stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
All Along the Watchtower
הערות שוליים

↑  Michael Kosser, How Nashville became Music City, U.S.A: a history of Music Row, updated and expanded, Second edition, Essex, Connecticut: Backbeat Books, 2006, עמ' 149–150, ISBN 978-1-4930-6512-7
↑  Gale - Product Login, galeapps.gale.com
↑  Howard Sounes, Down the highway: the life of Bob Dylan, 1. ed, New York: Grove Press, 2001, עמ' 215–218, ISBN 978-0-8021-1686-4
↑  Clinton Heylin, Clinton Heylin, Revolution in the air: 1957-73, London: Constable, 1995, The songs of Bob Dylan / Clinton Heylin, עמ' 364–369, ISBN 978-1-84901-296-6
↑  Irvine, Troy, Record swing: Dylan's back, The Arizona Republic, 1968, עמ' 4
↑  Howard Sounes, Down the highway: the life of Bob Dylan, 1. ed, New York: Grove Press, 2001, עמ' 198–201, ISBN 978-0-8021-1686-4
↑  Williamson, Nigel, Bob Dylan, 2021, עמ' 300, ISBN 978-1-912733-41-5
1 2  "2nd John Wesley Harding session, 6 November 1967", www.bjorner.com
↑  Still On The Road 1966, www.bjorner.com
↑  Michael Gray, The Bob Dylan encyclopedia, New York, NY: Continuum, 2008, עמ' 361–362, ISBN 978-0-8264-6933-5
↑  Philippe Margotin, Jean-Michel Guesdon, Bob Dylan, all the songs: the story behind every track, First edition, New York: Black Dog & Leventhal Publishers, 2015, עמ' 288, ISBN 978-1-57912-985-9
↑  Michael Gray, The Bob Dylan encyclopedia, New York: Continuum, 2008, עמ' 7, ISBN 978-0-8264-6933-5
↑  Wilfrid Mellers, Bob Dylan, A darker shade of pale: a backdrop to Bob Dylan, London ; Boston: Faber and Faber, 1984, עמ' 154, ISBN 978-0-571-13345-1
↑  Wilfrid Mellers, Bob Dylan, A darker shade of pale: a backdrop to Bob Dylan, London ; Boston: Faber and Faber, 1984, עמ' 155, ISBN 978-0-571-13345-1
↑  Albin J. Zak, Bob Dylan and Jimi Hendrix: Juxtaposition and Transformation "All along the Watchtower", Journal of the American Musicological Society 57, 2005-02-01, עמ' 624 doi: 10.1525/jams.2004.57.3.599
1 2 3 4  John McDermott, Eddie Kramer, Billy Cox, Ultimate Hendrix: an illustrated encyclopedia of live concerts and sessions, New York: Backbeat Books, 2009, עמ' 87, ISBN 978-0-87930-938-1
↑  All Along the Watchtower - Bob Dylan | AllMusic (באנגלית), נבדק ב-2024-10-16
1 2 3 4 5 6 7  Room full of mirrors : a biography of Jimi Hendrix | WorldCat.org, search.worldcat.org (באנגלית)
↑  Cover me : the stories behind the greatest cover songs of all time | WorldCat.org, search.worldcat.org (באנגלית)
1 2  Jimi Hendrix : the complete guide to his music | WorldCat.org, search.worldcat.org (באנגלית)
↑  David Stubbs, Jimi Hendrix: the stories behind every song, New York, NY: Thunder's Mouth Press, 2003, עמ' 76–77, ISBN 978-1-56025-537-6
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 13b8eeb2-e3bb-35d9-b110-2cfc8ef4b4d7
עדה לאבלייס

| --- | --- |

דיוקן מ-1838 של עדה לאבלייס
 לידה:  10 בדצמבר 1815 לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  27 בנובמבר 1852 (בגיל 36) מרילבון, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Augusta Ada Byron 
 ענף מדעי:  מתמטיקה
 מקום מגורים:  בריטניה
 מקום קבורה:  כנסיית מרי מגדלנה הקדושה, הקנאל 
 מוסדות:  אוניברסיטת קיימברידג' 
 פרסים והוקרה:  שפת תכנות הנקראת Ada קרויה על שמה.
 בן או בת זוג:  ויליאם קינג-נואל, רוזן לאבלייס הראשון (8 ביולי 1835–27 בנובמבר 1852) 
 צאצאים:  אן בלנט, ראלף קינג-מילבנק, רוזן לאבלייס השני, ביירון קינג-נואל, הוויקונט אוקהאם 
 הערות:  בתו החוקית היחידה של הלורד ביירון.
 תרומות עיקריות
 כתבה תוכנית למנוע האנליטי, מחשב מכני תאורטי שהמציא צ'ארלס בבג'.
 חתימה:   
 
