stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המצאות בישראל
מכניקה

מסחטת ההדרים שנודעה גם בשם כ"מסחטת זקנסברג" – פותחה על ידי יצחק זקסנברג ב-1928.
שיטה ממוכנת להפרדת רגבי אדמה ואבנים מתוצרת חקלאית ומכונה להפרדת קש ועלים – פרופסור רון פלר.
גשר הגלילים – גשר נייד, שתוכנן ופותח על ידי יחידת יפת"ח בפיקודו של תא"ל דוד לסקוב וישראל טל, לשם צליחתה של תעלת סואץ.
רב-בריח – מערכת נעילה רב-בריחית. אברהם בחרי ומשה דולב. 1973.
SoftWheel – גלגל ללא חישורים משולב בולם זעזועים לאופנים וכיסאות גלגלים. זו צורה חדשה של גלגל שחוסכת במשקל הגלגל, באנרגיה לצורך תפעולו, ומונעת תקרים.
חם-חסם – שסתום בטיחותי אוטומטי הממוקם בין ברז האמבט לצינור וחוסם באופן אוטומטי את זרימת המים החמים כאשר הטמפרטורה שלהם עולה מעל 49–50 מעלות צלזיוס. גלעד וולף, ישראלי מכפר מימון.
מחסום נייד נגד כלי רכב ומשאיות – חברת מפרם.
מנוע בעירה פנימי ליניארי בעל משקל עצמי נמוך – הומצא על ידי שאול יעקובי. חברת אקוואריוס מראש העין שהוקמה ב-2014.
מנוע חשמלי בעל טופולוגית מנוע ייחודי, בטכנולוגיה הקרויה סטטור טרפזואידלי המאפשרת לייצר מנועים קטנים קלים וזולים יותר מהקיימים. חברת EVR Motors מפתח תקווה שנוסדה בידי אלי רוזינסקי, יחד עם ויקטור כסלו ורוסלן שבינסקי.
מכניקה > רובוטיקה

דולפין – רובוטים לניקוי בריכה – חברת מיטרוניקס קיבוץ יזרעאל. 1983.
ReWalk – ערכת סיוע להליכה ביונית המאפשרת למשותקי גפיים לעמוד זקוף, ללכת ולטפס במדרגות.
SpineAssist – מערכת הנחיה רובוטית לניתוח עמוד שדרה על ידי מזור רובוטיקה. 2004.
קפסולה אנדוסקופית זעירה מונחת מרחוק – לשיטוט בתוך גוף האדם – צוות בראשות ד"ר גבור קושה, מאוניברסיטת תל אביב, בשיתוף חוקרים מבית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד ובית החולים בריגהאם בבוסטון.
מדפסת כיס – התקן רובוטי זעיר שמטייל על הנייר ומדפיס את הקבצים מהמכשיר הנייד בקצב של דף בדקה. חברת ZutaLabs.
מערכת רובוטית למשימות חקלאיות בחממות ירקות – המערכת מבצעת באופן אוטומטי מטלות כמו האבקה, קצירה, גיזום, ובקרה באמצעות ראיה ממוחשבת. חברת MetoMotion ממשגב.
רובוטים לניקוי פאנלים סולאריים – החברה פיתחה משפחה של רובוטים המנקים באופן אוטומטי ואוטונומי את הפאנלים הסולאריים מידי לילה באמצעות מיקרופייבר וללא שימוש במים. חברת אקופיה מהרצליה.
רובוט קטיף פירות – המערכת מבוססת על רחפנים שמאתרים את הפירות באמצעות ראיה ממוחשבת, וקוטפים את הפירות באמצעות זרוע ומעבירים אותם למכל ממוחשב. חברת תבל.
מכניקה > מכשור ביתי

סיר פלא – סיר לאפייה על גבי פתילייה וסוגי כיריים אחרים.
ציפוי מיקרוני לצנרת מים – פותח על ידי חברת A.C.T. (אקט טכנולוגיות ציפוי מתקדמות).
אפיליידי – תולש שערות חשמלי. פותח בידי יאיר דר ושמעון יהב, ויוצר על ידי מפעל "מפרו" מקיבוץ הגושרים.
ארגונית לעיוורים – פותחה על ידי חברת ואריסייט.
פלטפורמה טכנולוגית ייחודית להעברת אנרגיה וחישה של חומרים באמצעות קרינת RF – ממומש בתנור שהבישול בו מבוקר ומבוצע על פי פרופיל ממוחשב. חברת גוג'י שנוסדה בשנת 2006. בטכנולוגיה של החברה משתמשת חברת מילה הגרמנית.
רפואה > בדיקות רפואיות

