stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מירוסלאב קאדלץ
קריירה בינלאומית

קאדלץ החל לשחק בנבחרת צ'כוסלובקיה בשנת 1987, והשתתף עמה במונדיאל 1990, בו היה אחד המצטיינים, שהובילו את הנבחרת לרבע הגמר, בו הודחה צ'כוסלובקיה לאחר הפסד לנבחרת גרמניה המערבית בתוצאה 1-0. לאחר פירוק צ'כוסלובקיה עבר קאדלץ לשחק בנבחרת צ'כיה, עמה הגיע לגמר יורו 1996, בו הפסידה הנבחרת הצ'כית 2-1 לנבחרת גרמניה משער זהב של אוליבר בירהוף בהארכה. הופעתו האחרונה של קאדלץ במדי נבחרת צ'כיה נערכה בשנת 1997, ולזכותו 38 הופעות במדי נבחרת צ'כוסלובקיה ו-26 הופעות במדי נבחרת צ'כיה.
חיים אישיים

מירוסלאב קאדלץ הוא אביו של מיכל קאדלץ, שמשחק בפנרבחצ'ה ובנבחרת צ'כיה נכון לפברואר 2016.
תארים

עם קייזרסלאוטרן:
אליפות הבונדסליגה (2): 1990/91, 1997/98
הגביע הגרמני: 1995/96
אליפות הבונדסליגה השנייה: 1996/97
מלון ארמון טאג' מהאל

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית מלון 
 על שם:  טאג' מהאל 
 כתובת:  Colaba 
 מיקום:  מומבאי 
 מדינה:  הודו 
 בעלים:  קבוצת טאטא 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1903
 תאריך פתיחה רשמי:  1903 
 סגנון אדריכלי:  Indo-Saracenic architecture 
 מידות
 קומות:  4 
 קואורדינטות:  18°55′18″N 72°49′59″E﻿ / ﻿18.92164°N 72.83317°E﻿ / 18.92164; 72.83317
 אתר רשמי
  (למפת מומבאי מוגדלת) מלון ארמון טאג' מהאל(למפת מומבאי רגילה) מלון ארמון טאג' מהאל
 
משמאל: המבנה העיקרי של המלון. מימינו: מגדל טאג' מהאל. לפני המגדל נראה מונומנט השער להודו
מראה החצר האחורית של המלון שבה בריכת שחייה
מלון ארמון טאג' מהאל הוא בית מלון בדרגה של חמישה כוכבים בעיר מומבאי שבהודו. המלון, מהידועים ביותר בעיר, שוכן לחוף הים הערבי בדרום־מזרח העיר בסמוך למונומנט השער להודו. הוא מוכר גם בשמות מלון טאג' מהאל והטאג'.
המלון זכה שלא בטובתו בפרסום נוסף לאחר שהיה בין היעדים שהותקפו במסגרת מתקפת הטרור במומבאי ב-2008.
המלון

המבנה המקורי של המלון נבנה בהזמנתו של התעשיין ההודי ג'מסטג'י טאטה (Jamsetji Tata) בסגנון האדריכלות ההודית-סרסנית (אנ') ובו שש קומות. הוא נפתח ב-16 בדצמבר 1903. מתכנניו היו האדריכלים סיטאראם קנדראו ויידיה (Sitaram Khanderao Vaidya) וד.נ. מירזה (D. N. Mirza). הכניסה למלון, הממוקמת כיום ממזרח, נמצאה במקור בצדו המערבי, בחצר שבה נמצאת כיום ברכת המלון.
בקרבת המלון הושלמה ב-1924 הקמת מונומנט השער להודו על גבי שטח ים שיובש לשם כך.
מאז פתיחתו צבר המלון מוניטין רבים לאחר שהתארחו בו מדינאים, תעשיינים, שחקנים ואח"מים נוספים, רבים מהם ממדינות המערב.
במהלך מלחמת העולם הראשונה הוסב המלון לבית חולים צבאי שהכיל 600 מיטות.
בשנת 1973 נפתח ליד המבנה המקורי של המלון אגף נוסף בסגנון ארכיטקטוני שונה - מגדל טאג' מהאל ובו 20 קומות. מתכנניו היו דאראיוס בטליוואלה (Daraius Batliwala) ורוסטום פאטל (Rustom Patell).
במלון מצויים 560 חדרים ו-44 סוויטות ומועסקים בו 1,600 עובדים. הוא נמצא בבעלות רשת בתי המלון Taj Hotels.
המלון > מתקפת הטרור ב-2008