אוגוסטה עדה קינג, הרוזנת מלאבלייס (באנגלית: Augusta Ada King, Countess of Lovelace;‏
10 בדצמבר 1815 – 27 בנובמבר 1852) הייתה מתמטיקאית וסופרת אנגליה הידועה בתור המתכנתת הראשונה, שכתבה תוכנית למנוע האנליטי, מחשב מכני שהמציא צ'ארלס בבג' ושבפועל לא נבנה. רשימותיה על המנוע כוללות את מה שמוכר כאלגוריתם הראשון שנועד להתבצע על ידי מכונה. מסיבה זו, היא מתוארת כמתכנתת המחשבים הראשונה בעולם.
קורות חייה

לאבלייס היא בתם של הלורד ביירון ואשתו אן איזבל ביירון ונחשבת לבתו החוקית היחידה של לורד ביירון. אביה, שציפה ל"בן מפואר", התאכזב כשלאבלייס נולדה. הוריה נפרדו זמן קצר לאחר לידתה והיא גדלה במשפחת אמה ולא הכירה את אביה, שביקש שאחותו תקבל דיווח על רווחתה. ביירון נפרד מאשתו חודש לאחר לידתה של עדה ועזב את אנגליה לנצח ארבעה חודשים מאוחר יותר. ביירון נפטר ממחלה בזמן מלחמת העצמאות היוונית (1824) כאשר עדה הייתה בת שמונה. היותה של עדה בתו החוקית היחידה של המשורר הרומנטי השנוי במחלוקת הפך אותה לדמות מפורסמת בחברה הוויקטוריאנית. אמה של עדה אן, שאפה לנתקה ממורשתו של אביה, הסתירה ממנה את דיוקנו עד יום הולדתה העשרים ולא רצתה שתתעניין בכתיבה, אולם עודדה אותה ללמוד מתמטיקה ולוגיקה.
חייה של עדה לאבלייס היו רוויים חולי, החל מילדותה המוקדמת. בגיל שמונה חוותה כאבי ראש שערפלו את ראייתה ולזמן מה היא הייתה משותקת מהתקף של חצבת ומרותקת למיטה למשך כשנה.
לאבלייס זכתה מילדותה לחינוך פרטי במתמטיקה. בין מוריה הפרטיים הייתה המתמטיקאית הסקוטית מרי פיירפקס סומרוויל ובשלב מאוחר יותר גם הלוגיקאי אוגוסטוס דה מורגן.
לאבלייס נפטרה בגיל 36 לאחר טיפולי הקזת דם מרובים שעברה בעקבות מחלת סרטן הרחם שבה חלתה. היא השאירה אחריה שני בנים ובת; בתה, ליידי אן בלנט, התפרסמה כמטיילת במזרח התיכון ומקימה של חווה להרבעת סוסים ערביים.
המנוע האנליטי

