stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דרגון בול Z: מיזוג נולד מחדש
עלילה

בעולם הבא, רוח של נער מתבקשת לשמור על מתקן לטיהור נשמות, בו הרוע שבנשמות "מתנקה" כדי לקבל נשמות טהורות. למרות זאת הנער מעדיף לשמוע מוזיקה במקום לשמור על המתקן, ומתרשל במשימתו, כתוצאה מכך המתקן מתפוצץ וכל אנרגיית הרוע שבעולם שהייתה בתוך המתקן משתחררת ומשתלטת על הנער, שהופך למפלצת ענק שיכולה לעוות את חוקי הטבע בעולם החיים ועולם המתים. תוהו ובוהו משתרר בשני העולמות כאשר הגבול בין עולם החיים לעולם המתים נפרץ, דבר שמאפשר למתים לחזור חזרה לעולם החיים.
באותו זמן מתקיים בעולם הבא טורניר אמנויות לחימה נוסף, דומה לטורניר שהתקיים באנימה לאחר סאגת האנדרואידים. קרב הגמר, שבו מתמודד גוקו נגד יריבו הוותיק פייקון, מופרע לאחר שהאצטדיון מתמלא בגושים קריסטליים. כשהם מתחילים לברר את מקור הבעיה הם מגלים כי תחנת הקבלה לעולם הבא (המחסום שאותה מנהל מלך היאמא נלכד בתוך אחד מגושי הקריסטל האלו, ושמפלצת ענקית, שמנה וצהובה, שלא יודעת להגיד דבר מלבד "ג'אנמבה!" אחראית לכל העניין. המפלצת מתקיפה את גוקו ופייקון לאחר שהם מבקשים ממנה להסיר את המחסום. גוקו נשלח להסיח את דעתה של המפלצת בזמן שפייקון מנסה לחלץ את מלך היאמא מכלוב הקריסטל שיצר "ג'אנמבה!".
באותו זמן בכדור הארץ, תוהו ובוהו משתולל כאשר קבוצה גדולה של נבלים מההיסטוריה פולשת לכדור הארץ, וביניהם גם נבלי עבר שנגדם נלחמו לוחמי ה-Z, מובלים על ידי פריזה. חבורת הנבלים של פריזה מובסת בקלות על ידי גוהאן. גוטן וטראנקס מזמנים את הדרקון שנרון לאחר שאספו את כדורי הדרגון בול, ומבקשים ממנו לתקן את המצב, אבל שנרון לא יכול למלא את הבקשה שלהם כיוון שמלך היאמא בעולם הבא אחראי לכך והוא נמצא בצרות.
גוקו נלחם כנגד ג'אנמבה השמן אבל לא יכול לו, במיוחד לאור העובדה שג'אנמבה עושה מניפולציות על עולם המתים עצמו כדי להכות את גוקו. גוקו שמבין שעומד מולו יריב שאפילו יותר חזק ממאג'ין בו, הופך לסופר סאיין 3, ויוצא סוף סוף כשידו על העליונה. באותו הרגע שבו נראה שגוקו מביס את ג'אנמבה אחת ולתמיד, ג'אנמבה משתנה לצורה של שטן, שד דמוי-אנוש מוצק ושרירי. סופר ג'אנמבה מכה קשות את גוקו ללא מאמץ ולפני שהוא מספיק לחסל אותו, וג'יטה (שגם הוא נשלח לעולם הבא אחרי הקרב כנגד מאג'ין בו השמן) מגיע לזירת הקרב ומציל את גוקו.
גוקו מציע לוג'יטה להתמזג בעזרת טכניקת "ריקוד המיזוג", טכניקה אותה למד בזמן שהותו בעולם הבא, ובעזרתה גוטן וטראנקס יכלו להתמזג. וג'יטה בהתחלה מסרב בגלל הגאווה הסאיאנית שלו אבל הוא מסכים בלית ברירה ללמוד את טכניקת המיזוג לאחר שג'אנמבה מוצא את מקום המחבוא שלהם ומתקיף אותם. המיזוג הראשון נכשל והופך את גוקו ווג'יטה לדמות שמנה ומגושמת, אותה סופר ג'אנמבה מכה קשות.
ברגע האחרון הם ניצלים על ידי פייקון, ובזמן שפייקון מסיח את דעתו של ג'אנמבה, גוקו ווג'יטה מתמזגים שוב. הפעם המיזוג מצליח והם הופכים ללוחם סאיאני רב עוצמה בשם גוג'טה, שהופך מיד לסופר סאיין. סופר גוג'טה מנצח בקלי קלות את ג'אנמבה, ומחסל אותו אחת ולתמיד עם מכת ה"Stardust Breaker". באותו זמן גוטן וטראנקס מתמזגים לגוטנקס ומביסים את הנבלים על כדור הארץ.
לאחר שג'אנמבה הושמד, הנער שאכלס את האנרגיה השלילית שהביאה ליצירתו, מבחין בגוג'טה ורץ בבהלה מהמקום, והנזקים בעולם הבא תוקנו. וג'יטה משנה את יחסו לגוקו ונפרד ממנו בידידותיות, גוהאן ווידל מתנשקים בזמן שגוטן וטראנקס מציצים עליהם, והסרט מסתיים בכך ששנרון עדיין מחכה למשאלה.
דמויות ומדבבים

