stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סמסונג גלקסי S4
הערות שוליים

↑  פיל ניקינסון, המפרט של הסמסונג גלקסי אס 4, אתר Android Central, מה-14 במרץ 2013.
↑  ג'ון מקאן, דן גרבהם, קלי ג'ונסון, פרסום, תכונות וחדשות על סמסונג גלקסי אס 4, אתר TechRadar, מה-15 במרץ 2013.
1 2  לוק ג'ונס, SAMSUNG GALAXY S4 השיג יותר מ-10 מיליון הזמנות מראש בשבועיים, אתר The Tech Stuff, מה-28 במרץ 2013
↑  Some Samsung Galaxy S4 units are bursting into fire in Israel באתר Phone Arena, בתאריך 25 ביוני 2014.
↑  "Samsung I9500 Galaxy S IV" באתר GSM-Israel
↑  איתי מקמל, רשמית: סמסונג מכריזה על גלקסי אס 4: מסך 5 אינצ’ fHD, מעבד 8 ליבות ומצלמה 13 מגה פיקסל, אתר TGspot, מה-15 במרץ 2013
↑  איתי מקמל, האביזרים החדשים לגלקסי אס 4: בקר משחקים, הטענה אלחוטית ועוד, אתר TGspot, מה-18 במרץ 2013
↑  בארי קולינס, מחירו, מפרטו ותאריך השקתו של Samsung Galaxy S4, אתר PC Pro, מה-15 באפריל 2013
↑  קווין טופל, Samsung Galaxy S 4 מסוקר: יותר מידי תכונות או בדיוק כמו שצריך?, אתר GigaOM, מה-23 באפריל 2013
↑  אלעד בלובשטיין, סמסונג: "אם נפח האחסון לא מספיק לכם – השתמשו בכרטיס זיכרון", אתר TGspot, מה-5 במאי 2013
↑  רן בר-לוי, מיני סקירה - גלקסי אס 4, אתר מכור לטכנולוגיה, מה-7 באפריל 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1037123638 
המכשיר עם מגן מתוצרת החברה
עונת 1955/1956 בליגה א'

עונת 1955/1956 בליגה א' הייתה העונה הראשונה של ליגה א' כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל. לראשונה משחקים בליגה השנייה נערכו על בסיס כלל ארצי.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.
הליגה כללה 12 קבוצות. בתום העונה סיימה הכח תל אביב במקום הראשון וזכתה להשתתף במשחקי המבחן לליגה העליונה לקראת עונת 1956/1957, בהם הפסידה למכבי יפו אשר נותרה בליגה העליונה.
בסיום העונה 3 קבוצות ירדו לליגה ג' ובית"ר ירושלים שרדה במשחקי המבחן.
התחרות

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הכח תל אביב | 22 | 17 | 2 | 3 | 47 | 19 | 28 | 36 | עלתה למשחקי המבחן |
| 2 | הפועל קריית חיים | 22 | 13 | 4 | 5 | 60 | 30 | 30 | 30 |  |
| 3 | הפועל ירושלים | 22 | 9 | 7 | 6 | 38 | 33 | 5 | 25 |  |
| 4 | הפועל נהריה | 22 | 8 | 8 | 6 | 39 | 34 | 5 | 24 |  |
| 5 | הפועל רחובות | 22 | 8 | 7 | 7 | 28 | 28 | 0 | 23 |  |
| 6 | הפועל מחנה יהודה | 22 | 7 | 6 | 9 | 38 | 33 | 5 | 20 |  |
| 7 | הפועל חדרה | 22 | 9 | 2 | 11 | 42 | 38 | 4 | 20 |  |
| 8 | מכבי רמת גן | 22 | 7 | 6 | 9 | 31 | 34 | 3- | 20 |  |
| 9 | אחווה נוצרית חיפה | 22 | 9 | 2 | 11 | 30 | 40 | 10- | 20 | משחקי המבחן לירידת ליגה |
| 10 | בית"ר ירושלים | 22 | 7 | 3 | 12 | 26 | 45 | 19- | 17 | משחקי המבחן לירידת ליגה |

| 11 | הפועל רעננה | 22 | 6 | 4 | 12 | 20 | 49 | 29- | 16 | ירדו ליגה |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ירדו ליגה |
| 12 | הפועל בלפוריה | 22 | 5 | 3 | 14 | 27 | 43 | 16- | 13 |  |
עמי פזטל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 בדצמבר 1935 תל אביב, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  14 בפברואר 2023  (בגיל 87)
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת ירושלים
 תקופת כהונה:  ? – 14 בפברואר 2023 
 תקופת הפעילות:  ? – 14 בפברואר 2023 
 
