stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עמק הבכא

ערך זה עוסק בעמק ובמטבע הלשון. אם התכוונתם לפירושים אחרים, ראו .
מבט בעמק הבכא מהר בנטל, 2012.
עֵמֶק הַבָּכָא הוא כינוי לעמק נרחב בצפון רמת הגולן, בין הר חרמונית לבין רכס הבוסטר. העמק נזכר בספר תהילים. יש המזהים את המקום עם בכאים בה נלחם דוד עם פלשתים, שכנראה נקרא כך על שם עצי בכאים שצמחו בו. עמק הבכא הפך לאתר סמלי של סבל יהודי וכלל אנושי. חקלאים הצליחו לגדל בעמק פטריות כמהין.
המשמעות המקראית

השם נגזר מלשון "בכא", כנראה מין עץ. השם נזכר לראשונה בתנ"ך, בספר שמואל ב', פרק ה', פסוקים כ"ג–כ"ד:
המושג "עֵמֶק הַבָּכָא" מוזכר במפורש בספר תהלים, פרק פ"ד, פסוקים ז'–ח':
משתמע מההקשר של הפסוק במזמור, שכשעולי הרגל לירושלים עוברים בעמק העצוב הוא נעשה למבורך. יש המפרשים שמדובר בעמק מצפון לגיא בן הנום, שבו היו צומחים עצי "הַבָּכָא", שהעלים שלהם היו מרשרשים במעין קול דמוי בכי.
בתרגום התנ"ך לאנגלית של המסורה, מופיעה המילה Mulberry Tree ובתרגום לעברית - עץ תות. ייתכן והכוונה היא לתות שחור בכותי שהוא זן ממשפחת תות עץ אשר נראה כעץ בוכה ועל כן שמו.
פירוש אחר אומר שהמלה "בכא" נגזרת מ"פיכה" - נזל, ירד. והכוונה לשרף של העצים, כנראה עצי מיש דרומי, שהיה מפכה ונוזל מן העצים.
הרד"ק מפרש את הביטוי 'עמק הבכא' בצורה שונה, הוא מבאר את המילה 'בכא' כ'מבוע' ואת 'עמק הבכא' כ'עמק מבועי החכמה' שמי שעובר בו יוכל ללמד חכמה לבאים אחריו.
חוקר הצמחים יהודה פליקס מזהה את הבכא עם אלת המסטיק, כיוון שצמח זה משמיע קול בעת שבירת זרדיו ועליו (בשל קשיותם ושברירותם), ומכיוון שלאחר שבירתם נוזל צרי בצורת דמעות, הרי הוא תבלין המסטיקא המפורסם הנמכר עד ימינו בצורת "דמעות" (ושהיה מוכר מאוד בעת העתיקה כמסטיק ללעיסה - מקור שמו כנראה פיניקי-עברי, כיוון שהיה "משתיק" את לועסו) .
המשמעות הסמלית

חז"ל ראו בשם "עמק הבכא" כינוי סמלי לגיהנום, היינו למקום אליו נשלחים עוברי עברה, כאשר המילה "בכא" מפורשת כבכי.
בשלב יותר מאוחר קיבל "עמק הבכא" משמעות סמלית חדשה, יהודית ואחר כך גם כלל אנושית, כשהפך לכינוי למקום עינויים וסבל אנושי, וסמל של גלות עם ישראל המתמשכת. פירוש זה נזכר לראשונה בתפילה, ובפיוט "לכה דודי". ביטוי זה הוא גם כינוי לעולם הזה ותלאותיו. במאה ה-16 כתב ההיסטוריון היהודי ר' יוסף הכהן הרופא ספר היסטוריה בשם "עמק הבכא", ובמאה ה-19 חיבר הסופר מנדלי מוכר ספרים ספר בשם "בעמק הבכא".
מלחמת יום הכיפורים

בהיסטוריה של מדינת ישראל, "עמק הבכא" הוא כינוי של עמק נרחב בצפון רמת הגולן, בין הר חרמונית לבין רכס הבוסטר, שדרכו ניסו לפרוץ הדיוויזיות הסוריות במלחמת יום הכיפורים. טנקים של חטיבה 7 ושל חטיבה 188 בעזרת סיוע של גדוד 405 בלמו שם את כוחות השריון הסורים, בקרב דמים קשה שנמשך כארבע יממות. הכוח הישראלי מנה 150 טנקים ומולו התייצבו כ-450 טנקים סוריים. הודות לקרב בלימה שנוהל על ידי מפקד גדוד 77 של חטיבה 7, אביגדור קהלני, נכשלה המתקפה של הצבא הסורי בגזרה הצפונית והושמדו כ-300 טנקים סוריים. צה"ל איבד 76 לוחמים ולזכרם הוקמה במקום אנדרטה.
לקרב ניתן הכינוי "קרב עמק הבכא" בסדרת כתבות של רנן שור בעיתון "במחנה" בנובמבר 1973.
הערות שוליים

↑  ספר תהלים, פרק פ"ד, פסוק ז'
↑  ספר שמואל ב', פרק ה', פסוק כ"ג
↑   רונית ורד, בגולן הצליחו לגדל פטריות נדירות. למה הן שוות 10,000 שקל לקילו?, באתר הארץ, 12 בפברואר 2020
↑  ראה למשל את בפירוש האבן עזרא והמלבי"ם על תהלים פד, ז
↑  על תהלים פד, ז
↑  תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף י"ט, עמוד א'
↑  "מִקְדַּש מֶלֶךְ עִיר מְלוּכָה. קוּמִי צְאִי מִתּוךְ הַהֲפֵכָה.

