stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דת בישראל
הדתות העיקריות בישראל > נצרות

הנוצרים כיום הם הקבוצה הקטנה ביותר בישראל מתוך שלוש הדתות המונותאיסטיות הגדולות. רוב הנוצרים אשר חיים כיום בישראל הם ערבים או אנשים שבאו מארצות אחרות לחיות ולעבוד בעיקר בכנסיות או במנזרים.
אף על פי שלפי הדת הנוצרית ישראל היא המקום בו ישו נולד, חי, ומת (לפי המסורת הקתולית, כנסיית הקבר בירושלים היא המקום בו ישו מת ולבסוף נקבר - עובדה אשר הופכת את ירושלים לאחד האתרים הקדושים ביותר לנצרות) מספר הנוצרים החיים בישראל נמוך ביחס למספר המוסלמים והיהודים.
רוב הנוצרים בישראל משתייכים לקהילת הנצרות האורתודוקסית המזרחית. כנסייה זו מפקחת על מגוון של כנסיות, מנזרים, סמינרים ומוסדות דתיים בכל הארץ, במיוחד בירושלים. הסיבה לכך היא היסטורית. האימפריה הביזנטית אשר שלטה ברוב המזרח תיכון מהמאה ה-4 עד העשור הראשון של המאה ה-15, צידדה בנצרות האורתודוקסית המזרחית, בעת פילוג הכנסייה הנוצרית של שנת 1054.
שליטת האימפריה הביזנטית בארץ הופסקה זמנית על ידי הממלוכים בשנת 1291 ולאחר מכן באופן סופי על ידי האימפריה העות'מאנית האסלאמית.
במאה ה-19 האימפריה הרוסית הסמיכה את עצמה כשומרת הרשמית של העניינים הנוצרים בארץ הקודש, ואפילו כיום, שטחי מקרקעין נרחבים בירושלים (שכללו בעבר את האתר בו עומד בניין הכנסת כיום) שייכות לכנסייה היוונית אורתודוקסית.
היו תקופות אשר בהן המוסלמים והנוצרים התחרו על השליטה בארץ הקודש. מסעי הצלב אשר בוצעו על ידי אירופה המערבית בין המאה ה-11 עד המאה ה-13 הביאו את ההשפעה והכוח של הכנסייה הקתולית לאזור. ב-1889 האימפריה העות'מאנית איפשרה לכנסייה הקתולית לחדש את שליטתה בארץ. בזמן תקופת ממלכת ירושלים הפטריארכים התפצלו לארבע ארכידיוקסיות - הארכיבישוף של צור, הארכיבושוף של קיסריה, הארכיבישוף של נצרת, הארכיבישוף של פטרה - ומספר דיוקסיות אשר הפיצו את דת זו באזורים הללו כמו גם האריסים של ממלכת ירושלים. כנסיות קדומות אחרות, כגון הכנסייה הארמנית, הקופטית והאתיופית, גם מיוצגות היטב, במיוחד בירושלים.
התוצאה של ההיסטוריה הארוכה של האורתודוקסיות הביזנטינית המזרחית ולאחר מכן הנוכחות הצלבנית הרומית הקתולית בתחומי המזרח התיכון כולל את ישראל, היא שרבים מהמקומיים קיבלו ודבקו בצורות הרשמיות הללו של הנצרות כאמונתם עד היום. בעתות סכנה, נוצרים רבים היו מסוגלים לתפוס מקלט בכנסיות מבוצרות היטב או אשר נשארו נאמנים לשרת את עדר הנאמנים שלהם גם כאשר היו מוקפים במסות של אוכלוסייה אסלאמית.
במרץ 2000 ראש הכנסייה הקתולית, האפיפיור יוחנן פאולוס השני, ביקר בישראל. בניסיון מתמשך לשים קץ לאיבה הישנה בת מאות השנים בין הכנסייה הקתולית והיהודים, האפיפיור יוחנן פאולוס השני ביקר ביד ושם, ובכותל המערבי בירושלים.
ישנן תשע כנסיות רשמיות המוסמכות לאשר נישואין וגירושין על פי החוק הקיים: הכנסייה המזרחית, הכנסייה הרומית קתולית, הכנסייה הארמנית-גריגורינית, הכנסייה הסורית-קתולית, הכנסייה האוניאטית, הכנסייה היוונית הקתולית, הכנסייה המרונית, ושתי הכנסיות האורתודוקסיות הסוריות. בנוסף, ישנם סידורים פחות פורמליים עם כנסיות אחרות, כמו הכנסייה האנגליקנית.
הדתות העיקריות בישראל > הדת הדרוזית

