stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עמנואל וליקובסקי
קורות חיים > ארצות הברית

בשנתו הראשונה בארצות הברית עסק וליקובסקי בכתיבת ספרו אדיפוס ואחנאתון (Oedipus and Akhenaton), שיצא לאור רק שנים רבות לאחר מכן. הספר התבסס על ספרו של זיגמונד פרויד, Moses and Monotheism ותוך כדי העבודה עליו וליקובסקי החל לפתח את התיזה שלו. עיקריה של התיזה ראו אור רק כעבור כעשור, בספרו הראשון "עולמות מתנגשים" והשני "ארץ רעשה" (Earth in Upheaval, 1952).
לפי התאוריה, יציאת מצרים למשל, ארעה במהלכן של תהפוכות-טבע חריגות בהיקפן ובעצמתן. לטענתו, אם נבדוק מסורות היסטוריות שונות, נוכל למצוא בהן עקבות ברורים לאותם אירועים. ואם נסנכרן בעזרת אירועים אלה את הכרונולוגיות השונות, נוכל לגלות ביניהן דמיון במקום הסתירות שמצאו החוקרים. באמצעות תארוכן של תהפוכות הטבע שאירעו, לשיטתו, במאה ה-15 ובמאה ה-8 לפנה"ס, וליקובסקי הגיע לשינויים מרחיקי לכת בכרונולוגיה המצרית, ובעקבות זאת בכרונולוגיות של שאר העולם העתיק.
ניסיונותיו של וליקובסקי להסביר את אירועי הטבע הללו כתוצאה מהתקרבות מוגזמת של גרם שמיימי לכדור הארץ, גרמו לסערה הממשית. והוא המשיך ועשה זאת גם בספריו הבאים: "תקופות בתוהו" (Ages in Chaos), "ההייתה תקופת חושך ביוון", "רעמסס השני ותקופתו" (Ramses II and his Time), ו"גויי הים" (Peoples of the Sea).
ספרו "תקופות בתוהו" מנתח ממצאים ארכאולוגיים כמו פפירוס איפוור ואבן שחם, שנמצאה באל עריש, ומתארך מחדש את התקופה הפרעונית. לטענתו, גילוי זה מביא איתו פתרון לסתירות שהופיעו בעדויות ההיסטוריות עצמן (שבדרך כלל נמצאו כתובות על גבי פפירוסים) והוא מאפשר התאמה בין העדויות ההיסטוריות לבין העדויות המקראיות. כמו כן, הוא מזהה את עם החיקסוס כעמלק, ובכך, כך נטען, מאפשר לחבר את תיאורי התנ"ך ותיאורי הפפירוסים המצריים לתמונה אחת רחבה של אותו האירוע.
בניגוד לדוקטרינות של ביקורת המקרא שהיו בתקופתו, שיחסו את מוצאן של רבות ממצוות התורה לתקופה של גלות בבל, ניסה להוכיח בעקבות הגילויים של התרבות האוגריתית, ודמיונה הרב לתנ"ך בלשון, בסגנון, בידע הרפואי, במונחים טכניים ועוד, כי התורה נכתבה בתקופת התרבות האוגריתית, יותר מאלף שנה מוקדם מכפי שטענה אז ביקורת המקרא.
כתביו זכו לתשומת לב נרחבת וחלקם היו לרבי מכר, אך גם לביקורת חריפה מצד הקהילה המדעית שראתה אותם כפסבדו מדע. וליקובסקי הגן על עצמו בספר "חרם בשם המדע" (Stargazers and Gravediggers). הוא גם פרסם ספר, "לפני עלות השחר", על שיחותיו והתכתבותיו עם אלברט איינשטיין.
ספריו תורגמו לעברית כמעט במלואם על ידי בתו, שולמית וליקובסקי–כוגן, רעייתו של אברהם כוגן, שהתגוררה בישראל.
רעיונותיו

אסונות טבע גלובליים פקדו את כדור הארץ, הן בתקופה שלפני ההיסטוריה האנושית והן במהלכה, ועדויות להם נמצאות לא רק בשרידים ארכאולוגיים וגאולוגיים, אלא גם במיתוסים, באגדות ובהיסטוריה הרשומה של כל העמים הקדומים. וליקובסקי הצביע על מתאם בין מיתוסים של עמים שונים שהצביע, לדעתו, על תיעוד של אותו אירוע. כדוגמה הביא את סיפור המבול המתועד בתנ"ך העברי, במיתוס היווני על דאוקליון ובמיתוס ההודי על מנו.
הסיבה לאסונות היא מפגשים קרובים של כדור הארץ עם כוכב הלכת נגה, שפרץ מתוך כוכב הלכת צדק ונדד במערכת השמש עד למקומו הנוכחי, ועם מאדים.
במערכת השמש פועלים כוחות אלקטרומגנטיים חזקים, הגוברים על כוח הכובד.
הכרונולוגיה המצרית המקובלת שגויה, ולכן אין התאמה בין המסופר בתנ"ך לבין התיעוד ההיסטורי של מצרים העתיקה. בהזחה של 540 שנים לאחור, מתגלה מתאם בין המיתוסים של שני העמים הקדומים - המצרים והעברים.
"תקופת המעבר ביוון" לא התקיימה, אלא התקופה הארכאית היא המשך ישיר של התקופה המיקנית.
"השמיר", שבו השתמש על פי האגדה שלמה המלך לבניין המקדש, היה מלחי-רדיום רדיואקטיביים.
ביקורת