מכשור רפואי לאבחון הפרעות נשימה בשינה, ולאבחון מוקדם של טרשת עורקים – באמצעות "אצבעון" המולבש על האצבע בעת השינה. המצאה של פרופ' פרץ לביא, בניהול גיורא ירון. חברת איתמר מדיקל.
קסדה לאיתור דימומים מוחיים – פותחה על ידי ד"ר ברוך בן דור, מנכ"ל חברת אינפרא סקנר. הקסדה משתמשת באור אינפרא-אדום באורך גל המסוגל לחדור רקמות ועצמות.
טייטו קר – מכשיר לבדיקה רפואית ביתית, פותח על ידי דדי גלעד, מנכ"ל טייטו.
בדיקת דם לאבחון מחלות תורשתיות בעוברים, מייתרת בדיקת מי שפיר. פרופ' גאונה אלטרסקו וד"ר דויד זאבי, בית החולים שערי צדק.
מערכת לאבחון נגיף ה'סארס' בתוך שעה – צוות פיתוח בראשותה של ד"ר שפרירה שי מחברת ביושאף החיפאית. 2003.
מיכשור אופטי שמתממשק לסמרטפון לבדיקת סרטן צוואר הרחם – חברת mobileodt.
טכנולוגיית ה-CT הדיגיטלית הראשונה בעולם – ייצור קרני רנטגן באמצעות רכיב MEMS, דבר שיוזיל את המכשיר פי מאה ויותר לעומת המכשירים המבוססים על נורת להט. מלבד המחיר מדובר במכשיר קטן יותר, באיכות תמונות גבוהה, בהדמאה מולטי ספקטרלית ועוד. חברת ננו-אקס אימג'ינג מנווה אילן שאותה ייסד רן פוליאקין.
התקן לניטור סימנים חיוניים – התקן בתצורת שעון יד או מדבקה לניטור רציף, לא פולשני ומדויק של 19 סימנים חיוניים הכוללים בין היתר: לחץ דם, ריווי חמצן בדם, קצב נשימה, קצב לב, תודעה, תפוקת לב, סיכון לשבץ, טמפרטורת גוף, צעדים וזיעה. המכשיר מבוסס על סנסור לד בטכנולוגיה אופטית. חברת ביוביט (BioBeat). מייסדים: אריק בן ישי, יוחנן מאי וישראל סרוסי.
אופטיקה

המצלמה הזעירה בעולם – מצלמה שגודלה 0.99 מילימטר, בעלת רזולוציה של 45,000 פיקסלים, המיועדת להשתלב באנדוסקופ זעיר, פותחה על ידי ד"ר אלעזר זוננשיין מחברת מדיגוס מעומר.
האופטופון – מכשיר המאפשר חישה מרחוק באמצעות האור. משמש לציתות ומדדים רפואיים ממרחק, פותח על ידי פרופ' זאב זלבסקי מאוניברסיטת בר-אילן.
חיישן דופק אופטי – נמצא בשימוש במכשירים רבים. פותח על ידי פרופ' זאב זלבסקי מאוניברסיטת בר-אילן.
סיב אופטי זעיר שעוביו כעשירית מילימטר (כעובי שערה) שיכול לשמש כאנדוסקופ לכלי דם. פותח על ידי פרופ' זאב זלבסקי מאוניברסיטת בר-אילן.
Therm-App – מצלמה תרמית ממוזערת ראשונה מסוגה המתממשקת לסמארטפונים. המצלמה ברזולוציה של 384 על 288 פיקסלים ומגיעה לטווח של מאות מטרים. חברת אופגל מכרמיאל. 2014.
מצלמה אולטרה-ספקטראלית ממוזערת – אוניברסיטת בן-גוריון בנגב. פרופ' אברהים עבדולחלים ופרופ' אדריאן שטרן.
חיישן LiDAR (סורק לייזר) ללא חלקים נעים שמיועד בעיקר לרכב אוטונומי. החיישן מאפשר ליצור מיפוי תלת־ממדי של שטח מרוחק ומבוסס על חישת אור שמתייחס אל האור כגל, ויש לו יתרונות טכנולוגיים כמו אי סינוור של אור שמש וקבלת וקטור תנועה. אוריקס ויז׳ן. (Oryx Vision). הוקמה ב-2009 על ידי דוד בן-בסט.
חיישן LiDAR (סורק לייזר) קטן וזול שמיועד בעיקר לרכב אוטונומי. החיישן מאפשר ליצור מיפוי תלת־ממדי של שטח מרוחק בעלות נמוכה. חברת אינוביז (Innoviz). הוקמה בשנת 2016. לחברה חוזה עם BMW שצפויה להיות הראשונה שתתקין את החיישן ברכביה.
חיישן מולקולרי, ספקטרומטר אופטי זעיר, שמזהה הרכב חומרים באמצעות אור תת-אדום שמוקרן עליו מקרוב ומשדר את הנתונים לסמרטפון. חברת SCiO.
הצפנה אופטית באמצעות "מריחת" המידע בממדי הערוץ והזמן – מריחת המידע בערוץ ביצירת רפליקות אופטיות על פני כל התדר של הסיב, כך שהרעש שהמידע מייצר בסיב, יהיה מתחת לרמת הרעש הנורמלית של הסיב, דבר שיסתיר את המידע. ומריחת המידע בזמן באמצעות אפנון של הפאזה האופטית, כך ההספק יפוזר על פני ציר זמן ארוך יותר. פרופסור דן שדות, ראש המעבדה לתקשורת אופטית באוניברסיטת בן-גוריון.
מצלמת SWIR (אינפרה אדום באורך גל קצר) ממוזערת ברזולוציית HD, בעלות נמוכה. מיועדת לתעשיית הרכב, כדי למנוע תאונות דרכים בתנאי תאורה קשים. חברת TriEye. הוקמה בשנת 2017 על ידי אבי בקל, פרופסור אוריאל לוי ועומר קפח.
Viper – מצלמה תרמית FIR (אינפרא אדום באורך גל ארוך) ממוזערת, דלת הספק וזולה בטכנולוגיית מיקרו-בולומטר, הכוללת בינה מלאכותית לסיווג אובייקטים. לדברי החברה החיישן מסוגל לזהות הולכי-רגל במרחק של יותר מ-200 מטר. מיועדת בעיקר לתעשיית הרכב. חברת AdaSky מיקנעם עילית שהוקמה בשנת 2016 על ידי אבי כץ.ST תייצר את מצלמת הרכב של AdaSky מיקנעם, באתר Techtime - חדשות אלקטרוניקה והייטק, ‏22 בפברואר 2018
שבב אופטי – שתל בעין שמחזיר ראיה לעיוורים – הפתרון שמעניק ראיה פונקציונלית מורכב ממשקפיים שמעבירים אנרגיה לשתל באמצעות קרן לייזר, ומשתל שמכיל חיישן בשחור לבן ברזולוציה של 600 פיקסלים (24x24). חברת ננו-רטינה מהרצליה שהוקמה ב-2010.
ביוטכנולוגיה

