stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיכאל לפידות
ביוגרפיה

לפידות הוא בנם של האחות רות לפידות מבית אולנדורף ואלפרד לפלר, מי שהיה הלבורנט הראשי במכון ויצמן למדע. הוא סיים לימודים יסודיים ותיכוניים ברחובות ושירת בצה"ל בין השנים 1957–1960. לאחר שחרורו מהצבא למד באוניברסיטה העברית בירושלים מדעי המדינה וסוציולוגיה והשלים תואר ראשון ב-1963. שימש מזכיר סיעת מפא"י בכנסת ומרכז הנהלת הקואליציה בשנים 1961–1965. בשנים 1965–1969 מילא את תפקיד מנהל הלשכה של ראש עיריית תל אביב, מרדכי נמיר. מ-1969 עבד במשרד החוץ כמנהל לשכתו של שר החוץ, אבא אבן וכממונה על קשרי העיתונות וההסברה בשגרירות ישראל בגרמניה המערבית.
מ-1973 עד 1983 היה מנכ"ל של מפעל משפחתי ובתקופה זו החל לעסוק בפוליטיקה עירונית ברחובות מטעם מפלגת העבודה. בין השנים 1978–1989 היה סגן ראש עיריית רחובות ומ-1989 עד 1993 ראש העירייה.
לאחר סיום הקדנציה שלו כראש עירייה עבר לפידות לעיסוק בניהול מפעלים, השתתפות בדירקטוריונים והשלים לימודים לתואר שני במשפטים באוניברסיטת בר-אילן.
לפידות נשוי לאדריכלית דליה לבית ענבי.
מסעדת התקף לב

| --- | --- |


מלצרית במסעדה לבושה במדים המזכירם מדי אחות (2009)
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  2005–הווה (כ־19 שנים) 
 www.heartattackgrill.com
 קואורדינטות:  33°18′19″N 111°56′53″W﻿ / ﻿33.305183333333°N 111.94799166667°W﻿ / 33.305183333333; -111.94799166667
 he
 
מסעדת התקף לב (באנגלית: Heart Attack Grill) היא מזללת המבורגרים אמריקאית הממוקמת במרכז העיר לאס וגאס, נבדה (בעבר המסעדה שכנה במדינת אריזונה). המסעדה התפרסמה בשל המזון עתיר השומן, קלוריות, כולסטרול, סוכר, ומלח המוגש בה, המהווים גורם סיכון לטרשת עורקים ולהתקף לב, ומכאן שמה.
היסטוריה

מסעדת התקף לב הוקמה בשנת 2005, במדינת אריזונה שבארצות הברית על ידי "דוקטור" ג'ון באסו. באוקטובר 2011 הועבר סניף המסעדה למרכז העיר לאס וגאס.
גימיקים שיווקים

הגימיקים במסעדה זו שונים משל שאר המסעדות בעולם והם:
כל המלצריות במסעדה לבושות במדי אחיות והן כותבות את ההזמנות על גבי טופס שנראה כמו מרשם רפואי. הלקוחות מולבשים במדי חולים ומקבלים צמיד לידם.
לקוח ששוקל מעל 160 קילוגרם מקבל ארוחה חינם על חשבון הבית, אך חל עליו איסור לקחת את האוכל הביתה או לחלוק אותו עם אחרים.
לקוח שלא סיים את כל הארוחה שלו, מקבל שלוש הפלקות בישבן עם מחבט על ידי אחת המלצריות כאשר הוא מוחזק במתקן אדום.
לכל מנה יש שם מיוחד, כגון: המבורגר ניתוח מעקף יחיד, המבורגר ניתוח מעקף כפול, המבורגר ניתוח מעקף משולש וכן הלאה.
לקוח שגמר לאכול ארוחת ניתוח מעקף משולש ומעלה, ביציאתו מהמסעדה זכאי לליווי צמוד של מלצרית שתדחף אותו בכיסא גלגלים עד רכבו.
הצ'יפס במסעדה מוגש ללא הגבלה, היין מוגש בשקית אינפוזיה שתלויה על עמוד ובה צינורית לשתיית היין, והאלכוהול החריף יותר מוגש בכוסיות קטנות ושקופות המשמשות לאחסון כדורי מרשם.
הערות שוליים

↑  אינו בעל תואר "דוקטור" באמת
ערך זה הוא קצרמרבנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מסעדת התקף לב".
מסנן בייסיאני

ערך זה עוסק בשערוך פונקציית הסתברות. אם התכוונתם לשיטות סיווג המבוססות על חוק בייס, ראו .
בתורת ההסתברות ובסטטיסטיקה, מסנן בייסיאני הוא גישה לשערוך פונקציית צפיפות ההסתברות על בסיס מודל תהליך מתמטי ומדידות. התיאוריה של המסנן הבייסיאני נשענת על מתמטיקה מתחום סטטיסטיקה בייסיאנית. על בסיס מסנן בייסיאני פותחו מסנן קלמן ומסנן חלקיקים.
תיאור המסנן > הנחות