רעיונותיו של וליקובסקי נדחו על ידי האקדמיה, ועבודתו נחשבת בדרך כלל לשגויה באופן מוחלט. חוקרים רואים את המתודולוגיה שלו כשיטה בלתי מקובלת להסקת מסקנות (לדוגמה, התבססות על מיתולוגיה השוואתית כדי להסיק על מכניקה שמימית (Celestial mechanics)). בשנות ה-70 התעמתו עם רעיונותיו אנשי מדע בולטים כקארל סייגן וסטיבן ג'יי גולד. סייגן הסכים שוליקובסקי העלה טענות שצריכים להתמודד איתן, אך חשב שאפשר להסביר את התופעות בדרכים חלופיות. הביקורת העיקרית על ספרו ״עולמות מתנגשים״ מצד הקהילה האסטרונומית הייתה שהמכניקה השמימית המוצגת בו אינה מעשית מבחינה פיזיקלית, ודורשת מכוכבי הלכת לנוע במסלולים שאינם תואמים את חוק שימור האנרגיה ואת חוק שימור התנע הזוויתי. סטיבן ג'יי גולד תמצת את תגובתו של הזרם המרכזי במדע כלפי וליקובסקי במילים: ”וליקובסקי אינו טרחן כפייתי ואיננו שרלטן - אם כי, כפי שאמר אחד מעמיתיי, הוא טועה באופן מפואר... וליקובסקי מוכן לבנות מחדש את כל מדע המכניקה השמימית כדי להציל את הדיוק המילולי של אגדות עתיקות”.
הכרונולוגיה של וליקובסקי נדחתה אף היא על ידי רוב ההיסטוריונים והאגיפטולוגים. כבר מהבחינות הראשונות שלה, נטען שהשימוש של וליקובסקי בממצאים כדי להציג הוכחות הוא מאד סלקטיבי. בשנת 1965, נשא אברהם זקס (אנ'), אשורולוג ומומחה לכתב יתדות, הרצאה באוניברסיטת בראון בה ביקר בחריפות ובהרחבה את השימוש שעשה וליקובסקי בכתבים אשוריים עתיקים ללא שיש בידו ידע בקריאת כתב יתדות. לדבריו ”במסגרת הזמן שניתן לי לא אספיק לפרט את כל הטעויות, אי ההבנות והמסקנות השגויות... לאחר בדיקה קפדנית, יותר ממאה עמודים מהשחזורים ההיסטוריים של וליקובסקי מתגלים כ"בועות של הטעייה עצמית"”. בשנת 1978, לאחר שהתפרסמו בעיכוב כרכים חדשים של סדרת ״עידנים בתוהו״ של וליקובסקי, ערכה החברה הבריטית ללימודים בין-תחומיים כנס מיוחד בגלאזגו כדי לבחון את הכרונולוגיה המתוקנת. המסקנה הסופית של מפגש זה, בשילוב עבודתם של חוקרים כפיטר ג'יימס (אנ'), ג׳ון בימסון (John Bimson), הייתה שהכרונולוגיה המתוקנת היא מופרכת. יש שאף האשימו אותו בשרלטנות בשל הצגה מסולפת של טקסטים עתיקים וממצאים ארכאולוגיים שונים.
באמצע שנות ה-80 פרסם סי. לירוי אלאנברגר (C. Leroy Ellenberger), שותפו לשעבר של וליקובסקי ועורך המגזין ״קרונוס״ (אנ'), מאמר בשם ״שיעור מווליקובסקי״ (״A Lesson from Velikovsky"), בו סיכם את הטיעונים של אנשי מדע כנגד וליקובסקי ורעיונותיו, אך תקף את הדרך בה הוצגה הביקורת המדעית כלפיו:
ככל שאדם יודע פחות על מדע, כך תיאוריו של וליקובסקי נשמעים לו סבירים יותר, בעיקר כשרוב הדיון הוא נפנופי ידיים. מנגד, ככל שהקורא הוא בעל ידע רב יותר, כך קל לו לראות שכל התיאורים הפיזיקליים של וליקובסקי אינם מחזיקים מים. אך אם המבקר לא מסביר מדוע דבר מסוים הוא שגוי, הרי שביקורתו נראית כנובעת מעמדה של סמכות ולא כהפרכה עניינית.
למרות דחיית שיטתו הכרונולוגית כליל על ידי הקהילה המדעית, מיעוט של חוקרים חובבים התרשמו ממנה, והציעו בערוצים פופולריים שיטות נוספות המנסות לסנכרן בין סיפורי המקרא לבין ממצאים הארכאולוגיים.
מספריו וכתביו

