stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קאראג'ורג'ה
הגלות ומותו

ב-1813 היה קאראגו'רג'ה חולה במחלה ממושכת, תוכניתו להגנה גמישה נדחתה והמצב הצבאי היה מאכזב.  נכנס לדיכאון והחליט לעזוב את סרביה.
הוא  נסע לבסרביה שרובה סופחה לרוסיה בעקבות הסכם בוקרשט. הוא הצטרף שם לתנועה היוונית לשחרור לאומי "פיליקי אתריה" והיה לחבר פעיל בה. היוונים הביעו עניין בשימוש בשטחים סרבים כבסיס למבצעים שלהם נגד הטורקים.
נעצר, הושם בשמירה קפדנית והובא לרוסיה. 
ב-24 ביולי 1817 כמה ימים אחרי שהסתנן בחזרה לסרביה על מנת לארגן מרד חדש, ביישוב ראדובנסקי לוג נרצח קאראג'ורג'ה בשינה, על ידי אנשי יריבו, הנסיך מילוש אוברנוביץ'.. הרצח הוזמן על ידי השלטונות העות'מאנים עצמם שחששו מהאפשרות של מרד חדש, בעוד מילוש אוברנוביץ' ראה בקאראג'ורג'ה מתחרה, פופולרי מדי בקרב ההמונים הסרבים. היסטוריונים אחדים שיערו שלקאראגורג'ה לא היו אז שאיפות פוליטיות ושרק רצה לחזור הביתה מן הגלות ושהודיע זאת מראש לאוברנוביץ'. אוברנוביץ' לא בטח בדבריו והורה על רציחתו. רצח קאראג'ורג'ה פטרוביץ' ציין את תחילת השלטון של בית אוברנוביץ' שנמשך (עם הפסקה אחת) בסרביה עד שנת 1903.
דמותו ומורשתו

ווק קראג'יץ', בן זמנו, תיאר את קאראג'ורג'ה כגבר גבה-קומה, חסון, עם כתפיים רחבות. איש בצבא המהפכני הסרבי לא היה יכול לו בקרב ישיר. רק קטאנויה גלאבאש, נחשב לחזק ממנו. היה לו אף גדול, שיער שחור, וסבל מפריקה של כף ידו השמאלית, אך נכות זאת לא מנעה ממנו לקלוע ברובהו בדיוק גדול.
היה אדם קפדן וקשוח, נחשב בעיקר לאיש צבא ולגאון אסטרטגי, אך לא מתאים במיוחד לפוליטיקה וניהול. אהב את הטיפה המרה, וכשהשתכר קולו נעשה חד משהו.
יש אומרים כי פרט לאביו, הוא רצח גם את אחיו. זה קרה אחרי שהלה אנס נערה, וקאראג'ורג'ה שראה בכך פשע בלתי נסלח, רצח אותו. בימי שלום נהג לעבוד את האדמה כאחד האיכרים. בזמן שכיהן כמנהיג עליון סירב להעניק לבתו פריבילגיות כלשהן ודרש ממנה לעבוד כמו כולם.
אהב להתבדח ולשמוע בדיחות, עד גבול מסוים. נפוליאון העריך אותו על כישוריו הצבאיים. פטר פטרוביץ'-נייגוש שכתב עליו, השווה אותו לנפוליאון, ולינגטון וקוטוזוב, שלושה מן המצביאים הגדולים של התקופה. פושקין כתב עליו שיר שהוקדש לביתו. גם הפילוסוף הגל כתב עליו.
פרסים ואותות כבוד

עיטור המסדר אנה הקדושה של רוסיה
לקריאה נוספת

Dušan T. Bataković (ed) - Histoire du peuple serbe,
Éditions L'Âge d'Homme, Lausanne 2006
R-J. V. Vesović,, "Pleme Vasojevići", Državna Štampa u Sarajevu, Sarajevo 1935
Vukićević, Milenko M. (1912). Karađorđe Belgrade: Državna štamparija Kraljevine Srbije 1912.
Dimitrijević, Kosta (1971). Vožd Karađorđe (in Serbian). Industrodidakta 1971 .
Ljušić, Radoš (2003). Vožd Karađorđe: biografija . Завод за уџбенике и наставна средства.2003 ISBN 978-86-17-10705-3.
הערות שוליים

