stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אדן לאזאר
לקריאה נוספת

Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4 (לקסיקון התיאטרון ההונגרי)
Magyar színművészeti lexikon: A magyar színjátszás és drámairodalom enciklopédiája. Szerk. Schöpflin Aladár. III. kötet (Komló-kert – Püspöki Imre). Budapest: Az Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete. [1930]. 99. o. (לקסיקון אמנות הבמה ההונגרי: האנציקלופדיה של התיאטרון והספרות הדרמטית ההונגרית. עורך אלדאר שופפלין. בודפשט: איגוד השחקנים הלאומי ומכון הפנסיה. [1930]. עמ' 99)
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת
הערות שוליים

↑  Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 78269/1897 . MNL-OL 30799. mikrofilm 877. kép 3. karton. Névváltoztatási kimutatások 1897. év 29. oldal 1. sor
↑  "Halotti bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári halotti akv. 437/1946. folyószáma alatt".
↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári házassági akv. 222/1914. folyószáma alatt".
אנדרטת אלינור רוזוולט

| --- | --- |

הפסל במרכז האנדרטה
 מידע כללי
 סוג:  פסל 
 על שם:  אלינור רוזוולט 
 מיקום:  ניו יורק 
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 5 באוקטובר 1996
 תאריך פתיחה רשמי:  5 באוקטובר 1996 
 יוצר:  פנלופ ג'נקס 
 אדריכל:  ברוס קלי 
 
 קואורדינטות:  40°46′50″N 73°59′09″W﻿ / ﻿40.78065°N 73.98579°W﻿ / 40.78065; -73.98579
  (למפת ניו יורק מוגדלת) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזיאנדרטת אלינור רוזוולט(למפת ניו יורק רגילה) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזיאנדרטת אלינור רוזוולט
 
אנדרטת אלינור רוזוולט (באנגלית: The Eleanor Roosevelt Monument) היא אנדרטה לזכרה של אלינור רוזוולט הממוקמת בפארק ריוורסייד בעיר ניו יורק שבארצות הברית. האנדרטה היא האנדרטה הראשונה שהוקמה לזכרה של אשת נשיא ארצות הברית.
האנדרטה נחנכה ב-5 באוקטובר 1996, בנוכחות הגברת הראשונה של ארצות הברית הילרי קלינטון, שנשאה את הנאום המרכזי בטקס החנוכה.
עלות הקמת האנדרטה ושיפוץ הפארק הייתה 1,400,000 דולרים.
עיצוב האנדרטה

האנדרטה תוכננה על ידי אדריכלי הנוף ברוס קלי ודייוויד וארנל. הפסל במרכז האנדרטה פוסל על ידי פנלופ ג'נקס. סביב לפסל ריצוף גרניט שתוכנן על ידי האדריכל מיקל דווייר, ועליו כתובות עם הישגיה של רוזולט, וציטוטים מנאום שנשאה באו"ם בשנת 1958 התומך בזכויות אדם אוניברסליות.
הערות שוליים

1 2 3  תיאור האנדרטה וחנוכת האנדרטה
1 2  חנוכת האנדרטה באתר CNN
הלוואה

ערך זה עוסק בתיאור המושג הלוואה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מלגה שניתנה ב-1946 מטעם "המועצה הישובית לקליטת החיילים והנוטרים המשוחררים" (מיסודם של הסוכנות היהודית והוועד הלאומי), חלקה הלוואה וחלקה מענק כספי.
הלוואה היא עסקה בה אדם או גוף משפטי נותן סכום כסף לאדם או גוף אחר, לתקופה מוגבלת בזמן, לפי תנאים שנקבעים מראש. הגוף הנותן את הכסף נקרא "מלווה", והגוף שמקבל את הכסף נקרא "לווה". סכום הכסף עצמו שניתן בהלוואה נקרא "קרן", ומקובל שהלווה מחזיר אותה עם תשלום נוסף המכונה "ריבית".
ניתן למצוא מקרים של הלוואות פשוטות, בהן הלווה צריך להחזיר למלווה את הקרן בלבד. כך למשל הלוואות הניתנות על ידי גופי גמילות חסדים הפועלים ללא מטרת רווח. ברוב מוחלט של המקרים, צריך הלווה לשלם בעד הזכות להחזיק בכסף, תשלום נוסף מעבר ל'קרן'. תשלום זה נקרא ריבית והוא נגזר בדרך כלל, מהסכום של הקרן באמצעות חישובים מתמטיים שונים ומגוונים.
בין הגורמים הקובעים את הריבית ניתן למנות פרמטרים כלכליים כלליים, כגון גובה הריבית במשק, ובנוסף להם, פרמטרים כלכליים של הלווה עצמו, כגון רמת הסיכון המיוחסת לו וההיסטוריה הכלכלית שלו. רוב ההלוואות הניתנות בעולם, מסופקות על ידי בנקים שזה אחד מהעיסוקים העיקריים שלהם. אך בנוסף לאלו, קיימים גם גופים רבים אחרים העוסקים במתן הלוואות, כמו חברות ביטוח, חברות אשראי חוץ-בנקאי, מוסדות פנסיה ועד לאנשים פרטיים.
לעיתים, נדרש הלווה לשעבד בטוחות למלווה, כדי להבטיח עמידה בתשלומים על פי הסכם ההלוואה. הבטוחות ניתנות למימוש אם וכאשר הלווה מפר את התחייבויותיו. כאשר ההלוואה משמשת לרכישת נכס, משועבד לעיתים הנכס הנרכש עצמו כבטוחה. בהלוואת "נון ריקורס" הנכס המשועבד הוא הבטוחה היחידה, והלווה רשאי להפסיק לפרוע את חובו ולאבד את הנכס.
קיימים סוגים רבים של הלוואות, הנבדלים זה מזה בשיטות בהן מתקבל ומוחזר הכסף. כך למשל יש הלוואות בתשלום אחד, הלוואות עם החזר בתשלומים, הלוואות עם מתן הקרן לשיעורין, קווי אשראי ועוד.
מטרת ההלוואה