DNA מוליך חשמל – הפרופסורים אורי סיון, ארז בראון ויואב איישן מהטכניון השתמשו ברצפי DNA, כדי ליצור חוט מוליך שעוביו אלפית מעוביה של שערה אנושית.
מערכת חישוב DNA – מערכת החישוב הביולוגית הזעירה בעולם, על פי ספר השיאים של גינס, שמשתמשת בחומר הגנטי DNA כבדלק וכבמרכיב חישובי כאחד – פותחה בשנת 2003 בידי פרופ' אהוד שפירא וצוותו ממכון ויצמן למדע. פרופ' שפירא זכה על כך בפרס רשת הטכנולוגיה העולמית לשנת 2004.
אותות עצביים של המוח על צג מחשב – צוות בראשותו של אילון ועדיה מהמרכז הבינתחומי לחישוביות עצבית באוניברסיטה העברית הצליחו לתרגם אותות עצביים מהמוח לתנועה, ולהציגה על גבי מסך מחשב.
שיטה לגידול תאי עצם במעבדה והשתלתם בחולים – פותחה על ידי חברת הביוטכנולוגיה בונוס ביוגרופ.
ביומימטיקה

ייצור סיבים הזהים בתכונותיהם לסיב קורי העכביש, שמאופיינים בחוזק, אלסטיות, עמידות ומשקל נמוך. חברת סיביקס מטריאל סאינסס, ירושלים.
ננוטכנולוגיה

ציפוי ננומטרי שנוגד חלודה וקורוזיה – פותח על ידי פרופ' שמואל קניג, ראש הפקולטה להנדסה במכללת שנקר.
ננו-חוט – חומר שבשניים מממדיו הוא בסדר גודל ננומטרי, ורק "הממד הארוך" שלו אינו ננומטרי. ננו חוטים עשויים להועיל כמוליכים למחצה; אולם טרם התגלה מלוא המידע שיאפשר את השימוש המלא בהם בתעשיית האלקטרוניקה והאלקטרואופטיקה. פרופ' ארנסטו יוסלביץ וחברי קבוצת המחקר שלו במכון ויצמן למדע.
חומר מיגון ננוטכנולוגי מהחזקים בעולם – חזק פי 4–5 מפלדה. אחד מיישומיו NanoLub – חומר סיכה מוצק לשיפור הביצועים של חלקים נעים, במצבי עומס קיצוניים. פותח על ידי פרופ' רשף טנא ממכון ויצמן וד"ר מנחם גנוט מנכ"ל חברת ApNano Materials, מרחובות, 2005.
מד-חום סורק קוונטי, הרגיש בעולם – המערכת הפועלת ללא מגע ישיר בדוגמת החומר הנמדדת, רגישה פי 10,000 ממערכות מדידה תרמית סורקות שהיו קיימות עד כה, ומסוגלת למדוד שינוי של מיליונית מעלה. פרופ' אלי זלדוב ותלמיד המחקר דורי הלברטל מהמחלקה לפיזיקה של חומר מעובה במכון ויצמן למדע.
מכונת דפוס דיגיטלית ננוגרפית – קטגורית דפוס דיגיטלי חדשה, המבוססת על דיו ננומטרי. תהליך זה מאפשר להדפיס על כל חומר סטנדרטי ללא צורך בהכנה, ציפוי או ייבוש. ההדפסה בעלת עמידות גבוהה לשחיקה ולשריטות, ועלות ההדפסה הננוגרפית זולה יותר כיוון שהיא בעובי של 500 ננומטרים בלבד – כמחצית מעובי הצבע בהדפסות אופסט אופייניות. בני לנדא. חברת לנדא לאב מרחובות.
כרמל – מדפסת להדפסת תלת-ממד במתכת ובקרמיקה – טכנולוגיה המבוססת על התזת דיו המורכב מננו-חלקיקים, לייצור חלקים מדויקים במהירות ובטמפרטורות נמוכות מאוד. חברת Xjet, מרחובות.
טכנולוגיית מים

