stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נארכוס
הערות שוליים

↑  פלוטרכוס, אלכסנדרוס, י'.
↑  פלוטרכוס, אלכסנדרוס, סו.
↑  פלוטרכוס, אלכסנדרוס, סח.
↑  פלוטרכוס, אלכסנדרוס, עו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012493322805171  GND: 119559587  ISNI: 0000 0000 1023 4274  LCCN: n2003069363  NLG: 41150  SUDOC: 181013371  VIAF: 52502139   WorldCat (עם VIAF): 52502139 
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ניתוח מחרוזות

ניתוח מחרוזות (אנגלית Parsing) הוא תהליך  ניתוח מחרוזות של סמלים, בשפה טבעית או בשפת מחשב, תוך שמירה על כללי דקדוק.
למונח יש מספר משמעויות בעלות שינויים קלים, בענפי מידע שונים של בלשנות ומדעי המחשב. ניתוח משפט מתייחס לשיטת הבנה של משמעות מדויקת של משפט נתון, לפעמים בעזרת דיאגרמת משפט. בניתוח שכזה מושם בדרך כלל דגש על חלוקות דקדוקיות כמו נושא ונשוא.
בבלשנות חישובית המונח משמש לתיאור ניתוח על ידי מחשב, של משפט או מחרוזת מילים אחרת, פירוקם למרכיבים, והצגתם בתבניות המבהירות את הקשר התחבירי בין המרכיבים, ולפעמים גם את הקשר הסמנטי ביניהם וכן מידע נוסף.
המונח נמצא בשימוש גם בפסיכובלשנות בכחלק מהבנת הנקרא והשפה. בהקשר זה ניתוח מחרוזות מתייחס לדרך שבה מנתח האדם משפטים או ביטויים (בשפה המדוברת או בכתב) במונחים של מרכיבים דקדוקיים, זיהוי חלקי הדיבור, קשרים תחביריים ועוד. המונח נפוץ במיוחד בדיונים על רמזים שפתיים, העוזרים לדוברים לפרש משפטי שבילי גן.
במדעי המחשב המונח בשימוש בניתוח שפות מחשב, ומתייחס לניתוח של קוד קלט לרכיבים, מתוך מטרה להקל על הכתיבה של מפרשים ומהדרים.
הערות שוליים

↑  המינוח האנגלי מקורו מהמילה הלטינית Pars שפירושה חלק דיבר
| בינה מלאכותית |
| --- | --- | --- |
| כללי | מבחן טיורינג • היסטוריה של הבינה המלאכותית • ציר הזמן של בינה מלאכותית • התקדמות הבינה המלאכותית • אוריינות AI • סוכן תבוני • AI-שלמות מערכת מומחה • אסדרת בינה מלאכותית (בישראל) • בינה מלאכותית צרה • בינה חישובית • הסברתיות בינה מלאכותית • הפרדוקס של מורבק • סוכן תבוני • אתיקה של בינה מלאכותית |  |
| תחומים | עיבוד שפה טבעית • ראייה ממוחשבת • בינה מלאכותית יוצרת • אומנות בינה מלאכותית • בינה מלאכותית כללית (AGI) |  |
| סוגי למידת מכונה | מערכת לומדת • למידה מונחית • למידה בלתי מונחית • למידה עמוקה • למידת חיזוק • סיווג בייסיאני נאיבי • רשת בייסיאנית |  |
| אלגוריתמי למידת מכונה קלאסית | פרספטרון • עץ החלטה • מכונת וקטורים תומכים • Bag of words • אלגוריתם k-מרכזים • אלגוריתם מיקסום התוחלת • הורדת ממד • אלגוריתם שכן קרוב • יער אקראי  • Q-learning •‏ T-SNE •‏ Tf–idf • חיזוק גרדיאנט |  |
| למידה עמוקה | רשת עצבית מלאכותית • רשת זרימה קדימה • רשת עצבית רקורסיבית • פונקציית אקטיבציה • טרנספורמר • Attention •‏ GAN |  |
| עיבוד שפה טבעית | מודל שפה • שיכון מילים (אנ') • בלשנות חישובית • תרגום מכונה • חילוץ מידע (אנ') • ניתוח סנטימנט • זיהוי חלקי דיבר (אנ') • מערכת זיהוי דיבור • זיהוי ישויות • כריית טקסט • תיוג תפקידים סמנטי • Word2vec • מודל שפה גדול • GPT •‏ BERT (אנ') • מודל Bag-of-words (אנ') • יצירת טקסט בשפה טבעית (אנ') • מילת עצירה • ניתוח מחרוזות • Stemming (אנ') • למטיזציה (אנ') |  |
| יישומים לבינה מלאכותית (אנ') | צ'אטבוט • זיהוי דובר • זיהוי עצמים • זיהוי תבניות • עוזר וירטואלי • זיהוי תווים אופטי • מחולל תמונות • הזיות |  |
| מערכות בינה מלאכותית | אלייזה • ChatGPT •‏ DALL-E •‏ Midjourney •‏ Gemini • קלוד •‏ Perplexity •‏ SearchGPT •‏ GitHub Copilot • דיפ־פייק • סירי • Google Assistant • אמזון אלכסה • מיקרוסופט קופיילוט |  |
| סוגיות בטיחות בינה מלאכותית (אנ') | סכנה קיומית מבינה מלאכותית כללית • בינה מלאכותית חזקה • יישור בינה מלאכותית (אנ') • בקרת יכולות בינה מלאכותית (אנ') • בינה מלאכותית ידידותית (אנ') • התכנסות אינסטרומנטלית (אנ') • סינגולריות טכנולוגית • השתלטות הבינה המלאכותית |  |
| ספריות בשימוש נרחב | TensorFlow •‏ PyTorch •‏ Torch •‏ Hugging Face •‏ Keras •‏ spaCy (אנ') •‏ Caffe |  |
לקטגוריית הבינה המלאכותית
ערך זה הוא קצרמרבנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נורת'רן סול