↑  Dimitrije Tucović, Srbija i Arbanija (u Izabrani spisi, knjiga II, str. 77) Prosveta, Beograd, 1950
1 2 3 4 5 6 7 8 9  D.Bataković 2006 עמ' 143
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810655362305606  BnF: cb12121935d (data)  GND: 119236710  ISNI: 0000 0000 7149 570X  LCCN: n86038245  NKC: jn20030630001  NTA: 303298375  SUDOC: 029635640  VIAF: 84098886   WorldCat (עם VIAF): 84098886
ממלכת טוביהו

| --- | --- |
 סוגה:  קומדיית מצבים לילדים
 כותבים:  שחר סיטנר
 בימוי:  בובי לקס
 שחקנים:  טוביה צפיר, בר סביר, דקלה הדר, מרטין אומנסקי, איציק כהן-פטילון
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  52
 הפקה
 מפיק:  גיל אלון, גלית כהן קרספי
 עורכים:  עלמה גניהר, דור יובל
 צלמים:  נוויל האריס, חיים זדרבקו, אייל וענונו, עידו בראון, מיקי קריכלי
 מוזיקה:  אורי קליאן, דנה שץ בראון, יוני צפיר
 אורך פרק:  10 דקות
 שידור
 רשת שידור בישראל:  ערוץ הופ!
 תקופת שידור מקורית:  2012–2013
 
ממלכת טוביהו היא סדרת טלוויזיה ישראלית ששודרה בערוץ הופ! בשנים 2012–2013.
עלילה

העלילה עוסקת בילדה בשם גילי שנתקלת בבעיה וסבא טוביה מספר לה על המלך טוביהו הליצן: מלך שמן וטוב לב שדומה לסבא טוביה. היועץ זרח מעוניין לבוא על מקומו כמלך, אבל הנסיכה אילאיל מצילה את המצב. לאחר המקרה של הסיפור גילי לומדת את מוסר ההשכל מהסיפור ומשנה את דעתה.
דמויות

סבא טוביה (טוביה צפיר): סבא של גילי, אשר מספר את הסיפור על ממלכת טוביהו.
גילי (בר סביר): נכדתו של סבא טוביה.
המלך טוביהו (טוביה צפיר): מלך ליצן שמן וטוב לב שדומה לסבא טוביה. בסוף הסדרה המלוכה שייכת לזרח, כי זרח הוא נצר למשפחת מלוכה משושלת "טוביאלנה".
זרח (מרטין אומנסקי): היועץ של המלך, אשר חותר תחתיו. בסוף הסדרה, טוביהו אומר שהמלוכה שייכת לזרח.
הנסיכה אילאיל (דקלה הדר): בתו של המלך.
ארז

ערך זה עוסק בסוג עץ. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| ארז |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: מחטנאים
מחלקה:: מחטניים
סדרה:: מחטיים
משפחה:: אורניים
סוג:: ארז
שם מדעי
 Cedrus ‏טרוו, 1757
תחום תפוצה


חלקת עצי ארז בהר דבורה בדרך נוף יער בית קשת
שלושת הארזים הסמוכים לחצר בית המוסדות הלאומיים בירושלים ושניטעו בשנת 1931
אֶרֶז (שם מדעי: Cedrus) הוא סוג עץ מחטני ממשפחת האורניים.
מאפיינים

גובהם של עצי ארז 35–50 מטרים (ולעיתים אף יותר, עד 60 מטר) אורכו של עץ ארז בן שנה הוא 1–3 מטר. עליהם ירוקי-עד, בצורת מחט, באורך 8 עד 50 מילימטר. הארז הוא צמח חד-ביתי (המכיל גם אצטרובלים זכריים וגם נקביים). לאצטרובלים הזכריים קשקשים הנושאים בצדם התחתון 2 שקי גרגירי אבקה, ואילו לאצטרובלים הנקביים יש בצדם העליון 2 ביציות. לארז דמיון גנטי עם האשוח שבמשפחת האורניים, ובעל מבנה חרוטי דומה.
עצי ארז נפוצים במערב הרי ההימלאיה (בגבהים של 1,500 עד 3,200 מטר) ובאזור המזרח התיכון (בגבהים של 1,000 עד 2,200 מטר).
בארץ ישראל פרטים טבעיים של ארז מצויים בחרמון. ביער אל-רום ניטעו ארזים בשנות השבעים והם מתרבים באופן טבעי ללא התערבות האדם. חורשות ארזים נוספים ניטעו במקומות אחדים בארץ, בייחוד בחבלים ההרריים: בגולן, בגליל, ובהרי המרכז. "עמק הארזים" במבואות ירושלים קיבל את שמו המטעה ככל הנראה על שום עצי הברוש הדומים לארז.
מיני ארזים