| דמות | מדבב ביפנית | מדבב בעברית | מדבב באנגלית |
| --- | --- | --- | --- |
| סון גוקו | מאסאקו נוזאווה | אבי מאיר וענונו | שון שמל |
| סון גוהאן | מאסאקו נוזאווה | עידו מוסרי | קייל הרברט |
| סון גוטן | מאסאקו נוזאווה | ינון כהן | קארה אדוארדס |
| וג'יטה (מקיטה) | ריו הוריקאווה | עמי מנדלמן | כריסטופר ר. סאבאט |
| טראנקס | טאקאשי קוסאו | לירון לב | לאורה ביילי |
| וידל | יוקו מינאגוצ'י | יסמין עיון | קארה אדוארדס |
| פייקון | היקארו מידוריקאווה | יואב בר-לב | קייל הרברט |
| מר שטן | דייסוקה גורי | מיכה אוזין סליאן | כריס רג'ר |
| בורמה | הירומי צורו | יפעת זנדני צפריר | טיפאני וולמר |
| צ'יצ'י | נאוקו וטאנאבה | אורלי טרי | סינתיה קראנז |
| ג'אנמבה | טסשו גנדה | גיורא קנת | ג'ים פורונדה (ג'אנמבה השמן), קנט ויליאמס (סופר ג'אנמבה) |
| פריזה (פאריז) | ריוסיי נאקאו | שמחה ברבירו | לינדה יאנג |
| המלך קאיו | ג'וג'י יאנאמי | יהויכין פרידלנדר | שון שמל |
| קאיו הדרומי | טוקו נישיו | שמחה ברבירו | דיימון קלארק |
| קאיו המערבי | בין שימאדה | ניר רון | קייל הרברט |
| קאיו המזרחי | קייקו יאמאמוטו | אורלי קטן | סטפני נדולני |
| קאיו הגדול | ריוג'י סאיקאצ'י | יואב בר לב | אוון ג'ונס |
| שנרון | טססו גנדה | צביקה שוורצברג | כריסטופר ר. סאבאט |
| הדיקטטור | בין שימאדה |  | כריסטופר בווינס |
| קריין | ג'וג'י יאנאמי | דב רייזר | קייל הרברט |
הפקה

היות שהסרט הופק כמעט במלואו על ידי אולפני טואי, הוא איננו מבוסס על המאנגה "דרגון בול" שכתב אקירה טוריאמה. על כן הוא לא נחשב כחלק מהקאנון העלילתי של יקום דרגון בול, ולכן קשה למקם את אירועי הסרט על ציר הזמן הרשמי של הזיכיון.
על פי המגזין Daizenshuu עלילת הסרט מתרחשת באמצע סאגת מאג'ין בו, מעט לפני שמאג'ין בו השמן התפצל לצורה טובה וצורה רעה, והפך לסופר בו. הדבר ניכר בכך שוג'יטה מת ונמצא בעולם הבא, גוקו כבר יכול להפוך לסופר סאיין 3, וגוטן וטראנקס יכולים להתמזג לגוטנקס. עם זאת, גוהאן עדיין נראה בכדור הארץ בריא ושלם בסרט, וזאת אף על פי שבשלב יותר מוקדם באנימה הוא נפצע קשה בקרב כנגד בו והובל משם לעולם המקודש של אלי הקאיו.
דמותו של גוג'טה זכתה להצלחה ולפופולריות רבה אף על פי שלא נכללה כחלק מהקאנון. למרות הכל דמותו של גוג'טה עדיין מוערצת על ידי מעריצים רבים שחיכו במשך זמן רב להכנסת דמותו של שילוב הסאיאנים בעל הכוח האדיר לקאנון של יקום דרגון בול. דבר זה אכן קרה לאחר ההכרזה על הסרט דרגון בול סופר: ברולי כחלק מהעולם של דרגון בול סופר, סרט שנחשב כקאנון כיוון שהתבסס על מאנגה של אקירה טוריאמה והופק על ידי טואי בשיתוף פעולה מלא עם טוריאמה.
הפסקול עבור המקור היפני הולחן על ידי שונסוקה קיקוצ'י, שהלחין את המוזיקה גם עבור שאר האנימה. הפסקול של קיקוצ'י נשאר כמו שהוא גם בדיבוב העברי. המוזיקה של הדיבוב האנגלי, אותו הפיק הסטודיו האמריקני Funimation, הולחנה על ידי נייתן א. ג'ונסון.
הפקה > צנזורה בישראל

