stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נשר (עיר)
הסכמי ידידות וערים תאומות

לעיר נשר יש קשר דרך פרויקט שותפות ביחד של הסוכנות היהודית עם קהילת בראוורד קאונטי בפלורידה. שותפות זו כוללת חילופי משלחות הדדיות.
בפברואר 2019 נחתם במסגרת הוועידה לחדשנות עירונית "מוני אקספו 2019" שאורגנה על ידי השלטון המקומי, הסכם ידידות בין עיריית נשר לעיר סאן חואן ארמיתה בגואטמלה.
קיים שיתוף פעולה בין העיר נשר לעיר דירן שבמחוז נורדריין-וסטפאליה בגרמניה דרך גימנסיית שטיפטישיס ויחידת הנוער בעיריית נשר ותיכון מקיף נשר.
בשנת 2022 נשר זכתה במימון של רבע מיליון שקלים מטעם המשרד לשיתוף פעולה אזורי, בתוכנית ייחודית של עיריית נשר, יחידת הנוער ותיכון מקיף נשר לפעילות משותפת לנוער ישראלי ונוער ממרוקו. בחנוכה יצאה משלחת של 20 תלמידים ותלמידות, מחנכים, ומובילי העיר למשלחת נוער היסטורית ראשונה במרוקו.
גלריית תמונות > עבר והווה

העיר נשר ושכונותיה הוותיקות מרכז נשר, תל חנן, בן דור וגבעת נשר עברו שינויים רבים מאז שנות ה־50. בתל חנן נהרסו כמעט כל הבתים שנשארו מבלד א-שייח' וכל בתי מעברת הצריפים שהוקמה בשנותיה הראשונות של המדינה, בבן דור אין זכר לבתי חוואסה, במרכז נשר נהרסו כל הצריפים שנבנו על ידי פועלי בית החרושת נשר למלט בשנות ה־20 וה־30 ובגבעת נשר הבתים הקטנים שנבנו על ידי המייסדים והבתים שנבנו בסוף שנות ה־50 לקליטת עולים הורחבו על ידי דייריהם ונבנו גם מספר שיכונים. עם זאת, כמעט ולא חל שינוי במיקום הכבישים והדרכים בעיר. עובדה זאת מאפשרת לזהות כעת בקלות את המקומות שבהם צולמו התמונות ההיסטוריות.
לקריאה נוספת

בני נשר, בעריכת אברהם ברוידס, הוצאת אחדות, תל אביב, 1949
ספר יגור 40 שנה לעליה על הקרקע – י' טבת תרפ"ג, בעריכת זאב רימון, בהוצאת משק יגור והקיבוץ המאוחד, 1965, תל אביב
סקר תל חנן, הוכן עבור הרשות לבינוי ופינוי אזורי שיקום במשרד השיכון, חברה לפיתוח תעשיות – IDC, 1970
נשר, 20 שנה לכינון המועצה המקומית, 1952–1972, הוצאת המועצה המקומית נשר, 1972
אהרון קמינקר, השכונה בצל ארובות העשן, חיפה 1978
המלט ויוצריו – נשר ביובלו, מפעלי מלט פורטלנד ישראליים נשר, 1976
אטלס חיפה והכרמל, עורך ארנון סופר, בהוצאת החברה למחקר מדעי שימושי אוניברסיטת חיפה, 1980
יעל רובינשטין, התפתחות שכונת תל חנן תוך החלפה ושנוי מרכיבה הפיזיים והאנושיים, עבודת מוסמך, החוג לסוציולוגיה אוניברסיטת חיפה, דצמבר 1983
תוכנית מתאר נשר – מכ/195, המועצה המקומית נשר, 1 באוקטובר 1986
ר' בורשטיין, נשר – השכונה והמפעל, חיפה בהתפתחותה 1918 – 1948, עידן 12, ירושלים 1989
יוסי בן-ארצי ומרדכי נאור, חיפה בהתפתחותה: 1918–1948 מקורות סיכומים, פרשיות נבחרות וחומר עזר, הוצאת יד בן צבי, 1989, ירושלים
דבורה ברנשטיין, ‏יהודים וערבים במפעל 'נשר', קתדרה 78, עמ' 82–106, 1995
מרכז השלטון המקומי, ספר הרשויות המקומיות והמועצות האזוריות בישראל, הוצאת טליגרף, 1998
המלט ויוצריו – הרעיון ומימושו, נשר מפעלי מלט ישראליים והוצאת יבנה, 2002
משה ברזילי, זכרונותיו של משה ברזילי, הוצאה עצמית, 2004
עמוס כרמלי, מאה שנות עשייה בחיפה רבתי 1906–2006, הוצאת נ.י.ר, 2006
ישראל בן דור, "100 שנים לנשר - משכונת צריפים לעיר מגדלים, אפי מלצר בע"מ, מאי 2023
עומר עינב, כבר לא כפר, עוד לא עיר: תל חנן בראשיתה, 1952-1948, מרץ 2024. ארכיון ההיסטורי של העיר נשר
ישראל בן דור, מדוע הוקמה נשר כעיר נפרדת מחיפה? חיפה - בטאון העמותה לתולדות חיפה, גיליון 22, 2024
ביאורים

