stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפרעת דה-ריאליזציה
שכיחות ואפידמיולוגיה > גורמי סיכון פרוגנוסטיים

גורמים אישיותיים: אנשים עם ההפרעה מתאפיינים בדפוסי הגנה לא בוגרים כמו אידיאליזציה ודוולואציה, השלכה ו-Acting Out ובסכמה מנותקת או לחלופין מחוברת מדי. סכמה מנותקת משמעה עכבות רגשיות ורקע של התעללות או הזנחה. סכמה מחוברת מדי היא תחושת אוטונומיה פגועה, וקשיים הקשורים לעצמאות וחוסר קומפוטנטיות.
גורמים סביבתיים: יש קשר ברור בין ההפרעה לבין חוויה של טראומה בילדות, לרבות התעללות רגשית, הזנחה רגשית ועוד. סטרסורים אחרים יכולים להיות התעללות או הזנחה פיזית או היות האדם עד לאלימות במשפחה. חשיפה לגורמי דחק חמורים מעלה את הסיכון להפרעה ושימוש בסמי רחוב שונים (MDMA, קטמין, מריחואנה ועוד) גם הוא.
מהלך ההפרעה

הגיל הממוצע להופעת ההפרעה הוא 16, אם כי ההפרעה יכולה להופיע באמצע הילדות. אצל פחות מ-20% ההפרעה מופיעה אחרי גיל 20 ואצל חמישה אחוזים ההפרעה מופיעה אחרי גיל 25. הופעת ההפרעה לאחר גיל 40 היא נדירה ביותר. הופעת ההפרעה יכולה להיות הדרגתית ויכולה להיות פתאומית וחדה. היא יכולה להיות מתמשכת מאוד (שבועות או חודשים) או קצרה (עד מספר שעות או ימים). אצל חלק מהאנשים עם ההפרעה יש תקופות של החמרה ותקופות של הקלה. עם זאת ישנם גם אנשים שאצלם הסימפטומים הדיסוציאטיביים נשארים בעוצמה פחות או יותר קבועה לאורך שנים ולעיתים גם עשרות שנים. החרפות בחומרת הסימפטומים יכולות להתרחש על רקע של חשיפה לדחק נפשי, בין אם מדובר באירוע בדיד או בחיים שיש בהם יותר סטרס באופן כללי (למשל על רקע עומס רב בעבודה).
תיאור קליני

הפרעת הדה-ריאליזציה, כמו הפרעות דיסוציאטיביות אחרות, היא מצב תגובתי. כלומר, היא מתרחשת אצל חלק מהאנשים כתוצאה מחשיפה של האדם לאירוע מעורר דחק נפשי. האדם עם דה-ריאליזציה חש ניתוק מהסביבה החיצונית, כאילו ישנו דבר המפריד בינו לבין העולם שמסביבו. למשל כאילו הוא צופה בעולם מבעד לעדשת מצלמה, או כאילו המציאות החיצונית היא הצגה או חלום. במצב זה נפוצות תחושות של דז'ה וו או ז'מה וו. מקומות מוכרים נראים פתאום זרים, מוזרים וסוריאליסטים. תחושת הרגש מופחתת. לפעמים ישנה תחושה של חוסר בהירות ועירפול חושים. השינוי הזה בתפיסה יכול להתרחב גם לחושים אחרים כמו שמיעה, טעם וריח. כמו כן ייתכנו שינויים בתפיסת הזמן (דברים נראים כאילו הם מתרחשים בהילוך איטי)
תחלואה נלווית

אבחנות של דיכאון חד־קוטבי (דיכאון מז'ורי, ודיכאון מתמשך) נמצאו בשכיחות גבוהה בקרב אנשים שקיבלו אבחנה של דה-פרסונליזציה/דה-ריאליזציה. (לא באו לאחר ההפרעה אלא היו לפניה / ביחד איתה) כמו כן הייתה שכיחות יחסית גבוהה של מספר הפרעות אישיות: בעיקר הפרעת אישיות נמנעת, הפרעת אישיות גבולית, והפרעת אישיות טורדנית-כפייתית. הפרעת דחק פוסט-טראומטית לא הופיעה בשכיחות גבוהה.
אבחנה מבדלת > מצבים פיזיולוגיים / רפואיים

