stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לידה מוקדמת
סיבות ללידה מוקדמת

בכ-50% מן המקרים הסיבה ללידה מוקדמת אינה ידועה. הסיבות הידועות מרובות וניתן לסווגן כ:
סיבוכי היריון – דוגמת בעיות הקשורות בשליה כמו היפרדות שליה, שליית פתח, אי ספיקה של השליה, ירידת מים מוקדמת, ריבוי מי שפיר או מיעוט מי שפיר, היריון מרובה עובריםאו אם גיל האם נמוך מ-18 שנים או גבוה מ-40 שנים. בנוסף, משקל אם נמוך ועוד.
סיבוכים רפואיים – מחלות סיסטמיות מהן סובלת האם כמו מחלת לב, מחלת כליות, זיהומים כגון זיהום בדרכי השתן, זיהום נרתיקי, זיהום של העובר, דלקת ריאות, שפעת, אפנדיציטיס, עישון סיגריות, אלכוהוליזם, אנמיה חמורה, תסביב שחלתי, טראומה ועוד.
סיבוכים כירורגיים – ניתוחים בטניים בעבר, קוניזציה של צוואר הרחם.
אנומליות הקשורות במערכת הרבייה – רחם דו קרני, חד קרני, אי ספיקה של צוואר הרחם.
סיבות ללידה מוקדמת > דוגמאות לסיבות האמורות

עבר מיילדותי – לאישה בעלת היסטוריה קודמת של לידות מוקדמות (או הפלות מאוחרות) גדל הסיכון ללידה מוקדמת נוספת.
דלקת בדרכי השתן – אחד הגורמים ללידה מוקדמת, אשר ניתן לטיפול. הימצאות חיידקים בדרכי השתן אצל נשים שהן אסימפטומטיות (ללא תלונות קליניות) קיימת בכעד 8% מן הנשים ההרות, ומהווה גורם סיכון להתפתחות של פיילונפריטיס הקשורה בלידה מוקדמת. על כן יש לטפל בכל מקרה בו נמצאים חיידקים בדרכי השתן במהלך ההיריון, גם אם אין תלונות קליניות על תכיפות או צריבה במתן שתן.
זיהום מי שפיר – קיימים מזהמים שונים, חיידקים אנארוביים, כלמידיה, מיקופלסמה, סטרפטוקוק B ועוד, הקשורים לזיהום מי השפיר ולעליה בשכיחות לידות מוקדמות.
אי ספיקה של צוואר הרחם – פתיחה ומחיקה של צוואר הרחם בעקבות חולשה של הצוואר מסיבות שונות. באופן כללי, פתיחה של 2 ס"מ היא דיאגנוסטית.
בדיקות מעבדה והדמיה

בדיקות כלליות – כאשר אישה הרה מגיעה עם חשש ללידה מוקדמת (המלווה בפתיחת צוואר או צירים) יש לקחת בדיקות דם (ספירה מלאה). בנוסף לכך, יש לקחת בדיקת שתן על מנת לבחון הימצאות חיידקים ועדות לדלקת. יש לבצע בדיקת אולטראסאונד ולהעריך את מצג העובר, גודלו ומיקום השליה.
משטח מצוואר הרחם – נלקח על מנת לבדוק נוכחות זיהום על ידי סטרפטוקוק, גונוריאה ומזהמים נוספים.
דיקור מי שפיר – נעשה כדי להעריך את בשלות הריאות של העובר במקרים בהם גיל ההיריון אינו ברור. בבדיקה זו נבדק היחס בין לציטין לספינגומיילין ונוכחות של גופיפים למליים וכן חלבונים נוספים המעידים על מידת בשלות הריאתית.
בדיקת פיברונקטין עוברי – פיברונקטין עוברי הוא פוליפפטיד המיוצר על ידי תאים שונים, כולל אמניוציטים (תאים שמקורם במי השפיר). תבחין פיברונקטין נלקח מהפרשות הנרתיק והצוואר, כאשר תבחין שלילי מעיד בכ־95% מן המקרים על כך שככל הנראה לא תתרחש לידה בשבועיים הקרובים. תבחין פיברונקטין חיובי, לעומת זאת, הוא בעל רגישות נמוכה יותר, כאשר בכ־50% מן המקרים תתפתח לידה ובכ־50% מן המקרים לא תתפתח לידה בזמן הקרוב. יש לערוך בדיקה זו לפחות 24 שעות לאחר בדיקה וגינלית של הנרתיק (אשר מעלה את הסבירות ל-false positive).
מניעה > לפני ההיריון

ניתן להקטין את הסיכון ללידה מוקדמת על ידי נקיטת מספר פעולות, כגון:
עריכת בדיקה כללית בקופת החולים טרם ההיריון.
לאישה עם רקע של מחלות כרוניות מומלץ להיות תחת השגחת רופא וצוות מטפל לצורך בקרה טרם ההיריון.
מומלץ להתחיל לצרוך חומצה פולית לפחות שלושה חודשים לפני ההיריון. מכיוון שלא תמיד ההיריון מתוכנן, משרד הבריאות ממליץ לכל הנשים בגיל הפריון ליטול תוסף חומצה פולית אחת ליום על בסיס קבוע.
מניעה > במהלך ההיריון

