stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טוני פריסל
הערות שוליים

1 2 3 4  ביוגרפיה באתר JewelryAccessories.com
↑  Toni Frissell Collection: Prints and Photographs Division, באתר ספריית הקונגרס
↑  Toni Frissell - Women Come to the Front  באתר ספריית הקונגרס
1 2  Toni Frissell Collection: Photographs and papers באתר ספריית הקונגרס
↑  Toni Frissell, 81, Dies; A Noted Photographer, באתר הניו יורק טיימס, 20 באפריל 1988
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 119284707  ISNI: 0000 0000 6677 5678  LCCN: n89604733  NLA: 35603364  NTA: 145568970  PIC: 9637  RKD: 29559  SELIBR: 305688  SNAC: w6w11v39  Trove: 1011235  ULAN: 500000977  VIAF: 52495647   WorldCat (עם VIAF): 52495647
יחסי דומיניקה–ספרד

| יחסי דומיניקה–ספרד |
| --- | --- |
דומיניקה: ספרד


דומיניקה: ספרד
שטח (בקילומטר רבוע)
751: 505,370
אוכלוסייה
66,009: 47,898,410
תמ"ג (במיליוני דולרים)
654: 1,580,695
תמ"ג לנפש (בדולרים)
9,908: 33,001
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: מונרכיה חוקתית

יחסי דומיניקה–ספרד הם היחסים הדו צדדיים בין שתי המדינות.
היסטוריית היחסים

כריסטופר קולומבוס הגיע לדומיניקה ב-3 בנובמבר 1493, כאשר היה האי הראשון שהתגלה בנסיעתו השנייה לאמריקה. השם שקיבל האי נגזר משמו של יום השבוע שבו גילה אותו, ביום ראשון (בספרדית: Domingo). ספינות ספרדיות הגיעו לעיתים קרובות במהלך המאה ה-16, אך התנגדות עזה מצד הקריבים הסיגה את ספרד ממאמציה להתיישב שם.
היחסים הדו-צדדיים מרוכזים במסגרת חברותה של דומיניקה בארגונים בינלאומיים, בפרויקטים של שיתוף פעולה בהיקף אזורי ובחילופי מועמדות בארגונים רב-צדדיים. שיתוף הפעולה מתועל באופן כללי באמצעות הקרן המשותפת של ספרד עם הקהילייה הקריבית של הסוכנות הספרדית לשיתוף פעולה בינלאומי בפיתוח, המפעילה פרויקטים אזוריים. אף על פי שאף פרויקט ספציפי לא מפותח על האי עצמו, המטרה היא שדומיניקה תהנה מפרויקטים בהיקף אזורי, כגון מרכז CEATA למצוינות עבור טכנולוגיה מתקדמת בחקלאות, הממוקם בג'מייקה.
בשנת 2008 חתמה מזכירות ארגון מדינות המזרח הקריבי (OECS) על הסכם עם בית הספר הספרדי הדיפלומטי לייעץ על היווצרות הקריירה הדיפלומטית ועל שירות החוץ של המדינות החברות ב-OECS.
בחודש דצמבר 2009, אישרה מועצת השרים מענק בסך 50,000 יורו לתמיכה בהקמת בית ספר דיפלומטי עתידי של ה-OECS ושירות חוץ משותף עתידי של המזרח הקריבי.
ייצוג

לדומיניקה אין שגריר תושב בספרד, וזו מיוצגת בה באמצעות שגרירות דומיניקה בבריטניה.
לספרד אין שגריר תושב בדומיניקה, ושגרירות ספרד בקינגסטון, ג'מייקה מוכרת למדינה זו. בנוסף, לספרד יש קונסוליה בדומיניקה.
איבר על שבב

ריאה על שבב
איבר על שבב (באנגלית: Organ-on-a-chip; או בקיצור OC) הוא התקן קטן במיוחד המשמש כלי מחקרי המדמה פעילות פיזיולוגיות של איבר או שילוב של כמה איברים. השבב הוא מצע קשיח בעל מספר שכבות הכולל תרבית תאים ומערכות הובלה מיקרופלואידיות תלת־ממדיות.
איבר על השבב הוא ענף בהתפתחות האבולוציונית של מערכות הבנויות על שבבים העשויים ממצעים קשיחים. פיתוח השבבים החל בתחום תעשיית המוליכים למחצה והמיקרואלקטרוניקה עבור אל מערכות אלקטרו-מכניות על שבבים (MEMS) ובהמשך מערכות המשלבות חומרים ביולוגים במערכות אלקטרו-מכניות (Bio-MEMS) ולאחר מכן פיתוח תהליכים מעבדתיים על שבבים- "מעבדה על שבב" (LOC). "איבר על שבב" הוא צעד נוסף בהתפתחות זאת, המשלב את תחומי ה"מעבדה על שבב" והביולוגיה התאית, הכולל את יתרונותיהם של ניסויים במבחנה (in vitro) וניסויים בסביבה החיה (in vivo) גם יחד. מחד, תכנון נכון של השבב מאפשר לדמות את פעילות האיבר באורגניזם השלם באופן מדויק. מאידך, הוא מאפשר ביצוע מחקר פיזיולוגי על איבר ספציפי, המבודד מהשפעות בלתי רצויות מבחינה מחקרית, דבר שקשה לבצעו באורגניזם השלם. תקוות מפתחי הטכנולוגיה היא ששבבי OC יוכלו בעתיד להחליף חיות מעבדה בתהליכי פיתוח תרופות ובדיקת רעלנים.
שבבי OC נמצאים במוקד של מחקרים ביו-הנדסיים רבים, ובמיוחד בתחום ה-Bio-MEMS. בספרות המדעית פורסמו לא מעט מחקרים המתארים מידול של תפקוד-איברי על שבבי OC. האיברים שהודמו עד היום כוללים: לב, ריאה, כליה, עורק, עצם, סחוס, עור, כבד, עין, מוח ועוד.
עם זאת, התחום עדיין בתחילת פיתוחו, וישנן גישות ושיטות שונות בתכנון ואופן ייצור השבבים הללו. לפיכך צפוי תהליך ממושך עד לקבלת תוצר מוגמר שיפעל כראוי. בנוסף, דבר המקשה על תכנון שבבי דימות מדויקים הוא שנדרש ידע רב לגבי תגובת האיבר לאינספור מצבים וגירויים שונים. עם התקדמות ההבנה של התפקוד האיברי בחיה השלמה יוכלו להמשיך ולשכלל את מערכות ה-OC על מנת שידמו את האיברים בצורה נכונה יותר.
תיאור השיטה

