פרקי דרבי אליעזר
הערות שוליים

↑  ספר יוחסין מאמר ראשון אלף בית אות האל"ף:

" ...בפרקי ר' אליעזר; כי כבר ידוע שאע"פ שהוא מכונה לר' אליעזר, האחרונים עשו פרקיו".
↑  מ"ב לרנר, עיונים ברשימת ספרים מהגניזה, תעודה א (תש"ם) עמ' 49.
↑  קיסטר, עיונים באדר"ן, עמ' 15
↑  טרייטל, פרקי דרבי אליעזר, נוסח, עריכה ודוגמת סינופסיס של כתבי היד, ירושלים תשע"ג, עמ' 26-25.
↑  י.ל. צונץ הדרשות בישראל מוסד ביאליק 1974 עמ' 136.
↑  י.ל. צונץ הדרשות בישראל מוסד ביאליק 1974 הערות 23–29 לפרק ששה-עשר עמ' 420.
↑  פירקוי בן באבוי, באתר מאגרים.
↑  גינצברג, גנזי שכטר, עמ' 544.
↑  הרב יוסף מיכאל יוסקוביץ מבוא לפרקי דרבי אליעזר בתוך 'פרקי דרבי אליעזר המבואר' ירושלים ה'תשפ"ה.
↑  סדר מוצאי שבת.
↑  מרדכי מרגליות, החילוקים שבין אנשי מזרח ובני ארץ ישראל, עמ' 87, 160.
↑  אלבוים, עיצוב הסיפור בפדר"א, עמ' 125; יהלום, אז באין כל, עמ' 47.
↑  טרייטל, שם, עמ' 32-30.
↑  טרייטל, שם, עמ' 39-38.
↑  בהקדמתו לחיבור ובעשרות מקומות בגוף הפירוש מתאמץ רד"ל רבות להוכיח ולתרץ את התפיסה המסורתית הרואה בפדר"א חיבור שהוא ביסודו תנאי, אבל אלבק, השלמות לצונץ, עמ' 423 מתנגד לכך בחריפות.
↑  רד"ל בפירושו מרבה לציין למקורות אלה.
↑  אלבק, השלמות לצונץ, עמ' 422 הערה 47.
↑  דוגמאות רבות לזיקה זו מביא אלבק בהשלמותיו לחיבורו של צונץ.
↑  לכל זה ראו: אביבה שוסמן, "מקורו היהודי ומגמתו של סיפור ביקורי אברהם אצל ישמעאל", תרביץ מט (תש"מ) עמ' 345-325.
↑  טרייטל, שם, עמ' 230 ואילך, מראה שיש גם מקרים הפוכים שבהם פדר"א תלוי בתרגום.
↑  יוסף יהלום, אז באין כל, ירושלים: תשנ״ז, עמ' 46–54.
↑  אייזיק הירש וייס, דור דור ודורשיו, חלק ג, עמ' 259; טרייטל, שם, עמ' 243–244.
↑  אברהם אפשטיין, מקדמוניות היהודים, עמ' יז-כא
↑  בפרק ח'. בגניזת קהיר נמצא קטע על העיבור מחיבור קדום יותר.
↑  אלבק, השלמות לצונץ, עמ' 138.
↑  מרדכי מרגליות, החילוקים שבין אנשי מזרח ובני ארץ ישראל, ירושלים תרצ"ז, עמ' 160, באתר היברובוקס.
↑  בית יוסף, אורח חיים, סימן תרי"ט.
↑  ארבעה טורים, אורח חיים, סימן רצ"ו. על טקס ההבדלה בפרקי דרבי אליעזר ראו עוד קדרי, ברכה ומדרשה.
↑  בית יוסף, יורה דעה, סימן שצג.
↑  בית יוסף, אבן העזר, סימן סד.
↑  על המנהגים השונים ועל המנהג המיוחס לחיבורנו ראו בדף השיחה סעיף 18.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף צ"א, עמוד א'.
↑  רמב"ם, מורה נבוכים, חלק ב, פרק כו.
