stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
באר (שווייץ)

באר (בגרמנית: Baar) היא עירייה בקנטון צוג בשווייץ.
| --- | --- |
סמל בארסמל באר

 מדינה:  שווייץ שווייץ
 קנטון:  צוג (קנטון) צוג
 שפה רשמית:  גרמנית 
 שטח:  24.83 קמ"ר
 גובה:  443 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  24,464 (31 בדצמבר 2018)
 קואורדינטות:  47°11′44″N 8°31′35″E﻿ / ﻿47.195555555556°N 8.5263888888889°E﻿ / 47.195555555556; 8.5263888888889 
 אזור זמן:  UTC+1
 https://www.baar.ch
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת שווייץ מוגדלת) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.באר(למפת שווייץ רגילה) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.באר(למפת קנטון צוג רגילה) צוג כאם אונטראגריבאר(למפת קנטון צוג מוגדלת) צוג כאם אונטראגריבאר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
גאוגרפיה

לבאר שטח של 24.85 קמ"ר. 51% משטח זה משמשים למטרות חקלאיות, ואילו 25% מיוערים. בשאר השטח, 22.8% מיושבים (מבנים או כבישים) והיתרה (0.8%) לא יצרנית (נהרות, קרחונים או הרים).
העירייה ממוקמת בחלק הצפוני של נהר הלורז.
דמוגרפיה

נכון לסוף 2020 בבאר יש אוכלוסייה של 24,686 תושבים. נכון ל-2007 כ-25% מהאוכלוסייה היו אזרחים זרים. רוב האוכלוסייה דוברת גרמנית (83.1%), כאשר האיטלקית היא השנייה בשכיחותה (3.6%) והסרבו-קרואטית במקום השלישית (3.1%).
| שנה | אוכלוסייה |
| --- | --- |
1743: 1,831
1850: 2,346
1860: 3,323
1900: 4,484
1950: 6,992
1960: 9,114
1970: 14,074
1990: 16,147
חינוך

כ-72% מהאוכלוסייה בבאר (בין גיל 25-64) השלימו השכלה תיכונית או השכלה גבוהה נוספת (כגון אוניברסיטה).
לעירייה יש אצטדיון עם 1,200 עם מקומות ישיבה קבועים. ניתן להרחיב את הקיבולת הרגילה הזו ל-3,000 לאירועים גדולים יותר.
תחבורה

תחנת הרכבת באר היא תחנה הנמצאת בין ציריך ללוצרן.
הערות שוליים

1 2  Swiss Federal Statistical Office (אורכב 05.01.2016 בארכיון Wayback Machine) accessed 22-Sep-2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564643205171  GND: 4086178-8  HDS: 000787  LCCN: n85021729  MusicBrainz: 2773b641-9002-46df-a4a5-e638a1b2b22d  VIAF: 160185143   WorldCat (עם VIAF): 160185143 
נהר לורז ליד באר
מבט אווירי מ-500 מטר (1919)
אסטרסונד

| --- | --- |
נוף לצד האגם של אסטרסונד במרץ 2008
נוף לצד האגם של אסטרסונד במרץ 2008
 מדינה:  שוודיה שוודיה
 מחוז:  ימטלנד ימטלנד
 חבל ארץ:  ימטלנד ימטלנד
 תאריך ייסוד:  המאה ה-18
 שטח:  27.28 קמ"ר
 גובה:  312 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  53,992 (31 בדצמבר 2023)
  ‑ במטרופולין:  2,220.50 (2015)
  ‑ צפיפות:  1625 נפש לקמ"ר (2015)
 קואורדינטות:  63°10′45″N 14°38′09″E﻿ / ﻿63.17917°N 14.63583°E﻿ / 63.17917; 14.63583
 אזור זמן:  UTC +1
 https://www.ostersund.se
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת שוודיה מוגדלת) סטוקהולם אופסלה גטבורג האלמסטד מאלמה קרלסקרונה אומאו יבלה קירונה קרלסטד ויסבי נורווגיה פינלנד לטביה ליטא אסטוניה דנמרק האוקיינוס האטלנטי  הים הבלטי אסטרסונד(למפת שוודיה רגילה) סטוקהולם אופסלה גטבורג האלמסטד מאלמה קרלסקרונה אומאו יבלה קירונה קרלסטד ויסבי נורווגיה פינלנד לטביה ליטא אסטוניה דנמרק האוקיינוס האטלנטי  הים הבלטי אסטרסונד(למפת מחוז ימטלנד רגילה) אורה סוויג סטרמסונד סוונסטוויק ברקה קרוקום וסטרנורלנד וסטרבוטן יבלבורג נורווגיה דלרנהאסטרסונד(למפת מחוז ימטלנד מוגדלת) אורה סוויג סטרמסונד סוונסטוויק ברקה קרוקום וסטרנורלנד וסטרבוטן יבלבורג נורווגיה דלרנהאסטרסונד  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
אסטרסונד (בשוודית: Östersund, ביפא: œstɛˈʂɵnːd; ‏האזנהקובץ:Sv-Östersund.ogg‏Ⓘ‏) היא עיר במרכז שוודיה ובירת מחוז ימטלנד. בעיר אוכלוסייה כוללת של 50,960 תושבים, נכון לשנת 2017 והיא העיר המאוכלסת ביותר בצפון שוודיה, העיר ה-22 המאוכלסת ביותר במדינה והעיר ה-46 המאוכלסת ביותר בסקנדינביה.
גאוגרפיה

