stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אורגן האמונד
הפקת הצליל > ערכים קבועים מראש

בנוסף לגוררים, דגמים רבים של אורגני האמונד מכילים מקשי קבועים (Presets) שמאפשרים לקבוע תצורות מסוימות של גוררים והחלפה ביניהם בלחיצת כפתור. אורגנים כדוגמת B-3, C-3 ו־A-100 כוללים אוקטבה אחת של מקשים בצורת קלידים בצבעים הפוכים (הטבעיים שחורים והבמולים/דיאזים - לבנים) בצד שמאל של כל שורת קלידים, וכל מקש בה מפעיל תצורה קבועה; המקש השמאלי ביותר (דו), הידוע גם כמקש הביטול, מבטל את פעולת כל הקבועים וגורם לכך ששורת הקלידים לא תפיק צליל כלל. שני המקשים הימניים ביותר (סי וסי במול) מפעילים את סט הגוררים הניתנים להתאמה אישית, הימני והשמאלי. שאר מקשי הקבועים מפעילים תצורות גוררים קבועות מראש, המחווטות בתוך הפאנל. כך, בכל שורת קלידים בדגם קונסולת האמונד כזה, תשעה מקשי קבועים ושני סטים של גוררים להתאמה אישית זמינים מיידית לבחירה במהלך הנגינה. התמונה מראה את פאנל הקבועים מימין ואת כל החוטים המקושרים בצבעים שונים לגוררים המתאימים. החלקים בפאנל מתאימים לסטים הקבועים של הגוררים, למשל שורת הקלידים העליונה והתחתונה. במבט אופקי על הברגים בפאנל, כל בורג משמאל לימין מייצג מקש קבוע מדו דיאז עד לה. במבט אנכי, כל בורג מלמטה למעלה מייצג העלאה ברמת עוצמת הגורר מ־0 עד 8, התואמת למספור על כל גורר ככל שהוא נמשך החוצה. באמצעות תכונת מקשי הקבועים, נגן אורגן יכול לתכנת בעצמו רישומים אהובים עליו של תצורות גוררים, ולהתאים להם מקשים מפאנל הקבועים. מקשי הקבועים כוונו בעת ייצור האורגן לתצורות קלאסיות של גוני צלילים, למשל "חליל נעצר", "קולן וחצוצרה" ועוד.
בדגמים אחרים של אורגני האמונד, כמו הסדרות M-100 ו־L-100, תצורות הקבועים מופעלות ומופסקות על ידי הרמת או הורדת לשוניות הממוקמות בחלק העליון של האורגן. הלשונית השמאלית ביותר מבטלת את תצורות הקבועים ומחזירה את הגוררים למצב התאמה אישית. בדגמים כמו ה־M, ה־M-2 וה־M-3 ("אורגני צ'מבלו") אין כלל מקשי קבועים אלא רק גוררים, אך ניתן להוסיף "חלקי חילוף" כמו Duet Sixteen של חברת "אלקטרו־טון" על מנת לקבל אפשרות לקבועים.
מימין - אורגן האמונד מדגם B3, ומשמאלו ארונית מגבר לזלי
גלגלי צליל מסתובבים מאחורי פיקאפ אלקטרומגנטי
גוררים
הגוררים באורגן האמונד XB-1
מקשי הקבועים באורגן האמונד B-3
חוטים צבעוניים בתוך פאנל הקבועים
אורנג' (חברה)

ערך זה עוסק בתאגיד תקשורת צרפתי. אם התכוונתם לחברת תקשורת ישראלית, ראו .
| --- | --- |


 נתונים כלליים
 בורסה:  בורסת פריז (ORA)  הבורסה לניירות ערך בניו יורק (ORAN) 
 תקופת הפעילות:  1988–הווה (כ־36 שנים)
 חברות בנות:  אורנג' פולין מוביסטר אורנג' מרוקו אורנג' סלובניה אורנג' ארמניה אורנג' תוניסיה אורנג' רומניה Dailymotion טלקום קניה מאוריציוס טלקום אורנג' מולדובה אורנג' ירדן אורנג' RDC Orange Money אורנג' שירותי עסקים אורנג' חוף השנהב Wanadoo מעבדות אורנג' EE אורנג' הממלכה המאוחדת אורנג' צרפת אורנג' סנגל Jazztel אורנג' מצרים אורנג' בלגיה אורנג' מרכז אפריקה אורנג' קמרון עריכת הנתון בוויקינתונים
 מיקום המטה:  הרובע החמישה-עשר של פריז, צרפת
 ענפי תעשייה:  טלוויזיה, תעשיית הטלקומוניקציה, תעשיית הטלפונים הניידים, תעשיית האינטרנט, cyberdefence, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מוצרים עיקריים:  שירותי תקשורת סלולרית ספק אינטרנט קווים נייחים IPTV שירותי IT
 הכנסות:  43.5 מיליארד אירו (2012)
 רווח תפעולי:  4,969,000,000 אירו (נכון ל־2023) 
 רווח:  1.1 מיליארד אירו (2012)
 הון עצמי:  31,784,000,000 אירו (נכון ל־31 בדצמבר 2022) 
 מנכ"ל:  סטפן רישאר
 עובדים:  136,968 יולי 2022
  
