אברהם גולדפאדן
הערות שוליים

↑  זילברצווייג, אברהם גאלדפאדען און זיגמונט מאגולעסקא, עמ' 4 זלמן זילבערצווייג
↑  גאלדפאדען-בוך, עמ' 45
↑  לפעמים מציינים את יום הולדתו ב-12 ביולי, על פי לוח השנה היוליאני, שהיה בשימוש באימפריה הרוסית.
↑  זלמן זילבערצווייג, אברהם גאלדפאדען און זיגמונט מאגולעסקו, בואנוס איירס, 1936 (להלן: "זילברצווייג, גולדפאדן ומוגולסקו"), עמ' 5.
↑  מייזל, גולפדן, עמ' 7.
↑  מייזל, גולפדן, עמ' 11.
↑  זילברצווייג, גולדפאדן ומוגולסקו, עמ' 6–7.
↑  לעקסיקאן פון יידישן טעאטער, עמ' 277.
↑  התנצלות המחברהתנצלות המחבר
↑  מייזל, גולפדן, עמ' 16.
↑  מייזל, גולפדן, עמ' 17–18.
↑  ברקוביץ', מאה שנות תיאטרון יידיש ברומניה, עמ' 75.
↑  שמו היה, כפי הנראה, יששכר, אך הוא היה ידוע כשכר, וכך הוא מופיע בכל הפרסומים
↑  גולדפאדן, על פי עדותו, הכיר "למעשה את כל הספרות הרוסית", נחשף לתיאטרון רוסי ופולני ואף ראה את השחקן האפרו-אמריקאי איירה אולדרידג' (Ira Aldrich) משחק בהצגה אותלו מאת שייקספיר. ראו גאלדפאדענס גרויסע אויטאביאגראפיע, בתוך: גאלדענפאדען-בוך, עמ' 58.
↑  ברקוביץ', עמ' 31. ברקוביץ' טוען שם שעל פי התאריך ומספר השחקנים הגבוה, ניתן ללמוד שההצגה הוצגה לפני ההופעה של גולפדן ביאשי. כאמור, יש טעות במספר השחקנים בפרסום של אמינסקו.
↑  Riff, 1992, 201.
↑  ברקוביץ', עמ' 242.
↑  זילברצווייג, גולדפאדן ומוגולסקו, עמ' 145.
↑  Adler, 1999, 86 (commentary).
↑  לעקסיקאן פון יידישן טעאטער, עמ' 289.
↑  לעקסיקאון פון יידישן טעאטער, עמ' 293.
↑  Adler, 1999, 60, 68.
↑  Lulla Rosenfeld, p. 43–44
↑  אברהם לוינסון, אברהם גולדפאדן, בפרויקט בן-יהודה.
↑  ברנארד נאטאנזאן, שנים מכחישים זה את זה בכתובים, יבוא השלישי ויכריע ביניהם, המליץ, דפדוף, 23 באוקטובר 1878
↑  אברהם גאלדפאדען, פון שמענדריק ביז בן עמי, עמ' 245.
↑  ברקוביץ', מאה שנות תיאטרון יידיש ברומניה, עמ' 89.
↑  ברקוביץ', מאה שנות תיאטרון יידיש ברומניה, עמ' 89–90.
↑  Sandrow The Father of Yiddish Theater.
↑  ברקוביץ', מאה שנות תיאטרון יידיש ברומניה, עמ' 91–93.
↑  ב. גארין, די געשיעטע פון אידישען טהעאטער, באנד 1, עמ' 204–205
↑  ב. גארין, באנד 1, עמ' 205
↑  Adler, 1999, 114, 116.
↑  לעקסיקאָן פון יידישן טעאַטער, באנד 1, עמ' 301–302.
↑  Victor Tissot, La Russie et les Russes: Kiew et Moscou, impressions de voyage pp. 47–51.
↑  "שטיי אויף מײַן פֿאָלק / ערוואַך פון דײַן דרימל, / פֿון נאַרישקייט מאַך אן ענד". מתוך המחזה ני בע, ני מע, ני קוקוריקו, אָדער, שוסטער-יונג אַלס פֿאַרשטעלטער רבי ("ני בֶּה, ני מה, ני קוקוריקו, או, שוליית סנדלרים כרבי מחופש".
↑  לעקסיקאן פון יידישן טעאטער, באנד 1, עמ' 304
↑  נחמן מייזיל, אברהם גאלדפאדען, עמ' 38.
↑  זילברצווייג, אברהם גאלדפאדען און זיגמונט מאגולעסקא, עמ' 102–103. הדיווח הוא של השחקן דוד קסלר.
↑  נ. אויסלענדער, או פינקעל, א. גאלדפאדען, עמ' 81.
