stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יריד
היסטוריה

מאורעות הדומים ליריד בדרגה זו או אחרת התקיימו ככל הנראה משחר ההיסטוריה האנושית וקשה לקבוע מתי והיכן החל מנהג זה.
ברומא העתיקה נערכו ירידים מרכזיים, יום בו נערך יריד שכזה הוכרז כיום חג, ולא היה נהוג לעבוד במהלכו. הרומאים יזמו ירידים חדשים בפרובינציות הרומאיות באזורי אירופה על מנת להמריץ ולעודד פעילות מסחרית. עם שקיעת האימפריה הרומית במערב נעלמה כמעט כלל הפעילות המסחרית באירופה ובתוכה גם הירידים.
עם עלייתו לשלטון של קרל הגדול בסוף המאה ה-7 התחדשה פעילות מסחרית באירופה המערבית ונוסד אחד הירידים המסחריים הראשונים באירופה של ימי הביניים – יריד סיינט דניס ליד פריז. בהמשך ימי הביניים ותחילת העת החדשה התפתחו עוד מאות רבות של ירידים בכל רחבי אירופה.
בקרב עמים נוצריים היה נהוג לערוך יריד במקביל למאורעות טקסיים, כפתיחת כנסייה, אנשי עסקים היו מנצלים את ההתקהלות והאווירה על מנת למכור את מרכולתם לעיתים אף בתוך חצר הכנסייה עצמה. מנהג זה נפסק כמעט במלואו עם עלייתו לשלטון של הנרי ה-6 שכן הירידים הפכו לעיתים קרובות למרחבים של הפרות סדר ומהומות. הזכות לערוך יריד ניתנה בצו מלכותי מיוחד. בתחילה ניתנו צווים המתירים עריכת ירידים בערים בהן שלט מושל חזק או מנהיג דתי בעל השפעה רבה על האוכלוסייה. בהמשך, ניתנו היתרים לעריכת ירידים בחגים מסוימים או לרגל שחרור אסירים מבתי הסוהר. לאחר פרק זמן מסוים בעקבות ריבוי הירידים נכלל בכל יריד בית משפט שהוקם במיוחד לפרק הזמן בו נערך היריד. בית משפט זה שנקרא Piepowder Court או ה-Pie Poudre היה בעל אחריות שיפוטית על כלל הפעילות המסחרית וההתנהגות הפלילית בתוך גבולות היריד שהיו בעלי תוקף משפטי.
לחלק מהירידים ניתן היה להיכנס ללא דמי כניסה ולחלק מהם היה ניתן להיכנס בתשלום בלבד. לרגל ירידים שהכניסה אליהם חופשית נהוג היה להתיר כניסה לממלכה של סוחרים מארצות זרות, סוחרים אלה נחשבו לבני חסות של הממלכה וזכו להגנה במהלך שהייתם. כל סחורה שהייתה מוכנסת לממלכה על מנת להמכר ביריד הייתה פטורה ממס ועיכובה היה אסור ונחשב לעבירה. ירידים מסוג זה אושרו לרוב על ידי הנסיך.
הירידים תרמו רבות לכלכלת אירופה, במיוחד ירידים שנערכו במזרח התיכון ובארצות מרכז אירופה כדוגמת גרמניה.
בין הירידים המפורסמים בעולם נמצאים: יריד פרנקפורט, יריד נובי, יריד ריגה, יריד ליונס בנורמנדי, וירידי פורטו בלו, וורה קרוז באמריקה.
יריד ברתולומיאו בלונדון, אשר נוסד ב-1133 על ידי המלך הנרי ה-I משמש כרקע למחזה נודע של בן ג'ונסון.
ראו גם

לונה פארק
יריד המזרח
מרכז הירידים והקונגרסים בישראל
הערות שוליים

1 2  fair | market | Britannica, www.britannica.com (באנגלית)
↑  Charles Gross, The Court of Piepowder, The Quarterly Journal of Economics 20, 1906-02, עמ' 231 doi: 10.2307/1883654
↑  Morley, Henry, 1822–1894., Memoirs of Bartholomew fair, Hugh Evelyn, 1973
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565336205171  GND: 4028423-2  LCCN: sh85046910  LNB: 000062142  NARA: 10639186 
פעילויות שעשועים ביריד האווזים של נוטינגהאם באנגליה.
כיכר ברייטשייד

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  כיכר עירונית 
 על שם:  רודולף ברייטשייד 
 כתובת:  שרלוטנבורג 
 מיקום:  שרלוטנבורג-וילמרסדורף 
 מדינה:  גרמניה 
 קואורדינטות:  52°30′17″N 13°20′08″E﻿ / ﻿52.5047°N 13.3356°E﻿ / 52.5047; 13.3356
  (למפת ברלין מוגדלת) כיכר ברייטשייד(למפת ברלין רגילה) כיכר ברייטשייד
 
