stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איחוד הג'יהאד האסלאמי
פיגועים בולטים

28 במרץ 2004: שני פיגועי התאבדות בטשקנט בירת אוזבקיסטן נגד חיילים, שוטרים, ומשקיפים אוזבקיסטנים, בפיגוע נרצחו 47 בני אדם מתוכם 33 חיילים ו-14 שוטרים ומשקיפים.
30 ביולי 2004: פיגוע ירי נגד שגרירויות ישראל וארצות הברית בטשקנט בירתה של אוזבקיסטן, בפיגוע נרצחו 2 בני אדם.
12 באוקטובר 2007: ניסיון לבצע פיגועים ברחבי גרמניה נגד מטרות אמריקניות ביום שבו התכנס הפרלמנט הגרמני כדי להצביע על המשך ההשתתפות במשימת נאט"ו באפגניסטן. ניסיון פיגוע זה סוכל.
אוטר פרדש

| --- | --- |
סמל אוטר פרדש
נהר הגנגס בוורנאסי
נהר הגנגס בוורנאסי
 מדינה:  הודו הודו
 ראש השרים:  יוגי אדיטיאנת'
 רשות מחוקקת:  האספה המחוקקת של אוטר פרדש, המועצה המחוקקת של אוטר פרדש
 נפות במדינה:  18
 בירת המדינה:  לאקנאו
 שפה רשמית:  הינדי, אורדו
 תאריך ייסוד:  1805
 על שם:  צפון 
 שטח:  240,928 קמ"ר (דירוג: 4)
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במדינה:  215,609,813 (דירוג: 1, 2015)
  ‑ צפיפות:  890 נפש לקמ"ר (דירוג: 5, 2015)
 קואורדינטות:  26°51′N 80°55′E﻿ / ﻿26.85°N 80.91°E﻿ / 26.85; 80.91 
 אזור זמן:  UTC +5:30
 http://www.upgov.nic.in
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה      (למפת אוטר פראדש מוגדלת) לאקנאו קאנפור פריאגראג' נפאל סין ביהר ג'הרק. צ'. מאדהיה פרדש רא. ה. ד אוטראקהאנדאוטר פרדש(למפת אוטר פראדש רגילה) לאקנאו קאנפור פריאגראג' נפאל סין ביהר ג'הרק. צ'. מאדהיה פרדש רא. ה. ד אוטראקהאנדאוטר פרדש tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אוּטַּר פְּרַדֵש (בהינדי: उत्तर प्रदेश, באורדו: اتر پردیش; מילולית: המחוז הצפוני) היא אחת מ-28 המדינות המרכיבות את הודו. המדינה, השוכנת בצפון הודו, היא המדינה המאוכלסת ביותר בהודו עם אוכלוסייה של כ-216 מיליון נפש המהווים כשישית מאוכלוסיית הודו, והרביעית בשטחה. אוטר פרדש היא הישות התת-מדינית המאוכלסת ביותר בעולם, ולו הייתה מדינה עצמאית הייתה נחשבת למדינה החמישית בעולם באוכלוסייתה – גדולה יותר מאוכלוסיית ברזיל.
למדינה יש גבול בינלאומי עם נפאל, ובתוך הודו היא גובלת במדינות הריאנה, ראג'סטאן, מאדהיה פרדש, אוטראקהאנד, צ'האטיסגאר, ג'הרקאנד, ביהר ובטריטוריה דלהי.
עיר הבירה של אוטר פרדש היא לאקנאו והעיר הגדולה בה היא קאנפור. בית המשפט העליון של אוטר פרדש יושב בפראיגראג' (העיר נקראה בעבר אללהאבאד והיא העיר בה מתקיים הקומבה מלה). נהר הגנגס עובר במדינה, ולגדותיו כמה מעריה העתיקות והחשובות ביותר של הודו ובהן אללהאבאד וואראנסי. כמו כן עובר במדינה נהר היאמונה, אשר על גדתו נמצאת אגרה (בה שוכן הטאג' מהאל).
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
עמק הגנגס היה ערש לידתה של הדת הבודהיסטית, ובעיר סרנאט נשא הבודהה את דרשתו הראשונה. באזור שלטו זו אחר זו ממלכת מגדהא, האימפריה המאורית, בתקופתה הותיר אשוקה הגדול בסרנאט את עמודו שיהפך לסמל האריות של הודו ולגלגל הצ'אקרה שעל דגל הודו. ממלכת גופטה הייתה השליטה הבאה בעמק הגנגס. ראג'פוטים שלטו באזור במהלך האלף הראשון לספירה, ובתחילת האלף השני הגיעו פולשים מוסלמים ממערב וכבשו את עמק הגנגס, בהקימם שושלות אחדות שבאו זו אחר זו, והפיצו את האסלאם מסינד במערב (בתחומי פקיסטן של ימינו) עד לבנגל במזרח.
במאה ה-16 הפך האזור לחלק מהאימפריה המוגולית. הנוואבים של אוואד (Oudh), שליטים מוסלמים ששלטו בחלק של צפון-מרכז הודו במשך קרוב למאה שנים לאחר דעיכתה של האימפריה המוגולית, שלטו באזור. בתקופה שאחרי דעיכת האימפריה המוגולית נותר חבל ארץ זה בחלקו כממלכת אוואד וחלקו בשלטון האימפריה המראטהית, עד שבמהלך המחצית הראשונה של המאה ה-19 השתלטה בהדרגה חברת הודו המזרחית הבריטית על ממלכות אזור זה, בזכות דוקטרינת הפקיעה של הלורד דלהאוז, על-פיה כל נסיכות או שטח וסאלי שבהשפעת הבריטים, כאשר לאחר מות השליט נותרת ללא שליט חוקי או יורש ישיר, עברה לשלטון ישיר של הבריטים.
במרד ההודי הגדול של 1857 חברו ממלכות כגון ג'האנסי, אוואד וגבאלייאר למורדים בבריטים, אולם עם דיכוי ההתקוממויות המקומיות קיבל הראג' הבריטי חסות על השטח, שבתחילה נקרא המחוז הצפון-מערבי ואוד. ב-1902 שונה שם המחוז להמחוזות המאוחדים של אגרה ואוד, ועם כניסת חוק ממשלת הודו, 1935 לתוקף קוצר השם ל"המחוזות המאוחדים" (.United Provinces - U.P). בחוקת הודו, שנכנסה לתוקף ב-26 בינואר 1950, נקבע שם החבל ל"המחוז הצפוני" (U.P. - Uttar Pradesh).
בספטמבר 2000 הובדלו מספר מחוזות בצפון-מערב המדינה למדינה נפרדת בשם אוטראקהאנד.
פוליטיקה

