stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ויליאם פ. גוטליב
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Douglas Martin (25 באפריל 2006). "William Gottlieb, 89, Jazz Photographer". New York Times. נבדק ב-2010-10-08. William P. Gottlieb, who with a boxy, old-fashioned press camera indelibly defined what jazz looked like in a brief, magical time when both early legends like Armstrong and Ellington and the emerging beboppers ruled the bandstands and radio waves, died on Sunday at his home in Great Neck, N.Y. He was 89. The cause was a stroke, his wife, Delia, said. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Teachinghistory.org
↑  William P. Gottlieb, AllAboutJazz, accessed 9 November 2010
↑  Virginia.edu
↑  "William P. Gottlieb, 89; Jazz Journalist's Photos of Performers Captured a Golden Age of Music", Los Angeles Times, April 25, 2006, Jon Thurber
↑  "Photographs from the Golden Age of Jazz The William P. Gottlieb Collection at the Library of Congress". Library of Congress. נבדק ב-9 בנובמבר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007498993205171  BIBSYS: 3002011  BnF: cb17060247k (data)  CiNii: DA07249335  GND: 123340144  ISNI: 0000 0001 1780 1486  LCCN: n82145642  MusicBrainz: d83b44b0-26a2-4d4c-b65d-bde885783a72  NLA: 35879051  NTA: 238431010  PIC: 281860  RKD: 412660  SNAC: w65b0878  SUDOC: 24853033X  ULAN: 500483750  VIAF: 113043399   WorldCat (עם VIAF): 113043399 
אהמט ארטגון, דיוק אלינגטון, ויליאם פ. גוטליב, נסוהי ארטגון ודייב סטיוארט בביתו של ויליאם פ. גוטליב במרילנד. תצלום מאת: דֶליה פּוטופסקי גוטליב.
ארט טייטום, בין 1946 ל-1948, תצלומו של ויליאם פ. גוטליב
קארוויל בנסון

קארוויל דיקינסון בנסון (באנגלית: Carville Dickinson Benson‏; 24 באוגוסט 1872 – 8 בפברואר 1929) היה חבר קונגרס אמריקאי שייצג את מחוז הקונגרס השני של מרילנד בין השנים 1918 ל-1921.
ביוגרפיה > ראשית חייו

קארוויל בנסון נולד ב-24 באוגוסט 1872 ליד הולת'ורפ במחוז בולטימור, מרילנד, בנסון למד במכינות ובאוניברסיטת ליהיי של בית לחם, פנסילבניה, בשנת 1890. הוא סיים את לימודיו במחלקה למשפטים של אוניברסיטת בולטימור ב-1893, והתקבל ללשכת עורכי הדין באותה שנה.
ביוגרפיה > קריירה

בנסון כיהן כחבר בבית הנבחרים של מרילנד בין השנים 1904 עד 1910 ושוב ב-1918, וכיהן כיושב ראש הבית ב-1906.  הוא גם כיהן כחבר בסנאט של מדינת מרילנד מ-1912 עד 1914.
בשנת 1918, בנסון נבחר כדמוקרט לקונגרס השישים וחמישה כדי למלא את המקום שהתפנה על ידי מותו של ג'ושוע פרדריק קוקי טלבוט. הוא נבחר מחדש לקונגרס השישים ושישה, וכיהן מ-5 בנובמבר 1918 עד 3 במרץ 1921. הוא נכשל בניסיונו להיבחר מחדש ב-1920 לקונגרס השישים ושבעה.
לאחר כהונתו בקונגרס, בנסון חידש את עריכת הדין בבולטימור, מרילנד, והתגורר בהלתורפ. הוא מונה לממונה על ביטוח המדינה של מרילנד ב-1924 וכיהן בתפקיד זה עד מותו.
ביוגרפיה > מותו

בנסון מת ב-8 בפברואר 1929 בבולטימור, מרילנד. הוא קבור בבית הקברות סידר היל בברוקלין, מרילנד.
הערות שוליים

↑  "Historical List, House of Delegates, Baltimore County (1790-1966)". Maryland Manual On-Line. Maryland State Archives. 2012-05-24. נבדק ב-2023-03-21.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  US Congress: B000387
האופרה הארצישראלית העממית

