stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיתון 1966 בישראל

לאחר תקופת צמיחה גדולה במשק הישראלי, נכנס המשק לתקופת שפל חסרת תקדים, שכונתה מיתון. המיתון נוצר בעקבות מדיניות כלכלית מרסנת של הממשלה, הפסקת הזרמת כספי השילומים מממשלת גרמניה, וסיום פרויקטים מקיפים במשק.
המצב לפני המיתון

לפני המיתון, כלכלת ישראל ידעה צמיחה טובה מאוד. האינפלציה הייתה ברמה של רוב ארצות אירופה (כ-5%), התוצר עלה ב-10%, התעסוקה הייתה מלאה, ורק יפן השתוותה לישראל באחוזי הצמיחה שלה.
אך למצב הכלכלי היו גם השפעות שליליות. הצריכה הפרטית לנפש לא לוותה במקביל בעלייה בכמות התוצר. העלייה ברמת החיים הייתה ברובה לילידי הארץ ולעולים הוותיקים, ולא לעולי העלייה ההמונית. שר האוצר דאז, לוי אשכול, ניסה להקטין את הצריכה הפרטית בעקבות פיחות עמוק בערך הלירה (כ-66%), אך הגירעון במאזן התשלומים נותר כשהיה.
כבר בשנתיים האחרונות לכהונתו של אשכול כשר האוצר ניכרו הסממנים למיתון המתקרב. מדיניותו כללה צמיחה כלכלית גבוהה לשם השגת כמה מטרות: תעסוקה לתושבים הוותיקים ולעולים החדשים כאחד, הקצאת אחוז גבוה מהתוצר לצרכים ביטחוניים, והעלאת רמת חייו של הפרט. בנוסף, כחמישית מהתוצר הופנתה להשקעות, בעיקר לפיתוח תעשייתי. דבר זה הוביל לפעילות יתר של המשק, וליבוא הון גדול.
בחורף 1964, לקראת הגשת תקציב המדינה החדש, הבינו קברניטי המשק כי יש למתן את המדיניות הכלכלית: התפוקה התעשייתית עלתה ב-14% בשנה החולפת, וההכנסה השנתית הממוצעת עלתה ב-10%. הגידול בתקציב הביטחון הוביל לעליית האינפלציה ולהגדלת הפער במאזן התשלומים. מומחים כלכליים המליצו על קיצוץ חד בתקציב, בעיקר בתקציבי הפיתוח. הוחלט על קיצוץ קל יותר. את ההחלטה נימק שר האוצר, פנחס ספיר, בכך שהמשק הגיע למצב טוב מספיק כדי לשאת ללא זעזועים צמצומים והגבלות. בנוסף, טען ספיר שיש לקבוע סולם עדיפויות קפדני יותר לפעילות הכלכלית.
כעבור חצי שנה התברר שהקיצוץ היה קל מדי. האינפלציה הוסיפה לעלות, ובמהלך אותה חצי השנה גבר הפער במאזן התשלומים ב-80%. דוד הורוביץ, נגיד בנק ישראל, הזהיר מכך. לטענתו, הדרך היחידה לשפר את מצב המאזן הייתה בצורה של "מיתון" הפעילות המשקית וכי ההשקעות מובילות לעלייה בהכנסה ולעלייה ביבוא, שמוביל להחרפת הגירעון. אשכול וספיר אמנם ביקרו את דבריו של הנגיד, אך גם אצלם התחזקה ההבנה שאין מנוס מצמצום הפעילות. ספיר והורוביץ תכננו קווי מדיניות כלכלית כדי למתן את פעילות המשק. אולם כיוון שהבחירות לכנסת השישית היו בפתח, כמו גם הבחירות להסתדרות, הוחלט לשמור על מסגרת התקציב הנוכחית ולהוציא את המדיניות לפועל לאחר הבחירות.
שיא המשבר וסיומו

