‏נתינה בכל יום מחדש, באתר חיל האוויר הישראלי, 28 במרץ 2023
↑  ליה שנל, ‏אות המופת בטיסה, באתר חיל האוויר הישראלי, 5 בינואר 2011
↑  אות המופת בטיסה הוענק לכ-50 אנשי צוות-אוויר, באתר חיל האוויר הישראלי, 8 בינואר 2004
↑  כנפי הזהב הוענקו לותיקי צוות האוויר בחיל-האוויר, באתר חיל האוויר הישראלי, 24 בפברואר 2005
↑  עופר ברזילי, ‏כנפי הכסף הוענקו לבוגרי קורס-טיס 90,91,92, באתר חיל האוויר הישראלי, 05 בדצמבר 2005
מדליית "מעל ומעבר" - אות הערכה מטעם מפקד חיל האוויר
מדליה - אות המופת בטיסה
מדליה וכנפי זהב
ארכאולוגיה של ארץ ישראל

ארכאולוגיה של ארץ ישראל הוא תחום מיוחד ומתמחה במדע הארכאולוגיה המתמקד בחקר, ניתוח ותיעוד של ממצאים ומידע הנאסף בחפירות ארכאולוגיות באזור הידוע כארץ ישראל או ארץ הקודש במטרה להבין את מקורות התרבויות והחברות האנושיות שהתקיימו באזור זה בעת העתיקה. ארכאולוגיה של ארץ ישראל מסייעת בהעמקת המחקרים העוסקים בתולדות ארץ ישראל, תולדות עם ישראל אך גם בהבנת שורשי הנצרות.
העניין הרב שעוררה ארץ ישראל כערש התרבות היהודית והנוצרית הביא חוקרים וחופרים, מחלוצי מדע הארכאולוגיה לערוך חפירות באתרים היסטוריים - תנ"כיים בארץ ישראל ותוך כדי כך לגבש את יסודות המחקר ולהניח את היסודות לארכאולוגיה המודרנית. עד לסוף המאה ה-20 נערכו בארץ ישראל מאות חפירות יזומות ואלפי חפירות הצלה והיא האזור הגאוגרפי הנחקר ביותר בעולם.
הגדרות

ארכאולוגיה של ארץ ישראל מקיפה את תחום הזמן של הפעילות האנושית בארץ ישראל החל מהפרהיסטוריה ועד לסוף ימי הביניים ותחילת עת החדשה, מעצם הגדרה זו מדובר בתחום מחקר כללי המתפצל לתחומי משנה מתמחים על פי תקופות מצומצמות יותר. תחום המשנה העיקרי היא ארכאולוגיה מקראית המתמקדת בתקופות המקבילות לסיפור המקראי: תקופת האבות, כיבוש הארץ והתנחלות השבטים, והממלכה המאוחדת של שאול, דוד ושלמה כדי לשחזר את תולדות עם ישראל והעמים השכנים ביתר דיוק ובמקביל למחקר ביקורת המקרא.
הגדרות > גאוגרפיה

ארץ ישראל מוגדרת מבחינה גאוגרפית כדרומו של הלבנט, רצועה יבשתית המשתרעת מצפון לדרום לחופו המזרחי של הים התיכון, ברוחב ממוצע של כ-200 ק"מ, ובאורך של כ-667 ק"מ, ומקיף את שטחה של מדינת ישראל, החלק המערבי של ירדן וחלקים מלבנון וסוריה. בפי נוצרים ויהודים מקובל לכנות את ארץ ישראל "ארץ הקודש". כינוי זה קיים כמעט בכל השפות שבהן מדברים נוצרים או יהודים בהתייחס לארץ ישראל.
בהתאם למקום, לזמן ולאקלים הפוליטי-דתי, יש שימנעו משימוש בשם "ארכאולוגיה של ארץ ישראל" ויעדיפו במקום זה שמות חופפים יותר ופחות כגון: ארכאולוגיה של המזרח הקרוב הקדום, ארכאולוגיה של ארץ הקודש, ארכאולוגיה של המרחב הסורי-פלסטיני וכדומה.
מוסדות מחקר > אוניברסיטאות ישראליות