המלון הותקף על ידי מחבלים בשעת ערב ב-26 בנובמבר 2008, כאחד מתשעה אתרי התקפות. באותה עת שהו בו כ-450 אורחים, שהמחבלים תפסו מביניהם בני ערובה. כוחות צבא הודים נכנסו למלון כדי לטהרו ממחבלים. הקרבות בתוכו נמשכו יותר משתי יממות ורק בבוקר ה-29 בנובמבר הוכרז על סילוק המחבלים מתוכו. לפחות 31 אנשים נהרגו במהלך הקרבות בתוך המלון.
המלון היה סגור עת ארוכה לאחר ההתקפה. מגדל טאג' מהאל, שניזוק פחות, שב ונפתח ב-21 בדצמבר. המבנה הוותיק שב ונפתח לאחר שיקום ביום העצמאות של הודו, 15 באוגוסט 2010. בנובמבר 2010 היה נשיא ארצות הברית ברק אובמה לראש המדינה הראשון שהתארח במלון לאחר שנפתח מחדש.
מלון אשל השומרון

| --- | --- |

 מיקום:  אריאל, ישראל
 סוג המלון:  מלון נופש
 חדרים:  98
 בניית המלון
 תאריך פתיחה:  1991
 אדריכל:  טומס לייטרסדורף ודודי גלוסקין
 קואורדינטות:  32°06′27″N 35°09′46″E﻿ / ﻿32.1074°N 35.162680555556°E﻿ / 32.1074; 35.162680555556
 אתר האינטרנט של המלון
  (למפת צפון השומרון מוגדלת) מלון אשל השומרון(למפת צפון השומרון רגילה) מלון אשל השומרון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מלון אשל השומרון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מלון אשל השומרון
 
מלון אשל השומרון הוא בית מלון, השוכן בצומת אריאל שבשומרון. זהו בית המלון היחיד בשומרון המופעל על ידי צוות ישראלי. במלון כ-94 חדרי אירוח וארבע סוויטות, וכן בריכת שחייה, גן ואולמות כנסים. שירות ייחודי שמציע מלון "אשל השומרון" הוא מטווח וחנות לנשק ותחמושת. את המלון תכננו האדריכלים טומס לייטרסדורף ודודי גלוסקין.
יזמי המלון והבעלים הם בני הזוג טובה ומנחם גלבוע מאריאל. עד היום פעילים הבעלים בניהול המלון יחד עם טוביה גלברד.
היסטוריה

המלון נחנך בשנת 1991, אך עקב פריצת האינתיפאדה הראשונה נרתעו ישראלים רבים מלהתארח במלון והוא עמד על סף סגירה. עם דעיכת האינתיפאדה הראשונה החל המלון להתאושש, והפך פופולרי בקרב בני הציונות הדתית וכן בקרב נוצרים פרו-ישראלים.
בחודש מרץ 2002 אירע פיגוע התאבדות בלובי המלון, ובו נפצעו 14 אנשים. לאחר הפיגוע עבר המלון שיפוץ נרחב. ב-27 באוקטובר 2002 מחבל פלסטיני ביצע פיגוע התאבדות בתחנת דלק הסמוכה למלון, אשר גרם למותם של שלושה חיילי צה"ל.
בפיגוע במלון במרץ 2002 נפצעה טובה גלבוע ובפיגוע בתחנת הדלק באוקטובר 2002 נפצע קשה מנחם גלבוע. בפיגוע ביצע מנחם גלבוע פעולת גבורה וסייע בניטרול המחבל ובכך מנע מותם של חיילים רבים. על מעשה גבורה זה קיבל האזרח גלבוע אות הוקרה מיוחד מאלוף פיקוד המרכז.
במרץ 2007 עתר המלון לבג"ץ בדרישה לנתקו מאריאל ולהעניק לו מעמד של רובע אוטונומי, בנימוק שאינו זוכה להסדרי ביטחון נאותים, ואינו מקבל מהעירייה פתרונות בתחום המוניציפלי. עתירת הבג"ץ נמחקה בהסכמה. במקביל הוגשה תביעת נזיקין נגד העירייה בה היא נדרשת לשלם הוצאות עבור פעולות שהייתה אמורה לבצע על פי חוק ולא ביצעה.
אשל השומרון משמש כיום בעיקר כמרכז אירוח לאנשי אקדמיה ואינטלקטואלים מהימין. המלון הוא מרכז הכנסים של מועצת יש"ע ושל מכונים המזוהים עם הימין, דוגמת מרכז שלם. כמו כן נערכות במלון שבתות אירוח וסמינרים, הן פרטיים והן ציבוריים. זוגות צעירים רבים מהתנחלויות ובני הציונות הדתית עורכים את חופותיהם במלון, סביב הבריכה. המלון פופולרי גם בקרב קבוצות תיירים נוצריות פרו ישראליות, המזוהות ברובן עם האוונגליזם, בעיקר מארצות הברית ובמידה פחותה גם מסקנדינביה וממדינות בנלוקס, המבקרות בשומרון.
במאי 2017 החליטה הנהלת המלון לעבור להשגחת כשרות פרטית במקום השגחת הכשרות של הרבנות. משמעות ההחלטה היא שהמלון אינו יכול לפרסם עצמו ככשר משום שעל פי החוק, ופסיקת בג"ץ בעניין, יכולה רק כשרות מטעם הרבנות להציג עסק ככשר.
הערות שוליים

