stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קית' קאראדין
חיים אישיים

קאראדין נפגש עם שחקנית שלי פלימפטון ששיחקו במחזמר שיער בברודוויי. היא הייתה נשואה לשחקן סטיב קארי, למרות שהם היו פרודים היא וקאראדין ניהלו רומן. לאחר שקאראדין עזב את ההצגה והיה בקליפורניה נודע לו שפלימפטון בהריון עם בתו מרתה פלימפטון.
קאראדין התחתן עם סנדרה וויל ב-6 בפברואר 1982. הם נפרדו בשנת 1993, לפני שוויל הגישה בקשה לגירושין בשנת 1999. לזוג נולדו שני ילדים: קייד ריצ'מונד קאראדין (נולדה ב-19 ביולי 1982) וסורל יוהנה קאראדין (נולדה ב-18 ביוני 1985).
בתאריך 18 בנובמבר 2006 התחתן קאראדין עם השחקנית היילי דומונד בטורינו, איטליה. יש להם ילד אחד.
הערות שוליים

↑  "Keith Carradine Biography (1949-)". Filmreference.com. נבדק ב-2014-07-04.
↑  "The National cyclopaedia of American biography". Google Books. נבדק ב-24 בספטמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Wadler, Joyce (23 ביולי 2006). "Keith Carradine's Long Road to 'Dirty Rotten Scoundrels". The New York Times. נבדק ב-24 בספטמבר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Diehl, Digby (4 בנובמבר 1984). "Getting Personal With Keith Carradine". Boca Raton News. The Ledger. נבדק ב-24 בספטמבר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Champlin, Charles (22 במרץ 1988). "Carradine Paints His Way Into 'The Moderns' ' Corner". Los Angeles Times. אורכב מ-המקור ב-27 במאי 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2 3  Rader, Dotson (29 בספטמבר 1991). "I didn't want to fail". Parade Magazine. Spartanburg Herald-Journal. נבדק ב-24 בספטמבר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Thomas, Bob (9 בנובמבר 1986). "John Carradine says, "I'll never quit!"". The Times-News. נבדק ב-24 בספטמבר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Takano, Hikari. "David Carradine Interview". Hikaritakano.co. נבדק ב-24 בספטמבר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Cirelli-Heurich, Julie (9 באפריל 2009). "Keith Carradine back on stage as a man of the theater". New Jersey On-Line. נבדק ב-24 בספטמבר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Lesley Ann Warren, Keith Carradine Starring in 'Ray Meets Helen'". Variety. נבדק ב-19 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Zink, Jack (3 בינואר 1993). "Keith Carradine's Follies". sun-sentinel.com. Sun Sentinel. נבדק ב-20 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Verrier, Richard (25 במרץ 2006). "Keith Carradine Sues Pellicano". The New York Times. נבדק ב-24 בספטמבר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Patterson, Troy; Takahashi, Corey (3 בדצמבר 1999). "Michael Jackson Sued by Concert Investors". Entertainment Weekly. נבדק ב-24 בספטמבר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Caroli, Clara (18 בנובמבר 2006). "Star Usa, nozze italiane come "must" – A Torino si sposa Keith Carradine" [Star USA, Italian wedding as a "must" – In Turin married Keith Carradine] (באיטלקית). la Repubblica. נבדק ב-4 בדצמבר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007334879405171  PLWABN: 9810630774805606  BNE: XX876034  BnF: cb13892191q (data)  GND: 137193734  ISNI: 0000 0001 1618 157X  LCCN: n85201911  MusicBrainz: f6594217-1039-4332-b0c9-5e7c62c085f1  NKC: ola2002158500  NTA: 071352864  SNAC: w6546058  SUDOC: 108871215  VIAF: 34642772   WorldCat (עם VIAF): 34642772 
קאראדין ושלי דובאל בסרט "נאשוויל" (1975)
מסך מגע

ילד מרכיב משחק פאזל ממוחשב בעזרת מסך מגע
טלפון סלולרי של חברת HTC עם מסך מגע התנגדותי
טלפון חכם אייפון עם מסך מגע קיבולי
מסך מגע (מכונה גם מרקע מגע, "טאץ'", או צג מגע) הוא אמצעי קלט פלט למחשב, לטלפון סלולרי, ולמכשירים אלקטרוניים שונים. המסך משמש אמצעי פלט חזותי בדומה לכל מסך מחשב אחר, ובו-זמנית משמש כאמצעי קלט מסוג אמצעי הצבעה (בדרך כלל תחליף לעכבר). בנגיעה במסך המגע ניתן להזיז את הסמן למקום בו האצבע של המשתמש נוגעת או עט מיוחד שהמשתמש אוחז בו נוגע.
שימושים