המסנן הבייסיאני מניח את ההנחה המרקובית כך שמצב העתידי  x תלוי רק במצב הווה ובלתי תלוי במצבי העבר.
p({\textbf {x}}_{k}|{\textbf {x}}_{k-1},{\textbf {x}}_{k-2},\dots ,{\textbf {x}}_{0})=p({\textbf {x}}_{k}|{\textbf {x}}_{k-1})
באופן דומה, המדידה  z תלויה רק במצב הנוכחי ובלתי תלוי במצבים הקודמים.
p({\textbf {z}}_{k}|{\textbf {x}}_{k},{\textbf {x}}_{k-1},\dots ,{\textbf {x}}_{0})=p({\textbf {z}}_{k}|{\textbf {x}}_{k})
תחת הנחות הללו ניתן לתאר את ההסתברות של כל המצבים והמדידות.
p({\textbf {x}}_{0},\dots ,{\textbf {x}}_{k},{\textbf {z}}_{1},\dots ,{\textbf {z}}_{k})=p({\textbf {x}}_{0})\prod _{i=1}^{k}p({\textbf {z}}_{i}|{\textbf {x}}_{i})p({\textbf {x}}_{i}|{\textbf {x}}_{i-1}).
תיאור המסנן > אלגוריתם

המסנן מורכב משני שלבים:
1. חיזוי: המערכת מתקדמת בזמן כך שניתן לחזות את הסתברות המצב בצעד k באמצעות אינטגרציה על המצבים הקודמים והמדידות שבוצעו.
p({\textbf {x}}_{k}|{\textbf {z}}_{1:k-1})=\int p({\textbf {x}}_{k}|{\textbf {x}}_{k-1})p({\textbf {x}}_{k-1}|{\textbf {z}}_{1:k-1})\,d{\textbf {x}}_{k-1}
2. עדכון: התפלגות ההסתברות המעודכנת של צעד k, כלומר לאחר ביצוע המדידה ה-k, פרופורציונלית להתפלגות החיזוי כפול התפלגות המדידה.
כאשר המכנה הוא
הקשר למסנן קלמן

מסנן קלמן הוא מסנן בייסיאני המניח בנוסף:
מודל קידום \mathbf {F} ליניארי, כך שניתן לבצע קידום באמצעות כפל מטריצות
קידום משתנה המצב:
\mathbf {x} _{k}=\mathbf {F} _{k}\mathbf {x} _{k-1}+\mathbf {w} _{k};\mathbf {w} \sim {\mathcal {N}}\left(0,\mathbf {Q} \right)
קידום אי הוודאות:
p\left(\mathbf {x} _{k}\mid \mathbf {x} _{k-1}\right)=\mathbf {P} _{x_{k}\mid x_{k-1}}=\mathbf {F} _{k}\mathbf {P} _{x_{k-1}}\mathbf {F} _{k}^{\mathrm {T} }+\mathbf {Q} _{k}
התפלגות גאוסית נורמלית של רעש התהליך  \mathbf {Q} , רעש המדידה  \mathbf {R}  ומשתני המצב  \mathbf {x}
{\begin{aligned}p\left(\mathbf {x} _{k}\mid \mathbf {x} _{k-1}\right)&={\mathcal {N}}\left(\mathbf {F} _{k}\mathbf {x} _{k-1},\mathbf {Q} _{k}\right)\\p\left(\mathbf {z} _{k}\mid \mathbf {x} _{k}\right)&={\mathcal {N}}\left(\mathbf {H} _{k}\mathbf {x} _{k},\mathbf {R} _{k}\right)\\p\left(\mathbf {x} _{k}\mid \mathbf {z} _{k}\right)&={\mathcal {N}}\left({\hat {\mathbf {x} }}_{k},\mathbf {P} _{k}\right)\end{aligned}}
הערות שוליים

↑  Särkkä, Simo (2013). Bayesian Filtering and Smoothing (PDF). הוצאת אוניברסיטת קיימברידג'., עמודים 54-56
מסנן בלום

מסנן בלום (Bloom filter) הוא מבנה נתונים חסכוני במקום בזיכרון מחשב המאפשר לדעת, בהסתברות גבוהה, האם איבר נמצא בקבוצת איברים מסוימת. הוא הומצא בשנת 1970 על ידי בורטון ה. בלום.
בדרך כלל משמש המסנן ככלי עזר לגישה למבנה נתונים אחר, ומאפשר לדעת באופן מהיר האם יש טעם לחפש את האיברים באותו מבנה נתונים או באחר.
ייתכן מצב שבו המסנן יכזיב, ויצביע על איבר שאינו נמצא כאילו הוא נמצא, אך ההפך לא ייתכן. תשובה שלילית לגבי הימצאותו של איבר היא נכונה בוודאות.
תיאור האלגוריתם