באחד הקטעים בסרט, מופיעה דמות פרודית שמבוססת על אדולף היטלר: דיקטטור מן העבר שחוזר חזרה מהמתים ביחד עם צבא עצום, פרודיה על הוורמאכט. היטלר מוצג כאן כדמות קומית ונלעגת בדומה לדמותו של הדיקטטור מסרטי צ'ארלי צ'פלין, ואף הצבא שלו יורה פגזים הדומים לעפרונות צבעוניים. למרות העובדה שמדובר בפרודיה הסצנות האלו הוסרו לחלוטין מהדיבוב העברי עקב הקשר לגרמניה הנאצית ולשואה. גם בגרמניה הקטעים הללו הוסרו לחלוטין עקב החוק האוסר על הצגת סמלים נאציים.
הערות שוליים

↑  הדמות צונזרה בדיבוב העברי.
| דרגון בול מאת אקירה טוריאמה |
| --- | --- | --- |
| מאנגה | דרגון בול (1984–1995) • דרגון בול סופר (2015–2024) |  |
| אנימה/ סדרות טלוויזיה | דרגון בול (1986–1989) • דרגון בול Z ‏(1989–1996) (דרגון בול Kai ‏(2009–2011; 2014–2015)) • דרגון בול GT ‏(1996–1997) • דרגון בול סופר (2015–2018) • דרגון בול דאימה (2024–הווה) |  |
| סדרות רשת | סופר דרגון בול גיבורים (2018–הווה) |  |
| ספיישלים לטלוויזיה | בארדוק אבא של גוקו (1990) • ההיסטוריה של טראנקס (1993) • מורשתו של גיבור (1997) • לופי X טוריקו X גוקו (2013) |  |
| סרטים ל-DVD | העולם של דרגון בול זי (2000) • התכנית להשמדת הסאיינים (חלק א', חלק ב') |  |
| סרטים קצרים | גוקו והחברים חוזרים (2008) • הפרק של בארדוק (2010) (1993) • התכנית להשמדת הסופר סאיינים (רימייק) (2010) |  |
| דרגון בול - סרטים | האגדה של שנרון (1986) • היפהפייה הנרדמת בטירת השטן (1987) • הרפתקה מיסטית (1988) • החזק מנצח (1996) |  |
| דרגון בול Z - סרטים | האזור המת (1989) • החזק בעולם (1990) • עץ העוצמה (1990) • הלורד סלאג (1991) • נקמתו של קולר (1991) • שובו של קולר (1992) • סופר אנדרואיד 13 (1992) • ברולי: הסופר סאייה האגדי (1993) • בוז'אק - שודד הגלקסיה (1993) • ברולי: השיבה (1994) • ביו-ברולי (1994) • מיזוג חדש נולד (1995) • אגרוף הדרקון של סון גוקו (1995) • קרב האלים (2013) • תחייתו של פ' (2015) |  |
| דרגון בול סופר - סרטים | ברולי (2018) • סופר הירו (2022) |  |
| דמויות | סון גוקו • פיקורו • סון גוהאן • מקיטה • פריז • סל • מאסטר רושי |  |
| משחקי וידאו | בודוקאי • בודוקאי טנקאיצ'י • זינוברס • זינוברס 2 • Dragon Ball FighterZ • קאקארוט |  |
| סרטי לייב אקשן | דרגון בול: אבולוציה (2009) |  |
כרזת הדיבוב האנגלי של הסרט
אפקט לבילי

לביליות (באנגלית: lability – מלטינית: labo, labi lapsus – לגלוש, להחליק, ליפול) או אפקט לבילי הוא מושג במדעי ההתנהגות (פסיכולוגיה ופסיכיאטריה וכו'), המתאר חוסר יציבות, תנודות או שינויים מהירים ותדירים, לעיתים דרמטיים, של מצב רגשי או פונקציה נפשית. המושג מתייחס בעיקר למצב הרוח ולביטויו אצל האדם בשעה מסוימת (בבדיקה או הסטטוס הפסיכיאטריים) ואז מדברים על "לביליות אפקטיבית" (או תימית) או "אפקט לבילי" (באנגלית: labile affect, affective lability) או ל"נזילות" של רגשות ומצבי רוח לאורך זמן ממושך, הכוללת מעברים מצחוק לבכי, מכעס לשמחה וכו' והמאפיינת אישיות של אדם, בהשפעת גורמים חיצוניים והחשיבה הפנימית או בהשפעת מחלות "אורגניות" של מערכת העצבים - ואז מדברים על לביליות רגשית (או ריגושית או היפעלותית) (באנגלית: emotional lability). הלביליות האפקטיבית והרגשית, לעיתים כמו "מרוץ רגשות", נחשבת מעין מקבילה במישור הרגשי של פיזור הקשב ומרוץ המחשבות. המושג "לביליות" הושאל בזמנו מתחום הכימיה.
נורמטיבי

הלביליות הרגשית קיימת כנורמטיבית אצל ילדים בגיל הרך, שאצלם גם החשיבה וגם הרגשות הם שטחיים בגיל 1-3 (toddlers)
אצל בוגרים לביליות רגשית מתונה קיימת בסוגי אישיות נורמטיבית מסוימים (אנשים "רכי-לב" או בעלי "לב רגיש", היכולים לפרוץ בבכי בקלות).
מצבי דחק, התאהבות וסכסוכים יכולים לגרום או להחמיר לביליות רגשית אצל מתבגרים.
בפתולוגיה הנפשית > בהפרעות אישיות