מערכת השלטון באוטר פרדש היא דמוקרטיה ייצוגית ופרלמנטרית, בהתבסס על חוקת אוטר פרדש שהתקבלה ב-1950. אוטר פרדש היא אחת משבע המדינות בהודו בעלות בית מחוקקים דו-ביתי. האספה המחוקקת (הבית התחתון) מורכב מ-403 נציגים הנבחרים אחת לחמש שנים. המועצה המחוקקת (הבית העליון) מורכב מ-110 נציגים, כאשר שליש מתוכם נבחרים כל שנתיים. מכיוון שאוטר פרדש היא בעלת האוכלוסייה הגדולה ביותר בהודו, היא שולחת הכי הרבה נציגים לפרלמנט ההודי (80 נציגים ללוק סבהה ו-31 נציגים לרג'יה סבהה), ולכן היא מרכזית מאוד בפוליטיקה הארצית.
ממשלת אוטר פרדש מוקמת מתוך האספה המחוקקת של אוטר פרדש, בהסמכה מאת מושל אוטר פרדש, הממונה על ידי נשיא הודו. בראש הממשלה עומד ראש השרים של אוטר פרדש.
מעצמאות הודו ב-1947 עד לשנות התשעים הייתה מפלגת הקונגרס הלאומי ההודי המפלגה הגדולה באוטר פרדש, למרות שבשלהי שנות הששים עבר השלטון לצ'אראן סינג ובשלהי שנות השבעים היה השלטון בידי מפלגת ג'נטה. ב-1989 נכנסה המדינה לתקופה של חוסר יציבות, כאשר ממשלות של ג'נטה דאל, מפלגת העם ההודית, מפלגת סמג'וואדי ובהוג'אן סמג' מכהנות לתקופות שבין חצי שנה לשנתיים, למעט תקופה קצרה בין 1997 ל-2002 בה התחלקו שלוש ממשלות מטעם מפלגת העם ההודית. מ-2007 התייצבה המערכת הפוליטית במדינה, והממשלות שהתקיימו בה החזיקו ברוב מוחלט באספה המחוקקת, שמנע את נפילתן בעקבות התפוררות הקואליציה. למרות זאת, היו אלו שלוש מפלגות שונות שזכו לרוב: בהוג'אן סמג' בראשות קומארי מאיאוואטי בין 2007 ו-2012, מפלגת סמג'וואדי בראשות אקילש ידאב בין 2012 ו-2017, ומפלגת העם ההודית בראשות יוגי אדיטיאנת' מ-2017.
ב-1920 עברה בירת המחוז מאללהאבאד ללקנאו, שמהווה את בירת המדינה עד היום.
דמוגרפיה

