stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מריה מוזיצ'וק
קריירה

בשנת 2005 דורגה כאמן בינלאומי (נשים), בשנת 2007 דורגה כרב-אמן (נשים) ובשנת 2008 דורגה כאמן בינלאומי.
בשנת 2010 דורגה כשחקנית השחמט החמישית ברמתה בעולם (בקרב השחמטאיות). באליפות שנערכה בשנת 2015 בסוצ'י שברוסיה הוכתרה לאלופת העולם בשחמט לנשים, לאחר שניצחה בגמר את נטליה פוגונינה מרוסיה, קיבלה דרגת רב-אמן.
מריה מוזיצ'וק באולימפיאדת השחמט

בין השנים 2010 ל-2022 השתתפה מריה מוזיצ'וק ב-6 אולימפיאדות שחמט:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | לוח | קבוצה | מד כושר | נקודות | תוצאות |  % | מקום |
|  2010 | עת | אוקראינה | 2464 | 6.5 מ-9 | 5+ 3= 1- | 72.2 | 9 קבוצתי, 1 אישי |
|  2012 | 2 | אוקראינה | 2466 | 6 מ-9 | 3+ 6= 0- | 66.7 | 3 קבוצתי, 2 אישי |
|  2014 | 2 | אוקראינה | 2530 | 6 מ-10 | 3+ 6= 1- | 60.0 | 3 קבוצתי, 8 אישי |
|  2016 | 2 | אוקראינה | 2471 | 6.5 מ-10 | 4+ 5= 1- | 65.0 | 3 קבוצתי, |
|  2018 | 2 | אוקראינה | 2533 | 7 מ-10 | 4+ 6= 0- | 70.0 | 2 קבוצתי, 1 אישי |
|  2022 | 1 | אוקראינה | 2540 | 6 מ-10 | 3+ 6= 1- | 10.0 | 1 קבוצתי |
הערות שוליים

↑  Muzychuk, Maria - Women's Chess Olympiads, באתר אולימפבייס (באנגלית)
↑  http://chess-results.com/tnr368909.aspx?lan=1&art=20&fed=UKR&flag=30
↑  http://chess-results.com/tnr653632.aspx?lan=1&art=20&fed=UKR&flag=30
ערך זה הוא קצרמרבנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
משפחה שנטמעה נטמעה

| --- | --- |
 תלמוד בבלי:  מסכת קידושין, דף ע"א, עמוד א'
 משנה תורה:  ספר שופטים, הלכות מלכים ומלחמות, פרק י"ב, הלכה ג'
 מקורות נוספים:  חידושי הרמב"ן למסכת קידושין, דף ע"א, עמוד א'
 
ההיגד משפחה שנטמעה נטמעה הוא כלל הלכתי לפיו פסולי חיתון שהתערבבו במשפחות כשרות באופן שנשכחה הפסלות שלהם, אינם חוזרים לפסלותם.
מקור הכלל וטעמו

הכלל נובע מדברי רבי יצחק המובאים בתלמוד: ”אמר רבי יצחק: צדקה עשה הקדוש ברוך הוא עם ישראל, שמשפחה שנטמעה נטמעה.” דהיינו שכלל זה מציל את עם ישראל מלהיפסל בפסלות חיתון, כיון שבפסולים רבים נישואין של כשר ופסול מולידים צאצא פסול (כגון ממזר שנשא כשרה), הדבר עלול היה להביא לכך שמספר הפסולים בישראל יהיה עצום, ועל ידי כלל זה נחשבים רבים מפסולים אלה לכשרים.
מובאים בתלמוד דברי רבי יוחנן שנמנע מלפרסם שמה של משפחה ידועה בפסלותה משום שגדולי הדור נטמעו בה, בהסתמך על קביעה זו של רבי יצחק.
יש מי שכתב שטעם ההיתר הוא משום שספק ממזר אינו אסור מהתורה, וכאשר נטמע בין הכשרים לא החמירו בכך חכמים.
שיטות הראשונים בהיקף הכלל

לשיטת הרמב"ן יש הבחנה בין זמננו לזמן ימות המשיח. בזמננו ההיתר תקף לממזרים שנתערבבו בקהל, ואילו לעתיד לבוא גם ממזרים ידועים (שיהיו עד אותו זמן) יותרו לבוא בקהל ולהתחתן עם הכשרים לחיתון. פסולים משום עבדות ומשום חללות יהיו תקפים גם לעתיד לבוא, וכן ינהג איסור ממזר בממזרים שיוולדו לאחר ההיתר.
לעומת זאת לדעת הרמב"ם והר"ן גם לעתיד לבוא יהיה ההיתר תקף רק ביחס לממזרים שהתערבבו במשפחות הכשרות באופן שנשכחה הפסלות.
"כסף מטהר ממזרים"

