stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עצירות
אטימולוגיה (סיבות) > עצירות משנית

תזונה לקויה. למשל הרכב תזונה שיש בו מיעוט של סיבים, מיעוט של מים או תזונה המכילה מרכיבים אחרים אשר גורמים לצואה להיות יבשה ולגרום לחסימה קטנה. דיאטה חריפה או לאחר צום.
תת פעילות גופנית. ירידה בפעילות הגופנית ובתנועתיות של הגוף.
מחלות. מחלות נוירולוגיות הגורמות לבעיה בתפקוד מערכת העצבים במעי. ביניהן טרשת נפוצה, שבץ מוחי ופרקינסון. ומחלות אנדוקריניות כמו תת-פעילות של בלוטת התריס, או תסמונת המעי הרגיז. פגיעה קשה בעמוד השדרה. רמות סידן גבוהות בדם.
נטילת תרופות. נטילת תרופות כמו תרופות נוגדות כאב ממשפחת האופיואידים, תרופות נוגדות בחילה והקאה מקבוצת הסטרנים. תרופות נגד יתר לחץ דם, תרופות הרגעה ושינה. תרופות סותרות חומצה.
מצבי חיים. הריון וגיל מבוגר.
גורמי סיכון

אנשים שאינם פעילים גופנית (במיוחד כאלו שרתוקים למיטה), כאלו שתזונתם לקויה (אי הקפדה על שתיית נוזלים וצריכת סיבים תזונתיים), ובעלי הרגלי יציאה לקויה (כאלו שדוחים את היציאות שלהם, כאשר הם מרגישים צורך בכך), נמצאים במקום גבוה להיות לוקים בתסמין הזה.
גורמי סיכון > מאכלים

תזונה של חלבונים ושומנים ופחות סיבים תזונתיים (קמח לבן, בשר אדום, גבינות) באופן יחסי מעודדת עצירות.
מאכלים הגורמים עצירות: רימון ובעיקר הגרעין עצמו ופחות המיץ. בננה ובעיקר כאשר אינה בשלה. משקאות אלכוהוליים.
מניעה

שתייה מרובה של מים (כ-8 כוסות מים ביום).
צריכה של סיבים תזונתיים (בין 10-12 גרם ביום). במיוחד פירות, ירקות וסובין.
פעילות גופנית.
הרגלי יציאה תקינים. כאשר מורגש צורך ביציאה, לא להימנע מכך.
ביציאה הרמת הרגליים מעל שרפרף בזווית של יותר מ-90 מעלות.
הסכנות שבעצירות

במצב של עצירות, שאריות מזון בלתי מעוכל ופסולת שוהים במערכת העיכול זמן רב לעומת הנורמה. בזמן זה, פועלים עליהם חיידקי המעיים, מפרקים אותם ונוצרים גזים ותוצרי פירוק שאינם רצויים. במידה והעצירות נמשכת, יש ספיגה חוזרת של נוזלים, הצואה מתייבשת ויש סכנה להתפתחות אבני צואה, טחורים, דלקות במעי, פיסורה ואף סוגים מסוימים של סרטן, כל זאת מעבר לתחושה הלא נעימה המלווה את הסובל מעצירות.
טיפול > תרופות

ישנם סוגים שונים של אמצעים לטיפול בעצירות:
תרופות מגבירות נפח צואה - לדוגמה: סובין, בנפייבר, פסיליום וקלציום פוליקרבופיל, מגדילה את הנפח שלה שהופכת אותה לרכה יותר ומסייעת בכך בתנועה חלקה שלה במעיים. תרופות אלו נחשבות לבטוחות ביותר ויש להשתמש בהן בהדרגה עד להשגת התוצאה הרצויה. בשימוש באמצעים אלו יש להגביר את צריכת המים.
תרופות מרככי צואה - לדוגמה: שמן פארפין, דוקוסט ונורמלקס המאפשרים למים לחלחל לתוך הצואה. הנפח המוגדל של הצואה מגביר את ההתכווצויות של המעי ועוזר לסלק את הפסולת מחוץ לגוף.
תרופות אוסמוטיות הסופחות נוזלים לחלל המעי - עשויים בדרך כלל ממלחים או סוכרים שאינם נספגים היטב, כמו מגנזיום זרחתי, מלח אנגלי, לקטולוז וסורביטול. הנוזלים העודפים מותחים את הדפנות של המעי ומעוררים התכווצויות. פעילות סילוק הצואה מתרחשת תוך כשלוש שעות, והיא טובה לטיפול בעצירות מאשר למניעת עצירות. לא מומלץ לשימוש לחולי כליות או לסובלים מאי ספיקת לב.
תרופות סטימולנטיות המגבירות את התנועתיות של המעיים - מכילות חומרים מגרים את דפנות המעיים באופן ישיר. לדוגמה: לקסטיב (פנולפתלאין), לקסטין (ביסקודיל), לקסעדין, לקסיקל (תמציות קסיה) ושמן קיק. עשויים לגרום להתכווצויות. שימוש תכוף בהן פוגע במעי הגס. בעיה נוספת שאפשר לפתח היא התמכרות לשימוש בהם, דבר שעלול לגרום לפיתוח פעילות מעיים עצלה. גורמים להתרוקנות חצי מוצקה תוך בין 6 ל-8 שעות. כאשר נעשה שימוש בפתילות כמו נרות גליצרין ההתרוקנות מאוד מהירה (בין 15 דקות לשעה).
חוקן.
טיפול > צמחים טבעיים ותזונה