↑  פירוש הרמב"ן על התורה, ספר בראשית, פרק א', פסוק ז'
↑  רד"ל בפירושו מרבה להביא דוגמאות לכך.
↑  טרייטל, שם, עמ' 267 ואילך.
↑  עמד על כך אהרן מירסקי, במהדורתו לפיוטי יוסי בן יוסי.
↑  עמד על כך אייזיק הירש וייס, דור דור ודורשיו, חלק ג, עמ' 259.
↑  טרייטל, שם, עמ' 148 ואילך.
↑  רבנו תם, ספר הישר סימן מה ג, עמ' 81.
↑  כתבי יד של פרקי רבי אליעזר, באתר של לואיס בארת(הקישור אינו פעיל, 18 בינואר 2018).
↑  ראו בקטלוג של הספרייה הלאומית בירושלים.
↑  פירוש פרקי דרבי אליעזר לר' יהודה אבן מלכה: עם תרגום והשגות ר' יצחק דמן עכו
↑  טרייטל, שם, עמ' 6.
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| ספרות המדרשים |
| --- | --- | --- |
| מדרשי הלכה תנאיים (בערך 200–400 לספירה) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
|  מדרשי אגדה קלאסיים: תקופת האמוראים והסבוראים (בערך 400–600 לספירה) | בראשית רבה • ויקרא רבה • איכה רבה •  אסתר רבה (פרשיות א-ו) • שיר השירים רבה • פסיקתא דרב כהנא • מדרש פנים אחרות • ברייתא דישועה • אגדות התלמוד • פרקי רבי יוסי |  |
|  תקופת הביניים: ראשית תקופת הגאונים (בערך 600–750 לספירה) | מדרשי התנחומא • שמות רבה (פרשיות יב-מ) • במדבר רבה (פרשיות טו-כג) • דברים רבה  • רות רבה • קהלת רבה • קהלת זוטא • אבות דרבי נתן • אותיות דרבי עקיבא • מדרש תהילים (מזמורים א-קיח) • מדרש ויסעו • תרגום שני למגילת אסתר • פסיקתא רבתי • מדרש שיר השירים |  |
| המדרש המאוחר: תקופת הגאונים (בערך 750–1050 לספירה) | תנא דבי אליהו • פרקי דרבי אליעזר • שבעת פרקי רבי אליעזר • הגדה של פסח • שמות רבה (פרשיות א-יא) • במדבר רבה (פרשיות א-יד) • אסתר רבה (פרשיות ז-י) • אגדת בראשית • בראשית רבתי • פסיקתא רבתי • דברים זוטא • רות זוטא • שיר השירים זוטא • מדרש שמואל • מדרש משלי • מדרש תהילים (מזמורים קיט-קנ) • מדרש אבא גוריון • מדרש תדשא • מדרש ויושע • מדרש עשרת הדיברות • מדרש תשובת יונה הנביא • מדרש אבכיר • מדרש אספה • מדרש תמורה • פסיקתא זוטרתא (לקח טוב) |  |
| הילקוטים: תקופת הראשונים (בערך 1050–1500 לספירה) | פתרון תורה • פסיקתא זוטרתא • מדרש שכל טוב • מדרש אגדה (בובר) • ילקוט שמעוני • ילקוט המכירי • מדרש הגדול • מדרש הביאור • הגדות התלמוד (ילקוט) • עין יעקב • מדרשי רבי שמואל מסנות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266536705171  LCCN: n82010606  VIAF: 184256562   WorldCat (עם VIAF): 184256562 
כיפת הסלע בהר הבית - אזכורה בחיבור קובע את זמן חיבורו
צילום עותק פדר"א האישי של חיים מאיר הורוביץ, והיא דפוס ונציה (הדפוס השני) עם חילופי נוסח והשלמות מכתבי יד. בשוליים הצפופים שבתחתית העמוד ניתן להבחין שהורוביץ השלים את החסר על פי כתבי יד (הדף נדפס לראשונה אצל ורטהיימר, והוא כלול במהדורת תשס"ה-תשס"ו)
כיסא אליהו הנביא, מנהג שמקורו בחיבור