stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אטלס E

| --- | --- |

שיגור אטלס E
 מידע בסיסי
 ייעוד:  טיל בליסטי בין-יבשתי
 ארץ ייצור:  ארצות הברית ארצות הברית
 יצרן:   קונבאייר
 שימוש ראשון:  11 באוקטובר 1960
 תקופת השירות:  ? – 24 במרץ 1995
האטלס E שנקרא גם SM-65E Atlas היה טיל בליסטי בין-יבשתי בשימוש חיל האוויר האמריקאי. הטיל הוא חלק מסדרת הטילים אטלס. מספר טייסות של טילי אטלס E הוקמו ומוקמו ברחבי ארצות הברית.
לאחר פרישתם משימוש כטילים בליסטיים, הטילים הוסבו יחד עם טילי האטלס F למשגרי לוויינים תחת השם אטלס E/F. שיגור האטלס E/F האחרון שהיה במקורו אטלס E בוצע ב-24 במרץ 1995. הטיל שוגר סך הכל 48 פעמים מתוכם 33 שיגורים הצליחו ו15 נכשלו.
מנחם גוטמן

| --- | --- |

 לידה:  נובמבר 1936 (בן 88) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 שם לידה:  מנחם בן-ציון גוטמן 
 ענף מדעי:  ביופיזיקה 
 מקום לימודים:  תיכון חדש  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב 
 פרסים והוקרה:  מדליק משואה (2009) 
 
מנחם (חמי) גוטמן (נולד בנובמבר 1936) הוא ביופיזיקאי ישראלי, פרופסור אמריטוס במחלקה לנוירובילוגיה בפקולטה למדעי החיים באוניברסיטת תל אביב. גוטמן הוא חבר האקדמיה האירופית למדעים, סופר וצייר.
קורות חייו

גוטמן נולד בתל אביב לצייר והסופר נחום גוטמן ולאשתו דורה. סבו שנפטר לפני שנולד היה הסופר ש. בן ציון. את שנות ילדותו בילה בתל אביב, שם ינק את אהבת הציור והכתיבה מאביו. 
גוטמן היה חניך השומר הצעיר (גדוד יחיעם, קן צפון) ובוגר תיכון חדש בתל אביב. בשנת 1954 התגייס לגדוד 88 של הנח"ל המוצנח ובמהלך שירותו הסדיר השתתף בפעולות התגמול ובמלחמת סיני (מבצע קדש). כמו כן, היה רועה צאן בקיבוץ מגן. לאחר שחרורו משירות סדיר, גוטמן שרת כחייל מילואים בסיירת שריון במלחמת ששת הימים ובמלחמת יום הכיפורים, בה נפצע במהלך הקרבות. גוטמן נישא לרות דים בשנת 1960, ונולדו להם שני ילדים, גילי וגיורא.
בשנת 1957, גוטמן החל לימודיו לתואר במיקרוביולוגיה במכון האוניברסיטאי למדעי הטבע באבו כביר, שהיווה את הבסיס להקמתה של אוניברסיטת תל אביב, והוא סיים את לימודיו לתואר שני בשנת 1961. לאחר סיום הלימודים, גוטמן נרשם ללימודי דוקטורט בביוכימיה בבית הספר לרפואה באוניברסיטה העברית בירושלים, על-אף שאת המחקר ביצע בפועל במכון למחקר ביולוגי בנס ציונה. במהלך לימודיו, החל משנת 1960, שימש כמדריך בבית הספר לכימיה באוניברסיטת תל אביב. לאחר שסיים את לימודי הדוקטורט, הוא פנה ללימודי פוסט-דוקטורט באוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו אצל פרופ' תומאס סינגר (Thomas P. Singer).
ב-1971 חזר גוטמן לישראל והקים מעבדת מחקר במחלקה לביוכימיה באוניברסיטת תל אביב. בראשית דרכו, חקר אנזימים מיטוכונדריאלים וביצע אנליזות קינטיות לאנזימים שונים. בשנת 1979, גוטמן פיתח, יחד עם פרופסור דני הופרט מבית הספר לכימיה, מערכת למעקב אחר מעברי פרוטונים בין מולקולות לממס בתמיסה. המערכת הניסויית התבססה על עירור של מולקולות צבע שהוביל לשחרור של פרוטון לתמיסה. התצפיות הניסוייות התבססו על שינויים מהירים (מיקרושניות) ומהירים מאוד (פיקושניות) בספקטרום הבליעה והפלואורסצנציה של התמיסה, שנותחו באמצעות אינטגרציה של משוואות קצב דיפרנציאליות. מדידות אלו שימשו בעיקר כדי לחקור את האתרים הפעילים של חלבונים, המרחב הבין-ממברנלי של ממברנות מרובות שכבות, הסביבה המימית של מיצלות הפוכות ושכבת הסולבציה של חלבונים (מולקולות המים הנמצאות בסמוך לחלבונים). גוטמן פרסם לאורך השנים למעלה מ-150 מאמרים מדעיים והדריך כ-50 תלמידים לתארים מתקדמים.
בשנת 2002 נבחר גוטמן לאקדמיה האירופית למדעים.
ביום העצמאות ה-61 לישראל נמנה עם מדליקי המשואות בטקס הדלקת המשואות.
ספרי ילדים שפרסם