מטרת ההלוואה היא לאפשר ללווה, לבצע פעילות כלכלית כאשר הוא נמצא במצב של חוסר בנזילות כספית או במצב של חוסר במשאבים כלכליים. ללא קבלת הלוואה, על הגוף המבקש לבצע את הפעילות הכלכלית הנדרשת, לאסוף מספיק כסף מראש. דוגמה לכך יכולה להיות עסקה של רכישת רכב. אדם שמבקש לרכוש רכב יכול לחסוך ולאסוף כסף על מנת לרכוש את הרכב. כשיש בידו הסכום המספיק לרכישה, הרכישה יכולה להתבצע. לחלופין יכול האדם לקחת הלוואה, ולהקדים את הרכישה באופן ניכר. אמנם התשלום עבור הרכב יהיה גבוה יותר, שכן למחיר יצטרפו תשלומי הריבית, אך בתמורה יקבל הרוכש, אפשרות להקדים את הנאתו מהרכישה, וגם לזה יש ערך כלכלי. במקרה של רכישת רכב, יכול הרוכש להכניס לחישוב הכלכלי גם גורמים נוספים, כגון חיסכון בתשלומים עבור אמצעי תחבורה אלטרנטיבי, הגנה מפני עליית מחירים ועוד.
מאפייני ההלוואה

| --- | --- |
 :  ראו גם – מלווה בריבית, דירוג אשראי, חיתום, סיכון אשראי, יחס כיסוי, ריבית, החזר השקעה, היוון, מנוף פיננסי, ערבות
יכולה הלוואה להינתן במטבעות שונים. בניגוד להשאלה החזר ההלוואה אינו חייב להיעשות באותם ערכים פיזיים בהם ניתנה (אותם שטרות פיזיים או מטבעות) אלא גם בשטרות או מטבעות אחרים של אותו מטבע בו ניתנה ההלוואה (או אף במטבע אחר על פי שער המרה, כפי שנקבע בהסכם ההלוואה). בכל הלוואה, מקבל הלווה בתחילה סכום של כסף מהמלווה (בתשלום אחד או במספר תשלומים), אותו הוא מחזיר, בדרך כלל תוך חלוקה לתשלומים, למלווה. שירות זה כרוך לעיתים בעלות, הנקראת ריבית, המהווה מחיר השימוש בכסף. טבלה המפרטת את תנאי ההחזר של הלוואה (המועדים והסכומים להחזר קרן ההלוואה ותשלומי הריבית) קרויה לוח סילוקין. סכום ההלוואה שטרם נפרע למועד מסוים (לרבות הריבית שטרם נפרעה בגין התקופה שחלפה ממועד מתן ההלוואה ועד לאותו מועד) קרויה חוב.
מתן הלוואות הוא אחד מעיסוקיהם העיקריים של מוסדות פיננסיים. הלוואות הניתנות על ידי בנקים ממומנות בדרך כלל על ידי פקדונות שהבנקים מקבלים מן הציבור. כמו כן, זוהי צורת מימון טיפוסית עבור מוסדות אחרים המנפיקים חוזי חוב, כגון איגרות חוב.
סוגים אחרים של הלוואות הם הלוואות כנגד משכנתה, חיובי כרטיס אשראי, איגרות חוב וחיובים שונים אחרים. הלוואה כנגד משכנתה היא סוג נפוץ במיוחד של אשראי, המשמש אנשים רבים על מנת לקנות מקרקעין. בהסדר זה, משתמשים בכסף במיוחד לצורך קניית המקרקעין. הלווה משעבד את הנכס לבנק עד אשר ההלוואה משולמת במלואה. אם הלווה אינו מחזיר את ההלוואה על פי החוזה, הבנק יכול לקחת את הנכס ולמכור אותו על מנת לקבל את כספו חזרה.
הלוואות עמית לעמית (נקראות גם הלוואות חברתיות או הלוואות המונים) מאפשרות לאנשים ולעסקים קטנים לקבל הלוואות, לא מובטחות (הלווה אינו מעמיד בטוחה למלווה כחלק מתנאי ההלוואה כהגנה מפני חדלות פרעון), הממומנות על ידי אנשים וחברות אחרות, בדרך כלל, צדדים שלישיים לא קשורים. כל זאת, מבלי לעבור דרך גורמי התיווך המסורתיים כגון בנקים, חברות כרטיסי אשראי או גופי מימון חוץ בנקאיים אחרים. מרכיב בסיסי בתחום ההלוואות עמית לעמית הוא השימוש באינטרנט כזירה למפגש בין לווים למשקיעים. העובדה שמדובר על פלטפורמה אינטרנטית מביא לירידה חדה בהוצאות התפעול ועל כן תוצאה יעילה יותר כלכלית הן למבקשי ההלוואה והן למשקיעים.
תשלומים לפרעון ההלוואה