סמליל האופרה
אדיס דה פיליפ ופאולו גורין באופרה העממית בהצגה "לה טראוויאטה", 1945
הופעת להקתה של גרטרוד קראוס במסגרת האופרה העממית
האופרה הארצישראלית העממית הייתה להקת האופרה היחידה שפעלה בארץ ישראל בשנים 1941–1947, בתקופת המנדט הבריטי (לפניה פעלה "האופרה הארצישראלית" בשנים 1923–1940 ובסוף שנת 1947 הוקמה "האופרה הישראלית").
האופרה הארצישראלית העממית הוקמה בפברואר 1941 על ידי מרק לברי וגאורג זינגר. חבריה התארגנו על בסיס קואופרטיבי וכללו שלושה מנצחים ובמאים, 10 סולנים, 36 נגני תזמורת, 10 רקדניות ומקהלה בת שמונה זמרים. על חברי הקואופרטיב נמנו גם 15 עובדים טכניים. הרקדנית מיה ארבטובה שימשה ככוריאוגרפית. מרדכי גולינקין, מייסד האופרה הארצישראלית, לא נכלל בקואופרטיב, אלא עבד באופרה על תקן של "מנצח כבוד". בין הסולנים נמנו יוספה שוקן, פאולו גורין, יהודה הר-מלח ויוסף גולנד.  חלק מן ההצגות הועלו בקולנוע מוגרבי.
כדי להתמודד עם המצוקה הכלכלית שבה הייתה האופרה נתונה, הוחלט בנובמבר 1942 על הקמת "חוג ידידי האופרה", שמטרתו העיקרית הייתה לרכז משאבים כספיים למימון מיזמים אומנותיים ואמור היה לשמש גשר בין האופרה לבין הציבור. על חברי החוג נמנו אישי ציבור מרבדים שונים, ביניהם אריה שנקר, יהודה מצב טוקטלי, האחים זכי ומשה שלוש ואחרים. על חברי הוועד הפועל של החוג נמנה גם שמחה אבן-זהר.
גולת הכותרת של אופרה זו הייתה הפקתה של האופרה העברית הראשונה, "דן השומר" (שהלחין מרק לברי, בבימויו של משה הלוי), בשנת 1945.
בנובמבר אותה שנה הגיעה לארץ זמרת הסופרן אדיס דה פיליפ, והיא הופיעה באופרה החל מדצמבר 1945 ועד יוני 1946. את הכנסותיה מן ההופעות תרמה לקופת האופרה.
בדצמבר אותה שנה ערכה גם קונצרט מיוחד בבזל, בעת כינוסו של הקונגרס הציוני ה-22, למען האופרה.
בין ההפקות הנוספות שהעלתה האופרה ניתן למנות את "לה טראוויאטה" ו"לה בוהם".
האופרה העממית נאלצה להפסיק את פעילותה עקב קשיים כלכליים בתחילת 1947. במהלך פעילותה העלתה 18 אופרות ואופרטות שונות בפני קהל של יותר מ-150 אלף צופים.
| --- | --- |
: יוספה שוקן מבצעת את Vissi d'arte vissi d'amore 
: לעזרה בהפעלת הקובץ
לקריאה נוספת

האופרה הארצישראלית העממית, דף שער בספרייה הלאומית
יוסף אוליצקי, אדיס: פרקים בתולדות חייה של אדיס דה-פיליפ, תל אביב: הוצאת המחבר, תשמ"ג 1983.
חוג האופרה הארץ ישראלית, האופרה הארצישראלית העממית, תל אביב : חוג ידידי האופרה הארצישראלית העממית, 1946.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007256720305171  LCCN: nr98040734  VIAF: 122530560   WorldCat (עם VIAF): 122530560
איגוד האוניברסיטאות הטכנולוגיות העצמאיות

| --- | --- |
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1957–הווה (כ־67 שנים) 
 www.theaitu.org
 
איגוד האוניברסיטאות הטכנולוגיות העצמאיות (באנגלית: The Association of Independent Technological Universities, בראשי תיבות: AITU) היא קבוצה של אוניברסיטאות הנדסיות אמריקאיות פרטיות שהוקמה בשנת 1957. מטרת האיגוד לשתף רעיונות ושיטות מקדמות חדשנות ויזמות, לקדם קריירה מוכוונת טכנולוגית ולקדם חינוך על-תיכוני בהנדסה ומדע. תפקיד איגוד האוניברסיטאות למלא תפקיד חיוני בהבטחת עתיד התחרותיות האמריקאית בשוק הגלובלי. להשגת המטרה, האיגוד מתמקד בשלוש נקודות עיקריות:
שיתוף רעיונות ושיטות עבודה מומלצות לקידום והשראה ליצירתיות, חדשנות ויזמות במסגרת החברות.
גיוס הטובים והמבריקים לבתי הספר החברים על ידי קידום החוויות ותגמולי קריירה שחינוך מוכוון טכנולוגי מציע.
טיפוח וקידום המצוינות בתחום ההנדסה, המדע והחינוך המקצועי החל מ- K-12 ואילך.
מוסדות חברים

איגוד האוניברסיטאות הטכנולוגיות העצמאיות נוסד על ידי חמש עשרה מכללות. במהלך השנים, שניים מהמוסדות המקוריים עזבו את האיגוד (לאחר שהתרחבו מהיקפם המקורי כאוניברסיטאות טכנולוגיות), ורבים מבין השלושה עשר שנותרו עברו שינויי שם ו / או מיזוגים. תשע מכללות נוספות הצטרפו להתאחדות. להלן רשימת המוסדות להשכלה גבוהה
מוסדות חברים > רשימת המייסדים