↑  הותר לפרסום שמות שניים מההרוגים בפיגוע באריאל, באתר ערוץ 7, 27 באוקטובר 2002
↑  סיגל נובוסלסקי, בגצ הורה למחוק עתירה נגד העירייה, באתר local,‏ 28 במרץ 2007
↑  צבי שיימן, ‏"מלון אשל השומרון לא יוכל להציג את עצמו ככשר", באתר "סרוגים", 25 במאי 2017
מועז חסן

מועז חסן (בערבית: معز حسن, בצרפתית: Mouez Hassen; נולד ב-5 במרץ 1995 בפרז'וס שבצרפת) הוא כדורגלן צרפתי-תוניסאי המשחק בעמדת השוער בקלאב אפריקן.
קריירת מועדונים

חסן גדל במחלקות הנוער של סטאד רפאל ושל פרז'וס. בשנת 2010 הגיע למחלקת הנוער של ניס מליגת העל הצרפתית. בשנת 2012 החל חסן לשחק בניס II, קבוצת המילואים של המועדון. ב-25 בספטמבר 2013 ערך חסן את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, כששיחק 90 דקות בהפסד 0–2 לנאנט במסגרת המחזור השביעי בליגה. בשל הרחקתו של דויד אוספינה, השוער הראשון של המועדון. הוא ערך חמש הופעות ליגה בעונת 2013/2014. בעונת 2014/2015, לאחר עזיבתו של דויד אוספינה לארסנל, היה חסן השוער הראשון של הקבוצה, וערך 30 הופעות ליגה. בעונת 2015/2016 ערך חסן 14 הופעות ליגה נוספות. בנובמבר 2019 חתם על חוזה לעונה אחת בקבוצת סרקל ברוז' הבלגית.
קריירה בינלאומית

ב-27 במרץ 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת תוניסיה. נכלל בסגל נבחרת תוניסיה לטורנירים מונדיאל 2018 וגביע אפריקה לאומות 2019.
נכלל בסגל נבחרת תוניסיה לטורניר מונדיאל 2022.
נכלל בסגל נבחרת תוניסיה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.
מנחם זיגלבוים

אין תמונה חופשית
מנחם זיגלבוים (נולד בתשל"ג, 1973) הוא סופר ומעורכי שבועון בית משיח.
ביוגרפיה

זיגלבוים נולד וגדל בפתח תקווה, למד בישיבות חב"ד. נשוי לרות ומתגורר ברמת גן.
בתקופת לימודיו בישיבה, פרסם בשבועון כפר חב"ד סיפורי צדיקים וכתבות על אישים חב"דיים ופעילות חב"דית ברחבי תבל. ובשנים אלו שילב פרסום מאמרים וכתבות תחת שמו האמיתי ובשמות עט.
משנת 1999 מכהן כעורך בשבועון בית משיח ובמקביל מפרסם בעיתון, מאות מאמרים וכתבות, במגוון נושאים, ובהם חשיפות רבות הקשורות לתולדות תנועת חב"ד.
בשנים הראשונות כסופר, פרסם ספרים ובהם סיפורי צדיקים מעובדים על ידו בסגנון דרמטי ושוטף ובשנים הבאות שילב בין הוצאת ספרי היסטוריה, ביוגרפיה וסיפורי צדיקים מעובדים.
למד קאוצ'ינג באוניברסיטת בר-אילן, כן למד והשתלם בלימודי ייעוץ זוגי והנחיית קבוצות. במקביל השתלם בלימודי גישור וכלכלה משפחתית בי.נ.ר.. טורים בנושאים אלה הוא מפרסם באתרי החדשות החרדים "כיכר השבת" וחרדים10. בנוסף, הוא מגיש פינה בנושא, מדי יום שישי, בשידורי רדיו קול חי.
ספריו