הלוגו של Northern soul
נורת'רן סול (באנגלית: Northern soul) או "סול צפוני" הוא סגנון מוזיקה וריקוד שצמח בצפון ומרכז אנגליה בסוף שנות ה-60 מסצנת המוד הבריטית, ומבוסס על תת-ז'אנר של מוזיקת נשמה אמריקאית שחורה, במיוחד מאמצע שנות ה-60, עם קצב מהיר יחסית (100 BPM ומעלה) וביט כבד, או מוזיקת סול מערים צפוניות כמו דטרויט, שיקגו ואחרות.
הסגנון נמנע בדרך כלל ממוזיקת מוטאון מהמיינסטרים או כזו המושפעת ממנה וזכתה להצלחה מסחרית משמעותית, וחובבי הז'אנר מתמקדים בעיקר בהקלטות של אמנים פחות מוכרים, שיצאו רק במספר מוגבל.
נורת'רן סול מזוהה עם סגנונות ריקוד ואופנות מיוחדות שצמחו מתוך הסצנה המחתרתית של סוף שנות ה-60 במועדונים כמו "Twisted Wheel" במנצ'סטר והתפשטו במהירות לאולמות ריקודים ומועדוני לילה אחרים בוויגאן ("Wigan Casino") בלקפול ("Blackpool Mecca"), וסטוק-און-טרנט ("Golden Torch").
בתחילת שנות ה-70 הקצב המועדף הפך ליותר מהיר ותזזיתי, וסגנון הריקוד הפך לאתלטי יותר, ומזכיר מעט את סגנונות הריקוד המאוחרים יותר של דיסקו וברייקדאנס.
המאפיין העיקרי במוזיקת נורת'רן סול הוא הסינקופציה של ביט כבד, והקצב המהיר של תקליטי מוטאון של אמצע שנות ה-60, שבדרך כלל שולבו עם שירה מלאת רגש. בספר "Last Night a DJ Saved My Life", הסוקר את ההיסטוריה וההתפתחות של תקליטנות, מתואר נורת'רן סול כ"ז'אנר שנבנה מכישלונות": "נורת'רן סול הייתה המוזיקה שנוצרה על ידי מאות זמרים ולהקות שהעתיקו את הסאונד של דטרויט ושל הפופ של מוטאון. רוב התקליטים היו כישלון מוחלט כשיצאו לאור... אבל בצפון אנגליה, מסוף שנות ה-60 ועד לימי הזוהר שלה באמצע שנות ה-70, הם קמו לתחיה".
חלק מהתקליטים היו כל כך נדירים שהיה ידוע רק על קומץ עותקים, ותקליטנים ומועדונים ספציפיים היו קשורים לתקליטים מסוימים שהיו כמעט אך ורק ניתנים לשמיעה אצלם. התחרותיות בין תקליטנים הובילה אותם לטשטש את הלייבלים על התקליטים שלהם. התדמית והמוניטין של תקליטנים בסצנת הנורת'רן סול הועצמה על ידי החזקת תקליטים נדירים, אבל הבלעדיות לא הספיקה בפני עצמה, והתקליטים היו צריכים להתאים לסגנון מוזיקלי מסוים ולזכות לקבלה על רחבת הריקודים. לסצנת הסול הצפוני הייתה השפעה ניכרת על תרבות הדיג'יי, והיא נחשבת כחלק חשוב ביצירת תרבות המועדונים העכשווית ואת תרבות הדיג'יי כסופרסטאר של שנות ה-2000. כמו בתרבות המועדונים העכשווית, תקליטני הנורת'רן סול בנו קהל מעריצים המבוסס על סיפוק הרצונות של הקהל למוזיקה שלא יכלו לשמוע בשום מקום אחר. במבט היסטורי, לנורת'רן סול הייתה תרומה משמעותית ביצירת רשת של מועדונים, דיג'ייז, אספני תקליטים וסוחרים בבריטניה, והייתה סצנת המוזיקה הראשונה שסיפקה למצעדים הבריטיים תקליטים שנמכרו לחלוטין בכוח ההשמעה במועדונים.
הערות שוליים