מנחם גוטמן פרסם שני ספרי ילדים:
שמלת הקסמים עם תמר ברגמן, 1981, הוצאת כתר
הנסיכה, הדרקון והחור, 1985, הוצאת מסדה
הערות שוליים

↑  בני הספל, אוניברסיטת תל אביב - אבני דרך
↑  Gutman, M., and D. Huppert (1979). Rapid pH and deltamuH+ jump by short laser pulse. J. Biochem Biophys Methods 1(1):9-19
↑  אוניברסיטת תל אביב - עדכונים חודשיים - חודש אוקטובר 2002
↑  מדינת ישראל חוגגת 61 שנות עצמאות, באתר ynet, 28 באפריל 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262281105171  VIAF: 297785001   WorldCat (עם VIAF): 297785001
אטלס E/F

| --- | --- |

שיגור אטלס E/F
 ייעוד:  משגר לוויינים
 יצרן:   קונבאייר ג'נרל דיינמיקס לוקהיד קורפוריישן
 ארץ ייצור:  ארצות הברית ארצות הברית
 היסטוריית שיגורים
 סטטוס:  לא פעיל
 אתרי שיגור:  LC-576 וSLC-3 מבסיס חיל האוויר ונדנברג
 הצלחות:  56
 כישלונות:  9
 שיגור ראשון:  5 באוגוסט 1965
 שיגור אחרון:  24 במרץ 1995
האטלס E/F שנקרא גם SB-1A היה משגר לוויינים שנבנה מחלקי הטילים אטלס E ואטלס F. הטיל הוא חלק מסדרת טילי האטלס.
השלב הראשון של הטיל נבנה מחלקי הטילים אטלס E ו-F. על השלב הראשון הורכבו שלבי שיגור אחרים, תלוי במטען המשוגר. מספר שיגורי אטלס E/F בוצעו כדי לבחון טכנולוגיות חדירה לאטמוספירה.
אטלס F

| --- | --- |

שיגור אטלס F
 מידע בסיסי
 ייעוד:  טיל בליסטי בין-יבשתי
 ארץ ייצור:  ארצות הברית ארצות הברית
 יצרן:   קונבאייר
 שימוש ראשון:  8 באוגוסט 1961
 תקופת השירות:  ? – 23 ביוני 1981
אטלס F שנקרא גם SM-65F Atlas היה טיל בליסטי בין-יבשתי בשימוש חיל האוויר האמריקאי בין 1961 ל-1966. הטיל הוא חלק מסדרת הטילים אטלס והאחרון ששימש כטיל בליסטי. מספר טייסות של טילי אטלס F הוקמו ומוקמו ברחבי ארצות הברית. הם יצאו משימוש מבצעי במחצית שנות ה-60 של המאה ה-20.
לאחר פרישתם משימוש כטילים בליסטיים, הטילים הוסבו יחד עם טילי אטלס E למשגרי לוויינים תחת השם אטלס E/F. שיגור האטלס E/F האחרון שהיה במקורו אטלס F בוצע ב-23 ביוני 1981.
הטיל שוגר בסך הכול 70 פעמים, מתוכם 53 שיגורים הצליחו ו-17 נכשלו. לשיגור הטיל הוסבבו מתקני שיגור בנמל החלל קייפ קנוורל ובסיס חיל האוויר ונדנברג.
עדים זוממים

| --- | --- |
 מקרא:  דברים, י"ט, ט"ז–כ"א
 משנה:  מסכת מכות, פרק א'
 תלמוד בבלי:  מסכת מכות, "כיצד העדים", מסכת סנהדרין, דף כ"ז, עמוד א'
 תלמוד ירושלמי:  מסכת מכות,  פרק א'
 משנה תורה:  הלכות עדות, פרקים י"ח-כ"ב
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, עשה ק"פ ספר החינוך, מצווה תקכ"ד
 
במשפט העברי, עדים זוממים הם עדים שעדותם התגלתה כעדות שקר, בעקבות עדות אחרת המעידה עליהם שהיו במקום אחר בזמן האירוע שהעידו עליו, וממילא לא יכלו להיות שם. במקרה זה קובע המקרא שייגזר על העדים אותו גזר הדין שאמור היה להגזר על מי שניסו להפליל ("ועשיתם לו כאשר זמם לעשות לאחיו"). לרוב פסק דין זה מתקיים במדויק, אך קיימים חריגים.
הלכות עדים זוממים טומנות בחובן עיקרון יסודי בהלכות עדות משפט העברי: "עדות שאי-אתה יכול להזימה - אינה עדות". חלק מתוקפה של עדות כשרה היא היכולת להזימה במקרה הצורך.
מקור מקראי

