stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית
הכשרה

האקדמיה הימית של משמרות המהפכה נמצאת לחוף הים הכספי, בעיירה זיבאכנאר שבצפון איראן, כ-240 ק"מ מצפון-מערב לטהראן. מרכז האימונים וההכשרות הוקם בשנת 2013. במהלך 2017 אוחדו תחת האקדמיה כלל בסיסי ההדרכה של חיל הים של משמרות המהפכה, והם מכשירים את אנשי החיל במקצועות השונים כולל תפקידי קצונה. מסלולי ההכשרה כוללים שיעורים תאורטיים לצד התנסויות בשטח לאורך כל תקופת ההכשרה, ובסיומה מפוזרים החניכים לגזרות הפעילות השונות.
בנוסף באקדמיה באקדמיה של המשמרות המהפכה מכשירים מיליציות וארגוני פרוקסי הנתמכים בידי איראן ביניהם: החות'ים, מיליציות אל-חשד א-שעבי בעיראק ונוספים. במסגרת האימונים מוכשרים אנשי המיליציות בירי טילים נגד ספינות, בהטסת כטב"מים, בצלילה, בחבלה, בהנחת מוקשים, בהשטת כלי שיט שונים ועוד.
תקריות עם חילות זרים

ב-21 ביוני 2004, במהלך פטרול במפרץ הפרסי, השתלט חיל הים של משה"מ על 8 אוניות מסחר ושל חיל הנחתים המלכותי.
ב-23 במרץ 2007 השתלט על ספינה בריטית ושבה 15 מלחים מחיל הנחתים המלכותי.
ב-7 בינואר 2008 חמש ספינות של חיל הים של משה"מ איימו על שלוש ספינות של הצי האמריקאי במיצרי הורמוז, סמוך לחופי איראן. אלו התקרבו למרחק של כ-200 מטר מהספינות האמריקאיות והשמיעו אזהרות כלפיהן בקשר.
ב-13 בינואר 2016 השתלטו כוחות חיל הים של משה"מ על שתי סירות של הצי האמריקאי במפרץ הפרסי, לאחר שחדרו, ככל הנראה, למרחב הטריטוריאלי האיראני בעקבות תקלה טכנית. עשרת אנשי הצוות שוחררו לאחר כ-12 שעות.
אמצעי לחימה > כלים ימיים

| שם | סוג | כמות |
| --- | --- | --- |
| תונדר | ספינת טילים | 10 |
| תיר-2 | ספינת טורפדו | 10 |
| IPS-16 זולפקר | ספינת טורפדו | 10 |
| בוקאמר | ספינת פטרול |  |
| שהיד נאזרי | קטמרן |  |
כלי תקיפה ימיים מהירים של משמרות המהפכה
כלי תקיפה ימיים מהירים של משמרות המהפכה
אמצעי לחימה > כלים אוויריים

| שם | סוג | כמות |
| --- | --- | --- |
| Mil Mi-17 | מסוק תובלה |  |
| באוואר 2 | Ground Effect Vehicle | 12+ |
אמצעי לחימה > טילים נגד ספינות

| שם | הערה | תמונה |
| --- | --- | --- |
| נור | מבוסס C-802 הסיני |  |
| כות'ר | מבוסס C-701 הסיני |  |
| נאסר-1 | מבוסס C-704 הסיני |   |
HY-2 Silkworm: 
קאדר: 
קדיר:
הערות שוליים

↑  Gulf III: Iran’s Power in the Sea Lanes, 12 במרץ 2013
↑  Iran’s Asymmetric Naval Warfare ,Haghshenass Fariborz, washingtoninstitute, ספטמבר 2008
↑  "ناگفته‌های فرمانده یگان ویژه ندسا از حضور سپاه در خلیج عدن", Fars News Agency, 25 בדצמבר 2015
↑  מפקד חה"י במשה"מ באיראן: ביכולתנו להשמיד את חה"י האמריקאי במבצעי התאבדות, טילים וסירות מהירות, מאי 2014, MEMRI - המכון לתקשורת המזרח התיכון
↑  משמרות המהפכה: כאשר ארצות הברית מפגינה כוחה נגד מדינות חלשות-זו הוכחה על חולשתה, parstoday, 13 במרץ 2017
1 2 3 4 5  ספיר ליפקין, ‏הזרוע הימית של התמנון האיראני: כך נראה חיל הים של משמרות המהפכה, באתר ‏מאקו‏, 25 באפריל 2024
↑  Timeline: UK-Iran relations , BBC, תאריך: 23 במרץ 2007.
↑  UK sailors captured at gunpoint, BBC, תאריך: 23 במרץ 2007
↑  אירן: אם נרגיש מאוימים נגיב בעוצמה, באתר וואלה, 31 בינואר 2008
↑  מבט לאיראן- 3–17 בינואר 2016, המרכז למורשת המודיעין, רז צימט
↑  דודי כהן והסוכנויות, איראן מציגה: סירות מרוץ למשימות תקיפה, באתר ynet, 23 באוגוסט 2010
↑  דודי כהן ו-, איראן מציגה: מטוס ימי למשימות מודיעין ותקיפה, באתר ynet, 28 בספטמבר 2010
↑  איראן: חיל הים קיבל מערכות טילים חדשות, nrg, נובמבר 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010180353405171  LCCN: n2015220017  VIAF: 324144782715109359397   WorldCat (עם VIAF): 324144782715109359397 
כלי תקיפה ימיים מהירים של משמרות המהפכה
אפקט כדור השלג