 www.orange.com
 
אורנג' (באנגלית: Orange S.A), לשעבר פראנס טלקום (בצרפתית: France Télécom S.A), הוא תאגיד רב-לאומי צרפתי העוסק בתקשורת. בחברה מועסקים כ-170,000 עובדים, 105,000 מתוכם בצרפת, ולה כ-230 מיליון לקוחות ברחבי העולם. הכנסות החברה בשנת 2012 הסתכמו ב-43.5 מיליארד אירו. מטה החברה ממוקם ברובע החמישה-עשר של פריז.
הלוגו הקודם של החברה
החל משנת 2006 אורנג' הוא שם המותג העיקרי של החברה לסלולר, תקשורת קווית, אינטרנט ו-IPTV. מקור השם הוא בשנת 1994 כאשר תאגיד האצ'יסון ומפואה רכש את השליטה על חברת מיקרוטל תקשורת הבריטית ושינה את שמה לאורנג' במהלך מיתוג מחדש. החברה נרכשה על ידי פראנס טלקום בשנת 2000.
היסטוריה

ב-1792, במהלך המהפכה הצרפתית, פותחה במהירות רשת תקשורת במדינה במטרה להעביר מידע ולהזהיר מפני סכנות. הרשת הייתה רשת הטלגרף האופטי הראשונה בעולם, שפותחה על ידי קלוד שאפה.
ב-1878, לאחר המצאת הטלגרף החשמלי ולאחריו המצאת הטלפון, הקימה ממשלת צרפת את משרד הדואר והטלגרף. שירותי הטלפוניה נוספו לאחריות המשרד כאשר הם הולאמו ב-1889.
ב-1941 הוקם מנהל הטלקומוניקציה בתוך המשרד. ב-1944 נוצר המרכז הלאומי לחקר תקשורת במטרה לפתח את תעשיית התקשורת בצרפת.
בשנות ה-70 ניסתה צרפת לצמצם את הפערים בתחום התקשורת בהשוואה למדינות אחרות. מרבית הקווים למנויים נסללו באותה תקופה וקשרו בין הבתים והעסקים למרכזיות. כמו כן, הומצאו מתגים דיגיטליים, המיניטל, ה-GSM בעזרת מדענים של יצרנים צרפתיים בשיתוף המרכז הלאומי לחקר תקשורת.
היסטוריה > הקמת פראנס טלקום (1988–1997)

עד 1988 פראנס טלקום הייתה ידועה כמנהל הטלקומוניקציה, מחלקה במשרד הדואר והטלגרף. המחלקה הפכה לאוטונומית ב-1990, בעקבות החלטה אירופאית שנועדה ליצור תחרות חובה בשירותים הציבוריים החל מ-1 בינואר 1998. הצעת החוק שהוגשה ב-2 ביולי 1990 הפכה את פראנס טלקום למפעיל ציבורי, כאשר מרסל רולט היו"ר הראשון. החברה הופרטה ב-1 בינואר 1998, על ידי ראש ממשלת צרפת ליונל ז'וספן. ממשלת צרפת ממשיכה להחזיק ב-27% ממניות החברה.
היסטוריה > 1997–2000

מניות החברה הונפקו פעמיים בבורסה, ב-1997 וב-1998. אלה היו ימי בועת הדוט-קום. בנוסף היא נכנסה לשותפות עם דויטשה טלקום הגרמנית, אך היא בוטלה כאשר דויטשה טלקום הודיעה במפתיע כי תחל פרויקט משותף עם טלקום איטליה, ללא ידיעה מראש של פראנס טלקום.
היסטוריה > רכישת אורנג'

