stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רונלד אראוחו
הערות שוליים

↑  Andrew Smyth, Who is Ronald Araujo? FC Barcelona’s emerging centre-back, Ronaldo.com. 15 June 2020
↑  Agreement for new contract for Ronald Araujo, FCBarcelona.com
↑  Se confirmó la lista de convocados para la Copa Mundial de Catar 2022, באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל האורוגוואית, 10 בנובמבר 2022 (בספרדית)
| נבחרת אורוגוואי – קופה אמריקה 2021 |
| --- | --- | --- |
|  1 מוסלרה •  2 חימנס •  3 גודין •  4 אראוחו •  5 וסינו •  6 בנטנקור •  7 דה לה קרוס •  8 נאנדס •  9 סוארס •  10 דה ארסקאטה •   11 קאנדידו •  12 קמפאניה • 13 גונסאלס •  14 טוריירה • 15 ואלוורדה • 16 ב. רודריגס • 17 וינייה • 18 גומס • 19 קואטס • 20 ג. רודריגס • 21 קבאני • 22 קאסרס • 23 רוצ'ט • 24 גוריאראן • 25 טורס • 26 אוקמפו • מאמן: טבארס |  1 מוסלרה •  2 חימנס •  3 גודין •  4 אראוחו •  5 וסינו •  6 בנטנקור •  7 דה לה קרוס •  8 נאנדס •  9 סוארס •  10 דה ארסקאטה •   11 קאנדידו •  12 קמפאניה • 13 גונסאלס •  14 טוריירה • 15 ואלוורדה • 16 ב. רודריגס • 17 וינייה • 18 גומס • 19 קואטס • 20 ג. רודריגס • 21 קבאני • 22 קאסרס • 23 רוצ'ט • 24 גוריאראן • 25 טורס • 26 אוקמפו • מאמן: טבארס | אורוגוואי |
| נבחרת אורוגוואי – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 מוסלרה •  2 חימנס •  3 גודין •  4 אראוחו •  5 וסינו •  6 בנטנקור •  7 דה לה קרוס •  8 פליסטרי •  9 סוארס •  10 דה ארסקאטה •   11 נונייס •  12 סוסה • 13 וארלה •  14 טוריירה • 15 ואלוורדה • 16 אוליברה • 17 וינייה • 18 גומס • 19 קואטס • 20 טורס • 21 קבאני • 22 קאסרס • 23 רוצ'ט • 24 קאנוביו • 25 אוגרטה • 26 רודריגס • מאמן: אלונסו |  1 מוסלרה •  2 חימנס •  3 גודין •  4 אראוחו •  5 וסינו •  6 בנטנקור •  7 דה לה קרוס •  8 פליסטרי •  9 סוארס •  10 דה ארסקאטה •   11 נונייס •  12 סוסה • 13 וארלה •  14 טוריירה • 15 ואלוורדה • 16 אוליברה • 17 וינייה • 18 גומס • 19 קואטס • 20 טורס • 21 קבאני • 22 קאסרס • 23 רוצ'ט • 24 קאנוביו • 25 אוגרטה • 26 רודריגס • מאמן: אלונסו | אורוגוואי |
| נבחרת אורוגוואי – קופה אמריקה 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 רוצ'ט •  2 חימנס •  3 קאסרס •  4 ר. אראוחו •  5 אוגרטה •  6 בנטנקור •  7 דה לה קרוס •  8 נאנדס •  9 סוארס •  10 דה ארסקאטה •   11 פליסטרי •  12 ישראל • 13 וארלה •  14 קאנוביו • 15 ואלוורדה • 16 מ. אוליברה • 17 וינייה • 18 רודריגס • 19 נונייס • 20 מ. אראוחו • 21 מרטינס • 22 מריצ'ל • 23 מלה • 24 אולאסה • 25 כ. אוליברה • 26 אוקמפו • מאמן: ביילסה |  1 רוצ'ט •  2 חימנס •  3 קאסרס •  4 ר. אראוחו •  5 אוגרטה •  6 בנטנקור •  7 דה לה קרוס •  8 נאנדס •  9 סוארס •  10 דה ארסקאטה •   11 פליסטרי •  12 ישראל • 13 וארלה •  14 קאנוביו • 15 ואלוורדה • 16 מ. אוליברה • 17 וינייה • 18 רודריגס • 19 נונייס • 20 מ. אראוחו • 21 מרטינס • 22 מריצ'ל • 23 מלה • 24 אולאסה • 25 כ. אוליברה • 26 אוקמפו • מאמן: ביילסה | אורוגוואי |
ליאונרד קליינרוק