כנסיית הזיכרון על שם הקייזר וילהלם במרכז כיכר ברייטשייד
כיכר ברייטשייד (בגרמנית: Breitscheidplatz  - ברייטשייד פלאץ) היא כיכר בשכונת שרלוטנבורג (ברובע שרלוטנבורג-וילמרסדורף) שבברלין, דרומית לטירגארטן ובין רחוב קורפירסטנדאם (הקו-דאם) ורחוב בודפשט (Budapester Strasse). בכיכר נמצאים מרכז הקניות אירופה סנטר וכנסיית הזיכרון על שם הקייזר וילהלם.
היסטוריה

הכיכר הוקמה בשנת 1889 באתר שהוכרז כאזור ציד על ידי יואכים השני בשנת 1542. בעת הקמתה נקראה הכיכר "כיכר גוטנברג" (Gutenbergplatz – גוטנברג פלאץ) על שם יוהאן גוטנברג ממציא הדפוס.
בשנת 1892 שונה שמה של הכיכר ל"כיכר אוגוסטה ויקטוריה" (Auguste-Viktoria-Platz – "אוגוסטֶה ויקטוריה פלאץ") על שם הקיסרית הגרמנית אוגוסטה ויקטוריה משלזוויג-הולשטיין. לאחר מלחמת העולם השנייה, ב-31 ביולי 1947, שונה שם הכיכר לשמה הנוכחי, על שם רודולף ברייטשייד, חבר המפלגה הסוציאל-דמוקרטית הגרמנית אשר מת במחנה ריכוז נאצי בשנת 1944.
זמן קצר לאחר הקמת הכיכר הורה הקייזר וילהלם השני להקים את כנסיית הזיכרון על שם הקייזר וילהלם לזכרו של סבו הקייזר וילהלם הראשון. הכנסייה הוקמה בסגנון נאו-רומנסקי על פי תוכניות האדריכל פרנץ שווכטן, האדריכל המלכותי של וילהלם השני.
בתקופה שקדמה למלחמת העולם הראשונה נבנו סביב הכיכר אולמות תצוגה וחנויות רבות. בין שתי מלחמות העולם היו בתי הקפה שסביב הכיכר מקום מפגש לאינטלקטואלים ולאמנים של ברלין, אשר נהגו להיפגש ב"רומאנישס קפה" (Romanisches Café) שנפתח בתקופה שלטונו של הקייזר וילהלם השני (כיום עומד במקום שבו שכן הקפה מרכז הקניות אירופה סנטר).
במהלך מלחמת העולם השנייה, בשנת 1943, נהרסה הכיכר והמבנים שסביבה בהפצצות חיל האוויר המלכותי. לאחר תום המלחמה הכיכר שנותרה במערב ברלין שוקמה והפכה להיות סמל של המערב (כשם שאלכסנדרפלאץ הפך לסמל של מזרח ברלין ושל גרמניה המזרחית). בכיכר נבנו מבני חנויות חדשים, אולם בניגוד לנוהג של הריסת המבנים שנהרסו במלחמה הוחלט להשאיר את הריסות כנסיית הזיכרון כמות שהם, אולם בכיכר, במקום בו עמדה הכנסייה, נבנתה כנסייה חדשה על פי תכנונו של האדריכל המערב גרמני, אגון אייארמן.
בשנת 1965 נבנה בכיכר מרכז הקניות ומגדל המשרדים "אירופה סנטר" – שגובהו 38 מטרים. מרכז קניות זה הפך לאתר בילוי פופולרי ולסמל של מערב ברלין. מרכז הקניות פעיל גם כיום ובו חנויות, מסעדות ובתי קפה.
הכיכר היא אתר תיירותי ידוע בברלין, והכנסייה שבמרכזה הפכה לאחד מסמלי העיר ברלין.
מתקפת שוק חג המולד ב-2016

ב-19 בדצמבר 2016, בסביבות השעה שמונה בערב, דהר נהג משאית גנובה לתוך הקהל בשוק חג המולד בכיכר ברייטשייד, והביא למותם של 12 בני אדם ופציעתם של 49.
הכיכר בלילה
יחסי איסלנד–יוון

| יחסי איסלנד–יוון |
| --- | --- |
איסלנד: יוון


איסלנד: יוון
שטח (בקילומטר רבוע)
103,000: 131,957
אוכלוסייה
394,617: 10,020,238
תמ"ג (במיליוני דולרים)
31,020: 238,206
תמ"ג לנפש (בדולרים)
78,608: 23,773
משטר
רפובליקה

שר החוץ האיסלנדי גוד'לגור ת'ור ת'ורד'רסון (אנ') נפגש עם מקבילו היווני ניקוס דנדיאס בשולי פסגת שרי חוץ של נאט"ו בבריסל, 2019
יחסי איסלנד–יוון הם יחסי החוץ, כלכלה ותרבות בין איסלנד ליוון. יוון מיוצגת באיסלנד באמצעות שגרירותה באוסלו, נורווגיה, ובאמצעות קונסוליית כבוד בעיר רייקיאוויק. איסלנד מיוצגת ביוון דרך שגרירותה באוסלו, נורווגיה, ובאמצעות קונסוליית כבוד באתונה. שתי המדינות הן בעלות ברית איתנות כבר למעלה מ-60 שנה.
הקשר היסטורי