לכלל זה מצטרפים דברי רבי יהושע בן לוי כסף מטהר ממזרים.
לפי דברי הרי"ף כוונת רבי יהושע בן לוי היא שעל ידי כסף יכול ממזר לקנות שפחה כנענית, לשאת אותה וילדיו שיוולדו ממנה יהיו עבדים כנענים, וכשישחרר את בניו יהיו יהודים.
לעומת זאת לפי דברי רש"י והר"ן הכוונה היא שעל ידי כספם של הממזרים לא נמנעים הכשרים מלהתחתן איתם, ועל ידי כך נטמעים בישראל, וגם לעתיד לבא לא ייפסלו.
הערות שוליים

1 2  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ע"א, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ע"ג, עמוד א'.
↑  ראו בחידושי הריטב"א למסכת קידושין עא עמוד א דיבור המתחיל כגון אלו.
↑  ראו חידושי הרמב"ן לתלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ע"א, עמוד א' דיבור המתחיל "הא דאמרינן כגון אלו".
↑  ראו משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות מלכים ומלחמות, פרק י"ב, הלכה ג', ובר"ן על הרי"ף קידושין דף ל עמוד א דיבור המתחיל "גרסינן בגמרא".
↑  רי"ף קידושין דף ל עמוד א.
↑  רש"י לתלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ע"א, עמוד א' דיבור המתחיל כסף.
↑  בפירושו לרי"ף קידושין ל עמוד א דיבור המתחיל "גרסינן בגמ'".
נוני גפן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 במאי 1982 (בן 42) קריית אתא
 מדינה:  ישראל 
 פרופיל ב-IMDb
 
נוני גפן (נולד ב-24 במאי 1982) הוא במאי קולנוע, תסריטאי ושחקן ישראלי.
קורות חייו

נוני גפן נולד בקריית אתא ועבר עם משפחתו בהיותו בן עשר לנופית (פי נר). הוא עבר לתל אביב בסביבות גיל עשרים, כתב שירה, ניסה לפרסם את שיריו וכשל. הוא החליט לכתוב תסריטים. הוא רכש שני ספרים: "סיפור" של רוברט מקי  ו"תסריט" של קובי ניב ומהם למד לכתוב. הוא שיחק בסרטי סטודנטים ועבד כעוזר הפקה בסרטי טלוויזיה. באחד מסרטי הסטודנטים בהם שיחק התחבר עם סטודנטים לקולנוע מבית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה. אחד מהם, זיו ברקוביץ', נהיה צלם הסרט "לא בתל אביב". הוא כתב ביחד עם נמרוד עציון-קורן תסריט לסרט ארוך אודות המוזיקאי יוסי אלפנט, שזכה במענק פיתוח מהקרן הקולנוע. שיחק בסרטו של אלון זינגמן " בין השמשות" (2011).
אחר-כך שיחק בתפקיד הראשי ב"אף פעם לא מאוחר מדי", סרטו העלילתי של עדו פלוק. הוא כתב תסריט לסרט, פגש את המפיק איתי תמיר (שהפיק את "וסרמיל", "התגנבות יחידים" ו"השוטר") שהצטרף אליו. הוא גייס אנשי צוות ושחקנים שעבדו בעיקר בהתנדבות.
גפן ביים, כתב את התסריט ומשחק בתפקיד הראשי בסרט העצמאי  "לא בתל אביב". הסרט מספר על מיכה, מורה שפוטר מעבודתו עקב קיצוצים וחוטף את אחת מתלמידותיו (יערה פלציג). והוא רותם אותם לכבוש את ליבה של היפהפייה השכונתית (רומי אבולעפיה). הסרט  מתרחש בטבעון, וגם צולם בה. קרן הקולנוע הישראלי השקיעה בסרט סכום של 50 אלף ש"ח.
"לא בתל אביב" השתתף בתחרות הקולנוע העלילתי-עצמאי של פסטיבל קולנוע דרום ביוני 2012. אחר-כך השתתף בפסטיבל לוקרנו בשווייץ, בו זכה בפרס נמר הכסף – פרס להפצה בינלאומית. השתתף בפסטיבל בוורשה באוקטובר 2012 והשתתף בפסטיבל AFI, לוס אנג'לס בנובמבר 2012.
בשנת 2015 השתתף בסרט האמריקאי "אבודים בעיר הלבנה" של הבמאי גיל קופמן, לצד היילי בנט ובוב מורלי.
ב-2017 יצא לאקרנים סרטו "הכל שבור ורוקד", בו גם שיחק בתפקיד הראשי.
מריה מאראגון, מלכת פורטוגל

מריה מאראגון, מלכת פורטוגל (ספרדית: María de Aragón; ‏29 ביוני 1482 - 7 במרץ 1517), הייתה בתם של המלכים הקתוליים ואשתו של מנואל הראשון, מלך פורטוגל.
ביוגרפיה

מריה נולדה ב-29 ביוני 1482 בקורדובה, פרננדו השני, מלך אראגון ולאיזבלה הראשונה, מלכת קסטיליה. בצעירותה חשבו הוריה לחתנה עם ג'יימס הרביעי, מלך סקוטלנד, ומכיוון שאחותה קתרין מאראגון הייתה נשואה לארתור, נסיך ויילס, יוכלו שתי האחיות להביא שלום בין בעליהם, אולם ההצעה לא יצאה לבסוף אל הפועל. בשנת 1498 מתה אחותה איזבלה מאראגון, מלכת פורטוגל, וב-30 באוקטובר 1500 התחתנה מריה עם בעל אחותה - מנואל הראשון, מלך פורטוגל. למריה ומנואל נולדו 10 ילדים, וב-7 במרץ 1517 מתה מריה בליסבון.
משפחתה