פורמולות המתבססות על צירוף של תמציות שזיפים, תמר הינדי, תאנים, זרעי אניס ואלוורה.
פניה לצוות רפואי > תסמינים להתערבות רפואית דחופה

במצב של עצירות כרונית יש לפנות לרופא בדחיפות לצורך ביצוע בדיקות למציאת הסיבה לעצירות.
כאשר העצירות נמשכת מעל שבוע ימים.
כאשר אין אפשרות לשחרר גזים.
כאשר מתלווה לעצירות כאבי בטן.
פניה לצוות רפואי > בדיקות

במצב של עצירות כרונית מקובל לעשות בדיקות רפואיות שונות בהתאם לאבחנה.
בדיקה גופנית הכוללת בדיקה רקטלית.
צילום רנטגן ובדיקת אולטראסאונד.
בדיקת קולונוסקופיה כאשר יש חשד לסרטן המעי הגס.
בדיקות לבירור התנועתיות של המעי.
לקריאה נוספת

ד"ר רוברט ברקוב (עורך ראשי), מֶ‏רְק - המדריך הרפואי השלם, בהוצאת כנרת זמורה ביתן דביר והד ארצי, 2002, עמ' 521-522
הערות שוליים

↑  https://www.openu.ac.il/merav/articles/art0021-kira-rimon.html
↑  7 מאכלים שיכולים להחמיר לכם את העצירות, באתר וואלה, 9 בינואר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555410305171  BnF: cb11955390q (data)  GND: 4132815-2  LCCN: sh85031314  NDL: 00560602  NKC: ph123616 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מנחם מנדל דוליצקי

| --- | --- |

 לידה:  18 בדצמבר 1856 
 פטירה:  22 בפברואר 1931 (בגיל 74) 
 מדינה:  ארצות הברית 
 שפות היצירה:  עברית, יידיש 
 
מנחם מנדל דוליצקי (מנחם-מענדעל דאליצקי) בספר השירים היידי אמנטאלאגיע פינף הונדערט יאהר אידישע פאעזיע, 1917 ניו יורק. לחצו על התמונה לדפדוף בספר מעמוד 65
מנחם מנדל דוליצקי (מימין), לאון רבינוביץ - "איש יהודי" באמצע ויעקב מזא"ה, 1885. על השולחן תמונתם של פרץ סמולנסקין ואחרים
מנחם מֶנדל דוֹליצקי (בכתיב היידי, שנהג בזמנו: מנחם מענדל דאָליצקי; ברוסית: Долицкий; באנגלית:  Dolitzky;‏ 1856, ביאליסטוק – 22 בפברואר 1931, לוס אנג'לס) היה משורר וסופר עברי ויידי.
תולדותיו ויצירתו

דוליצקי נולד בביאליסטוק וגדל עם רגש קדושה כלפי המילה המודפסת ובמיוחד המילה העברית המודפסת. הוא העריץ את פרץ סמולנסקין, וכאשר חלה סמולנסקין, ונשלח בסביבות שנת 1871 לעיירת המרפא מראנו שבדרום טירול, נסע דוליצקי במיוחד לווינה כדי לפגוש אותו. בבגרותו לימד עברית בביאליסטוק ובמוסקבה.
הוא כתב ב"המליץ" דיווחים על אירועים בביאליסטוק. בשנת 1881 היה עד ראייה לפוגרומים בדרום רוסיה שנודעו כסופות בנגב. בעקבות זאת הצטרף לתנועת "חיבת ציון", החל לחבר שירים ציוניים בסגנון הרומנטי והמליצי שהיה מקובל אז ולתאר בשיריו ובסיפוריו את תלאות היהודים ברוסיה. כן החל לכתוב מאמרים בעד תקומת עם ישראל בארץ ישראל. יחסו להגירה לאמריקה היה אמביוולנטי. בתחילה כתב נגדה כפוגעת בעליה לארץ ישראל, אך בהמשך, אולי בעקבות התגברות פרעות סופות בנגב, כתב בעד סיוע להגירה יהודית, בלא לקבוע ארץ יעד. דוליצקי נטל חלק בוויכוח לגבי עידוד העלייה לארץ ישראל ויצא כנגד אלו שבקשו לצנן את ההתלהבות של יהודי רוסיה ורומניה מעלייה לארץ ישראל.
בין השנים 1883–1892 חי במוסקבה כמזכירו העברי של הגביר והנדבן קלונימוס זאב ויסוצקי (מייסד חברת תה ויסוצקי) וחיבר את הביוגרפיה שלו. בשנת 1886 זכה שירו "על הררי ציון", שהתפרסם ב"המליץ" בדצמבר 1886, בתחרות של אגודת בני ציון לקביעת המנון לאומי.
בעקבות גירוש היהודים ממוסקבה ב-1892 החליט דוליצקי להגר לארצות הברית. עד אז זכה להערכה רבה כסופר ומשורר עברי. המשורר יהודה לייב גורדון כתב לו בשיר פרידה ערב צאתו לארצות הברית, כי הוא רואה בו את ממשיכו בשירה העברית ("הא לך עטי, עלה רש מקומי"). בארצות הברית לא מצא אפשרות קיום מכתיבה עברית והחל לכתוב ביידיש, אך ללא הצלחה. הוא כתב את הרומן היומי בהמשכים בעיתון "טאגבלאט" ופעם אחת הצליח למכור מחזה שלו תמורת אלף דולר, אולם המחזה ספג ביקורות קטלניות. בשנותיו האחרונות חי בלוס אנג'לס חיים עלובים ונשכח מלב. ליום הולדתו השבעים ארגנה אגודת המורים העברים מסיבה לכבודו בהשתתפות נחום צמח שברך אותו כשותף להפצת התרבות העברית באמריקה.
מסופר, כי לאחר שהיגר לארצות הברית, באו אליו בטענות מדוע אינו עולה לארץ ישראל, והוא השיב בבדיחות כי אינו יכול ללא הגעגועים לציון.
שיריו מכונסים בשני ספרים: "שירי מנחם" (1900) ו"נגינות שפת ציון" (1904).
מנחם מנדל דוליצקי נפטר ב-22 בפברואר 1931 בלוס אנג'לס ונקבר בבית הקברות היהודי ולדהיים שבעיירה פוֹרֶסט פארק (אנ') ליד שיקגו.
האוניברסיטה העברית מחלקת מדי שנה פרס לכתיבה יוצרת על שמו של מנחם מנדל דוליצקי
אם אשכחך (ציון תמתי)