שתי המדינות הן חברות מלאות ב-OECD, כפי שהיו מאז 1961.
קשרים אחרונים

נשיא איסלנד, אולפור רגנר גרימסון, ביקר באתונה בספטמבר 2001, שם נפגש עם הנשיא קוסטנטינוס סטפנופולוס. בביקור חוזר, נשיא יוון, קרולוס פפוליאס הגיע לאיסלנד בתחילת יולי 2006 ונפגש עם נשיא איסלנד, אולפור רגנר גרימסון. בין הנושאים האחרים הם דנו בחיזוק היחסים בין יוון לאיסלנד, בעיקר בתחומים כמו טלקומוניקציה, תרופות ובנקאות, בנוסף למוצרי דגים טבעיים שיובאו מאיסלנד ליוון. קרולוס פפוליאס נפגש גם ברייקיאוויק עם ראש ממשלת איסלנד, גייר הארדה, ודן בנושאים כמו שיתוף פעולה משותף במגזר הכלכלי בבלקן. במהלך ביקור זה חתמו שר החוץ של יוון תיאודורוס קסימיס ושר החוץ של איסלנד ולגרדר סווריסדדרה על הסכם למניעת מיסוי כפול.
ב-28 באוגוסט 2007, אישרו יוון ואיסלנד את קשריהם רבת השנים בפגישה רשמית בין ראש ממשלת יוון קוסטס קרמנליס לראש ממשלת איסלנד, גייר הארדה, "שהיה בביקור עבודה ביוון." דווח כי קרמנליס אמר:
היחסים בין שתי המדינות הם יוצאי דופן, בעוד ששיתוף הפעולה ביניהם מצוין הן ברמה הדו-צדדית והן בארגונים בינלאומיים, אך הוסיף כי קיימות הזדמנויות רבות לקידום שיתוף הפעולה בכלכלה, בהשקעות ובענף התיירות.
ראש ממשלת יוון התעניין גם ב"מאגרי האנרגיה הרבים" של איסלנד. הוא גם הודה במפורש ל"הארד על התמיכה של איסלנד ביוון בסכסוך לגבי שמות מקדוניה."
יחסי סחר והשקעה

בשנת 2008 ייצאה איסלנד באופן ישיר בשווי של 288.7 מיליון קרונה איסלנדית ליוון, וייבאה סחורות בשווי 271.6 מיליון קרונה איסלנדית, או כ-3.5 מיליון דולר לשני הכיוונים בשיעורי אמצע 2008.
בשנת 2005 היה ת'ור ביורגולפסון מעורב בניסיון שנוי במחלוקת לרכוש 16% ממניות חברת Forthnet, חברה יוונית המעורבת בענף הטלקומוניקציה והאינטרנט.
יחסי ארגנטינה–סינגפור

| יחסי ארגנטינה–סינגפור |
| --- | --- |
ארגנטינה: סינגפור


ארגנטינה: סינגפור
שטח (בקילומטר רבוע)
2,780,400: 719.20
אוכלוסייה
45,735,233: 5,842,033
תמ"ג (במיליוני דולרים)
640,591: 501,428
תמ"ג לנפש (בדולרים)
14,007: 85,831
משטר
דמוקרטיה נשיאותית פדרלית: רפובליקה

נשיא ארגנטינה מאוריסיו מאקרי (מימין) יחד עם ראש ממשלת סינגפור לי שיינלונג בשולי פסגת G-20 בבואנוס איירס, 2018
יחסי ארגנטינה–סינגפור הם היחסים הדו-צדדיים בין ארגנטינה לסינגפור.
היסטוריה

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1974.
ב-2018, לאחר ביקור בווייטנאם במסגרת המסע לאזור דרום-מזרח אסיה, הגיע שר החוץ הארגנטינאי חורחה פאוריה לסינגפור, שם נפגש עם ראש הממשלה לי שיינלונג ודן בכמה נושאים הקשורים למערכת היחסים הבילטרלית הפוליטית-כלכלית. פאוריה נפגש גם עם מקבילתו הסינגפורי, ויוויאן בלקרישנן, איתה התייחס לנושאים המרכזיים בסדר היום הדו-צדדי והעולמי ודן עימה על תיקון ההסכם לשירותים אווירי משנת 1997, מה שיאפשר כעת קישורי אוויר טובים יותר בין שתי המדינות ובכך יביא יתרונות בתחום טיולי העסקים והתיירות.
נציגויות דיפלומטיות

סינגפור אינה מיוצגת בארגנטינה לא בדרג השגרירות ולא בדרג הקונסוליה
ארגנטינה מחזיקה שגרירות בסינגפור.
כנפן אוסטרלי

| כנפן אוסטרלי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: עטלפים
משפחה:: Miniopteridae
תת־משפחה:: כנפנים
סוג:: כנפן
מין:: כנפן אוסטרלי
שם מדעי
 Miniopterus australis ‏טומס, 1858