רַב לָךְ שבֶת בְּעֵמֶק הַבָּכָא. וְהוּא יַחֲמול עָלַיִךְ חֶמְלָה", לכה דודי, בית שלישי
עמק הבכא, כפי שצולם במלחמת יום כיפור.
ספריה לעם

ספריה לעם. מגוון ספרי הסדרה
ספריה לעם היא סדרת סיפורת של הוצאת עם עובד, שבמסגרתה יוצאים לאור כ-12 ספרים בעברית בשנה, מהם ספרי מקור ומהם ספרים מתורגמים. הסדרה החלה לצאת לאור באפריל 1955, אותחלה ומוספרה מחדש ב-1958, ומאז היא זוכה להצלחה רבה. בנוסף למכירת ספרי הסדרה בחנויות הספרים, לסדרה יש מפעל מנויים, שבמסגרתו מפרסמת ההוצאה בתחילת כל שנה את הספרים העומדים לצאת לאור בשנה זו, ומאפשרת למנויים להתחייב מראש על רכישת ספרים מתוך הסדרה, בהנחה גדולה.
עם הסופרים העבריים שספרי סיפורת רבים שלהם (חמישה לפחות) ראו אור במסגרת "ספריה לעם" נמנים יהושע קנז, אהרן מגד, חנוך ברטוב, עמוס עוז, נתן שחם, סמי מיכאל, ישראל המאירי,  אלי עמיר, חיים באר, מאיר שלו, רונית מטלון וישי שריד.
עם הסופרים המתורגמים שספרי סיפורת רבים שלהם (חמישה לפחות) ראו אור במסגרת "ספריה לעם" נמנים גרהם גרין, ברנרד מלמוד, אונורה דה בלזק, גבריאל גארסיה מארקס, ג'ון מקסוול קוטזי, פול אוסטר, אנטוניו מוניוס מולינה, איאן מקיואן, ז'ורז' סימנון, מייקל שייבון, רוברטו בולניו וג'ונתן פרנזן.
העורכים הנוכחיים (2017) של "ספריה לעם" הם משה רון, יובל שמעוני, דבורה נגבי ומאיה פלדמן. בעבר ערכו את הסדרה אליהו דוד שפיר, ירוחם לוריא, אברהם יבין, אמציה פורת, אילנה המרמן, נילי מירסקי, תרזה בירון-פריד ועוד.
ספרי הסדרה הם בפורמט של ספר כיס (אך על נייר באיכות גבוהה מהמקובל בספרי כיס). אחדים מספרי הסדרה יצאו לאור גם בפורמט גדול יותר, שבו האותיות גדולות יותר, לנוחות קוראים כבדי ראייה.
אחדים מספרי הסדרה, לדוגמה אנה קארנינה, יצאו לאור בשיתוף עם המפעל לתרגום ספרי מופת.
שישה דורות בעיצוב העטיפה של "ספריה לעם"

במהלך עשרות השנים שבהן יוצאת לאור "ספריה לעם" חלו שינויים בעיצוב הגרפי של העטיפה לספרי הסדרה, המשקפים שינויים בטכנולוגיית הדפוס ושינויים סגנוניים. להלן ששת דגמי העיצוב ששימשו את "הספרייה לעם" במהלך העשורים. השנה שמתחת לתמונה היא השנה שבה הספר יצא לאור.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
שישה דורות בעיצוב העטיפה של "ספריה לעם"

| 1959 | 1967 | 1977 | 1991 | 2001 | 2012 |
כותרים שיצאו בשיתוף עם "ספרית ילקוט"

בשנותיה הראשונות של הסדרה, כמה מהכרכים יצאו לאור גם במסגרת "ספרית ילקוט" של ועדת התרבות של מועצת פועלי חיפה. המספור בכל אחת מההוצאות היה שונה, וכך גם שם הסדרה על הכריכה הפנימית ופרטי המו"ל בעמודים הראשונים.
הספרים שראו אור בסדרה

להלן רשימת ספרי הסדרה (הטבלה ניתנת למיון לפי פרמטרים שונים: מספר סידורי בסדרה, כותר ושם מחבר):
הערות שוליים