אפקט כדור השלג הוא ביטוי שמתאר תהליך המתחיל בהיקף קטן והמתרחב במהירות לממדי ענק.
מקור הביטוי הוא בתופעת טבע שמתרחשת לכאורה כאשר כדור שלג קטן ניתק ממקומו ובהשפעת כוח המשיכה של כדור הארץ מתחיל להתגלגל במדרון. במהלך התגלגלותו, גוש השלג סופח כמויות נוספות של שלג מנתיבו וגדל במהירות רבה.
במדעי החברה משתמשים במטפורת כדור השלג כדי לציין שיטה מתודולוגית של ראיונות עומק. חוקרים העוברים ממרואיין אחד למשנהו, בצורה של "חבר מביא חבר", ובכך משתמשים ברשתות החברתיות של המרואיינים, מציינים במחקר כי השתמשו בשיטת "כדור השלג".
בטבע

כדורי שלג מופיעים באופן טבעי לעיתים רחוקות. במציאות, קיימת תופעה דומה בשם "גליל שלג" (Snow roller) בה שלג המתגלגל במדרון יוצר מין גלילים מוצקים. לרוב הגלילים קטנים למדי (גדול של כדור טניס), אך קיימים דיווחים על גלילים גדולים בהרבה. היווצרות הגלילים דורשת תנאי רוח, תוואי שטח וטמפרטורה מיוחדים.
ראו גם

מדרון חלקלק
אפקט הפרפר
אפקט הדומינו
הערות שוליים

↑  snow-rollers, אתר nationalgeographic
↑  Rare snow rollers spotted in field near Marlborough, אתר bbc
גלילי שלג בפארק הלאומי הרי הרוקי
עמוד האש (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

עטיפת מארז ה-DVD, עליו לוגו הסדרה
 סוגה:  תעודה
 יוצרים:  יגאל לוסין והפקה של יעקב אייזנמן
 כותבים:  יגאל לוסין
 מנחים:  יוסי בנאי (עברית)   איאן מקלן (אנגלית)
 פסקול:  שם טוב לוי
 ארץ מקור:  ישראל
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  19 (עברית)   7 (גרסה בינלאומית)
 הפקה
 מפיק:  יעקב אייזנמן
 מפיקים בפועל:  נעמי קפלנסקי
 שידור
 רשת שידור:  הערוץ הראשון ערוץ ההיסטוריה (במסגרת שידורי הכבלים והלוויין) ערוץ 20 כאן 11
 פורמט (תמונה):  SDTV 4:3
 פורמט (קול):  מונו
 תקופת שידור מקורית:  1980–1981
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
כריכת האלבום המפואר "עמוד האש" שליווה את הסדרה וראה אור בהוצאת שקמונה וכתר הוצאה לאור
עמוד האש היא סדרת טלוויזיה תיעודית של רשות השידור ששודרה בערוץ הראשון על תולדות הציונות.
הסדרה שודרה במשך כחמישה חודשים בחורף ואביב 1981 וזכתה לאחוזי צפייה גבוהים. הסדרה שודרה מאז פעמים רבות בשידורים חוזרים בערוץ הראשון, בערוץ ההיסטוריה, בערוץ 33, בערוץ 20 ובנובמבר 2020 שוב במסגרת שידורי כאן 11.
גרסה בין-לאומית של הסדרה, במספר שפות, הופקה בשיתוף ערוץ 4 הבריטי, שכללה 7 פרקים.
הפקה