עולמות מתנגשים (Worlds in Collision)
ארץ רעשה (Earth in Upheaval)
תקופות בתוהו
ישראל ומצרים (Ages in Chaos)
ההייתה תקופת חושך ביוון?
Oedipus and Akhnaton (כרך של "תקופות בתוהו" שעדיין לא הודפס בעברית)
גויי הים - פלשתים או פרסים? (Peoples of the sea)
רעמסס השני ותקופתו (Ramses II and his Time)
Mankind in Amnesia
חרם בשם המדע (Stargazers and Gravediggers)
לפני עלות השחר (שיחות והתכתבות עם איינשטיין)
מאמרים של וליקובסקי, מתוך האתר "התנ"ך והכרונולוגיה של העולם העתיק", שיטתו של ד"ר עמנואל וליקובסקי
אדיפוס ואחנאתון. (Oedipus and Akhnaton)
הצופים בכוכבים.
לקריאה נוספת

'וליקובסקי, עמנואל', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 205. (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  ראו ביקורת במאמרו של אבשלום אליצור
↑  סטיבן ג'יי גולד, Velikovsky in collision
↑  William F. Albright 1952. New York Herald Tribune Book Review April 20. Retelling the Near East's Ancient History. p. 6.
↑  Waldemar Kaempffert, "Solomon, the Queen of Sheba, and the Egypt of Exodus" (abstract with subscriber access to full PDF), New York Times Book Review p. 23, April 20, 1952. Digital link retrieved 2015-07-18.
↑  Stiebing, Jr., William H. 1984. Cosmic Catastrophism, Chap. III, in Ancient Astronauts, Cosmic Collisions Prometheus Books. ISBN 0-87975-260-2. pp. 57–80.
↑  ADDRESS OF ABRAHAM SACHS AT BROWN UNIV. 3/15/65 Provided by Leroy Ellenberger
↑  "Ages in Chaos?'-Proceedings of the Residential Weekend Conference, Glasgow, 7th–9th April 1978" Society for Interdisciplinary Studies Review Vol. VI, issue 1/2/3 84pp (1982)
↑  untenable, "בלתי ניתנת להגנה"
↑   דליה קרפל, הגותו האקסצנטרית של עמנואל וליקובסקי, גאונות מדעית או שרלטנות, באתר הארץ, 21 בדצמבר 2013
↑  Sean Mewhinney, "El-Arish Revisited", Originally published in Kronos XI:2 (Winter, 1986).
↑  Gordin, Michael D. (2012). The Pseudoscience Wars: Immanuel Velikovsky and the Birth of the Modern Fringe. Chicago, London: University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-30442-7.
↑  פרופ' דורון לנצט, אפשר עוד למצוא את התנ"ך האבוד, באתר הידען, ‏1999-11-05
↑  דניאל משה לוי ויוסף רוטשטיין, מקרא וארכיאולוגיה, באתר www.daat.ac.il
↑  David Rohl's Revised Egyptian Chronology: A View From Palestine - Associates for Biblical Research, biblearchaeology.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269305905171  PLWABN: 9810617813005606  BIBSYS: 90232106  BNE: XX1475952  BnF: cb12644388b (data)  CiNii: DA00441039  GND: 118626450  ISNI: 0000 0001 0915 8523  LCCN: n50020314  LNB: 000172542  NDL: 00459633  NKC: jn19990008758  NTA: 068684517  SNAC: w63r1m96  SUDOC: 074241214  Trove: 1290412  VIAF: 73974190   WorldCat (עם VIAF): 73974190
ספרי זוטא במדבר

ספרֵי זוטא במדבר הוא מדרש הלכה על ספר במדבר, שרובו אבד, ושוחזר בעיקר מתוך ציטוטים במקורות משניים. זהו מדרש מקביל למדרש הנפוץ יותר, ספרי במדבר. בעוד שספרי במדבר הוא מדבי רבי ישמעאל, הרי שספרי זוטא הוא ענף מיוחד של דבי רבי עקיבא. בשנים האחרונות גילה מנחם כהנא שרידים של מדרש בעל מאפיינים דומים על ספר דברים, וכינה אותו ספרי זוטא דברים.
"זוטא" פירושו "קטן", אך כנראה הכינוי הזה למדרש בפי הראשונים אינו מתייחס לגודלו (כפי הנראה אורכו היה דומה לספרי במדבר), אלא לנדירות תפוצתו. המדרש שוחזר בעיקר מתוך מובאות בילקוט שמעוני (בשם "זוטי"), ובמדרש הגדול (באופן סתמי).
החוקרים זיהו בחיבור זה מאפיינים ייחודיים, שאינם זהים לרגיל במדרשים מדבי רבי עקיבא, שאליהם הוא שייך באופן כללי. כך לדוגמה, המשנה המצוטטת אצלו כמעט תמיד אינה זהה לנוסח משנתנו, בשונה מהרגיל אצל דבי רבי עקיבא. גם המינוחים אינם זהים תמיד לרגיל באותו בית מדרש. שאול ליברמן סבר שעורך המדרש היה ממתנגדי בית רבי יהודה הנשיא (רבי), ומסיבה זו רבי אינו מוזכר במדרש זה כלל, וגם משנת רבי אינה מצוטטת כפי שהיא. מלומדים מאוחרים יותר הטילו ספק במוצקות טענה זו, וסבורים שאין לדעת מעבר לכך שמדובר בסוג מסוים של בית מדרש בתוך "דבי רבי עקיבא".
לקריאה נוספת