| --- | --- |

 לידה:  13 ביוני 1934 (בן 90) ניו יורק, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  תורת התורים 
 מקום מגורים:  ארצות הברית ארצות הברית
 מקום לימודים:  תיכון ברונקס למדעים (1951)  הסיטי קולג' של ניו יורק (1957)  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (1963) 
 מנחה לדוקטורט:  אדוארד ארתורס, יחיעם ימיני 
 מוסדות:  אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס 
 תלמידי דוקטורט:  וינט סרף, מישל אוליביה שול, Fouad Tobagi, Bartlett Scott Michel, Jau-Hsiung Huang, Fario Mehovic, Joseph Jacob Green, Willard Robert Korfhage, Tzung-I Lin, John Andrew Silvester, Saurabh Tewari, Rafael Laufer, Kenneth Kung, Yu Uny Cao, William Naylor, יחיעם ימיני, Anurag Garg, Harry Richard H Richard, Richard, H R Gail, Shioupyn Shen, Jonathan Chunhsien Lu, Randolph D. Nelson, מרט ל. מול, Robert Edman Felderman, סימון ס. לם, אדוארד ג. קופמן הבן, מריו גרלה, Ming-Yun Horng, Jen-Wen Tseng, Christos Kolias, Yeh-Ching Tung, דונה ס. נילסן, Christopher Philip Ferguson, Joel Edward Short, Zhimei Jiang, Po-Chi Hu, Farouk Kamoun 
 פרסים והוקרה:  פרס חזית הידע של קרן BBVA (2014)  מדליית IEEE על שם אלכסנדר גרהם בל (2012)  מלגת גוגנהיים  היכל התהילה של האינטרנט (2012)  פרס דן דוד (2010)  המדליה הלאומית למדעים (2007)  פרס צ'ארלס סטארק דרייפר (2001)  פרס אוקאווה (2001)  פרס IEEE לאינטרנט (2000)  עמית ACM (2000)  פרס לזכר הארי גוד (1996)  פרס סיגקום (1990)  פרס מרקוני (1986)  פרס פרדריק לנצ'סטר (1976) 
 אתר רשמי
 
ליאונרד (לן) קליינרוק (באנגלית: Leonard Kleinrock נולד ב-13 ביוני 1934) הוא מדען מחשבים אמריקאי וחלוץ אינטרנט (אנ'). הוא פרופסור מן המניין למדעי המחשב בבית הספר להנדסה ומדעים יישומיים ע"ש הנרי סמואלי באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס. קליינרוק תרם מספר תרומות חשובות לתחום מדעי המחשב, ובפרט ליסודות המתמטיים של תקשורת נתונים ברשתות מחשבים. הוא קיבל מספר פרסים יוקרתיים.
קליינרוק היה חלוץ בשימוש בתורת התורים למידול עיכובים ברשתות מיתוג הודעות בעבודת הדוקטורט שלו, שפורסמה כספר ב-1964. הוא מילא תפקיד משפיע בפיתוח ה-ARPANET. ויישם את תורת התורים למידול ומדידת הביצועים של רשתות מיתוג מנות כולל פרסום מספר עבודות בנושא.
השכלה וקריירה

ליאונרד קליינרוק נולד בניו יורק ב-13 ביוני 1934 למשפחה יהודית.
הוא סיים את לימודיו בתיכון היוקרתי ברונקס למדע בשנת 1951. הוא קיבל תואר ראשון בהנדסת חשמל בשנת 1957 מהסיטי קולג' של ניו יורק, ותואר שני ודוקטורט (Ph.D.) בהנדסת חשמל ומדעי המחשב מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) בשנים 1959 ו-1963 בהתאמה. לאחר מכן הצטרף לסגל האוניברסיטה של קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA), שם הוא ממשיך לעבוד עד היום; בין השנים 1991-1995 כיהן כיושב ראש המחלקה למדעי המחשב.
הישגים > תורת התורים

העבודה הידועה והמשמעותית ביותר של קליינרוק היא בתחום תורת התורים, נושא מרכזי במתמטיקה שימושית שיש לו יישומים רבים בתחומים שונים. הצעת התזה שלו משנת 1961, "זרימת מידע ברשתות תקשורת גדולות", הובילה לתזה דוקטורט ב-MIT בשנת 1962, "עיכוב הודעות ברשתות תקשורת עם אחסון", שפורסמה מאוחר יותר כספר בשנת 1964, "רשתות תקשורת: זרימת הודעות סטוכסטית ותכנון". בעבודה זו, הוא חקר את התצורה והפעולה של רשתות תקשורת, תוך התחשבות בפרמטרי תכנון כמו "קיבולת ערוץ, השפעת משמעת עדיפות, בחירת פרוצדורת ניתוב ותכנון מבנה טופולוגי". הוא ניתח עיכובים בתוכנית 55-A, מערכת מיתוג הודעות שהופעלה על ידי וסטרן יוניון לעיבוד מברקים. התזה שלו יישמה תורת ההסתברות למידול עיכובי תורים ברשת תקשורת כללית.
בשנת 1966 במאמרועל מיתוג מנות דונלד דייוויס יישם את הטכניקות של קליינרוק כדי להראות כי "קיים מרווח מספיק בין הביצועים המוערכים של המערכת לבין הדרישה המוצהרת" במונחים של זמן תגובה משביע רצון למשתמש אנושי. הדבר התייחס לשאלה מרכזית לגבי היתכנות רשתות מחשבים.
הישגים > ARPANET