לאבלייס וצ'ארלס בבג' ניהלו תכתובות רבות. היא הוקסמה מתכנון המנוע האנליטי שלו, שנועד להיות מכונת חישוב משוכללת הרבה יותר ממנוע ההפרשים שבנה לפני כן. תוכנית המנוע האנליטי נכתבה בצרפתית על ידי המתמטיקאי האיטלקי לואיג'י מנבראה (אנ'), לפי הרצאותיו של בבג'. לאבלייס תרגמה את המאמר של מנבראה לאנגלית והוסיפה לו פרק נרחב של הסברים והערות. מטרתה הייתה לשכנע את הממסד הבריטי להשקיע בבניית המנוע האנליטי. המנוע, אילו נבנה היה גדול כבית ויקר ביותר, ובסופו של דבר לא נמצא לו מימון והוא לא נבנה.
במנוע האנליטי הייתה יחידת זיכרון, יחידת קלט של נתונים והוראות באמצעות כרטיסים מנוקבים, ואחד הדברים החשובים ביותר שהקדימו את זמנם - אפשרות להסתעפות לפי תנאי, כלומר לפי תוצאה של חישוב כלשהו המנוע היה עובר לביצוע סט פעולות מסוים. מבחינה זו היו במנוע האנליטי כל החלקים של מחשב מודרני.
פרק ההערות של לאבלייס הוא ארוך יותר מהרשימות של מנבראה, ומסתיים ב"הערה G" שזכתה לפרסום רב. ההערה מתחילה בהסבר מה המנוע האנליטי יכול ולא יכול לעשות. בפרט, לאבלייס מדגישה שהמנוע האנליטי לא יכול ליצור שום דבר מקורי - אלא רק לבצע את מה שאנו יודעים להורות לו לבצע. לתפיסה זו של לאבלייס נודעה חשיבות היסטורית רבה בדיון שהתפתח עם השנים בנוגע לאפשרותה של בינה מלאכותית. ב-1950 (כמאה שנה לאחר מותה של לאבלייס), במאמרו הקלאסי (אנ') בו הוא מציג לראשונה את "מבחן טיורינג" המפורסם, אלן טיורינג מציג את תפיסתה זו של לאבלייס (אותה הוא כינה "Lady Lovelace's objection", ההתנגדות של ליידי לאבלייס) כאחת ההתנגדויות העיקריות לעמדתו בנוגע לאפשרות שמכונות יוכלו לגלות אינטליגנציה (לצד התנגדויות נוספות, כגון ההתנגדות המתמטית). טיורינג מייחד להתנגדות זו מקום נכבד במאמר ומנסה להשיב עליה בפירוט. מאמר זה הצית חלק גדול מהדיון המודרני בשאלת הבינה המלאכותית.
לאבלייס פיתחה גם תפיסה בנוגע ליכולתם של מחשבים להפיק נתונים מעבר לחישוב גרידא או חישובים מתמטיים פשוטים, ואילו אחרים, כולל בבג' עצמו, התמקד רק ביכולות אלה. יכולותיה הספרותיות הובילו אותה לשאול שאלות בסיסיות על המנוע האנליטי, כפי שמוצג בהערותיה, הבוחנות כיצד אנשים וחברה מתייחסים לטכנולוגיה ככלי לשיתוף פעולה. את עבודתה המדעית היא תיארה כ"מדע פואטי" (באנגלית: "Poetic Science").
המנוע האנליטי > האלגוריתם לחישוב מספרי ברנולי

בסיום פרק ההערות לאבלייס כותבת "נסיים את ההערות בפירוט צעד אחר צעד כיצד המנוע יכול לחשב את מספרי ברנולי, משום שזאת בעיה מורכבת למדי ומדגימה את יכולתו של המנוע". היא מזכירה מספר דרכים לחשב את מספרי ברנולי, ובוחרת בדרך שמתאימה במיוחד לצורת העבודה של מחשב.
לאבלייס כתבה אלגוריתם לחישוב מספרי ברנולי, בצורת פקודות שמתבצעות בזו אחר זו בדומה לקוד מחשב מודרני. יש בקוד קפיצה למקומות אחרים, מה שנקרא היום שגרות (פרוצדורות), ויש לולאות. אין בקוד שימוש בתנאי "אם-אז" כפי שהוא קיים כיום, הלולאות מסומנות בסוגריים מסולסלים שמאגדים מספר פקודות.
הקוד של לאבלייס לחישוב מספרי ברנולי נחשב לתוכנית המחשב הראשונה שנכתבה אי פעם.
הנצחתה

על שמה רחובות במספר ערים בעולם, בהן קיימברידג' והרצליה. הארכיטקטורה למעבדים גרפיים "עדה לאבלייס" המפותחת על ידי חברת השבבים Nvidia, נקראת על שמה.
הנצחתה > שפת התכנות Ada

בסוף שנות השבעים של המאה העשרים החל משרד ההגנה האמריקני בפיתוח שפת תכנות חדשה. ב־10 בדצמבר 1980, יום הולדתה של עדה לאבלייס, הכריז המשרד כי השפה תקרא Ada על שמה.
עיקר השימוש בעדה הוא כיום במערכות צבאיות שהיו ייעודה המקורי. השפה נחשבה לשפה טובה ומתוכננת היטב, אך העובדה שהיא נבחרה להיות השפה הכמעט-בלעדית שבשימוש משרד ההגנה האמריקאי, גרמה למפתחי מהדרים להעדיף למכור אותם במחיר יקר לגופים שפיתחו תוכנה עבור משרד ההגנה האמריקאי, וכך היא לא התקבלה אצל חברות קטנות בעלות מטרות אזרחיות ובאוניברסיטאות.
הנצחתה > יום עדה לאבלייס