↑  יהודה בורלא, מפעל רב תנופה, דבר, 15 באפריל 1955.
↑  ספריה לעם - תוכנית המנויים, באתר של הוצאת עם עובד
↑  הספר נכתב במקור ביפנית, אך התרגום נעשה מתוך התרגום לאנגלית
↑  הספר נכתב במקור בסרבו-קרואטית, אך התרגום נעשה מתוך התרגום לגרמנית
↑  הספר נכתב במקור ביוונית, אך התרגום נעשה מתוך התרגום לאנגלית
↑  הספר נכתב במקור ביוונית, אך התרגום נעשה מתוך התרגום לצרפתית
↑  הספר נכתב במקור בהולנדית, אך התרגום נעשה מתוך התרגום לגרמנית
1 2  הספר נכתב במקור באיטלקית, אך התרגום נעשה מתוך התרגום לאנגלית
↑  הספר נכתב במקור בפינית, אך התרגום נעשה מתוך התרגום לגרמנית
1 2  הספר נכתב במקור באיסלנדית, אך התרגום נעשה מתוך התרגום לאנגלית
↑  הספר נכתב במקור ביפנית, אך התרגום נעשה מתוך התרגום לגרמנית
↑  הספר נכתב במקור בניב נורווגי, אך התרגום נעשה מתוך התרגום לאנגלית
↑  שם הספר המלא הוא, ספר לבן: בענינו של אדם יוראצ'ק פרופסור לציור ולחינוך גופני במכון הפדגוגי בק' נגד סר איזק ניוטון, פרופסור לפיזיקה באוניברסיטת קיימברידג, שיחזר לפי מסמכים בני הזמן והשלים בתעודות, פאול קוהוט.
↑  על כריכת הספר נרשם בטעות המספר הסידורי 309, אך למעשה היה זה הספר ה-311 בסדרה
↑  הספר נכתב במקור בסינית, אך התרגום נעשה מתוך התרגום לאנגלית
↑  הספר נכתב במקור ביידיש, אך התרגום נעשה מתוך התרגום לאנגלית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007397015205171 
שתי הדפסות שונות של "ארץ שכוחת אל" מאת קרלו לוי: מס' 35 בספריה לעם (כריכה כתומה, למעלה), ומס' 73 בספרית ילקוט (כריכה ירוקה). שם הסדרה ושם המו"ל שונים בחזית הספר ובעמודי המידע, אך הספרים זהים משאר הבחינות
מצמד

ערך זה עוסק בהתקן מכני למנועים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
.
.
מַצְמֵד (בעגה: קְלָאץ', מאנגלית: clutch) הוא התקן מכני המשמש להפרדת מנוע מהאביזר שהוא מניע. ההתקן נדרש בעיקר במנועי בעירה פנימית, שאינם יכולים להגיע למהירות אפס, אלא נדרשת להם מהירות סרק מסוימת. לצורך איפנון מהיר של מהירות נעשה שימוש במצמד גם במנועי חשמל.
דיסקית חיכוך
יש סוגי מצמדים שונים, ורובם מבוססים על דיסקיות חיכוך שנלחצות זו כלפי זו או כלפי גלגל תנופה באמצעות קפיצים. הפעלת המצמד גורמת להפרדה בלחץ של הדיסקיות ולכך שהן יכולות להסתובב ביתר חופשיות. מבחינים בין מצמד רטוב השקוע כולו בנוזל שתפקידו למנוע את התחממות ההתקן ולנקותו, ובין מצמד יבש שהוא חסר נוזל זה.
במכונית המצמד מופעל באמצעות לחיצה על הדוושה השמאלית ביותר. הלחץ על הדוושה מועבר בעזרת תמסורת של כבלים או מערכת הידראולית למנגנון המצמד עצמו, ומוריד את הלחץ על הדיסקיות, מה שמאפשר לנהג להעביר הילוכים. באופנוע, המנגנון הוא דומה, אלא שהמצמד עצמו מופעל על ידי מנוף המצמד הנמצא על ידית שמאל של הכידון.
כאשר משחררים את המצמד, קרי מחברים בחזרה את המנוע למונע, יש לעיתים להעניק למנוע מהירות סיבוב גדולה יותר מהמהירות שבה הוא מסתובב כשהוא אינו מחובר, שאם לא כן, המנוע עשוי שלא להצליח להפעיל את המערכת ולהיעצר. ברם, כאשר מעלים את מהירות המנוע יותר מדי, התוצאה היא הנעה חזקה ופתאומית מדי של המערכת ובלאי מוגבר של המצמד. כאשר שחרור המצמד הוא מהיר מדי יכבה המנוע.
הערות שוליים

↑  מַצְמֵד, באתר האקדמיה ללשון העברית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00567015
ההיררכיה הפולינומית

בתורת הסיבוכיות, ההיררכיה הפולינומית היא אוסף של מחלקות סיבוכיות שמכלילות את המחלקות P‏, NP ו-co-NP באמצעות אורקל. ההיררכיה מספקת חלוקה עדינה של השפות השייכות למחלקה PSPACE ובכך משפרת את היכולת לסווג את הקשרים בינן.
הגדרה פורמלית

ישנן מספר דרכים שקולות להגדיר את ההיררכיה. בכולן מוגדרות שלוש סדרות של מחלקות:  \ \Delta _{n}^{P},\Sigma _{n}^{P},\Pi _{n}^{P} (n הוא מספר האיבר בסדרה, ואילו P בא לציין כי המחלקה P היא בסיס ההיררכיה).
הגדרה פורמלית > הגדרה באמצעות אורקל