תהליך זרחין – שיטה שהמציא אלכסנדר זרחין להתפלת מי ים.
התפלת מי ים באמצעות אוסמוזה הפוכה – על ידי פרופ' סידני לוב וחברות ישראליות.
מערכות להפקת מי שתייה נקיים מהאוויר וממים מזוהמים – תוך שימוש נמוך במקורות אנרגיה. אריה כוכבי, חברת Water Gen.
כלי רכב להתפלת מים – חברת גל מובייל.
חיישן זעיר לבדיקת איכות המים – החיישן בגודל מחזיק מפתחות בודק אם המים ראויים לשתייה באמצעות בדיקת השדה החשמלי שמסביב למים. חברת "לשתות". הוקמה על ידי ד"ר אלן באואר ונתנאל רייש ב-2015.
טפטפות
ביטחון > נשק קל

תת-מקלע עוזי – הומצא בידי עוזי גל ופיתוחו הושלם ב-1955. נמכר בכמויות גדולות מאוד ברחבי כל העולם.
גליל – פותח על ידי התעשייה הצבאית הישראלית על בסיס רוס"ר Rk 62 הפיני. הגליל שימש כנשק הסטנדרטי של כוחות הביטחון הישראלים בין השנים 1974–1993.
מקלע נגב – מקלע קל בעל יכולת לירי סלקטיבי בבודדות ולהיות מוזן משרשיר, תוף או ממחסניות של רובה סער. התעשייה הצבאית/תעש מערכות.
תבור TAR-21 ומיקרו-תבור X-95 – רובה סער מודרני שנועד להיות רובה הסער של צה"ל בשנות ה-2000. הרובה פותח במפעל הנשק הקל "מגן", של התעשייה הצבאית. פיתוחו של התבור הושלם ב-2001. בשנת 2005 נמכרה פעילותו של מפעל "מגן" לחברת "תעשיות נשק לישראל" (IWI), ובה נמשך פיתוחו וייצורו של הרובה. המיקרו-תבור נכנס לשירות בצה"ל ב-2009. שני הדגמים זכו בפרס "רובה השנה" של איגוד הרובאים הלאומי של ארצות הברית.
קורנרשוט – פלטפורמה ללחימה בשטח בנוי המאפשרת שימוש באקדח לירי מעבר לפינה ללא חשיפת הלוחם הנושא אותה. חברת קורנרשוט מיהוד. פותח בידי סא"ל במילואים עמוס גולן.
פגיון – כוונת אלקטרו אופטית חכמה לנשק קל, הכוללת מערכת בקרת אש ומחשב ירי. נמצאת בקליטה בצה"ל. חברת Smart-Shooter מקיבוץ יגור.
ארבל – מערכת נשק ממוחשבת מתוצרת חברת IWI הישראלית, הכוללת מחשב, הדק חשמלי ואנרגיה שמגבירים את יעילות וקטלניות הרובה בשדה הקרב.
ביטחון > טילים, פצצות ופגזים

מכונית תופת - מכונית התופת הראשונה שומשה על ידי הלח"י כנגד המפקדה הבריטית בחיפה
טיל מונחה לוז – הטיל הראשון שפותח ויוצר בישראל.
גבריאל – הכריע בקרב טילי ים-ים הראשון בהיסטוריה.
טילי אוויר-אוויר פיתון 4 ופיתון 5 – שמסוגל לפגוע במטרות הנמצאות מאחורי המטוס היורה. פותחו על ידי חברת רפאל - מערכות לחימה מתקדמות.
טיל אוויר–אוויר מתקדם מסוג I-Derby ER – טיל זה הוא בעל ראש ביות מתקדם וייחודי, מבוסס תוכנה כמו גם יכולת שיגור ממטוסי קרב וממערכות הגנה אוויריות, לטווח של כ-100 ק"מ. חברת רפאל.
פופאי (טיל) – טיל שיוט כבד בדגמים שונים מתוצרת רפאל - מערכות לחימה מתקדמות.
דלילה (טיל) – טיל שיוט מונחה אוויר-קרקע וקרקע-קרקע לטווח של עד 250 ק"מ מתוצרת התעשייה הצבאית.
פצצת ספייס – ערכת הרחבה אוטונומית אלקטרו-אופטית עם מנגנון הנחיה לווייני שהופכת פצצה רגילה לפצצה חכמה. פותחה בידי רפא"ל.
דוקרן – פצצת מרגמה מונחת GPS. לפצצה בקוטר 120 מ"מ טווח של 8 ק"מ, ודיוק של מספר מטרים מהמטרה. פיתוח על ידי תעש מערכות.
חימוש משוטט – קטגוריית כלי נשק, שפותחה ויושמה בישראל לראשונה. בפרט דלילה (טיל) והארפי היו החימושים המשוטטים המבצעיים הראשונים בעולם.
רקטה מתקנת מסלול ורעם איתן – רקטות מצרר מתקנות מסלול בעלות דיוק גבוה ואחוז נפלים נמוך. תעש מערכות.
כלנית 120 מ"מ – פגז טנק רב-תכליתי מתקדם בשירות צה"ל. תעש מערכות.
חצב 120 מ"מ – פגז טנק חודר קירות נגד מבנים וביצורים. בשירות צה"ל. תעש מערכות.
AccuLAR – סדרת רקטות קלות בעלות הנחיה ודיוק גבוה לפגיעה במטרות נקודתיות נייחות. דגם ה"רומח" משרת בצה"ל. תעש מערכות.
ספייק/גיל – סדרת טילים נגד טנק או נגד אדם. טילים מתקדמים בעלי יכולת "שגר ועדכן". רפאל - מערכות לחימה מתקדמות.
תמוז/Spike NLOS – טיל נגד טנקים מתקדם וארוך טווח שניתן לשגר מהיבשה, מהים או ממסוק קרב. משרת בצה"ל. במשך שנים נשמר קיומו בסוד.
לורה – טיל קרקע-קרקע מונחה באמצעות INS-GPS לטווח של עד 400 ק"מ, וראש קרב של עד 600 ק"ג, בעל מנוע דלק מוצק ודיוק מרבי (CEP) של כ-10 מטרים. הטיל מתוצרת מפעל מלמ של התעשייה האווירית לישראל. על פי פרסומים אזרבייג'ן עשתה בטיל שימוש מבצעי ראשון בשנת 2020, במהלך הקרבות בנגורנו קרבאך.
ביטחון > מערכות הגנה