מרכזי היישובים הדרוזים בישראל, נמצאים בכרמל, בגליל וברמת הגולן. בסוף שנת 2008 מנו הדרוזים 122 אלף בני אדם המהווים כ-1.7 אחוזים מאוכלוסיית המדינה. ביוני 1967 כבשה ישראל חלק ניכר מרמת הגולן ובכלל זה את הכפרים הדרוזיים בצפון הרמה, שבהם חיים היום כ-20,000 נפש. הכפרים הם: מג'דל שמס, מסעדה, בוקעתא ועין קנייא.
הדת הדרוזית התפצלה מהאסלאם השיעי במאה ה-11. הדת היא סודית, וידועה רק לחכמים ("עוקאל" - משכילים, ידענים, נבונים), שהם מיעוט העדה; שאר ההדיוטות ("ג'והאל" - בורים) אינם מכירים את הדת.
בשנת 1957 הוכרו הדרוזים בישראל כעדה דתית מבחינה רשמית, דבר שלא זכו לו באף מדינה אחרת, ומאותה שנה הם משרתים בצה"ל שירות חובה. לבנות הדרוזיות וכן לדרוזים הדתיים (אלו שבאו בסוד הדת) יש בישראל פטור משירות בצבא. הדתיים אינם יכולים להתפלל במדים, והאווירה שם אינה מתאימה לחוקי דתם, ולכן הפטור ניתן כבר בעת חקיקת חוק גיוס החובה לדרוזים. שיעור הדתיים בגיל הגיוס נמוך מאוד, ומכאן אחוז הגיוס הגבוה שלהם.
הדתות העיקריות בישראל > הדת הדרוזית > חגים

הדרוזים חוגגים את חג הקורבן (עיד אלאדחא) בתאריך זהה לחג המקביל אצל המוסלמים (אם כי מנהגי החג אצלם שונים). זה החג החשוב ביותר לבני העדה. מקובל לברך בחג זה באחת מהברכות: כֹּל עאם ואינתום בח'יר או כֹּל סאנה ואינתום סאלמין.
לדרוזים יש מספר חגים המיוחדים להם, המצוינים במקומות קדושים לדרוזים.
חג הנביא שועייב - נחגג במשך ארבעה ימים החל מה-24 באפריל, במתחם נבי שועייב ליד טבריה. היום הראשון מיועד לקיום תפילות על ידי דתיים בלבד ושלושת הימים הנותרים לכלל העדה.
חג הנביא סבלאן - נחגג ב-10 בספטמבר בקבר הנביא סבלאן, ליד הכפר חורפיש.
חג הנביא אלח'דר - ב-25 בינואר חוגגים הדרוזים בישראל בקבר אלח'דר (אליהו הנביא) שבכפר יאסיף שליד עכו. אלח'דר הוא הנביא השני בחשיבותו על פי המסורת הדרוזית.
חג הנביא אל יעפורי - נחגג ב-25 באוגוסט בנבי יעפורי שנמצא במטעי התפוחים בין הכפרים מסעדה ומג'דל שמס ברמת הגולן. באותו תאריך מקיימים אנשי הדת הדרוזים אסיפות ותפילות, ודנים בענייני דת ועדה.
צעדת הנביא אבו אברהים - נחגג החל משנת 2007 ב-6 ביולי כל שנה במתחם מקאם הנביא אבו אברהים בדלית אל-כרמל.
חג הקורבן וחג הנביא שועייב הם חגים עממיים שנחגגים בקרב העדה כולה. יתר החגים מצוינים על ידי העוקאל (חכמי הדת). בישראל מקובל להחשיב את כל החגים המוזכרים לעיל כימי מנוחה בבתי ספר של העדה הדרוזית ועבור עובדי מדינה דרוזיים.
הדתות העיקריות בישראל > דת השומרונים

ישראל היא ביתם של האוכלוסייה המשמעותית היחידה של שומרונים בעולם. ב-1 בינואר 2012 חיו 800 שומרונים בישראל. הקהילה חיה בעיקר בקריית לוזה שבהר גריזים ובנווה פנחס שבחולון.
נווה פנחס נקראת על שם הכוהן השומרוני פנחס בן אברהם (1923-1992). השכונה ממוקמת בדרום מזרח חולון, סמוך לאזור התעשייה וגובלת בשכונות נאות יהודית ונווה ארזים. מתגוררים בה כ-300 תושבים (2006), רובם ככולם שומרונים. השכונה היא למעשה רחוב אחד בן עשרים וארבעה בתים, רחוב בן עמרם, הקרוי על שמו של משה, הנביא הבלעדי בדת השומרונית. הרחוב מקביל מהצד המערבי לרחוב המעלות השייך לשכונת נאות יהודית, ומצד המזרחי לכביש רחוב המלאכה העובר דרך אזור התעשייה של חולון ומהווה עורק תחבורה חשוב ואחת הגישות לעיר (מצומת אזור). ישנם בשכונה שני בתי כנסת שומרוניים ו"מכון א.ב. ללימודי שומרונות".
הדתות העיקריות בישראל > יהדות משיחית