כמו יוצרים רבים הזכורים בזכות יצירה אחת שלהם, כך גם מנחם מנדל דוליצקי. הוא זכור עד היום בזכות שירו "אם אשכחך" המוכר יותר בשתי מילותיו הראשונות, "ציון תמתי":
"ציון תמתי, ציון חמדתי

לך נפשי מרחוק הומיה

תשכח ימיני אם אשכח יפתי

עד תאטר בור קברי עלי פיה..."
השיר הולחן על ידי היימן כהן ועובד על ידי גיל אלדמע. השיר הוקלט בביצועים רבים, ביניהם של הזמרים עירית סנדנר, אסנת פז, לואי דנטו ויהורם גאון.
ספריו

לִקוי שני המאֹרות: או, שני צדיקים שחבלו זה בזה: שיר סיפורי, וינה: געאָרג בראג, תרל"ט. (נדפס במקור ב"השחר", שנה תשיעית.)
בתוך לבאים: (ממחזות החיים): ספור קטן, סנקט פטרבורג: דפוס נ"ט פינס וי’ צעדערבוים, תרמ"ד.
האכר והנוצה, סנקט פטרבורג: דפוס צדרבוים, 1884. (שירה)
מבית ומחוץ: ספור; יצא לאור על ידי יעקב לידסקי, וילנה: דפוס האלמנה והאחים ראָם, תרנ"א.
מופת לרבים: ... ביום מלאת יובל שלם ליום חתונת ... קלונימוס זאב וויסאצקי עם רעיתו קיילה צביה ... שנת תרנ"ב בלוית תמונתו ותולדות ימי חייו ..., פרנקפורט: דפוס אלימלך סלאבאטצקי, תרנ"ב.
כל שירי מנחם מענדל דאליצקי: ישנים גם חדשים, ניוארק: דפוס א. ח. ראָזענבערג, תרנ"ה 1895.
דער געבילדעטער מערדער: אָדער, דעם הענקערס זיהן: א קרימינאל ראָמאן פון דעם אריסטאָקראטישען אלגעמיינען לעבען; אריגינאל פערפאסט פון מ"מ דאליצקי, שיקגו: י’ לידסקין ('Romanen Magazine'),‏ 1897. (רומן שוּנד) (ביידיש)
שירי מנחם: הגיונות וחזיונות, משלים ומכתמים, ישנים וגם חדשים ..., ניוארק: דפוס א"ח ראָזענבערג, תר"ס 1899.
די אידישע געשיכטע: פון אברהם אבינו ביז יעצטיגער צייט, פאלשטענדיג אין איין באנד / פרץ וויערניק ; הערויסגעגעבען פון מ"מ דאליצקי אלס פרעמיום צום מבית ומחוץ, (מנחם מנדל דוליצקי, פרץ וירניק), מוצא לאור: מ"מ דאליצקי, ניו-יורק, תרס"-?
נגינות שפת ציון: ישנות וחדשות, ניוארק: דפוס ראָזענבערג, תרס"ד.
החלום ושברו: עוד דמעה אחת אל נאד דמעותינו; מאת מ"מ דאליצקי (לזיכרון חג יובלו), ניוארק: דפוס ראָזענבערג, תרס"ד.
דיא פינצטערע הערשאפט: ביז מיניסטער מירסק: קרימינאל ראמאן פון רוססלאנד’ס קרימינעלע פערברעכענס געגען דער גאנצער מענשהייט מיט אללע איהרע גרויזאמקייטען געגען אידען ... (אָריגינאל), ניוארק: היברו פאבלישינג קאָמפאני, 1905. (רומן שונד) (ביידיש)
מבית ומחוץ: ... יספר ... התלאה אשר מצאה את היהודי העשוק ראובן בר יעקב ושאר אחיו בעיר בלהות מסקוה, ניוארק: דפוס Goldman & Steinberg,‏ 1908.
מלחמת התחיה: ספור יסודתו בדברי ימי ישראל, ניו יורק: דזשואיש פרעס פאבלישינג קאָ., 1911. (סיפור מימי המכבים)
זכות אבות, אדער, גרונם דער בעל תשובה: ראָמאן פון אידישען לעבען אין רוסלאנד, ניו יורק: דזשואיש פרעס, 1912. ('זכות אבות, או גרונם בעל התשובה: רומן מחיי היהודים ברוסיה') (רומן)
שטארקער פון אייזען: א ראָמאן פון אידישען לעבען, ניו יורק: היברו פאבלישינג קאָמפאני, 1920. (רומן)
כל שירי מנחם מענדל דאליצקי: ישנים וגם חדשים, יוצאים לאור על ידי חברת אוהבי שפת עבר בנויארק, ז'נבה: I.D.C. MICRO EDITION, תש"מ, 1980.
ספריו > ספרי לימוד עברית