הרעיון להפיק סדרה על הציונות הובא בעקבות מלחמת יום כיפור. תחילה דובר על הפקת סדרה רחבת היקף על תולדות העם היהודי, אך לאחר החלטת האו"ם 3379 ב-1975, שהשוותה את הציונות לגזענות, הוחלט להתמקד בתולדות הציונות. לטענת יגאל לוסין (בהקדמה לספר "עמוד האש"), "אז התעורר הצורך להסביר לעולם, ציונות מהי. בעצם, התברר גם הצורך להסבירה לעצמנו". בתחילה הייתה כוונה להתמקד בסכסוך הישראלי-ערבי, אולם בגלל העדר חומר על הצד הערבי, עבר, עם הזמן, מרכז הכובד אל הציונות.
הסדרה נחשבה להפקת ענק יוקרתית של הטלוויזיה הישראלית. הושקעו בה תקציבים גדולים ואנשי הטלוויזיה עבדו על הפקתה במשך חמש שנים החל מ-1976, בפיקוחם של חמישה היסטוריונים. היוצר, החוקר, התסריטאי והעורך הראשי שלה הוא יגאל לוסין והמפיק הוא יעקב אייזנמן. במהלך הפקת הסדרה הוחלט על העברת תוכן הסדרה למליאת רשות השידור לביקורת, ונטען שהדבר הביא לחצים פוליטיים שעיכבו את השלמת הסדרה. לצורך הכנתה נבדקו 35 ארכיוני סרטים, 12 בישראל ו-23 ברחבי העולם ונאספו 1300 סרטים. רבים מהסרטים ששולבו בסדרה מקורם בארכיון מוזיאון המלחמה האימפריאלי בלונדון, והם סרטים שצולמו במהלך תקופת המנדט. בנוסף הושקע מאמץ נרחב בהקלטת ראיונות עם 250 איש בישראל ובעולם.
בשנת 1998 הפיק הערוץ הראשון, לרגל חגיגות שנת ה-50 למדינת ישראל, סדרה תיעודית נוספת בשם "תקומה", אשר למעשה המשיכה מן המקום בו "עמוד האש" עצרה, ומספרת על ההיסטוריה של מדינת ישראל מקום המדינה ועד רצח רבין בשנת 1995.
הפקה > הגרסה הבינלאומית

בסוף 1985 רכשה תחנת הטלוויזיה הבריטית 'ערוץ 4' את זכויות השידור של הסדרה באנגלית, תמורת כ־150 אלף דולר. הוסכם כי הגרסה באנגלית תקוצר מ־19 ל־7 פרקים. את הקריינות באנגלית ביצע השחקן איאן מקלן והסדרה שודרה ב'ערוץ 4' החל מספטמבר 1986. עד 1988 כבר הופקה הגרסה הבינלאומית המקוצרת בארבע שפות - אנגלית, גרמנית, צרפתית וספרדית, ונמכרה ל־12 מדינות. והחלו מגעים על יצירת גרסה של 90 דקות בלבד עבור ארצות הברית.
על הסדרה

הסדרה מתמקדת בתולדות הציונות החל משנת 1896, עם ההתעוררות הלאומית של הרצל, דרך תולדות העם היהודי במאה העשרים, התעוררות הציונות, העליות לארץ לפני קום המדינה, תחיית הלשון העברית, השלטון העות'מאני והמנדט הבריטי בארץ ישראל, האנטישמיות באירופה, עליית הנאצים והשואה, תולדות היישוב העברי והמאבק לעצמאות ומסתיימת בשנת 1948, עם הכרזת העצמאות והקמת מדינת ישראל.
הסדרה התבססה על חומר ארכיוני רב מארכיונים רבים ברחבי העולם ועל 250 מרואיינים מהארץ ומחו"ל, כולל אנואר סאדאת, אבא אבן, גולדה מאיר, מנחם בגין, ניצולי השואה ועוד.
"עמוד האש" נכתבה מנקודת מבט ציונית ולא מתחה כמעט ביקורת על מעשי הציונות ומחולליה (זאת בניגוד לסדרת ההמשך שלה "תקומה" מ-1998, שהתמקדה בתולדות מדינת ישראל והופקה, לטענת רבים, מנקודת מבט פוסט-ציונית). בשנת 2016 יצאה בערוץ הראשון הסדרה והארץ הייתה תוהו ובוהו: תולדות ארץ ישראל העוסקת בתולדות ארץ ישראל משחר ההיסטוריה ועד התקופה העות'מאנית בארץ ישראל, סדרה זאת נחשבת כסדרה משלימה לטרילוגיה של תולדות ארץ ישראל.
הקריין בגרסה העברית היה יוסי בנאי. את המוזיקה המקורית שליוותה את הסדרה כתב, עיבד וניצח על ביצועה שם טוב לוי.
שידור

שני פרקים של הסדרה (4, 17) שודרו ביום העצמאות של שנת 1980. אז גם ניתן לסדרה השם "עמוד האש", לאחר שתחילה הוחלט לקרוא לה "ראי". הסדרה שודרה במשך כחמישה חודשים החל מינואר 1981, על מנת להשלים את שידורה ביום העצמאות של 1981. וזכתה לפופולריות.
בחודשים יולי-נובמבר 1991 שודרה הסדרה שוב בערוץ הראשון עם תרגום לרוסית. גרסה זו נמכרה לשידור גם בטלוויזיה המרכזית של ברית המועצות.
בשנת 2005 יצאו לאור כל פרקי הסדרה ב-DVD בעברית ובאנגלית. נוסף על הקופסה המהודרת של תקליטורים מסופר סיפור תולדות הציונות באלבום מהודר, המשלב טקסט ותמונות מתוך הסדרה המצולמת (הוצאת שקמונה וכתר הוצאה לאור, 1982). בשנת 2008 היא שודרה בערוץ ההיסטוריה. באותה שנה החלה רשות השידור להעלות את פרקי הסדרה לאתר האינטרנט שלה, לרגל חגיגות שנת ה-60 למדינת ישראל, ובשירות וידאו על פי דרישה של חברת "HOT".
שידורים חוזרים של הסדרה היו בקיץ 2011 ש בערוץ הראשון, לרגל 30 שנה לשידור הראשון שלה. בסוף 2013 בערוץ 33. ב-2016 בערוץ 20. ובנובמבר 2020 בכאן 11.
באפריל 2023, סמוך ליום העצמאות, שודר פרק 19 של הסדרה בגרסה שנצבעה מחדש בטכנולוגיה מיוחדת ולאחר תחקיר היסטורי.
נעימת הנושא ויום הזיכרון לשואה ולגבורה