| --- | --- |
 :  ראו גם – קהילות היהדות המשיחית בישראל, יהדות משיחית
היהודים המשיחיים, שאלו מביניהם שאינם יהודים על פי ההלכה, לא נחשבים ליהודים לפי מרשם האוכלוסין. הם מאמינים שישו הוא המשיח היהודי שבא לגאול את עם ישראל ואת האנושות כולה. היהודים המשיחיים מדגישים את העובדה כי ישו בעצמו היה יהודי, וכך היו גם מאמיניו הראשונים - היהודים-נוצרים. רוב היהודים המשיחיים בישראל דוחים את הנצרות המסורתית וסמליה וחוגגים את חגי ישראל ומועדיו לפי מנהגיהם. ההערכה היא כי ישנם קרוב ל-10,000 יהודים משיחיים כיום במדינת ישראל, רבים מהם הם מהגרים חדשים מברית המועצות לשעבר. בירושלים, יש 12 קהילות משיחיות.
היהודים המשיחיים עוסקים במסיונריות ובפעילות של הפצת רעיונותיהם בקרב הציבור היהודי בישראל כחלק מאמונתם.
הדתות העיקריות בישראל > דת הבהאים

| --- | --- |
 :  ראו גם – הדת הבהאית, המרכז הבהאי העולמי בחיפה ועכו
המרכז הבהאי העולמי של הדת הבהאית נמצא בחיפה, על אדמות שהיו בבעלותם מאז שבהאא אללה נאסר בעכו בסביבות שנות השבעים המוקדמות של המאה ה-19 על ידי השלטון העות'מאני. צליינים מכל רחבי העולם באים לביקורים לתקופות קצרות. מלבד כמה מאות מתנדבים, מאמיניה של הדת הבהאית אינם גרים בישראל.
מבני המרכז הבהאי העולמי וסביבותיהם, ובמיוחד המתחם הבהאי על הר הכרמל ומתחם אל-באהג'ה בעכו, מעוצבים בקפידה, תוך שימת דגש על יופי, אסתטיקה ועיצוב נופי הנחשבים לעקרון חשוב בדת הבהאית. הם מהווים מוקד עלייה לרגל לבהאים מרחבי העולם, ויעד תיירותי לתיירים ולמבקרים אחרים. בשנת 2008 הוכרזו 26 ממבני המרכז השוכנים ב-11 אתרים שונים בחיפה ובגליל המערבי כאתר מורשת עולמית.
הדתות העיקריות בישראל > דת הבהאים > הינדואיזם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הדתות העיקריות בישראל > דתות אחרות

בנוסף, קיימת בישראל נוכחות קטנה יותר של דתות נוספות אשר חלק מהן אינו מקומיות לאזור, ביניהן דתות מן המזרח (הנפוצות גם בקרב מהגרי עבודה), דתות חדשות וכיתות דתיות שונות. ביניהן ניתן למצוא את הסיינטולוגיה, המפעילה מספר מרכזים בישראל; בודהיזם, אשר נלמד גם כתורה רוחנית וגם כתורה דתית; הינדואיזם והרי קרישנה בפרט; ראלים, נאו-פגאניזם ונאו-פגאניזם יהודי וכנעני בפרט ועוד.
מקומות קדושים

