stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נידרבוכסיטן

| --- | --- |
סמל נידרבוכסיטןסמל נידרבוכסיטן

מראה העיירה
 מדינה:  שווייץ שווייץ
 קנטון:  זולותורן זולותורן
 שפה רשמית:  גרמנית 
 שטח:  5.49 קמ"ר
 גובה:  465 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  1,175 (31 בדצמבר 2018)
  ‑ צפיפות:  210 נפש לקמ"ר (2018)
 קואורדינטות:  47°18′0″N 7°46′0″E﻿ / ﻿47.30000°N 7.76667°E﻿ / 47.30000; 7.76667
 אזור זמן:  UTC +1
 האתר הרשמי
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת שווייץ מוגדלת) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.לנגנאו(למפת שווייץ רגילה) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.לנגנאו(למפת קנטון ארגאו רגילה) אראו וטינגן ווהלן אופטרינגן ריינפלדןלנגנאו(למפת קנטון ארגאו מוגדלת) אראו וטינגן ווהלן אופטרינגן ריינפלדןלנגנאו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
נידרבוכסיטן (בגרמנית: Niederbuchsiten) היא עיירה בת כ-1,200 תושבים, בקנטון זולותורן.
היישוב הוזכר לראשונה בשנת 1040 ובשנת 1299 קיבל את שמו הנוכחי. עד היום רוב שטח העיירה מיועד לחקלאות.
בשנת 2008 כ-7.5% מאוכלוסייה היו בעלי אזרחות זרה.
בשנת 1931 בעיר הוקמה חברה "יורה" לייצור מכשירי חשמל. עד היום במקום נמצא מטה החברה והיא בין המעסיקים העיקריים של היישוב.
שטח העיירה נכלל ברשימת "אתרי מורשת של שווייץ".
ניתוח לשיעורין

במדעי המחשב, ניתוח לשיעורין (Amortized analysis) היא שיטה לניתוח אלגוריתמים המתחשבת בסך הפעולות של התוכנית. השיטה מאפשרת חישוב חסם ביצועי אלגוריתם עבור התרחיש הגרוע ביותר ללא התחשבות בקלטים תוך בחינת כלל הפעולות המבוצעות. השיטה מבוססת על-כך שבעוד שחלק מן הפעולות המבוצעות עלולות לצרוך משאבים רבים לעיתים הן אינן מתרחשות בתדירות גבוהה מספיק כדי להחשיב את האלגוריתם כלא יעיל. זאת מכיוון שבטווח הארוך מספר הפעולות הצורכות משאבים מועטים יכול להיות גדול בהרבה ממספר הפעולות הצורכות משאבים רבים.
השיטה שימושית במיוחד מכיוון שהיא מבטיחה חישובי ביצועים לתרחיש הגרוע ביותר ללא ביצוע הנחות על מצב התוכנית.
היסטוריה

שיטת הניתוח לשיעורין פותחה על בסיס שיטת הצבירה אשר עכשיו היא חלק מניתוח לשיעורין. עם זאת, הטכניקה הוצגה רשמית לראשונה על ידי רוברט טרג'אן במאמרו "Amortized Computational Complexity" (סיבוכיות חישובית לשיעורין) אשר התייחס לצורך במציאת שיטה מועילה יותר לניתוח אלגוריתמים מאשר השיטות ההסתברותיות הנפוצות שהיו בשימוש. בתחילה, השיטה הייתה בשימוש עבור סוגים מאוד מסוימים של אלגוריתמים, במיוחד כאלה הכוללים שימוש בעצים בינאריים ופעולות איחוד. לעומת זאת, היום השיטה נפוצה מאוד ונמצאת בשימוש גם בניתוח סוגי אלגוריתמים רבים אחרים.
שיטה

כדי להשתמש בשיטה נדרש לדעת אילו סדרות של פעולות הן אפשריות. זה נפוץ במיוחד במבני נתונים אשר להם מצב הנשמר בין הפעולות השונות המבוצעות עליהם. הרעיון הבסיסי הוא שפעולה בתרחיש הגרוע ביותר יכולה לשנות את המצב באופן כזה שהתרחיש לא יחזור על עצמו זמן רב. בכך, העלויות הכוללות של הפעולה פוחתות. באופן כללי, יש שלוש שיטות לביצוע ניתוח לשיעורין:
שיטת הצבירה - מחשבים את החסם העליון  T(n) לעלות הכוללת של סדרה של  n פעולות ואז מגדירים את העלות לשיעורין כ- {\frac {T(n)}{n}}.
שיטת החיובים - מחשבים את העלות של כל פעולה נפרדת ומשלבים את העלות המיידית של זמן הריצה שלה עם ההשפעה שלה על זמן הריצה של פעולות עתידיות. לרוב, פעולות רבות הרצות בזמן קצר צוברות "חוב" בתוספות קטנות בעוד שפעולות נדירות הרצות זמן רב מורידות אותו משמעותית.
שיטת הפוטנציאל - שיטה זו דומה לשיטת החיובים אך "מחייבת" פעולות בשלב מוקדם במחיר גדול מעלותן כדי לפצות על "חיובים" בשלב מאוחר יותר שיהיו נמוכים יותר מהעלות של הפעולות.
שלוש השיטות מספקות תוצאות זהות וההבדל בשימוש בהן הוא לרוב נסיבתי או תלוי-העדפה אישית.
שימוש נפוץ