הסדרה מייצגת בין השאר את התלאות הקשות שעבר העם היהודי בדורות האחרונים שלפני הקמת המדינה, ובהם השואה. עקב זאת, מושמעת נעימת הנושא של הסדרה באופן מסורתי כליווי רקע להדלקת שש משואות הזיכרון, לזכרם של ששת מיליוני היהודים שנספו בשואה, במהלך העצרת הממלכתית השנתית לפתיחת אירועי יום הזיכרון לשואה ולגבורה המתקיימת ברחבת גטו ורשה שביד ושם בירושלים.
עקב השמעת הנעימה הנוגה במהלך העצרת, במהלך השנים האחרונות מזוהה בישראל נעימת הנושא עם יום הזיכרון לשואה ולגבורה ועם זיכרון השואה אף יותר מאשר עם הסדרה עצמה, כך בייחוד בקרב הדור הצעיר שלא מכיר את הסדרה[דרוש מקור]. הנעימה "עמוד האש" חוברה בידי המלחין הישראלי שם טוב לוי.
ראו גם

מדורות השבטים
לקריאה נוספת

יגאל לוסין, עמוד האש, הוצאת שקמונה ורשות השידור, 1982.
הערות שוליים

↑  איתי שטרן, מתה נעמי קפלנסקי, מוותיקות רשות השידור, באתר הארץ, 25 ביוני 2016
1 2  טכנאי הטלוויזיה: עכשיו גם נגד עמוד האש, כותרת ראשית, 12 במרץ 1986
↑  חלום ציוני ב-70 מליון ל"י, מעריב, 18 בדצמבר 1980
1 2  ישראל לנדרס, הקרב על הראי, דבר, 6 ביולי 1979
↑  נחום ברנע, כה אמר הדרג העליון, דבר, 9 במרץ 1979
↑  תקומת הטלויזיה במיטבה, באתר גלובס, 25 במרץ 1998
↑  רן גפן, איאן מק׳קאלן במקום יוסי בנאי, חדשות, 4 באוגוסט 1986
↑  עמוד האש ־ לארה"ב?, מעריב, 24 במרץ 1988
↑  שניים מפרקי הסדרה עמוד האש, דבר, 20 באפריל 1980
1 2 3  ישראל לנדרס, הקרב על,הראי, דבר, 6 ביולי 1979
↑  עמוד האש יוקרן ב-19 פרקים, מעריב, 15 בדצמבר 1980
↑  "עמוד האש" באמהרית, ומיד, חדשות, 9 ביולי 1991
תנו עוד ועוד עמוד האש, מעריב, 20 בנובמבר 1991
↑  הגר רם, שוקי לבנון, למרות הכחשות מקל, דווח לו: הסובייטים רוצים את "עמוד האש", חדשות, 2 באוקטובר 1991
הגר רם, "עמוד האש" תוקרן בבריה"מ, חדשות, 7 באוקטובר 1991
↑  עכבר העיר, רשות השידור מוציאה די-וי-די של הסדרה רחבת היריעה "עמוד האש", באתר הארץ, 22 במאי 2005
↑  יעל גאוני, ‏עסקה נוסטלגית: ערוץ 1 ישדר תוכניות ארכיון ב-VOD, באתר גלובס, 29 ביולי 2008
↑  ניר קיפניס, ‏להתרגש בכל פרק מחדש, באתר גלובס, 12 ביולי 2011
בני מר, גיבורי ילדות | להתמכר לעמוד האש, באתר הארץ, 27 בספטמבר 2011
↑  ניר קיפניס, ‏וזהו סוף הזיכרון, באתר גלובס, 3 בדצמבר 2013
↑   רוגל אלפר, חבל שיאיר לפיד לא מקריין את "עמוד האש", באתר הארץ, 28 בדצמבר 2016
↑  ברוך מאירי, היום תידון בבג"ץ בקשה למנוע שידור 'עמוד האש', מעריב, 2 בינואר 1981
↑  רוני אשל, נציגי עדות המזרח קוראים תגר על קיפוח ייצוגם בכלי התקשורת, מעריב, 25 באוקטובר 1979
1 2 3 4  בג"ץ 1/81 - ויקי שירן ו-7 אח' נ' רשות השידור ו-2 אח' . פ"ד לה(3), 365.
1 2  מערכת וואלה! חדשות‏, יוצר "עמוד האש": תפקיד המזרחים בהקמת המדינה - מזערי, באתר וואלה, 10 באוקטובר 2011
↑  ירדן סקופ, המלצות ועדת ביטון: מסעות תלמידים לספרד ומרוקו והפקת "עמוד האש המזרחי", באתר הארץ, 7 ביולי 2016
 ליאת בן דוד, מה לעשות שהרצל היה אשכנזי, באתר הארץ, 20 ביולי 2016
↑  ועדת ביטון באתר משרד החינוך, עמ' 208
↑  תמר טרבלסי חדד, תיקון היסטורי: "עמוד האש", גרסת יהדות המזרח, באתר ynet, 13 באוקטובר 2022
יחסי אוקראינה – קוריאה הצפונית