כאשר מגדירים באמצעות אורקל, כל איבר בשלוש הסדרות נקבע באמצעות חיזוק של P, NP או co-NP בעזרת אורקל לאיבר הקודם בסדרה  \ \Sigma _{n}. בצורה פורמלית, אם הסימון  \ A^{B} עבור מחלקות סיבוכיות A,B בא לציין את מחלקת כל השפות שניתנות לקבלה על ידי מכונת טיורינג הפועלת בסיבוכיות A ובעלת אורקל לשפה מ-B, אז ההיררכיה הפולינומית מוגדרת בצורה הבאה:
בסיס ההגדרה לכל שלוש הסדרות הוא המחלקה P:
וכאמור, כל איבר בסדרות מוגדר באמצעות חיזוק על ידי אורקל של P, NP או co-NP:
הגדרה פורמלית > הגדרה באמצעות כמתים

בצורה לא פורמלית, ניתן לומר כי המחלקה  \ \Sigma _{n} היא אוסף כל השפות שניתן לתאר באמצעות פסוק לוגי המכיל n כמתים שהראשון שבהם הוא הכמת  \ \exists . את  \ \Pi _{n} מגדירים בצורה דומה אך כאשר הכמת הראשון הוא  \ \forall .
כדי להגדיר את התכונה הזו באופן פורמלי, משתמשים בסימון הבא בהינתן שפה L ופולינום p:
כלומר,  \ \exists ^{p}L הוא אוסף המילים x שקיים עבורן המשך w שאורכו חסום על ידי הפולינום p כך ש-xw הוא מילה בשפה L. בדרך דומה מגדירים את אוסף כל המילים x שלכל המשך w שלהן שחסום בידי p, xw שייכת לשפה:
הגדרה זו מורחבת בצורה טבעית למחלקות של שפות:
באמצעות סימונים אלו, ההיררכיה הפולינומית מוגדרת על ידי:
הקשרים בין המחלקות השונות בהיררכיה

מהגדרת המחלקות בהיררכיה נובעים הקשרים הבאים:
לא ידוע אם ההכלות הללו הן הכלות ממש או שקיים שוויון בחלק מהמקרים. לא קשה להוכיח כי אם  \ \ \Sigma _{n}^{P}=\Sigma _{n+1}^{P} או  \ \Sigma _{n}^{P}=\Pi _{n}^{P} עבור  \ \ n כלשהו, אז ההיררכיה קורסת: יתקיים  \ \Sigma _{k}^{P}=\Pi _{n}^{P} לכל  \ k>n. בפרט, אם P=NP, ההיררכיה קורסת לחלוטין וכל המחלקות בה שוות.
איחוד כל המחלקות השייכות להיררכיה הפולינומית מסומן בתור PH. ידוע כי PH מוכלת במחלקה PSPACE (וזאת משום שניתן למצוא בעיה שלמה לכל מחלקה  \Sigma _{i}^{P} שהיא מעין בעיית TQBF חסומה במספר הכמתים, ולכן  בדומה ל־TQBF ניתן לפתור אותה ובנוסף כל שפה במחלקה במקום פולינומי, זאת משום שהרדוקציה היא בזמן פולינומי ולכן לא תדרוש יותר ממקום פולינומי) אך לא ידוע אם קיים שוויון. מכיוון שב-PSPACE קיימות בעיות שהן PSPACE-שלמות (כדוגמת TQBF), שוויון פירושו שההיררכיה קורסת החל ממקום מסוים (כי אם קיים שוויון, הרי ש-TQBF שייכת לדרגה כלשהי בהיררכיה, ובדרגה זו ההיררכיה קורסת).
ניתן להגדיר שפות הדומות ל-TQBF ומהוות שפות שלמות עבור כל אחת מהרמות בהיררכיה (כלומר, שפות שכל שפה אחרת באותה הרמה בהיררכיה ניתנת לרדוקציה פולינומית אליהן).
בנוסף נשים לב שאין שפות שלמות (ביחס לרדוקציית זמן פולינומית) ב־PH אם ־PH לא קורסת, משום שאז השפה השלמה הייתה שייכת לרמה מסוימת בהיררכיה והיררכיה הייתה קורסת לרמה הזו. (וזאת משום שכל שפה מהיררכיה גבוהה יותר הייתה ניתנת לרדוקציה לרמה הנמוכה בזמן פולינומי דבר שמעיד שהיא למעשה בהיררכיה הנמוכה יותר)
משפט קריסת ההיררכיה

עבור ההיררכיה הפולינומית, מתקיים שאם  \Sigma _{i}=\Pi _{i}, אזי  PH=\Sigma _{i}=\Pi _{i}. תוצאה מידית ראשונה היא שאם  P=NP אזי ההיררכיה הפולינומית קורסת לדרגה 0, כלומר  PH=P.
משפט קריסת ההיררכיה > הוכחה