ב-30 באוקטובר 1500 התחתנה מריה עם מנואל הראשון, מלך פורטוגל, ממנו נולדו לה 10 ילדים:
ז'ואאו השלישי, מלך פורטוגל (1502–1557)
איזבלה, נסיכת פורטוגל (1503–1539)
ביאטריש מפורטוגל, דוכסית סבויה (1504–1538)
לואיש מפורטוגל, דוכס בז'ה (1506–1555)
פרננדו מפורטוגל, דוכס גווארדה (1507–1534)
הקרדינל-אינפנטה אפונסו מפורטוגל (1509–1540)
אנריקה, מלך פורטוגל (1512–1580)
מריה (1513)
דוארטה מפורטוגל, דוכס גואימרייש הרביעי (1515–1540)
אנטוניו (1516)
מתי שילון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1920 לבוב, הרפובליקה הפולנית השנייה 
 פטירה:  2015 (בגיל 95 בערך) תל אביב-יפו, ישראל 
 שם לידה:  מתתיהו שליין 
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 תחום יצירה:  אדריכלות 
 
מתתיהו (מתי) שילון (17 באוגוסט 1920–2015) היה אדריכל ישראלי.
ביוגרפיה

שילון נולד בעיר לבוב, אז בפולין וכיום באוקראינה כמשה (מרצלי) שליין. בהיותו בן 18 היגר לארץ ישראל והתקבל מיד ללימודי אדריכלות בטכניון בחיפה. בתום השנה השנייה ללימודיו פרש מהטכניון והצטרף לצבא הבריטי לתקופה של חמש שנים. עם שחרורו שב לטכניון והשלים את לימודי האדריכלות.
ב-1949 הצליח שילון לסיים את לימודיו והצטרף למשרד העבודה לצוות של "תכנון פיסי לישראל", אותו צוות שערך את תוכנית המתאר הארצית הראשונה למדינת ישראל שזה עתה קמה. בראש הצוות עמד האדריכל אריה שרון. הוא המשיך ועבד במשרד העבודה עד לשנת 1953, אז פתח משרד אדריכלים בתל אביב, העיר שבה קבע את מושבו עד לפטירתו.
עבודתו הראשונה הייתה תכנון בית הספר בקיבוץ כפר בלום ומאוחר יותר תכנן שם גם את בית התרבות. באותה עת קשר קשרים בקריית שמונה ותכנן בה שורה ארוכה של עבודות: מרכז מסחרי, מלון, מעון עולים, בית קולנוע (קולנוע שניר), אולם ספורט ובתי ספר (בהם תיכון אורט דנציגר). הוא תכנן את קריית הנופש לחיילי בגבעת-אולגה ובעכו (נהרס) וכן את בית החייל בטבריה ואת בית יד לבנים באשדוד. פיתח טיפוס מגורים שיושם על ידי משרד השיכון ונקרא על שמו "טיפוס שילון", בדומה לטיפוסים שפיתחו אדריכלים אחרים כמו יצחק פרלשטיין, דוד בסט, דן איתן ויצחק ישר וכן תכנן שכונות מגורים כמו "שכונת מגדים" בכרמיאל ביוזמתו של משרד השיכון. יותר מכל, התמחה שילון בתכנון בתי ספר והוא אף היה יועץ של משרד החינוך וליווה תוכניות שתכננו עמיתים לבתי ספר.
לאורך השנים היה פעיל במיוחד באגודת האינג'ינרים והארכיטקטים בישראל. במסגרת זו ערך הרצאות, דיונים וקורסים בתחומי האדריכלות השונים. במקביל, היה חבר באגודת הבונים החופשיים.
שילון נפטר ב-2015 בתל אביב. חלקים ששרדו מאוספו המקצועי בעת פינוי דירתו לאחר פטירתו נקלטו בארכיון בארכיון אדריכלות ישראל.
גלריה

יד לבנים אשדוד בקריית התרבות ע"ש צבי צילקר
אולם מופעים בקיבוץ כפר בלום
מתי רז

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  22 בנובמבר 1926 
 פטירה:  2 בדצמבר 2002 (בגיל 76) 
 מדינה:  ישראל 
 בן או בת זוג:  שפרירה זכאי 
 צאצאים:  דפנה רז, אורלי רז 
 פרופיל ב-IMDb
 