בשימוש השכיח, "אלגוריתם לשיעורין" הוא אלגוריתם שניתוח לשיעורין הראה שביצועיו טובים.
בניתוח אלגוריתמים מקוונים נעשה שימוש רב בניתוח לשיעורין.
לקריאה נוספת

גלעד אשרוב, ניתוח לשיעורין (עמ' 9), סיכום תרגול מספר 11 בקורס מבני נתונים באוניברסיטת בר-אילן, ‏2 ביוני 2013
משפחת אבודיינטה

מִשְׁפַּחַת אַבּוּדִיֶנְטֶה (נכתב גם אוֹבֵּידִיֶנְטִי) הייתה משפחת אנוסים ממוצא פורטוגלי שהיגרה בראשית המאה ה-17 מליסבון והתיישבה באמסטרדם, ובהמשך בהמבורג ובהולשטיין. המשפחה חזרה ברובה לחיק היהדות, ובני המשפחה אף היו פרנסים ורבנים בקהילותיהם. אחדים מבני המשפחה אימצו את רעיונותיו של שבתי צבי. חלק מבני המשפחה היגרו ללונדון ולמושבות האנגליות באיי הודו המערבית הבריטיים, שם נשאו את השם גדעון אבודיינטה, על שם אבי המשפחה, ואף גדעון בלבד, עסקו במסחר של עלי טבק וקנה סוכר. מתוך ענף זה יצא הלורד ארדלי וחבר בית הלורדים הראשון ממוצא יהודי.
בן משפחת אבודיינטה המוקדם ביותר שמוכר למחקר הוא גדעון אבודיינטה, אשר היגר עם משפחתו בראשית המאה ה-17 לאמסטרדם, שם חזרו לחיק היהדות. לגדעון אבודיינטה ואשתו, יעל, נולדו שבעה ילדים: משה, אברהם, שמשון, נתנאל, פחדיאל, עמנואל ואסתר.
בני משפחה בולטים > משה בן גדעון אבודיינטה

היה משורר ומדקדק עברי שפעל באמסטרדם ובהמבורג, ולתקופה מסוימת גם בגליקשטאדט. כתב את ספר הדקדוק Grammatica Hebraica בפורטוגזית, ובו שיבץ משיריו כדוגמה לסגנונות שירה שונים. עוד חיבר את היצירה "אבני שהם" הבנויוה מ-102 אוקטבות, שכל אחת מהן היא שיר חוכמה ומוסר, ואת הספר "ווי העמודים ושירים" ושירים לעת מצוא. אוסף הדרשות השבתאיות שתרגם "Fin de los Dias" הוחרם על ידי פרנסי קהילות המבורג ואמסטרדם.
בני משפחה בולטים > גדעון בן משה גדעון אבודיינטה

נקרא על שם סבו, ובדומה לאביו, כתב שירים. כתב שיר הלל על המחזה "אסירי התקווה" מאת יוסף דה לה וגה.
בני משפחה בולטים > רעואל בן משה גדעון אבודיינטה

נקרא על שם סבו מצד אמו, ומוכר גם בשמו האנגלי רולנד גדעון (Rowland Gideon). הצטרף לבני משפחתו באיי הודו המערבית הבריטיים, שם עסק במטעי קנה סוכר, תחילה בברבדוס, ובהמשך באנטיגואה ובנוויס. בהמשך עבר ללונדון והיה לאיש עסקים מצליח. שימש גבאי בית הכנסת בוויס-מרקס.
בני משפחה בולטים > שמשון גדעון

בנו של רולנד גדעון. היה בנקאי ופילנתרופ בלונדון בתקופה הג'ורג'יאנית. תמך בדיכוי המרד היעקוביטי של 1745 מצד בית הנובר והמפלגה הוויגית, דבר שקירב אותו לשלטון האנגלי, אשר לימים תמך באזרוח היהודים באנגליה.
בני משפחה בולטים > שמשון גדעון הצעיר (שמשון ארדלי)

בנו של שמשון גדעון, נקרא גם שמשון ארדלי (Sampson Eardley), הברון הראשון מארדלי, היה בנקאי, פוליטיקאי טורי והאדם הראשון ממוצא יהודי שקיבל תואר אצולה בריטי. אמו לא הייתה יהודייה והוא הוטבל לנצרות וגדל כנוצרי אנגליקני, דבר שאפשר את קבלת תואר האצולה.
בני משפחה בולטים > אברהם בן גדעון אבודיינטה