שבט ספר: ... מאה ושבעים ואחד מכתבים בשלשה חלקים ... שמנים מכתבי ידידות ... שמנים מכתבי מסחר ... עשרה מכתבים ... מאת אברהם מאפו. ומכתב אחד ... על דבר ישוב ארץ ישראל ושפת עבר ...מאת פרץ בן משה סמאלענסקין; חֻבר לתועלת נערי בני ישראל ... מאת מ "מ דאליצקי, וינה: דפוס ג’ בראג, תרמ"ג. (איגרון וספר לימוד עברית באמצעות מכתבים)
בראים ניב שפתים: מאתים וחמשה עשר מכתבים לבני הנעורים ולכל איש החפץ למשך בשבט ספר בשפת עבר, וילנה: דפוס האלמנה והאחים ראָם, תרנ"ב. (ספר לימוד עברית באמצעות מכתבים) (ראה אור ביותר מעשר מהדורות נוספות)
העט: לכל למדי שפת עבר. יכיל שלש מאות מכתבים ..., וילנה: מ’ קאצענעלענבאָגען, תרס"ו.
לקריאה נוספת

שרהזון, כתריאל צבי בן אליהו, בימים האלה: תמלאנה חמש ועשרים שנה לעבודתו הספרותית של ... מנחם מענדל דאליצקי, ניו יורק?, מוציא לאור בלתי ידוע, תרס"ג?
חיים תורן (זיגלבוים), 'מנחם מנדל דוליצקי: אחרון משוררי ההשכלה', תל אביב, מוציא לאור לא ידוע, תש"ג, 1942, הדפסה מיוחדת: מאזנים טו, ד–ה (תש"ג), 243–251, 308–314.
הערות שוליים

↑  בספרות ובאמנות, דבר, 22 באוגוסט 1930; אך ראו בן ציון אייזנשטאט, דור רבניו וסופריו - ספר שני, וילנא תר"ס, עמ' 14-15, באתר היברובוקס בו יש גרסה אחרת לגבי המפגש ביניהם
↑  מנחם מענדיל דאליצקי, כל הרוצה ללמד את בניו שפ"ע, המליץ, 16 באוקטובר 1878;
פועה רקובסקי, לא נכנעתי: ספר זכרונות, תרגם מכתב-יד: דוד קלעי, תל אביב: נ' טברסקי, תשי"ב-1951, עמ' 17
↑  יהודה דוד אייזנשטיין, אוצר זכרונותי, עמוד 75, באתר היברובוקס
↑  מנחם מענדל דאליצקי, אלון בכות, המליץ, 24 ביוני 1879
↑  מנחם מענדל דאליצקי, ביאליסטאק, המליץ, 19 באוקטובר 1880
↑  מנחם מנדל דאליצקי, וירושלים תעלה על לבבכם, המליץ, 13 בדצמבר 1881
↑  מנחם מנדל דאליצקי, למען ציון לא אחשה, המליץ, 27 בדצמבר 1881
↑  מנחם מענדל דאליצקי, ולמען ירושלים לא אשקוט, המליץ, 12 בינואר 1882
↑  מנחם מנדל דאליצקי, הרימו מכשול מדרך עמי, המליץ, 28 במרץ 1882
↑  ראו מנחם מענדל דאליצקי, השגות על מכתב הר"י ראבינאוויטש, המליץ, 13 ביוני 1882 המתייחס ליוסף ראבינאוויטש, מכתב גלוי לאנשי בריתינו הקרובים והרחוקים, המליץ, 30 במאי 1882
↑  מנחם מנדל דאליצקי, מופת לרבים, פרנקפורט דמיין תרנ"ד, באתר היברובוקס
↑  מנחם מנדל דאליצקי, על הררי ציון, המליץ, 24 בדצמבר 1886
↑  שירו לנו משירי ציון, המליץ, 26 בספטמבר 1886
↑  בני ציון, מאסקווא, המליץ, 24 באפריל 1887
↑  מנשה רבינא, המנון יהודי לאומי, דבר, 13 בינואר 1967
↑  ב. א., יובלו של דוליצקי, דבר, 16 באפריל 1926
↑  יצחק דב ברקוביץ, הראשונים כבני אדם, דבר, 16 באוקטובר 1938
↑  נחום היניץ, עם נחום צמח באמריקה, דבר, 12 במרץ 1948
↑  דוד אסף‏, נספח: היכן נקבר דוליצקי?, בבלוג "עונג שבת", 11 בינואר 2019
↑  ראו: מרב יודילוביץ', פרס דוליצקי יוענק לאגי משעול, באתר ynet, 11 באפריל 2007.
↑  אתר הספרייה הלאומית, ערך: אלדמע גיל, עמוד 20, ארכיון, סדרה B
↑  מנחם מנדל דוליצקי, שבט ספר, עותק סרוק באתר הספרייה הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007288663305171  ISNI: 0000 0000 6696 2166  LCCN: nr97023492  MusicBrainz: b1f065a2-b5d4-439f-9310-72714c8d439f  SELIBR: 170215  VIAF: 34363543   WorldCat (עם VIAF): 34363543
האחים והאחיות

