stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוזימנדיאס (שובר שורות)
תקציר העלילה

בפלאשבק לאירועי פרק הפיילוט של הסדרה, וולטר וייט וג'סי פינקמן מייצרים יחד מת' בפעם הראשונה בקראוון באמצע המדבר. וולט מתקשר לאשתו סקיילר, שנמצאת בהריון מתקדם, ומשקר לה בנוגע לסיבות שישוב באיחור הביתה. סקיילר מציעה ששמה של התינוקת יהיה הולי.
בחזרה להווה, בדיוק באותו מקום במדבר מסתיים קרב יריות בו אנשי כנופיית האחווה הארית של ג'ק וולקר יורים ופוצעים את סוכן המנהל לאכיפת הסמים האנק שריידר, והורגים את שותפו סטיבן גומז. וולט האזוק מתחנן על חייו של גיסו האנק, ואף מציע לג'ק בתמורה את כל הכסף הקבור שלו מהסחר בסמים, 80 מיליון דולר במזומן. ג'ק יורה למוות בהאנק בעוד וולט מתמוטט על הקרקע בבכי.
הכנופיה של ג'ק מוצאת את הכסף של וולט ולוקחת אותו ממנו. לבקשת טוד אלקוויסט, אחיינו של ג'ק, הם משאירים לוולט חבית אחת מלאה בכסף ובה כ-11 מיליון דולר. הכנופיה קוברת את האנק ואת גומז במקום החביות. ג'ק מברר בציניות שיחסיו עם וולט סדירים, ווולט הכעוס מזכיר לו שהבטיח לו שיהרוג את ג'סי, ומגלה לו שג'סי מתחבא מתחת לרכב. חברי הכנופיה תופסים את ג'סי ומרכינים אותו על ברכיו כדי להוציא אותו להורג, אבל ברגע האחרון טוד מציע לקחת אותו בשבי על מנת לברר מה בדיוק גילה להאנק ועל מנת שימשיך ליצור למענם מתאמפטמין (היות שהוא היחיד שיודע כיצד ליצור אותו כמו וולט). לפני שהכנופיה עוזבת את המקום, וולט מגלה לג'סי שהיה עד למותה של בת-זוגו ג'יין מרגוליס ממנת יתר וכי בחר שלא לנסות להציל את חייה.
במכוניתו של וולט נגמר הדלק לאחר שכדור ניקב את מכל הדלק. וולט מגלגל את החבית שלו במדבר עד שהוא מגיע לביתו של יליד אמריקאי, וקונה ממנו את המשאית שלו, איתה הוא נוסע הביתה. מארי, אשתו של האנק, שאינה מודעת לכל מה שהתרחש במדבר, מודיעה לסקיילר שהאנק עצר את וולט ודורשת ממנה לספר לוולטר וייט ג'וניור את האמת על עיסוקו של אביו.
סקיילר, וולטר ג'וניור והולי חוזרים לביתם, ומוצאים שם את וולט, שאורז בפאניקה מזוודות לכולם כדי לברוח ולהתחיל חיים חדשים תחת זהויות בדויות. סקיילר דורשת לדעת איפה האנק, וכשוולט מסרב לענות סקיילר מבינה שהאנק מת ומאשימה את וולט שרצח אותו. סקיילר מאיימת על וולט בסכין מטבח ודורשת ממנו לעזוב, וכשהוא מסרב הם מתחילים להתעמת פיזית. וולטר ג'וניור מנטרל את וולט, מגן על אמו ומתקשר למשטרה. וולט בורח מהבית וחוטף את הולי איתו בעוד סקיילר חסרת האונים רצה אחריהם בבכי.
בעוד אביה מחליף לה חיתול, הולי אומרת את המילה הראשונה שלה: "מאמא". וולט מבין שהולי לא יכולה להישאר אצלו ומחליט לעשות מעשה. הוא מתקשר לסקיילר, שעונה לטלפון בעוד בלשי המשטרה שבביתה מקשיבים מהצד. וולט נוזף בסקיילר על שלא תמכה בו כל השנים ולוקח על עצמו את כל האחריות על עסקי הסמים שלו, ולבסוף טוען שהוא רצח את האנק. סקיילר לאט מבינה שוולט יודע שאנשי המשטרה מקשיבים לשיחה ומספק לה אליבי. וולט משאיר את הולי בתחנת כיבוי אש, שם אחד הכבאים מוצא אותה. למחרת בבוקר, וולט פוגש את איש הקשר שהכיר לו סול גודמן, על מנת שיסדר לו זהות בדויה. איש הקשר אוסף את וולט למכוניתו והם נוסעים אל הלא נודע.
הפקה

ליצירת הפרק, קיבלה התסריטאית, מוירה וולי-באקט (אנ'), יד חופשית יותר בכתיבת הפרק. בשאר הפרקים הופעלו עליה לחצים רבים ועידוד שינויי פרטים עלילתיים מצד חברת ההפקה.
ביקורות ותגובות