↑  Norcliffe, Josh (28 בפברואר 2014). "The Current Northern Soul scene: Is it just nostalgia?". Louder Than War. נבדק ב-17 באוקטובר 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Stephen Catterall; Keith Gildart (בינואר 2019). "Did Wigan Have a Northern Soul?: Volume 2". ResearchGate. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Bill Brewster and Frank Broughton. Last Night A DJ Saved My Life. Chapter four, page 86, "A Genre Built From Failures"
↑  "From "The In Crowd" to the "Happy People" | Uppers Culture Lifestyle". Uppers.org. אורכב מ-המקור ב-19 באוקטובר 2015. נבדק ב-3 ביוני 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
ניתוח מילולי

במדעי המחשב, ניתוח מילולי (באנגלית: Lexical analysis) הוא השלב הראשון בתהליך ההידור, בו מתורגם הקוד שכתוב בשפה עילית לשפת מכונה. בשלב זה, מתבצע תרגום של רצף התווים לרצף של אסימונים קבועים (כגון: מזהה, מספר, פסיק, סוגריים וכו').
תוכנית או פונקציה אשר מבצעת את הניתוח המילולי נקראת מנתח מילולי (lexer) או סורק (scanner).
תפקידו של המנתח המילולי הוא לבדוק עבור כל משפט האם אבני הבניין שמרכיבות אותו הן חוקיות לפי הגדרות שפת התכנות. לרוב, הגדרת אבני הבניין החוקיות מתבצעת בעזרת ביטויים רגולריים, ובהתאמה הסורק מתבסס על אוטומט סופי. תהליך פירוק המשפט נקרא Tokenize, כלומר, סיווג כל אבני הבניין לקטגוריות שלהם. בתהליך זה כל מילה במשפט (Lexeme) מסווגת ומוחלפת באסימון (Token) אליו היא מתאימה. האסימון הוא למעשה מחרוזת שהוקצתה לה (assigned) משמעות כלשהי, והוא בנוי (structured) כזוג המורכב משם האסימון וערך האסימון (אופציונלי). אסימונים נפוצים הם:
מזהה (identifier): שמות שהמתכנת בוחר;
מילת מפתח (keyword): שמות שכבר נמצאים בשפת התכנות;
מפריד (seperator): סימני פיסוק ומפרידים זוגיים;
אופרטור: סמלים המבצעים פעולות על ארגומנטים ומולידים תוצאות;
ליטרל (literal): ערך מספרי, לוגי, או טקסטואלי;
הערה (comment): שורה, בלוק של שורות.
| שם אסימון | ערכי אסימון לדוגמה |
| --- | --- |
מזהה (identifier): x, color, UP
מילת מפתח (keyword): if, while, return
מפריד (seperator): }, (, ;
אופרטור: +, <, =
ליטרל: true, 6.02e23, "music"
הערה (comment): /* Retrieves user data */, // must be negative
בדרך כלל, המנתח המילולי לא בודק האם רצף האסימונים הוא אכן חוקי לפי חוקי השפה. לדוגמה, מנתח לקסיקלי טיפוסי ינתח ויאבחן תווים מסוג סוגריים לאסימונים המתאימים, אך לא יבדוק האם לכל "(" קיים ")". בדיקת תקינות של משפטים שלמים, מבחינת המבנה שלהם מתבצעת בשלב הבא, שלה הניתוח הסינטקטי (ניתוח תחבירי).
דוגמה

הפקודה:
sum = a + b;
עשויה להיות מתורגמת לרצף האסימונים הבא:
Tok_id("sum")
Tok_assign
Tok_id("a")
Tok_plus
Tok_id("b")
Tok_semicolon
הערות שוליים

↑  page 111, "Compilers Principles, Techniques, & Tools, 2nd Ed." (WorldCat) by Aho, Lam, Sethi and Ullman, as quoted in https://stackoverflow.com/questions/14954721/what-is-the-difference-between-token-and-lexeme
סברי אבו עלם