| יחסי אוקראינה – קוריאה הצפונית |
| --- | --- |
אוקראינה: קוריאה הצפונית


אוקראינה: קוריאה הצפונית
שטח (בקילומטר רבוע)
603,550: 120,538
אוכלוסייה
38,516,082: 26,541,336
תמ"ג (במיליוני דולרים)
178,757: 
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,641: 
משטר
רפובליקה: דיקטטורה, טוטליטריזם, משטר חד מפלגתי

יחסי אוקראינה–קוריאה הצפונית הם יחסי החוץ בין אוקראינה לבין קוריאה הצפונית.
סקירה כללית

עד קריסת ברית המועצות התנהלו היחסים בין המדינות כחלק מיחסי ברית המועצות–קוריאה הצפונית. לאחר פירוק ברית המועצות בשנת 1991 כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים.
במהלך העשור השני של המאה ה-21 נמתחה ביקורת על אוקראינה, לאחר שהתברר שטכנולוגיה רוסית לייצור טילים הועברה מאוקראינה לקוריאה הצפונית, מה שהעניק דחיפה משמעותית לתעשיית הטילים של קוריאה הצפונית.
ב-13 ביולי 2022 הודיעה אוקראינה על ניתוק היחסים עם קוריאה הצפונית, עקב הכרתה של האחרונה בעצמאות הרפובליקה העממית של דונצק והרפובליקה העממית של לוגנסק.
סקירה כללית > מלחמת אוקראינה–רוסיה

ב-28 באוקטובר 2024 דווח כי במסגרת הסכם סיוע בין קוריאה הצפונית לבין רוסיה. קוריאה צפונית תשלח כ-10,000 חיילים לרוסיה, כדי לעבור אימונים בשטחה ולהילחם כנגד צבא אוקראינה. עוד דווח, כי חלק מהחיילים הצפון קוריאנים שנשלחו לרוסיה נמצאים בקרבת הלחימה במחוז קורסק.
ב-16 בדצמבר דווח כי יחידות של צבא קוריאה הצפונית שלחמו לצד צבא רוסיה ספגו אבדות קשות במהלך הקרבות במחוז קורסק. לפחות 30 חיילים צפון קוריאנים נהרגו או נפצעו באזור קורסק. לפי דיווח האוקראיני, את הפגיעות ספגו הצפון קוריאנים סביב שלושה כפרים בקורסק, ונוסף על ההרוגים והפצועים יש גם שלושה צפון קוריאנים שמוגדרים נעדרים.
בדצמבר 2024 ג'ון קירבי דובר מועצת הביטחון הלאומי של ארצות הברית, אמר שהחיילים הצפון קוריאנים משתמשים בעיקר בטקטיקת מתקפת גל אנושי וש"ראשי הצבא הרוסי והצפון קוריאני מתייחסים לחיילים האלה כאל בשר תותחים".
ב-11 בינואר 2025 הודיעה אוקראינה ששבתה שני חיילים צפון קוריאנים בחזית קורסק. שירות הביון הלאומי של קוריאה הדרומית אישר את המיצאות האסירים הקוריאנים בידי אוקראינה. אלו היו האסירים הצפון קוריאנים הראשונים שנשבו במלחמה.
ב-31 בינואר 2025 לאחר שספגו אבדות כבדות, נטשו חיילי קוריאה הצפונית את חזית קורסק. על פי דיווחים, קרוב למחצית מהחיילים הצפון קוריאנים נהרגו או נפצעו. לא ברור אם מדובר בנסיגה קבועה או זמנית.
נציגויות דיפלומטיות

אוקראינה הייתה מיוצגת בקוריאה הצפונית באמצעות שגרירותה בבייג'ינג, הרפובליקה העממית של סין.
קוריאה הצפונית הייתה מיוצגת באוקראינה באמצעות שגרירותה במוסקבה, רוסיה.
SPIE

| --- | --- |

 פעילות:  אופטיקה ופוטוניקה
 תחום:  השכלה גבוהה 
 שפה רשמית:  אנגלית
 מדינה:  וושינגטון (מדינה) וושינגטון, ארצות הברית ארצות הברית
 מטה הארגון:  בלינגהאם 
 מקום פעילות:  עולמית
 חברים:  מעל 20,000
 עובדים:  180
 תקופת הפעילות:  1955–הווה (כ־70 שנה)
 spie.org
 