כיפת ברזל – מערכת הגנה אווירית ליירוט רקטות קצרות טווח באמצעות טילים שזכתה להצלחה מבצעית רבה. בהמשך נוספו לה יכולות ליירט פצצות מרגמה וכלי טיס בלתי מאוישים. פותחה על ידי חברת רפאל - מערכות לחימה מתקדמות וחברת אלתא, חברת-בת של התעשייה האווירית.
חץ 2 – מערכת נגד טילים בליסטיים, הראשונה מסוגה בעולם (פוגע ישירות בטיל המטרה) שהייתה מבצעית. פותח במפעל מלמ של התעשייה האווירית. נמסר ב-29 בנובמבר 1998.
חץ 3 – טיל נגד טילים אקסו-אטמוספירי, שנועד ליירט טילים בליסטיים בחלל באמצעות אנרגיה קינטית. פותח במפעל מלמ של התעשייה האווירית לישראל. נמסר בתחילת 2017.
ברק 1 וברק 8 – מערכת להגנה מפני טילים נגד ספינות ומטרתה ליירט טילים הנורים אל עבר הספינה באמצעות ירי טיל לעברם, המערכת היא פרי פיתוח משותף של רפאל והתעשייה האווירית לישראל.
קלע דוד – מערכת ליירוט רקטות, טילים לטווח בינוני־ארוך ומטוסים ללא טייס, שפותחה במשותף על ידי רפאל - מערכות לחימה מתקדמות הישראלית וריית'יאון האמריקנית. הוכרזה כמבצעית ב-2 באפריל 2017.
מעיל רוח – (ASPRO-A) מערכת הגנה אקטיבית לטנקים ורכב קרבי משוריין מתוצרת רפאל - מערכות לחימה מתקדמות (שפותחה בשיתוף פעולה עם אלתא, התעשייה הצבאית הישראליות וג'נרל דיינמיקס האמריקאית), שתפקידה לירט איומי טילי נ"ט כנגד כלי רכב משוריינים. המערכת מוכחת-קרב וזכתה להצלחה מבצעית.
חץ דורבן – (באנגלית: Iron Fist, בתרגום לעברית: אגרוף ברזל) היא מערכת הגנה אקטיבית לרכבים כנגד טילים מתוצרת התעשייה הצבאית (תעש מערכות).
שריון מרוכב – מספר סוגי שריון מרוכב, החל משריון לטנקים שהוא בגדר סוד צבאי ועד שריון קל לכלי רכב שנועד לייצוא (פלסן סאסא).
חליפת מיגון מתקדמת לדחפורים – התעשייה הצבאית/התעשייה האווירית לישראל רמתא/צה"ל וחיל החימוש.
עט המזהה חומר נפץ מאולתר – טרי אצטון טרי פראוקסיד, הידוע בכינוי TATP ונמצא בשימוש ארגוני טרור. פותח בידי פרופסור אהוד קינן, דיקן הפקולטה לכימיה בטכניון.
MUSIC – מערכת להגנה על מטוסי נוסעים מפני טילים, מבוססת אינפרה אדום ולייזר תוצרת חברת אלביט מערכות.
קוד פוזיטיבי – מערכת להתרעה על חטיפת מטוס. פותח על ידי חברת אלביט מערכות.
מגן רקיע – מערכת הגנה אקטיבית לכלי טיס אזרחיים מפני טילים, שפותחה על ידי אלביט מערכות ואלתא מערכות.
מגנושוקר – משלב גלאי מתכות וטייזר לנטרול מיידי של אדם מסוכן, שפותח על ידי המתמטיקאי עמית וייסמן ועמיתיו אדיר קאהן וצבי הירדני.
מערכת כיפת רחפן – מערכת ליירוט רחפנים באמצעות גילוי, זיהוי, עקיבה ונטרול באמצעות לייזר של רחפנים עוינים המופעלים באזורים אסורי-טיסה. חברת רפאל.
Torbuster – מערכת הגנה מטורפדו לכלי שיט – מערכת המשגרת לכיוון טורפדו המתקרב אל כלי השיט טיל הטעיה, המנטרל את הטורפדו לאחר שפיתה אותו לעקוב אחריו למרחק בטוח מכלי השיט באמצעות יצירת אותות קוליים ייעודיים. חברת רפא"ל.
יריעות הסוואה תרמיות – יריעות הסוואה קלים, שימנעו גילוי של לוחמים וכלי רכב, על ידי ראיית לילה באינפרה אדום וראייה תרמית. חברת פיברוטקס.
ארמדילו – שמיכת מיגון מפני רסיסים והדף טילים. חברת T9 Design.
מערכת לייזר "להב אור" להגנה מפני רחפנים ובלוני תבערה ונפץ – פותחה בשיתוף עם מג"ב ומפא"ת. חברת אופטידפנס.
ביטחון > כלי טיס