ישנו מערך של m ביטים, שכל אחד מהם שווה ל-0 או ל-1. ערכם ההתחלתי הוא 0.
ישנן k פונקציות ערבול (hash functions) שונות. טווח הפונקציות הוא m-1..0.
כל אימת שמכניסים איבר, מזינים את פונקציות הערבול בערכו (המכונה בדרך כלל:המפתח שלו). מקבלים כתוצאה k אינדקסים של ביטים במערך, אינדקס כתוצאה של כל פונקציה, ואותם "מדליקים" (כלומר משנים את ערכם ל-1).
אחר כך כאשר בודקים האם איבר נמצא, מפעילים את פונקציות הערבול על המפתח של האיבר. אם כל הביטים המתקבלים מהפונקציות דלוקים, יש סבירות גבוהה שהאיבר נמצא (אם כי ייתכן שהביטים הודלקו בשל קיומם של איברים אחרים). אם לא כל הביטים דולקים, ניתן לומר בוודאות גמורה כי האיבר אינו נמצא (אחרת בהכנסתו היו מודלקים הביטים המתקבלים עבורו בערבול).
ניתוח הסתברותי של השגיאה

נניח שפונקציות הערבול הן בעלות התפלגות אחידה. ההסתברות שביט מסוים לא יודלק בידי פונקציית ערבול היא  1-{\frac {1}{m}}.
ההסתברות שביט מסוים לא יודלק בידי אף אחת מפונקציות הערבול היא:
\left(1-{\frac {1}{m}}\right)^{k}.
ההסתברות שביט יישאר בערך אפס אחרי הכנסת n איברים היא:
\left(1-{\frac {1}{m}}\right)^{kn};
ועל כן ההסתברות שערכו של ביט מסוים יהיה 1 לאחר הכנסת n איברים היא:
1-\left(1-{\frac {1}{m}}\right)^{kn}.
מה ההסתברות שתתקבל תשובה חיובית עבור איבר שאינו שייך לקבוצת האיברים? 
 דבר זה יקרה אם כל k הביטים שפונקציות הערבול נותנות עבורו הודלקו.
\left(1-\left(1-{\frac {1}{m}}\right)^{kn}\right)^{k}\approx \left(1-e^{-kn/m}\right)^{k}.
ברור שככל שמספר הביטים במערך גדל, כך קטן הסיכוי לתשובות חיוביות שגויות. ברור גם שהגדלת מספר האיברים המוכנסים מגדילה את הסיכוי לשגיאות.
למספר פונקציות הערבול יש שתי השפעות סותרות: מצד אחד, מפעילים יותר פונקציות ולכן צריך שיודלקו יותר ביטים כדי להשיב שאיבר שייך לקבוצת האיברים. מנגד, בכל פעם שמכניסים איבר, יותר ביטים מודלקים, וממילא גדל הסיכוי שתיווצר בעתיד "התנגשות" שתגרום לתשובה חיובית עבור איברים שאינם נמצאים.
ניתן לחשב שהמספר האופטימלי של פונקציות ערבול עבור m (מספר ביטים) ו-n (מספר איברים) הוא
{\frac {m}{n}}\ln 2,
וההסתברות לטעות בשאילתה תהיה:
\left({\frac {1}{2^{\ln 2}}}\right)^{m/n}.
אם נניח שמקצים 32 ביטים לכל איבר (m=32*n) ומשתמשים ב-13 פונקציות ערבול, הסיכוי לתשובה חיובית בשאילתה עבור איבר שאינו בקבוצה קטן ממיליונית.
יתרונות וחסרונות

מסנן בלום מאפשר לענות על השאילתה האם איבר מסוים שייך לקבוצת איברים מסוימת ללא צורך לשמור את כל איברי הקבוצה באופן מלא ומפורש. על כן גודל הזיכרון שדורש מסנן בלום תלוי במספר האיברים בקבוצה אך לא בזיכרון שתופס כל איבר בקבוצה. יש לכך יתרון כאשר כל איבר בקבוצה תופס זיכרון רב.
טבלת גיבוב רגילה תמיד תענה נכונה על שאילתת השייכות וגם תאפשר גישה לאיבר עצמו אם הוא נמצא בטבלה. ולכן אם נדרשת גישה לאיבר או אם לא ניתן לסבול שגיאה בשאילתת השייכות, טבלת גיבוב רגילה עדיפה. חיסרון נוסף של מסנן בלום הוא שאינו תומך בהוצאת איבר מקבוצה שהרי לא ניתן לכבות את הביטים שהוא הדליק כי אולי גם איברים אחרים הדליקו אותם.
יתרונות וחסרונות > ניתוח יעילות