המין המוכר ביותר בחפיפה לאזור ישראל הוא ארז הלבנון, ולו אזכורים והקשרים תרבותיים ענפים בשפה העברית המקראית ובעברית המדוברת בת זמננו. ארז הלבנון אינו גדל בר בארץ ישראל, פרט להר החרמון. ניתן למצוא אותו באזורים ההררים של לבנון, בה הוא מוגדר כסמל המדינה. פרטים אחדים ניטעו באזור גוש עציון.
ארזי לבנון בר גדלו בגליל העליון המזרחי (אזור צפת והרי מירון) בשלהי עידן הקרח האחרון ועם השינוי האקלימי נדחקו צפונה ולגובה רב יותר.
בארץ ניתן למצוא ארזי לבנון נטועים בהתנחלות תקוע ובאזור כפר עציון.
עצי ארז אטלנטי ניטעו על-ידי קרן קיימת לישראל באזור הגליל העליון המזרחי. ניתן לראות עצי ארז אטלנטי ב"מצפור הארזים ע"ש טוביה אשבל" אשר ביער ביריה, וביער הבעל שם טוב בסמוך לעיר צפת. ביער הבעל שם טוב נשתלו עצי ארז אטלנטי צעירים במקום אורנים שקרסו בסופות שלג. מקורו של הארז האטלנטי הוא בהרי האטלס אשר במרוקו ובאלג'יריה, שם הוא גדל בר. מכאן שמו הנוסף, "ארז האטלס".
באזורים אחרים בעולם נפוצים מינים אחרים של עץ הארז, ובהם ארז הימלאי, ארז טורקי וארז קפריסאי, הנפוצים בהתאמה בהרי ההימלאיה, טורקיה וקפריסין.
הארז בתרבות

ארז הלבנון, הנחשב מסורתית לעץ בניה חזק ומשובח, מופיע במרכז דגל לבנון. בתנ"ך משמש ביטוי לחוסן, בניגוד לאזוב הקיר: "וַיִּתֵּן אֱלֹהִים חָכְמָה לִשְׁלֹמֹה וּתְבוּנָה... וַיְדַבֵּר, עַל-הָעֵצִים, מִן-הָאֶרֶז אֲשֶׁר בַּלְּבָנוֹן, וְעַד הָאֵזוֹב אֲשֶׁר יֹצֵא בַּקִּיר" (מלכים א', ה', ט'–י"ג); "קוֹל ה', שֹׁבֵר אֲרָזִים; וַיְשַׁבֵּר ה', אֶת-אַרְזֵי הַלְּבָנוֹן" (תהילים, כ"ט, ה'). ארזי הלבנון שמשו בין יתר העצים והחומרים לבנין בית המקדש הראשון: "הִנֵּה אֲנִי בוֹנֶה-בַּיִת לְשֵׁם ה' אֱלֹהָי... שְׁלַח-לִי עֲצֵי אֲרָזִים בְּרוֹשִׁים וְאַלְגּוּמִּים, מֵהַלְּבָנוֹן" (דברי הימים ב', ב', ג'–ז') עדות לקשרי המסחר המתפתחים באותה תקופה בין ממלכת ישראל המתגבשת ובין צור וצידון.
המילה 'ארז' ממשיכה לשמש בעברית המדוברת ביטוי לחוסן במגוון ביטויים 'חסון כארז', 'בחור כארז', וכן האמירה התלמודית – "אם בארזים נפלה שלהבת, מה יעשו אזובי קיר" (מועד קטן).
שימושים

עץ הארז משמש כעץ נוי באזורים המתאימים לגידולו. העץ והשמן המופק ממנו ידועים כדוחי עש וזו אחת הסיבות שעץ הארז משמש לבניית ארונות בגדים.
הארז משמש ליצירת אימומים (כלים המשמשים ליצירת נעליים) איכותיים בשל יכולתו לספוג לחות ולמנוע ריחות.
הערות שוליים

↑  לקראת יום ירושלים: הארזים מבית הסוכנות, באתר nrg
↑  לפני כ-10,000 שנה
↑  מהתרגום המקובל לפזמון העממי ולמטבע הלשון "For he's a jolly good fellow"(אנ'), ייתכן שהתרגום נעשה בהשראת פסוק משיר השירים "כַּלְּבָנוֹן בָּחוּר כָּאֲרָזִים"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284982205171  GND: 4190563-5  LCCN: sh85021602  NKC: ph391050
חורבת תנור ועין תנור

| --- | --- |

עין תנור. יוצר: ekeida (ארכיון)
 טריטוריה:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 מחוז:  מחוז ירושלים
 נפה:  נפת ירושלים
 גובה:  כ-600 מטרים
 סיבת נטישה:  מבצע ההר
 תאריך נטישה:  21 באוקטובר 1948
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב לשעבר:  600
 קואורדינטות:  31°42′50″N 35°02′50″E﻿ / ﻿31.71388889°N 35.04722222°E﻿ / 31.71388889; 35.04722222 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הרי ירושלים מוגדלת) חוברת תנור(למפת הרי ירושלים רגילה) חוברת תנור(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חוברת תנור(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חוברת תנור   he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
בית חווה צלבני ליד עין מטע
חורבת תנור (בערבית: خربة التنور), הנקרא גם "עלר תחתון" ("علار السفلي"), היה כפר ערבי פלסטיני בנפת ירושלים, ליד היישוב עלר. הכפר ננטש במלחמת העצמאות ב-21 באוקטובר 1948 תחת מבצע ההר. החורבה ממוקמת כ-18.5 ק"מ ממערב לירושלים. עין תנור הוא מעיין ניקבה קצר המאפשר הליכה זקופה במים הרדודים לאורך כ-20 מ' עד לחדר הנביעה. המעיין נחפר לשם הגברת זרם המים במקור.
היסטוריה > בתקופת הצלבנים