↑  השם של השכונה לא נקבע סופית, בעת בנייתה נקראה על ידי היזמים בשם "קדמת דניה", בהמשך כשהועברה לנשר, נקראה על שם הרחוב המרכזי של השכונה - "רחוב התאנה". ב-28 ביולי 2015, התקיים דיון בוועדת השמות של העיר והועלתה שם הצעה להיענות לבקשת התושבים ולקרוא לשכונה "מרום כרמל". הצעה זאת הועברה לאישור במועצת העיר בדיון שהתקיים ב-7 באוקטובר 2015 יחד עם שמות נוספים, אבל הנושא לא נדון בישיבה זאת.
תקופה רפרקטורית

תקופה רפרקטורית הוא מושג המציין את משך הזמן שלוקח לממברנת התא המגורה לחזור למצב מנוחה ולהיות מוכנה לגירוי נוסף. בפרק זמן זה לא ניתן לעורר פוטנציאל פעולה באותה פיסת ממברנה.
התקופה הרפרקטורית מורכבת משני חלקים-תקופה רפרקטורית מוחלטת ותקופה רפרקטורית יחסית.
מנגנון

פוטנציאל פעולה נובע מפתיחת תעלות נתרן מופעלות מתח. נתרן נכנס אל התא וגורם  להקטנת הקיטוב החשמלי. התוצאה היא הגעת הממברנה לערך חיובי. בעקבות כך, תעלות הנתרן ,שנפתחו הודות לשינוי במתח, עוברות למצב חסום. פרק הזמן שבו תעלות הנתרן חסומות לא ניתן לעורר פוטנציאל פעולה. זוהי התקופה הרפרקטורית.
סוגים > תקופה רפרקטורית מוחלטת

התקופה הרפרקטורית המוחלטת מתחילה מיד לאחר יריית פוטנציאל פעולה בנוירון. במהלך תקופה זו, הנוירון לא יכול לירות פוטנציאל פעולה נוסף, ללא תלות בעוצמת הגירוי המתקבל.הסיבה היא שתעלות הנתרן חסומות. הממברנה צריכה לחזור למצב מנוחה, כדי שיתפרץ פוטנציאל פעולה נוסף.
סוגים > תקופה רפרקטורית יחסית

תקופה רפרקטורית יחסית מתרחשת לאחר התקופה הרפרקטורית המוחלטת. במהלך תקופה זו, חלק מתעלות הנתרן עוברות ממצב חסום למצב ביניים, הוא מצב סגור, ואז הן יכולות להיפתח שוב בתגובה לגירוי. מכיוון שהנוירון עדיין לא חזר לחלוטין למצב מנוחה, בתקופה הזאת הנוירון יכול לירות פוטנציאל פעולה נוסף, אך ורק אם יתקבל גירוי חזק יותר מהגירוי הקודם. במצב כזה המשרעת (אמפליטודה) של פוטנציאל הפעולה תהיה נמוכה יותר.
חשיבות התקופה הרפרקטורית

תקופה רפרקטורית (refractory period) בנוירונים משפיעה על תהליכים ביולוגיים בכמה דרכים:
הולכה בכיוון אחד: ההולכה העצבית צריכה להיות יעילה, מהירה ומדויקת. ההובלה היא מגוף התא המצוי באקסון אל קצה האקסון, בסינפסה. התקופה הרפרקטורית מונעת מפוטנציאל הפעולה לחזור אחורנית לכיוון גוף התא.
הגבלת תדירות פוטנציאלי הפעולה: תקופה רפרקטורית מגבילה את קצב הירי של הגרויים בנוירונים. זה מאפשר להם לשלוט על תדירות המסרים שהם מעבירים. תהליך זה חשוב לתפקוד תקין של מערכת העצבים.
הגנה מפני גירוי יתר: התקופה הרפרקטורית המוחלטת מונעת יריית פוטנציאל פעולה נוסף מיד לאחר ירייה קודמת. זה מסייע במניעת גירויי יתר שעלולים לגרום לנזק לתאים או לשבש את תפקוד המערכת העצבים.
העברת מידע: תקופות רפרקטוריות מאפשרות תהליכים של עיבוד מידע במוח. כשתקופות אלו מפוקחות, נוירונים יכולים לתפקד בצורה טובה יותר ולהעביר מידע בצורה מסודרת ויעילה.
השתנות גירויים: בתקופה הרפרקטורית היחסית, אם מופעל גירוי חזק דיו, נוירונים יכולים לירות פוטנציאל פעולה נוסף. זה מאפשר להם להגיב לשינויים בסביבה בצורה גמישה, תכונה חשובה לתפקוד יומיומי כמו תנועה, תגובה לכאב או למידע חדש.
חשיבות בתהליכים פיזיולוגיים: לתקופות רפרקטוריות תפקוד חשוב בתהליכים פיזיולוגיים כמו מניעת התכווצות השרירים באופן לא מבוקר.
מסקנה: תקופה רפרקטורית היא מרכיב חיוני בפיזיולוגיה של נוירונים, והיא משפיעה על תהליכים ביולוגיים רבים, כולל ויסות פעילות מערכת העצבים, תגובה לגירויים, והבטחת תפקוד תקין של תהליכים פיזיולוגיים שונים.
תגובה רפרקטורית בשריר הלב

