stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קמילו גולג'י
ביוגרפיה

קמילו גולג'י נולד בשנת 1843 בקורטנו (Corteno; כיום קורטנו גולג'י) שבוואל קמוניקה. אביו היה רופא ששימש גם כאחראי על הרפואה בנפה. גולג'י למד באוניברסיטת פאביה, שם עבד במעבדה לפתולוגיה ניסויית תחת ג'וליו ביצוצרו (Giulio Bizzozero), שהסביר את תכונותיו של מח העצם. הוא סיים את לימודיו ב-1865. במהלך מרבית הקריירה המקצועית שלו הוא חקר את מערכת העצבים המרכזית. במחצית השנייה של המאה ה-19 לא היו טכניקות צביעת רקמות יעילות מספיק למחקר רקמות העצבים. כאשר עבד כמנהל הרפואי של בית חולים פסיכיאטרי (ה-Ospedale Di San Mateo בפאביה), בשנים 1865–1871, הוא ערך ניסויים בהספגת רקמות עצבים במתכת, כשהוא משתמש בעיקר בכסף (צביעת כסף). הוא גילה שיטה לצביעת רקמת תאים, כך שיצבעו מספר מוגבל של תאים בשלמותם. שיטה זו אפשרה בפעם הראשונה לבחון את הנתיבים של תאי העצבים במוח. הוא כינה את תגליתו "תגובה שחורה" (באיטלקית reazione nera), שאחר כך כונתה לכבודו שיטת גולג'י או צביעת גולג'י. הגורם לצביעה של חלק מהתאים בלבד עדיין אינו מובן.
התגובה השחורה כללה הצמדות של חלקיקי כסף כרומטי למעטפת העצב (נוירילמה) בתגובה כימית בין כסף חנקתי לאשלגן דו-כרומטי. עקב כך נוצר משקע שחור בולט על גוף תא העצב, כמו גם על האקסון וכל הדנדריטים. הניגודיות שבין התא הצבוע בשחור לבין הרקע הצהוב מאפשרת קבלת תמונה ברורה של תא העצב. היכולת לצפות בתאי עצב נפרדים בעזרת צביעותיו, שימשה את סנטיאגו רמון אי קחאל לציור מפורט של תאים ומבנה הרקמה בחלקים שונים של המוח, ואיפשרה את פיתוחה והתקבלותה של דוקטרינת הנוירונים, הנמצאת בבסיס הבנת פעילות המוח עד ימינו. למרבה האירוניה, גולג'י עצמו היה בין המתנגדים לתיאוריה, כשהוא מסרב לראות את המבנה התאי של רקמת המוח כפי שהתברר מהצביעה שלו עצמו. במקום זאת, הוא דגל בתיאוריה ה"רטיקולרית" שטענה לרשת רציפה בכל המוח. אפילו בהרצאת הנובל, הפרס אותו קיבל עבור תרומתו לפיתוח דוקטרינת הנוירון, הוא המשיך להתנגד ולטעון לצורך לחשיבה מחודשת בנושא.
בנוסף לתגלית זו גילה גולג'י את אברון החישה בגיד הקרוי על שמו אברון הגיד על שם גולג'י, קולטן הממוקם בצומת שריר-גיד הרגיש לשינוי במאמץ המתיחה על מערכת השריר-גיד הנובע מכיווץ השריר.
גולג'י חקר את מחזור החיים של ה-Plasmodium והקשר בין התרחשות הקדחת השלישונית והרביעונית של מחלת המלריה למחזור החיים של האורגניזמים המכונים כיום Plasmodium vivax ו-Plasmodium malariae בהתאמה.
תוך שימוש בטכניקות הצביעה שלו, גילה גולג'י ב-1898 את האברון המצוי בכל התאים האוקריוטיים הקרוי על שמו אברון גולג'י או בקיצור גולג'י, שתפקידו העיקרי לעבד מקרומולקולות, כמו חלבונים וליפידים, שסונתזו על ידי התא.
תגלית נוספת של גולג'י קשורה לפיזיולוגיה של הכליות. גולג'י היה הראשון שהראה כי הטובול הדיסטלי של הנפרון חוזר לפקעית ממנה יצא, תגלית אותה פרסם ב-1889 ("Annotazioni intorno all'Istologia dei reni dell'uomo e di altri mammifieri e sull'istogenesi dei canalicoli oriniferi". Rendiconti R. Acad. Lincei 5: 545–557, 1889).
אחרי זמן קצר שבו שימש לראש הקתדרה לאנטומיה באוניברסיטת סיינה,  גולג'י חזר לאוניברסיטת פאביה כראש הקתדרה להיסטולוגיה ופתולוגיה כללית ואף מונה פעמיים כרקטור האוניברסיטה, בשנים 1896-1893 ו-1909-1901. כמו כן שימש כמרצה באוניברסיטת בולוניה.
ב-1906 זכה גולג'י יחד עם ההיסטולוג, הפיזיולוג והפתלוג הספרדי סנטיאגו רמון אי קחאל בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה בשל מחקריו על מערכת העצבים. גולג'י מת בפאביה שבאיטליה בינואר 1926 ונקבר בה.
כיבודים והוקרות

