stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
XSL
הצורך והפתרון

פורמט XML נוצר על מנת לתאר נתונים ולכן מתמקד בכל הקשור למבנה הנתונים.
בשל כך, כאשר מעוניינים להציג נתונים אלו בצורה מעוצבת עולות שתי בעיות עיקריות :
ניתן אך לא רצוי לשמור הגדרות עיצוב בגוף קובץ ה-XML מאחר שהקובץ יועד לאחזקת מידע.
כפי שמעיד שמו של הפורמט (שפת סימון בת הרחבה) שמות התגיות משתנות בהתאם לצורכי המשתמש והדבר מקשה על יצירת מחלקות עיצוב כלליות כשם שנהוג בשפת CSS) HTML).
כפתרון למצב זה נוצר הפורמט XSL-FO.
אשר למעשה היא שפת עיצוב המאפשרת הצגת קובץ XML ומורכבת יותר מ-CSS וייחודית עבור כל קובץ XML.

יכולות שפה זו גבוהות במיוחד מאחר שניתן לשלב בין היתר תגיות הלקוחות משפת HTML, שאילתות חיפוש בשפת xPath ועוד.
XSL Transformations

מוכר גם בשם XSLT, ראשי תיבות של eXtensible Stylesheet Language Transformations.

זהו למעשה קובץ טקסט מבוסס XML המיועד לביצוע התמרות על קובצי XML כלומר, להפוך קובצי XML ל"נוחים לקריאה".

המסמך המקורי נותר כפי שהוא; אבל, נוצר מסמך חדש המבוסס על הנתונים הקיימים בקובץ ה-XML.

הפלט יכול להגיע במגוון אפשרויות כגון : קובץ XML חדש, קובץ HTML, קובץ טקסט ועוד.

השימוש העיקרי בכלי זה הוא לרוב יצירת קובצי XHTML לאתר אינטרנט ו/או יצירת קובצי PDF באופן מקוון.
כמו כל שפת תכנות גם XSLT מושפעת משפות תכנות פונקציונליות ומבוססות טקסט כגון : SNOBOL או AWK.

ניתן להשוות שפה זו לשפת DSSSL שביצעה על קובצי SGML מה ש-XSLT מבצעת על קובצי XML.
הגרסה העדכנית ביותר כיום (שוחררה בתאריך 23 בינואר 2007) היא XSLT 2.0.

הגרסה הקודמת של XSLT (1.1) שוחררה בשנת 2001.

XSLT 2.0 פותח בין השנים 2002 ו-2006.
XSL Transformations > כיום ישנם מספר לא מועט של מנועים גרפיים שתומכים ב-XSLT כגון

דפדפן אינטרנט אקספלורר (המשתמש במנוע MSXML).
דפדפן Firefox (המשתמש במנוע TransforMiiX).
דפדפן Netscape (המשתמש במנוע TransforMiiX גם כן).
דפדפן Opera.
כל אלו תומכים בהתמרה מ-XML ל-HTML.
ובנוסף ישנן גם השפות Saxon ו־Xalan.
XPath

XPath, קיצור של XML Path Language, שפה שיועדה לשמש את השפות XSL Transformations ו־XPointer.

המטרה העיקרית מאחורי פיתוח השפה הייתה לספק אפשרות גישה לחלקים ספציפיים במסמך XML.‏
XPath היא שפת ביטויים מינימלית ועל אף היותה מוכוונת XML היא בעלת אופי כתיבה עצמאי עם חוקי כתיבה שונים, ניתן לומר שהשפה "עובדת" למעשה על מבנה קובץ ה-XML ללא צורך בידיעת השפה ותיקנונה.
השפה מספקת כלים עשירים בנושא שוטטות בעץ (Tree traversal) ומציאת ענף ספציפי על פי דפוס מסוים.
ביטויים בשפה מורכבים משלושה חלקים עיקריים:
נתיב (או ציר) המאפשר לציין את החלקים הרצויים בהיררכיית XML נתונה;
מבחן צומת המאפשר להציב תנאים על האלמנטים שיש לבחור;
תחשיב המאפשר לציין ביטויי בחינה מורכבים יותר.
XPath משולבת בשפת XSL Transformations ומשמשת גם כשפת השאילתות במסדי נתונים יחסיים-XML-ים.
ישנו פרויקט נוסף ל W3C בשם XQuery שעתיד לספק יכולות הדומות ליכולות XPath.