היה תלמיד חכם ומקובל, חבר בישיבת "ישועות משיחו" באמסטרדם. יחד עם 23 מבני הישיבה פרסם מכתב בשנת 1666 ובו דברי הלל לשבתי צבי כמשיח. הצטרף לקבוצה קטנה של יהודים ספרדים מהמבורג שהיגרו לברזיל ההולנדית, שם היה פעיל בתחום המסחר בסוכר. היה חבר בקהילה היהודית ברסיפה, ולאחר כיבושה של פרנמבוקו בידי הפורטוגלים התיישב בברבדוס.
בני משפחה בולטים > דניאל אבודיינטה

כתב סונטה בספרדית בזכות הספר Grammatica Hebraica שחיבר אחיינו וכהקדמה לו.
בני משפחה בולטים > יהודה אבודיינטה

ייתכן שהיה בנו של דניאל אבודיינטה. הביא לדפוס את הספר "אור טוב", מילון עברי-ספרדי לנוער, בשנת 1675.
הערות שוליים

1 2  ריצ'רד גוטהייל ומאייר קייזרלינג, ‏"אבודיינטה", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית)
↑  מיכאל שטודמונד־הלוי, לא בן ואב ואח ינהלוני: משפחתו של גדעון אבודינטה בקריביים, בתוך: בדרך אל המודרנה שי ליוסף קפלן, עורכים: אבריאל בר־לבב, דב סטוצ'ינסקי, מיכאל הד. מרכז זלמן שזר לחקר תולדות העם היהודי, ירושלים, תשע"ט, עמ' 215–236.
כריכת הספר "Gramatica Hebraica" מאת משה בן גדעון אבודיינטה
דיוקן של שמשון גדעון מאת בנג'מין לונג
שמשון גדעון (ארדלי) עם בן לוויה בלתי מזוהה, ציור של פומפאו בטוני
נעמי פארן

| --- | --- |

 לידה:  18 ביולי 1952 (בת 72)
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה 
 שפה מועדפת:  עברית 
 
נעמי פארן (נולדה ב-18 ביולי 1952) היא מייסדת מקהלת מורן, וכן המנצחת והמנהלת המוזיקלית שלה מאז הקמתה בשנת 1986. בשנת 2022 זכתה בפרס אמ"י למפעל חיים.
ביוגרפיה

פארן היא בוגרת המגמה לניצוח בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה בתל אביב. השתלמה בניצוח מקהלות בקונסרבטוריון בקופנהגן ובבית הספר הגבוה למוזיקה במאלמה שבשוודיה. היא מוזמנת תדיר להנחות כיתות אמן למנצחים וסדנאות בסימפוזיונים ברחבי העולם וכן לשפוט בתחרויות בינלאומיות, כשם שעשתה בסלובניה, בדנמרק, בהונג קונג, בסין, בקוריאה הדרומית, באיטליה, בספרד, בארגנטינה ובפסטיבל "אירופה קנטאט"  בהולנד.
בשנים 1992–2002 הובילה מטעם משרד החינוך והתרבות פרויקט מיוחד לקידום ופיתוח מקהלות ילדים ונוער בישראל. במסגרת תפקידה זה יזמה סדנאות למידה למורים ולמנצחים, הנחתה מקהלות בכל רחבי הארץ והעמיקה את הקשר בין מלחינים לבין מקהלות הילדים והנוער.
בשנת 1996 זכתה בתואר Outstanding Conductor בתחרות מקהלות בינלאומית.
בשנת 2002 הוקם ביוזמתה המרכז הישראלי למוזיקה ווקאלית מיסודה של מקהלת מורן. במרכז נערכות סדנאות לזמרים צעירים, למנצחים, למורים ולמקהלות. פרק מיוחד בפעילות המרכז מוקדש לקירוב וקידום של אוכלוסיות טעונות טיפוח באמצעות עשייה משותפת של ילדי מקהלת מורן עם ילדים חולי סרטן, ילדים בסיכון וילדים ובני נוער בעלי צרכים מיוחדים. "עלינו להטמיע את תרבות השירה בתוכנו כדי שנוכל להיות אנשים טובים יותר, רגישים יותר ותורמים יותר לסביבה," הסבירה פארן. "לנצח פירושו לאזן בין מודעות לזרימה בזמן אמיתי. לשיר זה פשוט להיות אתה".
הערות שוליים