SPIE‏ (The International Society for Optical Engineering) היא אגודה מדעית בינלאומית להנדסה אופטית.
אודות

האגודה הוקמה בראשון ביולי 1955 בקליפורניה כ-Society of Photographic Instrumentation Engineers. בשנת 1964 שונה שמה ל-Society of Photo-Optical Instrumentation Engineers. בשנת 1981 שונה שם האגודה ל-SPIE—The International Society for Optical Engineering ומשנת 2007 היא מתקראת SPIE. נכון ל-2011 באגודה חברים יותר מ-180,000 אנשים מ-170 מדינות.
האגודה מפעילה את SPIE Digital Library, ספרייה וירטואלית ובה יותר מ-313,000 מאמרים בנושאים הקשורים לפעילות האגודה.
האגודה מחזיקה הוצאה לאור בשם SPIE Press אשר מוציאה ספרות מקצועית בנושאים שונים הקשורים לפעילות האגודה. כמו כן היא מפרסמת מגזין, היוצא ארבע פעמים בשנה בשם SPIE Professional Magazine. כמו כן האגודה מוציאה לאור מספר כתבי עת מקצועיים, בהם: Optical Engineering, Journal of Electronic Imaging, Journal of Biomedical Optics, Journal of Micro/Nanolithography, MEMS, and MOEMS, Journal of Photonics for Energy, Journal of Applied Remote Sensing, Journal of Nanophotonics ו-SPIE Letters Virtual Journal.
כמו כן האגודה מעניקה מספר פרסים, בהם: George W. Goddard Award, President's Award, Gold Medal of the Society Award, SPIE Technology Achievement Award, Dennis Gabor Award ו-Chandra S. Vikram Award in Metrology. האגודה מקיימת כנסים, תערוכות, השתלמויות לימודיות ומפגשים מקצועיים ברחבי העולם.
יצחק פרי

| --- | --- |
צילום מ-1980
צילום מ-1980
 לידה:  1925 טרגו מורש, ממלכת רומניה 
 פטירה:  2011 (בגיל 86 בערך) 
 שם לידה:  Ernő Friedmann 
 מדינה:  ישראל 
 
יצחק פרי (פרידמן) (נולד: ארנסט פרידמן, Ernő Friedmann;‏ (1925
  - 17 במאי 2011) היה היסטוריון ואיש חינוך ישראלי, עיקר מחקריו וספריו עסקו בהיסטוריה של יהדות הונגריה וטרנסילבניה ובתחום החינוך.
ביוגרפיה

יצחק אריה פרי נולד בשם ארנה פרידמן ב-1925 בטרגו מורש, טרנסילבניה, רומניה למשפחת יהודים אורתודוקסים אדוקים - אביו אפרים פרידמן היה מזכיר ראשי של הקהילה היהודית האורתודוקסית המקומית וחסיד סאטמר. למד בחדר ובישיבה של הרב מנחם סופר ונרשם כתלמיד חוץ לבית ספר תיכון בקלוז', אך בשנת 1944 חודשיים לפני בחינות הבגרות, נלקח יחד עם משפחתו לגטו ומשם נשלחו לאושוויץ, שם הומתו הוריו ואחותו עם ילדיה ועוד קרובי משפחה. בינואר 1945, בעת נסיגת הנאצים, הובל במשך חודשיים בצעדת המוות, ממנה ברח יחד עם אחיו מרדכי. הוא הספיק למצוא נשק ולנהל קרב נגד אנשי אס אס שיכורים, אך לבסוף נלכדו והועברו לעבודת כפייה בבית חרושת גרמני למטוסים, משם שוחרר במאי 1945. הוא שב לעיר הולדתו ולא מצא שם איש מבני ביתו. יחד עם חבר בן עירו, אריה בירו (שיהיה בהמשך מלוחמי יחידה 101), חצה גבולות ללא תעודות עד שהגיע לאיטליה, שם התקבל לסמינר להכשרת מורים עבריים ולמד בו במשך שנה וחצי. הוא עלה לארץ ישראל, הצטרף להגנה, היה בין לוחמי צפת והשתתף במערכות מלחמת העצמאות.
בשנות החמישים של המאה ה-20 השלים פרי תואר ראשון בהיסטוריה כללית ובסוציולוגיה בשלוחה החיפאית של האוניברסיטה העברית וזאת במקביל לעבודתו כמורה ומנהל בית ספר יסודי. כעבור כמה שנים השלים תואר ראשון נוסף, בספרות עברית ובחינוך באוניברסיטת תל אביב. הוא השלים בתשל"א תואר שני בחוג להיסטוריה של עם ישראל אוניברסיטה העברית. עבודת הגמר שלו, בהנחיית יעקב כ"ץ, עסקה ביהודי הונגריה בימי הביניים. בהמשך לעבודת ההוראה הגה והקים את המכללה להכשרת אקדמאים לעבודת הוראה (בגבעתיים) וניהל אותה עד 1987. הוא המשיך בלימודיו והשלים שני דוקטורטים, האחד על יהודי טרנסילבניה בבית הספר למדעי היהדות באוניברסיטת תל אביב בהנחיית פרופ' צבי אנקורי ואריה לוי, והשני על תורת ההוראה בארצות הברית.
יצחק פרי השתתף בכתיבת החלק המוקדש לטרנסילבניה ב"האנציקלופדיה הגאוגרפית של השואה בהונגריה" שבעריכת רנדולף ל. ברהם.
יצחק פרי נפטר בשנת 2011 . היה נשוי לציפורה, שאותה הכיר בימי השואה. בנו ובתו החליטו לתרום את עזבונו למוזיאון למורשת היהדות הדוברת הונגרית שבצפת, לספריית יד ושם ולמוסדות נוספים.
מספריו