צוות הפיתוח של XSL חבר לצוות הפיתוח של XQuery ויחד יצרו את XPath 2.0,
שסיפקה כלים עשירים יותר בהתמודדות מול שליפת מידע מקובץ XML.
XPath > מימושים

ב-Java החבילה מגיעה כחלק מה-JDK.
ב-‎.NET‎ כל השירותים מגיעים חלק מה-FCL.
XSL Formatting Objects

זו שפה המשמשת להגדרת סגנונות עיצוב לקובצי XML, כחלק ממשפחת השפות XSL.

נוצרה על מנת להתמודד עם בעיות הקשורות בתצוגה מסוגננת של קובצי XML.

יכולות שפה זו גבוהות במיוחד מאחר שניתן לשלב בין היתר תגיות הלקוחות משפת HTML, שאילתות ניווט וחיפוש בשפת XPath, JavaScript ועוד.
XSL Formatting Objects > כללי

XSL Formatting Objects (מוכר גם בשם XSL-FO ) היא שפת עיצוב מסמכי XML.

XSL-FO באה כחלק ממשפחת XSL, שהיא למעשה אוסף שפות התמרה ועיצוב מסמכי XML.

משפחה זו כוללת בנוסף את השפות XSLT. ו־XPath.

נכון להיום (27.7.2007) הגרסה האחרונה ששוחררה לשפה זו היא 1.1.
XSL Formatting Objects > רקע

קבלת עמוד מודפס בצורה הרצוייה למשתמש היא תהליך מורכב. על מנת שעמוד מודפס יראה בדיוק כפי שהוא מוצג על גבי המסך ישנם מספר תהליכים (חלקם מתוחכמים יותר וחלקם פחות). דוגמה לכך היא הדפסת דף אינטרנט מבוסס HTML מהדפדפן, לא פעם ניווכח כי גבולות הדף המוצג חורגים מגבולות העמוד המודפס ולכן חלק מהתוכן יודפס על עמוד נוסף. בניגוד לשילוב שבין HTML ו-CSS, ב-XSL-FO ישנה הפרדה בין הנתונים לפקודות העיצוב.
הרעיון מאחורי שפה זו הוא שמשתמש יוכל לכתוב מסמך, ללא הגדרות עיצוב, בשפת XML. (גם XHTML ו-DocBook הן שפות אפשריות שמאפשרות כתיבה בפורמט XML). לאחר מכן, המשתמש יוכל להגדיר התמרה מסוג XSLT, התמרה זו ממירה את מסמך ה־XML ל-XSL-FO.
לאחר שמסמך ה-XSL-FO נוצר, הוא יכול לעבור למנוע פריסת תצוגה הנקרא מעבד אף-או (מכונה גם מעבד פוֹ) (FO-Processor). מעבד פו יכול להפוך את קובץ ה-XSL-FO למשהו שניתן לקריאה ו/או הדפסה. לרוב, יתבצע שימוש נרחב בשפה זו על מנת ליצור קובצי PDF, אך ניתן גם ליצור קבצים אחרים כגון : פוסטסקריפט ו־RTF.
כמו כן, XSLT מאפשר ליצור באופן אוטומטי טבלאות, קישורים חיצוניים, תוכן עניינים ועוד.
בניגוד לקבצים אחרים כגון: PDF קובץ XSL-FO לא מגדיר באופן מלא את אופן עיצוב הטקסט ומיקומו בכל דף. במקום זאת, XSL-FO מגדיר איך אמור להראות העמוד והיכן ימצא התוכן. ומשם, מעבד פוֹ "מחליט" היכן ימצא הטקסט בתוך הגבולות שניתנו לו על ידי קובץ ה-XSL-FO.
לפיכך, כל מעבד פוֹ יכול להציג את אותו הקובץ באופן מעט שונה, לדוגמה, מעבד פוֹ אחד יכול לקבוע שבמידה ומילה "נחתכת" בסוף שורה
היא תועבר לתחילת השורה שלאחריה בעוד שמעבד פוֹ אחר יכול לקבוע שהמילה תישאר חתוכה. עניין האלגוריתמיקה המשתנה אמור לכאורה ליצור אי נוחות למשתמש המעוניין ליצור קובץ XSL-FO מפני שכאמור, לעומת קובץ HTML המציג תוכן בתצורתו הסופית קובץ XSL-FO משמש כחוצץ בין התוכן לתוצר הסופי. למרות זאת, על המשתמש המעוניין ליצור מסמך מסוגנן בר הדפסה רק לבחור במעבד פוֹ הממלא את רוב צרכיו, בעיקר איכות הפלט וסינון תווים ריקים בתוכן במקום לבדוק את הקובץ שיצר על אין-ספור מעבדי פוֹ שונים.
XSL Formatting Objects > שימושים

