stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יישוב אירלנד
היישוב במנסטר (החל מ-1586)

היישוב בפרובינציית מנסטר החל בשנות ה-80 של המאה ה-16 והיה היישוב ההמוני הראשון באירלנד. היישוב היווה צעד ענישה בעקבות מרד דזמונד, שלאחריו שושלת דזמונד כולה הוצאה להורג ואדמותיה הופקעו על ידי הכתר האנגלי. הרשויות ניצלו את ההזדמנות ויישבו את שטחי הרוזנות במתיישבים מאנגליה ומוויילס, אשר לפי תקוותיהם יהוו "סוללת מגן" כנגד מרידות דומות בהמשך. ב-1584 ועידה אנגלית הוקמה להקצאת שטחים בעבור בעלי אדמות אנגלים עשירים, שהסכימו להעביר אריסים שיעבדו את השטחים החדשים. בעלי האדמות התחייבו להקים עיירות חדשות ולדאוג להגנה של תחומי היישוב. בנוסף לשטחים שנלקחו מרוזנות דזמונד, המתפרסים על שטחים ממחוזות לימריק, קורק, קרי וטיפררי המודרניים, הוועידה החרימה גם את אדמותיהן של משפחות ושבטים נוספים שסייעו במרידה. השבט ששלט במשפחות אלו, שבט מק'ארתי, שהיה מקורב לאנגלים, התנגד בחריפות להפקעת האדמות וערער על כך בפני האנגלים בטענה כי האדמות שייכות להם. בשל כך, היישוב מחוץ לשטחי רוזנות דזמונד היה מצומצם.
אף על פי כן, שטח בהיקף של כ-2025 קמ"ר הופקע ויושב על ידי האנגלים. השלטונות קיוו שיגיעו אליו כ-15,000 מתיישבים, אך דוח משנת 1589 מעיד כי בעלי האדמות הצליחו להביא רק כ-700 אריסים. הפרשנות לדוח טוענת כי כל אריס היה ראש משפחה, ועל כן ייצג כ-4–5 בני בית, מה שאומר שבערך כ-3,500 איש התיישבו באזור, אך עדיין לא כפי שציפו האנגלים. ההתיישבות הייתה אמורה להוות קו מבוצר כנגד התקוממויות איריות, אך בסופו של דבר הפכה לכיסי התיישבות מצומצמים ברחבי הפרובינציה. האנגלים תחילה סיפקו ליישובים חיילים להגנתם, אך בשנות ה-90 של המאה ה-16 הוחלט לפזרם. כתוצאה, במהלך מלחמת תשע השנים, שהייתה מרידה אירית משמעותית כנגד השלטון האנגלי, רוב המתיישבים נסו מאדמותיהם החדשות ללא קרב - הם נמלטו לערים המבוצרות בפרובינציה או שבו חזרה לאנגליה. כשהמרידה דוכאה בסופו של דבר ב-1603, ההתיישבויות הוקמו מחדש על ידי מושל מנסטר, ועימן שבו האריסים מאנגליה.
המרד האירי של 1641

באוקטובר 1641, לאחר עונת קציר לא מוצלחת ומה שהיה נראה כתחילתו של רעב באירלנד, האקלים הפוליטי במדינה החל להתערער. פלים או'ניל ואצילים אירים נוספים פתחו במרידה כנגד השלטון האנגלי, במסגרתה קיוו לתקן את העוולות החברתיות שנוצרו ולהביע מחאה על היחס האנגלי לבעלי האדמות והאריסים האירים. אולם, משהחלה המרידה, התרעומת והטינה שרחשו האירים באלסטר לשליטיהם האנגלים הביאו למתקפות חסרות הבחנה על אוכלוסיית המתיישבים. היישובים האנגלים הותקפו בכל רחבי האי, אך בייחוד באלסטר. סופרים אנגלים בני התקופה טענו כי מניין ההרוגים הפרוטסטנטים במרידה הגיע לכ-100,000, בסקר תושבים שערך בשנות ה-50 של המאה ה-17, טען ויליאם פטי כי מניין ההרוגים מגיע ל-30,000. אולם, מחקרים מודרניים נוקבים במספרים נמוכים יותר, כ-4,000 הרוגים באופן ישיר ו-12,000 נוספים שנהרגו מסיבות הנובעות מהמרד - מגפות, רעב ועוני בעקבות הרס היישובים וגירוש המתיישבים.
האירים הקתוליים הקימו ממשל חדש - הקונפדרציה האירית, וזו נלחמה באנגליה במשך 11 שנים בסדרת המלחמות שפרצו בעקבות המרידה - מלחמות הקונפדרציה האירית. במשא ומתן שערכו עם צ'ארלס הראשון, מלך אנגליה, הם דרשו בין היתר את הפסקת היישוב ואת השבת המצב החוקי לקדמותו - הם הסכימו להשבה חלקית בלבד של היישובים שכבר הוקמו. משא ומתן זה עלה בתוהו. במשך מלחמות הקונפדרציה, קרבות קשים נערכו בין הצדדים השונים שנחלקו ביניהם על רקע פוליטי, דתי, אתני ולאומי. הקונפדרציה האירית בוטלה והמרד דוכא לחלוטין ב-1653 על ידי צבאו החדש של אוליבר קרומוול, במה שנודע לימים ככיבוש הקרומווליאני של אירלנד.
אלסטר הושפעה במיוחד מהמרד, המלחמות והכיבוש האנגלי המחודש שהגיע לאחריהן. רבים מאזרחיה איבדו את חייהם ורבים נאלצו לעקור מבתיהם - משני צדי המתרס. מעשי הזוועה שבוצעו במסגרת האירועים הרעו את היחסים שבין הקהילות בפרובינציה - הקהילה האירית המקומית והקהילה המתיישבת, שהייתה לגדולה ביותר באירלנד בשלב הזה. המורכבות ביחסים הביאה לסכסוכים רבים והשפיעה באופן מהותי על עתידה של הפרובינציה - שרידיה עוד נוכחים באקלים הפוליטי בצפון אירלנד כיום. היישובים במנסטר נחרבו לחלוטין במהלך האירועים, בדומה להרס שחוו במלחמת תשע השנים. אולם, הסכסוך היה פחות עיקש מאשר באלסטר מאחר שחלק מהמתיישבים המוקדמים היו קתולים או המירו את דתם מאז המעבר לאירלנד, ועל כן צידדו באוכלוסייה האירית, וחלק מהרוזנים האירים המירו את דתם לנצרות הפרוטסטנטית ועל כן צידדו בשלטון האנגלי.
הפקעת האדמות הקרומווליאנית