חבר באקדמיה המלכותית למדעים של טורינו, 1881
מדליית ריינקר לרפואה (Rinecker-Medaille) מטעם אוניברסיטת וירצבורג, 1891
ביוני 1900 מינה המלך אומברטו הראשון את גולג'י לסנאטור בסנאט של איטליה, משרה בה החזיק עד מותו ב-1926.
פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה בשנת 1906
עיירת הולדתו קורטנו שינתה את שמה ב-1956 לקורטנו גולג'י (Corteno Golgi). בעיירה יש מוזיאון לזכרו.
פסל שיש של גולג'י מצוי בחצר הבניינים הישנים של אוניברסיטת פאביה.
קרויים על שמו

גולג'י - אברון בתא שתפקידו העיקרי לעבד מקרומולקולות
אברון הגיד על שם גולג'י - אברון החישה.
שיטת גולג'י - שיטה לצביעת מערכת העצבים
גולג'י אלפא-מנוסידאז 2 (Golgi alpha-mannosidase II) - אנזים
תאי גולג'י - במוח הקטן
תאי גולג'י מסוג אחד - תאי עצב עם אקסונים ארוכים
תאי גולג'י מסוג שני תאי עצב נטולי אקסונים או בעלי אקסונים קצרים.
אסטרואיד 6875 Golgi קרוי על שמו.
מכתש Golgi על הירח (אנ').
שנדור סאנה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  18 באוגוסט 1868 טימישוארה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  3 במאי 1926 (בגיל 57) בודפשט, ממלכת הונגריה 
 שם לידה:  Silbermann Sándor 
 מדינה:  הונגריה 
 
שאנדור סאנה (במקור זילברמן, בהונגרית: Szana Sándor; בגרמנית: Alexander Szana;‏ 18 באוגוסט 1868 טימישוארה - 3 במאי 1926 בודפשט) היה רופא ילדים ועובד סוציאלי יהודי-הונגרי, יליד באנאט, שפעל באזור הולדתו ובהונגריה.
קורות חיים

שנדור סאנה נולד במשפחה יהודית בטימישוארה, אז טמשוואר, באימפריה האוסטרו-הונגרית. הוא למד רפואה באוניברסיטת פרנץ יוזף בקלוז' ובתום לימודיו עסק ברפואת ילדים בטימישוארה.
בשנת 1899 הקים בעירו בית חולים ליתומים ("הצלב הלבן"Weisses Kreuz") ובשנת 1900 מרפאה פדיאטרית.
סאנה היה פעיל בתחום החינוך לבריאות של הציבור, וברוח התקופה, התעניין ברעיונות האוגניקה - המדיניות ל"שיפור הגזע" או "האומה". בהשראת רעיונות אלה הקים בטימישוארה את הביטאון החודשי "Unsere Gesundheit" (בריאותנו - בשפה הגרמנית) וקידם מדיניות של "היגיינה חברתית" שלדעתו הייתה צריכה להתבצע על ידי שיפור בריאות התושבים, שיפור בריאות התינוקות, סיוע למשפחות, פרויקטים של עבודה סוציאלית.
סאנה התיישב בהמשך בבודפשט, בירת הונגריה. הוא הרצה רבות על הטיפול בתינוקות ובילדים הנטושים.
בשנים 1909–1921 הוא כיהן כרופא ראשי של בתי היתומים הממלכתיים בבודפשט וכיועץ מלכותי.
הוא נפטר בבודפשט בשנת 1926 בגיל 58.
כתבים

1892 - A vér hatása a fertőző anyagokra השפעת הדם על החומרים הספטיים
1903 - Az állami gyermekvédelem fejlesztéséről (על הטיפול בילדים במוסדות הממלכתיים)
1907 - Fürsorge für in öffentliche Versorgung gelangende Säuglinge
1916 - Die Bewertung der Säuglingssterblichkeitsziffern (הערכת מספרי תמותת הילדים)
לקריאה נוספת

Susanne Blumesberger (red.) Handbuch österreichischer Autorinnen und Autoren jüdischer Herkunft: 18. bis 20 Jahrhundert, Österreichische Nationalbibliothek, Wien K.G.Saur Verlag München 2002 ע' 1350
הערות שוליים