עמיחי (עמי) פזטל (29 בדצמבר 1935 – 14 בפברואר 2023) היה שדרן ספורט ישראלי, מקים מחלקת הנוער של מועדון הכדורגל שמשון תל אביב, וכיהן כשופט בבית הדין העליון של ההתאחדות לכדורגל בישראל.
פזטל היה הצעיר משני בנים למשפחת פוסטול. אביו, משה פוסטול, יליד אודסה, היה קבלן בניין ומורה להנדסת בניין בבית הספר "אורט", ואימו, שרה פוסטול, ילידת ישראל, הייתה מורה לתנ"ך ועברית ובנוסף הייתה נשיאת "ויצו" בגבעתיים ויקירת העיר גבעתיים.
באחת הנסיעות עם נבחרת ישראל בכדורגל עברת את שמו מפוסטול לפזטל עבור הרדיו. מסלול חייו של פזטל נע בין שלושה מוקדים: משפטים, רדיו וכדורגל.
נפטר ב-14 בפברואר 2023, והובא לקבורה בבית הקברות נחלת יצחק.
משפטים

פזטל גדל והתחנך בבית הספר העממי "כצנלסון" בגבעתיים, ולאחר מכן בגימנסיית הרצליה בתל אביב. בוגר הפקולטה למשפטים של אוניברסיטת ירושלים, בתחילת שנות ה-60. הוא עבד למעלה מ-40 שנה במקצוע, רובן כעורך דין בכיר בשירות המשפטי של עיריית תל אביב-יפו, ובשנותיו האחרונות בעירייה: המשנה ליועהמ"ש ומנהל המחלקה האזרחית (שבה למעלה מארבעים עורכי דין).
יצא לגמלאות בשנת 1999 אולם המשיך לשמש כיועמ"ש חיצוני לעירייה. ניהל והופיע בתיקים משפטיים גדולים מאוד, מהגדולים ביותר בנושאי הרשויות המקומיות, בכל הערכאות, לרבות בבית המשפט העליון ובבית המשפט הגבוה לצדק.
שימש כאב בי"ד משמעתי של עובדי העירייה, וכבורר בתיקים רבים. הרצה בקורסים באוניברסיטת תל אביב ותיפקד כיועמ"ש (חיצוני) לאוניברסיטת תל אביב בתיקי מקרקעין ותכנון ובניה רבים.
דרגתו המשפטית הרשמית הייתה שופט מחוזי (דרגה ייחודית שהוענקה לו במיוחד, כמו לכמה מהיועצים המשפטיים של גופים מוסדיים גדולים אחרים). ישב שנים רבות בוועדת התקנון של ההתאחדות לכדורגל בראשותו של השופט העליון דב לוין. על פי בקשת השופט שאול אלוני, כיהן כאב של הרכבים בביה"ד העליון של ההתאחדות לכדורגל במשך שנים רבות.
רדיו

היה שדר ספורט עשרות שנים. ינק ידע וסגנון ממורו נחמיה בן אברהם. פזטל ערך והגיש תוכניות ספורט רבות ב"קול ישראל" ובראשן, במשך כעשרים שנה, את התוכנית הפופולרית "שירים ושערים", שהוא היה מגישה הראשון לצד משה קשטן והוציאה לאוויר העולם. שידר עשרות רבות של שידורים חיים בארץ ומכל רחבי תבל (אולימפיאדות, אליפויות עולם, וכו'). בין המשחקים החשובים ששידר היה משחק הגמר של נבחרת ישראל בכדורגל שהייתה במשלחת ישראל למשחקי אסיה 1974, נגד נבחרת איראן בטורניר הכדורגל של משחקי אסיה 1974 בטהראן בשנת 1974.
כדורגל

החל דרכו כמדריך כדורגל (לאחר שעבר קורס מאמנים קצר במכון וינגייט), במועדון גדנ"ע יהודה. אז גם התחילה קריירת כתיבת ושידורי ספורט. הקים את מחלקת הנוער של מועדון "שמשון תל אביב" וזכה עימה באליפות ובגביע המדינה. ב-1966, לאחר פיטורי המאמן הזר יאנבסקי משמשון, נקרא לאמן את קבוצת הבוגרים והגיע עמה למשחקי חצי גמר וגמר גביע המדינה. לאורך עשרות שנים היה יו"ר שמשון תל אביב, בנה וניהל, בתקציב מצומצם, קבוצה שהגיעה למקום נכבד בצמרת טבלת הליגה הבכירה, ומשכה קהל רב לאצטדיון בלומפילד. שמשון תל אביב הוציאה מקרבה שחקני נבחרת רבים מאוד, ואומנה על ידי טובי המאמנים במדינה (ביניהם מאמני נבחרת ישראל יצחק שניאור, יעקב גרונדמן, שמעון שנהר ונחום סטלמך). מאות שחקני שמשון תל אביב בכל הזמנים ראו בפזטל מורה רוחני שעמד תמיד לסיועם, ולא רק בכדורגל, גם בסיימם את שרותם בקבוצה.
בתרבות הישראלית