הפרק זכה לביקורות משבחות מצד המבקרים והקהל על המשחק, העלילה והדיאלוגים. הפרק נחשב בעיני רבים לפרק הטוב ביותר בסדרה, ולאחד הפרקים הטובים ביותר ששודרו בטלוויזיה. ב 13 בספטמבר 2013, סת' אמיטין מאתר IGN כתב על הפרק;
יש כל כך מעט פרקים שיש את האומץ לעשות את מה ש"אוזימנדיאס" עשה. הם הרגו דמויות ראשיות, הם קשרו פרטים רופפים שבמחשבה שנייה היה צורך לקשור אותם. זה היה מסודר וכתוב היטב. זה היה אכזרי להחריד ומדאיג ומרושע לפעמים - וכולנו רודפים אחר עונש לאחראי. לראות את הפרק הזה היה כמו לראות ורד מת. אני רוצה לומר ש"אוזימנדיאס" הולך להיות הפרק הכי קשה, מעוות, נוראי ומתוכנן של העונה ואולי של הסדרה, אבל אני מפחד מדי מאיך שיראו שני הפרקים הבאים.
הפרק זיכה את התסריטאית, מוירה וולי-באקט (אנ'), בפרס אמי, ואת השחקנים הראשיים, בריאן קראנסטון ואנה גאן בפרסי אמי לשחקנים הראשיים הטובים ביותר בסדרת דרמה, על גילומם של וולטר וייט וסקיילר וייט בפרק.
כמו כן, זכה הפרק לציון של 10 מתוך 10 במסד הנתונים IMDb על בסיס 167 אלף דירוגים, מה שהופך אותו לערך היחיד שזכה לציון זה באתר.
ב-2024 המגזין רולינג סטון דירג את הפרק במקום הראשון ברשימת "100 הפרקים הגדולים בהיסטוריה של הטלוויזיה".
אלתור

בסצנה שבה וולטר מחתל את בתו התינוקת, הולי, היא קוראת "מאמא, מאמא", מה שגורם לוולטר להבין שהולי צריכה את אמה יותר מאשר אותו, והוא מחזיר את הולי לאמה. למעשה, הסצנה הזו לא נכתבה בתסריט המקורי, אלא סצנה אחרת בה וולטר מסתבך כשהוא מחתל את הולי. אך, התינוקת ששיחקה את הולי, קראה לאימה בזמן שהסצנה צולמה (היות שאימה עמדה מאחורי המצלמה). היוצרים רצו למחוק את הסצנה ולצלם אותה מחדש, אך השחקן של וולטר, בריאן קראנסטון, החליט להמשיך לשחק במחשבה שזה יגרום לצופים להתחבר רגשית לסצנה.
הערות שוליים

1 2  Rothman, Lily (2013-09-16). "'Ozymandias': What Does That 'Breaking Bad' Episode Title Mean?". Time (באנגלית אמריקאית). ISSN 0040-781X. נבדק ב-2022-04-18.
↑  Moira Walley-Beckett wins the writing Emmy for "Ozymandias" episode of Breaking Bad. One of the best episodes ever written. | Emmy awards, Awards, Award winner, Pinterest
↑  Seth Amitin, Breaking Bad: "Ozymandias" Review, IGN, ‏16 בספטמבר 2013 (באנגלית)
↑  Moira Walley Beckett wins writing Ozymandias Emmys, Polar Bears Watch TV (באנגלית)
↑  "Breaking Bad" Ozymandias (TV Episode 2013) - IMDb (באנגלית אמריקאית), נבדק ב-2022-04-18
| שובר שורות |
| --- | --- | --- |
| סדרות טלוויזיה | שובר שורות (2008–2013) • סמוך על סול (2015–2022) |  |
| סרטי קולנוע | אל קמינו: שובר שורות - הסרט |  |
| דמויות | וולטר וייט • סקיילר • ג'סי פינקמן • האנק שריידר • מארי • פלין • סול גודמן • גאס פרינג • מייק ארמנטראוט • לידיה רודארט-קווייל • טוד אלקוויסט • קים וקסלר • הווארד המלין • נאצ׳ו וארגה • צ'אק מקגיל • לאלו סלמנקה • מרקו פסטרנק |  |
| ראו גם | וינס גיליגאן • אוזימנדיאס |  |
עקומה

ערך זה עוסק במושג גאומטרי. אם התכוונתם לתרשים המשמש באפידמיולוגיה כדי להמחיש התפרצות מחלה, ראו .
פרבולה, דוגמה פשוטה של עקומה
במתמטיקה, עקומה היא קו חד־ממדי ורציף. בצורה אינטואיטיבית, עקומה היא קו ישר שהופעלו עליו פעולות של עיקום ופיתול, מבלי "לקרוע" אותו. עקומות מופיעות ברבים מתחומי המתמטיקה, ובפרט בגאומטריה, אנליזה מתמטית וטופולוגיה.
דוגמאות פשוטות לעקומות הן קו ישר, מעגל, חתכי חרוט אחרים, גרף של פונקציה רציפה וכדומה.
הגדרה פורמלית