באמצעות כלים המספקת שפה זו ניתן לעצב קובץ XML בכל אופן שנרצה.
ניתן להשתמש בכלים נוספים יחד עם שפת זו כגון :
HTML - שימוש בכל התגיות המוכרות לדפדפנים על מנת לאפשר עיצוב מהיר יחסית (אין צורך להמציא את הגלגל מחדש).
CSS - סגנונות עיצוב מוגדרים מראש עבור דפי HTML.
JavaScript - הוספת פונקציונליות לטופס המסוגנן ומתן אפשרות לאינטראקציה עם המשתמש.
XSL Formatting Objects > עקרונות מנחים

שפת XSL-FO מיועדת לתחום המסמכים המודפסים לעומת HTML ו־CSS נועדו לתחום המסמכים המוצגים.
בשל כך, הגדרת המושג עמוד הוא חלק בלתי נפרד מהמבנה של XSL-FO.
XSL-FO יכול להתאר כעיצוב "מונחה תוכן" שבא לידי ביטוי בספרים, מאמרים, מסמכים רשמיים ועוד שבו קיימת חשיבות לתוכן יותר מאשר לעיצוב.
עיקרון זה מנוגד לעיצוב "מונחה סִדּוּר" כפי שניתן לפגוש בירחונים וכתבי עת שבמקרה ואורך המלל ארוך מהמקום שהוגדר לו, תתבצע עריכה ושינוי הטקסט עד אשר יתאים למרחב שהוקצה לו.
ובאמת לא בכל מקום ניתן להשתמש ב-XSL-FO.
XSL Formatting Objects > מבנה עקרוני

מאחר ששפה זו מיועדת לעיצוב קובצי XML כל קובץ XSL מתחיל בהצהרה :
<?xml version="1.0" encoding="windows-2955"?>
כאשר המילה version מתארת את גרסת השפה עימה אנו עובדים. הגדרה זו באה למנוע התנגשויות בין גרסאות שונות מאחר שלא ניתן לדעת רק לפי סיומת הקובץ (XML) לפי איזו גרסה הקובץ נכתב.

בערך encoding ניתן להגדיר את קידוד המלל בגוף הקובץ שבדוגמה זו מוגדרת כעברית לפי חלונות של מיקרוסופט.
לאחר מכן, תבוא שורת הגדרות כלליות הנוגעות לקובץ עצמו :
<xsl:stylesheet version="1.0" xmlns:xsl="http://www.w3.org/1999/XSL/Transform">
xsl:stylesheet - מגדיר את הקובץ כקובץ סגנונות ממשפחת XSL.

version - גם כאן קיים תיאור לגבי גרסת שפת העיצוב עימה אנו עובדים בקובץ זה.

xmlns:xsl - מגדיר את מרחב השמות ופרוטוקול הפקודות לפיו הקובץ מוגדר, לדוגמה בדוגמה זו, הקובץ בנוי בהתאם לתקן המוגדר לפי
W3C משנת 1999.
מרחב השמות בדוגמה יכול להכיל את ההגדרות הבאות :
xsl:import
xsl:include
xsl:strip-space
xsl:preserve-space
xsl:output
xsl:key
xsl:decimal-format
xsl:namespace-alias
xsl:attribute-set
xsl:variable
xsl:param
xsl:template
בעוד שמרחב שמות אחר יכול להכיל הגדרות שונות, לכן מאפיין זה חשוב למשתמש.
לאחר מכן, יכתב קוד המסוגל לבצע לשלוף נתונים מסוימים מהקובץ, לבצע לולאות ומאחר ששפה זו הולכת יד ביד עם HTML ניתן להוסיף את כל התגיות שמספקת האחרונה.
XSL Formatting Objects > מבנה עקרוני > קובץ לדוגמה

<?xml version="1.0" encoding="UTF-8" ?>
<xsl:stylesheet version="1.0" xmlns:xsl="http://www.w3.org/1999/XSL/Transform">
  <xsl:template match="NAME">
   <span style="font-size:17px; color: GREEN; margin-left:0.5in">
    *.<xsl:value-of select="." />
   </span>
  </xsl:template>

<xsl:template match="DESCRIPTION">
   <span style="font-size:15px; color: SILVER; margin-left:0.17in">
    <xsl:value-of select="." />
   </span>
  </xsl:template>

