stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דעת
פילוסופיה של המיינד

פילוסופיה של המיינד, המכונה לרוב "פילוסופיה של הנפש" או "פילוסופיה של הרוח", היא תחום בפילוסופיה אשר עוסק במהות הנפש, אירועים נפשיים, פונקציות נפשיות, תכונות נפשיות, תודעה ויחסם לגוף בכלל ולמוח בפרט.
בעיית הגוף-נפש (body-mind problem), או הבעיה הפסיכופיזית, נתפסת לעיתים כנושא העיקרי בתחום. היא מתארת את הקושי הפילוסופי בשאלת יחסי גוף ונפש. הקושי נוצר עקב הסתירה בין אירועים כפי שתופס אותם הסובייקט הפרטי הנפשי ובין האירועים כפי שהם נתפסים במרחב הפיזי. כלומר, בעוד שהתהליכים הנפשיים הם פרטיים לחלוטין, כך איש אינו יכול לחוש בהם, מלבד הנפש החווה אותם בעצמה. התהליכים הפיזיים שייכים ל"רשות הרבים" מבחינה הכרתית, כך שניתן לכמת אותם, למדוד אותם ולהשוות ביניהם.
הבעיה נוסחה לראשונה באופן זה על ידי רנה דקארט, אולם גם הפילוסופיה הפרה-סוקראטית וגם הפילוסופיה המזרחית עסקו בכך.
הדואליזם טוען שהגוף והנפש הם שני דברים שונים, ואילו המוניזם טוען שבעצם מדובר באותו דבר. מוניזם מטריאלי (פיזיקליזם) טוען כי מדובר באותו חומר ואילו מוניזם אידיאליסטי טוען ששניהם נמצאים בנפש. מוניזם נטורליסטי טוען ששניהם ניתנים לרדוקציה לדבר שלישי שהוא חומר נייטרלי. הסטרוקטורליזם הצרפתי דוחה את ההבחנה בין גוף ונפש. המדע המודרני לא זיהה נקודת מפגש בין נפש לא פיזיקלית ומימוש פיזיקלי שלה - גילוי שיכול לאשש את העמדה הדואליסטית - ועל כן פילוסופים מודרניים רבים מחזיקים בעמדה שהנפש איננה דבר נפרד מהגוף. גישה זו רווחת במדעי המוח.
הדעת ותכני החשיבה המודעת

תכנים מנטליים יכולים להתקיים ברמות תודעה שונות, מתכנים שאינם נגישים כלל לחשיבה המודעת ועד לתכנים ברמות מודעות וקשב גבוהות. תוכני התודעה נקבעים במידה רבה על ידי הגירויים שבהם האדם ממקד את הקשב שלו, בצירוף הזיכרונות שהם מעוררים בו. בהתאם לכך, תכנים אלו יכולים להתייחס לגורמים חיצוניים או פנימיים והאדם יכול לחוות אותם באופן מודע גם בלי לתת עליהם את הדעת באופן מפורש.
הדעת ותכני החשיבה המודעת > מודעות לתכני התודעה

המודעות לתכנים מנטליים יכולה להתקיים ברמות שונות ובדרכים מגוונות.
הידע המפורש של האדם בנוגע לתכנים של המחשבות הנוכחיות שלו מיוחס לתהליכים של מטא-קוגניציה. עם זאת, לעיתים קרובות אנשים אינם נותנים את דעתם על התכנים שנמצאים בחשיבה המודעת שלהם.
למשל, אף על פי שנדידת מחשבות היא תופעה שכיחה במיוחד, המודעות להתרחשותה בזמן אמת נוטה להיות נמוכה. באופן דומה, אנשים רבים מדווחים שהם מתקשים לשים לב למצבם הרגשי, עד שאדם אחר מציין זאת בפניהם, באופן שמפנה את תשומת לבם לרגשותיהם הנוכחיים. תופעה זו באה לידי ביטוי לא רק עבור תכנים פנימיים, אלא גם בעקבות חשיפה לגירויים חיצוניים. דוגמה לכך מחיי היום יום היא מצב שבו אדם שם לב לפתע שהוא שומע צליל שהוא חש שכבר נקלט בחושיו לפני זמן מה. כמו למשל, רעש של מזגן או כלב שנובח ממרחק. למעשה, האדם יכול להבחין במעורפל בהרבה מן המתרחש מחוץ לתחום הקשב שלו ברגע מסוים.
מודעות חווייתית (Experientially conscious content) כוללת את אותם תכנים אשר משפיעים על המצב הסובייקטיבי של האדם, אף על פי שהם לא בהכרח תופסים את תשומת ליבו.
בהקשר זה, זיכרונות קדם-מודעים נגישים לתודעה רק לאחר שדבר מה מושך את תשומת ליבו של האדם אליהם.
למשל, הזיכרון לטווח ארוך עמוס במידע רב הכולל בין היתר את הידע שלנו בשפות, בגאוגרפיה ובספורט, כמו גם זיכרונות מאירועים קודמים שחווינו. זיכרונות קדם-מודעים אלו פועלים באין מפריע ברקע הווייתו של האדם, עד לרגע שבו יזדקק להם באופן מודע.
ההבדל בין מודעות או חשיבה לבין מטא-מודעות (Metaconsciousness), או מטא-חשיבה, קשור לאופי התכנים שבהם הן עוסקות, כאשר תכניה של המטא-מודעות עוסקים בהתייחסות מפורשת לחוייה המודעת הנוכחית.בהתאם לכך, ג'ון פלאבל הגדיר את המושג מטא-קוגניציה כ"ידע של הפרט אודות תהליכי החשיבה של עצמו ועל תוצרי החשיבה שלו".
במילים אחרות, מטא-מודעות היא סוג של מודעות חווייתית שבה מחשבות האדם מתמקדות בעצמן.
הדעת ותכני החשיבה המודעת > מודעות לתכני התודעה > אינטרוספקציה