ביולי 1991 רכשה האצ'יסון טלקום, חברה בת בריטית של התאגיד הבינלאומי ההונג קונגי האצ'יסון ומפואה, את השליטה בחברת מיקרוטל תקשורת הבריטית, שלה היה רישיון מפעיל סלולרי בבריטניה. האצ'יסון שינתה את השם של מיקרוטל לאורנג' שירותי תקשורת אישיים בע"מ, וב-28 באפריל 1994 הושק המותג אורנג' בשוק הסלולר של בריטניה. מבנה של חברת החזקות אומץ ב-1995 עם הקמת אורנג' plc. באפריל 1996 הונפקה אורנג' בבורסה לניירות ערך בלונדון ובנאסד"ק. רוב המניות היו בבעלות האצ'יסון (48.22%) ובריטיש אירוספייס (21.1%). ביוני 1996 היא הייתה לחברה הצעירה ביותר שנכנסה למדד FTSE 100, בשווי של 2.4 מיליארד לירות שטרלינג. ועד יולי 1997, אסטרטגיית הצמיחה השתלמה ואורנג' הגיעה למיליון לקוחות ועם שיעור הנטישה הנמוך ביותר בהשוואה למתחרים.
באוקטובר 1999 רכש התאגיד הגרמני Mannesmann AG את אורנג' בכ-33 מיליארד דולר, המשקף שווי של 7,900 ליש"ט ללקוח. הרכישה גרמה לוודאפון לבצע השתלטות עוינת על החברה הגרמנית, ובפברואר 2000 רכשה וודאפון את Mannesmann תמורת 183 מיליארד דולר והחליטה להסיר את המותג אורנג', שכן תקנות האיחוד האירופי לא אפשרו לה להחזיק שני רישיונות סלולר.
באוגוסט 2000 רכשה פראנס טלקום את אורנג' plc מידי וודאפון בסכום של 39.7 מיליארד אירו. במהלך זה הפכה פראנס טלקום למפעיל הגלובלי הרביעי בגודלו בעולם. פעילות הסלולר של אורנג' plc התמזגה עם רוב פעילות הסלולר של פראנס טלקום, ויצרה קבוצה החדשה בשם אורנג' SA.
בפברואר 2001 הונפקה החברה ב-Euronext במחיר של 95 אירו למניה. במאי 2001 נכנסה אורנג' SA למדד CAC 40 כאחת מ-40 החברות הגדולות ביותר בצרפת במונחי שווי שוק.
באוקטובר 2002 נקרא המנכ"ל תיירי ברטון לבצע שינויים בחברה לאחר שהחברה נפגעה בגלל החוב הגדול (פראנס טלקום הייתה החברה השנייה בעולם עם החוב הגדול ביותר במונחים של התחייבויות לטווח קצר), וכתוצאה מכך מחיר המניה קרס ל-6.94 אירו ב-30 בספטמבר 2002, בהשוואה ל-219 אירו ב-2 במרץ 2000. הוא הצליח להשיג כ-15 מיליארד אירו מבנקים ומשקיעים, עוד 15 מיליארד ממשלת צרפת שהחזיקה גם היא במניות ו-15 מיליארד נוספים מחסכונות של החברה. בפברואר 2005 מונה תיירי ברטון לשר הכלכלה של צרפת והוחלף בתפקיד המנכ"ל על ידי דידייה לומבארד.
היסטוריה > תוכנית השיקום והמיתוג מחדש של אורנג' (מ-2006)

תוכנית NeXT הייתה תוכנית שיקום והתאוששות של פראנס טלקום, שנועדה בין השאר להפחית עלויות, ובמיוחד עלויות שכר, הוצאה לפועל של מדיניות התכנסות במוצרים ושירותים וקיבוץ כל המותגים יחד תחת מותג אחד, למעט הקווים הנייחים שנשארו תחת פראנס טלקום. כתוצאה מכך נעלמו מספר מותגים.
החל מה-1 ביוני 2006 ניסתה פראנס טלקום לשווק את כל המוצרים שלה תחת מותג עולמי אחד, ובכך להציג מותג אחד לשירותי האינטרנט, הטלוויזיה והסלולר במרבית המדינות בהן פעלה אורנג'. אורנג' שירותים לעסקים הפך למותג עבור לקוחות עסקיים בכל העולם ובכך החליף את המותג Equant. ביוני 2007 רכשה את רשת הסלולר האוסטרית One ומיתגה אותה מחדש כאורנג' אוסטריה. ב-2012 החברה נמכרה להאצ'יסון 3G והמותג אורנג' אוסטריה בוטל.
בנובמבר 2008 אורנג' השיקה חמישה ערוצי טלוויזיה, כדי לעשות זאת רכשה החברה זכויות בלעדיות מהאחים וורנר, בנוסף רכשה אורנג' את זכויות השידור של ליגת העל הצרפתית בכדורגל. חברת Free האשימה את אורנג' בהתניית שירות בשירות, בכך שערוצי הטלוויזיה הם למנויי אורנג' בלבד.
ב-28 באוקטובר 2009 אורנג' החליפה את שמה של חברת תקשורת לוקסמבורגית לאורנג'. ב-5 בנובמבר 2009 אורנג' השיקה שירותי סלולר בארמניה. ב-11 בדצמבר 2009 הרגולטור המצרי אישר לפראנס טלקום לרכוש את Mobinil המצרית, במרץ 2012 העסקה יצאה לפועל ואורנג' רכשה 93% מהחברה המצרית. ב-2010 אורנג' החליפה את המנכ"ל ודידייה לומבארד הוחלף על ידי סטפן רישאר. החברה גם עברה ארגון מחדש, בעיקר עם הגעתו של שר התרבות לשעבר כריסטין אלבאנל ומינויו כמנהל התקשורת לקבוצה. באפריל 2010 אורנג' בריטניה הכריזה שתעביר את הניהול של רשת הפס הרחב שלה למיקור חוץ באמצעות בריטיש טלקום. במרץ 2012 עזב את החברה דידייה לומבארד, שהיה יועץ מיחד לסטפן רישאר. העזיבה שלו הייתה בצל שמועות כי הוא תכנן להישאר בחברה עד שתשתקם ואז למכור את כל האופציות שהיו ברשותו.
ב-28 במאי 2013 נערך כינוס בעלי המניות של החברה, בעלי המניות אישרו את שינוי שם הקבוצה ל-Orange S.A. השינוי נכנס לתוקף ב-1 ביולי 2013.
בעלי המניות

