stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איראן
לקריאה נוספת

דוד מנשרי - איראן: בין אסלאם ומערב, הוצאת משרד הביטחון, 1996
יניב גמבש (עורך ראשי), יבגניה ביסטרוב, ארנון סופר, איראן 2007 – ניתוח גאואסטרטגי, קתדרת חייקין לגאואסטרטגיה, אוניברסיטת חיפה, 2008
ואנה ואנוצ'יני, איראן הוורודה: דמוקרטיה איסלאמית - החלום האבוד, בני-ברק: הקיבוץ המאוחד, 2009
דניאל דנה, שלושה חבלים לתלייה, חולון: אוריון הוצאת ספרים, 2011
תמר עילם גינדין, הטוב, הרע והעולם - מסע לאיראן הטרום איסלמית, האוניברסיטה המשודרת, 2011.
עוזי רבי (עורך), זמן איראן, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2008.
דוד מנשרי וליאורה הנדלמן-בעבור (עורכים), איראן אנטומיה של מהפכה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2009.
אזאר נאפיסי, דברים שלא ספרתי, הוצאת ידיעות אחרונות, 2010.
משה אהרונוב, מאיר ליטבק, איראן – מקיסרות פרסית למהפכה אסלאמית (ספר 9 בסדרה המזרח התיכון בימינו), האוניברסיטה הפתוחה, תשע"ד–2014.
רז צימט, איראן מבפנים, מדינה וחברה ברפובליקה האסלאמית, הוצאת רסלינג, 2022
הר אביטל

| --- | --- |
הר אביטל
הר אביטל
 מידע כללי
 סוג הר:  הר געש, מתחם געשי
 גובה:  1,204 מטר
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  ליד מרום גולן
 רכס הרים:  רמת הגולן
 מספר הר געש:  -0300-03
 קואורדינטות:  33°6′54″N 35°47′20″E﻿ / ﻿33.11500°N 35.78889°E﻿ / 33.11500; 35.78889
  (למפת אצבע הגליל מוגדלת) הר אביטל(למפת אצבע הגליל רגילה) הר אביטל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הר אביטל(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הר אביטל
הַר אֲבִיטָל (בערבית: تل ابو الندى, תל אבו נידא או תל אבו אל-נידא, שמשמעותו היא "הר אבי הטל") הוא הר געש רדום השוכן ברמת הגולן, מערבית לגבול הסורי. גובהו כ-1,204 מטר מעל פני הים, והוא חלק מקו התלים הישראלי.
הר אביטל הוא המבנה הגעשי הגדול ברמת הגולן. רוחבו כ-2 ק"מ, אורכו כ-3 ק"מ, והוא מתנשא לגובה של כ-300 מטרים מעל סביבתו. בצמוד להר מצפון נמצא הר בנטל. מעריכים כי שני הרי הגעש הם חלק ממבנה געשי אחד ולהם מקור מגמטי משותף.
בבקעת אביטל הנמצאת במרכז ההר נמצאים שטחים חקלאיים השייכים לקיבוץ אל-רום. בתוך הבקעה שתי גבעות קטנות, המכונות "תלי תאומים". על פסגת ההר נמצא בסיס צבאי. ההר הוא חלק משמורת הר אביטל הקרויה על שמו.
גאולוגיה

הר אביטל הוא מבנה געשי מורכב. במשך שנים הסברה הייתה כי הבקעה במרכז ההר היא הקלדרה של הר הגעש הקדום שהתפוצץ, וממנו נותרו רק שולי ההר המקיפים את הבקעה.
ההשערה המקובלת כיום היא כי בתחום הקלדרה של הר אביטל היו שני חרוטי אפר, צפוני ודרומי, אשר נבנו בסדרה של התפרצויות סטרומבוליאניות לפני כ-700 אלף שנה. לפני כ-115 אלף שנה אירעה ההתפוצצות הגדולה של ההר ובעקבותיה קיבל ההר את צורתו הנוכחית. ההתפרצות הגדולה אירעה לאחר שקילוח לבה מהר אודם סתם את הנחל אשר ניקז את בקעת קוניטרה הסמוכה. חסימת ציר הניקוז של הבקעה הביא ליצירת אגם ומים ממנו חדרו לתוך תא המגמה מתחת להר. מפגש המים והמגמה יצר קיטור בלחץ גבוה, אשר הביא לסדרה של התפוצציות פריאטו-מגמתיות חזקות אשר הרסו כמעט לחלוטין את החרוט הצפוני כמו גם חלקים ניכרים מהחרוט הדרומי. ייתכן כי תלי התאומים במרכז הבקעה הם שרידים לחרוט הצפוני.
ההתפוצציות העזות יצרו את טבעת הטוף המקיפה כיום את ההר. טוף מאירוע זה הועף למרחק רב ונמצא באזור קוניטרה, מרחק של יותר מ-3 ק"מ מההר, כמו גם בצידו הדרומי של הר בנטל, אשר כבר היה קיים בשלב זה. מעריכים כי טבעת הטוף מנעה חדירת מים נוספים לתא המגמה ובשלב זה פסקו ההתפוצצויות.
מהר אביטל פרצו שני קילוחי לבה קטנים: אחד דרומה, בשלב בניית חרוטי האפר, וקילוח נוסף לכיוון דרום-מערב לאחר התפוצצות ההר.
בשלב האחרון שקע חלקו הצפוני של ההר ויצר את הבקעה במרכז ההר. פסגת ההר כיום היא שריד לחרוט האפר הדרומי.
פארק וולקני אביטל