מרומם ואיש עליה - ביוגרפיה - הרב מנחם מנדל מויטבסק
סיפורים מחדר הרבי - האנשים הקרובים לרבי מנחם מנדל שניאורסון מספרים, 2006
הנסיך השישי - ילדות רבי יוסף יצחק שניאורסון הרבי השישי של חב"ד.
מאחורי קווי האויב - פעולות שלוחי חב"ד במדינות עוינות, 2016
דוד עבדי - ביוגרפיה - הרב דוד חנזין, הוצאה עצמית, 2003
לספר מבראשית - סיפורים אודות אדמו"רי חב"ד.
מטל השמים
אסתלק יקרא - סיפור הסתלקותם של נשיאי חב"ד
ומביא גואל - סיפורים על הגאולה
סיפורו של חג (8 כרכים) - סיפורים לפי חגים ומועדים.
סוערות בדממה (2 כרכים) - על מסירות נפשן של נשות החסידים ברוסיה הסובייטית.
לשם ולתפארת - סקירת ייסודה והתפתחותה של ישיבת תומכי תמימים בקריית גת, תשס"ט.
מנחם זיבצנר

מנחם זיבצנר (נקרא גם: מנחם זיבצינר ובאנגלית: Menachem Zibziner; נולד ב-12 ביולי 1964) הוא גיטריסט, מלחין, ומפיק מוזיקלי.
ביוגרפיה

מנחם זיבצנר נולד וגדל בחיפה שם צמח ופעל בסצנת הרוק והבלוז של שנות השמונים. בגיל 17 ניגן גיטרה בלהקת הרוק החיפאית "קילר הלוהטת". בגיל 19 עבר לתל אביב ומאז יצר והשתתף בהרכבים רבים ועם אמנים ידועים בארץ ובחו״ל כגון להקת הג'אז "מינואט", גלעד עצמון, אלברט בגר, Kenwood Dennard, Jay Rodriguez, קבוצת טררם, קרן מלכה ורבים אחרים. זיבצנר נטל חלק על הבמה ומאחוריה במספר גדול של מופעים פסטיבלים ואירועי תרבות והיה שותף ליצירה והוצאה של מספר אלבומים בתחומי יצירה שונים.
ב-1988 הקים זיבצנר יחד עם חבריו את רביעיית הג׳אז "מינואט", שפעילה עד היום. זיבצינר הקליט עם הרביעייה ארבעה אלבומים והשתתף איתה במופעים רבים ובפסטיבלים בישראל ובארצות אחרות. התקליט הראשון של ההרכב ״ריקוד ראשון״, נמכר באופן חסר תקדים באלפי עותקים ועדיין נחשב כתקליט הג׳אז הישראלי הנמכר ביותר בכל הזמנים.[דרושה הבהרה]
בשנות ה-2000 עסק מנחם ביצירה והפקה של מוזיקה אלקטרונית-אקוסטית, השתתף במספר פרויקטים והרכבים המשלבים הלחנה עיבוד והופעות חיות כגון ההרכבים "פאקה" ו-"Compulsive Disorder״ (אמביינט וD&B אקוסטי), "טררם" (הרכב כלי הקשה/מולטימדיה) ועוד. בנוסף עסק בנגינה והפקה מוזיקלית של מספר הצגות לתיאטרון, הלחין וערך מוזיקה מקורית למופע "מלמעלה" ולמופע "אדום" של סאלי אן פרינדלנד שעלו בסוזן דלל במסגרת פסטיבל "מחול לוהט".
מנחם עסק גם בעבודת אולפן הכוללת הקלטות, מיקסים ומאסטרינג בין היתר באולפן אישי בביתו.
זיבצנר נשוי ואב לארבעה ילדים, יזם ותיק בתחום ההיי-טק בו הוא עוסק למחייתו, בנוסף הוא רוכב ועיתונאי בתחום אופני שטח במגזינים שונים.
דיסקוגרפיה

ג'אז אינסטרומנטלי:
שניים חופשי, "Two and Free״, 1988
רביעיית הג׳אז מינואט, "ריקוד ראשון", 1989
רביעיית הג׳אז מינואט, "סיפורו של פטריסיו", 1992
רביעיית הג׳אז מינואט, "הנהר הנצחי", 1995
עם גלעד עצמון, "The Night Before", 1996
הופעה חיה בקמלוט עם ״Jay Rodriguez״, 1998
רביעיית אלברט בגר, ״Art Of The Moment״, 2000
רביעיית הג׳אז מינואט, "הופעה חיה", 2017
מוזיקה אלקטרונית / מחול:
אוסף עבודות, ״Dance & Drama"
אלבומים נוספים שבהם השתתף:
שירלי יובל-יאיר, ״לחשוב כמו מצלמה״, 1992
הרכבים:
קילר הלוהטת, 1980, גיטריסט
פילין בלוזי, "Feeling Bluesy״, 1982-1984, גיטריסט, מייסד
דיאז, 1986, גיטריסט, מלחין
חמש בש, 1986-1988, גיטריסט מייסד
כחול, 1998, גיטריסט
שניים חופשי, ״Two and Free״, 1988-1990, גיטריסט, מייסד
מינואט, 1988-2024, גיטריסט, מייסד
רביעיית אלברט בגר, 1998-2000, גיטריסט
פאקה, 2002-2003, גיטריסט ומייסד
טררם, 2000-2003, גיטריסט מלחין ומפיק מוזיקלי
קרן מלכה, "The K. Malka Project״, 2002-2004, מפיק מוזיקלי, מלחין, גיטרות, קלידים
להקת "Compulsive Disorder״, 2003-2005, מחשב, קלידים, גיטרה, מייסד
להקת "Urbans״, 2005-2007, גיטרה, קלידים, מייסד
שלישיית "Jazzlans״, 2012-2014 גיטריסט אורח
מלון אקסלסיור