הקונפדרציה האירית תלתה את תקוותיה בניצחונם של הרויאליסטים במלחמת שלוש הממלכות, וזאת על מנת שיוכלו לנצל את נאמנותם לצ'ארלס הראשון, מלך אנגליה ולהגשים את שאיפותיהם הפוליטיות - סובלנות ושוויון דת לאירים הקתוליים, ממשל עצמי וסיום מדיניות היישוב. אולם, נאמני המלוכה וצ'ארלס הראשון הפסידו במלחמה לפרלמנטרים והמלך הוצא להורג. שלטון הפרלמנט והקומונוולת' החדש באנגליה שם לעצמו למטרה לכבוש את אירלנד מחדש, לבסס בה את מרותו ולהעניש את מתנגדיו. ב-1649 אוליבר קרומוול עצמו נחת באירלנד בראש צבאו החדש, החל בסדרת קרבות ומבצעים לכיבוש האי, אותם השלים ב-1652. הפרלמנט האנגלי חוקק חוקי עונשין לתושבי אירלנד הקתולים והרויאליסטים, אשר הביאו להפקעתן של מרב האדמות באי שעוד נותרו בשליטתם.
בעיני קרומוול, היו כל האירים הקתולים אשמים במרד של 1641 - אלו שהרימו את נשקם כנגד כוחות הפרלמנט איבדו את אדמתם כליל, ואלו שלא השתתפו במלחמה איבדו שלושה רבעים משטחם, אך קיבלו בתמורה שטחים בפרובינציית קונאכט. מטרת הפיצוי הייתה לרכז את שארית בעלי האדמות האירים הקתוליים בפריפריה, שם לא יהוו עוד איום צבאי או אזרחי. בעלי האדמות הפרוטסטנטיים, גם אם תמכו ברויאליסטים, יכלו להימנע מהפקעת אדמותיהם באמצעות תשלום קנס לקומונוולת', אך מעמד בעלי האדמות הקתולי נעלם כמעט לחלוטין. האדמות שהוחרמו ברחבי האי הוענקו לתומכי פרלמנט אירים או בעלי אדמות חדשים שהגיעו מאנגליה. במובנים שונים, הפקעת האדמות המאסיבית וגירוש בעלי האדמות לקונאכט בתקופת קרומוול היוו את השלמת תהליך יישוב אירלנד אליו שאפו האנגלים.
מעל ל-12,000 מחייליו של קרומוול קיבלו בעלות על אדמות באירלנד כתחליף למשכורתם, אותה לא היה יכול הקומונוולת' לשלם להם. 7,500 מהם החליטו לשמור על נכסיהם החדשים, אך רבים אחרים מכרו אותה לבעלי אדמות פרוטסטנטים מאחר שהעדיפו שלא להתיישב באירלנד מוכת המלחמות. בסך הכל מוערך שכ-10,000 בעלי אדמות חדשים היגרו לאירלנד במהלך תקופה זו, רובם נדרשו לשמור על נשקם האישי, על מנת שיוכלו לשמש רזרבה צבאית במקרה הצורך. בנוסף, אלפי חיילים סקוטים שהוצבו באלסטר במהלך המלחמה החליטו להשתקע באזור בשוך הקרבות. אם טרם המלחמה היו בבעלות האירים הקתולים כ-60% מאדמות האי, לאחריה נותרו בידם כ-9% בלבד.
חלק מתומכי הפרלמנט טענו כי יש לגרש את האירים כולם ממערב לנהר שאנון ולהחליפם במתיישבים אנגלים. אולם, פעולה כזו הייתה דורשת ממאות אלפי מתיישבים אנגלים לעזוב את מולדתם ולהגר לאירלנד, דבר שהיה בלתי סביר באותה התקופה. בתום תקופת הפקעת האדמות הקרומווליאנית, באלסטר לא נותר אף בעל אדמות אירי וכולם היו פרוטסטנטיים מהאיים הבריטיים. במנסטר ובאלסטר שלטו הפרוסטנטיים ברובן של האדמות, אך בקונאכט רובן נותרו בידי הקתולים. תחת משטר הקומונוולת', כ-12,000 אירים נמכרו לעבוד כמשרתים חוזיים במושבות האנגליות בקריביים ובצפון אמריקה, ו-34,000 אירים נוספים גלו לארצות הקתוליות באירופה - בעיקר ספרד וצרפת.
התיישבויות מאוחרות