בהפרעות אישיות קיימת לפעמים לביליות רגשית.
השינויים ברגשות ובריגושים יכולים להופיע ללא הקשר חיצוני כלשהו, ללא רצון מודע, או לפעמים, להפך, השינויים מותאמים למצב רוחם של הסובבים.
הלביליות הרגשית צובעת את התנהגותם של בעלי הפרעה אישיות היסטריונית הנוטים להיות מושפעים בקלות על ידי מצב רוחם של אחרים (-"פויקילותימיה"), וכמו כן להגיב בתגובות רגשיות מוגזמות, הנרגעות אמנם מהר לאחר מכן. הם יכולים לעבור מהתנהגות מותאמת, אף נעימה ופתיינית, להתפרצות זעם עם תוקפנות, איום בהתאבדות, התרחקות הפגנתית, ללא יחס פרופורציוני למצב שחוו.
באישיות ההיסטריונית הלביליות הרגשית מתלווה במלאכותיות מסוימת של ההבעות הרגשיות, היסטריוניזם (תיאטרליות) וסף תסכול נמוך.
השינויים נמשכים בדרך כלל דקות עד שעות.
בפתולוגיה הנפשית > בהפרעות אפקטיביות ואורגניות

לביליות אפקטיבית ורגשית מופיעה גם כן בהתקפים מאניים או היפומאניים או בהתקפים מעורבים של ההפרעה האפקטיבית הדו-קוטבית, שבהם השינויים ברגש הם עם או בלי גירוי חיצוני, מעברים חדים מצחוק ושמחה לרוגז ולדיכאון, בעת מאניה רוממות הרוח והפעלתנות המופרזת יכולות להפסיק להיות מוחלפות לרגעים ספורים בלבד על ידי בכי ומחשבות דיכאוניות חולפים. אצל החולה השרוי במאניה ניתן לראות שינויים פתאומיים במצב הרוח כמו "מצחוק לדמעות, מבכי לזעם, מנדיבות לתוקפנות" כתגובה לגרויים הכי קלים 
.
אצל חולי דיכאון קיים קושי לשלוט על הרגשות וכל אירוע עצוב יכול לגרום להם להתפרץ בבכי. בדרך כלל הם עלולים להגיב כך גם למילות חיבה והבנה של אחרים.
לביליות רגשית מופיעה לעיתים אצל בעלי מוגבלות שכלית, בהתחלת מצבי דמנציה (קיהיון), במצבים בלבוליים, בשיתוק הכללי המתקדם שבעגבת, בתפקוד היתר של בלוטת התריס (מחלת גרייבס).
בפתולוגיה הנפשית > בהפרעות אפקטיביות ואורגניות > האפקט הפסאודובולברי

הצורה הקיצונית ביותר של הלביליות הרגשית היא  ה"אפקט הפסאודובולברי המתאפיין בפרצי צחוק או בכי בלתי נשלטים (פחות או יותר ממושכים, ללא גירוי או סיבה. הוא נקרא גם "צחוק ובכי פתולוגיים", "אי שליטה רגשית" (אינקונטיננציה רגשית), "חוסר עקביות רגשית", או "הפרעת ביטוי רגשי לא-רצוני".
במקרים של מחלות ניווניות  כמו טרשת אמיוטרופית צידית (ALS) או טרשת נפוצה, אירועים מוחיים, ההפרעה יכולה להיות מביכה ומטרידה מאוד בשביל החולה עצמו, שאינו יכול להתנגד לה ומרגיש חסר אונים בגללה.
במקרים של דמנציה וסקולרית מתקדמת או מצב בלבולי החולה אינו מודע תמיד לשינוי בגלל הירידה הקוגניטיבית.
האפקט הפסאודובולברי מופיע לרוב לאחר נזק מוחי, הוא מתקיים ב-50% מהמטופלים עם שיתוק פסאודובולברי ניווני ובקרב כ-10% מהחולים בטרשת נפוצה
הטיפול באפקט הפסאודובולברי הוא לרוב פרמקולוגי וכולל תרופות נוגדות דיכאון כמו: פלואוקסטין, ציטלופרם, אמיטריפטילין, והתרופה "נואדקסטה" המשלבת דקסטרומטורפן עם קינידין.
אבחנה מבדלת

מול לביליות אפקטיבית חשוב לקחת בחשבון אפשרות של מצבים מאניים, היפומאניים, מחלות אורגניות מוחיות וכו' הדורשים טיפולים בהתאם לאטיולוגה. 
בהתקפים פסיכוטיים ובצורות חמורות של סכיזופרניה יכול להופיע אפקט בלתי מותאם (incongruent affect לא אדקוואטי), קיומם של רגשות סותרים בעת ובעונה אחת, לעיתים באופן ביזארי ולא מובן, כחלק מה שבלוילר הגדיר כ"אמביוולנציה הפתולוגית".
הערות שוליים