ההחזר החודשי בגין הלוואה הניתנת במועד כלשהו, כאשר הפרעון נעשה בתשלום חודשי קבוע, החל בתום חודש ממועד מתן ההלוואה, מחושב על פי הנוסחה הבאה:
P={\frac {LC\,(1+C)^{N}}{(1+C)^{N}-1}}
כאשר:
סוגי הלוואות

ניתן להבחין בסוגים שונים של הלוואות, המיועדות לקהלים שונים ולמטרות שונות. נתאר מספר סוגים נפוצים של הלוואות:
סוגי הלוואות > מסגרת אשראי

מסגרת אשראי היא התחייבות של ספק ההלוואה, בדרך כלל בנק, לתת ללקוח הלוואה שוטפת לפי הצורך ולפי דרישה. כך למשל, אם לגוף כלשהו יש מסגרת אשראי של 50,000 שקל, הרי שבכל רגע נתון, הוא יכול להיות במצב שבוא הוא חייב כסף לבנק, עד למסגרת המאושרת שלו. ובדוגמה שלנו, עד 50,000 שקל. הריבית שהלקוח משלם, היא על פי צריכת האשראי בפועל. כך שאם מתוך המסגרת נוצלו למשל רק 10,000 שקל, הרי שהריבית תשולם רק על 10,000 אלו ולא על כל המסגרת.
תשלום הריבית מתבצע אחת לתקופה מוסכמת מראש. מקובל שתקופה זו היא חודשית, אך אין זה בהכרח כך. כמו כן, על הלקוח לשלם לבנק עמלה כלשהי, הנגזרת מגודל מסגרת האשראי, עבור עצם הזכות לקבל מסגרת אשראי. עמלה זו מהווה פיצוי לבנק, על כך שהבנק מתחייב לספק את הכסף הדרוש, ללא כל התראה מראש.
למסגרת האשראי שימושים מסחריים רבים, המאפשרים לעסקים לפעול, כאשר ההכנסות של העסק, מגיעות במועדים שאינם מתאמים למועדים בהם יש לעסק הוצאות. באופן דומה, גם למשקי הבית יכולה להיות מסגרת אשראי, המאפשרת למשק הבית להתגבר על הוצאות שאינן מתואמות עם מועדי ההכנסות.
טעות נפוצה, הן של עסקים והן של משקי בית, היא להתייחס למסגרת האשראי כאל אפשרות להשתמש בכסף זמין, ולהיות, כפי שמקובל לומר בשפת העם, ב"מינוס תמידי". מצב זה אמנם מאפשר שימוש בכסף של מסגרת האשראי פעם אחת, אך התשלום על כך הוא בריבית קבועה המשולמת כל חודש, ללא סוף, ומהווה עול קבוע.
בדרך כלל, נדרש הלקוח המבקש את מסגרת האשראי, לספק בטוחות כלשהן כנגד מסגרת האשראי הניתנת לו. בטוחות אלו יכולות להיות רכוש, או יכולות להיות בטוחות כספיות. נשאלת השאלה אם כן, מה הטעם בבטוחות כספיות על מנת לקבל מסגרת אשראי שהיא בעצמה אפשרות לקבל כסף. ובכן, היתרון בכך הוא שנשארת ההפרדה בין הבטוחות הכספיות, לבין העסק. כך למשל יכול סכום כסף להיות בחיסכון לטווח ארוך, ולהישאר באותו חיסכון, ולשמש במקביל כבטוחה למסגרת אשראי, מבלי שהחיסכון עצמו צריך להיפסק.
עד שנת 2006, הבנקים איפשרו למשקי הבית, להיות בחריגה ממסגרת האשראי שניתנה להם. הדבר היה רווחי מאוד עבור הבנקים, שכן עבור חריגות אלו, נגבתה ריבית חריגה גבוהה במיוחד. בשנת 2006 פרסם בנק ישראל הוראות חדשות, שנועדו להפסיק את הנוהל הזה. על פי הוראות אלו, אסור על הבנקים לתת ללקוחות אשראי כלשהו שאינו מוסדר מראש במסגרת אשראי, אלא במקרים קיצוניים. כמו כן, הקשיח הבנק את היכולת לגבות ריבית חריגה.
כרטיס אשראי מהווה אף הוא מסגרת אשראי קבועה. ביצוע קניות בכרטיס אשראי, מאפשר תשלום בכל אחד מימי החודש, כאשר התשלום עצמו מתבצע כל חודש, בתאריך קבוע מראש. ברישומי בנק ישראל נקרא כרטיס זה כרטיסי חיוב נדחה (deferred debit card). רוב כרטיסי האשראי בישראל הם מהסוג הזה. כרטיס זה נוח מאוד למקבלי משכורת שכן את התשלום לחברת כרטיסי האשראי אפשר להגדיר כך, שיהיה לאחר תשלום המשכורת. אך גם כאן, אליה וקוץ בה. שכן שימוש לא נכון בכרטיס אשראי גורם לכך שההוצאות הן על חשבון המשכורת העתידית ולא על חשבון המשכורת שכבר התקבלה. אמנם, מסגרת האשראי הזו ניתנת בדרך כלל ללא תשלום, ולכן מבחינה מתמטית השימוש בה נכון, אך מהצד שאינו כלכלי נטו, הדבר גורם למשתמש להיות כל הזמן בחוב כלפי חברת כרטיסי האשראי, ובכך להיות תלוי בה. שכן ביום בו יפסק השימוש בכרטיס האשראי, עלול בעל הכרטיס למצוא עצמו ללא כסף וללא אמצעי תשלום.
אפשרות נוספת לשימוש בכרטיס אשראי כמקור להלוואה, הוא לקבוע תשלום חודשי קבוע המשולם לחברת כרטיס האשראי. שאר החיובים נשארים במסגרת האשראי המסופקת על ידי חברת כרטיסי האשראי. ברישומי בנק ישראל נקרא כרטיס זה כרטיסי אשראי מתגלגל (revolving credit card).
סוגי הלוואות > עסקת תשלומים