העיר משתרעת לאורך המורדות המזרחיים של אגם סטורשון. אסטרסונד היא עיר דו-עירונית מכיוון שחלק קטן ממנה עם כ-400 תושבים נמצא למעשה בעיריית קרוקום.
אקלים

באסטרסונד אקלים תת-ארקטי, והיא נמצאת בצפון הרחוק של אזור האקלים הממוזג הצפוני. האזור הארקטי והרוחות הקרות שמדי פעם מוצאות את דרכן לעיר נקראות nordvästan (הצפון מערבי) או kallvästan (המערבי הקר). אף על פי כן, אקלים החורף חם בהרבה מרוב המקומות בקווי רוחב דומים. זאת בשל נחל המפרץ והמעברים הרבים בשרשרת ההרים, המביאים לעיר רוחות חמות יותר מהאוקיינוס האטלנטי בימי החורף. אקלים זה יוצר בעיר ימי קיץ נעימים יותר ביחס שלערים סקנדינביות אחרות בהן ישנם חורפים קרים וקיצים חמים.
היסטוריה

כריסטינה, מלכת שוודיה, דרשה לבצר את אזור ימטלנד. כוונתה של כריסטינה הייתה להקים עיר באזור. על מנת לבנות את המבצר סביב האזור, נאלצו התושבים המקומיים לעבוד בכפייה אשר החלה בשנת 1651, אך לאחר מחאות התושבים, הסתיימה העבודה ב-1654. אסטרסונד הוקמה סופית לאחר מספר ניסיונות שכשלו וקיבלה את אמנתה על ידי המלך גוסטב השלישי ב-23 באוקטובר 1786, זמן קצר לאחר קניית אדמות החקלאים באודנסלה לצורך העניין. הדבר היחיד שהיה קיים בפועל באזור באותה תקופה היה הכביש הראשי והגשר לפרוזן. אסטרסונד היא העיר היחידה בשוודיה שנוסדה במאה ה-18.
בתחילת דרכה העיר התפתחה בצורה גרועה ואיטית ונאלצה להשקיע רבות על מנת להתפתחח. במהלך 50 שנותיה הראשונות אוכלוסיית העיר גדלה בממוצע בשמונה נפשות בלבד בשנה. בשנת 1810, העיר הפכה לבירת מחוז ימטלנד ובעיר נבנו בתי מגורים ובתי המועצה של המחוז ושל העיר. אף על פי שאסטרסונד נותרה עם פחות מ-400 תושבים בשנת 1820, עלייה באוכלוסייה התרחשה בשנות ה-50 של המאה העשרים עקב ליברליזציה והתפתחות המסחר המקומי.
בשנת 1879 הוקמה מסילת ברזל אשר חיברה את העיר לשאר שוודיה ואף לנורווגיה. אסטרסונד החלה לצמוח בשנים אלו יותר מכל עיר שוודית אחרת.
למרות השפל הגדול וכמה משברים נוספים לאחר מלחמת העולם הראשונה, הובילו לשיעורי אבטלה גבוהים מאוד אך העיר שרדה אותם ואסטרסונד המשיכה לצמוח בתקופה שבין המלחמות וגם לאחר מלחמת העולם השנייה.
אסטרסונד נבחרה יחד עם אורה לארח את משחקי החורף העולמיים של ספיישל אולימפיקס ב-2021. הייתה זו הפעם הראשונה בה עיר שוודית נבחרה לארח משחקים אלו. אף על פי כן, בשל היעדר מימון הוחלט בדצמבר 2019 כי האירוע לא יתקיים בשוודיה אלא יועבר לקאזאן שברוסיה.
ספורט

בעיר קבוצת כדורגל בשם אסטרסונד FK, המועדון הוקם בשנת 1996 כאשר שלושת המועדונים המקומיים Ope IF, IFK Östersund ו-Östersund / Torvalla FF התמזגו, במטרה ליצור מועדון אשר יבסס עצמו בליגות הבכירות בשוודיה. ב-1997, הצטרף למיזוג גם מועדון IF המקומי. בשנת 2000 אוחד מועדון חמישי למיזוג כאשר Fältjägarnas IF הצטרף גם הוא.
המועדון משחק נכון לעונת 2024/2025 בליגת המשנה השוודית ובשנת 2017 זכה לראשונה בתואר כשזכה בגביע השוודי, עקב כך, ב-2018 העפיל לראשונה לליגה האירופית שם הודח בשלב 32 האחרונות.
ערים תאומות