בשלהי המאה ה-17 ניסו האירים הקתולים לבטל את גזירות וחוקי התקופה הקרומווליאנית. ניסיונותיהם צלחו לתקופה קצרה תחת שלטונו של ג'יימס השני במהלך המלחמה הוויליאמית. אולם, היעקוביטים, תומכיו של ג'יימס השני, הפסידו במלחמה וגל נוסף של הפקעת אדמות יצא לפועל לאחריה. במהלך שני העשורים האחרונים של המאה, גל משמעותי של מתיישבים פקד את האי מבריטניה הגדולה, אך בעיקר מסקוטלנד. עשרות אלפי סקוטים נמלטו מהמדינה לאלסטר בעקבות רעב קשה שפקד את אזורי השפלה והסקוטיש בורדרס. הגירה זו הביאה לראשונה למצב שבו רוב תושבי פרובינציה באירלנד הם פרוטסטנטיים.
כ-10,000 הוגנוטים צרפתים פרוטסטנטיים גם היגרו לאירלנד באותה התקופה, בעקבות גירושם מצרפת בעקבות ביטול האדיקט של נאנט. רבים מהם היו חיילים לשעבר שלחמו בצד הוויליאמי (פרוטסטנטי) במלחמה הוויליאמית ורובם התיישבו בדבלין.
השפעות ארוכות-טווח

ליישוב אירלנד היו השפעות עמוקות על ההיסטוריה והחברה באירלנד. ההשפעה המיידית המשמעותית ביותר הייתה הסרתו וגירושו של מעמד ההנהגה האירי הקתולי והחלפתו באצולה הפרוטסטנטית החדשה, רובה המוחלט מורכב בעלי אדמות חדשים שהגיעו מבריטניה הגדולה. מעמדה החוקי של אצולה זו עוגן בחוקי העונשין שנחקקו במהלך תקופת היישוב. יצירתו של מעמד זה הביאה לנישולם של האירים הקתולים, תושבי האי, מכוחם הפוליטי ומהבעלות על אדמותיהם לטובת שליטיהם החדשים. הדומיננטיות של מעמד האצולה הפרוטסטנטי באירלנד נמשכה עד שלהי המאה ה-18, אז אולץ לתמוך בחוק האיחוד של 1800, אשר הביא לאיחוד הפרלמנטים של שתי המדינות והעברת הסמכויות השיפוטיות שהיו לו לידי הממשלה הבריטית בלונדון.
החלוקה המודרנית בין הרפובליקה של אירלנד לבין צפון אירלנד יכולה להיחשב לתוצאה ישירה של דפוסי היישוב האנגליים באירלנד במאה ה-17. האוכלוסייה הפרוטסטנטית המאסיבית שהתיישבה בפרובינציית אלסטר במהלך תקופת היישוב הייתה לאוכלוסייה המשמעותית היחידה ששרדה באירלנד את מבחן הזמן. צאצאי אוכלוסייה זו הם שהחליטו בבוא הזמן על רצונם להיוותר חלק מהממלכה המאוחדת ולא להצטרף למדינה האירית שהוקמה ב-1922 ובה רוב קתולי מובהק. בניגוד לרוב מחוזות אירלנד, היו היוניוניסטים, תומכי האיחוד עם הממלכה המאוחדת, הרוב בארבע מתשעת המחוזות המסורתיים של פרובינציית אלסטר. על כן, במסגרת האמנה האנגלו-אירית, הוחלט כי ארבעת המחוזות הללו, בנוסף לשני מחוזות בהם היוו הפרוסטנטיים כ-50% בערך מן האוכלוסייה, יהפכו לצפון אירלנד וחלק מהממלכה המאוחדת. במדינה החדשה היה מיעוט קתולי משמעותי, אשר רבים מתוכו החשיבו עצמם לצאצאי בעלי האדמות המקוריים של הפרובינציה, אותם נישלו האנגלים מאדמותיהם במהלך תקופת היישוב. הסכסוך בצפון אירלנד או "הצרות" נחשבים בעיני רבים להמשך ישיר של הסכסוך בין בעלי האדמות האירים לבין שליטיהם האנגלים בתקופת היישוב והכיבוש האנגלי המתמשך של אירלנד.
ליישוב אירלנד היו גם השפעות תרבותיות בולטות. התרבות האירית הקלטית נדחקה לשוליים לטובת זו האנגלית, דבר שבא לידי ביטוי גם בדעיכתה של השפה האירית לטובת זו האנגלית כשפת היום-יום. על אף שב-1700 השפה האירית עוד היית שפת הרוב באי, השפה האנגלית כבר שלטה במוסדות השלטון, החוק והכלכלה. תחילה שלטה השפה במזרח האי, בעיקר באזור התחום ובאלסטר, אך לאורך שתי המאות הבאות, היא התפשטה דרומה ומערבה. בעקבות רעב תפוחי האדמה הגדול של שנות ה-40 של המאה ה-19 קהילות איריות רבות הושמדו, ורבות אחרות היגרו מהאי - הדבר האיץ את הכחדתה של השפה האירית ברוב שטחי המדינה.
היישוב שינה גם באופן מהותי את האקולוגיה והמראה הפיזי של אירלנד בעקבות ההתפתחות העירונית והחקלאית שהביא עימו. ב-1600 הייתה אירלנד מיוערת ומכוסה בביצות - רוב האוכלוסייה התגוררה בעיירות קטנות ובכפרים, חלקם רועי צאן נוודים. ב-1700, בעקבות היישוב, יערות אירלנד כמעט והושמדו כליל - רובם נכרתו בידי המתיישבים החדשים למטרות מסחריות כמו הסקה או בניית ספינות או למטרת בירוא. מיני בעלי חיים שונים ניצודו עד להכחדה, דוגמת הזאב המצוי. רוב המתיישבים החדשים היו עירוניים וחיו בעיירות ובערים, כלכלתם הייתה כלכלת שוק והם חיו בקביעות באותו המקום. האירים המקומיים שהיו נוודים, כפריים וכלכלתם עודנה הייתה סחר חליפין נטמעו במשך המאות לתוך דפוסי המחייה והכלכלה האנגליים.
הערות שוליים