אוניברסיטת דרקסל
אוניברסיטת ליהיי
אוניברסיטת קרנגי מלון
אוניברסיטת קייס וסטרן ריזרב
אוניברסיטת קלארקסון (אנ')
אוניברסיטת רייס
בית הספר להנדסה בטנדון באוניברסיטת ניו יורק (אנ')
המכון הטכנולוגי של קליפורניה
המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
המכון הפוליטכני של ווסטר
המכון הפוליטכני של רנסלר
מכון טכנולוגי באילינוי (אנ')
מכון טכנולוגי רוז-הולמן (אנ')\
מכון סטיבנס לטכנולוגיה
קופר יוניון (אנ')
מוסדות חברים > רשימה נוכחית של אוניברסיטאות

שם האוניברסיטה, (בסוגריים שנת הייסוד) ומדינה נכון לשנת 2020:
אוניברסיטת קרנגי מלון (1900) פנסילבניה פנסילבניה
אוניברסיטת קייס וסטרן ריזרב (1826) אוהיו אוהיו
אוניברסיטת קלארקסון (אנ') (1896) ניו יורק (מדינה) ניו יורק
אוניברסיטת קטרינג (אנ') (1919) מישיגן מישיגן
בית הספר להנדסה במילווקי (אנ') (1903)  ויסקונסין ויסקונסין
בית הספר להנדסה בטנדון באוניברסיטת ניו יורק (אנ') (1854) ניו יורק (מדינה)
המכון הטכנולוגי של קליפורניה (1891) קליפורניה קליפורניה
האוניברסיטה לחלל האווירונאוטיקה (אנ') (1926) אריזונה אריזונה, פלורידה פלורידה
האוניברסיטה הטכנולוגית לורנס (אנ') (1932) מישיגן מישיגן
המכון הפוליטכני של רנסלר  (1824) ניו יורק (מדינה)
המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (1861) מסצ'וסטס מסצ'וסטס
המכון הפוליטכני של ווסטר (1865) מסצ'וסטס מסצ'וסטס
מכון בוגר קק (אנ') (1997) קליפורניה קליפורניה
מכון ווב (אנ') (1889) ניו יורק (מדינה) ניו יורק
מכון טכנולוגי באילינוי (אנ') (1890) אילינוי אילינוי
מכון טכנולוגי בניו יורק (אנ') (1955) ניו יורק (מדינה) ניו יורק
מכון טכנולוגי של רוצ'סטר (אנ') (1829) ניו יורק (מדינה) ניו יורק
מכון טכנולוגי רוז-הולמן (אנ') (1874) אינדיאנה אינדיאנה
מכון סטיבנס לטכנולוגיה (1870) ניו ג'רזי ניו ג'רזי
מכללת אולין (אנ') (1997) מסצ'וסטס מסצ'וסטס
מכללת הארווי מוד (אנ') (1955) קליפורניה קליפורניה
קופר יוניון (אנ') (1859) ניו יורק (מדינה) ניו יורק
ראו גם

TU9
איגוד אוניברסיטאות המחקר
איגוד האוניברסיטאות האמריקניות
אוניברסיטאות הערים הגדולות
ברית N5T
ברית אוניברסיטאות יורו-טק
ברית פלוס
הברית העולמית של אוניברסיטאות טכנולוגיות
המכון הטכנולוגי ההודי
ועידת בתי הספר האירופיים לחינוך ומחקר הנדסי מתקדם
ליגת IDEA
הערות שוליים

↑  AITU, About AITU.
↑  AITU, About AITU, Member Institutions (אורכב 03.08.2016 בארכיון Wayback Machine).
↑  Libby Sullivan, News Byte: New York Tech in Good Company Among AITU Members, .nyit.edu, September 19, 2019.
טי סיריז

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מייסדים:  גולשאן קומאר 
 תקופת הפעילות:  11 ביולי 1983 – הווה (41 שנים) 
 מיקום המטה:  דלהי 
 ענפי תעשייה:  עסקי השעשועים 
  
 www.tseries.com
 
קרישאן קומאר (משמאל) והמנכ"ל בושאן קומאר (מימין) אחיו ובנו של גולשאן קומאר (2013)
Super Cassettes Industries Private Limited ששמה המסחרי הוא T Series (טי סיריז), היא חברת מוזיקה הודית וחברת הפקות סרטים שנוסדה על ידי גולשאן קומאר (אנ') ב-11 ביולי 1983. מוכרת בעיקר בזכות פסקולי הסרטים הבוליוודים ושירי הפופ ההודי שהוציאו מיוצגיה. טי סיריז היא אחת מחברות המוזיקה ההודיות הגדולות ביותר, יחד עם זי מיוזיק וסוני מיוזיק אינדיה.
קריירת היוטיוב > היסטוריה