בעלי המניות העיקריים נכון ליוני 2015 הם: קרן השקעות Bpifrance Participations שמחזיקה 11.6% ממניות החברה, ממשלת צרפת שמחזיקה 13.45% ועובדי אורנג' - 5.08%.
תחומי פעילות > סלולר

אורנג' הוא המותג היחיד לשיווק הפעילות הסלולרית של החברה. נכון ל-2011, לאורנג' 150 מיליון מנוי סלולר ברחבי העולם, 17.9% מהם בצרפת. נכון ל-2011, אורנג' צרפת הוא מפעיל הסלולר המוביל בצרפת עם נתח שוק של 42%.
| מדינה | מפעיל | מניות | נתח שוק |
| --- | --- | --- | --- |
| צרפת | אורנג' | 100% | 42% |
| הממלכה המאוחדת | EE | 50% | 37% |
| ספרד | אורנג' | 99.85% | 21.1% |
| ארמניה | אורנג' | 100% | 43% |
| בלגיה | אורנג' | 50.2% | 32.7% |
| בוטסואנה | אורנג' | 73.67% |  |
| קמרון | אורנג' | 99.5% | 42% |
| הרפובליקה המרכז-אפריקאית | אורנג' | 100% |  |
| הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו | אורנג' | 100% |  |
| חוף השנהב | אורנג' | 85% | 42.5% |
| הרפובליקה הדומיניקנית | אורנג' | 100% |  |
| מצרים | אורנג' | 99.39% | 51.9% |
| ירדן | אורנג' | 51% | 33.7% |
| מדגסקר | אורנג' | 65.9% | 63.2% |
| מאלי | אורנג' | 70.2% | 80% |
| מאוריציוס | אורנג' | 40% | 59% |
| מולדובה | אורנג' | 94.3% | 64.6% |
| פולין | אורנג' | 50.21% | 30.5% |
| רומניה | אורנג' | 96.8% | 43.6% |
| סלובקיה | אורנג' | 100% | 49.7% |
| קניה | אורנג' | 51% | 5% |
| אוגנדה | אורנג' | 53% |  |
| תוניסיה | אורנג' | 49% | 8% |
| גינאה המשוונית | אורנג' | 40% |  |
| ונואטו | טלקום ונואטו | 50% |  |
| גינאה | אורנג' | 90% |  |
| גינאה ביסאו | אורנג' | 90% |  |
| עיראק | קורק טלקום | 20% |  |
| לוקסמבורג | אורנג' | 100% |  |
| ניז'ר | אורנג' ניז'ר | 82.66% |  |
שם המותג אורנג' ניתן במסגרת רישיון למספר מפעילים בעולם, אך הם אינם בשליטת אורנג' עצמה:
ישראל - פרטנר תקשורת. ביוני 2015 אורנג' הודיעה כי היא מתכננת לנתק את קשריה עם המותג הישראלי. ב-16 בפברואר 2016 ניתקה פרטנר את קשריה עם אורנג' העולמית, ומיתגה את עצמה מחדש כפרטנר.
ליכטנשטיין - אורנג' ליכטנשטיין, חברה בת של אורנג' שווייץ. באפריל 2015, אורנג' שווייץ נרכשה על ידי תאגיד Iliad S.A, ושינתה את שמה ל-"Salt".
תחומי פעילות > קווים נייחים ואינטרנט

אורנג' השתלטה על הפעילות הקווית של פראנס טלקום ב-2006. מאז אורנג' הוא המותג היחיד של פראנס טלקום לשירותי טלפוניה ופס רחב בכל העולם. שירותי האינטרנט מסופקים באמצעות נתב בשם Livebox. נכון ל-2011, לאורנג' 13.7 מיליון מנוי ADSL ברחבי העולם, 67% מהם בצרפת.
תחומי פעילות > שידורים

בתחילת 2003, האסטרטגיה של אורנג' התמקדה ברכישה, יצירה והפצת תוכן. ב-2004 אורנג' אפשרה גישה לתכנים באמצעות סלולרי. ב-2008 השיקה אורנג' מספר ערוצי טלוויזיה הזמנים למנוי החברה בכל מקום ומכל מכשיר.
אירועים שנויים במחלוקת > התאבדויות עובדים