כאשר באים להגדיר עקומה בצורה פורמלית, הדרך הטובה ביותר לעשות זאת היא באמצעות פונקציה רציפה שתחומה הוא קטע של המספרים הממשיים, וטווחה הוא מרחב טופולוגי כלשהו. בצורה זו נשמרת התמונה האינטואיטיבית של "הקו הישר שאנו מעקמים ומפתלים", ויחד עם זאת מושג תיאור מדויק של העקומה. מכאן שמבחינה פורמלית, עקומה היא פונקציה.
יהא  \ I\subseteq \mathbb {R}  קטע על הישר הממשי. נקרא לפונקציה  \gamma \colon I\to X עקומה אם  X הוא מרחב טופולוגי כלשהו, ו- \gamma  היא פונקציה רציפה. בדרך כלל, כאשר משתמשים במונח "עקומה" מניחים ש- X=\mathbb {R} ^{n} הוא המרחב האוקלידי ה- n-ממדי. במקרה זה, למרחב הטופולוגי יש גם מבנה של מרחב וקטורי ומרחב מטרי ואפשר לנתח את העקומה בכלים של אנליזה וקטורית וגאומטריה דיפרנציאלית.
הגדרה פורמלית > עקומה פשוטה

אם  \gamma  חד-חד ערכית נאמר שהיא עקומה פשוטה. מבחינה אינטואיטיבית, הכוונה היא שהעקומה לא חותכת את עצמה, לא חוזרת על עצמה, כלומר "אין בה לולאות" וגם אין "התקדמות אחורה", כלומר מצב בו העקומה נעה לאחור על עצמה.
הגדרה פורמלית > עקומה רגולרית

עקומה  \gamma (t)=\left(\gamma _{1}(t),\dots ,\gamma _{n}(t)\right)\in \mathbb {R} ^{n} נקראת רגולרית אם הווקטור המשיק לעקומה  {\dot {\gamma }}(t)={\frac {\mathrm {d} }{\mathrm {d} t}}\gamma (t) לא מתאפס באף נקודה. כלומר:  \forall t\in I:|{\dot {\gamma }}(t)|\neq 0. כלומר, העקומה לא "נעצרת" או "חוזרת על עקבותיה".
הגדרה פורמלית > עקומה סגורה

אם  I=[a,b], כלומר הוא קטע סגור וחסום, ואם  \gamma (a)=\gamma (b) נאמר שהעקומה סגורה (שני הקצוות שלה מחוברים). אם היא חד-חד-ערכית פרט לקצוות, נאמר שהיא פשוטה וסגורה. ניתן לראות עקומה כזו כתמונה של מעגל היחידה במישור. עקומה שכזו מכונה גם "עקומת ז'ורדן", בשל הופעתה במשפט ז'ורדן.
הגדרה פורמלית > עקומה חלקה למקוטעין

עקומה  \gamma (t) נקראת חלקה למקוטעין אם היא רציפה וגזירה ברציפות פרט למספר סופי של נקודות (למשל משולש).
אורך של עקומה

במרחב מטרי  (X,d) אורך של עקומה  \gamma \colon [a,b]\to X מוגדר על ידי
כאשר הסופרמום רץ על כל  n\in \mathbb {N}  ועל כל  a=t_{0}<t_{1}<...<t_{n}<t_{n+1}=b חלוקה של הקטע  [a,b]. זהו למעשה הסופרמום של אורכי העקומות הפוליגוניות (עקומות המורכבות ממספר סופי של קווים ישרים) המקרבות את העקומה.
אם העקומה  \gamma (t) גזירה ברציפות ורגולרית, אפשר לחשב את אורך העקומה לפי הנוסחה הבאה:
במקרה שהעקומה נתונה כגרף של פונקציה רציפה  y=f(x) אורך משיק אינפיניטסימלי של קירוב פוליגוני  \mathrm {d} \ell , הוא לפי משפט פיתגורס  (\mathrm {d} \ell )^{2}=(\mathrm {d} x)^{2}+(\mathrm {d} y)^{2}, אם הפונקציה גזירה אזי אפשר לרשום
לנוסחה זו אפשר להגיע באופן ריגורוזי על ידי הצבת הפרמרטריזציה  (t,f(t)) בנוסחה הכללית.
פרמטריזציה טבעית

לעקומה רגולרית אפשר להגדיר פרמטריזציה טבעית שבה הפרמטר האפיני  t מוחלף באורך העקומה  \ell . במקרה זה
כאשר
הפרמטר  \ell (t) נקרא "הפרמטר הטבעי" של עקומה.
אזי מתקיים שהווקטור המשיק הוא תמיד מנורמל, שכן
במשוואות פרנה ומשוואות פרנה-סרה משתמשים בעקומות בעלות פרמטריזציה טבעית, וכן גם בהגדרת האוולוט.
ראו גם

מבחן הקו האנכי
חבורה יסודית
עקום אלגברי
ינון אליהו

ינון אליהו (נולד ב-1 בנובמבר 1993) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן ימני בהפועל חיפה.
קריירה