מֻחַמַּד סַבְּרִי אַבּוּ עַלַם (בערבית: محمد صبري أبو علم, תעתיק מדויק: מחמד צברי אבו עלם; 31 במרץ 1893–13 באפריל 1947) היה פוליטיקאי ועורך דין מצרי, שר המשפטים המצרי בממשלות מוסטפא א-נחאס פאשה וחבר פרלמנט מטעם מפלגת אל-ופד.
נולד באל-מנופיה. למד משפטים בבית הספר למשפטים בקהיר. כחלק מפעילותו בתנועה הלאומית המצרית נעצר מספר פעמים בעת שהיה סטודנט. עסק בעריכת דין והשתתף במהומות 1919.
היה מקורב לראשי מפלגת אל-ופד, סעד זע'לול ומוסטפא א-נחאס. כיהן כעורך ביטאון המפלגה, "אל-בלאע'" ובשנות ה-40 של המאה ה-20 כיהן כמזכיר המפלגה. ב-1924 נבחר לראשונה לבית הנבחרים וב-1942 נבחר לראשונה לסנאט.
אבו עלם מונה לשר המשפטים בממשלותיו של מוסטפא א-נחאס. לכהונתו הראשונה מונה ב-9 במאי 1936, וכיהן בתפקיד עד 29 בדצמבר 1937. בתקופה זו היה ממנסחי אמנת מונטרה שביטלה את משטר הקפיטולציות במצרים. כמו כן, דרש כי התכתובת עם בתי הדין המעורבים במצרים, כמו גם עם משרד המשפטים, תתנהל בערבית בצירוף תרגום צרפתי. כהונתו השנייה נמשכה מ-6 בפברואר 1942 עד 10 באוקטובר 1944. בין השנים 1945–1947 היה מנהיג האופוזיציה בסנאט. ייצג את מצרים בוועידות בין-לאומיות והיה נשיא לשכת עורכי הדין המצרית.
נפטר ב-13 באפריל 1947. על שמו נקרא רחוב בקהיר.
הערות שוליים

↑  רויטרס, שעה אחרונה, הארץ, 6 באוגוסט 1942
משרק

אזור המשרק
משרק (בפרסית: مشرق, משרק – מילה הזהה בפירושה ל-شرق, שרק, ופירוש שתיהן – מזרח; ובערבית: مشرق, נקרא גם המשרק) הוא כינוי לאזור גאוגרפי-פוליטי-תרבותי במערב אסיה, לפי חלוקה אסלאמית מסורתית – והכולל לפי הגדרות שונות חלק גדול מהשטחים במזרח התיכון. משמעות השם – "מקור הזריחה", והוא נגזר מהפועל ש-ר-ק (شرق), שמשמעו בערבית "לזרוח". המשרק, "מזרח", מנוגד למגרב, "המערב", המציין את מדינות צפון אפריקה. בחלוקה מעט חופפת שטחי האימפריות האסלאמיות הערביות כללו בצפון את בלאד אל-שאם (או סוריה הגדולה) – "ארץ היד השמאלית" ואת ארצות בלאד אל-ימן (תימן הגדולה) בדרום חצי האי ערב – "ארץ היד הימנית".
לפי אופירה גל, אל-משרק כולל את כלל המדינות הערביות במזרח התיכון. לפי הגדרות אחרות למשרק משתייכות כורדיסטן, איראן ואפגניסטן וכן המדינות הערביות שבחצי האי ערב: נסיכויות המפרץ, ערב הסעודית, עומאן, עיראק הסמוכה לחצי האי ערב, וכן תימן. מצרים נחשבת למדינה השייכת הן לתחום המשרק והן לתחום המגרב. כ-1.7% מאוכלוסיית העולם מתגוררת במשרק.
יהודי המשרק

בין הקהילות היהודיות מארצות המשרק נמנות:
יהדות איראן - בעבר "יהדות פרס"
יהדות כורדיסטן
יהדות אפגניסטן
יהדות סוריה
יהדות לבנון
יהדות מצרים
יהדות עיראק - בעבר "יהדות בבל"
יהדות תימן
יהדות חצי האי ערב
ראו גם

רשת הכבישים הערבית הבינלאומית משריק
הערות שוליים

↑  ד"ר אמנון קרטין, ד"ר יוסף גלס, אופירה גל (ע), המזרח התיכון בפתח המאה ה-21: מבחר מאמרים בגאוגרפיה לחטיבה העליונה, המרכז לטכנולוגיה חינוכית, 2003, עמ' 48
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009507685605171  GND: 4337824-9  NKC: ge858797 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של המזרח התיכון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סבטלנה איוואנובה

| --- | --- |

 לידה:  26 בספטמבר 1985 (בת 39) מוסקבה, ברה"מ 
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 תקופת הפעילות:  מ-2004 
 מקום לימודים:  המכון לקולנוע על שם גרסימוב (2006) 
 פרופיל ב-IMDb
 
סבטלנה אנדרייבנה איוואנובה (ברוסית: Светла́на Андре́евна Ивано́ва; נולדה ב-26 בספטמבר 1985 מוסקבה) היא שחקנית קולנוע ותיאטרון רוסייה.
ביוגרפיה

סבטלנה איוואנובה נולדה במוסקבה, רוסיה להורים מהנדסים במקצועם. היא למדה בבית הספר לפיזיקה ומתמטיקה, ומגיל 14 החלה לעסוק במשחק במסגרת התיאטרון המקומי.
פילמוגרפיה נבחרת > קולנוע