יום עדה לאבלייס הוא יום לציון והערכה של הצלחותיהן של נשים במדע ובטכנולוגיה. היום מצוין החל בשנת 2009 בתאריך משתנה. ב-2012 החג צוין ב-16 באוקטובר. החג החל כיוזמה מקומית חינוכית בבריטניה, ומאז התרחב ונחגג במדינות רבות בעולם.
הנצחתה > בתרבות הפופולרית

בסדרת הדרמה הטלוויזיונית "קוד שרוף" של רשת AMC, דמותה של המתכנתת הכישרונית קמרון האו מתעמתת עם קבוצת מתכנתים שמציעים שמות אפשריים למחשב אישי שחברת "קרדיף אלקטרוניקה" מפתחת. האו דורשת לבחור שם מכיוון שהיא פיתחה את מערכת ההפעלה של המחשב ומתעקשת לקרוא לו "לאבלייס". המתכנתים צוחקים מכיוון שהם חושבים שמדובר בלינדה לאבלייס, כוכבת "גרון עמוק", אבל האו מתקנת אותם בלעג ומסבירה שהתכוונה לעדה לאבלייס, "המתכנתת הראשונה, אי פעם".
האמנית והקולנוענית האמריקאית לין הרשמן-ליסון (Lynn Hershman Leeson) יצרה את הסרט "Conceiving Ada" בשנת 1997, המתייחס לסיפור חייה ומפעלה הטכנולוגי של לאבלייס, ולשיתוף הפעולה שלה עם צ'ארלס בבג'. הדמות הראשית בכיכובה של טילדה סווינטון היא מדענית מחשבים בת ימינו, המנסה ליצור קשר עם עדה לאבלייס דרך מרחב הסייבר. הרשמן ליסון עושה זאת בדרך קולנועית ההולמת את נושא הסרט, על ידי שימוש בטכנולוגיות HD Video, הכלאה של צילומי סטילס עם צילומי אולפן שנעשו בהקלטה חיה.
בעונה השנייה של הסדרה "ויקטוריה" פוגשת המלכה ויקטוריה את עדה לאבלייס ומתרשמת מאישיותה ומהמכונה שבנתה.
בשירה של הזמרת הילה רוח "אלביס" מוזכרת בשורה הראשונה עדה לאבלייס "אתה תהיה אלביס, אני אהיה עדה לאבלייס - או שנשיר או שנשכב".
בספר "תעלומת אבן הירח החסרה" בסדרת "סוכנות הבילוש וולסטונקראפט", מאת ג'ורדן סטרטפורד, מופיעה דמותה של עדה לאבלייס בגיל 11 כאחת משתי הדמויות הראשיות (השנייה היא מרי גודווין, מרי שלי לעתיד, שעתידה לכתוב את "פרנקשטיין").
לקריאה נוספת

Dorothy Stein, Ada, a Life and a Legacy, MIT Press, 1985 (הספר בקטלוג ULI)
Christopher Hollings, Ada Lovelace: the Making of a Computer Scientist, Bodleian Library, 2018 (הספר בקטלוג ULI)
Miranda Seymour, In Byron's Wake: the Turbulent Lives of Byron's Wife and Daughter: Annabella Milbanke and Ada Lovelace, Pegasus Books, 2018 (הספר בקטלוג ULI)
ראו גם

היסטוריה של המחשבים
לקריאה נוספת

Gerard O’Regan, Giants of Computing - A Compendium of Select, Pivotal Pioneers, Springer, 2013, pp. 179–182.
הערות שוליים

