stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אריק זאבי
לאחר פרישתו כג'ודוקא

לאחר פרישתו זאבי המשיך לשמש כפרזנטור של חברות שונות, אימן את נבחרת הקדטים בג'ודו והחל להעביר הרצאות בשם "לנצח בקרבות היום יום", כשמו של ספרו שראה אור בשנת 2011.
בשנת 2012 השתתף בפרסומת של משרד הכלכלה והתעשייה לעידוד רכישת מוצרים תוצרת ישראל. באותה השנה גם החל לאמן את נבחרת הקדטים של האיגוד הישראלי לג'ודו, תפקיד ממנו פוטר בנובמבר 2016 לדרישת המאמן הראשי של הנבחרת, אורן סמדג'ה, בשל מאבק על סמכויות. בשנת 2013, הוא ייסד את הקרן למצוינות אולימפית בישראל, במטרה "לממש באופן משמעותי, אפקטיבי ורחב ככל שניתן את הפוטנציאל האולימפי הקיים בישראל".
בשנת 2014, הוא שימש כאחד השופטים בתוכנית הטלוויזיה "המיזם" של הזכיינית רשת בערוץ 2. במרץ 2017, החל לשמש כפרזנטור של בנק ירושלים. החל משנת 2018, משמש זאבי כחבר ועד מייעץ באיגוד הישראלי של ספיישל אולימפיקס. זאבי בנוסף מאמן את נבחרת "מרכז רפאל" בהדרכתם של איתי גורן ולוטן אלקובי. בשנת 2018, הופיע בהופעת אורח בסדרה הקומית "שנות ה-80" של רשת 13.
זאבי משמש במשך שנים רבות כפרשן לצידה של שדרית ערוץ הספורט מירי נבו, בעיקר של שידורים חיים במסגרת אולימפיאדות ואליפויות שבהן מתחרה נבחרת ישראל בג'ודו, לרבות ג'ודאיות וג'ודאים מטעם הנבחרת.
ב-2021 יצא לאור ספרו שנקרא "נועה הלוחמת הקטנה".
לאחר פרישתו כג'ודוקא > חיים אישיים

בספטמבר 2008 זאבי נישא לרווית, ולהם שתי בנות ובן. מתגורר בתל אביב.
זאבי בעל תואר ראשון במשפטים מהמרכז הבינתחומי הרצליה.
מהישגיו הבולטים

1997 - מדליית זהב באליפות אירופה לנוער עד גיל 21.
1999 - מקום חמישי באליפות העולם שנערכה באנגליה.
1999 - מדליית ארד באליפות אירופה שנערכה בברטיסלאבה.
2000 - מקום חמישי באולימפיאדת סידני.
2001 - מדליית זהב באליפות אירופה שנערכה בפריז.
2001 - מדליית כסף (בקטגוריית משקל פתוח) באליפות העולם שנערכה במינכן.
2003 - מדליית זהב באליפות אירופה שנערכה בדיסלדורף.
2004 - מדליית זהב בטורניר פריז.
2004 - מדליית זהב באליפות אירופה שנערכה בבוקרשט.
2004 - מדליית ארד באולימפיאדת אתונה.
2005 - מדליית כסף באליפות אירופה שנערכה ברוטרדם.
2007 - מדליית ארד באליפות אירופה שנערכה בבלגרד.
2008 - מדליית זהב בטורניר מסבב גביע העולם שנערך בפראג.
2008 - מדליית ארד באליפות אירופה שנערכה בליסבון.
2010 - מדליית ארד באליפות אירופה שנערכה בווינה.
2010 - מדליית כסף בתחרות הגראנד סלאם שנערכה בטוקיו.
2011 - מדליית זהב בתחרות הגראנד סלאם שנערכה במוסקבה.
2012 - מדליית זהב באליפות אירופה שנערכה בצ'ליאבינסק (בגיל 35). הפך לג'ודוקא המבוגר ביותר שזכה במדליית זהב באליפות אירופה.
אלי טהרי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 בינואר 1952 (בן 73) ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  ניו יורק 
 פרסים והוקרה:  פרס המהגרים הגדול (2009)  מדליית הכבוד של האליס איילנד 
 www.elietahari.com
 
הבוטיק של טהרי בסוהו בניו יורק
הבוטיק של טהרי בקניון של המלון קיסר, על שדרות לאס וגאס בלאס וגאס, נבדה
אלי טהרי (נולד ב-21 בינואר 1952) הוא מעצב אופנה ישראלי-אמריקאי. "Elie Tahari" הוא מותג היוקרה שלו שמרכזו בניו יורק עם מספר חנויות הממוקמות ברחבי ארצות הברית.
ביוגרפיה > תחילת דרכו