המכון לארכאולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים
המכון לארכאולוגיה ע"ש סוניה ומרקו נדלר באוניברסיטת תל אביב
המכון לארכיאולוגיה ע"ש זינמן באוניברסיטת חיפה
המחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן
המכון לארכיאולוגיה גלילית (המכללה האקדמית כנרת בעמק הירדן)
המחלקה למקרא, ארכאולוגיה והמזרח הקדום (אוניברסיטת בן-גוריון בנגב)
המכון לארכאולוגיה באוניברסיטת אריאל בשומרון
מוסדות מחקר > מוסדות זרים

הקרן לחקר ארץ ישראל
בית הספר הצרפתי למקרא ולארכאולוגיה
מכון אולברייט למחקר ארכאולוגי (בית הספר האמריקאי לחקר המזרח)
מכון קניון בירושלים
היסטוריה של המחקר

הקשר הרגשי-דתי העמוק של יהודים, נוצרים ומוסלמים לארץ הקודש שמבוסס על הטקסט התנכ"י היה המניע המרכזי לחקר עתיקות ארץ ישראל. עוד בימי קדם נערכו פעולות ראויות לציון, לחשוף ולשמר אתרים בעלי חשיבות. במאה הרביעית יזמה פלוויה יוליה הלנה, אימו של קונסטנטינוס הראשון חפירות בירושלים ובית לחם במטרה לחשוף ממצאים הקשורים לחיו ומותו של ישו, מגמה זו התחזקה בתקופה הצלבנית כאשר אנשי דת נוצרים ואצילים אירופאים חיפשו וזיהו - לעיתים קרובות באופן מוטעה - אתרים מהתנ"ך והברית החדשה בכל רחבי ארץ ישראל.
היסטוריה של המחקר > עידן הנוסעים-חוקרים

המחקר של ארץ ישראל החל לקרום עור וגידים כאשר אנשי רוח תרו בארץ הקודש ופרסמו ספרי מחקר על טיוליהם. בין הידועים והחשובים בספרים אלו הוא כפתור ופרח, חיבור הלכתי של רבי אשתורי הפרחי שחובר במאה ה-14, בניגוד לנוסעים אחרים שביקרו בארץ ישראל בימי הביניים, אשר תיארו בעיקר את האתרים המיושבים ביהודים ומצויים על "דרך המלך", שוטט ר' אשתורי גם במקומות נידחים, ומכאן חשיבותו המיוחדת כראשון חוקרי ארץ ישראל. הוא מברר את גבולותיה ההיסטוריים של ארץ-ישראל, חלוקתה לשבטים, הטופוגרפיה של ירושלים, במהלך מסעו זיהה 180 מקומות ששמותיהם מוזכרים במקרא במשנה ובתלמוד.
חוקר אחר היה פליקס פברי, נזיר דומיניקני, צליין וכותב ספרי מסעות. עלה לרגל לירושלים פעמיים. פעם ראשונה בשנת 1480 ופעם שנייה בין השנים 1483–1484. פרסם שני ספרי מסעות, האחד הוא דוח קצר יחסית, בגרמנית, של ביקורו הראשון, והשני ספר ארוך ומפורט בלטינית. ספר זה הוא אחד ממדריכי הצליינים המפורטים והמדויקים ביותר שיצאו באותה התקופה.
היסטוריה של המחקר > תקופת האימפריה העות'מאנית > תחילת המחקר