במערכון המפורסם של הגשש החיוור, "שירים, שערים וטכנאים", גילם ישראל פוליאקוב את דמותו של עמי פז-גול, המבוססת על פזטל.
פזטל זכה למחווה בתרבות הישראלית, בתוכנית הספורט-הומוריסטית "בראש ובראשונה" ששודרה ארבע עונות בפורטל וואלה!. לצידו של מנחה התוכנית יועד אלפרון (שי נובלמן), ישב בקביעות רדיו עתיק ששמו היה עמי פזטל, וממנו בקע קולו האמיתי של פזטל שהוקלט מבעוד מועד, תוך שהוא מספר אנקדוטות על ימיו בשמשון תל אביב וחוזר תדיר על הביטוי "יוצא מהכלל טוב".
הערות שוליים

↑  עמי פזטל הלך לעולמו בגיל 87, באתר ONE‏, 14 בפברואר 2023
↑  עמי פזטל באתר GRAVEZ
↑  עמי פזטל: "שמשון החזיקה מעמד כל עוד שוק ההעברות לא נפתח", באתר וואלה, 23 בינואר 2013
↑  יהושע כהנא, עמי פזטל: החלום הבלתי צפוי-התגשם, מעריב, 7 ביוני 1966.
ספורט אלקטרוני

"The International", טורניר שנתי של המשחק Dota 2 בסיאטל, 2014
ספורט אלקטרוני (באנגלית: eSports או Electronic Sports) הוא מושג לתיאור הענף המכיל תחרויות משחקי וידאו מרובי משתתפים, במיוחד בין שחקנים מקצועיים. סוגות המשחקים הנפוצות ביותר בתחרויות ספורט אלקטרוני הם אסטרטגיה בזמן אמת (RTS), משחק ירי בגוף ראשון (FPS), משחקי לחימה, וזירת קרב מרובת משתתפים (MOBA). טורנירים כגון The International, אליפות העולם של League of Legends (אנ'),‏ Evolution Championship Series (אנ'),‏ Intel Extreme Masters (אנ') וסדרת האליפות של רוקט ליג (RLCS) מספקים שידורים חיים של התחרות, ופרסים כספיים למתחרים.
אף על פי שתחרויות מאורגנות היו זמן רב חלק מתרבות משחקי הווידאו, הן בדרך כלל נערכו בין חובבנים. דבר זה השתנה לקראת סוף העשור הראשון של המאה ה-21, כאשר חל גידול חד בהשתתפות על ידי שחקנים מקצועיים ובקהל הצופים. כיום, יוצרי משחקים רבים מעצבים מראש את משחקיהם תוך מחשבה על תחרויות ספורט אלקטרוני מקצועיות.
שחקנים במשחקים מסוגת משחקי לחימה ומשחקי ארקייד נטו יותר להסתייג מהתווית של "ספורט אלקטרוני". באמצע שנות ה-2010, המשחקים הפופולריים ביותר בתחרויות מקצועיות היו משחקי זירת קרב מרובת משתתפים Dota 2 ו-League of Legends, ומשחק הירי בגוף ראשון Counter-Strike: Global Offensive. משחקים אחרים עם רווחים משמעותיים הם Call of Duty‏, Heroes of the Storm (אנ'),‏ Hearthstone,‏ Overwatch, וסטארקראפט 2.
הגדלת הזמינות של שירותי הזרמת מדיה, ובמיוחד Twitch.tv, הייתה גורם עיקרי בגידול ובקידום תחרויות ספורט אלקטרוני. מבחינה דמוגרפית, ארגון הספורט האלקטרוני Major League Gaming (אנ') דיווח שהתפלגות הצופים היא כ-85% גברים ו-15% נשים, כאשר רוב הצופים בין הגילאים 18 ו-34. האמאקו מורי ידוע כגיימרית המובגרת ביותר והיא עברה את גיל 90. נשים בולטות בתחום הספורט האלקטרוני הביעו תקווה להגדלת הנוכחות של שחקניות מקצועיות.
בקוריאה הדרומית ישנם מספר ארגוני ספורט אלקטרוני המפעילים שחקנים מקצועיים ברישיון כבר משנת 2000. הכרה בתחרויות ספורט אלקטרוני במדינות אחרות התפתחה לאט יותר. חוץ מבקוריאה הדרומית, רוב התחרויות מתקיימות בצפון אמריקה, באירופה ובסין.
שוק הספורט האלקטרוני העולמי צפוי להכניס כ-905 מיליון דולר בשנת 2018, עם צפי של גידול בהכנסות לכ-1.4 מיליארד דולר עד שנת 2020. מספר הצופים כיום מוערך בכ-380 מיליון.
סיווג כספורט