טהרי נולד ב-1952 כילד האמצעי לזוג יהודי איראני למשפחה בת ארבע אחיות ושני אחים. המשפחה עלתה לישראל מאיראן וחיה במעברה שהיום היא מבשרת ציון. בשנים 1953-1957 המשפחה חזרה לאיראן, אך שבה שוב לישראל מאוחר יותר. כשהוריו התגרשו ואביו נישא מחדש, טהרי נשלח לבית יתומים "שדה חמד" בראשון לציון, ואחר כך עבר ל"מעון הילד" בתל אביב. בשנים שלאחר מכן היה בקבוצת שילר ובפנימיית חיל האוויר בחיפה.
לאחר שירות צבאי בחיל האוויר טהרי היגר לארצות הברית ב-1971, שבכיסו רק 100$. בעת שעבד כחשמלאי בבוטיק ברובע הטקסטיל של מנהטן, החל טהרי לעצב קו בגדים משלו, לאחר שהצליח להפוך את חולצת ה"סטרפלס" לאייקון פופולרי ב-1973. המותג הקרוי על שמו "טהרי" הושק ב-1974 בבוטיק הממוקם בשדרת מדיסון בניו יורק.
ביוגרפיה > קריירה בענף האופנה

בהשראת עידן תרבות הדיסקו, אלי טהרי יצר בגדי-נשף מפתים וחולצות חושניות, כשהוא יוצא לראשונה עם תצוגת האופנה משלו ב-1977 במועדון הלילה הניו יורקי המפורסם "סטודיו 54".
בשנות ה-80, פנה לעיצוב חליפות מחוייטות לנשים, במקביל לעליית שיעור הנשים בכוח העבודה ובתפקידים בכירים. הוא צורף למועצת מעצבי האופנה של אמריקה בשנת 1994. בשנת 1997 הוא שיתף פעולה עם אנדרו רוזן בהשקת המותג "Theory" לחנויות.
בשנות ה-2000 התרחב המותג שלו לחנויות של אביזרים, תכשיטים, מוצרי הנעלה וכלי בית לגברים.
בשנת 2010 הציג לראשונה קולקציה שבוע האופנה בניו יורק.
בשנת 2012 אלי טהרי היה שופט אורח בסדרת הטלוויזיה האמריקאית "Project Runway All Stars" ששודרה בערוץ "Lifetime". הוא שיתף פעולה עם "Kohl’s DesigNation" בשנת 2014 והשיק את ET Sport בשנת 2015.
ביוגרפיה > פעילות בישראל

החל מתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 החל טהרי להשקיע גם בישראל, בעיקר בתחום הנדל"ן. בין השאר רכש ב-2004 את בית ציוני אמריקה ב-2008 רכש את מגדל דניאל פריש ומכר אותו כעבור שנה ברווח של 25 מיליון שקל.
בשנת 2019 נכנס לסכסוך משפטי עם בן דודו, שלי נרקיס, שכונה "מלך השוק האפור". טהרי טען כי הלווה בשנת 2005 לנרקיס 9 מיליון דולר, כדי שיוכל לחתום על הסדר טיעון עם המדינה בעבירות מס, אך ההלוואה לא הוחזרה לו.
פרסים והוקרה

2013 - "יום אלי טהרי" בניו יורק לכבוד 40 שנה בתעשיית האופנה. האירוע צוין בתצוגה ראשונה של "Tahari Edition 1974" - תצוגה חד פעמית של יצירות עבר שעובדו מחדש מהארכיון של המעצב.
2014 - "מדליית הכבוד של אליס איילנד", החולקת כבוד לתרומת המהגרים לארצות הברית.
2014 - "פרס חזון המותג" מ-Fashion Group International‏ (FGI)‏.
2005 - פרס הכרה מיוחד מויצו[דרוש מקור].
הערות שוליים

1 2 3  רז סמולסקי, האיש שמלביש את אנג'לינה ג'ולי: הדרך מהספסל בסנטרל פארק להון של חצי מיליארד דולר, באתר TheMarker‏, 17 ביולי 2009
↑  "Fashion; At Gucci, Calvin and the Rest, 50% Off Is the Norm". The New York Times (באנגלית אמריקאית). 1990-01-14. נבדק ב-2021-03-29.
↑  Rachel Weingarten, Fashion industry looks to keep up in NYC, amNewYork (באנגלית אמריקאית)
↑  ניסים שדה, הישראלי מהשדרה החמישית, באתר ynet, 28 בפברואר 2020
↑  Marc Karimzadeh, Marc Karimzadeh, Elie Tahari: A Well-Suited Life, WWD, ‏2013-09-10 (באנגלית אמריקאית)
↑  סוכנויות הידיעות, איש העסקים והמעצב הישראלי אלי טהרי יציג בראשונה קולקציה בשבוע האופנה של ניו יורק, באתר TheMarker‏, 8 בפברואר 2010
↑  Elie Tahari launches Elie Tahari Sport, news.yahoo.com (באנגלית אמריקאית)
↑  אלעזר לוין, ‏טהרי יקנה מגרש לפנטהאוז בכיכר המדינה ב-1.05 מיליון דולר, באתר גלובס, 10 בנובמבר 2002
↑  מירי ריילי, איש האופנה הישראלי-אמריקאי אלי טהרי רכש את בית ציוני אמריקה בתל אביב תמורת 6.65 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 30 במאי 2004
אלעזר לוין, ‏בנק דיסקונט ניו-יורק ילווה 5.5 מיליון דולר לטהרי לרכישת בית ציוני אמריקה בת"א, באתר גלובס, 19 בספטמבר 2004
↑  רז סמולסקי, הסיבוב של אלי טהרי: הרוויח 25 מיליון שקל תוך שנה במגדל דניאל פריש בתל אביב, באתר TheMarker‏, 12 באוגוסט 2008
מיכל מרגלית, ‏טהרי מכר לריט 1 עשר קומות ממגדל רסקו בת"א ברווח של 25 מיליון שקל, באתר גלובס, 13 באוגוסט 2008
↑   אפרת נוימן, מעצב האופנה אלי טהרי תובע את "מלך השוק האפור" שלי נרקיס על חוב של 56 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 6 במאי 2019
מתן ברניר, ‏מעצב האופנה העולמי נגד "מלך השוק האפור": חייב לי 56 מיליון שקל, באתר גלובס, 6 במאי 2019
↑  About EIHS, neco.org (באנגלית)
↑  "Elie Tahari is the Embodiment of the American Dream". 8 בנובמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
אליעזר לנדסהוט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  15 בינואר 1817 לשנו, רפובליקת פולין 
 פטירה:  23 במרץ 1887 (בגיל 70) ברלין, הקיסרות הגרמנית 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בשדרות שנהאוזר 
 השקפה דתית:  יהדות 
 