<xsl:template match="/">

<HTML><HEAD></HEAD>
<BODY>

<span style="font-size:30px; color:BLUE;">
<I><U><H1>כותרת ראשית</H1></U></I>
</span>
 <xsl:for-each select="EXTENTIONS/EXTENTION">

 <span style="font-size:13px; color: GREEN;">
  <xsl:value-of select="count(preceding::NAME)+1"/>) <BR/>
 </span>

 <span style="font-size:13px; color: OLIVE;">

   Name:          <xsl:apply-templates select="NAME"  /> <BR/>
  Description:   <xsl:apply-templates select="DESCRIPTION" />.<BR/>
 </span>
  <HR />
  <BR/>

   </xsl:for-each>

</BODY>
</HTML>

</xsl:template>
</xsl:stylesheet>
ראו גם

XML
HTML
הפשטה לתהליך המתבצע החל מהגדרת קובץ XML ו-XSLT לקובץ מסוגנן.
צדק של מנצחים

צדק של מנצחים הוא ביטוי המתאר כיצד חקיקה ושיפוט מבוצעים לעיתים על ידי מעצמה מנצחת לאחר מלחמה, באופן שעשוי להיתפס על ידי המנוצחים כחסר ערך משפטי, חסר סמכות חוקית וחסר צדק, וננקט רק מתוקף כוחו של המנצח ולא מתוקף צדק, סמכות מוסרית או הסכמה רחבה או דו צדדית על נכונותה וצדקתה של מערכת חוק ומשפט.
צדק לאחר המלחמה

בגרמניה ובאוסטריה, הכנסיות, עורכי הדין, העיתונות והמפלגות בשנים שלאחר המלחמה דחו את משפטי נירנברג, משפטים שנעשו נגד גרמנים שרצחו טייסים של בעלות הברית שמטוסיהם הופלו מעל שטחי גרמניה ונפלו בשבי, ומשפטים אחרים שניהלו בתי המשפט של בעלות הברית נגד חברי מדינות הציר, כ"צדק של מנצחים". סנגוריהם של הנאשמים מקרב ההנהגה הנאצית השתמשו בהאשמה "צדק של מנצחים" כדי להכחיש את חוקיותם של משפטי פשעי המלחמה בנירנברג. במכתב משנת 1946 לקרדינל יוזף פרינגס, יו"ר ועידת הבישופים של פולדה, מושל צבא ארצות הברית לושיוס קליי הגן על שיפוט פושעי המלחמה, והדגיש כי בתי הדין לפשעי מלחמה "הוקמו בתקווה שהעולם יכיר בתרומתם לשלום וכהרתעה נגד תוקפנותם עתידית". משפטים נוספים ברוח זו התקיימו בבית קוריו (Curiohaus) בהמבורג.
מערכת המשפט של בעלות הברית לאחר המלחמה התקבלה בברכה כחזרה לסדר משפטי, אך גם נתפסה לעיתים קרובות כ"צדק של מנצחים". משמעות המונח הייתה כי המנצחים נוקטים גישה ופרספקטיבה כפויות שאינה תואמות את החברה הגרמנית. צורותיהן של דוקטרינות משפט פלילי שפותחו במערכת המשפט הגרמנית לאחר המלחמה היו תלויות בהקשר הפוליטי והחברתי ונטו לשלילת האחריות הפלילית. סגן התובע האמריקני הראשי במשפטי נירנברג, רוברט קמפנר, התייחס לנטיות הללו: "יש רק צדק של מנצח בעולם". ההיסטוריון והפרופסור לשעבר באוניברסיטת הכוחות המזוינים הפדרליים במינכן, פרנץ וילהלם זיידלר, דן במושג באופן ביקורתי.
בתחילת שנות ה-90, לאחר תום המלחמה הקרה, קמו בתי משפט פליליים בינלאומיים אד-הוק ליוגוסלביה ורואנדה. הבסיס לבית המשפט הקבוע בהאג נוצר עם חוקת רומא להקמת בית הדין הפלילי הבינלאומי משנת 1998. משפטי נירנברג, שהוכפשו כ"צדק של מנצחים", הביאו לחקיקת המשפט הפלילי הבינלאומי, אשר מטיל על אנשים אחריות פלילית לפעולות המדינה ודוחה את חסינות הממשלה.
עיבוד העבר בגרמניה המזרחית