הטיפול למניעת לידה מוקדמת מסתמך בין היתר על הערכת גודל העובר וגיל ההיריון. לרוב, לא ייעשה ניסיון לעכב לידה מוקדמת המתרחשת לאחר שבוע 34 להיריון. הסיבה קשורה לסיכוי הנמוך יחסית לסיבוכים אליהם חשוף הפג. בהריונות שהם בין שבוע 24–34, הטיפול מתחלק למתן טיפול תרופתי, מנוחה, וכן מעקב אחר ההתקדמות.
1. אישה עם עבר של לידה מוקדמת ספונטנית או אישה בעלת מומי רחם, צריכה להיות במעקב היריון רציף ומסודר. המעקב כולל ניטור עוברי, ניטור של פעילות רחמית ובדיקה של אורך צוואר הרחם על ידי בדיקת אולטראסאונד שהיא בעלת כושר ניבוי גבוה ללידה מוקדמת.
2. בנשים בעלות היסטוריה של לידה מוקדמת ספונטנית, ניתן להזריק את ההורמון הנשי פרוגסטרון כטיפול מונע שביכולתו לעכב לידה מוקדמת. הזריקה ניתנת על בסיס שבועי, החל משבוע 16 להיריון ועד לשבוע 36. בנוסף, טיפול זה מונע לידה מוקדמת בנשין שאובחן אצלן קיצור צוואר הרחם.
3. מתן תוספי ויטמינים לנשים הרות עשוי להפחית את הסיכון ללידה מוקדמת. בין הוויטמינים המומלצים נמנים מולטי ויטמין, סידן, ויטמין D, אומגה 3 וברזל. תוספים אלו יכולים לסייע להתפתחות עובר תקינה ומניעת סיבוכי היריון, ביניהם לידה מוקדמת.
4.זריקה להבשלת ריאות, הניתנת לאם על מנת שתעבור לעובר ומאיצה את הבשלת ריאותיו במקרה של חשש ללידה מוקדמת. טיפול זה משפר את בשלות הריאות ומקטין את שיעור סיבוכי הפגות במקרה של לידה מוקדמת. אם בסופו של דבר לא התרחשה לידה מוקדמת, טיפול זה איננו פוגע בעובר.
התמודדות

כאשר ישנם סימנים ללידה מוקדמת, ניתן לנסות ולמנוע את התקדמותה למשך זמן מוגבל. זאת על ידי מתן כדורים או תרופות במתן תוך שרירי או תוך ורידי. סוג הטיפול שיינתן תלוי בשיקול הצוות הרפואי.
בבתי חולים רבים בעולם, בעיקר במדינות מפותחות, קיימת מחלקה מיוחדת לפגים, הנקראת "יחידת טיפול נמרץ יילודים", או "פגייה". במחלקה זו, מחברים את הפגים למכשירים מיוחדים המסייעים להם בשמירה על חום גופם ובסינון האוויר אותו הם נושמים. דוגמה למכשיר כזה, הוא אינקובטור. כמו כן, מכשירים אלו מספקים לפגים סיוע נשימתי, מזון, נוזלים ותרופות דרך צינורות ייעודיים.
במדינות מתפתחות, בהן אין ציוד מתקדם זמין, יינקטו צעדים פשוטים לשמירה על התינוקות. למשל, "טיפול קנגורו", כלומר חימום התינוק בעזרת חום גוף של אדם אחר, עידוד לזירוז הנקה של התינוק על ידי האם.
הטיפול בלידה מוקדמת נסמך בין היתר על הערכת גודל העובר, גיל ההיריון ומצבים בהם אין לנסות ולעכב את הלידה. באופן כללי ישנן שתי גישות טיפוליות הנבחרות בהתאם לכך - גישה הכוללת מעקב (expected management) או התערבות. בהריונות שהם בין שבוע 24–34, הטיפול מתחלק למתן טיפול תרופתי, מנוחה, וכן מעקב אחר ההתקדמות.
מנוחה – במצבים של חשש ללידה מוקדמת עקב הופעת צירים, פתיחה של הצוואר וכו', יש לדאוג למנוחה במיטה. יש לבחון את אורך הצוואר וכן תבחין פיברונקטין - נמצא כי אורך צוואר ארוך יחסית ותבחין פיברונקטין שלילי הם מנבאים טובים לכך שהלידה לא עומדת להתרחש בעשרה עד השבועיים הקרובים. צוואר רחם הוא באורך נורמלי של מינימום 25 מ"מ.
מתן סטרואידים (צלסטון) – בין השבועות 24–34 יש חשיבות גדולה למתן סטרואידים לצורך הבשלת ריאות העובר, והטיפול הוכח כמשפר שרידות ותמותה עוברית, לא רק לצורך הבשלת הריאות אלא גם הורדת השכיחות לדימום תוך מוחי ותמותה נאונטלית. ניתן לתת סטרואידים בשני פרוטוקולים – מתן בתאמטזון הכולל הזרקה של 12 מ"ג תוך שרירית כל 24 שעות, שתי זריקות, או הזרקה של דקסמתזון הכולל 6 מ"ג תוך שרירית כל 12 שעות, למשך 4 פעמים. תוך 24 שעות מההזרקה עצמה ניתן לראות את השפעת פעולתם של הסטרואידים, עם פיק תוך 48 שעות ממועד הזרקתם. השפעתם נמשכת למשך כשבוע. לא נהוג לתת זריקת סטרואידים נוספת מעבר למינון האמור, אלא במקרים ספציפיים מאוד (rescue dose), מאחר שנמצא כי מתן זריקות נוספות מעלה את השכיחות לאבנורמליות של גדילת העובר.
טיפול בטוקוליטיקה – טיפול בתרופות למניעת צירים ניתן במקרים בהם האישה ממשיכה לחוות צירים, קיים תבחין פיברונקטין חיובי, קיצור של צוואר הרחם, מחיקתו ופתיחתו. המטרות העיקריות בטיפול טוקוליטי הוא הארכת ההיריון למשך 48 שעות לצורך מתן טיפול סטרואידי לעיל (מטרה קצרת טווח) ומטרה ארוכת טווח - המשך ההיריון מעבר לשבוע 34–36 כדי להקטין תמותת ותחלואת עוברים. טיפול בטוקוליטיקה לא ניתן אם יש פתיחה של מעל 5 ס"מ. הטיפול יכול לכלול מתן תרופות בתא-אנדרנרגיות, אטוסיבן (תרופה המשמשת כאנטגוניסט לאוקסיטוצין בשריר הרחם), אינדומד (NSAIDS), חוסמי תעלות סידן ותרופות נוספות.
מתן DEPO – הידרוקסיפרוגסטרון – מתן וגינלי או בזריקה לשריר. מתן התרופה מוריד בכ־34% את הלידות לפני שבוע 37. האינדיקציות למתן DEPO הן היסטוריה של לידה מוקדמת, התקצרות צוואר.
טיפול