במהלך המאה ה-12 השתכן במקום מנזר כפרי הבנוי ממספר קשתות, קיר חוצץ וקפלה. הארכאולוג הבריטי דניס פרינגל (גר') טען שהמבנה הוקם בשנת 1169 והיה בית נזירים ציסטרציאנים בשם מנזר סלבטיו.
נמצאו שני מסמכים המתוארכים למאה ה-13 בהם כתוב כי ההכנסה של הכפר הושקעה בבית ספר מצפון להר הבית.
היסטוריה > בתקופה העותמאנית

חורבת תנור מוזגה לאימפריה העות'מאנית בשנת 1517 ביחד עם פלשתינה (ארץ ישראל). ובשנת 1596 הופיעה בטאבו בשם "עלר התחתונה" באותו מחוז של ירושלים תחת אוכלוסייה של 7 משקי בית. העות'מאנים הטילו עליהם מס של 33.3% על חיטה, שעורה, זיתים ויבולי קיץ. מבקר כתב בשנת 1875 שאוכלוסיית המקום הייתה 400 איש אך המקום ננטש עד למאה ה-20.
היסטוריה > בתקופת המנדט הבריטי

בשנות המנדט המאוחרות המקום הוכרז ככפר. שש משפחות ערביות מבית עיטאב התיישבו בהריסות מהתקופה הצלבנית בסכסוך על מים, שטח ודרכים עם המתיישבים מעלר. הסכסוך הסתיים כשהמקום ננטש ב-1948.
היסטוריה > בתקופה הישראלית

המקום נכבש בשנת 1948 על ידי חטיבת הראל תחת מבצע ההר שהיה במהלך מבצע יואב. בשנת 1992 נחקר המקום ושישה מתוך עשרת הבתים שהיו שם נהרסו. המקום מוזג עם עלר והישוב הקרוב ביותר כיום הוא מטע.
הערות שוליים

↑  עין מטע ועין תנור
שי המבר

| --- | --- |

 לידה:  8 במרץ 1998 (בת 26) נתניה, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2011
 עיסוק:  זמרת
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  גיטרה
 בן או בת זוג:  נדב סיון (26 במאי 2024–?) 
 
שי המבר (נולדה ב-8 במרץ 1998) היא זמרת-יוצרת ושחקנית ישראלית. פיינליסטית תוכניות המציאות "בית ספר למוזיקה" ו"הכוכב הבא".
ביוגרפיה