כנפן אוסטרלי (שם מדעי: Miniopterus australis) הוא מין עטלף מהסוג כנפן שבמשפחת הכנפניים החי בדרום-מזרח אסיה מג'אווה ובורנאו באינדונזיה ומזרחה לגינאה החדשה, הפיליפינים ועד צפון אוסטרליה, קלדוניה החדשה ואיי ונואטו שבאוקיינוס השקט.
מאפיינים

אורכו של עטלף הכנפן 40-45 מ"מ, אורך הזרוע 34-41 מ"מ, אורך הזנב עד 47 מ"מ ומשקלו עד 8.3 גרם. צבעו אפרפר-חום עד חום-כהה. הבטן בהירה יותר והראש קטן ובעל אוזניים גדולות ורודות וחוטם ושפתיים רחבות. לכנפן זנב וכנפיים רחבים יחסית לגודלו, מה שנתן לו את שמו. כמו רוב העטלפים, גם עטלף זה משתמש בשמיעתו החזקה כדי להתמצא באמצעות אקולוקציה.
עטלפים אלה חיים ביערות גשם, יערות הרריים ושדות חקלאים לאורך האזור הטרופי של אינדונזיה ואוסטרליה ונחים יחדיו במערות, מנהרות וחללי עצים וממליטים ולד בודד שמגיע לבגרות תוך 7 שבועות. הם פעילי לילה, הם מגיחים יחדיו לצוד חרקים שונים. אך בעת צאתם מהמערה הם עצמם נופלים טרף לטורפים כמו פיתון מנומר, פיתון צ'ילדרן או אפילו אילניות אוסטרליות המחכות לעטלפים שתועים ומתקרבים מדי לדפנות המערה.
הערות שוליים

↑  כנפן אוסטרלי באתר הרשימה האדומה של IUCN
יחסי ארגנטינה–ניגריה

| יחסי ארגנטינה–ניגריה |
| --- | --- |
ארגנטינה: ניגריה


ארגנטינה: ניגריה
שטח (בקילומטר רבוע)
2,780,400: 923,768
אוכלוסייה
45,735,233: 233,892,108
תמ"ג (במיליוני דולרים)
640,591: 362,815
תמ"ג לנפש (בדולרים)
14,007: 1,551
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה פדרלית

שר החוץ הארגנטינאי הקטור טימרמן (מימין) נפגש עם מקבילו הניגרי הנדרי אודאין אג'ומוגוביה בבואנוס איירס, 2011
יחסי ארגנטינה–ניגריה הם יחסי החוץ בין ארגנטינה וניגריה.
סקירה כללית

בשנת 2012 הסתכם הסחר בין המדינות ב-300 מיליון דולר, אולם הוא הצטמצם בשנים שלאחר מכן. בשנת 2015 דחק מייג'ור גנרל אינדיה גרבה, סגן נשיא לשכת הסחר של אבוג'ה בממשלה ובמשקיעים פרטיים מארגנטינה להשקיע בתעשיית בעלי ברית החקלאות בניגריה. באופן ספציפי, הוא הדגיש את הצורך במאמצים משותפים של שותפים עסקיים משתי המדינות בהקמת מפעלי עיבוד בארץ, למוצרים חקלאיים.
נציגויות דיפלומטיות

ארגנטינה מחזיקה בניגריה שגרירות באבוג'ה.
ניגריה מחזיקה בארגנטינה שגרירות בבואנוס איירס.
כנפיים בחשיכה

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  סיפור "עיני הנשר" של נל שיפמן
 בימוי:  ג'יימס פלאד 
 הופק בידי:  ארתור הורנבלאוו ג'ונייר 
 תסריט:  פרנק פרטוס, ג'ק קירקלנד
 עריכה:  ויליאם שיאה
 שחקנים ראשיים:  מירנה לוי קרי גרנט
 מוזיקה:  היינץ רומהלד
 צילום:  ויליאם מלור 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  פרמאונט 
 הקרנת בכורה:  1 בפברואר 1935
 משך הקרנה:  75 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט הרפתקאות, סרט רומנטי 
 דף הסרט ב־IMDb
 
כנפיים בחשיכה (באנגלית: Wings in the Dark) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1935 בבימויו של ג'יימס פלוד, עם קרי גרנט ומירנה לוי בתפקידים הראשיים.
לוי וגרנט הופיעו ביחד בעוד שני סרטים - הרווק ובת הטיפש עשרה (1947) ומר בלנדינגס בונה את בית חלומותיו (1948).
התסריט מבוסס על הסיפור "עיני הנשר" של נל שיפמן (אנ').
תקציר העלילה