הטיפול בלידה מוקדמת נסמך בין היתר על הערכת גודל העובר, גיל ההיריון ומצבים בהם אין לנסות ולעכב את הלידה. באופן כללי ישנן שתי גישות טיפוליות הנבחרות בהתאם לכך - גישה הכוללת מעקב או התערבות. בהריונות שהם בין שבוע 24–34, הטיפול מתחלק למתן טיפול תרופתי, מנוחה, וכן מעקב אחר ההתקדמות.
מנוחה – במצבים של חשש ללידה מוקדמת עקב הופעת צירים או פתיחה של הצוואר, יש לדאוג למנוחה, אך יעילותה לא הוכחה. יש לבחון את אורך הצוואר וכן תבחין פיברונקטין. נמצא כי אורך צוואר ארוך יחסית ותבחין פיברונקטין שלילי הם מנבאים טובים לכך שהלידה לא עומדת להתרחש ב-10–14 ימים הקרובים. במצב נורמלי, צוואר הרחם הוא באורך 25 מ"מ לכל הפחות.
מתן סטרואידים (צלסטון) – בין שבועות 24–34 יש חשיבות גדולה למתן סטרואידים לצורך הבשלת ריאות העובר, טיפול שהוכח כמשפר שרידות ותמותה עוברית. טיפול זה גם מוריד את השכיחות לדימום תוך מוחי ותמותה. ניתן לתת סטרואידים בשני פרוטוקולים – מתן בתאמטזון הכולל הזרקה של 12 מ"ג תוך שרירית, כל 24 שעות, או זריקה של דקסמתזון הכולל 6 מ"ג תוך שרירית, כל 12 שעות, למשך 4 פעמים. תוך 24 שעות מההזרקה עצמה ניתן לראות את השפעת פעולתם של הסטרואידים, עם פיק תוך 48 שעות ממועד הזרקתם. השפעתם נמשכת למשך כשבוע. לא נהוג לתת זריקת סטרואידים נוספת מעבר למינון האמור, אלא במקרים ספציפיים מאוד.
טיפול בטוקוליטיקה – טיפול בתרופות למניעת צירים ניתן במקרים בהם האישה ממשיכה לחוות צירים, קיים תבחין פיברונקטין חיובי, קיצור של צוואר הרחם, מחיקתו ופתיחתו. המטרות העיקריות בטיפול טוקוליטי הוא הארכת ההיריון למשך 48 שעות לצורך מתן טיפול סטרואידי ולהמשך ההיריון מעבר לשבוע 34–36, על מנת להקטין תמותת ותחלואת עוברים. טיפול בטוקוליטיקה לא ניתן אם יש פתיחה של מעל 5 ס"מ. הטיפול יכול לכלול מתן תרופות בתא-אנדרנרגיות, אטוסיבן (תרופה המשמשת כאנטגוניסט לאוקסיטוצין בשריר הרחם), אינדומד (NSAIDS), חוסמי תעלות סידן ותרופות נוספות.
מתן DEPO – הידרוקסיפרוגסטרון – מתן וגינלי או בזריקה לשריר. מתן התרופה מוריד בכ־34% את הלידות לפני שבוע 37. האינדיקציות למתן DEPO הן היסטוריה של לידה מוקדמת, התקצרות צוואר.
תמותה