המבר נולדה בחיפה וגדלה במצפה רמון ולאחר מכן בנתניה. אביה גיל הוא סגן אלוף במילואים ממוצא פולני, שכיהן כמפקד בית הספר לכושר קרבי, וכיום מאמן NLP ומאמן כושר. אמה היא אשת חינוך ממוצא תוניסאי.
בגיל 13 השתתפה בעונה הראשונה של תוכנית המציאות "בית ספר למוזיקה", שם הגיעה לשלב הגמר. המורה שלה בתוכנית היה הזמר משה פרץ.
כארבע שנים לאחר מכן הוציאה המבר את אלבום הבכורה שלה, הנושא את שמה, מתוכו יצאו הסינגלים "הבלי העולם הזה", "לעוף, "תמיד בחצות" ו"יונתן", שהיה ללהיט.
את שירותה בצה"ל עשתה בלהקה צבאית.
בשנת 2020 הוציאה מספר סינגלים נוספים, בהם "אור ראשון", "להיפרד ממך", "תיקח או תשכח" ו"אם לא תבוא הלילה".
בשנת 2021 השתתפה המבר בעונה השמינית של תוכנית המציאות "הכוכב הבא", שם הגיעה למקום הרביעי. במהלך התוכנית ביצעה שירים מקוריים, ביניהם את השיר "פעם את לילה", שנכתב בעקבות אירוע תקיפה מינית טראומטי שעברה.
בפברואר 2022 הוציאה לאור כסינגל כפול שני שירים מקוריים שביצעה ב"הכוכב הבא": "פעם את לילה" ו"נתתי אותי אל העיר". האחרון זכה להשמעות רדיו רבות לאחר שנכנס לפלייליסט של גלגלצ ושל תאגיד השידור הישראלי. ביוני 2022 הוציאה את הסינגל "רציתי הכל", ובנובמבר 2022 את הסינגל "חייאתי". עוד באותה שנה, השתתפה במחזמר "הלהקה" המבוסס על סרטו של אבי נשר.
בפברואר 2023 יצא שירה, "אלי את לי פריז", שהיה ללהיט בתחנות הרדיו והגיע למקום הראשון במצעד השבועי של מדיה פורסט. ביוני של אותה שנה הוציאה את השיר "הלכתי מהעיר הזאת". ב-10 ביולי יצא אלבומה השני, "כל החלומות". בדצמבר היא הוציאה ביצוע מחודש לשיר "החיטה צומחת שוב".
ב-11 בפברואר 2024 המבר הוציאה את הסינגל "נגן לי", אותו כתבה והלחינה. ב-29 בפברואר כתבה והלחינה את השיר "רעש זכוכיות" לזמרת מירי מסיקה. ב-8 באפריל הוציאה את הסינגל "מדבר". ב-10 ביוני הוציאה המבר את השיר "בגלמה וכינור (מה יעזור לי)", אותו כתבה יחד עם המוזיקאי דודו טסה. החל מאותה שנה, היא משחקת בתפקיד הראשי במחזמר "אהבה ממבט ראשון" בתיאטרון הארצי על פי שיריו של אריק איינשטיין. ב-28 באוגוסט הוציאה את הסינגל "בינג' ודיכאון", אותו כתבה יחד עם רביד פלוטניק, בהשראת התקופה המאתגרת שבה בן זוגה לחם בחזית רצועת עזה, בעוד היא נותרה להתמודד עם החרדות והקשיים בביתם המשותף. ב-18 בנובמבר הוציאה את הסינגל "כל עוד אתה ואני נשארים".
ב-18 בפברואר 2025, יצא אלבומה השלישי "עוד יום במזרח התיכון" בהפקתו של ניר מימון ובהשפעת מלחמת חרבות ברזל.
חיים אישיים

להמבר חמישה אחים ואחיות. מתגוררת בתל אביב עם בן זוגה נדב סיון. השניים נישאו ב-26 במאי 2024.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2015: שי המבר
2023: כל החלומות
2025: עוד יום במזרח התיכון
דיסקוגרפיה > סינגלים

| שם השיר | שנה | מיקומי שיא> מדיה פורסט | מיקומי שיא> גלגלצ | מיקומי שיא> היטליסט | אלבום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| "לעוף" | 2015 | — | — | — | שי המבר |
| "תמיד בחצות" | 2015 | — | — | — | שי המבר |
| "הבלי העולם הזה" | 2015 | — | — | — | שי המבר |
| "יגיע מבול" | 2016 | — | — | — | שי המבר |
| "יונתן" | 2016 | — | — | — | שי המבר |
| "אור ראשון" | 2020 | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "להיפרד ממך" | 2020 | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "תיקח או תשכח" | 2020 | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "אם לא תבוא הלילה" | 2020 | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "נתתי אותי אל העיר" | 2022 | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "פעם את לילה" | 2022 | 18  | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "רציתי הכל" | 2022 | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "חייאתי" | 2022 | — | — | — | כל החלומות |
| "אלי את לי פריז" | 2023 | 1 | 7 | 78 | כל החלומות |
| "ימים לבנים" | 2023 | — | — | — | כל החלומות |
| "הלכתי מהעיר הזאת" | 2023 | 8 | — | — | כל החלומות |
| "החיטה צומחת שוב" | 2023 | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "נגן לי" | 2024 | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "מדבר" | 2024 | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "בגלמה וכינור (מה יעזור לי)" | 2024 | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "בינג' ודיכאון" | 2024 | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | פרויקט |
| --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | זמרת השנה | מועמדות |
הערות שוליים