↑  Marius Turda  Eugenics and Nation in early 20th Century Hungary Palgrave MacMillan 2014 ע' 28
שדה משה

| --- | --- |
צילום אוויר של שדה משהצילום אוויר של שדה משה
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: לכיש
גובה ממוצע: ‎140 מטר
תאריך ייסוד: 1956
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
מוצא המייסדים: מעורב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 678 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת השפלה מוגדלת) שדה משה(למפת השפלה רגילה) שדה משה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שדה משה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שדה משה31°36′41″N 34°48′06″E﻿ / ﻿31.6112925596416°N 34.8017705459741°E﻿ / 31.6112925596416; 34.8017705459741  heמפת היישובים של מועצה אזורית לכיש (in English: Lakhish Regional Council) באדום - שדה משה בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

שְׂדֵה מֹשֶׁה הוא מושב בחבל לכיש ליד העיר קריית גת השייך למועצה אזורית לכיש. הוקם ב-1956 בסיועה של יק"א, במסגרת התנועה מן העיר אל הכפר, על אדמות הכפר הערבי הנטוש עיראק אל-מנשייה. הוא נקרא על שמו של מוריס הירש (הברון הירש) שהיה ממייסדי יק"א, ונקרא תחילה "שדה ישעיהו" על שם ישעיהו פרס.
המושב בעל צביון חילוני אבל מתגוררים בו גם תושבים שומרי מסורת.
חגיגת הבאת הביכורים במושב שדה משה, 1964
בית העם בשדה משה
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוגוסט 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588147605171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מושבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מדידה והערכה

.
במדעי החברה, מדידה היא התאמה של ערכים מספריים לתכונות או לגדלים על פי כללים.
יש שוני מהותי בין המדידות הנערכות במדעי המדויקים (כגון פיזיקה וכימיה), בין מדידות והערכות הנערכות במדעי החברה ובין מדידות והערכות הנערכות בחינוך הפורמלי. שוני זה מתבטא קודם כל בהגדרת המדידה במדעים המדויקים שהיא השוואת גודל לא מוכר לגודל מוכר (השוואה אל יחידת מידה או כפולותיה). יש גם תחומים שבהם חלק מהמדידות דומות לאלה שבמדעים המדויקים וחלק לאלה שבמדע החברה או שהמדידות בהן בעלות מאפיינים חלקיים של המדידות מהמדעים המדויקים. תחומים אלה הם מדעי הרפואה, ביולוגיה וככל הנראה גם מדעי כדור הארץ. המדידות במדעים המדויקים הן בעלות איכויות גבוהות שהחשובה בהן היא האובייקטיביות הכמעט מוחלטת שלהן. אולם לא כל גודל או תכונה אפשר למדוד או קל למדוד בסטנדרטים גבוהים כל כך. ערך זה יסביר את מאפייני המדידות במדעי החברה ובמדעי הרפואה ואת ההליכים הדרושים כדי להקנות להן איכות גבוהה עד כמה שאפשר. בנוסף יוסבר פה מושג ההערכה.
מדידה היא התהליך בו נתקבל המידע הגולמי אודות התכונה המבוקשת. תהליך המדידה מחייב כלי מדידה: מכשיר (פנימי או חיצוני למודד) המאפשר את קבלת הנתונים. כמו כן נחוצה אמת מידה: היכולת להשוות את התכונה הנמדדת להגדרה ידועה מראש. מדידה עשויה להיות מדויקת (לרוב כאשר כלי המדידה חיצוני למודד) או גסה (לרוב כאשר כלי המדידה פנימי למודד).
דוגמה: מדידת משקל היא התהליך בו מתקבל הנתון הגולמי אודות משקלו של עצם. לצורך כך משתמשים בכלי למדידת משקל, כגון מאזניים (כלי חיצוני למודד) או תחושת-כובד בעת הרמת או הזזת העצם (כלי פנימי למודד). אמת המידה עשויה, במקרה זה, להיות "קילוגרם" (מספר קילוגרמים מדויק), או ידיעה גסה בדבר "הרבה" או "מעט" קילוגרמים ביחס לנורמה כלשהי.
להערכה שתי משמעויות אפשריות:
הערכה עשויה להיות התהליך בו נקבע ערכה של התכונה הנמדדת. תהליך ההערכה אינו מובדל בהכרח מתהליך המדידה, אך הוא מחייב מעורבות אקטיבית של המעריך, ומחייב סובייקטיביות, כלומר - התבססות על נורמות וערכים השייכים למעריך.
הערכה עשויה להיות מדידה גסה.
סולם מדידה

אחת הסיבות לשוני בהגדרת המושג מדידה בין המדעים המדויקים לבין מדעי החברה הוא שמדעי החברה משתמשים ביותר סולמות מדידה מאשר המדעים המדויקים. ישנם ארבעה סולמות מדידה: שמי, סדרי, ריווחי ומנתי. המדעים המדויקים מודדים ערכים בשני הסולמות האחרונים בלבד.
אמינות לעומת חוסר הטיה