באופן נאיבי, אם אורך הקלט הוא l ויש להפעיל עליו k פעמים את אלגוריתם הערבול (שבדרך כלל ליניארי באורך הקלט) הרי שעלות חיפוש איבר בקבוצה וההכנסה של איבר לקבוצה היא kl. עלות זו גבוהה מזו הדרושה למציאת איבר בעזרת חיפוש בטבלת גיבוב רגילה.
ניתן להציע פונקציות ערבול שבהן ניתן להשתמש בתוצאת חישוב ערבול אחד כדי למצוא את תוצאת הערבולים האחרים, לדוגמה SHA-1 MD5 ודומיהן. בעזרת שיטות אלו ניתן להגיע לסיבוכיות k+l.
מחיקה

אין אפשרות למחיקת איבר שהוכנס למסנן בלום, והפתרון עלול להיות בנייה מחדש של כל המסנן.
"כיבוי" פשוט של הביטים שפונקציות הערבול כורכות יחד עם האיבר היא בלתי אפשרית, שכן ביטים אלו עלולים להצביע גם על איברים אחרים, שכיבוי הביטים ישלול מהמשתמש את המידע על קיומם.
עם זאת, הועלו רעיונות חדשים ולפיהם ייעשה שימוש במונה, שיימנה כמה פעמים הודלק כל ביט. אז ניתן יהיה להפחית את המונה של כל הביטים הקשורים באיבר מסוים במקרה של מחיקת האיבר. ברור שלשם כך יש להקצות מקום נוסף בזיכרון.
| מבני נתונים |
| --- | --- | --- |
| מבנים מופשטים | רשימה • מחסנית • קבוצה • מולטי קבוצה • תור • דו-תור • תור עדיפויות • מילון • מחרוזת • איחוד קבוצות זרות |  |
| מימושים ליניאריים | מערך • מערך משונן • טבלת גיבוב • רשימה מקושרת • רשימת דילוגים • חוצץ |  |
| גרפים ועצים | ערימה  (בינארית • בינומית • פיבונאצ'י) • עץ חיפוש  (עץ אדום שחור • עץ 2-3 • עץ 2-3-4) • עץ סיפות • עץ B • עץ +B • עץ AVL • עץ Splay • עץ BSP • עץ kd • עץ R‏ • Trie • X-fast trie • טריי y מהיר• עץ WAVL |  |
| הסתברותיים | מסנן בלום |  |
דוגמה למסנן בלום המייצג את הקבוצה
{x, y, z}. החצים הצבעוניים מראים את המקומות במערך הביטים אליהם מופה כל אחד מאיברי הקבוצה. האיבר w אינו חלק מהקבוצה {x, y, z},
כי אחד המקומות אליו הוא ממופה במערך הביטים מכיל 0. באיור זה, m = 18 and k = 3.
מחלף גבעת כ"ח

| --- | --- |
 מיקום:  גבעת כח
 כבישים במחלף:    כביש 6   כביש 444   כביש 461   כביש 465 
 אתרים סמוכים:  צומת מחצבות, יער קולה
 קואורדינטות:  32°02′10″N 34°57′08″E﻿ / ﻿32.036224425494°N 34.952340923947°E﻿ / 32.036224425494; 34.952340923947
 
  (למפת גוש דן מוגדלת) מחלף גבעת כ"ח(למפת גוש דן רגילה) מחלף גבעת כ"ח(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף גבעת כ"ח(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף גבעת כ"ח
 
מחלף גבעת כ"ח הוא מחלף המיועד לחבר בין כביש 6 לכבישי 444 ו-465, במשולב עם צומת גבעת כח המחברת כיום בין הכבישים 444 ו-465, בסמוך לגבעת כ"ח ולבית אריה-עופרים.
בשנת 2004‏ אישרה הוועדה לתשתיות לאומיות את הארכתו של הכביש 461 לכיוון מזרח, עד למחלף גבעת כ"ח העתידי שם הוא יתחבר לכביש 6. במסגרת הפרויקט מתוכננת גם בניית מחלף הטייסים במקומו של צומת הטייסים.
במהלך שנת 2021 חברת כביש חוצה ישראל צפויה לפרסם מכרז לביצוע המחלף, ועלותו נאמדת בכ-700 מיליון ש"ח.
הערות שוליים

↑  על פי אישור תוכנית מתאר תת"ל 3/3, מיום 27 ביוני 2004
↑  מחלף גבעת כ"ח וכביש 46 באתר חברת חוצה ישראל
↑  רותי בוסידן, בשורה חשובה לנהגים: מחלף גבעת כח ליד שוהם יוצא לדרך, באתר מיינט מודיעין, ‏8 בינואר 2020
↑  מחלף גבעת כ"ח וכביש 46, באתר חוצה ישראל
מסעדת מורדוך (ירושלים)

| --- | --- |
מסעדת מורדוך – מבט מכיוון רחוב אגריפסמסעדת מורדוך – מבט מכיוון רחוב אגריפס
 מידע כללי
 סוג:  מסעדה 
 כתובת:  אגריפס 70 
 מיקום:  ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 15 באוגוסט 1982
 תאריך פתיחה רשמי:  15 באוגוסט 1982 
 קואורדינטות:  31°47′04″N 35°12′42″E﻿ / ﻿31.784429198196°N 35.21157317759°E﻿ / 31.784429198196; 35.21157317759
 www.morduch.com
  (למפת ירושלים מוגדלת) מסעדת מורדוך(למפת ירושלים רגילה) מסעדת מורדוך(למפת הרי ירושלים רגילה) מסעדת מורדוך(למפת הרי ירושלים מוגדלת) מסעדת מורדוך
 