עיבוד העבר ברפובליקה הדמוקרטית הגרמנית מכונה לעיתים "צדק של מנצחים", במיוחד בכל הנוגע לאיסור המשפט הפלילי באופן רטרואקטיבי. בהתמודדות עם העבר בגרמניה המזרחית, פסיקות בית המשפט העליון התבססו על הנוסחה של רדברוך (Radbruch) מחד, לפיה חוק הפוגע בעקרונות יסוד מהותיים הוא בלתי צודק, ומאידך על פרשנות חוקתית של חוק גרמניה המזרחית השונה מהפרשנות העובדתית של מערכת המשפט של גרמניה המזרחית.
ראו גם

משפטי דכאו
אבוי למנוצחים
לקריאה נוספת

מרטין ברושאט: Siegerjustiz oder strafrechtliche „Selbstreinigung“. In: Vierteljahrshefte für Zeitgeschichte, 29. Jahrgang (1981), Heft 4, S. 477–544.
Petra Weber: Justiz und Diktatur. Oldenbourg Wissenschaftsverlag, 2000, ISBN 3-486-56463-3.
הערות שוליים

1 2  Die vergessenen Prozesse
↑  Winfried R. Garscha: Keine „Siegerjustiz“ – Vor 50 Jahren ging in Nürnberg der Prozeß gegen die Hauptkriegsverbrecher zu Ende, September 1996 (PDF; 231 kB): „Daß der Prozeß im kollektiven Gedächtnis präsent blieb, lag aber sicherlich in erster Linie an seiner permanenten Denunzierung als ‚Siegerjustiz‘ durch die politische Rechte in Deutschland und Österreich, womit die Rechtmäßigkeit des Verfahrens in Zweifel gezogen werden sollte.“
↑  Annette Weinke: Die Nürnberger Prozesse. C.H. Beck, München 2006, ISBN 3-406-53604-2, S. 57.
↑  Nazi-Verbrechern als „politisch Verfolgte und Opfer einer Siegerjustiz“ geholfen.
↑  Hanno Loewy, Bettina Winter (Hrsg.): NS-„Euthanasie“ vor Gericht. Campus, Frankfurt 1996, ISBN 3-593-35442-X, S. 21 zu Stw. „frühe alliierte Entnazifizierungspolitik“.
↑  Profil The Memory of Justice (1976) bei IMDb.com.
↑  Albert A. Feiber: Phantom der Berge. In: Frankfurter Allgemeine Zeitung, 13. Februar 2001, S. 10.
↑  Mehrfache Verwendung des Begriffs in: Franz Wilhelm Seidler: Siegerjustiz. Die KZ-Prozesse der alliierten Besatzungsmächte 1945–1950. Pour le Mérite, Selent 2006; Franz Wilhelm Seidler: Das Recht in Siegerhand. Die 13 Nürnberger Prozesse 1945–1949. Pour le Mérite Verlag, Selent 2007 und: Schuldig! Die alliierten Siegerprozesse gegen Soldaten, Polizisten und Zivilisten. Fliegerprozesse, Malmedy-Prozeß, Oradour-Prozeß, Schanghai-Prozeß. Pour le Mérite Verlag, Selent 2008.
↑  Werle und Jessberger: Principles of International Criminal Law. S. 13 f.
↑  Werle und Jessberger: Principles of International Criminal Law. S. 17 f.
↑  Carl-friedrich Stuckenberg: Völkerrecht und Strafverbrechen. In: Völkerrechtsprechung: ausgewählte Entscheidungen zum Völkerrecht in Retrospektive. Hrsg.: Jörg Menzel, Jeannine Hoffmann, Tobias Pierlings, Mohr Siebeck 2005, ISBN 3-16-148515-7, S. 769.
↑  Otto Köhler: Hitler ging – sie blieben. Der deutsche Nachkrieg in 16 Exempeln (Siegerrecht), KVV konkret, Hamburg 1996, ISBN 3-930786-04-4, S. 36 f.
↑  Bernhard Schlink, Rechtsstaat und revolutionäre Gerechtigkeit, Antrittsvorlesung an der HU Berlin vom 14. April 1994, S. 4 (PDF; 120 kB).
.fo