עסקת תשלומים אינה נראית כהלוואה, אך למעשה היא מהווה הלוואה לכל דבר ועניין. בעסקת תשלומים, הלקוח מקבל מוצר, ומשלם עבורו לשיעורין. באופן כזה, קניה בסכום גדול הופכת להיות עסקה קלה יותר, שכן הסכום היוצא בכל חודש הוא קטן יחסית לסכום העסקה הכולל. מבחינה מתמטית, עסקת תשלומים בריבית אפס, ובהתעלם מעמלות, היא תמיד עסקה כדאית (בהשוואה לאותה עסקה ללא תשלומים), שכן מדובר באשראי חינם. אך באופן מעשי, העובדה ש"לא מרגישים" את התשלומים, גורמת לצריכה מוגברת, ואוסף של הרבה תשלומים מהרבה רכישות שונות, יכול להיות בסופו של דבר גורם מעיק על כלכלת המשפחה. קל וחומר כאשר מדובר בעסקת תשלומים בריבית.
סוגי הלוואות > הלוואה קצרת מועד (Payday Loan)

הלוואה קצרת מועד היא הלוואה לטווח קצר מאוד, שיכול להמדד מימים ספורים ועד לחודשים בודדים. הלוואה זו ניתנת בדרך כלל על ידי גופים חוץ בנקאים, המתמחים בהלוואות מסוג זה. המאפיין העיקרי של הלוואה זו היא שהריבית גבוהה באופן חריג מריבית בנקאית רגילה. ערך הריבית יכול להמדד במספר עשיריות האחוז ליום, דבר השקול לריבית שנתית של אלפי אחוזים. ישנן מדינות בהן הלוואה זו חוקית לחלוטין. כך למשל בריטניה, ארצות הברית אוסטרליה ומדינות נוספות באירופה. בישראל הלוואה מסוג זה אינה חוקית, והפעילות במסגרת זו מתבצעת באמצעות השוק האפור ובאמצעות השוק השחור.
סוגי הלוואות > הלוואה לטווח בינוני