תגובה הרפרקטורית בשריר הלב היא תהליך חשוב ביותר שמבטיח שהלב יתפקד בצורה תקינה וימנע התכווצויות לא רצויות או בלתי פוסקות.
בלב פוטנציאל הפעולה ממושך יותר הוא נמשך כ-200 מילישניות בהשוואה לפוטנציאל פעולה בנוירון שנמשך כ-2 מילישניות. פוטנציאל הפעולה בשריר הלב מתאפיין בשלב ראשון של דפולריזציה מהירה (פתיחת תעלות נתרן), ואחריו שלב של פוטנציאל פעולה ממושך (פתיחת תעלות סידן), שמאריך את הזמן שבו התאים פעילים.
במהלך התכווצות הלב (סיסטולה), תאי שריר הלב (קרדיאומיוציטים) מייצרים פוטנציאל פעולה, שמוביל להתכווצות. לאחר מכן, מתחילה התקופה רפרקטורית, שבה תעלות הנתרן נסגרות ותעלות האשלגן נפתחות, מה שמוביל להחזרת המתח למצב המנוחה. גם בשריר הלב קיימת בתקופה רפרקטורית מוחלטת, שבה התאים אינם יכולים לירות פוטנציאל פעולה נוסף ותקופה רפרקטורית יחסית בה התאים יכולים לירות פוטנציאל פעולה נוסף רק אם הגירוי הוא חזק מספיק.
תגובה רפרקטורית בשריר הלב > חשיבות התקופה הרפקטורית בשריר הלב

מניעת התכווצויות בלתי רצוניות: התקופה הרפרקטורית המוחלטת מונעת מהלב להתכווץ שוב מיד אחרי התכווצות. זה חשוב כדי להבטיח שהלב יוכל להתמלא בדם לפני שיתכווץ שוב.
סנכרון התכווצות הלב: תקופה זו מסייעת לתאם את פעולת חדרי הלב (החדרים והעליות) ומונעת התכווצויות לא מסונכרנות.
קשיים פיזיולוגיים: בעיות בתקופה הרפרקטורית יכולות להוביל לפרפור עליות, להפרעות קצב לב, כמו טכיקרדיה (דופק מהיר מדי) או פיברילציה (התכווצויות לא מסונכרנות). מצבים אלה יכולים להיות מסוכנים ונדרשת התערבות רפואית.
תרופות: תרופות מסוימות יכולות להשפיע על התקופה הרפרקטורית בשריר הלב. לדוגמה, חוסמי תעלות סידן יכולים להאריך את התקופה הרפרקטורית, וכך להועיל במצבים של הפרעות קצב.
הרדמה מקומית

חומרי הרדמה מקומית מאריכים את התקופה הרפרקטורית על ידי קשירה לתעלות נתרן שנפתחות במהלך דפולריזציה של קרום התא, ובכך מונעים את זרימת יוני הנתרן הדרושה להולכת אות עצבי. חסימה זו מאריכה את תהליך האינאקטיבציה (השבתה) של התעלות, כך שנדרש פוטנציאל ממברנה שלילי יותר לשחזור פעילותן הרגילה, מה שמוביל להארכת התקופה הרפרקטורית. בנוסף, בתדרים גבוהים יותר של דחפים עצביים, מספר גדול יותר של תעלות נתרן נשאר פתוח למשך זמן ארוך יותר, מה שמגביר את קשירת חומר ההרדמה ומאריך עוד יותר את התקופה הרפרקטורית. תופעה זו גורמת להקטנת גובה פוטנציאל הפעולה. נוצר מצב שבו חסימת ההולכה העצבית מתחזקת ככל שתדירות הגירוי עולה.
הערות שוליים