↑   שירה נאות, נעמי פארן: "היכולת לשיר ביחד היא נדבך חשוב לקיום המין האנושי", באתר הארץ, 22 בנובמבר 2022
נידלבה

| --- | --- |

הנידלבה בטרונדהיים
 מידע כללי
 אורך:  30 ק"מ
 אגן ניקוז:  311,798 קמ"ר 
 מוצא:  ימת סלבוסיאן
 יובלים:  Leirelva 
 שפך:  פיורד טרונדהיים
 מדינות באגן הניקוז:  נורווגיה
  (למפת נורווגיה מוגדלת) אוסלו ברגן טרומסה קריסטיאנסנד נרוויק שוודיה פינלנד אסטוניה רוסיהנידלבה(למפת נורווגיה רגילה) אוסלו ברגן טרומסה קריסטיאנסנד נרוויק שוודיה פינלנד אסטוניה רוס.נידלבה
 
נידלבה (Nidelva; ידוע גם כ-Nidelven) הוא נהר במרכז נורווגיה, במחוז טרנדלג. פירוש המילה "elva" בנורווגית הוא "הנהר", כך שפירוש השם הוא "הנהר ניד". העיר טרונדהיים, שהנהר עובר בה, נקראה בימי הביניים "נידארוס" (Nidaros), שפירושו "שפת הנהר ניד".
גאוגרפיה

הנהר מתחיל את דרכו בקצה המערבי של אגם סלבו וממשיך לכיוון מערב. בקטעו האחרון חוצה הנהר את העיר טרונדהיים מצפון לדרום, ולבסוף נשפך אל תוך הפיורד הנקרא "פיורד טרונדהיים".
הנהר מהווה מקום חנייה אידיאלי לסירות, היות שהוא מוגן מפני הים הגועש והוא מאפשר נגישות לשוקי העיר. כיום מוגבלת התחבורה בנהר לסירות קטנות בלבד. לאורך הנהר ישנן שש תחנות כוח הידרו-אלקטריות, אשר מקורן בתוכנית הידרו-אלקטרית מתחילת המאה העשרים. יובלו העיקרי של הנידלבה הוא הנהר נאה (Nea). הנהר מהווה גם מקום דיג, וידוע במיוחד בשל דגי הסלמון הגדולים שבו. מלבד זאת הנהר הוא גם מקום בילוי ופנאי לתושבי טרונדהיים.
נעמי די סניי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 בפברואר 1969 (בת 55) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  איטליה 
 תפקיד:  יושבת ראש (2016) 
 השקפה דתית:  יהדות 
 מספר צאצאים:  3 
 
נעמי די סניי (באיטלקית: Noemi Di Segni; נולדה ב-24 בפברואר 1969) היא נשיאת איגוד הקהילות היהודיות של איטליה מיולי 2016.
קורות חיים

נעמי די סניי נולדה וגדלה בירושלים למשפחה יהודית שמקורה ברומא וטורינו. שירתה בצה"ל כחיילת בחיל המודיעין. בשנת 1989 הכירה את בן זוגה במחנה קיץ לצעירים באיטליה, והחליטה לעבור להתגורר איתו ברומא.
בעלת תואר שני בכלכלה ומשפטים, עם התמחות בכלכלת האיחוד האירופי והסמכה בראיית חשבון. הייתה גזברית של אורט איטליה ושל קרן המוזיאון היהודי של רומא. משנת 1998 היא משמשת כיועצת לנשיא המועצה הלאומית של רואי החשבון באיטליה.
משנת 2012 שימשה כמנהלת הכספים של איגוד הקהילות היהודיות של איטליה, וביולי 2016 נבחרה ברוב גדול לנשיאת האיגוד.
די סניי חברה במועצה המבצעת של הקונגרס היהודי העולמי. נוטלת חלק מרכזי במאבק באנטישמיות באיטליה, תוך שיתוף פעולה עם כוחות הביטחון והמודיעין האיטלקיים.
די סניי היא גם נשיאת הקרן על שם גרציאדו איסאיה אסקולי, ארגון לקידום התרבות והשפה העברית, ושל עמותת "יד ליד", עמותת רווחה של יהודי איטליה.
בתקופת מגפת הקורונה באיטליה יזמה הקמת מוקד חירום טלפוני של איגוד הקהילות היהודיות, כדי לספק חברה לאנשים מבודדים, להציע תמיכה נפשית וסיוע רפואי לנזקקים, ולספק צרכים בסיסיים לבתים ולבתי חולים.
בזמן ביקור בנימין נתניהו ברומא במרץ 2023 נשאה בפניו נאום הכולל ביקורת נוקבת על ממשלתו ועל הרפורמות המשפטיות שהיא מקדמת.
אם לשלושה ילדים, המתגוררים, נכון ל-2023, בישראל.
הערות שוליים