לארי רוברטס עמית מאותה תקופה ב-MIT צירף את ליאונרד קליינרוק לפרויקט ARPANET באופן בלתי רשמי בתחילת 1967. רוברטס ביקש מפרנק ווסטרוולט לחקור את השאלות של גודל ותוכן ההודעות ברשת, ולכתוב מסמך עמדות על פרוטוקול התקשורת הבין-מחשבית, כולל "הסכמות להעברת תווים ובלוקים, בדיקת שגיאות ושידור חוזר, וזיהוי מחשבים ומשתמשים". מאוחר יותר באותה שנה, למד רוברטס על מיתוג מנות ממאמר שכתב דייוויס, שהוצג בסימפוזיון על עקרונות מערכות הפעלה באוקטובר 1967, ושילב את הקונספט בהצעה ל-ARPANET.
קליינרוק קיבל חוזה בשנת 1968 להקמת מרכז מדידת רשת (NMC) למדידת ובניית מודלים של ביצועי הרשת. עבודתו המתמטית חקרה והשפיעה על הפיתוח של ה-ARPANET המוקדם. בנוסף, קליינרוק ניהל את צוות התוכנה ב-UCLA, שכלל את סטיב קרוקר, ג'ון פוסטל ווינט סרף, שפיתחו את פרוטוקול התקשורת בין המחשבים ל-ARPANET, תוכנית בקרת הרשת (NCP).
ההודעה הראשונה ב-ARPANET נשלחה על ידי סטודנט לתואר ראשון באוניברסיטת קליפורניה, צ'ארלי קליין, בהנחייתו של קליינרוק.
ב-29 באוקטובר 1969, בשעה 10:30 בערב, מבניין Boelter Hall 3420, בניין ההנדסה הראשי של האוניברסיטה, שידר קליין ממחשב המארח SDS Sigma 7 של האוניברסיטה למחשב המארח SDS 940 של מכון המחקר סטנפורד. תוכן ההודעה היה המילה "login"; האותיות "l" ו-"o" נשלחו, אך המערכת קרסה מיד לאחר מכן. לפיכך, ההודעה הראשונה המילולית ב-ARPANET הייתה "lo". כשעה לאחר מכן, לאחר שהתאוששו מהקריסה, מחשב ה-SDS Sigma 7 השלים "login" מלא. הקישור הקבוע הראשון ב-ARPANET הוקם ב-21 בנובמבר 1969, בין מעבדת הממשק (IMP) ב-UCLA ל-IMP במכון המחקר סטנפורד. עד 5 בדצמבר 1969, הוקמה הרשת הראשונה של ארבעה צמתים.
קליינרוק השתמש ב-ARPANET להעברת הודעות מיידיות מארצות הברית ללארי רוברטס באנגליה בשנת 1973, והשתמש ברשת לשימוש יומיומי מודרני.
הישגים > אינטרנט