אוטר פרדש היא המדינה הגדולה ביותר בהודו מבחינת אוכלוסייה; שישית מאוכלוסיית הודו גרים במדינה זו. שיעור גידול האוכלוסין במדינה גבוה מאוד - משנת 1991 ועד 2001 גדלה האוכלוסייה ב-26%. הצפיפות היא 828 נפש לקמ"ר, מה שהופך אותה לאחת המדינות הצפופות בהודו. נכון לשנת 2011 שיעור האוריינות עומד על כ-70%, 4% מתחת לממוצע הארצי. שיעור האוריינות בקרב הגברים עומד על כ-79%, ובקרב בנשים - 59%. השפה הרשמית במדינה היא הינדית, שאותה מדברת רוב האוכלוסייה (91.32%). לאורדו מעמד של שפה רשמית שנייה.
דמוגרפיה > דת

הינדואיזם- 79.73%
אסלאם- 19.26%
סיקיזם- 0.32%
נצרות- 0.18%
ג'ייניזם- 0.11%
אחר- 0.51%
כלכלה

התמ"ג של אוטר פרדש מציב אותה ככלכלה השלישית בגודלה בהודו, לאחר מהאראשטרה וטאמיל נאדו. היא תורמת 7.8% לתמ"ג ההודי.
חינוך

לאוטר פרדש מסורת ארוכה של חינוך (המגיעה עד לממלכת גופטה), אם כי לאורך רוב ההיסטוריה הוא היה מוגבל לאליטות, לגברים, ולחינוך הדתי. לאורך ההיסטוריה התפתח חינוך בשפות רבות כגון סנסקריט, ערבית, פרסית ופאלי. מערכת החינוך שהתפתחה במהלך השלטון הבריטי נפתחה גם למיסיונריות נוצרית.
במדינה פועלות כ-45 אוניברסיטאות.
הערות שוליים

↑  אוכלוסיית אוטר פרדש
| המדינות והטריטוריות של הודו |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אוטר פרדש • אוטראקהאנד • אודישה • אנדרה פרדש • אסאם • ארונאצ'ל פרדש • ביהר • ג'הרקאנד • גואה • גוג'ראט • הימאצ'ל פרדש • הריאנה • טמיל נאדו • טלנגאנה • טריפורה • מאדהיה פרדש • מניפור • מגהלאיה • מהאראשטרה • מיזוראם • מערב בנגל • נאגאלנד • סיקים • פנג'אב • צ'האטיסגאר • קרנאטקה • קרלה • ראג'סטאן |  |
| טריטוריות איחוד | איי אנדמן וניקובר • ג'אמו וקשמיר • דאדרה ונאגר האוולי ודאמאן ודיו • טריטוריית הבירה הלאומית דלהי • לדאק • לקשאדוויפ • פודוצ'רי • צ'אנדיגאר |  |
| מדינות לשעבר | איחוד המדינות המזרחיות • איחוד מדינות פטיאלה ופנג'אב המזרחית • אג'מר • אנדרה • בומביי • בופאל • בילספור • ג'אמו וקשמיר (מדינה) • היידראבאד • וינדהיה פרדש • טרוונקור-קוצ'ין • קוץ' ביהאר • מאדהיה בהרט • מדראס • מייסור • סאורשטרה • פנג'אב המזרחית • קוץ' • קורג |  |
| טריטוריות איחוד לשעבר | ארונאצ'ל פרדש • גואה, דאמאן ודיו • דאדרה ונאגר האוולי • דאמאן ודיו • הימאצ'ל פרדש • טריפורה • מיזוראם • נאגאלנד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007559777705171  BnF: cb119463735 (data)  GND: 4062226-5  LCCN: n80125998  MusicBrainz: 842ce4dd-4e61-420d-aabf-f3005487ce60  NKC: xx0084211  Trove: 1289683  VIAF: 237706282   WorldCat (עם VIAF): 237706282
אליפות אירופה בראלי