נוכיח כי בהינתן  \Sigma _{j}=\Pi _{j} ניתן להסיק כי  \Pi _{j+1}=\Sigma _{j+1}=\Sigma _{j}=\Pi _{j} עבור כל  j, וכך נמשיך באינדוקציה לכל הרמות ונקבל שההיררכיה קורסת.
בכל שלב באינדוקציה, מספיק להראות כי  \Sigma _{j}=\Pi _{j}\Rightarrow \Sigma _{j+1}\subseteq \Sigma _{j}
לאחר שהוכחנו זאת, נקבל כי  \Sigma _{j+1}=\Sigma _{j} ולכן גם  \Pi _{j+1}=co-\Sigma _{j+1}=co-\Sigma _{j}=\Pi _{j}=\Sigma _{j}=\Sigma _{j+1}.
הוכחת הטענה כי  \Sigma _{j}=\Pi _{j}\Rightarrow \Sigma _{j+1}\subseteq \Sigma _{j}:
נוכיח שההיררכיה קורסת - ניתן לתאר מחלקה שקולה  L_{j} באופן הבא -
אבל אנחנו יודעים ש-  \Pi _{j}\subseteq \Sigma _{j}, כלומר ניתן לתאר את היחס גם כך:
וניתן לאחד את שני המשתנים הראשונים למשתנה אחד,  y'=y_{1}y_{2}, שהוא עדיין חסום פולינומית באורכו. לכן מתקיים  L\in \Sigma _{j}. כלומר הוכחנו את ההכלה הלא טריוויאלית ולכן  \Sigma _{j+1}\subseteq \Sigma _{j}.
כלומר, הוכחנו באינדוקציה כי:
דוגמאות

ניתן דוגמאות לשפות "טבעיות" בחלק מהקבוצות שהגדרנו:
בהינתן גרף  G, נסמן  \alpha (G) את גודל הקבוצה בלתי תלויה המקסימלית. אז שפת כל הזוגות  G,k עבור גרף G ומספר k כך ש- \alpha (G)\geq k היא ב- \Sigma _{1}^{P}, כיוון שניתן למצוא פסוק המתחיל בסימני "קיים" בלבד שמתאר אותה: זה פסוק מהצורה "קיימים קודקודים  v_{1},...,v_{k} ב-G המהווים קבוצה בלתי תלויה". באופן דומה, השפה של  \alpha (G)\leq k היא ב- \Pi _{1}^{P} עבור הפסוק "לכל  v_{1},...,v_{k+1}, הקבוצה איננה בלתי תלויה".
לעומת זאת, שפת הזוגות המקיימים  \alpha (G)=k איננה ידועה להיות באף אחת מהקבוצות הללו (ואם  P\neq NP היא אכן לא באף אחת מהן) אך היא כן ב  \Sigma _{2}^{P}, כי ניתן לתאר אותה באמצעות סימני "קיים" ואחריהם "לכל": "קיימת קבוצה  v_{1},...v_{k} כך שלכל  u_{1},...,u_{k+1} הקבוצה  v_{1},...,v_{k} בלתי תלויה והקבוצה  u_{1},...,u_{k+1} לא". בתיאור זה יכולנו להחליף את הסדר: "לכל קבוצה  u_{1},...,u_{k+1} קיימת קבוצה  v_{1},...v_{k} כך שהקבוצה  v_{1},...,v_{k} בלתי תלויה והקבוצה  u_{1},...,u_{k+1} לא". על כן, שפה זאת היא ב  \Sigma _{2}^{P}\cap \Pi _{2}^{P}.
דוגמה לשפה שנמצאת ב- \Sigma _{2}^{P} ואינה ידועה להיות ב- \Pi _{2}^{P} : שפת כל הפונקציות הבוליאניות f כך שקיים מעגל בוליאני עם k שערים שזהה להן. הפסוק המתאים הוא מהצורה "קיים מעגל C כך שלכל קלט x מתקיים  f(x)=C(x)" ולכן השפה ב- \Sigma _{2}^{P}.
| מחלקות סיבוכיות חשובות (נוספות) |
| --- | --- | --- |
| נחשב מעשי | NL • P • ZPP • RP • BPP • BQP • PTAS • APX |  |
| ככל הנראה בלתי מעשי | NP‏ • NP-קשיות • co-NP ‏ • PP ‏ • #P ‏ • PSPACE |  |
| נחשב כבלתי מעשי | EXPTIME • NEXPTIME • ‏EXPSPACE • ‏ELEMENTARY • ‏PR • ‏R • ‏RE • ‏ALL |  |
| היררכית מחלקות | ההיררכיה הפולינומית • ההיררכיה האקספוננציאלית • ההיררכיה הבוליאנית • ההיררכיה האריתמטית • היררכית גרזגרצ'יק |  |
| משפחות של מחלקות | מערכת הוכחה אינטראקטיבית • ‏DTIME • NTIME • ‏DSPACE • ‏NSPACE |  |
מפל קרח

מפל קרח שגובהו 730 מטרים, על הר בייקר, במדינת וושינגטון, שבארצות הברית
מפל קרח (באנגלית: icefall) הוא חלק מקרחון המאופיין בזרימה מהירה יחסית לשאר חלקי אותו קרחון, ובמשטח מבוקע ותלול. יש להבדיל בין מפל קרח, שהוא סוג של קרחון שזרימתו מהירה, לבין מפל מים הקופא בעונת החורף, שאף הוא מכונה "מפל קרח".
בשל מאפיינים אלה, מכונה חלק זה של הקרחון "מפל קרח" בדומה ל"מפל מים" ביחס לנהר (שכן גם במפל המים נעים במהירות יחסית גבוהה ליתר חלקי הנהר, ופני המפל סוערים ביחס לנהר).
מפלי קרח נוצרים במקומות בהם גדות הקרחון מצירות את זרימת הקרחון, או שהקרחון זורם מעל מתלול. בעוד שקרחון זורם על פי רוב במהירות של כמה מאות מטרים בשנה, מפל קרח זורם במהירות רבה יותר - שיכולה להגיע לקילומטרים בשנה.
טיפוס על מפלי קרח