מסעדת מורדוך – פנים המסעדה
מסעדת מורדוך היא מסעדה הנמצאת ברחוב אגריפס 70 בירושלים, על גבול שוק מחנה יהודה. המסעדה, שמתמחה בתבשילים כורדיים ובמאכלי-עדות, נפתחה בשנת 1982 על ידי מרדכי (מורדוך) אגאי ובנו יצחק (איציק) אגאי, והיא אחת המסעדות האתניות הבולטות בעיר.
היסטוריה

המסעדה נוסדה ב-15 באוגוסט 1982, מיד בתום מלחמת לבנון הראשונה על ידי מרדכי (מורדוך) אגאי ובנו יצחק (איציק) אגאי בבניין שנבנה על ידי אגאי. מרדכי אגאי גדל בשכונת נחלאות בירושלים, והשם מורדוך ניתן לו בזמן פעילותו המחתרתית באצ"ל. הוא נפטר במפתיע בשנת 1990, ומאז ממשיך בנו בניהול המסעדה.
בערב הפתיחה של המסעדה נערכה חגיגה לכל תושבי השכונה.
בתחילת הפעילות הכילה המסעדה 4 שולחנות בלבד. בהמשך, בשנת 2017, נערך במקום שיפוץ גדול, ושטח המסעדה הורחב.
בראשית הדרך לא היה במסעדה תפריט קבוע, והאוכל הוכן לפי בקשת הלקוחות. בשנים המאוחרות יותר, הוכן תפריט ובו מאכלי-עדות שונים, והידועים ביותר שבהם (והמזוהים עם המסעדה) הם כופתאות הקובה, מרקי קובה, קובה מטוגן, וממולאים למיניהם: פלפל, קישוא, בצל ועלי גפן.
שיטת הבישול במסעדה היא בסירים גדולים שכוללים מבחר תבשילים, שמתבשלים כל יום משעות הבוקר המוקדמות.
מור אגאי (בן הדור השלישי) עוזר בניהול המסעדה. ארבעת אחיו ואחיותיו מגיעים גם הם מדי פעם לעזור בשעות העומס.
לקריאה נוספת

ישראל אהרוני וחברים, פותחים שולחן: קובה, הגרסה הרטובה, ידיעות אחרונות, מוסף 7 ימים, 12 ביולי 1991.
הערות שוליים

↑  לאה גולדה הולטרמן, 30 שנה במחנה יהודה: מסעדת מורדוך, באתר ynet, 28 בפברואר 2013
↑  השף ישראל אהרוני מסביר, בכתבה העוסקת במסעדה, על ההבדל בין הקובה המטוגן לקובה במרק: "אתם בוודאי מכירים את הגרסה הפופולרית של הקובה, זו שנראית כמו כדורגל אמריקני עם שני שפיצים בקצוות, חום, מטוגן וממולא בשר...אבל קובה ממש נהדר הוא זה המבושל במרק". ישראל אהרוני וחברים, פותחים שולחן: קובה, הגרסה הרטובה, ידיעות אחרונות, מוסף 7 ימים, 12 ביולי 1991.
↑  "הסיפור שלנו", באתר מסעדת מורדוך
מגש ועליו כופתאות קובה מוכנות לבישול – אחד המאכלים שבהם מתמחה המסעדה
יצחק (איציק) אגאי – הבעלים של המסעדה
מחלף גבע בנימין

| --- | --- |
 כינוי:  מחלף אדם
 תאריך הקמת המחלף:  10 בדצמבר 2018
 מיקום:  גבע בנימין
 כבישים במחלף:    כביש 60   כביש 437
 קואורדינטות:  31°51′16″N 35°15′44″E﻿ / ﻿31.85447°N 35.26231°E﻿ / 31.85447; 35.26231
 
 he
 
מחלף גבע בנימין (מכונה גם: מחלף אדם) הוא מחלף בין צומת חיזמא לאזור התעשייה שער בנימין, ומחבר את כביש 60 לקטע הצפוני של כביש 437.
רקע