הלוואה לטווח בינוני היא הלוואה הנלקחת לתקופה מוגבלת, הנמדדת בדרך כלל בחודשים ועד לשנים בודדות. הלווה מסוג זה תהיה הלוואה בריבית קבועה, וללא הצמדה. סכום ההלוואה הניתן, הריבית והדרישה לביטחונות תלויה במידה רבה במוניטין שיש ללקוח, ובהיסטוריה הפיננסית שלו. הלוואה מסוג זה יכולה להיות לכל מטרה, החל ממימון של טיול ועד למימון רכב. אחד השימושים היעילים שיש בהלוואות מסוג זה, הוא על מנת להיפטר משימוש כרוני במסגרת אשראי. באופן כזה, הלקוח מלווה את הסכום שהוא זקוק לו על מנת "לסגור את המינוס", ויכול להתחיל דף חדש מבחינה פיננסית. שימוש לא נכון, והיעדר בקרה עצמית עלול לגרום יותר נזק מתועלת. שכן אם הלקוח ישתמש בהלוואה על מנת לסגור את מסגרת האשראי שלו, אך עם הזמן יחל להשתמש בה מחדש, הרי שימצא עצמו בחוב כפול, ובמצב פיננסי קשה משהיה מלכתחילה.
סוגי הלוואות > משכנתה

| --- | --- |
 :  ראו גם – משכנתה הפוכה
משכנתה היא הלוואה הנלקחת בדרך כלל לטווח ארוך (30 שנה ואף יותר), שמטרתו לאפשר ללווה לרכוש מקרקעין. המקרקעין עצמו משמש כבטוחה עיקרית, אך לעיתים נדרשות ערבויות נוספות, כגון ערבים האחראים לתשלום במקרה שבעל החוב העיקרי אינו ממלא את התחייבויותיו. משכנתה ניתנת בדרך כלל על ידי גופים המתמחים בכך. בישראל אלו הבנקים למשכנתאות. בגלל אורכה, וכיוון שבדרך כלל סכום ההלוואה גדול, המשכנתה היא מוצר מורכב, ונדרשת תשומת לב ניכרת ואף מומחיות, על מנת לבחור במשכנתה הנכונה. טעות בבחירת המשכנתה הנכונה עלולה לגרום ללווה נזקים ניכרים, שיכולים להגיע לסכומים ניכרים.
כאשר לווה נקלע לקשיים ואינו משלם את תשלומי המשכנתה, יש בידי המלווה, לתפוס חזקה על הנכס, ולמכור אותו על מנת להקטין את החוב או לסגור את כולו. המוטיבציה של המלווה, היא למכור את הנכס במחיר, שיכסה את החוב, ולא יותר מכך. זאת משום שממילא אין לו זכות לקבל סכום גבוה מסכום החוב. אם שוויו של הנכס גדול מסכום החוב, ייתכן כי המלווה ימכור אותו במחיר נמוך, ובכך יאיץ את המכירה. כל זאת תוך גרימת נזק נוסף ללווה, שעלול למצוא עצמו בהפסד של הנכס והן של כספים רבים ששילם עד כה.
החוק בישראל מגן על הלווה, ודורש שהמכירה תתבצע בתום לב. עם זאת, משקיעים רבים מחפשים נכסים שמגיעים לכינוס נכסים ורוכשים אותם במחירים נמוכים. ניתן לראות אפוא, ששימוש במשכנתה יכול להועיל מאוד במקרה שהמשכנתה נלקחת באופן אחראי ונבון, אך גם להביא לחורבן כלכלי במקרה ההפוך.
הלוואה כמוצר

| --- | --- |
 :  ראו גם – ערך נוכחי
הלוואה היא למעשה עסקה הדומה מאוד לעסקת שכירות. בדיוק כפי שניתן לשכור רכב לזמן קצוב, כך ניתן לשכור כסף לזמן קצוב. התמורה דומה מאוד. עבור הזכות להחזיק במוצר לתקופה מוגבלת בזמן, משלמים תשלום כלשהו, מוסכם מראש. אחת הסיבות לקושי להבחין בעובדה שזו עסקת שכירות לכל דבר, היא שהכסף זורם בתחילה בכיוון ההפוך מהמצופה בעסקת שכירות רגילה: מהספק אל הלקוח. אך אם נעשה תרגיל מחשבתי, שבו נכניס את סכום הכסף שמלווים לקופסה סגורה, נראה שאנו שוכרים את הקופסה עם הכסף לזמן מוגבל, ומשלמים עבור הזכות להחזיק בה. בתום תקופת השכירות, מחזירים את הקופסה כשהייתה.
ההשוואה הנ"ל מתאימה להלוואה פשוטה מאוד. במציאות, הלוואה היא עסקה יותר מורכבת. שכן את הסכום שמלווים, הנקרא גם "קרן", ניתן להחזיר בשיעורין. וכן התשלום שניתן תמורת הזכות להחזיק בקרן, הנקרא ריבית, תלוי אף הוא בגורמים שונים. יוצא מכך, שביצוע השוואה צרכנית בין הצעות הלוואות שונות, כפי שמתבצע באופן רגיל על ידי צרכנים על כל מוצר אחר, דורש מומחיות שאינה זמינה לכל אדם.
הלוואה כמוצר > השוואת הלוואות