ערך זה עוסק בהרכב מוזיקלי ישראלי. אם התכוונתם לסדרת טלוויזיה אמריקאית, ראו .
| --- | --- |
 מוקד פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  1971–1983, 2002 – 2010
 סוגה:  מוזיקה ישראלית שירי משוררים שירי ילדים
 חברים
 מוני ארנון סוזי מילר ורדה שגיא נמרוד פז
 חברים לשעבר
 שפירית אברך (שפי) פלטי יעקבי שולי ארז (בריסקין) שבי קציר איציק כהן רחל נדב נעמי רותם תמי גל ויקי תבור ישראלה קריבושי יצחק צוקר (צוקי) אילן טל משה דניאל
 
האחים והאחיות היא להקה ישראלית אשר פעלה, בהרכבים שונים, משנת 1971 עד שנת 1983, וחזרה להתקיים בשנת 2002 עד 2010.
שני תחומי הזמר העיקרי איתם מזוהה הלהקה הם שירי ילדים ושירי משוררים עבריים, כגון זאב ז'בוטינסקי, נתן יונתן, נעמי שמר ויהודה עמיחי. עובדה זו הפכה את הלהקה לאחת מהלהקות האהובות על צעירים ומבוגרים כאחד במהלך שנות השבעים ואחריהן, ולבולטת בתחום הזמר העברי. הלהקה הוקמה ונוהלה על ידי גידי קורן, אשר הלחין מספר גדול מלהיטיה, ואיתן גפני אשר העניק לה את שמה וניהל אותה מתחילת הדרך.
חברי הלהקה לדורותיה > חברי הלהקה כיום

מוני ארנון - חבר הלהקה כמעט בכל הרכביה
סוזי מילר - חברת הלהקה משנת 1972
ורדה שגיא - חברת הלהקה משנת 1974
נמרוד פז - חבר הלהקה משנת 2002
חברי הלהקה לדורותיה > חברי הלהקה בעבר

לאורך שנות פעילותה, שינתה הלהקה מספר פעמים את הרכבה. הרכב הלהקה המקורי כלל את שפירית אברך (שפי), שולי ארז (כיום בריסקין), שבי קציר, ופלטי יעקבי אליהם הצטרפו איציק כהן ורחל נדב. שנה לאחר מכן פורק ההרכב ולקציר צורפו מוני ארנון, סוזי מילר ונעמי רותם (בוגרת להקת פיקוד צפון).
במהלך שנות השבעים שונה ההרכב פעמים רבות; ורדה שגיא החליפה את רותם (1974), תמי גל החליפה את מילר למשך תקופה (1975), ויקי תבור החליף את קציר (1975), ישראלה קריבושי החליפה את גל, ויצחק צוקר ("צוקי") החליף את תבור (שניהם בשנת 1978). שנה לפני פירוק הלהקה בשנת 1983, התחלף ההרכב עוד פעמיים: אילן טל החליף את ארנון, ומשה דניאל החליף את "צוקי".
למרות שינויי ההרכב הרבים, הוקפד שמספר חברי הלהקה לא יעלה על ארבעה, שני גברים ("אחים") ושתי נשים ("אחיות"), דבר שהוביל לכינוי "להקת אבבא הישראלית".
ביוגרפיה > ההתחלה וההצלחה