המקור בתורה לדין עד זומם הוא בספר דברים:
כִּי-יָקוּם עֵד-חָמָס בְּאִישׁ לַעֲנוֹת בּוֹ סָרָה, וְעָמְדוּ שְׁנֵי-הָאֲנָשִׁים אֲשֶׁר-לָהֶם הָרִיב לִפְנֵי ה'; לִפְנֵי הַכֹּהֲנִים וְהַשֹּׁפְטִים, אֲשֶׁר יִהְיוּ בַּיָּמִים הָהֵם. וְדָרְשׁוּ הַשֹּׁפְטִים הֵיטֵב, וְהִנֵּה עֵד-שֶׁקֶר הָעֵד, שֶׁקֶר עָנָה בְאָחִיו. וַעֲשִׂיתֶם לוֹ כַּאֲשֶׁר זָמַם לַעֲשׂוֹת לְאָחִיו, וּבִעַרְתָּ הָרָע מִקִּרְבֶּךָ. וְהַנִּשְׁאָרִים יִשְׁמְעוּ וְיִרָאוּ, וְלֹא-יֹסִפוּ לַעֲשׂוֹת עוֹד כַּדָּבָר הָרָע הַזֶּה, בְּקִרְבֶּךָ. וְלֹא תָחוֹס עֵינֶךָ: נֶפֶשׁ בְּנֶפֶשׁ, עַיִן בְּעַיִן שֵׁן בְּשֵׁן, יָד בְּיָד, רֶגֶל בְּרָגֶל.
דיני עדים זוממים נידונים בהרחבה במשנה ובתלמוד בסוף מסכת סנהדרין ובפרק הראשון של מסכת מכות.
דינם של העדים הזוממים

בעקבות הזמת עדותם, העדים נענשים במה שזממו לעשות וכן בפסילת עדותן, שכן הוכחו כמי שאינם מעידים אמת. בדין זה נחלקו אביי ורבא בתלמוד: "עד זומם - אביי אמר: למפרע הוא נפסל. רבא אמר: מכאן ולהבא הוא נפסל". לשיטת אביי, ידוע לנו שהעדים המוזמים שיקרו בשעת הגדת העדות, ולכן חל עליהם הדין של פסולי עדות, וכל העדויות שהעידו מיום הגדת העדות בטלות. לעומתו, סבור רבא כי הם נפסלים רק מעת הזמתם. נימוקו הוא כי קבלת העדות המזימה היא חידוש של התורה, ולכן עושים אך מה שנאמר בפירוש, ולא פוסלים גם למפרע.
הסברו של אביי לשיטתו, כנגד טענת רבא, אינו מובא בתלמוד, ובקרב כמה מהראשונים מקובל להסביר את עמדתו באופן הבא: עמדת רבא גורסת כי דין עדים זוממים הוא חידוש, מכיוון שאין לנו סיבה להאמין לזוג העדים השני יותר מלזוג הראשון. אך אביי, לפי הראשונים לעיל, גורס כי זוהי הבנה מוטעית, שכן בניגוד להכחשה בין שני זוגות של עדים, בהזמה שני זוגות העדים אינם מעידים האחד נגד השני, אלא אחד על השני; העדים המוזמים מעידים על מה שקרה, ועדותם מתבססת על כך שהם היו במקום מסוים בשעה מסוימת, ולעומתם העדים המזימים מעידים כי הם היו איתם במקום אחר. בהלכות עדות, אין אדם יכול להעיד על עצמו, ולכן עדות המוזמים נחשבת כעדות על מה שקרה ועדות המזימים נחשבת כעדות על הראשונים.
בניגוד לשיטות ראשונים אלו, פסק הרמב"ם הלכה למעשה כי דין עדים זוממים הוא גזרת הכתוב, וזאת על אף שההלכה נפסקה - עוד בתלמוד - כשיטת אביי; משמע מכך שהרמב"ם סבור כי גם לפי אביי מדובר בגזרת הכתוב. לפי הרמב"ם, אביי אמנם מסכים עם רבא שהדין של עדים זוממים הוא חידוש, אבל אין זה משנה את דעתו העקרונית, שהעד הזומם נחשב רשע מעת עדותו.
כאמור, כבר בתלמוד נפסק כאביי, ומחלוקת זו של אביי ורבא היא אחת משש המחלוקות הנודעות, בהן נפסקה הלכה כאביי נגד רבא: יע"ל קג"ם.
דינם של העדים הזוממים > תשלום עדים זוממים

