stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ננו-חלקיקים מגנטיים
יישומים > אבחון וטיפול רפואי

ננו-חלקיקים מגנטיים יכולים לשמש בדימות תהודה מגנטית (MRI) לאבחון רפואי. תאים המסומנים בננו-חלקיקים מגנטיים הם בעלי זמן רלקסציה  T_{2}^{*} (אנ') קצר יותר מאשר תאים ללא החלקיקים, דבר המקנה ניגודיות טובה יותר בהדמיית MRI. בנוסף, ניתן לכוון את הננו-חלקיקים לתאי מטרה ספציפיים בגוף ואף לצמד להם תרופות שיעזרו בטיפול במידת הצורך. באופן זה, הטיפול הוא נקודתי וספציפי לתאי המטרה ולכן יעיל יותר מהטיפול התרופתי הניתן כיום.
במחקר מסוים ייצרו ננו-חלקיקים עם ליבה מתכתית מגנטית ששימשו לטיפול סרטני מוכוון על ידי העברת תרופה לתאים הסרטניים. בנוסף, אותם חלקיקים עזרו באיתור המיקום המדויק של התאים הסרטניים באמצעות דימות MRI כך שניתן לעקוב בזמן אמת אחר הטיפול. בדימות פלואורסצנטי לעומת דימות באמצעות MRI, נהוג להצמיד למעטפת הננו-חלקיקים קבוצות פונקציונליות בעלות יכולת פלואורסצנציה. למרות ששיטה זו שכיחה, הצימוד הפלואורסצנטי למעטפת משפיע על מסיסות החלקיקים ומוריד את מספר האתרים הפנויים לקשירת ליגדנים שהיו יכולים לעזור בהכוונה של אותם ננו-חלקיקים לאתרי המטרה. כמו כן ישנה אפשרות שהחומר המתכתי של הננו-חלקיק יגרום לדעיכת הפליטה הפלואורסצנטית במנגנון דיכוי פלואורסצנטי.
ננו-חלקיקים מגנטיים יכולים להיות מותאמים ביולוגית ומכוונים אל אתר המטרה באמצעות טיפול של פני השטח שלהם, כך שמחד לא יעוררו תגובה חיסונית בגוף ומאידך יכוונו אל תאי המטרה הסרטניים באמצעות קבוצות פונקציונליות על פני מעטפת החלקיק. אחד החומרים המקובלים כיום לציפוי הננו-חלקיקים הוא PEG (אנ') שהוא פולימר אינרטי המונע את הראקטיביות של הננו-חלקיקים ובכך מאפשר להם לפעול בגוף ללא הפרעות. התרופה המיועדת לטיפול נמצאת בתוך מעטפת החלקיק ומופעלת בהגיעה לתא המטרה. הליבה המתכתית מאפשרת לעקוב אחר החלקיקים מרגע כניסתם לגוף ועד הגעתם לגידול באמצעות הדמיית MRI. בנוסף, החלקיקים עשויים מחומרים מתכלים כך שבסוף התהליך הם יתפרקו בגוף ויסולקו ממנו.
כיום ישנו טיפול חדש בשם היפרתרמיה מגנטית, בו משתמשים בננו-חלקיקים מגנטיים בטיפול בסרטן בעיקר. הטיפול מתבסס על כך שכאשר חושפים את הננו-חלקיקים המגנטיים לשדה מגנטי מתחלף, הם פולטים חום. כאשר מצמדים את הננו-חלקיקים לגידול בגוף באמצעות קבוצות מתאימות על פני שטח החלקיקים, ומפעילים את השדה המגנטי בתדירות ואמפליטודה מתאימים, טמפרטורת הגידול עולה, מה שגורם למות התאים הסרטניים ללא פגיעה ברקמה הבריאה מסביב.
יישומים > מחקר ביולוגי ורפואי > סימון תאים

סימון תאים באמצעות ננו-חלקיקים מגנטיים הוא שיטה מקובלת כיום להפרדת והכוונת תאים. ניתן לסמן את התאים באמצעות חיבור הננו-חלקיקים לשטח התא או באמצעות כניסתם לתא בבליעה תאית (אנדוציטוזה). ניתן להפרידם או לכוונם בעזרת שדות מגנטיים.
יישומים > מחקר ביולוגי ורפואי > מגנטופיקציה – הדבקה באמצעות שדה מגנטי חיצוני

תהליכים של העברת חומרים לתאים באמצעות שדה מגנטי נקראים מגנטופיקציה (אנ'). בתהליך זה קושרים גורם כלשהו אל הננו-חלקיקים המגנטיים ולאחר מכן מוסיפים אותם אל התאים כאשר משרים עליהם שדה מגנטי. הננו-חלקיקים נמשכים לתוך התאים בכיוון השדה המושרה. לדוגמה: באמצעות תהליך זה מכניסים רצף של דנ"א לתאים כחלק מתהליך של הנדסה גנטית.
יישומים > מחקר ביולוגי ורפואי > תהליכי הפרדה

