stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נטפליקס
אפקט נטפליקס

"אפקט נטפליקס" הוא תופעה שמשמעותה העיקרית היא "הצפייה המוגזמת" על ידי הצרכנים. בנוסף, מתייחסת לעלייה בפופולריות הקשורה למוצרים מסוימים, למותגים ואפילו לסלבריטאים בגלל התכונה שלהם בתוכניות טלוויזיה ובסרטים של נטפליקס. למשל, השחקנים: נואה סנטינאו, פן באגלי, קארמו בראון, ג'ונתן ואן נס, טאן פראנס, אנטוני פורובסקי, בובי ברק או לאנה קונדור. הם דוגמה שממחישה את האפקט של נטפליקס. כשהסרטים והסדרות שהציגו את השחקנים האלה הצליחו ונצפו על ידי מיליוני צופים שהזרימו אותם בנטפליקס, כך גם הבולטות של שמותיהם. אפקט נטפליקס השיק את הקריירה שלהם ובסופו של דבר הפך אותם לשמות ביתיים.
"אפקט נטפליקס", מדגים את השינוי ההתנהגותי של הצרכן כתוצאה לשיבוש מודל ההפצה המסורתי בתעשיית הבידור עצמה על ידי עקיפת ספקי כבלים ובתי קולנוע, נטפליקס אילצה את השחקנים הגדולים להסתגל ולאמץ שירותי סטרימינג. "אפקט נטפליקס" הצליח לשנות את האופן שבו הצרכן צורך בידור כי נטפליקס מעניקה נוחות, מקדמת תרבות צפייה בולמוסית, מפיקה תוכן מקורי ונוח יותר שמותאם אישית, וגורמת להתרחבות גלובלית. היא בעצם חוללה מהפכה בכל נוף.
במקביל, מחקרים שונים ציינו ש "אפקט נטפליקס" מהווה קונספט המתאר את השפעתם של תוכני נטפליקס על מצב הרוח והשיח בציבור, ומתואר על ידי מידת המוטיבציה של הציבור לדון בסדרות או תכנים שנטפליקס מפיקה ובהיקפי השיח המדידים ברשת שיוצרות סדרות. כלומר, כאשר כל הפרקים של עונה מסוימת עולים בו-זמנית, הם מהווים סוג של השראה למפגשי צפייה נפוצים במרתון עבור בני גיל מסוים ובקרב הקהל הפוטנציאלי של נטפליקס, שרבים אחרי שצופים בבולמוס יוצאים לרשתות החברתיות כדי לפרסם ביקורות על הצעדים הראשונים שנקטו נטפליקס כדי לייצר תוכן טלוויזיה מקורי.
נטפליקס פועלת על פי תאוריית הזנב הארוך של אנדרסון. חלק מהסרטים איתם עובדת נטפליקס הם סרטים שאינם נמצאים בספריות הרגילות המחזיקות סרטי איכות וסרטים דוקומנטריים. פלח שוק עיקרי נוסף פונה לקהל ההודי ומציע שלל סרטים של תעשיית בוליווד. בכך, ניתן לראות את תאוריית הזנב הארוך, בזמן שרוב חנויות הסרטים הן בעלות מקום מדף מוגבל, לנטפליקס הפועלת על טכנולוגיית ענן יש אפשרות לאחסן כותרים רבים וכל לקוח יכול לצפות ולהתאים את התכנים המתאימים לו. בנוסף, באפשרות נטפליקס להגיע לקהל צרכנים מבוזר הרבה יותר מספריית הסרטים הציבורית ובכך עיקר הצלחתה הוא ממספר עצום של כותרים מסוגות נישתיות באופן מצטבר, בנוסף לרבי מכר.
כמו כן, בשל שירות ההמלצות של נטפליקס הצופים נחשפים למגוון של סרטים הקרובים להיסטוריית הצפייה שלהם.
בשנת 2006 יזמה נטפליקס תחרות לשיפור מנגנון חיזוי העדפות הסרטים של הלקוחות, ובתום שלוש שנים של תחרות, ב-21 בספטמבר 2009, העניקה החברה פרס של מיליון דולר לצוות של שבעה עובדים בחברות התקשורת האמריקאיות יאהו ו-AT&T.
בשנת 2011 תפסה נטפליקס את המקום הראשון בדירוג התעבורה באינטרנט בצפון אמריקה, ועברה את ביטורנט. הדבר נתפס כמשמעותי במאזן בין תכנים חוקיים בתשלום תוך שמירת זכויות יוצרים לבין שימושים חינמיים/פיראטיים.
בישראל