מדד בעל אמינות נמוכה הוא מדד בעל שגיאות מדידה מקריות גדולות. לשגיאות כאלה יש אותו סיכוי להגדיל ולהקטין את תוצאת המדידה. דרך מקובלת להתגברות על שגיאות כאלה היא עריכת מדידות רבות וקבלת ממוצע התוצאות שלהן כתוצאת המדידה הסופית.
בניגוד לזה, מדד בעל הטיה הוא מדד בו השגיאות שיטתיות ונוטות בעיקר להגדיל או בעיקר להקטין את התוצאה. עריכת מדידות רבות וקבלת הממוצע שלהן כתוצאה סופית לא תעזור להתגבר על ההטיה. התגברות על הטיה מחייבת הבנה של גודל ההטיה וכיוונה. לדוגמה: אם מד טמפרטורה מוטה בשתי מעלות למעלה, יש להפחית מכל התוצאות של מדידותיו שתי מעלות.
לעיתים אפשר להבין את ההטיה מתוך ניתוח התוצאות. למשל, אם מודדים את משקלם של מאה ילדים ואחרי הילד העשרים ושבע, נשפך קפה על מכשיר המדידה והחל מהילד העשרים ושמונה ממוצע משקל הילדים עולה בעשרה קילוגרם, ניתן להניח שהקפה גרם להטיה במכשיר המדידה. במקרה כזה, החל מתוצאת מדידת הילד העשרים ושמיני, יש להוריד עשרה קילוגרם מכל תוצאה ותוצאה.
הטיה וחוסר אמינות של תשובות בשאלונים יש לגלות במערך ניסויים המשווה את תשובות השאלונים לתוצאות מדידה שיש להניח שהיא אובייקטיבית יותר. לדוגמה: מיקלסן (2007) השווה שאלון על זמן השימוש היומי הממוצע במחשב בכלל ובמקלדת ובעכבר בפרט למדידות יותר אובייקטיביות של משתנים אלה (המדידות האובייקטיביות יותר עדיין לא אובייקטיביות מספיק עבור מדעים מדויקים). הוא גילה מה ההטיה ומה חוסר האמינות של שלוש השאלות: "במשך כמה שעות ביום אתה משתמש במחשב?", "במשך כמה שעות ביום אתה משתמש במקלדת?" ו-"במשך כמה שעות ביום אתה משתמש בעכבר?". לשלוש השאלות יש מידת הטיה וחוסר אמינות שונה. בניגוד לשתי השאלות האחרות, השאלה "במשך כמה שעות ביום אתה משתמש בעכבר?" התבררה כחסרת אמינות עד כדי כך עד שהמדגם הדרוש לאמינותה בסקר הוא כה גדול שמומלץ פשוט לא לשאול אותה בסקרים. שתי השאלות האחרות אמינות יותר ואם משלבים אותן בסקר, יש להביט במחקרו של מיקלסן כדי לדעת איזה ערך להחסיר מהתוצאות שלהן.
תקפות מדידות

תוקף הוא התשובה לשאלה "האם הכלי מודד את מה שהוא אמור למדוד?". על השאלה הזאת ניתן לענות בדרכים רבות ומגוונות, וממנה נגזרות כמה דרכים מקובלות להתייחסות: תוקף מבנה, תוקף תוכן, תוקף המדידה, תוקף פנימי, תוקף חיצוני ותוקף המסקנה הסטטיסטית.
ישנן מספר דרכים לתאר את היחסים בין סוגי התוקף השונים. הדרך המקובלת היא להתייחס לתוקף המבנה התאורטי של המשתנה הנמדד כאל סוג התוקף הרחב ביותר, ולסוגי התוקף האחרים כאל היבטים שונים בתיאור תוקף המבנה.
לשאלת התוקף קודמת שאלת המהימנות, ששואלת "האם בשימוש בכלי המדידה המסוים, נקבל תוצאות עקביות?". כלי שאינו מהימן אינו יכול להיות תקף, ולכן על החוקר להוכיח טרם השימוש בכלי המדידה את מהימנות התוצאות שנאספות באמצעותו.
תקפות מדידות > תקפות תוכן