מתי רז (22 בנובמבר 1926 – 2 בדצמבר 2002) היה מפיק קולנוע ישראלי.
ביוגרפיה

רז נולד ליוסף וברכה לבית רוזנגרטן.
ב-1955 שימש כבמאי הליהוק בסרט "גבעה 24 אינה עונה" והופיע בסרט בתפקיד קטן של מתורגמן, ב-1960 שימש כעוזר הפקה בסרט "אקסודוס", ב-1962 נמנה בין מפיקי הסרט "סיניה" המבוסס על מקרה אמיתי שבו מצאו חיילי צה"ל במבצע קדש תינוקת בדואית ליד אמה ההרוגה ודאגו לאימוצה.
ב-1968 הפיק ביחד עם אברהם דשא וחיים טופול את הסרט "השכונה שלנו" וב-1969 הפיק את הסרט "מקרה אישה".
ב-1971 הפיק ביחד עם אפרים קישון ואיציק קול את הסרט "השוטר אזולאי".
הוא נמנה בין מפיקי הסרטים "Red Scorpion" בכיכובו של דולף לונדגרן ו"American Cyborg: Steel Warrior" בבימויו של בועז דוידזון.
ב-1995 קיבל את פרס אופיר על הישגים מקצועיים בקולנוע על תרומתו לתעשיית הקולנוע הישראלית.
חיים אישיים

הוא נישא לשפרירה זכאי ונולדו להם שתי בנות, המתרגמת דפנה רז והמפיקה אורלי רז.
מרי סאת'רלנד מקסוול

| --- | --- |

 לידה:  8 באוגוסט 1910 ניו יורק, ארצות הברית 
 פטירה:  19 בינואר 2000 (בגיל 89) חיפה, ישראל 
 מדינה:  ארצות הברית 
 כינויים נוספים:  אמת אל-בהאא, רוחיה ח'אנום
 השקפה דתית:  הדת הבהאית 
 בן או בת זוג:  שוגי אפנדי 
 
מרי סאת'רלנד מקסוול (8 באוגוסט 1910 – 19 בינואר 2000) ידוע גם כרוחיה רבאני (ערבית ופרסית روحية رباني) אך מוכרת יותר בכינוי אמת אלבהאא (שפחתו של בהאא) – רוחיה ח'אנום. הייתה אשתו של שוגי אפנדי רבאני (שוקי אפנדי), שומר הדת הבהאית בין השנים 1921–1957. היא מונתה על ידו לאחת מ"ידי אמונת האל", ושיחקה תפקיד חשוב בהעברת האחריות בין השנים 1957–1963 (מרגע מותו של שוקי אפנדי ועד לבחירות הראשונות של בית הצדק העולמי).
שנים ראשונות

מרי סאת'רלנד מקסוול נולדה במונטריאול, קנדה, למאי בולס, מאמינה בהאית ואחת מידי האמונה, ולוויליאם מקסוול, ארכיטקט. הזוג מקסוול ציפה זמן רב להולדת בתם. עדות לכך נמצאת במכתב שכתבה מאי לחברתה, בחודש מאי 1910:
"לפני קצת יותר משנה בעודי בעכו, חלפתי ערב אחד מול דלתו של המאסטר. בתו רוחה הייתה עמי, ובידי החזקתי את תינוקה הקטנטן. לפתע ראיתי את אדוננו האהוב... מביט אליי בתשומת לב. 'את אוהבת את התינוק הזה'? הוא שאל. 'אני אוהבת אותו', השבתי. ...אחר כך שאל אותי: 'את רוצה תינוק?' 'אהיה שמחה מאוד שיהיה לי אחד', השבתי. 'את יודעת למה לא היה לך עוד תינוק?' כיוון שנבחרת להיות משרתת לאל; נועדת לשרת את האל; לא יכולת לקבל ילד משום שהיה עלייך להקדיש זמנך לשרת את האמונה'. אחר כך שאל 'האם את בוחרת לקבל ילד?' הסתכלתי אליו במלוא הערצה, והשבתי, ' אני בוחרת במה שייבחר האל - אין לי בחירה זולת בחירתו שלו'. ...אחר כך אמר עבד אל-בהאא', 'זוהי הבחירה הטובה ביותר'. 'אתפלל שהאל יישלח את הטוב ביותר עבורך'."
דבר הולדתה של מרי אף התפרסם בכרך הראשון של כתב העת הבהאי Star of the West.
חינוכה של מרי ושנות הלימוד שלה, היו חלקיים ולא רציפים, בעיקר בשל רצונה של אמה לספק לה חינוך ליברלי ופחות נוקשה מן השיטות שרווחו בתקופה זו. מלבד תקופות קצרות במוסדות לימוד שונים במונטריאול ומרילנד, חונכה מרי גם בביתה, בידי אומנת ומורים פרטיים. לדבריה של מרי, הסיבה לדרך החינוך הלא שגרתית שעברה, הייתה מצבה הבריאותי הרופף של אמה. מרי הייתה נתונה לדאגות רבות סביב האם, אשר אף הייתה על סף מוות מספר פעמים.
אך למרות חוסר העקביות בשנות הלימודים, בזכות סקרנותה הטבעית רכשה מרי השכלה בנושאים מגוונים באופן עצמאי.
שנות הנישואין לשוגי אפנדי