אינטרוספקציה מתארת מצב שבו האדם עוסק בבחינה עצמית פנימית, על ידי הסתכלות או התבוננות בעולמו הפנימי. כלומר במחשבותיו, רגשותיו, צרכיו, זיכרונותיו וכדומה.
ישנם תחומי דעת רבים אשר עושים שימוש באינטרוספקציה, כמו למשל: פילוסופיה, באמנות, בטיפול נפשי, ברפואה, במדיטציה וגם כאחת משיטות המחקר בחלק מהענפים של הפסיכולוגיה. בכל אחד מהתחומים הללו, האדם - נבדק, מטופל, מטפל או יוצר - מתבונן (או מתבקש להתבונן) אל תוך עולמו הפנימי, מזהה תהליכים פסיכולוגיים אשר עוברים עליו בזמן מסוים או במהלך ביצוע פעולה כלשהי, ומבטא או מדווח (למשל לחוקר או למטפל) כמיטב יכולתו על מחשבות, גורמי הנעה, רגשות, חוויות ותחושות שזיהה בתוכו.
הדעת ותכני החשיבה המודעת > מפת חשיבה (Mind Map)

מפת חשיבה (Mind Map) היא כלי לתיעוד וארגון תהליכי חשיבה בצורה גרפית. מפת חשיבה יכולה לשמש גם ככלי לייצוג ידע.
להבדיל מדימות מוחי, אשר ממפה את המבנה הפיזיולוגי של המוח, מפת החשיבה מייצגת את התהליכים הקוגניטיביים המופשטים יותר ואת תוצריהם.
המפה מסייעת למפות את האלמנטים השונים של תהליך החשיבה (מילים, רעיונות, משימות וכדומה) בצורה מאורגנת. מבנה המפה הוא היררכי, כך שכל אחד מהאלמנטים יוצר ענף או תת-ענף לפי הקשרו בתהליך. צורתה הגרפית של המפה מסייעת לשמירת הסדר ולזכירת התהליך על הסתעפויותיו.
ישנן מספר דרכים ליצירה של מפת חשיבה. יש להתאים את הדרך למאפיינים של האדם ולמטרה שלשמה נוצרת המפה. למשל, את מפת החשיבה ניתן ליצור באופן ידני על ידי שימוש בכלי כתיבה ודף נייר (או לוח). כמו כן, ניתן ליצור מפת חשיבה על ידי שימוש בתכנות מחשב.
התחרות על הקיבולת המוגבלת של התודעה

לעיתים קרובות התודעה האנושית מזניחה את ההתייחסות לקלט החושי המיידי אשר מתקבל מהסביבה, עבור הקצאת משאבים קוגניטיביים למחשבות פנימיות. באופן כללי, חוטי מחשבה המונחים על ידי גורמים פנימיים וחיצוניים מתחרים ללא הרף על מקומם. לפי מודל מרחב העבודה הגלובלי, החשיבה המודעת היא ביטוי של התכנים ש׳זכו׳ בתחרות הזו ברגע מסוים.
הצורך בתחרות נובע ממגבלת העיבוד של זיכרון העבודה. זהו מנגנון קוגניטיבי המאפשר לאדם להחזיק מידע במודעות ולהשתמש בו כדי להנחות את אופן הפעולה שלו. ניתן להתייחס לזיכרון העבודה כאל תהליך מנטלי פעיל, שבו גירויים או ייצוגים פנימיים מאוחסנים בצורה מקוונת נגישה וזמינה “on-line”, כדי למנוע דעיכה זמנית או פלישה של מסיחים או גירויים מתחרים הנמצאים מחוץ למוקד הקשב הנוכחי.
עם זאת, לזיכרון העבודה יש קיבולת מוגבלת והוא יכול להכין רק כמות קטנה של מידע ברגע נתון. אצל מרבית בני האדם זיכרון העבודה יכול להכיל כשבע יחידות מידע, כאשר הקשב הוא אחד הגורמים המשפיעים בצורה משמעותית על קיבולת זו. למעשה, זהו צוואר הבקבוק של החשיבה האנושית. בעקבות צוואר הבקבוק הזה, לחוויה המודעת יש קיבולת מוגבלת. הקיבולת המוגבלת של התודעה האנושית מעלה את הצורך בשליטה על תוכני התודעה.
משום שמטא-מודעות היא למעשה סוג של מודעות חווייתית, היא נכנסת למודעות באופן דומה לזה של שאר התכנים המודעים. כתוצאה מכך, גם היא מתחרה מול כל שאר תוכני התודעה על אותה הקיבולת המוגבלת של התודעה האנושית.
שליטה על תוכני התודעה