קליינרוק פרסם מאות מאמרי מחקר, שפתחו תחום מחקר חדש בתורת התורים ויישומה ברשתות מחשבים. בתפקידו זה, הוא הנחה מחקר של עשרות סטודנטים לתארים מתקדמים. הוא הפיץ את מחקריו ואת מחקרי תלמידיו לקהלים רחבים לשימוש אקדמי ומסחרי, וארגן מאות סמינרים מסחריים שהוצגו על ידי מומחים וחלוצים בארצות הברית ובעולם. רבים מהסטודנטים לתארים מתקדמים שקליינרוק תמך בהם ביססו את הקריירות שלהם על המומחיות שרכשו בעת עבודה על ה-ARPANET איתו, כולל כמה שעבודתם המאוחרת על רשתות תקשורת וערכת פרוטוקולי אינטרנט הובילה לטכנולוגיית הרשת המיושמת באינטרנט. עבודתו של קליינרוק שפורסמה באמצע שנות ה-70 על ביצועי ה-ARPANET, שנדונה בקבוצת העבודה הבינלאומית לרשתות, הניחה את היסודות לפיתוח פרוטוקול בקרת השידור של ערכת פרוטוקולי האינטרנט. עבודתו האנליטית בשנות ה-70 עסקה ברשתות מיתוג מנות, רשתות רדיו מנות, רשתות מקומיות, רשתות פס רחב, מחשוב נוודי, רשתות עמית לעמית וסוכנים חכמים. עבודתו התאורטית של קליינרוק על ניתוב היררכי עם הסטודנט פרוק כמון נשארת קריטית לתפעול האינטרנט כיום.
בשנת 1988 קליינרוק היה יושב ראש קבוצה שהגישה את הדו"ח "לקראת רשת מחקר לאומית" לקונגרס האמריקאי, והסיקה כי "קיים צורך ברור ודחוף ברשת מחקר לאומית". למרות שארצות הברית לא בנתה רשת מחקר וחינוך לאומית, דו"ח זה השפיע על אל גור לשאוף לפיתוח חוק מחשוב ביצועים גבוהים של 1991, שסייע לקדם את פיתוח האינטרנט כפי שהוא מוכר היום. המימון מהחוק שימש בפיתוח דפדפן האינטרנט מוזאיק בשנת 1993 במרכז הלאומי ליישומי מחשוב-על (NCSA), שהאיץ את אימוץ ה-World Wide Web.
בשנת 1990, קליינרוק אמר:
הדבר שהניע את המחקר שלי היה הרעיון של רשת מיתוג הודעות, שהייתה קודמת לרשתות מיתוג מנות. הכלי המתמטי שפותח בתורת התורים, כלומר רשתות תורים, התאים באופן מושלם לדגם של רשתות מחשבים. למעשה, זה לא התאים באופן מושלם ונאלצתי להתאים את הדגם למציאות של רשתות מחשבים. לאחר מכן פיתחתי גם כמה נהלי תכנון להקצאת קיבולת אופטימלית, נהלי ניתוב ותכנון טופולוגי.
החל מאמצע שנות ה-90, קליינרוק ביקש להיות מוכר כ"אבי רשתות הנתונים המודרניות". עד 1997, הוא טען לזכות הראשונים על המצאת מיתוג מנות ושכנע את לארי רוברטס לאמץ את הטכניקה. בשנת 2004, הוא תיאר את עבודתו כך:
בעיקרון, מה שעשיתי למחקר הדוקטורט שלי בשנים 1961-1962 היה לבסס תיאוריה מתמטית של רשתות מנות שחשפה את העקרונות הבסיסיים שמניעים את האינטרנט של היום.
עם זאת, הטענות של קליינרוק שעבודתו בתחילת שנות ה-60 היא שהולידה את הרעיון של מיתוג מנות ושעבודתו הייתה מקור לרעיונות מיתוג המנות ששימשו ב-ARPANET, שנויים במחלוקת על ידי חלוצי אינטרנט אחרים, כולל רוברט טיילור, פול ברן ודונלד דייוויס. היסטוריונים וחברי היכל התהילה של הממציאים הלאומיים (אנ') של ארצות הברית מכירים בברן ודייוויס כממציאים העצמאיים של רעיון מיתוג המנות הדיגיטלי המשמש ברשתות מחשבים מודרניות, כולל האינטרנט.
פרסים והכרה

קליינרוק תרם מספר תרומות חשובות לתחום מדעי המחשב, ובפרט ליסודות המתמטיים של תקשורת נתונים ברשתות מחשבים. הוא קיבל פרסים מקצועיים רבים. בשנת 1980 נבחר כחבר באקדמיה הלאומית להנדסה על תרומות חלוציות לתחום והנהגה כמחנך ברשתות תקשורת מחשבים. בשנת 2001 קיבל את פרס צ'ארלס סטארק דרייפר "על פיתוח האינטרנט". קליינרוק נבחר לקבל את מדליית המדע הלאומית היוקרתית, הכבוד המדעי הגבוה ביותר בארצות הברית, מהנשיא ג'ורג' וו. בוש בבית הלבן ב-29 בספטמבר 2008. "מדליית המדע הלאומית לשנת 2007 מוענקת לליאונרד קליינרוק על תרומותיו היסודיות לתיאוריה המתמטית של רשתות נתונים מודרניות, ועל המפרט התפקודי של מיתוג מנות, שהוא הבסיס לטכנולוגיית האינטרנט. הנחייתו לדורות של סטודנטים הובילה למסחור של טכנולוגיות ששינו את העולם".
הוא קיבל תואר דוקטור של כבוד מהטכניון ואת פרס "דן דוד", של אוניברסיטת תל אביב.
הוא נבחר כחבר באקדמיה הלאומית להנדסה. בשנת 2012 הוכנס קליינרוק להיכל התהילה של האינטרנט (אנ') על ידי איגוד האינטרנט העולמי. בשנת 2011 הוכנס קליינרוק לאחוות IEEE-Eta Kappa Nu (IEEE-ΗΚΝ) כחבר מצטיין. התואר חבר מצטיין הוא דרגת החברות הגבוהה ביותר בארגון ומוענק למעטים שנבחרו בזכות הישגים טכניים יוצאי דופן ותרומותיהם באמצעות הנהגה בתחומי ההנדסה החשמלית והמחשבים, שהועילו באופן משמעותי לחברה. הוא נבחר לכיתת עמיתי מכון המחקר למבצעי ניהול בשנת 2002. בספטמבר 2014, ליאונרד קליינרוק קיבל את פרס התרומה המצטיינת של ACM SIGMOBILE בכנס MobiCom 2014.
בשנת 2014 קיבל את פרס גבולות הידע של קרן BBVA "על תרומותיו החלוציות לתיאוריה ולפיתוח המעשי של האינטרנט" לפי דברי הציטוט של חבר השופטים.
בשנת 2014 פורסם גיליון מיוחד של כתב העת Computer Networks לכבודו. מאמרים נכתבו כהכרה בתרומותיו של קליינרוק לתורת התורים, מיתוג מנות, רשתות תקשורת מחשבים ופיתוח האינטרנט וטכנולוגיות הרשת הקשורות.
ראו גם