↑  Kim, Eugene; Toole, Betty Alexandra, Ada and the First Computer, Scientific American, May 1999
↑  Turney, Catherine, Byron's Daughter: A Biography of Elizabeth Medora Leigh, Scribner, 1972, עמ' 35, ISBN 0684127539
1 2  Woolley, Benjamin, The Bride of Science: Romance, Reason, and Byron's Daughter, AU: Pan Macmillan, 1999, ISBN 0-333-72436-4
↑  Stein, Dorothy, Ada: A Life and a Legacy, MIT Press Series in the History of Computing, Cambridge, 1985, ISBN 0-262-19242-X
↑  ההערות של עדה לאבלייס לתכנון המנוע האנליטי
↑  טיורינג, אלן (באוקטובר 1950), "Computing Machinery and Intelligence" (PDF), Mind, LIX (236): 433–460, doi:10.1093/mind/LIX.236.433 {{citation}}:  (עזרה)
↑  Fuegi, J; Francis, J, Lovelace & Babbage and the creation of the 1843 'notes', Annals of the History of Computing, IEEE 25 (4), October–December 2003
↑  Toole, Betty Alexandra, Ada, the Enchantress of Numbers: Prophet of the Computer Age, Strawberry Press, 1998
↑  בלוג "יום עדה לאבלייס"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007436765805171  PLWABN: 9810663578005606  BIBSYS: 3063884  BNE: XX4907321  BnF: cb123997091 (data)  CANTIC: a12321023  GND: 119232022  ISNI: 0000 0000 7689 7871  LCCN: n78030997  NDL: 01237915  NKC: jo2016900225  NLK: KAC201724500  NTA: 072360232  SELIBR: 251062  SNAC: w6b09txc  SUDOC: 028921488  VIAF: 61632881   WorldCat (עם VIAF): 61632881 
ציור של עדה בילדותה
הקוד של לאבלייס לחישוב מספרי ברנולי
חגיגות יום הולדת 200 לעדה לאבלייס במרכז ללימודים מתקדמים, האוניברסיטה העברית, 2015
...Baby One More Time

...Baby One More Time (בעברית: ...מותק עוד פעם אחת) הוא אלבום הבכורה של הזמרת-יוצרת האמריקאית בריטני ספירס. האלבום יצא לאור ב-12 בינואר 1999, על ידי חברת התקליטים ג'ייב רקורדס. מתוך האלבום יצאו חמישה סינגלים.
ביוני 1997, בעוד ספירס ניהלה משא ומתן עם מנהלה באותה תקופה, לו פרלמן, להצטרפות להרכב בנות Innosense, אמה, לין ספירס, ביקשה את דעתו של חבר המשפחה ועורך הדין לבידור, לארי רודולף. רודולף התעניין והחליט לשלוח למועמדות אותה לחברות הקלטות. רודולף הגיש קלטת של ספירס שרה שיר קריוקי של הזמרת ויטני יוסטון, יחד עם קלטת דמו של שיר שאינו בשימוש של הזמרת טוני ברקסטון. חברת ההקלטות ג'ייב רקורדס התעניינו ומינו את הזמרת לעבוד עם המפיק אריק פוסטר ווייט. לאחר ששמע את החומר המוקלט, ג'ייב החתים את ספירס לעסקה מרובת אלבומים.
ספירס נסע לשוודיה לעבוד עם המפיקים מקס מרטין, דניז פופ ורמי יעקב, בין היתר. מרטין הציג בפני ספירס ומנהליה, שיר הנקרא "Hit Me Baby (One More Time)", השיר עצמו נדחתה על ידי ההרכב בנות TLC. בהמשך טענה ספירס כי היא חשה נרגשת כששמעה זאת וידעה שזה הולך להיות אחד הלהיטים שלה. אלבום הבכורה שלה הושלם ביוני 1998, והשיר יצא ונקרא לבסוף "...Baby One More Time", כסינגל הבכורה של ספירס באוקטובר. הסינגל הפך להצלחה עולמית, והגיע למקום הראשון בכל מדינה בו נחת, השיר הפך לשיר הנמכר ביותר בשנת 1999 בבריטניה, ומאז הפך לאחד הסינגלים הנמכרים ביותר בכל הזמנים, ומכר למעלה מ-10 מיליון עותקים.
עם יציאתו קיבל האלבום ביקורות מעורבות של מבקרי מוזיקה, כאשר רבים מתייגים אותו מטופש וטרם עת ...Baby One More Time, זכה להצלחה מסחרית גדולה, כאשר הופיע לראשונה במצעד בילבורד 200 ומצעד האלבומים הקנדי והגיע לחמישייה המובילה במספר מדינות. היא זכה בנתוני מכירות עולמיים, הכוללים 14× פלטינות מטעם איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי (RIAA), ומכירות של למעלה מ-14 מיליון עותקים בארצות הברית, מתוכם Nielsen SoundScan מזהה 10.6 מיליון עותקים שנמכרו. ...Baby One More Time, הוא האלבום המצליח ביותר של ספירס עם מכירות של למעלה מ-25 מיליון עותקים ברחבי העולם, מה שהופך אותו לאחד האלבומים הנמכרים ביותר בכל הזמנים.
ארבעה סינגלים נוספים יצאו מן מהאלבום, ספירס קידמה אותו בכבדות באמצעות ראיונות והופעות בטלוויזיה הארצית. יתרה מזאת, ספירס יצאה לסיבוב ההופעות הראשון שלה עם הכותרת הראשית, שכותרתה "...Baby One More Time Tour", בשנת 1999, בהמשך המשיכה לסבב הופעות השנייה שלה "(You Drive Me) Crazy Tour". האלבום עצמו זכה במועמדויות בטקס טקס פרסי גראמי ה-42 במועמדויות כמו תגלית השנה ופרס גראמי לביצוע הפופ הווקאלי הטוב ביותר ‑ אישה.
הקלטות והפקה