בחלקו המזרחי של הר אביטל פעלה מחצבת סקוריה שנגסה בהר. כריית הסקוריה חשפה שכבות גאולוגיות מעניינות המלמדות על ההיסטוריה הגעשית של רמת הגולן. בעזרת מועצה אזורית גולן, הקרן לשיקום מחצבות ומשרד התיירות שוקם המקום והפך לפארק וולקני- גאולוגי שנפתח ב-2013. הכניסה לפארק היא בחינם וניתן ללמוד על המקום בעזרת שלטי הסבר ועמדות מסבירן העוזרות להסביר תופעות געשיות שונות כמו טיפות געשיות ואופקי הפצצות.
הר אביטל במלחמת יום הכיפורים

לפני מלחמת יום הכיפורים היה על פסגת ההר בסיס של יחידה 8200 (באותה עת, יחידה 848) שכונה "ארבל". עם פרוץ המלחמה ב-6 באוקטובר 1973, הבסיס הופצץ ביעף המטוסים הראשון של חיל האוויר הסורי על ידי רבעיית מטוסי סוחוי 7, בשעה 13:50, במקביל להפצצת מוצב החרמון. ההפצצה לא גרמה לאבדות או לנזק.. הבסיס לא פונה במשך כל ימי הלחימה למרות קרבתו לגבול הסורי, ולמרות שעבר הפגזות כבדות במשך ימי הקרבות הראשונים. במשך כל ימי הלחימה המשיך בסיס המודיעין הישראלי לתפקד בתצפית, האזנה והכוונה.
הערות שוליים

↑  Yishai Weinstein; Ram Weinberger; Andrew T. Calvert (במאי 2013). "High-resolution 40Ar/39Ar study of Mount Avital, northern Golan: Reconstructing the interaction between volcanism and a drainage system and their impact on eruptive styles". Bulletin of Volcanology. 75 (5). doi:10.1007/s00445-013-0712-7. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Weinstein, Yishai; Weinberger, Ram (2006). "The geology and volcanological history of Mount Avital". Israel Journal of Earth Sciences. 55: 237–255. doi:10.1560/IJES.55.4.237.
↑  ראיון עם ד"ר גבי זוהר. התחלת ראיון ב-40:40 דקות מתחילת התוכנית, בתוכנית הרדיו "שיחת נעילה" עם כרמלה מנשה ויואב קרקובסקי, רשת ב', 2 בדצמבר 2020
↑  שעת נעילה: הסיפורים שטרם נחשפו, באתר עמותת בוגרי 8200, 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007568537005171  VIAF: 13148036075587972837   WorldCat (עם VIAF): 13148036075587972837
איסור עריות

ערך זה עוסק באיסור ביהדות על קיום יחסי מין בתנאים מסוימים. אם התכוונתם לטאבו אוניברסלי על קיום יחסי מין בין קרובי משפחה, ראו .
| --- | --- |
 מקרא:  ספר ויקרא, פרק י"ח
 משנה תורה:  הלכות איסורי ביאה
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לאו ש"ל עד לאו שנ"ג ספר החינוך, מצווה קפ"ח עד מצווה רי"א
 
ביהדות, איסור גילוי עריות הוא איסור על קיום יחסי מין בין אנשים שאינם רשאים לעשות זאת, כגון קיום יחסי מין בין אב לבתו, בין אם לִבנהּ ובין אח לאחות. איסורי עריות מפורטים בספר ויקרא, בפרשיות אחרי מות וקדושים. המילה עריות היא לשון רבים של המילה "ערווה" - שפירושה מקום מוסתר וצנוע.
בנוסף נכללים באיסור אם חורגת, כלה, דודה, גיסה, חמות, נכדה ועוד, איסור לשאת אישה ובתה, וכן משכב זכר ומשכב בהמה וכן משכב עם נידה. איסור זה כולל על פי הרמב"ם 24 מצוות לא תעשה שונות (ספר המצוות - מצווה ש"ל עד מצווה שנ"ג) מתוך כלל 365 מצוות לא תעשה. חז"ל הרחיבו איסור זה לקרובי משפחה רחוקים יותר כמו סבתא, נינה, כלת הבן ועוד רבים.
גילוי עריות הוא מהחטאים החמורים ביותר – הוא נמנה עם שלוש העברות שהן בגדר "ייהרג ואל יעבור" (שלוש העברות הן: עבודה זרה, גילוי עריות, שפיכות דמים. על עברות אלו חרב בית המקדש הראשון). כאמור, משכב זכר הוא אחד מאיסורי העריות ביהדות, ומכאן החומרה שהיהדות רואה בלהט"ב של ימינו. עם זאת, יש להבחין בין איסורי עריות החמורים לבין איסורי ביאה אחרים שבתורה, כגון איסור זנות (יחסי מין שלא במסגרת הנישואים, עם אשה לא נשואה) או איסור גרושה לכהן (ראה איסורי נישואים לכהן), בהם נאמר יעבור ואל ייהרג. באיסורי עריות העונש הוא כרת, ובחלק מהמקרים אף מיתת בית דין, והחוטא בשוגג חייב להביא קרבן חטאת. כמו כן, המקדש אישה שהיא ערוה לו - אין הקידושין תופסים, ואם נולד ולד מקשר כזה - הוא ממזר, שאינו יכול לשאת אלא ממזרת, או חסרת ייחוס אחרת. לעומת זה באיסורי ביאה אחרים העונש הוא מלקות, השוגג פטור מקרבן, המקדש אישה אסורה - קידושיו חלים, והולד אינו ממזר.
מקור