מצבים נוירולוגיים כמו אפילפסיה, מיגרנות וזעזוע מח קל.
תסמונות וסטיבולריות (הפרעה בשיווי משקל). כיוון שהמוח מקבל אותות מעורבבים מהעצבים הווסטיבולרים כתוצאה מפגיעה או דלקת, המוח מתפקד לאט יותר, ונוצרת תחושה של ניתוק מהמציאות.
יש קשר בין תת-רגישות חזותית (תגובה רגשית מופחתת לעצמים נראים) ודה-ריאליזציה. נראה ששיבוש בתהליך בו התפיסה נצבעת ברגש מוביל לתחושה בה הדברים נראים לא מציאותיים ומנותקים.
בעיות שינה חמורות (חוסר שינה) יכולות להיות קשורות לדיסוציאציה בכלל ודה ראליזציה בפרט.
אבחנה מבדלת > מצבים הקשורים לסמים

תרופות נגד דיכאון, קפאין וניקוטין, במיוחד כאשר הם נלקחים בכמות מופרזת, עלולים ליצור תחושות של דה-ריאליזציה. תחושות כאלו יכולות להיווצר גם במהלך גמילה מאלכוהול או מבנזודיאזפינים.
סמי רחוב שונים (Illicit Drugs) כמו מת'אמפיטמין (MDMA), קטמין ומריחואנה, קנבינואידים סינתטיים.
אבחנה מבדלת > הפרעות נפשיות שונות

הפרעת חרדת בריאות, דיכאון מז'ורי, הפרעה טורדנית כפייתית, הפרעות דיסוציאטיביות אחרות (אמנזיה דיסוציאטיבית) והפרעות פסיכוטיות (סכיזופרניה, הפרעה סכיופרניפורמית, הפרעה דלוזיולנלית).
טיפול

כאשר ההפרעה היא משנית להפרעה אחרת יש לטפל בהפרעה הראשונית. כאשר היא מופיעה כהפרעה ראשונית אפשר להשתמש במגוון של טיפולים הכוללים פסיכותרפיה דינמית, קוגניטיבית, תמיכתית, וכן שיטות טיפול התנהגותיות דירקטיביות. טיפול תרופתי נוגד חרדה ונוגד דיכאון יכול גם כן להקל על המצב.
יש ניסיון גם בטיפול באמצעות גירוי מגנטית (TMS).
ראו גם

דיסוציאציה
הפרעת דה-פרסונליזציה
חרדה
דז'ה וו
לקריאה נוספת

ח. מוניץ (עורך), פרקים נבחרים בפסיכיאטרייה, הוצאת דיונון, 2016.
מיקי דורון , טראומה והטיפול בה. הוצאת המחבר, 2016
John Allison O'neil, Paul F Dell, Dissociation and the Dissociative Disorders, Routledge, 2009 Onno Van Der Hart, Suzette Boon, Kathy Steele, Coping with Trauma-Related Dissociation, Skills Training for Patients and Therapists, W. W. Norton & Company, 2011
Elizabeth F. Howell, The Dissociative Mind, Routledge, 2013
David Pearson, Fiona Kennedy, Helen Kennerley, Cognitive Behavioural Approaches to the Understanding and Treatment of Dissociation, Routledge, 2013
גן הפסלים (אילת)

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 מידע כללי
 סוג:  גן פסלים
 כתובת:  אילת
 מיקום:  אילת 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תאריך פתיחה רשמי:  ?
 
 קואורדינטות:  29°32′44″N 34°57′29″E﻿ / ﻿29.545477731341°N 34.95800270259°E﻿ / 29.545477731341; 34.95800270259
  (למפת דרום הנגב מוגדלת) גן הפסלים(למפת דרום הנגב רגילה) גן הפסלים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גן הפסלים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גן הפסלים
 
גן הפסלים הוא גן פסלים תת-מימי ליד אילת. הגן משמש אתר צלילה לנופש לצוללנים.
היסטוריה

הפסל דן רפפורט הקים בראשית שנות ה-90 גן פסלים תת-מימי, במטרה ליצור שונית מלאכותית. הגן הוצב בחוף הצפוני באילת, מול השק"ם הישן (בין מלון מרידיאן למלון הסלע האדום כיום). גן הפסלים הוקם בתרומת ההתאחדות הישראלית לצלילה ומשפחת מיכאלי, שחפצה להנציח את זכרו של עופר מיכאלי, מדריך צלילה שצלל ב-4 בינואר 1990 אל החור הכחול בדהב שבסיני ולא שב.
גן הפסלים בנוי מארבעה פסלי מתכת גדולים, המרוחקים מעט זה מזה, דמויי כדור המחוברים בשרשרת, ושמכל כדור יוצאות זרועות מתכת מפותלות, המשוות לו מראה של יצור מהחלל. הפסלים הושקעו בים על מנת לשמש כשונית מלאכותית וכמוקד משיכה לצוללים.
הפסלים הורכבו מכדורים חלולים, מהם יצאו זרועות מפותלות. הפסלים היו בעלי ציפה חיובית בזכות האוויר הכלוא בתוכם, וחוברו לקרקע הים בשרשראות.
עם חלוף הזמן, נשאר רק פסל אחד עומד, השלושה הנוספים נפלו עם השנים ושוכבים על צדם.
כאתר צלילה