נורווגיה טרונדהיים, נורווגיה
פולין סאנוק, פולין
פינלנד קאיאני, פינלנד (מ־1943)
הערות שוליים

1 2  Wayback Machine, web.archive.org, ‏11 בספטמבר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567098805171  GND: 4343925-1  LCCN: n86026509  MusicBrainz: d88a5f21-a41c-43a4-9748-de02c5a2ade0  NKC: ge427558  VIAF: 129086917   WorldCat (עם VIAF): 129086917
המרכז לטכנולוגיה חינוכית

| --- | --- |


 תחום:  טכנולוגיה חינוכית 
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  תל אביב-יפו 
 תקופת הפעילות:  1971–הווה (כ־54 שנים) 
 home.cet.ac.il
 
המרכז לטכנולוגיה חינוכית (מוכר בראשי התיבות "מטח") הוא חברה לתועלת הציבור הפועלת למען קידום מערכת החינוך בישראל ומתמקדת בשילוב טכנולוגיה ופדגוגיה. מטח נוסד ב-1971 בעקבות החלטת ממשלה מספר 78 מ-25 באוקטובר 1970 כשותפות בין מדינת ישראל ו"יד הנדיב". מנהלה הראשון והמייסד היה ד"ר יונה פלס. מנכ"ל מטח כיום הוא יוסי בידץ.
המרכז נמצא בתל אביב ומעסיק כ-600 עובדים, לרובם תארים במגוון מקצועות הלימוד וכן בתכנון לימודים, במדידה והערכה ובטכנולוגיה.
מיום הקמתו ועד לשנת 2020 מטח הוציא לאור מעל 1,400 כותרים מודפסים ומעל 1,000 כותרים דיגיטליים, פיתח ובנה מאות אתרי אינטרנט וכן עסק בפיתוח תוכנות ומשחקי מחשב, והכשיר עשרות אלפי מורים.
המרכז חבר בפנים - איגוד ארגוני יהדות ישראלית.
סמליל מט"ח הראשון בשנות ה-70
היסטוריה

1974 – מטח מקים הוצאה לאור של ספרי לימוד.
1976 – מטח עובר למשכנו הקבוע בתל אביב.
1977 – מטח מפתח את תואם (תרגול ואבחון במחשב), מטח מייצר מחשבים[דרוש מקור].
1978 – מטח מוביל בבתי הספר גישה חדשה בהוראה: ההוראה המותאמת.
1980 – מטח מוציא לאור את חומרי הלימוד בהדפסה צבעונית ופורץ דרך בעולם המולטימדיה. מטח מייצר לומדות ומשחקי מחשב חינוכיים המשלבים מוזיקה, סרטוני וידאו, אנימציה ועוד.
1989 – פיתוח משחק מחשב "סוחר הים".
1990 – מתחיל עידן האינטרנט. מטח מפתח אתרי אינטרנט המתמקצעים בתחומי הדעת השונים. מיזם "הספרייה הווירטואלית" מושק.
2000 – עולים לרשת ספרי לימוד דיגיטליים, בתי ספר ראשונים מתחילים לאמץ מודל של מחשב אישי לכל תלמיד – למידה מכל מקום, בכל זמן, מכל מכשיר. תלמידים ראשונים מתחילים ללמוד במסגרת התיכון הווירטואלי באמצעות למידה מקוונת.
2002 – הקמת תוכנית נחשון – חונכות וירטואלית.
2011 – מטח זוכה בפרס לאיכות ולמצוינות על שם יצחק רבין, בתחום החינוך במגזר הציבורי.
2012 – מטח הקים את MindCet - המרכז לחדשנות ולפיתוח טכנולוגיות בחינוך.
היסטוריה > מנכ"לי מטח

| תאריך מינוי | שם |
| --- | --- |
1971: ד"ר יונה פלס
1987: ישראל רגב
2004: גילה בן הר
2018: יוסי בידץ
סביבות דיגיטליות