בערך 75% מיקרי מוות בעקבות לידה מוקדמת מתוך מיליון מיקרים היו שורדים אם התינוקות היו מקבלים אספקה מתאימה של חום, חלב אם, טיפולים בזיהומים ותמיכה נשימתית. נכון לשנת 2016, סיכויי ההישרדות לתינוק שנולד לאחר 22 שבועות היו 6%, לאחר 23 שבועות 26%, לאחר 24 שבועות 55%, ולאחר 25 שבועות 72%. הסיכויים שבעיות לתווך ארוך ילוו את התינוק ששרד לידה מוקדמת, גבוהים. 33% מאלו שישרדו לידה לאחר 22 שבועות, יסבלו ממגבלות חמורות.
מחקר גדול שעקב אחר ילדים שנולדו לאחר 22–25 שבועות עד שהגיעו לגיל 6 שנים, מצא כי 46% סבלו ממגבלות חמורות כמו שיתוק מוחין ואיבוד ראייה או איבוד שמיעה, 34% סבלו ממגבלות המוגדרות ברמת קושי בינונית, ו-20% לא סבלו ממגבלות כלל. בנוסף, רבים עשויים לסבול ממחלת כליות כרונית.
למרות הבעיות הפיזיות, המנטליות והלימודיות הנגרמות לאלו הנולדים בלידה מוקדמת במהלך שנות צעירותם, מצבם של רבים טוב בבגרותם (הודות לטיפול אינטנסיבי שקיבלו שהיו צעירים) והם מסוגלים לנהל חיים נורמליים. נראה כי אנשים מבוגרים שנולדו בלידה מוקדמת מודעים לכך שהם סובלים מיותר בעיות בריאותיות לעומת בני גילם שלא נולדו בלידה מוקדמת, ועדיין מרגישים את אותה מידת סיפוק מאיכות חייהם.
אפידמיולוגיה

לידה מוקדמת מתרחשת ב-5%–18% מכלל הלידות ברחבי העולם. במדינות אירופה ובמדינות מפותחות נוספות, שיעור הלידות המוקדמות עומד על 5%-9% מתוך כלל הלידות. בארצות הברית שיעור הלידות המוקדמות מתוך כלל הלידות בעשורים האחרונים, עלה ל-12%–13%.
קל יותר לקבוע את משקל העובר מאשר את גילו. עם זאת, במקומות שונים בעולם קובעים את גיל ההיריון לפי קריטריונים שונים, ולכן גם גיל העובר משתנה ממקום למקום. זאת בהתאם לשיטות החישוב המקומיות. ארגון הבריאות העולמי עקב אחרי שיעורי משקל נמוכים של תינוקות בלידה (פחות מ-2.5 קילוגרמים), שמתרחשים ב-16.5% מלידות באזורים פחות מפותחים, נכון לשנת 2000. יש המשערים כי שליש מהמקרים של תינוק הנולד במשקל נמוך הם בעקבות לידה מוקדמת. בדרך כלל, משקל הפעוט מקביל לגילו, אך פעוטות יכולים לסבול מתת-משקל גם מסיבות שאינן קשורות בלידה מוקדמת.
ב-2013, סיבוכם בלידות מוקדמות נגמרו ב-740,000 מקרי מוות, לעומת 1.57 מיליון מיקרי מוות ב-1990.
חברה ותרבות > כלכלה

לידה מוקדמת נחשבת גורם עלות משמעותי בכלכלה. זאת מבלי להתחשב בהוצאות הכרוכות בטיפול הסיעודי לאנשים עם מוגבלות כתוצאה לידה מוקדמת. מחקר שנערך בשנת 2003 בארצות הברית, מצא כי עלות הטיפול בפג תהיה כ-224,400 דולר לפג במשקל 500–700 גרם, לעומת כ-1,000 דולר לפג השוקל מעל 3000 גרם. העלויות גדלות משמעותית עם הירידה בגיל ההיריון ובמשקל.
חברה ותרבות > מקרים בולטים