אליעזר ליזר לנדסהוט (נכתב גם לאנדסהוטה; בגרמנית: Elieser Landshuth; 15 בינואר 1817 –  23 במרץ 1887) היה חוקר הליטורגיה היהודית (התפילה והפיוט), וחוקר תולדות יהדות ברלין.
ביוגרפיה

אליעזר נולד בעיר לשנו (ליסא) בדוכסות הגדולה של פוזן. קיבל חינוך מסורתי ולמד תורה בבתי המדרש בעיר הולדתו, אך למד גם גרמנית והתוודע לשירתו של שילר. בהיותו בן 18 נסע לברלין כדי ללמוד תורה מפי רבי יעקב יוסף אטינגר, ושם התוודע גם לליאופולד צונץ ולאברהם גייגר, ששהה אז בעיר כדי להתאזרח בפרוסיה. עד מהרה ויתר לנדסהוט על כוונתו להיות רב, כדי שלא יצטרך להסתיר את דעותיו הליברליות. הוא נעזר ביו"ר אגודת מוכרי הספרים בגרמניה, מוריץ וייט, שסייע לו להתבסס כמוכר ספרים יהודי.
יצירתו הספרותית

בשנת 1845 נדפס חיבור בשם "מקור ברכה" שחיבר לנדסהוט על מקורות התפילות כנספח לסידור "הגיון לב" שהוציא הירש אדלמן (אנ'). הסידור נודע בכינוי "ספר התפילה של לנדסהוט". אליהם התווספו חיבורו על ההגדה (נדפס בברלין, 1855) וההקדמה למעבר יבוק של אהרן ברכיה ממודנה, ספר על מנהגי ההלוויה ביהדות.
עבודתו העיקרית של לנדסהוט הייתה בפרסום הספר "עמודי העבודה: רשימת ראשי הפייטנים ומעט מתולדותיהם", על שירה ליטורגית עברית. לא פחות חשובות הן יצירותיו המתייחסות לתולדות הקהילה היהודית בברלין, שחלקים מהן שולבו ב-"Geschichte der Juden in Berlin" של לודוויג גייגר (אנ'), חלקים אחרים פורסמו ב-Die Gegenwart ובכתבי עת אחרים. הוא פרסם גם את "תולדות אנשי השם ופעולתם בעדת בערלין", הסוקר את תולדות רבני ברלין בשנים 1671–1871. רשימות רבות של כתבי יד יקרי ערך מאת לנדסהוט עברו לידיו של הרופא היהודי-גרמני סלומון נוימן; ועניין אחר נדפס מחדש על ידי שמעון ברנפלד מתוך הערותיו של לנדסהוט בהמליץ, תרמ"ו (1886).
לנדסהוט גם העתיק וסידר את הארכיון הקהילתי הקדום של ברלין ואת הכתובות של בית הקברות הישן בעיר זו, שנסגר ב-1827.
הערות שוליים

↑  ברנפלד, עמ' 25.
1 2 3 4  איזידור זינגר ושמעון ברנפלד, ‏"לנדסהוט, ליזר", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית).
↑  סדור הגיון לב, קניגסברג 1845, באתר היברובוקס
↑  אליעזר ליזר לנדסהוט, מגיד מראשית: כולל הערות וחקירות שונות על הגדת פסח ומנהגיה, W. Adolf & Company, 1855. (בגרמנית)
↑  עמודי העבודה: רשימת ראשי הפייטנים ומעט מתולדותיהם / מהדורה חדשה בתוספת מפתח הפיוטים מאת ל. לוונשטיין
↑  עמודי העבודה, ברלין תרי"ז, באתר היברובוקס.
↑  תולדות אנשי השם ופעולתם בעדת בערלין, ברלין תרמ"ד, באתר היברובוקס.
↑  ענייני הקהילה בברלין, באתר הספרייה הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007504319205171  GND: 1022222457  ISNI: 0000 0000 6138 1397  LCCN: nr96025751  NTA: 16599021X  SELIBR: 137044  SNAC: w6mf47p8  SUDOC: 178081590  VcBA: 495/208341  VIAF: 61444239   WorldCat (עם VIAF): 61444239
יער פסגת זאב - נווה יעקב