עם מסך מגע אפשר להפעיל מקלדת מרקע וירטואלית – דהיינו חלק מהמסך שיש עליו ציור של מקלדת, והוא מתפקד כמקלדת כשנוגעים בו באמצעי הצבעה. למסך מגע שמופעל על ידי האצבעות יש יתרון על פני אמצעי הצבעה אחרים בכך שהוא מאפשר הקלדה על המקלדת הווירטואלית בעשר האצבעות כאילו היא הייתה מקלדת רגילה. זאת בניגוד לאמצעי ההצבעה האחרים המדמים הקלדה באצבע אחת. חסרונו של מסך המגע ביחס לאמצעי הצבעה אחרים, הוא בכך שהמקלדת הווירטואלית צריכה להיות גדולה יותר מזו שמופעלת על ידי אמצעי ההצבעה האחרים ולתפוס חלק גדול יותר מהמסך.
הפעלת מחשב בעזרת מסך מגע מקובלת בשני מקרים:
כאשר אין מקום למקלדת ולעכבר כמו בדוכן מידע, במחשב לוח כמו זה המורכב על כיסא גלגלים או במחשב כף יד.
כאשר למשתמש המחשב אין פנאי להתרכז גם במסך וגם באמצעי הקלט, כמו במחשב בו משתמשים מלצרים במסעדה.
טכנולוגיה

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ישנן כמה שיטות ליצור מסך מגע:
מסך מגע התנגדותי (רזיסטיבי) - פועל על ידי יצירה של שני לוחות המופרדים על ידי רווח קטן. הצמדה של לוח אחד לשני יוצרת התנגדות חשמלית.
מסך מגע קיבולי (קפסיטיבי) - פועל על ידי פסים של מוליכים שעוברים מתחת למסך ומגיבים ללחיצה (על ידי המטען החשמלי שיש בגוף).
מסך מגע אינפרא - פועל על ידי מצלמות אינפרא אדומות שעוקבות אחרי חסימה של גלי האינפרה (בדומה למצלמה בדלת המעלית).
היסטוריה

מסך מגע הראשון הומצא על ידי אריק ג'ונסון ממכון מחקר במלברן, אנגליה, ופורסם לראשונה במאמר קצר ב-1965, ולאחר מכן במאמר שני שכלל תמונות ודיאגרמות ב-1967. בתחילת שנות ה-70 פותח מסך מגע קיבולי שקוף, על ידי פרנק בק ובנט סטמפ, שני מהנדסים של CERN (הארגון האירופי למחקר גרעיני), ושימש את חדר בקרה של SPS משנת 1973 עד שנת 2008.
עד 1977 נמכרו מסכי מגע שפותחו ב-CERN למעבדות וחברות שונות כמו מעבדות רטרפורד שבאנגליה או לחברת מיצובישי שביפן.
ב-1972 קבוצה מאונברסיטת אילינוי רשמה פטנט למסך מגע אופטי שהפך לחלק מפרויקט פלאטו (אנ') בדגם PLATO IV ובאותה שנה כבר נבנו אלפי עותקים מדגם זה. מסכי אינפרא אדום אלו שולבו גם במחשבי HP-150 (אנ') של חברת היולט פקארד שיצאו לשוק בשנת 1983, והפכו למחשבים מסחריים ראשונים עם מסך מגע. ב-1975, חברת Elographics רשמה פטנט למסך רזיסטיבי בהשראת פיתוח של מייסד החברה, סמואל הארסט, פרופסור לפיזיקה במאוניברסיטת קנטקי. חברת אפל פיתחה ב-1992 מחשב כף יד המופעל באמצעות נגיעה במסך בלבד, שנקרא ניוטון, בשלב מאוחר יותר "ניוטון" היה השם שניתן לתוכנה, והמכשיר עצמו כונה MessagePad אולם נכשל מסחרית. חברת IBM הוציאה לשוק ב-1993 את מכשיר ThinkPad 750P/360P שכלל מסך מגע ובשותפות עם חברת בלסאות' את הטלפון הסלולרי הראשון שכלל מסך מגע - הסיימון. ב-1996 הוציאה חברת פאלם את מכשיר הפיילוט שהחדיר את הטכנולוגיה לשוק, הזנת המידע בוצעה באמצעות מצביע מגע דמוי עט. בשנת 2002, הכריזו מיקרוסופט בשיתוף עם חברת ויוסוניק על מוצר חדש - מסך מגע במכשיר נייד שניתן לחבר לאינטרנט. אולם כבר בשנת 2003 ננטש הרעיון.
ב-2007 הכריזה חברת אפל על האייפון, טלפון חכם שכלל כפתור אחד ומסך מגע קיבולי ייחודי התומך ב-Multi-Touch, שימוש במספר אצבעות על-מנת לשלוט במוצג על המסך. ה-iPhone הפך להצלחה מסחרית ורוב הסמארטפונים המשווקים בעולם מבוססים על מסכי מגע, בהם גרסאות נוספות של ה-iPhone, מכשירי סמסונג, HTC, ‏LG, נוקיה ומוטורולה.
ב-2010 החייתה אפל את עקרון הטאבלט כשהשיקה את האייפד, מסך מגע בגודל 9.7 אינץ' עם ממשק המבוסס על ממשק ה-iPhone. לאחר שגם מכשיר זה זכה להצלחה, החלו חברות נוספות לייצר מכשירי טאבלט, בהן גם מיקרוסופט.
הערות שוליים