האתר נמצא בלב ים, בעומק של כ־15-30 מטרים, כ־300 מטר מזרחית למסעדה התת-מימית כוכב הים האדום. אף על פי שמדובר באתר רשמי שעבר בזמנו את כל האישורים והוועדות הנדרשות, אין כל סימון על פני המים שמעיד על קיומו. האתר אמנם נמצא מחוץ לקו הסירות, אך הוא הומה פעילות והגישה המומלצת אליו היא עם כלי שיט, על מנת להימנע משחייה מסוכנת ליד סירות מהירות.
סיור בין פסלי הענק המרשימים הוא חוויה בפני עצמה, בייחוד שלעיתים הם מוקפים בלהקות דגים החולפות באזור. מבט למטה יחשוף את דיירי הקרקע החולית. מדרום לפסלים, הקרקעית החולית הופכת למשטח אלמוגים רחב, ביניהם בלטים יפים. שכיחים באזור אלמוגים מסוג סיכניתית, היוצרים מרבדים בגווני כחול - סגול, וכן אלמוגי הפטרה (פונגיה), שאינם מקובעים למקומם כשאר האלמוגים.
עוד באתר, ממערבו, ניתן למצוא רכבי שטח אמפיביים ישנים ששוקעו בעבר במקום כדי ליצור תשתית לריף מלאכותי. מבנה נוסף הוא "שונית הדובקורל" - פירמידה ממתכת בגובה 15 מטרים שנועדה לצורכי מחקר העוסק בקשר בין שוניות טבעיות למלאכותיות.
בשל העומק של הצלילה ותנאי הראות הלא מזהירים, מומלץ לתאם את ההגעה לאתר בשעות הבוקר בהן תנועת הסירות דלה.
הקרקעית שעליה מונחות גרוטאות הברזל היא חולית מעיקרה, ומשתפלת במתינות לכיוון דרום. חלקה המרשים של הצלילה הוא גן הפסלים שעטורים בלהקות של פזיות ומשתלבים היטב בנוף. המסלול הוא מעגלי ומשך הצלילה כ – 30 דקות.
ביקורת

עקב מיקום גן הפסלים נוצרו מספר בעיות. גן הפסלים מוקם באזור שהראות בו אינה טובה, ועל פני המים מתקיימת תנועת סירות ערה, העלולה לסכן צוללים. תנאים אלו גרמו למיעוט צלילות במקום. בעיה נוספת הייתה ששום גורם לא היה אחראי על תחזוקת האתר, ועם השנים התמלאו חלק מהפסלים מים ושקעו לקרקעית, ואילו האחרים התנתקו מהקרקע, צפו אל פני המים ונסחפו הלאה משם.
יש הטוענים, שלו היה גן הפסלים ממוקם בקרבת מועדון צלילה, או מהווה יעד פופולרי לצלילות, היו הצוללים במקום דואגים לתחזקו.
הערות שוליים

↑  אמיר גור, הפירמידה של דובק, אינדקס אתרי הצלילה
↑  אתרי צלילה מלאכותיים, באתר ההתאחדות הישראלית לצלילה
נאום רבשקה

| --- | --- |

חיילים יהודים מקשיבים לנאום רבשקה
 תאריך:  701 לפנה״ס 
 שפה:  עברית מקראית
 נואם:  רבשקה
 מקום:  ירושלים 
 
נאום רַבשָׁקֵה, על פי המסופר במקרא, היה נאום שנשא רבשקה, שר צבא בכיר בממלכת אשור במסגרת מסע סנחריב בארץ ישראל בשנת 701 לפנה"ס בסמוך לבירה ירושלים. הנאום מופיע בתנ"ך שלוש פעמים: במלכים ב' פרק י"ח, בספר ישעיהו פרקים ל"ו–ל"ז, ובדברי הימים ב' פרק ל"ב.
בנאומו ניסה רבשקה לשכנע את חזקיהו מלך יהודה ואת עמו להיכנע לאשור, והשתמש בטקטיקות של לוחמה פסיכולוגית. מנאומו ניתן ללמוד רבות על הממלכה האשורית ומדיניותה. למשל, הנאום מעיד כי ממלכת אשור לא סמכה רק על כיבוש באמצעות מלחמות, ולפעמים העדיפה לנקוט לוחמה פסיכולוגית. בנאומו הפגין רבשקה רמת היכרות טובה עם המצב הפוליטי והצבאי ביהודה, המעידה על יכולות מודיעיניות איכותיות.
חברי המשלחת