הלהקה הוקמה בשנת 1971 על ידי גידי קורן, אז סטודנט לרפואה. השם "האחים והאחיות" הוגה על ידי האמרגן איתן גפני, מתוך השפעה ישירה מהלהקה האמריקאית המצליחה האמהות והאבות (The Mamas & The Papas). תחילה נקראה הלהקה "סטודניק", אך היא לא זכתה להצלחה. לאחר תקופה בה לא זכה ההרכב להצלחה מיוחדת, הוחלפו כל חברי הלהקה פרט לשבי קציר, והלהקה החלה להביא סנוניות רבות של להיטים ראשונים (ביניהם "מעות קטנות"), אותם הפיק שלמה ארצי.
בשנת 1973 הקליטה הלהקה מספר שירים אשר עד היום מוכרים ומזוהים עימה, כמו שירו של זאב ז'בוטינסקי "עיר שלום" אשר הוקלט כחלק מתקליט שיריו ביוזמת מפלגת הליכוד החדשה ושירים של משוררים מוכרים. בין השירים, שיר של לאה גולדברג ("אהבה ראשונה"), שירו של יהודה עמיחי "אלוהים מרחם על ילדי הגן" (שזכה להצלחה גבוהה ועורר הדים בשל הטראומה ממלחמת יום הכיפורים מאותה שנה), בלדת הפולק הפסיכדלית "סונטה בשניים" שהפכה לקלאסיקה, וזאת בנוסף לשירים מקוריים של קורן.
בשנת 1974 הצטרפה ללהקה ורדה שגיא ובאותה שנה התקיים המפגש עם המשורר שמזוהה עם הלהקה יותר מכל, נתן יונתן. שיתוף הפעולה בין יונתן ללהקה הביא לתקליט שלם בשנת 1975 אשר מוקדש לשיריו, וביניהם כמה מהשירים המוכרים ביותר של הלהקה: "שני אלונים", "כמו בלדה" ("אם זר קוצים כואב") המזוהה עם הסולנית סוזי מילר, "על ענפי שיטה" המזוהה עם הסולנית ורדה שגיא, "שיר אהבה ישן" ("אניטה וחואן"), "אִם העולם", "חופים" ועוד.
במקביל לעבודת הלהקה בתחום השירה העברית, אשר יועדה בעיקר למבוגרים, החלה הלהקה בהקלטת תקליטים ומופעים לילדים. בשנת 1974 הקליטה יחד עם שלמה ארצי את התקליט "הטיול לארץ התווים" עם שירים שכתב קורן, ולאחר מכן הקליטה עוד שירי ילדים רבים, ביניהם "הרכבת", "שובי דובי", "זלמן יש לו מכנסיים" ועוד. בנוסף הקליטה הלהקה תקליט לילדים ובו גרסאות בעברית לשירי להקת הביטלס, ביניהם "אובלדי אובלדה".
ביוגרפיה > תחרויות זמר

בדומה ללהקות מצליחות אחרות בשנות השבעים והשמונים בישראל, השתתפה הלהקה במספר תחרויות זמר ידועות, ביניהן פסטיבל הזמר והפזמון של קול ישראל, ופסטיבל שירי ילדים, בו זכו להצלחה עם השיר "שובי דובי", אשר זכה במקום הראשון בפסטיבל 1976. ב-1977 הגיעו למקום השני בפסטיבל הזמר והפזמון עם השיר "פתאום נפל עלי אביב". בפסטיבל הזמר והפזמון 1980 זכו במקום הראשון עם השיר "פזמון חוזר" שכתב והלחין גידי קורן ועיבד אלדד שרים.
ביוגרפיה > הפירוק והאיחוד

בשנת 1982 עזב קורן, אז כבר דוקטור לרפואת ילדים, לקנדה, שם הוא חי עד 2016 כפרופסור לטוקסיקולוגיה. למרות הקושי כתוצאה מעזיבת מקים הלהקה ומנהלה, המשיכה הלהקה להתקיים ואף זכתה להצלחה יחסית, אך בכל זאת הוחלט לפרקה בשנת 1983, וחבריה פנו לקריירות סולו שונות. ארנון השתתף בקדם אירוויזיון 1985 בדואט עם שמשון לוי עם השיר "שוב אני לבד" והוציא את הלהיט "תמונה שבורה", שהפך לשיר הנושא של אלבומו הראשון (1989). במקביל המשיך ארנון לשמש כטכנאי קול בעשרות הקלטות של אלבומים בז'אנר המוזיקה המזרחית במהלך שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90.
סוזי מילר "חזרה" לעבוד בלימוד אנגלית והוציאה אלבום בעברית בשם "בדרך מערבה" (1989). ורדה שגיא העלתה תוכנית יחיד מצליחה בשם "דבר לא נגמר". ישראלה קריבושי הקליטה שירים כגון "אל הים" (1986) והשתתפה בקדם אירוויזיון 1987 עם השיר "ארוביקה" ופנתה מאוחר יותר לעסוק בעיצוב שמלות. שאר חברי ההרכב פנו לכיוונים שונים.
בשנת 2002 התאחדה הלהקה באופן חד פעמי לצורך צילומי סדרת הטלוויזיה של שרה'לה שרון. בתוכנית הופיעו ארנון, שגיא ומילר, לצד תבור אשר הוטס ממקום מגוריו בגרמניה במיוחד לצורך התוכנית.
התוכנית הובילה לתגובות נלהבות, ולקריאות רבות לאיחוד הלהקה, אשר נענתה בשמחה. מכיוון שרוב הגברים חברי הלהקה הידועים לא התגוררו בארץ, צורף חבר חדש (שכונה "האח הצעיר") ללהקה – נמרוד פז, אשר עבד עם ארנון במהלך שנות התשעים בלהקתו של ארנון "מוניטור" והחליף את מקומו של קורן.
הלהקה חזרה להופיע בעיבודים חדשים לשירים הישנים והמוכרים עד שנת 2010. בנוסף לשירים אשר לא הופיעו ברפרטואר הלהקה בעבר: שירי אהוד מנור ועוזי חיטמן, ששניהם נפטרו זמן קצר לאחר שחזרה הלהקה להופיע, שירי סולו של חברי הלהקה (כולל השירים הידועים: תמונה שבורה של ארנון וסוזי סופרייז של שרה אמן מתוך התוכנית ללימוד אנגלית "Neighbours", שרבים טועים לחשוב עד היום שהוא שייך למילר. מילר אכן ביצעה אותו בתוכנית קיץ ללימוד אנגלית בשם "Sing A Song", שהייתה מבוססת על פרקי התוכנית "Neighbours", והוא אמנם מזוהה עם מילר, אך הדמות עצמה לא גולמה במקור על ידה) ושירי קאנטרי באנגלית.
הלהקה השתתפה בהוצאת ספרו של נתן יונתן "לחיות בתוך השיר" (Within the Song to Live) ובו תרגומים לשיריו לאנגלית. בדיסק המצורף לספר שרה הלהקה את השירים "אם העולם" ו"כמו בלדה" באנגלית ובשנת 2008 הוציאה אלבום אוסף כפול ובו, בין השאר, גרסאות חדשות לשיריהם, ושיר חדש שהוקלט לאוסף אחרי "פסק זמן" ארוך, "חשבון האהבה", בו שגיא ומילר סולניות. הלהקה התפרקה סופית בשנת 2010 אך התאחדה, בהרכבה שהקליט את אלבומה הראשון, במופע יום הולדת 70 לסוזי מילר ב-2023.
סגנון מוזיקלי