↑  צג מגע במילון טכנולוגיית המידע: מצעי נתונים, החסן וציוד היקפי (תשס"ז), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Johnson, E.A. (1965). "Touch Display - A novel input/output device for computers". Electronics Letters. 1 (8): 219–220. Bibcode:1965ElL.....1..219J. doi:10.1049/el:19650200.
↑  "1965 - The Touchscreen". Malvern Radar and Technology History Society. 2016. ארכיון מ-31 בינואר 2018. נבדק ב-24 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Another of CERN's many inventions! - CERN Document Server". CERN Document Server. נבדק ב-29 ביולי 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The first touchscreen used at CERN".
↑  "CERN touch screen". symmetry magazine.
↑  F. Ebeling, R. Johnson, R. Goldhor, Infrared light beam x-y position encoder for display devices, תבנית:Patent, granted November 27, 1973.
↑  USPTO. [htp://www.google.com/patents/US3911215 "DISCRIMINATING CONTACT SENSOR"]. ארכיון מ-19 במאי 2013. נבדק ב-6 באפריל 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007549652505171  BnF: cb16563828d (data)  GND: 4674585-3  LCCN: sh2007001536  NDL: 01163599  NKC: ph608639
שוקולד לבן

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  ממתקי סוכר (כולל שוקולד לבן), ללא קקאו 
 אזור מוצא:  שווייץ 
 תאריך יצירה:  1936 
 מרכיבים עיקריים:  חמאת קקאו 
 
שוקולד לבן
שוקולד לבן הוא ממתק העשוי מחמאת קקאו, מוצקי חלב, סוכר, לציטין וחומרי-טעם (בדרך כלל וניל). ההבדל בינו ובין שאר סוגי השוקולד הוא שבשוקולד לבן אין מוצקי קקאו. חמאת קקאו היא המרכיב הנמצא גם בסוגי שוקולד אחרים וגורם להם להיות מוצקים בטמפרטורת החדר, אך להימס בפה. כך לשוקולד הלבן יש מרקם זהה לסוגי שוקולד אחרים, אולם טעמו שונה.
מקור וייצור

שוקולד לבן יוצר לראשונה בשווייץ, לאחר מלחמת העולם הראשונה. הרברט'ס קנדיס (Hebert's Candies) היו הראשונים שייצרו שוקולד לבן בארצות הברית, לאחר שראו אותו מיוצר באירופה שנה קודם לכן, אך יוצר בהמוניות רק כשחברת נסטלה החלה להכין שוקולד לבן שהכיל שקדים.
מרכיבים

מכיוון ששוקולד לבן אינו מכיל מוצקי קקאו, הוא אינו נחשב שוקולד במדינות רבות. על פי התקן האמריקאי משנת 2004, לפחות 20% ממשקל השוקולד הלבן צריך להיות חמאת-קקאו, לפחות 14% צריך להיות מוצקי חלב, ופחות מ-55% ממתיקים (כמו סוכר).
על פי התקן האירופאי, לפחות 20% ממשקל השוקולד הלבן חייב להיות חמאת-קקאו, ולפחות 14% צריך להיות מוצקי חלב יבשים.
תפוצה כממתק

שוקולד לבן הוא מאכל פופולרי למדי והוא נמכר על ידי חברות ממתקים רבות כממתק עצמאי או כחלק ממתק אחר. כך ניתן למצוא טובלרון לבן, קיט קאט לבן, סניקרס לבן או שוקולד פרה לבן. שוקולד לבן מיוצר על ידי חברות שוקולד רבות בעולם, ביניהן מרס, Chocolat Frey, קראפט, לינדט ושפרינגלי, עלית ועוד.
שימוש באפייה