↑  N.Sillamy עמ' 148
↑  N.Sillamy עמ' 148
↑  N.Sillamy ע' 148
↑  Diane Lore Parenting by Your Toddler's Personality Type Web MD access 26-4-2014
↑  M.Hamilton ע' 75
↑  S.Tribulet, M.Shahidi  ע' 390
↑  M.Hamilton ע' 76,89
↑  S.Tribulet, M.Shahidi 2005, ע' 135
↑  M.Hamilton ע' 69
↑  2014 N.Bolt
↑  2008 H.Akiskal
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
טל סלוצקר

| --- | --- |

טל סלוצקר
 לידה:  8 במרץ 1986 (בן 38) רעננה, ישראל
 תחום יצירה:  שירה וציור
טל סלוצקר (נולד ב-8 במרץ 1986) הוא משורר וצייר ישראלי.
ביוגרפיה

טל סלוצקר נולד ברעננה לנחום, מלחין, כנר, מורה לכינור ומנצח, ולפולה, ספורטאית ומאמנת ספורט.
בראשית דרכו צייר וניגן בכינור. במקביל למד אצל הצייר זכאר שרמן רישום וציור במסורת האקדמיה הרוסית. בשנת 2000 הציג את תערוכות היחיד “ליריקה" ו”קטרזיס”. השפעה מכרעת על עבודתו באותה תקופה הייתה מפגש עם ציור רפסודת המדוזה מאת תאודור ז'ריקו במוזיאון הלובר בפריז. בגיל 14 עזב את בית הספר על"ה בהרצליה כדי ללמוד ב-Jerusalem Studio School. בשנת 2003 ביקר אצל אנטוניו לופז גרסיה, ובמשך השנים הפך לתלמידו.
בשנים 2004–2006 זכה במלגת קרן התרבות אמריקה-ישראל (קרן שרת).
פרסם בכתב העת "עכשיו" בעריכת פרופ' גבריאל מוקד בגליונות 73-74 (סתיו-חורף 2013-2014), ובגיליון א (חורף-אביב 2018).
עבודתו האמנותית

יצירתו של סלוצקר כוללת בעיקר ציור פיסול וכתיבה ספרותית. במשך שנים הביא לידי דיון פילוסופיה והגות בנושא השיגעון. השקפותיו בנושא זכו לסקירה בסרט הדוקומנטרי 'צייר הצללים' שצולם בחציו בחלל הסטודיו שלו ובחציו בתערוכתו 'הם' וזאת במקביל לקיום ערבי דיון בנושא ופעולות קונספטואליות בעיר בתקופת מחאת הדיור. עבודתו במדיום הציור הולידה מעל למאה דפי מאמרי ביקורת על הציור הישראלי ועל התפתחותו ובמקביל החל דיאלוג הולך ומעמיק עם אנשי ספרות וביקורת. פועלו כלל פרויקט ארוך טווח שנמשך כעשר שנים בשיתוף עם מוזיאון תל אביב לאמנות בו חקר את ציורי המוזיאון תוך העתקתם וציור גרסאותיו לציורים מה שכלל גם פיסול בתוך שטח המוזיאון. סלוצקר ניסח אידאולוגיה אמנותית בכתב תוך כדי הנהגת קבוצת האמנים 'הם' שכללה כשישה עשר תוך כדי התייחסות מתמדת למצב האמנות והחברה וזכותו של האמן להיות חופשי בתפישותיו ובביטוין.
בעבודתו משלב סלוצקר בין מדיומים שונים. בין הנושאים בהם הוא מתעסק ביצירותיו: פילוסופיה, משפחה, קולנוע, מיתולוגיה, ספרות, פסיכיאטריה, פיסול, מוזיקה, חיי היומיום ויהדות.
יצירתו השירית של סלוצקר נעה בין צירוף של חוויות דת ויומיום. היא רצופה בתמונות ובהתרשמויות מהחיים ומן החלומות, בהשפעות מהשירה העברית של שנות השישים והשבעים ועד שנות האלפיים.יש בה שילוש של שפה מדוברת וכתובה עם דגש על שפת דיבור ויחס בין משפטים קצרים וגבריים ומשפטים מתמשכים ורצופי מחשבות מצורפות.
השכלה

2003-2001 - שיעורי קיץ ב-International School of Painting, Drawing, and Sculpture, אומבריה, איטליה
2004-2001 - הסדנה לציור ורישום ירושלים
2007-2006 - המדרשה לאמנות בית-ברל, קלמניה
2009 - שיעורים בסטודיו שיבוקו, בית ספר לקליגרפיה וציור דיו
2013 - שיעורים אצל אנטוניו לופז גרסייה במוזיאון העירוני של העיר אלבסטה ספרד
2018 ואילך, אוניברסיטת תל אביב
כמו כן, למד אצל יאן ראוכוורגר, זכר שרמן, נחום סלוצקר, אנטוניו לופז גרסיה ועוזי קצב.
תערוכות יחיד