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית מלון לשעבר, מבנה לשעבר 
 כתובת:  ברלין 
 מיקום:  ברלין 
 מדינה:  הקיסרות הגרמנית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1908
 תאריך פתיחה רשמי:  1908 
 תאריך פירוק:  1945 
 אדריכל:  אוטו רניג 
 קואורדינטות:  52°30′16″N 13°22′59″E﻿ / ﻿52.5044°N 13.3831°E﻿ / 52.5044; 13.3831
 אתר רשמי
  (למפת ברלין מוגדלת) מלון אקסלסיור(למפת ברלין רגילה) מלון אקסלסיור
 
עלון מידע של המלון משנת 1929.
מלון אקסצלזיור (גרמנית: Hotel Excelsior) היה בית מלון שפעל בברלין בראשית המאה ה-20.
המלון היה ממוקם ברחוב קניגרץ (Königgrätzer Straße) מס' 112 - 113 בסמוך לכיכר אסקאנישר פלאץ (Askanischer Platz) ברובע קרויצברג, והיה אחד המלונות הגדולים והמפוארים באירופה. המלון נהרס בהפצצות בעלות הברית בשלהי מלחמת העולם השנייה.
היסטוריה

המלון תוכנן על ידי האדריכל אוטו רניג (אשר תכנן את מלון אספלנדה - שגורלו היה דומה לגורל מלון זה). המלון הוקם למול תחנת הרכבת אנהאלט הסמוכה, בשל מספר הנוסעים הרב שהגיע לתחנה זו. הקמת המלון נמשכה שנתיים, והמלון פתח את שעריו ב-2 באפריל 1908. באותה עת היו במלון 200 חדרים, אולם בשל הצלחתו נבנה אגף נוסף בין השנים 1912–1913 ומספר החדרים הוכפל.
הכפלת גודלו של המלון ערב פרוץ מלחמת העולם הראשונה ומיעוט המבקרים במלון במזמן המלחמה הביאה את המלון לסף פשיטת רגל.
ישנה סברה לפיה ב-11 בנובמבר 1918 נפגשו במלון קארל ליבקנכט ורוזה לוקסמבורג והקימו בו את "ליגת ספרטקוס".
בשנת 1919 נרכש המלון על ידי איש העסקים קורט אלשנר ( Curt Elschner), אשר שיפץ את המלון והפך אותו לאחד המלונות הגדולים והמפוארים באירופה. בתום שיפוץ המלון שיזם אלזכנר, שטחי המלון הגיעו ל-7,500 מ"ר. במלון הותקנו מערכות מים חמים וחימום באמצעות גז, והותקנו מטבחים חדשים ומערכות חשמל במבנה. בין השנים 1925–1926 הורחב המלון בתכנונם של האדריכלים היינדריך ומיכל (Heidenreich und Michel). בין השנים 1927–1928 הורחב המלון בשנית בתכנון האדריכל יוהאן אמיל שאודט אשר בנה במרתפי המלון ספא בשטח של 1,800 מ"ר. המלון עוטר בשיש ובעיטורים על ידי האמן הברלינאי קארל לאנגהאמר.
בשנת 1929 נבנתה מנהרה המקשרת את המלון לתחנת הרכבת שמעברו השני של הרחוב. עלות הקמת מנהרה זו, שאורכה היה 80 מטרים, רוחבה 3 מטרים וגובהה 3 מטרים הגיע ל-1.2 מיליון מארקים.
אורחי המלון יכלו להיכנס למלון מבלי לחצות את הרחוב, ודוכן מכירת כרטיסים בתוך המלון איפשר לאורחים לרכוש כרטיסים עוד בטרם עזיבת המלון והגעה ישירות לקרון הרכבת.
בסיום השיפוצים וההרחבות היו במלון 600 חדרים, 250 חדרי רחצה, 9 מסעדות, ספריה, וכן פעלו במלון חייטים, אופים וקצבים רבים. המלון החזיק 200 עיתונים יומיים מרחבי העולם עבור אורחיו.
המלון אמנם לא היה ידוע כמו מלון אדלון או מלון אספלנדה, אולם באותה עת היה הגדול במלונות אירופה.
בראשית שנות ה-30 שאפה המפלגה הנאצית להפוך את המלון לבסיסה בברלין. אלשנר דחה את ההצעה, ואדולף היטלר נאלץ לבסס את משכנו בברלין במלון קייזרהוף שבכיכר וילהלם. המפלגה הנאצית לא שכחה דחייה זו, והטילה חרם על המלון. מאוחר יותר, דרשה המפלגה הנאצית כי יוסרו עיטורי "אולם המחשבה החופשית" של המלון (Saal des freien Denkens). באולם זה היו ויטראז'ים עליהם הופיע פילוספים יהודים ויווניים. לאחר עליית המפלגה הנאצית לשלטון דרשה המפלגה כי דיוקנים אלה יוסרו, ואלה הוחלפו בדיוקנאות של ראשי המפלגה הנאצית.
בראשית מלחמת העולם השנייה נמלט אלשנר מגרמניה, והמלון הולאם, ושימש את חיילי צבא גרמניה הנאצית.
באפריל 1945 נהרס המלון בהפצצות בעלות הברית. בשנת 1954 נהרסו שרידי המלון ובשנת 1960 נהרסו שרידי תחנת הרכבת. לא ידוע אם המנהרה נהרסה.
בין השנים 1967–1972 הוקם באתר המלון מבנה מגורים, חנויות ומשרדים ובו 500 דירות מגורים בתכנון קבוצת האדריכלים ג. קרבס, סובוטקה ומילר (G. Krebs and Sobotka & Müller ).
אזכורים תרבותיים

