יהדות פאס
הערות שוליים

1 2  מרים פרנקל, "קווים לדמותה של קהילת פאס בתקופה הטרום מווחידית" באתר: הפקולטה למדעי הרוח - אוניברסיטת תל אביב.
↑  שמואל בן חפני גאון, איגרת ליהודי פאס (המאה ה-10), כתב יד אוקספורד, בולדיאנה, Heb. f. 24. fol. 44b.
↑  Relations judéo-musulmanes au Marocperceptions et réalités, Michel Abitbol Michel Abitbol, Relations judéo-musulmanes au Maroc: perceptions et réalités, Stavit, 1997. (בצרפתית)
↑  E.J. Brill's First Encyclopaedia of Islam, 1913-1936, M. Th Houtsma, pp. 76-78.
1 2  Assaleh, Abu-Mohammed (1828). Historia dos soberanos mohametanos: das primeiras quatro dysnastias e de parte da quinta, que reinarao na Mauritania. Jozé de Santo Antonio Moura (trans.). Lisbon: Academia Real das Sciencias de Lisboa. p. 117. נבדק ב-2011-03-30.
↑  Moura, Jozé de Santo Antonio (1827). "Memoria sobre as dinastias mohammetanas, que tem reinado na Mauritania, com a serie chronologica dos soberanos de cada huma dellas". Memórias de Academia das Ciências de Lisboa. Lisbon: Academia Real das Sciencias de Lisboa. pp. 47–140. נבדק ב-2011-03-30.
↑  חיים זאב הירשברג, תולדות היהודים באפריקה הצפונית: התפוצה היהודית בארצות המגרב מימי קדם ועד זמננו כרך 1, עמ' 88, הוצאת מוסד ביאליק, תשכ"ה.
↑  David Corcos, The Jews of Morocco under the Marinides, The Jewish Quarterly Review, New Series, Vol. 54, No. 4 (Apr., 1964), p. 277
↑  ראו: יעקב משה טולידאנו, נר המערב, עמ' 22 ואילך, ירושלים, תרע"א; חיים זאב הירשברג, שלוש הערות לשלושה מאמרים / שלוש הערות לשלוח מאמרים: בתרביץ, מא (תשל"ב), חוברת ב.
↑  שו"ת הר"י מיגאש סימן עה.
↑  Norman Roth, Jews, Visigoths, and Muslims in Medieval Spain: Cooperation and Conflict, Brill, 1994, pp.113-116.
↑  הרמב"ם התבסס עליו בתשובתו לחכמי פרובינצה ראו שו"ת הרמב"ם סימן כו באתר: sefaria. וראו עוד: חיים זאב הירשברג, תולדות היהודים באפריקה הצפונית ב, עמ' 86 - 89; הרב יצחק שילת, אגרות הרמב"ם, עמ' קסד ואילך, ירושלים, תשנ"ה.
↑  דעות החוקרים על מסורת זו מפורטות בדף יהודה הכהן אבן סוסאן.
↑  David Corcos, "The Jews of Morocco under the Marinides", The Jewish Quarterly Review, New Series, Vol. 55, No. 1 (Jul., 1964), pp. 77-78, note 108.
↑  ראו: שו"ת הרשב"א חלק א סימן אלף קפה, חלק ב סימן רל וחלק ג סימן רכח; אריה ליב פלדמן, חידושי הרשב"א - חידושי האגדות, עמ' קב הערה 155, מוסד הרב קוק, תשס"ט. התכתבות נוספת בין השניים בכתב יד הובאה בספר כנסת הגדולה אבן העזר הגהות הטור סימן ו אות ג, וכן בבספר הבתים - תשובות הרשב"א בכתב יד, וראו: יוסף חיים בן סאמון, עדות ביהוסף חלק ב, סימן ב, ליבורנו, תק"ס.
↑  ראו: יעקב משה טולידאנו, נר המערב, עמ' 42, ירושלים, תרע"א.
↑  שו"ת תשב"ץ חלק ג עניין רפה.