בתחילת המאה ה-21 החל מטח בפיתוח סביבות דיגיטליות לתלמידים וצוותי הוראה.
אופק – מערכת ניהול למידה לבתי ספר. סביבת אופק מקדמת פדגוגיה דיגיטלית בכיתה ובבית, ומשמשת להוראה, ללמידה ולהערכה. הסביבה מכילה פעילויות אינטראקטיביות, הדמיות, משחקים, מצגות וסרטונים, המאפשרים לתלמידים לימוד בדרך חווייתית. סביבת אופק מציעה מערכת לניהול הלמידה (LMS), ובכלל זה לשייך משימות לכל תלמיד על פי רמתו, לבצע הערכה מעצבת ומסכמת של החומר הנלמד באמצעות מגוון דוחות ועוד. נכון לשנת 2018, 2,300 בתי ספר מכל הארץ עובדים עם סביבת אופק.
כותר ספרי לימוד – מאגר של ספרי לימוד במהדורה דיגיטלית. הספרים עשירים בחומרי הרחבה, העשרה ופעילויות אינטראקטיביות. פלטפורמת כותר ספרי לימוד מכילה ספרים של הוצאות לאור נוספות כמו Eric Cohen, רמות, משרד החינוך, English Adventure ועוד.
הילקוט הדיגיטלי  – סביבת למידה דיגיטלית המיועדת לתלמידי וצוותי הוראה בחטיבות הביניים, כוללת מגוון רחב של תכנים ופעילויות אינטראקטיביות, יחידות לימוד, משימות הערכה, פעילויות העשרה, מאגרי מידע, מעבדות והדמיות. הילקוט הדיגיטלי כולל ספרי לימוד המקושרים לתכנים דיגיטליים מגוונים ולמערכת ניהול הלמידה.
האטלס הדיגיטלי – סביבת עבודה המכילה עשרות מפות פיזיות ונושאיות המתעדכנות באופן שוטף: אקלים, צפיפות אוכלוסייה, ריכוזים עירוניים ועוד. האטלס מלווה בגרפים, בקישורים, בתמונות ובסרטונים. לכל מפה מצורפת יחידת חקר המשלבת מיומנויות מפה בעידן הדיגיטלי והבנת נושאים ועקרונות מרכזיים במקצוע הגאוגרפיה. כל המידע במפות מוצג בעברית ונותן מענה לצרכים של תוכנית הלימודים. פיתוח האטלס הדיגיטלי הוא שיתוף פעולה של האוניברסיטה העברית בירושלים ומטח.
הסטודיו שלי – בסביבה זו ניתן לייצר מגוון פעילויות למידה והערכה דיגיטליות הכוללות סרטים, טקסטים ותמונות. בנוסף, סביבה זו מאפשרת למורה לבחון את בקיאות התלמידים בחומר הנלמד.
כותר עיון – ספרייה מקוונת הכוללת אלפי ספרי עיון.
חדשנות טכנולוגית > MindCET

בשנת 2012 הוקם MindCET, המרכז לחדשנות ולפיתוח טכנולוגיות בחינוך, מייסודו של מטח. משרדי ההנהלה ממוקמים בירוחם. נקודת המוצא להקמת המרכז היא הפער המתרחב בין האופן בו אנו מתפקדים כלומדים עצמאיים וכאזרחי תרבות הרשת לבין האופן שבו אנו לומדים כתלמידים בבית הספר.
חדשנות טכנולוגית > MindCET > שלוש זרועות מרכזיות

הנחת היסוד של MindCet היא שכדי לדמיין את סביבת הלמידה בעידן הטכנולוגי ולהפוך את החינוך לרלוונטי לעולמם של התלמידים, דרושה סינרגיה בין שלוש קהילות שונות: קהילת הסטארט-אפ הטכנולוגית, קהילת המורים וקהילת החוקרים. סינרגיה זו עומדת בבסיס המבנה של MindCet, הנשען על שלוש קבוצות הפועלות כרשת תוך שיתוף פעולה המאפשר לייצר ידע, רעיונות וחדשנות בעלי ערך לתחום החינוך
:
קבוצת היזמים: הגראז' - הגראז' הוא מרחב משותף לפיתוח מיזמים ומהווה חממה טכנולוגית ליזמים עצמאיים. החממה היא תוכנית התומכת במיזמים בהיבטים מגוונים לצורך הבשלת רעיון לידי מוצר. מרחב שבו פועלים מפתחים ויזמים העוסקים באופן ממוקד במציאת פתרונות לבעיות ולאתגרים שונים בתחום החינוך.
קבוצת המורים: המעבדה - המעבדה היא רשת של בתי ספר ומורים, השותפים לקהילה מקצועית לומדת בנושא טכנולוגיה בשירות הפדגוגיה. המעבדה פועלת בשני מעגלים: המעגל הראשון קבוצה של מורים-יזמים הפועלים במשותף עם קבוצת הגראז'. המעגל השני הוא קבוצה גדולה של מורים השותפים להתנסות בפתרונות חדשים ולשיח סביב פתרונות אלה. המעבדה מקשרת בין מרכז הפיתוח למציאות היומיומית בכיתות ובחדרי המורים.
קבוצת החוקרים: האקווריום - מוקד ידע שבו נערך מחקר המאפשר למידה והתעדכנות בכל הקשור לצומת שבין טכנולוגיה לחינוך, ומנגיש את המידע לקהל הרחב. האקווריום מלווה את היזמים במחקר הבוחן את מוצריהם ומפרש את הנתונים שנאספו מהשטח לצורכי שיפור והתאמה. האקווריום כולל יחידת מחקר קטנה, המספקת שירותי תחקיר ליחידות האחרות ומפרסמת דוחות תקופתיים בסוגיות שונות בתחום הטכנולוגיה החינוכית.
חדשנות טכנולוגית > אפליקציות