קפיצת הדרך הבאה אירעה במהלך התקופה העות'מאנית עם פתיחת האימפריה להשפעות אירופאיות והתגברות זרם המבקרים בארץ הקודש ששאב עידוד מעידן הנאורות, תנועה אינטלקטואלית באירופה, ששמה לעצמה למטרה לבסס מוסר, אסתטיקה וידע הנשענים על רציונליות והנחת יסוד לוגוצנטרית. עם זאת ההתחלה של המחקר הארכאולוגי הייתה בעייתית וחלק מהחופרים חיפשו אוצרות ועושר אישי בעוד האחרים נאבקו בהיעדר כל שיטות מחקר וגרמו נזק לאתרי החפירה.
הסטר לוסי סטנהופ, אשת חברה בריטית, חפרה בשנת 1815 באשקלון במטרה למצוא אוצר. היא הייתה האדם הראשון שנעץ את חפירה באדמת ארץ ישראל כדי לחשוף עתיקות. כאתר החפירה נבחר השטח הסמוך למסגד. החפירה העלתה שרידי עמודים וכותרות וחרסים רבים, להם התייחסה הליידי בביטול. גולת הכותרת של ממצאי החפירה היה פסל שיש גדול, חסר ראש, של גבר עטוי שריון מן התקופה הרומית שנותץ על ידי הסטר. אף על פי שמעין חפירה הייתה כאן, אין היא נחשבת בתולדות הארכאולוגיה של ארץ ישראל ליותר מקוריוז.
לואי פליסיאן דֶה-סוֹסִי היה ארכאולוג צרפתי בן המאה ה-19 הידוע בזכות חפירותיו באתרים שונים בירושלים, לרבות קברי המלכים, סקר ראשון של מצדה ושירטט מפה של מצדה והמחנות הרומים הסמוכים. דה סוסי ניסה את כוחו במציאת לוחות הברית בהר נבו, וסקר את שרידי ארמון משפחת בני טוביה בעראק אל-אמיר בירדן. עושר הפרטים המופיעים בספרו הותיר ספקנות רבה בלב הקוראים, שסירבו להאמין לממצאיו, עד כדי כך שהצלם אוגוסט זלצמן בילה שישה חודשים בארץ ישראל על מנת לצלם את השרידים שתיאר דה סוסי. היה זה יישום חדיש לזמנו של אמנות הצילום לצרכים ארכאולוגיים.
אדוארד רובינסון, מחשובי חוקרי ארץ ישראל במאה ה-19 בשנים 1838 ו-1852 יצא לשני מסעות מחקר ממושכים בארץ ישראל, בניסיון לאתר ולזהות אתרים מקראיים. רובינסון חשף את מסתריה של נקבת השילוח הקדומה בעיר דוד, וקדם בכך לצ'ארלס וורן. בשנת 1838 גילה את קשת רובינסון, הקרויה על שמו. במסעו הראשון, בסיור בנגב בשנת 1838, גילה את חשיבותה הארכאולוגית של באר אברהם בבאר שבע. הוא המשיך דרומה והגיע עד חורבות ניצנה, אותן זיהה בטעות כעבדת העתיקה. אף שטעה בזיהויו הותיר רובינסון תיאור מפורט וראשוני של עתיקות ניצנה על כל חלקיה, כולל האקרופוליס ועליו מצודה ושתי כנסיות עתיקות. רובינסון זיהה מקומות רבים בארץ ישראל, המוזכרים בתנ"ך ובברית החדשה, ביניהם גם כפרים ערבים שהוקמו על חורבות יישובים ישראלים קדומים.
היסטוריה של המחקר > תקופת האימפריה העות'מאנית > בחסות הקרן לחקר ארץ ישראל