2000 - שרתון סיטי טאואר, רמת-גן
2000 - גלריית בית יד לבנים, רעננה (עם קטלוג)
2001 - בית יד לבנים, ראשון לציון
2006 - מיצב חלון בגלריה טובה אוסמן, תל אביב
2011 - "תקופת היובש", גלריה ברנרד, תל אביב
2012 - תצוגה, גלריה ברנרד תל אביב
2015 - "הם" - גלריה ברנרד
2017 - "עכשיו" מוזיאון הרצליה לאמנות עכשווית
תערוכות קבוצתיות

2001 - "הפינה החמישית״, גלריה על הצוק, נתניה
2003 - תערוכת תלמידים, בית-הספר הבינלאומי לציור רישום ופיסול, אומבריה, איטליה
2004 - גלריה ארטספייס, ירושלים
2005 - "ארטיק 7״, תערוכת זוכי מלגות קרן אמריקה-ישראל, המוזיאון לאמנות ישראלית, רמת-גן
2005 - "ריאליטי״, גלריה מיוחס, תל אביב
2006 - "ארטיק 8״, תערוכת זוכי מלגות קרן אמריקה-ישראל, הגלריה האוניברסיטאית, תל אביב
2006 - "ללא שם״, תערוכת גלויות, הגלריה האוניברסיטאית, אוניברסיטת חיפה
2010 - "30 שנה לגלריה טובה אוסמן״, בית האמנים, תל אביב
2010 - "גם אני הייתי ילד- עבודות ילדות של אמנים בוגרים״, נמל יפו, תל אביב
2013 - "תערוכה זוגית" גלריה חנינא
2013 - הפרויקט של יריב אגוזי
2014 - "דלפט כחול לבן" מוזיאון תל אביב לאמנות
אוצרות

2013 - תופעת צבע שקנאי תערוכה קבוצתית, גלריה P8, תל אביב
ספריו

מוזיקה לעת מלחמה, הוצאת תל אביב לאור, 2024
כתבים ומניפסטים -2020
קיום בעולם - הוצאת תל אביב לאור 2019
הם - הוצאת תל אביב לאור 2018
הבית הלבן: שירים - הוצאת 'הוצאה עצמית - הוצאה לאור', 2018. בעריכת יואב גלבוע ואמיר סומר, ייעוץ ספרותי ומבוא, גבריאל מוקד.
תקופת היובש (קטלוג תערוכה), 2011 גלריה ברנרד
קתרזיס (קטלוג תערוכה), 2000, הוצאת גלריית בית יד לבנים רעננה
לקריאה נוספת

דלפט כחול לבן, 2014 מוזיאון תל אביב
יואב איתמר, כשהדס לחש מהגיהנום, עיתון 77, גיליון 426, אוגוסט-ספטמבר 2022
הערות שוליים

↑  התערוכות משנת 2000 במרכז המידע של מוזיאון ישראל
↑  אלי אשד. הציירים הריאליסטיים – אין חדש תחת הפלטה. יקום תרבות, 6 באוגוסט 2015
↑  לפי הערך טל סלוצקר באתר אוצר הספרות העברית.
↑  אלי אשד. שישים שנה לכתב העת “עכשיו” בעריכת גבריאל מוקד: המערב הפרוע של הספרות העברית. יקום תרבות. 25 במרץ 2018
↑  טל סלוצקר במרכז המידע של מוזיאון ישראל.
↑  טל סלוצקר, צייר הצללים
↑  ביקורות מאת טל סלוצקר באתר Academia.edu
↑  יחזקאל נפשי, ‏גאון או שגעון: האמן טל סלוצקר צולל למרחבי הטירוף האנושי, באתר מעריב אונליין, 11 במרץ 2015
↑  אשר אטדגי. רב, משורר וצייר: טל סלוצקר בספר הגות חדש על גבריות ומגפה. ידיעות הרצליה (מיינט) 31 בינואר 2021
↑  סלונט, טל סלוצקר, נעים להכיר. 10 בפברואר 2019
↑  השיגעון על פי טל סלוצקר. ד״ר אלי אשד. יקום תרבות. 15 מרץ, 2012
↑  שניר פלג. הבית הלבן / טל סלוצקר. סקירה
↑  סקירת הספר בכתב העת מוטיב
↑  הספר בכתב העת יונה שחורה.
↑  חמדה רוזנבאום, אנשים שמזדיינים בכל מיני צורות, באתר הארץ, 20 בנובמבר 2006
↑  תקופת היובש – טל סלוצקר, באתר "קריסטל אמנות בתקשורת"
↑  גיא זוהר. תערוכה ביום - הם. טל סלוצקר ערוץ 10
↑   איתן בוגנים, בין ירושלים לברלין, באתר הארץ, 12 במרץ 2015
↑  התערוכות במרכז המידע של מוזיאון הרצליה
↑  התערוכה באתר מוזיאון הרצליה
↑  טל סלוצקר וקבוצת 'הם' מתוך 'כתבים ומניפסטים' – ספר הגות חדש. כתב העת יונה שחורה.
↑  הבית הלבן באתר הספרייה הלאומית
↑  הספר באתר סימניה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 273350  NLI: 987007268163005171  ISNI: 0000 0001 2009 4380  LCCN: no2011069256  VIAF: 171154307   WorldCat (עם VIAF): 171154307 
תמונת ההלקאה של פיירו דלה פרנצ'סקה ממנה הושפע
חירבת אל-עורה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 היסטוריה
 תרבויות:  שומרונים 
 תקופות:  התקופה הביזנטית בארץ ישראל 
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  32°07′47″N 34°48′53″E﻿ / ﻿32.129780687863°N 34.814827465269°E﻿ / 32.129780687863; 34.814827465269
  (למפת גוש דן מוגדלת) חירבת אל-עורה(למפת גוש דן רגילה) חירבת אל-עורה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חירבת אל-עורה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חירבת אל-עורה
 