שוקולד לבן קשה לעבודה, מאחר שחמאת-הקקאו נמסה ומתפצלת משאר המרכיבים; במקרים כאלה הופכת החמאה לתרכובת שומנית נפרדת. ניתן לתחלב מחדש את חמאת הקקאו שנמסה באמצעות המסת מעט שוקולד או חמאה וערבובו בתרכובת השומנית. חמאת הקקאו מתפצלת גם כששופכים על השוקולד מים, אז הוא הופך גושי ומחוספס. גם במקרה זה ניתן לשחזר את השוקולד באותה דרך.
יש סוגים של שוקולד לבן הנאפים טוב יותר מאחרים, ויש כאלה הנוטים להשחים באפיה. במקרים רבים משתמשים בשוקולד לבן כקישוט למאכלים העשויים משוקולד מריר או שוקולד חלב.
סוגי ממתק קיט-קאט. במרכז ניתן לראות גרסה מבוססת על שוקולד לבן
וואפא

| --- | --- |
 מדינה:  מדינה פלסטינית 
 מטה הארגון:  רמאללה 
 מייסדים:  Ziyad Abd al-Fattah 
 תקופת הפעילות:  1972–הווה (כ־53 שנים) 
 wafa.ps
 
הלוגו של וופא
וואפא (בערבית: وفا, בראשי תיבות של وكالة فلسطين للانباء, בתעתיק: וכאלת פלסטין ללאנבאא', קרי: סוכנות הידיעות הפלסטינית), הידועה גם כסוכנות הידיעות הפלסטינית, היא סוכנות הידיעות של הרשות הפלסטינית, אשר נקראה בשנים שלפני הקמת הרשות הפלסטינית "סוכנות הידיעות של אש"ף". וואפא מספקת חדשות וידיעות מהשטחים, מישראל ומהמזרח התיכון בערבית ובאנגלית, והחל מ-17 ביוני 2009 גם בעברית.
משמעות המילה הערבית "וואפא" היא "נאמנות", וזהו שם נפוץ בקרב נשים בעולם הערבי. גם בשפת אורדו פירושה "נאמנות", ומשתמשים בה כמילה נרדפת לאהבה בשירה רומנטית.
היסטוריה

בעקבות החלטה במושב המיוחד של המועצה הלאומית הפלסטינית בקהיר באפריל 1972, הודיע הוועד הפועל של אש"ף על הקמת וואפא בביירות בתאריך ה-5 ביוני 1972. סוכנות הידיעות הוקמה על ידי אש"ף כדי להוות מקור חדשותי עם נרטיב מנוגד למסגור של התקשורת הישראלית, ולתפקד כבמה תקשורתית פלסטינית עצמאית. לאחר הקמת הרשות הפלסטינית בשנת 1994 בעקבות הסכמי אוסלו, וואפא הפכה לחלק מגוף התקשורת הרשמי של הרשות. וואפא מילאה תפקיד חשוב בייצוג הרשות הפלסטינית והפת"ח כנציגה הלגיטימית היחידה של הפלסטינים, תוך דמוניזציה של ארגון החמאס כתנועה בדלנית הגורמת נזק לעניין הלאומי הפלסטיני. ב-2009 השיקה וואפא גרסה בעברית לאתר החדשות שלה, לדבריהם "קהל התוכן של גרסה זו הם ערבים אזרחי ישראל".
הערות שוליים

↑  Barrie Gunter, Roger Dickinson, Review of "News Media in the Arab World: A Study of 10 Arab and Muslim Countries" eds. Barrie Gunter and Roger Dickinson (Bloomsbury Academic, 2013), Journal of Religion, Media and Digital Culture 3, 2014-12-06, עמ' 153–155 doi: 10.1163/21659214-90000066
↑  John C. Campbell, Rashid Khalidi, Under Siege: P.L.O. Decision Making during the 1982 War, Foreign Affairs 64, 1986, עמ' 888 doi: 10.2307/20042751
↑  Robert Serry, The First Gaza War, Cham: Springer International Publishing, 2016-11-23, עמ' 25–41, ISBN 978-3-319-44578-6
↑  From Nationalism in Palestine to Palestinian Nationalism, Cambridge University Press, 2021-03-11, עמ' 99–124
↑  "Palestinian news agency launches Hebrew website". Reuters (באנגלית). 2009-06-15. נבדק ב-2022-05-19.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309130305171  BnF: cb125232109 (data)  ISNI: 0000 0001 2228 6300  LCCN: n83126377  VIAF: 151308070   WorldCat (עם VIAF): 151308070 
ערך זה הוא קצרמרבנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אליפסואיד