בעבר היו במקום צומת הסתעפות ("קמץ") ומעגל תנועה הסמוכים זה לזה. מעגל תנועה זה כונה "כיכר אדם", על שם היישוב הסמוך, גבע בנימין, המכונה גם "אדם", על שם האלוף יקותיאל אדם שנפל במלחמת לבנון הראשונה.
ב-10 בדצמבר 2018, עקב עומס כלי הרכב וגודש התנועה היום-יומי במקום, נפתח המחלף שבוצע על ידי חברת נתיבי ישראל. במחלף ישנו חיבור ישיר על ידי מנהרה בין כביש 60 בכיוון היישובים שעל גב ההר שבבנימין לבין כביש 437. בחיבור זה נתיב אחד לכל כיוון עם הפרדה בין הנתיבים. הפניות ימינה ושמאלה במחלף ליישוב גבע בנימין ולכיוון רמאללה מתבצעות דרך מעגל תנועה שנבנה מחדש במפלס העליון של המחלף.
הכפר הערבי ג'בע שוכן מצפון למחלף. המחלף מקשר לירושלים ולמעלה אדומים את תושבי היישובים בבנימין ובשומרון ששוכנים על כביש 60 והאזור.
ערך זה הוא קצרמרבנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מעבר לקו

| --- | --- |

כריכת הספר
 מידע כללי
 מאת:  שי צ'רקה
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  קומיקס
 הוצאה
 הוצאה:  מודן
 תאריך הוצאה:  2009
 סדרה
 סדרת ספרים:  מעבר לקו
 הספר הבא:  לצאת מהקווים
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002623251
מעבר לקו הוא ספר קומיקס בן 54 פרקים מאת הקומיקסאי שי צ'רקה שיצא לאור בשנת 2009 בהוצאת מודן. הספר מספר את קורות משפחת צ'ארטר שעוברים לגור ביישוב "מעלה נפצוצים", מעבר לקו הירוק. חמישים פרקים ממנו פורסמו בהמשכים בערוץ יהדות של nrg מעריב.
סדרת המשך בשם ״מעבר לקו 2״ פורסמה מדי שבוע במוסף ״דיוקן״ של מקור ראשון, כמו גם בבלוג של שי צ'רקה. סדרת ההמשך אוגדה לספר בשם "לצאת מהקווים - מעבר לקו 2" שיצא בשנת 2012.
עלילה

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בספר, צ'ארטר ומשפחתו גרים ביישוב "מעלה נפצוצים" על "גבעת הכבל" הנקראת כך בשל לווין הריגול האמריקאי שקשור בכבל שקשור בגבעה.
הספר מתאר את צ'ארטר ואת התקשורת, ותוך הומור הוא מותח ביקורת קלה על הממשלה, אזרחי מדינת ישראל והתושבים ביישוב, מתמודד עם סטראוטיפים על המתנחל הממוצע, ומתאר בהומור את חיי הקהילה שבישובי יהודה ושומרון. הספר עוסק גם בנושאים שאינם קשורים ישירות לחיים מעבר לקו הירוק, ובהם שכול, יהדות, היסטוריה, התרבות הישראלית, אומנות ועוד.
צ'רקה לא מציג את הערבים בתור "הרעים". צ'ארטר, הגיבור מיודד עם אחמד הערבי, והמאבק שלו הוא דווקא נגד ג'ורג' בוש וקונדוליזה רייס, שרוצים לפנות אותו מביתו. (וב"לצאת מהקווים", נגד ברק אובמה).
צ'ארטר מנסה שוב ושוב לשבור את הסטיגמות על מתיישבי יו"ש, בשיחות עם ידידו השמאלני (אורי פינק), ועם נהגי מוניות ומשאיות שונים.
בספר גם משולבות מספר קריקטורות המתאימות לעלילה.
דמויות

בתחילת הספר מציין צ'רקה שכל דמיון בין הדמויות לבין אנשים אמיתיים (למעט במקרה שהדבר נעשה במפורש) הוא מקרי בהחלט.
דמויות > הדמויות הראשיות

צ'ארטר - הגיבור הראשי. צייר וקריקטוריסט. נשוי למירי ואב לשניים. מבוסס על צ'רקה עצמו.
מירי - אשתו של צ'ארטר.
הרב - רב היישוב. דמות סטריאוטיפית של רב מתנחל.
נתן - חסיד ברסלב המתגורר ביישוב (מוגדר כיצהרניק).
אחמד - ערבי שגר בכפר ליד היישוב (ביר אל מבסוט), מתחבר לצ'ארטר.
אורי פינק - צייר וקריקטוריסט.
ילדיו של צ'ארטר
דמויות > דמויות משניות

אילן ציץ-מזרוב - כתב השטח של האזור. לא אומר את האמת בכתבותיו.
פאטימה - הכבשה של אחמד. במהלך הספר היא נשחטת על ידי אחמד.
קונדוליזה רייס - מופיעה בספר בתפקיד עצמה.
ג'ורג' ווקר בוש - מופיע בספר בתפקיד עצמו בתור נשיא ארצות הברית.
אפרים - התיש של נתן.
יריב אופנהיימר - בתפקיד עצמו כמזכ"ל שלום עכשיו.
אהוד אולמרט - ראש ממשלת ישראל.
קוניאק - שתול שב"כ שמתגורר בגבעת הכבל. בסוף הספר הראשון הוא מנתק את הכבל של הלוויין האמריקאי. בספר השני מתואר גם כסדיסט. פארודיה על שמפניה.
אריאל זילבר - מופיע בתפקיד עצמו בהופעה ביישוב.
דמויות > מעבר לקו 2