בין ינואר 2008 לאפריל 2011 התאבדו יותר מ-60 עובדי פראנס טלקום. חלקם השאירו מכתבים בהם מתארים מצוקה ולחץ בעבודה. באוקטובר 2009 גל ההתאבדויות הוביל את המשנה למנכ"ל, לואיס-פייר וויניס, להתפטר מתפקידו בעקבות לחץ שהפעילו עליו איגודי העובדים, הוא הוחלף על ידי סטפן רישאר. החברה המשיכה להתמודד עם התאבדויות ורישאר קודם לתפקיד מנכ"ל בפברואר 2010, בעוד שדידייה לומבארד נשאר כיו"ר.
בפברואר 2010 נכתב דו"ח מיוחד על ידי פקחי משרד העבודה הצרפתי, בדו"ח נקבע כי החברה התעלמה מאזהרות מצד רופאים לגבי מצבם הנפשי של עובדים מסוימים. וכי תוכנית הארגון מחדש של החברה, במסגרתה תוכנן קיצוץ של 22 אלף משרות, הייתה בעלת השפעה מהותית על מצב הרוח של העובדים. ביולי 2012, נחקר דידייה לומבארד בעקבות גלי ההתאבדויות, בעקבות כך שהיה מנכ"ל החברה בשנים 2008–2009. איגודי העובדים טענו כי המנכ"ל לשעבר קבע יעדים שלא היו ניתנים לביצוע וכפה העברת עובדים מתפקידם.
שיעור ההתאבדות בקרב 102,000 עובדי פראנס טלקום היה 15.3 לשנה, בעוד הממוצע בצרפת עומד על 14.7 לכל 100,000 אנשים, כלומר גבוה במקצת מבחינה סטטיסטית.
במרץ 2014, פורסם כי 10 עובדים של אורנג' התאבדו מאז תחילת השנה, רובם מסיבות הקשורות ישירות בתפקידם, כך לפי האחראי בחברה על הבריאות הנפשית של העובדים. תפקיד זה נוצר לאחר גל ההתאבדויות בשנים הקודמות.
אירועים שנויים במחלוקת > האשמות באנטישמיות וחרם על ישראל

בישראל שימש המותג אורנג' את חברת פרטנר תקשורת, מאז שהחברה הייתה בבעלות האצ'יסון ומפואה. ב-3 ביוני 2015 הודיע מנכ"ל אורנג' סטפן רישאר, במהלך מסיבת עיתונאים בקהיר: "אני הייתי מוכן לוותר על (פרטנר הישראלית) כבר מחר בבוקר". המהלך קושר ללחצים של ארגוני BDS, במטרה ליצור חרם על ישראל. יום למחרת פרסמה החברה הבהרה כי היא אכן מעוניינת בהפסקת ההתקשרות וזאת לא מסיבות פוליטיות אלא מכיוון שההסכם עם פרטנר הוא ההסכם ארוך טווח היחיד של החברה במדינה בה היא לא פועלת בעצמה והדבר נוגד את האסטרטגיה שלה.
המהלך גרר תגובות רבות בישראל, ראש הממשלה בנימין נתניהו דרש כי ממשלת צרפת תגיב ותגנה את הצהרת אורנג'. נשיא המדינה ראובן ריבלין הצטרף לקריאה של ראש הממשלה. מנכ"ל פרטנר הנכנס איציק בנבנישתי אמר כי הוא כועס על ההחלטה של אורנג' והחברה תשקול את צעדיה, בין היתר תביעה על הנזק שנגרם למותג בישראל.
ב-6 ביוני 2015 הצהיר רישאר כי דבריו הוצאו מהקשרם וכי החברה מתכוננת להישאר בישראל. ב-13 ביוני הגיע רישאר לישראל, נפגש עם ראש הממשלה נתניהו, והנשיא לשעבר שמעון פרס, אך לא נפגש עם בכירי פרטנר. בביקורו חזר והתנצל על האירועים. ב-16 בפברואר 2016 הפסיקה פרטנר את השימוש במותג אורנג'.
הערות שוליים

↑  אורנג' באתר Euronext
↑  מנכ"ל פראנס טלקום לשעבר נחקר בגין חלקו בגל התאבדויות עובדיו, באתר TheMarker‏, 5 ביולי 2012
↑   אורנג' צרפת בודקת מה גורם לגל התאבדויות של עובדים, באתר TheMarker‏, 20 במרץ 2014
↑  מנכ"ל אורנג' העולמית: "אנחנו נשארים בישראל, מצטער על הפרשה", באתר כלכליסט, 6 ביוני 2015
↑  איתמר אייכנר, מנכ"ל אורנג' נפגש עם נתניהו: "נמשיך להשקיע בישראל", באתר ynet, 12 ביוני 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1036508579  ISNI: 0000 0004 0600 5611 
אזורים בהם אורנג' פעילה
נתב Livebox
איש המולקולה (פסל)

| --- | --- |

 מידע כללי
 פַּסל:  ג'ונתן בורופסקי 
 נתונים על היצירה
 קואורדינטות:  52°29′49″N 13°27′33″E﻿ / ﻿52.496972222222°N 13.459055555556°E﻿ / 52.496972222222; 13.459055555556
  (למפת ברלין מוגדלת) איש המולקולה(למפת ברלין רגילה) איש המולקולה
 
פסל איש המולקולה
איש המולקולה (באנגלית: Molecule Man) הוא פסל גדול בברלין של הפסל האמריקאי ג'ונתן בורופסקי (נולד ב-1942).
היצירה