ההתייחסות למשחקי וידאו כ"ספורט" היא נקודה שנויה במחלוקת. ישנם הטוענים שעל אף הצמיחה בפופולריות של משחקי וידאו תחרותיים, הם לעולם לא יגיעו למעמד של ספורט "אמיתי". לעומתם, ישנם הטוענים שמה שאמור להגדיר פעילות כספורט זה תכנון מדויק, תזמון מושלם וביצוע מיומן, ושמאמץ גופני ופעילות בחוץ אינם מאפיינים הכרחיים של כל ענפי הספורט המסורתיים המוכרים היום. בשנת 2013, בתוכנית אירוח בנושא ספורט ברשת HBO משתתפי הדיון לעגו לרעיון שמדובר בענף ספורט. בכנס טכנולוגיה בשנת 2014, נשיא ESPN ג'ון סקיפר התייחס לספורט אלקטרוני בטענה "זה לא ספורט - זו תחרות", והשווה את משחקי הווידאו למשחקי חשיבה כגן שחמט או דמקה. בנוסף, משתתפים רבים בסוגת משחקי הלחימה מקפידים להפריד בין התחרויות שלהם לבין התחרויות המסחריות יותר של סוגות משחקים אחרות. בשנת 2015 הפדרציה הבינלאומית לספורט אלקטרוני אירחה פאנל בהשתתפות אורחים מקהילת הספורט האלקטרוני העולמית על מנת לדון בהכרה עתידית ברחבי העולם של ספורט אלקטרוני כפעילות ספורטיבית.
חוקים המסדירים את הספורט האלקטרוני נמצאים בשלבי חקיקה בכ־10 מדינות, בהן ארצות הברית, צרפת, גרמניה ואיטליה.
בשנת 2013, שחקן League of Legends קנדי היה השחקן הראשון שקיבל אשרת כניסה לארצות הברית בקטגוריה P-1A, המיועדת ל"אתלטים המוכרים בינלאומית".
בשנת 2014, משרד הנוער והספורט של טורקיה החל להנפיק רישיונות לשחקני ספורט אלקטרוני שסווגו כמקצוענים.
בשנת 2016, ממשלת צרפת החלה בתהליך לרגולציה ולהכרה בספורט אלקטרוני.
בישראל פועלת העמותה לגיימינג תחרותי בישראל לקידום מעמדו של הענף כענף ספורט.
סיווג כספורט > הכרה כחלק מהמשחקים האולימפיים

אחת הדרכים לנסות לקדם את הלגיטימיות של ספורט אלקטרוני היא דרך המשחקים האולימפיים. באוקטובר 2015, ועידת פסגה של הוועד האולימפי הבינלאומי הכירה בגידול בפופולריות של ספורט אלקטרוני והסיקה ש"משחקי ספורט אלקטרוני תחרותיים יכולים להיחשב כפעילות ספורטיבית. השחקנים מתכוננים ומתאמנים בצורה אינטנסיבית הניתנת להשוואה לאתלטים בענפי ספורט מסורתיים". אולם הוועד ציין שעל מנת שמשחקי וידאו יוכלו להיות חלק מהמשחקים האולימפיים עליהם להיות "תואמים את חוקי וכללי התנועה האולימפית". לפי נשיא הוועד האולימפי תומאס באך, ישנם שני קשיים להכללת ספורט אלקטרוני כחלק מהמשחקים האולימפיים: הגבלת המשחקים מהצגת אלימות, והעובדה שלא קיים גוף מנהל בינלאומי לתחום (כדוגמת פיב"א עבור כדורסל).
הוועד האולימפי בחן את פוטנציאל משחקי ספורט אלקטרוני באמצעות משחקי ידידות. בתמיכת הוועד, חברת אינטל ארגנה משחקי ידידות של "סטארקראפט 2" ו-"Steep" (אנ') לפני אולימפיאדת החורף בפיונגצ'אנג ב-2018, וחמישה שחקני ספורט אלקטרוני דרום-קוריאנים היו חלק ממירוץ השליחים של הלפיד האולימפי. משחקי ידידות דומים נערכו גם לפני המשחקים האולימפיים בריו דה ז'ניירו ב-2016, אולם אז לא היו בתמיכת הוועד האולימפי.
הוועד המארגן של אולימפיאדת טוקיו (2020) פועל בשיתוף עם ארגוני ספורט אלקטרוני וארגוני צרכנים על מנת להחריג תחרויות משחקים אלקטרוניים מחוקים קיימים נגד הימורים. דבר זה מאפשר לשחקני ספורט אלקטרוני מקצועיים לבקש רישיון שיתיר להם לשחק בתחרויות ביפן, בדומה למנגנון הקיים עבור אתלטים. כמו כן, הוועד המארגן מתכנן טורנירים של ספורט אלקטרוני בקנה מידה גדול כמבוא למשחקים האולימפיים עצמם.
הוועד המארגן של אולימפיאדת פריז (2024) בוחן את האפשרות של הכללת ספורט אלקטרוני כחלק מהמשחקים האולימפיים עצמם.
ראו גם