נשר וכפיר – מטוסי קרב ישראליים המבוססים על מיראז' 3 ומיראז' 5.
לביא – פרויקט לפיתוח מטוס קרב קטן וקל מתכנון מקומי אך עם מנוע סילון אמריקאי. הפרויקט בוטל לאחר שיוצרו שלושה מטוסי אב טיפוס.
כלי טיס בלתי מאוישים מונעי מדחף – מזל"טים מונעי מדחף פותחו לראשונה בעולם על ידי התעשייה האווירית לישראל וחברת תדיראן בסוף שנות השבעים של המאה העשרים. ישראל הפכה למובילה טכנולוגית עולמית בתחום עם דגמים רבים שפותחו בישראל. חלק מהדגמים נמכרו למדינות שונות, בהן גם ארצות הברית (כגון ה-RQ-2 פיוניר וה-RQ-5 האנטר) ומדינות האיחוד האירופי.
מסוק רובוטי לא מאויש – מסוק קל וקומפקטי עם משקל המראה מרבי של 35 ק"ג, ויכולת העמסה של 5 ק"ג ואורכו הכולל הוא 2.54 מטר. המסוק בעל טווח תקשורת של עד 150 ק"מ, תקרת גובה של עד 10,000 רגל, ומהירות שיוט של 45 קשר (81 קמ"ש). חברת סטדי-קופטר מכפר מכבי.
בומרנג – כטב"מ מבצעי עם מנוע חשמלי השוקל 9 ק"ג שיכול לטוס במשך יותר מתשע שעות באמצעות מערכת ההנעה החשמלית מימנית של הורייזן. 2009. חברת בלובירד ("blue Bird").
כלי טיס לא מאויש שממריא ונוחת אנכית – חברת בלובירד ("blue Bird")
"אליס" – המטוס החשמלי הראשון בעולם המיועד להטסה של 9 נוסעים לטווח של עד אלף קילומטר בהטענה בודדת. מקור האנרגיה של המטוס הם 70 אלף סוללות ליתיום הפזורות במטוס. הקיבולת הכוללת שלהם היא 980 קילוואט שעה. למטוס שלשה מנועים חשמליים במהירות 450 קמ"ש. חברת אוויאיישן (Eviation Aircraft) ממושב קדימה. מייסד ומנכ"ל החברה הוא עומר בר-יוחאי.
ביטחון > כלי שיט

Seagull – סירת סיור בלתי-מאוישת – כלי שיט רב-שימושי אוטונומי המיועד לבצע משימות צבאיות שונות כמו איתור צוללות ומוקשים, לוחמה אלקטרונית, משימות סיור והגנה על מתחמים, לחימה, ומיפוי תת-ימי. חברת אלביט.
ביטחון > לוויינים

לווייני אופק – סדרת לווייני ריגול בעלי מערכת אלקטרו אופטית או מכם המפיקים תצלומי לוויין בעלי כושר הפרדה גבוה מאוד. התעשייה האווירית לישראל.
לוויין הטכניון גורווין טקסט 2 – מיקרו לוויין. בנוי כקוביה שאורך כל אחת מצלעותיה 45 ס"מ, משקלו 48 ק"ג וצריכת החשמל שלו פחותה מ-17 וואט. ביוזמת וביצוע של פרופסור גיורא שביב, פרופסור חיים אשד ומר משה שחר. שוגר לחלל ביולי 1998.
לוויין הביון המכ"מי TECHSAR – פותח ונבנה על ידי מפעל טכנולוגיות החלל, של התעשייה האווירית.
ביטחון > רכב קרבי משוריין

טנק המרכבה – טנק בעל שרידות גבוהה לצוות, עבירות גבוהה ודיוק רב. ישראל טל וישראל טילן. מנת"ק – משרד הביטחון.
תותח תע"ש 120 מ"מ – תותח מתקדם לטנקים. התעשייה הצבאית/תעש מערכות.
אכזרית – נגמ"ש כבד המבוסס על תובת טנק T-55.
פומ"ה – רכב הנדסה קרבית ממוגן המבוסס על תובת שוט קל.
מחבט – תותח נ"מ מתנייע המבוסס על ה-M163 VADS.
נגמ"ש מרכבה (נמ"ר) – נגמ"ש כבד המבוסס על תובת טנק מרכבה הישראלי, שמצטיין בתכונות של מיגון ועבירות, נחשב לנגמ"ש הממוגן בעולם. מנת"ק – משרד הביטחון.
ביטחון > כלי רכב בלתי מאוישים

במבי (רובוט) – רובוט חבלה וסילוק פצצות משטרתי.
רעם השחר – דחפור D9N בשלט רחוק.
פנדה (דחפור D9T) – דחפור D9T בשלט רחוק.
שומר גבולות (כרב"ם) – כלי רכב בלתי מאויש לפטרול בגבולות וסביב גדרות.
סה"ר – סייר רובוטי הנדסי אוטונומי.
ביטחון > שונות