כבר ברבעון הראשון של שנת 1967, כלומר עוד לפני מלחמת ששת הימים עליה נאמר כי היא זו שפתרה את המשבר, התרבו סימני ההתאוששות. כבר בחודשי הקיץ התהפכה המגמה: האבטלה ירדה, האינפלציה התייצבה, התל"ג (במיוחד בתעשייה) עלה, והגירעון הצטמצם.
בשנת 1967, הציבור בארץ היה מצוי באווירת משבר עמוקה ביותר. מלבד האווירה הרגילה של המיתון, הציבור היה מצוי בחרדה קיומית מפאת תקופת ההמתנה - תקופה של 3 שבועות, מה-15 במאי ועד ל-5 ביוני, בה הציבור ציפה לפרוץ מלחמת ששת הימים.
מלבד הביקורת שהופנתה כלפי אשכול בעקבות המיתון, ביקורת נוספת הופנתה אליו בעקבות החלטתו לא לצאת למלחמה. מלבד זאת, לתקופה הייתה השלכה בנוגע למשק: בעקבות גיוס רוב הגברים בגילאי העבודה, המשק, שגם כך לא היה עם הרבה פעילות כלכלית, פשוט שיתק את פעולתו.
לאחר מלחמת ששת הימים הוחלט להפסיק את המיתון ולהגדיל מאוד את הגירעון התקציבי, וכך בא לסופו המיתון.
ישנם חוקרים שטוענים שהמלחמה לא הייתה הגורם ליציאה מהמיתון, ונטען שעוד לפני המלחמה המיתון התקרב אל קיצו. בנוסף, מטרת המיתון, להפסיק פעילות יתר של המשק, הושגה.
הוויכוח על מהותו וצדקתו של המיתון היזום עדיין מעסיק חוקרים. גישה אחת אומרת כי מדובר בביטוי מוקדם לאימוץ מדיניות כלכלית נאו-ליברלית עוד לפני שהמושג הזה תפס מקום בדיון הציבורי. על פי הגישה הזו, גם את המדיניות הכלכלית החדשה של 1952 יש לראות כסנונית ראשונה. ואמנם, דברים ברוח זו ניתן למצוא בספרו של דוד הורוביץ 'כלכלת ישראל' שראה אור ב-1954. על פי פרשנות זו, האליטה הכלכלית-חברתית שנהנתה ממדיניות הפיתוח שהנהיגה מפא"י לאחר הקמת המדינה, מדיניות שהצלחתה רק העמיקה אחרי תום מבצע קדש, תקופה בה ידע המשק שגשוג וצמיחה, החליטה להנהיג מדיניות כלכלית שתעלה בקנה אחד עם האינטרסים המעמדיים שלה, כלומר פחות מיסוי ופחות מעורבות של המדינה ביזמות הכלכלית. שיאה של גישה זו ב'תוכנית הייצוב' של 1985 ואחריה.
הגישה השנייה אומרת את ההפך: המיתון היזום נועד ליצור שינוי מבני במשק שעד לאותו הזמן (1965) נשען על מיזמי פיתוח אדירים: נמל אשדוד, בניית ערי פיתוח, סלילת כבישים ומעל לכל המוביל הארצי. כל אלו הגיעו לרוויה או לסיום לקראת 1965, כשבמקביל מגיעה לקיצה זרימת המזומנים שהייתה קשורה ב'הסכם השילומים'. על רקע מציאות כלכלית אובייקטיבית זו, החליטה הממשלה בראשותו של אשכול ובתמיכה של שרי 'אחדות העבודה' (אלון שימש אז כשר העבודה) ושל שרים נוספים בקואליציה (כמו אלמוגי איש מפא"י ששימש כשר השיכון), לנקוט צעדי ריסון שמטרתם להביא את המשק לכלל תפקוד סדיר במציאות בה אין יותר פרויקטים אדירי ממדים. בפועל אכן המיתון היזום יצר אבטלה משמעותית שקולה נשמע למרחוק בשל העובדה שהיא פגעה גם בעובדי צווארון לבן והכתה גם במרכז ולא רק בפריפריה, אבל אם לשפוט על פי התפקוד הכלכלי של המשק אחרי 1967, הצעד כשלעצמו היה נכון ומוצדק.
במילים אחרות, הוויכוח על המיתון היזום מתמצה במשמעות של הצעדים שננקטו, כלומר במטרתם. הפרשנות הראשונה מציעה לראות בצעדי הריסון את תחילת ההתנערות של העילית הישראלית הוותיקה והמשגשגת מהשכבות הנמוכות יותר, ואילו הפרשנות השנייה מציעה לראות בצעדי הריסון המשך מדיניות הצמיחה והפיתוח באמצעים זמניים אחרים.
המיתון הותיר רושם עמוק על החברה בישראל. במשך עשרים השנים לאחר מכן, עד לתוכנית הייצוב הכלכלית של 1985, נרתעו הפוליטיקאים מכל צעד של קיצוץ בהוצאה הציבורית. הם חששו לפגיעה ביוקרתם, כשם שיוקרתו של אשכול נפגעה מאוד במהלך המיתון. הם חששו מגרימת אבטלה המונית וירידה מהארץ. רק ב-1985 קוצצה שוב ההוצאה הציבורית, על אף האבטלה ההמונית שנגרמה בעקבות צעד זה.
מוריס הארקלס

| --- | --- |

הארקלס בשנת 2019
 לידה:  11 במאי 1993 (בן 31) ניו יורק שבארצות הברית
 עמדה:  סמול פורוורד
 גובה:  2.01 מטר
 מספר:  8
 מכללה:  אוניברסיטת סנט ג'ון בניו יורק
 דראפט:  בחירה מספר 15, 2012 פילדלפיה 76'
 קבוצות כשחקן
 2012–2015   2015–2019   2019–2020   2020   2020–2021   2021–2022   2022–:  אורלנדו מג'יק   פורטלנד טרייל בלייזרס   לוס אנג'לס קליפרס   ניו יורק ניקס   מיאמי היט   סקרמנטו קינגס   יוסטון רוקטס
מוריס חוסה הארקלס (באנגלית: Maurice José Harkless; נולד ב-11 במאי 1993) הוא כדורסלן אמריקאי-פוארטו ריקני, שמשחק בקבוצת יוסטון רוקטס מליגת ה-NBA. גובהו 2.01 מטרים, והוא משחק בעמדת הסמול פורוורד.
מאז שנת 2014 נמנה הארקלס על הסגל המורחב של נבחרת פוארטו ריקו בכדורסל, אך מעולם לא השתתף עמה במשחק רשמי.
תיכונים ומכללות