| --- | --- |
 :  ראו גם – הלוואת גישור, משכנתה, הלוואת בעלים, הלוואה קצרת מועד, גמ"ח הלוואות, הלוואות עמית לעמית, הלוואת סאבפריים, חוב ציבורי, איגרת חוב, השאלה, חכירה, שעבוד (בטוחה)
אחת השיטות המקובלות לאפשר השוואה בין הלוואות, לכל אדם שאינו כלכלן או מתמטיקאי, הוא לשים את הצעות ההלוואה השונות, על סרגל מדידה אחד. בארצות רבות, בעיקר בארצות הברית ובבריטניה, מקובל מושג הנקרא APR שהוא למעשה ריבית אפקטיבית שנתית. הרעיון הוא לתת לצרכנים מספר, המכיל בתוכו את הריבית, העמלות, הוצאות פתיחת תיק או כל דבר אחר. באופן זה, הצרכנים יכולים להשוות את ה APR של הצעות הלוואה שונות, ולדעת מה זול יותר. ה־APR המייצג של חברה הלוואות מסוימת אינו מספר מוחלט אלא מספר המציג את הריבית השנתית האפקטבית שתנתן ל 51% מהלקוחות או יותר. משמעות המספר באופן מעשי הוא:
סך העלות של ההלוואה באחוזים, אם ההלוואה הייתה נלקחת לתקופה של שנה בדיוק. אם ההלוואה ארוכה יותר, קצרה יותר, משולמת בתשלומים או כל דבר אחר, מתבצעת התאמה מתמטית. במדינות רבות, חובה לציין בכל פרסום הנוגע להצעת הלוואה, את ערך ה-APR, של ההלוואה. בישראל, אין חובה כזו, דבר המקשה על הלקוחות לבצע השוואה צרכנית.
APR אינו מספר פלא הפותר כל בעיה. כאשר מדובר בהלוואות הניתנות במטבע חוץ, או השוואת הלוואות צמודות עם הלוואות שאינן צמודות, וכמו כן, השוואה של הלוואות בריבית פשוטה לבית הלוואות בריבית דריבית, הרי שמספר זה חסר ערך לחלוטין. לפי כך, כאשר מדובר בהלוואות לטווח ארוך כגון משכנתאות, הרי שאין פתרון קל להשוואה בין ההצעות השונות. אך כאשר מדובר בהלוואות לטווח קצר או בינוני, הניתנות ממילא בדרך כלל במטבע מקומי וללא הצמדה, הרי שה APR הוא כלי השוואה מצוין.
הלוואה כמוצר > השוואת הלוואות בישראל

מבחינה משפטית נושא הלוואות הוסדר בחוק חובת אזהרה בפרסום ושיווק של הלוואה.
בישראל מושג ה-APR אינו מקובל ופרסומו אינו קבוע בחוק. ההלכה הרווחת בישראל הוא פרסום של ריבית חודשית נומינלית. בדרך כלל על בסיס ריבית הפריים שמפורסמת על ידי בנק ישראל. פרסום זה אינו כולל עמלות שונות, וקשה לבצע השוואה מלאה. כך למשל, מקובל שהלוואות לרכב ניתנות בריבית משתנה המתבססת על אחוז מסוים מעל (או מתחת) לריבית הפריים. בסביבה של ריבית נמוכה מאוד, כפי שקרה בישראל בסביבות שנות 2015, יוצא שעמלת פתיחת תיק הלוואה, מהווה אחוז ניכר מאוד מהתשלום עבור ההלוואה. על מנת להדגים זאת, נתבונן במספרים טיפוסיים המתאימים לשנת 2015. עלות פתיחת תיק היא כ-1,500 שקל. עלות הריבית השנתית על הלוואה של כ-100,000 ש"ח בריבית של 2% לשנה היא כ-2,000 ש"ח. ניתן לראות אם כן, עלות פתיחת התיק, כמעט ומכפילה את עלות ההלוואה.
מיחזור הלוואה

| --- | --- |
 :  ראו גם – עמלת פירעון מוקדם, לוח סילוקין
מיחזור הלוואה הוא החזרת הלוואה באמצעות לקיחת הלוואה אחרת. מבחינת הלווה, פעולת המיחזור מתבטאת בשינוי תנאי ההלוואה. בין הסיבות הנפוצות למיחזור הלוואות:
קושי לעמוד בתנאי תשלום של הלוואה. במקרה זה ניתן לקחת הלוואה המאפשרת פריסה לתשלומים קטנים יותר על פני פרק זמן ארוך יותר.
שיפור במצב הכלכלי של הלווה מאפשר החזרים גדולים יותר בריבית נמוכה יותר.
הזדמנות עסקית יוצאת דופן - למשל זכאות לסיוע ממשלתי לעסק באמצעות הלוואה בריבית נמוכה במיוחד מאפשר למחזר הלוואות קיימות.
ירידה בשיעורי הריבית הנהוגה במשק במהלך תקופת ההלוואה.
מיחזור הלוואות מקובל הן עבור משקי בית, בהם רוב ההלוואות הממחוזרות הן משכנתאות, הן בעסקים והן במגזר הממשלתי.
בדתות > ביהדות