אליהו התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של בית"ר ירושלים, אך מעולם לא זכה להגיע לקבוצה הבוגרת ובקיץ 2012, אליהו הצטרף לעירוני מודיעין מליגה ב'. ב-12 באוקטובר 2012, אליהו ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 1–3 לצפרירים חולון. ב-23 באוקטובר, כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–6 נגד מ.ס. באר שבע. שנה לאחר מכן, חתם במכבי עירוני קריית מלאכי מליגה א' דרום.
בקיץ 2014, נבחן בעירוני קריית שמונה, אך לא חתם בקבוצה ובהמשך חתם במכבי הרצליה מהליגה הלאומית. בינואר 2016, אליהו חתם בהפועל קטמון ירושלים.
בקיץ 2017, אליהו חתם בהפועל עכו מליגת העל, במדיה שיחק שנתיים. בנובמבר 2019, חתם בהפועל רמת גן.
לקראת עונת 2020/2021, חתם במכבי פתח תקווה מליגת העל.
ב-31 במאי 2022 חתם במכבי חיפה. ב-30 באוגוסט 2022 ערך הופעת בכורה בקבוצה בניצחון 1-0 על בני סכנין.
ב-4 ביוני 2023, לאחר עונה אחת בלבד עזב את הקבוצה ועבר אל יריבה העירונית הפועל חיפה וחתם על חוזה לשנתיים.
תארים

מכבי חיפה
אליפות: 2022/2023
הערות שוליים

↑  none, ‏חוצה את הכביש: טקה חתם במכבי הרצליה, באתר ‏מאקו‏, 22 בספטמבר 2014
↑  יגאל גולדשטיין, ‏ינון אליהו: המגן חתם לשנתיים במכבי פתח תקווה, באתר ערוץ הספורט, 30 ביוני 2020
↑  גידי ליפקין, עובר לאלופה: ינון אליהו חתם רשמית במכבי חיפה, באתר ONE, ‏31 במאי 2022
↑  חצה את הכביש: ינון אליהו חתם לשנתיים בהפועל חיפה, באתר וואלה, 4 ביוני 2023
סופרהירו

| --- | --- |

כרזת הסרט בישראל
 בימוי:  קרייג מאזין 
 הופק בידי:  דייוויד צוקר רוברט ק. וייס
 תסריט:  קרייג מאזין 
 עריכה:  קרייג הרינג
 שחקנים ראשיים:  דרייק בל שרה פקסטון לזלי נילסן  שרה פקסטון כריסטופר מקדונלד סיימון רקס
 מוזיקה:  ג'יימס ונייבל 
 צילום:  תומאס אקרמן 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  דיימנשן פילמס 
 חברה מפיצה:  Dimension Films מטרו גולדווין מאייר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 28 במרץ 2008 ישראל 10 באפריל 2008
 משך הקרנה:  85 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט נעורים, סרט גיבורי-על, סרט פרודיה 
 תקציב:  35 מיליון דולר
 הכנסות:  71,166,622 $
 הכנסות באתר מוג'ו:   superheromovie
 www.superhero-movie.net
 דף הסרט ב־IMDb
 
סופרהירו (באנגלית: Superhero Movie, "סרט גיבורי-על") הוא סרט קולנוע קומי, שנעשה בתור פרודיה על ז'אנר גיבורי-העל. הסרט דומה ברובו לסדרת הסרטים "מת לצעוק", בעיקר בכרזת הסרט, שכמעט זהה לכרזה של "מת לצעוק". הסרט נכתב ובוים על ידי קרייג מאזין, והופק על ידי דייוויד צוקר ורוברט ק. וייס.
ההפקה החלה בספטמבר 2007 בניו יורק. הסרט יצא לאור בארצות הברית ב-28 במרץ 2008 ובישראל ב-10 באפריל 2008.
עלילה > רקע

ריק רייקר הוא נער דחוי ולא מקובל בתיכון שלו, אשר מאוהב בבת כיתתו המקובלת. יום אחד, ריק נעקץ על ידי שפירית שהונדסה גנטית והוא מפתח כח עצום ועור לא חדיר. ריק מחליט להשתמש בכוח שלו לטובה ולהילחם ברעים, כשהוא מחופש ל"איש השפירית". אך לא עובר זמן רב וריק מוצא לעצמו אויב מסוכן: לו לנדרס והאלטר אגו שלו "שעון החול, אשר רוצה לשאוב את כוח החיים של כל בני האדם.
צוות שחקנים

| שחקנ/ית | דמות | פרודיה על הקומיקס |
| --- | --- | --- |
| דרייק בל | ריק רייקר/שפירית | ספיידרמן |
| שרה פקסטון | ג'יל ג'ונסון | ספיידרמן |
| כריסטופר מקדונלד | לו לנדרס/שעון החול | ספיידרמן |
| מריון רוס | דודה לוסיל | ספיידרמן |
| לזלי נילסן | דוד אלברט | ספיידרמן |
| ברנט ספיינר | ד"ר מנדל סטרום | ספיידרמן |
| טרייסי מורגן | מר אקסבייר | אקס-מן |
| רג'ינה הול | גברת אקסבייר | אקס-מן |
| ליל קים | בתו של מר אקסבייר | אקס-מן |
| מארק ריצ'רדסון | בנו של מר אקסבייר | אקס-מן |
| מריסה לורן | סטורם | אקס-מן |
| קרייג בירקו | וולברין | אקס-מן |
| סיימון רקס | הלפיד האנושי | ארבעת המופלאים |
| פמלה אנדרסון | הבחורה הבלתי נראית | ארבעת המופלאים |
| קווין הארט | טריי | לא מבוסס על קומיקס |
ג'פרי טמבור
דן קסטלנטה
קורט פולר
פרודיה על

| --- | --- |
פרודיות על סרטים ספיידרמן  אקס-מן  ארבעת המופלאים  באטמן מתחיל  סופרמן  שר הטבעות  ילדות רעות  בלייד  פני צלקת: פרודיות על אישים ודברים אחרים יוטיוב  גוגל  טום קרוז  סטיבן הוקינג  מיקרוסופט  בארי בונדס  טוני בנט  נלסון מנדלה  דלאי לאמה
צליפה