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1993 
 www.nic.fo
 
.fo היא הסיומת הלאומית (ccTLDs - Country Code Top Level Domains) של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים באיי פארו. הסיומת, שנפתחה ביוני בשנת 1997, היא סיומת פעילה ונפוצה ביותר בעיקר בקרב תושבי איי פארו.
שם המתחם הופעל תחילה בידי גורמים דניים שונים, בשנות התשעים של המאה העשרים בידי ארגון האינטרנט של אוניברסיטת דנמרק. עד יוני 1997 שימשה הסיומת כסיומת שנייה לאתרים פארואזים, ביוני 1997 עברה השליטה על הקידומת לארגון הטלוויזיה Tele DK2 ואז נרשם שם המתחם באיי פארו. הקידומת הופרטה בשנת 1998.
.earth

.earth היא סיומת אינטרנט כללית (באנגלית: gTLD ;generic top-level domain (אנ')) במערכת ה-DNS של האינטרנט. היא הועברה לחברת Interlink Co., Ltd ב־12 במאי 2015.
נכון ליולי 2022, הסיומת נמצאת בשימוש במעל ל-35,000 אתרי אינטרנט.
הערות שוליים

↑  .earth | Top-Level Domain Breakdown, nTLDStats (באנגלית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
.ba

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1996 
 nic.ba
 
.ba היא הסיומת הלאומית (ccTLDs - Country Code Top Level Domains) של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים בבוסניה והרצגובינה.
תתי-סיומות

הליך הרישום לדומיין מסובך יותר מן המקובל בדומיינים בין-לאומיים ודורש עמידה בלא מעט תקנות.
סיומת האינטרנט מחולקת לתתי-הסיומות הבאות:
.org.ba - בדרך כלל עבור ארגונים ללא כוונות רווח
.gov.ba - ארגונים ממשלתיים
.net.ba - ספקי אינטרנט
.edu.ba - ארגונים חינוכיים
מסע הגיבור

תרשים של תאוריית מסע הגיבור של קמפבל
מסע הגיבור הוא מונח מעולם הספרות, המתאר מבנה עלילתי נפוץ הקיים ביצירות ספרות רבות, בהן מגולל סיפורו של גיבור היוצא להרפתקה, זוכה בניצחון לאחר משבר מכריע, ואז חוזר לביתו. המבנה הוצג בידי החוקר ג'וזף קמפבל בספרו "הגיבור בעל אלף הפנים". קמפבל וחוקרים אחרים, כמו קרל יונג ואריך נוימן, תיארו את סיפורם של הבודהה, משה, ישו ועוד כעוקבים אחר מבנה מסע הגיבור. מבקרי הרעיון טוענים שהוא כללי מדי בשביל להיות בעל ערך הקבלתי.[דרוש מקור]
התיאוריה של קמפבל

בפרק זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים.
התיאוריה של קמפבל > מבנה תאורטי

ג'וזף קמפבל היה חוקר מיתולוגיה אמריקאי שנודע בזכות מחקריו במיתולוגיה השוואתית ודת השוואתית. תאוריית "מסע הגיבור" שהגה כוללת שבעה עשר שלבים של המסע; לא בכל הסיפורים יש שימוש במבנה "מסע הגיבור" ואין בהכרח את כל השלבים באופן מפורש – סיפורים עשויים להתמקד באחד מהשלבים או לסדר את השלבים בצורה שונה.
לפי קמפבל, נהוג לחלק את שבעה עשר השלבים לשלושה חלקים או מערכות ("Acts") – היציאה, החניכה והחזרה:
יציאה – הגיבור מקבל הזמנה להרפתקה, אולם הוא מסרב לצאת אליה. הוא נעזר בדמות של חונך שעוזרת לו לצאת מהעולם המוכר לו.
חניכה – החלק שמתחיל לאחר שהגיבור חוצה את הסף אל העולם המיוחד או הלא ידוע, שם הוא עומד בפני מבחנים ואתגר, לבד או עם בעלי ברית. בסופו של דבר מגיע הגיבור אל המעמקים, המשבר הגדול של ההרפתקה שלו, אז הוא צריך לעבור את המבחן הגדול בו הוא מתגבר על האויב הראשי או המכשול העיקרי שלו, ולאחר מכן הוא זוכה בגמול- כוח קסום, חפץ מיוחד או תובנה חשובה. לאחר מכן הגיבור מנסה לשוב לעולמו עם הגמול שרכש. הוא עשוי להיות נרדף בידי אנשים מהעולם המיוחד והוא עשוי לסרב לחזור, ולעיתים תידרש עזרה חיצונית כדי להציל אותו או לאלץ אותו לחזור.
חזרה – הגיבור חוצה בשנית את הסף שבין העולמות, וחוזר לעולם הרגיל עם הגמול שלו, בו הוא יכול כעת להשתמש לטובת הזולת. ההרפתקה עצמה העניקה לגיבור חכמת חיים וניסיון המשלב את שני העולמות.
התיאוריה של קמפבל > 17 השלבים של קמפבל > יציאה