שילה מייסון (מירנה לוי) היא טייסת המתפרנסת מכתיבת הודעות באוויר וממופעים אירובטים בידוריים שמשיג לה הסוכן הממולח שלה ניק ויליאמס (רוסקו קארנס). היא מאוהבת באלוף הטיסה, קן גורדון (קרי גרנט) שעובד על המצאת מכשיר טייס אוטומטי שייאפשר ניווט וטיסה בתנאים של חוסר ראות.
גורדון רוצה לטוס עם מטוס הלוקהיד שלו ביחד עם המכונאי והעוזר של מאק (הוברט קאוואנה) בעזרת הטייס האוטומטי לפריז אבל הסוכן שלו, טופ הרמן (דין ג'אגר) מודיע לו שלא קיבל אישור לכך.
שילה מגיעה לעודד אותו אבל אז קורית התפוצצות בתנור החימום בביתו והוא מתעוור.
גורדון המתוסכל פורש לביתו בכפר. שילה ומאק מגיעים אליו ונותנים לו כלב נחייה בשם "ברק" (אנ'). בתחילה הוא מסרב אבל אחר כך הוא נקשר לכלב. הוא מתחיל לכתוב מאמרים על הטייס האוטומטי אך הם נדחים. שילה אומרת לו שהמאמרים התקבלו ומשלמת לו מכיסה את "התמלוגים".
ויליאמס מציע לשילה להשתתף בתחרות של טיסה ארוכה ממוסקבה לניו יורק כדי לזכות בפרס של 25,000 דולר. היא מסכימה כי ברצונה להרוויח זאת כדי שתוכל להינשא לקן.
לקראת סוף הטיסה מסתבכת שילה בטיסה בערפל כבד וחוסר ראות. בעזרתו של מק מצליח קן לחזור לשדה התעופה ולעלות על המטוס שלו עם הטייס האוטומטי. הוא מכוון את שילה לנחות ומודיע לה כי לאחר הנחיתה הוא מתכוון להמריא מייד לעבר הים עד שהדלק שלו יאזל וכך הוא יסיים את חייו.
הם נוחתים ושילה מתנגשת בכוונה במטוסו כדי שלא יוכל להמריא. הם מוקפים בקהל וצלמים ומתחבקים. קן חש בהבזקי המצלמות ומקווה שהראייה שלו תחזור.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| קרי גרנט | קן גורדון | טייס |
| מירנה לוי | שילה מייסון | טייסת |
| רוסקו קרנס | ניק ויליאמס | הסוכן של שילה |
| הוברט קאוואנה | מאק | עוזר של קן גורדון |
| דין ג'אגר | טופ הרמון | הסוכן של קן גורדון |
קרי גרנט (העיוור) עם הכלב "ברק"
יחסי ארגנטינה–מצרים

| יחסי ארגנטינה–מצרים |
| --- | --- |
ארגנטינה: מצרים


ארגנטינה: מצרים
שטח (בקילומטר רבוע)
2,780,400: 1,001,450
אוכלוסייה
45,735,233: 116,996,270
תמ"ג (במיליוני דולרים)
640,591: 395,926
תמ"ג לנפש (בדולרים)
14,007: 3,384
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה

שר החוץ הארגנטינאי חורחה פאוריה עם שרת ההשקעות ושיתוף הפעולה הבינלאומי של מצרים סהר נסר, 2019
יחסי ארגנטינה–מצרים הם היחסים הדיפלומטיים של ארגנטינה ומצרים. יחסים דיפלומטיים רשמיים בין שניהם כוננו בשנת 1947.
סקירה כללית

המדינות חתמו על שיתוף פעולה כלכלי בשנת 1998, במהלך ביקורו של עבדול שרה, המזכ"ל של התאחדות לשכות הסחר המצריות בארגנטינה.
ראש המדינה הארגנטינאי הראשון שערך ביקור רשמי במצרים היה קרלוס מנם, שנסע למצרים בשנת 1988 וצפה בפתיחת הכור האטומי המצרי, שנבנה בסיוע ארגנטינאי.
כריסטינה קירשנר, נשיאת ארגנטינה, ערכה ביקור רשמי במצרים בנובמבר 2008 ונפגשה עם נשיא מצרים, חוסני מובארכ, וכן עם מזכ"ל הליגה הערבית, עמר מוסא. בפמלייתה נכללו נציגים של 80 חברות ארגנטינאיות, שנפגשו עם 300 אנשי עסקים מצריים כדי לדון בהסדרי סחר אפשריים. המפגשים בין נציגי העסקים של שתי המדינות התמקדו בהרחבת היכולת של העסקים הארגנטינאים להגיע לשווקים המצריים במזון, מוצרים מכניים ובנזין.
בשנת 1999 נסע שר הפנים של ארגנטינה קרלוס קוראץ' לקהיר, שם נפגש עם שר הפנים המצרי חביב אל-עאדלי לדיונים על שיתוף פעולה בין שתי המדינות בהתמודדות עם טרור ופשע מאורגן. אחריה הגיעה משלחת ארגנטינאית בראשות חורחה גונזלס, סגן שר הכלכלה של ארגנטינה, שנסעה לקהיר כדי לדון בהסכמים על השימוש בנמלים.
נציגויות דיפלומטיות

ארגנטינה מחזיקה במצרים שגרירות בקהיר.
מצרים מחזיקה בארגנטינה שגרירות בבואנוס איירס.
ראו גם