אחד השימושים הידועים בננו-חלקיקים מגנטיים בתחום הגנטיקה הוא בידוד מולקולות רנ"א שליח. בשיטה זו קושרים קצה פולי T (רצף בסיסי דנ"א מסוג דאוקסיתימין פוספט) אל פני שטח החלקיק. כאשר מתרחש הערבוב עם הרנ"א שליח, הקצה פולי A (רצף בסיסי דנ"א מסוג דאוקסיאדנין פוספט הנמצאים בקצה של כל רנ"א שליח) של הרנ"א שליח ייצמד לקצה הפולי T המחובר לחלקיק וכך ניתן באמצעות מגנט למשוך את החלקיקים יחד עם מולקולות הרנ"א.
יישומים > כימיה

ננו-חלקיקים מגנטיים בעלי פוטנציאל לשמש כזרזים בתגובות כימיות. אפשרות נוספת, מאחר שהחלקיקים מוצקים ובעלי שטח פנים גדול, הם יכולים לשמש כתומכים בזרזים כך שהזרז נספח אל הננו-חלקיקים המגנטיים והם מצדם יכולים להשתתף בתגובה או להיות אינרטים בה.
יישומים > כימיה > תהליכי טיהור

לננו-חלקיקים מגנטיים יש פוטנציאל גבוה לטיפול בזיהומים שונים במים בזכות יכולת ההפרדה שלהם על ידי הפעלת שדה מגנטי ובזכות יחס שטח לנפח גבוה. במחקר עם מתכות כבדות השתמשו בננו-חלקיקים מגנטיים על מנת להרחיק את המתכות הכבדות מתמיסות או ממים מזוהמים. לצורך כך השתמשו בננו-חלקיקים מגנטיים מברזל עם מעטפת פחמנית אליהם צימדו קלאטור EDTA (אנ'). השימוש בננו-חלקיקים עם מעטפת פחמנית מספק מצד אחד יציבות לחלקיק ומאפשר מצד שני לקשור קבוצות פונקציונליות נוספות עליו. לאחר שקשרו אל פני השטח שלהם אינטר-קלאטורים הנקשרים ליוני המתכת, מוסיפים את הננו-חלקיקים המגנטיים אל המים המזוהמים תוך ערבוב טוב, כך שהם קושרים אל פני השטח שלהם את יוני המתכת. בהמשך, פולים את הננו-חלקיקים שנקשרו אל המתכות על ידי ניקוזם באמצעות מגנט.
יישומים > כימיה > ליתוגרפיה מגנטית

ליתוגרפיה מגנטית (אנ') היא שיטה להדפסה מולקולארית כימית או ביולוגית של פני משטחים הנקראת "מגנטוליתוגרפיה". שיטה זו משתמשת באנרגיה של שדות מגנטיים במקום באנרגיית אור. השדה המגנטי נבנה על פני המשטח באמצעות מסכה מגנטית הבנויה ממצע דיאמגנטי (חומר שלא מגיב למגנט) ותבנית העשויה מחומר פרומגנטי (חומר המגיב לשדות מגנטיים). התבנית קובעת את עוצמת השדות המגנטיים על פני המשטח ומטביעה את תבנית המסכה על פני המצע באמצעות ננו-חלקיקים מגנטיים. החלקיקים נמשכים לתבנית השדה המגנטי הנוצר על ידי המסכה המגנטית. הננו-חלקיקים יכולים להיקשר אל פני המשטח וליצור את תבנית המסכה על פני המצע – השיטה הפוזיטיבית – או לחלופין הם חוסמים את ההיקשרות של מולקולות אל פני המצע ובכך יוצרים הדפס מולקולארי שהוא בעצם תשליל המסכה – השיטה הנגטיבית.
אחד היתרונות החשובים של השיטה החדשה הזו לעומת ליתוגרפיה אופטית הוא בכך ששיטה זו אינה רגישה כלל לטופוגרפית פני השטח כמו הפוטוליתוגרפיה. ניתן להדפיס באמצעותה משטחים קעורים או קמורים ואף משטחים סגורים כמו משטחים פנימיים של מיקרו צינוריות. שיטה זו אינה דורשת כיסוי כל שטח המצע בפוטורזיסט (אנ'), דבר הגורם לזיהום פני המשטח ולקשיים בתהליך קשירתם של קבוצות מולקולאריות למצע. לעומת הפוטוליתוגרפיה הדורשת תהליך רב-שלבי הכולל ציפוי, חשיפה ופיתוח, הליתוגרפיה המגנטית היא חד-שלבית, פשוטה וזולה. בשונה מהשיטות האחרות החושפות את המצע כאשר המסכה מעל פני המצע, השיטה המוצעת היא "ליתוגרפיה גבית" כאשר המסכה נמצאת בגב המשטח המודפס. לליתוגרפיה גבית יש יתרון רב בתהליכים בהם תהליכי כיסוי המשטח הם רב-שלביים, כך שכל שכבה חייבת להיות מותאמת עם כל השכבות האחרות.
יישומים > אחסון מידע