הפסל נמצא בתוך נהר שפרה ומתנשא לגובה 30 מטר ונראה למרחק רב. הוא עשוי מאלומיניום ומורכב משלוש דמויות הנפגשות בנקודה אחת. הוא נוצר בלוס אנג'לס בשנים 1977–1978 והוצב במקומו הנוכחי במאי 1997.
הפסל הוצב ליד גשר אוברבאום ששימש כנקודת מעבר בין מזרח ברלין ומערב ברלין וסימן את משולש הגבולות בין הרבעים טרפטו ופרידריכסהיין במזרח העיר וקרויצברג במערב. לכן הוא מורכב משלוש דמויות המהלכות על המים ונפגשות זו עם זו.
הדמויות מחוררות במאות חורים שהפסל מכנה בשם "מולקולות". באתר שלו הוא כתב על הרעיון של הפסל:
"הוקסמתי מרעיון המולקולה בגלל העובדה הפשוטה שלמרות שאנו נראים מוצקים אנחנו בנויים ממולקולות הבנויות ממים ואוויר... הדמויות הנפגשות במרכז מרמזות על כל המולקולות של בני האדם הנפגשות ליצור את קיומנו. הפסל במקום זה על השפרה מדגים זאת על הנהר שציין את החלוקה בין מזרח למערב"
אינה קראבצקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  23 בפברואר 1979 (בת 45) אוקראינה
 סגנון בישול:  המטבח האירופאי  המטבח הים-תיכוני  פיוז'ן
 טלוויזיה:  "טעמים ירוקים" (הערוץ הראשון, ערוץ כאן 11)  "מאסטר שף" (ערוץ 2)  "אוכל טוב" (ערוץ 2)
 
אינה קראבצקי (נולדה ב-23 בפברואר 1979) היא שפית ומגישת טלוויזיה ישראלית. התפרסמה לראשונה כאשר זכתה בעונתה הראשונה של תוכנית המציאות "מאסטר שף".
ביוגרפיה

קראבצקי נולדה באוקראינה ובשנת 1990 בגיל 11 עלתה יחד עם משפחתה לישראל.
בשנת 2010 השתתפה בעונתה הראשונה של תוכנית המציאות מאסטר שף ששודרה בערוץ 2 וזכתה בה במקום הראשון. לאחר זכייתה בתוכנית עסקה בתחום המסעדנות בארץ.
קראבצקי משתתפת ומגישה תוכניות בישול בטלוויזיה, בין היתר השתתפה והגישה את התוכניות: "אוכל טוב" בערוץ 2, "גורמה בפיתה" יחד עם איציק כהן, "7 מנות לשבעה ימים" ששודרה אף היא בערוץ 2 ואת תוכנית הבישול "טעמים ירוקים" המשודרת בערוץ הראשון ובערוץ כאן 11.
הערות שוליים

↑  nrg מעריב, אינה קראבצקי זכתה ב"מאסטר שף", באתר nrg‏, 28 בנובמבר 2010
↑  יפעת הללי, ‏מאסטר סו שף: אינה חוזרת לבשל, באתר ‏מאקו‏, 27 בדצמבר 2010
↑  נמרוד דביר, מבחן המציאות: טעימה מהתפריט של אינה קראבצקי למסעדת "בליני", באתר nrg‏, 17 בפברואר 2011
↑  שישי בערב בערוץ הראשון: טעמים ירוקים עם אינה קראבצקי, Foodis, יוני 2015
↑  מערכת תכניות קשת, ‏אז והיום: חזרנו אל בוגרי העונות הקודמות של "מאסטר שף", באתר ‏מאקו‏, 14 באוקטובר 2016
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אינדריים

| אינדריים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: פרימטים
תת־סדרה:: בעלי אף לח
על־משפחה:: למורים
משפחה:: אינדריים
שם מדעי
 Indriidae ‏בורנט, 1828

אינדריים (שם מדעי: Indriidae) הם משפחה של למורים גדולים החיים באי מדגסקר שליד חופי יבשת אפריקה והם הלמורים הגדולים ביותר.
מאפיינים

הם מגוונים ובעלי פרווה ארוכה ובעלי הבדלי גדלים מהלמורים הצמריים שאורכם 30 ס"מ ועוד זנב ועד לאינדרי הגדול ביותר ויש לו זנב קטן ביותר. ראשיהם שחורים וקירחים וידיהם גדולות. הסיפאקות הם המרשימות בקבוצה והן קולניות מאוד, אך חלקם נמצא בסכנת הכחדה חמורה, עקב כריתת היערות בהם הם חיים.
האינדריים הם צמחונים ואוכלים בעיקר עלים על העצים אבל לעיתים גם יורדים לקרקע והם מסוגלים לקפץ קפיצות גדולות הן בין העצים והן על הקרקע.
סוגים

אינדרי (Indri indri) - סוג ומין יחיד
למור צמרי (Avahi) - תשעה מינים
סיפאקה (Propithecus) - תשעה מינים
אינטררגנום