ספירס הקליטה 13 שירים עם אריק פוסטר ווייט, כגון "Autumn Goodbye", "E-Mail My Heart", "From the Bottom of My Broken Heart", "I'm So Curious", "I Will Still Love You", "Luv The Hurt Away", "Let Me Take You There", "Soda Pop", "Thinkin' About You", "Nothing Less Than Real", "Wishing on a Falling Star" ו-"You Got It All". בנוסף הקליטה גם גרסת כיסוי לשיר "The Beat Goes On", של הצמד סוני ושר. ווייט היה אחראי על הקלטת הקול והפקת השירים, ואילו הפקה נוספת נעשתה על ידי ההרכב המוזיקלי האלקטרוני All Seeing I (אנ').
לאחר ששמע את החומרים, נשיא קלייב קלדר של חברת ההקלטות, האזין לאלבום במלאו. ספירס טסה לאולפני צ'ירון בסטוקהולם, שוודיה, שם החלה להקליט מחצית מן מהאלבום ממאי 1998. עם המפיקים מקס מרטין, דניז פופ ורמי יעקב, בין היתר. מרטין הציג בפני ספירס ומנהליה, שיר הנקרא "Hit Me Baby (One More Time)", השיר עצמו נדחתה על ידי ההרכב בנות TLC. בהמשך טענה ספירס כי היא חשה נרגשת כששמעה זאת וידעה שזה הולך להיות אחד הלהיטים שלה. עם זאת, מנהלים אחרים חששו כי השם "Hit Me Baby", יכול להכיל אלימות במשפחות, ובהמשך החליטו לתקן את שם השיר ל-"...Baby One More Time" ספירס חשפה כי "לא הצליחה בכלל ביום הראשון באולפן [הקלטת השיר], הייתי פשוט עצבנית מדי. באותו הערב החלטתי לצאת ולהירגע קצת ולבלות. למחרת הייתי רגועה לחלוטין והייתי והצלחתי לבצע זאת ברוגע ולשיר '...Baby One More Time'." בסוף חודש יוני 1998, סיימה ספירס להקליט את האלבום, במקביל יצאה ספירס למיני סיבוב הופעות בחסות חברת הקוסמטיקה לוריאל.
ביקורות

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
Allmusic: 
אמזון: מעורבת
בילבורד: חיובית
מדריך הצרכנים של כריסטגאו: 
אנטרטיינמנט ויקלי: B-
MTV: מעורבת
רולינג סטון: 
סוניק.net: 
Sputnikmusic: 2/5
The Hamilton Spectator: 
האלבום עצמו זכה לביקורות מעורבות של המבקרים. סטיפן תומאס ארלין מ-AllMusic, העניק לאלבום ארבעה מתוך חמישה כוכבים, פול ורנה של בילבורד, ראה באלבום. "a top 40-ready workout filled with hook-laden songs from the same bag as the title cut".
סינגלים