| --- | --- |

נוף ליער ושכונת פסגת זאב מרכז ומזרח
 מידע כללי
 על שם:  השכונות המקיפות, יער קהילתי פסגת זאב-נווה יעקב וגם עיירת מיר בבלארוס, "יער מיר"
 תאריך הקמה:  1982
 כניסה בתשלום:  הכניסה ליער אינה כרוכה בתשלום
 נתונים ומידות
 שטח:  1~ קמ"ר
 גובה ממוצע:  580–700 מ'
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  ירושלים
 שכונה:  פסגת זאב, נווה יעקב
 קואורדינטות:  31°50′04″N 35°14′21″E﻿ / ﻿31.834360952428°N 35.23915366768°E﻿ / 31.834360952428; 35.23915366768
 רחובות סמוכים:  הקצה המזרחי של רחוב יעקב יהושע, שכונת בנה ביתך בחלק המזרחי של פסגת זאב מרכז. דרך שמורת פרחי הבר הנמצאת בחלק המערבי של רחוב מזל טלה בשכונת נוה יעקב. בסמוך למפגש הרחובות משה דיין עם נתיב המזלות, קיימת אפשרות נוספת לרדת ליער בסמוך לגדר הישיבה התיכונית.
  (למפת ירושלים מוגדלת) יער פסגת זאב - נווה יעקב(למפת ירושלים רגילה) יער פסגת זאב - נווה יעקב(למפת הרי ירושלים רגילה) יער פסגת זאב - נווה יעקב(למפת הרי ירושלים מוגדלת) יער פסגת זאב - נווה יעקב 
 מיקום היער
 
יער פסגת זאב - נווה יעקב (מכונה גם יער מיר) הוא יער קהילתי נטע האדם הנמצא בפתחו של ספר המדבר בצדה הצפון-מזרחי של ירושלים, בסמוך לשכונות פסגת זאב ונווה יעקב.
שטח היער תחום בין השכונות פסגת זאב במערב ונווה יעקב בצפון. ממזרח תחום על ידי גדר ההפרדה ומדרום על ידי כביש 437 ושדרות סיירת דוכיפת מעל מחסום חיזמא. שטח היער נמצא ממזרח לקו פרשת המים, ומהווה חלק ממערכת גאיות בצפון מזרח העיר ירושלים. שטחו של היער הוא כ-1,000 דונם, אורכו כקילומטר וחצי ורוחבו מאות מטרים בודדים והוא מאפשר קיום מגוון גדול של בעלי חיים וצמחים האופייניים לספר המדבר.
היסטוריה

ביער הקהילתי לאורך טיול אחד ניתן לעבור שלל תקופות היסטוריות ומאורעות שעיצבו את החיים בירושלים וארץ ישראל בכללותה. שרידים המצביעים על החיים מתקופת קדומות באזור והשימוש החקלאי של האדמות ועד לאירועי ההתיישבות היהודית ומלחמת יום העצמאות. שלל סיפורים שזורים בנקודות שונות ביער החבוי והקטן המספרים על סיפורם של אנשים גדולים שלקחו חלק חשוב בהיסטוריה.
היסטוריה > נטיעת היער

היער החל להתהוות בשנות השישים לאחר חזרה לאזור במלחמת ששת הימים.
ביער יש בעיקר אורנים אך גם ברושים, אלות ארצישראליות, אלונים, חרוב מצוי ועוד. ישנם גם צמחים אוסטרליים - שלושה מינים של שיטה, קזוארינות, וכ-20 מינים של אקליפטוסים. יש להניח כי מטעי האקליפטוסים ניטעו על ידי הבריטים כמו בסמוך לשמורת הטבע עין פרת. היער ממוקם בערוץ של אחד היובלים העליונים הנשפכים לנחל פרת הזורם לכיוון יריחו ונהר הירדן בהמשך.
בין העצים השתולים ביער ניתן למצוא גם אורן ברוטיה, בוקיצה שעירה, אחירותם החורש, וושינגטוניה, כליל החורש, מילה סורית, פלפלון רך, רימון מצוי ושקד מצוי. חלקם ניטעו ב-2004 בשיתוף הקהילה ובהם עצי אלה ארץ ישראלית, חרוב מצוי, אורן הצנובר וברוש מצוי.
חלק מהאורנים הנטועים ביער הם בחורשת "מיר". חורשה זו הייתה תחילתו של היער כולו, נטעו בה 100 עצים לזכרם של היהודים שנרצחו במיר (היערה ששכנה בגבולות פולין וכיום בשטחה של בלרוס). הקרן הקיימת לישראל יחד עם הקהילה הירושלמית בצפון ירושלים בתרומתן של הינדע קרביץ ורוזה צוויק נטעה לזכרו של בעלה, הסופר (מעתיק טקסטים קדושים) ישראל צוויק ויהודי מיר שנרצחו את חלקת יער זו. רוזה ניצלה בזכות עזרה של הפרטיזנים לאחר שתושבי הגטו עודכנו על ידי שמואל אוסוואלד רופאייזן ("האח דניאל") על מועד האקציה הקרובה ואפשרו ליושבי העיירה להימלט ליערות הסמוכים. באתר אנדרטה בת שני חלקים בסמוך לאחד מיובלי נחל פרת עם מילותיה של רוזה צוויק.
מאז 2010 הרבה נטיעות חדשות של קק"ל הוספו בשטח. חלק מהנטיעות נעשות גם יחד עם אוכלוסיית השכונות הסמוכות.
היסטוריה > אנדרטאות