בינואר 2016 החלה נטפליקס לפעול בישראל, וב-26 ביוני באותה שנה החלה להציע כתוביות בעברית לחלק נרחב מהתכנים. ביולי 2017 החלה נטפליקס להציע דיבוב לעברית לרבים מתכני הילדים (כולל סרטי מקור שדובבו לעברית בלעדית עבור נטפליקס) ולחלק מהתכנים לקהל הבוגר. ב-26 ביולי 2017 הציגה נטפליקס ממשק מלא בעברית כולל פוסטרים בעברית לתכנים בשירות. על פי מאקו, עם התפשטות נגיף הקורונה עלה מספר המנויים ובשנת 2020 היו כ-55 אחוזים מהישראלים (כ-5 מיליון) מנויים לשירות נטפליקס. נטפליקס רוכשת סדרות ישראליות רבות.
במסגרת שיתוף פעולה של נטפליקס עם בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה, ב-22 בספטמבר 2022 התקיים בלוס אנג'לס טקס תחת הכותרת "Scripted Israel", שבו הוענקו פרסים כספיים למפתחי סדרות ישראליות. בפרס הראשון בסך 20,000 דולר, זכתה הסדרה "אשת איש" (באנגלית: "Insignificant"), שכתבה מינדי ארליך. בפרס השני בסך 10,000, זכו בנימין פרידנברג ואיהאב ג'דאללה, יוצרי הסדרה "ופאא". בטקס השתתפו מנכ"ל נטפליקס טד סרנדוס (אנ') ומנהלים בכירים בחברה, בפרמאונט+ ו-HBO. כן יוצגו באירוע חברות ההפקה הישראליות "מובי פלוס הפקות", "דורי מדיה", "ספירו סרטים" ו"קודה תקשורת".
באפריל 2024, עם הגעת חג הפסח, הפיקה נטפליקס סדרה מקורית בשם "התורה כולה: סיפורו של משה", שבשלושה פרקים הציגה את כל סיפורי ספר שמות (וגם חלק קטן מסיפורי ספר ויקרא). בשונה מהסרט "נסיך מצרים" של דרימוורקס הנפשה, הייתה זו סדרה מקורית של נטפליקס. הסדרה, שיועדה להיות מעניינת רק אצל יהודים ישראליים, הצליחה בכל העולם. רוב קטעי הסדרה צולמו במצרים, ורק סוף הסדרה צולם באילת. שלושת פרקי הסדרה הגיעו למעל 80 דקות ולאחוזי צפייה ענקים בנטפליקס. בסדרה שיחק, בין השאר, ישי גולן, שחקן ישראלי, בתפקיד אהרן.
ראו גם