הארקלס נולד לאב אפרו-אמריקאי ואם ממוצא פוארטו ריקני, וגדל ברובע קווינס שבעיר ניו יורק. בשנתו האחרונה בתיכון עבר לקונטיקט כדי ללמוד ב"תיכון סאות' קנט", המוכר בתוכנית הכדורסל שלו, ורשם ממוצעים של 27 נקודות, 13.6 ריבאונדים ו-4.2 אסיסטים למשחק עבור קבוצת הכדורסל של התיכון.
בשנת 2011 החל ללמוד באוניברסיטת סנט ג'ון בניו יורק, ובשנתו היחידה באוניברסיטה העמיד ממוצעים של 15.5 נקודות ו-8.6 ריבאונדים למשחק אשר זיכו אותו בתואר "רוקי השנה של מחוז ה-Big East".
קריירה ב-NBA > אורלנדו מג'יק

הארקלס נבחר על ידי פילדלפיה 76' בבחירה ה-15 של דראפט 2012, וכשבועיים לאחר מכן נשלח לאורלנדו מג'יק, בטרייד שכלל ארבע קבוצות. בשלוש עונותיו עם המג'יק פתח בכמחצית מהמשחקים, והשיג ממוצעים צנועים של 6.8 נקודות ו-3.5 ריבאונדים למשחק. באותה תקופה הייתה אורלנדו אחת הקבוצות החלשות ב-NBA, ורשמה מאזן כולל של 68 ניצחונות ו-178 הפסדים (27.6%).
קריירה ב-NBA > פורטלנד טרייל בלייזרס

לקראת עונת 2015/2016 החתימה אורלנדו את הסמול פורוורד טוביאס האריס על חוזה ארוך טווח, והעבירה את הארקלס לפורטלנד טרייל בלייזרס בתמורה לבחירת דראפט עתידית. לקראת סיום אותה עונה החל הארקלס לשמש כשחקן חמישייה, ובפלייאוף 2016 ביצע קפיצת מדרגה עם ממוצעים של 11.0 נקודות ו-5.1 ריבאונדים בממוצע למשחק.
ב-27 ביולי 2016 חתם הארקלס על הארכת חוזה בפורטלנד ל-4 שנים נוספות עבור כ-40 מיליון דולר. בפלייאוף 2019 העפיל עם הטרייל בלייזרס לגמר האזור המערבי, אך קבוצתו הפסידה מול גולדן סטייט ווריורס בתוצאה 0–4. הארקלס פתח בכל 16 משחקי קבוצתו בפלייאוף, וקלע 8.4 נקודות בממוצע למשחק.
קריירה ב-NBA > לוס אנג'לס קליפרס

ב-6 ביולי 2019 הועבר ללוס אנג'לס קליפרס, כחלק מטרייד בין ארבע קבוצות בו השתתפו גם פילדלפיה 76' ומיאמי היט.
קריירה ב-NBA > ניו יורק ניקס

בפברואר 2020 הועבר לניו יורק ניקס, במסגרת טרייד משולש עם וושינגטון ויזארדס.
קריירה ב-NBA > מיאמי היט

לקראת עונת 2020/2021 חתם הארקלס על חוזה במיאמי היט.
קריירה ב-NBA > סקרמנטו קינגס

במרץ 2021 הועבר עם כריס סילבה בטרייד לסקרמנטו קינגס, תמורת נמניה בייליצה.
קריירה ב-NBA > יוסטון רוקטס

ב-6 ביולי 2022 הועבר בטרייד עם ג'סטין ג'קסון לאטלנטה הוקס. ב-27 בספטמבר הועבר בטריד שוב לאוקלהומה סיטי ת'אנדר. ב-30 בספטמבר הועבר בפעם השלישית ליוסטון רוקטס.
סטטיסטיקות הקריירה ב-NBA > בעונה הסדירה