המונח העברי מקורו בתלמוד, המתאר מגוון רחב של יחסי מין אסורים, ובכלל זה יחסי מין בין גבר לאישה הנשואה לגבר אחר, בין גבר לגיסתו (אחות אשתו או אשת אחיו)[דרושה הבהרה], בין גבר לחמותו ועוד. מקור הביטוי הוא במקרא באיסור "לגלות ערווה" (ויקרא, י"ח, ו'). במקרא עבירה על איסורי עריות מכונה "תועבה" מספר רב של פעמים.
על פי המקרא, המצרים והכנענים הקדומים נהגו לעשות את המעשים הכלולים באיסורי גילוי עריות. ומי שעובר עליהם מאבד את זכותו המוסרית להיות שייך לארץ ישראל. חז"ל דורשים את הקשר בין פרשיית עריות לפרשיית קדושים, שהקדושה קיימת כאשר אנשים גודרים את עצמם מעריות, ו"כל מי שהוא גודר עצמו מן הערוה נקרא קדוש".
סוגי האיסורים השונים

פירוט איסורי העריות מצוי בספר ויקרא, פרק י"ח (פרשת אחרי מות). הוא נפתח בפסוק: ”אִישׁ אִישׁ, אֶל כָּל שְׁאֵר בְּשָׂרוֹ, לֹא תִקְרְבוּ לְגַלּוֹת עֶרְוָה” (שם, ו). אלו האיסורים המנויים בפרשה: אם, אשת האב (אם חורגת), אחות – אף מהורה אחד משותף ואף מחוץ לנישואים, נכדה, אחות האב והאם, אשת אחי האב, אשת הבן, אשת האח, בת חורגת, נכדה חורגת, אחות אשתו – כל זמן שאשתו חיה, אשת איש, נידה, משכב זכר ובהמה. פירוט דומה שבו מפורשים העונשים קיים בספר ויקרא, פרק כ' (סוף פרשת קדושים), ובו קיימת חזרה על חלק מאיסורי העריות כמו אשת האב ואשת האח, אחות, כלה ועוד. בתו לא נזכרת בשתי הרשימות, ונלמדת מכך שאסור לשאת אשה ובתה וכאשר הבת לא נולדה מנישואין נלמד האיסור מקל וחומר מבת בתו.
אפשר לחלק את איסורי עריות לארבעה סוגים שונים:
עריות מהתורה מכונות גם "ראשונות לעריות", והן מתמקדות בעיקר בדורו של הגבר ובדור הראשון לפניו והראשון והשני לאחריו, בנוסף יש עריות מדרבנן שנקראות "שניות לעריות" כמו סבתא, וסבתא רבתא ונינה, שרובן הן בדור השני לפניו ובדורות השלישי הרביעי לאחריו (אם כי יש ביניהן גם בדור הראשון). על פי הרמב"ם ישנן 20 סיווגים כאלו, פירוט שלם נמצא ברמב"ם הלכות אישות א ו. בשניות לעריות ישנן 8 מחלוקות בין הרמב"ם לפוסקים אחרים לגבי הטווח שלהן. בדרך כלל הרמב"ם מקל ומגביל את האיסורים עד לטווח מסוים, בשעה שפוסקים אחרים ממשיכים אותם עד סוף כל הדורות, (וכמותם פוסק השולחן ערוך). כך למשל הרמב"ם פוסק שאיסור נישואין של אדם עם צאצאיו קיים עד נינותיו בלבד, לעומת פוסקים אחרים שסוברים שלאיסור זה אין הפסק עד סוף הדורות, "שאברהם אסור בכל נשי ישראל, ושרה אסורה בכל אנשי ישראל" (שו"ע אבן העזר טו יב). בדרך כלל נראה שמדובר במחלוקות תאורטיות מכיוון שהמקרים שהם חולקים בהם הם בין גבר לריבעיו, או גבר לסבתא ריבעה.
כל האיסורים חלים גם אם הנישואין שיצרו את הזיקה כבר אינם בתוקף עקב מוות או גירושים. החריגים הם אשת איש שנתגרשה, שמותרת להינשא לאחר, אחות אשה, שמותרת אם אחותה נפטרה, ואשת אח שנפטר ערירי בלא ילדים, החייבת בייבום (או בחליצה המתירה אותה לשאר העולם) במקרים מסוימים. על פי ההלכה קידושין אינם תופסים באיסורי עריות מהתורה, ואילו נשים האסורות מדרבנן - קידושין תופסין בהן, ולכן יש לבצע גירושין. כמו כן, אשה שהיא ספק ערוה - ספק אם חלו קידושיה, ולכן יש לגרשה (שו"ע אבן העזר טו א).
פירוט מלא מצוי במשנה תורה לרמב"ם ובשולחן ערוך. פירוט מקוצר מצוי למשל בספר "חכמת אדם" לרבי אברהם דנציג.
על פי הרמב"ם יש איסור ליהנות מאיסורי עריות באופן מיני, אף ללא קיום יחסים: "האזהרה שהזהרנו מלהתענג באחת מכל העריות ואפילו בלי ביאה, כגון החיבוק והנישוק וכיוצא בהן מפעלות שאדם נהנה בהן". על פי הדין התלמודי אף מי שהיה נהנה מקרבה מינית עם עריות אף ללא יחסי מין היה לוקה. איסור ייחוד לכתחילה היה מוקדש לכל האנשים שיש ביניהם קרבה של עריות, אף אם הנשים זקנות או ילדות, להוציא אם עם בנה ואב עם בתו, ורק בהמשך הוא התפתח לאיסור על פנויה וגויה.
היהדות קובעת כי גם לבני עמים אחרים נאסר גילוי עריות; איסור זה הוא אחד משבע מצוות בני נח האוניברסליות. אמנם כמות האיסורים מצומצמת לשישה והם אם, אשת האב, אחותו מאמו, אשת איש, משכב זכר, ובהמה, וגם הגדרת אשת איש אצל גוי שונה מהגדרתה אצל עם ישראל.
קרובי משפחה שלא נכללים באיסורי עריות הם בני דודים, דוד ואחייניתו, ואחים חורגים. בקהילת ביתא ישראל אסור היה להתחתן גם עם קרובים רחוקים עד שבעה דורות, אך יש המקילים להתיר חתונות עם שארים במרחק 5–7 דורות.
טעמי האיסור