↑  שי המבר, "היום אני בת 20", באתר Facebook, ‏8 במרץ 2018
↑  גיא פישקין, "עשו בית ספר (למוזיקה): החיים החדשים של שי ואלירן", באתר nrg‏, 25 בינואר 2012
↑  קואוצ'ינג וספורט (אימון פיזי מנטלי) להתפתחות וצמיחה: הכירו את גיל המבר, באתר וואלה, 26 בנובמבר 2020
1 2 3  זוהר צלח,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'‏"פעם את לילה" של שי המבר חשף אירוע טראומתי מהעבר, באתר ‏מאקו‏, 8 ביוני 2021
↑  הכוכב הבא 2021, "הכוכב הבא 2021, שי המבר - פעם את לילה", באתר YouTube, ‏9 ביוני 2021
↑  הדס סיון,'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'‏הישר מגמר הכוכב הבא: שי המבר בסינגלים מהתוכנית, באתר "סרוגים", 22 בפברואר 2022
↑  מאיה שמש, שי המבר: "הופתעתי מגודל החיבוק", באתר פרוגי, 21 בפברואר 2022, בדיקה אחרונה ב־29 במרץ 2022
↑  פלייליסט גלגלצ – מדינה בדרך עם הדר מרקס ובני כבודי 22 במרץ 2022, באתר גלגלצ, 22 במרץ 2022, בדיקה אחרונה ב־29 במרץ 2022
↑  "נתתי אותי אל העיר" – תאגיד השידור הישראלי, באתר כאן, 15 במרץ 2022, בדיקה אחרונה ב־29 במרץ 2022
↑  הלהקה - המחזמר, באתר תיאטרון ירושלים
↑  שי המבר בגלמה וכינור, באתר בלינקר, ‏10 ביוני 2024
↑  בינג' ודיכאון | שי המבר בשיר חשוף על בן זוגה שנלחם בעזה, באתר תל אביב tlv-times, ‏1 בספטמבר 2024
↑  יובל אראל‏, שי המבר – כל עוד אתה ואני נשארים, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 18 בנובמבר 2024
↑  אפרת קרסנר,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'שי המבר משיקה אלבום חדש ומרגש: "ב-7 באוקטובר העולם התהפך", באתר אייס, 18 בפברואר 2025
↑  שי המבר, "הסיפור שרץ במשפחה זה שמי שהציעה לאבא שלי נישואים זאת בכלל אמא של אמא שלי", באתר Facebook, ‏19 באפריל 2019
↑  לילך מרקוביץ','"`UNIQ--nowiki-0000000E-QINU`"'‏לעיני 50 מוזמנים בלבד: שי המבר התחתנה עם בחיר לבה, באתר ‏מאקו‏, 26 במאי 2024
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, ‏3 בדצמבר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007396754405171  MusicBrainz: b2bc521f-5a40-4278-baf1-b6306f8b6296  VIAF: 38154921232263590636   WorldCat (עם VIAF): 38154921232263590636
מגילות מדבר יהודה

ערך זה עוסק בממצא ארכאולוגי. אם התכוונתם למועצה אזורית בשם זה, ראו .
| --- | --- |

 פרטי האתר והחפירה
 מיקום אתר:  מערות קומראן 
 קואורדינטות:  31°44′27″N 35°27′31″E﻿ / ﻿31.7408°N 35.4586°E﻿ / 31.7408; 35.4586 
 
קטעים ממגילה 4Q175 (אנ') - תצוגה במוזיאון לארכאולוגיה של ירדן בעמאן. הקטע נפתח בפסוק "וידבר ה' אל משה לאמר", כששם ה' לא נכתב כמקובל בספרי תורה במילה "יהוה" אלא ב-4 נקודות.
הקטעים במגילה הם ציטוטים של דברים, ה', כ"ה–כ"ו; דברים, י"ח, י"ח–י"ט; במדבר, כ"ד, ט"ו–י"ז ודברים, ל"ג, ח'–י"א, אך עם שינויים מהנוסח שבידינו כיום. כמו כן, הפסקה האחרונה אינה ציטוט מהתנ"ך אך מכילה בתוכה את יהושע, ו', כ"ו
מגילות מדבר יהודה, המכונות גם מגילות ים המלח, המגילות הגנוזות ומגילות קומראן, הן מגילות שהתגלו במערות קומראן, מורבעת, נחל חבר (מערת האימה ומערת האיגרות), נחל צאלים ועל המצדה שבמדבר יהודה ובאתרים נוספים באזור, בעיקר בין השנים 1947–1956. גילוי המגילות נחשב לאחד הממצאים הארכאולוגיים החשובים בארץ ישראל. למגילות חשיבות היסטורית ודתית רבה, מאחר שתקופת כתיבת חלק גדול מביניהן מתוארכת למאה השנייה והראשונה לפני הספירה — והמוקדמות ביותר אף למאה השלישית לפני הספירה — כך שאלו כתבי היד העבריים, כולם כתבי קודש והרחבות לכתבי הקודש, הקדומים ביותר הכוללים עד נוסח למקרא שנמצאו, למעט שתי לוחיות ברכת כהנים המתוארכות למאה ה-6 לפני הספירה. רוב המגילות הן קלף ומקצתן פפירוס. אף שקטעים מן הכתוב במגילות ניזוקו ללא תקנה, עדיין רבים מהקטעים, ואף מגילות בשלמותן, נשמרו היטב בשל האקלים הצחיח השורר בבקעת ים המלח. רוב המגילות כתובות בעברית, כשליש מהן בארמית ויתרתן ביוונית.
בין היתר שופכות המגילות אור על חייהם של אנשי "עדת היחד" או "כת מדבר יהודה", אחת הכתות היהודיות בתקופת בית שני. רוב החוקרים מצביעים עליהם כאיסיים המוזכרים בכתבי יוסף בן מתתיהו, אך חלקם נוטים לזהות בהם את הכוהנים בני צדוק (ראו בהמשך על הפולמוס בין החוקרים באשר לזהות כותבי המגילות).
חלק מהמגילות מוצגות בהיכל הספר שבמוזיאון ישראל בירושלים, וניתן לצפות בתוכנן באתר אינטרנט ייעודי. רוב המגילות מטופלות במעבדת המגילות של רשות העתיקות וניתן לצפות בהן בספרייה המקוונת של רשות העתיקות בשיתוף חברת גוגל, ובתערוכות בחוץ לארץ מעת לעת.
זיופים