הפדרציה הבינלאומית לספורט אלקטרוני
Electronic Sports League
העמותה לגיימינג תחרותי בישראל
Twitch.tv
הערות שוליים

↑  Paul Tassi, 2012: The Year of eSports, Forbes, ‏20 בדצמבר 2012
↑  inkblot, Where eSports Leagues Go Wrong With Fighters, shoryuken.com, ‏4 בדצמבר 2011
↑  https://www.theguardian.com/games/2020/jun/07/japans-video-gaming-grandma-90-plays-her-way-into-record-books
↑  John Gaudiosi, Team Evil Geniuses Manager Anna Prosser Believes More Female Gamers Will Turn Pro, Forbes, ‏28 באפריל 2012
↑  John Gaudiosi, Taipei Assassins Manager Erica Tseng Talks Growth Of Female Gamers In League Of Legends, Forbes, ‏29 באפריל 2012
↑  Jurre Pannekeet, Newzoo: Global Esports Economy Will Reach $905.6 Million in 2018 as Brand Investment Grows by 48%, newzoo.com, ‏21 בפברואר
↑  eSports: Sport or Business?, johancruyffinstitute.com, ‏27 בינואר 2017
↑  Elsa, eSports: Really??, destructoid.com, ‏9 באוגוסט 2011
↑  Samit Sarkar, HBO's 'Real Sports' debates the merits of eSports, polygon.com, ‏18 בדצמבר 2013
↑  Nick Schwartz, ESPN's president says that eSports are not 'real sports,' and he's wrong, USA Today, ‏6 בספטמבר 2014
↑  theBeatGoesOn, Guest Editorial – Momentum Matters: A Historical Perspective on the FGC and Esports Communities by UltraDavid, shoryuken.com, ‏12 בדצמבר 2011
↑   e-Sports Summit with International Sports Society -EsportsTV, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 1:09:04)
↑  Paresh Dave, Online game League of Legends star gets U.S. visa as pro athlete, LA Times, ‏7 באוגוסט 2013
↑  P-1A Internationally Recognized Athlete, U.S. Citizenship and Immigration Services
↑  Chris O'Brien, French government announces plans to legalize and regulate esports industry, venturebeat.com, ‏3 במאי 2016
↑  Karolos Grohmann, E-sports just got closer to being part of the Olympics, Business Insider UK, ‏28 באוקטובר 2017
↑  Owen S. Good, If esports come to the Olympics, don’t expect to see ‘violent’ titles, polygon.com, ‏30 באוגוסט 2017
↑  Nick Zaccardi, Esports event in PyeongChang before Olympics supported by IOC, NBC Sports, ‏3 בנובמבר 2017
↑  Phuc Pham, ESPORTS ZERG-RUSH THE OLYMPICS—BUT CAN THEY BECOME OFFICIAL EVENTS?, Wired, ‏9 בפברואר 2018
↑  Yuji Nakamura, Emi Nobuhiro, and Takako Taniguchi, Shinzo Abe's Party Wants Japan Ready for Video Games in Olympics, Bloomberg, ‏18 בינואר 2018
↑  Associated Press, Paris Olympic bid committee is open to esports on 2024 Olympic program, ESPN UK, ‏9 באוגוסט 2017
↑  שירות כלכליסט, מדליסט המקלדת: נבחנת הגדרת משחקי וידאו כספורט אולימפי, באתר כלכליסט, 24 ביולי 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012440949405171  GND: 1024265765  LCCN: sh2019102850  NDL: 001355532  NKC: ph1090176  NLK: KSH2018000308
עונת 1944/1945 בליגת ארץ ישראל בכדורגל