רבים מהמפרשים דנו בטעמם של איסורי עריות, ובפרט בטעם איסור קרובות, שכן לכאורה "אין לאדם נישואים הגונים כמו שישיא את בתו לבנו הגדול ממנה, וינחילם בנחלתו, ויפרו וירבו בביתו". הרמב"ם עסק בנושא בהרחבה בספרו מורה נבוכים, וכתב שמטרת איסורים אלה היא לגרום לאדם למעט ביחסי מין "ולהסתפק ממנו במועט שבמועט". לפיכך, ראתה התורה לאסור על האדם את קרובותיו, שכן הן מצויות עמו בבית, ואם תהיינה מותרות לו - רוב בני האדם ייצרו מערכות יחסים מיניות עם קרובותיהם. לעומת זאת, לאחר שהתורה אסרה קשרים אלו - התבטלה גם התשוקה לקשר מיני עם הקרובות.
הרמב"ן (שם) טוען שהסבר זה הוא "טעם חלוש מאוד", שכן התורה לא אסרה ריבוי נשים, דבר שאיסורו מתבקש, אם המטרה היא למעט ביחסי מין. במקום זה, הוא מסביר את טעם האיסור על פי יסודות קבליים.
הרמב"ם מביא טעם נוסף לאיסור הקרובות - "הדאגה לבושת הפנים". לדעתו, קשר מיני עם קרובות יש בו משום עזות, הן בקשרים בין הורים וצאצאיהם, שהם כמו "שורש וענף", והן בקשרים בין אדם לבין שתי נשים שהן קרובות זו לזו, כמו אשה ובתה. הוא ממשיך ומפרט מדוע, לפי הסבר זה, האיסור חל גם על הקרובות האחרות.
לגבי איסורי עריות שאינם נובעים מקרבה משפחתית, כותב הרמב"ם כי הם ברורים: איסור משכב זכר ובהמה - פשוט, שכן הוא יוצא מגדר הטבע, וכל מטרתו אינה אלא ההנאה; ולגבי איסור נדה ואשת איש הוא כותב, כי "הוא ברור מכדי לחפש לו טעם".
הראי"ה קוק הולך בדרך שיש בה דמיון מה להסברו השני של הרמב"ם, וכותב כי אהבת הקרובים ואהבת האישה הן שני סוגי אהבות שונות, בעלות מסלולים אחרים, שאסור להן לגעת אחת בשנייה, מפני שכאשר הן מעורבבות, הן מקלקלות ועוצרות זו את זו. בגילוי עריות אהבת האחוה המשפחתית נפגעת ונדחקת על ידי אהבה רומנטית-אירוטית. כדוגמה הוא מביא את האיסור לשאת שתי אחיות, שברגע שהן נשואות לאותו אדם ומתחלקות באהבתו הדבר פוגם באחווה שביניהן, והופך את האהבה שביניהן לשנאה. (שמונה קבצים ו סח).
בתנ"ך