מערכות איבר על שבב נועדו לדמות את הפעילות הביוכימית, המכנית ואף הפיזיולוגית של איברים אנושיים. יתירה מזו, ניתן לייצר מספר שבבים, המדמים כל אחד פעילות של איבר שונה ולחבר ביניהם כדי לדמות סביבה טבעית שבה מתקיימת אינטראקציה בין איברים שונים. פסגת השאיפות של שיטה זו היא ליצור "אדם על שבב" שיכלול בתוכו מערכת של צ'יפים המדמים את כל איברי האדם ואת היחסים ביניהם. השיטה מיושמת במערכות ממוזערות שפותחו מתחילה בתחום ה"מעבדה על שבב", כלומר, שבבים המבצעים אנליזה או מספר אנליזות מעבדתיות. שבבים אלו בנויים ממצע קשיח (כגון, פולימרים, זכוכית או צורן) והם כוללים מכלים (chambers) שבהם ניתן לגדל תרבית רקמה תלת-ממדית.
כדי לקיים תרבית רקמה לזמן ממושך, יש צורך באספקה מתמשכת של נוטריינטים ובסילוק פסולת. תהליכי ההובלה הללו נעשים בעזרת צינוריות מיקרופלואידיות, המובילות חומרים בנפחים מזעריים של נוזל בתוך השבב. הזרימה בצינוריות יכולה להיות קבועה או מבוקרת ומווסתת בעזרת מפסקים מכניים. יתרון הזרימה הקבועה הוא פשטות יצירת המערכת, ולעומת זאת, הוספת מפסקים מקנה מורכבות וגמישות למערכת הניסויית.
יתרונות השיטה

מעבדה על שבב
המידות הקטנות של השבב מאפשרות חיסכון בעלות הייצור ומאפשרות קלות רבה בניוד ההתקן.
הנפחים הקטנים במערכת המיקרופלואידית מאפשרים חיסכון ניכר בכל החומרים אשר בהתקן ומפחיתים את כמות הפסולת שיש לסלק ממנה. השימוש בכמויות חומר קטנות חשוב במיוחד בניסויים שבהם נעזרים בחומרים מסוכנים לחוקר ולסביבה או חומרים יקרים במיוחד.
בהזרמת נוזלים בנפחים קטנים מתקבלת זרימה שכבתית (למינארית), המונעת ערבול של הנוזל. תכונה זו מאפשרת לנוזלים לזרום במהירות וגם לשמור על זרימה קבועה לאורך צינוריות ההובלה ובתרבית הרקמה במהלך הניסוי. בנוסף לכך, היא מאפשרת ליצור שינויים חדים (יצירת פונקציית מדרגה) ברמתו של חומר כימי מסוים במערכת על ידי התחלת או הפסקת הזרמתו באופן פתאומי. יכולת שליטה זו שימשה למחקר ביולוגי מתקדם בתחומים מגוונים. לדוגמה: תנועה תאית בתגובה לגירוי כימי, התמיינות תאי גזע, הכוונת שלוחות תאי עצב, מעבר אותות בתוך התא, והתפתחות תאית.
המזעור של הרכיבים אשר בתוך השבב מאפשר לדחוס כמות גדולה של רכיבים בהתקן ולחבר ביניהם כדי לקבל תכלול ומקבול של תהליכים, כפי שקורה באיברים רבים.
מערכת תלת-ממדית מתקדמת