| --- | --- |
 :  ראו גם – הגמ"ח המרכזי, אחריות נכסים, מעמד שלשתן, סאה בסאה, נכס צאן ברזל, שמיטת כספים
לפי ההלכה היהודית ישנה מצווה לתת הלוואות לנצרך ולנזקק לכך. אולם, אסור לקחת או לתת ריבית בעד ההלוואה - כל עוד הלווה הוא יהודי. איסור זה כולל כל סוג של טובת הנאה עבור החזקת ממון השייך לשני, כגון הנחה על תשלום מראש, או ריבית על תשלום בתשלומים.
בעקבות איסור הלכתי זה נהוגות ברוב הבנקים בישראל הלוואות באמצעות היתר עסקה, המאפשרת תשלום ריבית עבור ההלוואה.
בדתות > באסלאם

חל איסור מוחלט על כל מוסלמי להלוות למוסלמי אחר בריבית.
ראו גם

סינדיקציה
רכישה ממונפת
חשבון בנק
בנקאות בישראל
חוק חובת אזהרה בפרסום ושיווק של הלוואה
סילוקית
משוב נזיל
דוח על תזרימי המזומנים
התחייבויות שוטפות
כרטיס חיוב מיידי
משיכת יתר
חוב
דיני חדלות פירעון
עיקול
מיקרו אשראי
משכנתה
אמות מידה פיננסיות
איסור ריבית בדת
משבר הסאבפריים
מכירה בחסר
הלבנת הון
לקריאה נוספת

אברהם וינרוט, ברק מדינה, דיני הלוואות, הוצאת בורסי, 2000
צמרת רובין וניר אהרן, Additionality of government guaranteed loans for SMEs in Israel, Journal of Economics and Finance 45, 2021, עמ' 504–528 doi: 10.1007/s12197-021-09538-8
Vincent J. Signoriello, Commercial loan practices & operations, Rolling Meadows: Bankers Pub, 1990, ISBN 1-55520-134-2
הערות שוליים

↑  בנק ישראל, הוראה בנושא ניהול מסגרות אשראי בחשבונות עובר ושב (עמ' 1), ‏9 בפברואר 2005
↑  בנק ישראל, כרטיסי אשראי - מידע כללי
↑  בנק ישראל, כרטיס אשראי מתגלגל
↑  APR formula explained by Cashfloat (עמ' 1), ‏26 במאי 2015 (באנגלית)
↑  Representative APR (עמ' 1), ‏23 בפברואר 2016 (באנגלית)(הקישור אינו פעיל, 05.10.2021)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533593105171  BnF: cb11970950b (data)  GND: 4011058-8  LCCN: sh85077863  LNB: 000072324  NARA: 10659488 
שכונת שערי חסד בירושלים הוקמה בעזרת מתן הלוואות לבוני הבתים שבה על ידי חברת "שערי חסד גמילות חסדים הכללי", כמפורט בשלט המוצב בשער השכונה
אבל בית מעכה

| --- | --- |

תל אבל בית מעכה ב-1945, צילום מהדרך
 היסטוריה
 תקופות:  תקופת הברונזה המאוחרת, תקופת הברזל 
 אתר ארכאולוגי
 אתר אינטרנט:  http://www.abel-beth-maacah.org/ 
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  33°15′29″N 35°34′52″E﻿ / ﻿33.2580511°N 35.5810069°E﻿ / 33.2580511; 35.5810069
  (למפת אצבע הגליל מוגדלת) אבל בית מעכה(למפת אצבע הגליל רגילה) אבל בית מעכה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אבל בית מעכה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אבל בית מעכה he
 
תל אבל בית מעכה, צילום מ"מצפה דדו" במטולה
אָבֵל בֵּית מַעֲכָה הוא תל באצבע הגליל כ-2 ק"מ דרומית למטולה וכ-2 ק"מ צפונית לקיבוץ כפר גלעדי בצד כביש 90.
היסטוריה