לאדם יש יכולות מסוימת לשלוט על תוכני התודעה שלו. הוא יכול להפנות (או לא להפנות) את דעתו לעצם מסוים, קו מחשבה או ביצוע מוטורי. יכולת זו מתפתחת מגיל צעיר מאוד. למעשה, פעוטות בגילאי 3–6 חודשים כבר מסוגלים ליצור הסחת דעת עצמית מגירויים לא נעימים.
לתת את הדעת או להקשיב, היא היכולת לרכז את הפעילות הקוגניטיבית של האדם בכיוון מסוים עבור רגע מסוים.
תהליכי העיבוד מלמטה-למעלה ומלמעלה-למטה מאפשרים לאדם להשקיע את משאבי הקשב שלו בצורה המיטבית עבור הנסיבות הנוכחיות, מתוך הישענות על ניסיון העבר.
הקשב הסלקטיבי מאפשר למידע רלוונטי להנחות את ההתנהגות של האדם, תוך כדי צמצום ההשפעה של מידע מסיח או לא רלוונטי.
פעולה זו של הפניית הקשב לגירויים המתאימים בלבד מכונה "סינון" (Filtering).
עם זאת, היכולת של האדם לשלוט על תוכני התודעה שלו אינה מושלמת. כתוצאה מכך ייתכן שהאדם ימצא את עצמו נותן את דעתו על תכנים שלא בחר לעסוק בהם באופן מודע. תכנים אלו יכולים גם להסיח את דעתו מהדברים שבהם הוא עוסק באותו הרגע.
מטא-מודעות יכולה לסייע לשפעול תהליכים של שליטה עצמית.
שליטה על תוכני התודעה > הסחת דעת

הסחת דעת, או מוסחות, היא תופעה שבה הקשב של אדם או קבוצה מוסט מאובייקט הקשב הנבחר אל גורם מסיח. הסחת דעת עלולה לגרום לאובדן של חוט המחשבה והיא יכולה להיווצר בעקבות גורמים חיצוניים או פנימיים.
נדידת מחשבות היא דוגמה להסחת דעת בעקבות גורמים פנימיים. היא מתייחסת להיווצרותם של חוטי מחשבה המנותקים מגירויים הנמצאים בסביבה החיצונית של האדם ואינם קשורים למטלה או למשימה שהוא מבצע באותו הרגע.
ישנם מספר גורמים אשר יכולים להשפיע על הנטייה להסחת דעת. למשל, ניתן לצמצם את כמות הסחות הדעת אשר נוצרת מגירויים חיצוניים על ידי מעבר לסביבה שקטה יותר שבה יש פחות גורמים מסיחים.
כמו כן, אנשים הנמצאים במצב של זרימה מדווחים על היעדר הסחת דעת.
בין הגורמים להסחת דעת יכולים להיות קשיי קשב והנמכה ביכולת הקשב בהתאם לכך, אחד המאפיינים של הפרעת קשב הוא נטייה מוגברת להסחת דעת. בנוסף, הפרעת קשב מקושרת לנדידת מחשבות ספונטנית ואינטנסיבית, בעקבות קשיי ויסות של רשת ברירת המחדל.
שליטה על תוכני התודעה > יישוב הדעת מול פיזור הדעת

רמת השליטה של האדם על תוכני התודעה שלו ברגע מסוים יכולה לנוע על רצף שבין יישוב הדעת אל פיזור הדעת.
פִּזּוּר הַדַּעַת הוא מצב של חוסר קשב, מוסחות, שכחנות ובלבול, אשר יכול לבוא לידי ביטוי בתחושה הפנימית של האדם, או בהתנהגות החיצונית שלו .
הוא עומד בניגוד ליישוב הדעת, אשר מתייחס למצב של יציבות נפשית או רגשית המאפשרת לשמור על איזון או ראייה צלולה של רגעי ההווה, במיוחד במצבים קשים.
שליטה על תוכני התודעה > מָיינְדְפוּלְנֶס (קשיבות)