↑  Padraig Lenihan, Confederate Catholics at War, pp. 5–6
↑  Colm Lennon, Sixteenth Century Ireland, the Incomplete Conquest, pp. 211–213
↑  The Act was repealed in 1962.
↑  Lennon pp. 169–170
↑  Nicholas Canny, Making Ireland British 1580–1650, pp. 128–129
↑  Lennon, pp. 276–282
↑  Harry Kelsey, Sir Francis (1540–1596)’. Oxford Dictionary of National Biography, Oxford University Press, Sept 2004.
↑  Lennon p. 279
↑  Lennon pp. 229–230
↑  Lennon p. 234
↑  Canny, Making Ireland British, p. 146
↑  Canny pp. 162–164
↑  Lennon p. 302
↑  Canny p. 184-198
↑  Padraig Lenihan, Consolidating Conquest, Ireland 1603–1727, p. 48
↑  Lenihan, Consolidating Conquest, pp. 44–47
↑  A. T. Q. Stewart: The Narrow Ground: The Roots of Conflict in Ulster. London, Faber and Faber Ltd. New Edition, 1989. p. 38.
↑  Marianne Elliott: The Catholics of Ulster: A History. New York: Basic Books. 2001. p. 88.
↑  Cyril Falls: The Birth of Ulster. London, Constable and Company Ltd. 1996. pp. 156–157.
↑  Lenihan, Confederate Catholics at War, p. 7
↑  Lenihan, Consolidating Conquest, p. 54
↑  E. Bourke, "Irish Levies for the Army of Sweden (1609–1610)". The Irish Monthly, Vol. 46, No. 541 (Jul. 1918), pp. 396–404
↑  Canny, pp. 429–431 and 435–436
↑  Lenihan, Consolidating Conquest, pp. 56–57
↑  Canny pp. 371–372
↑  Canny p. 211
↑  Lenihan, Confederate Catholics at War, pp. 10–11
↑  Lenihan, Consolidating Conquest, p. 46
↑  David Edwards, The Origins of Sectarianism in Early Modern Ireland, p. 116
↑  Lenihan, Consolidating Conquest, pp. 77–81
↑  John Marshall (2006). John Locke, Toleration and Early Enlightenment Culture, Cambridge University Press. p. 58. ISBN 0-521-65114-X
↑  Canny pp. 568–571
↑  Canny, pp. 570, 572
↑  Lenihan, Consolidating Conquest, pp. 134–139.
↑  Lenihan, Confederate Catholics at War, p. 111.
↑  Lenihan, Consolidating Conquest, pp. 140–142.
↑  Hogan, Liam; McAtackney, Laura; Reilly, Matthew Connor. "The unfree Irish in the Caribbean were indentured servants, not slaves". www.thejournal.ie. Journal Media Ltd.
↑  Kenyon, Ohlmeyer, p. 314.
↑  Lenihan, Consolidating Conquest, pp. 200–201
↑  Huguenot History. Huguenot Society of Great Britain & Ireland
הגבולות הפוליטיים באירלנד ב-1450, טרם תקופת היישוב. בירוק תחומי שליטתם של השבטים האיריים, בסגול תחומי שליטתם של "האנגלים הישנים" ובאפור שטחי התחום.
שטחי שליטתם של רוזני דזמונד ב-1570 באדום, בדרום-מערב אירלנד
צ'ארלס הראשון, מלך אנגליה
אחוז הפרוטסטנטים במחוזות השונים באירלנד ב-1861 (משמאל) וב-1991 (מימין).
כימיה קומבינטורית