ענת‏ רייזל‏, "ספרי זוטא במדבר", בלקסיקון מבוא למדרשים‏, עמ' 77; הוצאת תבונות - מכללת הרצוג, תשע"א. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
סנאפצ'ט

| --- | --- |


 מפתח:  .Snap Inc אוון שפיגל בובי מרפי רג'י בראון דניאל סמית' דייוויד קרביץ ליאו נואה קרץ 
 מחזור חיים:  ספטמבר 2011 – הווה (כ־13 שנים) 
 גרסה אחרונה:  12.27.0.37 (28 במרץ 2023) 
 מערכת הפעלה:  iOS ואנדרואיד
 נכתבה בשפות:  Java, Objective-C 
 סוג רישיון:  זכויות יוצרים
 קטגוריה:  שיתוף תמונות רשת חברתית מקוונת
 www.snapchat.com
 
סנאפצ'ט (Snapchat; בתרגום מילולי לעברית, "שיחת תצלום") הוא ישומון לעריכת תמונות וסרטוני וידאו ולשיתופם. הוא פותח בידי אוון שפיגל, בובי מרפי ורג' בראון, בעת לימודיהם באוניברסיטת סטנפורד. המשתמשים ביישומון יכולים להוסיף לצילומיהם אפקטים מיוחדים וכן טקסטים וגרפיקה. את התמונות וקטעי הווידאו הללו נהוג לכנות "סנאפס" (באנגלית: "snaps").
הייחוד של היישומון הוא ביכולת לשלוח תמונות או מסרים שיוצגו בפני הנמען לזמן קצר בלבד, ואחר כך ייעלמו ויימחקו. השולח של התמונות או הקטעים יכול לקבוע לכמה זמן יוכל מקבל ההודעה לראות את התמונה (החל מדצמבר 2013 הטווח הוא בין שנייה ל-10 שניות), ולאחר זמן זה, ההודעה תיעלם ממכשיר מקבל ההודעה, אך לא תימחק משרתי סנאפצ'ט. באפליקציה אפשר לדעת מה מספר הצפיות של כל תמונה או סרטון ששולחים.
משתמשים

רוב המשתמשים באפליקציה נעים בין הגילאים 10 ל-23 שנים, ואילו אחוז המשתמשים מעל גיל 40 עולה מאז אוקטובר 2012. רבים השימושים בסנאפצ'ט ככלי לשליחת תמונות אישית, ו-30% מכלל ה"סנאפס" נשלחים בקבוצות. באפריל 2013, 80% מכלל המשתמשים בסנאפצ'ט היו אמריקאים.
בנוסף פורסם פוטנציאל השיווק הגדול של האפליקציה אותו זיהו חברות כמו "טאקו בל" ואחרות. על ידי הגדרת פרופיל הצרכן של החברה ברשת, החברה מוסיפה את המשתמש כבר באפליקציה. והצרכן מצידו מסכים לקבל מסרים שיווקיים מהחברה לזמנים קצובים.
היסטוריה

האפליקציה נכתבה על ידי רג'י בראון ואוון שפיגל כפרויקט הגמר שלהם באוניברסיטה באפריל 2011. בתחילה האפליקציה נקראה "פיקאבו" (Picaboo), השניים הביאו את בובי מרפי לפרויקט כדי שייכתוב את הקוד לאפליקציה.
בחודש יוני 2013 אפליקציית סנאפצ'אט הציגה את "סנאפקידז" (Snapkidz). סנאפקידז היא חלק מהיישומים בסנאפצ'אט המקורי, וכאשר המשתמש נרשם ומספק את תאריך הלידה שלו סנאפקידז מופעלת. היא מאפשרת לילדים לצלם, ולצייר אך באופן מקומי במכשיר, היא לא נותנת להם אפשרות לשלוח למשתמשים אחרים "סנאפס".
מחלוקות > פריצה לאפליקציה