המלון היווה השראה לרומן "Menschen im Hotel" (תורגם בשם "גרנד הוטל") מאת הסופרת האוסטרית ויקי באום, אשר בעצמו היווה השראה לסרט זוכה האוסקר "גרנד הוטל".
עלון של המלון משנת 1931 לערך המציג את המנהרה המקשרת בין המלון לתחנת הרכבת.
בית הדירות והמשטח הריק הנציבים במקום בו עמדו המלון ותחנת הרכבת.
מוקדמות מונדיאל 1986 - אפריקה

121 נבחרות לאומיות נרשמו למוקדמות מונדיאל 1986, והתחרו על 24 מקומות בטורניר הגמר. מקסיקו, המארחת, ואיטליה, האלופה המכהנת, העפילו אוטומטית והותירו 22 מקומות לשאר הנבחרות. הגרלת המשחקים נערכה ב-7 בדצמבר 1983 בציריך שבשווייץ.
לאפריקה (CAF)‏ הוקצו 2 מקומות, עליהם התחרו 29 נבחרות.
מהלך המוקדמות

29 הנבחרות מאפריקה התמודדו בארבעה סבבים:
סיבוב ראשון: 3 נבחרות (אלג'יריה, קמרון וגאנה) העפילו אוטומטית לסיבוב השני. 26 הנבחרות הנותרות חולקו לזוגות, ושיחקו אחת נגד השנייה בשיטת בית-חוץ. הנבחרת המנצחת בסיכום שני המשחקים העפילה לסיבוב השני.
סיבוב שני וסיבוב שלישי: בכל אחד משני הסבבים האלה חולקו הנבחרות לזוגות, ושיחקו אחת נגד השנייה בשיטת בית-חוץ. הנבחרת המנצחת בסיכום שני המשחקים העפילה לסיבוב הבא, עד שנותרו 4 נבחרות.
סיבוב הגמר: 4 הנבחרות חולקו לשני זוגות, ושיחקו אחת נגד השנייהי בשיטת בית-חוץ. הנבחרות המנצחות בסיכום המשחקים העפילו למונדיאל.
מהלך המוקדמות > סיבוב שני