פרקים בתולדות היהודים בטראנסילבניה בעת החדשה, קורות יהודי מארוש וואשארהאי והסביבה, תל אביב, 1977
תולדות היהודים בטראנסילבניה בימי הביניים המאוחרים, במאות השלש עשרה עד השבע עשרה, תל אביב: הוצאת תרבות, 1994.
פרקים בתולדות היהודים בהונגריה בימי הביניים - ממבט משפטי-חברתי, תל אביב: בהוצאת המחבר, 1992.
קיצור תולדות היהודים בהונגריה: מימים הקדומים ועד לאחר השואה, בהוצאת המחבר 1993.
תולדות היהודים בטראנסילבניה במאה העשרים (2 חלקים), 1995.
תולדות היהודים בהונגריה: מימי הכיבוש הרומי בהונגריה הקדומה (פאנוניה) ועד לאחר השואה, מהדורה שנייה מורחבת ומתוקנת, ארבעה כרכים, תל אביב, תשס"ב-תשס"ז.
הערות שוליים

↑  לפי האתר הגניאלוגי geni  נולד ב- 13 ביוני 1927
↑
↑  יצחק פרי (פרידמן), פרקים בתולדות היהודים בהונגריה בימה"ב ממבט חברתי-משפטי, ירושלים, תשל"א.
↑  תולדות היהודים בטראנסילבניה למן המאה השלש עשרה עד המאה השבע עשרה, תל אביב, תשמ"ד 1983.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266427305171  BnF: cb145058469 (data)  ISNI: 0000 0000 6658 0686  LCCN: n83056107  VIAF: 49454689   WorldCat (עם VIAF): 49454689
נערי שובה אלי

נערי שובה אלי הוא אלבום הבכורה של הזמרת הישראלית מרגלית צנעני. הוא יצא לאור בשנת 1986 בהוצאת חברת התקליטים האחים ראובני, שהוציאה במשך כעשור את מרבית שיריה ואלבומיה. את האלבום הפיק ניסים בן חיים ובו נכללים מגוון שירים, ביניהם גרסה בשפה העברית לשיר "La Nave del Olvido".
בנערי שובה אלי נכללו הלהיטים "נערי שובה אלי", "עלם חמודות", ו"רוברטו".
רקע והפקה

האלבום הוקלט בין השנים 1985 ל-1986, ויצא לאור בהוצאת חברת התקליטים האחים ראובני. את מרבית שירי האלבום כתבו דני שושן, ושלמה כישור. האלבום הכיל חידוש ל"הכל בגלל האהבה", שבוצע במקור על ידי שלישיית גשר הירקון באמצע שנות ה-60.
באלבום נכלל אחד מלהיטיה הגדולים ביותר של צנעני, הנושא את שמו, "נערי שובה אלי", שאותו כתב והלחין דני שושן. במרוצת השנים יצאו לשיר עשרות גרסאות כיסוי.
השיר "עלם חמודות", זכה לגרסה מחודשת של צנעני ביחד עם זהבה בן, בשנת 2014.
רשימת רצועות

| נערי שובה אלי> מס' | נערי שובה אלי> שם | נערי שובה אלי> כותב(ים) | נערי שובה אלי> משך | נערי שובה אלי>  | נערי שובה אלי>  | נערי שובה אלי>  | נערי שובה אלי>  | נערי שובה אלי>  | נערי שובה אלי>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | נערי שובה אלי  | דני שושן | 3:51 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | אותך אהבתי  | דני שושן | 4:02 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | עלם חמודות  | שלמה כישור | 3:50 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | מחרוזת ערבית  | עממי ערבי | 7:04 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | מאמא יא מאמא  | עממי תימני | 4:48 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | בגלל האהבה  | דפנה אילת | 4:40 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | רוברטו  | שלמה כישור | 5:12 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | שבועה  | שלמה כישור | 4:02 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 37:00 |  |  |  |  |  |  |
קרדיטים