לילה סטנסרוד (ילידת סן אנטוניו, טקסס, ארצות הברית) נחשבת לפג הצעיר ביותר בעולם, שנולד ושרד. היא נולדה בשנת 2014 בגיל 21 שבועות ו-4 ימים, ושקלה 410 גרם בלבד. מיד לאחר הלידה היא עברה החייאה. היא למדה בחינוך הרך ומלבד עיכוב קל בדיבור, לא היו לה בעיות רפואיות ידועות אחרות או מוגבלויות.
לעיתים קרובות, אמיליה טיילור (24 באוקטובר 2006, ילידת מיאמי, פלורידה, ארצות הברית) מצוטטת גם כפג המוקדם בעולם. היא נולדה בגיל 21 שבועות ו-6 ימים. אך ההיריון שלה נמדד מיום התעברות האם, בשונה מהשיטה המקובלת שלפיה ההיריון נספר מתאריך הווסת האחרונה של האם. אם ההיריון היה נמדד בשיטה המקובלת, היו מתווספים כשבועיים לגיל ההיריון בו נולדה. משקלה בלידה היה 280 גרם בלבד וגובהה בלידה היה 22.9 ס"מ. במהלך חייה היא סבלה מבעיות עיכול ונשימה וכן דימום מוחי.
חברה ותרבות > השפעת מגפת הקורונה

במהלך מגפת הקורונה, דווח על ירידה דרסטית בשיעור הלידות המוקדמות במדינות רבות. שיעור זה נע בין ירידה של 20% ועד לירידה של 90% במקרים הבולטים ביותר. מחקרים באירלנד ובדנמרק הבחינו לראשונה בתופעה, אך עדיין לא קיים הסבר מקובל לירידה זו. ההשערות כוללות מנוחה ותמיכה נוספת בנשים ההרות, אשר נשארות יותר בבית ובכך פחות נחשפות לגורמי סיכון. דוגמת זיהום אוויר, שאיפת אדי מכוניות וכן הפחתה בסיכון להידבק בווירוסים אחרים.
מחקר נוירולוגי

פגיעה מוחית היא פגיעה שכיחה בקרב פגים, החל מפגיעה בחומר לבן ועד לדימום תוך-גולגולתי והיא עלולה לגרום לנזקים נוירולוגים. ככל שפג נולד מוקדם יותר, כך גדל הסיכון לפגיעות אלו.
עם זאת, בשני העשורים האחרונים קיימת ירידה בשיעור הפגים הסובלים מפגיעה מוחית.
כמו כן, פגים נתונים תחת סיכון גבוה לעיכוב התפתחותי.
אחת הפגיעות הנוירולוגיות הנפוצות בפגים, היא כאמור, דימום מוחי. זהו דימום בתוך חדרי המוח, שעד השבוע ה-34 להיריון עטופים ברקמה עשירה מאוד בכלי דם. הם נוטים לדמם בשל מצבים לא יציבים בהם מצוי הפג, למשל, תנודות בלחץ הדם, זיהומים, הנשמה מאסיבית או התפתחות חזה אוויר. ככל שעולה גיל ההיריון, שכיחות הדימום המוחי יורדת.
פגיעה נוירולוגית נוספת אשר עלולה להתרחש בפגים היא לויקומלציה סמוך-חדרית. זוהי פגיעה המאופיינת בנזק לרקמת המוח, לחומר הלבן, כתוצאה ממצב חירום עוברי, דוגמת עובר השוהה ברחם בו יש זיהום של מי שפיר, ירידת לחץ דם או הנשמה מאסיבית. מאבחנים זאת באמצעות אולטרסאונד מוחי. הטיפול כולל השגחה ומעקב במכונים להתפתחות הילד, בהתאם לנזק שנגרם.
ראו גם

לידה שקטה
לידת חירום
מומים מולדים
עיכוב התפתחותי
קרע ממברנות לפני לידה
לקריאה נוספת

Goldenberg, R. L., Culhane, J. F., Iams, J. D., & Romero, R. (2008). Epidemiology and causes of preterm birth. The lancet, 371(9606), 75–84
Behrman, R. E., & Butler, A. S. (2007). Preterm birth: causes, consequences, and prevention
Tucker, J., & McGuire, W. (2004). Epidemiology of preterm birth. Bmj, 329(7467), 675–678
Moutquin, J. M. (2003). Classification and heterogeneity of preterm birth. BJOG: An International Journal of Obstetrics & Gynaecology, 110, 30–33
לפלנד

ערך זה עוסק בחבל ארץ בצפון אירופה. אם התכוונתם לאזור בפינלנד, ראו .
| --- | --- |
לפלנדדגל לפלנד

שפת אגם קפוא בסביבת העיירה יוקמוק
 מדינה / טריטוריה:  נורווגיה נורווגיה  שוודיה שוודיה  פינלנד פינלנד  רוסיה רוסיה
 שטח:  388,350 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בחבל ארץ:  2,000,000
 קואורדינטות:  67°54′00″N 18°31′00″E﻿ / ﻿67.9°N 18.5167°E﻿ / 67.9; 18.5167 
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
לפלנד (סאמי: Sápmi ("סאפמי") וגם Sámeednam; פינית Lappi; נורווגית: Finnmark; שוודית: Sameland; רוסית: Лапландия) הוא חבל ארץ בצפונה של אירופה, הכולל את חלקיהן הצפוניים של ארצות סקנדינביה ואת חלקו הצפוני של חצי האי קולה שתחת שלטון רוסי. אזור לפלנד משתרע בשטחיהן של 4 מדינות - פינלנד, רוסיה, נורווגיה ושוודיה.
גבולות לפלנד הם: בצפון - ים ברנץ, במזרח - הים הלבן, במערב - הים הנורווגי ובדרום (ממערב למזרח) - נורווגיה, שוודיה, הים הבלטי, פינלנד ורוסיה.
כבירת החבל נחשבת העיר הפינית רובניימי.
גאוגרפיה