לתרביות רקמה תלת-ממדיות יתרון גדול לעומת תרביות דו-ממדיות. חופש התאים להתארגן בצורה תלת־ממדית בתיווך המטריצה הבין-תאית מאפשר ליצור אינטראקציות בין תאיות ולעצב את מבנה הרקמה. כך מתאפשרת רמה נוספת של התמיינות תאים וארגון הרקמה. עם זאת, גם לתרביות הרקמה התלת-ממדיות המפותחות ביותר ישנן מגבלות ואינן יכולות לדמות היבטים שונים של איבר אמיתי. היבטים אלו כוללים ממשקים בין רקמות, שינויים הדרגתיים בריכוזי כימיקליים לפי זמן ו/או מיקום ברקמה, מיקרו-סביבות בעלות פעילות מכנית (כמו כלי דם בעלי יכולת התכווצות והתרחבות) והשפעות הדדיות בין איברים. מכאן החשיבות לשיטת "איבר על שבב" אשר נועדה להתגבר על מגוון החסרונות הקיימים בתרביות רקמה מחד ובחיה השלמה מאידך.
אדם על שבב

כיום ישנם, כאמור, מספר רב של סוגי "איבר על שבב” המחקים פעילות של איבר או יחידה פונקציונלית של איבר. מערכות כאלה, בהיותם מודלים סבירים לפעילות כלל-איברית, לוקים בחסר במחקר של השפעות כלל-גופיות, למשל, השפעות פרמקולוגיות או טוקסיקולוגיות של חומרים ביוכימיים על כלל מערכות הגוף.
קבוצות מחקר רבות פועלות לבניית התקן של תרבית תאים בעלת מערכת מיקרופלואידית רב-ערוצית ותלת־ממדית המחולקות למיקרו-נישות. כל מיקרו-נישה כזאת תכיל תרבית או כמה תרביות תאים המדמות איבר בגוף.
עם התקדמות הפיתוח של שבבי "אדם על שבב”, יהיה כלי מחקרי שיאפשר לבחון את ההשפעות הישירות של איבר אחד על איבר אחר במחקר רפואי. בנוסף, החזון במחקר ופיתוח תרופות, הוא לפתח מערכת אנליטית שתדע לסרוק מגוון חומרים תרופתיים ותוכל לגלות את החומר אשר משפיע באופן מקסימלי על איבר המטרה ובו בזמן גורם לתופעת לוואי מינימליות. כיום חברות תרופות נמנעות מלהשתמש בסוגים שונים "איבר על שבב” עקב החיסרון של הדמיה כלל-גופית.
אחת הבעיות המרכזיות במערכות "אדם על שבב” היא שמורכבות הפיתוח שלהן גדלה באופן מעריכי ביחס לאמינות הדימות שלהן. אחד מהתורמים לקושי בפיתוח הוא הצורך לפתח מערכות דימות דינאמיות, כגון מערכת "דם", שצריכה לאפשר זרימת נוזל והפרעות מכניות בו זמנית. וכפי שאמר חוקר מאוניברסיטת מישיגן: "כל דבר שדורש שליטה דינמית ולא רק סטטית הוא פשוט אתגר".
העתיד – המרת ניסויים בבעלי חיים במחקר על שבבים

בשלבים המוקדמים של פיתוח תרופות, הדרך היחידה לחקור השפעות פרמקוקינטיות של תרופות היא בחיות מודל. עם זאת, ניסויים בבעלי החיים הם ארוכים, יקרים ואף שנויים במחלוקת מבחינה מוסרית. לדוגמה, במודלים של בעלי חיים, לעיתים קרובות החיות חשופות לשיטות מכניות או כימיות המדמות פציעות. בנוסף לכך, ישנן חששות ביחס לתקפותם של הניסויים בחיות מודל, בשל הספק ביחס ליכולת לבצע השלכה מהן לאדם.
יתר על כן, מודלים של בעלי החיים מציעים שליטה מאוד מוגבלת במספר משתנים בודדים, והניסיון לדלות מידע ספציפי מתוך הרעש במערכת זו הוא תהליך מסורבל וארוך.
הפיתוח של ביו-שבבים, מבוססי-MEMS ועקרונות מיקרופלואידיים, המדמים תגובות ברמות מורכבות של איברים ומערכות פתולוגיות, יכול לחולל מהפכה בתחומים רבים, כולל בתחומי הטוקסיקולוגיה, הפרמצטיקה והקוסמטיקה, המסתמכים על ניסויים בבעלי החיים ומחקרים קליניים.
בעתיד, עם פיתוח שבבים מורכבים יותר וזולים יותר, יש תקווה שהם יחליפו את הצורך בניסויים בבע"ח.
ראו גם