אנדרטה לזכר נספי עיירת מיר, ראה מעלה "נטיעת היער".
בחלקו המערבי של היער בתוך מחצבה נמצאת אנדרטה להנצחת זכרם של הצנחנים היהודים מארץ ישראל שנרצחו על ידי הנאצים. לפעילות מבצעית יצאו 37 צנחנים, מצנחני היישוב, שהתנדבו לשרת בצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה נגד גרמניה הנאצית. לוחות מתכת עם שמותיהם של הצנחנים: אנצו סרני, חנה סנש, חביבה רייק, רפאל רייס, פרץ גולדשטיין, צבי בן-יעקב, אבא ברדיצ'ב וחבריהם, מוצמדים לסלעי וואדי אל-חאפי במחצבה שהפכה לאתר הנצחה. פינה זו של הוואדי כונתה על ידי התושבים "פארק הצנחנים". לשליחת הצנחנים היה קשר במאמץ המלחמתי הכללי וגם לעזרה ליהודים. חשיבותה העיקרית של שליחת הצנחנים נשארה בסמליות הגדולה שבה, הסמיכות שבין אתר ההנצחה לצנחני היישוב לאנדרטה לזכר נספי עיירת מיר ביער הקהילתי הוא בעלת חשיבות לסיפורה של ארץ ישראל ואנשיה בהיסטורית העם היהודי.
פיתוח השכונות על חשבון שטח היער

שטח היער קטן ופיתוח השכונות השכנות לא פעם מציב את שטחו וקיומו בסכנה. ליער חשיבות היסטורית, נופית וקיומית. מגוון החי והצומח באזור נבנה תוך יחסי גומלין עם היער, היעלמותו תוביל גם להעלמות חלק מהמינים הקיימים כיום בזכותו באזור ייחודי זה של יער במדבר צל־גשם. ליער ישנה חשיבות נופית סביבתית, שכן פסגת זאב ונווה יעקב מרוחקות מרחק רב מכל שאר משאבי הטבע של ירושלים וליער הנ"ל חשיבות לספק פנאי וריאה ירוקה לצפון ירושלים.
בשנת ה'תש"ס (2000) הוגשה למשרד השיכון תוכנית בנייה על שטח היער שאמורה הייתה להביא לחיסולו, התושבים יצאו למאבק על היער המהווה ריאה ירוקה יחידה בצפון מזרח ירושלים לטובת קהילות נווה יעקב ופסגת זאב. בשנת 2006 קיבל היער מעמד חוקי שייעודו יער ושטחי נוף פתוח, אולם תוכניות בניה חדשות ממשיכות לצמצם את שטחו של היער ולפגוע בחי והצומח שבו.
במסמך 5800 תוכנית אב למטרופולין ירושלים נכתב לגבי מערכת השטחים הפתוחים: "כדי לפתח את המודעות לחשיבות היערות העירוניים יש להקים מערך של שימור וטיפוח היערות ברמה השכונתית, ברמה הקהילתית וברמת בתי הספר" (עמוד 41), אולם טרם יושמה תוכנית כזו ביער הקהילתי של נווה יעקב ופסגת זאב.
בשנת 2019 הוגשה תוכנית לוועדה המחוזית ירושלים המייעדת שטח הנמצא בחלקו בתוך תחומי יער מיר ובשטח הנמצא בין יער מיר ממזרח לבין שכונת נווה יעקב ממערב, ברחוב הרב יוסף אליאך, להקמת מבני ציבור הכוללים תלמודי תורה, בית כנסת, מעון יום ומרכז תעסוקה ומסחר לשכונת נווה יעקב. יער מיר הוא מאחרוני השטחים הטבעיים בירושלים בהם מערכת האקולוגית של בתת-ספר מדבר הררית. בית גידול נדיר באיכויותיו לחי ולצומח של בתת-ספר המדבר באזור ירושלים עצומה. זהו מרחב רגיש מאוד וכל תהליך פיתוח בו עלול לפגוע באוכלוסיות חיות הבר ובפרט בצבאים (מתוך חוות דעת אקולוגית יער מיר של החברה להגנת הטבע).
טבע