נטפליקס אנד צ'יל
סדרות תוכן של נטפליקס (רשימת ערכים)
הערות שוליים

↑  Tell Netflix to Pull offensive depictions of Jesus
↑  Maas, Jennifer (January 21, 2025). Netflix Adds Nearly 19 Million Subscribers to End 2024 With More Than 300 Million Globally. Variety. Retrieved January 24, 2025
1 2 3  וואלה! תרבות‏, מהפכה בהרגלי הצפייה: נטפליקס מגיעה לישראל, באתר וואלה, 6 בינואר 2016
↑  חגי גלבוע, נטפליקס הצליחה להכות את התחזיות במספר המנויים ובשורת הרווח, באתר כלכליסט, 17 באוקטובר 2024
↑   נמרוד הלפרן ורויטרס, ירידה ראשונה זה עשור במספר מנויי נטפליקס; המניה צללה ב-25% לאחר הסגירה, באתר הארץ, 19 באפריל 2022
↑   רפאלה גויכמן ואי-פי, מייקל לידקה, תוסיף פרסומות ותעצור שיתוף סיסמאות: נטפליקס יוצאת למלחמה בנטישת המנויים, באתר הארץ, 20 באפריל 2022
↑  גיא טל, נטפליקס בעקבות הרווחים האבודים - כך תאבק במשתפי הססמאות, באתר ביזפורטל, 21 באפריל 2022
1 2  Hayes, Dade (November 3, 2022). Netflix Ad Tier Launches Today In Eight Countries: What to Know. Deadline Hollywood. Retrieved November 4, 2022
↑  Hayes, dade (October 13, 2022). Netflix Reveals Ad-Supported Tier Launch Date And Pricing, Which Undercuts Disney. Deadline Hollywood. Retrieved October 14, 2022
↑  נטפליקס משיקה מינוי משולב פרסומות ב-12 מדינות: המחיר - 7 דולר לחודש, באתר ynet, 13 באוקטובר 2022
↑  Kanter, Jake (February 11, 2021). Netflix To Open Canadian Office After Spending $2B In The Country Since 2017. Deadline Hollywood. Retrieved February 11, 2021
↑  Whittlock, Jesse and Goldbart, Mat (may 6, 2022). Netflix Opens Rome Office As Reed Hastings Details Streamer’s Italian Roots; Launches Huge Slate Of Series & Films Including ‘Robbing Mussolini’ & Debut Reality Show. Deadline Hollywood. retrieved May 6, 2022
↑  Vivarelli, Nick (Jun 22, 2020). Netflix Italy Poaches Public Broadcaster RAI’s Drama Boss Eleonora Andreatta. Variety. Retrieved May 6, 2022
↑  נטפליקס מרוצה מהמנכ"ל: יקבל 31.5 מיליון דולר ב-2019, באתר כלכליסט, 29 בדצמבר 2018
↑  10.1353/jeu.2014.0002, The Netflix Effect: Teens, Binge Watching, and
On-Demand Digital Media Trends
↑  הראל עילם, נטפליקס: "עד סוף השנה רוב התכנים שלנו בישראל יכללו כתוביות בעברית", באתר כלכליסט, 26 ביוני 2016
↑  איתמר מינמר, ‏נטפליקס מעלה מחירים: החבילות יתייקרו בכ-15%, באתר ‏מאקו‏, 9 בינואר 2022
↑  אשת איש Insignificant, באתר בית הספר סם שפיגל. אוחזר ב-23 בספטמבר 2022
1 2  goldbart, Max (September 23, 2022). Netflix Unveils Winner of $20,000 Israeli TV Series Prize As Streamer Deepens Ties With Nation. Deadline Hollywood, retrieved September 23, 2022
| שירותי וידאו דיגיטליים בולטים |
| --- | --- | --- |
| שירותים פעילים בישראל | אפל TV פלוס ‏•‏‏ דיסני+ ‏•‏‏ נטפליקס ‏•‏‏ פריים וידאו ‏•‏‏ yes+ ‏•‏‏ יוטיוב פרימיום ‏•‏‏ ‏Start.ru |  |
| שירותים פעילים מחוץ לישראל | הולו ‏•‏‏ פרמאונט+ ‏•‏‏ Google TV‏ ‏•‏‏ Max‏ ‏•‏‏ Premier ‏•‏‏ ‏ivi.ru ‏•‏‏ ‏Megogo.net ‏•‏‏ ‏ more.tv ‏•‏‏ ‏Okko ‏•‏‏ ‏Peacock ‏•‏‏‏ קראנצ'ירול ‏•‏‏ סטן |  |
| שירותים לא פעילים | קוויבי ‏•‏‏ קאזה ‏•‏‏ Windows Media Center ‏•‏‏ ג'וסט ‏•‏‏ Megaupload ‏•‏‏ יאנדקס. וידאו ‏•‏‏ יאנדקס. שידור ‏•‏‏ דיסקברי+ |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 1d4d0d91-6dd4-4aa2-8674-c9eaab59d678
סבייט

סבייט (במצרית sbꜣyt, קופטית: ⲥⲃⲱ "הוראה, הדרכה") הוא המונח המצרי הקדום לסוגה של ספרות פרעונית. sbꜣyt פירושו המילולי "הוראות" או "הדרכות" ומתייחס לתורות אתיות כתובות באופן רשמי המתמקדות ב"דרך לחיים אמיתיים". סבייט נחשב לצורה מצרית של ספרות חוכמה.
דוגמאות

בהספד של סופרים מתים, שנכתב בתקופת השושלת העשרים של הממלכה החדשה, הבית בשיר מפרט את שמותיהם של סופרים המפורסמים ביצירותיהם הגדולות, שרובם מחברי סבייט ידועים מתקופת הממלכה התיכונה:
יש פה מישהו כמו הורדדף?

האם יש עוד כמו אמחותפ?

אין משפחה שנולדה עבורנו כמו נפרטי,

וחתי מנהיגם.

הרשו לי להזכיר לכם את שמו של פתחמדג'הוטי

ח'ע־ח'פר־רע־סנב.

האם יש עוד כמו פתחהוטפ?