ישנה מחלוקת תנאים בין ר' עקיבא לר' יהודה, האם עדים זוממים שחויבו ממון משלמים אותו מדין ממון או מדין קנס, כאשר הנפקא מינה העיקרית היא לעניין הודאה בקנס. להלכה נפסק כר' עקיבא, שחיוב עדים זוממים הוא קנס.
תשלום מדינא דגרמי- מלבד חיוב עדים זוממים בדין "כאשר זמם", עדים זוממים עשויים להתחייב מדינא דגרמי בנוסף או במקום כאשר זמם אם לא ניתן להחזיר את הממון שהוצא בעדותן.
כאשר גזר הדין לא ניתן עדיין - אין הם נענשים.
חריגים

עדים זוממים נענשים באותו העונש שהיה נגזר על מי שהעידו כנגדו, אלמלא הוזמו, למעט מקרים מסוימים שבהם אין מקיימים בהם את דין 'כאשר זמם' כלהלן:
חריגים > הנענשים בעונש מלקות

במקרים הבאים העדים זוממים יקבלו מלקות אפילו שלא חייבו בעדותן מלקות בגלל סיבות שונות, ישנה מחלוקת ראשונים מאיזה דין לוקים עדים זוממים במצבים הבאים, האם מפני שעברו על איסור "לא תענה ברעך עד שקר", או בגלל שיש כאן דין "כאשר זמם" חלופי.
כאשר אם נקיים 'כאשר זמם' נפגע גם בצאצאיו של העד הזומם - כגון אדם המעיד על כהן (וממילא גם על צאצאיו), שהוא חלל, ופסול לכהונה, ואם נקיים 'כאשר זמם' - גם צאצאיו של העד הזומם יפגעו כיוון שיהפכו לחללים וכתוב "ועשיתם לו" לו ולא לזרעו.
כאשר העיד שאדם הרג בשוגג, והוא חייב גלות וכתוב "הוא ינוס אל אחת הערים" הוא (הרוצח) ולא זוממין.
כאשר העידו על אדם שהוא חייב בתשלומי 'כופר' ככפרה על זה ששורו הרג אדם אז יש במקרה כזה יש מחלוקת ראשונים בין הרמב"ם לרמב"ן ותלמידיו, לרמב"ם וסיעתו חייב מלקות לרמב"ן וסיעתו פטור ממלקות (כי הרמב"ן למד שאי אפשר לחייבו גלות שהיא מגיעה בתור כפרה, לאדם שלא עבר על העברה המצריכה את הכפרה הזאת).
כאשר העידו על אדם שגנב כסף ואין לאדם הנידון מה לשלם (אפילו איפה שאין לעדים הזוממים איך לשלם) שכתוב "ונמכר בגנבתו" ולא בזממו.
חריגים > עונשים אחרים

כאשר העיד על אדם עני שגנב ואין לו כסף לשלם את ערך הגנבה ועליו להמכר בתור עבד עברי, העד לא נמכר לעבד עברי אלא משלם לנידון את מה שהעיד עליו.
כאשר העיד על אדם שנאף עם בת כהן, ונגזר דינו למיתת חנק ודין הנואפת למיתת שרפה, העד נידון בחנק ולא בשרפה.
כאשר אי אפשר לקיים 'כאשר זמם' בצורה מלאה אלא חלקית אז לא מענישים כלל (בסיפור כזה בכלל לא מקבלים את עדותן מלכתחילה כי העדות נחשבת "עדות שאי אתה יכול להזימה" שאינה עדות).
במקרים בהם על העדים הזוממים לשלם סכום כסף, סכום הכסף מתחלק ביניהם, אולם אם העידו על אדם שחייב מלקות, אין מחלקים את 39 המלקות ביניהם, אלא כל עד לוקה 39 מלקות.
חריגים > "כאשר 'זמם' ולא כאשר 'עשה' "

תנאי מיוחד נאמר בדין זה, שכאשר גזר הדין התבצע כבר - אין מענישים את העד. לדעת הרמב"ם הדברים אמורים לגבי עונש מוות דווקא, ואילו בעונש מלקות או חיוב ממוני העדים ייענשו אף אם התבצע גזר הדין. לעומת זאת לדעת הריטב"א גם בממון וגם במלקות, אם כבר התבצע גזר הדין העדים לא ייענשו. לדעת בעלי התוספות, בממון ייענשו העדים גם אם כבר בוצע גזר הדין, ואילו במלקות ובמיתה לא ייענשו.
| השיטה | מיתה | מלקות | ממון |
| --- | --- | --- | --- |
| ריטב"א | אינם נהרגים | אינם לוקים | אינם משלמים |
| תוספות | אינם נהרגים | אינם לוקים | משלמים |
| רמב"ם | אינם נהרגים | לוקים | משלמים |
לגבי מיתה הראשונים לא נחלקו שכן זאת גמרא מפורשת בדף ה עמוד ב.
לגבי מלקות חידש הרמב"ם שילקו וזה קשה שהרי לכאורה היה צריך לומר את הכלל "כאשר זמם ולא כאשר עשה", בחדושי רבנו חיים הלוי הסביר שהרמב"ם למד שהמכות של הבית דין לא נחשבות "מלקות" אם הם לא חויבו מצד ההלכה אלא מכות בעלמא (מכות סתם) ולכן עדיין לא יתקיים מה שזממו שילקה שהרי לא לקה אלא רק קיבל מכות בעלמא.
חריגים > מקרים נוספים בהם לא חלים דיני הזמה