בשנת 1937, לקראת סוף תקופת העלייה לרגל של מרי ואמה, סיפרה אמו של אפנדי למאי מקסוול, על כוונת בנה להינשא למרי. מרי לא ידעה על כך, אלא רק לאחר כמה שבועות. היה זה כאשר יום אחד הגיע אחותו הקטנה של אפנדי ומסרה לה שהוא מבקש לראותה בחדרו. ח'אנום הייתה נוהגת לאמר ש"היינו שנינו לבד משך רבע שעה בלבד, לפני שנישאנו". השניים נישאו ב 24 במרץ 1937 בחיפה. במעמד זה העניק שוגי אפנדי למרי את הכינוי רוחיה ח'אנום. במכתב אשר כתבה מאי מקסוול לחברתה בספטמבר 1938, ניתנת לנו הצצה ייחודית למאורע:
"כמו שניתן היה לצפות, נישואיו של השומר היו פשוטים לגמרי... אך עם זאת, מושלמים היו ביופיים ובפשטותם. ...ב 24 במרץ לקח אותה השומר במכוניתו אל מקדשו של בהאא' אללה, ובו קרא שתי תפילות בחדר המקודש הפנימי...  לאחר מכן כל המשפחות בירכו וחיבקו אותם, תעודות הנישואין היו חתומות... ואז היה זה תורנו לחבקם, ולהרגיש כל שניתן היה להרגיש ברגע מדהים שכזה".
אהבתה של מרי את שוגי אפנדי והערצתה אותו, מקבלות ביטוי בין היתר, בשורה מתוך מכתב אשר כתבה מרי לאמה, שנה לאחר נישואיה: "אם היו שואלים אותי מהי התמה של חיי, הייתה משיבה, 'שוגי אפנדי'".
אבל שנות הנישואין הראשונות לא היו פשוטות כל כך עבור רוחיה ח'אנום. היה עליה להסתגל לריחוק מהוריה ולחיים יחד עם משפחתו של חתנה תחת קורת גג אחת. גם אי ידיעת השפה הפרסית לא הייתה פשוטה עבורה, כי אף על פי שבני המשפחה דיברו עמה אנגלית, ביניהם היו מדברים פרסית, והיא חשה ריחוק מה בשל כך. אך בזכות אמונתה הרבה, הצליחה ח'אנום להתגבר על הקשיים הרבים. עדות להבנתה העמוקה את משמעות האמונה, מתבטאת בשיר שכתבה שנים מאוחר יותר, ב 1954 שנקרא 'זוהי אמונה'.
תפקידים שמילאה

ח'אנום הייתה אישה רבת פעלים ועשייה. היא מילאה תפקידים רבים, את המרכזי שבהם, מזכירתו של אפנדי, לקחה על עצמה מיד לאחר נישואיה ושימשה בו משך 20 שנה, עד למותו. בנוסף, הייתה מעורבת בנושאים מגוונים כמו הפצת הדת ועד אקולוגיה, גזענות ועוד. בין השאר, הייתה ממייסדות ארגון ARC (Alliance of Religions and Conservations) – ארגון אשר מטרתו לסייע לדתות המרכזיות בעולם לפתח תוכניות אקולוגיות, בהתבסס על האמונות ושיטות הלימוד הייחודיות לכל דת. בשנת 1960 היא ביקרה את איימוז אברט גיבסון בהיותו פועל להצת הדת הבהאית בנוודה. במסגרת תפקידה כמפיצת הדת הבהאית, החל משנת 1964 יצאה למסעות רבים מסביב לעולם. מסעות אלה היו מבחינתה צוואתו של שוגי אפנדי אליה. היא ציינה שיום אחד כאשר שאל אותה אפנדי מה תעשה לאחר לכתו, הוא אמר לה, את תטיילי מסביב לעולם ותעודדי את חברי הדת. כך הגיעה לבקר בלא פחות מ 185 מדינות ברחבי העולם בהן פועלות קהילות בהאים. היא שהתה 4 שנים בדרום אפריקה, שנה בברזיל ואף הגיע עד רכסי ההרים הגבוהים של פרו ובוליביה. במשך כחצי שנה הספיקה לבקר 36 קבוצות שבטיות שונות, מסע אשר תועד בסרטה הדוקומנטרי "The Green Light Expedition". מסעותיה באפריקה תועדו בספרה "The Great African Safari". היא נפגשה עם מנהיגים רבים, ביניהם: היילה סלאסי שליט אתיופיה, אינדירה גאנדי ראש ממשלת הודו, קרלוס מנם נשיא ארגנטינה, אדוארד סגה ראש ממשלת ג'מייקה ועוד.
מותה

רוחיה ח'אנום מתה בחיפה, בשנת 2000, בגיל 89. מקום מנוחתה הוא בגן קבר שנבנה עבורה בחיפה בפינת הרחובות הפרסים ואיראן.
הערות שוליים