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 בפברואר 1985 |  גינאה | 1 - 0 |  תוניסיה | קונאקרי, גינאה |
| 10 בפברואר 1985 |  |  |  | קונאקרי, גינאה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 24 בפברואר 1985 |  תוניסיה | 2 - 0 |  גינאה | תוניס, תוניסיה |
| 24 בפברואר 1985 |  |  |  | תוניס, תוניסיה |
תוניסיה העפילה לסיבוב השלישי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 בפברואר 1985 |  סודאן | 0 - 0 |  לוב | חרטום, סודאן |
| 22 בפברואר 1985 |  |  |  | חרטום, סודאן |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 במרץ 1985 |  לוב | 4 - 0 |  סודאן | טריפולי, לוב |
| 8 במרץ 1985 |  |  |  | טריפולי, לוב |
לוב העפילה לסיבוב השלישי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 31 במרץ 1985 |  אנגולה | 0 - 0 |  אלג'יריה | לואנדה, אנגולה |
| 31 במרץ 1985 |  |  |  | לואנדה, אנגולה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 באפריל 1985 |  אלג'יריה | 3 - 2 |  אנגולה | אלג'יר, אלג'יריה |
| 19 באפריל 1985 |  |  |  | אלג'יר, אלג'יריה |
אלג'יריה העפילה לסיבוב השלישי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 באפריל 1985 |  מצרים | 1 - 0 |  מדגסקר |  |
5 באפריל 1985: 
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21 באפריל 1985 |  מדגסקר | 1 - 0‏ה |  מצרים |  |
21 באפריל 1985: 
מצרים העפילה לסיבוב השלישי לאחר ניצחון 4 - 2 בדו-קרב פנדלים.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 באפריל 1985 |  קניה | 0 - 3 |  ניגריה | ניירובי, קניה |
| 6 באפריל 1985 |  |  |  | ניירובי, קניה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 באפריל 1985 |  ניגריה | 3 - 1 |  קניה | לאגוס, ניגריה |
| 20 באפריל 1985 |  |  |  | לאגוס, ניגריה |
ניגריה העפילה לסיבוב השלישי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 באפריל 1985 |  זמביה | 4 - 1 |  קמרון | לוסקה, זמביה |
| 7 באפריל 1985 |  |  |  | לוסקה, זמביה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21 באפריל 1985 |  קמרון | 1 - 1 |  זמביה | יאונדה, קמרון |
| 21 באפריל 1985 |  |  |  | יאונדה, קמרון |
זמביה העפילה לסיבוב השלישי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 באפריל 1985 |  מרוקו | 2 - 0 |  מלאווי | רבאט, מרוקו |
| 7 באפריל 1985 |  |  |  | רבאט, מרוקו |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21 באפריל 1985 |  מלאווי | 0 - 0 |  מרוקו | לילונגווה, מלאווי |
| 21 באפריל 1985 |  |  |  | לילונגווה, מלאווי |
מרוקו העפילה לסיבוב השלישי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 באפריל 1985 |  חוף השנהב | 0 - 0 |  גאנה | אביג'אן, חוף השנהב |
| 7 באפריל 1985 |  |  |  | אביג'אן, חוף השנהב |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21 באפריל 1985 |  גאנה | 2 - 0 |  חוף השנהב | אקרה, גאנה |
| 21 באפריל 1985 |  |  |  | אקרה, גאנה |
מהלך המוקדמות > סיבוב שלישי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 ביולי 1985 |  ניגריה | 1 - 0 |  תוניסיה | לאגוס, ניגריה |
| 6 ביולי 1985 |  |  |  | לאגוס, ניגריה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 ביולי 1985 |  תוניסיה | 2 - 0 |  ניגריה | תוניס, תוניסיה |
| 20 ביולי 1985 |  |  |  | תוניס, תוניסיה |
תוניסיה העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12 ביולי 1985 |  מצרים | 0 - 0 |  מרוקו | קהיר, מצרים |
| 12 ביולי 1985 |  |  |  | קהיר, מצרים |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 28 ביולי 1985 |  מרוקו | 2 - 0 |  מצרים | קזבלנקה, מרוקו |
| 28 ביולי 1985 |  |  |  | קזבלנקה, מרוקו |
מרוקו העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13 ביולי 1985 |  אלג'יריה | 2 - 0 |  זמביה | אלג'יר, אלג'יריה |
| 13 ביולי 1985 |  |  |  | אלג'יר, אלג'יריה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 28 ביולי 1985 |  זמביה | 0 - 1 |  אלג'יריה | לוסקה, זמביה |
| 28 ביולי 1985 |  |  |  | לוסקה, זמביה |
אלג'יריה העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 ביולי 1985 |  גאנה | 0 - 0 |  לוב | אקרה, גאנה |
| 14 ביולי 1985 |  |  |  | אקרה, גאנה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26 ביולי 1985 |  לוב | 2 - 0 |  גאנה | בנגאזי, לוב |
| 26 ביולי 1985 |  |  |  | בנגאזי, לוב |
לוב העפילה לסיבוב הגמר.
מהלך המוקדמות > סיבוב הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 באוקטובר 1985 |  תוניסיה | 1 - 4 |  אלג'יריה | תוניס, תוניסיה |
| 6 באוקטובר 1985 |  |  |  | תוניס, תוניסיה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 באוקטובר 1985 |  אלג'יריה | 3 - 0 |  תוניסיה | אלג'יר, אלג'יריה |
| 18 באוקטובר 1985 |  |  |  | אלג'יר, אלג'יריה |
אלג'יריה העפילה למונדיאל.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 באוקטובר 1985 |  מרוקו | 3 - 0 |  לוב | רבאט, מרוקו |
| 6 באוקטובר 1985 |  |  |  | רבאט, מרוקו |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 באוקטובר 1985 |  לוב | 1 - 0 |  מרוקו | בנגאזי, לוב |
| 18 באוקטובר 1985 |  |  |  | בנגאזי, לוב |
מרוקו העפילה למונדיאל.
מלריטה (מחוז משנה)