החל משנת 2013 מפתחים במטח אפליקציות בתחומים שונים למכשירי קצה שונים.
הסוד של מיה: משחקי חשבון לגיל הרך.
ממלכת החשבון: פעילויות ומשחקים להכרת המספרים 1 עד 10 לילדי הגן וכיתה א'.
לשון לבגרות: הכנה למבחן הבגרות בלשון בנושאים כמו תחביר ואוצר מילים.
Touch of Hebrew: לימוד עברית כשפה שנייה.
כותר ספרי לימוד: ספרי הלימוד במהדורה דיגיטלית.
המפלצות של קסם: אפליקציית תרגול קריאה וכתיבה לכיתה א'.
תרומה לקהילה

מטח שם לעצמו למטרה להגדיל את מספר התלמידים הניגשים לבגרות מוגברת ולקדם מצוינות בפריפריה. לשם כך הוקמו שתי תוכניות מובילות ללא עלות לתלמידים:
תוכנית נחשון - חונכות וירטואלית בשיתוף משרד החינוך, הפועלת משנת 2002 ובמסגרתה סטודנטים מצטיינים חונכים תלמידים באמצעות טכנולוגיות מתקדמות של הוראה וחניכה מרחוק. השימוש בטכנולוגיה מאפשר "להביא" אל הפריפריה מנחים שהם סטודנטים מצטיינים מפקולטות מובילות באקדמיה, המשתמשים בחומרי למידה עדכניים ומותאמים לצרכים המשתנים. התוכנית פועלת כמו "שיעור פרטי" והלימוד בה מתבצע בקבוצות הומוגניות קטנות המונות כ־2-3 תלמידים בשעות אחר הצהריים. התוכנית פועלת גם בשפה הערבית.
לתוכנית נרשמים תלמידים בעלי יכולת להגיע ללימודים מוגברים (בגרות 5 יח"ל) בתחומים מתמטיקה, פיזיקה, כימיה, ביולוגיה ואנגלית, ואשר אינם מגיעים לכדי מימוש יכולת זו מסיבות שונות. תוכנית נחשון תורמת להעלאת רמת המוטיבציה של התלמידים וחיזוק דימוים העצמי, מזמנת מפגש עם דמות המהווה מודל לחיקוי עבור התלמידים ומסייעת לפתיחת שערי האקדמיה בפניהם.
בשנת 2016 החל לפעול פרויקט 5 אונליין, פרויקט ללמידה חברתית של תלמידי תיכון, הניגשים לבגרות 5 יחידות במתמטיקה בכיתות יא' ויב' באמצעות אפליקציית whatsapp. בכל קבוצה משתתפים 100 תלמידים ומורה מוביל למתמטיקה.
בשנת 2017 הופעל פרויקט נחשונט כפיילוט שפועל לקידום מצוינות בקרב תלמידי כיתה ט מהפריפריה החברתית והגאוגרפית בישראל. החונכים בנחשונט הם תלמידי יב אשר לוקחים חלק בתוכנית נחשון.
התיכון הווירטואלי - בשיתוף משרד החינוך. פרויקט זה מאפשר לתלמידים, בעיקר מהפריפריה הגאוגרפית, ללמוד ולגשת לבחינות בגרות בהיקף של 5 יח"ל במתמטיקה, בפיזיקה, באזרחות ובאנגלית (בבתי ספר שחסרים בהם מורים המלמדים לבגרות במתכונת מורחבת, בבתי ספר שאין בהם אפשרות לפתוח כיתה נוספת ובבתי ספר שבהם מספר התלמידים קטן ואינו מאפשר פתיחת מגמה). התיכון פועל מאז שנת 2011, ובשנת 2018 לומדים בתיכון הווירטואלי כ-1000 תלמידים בשכבות י'-י"ב. הלימודים בתיכון הווירטואלי נערכים במודל און ליין (שיעורים סינכרוניים) שבו בכיתה אחת לומדים תלמידים מבתי ספר שונים בארץ. חלק מן הלימודים מתקיימים במסגרת שעות הלימוד בבית הספר, וחלק אחר מתקיים בשעות אחר הצהריים. הלמידה בתיכון הווירטואלי משלבת שיעורים של מורים, שעות תרגול עם מתרגל ומערך עשיר של מבדקים, מבחנים ומשימות הערכה חלופית. בתיכון הווירטואלי נערכים שיעורים גם בשפה הערבית. הפרויקט הוא שיתוף פעולה של משרד החינוך, קרן טראמפ ומטח.
מטח בשפה הערבית