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  2 באוקטובר 1944 – נובמבר 1945 (כשנה)
 מספר משתתפות:  14
 הזוכה:  לא הוכרזה אלופה
 מספר משחקים:  64
 מספר שערים:  292 (4.56 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ישראל משה ליטבק (12 שערים)
 → 1943/19441946/1947 ←
 
עונת 1944/1945 בליגת ארץ ישראל בכדורגל (כונתה גם ליגה א') הייתה העונה העשירית של הליגה הבכירה בכדורגל בארץ ישראל במהלך תקופת המנדט.
באותה עונה הוחלט כי הליגה תחולק לשני מחוזות - צפון ודרום, ונקבע כי משחק בין 2 האלופות המחוזיות יכריע את גורל אליפות ארץ ישראל.
העונה החלה ב-2 באוקטובר 1944 והסתיימה בנובמבר 1945.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי ממוצע השערים.
בליגה במחוז צפון שיחקו 8 קבוצות (7 למעשה בשל פרישתה של הפועל הרצליה מהליגה).
בליגה מחוז דרום שיחקו 7 קבוצות.
בתום העונה זכתה הפועל תל אביב באליפות מחוז הצפון ובית"ר תל אביב באליפות מחוז הדרום.
משחק הגמר בוטל ולא הוכרזה אלופה לליגה בעונה זו.
סיבת ביטול משחק הגמר שנוייה במחלוקת, כאשר אנשי בית"ר טוענים כי בשל חוזקה של קבוצתם פחד מרכז הפועל אשר שלט בגופי ההתאחדות לקיים משחק זה ולהפסיד לבית"ר תל אביב.
בעונה זו לא היו ירידות ליגה.
משה ליטבק ממכבי רחובות היה מלך השערים של מחוז דרום בעונה זו עם 12 שערים, והרצל פריצנר ממכבי תל אביב היה מלך השערים של מחוז צפון עם 10 שערים.
טבלת הליגות > מחוז צפון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל תל אביב | 10 | 8 | 2 | 0 | 28 | 8 | 18 |
| 2 | הפועל רמת גן | 10 | 5 | 3 | 2 | 29 | 16 | 13 |
| 3 | הפועל חיפה | 12 | 5 | 3 | 4 | 24 | 19 | 13 |
| 4 | מכבי תל אביב | 11 | 4 | 3 | 4 | 19 | 16 | 11 |
| 5 | הפועל פתח תקווה | 11 | 4 | 2 | 5 | 14 | 13 | 10 |
| 6 | מכבי אבשלום פתח תקווה | 12 | 3 | 1 | 8 | 9 | 32 | 7 |
| 7 | מכבי נתניה | 12 | 3 | 0 | 9 | 21 | 40 | 6 |
| 8 | הפועל הרצליה | - | - | - | - | - | - | - |
טבלת הליגות > מחוז דרום

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | בית"ר תל אביב | 10 | 9 | 1 | 0 | 33 | 9 | 19 |
| 2 | מכבי רחובות | 10 | 6 | 1 | 3 | 22 | 11 | 13 |
| 3 | מכבי ראשון לציון | 12 | 5 | 2 | 5 | 23 | 21 | 12 |
| 4 | מכבי נס ציונה | 11 | 5 | 1 | 5 | 16 | 18 | 11 |
| 5 | הפועל רחובות | 11 | 5 | 0 | 6 | 29 | 26 | 10 |
| 6 | הפועל ראשון לציון | 10 | 4 | 1 | 5 | 16 | 19 | 9 |
| 7 | הכח תל אביב | 10 | 0 | 0 | 10 | 5 | 40 | 0 |
הערות שוליים

↑  העונה הרשמית בכדורגל נפתחה, סיקור המשחק בין בית"ר תל אביב למכבי רחובות והודעה על פתיחת הליגה, המשקיף, תאריך: 03.10.1944
↑  ראו לוניה והמנורה, עמוד 23
| עונות בליגה העליונה בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגת ארץ ישראל | 1929/1930 • 1930/1931 • 1931/1932 • 1932/1933 • 1933/1934 • 1934/1935 • 1935/1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1940/1941 • 1941/1942 • 1942/1943 • 1943/1944 • 1944/1945 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| ליגה א' והליגה הלאומית | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| ליגת העל | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
עונת 1945/1946 בלה ליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  23 בספטמבר 1945 – 31 במרץ 1946 (190 ימים)
 מספר משתתפות:  14
 הזוכה:  סביליה
 מספר משחקים:  182
 מספר שערים:  611 (3.36 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ספרד (1945-1977) תלמו סארה   (24 שערים)
 → 1944/19451946/1947 ←
 