ב-12 במאי 1865 התכנסה קבוצה של אנשי האקדמיה והכנסייה בחדר "ירושלים" שבאוניברסיטת אוקספורד, והחליטו להקים את הקרן לחקר ארץ ישראל. מושב היסוד התקיים ב-22 ביוני של אותה שנה, והוכרזו מטרות הקרן: חקירת ארץ־ישראל מדעית מעמיקה של ארץ ישראל ובעיקר חקירה היסטורית וארכאולוגית. גולת הכותרת של פעילות הקרן הייתה מפעל המיפוי הגדול שלה, בה מופתה כל ארץ ישראל שממערב לנהר הירדן, מנהר הליטני שבצפון ועד נחל באר שבע שבדרום.
המשלחת הראשונה
צ'ארלס וילסון שהיה מחלוצי מחקר ארץ ישראל המודרני ומראשי הקרן לחקר ארץ ישראל. יצא באוקטובר 1864, לירושלים בראש הצוות ההנדסי הבריטי לצורך מיפוי העיר ירושלים. משימה זו הושלמה ב-1865, כאשר הוציא לאור את המפה המודרנית הראשונה של העיר, אשר הצטיינה בדיוקה הרב. במהלך המיפוי התחיל וילסון לעסוק בחפירות ארכאולוגיות. הוא היה הראשון לרשום ולתעד באופן מדעי ומדויק ממצאים סביב להר הבית. ב-22 בנובמבר 1865 יצא וילסון למשימתו השנייה במסגרת הקרן לחקר ארץ ישראל מטרת המשימה הייתה למפות את האזור שממזרח להר הלבנון. הסקר כלל התחקות הידרוגרפית אחר מקורותיו של הנהר הירדן וחפירות ארכאולוגיות באתרים הקשורים לנצרות, כגון בכפר נחום.
המשלחת השניה
בפברואר 1867, נשלח צ'ארלס וורן לארץ ישראל על ידי הקרן הבריטית לחקר ארץ־ישראל לחקור את ארץ ישראל וירושלים. בעיר דוד, וורן גילה פיר המתחבר לנקבת חזקיהו, הנקרא על שמו פיר וורן. ממצאיו שבסביבות הר הבית כללו את שער וורן ואת 'אולם החשמונאים' השייכים למתחם מנהרות הכותל, ומיפוי בורות המים אשר בהר הבית. ממצאיו פורסמו באיחור רב, כאשר פורסם סקר ארץ-ישראל המערבית ב-1884, ובו כרך שנכתב בשיתוף על ידי וורן וקלוד קונדר, המסכם את מחקריו של וורן בירושלים, יחד עם מחקריו של צ'ארלס וילסון שקדם לו בשנתיים, וחוקרים שונים שבאו לאחריו.
היסטוריה של המחקר > תקופת האימפריה העות'מאנית > פלינדרס פיטרי

פרופסור סר ויליאם מתיו פלינדרס פיטרי היה אגיפטולוג אנגלי, חבר בחברה המלכותית וחלוץ המתודולוגיה של הארכאולוגיה השיטתית המודרנית, הראשון שניסח את עקרונות הארכאולוגיה המודרנית ויישם אותם בעבודתו בארץ ישראל. לאור זאת, נחשבות חפירותיו כחפירה המדעית המודרנית הראשונה בארץ ישראל. אחד הגילויים החשובים ביותר שלו הוא אסטלת ישראל, כתובת מצרית המזכירה את השם "ישראל". זהו האזכור החוץ-מקראי הקדום ביותר שנמצא לשם זה. פיטרי ראה גילוי זה כחשוב ביותר בכל שנות עבודתו.
פיטרי שהה בארץ ישראל בשתי תקופות נפרדות. בפעם הראשונה הגיע לארץ ישראל בשנת 1890, בתקופת שלטון האימפריה העות'מאנית. הוא הוזמן על ידי הקרן לחקר ארץ ישראל במטרה לחפש ולמצוא את לכיש, אותו זיהה בטעות כתל חסי. החפירה התנהלה בתקופת השלטון העות'מאני, שהיה לרוב עוין וחשדן כלפי כל עבודה מדעית הקשורה לחפירה באדמה, והקשה מאוד על הארכאולוגים בקבלת הפירמן המאשר להם לחפור. בחפירות נחשפה חומת לבני בוץ עבה מאוד. הוא חפר 79 בורות בדיקה, ותיארך את הממצאים ל-1700 לפנה"ס. פיטרי קרא לתקופה: "התקופה האמורית". הזיהוי של פיטרי נשאר תקף עד מציאת מכתבי לכיש בשנת 1935 (על ידי ג'יימס לסלי סטרקי, תלמידו של פיטרי), אשר זיהו את לכיש בתל אֶ דֻוֵיר.
היסטוריה של המחקר > מוסדות אירופאיים לחקר ארץ ישראל