העדים נכנסים להגדרה של 'עדים זוממים' רק בהזמה ("עמנו הייתם"), ולא בכל סוג של הכחשה (כמו "בא הרוג ברגליו" שזה ודאי מראה שהעדים שיקרו אך אין זו הזמה אלא הכחשה), ישנה מחלוקת ראשונים האם כשהעדים הזוממים גם מכחישים את העדים האם זו נחשבת הזמה או הכחשה.
אם לא כל כת העדים הוזמה, אלא רק חלקה, העדות נפסלת (אפילו נשארו שני עדים שלא הוזמו), שכן "עדות שבטלה מקצתה - בטלה כולה", אבל אין לאף אחד מהעדים דין עד זומם, עד שיוזמו כל העדים בכת.
אם העידו על פלוני שעשה מעשה שהתחייב בגינו בתשלום ממוני, והוזמו, ולאחר מכן באו עדים כשרים ואישרו שפלוני אכן עשה את המעשה שייחסו לו העדים המוזמים. הרי שלא חלים על המוזמים דיני הזמה אף על פי שהוזמו, שכן הוברר רטרואקטיבית כי בשעת עדותם או קודם לכן, פלוני אכן ביצע את המעשה שהם ייחסו לו ונתחייב בחיוב הממוני הרלוונטי.
עדות שאי אתה יכול להזימה

כפועל יוצא מדין עדים זוממים, התקבל כעיקרון במשפט העברי כי עדות שאינה ניתנת להזמה אינה מתקבלת בבית דין. עדות כזאת שלא ניתן להזימה אפשרית בשני אופנים:
העדים אינם מעידים על מקום וזמן המעשה. בעקבות כך, חלק מתהליך הדרישה וחקירה כולל בירור פרטים אלו.
כאשר העדים מעידים על מישהו שנחשב 'בר קטלא'- שככל הנראה ימות בלי קשר, כגון חולה הנוטה למות או מי שנגמר דינו בבית דין.
יוצא מן הכלל דין 'זוממי בת כהן ובועלה', שאומנם נענשים במוות, אך בחנק ולא בשרפה.
במקרים בהם עדים זוממים לוקים, מדובר על עדויות בהן לא שייכת הזמה, או במקרים בהם משמעות דין 'כאשר זמם' הוא מלקות.
לקריאה נוספת

דוד הנשקה, "עדים זוממים: לפתרונה של חידה עתיקה (בעקבות ספרי זוטא דברים)", תרביץ עב (תשס"ג), עמ' 345–387.
ביאורים

↑  כך במקרה של "זוממי בת כהן ובועלה"; ראו בהמשך.
↑  יש שקשרו בין עיקרון זה לבין עקרון ההפרכה של פופר.
מסוף קריית עתידים

#invoke:תבנית מידע
מסוף קריית עתידים (ידוע גם בשם: מסוף עתידים) הוא מסוף אוטובוסים, המשמש כתחנת המוצא למספר קווי אוטובוס של חברת דן בעיקר, אך גם של חברת מטרופולין, קווים, אלקטרה אפיקים ואגדן.
המסוף הוקם בשנות התשעים, במטרה לרכז קווי אוטובוס של דן ששירתו את שכונות עבר הירקון בצפון מזרח העיר, שתחנות המוצא וסף שלהן היו בשכונות נווה שרת ורמת החייל.
בעקבות הרפורמה בתחבורה הציבורית שהתרחשה בשנת 2011, נפח התנועה במסוף עלה משמעותית. בגלל הפיכתם של קריית עתידים ואזור התעשייה רמת החייל הסמוך, בעשור הראשון של המאה ה-21, למרכזי תעסוקה. מה שאילץ להגדיל את נפח התחבורה הציבורית אליהם. בשל הפיכת המתחם קריית עתידים-ורמת החייל למע"ר משני, הוכנסו אליו עוד קווי אוטובוס שהגדילו את נפח השירות בו. הביא לחוסר מקום במסוף, שהיה מסוף שכונתי, ונהייה מסוף המשרת אזור תעסוקה, בתי חולים ושכונות סמוכות, מה שגרם לשינוי מסלולם של קווים רבים המשרתים את האזור לא לסיים את המסלול בו, אלא לסיים במקומות אחרים כמו חניון דן ותחנות סמוכות למסוף.
הערות שוליים