ב-1 בינואר 2014, התבצעה פריצה למערכת האבטחה של "סנאפצ'אט" על ידי האקרים.
הפריצה הביאה לגילוי של כ-4.6 מיליון משתמשים באפליקציה, ומספרי הטלפון שלהם. צוות האפליקציה נאלץ בעקבות הפריצה להוציא עדכון מיידי לאפליקציה, וטען כי בעדכון יש אמצעי אבטחה משופר.
מחלוקות > תביעות בנוגע לאחזור לאחסון תמונות

כתב העת פורבס דיווח במאי 2013 כי התמונות ב"סנאפצ'אט" לא נמחקות כפי שנטען, וכי ניתן לשחזר אותן עם מעט ידע טכני, גם לאחר שהגבלת הזמן פגה.
כתוצאה מכך הוגשה תלונה נגד "סנאפצ'אט" לוועדת הסחר הפדרלי, אשר קבעה כי "סנאפצ'אט" רימתה את לקוחותיה על ידי כך שגרמה להם להאמין שהתמונות נמחקות תוך מספר שניות.
"סנאפצ'אט" טוענת כי היא שומרת רק את 200 ה"סנאפס" האחרונים שנשלחו והתקבלו, אך אין תוכן ממשי שמאוחסן בשרתים. בנוסף בחברה מסבירים כי אם הקובץ לא נצפה על ידי הנמען הוא נשאר על השרתים של "סנאפצ'אט" למשך 30 יום.
מחלוקות > פרטיות ואבטחה

חששות בנוגע לפרטיות ואבטחה הועלו בדו"ח שפורסם בחודש דצמבר, 2013 על ידי ZDnet.com וגיבסון אבטחה. שני מקרים אשר עלו בדו"ח אפשרו לשמות המשתמשים להיות מזוהים עם מספר הטלפון של המשתמשים, ללא קשר להגדרות הפרטיות של המשתמש. בנוסף, ניתן היה להוריד כמות גדולה של פרטי חשבון המשתמש. בדצמבר 2013 חברת גיבסון אבטחה ניסתה לקבל את תגובתה של "סנאפצ'אט" בנושא, אך ללא הצלחה. בנוסף נושא הפרטיות לא טופל.
מחלוקות > sexting (הודעות בעלות תוכן מיני)

ככל שמשתמשים רבים יותר נמצאים מתחת לגיל שמונה עשרה, כך הועלתה השאלה כיצד האפליקציה מסייעת בהפצת פורנוגרפיית ילדים ונוער. מפתחי האפליקציה עומדים על כך שהאפליקציה אינה ידידותית להודעות מסוג זה, והם אינם מוכנים לסלוח על שימוש פורנוגרפי באפליקציה.
ב-14 בנובמבר 2013, המשטרה באוול, קוויבק, קנדה עצרה עשרה נערים בני 13–15 באשמת פורנוגרפיית ילדים. הילדים לכאורה צילמו ושיתפו תמונות של נערות דרך "סנאפצ'ט".
מחלוקות > סנאפצ'אט בשוק המניות

במאי 2022 צנחו מניות החברה ביותר מ-40% שהם 15 מיליארד דולר עקב מכתב שפרסם אוון שפיגל, מנכ"ל סנאפצ'ט, לעובדים, שבו התריע שהחברה לא תהיה רווחית כבעבר: "כמו חברות רבות, אנחנו ממשיכים להתמודד עם עליית האינפלציה והריביות, מחסור בשרשרת האספקה ושיבושי עבודה", כתב שפיגל. עוד הוסיף כי סנאפצ'ט מושפעת מהמלחמה באוקראינה ומשינויי מדיניות בעולם, כגון מדיניות הפרטיות החדשה של אפל. כל הדברים הללו משפיעים דרמטית על תקציבי הפרסום והמודעות שמגיעים לסנפאצ'ט, ויש לכך באופן טבעי פגיעה ישירה ברווחי החברה.
ב-21 ביולי 2022 לאחר פרסום הדוחות הרבעוניים, החברה הודיעה על ירידה חדה בהכנסות מפרסומות עקב שינוי מדיניות הפרטית של אפל (קרוב למאה אחוז מהכנסות החברה הן מפרסומות), כמו כן הודיעה החברה כי היא נפגעה כתוצאה מהלחימה באוקראינה ומהאינפלציה הגואה.
באופן חריג במיוחד מנכל החברה הודיע כי בשל המשבר הוא מתחייב לכהן בתפקידו עד לסוף שנת 2027 במשכורת של דולר אחד בשנה, עוד הודיעה החברה כי היא נמנעת מלפרסם את הצפי להכנסות עתידיות לרבעון השלישי בשנת 2022, מניית החברה הגיבה בירידה של 37 אחוזים. עד חודש אוקטובר 2022, לאחר ירידות כמעט ללא הפוגה, השלימה החברה ירידה של 91 אחוז מהשיא שנקבע באוקטובר 2021, לשווי שוק של 14 מיליארד דולר. ירידה שלא הייתה כמותה בחברה טכנולוגית מאז בועת הדוט-קום.
מחלוקות > השפעות נפשיות שליליות