1 2 3  A. Robert Martin et al, From Neuron to Brain, Oxford University Press, 2021, עמ' 125, 140
↑  Cecie Starr, Ralph Taggart, Christian Evers, Lisa Starr, ביולוגיה: האחידות והמגוון של החיים. Biology The Unity and Diverity of Life תרגום האוניברסיטה הפתוחה, ישראל: האוניברסיטה הפתוחה, 2013, עמ' 546-547
1 2 3  Maria Vasileiou, Refractory periods, Kenhub.com (באנגלית)
1 2 3  CV Pharmacology | Calcium-Channel Blockers (CCBs), cvpharmacology.com
↑  Alex Yartsev, Ionic basis of spontaneous electrical activity of cardiac muscle | Deranged Physiology, derangedphysiology.com (באנגלית)
↑  A. Scholtz, Mechanisms of (local) anaesthetics on voltage -gated sodium and other ion channels, British journal of anaesthesia 89, 2002, עמ' 52+61
תקופה רפרקטורית בשריר הלב
תיאו יאנסן

| --- | --- |

 לידה:  17 במרץ 1948 (בן 76) סכוונינגן, הולנד 
 שם לידה:  Theodorus Gerardus Jozef Jansen 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה הטכנולוגית בדלפט 
 יצירות ידועות:  Jansen's linkage 
 פרסים והוקרה:  Witteveen+Bos Art+Technology Award (2002)  פרס ארס אלקטרוניקה 
 www.strandbeest.com
 
תיאודורוס חררדוס יוזף יאנסן (בהולנדית: Theodorus Gerardus Jozef Jansen; נולד ב-14 במרץ 1948) הוא אמן הולנדי. בשנת 1990, הוא החל לבנות מנגנונים גדולים מ-PVC המסוגלים לנוע בעצמם, ובמתואם עם מנגנונים אחרים, הנקראים Strandbeest אשר מהווים פסלים קינטיים המדמים הליכה וממזגות בין אמנות להנדסה. על פי יאנסן "החומות בין אמנות להנדסה קיימים רק במוחנו". חלק מיצירותיו משלבות שערים לוגיים פרימיטיביים לזיהוי התנגשות במכשולים, דוגמת מי-הים.
ראשית חייו

יאנסן נולד בסכוונינגן שבהולנד. הוא ניחן בכישרון לפיזיקה ולאמנות, ולמד פיזיקה באוניברסיטת דלפט לטכנולוגיה. יאנסן עזב את האוניברסיטה ב-1974 ללא תואר. בהיותו בדלפט, יאנסן היה מעורב בפרויקטים רבים שכללו אמנות וטכנולוגיה, כולל מכונת ציור וצלחת מעופפת.
ראשית חייו > צלחת מעופפת

בשנת 1979 החל יאנסן להשתמש בצינורות PVC זולים לבניית צלחת מעופפת ברוחב 4 מטרים שהייתה מלאה בהליום. היא הושקה מעל דלפט בשנת 1980 ביום שבו השמים היו מעורפלים. אור וקול יצאו מהצלחת. מכיוון שהצלחת הייתה שחורה על רקע שמים בהירים, קשה היה לקבוע את גודלה. יאנסן טען שהפרויקט הזה "גרם למהומה כמעט". הוא אמר שהמכונה מעולם לא נמצאה, ושכנראה היא נחתה אי שם בבלגיה. מאוחר יותר הוא חזר על הפרויקט מעל פריז.
ראשית חייו > מכונת הציור

מכונת הציור של יאנסן פותחה בשנים 86–1984 בדלפט והייתה פרויקט גדול במקצת מהצלחת המעופפת שלו. המכונה הייתה מורכבת מצינור שבקצהו תא אור. כאשר זוהה חושך, המכונה הייתה מתחילה לרסס צבע, ויוצרת צלליות מצוירות של אנשים שעומדים מולה. מכונה זו הייתה מחוברת גם לחתיכת עץ גדולה שחוברה בצורה מוגבהת אל קיר, שם היא הייתה נעה קדימה ואחורה כדי ליצור תמונות דו-ממדיות של כל דבר בחדר.
ה-Strandbeest

מאז 1990, יאנסן יוצר מכונות בשם Strandbeest (משמעות המילה בהולנדית היא "חיית חוף"), שהן מבנים קינטיים נעים, לפעמים מונעי רוח, הדומים לבעלי חיים מהלכים, המתוארים על ידי יאנסן כחיים מלאכותיים. כל הדגמים שלו מבוססים על מערכת של משולשים וחוליות מחברות הממירות את סיבוב הציר לתנועת דריכה של שש רגליים או יותר. עיקרון זה מאפשר ל-Strandbeest לנוע על חול בצורה יעילה בהרבה לעומת נסיעה על גלגלים. תהליך הפיתוח של המכונות קרה בצורה הדרגתית בעזרת טכניקות חישוב אבולוציוניות, מיכולות ראשוניות ועד לדור של פסלים קינטיים שיכולים להגיב לסביבתם במידה מסוימת. לדברי יאנסן, הוא קיבל השראה מרעיון השען העיוור של ריצ'רד דוקינס. יאנסן אמר "אני מייצר שלדים שמסוגלים ללכת על הרוח. עם הזמן, השלדים האלה הפכו טובים יותר בלשרוד מפגש עם האלמנטים כמו סערות ומים ובסופו של דבר אני רוצה להוציא את החיות האלה בלהקות על החופים, אז הם יחיו את חייהם".
הפסלים של יאנסן, שנבנו מצינורות PVC, עץ, יריעות בד ואזיקונים, משתפרים ללא הרף ומתוכננים לתפקד בסביבת החוף החולי בה יאנסן משחרר אותם. הפסלים מסוגלים גם לאגור לחץ אוויר על מנת להניע את עצמם בהיעדר רוח.  היצירות המתוחכמות יותר של יאנסן מסוגלות לזהות מתי הן נכנסו למים ואז מסוגלות להתרחק מהם. דגם אחד מסוגל לעגן את עצמו לאדמה אם מורגשת סערה מתקרבת.
פרק משנת 2016 של משפחת סימפסון, " The Nightmare After Krustmas", הציג את Strandbeest ויאנסן אשר דיבב את הקול לדמות המצוירת שלו.
ראו גם