המחקר של הארכאולוגיה של ארץ ישראל התקדם עם ייסוד מוסדות מחקר קבועים של מוסדות אקדמאים אירופאים, מוסדות אלו ליבו את העניין בארצות המוצא והזינו את התורמים והחוקרים בממצאים מלהיבים חדשות לבקרים. הפוליטיקה הבינלאומית במהלכה התחרו המעצמות על השפעה בשטחי האימפריה הע'ותומנית המתפוררת האיצה את פעילות מוסדות המחקר כשלוחה נסתרת של הפעילות הדיפלומטית.
בית הספר הצרפתי למקרא ולארכאולוגיה נוסד בשנת 1890 על ידי נזירי המסדר הדומיניקני, ומנוהל על-ידם מאז. בית הספר מתמחה בלימוד ובמחקר בתחומי המקרא והארכאולוגיה. הוא שוכן במתחם מנזר סנט אטיין בירושלים. בעת הקמתו היה בית הספר למוסד הקבע הראשון מסוגו בארץ ישראל, ופעל בו צוות קטן שעסק בניתוח המקרא ובארכאולוגיה, לצד מחקרים בתחומי ההיסטוריה, הלשון, האפיגרפיה ועוד. על הישגיהם החשובים של חוקרי בית הספר נמנים גילוי מפת מידבא, הפיענוח הראשון של האלפבית האוגריתי ומעורבותם המרכזית בתרגום ובפירוש מגילות מדבר יהודה. האב לואי-איג ונסאן ליווה בין השנים 1911–1909 את משלחתו השערורייתית של מונטגיו פארקר, ודאג לתעד את התגליות.
האגודה הגרמנית לחקר ארץ ישראל שנוסדה בשנת 1877, הייתה הגוף הראשון במרחב הדובר גרמנית שהקדיש עצמו לחקר ארץ ישראל, וקיבל חברים ללא שום סייג פוליטי או דתי. התפתחותה המהירה של האגודה אפשרה לה לממן ולקדם פרויקטים שונים בארץ ישראל, חפירותיו של הרמן גותה בעיר דוד וחפירות בתל מגידו על ידי גוטליב שומאכר וקרל וטצינגר. הידוע בחוקרי האגודה היה ד"ר קונרד שיק שהיה איש אשכולות ומיסיונר פרוטסטנטי גרמני שחי ופעל בירושלים במחצית השנייה של המאה ה-19. שיק פרסם מאות מאמרים העוסקים בתיאור מצבה הפיזי של העיר ועבודת החקר הארכאולוגי המתבצעת בה. כתוצאה ממלחמת העולם השנייה, נחרבו בלייפציג ב-4 בדצמבר 1943 ספריית האגודה וכן אוספים אתנולוגיים וארכאולוגיים שנאספו בארץ ישראל.
היסטוריה של המחקר > תקופת המנדט הבריטי

כיבוש ארץ ישראל על ידי האימפריה הבריטית בשנת 1918 הביא את ארץ ישראל אל תוך המאה העשרים באחת. מיד עם שוך קרבות מלחמת העולם הראשונה שלטונות המנדט הבריטי, שראו עצמם כממשיכי דרכם של הצלבנים וכן של בני ישראל, גילו עניין רב בגילוי עברה ההיסטורי של ירושלים וארץ ישראל וטיפוח המחקר הארכאולוגי בארץ. לאחר כינון הממשל הבריטי בחודש יולי 1920, מינה הממשל הבריטי האזרחי על ארץ-ישראל את פרופ' ג'ון גרסטנג, מאוניברסיטת ליברפול להקים את מחלקת העתיקות. פעולתו בארץ הייתה כפולה. מצד אחד פעל להקמתו של בית הספר הבריטי לארכאולוגיה בירושלים (לקרן הבריטית לחקר ארץ-ישראל לא היה בסיס פעולה מקומי); ומצד שני, לסייע לשלטונות המנדט להקים את מחלקת העתיקות. ואמנם ב־14 ביולי 1920 אישר הנציב העליון את הקמתה של מחלקת העתיקות. המחלקה סונפה למחלקת העבודות הציבוריות (Public Works Department). במקביל למחלקת העתיקות הוקם גוף מייעץ היא המועצה הארכאולוגית.
בשנת 1926 התרחש חידוש נוסף בתחום הפעילות המדעית הארכאולוגית בארץ כאשר קיימה מחלקת העתיקות קונגרס בינלאומי.
היסטוריה של המחקר > תקופת המנדט הבריטי > הקמת מוזיאון רוקפלר