קשיבות, או מָיינְדְפוּלְנֶס (מאנגלית: Mindfulness), היא התהליך הפסיכולוגי של הבאת תשומת לב מכוונת ובלתי שיפוטית לחוויות המתרחשות בזמן הווה, ושאפשר לטפחה באמצעות תרגילי מדיטציה.
הפניית הקשב למה שנוכח כרגע, מתייחסת הן לגירוים שמקורם בסביבה החיצונית של האדם והן לגירויים פנימיים כמו רגשות ומחשבות.
התודעה האנושית נוטה לקפוץ ממקום למקום, וטכניקת הקשיבות מאפשרת תשומת לב לחוויה המיידית. המילה "קשיבות" היא תרגום של המושג הבודהיסטי סאטי (אנ'), המתייחס לאחד משמונת החלקים של הדרך המתומנת האצילה. מאז שנות השבעים של המאה ה-20 היא מתייחסת גם לטכניקות וגישות בפסיכותרפיה ורפואת גוף-נפש, כגון הפחתת מתחים באמצעות מודעות קשובה (MBSR),‏ טיפול קוגניטיבי מבוסס קשיבות (MBCT) ותרפיה התנהגותית דיאלקטית (DBT).
תיאורית המיינד (תאוריה של תודעה)

תאוריה של תודעה או תיאורית המיינד (מאנגלית: Theory of mind, בראשי תיבות: ToM) היא היכולת הקוגניטיבית לייחס מצבים נפשיים כגון - אמונות, כוונות, תשוקות, רגשות, ידע - לעצמנו או לאחרים המבוססת על היכולת להבין כי לאנשים אחרים ישנן אמונות, תשוקות, כוונות ונקודות מבט השונות משלנו. יכולת זו חיונית לאינטראקציות חברתיות יומיומיות, והיא משמשת אותנו כאשר אנו מנתחים, שופטים ומעריכים התנהגויות של אחרים.
ישנם מצבים אשר יכולים להקשות על האדם לראות דברים מסוימים מנקודת המבט של הזולת. למשל, קללת הידע הוא מושג המתאר מצב שבו בעל ידע מסוים יתקשה מאוד לחשוב על הידוע לו מנקודת מבטו של אדם אחר, אשר אינו יודע את אותם הדברים.
מורכבות התודעה (mind)

המושג מורכבות התודעה (mind) מתייחס לאינטגרציה בין רכיבי החשיבה, לבין הידע והרגשות.
מורכבות התודעה מתייחסת ליכולתו של האדם להתמודד ביעילות עם משימות קשות ומסובכות מהמציאות, אשר מחייבת שימוש משולש בו זמני של רכיבי חשיבה, ידע ורגשות, יחד עם היכולת להיכנס לנעליו של הזולת.
אנשים בעלי מורכבות קוגניטיבית גבוהה (אנ') מאופיינים בסכמות רבות מאלה של בעלי המורכבות הנמוכה.
מורכבות גבוהה של התודעה מתבטאת גם בפתיחות רבה לקבלת מידע ובמניעה של סמכותנות והשקפה שמרנית מדי, אשר יכולה להגן על האדם מהכאב שבחשיבה. בהתאם לכך מורכבות התודעה מעלה את ההסתברות לעמדות סובלניות יותר. זאת משום שכאשר אדם בעל מורכבות גבוהה של התודעה, נכנס למצב של קונפליקט, הוא יתמודד עם המצב באמצעות ניתוח הקונפליקט ומרכיביו, כניסה לנעלי הזולת וביצוע היסקים נכונים.
בעקבות זאת, מורכבות גבוהה יכולה להוריד את עצמות הקונפליקטים. כמו כן, היא יכולה לצמצם במידה רבה התפרצות של אלימות בעטייה של קביעה נחרצת של דעה, אשר נשענת על עובדות מעטות ולא מייצגות.
זאת משום שמורכבות גבוהה תאפשר לאדם להבין את היחסיות והשונות של תפיסות ערכיות שונות הנמצאות בקונפליקט. כמו כן היא תאפשר לו להיכנס לנעלי הזולת ולהבין את עולם הערכים שלו מנקודת מבטו ועל ידי כך לצמצם את הסיכון לתגובות המאופיינות בהתלהמות וקנאות ולעודד פשרנות, ויתור והתנהלות אסרטיבית מול הזולת.
ראו גם

תחושתיות
נואוס
לוגיקה
גנבת דעת
מחשבה חופשית
התכוונות (פילוסופיה)
הבניה מנטלית
חוכמה
פיזור הדעת
גבי ברלין

| --- | --- |

גבי ברלין (שמאל) בהופעה עם רן אלירן, 2013
 לידה:  17 באוגוסט 1942 המנדט הבריטי תל אביב, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  29 ביוני 2023 (בגיל 80) ישראל תל אביב-יפו, ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  1954–2023 (כ־69 שנים)
 מקום לימודים:  תיכון א' לאמנויות תל אביב 
 שפה מועדפת:  עברית 
 