אלגוריתמים גנטיים – השיטה בה נעשה שימוש בעיצוב רגלי הפסלים
הערות שוליים

↑  Macdonald, Fiona. "Theo Jansen's Strandbeests: Wind-powered skeletons". www.bbc.com. נבדק ב-9 באפריל 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007388432605171  BnF: cb151072128 (data)  CiNii: DA09195000  GND: 133780856  ISNI: 0000 0000 8090 6793  LCCN: n97045016  NDL: 032255481  NLK: KAC201010010  NTA: 090912314  RKD: 41813  SNAC: w6q02w8f  SUDOC: 121556301  VIAF: 11050449   WorldCat (עם VIAF): 11050449 
Strandbeest שהוצג על ידי יאנסן בכיכר העיר לינץ במהלך Ars Electronica, 2005
Strandbeest בפעולה
שיטת הדירוג של אופ"א

שיטת הדירוג של אופ"א היא הדרך שבעזרתה נקבע דירוג המדינות הליגות והקבוצות המשתתפות בטורנירים הבין-לאומיים השונים.
השיטה נקבעה על ידי אופ"א, אשר מנהלת את הכדורגל באירופה.
השיטה מחולקת ל-3 חלקים:
דירוג עבור נבחרות לאומיות.
דירוג עבור ליגות.
דירוג עבור קבוצות.
דירוג נבחרות > עד ליורו 2008

שיטת הדירוג של הנבחרות הלאומיות נקבע לפי תוצאות משחקי הנבחרות. עד לסוף טורניר יורו 2008, ניקוד הנבחרות חושב על ידי חלוקת הנקודות שנצברו על ידי הנבחרות (3 נקודות עבור ניצחון, נקודה עבור תיקו), במספר המשחקים אשר שוחקו בשני טורנירי המוקדמות האחרונים של גביע העולם ואליפות אירופה. משחקי פלייאוף לא נחשבו בספירת הנקודות. הניקוד של נבחרת אשר אירחה את אחד הטורנירים האחרונים נקבע על ידי חישוב הניקוד במוקדמות הטורניר בו הם לא אירחו.
אם היו שתי נבחרות או יותר בעלות אותו ניקוד, מקומן נקבע לפי השיטה הבאה:
הניקוד שנצבר במוקדמות הטורניר האחרון,
הפרש השערים הממוצע למשחק,
ממוצע השערים אשר נכבשו,
ממוצע שערי החוץ אשר נכבשו,
הגרלה.
דירוג נבחרות > לאחר יורו 2008

ב-20 במאי 2008 הכריזה אופ"א על שינוי שיטת הדירוג.
בשיטה החדשה הנבחרות מקבלות ניקוד עבור כל משחק אשר שוחק בחמשת טורנירי המוקדמות וטורנירי הגמר האחרונים של גביע העולם ואליפות אירופה, לפי השיטה הבאה:
10,000 נקודות עבור כל משחק אשר שוחק,
30,000 נקודות נוספות עבור תוצאת משחק אשר הסתיימה בניצחון, 20,000 אם הניצחון היה בעקבות דו-קרב בעיטות עונשין, ו-10,000 נקודות עבור תוצאת תיקו,
עבור משחקים אשר שוחקו בטורנירי הגמר ומשחקי הפלייאוף בטורניר המוקדמות מוענקות נקודות בונוס, בטווח של 6,000 (עבור משחקי הפלייאוף) עד 38,000 (עבור משחק הגמר) נקודות, לפי מעמד המשחק.
עבור כל שער שנכבש מוענקות 501 נקודות, ועבור כל שער שנספג יורדות 500 נקודות,
הניקוד הכולל מחולק במספר המשחקים אשר שוחקו,
לטורנירים האחרונים יש משקל כפול מאשר לטורנירים הקודמים,
נוהל נפרד קיים עבור קבוצות אשר אירחו את אחד הטורנירים, ולכן לא השתתפו במשחקי המוקדמות של אותו טורניר.
דירוג הנבחרות יחושב לפי שיטה זו בחודש נובמבר בשנה בה לא מתקיים טורניר גמר של גביע העולם או אליפות אירופה.
בנובמבר 2013 נקבעו קבוצות הדירוג לקראת הגרלת מוקדמות יורו 2016 לפי דירוג זה.
דירוג ליגות