עם התבססות שלטון המנדט והתגברות המחקר המדעי בארץ החלו ממצאים ארכאולוגיים להיערם במשרדי מחלקת העתיקות של ממשלת המנדט הבריטי. תוכנית מפורטת למוזיאון מרכז מחקר ומרכז לוגיסטי בירושלים הוגשה בשנת 1924. הארכאולוג ואגיפטולוג ג'יימס הנרי ברסטד (James Henry Breasted) מהמכון האוריינטלי של אוניברסיטת שיקגו (Chicago Oriental Institute) גילה עניין בפרויקט המוזיאון ושכנע את המיליונר האמריקני הנודע ג'ון ד. רוקפלר, הבן לתרום שני מיליון דולר להקמת המוזיאון בירושלים ולאחזקתו. תרומתו של רוקפלר, שהוכרזה במכתב אל הנציב העליון, הלורד הרברט פלומר, ביום ה-13 באוקטובר 1927, נחלקה לשניים: מחצית הסכום נועדה להקמת הבניין, ומחציתו השנייה הושקעה בקרן, שנועדה לממן את הפעילות השוטפת. עם הקמתו של המוזיאון בסוף שנת 1937 ומעבר מחלקת העתיקות המנדטורית אליו, היה זה המוסד היחיד מבין מוסדות הממשל שהיו בידיו בניין ראוי לשמו ותקציב נדיב לשם פעילות יום יומית.
היסטוריה של המחקר > תקופת המנדט הבריטי > רוברט מקאליסטר

רוברט מקאליסטר היה ארכאולוג בריטי שנשלח לארץ-ישראל מטעם הקרן הבריטית לחקר ארץ-ישראל כדי לשמש עוזרו של פרדריק ג'ונס בליס בחפירות בארבעה תלים באזור השפלה, חפירות שנועדו בין היתר כדי לאתר את גת-פלשתים. השניים חפרו במרשה-(תל צנדחנה), תל צפית-(תל אל-צאפי), תל גודד - (תל אל-ג'ודידה) ובעזקה-(תל זכריה). בשנים 1909-1900 ניהל את הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל, ובשנים 1905-1902 ו-1909-1907 ערך חפירות מקיפות ביותר באתר תל גזר, מיקומה של גזר המקראית. חפירתו של מקאליסטר בגזר, לבד מתוצאותיה וממצאיה, הפכו גם לנקודת ציון בתחום המתודולוגיה הארכאולוגית בארץ, שהכל משתדלים ללמוד ממנה לקח. תל גזר הוא תל מקראי מן הגדולים בארץ. שטחו, בראשו, כ-100 דונם. מקאליסטר חפר למעלה ממחצית שטח התל, ובחלק גדול משטח החפירה ירד מפני השטח ועד לסלע, ובסך הכל היקף עבודה עצום בממדיו. מקאליסטר "פרס" את התל בפסי חפירה צרים וארוכים כשהוא חופר שטח צר וארוך ושופך את העפר והמבנים שפרק לפס החפירה הקודם, וכן הלאה. באופן זה חפר שלושים שטחי חפירה צרים וארוכים שהפכו את התל על פניו. אחד הלקחים שעולים מן החפירה הזו, היא העובדה שמקאליסטר חפר חלק גדול מדי של התל. חפירתו עשויה להמנות בין החפירות שניתן לכנותן "חפירות טוטאליות", שכן כילתה חלק ניכר של התל. ממצאיו פורסמו בשנים 1912-1911 בשלושה כרכים בשם "The Excavation of Gezer", אחד ממצאיו המפורסמים היה לוח גזר.