בניגוד לזרימת קרחון, זרימה מהירה זו גורמת לשינוי בפני השטח של הקרחון - ולכן פני מפל הקרח מחורצים, סדוקים ובתרוניים, וחלקים ממפל הקרח יכולים להתמוטט בפתאומיות ובלי אזהרה - ולכן הטיפוס על מפלי קרח מסוכן ביותר. עם זאת, בשל יופיים מהווים אתרי הקרח יעד טיפוס אטרקטיבי.
מידות מפלי קרח

גובהם של מפלי הקרח השונים שונה ביותר.
גובהו של מפל הקרח היורד מקרחון רוזוולט, שעל המורדות הצפוניים של הר בייקר, ברכס קסקייד שבארצות הברית הוא 730 מטרים.
מפל קרח יכול להיות גדול ביותר, לדוגמה, רוחבו של מפל הקרח הזורם אל קרחון לאמברט שבאנטארקטיקה 7 קילומטרים, אורכו 14 קילומטרים, ואולם הוא נופל גובה של 400 מטרים (מחצית מגובהו של מפל הקרח בקרחון רוזוולט).
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| מפל קרח הנופל לתוך קרחון לאמברט, אנטארקטיקה. | מפל הקרח חומבו על הר האוורסט | מפל קרח על הר סנט הלן. |
ראו גם

קרחון ימי
שוברת קרח
גאומורפולוגיה קרחונית
כיפת קרח
קרחון ימי
שדה קרח
מדף קרח
הדום קרח
הלוח המוסלמי

לוח מועדי תפילות רמדאן על קיר מסגד אחמד חאג'י קדירוב באבו גוש. בלוח מופיע התאריך לפי הלוח הגרגוריאני (2024), ולפי הלוח המוסלמי (1445)
לוח השנה המוסלמי, או לוח השנה ההיג'רי (בערבית: تقويم هجري), הוא לוח שנה שעל פיו נקבעים חגי האסלאם ומועדיו. לוח שנה זה הוא לוח שנה ירחי, כלומר מבוסס על מספר קבוע של פעמים שבהן הירח משלים מחזור מופעים אחד שלם. לצד לוח שנה זה ישנו לוח השנה ההיג'רי השמשי, בו נעשה שימוש בעיקר באיראן.
עקרונות בסיסיים

לוח השנה המוסלמי מורכב מ-12 מחזורי ירח, או חודשים, שהם 354–355 יום. יום מוסלמי מתחיל בערב עם שקיעת השמש ומסתיים בשקיעתה הבאה. כל חודש מוסלמי הוא בן 29 או 30 יום וחל עם מולד הירח, הנצפה מיד לאחר שקיעת החמה. ויש הרואים שתחילת היום הוא אחרי ראיית הירח הנולד והלילה קודמת ליום, לכן מנהגים רבים מתחילים בלילה ולא ביום, כמו תפילת התראויח ברמדאן, או הימנעות מגילוח הפנים בעשרת הימים הראשונים של חודש החג'.
מניין החודשים בלוח המוסלמי מבוסס על "ראייה בפועל של מולד הירח" (כלומר, לוח השנה המוסלמי אינו "לוח קבוע"). כאשר ראייה בפועל של מולד הירח אינה אפשרית מיד לאחר שקיעת השמש ביום ה-29, יום זה ייחשב כיום ה-30 לאותו החודש ורק למחרת יחול ראש החודש הבא.
חודשי השנה המוסלמית הם: מֻחַרַם, צַפַר, רביע אל-אוול, רביע א-ת'אני, ג'ומאדא אל-אולא, ג'ומאדא א-ת'אניה, רג'ב, שעבאן, רמדאן, שַׁוַאל, ד'ו אל-קעדה, ד'ו אל-חיג'ה.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| מס' | שם החודש | משמעות השם | מס' ימים בחודש |
| 1 | מֻחַרַם (محرم) | החודש המקודש | 30 |
| 2 | צַפַר (صفر) | החודש הבטל | 29 |
| 3 | רַבִּיע אַלְאַוַל (ربيع الأوّل) | האביב הראשון | 30 |
| 4 | רַבִּיע אַתְ’־תַ’אנִי (ربيع الثاني) | האביב השני | 29 |
| 5 | ג’וּמַאדַא אַלְאוּלַא (جمادى الأولى) | היובש הראשון | 30 |
| 6 | ג’וּמַאדַא אַלְאַחִ'ירָה (جمادى الآخرة) | היובש האחרון | 29 |
| 7 | רַגַ'ב (رجب) | החודש הנערץ | 30 |
| 8 | שַעְבַּאן (شعبان) | חודש החלוקה | 29 |
| 9 | רַמַד'אן (رمضان) | החום הכבד | 30 |
| 10 | שַׁוַאל (شوال) | חודש הצייד | 29 |
| 11 | ד'וּ-אַלְקַעְדַה (ذو القعدة) | חודש הישיבה | 30 |
| 12 | ד'וּ-אַלְחִגַ'ה (ذو الحجة) | חודש העלייה לרגל | 29/30 |
כל שנה מוסלמית מתחילה ב-1 במֻחַרַם, החודש הראשון בשנה. מניין השנים המוסלמיות חל למן היום הראשון של שנת ההג'רה, כלומר מ-1 במוחרם, ה-16 ביולי 622. ההג'רה עצמה אירעה במהלך חודש רביע אל-אוול, או ספטמבר 622. להמחשה, שנת 2009 לפי לוח השנה הגרגוריאני, חופפת ברובה לשנת 1430 לספירה המוסלמית. 1 במוחרם לשנת 1430 המוסלמית חל ב-29 בדצמבר 2008, ואילו 1 במוחרם לשנת 1431 המוסלמית חל ב-18 בדצמבר 2009.
בלוח המוסלמי לא נהוג עיבור שנים, והשנה המוסלמית מורכבת מ-12 חודשי ירח בלבד. להגדרה זו אין סייגים. לעומת לוח השנה העברי או לוח השנה הסיני, השנה המוסלמית אינה מתואמת עם השנה הטרופית (קרי, הקפת כדור הארץ את השמש). להמחשה, 33 "שנות שמש" (שנים טרופיות), שוות באורכן בקירוב ל-34 שנים בלוח המוסלמי. לכן, ניתן למצוא כי כל חודש מוסלמי פלוני מקביל לחודש עברי בשנה העברית, אך מדי 2–3 שנים אותו חודש מוסלמי יימצא מקביל לחודש עברי אחר. זאת בשל מנהג עיבור השנים הנהוג בלוח השנה העברי ואינו נהוג בלוח השנה המוסלמי. עם זאת, באיראן ואפגניסטן נהוג לוח השנה ההיג'רי השמשי (אנ'), שאינו לוח שנה ירחי אלא שמשי.
נכון להיום (3 בינואר 2025) הצטבר פער של כ-43 שנים במניין השנים בין לוחות השנה המוסלמי והגרגוריאני, בעוד על פי המוסלמי חלפו כ-1445.51 להג'רה, בגרגוריאני עברו 1402  שנים, 5  חודשים ו־18  ימים.
התאריך המוסלמי היום הוא 3 רג'בּ 1446.
חגי האסלאם ומועדיו