קומאר, שלפני הקמת החברה היה מוכר מיץ פירות בדלהי, ייסד את טי סיריז כחברה למכירות שירים מפסקולים של סרטים בוליוודים. בסופו של דבר הפכה החברה לחברת הקלטות קטנה ורשומה.
הפריצה של החברה באה עם יצירת פסקול הסרט לשובר הקופות Qayamat Se Qayamat Tak(אנ') שבוים על ידי אנאנד מילינד, נכתב על ידי מאג'רו סולטנפורי, והושר על ידי אמיר ק'אן וג'והי צ'אוולא. פסקול הסרט הפך לאחד מאלבומי המוזיקה ההודיים הכי נמכרים בשנות השמונים של המאה הקודמת.
החברה הפכה לחברת מוזיקה מובילה כאשר השתחרר הסרט Aashiqui(אנ') ב-1990 אשר בוים על ידי נאדים שבראן. פסקול הסרט מכר 20 מיליון עותקים והפך לאלבום המוזיקה ההודית הנמכר ביותר בכל הזמנים.
בשנת 1997 נרצח גולשאן קומאר על ידי מאפיה בהודו. טי סיריז ניתנה בירושה לבתו בושאן קומאר ולאחיו הצעיר קרישאן קומאר שמחזיקים בבעלות משותפת על החברה.
קריירת היוטיוב > נתונים

ערוץ היוטיוב של טי סיריז, שמעלה בעיקר טריילרים לסרטים, הוא הערוץ הנצפה ביותר ביוטיוב בכל הזמנים, עם 254 מיליארד צפיות נכון למאי 2024. לערוץ 265 מיליון מנויים, מה שמציב אותו במקום השני בעולם מבחינת רשומים (כשההפרש בינו לבין הערוץ יוטיוב הפרטי Mr. Beast עומד על  50,000 מנויים
נויים).
לטי סיריז יש 29 ערוצים עם יותר מ-201 מיליון מנויים נכון לדצמבר 2021 ו-173,451,794,481 מיליארד צפיות נכון לדצמבר 2021. פיודיפאי הוציא על טי סיריז 2 דיסים, כחלק מהתחרות על התואר "היוטיובר הכי נעקב".
הערות שוליים

↑  Super Cassettes Industries private limited, opencorporates.com
↑  Super Cassettes Industries Ltd.: Private Company Information - Bloomberg, www.bloomberg.com
1 2  Kohli-Khandekar, Vanita (2013-12-20). "Tea with BS: Bhushan Kumar". Business Standard India. נבדק ב-2019-04-06.
↑  Going solo: The era of Indi-pop albums and singles is back, https://www.hindustantimes.com/, ‏2015-04-20 (באנגלית)
↑  Malvania, Urvi (2014-04-21). "Sony Music eyes numero uno position in India". Business Standard India. נבדק ב-2019-04-06.
↑  BoxOffice India.com, web.archive.org, ‏2010-01-02
↑  על פי בדיקה מעודכנת בערוץ היוטיוב.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0001 0065 5291  MusicBrainz: d8067fa7-8758-4527-b436-ce5faff3e576  VIAF: 149712556   WorldCat (עם VIAF): 149712556
עבודה אקדמית

עבודה אקדמית או תרגיל אקדמי היא אחת המטלות הנפוצות ביותר (לצד מבחן) במוסדות להשכלה גבוהה. מטרתה להעביר מידע באופן מסודר ובהיר, כך שאחרים יוכלו להבין אותו ולהגיב לו. לעבודה אקדמית צריכה להיות מטרה, השאיפה היא להציג בה טענה מקורית אך מבוססת. כדי לעשות זאת, יש להתעמק בנושא, לזהות דפוסים ותובנות ולהתמקד ברעיון אחד מתוכם. העבודה האקדמית משתנה באורכה, שיכול לנוע בין עמודים בודדים למאות עמודים במקרים של תזה או דוקטורט. עבודות מהוות תנאי יסוד הכרחי לקבלת תואר אקדמי, ובניגוד לבחינה, הבוחנת בקיאות בחומר ויכולות ניתוח בסיסיות, עבודה אקדמית בודקת יכולות יסוד הדרושות למחקר האקדמי כגון איסוף חומר, בניית שאלות, טענות והשערות מחקר, יכולת הסקת מסקנות משילוב בין ממצאי המחקר לספרות המחקרית ואלמנטים אחרים. עבודות אקדמיות רבות, ובפרט עבודות מתקדמות כמו תזה או דוקטורט, מהוות לעיתים בסיס למחקרי המשך או להוצאת ספר בהוצאת ספרים אקדמית.
מבנה עבודה אקדמית