"...Baby One More Time" - יצא לאור ב-23 באוקטובר 1998, כסינגל הראשון והפותח מהאלבום. הסינגל הפך להצלחה בין לאומית עצומה והיה למקום הראשון בכול מצעד אשר נכנס אליו, סך הכול 23 מצעדים. הבולט מהם הוא מצעד הבילבורד הוט 100 שכבש את המצעד ושהה בו כ-32 שבועות. הסינגל גם היה מועמד לפרס הגראמי שבו לא זכה, והווידאוו קליפ היה מועמד ל-4 קטגוריות ב-MTV ולא זכה גם בהם אבל הצליח לגרוף כ-260 מיליון צפיות ולזכות בפרס בחירת הקהל של ניקלודיאון ולפרס MTV אירופה. הסינגל קיבל כ־18 תוארי פלטינה שונים בעולם ומכר כיותר מ-30,000,000+ מיליון עותקים סך הכול.
"Sometimes" - יצא לאור ב-30 באפריל 1999, כסינגל השני מן האלבום. השיר נחל הצלחה גדולה ונכנס לעשרות הגדולים ב-11 מדינות שונות, ולמקום הראשון בהולנד, בלגיה, וניו זילנד. בארצות הברית הגיע למקום ה-14 מפני השמעות ברדיו בלבד במצעד הבילבורד, ובשוודיה אוסטרליה ובלגיה קיבל הסינגל מעמד פלטינה עבור מכירותיו הרבות.
"(You Drive Me) Crazy" - יצא לאור ב-23 באוגוסט 1999, כסינגל השלישי מן האלבום. השיר יצא בגרסת מיקס שונה מגרסת האלבום ונחל הצלחה במצעדים והגיע למקום הראשון בספרד, בלגיה, יפן, וישראל במצעד גלגלצ. הסינגל קיבל מכירות נמוכות מפני שיצא בפורמט 12" ולא בפורמט רגיל אך בכול זאת הצליח להשיג תואר פלטינה בשוודיה, בלגיה, ואוסטרליה ותואר זהב בניו זילנד, גרמניה, וצרפת.
"Born to Make You Happy" - יצא לאור ב-6 בדצמבר 1999, כסינגל הרביעי מן האלבום. הסינגל יצא באירופה בלבד, השיר כבש את מצעדי בריטניה, אירלנד, דנמרק ובישראל קיבל הצלחה גדולה והיה למקום הראשון במצעד גלגלצ ונכנס אל תוך עשרות המובילים בעוד כ־12 מצעדים בעולם.
"From the Bottom of My Broken Heart" - יצא לאור ב-15 בדצמבר 1999, כסינגל החמישי מן האלבום. השיר יצא כסינגל באוסטרליה וארצות הברית בלבד. הסינגל כבש את מצעד 100 הנמכרים של בילבורד בארצות הברית וקיבל תואר פלטינה עבור יותר מ-1 מיליון עותקים שנמכרו ובניגוד לסינגלים הקודמים מהאלבום שיצאו לתחנות הרדיו בלבד סינגל זה היה היחיד מהאלבום חוץ מסינגל הבכורה שמכר 1,000,000+ עותקים.
הצלחת האלבום

זהו האלבום המצליח ביותר של ספירס בכל העולם, כולל ארצות הברית כאשר שהה במשך 51 שבועות בעשרת האלבומים הנמכרים ביותר במצעד הבילבורד. האלבום היה במקום השני ברשימת האלבומים הנמכרים ביותר לשנת 1999, כאשר את המקום הראשון קטפו הבקסטריט בויז עם אלבומם "Millennium". האלבום מכר יותר מ-32,000,000+ מיליון עותקים ברחבי העולם. ספירס החזיקה בשיא גינס בתור "האישה היחידה שהצליחה למכור קרוב ל-2 מיליון אלבומים בשבוע הראשון (בארצות הברית בלבד). שיא זה נשבר רק ב־2015, כ־16 שנים מאוחר יותר, על ידי אדל, כאשר אלבומה "25" נמכר במעט יותר מ-3 מיליון עותקים. האלבום שבר 2 שיאי גינס בקטגוריות "האלבום הנמכר ביותר על ידי בן נוער", "האלבום הנמכר ביותר בארצות הברית על ידי אישה" עם מכירות של כ־14,200,000+ עותקים.
סיבובי הופעות

כדי לקדם את האלבום, ספירס יצאה ב-28 ביוני 1999, לסיבוב ההופעות הראשון שלה, "...Baby One More Time Tour", בקנדה ובצפון אמריקה, אשר הסתיים ב-15 בספטמבר. לאחר פרק זמן הכריזה ספירס שתצא לסיבוב ההופעות השני שלה ב-8 במרץ 2000, שנקרא "(You Drive Me) Crazy Tour", בצפון אמריקה, אשר הסתיים ב-24 באפריל.
השפעה ומורשת