חתכים מעגליים של אליפסואיד
תרשים של אליפסואיד כאשר כל אחד מהערכים  a,b,c שונים זה מזה
אֶלִּיפְּסוֹאִיד הוא גוף תלת-ממדי שכל חתך שלו יוצר אליפסה. צורתו של כדור הארץ ניתנת לתיאור על ידי אליפסואיד.
המשוואה הכללית שמתארת אליפסואיד במערכת צירים קרטזית היא:
 \ \left({\frac {x}{a}}\right)^{2}+\left({\frac {y}{b}}\right)^{2}+\left({\frac {z}{c}}\right)^{2}=1, כאשר  \ a,b,c הם קבועים המכונים צירי האליפסואיד. המרחק בין מרכז האליפסואיד  (0,0,0) לבין הנקודות  (a,0,0),(0,b,0),(0,0,c) שנמצאות על פני האליפסואיד נקראים חצי ציר. כאשר בהתאם לגודל של  a,b,c מוגדר חצי ציר ראשי וחצאי ציר משניים.
קיימים מקרים פרטיים של אליפסואיד:
a=b - נקרא ספרואיד. ספרואיד אפשר לקבל כגוף סיבוב של אליפסה.
a=b>c - נקרא ספרואיד אובלי. זוהי, בקירוב, צורתו של כדור הארץ (הפחוס בקטבים בגלל השפעת הסיבוב).
a=b<c - נקרא ספרואיד מוארך. זוהי צורתו של כדור פוטבול ורוגבי.
a=b=c - כדור.
בספרות המתמטית אליפסואיד הוא שם כללי לכל סוגי האליפסואיד, אולם בספרות מדעית אחרת (בעיקר גאודזיה), אלפסואיד מתאר ספרואיד.
נפחו של אליפסואיד הוא  {\frac {4}{3}}\pi \cdot abc.
שטח הפנים של אליפסואיד הוא
כאשר
F(φ, k) ו-E(φ, k) הם אינטגרלים  אליפטיים מהסוג הראשון והשני בהתאמה.
מקרה כללי

במקרה הכללי ניתן להגדיר אליפסואיד n ממדי (נקרא לעיתים היפראליפסואיד) באמצעות :
 E\equiv \{x\mid (\mathbf {x-c} )^{\mathrm {T} }\!A\,(\mathbf {x-c} )\leq 1\}
כאשר  A היא מטריצה חיובית,  \mathbf {x}  ו- \mathbf {c}  הם וקטורים. הווקטורים העצמיים של  A קובעים את צירי האליפסואיד, והערכים עצמיים שלה הם ההופכיים של ריבועי חצאי הצירים, ואילו c מגדירה את מרכז האליפסואיד.
באופטימיזציה ובלמידת מכונה נעשה שימוש באליפסואיד ממד גבוה במסגרת שיטה איטרטיבית לאופטימיזציה קמורה, המוכרת כשיטת האליפסואיד (אנ'), שבמסגרתה נוצרת סדרת אליפסואידים שלהם נפח הולך וקטן בכל שלב עד להתכנסות למציאת הפתרון.
הערות שוליים

↑  F.W.J. Olver, D.W. Lozier, R.F. Boisvert, and C.W. Clark, editors, 2010, NIST Handbook of Mathematical Functions (Cambridge University Press), Section 19.33 "Triaxial Ellipsoids". נבדק ב-2012-01-08.
↑  "DLMF: 19.2 Definitions".
↑  Stephen B. Pope, Algorithms for Ellipsoids
ערך זה הוא קצרמרבנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
האחים ג'ונאס – ההופעה בתלת מימד

| --- | --- |

 בימוי:  ברוס הנדריקס 
 הופק בידי:  Alan Sacks, Phil McIntyre, Arthur F. Repola, Johnny Wright, Kevin Jonas Sr. 
 עריכה:  מייקל טרוניק 
 שחקנים ראשיים:  קווין ג'ונאס   ג'ו ג'ונאס ניק ג'ונאס דמי לובאטו טיילור סוויפט
 מוזיקה:  האחים ג'ונאס 
 צילום:  ריד סמוט, מיצ'ל אמונדסן 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  סרטי וולט דיסני, Jonas Films 
 חברה מפיצה:  סרטי אולפני וולט דיסני
 שיטת הפצה:  הפצה לאולמות הקולנוע, וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  27 בפברואר 2009
 משך הקרנה:  76 דקות 85 דקות (גרסה ארוכה)
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט ילדים, סרט קונצרט, סרט מוזיקלי 
 הכנסות באתר מוג'ו:   jonasbros3dconcert
 פרסים:  פרס פטל הזהב - השחקן הגרוע ביותר (האחים ג'ונאס) 
 סרט קודם:  A Little Bit Longer 
 סרט הבא:  Lines, Vines and Trying Times 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
האחים ג'ונאס – ההופעה בתלת מימד (באנגלית: Jonas Brothers: The 3D Concert Experience) הוא סרט הופעה בתלת-ממד בשנת 2009. הוא יצא לאור בארצות הברית ובקנדה ב-27 בפברואר 2009 ויצא לאור במדינות אחרות בהמשך. בסרט מככבים קווין, ג'ו וניק ג'ונאס מלהקת הפופ האמריקאית, האחים ג'ונאס, בבכורה הקולנועית שלהם.
עלילה