גם קארס?
ניתן להעיד על כל אחד מהמחברים הללו (פרט לאמחותפ, שאף אחת מיצירותיו לא שרדה) כולל פתחמדג'הוטי (Ptahemdjehuty), כמחברים של יצירות שונות מתקופת הממלכה התיכונה. נטען כי רבים מהסבייט הקדומים נכתבו באלף השלישי לפני הספירה, בתקופת הממלכה הקדומה, אך כיום מוסכם על כך שהם למעשה נוצרו מאוחר יותר, החל מתקופת הממלכה התיכונה (בערך 1991–1786 לפני הספירה). ייחוס פיקטיבי זה למחברים של עבר רחוק יותר נועד אולי להעניק לכתבים סמכות רבה יותר.
ככל הנראה הסבייט הידוע ביותר הוא זה שנטען כי נכתב על ידי פתחהוטפ (Ptahhotep), הוזיר של פרעה השושלת החמישית צ'ד כא רע, ששלט בין השנים 2356–2388 לפני הספירה. הסבייט של פתחהוטפ, נקרא לעיתים קרובות "פתגמי פתחהוטפ" (The Maxims of Ptahhotep) או "היגדים לשיח טוב" (Maxims of Good Discourse) (האחרון הוא ביטוי המשמש כתיאור עצמי בסבייט עצמו). ההוראה מופיעה על פפירוס פרייס (Prisse Papyrus) מהשושלת השתים עשרה יחד עם סיום הוראותיו של קגמני (אנ'). סבייט ידוע אחר יוחס לאתיקאי השושלת הרביעית בשם הורדדף. רק חלקים בודדים שרדו מהוראתו (אנ').
שני סבייט מיוחסים לשליטים מצריים עצמם. הראשון שבהם נקרא "הוראות למלך מרי כא רע" (אנ'), שחי בתקופת הביניים הראשונה הבעייתית (2150–2040 לפני הספירה). נטען כי המסמך נכתב על ידי אביו של מריקארה, המלך הקודם. עם זאת, מכיוון שמריקארה ואביו היו מלכים של התקופות הלא יציבות של השושלות התשיעית עד העשירית, כמעט שום דבר אחר לא ידוע עליהם, וסביר למדי שהטקסט נכתב בתקופה מאוחרת יותר.
ההוראה המלכותית האחרת היא הוראותיו של אמנמחת. סבייט זה נכתב לכאורה על ידי אמנמחת הראשון, מייסד השושלת השתים עשרה, ששלט בין השנים 1991–1962 לפני הספירה, אך כנראה חובר לאחר מותו. יש להזכיר שאמנמחת הראשון היה הפרעה הראשון ששלט לאחר תקופת הביניים הראשונה, ולפיכך הוראותיו קשורות בניסיונו לגבש את הכוח המאופיין בנבואת נפרטי, כפי שנרמז בהספד. לפיכך, שני השבטים המלכותיים קשורים ישירות לתקופת הביניים ותוצאותיה.
למרות שאינה מיוחסת לפרעה, הוראות נאמנות מדגישה את המעלות של שמירה על צייתנות מכבדת לשליט מצרים.
סבייט הייתה סוגה שנמשכה זמן רב, עם יצירות חדשות שהופיעו ללא הרף גם בתקופת האימפריה הרומית. מספר תורות בודדות, כגון הוראתיו של אמנמחת הראשון (נכתבה בערך 1950 לפנה"ס) הועתקו והועברו ללא הרף במשך למעלה מ-1,500 שנה.
רוב הסבייט נשמר על מגילות פפירוס והן העתקות של יצירות קודמות. ארבע דוגמאות חשובות של סבייט נשמרו בפפירוס פרייס (Prisse), שתי מגילות פפירוס במוזיאון הבריטי, פפירוס אינסינגר ולוח קרנרבון 1 בקהיר. לסוגה זו יש הרבה מן המשותף לספרות מרחבית בתרבויות אחרות, והיא ניתנת להשוואה למשל לספר משלי בברית הישנה שהיה קשור בחלקו למשלי אמנ-אמ-אפה.
הערות שוליים

↑  Sneed, Mark R. (September 7, 2015). Was There a Wisdom Tradition: New Prospects in Israelite Wisdom Studies. SBL Press. ISBN 9781628371017 – via Google Books.
↑  Grapow & Ermann, vol.4, pp. 85, 86
↑  A further meaning is 'punishment', cf. Grapow & Ermann, vol. 5, 288.2-289.23
↑  "The immortality of the writer". www.ucl.ac.uk.
↑  The Loyalist Instruction
↑  Lichtheim, pp.61ff.
↑  Simpson (1972), p. 177; Parkinson (2002), pp. 313-315.
↑  Lichtheim, pp.58ff.
↑  Lichtheim, pp.97ff.
↑  Lichtheim, pp.135ff.
↑  Lichtheim, p146-163.
ביבליוגרפיה

Bruneer, H. Die Weisheitbuecher der Aegypter, Artemis, 1991.
Lichtheim, Miriam. ”Ancient Egyptian Literature, Volume II: The New Kingdom”, University of California Press, 1976, ISBN 0-520-03615-8
Shaw, Ian. Ancient Egypt, Oxford University Press, 2004.
Lichtheim, Miriam, Ancient Egyptian Literature, Volume I, 1973
Adolf Erman, Hermann Grapow, Wörterbuch der ägyptischen Sprache, Berlin 1963
Parkinson, R.B. (2002). Poetry and Culture in Middle Kingdom Egypt: A Dark Side to Perfection. London: Continuum. ISBN 0-8264-5637-5.
Simpson, William Kelly. (1972). The Literature of Ancient Egypt: An Anthology of Stories, Instructions, and Poetry. Edited by William Kelly Simpson. Translations by R.O. Faulkner, Edward F. Wente, Jr., and William Kelly Simpson. New Haven and London: Yale University Press. ISBN 0-300-01482-1.
ניקולס פינוק

| --- | --- |

 לידה:  2 בספטמבר 1973 (בן 51) בלהאם, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1985 
 מקום לימודים:  בית הספר לתיאטרון קורונה 
 nicholaspinnock.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ניקולס אנדרה פינוק (באנגלית: Nicholas Andre Pinnock; נולד ב-2 בספטמבר 1973) הוא שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה אנגלי.
ביוגרפיה