ביוננוטכנולוגיה
ביו-שבב
ננו רפואה
מעבדה על שבב
מיקרופלואידיקה
יחסי ברזיל–גרמניה

| יחסי ברזיל–גרמניה |
| --- | --- |
ברזיל: גרמניה


ברזיל: גרמניה
שטח (בקילומטר רבוע)
8,515,770: 357,022
אוכלוסייה
212,477,576: 84,270,844
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,173,666: 4,456,081
תמ"ג לנפש (בדולרים)
10,230: 52,878
משטר
רפובליקה פדרלית דמוקרטית: רפובליקה פדרלית חוקתית
שגרירים
מריו ויללווה: גאורג ויטשל
בין הרפובליקה הפדרלית של ברזיל לבין הרפובליקה הפדרלית של גרמניה קיימים יחסים דיפלומטיים. היחסים בין שתי המדינות כוננו ב-1824.
ברזיל מחזיקה שגרירות בברלין ו-9 קונסוליות בערים אאכן, דיסלדורף, פרנקפורט, המבורג, הנובר, היידלברג, מינכן, נירנברג, ובשטוטגרט. ולגרמניה יש שגרירות בברזיליה ו-19 קונסוליות בערים אנאפוליס, בלם, בלו הוריזונטה, בלומנאו, קויאבה, קוריטיבה, פורטלזה, ז'וינווילי, מנאוס, נאטאל, פורטו אלגרה, רסיפה, ריביראו פרטו, ריו דה ז'ניירו, רולנדיה, סלבדור, סנטוס, סאו פאולו, ובוויטוריה.
היסטוריה > ראשית היחסים: 1824-1914

היחסים בין שתי המדינות כוננו ב--1824, כאשר מתיישבים גרמנים התיישבו במדינת ריו גרנדה דו סול. ב-1825 פרוסיה הכירה בעצמאות ברזיל וב-1826 הוקמה קונסוליה ברזילאית בהמבורג.
ב-1859 הוציאה פרוסיה צו רשמי, בשם צו הייט (Heydt Rescript) האוסר על תעמולה למען הגירה לברזיל, עקב יחס רע (mistreatment) למתיישבים הגרמנים במדינת סאו פאולו. הצו פגע במהגרים הפוטנציאליים לברזיל מפרוסיה, והחל משנת 1871, בכל גרמניה. הצו בוטל רק בשנת 1896. ב-1900, ז'וזה פרניוס, ברון ריו ברנקו נשלח לברלין, על מנת לייצג את ברזיל בגרמניה.
היסטוריה > מלחמת העולם הראשונה: 1914-1918

במהלך מלחמת העולם הראשונה, השעתה ברזיל את יחסיה עם הקיסרות הגרמנית וב-27 באוקטובר 1917, הכריזה ברזיל מלחמה על הקיסרות, בעקבות הטבעת אניות סחר ברזילאיות בידי צוללות גרמניות חודשיים לפני כן.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה: 1939-1945

לאחר פלישת גרמניה הנאצית לפולין ב-1939, ברזיל הכריזה על עצמה כמדינה נייטרלית. ביולי 1942 הוטבעו שלוש עשרה ספינות סוחר ברזילאיות בידי צוללות גרמניות. כתגובה למתקפות, החליט נשיא ברזיל, ז'טוליו ורגאס, שלא לנקוט בצעדים נוספים[דרושה הבהרה] נגד מדינות הציר, כדי להימנע מסחף שיוביל למעורבות ישירה במלחמה. עם זאת, לאחר שבאוגוסט 1942, הטביעה שוב צוללת גרמנית 5 כלי שיט, הדבר הוביל לכעס רב בברזיל, ובריו דה ז'ניירו החלו אנשים בפעולות נקמה כנגד בעלי עסקים ממוצא גרמני. עמדתה הפסיבית של הממשלה לא היה בה די כדי להרגיע את הרוחות הסוערות ולבסוף הכריזה ברזיל מלחמה על מדינות הציר ב-22 באוגוסט 1942. בעקבות זאת, הקימה ברזיל את כוח המשלוח הברזילאי, שלחם בחזית האיטלקית במלחמה.
היסטוריה > אחרי המלחמה: 1945-היום

ביולי 1951, לאחר מלחמת העולם השנייה, היחסים בין שתי המדינות חודשו, ונבנתה שגרירות גרמנית בריו דה ז'ניירו.
שנת 2013 הייתה שנת גרמניה בברזיל.
בשנת 2015 ביקרה קנצלרית גרמניה אנגלה מרקל בברזיל עם שבעה שרים וחמש מזכירות מדינה גרמניות על מנת להתחיל בהליך "ייעוץ בין-ממשלתי" (consultas intergovernamentais) בין שתי המדינות. גרמניה שומרת על מערכת יחסים כזו עם שבע מדינות אחרות (צרפת, איטליה, ספרד, פולין, ישראל, רוסיה, סין והודו). הייעוץ הבין-ממשלתי הבא עתיד להיערך בשנת 2017.
יחסים ספורטיביים

במונדיאל 2014 ניצחה נבחרת גרמניה את נבחרת ברזיל במשחק מינייראסו 7-1. לאחר המשחק גרמניה זכתה בגביע העולם בכדורגל לאחר ניצחון נוסף על ארגנטינה. לאחר המשחק כמה שחקנים בנבחרת ברזיל הכריזו על סיום דרכם במדי ברזיל, בהם השוער של הנבחרת.
שגרירים

מאז ה-2 בספטמבר 2016, השגריר הגרמני בברזיליה הוא גאורג ויטשל (גר'). מאז 2016, השגריר הברזילאי בברלין הוא מריו ויללווה (פו').
ראו גם