הסרט מלווה את האחים ג'ונאס במהלך סיבוב ההופעות שלהם, Burnin' Up Tour, מאחורי הקלעים בניו יורק, כשהם מתראיינים ומופיעים בטלוויזיה כדי לקדם את צאתו לאור של אלבום האולפן השלישי שלהם, A Little Bit Longer, בין התאריכים 9–11 באוגוסט 2008 ומופיעים במדיסון סקוור גארדן. הסרט כולל הופעות של שירים מתוך אלבום האולפן השני שלהם ואלבום האולפן השלישי שלהם, שצולמו במהלך סיבוב ההופעות שלהם בין התאריכים 13–14 ביולי 2008 באנהיים. מופיעים לצד האחים ג'ונאס גם כוכבי האורח דמי לובאטו בשיר "This Is Me", טיילור סוויפט בשיר "Should've Said No" ושומר הראש של האחים - ביג רוב בשיר "Burnin' Up". הסרט גם מציג לראשונה שני שירים חדשים, "Love Is On The Way", שצולם סנטרל פארק, ו-"Live to Party", שישמש מאוחר יותר גם כשיר הנושא לסדרת הטלוויזיה שלהם בערוץ דיסני.
משתתפים

ראשיים
קווין ג'ונאס - גיטרה, קולות גיבוי
ג'ו ג'ונאס - שירה, גיטרה
ניק ג'ונאס - גיטרה, שירה, תופים, פסנתר
דמי לובאטו - שירה
טיילור סוויפט - שירה, גיטרה
ביג רוב - שירה
חברי להקה
ג'ון טיילור - מנהל מוזיקלי / גיטרה
ג'ק לולס - תופים
ראיין ליסטמן - קלידים
גרג גרבובסקי - בס
משתתפים נוספים
קווין ג'ונאס האב
דניס ג'ונס
פרנקי ג'ונאס
רשימת שירים

"Lovebug" (אינסטרומנטלי)
"Tonight"
"That's Just the Way We Roll"
"Hold On"
"BB Good"
"Goodnight and Goodbye"
"Video Girl"
"Gotta Find You"
"This Is Me" (עם דמי לובאטו)
"A Little Bit Longer"
"Play My Music"
"Hello Beautiful"
"Still in Love with You"
"Pushin' Me Away"
"Can't Have You"
"Should've Said No" (עם טיילור סוויפט)
"Love Is On Its Way"
"S.O.S"
"Live to Party"
"Burnin' Up" (עם ביג רוב)
"Tonight" - כותרות סיום
"Shelf" - כותרות זיום
פסקול

פסקול הסרט יצא לאור ב-24 בפברואר 2009, שלושה ימים לפני יציאתו של הסרט. הגיע למקום השלישי בבילבורד 200 .
תגובות ומכירות

הסרט זכה בעיקר לביקורות שליליות מצד המבקרים; הוא מחזיק בציון "רקוב" של 24% באתר צובר Rotten Tomatoes בהתבסס על 76 ביקורות (15 טריים, 61 רקובים). בקונצנזוס נכתב: "האחים ג'ונאס – ההופעה בתלת מימד צריכה לרצות את מעריציהם של האחים, אך עבור אנשים שאינם גרופים, סרט ההופעה הזה הוא רדוד ולא אינטליגנטי." ב-Metacritic הסרט זוכה לציון 45 מתוך 100 בהתבסס על 14 ביקורות. באופן כללי, המבקרים קטלו את הסרט בגלל חוסר רלוונטיות לאנשים מחוץ לקהל המעריצים של הלהקה.
נכון לשנת 2013, זהו סרט ההופעה השישי הרווחי ביותר לאחר ג'סטין ביבר: הסרט, מייקל ג'קסון: This Is It, האנה מונטנה ומיילי סיירוס: מופע הטוב שבשני העולמות (בו היה לאחים ג'ונאס תפקיד אורח), וואן דיירקשן וקייטי פרי: חלק ממני.
הסרט היה מועמד לפרסי בחירת הנוער בשנת 2009 בקטגוריות "בסרט המוזיקה/ריקוד הנבחר" ו"אלבום הפסקול הנבחר". הסרט היה מועמד גם לשני פרס פטל הזהב כולל "הזוג הגרוע ביותר" עבור האחים ג'ונאס אך הם זכו בסופו של דבר בפרס "השחקן הגרוע ביותר".
מדיה ביתית

הסרט יצא לאור ב- DVD ובלו-ריי ב-30 ביוני 2009. בארצות הברית, מהדורת הבלו-ריי של הסרט כוללת את גרסת האנגליף 3D,
הערות שוליים