אין כללים אחידים למבנה עבודה אקדמית, והם משתנים בין האוניברסיטאות ובהתאם לחוג על פי החלטת דקאני הפקולטה. עם זאת, בעבודות בעלות אופי מחקרי החל מסמינריון קיימת תבנית שחוזרת על עצמה בדרישות של רבות מהעבודות. להלן התבנית האופיינית למדעי הרוח והחברה.
תקציר – מהווה סיכום של כל העבודה ומופיע בפתיחת העבודה. מאפיין בדרך כלל עבודות גדולות כגון תזה ודוקטורט או פרויקט גמר.
מבוא – הצגה קצרה של נושא העבודה. לעיתים כולל גם תיאור של שאלת המחקר ותיאור קצר של מה כוללת העבודה. אף על פי שהפרק מופיע בתחילת העבודה, מקובל לכתוב אותו לאחר ששאר העבודה נכתבה.
סקירת הספרות (או רקע תאורטי) – פרק זה התופס בין רבע לשליש העבודה מסכם את המקורות התאורטיים שסייעו בכתיבת העבודה. ישנן מספר שיטות לכתיבת סקירת הספרות (הדבר משתנה בין אוניברסיטה לאוניברסיטה ובין הפקולטות השונות) אך בכל מקרה הכתיבה צריכה להיות אינטגרטיבית (ולא כסיכום מקורות) ולהציג את המודל התאורטי שייבחן בהמשך העבודה.
שיטת מחקר (או מתודולוגיה) – בפרק זה מוצגות השערות או טענות המחקר, כלי מחקר, שיטת הבדיקה ומאפייני אוכלוסיית המחקר (שיכולה להיות מורכבת מתוכן ולאו דווקא אנשים).
מכאן מתקיימת חלוקה בין מחקרים תאורטיים הנפוצים במדעי הרוח וחלק ממדעי החברה ומחקרים אמפיריים המבוססים על מחקר שטח (איכותני או כמותי) האופייניים למרבית העבודות במדעי החברה. במחקר תאורטי אין לרוב מבנה קבוע ומקובל לכתוב פרקים לפי תת-הנושא של המחקר כאשר הצגת הממצאים נעשית במשולב עם הדיון בהם. במקרה של מחקר אמפירי נהוג להבחין בין שני פרקים.
ממצאים – הפרק מציג את תוצאות המחקר בשטח. ההצגה נעשית לרוב בטבלאות ותרשימים (במחקרים כמותיים) או באמצעות ניתוח תצפיות, קבוצות מיקוד או ראיונות עומק (במחקרים איכותניים). לרוב מדובר בפרק הגדול ביותר בעבודה.
דיון – הפרק דן בתוצאות הממצאים ומטרתו לחבר את המסקנות של המחקר לסקירת הספרות. פרק זה נחשב לחשוב ביותר בעבודה.
סיכום – סיכום קצר של המחקר ולעיתים הצעה למחקרים נוספים.
ביבליוגרפיה – כל עבודה חייבת לכלול את רשימת כל המקורות ששימשו לכתיבת העבודות. קיימות שיטות רבות לכתיבת הביבליוגרפיה והעיקריות שבהן APA, MLA וכללי הציטוט האחיד (המקובלים בלימודי משפטים).
מאפיינים של עבודה אקדמית טובה

עבודה אקדמית טובה מאפשרת העברת מסר בהיר, ממוקד ומקורי. על מנת לעשות זאת, על העבודה לעמוד במספר דרישות. על העבודה להיות עניינית וממוקדת. עליה להיכתב במבנה המתאים ובסגנון כתיבה תקין דקדוקית. כאשר משתמשים במקורות מידע, יש לעשות זאת לפי כללי הביבליוגרפיה המבוקשים (לדוגמה: APA או MLA). חשוב ביותר להימנע מגנבה ספרותית, ולהוסיף אזכור לכל רעיון המבוסס על מקור מידע.
עבודות אקדמיות שנכתבו על ידי אחרים