שטחה של לפלנד הוא כ-388,350 קמ"ר, ורובו נמצא צפונית לחוג הארקטי. החלק המערבי של לפלנד כולל פיורדים, עמקים, קרחונים והרים. הנקודה הגבוהה ביותר היא הר קבנקייסה (2,104 מטר) אשר נמצא בחלק השוודי של לפלנד.
מזרחה מן הנקודה הגבוהה ביותר משתנה הנוף לרמות נמוכות עם ביצות ואגמים רבים. האגם הגדול ביותר באזור זה, שהוא גם השני בגודלו בפינלנד כולה, הוא אגם אינארי שנמצא בחלק הפיני של לפלנד. שטחו הכולל של האגם הוא כ-1,040 קמ"ר, וגובהו מעל פני הים כ-118 מטר. באגם מצויים כ-3,000 איים, שחלקם שימשו את הסאמים כבתי קברות.
החלקים המזרחיים של לפלנד מתאפיינים בשטחי טונדרה.
אקלים

אקלימה של לפלנד הוא סוב-ארקטי והצמחייה נדירה, למעט האזור הדרומי, המיוער בצפיפות.
כלכלה

לפלנד עשירה במחצבי טבע, במיוחד בעופרות ברזל בחלק השוודי, נחושת בנורווגיה, וניקל ואפטיט ברוסיה. הפאונה עשירה וכוללת איילים, זאבים, דובים ובעלי חיים אחרים.
כלכלתם של הסאמים, תושביה הילידים של לפלנד, התבססה במשך דורות רבים על ציד ומרעה איילים. אולם המודרניזציה, במיוחד בשוודיה ונורווגיה, לא פסחה עליהם ולצד פיתוח ענפים מודרניים ביישוביהם (לרבות תיירות) הם נאלצו להסתגל לשטחי מרעה קטנים יותר, מה שבמרוצת המאה ה-20 הביא לחשש לעתיד של פרנסתם המסורתית.
פוליטיקה

הן בנורווגיה, הן בפינלנד והן בשוודיה יש כולן פרלמנטים מקומיים - פרלמנטים סאמיים, ברוב המקרים לפרלמנטים יש סמכות להחליט רק בענייני האזרחים הסאמים של המדינה בה הפרלמנט פועל.
פוליטיקה > פרלמנטים סאמיים

נורווגיה נורווגיה: כל אזרח נורווגי הרשום במרשם האוכלוסיין כ"סאמי", הוא בעל זכות הצבעה בבחירות לפרלמנט הסאמי של נורווגיה. הבחירות לפרלמנט זה מתקיימות כל ארבע שנים (במקביל לבחירות לפרלמנט הכללי של נורווגיה) והן בחירות ישירות, בהן מבציעים משבעה אזורי בחירה. זהו הפרלמנט בעל ההשפעה הגדולה ביותר בלפלנד, מאחר שהאוטונומיה שלו מעוגנת בחוק הנורווגי.
שוודיה שוודיה: חברי הפרלמנט הסאמי של שוודיה, נבחרים בבחירות כלליות בה רשאים להשתתף כל האזרחים הסאמיים הרשומים במרשם האוכלוסין כסאמים. הנשיא הנוכחי של הפרלמנט הוא לארס-אנדרס בר.
פינלנד פינלנד: זכות ההצבעה לבחירות לפרלמנט הסאמי של פינלנד ניתת רק לתושבי "אזור המגורים הסאמי", שמהווה את החלק הצפוני של מחוז לפנלנד.
רוסיה רוסיה: בניגוד למדינות הנורדיות, ברוסיה אין פרלמנט סאמי. קיימים ברוסיה מספר ארגונים של הסאמיים המקומיים, המתוגררים בעיקר במחוז מורמנסק, ארגונים אלו דורשים מהשלטון הרוסי להקים פרלמנט סאמי רוסי.
דמוגרפיה