↑  Noemi Di Segni: «Da soldato in Israele ho respirato cultura, mai l’odio per l’altro», באתר קוריירה דלה סרה, ‏25 בינואר 2020 (באיטלקית).
↑  Noemi Di Segni, באתר המועצה הלאומית של רואי החשבון באיטליה (באנגלית).
↑  ג'ובאני וינייה, הטרגדיה של יהודי איטליה: "אבי מת לבדו, ועכשיו אני לא יכולה אפילו לנחם את אמי", באתר זמן ישראל, 28 במרץ 2020
↑  שלו שינברג, ביקורת חריפה על נתניהו בקבלת הפנים ברומא, באתר בחדרי חרדים, 10 במרץ 2023
נוקלאוזום

| --- | --- |
 שיוך:  כרומטין 
 מזהים
 FMA:  67528 
 קוד MeSH:  A11.284.430.106.279.345.190.160.180.625 
 מזהה MeSH:  D009707 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0028623 
 
נוקלאוזום
נוקלאוזום הוא תת-יחידה בסיסית שחוזרת על עצמה פעמים רבות ברצף הכרומטין האיקריוטי (מלבד במקרה של תאי זרע). הנוקלאוזום אורז את ה-DNA לתוך כרומוזומים בתוך גרעין התא ושולט על בקרת הגנים.
הנוקלאוזום עשוי מ-DNA ומארבעה זוגות של חלבונים הנקראים היסטונים, והמבנה שלו מזכיר "חרוזים על חוט" כאשר צופים בו במיקרוסקופ אלקטרונים. ההיסטונים H2A,‏ H2B,‏ H3, ו-H4 הם חלק מהנוקלאוזום ואילו ההיסטון H1 מקשר בין שני נוקלאוזומים סמוכים.
השערת הנוקלאוזום, שהוצעה על ידי דון ועדה אולינס ורוג'ר דויד קורנברג ב-1974, הייתה דוגמה לשינוי שחל בהבנה של בקרת הגנים ביצורים איקריוטיים.
תפקוד הנוקלאוזום בגרעין

לנוקלאוזום יש שלושה תפקודים עיקריים בתוך גרעין התא:
הוא מספק את רמת הדחיסות המזערית שדרושה כדי להחזיק את גדיל ה-DNA הכפול בתוך הגרעין.
יש לו תפקיד בבקרת התעתוק ובמניעה מ-RNA פולימראז להיכנס לאזורי הקדם תעתוק של הגנים אם לתא אין צורך בתוצרי הגנים.
אם דרישות התא משתנות, אנזימים מסוימים יכולים להזיז או לשנות את אופן הארגון של הנוקלאוזום כדי לאפשר גישה אל הגן. ישנה השערה כי לנוקלאוזום יש תפקיד ראשי בנשיאת מידע תורשתי אפיגנטי.
מבנה הליבה