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012/2013 | אורלנדו | 76 | 59 | 26.0 | 0.461 | 0.274 | 0.570 | 4.4 | 0.7 | 1.2 | 0.8 | 8.2 |
| 2013/2014 | אורלנדו | 80 | 41 | 24.4 | 0.464 | 0.383 | 0.594 | 3.3 | 1.0 | 1.2 | 0.6 | 7.4 |
| 2014/2015 | אורלנדו | 45 | 4 | 15.0 | 0.399 | 0.179 | 0.537 | 2.4 | 0.6 | 0.7 | 0.2 | 3.5 |
| 2015/2016 | פורטלנד | 78 | 14 | 18.7 | 0.474 | 0.279 | 0.622 | 3.6 | 0.9 | 0.6 | 0.4 | 6.4 |
| 2016/2017 | פורטלנד | 77 | 69 | 28.9 | 0.503 | 0.351 | 0.621 | 4.4 | 1.2 | 1.1 | 0.9 | 10.0 |
| 2017/2018 | פורטלנד | 59 | 37 | 21.4 | 0.495 | 0.415 | 0.712 | 2.7 | 0.9 | 0.8 | 0.7 | 6.5 |
| 2018/2019 | פורטלנד | 60 | 58 | 23.6 | 0.487 | 0.275 | 0.671 | 4.5 | 1.2 | 1.1 | 0.9 | 7.7 |
| 2019/2020 | ל.א. קליפרס | 50 | 38 | 22.8 | 0.516 | 0.370 | 0.571 | 4.0 | 1.0 | 1.0 | 0.6 | 5.5 |
| 2019/2020 | ניו יורק | 12 | 10 | 23.8 | 0.455 | 0.280 | 0.625 | 3.3 | 1.7 | 0.8 | 0.3 | 6.8 |
| קריירה |  | 537 | 324 | 23.1 | 0.478 | 0.325 | 0.612 | 3.7 | 0.9 | 1.0 | 0.7 | 7.2 |
סטטיסטיקות הקריירה ב-NBA > בפלייאוף

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | פורטלנד | 11 | 11 | 24.7 | 0.427 | 0.341 | 0.480 | 5.1 | 0.6 | 0.9 | 0.3 | 11.0 |
| 2017 | פורטלנד | 4 | 4 | 24.8 | 0.294 | 0.167 | 0.875 | 3.3 | 0.8 | 1.3 | 1.3 | 7.3 |
| 2018 | פורטלנד | 2 | 1 | 26.5 | 0.538 | 0.333 | 0.000 | 4.0 | 2.0 | 0.0 | 0.5 | 8.0 |
| 2019 | פורטלנד | 16 | 16 | 24.3 | 0.477 | 0.250 | 0.639 | 4.9 | 1.4 | 1.1 | 1.0 | 8.4 |
| קריירה |  | 33 | 32 | 24.6 | 0.436 | 0.289 | 0.609 | 4.7 | 1.1 | 1.0 | 0.8 | 9.1 |
הערות שוליים

↑  ביוגרפיה, באתר קבוצת אוניברסיטת סנט ג'ון
↑  סטטיסטיקות המכללות של הארקלס, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 2012, באתר basketball-reference.com
↑  דווייט הווארד נשלח בטרייד ללוס אנג'לס לייקרס, בארכיון אתר ה-NBA,‏ 10 באוגוסט 2012
↑  פורטלנד רוכשת את הארקלס, באתר הרשמי של הקבוצה, 14 ביולי 2015
↑  הארקלס חותם על הארכת חוזה בפורטלנד, באתר הרשמי של הקבוצה, 27 ביולי 2016
↑  הקליפרס מצרפים את הארקלס, באתר הקבוצה, 6 ביולי 2019
↑  הניקס מצרפים את הארקלס, באתר הקבוצה, 7 בפברואר 2020
↑  הארקלס חותם על חוזה במיאמי, באתר הקבוצה, 23 בנובמבר 2020
מיקל דמסגור

מיקל קרוג דמסגור (בדנית: Mikkel Krogh Damsgaard; נולד ב-3 ביולי 2000) הוא כדורגלן דני, המשחק בעמדת הקיצוני בברנטפורד ובנבחרת דנמרק.
קריירת מועדונים > תחילת הקריירה

דמסגור החל לשחק כדורגל בעיר הולדתו בעודו בן שמונה בלבד, כשאביו היה המאמן שלו. במהלך משחק עם קבוצת הכדורגל של יילניה, דמסגור נצפה על ידי צייד כישרונות של מועדון הכדורגל נורשלן, שהיה במשימה לעקוב אחר שחקן אחר, אך לבסוף שם את עיניו על דמסגור. הוא הצטרף לשורות המועדון כשחקן מתחת לגיל 12 בחוזה נערים עד שנת 2020.
קריירת מועדונים > נורשלן

ב-27 בספטמבר 2017, דמסגור ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של נורשלן, כשהיה בן 17. הוא שותף בכל דקות המשחק במשחק הגביע מול וייגור, ואף רשם בישול בניצחון 0–4 על האחרונה.
הופעת הבכורה שלו בליגה הדנית הגיעה ב-26 בנובמבר 2017 במשחק מול הורסנס.
קריירת מועדונים > סמפדוריה