עונת 1945/1946 הייתה העונה ה-15 של לה ליגה שהיא הליגה הספרדית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-23 בספטמבר 1945 והסתיימה ב-31 במרץ 1946.
הליגה כללה 14 קבוצות.
מליגת המשנה עלו סלטה ויגו, אלקויאנו והרקולס.
סביליה זכתה בתואר בפעם הראשונה בתולדות המועדון.
אלקויאנו והרקולס ירדו לליגת משנה בסוף העונה.אספניול שיחקה במשחקי מעבר ולאחר ניצחון נותרה בליגה הבכירה.
כדורגלנים מצטיינים

בהתאם לנתונים הרשמיים של LFP תלמו סארה אתלטיק בילבאו כבש 24 שערים ב-18 משחקים. הוא זכה בתואר מלך השערים עונה השנייה ברציפות.
חוסה בניון מריאל מדריד היה השוער הטוב של העונה. הוא ספג 25 שערים ב-29 משחקים.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | סביליה | 26 | 14 | 8 | 4 | 53 | 37 | 16 | 36 | זכייה בתחרות |
| 2 | ברצלונה | 26 | 14 | 7 | 5 | 48 | 31 | 17 | 35 |  |
| 3 | אתלטיק בילבאו | 26 | 14 | 5 | 7 | 63 | 38 | 25 | 33 |  |
| 4 | ריאל מדריד | 26 | 11 | 9 | 6 | 46 | 30 | 16 | 31 | זכתה בגביע חנרליסימו |
| 5 | ריאל אוביידו | 26 | 10 | 10 | 6 | 44 | 37 | 7 | 30 |  |
| 6 | ולנסיה | 26 | 9 | 10 | 7 | 44 | 36 | 8 | 28 |  |
| 7 | אתלטיק אוויאסיון דה מדריד | 26 | 10 | 6 | 10 | 50 | 48 | 2 | 26 |  |
| 8 | קאסטיון | 26 | 11 | 4 | 11 | 38 | 54 | 16- | 26 |  |
| 9 | ריאל חיחון | 26 | 9 | 7 | 10 | 37 | 39 | 2- | 25 |  |
| 10 | סלטה ויגו | 26 | 9 | 3 | 14 | 57 | 56 | 1 | 21 |  |
| 11 | ריאל מורסיה | 26 | 5 | 10 | 11 | 21 | 39 | 18- | 20 |  |
| 12 | אספניול | 26 | 6 | 7 | 13 | 41 | 53 | 12- | 19 | משחקי המבחן |
| 13 | אלקויאנו | 26 | 7 | 5 | 14 | 39 | 54 | 15- | 19 | ירדה ליגה |
| 14 | הרקולס | 26 | 5 | 5 | 16 | 30 | 59 | 29- | 15 | ירדה ליגה |
סטטיסטיקה > מלכי השערים

| # | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ספרד (1945-1977) תלמו סארה | אתלטיק בילבאו | 24 |
| 2 | ספרד (1945-1977) פרודן | ריאל מדריד | 20 |
| 2 | ספרד (1945-1977) אדמונדו סוארס | ולנסיה | 20 |
| 4 | ספרד (1945-1977) אנחל קבידו | ריאל אוביידו | 19 |
| 5 | ספרד (1945-1977) באסיליו | קאסטיון | 15 |
| 5 | ספרד (1945-1977) חוסה קמפוס | סביליה | 15 |
| 5 | ספרד (1945-1977) פהיניו | סלטה ויגו | 15 |
| 8 | ספרד (1945-1977) חואן ארסה | סביליה | 14 |
| 9 | ספרד (1945-1977) אנחל קלבו | אספניול | 13 |
| 10 | ספרד (1945-1977) ססאר רודריגס אלברס | ברצלונה | 12 |
עמי סגיס

| --- | --- |

 לידה:  18 בנובמבר 1948 (בן 75)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1966–1998 (כ־32 שנים)
 דרגה:    אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד מרכז שיקום ואחזקה  קצין חימוש ראשי  ראש אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים   מלחמת יום הכיפורים   מלחמת לבנון הראשונה
 תפקידים אזרחיים
 מנכ"ל שופרסל, מנכ"ל גרניט הכרמל השקעות
 
עמיעז (עמי) סגיס (נולד ב-18 בנובמבר 1948), שירת כאלוף בצה"ל, קצין חימוש ראשי וראש אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (אט"ל).
ביוגרפיה