אינטררגנום או אינטרגנום (בלטינית: interregnum  - "בין מלכים") הוא מושג מתחום מדעי המדינה והמשפט המתייחס לתקופה שבין שלטונם של מלכים שונים - היינו מצב של העדר רציפות שלטונית. מצב זה התרחש לאורך ההיסטוריה במועדים בהם הייתה מחלוקת בדבר היורש החוקי, ומספר יורשים שונים נאבקו ביניהם על השלטון.
מקור המושג הוא ברומא העתיקה, בתקופת המלוכה מונה אינטררקס ששלט במדינה בתקופת הביניים שבין מות המלך לבין בחירת המלך החדש, התפקיד המשיך להתקיים ברפובליקה ואינטררקס מונה כשאחד הקונסולים לא סיים את כהונתו וחברו לא יכול היה להיות נוכח ברומא לצורך עריכת בחירות. במשפט הרומי התלוותה לאינטררגנום גם הכרזה על "יוסטיטיום" (justitium) - הכרזה על מצב חירום, שכן בהיעדר שליט חוקי הייתה צפויה להתחיל תקופה של "טומולטוס" (tumultus) - "הפרות סדר".
על פי כללי הירושה שהיו מקובלים בבתי מלוכה בעבר, ועדיין מקובלים כיום הן במערכות שלטון ובבתי מלוכה, תקופה שכזו אינה צריכה להתרחש, שכן תמיד צריך להיות גוף ריבוני שלטוני. בעקבות הכלל המשפטי - ברגע מותו של שליט אחד יורשו הופך מיידית לשליט, אף מבלי טקס רשמי, ולכן קיימת רציפות שלטונית. גם במערכות שלטון מודרניות במדינות דמוקרטיות מתקיימת רציפות, כאשר לאחר בחירות ממשיך לכהן הגוף השולט שקדם לבחירות עד לכניסה רשמית לתפקיד של המועמד הנבחר. מצב של העדר רציפות מתרחש בהיעדר יורש חוקי ולאחר מותו של השליט הקודם.
תקופת אינטררגנום לאורך היסטוריה

תקופות ידועות של אינטררגנום לאור ההיסטוריה:
האיטררגנום של ונציה ב-737: אחרי הרצחו של דוכס ונציה אורסו איפאטו הייתה תקופה בה לא היה דוכס שליט ובוונציה שלט המגיסטר מיליטום, דומניקו לאוני
האיטררגנום הגדול (1254–1273) באימפריה הרומית הקדושה
אינטררגנום בסקוטלנד: 1290–1292 ושוב בין 1296–1306
בפורטוגל: 1383–1385
האינטררגנום העות'מאני: 1402- 1413
בפולין: אחרי פטירתו של המלך האחרון בשושלת היגלונית, זיגמונט השני אוגוסט ללא יורשים, ב-7 ביולי 1572, ועד בחירתו של אנרי השלישי, מלך צרפת ב-15 במאי 1573, ושוב אחרי בריחתו של אנרי מפולין ב-12 ביוני 1574 ועד בחירתו של סטפאן באטורי למלוכה ב-15 בדצמבר 1575 וחתימתו על הסכם pacta conventa ב-16 בפברואר 1576, פעולה שהפכה את בחירתו לרשמית
ברוסיה: 1598–1613 (בין שושלת רוריק לשושלת רומנוב)
האינטררגנום האנגלי (אנ'): 1649–1660 - תקופת שלטונו של אוליבר קרומוול לאחר הדחתו של צ'ארלס הראשון מלך אנגליה
אינטררגנום אפיפיורי או "כיסא ריק"

התקופה שלאחר מותו של אפיפיור ועד בחירת אפיפיור חדש על ידי הקרדינלים בקונקלווה, נקראת אף היא "אינטררגנום" או "כיסא ריק" (sede vacante).
ראו גם

המלך מת, יחי המלך!
אייל מליס

| --- | --- |

 לידה:  7 במאי 1962 (בן 62) בני ברק, ישראל
 מדינה:  ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת בר-אילן
 
אייל מליס (נולד ב-7 במאי 1962) הוא מנהל ודירקטור ישראלי. בעברו כיהן כמנכ"ל תנובה.
ביוגרפיה

מליס נולד וגדל בבני ברק. הוא התחנך בישיבה תיכונית מדרשית נעם בפרדס חנה, ומשם עבר לישיבת הסדר בקריית שמונה. לאחר שלושה חודשים התגייס במתכונת רגילה לחיל השריון. הוא לקח חלק במלחמת לבנון הראשונה כצוער בקורס קציני שריון. לאחר המלחמה שימש כמדריך בקורס קציני שריון במשך מספר שנים, ושימש כמפקד פלוגה וסגן מפקד גדוד. לאחר סיום לימודיו לתואר ראשון ביצע תפקידים נוספים בחטיבה 7, והיה בין היתר מפקד גדוד עוז 77. הוא השתחרר מהשירות הסדיר בשנת 1991 בדרגת סגן-אלוף, וסיים את שירות המילואים כאלוף-משנה בשנת 2012.
למליס תואר ראשון בכלכלה ותואר שני בהצטיינות במנהל עסקים, שניהם מאוניברסיטת בר-אילן. הוא נשוי ואב לשלושה.
קריירה מקצועית