גבי ברלין (17 באוגוסט 1942 – 29 ביוני 2023) היה זמר ומנחה ערבי שירה ישראלי. החל את דרכו כזמר, ומשנות ה-80 עיקר עיסוקו היה בהנחיית ערבי שירה, שכללו שירים בביצועו או בביצוע אומנים אורחים, במסגרת שירה בציבור.
ביוגרפיה

ברלין נולד בתל אביב בשכונת יד אליהו, להורים שעלו לישראל מברית המועצות. אביו, שמואל, היה זמר, ואמו, אסתר, הייתה מורה לפסנתר. נהג להופיע בבית הספר ובגיל 12 הופיע בתיאטרון הקאמרי בקומדיה "כטוב בעיניכם", ובהצגה "הנפש הטובה מסצ'ואן". בגיל 15 השתתף בתזמורת הגדנ"ע של תל אביב, והיה קריין בהצגת "פטר והזאב". למד בתיכון עירוני א' בתל אביב.
ברלין התגייס לחיל התותחנים. במסיבה של הגדוד בו שירת, הבחין שאול ביבר בכישרון השירה של ברלין, והחליט לצרפו ללהקת גייסות השריון.
לאחר סיום שירותו הצבאי, החל ללמוד ביולוגיה באוניברסיטה. במקביל, הצטרף ללהקת הטיילת ואחר כך, ללהקת שבעת המינים.
בשנת 1968 הוציא לאור אלבום סולו ראשון. בסוף אותה שנה הגיע שירו "שיר לאלמונית" לראש מצעד הפזמונים. למרות זאת, ברלין לא זכה להצלחה מסחרית של ממש באותן שנים, והתפרנס מעבודתו כמורה לביולוגיה בתיכון עירוני י"א.
ב-1970 השתתף במחזמר "דודו השמן" ,בהפקתו של איתן גפני אמרגנו הראשון, וכן בפסטיבל שירי הילדים הראשון.
ב-1988 החל להקליט קלטות ובהן מחרוזות שירים לשירה בציבור, מאורגנים לפי מפתח נושאי. הצלחת הקלטות הפכה את ברלין לדמות מרכזית בעולם השירה בציבור, במיוחד בזכות ערבי השירה בציבור ב"מקום בחוץ" שבחוף תל ברוך.
מתחילת שנות האלפיים מיתן ברלין את קצב הקלטותיו, אך המשיך בהנחיית ערבי שירה בציבור.
בשנת 2003 ייסד ברלין, יחד עם המפיק איתן גפני, את "שירת רבים", האירוע החגיגי השנתי של אמני השירה בציבור. האירוע ממשיך להתקיים, גם לאחר פטירתו של גבי ברלין, בהיכל התרבות פתח תקווה.
בשנת 2019 ביצע ברלין, בדואט עם דפנה ארמוני, את השיר "שפחה את ומלכה", במסגרת פסטיבל השיר הבא שיזם והפיק המנהל האומנותי אלי ניסמן והיה חידוש של פסטיבל הזמר הנערץ במתכונת עכשווית, וזכה במקום הראשון.
בסוף יוני 2023, זכה ברלין בפרס מפעל חיים מטעם אמ"י. ארבעה ימים לאחר מכן הלך לעולמו בגיל 80 לאחר התמודדות עם מחלת הסרטן.
ת
היה נשוי לדינה ולהם שתי בנות ושישה נכדים.
קלטות ואלבומים

שיר לאלמונית (1968)
לשיר עם גבי ברלין (1988)
אין כמו השיר הזה (1989)
ממשיך ושר (1990)
נשיקת שלהבת (1992)
שירים ושלום (1994)
אל תיקח ממני את המנגינה (1995)
אלבום הפלטינה של גבי ברלין (1996)
שירים הם חברים (1998)
הערות שוליים

1 2  דודי פטימר, ‏גבי ברלין, המורה לכימיה שהפך לכוכב השירה בציבור, חוגג 80 על הבמות, באתר מעריב אונליין, 20 באוגוסט 2022
↑  פסטיבל השיר הבא 2019
↑  הזמר גבי ברלין קיבל פרס מפעל חיים מטעם אמ"י, באתר ynet, 26 ביוני 2023
↑  רן בוקר, הזמר גבי ברלין הלך לעולמו בגיל 80, באתר ynet, 29 ביוני 2023
במסגרת התכנית " שירים מלוים את חיי" בהנחיית משה להב -הטיש הגדול בהפקת איתן גפני בהיכל התרבות פ"ת בהנהלת אריה ימיני.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299584005171  ISNI: 0000 0000 7068 092X  VIAF: 97409964   WorldCat (עם VIAF): 97409964
כלכלה קלאסית