ננו-חלקיקים מגנטיים מהווים אופציה יעילה וטובה לאחסון מידע על ידי כך שהם מאפשרים להגדיל את צפיפות המידע המוכנסת ליחידת שטח תוך שמירה על רעש קריאה נמוך. המטרה היא להחליף את האזור המגנטי היחסית גדול הקיים כיום במדיה המשתמשת בקידוד בעזרת ספין מגנטי כגון בדיסקים קשיחים HD, לשימוש בננו-חלקיק מגנטי אחד שהוא בעל מבנה פשוט של התחום המגנטי. אחת הדוגמאות לכך הם ננו-חלקיקים מגנטיים מסגסוגת של ברזל ופלטינה (FePt). היתרון בננו-חלקיקים אלה שהם לא מאבדים בקלות את המגנטיזציה שהם לאחר הסרת השדה המגנטי החיצוני.
סכנות

כיום אין מידע רב לגבי הרעילות והסכנות שיש בננו-חלקיקים. תהליכי הייצור חושפים את האדם והסביבה לננו-חלקיקים. מחקרים מראים כי החלקיקים יכולים להישאף על ידי מערכת הנשימה ולהגיע לאזורים שונים בגוף, כולל המוח.דבר המעיד, ככל הנראה, על מעבר "מחסום דם-מוח" או מעבר דרך האפיתליום האולפקטורי, Olfactory epithelium (אנ'). השאלה בדבר אגירתם של החלקיקים ברקמות הגוף השונות או דרכי פינויים עדיין פתוחה ולא באה לפתרונה המלא.
מחקר על ננו-חלקיקים מגנטיים הראה כי דלעות שגודלו עם מים המכילים את הננו-חלקיקים קלטו אותם לרקמות של הצמח. מכאן, שישנה סכנה מפסולת של ננו-חלקיקים בעת שנפטרים ממנה, היכולה להגיע למי ההשקיה ומשם למזון אותו אנו אוכלים.
סיכון נוסף קיים מהשוני בתכונות החומר כאשר יורדים לרמה הננומטרית והתכונות הפיזיקליות של החומר משתנות לעומת התכונות הקיימות בחומר ברמה המיקרומטרית. כך למשל חומר בממד הננומטרי יכול להיות ריאקטיבי, פלואורסצנטי, מוליך, בעל חוזק רב יותר ואף לקבל תכונות בלתי צפויות.
ראו גם

ננו חלקיק
ננו-חומרים
ננו-מבנה
ביוננוטכנולוגיה
ננו טוקסיקולוגיה
מגנוט
מומנט מגנטי
בדיקת חלקיקים מגנטיים
ליימן ג'דסון גייג'

ליימן ג'דסון גייג'  (באנגלית: Lyman Judson Gage;‏ 28 ביוני 1836 – 26 בינואר 1927) היה איש עסקים ופוליטיקאי אמריקאי, שכיהן כמזכיר האוצר של ארצות הברית בממשליהם של הנשיאים ויליאם מקינלי ותאודור רוזוולט.
ראשית חייו

ליימן גייג' נולד בדרייטר שבמדינת ניו יורק. הוא התחנך בבית ספר בעיר רום שבניו יורק ובגיל 17 החל לעבודת כפקיד בנק. ב-1853 הוא עבר לשיקגו, שם עבד במשך שלוש שנים כמנהל חשבונות וב-1858 הוא החל לעבוד בחברה להלוואות סחר, שם שימש כקופאי עד 1868. לאחר מכן הוא שימש כגזבר, סגן נשיא ונשיא של "הבנק הלאומי הראשון של שיקגו", אחד מהמוסדות הפיננסיים החזקים ביותר במערב התיכון.
ב-1890 הוא נבחר כנשיא מועצת המנהלים של התערוכה העולמית של שיקגו שהתקיימה ב-1893. לאחר התערוכה הוא היה לנשיא של "הפדרציה האזרחית של שיקגו (אנ')" שביקשה לבצע רפורמות בשלטון המקומי של העיר.
קריירה פוליטית