שטח היער בעל ערכיות אקולוגית גבוהה ומאופיין ברובו בבית גידול של בתה עשבונית וגריגה של ספר מדבר על פני ואדיות והרים. בתה עשבונית ובפרט בתת-ספר מדבר הוא בית גידול שהולך ונעלם בארץ, בשל לחצי פיתוח, בנייה, שימושים חקלאיים וייעור. אזור הבתה מתקיים בטווח קטן שונות רבה של מספר מטרים ומספקת מגוון של נישות, משאבים, מחסה, מזון ותנאים אקלימיים מקומיים. על כן, בתה היא בית גידול מועדף למינים רבים, ביניהם מינים נדירים וכאלו שנמצאים בסכנת הכחדה, אשר חלקם הם ”מתמחי בתה" (מתוך חוות דעת אקולוגית יער מיר של החברה להגנת הטבע).
טבע > צומח

סקר הצומח האחרון בוצע ביער הקהילתי בשנת 2009 על ידי אבנר רינות. בין הממצאים המינים הנדירים: פרג מוארך, קערורית שיחנית, פרג זיפני, עפעפית עגולת עלים, לשון-פר איטלקית, עיריוני קצר, חלבלוב מרושת, כדן סגול, דבורנית צהובה, אירוס הסרגל, אכילאה קטנת פרחים, אפון קיפח, בוצין סיני, כפיות שעירות ועיריוני צהוב הנדירים באזור ירושלים ואריסימון תמים באזור ההרים הגבוהים. מיני הדגל שאותרו בסקר הם סתוונית היורה, כרכום חורפי, סייפן התבואה, פרגה אדומה, לוע-ארי גדול. נמצאו גם מינים אנדמיים למזרח אגן הים התיכון: אלקנה סמורה, אנדמיים לישראל: בוצין שיחני וסתוונית ירושלים, ומינים אנדמיים לישראל ושכנותיה: שערות-שולמית מצויות, דבקת האפונים, דבקת יהודה, דרדר כחול, זמזומית מצויה, חוחן הקינרס, לוענית גדולה, לוף ארץ-ישראלי, מרוות יהודה, עכנאי יהודה וחרשף מצוייץ. חוחן ארץ-ישראלי, מין אנדמיים ללבנט, בעל תחם תפוצה קטן וזיקה לחגורת הסְפָר, ופִילָגוֹן אֶרֶץ-יִשְׂרְאֵלִי שצומח באזורי אקלים ים-תיכוני, מדבריות ובתות הספר, אותרו בסקר הצומח והם מינים ברשימת המינים בסכנת הכחדה.
סה"כ תוארו 92 מיני צומח שונים בסקר הנ"ל המעידים על עושרו של תא שטח זה בצמחייה ומגוונה.
טבע > חי

בסקר שנערך לא ניתן דגש לבעלי החיים בשטח אלא לצמחייה. אולם הסוקר כן ציין מספר פרטים לגבי החי באזור. נצפו 7 מיני יונקים: דרבן, חולד, צבי ישראלי (יפורט בהמשך), קיפוד, שועל מצוי, שפן הסלע ותן זהוב. אותרו 40 מיני עופות בשטח, ביניהם בז אדום שהוא מין בסכנת הכחדה, שרקרק מצוי שעתידו בסכנה ומספר מינים בסיכון נמוך בירושלים: תפוחית מצויה, עפרוני מצויץ, עקב חורף, חוגלה, חוגת העצים, כוס החורבות ונחליאלי לבן.
נצפו שני מיני זוחלים שעתידם בסכנה: חומט גמד וצב-יבשה מצוי. נצפו לטאה זריזה וחרדון מצוי צפוני. בעמוד היער בפייסבוק פורסם גם תיעוד תושבים משנת 2014 של זַעֲמַן מַטְבְּעוֹת וקרפדה ירוקה. הממצא השני מחזק את הערכת הסוקר ב-2009 כי ביער מקור מים עונתי, שיכול לשמש מקום מחיה אפשרי לדו - חיים. ערוץ הנחל הנמצא במרכזו של היער הקהילתי המכונה בעברית 'הנחל הנסתר' ובערבית ואדי אל ח'פי (מקור השם בערבית לא ברור) הוא נחל אכזב. המים זורמים בו בעוצמה בחורף, זרימה חזקה נצפתה גם בירידה בכמה מדרגות סלע היוצרים מפלים גועשים קרבת שכונת קמיניץ בנווה יעקב. זרימת החורף אף מותירה אחריה שלוליות חורף, המהוות בית גידול לדו - חיים, והרבה אחרי החורף מקווה מים לשתייה עבור שאר חיות היער.
אף על פי שהצבי בישראל מוגן באופן חוקי ומפוקח על ידי רשות הטבע והגנים האכיפה לא תמיד יעילה וכתוצאה מכך ישנו פיצול באוכלוסייה הגורמת לירידה בגודל העדר. פיצול בית הגידול הוביל לקיטוע ואזורי כיס קטנים. באזורי כיס מסוימים, כגון יער מיר, העדרים משגשגים ו/או שומרים על סטטוס קוו. וזה, חשוב לצמיחת האוכלוסייה של הצבי והמגוון של האוכלוסייה. כביש 4197 המוביל למחסום חיזמא, קוטע את החיבור בין יער מיר לבין נחל זימרי (שטח נוסף המערכת האקולוגית האזורית, בעל ערכיות אקולוגית גבוהה) השטח הוכר ככזה על ידי עיריית ירושלים והוחלט להקים בו פארק טבע עירוני כדי לשמר שטח זה כשטח פתוח טבעי, בעיקר בשל אוכלוסיית הצבאים הגדולה החיה במקום. תצורת נוף הבתה היא בית גידול חשוב לצבי הארץ ישראלי, שהוא מין בסכנת הכחדה. אוכלוסיית הצבאים במקום מונה כ-200 פרטים וישנן תצפיות רבות של הצבאים פעילים בשטח (מתוך סקר יונקים שנעשה באזור על ידי החברה להגנת הטבע בנחל זמרי, 2019) החיים בשטח יער מיר ובנחל זימרי יחד.
טבע > גאולוגיה