יחסי החוץ של מצרים
יחסי איסלנד–ליטא

| יחסי איסלנד–ליטא |
| --- | --- |
איסלנד: ליטא


איסלנד: ליטא
שטח (בקילומטר רבוע)
103,000: 65,300
אוכלוסייה
394,617: 2,851,781
תמ"ג (במיליוני דולרים)
31,020: 77,836
תמ"ג לנפש (בדולרים)
78,608: 27,294
משטר
רפובליקה פרלמנטרית: רפובליקה פרלמנטרית נשיאותית

יחסי איסלנד–ליטא כוננו רשמית במאה ה-20. בשנות ה-20 איסלנד הייתה עדיין חלק מדנמרק, שהכירה בעצמאותה של ליטא ב-1 בנובמבר 1922. ב-1 בפברואר 1991, איסלנד הפכה למדינה הריבונית הראשונה שהכירה ברפובליקת ליטא שהייתה עדיין חלק מברית המועצות ודרשה ממנה עצמאות. שר החוץ האיסלנדי דאז יון בלדווין האניבלסון תרם את המרב לפעולה זו. כתוצאה מהמהלך הדיפלומטי הנועז, ספגה איסלנד סנקציות מברית המועצות. ההכרה המוקדמת באיסלנד זכורה לעיתים קרובות בליטא, הרחובות הבאים נקראים על שם איסלנד או בירתה: כביש איסלנד בקובנה, רחוב איסלנדיג'וס בוילנה, רחוב רייקיאוויקו בקלייפדה. כמו כן וילנה ורייקיאוויק הן ערים תאומות. ב-26 באוגוסט אותה שנה, שתי המדינות כוננו מחדש רשמית את היחסים דיפלומטיים ביניהן. שתי המדינות חברות באו"ם, בנאט"ו וב-OECD.
תקשורת של פוליטיקאים איסלנדים עם פוליטיקאים ליטאים מתקיימת גם באמצעות קבוצת סיימאס האיסלנדית ליחסים בין-פרלמנטריים עם המדינות הנורדיות.
היסטוריה

היחסים בין שתי המדינות כוננו ב-1922, כאשר איסלנד הייתה חלק מדנמרק.
הכיבוש הסובייטי ניתק את היחסים בין ליטא ואיסלנד, שבינתיים הפכה לעצמאית לחלוטין מדנמרק. במהלך שנות הכיבוש הסובייטי, איסלנד לא הכירה במדינות הבלטיות כחלק מברית המועצות. עם זאת, לטענת גודני יוהאנסון, מדיניות אי ההכרה לא פגעה במסחר - איסלנד לא החרימה את נמל קלייפדה, ובשנת 1978 שגריר איסלנד במוסקבה ביקר ברפובליקות הבלטיות הסובייטיות.
היסטוריה > היחסים בין הרפובליקה המשוחזרת של ליטא ואיסלנד (1991–הווה)

היחסים בין ליטא ואיסלנד טובים מאוד, בהתחשב בעובדה שאיסלנד הייתה המדינה הראשונה שהכירה בליטא. באותה תקופה שר החוץ של איסלנד, היה שר החוץ היחיד של מדינת המערב שלא נרתע מלהגיע לווילנה על מנת להביע עימה סולידריות, מיד לאחר הכרזת העצמאות של ליטא.
כבר ב-18 במרץ 1993, נשיא ליטא אלגירדס ברזאוסקאס קיים ביקור ממלכתי באיסלנד. זה היה ביקורו החוץ השני של נשיא ליטא לאחר שיום לפני ביקר בדנמרק.
ב-1994 ארנור חניבלסון מונה לקונסול הכבוד של ליטא באיסלנד.
ב-2009 וב-2015 נשיא איסלנד, אולפור רגנר גרימסון ביקר בליטא.
לציון מאה שנה להכרזת העצמאות של ליטא, ביקר נשיא איסלנד, גודני יוהאנסון בליטא, שגם הביע את ברכותיו בווידאו קליפ קצר.
באיסלנד יש קהילה ליטאית גדולה, שרוב חבריה חיים באזור הבירה.
יחסים כלכליים

ב-2016, לפי הנתונים, הסחר בין ליטא לאיסלנד מגיע ל-35.8 מיליון אירו, הסחר ה-53 בגודלו בעולם באותה שנה. היצוא מליטא כולל יבוא דגים טריים וצנונים (41.8%), דגים קפואים (33.2%), תרופות (5.3%), מכונות אחרות להכנה או לייצור תעשייתי של מוצרי מזון או משקאות (4%), לא מגולפים או מסורקים (3.3%).
עד 2,000 תיירים איסלנדים מבקרים בליטא מדי שנה.
נציגויות דיפלומטיות

ליטא מיוצגת באיסלנד באמצעות שגרירותה בקופנהגן, דנמרק, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד ברייקיאוויק.
איסלנד מיוצגת בליטא באמצעות שגרירותה בהלסינקי, פינלנד, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד בווילנה.
יחסי ארגנטינה–מלזיה

| יחסי ארגנטינה–מלזיה |
| --- | --- |
ארגנטינה: מלזיה


ארגנטינה: מלזיה
שטח (בקילומטר רבוע)
2,780,400: 329,847
אוכלוסייה
45,735,233: 35,663,114
תמ"ג (במיליוני דולרים)
640,591: 399,649
תמ"ג לנפש (בדולרים)
14,007: 11,206
משטר
דמוקרטיה נשיאותית פדרלית: מונרכיה חוקתית פדרלית