יחסי גרמניה–ישראל
הקיסרות הגרמנית במלחמת העולם הראשונה
יחסי דרום סודאן – סודאן

| יחסי דרום סודאן – סודאן |
| --- | --- |
דרום סודאן: סודאן


דרום סודאן: סודאן
שטח (בקילומטר רבוע)
644,329: 1,861,484
אוכלוסייה
12,087,343: 51,160,087
תמ"ג (במיליוני דולרים)
11,998: 109,327
תמ"ג לנפש (בדולרים)
993: 2,137
משטר
רפובליקה נשיאותית: רפובליקה פדרלית

יחסי דרום סודאן–סודאן הם יחסים דיפלומטיים דו-צדדיים בין הרפובליקה של דרום סודאן לבין הרפובליקה של סודאן. שתי המדינות חולקות גבול מדיני שאורכו 2,158 קילומטרים.
היסטוריה

בשנת 1955 פרצה בסודאן מלחמת אזרחים בין הדרום הנוצרי לצפון המוסלמי. המלחמה נמשכה 17 שנים והסתיימה עם חתימת הסכם אדיס אבבה . בהסכם נקבע כי ח'רטום מבטיחה ליצור אוטונומיה באזור דרום המדינה, כמו גם הקמת צבא בו יהיו מספר שווה של קצינים בצפון ובדרום. ערבית הוכרה כשפה הרשמית היחידה בסודאן, ואנגלית קיבלה מעמד של שפה רשמית בדרום המדינה. בשנת 1983 פרצה מלחמת האזרחים הסודאנית השנייה, העמים הלא-ערבים בדרום המדינה התקוממו בגלל אי הסכמה עם מדיניות האסלאמיזציה אותה נקט נשיא סודאן, ג'עפר נומיירי. האוטונומיה של דרום סודאן חוסלה וזה היה כרוך במחאה על האוכלוסייה המקומית ועל הקמת הצבא העממי לשחרור סודאן שהחל להילחם למען עצמאות האזור. על פי הערכות שונות, בין 1.5 ל-2 מיליון תושבים בדרום סודאן מתו במלחמת האזרחים, כ-4 מיליון תושבים הפכו לפליטים. בינואר 2005 חתמו צדדי הסכסוך על הסכם נאיבאשה בקניה, לסיום הסכסוך. על פי ההסכם, סודאן התחייבה לערוך משאל עם לעצמאות בדרום סודאן, ואם תצליח, להכיר בעצמאות שטח זה. משאל העם נערך בינואר 2011, כמעט 99% מתושבי דרום סודאן הצביעו בעצמאות מח'רטום.
היחסים בין המדינות החלו רשמית ב-9 ביולי 2011, מיד לאחר שהממשלה בח'רטום הכירה בעצמאות השטחים הדרומיים. עם זאת, המלחמה בין הצפון לדרום, שהובילה לחלוקת סודאן, התחדשה עד מהרה. הסכסוך נגרם על ידי שטחי גבול עתירי נפט, כמו גם מחלוקות על תשלום מעבר נפט מדרום סודאן הנושא באמצעות שטחה של סודאן, שם מתרכז זיקוק נפט. במהלך המלחמה מתו כ-1,500 איש משני הצדדים, רובם תושבי דרום סודאן. ישנה בעיה בין המדינות בתיחום הגבול: מחוז אביי בווראבה, בקורדופן הדרומית ואזור קפיה קומי בדרום דארפור הם שטחים שנויים במחלוקת.
באוגוסט 2012 הסכימו המדינות לסיים את הסכסוך באמצעות קביעת אגרות עבור מעבר חומרי גלם. באמצעות תיווך האיחוד האפריקאי, אורגן בסוף ספטמבר אזור מפורז בין סודאן לדרום סודאן.
יחסי גרמניה–מלזיה

| יחסי גרמניה–מלזיה |
| --- | --- |
גרמניה: מלזיה


גרמניה: מלזיה
שטח (בקילומטר רבוע)
357,022: 329,847
אוכלוסייה
84,270,844: 35,804,570
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,456,081: 399,649
תמ"ג לנפש (בדולרים)
52,878: 11,162
משטר
רפובליקה פדרלית: מונרכיה חוקתית פדרלית

יחסי גרמניה-מלזיה הם יחסי החוץ בין גרמניה למלזיה. גרמניה מחזיקה במלזיה שגרירות בקואלה לומפור, ומלזיה מחזיקה בגרמניה שגרירות בברלין.
היסטוריה > התקופה הקולוניאלית

ההיסטוריה של הקשר הראשון של מלזיה עם הקיסרות הגרמנית, הייתה כאשר הקונסול האוסטרי-גרמני בהונג קונג הבריטית, הברון פון אוברבק השיג שטח קרקע בחוף המערבי של צפון בורנאו לאחר שעודד לעשות כן על ידי סוחר אמריקני בשם ג'וזף ויליאם טורי בהונג קונג. פון אוברבק יצא אז לברוניי כדי לחדש את הזיכיון מטמנגונג מברוניי, וחוזה דומה מסולטנות סולו ב-22 בינואר 1878. כדי לממן את תוכניותיו לשטח, פון אוברבק זכה לגיבוי כספי מצד האחים דנט (אלפרד ואדוארד). עם זאת, לאחר מאמץ רב לקדם את השטח לממשלות אוסטריה וגרמניה, הוא לא הצליח להשיג תשומת לב מהשתיים לכבוש את השטח. מאוחר יותר נסוג אוברבק ב-1879 והשאיר אותו לאלפרד דנט לניהול השטח.
היסטוריה > יחסים מודרניים