↑  זילברצווייג, אברהם גאלדפאדען און זיגמונט מאגולעסקא, עמ' 102–103. הדיווח הוא של השחקן דוד קסלר
↑  זילברצווייג, עמ' 106.
↑  ברקוביץ', עמ' 114
↑  ברקוביץ', עמ' 114.
↑  ברקוביץ', עמ' 116.
↑  ברקוביץ', עמ' 117.
↑  ברקוביץ', עמ' 113.
↑  אברהם רגלסון, אַברהם גולדפאדן, משורר עברי
↑  זילברצווייג, גולדפאדן ומוגולסקו, עמ' 127.
↑  זילברצווייג, אברהם גאלדפאדען און זיגמונט מאגולעסקא, עמ' 128.
↑  זילברצווייג, גולדפאדן ומוגולסקו, עמ' 131.
↑  במאמר עליו חתום אלק ברון, שהתפרסם ב-1990 ב-Cambridge Guide of Theatre, נכתב שהשתתפו בה 30,000 איש.
↑  ברקוביץ', עמ' 140
↑  מכתביו של גולדפאדן לשלום עליכם התפרסמו בגאלדפאדען-בוך
↑  שלום עליכם, יוסילי הזמיר, בתוך כתבי שלום עליכם, תל אביב תשי"ט, כרך 13, עמ' קצו
↑  לעקסיקאן פון יידישן טעאטער, באנד 3, עמ' 2078
↑  Joel Berkowitz
↑  יעקב מעסטעל, גאלדפאדען אלס טראדיציע אויף דער בינע (גולדפאדן כמסורת על הבמה), בתוך: גאלדפאדען-בוך, עמ' 11
↑  יעקב שטרנברג, דער רומענישער עטאפ אין גאלדפאדענס טעאטער-שאפונג (השלב הרומני ביצירתו התיאטרלית של גולדפאדן. בתוך: וועגן ליטעראטור און טעאטער, עמ' 99
↑  Bercovici, 1998, 237–238.
↑  ישראל בערקאוויטש, הונדערט יאר יידיש טעאטער אין רומעניע: 1976–1876, בוקרשט: קריטעריאו, 1976 (להלן: "ברקוביץ', מאה שנות תיאטרון יידיש ברומניה"), עמ' 9.
↑  Noted Jewish Bard Dead: Abraham Goldfaden Wrote Many Plays and Sang His Own Songs, New York Times, January 10, 1908.
↑  http://www.jewish-theatre.com/he/groups/44
↑  פסטיבל אברהם גולדפאדן(הקישור אינו פעיל, 4 ביוני 2017)
↑  פני הקהילה היהודית ביאסי כפי שעולה מראיונות עם חברי הקהילה(הקישור אינו פעיל, 24.7.2022)
↑  המידע לרשימה זאת נלקח מתוך הערך על גולדפאדן ב"לעקסיקאן פון יידישן טעאטער", כרך 1; ומתוך יעקב שאצקי, "גאָלדפֿאַדענס שאַפֿן פֿאַרן טעאַטער", בתוך: אברהם גאלדפאדענס אויסגעקליבענע שריפטן, בואנוס איירס, 1972.
↑  זילברצווייג, אברהם גאָלדפאַדען: צו זיין הונדערטסן געבוירן־טאָג
↑  לעקסיקאן פון יידישן טעאטער, באנד 1, עמ' 284
↑  יעקב שאצקי, גאָלדפֿאַדענס שאַפֿן פֿאַרן טעאַטער. בתוך: אברהם גאלדפאדענס אויסגעקליבענע שריפטן, בואנוס איירס, 1972
↑  על פי שאצקי נכתב המחזה בין 1891–1899
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261838105171  PLWABN: 9810582940305606  BIBSYS: 5021841  BnF: cb13339534k (data)  CiNii: DA12485439  GND: 119119013  ICCU: CFIV138547  ISNI: 0000 0000 8146 3621  LCCN: n87933242  MusicBrainz: 3f4b1f59-dc40-4456-b7b5-c1e44a01c87c  NLA: 35974478  NTA: 162959435  SNAC: w60k2c91  SUDOC: 112164595  Trove: 1169601  VIAF: 66613610   WorldCat (עם VIAF): 66613610 
אנדרטה לאברהם גולדפאדן שהוצבה ביאשי, רומניה
אנדרטת זיכרון ביאשי, במקום שבו עמד התיאטרון היידי של גולדפאדן
שער המחזה "שני קוני למל"
מודעה על קבלת פנים לגולדפאדן לרגל בואו לניו יורק בפעם השנייה. מוצגים לכבודו קטעים מארבע הצגות מפורסמות שלו
אברהם גולדפאדן (אברהם גאלדפדען) בספר השירים היידי אמנטאלאגיע פינף הונדערט יאהר אידישע פאעזיע, 1917 ניו יורק. לחצו על התמונה לדפדוף בספר מעמוד 114