בתנ"ך מסופר על כמה אנשים שעברו על איסורי עריות. על לוט מסופר כי שכב עם שתי בנותיו בהיותו שיכור והוליד מהם את עמון ומואב. על ראובן נאמר ששכב עם בלהה פלגש אביו (בראשית, ל"ה, כ"ב) (אף שלפרשנות חז"ל רק בלבל את יצועי אביו (בבלי, שבת נה ב)).
כמו כן, התורה מספרת על מקרים נוספים שאירעו לפני מתן תורה, ובהם נעשו נישואים האסורים לפי דיני העריות שבתורה, אך מותרים לבני נח: יעקב נשא שתי אחיות בחייהן, ועמרם אביהם של משה ואהרון נשא את יוכבד דודתו - אחות אביו - לאישה (שמות, ו', כ'). על יהודה מסופר כי שכב בלא יודעין עם תמר כלתו (שאף הוא איסור שנתחדש לאחר מתן תורה) לאחר ששני בניו מתו, והוליד ממנה את זרח ואת פרץ.
על אמנון, בכורו של דוד, מתואר בספר שמואל כי אנס את תמר אחותו. לפי חלק מהדעות בחז"ל ורש"י, הייתה תמר בתו של דוד המלך מאשת יפת תואר שהיא גויה שבוית מלחמה שהתגיירה מאוחר יותר. במקרה כזה לפי ההלכה תמר איננה מתייחסת אחר אביה, והיא אחות אבשלום מאמו; על כן תמר הייתה מותרת להינשא לאמנון, כיוון שלא היה אחיה מהבחינה ההלכתית, ולכן היא אומרת ”דַּבֶּר נָא אֶל הַמֶּלֶךְ, כִּי לֹא יִמְנָעֵנִי מִמֶּךָּ” (שמואל ב', י"ג, י"ג).
מקרה נוסף, עליו מסופר בספר שמואל ב, הוא מעשהו של אבשלום בן דוד, ששכב עם עשר פלגשי אביו, על גג בית המלכות לעיני כל ישראל - כדי לבטא את מרידתו המוחלטת בדוד אביו (שמואל ב', ט"ז, כ"ב). מנגד, על יוסף מסופר כי עמד בניסיון, וסירב לשכב עם אשת אדוניו, באומרו: "ואיך אעשה הרעה הגדולה הזאת, וחטאתי לאלוהים".
על פי התלמוד, קין נשא את אחותו (שאינה מוזכרת בכתובים) מאחר שהיה בכך צורך לקיום העולם, כאשר לא היו עוד בני אדם מלבדם (תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף נ"ח, עמוד ב').
ראו גם

גילוי עריות – על איסור עריות בתרבויות אחרות
לא תנאף
מהפכת סדום ועמורה
מעשה אמנון ותמר
אבשלום
אין אפוטרופוס לעריות
שניות לעריות
ייהרג ואל יעבור
אוסטרליה באירוויזיון 2024

אוסטרליה השתתפה באירוויזיון 2024, שהתקיים במאלמה שבשוודיה, עם השיר "One Milkali (One Blood)" בביצוע הצמד האוסטרלי אלקטריק פילדס. תאגיד השידור האוסטרלי, Special Broadcasting Service‏ (SBS), בחר באופן פנימי את נציגת המדינה ואת השיר אותו היא ביצעה באירוויזיון.
אלקטריק פילדס עלו על בימת חצי הגמר הראשון, שנערך ב-7 במאי, וכשלו בניסיון להעפיל לשלב הגמר. מאוחר יותר התברר כי הם דורגו במקום ה-11 עם 41 נקודות. זו הייתה הפעם השנייה בה אוסטרליה לא העפילה לשלב הגמר. הפעם הראשונה אירעה באירוויזיון 2021, אז נשלחה מונטיין עם השיר "Technicolour".
רקע