במאי 2017 פורסם מחקר של החברה המלכותית לבריאות הציבור של בריטניה שהעלה ששימוש התכוף במדיה חברתית עשוי להוביל למשבר נפשי בקרב צעירים. מהמחקר עלה ששימוש בשתי הפלטפורמות החברתיות: אינסטגרם, שבבעלות פייסבוק, וסנאפצ'ט - מקדמים בעיות נפשיות בקרב המשתמשים יותר מכל האחרות. הסיבה לכך, לטענת החוקרים, היא שמדובר בשירותים מבוססי תמונות המעודדים את המשתמש להשוות את עצמם לאחרים.
הערות שוליים

↑  Ballve, Marcelo (30 ביולי 2014). "Snapchat Has Gone Global — These Are The Countries Where It Has Reached The Top Of The App Charts". Business Insider. Axel Springer SE. נבדק ב-9 במאי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑   הורדתם סנאפצ'ט לסמארטפון? מספר הטלפון שלכם חשוף להאקרים, באתר TheMarker‏, 27 בדצמבר 2013
↑  Feeder - המפרסמים הנועזים שאימצו את סנאפצ'ט הלוהטת
↑  יוסי גורביץ, הילד שלך באינסטגרם? תתחיל לחסוך לפסיכיאטר, באתר כלכליסט, 23 במאי 2017
| תוכנות מסרים מיידיים |
| --- | --- | --- |
| פעילות | ICQ • Pidgin • Trillian • Viber • וואטסאפ • Google Chat • מירנדה IM • סקייפ • הודעות (iOS) • טלגרם • Facebook Messenger •  WeChat • fring • סנאפצ'ט • Tango • LINE‏ • Kik Messenger • סיגנל |  |
| אחרות | Google Hangouts • אודיגו • Windows Live Messenger • גוגל טוק • Google Allo |  |
| רשתות חברתיות מקוונות |
| --- | --- | --- |
| אתרים אישיים | פייסבוק • אינסטגרם • ת'רדס • טיקטוק • טוויטר • פינטרסט • סנאפצ'ט • מייספייס • Odnoklassniki • Tagged • Weibo • טאמבלר • VK • Vine • חבר'ה • מסטודון • דיאספורה • Ello • BeReal |  |
| אתרים מקצועיים | Academia.edu • LinkedIn |  |
| אתרים שנסגרו | Google+ • SixDegrees.com • Orkut |  |
| מושגים כלליים | זהות וירטואלית • פרופיל משתמש • קהילה מקוונת |  |
| יישומים | אתר היכרויות |  |
| ממשקים | האשטאג |  |
| מושגים קשורים | תופעת העולם הקטן • רשתות עולם קטן • רשת חברתית • פנאופטיקון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009624167505171  LCCN: n2016036670  VIAF: 1043146936676313780974   WorldCat (עם VIAF): 1043146936676313780974 
מפת העולם המציינת את משתמשי הליבה של Snapchat לפי מדינה בשנת 2014. מפה המבוססת על נתונים מדוח מתוך Business Insider מודיעין.
סרוואל

| סרוואל |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי חתול
משפחה:: חתוליים
סוג:: סרוואל
מין:: סרוואל
שם מדעי
 Leptailurus serval ‏שרבר, 1776
תחום תפוצה
 תפוצת הסרוואל: בירוק כהה: קיים (תושב בטבע).  בירוק בהיר: נכחד.

סרוואל מתהלך
סרוואל (שם מדעי: Leptailurus serval) הוא מין חתול אפריקני בגודל בינוני. אורכו כ-80 סנטימטרים, אורך זנבו 40 סנטימטרים נוספים ופרט בוגר שוקל כ-12 קילוגרם. תוחלת חייו של הסרוואל בין 12 ל-20 שנים. זהו בעל חיים רזה ואתלטי. זנבו ארוך, ורגליו החזקות והארוכות מסייעות לו לזנק למרחקים ארוכים בניסיון ללכוד טרף. האוזניים גדולות, אליפטיות בצורתן. צבע הפרווה נע בין חום לצהוב והיא מנוקדת בכתמים שחורים שדפוסם משתנה בין פרט אחד למשנהו. ידוע שפרטים מסוימים לוקים במלניזם, ופרוותם שחורה לחלוטין, בדומה לפנתר שחור.
בית גידול

בית הגידול האופייני לסרוואלים הוא הסוואנה האפריקנית, אם כי פרטים הלוקים במלניזם נוטים להימצא באזורים הרריים. הסרוואל זקוק למקור מים בטריטוריה שלו, ולכן אין הוא נפוץ באזורים מדבריים-למחצה או באזורי ערבה יבשה מאוד. הוא מסוגל לטפס על עצים ואף לשחות, אך הוא ממעט לעשות זאת. הסרוואל איננו נתון בסכנת הכחדה, אך קיימת מגמת ירידה באוכלוסייתו בשל אובדן בתי גידול וציידים ההורגים אותו עבור פרוותו היפה. במרבית המדינות שבהן הוא נפוץ, הסרוואל הוא מין מוגן וחל איסור לצוד אותו.
ציד