המבנה הגבישי של הנוקלאוזום תואר ברזולוציה טובה יותר מ-2.0Å, אולם רוב המאפיינים הייחודיים שלו נודעו ב-1997 כאשר פורסם המבנה שלו ברזולוציה של 2.8Å.
הנוקלאוזום חוזר על עצמו, עם חריגות מסוימות, בערך כל 200 זוגות בסיסים לאורך הכרומטין האיקריוטי. חלקיק ליבת הנוקלאוזום שנראה באיור מורכב מבערך 146 זוגות בסיסים של DNA דו-גדילי שעטופים ב-1.65 סלילי על (supercoil) בכיוון שמאלה, מסביב לארבעה זוגות זהים של חלבונים בודדים הידועים כהיסטונים וביחד הם נקראים אוקטאמר ההיסטון. שאר 50 זוגות הבסיסים של היחידה החוזרת מורכבים מ-DNA מקשר, שהוא דו-גדיל המפריד בין שני חלקיקי ליבה.
לכל אחד מארבעת ההיסטונים (H2A,‏ H2B,‏ H3 ו-H4) יש מוטיב מבני דומה המורכב משלושה סלילי אלפא המופרדים על ידי לולאות. בתמיסה, ההיסטונים יוצרים זוגות עם עותקים זהים של עצמם ומתייחסים אליהם כאל דימרים או היסטונים מקופלים בזוגות. במקרה של ההיסטונים H3 ו-H4, הם ממשיכים להתאסף לטטראמרים, שהם חיבור של שני דימרים H3-H4, שבאמצעותם קבוצות טעונות מאותו סליל אלפא על שני ההיסטונים H3 נקשרים זה לזה בקשר מימן. ההתקבצות של חלקיק הליבה של הנוקלאוזום מתחילה כאשר הטטראמר H3-H4 נצמד ל-DNA הדו-גדילי ולאחר מכן נצמדים אליו שני דימרים נפרדים מסוג H2A-H2B, תהליך שסביר להניח שיתרחש באופן שיתופי (כלומר, שני הדימרים H2A-H2B מתקבצים לטטראמר בבת אחת).
לפי המבנה הגבישי שלו, ההיסטון האוקטאמרי קשור ל-DNA שמסביבו בערך כל 10 זוגות בסיסים. כל אחד מארבעת הדימרים של ההיסטון מכיל שלושה אזורי קשר עם ה-DNA. אתר הקישור המרכזי בכל דימר נוצר על ידי סליל אלפא מכל היסטון שבצמד המצביע לכיוון קבוצת זרחה בודדת ב-DNA שאליו הם קשורים בקשר מימן. בעמדות של 10 זוגות בסיסים לכל כיוון, לולאה משני ההיסטונים מתלכדת לקשר מימן לקבוצות זרחה אחרות. שני קשרים אחרים (מתוך סך של 14) נוצרים בעקבות הקישור של זנבות ההיסטונים מסוג H3. קשרים אלה קיימים בנקודות הכניסה והיציאה של ה-DNA שעטוף סביב הנוקלאוזום ומסייעים בהידוק האזורים האלה אל חלקיק הליבה.
ניתוח של מבנה גדיל ה-DNA הכפול העטוף מסביב לאוקטאמר ההיסטוני מראה שצורתו היא בדרך כלל מסוג B, אף על פי שהמבנה יותר מוגבל מאשר DNA חופשי בגלל הקשרים עם האוקטאמר. ההתעקמות לתוך סליל העל נובעת בעיקר מכך שהחריץ העיקרי מופיע מול האוקטאמר ולפיכך היא מתרחשת כל חמישה זוגות בסיסים בקירוב. החריץ העיקרי שמקיף את האוקטאמר הוא חלק. חריצים קטנים יותר מחוזקים על ידי שרשראות צד של ארגינין שחודרות לתוך החריץ ומופיעים בצורה חלקה סביב הטטראמר H3-H4, אבל מתכופפים סביב אזורי הדימר H2A/H2B. ה-DNA מצוי בצורתו ההדוקה ביותר באזורים שבהם הוא קשור עם מבני הלולאה הכפולה של דימרי ההיסטון שהוזכרו לעיל, מה שמרמז על כך שיש יותר גיוון בצורה שבה ה-DNA קשור למבני הסליל אלפא של דימרי ההיסטון על מנת להשיג את הקשירה של רצפים שונים.
חלבונים רבים נקשרים לרצפי DNA ייחודיים בלבד. אף שהנוקלאוזומים נוטים להעדיף מספר רצפי DNA על פני אחרים, הם יכולים להיווצר על כל רצף שהוא. מספר ניסויים הראו שמולקולות מים מכפילות פי שניים בקירוב את מספר קשרי ההיסטון-DNA באמצעות מילוי תפקיד של מתווכות בין אטומים שבמקרה אחר רחוקים זה מזה מכדי ליצור קשר מימן. גמישות זו ביצירת קשרים מתווכי מים מאפשרת לאוקטאמר ההיסטוני לעטוף מגוון רחב מאוד של רצפי DNA.
המבנה והיעוד של זנבות ההיסטון

הקצה של כל היסטון מכיל זנב של שיירי חומצות אמינו באורכים שונים, האופייניים לכל היסטון. מטרת הזנבות איננה ברורה לחלוטין כיום, אולם נראה שהם תורמים ליציבות הנוקלאוזום ומשמשים גם כאתרי עגינה עבור חלבונים אחרים. מבנה הזנבות עשוי להשתנות קלות על ידי אנזימים אחרים בגרעין ועשוי למלא תפקיד משמעותי ביצירת מבני כרומטין מסדר גבוה.
מבנה מסדר גבוה

בגרעין התא יש צורך בדחיסה נוספת של הכרומטין, אולם היא לא מובנת לחלוטין. צורת ההבנה הנוכחית היא שרצף נוקלאוזומים עם קטעי DNA "מקשרים" יוצר סיב בגודל 10nm, המכונה "חרוזים על חבל", שיש לו יחס אריזה של ~6, בהשוואה ל-DNA חופשי (לכל ננומטר אורך). שרשרת של נוקלאוזומים יכולה להתארגן בסיב 30nm, מבנה יעיל (נחשב כבעל צורה של סולנואיד סלילי, מבנה סרט מזוגזג, חרוז-על, או חסר מבנה) עם יחס אריזה של ~40.
במספר ניסויים הצליחו להפיק גביש שהמבנה שלו הוא דמוי טטרא-נוקלאוזום ונעשה בו שימוש כדי לבנות סיב של 30nm. התוצאה מניבה עדות חזקה שתומכת בדגם של סליל דו-התחלתי, שבו הנוקלאוזומים מאורגנים בסרט זיגזגי שמתפתל לסלילי על. ההיסטון H1 מייצב את סיב ה-30nm.
מעבר לרמה זו, מבנה הכרומטין מאוד לא מובן, אולם הוצע שסיב ה-30nm מתארגן לתוך לולאות לאורך חלבון פיגום מרכזי, וכתוצאה מכך נוצר אאוכרומטין שניתן לתעתוק. דחיסה נוספת תגרום ליצירת הטרוכרומטין, שאותו לא ניתן לתעתק.
עיצוב מחדש של הנוקלאוזום