יחסי ארגנטינה–מלזיה הם היחסים הדיפלומטיים שבין הרפובליקה הארגנטינאית לבין מלזיה.
סקירה כללית

היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין ארגנטינה למלזיה כוננו ב-7 ביוני 1967, ארבע שנים לאחר הקמתה של מלזיה. באוגוסט 1983, נפתחה בקואלה לומפור שגרירות. מלזיה פתחה את שגרירותה בבואנוס איירס ב-1989. היחסים בין המדינות הם לבביים. ב-23 באוגוסט 2011, סגני שרי החוץ של ארגנטינה ומלזיה דנו בסוגיית האנרגיה והמזון. במהלך הדיון, הסגנים הדגישו את ההבנה הדו-צדדית ואת המשבר הכלכלי העולמי. המדינות הביעו עניין משותף בחיזוק הקשרים הכלכליים והמסחריים. המדינות חתמו על הסכם למניעת כפל מס בשנת 1997.
יחסים כלכליים

בין מלזיה לארגנטינה קיים שיתוף פעולה כלכלי מלא. מלזיה מייצאת אל שוודיה סחורות בשווי מאות מיליוני דולרים וארגנטינה מייצאת אל מלזיה סחורה בשווי מאות מיליוני דולרים ואף יותר מכך.
בשנת 2015, שווי הסחורה שיוצאה ממלזיה לארגנטינה הוא 357 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר טלפונים, שמן דקלים, מיקרופונים, מעגלים משולבים ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מארגנטינה למלזיה הגיע לסך 996 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר תירס, סויה, זרעי שמן ועוד.
בשנת 2014, שווי הסחורה שיוצאה ממלזיה לארגנטינה הגיעה לסך 416 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר מדפסות, מיקרופונים, כרטיסי מסך ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מארגנטינה למלזיה הגיעה לסך 1.11 מיליארד דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר סויה, שמן סויה, תירס ועוד.
ייצוג

ארגנטינה מיוצגת במלזיה על ידי שגרירות בקואלה לומפור, בירת מלזיה.
מלזיה מיוצגת בארגנטינה על ידי שגרירות בבואנוס איירס, בירת ארגנטינה.
יחסי ארגנטינה–מרוקו

| יחסי ארגנטינה–מרוקו |
| --- | --- |
ארגנטינה: מרוקו


ארגנטינה: מרוקו
שטח (בקילומטר רבוע)
2,780,400: 446,550
אוכלוסייה
45,735,233: 38,168,990
תמ"ג (במיליוני דולרים)
640,591: 141,109
תמ"ג לנפש (בדולרים)
14,007: 3,697
משטר
דמוקרטיה נשיאותית פדרלית: מונרכיה חוקתית

פגישה של שר החוץ המרוקאי נאסר בוריטה ושר החוץ הארגנטינאי חורחה פאוריה ברבאט, 2018
יחסי ארגנטינה–מרוקו הם היחסים הדו-צדדיים שבין הרפובליקה הארגנטינאית לבין ממלכת מרוקו. שתי המדינות חברות ב-G77.
לארגנטינה שגרירות ברבאט בירת מרוקו, ואילו למרוקו שגרירות בבואנוס איירס.
היסטוריה

ארגנטינה הכירה בעצמאות מרוקו ב-1956, והייתה בין המדינות הראשונות לעשות כן. כמה שנים לאחר מכן, ב-1960 שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים.
סהרה המערבית

בשנת 2003 חידש נשיא ארגנטינה אדוארדו דואלדה את הגיבוי שקיבלה מרוקו מבואנוס איירס בדבר השלמות הטריטוריאלית שלה. "בעידן הגלובליזציה ארגנטינה לא תקבל בדלנות ואת ייסודן של ישויות מיקרוסקופיות" אמר נשיא ארגנטינה בפגישה שערך עם אחמד קדירי, סגן יושב הראש של הבית העליון בפרלמנט המרוקאי.
שגריר ארגנטינה למרוקו, אדוארדו פיוצי, אמר ב-2003 כי מדינתו לא מכירה בחזית פוליסריו וכי היא תמיד גינתה את המצב במחנות שבטינדוף, עיירה בסמוך לגבול אלג'יריה-מרוקו.
סחר

ארגנטינה ומרוקו חתמו בשנת 2000 על שלוש אמנות מרכזיות בנוגע לסחר, דיג ושיתוף הפעולה המסחרי ביניהן.
בשנת 2018 הסתכם היקף הסחר בין המדינות בכ-490 מיליון דולר. בין הסחורות שייצאה ארגנטינה למרוקו נמצאים דגנים, שומנים מן החי והצומח ועוד; עיקר הסחורות שייצאה מרוקו לארגנטינה כולל דשן, מלח, גופרית, אדמה, סלעים, טיח, סיד ומלט.
יצחק פולקר