במדינת ישראל ובשטחים שבשליטתה נמצאים מקומות קדושים לבני דתות שונות. בין השאר נמצאים בירושלים הר הבית הקדוש ליהודים ולמוסלמים (ובו, בין השאר, כיפת הסלע והכותל המערבי), ובנוסף, כנסיית הקבר הקדושה לנוצרים. בחיפה נמצא מקדש הבאב, הקדוש לבני הדת הבהאית.
חוק השמירה על המקומות הקדושים, התשכ"ז-1967, אושר בכנסת ב-27 ביוני 1967, לאחר שלשליטת ישראל עברו מקומות קדושים רבים שהיו קודם לכן בשליטת ירדן, ונדרש חוק שיבטיח את שמירתם ואת חופש הגישה אליהם. מטרה זו נקבעה בסעיף 1 לחוק, האומר: "המקומות הקדושים יהיו שמורים מפני חילול וכל פגיעה אחרת ומפני כל דבר העלול לפגוע בחופש הגישה של בני הדתות אל המקומות המקודשים להם או ברגשותיהם כלפי אותם המקומות". החוק קובע עונש מאסר למי שמחלל מקום קדוש או פוגע בו, ולמי שעושה דבר העלול לפגוע בחופש הגישה של בני הדתות אל המקומות המקודשים להם או ברגשותיהם כלפי אותם מקומות. תקנות שהותקנו מכוח חוק זה, עוסקות רק במקומות הקדושים ליהודים.
מתיחות דתית

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא מיעוט מקורות, התעלמות ממתיחויות שאינן בין יהודים או בינם ובין מיסיונרים.
מדינת ישראל נותנת כיום חופש דת לכל הקהילות הדתיות בארץ, גם בחוקיה וגם הלכה למעשה. כל קהילה שהוכרה על ידי המדינה נהנית מאוטונומיה על ענייני הנישואים, הקבורה והגירושים של חבריה.
בתוך הציבור היהודי ישנם מתחים דתיים בעיקר בין חרדים וחילונים. חוק שירות ביטחון מחיל חובת גיוס על כל הישראלים בגיל המתאים, אך פוטר ממנה ערבים ונשים דתיות. בנוסף, בציבור הדתי בכלל והחרדי בפרט ישנו נוהג שגברים מקדישים את ראשית חייהם הבוגרים ללימודים תורניים במסגרת ישיבתית. המדינה מאפשרת להם לדחות את שירותם הצבאי בצה"ל, מדי שנה בשנה, עד סיום לימודיהם. הסדר זה מביא לכך שרוב מקבלי הדחייה משרתים זמן מועט בהרבה מאלו שאינם דוחים את שירותם, ויש רבים שאינם משרתים כלל. מלבד הרצון להשקיע רק בלימוד התורה, רואים ראשי הישיבות החרדיות צורך בדחיית השירות, כדי להגן על ציבור תלמידיהם מלהיחשף להשפעות הסביבה החילונית של צה"ל. במשך השנים הנהגת הציבור הדתי העלתה פעמים רבות תלונות על בעיות שנגרמות לחיילים הדתיים במהלך השירות בצה"ל, בעיקר בעניינים הנוגעים לשירות משותף עם בנות ולשמירת כשרות ושבת.
במשך שנים, מספר האנשים אשר מקבלים פטור משירות חובה גדל להיות 10% מכלל המתגייסים הפוטנציאלי[דרוש מקור]. נטל השירות הצבאי מוטל בעיקר על הציבור החילוני והדתי-הלאומי בישראל, ומצב זה מוליד קריאות רבות לגיוס החרדים לשם שוויון בנטל. אחד מטיעוני הנגד של הסקטור החרדי הוא שרק בזכות לימוד התורה אלוהים מאפשר ליהודים לשרוד בסביבה העוינת.
נכון ל-2013 המפלגות החרדיות בכנסת הן: ש"ס עם אחד עשר חברי כנסת המייצגת את הזרם החרדי-ספרדי, ויהדות התורה עם שבעה חברי כנסת משתי תנועות: אגודת ישראל המייצגת את הזרם החסידי, ודגל התורה המייצגת את הזרם הליטאי.
מתחים קבועים גם קיימים בין הציבור האורתודוקסי, התנועה הקונסרבטיבית והתנועה הרפורמית. בישראל הציבור האורתודוקסי גדול ומבוסס יותר מהתנועות הקונסרבטיביות והרפורמיות ומוסדות הדת הממלכתיים הם על טהרת האורתודוקסיה. עם זאת, מכוח פסיקות בתי המשפט, גם התנועות הקונסרבטיביות והרפורמיות נהנות מהכרה רשמית במעשיהן, לרבות גיורים וסמיכות לרבנות, אך למעט נישואים וגירושים הנערכים בישראל, שהסמכות הבלעדים לרישומם נתונה לפי חוק לרבנות הראשית לישראל. בנוסף, קיום טקסים דתיים שאינם אורתודוקסים ברחבת הכותל המערבי הוביל להפגנות נגדם.
מתיחות דתית > מיסיונריות