עיבודים וניהול מוזיקלי: חיים חדד
קלידים: חיים חדד
תופים: איקי לוי ויגל כוכבי
גיטרה בס: יוסי מנחם ואריה ברקוביץ'
גיטרה ליווי: שמוליק בודגוב וחיים רומנו
גיטרה 'מזרחית': יהודה קיסר, משה בן-משה ('בן-מוש')
בוזוקי: אריס נחום
סקסופונים: פטר ורטהיימר
הוקלט באולפני "קיסר" – רחוב הקונגרס 5 תל אביב
טכנאי הקלטה ומיקס: יהודה קיסר ומוני ארנון
הערות שוליים

1 2  "נערי שובה אלי" from נערי שובה אלי by Margalit Tzan'ani on iTunes (באנגלית אמריקאית), 1986-01-01, נבדק ב-2018-04-17
1 2  אחים ראובני - מוזיקה ים תיכונית-מסורתית-תימנית-יוונית- שירים להורדה, באתר www.ahim-reuveni.co.il(הקישור אינו פעיל)
↑  מרגלית צנעני - רוברטו, נבדק ב-2023-12-13
↑  Shahar241 (2011-07-17), מרגול - נערי שובה אלי, נבדק ב-2018-04-17
↑  Shahar241 (2011-03-31), מרגלית צנעני - עלם חמודות, נבדק ב-2018-04-17
↑  Reuvenibrothersofficial (2014-02-18), מרגלית צנעני - רוברטו, נבדק ב-2018-04-17
↑  Reuvenibrothersofficial (2014-02-18), מרגלית צנעני - מחרוזת ערבית, נבדק ב-2018-04-17
↑  Reuvenibrothersofficial (2014-02-18), מרגלית צנעני - מאמא יא מאמא, נבדק ב-2018-04-17
↑  eventer
↑  מילים לשיר נערי שובה אלי - מרגלית צנעני, באתר שירונט
↑  מרגלית צנעני - הערוץ הרשמי (2014-03-08), מרגול וזהבה בן - עלם חמודות, נבדק ב-2018-04-17
| מרגלית צנעני |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נערי שובה אלי • שמור אותי • אהבה אבודה • מנטה • חומות חימר • פגישה • מרגול • ארץ אש וארץ ים • חופשי • לעולם • גלה לי • דווקא היום |  |
| אלבומי אוסף | להיטי זהב • להיטי זהב חלק ב' • המיטב • המובחרים |  |
| מארזי תקליטורים | זמרת הנשמה מס' 1 |  |
| ערכים קשורים | אסף לביא צנעני • מרגול • ביג בוס |  |
| מרגלית צנעני – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| נערי שובה אלי | "נערי שובה אלי" • "רוברטו" |  |
| שמור אותי | "שמור אותי" • "כמו שאתה יודע" |  |
| אהבה אבודה | "אהבה אבודה" |  |
| מנטה | "כל כך מוכר" • "עוד יהיה לי" • "ירוק חום ותכלת" • "בחיים תמיד צריך מזל" • "מנטה" |  |
| חומות חימר | "שחור הוא הצבע" • "צל על פני העשב" • "חומות חימר" • "אנ'לא מכפר שמריהו" • "נראה אותך הגבר" |  |
| פגישה | "פגישה" • "ידועה בציבור" • "חלומות האתמול" |  |
| מרגול | "למה לקחת לי אותו" • "רגעים" • "מרגול" • "עמק השווה" |  |
| ארץ אש וארץ ים | "ארץ אש וארץ ים" |  |
| חופשי | "חופשי" • "ציפיות" • "קפה אלהמברה" • "גם אני" • "נוגעת בתהילה" |  |
| לעולם | "לעולם" • "אל תבוא היום" • "שמעתי בכי" |  |
| גלה לי | "השנים הכי יפות" • "אין לי כוח למשחקים" • "אז מה?!" • "זה הכל משמים" • "אל תגיד לי ביי" |  |
| דווקא היום | "אל תישברי" • "עץ ירוק מפלסטיק" • "סרט ישן" • "צועקת אליך" |  |
| סינגלים אחרים | "רוצים שלום" • "נסיכות שחורות" • "פסטיגלבי" • "בלוז ים המלח" • "פתח לי" • "ימי הרדיו" • "במעגל" • "אני בחלד" • "בואו נתערבב" • "התחנה המרכזית" • "המנון האגודה" • "ארץ אבודה" • "נערי שובה אלי 2012" • "מלך" • "הלילה" • "למחוק את הזמן" • "מקצב במרוקאית" • "ילד" • "ידיים לשמיים" • "טיפה של חום" • "רגשות מזויפים" • "כולי באורות" • "מה אתה רוצה?" • "קול העולם" • "הוא פגע בי אמא" • "אהבה גדולה" • "עלם חמודות" • "מי אתה בכלל" • "פה זה לא אירופה" • "עוד יום" • "רחוק מכאן" • "יאמה" • "על הספסל שבשכונה" |  |