החל משנת 2002 הופיעו בשוק העתיקות העולמי קטעים קטנים שהוצגו כקטעים ממגילות ים המלח. 16 ממקטעים אלו נרכשו על ידי מוזיאון התנ"ך בוושינגטון אשר לאחר בדיקות מרובות של צוות מומחים בלתי תלוי קבע שכולן זיופים.
בעלות

רוב המגילות נותרו במוזיאון רוקפלר בירושלים ועברו לידי מדינת ישראל במלחמת ששת הימים ב-1967. באותה שנה, הוטל על יחידה 504 לאתר מגילות נוספות ולהביאן לרשות מדינת ישראל. קציני היחידה, בראשות המפקד שמואל גורן, מפקד בסיס ירושלים רפי סיטון, סמי נחמיאס ויגאל סימון, פעלו בדרכים מתוחכמות, שבסיומן נלקחו המגילות מסוחר העתיקות בבית לחם כנדו, שהחזיק בהן למעלה מ-20 שנים.
בשנת 2010 תבעה ירדן בעלות על מגילות ים המלח. לדבריהם, המגילות נגנבו ב-1967 ממוזיאון שהיה בשטח ירדני במזרח ירושלים. בשנת 2017 תבעה הרשות הפלסטינית בעלות על מגילות ים המלח, וביקשה להכיר בהן כחלק מהמורשת הפלסטינית. לדבריהם, המגילות התגלו במערות קומראן בתקופת המנדט, וכיום שטח זה הוא חלק מהשטחים הפלסטיניים.
תארוך המגילות

באמצעות בדיקת תיארוך פחמן וניתוח טקסטואלי של המגילות ניתן לתארך את כתיבת המגילות למאה השלישית לפני הספירה ועד המאה הראשונה לפני הספירה. המגילות הן מקטעים של כ-800 "ספרים" מתקופת הבית השני.
תוכן המגילות וחשיבותן

כ-230 מהמגילות מהווים מקטעים של כל ספרי המקרא, למעט מגילת אסתר. למגילות המקראיות היה כבר בשלב זה מעמד מיוחד, וניכר שנחשבו כדברי אלוהים חיים, אולם ישנן עדויות לכך שבזמן העתקת הטקסטים לא היה קובץ אחד של יצירות הדתיות המחייב את כתיבתן בסדר מסוים או בניסוח דומה.
החוקרים מסיקים מכאן כי הספרות המקראית הקנונית התגבשה בשלב מאוחר יותר לזמן כתיבת המגילות. בסך הכל הדמיון בין נוסחי הספרים המקראיים שבמגילות לנוסח המסורה המתוארך למאות השביעית והשמינית לספירה הוא עז, ומרשים בהתחשב בכך שבין הנוסחים ישנו פער של למעלה מאלף שנים. עם זאת, בחלק מהמגילות ניכרים הבדלים לשוניים לעומת נוסח המסורה, ואף תוספות וחוסרים של קטעים. ממצאים אלו מעידים לדעת החוקרים על החירות שחשו הסופרים שכתבו את תוכן המגילות.
לצד המגילות המקראיות, מגילות ים המלח מציגות מגוון של נושאים נוספים, ביניהם ספרים חיצוניים המוכרים ממקורות נוספים, כגון ספר חנוך א', מזמורים ותפילות, ספרות אפוקליפטית, וכן כתבים כיתתיים של אנשי כת מדבר יהודה, הייחודיים להם. המכנה המשותף למגילות הוא חשיבותה העליונה של הדת.
חלק מהמגילות, כמו 4Q120, נכתבו ביוונית, וכן נמצאו שלושה קטעים בארמית, שניים מהם לספר איוב.
| מספר העותקים שהשתמרו מכל ספר  (עבור 15 המגילות הנפוצות ביותר)> הספר | מספר העותקים שהשתמרו מכל ספר  (עבור 15 המגילות הנפוצות ביותר)> מספר העותקים |
| --- | --- |
תהילים: 36
דברים: 26
ספר חנוך א': 25
בראשית: 24
ישעיהו: 21
ספר היובלים: 21
שמות: 18
ויקרא: 17
במדבר: 11
תרי עשר: 10
דניאל: 8
ירמיהו: 6
יחזקאל: 6
איוב: 6
שמואל: 4
אחד הטקסטים החשובים שנמצאו הוא הטקסט השלם של ספר ישעיהו, שהתגלה בשנת 1947. טקסט זה נותח בשנת 2021 בטכניקה חדשנית של ניתוח כתב באמצעות למידת מכונה, ועל פי מסקנות הניתוח מגילה זו נכתבה על ידי שני סופרים עיקריים, שסגנון כתיבתם דומה אולם מכיל הבדלים קטנים וחוזרים על עצמם שמוינו על ידי האלגוריתם.
טקסט מרכזי נוסף הוא מגילת הנחושת שהתגלתה בשנת 1952 ומפרטת את תוכנו של אוצר שהוחבא באדמה (אך לא את מיקומו).
תוכן המגילות וחשיבותן > עיבודים וספרות ה"פשרים"