1 2 3 4  VIOLETTE MAKHJAVÁNÍ, A TRIBUTE to AMATU'l-BAHÁ RÚḤÍYYIH KHÁNUM, Bahá'í Canada Publications; Nine Pines Publishing, 2000
↑  Madame Ruhiyyih Rabbani, leading Baha'i dignitary, passes away in Haifa, onecountry.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007439231005171  BNE: XX1080779  BnF: cb12850393h (data)  CiNii: DA16150793  GND: 107335239  ISNI: 0000 0000 8080 2185  LCCN: n85829483  Trove: 1123537  VIAF: 525499   WorldCat (עם VIAF): 525499 
מקום מנוחתה של רוחיה ח'אנום בגנים הבהאים בחיפה
משפט מנטל

משפט מנטל בתורת הגרפים הוא משפט הקובע כי בהינתן גרף פשוט לא מכוון עם n צמתים וחסר משולשים (חסר מעגלים באורך 3), אז מספר הקשתות שלו הוא לכל היותר  \left\lfloor {\frac {n^{2}}{4}}\right\rfloor . החסם אותו נותן משפט מנטל הוא הדוק שכן הגרף הדו-צדדי המלא ( K_{\lfloor {\frac {n}{2}}\rfloor ,\lceil {\frac {n}{2}}\rceil }) הוא חסר משולשים וכן מספר הקשתות שלו הוא  \left\lfloor {\frac {n^{2}}{4}}\right\rfloor .
לפי השקילות הלוגית  \alpha \implies \beta \equiv \urcorner \beta \implies \urcorner \alpha  נוכל לקבל ניסוח שקול למשפט הטוען כי אם בגרף G פשוט ולא מכוון יש יותר מ \left\lfloor {\frac {n^{2}}{4}}\right\rfloor  קשתות אז יש ב-G משולש.
משפט מנטל הוא מקרה פרטי של משפט טורן.
הגדרה פורמלית

יהי  G=<V,E> גרף, נסמן  |V|=n, נניח כי לכל 3 צמתים  v_{1},v_{2},v_{3}\in V שונים בגרף, מתקיים  \urcorner (\{v_{1},v_{2}\}\in E\wedge \{v_{2},v_{3}\}\in E\wedge \{v_{1},v_{3}\}\in E), אז  |E|\leq \lfloor {\frac {n^{2}}{4}}\rfloor
הוכחה

יהי  G=<V,E> גרף חסר משולשים. נבנה ממנו גרף דו-צדדי  G'=<V,E'> כך ש |E|\leq |E'|\leq \lfloor {\frac {n^{2}}{4}}\rfloor  ,מה שיוכיח את המשפט, שכן גרף הוא דו צדדי אמ“ם אין בו מעגלים מאורך אי-זוגי, ובפרט באורך 3.
נסמן  v\in V הצומת בעל הדרגה המקסימלית. כמו כן, נסמן ב S את  \{u\in V|\{v,u\}\in E\} (קבוצת השכנים). כעת נביט בגרף הדו-צדדי המלא  G'=<V,E'> על S ועל  V\setminus S, נוכיח כעת כי  \forall w\in V.deg_{G}(w)\leq deg_{G'}(w), ומנוסחת לחיצות היידים, נוכל להסיק כי  |E|\leq |E'|, וזה יסיים את ההוכחה.
יהי  w\in V, נחלק למקרים:
אם  w\notin S, אז  deg_{G'}(w)=|S|\geq deg_{G}(w) שכן  |S| היא הדרגה המקסימלית בגרף G, לפי הגדרת S .
אם  w\in S, אז  deg_{G'}(w)=|V\setminus S|\geq deg_{G}(w) מפני שגם בגרף G לא היו קשתות בין קודקודים S כיוון שG חסר משולשים (אם הייתה קשת בין  u_{1},u_{2}\in S אז v-u_{1}-u_{2}-v משולש בG). כמו כן  |E'|\leq \lfloor {\frac {n^{2}}{4}}\rfloor  מפני שהמקרה גרוע ביותר הוא כאשר  |S|=\lfloor {\frac {n}{2}}\rfloor \wedge |V\setminus S|=\lceil {\frac {n}{2}}\rceil  (שטח ריבוע הוא מקסימלי)
הערות שוליים

↑  Local Structure: Forbidden Subgraphs
מתי תביני

"מתי תביני" הוא אלבום האולפן העשירי של הזמר הישראלי בני אל. את האלבום הוציאה בשנת 2000 לאור חברת התקליטים האחים ראובני על גבי תקליטור. הוא חידש שני שירים באלבום: "נגמרות לי המלים" של מאיר בנאי ו"יש לך אותי" של להקת תיסלם. איתן אלבז היה אחראי על עיבודו ועל הפקתו, ובין היוצרים שהשתתפו בהקלטתו נמנים אהוד מנור, דני שושן ואיזי מן.
רשימת רצועות