הסרוואל מתמחה בעיקר בציד מכרסמים קטנים, אולם הוא איננו בוחל גם בארנבות, שפניים, חרקים, זוחלים, עופות, דגים וצפרדעים. הסרוואל נצפה צד גם בעלי חיים גדולים יותר, דוגמת אנטילופות, אך כ-90% מטרפו שוקל פחות מ-200 גרם. היות שהסרוואל איננו גדול במיוחד, חתוליים אחרים דוגמת אריות או נמרים עלולים לגזול ממנו את טרפו, ולכן הוא אוכל אותו במהירות רבה.
מפרט גוף

כחלק מההסתגלות שלו לחיים בסוואנה, לסרוואל רגליים ארוכות (הארוכות ביותר מבין כל החתוליים, יחסית לממדי הגוף), צוואר ארוך ואוזניים גדולות ורגישות, שגם הן הגדולות ביותר יחסית לגופו מבין כל החתוליים. הרגליים והצוואר הארוכים מאפשרים לסרוואל לצפות מעבר לעשב הגבוה, ואוזניו המפותחות מאפשרות לו להבחין בטרף פוטנציאלי. הסרוואל מסתער בדרך-כלל על טרפו ממרחק קצר, תוך כדי זינוק למרחק ולגובה רב של עד 3 מטרים, שמאפשר לו גם לתפוס ציפורים במעופן. הסרוואל הוא צייד מוכשר במיוחד. כ-50% מניסיונות הציד שלו מסתיימים בהצלחה, שיעור גבוה מאוד יחסית למרבית החתוליים.
רבייה

היריון הנקבה אורך בין 66 ל-77 ימים. בדרך כלל, בכל המלטה נולדים שני גורים, אולם מספר זה משתנה: בהמלטות מסוימות נולד גור יחיד, ובחלק המספר יכול לעלות עד חמישה גורים. בגיל צעיר הגורים שוהים במקום מוגן, דוגמת מאורות שנבוב נטושות או שיחים, ולאחר זמן מה הם מתחילים להצטרף לאמם למסעות הציד ולומדים ממנה כיצד לצוד כהלכה. הסיכון הגדול ביותר לסרוואל הוא האדם שמשתלט על שטחי המחיה שלו, אולם לפעמים הוא גם ניצוד על ידי נמרים. בעבר, ניצוד הסרוואל בכמויות גדולות עבור פרוותו. כיום, ציד זה פחת אולם הוא עדיין מתקיים במדינות מסוימות, לרוב בצורה לא חוקית. הסרוואל עודנו נפוץ במזרח אפריקה ובמערבה, אולם בשל הציד הנרחב שנעשה בו הוא נכחד מרובה של דרום אפריקה ונעשה נדיר מאוד צפונית לסהרה.
רבייה > בשבי

בשביה, יכול הסרוואל להעמיד צאצאים עם חתול הבית. התוצאה היא חתול סוואנה.
תת-מינים

Leptailurus serval serval, אזור דרום אפריקה
Leptailurus serval beirae, מוזמביק
Leptailurus serval brachyurus, מערב אפריקה, הסאהל ואתיופיה
Leptailurus serval constantinus, אלג'יריה (נכחד)
Leptailurus serval faradjius
Leptailurus serval ferrarii
Leptailurus serval hamiltoni, מזרח טרנסוואל
Leptailurus serval hindei, טנזניה
Leptailurus serval kempi, אוגנדה
Leptailurus serval kivuensis, קונגו
Leptailurus serval lipostictus, צפון אנגולה
Leptailurus serval lonnbergi, דרום אנגולה
Leptailurus serval mababiensis, צפון בוטסואנה
Leptailurus serval pantastictus
Leptailurus serval phillipsi
Leptailurus serval pococki
Leptailurus serval robertsi, מערב טרנסוואל
Leptailurus serval togoensis, טוגו ובנין
גלריה