מטח מפתח תכנים מודפסים ודיגיטליים בשפה הערבית (לדוברי ערבית כשפת אם) במקצועות: מתמטיקה, מדע וטכנולוגיה, רכישת השפה הערבית (חינוך לשוני) וגאוגרפיה. כמו כן, מטח מפתח סביבות דיגיטליות כגון אופק בשפה הערבית, ומעביר שיעורים בשפה הערבית במסגרת תוכנית נחשון והתיכון הווירטואלי.
מיזמים ייחודים בתחום חברה ורוח > תנ"ך לכולם: "פרק אחד ביום"

מיזם בשיתוף משרד החינוך, שמטרותיו הן:
לבסס את מעמדו של התנ"ך כמעצב זהות יהודית-ציונית וכבסיס תרבותי-לאומי מאחד לעם היהודי ולשפתו העברית.
ליצור מסלול משותף ללימוד התנ"ך למעגלים רחבים.
לתת ביטוי לפנים השונות של התנ"ך ולפרשנויות מגוונות וליצור אווירה סובלנית כלפיהן.
המיזם מציע הטמעת שיטה של לימוד פרק יומי, הנגשה של התנ"ך במגוון כלים דיגיטליים, עידוד ליצירת תכנים מגוונים ופעילות נרחבת ברשתות החברתיות.
מיזמים ייחודים בתחום חברה ורוח > תרבות il

אתר בתחום תרבות ישראל בשותפות עם קרן פוזן, קרן אבי חי ומכון הרטמן. האתר מיועד לציבור הרחב ולקהל המורים והתלמידים ומתמקד בתחומי הדעת "תרבות ישראל ומורשתו","מחשבת ישראל" ו"תורה שבעל-פה". האתר מציג ומנהל דיאלוג בנוגע לתרבות היהודית ולביטוייה בתחום המחשבה, הדיבור והפעולה, תפיסות המוסר, המקום והזמן. האתר הוא גם פלטפורמה להצגת ספרי הלימוד בתחומי הדעת האלה.
קמפוס קריית משה רואו

מתחם המרכז לטכנולוגיה חינוכית הוקם ביחד במתחם הראשון של האוניברסיטה הפתוחה ובשיתוף פעולה עמו ברמת אביב, בסמיכות אל קמפוס אוניברסיטת תל אביב ואל הטלוויזיה החינוכית הישראלית.
הזירה הבינלאומית > הוראת עברית בתפוצות - תוכנית נטע-מטח

תוכנית נטע-מטח היא תוכנית להוראת עברית בתפוצות, בחטיבות ביניים ובחטיבות עליונות. התוכנית פותחה והופעלה במימון קרן אביחי ואומצה על ידי מטח בהסכם שנחתם עם הקרן בשנת 2012. התוכנית פועלת זה כעשור בכ-90 בתי ספר בצפון אמריקה ובכ-30 בתי ספר נוספים ברחבי העולם ולומדים בה כ-15,000 תלמידים. ביוני 2013 יצא לאור הספר הראשון בסדרה החדשה בשביל העברית. הספר יצא לאור הן בדפוס והן בכותר ובאפליקציה לספרים דיגיטליים של מטח והוא כולל שכבות דיגיטליות של קטעי האזנה, סרטים ופעילויות מתוקשבות. בנוסף, פותח עבור התלמידים והמורים כלי מתוקשב וחדשני להוראת מערכת הפועל בעברית (ה"פעלולן"), מאגר המידע הועשר בהרצאות מצולמות ואף התקיימו "וובינרים" (מפגשי הדרכה וירטואליים) העוסקים בספר החדש ובהיבטים השונים של הוראת השפה העברית.
הזירה הבינלאומית > עברית בקליק ופיתוח תוכנית ווהל לחטיבת הביניים בבריטניה

עברית בקליק הוא מאגר מתוקשב להוראת עברית בבתי ספר יהודיים בבריטניה (כיתות ג'-ו'), שפותח במשותף עם ארגון Jewish Curriculum Partnership) JCP) ובתמיכת קרן מוריס ווהל. פיתוח המאגר הושלם ב-2012 והוא מוטמע כיום בכל בתי הספר היהודיים באנגליה ומשווק גם לבתי ספר יהודיים במדינות אחרות בעולם. במהלך 2018 רכשו כמה בתי ספר בעולם (בדרום אפריקה, באוסטרליה, בארצות הברית ועוד) הרשאות לשימוש במאגר עבור המורים והתלמידים שלהם.
ראו גם