תקפות תוכן (Content Validity) היא ההתאמה בין הערך שאתה מודד לבין מה שאתה מנסה לדעת. במדעי החברה והרפואה אנו מעוניינים במדידת ערכים רבים שמדידתם הישירה מסובכת או בלתי אפשרית. לכן אנו מודדים ערך אחר שאנו מאמינים שהוא קשור בהם. אמונה זו יכולה להיות מאוששת על ידי התאוריה או על ידי מחקרים קודמים אך כל זמן שאין בה ביטחון מוחלט על החוקר להעריך אותה או לבדוק אותה בניסוי.
דוגמה מוכרת לשאלות התוקף של המדידה כזו היא הבחינה הפסיכומטרית לקבלה לאוניברסיטאות שלכאורה אמורה לשקף את יכולת המועמד תלמיד להצליח בלימודי התואר הראשון שלו, אך הספר שונות כיד המקרה/יופה מדווח על ניסוי שמערער לחלוטין את תקפות התוכן שלה. התהליך של בניית התוקף, כמו כל תהליך במחקר אקדמי, הוא כזה שבנוי ממחקרים ומחקרי נגד, כאשר מבחן טוב הוא כזה שהטיעונים בעדו ונגדו הם לפחות שקולים בכמותם ובאיכותם.  
דוגמה מוכרת אחרת היא תוקפה של מדידת טמפרטורת הפה (אחרי מנוחה) כדי להעריך את חומרתו של זיהום חיידקי או זיהום נגיפי. מדידת הטמפרטורה בפה מעניינת אותנו בתור אינדיקציה בריאותית. מכיוון שידוע לנו שלעיתים טמפרטורת הגוף גבוהה ומצב הבריאות תקין, ולהפך, הרי שתוקפה של מדידה זו כאינדיקציה יחידה למצב הבריאות אינו מושלם. זאת בניגוד למדידת חום מי האמבט בו מושרות המבחנות בניסוי בביוכימיה. בניסוי בביוכימיה אנו מעוניינים בטמפרטורה כשלעצמה ולא כאינדיקציה.
מסיבה זאת נהוג להשתמש בסוללות מבחנים לצורך קבלת החלטות לגבי המשתתפים במדידה ולא להסתמך על מדד יחיד. למשל, בדוגמת המיון ללימודי תואר ראשון, הבחינה הפסיכומטרית אינה משמשת מדד יחיד, ובנוסף למבחני הבגרות היא משוקללת יחד עם מידע נוסף, לפי החלטת המחלקה האקדמית. מידע זה יכול להיות סוללת מבחנים שלמה (כמו במקרה של מבחני מו"ר ומרק"ם במיון ללימודי רפואה), ראיונות אישיים, משתנים סוציואקונומים וכולי.
תקפות התוכן של מדידת הטמפרטורה בפה כאינדיקציה לחולי היא די מוצלחת לגבר גורמי מחלות רבים אך הבנה לקויה לעובדה שמדידת טמפרטורה אינה "מדידת בריאות" עלולה לעלות למטופל שלך בחייו במקרה שהוא נדבק בגורם מחלה אלים שאינו מפתח חום גבוה. מקרה כזה מדווח בספר Smart but Feeling Dumb/Levinson. במקרה זה הגיע אל בית החולים אדם מבולבל מאוד שהנוירולוג שלח שוב ושוב אל הפסיכולוג בטענה שאם אין לו חום סימן שהבלבול שלו נובע מבעיות פסיכולוגיות ולא מדלקת קרום המוח. שגיאתו של הנוירולוג התבררה רק לאחר שכבר היה מאוחר מדי לתת לו אנטיביוטיקה.
תקפות מדידות > תקפות תוכן > תוקף נראה

תוקף נראה (Face Validity). התייחסות זו למדידה שואלת את השאלה "האם המשתתפים במדידה מרגישים שהיא תקפה". סוג תוקף זה עשוי להיתפס כלא משמעותי, משום שהוא עוסק בחוויה הסובייקטיבית של הנמדדים, אך למעשה, הוא אחד מסוגי התוקף החשובים ביותר. מבחן בעל תוקף נראה נמוך לא יעבור את מבחן השימוש הציבורי בו, וגם אם הוא עומד בסוגי מבחני התוקף והמהימנות האחרים, הסיכוי להשתמש בו בפועל - נמוך.
תקפות מדידות > סוגי תקפות אחרים

סוגי תקפות אחרים קשורים לתקפותן של מסקנות מחקריות ולא לתקפות המדידות.
מקצועות וענפי מדידה במדעי החברה והרפואה > הערכה ומדידה פורמליות

מדידה פורמלית היא תהליך שבו מתקבל תיאור כמותי של תכונה או יכולת מסוימת. לדוגמה, לצורך מדידה פורמלית של ביצועי תלמיד במטלה מסוימת (מבחן, עבודה וכו'), נציין מספרים שנבחרו לפי כללים מסוימים המעידים על ביצועי התלמיד במטלה האמורה.
הערכה פורמלית היא מונח כולל לקבלת מידע, למשל אודות הלמידה של תלמיד והשיפוט לגבי התקדמותו בלימודים.
מקצועות וענפי מדידה במדעי החברה והרפואה > מדידה בשירותים חברתיים