עליית הנגישות ללימודים האקדמיים והגדלה ניכרת בכמות הלומדים במוסדות להשכלה הגבוהה הגבירה את התופעה של הגשת עבודות אקדמיות שלא נכתבו על ידי הסטודנט, תוך הצגתן כמקוריות. הדבר נעשה על ידי קניית עבודות אקדמיות שנכתבו בידי סטודנטים אחרים תמורת תשלום. גם עבודות לתארים מתקדמים נקנות לעיתים בשכר. עידן האינטרנט הביא איתו תופעה של אתרים המוכרים עבודות מוכנות של סטודנטים בתשלום, או שמוכנות לצורך הרוכש.
המניעים העיקריים לקניית עבודות אקדמיות הוא הקושי האופייני לסטודנטים רבים לשלב בין לימודים תובעניים לעבודה וגידול ילדים, וקושי לימודי לעמוד בדרישות התואר, כמו גם לקות למידה המקשה על ניסוח עבודות אקדמיות. אוכלוסייה אחרת שמקצתה מתעניינת בהשגת עבודה אקדמית לא מקורית, הם אלה הלומדים לתואר אקדמי למטרות גמול השתלמות ואינם בעלי כוונות להשתלב בעולם האקדמי.
הגשת עבודה שלא נכתבה על ידי המגיש אותה נחשבת לעבירה משמעתית חמורה בכל המוסדות האקדמיים, שעלולה במקרים מסוימים לגרום להשעיית התלמיד לשנת לימודים ואף לצמיתות.
היו מספר מקרים ידועים של אנשים שהואשמו בקניית עבודה אקדמית. המפורסם שבהם היה המקרה של ח"כ יאיר פרץ (ש"ס). ב-23 במרץ 2006 הודה פרץ בקבלת דבר במרמה, במסגרת עסקת טיעון, עקב קבלת תואר אקדמי במרמה מטעם שלוחת אוניברסיטת ברלינגטון בישראל. הוא נידון ל-12 חודשי מאסר על תנאי וקנס של 6,000 ש"ח. נכון ל-2011 כל המורשעים, למעט אחד, היו מגישי העבודות, ולא כותבי העבודות.
ראו גם

מאמר מדעי
מחקר
ביבליוגרפיה
מדריך הפרסום של APA
גנבה ספרותית
לקריאה נוספת

יוסף תבורי, הנחיות לכתיבת עבודת מחקר, אוניברסיטת בר-אילן, תשס"ה
הערות שוליים

1 2 3  Overview of the Academic Essay, writingcenter.fas.harvard.edu (באנגלית)
1 2  American Psychological Association, איך לכתוב עבודה אמפירית לפי כללי ה-APA?, באתר American Psychological Association, ‏2020-07-01
1 2 3 4  איך לכתוב עבודה אקדמית טובה | אוניברסיטת בר-אילן, באתר www.biu.ac.il
↑  הנחיות האתיקה והמשמעת לסטודנטים הכותבים עבודות אקדמיות, באתר acad-sec.tau.ac.il
↑  Gil Sharon, Webcast Events - מה זה פלגיאט?, באתר video.tau.ac.il (באנגלית בריטית)
1 2   ליאור דטל, תואר ברמאות: כך מתנהלת תעשיית השקר של מכירת עבודות אקדמיות, באתר TheMarker‏, 26 בדצמבר 2013
↑   טלי חרותי-סובר, 18 אלף שקל בחודש, פלוס בונוס מיוחד: מוכר עבודות אקדמיות חושף את השיטה, באתר TheMarker‏, 7 במאי 2021
↑   עמוס הראל, צריכים להגיש עבודה אקדמית? אורית גולדנברג-סדן תמכור לכם "עבודות אקדמיות מקוריות" - אשה עובדת, באתר הארץ, 27 ביוני 2017
↑   טלי חרותי-סובר, 2,400 שקל לעבודה אקדמית, 40 אלף שקל לדוקטורט: "כל עוד לא נתפסת - זה חוקי", באתר TheMarker‏, 16 בדצמבר 2015
↑  ח"כ יאיר פרץ הורשע בקבלת דבר במרמה, באתר ynet, 23 במרץ 2006
| השכלה גבוהה |
| --- | --- | --- |
| סוגי מוסדות לימוד | אוניברסיטה (אוניברסיטה לאומית • אוניברסיטה פרטית • אוניברסיטה ציבורית) • מכללה (מכללה אקדמית • מכללה מקצועית) |  |
| תארים אקדמיים | תואר אקדמי • בוגר אוניברסיטה • תארים מתקדמים • מוסמך אוניברסיטה • דוקטור • פוסט-דוקטורט • דוקטור לשם כבוד |  |
| תפקידים ומקצועות | סטודנט • מרצה • סגל אקדמי • רקטור • נשיא • דקאן • פרופסור • מורה מן החוץ • עוזר הוראה ומתרגל • עוזר מחקר |  |
| פקולטות | אמנות • הנדסה • מדעי החברה • מדעי החיים • מדעי הטבע • מדעי הרוח • מדעים מדויקים • משפטים • ניהול • רפואה |  |
| מושגים נוספים | אגודת סטודנטים • אקדמיה • בית חרושת לתארים • חופש אקדמי • מעונות סטודנטים • סילבוס • סמינר • ספרייה אקדמית • עבודה אקדמית • קתדרה • קמפוס • שכר לימוד • תוכנית לימודים• תזה |  |
| מוסדות השכלה גבוהה בישראל | אוניברסיטאות בישראל • מכללות בישראל • מכללות אקדמיות בישראל • מכללות להכשרת מורים בישראל • מכללות מקצועיות בישראל |  |
| פיקוח על ההשכלה הגבוהה בישראל | המועצה להשכלה גבוהה • הוועדה לתכנון ולתקצוב • מרכז ארצי לבחינות ולהערכה • המועצה להשכלה גבוהה (יהודה ושומרון) (בעבר) |  |
| ארגונים אוניברסיטאיים בישראל | ועד ראשי האוניברסיטאות • המועצה המתאמת של הסגל האקדמי הבכיר • הפורום המתאם של ארגוני הסגל האקדמי הזוטר באוניברסיטאות • התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל |  |
נדרי נישואים