היסטוריה של האינטרנט
פרסומים

Kleinrock, Leonard (במאי 1961). "Information Flow in Large Communication Nets". Ph.D. Thesis Proposal. {{cite journal}}:  (עזרה)
Kleinrock, Leonard (ביולי 1961). "Information Flow in Large Communication Nets". RLE Quarterly Progress Report. {{cite journal}}:  (עזרה)
Kleinrock, Leonard (באפריל 1962). "Information Flow in Large Communication Nets". RLE Quarterly Progress Report. {{cite journal}}:  (עזרה)
Kleinrock, Leonard (1964). Communication Nets: Stochastic Message Flow and Design. McGraw-Hill. p. 220. ISBN 978-0486611051.
Kleinrock, Leonard (2 בינואר 1975). Queueing Systems: Volume I – Theory. New York: Wiley Interscience. pp. 417. ISBN 978-0471491101. {{cite book}}:  (עזרה)
Kleinrock, Leonard (22 באפריל 1976). Queueing Systems: Volume II – Computer Applications. New York: Wiley Interscience. pp. 576. ISBN 978-0471491118. {{cite book}}:  (עזרה)
Kleinrock, Leonard; Kamoun, Farok (בינואר 1977). "Hierarchical Routing for Large Networks, Performance Evaluation and Optimization". Computer Networks. 1 (3): 155–174. doi:10.1016/0376-5075(77)90002-2. {{cite journal}}:  (עזרה)
Kleinrock, Leonard; Gail, Richard (12 באפריל 1996). Queueing Systems: Problems and Solutions. Wiley-Interscience. p. 240. ISBN 978-0471555681. {{cite book}}:  (עזרה)
דוד הלוי חמדי

| --- | --- |
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית 
 
רבי דוד הלוי חמדי היה פרשן מקרא והלכה ומגדולי חכמי תימן במאה החמש עשרה.
תולדות

נולד לישע (גיאת'), בן לשלמה. חי בעיר חמדה שבצפון תימן ומכאן כינויו "אלחמדי". נדד בתימן לרוב, הן כדי ללמוד תורה והן לצורכי פרנסה. הגיע עד העיר עדן שבקצה הדרומי של תימן ומכאן כינויו הנוסף "אלעדני".
חמדי היה מאחרוני האסכולה הקדומה של חכמי תימן, אשר הושפעה מהאסכולה הערבית-יהודית מימי הביניים, ועסקה רבות במדעים ובפילוסופיה בהשפעת ספרות חז"ל והגאונים, ובעיקר רב סעדיה גאון והרמב"ם. הוא חיבר כ-14 חיבורים במקצועות התורה בהם ניכרת בקיאותו הרבה במקרא, במשנה, בתלמוד ובמדרשי חז"ל השונים. מלבד זאת, הייתה לו בקיאות באסטרונומיה ובפילוסופיה ערבית ויהודית.
בקיאות גדולה הייתה לו בכתבי הרמב"ם והוא חיבר שני ספרים מילוניים על פירוש המשניות לרמב"ם ועל משנה תורה לרמב"ם, במילונים אלו הוא ביאר מילים קשות ומושגים שהיו פזורים בשני ספרים אלו של הרמב"ם. בכמה מחיבוריו הסתיר את שמו בכינויים שונים כמו "אלואל בן ורינאן" שבגימטריה במספר קטן עולה שמו דוד בן ישע. רבי דוד חי חיי עוני, והוא הוצרך לנטוש את ביתו ואת שבעת ילדיו ולעבוד כמלמד תינוקות.
חיבוריו