היער ממוקם בשכבה הסטרטיגרפית Kun. חבורת יהודה, נצר – גיר דרגשי רך יחסית.
בחלקו המזרחי של היער ניתן למצוא מאובנים.
טבע > אקלים

היער נמצא בסמוך לקו פרשת המים ומזג האוויר בו כולל תופעות מדבריות כגון שיטפונות בחורף, אך גם לעיתים מושלג בחורף.
שבילים ודרכים

ביער ניתן לסייר בכמה מסלולים:
סימון השבילים הוא אדום, כחול, ירוק או שחור: אין משמעות לצבעים מלבד להבדיל בין השבילים השונים באותו אזור, כולם שבילים של עד 10 ק"מ הליכה.
ביער מספר מסלולי טיול:
מסלול קצר מסומן באדום - מתחיל בשמורת פרחי הבר. יורדים במערכת מדרגות לעבר אנדרטת הצנחנים בה נמצא חניון מסודר עם שולחנות. את הדרך חזרה ניתן לעשות באותו מסלול או לעלות דרומה לעבר רחוב משה דיין, עליה של כ-500 מטר במעלה הנחל בתוך יער מוצל.
מסלול בינוני - כניסה דרך שער הכניסה המזרחי הליכה על דרך הרכב עד למפגש עם 'שביל שפן הסלע' שמסומן בשחור, נגיע לדרך אפר רחבה המסומנת בירוק וקרויה "דרך היער". נפנה בה מערבה (שמאלה) ונצעד לעבר חניון קק"ל באנדרטת הצנחנים. במפגש שבילים נפנה ימינה לעבר חניון הצנחנים, משם עליה בשביל מסודר המסומן באדום לעבר שמורת פרחי הבר.
מסלול ארוך מסומן בירוק - המסלול קרוי "דרך היער" מגיע לחלקו המזרחי של היער במקביל לערוץ הנחל (ואדי אל חפי), הליכה של כקילומטר עד לנקודה המזרחית ביותר. משם נפנה בדרך המתפצלת לצפון–מערב (שמאלה), נמשיך כ-300 מטר בהתאם לסימון הירוק, עד למפגש עם דרך אספלט, כאן נפנה דרומה בדרך העפר היורדת חזרה לעבר הערוץ המרכזי, נמשיך מערבה "בדרך היער" לנקודת ההתחלה באזור אנדרטת הצנחנים.
מסלול שביל השפן (סימון שחור) - הכניסה מצד טיילת ליפקין שחק. נעבור את חלקה הבנוי, נחלוף על פני שער ירוק וממשיך כ-20 צעדים בדרך אפר לתחילת המסלול. בדרך המתפצלת מדרך היער לימין (ישנו שילוט אל תחילת שביל השפן) נתחיל את המסלול ונרד המדרון היער, הדרך מפותלת מעט. הירידה מסתיימת בסמוך למתקן המים של הגיחון. כדי לעשות מסלול מעגלי ולחזור לנקודת ההתחלה ניתן להמשיך שמאלה עם הדרך המסומנת בירוק וקרויה "דרך היער" בשביל רחב. נגיע עד פיצול שבילים ונפנה שוב שמאלה להמשיך עם דרך היער עד לחזרה לטיילת.
פעילות קהילתית

אתרי הטבע, הארכאולוגיה וההנצחה בשכונת פסגת זאב זכו בשנת 2019 למבט מחודש ותוכנית עבודה סדירה, ובניהם היער הקהילתי השוכן בין פסגת זאב ונווה יעקב. התחום מנוהל במינהל הקהילתי באגף "טבע ומורשת בפסגה". תחום הטבע והמורשת מקדם את היכרות התושבים עם האוצרות והסיפורים הפרוסים באזור, משמר את הטבע והמורשת שבפסגת זאב. בין היתר האגף מוביל לתרבות פנאי בשטחים הפתוחים והטבעיים שבפסגת זאב, לצד קידום אופי פעילות ואורח חיים מקיים השומר על איכות הסביבה. בשנת 2021 התחדשה פעילות היער וחזון היער שנכתב ב-2006 בשיתוף התושבים והמנהל הקהילתי הוקם לתחייה: יער מיר ישמש כיער קהילתי פתוח ונגיש לכל, מקום מפגש המאפשר מגוון פעילויות וחוויות, תוך איזון בין שימור הצומח, החי והמורשת, פיתוח ושימוש נאות. היער משפיע על הקהילה והיא משפיעה עליו בעבר, בהווה ובעתיד. (החזון הקהילתי ליער מיר, ספטמבר, 2006)
לקריאה נוספת