ב-6 בפברואר 2020, נודע שדמסגור חתם על חוזה לארבע שנים בשורות סמפדוריה מהסרייה א' האיטלקית, כאשר החוזה שלו יכנס לתוקף החל מ-1 ביולי, סכום העברה היה כ-6.7 מיליון אירו. ב-17 באוקטובר של אותה השנה, הוא כבש את שערו הראשון בליגה בניצחון 0–3 על לאציו.
קריירת מועדונים > ברנטפורד

ב-10 באוגוסט 2022 חתם בברנטפורד מהפרמייר ליג. ב-27 באוגוסט ערך הופעת בכורה בקבוצה, בתיקו 1-1 עם אברטון.
קריירה בינלאומית

ב-21 ביוני 2021, דמסגור כבש שער בניצחון 1–4 על נבחרת רוסיה במסגרת שלב הבתים של יורו 2020, וכתוצאה מכך הפך לכובש הדני הצעיר ביותר אשר כובש באליפות אירופה בעודו בן 20 שנים ו-353 ימים. ב-7 ביולי, הוא הבקיע את השער הראשון במשחק חצי הגמר מול נבחרת אנגליה; לעומת זאת, שער זה לא הספיק לדנים כדי לנצח ולהעפיל לגמר הטורניר, זאת לאחר שהנבחרת ספגה הפסד 2–1 לאחר הארכה.
נכלל בסגל נבחרת דנמרק לטורניר יורו 2024.
הערות שוליים

↑  פודקאסט: מיילניה ועד לסמפדוריה - ריאיון עם מיקל דמסגור (בדנית)
↑  התגובות מהניצחון בגביע על וייגור (בדנית)
↑  דמסגור מגיע לסמפדוריה ב-1 ביולי מנורשלן (באיטלקית)
↑  נורשלן תקבל 50 מיליון קרונות על דמסגור (בדנית)
↑  סמפדוריה הגדולה: לאציו הפסידה משערים של קוואליארלה, אאוגלו ודמסגור (באיטלקית)
↑  רוסיה 1–4 דנמרק
↑  Hjulmand har udtaget truppen til EM באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הדנית, 30 במאי 2024 (בדנית)
| נבחרת דנמרק – יורו 2020 |
| --- | --- | --- |
|  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 וסטרגור •  4 קר •  5 מיילה •  6 כריסטנסן •  7 סקוב •  8 דילייני •  9 ברייטווייט •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 מ. יורגנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 לוסל • 17 סטריגר לארסן • 18 ואס • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 קורנליוס • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 ינסן • 25 כריסטיאנסן • 26 בוילסן • מאמן: יולמן |  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 וסטרגור •  4 קר •  5 מיילה •  6 כריסטנסן •  7 סקוב •  8 דילייני •  9 ברייטווייט •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 מ. יורגנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 לוסל • 17 סטריגר לארסן • 18 ואס • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 קורנליוס • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 ינסן • 25 כריסטיאנסן • 26 בוילסן • מאמן: יולמן | דנמרק |
| נבחרת דנמרק – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 נלסון •  4 קר •  5 מיילה •  6 אנ. כריסטנסן •  7 ינסן •  8 דילייני •  9 ברייטווייט •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 ר. כריסטנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 או. כריסטנסן • 17 סטריגר לארסן • 18 ואס • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 קורנליוס • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 סקוב • 25 לינדסטרום • 26 בה • מאמן: יולמן |  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 נלסון •  4 קר •  5 מיילה •  6 אנ. כריסטנסן •  7 ינסן •  8 דילייני •  9 ברייטווייט •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 ר. כריסטנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 או. כריסטנסן • 17 סטריגר לארסן • 18 ואס • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 קורנליוס • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 סקוב • 25 לינדסטרום • 26 בה • מאמן: יולמן | דנמרק |
| נבחרת דנמרק – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 וסטרגור •  4 קר •  5 מיילה •  6 א. כריסטנסן •  7 ינסן •  8 דילייני •  9 הוילון •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 ר. כריסטנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 הרמנסן • 17 כריסטיאנסן • 18 בה • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 ברון לארסן • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 מ. יולמן • 25 נלסון • 26 דרייר • מאמן: ק. יולמן |  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 וסטרגור •  4 קר •  5 מיילה •  6 א. כריסטנסן •  7 ינסן •  8 דילייני •  9 הוילון •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 ר. כריסטנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 הרמנסן • 17 כריסטיאנסן • 18 בה • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 ברון לארסן • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 מ. יולמן • 25 נלסון • 26 דרייר • מאמן: ק. יולמן | דנמרק |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 121164187274918201553   WorldCat (עם VIAF): 121164187274918201553
מסדר בני ציון

| --- | --- |
 מדינה:  ארצות הברית 
 מטה הארגון:  ניו יורק 
 תקופת הפעילות:  1908–הווה (כ־116 שנים) 
 bnaizion.org
 
מסדר בן ציון, שכיום נקרא קרן בני ציון (באנגלית: Bnai Zion Foundation) הוא ארגון ציוני אמריקאי שהוקם ב-1908 למימוש צורכיהם של יהודי העולם, בדגש על תמיכה בישראל ויישוב מחדש של מהגרים חדשים בארצות הברית.
היסטוריה