הכלכלה הקלאסית נחשבת על פי רוב כאסכולה הכלכלית המודרנית הראשונה. בין מפתחיה המרכזיים אדם סמית, ז'אן-בטיסט סה, דייוויד ריקארדו, תומאס מלתוס וג'ון סטיוארט מיל.
ספרו של אדם סמית - עושר העמים, נחשב בידי רבים כראשיתה של הכלכלה הקלאסית (ובהרחבה- הכלכלה המודרנית). אסכולה זו הייתה פעילה עד מחצית המאה ה-19 ותחתיה עלתה הכלכלה הנאו-קלאסית. ישנה מחלוקות מסוימת בקרב כלכלנים באשר למה נכלל תחת הכלכלה הקלאסית בין השנים 1830-1870, וכן באשר לאופי הקשר בינה לבין הכלכלה הנאו-קלאסית. המונח 'כלכלה קלאסית' נטבע על ידי קרל מרקס בהתייחסו לכלכלה הריקארדית ובפרט לדייוויד ריקארדו, ג'יימס מיל וקודמיהם- אך המונח הורחב לאחר מכן לכלול הגות מאוחרת יותר במסורת הריקארדיאנית.
הכלכלה הקלאסית תמכה בשוק חופשי והתנגדה למעורבות ממשלתית בחיי הכלכלה. אדם סמית טבע גם את מושג 'היד הנעלמה', לציון האופן בו האינטרס העצמי של פרטים מביא אותם לעסוק בפעילות התורמת לחברה ככללה. בעת המודרנית האסכולה האוסטרית מהווה המשך (ופורמליזציה) של הכלכלה הקלאסית מבחינות רבות.
בניגוד לכלכלה הקיינסיאנית הכלכלה הקלאסית לא הניחה אי-גמישות מחירים בסחורות ושירותים. כמו כן, הכלכלה הנאו-קלאסית דחתה במידה רבה את חוק סה(אנ'), לפיו היקף הביקוש נקבע לפי יכולת הייצור, כלומר, לאורך זמן יתקבל שיווי משקל בין הביקוש לייצור. בנוסף האסכולה הקלאסית ראתה בשערי ריבית טבעיים כרכיב חשוב המשקף את רמת החיסכון במשק.
הדיילת

| --- | --- |

 מבוסס על:  "הדיילת" מאת מאת כריס בוהאליאן
 סוגה:  מותחן דרמה
 יוצרים:  קיילי קווקו 
 שחקנים:  קיילי קווקו  מיכיל האוסמן  זושה מאמט  טי אר נייט  מישל גומז  קולין וודל  מרלה דנדרידג'  גריפין מתיוס  נולן ג'רארד פאנק  רוזי פרז
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  2 
 מספר פרקים:  16 (נכון ל־26 במאי 2022) 
 הפקה
 מפיקים בפועל:  קיילי קווקו, Steve Yockey, גרג ברלאנטי, Erika Kennair 
 חברת הפקה:  Yes, Norman Productions, ברלנטי הפקות, האחים וורנר טלוויזיה 
 הפצה:  האחים וורנר טלוויזיה, HBO Max 
 מוזיקה:  בלייק נילי 
 אורך פרק:  46 דק' 
 שידור
 רשת שידור:  HBO Max 
 תקופת שידור מקורית:  26 בנובמבר – הווה
 קישורים חיצוניים
 https://www.hbomax.com/the-flight-attendant
 דף התוכנית ב-IMDb
 
הדיילת (באנגלית: The Flight Attendant) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית המבוססת על הרומן משנת 2018 בעל אותו השם מאת כריס בוהאליאן. הסדרה בכיכובה של קיילי קווקו בתפקיד הראשי ושודרה לראשונה ב-HBO Max ב-26 בנובמבר 2020.
עלילה

הדיילת קסנדרה באודן מתעוררת בחדר המלון שלה בבנגקוק, עם הנגאובר מהלילה הקודם, כשלצידה גופה מתה. בעודה מפחדת להתקשר למשטרה, היא ממשיכה בבוקר כאילו כלום לא קרה, ומצטרפת לשאר הדיילים והטייסים שנוסעים לנמל התעופה. בניו יורק פוגשים אותה סוכני FBI ששואלים אותה על השהות האחרונה שלה בבנגקוק. היא עדיין לא מצליחה להיזכר באותו הלילה והיא תוהה אם היא יכולה להיות הרוצחת.
דמויות > ראשיות