תאגיד השידור האוסטרלי SBS משדר בקביעות את תחרות האירוויזיון מאז 1983. בשל קשריה התרבותיים והאתניים החזקים בין המדינה ליבשת אירופה, החלו מאמצים להצטרפותה של אוסטרליה לתחרות. בשנת 2014 ביצעה הזמרת ג'סיקה מאובוי, לימים נציגת המדינה באירוויזיון 2018, את השיר "Rainmaker" של אמילי דה פורסט בחצי הגמר השני של אירוויזיון 2014. במרוצת השנים יצגו מספר זמרים ממוצא אוסטרלי מדינות אחרות באירופה דוגמת אוליביה ניוטון ג'ון, ג'וני לוגן, ג'ינה ג'י וג'יין קומרפורד כסולן הלהקה הגרמנית טקסס לייטנינג.
לרגל המהדורה ה-60 של האירוויזיון, הוזמן תאגיד השידור האוסטרלי להשתתף בו. SBS, שהיה חבר חלקי באיגוד השידור האירופי, נענה לבקשתו, ושלח את גיא סבסטיאן עם השיר "Tonight Again". כדי לא לפגוע בסיכוי העפלה של מדינות אירופה, אוסטרליה, לצד אוסטריה המארחת ו"ארבע הגדולות" עלתה אוטומטית לגמר. היא הגיעה למקום החמישי עם 196 נקודות. בעקבות המיקום הגבוה, הצטרפה אוסטרליה לאירוויזיון באופן רשמי. באירוויזיון 2016 חויבו האוסטרלים לעבור את שלב חצי הגמר כמקובל. ב-12 בפברואר אותה השנה חתמה SBS עם איגוד השידור האירופי, המאפשר לה להשתתף בתחרות עד 2023. נציגת המדינה לאירוויזיון 2021, מונטיין, כשלה בניסיון להעפיל לשלב גמר התחרות. באירוויזיון 2023 נשלחה להקת וויאג'ר עם השיר "Promise", שסיים במקום התשיעי עם 151 נקודות.
ב-21 בספטמבר 2023 חשף SBS כי הוא מנהל שיחות עם ה-EBU בדבר השתתפותה של אוסטרליה באירועי האירוויזיון העתידיים, זאת לאחר שהחוזה המשותף שלהם עד 2023 פג. ב-5 בדצמבר 2023 נחשפה רשימת המדינות המשתתפות באירוויזיון 2024, בה נכללה אוסטרליה.
לפני האירוויזיון > בחירה פנימית

ב-15 בפברואר 2024 הודיע תאגיד השידור האוסטרלי כי הוא בחר באופן פנימי את האמן שייצג את המדינה בעונת האירוויזיון הקרובה. עוד נחשף כי השיר שלו ייצא לאור ב-6 במרץ, אז נודע כ-"One Milkali (One Blood)" בביצוע אלקטריק פילדס. הצמד כבר ניסה לייצג את אוסטרליה באירוויזיון 2019, והגיע למקום השני ב-Eurovision – Australia Decides עם השיר "2000 and Whatever".‏‏ "One Milkali (One Blood)" היה השיר הראשון באירוויזיון שהכיל מילים בשפה היאנקוטייטיירה.
על מנת לקדם את השיר לקראת התחרות אישר הצמד את השתתפותו במסיבת האירוויזיון בקופנהגן ב-4 במאי.
באירוויזיון

גיא סבסטיאן (מימין), נציג אוסטרליה לאירוויזיון 2015, שנערך בווינה שבאוסטריה. הוא דורג במקום החמישי. קייט מילר-היידקי (משמאל), נציגת אוסטרליה לאירוויזיון 2019, שנערך בתל אביב-יפו שבישראל. שני האמנים נבחרו להופיע בסרטון הגלויה של אוסטרליה באירוויזיון 2024.
על פי חוקי האירוויזיון נדרשות כל האומות, למעט המדינה המארחת ו"חמש הגדולות" (צרפת, גרמניה, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), להעפיל מאחד משני חצאי הגמר על מנת להתמודד בגמר; עשר המדינות המובילות מכל חצי גמר עולות לגמר. איגוד השידור האירופי (EBU) פיצל את המדינות המתחרות לחמישה סלים שונים על בסיס דפוסי הצבעה דומים וקשרים גאופוליטיים משותפים, על מנת להפחית את הסיכוי לתיאום הצבעות על רקע זה. ב-28 בינואר 2024 נערכה הגרלת הקצאה שהכניסה כל מדינה לאחד משני חצאי הגמר, וכן באיזו מחצית מהמופע הם יופיעו. ‌אוסטרליה שובצה לחלקו השני של חצי הגמר הראשון, שהתקיים ב-7 במאי.
לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2024 הוחלט סדר השירים לחצי הגמר על ידי מפיקי התוכנית ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. אוסטרליה הופיעה כמדינה ה-13, לפני פורטוגל ואחרי אזרבייג'ן.
שני חצאי הגמר והגמר שודרו בערוץ SBS. בנוסף, כל ערבי התחרות הועלה לפלטפורמה המקוונת SBS On Demand של תאגיד השידור האוסטרלי. פרשנות הוגשה מפי מיף ורהארסט וג'ואל קריזי. קורטני אקט סיפקה את קטעי "מאחורי הקלעים" בשידור.
ה"גלויות" הן קטעי וידאו קצרים בני 40 שניות, שמוקרנים במהלך שידור הטלוויזיה ותכליתם לאפשר מעבר חלק ככל הניתן בין שיר לשיר בעיצובה השונה של הבמה. לקראת אירוויזיון 2024 הוחלט כי נושא ה"גלויות" השנתי יהיה שני שירי עבר מכל מדינה. לאחר הקרנת שני השירים הנבחרים הוצג וידאו קצר על הנציג העכשווי של אותה המדינה, שצולם על ידו במצב סלפי. אוסטרליה בחרה להציג את גיא סבסטיאן, נציג המדינה לאירוויזיון 2015, שדורג במקום החמישי, ואת קייט מילר-היידקי, נציגת המדינה לאירוויזיון 2019, שדורגה במקום התשיעי.
באירוויזיון > חצי הגמר