אורי אורבך- חבר של צ'ארטר.
הגולם - פסל בוץ אותו צ'ארטר פיסל בבקשת הרב אשר מטרתו היא להגן על היישוב (על בסיס אגדת הגולם מפראג). במשך הספר, הוא קם לתחיה.
אשרף - אחיו של אחמד המתגורר בכפרו. קבלן אשר בונה בשטחיו של צ'ארטר.
ברק אובמה - נשיא ארצות הברית החדש.
מסנן זכוכית

מסנן זכוכית ("סינטרגלאס") בכימיה הוא מסנן נפוץ להפרדת מוצקים מנוזלים.
שם המסנן ופירושו

שמו המקובל, סינטרגלאס, הוא עיוות הגייה לשמו הלועזי (בשפה האנגלית) "sintered glass filter". שבעברית יובן כ"מסנן זכוכית מסונטר". רוצה לומר, זכוכית שהוכנה בתהליך סינטור, ובו אבקת הזכוכית מחוממת בתנור לטמפרטורה גבוהה אך מתחת לטמפרטורת ההתכה, ליצירת מוצק נקבובי מאוד.

על פי החלטתה של האקדמיה ללשון העברית שמו התיקני הוא: מַסְנֵן זְכוּכִית מְדֻבְקֶקֶת.
מבנה הסינטרגלאס

לסינטרגלאס שלושה חלקים עיקריים:
כוסית, מערך עשוי זכוכית נקבובית (גריד), ושוליים.
תפקיד הכוסית הוא להוות כלי קיבול לתערובת נוזל-מוצק שהמסנן מפריד. (הכוסית עשויה בדרך כלל זכוכית רגילה) ישנם סינטרגלאסים בהם הכוסית חסינת חום (פיירקס) וזאת על מנת לאפשר הפרדה בנוזלים חמים.
תפקיד המערך העשוי זכוכית נקבובית הוא לסנן את המוצק מהנוזל. בגלל אופן ההכנה של הגריד, נוצרות נקבובית בזכוכית (וזאת משום שבין גרגרי אבקת הזכוכית המותכת ישנם מרווחים, שלא מתמלאים עד הסוף בזמן הסינטור). תצורה זו של זכוכית נקבובית היא מעין רשת הבולמת מוצקים שאינם יכולים לעבור בנקבוביות, ואילו הנוזל מחליק בין הנקבוביות.
תפקיד השוליים הוא להתאים את המסנן לעבודה עם ואקום, שכן בעזרתו ניתן להתאים את המסנן למחבר גומי, ובכך לאפשר אטימה החיונית לעבודה בוואקום.
השימוש בסינטרגלאס

סינון בסינטרגלאס מתבצע תחת כמה תנאים:
תנאי הכרחי הוא שאין עושים עוד שימוש בנוזל המסונן בהמשך הניסוי; זאת משום שכמעט בלתי אפשרי לנקות מסנן סינטרגלאס עד תומו, משום שגודלם הקטן של הנקבוביות כולא לעיתים נוזל, ואין דרך להוציאו משם. כך למעשה נוזל העובר סינון דרך מסנן הסינטרגלאס, מחליף טיפות עם המסנן. הנוזל המסונן בהכרח מזוהם בנזל שהיה כלוא בסינטרגלאס, ואין עושים בו שוב שימוש.
תנאי נוסף הוא מוצק הניתן להפרדה בסינון ואקום, או סינון כבידתי (סינון "רגיל" ללא הפעלת אמצעי זירוז ושאיבה):

במקרה בו החלקיקים קטנים מגודל הנקבוביות, הסינון לא ייצא לפועל (קוטר נקבובית ממוצע נפוץ הוא עשרות עד מאה מיקרומטרים). לחלופין, אם הנוזל צמיג מכדי לעבור בנקבוביות בזמן סביר (תחת סינון ואקום), אין טעם בשימוש בסינטרגלאס.
אזהרת בטיחות

שימוש במערכת ואקום מותר רק למי שהוכשר לכך.
ראו גם

גרווימטריה
הערות שוליים

↑  מַסְנֵן זְכוּכִית מְדֻבְקֶקֶת במילון כימיה כללית (תשמ"ה), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Redirecting
מסנן סינטרגלאס בפעולה: המוצק הכתום מצטבר בכוסית, הפס הלבן הוא מערך הזכוכית הנקבובית המהווה מעין רשת סינון, ומתחתיו נעוצים שולי המסנן במתאם גומי שחור. מתאם הגומי מחובר לכלי בעל זרבובית המחוברת למערכת ואקום. בכלי התחתון הצטבר הנוזל המסונן כמעט חסר צבע.
מרדכי מקלב