תצוגת קסדה עילית – קסדת טיס שבה מוצגים נתוני הטיסה וכוונת על משקף הקסדה, ולטייס מתאפשר לכוון חימוש באמצעות כיוון ההסתכלות שלו (מבטו) דרך הכוונת. חברת אלביט מערכות.
תותח רעם – תותח קולי היוצר רעש חזק באמצעות יצירת גל הדף. מפותח על ידי חברת ArmyTec.
מכ"ם חודר קירות – מכ"ם החודר קירות, ומאפשר לקבל אינדיקציה על המתרחש מעבר לקיר. במקביל לפיתוחים של חברות שונות בעולם, מערכות פותחו על ידי חברת קמרו הישראלית.
קטלנית (נשק) – עמדת נשק בשלט רחוק המותקנת על רכב קרבי משוריין ונשלטת מתוכו, בדרך כלל חמושה במקלע כבד. משרתת בצה"ל. רפאל - מערכות לחימה מתקדמות.
ביטחון > הישרדות

אפוד להגנה מפני קרינת גמא – אפוד עופרת מצופה בפלדה במשקל 15 ק"ג שמגן על אזור אגן הירכיים שבו מרוכזים כ-50 אחוז מתאי מח העצם, מפני קרינה רדיואקטיבית. ד"ר אורן מילשטיין ודניאל לויט. חברת סמטראד מתל אביב.
חליפת חלל להגנה מפני קרינה קוסמית – החליפה שפותחה לטיסות חללית ה-EM1 למאדים, מגינה על תאי מח העצם באיברים השונים. החליפה הוצגה בתחנת החלל הבינלאומית בינואר 2020. חברת סמטראד מתל אביב.
"ספיידר" – מערכת חילוץ אישית לחילוץ לכודים מרבי קומות בשיטת הסנפלינג עם מנוע הידראולי – חברת "מוסרות טכנולוגיות" מנתיבות.
"סקיי סייבר" – תיק גב לחילוץ לכודים בבניינים רבי קומות. התיק שמכיל כבל חסין אש באורך של עד 350 מטר, נחגר על הגוף, ומצויד בקרס לתפיסה בנקודת היציאה. חברת סקייסייבר חילוץ מירושלים.
מעלית מתקפלת חיצונית, הממוקמת על גג בנין לחילוץ המוני מבניינים – בעת אירוע חירום נפרסת המערכת מעבר לדופן הבניין ונפתחת בצורה שמאפשרת לה לנוע לאורך הבניין כמעלית, המערכת מאפשר להוריד דיירים ולהעלות צוותי חירום. ד"ר יוני שמשוני. מנהל חברת אסקייפ מהיישוב קדימה.
השרוול – מערכת לחילוץ המוני שמותקנת באופן קבוע בקומות הגבוהות בבניינים רבי-קומות, אשר נפתחת באופן מבוקר בשעת חירום. לאחר הפעלת המערכת, נגלל שרוול הצלה המורכב מקפיץ פלדה, התומך בשרוול בד חסין אש ומעוגן לקרקע. חברת AES מנורדיה.
מחשוב > מדעי המחשב