לאחר השחרור משירות קבע בצה"ל בשנת 1991, הצטרף מליס לחברת חוגלה-קימברלי (לשעבר חוגלה), ושימש בתפקידי ניהול בכירים בתחומי המכירות, השיווק, ניהול מפעלים, לוגיסטיקה ושרשרת אספקה. בין השנים 1999–2007 כיהן כמנהל חטיבה וכסמנכ"ל בחוגלה-קימברלי ישראל.
בשנת 2007 הצטרף לתנובה כמנכ"ל תשלובת החלב. בשנת 2012 מונה במקביל לתפקיד משנה למנכ"ל תנובה ובינואר 2016 מונה למנכ"ל קבוצת תנובה. מליס פעל לייצוב החברה ברמה הפיננסית, בין היתר בעקבות יישום תוכנית התייעלות וצמצום פעילות הפסדית, שחסכו לחברה חצי מיליארד שקל.
תחת ניהולו פיתחה תנובה את קטגוריית תחליפי חלב במסגרת מוצרי אלטרנטיב. כמו כן פיתחה תנובה מוצרים מועשרי חלבון תחת מותג GO והשיקה קטגוריה חדשה בישראל ובעולם של מוצרים מועשרי חלבון ללא חלב. בנוסף, במהלך כהונתו נכנסה תנובה לתחום הפסטה הטרייה ולתחום הטופו. בתקופתו של מליס נכנסה תנובה גם לתחום הפודטק, זכתה במכרז המדען הראשי על ניהול חממת הפוד-טק בקריית שמונה בשיתוף טמפו וקרנות זרות והקימה מיזם משותף עם חברת פלוריסטם לפיתוח בשר מתורבת.
בינואר 2023 הודיע מליס לדירקטוריון החברה על רצונו לעזוב את תפקידו כמנכ"ל תנובה, וסיים את תפקידו בסוף יוני 2023. מליס שימש כיו"ר הדירקטוריון של חברות שונות בקבוצת תנובה, לרבות בעמק טכנולוגיות, טירת צבי, הרדוף, תנובה ארצות הברית, פרופלוס ו-Munna. בין השנים 2011–2018 שימש כיו"ר איגוד השיווק הישראלי.
פעילות חברתית

בשנת 2015, במסגרת כהונתו של מליס כמנכ"ל תנובה, הפכה החברה לשותפה במיזם 'קו אימפקט' הפועל לשילוב עובדים מהחברה הערבית בשוק העבודה. החברה זכתה באות העסקה רב תרבותית לשנת 2020, מאחר שמעל־20% מעובדי החברה הגיעו מהחברה הערבית. החל מאוקטובר 2022 משמש מליס כדירקטור בהתנדבות במיזם קו אימפקט.
מליס הוא בין מקימי עמותת "קפיטליזם קשוב" בישראל בשנת 2016, יחד עם אנשי העסקים צבי סטפק וד"ר יעל אלמוג זכאי. מטרת הארגון היא ליצור קהילה של עסקים קשובים. מליס משמש כדירקטור בהתנדבות בעמותה זו.
הערות שוליים

1 2  נורית קדוש, תנובה: אייל מליס מונה למנכ"ל הקבוע, באתר כלכליסט, 3 בפברואר 2016
↑  המשפיעים של מעריב - מקומות 21 עד 40: בכירי מערכת הבריאות, באתר מעריב אונליין, 2 בינואר 2021
↑  קרן מרדכי, אייל מליס מונה למנכ"ל הקבוע של תנובה, באתר FUNDER, ‏7 בפברואר 2016
↑  עדי דברת, יו"ר איגוד השיווק, אייל מליס, מונה למשנה למנכ"ל תנובה, באתר TheMarker‏, 4 בספטמבר 2012
↑  נווית זומר, "גם אם הממשלה תפעיל את מרבית הרפורמות שעל שולחנה, החלב יהיה יותר יקר מבאירופה", באתר ynet, 1 באוגוסט 2023
↑  לי סיביליה‏, תנובה תמכור את הידע לייצור תחליפי חלב לחברה שוויצרית, באתר וואלה, 1 בספטמבר 2021
↑   עדי דברת, תנובה משיקה קטגוריה חדשה בישראל ובעולם: מעדנים מועשרים בחלבון ללא חלב, באתר TheMarker‏, 17 בדצמבר 2019
↑  נורית קדוש, תנובה חוזרת לשוק הפסטה: רכשה 51% מהיצרנית "דורו איטליאן פרודקטס", באתר כלכליסט, 16 ביוני 2019
↑  נווית זומר, תנובה מתרחבת בתחליפי החלב: רוכשת יצרנית טופו מהמובילות בישראל, באתר ynet, 22 בפברואר 2021
↑  נורית קדוש, אחרי 7 שנים: מנכ"ל תנובה אייל מליס פורש מתפקידו, באתר כלכליסט, 17 בינואר 2023
↑   לאחר 7 שנים: מנכ"ל תנובה אייל מליס הודיע על עזיבה, באתר וואלה, 17 בינואר 2023
↑  אמילי גרינצווייג‏, אייל מליס נבחר ליו"ר איגוד השיווק הישראלי, באתר וואלה, 31 במרץ 2011
↑   טלי חרותי-סובר, מי מעסיק חרדים וערבים? בין זוכי אות הגיוון ל-2020, לראשונה גם פירמת עורכי דין, באתר TheMarker‏, 8 בדצמבר 2020
↑   חמישה חברי דירקטוריון חדשים הצטרפו למיזם "קו אימפקט", באתר וואלה, 23 באוקטובר 2022
↑  הילה ויסברג, ‏"חברה נועדה לדעת להרוויח כסף, אך הייעוד שלה איננו קשור לעשיית רווח, אלא לעשיית טוב", באתר גלובס, 23 בדצמבר 2020