צלפי שדה של צה"ל עם רובה צלפים M24, ראו גם: צליפה בישראל.
צוות צלפים גרמניים, יורה ומאתר, בעמדה מוסווית באפגניסטן
מערכת נשק צלפים היא כלי הנשק העיקרי של הצלף. בתמונה: "ברק" - רובה צלפים לטווחים ארוכים, מצויד בכוונת טלסקופית ודורגל.
צלפים אמריקאיים במטווח
צליפה היא קליעה מדויקת לטווח רב, לרוב מעל ל-300 מטר ולעיתים אף ליותר מ-2,000 מטר, באמצעות כלי ירי המותאם במיוחד לכך (לרוב רובה צלפים עם כוונת טלסקופית), תוך התחשבות מיוחדת בתנאים סביבתיים המשפיעים על מעוף הקליע.
כישורי ומיומנויות הצלף

הצלף הוא לוחם חיל רגלים או כוחות מיוחדים, ובמהלך הכשרתו הוא לומד ומתאמן בכישורים ובמיומנויות הבאות:
לוחמת חיל רגלים
שדאות וניווט
הסוואה צבאית
תצפית ואיסוף מודיעין קרבי
חישובי בליסטיקה, היסטים ואומדן טווחים
תפעול מערכת נשק צלפים
טכניקת ירי נכונה (כיצד לשמור על גוף יציב בעת הירי, כיצד לאחוז נכון ברובה וכו')
קליעה מדויקת למטרה = צליפה.
הכישורים הנדרשים לצלף הם דיוק, יכולת קליעה מעולה, יציבות (על מנת להחזיק את הנשק יציב בעת הירי), משמעת עצמית, סבלנות, כושר גופני גבוה, יכולת מתמטית (על מנת לבצע התאמות בליסטיות וחישוב היסטים לפני הירי), קור רוח ושיקול דעת. ניסיון ובגרות מבצעית אף הם תורמים למקצועיותו ואיכותו של הצלף.
מקצועות הצליפה

ישנם מספר סוגי צלפים, בהתאם לייעוד ולתורת ההפעלה. ברוב צבאות העולם מבחינים בין צלפי חי"ר רגילים לצלפי יחידות עילית וצלפי קומנדו. צלפי יחידות השתלטות, משטרה ולוט"ר פועלים בדוקטרינה שונה מצלפי חי"ר עקב השוני במטרות שאליהן נועדו.
כיום צה"ל מפעיל צלפים בחיל הרגלים ובנוסף גם צלפים בכוחות המיוחדים (קומנדו, הנקראים צלפי לוט"ר). ובעברו הפעיל צלפים גם בחיל ההנדסה.
מקצועות הצליפה > צלף ומאתר/צופה

צלפים כמעט תמיד עובדים בזוגות, ויש חלוקה של תפקידים: צלף ומאתר (באנגלית Spotter, נקרא בצה"ל גם "צופה" ו"בקר ירי"). תפקיד המאתר/צופה הוא חשוב מאוד וכולל מספר תפקידים:
חיפוי על הצלף והגנה עליו באמצעות ירי בטווח קצר ובינוני.
סריקת השטח ואיכון מטרות לצלף.
הצופה מחשב עבור הצלף את המרחק למטרה, מהירות וכיוון רוח, היסטים ועוד. תפקידו של הצופה לאפשר לצלף להתמקד רק במה שקשור לירייה עצמה, כדי לבצע ירי בדיוק מקסימלי.
לאחר הירי הצופה מדווח לצלף על פגיעה במטרה, או במקרה של החטאה על צורך בתיקון מהיר של הירי בהתאם למקום הפגיעה שזיהה הצופה.
מאתר/צופה הוא לרוב גם צלף בהכשרתו, שכן הוא נדרש להכיר את עבודת הצלף כדי לתת לו את הנתונים המתאימים בזמן הנכון. הצופה מצויד בדרך כלל במשקפת תואמת לכוונת של הצלף, וכן ברובה סער או אקדח להגנה עצמית. לעיתים הצופה חמוש ברובה קלעים (כגון SR-25 או רובה M14 או רוס"ר בתצורת קליעה) המאפשר לו להשלים את יכולותיו של הצלף, שבדרך כלל חמוש ברובה בריחי ארוך טווח (בצה"ל מדובר ברובי רמינגטון M24, ברק HTR 2000, בארט MRAD ומקמילן TAC-50, האחרון נמצא ביחידות המיוחדות).
בנוסף לקליעה מדויקת, הן הצופה והן הצלף משמשים גם כתצפיתנים שמעבירים מודיעין חזותי ומודיעין טקטי על תנועת האויב והמטרות.
לעיתים צלף ומאתר מחליפים ביניהם בתפקידים בעת משימה ממושכת, וזאת על-מנת שבעת ביצוע הירי הצלף יהיה רענן ולא שחוק פיזית.
מקצועות הצליפה > צלף משטרה