אלקטריק פילדס השתתפו בחזרות טכניות למופע ב-28 באפריל וב-1 במאי. לאחר מכן השתתפו בעוד שלוש חזרות גנרליות ב-6 וב-7 במאי.
הופעתם של אלקטריק פילדס מתחילה בצילום של זכריה פילדינג על רקע שחור, כשהוא מואר באורות בצבעי הקשת. עם התקדמות השיר זזה המצלמה מעט אחורה, ומראה את מייקל רוס מאחורי פילדינג מנגן בסינתיסייזר. פילדינג לובש שמלה לבנה עם עיטורים בכתפיים. הבמה מוארת בצבעי אדום, בורדו, צהוב וחום. לאחר הקרנת סרטון קצר על המסך הגדול בבמה מצטרפים לפילדינג שלושת זמרי הליווי: ברנדן מקלין, אליסון ג'ייסי וסימי ואוטה. מאוחר יותר עולה לבמה נגן הדידג'רידו פרד לאונה. לאחר התחרות הצהיר לאונה כי הציור שצייר על בטנו הוא אבטיח בין שני נהרות – סמל המאבק לעצמאות הרשות הפלסטינית.
בסוף המופע הוכרז כי אוסטרליה סיימה את הערב בין חמש המדינות, שכשלו בניסיון להעפיל לשלב הגמר. מאוחר יותר התברר כי אוסטרליה דורגה במקום ה-11 עם 41 נקודות.
באירוויזיון > הצבעה

במהלך שלושת המופעים העניקה כל מדינה שני סטים של הצבעה (הקהל והשופטים של אותה המדינה). מספר הנקודות ששתי הקבוצות יכולות להעניק נע בין 1–8, 10 ו-12 נקודות. ההרכב המדויק של חבר השופטים הלאומי ופירוט הנקודות שלהם ושל הקהל של כל מדינה פורסמו לאחר הגמר. חבר השופטים האוסטרלי הורכב מאלפי ג'יימס ארקוקי, מייסון לצ'לן ואטס, ג'יין ברברה אלברט, מיגן ורסרי לואודר ומיה אליזבת' רודריגז. בחצי הגמר הראשון הגיעה אוסטרליה למקום ה-11 עם 41 נקודות, ולא העפילה לשלב הגמר. אף מדינה לא העניקה לאוסטרליה את "12 הנקודות" בחצי הגמר. אוסטרליה העניקה בגמר את 12 הנקודות שלה לאירלנד (שופטים) ולישראל (קהל).
מגיש ההצבעה מטעם אוסטרליה היה דני אסטרין, שייצג את אוסטרליה באירוויזיון 2023 כחלק מלהקת וויאג'ר.
באירוויזיון > הצבעה > נקודות שהוענקו לאוסטרליה > חצי הגמר

| קהל> ציון | קהל> מדינות | קהל> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 12 נקודות |  | 0 נקודות |
| 10 נקודות |  | 0 נקודות |
| 8 נקודות |  | 0 נקודות |
| 7 נקודות |  | 0 נקודות |
| 6 נקודות |  | 0 נקודות |
| 5 נקודות |  אוקראינה,  הממלכה המאוחדת,  פינלנד | 15 נקודות |
| 4 נקודות |  אירלנד,  גרמניה,  שוודיה | 12 נקודות |
| 3 נקודות |  לוקסמבורג | 3 נקודות |
| 2 נקודות |  איסלנד,  ליטא,  פולין,  פורטוגל,  העולם | 10 נקודות |
| נקודה אחת |  מולדובה | נקודה אחת |
| סך הכל | 12 מדינות ושאר העולם1 | 41 נקודות |
1החל משנת 2023 גם המדינות שלא משתתפות יכולות להצביע, והצבעותיהן נספרות כקבוצה אחת ששמה הוא "שאר העולם" (באנגלית: Rest of the world; בראשי תיבות: ROTW).
באירוויזיון > הצבעה > נקודות שהוענקו מאוסטרליה > חצי הגמר

| קהל> ציון | קהל> מדינות |
| --- | --- |
12 נקודות:  קרואטיה
10 נקודות:  אירלנד
8 נקודות:  אוקראינה
7 נקודות:  קפריסין
6 נקודות:  ליטא
5 נקודות:  פינלנד
4 נקודות:  לוקסמבורג
3 נקודות:  סלובניה
2 נקודות:  פורטוגל
נקודה אחת:  פולין
סך הכל: 10 מדינות
באירוויזיון > הצבעה > נקודות שהוענקו מאוסטרליה > חצי הגמר > תוצאות הצבעה מפורטות