ביקורו הראשון של קנצלר גרמני במלזיה אי פעם התרחש כאשר ראש ממשלת מלזיה, מאהאטיר מוחמד, הזמין את קנצלר גרמניה באותה תקופה, גרהרד שרדר, לבקר במדינה במרץ 2002. הביקור הרשמי הראשון נערך אז בשנה שלאחר מכן על ידי שרדר. בספטמבר 2004 קיים ראש ממשלת מלזיה עבדאללה אחמד בדאווי שיחות דו צדדיות עם הקנצלרית אנגלה מרקל במהלך פסגת אסיה – אירופה (ASEM) בהאנוי, וייטנאם. ב-17 במאי 2005 נערך ביקור של עבדאללה לשיחות פוליטיות וכלכליות עם שרדר. ביקור קצר בקואלה לומפור של שר החוץ הגרמני יושקה פישר נערך ב-10 בפברואר 2005. ב-11 בספטמבר 2006 נפגש עבדאללה שוב עם מרקל לדיונים הדו-צדדיים האחרים בשולי פסגת ASEM בהלסינקי, פינלנד.
יחסים כלכליים

מלזיה הייתה שותפה למסחר העיקרי של גרמניה בין מדינות ASEAN מזה מספר שנים, כאשר גרמניה גם הפכה למשקיעה הגדולה ביותר במלזיה. המסחר בשנת 2006 הסתכם בכ-7.6 מיליארד אירו, 9.67% לעומת השנה הקודמת. גרמניה מייבאת מוצרי חשמל, מכונות משרדיות, שומנים ושמנים אכילים ותעשייתיים, מוצרי גומי, ומוצרים כימיים ראשוניים ממלזיה, ומייצאת למדינה מכונות, כלי רכב מנועיים, כלי טיס, חומרה ותרופות. בשנת 2014 היבוא הגרמני ממלזיה הסתכם ב-6.1 מיליארד ואילו היצוא למלזיה היה 14.8 מיליארד.
תיירות

בשנת 2001 היו מעל 70,400 כניסות תיירים מגרמניה למלזיה, המהווה את המספר השני בגודלו של כניסות תיירים למלזיה מאירופה אחרי בריטניה. זה מתוך 12.8 מיליון כניסות התיירים שנרשמו בשנת 2001, מה שהיווה עלייה של 25% לעומת שנת 2000.
יחסי גרמניה–קפריסין

| יחסי גרמניה–קפריסין |
| --- | --- |
גרמניה: קפריסין


גרמניה: קפריסין
שטח (בקילומטר רבוע)
357,022: 9,251
אוכלוסייה
84,270,844: 1,365,615
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,456,081: 32,230
תמ"ג לנפש (בדולרים)
52,878: 23,601
משטר
רפובליקה פדרלית: רפובליקה

יחסי גרמניה–קפריסין מתייחסים ליחסים הבילטראליים בין הרפובליקה הפדרלית של גרמניה לקפריסין. שתי המדינות חברות מלאות באו"ם ובאיחוד האירופי.
יחסי גרמניה–קפריסין נחשבו לאחד היחסים הקרובים ביותר באיחוד האירופי. הרפובליקה הפדרלית של גרמניה כוננה יחסים דיפלומטיים עם הרפובליקה של קפריסין הצעירה ב-20 באוגוסט 1960, והייתה המדינה החמישית שעשתה זאת. קפריסין קיבלה עצמאות ב-16 באוגוסט 1960. הצטרפותה של קפריסין לאיחוד האירופי ב-1 במאי 2004 העניקה ליחסים בין המדינות ממד חדש.
היסטוריה

בניית יחסים דיפלומטיים יציבים וצמודים היה היעד הראשוני של שתי המדינות. יעד זה הושג ברובו באמצעות סדרה של פעילויות ותפקודן של המשלחות בהתאמה בניקוסיה ובבון. תקופת השיא של הפעילות הניבה כמה הסכמים דו-צדדיים שנחתמו והביקורים שנערכו בבון על ידי מקריוס וקוקוק. גרמניה הייתה מרוצה מהתפתחות היחסים, אם כי באותה עת דאגה להשפעות "המזרח" על קפריסין.
יחסים פוליטיים

קיים שיתוף פעולה הדוק ואמין בין הרפובליקה של קפריסין לגרמניה ברמת הממשל. שר החוץ הפדרלי, גידו וסטרוולה, ביקר בקפריסין ב-22 וב-23 ביולי 2010, והקנצלרית גרמניה אנגלה מרקל ביקרה גם היא בניקוסיה ב-11 בינואר 2011. השיחות התמקדו בהתפתחויות במשא ומתן המתמשך בין שתי הקהילות הקפריסאיות בנושא איחוד האי ותהליך הצטרפותה של טורקיה לאיחוד האירופי. יש גם חילופי משלחות ברמה הפרלמנטרית. קבוצת הידידות הפרלמנטרית הגרמנית-קפריסאית של הבונדסטאג ביקרה בקפריסין באוקטובר 2011 וועדת הבונדסטאג הגרמנית לענייני האיחוד האירופי ביקרה במדינה בתחילת יולי 2012, בתחילת נשיאות האיחוד האירופי בקפריסין.
יחסים כלכליים