כימיה קומבינטורית כוללת בתוכה שיטות כימיות סינתטיות המאפשרות לחולל מספר רב (עשרות עד אלפי או אפילו מיליונים) של תרכובות בתהליך יחיד. מעבדות מורכבות אלו יכולות להיעשות כתערובות, כקבוצות של תרכובות בודדות או כמבנים כימיים שנוצרו על ידי תוכנת מחשב.  ניתן להשתמש בכימיה קומבינטורית גם לסינתזה של מולקולות קטנות ושל לפפטידים.
אסטרטגיות המאפשרות זיהוי של רכיבי מעבדה של הספריות הרלוונטיות הן גם חלק מהכימיה הקומבינטורית. השיטות המשמשות אותנו בכימיה קומבינטורית, מיושמות גם מחוץ לתחום הכימיה.
הערות שוליים

↑  Pottel, J.; Moitessier, N. (2017). "Customizable Generation of Synthetically Accessible, Local Chemical Subspaces". J. Chem. Inf. Model. 57 (3): 454–467. doi:10.1021/acs.jcim.6b00648. PMID 28234470.
ערך זה הוא קצרמרבנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כרמן לורנס

ראש ממשלת אוסטרליה המערבית, כרמן לורנס ב-1990
כרמן מארי לורנס (באנגלית: Carmen Mary Lawrence; נולדה ב-2 במרץ 1948) היא פוליטיקאית אוסטרלית לשעבר. היא כיהנה כראש ממשלת אוסטרליה המערבית והאישה הראשונה שהייתה ראש ממשלה באחת ממדינות אוסטרליה.
לאחר שעזבה את הפרלמנט של אוסטרליה המערבית לורנס נבחרה להיות חברה בבית הנבחרים האוסטרלי.
לורנס נבחרה הייתה האדם הראשון שכיהן כנשיא הפדרלי של מפלגת הלייבור האוסטרלית ב-2003. היא פרשה מהפרלמנט בנובמבר 2007.
ראשית חייה

כרמן לורנס נולדה בנורת'האם שבמחוז החקלאי של אוסטרליה המערבית, ובילתה את ילדותה המוקדמת בעיירות גוטהה ודונגארה.
היא הייתה אחת משבעת ילדיהם של ארנסט ריצ'רד לורנס, חקלאי, ואשתו מרי נורמה (לבית ווטסון).
מגיל שש היא התחנכה בבתי ספר קתוליים שונים: מנזר מריאן במוראווה; דומיניקן ליידיס בדונאגרה ובסנטה מריה קולג' שבאטדייל. שממנו היא נרשמה ללימודים גבוהים בשנת 1964.
בין 1965–1968 למדה לורנס תואר ראשון בפסיכולוגיה באוניברסיטת אוסטרליה המערבית שבפרת'. היא סיימה תואר ראשון בהצטיינות והשלימה תואר שלישי ב-1983. במהלך לימודיה זכתה בפרסים רבים, ביניהם פרס JA Wood בשנת 1968.
היא למדה באוניברסיטת מלבורן בשנים 1971–1972, ואז היא הדריכה והרצתה במכון לטכנולוגיה של אוסטרליה המערבית (WAIT) בשנים 1973–1978 והייתה מרצה בפקולטה לרפואה באוניברסיטת מערב אוסטרליה מ-1979 עד 1983. במהלך תקופה זו היא המשיכה עם מחקר לתואר שני, לאחר שזכתה בשתי מלגות ללימודי דוקטורט בפסיכולוגיה, וקיבלה את הדוקטורט בשנת 1983, על עבודת הדוקטורט שלה על תגובות אימהיות לבכי תינוקות.
משנת 1983 ועד לבחירתה לפרלמנט בשנת 1986, לורנס הועסקה ביחידת המחקר וההערכה של אגף השירותים הפסיכיאטריים של משרד הבריאות במערב אוסטרליה.
קריירה פוליטית