בתחילת דרכו הפוליטית היה גייג' חבר המפלגה הרפובליקנית והיה נציג לוועידה הארצית של המפלגה ב-1880 ויושב ראש הוועדה הפיננסית שלה.
עם זאת, ב-1884 הוא תמך במועמדותו של גרובר קליבלנד לנשיאות והעביר את תמיכתו למפלגה הדמוקרטית. ב-1892, לאחר שנבחר לתקופת כהונה שנייה לנשיאות, הציע קליבלנד לגייג' את משרת מזכיר האוצר, אך הוא דחה את ההצעה. במערכה להנפקה חופשית של מטבעות כסף, פעל גייג' לבחירתו של המועמד הרפובליקני ויליאם מקינלי וממרץ 1897 ועד ינואר 1902 הוא כיהן כמזכיר האוצר בקבינטים של מקינלי ושל יורשו תאודור רוזוולט.
כמזכיר האוצר השפיע גייג' רבות במהלך לחקיקתו של חוק תקן הזהב במרץ 1900, שהחזירה את המטבע האמריקאי לגיבוי על בסיס הזהב. מאחר שצעד זה הגביל את כמות הכסף בשוק, החלה תקופה שנמשכה עד 1912, שבה מזכיר האוצר היה מחויב לקיים אינטראקציה בשוק הכספים באמצעות הכנסה למחזור הכספים את העודפים של מחלקת האוצר. אי יכולתו של האוצר להגיב לצורכי השוק במטבע לצורכי האומה, הובילה להקמתו ב-1913 של הפדרל ריזרב שמפקח על שוק הכסף.
ב-1902 התפטר גייג' מתפקידו כדי לעבוד בבנק בניו יורק, ומאז ועד 1906 הוא היה נשיא United States Trust Company בניו יורק. הוא היה פעיל מאוד בתהליך הקמתה של תערוכת פנמה-קליפורניה בסן דייגו ב-1915. בהמשך הוא היה נשיא הוועדה לשימור מבני התערוכה. גייג' היה אחד משלושים החברים המייסדים של "מועצת האיות הפשוט (אנ')", שהוקמה ב-1906 על ידי אנדרו קרנגי כדי להפוך את השפה האנגלית לקלה יותר ללמידה והבנה בעקבות השינויים באורתוגרפיה של השפה.
חיים אישיים

ב-1864 נשא גייג' לאישה את שרה אתרידג'. לזוג נולדו ארבעה ילדים. רק אחד מהם, אלי אלכסנדר, הגיע לבגרות, אך התאבד בגיל 39 והותיר אחריו אישה ושני בנים. רעייתו של גייג', שרה, נפטרה ב-1874 והוא נישא בשנית לקורנליה לנסינג, שנפטרה ב-1901 חשוכת ילדים. שנים ספורות לאחר מכן הוא נישא בשלישית לפרנסס באלו ולזוג נולד בן אחד. פרנסס נפטרה ב-1943, 16 שנים לאחר בן זוגה.
ב-1906 הגשים גייג' את העניין שלו משכבר הימים במטאפיזיקה, כאשר רכש נכס בלומלנד שבסן דייגו, בו הוא חי בסופו של דבר את שנותיו האחרונות, ושם הוא הקים בית מחסה תיאוסופי בדרום קליפורניה. אף על פי שצעדו זה הכה את הציבור האמריקאים בהלם, אלו שהכירו אותו באופן אישי לא הופתעו, שכן קודם לכן למד גייג' ספיריטואליזם ואסטרולוגיה וחזה את מותו של אחיו באמצעות "הבזק של תפיסה על-חושית".
ליימן גייג' נפטר בסן דייגו, קליפורניה ב-26 בינואר 1927 ונטמן בבית הקברות רוזהיל שבשיקגו.
הערות שוליים

↑  The Washington times, July 15, 1906.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007281550105171  GND: 1290936056  ISNI: 0000 0000 3202 9298  LCCN: n96005618  NARA: 10575455  SNAC: w6dn4drf  VIAF: 70650723   WorldCat (עם VIAF): 70650723
נזקי רעש

נזקי רעש אלו תופעות הנגרמות כתוצאה מחשיפה ממושכת, מקוטעת או פתאומית לרעשים מזיקים או לזיהום רעש (אם לשניות ספורות ואם לאורך מספר שנים). רעש הוא חלק בלתי נפרד מהמציאות המודרנית (תעשייה, כבישים סואנים, מכשירים טכנולוגיים). המודעות להשפעותיו השליליות הן מבחינה פיזית (על חלקים שונים בגוף), הן מבחינה פסיכולוגית עלתה בשנים האחרונות. פגיעה במערכת השמיעה היא הפגיעה הנפוצה ביותר בחשיפה לרעשים מזיקים. ההתפתחות התעשייתית של העולם המודרני גורמת לעלייה חדה ברמת הרעשים המזיקים לאדם, אך המודעות לסכנות בקרב הציבור אינה גבוהה. זאת משום שהנזק שבחשיפה לרעש הוא נזק מצטבר ולא מיידי.
כללי