ניקולס פינוק נולד בבלהם, לונדון, והתגורר בילדותו בערב הסעודית. עם שובו לאנגליה בגיל 12, הוא נרשם ללימודי משחק בהמרסמית'. עבודתיו הראשונות הייתה כשדיגמן ושיחק בפרסומות, קליפים, סרטים וטלוויזיה. בהמשך הכשרתו המקצועית, השתתף פינוק בקורס תיאטרון מוזיקלי בן שלוש שנים בסטודיו סנטר בלונדון. לאחר השנה הראשונה, הוא החליט שמשחק הוא אהבתו הראשונה ובשנים הבאות התרכז בדרמה ובמחול מודרני. לאחר שסיים את לימודיו, הצטרף פינוק ללהקת המחול המודרני של לאה אנדרסון, ה-"Featherstonehaughs", למשך מספר שנים.
קריירה

בשנת 1986, כשחקן ילדים, כיכב פינוק בסרט סדרת הטלוויזיה "מר מגוס ממתין לך", המבוסס על הרומן מאת ג'ין קמפ. שנה לאחר מכן הוא שיחק בסדרת הטלוויזיה לילדים "בעולם של אמו". לאחר מכן המשיך בתפקידי אורח בסדרות טלוויזיה כמו "גריינג 'היל", "איסטאנדרס", "נשות הכדורגלנים", ו"נפגעים". בתיאטרון הוא שיחק בין היתר במחזה "כטוב בעיניכם" שהוצג בפסטיבל שייקספיר בסטאפורדשייר, ואחריה עבד עם במאים כמו קתי ברק בהפקות של תיאטרון המפסטד ובפסטיבל אדינבורו.
סרטו העלילתי ההוליוודי הראשון, היה שובר הקופות של קיץ 2011 "קפטן אמריקה". באותה שנה המשיך לשחק בתפקיד ליאון בדרמה "טופ בוי" עטורת פרסים בת ארבעה חלקים, ששודרה בערוץ 4 במשך ארבעה לילות רצופים מ-31 באוקטובר 2011. לאחר ההתפרעויות באנגליה בלונדון ב-2011, הופיע פינוק בדוקו-דרמה של ה-BBC "The Riots: In Their Owe Words, The Rioters". בשנה שלאחר מכן גילם פינוק את אוואן בדרמת הטלוויזיה "The Ice Cream Girls". הדרמה בת שלושה חלקים שודרה באפריל 2013.
פינוק גילם את נלסון מנדלה הצעיר בדוקו-דרמה של ערוץ ITV, "מנדלה: שנות הכלא", ששודרה ב-15 בדצמבר 2013. את הדרמה ביים טום רוברטס זוכה פרסי באפטא ואמי. הדרמה מתרכזת במשפטו וגזר דינו של מנדלה בשנת 1963, הגעתו לאי רובן עד לשחרורו ב-11 בפברואר 1990.
בשנת 2015 גילם פינוק את פרנק סאטר בסדרה "רצח בדם קר". בשנת 2015 שיחק בשני סרטים, "מפלצות: יבשת אפלה", סרט המשך למפלצות ו-"The Keeping Room".
התפקיד הבא של פינוק היה כג'ייסון באקלנד בדרמת הפשע של ITV "מרצ'לה" בעונה הראשונה והשנייה, לצד אנה פריל. הסדרה שודרה ב-ITV ב-4 באפריל 2016.  בהמשך השנה שיחק בדוקו-דרמה בת ארבעה חלקים מבית ערוץ ההיסטוריה "עליית הברברים", בה גילם את המדינאי חניבעל.
בשנת 2017 הופיע בתפקיד איאן שו בסדרה "מקביל", מותחן מדע בדיוני ששודר לראשונה ב-10 בדצמבר 2017. הוא גם משחק ב-"Criminal: UK".
בשנת 2020, גילם את אהרון וואלאס בסדרה "צדק לכל החיים", סדרת דרמה משפטית אמריקאית שיצרו האנק שטיינברג והפיק הראפר 50 סנט שגם משתתף בסדרה. הסדרה בהשראת חייו של אייזיק רייט ג'וניור, מתרכזת באסיר כלא המרצה מאסר עולם בגין פשע שלא ביצע, והפך לעורך דין כשהוא כלוא ומשמש כסנגור של אחרים. בנובמבר 2020 עלתה העונה השנייה של הסדרה, ובחודש מאי 2021, רשת ABC ביטלה את הסדרה.
בשנת 2024, שיחק פינוק את ג'וזף בעונתה השנייה של הסדרה "החשודים" (אנ') מבית ערוץ 4.
חיים אישיים