| --- | --- |
 :  ראו גם – מסיון, מיסיונרים
בישראל קיימות מספר קהילות נוצריות-משיחיות (כגון קהילת עדי יהוה, היהודים המשיחיים) וכן כנסיית הסיינטולוגיה, שהן בין תנועות המיסיון הפעילות ביותר בישראל. קיימת גם פעילות רחבה של מיסיונרים נוצרים ובפרט מהזרם פרוטסטנטי, שבין היתר פועלים גם בקמפוסים באוניברסיטאות בישראל תחת מסווה של "שיח אקדמאי". ניסיונותיהן להמיר את דתם של המקומיים גררו התנגדות, בעיקר מצד התנועה היהודית-חרדית האנטי-מיסיונרית "יד לאחים", הפועלת למיעוט כח השפעתן של כתות המסיון, ואוספת רישום מקיף לגבי פעילויותיהם.
אף על פי שהפעילות המיסיונרית חוקית בישראל, הונאות, הצעות כסף, או פיתויים גשמיים אחרים תמורת המרה לדת אחרת (התנצרות, התאסלמות, וכדומה) נחשבת לעבירה על החוק הישראלי. כמו כן, בעבר וגם כיום ישנם ניסיונות שונים להוציא כל פעילות מיסיונרית אל מחוץ לחוק במדינת ישראל.
ראו גם

תרבות ישראלית
פוליטיקה של ישראל
חקיקה דתית בישראל
הפרדת הדת מהמדינה
דמוגרפיה של ישראל
חילוניות בישראל
דת בבתי ספר בישראל
לקריאה נוספת

דני סטטמן וגדעון ספיר, דת ומדינה בישראל - עיון פילוסופי-משפטי, הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה, 2014. (הספר בקטלוג ULI)
איימי נוטל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 ביוני 1982 (בת 42) בולטון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2000 
 מקום לימודים:  Bury Grammar School Girls 
 בן או בת זוג:  אנדרו באקן (2012–?) 
 מספר צאצאים:  1
 פרופיל ב-IMDb
 
איימי אביגיל נוטל (באנגלית: Amy Abigail Nuttall; נולדה ב-7 ביוני 1982) היא שחקנית וזמרת אנגלייה. נוטל ידועה מהופעתה בתפקיד קלואי אטקינסון באופרת הסבון "אמרדייל" של רשת ITV בשנים 2000 עד 2004. כמו כן גילמה את המשרתת אתל פארקס בדרמה התקופתית "אחוזת דאונטון".
ביוגרפיה