סוגה מרכזית בספרות של כת מדבר יהודה היא ספרות ה"פשרים". במגילות אלה מובאים פתרונות לנבואות קדומות של ספרי המקרא המפרשים את הנאמר בהן על תקופת הכותבים, הנתפסת בעיני הכותבים כתקופת אחרית הימים. היו שאמרו שספרות הפשרים היא הפירוש למקרא הקדום ביותר שנמצא, ועם זאת, זה אינו פירוש רגיל אלא שימוש בשיטות דרשניות ואחרות כדי "לפצח" את הצופן של הנביא, לפי אמונת הכותבים. חלק משיטות אלה מזכיר את הדרש של חז"ל, אך יש גם שיטות שונות שאינן מוכרות אצלם. בין הפשרים שנמצאו: פשר חבקוק, פשר נחום, פשר ישעיהו ועוד.
פרופסור יחזקאל קוטשר הצביע על כך שמגילת ישעיהו א' (מגילת ישעיהו השלמה), אשר יש בה שינויים רבים מנוסח המסורה, אינה נוסח עתיק יותר (על אף שנוסח המסורה התקבע רק סביב המאה השמינית), אלא להפך - נוסח "עממי" יותר של דברי הנביא, שנועד לשימוש הציבור הרחב, שהתרחק בינתיים מלשון הנביא. קוטשר מסתמך בקביעתו על ההידלדלות במספר המילים היחידאיות, כתיבה בכתיב מלא, ושימוש נרחב בצורות ארמיות כתופעות המאפיינות כתבים עממיים מאוחרים לעומת הכתבים המקוריים. אפשר לראות זאת גם בהשוואה לנוסח מגילת ישעיהו ב', הזהה בעיקרה לנוסח המסורה. סברה זו עומדת בניגוד לתפיסה של חוקרים אחרים כי נוסח המסורה נקבע בידי רבי עקיבא או אחרים בתקופתו. ההזדקקות לנוסח עממי נבעה מכך שעם הארץ בתקופה המדוברת איבד את היכולת לקרוא בעברית מקראית לאחר שכבר חדלו לדבר בה.
תוכן המגילות וחשיבותן > השפעת המגילות על חקר הנצרות

המגילות שימשו לחוקרים נוצרים מקור לתובנה לגבי שיטות הפצת הנצרות לאחר מותו של ישוע. אמנם ישוע אינו מוזכר בטקסטים, אך כפי שציין חוקר אוניברסיטת פלורידה אריק לארסון, המגילות "עזרו לנו להבין טוב יותר באילו דרכים המסרים של ישו ייצגו רעיונות שהיו עדכניים ביהדות תקופתו ובאילו דרכים הם היו ייחודיים". מגילה אחת (4Q246), למשל, מזכירה דמות משיחית המכונה "בנו של אל" ו"בן עליון". תאולוגים רבים העלו השערה כי הביטוי "בן אלוהים" אומץ על ידי נוצרים קדומים לאחר צליבתו של ישו, אולם הופעת הביטוי במגילות מעידה על כך שהמונח כבר היה בשימוש כאשר ישוע הטיף את בשורתו.
כותבי המגילות

בעוד זהותם של כותבי המגילות שנמצאו במערות מורבעת, מערת האיגרות ואתרים נוספים היא ברורה ושייכת בעיקרה לתקופת מרד בר כוכבא, זהות כותבי המגילות שנמצאו במערות קומראן שנויה במחלוקת. השיטה המרכזית במחקר מזהה את המגילות עם אתר קומראן הסמוך, ורואה בהן את מפעלם של יושבי האתר, בעוד יש חוקרים שטענו כי המגילות הוטמנו במערות לשמירה או הובאו על ידי פליטים, בדומה למערות המפלט של מרד בר כוכבא, ומוצאם העיקרי הוא מירושלים.