אלוג'יז אלמוגני (=הקצר המספיק) - פירוש מדרשי-פילוסופי על התורה הכתוב בערבית יהודית. בראש כל פרשה הוא כתב פתיחה מליצית קצרה הנחרזת עם שם הפרשה. מטרת הספר כלשונו: ”להדריך את המתלמדים בדברים קצרים ברורים לא לשם בקשת מוניטין כפי שיודע הבורא יתברך ויתעלה” בסוף חיבורו הוא כותב ”ותהי השלמת החיבור ביום ששי ח' בכסלו שנת אמרו לאחיכם עמי ולאחותכם רחמה ליצירה (1487) בעיר חמדה תחרוב, וירושלים תתבנה”.
שרח - פירוש על משנה תורה להרמב"ם בדרך שאלה ותשובה, כתוב גם הוא בערבית יהודית. מקורותיו הם התלמוד, ספרות הגאונים, חיבורי הרמב"ם, מדרש אלסקילי, רב סעדיה גאון, אבן ג'נאח ושאלות ר' יהושע הנגיד. בדומה לחכמי תימן באותה תקופה, עשירים הם מקורותיו הערביים. מהפילוסופים הוא מזכיר את אפלטון ואבן סינא, מהתוכנים את אבן אפלח, אבו ג'עפר אלשרואני ואת מחבר אלזיג אלפארסי אלמצ'פרי. כמו כן מובאים דברים בשם איש המדעים הפרסי אל-בירוני. שני חיבורים מוזכרים ללא שמות מחבריהם והם "כתאב אלכ'ואץ" (ספר הסגולות) ו"כתאב אלחיואן אלכביר" (ספר החיות הגדול). הוא מזכיר בפירושו את פירושו לתורה "אלוג'יז אלמוגני" וכן את פירושיו לספר המצוות ולהלכות שחיטה לרמב"ם.
אלכאפי (המספיק) או אלג'אמע (המאסף) - מילון עברי-ערבי למשנה בפירוש הרמב"ם ולמשנה תורה. את השם אלג'אמע נתן לספר הרב יחיא קאפח. הספר נדפס במהדורת צילום כתב יד על ידי הרב שלום גמליאל בירושלים שנת התשמ"ח. כתב היד עצמו הועתק על ידי הרב שלום קורח.
שרח אלקואעד - פירוש לי"ג עיקרים לרמב"ם, כתוב בערבית יהודית. בכתב היחיד של הספר הוא מיוחס לאלואל בן ורינאן.
פירוש על הלכות שחיטה לרמב"ם, מכונה בשם "שרח גיאת".
פירוש על הלכות קידוש החודש לרמב"ם. התפרסם על ידי יצחק לנגרמן בתוך "המדעים המדויקים בקרב יהודי תימן" ירושלים התשמ"ז.
פירוש לספר המצוות לרמב"ם - ידוע רק בשמו מתוך אזכורו בפירושו "אלוג'יז אלמוגני". חיבור זה יצא לאור בירושלים בשנת התשמ"ט 1989 על ידי מכון מש"ה בשם "תשובות ר' יהושע הנגיד", מסתבר שהמוציא לאור ייחס אותו בטעות לר' יהושע הנגיד צאצא הרמב"ם, וכך שילב אותו בתוך ספר השו"ת של ר' יהושע הנגיד, אך כאמור זהו חיבורו של רבי דוד הלוי חמדי
שרח אלפאט' מן אלחבור - פירוש ערבי למילים קשות מ"החיבור" (משנה תורה לרמב"ם).
פירוש על אלזיג' אלממתחן אלמט'פרי - הערות לספר בשם זה מאת מוחמד אבן אבי בכר אלפארסי, העוסק בחכמת אסטרונומיה-תכונה.
פירוש לספר מעאריג' אלפכר אלוהיג' - על ספר מאת מחבר אלזיג' אלממתחן אלמט'פרי, עוסק באסטרונומיה.
פירוש לספר אלחצירה לאלכארקי - גם הוא באסטרונומיה.
מריבת העגל והזובח - תוכחה לשוחטים בפרוזה. יש ספק אם אכן זהו חיבורו.
משל בעל התרנגול - תוכחה לשוחטים כנ"ל.
אלמקאמה אלב כתייה באלרזק ואלנייה - מחברת המזל על הפרנסה ועל הכוונה הטובה. נכתבה בערבית יהודית, מדברת על קשיי הפרנסה של המחבר.
י"ט שירים - שירים שניכרת בהם עדיין שירת ספרד. יש מהם גם שירי חול.
כל חיבוריו עדיין לא יצאו לאור, מלבד "אלג'אמע" שעדיין לא תורגם מערבית ופירושו על הלכות קידוש החודש.
לקריאה נוספת

יהודה רצהבי, "דוד בן ישע הלוי - משורר תימני בן המאה הט"ז", ידע-עם טו, תשל"א, עמודים 67-73
יוסף טובי, "רבי דוד בן ישע הלוי (תימן, המאה הט"ו)", עלי ספר טז, תשרי תש"ן - שבט תש"ן, עמודים 79-93
קונסטנטין פרזאן