היחידות המיוחדות של כוחות משטרה ויחידות השתלטות בכל העולם (כדוגמת הימ"מ של משטרת ישראל או יחידות ה-SWAT בארצות הברית) מעסיקות צלפים, בדרך כלל כצלפי לוט"ר, בייחוד בשביל לטפל במצב של בני ערובה או לנטרל חמושים מסוכנים מרחוק. אולם לעיתים נדירות מופעלים צלפים גם במקרים של מהומות והפרות סדר חמורות במיוחד, למשל באירועי אוקטובר 2000 או העימותים בגבול ישראל-רצועת עזה (2018) שכללו גם טרור שבוצע בחסות המהומות האלימות.
בדרך כלל, צלפים של המשטרה מוכשרים ומתאמנים באופן שונה, מאחר שהתפקידים שלהם שונים מאוד. צלף משטרה מעורב בדרך כלל באירועים קצרים בסביבה אזרחית, שאינם תרחישי לחימה צבאיים קלאסיים, ודורשים ירי סלקטיבי מדויק מאוד. צלף משטרה צריך להיות מתואם מאוד עם שאר הכוחות בזירת האירוע, כדי למנוע ירי דו-צדדי ופגיעה באזרחים. כמו כן, צלף משטרה לא צריך להסוות את עצמו כמה ימים בשטח עוין או לחפש לעצמו מטרות. צלפי לוט"ר ומשטרה, שפועלים לרוב בשטח בנוי, מבצעים את הירי לרוב מעמדת ישיבה או עמידה, כאשר הרובה מיוצב על גבי חצובה או שולחן ירי.
צלפי המשטרה, שלרוב מוכשרים כצלפי לוט"ר, משתמשים בדרך כלל ברובי צלפים מדויקים יותר מרובי צלפים צבאיים, מאחר שמתאר הפעולה שלהם דורש דיוק מרבי. בעוד שרובה צלפים צבאי הוא בדרך כלל בעל דיוק שנע בין 1 ל-0.5 דקת קשת, דיוק של רובה צלפים משטרתי מודרני הוא כ-0.5 דקת קשת ומטה, ויכול להגיע אף ל-0.25 דקת קשת ברובים כמו הטנגו 51, ה-PGM Ultima Ratio והבלייזר R93 טקטי. דיוק זה מאפשר להם לפגוע בגזע המוח (של החמוש), מטרה מועדפת על צלפי משטרה בלחימה בסביבה אזרחית בגלל אפקט ההריגה והנטרול המהירים של פגיעה באיבר זה. נטרול מהיר משמעותו צמצום הסיכון לאוכלוסייה אזרחית שעלולה להימצא בזירת הלחימה.
בישראל, יחידות המשטרה שמפעילות צלפים הן הימ"מ (היחידה המיוחדת ללוחמה בטרור) והימ"ס (יחידות המסתערבים של מג"ב). צלפי יחידות אלו הם בעלי מוניטין גבוה מאוד, בין השאר בזכות העובדה שהם משרתים בקבע שנים ארוכות ובעלי ניסיון רב ובגרות מבצעית. רובי הצלפים שלהן כוללים את ה-SR-25 Mk 11, הבארט REC10 (שניהם חצי-אוטומטיים) והבארט MRAD (רובה בריחי מודולרי).
מקצועות הצליפה > סוגי צלפים בצה"ל