מדידת תוצאות בשירותים חברתיים היא הערכה שיטתית אשר נועדה לענות על השאלות: האם, באיזו מידה ועבור מי הושגו השינויים שבמוקד תהליך ההתערבות או תוכנית הפעולה. במילים אחרות, מדידת התוצאות מאפשרת מענה לשאלת מועילּות התוכנית עבור משתתפיה. אמצעי ההערכה האפשריים מגוונים, ונעים ממדידה בכלים סטנדרטיים, כגון שאלונים וראיונות מובנים, ועד לדרכים יצירתיות, כגון ציור או משחק. אפשר לערוך מדידה איכותנית או כמותית. מדידה כמותית מאפשרת גם איגום של נתונים מלקוחות שונים והשוואה לפי חתכים שונים של מאפיינים וצרכים לצורך זיהוי מגמות, גיבוש מדיניות ופיתוח מענים מתאימים. מדידת תוצאות מחייבת תמיד ניטור אחר יישום התפוקות וזאת כדי לבסס קשר בין ההתערבות לבין שינויים שחלו בעקבותיה. מדידת תוצאות ההתערבות או התוכנית יכולה להיעשות כחלק מהמהלך עצמו, ולשרת גם את תהליך שינוי. מדידת תוצאות יכולה להיעשות גם עבור תוכנית לשינוי ברמת הארגון. למשל, ניתן למדוד באיזו מידה חלה הפחתה בשחיקת העובדים או גבר התיאום ושיתוף הפעולה בין הגורמים המטפלים.
קיימים ארבעה תנאים מקדמים המעכבים תהליך של מדידה והערכה: המידה בה יש עניין במדידה והערכה בקרב אנשי המקצוע ביחידה, המידה בה יש אקלים ארגוני התומך במדידה והערכה, המידה בה יש תשתיות התומכות בלמידה והערכה, המידה בה יש תנאים מערכתיים אשר מקדמים תהליכי מדידה והערכה.
מקצועות וענפי מדידה במדעי החברה והרפואה > פסיכומטריה ותועלתה הרפואית והחברתית

פסיכומטריקה היא תורת המדידות בפסיכולוגיה. רוב המדידות בתחום זה נעשות על ידי מילואי שאלונים. דוגמאות למדידות פסיכומטריות מפורסמות: בחינות IQ (מנת משכל) הנותנות הערכה לאינטליגציה של הנבחן ובוחן כתמי הדיו של רורשאך שבודק יצירתיות ושפיות.
מבחנים פסיכולוגיים נועדו לסייע במשימות שבהן נדרש איתור אנשים המתאימים למשימה מסוימת, כגון:
מציאת עובדים המתאימים לאיוש משרה מסוימת,
מיון חיילים ליחידות צבאיות.
מיון מועמדים ללימודים אוניברסיטאיים, באמצעות הבחינה הפסיכומטרית.
מטרה נוספת של הפסיכומטריקה היא אבחון מחלות ולקויות נוירולוגיות ופסיכיאטריות, שטרם נמצאו להן כלי אבחון ומדידה מוצלחים מתחום מדעי הטבע. דוגמאות מנוירולוגיה: נכון לינואר 2008, ליקויי הלמידה הספציפיים, הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות ורוב תסמונות הקשת האוטיסטית מאובחנות באופן פסיכומטרי. מקצועות פרא-רפואיים, כגון אספקת טכנולוגיה מסייעת עשויים גם הם להיעזר במבחנים מתחום הפסיכומטריה כגון "מדד קבק לשינוי איכות החיים בעקבות שימוש בפריט ציוד טכנולוגיה מסייעת".
מידת הצלחתן של בחינות פסיכומטריות במשימת הניבוי המוטלת עליהן נמצאת בבחינה מתמדת, ולעיתים שנויה במחלוקת. מדידת התוקף והמהימנות של המבחן היא תהליך שנשען על גוף מחקרי תאורטי, ומתבסס על שימוש בכלים ושיטות סטטיסטיות.
מקצועות וענפי מדידה במדעי החברה והרפואה > מדידות גסות

מדידות הנעשות מהר, אינן דורשות הכשרה מיוחדת ואינן מדויקות במיוחד. מדידות כאלה עשויות להיות מועילות מאוד. דוגמאות:
מדידות גסות בטראומטולוגיה (תורת החבלות) ובטיפול נמרץ כגון מדד גלאזגו לחוסר הכרה והמדדים לעומק ושטח כוויה יכולים לספק בתוך שניות מידע שקובע את טקטיקת ההחייאה. מדידה מדויקת יותר תיתן תוצאות מאוחר מדי.
מדידות גסות שאין להן תחליף כמו מדידת עוצמת כאב על ידי הדרישה שהמטופל ידרג את עוצמת הכאב שהוא חש בין 0 לבין 10 או הפעלת צוות מריחים לקביעת עוצמת מטרד ריח. צוות מריחים מורכב מחמישה אנשים בעלי חוש ריח מוצלח המנוסים בדירוג מטרדי ריח שכל אחד מהם נותן ציון בין 0 לחמש לרמת הסרחון במקום מסוים. בניגוד לריכוז חומר כימי באוויר, למידת המטרד של החומר אין מדידה אחרת.
ראו גם