אין תמונה חופשית
מרדכי מקלב (תרכ"ו, 1866 – כ"א בתשרי תרצ"ג, 21 באוקטובר 1932) היה איש העלייה הראשונה, פרדסן ובנקאי, מראשי הציבור במושבה פתח תקווה.
קורות חיים

נולד בבריינסק שברוסיה הלבנה, בנם של חינקה ואברהם מקלב, שהיה מחובבי ציון. בצעירותו קיבל חינוך תורני. נישא לרחל בת דוד אש מסימיאטיץ. לאחר נישואיו התגורר בבריינסק ועסק במסחר.
בשנת 1891 עלו הוריו לארץ ישראל עם אחיו אריה לייב, וכעבור זמן עלה גם אחיו משה. בשנת תר"ס (1900) ביקר לראשונה בארץ ישראל. הוא רכש כרם ענבים בפתח תקווה, שבו התגוררו שני אחיו. הוא שב לבלארוס לחסל את עסקיו וכעבור שנה עלה עם משפחתו לארץ ישראל והתיישב בפתח תקווה. היה בין הפרדסנים הידועים בפתח תקווה. הוא הרחיב את עסקי הפרדסנות כשרכש את פרדס אחיו משה שנפטר. השפיע על גיסו שאול אש שהתגורר בוורשה לרכוש מאה וחמישים דונם ביהודייה ומקלב נטע בו כרמים.
מקלב היה מראשי אנשי הציבור בפתח תקווה ובמשך עשור היה גזבר ועד המושבה. בתקופת מלחמת העולם הראשונה עמד בראש סניף בנק אפ"ק במושבה.
בשנת 1924 נפטרה אשתו. אחיו אריה, אשתו ושלושה מילדיהם, נרצחו במאורעות תרפ"ט במוצא. אחד מילדיהם שנצלו הוא מרדכי, לימים הרמטכ"ל ה-3 של צה"ל.
מרדכי מקלב נפטר בשנת 1932, ונקבר בבית הקברות סגולה. שמות האחים מרדכי ומשה מקלב הונצחו ב"משעול משפחת מקלב" בפתח תקווה.
נכדו אורי, בן בנו דוד, היה לוחם אצ"ל שנהרג במלחמת העצמאות. נינו הוא ח"כ אורי מקלב. נין נוסף הוא הרב אברהם מקלב שהקים את מוסדות עץ הדעת, נינים נוספים הם האחים האדריכלים רם כרמי ועדה כרמי-מלמד.
מרבו קטן

| מרבו קטן |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חסידאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: חסידתיים
סוג:: מרבו
מין:: מרבו קטן
שם מדעי
 Leptoptilos javanicus ‏הורספילד, 1821

מרבו קטן (שם מדעי: Leptoptilos javanicus), הוא מין עוף גדול ממשפחת החסידתיים השייך לסוג מרבו וקטן מקרוביו מרבו ענק ומרבו אפריקני.
אורכו של המרבו 87–93 ס"מ, גובהו 110–120 ס"מ ומשקלו 4-5.7 ק"ג. הוא בעל מקור ענקי ואפרפר וראש גדול עם גוון אפור ובעל מעט נוצות על גולגולתו. הגוף לבן עם כנפיים גדולות ושחורות. הרגליים ארוכות והזנב קצר. הדלדל שלו בצבע צהוב.
הוא מצוי בטבע בנהרות ואגמים גדולים וכן בביצות וגדות יערות בהודו, נפאל, סרי לנקה, בנגלדש, מיינמאר, תאילנד, ווייטנאם, מלזיה, לאוס, סינגפור, אינדונזיה וקמבודיה. ייתכן שהוא חי גם בבהוטן.
הוא נע בין צמחי המים והביצה וניזון מדגים, צפרדעים, לטאות, נחשים ומכרסמים וגם מעט מנבלות. ראשו העצום מעוצב להגיע לפגרים מבלי להתלכלך.
הערות שוליים

↑  מרבו קטן באתר הרשימה האדומה של IUCN
| חסידתיים |
| --- | --- | --- |
| פשוק מקור | פשוק-מקור אסייתי • פשוק-מקור אפריקני |  |
| חסידה | חסידה שחורה • חסידה אבדימית • חסידה לבנת-גרון • חסידת סטורם • חסידת מגווארי • חסידה לבנה • חסידה מזרחית |  |
| חסידת אוכף | חסידת האוכף • חסידה שחורת-צוואר |  |
| יאבירו (סוג ומין יחיד) | יאבירו |  |
| מרבו | מרבו אפריקני • מרבו קטן • מרבו ענק |  |
| חסידן | חסידן מילקי • חסידן אפריקני • חסידן צבוע • חסידת עצים |  |