כאמור, לעומת לוח השנה העברי, לוח השנה המוסלמי מבוסס על מחזורי ירח בלבד ואינו מתואם עם השנה הטרופית. הואיל והשנה המוסלמית קצרה מן השנה הטרופית ואינה מתואמת איתה, יוצא שמדי שנה בשנה חגי האסלאם ומועדיו "נודדים" על פני עונות השנה, בקצב של 10–11 ימים אחורנית (ביחס לשנה גרגוריאנית רגילה). כך יוצא שחגי האסלאם ומועדיו חלים בעונות שנה שונות ולא בעונה קבועה מסוימת. חג מוסלמי המתקיים בקיץ למשך מספר שנים, יתקיים בשנים אחרות בחורף. תופעה זו אינה מאפשרת יצירת חגים עונתיים או חקלאיים (באסלאם אין חגים הקשורים לטבע ולעונות השנה). כצפוי, מדי כמה שנים גם צום הרמדאן זז מעונה לעונה, עובדה המקשה במיוחד על הצמים בצום זה כאשר הצום חל בקיץ.
הלוח הערבי הקדום

הלוח הערבי הקדום שהיה מקובל בתקופה הטרום איסלאמית, שימש בסיס להחלת הלוח המוסלמי. לעומת הלוח המוסלמי, בלוח הערבי הקדום הונהגו שנים מעוברות כפי שהיה נהוג בלוח השנה הבבלי ועדיין נהוג בלוח השנה העברי.
מנהג עיבור השנים חדל בהחלת לוח השנה המוסלמי. זאת לפי דבר הפסוק בקוראן: "מניין החודשים אצל אללה שנים-עשר חודשים". על-פי המסורת המוסלמית פסוק זה הביא מוחמד מפיו של אללה במהלך חיג'ת אל-ודאע, החג' שקיים מוחמד לפני מותו.
ראו גם