חתונה בכנסייה רוסית אורתודוקסית, 1860
נדרי נישואין הם נדרים שבני זוג אומרים זה לזה במהלך טקס החתונה, בדרך כלל נוצרית.
נוסח הנדרים יכול להשתנות בהתאם למסורת ומנהג. לעיתים מנוסחים הנדרים באופן חופשי. לעומת זאת, זוגות הנישאים בטקס דתי ינסחו את נדריהם פעמים רבות על פי מסורת דתם. תוכן הנדרים יכול לקחת השראה מפואמות, יצירות מפורסמות וכדומה ומטרתם להצהיר על רגשות, כוונות עתידיות ותקוות לעתידם של חייהם המשותפים של הזוג. הקראת נדרים אלו היא מעשה של ביטוי פומבי לאהבה בין בני הזוג.
ערך זה הוא קצרמרבנושא דת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ג'ורדן כהן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  31 ביולי 1997 (בן 27) טרזנה, ארצות הברית 
 עמדה:  רכז 
 גובה:  1.88 מטרים
 מכללה:  אוניברסיטת ליהיי (2016–2020)
 קבוצות כשחקן
 2020 2020–2022 2022–2023 2023–:  מכבי חיפה מכבי אשדוד מכבי מעלה אדומים מכבי עירוני רמת גן
 הישגים כשחקן
 השחקן השישי בליגת העל בכדורסל (2024)
 
ג'ורדן כהן (באנגלית: Jordan Cohen; נולד ב-31 ביולי 1997) הוא כדורסלן אמריקאי-ישראלי המשחק בעמדת הרכז במכבי עירוני רמת גן מליגת העל בכדורסל.
ראשית חייו

כהן נולד בטרזנה, לוס אנג'לס, קליפורניה, למשפחה יהודית אמריקאית. הוא למד בתיכון קמפבל הול בסטודיו סיטי, קליפורניה.
ב-2017 שיחק בנבחרת ארצות הברית במשחקי המכביה העשרים יחד עם טרוויס ווריק, וזכה עימה במדליית זהב.
קריירת מכללות

כהן שיחק כדורסל מכללות באוניברסיטת ליהיי, שם התמחה בכלכלה. בעונתו הראשונה, עונת 2016/17, רשם 5.4 נקודות, 2.1 ריבאונדים ו-2.1 אסיסטים בממוצע למשחק, וכסופומור העלה את ממוצעיו ל-9.3 נקודות, 3.6 ריבאונדים ו-2.4 למשחק. בשתי העונות האחרונות שלו שימש כקפטן הקבוצה, ובשתיהן נבחר לחמישיית העונה השלישית בפטריוט ליג לאחר שרשם ממוצעים של 13.6 נקודות, 3.9 ריבאונדים ו-3.6 אסיסטים למשחק בעונתו השלישית ו-14.2 נקודות, 3.5 ריבאונדים ו-4.2 אסיסטים למשחק בעונתו הרביעית והאחרונה. כמו כן, הוא נבחר לקבוצת המצטיינים האקדמיים בפטריוט ליג בשלוש השנים האחרונות שלו.
קריירה מקצועית

באוגוסט 2020 חתם כהן לשנה במכבי חיפה מליגת העל בכדורסל, אך בנובמבר שוחרר מבלי ששיחק בקבוצה וחתם במכבי אשדוד מהליגה הלאומית. הוא שיחק במדיה בעונות 2020/2021 ו-2021/2022, בסיומה ירדה אשדוד לליגה הארצית.
בקיץ 2022 כהן חתם במכבי מעלה אדומים, אך בפברואר 2023 עבר למכבי עירוני רמת גן, עימה זכה באליפות הליגה הלאומית לעונת 2022/2023. הוא המשיך עם הקבוצה גם בעונת 2023/2024 בליגת העל בכדורסל, וב-29 בינואר 2024 קלע שיא קריירה של 28 נקודות בניצחון 89–77 על הפועל גליל עליון ונבחר למצטיין המחזור. הוא נבחר לשחקן הישראלי המצטיין של חודש ינואר בליגה ובסיום העונה נבחר לשחקן השישי בליגת העל בכדורסל לאחר שהעמיד ממוצעים של 11 נקודות, 3.2 ריבאונדים ו-2.9 אסיסטים למשחק.
הערות שוליים