קול משמעו תנודה של גוף כלשהו, התנודה יוצרת גל. גל קול מוגדר על ידי תדירות ועוצמה.
תדירות: מספר הפעמים בהן הגוף מיצר תנודות בשנייה, נמדד ביחידות מידה של הרץ (Hz). בני האדם מסוגלים לשמוע צלילים בתדירות של 20 עד 20,000 Hz (התדירות היא שקובעת את גובה הצליל).
עוצמה: גודל התנודות שיוצר הגוף, נמדד ביחידות מידה של דציבל (dB).
גל הקול חודר אל תוך האוזן וגורם לתנודה בעצמות השמע באוזן התיכונה, הללו מעבירות את הקול אל השבלול בו מצוי נוזל ותאי שערה. התנודה מזיזה את תאי השערה אשר יוצרים גירוי עצבי המועבר אל המוח, מקום הגירוי בשבלול מלמד את המוח מהי תדירות הצליל.
תאי השערה רגישים במיוחד ועלולים להיהרס או להישבר בחשיפה לרעש מזיק. עם שבירתם תאי השערה אינם מגיבים עוד לתנודות גלי הקול החיצוניים. התוצאה היא פגיעה זמנית או לחלופין ירידה תמידית בשמיעה אשר הולכת ומעמיקה עם כל חשיפה נוספת לרעשים מזיקים ואיננה ניתנת לשיקום.

את הרעש מודדים ביחידות של דציבלים (dB), ככל שמספר הדציבלים גדל כך עוצמת הרעש גוברת.
הגדרת סוג הרעש

יש להבחין בין מספר סוגי רעש כאשר הגבוהים שבהם גורמים להשפעות פיזיות ונפשיות:
רעש מפריע: רעש שעוצמתו יותר מ-60 דציבלים.
רעש הפוגע באיכות החיים: רעש שעוצמתו גבוהה מ-65 דציבלים.
רעש מזיק: רעש גבוה מ-70 דציבלים.
סף הכאב: רעש בעוצמה 130 דציבלים ומעלה.
רעש מזיק מוגדר כרעש חזק או גבוה מאוד, בנוסף להשפעות פיזיות ונפשיות (לחץ, דופק לב גבוה, כיווץ שרירים) רעש מסוג כזה פוגע במערכת השמיעה של האדם.
הגדרת סוג הרעש > סולם עוצמות רעש/צליל

| סוג הרעש/צליל | עוצמת הרעש ב-dB |
| --- | --- |
פעימת לב: 10
לחישה: 20-10
שיחה רגילה: 60-50
תנועה בכביש: 80-70
צופר מכונית: 85-90
רעש תעשייה/ השחזה: 100
נסיעה בנגמ"ש: 105
הרצת מנוע טנק: 115
מוזיקה במועדון לילה: 95-120
ירי באקדח: 140
מטוס סילון: 150
ירי ברובה M16: 160
ירי בתותח נ"ט: 175
| עוצמת הרעש ב-dB | זמן מותר לחשיפה |
| --- | --- |
90: 8 שעות
95: 4 שעות
97: 3 שעות
100: 2 שעות
102: 90 דקות
110: 20 דקות
115: 15 דקות
על פי הוראות קרפ"ר, משך הזמן המותר לאדם להיות חשוף לעוצמה של 85 דציבל הוא 8 שעות ביממה.
מעל 85 דציבל, כל תוספת של 3 דציבל בעוצמת הרעש מחייבת להפחית בחצי את משך זמן החשיפה ביממה, על מנת למנוע פגיעה בשמיעה.
הגדרת סוג הרעש > רעשים נפוצים

בשל תדירות הופעת סוגי רעשים שונים בחיים המודרניים, קל מאוד להתעלם ואף לזלזל בכוח השפעת הרעש על גופנו. 

להלן רעשים נפוצים כיום: האזנה למכשיר CD, MP3, IPOD בשימוש עם אוזניות, טלוויזיה, שימוש בטלפון נייד, רכבות או מטוסים חולפים, כבישים סואנים, רעש במהלך עבודות שיפוץ, פאבים רועשים או אולמי שמחות וגני אירועים.

קיים רעש פחות נפוץ שחשיפה אליו גוררת לפגיעה מיידית בשמיעה: חשיפה לקולות נפץ או לחלופין חשיפה לפיצוץ חזק.
השפעות > השפעות שליליות של רעש מפריע

השפעות גופניות: חשיפה לרעש מפריע (זמני או ממושך) גורמת להגברת קצב הנשימה, הגברת קצב פעימות הלב, הגברת צריכת האנרגיה בגוף, עליית לחץ הדם, הזעת יתר, פגיעה במערכת העיכול, עלייה ברמת האדרנלין בדם, עליה בריכוז השומנים בדם והתכווצות שרירים.
השפעות פסיכולוגיות: רעש מפריע גורם לעייפות, מתח, פגיעה בכושר הריכוז ועצבנות.
השפעות > השפעות שליליות של רעש מזיק

רעש מזיק משפיע ישירות על מערכת השמיעה: הדהוד בראש, כאבי ראש ואוזניים, חוסר שיווי משקל, זמזומי אוזניים (טינטון) התופעות יכולות להוביל להפרעות בשינה. מעבר לתופעות אלו, רעש מזיק יכול להביא לירידה בשמיעה. ליקוי שמיעה שמקורו בחשיפה לרעש, מתפתח לאט ומעמיק עם כל חשיפה נוספת, דבר הפוך מהדעה הרווחת שלפיה עם חלוף הרעש גם השפעותיו חולפות.
חשיפה מרובה לרעש בעוצמה גבוהה פוגעת בכושר השמיעה וגורמת לנזק בלתי-הפיך. ירידה בשמיעה גורמת לפגיעה משמעותית באיכות החיים.