בשנות השמונים של המאה ה-20 הצטרפה לורנס למפלגת הלייבור האוסטרלית. היא התמודדה ללא הצלחה על מושבו של איסט מלוויל בבחירות 1983 נגד חבר המפלגה הליברלית של אוסטרליה אנתוני טרת'ואן, אך הצליחה יותר ב-1986. בפברואר 1988 התמנתה לשרת החינוך ושנה לאחר מכן קיבלה את התיק הנוסף של ענייני הילידים.
כאשר הפרמייר פיטר דואודינג הודח מתפקידו בפברואר 1990, כרמן לורנס הייתה לראש ממשלת אוסטרליה המערבית וכן כיהנה בנוסף לכך כשרת האוצר והשרה לניהול המגזר הציבורי.
ממשלתה הובסה בבחירות בפברואר 1993, ולאחר מכן שימשה כמנהיגתה של האופוזיציה במשך שנה אחת לפני שהתפטרה, ובמרץ 1994 נבחרה לפרלמנט אוסטרלי.
מיד עם כניסתה לבית הנבחרים האוסטרלי היא נבחרה להיות שרה בממשלתו של פול קיטינג והחזיקה בתיקי שירותי האנוש והבריאות וכן בסיוע לראש הממשלה לענייני של נשים, עד שהממשלה נפלה במרץ 1996. ב-21 בפברואר 1997 הואשמה לורנס בעדות שקר. לימים זוכתה מהאשמה זו.
ראו גם

פוליטיקה של אוסטרליה
הערות שוליים

↑  About Carmen Lawrence - a brief biography
| --- | --- |
בקרת זהויות :  AWR: AWE0238b  GND: 171429184  ISNI: 0000 0000 6404 0029  LCCN: nb2007011725  Trove: 508700  VIAF: 63535278   WorldCat (עם VIAF): 63535278
יער אקראי

יער אקראי (באנגלית: Random Forest) הוא אלגוריתם למידת מכונה נפוץ שהומצא על ידי ליאו בריימן ואדל קאטלר. הוא משלב את התוצאות של מספר עצי החלטה כדי להגיע לתוצאה יחידה. קלות השימוש והגמישות שלו גרמו לאימוץ רחב שלו, כיוון שהוא מתאים גם לבעיות סיווג וגם לבעיות רגרסיה.
אלגוריתם

האלגוריתם של יער אקראי מורכב ממספר עצי החלטה, ומשתמש בלמידת אנסבל כדי לשפר את הדיוק והאמינות של התחזיות. להלן הסבר מפורט על כל רכיב:
אלגוריתם > עצי החלטה

מכיוון שמודל יער אקראי מורכב ממספר עצי החלטה, חשוב להבין תחילה את עקרונות האלגוריתם של עץ ההחלטה. עצי החלטה מתחילים בשאלה בסיסית, כמו "האם כדאי לי לגלוש?". משם ניתן לשאול סדרת שאלות כדי להגיע לתשובה, כמו "האם יש גלים גבוהים?" או "האם הרוח נושבת בכיוון המתאים?". שאלות אלו מהוות את הצמתים בעץ, והן משמשות לפצל את הנתונים. כל שאלה עוזרת להגיע להחלטה הסופית, המסומנת על ידי עלה בעץ. תצפיות שמתאימות לקריטריונים ימשיכו בנתיב "כן" ותצפיות שלא יתאימו ימשיכו בנתיב החלופי.
עצי החלטה מחפשים את הפיצול הטוב ביותר כדי לחלק את סט הנתונים, והם לרוב מתאמנים באמצעות אלגוריתם CART (Classification and Regression Tree). מדדים כמו מדד ג'יני, Information gain (אנ'), או טעות ריבועית ממוצעת
(MSE) משמשים להערכת איכות הפיצול.
בעוד שעצי החלטה הם אלגוריתמים נפוצים ללמידה מונחית, הם נוטים לבעיות כמו overall variance והתאמת יתר (overfitting). עם זאת, כאשר מספר עצי החלטה יוצרים יער אקראי הם מנבאים תוצאות מדויקות יותר, במיוחד כאשר העצים הבודדים אינם מתואמים זה עם זה.
אלגוריתם > למידת אנסמבל (Ensemble learning)

שיטות למידה בקבוצות מורכבות מקבוצה של מסווגים (כמו עצי החלטה) והתוצאות שלהם נאספות כדי לזהות את התוצאה הפופולרית ביותר. השיטות הידועות ביותר הן שקיות (bagging) וחיזוק (boosting). בשנת 1996 ליאו בריימן הציג את שיטת ה-bagging. בשיטה זו דוגמה אקראית של נתונים מסט האימון נבחרת עם החלפה כלומר שנקודות נתונים יכולות להיבחר יותר מפעם אחת. לאחר יצירת מספר דוגמאות נתונים, המודלים מתאמנים באופן עצמאי, ותלוי בסוג המשימה - רגרסיה או סיווג - ממוצע או רוב התחזיות מניבים הערכה מדויקת יותר. גישה זו משמשת בדרך כלל להפחתת השונות בנתונים רעשיים.
אלגוריתם > אלגוריתם יער אקראי