על פי הכתוב, סנחריב מלך אשור שלח לירושלים את תרתן, את רב-סריס ואת רבשקה. שלושת אנשים אלו, שהיו פקידים רמי-מעלה בממלכת אשור, הרכיבו את "משלחת סנחריב לירושלים", ולוו ב”חֵיל כָּבֵד”. תרתן הוא "turtanu", משנה למלך, ששימש גם כממלא מקום בעת מסע מלחמה (ניתן למצוא לכך תיעוד בספר ישעיהו, פרק כ'). כמו כן, הוא כיהן בתור שר הצבא האשורי. למקום הגיע גם רב סריס, הסריס הראשי. תוארו נגזר מן המילה האשורית "sa-res-sarri" שמשמעותה "אשר לראש המלך". רב-סריס היה גם הוא חלק מן המערך הצבאי באשור, אך חשיבות תפקידו הצבאית הייתה נמוכה יותר לעומת חשיבות תפקידו הצבאי של התרתן, שהיה ראש הצבא. אף על פי כן, תפקיד זה נמצא במקום גבוה יותר בהיררכית הדרגות במנהל הכללי באשור. התואר "רבשקה" נגזרת מן המילה האכדית "rab-saqenn" שמשמעותה "שר המשקים". רבשקה היה האדם השלישי החשוב ביותר באשור, לאחר המלך ותרתן. יש הסוברים כי רבשקה או אבותיו היו ישראלים שגורשו מממלכת ישראל, או שהיה מומר. חז"ל תמכו בסברה זו.
הנאום במקרא ופרשנותו

נאום רבשקה נזכר במקרא 3 פעמים: בספר מלכים ב, בפרק י"ח, בספר ישעיהו פרק ל"ו, ובדברי הימים. תוכן הנאום מופיע בשני המקורות הראשונים, בעוד בדברי הימים הוא מתואר בקצרה בלבד. אזכורו של נאום של אדם שאינו יהודי מספר פעמים כה רב במקרא מעלה תהייה, בהיותו יוצא דופן או חריג ככזה. משכך, נשאלת השאלה מה מטרתם של עורכי הספרים בהם מוזכר הנאום בהכנסת הנאום אל ספרים אלו? על פי מאמרה הדידקטי של רחי קדוש, התשובה לשאלה זו היא שעורכי הספרים רצו ללעוג לרבשקה, לסנחריב ולממלכת אשור בכללה, בתור מי שניסו להשתמש בלוחמה פסיכולוגית על העם הנבחר, ונכשלו (על פי פרק י"ט). הנאום המופיע במקרא עמוס בפרטים מאותה הסיבה. סברה זו מסתמכת על הגישה היהודית לגבי כישלונה של ממלכת אשור בכיבוש ירושלים, אשר גרסה כי כישלון זה נבע מכוחו העצום של אלוהים.
הנאום במקרא ופרשנותו > בין שני חלקי הנאום

לאחר שרבשקה סיים את חלקו הראשון של נאומו, הוא נקטע בידי אליקים בין חלקיהו, שבנה הספר ויואח בן אסף, שרי ובכירי ממלכת יהודה: ”וַיֹּאמֶר אֶלְיָקִים בֶּן חִלְקִיָּהוּ וְשֶׁבְנָה וְיוֹאָח אֶל רַב שָׁקֵה דַּבֶּר נָא אֶל עֲבָדֶיךָ אֲרָמִית כִּי שֹׁמְעִים אֲנָחְנוּ וְאַל תְּדַבֵּר עִמָּנוּ יְהוּדִית בְּאָזְנֵי הָעָם אֲשֶׁר עַל הַחֹמָה”. הם פנו אליו, וביקשו ממנו לדבר עימם בשפה הארמית ולא בשפה ה"יהודית" (כך כונתה השפה העברית בתנ"ך, ושפה זו שימשה הן כשפה של ממלכת יהודה והן כשפה של ממלכת ישראל. עם זאת, היו מספר הבדלים בין הדיאלקטים של שתי הממלכות).
הסיבה לבקשה זו היא שהם לא היו מעוניינים שהעם ישמע את דבריו של רבשקה. לפי תפיסתם, אם רבשקה רצה לדון ולדבר עם המלך, עליו לעשות זאת בשפה הארמית, שהייתה שפה בעלת מעמד מיוחד (שפה בין-לאומית), ושימשה רבות לצורך קשרים דיפלומטיים בין מדינות המזרח התיכון באותה התקופה. ניתן לשים לב שהשרים פנו לרבשקה תוך מתן כבוד עצום אליו, כשהם כינו את עצמם עבדיו. על פי ביאורו של הרב עדין אבן ישראל, משמעות צירוף המילים ”שומעים אנחנו” בפסוק זה היא שכל אותם שרים ובכירים מבינים ויודעים ארמית, מה שאפשר להם לשוחח עם רבשקה בארמית. בכך הם הבהירו לרבשקה כי שבנה הספר, שהיה מזכיר הממלכה, ומתוקף תפקידו נדרש לדעת להבין ולדבר בארמית, לא היה היחיד מביניהם שהיה בעל מיומנויות אלו. כמו כן, עוד עולה מביאור הרב עדין אבל ישראל כי לא כל העם האזין לנאומו של רבשקה באותם רגעים, אלא רק החיילים שהיו על החומה. ניתן להבין מכך שהחשש הכבד של השרים הבכירים היה שאותם חיילים, שהיו בעלי נשק, ישוכנעו מדברי רבשקה ויבגדו בחזקיהו.
הנאום במקרא ופרשנותו > החלק השני