קיילי קווקו בתור קסנדרה "קאסי" בודן: דיילת אלכוהוליסטית עם נטיות הרס עצמי. יש לה רומן חד פעמי עם נוסע בבנגקוק כאשר היא מתעוררת לגלות את גופתו למחרת בבוקר. היא נשארת לחפש תשובות כדי לנקות את שמה מהרצח.
אודרי גרייס מרשל מגלמת את קאסי הצעירה.
מיכיל האוסמן בתפקיד אלכס סוקולוב (עונה 1): איש עסקים בטיסה של קאסי לבנגקוק. הוא נרצח בפרק הראשון ומופיע בעיקר דרך הזיות ופלאשבקים.
זושה מאמט בתור אנני מורדיאן: עורכת דין וחברה הכי טובה של קאסי שמסייעת לה במצבה.
טי אר נייט בתפקיד דייבי בודן: אחיה הגדול של קאסי, איתו יש לה מערכת יחסים מסובכת.
אוון אסטלוס מגלם את דייבי הצעיר בעונה 1.
מישל גומז בתור מירנדה קרופט (עונה 1; עונה 2 אורחת): אישה מסתורית עם קשרים לאלכס.
קולין וודל בתפקיד באקלי וור, הידוע גם בשם פליקס (עונה 1; עונה 2 אורח): העניין הרומנטי של קאסי
מרלה דנדרידג' בתפקיד קים האמונד (עונה 1): סוכנת ה-FBI הראשית החוקרת את הרצח של אלכס ושותפה של הסוכן ווייט.
גריפין מתיוס בתפקיד שיין אוונס: דייל וחבר של קאסי.
נולן ג'רארד פאנק בתפקיד ואן ווייט (עונה 1): סוכן FBI החושד בקאסי ברצח ושותפו של הסוכן האמונד.
רוזי פרז בתפקיד מייגן בריסקו: ראש הטיסה של הצוות והחברה של קאסי, שיש לה סודות משלה.
דניז אקדניז בתור מקס פארק (עונה 2; עונה 1 חוזרת): החבר של אנני והאקר שעוזר לקאסי.
מו מקריי בתפקיד בנג'מין ברי (עונה 2): סוכן CIA המשמש כחונך של קאסי.
קלי הרננדז בתור גבריאל דיאז (עונה 2): אשתו של אסטבן ונוסעת בטיסה של קאסי לברלין .
ג'יי ג'יי סוריה בתפקיד אסטבן דיאז (עונה 2): בעלה של גבריאל ונוסע בטיסה של קאסי לברלין.
שריל היינס בתור דוט קרלסון (עונה 2): הבוסית של בנג'מין ב-CIA.
דמויות > משניות

טרי סרפיקו בתור ביל בריסקו
ברוס באק בתור Hak Oh-Seong
בריאנה קווקו בתור ססיליה
דיוויד איאקונו בתור אלי בריסקו
יאשה ג'קסון בתור ג'אדה האריס
שרין שטי בתור ג'ניפר (עונה 1)
ג'ייסון ג'ונס בתור האנק בודן (עונה 1)
אלברטו פרזה בתור אנריקו (עונה 1)
ביבי ניווירת' בתור דיאנה קרלייל (עונה 1)
אישה בליקר בתור נייט (עונה 1)
סטפני קניג בתור סברינה אוזנוביץ' (עונה 1)
ריצ'י קוסטר בתור ויקטור (עונה 1)
אן מגנוסון בתור ג'נט סוקולוב (עונה 1)
מיי מרטין בתור גרייס סנט ג'יימס (עונה 2)
ג'סי אניס בתור ג'ני (עונה 2)
סנטיאגו קבררה בתור מרקו (עונה 2)
שוהרה אע'דאשלו בתור ברנדה (עונה 2)
אריק פאסוחה בתפקיד ג'ים ג'ונס (עונה 2)
מרגרט צ'ו בתור צ'רלי אוטאדה (עונה 2)
אלנה אובאך בתור קרול אטקינסון (עונה 2)
שרון סטון בתור ליסה בודן (עונה 2)
איזבלה מיקו בתור צ'רי (עונה 2)
סקירה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | הוזרמה לראשונה> הפרק הראשון | הוזרמה לראשונה> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 8 | 8 | 26 בנובמבר 2020 | 17 בדצמבר 2020 |
|  | 2 | 8 | 8 | 21 באפריל 2022 | 26 במאי 2022 |
הפקה > פיתוח

ב-27 באוקטובר 2017, פורסם כי חברת ההפקות של קיילי קווקו, "Yes, Norman Productions", קיבלו את הזכויות להפקת הרומן "הדיילת". הרומן יפותח למיני סדרה וקווקו צפויה להיות המפיקה בפועל. ב-1 ביולי 2019 הוכרז כי גרג ברלנטי הצטרף לסדרה כמפיק בכיר באמצעות ברלנטי הפקות. ב-1 ביולי 2019 הוכרז כי הסדרה תצטרף לשירות הסטרימינג של וורנר מדיה, HBO Max. הסדרה צפויה לצאת לאור ב-26 בנובמבר 2020 עם שלושת הפרקים הראשונים. למחרת יצא טריילר רשמי לסדרה ותאריכי ההשקה של פרקים שיעלו לאוויר לאחר הבכורה; שני פרקים אמורים לצאת לאקרנים ב-3 בדצמבר, ואחריהם שני פרקים נוספים ב-10 בדצמבר, ולאחר מכן גמר הסדרה ב-17 בדצמבר.
הפקה > ליהוק