ספירס זוכה בהובלת תחייתו של טין פופ. העיתון היומי יומיורי שימבון דיווח כי "המבקרים מגדירים אותה כאלילת המוזיקת פופ בתור המתבגרת המוכשרת מזה שנים רבות, אך ספירס הציבה את דרכה במעט גבוה יותר - היא מכוונת לרמות של הכוכבים הגדולים שהושגה על ידי מדונה וג'נט ג'קסון." מגזין הרולינג סטון כתב: "בריטני ספירס נושאת על האבטיפוס הקלאסי של מלכת גלגול הרוקנרול, בובת סַרבָּל, התינוק המלאך שפשוט צריך לעשות סצנה." רמי יעקב שהפיק יחד את אלבום הבכורה של ספירס. אלבום עם הליריקן מקס מרטין העיר, "אני יודע מההפקות הקודמות שעבדתי עם דניז פופ ומקס, כאשר אנו עושים שירים, יש סוג של דבר מהאף. עם אן סינק, בקסטריט בויז, היינו צריכים לדחוף לקול האף האמצעי הזה. כשבריטני עשתה זאת, היא קיבלה יצרה סוג זה של קול צרוד, סקסי." צ'אק טיילור מבילבורד ציין, "ספירס הפכה למבצעת מושלמת, עם מהלכי ריקוד מצועצעים, קול צעיר ומונק באופן ברור, אם כי ... "(You Drive Me) Crazy", הסינגל השלישי שלה ... מדגים את התפתחותו של ספירס עצמו פנטמנט, מה שמוכיח כי הילדה בת ה-17 מוצאת את אישיותה הקולית שלה אחרי כל כך הרבה חודשי תרגול יציב". סטיבן תומאס ארלוויין מ-AllMusic, התייחס למוזיקה שלה כ"תערובת של ריקוד-פופ מדביק וראפ בעלת שירי בלדות." אמנדה מוריי סופר ספוטניקמיקה ציינה את האלבום "הצעות סמן להתקדמותה של ספירס כאמנית, כסלבריטאית וכאישה." בשנת 2010, האלבום נכנס לספר "1001 אלבומים שעליך לשמוע לפני שתמות"(אנ').
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1999)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1999)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1999)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 1 |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 2 |
|  איטליה | מצעד האלבומים האיטלקי | 8 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 1 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 1 |
|  דנמרק | היטליסטן | 7 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 3 |
|  הונגריה | Mahasz | 4 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 2 |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 2 |
|  יוון | IFPI Greece | 1 |
|  יפן | אוריקון | 9 |
|  נורווגיה | VG-lista | 5 |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 3 |
|  ספרד | PROMUSICAE | 2 |
|  סקוטלנד | מצעד האלבומים הסקוטי | 6 |
|  פורטוגל | מצעד האלבומים הפורטוגזי (AFP) | 1 |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 11 |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 2 |
|  צרפת | SNEP | 4 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 1 |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 10 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 1 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1999)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1999)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1999)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 4 |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 7 |
|  אירופה | מצעד האלבומים האירופאי | 5 |
|  איטליה | מצעד האלבומים האיטלקי | 39 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 2 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 8 |
|  דנמרק | היטליסטן | 27 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 11 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 14 |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 4 |
|  יפן | אוריקון | 85 |
|  נורווגיה | VG-lista | 11 |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 15 |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 3 |
|  צרפת | SNEP | 21 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 2 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 11 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2000)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2000)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2000)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 94 |
|  אירופה | מצעד האלבומים האירופאי | 22 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 17 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 61 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 64 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 36 |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 34 |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 42 |
|  צרפת | SNEP | 45 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 27 |
|   ‏‏‏  מצעדי עשור (1999–1990)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי עשור (1999–1990)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי עשור (1999–1990)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 29 |
|   ‏‏‏  מצעדי עשור (2009–2000)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2009–2000)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2009–2000)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 81 |
|   ‏‏‏  מצעדי תרשימים בכל הזמנים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי תרשימים בכל הזמנים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי תרשימים בכל הזמנים> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 41 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 (נשים) | 16 |