השמות הערביים של חודשי לוח השנה הגרגוריאני
הערות שוליים

↑  מנהג ראיית מולד הירח עדיין נוהג בימינו אצל היהודים הקראים.
↑  אתר islamicmoon(הקישור אינו פעיל, 7.2.2020)
↑  שם
↑  סורת א-תובה (החזרה בתשובה), פסוק 36.
| לוחות שנה |
| --- | --- | --- |
| מערכות | ירחי • שמשי • ירחי-שמשי |  |
| לוחות בשימוש | עברי • גרגוריאני • מוסלמי • איראני • הינדי • קופטי • אתיופי • סיני • פרסי • בהאי • צפון קוריאני • שומרוני • קראי • הולוקני |  |
| לוחות היסטוריים | בבלי • אטי • ביזנטי • יוליאני • מאיה • מהפכני סובייטי • מהפכני צרפתי • רומי • שוודי • אצטקי • קומראני • ערבי טרום-אסלאמי • מצרי |  |
| אסלאם |
| --- | --- | --- |
| חמשת עמודי האסלאם | שהאדה (העדות) • אלצלאה (התפילה) • אלזכאה (הצדקה) • צום • אלחאג' (העלייה לרגל) | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| פלגים עיקריים | אסלאם סוני • אסלאם שיעי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אישים מרכזיים | מוחמד • ח'ליף ושושלות הח'ליפים • נביאי האסלאם • אימאם שיעי • מהדי • בני לווייתו של מוחמד • נשות מוחמד | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| דמויות היסטוריות נוספות | פאטמה בת מוחמד • עבדאללה אבן א-זובייר • אבו להב | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| קרבות בראשית האסלאם | קרב בדר • קרב אוחוד • קרב השוחה • קרב ח'ייבר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אנשי דת (עולמא) | מאלכ אבן אנס • אל נעמאן בן ת'אבת אבו חניפה • אחמד אבן חנבל • מוחמד אבן אידריס א-שאפעי • אבן חג'ר אל-עסקלאני • אל-ע'זאלי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| ערים קדושות | מכה • אל-מדינה • ירושלים • נג'ף • כרבלא • כופה • כאט'מיה • משהד • סאמרא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| האתרים הקדושים ביותר | מסגד אל-חראם • מסגד הנביא • מסגד אל-אקצא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| חגים | הג'רה • לוח השנה המוסלמי • עיד אל-פיטר • עיד אל-אדחא • עשוראא • ארבעין • לילת אל-קאדר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| מבנים | מסגד • מינרט • מחראב • הכעבה • אדריכלות איסלאמית | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| תפקידים דתיים | אייתולה • מרג'ע • אימאם • מולא • קאדי • מופתי • מואזין |  |
| טקסטים וחוקים | קוראן • חדית' • אסנאד • מתן • תפסיר • סונה • פיקה • פתווה • שריעה |  |
| אסכולות השריעה | חנפית • חנבלית • ג'עפרית • מאלכית • שאפעית |  |
| אסכולות הכלאם | אשעריה • ג'בריה • מאתורידי • מורג'יאה • מֻעתזילה |  |
| פלגים שיעים | את'נא עשריה • אסמאעיליה • זיידים |  |
| פלגי הח'וארג' | צאפריים • אזארקה • איבאדיה |  |
| תנועות | סופיות • והאביה • סלפיה • אסלאמיזם • אסלאם ליברלי |  |
| פלגים אחרים | אומת האסלאם • חמשת האחוזים • המסורים • אחמדים • זקרי • עלווים |  |
| אמונות קשורות | באביזם • בהאאים • יזידים • סיקיזם |  |
פורטל אסלאם • מונחים בסיסיים • כל הערכים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX540134  BnF: cb119745866 (data)  GND: 4332685-7  LCCN: sh85018837  LNB: 000322681  NKC: ph166090  SUDOC: 027775658  TDVİA: hicri-takvim
יחסי מולדובה – סן מרינו

| יחסי מולדובה – סן מרינו |
| --- | --- |
מולדובה: סן מרינו


מולדובה: סן מרינו
שטח (בקילומטר רבוע)
33,851: 61
אוכלוסייה
3,015,311: 33,577
תמ"ג (במיליוני דולרים)
16,539: 1,855
תמ"ג לנפש (בדולרים)
5,485: 55,258
משטר
רפובליקה

יחסי מולדובה–סן מרינו הם היחסים הדיפלומטיים שבין רפובליקת מולדובה לבין הרפובליקה המרוממת של סן מרינו.
הסכמים דיפלומטיים

בין המדינות נחתמו שני הסכמים דיפלומטיים:
הסכם בדבר ביטול דרישות הוויזה - 29 ביוני 2004
הסכם בדבר כינון היחסים הדיפלומטיים בין המדינות - 28 בספטמבר 2004
יחסים כלכליים

בשנת 2016, שווי הסחורה שיוצאה מסן מרינו למולדובה הגיעה לסך 512 אלף דולר אמריקאי והיא כללה תרופות ומכונות שטיפה. באותה שנה, מולדובה לא ייצאה לסן מרינו אף סחורה.
ייצוג

סן מרינו אינה מיוצגת במולדובה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
מולדובה אינה מיוצגת בסן מרינו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
מרגלית יוסף

| --- | --- |

 לידה:  מאי 1926 חלב, סוריה 
 פטירה:  27 ביולי 1994 (בגיל 68) י"ט באב תשנ"ד ירושלים 
 שם לידה:  מרגלית פטאל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות סנהדריה 
 מקום מגורים:  הר נוף 
 כינויים נוספים:  "הרבנית מרגלית"
 ידוע בשל:  נישואיה לרב עובדיה יוסף מנהיג תנועת ש"ס
 בן או בת זוג:  עובדיה יוסף 
 
מרגלית יוסף (1926 ה' בסיוון ה'תרפ"ו – י"ט באב ה'תשנ"ד, 27 ביולי 1994) הייתה רבנית, בעלת חסד, ופעילה בהחלטותיו הפוליטיות של בעלה הרב עובדיה יוסף. לאחר פטירתה נקראו על שמה רחובות ומוסדות רבים.