1 2 3  Jordan Cohen signs professionally with Maccabi Haifa Basketball Club, The Brown and White, ‏27 באוגוסט 2020
↑  פרופיל, באתר Max Preps
↑  Maccabi USA Announces The Open Men's Basketball Team For The 20th World Maccabiah Games, Maccabi USA, ‏24 במאי 2017
↑  Patriot League Announces Men's Basketball Scholar-Athlete of the Year and Academic All-League Team, פטריוט ליג, ‏4 במרץ 2020
1 2  סטטיסטיקות מכללות, באתר Sports-Reference.com
↑  A humble leader, Jordan Cohen looks back on his basketball career, The Brown and White, ‏30 באפריל 2020
↑  כפיר אדר, ‏המתאזרח ג'ורדן כהן חתם לעונה במכבי חיפה, באתר ONE‏, 27 באוגוסט 2020
↑  ליאב אחאבן, כדורסל: ג׳ורדן כהן חתם במכבי אשדוד, באתר כאן דרום - אשדוד, ‏26 בנובמבר 2020
↑  תומר גבעתי, ליגה לאומית: ג׳ורדן כהן חתם במכבי רמת גן, באתר ישראל היום, 6 בפברואר 2023
↑  ביכולת טובה: עירוני רמת גן ניצחה את גליל עליון, באתר ONE‏, 29 בינואר 2024
↑  שחקן החודש הישראלי: ג'ורדן כהן, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל, ‏1 בפברואר 2024
↑  ג'ורדן כהן הוא השחקן השישי של העונה, באתר ערוץ הספורט, 28 במאי 2024
↑  פרופיל, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
קרניפקס

קרניפקס (בלטינית: Carnifex) היה המוציא להורג ברומא העתיקה, ותפקידו היה להוציא להורג עבדים וזרים. הוא לא היה מוסמך להוציא להורג אזרחים רומים. תפקיד נוסף של הקרניפקס היה לנהל את העינויים (המילה carnifex היא צירוף של caro, carnis - בשר ו-facio - לעשות, לבצע; מכאן גם הפועל carnifico - לחתוך לחתיכות, לכרות).
משרת הקרניפקס נחשבה בזויה, המחזיק בה לא הורשה לגור בתוך תחומי העיר ונדרש לגור בפורטה מטיה או אסקווילינה, ליד המקום שבו הוענשו העבדים (ססוריום, בתקופת הקיסרים).
ווסחוד (חללית)

הווסחוד (ברוסית: Восход; תרגום: זריחה) הייתה חללית שנבנתה על ידי ברית המועצות עבור תוכנית ווסחוד. החללית הייתה פיתוח ודור המשך לחללית הווסטוק. חללית זו שימשה רק לשתי טיסות מאוישות, עד שהוחלפה על ידי החללית הרוסית סויוז, אשר עדיין משמשת את רוסקוסמוס (נכון ל-2016).
החללית הייתה מורכבת משני חלקים, חלק כדורי שהכיל את הקוסמונאוטים וציוד, וחלק חרוטי שהיווה את תא השירות והכיל את המנועים והדלק.
עיצוב

חללית הווסחוד הייתה חללית ווסטוק שהוסיפו לה מנועי גיבוי בראש תא החזרה לכדור הארץ. מערכות המילוט של החללית ווסטוק הוסרו ונוספו מושב אחד או שניים כך ששתיים-שלושה אסטרונאוטים יכלו להיכנס לחללית במקום אחד שהיה בווסטוק. למשימת ווסחוד 2 נוסף גם מנעל אוויר חיצוני מתנפח שאיפשר לקוסמונאוט אלכסיי ליאונוב לצאת להליכת החלל הראשונה בהיסטוריה. לאחר שנכנס חזרה לחללית הושלך מנעל האוויר. עוד נוספו במשימה זו רקטות האטה לתא החזרה לכדור הארץ, בנוסף למצנחים, שהגבירו את יכולת ההאטה של התא בעת הנחיתה.
כדי לחסוך במקום בתא החזרה לכדור הארץ, הוסרו כיסאות המפלט ששימשו בחללית הווסטוק, כך שהקוסמונאוטים היו חוזרים לקרקע כשהם בתוך התא (הקוסמונאוט בחללית הווסטוק היה נפלט מהחללית בעזרת כסא מפלט). צוות ווסטוק 1 שוגר לחלל ללא חליפות חלל כדי לחסוך במקום. צוות ווסחוד 2 השתמש בחליפות כי המשימה כללה הליכת חלל ושימוש במנעול אוויר.
החללית שוגרה לחלל על גבי משגר ווסחוד שפותח ממשגר הווסטוק שהיה בעצמו נגזרת של טיל הR-7 סמיורקה.
ראו גם

תוכנית ווסחוד
תוכנית ווסטוק
ווסטוק (חללית)