1. הקריאה להרפתקה – הגיבור מתחיל בעולם הנורמלי, אם כי נשתלים רמזים שקוראים לו לצעוד אל העולם המיוחד.
2. סירוב לקריאה – לעיתים קרובות הגיבור מסרב לקריאה להרפתקה, מתוך תחושת חובה, פחד, חוסר ביטחון או סיבות אחרות.
3. עזרה על טבעית – ברגע שהגיבור התחייב למסע, במודע או שלא במודע, החונך שלו, לרוב בעל כוחות מיוחדים, מופיע. לרוב הוא גם יצייד את הגיבור בחפץ אחד או יותר שיסייעו לו בהמשך מסעו.
4. חציית הסף – זהו הרגע בו הגיבור עוזב את הגבולות של העולם הידוע ומרחיק אל עולם לא נודע שגבולותיו מסתוריים.
5. בטן הלוויתן – הגיבור מאמץ סופית את הסכמתו ליציאה להרפתקה ומוכן לעבור שינוי.
התיאוריה של קמפבל > 17 השלבים של קמפבל > חניכה

6. נתיב האתגרים – כעת על הגיבור לעבור מספר כלשהו של אתגרים (לרוב באים בשלשות) כדי להוכיח שהוא ראוי. לעיתים הגיבור נכשל באחד או יותר מהאתגרים.
7. המפגש עם האלוהות – זוהי הנקודה בה הגיבור מרגיש כל יכול ולרוב חווה אהבה.
8. הפיתוי – הגיבור עומד בפני פיתוי שקורא לו לנטוש את דרכו.
9. כפרה – בשלב זה הגיבור נוטל יוזמה על חייו, לעיתים לאחר עימות עם דמות שהחזיקה בכוח חשוב עליו.
10. האלהה – הגיבור זוכה לידע אלוהי, לאהבה, חמלה או אושר. זוהי נקודת רגיעה לפני שהגיבור מתחיל את דרכו חזרה.
11. הגמול – הגיבור זוכה בגמול, שלעיתים כל השלבים לפני כן היו הכנה אליו.
התיאוריה של קמפבל > 17 השלבים של קמפבל > חזרה

12. סירוב לחזרה – הגיבור מסרב לעזוב את העולם המיוחד למען העולם הרגיל.
13. בריחה קסומה – לעיתים הגיבור צריך להימלט עם הגמול שהשיג, מאחר שאנשים בעולם המיוחד רוצים אותו בחזרה.
14. חילוץ – כמו שהיה זקוק לעזרה כדי לצאת מהעולם הרגיל, לעיתים הגיבור צריך שיעזרו לו כדי לחזור אל העולם הרגיל.
15. חציית הסף – הגיבור שב אל העולם הרגיל וכעת עליו להבין איך לשלב את החכמה שרכש בעולם המיוחד עם חייו הרגילים.
16. אדון שני העולמות – לרוב מושג על ידי גיבורים כמו בודהה או ישו. הגיבור זוכה לאיזון מושלם בין שני העולמות שבו וזוכה לעליונות על שניהם.
17. מנוח – הגיבור חופשי לחיות ברוגע, והוא אינו מתחרט על העבר.
התיאוריה של קמפבל > חלוקות נוספות

| שלב | ג'וזף קמפבל (1949) | דייוויד לימינג (1981) | פיל קאוסינו (1990) | כריסטופר ווגלר (2007) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| יציאה |  1. קריאה להרפתקה 2. סירוב 3. עזרה על טבעית 4. חציית הסף 5. בטן הלוויתן |  1. לידה פלאית 2. יוזמת הגיבור 3. יציאה מהקהילה והכנה להרפתקה |  1. הקריאה להרפתקה |  1. העולם הרגיל 2. הקריאה להרפתקה 3. סירוב 4. פגישה עם החונך 5. חציית הסף |
|  חניכה |  6. נתיב האתגרים 7. המפגש עם האלוהות 8. הפיתוי 9. כפרה 10. האלהה 11. הגמול |  4. מבחנים ואתגרים 5. מוות 6.ירידה אל השאול |  2. נתיב האתגרים 3. משימה 4. המפגש עם האלוהות 5. הגמול |  6. אתגרים 7. המעמקים 8. המבחן הגדול 9. גמול |
|  חזרה |  12. סירוב לחזרה 13. בריחה קסומה 14. חילוץ 15. חציית הסף 16. אדון שני העולמות 17. מנוח |  7. תחייה ולידה מחדש 8. כפרה, אלוהות והתעלות |  6. בריחה קסומה 7. חציית הסף 8. אדון שני העולמות |  10. הדרך חזרה 11. תקומה 12. חזרה עם סם החיים |
ראו גם