בחלק השני של הנאום ניסה רבשקה להמשיך ולעורר מרי בקרב העם, ולהעמיק את ההפרדה בין העם לבין חזקיהו. שורש המפתח בחלק זה של הנאום הוא נ.צ.ל, והוא חוזר בנאום תשע פעמים.
רבשקה הגיב לטענתם של בכירי ממלכת יהודה וטען כי הוא לא בא לשכנע אותם כי הוא צודק וכדאי להם להיכנע, אלא את העם. הוא טען כי העם הוא זה שיסבול ממצור מתמשך של אשור על האזור, ולא המלך או בכירי הממלכה. ניתן לפרש חלק מתשובתו של רבשקה (”הֲלֹא עַל-הָאֲנָשִׁים, הַיֹּשְׁבִים עַל-הַחֹמָה, לֶאֱכֹל אֶת-חריהם (צוֹאָתָם) וְלִשְׁתּוֹת אֶת-שניהם (מֵימֵי רַגְלֵיהֶם), עִמָּכֶם”) בצורה שתצביע על כך שכבר באותו זמן ירושלים הייתה תחת מצור של הצבא האשורי. בכך הובדל חזקיהו מאחז מלך יהודה ומהושע בן אלה מלך ישראל, אשר לגביהם צוין במפורש כי בתקופתם הוטל מצור, בעוד במקרה הזה לא מצוין במקרא במפורש כי הוטל מצור על ירושלים. "חריהם" ו"שניהם" נחשבו לביטויים גסים, ולכן הוחלפו במקרא ב"צואתם" וב"מימי רגליהם" בהתאמה.
הוא השתמש בדבריו בלוחמה פסיכולוגית, וניסה לגרום נזק מורלי גדול לממלכת יהודה ותושביה, ובכך לגרום לכניעת ממלכת יהודה ללא צורך במלחמה. לאחר שהוא הבהיר את כוונתו, הוא הגביר את קולו ואמר ”שִׁמְעוּ דְּבַר הַמֶּלֶךְ הַגָּדוֹל מֶלֶךְ אַשּׁוּר”. על פי ביאור הרב עדין אבן ישראל, בכך שהוא הגביר את קולו, הוא הגדיל את מעגל המאזינים לו אל מעבר לחיילים העומדים אל החומה בקרבתם של בכירי ממלכת יהודה, וגרם לכך שגם חיילים מרוחקים יותר יוכלו לשמוע את דבריו. הוא המשיך את נאומו ואמר כי אל לעם להתפתות ולהשתכנע כי חזקיהו יצליח לעצור את מלך אשור מלכבוש את ירושלים, ועדיף לעם להיכנע ובכך להימנע משפיכת דמים. עוד הוא טען כי חזקיהו יבטיח להם שניתן לסמוך על אלוהים שיציל אותם מכיבוש ומצור בידי ממלכת אשור, אך לא כך הדבר - רק מלך אשור עצמו יוכל להציל אותם מרעב וצמא בזמן המצור.
רבשקה המשיך את נאומו עם הבטחה לכך שבני ישראל יוגלו לארץ שאינה פחות טובה מארצם בתנאי שלא יישמעו ל"הסתה" של חזקיהו באומרו שאלוהים יציל אותם. הרב עדין אבן ישראל טוען בביאורו, כי משמעות הביטוי ”וְלָקַחְתִּי אֶתְכֶם” (ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק ל"ב) היא שבני ישראל לא יילקחו לארץ זרה זו בצורה לא מאורגנת ומסודרת, אלא בהעברה קפדנית ומאורגנת כנדרש. הוא סיים את נאומו בחזרה על טענתו שחזקיהו סומך על אלוהים שיציל אותם לשווא, ונימק זאת בצורה ברורה יותר כשהוא משווה את אלוהים לאלוהים המקומיים של ארצות שכבר נכבשו בידי אשור: ”אַיֵּה אֱלֹהֵי חֲמָת וְאַרְפָּד אַיֵּה אֱלֹהֵי סְפַרְוַיִם הֵנַע וְעִוָּה כִּי הִצִּילוּ אֶת שֹׁמְרוֹן מִיָּדִי”. סיום הנאום בשאלה רטורית זו, יצר השוואה בין ה' לבין אלי ארצות אחרות, ומלמד כי בעיני רבשקה אין הבדל בין ה' לבין אלי הארצות האחרות.
אחרית דבר