| שנה | סרט | דמות | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | הפלוגה התשיעית | אוליה |  |
| 2006 | פרנץ + פולינה | פולינה |  |
| 2006 | נוסחת אפס | מרינה |  |
| 2006 | ארבעה נהגי מונית וכלב 2 | קטיה |  |
| 2006 | סנטה קלאוס האמיתי | קטיה |  |
| 2007 | האב | מאשה | (ru) |
| 2007 | פיתוי | אניה | (ru) |
| 2008 | עוגת גבינה | מלצרית בבית קפה |  |
| 2008 | שלום, קינדר! | ולריה |  |
| 2009 | בית השמש | סשה |  |
| 2009 | אוהב אותך, מוסקבה! | סבטה |  |
| 2009 | חתול בית | נסטיה | (ru) |
| 2010 | עולם אפל | מרינה |  |
| 2010 | קשר הזמנים | נסטיה | (ru) |
| 2010 | מעל העיר | אירינה |  |
| 2011 | האגדה היא | אחות בכורה | (ru) |
| 2011 | אוגוסט. השמיני | קסניה |  |
| 2012 | עליו | זמרת |  |
| 2012 | מעריצה | לידיה | (ru) |
| 2012 | שנה טובה, אמהות! | לנה | (ru) |
| 2012 | אגדה מספר 17 | אירינה |  |
| 2013 | יום האם | לנה |  |
| 2013 | חלוצה כנה | סבטלנה | (ru) |
| 2013 | רצח מושלם | אולגה |  |
| 2013 | תצפית | אונה |  |
| 2014 | ברכות ליום האישה, גברים! | ויולטה | (ru) |
| 2014 | צעידה לנצח | אסיה |  |
| 2015 | אושר הוא... | ורה |  |
| 2016 | גיבור | ורה |  |
| 2016 | לנצח נצחים | מריה |  |
| 2016 | עיניים סגורות | אמא של פוקי |  |
| 2019 | המאחז | אוליה | עיתונאית |
| 2020 | שוער הגלקסיה | אמריקאית בטיימס סקוור |  |
| 2021 | שורה 19 |  |  |
פילמוגרפיה נבחרת > טלוויזיה

| שנה | סדרה | דמות | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | גודסון | דינה |  |
| 2004 | להתראות, הד | נטשה |  |
| 2004 | צילום |  |  |
| 2005 | דואל | אניה |  |
| 2005 | בלש פרטי | מאשה |  |
| 2006 | וידוי אחרון | נדיה | מיני-סדרה (ru) |
| 2007 | ועדיין אני אוהבת... | ריטה | (ru) |
| 2008 | תופעת לוואי | ליזה |  |
| 2008 | מאהבה לאהבה | נסטיה | (ru) |
| 2008 | לילה אחד של אהבה | סשה |  |
| 2009 | ראשון של דקלים | אוקסנה |  |
| 2009 | רצח לא מומצא | נטשה | מיני-סדרה |
| 2009 | ז'ורוב | ליסה | (ru) |
| 2010 | החטא הקדמון | יוליה |  |
| 2010 | ד"ר טירסה | ליקה | (ru) |
| 2010 | החבר'ה הטובים | סניה |  |
| 2011 | חשוד | כריסטינה |  |
| 2011 | לא בנוח | אירינה | (ru) |
| 2011 | תפנית של קיץ הודי | אנה |  |
| 2012 | עורב המזרע | דאשה | (ru) |
| 2013 | המרגלות | ארינה |  |
| 2013 | תן לי מעט חום | ורה |  |
| 2013 | אם אתה אוהב אותי, תסלח | דאשה |  |
| 2014–2022 | בדיקת הריון | נטליה |  |
| 2014 | האלכימאי אליקסיר פאוסט | אולגה |  |
| 2015 | מטאוריט | אליונה |  |
| 2015 | איך להיות רוסי | אניה | (ru) |
| 2015 | החוקר טיכונוב | ילנה |  |
| 2018 | האלכימאי |  |  |
| 2018 | אשת חיל | זינאידה |  |
| 2019 | מזנק | דאשה |  |
| 2021 | הקתדרלה | הנסיכה מריה |  |
| 2022 | הסכמה הדדית | אנה |  |
פילמוגרפיה נבחרת > תיאטרון

| הצגה | דמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| שלושה חברים | פטרישיה הולמן | על פי ספרו של אריך מריה רמרק |
| לב נלהב | פראצ'ה |  |
| שלוש אחיות | אירינה | על פי מחזה מאת אנטון צ'כוב |
הערות שוליים

↑  Андрей Захарьев. Я чутть не спалила ВГИК // Gala Биография. — 2007. — № 08. — С. 114—132.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16620917n (data)  GND: 1082244473  ISNI: 0000 0003 8009 4715  LCCN: no2016137241  SUDOC: 183644212  VIAF: 258830604   WorldCat (עם VIAF): 258830604
נורווגיה באירוויזיון 1960

נורווגיה השתתפה באירוויזיון 1960 עם השיר "Voi Voi", שבוצע על ידי הזמרת הנורווגית נורה ברוקסטדט. זוהי השתתפותה הראשונה של נורווגיה בתחרות הזמר של האירוויזיון.
לפני האירוויזיון