↑  "Jonas Brothers - The 3D Concert Experience (U)". British Board of Film Classification. 2009-03-18. נבדק ב-2011-09-01.
↑  "Jonas Brothers - The 3D Concert Experience (U)". British Board of Film Classification. 2009-06-24. נבדק ב-2011-09-01.
↑  "Empire Leicester Square is Europe's First Theater with Dolby 3D for Large Screens". אורכב מ-המקור ב-2014-07-14. נבדק ב-2013-08-03.
↑  "Jonas Brothers - The Concert Experience (2009)". Rotten Tomatoes. נבדק ב-2009-08-01.
↑  "Jonas Brothers: The 3D Concert Experience reviews". Metacritic. נבדק ב-2009-08-01.
↑  Music Concert Movies at the Box Office - Box Office Mojo.com
↑  "Jonas Brothers blog". אורכב מ-המקור ב-2010-01-05. נבדק ב-2013-08-03.
| האחים ג'ונאס |
| --- | --- | --- |
| ניק ג'ונאס • ג'ו ג'ונאס • קווין ג'ונאס דיסקוגרפיה | ניק ג'ונאס • ג'ו ג'ונאס • קווין ג'ונאס דיסקוגרפיה |  |
| אלבומים | It's About Time • Jonas Brothers • A Little Bit Longer • Lines, Vines and Trying Times • Happiness Begins • The Album |  |
| אלבומי הופעה | Music from the 3D Concert Experience • LiVe |  |
| סינגלים | "Mandy" • "Year 3000" • "Kids of the Future" • "Hold On" • "S.O.S" • "When You Look Me in the Eyes" • "Play My Music" • "Burnin' Up" • "Pushin' Me Away" • "Little Bit Longer" • "Lovebug" • "Tonight" • "Paranoid" • "Fly with Me" • "Send It On" • "Pom Poms" • "First Time" • "Sucker" • "Cool" • "Only Human" • "Like It's Christmas" • "What a Man Gotta Do" • "X" • "Five More Minutes" • "I Need You Christmas" |  |
| השתתפות בסינגלים | "We Rock" • "We Are the World 25 for Haiti" • "Runaway" • "Lonely" |  |
| סרטים | האחים ג'ונאס – ההופעה בתלת מימד |  |
כרזת הסרט כפי שפורסמה בישראל
המוסד לביטוח לאומי

| --- | --- |
סמל המוסד
בניין הנהלת המוסד לביטוח לאומי הקודם בגבעת רם בירושלים, בתכנון האדריכלים אריה שרון ובנימין אידלסון. הבניין נהרס לצורך פרויקט הכניסה לעיר
בניין הנהלת המוסד לביטוח לאומי הקודם בגבעת רם בירושלים, בתכנון האדריכלים אריה שרון ובנימין אידלסון. הבניין נהרס לצורך פרויקט הכניסה לעיר
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 תחום שיפוט:  ישראל
 תאריך הקמה:  1 באפריל 1954 
 חוק:  חוק הביטוח הלאומי
 מנכ"ל:  צביקה כהן (מ"מ)
 מטה מרכזי:  רחוב יפו 217 ירושלים
 www.btl.gov.il
 קואורדינטות:  31°47′06″N 35°12′05″E﻿ / ﻿31.78503056°N 35.20150278°E﻿ / 31.78503056; 35.20150278
  (למפת ירושלים מוגדלת) המוסד לביטוח לאומי(למפת ירושלים רגילה) המוסד לביטוח לאומי(למפת הרי ירושלים רגילה) המוסד לביטוח לאומי(למפת הרי ירושלים מוגדלת) המוסד לביטוח לאומי he
 
המוסד לביטוח לאומי הוא המוסד האחראי על מימוש רוב הזכויות החברתיות במדינת ישראל, על פי רוב בדרך של תשלומי העברה. פעילות המוסד לביטוח לאומי מוסדרת בחוק הביטוח הלאומי, שהתקבל בכנסת בנובמבר 1953. כמו כן עוסק המוסד במימושם של חוקים נוספים בתחום הביטחון הסוציאלי, כגון חוק הבטחת הכנסה, ובהסכמים עם ממשלת ישראל, הנוגעים לביטחון סוציאלי.
על פי נתוני הדוחות הכספיים לסוף שנת 2023 סך ההתחייבות האקטוארית של קרנות הביטוח הלאומי עומדת על 1,004 מיליארד שקלים, והיא מגלמת גרעון מצטבר של כ-714 מיליארד שקלים. הגירעון השנתי השוטף (סך הקיצבאות המשולמות לעומת סך הגבייה) עומד על כ-30 מיליארד שקלים. על פי חוות דעת אקטוארית לסוף שנת 2022 קרן הביטוח הלאומי (המורכבת משתי סדרות של איגרות חוב מיוחדות המונפקות עבורו) צפויה להתרוקן בשנת 2036, וללא מימון נוסף המוסד לא יהיה מסוגל לשלם את התחייבויותיו על פי החוק.
היסטוריה