אוטומט סופי לא דטרמיניסטי – מודל מתמטי המהווה הכללה של אוטומט סופי דטרמיניסטי בכך שהוא מאפשר בחירה בין מספר דרכי פעולה עבור קלט נתון, בניגוד לדרך הפעולה היחידה אליה מחויב אוטומט דטרמיניסטי. הוצג לראשונה על ידי מיכאל רבין ודנה סקוט במאמר מ-1959.
אלגוריתם למפל זיו – אלגוריתם לדחיסת נתונים משמרת מידע, שפיתחו פרופ' אברהם למפל ופרופ' יעקב זיו מהטכניון. 1977.
אלגוריתם הצפנה RSA – מערכת הצפנת מפתח ציבורי דטרמיניסטית מעשית, של הממציאים, רון ריבסט, עדי שמיר ולאונרד אדלמן. 1977. על כך הם זכו בפרס טיורינג לשנת 2002.
חלוקת סוד – בקריפטוגרפיה, היא בעיה של פיצולו של סוד בין קבוצת שותפים, באופן שאינו ידוע לאף אחד מהם לחוד וניתן לגלותו רק באמצעות שיתוף פעולה של כל או חלק מחברי הקבוצה. הצורך בחלוקת סוד התעורר בהקשר של ניהול מפתחות הצפנה בסביבות 1977. עדי שמיר וג'ורג' בלקלי פרסמו בנפרד את רעיונות חלוקת הסוד בשנת 1979.
לוגיקת זמן, או לוגיקה טמפורלית (באנגלית: Temporal Logic) היא הרחבה של הלוגיקה הקלאסית המאפשרת ביטויים הקשורים בזמן. לוגיקת זמן היא חלק מהלוגיקה המודלית. לוגיקת זמן מאפשרת לעסוק בקו זמן, ועל כן מאפשרת לנסח מתמטית משפטים כמו "אני תמיד רעב", "לבסוף אהיה רעב", או "אהיה רעב עד שאוכל משהו". אמיר פנואלי זכה בשנת 1996 בפרס טיורינג על הכנסת לוגיקת הזמן אל מדעי המחשב. כיום נעשה שימוש נרחב בלוגיקת זמן באימות תוכנה כדי להוכיח מתמטית נכונות של מערכת מחשב.
קריפטאנליזה דיפרנציאלית היא שיטה לניתוח צפנים ופונקציות גיבוב קריפטוגרפיות. הקריפטאנליזה הדיפרנציאלית עוסקת בניתוח ההשפעה של שינויים בקלט של פונקציה קריפטוגרפית על הפלט שלה. בצופני-בלוקים מטרת האנליזה היא למצוא היכן הצופן מתנהג בצורה שאינה אקראית וכך לגלות את המפתח. בפונקציות גיבוב, האנליזה משמשת כדי לאתר התנגשויות. עדי שמיר ואלי ביהם בסוף שנות ה-80.
JPEGmini – אלגוריתם לדחיסת תמונה בפורמט JPG. דוחס בממוצע מעל 80% קובץ JPG סטנדרטי. חברת ICVT.
אלגוריתם לחידוד תמונה – פותח על ידי ד"ר רענן פתאל מהאוניברסיטה העברית, וזכויות שימוש בו נרכשו על ידי חברת אדובי.
אלגוריתם לתקצור סרטוני וידאו – בשיטה זו ניתן ל"דחוס" שעות של וידאו לכמה דקות ולהקל על מי שצריך לנטר אירועים. פותח על ידי פרופ' שמואל פלג מהאוניברסיטה העברית.
טכניקה לתמצות מידע חזותי, כתמונות וסרטי וידאו, המכונה בשם שיטת הדמיון הדו-כיווני. תכונת הדו-כיווניות של השיטה מבטיחה שהתמונה שנוצרת היא קוהרנטית מבחינה חזותית. פותח על ידי פרופ' מיכל אירני ותלמידי המחקר מקבוצתה ד"ר דניס סימקוב, ד"ר ירון כספי וד"ר אלי שכטמן, מהמחלקה למדעי המחשב ומתמטיקה שימושית במכון ויצמן למדע. 2012. רישוי שימוש נמכר לחברת אדובי מערכות בע"מ.
EyeMusic – אלגוריתם שמתרגם דימויים חזותיים לצלילים כאמצעי עזר לעיוורים. באלגוריתם פרמטרים בתמונה כמו ממדי אובייקטים, בהירות וצבע מיוצגים על ידי גובה ואורך צליל, עוצמת הצליל, וכלי נגינה שונה. פרופ' אמיר עמדי. בית הספר לרפואה וממרכז אדמונד ולילי ספרא לחקר המוח באוניברסיטה העברית בירושלים.
מחשוב > כלי פיתוח ושפות תכנות

מג'יק – מחולל יישומים הראשון ללא קוד, שנעשה בו שימוש רב בצה"ל. מג'יק מערכות.
Wizdom – מחולל יישומים דור רביעי, הראשון בטכנולוגיה של תכנות מונחה עצמים. חברת מ.ל.ל.
Concurrent Prolog – שפת תכנות עילית לחישוב מקבילי ומבוזר שפותחה בידי פרופ' אהוד שפירא.
מחשוב > טכנולוגיות ותקנים

WHDI – תקן לתקשורת וידאו אלחוטית באבחנה גבוהה בתדר 5Ghz. פותח על ידי חברת אמימון.
טכנולוגיית HDBaseT – הפכה לסטנדרט עולמי בקישוריות ומאפשרת להפיץ תוכני מולטימדיה באיכות אולטרה HD למרחקים ארוכים (עד 100 מטר) ללא דחיסה. חברת Valens.
מציאת קשר בין רעשי המעבד לתוכן העיבוד – עדי שמיר וערן טרומר ממכון ויצמן למדע, מצאו כי מעבדיהם של מחשבים המבצעים הצפנה משמיעים צלילים, שבאמצעותם ניתן לדלות מידע על החומר המוצפן.
העברת מפתחות הצפנה באמצעות סיבים אופטיים – קבוצת חוקרים בראשות ד"ר קובי שויער מאוניברסיטת תל אביב
טעינה אלחוטית – של מכשירים חשמליים, חברת Powermat.
טכנולוגיית מעקב אישונים – שמאפשרת לשלוט במכשיר, וגם לזהות מצבי חירום נוירולוגיים. חברת uMoove.
פלטפורמות מבוססות ראייה ממוחשבת – לשליטה במכשירים ללא מגע. חברת EyeSight.
ממשק אחיד לממשקי תכנות (APIs) – חברת RapidAPI, שהוקמה על ידי אידו ג'ינו ומיקי חסלבסקי ב-2015.
WiGig – תקן להעברת נתונים ובמיוחד וידאו באופן אלחוטי בתדר 60GHz, תוך שימוש בתקן קישוריות 802.11ad. נועד במיוחד להזרמת וידאו באיכות גבוהה למסכים קרובים ובמכשירי VR. אינטל ישראל.
חיזוי מזג אוויר באמצעות ניתוח אותות ממשדרי סלולר – חברת ClimaCell, שנוסדה בידי שמעון אלקבץ, איתי זלוטניק ורעי גופר. לניתוח אותות סלולר ישנם יתרונות על פני מכ"מים.
אימות אוטומטית של תכנוני שבבים, חברת וריסיטי (Verisity) שהוקמה בשנת 1988 על ידי יואב הולנדר. נמכרה לחברת קיידנס בשנת 2005 תמורת כ-315 מיליון דולר.