על פי גישת המקרא, כאשר שמע חזקיהו את דברי רבשקה קרע אף הוא את בגדיו ושלח איגרת אל ישעיהו הנביא בבקשה שיתפלל עבורם. ישעיהו הודיע לשליחי חזקיהו שה' יגן על ירושלים, למען דוד עבדו ושסנחריב יפול. ישעיהו בעצמו מציג נבואה שנאמרת כמענה להתרסה של רבשקה ומכילה גם היא מגוון דימויים ותוכן, אך השיא שלה הוא הכינוי המלגלג כלפי רבשקה והשרים שהתלוו אליו:
וַיֹּאמֶר לָהֶם יְשַׁעְיָהוּ, כֹּה תֹאמְרוּן אֶל-אֲדֹנֵיכֶם:  כֹּה אָמַר יְהוָה, אַל-תִּירָא מִפְּנֵי הַדְּבָרִים אֲשֶׁר שָׁמַעְתָּ, אֲשֶׁר גִּדְּפוּ נַעֲרֵי מֶלֶךְ-אַשּׁוּר, אֹתִי.
רבשקה שב אל סנחריב ומצא אותו צר על ליבנה. רבשקה לא נרתע ושב לירושלים לנאום נאום תקיף יותר אך מלאך ה' הרג במחנה סנחריב 185 אלף איש בלילה אחד, והצבא נאלץ לסגת מיהודה.
מנגד, על פי גישתם של יוספוס והרודוטוס הגורם לכישלון הממלכה האשורית היו עכברים שכרסמו והרסו את כלי הנשק של הצבא האשורי. נוסף על שתי גישות אלו, היו עוד שתי תפיסות בולטות אחרות לגבי הגורם לכישלון ממלכת אשור בכיבוש ירושלים. הראשון - מגפה שפרצה בקרב חיילי אשור ומנעה מהם להמשיך במצור, והשני - מרידות במזרח ממלכת אשור, אשר מנעו מסנחריב להמשיך במסעו בארץ ישראל. על פי גישות אלו, אין סיבה להזכיר את הנאום מספר פעמים כה רב ובאופן כה מקיף בתנ"ך.
לקריאה נוספת

יהודה שיף (עורך), עולם התנ"ך - ישעיה, דברי הימים הוצאה לאור בע"מ, רעננה, 1993-1996, עמ' 166–180
ד"ר גרשון גליל (עורך), עולם התנ"ך - מלכים ב', דברי הימים הוצאה לאור בע"מ, רעננה, 1993-1996, עמ' 149–171
בת שבע ברוש, דמויות מלכים מורכבות בספר מלכים, נובמבר 2005
Cohen. C, Neo-Assyrian Elements in the First Speech of the Biblical Rab-Saqe, IOS 9
הערות שוליים