↑  רשימת קווי האוטובוס 1986
↑  סטלה אבידן ודני קומיסר, דו"ח סיכום שלושת החודשים הראשונים של ביצוע הפעימה השנייה של הארגון מחדש בתחבורה הציבורית בגוש דן, באתר תחבורה בדרך שלנו, ‏אוקטובר 2011
מסוף עתידים, מרץ 2009
מסוף הטייסים

| --- | --- |
 מיקום:  תל אביב-יפו
 אתרים סמוכים:  אצטדיון וינטר, נווה אליעזר, כפר שלם, הפארק הלאומי
 שירות אוטובוסים:  פנימי בתל אביב ולרמת גן, בני ברק, אור יהודה, יהוד, הרצליה, לוד, רמלה, מודיעין ושוהם
 קואורדינטות:  32°02′56″N 34°48′50″E﻿ / ﻿32.048846°N 34.813786°E﻿ / 32.048846; 34.813786
  מפת מיקום  מפה דינמית #invoke:תבנית חוזרת tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מסוף הטייסים בתל אביב
מסוף הטייסים הוא מסוף אוטובוסים במזרח העיר תל אביב, בסמוך לשכונת נווה אליעזר. מהמסוף יוצאים קווי אוטובוס רבים לעבר שכונות תל אביב וגוש דן והוא משרת מאות נוסעים מדי יום.
קווי אוטובוס מהמסוף

| קו | מפעילה | מסלול | הערות נוספות |
| --- | --- | --- | --- |
| 4 | דן | מסוף הטייסים - דרך בר לב - שכונת התקווה - רכבת ההגנה - תחנה מרכזית חדשה - לוינסקי - אלנבי - שוק הכרמל - בן יהודה - רידינג | ♿ |
| 8 | דן | מסוף הטייסים - נווה אליעזר - דרך משה דיין - יד אליהו - רכבת השלום - דיזנגוף סנטר - דיזנגוף - לוי אשכול - אוניברסיטה | ♿ |
| 9 | דן | מסוף הטייסים - דרך בר לב - דרך משה דיין - בית מעריב - עיריית תל אביב - אבן גבירול - שדה דב - לוי אשכול - מכללת לוינסקי | ♿ |
| 11 | דן | מסוף הטייסים - דרך בר לב - דרך משה דיין - נחלת יצחק - דרך נמיר - רמת אביב - קניון רמת אביב - אוניברסיטה | ♿ |
| 36 | מטרופולין | רידינג - אבן גבירול - עיריית תל אביב - רכבת השלום - דרך משה דיין - דרך הטייסים - מסוף הטייסים - מחלף מסובים - אור יהודה, שיכון ממשלתי - קריית גיורא - מסוף אור יהודה | ♿ |
| 37 | מטרופולין | תחנה מרכזית חדשה - מחלף לה גוורדיה - לה גוורדיה - דרך הטייסים - מסוף הטייסים - מחלף מסובים - צומת סביון - יהוד, דרך העצמאות - ויצמן - רמז - מסוף יהוד | ♿ |
| 91 | מטרופולין | מסוף הטייסים - דרך משה דיין - רכבת השלום - קניון עזריאלי - רכבת מרכז - דרך נמיר - מכללת לוינסקי - מחלף גלילות - הרצליה, קניון ארנה - מרינה |  |
| 140 | דן | רמת גן, קניון איילון - בני ברק, פרדס כץ - חזון איש - רמת גן, נוה יהושע - הפארק הלאומי - רמת השקמה - תל אביב, מסוף הטייסים - דרך בר לב - שכונת הארגזים - בית ספר הולץ - בת ים, רמת הנשיא - קריית באבוב - מרכז הספורט | ♿ |
| 268 | אגד | תחנה מרכזית חדשה - מחלף לה גוורדיה - לה גוורדיה - מסוף הטייסים - מחלף מסובים - יהוד - צומת אל על - שוהם - מחנה נחשונים - מחסום רנתיס - בית אריה - עופרים - נילי - צומת שילת - מודיעין |  |
| 452 | קווים | תחנה מרכזית חדשה - לה גוורדיה - מסוף הטייסים - מחלף מסובים - צומת בית דגן - מחנה צריפין - רמלה, הרצל - תחנה מרכזית - בית סוהר נווה תרצה - כלא איילון - תיכון אזורי רמלה-לוד |  |
| 475 | קווים | תחנה מרכזית חדשה - מחלף לה גוורדיה - לה גוורדיה - מסוף הטייסים - מחלף מסובים - צומת סביון - יהוד - צומת אל על - לוד, גני אביב |  |
| 476 | קווים | תחנה מרכזית חדשה - מחלף לה גוורדיה - לה גוורדיה - מסוף הטייסים - מחלף מסובים - צומת סביון - יהוד - נמל תעופה בן-גוריון - לוד, גני אביב |  |
| 555 | מטרופולין | רידינג - בן יהודה - שוק הכרמל - מחלף לה גוורדיה - לה גוורדיה - מסוף הטייסים - מחלף מסובים - אור יהודה, מרכז מסחרי - עירייה - קריית גיורא - יהוד, דרך העצמאות - מסוף יהוד | ♿🌙 |
| 709 | נעים בסופ"ש | מסוף הטייסים - דרך בר לב - דרך משה דיין - יד אליהו - סינמטק - הבימה - דיזנגוף סנטר - דיזנגוף - לוי אשכול - מחלף גלילות - סינטה סיטי | פעיל בסופ"ש |
קווי אוטובוס מהמסוף > קווים מאצטדיון וינטר הסמוך