רוב אוכלוסיית האזור מתגוררת בכפרים וערים קטנות שמפוזרים על פני שטח עצום.
כ-80 אלף "בני סאמי", הידועים גם כסאמים, חיים ברחבי לפלנד, בעיקר בחלקה הדרומי, כאשר רישום וסטטיסטיקות לא-אחידים בין מדינה למדינה מסבירים את הפערים בהערכת מספרם המדויק. בלשונות רבות השתרש המינוח "לאפים", שבעיני הסאמים ואחרים נתפס כשם גנאי, וגם השם "לפלנד" נתפס כביטוי מזלזל, ותושביה מעדיפים את השם "סאפמי".
תושבי לפלנד הסקנדינבית הם אזרחים שווים בשלוש המדינות שבשטחן הם חיים, וחוקים הנוגעים ללשון ותרבות, שנחקקו בכל אחת מהמדינות, מבטיחים את המשך הקיום הקהילתי הייחודי שלהם. ברוסיה עם זאת ניתן להניח כי מצבם טוב פחות. כמחצית מהסאמים (50,000 איש) נמצאים בנורווגיה, שהיא גם המתקדמת ביותר ביחסה אליהם, השטח בו מתגוררים רוב הסאמים נחלק על פני ארבע מדינות, אולם הם מחשיבים אותו כשטח רציף; שהגבולות הפוליטיים בו זרים מבחינתם ומגבילים את תנועתם.
תרבות

תרבותם של הסאמים נעוצה במרחבי הטבע שבו הם מגדירים את זהותם וחייהם, ושואבת מהקוטביות של החיים באזור הסוב-ארקטי, ולכן הם מייחסים בפולחנם חשיבות רבה לסממנים של חילופי עונות, ציד ושלג, לצד תשומת לב מרובה לפרטי-לבוש, הכוללים קישוטים מוקפדים ומשתנים מקהילה אחת לשנייה - לסאמים של נורווגיה למשל סגנון לבוש שונה מעט מלאחיהם שבפינלנד; הדיאלקטים של שפת הסאמי גם הם אינם אחידים, וכך יתר האפיונים המסורתיים. ועל אף זאת רואים עצמם הסאמים כבני קבוצה אחת.
לסאמים דגל משלהם, ואת חגם הלאומי הם מציינים ב-6 בפברואר.
לפלנד בפולקלור המערבי

לפלנד נזכרת במספר ספרים לילדים, ביניהם מסע הפלאים של נילס הולגרסון מאת סלמה לגרלף ו"אלה-קארי הילדה מלפלנד", ספר מסדרת ספרים מעוטרי-צילומים מאת אסטריד לינדגרן, המספר על חייה הפשוטים של ילדה בלפלנד. הספרים תורגמו לעברית. "מסע הפלאים של נילס הולגרסון" זכה אף לסדרת אנימציה.
גם סנטה קלאוס, דמות בדיונית הקשורה לחג המולד הנוצרי, מגיע לפי הפולקלור מלפלנד.
ראו גם

מלחמת לפלנד
הערות שוליים

↑  תמר ברס‏, חזרה לעבר, תחילת העתיד: 1,700 בני אדם נגד הטבע, באתר וואלה, 13 בינואר 2018
| חבלי שוודיה |
| --- | --- | --- |
|  יטאלנד | בלקיניה • בוהוסלן • גוטלנד • דלסלנד • הלנד • וסטרייטלנד • סמולנד • סקונה • א‏לנד • אסטריטלנד |  |
|  סביאלנד | אופלנד • דלארנה • וסטמנלנד • ורמלנד • נרקה • סדרמנלנד |  |
|  נורלנד | אוניירמנלנד • וסטרבוטן • הלסינגלנד • הריידלן • ימטלנד • יסטריקלנד • לפלנד • מדלפד • נורבוטן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ge134314 
אשה סאמית בלבוש מסורתי
סנטה קלאוס, שמקורו לפי הפולקלור בלפלנד
יוהאן ומריה שץ

|  מידע חסיד אומות העולם |
| --- | --- |
 פרסים והוקרה:  חסיד אומות העולם (25 בנובמבר 2009) 
 קישורים חיצוניים
 יד ושם:  יוהאן ומריה שץ
 
מריה שץ (6 בנובמבר 1889 – 1 בינואר 1948 ) ובעלה יוהאן (25 באפריל 1889 – 4 ביולי 1956) הצילו את האישה היהודייה אסתר זיכלינסקי (פיינקוך) (23 בדצמבר 1926 – 2000) מהשואה על ידי הסתרתם בחוותם ליד מחנות הריכוז מאוטהאוזן וגוזן עד סוף המלחמה במאי 1945. הם "חסידי אומות העולם" היחידים מאוסטריה עילית.
השורדת: אסתר זיכלינסקי (פיינקוך)