רשת השידור הנורווגית, NRK, ניהלה את המהדורה הראשונה של ה-Melodi Grand Prix לבחירת האמן והשיר המייצגים את נורווגיה באירוויזיון 1960. האירוע הורכב מחצי גמר וגמר. ששת השירים שהגיעו למקום הראשון בחצי הגמר עלו לגמר. חצי הגמר נערך ב-4 בפברואר והגמר ב-20 בפברואר.
כל השירים היו בשפה הנורווגית.
לפני האירוויזיון > חצי הגמר

| סדר | מבצע | שיר | תרגום | ניקוד | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ינס בוק-ג'נסן | "Månen tur-retur" | הירח עובר ושב | 17 | 11 |
| 2 | אינגר יקובסן | "Den dag du kommer" | ביום שאתה מגיע | 27 | 7 |
| 3 | אינגר יקובסן | "Et sommereventyr" | הרפתקה של קיץ | 32 | 3 |
| 4 | אינגר יקובסן | "Frøken alfabet" | מיס אלפבית | 28 | 4 |
| 5 | ינס בוק-ג'נסן | "En drøm er alt" | חלום הוא הכל | 28 | 4 |
| 6 | אינגר יקובסן | "En aften igjen" | עוד ערב אחד | 25 | 8 |
| 7 | ינס בוק-ג'נסן | "Det blir sol hvor vi seiler" | יהיה שמש במקום בו נפליג | 21 | 9 |
| 8 | אינגר יקובסן | "Ny smart hatt" | כובע חכם חדש | 35 | 2 |
| 9 | אינגר יקובסן | "Voi Voi" | היי היי | 43 | 1 |
| 10 | ינס בוק-ג'נסן | "En bukett anemoner" | זר כלניות | 21 | 9 |
| 11 | אינגר יקובסן | "Lille Lilli-Ann fra Lillesand" | לילי-אן הקטנה מלילסנד | 28 | 4 |
לפני האירוויזיון > הגמר

| סדר | מבצע | שיר | תרגום | ניקוד | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | טורהילד לינדאל | "Ny smart hatt" | כובע חכם חדש | 79 | 2 |
| 2 | אגיל אלינגסן | "Lille Lilli-Ann fra Lillesand" | לילי-אן הקטנה מלילסנד | 64 | 5 |
| 3 | סיס הארטמן | "En drøm er alt" | חלום הוא הכל | 79 | 2 |
| 4 | אליזבת גרנמן | "Et sommereventyr" | הרפתקה של קיץ | 74 | 4 |
| 5 | פר מולר | "Frøken alfabet" | מיס אלפבית | 59 | 6 |
| 6 | נורה ברוקסטדט | "Voi Voi" | היי היי | 94 | 1 |
באירוויזיון

ב-29 במרץ 1960 הופיעה ברוקסטדט על בימת האירוויזיון. היא שר שישית בסדר ההופעות, לפני אוסטריה ואחרי בלגיה. עם תום ספירת הקולות הגיעה ברוסטדט למקום הרביעי עם 11 נקודות.
באירוויזיון > נקודות שהוענקו לנורווגיה

| שופטים> ציון | שופטים> מדינות | שופטים> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 10 נקודות |  | 0 נקודות |
| 9 נקודות |  | 0 נקודות |
| 8 נקודות |  | 0 נקודות |
| 7 נקודות |  | 0 נקודות |
| 6 נקודות |  | 0 נקודות |
| 5 נקודות |  | 0 נקודות |
| 4 נקודות |  שווייץ | 4 נקודות |
| 3 נקודות |  | 0 נקודות |
| 2 נקודות |  דנמרק | 2 נקודות |
| נקודה אחת |  אוסטריה,  בלגיה,  הולנד,  הממלכה המאוחדת,  צרפת | 5 נקודות |
| סך הכל | 7 מדינות | 11 נקודות |
באירוויזיון > נקודות שהוענקו מנורווגיה

| שופטים> ציון | שופטים> מדינות | שופטים> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 10 נקודות |  | 0 נקודות |
| 9 נקודות |  | 0 נקודות |
| 8 נקודות |  | 0 נקודות |
| 7 נקודות |  | 0 נקודות |
| 6 נקודות |  | 0 נקודות |
| 5 נקודות |  צרפת | 5 נקודות |
| 4 נקודות |  | 0 נקודות |
| 3 נקודות |  | 0 נקודות |
| 2 נקודות |  דנמרק,  הממלכה המאוחדת | 4 נקודות |
| נקודה אחת |  שווייץ | נקודה אחת |
| סך הכל | 4 מדינות | 10 נקודות |
הערות שוליים

↑  EurovisionWorld.com, Eurovision 1960 Results: Voting & Points (באנגלית)
משרעת

משרעת של תנודת גל
המשרעת כטווח שינוי של פונקציה
במתמטיקה, מִשְׂרַעַת (אַמְפְּלִיטוּדָה) של פונקציה ממשית היא גודל הטווח שעל פניו משתנה הפונקציה בתחום ההגדרה שלה. זהו ההפרש בין הערך המרבי והערך המזערי של הפונקציה.
המשרעת מיוצגת על ידי האות הגדולה A כקיצור לשם בלטינית Amplitudo.
בפיזיקה, משרעת של תנודות או של גל היא גודל שמבטא את מידת השינוי של הערך המתנודד בכל מחזור. לעיתים המשרעת נמדדת כהפרש הערכים משיא לשיא, אך הגדרות נוספות משמשות בתחומים שונים.
הגדרות