שיטת הדירוג של הליגות משמשת לקביעת מספר הקבוצות אשר ישתתפו במפעלים השונים של אופ"א מכל מדינה.
הדירוג קובע עבור עונת המשחקים אשר תתקיים שתי עונות לאחר העונה בה חושב הדירוג, כך שהדירוג בסוף עונת המשחקים של 2010/2011 יקבע את הקבוצות אשר ישתתפו בעונת 2012/2013, ולא בעונת 2011/2012.
דירוג הליגות נקבע לפי תוצאות משחקי הקבוצות מכל ליגה במשחקי ליגת האלופות, הליגה האירופית והקונפרנס ליג בחמש העונות האחרונות. שתי נקודות מוענקות עבור כל ניצחון ונקודה אחת עבור כל תוצאת תיקו. הניקוד המצטבר עבור מדינה בכל עונה מחולק במספר הקבוצות מאותה מדינה אשר השתתפו באחד מהמפעלים באותה העונה. המספר שהתקבל מעוגל ל-3 ספרות אחר הנקודה (לדוגמה, 2/3 2 יועגל ל-2.667). הניקוד שהושג עבור משחקים אשר שוחקו בשלבי המוקדמות והפלייאוף מחולק ב-2. ניקוד נוסף אשר ניתן:
4 נקודות נוספות עבור כל קבוצה אשר הגיעה לשלב הבתים של ליגת האלופות,
5 נקודות נוספות עבור כל קבוצה אשר הגיעה לשמינית גמר ליגת האלופות,
נקודה אחת נוספת עבור כל קבוצה אשר הגיעה לשלב רבע הגמר, חצי הגמר או הגמר, של ליגת האלופות או הליגה האירופית.
נקודות הבונוס מתווספות לניקוד השנתי של כל ליגה.
דירוג ליגות > היסטוריה

דירוג הליגות האירופאיות פורסם לראשונה ב-1979 לקביעת מספר הקבוצות מכל מדינה אשר ישתתפו בטורניר גביע אופ"א.
לפני שנה זו לא בוצע חישוב שכזה, אך לאחר ששיטה זו נקבעה נבדק בדיעבד דירוג הליגות משנת 1971, השנה שבה הוחלט על יצירת הדירוג.
מאז שנאספו דירוגי הליגות (בנוסף לספירה הרטרואקטיבית משנת 1971) הובילו את טבלת הליגות 4 מדינות בלבד.
דירוג המועדונים

דירוג המועדון נקבע על פי הניקוד שצבר המועדון בליגת האלופות, הליגה האירופית או הקונפרנס ליג בחמש העונות האחרונות או 20% מניקוד הליגה אליה הוא משתייך, הגבוה מבין השניים. קבוצה מקבלת 2 נקודות עבור ניצחון ונקודה אחת עבור תוצאת תיקו בליגת האלופות, הליגה האירופית והקונפרנס ליג. ניצחונות ותוצאות תיקו בשלבי המוקדמות של הטורנירים לא נחשבים לניקוד הקבוצה. קבוצה שניצחה אחרי דו-קרב בעיטות עונשין מקבלת נקודה אחת בלבד, וכך גם הקבוצה שהפסידה.
הקבוצות אינן מקבלות ניקוד נוסף עבור ניצחונות בשלבים המוקדמים של ליגת האלופות, הליגה האירופית והקונפרנס ליג, אלא ניקוד נוסף עבור הגעה לאחד השלבים לפי הטבלה הבאה:
| השתתפות בשלב | ליגת האלופות | הליגה האירופית | הקונפרנס ליג |
| --- | --- | --- | --- |
| סיבוב ראשוני | עוברת לסיבוב השני בליגה האזורית | - | - |
| סיבוב ראשון | עוברת לסיבוב השני בליגה האזורית | - | 1.000 |
| סיבוב שני | עוברת לסיבוב השלישי בליגה האירופית | - | 1.500 |
| סיבוב שלישי | עוברת לפלייאוף בליגה האירופית | עוברת לפלייאוף בליגה האזורית | 2.000 |
| פלייאוף | עוברת לשלב הבתים בליגה האירופית | עוברת לשלב הבתים בליגה האזורית | 2.500 |
| שלב הבתים | 4.000 | 3.000 (מינימום) | 2.500 (מינימום) |
ניצחון בשלב הבתים ואילך: 2.000
תיקו בשלב הבתים ואילך: 1.000
| מקום ראשון בשלב הבתים | - | 4.000 | 2.000 |
| מקום שני בשלב הבתים | - | 2.000 | 1.000 |
| שמינית גמר | 5.000 | 1.000 | - |
| רבע גמר | 1.000 | 1.000 | - |
חצי גמר וגמר: 1.000