פינוק הוא שגריר של ארגון הצדקה לבריאות הנפש, Mind UK.
הערות שוליים

↑  "Nicholas Pinnock stars in upcoming thriller Fortitude". The London Studio Center. Associated Press. 2015-01-30. נבדק ב-2020-01-11.
↑  "Memorable TV". MEMORABLETV.COM. אורכב מ-המקור ב-30 בנובמבר 2011. נבדק ב-27 באוקטובר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Jones, Sam (27 באוקטובר 2009). "Topdog/Underdog". Morning Star. נבדק ב-27 באוקטובר 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Channel 4 Press". Top Boy Programme Info. Channel 4. נבדק ב-27 באוקטובר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  BBC. "The Riots: In Their Own Words". נבדק ב-1 בדצמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Mandela: The Prison Years". ITV Studios. נבדק ב-16 בדצמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Anna Friel leads the cast of new ITV drama Marcella". ITV Press Centre.
↑  McVey, Ciara (2018-07-24). "Counterpart' Star Nicholas Pinnock Calls Working With J.K. Simmons a "Master Class"". The Hollywood Reporter. נבדק ב-2020-01-11.
↑  White, Peter (2019-06-17). "Criminal': Nicholas Pinnock, David Tennant & Hayley Atwell Star In Netflix Police Interrogation Drama". נבדק ב-2020-01-11.
↑  Goldberg, Lesley (2019-03-06). "'Counterpart' Breakout Nabs Lead in ABC's 50 Cent Drama". The Hollywood Reporter. נבדק ב-2020-01-11.
↑  Andreeva, Nellie (2018-10-11). "Isaac Wright Drama From 50 Cent, Hank Steinberg & Doug Robinson Set At ABC". Deadline. נבדק ב-2020-01-11.
↑  "Mind". נבדק ב-11 בינואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2016059754  VIAF: 31146332910618731816   WorldCat (עם VIAF): 31146332910618731816
עזריה פוליקרוב

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  9 באוקטובר 1921 סופיה, ממלכת בולגריה 
 פטירה:  16 במרץ 2000 (בגיל 78) סופיה, בולגריה 
 תחומי עניין:  לוגיקה, פילוסופיה של המדע
 עיסוק:  פוליטיקאי, פיזיקאי, פילוסוף 
 הושפע מ:  קרל מרקס, אלברט איינשטיין
 מדינה:  בולגריה 
 
פרופסור עזריה פריזנטי פוליקרוב (בבולגרית: Азаря̀ Призенти Поликаров;‏ 9 באוקטובר 1921, סופיה, ממלכת בולגריה – 16 במרץ 2000, סופיה, בולגריה) היה פילוסוף, פיזיקאי ופוליטיקאי יהודי-בולגרי אשר כיהן כחבר האספה הלאומית של בולגריה.
קורות חיים

פוליקרוב נולד בסופיה. הוא רכש השכלה תיכונית בעירו, ובהמשך פרסם מספר מאמרים ועבודות בנושא מכניקת הקוונטים וניהל חליפת מכתבים עם אלברט איינשטיין. רכז השכלה אקדמית בפיזיקה באוניברסיטת מוסקבה. בהמשך, עסק בפילוסופיה של המדע ולוגיקה. ב-1944 הפך לחבר המפלגה הקומוניסטית של בולגריה. הוא עבד בספרייה המדעית המרכזית של בולגריה בסופיה, ובהמשך ניהל את המקום. בין השנים 1956–1962 הרצה באוניברסיטת ברלין ובאוניברסיטת לייפציג. ב-1962 מונה לפרופסור חבר ולראש החוג לפילוסופיה ולמדעי הטבע באקדמיה הבולגרית למדעים. בין השנים 1967–1970 כיהן כמומחה הראשי לפילוסופיה במטה אונסק"ו בפריז.
בין 1971–1973 היה עמית מחקר באוניברסיטת בוסטון ובאוניברסיטת פיטסבורג. בין השנים 1941–1999 פרסם פוליקרוב 15 ספרים שונים בתחום הפילוסופיה, אשר תורגמו למספר שפות. פוליקרוב היה חבר המפלגה הסוציאליסטית הבולגרית ובין השנים 1990–1991 כיהן מטעמה כחבר האספה הלאומית של בולגריה.
הערות שוליים

↑  עזריה פוליקרוב-ביוגרפיה, באתר rus-philosophical (ברוסית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810563970105606  BIBSYS: 90073439  GND: 120247321  ISNI: 0000 0003 8251 2829  LCCN: n80136225  NKC: xx0053181  NTA: 07022031X  SUDOC: 244060487  VIAF: 264740834   WorldCat (עם VIAF): 264740834 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "עזריה פוליקרוב".
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2001

| חלק מהאינתיפאדה השנייה |
| --- | --- |
 תאריך:  שנת 2001
 מקום:  ישראל והשטחים
 סוג:  ציר זמן
 הרוגים:  208
 פצועים:  1,401
 