משרעת שיא היא הערך המרבי שמקבלת פונקציה בערך מוחלט. היא משמשת בהנדסת מערכות תקשורת ומערכות שמע, בהן הפונקציה היא אות שמתנודד סביב האפס ומקבל ערכים חיוביים ושליליים. לעיתים מחושבת משרעת השיא ביחס לערך הממוצע של הפונקציה.
משרעת שיא לשיא (Peak to Peak) מוגדרת כהפרש בין הערך המקסימלי שמקבלת הפונקציה לערך המינימלי. גודל זה ניתן לחישוב בקלות על ידי שרטוט גרף הפונקציה. כך ניתן בקלות לחשב את המשרעת של מתח חשמלי שמשתנה בזמן בעזרת אוסצילוסקופ. לעיתים המשרעת נלקחת כחצי המשרעת שיא לשיא.
משרעת השיא של גל מחזורי וסימטרי (כמו גל סינוס) היא קבועה ושווה למחצית המשרעת שיא לשיא, ולכן ניתן לקרוא לשני הגדלים הללו משרעת הגל ולחשב אותה בכל אחת משתי הדרכים. המשרעת של הפונקציות סינוס וקוסינוס היא 1. ההספק של גל סינוס מתכונתי לריבוע המשרעת שלו.
משרעת RMS היא שורש ממוצע הריבועים של הפונקציה וגם היא מבטאת את המידה שבה הפונקציה משתנה. משרעת RMS שימושית במיוחד בעיבוד אותות כאשר מדובר באותות שאינם מחזוריים, כמו רעש. זאת משום שההספק הממוצע של אות חשמלי אקראי מתכונתי לריבוע משרעת ה-RMS, ולא לריבוע משרעת השיא. משרעת ה-RMS של גל מחזורי מתכונתית למשרעת שיא לשיא שלו, והיחס ביניהם תלוי בצורת הגל.
דוגמאות

הפונקציה המתארת גל סינוסאידי היא:
\ f(x,t)=A\sin(kx-\omega t-\phi )+b
מראה הוא כמו זו שמחזור אחד שלה מוצג בתרשים שלעיל, אך עם הגבהה בגודל b.‏ A היא המשרעת והיא שווה למשרעת השיא סביב b וגם למחצית המשרעת שיא לשיא. k הוא מספר הגל,  \omega  היא התדירות הזוויתית והם קובעים את אורך הגל, זמן המחזור ומהירות הגל.  \phi \, הוא המופע ההתחלתי.
גלים סינוסאידיים נפוצים בטבע. לדוגמה, עבור גל אלקטרומגנטי הגודל המתנודד במקום ובזמן הוא השדה החשמלי, והמשרעת היא השדה החשמלי המקסימלי. המשרעת של גל קול היא מחצית הפרש הלחצים שיוצר הגל בחומר, והמשרעת של גל במיתר מתוח היא ההעתק המקסימלי.
משרעת הפונקציה  \ f(x)=Ae^{-x^{2}} היא  \ A, שכן ערכה המקסימלי של הפונקציה הוא  \ A (כש- \ x=0) וערכה המינימלי הוא  \ 0 (כש- x=\ \pm \infty ). זוהי חבילת גלים עם משרעת שיא לשיא בגודל A.
המשרעת של אות המאופנן באפנון משרעת משתנה מרגע לרגע. אם הגל הנישא משתנה לאט יחסית לגל הנושא, המשרעת משתנה ממחזור למחזור אך נשארת בקירוב קבועה לאורך כל מחזור. במקרה כזה המשרעת שמשתנה בזמן נקראת מעטפת הגל. לדוגמה, עבור חבילת גלים מהצורה:
\ f(x,t)=A\cos(k(x-ct))e^{-\beta (x-ct)^{2}}
כאשר  \ \beta \ll k, הגל הנישא משתנה לאט ביחס לתנודות של הגל הנושא ואפשר להתייחס לגודל  \ Ae^{-\beta (x-ct)^{2}} כאל מעטפת הגל - משרעת הגל בנקודה  \ (x,t).
אם מדובר בפונקציה מרוכבת מהצורה:
\ f(x)=A(x)e^{i\phi (x,t)}
כאשר  \ A(x) ממשית וחיובית ו- \ \phi (x,t) ממשית, אזי נהוג להתייחס ל- \ A(x) כאל משרעת הפונקציה ול- \ \phi (x,t) כאל המופע.
הערות שוליים