קיימות שתי קבוצות באוכלוסייה אשר חשופות במיוחד לפגיעה בשמיעה כתוצאה מרעש:
בני נוער וצעירים – חשופים לרעש מזיק במקומות בילוי, נוהגים לשמוע מוזיקה בעוצמה גבוהה.
עובדים במקצועות התעשייה והבניין – חשופים לרעש מזיק במקום העבודה כתוצאה משימוש או שהייה על יד מכונות כבדות ורועשות.
רעש מטוסים

רעש מטוסים הוא רעש הנגרם כתוצאה של מעבר כלי טייס כגון מטוסים אזרחיים, צבאיים, רחפנים ומטוסים קלים מעל ריכוזים של אוכלוסייה אזרחית. מקור הרעש יכול לנבוע מעצם מעברו של כלי הטיס באוויר וכתוצאה מפעילותם של מנועים ומכשירים שונים על כלי הטיס.
רעש מטוסים > השפעות רעש מטוסים על הבריאות > בקרב נשים בהריון

חשיפה של נשים הרות לרעש מטוסים באופן עקבי, גורמת לירידה במשקל גוף הילוד ולנמיכות קומה בילדים. בנוסף, חשיפתם של נשים הרות לרעש מטוסים גורמת לצמצום הרוחב של כלי הדם, דבר המוביל לירידה בזרימת הדם לשליית העובר. כמו כן, אובחנו בקרב אימהות הרות עליה בלחץ הדם, הפרשה מוגברת של אפינפרין ונוראפינפרין, ותועדה הפחתה ברמת הלקטוגן - פוליפפטיד שלייתי האחראי לאספקת אנרגיה זמינה לעובר.
רעש מטוסים > השפעות רעש מטוסים על הבריאות > בקרב ילדים

לרעש מטוסים השפעה שלילית על הציר הקוגניטיבי-רגשי-תפקודי בקרב ילדים המתבטא בחוסר שקט של הילדים, פגיעה ביכולות למידה/קריאה, פגיעה ביכולות זיכרון מגוונות כגון זיכרון אפיזודי (זיכרון לטווח ארוך), זיכרון עבודה (עיבוד של מידע חושי חדש), זיכרון פרוספקטיבי (של פעולות שיש לבצע בעתיד) ופגיעה משמעותית בריכוז וקשב.
כמו כן, נמצא כי חשיפה לרעש בעוצמה העולה על 60dB מעלה את לחץ הדם הסיסטולי והדיאסטולי, כמו גם את הדופק. ובנוסף, מתבטאת בפעילות מוגברת של מערכת העצבים האוטונומית.
רעש מטוסים > השפעות רעש מטוסים על אורח חיים

חשיפה לרעש לטווח ארוך עשויה להשפיע על הבריאות הפסיכולוגית. מחקר שנערך בבית ספר במערב לונדון על 451 ילדים בסביבות נמל התעופה הית'רו בגילאי 8-11 גילו שיעורים גבוהים יותר של היפראקטיביות בקרב הילדים. מחקר נוסף שנערך על השפעות פסיכולוגיות בקרב מבוגרים מצא קשר בין עוצמת רעש המטוסים לעלייה של 28% בשימוש בתרופות נגד חרדה.
מחקר שניתח את הנתונים מצא קשר חיובי בין חשיפה לרעש מטוסים ודיכאון חד-קוטבי מאובחן. כלומר, עם עלייה ברמות הרעש של מטוס מצאה עלייה בסיכון לאבחנות של דיכאון.
כמו כן, עוררות חוזרת ונשנית של רעש פוגעת באיכות השינה באמצעות שינויים במבנה השינה, הכוללים קשיי הירדמות, יקיצה, הפחתה של שינה עמוקה, וזמן רב יותר בערות ושלבי שינה שטחיים.
רעש מטוסים > דרכים להפחתת רעש המטוסים

הפחתת הרעש שמייצר המטוס, על ידי שיפורים טכנולוגיים שמפחיתים את רעש המנועים. תכנון שימושי קרקע, כך שתוגבל פעילות אנשים או מגורים באזורים החשופים לרעש מטוסים מוגבר.
נהלי תפעול מבצעיים להפעלת המטוסים כך שיפחיתו את הרעש לסביבה, כגון הכתבה של קצב הטיפוס אחרי ההמראה, או נתיבי הטיסה בהתייחס למקומות מאוכלסים.
הגבלות מבצעיות על הפעלת שדה התעופה, כגון הגבלות על שעות הפעילות או על הפעלת מסלולי המראה ונחיתה.
חקיקה כנגד מפגעי רעש בישראל

קיימת הכרה בכך שסוגי רעש שונים גורמים לאי נוחות ומונעים את רווחת הציבור. הגוף המטפל בנזקי רעש במדינת ישראל הוא המשרד להגנת הסביבה. 