אלגוריתם יער אקראי הוא הרחבה של שיטת bagging כיוון שהוא משלב גם bagging וגם אקראיות תכונות ליצירת יער של עצי החלטה שאינם מתואמים. אקראיות תכונות, המכונה גם שיטת התת-מרחב האקראי, יוצרת תת-קבוצה אקראית של תכונות (פיצ'רים), מה שמבטיח מתאם נמוך בין עצי ההחלטה. זהו הבדל מרכזי בין עצי החלטה לבין יערות אקראיים. בעוד שעצי החלטה שוקלים את כל הפיצולים האפשריים, יערות אקראיים בוחרים רק תת-קבוצה מהתכונות.
האלגוריתם של יער אקראי כולל שלושה פרמטרים עיקריים שיש להגדיר לפני האימון: גודל הצומת, מספר העצים, ומספר התכונות שנדגמות. מכאן, ניתן להשתמש ביער האקראי לסיווג או רגרסיה.
אלגוריתם יער אקראי מורכב מאוסף של עצי החלטה, וכל עץ ביער מורכב מדגימה של נתונים שנלקחה מסט האימון עם החלפה, הנקראת דגימת בוטסטרפ. מתוך דגימת האימון, שליש ממנה נשמר כנתוני בדיקה, הידועים כמדגם out-of-bag (oob). אינסטנס נוסף של אקראיות מוזרק באמצעות שקיות תכונות, מה שמוסיף גיוון נוסף לנתונים ומפחית את ההתאם בין עצי ההחלטה. תלוי בסוג הבעיה, קביעת התחזית תשתנה. למשימת רגרסיה, עצי ההחלטה הבודדים יהיה ממוצע הערכים שהתקבלו בעצים, ולמשימת סיווג הערך השכיח בין העצים יניב את התחזית הסופית. לבסוף, מדגם ה-oob משמש לאימות מוצלב, מסכם את התחזית.
יתרונות

הפחתת הסיכון להתאמת יתר: עצי החלטה נוטים להתאמת יתר כיוון שהם נוטים להתאים באופן הדוק את כל הדוגמאות בנתוני האימון. עם זאת, כאשר ישנם מספר רב של עצי החלטה ביער אקראי, המסווג לא יתאים יתר על המידה כיוון שממוצע העצים שאינם מתואמים מפחית את השונות הכללית ואת שגיאת התחזית.
גמישות: כיוון שיער אקראי יכול לטפל גם במשימות רגרסיה וגם במשימות סיווג ברמת דיוק גבוהה, הוא שיטה פופולרית בקרב מדעני נתונים. שקיות תכונות גם הופכות את יער האקראי לכלי יעיל להערכת ערכים חסרים, כיוון שהוא שומר על דיוק כאשר חלק מהנתונים חסרים.
קלות קביעת חשיבות תכונות: יער אקראי מקל על הערכת חשיבות המשתנים, או תרומתם למודל. ישנן מספר דרכים להעריך חשיבות תכונות. חשיבות ג'יני וירידת הממוצע באי-טהור (MDI) משמשות בדרך כלל למדידת מידת הירידה בדיוק המודל כאשר משתנה נתון מוחרג. עם זאת, חשיבות פירמוטציה, המכונה גם ירידת דיוק ממוצעת (MDA), היא מדד חשיבות נוסף. MDA מזהה את הירידה הממוצעת בדיוק על ידי פירמוטציה אקראית של ערכי המשתנה במדגמי oob.
חסרונות

תהליך זמן רב: כיוון שאלגוריתמים של יער אקראי יכולים להתמודד עם מערכי נתונים גדולים, הם יכולים לספק תחזיות מדויקות יותר, אך יכולים להיות איטיים בעיבוד נתונים כיוון שהם מחשבים נתונים עבור כל עץ החלטה בנפרד.
דורש יותר משאבים: כיוון שיערות אקראיים מעבדים מערכי נתונים גדולים, הם דורשים יותר משאבים לאחסון הנתונים.
מורכבות: התחזית של עץ החלטה יחיד היא קלה יותר לפירוש בהשוואה ליער שלם.
ישומיים

אלגוריתם יער אקראי יושם במספר תעשיות, מה שמאפשר להן לקבל החלטות עסקיות טובות יותר. כמה מהמקרים השימושיים כוללים:
פיננסים: זהו אלגוריתם מועדף על פני אחרים כיוון שהוא מפחית את הזמן שמוקדש לניהול ועיבוד נתונים. הוא יכול לשמש להערכת לקוחות עם סיכון אשראי גבוה, לגילוי הונאות, ולפתרון בעיות תמחור אופציות.
בריאות: לאלגוריתם יער אקראי יש יישומים בביולוגיה חישובית, מה שמאפשר לרופאים להתמודד עם בעיות כמו סיווג ביטוי גנים, גילוי סמנים ביולוגיים, ואנוטציה של רצפים. כתוצאה מכך, רופאים יכולים לבצע הערכות סביב תגובות לתרופות ספציפיות.
מסחר אלקטרוני: הוא יכול לשמש למנועי המלצות למטרות מכירה צולבת.
הערות שוליים