| --- | --- |


 ענף:  מרוץ מכוניות
 תאריך ייסוד:  1953
 ארגון מפעיל:  FIA
 https://www.fiaerc.com/
 → Intercontinental Rally Challenge 
 
אליפות אירופה בראלי (באנגלית: European Rally Championship או בקיצור ERC) היא סבב מרוצי מכוניות שנתי המאורגנת על ידי הפדרציה הבינלאומית לרכב (FIA). האליפות מתקיימת מאז שנת 1953 במגוון מדינות ברחבי אירופה. התחרויות מתקיימות במסלולי עפר ואספלט. בשנת 2003 התאחדה האליפות עם האינטרקונטנינטל ראלי צ'אלנג' (IRC)(אנ').
היסטוריה

אליפות אירופה בראלי נוסדה בשנת 1953 והיא אליפות הראלי הבינארצית הראשונה והותיקה ביותר. עם הצגת אליפות העולם בראלי בשנת 1973 ובמיוחד עם הופעת אליפות הנהגים בשנת 1977 חשיבותה של האליפות החלה לרדת.
במשך השנים הראשונות עונה טיפוסית באליפות כללה כ-40 מרוצים. משנת 1974 דורגו המרוצים למקדמים שונים בין 1 ל-4. מספר הנקודות במרוץ הוכפל במקדם בהתאם לדירוג של המרוץ. הדבר הפך את חישוב הנקודות לתהליך מייגע, שהקשה לעקוב אחרי האליפות. שינוי המקדמים ל-2, 5, 10 ו-20 לא שינה את המצב. בעקבות כך הפכה האליפות למעניינת עבור המארגנים והקבוצות המתחרות, אך לא עבור הצופים.
שיפור משמעותי במצבה של האליפות החל בשנת 2004 בה צומצם מספר המדינות והמרוצים רק למרוצים שהיו עם מקדם של 20. שאר המרוצים הפכו לחלק ממסגרת של תחרויות מקומיות. עונה במבנה החדש כוללת בין 10 ל-12 מרוצים בשיטת ניקוד אחידה.
מאז שנת 2013 משמש ערוץ יורוספורט כאמרגן של התחרות ומשדר את המרוצים.
אולצ'ווה

| --- | --- |
סמל אולצ'ווהסמל אולצ'ווה
 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  המישור הגדול הצפוני
 מחוז:  סבולץ'-סטמאר-ברג סבולץ'-סטמאר-ברג
 נפה:  נפת ואשארושנמן
 שטח:  9.96 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  681 (1 בינואר 2020)
 קואורדינטות:  48°05′00″N 22°20′00″E﻿ / ﻿48.083333333333°N 22.333333333333°E﻿ / 48.083333333333; 22.333333333333 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://olcsva.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.אולצ'ווה(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.אולצ'ווה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אולצ'ווה (בהונגרית: Olcsva) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית אולצ'ווה קטנה משמעותית בעשרות השנים האחרונות, מ-727 תושבים בשנת 1991 עד 681 תושבים בשנת 2020.
יהודי אולצ'ווה