למידה מתוקשבת
למידה פעילה
מיומנויות המאה ה-21
מערכת תואם
929
הערות שוליים

↑  אתר אופק
↑  MindCET מרכז לחדשנות ולפיתוח טכנולוגיות בחינוך
↑  התיכון הווירטואלי
1 2  אסטרטגיה ותוכנית עבודה מטח 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007256839205171  BnF: cb12524207n (data)  ISNI: 0000 0001 2164 3054  LCCN: n89111127  SUDOC: 034490884  VIAF: 135992824   WorldCat (עם VIAF): 135992824
באפיה

| --- | --- |

 מדינה:  קמרון קמרון
 אזור:  אזור המרכז
 ראש העיר:  מוואטסוק מקס אברהם
 גובה:  508 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  54,754 (2012)
 קואורדינטות:  4°44′33″N 11°13′29″E﻿ / ﻿4.7425°N 11.224722222222°E﻿ / 4.7425; 11.224722222222 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://cvuc.cm/national/index.php/fr/carte-communale/region-du-centre/112-association/carte-administrative/centre/mbam-et-inobou/501-bafia
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת קמרון מוגדלת) יאונדה דואלה מרואה גארואה ברטואה במנדה נגאונדרה ניגריה ניז'ר צ'אד הרפובליקה המרכז אפריקאית  קונגו גבון גינאה המשוונית  מפרץ גינאה באפיה(למפת קמרון רגילה) יאונדה דואלה מרואה גארואה ברטואה במנדה נגאונדרה ניגריה ניז'ר צ'אד הרפובליקה המרכז אפריקאית  קונגו גבון גינאה המשוונית  מפרץ גינאה באפיה(למפת אזור המרכז רגילה) יאונדה אובאלה ננגה-אבוקו נטואי המזרח הדרום אדמאווה החוף המערב צפון-מערבבאפיה(למפת אזור המרכז מוגדלת) יאונדה אובאלה ננגה-אבוקו נטואי המזרח הדרום אדמאווה החוף המערב צפון-מערבבאפיה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
באפיה (בצרפתית: Bafia) היא עיר שנמצאת באזור המרכז שבקמרון.
גאוגרפיה

באפיה ממוקמת כ-92 ק"מ מיאונדה, בירת המדינה ובירת האזור. בנוסף, באפיה ממוקמת על גדות הנהר מבם (אנ').
אקלים

הטמפרטורה הממוצעת היא 21 מעלות צלזיוס. החודש הכי חם הוא פברואר (24 מעלות צלזיוס). החודש הכי קר הוא יולי (20 מעלות צלזיוס). כמות המשקעים הממוצעת היא 1,507 מילימטרים בשנה. חודש אוקטובר הוא החודש שיש בו הכי הרבה גשם (296 מ"מ גשם), וחודש ינואר הוא החודש שיש בו הכי פחות גשם (3 מ"מ גשם).
תנועה ותחבורה

באפיה ממוקמת ליד הכביש הלאומי N4 והכביש האזורי P10.
ערים תאומות

צרפת טאן (אנ'), צרפת
לקריאה נוספת

Benjamin Bidjoh et Lisette Tchomgui, « Marché de Bafia », in Rapport monographique de douze marchés prioritaires du PNDRT Antenne régionale d'Ebolowa, octobre 2006, p. 9-12
Dictionnaire des villages du Mbam, ORSTOM, Yaoundé, mai 1966, 62 p., lire en ligne
הערות שוליים

↑  GeoNames.org, www.geonames.org
↑  "NASA Earth Observations Data Set Index". NASA. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)". NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בקמרון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אווארים פאנוניים

ערך זה עוסק באווארים קדומים. אם התכוונתם לעם בדאגסטן ואזרבאיג'אן, ראו .
מזרח אירופה עם ממלכת האווארים בשנת 650
האווארים (נכתב בטורקית מזרחית עתיקה: 𐰯𐰺 ומבוטא "אפאר" או Apar) היו עם נודד קדום ממרכז אסיה שמוצאו האתני-לשוני אינו ברור אך ככל הנראה היה קשור עם שבטים פרוטו-טורקיים (טורניים).
האווארים פלשו למזרחה ולמרכזה של אירופה במאה ה-6 לספירה, במקביל לפלישת הסלאבים. הם הקימו את הכגאנות האוורית (אוואריה) שהתפשטה מהדנייפר במזרח ועד נהר האלבה במערב ובין הים הבלטי בצפון לים האדריאטי בדרום, כשבסיס הממלכה נמצא במישור הפאנוני (בהונגריה של ימינו) ובטרנסילבניה.
במשך למעלה מ-200 שנה, בין המאות ה-6 - 9 עמדו האווארים בתווך בין האימפריה הפרנקית ובין האימפריה הביזנטית.
בראש העם והממלכה עמד חאן או "כגן".
בתחילת פלישותיהם במרכז אירופה ובבלקן היה מושבו של החאן בסירמיום. בהמשך עברה בירת האווארים לעיר מבוצרת חדשה באזור שבין נהרות הדנובה והטיסה, עיר שנודעה בקרב העמים כ"רינג האוורים" (מגרמנית - טבעת האוורים).
בממלכת האווארים חיו גם עמים רבים אחרים, בעיקר סלאבים, אך גם בולגרים ועמים
טורקיים, דאקו-רומנים, שהפכו לימים לרומנים, יוונים, ועמים גרמאנים - למשל, הגפידים.
דת האווארים הייתה שמאניסטית.
השם