| מתי תביני> מס' | מתי תביני> שם | מתי תביני> משך | מתי תביני>  | מתי תביני>  | מתי תביני>  | מתי תביני>  | מתי תביני>  | מתי תביני>  | מתי תביני>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | מתי תביני  | 4:42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | חייכי ילדה  | 3:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | מה שתגידי  | 3:30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | קים  | 4:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | אשתי היקרה  | 4:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ואת עוזבת  | 4:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | באת אלי בזמן  | 4:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | אין לי כבר כח  | 3:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | נגמרות לי המילים  | 3:57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | יש לך אותי  | 4:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | בתוך הלב אהבה  | 4:30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | כשאת לי נשבעת  | 3:59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | אולי נשוב לאהוב  | 4:46 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  בני אל בקיוב איי. אל.
| בני אל |
| --- | --- |
אלבומי אולפן: קיץ מסוכן • משהו מהסרטים • ממא-מיה • קריסטל – באווירה ים תיכונית • בחפלה משגעת • אל תלכי רחוק • שירים לאוהבים • מתי תביני
אלבומי אוסף: בני אל בלהיטי זהב 97
אלבומי גרסאות כיסוי: בני אל בלהיטים הגדולים 95
מרי סומרוויל

| --- | --- |

 לידה:  26 בדצמבר 1780 ג'דבורג, ממלכת בריטניה הגדולה 
 פטירה:  28 בנובמבר 1872 (בגיל 91) נאפולי, ממלכת איטליה 
 שם לידה:  Mary Fairfax 
 ענף מדעי:  מדע פופולרי, מתמטיקה 
 מקום קבורה:  בית הקברות האנגלי, נאפולי 
 פרסים והוקרה:  מדליית זהב (פטרון) של החברה הגאוגרפית המלכותית (1869) 
 בן או בת זוג:  ויליאם סומרוויל (1812–1860)  סמואל גריג (28 ביוני 1804–1807) 
 צאצאים:  וורונזו גריג, מרתה סומרוויל, Mary Charlotte Somerville 
 
מרי פיירפקס סומרוויל (באנגלית: Mary Fairfax Somerville;‏ 26 בדצמבר 1780 – 28 בנובמבר 1872) הייתה מדענית רב-תחומית סקוטית; נחשבת לחלוצת ספרות המדע הפופולרי.
ביוגרפיה

מרי פיירפקס נולדה בסקוטלנד, בתם של מרגרט צ'ארטרס ושל סגן אדמירל בצי הבריטי ויליאם ג'ורג פיירפקס. אביה שהה לעיתים קרובות בים לתקופות ארוכות ומרי בילתה על שפת הים ולימדה עצמה לקרוא את התנ"ך. בהמשך למדה בכוחות עצמה גאוגרפיה ואסטרונומיה. כן למדה לטינית אצל הדוד שלה, ד"ר תומאס סומרוויל. מתמטיקה למדה כאשר הקשיבה לאחיה שקיבל שיעורים פרטיים. בנוסף למדה אמנות אצל אלכסנדר נאסמית' באדינבורו, שלימד אותה על נקודת מבט והשראה.
בהמשך החלה ללמד באופן לא רשמי לטינית ואסטרונומיה. במקביל מצאה עותק של כתבי אוקלידס ("יסודות") ולמדה בכוחות עצמה.
בשנת 1804 נישאה לבן-דוד רחוק, שלא הכיר בחשיבות של ההשכלה עבורה. לכן ניהלה חיי אשת משפחה, ובמקביל, כבת למשפחה מקושרת היטב, השתתפה באירועים חברתיים ועסקה בלימוד עצמי. בני הזוג גרו בלונדון ונולדו להם שני ילדים. בעלה נפטר ב-1807, והיא חזרה לסקוטלנד.
בשנת 1812 התחתנה שוב עם בן-דוד, ד"ר ויליאם סומרוויל, מפקח של הוועדה הרפואית של הצבא הבריטי, ונולדו להם 4 ילדים. הפעם בעלה עודד אותה ועזר לה במחקר בתחום מדעי הטבע. כך התוודעה לחוקרים ומדענים בולטים, שהכירו בכישרונה ונתנו במה לפרסומיה.
בשנת 1838 נסעה עם בעלה לאיטליה ושם בילתה את רוב שארית חייה.
בשנת 1868 חתמה על העצומה הכושלת של ג'ון סטיוארט מיל בעד זכות בחירה לנשים. בשנת 1869 הוענקה לה מדליה של החברה הגאוגרפית המלכותית. היא הייתה חברת כבוד של אגודת האסטרונומיה המלכותית הסקוטית, וחברה בחברה האמריקנית לפילוסופיה.
סומרוויל מתה באיטליה בגיל 91, ונקברה בבית-העלמין האנגלי בנאפולי שבאיטליה.
פועלה