הכלאה של חתול בית עם סרוואל
איור של סרוואלים
הערות שוליים

↑  סרוואל באתר הרשימה האדומה של IUCN
| חתוליים |
| --- | --- | --- |
| חתולים קטנים | חתולים קטנים |  |
| חתול | חתול חולות • חתול ביצות • חתול שחור-רגל • חתול מדבר סיני • חתול בר (חתול הבית) |   |
| חתול פאלאס (סוג ומין יחיד) | חתול פאלאס |   |
| חתול זהוב | חתול זהוב אסייתי • חתול זהוב בורנאי |   |
| חתול נמרי | חתול נמרי בנגלי • חתול דגים נמרי • חתול נמרי שטוח-ראש • חתול נמרי כהה • חתול נמרי סונדי |   |
| שונר | שונר צפוני • שונר קנדי • שונר איברי • שונר מצוי |   |
| קרקל | קרקל • חתול זהוב אפריקני |   |
| סרוואל (סוג ומין יחיד) | סרוואל |   |
| נמרון | אוצלוט • מרגיי • נמרון מנוקד • חתול קולוקולו • נמרון הפנטנל • נמרון הפמפס • נמרון ג'ופרי • חתול קודקוד • נמרון האנדים • נמרון דרומי |   |
| פומה | פומת ההרים • יגוארונדי |   |
| חתול שיש (סוג ומין יחיד) | חתול שיש |   |
| חתולים גדולים | חתולים גדולים |   |
| נמר ערפילי | נמר ערפילי מצוי • נמר ערפילי בורנאי |  |
| ברדלס (סוג ומין יחיד) | ברדלס |  |
| פנתר | אריה • טיגריס • נמר • יגואר • נמר השלג |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534072905171  LCCN: sh85120338  NKC: ph1040603
עונת 2004/2005 בליגת העל בכדורסל

| --- | --- |
 מספר משתתפות:  12
 זוכה:  מכבי תל אביב
 סגנית:  הפועל תל אביב
 עלייה:  מכבי פתח תקווה
 ירידה:  מכבי פתח תקווה, מ.כ. חיפה/נשר
 מספר משחקים:  175:   132 (עונה סדירה)   12 (פלייאוף תחתון)   16 (סדרות רבע גמר הטוב מ-5)   12 (בית חצי הגמר)   3 (סדרת הגמר הטוב מ-5)
 השחקן המצטיין:  ליטאשארונאס יאסיקביצ'יוס (מכבי תל אביב)
 מלך הסלים:  ארצות הבריתמאליק דיקסון (מכבי ראשון לציון)  24.7 למשחק
 מלך הריבאונדים:  ארצות הבריתסטנלי ברנדי (מכבי פתח תקווה)  10.6 למשחק
 מלך האסיסטים:  ארצות הבריתאנדרה וולדריג' (עירוני נהריה)  5.2 למשחק
 → 2003/20042005/2006 ←
 
עונת 2004/2005 בליגת העל בכדורסל  הייתה העונה ה-51 של תחרות ארצית בישראל והעונה החמישית של ליגת העל. הליגה כללה 12 קבוצות. מתכונת העונה הייתה זהה לעונה הקודמת. העונה הסדירה כללה 22 מחזורים, כאשר כל הקבוצות נפגשו פעמיים. שמונה הראשונות הועלו לסדרות רבע הגמר. לאחר מכך בין הקבוצות המנצחות נערכו משחקי בבית חצי הגמר, כאשר לכל קבוצה היו 6 משחקים. הגמר נערך בסדרה של טוב מ-5 כאשר המנצחת בסדרת הגמר זוכה באליפות. 4 האחרונות המשיכו להתמודד ביניהן במסגרת הפלייאוף התחתון כאשר כל קבוצה פגשה את האחרת בבית ובחוץ לקביעת היורדות.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלתה מכבי פתח תקווה.
העונה הסדירה החלה ב-26 באוקטובר 2004 הסתיימה ב-27 במרץ 2005.  לאחר הפלייאוף, העונה הסתיימה בניצחון של מכבי תל אביב בפעם ה-12 ברציפות ובפעם ה-45 בתולדות המועדון.
בהתאם לתוצאות העונה מכבי פתח תקווה ומ.כ. חיפה/נשר ירדו ליגה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי תל אביב | 22 | 21 | 1 | 2222 | 1737 | 485 | 43 |
| 2 | הפועל גליל עליון | 22 | 13 | 9 | 1846 | 1904 | 58- | 35 |
| 3 | אליצור אשקלון | 22 | 13 | 9 | 1899 | 1824 | 75 | 35 |
| 4 | הפועל ירושלים | 22 | 12 | 10 | 1848 | 1733 | 115 | 34 |
| 5 | הפועל תל אביב | 22 | 11 | 11 | 1809 | 1878 | 69- | 33 |
| 6 | עירוני נהריה | 22 | 11 | 11 | 1821 | 1846 | 25- | 33 |
| 7 | מכבי גבעת שמואל | 22 | 10 | 12 | 1908 | 1954 | 46- | 32 |
| 8 | מכבי ראשון לציון | 22 | 9 | 13 | 1821 | 1811 | 10 | 31 |
| 9 | בני השרון | 28 | 14 | 14 | 2340 | 2314 | 26 | 42 |
| 10 | הפועל חיפה/רמת השרון | 28 | 12 | 16 | 2456 | 2568 | 112- | 40 |
| 11 | מכבי פתח תקווה | 28 | 11 | 17 | 2310 | 2459 | 149- | 39 |
| 12 | מ.כ. חיפה/נשר | 28 | 7 | 21 | 2164 | 2416 | 252- | 35 |