קבוצות אשר עלו לסיבובים הראשוני, הראשון, השני, השלישי ולשלב הפלייאוף של ליגת האלופות אינן מקבלות ניקוד אוטומטי על שלבי המוקדמות, מכיוון שהפסד בשלבים אלו מעביר את הקבוצה לשלב אחר בליגה האירופית, והקבוצה תקבל את ניקוד המוקדמות משלב זה.
קבוצות אשר עלו לסיבובים השלישי ולשלב הפלייאוף של הליגה האירופית אינן מקבלות ניקוד אוטומטי על שלבי המוקדמות, מכיוון שהפסד בשלבים אלו מעביר את הקבוצה לשלב אחר בליגה האזורית, והקבוצה תקבל את ניקוד המוקדמות משלב זה.
הניקוד עבור שלבי המוקדמות אינו מצטבר, וקבוצה תקבל את הניקוד עבור השלב האחרון אליו הן הגיעה, וכך כל הקבוצות אשר משחקות בשלב מוקדמות מסוים מקבלות את אותו ניקוד עבור המוקדמות.
דירוג המועדונים > הקבוצות המדורגות ביותר לפי שנים

להלן הקבוצות שדורגו במקום הראשון בכל תקופה בת 5 שנים.
המועדונים שהובילו את הדירוג לתקופה של 5 שנים, לפי מספר הפעמים בהם הובילו את הדירוג, מאז התקופה הראשונה שנותחה באופן רשמי (1975–1979).
ראו גם

דירוג האצטדיונים של אופ"א
הערות שוליים

↑  שיטת הדירוג החדשה של נבחרות לאומיות (PDF) באתר אופ"א.
↑  דירוג הנבחרות בסוף 2013 (PDF) באתר אופ"א.
↑  UEFA Country Ranking 2024, kassiesa.net
↑  UEFA Country Ranking 2025, kassiesa.net
↑  עקב הפלישה הרוסית לאוקראינה הנבחרות והקבוצות הרוסיות הושעו ממפעלי הכדורגל. ההודעה באתר אופ"א
↑  UEFA.com, How the club coefficients are calculated, UEFA.com, ‏2018-07-01 (באנגלית)
↑  UEFA 5-year Club Ranking 2025, kassiesa.net
↑  דירוג הקבוצות המלא, מעודכן באתר אופ"א.
מפת המדינות המשתתפות בגביעי אופ"א, אשר קבוצות מתוכן השתתפו בליגת האלופות.  מדינות אשר קבוצות מתוכן השתתפו בשלב הבתים של ליגת האלופות.   מדינות אשר קבוצות מתוכן לא השתתפו בשלב הבתים של ליגת האלופות.   מדינות שלא משתתפות בגביעי אופ"א.
סמוסה

| --- | --- |

סמוסה
 
 מאכלים
 מוצא:  המזרח התיכון 
 מרכיבים עיקריים:  קמח חיטה, אפונה, גזר, תפוח אדמה, בשר 
 
סמוסה הוא מאפה הנאכל כחטיף במטבחי דרום אסיה ובייחוד בהודו, בבנגלדש, בנפאל באוזבקיסטן, בטג'יקיסטן ובפקיסטן. מקורו של מאכל זה במאה ה-10 במרכז אסיה.
מאכל זה לרוב עשוי בצורת משולש או ארבעון, והוא עשוי בצק הממולא תפוחי אדמה, בצל ואפונה המטוגן בשמן עמוק.
יש הממלאים את המאפה במיני בשר או דגים. המילוי מתובל בתבלינים שונים ובהם צ'אטני, מנטה, כוסברה או תמרינדי.
הסמוסה מוגשים לרוב כחלק מצ'אט (מגש חטיפים) ועמו מוגשים יוגורט, צ'אטני וצ'אט מסאלה.
מקור המאכל במזרח התיכון, משם הוא עבר לתת-היבשת ההודית בתקופת סולטנות דלהי. עם עליית הפופולריות של המטבח ההודי באירופה וארצות הברית הפך גם מאכל זה למאכל פופולרי, הנמכר הן במסעדות והן כמזון מוכן וקפוא במרכולים.
גרסאות אחרות של המאכל, שבהן הבצק נאפה במקום טיגונו בשמן עמוק, הפכו נפוצות במערב משיקולים בריאותיים.
ראו גם

סמבוסק
בורקס
אמפנדה
הערות שוליים

↑  Davidson, Alan (1999). The Oxford Companion to Food. Oxford University Press. ISBN 0-19-211579-0. Jump up
לרדת מהעץ