חירבת אל-עורה הוא אתר ארכאולוגי בדרום רמת השרון מול הכפר הירוק; שהתקיים בתקופה הביזנטית, האומאית והעבאסית.
היסטוריה

בטרם נחפר האתר, שהתגלה בסקר ארכאולוגי, הציע יעקב קפלן כי מערות הקבורה הסמוכות שנתגלו מדרום-מערב במערות אפקה שבתל ברוך שימשו את יושבי חורבת אל-עורה.
מהחפירות במקום נמצאו ממצאים קרמיים ואפיגרפיים שמעידים כי במקום ישבו שומרונים בתקופה הביזנטית, נראה כי לחלק מהמבנים היו מקוואות.
עם הכיבוש המוסלמי של ארץ ישראל, היישוב השומרוני ננטש, ובימי האומאים נבנה יישוב לידו שהיה ברמת בניה נמוכה בהרבה מזו שהייתה בתקופה הביזנטית.
בימי העבאסים התקיים בצפון המקום, מבלי להחריב את שרידי היישובים מהתקופות הקדומות, יישוב קטן עם מתקן להפקת זכוכית.
ב-2024 החלה בניית שכונה מודרנית במקום, ועיריית רמת השרון הכריזה כי האתר יהיה חלק מפארק שישלב בתוכו את העתיקות כיצירות מוגנות להנאת הציבור הרחב.
הערות שוליים

↑  גיליון 129 לשנת 2017תל אביב, תל ברוך, באתר www.hadashot-esi.org.il
1 2 3 4  הרצאה של דייגו ברקן, מנהל מחוז מרכז ב"רשות העתיקות", באוניברסיטת תל אביב, ה-28 ביולי 2024.
1 2  כך נראו החיים באזור רמת השרון לפני 1,500 שנה, באתר ynet, 18 באוגוסט 2021
תקיפת מטוס אל על בציריך

| --- | --- |
 תאריך:  18 בפברואר 1969 
 מקום:  נמל התעופה הבינלאומי ציריך קלוטן 
 סוג:  פיגוע 
 הרוגים:  1 
 פצועים:  6 
 
מטוס בואינג 720, ברישום 4X-ABB, אשר הותקף בציריך, בתמונה משנת 1980
תקיפת מטוס אל על בציריך התרחשה ב-18 בפברואר 1969. חוליה בת ארבעה מחבלים, חברי ארגון "החזית העממית לשחרור פלסטין" תקפה מטוס בואינג 720 של חברת אל על, שהתכונן להמראה בנמל התעופה הבינלאומי ציריך קלוטן. בהתקפה נפצעו אחדים מאנשי הצוות ונגרם נזק למטוס, אך נמנע אסון כבד בזכות המאבטח שהיה במטוס, מרדכי רחמים, שירה לעבר התוקפים והרג את ראש החוליה.
חוליית המחבלים ארבה למטוס בואינג 707 של חברת אל על, שהתכונן להמראה בנמל התעופה הבינלאומי ציריך קלוטן. באותה עת שהו במטוס 17 נוסעים ו-11 אנשי צוות. המחבלים היו מצוידים ברובי AK-47 (קלשניקוב) וברימוני יד. יריות המחבלים פגעו בתא הטייס ובגוף המטוס, וכתוצאה מכך נפצע קשה חניך הטיס, יורם פרס וכעבור כחודש מת מפצעיו. מאבטח המטוס, מרדכי רחמים, לוחם בסיירת מטכ"ל בעברו, רץ לתא הטייס וירה לעבר התוקפים מחלון תא הטייס, ולאחר מכן יצא מהמטוס באמצעות מגלשת החירום שבדלת האחורית, והמשיך בקרב יריות עם התוקפים. הוא הרג את ראש החוליה, והמאבק הסתיים רק כשהגיעו למקום כוחות הביטחון השווייצרים.
רחמים נעצר על ידי משטרת שווייץ, יחד עם חברי חוליית המחבלים. על המחבלים נמצאו נשק וחמרי נפץ רבים, וכן עלונים בגרמנית הפונים אל העם בשווייץ ומסבירים את מטרות הפעולה, תוך השוואתה לפעולתו של וילהלם טל. בחקירה התברר שהמחבלים הגיעו לשווייץ מדמשק, והנשק וחומרי הנפץ הגיעו לשווייץ בדואר דיפלומטי של אחת ממדינות ערב.
בחקירתו הודה רחמים שהוא איש שירותי הביטחון של ישראל. לאחר כחודש במעצר שוחרר רחמים בערבות עד לתחילת משפטו, ושב לישראל.
ב-27 בנובמבר 1969, נפתח בווינטרטור שבשווייץ משפטם של רחמים ושלושת המחבלים. מדינת ישראל שלחה את פרקליט המדינה, גבריאל בך, לטפל בהגנתו של רחמים. נגד שלושת המחבלים, אמינה דחבור, איברהים תופיק ומוחמד עבד אל-הוג'ה הוגש כתב אישום בן שבעה סעיפים, ובראשם הריגת אדם בכוונה תחילה. כתב האישום נגד רחמים כלל שני סעיפים: הריגת אדם בכוונה מתוך התרגשות חמורה בנסיבות המצדיקות את ההתרגשות ופעולה בלתי חוקית מטעם מדינה זרה. במהלך המשפט נאלצה ישראל להודות לראשונה שלטיסות אל על מתלווים אנשי ביטחון, כדי לסכל חטיפות וטרור אווירי. ב-23 בדצמבר 1969 הסתיים המשפט. רחמים זוכה בדין, ושלושת המחבלים נידונו לשתים עשרה שנות מאסר, אך שוחררו בספטמבר 1970 בתמורה לשחרור בני ערובה מחטיפת המטוסים לשדה דוסון.
ראו גם