סומרוויל פעלה בתקופה בה השתתפותן של נשים במדע לא התקבלה בקלות בחברה. בתחילת המאה ה-19 היא פרסמה ספרים ומאמרים בכתבי עת, בהם הציגה לציבור הרחב נושאים מדעיים בשפה בהירה המובנת לכל. כתביה זכו לפופולריות בשל כתיבה חדה ונלהבת סביב הנושאים המדעיים.
עבודתה המדעית הראשונה הייתה תרגום ספרו של המתמטיקאי הצרפתי לפלס, "על המכניקה של השמיים". בעקבות עבודתה וכהכנה לכתיבת ספרה הראשון המפורסם, ערכה ביקור ארוך בפריז, ושם הכירה את עבודתו של הפיזיקאי הצרפתי אמפר והכימאי גה-ליסאק.
ספרה הראשון על הקשרים של המדעים הפיזיקליים, תיאר מושגים עיקריים בתחומי מדע שונים: אסטרונומיה, פיזיקה, כימיה, גאוגרפיה, מטאורולוגיה ואלקטרומגנטיות. ספר זה היה הפרסום המדעי הנמכר ביותר במשך 25 שנה (יצא ב–10 מהדורות ותורגם לצרפתית, איטלקית וגרמנית, וכן פורסם בארצות הברית).
בשנת 1835 הייתה סומרוויל האישה הראשונה שנבחרה לחברת כבוד של אגודת האסטרונומיה המלכותית הסקוטית (ביחד עם קרוליין הרשל, אסטרונומית גרמניה-אנגליה).
עם תלמידותיה נמנתה עדה לאבלייס (1815–1852), מתמטיקאית וסופרת הידועה בתור המתכנתת הראשונה בעולם.
לאחר מותה יצא לאור ספר אישי אוטוביוגרפי, שכלל את זיכרונותיה שנכתבו בזקנתה. הספר עורר עניין בשל אופייה, מהלך חייה, והתמודדותה עם החברה הספרותית המדעית באותה עת.
מאמרים ומחקרים

לאחר סדרת ניסויים שערכה פרסמה בשנת 1825 מאמר על התכונות המגנטיות של קרינה סגולה של ספקטרום קרינת השמש ("The Magnetic Properties of the Violet Rays of the Solar Spectrum").
ב-1830 תרגמה את ספרו של המתמטיקאי הצרפתי לפלס, "על המכניקה של השמיים" - עבודתה המדעית הראשונה. (לדבריה, היא תרגמה את עבודתו "מאלגברה לשפה פשוטה"). בשנת 1832 כתבה את עבודת המחקר הראשונה על המכניקה של השמיים, בעקבות תרגום ספר זה.
בשנת 1834 פרסמה את ספרה הראשון במדעים פיזיקליים, "On the Connection of the Physical Sciences".
ב-1848 פרסמה עבודה בגאוגרפיה פיזיקלית; ספר זה היה נפוץ כספר לימוד עם תחילת המאה ה-20.
ב-1869 פרסמה עבודה על מדע מולקולרי ומיקרוסקופי.
הנצחה

על שמה נקראו מספר מקומות ואתרים בעולם:
סומרוויל קולג', אוקספורד.
בית ספר תיכון לבנות בבריסביין, אוסטרליה.
אחד מחדרי הוועדה של הפרלמנט הסקוטי באדינבורו.
סומרוויל איילנד (74°44′N 96°10′W), אי קטן במיצר בארו שבטריטוריית נונאווט בקנדה. האי נקרא על שמה על ידי סר ויליאם אדוארד פארי בשנת 1819, במשלחת הראשונה תחת פיקודו (מתוך ארבע המשלחות לאזור הארקטי).
האסטרואיד סומרוויל (1987 ST1), שהתגלה ב-21 בספטמבר 1987 על ידי אדוארד בוול במצפה הכוכבים לוול בפלגסטף, אריזונה.
מכתש סומרוויל, מכתש ירחי קטן בחלקו המזרחי של הירח. האיגוד האסטרונומי הבינלאומי קרא למכתש על שמה, והוא מהווה אחד מקומץ מכתשי ירח על שם אישה.
הערות שוליים

↑  What sort of science do we want?, OUPblog, ‏2012-11-29 (באנגלית)
↑  הספר האוטוביוגרפי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007275657505171  BIBSYS: 90355088  BnF: cb14453741p (data)  CANTIC: a11802170  CiNii: DA03251084  GND: 117476560  ISNI: 0000 0001 0882 3878  LCCN: n83067177  NKC: ntk2015886840  NLA: 35537923  NLG: 249609  NTA: 070136564  RERO: 02-A003848284  SNAC: w69t2j3m  SUDOC: 050589970  Trove: 988751  ULAN: 500085274  VcBA: 495/41422  VIAF: 27288356   WorldCat (עם VIAF): 27288356
מריה מגדלנה, ארכידוכסית אוסטריה

| --- | --- |

 לידה:  7 באוקטובר 1589 גראץ, ממלכת הבסבורג 
 פטירה:  1 בנובמבר 1631 (בגיל 42) פסאו, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מדינה:  אוסטריה 
 מקום קבורה:  בזיליקת סן לורנצו 
 בן או בת זוג:  קוזימו השני דה מדיצ'י, הדוכס הגדול של טוסקנה (1608–?) 
 פרסים והוקרה
 הוורד המוזהב 
 
מריה מגדלנה, ארכידוכסית אוסטריה (בגרמנית: Maria Magdalena von Österreich‏; 7 באוקטובר 1589 – 1 בנובמבר 1631) הייתה אשתו של קוזימו השני דה מדיצ'י, הדוכס הגדול של טוסקנה.