החל מאירוויזיון 2023 המדינות העולות מחצאי הגמר אל הגמר נקבעות רק על בסיס הצבעות הקהל. נוסף על כך, משנה זו, קהל במדינות אשר לא משתתפות בתחרות יכול אף הוא להצביע. כל ההצבעות של המדינות האחרות אשר לא משתתפות מחוברות יחד לסל הצבעות נוסף של 1–8, 10 ו-12 נקודות ונקרא הצבעות שאר העולם.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

| סדר | מדינה | קהל | קהל |
| סדר | מדינה | מיקום | נקודות |
| 01 |  קפריסין | 4 | 7 |
| 02 |  סרביה | 11 |  |
| 03 |  ליטא | 5 | 6 |
| 04 |  אירלנד | 2 | 10 |
| 05 |  אוקראינה | 3 | 8 |
| 06 |  פולין | 10 | 1 |
| 07 |  קרואטיה | 1 | 12 |
| 08 |  איסלנד | 12 |  |
| 09 |  סלובניה | 8 | 3 |
| 10 |  פינלנד | 6 | 5 |
| 11 |  מולדובה | 13 |  |
| 12 |  אזרבייג'ן | 14 |  |
| 13 |  אוסטרליה |  |  |
| 14 |  פורטוגל | 9 | 2 |
| 15 |  לוקסמבורג | 7 | 4 |
באירוויזיון > הצבעה > נקודות שהוענקו מאוסטרליה > גמר > תוצאות הצבעה מפורטות

צוותי השיפוט בתחרות מונים חמישה אנשי מקצוע בתעשיית המוזיקה, אזרחי המדינה אותה הם מייצגים. שמותיהם פורסמו לפני התחרות בשם השקיפות. כל צוות שיפוט דירג את 26 השירים שהתחרו בגמר על פי יכולות ווקאליות, ההופעה על הבמה, הרכב השיר ומקוריותו. בנוסף, נאסר על כל שופט להיות קשור בצורה כלשהי עם אחד האמנים המתחרים. הדירוגים האישיים של כל שופט וכן תוצאות הצבעות הקהל פורסמו זמן קצר לאחר מכן.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סדר | מדינה | שופטים | שופטים | שופטים | שופטים | שופטים | שופטים | שופטים | קהל | קהל |
| סדר | מדינה | שופט 1 | שופט 2 | שופט 3 | שופט 4 | שופט 5 | דירוג | נקודות | דירוג | נקודות |
| 01 |  שוודיה | 18 | 4 | 8 | 8 | 6 | 6 | 5 | 20 |  |
| 02 |  אוקראינה | 16 | 9 | 17 | 4 | 9 | 10 | 1 | 5 | 6 |
| 03 |  גרמניה | 11 | 6 | 25 | 6 | 18 | 13 |  | 19 |  |
| 04 |  לוקסמבורג | 15 | 5 | 4 | 15 | 19 | 9 | 2 | 16 |  |
| 05 |  הולנד  | 26 | 26 | 1 | 24 | 20 | 11 |  | — |  |
| 06 |  ישראל | 20 | 8 | 24 | 11 | 26 | 20 |  | 1 | 12 |
| 07 |  ליטא | 19 | 10 | 16 | 19 | 22 | 22 |  | 12 |  |
| 08 |  ספרד | 22 | 13 | 19 | 22 | 21 | 24 |  | 11 |  |
| 09 |  אסטוניה | 23 | 25 | 18 | 26 | 8 | 21 |  | 13 |  |
| 10 |  אירלנד | 1 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | 12 | 3 | 10 |
| 11 |  לטביה | 21 | 24 | 23 | 23 | 12 | 25 |  | 21 |  |
| 12 |  יוון | 10 | 12 | 6 | 25 | 23 | 16 |  | 8 | 3 |
| 13 |  הממלכה המאוחדת | 13 | 7 | 5 | 9 | 7 | 7 | 4 | 17 |  |
| 14 |  נורווגיה | 7 | 23 | 26 | 21 | 10 | 17 |  | 18 |  |
| 15 |  איטליה | 6 | 2 | 7 | 20 | 11 | 4 | 7 | 14 |  |
| 16 |  סרביה | 9 | 16 | 15 | 12 | 25 | 19 |  | 22 |  |
| 17 |  פינלנד | 24 | 14 | 14 | 5 | 4 | 8 | 3 | 7 | 4 |
| 18 |  פורטוגל | 5 | 19 | 13 | 10 | 14 | 15 |  | 23 |  |
| 19 |  ארמניה | 14 | 21 | 9 | 14 | 5 | 14 |  | 10 | 1 |
| 20 |  קפריסין | 4 | 15 | 10 | 3 | 13 | 5 | 6 | 6 | 5 |
| 21 |  שווייץ | 8 | 1 | 12 | 1 | 3 | 2 | 10 | 4 | 7 |
| 22 |  סלובניה | 17 | 18 | 20 | 17 | 17 | 23 |  | 25 |  |
| 23 |  קרואטיה | 3 | 17 | 3 | 7 | 2 | 3 | 8 | 2 | 10 |
| 24 |  גאורגיה | 2 | 22 | 21 | 16 | 16 | 12 |  | 24 |  |
| 25 |  צרפת | 25 | 20 | 22 | 13 | 24 | 26 |  | 9 | 2 |
| 26 |  אוסטריה | 12 | 11 | 11 | 18 | 15 | 18 |  | 15 |  |
ביאורים

↑  הולנד נפסלה כמה שעות לפני הגמר.