זמן קצר לאחר שקיבלה קפריסין את עצמאותה, נחתם הסכם סחר וכלכלי בין שתי המדינות בשנת 1961, ואחריו הסכם הובלה אווירית (1967), הסכם מיסוי כפול (1974) והסכם על הובלת נוסעים וגבולות חוצה גבולות (1980). עיקר ההסכמים הללו הפכו לחוק האיחוד האירופי בשנת 1987, אשר מאז הצטרפותה של קפריסין לאיחוד האירופי ב-1 במאי 2004, חל כיום גם בקפריסין. הסכם המיסוי הכפול למשא ומתן נחתם בניקוסיה ב-18 בפברואר 2011. בימים אלה מתנהל משא ומתן בנושא הסכם ביטחוני של חוזי מידע.
בשנת 2011, הנתונים הסטטיסטיים של סחר החוץ הגרמני רשמו עודף יצוא של 502.5 מיליון אירו לטובת גרמניה, היצוא גרמני לקפריסין הסתכם בסך של 742.2 מיליון אירו והיבוא הגרמני מקפריסין הסתכם -239.7 מיליון אירו. גרמניה היא ספקית הסחורות השלישית בגודלה בקפריסין, אחרי יוון ואיטליה, והיעד השני בחשיבותה ליצוא של קפריסין (אחרי יוון), ומהווה 9 אחוז מכלל היצוא. בענף התיירות, ענף חשוב לקפריסין, גרמניה דורגה במקום השלישי בשנת 2010 עם 139,000 מבקרים, אחרי בריטניה (כמיליון מבקרים) ורוסיה (223,000). קיים שיתוף פעולה הדוק במיוחד בין קפריסין לגרמניה בענף הספנות. חברות שילוח גרמניות רבות ועסקי ניהול ספנות ממוקמים בלימסול בקפריסין. על פי נתונים שהוצגו בישיבה הכללית השנתית של איגוד הספנות בקפריסין, תחום הספנות מהווה בין 7 ל-8% מהתמ"ג במדינה. קפריסין מפעילה את הצי העשירי בגודלו בעולם ובסך הכל כ-2,400 אוניות הן בבעלות או מופעלות על ידי חברות בלשכת הספנות של קפריסין (CSC). נכון להיום, ענף הספנות מספק 4,500 משרות לחו"ל ומעסיק כ-55,000 מלחים.
יחסים דיפלומטיים

גרמניה מחזיקה בקפריסין שגרירות בניקוסיה בלבד. מאידך, קפריסין מחזיקה בגרמניה שגרירות בברלין ו-3 קונסוליות בפרנקפורט, המבורג ומינכן.
המדינה (דיאלוג אפלטוני)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  אפלטון
 שפת המקור:  יוונית עתיקה
 סוגה:  דיאלוג אפלטוני
 נושא:  מחשבה מדינית 
 מקום התרחשות:  אתונה העתיקה 
 
המדינה (וכן הפוליטאה או הרפובליקה; ביוונית: Πολιτεία – פוליטייאה) הוא חיבור שנחשב לאחד מהחשובים ביותר של הפילוסוף היווני אפלטון. הוא נכתב סביב שנת 390 לפנה"ס. הדיאלוג  מקיף נושאים בחינוך, סוציולוגיה פוליטית, פילוסופיה פוליטית, אתיקה, צדק וידע. הרעיונות הפוליטיים מוצגים דרך ה"עיר הטובה", פרדיגמה שהיא הרקע להופעתן של ערי-מדינה רבות בהיסטוריה.  ספר זה הוא מאבני היסוד של הפילוסופיה המערבית. היצירה מהווה אחת הדוגמאות הראשונות של סיפורת פוליטית.
אטימולוגיה

הכותרת המקורית של החיבור הוא המילה היוונית פוליטיאה. "המדינה", שהוא התרגום המקובל לכותרת זו, הוא למעשה תרגום מוטעה במקצת, שמקורו באופן שבו תרגם הפילוסוף הרומי קיקרו את כותרת הספר ללטינית. תרגום טוב יותר לעברית בת-זמננו עשוי להיות "אזרחות".
רקע ומשתתפים

"המדינה" הוא אחד מהדיאלוגים הארוכים ביותר של אפלטון, ולו שתי חלוקות אפשריות: החלוקה הישנה לעשרה ספרים, והחלוקה לשנים עשר חלקים, שלפניהם הקדמה ולאחריהם אפילוג.
הדמויות העיקריות ב"המדינה" הן:
סוקרטס.
גלאוקון ואדימאנטוס, אחיו למחצה של אפלטון.
דמויות-המשנה הן:
קפאלוס, יצרן נשק
פולמארכוס, בנו של קפאלוס
תראסימאכוס (אנ'), בן לאסכולה הסופיסטית
קלייטופון, חברו של תראסימאכוס
כארמנטידיס, בן נוסף של קפאלוס.
שלוש דמויות מוזכרות בדיאלוג אף שאינן מדברות: ליסיאס ואיותידמוס, בניו של קפאלוס, וניקראטוס.
הדיאלוג מתרחש בביתו של קפאלוס בפיראוס, עיר נמל הנמצאת סמוך לאתונה. פיראוס שימשה, ומשמשת עד היום, כנמל של אתונה. סוקרטס לא נהג לצאת מאתונה. את הדיאלוג כולו מספר סוקרטס לטימאוס, הרמוקראטס, קריטיאס ולאחרים, יום לאחר התרחשותו.
תוכן