מדידה במדעים המדויקים
מדדים לבדיקות אבחון ברפואה
מדד בסטטיסטיקה וכלכלה
הערכת ביצוע
שאלון
הערכה לשם למידה
לקריאה נוספת

יצחק פרידמן, מדידה והערכה של תוכניות חברתיות וחינוכיות, הוצאת מכון הנרייטה סולד, 2004.
Trochim, W.: The Research Methods Knowledge Base, 2e. Atomic Dog Publishing. 2001
הערות שוליים

↑  Mikkelsen, S., Vilstrup, I., Lassen, C.F., Kryger, A.I., Thomsen, J.F., Andersen, J.H.: Validity of questionnaire self-reports on computer, mouse and keyboard usage during a four-week period. Occupational and environmental medicine 64(8):541-7, 2007.
1 2  ד"ר טל ארזי ורינת פורסטנברג, המדריך האינטגרטיבי לחשיבה תוצאתית, באתר מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל, ‏2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560304005171  BnF: cb11975815r (data)  GND: 4071034-8  LCCN: sh85045926  NKC: ph205091
חוות תנינאים

חוות תנינאים
תניני יאור בחוות התנינאים Djerba
אליגטורים בחמת גדר, חוות תנינאים ישראלית, שמטרתה תיירותית
תניני היאור בחוות התנינאים הישראלית קרוקולוקו, שמטרתה תיירותית ומסחרית
חוות תנינאים היא חווה חקלאית שבה מגדלים תנינאים כגון תנינים, גוויאלים, אליגטורים וקיימנים. ישנן חוות המתמקדות בגידול מין אחד בלבד ואחרות מגדלות מספר מינים, וכן חוות שהן חלק מגן חיות גדול יותר. רוב חוות התנינאים הן מסחריות ומטרתן גידול תנינאים כדי לקצור את עורם לתעשיית העורות ואת בשרם הנחשב למעדן. כיום רוב עורות התנינאים מגיעים מחוות שכאלה ולא מציד, ובכך עיקר תרומתן לשימור התנינאים. ישנן חוות שנועדו גם למטרות שימור וחינוך, הן כוללות גרעיני רבייה להגדלת אוכלוסיות התנינאים בטבע ומאפשרות ביקורים בחווה בהם לומדים המבקרים על התנינאים, אורחות חייהם וחשיבותם האקולוגית. חוות התנינאים מהוות גם אטרקציה תיירותית וחלק לא קטן מהכנסותיהן מגיע מתיירים המבקרים בחוות וצופים בתנינאים (אטרקציה פופולרית היא האכלת התנינאים על ידי עובדי החווה).
ישנם מספר מקורות לתנינאים בחוות:
מביצים שנאספו בטבע ונלקחו לחווה, שם בקעו.
תנינאים שנתפסו בטבע ונלקחו לחווה. בפרט, חוות תנינאים מהוות פתרון לתנינאים שתקפו בני אדם (לרוב מדובר בפרטים גדולים ומרשימים) ומאפשרות את הגלייתם לחווה במקום להרגם.
הרבייה בתוך החווה.
שתי הדרכים הראשונות, של איסוף ביצים ותפיסת תנינאים, מנוטרות ומבוקרות על ידי הרשויות המקומיות והעולמיות, שכן לפי אמנות שונות, בהן אמנת CITES, רוב התנינאים הם חיות מוגנות ואסור לצודן. עם זאת, ציד בלתי-חוקי של תנינאים ומכירתם לחוות תנינאים עדיין קיים. לעיתים קרובות, חלק מהתנינאים בחווה מוחזרים לטבע וזאת על מנת לשמר את התנינאים בטבע ולהבטיח את המשך קיום המינים השונים באמצעות ביסוס אוכלוסיות בריאות, מגוונות גנטית ומרובות פרטים.
באופן עקרוני, קיימים שני סוגים של חוות תנינאים. חוות מהסוג הראשון (Farms) מוקמות בעזרת מאגר יסודי של תנינאים שנלקחו, במצב הרצוי, מאזורים שונים המבודדים זה מזה. עם זאת, על מנת לרענן את המגוון הגנטי של תנינאי החווה, מדי תקופה מובאים לחווה תנינאים חדשים. חוות מהסוג השני (Ranches) מתבססות על לקיחתם של ביצים ותנינאים צעירים מהטבע. שיעורי הרבייה של התנינאים בשבייה גבוהים - ופרטים שנתפסים בבר ומובאים לחווה מתרבים בדרך-כלל כל שנה. בקיומן של החוות נעוצים כמה יתרונות: מתן מענה לביקוש בעורות תנינאים, תוך צמצום משמעותי של מספר התנינאים הנלקחים מסביבתם הטבעית; מניעת הכחדתם של מספר מינים; ולבסוף - הגישה הנוחה לתנינאים שבחוות סייעה לחקר התנהגותם בשבייה והשלכתה של האחרונה, במידה מסוימת, על התנהגותם בבר ועל תפקידם האקולוגי.
יש לציין שהתנינאים אינם מבויתים או מאולפים למרות גידולם בחווה, ובשל אופיים הפראי והיותם טורפי-על, בהגיעם לבגרות הם מהווים סכנה לעובדי החווה ולכל מי שלא מטפל בהם בזהירות. לשם כך, עובדי החווה נוקטים במשנה זהירות ונשמעים להוראות בטיחות קפדניות כדי למנוע פציעות ותאונות. למרות זאת, מדי פעם נהרגים בני אדם על ידי תנינאים בחוות שכאלה.
חוות תנינאים בישראל