יהודים חיו באולצ'ווה בתקופות זמן שונות ובמקום היה קיים כנראה בית קברות יהודי, הקהילה היהודית פעלה עד להירצחם של רוב יהודי הכפר בשואה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 6 |  |
| 1880 | 42 | 717 |
| 1910 | 96 |  |
| 1920 | 53 |  |
| 1930 | 39 |  |
| 1941 | 29 | 908 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מיקום בית הקברות היהודי באולצ'ווה
↑  תיעוד יהודי אולצ'ווה שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת ואשארושנמן |
| --- | --- | --- |
| יישובים | ואשארושנמן • ארניושאפאטי • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • יאנד • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • נירמדה • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה |  |
אולצ'וואפאטי

| --- | --- |
סמל אולצ'וואפאטיסמל אולצ'וואפאטי
 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  המישור הגדול הצפוני
 מחוז:  סבולץ'-סטמאר-ברג סבולץ'-סטמאר-ברג
 נפה:  נפת פהרגיארמט
 שטח:  11 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  279 (1 בינואר 2020)
 קואורדינטות:  48°05′00″N 22°21′00″E﻿ / ﻿48.083333333333°N 22.35°E﻿ / 48.083333333333; 22.35 
 אזור זמן:  UTC +1
 https://olcsvaapati.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.אולצ'וואפאטי(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.אולצ'וואפאטי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אולצ'וואפאטי (בהונגרית: Olcsvaapáti) הוא כפר קטן במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית אולצ'וואפאטי קטנה משמעותית בעשרות השנים האחרונות, מ-415 תושבים בשנת 1990 עד 279 תושבים בשנת 2020.
הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין כבר מהמאה ה-13.
עד המאה ה-16 היו שני יישובים נפרדים אולצ'ווה (Olcsva) ואפאטי (Apáti) שהתמזגו לכפר אחד בשנת 1573.
יהודי אולצ'וואפאטי

יהודים חיו באולצ'וואפאטי בתקופות זמן שונות. יהודי הכפר היו כפופים לקהילה היהודית בויטקה. בשנת 1944 נרצחו חלק מיהודי הכפר יחד עם שאר יהודי המחוז ושאר יהודי הונגריה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 10 |  |
| 1880 | 17 | 413 |
| 1910 | 35 |  |
| 1920 | 19 |  |
| 1930 | 8 |  |
| 1941 | 5 | 562 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודי אולצ'וואפאטי שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת פהרגיארמט |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פהרגיארמט • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • הרמאנסג • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טיוודר • טוניוגמטולץ' • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • אוסקה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן |  |
אולקוט דמינג

אולקוט הות'ורן דמינג (באנגלית: Olcott Hawthorne Deming;‏ 28 בפברואר 1909 – 20 במרץ 2007) היה דיפלומט אמריקאי שכיהן כשגריר הראשון של ארצות הברית באוגנדה.
ביוגרפיה

דמינג נולד במחוז וסטצ'סטר שבמדינת ניו יורק בפברואר 1909. דמינג הוא נינו של הסופר האמריקאי נתניאל הות'ורן.
הוא סיים את לימודיו ברולינס קולג' (אנ') ב-1935, ועבד ברשות עמק טנסי וכמורה בגרינוויץ' (אנ'), קונטיקט.
ב-1942 הצטרף למחלקת המדינה של ארצות הברית. מ-1957 עד 1959 היה הקונסול הכללי באוקינאווה. מינואר 1963 ועד יוני 1966 כיהן כשגריר הראשון של ארצות הברית באוגנדה. לאחר פרישתו ב-1969 הפך לפקיד באיגוד שירות החוץ האמריקאי (אנ').
דמינג נפטר במרץ 2007, בגיל 98, בהוספיס בוושינגטון הבירה, כתוצאה מאלח דם.
הערות שוליים