השנים הרבות בהן פעלה הלהקה, שינוי ההרכבים הרב והעובדה כי פנו לילדים ולמבוגרים כאחד, כל אלה מקשים על ציון סגנון מוזיקלי אחד ללהקה. עם זאת, לאחים ולאחיות צליל ייחודי אשר מתאפיין בעיקר בהרמוניות הקוליות. כל חברי הלהקה שרים ומנגנים, וההרכב המכיל שני קולות גבריים ושני קולות נשיים יוצר קול יחסית ייחודי בזמר העברי.
מבחינת השפעה מוזיקלית, הייתה ידועה אהבת חברי הלהקה למוזיקת קאונטרי, והם דאגו לשלב סגנון זה בשיריהם ובהופעות. כמו כן נחשבה הלהקה כלהקת אמצע הדרך בעיקר בשירי המשוררים שהקליטה, ולייחודית יחסית בתחום שירי הילדים, אשר לרוב לא מאופיינים בהרמוניות קוליות. הכינוי "אבבא הישראלית" לא הולם לרוב את סגנונה המוזיקלי של הלהקה.
דיסקוגרפיה > אלבומים

חתולים בצמרת - 1972 / שרים: מוני ארנון, שבי קציר, סוזי מילר, נעמי רותם
ספינת השלום - 1973 / שרים: מוני ארנון, שבי קציר, סוזי מילר, נעמי רותם
האחים והאחיות 1973–1974 - 1974 / שרים: מוני ארנון, שבי קציר, סוזי מילר, נעמי רותם
הספינה המזמרת - 1974 / שרים: מוני ארנון, שבי קציר, סוזי מילר, נעמי רותם
המיטה המעופפת, פו הדב מחפש את הציר הצפוני - 1974 / שרים: מוני ארנון
חופים - משירי נתן יונתן - 1975 / שרים: מוני ארנון, שבי קציר, סוזי מילר, ורדה שגיא
טיול לארץ התווים - 1975 (1986,1980, 2011) / שרים: מוני ארנון, שבי קציר, סוזי מילר, ורדה שגיא
דמבו - הפילון המעופף - 1975 / שרים: מוני ארנון, ורדה שגיא
עליסה בארץ הפלאות - 1975 / שרים: מוני ארנון, ורדה שגיא
ידידי מכיתה אלף - 1976 / שרים: מוני ארנון, ויקי תבור, ורדה שגיא, תמי גל
ספינת המנגינות האבודות - 1976 / שרים: מוני ארנון, ויקי תבור, ורדה שגיא, תמי גל
אהבה של שני אנשים - 1977 (2005) / שרים: מוני ארנון, ויקי תבור, ורדה שגיא, תמי גל
החיפושיות - 1977 (2006) / שרים: מוני ארנון, ויקי תבור, ורדה שגיא, תמי גל
עלילות שובי דובי - 1977 (2005) / שרים: מוני ארנון, ויקי תבור, ורדה שגיא, ישראלה קריבושי
ברבאבא - 1978 / שרים: מוני ארנון, יצחק צוקר, ורדה שגיא, ישראלה קריבושי
היפהפייה והיחפן - 1978 / שרים: מוני ארנון, יצחק צוקר, ורדה שגיא, ישראלה קריבושי
בכל מקום - שירי משוררים - 1979 / שרים: מוני ארנון, יצחק צוקר, ורדה שגיא, ישראלה קריבושי
חברי הדרקון אליוט - 1979 / שרים: מוני ארנון, יצחק צוקר, ורדה שגיא, ישראלה קריבושי
הרפתקאות ברנארד וביאנקה - 1979 / שרים: מוני ארנון, יצחק צוקר, ורדה שגיא, ישראלה קריבושי
זלמן יש לו מכנסיים - 1980 (2005) / שרים: מוני ארנון, יצחק צוקר, ורדה שגיא, ישראלה קריבושי
שירי חג לילדים - 1980 / שרים: מוני ארנון, ויקי תבור, ורדה שגיא, תמי גל
במרחק שתי תקוות - שירי יהודה עמיחי - 1982 / שרים: אילן טל, משה דניאל, ורדה שגיא, ישראלה קריבושי
בן לוקח בת - 1982 / שרים: אילן טל, משה דניאל, ורדה שגיא, ישראלה קריבושי
על ענפי שיטה - שירים שנשארים - 1982 / שרים: אילן טל, משה דניאל, ורדה שגיא, ישראלה קריבושי
עלילות שובי דובי - 1985 (2005)
דיסקוגרפיה > אוספים