1 2 3 4  ברוך קפלינסקי, נאומו של רבשקה בתעלת הברכה העליונה, באתר דעת - אתר לימודי יהדות ורוח - מכללת הרצוג
↑  דגשים ללמידה – מלכים ב י"ח -17 – 36 נאום רבשקה
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ז, פסוק ו'
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ז, פסוק י"ט
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק א'
1 2  ד"ר גרשון גליל (עורך), עולם התנ"ך - מלכים ב', דברי הימים הוצאה לאור בע"מ, רעננה, 1993-1996, עמ' 149
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק ב'
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק ג'
1 2 3 4 5 6  מסע סנחריב ליהודה, באתר תנ"ך ממלכתי
↑  ספר מלכים א', פרק ט"ו, פסוק י"א
↑  ספר מלכים ב', פרק כ"ב, פסוק ב'
↑  ד"ר גרשון גליל (עורך), עולם התנ"ך - מלכים ב', דברי הימים הוצאה לאור בע"מ, רעננה, 1993-1996, עמ' 151
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק ט'
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק י'
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק י"א
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק י"ב
↑  Antti Laato, Assyrian Propaganda and the Falsification of History in the Royal Inscriptions of Sennacherib, Vetus Testamentum, Vol. 45, Fasc. 2 (Apr., 1995) p 218
1 2 3  רחי קדוש, נאום רבשקה (מל"ב י"ח 17 – י"ט 1), באתר מקראנט
↑  א. מלמט, מלחמות ישראל ואשור, מתוך: יעקב ליוור (עורך), היסטוריה צבאית של ארץ ישראל בימי המקרא, משרד הביטחון
1 2 3  ד"ר גרשון גליל (עורך), עולם התנ"ך - מלכים ב', דברי הימים הוצאה לאור בע"מ, רעננה, 1993-1996, עמ' 166
↑  יהודה שיף (עורך), עולם התנ"ך - ישעיה, דברי הימים הוצאה לאור בע"מ, רעננה, 1993-1996, עמ' 166
↑  יהודה שיף (עורך), עולם התנ"ך - ישעיה, דברי הימים הוצאה לאור בע"מ, רעננה, 1993-1996, עמ' 167
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ס', עמוד א'
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק י"ז
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק י"ח
1 2 3 4 5 6 7  בת שבע ברוש, דמויות מלכים מורכבות בספר מלכים, נובמבר 2005
↑  בן מתתיהו יוסף (1973), קדמוניות היהודים, תרגום א' שליט, ירושלים
↑  Hobbs T.R (1985), 2 Kings, WBC, Waco
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק י"ט
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק כ'
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק כ"א
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק כ"ד
1 2  יהודה שיף (עורך), עולם התנ"ך - ישעיה, דברי הימים הוצאה לאור בע"מ, רעננה, 1993-1996, עמ' 177
↑  ספר ישעיהו, פרק ל"ו, פסוק ז'
↑  Weinfeld, M. (1964), cult centralization in Israel in the light of Neo-Babylonian Analogy, JNES XXIII, p.207
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק כ"ג
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק כ"ה
↑  Cohen. C, Neo-Assyrian Elements in the First Speech of the Biblical Rab-Saqe, IOS 9, p.40
1 2  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק כ"ו
↑  דליה מרקס, קול הרעם מקהיר, באתר 929 - תנך ביחד
↑   הרבה דליה מרקס מלכים ב פרק יח, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 6:05)
1 2  יהודה שיף (עורך), עולם התנ"ך - ישעיה, דברי הימים הוצאה לאור בע"מ, רעננה, 1993-1996, עמ' 178
↑  יעל ויזל, דבר נא אל עבדיך ארמית, באתר היכל התנ"ך
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק כ"ז
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק כ"ח
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק כ"ט
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק ל'
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק ל"א
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק ל"ב
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק ל"ד
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק ל"ג
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק ל"ה
↑  רוני מגידוב, הרחבה – כציפור בכלוב מתוך נאום רבשקה (מל"ב י"ח 17 – י"ט 1), באתר מקראנט
אוליביה ויליאמס

| --- | --- |

 לידה:  26 ביולי 1968 (בת 56) קמדן טאון, לונדון, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Olivia Haigh Williams 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1992 
 מקום לימודים:  תיכון סאות' המפסטד  תיכון סאות' האמפסטד  קולג' ניונהאם, אוניברסיטת קיימברידג'  בית הספר למשחק בריסטול אולד ויק 
 בן או בת זוג:  רשאן סטון (2 בנובמבר 2003–?)   
 פרופיל ב-IMDb
 
אוליביה ויליאמס (באנגלית: Olivia Haigh Williams; נולדה ב-26 ביולי 1968) היא שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אנגלייה. היא מופיעה בסרטי קולנוע בריטים ואמריקאים.
ביוגרפיה