נוטל נולדה בבלקברן שבלנקשייר. היא התחנכה בבית ספר לבנות בורי (Bury Grammar School), ולמדה משחק בבית הספר טרינג פארק לאומנויות הבמה. היא הופיעה עם התיאטרון המוזיקלי הלאומי לנוער, וגילמה את הנסיכה איסמין במחזה "Aurelius" בבית האופרה בטיין שבניוקאסל ובאדינבורו באוגוסט 1997.
נוטל הייתה השחקנית הצעירה ביותר ששיחקה בתפקיד הראשי, בדמות כריסטין, במחזמר "פנטום האופרה" (בגיל 17). היא שרה ברויאל אלברט הול, רויאל פסטיבל הול ובאולד טראפורד. היא זכתה בתוכנית תחרות הכישרונות "Stars in Their Eyes" כשרה ברייטמן.
אחרי שעזבה את הסדרה "אמרדייל", הופיעה נוטל במחזה "Notes from New York" בתיאטרון טרפלגר סטודיוס לצדם של ג'ון לי וג'ולי את'רטון. ב-2005 הוציאה אלבום של מוזיקה קלאסית בשם "Best Days" בחברת התקליטים EMI Classics. היא צילמה וידאו קליפים עם השירים "Best Days", ו-"Greater Gift", וגרסה של השיר "יריד סקרבורו". האלבום הגיע למקום הרביעי במצעדי המוזיקה הקלאסית בממלכה המאוחדת. ב-2006 היה האלבום מועמד לאלבום השנה בפרס המוזיקה הקלאסית הבריטית.
באותה שנה השתתפה נוטל בתוכנית המציאות "Celebrity Shark Bait", שבה השתתפו גם ריצ'רד אי. גרנט ורובי וקס. היא הופיעה גם בתוכנית הספיישל המוזיקלית "Celebrate Oliver" של ערוץ BBC One.
בסתיו 2005 יצאה נוטל לסיבוב הופעות בממלכה המאוחדת, ושיחקה בתפקיד אלייזה דוליטל במחזמר "גבירתי הנאווה". היא חלקה את התפקיד עם ליסה או'הר בסיור בשל התחייבויותיה בהוצאת האלבום הראשון שלה. ההופעות החלו ב-5 באוקטובר 2005 בתיאטרון פאלאס במנצ'סטר, והסתיימו ב-12 באוגוסט 2005 במרכז המילניום של ויילס בקרדיף. באוקטובר 2006 הופיעה נוטל בהופעת בכורה בווסט אנד בתפקיד האחות שרה בראון במחזמר "ברנשים וחתיכות" בתיאטרון פיקדילי לצדם של דון ג'ונסון ופטריק סווייזי.
בינואר 2007 הופיעה נוטל בתוכנית Friday Night is Music Night בערוץ רדיו 2 של ה-BBC, בשידור חי עם תזמורת. במאי 2007 הצטרפה לצוות שחקני ההפקה המחודשת של המחזה "בואינג בואינג" בתיאטרון הקומדיה לצדם של פטרישה הודג', מארק ריילנס ורוג'ר אלאם. ב-2 באוקטובר 2007 החליפה נוטל את קים מדקאלף בהפקה הלונדונית של המחזמר "קברט" שהוצג בתיאטרון ליריק. באפריל 2008 הוארך החוזה שלה, שנועד בתחילה לשישה חודשים, לתקופה שעד סיום ההפקה ב-21 ביוני. ב-2009 שיחקה נוטל בתפקיד מלני יוז, פקידת הקבלה החדשה של המלון, בסדרת הטלוויזיה "מלון בבילון".
ביוני וביולי 2010 שיחקה נוטל באחד התפקידים הראשיים בהפקה מחודשת של המחזמר "The Hired Man" בתיאטרון אוקטגון שבבולטון. בהמשך אותה שנה חזרה לתיאטרון אוקטגון כדי לגלם את סטלה קוואלסקי במחזה "חשמלית ושמה תשוקה" מאת טנסי ויליאמס. היא חלקה את התפקיד של גבירת האגם בסיבוב הופעות בבריטניה של המחזה "ספאמלוט", שהחל ב-18 באוקטובר 2010 באדינבורו פלייהאוס. החל מספטמבר 2011 שיחקה נוטל בתפקיד המשרתת אתל בעונה השנייה של הדרמה התקופתית "אחוזת דאונטון".
בדצמבר 2011 הופיעה נוטל במחזה "Noises Off" בתיאטרון אולד ויק הלונדוני, עד מרץ 2011. ב-14 ביולי 2011 הוענק לנוטל דוקטור לשם כבוד באמנות מטעם אוניברסיטת בולטון. ב-8 ביוני 2013 החלה נוטל לככב בדרמה של ימי ראשון בערוץ רדיו 4 של ה-BBC בשם "The Weather Girl".
ב-2019 השתתפה נוטל בפודקאסט של ערוץ היסטוריה בשם "Letters of Love in WW2". הסדרה מבוססת על מכתבים שנכתבו בידי בני זוג שנפרדו עקב מלחמת העולם השנייה.
חיים אישיים

ב-8 בספטמבר 2012 התחתנה נוטל עם השחקן אנדרו באקן. ילדם הראשון נולד ב-2015.
פילמוגרפיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000–2005 | אמרדייל | Emmerdale | קלואי אטקינסון | סדרת טלוויזיה |
| 2005 | מלון בבילון | Hotel Babylon | מלאני יוז | סרט טלוויזיה |
| 2008 |  | Moving On | דברה / טוני | סדרת טלוויזיה (2 פרקים) |
| 2009 | מלון בבילון | Hotel Babylon | מלאני יוז | סדרת טלוויזיה (2 פרקים) |
| 2011–2012 | אחוזת דאונטון | Downton Abbey | אתל פארקס | סדרת טלוויזיה (15 פרקים) |
| 2013 |  | By Any Means | הולי גודרידג' | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2014 | המוסקטרים | The Musketeers | אגנס | בפרק "The Exiles" |
| 2014 | חדר המסתור | The Keeping Room | מול | סרט קולנוע |
| 2015 |  | Death in Paradise | סאל טיילר | בפרק "Until Death Do You Part" |
| 2015 | תחבולות חדשות | New Tricks | קייטלין סטנדינג | סדרת טלוויזיה (4 פרקים) |
| 2015 |  | Despite the Falling Snow | מאיה |  |
| 2018 |  | My Husband's Double Life | סברינה | סרט טלוויזיה |
| 2020 | שקרן שקרנית | Liar | ויני | עונה שנייה |
| 2022 | למה לא שאלו את אוונס? (אנ') | Why Didn't They Ask Evans? | סילביה בסינגטון | מיני-סדרה |
| 2023 |  | The Chemistry of Death | גרייס סטרצ'ן | 3 פרקים |
| 2024 |  | Mr Bates vs The Post Office | ליסה קאסלטון | מיני-סדרה |
הערות שוליים