בניסיון להקל על האזרחים חוקקו מספר חוקים ותקנות:
החוק למניעת מפגעים, 1961 – לפיו קיים איסור לגרימת רעש חזק או בלתי סביר שעלול להפריע לנמצאים בקרבת מקור הרעש.
תקנות למניעת מפגעים (מניעת רעש), 1992 – מכוח החוק למניעת מפגעים הותקנו מספר תקנות אשר קובעות איסורים, חלקם מוחלטים וחלקם בין שעות מוגדרות, לביצוע מעשים העלולים לגרום לרעש.
תקנות רישוי עסקים, 2006 – התקן מד רעש באולמי שמחות ובגן אירועים, לפיו חייב כל אולם אירועים להתקין מד רעש כדי לבקר על גובה הדציבלים (התקנה מתייחסת לאולמי אירועים, במועדוני לילה אין כל פיקוח על גובה הדציבלים).
הסעיפים העוסקים במטרדים בפקודת הנזיקין אינם מזכירים את המונח "רעש", אולם הם מותירים מקום לפרש את המונח "מיטרד" באופן שרעש הוא אחד מסוגיו.
בפברואר 2022 הוחלט על הקמת יחידת רעש במשרד לאיכות הסביבה, בשיתוף המשטרה.
חקיקה כנגד מפגעי רעש בישראל > דרכים להימנעות

מודעות לנזקים וניסיון לצמצום זמן החשיפה – הורדת הווליום בנגני מוזיקה/רדיו ברכב, שימוש באוזניות קשת (חיצוניות) במקום אוזניות המוצבות בפנים האוזן, שימוש באטמי אוזניים בעת בילוי במקומות רועשים (מועדון לילה, אולם אירועים) ושימוש באוזניות מבודדות בעת עבודה במקום רועש (תעשייה, בניין).
אם הרעש איננו זמני (מגורים ליד כביש סואן, נתיב טיסה בסמוך למגורים) – בדיקה של אמצעי בידוד ייעודיים (בידוד אקוסטי, מחיצות, משתיקי קול).
איתור גורמי הרעש בסביבה (שיפוצים בבניין, שכן מרעיש) ופנייה לגורמים המתאימים אם הרעש חורג מהרמה או השעות המותרות.
חקיקה כנגד מפגעי רעש בישראל > חקיקה כנגד רעש מטוסים

הוצאו מספר חקיקות המסדירות את ההתמודדות עם מפגעי רעש הנגרמים כתוצאה ממעבר מטוסים מעל אזורי מגורים:
החוק למניעת מפגעים התשכ"א 1961 (ידוע גם כחוק כנוביץ' ע"ש חבר הכנסת שמעון כנוביץ') - חוק העוסק בדרכי הטיפול והענישה הנוגעות למפגעים. מהווה את הבסיס לחוקים ותקנות נוספים העוסקים במפגעי רעש ואיכות סביבה.
התקנות למניעת מפגעים (רעש בלתי סביר) התש"ן 1990 - תקנות אלה קובעות שורה ארוכה של הגדרות ותקנים טכניים בעיקרם, באשר לאופן מדידתו והגדרתו של רעש בלתי סביר. רעש החורג מן התנאים אשר נקבעו בתקנות אלה יפורש קרוב לוודאי כמפגע רעש.
תקנות למניעת מפגעים (מניעת רעש) התשנ"ג 1992 - התקנות למניעת מפגעים הותקנו מכוחו של החוק למניעת מפגעים (רעש בלתי סביר). מכוחה של הסמכות שהוענקה לו קבע השר להגנת הסביבה תקנות אשר מסייעות לקבוע מה ייחשב למפגע רעש. התקנות כוללות שורה של מפגעים שונים ומתארות מתי ייחשב רעש למפגע ועבירה על החוק.
חוק למניעת מפגעים סביבתיים (תביעות אזרחיות) 1992 - חוק זה מאפשר לארגוני סביבה מסוימים אשר נקבעו על ידי המשרד להגנת הסביבה, להגיש תביעות אזרחיות כנגד כל גוף האחראי ליצירת מפגע סביבתי, לרבות מפגע רעש. החוק עוסק לרוב בהתמודדות עם גופים ורשויות הפוגעים בציבור רחב המיוצג בדרך כלל על ידי ארגון סביבתי כלשהו.
לפי סע' 11 בחוק למניעת מפגעים - העובר על הוראות חוק זה דינו שישה חודשי מאסר או קנס. אם נעברה העבירה על ידי תאגיד דינו כפל קנס האמור.
סע' 17 בתקנות למניעת מפגעים (מניעת רעש) - העובר על תקנות אלה דינו שישה חודשי מאסר או קנס או לפי חוק העונשין, תשל"ז-1977 שני העונשים כאחד."
לקריאה נוספת