המדינה הוא חיבור רחב ומגוון, שהדיון בו נחלק לעניינים שונים באמצעות תמונות (סצנות) שמגדירות נושאי דיון. מקובל להביא מובאות מתוך "המדינה" על-פי מספר הספר, הפרק והחלוקה של סטפאנוס לכתב היד ולמסורת הדפוס. להלן שלושה פירושים או תקצירים של הדיאלוג.
תוכן > קורנפורד, הילדברנדט, ווגלין

פרנסיס קורנפורד, קרט הילדברנדט ואריק ווגלין תרמו לחלוקה מקובלת זו:
פתח דבר
1.1 327א-328ב. הירידה לפיראוס.
1.2-1.5 328ב-331ד. קפאלוס. הצדק של הדור הישן.
1.6-1.9. פולמארכוס. הצדק של הדור האמצעי.
1.10-1.24. תראסימאכוס. הצדק של הסופיסט.
הקדמה
2.1-2.10. 357א-369ב. השאלה: האם צדק טוב יותר מאי-צדק?
חלק אחד: המקור והסדר של הפוליס
2.11-2.16. 369ב-376ה. מקור הפוליס.
2.1-3.18. 376ה-412ב. חינוך של השומרים.
3.19 - 4.5. 412ב-427ג. החוקה של הפוליס
4.6-4.19. 427ג-445ה. הצדק בפוליס.
חלק שני: היישום של הרעיון
5.1-5.16. 449א-471ג. יחידה סומאטית של הפוליס וההלנים.
5.17-6.14. 471ג-502ג. שלטונם של הפילוסופים.
6.19-7.5 502ג-521ג. הרעיון של אגאתון.
7.6-7.18. 521ג-541ב. החינוך של הפילוסופים.
חלק שלישי: הידרדרותה של הפוליס
8.1-8.5. 543א-550ג. טימוקרטיה.
8.6-8.9 550ג-555ב. אוליגרכיה.
8.10-8.13. 555ב-562א. דמוקרטיה.
8.14-9.3. 562א-576ב. טירניה.
סוף דבר
9.4-9.13. 576ב-592ב. תשובה: הצדק טוב יותר מאי-צדק.
אפילוג
10.1-10.8 595א-608ב. דחייה של האמנות המימטית (החיקויית).
10.9-10.11 608ג-612א. הנשמה בת האלמוות.
10.12 612א-613ה. הגמול לצדק בחיי העולם הזה.
10.13-10.16. 613ה-631ד. דינם של המתים.
לפרדיגמה של העיר - הרעיון של הטוב, של האגאתון - יש עבור אפלטון מגוון של הגשמות היסטוריות. אלה שראו את האגאתון ואת החיזיון צריכים להגשים את הרעיון. לפיכך, בחלק המרכזי של המדינה (החלק השני, 2-3), אפלטון עוסק בשלטונו של הפילוסוף ובחיזיון של אגאתון באלגוריית המערה המפורסמת, שבה אפלטון מבהיר את תאוריית הצורות שלו.
סביב החלק המרכזי הזה, לפניו ואחריו, יש דיון לגבי האמצעים שיביאו לפוליס האידיאלי. החלק השני, 1, דן בנישואין, בקהילה של האנשים והמוצרים עבור השומרים, ובהגבלה של המלחמה בקרב ההלנים. יש שתיארו חלק זה, באופן מוטעה, כאוטופיה קומוניסטית, מילה שאפילו לא קיימת ביוונית הקלאסית. חלק 2, 4 עוסק בחינוך הפילוסופי של אלה שישמרו את הסדר.
לפני החלק השני מופיעה הבנייה של הסדר הכלכלי והחברתי של הפוליס בחלק הראשון; ולאחריו בא ניתוח בחלק השלישי, של ההידרדרות שהסדר יעבור ברבות הימים. שלושת החלקים האלה הם הגוף העיקרי של הדיון, ודנים ברעיון ובהגשמתו, במקורו ובנפילתו.
הדיון המרכזי הזה מצוי במסגרת של הקדמה וסוף דבר. הדיון של הסדר הטוב בא לאחר שאלה על הצדק, או האם האדם שאינו צודק לא יצליח יותר מהאדם הצודק. את השאלה המקדימה מאזנת המסקנה שהצדק עדיף על אי הצדק.
כל החלקים האלה ממוסגרים בתוך פתח הדבר והאפילוג. פתח הדבר הוא דיאלוג קצר של עצמו, והוא מציג את הדעות המקובלות על צדק. האפילוג אינו מתבסס על ההגיון אלא על האמונה. הוא מתאר את האמנויות החדשות ואת האלמוות של הנשמה.