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  גור בנטביץ'
 הופק בידי:  דוד מנדיל   משה אדרי   לאון אדרי
 תסריט:  גור בנטביץ'
 עריכה:  מאיה קניג
 שחקנים ראשיים:  גל תורן   שרה אדלר   מאיה קניג
 מוזיקה:  עדי גלברט
 צילום:  שרון מאיר   אתי וינוגרד
 מדינה:  ישראל ישראל
 חברה מפיצה:  יונייטד קינג
 הקרנת בכורה:  2013
 משך הקרנה:  90 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 תקציב:  4,393,407 ש"ח
 דף הסרט ב־IMDb
לרדת מהעץ הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2013 בבימויו של גור בנטביץ', עם גל תורן, שרה אדלר ומאיה קניג בתפקידים הראשיים.
התסריט נכתב על ידי גור בנטביץ' בהשראת המאבק הממושך שניהלו תושבים נגד תוכניות להקמת מגדלי מגורים וחניון במתחם קרית ספר בתל אביב.
הסרט היה מועמד לחמישה פרסי אופיר בטקס פרסי אופיר לשנת 2012:
פרס אופיר לשחקן הראשי הטוב ביותר – גל תורן
פרס אופיר לתסריט המקורי הטוב ביותר – גור בנטביץ'
פרס אופיר לעריכה הטובה ביותר – מאיה קניג
פרס אופיר לצילום הטוב ביותר – שרון מאיר
פרס אופיר לליהוק הטוב ביותר – גלית אשכול
תקציר העלילה

ניצן "ניץ" (גל תורן) חוזר משהייה ממושכת באוסטרליה בתקווה להשיב אליו את חברתו קסם (שרה אדלר) וכלבו האהוב "זורבה". קסם לא רוצה לפגוש אותו לאחר שעזב אותה בפתאומיות. ניץ מתמקם במגרש מול ביתה של קסם ופוגש שם את להב (גור בנטביץ') פעיל חברתי שמנהיג את תושבי המקום למנוע את הפיכת המגרש לחניון במקום לפארק לרווחת התושבים. ניץ מתנגד להצטרף למאבק. בעזרת חברו ערן (יובל שפרמן) הוא מקבל את מפתחות דירתה של קסם, נפגש עם כלבו האהוב זורבה ומוציא אותו מידי בוקר וערב. קסם מסכימה למצב בתנאי שלא ישכון בדירה.
עם הזמן נפגש ניץ עם הבלוגרית טדי (מאיה קניג) שמצלמת סרטונים על מאבק התושבים. הוא נפגש גם עם השכנה גברת נחומי (טליה פישמן) שמתמחה בגלגול נשמות ונשואה לעו"ד נחומי (נתן ברנד) שמלווה משפטית את המאבק. הזוג נחומי רבים כל הזמן וצעקותיהם נשמעות למרחוק.
ניץ נפגש עם השומר זוהר (זוהר דינר) ששומר על המקום מטעם כריש הנדל"ן צמח (דורון צברי). היחסים עם קסם משתפרים לאחר ששניהם מטפלים בכלב החולה ומביאים אותו לווטרינר להמתת חסד. לאחר מכן הם רבים והיא מנתקת איתו את היחסים למרות כל הפצרותיו.
ניץ עובר לגור באוהל במגרש, מצטרף לתנועה המחאה ומופיע בסרטונים של טדי. הוא שורף את הבודקה שהעמיד צמח, נעצר על ידי שוטר ובורח.
המאבק הציבורי נכשל, כולם עוזבים, רק ניץ נשאר בשטח ומתגורר על עץ. מדי פעם הוא יורד לאכול במזנון של שם טוב (סשה אגרונוב) שנמצא בתהליך חזרה בתשובה.
למגרש מגיע צמח עם דחפורים ושוטרי יס"מ כדי לפנות את ניץ שמתמקם על עץ פיקוס ומאיים להתאבד.
לבסוף רואים שבמקום יש חניון עם בודקה, המאבק נכשל.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| גל תורן | ניצן "ניץ" |  |
| שרה אדלר | קסם |  |
| מאיה קניג | טדי | בלוגרית |
| גור בנטביץ' | להב | פעיל חברתי |
| דורון צברי | צמח | קבלן |
| זאב טנא |  | שוטר |
| יובל שפרמן | ערן |  |
| סשה אגרונוב | יום טוב | בעל מסעדה |
|  נתן ברנד | נחומי | עורך דין |
| טליה פישמן | גברת נחומי |  |
| זוהר דינר | זוהר | שומר |
שיטת הסוכך

| שיטת הסוכך |
| --- | --- |
 שיטת הסוכך בעברונה, בדרום הערבה
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: קיטניתאים
משפחה:: קטניות
תת־משפחה:: מימוסיים
סוג:: שיטה
מין:: שיטת הסוכך
שם מדעי
 Acacia tortilis ‏היינה, 1825
תחום תפוצה

עלי השיטה בתקריב
שיטת הסוכך (שם מדעי: Acacia Tortilis; נקראת גם שיטה סוככנית; בערבית: סמרה, טלח) היא צמח מדבר קוצני הגדל כעץ או כשיח בהתאם לכמות המים הזמינים לו.
השיטה היא צמח מוגן בישראל ומופיעה ברשימת הצמחים המוגנים בישראל.