↑  Olcott Hawthorne Deming, Department History - Office of the Historian
איוואן האיום (סרט)

| --- | --- |

איוואן (צ'רקסוב) ופיודור בסמנוב (מיכאיל קוזנצוב) בסצנה מסוף החלק הראשון.
 בימוי:  סרגיי אייזנשטיין 
 תסריט:  סרגיי אייזנשטיין 
 שחקנים ראשיים:  ניקולאי צ'רקסוב
 מוזיקה:  סרגיי פרוקופייב
 צילום:  אדוארד טיסה, אנדריי מוסקבין 
 מדינה:  ברית המועצות
 חברת הפקה:  מוספילם
 חברה מפיצה:  מוספילם 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  20 בינואר 1945 ברית המועצות (חלק ראשון)  1 בספטמבר 1958 ברית המועצות (חלק שני)
 משך הקרנה:  96 דקות (חלק ראשון) 82 דקות (חלק שני)
 שפת הסרט:  רוסית
 סוגה:  דרמה היסטורית
 פרסים:  פרס ברית המועצות
 דף הסרט ב־IMDb
 
איוואן האיום (ברוסית: Иван Грозный) הוא סרט קולנוע בשני חלקים בבימויו של סרגיי אייזנשטיין, שהראשון מביניהם יצא לאקרנים ב-1945. העלילה מגוללת את חייו של איוואן האיום, צאר רוסיה, ונועדה להציגו באופן חיובי, כמשל להנהגתו של יוסיף סטלין. החלק השני נאסר להקרנה על ידי השלטונות, והותר לבסוף רק ב-1958, חמש שנים אחרי מות סטלין. החלק השלישי שתוכנן, לא הושלם מעולם. "איוואן האיום" היה סרטו האחרון של אייזנשטיין.
עלילה > חלק ראשון

איוואן הרביעי מוכתר לצאר, בעוד שהבויארים מתלחששים ומתמרמרים לנוכח נחישותו ותקיפותו של השליט החדש. דודתו של איוואן, אפרוסיניה סטריצקאיה, זוממת להכתיר את בנה ולדימיר במקומו. איוואן נושא לאישה את אנסטסיה רומנובה, למורת רוחו של אנדרי קורבסקי, המאוהב בה. המון של פשוטי עם פורץ אל המשתה וזועק שהצאר איננו אלא כלי-שרת בידי בתי האצולה, החומסים ומדכאים אותם; איוואן מרגיע אותם ומוכיח שהוא שליט עצמאי שלא יירתע מלהתעמת עם הבויארים. שליח מח'אנות קאזאן מגיע ומוסר לצאר סכין, רמז לכך שכדאי לו לשים קץ לחייו. איוואן מכריז מלחמה על הח'אנות, וכובש את העיר קאזאן לאחר מצור עקוב מדם. הוא נעשה חולה מאוד, והכל משוכנעים כי הוא גוסס. הצאר מצווה על חצרניו להישבע אמונים לבנו הפעוט, אך אפרוסיניה התככנית משכנעת אותם לתמוך בבנה ולדימיר במקום. קורבסקי מתלבט, אך מבין שאיוואן לא ימות וממהר להישבע לבנו הרך. הצאר מתאושש ומקדם את נאמניו, כולל פשוט העם אלכסיי בסמנוב. מינויו של בסמנוב למצביא במלחמה נגד ליבוניה ופולין-ליטא מכעיס את הבויארים עוד יותר. הצארינה אנסטסיה חולה, ואיוואן שומע שקורבסקי ערק אל האויב. אפרוסיניה מניחה גביע יין מורעל בחדריו, והצאר המוסח מוסר אותו לאשתו החולה, שמתה. איוואן השבור מהרהר אם האסון איננו אלא עונש מאלוהים על הקשיחות והאכזריות שהפגין בשנות שלטונו. הוא עוזב את מוסקבה ופורש להתבודדות. בסמנוב מציע לו להקים חיל אישי שיהיה נאמן לו ישירות, האופריצ'ניקים. המוני העם באים אל הצאר ומתחננים שישוב, והוא אומר שעתה הוא מושל בסמכות מוחלטת, ברצון העם.
עלילה > חלק שני: "מזימת הבויארים"