1 2  Moss, Adam (4 בפברואר 2009). "Amy's 5-star TV return". Manchester Evening News. M.E.N. Media. נבדק ב-7 בפברואר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Amy Nuttall who plays Emmerdale's Chloe Atkinson". Emmerdale.org. אורכב מ-המקור ב-30 ביוני 2009. נבדק ב-7 בפברואר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Official site". אורכב מ-המקור ב-18 באוגוסט 2010. נבדק ב-8 בפברואר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "ITV nets stars for Celebrity Shark Bait". MediaGuardian. London: Guardian News and Media. 28 ביולי 2005. נבדק ב-7 בפברואר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "BBC Television Christmas highlights 2005". BBC Press Office. 22 בנובמבר 2005. נבדק ב-7 בפברואר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Vice guy Johnson takes a gamble with Guys and Dolls". Mail Online. 22 בנובמבר 2006. נבדק ב-8 בפברואר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Nuttall to replace Outhwaite in Boeing-Boeing". The Stage. 13 באפריל 2007. נבדק ב-8 בפברואר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑    Dominic Cavendish, ‏Cabaret: Julian Clary pours on the sauce, The Telegraph, 6 December 2007
↑  "Cast: Amy Nuttall in Octagon's Hired Man". WhatsOnStage.com. 30 במרץ 2010. אורכב מ-המקור ב-9 בפברואר 2013. נבדק ב-19 באפריל 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  >"Amy Nuttall filming new Downton Abbey". Click Lancashire. 7 במרץ 2011. אורכב מ-המקור ב-8 באוקטובר 2011. נבדק ב-18 בספטמבר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Star's joy at honour from university". The Bolton News. 14 ביולי 2011. אורכב מ-המקור ב-15 בספטמבר 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Letters of Love in WW2 on Apple Podcasts". 23 במאי 2019. נבדק ב-20 ביוני 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Amy Nuttall joins Downton Abbey and reveals she is getting married to long-term boyfriend Andrew Buchan. mirror.co.uk, 12 September 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0003 7013 6168  LCCN: no2012049401  MusicBrainz: 4c5bcfab-e80b-4ede-81e0-8515c48ed15d  VIAF: 245888475   WorldCat (עם VIAF): 245888475
שמעון רביד

רביד בשנות ה-80
שמעון רביד (16 במאי 1936 - 22 בנובמבר 2017) היה מנכ"ל המחלקה להתיישבות ומנכ"ל המחלקה לכספים בסוכנות היהודית ומילא שורה של תפקידים בכירים בקבוצת בנק הפועלים. נודע במיוחד בתפקידו המרכזי בהקמת המצפים בגליל וכיו"ר ועדת רביד לשיקום המשק המשפחתי וקיבוצי הפריפריה, כמינוי אישי של ראש הממשלה שמעון פרס, שר האוצר יצחק מודעי ושר החקלאות אריה נחמקין.
הערות שוליים

↑  ישראל נדיבי, "צדיק כתמר יפרח: גידול התמר בבקעת הירדן", לפאתי מזרח: 43 שנות התיישבות בבקעה, משרד החקלאות, הסוכנות קק"ל, 2011
↑  אריק רז (ראש המועצה הראשון של מועצה אזורית משגב),
לזכר שמעון רביד, א-להגוש: עיתון תושבי משגב, גיליון 577 נובמבר 2017, עמ' 22
↑  יוסף וקסמן, שמעון רביד מנכ"ל הוועדה להתיישבות בסוכנות, מעריב, 9 באוגוסט 1977
↑  חיים קופמן, הישיבה השלוש-מאות-ושישים-ושמונה של הכנסת האחת-עשרה יום שני, ב' בכסליו התשמ"ח (23 בנובמבר 1987)
↑  אהרון דולב, מושב מצליח פושט רגל, מעריב, 21 בנובמבר 1986
↑  שרגא מקל, הסיוע למושבים - לא להחפז, מעריב, 31 במרץ 1987
↑  אורי גינוסר, "יש הרבה מה לעשות", מעריב, 18 במרץ 1987
↑  אורי גינוסר, "מדיניות ההסתדרות לא תבריא את כור", מעריב, 28 באפריל 1989
↑  נדב שרגאי, ועדת החקירה הממלכתית לבדיקת הטיפול במפוני גוש קטיף תחל היום את עבודתה, באתר הארץ, 10 במאי 2009
↑  מצפור טיילת הר שכניה, מסבירן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266968705171  ISNI: 0000 0004 0197 2725  LCCN: n89134544  VIAF: 297211208   WorldCat (עם VIAF): 297211208
האנדרטה לזכר הנספים באסון השרפה בכרמל