↑  האקדמיה ללשון העברית קבעה את המונח "תְּנוּפָה"
| גלים |
| --- | --- | --- |
| מאפיינים | משרעת • תדירות • מופע • אורך גל • וקטור גל • מספר גל • מהירות פאזה • מהירות חבורה • קיטוב |  |
| תופעות | החזרה  • העברה • שבירה • התאבכות • עקיפה • נפיצה • בליעה |  |
| מושגים | גל עומד • אפנון • חבילת גלים • תווך • מתנד הרמוני • תהודה • אפקט דופלר |  |
| אנליזה | משוואת הגלים • משוואת הלמהולץ • עקרון הויגנס • עקרון פרמה • חוקי פרנל |  |
| סוגי גלים | גל מישורי • גל כדורי • גל רוחב • גל אורך • פולס • קרינה אלקטרומגנטית • גל קול • גל (מים) • פונקציית גל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4001771-0 
גל סינוס. 1. משרעת השיא. 2. משרעת שיא לשיא. 3. משרעת RMS.‏ 4. זמן המחזור.
נורת'רופ גראמן X-47 פגסוס

נורת'רופ גראמן X-47 פגסוס הוא כלי טיס בלתי מאויש למטרות ניסוי. התכנון היה כחלק מתוכנית דארפ"א לכלי טיס בלתי מאוישים קרביים, וכיום הוא חלק מתוכנית צי ארצות הברית. ה-X47A היה הבסיס למטוס ההמשך X47-B.
עיצוב ופיתוח

צי ארצות הברית לא השקיע רבות בכלי טיס בלתי מאוישים עד אמצע שנות ה-2000, אז זכו בואינג ונורת'רופ גראמן בחוזים על סך 2 מיליון דולר לכל חברה, במטרה להקים תוכנית מחקר בת 15 חודשים בנושא.
בשיקולי העיצוב של כלי הטיס הימי היה צורך להתמודד עם סביבת מי מלח, שילוב עם מערכות שליטה ובקרה קיימות, והפעלה בסביבה בה יש הפרעה אלקטרומגנטית רבה. בנוסף, הצי היה מעוניין להשתמש בכלי הטיס למשימות סיור, תוך חדירה למרחב האווירי המוגן וזיהוי מטרות.
בתחילת 2001, הצי חתם על חוזה עם נורת'רופ גראמן לפיתוח כלי טיס בלתי מאויש ימי לצורכי הדגמה, תחת השם "X-47A פגסוס".
ה-X-47A פועל באמצעות מנוע טורבו-מניפה בודד, המורכב בחלקו האחורי של כלי הטיס. גוף המטוס עשוי מחומרים מורכבים ויש אפשרות לחמשו ב-2 פצצות דמה במשקל 225 ק"ג כל אחת.
גרסאות

X-47A
X-47-B
X-47-C
נושאת האלומות

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  נחום גוטמן
 תאריך יצירה:  1926
 טכניקה וחומרים:  שמן על נייר מודבק על קרטון
 ממדים בס"מ
 אורך:  73
 רוחב:  63.5
 נתונים על היצירה
 מספר יצירה:  B85.0223
 מיקום:  אוסף מוזיאון ישראל
"נושאת האלומות" (1926) הוא ציור שמן על נייר מאת הצייר הישראלי נחום גוטמן.
הציור מציג אישה ערביה הנושאת על ראשה אלומות חיטה. האישה מתוארת כיחפה. היא לבושה בשמלה כחולה שתחתיה מכנס לבן בסגנון מזרחי. לצדה של האישה מתואר כד גדול העשוי חימר ומאחוריה מתוארים מעין ערימות של חיטה או קש, החוסמים את שדה הראייה של הצופה.
סגנון התיאור של הדמות דומה לתיאור בציור "מנוחת צהריים" (1926). הדמות מתוארת ככבדה, וקווי המתאר המעוגלים של גופה מאזכרים קווי מתאר אחרים בקומפוזיציה. בנוסף, התיאור מכיל מאפיינים המדגישים את הדמות כבעלת מיניות מודגשת. הדבר בולט בחמוקים המודגשים של הדמות ובשימוש בכד, המהווה סמל איקונוגרפי למיניות נשית ביצירות אמנות רבות בתולדות האמנות. יגאל צלמונה טען כי תיאור זה מאזכר תיאורים ספרותיים של נשים לא-יהודיות מן הספרות העברית של התקופה. בייחוד מציין צלמונה את סיפורו של ש. בן-ציון (אביו של גוטמן) "נפש רצוצה" ואת סיפורו של יוסף חיים ברנר "בין מים למים" (1910).‏
על פי יגאל צלמונה ציור זה והציור "לפני הסער" (1926) מהווים מעין שני חלקים של דיפטיך, בהציגם "דימוי כפול של גבריות ונשיות" מזרחית. החל משנת 2010 מוצגים שני הציורים בתצוגת הקבע של האמנות הישראלית במוזיאון ישראל.
באוסף מוזיאון נחום גוטמן לאמנות מצוי רישום הכנה לציור זה.
הערות שוליים

↑  צלמונה, יגאל, 100 שנות אמנות ישראלית, ירושלים: מוזיאון ישראל, 2010, עמ' 73.
↑  ראו: צלמונה, יגאל, 100 שנות אמנות ישראלית, מוזיאון ישראל, ירושלים, 2010, עמ' 69-73.