רשימת פיגועי טרור נגד ישראלים שהתרחשו במדינת ישראל ובשטחים בשנת 2001.
כרוניקה

פיגועים שיצאו מאזור יהודה ושומרון,      פיגועים שיצאו מרצועת עזה,      פיגועים שיצאו מלבנון,      פיגועים שיצאו ממצרים,      פיגועים שיצאו מישראל,      פיגועים שיצאו מירדן,      פיגועים שיצאו מסוריה,      פיגועים שיצאו מטורקיה,      פיגועים שיצאו ממדינות נוספות.
כרוניקה > ינואר

1 בינואר – בפיגוע מכונית תופת ליד תחנת אוטובוס בנתניה נפצעו 60 אנשים. חמאס נטל אחריות לפיגוע.
5 בינואר – ישראלי נרצח בפיגוע באזור קיסריה.
11 בינואר – שוטר ישראלי נרצח בפיגוע ירי בכפר הס.
14 בינואר – בפיגוע סמוך לכפר ים שברצועת עזה נרצח אזרח ישראלי.
17 בינואר – רצח אופיר רחום – הנער הישראלי בן ה-16 אופיר רחום פותה באינטרנט על ידי פלסטינית שהצליחה להוביל אותו לפאתי רמאללה, שם הוא נרצח על ידי חמושים.
  23 בינואר – 2 ישראלים נרצחו בפיגוע ירי בטול כרם.
25 בינואר – בפיגוע ירי סמוך לאזור התעשייה עטרות נרצח ישראלי.
29 בינואר – בפיגוע ירי סמוך לצומת א-ראם נרצח הרב אריה הרשקוביץ.
כרוניקה > פברואר

1 בפברואר – בפיגוע ירי לעבר מכונית סמוך לאל-ערוב שביהודה ושומרון נרצח שמואל גיליס.
1 בפברואר – בפיגוע ירי לעבר מכונית בפאתי ג'נין שביהודה ושומרון נרצח ישראלי.
5 בפברואר – בפיגוע סמוך למוצב טרמית ברפיח שברצועת עזה נרצח חייל צה"ל על ידי צלף פלסטיני.
5 בפברואר – ישראלי נרצח בפיגוע דקירה בחיפה.
8 בפברואר – בפיגוע מכונית תופת בשכונה החרדית בית ישראל שבירושלים נפצעו 4 ישראלים. חמאס נטל אחריות לפיגוע.
11 בפברואר – בפיגוע ירי לעבר מכונית בכביש המנהרות סמוך לגילה נרצח ישראלי.
14 בפברואר – פיגוע האוטובוס באזור: בפיגוע דריסה שבוצע על ידי מחבל פלסטיני אשר הסיט את האוטובוס בו נהג, ממסלול נסיעתו אל מול נוסעים רבים, שעמדו בתחנת אוטובוס, בצומת טמפו שליד אזור נרצחו 8 ישראלים (7 חיילי צה"ל ואזרחית אחת) ו-21 אנשים נוספים נפצעו.
26 בפברואר – בפיגוע סמוך למושב חגור נרצח ישראלי.
כרוניקה > מרץ

1 במרץ – פיגוע המונית בצומת מי עמי: בפיגוע בצומת מי עמי נרצח ישראלי ו-9 אזרחים נוספים נפצעו. חמאס נטל אחריות לפיגוע.
4 במרץ – הפיגוע בנתניה – בפיגוע התאבדות בנתניה נרצחו 4 ישראלים ו-60 נפצעו. חמאס נטל אחריות לפיגוע.
19 במרץ – בפיגוע ירי לעבר מכונית בסמוך לנווה דניאל נרצח ישראלי.
26 במרץ – רצח שלהבת פס: צלף פלסטיני ירה למוות בתינוקת בחברון.
27 במרץ – בפיגוע מכונית תופת לצד אוטובוס שעבר באזור תעשייה תלפיות ברחוב יד חרוצים סמוך לקניון האחים ישראל בירושלים 7 ישראלים נפצעו. ארגון הג'יהאד האיסלמי נטל אחריות לפיגוע.
27 במרץ – בפיגוע התאבדות באוטובוס קו 6 בגבעה הצרפתית בירושלים נפצעו 18 ישראלים. ארגון הג'יהאד האיסלמי נטל אחריות לפיגוע.
28 במרץ – הפיגוע בתחנת הדלק מפגש השלום בנווה ימין: בפיגוע ההתאבדות נרצחו 2 ישראלים.
כרוניקה > אפריל