המוסד לביטוח לאומי הוקם ב-1 באפריל 1954. בשנות קיומו הראשונות של המוסד לביטוח לאומי, תחומי פעילותו היו מצומצמים ורוב האחריות הוטלה על משרד הסעד.
הפעילות העיקרית של המוסד לביטוח לאומי בעת הקמתו הייתה בענף ביטוח זקנה ושאירים. החוק קבע כי יגבה 1% ממשכורת העובד ו-1.5% מהמעבידים לצורך מימון קצבאות הזקנה והשאירים, על אף שהיה ברור ששיעורים אלו לא יכלו לכסות את ההוצאות הנדרשות. שני הענפים האחרים של אותה תקופה, ביטוח אמהות וביטוח תאונות עבודה התנהלו באופן מאוזן. בתחילת 1960 הועלה שיעור דמי הביטוח הלאומי ל-3.7%.
במהלך שנות השישים, התרחבו תחומי האחריות של המוסד לביטוח לאומי, ומימוש רוב הזכויות הסוציאליות החלו מתבצעות דרכו. לשינוי זה הייתה השפעה עמוקה על אופייה של מדינת הרווחה בישראל – הביטוח הלאומי, בניגוד למשרד הסעד, מקדם תפיסה של זכויות חברתיות אוניברסליות, וזאת בניגוד לסעד הניתן לחלשים ביותר בלבד.
בשנות ה-80 חלו שני שינויים משמעותיים באופי פעילותו של המוסד. ראשית, החל מעליית הליכוד לשלטון בשנת 1977, וביתר שאת החל מתוכנית הייצוב הכלכלית של 1985, החלה מדינת הרווחה הישראלית להצטמצם וכתוצאה מכך חלה ירידה בהיקף הקצבאות שמשלם המוסד ובגובה קצבאות אלו. שינוי זה נמשך עד ימינו, פרט לתקופה קצרה של הרחבה בימי ממשלת רבין השנייה.[דרוש מקור]
השינוי השני חל בשנת 1986. בשנה זו החליטה הממשלה על שיפוי מעסיקים – המדינה משלמת למוסד לביטוח לאומי חלק מהתשלום אותו שילמו המעסיקים בעבר לצורך ביטוח עובדיהם.
באפריל 2021 שינה המוסד את שמו בפרסומיו לשם "הביטוח הלאומי", ללא שינוי בשם שנקבע לו בחוק הביטוח הלאומי.
בדצמבר 2021, אתר הביטוח הלאומי הושבת בשל התקפת מניעת שירות מבוזרת, שלא כללה פגיעה או חדירה למערכות המידע המכילות את נתוני האזרחים. האתר הורד מאינטרנט למשך שעתיים, וכשהועלה מחדש הגישה אליו מכתובות IP מחוץ לארץ נחסמה זמנית.
היסטוריה > התפתחות תוכניות הביטוח הלאומי לאורך השנים

| תוכנית הביטוח | אושרה ב: | החלה בתשלום גמלאות | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| קרן השוואה למשרתים במילואים | 1.7.52 | 1.7.52 |  |
| אמהות | 1.4.54 | 1.4.54 |  |
| זיקנה | 1.4.54 | 1.4.57 |  |
| שאירים | 1.4.54 | 1.4.55 |  |
| תאונות עבודה (שכירים) | 1.4.54 | 1.4.54 |  |
| תאונות עבודה (עצמאים) | 1.7.57 | 1.7.57 |  |
| קיצבאות משפחות מרובות ילדים | 1.9.59 | 1.9.59 |  |
| קיצאות ילדי שכירים | 1.9.65 | 1.9.65 |  |
| אבטלה | 1.4.70 | 1.1.73 |  |
| נכות | 1.4.70 | 1.4.74 |  |
| זכויות עובדים בפשיטת רגל | 1.4.75 | 1.4.75 |  |
| קיצבאות ילדים לכל | 1.7.75 | 1.7.75 | המירו את קיצבאות ממ"י וילדי השכירים |
| זכויות מתנדבים | 1.1.76 | 1.1.76 |  |
| שירות מילואים | 1.10.77 | 1.10.77 | המירה את קרן ההשוואה למילואים |
| סיעוד | 1.4.80 | 1.4.80 |  |
| תאונות | 1.4.81 | 1.4.81 |  |
| דמי בידוד - תשלום למעסיקים עבור ימי בידוד | 1.10.20 | 1.10.20 | בשל הקורונה. בתוקף עד 31.5.2022 |