יוסי שפנייר, פסגת זאב, טבע, סביבה, ארכאולוגיה, היסטוריה, בפסגת זאב והסביבה, עריכה: יעל ענתבי.[דרושה הבהרה]
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9  יער פסגת זאב - נווה יעקב, באתר www.kkl.org.il
1 2 3 4 5 6 7 8 9  מקור סקר טבע עירוני - ירושלים - קטלוג אתרים יער מיר - פסגת זאב
↑  רשות הטבע והגנים, שמורת טבע עין פרת
↑  סיפורה של הקהילה היהודית במיר, באתר www.yadvashem.org
↑  Mir - Cultural Heritage Card - Shtetl Routes - NN Theatre, shtetlroutes.eu (באנגלית)
↑  סיפורה של הקהילה היהודית במיר, באתר www.yadvashem.org
↑  Special Needs Children Plant Trees in Jerusalem, The Jerusalem Post (באנגלית)
↑  צנחני הישוב היהודי בארץ ישראל במלחמת העולם השניה, באתר 202.org.il
↑  СОЮЗ - Беларусское землячество -, souz.co.il
↑  צנחני היישוב במלחמת העולם השנייה | מוזיאון הלוחם היהודי במלחמת העולם ה-2, באתר מוזיאון הלוחם היהודי במלחמת העולם ה-2
↑  חדשות ארכיאולוגיות, באתר www.hadashot-esi.org.il
↑  ארכיאולוגיה של תקופת המקרא, באתר cms.education.gov.il
1 2  אתר הסקר הארכיאולוגי של ישראל, באתר survey.antiquities.org.il
1 2 3  אהבת הארץ, באתר yossispanier.blogspot.com
↑  עמוד ענן - המדריך השיתופי לידיעת הארץ, באתר amudanan.co.il
↑  הכפר העברי נווה-יעקב ועטרות, דוגמה להתיישבות הציונית מצפון לירושלים | מכללת אורות ישראל, באתר orot.ac.il
↑  אתר ההנצחה לחללי מערכות ישראל, באתר ההנצחה לחללי מערכות ישראל
↑  פרויקט_ירושלים_סופי, באתר downloads.jerusalem5800.com
↑  חילונים וחרדים מאחדים כוחות במאבק לשמירה על עוד ריאה ירוקה בירושלים שעתידה להיהרס, באתר mynetjerusalem, ‏2021-02-10
↑  אכילאה קטנת-פרחים, באתר www.wildflowers.co.il
↑  אפון קיפח – Pisum elatius M.Bieb., באתר צמחיית ישראל ברשת
↑  יער מיר
↑  גיליון ירושלים בקנה מידה 1:50,000, באתר GOV.IL
↑  מקרא סימון שבילים, באתר החברה להגנת הטבע
↑  מינהל קהילתי פסגת זאב, באתר www.pzeev.org.il
אחד משני חלקי האנדרטה לזכר יהודי עיירת מיר.
יער מיר אוסף תמונות 2021
צבי ביער הקהילתי, בו שוכנת אחת מאוכלוסיות הצבאים הגדולות בירושלים
זרימת הנחל הנסתר, תועדה על ידי יוסי שפנייר בפברואר 2019 ופורסמה בבלוג http://yossispanier.blogsp /ot.com
מוג'ינגה קמבונדג'י

מוג'ינגה קמבונדג'י (באנגלית: Mujinga Kambundji; נולדה ב-17 ביוני 1992), היא אתלטית שווייצרית, זוכת מדליית ארד באליפות עולם (דוחה 2019) ופעמיים ברציפות אלופת אירופה (מינכן 2022 ואמסטרדם 2024) בריצת 200 מטר, אלופת עולם באולם (בלגרד 2022) בריצת 60 מטר, סגנית אלופת אירופה (מינכן 2022) וזוכת מדליית ארד באליפות אירופה (אמסטרדם 2016) בריצת 100 מטר.
ביוגרפיה

קמבונדג'י נולדה וגדלה בברן, לאם שווייצרית, ולאבא קונגולזי. היא האחות השנייה מתוך ארבע אחיות. אחותה הצעירה, דיטאג'י קמבונדג'י, היא אצנית שווייצרית למרחקים קצרים.
ביוגרפיה > 2016

באליפות אירופה שנערכה באמסטרדם, הולנד ביולי 2016 היא זכתה במדליית ארד בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.25 שניות, אחרי דפנה סחיפרס מהולנד (10.90 שניות) ואיווט לאלובה-קוליו מבולגריה (11.20 שניות).