כיום מקובל להבחין בצה"ל בין:
רובאי 07/קלע - אדם במיומנות הירי הדרושה מלוחם פשוט בחיל הרגלים ובחיל ההנדסה. מקלע מצופה לפגוע במטרת ראש ממרחק 100 מטר, מטרת גוף מ-300 מטר ומטרה מקובצת (מספר אנשים צמודים) מ-500 מטר.
קלע סער/קלע לילה - ישנם אחד או יותר במחלקת הנדסה קרבית ובמחלקת חי"ר (במחלקה צה"לית סטנדרטית - בין ארבעה לשישה). זהו קלע מצטיין המצויד בנשק מדויק יותר. הוא מתמקד במטרות איכותיות ומזדמנות. תפקיד זה ניתן לחייל שהצטיין בלימודי הירי הרגילים, אך לא עבר קורס צלפים.
צלף חי"ר שדה - אחד או יותר בפלוגה היורה למטרות קבועות מראש, בדרך כלל מתוך מסתור או תחת הסוואה צבאית. חייל זה עבר קורס צלפים בנוסף למסלול ההכשרה הרגיל לחיל הרגלים. הוא מצויד גם במערכת נשק צלפים ייעודית. מצופה ממנו לפגוע במטרת ראש ממרחק 300 מטר ובמטרת גוף ממרחק 500 מטר. בנוסף לצליפה עוסק צלף החי"ר גם בתצפית ואיסוף מודיעין חזותי.
צלף חי"ר לטווח ארוך - צלף שעבר קורס צלפים וקורס נוסף שמכשיר אותו לירי בטווחים ארוכים במיוחד, בדרך כלל מעבר ל-1,000 מטר. צלף זה חמוש ברובה צלפים המותאם לירי שכזה (בצה"ל, רובה ה"ברק" בקליבר 0.338 לפואה מגנום, שיעיל ל-1,200 מטר) ואמצעי עזר נוספים. נמצא הן ביחידות החי"ר הרגילות והן בכוחות המיוחדים.
צלף כוחות מיוחדים/קומנדו/לוט"ר - זוכה להכשרה ולאימון נרחבים יותר מאלו של צלף חיל הרגלים. הוא מאומן גם בירי סלקטיבי (ירי במטרה המייצגת אויב בין מטרות רבות המייצגות ידידים או עוברי אורח). צלפי לוט"ר מופעלים גם על ידי היחידות המיוחדות של המשטרה. בדרך כלל, צלפים של המשטרה משתמשים ברובים שונים מאלה של הצבא ומתאמנים באופן שונה, מאחר שהתפקידים שלהם שונים מאוד. צלף משטרה חייב להיות מאוד מדויק ובדרך כלל לא צריך להסוות את עצמו כמה ימים בשטח או לאכן לעצמו מטרות. צלפי לוט"ר, שפועלים לרוב בשטח בנוי, מבצעים את הירי לרוב מעמדת ישיבה או עמידה, כאשר הרובה מיוצב על גבי חצובה או שולחן ירי.
צלף סער - צלף קומנדו שמפעיל רובה צלפים חצי-אוטומטי.
מפעיל בארט - לוחם-פלס או לוחם-סלק של חיל ההנדסה הקרבית שעבר הכשרה והוסמך להפעיל רובה נגד ציוד מדגם בארט M82A1. מטרתו לפגוע במטרות חומר וציוד ולפרק מטעני חבלה בירי מרחוק. עם זאת, לבארט יש גם פוטנציאל לצליפה לטווח רחוק ולהריגת מחבלים מאחורי מחסה.
ציוד צליפה > רובי צלפים

רובה צלפים הוא רובה מחורק-קנה (Rifle) שייעודו הוא קליעה מדויקת במטרות מרוחקות וקרובות כאחד. רובה הצלפים הוא נשקו הייעודי של הצלף - חייל או שוטר המאומן בקליעה מדויקת.
בגלל הדגש על דיוק רב בקליעה, רובי הצלפים מיוצרים באופן מיוחד ומורכבים בדרך כלל באופן ידני. כתוצאה מהדרישה לדיוק ויציבות רובה הצלפים בדרך כלל כבד ויקר יותר מרובים אחרים. רובה הצלפים בדרך כלל כולל קנה ארוך וכבד על מנת להגביר את היציבות והדיוק של הרובה, לעיתים נעשה שימוש גם ב"קנה צף" - קנה שמחובר לרובה רק בנקודה אחת וזאת על מנת להמעיט ככל האפשר את תנודות הקנה בעת הירי כתוצאה מרעידות ידי הצלף או מהרתע המופעל על הרובה. מנגנון הפעולה ברובי צלפים הוא בדרך כלל בריחי או חצי-אוטומטי. רובים שונים יכולים לשמש לקליעה מדויקת לטווחים בינוניים, אך רובי הצליפה הייעודיים הרבה יותר מדויקים מאשר רובי סער או רובים מן השורה שהוסבו באופן פשטני.
רובה הצלפים המדויק ביותר הוא טנגו 51 המשיג באופן עקבי מקבצים של 0.25 דקת קשת ומטה בטווחים של עד 800 מטר. הרובים המדויקים ביותר לטווח הכי ארוך הם כנראה CheyTac Intervention שמשיג מקבצים של למטה מדקת קשת אחת בטווחים של כ-2 קילומטרים (2,000 מטרים) והבארט MRADELR שיעיל עד לטווח של 2.6 קילומטרים (2,600 מטרים).
קליע הנורה מרובה צלפים, משייט במהירות של בין 600–1300 מטר לשנייה. מה שאומר שאדם הנורה על ידי צלף ממרחק, יפגע על ידי הכדור לפני שצליל הירייה יגיע אליו לאוזן.
אימוני הצלף

