תזונה והיריון
תזונה במהלך ההיריון

ארצות הברית והאיחוד האירופי יצרו רשימת המלצות לוויטמינים ומינרלים שכדאי ליטול בזמן ההיריון וההנקה. הכמויות המצוינות בטבלה מטה הן הגבוהות מן השתיים. העמודות כוללות המלצות נפרדות להיריון והנקה. ההמלצות הן מעל הדרישות הממוצעות על מנת להגיע לנשים שיש להן צרכים מעל הנורמה. למספר רכיבים תזונתיים אין מספיק מידע על מנת לספק המלצה, אז המונח כמות הולמת מבוסס על מה שנראה כמספק.
| Nutrient | U> S. RDA or AI | EU PRI or AI | Unit |
| --- | --- | --- | --- |
| ויטמין A | 900 | 1300 | µg |
| ויטמין C | 90 | 155 | mg |
| ויטמין D | 15 | 15 (כ"ה) | µg |
| ויטמין K | 120 (כ"ה) | 70 (כ"ה) | µg |
| α-tocopherol (Vit E) | 15 | 11 (כ"ה) | mg |
| טיאמין (Vit B1) | 1.2 | 1.0 | mg |
| ריבופלאבין (Vit B2) | 1.3 | 2.0 | mg |
| ניאצין (Vit B3) | 16 | 16 | mg |
| חומצה פנטוטנית (Vit B5) | 5 (כ"ה) | 7 (כ"ה) | mg |
| Vitamin B6 | 1.3 | 1.8 | mg |
| ביאוטין (Vit B7) | 30 (כ"ה) | 45 (כ"ה) | µg |
| פולאט (Vit B9) | 400 | 600 | µg |
| ציאנוקובלאמין (Vit B12) | 2.4 | 5.0 (כ"ה) | µg |
| כולין | 550 (כ"ה) | 520 (כ"ה) | mg |
| סידן | 1000 | 1000 | mg |
| כלור | 2300 (כ"ה) | NE (ל"מ) | mg |
| כרום | 35 (כ"ה) | NE (ל"מ) | µg |
| נחושת | 900 | 1500 (כ"ה) | µg |
| פלואור | 4 (כ"ה) | 2.9 (כ"ה) | mg |
| יוד | 150 | 200 (כ"ה) | µg |
| ברזל | 18 | 16 | mg |
| מגנזיום | 420 | 300 (כ"ה) | mg |
| מנגן | 2.3 (כ"ה) | 3.0 (כ"ה) | mg |
| מוליבדנום | 45 | 65 (כ"ה) | µg |
| זרחן | 700 | 550 (כ"ה) | mg |
| אשלג | 4700 (כ"ה) | 4000 (כ"ה) | mg |
| סלניום | 55 | 85 (כ"ה) | µg |
| נתרן | 1500 (כ"ה) | NE (ל"מ) | mg |
| אבץ | 11 | 14.9 | mg |
מקרא לטבלה:
(כ"ה): כמות הולמת (ר' לעיל).
(ל"מ): לא מבוסס. האיחוד האירופי לא מצא כמות הולמת לנתרן וכלור. ולא מחשיב את יון הכרומיום שמינרל תזונתי חיוני.
מגוון מיקרו סיבים תזונתיים שנלקחים עם ברזל וחומצה פולית עשויים לשפר את תוצאות הלידות בנשים עם הכנסות נמוכות. התוספים הללו מפחיתים במספר הילדים הנולדים במשקל נמוך, מעט בשביל תינוקות בגיל היריון ולידות שקטות בנשים אשר ייתכן ואין להן מיקרו סיבים תזונתיים בתזונה היום יומית שלהן. נשים בעלי תזונה ירודה יכולות להשתפר על ידי קיום הרצאות חינוכיות על דיאטות וכן הוספת תוספי אנרגיה וחלבונים. מאמר בנושא הראה שחינוך לתזונה מעלה את כמות החלבונים הנצרכת ועזר לתינוק לגדול יותר בתוך הרחם. החלבונים המאוזנים והפחמימות הורידו את הסיכון ללידה שקטה ולתינוקות קטנים ועוזרים לעלייה במשקל אצל האימהות ואצל התינוקות. אף על פי שיש דרישה למחקר נוסף להשפעות על הטווח הרחוק על הבריאות של התינוקות והאמהות, התוצאות לטווח הקצר נראות מבטיחות. העשרת התזונה בחומצה פולית, פירות וירקות כהי עלים עוזרת למנוע פגמים בצינור העצבי בעובר. בנוסף לכך, ויטמינים הנלקחים טרום הלידה לרוב מכילים כמות גדולה של חומצה פולית, יוד, ברזל, ויטמין A ו-D, אבץ וסידן מעל הכמויות אשר קיימות במולטי ויטמינים סטנדרטים. תוספי אבץ עזרו להפחתת כמויות הלידות טרום המועד בכ-14% בעיקר במדינות עם הכנסה נמוכה אשר כמות האבץ במזון בהן נמוכה. למרות זאת ארגון הבריאות העולמי לא מעודד צריכת תוספי אבץ באופן יום יומי לכל הנשים ההרות.
נשים עם דיאטות דלות בסידן, יש הוכחות ברמה נמכות אשר מציעות שתוספי סידן במהלך ההיריון יכולים להוריד את הסיכוי לרעלת היריון. הוכחות בעלות אמינות נמוכה מציעות שתוספי סידן עשויים להוריד את הסיכוי לכך שהתינוק ייוולד לפני השבוע ה-37 להיריון. האפקט המגן של תוספי סידן לא וודאי ועדיין אין הוכחות חותכות לגבי ההצעה להוסיף סידן לתזונה ההיריונית.
העצה לנשים הרות היא לשים לב למזון אשר הן צורכות במהלך ההיריון על מנת להוריד את הסיכוי לחשיפה לחומרים או לבקטריות אשר עלולות להיות מזיקים לעובר המתפתח. זה כולל פתוגנים מזיקים פוטנציאלים כגון ליסטריה, סלמונלה והרעלת דם. לקיחת יתר של רטינול נצפתה כקשורה לפגמים מולדים. אף על פי שבמאכלי ים יש רמות גבוהות של חומצות שומן בעלי אומגה שלוש אשר מטיבות גם עם האם וגם עם התינוק, אין הסכמה על צריכת מאכלי ים בזמן ההיריון. העצה לנשים בהיריון היא לצרוך מאכלי ים באופן מתון. במהלך ההיריון, משקל האישה גדל בכ-12 קילוגרמים. האיגוד האירופי האחראי על בטיחות מזון ממליץ להגדיל את צריכת הנוזלים היומית ב-300 מיליליטר, על מנת לקחת את הכמות ההולמת ממזון ומנוזלים ל-2,300 מיליליטרים ליום, או כ-1,850 מיליליטר נוזלים ליום מנוזלים בלבד.
התזונה של אם במהלך ההיריון נחשבת כמשפיעה על התפתחות מחלות אלרגניות ואסתמה בילדים. נטילת ויטמין D,‏ E ואבץ נמצאה כבעלת קשר לסיכוי נמוך יותר לחרחור בילדים, ומציעה אפקט מגן. בנוסף לכך, נטילת אומגה שרשראות ארוכות של חומצות שומן אומגה שלוש לא רוויות הראתה סיכוי נמוך להתפתחות של אקזמה בילדות וסיכוי נמוך יותר לרגישות למזון בשנה הראשונה לחיי הוולד.