↑  תשב"ץ חלק ב עניין קסט, רכד.
↑  Jane S. Gerber, Jewish Society in Fez 1450-1700, Brill, 1980, p.19.
↑  Norman A. Stillman, The Jews of Arab Lands: A History and Source Book, Jewish Publication Society, 1979, p.81
1 2  חיים זאב הירשברג, תולדות היהודים באפריקה הצפונית: התפוצה היהודית בארצות המגרב מימי קדם ועד זמננו, כרך 1, 291-298, הוצאת מוסד ביאליק, תשכ"ה.
↑  רבי יהודה אבן וירגה, שבט יהודה, באתר היברובוקס. על צרות המגורשים באותה עת של רעב, ראו עוד: רבי יהודה חייט, מערכת האלהות, באתר היברובוקס.
↑  הירשברג, חיים. זאב, תולדות היהודים באפריקה הצפונית: התפוצה היהודית בארצות המגרב מימי קדם ועד זמננו, כרך 2, ירושלים: מוסד ביאליק, 1965, מימי הכיבושים העותמאניים ועד זמננו, עמ' 161,158.
↑  כך כותב רבי אברהם אבן טואה מגדולי החכמים בשנים שאחרי גירוש ספרד: ”כבר ידוע למעלת כבודך כי בעיר פאס הם חלוקים לשתי כתות, המיעוט שהם הבלאדיא אין עושין נפיחה, והרוב שהם הקאשטיליאן הם עושין נפיחה”. ראו: "ספר נופך", בתוך: התשב"ץ, חלק ד, עמ' תו, מכון ירושלים, ירושלים, תשס"ג.
↑  מנחם אלון, 'מעמד האישה: משפט ושיפוט, מסורת ותמורה - ערכיה של מדינה יהודית ודמוקרטית, מרכז זלמן שזר, 2005, עמ' 424.
↑  אהבת הקדמונים, ירושלים תרמ"ט, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום).
↑  ראו: מאיר בניהו (מהדיר), דברי הימים של פאס, עמ' 81, תל אביב, תשנ"ג.
↑  ראו: מאיר בניהו (מהדיר), דברי הימים של פאס, עמ': 89 - 90, 94 - 96, תל אביב, תשנ"ג; חיים זאב הירשברג, תולדות היהודים באפריקה הצפונית: התפוצה היהודית בארצות המגרב מימי קדם ועד זמננו, כרך 2, עמ' 245 - 254, הוצאת מוסד ביאליק, תשכ"ה; אליעזר בשן, פגיעות בחיי הדת והתאסלמות במרוקו, עמ' מא - מג, לוד, תש"ע.
↑  ראו: מאיר בניהו (מהדיר), דברי הימים של פאס, עמ' 101 - 126, תל אביב, תשנ"ג.
↑  על קורות המאה ה-19 עד לשנת ה'תרל"ט, ראו: אבנר ישראל הצרפתי, "אגרת יחס פאס", בתוך: דוד עובדיה, פאס וחכמיה א, עמ' 150 - 151, ירושלים, תשל"ט.
מפת השושלת האידריסית (מסומנת באדום) ושכונותיה
מפת האימפריה המוראביטונית בשיא התפשטותה
השטח שבשליטת אל-מווחידון בשיא התפשטותו
אגרת הנחמה שכתב רבי מימון הדיין ליהודי פאס בתקופת המוואחידים
ביתו של הרמב"ם בפאס.
מגילת אסתר מפאס שמתוארכת למאה ה-13 או ה-14
שער המלאח של פאס
צו הגירוש משנת 1492
שער סידור "אהבת הקדמונים", בנוסח קהילות התושבים בפאס (ירושלים, תרמ"ט)
בית הכנסת אבן דנאן, נבנה במהלך המאה ה-17
המצבה על קברה של סול חגואל
ציור מ-1879 של בית כנסת בפאס, בעל דמיון מובהק ל"צלאת אל פאסיין"
רחוב הכניסה למלאח לאחר הפרעות