מסדר בן ציון נוסד בניו יורק ביוזמת י.א. בלוסטון ואחרים.
בוועידת ההקמה באפריל 1908 אימץ לעצמו המסדר את המטרה הבאה ”מסדר בני ציון יעזור לקונגרס הציוני בעבודת השגת בית לאומי בפלשתינה עבור העם היהודי מובטח באופן חוקי, ומקובל על ידי הציבור”[דרוש מקור].
בספטמבר 1910 קיבל המסדר ממחלקת הביטוח של ניו יורק תעודת הכרה כאגודה לביטוח חיים אחוותית התומכת במהגרים המגיעים לארצות הברית. ב-1918 הוקמה החברה לביטוח חיים "יהודה" על ידי Organized Judea Industrial Corp, שהפכה להיות החברה היהודית הראשונה לביטוחי חיים בפלשתינה[דרוש מקור]. ב-1921 תמך המסדר בהקמת קרן היסוד בכינוס ציוני יהדות ארצות הברית. ב-1941 חלק ממנהיגי בני ציון היו ממייסדי ארגון "מגן דוד אדום האמריקני למען פלשתינה", אשר היה מקביל למגן דוד אדום בישראל. הארגון תרם ציוד רפואי ואמבולנסים. ב-1943 נקרא "מבצר מעופף" (מפציץ B-17) על שם הארגון כהוקרה על עזרתו במלחמת העולם השנייה כולל מכירת אגרות מלחמה[דרוש מקור].
בשנת 1929 הוקם ארגון בעל שם דומה, "התאחדות בני ציון בישראל", אגודת סתרים שלא הייתה לא קשר ל"מסדר בני ציון", והייתה ידועה יותר בשם אחים נאמנים.
מפעולות הארגון

ב-1947 עזר הארגון בהקמה ותמיכה של כפר בני ציון, כפר שיתופי בשנותיו הראשונות.
ב-1948 עזר הארגון בהתמיכה בכפר האומנים עין הוד.
ב-1958 תמך הארגון בהקמת מרכזים לפגועי נפש דרך קופת חולים מאוחדת מעון בני ציון לילדים בראש העין, ומרכז קויטמן בירושלים.
ב-1963 סייע בהקמת בניין "בית מכבי" באשדוד.
ב-1971 הקים הארגון את הליגה לידידות אמריקה-ישראל. ב-1972 הוקם בית בני ציון וידידות ארצות הברית ישראל בניו יורק.
ב-1981 תרם אודיטוריום בבית התפוצות.
ב-1987 הארגון איפשר את השלמת מתקני בית הלוחם בחיפה.
ב-1987, בעקבות תרומתו הכספית של הארגון והקמת אגף חדש בן 11 קומות הוסב שמו של "בית חולים רוטשילד" בחיפה ל"המרכז הרפואי בני ציון".
ב-1997 תמך הארגון בהקמת ספרייה מרכזית במעלה אדומים.
ב-2002 אימץ הארגון את כפר "אהבה" לילדים בסיכון בקריית ביאליק.
ב-2003 תמך הארגון במכללת דוד ילין בבית הכרם.
הערות שוליים

↑  יובל של האורדן "בני ציון", העברי, 30 במרץ 1917
↑  טקס מסירת האמבולנסים האמרקאנים למד"א, הצופה, 31 באוקטובר 1944
↑  אלי אשד, ‏שששש, באתר גלובס, 23 בינואר 2007
↑  שרה ליבוביץ-דר, נחלה מדבקת, באתר הארץ, 10 במאי 2001
↑  ביתנים חדשים למעון בני  ציון, מעריב, 24 ביולי 1968
↑  אבן פינה ל"בית מכבי", הַבֹּקֶר, 13 באוגוסט 1963
↑  יגאל קוצר, גילה רזין, בי״ח רוטשילד נקרא ״בני ציון״, ע״ש התורם, חדשות, 13 באוקטובר 1987
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304443205171
מכתב זינובייב

גריגורי זינובייב
מכתב זינובייב הוא מכתב שנשלח כביכול מממשלת ברית המועצות (מגריגורי זינובייב לכאורה) אל הקומוניסטים הבריטים, בעיצומה של מערכת בחירות כלליות בשנת 1924 בממלכה המאוחדת, וקרא להם לפעול באופן מוגבר "לפיתוח הלניניזם בבריטניה ובמושבות", ובכך להביא להפיכה.
המכתב פורסם ב"דיילי מייל" הבריטי וכפי הנראה זוייף, אך פרסומו היה מזיק במיוחד היות שמועד פרסומו אירע ב-25 באוקטובר 1924, כארבעה ימים לפני הבחירות הכלליות בממלכה המאוחדת, פרסומו קשר את מפלגת הלייבור למזימה בולשביקית ליצירת מהפכה קומוניסטית בבריטניה, שבסופה גברה המפלגה השמרנית ועלתה לשלטון על חשבון יריבתה מפלגת הלייבור מהצד הליברלי. יצוין כי באותה העת הייתה מפלגת הלייבור נתונה למאבק תדמיתי על ידי תעמולה שהציגה את אותה כגוף קיצוני בעל נטיות נוסח הבולשביקים שברוסיה.
כיום משמש "מכתב זינובייב" כביטוי לאדם שנרקחה סביבו עלילה בגין כתיבת מכתב אנונימי בעוד שהוא טוען לחפותו.
ראו גם