עם הכרזת פיתוח הסדרה לוהקה קווקו לתפקיד הראשי. בספטמבר 2019 לוהקה סונויה מיזונו לככב לצד קווקו. באוקטובר הצטרפו מיכיל האוסמן, קולין וודל, רוזי פרז וזושה מאמט לצוות השחקנים של הסדרה. בנובמבר 2019 הצטרפו לצוות הסדרה מרל דנדרידג', גריפין מתיוס וטי אר נייט. בדצמבר 2019 הצטרף לצוות השחקנים נולן ג'רארד פאנק. ביבי ניווירת' הצטרפה בתפקיד משני בפברואר 2020. באוגוסט 2020, מישל גומז הצטרפה לצוות השחקנים של הסדרה, במקום מיזונו. באוקטובר 2020 הצטרפה יאשה ג'קסון לצוות השחקנים בתפקיד משני.
הפקה > צילומים

הצילומים החלו בנובמבר 2019 בבנגקוק, תאילנד לפני שהמשיכו בווייט פליינס, ניו יורק בדצמבר. ב-12 במרץ 2020, חברת האחים וורנר השביתה את שלב הצילומים של סדרה בגלל מגפת הקורונה. הפקת שני הפרקים הנותרים של הסדרה חודשה ב-31 באוגוסט 2020 בניו יורק.
ביקורות

אתר הביקורות Rotten Tomatoes הפיק דירוג של 100% בהתבסס על 5 ביקורות, עם דירוג ממוצע של 8.67/10.
ביאורים

↑  הפרק הראשון של הדיילת היה זמין לשידור בחינם ב-HBO Max החל מ-18 בנובמבר 2020, לפני שידור הבכורה שלו.
מיתוס הארץ השטוחה

איור מספרו הימי הביניימי רב ההשפעה של יוהנס דה סקרובוסקו, "על הספֵירות", המדגים ומסביר את היותו של העולם כדורי
מיתוס הארץ השטוחה היא אגדה אורבנית שנפוצה החל מהמאה ה-19, לפיה בימי הביניים, או לכל הפחות ב"עידן האפלה", האמינו כי כדור הארץ שטוח כמו דסקית, אשר מעליו פרוסה כיפת השמים. במציאות, היה ידוע בימי הביניים כי הארץ היא כדורית, וכך הם התייחסו אליה בכתביהם.
הידע האסטרונומי בימי הביניים

בעקבות פלישת העמים הברברים לאימפריה הרומית המערבית, אשר הביאה לנפילתה בשנת 476, אבד ידע רב של העולם העתיק במערב אירופה, ובמשך מאות שנים, הסתמכו מלומדי המערב על הידע ששרד.
באשר לידע האסטרונומי, מספר חיבורים בסיסיים הצליחו לשרוד את משבר העיתים, כשהעיקרי שבהם הוא תולדות הטבע (Naturalis Historia) של פליניוס הזקן. בחיבור זה, קיבל פליניוס את המסורת העתיקה כי הארץ כדורית, ועליו נסמכו רוב מלומדי ימי הביניים במערב.
הידע האסטרונומי בימי הביניים > בדה וחיבוריו

אחד המלומדים שהושפעו רבות מן הידע של פליניוס, ושהשפיע רבות על שימור ידע זה החל מהמאה ה-8, היה המלומד האנגלי בדה. על אף שהוא מוכר בעיקר בזכות חיבורו "תולדות הכנסייה של האומה האנגלית", הרי שחיבוריו המדעיים, המוקדמים יותר לחיבור זה, היו חשובים לא פחות.
בחיבורו "על טבע הדברים" (לטינית: de natura rerum) התייחס בדה לכדוריותה של הארץ כעובדה מוגמרת, ופרק 46 של החיבור נקרא "[על כך] שהארץ היא [בצורה] כמו כדור".
בפרק זה בדה כותב כי הטענה שהארץ היא כדורית נכונה, אך לא מדובר בכדור מושלם, משום שההרים והעמקים פוגמים בתווי הפנים שלו. הוא גם מוסיף שכל מי שנמצא בנקודה הצפונית ביותר, תמיד יראה את אותו כוכב בצפון, ואת אותם כוכבים בשמיים, בעוד מי שנמצא בדרום יראה כוכב אחר, ולעולם לא יראה את הכוכב שבצפון, וגם יראה סדר כוכבים שונה. האנשים בצפון לעולם לא יוכלו לראות את הכוכב שנמצא מעל הנקודה הדרומית ביותר של הארץ.
חיבור זה, וכן חיבורו השני בנושא אסטרונומיה "על הבנת הזמנים" (De Temporum Ratione) השפיעו מאוד על הדורות שלאחר מותו, והיו בבחינת ספרי בסיס לידע האסטרונומי לאורך מאות שנים.