אסתר פיינקוך נולדה בלודז'. היא גורשה בסוף 1944 מגטו ליצמנשטאט למחנה הריכוז אושוויץ יחד עם אחיה. לאחר מכן נשלחה למחנה המשנה של מחנה הריכוז פרייברג, שם נאלצה לעבוד עם כ-1,000 נשים יהודיות עבור מפעל המטוסים "ארדו". עקב התקדמות הצבא האדום "פונה" המחנה מ-14 באפריל 1945 הטרנספורט למחנה הריכוז מאוטהאוזן נמשך 16 ימים. כ-300 עד 500 הנשים שוכנו במה שנקרא "מחנה הצוענים".
באביב 1945 הצליחה אסתר בת ה-18 להימלט מהמחנה דרך חור בגדר. כשברחה ביער הגיעה לבית משפחת שץ בפרנקנברג 14. היא דפקה על דלת וביקשה ממריה שץ מים. לאחר ששתתה, אסתר גררה את עצמה, אך, מונעת מרעב, חזרה לאחר זמן קצר ודפקה שוב בדלת. מריה שץ, שזה עתה בישלה אוכל לחזירים, פתחה שוב את הדלת. אסתר התנפלה עליו והחלה לאכול אותו. לנוכח מצבה העגום של הילדה, שאותה זיהתה בקלות כאסירת מחנה ריכוז, פרצה מריה שץ בבכי. היא האכילה את אסתר, נתנה לה בגדים נקיים והכניסה אותה לאחד מחדרי הילדים.
בזמן שהותה בחווה, אסתר נתפסה פעם על ידי האס אס. פרנץ שץ בן ה-16, שידע את סודה של אסתר, הציג את אסתר כאחותו וכך הצליח להצילה. אסתר הוסתרה בחווה עד לשחרור המחנה ב-5 במאי 1945.
לאחר המלחמה עלתה אסתר לישראל. היא פגשה את אחיה על הספינה; השניים היו הניצולים היחידים ממשפחתם. נישאה בישראל לדוד זיכלינסקי, ונולדו להם שלושה ילדים: יוסי, משה ואריה, להם סיפרה מספר פעמים על הזוג שהציל אותה. היא גם הזכירה את הזוג האוסטרי בדו"ח שמסרה ליד ושם ב-1995.
הוקרה

רק לאחר מותה של אסתר זיכלינסקי (פיינקוך) החל בנה אריה זיכלינסקי לחפש את משפחת שץ. לאחר שמצא את צאצאיהם פנה ל"יד ושם". ב-25 בנובמבר 2009, העניק "יד ושם" לבני הזוג לאחר מותם את מדליית הכבוד של "חסידי אומות העולם".
ב-2 ביוני 2010, במסגרת טקס כבוד ניתנה תעודת "חסידי אומות עולם" לצאצאי המשפחה על ידי שגריר ישראל בפרלמנט בווינה.
סיפורם של אסתר ומשפחת שץ מסופר גם בתערוכה "Die Gerechten" מוזיאון עולם העבודה של שטייר (גר').
הערות שוליים

↑  Blogeintrag von Arie Zychlinski
↑  Die "Freia GmbH" von Arado – ein Außenlager des Konzentrationslagers Flossenbürg in Freiberg
↑  Pascal Cziborra: KZ Freiberg: Geheime Schwangerschaft, Lorbeer-Verlag 2008, ISBN 3938969059, Seite 103
↑  Johann und Maria Schatz auf der Seite des Projekts A Letter To The Stars
↑  Eintrag in der Datenbank von Yad Vashem
↑  APA 2. Juni 2010: Staat Israel ehrt österreichische AntifaschistInnen – Johann und Maria Schatz als "Gerechte unter den Völkern" gewürdigt
↑  יוהאן ומריה שץ, באתר יד ושם (באנגלית)
↑  Kirchenzeitung 16. Juni 2010: Es gab sie in ganz Europa – Gerechte unter den Völkern
↑  Homepage der Ausstellung Die Gerechten – Courage ist eine Frage der Entscheidung
↑  Kirchenzeitung 18. September 2013: Entscheidung für die Menschlichkeit
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "יוהאן ומריה שץ".
העבד

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  יצחק בשביס-זינגר
 שפת המקור:  יידיש
 תורגם לשפות:  אנגלית, איטלקית, פינית, מקדונית, פולנית, צרפתית, שוודית, ספרדית, איטלקית, רוסית
 סוגה:  רומן
 הוצאה
 הוצאה:  פראר, סטראוס וג'ירו 
 תאריך הוצאה:  1962
 הוצאה בעברית
 תרגום:  חיים פלג, אברהם יבין
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001169128, 001310568, 001320960, 001858897, 002237152, 002293033, 002073655, 002616456, 002676881, 002680343, 002695719
 
העבד (ביידיש: דער קנעכט, der knekht) הוא רומן יידיש מפרי עטו של יצחק בשביס-זינגר שהתפרסם ב-1962. הספר מגולל את קורותיו ואת סיפורו של יעקב, תלמיד חכם שנמכר לעבדות לאחר גזרות ת"ח–ת"ט ומתאהב באישה לא יהודיה. דרך עיניו של יעקב מסופרים קורות היישוב היהודי בפולין בסוף המאה ה-17. היצירה עוסקת בביקורת על הממסד הרבני ועל החברה היהודית, ומתארת את המציאות האיומה ששררה בפולין לאחר הפרעות ביהודים באותן שנים.
הספר תורגם לעברית בידי חיים פלג וראה אור בסדרת "ספריה לעם" של הוצאת "עם עובד". ב־2002 יצא הספר מחדש באותה הוצאה בתרגומו של אברהם יבין.