בישראל ידועות 3 חוות תנינאים:
חוות התנינים בחמת גדר, בה יש כיום תנינאים משלושה מינים: תנין היאור, אליגטור אמריקני, וגוויאל הודי.
חוות פצאל בבקעת הירדן. החווה נוסדה כאטרקציה תיירותית אך משנחלה בכך כישלון (עקב אירועי האינתיפאדה השנייה) הסבה את ייעודה לקצירת עור התנינים לתעשיית האופנה. בעקבות איסור שהטיל המשרד להגנת הסביבה על הריגת תנינים בשבי, נסגרה החווה - אך לא נמצא פתרון ללמעלה מ-1,000 תנינים שחיים בה ומתרבים מדי שנה.
חוות קרוקולוקו בערבה. בחווה גדלים כ-2,000 תניני יאור, רובם צעירים. החווה כוללת תנין יאור בוגר באורך של למעלה מ-5 מטר ומציעה סיורים מודרכים בהם ניתן ללטף תנינים קטנים וצעירים.
למרות שהחוות בפצאל וקרוקולוקו מוכרות תנינים לפרנסתן הן גם מהוות אטרקציות תיירותיות ומאפשרות לתיירים לבקר בהן, לצפות בתנינאים (לעיתים קרובות גם בשעות ההאכלה) וללמוד על אורחות חייהם. חוות התנינאים בחמת גדר היא בעיקר אטרקציה תיירותית הידועה בכמות ובמגוון הרב של התנינאים שבה (תנין היאור, אליגטורים, קיימנים וגוויאלים) ומהווה את אחד מסמלי האתר.
חוות תנינאים נוספות

בעולם ידועה חוות האליגטורים סנט אוגוסטין (St. Augustine Alligator Farm Zoological Park) שבפלורידה, ארצות הברית, שהוקמה כאטרקציית תיירות ובהמשך התרחבה לגן חיות המתמחה בתנינאים.
בנק התנינים של מדרס (Madras Crocodile Bank, (אנ')) היא חוות תנינאים הודית המתמחה בחינוך, מחקר ושימור מיני תנינאים וזוחלים אחרים. היא החלה בשימור תנין הביצות, תנין הים וגוויאל הודי וכיום היא כוללת כ-14 מיני תנינאים מרחבי העולם (בהם תנין היאור) וזוחלים נוספים בהם צבים ונחשים, בסך הכל כ-2,500 פרטים. החווה כוללת גן חיות, מרכז מידע ותחנות מחקר.
בחוות התנינים של סמוט פרקן (Samutprakarn Crocodile Farm and Zoo) שבסמוט פרקן, תאילנד, המהווה גם גן חיות, ישנן תצוגות של אומני לחימה המנסים לרקד ליד מלתעות התנינים מבלי להינשך, פעלול שנכשל לעיתים וגם גרם למות האומנים. כמו כן היו כמה מקרים של מבקרים שקפצו לכלוב כדי להתאבד והצליחו.
בחוות התנינים Crocosaurus Cove שבאוסטרליה, האטרקצייה המרכזית היא לצלול בתוך גליל שקוף מזכוכית משוריינת ולצפות מתחת למים בהאכלתו של תנין ים באורך של למעלה מ-5 מטר.
לקריאה נוספת

מייקל גרלוק (Michael Garlock),‏Killer Gators and Crocs: Gruesome Encounters from Across the Globe, הוצאת Globe Pequot Press, 2006.