1 2 3 4  What Is Random Forest? | IBM, www.ibm.com, ‏2021-10-20 (באנגלית אמריקאית)
| בינה מלאכותית |
| --- | --- | --- |
| כללי | מבחן טיורינג • היסטוריה של הבינה המלאכותית • ציר הזמן של בינה מלאכותית • התקדמות הבינה המלאכותית • אוריינות AI • סוכן תבוני • AI-שלמות מערכת מומחה • אסדרת בינה מלאכותית (בישראל) • בינה מלאכותית צרה • בינה חישובית • הסברתיות בינה מלאכותית • הפרדוקס של מורבק • סוכן תבוני • אתיקה של בינה מלאכותית |  |
| תחומים | עיבוד שפה טבעית • ראייה ממוחשבת • בינה מלאכותית יוצרת • אומנות בינה מלאכותית • בינה מלאכותית כללית (AGI) |  |
| סוגי למידת מכונה | מערכת לומדת • למידה מונחית • למידה בלתי מונחית • למידה עמוקה • למידת חיזוק • סיווג בייסיאני נאיבי • רשת בייסיאנית |  |
| אלגוריתמי למידת מכונה קלאסית | פרספטרון • עץ החלטה • מכונת וקטורים תומכים • Bag of words • אלגוריתם k-מרכזים • אלגוריתם מיקסום התוחלת • הורדת ממד • אלגוריתם שכן קרוב • יער אקראי  • Q-learning •‏ T-SNE •‏ Tf–idf • חיזוק גרדיאנט |  |
| למידה עמוקה | רשת עצבית מלאכותית • רשת זרימה קדימה • רשת עצבית רקורסיבית • פונקציית אקטיבציה • טרנספורמר • Attention •‏ GAN |  |
| עיבוד שפה טבעית | מודל שפה • שיכון מילים (אנ') • בלשנות חישובית • תרגום מכונה • חילוץ מידע (אנ') • ניתוח סנטימנט • זיהוי חלקי דיבר (אנ') • מערכת זיהוי דיבור • זיהוי ישויות • כריית טקסט • תיוג תפקידים סמנטי • Word2vec • מודל שפה גדול • GPT •‏ BERT (אנ') • מודל Bag-of-words (אנ') • יצירת טקסט בשפה טבעית (אנ') • מילת עצירה • ניתוח מחרוזות • Stemming (אנ') • למטיזציה (אנ') |  |
| יישומים לבינה מלאכותית (אנ') | צ'אטבוט • זיהוי דובר • זיהוי עצמים • זיהוי תבניות • עוזר וירטואלי • זיהוי תווים אופטי • מחולל תמונות • הזיות |  |
| מערכות בינה מלאכותית | אלייזה • ChatGPT •‏ DALL-E •‏ Midjourney •‏ Gemini • קלוד •‏ Perplexity •‏ SearchGPT •‏ GitHub Copilot • דיפ־פייק • סירי • Google Assistant • אמזון אלכסה • מיקרוסופט קופיילוט |  |
| סוגיות בטיחות בינה מלאכותית (אנ') | סכנה קיומית מבינה מלאכותית כללית • בינה מלאכותית חזקה • יישור בינה מלאכותית (אנ') • בקרת יכולות בינה מלאכותית (אנ') • בינה מלאכותית ידידותית (אנ') • התכנסות אינסטרומנטלית (אנ') • סינגולריות טכנולוגית • השתלטות הבינה המלאכותית |  |
| ספריות בשימוש נרחב | TensorFlow •‏ PyTorch •‏ Torch •‏ Hugging Face •‏ Keras •‏ spaCy (אנ') •‏ Caffe |  |
לקטגוריית הבינה המלאכותית
כדורגל לעיוורים

משחק כדורגל לעיוורים בין שתי קבוצות בגרמניה
כדורגל לעיוורים הוא ענף ספורט נכים המיועד לכדורגלנים עיוורים ולקויי ראייה. ספורט זה נכלל במשחקים הפאראלימפיים החל מ-2004.
חוקים

רוב חוקי המשחק דומים מאד לקטרגל עם 5 שחקנים בכל קבוצה, כולל השוער.
שטח המגרש הוא שטח מוקטן (5-a-side (אנ')).
השוער בלבד יכול להיות בעל ראיה תקינה, והוא גם מסייע בנחייה לעמיתיו העיוורים. השוער חייב שלא להשתתף באף קבוצה הרשומה בפיפ"א לפחות ב-5 השנים האחרונות.
ארבעת שחקני השדה חייבים לענוד כיסוי עיניים.
הכדור משמיע קולות בעת תנועתו.
שחקן אשר נע עם הכדור חייב להשמיע מילה מוסכמת לכל השחקנים.
כל קבוצה יכולה להיעזר באדם אחד רואה מחוץ למגרש אשר מנחה את השחקנים במהלך המשחק.
משך המשחק הוא 40 דקות, בחלוקה לשתי מחציות.
ישראל באירוויזיון 1990

ישראל השתתפה באירוויזיון 1990 עם השיר שרה ברחובות בביצוע של ריטה. השיר נכתב על ידי צרויה להב והולחן על ידי רמי קלינשטיין. התחרות התקיימה בעיר זאגרב ביוגוסלביה.