סיפור סיפורים
תורת הספרות
נרטולוגיה
סיווג ארנה-תומפסון
הערות שוליים

↑  Writing 101: What Is the Hero’s Journey? 2 Hero’s Journey Examples in Film
↑  רחלי לביא, מסע הגיבור, באתר "נקודת מפנה".
↑  The Hero's Journey, TV Tropes
.bh

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1994 
 חסות:  Batelco 
 www.inet.com.bh
 
.bh היא הסיומת הלאומית (ccTLDs - Country Code Top Level Domains) של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים בבחריין. הסיומת נפתחה בשנת 1994, היא סיומת פעילה ונפוצה ביותר בעיקר בקרב תושבי בחריין.
סיומת זו מנוהלת על ידי BATELCO.
תתי סיומות

Com.bh: גופים מסחריים וסימני מסחר רשומים
Edu.bh: מוסדות חינוך להשכלה גבוהה
Sch.bh: בתי ספר יסודיים ותיכונים
Med.bh: שירותי בריאות (בתי חולים, מרפאות וכו')
Gov.bh: גופים ממשלתיים
Net.bh: שירותים הקשורים לאינטרנט (ISP, אירוח אתרים, אתרי פורטל, וכו')
Org.bh: ארגונים ללא כוונת רווח
Pub.bh: גופים או יחידים שאינם מתאימים לקטגוריות אחרות, כולל שמות דומיין אישיים
.bg

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1991 
 register.bg
 
.bg היא הסיומת הלאומית (ccTLDs - Country Code Top Level Domains) של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים בבולגריה.
בהרשמה לדומיין קיימות ההגבלות הבאות: על הנרשם להיות חבר באיחוד האירופי או לחלופין חברה זרה בעלת סניף או נציג בבולגריה.
עלות הדומיין היא כ-30 אירו לשנה (36 כולל מע"מ)
עד אמצע שנת 2006 היה המחיר 50 דולר תחילה ועוד 50 דולר לשנה, מחיר זה היה יקר למדי ואתרים בולגריים רבים בחרו להשתמש בסיומת הבינלאומית .com, באוקטובר 2006 פושטו התהליכים והמחיר הורד ל-12 יורו בלבד לשנה. בשימוש בתת-דומיינים.
הערות שוליים

↑  Мартин Митков Митов - Публикации в сп. Медиа свят, www.slovo.bg
| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גנים בוטניים בישראל

הגן הבוטני של עין גדי
הגן הבוטני הלאומי בהר הצופים בירושלים
פינה בגן הבוטני בגבעת רם
בישראל גנים בוטניים רבים, הנחלקים לשתי קבוצות עיקריות: גנים בוטניים מוכרים, המקבלים מימון ממשלתי בהתאם לחוק הגנים הבוטניים בישראל; וגנים בוטניים אחרים, שאינם מקבלים מימון ממשלתי. גוף ציבורי בשם מועצת הגנים הבוטניים מטפל בענייני התחום וגם פועל להשגת הכרה בגנים בוטניים לא מוכרים.
הגן הבוטני הראשון שהוקם בארץ ישראל הוא הגן הבוטני הלאומי, המתעד את כל צמחי הבר של ישראל ושל המזרח התיכון.
היסטוריה

ב-2006, התקבל בכנסת "חוק הגנים הבוטניים בישראל" המגדיר "גן בוטני מוכר" כ"גן הנטוע צמחים שונים לפי שיטה מדעית, למטרה מחקרית, מדעית או חינוכית". מטרתו הייתה להעניק תמיכה כספית לגנים בוטניים. החוק הציל מסגירה מספר גנים כגון הגן של האוניברסיטה העברית ותרם לפיתוחם של גנים אחרים כגון הגן הבוטני במכללת אורנים שמספר המבקרים בו גדל ל-13,000 איש בשנת 2015. בנובמבר 2015 הכריז משרד החקלאות על קיצוץ עמוק בתקציב הגנים הבוטניים מ-3–6 מיליון שקל בשנה ל-100,000.