הוריו הם נצחיה ויהודה סגיס. עמי הוא האח הבכור מבין שלושה אחים, ואחריו נולדו אחות בשם גלי ואח בשם שוקי. סגיס הוא בוגר תיכון אורט ברחובות. התגייס לחיל החימוש בשנת 1966, ושירת בתחילה כטכנאי אחזקה. בהמשך יצא לקורס קצינים. בשנת 1970 יצא ללימודי הנדסת מכונות בפקולטה להנדסת מכונות בטכניון. במהלך מלחמת יום הכיפורים (באוקטובר 1973) שימש כקצין חימוש בסדנה חטיבתית בסיני. עם סיום לימודיו ב-1974 חזר לחיל ומילא תפקידי מטה, פיתוח ואחזקה.
בשנת 1981 מונה לתפקיד ראש-ענף (רע"ן) ניסויים אוטומטיביים ביחידת הניסויים (היום נס"א) של חיל החימוש, בדרגת סא"ל. מאוחר יותר מונה לרע"ן רכב במפקדת קצין חימוש ראשי (מקחש"ר). בשנת 1986 מונה למפקד יחידת הניסויים, בדרגת אל"ם, ובשנת 1988 למפקד מרכז שיקום ואחזקה (מש"א).
שירותו בצה"ל כקצין חימוש ראשי וראש אט"ל

בספטמבר 1991 מונה סגיס לקצין חימוש ראשי (קחש"ר), בדרגת תא"ל. בתקופתו נמשך תהליך פיתוחן וקליטתן של מערכות נשק חדשות ושיפורן של מערכות נשק קיימות, ביניהן מיגון רכבים לבט"ש, רכש וקליטת מערך ה-MLRS, שיפור מערכות נשק מונחה מדויק, שיפור מערך הצליפה וחידוש משק הרכב לסוגיו.
כמו כן, תקופת כהונתו של סגיס כקחש"ר התאפיינה בהכשרה מוגברת של כוח-אדם מקצועי באמצעות המכללה הטכנולוגית בבה"ד 20. זאת לאור הרפורמה במשרד החינוך בנושא החינוך הטכנולוגי, שגרמה למחסור בכוח-אדם מקצועי המגויס לחיל. החיל שקד על טיפוח ופיתוח כוח-אדם, שיבוץ מהנדסים במערך האחזקה ועידוד קצינים במערך הנפרש לצאת ללימודי תואר בתחום המדעים המדויקים.
בשנת 1995 הועלה סגיס לדרגת אלוף, ומונה לראש אגף האפסנאות (אג"א) במטה הכללי, שהפך ב-1997 לאגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (אט"ל).
תפקידיו במגזר העסקי

בשנת 1998 סיים סגיס את תפקידו כראש אט"ל, והשתחרר מצה"ל לאחר 32 שנות שירות. עם שחרורו מונה למנכ"ל שופרסל, והוביל אותה למהלך הבראה והתייעלות. בשנת 2003 עזב את תפקידו והתמנה למנכ"ל גרנית הכרמל השקעות בע"מ. ב-2008 סיים את תפקידו כמנכ"ל גרנית הכרמל.
תפקידים ציבוריים

עמי סגיס הוא יו"ר אגודת הידידים של רשת אורט ישראל המקדמת את החינוך הטכנולוגי מדעי בישראל.
פרטים כלליים

סגיס הוא בוגר תואר ראשון בהנדסת מכונות בטכניון, ותואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה. כמו כן הוא בוגר המכללה לביטחון לאומי (מב"ל). הוא נשוי, ואב לבן ובת.
עולם המחר

| --- | --- |

 בימוי:  ריצ'ארד ט. הפרון 
 הופק בידי:  סמואל ז. ארקוף, James Thomas Aubrey, Jr., Paul Lazarus III 
 תסריט:  Mayo Simon, George Schenck 
 עריכה:  ג'יימס מיטצ'ל 
 מוזיקה:  פרד קרלין 
 צילום:  Gene Polito, הוארד שוורץ 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  מטרו גולדווין מאייר 
 חברה מפיצה:  American International Pictures 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  13 באוגוסט 1976 
 משך הקרנה:  103 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פעולה, סרט מדע בדיוני, סרט מתח 
 סרט קודם:  עולם המערב 
 דף הסרט ב־IMDb
 
עולם המחר (באנגלית: Futureworld) הוא סרט מותחן-מדע בדיוני אמריקאי משנת 1976 בבימויו של ריצ'רד הפרון. זהו סרט המשך לסרט "עולם המערב" משנת 1973, אשר נכתב ובוים על ידי מייקל קרייטון. בסרט מככבים פיטר פונדה, בליית' דאנר, ארתור היל, סטיוארט מרגולין, וג'ון ריאן. התסריטאי-במאי של הסרט המקורי, מייקל קרייטון, והאולפן מטרו-גולדווין-מאייר, אשר הפיק את הסרט המקורי, לא היו מעורבים בהפקה זו.