במקום התקיימה ככל הנראה העיר העתיקה אבֵל המוזכרת במקרא כ"אבל בית מעכה". אבֵל הייתה עיר כנענית מתקופת הברונזה הקדומה (מהאלף ה-3 לפנה"ס), שבהמשך (באמצע האלף ה-2 לפנה"ס) הייתה שייכת לממלכת חצור הכנענית.
אבל מצוינת ברשימת הערים שכבש תחותמס השלישי מלך מצרים בשנת 1468 לפנה"ס. אפשר שהכינוי "בית מעכה" מלמד על זיקה היסטורית של העיר לממלכת מעכה המקראית.
במקרא (שמואל ב פרק כ) מצוין כי שבע בן בכרי, שמרד בדוד המלך, הסתתר בעיר זאת. אישה חכמה מאבל שכנעה את תושבי העיר למסור את המורד לידי יואב בן צרויה, שר צבאו של דוד, שצר על העיר.
במאה ה-9 לפנה"ס נכבשה אבל בידי מלך ארם, בן הדד הראשון: ”וַיִּשְׁמַע בֶּן-הֲדַד אֶל-הַמֶּלֶךְ אָסָא, וַיִּשְׁלַח אֶת-שָׂרֵי הַחֲיָלִים אֲשֶׁר-לוֹ עַל-עָרֵי יִשְׂרָאֵל, וַיַּךְ אֶת-עִיּוֹן וְאֶת-דָּן וְאֵת אָבֵל בֵּית-מַעֲכָה; וְאֵת כָּל-כִּנְרוֹת, עַל כָּל-אֶרֶץ נַפְתָּלִי” (ספר מלכים א', פרק ט"ו, פסוק כ'). במאה ה-8 לפנה"ס נכבשה אבל בידי מלך אשור, תגלת פלאסר השלישי: ”בִּימֵי פֶּקַח מֶלֶךְ יִשְׂרָאֵל, בָּא תִּגְלַת פִּלְאֶסֶר מֶלֶךְ אַשּׁוּר, וַיִּקַּח אֶת עִיּוֹן וְאֶת אָבֵל בֵּית מַעֲכָה וְאֶת יָנוֹחַ וְאֶת קֶדֶשׁ וְאֶת חָצוֹר וְאֶת הַגִּלְעָד וְאֶת הַגָּלִילָה, כֹּל אֶרֶץ נַפְתָּלִי, וַיַּגְלֵם אַשּׁוּרָה” (ספר מלכים ב', פרק ט"ו, פסוק כ"ט). שמה מצוין בכתובות אשוריות שבהן רשימה של הערים הכבושות, משנת 733 או 734 לפנה"ס.
במאה ה-13 כתב הגאוגרף המוסלמי יאקות אל-חמאווי על כפר בשם אבל אל-קמח ששכן במקום. הכפר חרב במלחמת העצמאות.
חפירות ארכאולוגיות

חפירות ומחקרים שנערכו במרוצת השנים בתל אבל בית מעכה הובילו לחשיפת שרידים החל מהתקופה הכנענית ועד לימי העות'מאנים.
ב-2012 נערך סקר ארכאולוגי ובשנת 2013 החלו בתל חפירות ארכאולוגיות שנעשות בשיתוף פעולה של האוניברסיטה העברית בירושלים בראשות נאוה פניץ-כהן ורוחמה בונפיל ואוניברסיטת אסוזה פסיפיק (Azusa Pacific University) מאזור לוס אנג'לס בארצות הברית בראשות רוברט מולינס (Robert A. Mullins). אתר זה לא נחפר מעולם. במסגרת חפירות של עונות 2013 עד 2015 נפתחו חמישה שטחי חפירה, שניים בתל התחתון (שטחי F ו-O), אחד באוכף שבין התל התחתון והעליון (השטח A), אחד במדרון המזרחי של התל העליון (שטח B), ושטח K שבמדרון המזרחי בקצה הצפוני של התל התחתון. באתר נמצאו שרידים בעיקר מתקופת הברזל א וב, תקופת הברונזה המאוחרת ותקופת ברונזה התיכונה. בנוסף נמצאו שרידי בנייה מרשימים מהתקופה הפרסית-ההלניסטית הקדומה. אחד הממצאים החשובים ביותר שנמצאו הוא מתקופת הברונזה המאוחרת ב' היה כד קטן שבתוכו נמצאו מטמון כסף.
בשנת 2017 נמצא במקום ראש עשוי פיאנס מצרי של פסלון של מלך או אציל המתוארך למאה ה-9 לפנה"ס.
בשנת 2025, פורסם כי הארכאולוגיות פרופ' נעמה יהלום-מאק וד"ר נאוה פניץ-כהן מהמכון לארכאולוגיה של האוניברסיטה העברית, יחד עם פרופ' רוברט מולינס מאוניברסיטת אזוסה פסיפיק, חשפו אבן גבול מימי הטטרארכיה הרומית. האבן, שנועדה במקורה לסימון גבולות חקלאיים בין כפרים, נמצאה בשימוש משני במתקן מהתקופה הממלוכית.