| קו | מפעילה | מסלול | הערות נוספות |
| --- | --- | --- | --- |
| 33 | דן | אצטדיון וינטר - רמת גן, רמת השקמה - הפארק הלאומי - הרוא"ה - דרך בן-גוריון - קניון איילון - רכבת בני ברק - תל אביב, מחלף קק"ל - קניון רמת אביב - שדה דב - רידינג | ♿ |
| 45 | דן | אצטדיון וינטר - רמת גן, רמת השקמה - גבעתיים, המאבק - ויצמן - כיכר נח - רמת גן, ביאליק - תל אביב, דרך נמיר - רמת אביב - אוניברסיטת תל אביב - רכבת האוניברסיטה | ♿ |
| 57 | דן | אצטדיון וינטר - רמת גן, רמת השקמה - הפארק הלאומי - גבעתיים, כורזין - ויצמן - רמת גן, דרך ז'בוטינסקי - קניון איילון - מבצע קדש - תל אביב, הדר יוסף - גני התערוכה - רכבת האוניברסיטה | ♿ |
| 67 | דן | אצטדיון וינטר - רמת גן, רמת השקמה - הפארק הלאומי - כפר המכביה - נווה יהושוע - מרום נווה - קריית בורוכוב - כיכר רמב"ם - עיריית רמת גן - דרך אבא הלל - קניון איילון | ♿ |
| הקו הכחול | סבבוס | אצטדיון וינטר - רמת גן, הפארק הלאומי - כפר המכביה - נווה יהושוע - מרום נווה - הרוא"ה - חיבת ציון - בן-גוריון - קריניצי - קניון איילון - דרך אבא הלל - בורסה - תל אביב-יפו, קניון עזריאלי - קפלן - דיזנגוף סנטר - דיזנגוף - נמל תל אביב | פעיל בסופ"ש |
| הקו הירוק | סבבוס | אצטדיון וינטר - רמת גן, הפארק הלאומי - כפר המכביה - נווה יהושוע - בן אליעזר - שדרות ירושלים - הרוא"ה - הרצל - דרך ז'בוטינסקי - ביאליק - תל אביב-יפו, פנקס - אבן גבירול - כיכר רבין - המלך ג'ורג' - דיזנגוף סנטר - דיזנגוף - נמל תל אביב | פעיל בסופ"ש |
שומריה (קיבוץ)

ערך זה עוסק בקיבוץ. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
בית הכנסת הקודם של קיבוץ שומריה, כיום משמש כמועדון הקיבוץ, 2006 (במקור יועד המבנה לחדר האוכל של הקיבוץ)
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: בני שמעון
גובה ממוצע: ‎380 מטר
תאריך ייסוד: 1984
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
מוצא המייסדים: בהקמת הקיבוץ: השומר הצעיר,  במצבו הנוכחי: בעיקר תושבי עצמונה
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 865 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הר חברון מערב מוגדלת) שומריה(למפת הר חברון מערב רגילה) שומריה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שומריה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שומריה31°25′56″N 34°53′01″E﻿ / ﻿31.4322327264805°N 34.8837391309649°E﻿ / 31.4322327264805; 34.8837391309649  heמפת היישובים של מועצה אזורית בני שמעון (in English: Bnei Shimon Regional Council) באדום - שומריה בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 3 מתוך 10

שׁוֹמְרִיָּה הוא קיבוץ צפונית-מזרחית ליישוב להבים, בצפון הנגב. הקיבוץ שייך למועצה אזורית בני שמעון. בשנת 2006 פינו המשפחות המעטות שנותרו במקום את הקיבוץ תמורת פיצויים והמקום שימש לשיכון חלק ממפוני היישוב עצמונה בגוש קטיף. בקיבוץ יש מעון, אולם ספורט, גנים, בית ספר לבנות, תלמוד תורה לבנים, ישיבה תיכונית וישיבה גבוהה.
היסטוריה