מיטב שירי הילדים - אוסף - 1979 / שרים: מוני ארנון, יצחק צוקר, ויקי תבור, ורדה שגיא, ישראלה קריבושי, תמי גל
שירים עד כאן - עשר שנים - אוסף - 1982 / שרים: מוני ארנון, יצחק צוקר, ויקי תבור, שבי קציר, ישראלה קריבושי, ורדה שגיא, תמי גל, סוזי מילר, נעמי רותם
המבחר - 1995
ברל'ה צא החוצה - אוסף - 1996
לחיות בתוך השיר - אוסף - 2005
אם זר קוצים כואב - המיטב - 2008
הערות שוליים

↑  האחים והאחיות (1971–1983), באתר אישים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302876105171  MusicBrainz: 34e65cc6-7142-4397-a97a-79a85ae32068
ברוקלין תשע-תשע – דמויות

סמליל התכנית
ברוקלין תשע-תשע (באנגלית: Brooklyn Nine-Nine) היא קומדיית מצבים המשודרת בערוץ NBC האמריקאי. הסדרה עוקבת אחרי תחנת המשטרה הפיקטיבית מספר 9-9 בברוקלין, המונה צוות של בלשים החוקרים פשעים שונים בעיר.
דמויות ראשיות > טרי ג'פורדס

טרי הוא הסמל בתחנה והאחראי על צוות הבלשים בה. למרות שטרי הוא מפתח גוף ובעל חזות מאיימת, הוא מתברר להיות טיפוס רגיש שמדבר בחיבה רבה על שתי בנותיו התאומות קגני ולייסי (קרויות כך על שם סדרת משטרה בעלת אותו השם). בדיחה חוזרת בסדרה כוללת את טרי שובר ומנפץ חללים שונים בתחנה בטעות מפאת גודלו וחוזקו. בתחילת הסדרה, טרי לא יוצא לעבודת שטח מכיוון שנולדו לו תאומות והוא חושש לחייו לאחר היוולדן. למרות זאת, טרי החליט לחזור לשטח בזמן כדי להציל את קפטן הולט. לטרי חיבה רבה ליוגורט והוא נוהג לכנות עצמו בגוף שלישי. למרות אופיו הילדותי לעיתים ושיתופי הפעולה שלו עם המתיחות של שאר חברי התחנה, טרי משמש כדמות אב לבלשים ואחראי על תפקודם.
טרי היה בלש עוד משנת 1995 וצוות לתחנת 65, שם הוא נלעג רבות על ידי עמיתיו בעקבות פשיטה שהשתבשה. למרות זאת, בזכותו של ג'ייק, טרי מצליח לתפוס את האשם בתיק ולסגור מעגל. בעברו, טרי היה שחקן פוטבול באוניברסיטת סירקיוז. במהלך לימודיו באוניברסיטה, טרי נרשם לתוכנית חילופי סטודנטים ביפן והתאהב באישה בשם צ'יאקי (איימי אוקודה (אנ')), אך זאת בגדה בו. בזכות תקופת שהיתו ביפן, טרי יודע לדבר מעט יפנית.
במהלך העונה השנייה ובעקבות בקשת אשתו, טרי כמעט ועובר ניתוח לחסימת צינור הזרע, אך בזכותו של ג'ייק הוא מבין שהוא לא באמת רוצה בניתוח ומחליט לבטל את העניין מכיוון שהוא רוצה עוד ילדים. בהמשך העונה, אשתו, שרון נכנסת להיריון ובעונה השלישית יולדת את בתם השלישית, אווה ג'פורדס וטרי הופך את ג'ייק לסנדק שלה.
למרות שנדמה שטרי מרוצה מהיותו סמל, הוא שואף להפוך ללוטננט וכהוכחה לכך, הוא רכש כתפות חדשות אותן הוא תכנן ללבוש לאחר שיעבור את מבחן הדרגה. בפרק "מו מו (אנ')", טרי מנסה להצטרף למועצת העיר כדי לקבל עוד אחריות, אך נבלם לאחר שדיווח על שוטר שחשב אותו לפושע בעקבות היותו אפרו אמריקאי. בשוד ליל כל הקדושים בעונה השישית, טרי חושף בפני החבורה שהוא עבר את בחינת הדרגה והפך ללוטננט מספר שבועות טרם השוד (השוד אורגן על ידי החבורה כדי לשמח את טרי). בעקבות קיצוצי תקציב, טרי כמעט והועבר לסטטן איילנד, אך בזכות וואנץ' הוא נשאר במחלקה, אך על חשבונו של הולט שנאלץ להפוך שוב לשוטר במדים.
בעונה השמינית ובעקבות מינויו של הולט לקפטן תוכנית שיקום המשטרה, טרי יורש את תפקידו ומפקד על תחנת 9-9.