מספר תצפיות הראו שישנם  אנזימים מסוימים המשנים את עמדת הנוקלאוזומים בניסוי (in vitro). היעוד שלהם הוא לחשוף מידע גנטי שמוחזק בתוך חלקיק הליבה של הנוקלאוזום כאשר התא זקוק לו. הוצע כי הנוקלאוזומים המעוצבים מחדש משנים לא רק עמדות על תבנית ה-DNA אלא שיש להם מבנים אחרים יציבים או יציבים למחצה. המצבים המשתנים הללו עשויים להיות נחוצים כדי שהתעתוק יתאפשר.
מוטציות תלויות Swi/Snf

יצירה של SWI/SNF, שהם אנזימי הארגון מחדש של הנוקלאוזום, חיונית להישרדותם של שמרים. אולם, ניתן להתגבר על מגבלה זו באמצעות מוטציות בשייר אחד של ההיסטון H3 או של ההיסטון H4. המבנה הגבישי של 11 מוטציות כאלה תואר וייתכן שהוא ייתן מידע על האופן שבו SWI/SNF מספקים גישה לרצפים גנטיים שלא הייתה אליהם גישה בגלל שהיו עטופים סביב הנוקלאוזום.
התקבצות הנוקלאוזום בניסוי

נוקלאוזומים יכולים להתקבץ בניסוי באמצעות שימוש בהיסטונים טבעיים מזוקקים או היסטונים רקומביננטיים או במגוון המבנים השונים שלהם. השיטה התקנית של שימוש בדיאליזת מלח נשענת על העובדה שהטטראמר H3-H4 נקשר ל-DNA בריכוזי מלח גבוהים יותר מאשר הדימר H2A/H2B.
תגובה המורכבת מארבע היסטוני ליבה ותבנית DNA עירומה מבוצעת בהתחלה בטמפרטורה של 4C בריכוז מלח של 2 מולאר. הריכוז הזה יורד בהדרגתיות באמצעות החלפה ידנית של בופר, או באמצעות הזרמה של בופר בריכוז מלח נמוך לתוך התגובה כאשר במקביל שואבים החוצה את תערובת התגובה באותו קצב. ככל שריכוז המלח יורד, טטראמרים חופשיים בתמיסה מתחילים להיקשר עם תבנית ה-DNA. כאשר ריכוז המלח יורד עוד, הדימרים H2A/H2B נקשרים עם הטטראמר שעל התבנית.
הערות שוליים

↑  Olins AL and Olins DE, "Spheroid Chromatin Units (nu Bodies)", Science (1974); 183: 330 - 332
↑  McDonald D, "Milestone 9, (1973-1974) The nucleosome hypothesis: An alternative string theory", Nature Milestones: Gene Expression. (2005) Dec 1;
↑  Kornberg, RD, "Chromatin structure: a repeating unit of histones and DNA", Science. (1974); 184: 868–871
1 2  Davey CA, Sargent DF, Luger K, Maeder AW, Richmond TJ, "Solvent mediated interactions in the structure of the nucleosome core particle at 1.9 Å resolution.", Journal of Molecular Biology. 2002 Jun 21; 319 (5): 1097-1113.
↑  Luger K, Mader AW, Richmond RK, Sargent DF, Richmond TJ, "Crystal Structure of the Nucleosome Core Particle at 2.8 Å Resolution", Nature. 1997 Sep 18; 389 (6648): 251-60.
↑  Richmond TJ, Davey CA, "The structure of DNA in the nucleosome core", Nature. (2003) May 8; 423 (6936): 145-150.
↑  Brower-Toland B, Wacker DA, Fulbright RM, Lis JT, Kraus WL, Wang MD, "Specific contributions of histone tails and their acetylation to the mechanical stability of nucleosomes", Journal of Molecular Biology (2005) Feb 11; 346 (1): 135-146
↑  Luger K, Richmond TJ, "The histone tails of the nucleosome.", Current Opinion in Genetics and Development. (1998) Apr; 8 (2): 140-6.
↑  Chakravarthy S, Park YJ, Chodaparambil J, Edayathumangalam RS, Luger K, "Structure and dynamic properties of nucleosome core particles", FEBS Letters. (2005) Feb 7; 579 (4): 895-898.
↑  Schalch T, Duda S, Sargent DF, Richmond TJ, "X-ray structure of a tetranucleosome and its implications for the chromatin fibre", Nature. (2005) Jul 7; 436: 138-141.
↑  Lia G, Praly E, Ferreira H, Stockdale C, Tse-Dinh YC, Dunlap D, Croquette V, Bensimon D, Owen-Hughes T, "Direct Observation of DNA Distortion by the RSC Complex", Molecular Cell (2006) Feb 3; 21 (3): 417-425.
↑  Kruger W, Peterson CL, Sil A, Coburn C, Arents G, Moudrianakis EN, Herkowitz I, "Amino acid substitutions in the structured domains of histones H3 and H4 partially relieve the requirement of the yeast SWI/SNF complex for transcription, Genes Development. (1995) Nov 15; 9 (22): 2770-2779.
↑  Muthurajan UM, Bao Y, Forsberg LF, Edayathumangalam RS, Dyer PN, White CL, Luger K, "Crystal structures of histone Sin mutant nucleosomes reveal altered protein-DNA interactions", EMBO Journal (2004) Jan 28; 23 (2): 260-271.
↑  Dyer PN, Edayathumangalam RS, White CL, Bao Y, Chakravarthy S, Muthurajan UM, Luger K, "Reconstitution of nucleosome core particles from recombinant histones and DNA", Methods in Enzymology (2004); 375: 23-44
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb12258160w (data) 
המבנה הגבישי של חלקיקי ליבת הנוקלאוזום המורכבת מהחלבונים H2A,‏ H2B,‏ H3 ו-H4
דגם דחיסת הכרומטין הנוכחי
שרטוט של התקבצות הנוקלאוזום
נווה פלייט דק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  76°47′00″S 161°30′00″E﻿ / ﻿76.7833°S 161.5°E﻿ / -76.7833; 161.5
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינווה פלייט דק(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינווה פלייט דק
 