תקיפת מטוס אל על באתונה
הערות שוליים

↑  דוד מושיוב, מטוס 'אל על' הותקף בציריך, דבר, 19 בפברואר 1969
↑  הגיע ארונו של יורם פרס; היום הלוויה במעיין-צבי, דבר, 27 במרץ 1969
↑  דויד מושיוב ויורם פרי, נוסעי המטוס מספרים על ההתקפה בציריך, על גבורת הצעיר שירה בתוקפים ועל קור-הרוח של חברי הצוות, דבר, 20 בפברואר 1969
1 2  לילי בת-אהרון, 7 סעיפי-אישום נגד הערבים, שניים - נגד מרדכי רחמים, דבר, 27 בנובמבר 1969
↑  התובע של מחוז ציריך: תוקפי המטוס הודו שיצאו מדמשק, דבר, 20 בפברואר 1969
↑  לילי בן-אהרון, הקברניט גנות יעיד מחר במשפט וינטרתור, דבר, 30 בנובמבר 1969
↑  מרדכי רחמים הודה בשייכותו לשרותי הביטחון הישראלים, דבר, 23 בפברואר 1969
↑  מרדכי רחמים שוחרר בערבות ושב לישראל, דבר, 21 במרץ 1969
↑  לילי בן-אהרון, היום ייפתח משפטם של שלושת תוקפי מטוס "אל על" ומרדכי רחמים, דבר, 27 בנובמבר 1969
↑  לילי בת אהרון, מרדכי רחמים זוכה מכל אשמה וחזר משווייץ לישראל, דבר, 23 בדצמבר 1969
| פיגועי טרור נגד ישראלים במחצית השנייה של המאה ה-20 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | 1948 עד 1959 • שנות ה-60 • שנות ה-70 • שנות ה-80 • שנות ה-90 • > |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | שנות ה-70: מתקפת הטרור בשדה התעופה של מינכן (10 בפברואר 70) • הפיגוע בטיסה 330 של סוויסאייר מציריך לנתב"ג (21 בפברואר 70) • חטיפת טיסת 571 של סבנה איירליינס מבריסל לנתב"ג (8 במאי 72) • טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן (5–6 בספטמבר 72) • משבר בני הערובה בשגרירות ישראל בבנגקוק (28 בדצמבר 72) • הפיגוע בטיסה 841 של טראנס וורלד איירליינס מנתב"ג לניו-יורק (8 בספטמבר 74) • חטיפת מטוס אייר פראנס 139 מנתב"ג לפריז (27 ביוני 76)  שנות ה-80: ניסיון ההתנקשות בשגריר הישראלי בלונדון (3 ביוני 82) • הפיגוע בראס בורקה (5 באוקטובר 85) • רצח הימאים הישראלים בברצלונה (5 באוקטובר 85) • הפיגועים בדלפקי אל על בנמלי התעופה של וינה ורומא (27 בדצמבר 85) • ניסיון הפיגוע בטיסת אל על מלונדון (17 באפריל 86)  שנות ה-90: פיגוע האוטובוס במצרים (4 בפברואר 90) • הפיגוע בשגרירות ישראל בארגנטינה (17 במרץ 92) • הפיגוע בשגרירות ישראל בלונדון (26 ביולי 94) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029