ביוונית ביזנטית האווארים נקראו אווארוי - Άβαροι או לפעמים Ουαρχωννιται - "אווּרחוניטאי", או "אוורחוניטס". ("ואר-הונים"), בלטינית: Avari. ברוסית עתיקה:ביחיד - обърѣ ברבים объринъ וברוסית: О́бры (אוברי).באירופה נודעו כ"אווארים" כפי שכינו אותם הביזנטים.
מוצא האווארים

ההיסטוריונים והכרוניקונים הביזנטיים כתבו רבות על האווארים בגלגוליהם מסין ועד לאירופה.

באמצע המאה ה-5 פריסקוס רטור סיפר על שבט אווארי שהיה חי במערב סיביר - דבר שיכול היה לתמוך בסיפור על מקורם באזור ימת בלחש.
לפי פריסקוס ההונים-אווארים גרשו את שבט הסבירים מארצם.
בערך בשנת 550 זכריאס רטור, היסטוריון של הכנסייה, הצביע על הגעתה של קהילה "אווארית" לאירופה.
באמצע המאה ה-6 היסטוריון ביזנטי אחר מנאנדרוס פרוטקטור, ציין גם הוא את קיום האווארים באירופה. הוא ניסה להבחין בין הונים הפטליטים במזרח ובין ההונים במערב וכמו כן בין אווארים האמיתיים ואלו המזויפים. כפי שצוין לעיל גם תאופילקטוס סימוקאטס במחצית הראשונה של המאה ה-7 ניסה להבחין בין אווארים ופסבדו אווארים, בהשפעת מקורות פרוטו-טורקיים שהיו מעוניינים ככל הנראה ב"דה-לגיטימציה" של האווארים.
מוצא האווארים > מוצא האווארים בערבה האירואסייאתית

ייתכן כי האווארים היו ברובם פרוטו-טורקים בעוד השכבה העליונה שלהם הייתה ממוצא מונגולי, בני שבטים מונגוליים שמקורות סיניים במאה ה-5 לספירה כינו אותם בשם "ז'ואו-ז'אן" או ז'ואוז'נג'י.
מוצא האווארים > הטענה על "אווארים מזויפים"

מוצא האווארים שהגיעו לאירופה, בדומה למקרים של קבוצות אתניות אחרות בהיסטוריה, הועמד בסימן שאלה על ידי בני עמים יריבים.
ככל הנראה נציגי שבטים טורקיים יריבים השמיצו את האווארים באוזני הביזנטים שלמעשה הם עם אחר שאימץ לעצמו את השם הכוזב "אווארי" שנחשב ליוקרתי, וכי יש לקרוא להם "פסבדו-אווארים" (Ψευδοάβαροι) או "אווארים מזויפים" (כפי שהם מכונים בכרוניקה של תאופילקטוס סימוקאטה) או "ואר-הונים" (לפי הכינוי היווני:Βαρχονίτες וארכוניטים).
הכרוניקן הביזנטי תאופילקטוס סימוקאטה (בערך בשנת 629), שהתבסס על מקורות פרוטו-טורקיים, טען ש"האווארים האמיתיים" נדדו לא מערבה כי אם מזרחה, לעבר סין וקוריאה.
לפי המחבר האלמוני של כרוניקת ה"סטרטגיקון" האווארים וההונים הם אותו עם, עם הבדל בתספורתם: האווארים נהגו לגדל שתי צמות.
במחצית הראשונה של המאה ה-5 מוזכרים האווארים כבעלי בריתם של ההונים הלבנים (הפתליטים בפי היוונים), שפלשו לשטחי אפגניסטן של ימינו ולצפון הודו. הם הצטרפו להונים הלבנים במיוחד במסעותיהם אל צפון הקווקז בסביבות שנת 557.
בעת המרד בשנת 552 של השבטים הגקטורקים (Gök Türk) נגד המונגולים תמכו האווארים בצד המונגולי שהובס ולכן ברחו מפני שאר הטורקים מערבה אל ערבות רוסיה של ימינו.
פלישת האווארים לאירופה

האווארים, הידועים לכרוניקונים הרוסיים בשם "אוֹבּרי", ובפי הביזנטים פשוט "אווארים" או וורכוניטים (כלומר "אווארים-הונים") הופיעו בערבות שממערב לים הכספי באמצע המאה ה-6 לספירה. בתנועתם מערבה הגיעו מצפון לים השחור, שם הצטרפו אליהם האלנים והאוּגרים.