| --- | --- |

 לידה:  27 בינואר 1861 בוטימאנו, הנסיכויות הרומניות המאוחדות  
 פטירה:  27 באוגוסט 1943 (בגיל 82) בוקרשט, ממלכת רומניה רומניה 
 מקום קבורה:  Schinetea 
 מדינה:  רומניה 
 השכלה:  בית הספר הצבאי לרגלים ולפרשים  הפנימייה הצבאית ביאשי  École d'application de l'artillerie et du génie  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 השתייכות:  הנדסה צבאית 
 דרגה:  מרשל, לוטננט קולונל, מייג'ור, קפטן, לוטננט, קולונל, גנרל דיוויזיה, בריגדיר גנרל, ז'נרל ד'ארמה, לוטננט שני 
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה  מלחמת הבלקן השנייה  מלחמות הבלקן  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 עיטורים
 מסדר מיכאי האמיץ (14 באוקטובר 1916)  מסדר מיכאי האמיץ (21 ביולי 1917)  אות מסדר אנה הקדושה (1896)  מסדר מיכאי האמיץ (5 בפברואר 1920)  עיטור הכוכב של רומניה (1896)  מסדר צלב טאקובו  מסדר אלכסנדר הקדוש של בולגריה  קצין בכיר בלגיון הכבוד  דרגה רביעית במסדר גאורגיוס הקדוש  עיטור מסדר העיט הלבן של פולין 
 
קונסטנטין פרזאן
קונסטנטין פרזאן (ברומנית: Constantin Prezan;‏ 27 בינואר 1861–27 באוגוסט 1943) היה איש צבא אשר שימש כגנרל וראש המטה של הצבא הרומני במלחמת העולם הראשונה.
ביוגרפיה

פרזאן נולד ב-27 בינואר 1861 בבוטימאנו, ובשנת 1883 התגייס לצבא הרומני. בשנת 1887 הוא הועלה לדרגת קפטן, ובהמשך השתתף במלחמת הבלקן השנייה.
הוא שירת כמפקד הארמייה הרביעית במלחמת העולם הראשונה, ולאחר מכן כראש המטה. לאחר אימונים בבוקרשט וצרפת שירת קונסטנטין במטה הכללי וב־1880 קיבל את המינוי.
לאחר שרומניה הכריזה על מעבר לצד בעלות הברית תוך זניחת הנייטרליות שלה באוגוסט 1916, פרזאן קיבל את הפיקוד על הארמייה הרביעית אשר חצתה את הרי הקרפטים אל תוך טרנסילבניה. הם נתקלו בהתנגדות עיקשת של הארמייה הראשונה של הצבא האוסטרו-הונגרי, התנגדות אשר בעקבותיה אולץ צבאו של פרזאן לשגת חזרה אל הקרפטים.
ב־1916 מונה לראש המטה הכללי על ידי פרדיננד הראשון, מלך רומניה.
לאחר כיבוש טרנסילבניה, ב־1920 פרש פרזאן מהשרות הצבאי.
בעקבות המשבר פוליטי ב־1930 עקב חזרתו של קרול השני, מלך רומניה התבקש פרזאן לחזור לצבא ומונה לדרגת מרשל (יחד עם יריבו אלכסנדרו אוורסקו) והתבקש להקים ממשלה ללא זהות מפלגתית אך ללא הצלחה, זמן קצר לאחר מכן פרש אך היה רשום ברשימות הצבא עד 1943.
כרונולוגיה צבאית

1916 מפקד הארמייה הרביעית.
1916-1920 רמטכ"ל.
1939-1943 עדיין בצבא, אך ללא תפקיד.
עיטורים

Mihai Viteazu Order דרגה שלישית - על השתתפות במערכה של 1916 עבור גבורה ודבקות במשימה.
Mihai Viteazu Order דרגה שנייה - 1917 בעת שפיקד על המפקדה הכללית של הצבא הרומני.
Mihai Viteazu Order דרגה ראשונה - לאחר שהוביל את צבאו למלחמה בבסרביה, בוקובינה וטרנסילבניה.
סמל הארמייה הרביעית של קונסטנטין פרזאן
Imaginal Disk

Imaginal Disk (בעברית: דיסק דמיוני) הוא אלבום האולפן השני של הצמד המוזיקלי האמריקאי מגדלנה ביי. האלבום יצא לאור ב-23 באוגוסט 2024, על ידי חברת התקליטים Mom + Pop Music. שני חברי הצמד, מיקה טננבאום ומתיו לוין, כתבו והפיקו את האלבום כולו. Imaginal Disk הוא אלבום קונספט שבמרכזו הדמות הבדיונית "טרו" (True). לאחר שבמצחה מושתל דיסק, על מנת ליצור את הגרסה האידיאלית שלה, גופה דוחה אותו והיא לומדת מחדש את המשמעות של להיות אנושית. תוכן האלבום עוסק בנושאים שונים, בהם גילוי עצמי ותודעה.
מבחינה מוזיקלית, האלבום שייך לסוגות הסינת'-פופ, הדאנס-פופ והרוק האלקטרוני, ויצאו מתוכו ארבעה סינגלים - "Death & Romance",‏ "Image",‏ "Tunnel Vision" ו-"That's My Floor". שלושה מהם זכו לווידאו קליפים בהשראת המוזיקאי האנגלי פיטר גבריאל, העוקבים אחר טרו, הדמות המרכזית של האלבום, בגילומה של טננבאום, סולנית הלהקה. בספטמבר 2024 החל סיבוב ההופעות של הצמד לקידום האלבום, Imaginal Mystery Tour.
עם יציאתו זכה האלבום להערכה אוניברסלית ממבקרי המוזיקה. רבים מהם שיבחו את סגנונו וראו בו שיפור מאלבום הבכורה שלהם, Mercurial World, שיצא בשנת 2021. האלבום אף נכלל במספר רשימות ומצעדי סוף שנה, בהם דירוג אלבומי העשור של מגזין Paste, שגם הכתיר את "Death & Romance", הסינגל המוביל, כשיר הטוב ביותר שיצא בשנת 2024. מבחינה מסחרית, נכנס Imaginal Disk למצעדים משניים בלבד בבריטניה ובארצות הברית.
רקע