מסמך גלנט
מסת סלע

מסת סלע הוא מונח בגאומכניקה המציין תכונות מכניות של מסלע בסביבתו הטבעית.
רקע

הגאולוגיה ההנדסית (אנ') מפרידה בין שני מונחים "סלע רציף" ו"מסת סלע", כאשר הסלע הרציף מתאר מדגם נקודתי ובודד שנלקח מהשטח אל המעבדה ושם עובר בדיקות המאפיינות את התכונות הפיזיקליות שלו, כגון חוזק לחיצה, מודול האלסטיות ומקדם פואסון.
"מסת סלע" מתארת את כל נפח המסלע, והיא כוללת גם חללים, סדקים, מי תהום ומילוי של חרסיות וחומרים זרים אחרים, כאשר כל הגורמים האלו, משפיעים על התכונות המכניות ומבדילים בין תכונות "מסת הסלע" לתכונות הסלע הרציף המתקבלות במעבדה.
בגאולוגיה ידועות מספר שיטות כדי לקבל את תכונות מסת הסלע, תוך שילוב של תצפיות שטח על המסלע ועל נתוני המעבדה של הסלע הרציף.
מאפייני מסת סלע

מסת סלע מתאפיינת במספר פרמטרים מרכזיים:
תכונות הסלע הרציף - מכלול תכונות פיזיקליות מדידות, כמו משקל סגולי, חוזק לחיצה חד צירי, מודול יאנג ומקדם פואסון.
צפיפות הסידוק - מספר מערכות הסידוק הנמצאות באזור הרלוונטי.
חספוס הסידוק - תיאור של מצב פני הסדקים, האם חלקים ויכולים לגלוש זה לעומת זה בקלות, או מחוספסים ויותר יציבים
מילוי סדקים - פרמטר המבחין בין סדקים ריקים ממילוי, או סדקים מלאים בחומר גרנולארי מסוגים שונים כמו חול או חרסית.
מצב מי התהום - כמות המים המצויים סביב למסת הסלע וזורמים בתוך הסלע ובסדקים.
מספנת ויבורג

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  1948–הווה (כ־76 שנים) 
 מיקום המטה:  ויבורג 
 ענפי תעשייה:  בניית אוניות 
 מוצרים עיקריים:  שוברת קרח 
 הכנסות:  11,772,068,000 רובל רוסי (נכון ל־2017) 
 רווח תפעולי:  295,616,000 רובל רוסי (נכון ל־2017) 
 רווח:  126,616,000 רובל רוסי (נכון ל־2017) 
 הון עצמי:  −2,796,059,000 רובל רוסי (נכון ל־2017) 
  
 www.vyborgshipyard.ru
 
מספנת ויבורג (ברוסית: ПАО «Выборгский судостроительный завод»; מילולית: "מפעל ויבורג לבניית ספינות") היא חברה לבניית ספינות הממוקמת בוויבורג, רוסיה. החברה מתמקדת בייצור מבקעות קרח וכלי תחבורה אחרים המיועדים לתנאים הארקטיים, אך החברה גם בנתה פלטפורמות קידוח והפקה עבור חיפושי נפט וגז בים. המספנה מעסיקה יותר מ-1,500 עובדים ונחשב למעסיק הגדול ביותר בעיר ויבורג.
היסטוריה

המספנה הוקמה בשנת 1948 ומאז בנתה למעלה מ-200 ספינות שונות במשקל עד 12,000 טון. המספנה מסוגלת לבנות ספינות מסוגים שונים עם מעמס עד 15,000 טון. תחום מומחיות מיוחד הוא בניית שוברות קרח וכדי לשגר שוברות קרח לים, הן נגררות באמצעות דוברה לאזור המים העמוקים של מפרץ ויבורג ומשם שטות עצמאית לחוג הקוטב הארקטי. בשנת 2012 הצטרפה המספנה לתאגיד המאוחד לבניית ספינות שהוקם ביוזמת ממשלת הפדרציה הרוסית.
פרויקטים