ויליאמס נולדה בשכונת קמדן טאון שבעיר לונדון. שני הוריה הם עורכי דין. היא למדה ספרות אנגלית בניוהם קולג' שבקיימברידג' ואחר כך למדה שנתיים בבית הספר למשחק בריסטול אולד ויק. הצטרפה ללהקת הרויאל שייקספיר קומפני, ושיחקה אתם במשך שלוש שנים.
במסגרת הרויאל שייקספיר קומפני הופיעה ויליאמס בסטרטפורד אפון אייבון ובלונדון. ב-1995 השתתפה בסיור הופעות בארצות הברית בהצגה השייקספירית "ריצ'רד השלישי" בכיכובו של איאן מקלן. הופעתה החשובה הראשונה על המסך הייתה ב-1996 כשגילמה את דמותה של ג'יין פיירפקס בסרט הטלוויזיה "אמה" עיבוד לרומן באותו שם מאת ג'יין אוסטן.
הופעת הבכורה שלה בקולנוע הייתה בשנת 1997 בסרט "הדוור", שאליו נבחנה על ידי קווין קוסטנר. ב-1998 שיחקה בתפקיד ראשי בסרט "המרוץ לצמרת של מקס פישר" של וס אנדרסון. אחר כך הופיעה בדמות אשתו של ברוס ויליס בסרט שובר הקופות "החוש השישי". מאוחר יותר היא גילמה פרודיה של הדמות בסיטקום הבריטי " Spaced".
ויליאמס הופיעה במספר סרטים בריטים כמו "לאקי ברייק" (2001), "לב חצוי" (2002) וב"לחנך את ג'ני" (2009). על תפקידה ב"לב חצוי" זכתה בפרס הקולנוע הבריטי העצמאי כשחקנית הטובה ביותר. עוד הופיעה בעיבוד קולנועי ל"פיטר פן" כגברת דרלינג. ב-2006 שיחקה בסרט "X-מן: המפלט האחרון" בתפקיד ד"ר מוירה מק'טגרט.
בטלוויזיה הופיעה ויליאמס בסרט "החרטות של מיס אוסטן" כשהיא מגלמת את דמותה של הסופרת ג'יין אוסטן. בשנים 2009 ו-2010 השתתפה בסדרת הטלוויזיה "בית הבובות" של רשת FOX בתפקיד אדל דה-ויט.
בנובמבר 2003 התחתנה עם רשאן סטון (אנ'), שחקן תיאטרון ומחזאי אמריקאי. לזוג נולדו שתי בנות.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 |  | Beck | קארן קווין |  |
| 1997 |  | Gaston's War | ניקי |  |
| 1997 | הדוור | The Postman | אבי |  |
| 1998 | המרוץ לצמרת של מקס פישר | Rushmore | רוזמרי קרוס |  |
| 1999 | החוש השישי | The Sixth Sense | אן קרו |  |
| 2000 | ארבעה כלבים משחקים פוקר | Four Dogs Playing Poker | אודרי |  |
| 2000 |  | Born Romantic | אלינור |  |
| 2000 |  | Dead Babies | דיאנה | הופץ גם בשם "Mood Swingers" |
| 2001 | חוקר העצמות | The Body | שרון גולבן |  |
| 2001 | לאקי ברייק | Lucky Break | אנאבל סוויפ / לידי המילטון |  |
| 2001 | האיש משדות גן העדן | The Man from Elysian Fields | אנדראה |  |
| 2002 | לב חצוי | The Heart of Me | מדלן |  |
| 2002 | מתחת לפני המים | Below | קלייר |  |
| 2003 |  | To Kill a King | ליידי אן פיירפקס |  |
| 2003 | פיטר פן | Peter Pan | גברת דרלינג |  |
| 2005 | פגוש את היונים | Valiant | ויקטוריה | דיבוב |
| 2005 | דלתות נפתחות | Tara Road | ריה |  |
| 2005 |  | Mockingbird | אמא |  |
| 2006 | אקס-מן 3: המפלט האחרון | X-Men: The Last Stand | מוירה מק'טאגרט | ללא קרדיט |
| 2008 |  | Flashbacks of a Fool | גרייס סקוט |  |
| 2008 |  | Broken Lines | זואי |  |
| 2009 | לחנך את ג'ני | An Education | מיס סטאבס |  |
| 2010 | סופר הצללים | The Ghost Writer | רות' לאנג |  |
| 2010 |  | Sex & Drugs & Rock & Roll | בטי דורי |  |
| 2011 |  | Collaborator | אמה סטיילס |  |
| 2011 | האנה | Hanna | רייצ'ל |  |
| 2012 | אנה קארנינה | Anna Karenina | הרוזנת ורונסקיה |  |
| 2012 | עכשיו זה טוב | Now Is Good | אמא |  |
| 2012 | הייד פארק על ההדסון | Hyde Park on Hudson | אלינור רוזוולט |  |
| 2013 | הימים האחרונים על מאדים | The Last Days on Mars | קים אולדריץ' |  |
| 2013 |  | Justin and the Knights of Valour | המלכה | דיבוב |
| 2014 | חבלה | Sabotage | החוקרת קרוליין ברנטווד |  |
| 2014 |  | Maps to the Stars | כריסטינה וייס |  |
| 2014 |  | Altar | מג המילטון |  |
| 2015 |  | Seventh Son | מאם וורד |  |
| 2015 | דייט בהפתעה | Man Up | הילרי |  |
| 2017 | להעיר את המלכה | Victoria & Abdul | ג'יין ספנסר |  |
| 2021 | האב | The Father | האישה |  |
| 2024 |  | Another End | ג'ולייט |  |
| TBA |  | The Trouble with Jessica | בת' |  |