| --- | --- |
סמל מלריטהסמל מלריטה
 מדינה:  בלארוס בלארוס
 מחוז:  ברסט (מחוז) ברסט
 רשות מחוקקת:  Malaryta District Council of Deputies 
 בירת המחוז משנה:  מלריטה 
 שטח:  1,373.63 קמ"ר
 גובה:  154 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז משנה:  22,614 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  51°47′36″N 24°04′13″E﻿ / ﻿51.793333333333°N 24.070277777778°E﻿ / 51.793333333333; 24.070277777778 
 אזור זמן:  UTC+3
 http://malorita.brest-region.gov.by
  מפת מיקום  מפה מפורטת   מיקום מחוז-משנה מלריטה על מפת מחוז ברסט, ומפת בלארוס כולה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחוז משנה מלריטה (בבלארוסית: Маларыцкі раён) הוא אחד מ-16 מחוזות משנה המרכיבים את מחוז ברסט בבלארוס. מרכזו המנהלי היא העיר מלריטה.
דמוגרפיה

בתקופת עריכת מפקד האוכלוסין של בלארוס (2009) (אנ'), מנתה אוכלוסיית מחוז המשנה מלריטה 25,780 בני אדם. ההרכב האתני של האוכלוסייה במחוז היה: 88.3% בלארוסים, 7.2% אוקראינים ו-3.7% רוסים. שפות הדיבור הנפוצות: בלארוסית (56.6%) ורוסית (38.1%).
מיכאל מוראד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1906 בגדאד, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  13 בפברואר 1986 (בגיל 80 בערך) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  עיראק, ישראל
 
מיכאל מוראד (בערבית: ميخائيل مراد;‏ 1906, בגדאד – 13 בפברואר 1986, תל אביב) היה משורר, סופר, עיתונאי ואיש אקדמיה יהודי-עיראקי, ממניחי היסוד לספרות הערבית של היהודים במאה העשרים, הן בתחום השירה הן בתחום הפרוזה.
קורות חיים

בין השנים 1941–1947 שימש מוראד כמנהל בית הספר התיכון היהודי "שמאש" בבגדאד. חלק משירתו בערבית התפרסמה בעיתונות היהודית (כגון: אל-מצבאח) ואוסף של שירי אהבה יצא לאור בשנת 1931. מיכאיל גם כתב פרוזה לטובת זכויות נשים ופלאחים, ומתח ביקורת על אמונות טפלות. לאחר עלייתו לישראל בשנת 1949, התמחה בחינוך הערבי וכתב מספר ספרי לימוד.
בהיותו בישראל, הוא השלים לימודי תואר שני באוניברסיטה העברית. בשנת 1965 סיים באוניברסיטת תל אביב את עבודת הדוקטורט, שהתבססה על חומר מן הגניזה הקהירית.
ספר שיריו הכולל התפרסם ב-1988, שנתיים אחרי מותו.
הערות שוליים

1 2  ד'ר מוראד מיכאל, באתר he.billiongraves.com
↑  לעיתים נכתב מיכאל מוראד ד"ר מוראד מיכאל (1906-1986): אוסף מיצירותיו הספרותיות 1988 [בערבית / מיכאל, מוראד - הגלריה לספרות - ספרים משומשים, נדירים ועתיקים], באתר bookgallery.co.il
↑  مراد ميخائيل, באתר http://www.almoajam.org
↑  נביל עבדל אמיר א-ראבי, مراد میخائیل ...الشاعر الذي أول من كتب قصائد النثر, באתר http://www.ssrcaw.org
↑  Mīkhāʾīl, Murād, Encyclopedia of Jews in the Islamic World
↑  Michael (Mikhail) Murad, Encyclopedia of Modern Jewish Culture
1 2  פרופ' ראובן שניר, ד"ר מוראד מיכאל (בגדאד, 1906-תל אביב, 1986), 24 בנובמבר 2011
↑  MĪKHĀʾĪL, MURAD באתר Encyclopedia.com
↑  סופרים יהודים בולטים, "זמן יהודי חדש" ב"כותר ספרי לימוד"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304574405171  ISNI: 0000 0000 6691 0702  LCCN: n92029634  VIAF: 11497732   WorldCat (עם VIAF): 11497732 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מיכאל לפרדון

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  1947 רפובליקת פולין 
 פטירה:  29 בספטמבר 2024 (בגיל 77 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 
מיכאל (מישקה) לפרדון (1947 – 29 בספטמבר 2024) היה כדורגלן, מנהל כדורגל וכדורסל ישראלי ואחד הסמלים הגדולים של מועדון הכדורגל הפועל חולון.