1 באפריל – בפיגוע דקירה בחיפה נרצחה ישראלית.
1 באפריל – חייל צה"ל נרצח בפיגוע ירי בכפר סאלם.
2 באפריל – בפיגוע בקבר רחל שבפאתי בית לחם שביהודה ושומרון נרצח חייל צה"ל.
21 באפריל – בפיגוע סמוך לכפר סורדא נרצח ישראלי.
22 באפריל – הפיגוע בכפר סבא: בפיגוע ההתאבדות נרצח ישראלי ו-60 נפצעו. החמאס וארגון הג'יהאד האיסלמי נטלו אחריות משותפת לפיגוע.
23 באפריל – בפיגוע מכונית תופת באור יהודה נפצעו 8 ישראלים. חמאס נטל אחריות לפיגוע.
28 באפריל – 5 נערים ישראלים נפצעו מפגיעת פצמ"ר במועדונית בנצר חזני.
28 באפריל – בפיגוע ירי על רכב בוואדי עארה נרצח ישראלי ו-4 נפצעו.
28 באפריל – בפיגוע דקירה בכפר בענה נרצח ישראלי.
כרוניקה > מאי

1 במאי – בפיגוע ירי סמוך לעפרה שביהודה ושומרון נרצח ישראלי.
8 במאי – בפיגוע ירי בקרבת איתמר נרצח ישראלי.
8 במאי – רצח הנערים מתקוע: בפיגוע בקרבת היישוב תקוע שביהודה ושומרון נרצחו 2 נערים ישראלים, גופתיהם נמצאו למחרת במערת חריטון.
15 במאי – בפיגוע ירי סמוך למעלה מכמש נרצחה ישראלית.
18 במאי – הפיגוע בכניסה לקניון השרון בנתניה: בפיגוע התאבדות מחוץ לקניון השרון בנתניה נרצחו 5 ישראלים ומעל ל-100 נפצעו. חמאס נטל אחריות לפיגוע.
18 במאי – בפיגוע בקרבת נווה צוף נרצח חייל צה"ל ונפצע אזרח ישראלי.
23 במאי – יהודי נרצח בסמוך לאריאל מירי מחבלים ערבים.
25 במאי – בפיגוע בכניסה לקניון בחדרה לא היו נפגעים. חמאס נטל אחריות לפיגוע.
25 במאי – בפיגוע מכונית תופת בתחנת האוטובוסים המרכזית של חדרה נפצעו 65 אנשים. ארגון הג'יהאד האיסלמי נטל אחריות לפיגוע.
25 במאי – בפיגוע בקרבת גינות שומרון נרצח ישראלי.
27 במאי – בפיגוע ברחוב יפו שבירושלים נפצעו 30 אנשים. ארגון הג'יהאד האיסלמי נטל אחריות לפיגוע. המחבל נעצר, שוחרר ב-2021 וחוסל בידי כוחות צה"ל וימ"ס ביוני 2024 לאחר שהצטרף לזרוע הצבאית של חמאס וביצע פיגוע נוסף.
29 במאי – בפיגוע ירי סמוך לנווה דניאל נרצחו 2 ישראליות.
29 במאי – בפיגוע ירי שבוצע סמוך לכפר ג'ית נרצח הקב"ט גלעד זר.
30 במאי – בפיגוע מכונית תופת מחוץ לבית ספר בנתניה נפצעו 8 ישראלים.
31 במאי – בפיגוע ירי על מכונית ליד טול כרם שביהודה ושומרון נרצח ישראלי.
כרוניקה > יוני

1 ביוני – הפיגוע בדולפינריום: בפיגוע התאבדות מחוץ למועדון ריקודים בתל אביב נרצחו 21 אנשים ו-120 נפצעו (4 מהפצועים מתו בימים שלאחר מכן). חמאס נטל אחריות לפיגוע.
5 ביוני – יידוי אבנים על מכונית בסמוך לכפר לובאן א-שרקיה. אבנים פוגעות בתינוק ישראלי שנפטר מפציעתו ב-11 ביוני.
12 ביוני – בפיגוע ירי לעבר מכונית בקרבת מעלה אדומים נרצח נזיר יווני.
14 ביוני – בפיגוע ירי בכביש המנהרות סמוך לבית לחם נרצח חייל צה"ל בדרגת סגן אלוף.
18 ביוני – בפיגוע ירי על מכונית ליד חומש שביהודה ושומרון נרצח ישראלי ונפצע אדם נוסף.
18 ביוני – בפיגוע ירי ליד ענב נרצח ישראלי.
20 ביוני – בפיגוע ירי בסילת א-ד'אהר שביהודה ושומרון נרצח ישראלי.
22 ביוני – בפיגוע מכונית תופת ליד דוגית שברצועת עזה נרצחו 2 חיילי צה"ל. חמאס נטל אחריות לפיגוע.
28 ביוני – רצח יקטרינה ויינטראוב: בפיגוע ירי על מכונית ליד ג'נין שביהודה ושומרון נרצחה ישראלית ונפצע אדם נוסף.