שומריה הוקם באוקטובר 1985. נציגי משרד הביטחון הגישו ערער על מיקומו של היישוב, בטענה שהשטח משמש את חיל האוויר כשטח אש. שם הקיבוץ "שומריה" נבחר כיוון שהוקם בשנה שבה צוינו 70 שנה לתחילת פעילותה של "השומר הצעיר".
בפברואר 2006 קיבלו חברי הקיבוץ הקטן, שמנה 23 חברים (11 משפחות), את הצעת מנהלת סל"ע לפנות את הקיבוץ תמורת פיצויים של 1.75 מיליון שקל למשפחה, כדי שישמש לקליטת מפונים מגוש קטיף במסגרת תוכנית ההתנתקות. רוב המיועדים לעבור למקום היו מהיישוב עצמונה ומעט מהם, מכפר דרום. המעבר לשומריה נעשה ביוזמת אנשי עצמונה, שרצו להמשיך לעסוק בחקלאות, כפי שעשו בעצמונה.
בעקבות ההסכם עברו למקום מפוני עצמונה, שהמתינו עד אז לפתרון, ובינתיים הקימו מאהל מחאה ומחנה מגורים מאולתר ליד נתיבות ("עיר האמונה"). ב-12 במרץ 2006 מסרו תושבי שומריה את הקיבוץ למפונים בטקס חגיגי. בדצמבר 2012 התחילו מפוני עצמונה לעבור מהקרווילות הזמניות לבתי הקבע.
ב-2007 ניטע כרם זיתים גדול ליד היישוב עומר. ב-2008 ניטע כרם יין גדול בצמוד לקיבוץ (כארבעים אלף שתילים). הקיבוץ מגדל ירקות בחממות. ברפת הקיבוץ כשלוש מאות פרות חולבות ומכון חליבה.
משנת ה'תשס"ה ועד שנת ה'תשע"ד כיהן הרב גבריאל קדוש כרב הקיבוץ. משנת ה'תשע"ה ועד התפטרותו בשנת ה'תשפ"א שימש הרב שמשון בריד, מתלמידי הרב צבי טאו, כרב הקיבוץ. בשנת ה'תשפ"ג נבחר הרב יאיר גלס מהישוב עלי (ר"מ בישיבת מעלה אליהו) לשמש כרב היישוב.
מוסדות חינוך

בקיבוץ גנים ובית ספר יסודי הכולל חטיבת ביניים. בשנת הלימודים תשס"ט הוקמה "הישיבה לצעירים שומריה" בראשות הרב ראובן נתנאל ובה כמאה תלמידים. בשנת הלימודים תשע"ט הוקמה ישיבה גבוהה בשם "נתיבות נריה" על שמו של הרב משה צבי נריה, בראשות הרב נתנאל והרב בועז איז'ק.
בשנת 2015 עברו מפוני כפר דרום משומריה ליישוב הקבע נטע. מאז משמש מתחם הקרווילות שנבנה עבורם את הישיבה לצעירים, את הישיבה הגבוהה וכן בית הארחה.
גלריה

קראוילות בקיבוץ שומריה, 2006
שלט הכניסה לקיבוץ שומריה, 2006
כריכת החוברת לחנוכת התחדשותו של קיבוץ שומריה - עצמונה, יום העצמאות 2006
ראו גם

שיקום מפוני גוש קטיף וצפון השומרון
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוקטובר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  קיבוץ "שומריה" עלה על הקרקע, מעריב, 22 באוקטובר 1985
↑  מקומי - שומריה, מעריב, 1 בינואר 1986
↑  בג"ץ 1682/08 דלית אביעד נ' המינהלה ליישום חוק תוכנית ההתנתקות
↑  רונן פרלמוטר, מחקלאות בגוש קטיף לגידול ענבי יין, באתר ישראל היום, 7 בספטמבר 2020
↑   ציוץ של דביר עמר ברשת החברתית אקס (טוויטר), 5 באפריל 2021
↑  אתר הישיבה
↑  ערוץ 7, ישיבה גבוהה חדשה בשומריה, באתר ערוץ 7, 29 במאי 2018
| יישובים שהוקמו או הורחבו עבור שיכון מפוני תוכנית ההתנתקות |
| --- | --- | --- |
| יישובים חדשים | באר גנים • בני דקלים • בני נצרים • גני טל • כרמי קטיף • נווה • נטע • נצר חזני • שבי דרום • ניצן ב' |  |
| יישובים שהורחבו | אבני איתן • בוסתן הגליל • בית חגי • בת הדר • טנא עומרים • יד בנימין • יד חנה • כרמיה • מבקיעים • משכיות • נווה ים • ניצן • פלמחים • שוקדה • תלמי יפה |  |
| שכונות חדשות | שכונת הנשיא הרצוג באשקלון • שכונת נצר אריאל באריאל |  |
| יישוב שאוכלס מחדש | שומריה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465730005171  VIAF: 316601369   WorldCat (עם VIAF): 316601369 
כרם שומריה
נתי לרנר

נתנאל (נתי) לרנר (נולד ב-2 בספטמבר 1967) הוא ראש המועצה האזורית יואב מאז 7 ביוני 2023. לפני כן כיהן בשורת תפקידי ניהול בשלטון המקומי.