ב-10 ביולי 2014 חתמה מספנת ויבורג על חוזה קבלנות  עם מספנות Arctech Helsinki. על פי החוזה מספנת ויבורג תבנה ספינת אספקת לאסדות עבור חברת Sovcomflot, שנבנתה על ידי מספנת Arctech Helsinki. תכנון וציוד הספינה החדשה מאפשרים הובלה של כוח אדם ואספקה לכל ימות השנה לאסדת הנפט באזור סחלין-2 ומשפרים את התגובה לזליגת נפט ויכולת פינוי החירום. הספינה היא גרסה מפותחת נוספת בסדרה של שתי ספינות אספקה שוברות קרח אלכסיי צ'יריקוב וויטוס ברינג, שנבנו גם הן בשיתוף פעולה בין מספנת Arctech Helsinki למספנת ויבורג. בקיץ 2014 Arctech Helsinki ומספנת ויבורג קיבלו הזמנה נוספת לשלוש ספינות שוברות קרח נוספות מסדרה זו.
ב-30 באפריל 2015 חתמה מספנת ויבורג על חוזה לבניית שוברת קרח במסגרת פרויקט ימל LNG עבור נמל סאבטה. המאפיין המיוחד של הכלי הוא מערכת ההנעה המורכבת מארבע יחידות הנעה אזימוטניות בעלות הספק של 3 מגוואט כל אחת. המדחפים ממוקמים בזוגות בחרטום ובירכתיים ומספקים יכולת הנעה מרבית בתנאי קרח, יכולת תמרון מצוינת וביצוע פעולות מיוחדות באזור המים של נמל סאבטה, בו נכון לעכשיו מפעל נמצא בבנייה עבור פרויקט ימאל LNG.‏ שוברת הקרח, ששמה "אוב", הורדה למים ב-27 בספטמבר 2016.
באפריל 2015 חתמה המספנה על חוזה לבניית שתי ספינות תמיכה רב-תכליתיות המונעות על ידי דיזל 21.5 מגוואט והוזמנו על ידי Gazprom Neft. על פי החוזה שתי הספינות יועברו ללקוח עד שנת 2018. הספינות מיועדות לשימוש בטרמינל הארקטי של שדה הנפט נובופורטובסקוי שנמצא במערב מפרץ אוב בחצי האי ימאל. תכנון הספינות החדשות מבוסס על דגם Aker Arc 130.‏ הראשונה מבין שתי הספינות שהוזמנו הורדה למים ב-3 בנובמבר 2015.
בספטמבר 2015 הגישה חברת רוסמורפורט הצעה להארכת סדרת שוברי הקרח של פרויקט 21900M. המורכב משלוש אוניות. מספנת ויבורג השלימה בניית ספינה אחת, ולדיווסטוק והשיקה ספינה נוספת, נובורוסייסק. הספינה השלישית, מורמנסק, נבנתה על ידי מספנת Arctech Helsinki בפינלנד.
נכון ל-2017, מספנת ויבורג בונה גם סדרה של מכמורות עבור חברות הדייג הרוסיות.
ספינות שנבנו או בהזמנה

| שם | בעלים | שנה | סוג | כמות | מספר סידורי | בשירות | הערות | תצלום | מקורות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ולדיווסטוק | רוסמורפורט | 2015 | שוברת קרח | 230 | 9658654 | כן | פרויקט 21900M |  |  |
| נובורוסייסק | רוסמורפורט | 2016 | שוברת קרח | 231 | 9692571 | כן | פרויקט 21900M |  |  |
| אוב | אטומפלוט | 2019 (הערכה) | שוברת קרח | 232 | 9843223 | לא (בבנייה) |  |  |  |
| אלכסנדר סאניקוב | גזפרום נפט | ‏ 2018 | שוברת קרח | 233 | 9777101 | כן |  |  |  |
| אנדריי וילקיצקי | גזפרום נפט | ‏ 2018 | שוברת קרח | 234 | 9777113 | כן | ספינה אחות לאלכסנדר סאניקוב |  |  |
| ים ברנץ | צי ספינות הדיג של ארכנגלסק | 2019 (בתכנון) | מכמורת | 935 | 9836153 | לא (בבנייה) |  |  |  |
| הים הנורווגי | צי ספינות הדיג של ארכנגלסק | ‏2020 (בתכנון) | מכמורת | 936 | 9836165 | לא (בבנייה) |  |  |  |
| הים הלבן | צי ספינות הדיג של ארכנגלסק | ‏2020 (בתכנון) | מכמורת | 937 | 9836177 | לא (בבנייה) |  |  |  |
| הים הבלטי | צי ספינות הדיג של ארכנגלסק | 2021 (בתכנון) | מכמורת | 938 | 9836189 | לא (הוזמנה) |  |  |  |
| Nord Pilgrim | Nord Pilgrim | ‏2019 (בתכנון) | מכמורת | 939 | 9836127 | לא (בבנייה) |  |  |  |
|  | Nord Pilgrim | ‏2019 (בתכנון) | מכמורת | 940 | 9836139 | לא (הוזמנה) |  |  |  |
|  | LKT Co Ltd | 2022 (בתכנון) | מכמורת | 949 | 9836206 | לא (הוזמנה) |  |  |  |
| יורי מאטוצ'קין | Atlantrybflot JSC | 2020 (בתכנון) | מכמורת | 950 | 9836191 | לא (הוזמנה) |  |  |  |