פרופ' גוטליב, א.(1997). רעש כמפגע סביבתי – תגובות בני נוער למטרדי רעש. מתוך העיתון: ירוק כחול לבן, מהדורת אוגוסט-ספטמבר
ירחון המשרד לאיכות הסביבה: הביוספירה. כרך כ"ד 9-10, מהדורת יוני-יולי
קלצ'קו, ש. ומדאורי, ג.(1993). אקולוגיה ואיכות הסביבה. ירושלים
מפגעי רעש בסביבה והדרכים להפחתתם (1995), מאמר מתוך פרסומים של המכון לגהות ובטיחות (2003)
הערות שוליים

↑  שאלות ותשובות בנושא רעש במקומות עבודה, באתר המוסד לבטיחות וגיהות
↑  ד"ר שרה יצחקי, [http://www.noairport.org.il/wp-content/uploads/2018/03/%D7%A0%D7%99%D7%99%D7%A8-%D7%A2%D7%9E%D7%93%D7%94-%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%90%D7%95%D7%AA-%D7%A9%D7%A8%D7%94-%D7%99%D7%A6%D7%97%D7%A7%D7%99.pdf המשמעויות הבריאותיות של הקמת שדה תעופה משלים לנתב"ג בעמק יזרעאל
נייר עמדה – תקציר], באתר לא לשדות התעופה בעמק יזרעאל!, ‏2018
↑  פרופ' אברהם אביטל, ד"ר איילת אביטל מגן, [http://www.noairport.org.il/wp-content/uploads/2018/03/%D7%94%D7%A9%D7%A4%D7%A2%D7%95%D7%AA-%D7%A8%D7%A2%D7%A9-%D7%9E%D7%98%D7%95%D7%A1%D7%99%D7%9D-%D7%A2%D7%9C-%D7%94%D7%99%D7%91%D7%98%D7%99%D7%9D-%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%90%D7%95%D7%AA%D7%99%D7%99%D7%9D-%D7%91%D7%99%D7%9C%D7%93%D7%99%D7%9D.pdf השפעות רעש מטוסים על היבטים בריאותיים בילדים:
סקירת מחקרים ממצה מהעולם], באתר לא לשדות התעופה בעמק יזרעאל!, ‏2018
1 2  ארגון התעופה הבינלאומי (ICAO), ICAO ENVIRONMENTAL REPORT 2016. AVIATION AND CLIMATE CHANGE, ICAO, ‏2016
↑  Julia Kuhlmann, Sonja Jeram, Susanne Bartels, Barbara Ohlenforst & Dirk Schreckenberg, Impact of Aircraft Noise on Health, SpringerLink, ‏31/1/2022
↑  Dr Charlotte Clark, Aircraft noise effects on health, Queen Mary - University of London, ‏05/2015
↑  The Civil Aviation Authority, Aircraft noise and health effects: Recent findings, Civil Aviation Authority, ‏03/2016
↑  הוועדה הבין-משרדית לבחינת מדיניות
כלל ארצית בנושא חשיפה לרעש מטוסים, דו"ח ממצאים והמלצות, באתר מנהל התכנון, ‏05/2022
↑  מדיניות המשרד להגנת הסביבה בדבר הגנת הציבור מפני מטרדי רעש, באתר המשרד להגנת הסביבה
↑  מפגעי רעש ומטרדי רעש, באתר כל זכות
↑  רעש רכבת: כמה פיצויים קיבל תושב תל אביב עקב מטרד רעש ממסילת רכבת ליד ביתו?, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל
↑  זהבה דברת, ‏החוק למניעת רעש אינו נאכף, באתר גלובס, 8 במאי 1997
↑  רפורמת הרעש, אתר המוסד לבטיחות וגהות
↑   צפריר רינת, די עם הרעש הזה!: האם ניתן למגר את אחד המפגעים החמורים בישראל?, באתר הארץ, 28 בפברואר 2022
↑  חדשות איכות הסביבה, חוק הרעש: החוקים שמגנים עליכם מפני מטרדי רעש (זכותון), באתר סביבה, ‏2022
תהליך זיהוי הצליל
קבוצת תאי שערה בצילום מיקרוסקופי
שלט על החובה בשימוש בציוד בטיחות: משקפי מגן, קסדת מגן, נעלי מגן ומגיני רעש במתחם הבנייה 'וילה שרובר' ברחוב פינסקר בירושלים
Let Me Live (שיר של רודימנטאל)

Let Me Live (בעברית: תן לי לחיות) הוא סינגל של להקת הדראם נ' בייס בריטית רודימנטאל, בהשתתפות הרכב מוזיקלי האמריקאי מייג'ור לייזר והזמרת הבריטית אן-מארי וגם הזמר הניגרי Mr Eazi. השיר יצא לאור ב-15 ביוני 2018, כסינגל השישי מתוך האלבום ה-7.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר הועלה לערוץ היוטיוב של רודימנטאל בשידור חי ב-9 ביולי 2018.