קורבסקי נשבע אמונים למלך פולין-ליטא מתוך ביטחון שיהיה מושל רוסיה העתידי בחסות הכובש הזר, אך הוא ויתר הנוכחים נרעשים לשמוע שאיוואן שב. הצאר עורך רפורמת קרקעות מקיפה, מחרים את אדמות הבויארים ומכפיף אותם לשלטון הריכוזי. הוא ממנה את הנזיר פיליפ למטרופוליט מוסקבה, תוך שהוא נזכר כיצד האצילים הרעילו את אמו כשהיה בן שמונה, ואילצו אותו לכהן כשליט-בובה שהיה נתון להשפלות והתעללות. פיליפ מסכים בתנאי שיותר לו לעתור בשם הנידונים הרבים שהצאר גזר את דינם למוות. איוואן מתחכם למטרופוליט, ומורה להוציא נאשמים להורג בזריזות, לפני שהמטרופוליט יספיק לבקש עבורם רחמים. בין המומתים ישנם גם שלושה מקרוביו של פיליפ. בסמנוב, מפקד האופריצ'ניקים, מגלה שאפרוסיניה הרעילה את הצארינה המנוחה. הבויארים הנרדפים והמיואשים משכנעים את המטרופוליט לעבור לצדם. פיליפ מנסה להטות את לב הצאר בכך שהוא מזמין אותו לצפות במחזה מוסר אודות חנניה, מישאל ועזריה, ממנו משתמע שאיוואן הוא נבוכדנצר האיום, המענה חפים מפשע. הוא קורא לשליט לחזור בתשובה, להפסיק את עינוי הבויארים ויתר הנרדפים ולפזר את האופריצ'ניקים. איוואן לא נרתע ושואג שאכן יהיה מלך איום. פיליפ נעצר. האצילים הנואשים מחליטים להתנקש בצאר כדי להמליך את ולדימיר. איוואן מזמין את ולדימיר למשתה (סצנת הצבע היחידה בסרט), בו האופריצ'ניקים עורכים ריקוד פרוע. הוא משכר את ולדימיר, המולבש בגדי מלכות וצועד אל הקרמלין כאילו הוא הצאר. המתנקש מטעם הבויארים פוגע בו. אפרוסיניה הצוהלת הופכת את הגופה ונחרדת לראות שזהו בנה. היא משתגעת מצער. איוואן, שעמד בסתר מאחור, מכריז שהשמיד את אויביו מבית, ועתה יפנה אל אויביו מחוץ.
שחקנים

ניקולאי צ'רקסוב – איוואן האיום
סרפימה בירמן – אפרוסיניה
פאבל קדוצ'ניקוב – ולדימיר
אנדריי אבריקוסוב – המטרופוליט פיליפ
מיכאיל ז'ארוב – מליוטה
אמברוזי בוצ'מה – אלכסיי בסמנוב
מיכאיל קוזנזצוב – פיודור בסמנוב
ליודמילה צליקוסבקאיה – הצארינה אנסטסיה
אריק פירייב – איוואן הילד
מיכאיל רום – אליזבת הראשונה (נחתך בעריכה)
לקריאה נוספת

Joan Neuberger‏, This Thing of Darkness: Eisenstein's Ivan the Terrible in Stalin's Russia.‏ Cornell University Pres, 2019.
הערות שוליים

↑  Maureen Perrie, The Cult of Ivan the Terrible in Stalin's Russia, Palgrave, 2001. עמ' 84 וכו'.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007290090405171  BIBSYS: 3080165  LCCN: n81046934  NKC: unn20221141280  SUDOC: 094930856  VIAF: 179286969   WorldCat (עם VIAF): 179286969
אילן ברוך (צייר)

| --- | --- |

 לידה:  29 במרץ 1974 (בן 50) ירושלים, ישראל 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 תחום יצירה:  ציור 
 
אילן ברוך (נולד ב-29 במרץ 1974) הוא צייר ישראלי. עבודותיו עוסקות בסוגיית קו התפר הישראלי-פלסטיני. ברוך מצייר בצבעי שמן, בסגנון ריאליסטי פיגורטיבי מרובה פרטים. נושאי ציוריו הם נופי ירושלים, אדמת הבור של יהודה ושומרון, מאחזים, ברושים, צמח הצבר, וכן דמויות הרועה והערבי לצד דמויות המתיישב-מתנחל והחוזר בתשובה. ציוריו הם פסטורליים, אך מערבים אלמנט של מתיחות; הם מביעים התייחסות מורכבת למציאות הישראלית.