באימון צלפים ישנן שתי מיומנויות עיקריות שעל הצלף לפתח ולשמר. ראשית, על צלף להיות מסוגל לחשב ברמת דיוק גבוהה את המרחק מהמטרה ואת כיוון ומהירות הרוח, זאת על מנת שיוכל להתאים את הכוונת בהתאם. שנית, על הצלף להיות מסוגל לבצע את הירי כאשר הכוונת מונחת בדיוק על המטרה, תוך סחיטה זהירה של ההדק, וזאת מבלי להסיט את הקנה בזמן הירי. כשל באחת משתי מיומנויות אלו בזמן שמבוצע ירי לטווחים ארוכים יוביל להחטאה וודאית של המטרה.
אימון טוב הוא בעל חשיבות רבה עבור צלפים. אימונים טובים יכולים לפצות על ציוד לא טוב. המטרה הראשונית היא להכשיר את הצלף במיומנות הירי. למשל, בתוכניות אימון מסוימות יכול להידרש צלף לקלוע למעגל בגודל 30 ס"מ ממרחק של 300 מטר, ללא תלות בתנאי מזג אוויר או זווית ירי.
את הצלפים מכשירים במשך מספר חודשים בירי יומיומי, בטווחים שונים, בזוויות שונות, במזג אוויר שונה, ובמיוחד ברוחות. בנוסף לזאת, צלף חייב להיות מסוגל לפגוע במטרה שהוא רואה דרך הכוונת, ובמקביל לראות את אותה מטרה "מחוץ לכוונת" בעינו השנייה.
המרחק מהמטרה מדוד או מוערך בצורה מדויקת, במקרה של טווחים ארוכים סטיית הכדור מחושבת והכוונת מותאמת לכך.
על מנת לשמר את מיומנויות הירי והתאמת הכוונות שרכש, על צלף לבצע אימונים בתדירות גבוהה לצורך שמירה על כשירות.
היסטוריה > תחילת השימוש בנשק החם

עוד מימיו הראשונים של הרובה, חיילים שאפו להגיע לרמת מיומנות גבוהה שתאפשר להם לפגוע באויב ממרחק רב, אך מגבלות טכנולוגיות היו המכשול העיקרי שעמד בפניהם. ידוע כי בתחילת המאה ה-16, בעת המצור על פירנצה, לאונרדו דה וינצ'י פגע באמצעות רובה מתוצרת עצמית, בחיילי אויב ממרחק של 300 יארד. ב-1527, בנוונוטו צ'ליני, אמן שהיה בין מגיני רומא של האפיפיור קלמנס השביעי, פגע ממרחק במפקד האויב הצר, שארל השלישי, דוכס בורבון.
במאה ה-18, הצליפה לא הייתה מפותחת מספיק משום דיוקם המועט של הרובים מאותה תקופה שהתבססו על קנה חלק קדח וכן היעדר שיטות עיבוד מתכת ועזרים לצלף שפותחו מאז. פיתוח משמעותי בתחום התרחש במאה ה-19 עם הופעת הרובה בעל הקנה המוסלל (Rifle), אשר השתמש במנגנון פיקה ליריית כדור (Cap) והיה בעל קנה מחורק בסלילים שהגבירו את דיוק הרובה.
במהלך המלחמות הנפוליאוניות, הבריטים הפעילו מחלקות רובאים (שהיו לבושים בירוק על מנת להקשות על איתורם) שנועדו לפגוע בקציני האויב - היה זה השימוש הראשון של רובאים בבגדי הסוואה, בתקופה שבה עוד היה נהוג להעמיד שורות רובאים בשדה הקרב. כמו כן, טקטיקה שהתפתחה בתקופה זו והופעלה כחלק מקרבות ימיים, הייתה הצבת קלעים על תרני ספינות שיפגעו בצוות הפיקוד של הספינה המותקפת - כך למשל קלע צרפתי הרג את הוריישו נלסון בעיצומו של קרב טרפלגר.
היסטוריה > המאה התשע עשרה

במלחמת האזרחים האמריקנית שני הצדדים הלוחמים עשו שימוש בצלפים לפגיעה בקצינים, מפקדי צבא בכירים ומפעילי תותחים. 
בצבא הצפון התפרסם היירם ברדן - קלע וממציא (מהנדס בהכשרתו) שהקים שני גדודי קלעים, שכונו "קלעי ברדן" על שמו. במבצע גיוס ענק שברדן יזם, במסגרתו קציני גיוס סיירו בין ערים, כפרים וישובים קטנים ומרוחקים, וגייסו לגדודים את מיטב קלעי הצפון, לאחר שעברו בהצלחה מבחני ירי (מקבץ של 10 אינץ' (25 סנטימטרים) ממרחק של 200 יארד (180 מטרים), ללא כוונת טלסקופית). לוחמי הגדודים צוידו במיטב הרובים ארוכי הטווח והכוונות הטלסקופיות (שבתקופה זו לא היו שכיחות) שעמדו לרשות הצבא.
גדודי הקלעים פעלו לעיתים ככוח סיור שמנע מרחוק היתקלות בין הרובאים הפשוטים של הצפון בכוחות של צבא הדרום. פעילותם סייעה רבות ללחימה של צבא הצפון בקרבות שונים בהם לפעמים הרג מפקדי האויב היה קריטי לניצחון הצפון.
מנגד, צלף של צבא הקונפדרציה פגע ממרחק של 730 מטר (באותו זמן, טווח בלתי ייאמן) בגנרל ג'ון סדג'וויק, שזלזל בכדורים שחלפו לידו והתעלם מחייליו שהזהירו אותו כי עליו לתפוס מחסה. היה זה המפקד הבכיר ביותר שנהרג בצבא הצפון.
במלחמת הבורים, הבורים, שהיו קלעים מעולים, חיפשו את הקצינים הבריטים, השתמשו בסלעים כמכוון ופגעו היטב בקצינים. בנוסף לכך, הבורים השתמשו בבגדים הדומים לצבע סביבתם, בעוד שהבריטים לבשו בגדים שהסגירו את מיקומם.