| --- | --- |

אתר הזיכרון לחללי השריפה בהר הכרמל
 מידע כללי
 סוג:  אנדרטה 
 מיקום:  הכרמל 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 19 בדצמבר 2011
 תאריך פתיחה רשמי:  19 בדצמבר 2011 
 אדריכל:  נתנאל בן יצחק
 קואורדינטות:  32°43′46″N 35°00′50″E﻿ / ﻿32.729444444444°N 35.013888888889°E﻿ / 32.729444444444; 35.013888888889
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) האנדרטה לזכר הנספים(למפת הגליל המערבי רגילה) האנדרטה לזכר הנספים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום האנדרטה לזכר הנספים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום האנדרטה לזכר הנספים
 
האנדרטה לזכר הנספים באסון השריפה בכרמל הוקמה ליד עיקול הכביש בו נספו 44 אנשים באסון השרפה בכרמל (2010) מול קיבוץ בית אורן. היא נחנכה ב-19 בדצמבר 2011 במלאת שנה לאסון, בטקס ממלכתי בהשתתפות ראש הממשלה בנימין נתניהו, שרים, נציגי השב"ס, משטרה, כבאות ובני המשפחות השכולות.
הקמה

לאחר האסון הוקמה אנדרטה זמנית קטנה בצורת להבת אש שכללה את הכיתוב יהי זכרם ברוך ואת דגלי ישראל, שירות בתי הסוהר ושירותי כבאות והצלה. לאחר הקמת האנדרטה המרכזית, היא הועברה לצידה.
האנדרטה המרכזית תוכננה על ידי האדריכל נתנאל בן יצחק והוקמה על ידי משרד הביטחון - אגף משפחות והנצחה ואגף ההנצחה והבינוי בתרומתם של הקרן הקיימת לישראל וקרן היסוד.
האנדרטה היא אתר זיכרון פתוח. על הקיר מונצחים שמות 44 הנספים - 37 צוערי השב"ס שנספו באוטובוס, 3 קציני משטרה, שלושה כבאים ונהג האוטובוס. מעליהם סמלי השב"ס, המשטרה והכבאות.
על הקיר מונצח גם משפט של דוד בן-גוריון: זהר גבורתם יעמוד לעד. בצד הקיר נמצא לוח זכוכית ועליו תמונת האוטובוס השרוף וסיפור האסון. בסוף פרטי האסון מופיע הציטוט ”ואחר האש קול דממה דקה” (מלכים א' י"ט, י"ב).
מהקיר יוצאת קורת פלדת קורטן ענקית הדואה אל הרקיע בתנועה קשתית מעל מקום האירוע כלהבת אש הלוכדת את מי שנמצא מתחתיה.
גלריה

שמות הנספים על גבי האנדרטה
האנדרטה הזמנית שהוקמה במקום האסון (דצמבר 2010)
לוחית זיכרון באתר
אוזני פיל

.
| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  קינוח, מגדנאות 
 על שם:  דקליים 
 מוצא:  צרפת 
 מרכיבים עיקריים:  בצק עלים 
 
אוזן פיל בציפוי שוקולד
אוזני חצילגם: אוזני חמור, אוזני חזיר, אוזניות, משקפיים או דקליות או אף חזיר  מצרפתית: Palmiers, מבוטא: פאלמייה) הן עוגיות עשויות בצק עלים. מגוון שמותיהן מתייחס לצורתן האופיינית - ספירלה כפולה, המזכירה עלי דקל, אוזני בעלי חיים, לב ועוד.
להכנת העוגיות משטחים בצק עלים על גבי סוכר וקינמון, מגלגלים אותו משני צידיו לגליל כפול ופורסים לפרוסות דקות. את הפרוסות טובלים שוב בסוכר ואופים.
גיוון נפוץ הוא טבילת העוגיות בקצה אחד שלהן בציפוי שוקולד נוזלי, המתקרר ומתקשה.
המתכון הקלאסי אינו כולל מילוי ונפוץ במגוון מדינות, הן באפייה ביתית והן בשיווק מסחרי.
מתכונים מודרניים עשויים לכלול מלית מתוקה (למשל ממרח שוקולד) או מלוחה (גבינות, ממרחי ירקות ועוד).