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־13 
 פטירה:  המאה ה־15 
 מדינה:  ספרד 
 תקופת הפעילות:  ? – המאה ה־15 
 חיבוריו:  עזר הדת
 
יצחק בן יוסף אבן פולקר (Pollegar/Polqar) היה פילוסוף יהודי בספרד של המאה ה־14, פייטן ופולמוסן. תלמידו של אבנר מבורגוס, המלומד היהודי שהמיר את דתו לנצרות. לא ידוע רבות על חייו, אך משערים (על סמך שיר שנכתב על אודותיו) כי היה נכבד מאוד במקומו, חכם בתורה ומדע, וכנראה גם רופא ומשורר.
חיבורו המפורסם ביותר של פולקר הוא 'עזר הדת' המחולק לחמישה ספרים, וכולל פולמוסים מחורזים בסוגת הדיאלוג. פולקר הגן על ההלכה והתלמוד, אך כפר בסמכותה של האגדה. ההלכה לא נועדה לסייע לאלהים, אלא לאדם. לכן גם לא צפויה לאדם תמורה אלהית על שמירת ההלכה מעבר לתועלת האנושית הישירה בעצם שמירתה. בכך ביקש פולקר לענות בפשטות על שאלת 'צדיק ורע לו'. הגמול האמיתי על צדקות ותורה מצוי אך ורק בעצם השגתן של מעלות אלו.
הספר הפותח את 'עזר הדת' מוקדש להצדקת היהדות מול המומרים והנוצרים. הספר השני מתפלמס כנגד ספקני האמונה. הספר השלישי מתפלמס כנגד האסטרולוגיה. הספר הרביעי מוקדש לפרשנות הנכונה למקרא ובו מתפלמס פולקר הן כנגד פרשנות מילולית מדי של כתבי הקודש והן כנגד פרשנות אלגורית, בנוסח הנוצרי. הספר החמישי החותם את החיבור מתפלמס כנגד הכופרים בנצחיותה של הנשמה. ואולם, בניגוד לאבנר מבורגוס שהתיימר להצדיק את נצחיותה של הנשמה, הסכים פולקר רק לנצחיותה של 'נשמה' כללית עולמית, ולא של נשמה אינדיבידואלית כלשהי.
ספר ב' (כנגד ספקני האמונה) נכלל ונדפס מחדש כחיבור נפרד בתוך ספרו של ר' אליעזר אשכנזי, טעם זקנים (פרנקפורט 1855). הדיאלוג בספר זה הוא בין 'תורני' זקן לבין צעיר 'פילוסוף'. בספר ד' של עזר הדת תוקף פולקר, בין השאר, גם את המקובלים ואת הנוהים אחר מאגיה. חלק ספציפי זה של חיבורו נדפס מחדש על ידי ישעיה (איזידור) לייב. במאה העשרים הוהדר ספר 'עזר הדת' ונדפס בשלמותו. תחילה בלונדון 1906 ולבסוף במהדורה אקדמית מוערת ומבוארת בידיו של יעקב לוינגר (תל אביב תשמ"ד).
מלבד ספרו (1) עזר הדת, חיבורים נוספים של פולקר הם: (2) 'אגרת החרפת' - פולמוס כנגד 'מנחת קנאות' של אבנר מבורגוס. (3) חיבור בשפה הספרדית כנגד האסטרולוגיה, (4) תרגום עברי (הושלם בשנת 1307) לחלק ג' בספר 'כוונות הפילוסופים' של אל-ע'זאלי. [זהו ניסיון להמשיך את מלאכת התרגום לעברית בה פתח יצחק אלבלג]. (5) כמה שירי חרוזים.
הערות שוליים

↑  על מתקפה זו השיב אבנר מבורגוס ב"תשובה למחרף" - חיבור תשובה לאגרת החרפת של תלמידו לשעבר, רבי יצחק פולקר. אבנר דן שם באריכות באמונות השילוש וההתגלמות-בבשר ומבקר את הפילוסופים היהודים.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266500505171  BnF: cb150284369 (data)  ISNI: 0000 0001 1639 4882  LCCN: n88174665  NKC: ola20231198512  NLA: 46738778  NTA: 156969297  SUDOC: 117863777  VIAF: 50028603   WorldCat (עם VIAF): 50028603
כיכר יוזף פילסודסקי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  כיכר עירונית 
 על שם:  יוזף פילסודסקי 
 מיקום:  שרודמיישצ'ה 
 מדינה:  פולין 
 קואורדינטות:  52°14′28″N 21°00′46″E﻿ / ﻿52.241225°N 21.01276111°E﻿ / 52.241225; 21.01276111
  (למפת ורשה מוגדלת) כיכר יוזף פילסודסקי(למפת ורשה רגילה) כיכר יוזף פילסודסקי
 
מראה חלקי של הכיכר ב-2013. במרכז התמונה נראה קבר החייל האלמוני שבשוליה
כיכר יוזף פילסודסקי היא מהכיכרות הגדולות בעיר ורשה, בירת פולין.