בשנת 2021 פרסם הצמד האמריקאי מגדלנה ביי, המורכב מהמוזקיאים ממיקה טננבאום ומתיו לוין, את אלבום הבכורה שלו, Mercurial World, שזכה לשבחי המבקרים. בשנה שלאחר מכן, הוציאו לאור את מהדורת הדלוקס שלו, שהכיל גרסאות אלטרנטיביות לחלק מהרצועות וכן מספר שירים חדשים. במהלך סיבוב ההופעות לקידום האלבום, החל הצמד לעבוד על מוזיקה חדשה. במקביל, עבדו על מוזיקה עם ג'יהיו וליל יאכטי והוציאו מיני-אלבום בן שבעה שירים בשם Mini Mix, Vol. 3. ביוני 2023 חתם הצמד בחברת התקליטים Mom + Pop Music שבסיסה בניו יורק. בהכרזה על כך הם הביעו את התרגשותם מ"מה שצופן העתיד", והוסיפו כי "השלב הבא כבר כאן". לאחר סדרה של פוסטים במדיה החברתית המרמזים על יציאה של מוזיקה חדשה ב-2024, הכריז הצמד על אלבומו השני, Imaginal Disk.
כתיבה והקלטה

בשנת 2022 החלה מגדלנה ביי לכתוב ולעבוד על Imaginal Disk. היה בכוונתם ליצור אלבום שונה מ-Mercurial World, שהכיל שירים בעלי מבנה פופ קלאסי. הם אף ויתרו ומחקו מספר דגימות שהרגישו להם "רציניות מדי". טננבאום סיפרה שהייתה ב"פאזה של פול מקרטני" בזמן כתיבת האלבום. השניים ציינו שבתקופה זו האזינו לדיסקוגרפיות של פינק פלויד, הביטלס, פיונה אפל, רדיוהד וסנט וינסנט. מבין האמנים והפרויקטים הנוספים שהוזכרו כהשראות לאלבום נמנים הסאונדטראק Selmasongs מאת המוזיקאית האיסלנדית ביורק, וכן הלהקה האנגלית Electric Light Orchestra. על פי הערות האלבום של Imaginal Disk, רובו הוקלט באולפן הביתי שלהם, המכונה "Mag Bay HQ".
הרכב > מוזיקה וקונספט

Imaginal Disk תואר על ידי המבקרים כאלבום סינת'-פופ, דאנס-פופ, ורוק אלקטרוני, המכיל אלמנטים מסגנונות הפופ, המוזיקה הפסיכדלית, עידן חדש, דיסקו, שוגייז ורוק מתקדם. הפקתו כונתה "מקסימליסטית". אנה גאקה מפיצ'פורק הסבירה כי האלבום יוצא מהסאונד האופטימי של הפופ ומסתגל ל"מציאות צינית ופרנואידית".
תוכנו הלירי של האלבום סובב סביב טרו (True), דמות המיוצגת על ידי טננבאום בקליפים של האלבום. לטרו מושתל במצחה "דיסק דמיוני", אובייקט בצורת תקליטור, על מנת להפוך לגרסה האידיאלית שלה. כאשר גופה של טרו דוחה את הדיסק, היא יוצאת למסע להבנת המשמעות של אנושיות. הצמד ציין כי פיתח את הנרטיב לאלבום לאחר כתיבת השירים, שהעניק לו עוד "שכבה של משמעות" והשתלב בעיצוב החזותי ובאסתטיקה של האלבום והקליפים. עטיפת האלבום נוצרה ועוצבה על ידי הצמד, יחד עם האמנית מריה שטאלובה.
הצמד מחזיק בנקודות מבט שונות לגבי האופי הרומנטי של האלבום; טננבאום טענה כי הוא פחות רומנטי מ-Mercurial World (אלבומם הראשון), בעוד לוין לא הסכים, וסובר כי הוא יותר מלודרמטי ואפל.