נווה פלייט דק (באנגלית: Flight Deck Névé; מילולית: נווה סיפון טיסה) הוא נווה (מקפא קרחוני) גבוה ויוצא דופן בהיותו מישורי, ברכס קונווי, באזור חוף סקוט של ארץ ויקטוריה, שבאנטארקטיקה.
גודל שטחו של המישור 9 קילומטרים על 6 קילומטרים.
המישור ממוקם בין הר פלאגשיפ לבין הר רייזורבק.
הנווה מהווה את המוצא, ואת מקור הקרח הזורם לכיוון מזרח אל קרחון בנסון; הקרח נופל לעבר קרחון בנסון דרך מפלי הקרח סקאפרז.
גובהו של המישור 1,265 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה > מקור השם

סי. ברג'ס (C. Burgess) הציע לקרוא למישור "נווה ווטרהאוס" (Waterhouse Névé), אולם שם זה לא התקבל על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
טרוור צ'ין (Trevor Chinn) הציע את השם "פלייט דק" (The Flight Deck), והוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים הוסיפה את התיאור "נווה" והציעה "פלייט דק נווה".
שמו של הנווה ניתן לו בשנת 1994 על ידי הוועדה גאוגרפית של ניו זילנד.
שם זה, בדומה לשמות אתרים אחרים ברכס קונווי (שמשמעות שמו "רכס השיירת הספינות"), הוא שם הקשור למונחים בתחום הימאות והלוחמה הימית.
נבחרת נפאל בכדורגל

נבחרת נפאל בכדורגל היא נבחרת הכדורגל הלאומית של נפאל.
נבחרת זו נחשבת לאחת החלשות ביותר ביבשת אסיה. הדירוג הנוכחי של נבחרת נפאל ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-176 בעולם, נכון ל-19 בספטמבר 2024; הניקוד הוא 935.93 – ירידה של נקודה אחת לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 124 נמדד לראשונה בדצמבר 1993, והדירוג הנמוך ביותר 196 נמדד לראשונה בינואר 2016.
כל גביעי העולם

1930 עד 1982 - לא נכנסה
1986 - לא נרשמה
1990 - לא העפילה
1994 - לא נרשמה
1998 - לא העפילה
2002 - לא העפילה
2006 - פרשה
2010 עד 2026 - לא העפילה
כל גביעי אסיה

1956 עד 1980 - לא נכנסה
1984 - לא העפילה
1988 - לא העפילה
1992 - לא נרשמה
1996 עד 2004 - לא העפילה
2007 - לא נרשמה
2011 עד 2023 - לא העפילה
כל גביעי האתגר של ה-AFC

2006 - מקום רביעי
2008 - סיבוב ראשון
2010 - לא העפילה
2012 - סיבוב ראשון
2014 - לא העפילה
כל גביעי פדרציית הכדורגל של דרום אסיה

1993 - מקום שלישי
1995 - חצי גמר
1997 - סיבוב ראשון
1999 - מקום רביעי
2003 עד 2009 - סיבוב ראשון
2011 - חצי גמר
2013 - חצי גמר
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
נעמי דליות

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1936 (בת 88 בערך) ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  ישראל 
 
נעמי דליות  (נולדה בשנת 1936) היא קריינית ושדרנית רדיו ישראלית. שימשה במשך עשרות שנים בתפקיד קריינית ועורכת ב"קול ישראל". בשירותה בצה"ל הייתה קריינית בגלי צה"ל.